text:
“Katre pīmeiza, Andryvs aizsaļdeja” – 25. novembris Katris dīna
Roksta autors: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Katre pīmeiza, Andryvs aizsaļdeja – tai ar tautys parunu Latgolā raksturoj novembra nūgalis laika apstuokļus. Katris vuords i dīna myusu dīnuos vaira nav tik populari, tok sovys kulturys zeimis Latgolā jis atstuojs.
Legendys par svātū Katri
Varim atrast informaceju par septeņom svātajom ar Katris vuordu, a pyrmuo hronologiski ir Katre nu Aleksandrejis (ap 287–ap 305). Jei dzeivuoja laikā, kod Rūmys imperejā oficialuo vara kristīšus vojuoja i par uzticeibu Jezus muoceibai vardarbeigi nūgalynuoja. Par sv. Katri moz dokumentalu faktu, juos dzeivis aproksti veiduoti nu skaistu, reizem pretruneigu legendu. Pietnīki dūmoj, ka jei tykuse sajaukta ar cytom personom.
Katre bejuse skaista i izgleituota meitine – zynuojuse nazcik volūdu, izlasejuse vysu Aleksandrejā daīmamū filozofiskū i mediciniskū literaturu, puorvaļdejuse publiskuos runys muokslu. Juos gribiejuši daudzi jauniči, a jei sacejuse, lai jū byldynoj tys, kurs vars gudreibā i izneseibā leidzynuotīs jai. Reiz jai gadejusēs saruna ar dzeivisgudru kristīti, tuksneša vīntuļnīku. Siermais veceits sacejs, ka zyns, kurs jai podītu par izradzātū, i īdevs Dīvamuotis abrazeņu. Katre redziejuse sapynā, kai Jezus jai paduovynoj gradzynu.
Itys pats veceits Katri nūkristejs, jei palykuse par puorlīcynuotu kristīti. Kod jei tykusēs ar imperatoru Maksiminu, a jei bejuse Aleksandrejis puorvaļdnīka meita, suokuse puorlīcynuot vaļdinīku par kristīšu vojuošonu aplameibu. Jai izadevs pīgrīzt ticeibai imperatora sīvu i daudzus izgleituotus imperatora svītys cylvākus. Imperators par itū jū struopiejs iz mūku rota, a tys puorpleiss. Tod jai nūciersta golva.
Vīns nu sv. Katris simbolu ir mūku rots, partū jei ir tūs amatnīku patronese, kas sovā dorbā izmontoj rotus, ripis i skrytuļus – pūdnīki, nāžu asynuotuoji, mehaniki, patmaļnīki, ratinīki, šyviejis. Latvīšu ticiejumūs jei ir ari vušku aizbiļdne. Ari gruomota ir sv. Katris simbols i jei aizstuov bibliotekarus, arhivarus, filozofus, literatus, teologus, sekretarus, oratorus.
Svātuo Katre – mārgu sabīdruotuo
Sv. Katrina ir ari meitiņu i napracātūs sīvīšu aizstuove. Iz sv. Katri lyudzās, kab dabuotu lobu veiru. Kolupā pīraksteits ticiejums, ka vokorā juonūskaita pīci puotori i naktī iz 25. novembri redziesi sovu izradzātū. Katris dīna piec byuteibys ir meitu dīna, pretstotā puišu – Andryva – dīnai 30. novembrī. Taišni Katris dīna byutu pīmāruota meitiņu balleitei. A jū izkonkuriejuse Andryva dīna, kod prīcojās vysi kūpā, varažej nuokūtni, svietej ari Adventa suokumu.
Piec Pylsūneibys i migracejis lītu puorvaļdis statistikys, naskaitūt kombinacejis ar cytim vuordim, Latvejā ir: Jekaterina – 7572, Katrīna – 4142, Jekaterīna – 1167, Katerina – 437, Katrina – 266, Katerīna – 132, Katja – 19, Katre – 7, Katra – 1. Dūmojams, vairums ituo vuorda eipašneicu nimoz nav nu Latgolys. Vuords popularuoks varātu byut Kūrzemē, kur sv. Katre ir pat Kuldeigys patronese.
Latgolā pat nav nivīnys sv. Katris draudzis, tok 19. g. s. beiguos i 20. g. s. suokuos daudzim latgalīšim Pīterpilī par sovu palyka Sv. Katris nu Aleksandrejis bazneica Nevys prospektā – itūšaļt vīneiguo katoļu bazilika Krīvejā. Pi bazneicys tūlaik beja gimnazeja, kur daudzi Latgolys jaunīši vuicejuos. Partū daudzys meitinis lyudzēs tikt na pi veira, a pi sv. Katris iz Pīterpili. Sv. Katris sīvīšu gimnazeja beja septeņu klašu – bez tīseibu studēt. Tū dūtu gimnazejis 8. klase, bet pylnys vydškolys tīseibys varēja dabuot, kai “Grymstūšajōs saleņōs” aproksta Helene Laurinoviča, nūkuortojūt puorbaudejumus specialūs kursūs ci pi školu deputatim. Ari tikai gimnazejis izgleiteiba tūlaik beja plaši vuorti iz gora gaismu i lobuoku dzeivi.
Krīvejis carīnis Katrinys
Navajag jaukt Latgolys sakarā Katrinu I ar Katrinu II, juos dzeivuoja atškireigūs laikūs i jom ir atškireiga saisteiba ar Latgolu. Katrina I (1684–1727), eistajā vuordā Marta Skavronska, beja cara Pītera I ūtruo sīva, oficiali vīnpersoniska vaļdneica viņ pādejūs div sovus dzeivis godus. Par juos izceļsmi ir nazcik verseju i ar Latgolu saisteituo atkluota dokumentalajā filmā “Latgalīši Pīterpilī” (2018). Piec vīnys versejis, laseit i raksteit nav muociejuse, sovutīs Pilsoņu Jēkabs viesturiskajā romanā “Prāvesta Glika audžu meita” (1939) jū tāloj kai cīš gudru, par cytim bārnim puoruoku i vuiceitu bārnu. Kai imperatore jei nu politikys i vaļsts puorvaļdis nikuo najēdze, vaļsti faktiski vadeja kņazs Menšikovs. Lai cik nūslāpumaina juos izceļsme i ceļš iz Krīvejis trūni, 2017. godā Latgolā īsuokta jai veļteitu Martys baļļu tradiceja.
Sovutīs Katrina II (1729–1796), izgleituota vuocīte, kai Vysys Krīvejis imperatrise (1762–1796) poša raksteja lykumus, realizēja reformys, lyka sīvītis vaļsts augstūs omotūs. Jei nikod nav apmekliejuse Latgolu, 1744. godā caur Reigu kai Pītera III leigova ar muoti davusēs iz Pīterburgu, kai Krīvejis imperatrise 1764. godā apmekliejuse Vydzemi, tys atstuojs vysaidus ar juos vuordu saisteitus nūstuostus i vītvuordus.
Par juos Vydzemis apmekliejumu atkleida runys iz Latgolu – dažuos vītuos jei pat tykusēs ar zemnīkim. Tautā nūsastyprynuoja vaļdineicys loba dareituojis tāls. Ceļu byuvi tauta interpretēja kai lobuos carīnis īspiejamū atbraukšonu pi jūs, ceļus īsauce par katarinkom pie Vydzemis parauga.
Katris tāls “Guņsgrākā”
Konstancis Daugulis lugu “Guņsgrāks” pīzeist par pyrmū latgalīšu originaldramu (1912). Treis sīvīšu tāli lugā puorstuov treis paaudzis: Īva, babeņa, īmīsoj pazemeigu sasamīrynuošonys ideju; vadakla Katre ir juos pretstots – valdūneiga kai carīne Katrina II, kas vysu grīž pa sevim; Katris meita Ane – psihologiski lyust. Taids zigzaga atteisteibys ceļš – nu vīna gruova ūtrā, a harmoniskais ceļa vyds – koč kas nasasnīdzams.
Nasaprota itū Konstancis lugu, navajadzēja tuo laika cylvākim attīceibu analizis – īraudzeitu sovys nabyušonys. Presē raksteja, ka pyrmajai latgalīšu originallugai juobyunūte F. Trasuna “Nūgrymušajai pilei”, a tei puorstuov maskulinuos vierteibys.
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


c: text/html

text:
SABĪDREIBA I KULTURA
Lobuokais pasuokums/projekts – 2. Storptautyskuo latgalistikys konfereņce Rēzeknē
Latgalīšu kulturys sponsors/mecenats – Rēzeknis-Aglyunys dieceze
Latgalīšu kulturys masu medejs – Latgalīšu Kulturys Gazeta – portals lakuga.lv
Goda pošvaļdeiba – Baļtinovys nūvods
Latgalīšu sabīdryskuo organizaceja – Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”
Lobuokais latgaliskais pasuokums školā – Etnografiskuo pulceņa darbeiba Upītes pamatškolā
Goda školuotuojs – Nautrānu vydsškolys Veronika Dundure
Lobuokais latgaliskais pasuokums kulturys/tautys nomā – 18. novembra svātku koncerts “Zynu, zynu tāva sātu” Baļtinovys KN
Goda kulturys darbinīks – Ontons Slišāns
Lobuokuo publicitatis akceja latgalīšu kulturā – Eriņu un Igauņu ģimeņu dalība TV šovā „Dziedošās ģimenes”
Par īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā – Sabīdryskais darbinīks, Latgalīšu rakstnīceibys muzeja vadeituojs Pīters Luocs (Pēteris Locis)
Goda cylvāks – Juoņs Eisaks
MUZYKA
Lobuokuo dzīsme – “Muote” Laimas muzykanti
Lobuokais muzykys albums — „Sovvaļnīks” „Sūpluok” (Līdzās)
Lobuokais muzykys video – grupys „Bez PVN” – „Jei”
Lobuokuo alternativuo (underground) styla dzīsme – Juoņs Plots “Instrumentalīs gobols”
GODA DEBEJA MUZYKĀ – „Sovvaļnīks”
Radejis hits – Atis Auzāns i Oranžais koris “Kur gaismeņa”
LITERATURA
LOBUOKAIS IZDAVUMS/GRUOMOTA — Sibīrijas latviešu dziesmas
Spylgtuokuo publikaceja škārsteiklā/presē – Ilze Sperga “Latvīšus saskaiteit, na atjimt latgalīšus”
Spylgtuokuo debeja literaturā – Laura Bicāne

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Izguojs trešais raidejums “Laika leigučuos”
Roksta autors: Latgolys entuziastu grupa “Biļdis”
Trešajā raidejumā “Laika leigučuos” tuo veiduotuoji saleidzynoj divu Rēzeknis nūvoda muižu dažaidūs liktiņus – vīnu veiksmis stuostu i vīnu nūlemteibys stuostu. Gastej pi 20. g. s. 90. godu pošvaļdeibbys darbinīka, keramiķa, Latvejis Tautys froņtis 1. sasaukuma dūmis lūcekļa, Daugovpiļs latgalīšu bīdreibys prīšksādātuoja Juoņa Žugova, kurs sovā laikā daudz darejs latviskuos i latgaliskuos telpys styprynuošonai Daugovpilī.
Latgolys kulturtelpys aktualitašu sadaļā raidejums viestej par Saeimys Pylsūneibys, migracejis i sabīdreibys salīdieteibys komisejis i Ilgtspiejeigys atteisteibys komisejis kūpsēdis 3.oktobra sēdi, īsaverūt Izgleiteibys ministrejis padareitajā.
Raidejums “Laika leigučuos” taps ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys mierkprogramys “Regionalūs i vītejūs medeju atbolsta programa” apakšprogramys “Atbolsts sabīdriski nūzeimeigys žurnalistikys radeišonai medejūs Latgolys planavuošonys regionā” atbolstu.
Publicitatis karteite.


text:
Komandu nakts spēlis Baļtinovā Zemis stuņdis ītvorūs
Baļtinovys nūvodā, pīsadolūt Zemis stuņdis akcejā, tyka reikuotys komandu nakts spēlis. Pasuokumu reikuoja nūvoda sabīdryskūs attīceibu specialiste Madara Balode, turisma informacejis konsultante Gunta Pudnika i nūvoda aktivī jaunīši, kas pīsadaleja, vodūt kontrolpunktus.
Kotrai komandai tyka īdūtys kartis ar nūruodejumim, kur atsarūn kontrolpunkti. Akcejis ītvorūs tyka izslāgts īlu apgaismuojums, partū, lai nanūsablūdeitu i lobuok byutu saradzams veicamais ceļš, kotrai komandai tyka īdūtys īdagtys luopys. Aizdavumūs tyka veiktys vysaidys aktivitatis, kai, pīmāram, komandys logo zeimiešona ar aizkluotom acim; bumbys viļkšona ar “laso”, kluceišu vaicuošona, ar lizeikom rūkūt volejbola laukumu, molkys nesšona (sasītim kūpā) kūpejam gunkuram.
Tai kai pādejais kontrolpunkts nūtyka pi parka estradis, pi gunkura, nūsaslādzūt aizdavumim, komandys siļdejuos, dzerūt korstu čaju i ādūt captys desenis i peirādzeņus. Komandom tyka aizdūts ari papyldaizdavums – spēļu laikā juoatrūn 5 prīškmati, kas vyslobuok raksturuotu sovu komandu. Nūteikumi beja taidi – tam ir juobyut koč kam osam, koč kam meikstam, koč kam dabeigam, koč kam aromatiskam, i koč kam, kam byutu juobyut kotrā sātā. Piec atraktivu komandu prīšknasumu sekuoja apbolvuošona, kurā kotra komanda sajēme gordys bolvys i diplomus par pīsadaleišonu. Uzvarēja komanda (ar atbylstūšu nūsaukumu) “Zibenszeļļi”, kas kontrolpunktu aizdavumus veice vyslobuok.
Vysu pasuokuma laiku komandu storpā vaļdeja i saceņseibu gors, i draudzeiba. Dalinīki atzyna, ka pasuokums ir izadevs, ka itys bejs cīši pateikams veids, kai pavadeit Zemis stuņdi.
Ziņu sagataveja: Baļtinovys nūvods
Karteņa: Ilga Pleša


text:
Igauņu saime aicynoj iz jaunuo albuma “Tu munā sirsneņā” prezentaceju
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Pīktdiņ, 8. oktobrī, sešuos stuņdēs vokora Lūznovys muižys Sorkonajā zālē iz jaunuo albuma “Tu munā sirsneņā” prezentacejis koncertu aicynoj Igauņu saime. Albumā byus īkļautys 13 latgalīšu tautysdzīsmis, latvīšu ziņgis i originalkompozicejis, portalu lakuga.lv informēja Igauņu saimis kapelys vadeituoja Rasma Igaune.
Igauņu saimis kapelā spēlēj pīci muzyki, kurūs dzymtuo puse ir Rēzeknis nūvoda Gaigalova – mama Rasma (ceitara, akordeons, perkusejis, stabule i bolss), tāvs Gunārs (akordeons, kūkle, stabule, garmoška i bolss) i meitys Liene (vejūle, mandolina, garmoška, bolss), Marta (vejūle, mandolina, perkusejis i bolss) i Laima (stabule, bungys, perkusejis, flauta i bolss). Saime kūpā muzicej jau nu 1991. gods, kurā par pyrmū kūpeigū uzastuošonu sauc Storptautyskū folklorys festivalu “Baltica ‘91”. Itūs godu laikā Igauņu saime ir muzicējuse vysā Latvejā, taipat pīsadalejuse koncertūs i festivalūs cytuos vaļstīs (Lietovā, Igaunejā, Pūlejā, Uzbekejā, Italejā, Portugalē, ASV i cytur). Vysa leluokū popularitati Igauņu saimis kapela dabuoja 2009. gods rudinī, pīsadolūt LNT raideitajā saimu dzīduošonys šovā “Dziedošās ģimenes”. Veiksmeiga kapelai bejuse pīsadaleišona ari LTV raidejumūs “Latvijas šlāgeraptauja” i “Latvijas sirdsdziesma”.
Igauņu saimis spālātuo i dzīduotuo muzyka ir kai ļusteigys, tai sirsneigys latgalīšu tautysdzīsmis i originaldzīsmis, ari tautā meilys ziņgis, daņči i rūtalis. Rasma i Gunārs ir ari baļļu, jubileju i kuozu muzykanti, bet meitys Liene, Marta i Laima 2020. godā sataisejušys sovu etnomuzykys apvīneibu “Muosys”.
Kapelys īprīškejais albums “Vysi zīdi pļaveņā” izdūts 2015. godā, nu jaunajā albumā “Tu munā sirsneņā”, pi kuruo dorbs suokts pārnejuo gods vosorā i īroksts taiseits Eināra Lipska studejā Rēzeknē, pi albuma dizaina struoduojuse muokslineica Dana Vasiļjeva, bet tuo izīšonu atbaļstejuši SIA “Baltharmonia”, SIA “Duduks” i Rēzeknis nūvoda dūme.
Aicynojūt iz albuma prezentaceju, Rasma Igaune soka: “Gribīs, kab ari cyti sadzierd myusu bolsus i muzykys izpratni. Albumā ir 13 dzīšmu, kuruos idejiski ir preceibu dzīsmis i vēļ divejom ir muzykals pavadejums. Tuos ir latgalīšu tautysdzīsmis, latvīšu ziņgis i originaldzīsmis, kas kapelys skaniejumā byus energejis pylnys i pamateigys. Albuma izdūšonu turam ari par sova montuojuma saglobuošonu i populariziešonu. Prīcojamīs, ka muzyka vajadzeiga ari deju horeografejom. Tai ir izaveiduojuse sadarbeiba ar bīdreibu “Večerinka”, kur idejis pīduovoj horeografs Ilmārs Dreļs. Vairuokys dzīsmis, kurys saceriejs Gunārs Igaunis i kam ir topušys dejis, ir ari itymā diskā. Aranžejis tautysdzīsmem asu taisejuse kai es poša, tai i Gunārs i Liene. Cīši prīcojamīs, ka byus izdūts vēļ vīns breineigs goradorbs, kas nūderēs deju kolektivu, folklorys kūpu vadeituojim i cytim interesentim!”
Igauņu saimis albuma “Tu munā sirsneņā” attaiseišonys svātkus Lūznovys muižā varēs apmeklēt bez īīšonys moksys, nu apmaklātuojim juoīvāroj vysi itūšaļt pastuovūšī epidemiologiskī īrūbežuojumi, i, īmūt iz nūtikšonu, juoizruoda dereigs Covid-19 sertifikats ci negativs tests.


text:
Posta karteņa
Posta karteņa aba karteņa - posta syutejuma forma ar rakstisku viestejumu. kuru var nūsuyteit bez kuvera. Pataiseita iz bīza papeira ci kartona. Parostai posta karteņai vīnā pusē irā atvaigs, a ūtrā pusē vīta tekstam, sajiemieja adresam i posta štempeļam. Vysuvaira pīlītoj kai svātku apsveikumu ci pīminis duovanu nu kaida ceļuojuma. Kuruos nakuruos vaļsteibuos posta karteņu syuteišona irā liešuoka kai viestuļu nūsyuteišona. Myuslaikūs, izaraistejūt modernajom tehnologejom, pasaruodejušs i elektroniskuos posta kartenis, kurys nūsyuta pa e-postim ci SMS formā.
Posta karteņu tiemiešona i kolekcioniešona irā zineibys atzare Filokarteja.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Gryuši pasaceit, kas izdrukavuojs pyrmū posta karteņu. Itys vaicuojums irā vīns nu pošu popularuokūs i pretruneigūs filokartejis tiemiešonā. Tys izaškir nu iņterpretacejis, kas irā karteņa, a kas vaira nā. Par pyrmū posta karteņu pījimts īskaiteit Desmainsons graviru nu Praņcejis, kura nūsyuteita 1777 godā.[1] Tys beja atzeimuots "l. "Almanach de la Petite Poste de Paris" (Parizis posta atdalē).
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Lebeck/Kaufmann: Viele Grüße… Eine Kulturgeschichte der Postkarte, 2. Auflage von 1988, Harenberg Kommunikation Dortmund, Seite 407 (vuociskai)


text:
Mārčam Lipskam i Arņam Slobožaninam jauna dzīsme – “Dīna bez gola”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Postfolklorys grupys “Rikši” dalinīks Mārcis Lipskis i grupys “Dabasu durovys” dalinīks Arņs Slobožanins pīduovoj nūsaklauseit kūpeigim spākim radeitū dzīsmi “Dīna bez gola”, kai ari apsavērt dzīsmis video.
Mārcis stuosta, ka dzīsme ir tituldzīsme stuostu serejai par latgalīšu muziķu pīredzi i pīdzeivuotū pandemejis laikā. Vysi muziķu stuosti tiks apvīnuoti ari EP albumā “Dīna bez gola”.
“Ar Arni rodūši sasadorbuot ir vīglai, deļtam ka jam ir plaša fantazeja, kurā regulari dzymst idejis. Muzykai itaidi apstuokli ir pateiceigi,” par sadarbeibu ar grupys “Dabasu durovys” solistu stuosta Mārcis. Arņs ir ari dzīsmis autors, īrokstā spēlej gitaru i dzīd, Mārcis spēlej basu, mandolinu, kai ari pīsavīnoj dzīdojūt i veidojūt aranžejumu.
“Dīna bez gola” videoklipā pi sytaminstrumentu var redzēt ari vēļ vīnu postfolklorys grupys “Rikši” dalinīku Jurgi Lipski, veļ video pīsadola Pīters Daugulis ar blokflautys spēli, Deniss Smirnovs ar trompetis spēli. Dzīsmi īraksteja i miksēja Einārs Lipskis, māstera autors ir Kaspars Ansons, tok dzīsmis video filmēja Ivars Utināns.


text:
Nu 2011. goda 17. oktobra Rēzeknis Centraluos bibliotekys abonementā pīejams multimedeju resurss „Dziesmotā Latgale” DVD formatā, kuru īspiejams pajimt leidza lītuošonai sātā.
Projektu Multimediju resurss „Dziesmotā Latgale” Latgolys kulturys programmys projektu konkursa ītvorūs, pasateicūt Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstam, ir izstruoduojuse Latgolys Centraluo biblioteka, nu kurys DVD kai duovynuojumu sajēme ari Rēzeknis Centraluo biblioteka.
Informaceja par Latgolys Dzīšmu svātkim diskā apkūpuota teksta, foto, video i audio failu veidā, i sakuortuota tei ir gon pa godim (1940.–2010), gon piec veida. Multimedeju resursā pīejamys dzīšmu svātku programmys, informaceja par dirigentim i kuorim, daleibnīku atminis i dzīšmu svātkūs dzīduotūs dzīšmu teksti ar nuotim.
Resurss veiduots latvīšu volūdā, bet pamatinformaceja pīejama ari latgalīšu i krīvu volūdā, interneta vidī tū var apsavērt ite, rezervēt DVD nu Rēzeknis Centraluos bibliotekys lītuošonai sātā – ite.


text:
Valentins Lukaševičs. Surgunteja
Prīškvuorda i puorlykuma autors: Valentins Lukaševičs
Runojūt par jaunim dorbim ar literaturzynuotnīku, literatu Valentinu Lukaševiču, portalam lakuga.lv Vaļuks saceja, ka grybātu paraudzeit kaida autora dorbu puorlikšonu latgaliski i ka jam padūmā asūts Preiļūs dzymušais, nu puoragri myužeibā nūguojušais dzejnīks Andis Surgunts (1984–2018). Latgalīšu volūda i jam beja vīna nu sovu volūdu, bet dzejūļūs tei niu īsadzeivuos car Valentinu. Vaira par Andi Surguntu ITE.
Surgunteja
Ir poeti, kuru muokslinīciskuo telpa ir bez rūbežu. Kai izdūmuota karaļvaļsts, kurai, i tei ir golvonuo atškireiba nu realu vaļstu, rūbeži ir iluzori. Navā zynoms, cik kvadratkilometru ir plateiba, kai pīaug īkšzemis kūpprodukts. Zynoms tikai, ka vajadzeibys gadīnī kaidam var paduovynuot pusi nu vaļsts. Ka putyns vīnys dzeivis laikā jū navar puorliduot.
Tei Surgunteja nav snīguoti kolni ci tuksness ar oazem. Tys ir cytuos karaļvaļstīs. Te daudz iudiņu, kūku i myglys. Nivīns nastrāpoj, nav dryuzmis. Karaļs staigoj bosom kuojom i paltrakūs, daudz runoj ar muokūnim. Nu eists karaļs!
Iudiņu te ir daudz i vysvysaižu. Tak leits nu dabasu i navar saprast – tuos prīcys ci suopu osorys. Tai ir tikai ar pošom ontologiskuokajom lītom.
Iudiņs tak i nu krana. Var pajimt šampunu i ar soltu iudini izmozguot motus. Nui, var dabuot īsnys i kuosu. Tys normali, slymoj tikai dzeivi cylvāki.
Surguntejā cīši moz asfaltātu ceļu, te vaira stygu.
Te azari, daudz azaru. Karaļs muok palikt par zivi. Kai deļ tuo, kab pasavērt, kas juo vaļsts azarūs doruos, kai ari kab izstuosteit, kas tī ir.
Tim, kuri viersā.
Redzīs, ka auškuokī ir tī, kuri viersā. Nā. I na zamuokī, kai jī poši cytreiz dūmoj. A tī, kuri ir īškā. Iudinī. Myglā. Volūdā.
Mygla Surguntejā taida kai dzeiva. Saplokuse. Kai šyrmi. Kai keiseļs.
Surguntejā vyss kustīs, dvašoj, guļ, verās, dasaaistīk. Ka vaļstei nav rūbežu, tod ari lītom, kūkim, zvārim i dūmom nav konturu.
Te vyss ir tiuli, te nikuo nav tuoli. Pat – ka i septenis dīnys car trejdevenim mežim juoīt, kur eglis zorūs i palāda vulgaris, i palāda atheiensis. Te ari vuordi ir bez rūbežu. Vīna semantika īplyust ūtrā semantikā, a vīns dativs palīk par kaidu to akuzativu.
Iudiņa zuolis ir zyrgu krēpis, zvaigzdis ir acs, vaicuojums ir mežā iz zora karinejūšs cymds.
O, mygla pasacēle. A beju dūmovs, ka aiz tuos nazkas cyts.
Maņ te vīns vaicoj. Nui, metaforys gryuši apraksteit ar terminim. Termini tod poši puorsavierš par metaforom.
Andis Surgunts (1984–2018)
Nu latvīšu rokstu volūdys latgaliski puorlyka Valentins Lukaševičs
***
atlaid ka napīmiņu tovejuo vuorda etimologeju
īguodys nareši pīviļ sova pasarakstīņa vītā pastotūt tovu
tei vystycamuok ir storpynšaļte
storp tū kas proguoja i tū kas naatīs
ci natymā golapunktā nūstuos
storpynšaļte ar patalogisku anatomeju
ar sirdi kas nabeidz ritmiski izaplest
aizjamūt tovys pacelibyušonys telpu
***
dvašu i cigarešu dyumus pajims caurvieji
palykušuo ironeja i ovacejis dueļūs nūsystajim sareceklēs
ptomaina sulā – myusu pādejuos atveļdzis guļdzīņūs
vysvairuok palsys paliks acs vysvairuok styngi pasavierīni leidz
mundi imaginalis pakriešļa atspaiti radzātuojus propūļdiejuši
saplyuss vīnveida matricā
sirdspleiškys i dylūni naradzami īsalaveis myusu rynduos
torsi sakriss izčākstēs rumpi
i kaids byus tik sirdsvaļeigs naslāpnūt suopis ka nasaruodeis eists
***
es snauduļoju iz vādakla spuorna maņ pateik
zemis dymduotnis smīkli a zeme
zeme ir smoga kai magma kas iztak nu
naīsiļdeitys reiklis
i
dzīdi
eckur
nuotris plieš bārnu rūkys i uoda palīk
apsavylkušys piļs
a mūcekli spļaun maigumu
zefirs
tu soki
nazkas pazeistamuoks par kunkstīnim i
pusmalnnakts kvāpim a maņ tev natikt
puori na tev maņ naktī pīzvaneit i pas’ceit es
tevi mīļoju i pajamu atbiļdeibu par pasaulī
banaluokū vuordu pasaceišonu
nui smuks ir juos ocu ocums i es izsprīžu
izsprīžu
ka atpakaļ īt nagribu
***
atīs atīmieji stuovātuoji stuovēs i plaudātuoji
plaukstynuos
komunisti smaideis i tibetīši byus laimeigi
kas tei byus par dīnu kas tuos byus par naktim
kas par caurynvieju kas par kinu
kas par zanzibarys plykū smukumu cygu
filtrim
es pret
***
maņ byus radzeni mozeni lāskaini radzeni
i sevkuru catūrtū dīnu
es dzeršu nu rutinā īsnyguša drakona ciča
kai teleits bez atmanis
maņ byus mozi breinumūs škeistūši radzeni
i cylvāki žmīgs munu plauksti
izjuzdami vacūs mauku muoju stoltumu
maņ byus dvaša kai gāzis kamera
es rūšsu tū žurovom i čyusku speideigom
acim
tod atīs šagals
pasaklaneis izdūmuotai batašu dūbnai
i trāpai eitanizēs mani
106 kinīšu danierkštys ocu turbys pa labi leikumiņ
pa kairai
byusnabyusnēs cikom raudzejumi byus cauryn
***
čymyni grīžnās ar ladu i baciļūs īsatyn
dīnys
zamlūdzis zaudej jumpraveibu [i] sorkonkryuteiši
pacīteigi kivoj ar golvu
rausim garklis rausim speidaceitis karaūstys vaigūs
saulē nūdagušys mugorys i verandys ar
durovom iz azara pusi vosorai izrausim
i pagluobuosim plaukteņā viersyn pyrmuo kosmosā
izsyutātuo suņa skafandra pūgom
***
kurs sakuortovs buordys nažus pa plauktenim
var izpyust
sovu dvašu iz spīgeļa
īviļkt ar pierstu atvasal vuordus
i giutīs pi lītys
voi tei byutu zūbu birsteite
revolvers ci rokstommašyna
***
cylvāks ir mendelejeva tabuluos
elementu kombinacejai tabula rasa kai
īdziers soka botanikis nu sūpluok dzeivūkļa
kai ba ūglekļa daudzuma atškireibys cytaižūs
organismūs zeimuotu cytys vīntuleibys cytus
vuojpruotus i dzāruma stuovūkļus
***
bezteksta īroksti ir atīsmis moda,
drēbis, kurys kulā ar tevi trenejās sinhronajā
ņurkuošanā vaira nav drēbis, a ruoviejs i
sliedziejs, kurūs šivieja tai apbreinoj, nu tai apbreinoj,
ka breinums, ka teju nasasašyun par apbreina
cīneigu klasiki, par kaidu gryb byut kotrs, kurs
īguojs tiuļuokuos attīceibuos ar pantekstu siļči
– namotivātu, vyslaiceigu muzys paveidu bez
grimašu komplekta, bez pasis, sovutīs ar lelu
poruodu pījiurys bankā, kura bankrotej, bankrotej,
rotej pa viļņa kūri, korā izdzīd pūgu
palīkys, šivieju ar odotu pylnom sauvem,
kū puordūt par vīnu vieja kārmynu
***
ībrīnu upē. apvalku iudini kai kraklu. es
naelpoju. iudiņs taipoš
***
snīgs paliks sorkons i dzeraunis paliks par
imperejom
koalys mozguos traukus i pīdzemdēs
pīsačeršonu zvaigzdem
kriss īdūmys i kartons drakonūs kriss kai
līsmis
vīns paliks olkons i zīma daspīss lyupys
pi tovejūs
laime dasaspruodzēs i aiztaiseis acs
***
cik eistyn smuki
pi gangys hemingvejs kaun napīkuss gūvis
i seneka puorgrīztom venom paslapyn
īt vērtīs jrt izruodis
vyspyrma baudu
todyn izprīcys
i nuovi
dozātuos davuos
i nuovis kulturys valdzynuojumu
bur aizbur bur aizbur
car dvašu car ocu styklumim car tovu ašni
munā mutē
ak mierstūšais dīv
voi tovi vergi nīčis golvā
mudri ari byus beigti


text:
MALNAIS ONTONS
Izcelsmes valsts: 40% Brazīlija / 60% Kolumbija Reģions: Sul de Minas / Huila Augstums: 950-1500 m v.j.l Šķirne: Arabika Variācija: Yellow Catuai / Caturra Apstrāde: Naturāla / Mazgāta Grauzdējums: Espresso Garšas notis: Melnā šokolāde, rieksti, kakao Kafijas pagatavošana: Espresso kafijas automātā, mokas kannā vai kafijas preskannā
Itys, myusu Ontons, ir jaudeiguokais nu vysys KUUP saimis. Lai tū sajustu, navāg jam praseit, lai jis tev atšaun pļauku par byudu voi lai diskotekā truopa pa pīri. Ite scenarejs cyts. Juo spāks īt nu vyda bolsa, kur puorsamejuši vysaidi ašņa sastuovi. Jo vaira stypruoku cylvāku saimī, jo vaira ir iz kuo pasaļaut, kam lyugt padūma. Ja atbiļdis nav babai voi dzedam, to, saprūtams, padūms juovaicoj Malnajam Ontonom. Vaira variantu, vairuok īspieju tikt pi rezuļtata. Ka gribi tonizejūšu blīzīni, tod Tev dzelys juorunoj ar Malnū Ontonu. Sevkurā situacejā jis tevi uzmundrynuos gon ar dziļu i spieceigu bolsu, gon paleigu.


text:
Krīvejis Impēreja
Krīvejis Impēreja (krīvu: Poccийckaя ИMпepия) — beja krīvu vaļsteiba nu 1721 ļeidz 1917 godam, kod tei beidze sovu pastuoviešonu piec imperatora Nikolaja II atkuopšonuos nu vorys, dažys dīnys piec Pebreļa revoļucejis.[1] Krīvejis Impēreja beja trešuo ļeluokuo impēreja ciļvēcis viesturē plateibys ziņā piec Britu Impērejis i Mongoļu Impērejis. Piec 1897 goda tautys skaiteišonys, ar 125.6 miļjonim īdzeivuotuoju[2] tei tai že beja trešuo ļeluokuo pasauļa vaļsteiba piec dzeivuotuoju skaita.
Krīveja tyka pasludynuota por impēreju 1721 godā piec Ništadys mīra paraksteišonys, cara Pītera I laikā, kod tei guva panuokumus Ļelajā Zīmeļu Korā pret Švedeju i īkarova jaunys teritorejis.


text:
“Tautumeitas” ir tradicionaluos muzykys grupa, kurā apsavīnuojušys sešys muzikis i kura sovu darbeibu uzsuoka 2015. godā. Leluokuo daļa nu grupys dalineiču ir etnomuzykologis. Dalineicys izkūp latvīšu tradicionalū daudzbaļseigū dzīduošonu, kas jom ir jo eipaši tyva. Debeja i uzastuošona “Boņuks” ceremonejā ir vīns nu pyrmūs leluokūs grupys sūļu muzykā, kas veiksmeigi turpynuojīs ar sadarbeibu ar grupu “Auļi”, pīsadaleišonu šovā “X-Faktors” i niu lelu popularitati vysā Latvejā.
NOMINANTI:
Jezups i Muosys
Kaneva Cold
Kā gribat
Unknown Artist


text:
“Bigmaar’s Records” studeja – vēļ vīna īspieja muzykai Upītē
Intervejis autore: Sintija Augustova, portals lakuga.lv
Latgaliskajā kulturtelpā Upīte pazeistama ar Slišānu saimis aktivū darbeibu, vacuokū latgalīšu muzykys i aiļu festivalu “Upītes uobeļduorzs”, kas itūgod svieteja sovu 20 godu jubileju, niu Upītē ir īspieja īraksteit i apstruoduot muzyku naseņ atkluotajā “Bigmaar’s Records” studejā. Vaira par studeju apsavaicuoju tuos radeituojam i grupys “Unknown Artist” dalinīkam Māram Keišam.
Kai roduos ideja par īrokstu studejis izveiduošonu?
Sapyns par tū maņ ir bejs jau seņ –nu 13 godu vacuma, kod es veiču sovu pyrmū naoficiālū īrokstu sātā ar pošu parostuokū “Skype” mikrofonu. Tai pamozom, aizajiems tehniku nu vysu apleicejūs, atteisteju sovys prasmis, niu asu beidzūt pīpiļdejs sovu vairuok kai 10 godu piļceitū sapynu. Par tū ir juosoka paļdis Latvejai un ES, precizuok, Lauku atbolsta dīnasta LEADER programai, kas dareituojim dūd vareibu dareit, suokt biznesu i izapaust tī, kur gribīs.
Interese par muzykys veiduošonu suokumā tikai digitālā vidē maņ roduos pavysam naapzynuotai. Navaru saprast, nu kurīņs maņ ir tei šausmeigi leluo interese par studejis lītom, bet miglainai atsaceru ainu, kod maņ beja 10 godi, i vīnam pasuokumam Bolvu rajona svātkūs vajadzēja īraksteit, kai dzīd puikys. Un vīns nu tūs puiku beju es. Kai sātā pasaruodeja internets, mudri atkluoju vysaidys programys, ar kuru paleidzeibu taiseju pyrmūs bītus. 16 godu vacumā pat tyku pasaukts iz “Bītmeikeru Battlu” Reigā!
Pyrma treju četru godu es suoču īsaguoduot sovu īrokstu aparaturu, itū pūsmu var skaiteit par suokumu “Bigmaar’s Records” studejai. Īprīšk dzīsmis īrakstejom tyvai na idealūs, na ari lobūs apstuokļūs, ar na puoruok augstys klasis tehniku, tok ar nazkū beja juosuoc. Pamozam sleipejūt prasmis, suocēs dūmys par atseviškys studejis telpys izveiduošonu. Plāns beja tū dareit mīreigai, lānai i nasteidzeigai, tok, kod izzynuojom, ka mums ir pīškierts atbolsts, tempi beja juopauotrynoj.
Vēļ ir seikumi, kas ir juopīloboj, tok mes jau asam paspiejuši īraksteit vairuokys dzīsmis un gaidom sevkuru muokslinīku paraudzeit tū izdareit ar sovu gora dorbu. Dzīsme, proza, audiogruomota – mums vyss ir pa spākam!
Parkū studejai taids nūsaukums?
Tys ir muns “nikneims”, īsauka. Kai ari “Bigmaar’s Records” labi izaklausa i izaver storptautyskajam tiergam.
Kai izalaseji vītu studejai?
Upītē ir dzeive jauka i tī dzeivoj cīši atsauceigs cylvāks – vuordā Andris Slišāns. Pyrma puora godu Andris nūpierka Upītis vacū školu, kur tān klašu telpys teik puorvārstys par vysaidom radūšom ustobom. Lykumsakareigi, ka ar Andri mums ir gondreiž sešus godu ilgys “partnerattīceibys”, maņ kai vīnam nu pyrmūs tyka pīduovuota sova ustoba, kur taiseit ekstremuos puorvierteibys. Tok Andram vēļ ir dažys breivys telpys, kur sevkurs var atrast sovu vītu Upītis Biznesa centrā!
Ar kaidim muokslinīkim “Bigmaar’s Records” studeja jau ir sasadorbuojuse?
Leidz šam pi mane ir gastejuši treis gosti – nasenņ radejuos i straumiešonys vītnēs debitejušuo Amalija, eistajā vuordā Laura Svikša, latgalīšu lobuokuo izklaidis repa apvīneiba “Cegly”, kai ari “Zelta Mikrofons 2021” īgvieja Ūga.
Kas paleidzēja studejis tapšonā?
Vysupyrms, lels paļdis munai saimei, kura ir atbaļstejuse un turpynoj atbaļsteit vysa myuža garumā, lai es leidz itam nūītu, lels paļdis Andram Slišānam par juo nanūviertejamū atbolstu, tikpat lels paļdis juosoka “Unknown Artist” bīdrim, kuri paleidzēja pi vairuok kai pusis vysu dorbu, lai studeja dorbuotūs i izavārtu maksimali estetiski. Eipašs paļdis vītejim uzjāmumim: “Ivano-Wood” par studejis goldu, “FE-DA Cutting” par lāzera grīztū logo iz studejis golda. I paļdis vysim puorejim, kas paleidzēja kai ar dorbim, tai ar vuordim, materialim un finansem, kod tys beja vysvaira vajadzeigs. Vīnu vuordu sokūt – paļdis vysam pasauļam! Turpynuosim dareit lobys lītys, i vyss apleik suoks ruodeitīs tikpat lobs!
Sekoj “Bigmaar’s Records” studejis gaitom ITE, ITE, ar studeju sasazynuot var, rokstūt iz bigmaars.records@gmail.com, kai ari pīrokstūt zinis socialajūs teiklūs.


text:
Elektroniski pieejami mācību līdzekļi
Skreineite. Reiga: LVA, 2014.
- Jurs Cibuļs, Lideja Leikuma. Skreineite: Vuicūs laseit. Vuiceibys gruomota. /li>
- Jurs Cibuļs. Vuicūs raksteit. Dorba burtneica.
- Jurs Cibuļs. Uzziņu materiāls par latgaliešu ābeci „Skreineite”.
Oluteņš. Reiga, 2017.
- Lideja Leikuma, Veronika Dundure, Anna Vulāne. Oluteņš. Latgalīšu rokstu volūda 4. klasei. Elektroniskais muoceibu leidzeklis.
- Anna Vulāne, Veronika Dundure, Velta Matisāne. Olūteņš. Latgalīšu rokstu volūda 4. klasei. Metodiskie ieteikumi.
Vasals!. Rīga, 2003.
Cibuļs, Juris, Leikuma, Lidija. Vasals! Latgaliešu valodas mācība. Rīga, 2003.
Vuiceis raksteit latgaliski!
Vuiceis raksteit latagliski! Pašvuiceibys materials. LaKuGa, 2016.
..


text:
LIGIJA PURINAŠA jau ilguoku laiku ir radzama sabīdriskajā telpā ar pošys saraksteituos dzejis gruomotu „Sīvīte” i tuos populariziešonu plotajā škārsteikla i mediju vidē. Ligija ar itū gruomotu tyka pi Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks” i nominacejis Latvejis Literaturys goda bolvai. Tok niu jei kūpā ar sovim dūmubīdrim struodoj jau pi cytys gruomotys – rudinī izīs viesturis stuostu gruomota „Laikmeta nospiedumi: 20. gadsimta Latgales stāsti”. Jei dorbojās ari bīdreibā „Centrs MARTA”, kas ir vīneiguo sīvīšu tīseibu aizstuoveibys organizaceja Latvejā – da šam vaira puorstuovāta Reigā i Līpuojā, niu ari Rēzeknē. Taipoš Ligiju var dzierdēt ari Latvejis Radejis raidejumā „Kolnasāta”, kur jei veidoj stuostus par myusu dīnu latgalīšu gruomotom.
Ligija ir studiejuse viesturi, baltu filologiju, kulturys teoriju, regionalūs mediju i komunikacejis zynuotni – ir īgivuse divejus bakalaura gradus, kab kertūs nūpītnai pi magistra īgiušonys, vēļ nav atroduse eistū virzīni.
Žurnalā „A12” pīduovojam verseji par ituo laika svareiguokajom pīcom atziņom nu Ligijas. Vairuok losit juņa/juļa numerī!
Foto: Māris Justs


text:
Plaukstinīks
Plaukstinīks aba PDA (anglīšu: PDA, personal digital assistant, palmtop) — plaukstā turama leluma ītaise, kura kolpoj kai mozs datoreits.
Nu īsuoku plaukstinīki beja lītojami kai aizrakstinis i planavuotivi, tok ar godim dabuoja labtik plotuokys damāruošonys. Šudinejī plaukstinīki var turēt itaidys funkcejis (vysys voi daļu):
- stuņdinīks, kaleņders, aizrakstine, dorbu saroksts, planavuotivs, skaitļuotivs;
- e-posta (tymā vydā, strāpposta) skaiteišona i raksteišona;
- iņterneta lītuošona caur vārtivi;
- mobiluo zvaneišona i vierīņzvoni;
- datu sinhronizaceja ar serveri ci parostū datoru (nosojamū datoru);
- muzykys spieļuotivs, vierīņu spieļuotivs, diktofons, tuoļvaļdis puļts (saceisim, TV), GPS imtivs, nosojamais televizors i ct.
Myuslaiceigūs plaukstinīkus daslādz iņternetam izlītojūt bezvadeiguos voi mobiluos tehnologejis.


text:
Reiga
Reiga (latvīšu: Rīga, līvu: Rīgõ) — Latvejis golvysmīsts pi Daugovys ītakys Reigys leicī. Pats lelais finansu, ryupnīceibys i kulturys centrys Baļtejā i trešais pa lelumam mīsts (piec Pīterpiļs i Stokholma) Baļtejis jiurys regionā, zeimeiga jiuru ūsta.
Reigys viesturiskais centrys īīt UNESCO pasauļa kulturys puormaņtīņa sarokstā, i jis zeimeigs ar jugendstiļa (Art Nouveau) arhitekturu, kuramai navā leidzeigys vysā pasaulī.[2] 2014 godā Reiga beja vīna nu Europys kulturys golvysmīstu.[3]
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
XII godusymta beiguos aizasuoce pyrmuos misejis ar snāgu kristeit Baltejis dzeivuotuojus. Piec nazcik lūbeigu raudzejumu 1197—1199 godūs pi Daugovys beja sataiseita vuocīšu koloneja ar kleštori. Pyrmuo izbudavuotuo dzeivysvīta beja Ikškile.
Oficialai Reigys mīstu īstateja 1201 godā veiskups Aļberts (Albert von Buxhöwden, 1165—1229), a 1225 godā Reiga jau dabuoja mīsta tīseibys. Nu 1255 gods Reiga beja arciveiskupa rezideņceja, 1282 godā mīsts tika par Hanzys savīneibys bīdri. Piec Livonejis dalejuma 1561 godā Reiga 20 godu beja napavaļdeiga, i viņ 1581 godā jū daškeire Obeju Tautu Republikai. Vāluok, nu 1621 leidz 1709 godam, Reiga beja Švedejis Kienestē, a nu 1710 goda leidz I pasauļa karam — Krīvejis imperejis sadorā. Leidz XIX godusymta beigom Reiga pa mozam izauga kai vīna nu vysuzeimeiguokūs Krīvejis imperejis jiuru ūstu, dzeivuotuoju skaits iz vyds 1850 i 1900 gods pasalelynuoja četrys reizis. 1900 godā puse Reigys dzeivuotuoju beja baltvuocīši, pa catūrtdalei krīvu i latvīšu.
1918—1940 godūs Reiga beja napavaļdeiguos Latvejis Republikys golvysmīsts, 1940—1941 i 1944—1990 Latvejis PSR golvysmīsts, 1941—1944 godūs Reigā beja īstateits Trešuo Reiha Ostlandejis komisariata centraluo byutuve. Nu 1991 goda — otkon Latvejis Republikys golvysmīsts.
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Reigys mīsts irā Latvejis centralajā daļā, Reigys leiča dīnavydu molā, Vydslatvejis zamainis Reigys i Teireļu leidzonainēs. Reļjefs — smiļkšuojs, leidzonaine 1—10 metru augšuok jiuru leidzīņa. Viesturiskais centrys irā kairajā Daugovys molā, ap 10 km pyrma Daugovys ītakys Baļtejis jiurā. Mīsta rūbežūs nazcik azaru, poši leluokī — Keišazars Mežaparkā i Juglys azars mīsta pūstumreitūs.
Mīsta pluots 307 km².
Reļjefs[pataiseit | labot pirmkodu]
Reigys mīsta teritoreja irā labtik zamai. Vydyskais augstums metri augšuok jiuru leidzīņa viņ 3—6 metri. Pats augstuokais punkts — Dzagužkolns (28 metri ajl.)
Klimats[pataiseit | labot pirmkodu]
Reigys klimatu i gaisu nūsoka Atlaņtejis okeana gaisa masys i ar jom atejūšī cikloni. Vosorys samārā vāsys i muokuļojis, a zīmys samārā syltys ar bīžom meikstūnem. Snīgs izkreit dekabra (zīmys) mienesī i izagloboj leidz marta mienešam.
228 dīnys augš Reigys byun Atlaņtejis okeana gaisa masys. Saulis speidiešonys maksimums byun juļa mieneša 22 dīnā — 56,4°, a minimums — tik 9,6° augšuok horizonta. Deļtuo ka gods muokuļojums zeimeigs, vosor saule speid vydyskai 54—57% dīnys, a zīmā tik 14—25%. Vydyskai saule par godu Reigā speid 1812 stuņdis — julī vydyskai 282 stuņdis, a dekabrī — 25 stuņdis.
Administrativais dalejums[pataiseit | labot pirmkodu]
Leidz XIII godusymtam Reigys mīsts beja vacmīsta (Vacreigys) rūbežūs, kura pluots viņ nazcik kvadratkilometru. Leidz 1774 godam mīsta teritoreja pasalelynuoja nazcik reižu, aizjimdama jau lelumu niulenejuo mīsta centra dalis. 1728 godā Reigai daškiertys papyldomys teritorejis lobajā i kairajā Daugovys molā. 1768 godā Reigai daškierta Sorkondaugova, Zemitānu stacejis apleicīne, Kotlakolns i cytys teritorejis.
1904 godā daškierts Mežaparks, Cierkužkolns (Čiekurkalns), Teika, Jugla, Iļgucīms i cytys vītys.
1919 godā, leidza ar napavaļdeiguos Latvejis Republikys īstateišonu, Reigai daškiertys teritorejis niulenejuos Pūrsolys (Purvciems), Imantys, Zolitudis, Pleskodalis i daļa nu Zīpnīkkolna.
1927 godā Reigai daškierta kūna vysa niulenejuos Puordaugovys teritoreja, tymā skaitā Boļderaja i Daugovgreiva, taipoš atseviškys teritorejis Daugovys lobajā molā (Vacmīlgruovs, Jauņcīms, daļa Pļavinīku i Mežcīma.
I vēļ piec cytu mozuok zeimeigu teritoriskūs reformu Reigys teritoreja dabuoja niulejūs rūbežu.
Reigys mīsts sadaleits sešūs teritoryskajūs padalīņūs: Centra, Kūrzemis i Pūstumu rajonūs, Latgolys, Vydzemis i Zemgalis prīškmīstūs. Sevkurs teritoryskais padalīņs tur sovu pošvoldu i tīsys sistemu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Piec 1990 gods Reigys dzeivuotuoju skaits nūtaļ mazynuojuos deļ emigracejis. 2008 gods suokuos mīstā dzeivova ap 719 613 ļaužu, labtik mozuok kai 1990 godā, kod reidzuonu beja ap 912 000. Dzeivuotuoju skaits vysucīšuok pasamazynuoja, kod piec napavaļdeibys īstateišonys emigrēja daļa krīvu.
Nu Reigys īstateišonys XIII godusymtā da XVI godusymta beigom mīstā dzeivova kūna vīni vuocīši. Jūs sataiseituo administraceja raudzeja izglobuot vuocysku solu baltu apleicē, aprūbežojūt latvīšu i līvu tīseibys apsadzeivuot mīstā. Reigai XVI—XIX godusymtūs, īteikūt Obeju Tautu Republikā, a vāluok — Krīvejis imperejis sadorā, vuocīši suoce pagaisynuot sovys privilegejis, koč i izlaiceja ekonomiskuos, politiskuos i religiskuos dzeivys kontroli mīstā.
Etniskais i volūdyskais sadors Reigā vysod bejs raibs. Mīstā dzeivova vuocīši, žydi, krīvi, puoli, lītaunīki, ukraini, boltkrīvi, līvi, latvīši i cyti. XX godusymta pyrmajā pusē mīstā izagadeja nazcik tragisku viesturisku nūtikšonu, sasītu ar revoļucejom i pasauļa karim, i tys dyžan ītakuoja Reigys demografeju. XX godusymta ūtrajā pusē Reigā imigrēja daudzi krīvu i cytu SSRS tautu pīstuovu (ukraini, boltkrīvi). Itymā laikā latvīšu i krīvu procents Reigā tyka vīnaids (atsateikūši 42,3 i 41,7 procenti).
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
Reigā dzymuši:
- Helmuts Baļders — hokejists;
- Mihails Barišnikovs (Mиxaил БapышHиkoB) — baleta doncuotuojs;
- Mihails Barklajs de Tolli (Mиxaил Бapkлaй-дe-Toлли) — karvedis;
- Vizma Belševica — ailineica;
- Jesaja Berlins (Isaiah Berlin) — filosofs;
- Valters Caps — iņženers;
- Sergejs Eizenšteins (Cepreй ЭйзeHшTeйH) — kinys režisors;
- Vaira Vīke-Freiberga — etnologe, psihologe, Latvejis Republikys prezidente (1999—2007);
- Ernests Gulbis — tenisists;
- Filips Halsmans (Philippe Halsman) — fotografs;
- Nikolajs Hartmans (Nicolai Hartmann) — filosofs;
- Mariss Jansons — dirigents;
- Gidons Kremers — muziks;
- Ješajahu Leibovics (Yeshayahu Leibowitz) — filosofs;
- Volfgangs Lics (Wolfgang Lüth) — karinīks;
- Vera Muhina (Bepa MyxиHa) — tieļnīce;
- Sandis Uozuoliņš (Sandis Ozoliņš, 1972) — hokejists;
- Raimonds Pauls (Raimonds Pauls) — komponists;
- Arkadejs Raikins (Apkaдий PaйkиH) — artists, satiriks;
- Vilhelms Ostvalds (Wilhelm Ostwald) — kimiks;
- Georgs Šveinfurts (Georg Schweinfurth) — botaniks;
- Mihails Taļs (Mиxaил Taлb) — šahmatnīks;
- Mihails Zadornovs (Mиxaил ЗaдopHoB) — satiriks.
Partnermīsti[pataiseit | labot pirmkodu]
Galereja[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]


text:
Ludzys vyduslaiku piļs
Kaida teika viestej, ka reiz senejūs laikūs Ludzā asūt bejuse piļs, kurā dzeivuojs kieneņš ar sovu šmukū meitu. Kieneņa meita īsamīliejuse kolpu puisī, nu kieneņam napatyka dūma, ka juo meita varātu apprecēt kolpu puisi, i jis ceņtīs šmukū princesi atrunuot. Tod kieneņš dusmuos pascejs, lai pats čorts meitu paraunūt. I tai arī nūtics, ka čorts meitu aizruovs pazemē. Kieneņš aiz bādom dreiž nūmirs, bet piļs karūs nūpūsteita. I vēļ ilgi piec kieneņa i nalaimeiguo mīlesteibys stuosta piļsdrupuos asūt dzierdāts, ka kaids gauži raudūt.
Kieneņš, princese i kolpu puiss – ka taidi reiz dzeivuojušs – seņ zudušs nu viesturis lopyspušu, nu piļs jūprūjom ir daļa nu Ludzys piļsātys viesturis i šudiņdīnys. Uzkolnā blokus Lelajam Ludzys azaram i Mozajam Ludzys azaram atsarūn vyduslaiku Ludzys piļs drupys. Austrumu pusē sūpluok pilei atsarūn Ūdukolns (Odukalns), kurš ir da šam leluokais pieteitais latgaļu 7.–13. godu symta kopulauks. Ūdukolns līcynoj par senejūs latgaļu kluotbyutni Ludzā, bet piļs atguodynoj Livonejis laikmatu Ludzys viesturē.
Leidz myusu dīnom sasaglobuojušs divejis piļs tūrņa sīnys i vīna piļs uorsīna. Drupys nūruoda iz skaidrom gotiskom formom. Īspiejams, tam, ka piļsdrupys jūprūjom ir radzamys, juosoka paļdis Vitebskys gubernatoram, kurs 1830. godā apmeklēja Ludzu. Juo uzmaneibu pīsaisteja gleznainuo ainova ar piļsdrupom, kurys asūt bejušs samārā lobā stuovūklī. Gubernators lics piļsātys policejai sorguot piļsdrupys, lai tuos natyktu pūsteitys. Īspiejams, ka taišni itys nūruodejums pasorguoja Ludzys piļsdrupys, partū ka daudzys vyduslaiku piļs Latvejis teritorejā sovu eksistenci nūslēdze kai izejmateriali apleicīnis zemnīku i piļsietnīku āku celtnīceibai. Leidz ar tū skots, kurs myusu dīnuos pasaver iz piļsdrupom, ir cīši tyvs tam, kaidys tuos radzamys 17. i 18. godu symta zeimiejumūs.
J. K. Brocis zeimiejums Ludzys piļs 18. gs. beiguos
Piļs gotiskuo ceglu arhitektura līcynoj, ka piļs celtnīceiba datejama ar 14. godu symtu
Tikpat gleznaina kai Ludzys piļsdrupu ainova, ir ari piļs viesture. Īrosti piļs celtnīceiba teik saisteita ar 1399. godu. Taču pietnīks A. Sapunovs pili datej pat ar 1285. godu. Tūmār itim obim miniejumim nav dokumentalu pamatuojumu. Igauņu viesturnīks i Livonejis piļu pietnīks A. Tūlse pili datej ar 14. godu symtu, sprīžūt piec tuos ceglu gotiskuos arhitekturys. Viesturis olūtūs myura piļs pyrmū reizi mynāta 1433. godā viestulē, kuru Rēzeknis fogts adresiejs landmaršalam. Viestulē mynāts, ka Māves piļs komturs nu Prūsejis ceļuos Livonejā i brauks cauri Ludzys pilei. Kai piļs pasyuteituojs viesturis literaturā teik mynāts Livonejis ordiņa mestrs Vennemars fon Brigenejs, pījamūt, ka piļs calta 1399. godā. Piļs, īspiejams, bejuse treisstuoveiga myura celtne ar 6 tūrnim, 3 vuortim i 2 prīkšpilim, bet, lai sprīstu par itū pījāmumu patīsumu, byutu napīcīšams arheologiski padzilinuotuok tū izpieteit.
Ludzys piļs beja Rēzeknis fogta paleigpiļs, i tū puorvaļdeja fogta nūzeimāts puorvaļdnīks – karakolps ar Daugovpiļs komtura pīkrisšonu. Ludzys piļs golvonuo funkceja vyduslaikūs beja nūstyprynuot Livonejis zemis austrumu rūbežu, kuru varēja apdraudēt sābri, golvonūkuort Pleskovys i vāluok ari Moskovys kņaziste. Ordiņs nu 13. godu symta beja Vuocu ordiņa Livonejis atzors, i tys par sovu golvonū miseju beja izvierzejs aizsorguot Livonejis kristeigū zemi nu paguonu uzbrukumim. Lai gon daudz laika, energejis i leidzekļu ordiņs izlaide ceiņā pret Reigys arhibiskapu, tys patīsi ceņtēs apvīnuot Livonejis vaļdejumus, lai tūs aizsorguotu nu apleicejim apdraudiejumim. Ludzys piļs beja vīns nu ordiņa atbolsta punktim austrumu pīrūbežā. Juoatguodoj, ka Livoneja atsaroda Rītumu kristīteibys periferejā, kur tei rūbežuojuos ar paguonu i svešuos ticeibys zemem. Leidz ar tū ilgstūši Ludzys piļs atsaroda Rītumu kristīteibys pošā nūmalē.
Attīceibys ar Livonejis sābrim tīšā veidā ītekmēja Ludzys pili, kura vairuokkuort cīte karūs. Par pīvadumu, 1481. godā lels krīvu karaspāks ībruka Livonejā i pūsteja Ludzys pili. Saskaņā ar viesturis olūtim tikai 1525. godā ordiņs atjaunuoja Ludzys pili, izmontojūt šaļti, kod uzalobuoja attīceibys storp ordini i Moskovys lelkņazisti. Leidz ar tū, ka piļs atsaroda Pleskovys kņazistis tyvumā, pleskovīši 1463. godā asūt uzcālušs cītūksni Krasnij Gorodok īpretim Ludzys pilei, lai aizsorguotu sovys zemis.
Ir līceibys, ka pilī iz nailgu laiku apsamete Pūlejis karaļs Stefans Batorijs
Paviersīņs vysa Latgolys regiona viesturē beja Livonejis kars, kurš rysynuojuos 16. godu symta ūtrajā pusē. 1558. godā vuocu karapulks, kurā ītylpa ari Ludzys garnizons, uzbruka Krasnij Gorodok, kai ari nūpūsteja vairuokus Pleskovys pogostus. Bet tymā pošā godā Moskovys karaspāks ījēme Ludzys pili. Tūmār ordiņs pili dabuoja atpakaļ i 1559. godā tū īkīluoja Pūlejai, i jau 1561. godā Ludzys piļsāta i piļs tyka īkļauta Pūlejis sastuovā, kai daļa nu Inflantejis vojevodistis. Tū, ka piļs nabeja moznūzeimeiga byuve jaunūs laiku Pūlejis karalistē, aplīcynoj fakts, ka iz nailgu laiku Ludzys pilī apsamete Pūlejis karaļs Stefans Batorijs. 1577. godā pyrmais Krīvejis cars Ivans IV ar krīvu karaspāku vēļreiz ībruka Livonejā i ījēme Ludzys pili, kuru krīvi ceņtēs nūstyprynuot. Taču piļs atguoja atpakaļ Pūlejis-Lītovys vaļsts rūkuos. Saskaņā ar 1582. godā nūslāgtū Zapoļskys mīra leigumu Krīvejis cars atsasaceja nu īkaruojumim Livonejā par lobu Pūlejis-Lītovys vaļstei.
1599. godā tyka veikta piļs revizeja, kas snādz pietnīkim plošys zinis par piļs izskotu i stuovūkli. Revizejā mynāti kūka tūrneiši iz aizsorgsīnom, ar noglom apkolti ūzulkūka vuorti, dažaidys ākys prīkšpiļs teritorejā, ībrukuši pogrobi, kai ari nu ceglu byuvāts lelais tūrņs. Tūmār revizejā teik secynuots, ka piļs asūt nalela i tuos aizsorgspiejis asūt vuojis.
Ludzys piļs myusdīnuos
Piļs nūrīts saistoms ar 17. godsymtu
Ceiņa par Livonejis zemem i tymā vydā Ludzys pili vēļ nabeja beigusēs. 1625. godā pili īnjēme zvīdri, bet poļaki tū dreiži atkaruoja bez eipašys zvīdru pretuošonuos. Ūtruo Zīmeļu kara laikā 1654. godā krīvu vojevoda Ļevs Saltikovs aplence Ludzys pili i 22. decembrī ījēme tū. Aplankuma laikā pilei tyka nūdareiti nūpītni zaudiejumi, tū storpā tyka izsprydzynuots vīns nu piļs tūrnim. Ludzys apkaime kara rezultatā palyka Pūlejis-Lītovys sastuovā. 1667. godā Pūlejis-Lītovys aba Žečpospolitys Seima lāmums nūsaceja, ka nu apleicīnē asūšojom pilim kuorteiba juouztur vīneigi Daugovpiļs pilī. Leidz ar tū var secynuot, ka puorejuos piļs, tymā storpā Ludzys piļs, tyka atstuotys nūvuortā.
Lai gon nu reiz varenuos Ludzys ordiņa piļs sasaglobuojušs vīneigi drupys, tuos ir nūzeimeigs kulturviesturiskys pīmineklis i viesturis līcinīks. Piļsdrupys stuosta na viņ par piļsātys viesturi, bet līcynoj ari par regiona, kai ari vysys Livonejis viesturi. Piļs nūvītuojums pretim latgaļu Ūdukolnam atguodynoj par krysta karu laikmatu Latgolys teritorejā, bet poša piļs saistoma ar regiona īsakļaušonu Livonejis vaļdejumūs, kas ītylpa rītumu kristīteibys kulturys telpā. Kari, kurus puordzeivuojuse senejuo vyduslaiku piļs, paruoda tū, cik īkuoreiga Latgolys teritoreja beja tuos kaimiņu lelvarom – krīvu kņazistem, Pūlejai-Lītovai, Zvīdrejis karaļam, kai ari Krīvejis Imperejai, kurys sastuovā piļs palyka par romantiskom drupom.
Roksta autore: Ingūna Raudiņa


text:
Apvuiceibys
“Dubnas pieRaksti”
Apvīnuojūt jaunīšus nu Daugovpiļs, Vuorkovys i Leivuona nūvoda, LgSC 2017. godā eistynuoja jaunīšu iniciativu projektu “Dubnys pīRoksti”.
Projekta golvonuo dūma beja saaicynuot jaunīšus nu dažaidu nūvodu, kab vosorys suokuos dūtūs kūpeigā pīdzeivuojumā – sešu dīnu laivu puorbraucīnī pa Dubnys upi, kuruo laikā tyktu pieteiti upis krostā asūšī kulturviesturis objekti, intervāti krosta dzeivuotoji i īsavuiceitys jaunys kompeteņcis vidis, kulturviesturis, pylsūniskuma i videografejis jūmuos. Piec laivuošonys pūsma jaunīši kūpeigim spākim veiduoja karteņu izstuodi, kinu i informativū materialu par vidi, par ekspedicejis laikā pīdzeivuotū, radzātū i sajustū.
Projekta vadeituoja: Dagnija Dudarjonoka. Projekts eistynuots ar LR Kulturys ministrejis i bīdreibys “Dienvidlatgales NVO atbalsta centrs” atspaidu.
Latgales jauniešu drošumspēja un pilsoniskums
Projekta mierkis ir veicynuot jaunīšu drūšumspieju, sekmejūt Latgolys regionā iniciativys i jaunīšu piļsūniskū leidzdaleibu. Projekta aizdavumi ir veiduot izpratni jaunīšim par drūšumspieju i piļsūniskū leidzdaleibu/aktivitati, izgleitojūt par īspiejom i napīcīšameibu pilnveiduot pilsūniskumu i iniciativys, snīgt atbolstu jaunīšu iniciativom, pylnveidojūt personiskū drūšumspieju i īdvesmojūt cytus byut atbiļdeiguokim i aktivuokim sovā kūpīnā.
Projekts eistynuots 2015. godā.
“Vuiceisimīs latgalīšu rokstu volūdu vīnuvīt”
Projekts tika īstenots 2011. un 2012. gadā. Projekta mierkis ir paplašynuot latgalīšu rokstu volūdys pratieju lūku jaunīšu vydā, veicynuot jaunīšu interesi par regionalū kulturu, rūsynuot vaira izmontuot latgalīšu volūdu na viņ mutvuordu saziņā, bet ari rokstūs.
Projekts eistynuots 2011. i 2012. godā.
Jaunīšu apvuiceibys “Atzolys”
Jaunīšu apvuiceibys “Atzolys” paleidz apsazynuot jaunīšim Latgolys sovpateibu, īvuica byut lapnim par sovom saknem i pīdereibu i veicynoj jaunuos paaudzis iņteresi par Latgolu i latgaliskū. Golvonuo “Atzolu” vierteiba ir stypruos tradicejis, kurys teik saglobuotys jau godim.
Jaunūs literatu škola “Tievanānu pavasars”
Projekta laikā Jaunviļānūs nu 6. leidz 9. juņam 2013. godā nūtyka jaunīšu apvuiceibys, seminars “Tievinānu pavasars”. Jaunīšim beja vareiba sasatikt ar dažaidim rokstūšim i pazeistamim autorim, lai kūpeigi vuiceitūs raksteit dažaidus tekstus. Jaunīši varieja pīsadaleit ari tradicionalajā dzejis lasejumu pasuokumā “Tievinānu pavasars”.


text:
“Boņuka” bolvys sajiemieji zynomi (+foto, video)
Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks“ itūgod tyka padūtys jau ostoitū reizi. Itymā godā Boņuki par panuokumim 2015. godā padūti 19 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos. „Boņuks“ ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē.
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2015” sajiemieji:
Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturā – katuoļu pravestam, kulturviesturnīkam i sabīdryskajam darbinīkam Albertam Budžem
Sabīdreiba i kultura:
Goda cylvāks kulturā: Iveta Apkalna (varganiste, Izcileibys bolvys kulturā sajiemieja
Goda nūtikšona: Lūznovys muižys atkluošona – jauna vīta ari latgaliskajom aktivitatem
Par latgalīšu volūdys populariziešonu: Kuorsovys nūvoda pošvaļdeibys projekts „saRedzi latgalīšu volūdu” 2. daļa
Goda amatnīks/saiminīks: Veikala „O! Marta” i škārsteikla veikala taiseitslatgola.lv saiminīks „Latgolys Studentu centra” latgalīšu gruomotu golda koordinators Artis Logins
Goda snāgums vizualajā muokslā: Glebs Pantelejevs ar izstuodi „Latgales rapsodija”
Goda snāgums skotuvis muokslā: Festivala „ORGANismi” uzvadums „Saule. Bērni. Rainis”
Goda snāgums audiovizualajā muokslā: Latgalīšu volūdys apvuiceibu video
Par latgalīšu kulturys populariziešonu Latvejā i pasaulī: Gruomota „Ludzas igauņu pasakas”, tulkuotuojs Guntars Godiņš
Muzyka:
Lobuokais snāgums pop/rock muzykā: „Dabasu Durovys“ ar dzīsmi „Pādys” i koncertdarbeibu
Lobuokais snāgums tautys muzykā: Etnoroka grupa „Laimas Muzykanti” ar albumu „Rodi” i koncertdarbeibu
Lobuokais snāgums alternativajā muzykā: Poetiskuo roka apvīneiba „Kapļi” ar albumu „Ašņa dasys”
Lobuokais snāgums akademiskajā muzykā: Andrejs Selickis „Šyupeļdzīsme Jēzum”
Lobuokais muzykys video: „Tautumeitas” ar videoklipu dzīsmei „Aņņeite”
Goda debeja muzykā: Grupa „Tautumeitas”
Lobuokais snāgums šlagermuzykā: Aņss Ataols Bierzeņš ar albumu „Pasaver”
Radejis hits: Dabasu Durovys – “Pādys”
Literatūra:
Lobuokais snāgums literaturā: Anita Mileika ar dzejis kruojumu „mūžīgā nepārtikusī stirna”
Lobuokais izdavums/gruomota: „Alise Breinumu zemē” Luisa Kerola gruomotys tulkuojums latgalīšu volūdā
Bolvys padūšonys ceremonejis video
Izvaduma “Saule. Bērni. Rainis” video


text:
uh. ir dīnys, kod nikuo nanūteik, a reizem nūteik tik vysa kuo, ka nikuo taida nimoz nanūteik. a tod nanūteik, nanūteik, a izaruod, ka vyss jau ir nūtics.
dzeivoju Bermudu trejstyurī. vyss gaist i nikuo nav. i maņ pi kuojis. nikas nanūteik! saceisim tai – ka es byutu nūpierkuse biletu iz Raimonda Paula koncertu Arenā Reiga, ak jau sādātu tī, kur nikuo navar redzēt (kai daudzi tū i darēja par Ls 20-30).
vyss laikam suocēs ar tū, ka maņ nu “Tele2” iz interneta modemu decembrī atguoja SMS, ka asu puortieriejuse limitu i pakolpuojums tiks īrūbežuots. tai kai beja labi ka decembra vyds, pasabreinuoju – nikuo naasu kačuojuse, da i lītoju kai vysod, jau godim. tai kai interneta vajadzēja, cerieju, ka mož napamanēs i naatslēgs.
pasyutieju žurnalu “Ir” – tys gon ir forši, ka ar vīnu blīzīni var nūsist div začus – sātā mamai ir, kū skaiteit, a es skaitu tī, kur asu es i teiklys. tūmār cylvākam vajag koč kaidu presi patierēt, kab jis byutu pīdereigs kaida socialai grupai. nav tok nikaids mežuons!
piec tam pasyutieju “Dīnu” – naba ka maņ cīši vajadzātu, a pīzvanēja nazkaida buobeņa i suoce stuostēt, cik jim vyss byus labi. aiz cīna nūsaklauseju, i maņ teiri profesionali patyka, kai jei rauga īsmērēt tū sovu avīzi. tai kai pavasarī byus juomozgoj lūgi i pa laikam aizavajag avīžu to tam, to itam – pakluot cuolim kastē voi īteit ūlys, tod pīkrytu mienesi sajimt – puors dīnu nedeļā. godam vajadzātu pītikt.
nu i bonusam decembrī nūpierku 2 biletus iz JRT “Malnū pīnu” – ak jau par gūvim juopasaklausa. bais jau ir nu žālobainys jimšonuos par izmierstūšom vierteibom, tok kū padareisi – vysys gūvs mierst.
internetu “Tele2” tai ari naatslēdze, koč šaļtim vylkuos kai pusbeigta žurka ar lauztu sprandu.
par tū otkon izaruodēja, ka iz sātu naīt pasyuteitais papeira žurnals “Ir”, par kū mama beja dīzgon sirdeiga, partū ka padūmuoja, ka es napasyutieju. nu, naba ka sirdeiga, bet izsacēja sovu vīdūkli – ka tys nu gon nav labi dareits i ka jei var bez tuo valna teļvīzera iztikt, ka ir radeja i žurnals, bet ar radeju i teļvīzeri tūmār ir par moz.
guoja laiks, daguoja janvars i maņ nabeja nikaidys “Dīnys”. atguoja 7. janvara numers, cyta nikuo. īrakstieju tviterī, tolka nabeja. pasavieru i nikaidus e-postus par reizi natrodu – a zvaneit es asu par daudz lels slaists. padūmuoju – vot tai tev i vajag, ar avīzi lūgus mozguot sadūmuojuse…
tai ari nazynu, sābri avīzi nūzoga voi postnīks izdūmuoja, ka jam ari lūgi juomozgoj. 🙂
īpaši nabāduoju – taipat jau nav laika skaiteit. kū grybu, tū pa dīnu apsaveru teiklā. ka “Dīnys” rokstu nav teiklā 100% izmārā, tys mani nikaidā veidā nadaspīss par jim atguoduot i puorskaiteit piečuok avīzē. es to dzeivoju teiklā.
ka “Ir” rokstus varu apsavērt i tai, i itai, tod apsaveru tū, kū grybu, a vysu koč kod puorškūrstu i puorlosu sātā, kod vaira laika – paļdis Dīvam, tys apjūms nav tik lels.
saceisim tai, kuo nav munā datorā, tuo nav vyspuor. pi kuo gryuši tikt, bez tuo var iztikt. asu slaists.
kod “Dīnys” buobeņa otkon pīzvanēja pasainteresēt, kai pateik, tai i pasacieju, ka napateik – nav jau kam patikt. tys beja laikam pyrmūdiņ.
tymā pošā dīnā e-postā atrodu ari “Ir” viestuli, kas laikam beja atbiļde par munom žālobom tviterī. tys pa tam i nūsaskaidruoja, ka vaine ir munys sātys adress, kura nav Latvejis posta sarokstūs – sāta ir, adress ir, presi sajemam, a elektroniski abonēt navar – nav koda. par tū jau laikam 2 godi atpakaļ zyrguojūs sovā dīnrokstā.
a vokorā posta kastē atrodu sastdīnis avīzi, bet bez pīlykuma. pasabreinuoju, tok bess ar vysim. natycu, ka sābri – jī tok te vysi vaci perdeli i sovetskuos armejis generalu atraitnis, taids mīreigs i pīkluojeigs kontingents, kas trepēs vysod soka “Labdena! Labdena!” – voi ta taidi zogtu latvīšu avīzi.
avīzi tai ari napuorskaitieju – vysys zinis vacys, jau radzātys teiklā. eksperiments naizadeve, papeira avīzis nav dūmuotys maņ.
a šudiņ pylnam cyrkam otkon izaruodēja, ka JRT izruode ir atcalta. nu kur var byut! nanūteik nikas nu tuo, kam byutu juonūteik!
tūtīs vokorā posta kastē atrodu vysys nasajimtuos avīzis ar vysim pīlykumim – lai slava “Dīnai”, muni lūgi byus teiri!
“Ir” pasūlēja pagarynuot abonementu i izduovynuot kalenderi i nazkaidu ekokosmetikys duovonu karti. Tok bess ar tū vysu – golvonais, ka žurnals īt i pa tū nalelū stidzeņu sābru ceļa molā čuopoj i postneica nūlikt, i muna mama voi cioce pajimt – tī taidi forši gaideišonys svātki.
izaruod, niu munys sātys adress byus Latvejis posta datubāzē. “Pučukolns” byus legals!
i JRT nu vysu īspiejamūs februara cytu datumu maņ rezervēja tū, iz kū varbyut tikšu (laikam jau natikšu), a piec 10. februara sūlēs datumus martā, iz kū ak jau tikšu.
eisti slaista Zīmyssvātki!
tagad siežu, prīškā avīžu guba. vysuos moluos kaids gobols nu tūs daudzūs pīlykumu.
avīzi pošu to nazynu, voi skaiteišu – nikuo taida unikala ak jau tī nav. a “Sastdīnē” loba interveja ar Amandu Aizpurīti. nikuo taida, kas mani da sirds dziļumu aizkustynuotu – komentari teiklā beja daudz efekteiguoki. saceisim tai, komentari mani īdvasmuoja apsajimt i koč kod varbyut sataiseit da gola pietiejumu par latvīšu pošnuoveibom. pat apmāram izdūmuoju stilu i strukturu. 🙂
bet maņ patyka itys citats nu tuo roksta:
– Kas ir latgaliešiem – valoda vai dialekts?
– Valoda, jo tā mainās un attīstās. Tagad gan elektrības trūkuma dēļ tā var atmirt.
(Zirnis E. Rakstās kā nekad. // Sestdiena. – 8.-14.01.2011. – 15. pl.)
tā arī dzīvoju. priekšā avīžu guba, apkārt avīžu guba. un uz modēmu pienāca SMS, ka tas bija gļuks – nekādi pakalpojumi man netiks ierobežoti. slaistiem sveiks! Ziemassvētki ir mūžīgi!
nobeigumā 2 filmas. viena par to, kā nekas nenotika, jo to neparādīja TV. bet otra par to, kas viss vells tik varēja notikt. 🙂
tā arī nezinu, kā labāk – ka notika vai ka nenotika. abos gadījumos jautri.
kā nekas (oficiāli) nenotika.
kas tik viss varēja notikt.
i zynit, kas vēļ jūceigai. es pīrakstieju 2 teikumus latvyski i napamanieju, ka ari turpynoju raksteit latvyski, na latgaliski.


text:
“Volūdys vaicuojums”. 39. raidejums
Pyrms vairuoku godu “Latgolys Radejā” izskanieja 47 cykla “Volūdys vaicuojums” raidejumi, kurus sagataveja žurnaliste Maruta Latkovska. Nu paguojušuo goda suoku raidejumu materialus var puorskaiteit žurnalā “Katōļu Dzeive”, nu niu vareiba ar tim īsapazeit dūta ari LaKuGys skaiteituojim. Itūreiz publicejam raidejumu materialus nu “Katōļu Dzeivis” 2014. goda novembra numera.
39. raidejums (burts “u, v”)
Esit sveicynuoti Latgolys radejis klauseituoji! “Volūdys vaicuojumā” kūpā ar Jums ir Maruta Latkovska.
Ari itūreiz runuosim par vuordim, kuri atsaškir nu lejslatvīšu i suocās ar burtim u, ū i v. Pyrma nūsaukšu nazcik vītu vuordu ar itim suokuma burtim: Undrukāni, Unguri, Upinīki, Upmola, Užynkolns, Ūglinīki, Ūgļova, Ūgrinīki, Ūšinīki, Ūzulaine, Ūzuleni, Ūzulmuiža, Ūzulova, Ūzuļnīki; Vabale, Vacpiļs, Varakļuoni, Viļaka, Viļāni, Vylcāni, Vylkova, Vonogi, Vuorkali, Vuorkova, Vuoveri, Vagali, Vaivodi, Valaini, Vuornaiši, Vaičuli, Veceli, Veiguli, Veiguri, Veiksna, Veipi, Vierdeni, Vieveri, Vieži, Vydsmuiža, Vyduči, Vyrauds (azars), Vyški, Viļumāni, Viļuši, Voini (ari Voiniškys), Voiti, Vuškusola.
A niu par cytim vuordim. Ubogine, ubogīne ir iedīņs nu maizis gabaleņu iudinī, ari nabogmuoja. Učaska, ari učastka, ari daļders ir 24–30 ha zemis ar 4–6 nalelom saimnīceibom. Ukuots, ari ukuoti – ir reiks pūda izjimšonai nu cepļa. Uļbiks – buļbe, guļba, a uļbineica, ari uļbaite – nūlaseits buļbu, guļbu teirums. Upārts – patmīleigs, izlutynuots, tīpeigs bārns, Ūluoknis, ari ūlinīks – iedīņs nu pīna, ūlu i beidalātu myltu.
Ūļavuot, ari gūļuot – svinēt, dzeivuot sovā vaļā, ari nikuo nadareit, sēdēt rūkys kliepī salykušim. Ūmai – pieški, nagaidūt. Vacaine ir atmata, a vaciks, vace voi vacata ir dzeds i baba. Vacumi ir bārnu, ari jaunu meitu slimeiba, a izapauž jei tai, ka cylvāks nikuo naād, nūvuojej, rakstureiga dzaltaneiga uodys kruosa. Vaicuojums – ir jautuojums, a vaiņuks – vainags. Vaidi – kars, a valātive ir sūls driebu veliešonai, ari cīši klačeiga sīvīte. Vakaraiņs, vakaraine – vediejtāvs, vediejmuote kuozuos. Valis voga – tukša voga, kurā nikas nav īstateits. Vanginīks – cylvāks, kas seņuok struoduoja pi kungu, ari giusteknis, navaļnīks. Varažbits – zeiļnīks, varažuot – zeilēt, būrt. Varganis ir iergelis, a varganists –
iergeļnīks. Varstaks ir ieveļsūls, a vapna – kaļkis, vapnineica – kaļka ceplis. Vasars ir āmurs, a vataiņs, ari vataviks – vatāts mieteļs. Vataunīks ir vatāta saga, ari koldris. Vazounīks, vazaunīks – puču pūds, a vozyune, vazaune – ratneica, molkys škiuņs. Vāpla, ari vēpla – viejagruobsle, a vāzda, ari vāza – kūja, nūja, kūks, iz kuo atsasprīž. Vece ir vaca sīvīte, a veceļs – veceits. Večerinka ir jaunu cylvāku “sasadoncuošona”, parosti svātdīņu vokorūs, bez alkoholiskūs dzierīņu lītuošonys. Veikštīs – ir pūstīs, gataveitīs ceļam, a veilīņs ir sīns, sagruobts leluokā vuolā, ari kluojīņs. Vīteits, ari veitāts ir kiupynuots, a veižuons – cylvāks, kas staigoj veizēs, ari veceigs, saleics guojiejs. Vejūklis – īreice dīgu teišonai komulī, a vendzelks, vendzelka, vendzjolka – pauna, kas sasīta kaidā drēbē. Vestīs – atsanest, a viejineica, ari viejauka – mašyna labeibys vieteišonai,ari pādejuo škārsbolka kūka guļbyuvē. Vēkšt ir blēt, a vierseiba ir prīkšnīceiba. Vucyns, vuška – auns, aita, vuovuļs – pļuopa, a vuiceitīs – muoceitīs. I vysubeidzūt vuords vierbineica – tei ir Pyupūlu svātdīne, i ari pats augs – vierba, vierbineica – pūpolvītols.
Vēļ nazcik cytu augu vuordu: uobuleņš ir zīmys mārpučeite, vanadzs ir pļovys dedesteņa, vanadzeiši ir dzaltonuo akaceja, vanagieļs ir vanagvīķis (vika, viks), veigrīškys, ari veidryukši ir vīgriezes, veitūleni ir mikeļneicys, veivierni, ari kukuži, ari kukuči ir pūra vaivareni, veibūtnis, viejputis, ari viejputi ir parostuo veibūtne, vengris ir sorkonais plyuškūks, vieja gruobeklis ir velna rutku grābeklīte, vieršni ir sila virši, viezeiši – kodīgais laimiņš, vylku ūgys – čūskuoga, vuoleite zyluo, ari boltuo ir ķekaru muskare, vuolonta, ari leluo zuole ir ālante, ari staģe. Vuolonta ir na viņ izcyls uorstnīceibys augs, jū īsoka stateit buļbu duorzu tyvumā, jo vysim tik atbuodušajai škodis taiseituojai (vabalei nu Amerikys Kolorado štata) tei naejūt pi sirds. Lai Dīvs dūd, i lai dzeivoj vuolonta!


text:
Etnoroka grupa “Laimas muzykanti” dybynuota 1995. godā Daugovpilī. Grupys dybynuotuojs i vadeituojs vysu itū laiku ir muzikis Artūrs Uškāns. “Boņuku” šlagermuzykys nominacejā sajēme par dzīsmis “Vokors īt” (teicieja Margarita Šakina (Viļakys nūvoda Rekova), Artūra Uškāna apdare) panuokumim TV raidejuma “Amigo Dzintara dziesmas” aptaujā. Dzīsme “Vokors īt” tyka īkļauta grupys repertuarā piec tuo, kod tei Uškānu saimis izpiļdejumā izskanēja LNT sasadzīduošonys šovā “Dziedošās ģimenes”.
NOMINANTI:
Dvinskas muzikanti
Tihovsku saime


text:
Pīredzis giušona pi frīzu Nīderlandē
“Latgolys Studentu centrs” turpynoj dorbuotīs storptautiskajā projektā*, kura mierkis ir styprynuot mozuoklītuotuos volūdys, tymā skaitā latgalīšu volūdu. Projekta ītvorūs bīdreibys puorstuove Vineta Vilcāne nūbraukuse iz Nīderlandi īsapazeit ar frīzu volūdys situaceju, izzynuot, kas teik dareits volūdys saglobuošonai i populariziešonai i kū nu tuo vysa var vuiceitīs latgalīši.
Kas ir frīzu volūda?
Frīzu volūda ir Nīderlandis ūtruo oficialuo vaļsts volūda, kas teik lītuota Frīzlandis provincē – vaļsts zīmeļūs. Tei ir vīna nu germaņu volūdu, kurai daudz kūpeiga ar angļu volūdu, sovukuort holandīšu volūdu ītekmiejuse vuocu volūda. Storp frīzu i ūtrū oficialū volūdu, holandīšu volūdu, ir dīz gon lelys atškireibys, i holandīšim, kurim kasdīnā nav saskaris ar frīzu volūdu, ir cīši pagryuši tū saprast.
Frīzlandis proviņcē dzeivoj ap 650 tyukstušys cylvāku i teik lāsts, ka pusei nu jūs frīzu volūda ir dzymtuo. Kūpumā Nīderlandē ir nadaudz vaira kai 17 miljoni īdzeivuotuoju, i vēļ vaira ite ir velosipedu. Procentuali nu kūpejuo īdzeivuoju skaita vaļstī frīzu volūdu Nīderlandē lītoj mozuok cylvāku nakai latgalīšu Latvejā.
Volūda školuos i pošvaļdeibuos
Vydslaikūs senejuo frīzu volūda beja ari regiona oficialuo volūda, tok ar 16. godu symtu suoce zaudēt sovys pozicejis i turpmuok kai oficialū volūdu regionā izmontuoja holandīšu.
Ilgu laika pūsmu frīzu volūdu frīzi lītuoja saimē, tok suocūtīs Eiropys tautu nacionalajai atmūdai, frīzi suoce apsazynuot sovys volūdys bogoteibu i styprynuot tuos pozicejis regionā. Pošuos 20. godu symta suokuos atsevišķuos Frīzlandis školuos frīzu volūdu suoce vuiceit kai fakultativu. Pīcdasmytajūs godūs Frīzlandē dažys školys puorguoje iz bilingvalū apvuiceibu, izmontojūt frīzu i holandīšu volūdu.
Myusu dīnuos Frīzlandē dorbojās daudzys trilingvaluos školys, kur paraleli frīzu i holandīšu volūdai izgleiteibys procesā teik integrāta angļu volūda. Tok tei jūprūjom ir vacuoku izvēle, ci bārnus laist školā, kur vuica frīzu volūdu.
Volūdys praktiskuo pīlītuojuma ziņā frīzu volūda ir daudz lobuokā situacejā nakai latgalīšu. Pyrmkuort, jau byutisks ir fakts, ka volūda ir izgleiteibys sistemā i tei nav atsevišķu školuotuoju aizaraušona i iniciativa. Ūtrkuort, volūdys oficialais statuss tū ļauj pilneibā lītuot komunikacejā ar vītejom pošvaļdeibom i oficialajom īstuodem. Nu pošvaļdeibu darbinīku teik praseitys frīzu volūdys zynuošonys. Treškuort, volūda ir pamonama publiskajā telpā, pīmāram, cīmu i piļsātu nūsaukumi ir gon frīzu, gon holandīšu volūdā. Ari vairuoki medeji sovu saturu sagatavej frīzu volūdā.
Leidzeigi kai ar latgalīšu volūdu, ari na vysi frīzu volūdys lītuotuoji zyna tuos rokstu volūdu. Daudzi jaunīši naredz motivaceju vuiceitīs raksteibu, lai gon lepojās ar sovu frīziskū izcelsmi i volūdu i lobpruot tymā sasarunoj sovā storpā, tok sarakstei izavielej holandīšu volūdu. Itys paruoda, ka na vīnmār, kod volūdai ir atbolsts nu “augšys”, tod volūdys lītuotuoji steidz izmontuot kotru vareibu tymā komunicēt. Turkluot globalizacejis laikmetā mozajom volūdom lels izaicynuojums ir angļu volūda.
Afûk i Frīzu akademeja
Lela lūma frīzu volūdys saglobuošonā i populariziešonā ir divejom sabīdryskajom organizacejom – 1928. godā dybynuotajai “Algemiene Fryske Ûnderrjocht Kommisje” (Vyspuorejuo frīzu izgleiteibys komiseja (Afûk)) i 1938. godā dybynuotajai “Fryske Akademy” (Frīzu akademeja). Obejis organizacejis dorbojās vēļ da myusu dīnu.
Frīzu akademeja frīzu volūdys vaicuojumu rysynoj zynuotniskā leiminī. Sovukuort Afûk darbeiba vaira vārsta iz volūdys lītuotuojim, i bīdreibys darbeibā var saredzēt daudz kūpeiga ar “Latgolys Studentu centra” aktivitatem. Afûk darbeibu finansiali atbolsta Frīzlandis pošvaļdeibys, kas ļaun organizacejai olguot darbinīkus (itūšaļt tymā struodoj ap 30 cylvāku) i eistynuot ilgtermiņa projektus. Bīdreiba pīduovoj frīzu volūdys kursus i reikoj akcejis volūdys i literaturys populariziešonai. Afûk ir ari gruomotu izdeviejs frīzu volūdā, ik godu izdūdūt ap 50 gruomotom. Tuos ir gon originalliteratura frīzu volūdā, gon tulkuojumi nu holandīšu i angļu volūdom. Daudzi teik izdūts bārnu gruomotu frīziski, tai veicynojūt volūdys lītuošonu saimēs. Afûk izdūd ari atseviškys gruomotys angļu volūdā par frīzu volūdu i kulturu, kas padora volūdu pamonamuoku uorpus Nīderlandis.
* Eiropys Komisejis atbaļsteitais projekts “Mozuoklītuotuos volūdys, leluos īspiejis. Sadarbeiba pietnīceibā, kūpīnu īsaisteišona i inovativi vuiceišonuos reiki – COLING” (Minority Languages, Major Opportunities. Collaborative Research, Community Engagement and Innovative Educational Tools — COLING) paredz styprynuot “mozuos” volūdys – tuos, kas nav golvonuo vaļsts volūda i kurys lītoj tikai daļa sabīdreibys.
Projekta aktivitatem var sekuot leidza Facebook.com i Twitter.com.
Roksta autore: Vineta Vilcāne


text:
Galerejā “Māksla XO” atkluos G. Pantelejeva izstuodi “Latgales rapsodija”
Nu 27. augusta da 22. septembra Reigā, galerejā “Māksla XO” apsaverama muokslinīka Gleba Pantelejeva izstuode “Latgales rapsodija”.
Sovā personalizstuodē “Latgales rapsodija” muokslinīks turpynoj apmīrynuot sovu interesi par materialuo i namaterialuo pasauļa attīceibom, kai ari atteistej sovu tielnīceibys volūdu i kūp rodūšū rūkrokstu.
Itūreiz par materialu dorbu tālim dasasaceja Latgolys doba, cylvāki, viesture, tuos unikala goreiguo telpa. Koč i G. Pantelejevs nav ar tū saisteits ni genetiski, ni konfesionali, jis cīši osai uztver goreiguos energejis impulsus, kas īt nu ituos zemis. Vysys interesantuokuos i nuokūtnē svareigys lītys nūteik marginalejuos, pīrūbežā, fiziskā voi goreigā. Latgolu muokslinīks sauc par myusu frontīru (frontier, angl. rūbežs, ar pīdzeivuojumu konotaceju) geografiskā i goreigā izteiksmē.
Izstuodis strukturys pamatu veidoj treis centralī objekti nu kūka – lelformata skulpturys, kotrs nu tūs simbolizej vīnu nu treju G. Pantelejevam svareigim asameibys pamatelementim – goru, matereju i cylvāku kai itūs jiedzīņu savīnuojumu, kai ari izstuodis centralais dorbs ar nūsaukumu Lelais. Nazynamais, bronzys juotnīka skulptura, kas simbolizej naprognozejamū Nuokūtni.
Vuords Rapsodeja ari nav izvālāts najauši – itys muzykys formats ideali atbylst muokslinīka īceris formai i byuteibai. Rapsodejai ir byutiska, iz tautiskuo vokaluo materiala baļsteitu dažaida rakstura epizožu maiņa. G. Pantelejevs gryb pastreipuot, ka izstuodē nav radzami tīši etnografiskī motivi, tī dorbojās pastorpynuoti i asociativi.


text:
LVLKŠA sadarbeibā ar Rēzeknis Tehnologeju akademejis Regionalistikys zynuotniskū institutu, LU Humanitarūs zynuotņu fakultatis Baltu volūdnīceibys katedru, Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibu i Rēzeknis Vaļsts 1. gimnazeju nu 2001. goda organizej Latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiadi vydsškolānim i studentim. Pēc 2012.goda LVLKŠA sarakstis ar VISC ar 2013.godu olimpiade kliust par Vaļsts atkluotū olimpiadi latgalīšu rokstu volūdā i kulturviesturē. Olimpiadē parosti pīsadola 5 – 9 vydsškolānu komandys (3 – 5 vydsškolāni voi studenti), puors godus ir pīsadaliejuši RTA studenti, bet kotru godu pīsadola Nautrānu, Baļtinovys i Tiļžys v–školu jaunīši.
Olimpiade nūteik 5 kuortuos. Pyrmajā parosti teik puorbaudeitys zynuošonys latgalīšu rokstu volūdā, nuokamuos treis kuortys veļteitys jubilarim, folklorai, periodikai, TV raidejumim, bet 5. kuortā kotru godu ir kulturtests par īprīkšejuo goda latgaliskuom aktivitatem.
Olimpiadis aizdavumus veidoj i jaunīšus viertej augstškolu pasniedzieji: Ilga Šuplinska, Lidija Leikuma, Sandra Ūdre, Angelika Juško – Štekele.


text:
Uļmanlaiki Latgolā
Piec Kārļa Uļmana 1934. goda 15. majā izdareituo vaļsts apvārsuma Latvejā tyka nūdybynuots autoritars režims, kas pretendēja iz nacionali vīndabeigys vaļsts izveiduošonu, leidz ar tū režima darbeiba eipaši ītekmēja kulturu i atstuoja īspaidu ari iz Latgolu kai kulturys ziņā specifiski atškireigu Latvejis daļu. Tai kai vysys ituo laika ītekmis iz Latgolys kulturu vīnā rokstā nav īspiejams apsavērt, ir vārts vysmoz īskicēt zaudiejumus i īgivumus, kas roduos Latgolys kulturā sešu autoritarisma godu laikā.
Eipaši svareigs beja jaunizveiduotuo režima skatejums iz Latgolu. Ulmaņs jau 1934. goda augustā devēs braucīnī pa Latgolu, planavojūt tū kai sova veida izruodi. Vara attāluoja Latgolu kai sovā ziņā zaudātū zemi, uzsverūt gon regiona ekonomiskū atpaliceibu, gon lelū mozuokumtauteibu īdzeivuotuoju skaitu, gon ari religiskuos i volūdiskuos sovpateibys. Leidz ar tū Uļmana braucīņs beja ituos zemis atgiušonys braucīņs. Izceļūt Latgolys atškireibys, vīnlaikus tuos ceņtēs ari mozynuot, nūglobuot, partū ka regionaluos sovpateibys traucēja vaļsts vīnuoteibys idejai. Latgalīšu ideņtitatis mozynuošonai kolpuoja ari simboliska jiedzīņu maiņa, aizstuojūt vuordu „latgalīts” ar „Latgolys latvīts”. Taidā veidā latgalīši tyka cīšuok saisteiti ar puorejim latvīšim i vīnlaikus nūdaleiti nu Latgolā dzeivojūšajim cyttautīšim, kurus režims lelā mārā atstyume, tymā storpā ari nu politiskuos varys. Jau Uļmana braucīņa laikā tyka uzsvārta režima izdareituo latviskuošona – gon lelī byuvdorbi Daugavpilī i apleicīnē, gon praseiba cyttautīšim sovu lojalitati pīruodeit ar dorbim, teiri latviskys piļsātys vaļdis izveide. Vīnlaikus Uļmans turpynuoja uzsvērt, ka Latgolys pamatūs ir i paliks Bazneica i latgalīšu volūda, kas gon nazeimuoja, ka vara naīsajauks Latgolys kulturys nūrisēs.
K. Ulmaņs Daugovpilī 1934. godā. Karteņa: Dārziņš, A. (red.). “Kārlim Ulmanim 135”. AS Lauku Avīze, 2012.
Varys attīceibys ar Katuoļu bazneicu veiduojuos sovpateigys. Formali režims naīsajauce Bazneicys dareišonuos, pat atbaļsteja tū. 1938. godā izveiduoja LU Teologejis fakuļtati, kurā par vaļsts naudu tyka izgleituoti tūpūšī Latgolys katuoļu prīsteri, kai ari atbolstūt vairuoku bazneicu ceļtnīceibu. Ite gon juopīmiņ, ka režima īkšīnē cirkulēja dažaidys idejis, atseviški īriedni gribēja atceļt ar Bazneicu nūslāgtū konkordatu i pat puorvītuot Latgolys katuoļticeigūs īriedņus iz cytim vaļsts nūvodim. Natīši kai vīnojūšais Latvejis faktors tyka uztvarta Luteraņu bazneica, partū attīksme pret Katuoļu bazneicu nabeja vīnnūzeimeigi atbolstūša. Tūmār asūšī konflikti napasaruodeja plašuokā sabīdreibā i Katuoļu bazneica Latgolā veiksmeigi turpynuoja sovu darbeibu.
Lelu īspaidu varys darbeiba atstuoja iz latgalīšu literaturu i presi. Nu latgalīšu volūdā rokstūšajom sešom avīzem leluokuo daļa tyka slāgtys, palyka divejis – „Latgolas Vōrds” i „Jaunais Vōrds”. Ite gon juopīzeimoj, ka obeju gazetu uzskoti beja stypri atškireigi. „Latgolas Vōrds” naratai sovā darbeibā nūsastuoja pret režima paustajim uzskotim, eipaši skatejumā iz latgalīšu nuokūtni, kur „Jaunais Vōrds” atbaļsteja asimilaceju, vīnaiduošonys centīņus aba latgalīšu puorlatviskuošonu, pīlāguošonu puorejai Latvejai ticeibys, volūdys i leidz ar tū kulturys ziņā. Ari attīksmē pret literaturu režima izdareitais nav vīnnūzeimeigi viertejams. Uļmana režims finansiali atbaļsteja latgalīšu literatus, tyka paplašynuota latgalīšu literaturys izdūšona, veiduotys latgalīšu gruomotu izstuodis, izveiduots latgalīšu gruomotu apguods, reikuoti latgalīšu rakstnīku vokori, tymā storpā ari Reigā. Vairuoki rakstnīki sovus dorbus suoce izdūt tikai latvīšu literarajā volūdā, kū daļa latgalīšu uztvēre kai brīsmis, nu tei ari beja īspieja puorejai Latvejai īsapazeit ar Latgolys literatim. Tūmār, taipat kai vysur cytur Latvejā, ari Latgolā režims nu bibliotekom izjēme gruomotys, kūpskaitā vairuok kai 23 000, rodūt lelus zaudiejumus, par pīvadumu, izgleiteibys jūmā, partū ka školuos nabeja pīejami daudzi klasiķu dorbi, tymā storpā ari latvīšu autoru dorbi, kai „Mērnieku laiki” i c.
Eipaši Latgolu skuore jaunais izgleiteibys lykums, kas jau nu 1935. goda paredzēja vuiceibys latvīšu literarajā volūdā, latgaliski vuicūtīs viņ ticeibys vuiceibu. Napīteikamys vaļsts volūdys prasmis deļ dorbu zaudēja daļa školuotuoju, kuru vītā suoce struoduot nu cytim nūvodim ībraukušī, bīži kreisi nūskaņuoti i na vysod pīmāruoti audzynuošonys dorbam. Vēļ arviņ pastuovēja īspieja vuiceitīs latgalīšu volūdu, bet tei vairs nabeja izgleiteibys sistemys pamatā, viņ kasdīnys lītuošonā.
Atseviški juopīmiņ režima plašais atbolsts ceļtnīceibā, kas izapaude ari Latgolā. Zynomuokuo nu ceļtnem ir Daugavpiļs Vīneibys noms, kas tyka byuvāts Daugavpiļs Latvīšu bīdreibai, bet faktiski simbolizēja jaunū režimu, veiduoja daļu nu jaunuos, „latviskuos” Daugavpiļs tāla, pīsaistūt plašu sabīdreibys uzmaneibu vysā Latvejā. Latgola eipaši īgiva nu plašuos školu byuvnīceibys programys, kas puorkluoja vysu tuos teritoreju ar vīnmiereigu školu teiklu, ar vaļsts atbolstu tyka uzcaltys ari vairuokys bazneicys.
K. Ulmaņs gastej Rēzeknis apr. Gaļānūs. Karteņa: Dārziņš, A. (red.). “Kārlim Ulmanim 135”. AS Lauku Avīze, 2012.
Ari viesture dabuoja sovu lobumu, kurys pietnīceibai dūtais atbolsts tīši ītekmēja ari Latgolu. Lubānys zemīnē i Jersikys piļskolnā tyka veikti plaši arheologiskī izrokumi, aktualizejūt Latgolys viesturis pietnīceibu, kurys rezultatus gon dīvamžāļ reizem izmontuoja politiskūs nūlyukūs, lai styprynuotu vodūneibys ideju, kai ari režima pamatuojumam.
Lai ari natīši, bet sovs lobums kulturai tyka ari nu vaļsts samārā leluo ekonomiskuo atbolsta Latgolys saimnīceibai. Lauksaimnīceibā īguļdeitī leidzekli viņ beja leluoki nakai Kurzemē i Vidzemē. Lauku sātuos arviņ vaira pasaruodeja gruomotys i prese, ari radeja; zemnīku bārni turpynuoja izgleiteibu gimnazejuos, tehnikumūs i augstškoluos, kas īprīkš na vysod beja pīeimams ekonomiskūs gryuteibu deļ.
Uļmana autoritaruo režima Latgolys politika nav vīnnūzeimeigi viertejama, tei kulturys jūmā deve Latgolai daudz, bet pīteikami daudz ari praseja pretim. Var spekulēt, kaida byutu izavārtuse Latgolys nuokūtne, ka režimu nabyutu puortraucs kars, bet nav apstreidams, ka seši Uļmana varys godi Latgolys kulturai beja uzplaukuma laiks, kur, lai ari na vysod breivi, bet tyka radeiti na tikai mīti i izdūmuojumi, bet radeits i saglobuots ari lels skaits vierteibu, kas Latgolu raksturoj vēļ šudiņ.
Roksta autors: Toms Tālbergs


text:
Īsajust muokslinīka uodā, izkuopūt iz Leluo zala skotivis ci paraugūt dejis sūli horeografejis zalā, atrost sovu idealū vītu Mozajā i Lelajā zalā, īsavērt aizskotivē i muokslinīku ustobuos, izbaudeit vieju, sauli i piļsātys ainovu nu jumta terasis, sajust eipašū GORS auru – itī i cyti izklaidejūši i izzynojūši puorsteigumi baudomi, atbraucūt gostūs iz Latgolys viestnīceibu GORS.
Latgolys viestnīceiba GORS gostus meili gaida ari tod, kod ite nanūteik kulturys pasuocīni. Ekskurseju laikā ir vareiba apsavērt sātys golvonuos ustobys, tymā skaitā, Mozū i Lelū zalu, orkestra mieginuojumu i horeografejis zalus, kai ari īsavērt aizskotivē, muokslinīku ustobuos, izkuopt iz jumta terasis i ļautīs iudiņa prīcom stryuklakā sūpluok Latgolys viestnīceibai GORS.
Ekskurseja gida pavadeibā moksoj 2,00 € vīnam cylākam, ka grupā ir mozuok par desmit ļaužu – 20,00 €. Školānim, studentim, seniorim, pyrmuos i ūtruos grupys invalidim moksa par ekskurseju ir 1,50 € nu kotra (ci grupai mozuok par desmit ļaužu 15,00 €). Gasteišonu lyudzam īprīšk dasaceit pa teleponu +371 22020206.


text:
Grupa „Bez PVN” atruodeis jaunus dorbus
Vīna nu popularajuokajom latgalīšu grupom „Bez PVN” 2013. godu suokuse ar atsagrīzšonu iz skotuvis i niu ir gotova atruodeit puora godu garajā „pagreidis” periodā padareitū.
Jaunā sastuovā grupa pyrmū reizi beja radzama ituo goda Latgalīšu kulturys Goda bolvys „Boņuks 2012” pasnīgšonys ceremonejā Bieržgalī. Grupys sastuovā niu muzicej Kristaps Rasims, Guntis Rasims, Jurs Vucāns i Valdis Vucāns.
Tyvuokajā laikā pyrmizruodi pīdzeivuos jaunais grupys video klips dzīsmei „Tylts”. Kas tī byus? Grupa pīduovoj īsavērt klipa stuostā:
Video klips dzīsmei „Tylts” nabyus vīneigais video klips itymā godā, kas tiks atruodeits publiski, taipat dreižumā gaidomys puorvierteibys grupys sātyslopā i ari ilgi gaideitais albums. Juoatguodynoj, ka 2013. gods ir grupys pastuoviešonys jubileja gods i ituo goda 27. decembrī grupa svieteis sovys pastuoviešonys 10. godadīnu.
Tyvuokais grupys koncerts paradzāts 1. junī – Latgolys viestnīceibys „GORS” atkluošonys pasuocīņu laikā, kod vokora koncertā „Bez PVN” uzastuos kūpā ar grupu „Dabasu Durovys” i popularais ukraiņu R’n’B duets Tamerlan i Aļena Omargalieva. Koncerta suokys 21, biletu cenys Ls 4 īprīškpuordūšonā i Ls 5 pasuocīņa dīnā.
Sagataveja: LaKuGa
Karteņā: ekransuovī”ns nu klipa


text:
Jurs Ostrovskis i „Mana Laime”
LaKuGa kai īprīšk tai i tāņ rauga stuosteit par latgalīšu muziķu aktivitatem na viņ latgaliskajā, nu ari cytu volūdu lauceņūs. Niu grupys „Patrioti.lg” dalinīks Jurs Ostrovskis pīduovoj jaunu dzīsmi „Mana Laime”, kurei pīsadola „Latvejis Šlageraptaujis” pavasara pūsmā. Dzīsme atvasynuota nu pasauļs tautu dzīsmis „Tumbalalaika” i latvyskajā versejā ir jaunums. Latvyskuo teksta autors ir Jurs Ostrovskis.
Dzīsme topuse sadarbeibā ar skonu īrokstu studeju „Meduza Sound” (skonu režisors – Edgars Skrāgis) i īrokstā pīsadalejuši Artūrs Uškāns (dzīsmis aranžejums, klavīris, kontrabass, akordeons), Kristīne Kārkle-Puriņa (vijuole, bolss), Armands Varslavāns (gitara) i Mārtiņš Linde (perkusejis).
Speciali „Latvejis Šlageraptaujai” dzīsmei izjimts ari video klips. Klipā pīsadola Jurs Ostrovskis i deju studeja „Malika” nu Daugovpiļs. Dejis horeografeja i kostimu dizains – Natālija Rižkova, klipa režisors – Arvīds Babris.
Dzīsmi aptaujā var atbalsteit, bolsojūt ar nu „Latvejis Aveizis” pīktdīnis dalykuma „Nedeļa kārmanā” izgrīztom anketom.
Deju studeja „Malika” i Jurs Ostrovskis izsoka pateiceibu projekta dalinīkim i „Latvejis Šlageraptaujis” skateituojim, vielejūt pavasareigu nūskaņuojumu!
Vaira par Juri Ostrovski skaiti i dzīsmis klausīs: http://www.draugiem.lv/ostrovskis
Jurs Ostrovskis – Mana laime
Karteņa – foto Džeina Saulīte


text:
“Volūdys vaicuojums”. 38. raidejums
Pyrms vairuoku godu “Latgolys Radejā” izskanieja 47 cykla “Volūdys vaicuojums” raidejumi, kurus sagataveja žurnaliste Maruta Latkovska. Nu paguojušuo goda suoku raidejumu materialus var puorskaiteit žurnalā “Katōļu Dzeive”, nu niu vareiba ar tim īsapazeit dūta ari LaKuGys skaiteituojim. Itūreiz publicejam raidejumu materialus nu “Katōļu Dzeivis” 2014. goda oktobra numera.
38. raidejums (burts “t”)
Meilī Latgolys radejis klauseituoji! Gostūs pi Jiusu īt raidejums “Volūdys vaicuojums”. Tū voda Maruta Latkovska.
Itūreiz parunuosim par vuordim, kuri atsaškir nu lejslatvīšu i suocās ar burtu t.
A pyrma, prūtama līta, nūsaukšu kaidus skaneigus vītu vuordus Latgolā, kuri suocās ar itū burteņu. Vītu vuordus saucu deļtuo, ka kotram myusu izsaceitajam vuordam dūts spāks, i maņ ir taida sajiuta, ka, nūsaucūt kaidys konkretys vītys vuordu, dūmuos tū varu apskaut i samīļuot i vysu, vysu pošu lobuokū tai vītai i juos ļaudim nūvielēt:… I tai. Vītu vuordi, kuri suocās ar burteņu t: Taukuli, Tymāni, Tartaks, Taudejāni, Taunoga, Teiču pūrs, Teivāni, Tievanāni, Tievenāni, Tievināni, Teteri, Tiļža, Trūli, Tukāni, Turčini, Tutunova, Teneismuiža, Tūči, Tūmuži, Torpāni, Tiuleva,Truokšys, Truokši, Troniški, Trūpi, Trūpeni, Trizeļnīki.
A niu par cytim vuordim. Tabernakuls – vīta bazneicys oltorā, kur globoj Vysusvātuokū Sakramentu. Tajamneica, ari tajemneica – rūžukrūņa daļa, vīns paslāpums. Taca – papluote iedīņa voi dzierīņa danesšonai da golda. Takaļs, ari takaļa – cylvāks, kas par daudz staigalej da sābru. Talakans – muižys zvons, kas sauce iz dorba, a vokorā – ka jau lūpus laiks dzeit iz sātu. Talders – daņcs, talderuošona – doncuošona. Tapinīks – ols puiss vīseibuos. Tarantass – ūre ar šaurom redelem, ari atsperu roti. Tarka, tjorka – reive, tjorkavuot, cjorkavuot – reivēt. Tārpynuot – pratynuot, cīš izvaicuot. Tekters – pyltuve, a teļst – nagauseigi dzert. Timerēt ir ķimerēt, a tyukšt ir pampt. Teliedžs ir škeivs, a tuorps – čyuska. Traikša ir pļuopeiga, skaļa sīva, a traikšēt ir koč kū samaidzeit, ari pļuopuot. Trapaks, ari drapaks ir atsperu eciežys, a trāps laiks – lejslatvīšim ir rēns laiks. Treikolys ir zvuorguli, kurus pīstyprynoj zyrga aizjiugā pi lūka. Treineits, trineits ir auduma roksts, ari grīstu dieļu salykums, ari pluons lynu mieteļs. Trikmīņs ir pieškys namīrs, a trypaks – jautra deja ar stypru kuoju daciersšonu. Tryuceknis, ari truceknis ir iņde. Trūps ir bišu strūps, a tutyns, tutineņš – duņcs, duņceits. Tule, ari cjule ir leigovys pleivura audums. Tūkstētīs ir kavētīs, a tyucs ir leita muokūņs, ari borgs cylvāks. Tyukt voi tyukšt ir pampt, tiuli ir tyvi, a tūlaik ir tod.
A tagad par augu nūsaukumim, kuri suocās ar burtu t. Topuļs ir papele, a trepeite ir maura retiejs. Trilape (itys augs aug pūrūs, slapņuos pļovuos) ir puplakss, a trokū guļbu voi trokū uļbiku lejslatvīši sauc par Dīva zuoli, bet uorstnīceibys augu gruomotuos par jū varim puorskaiteit kai par Karniolys skopoleju, kura iz Latgolys sātu duorzim atceļuojuse nu Karpatu kolnu i meža stepu Rītumūs. Vēļ par trokū buļvu, ari trakinem, ari trokinem, ari kļaviņa zuoli sauc taidu cīši iņdeigu augu kai velnābolu. Ka itei trokine appanavoj duorzu, jū cīši gryuši izdzeit uorā. Auglis jai ir kai taids oss ogūrcs i tymā cīši daudz malnu siekleņu. Nu trokinis juosorgoj bārni, jo tamā ir daudz trucekņa. A, kai mes jau īprīkš nūskaidruojom, tod truceknis ir kas? Piļneiga taisneiba – truceknis ir iņde. Tod jau lobuok draudzēsimēs ar topuli! Agri pavasarūs salaseisim juo pupurus, savuoreisim tūs cyuku taukūs, i motu zuolis, lai tī augtu grīzdamīs, byus gotovys. Itys padūms seviški varātu nūderēt tūs meitiņu muotem, kurys dora vysu, lai jūs atlaseitem byutu garys, skaistys bizis – kai jau eistynom Latgolys dzaltoneitem.
Ar tū ari Volūdys vaicuojums ir izskaniejs. Paļdis, ka klausejotēs!


text:
Naaizmierstulis jaunradis dorbu konkurss/Jaunuokuos grupys dorbi III
Ari itūgod LaKuGa pīduovoj puorskaitet latgaliski topušūs dorbus Latgolys lauku školu jaunradis konkursa ītvorūs, kas veļteits literatei Naaizmierstulei. Konkursa tema beja “…soki, kū gribi dzeivē sasnēgt? Uz kū nasās tovs prōts un sirds?”. Turpynojam publicēt jaunuokuos grupys (5.-7. klase) dorbus.
Autore: Līga Gavare, Aglyunys vydsškolys 7. klasis škoļneica
Dzeive storp cylvākim
Dzeiveiba- tei ir poša leluokuo Dīva duovona, kura teik dūta tik vīnu reizi. Nu mums pošim un nu apleicejim atkareigs, kai tiks nūdzeivuota dzeive.
Mums kotram ir div rūkys, div kuojis, div acs, div auss. Tys ir normali. Mes dzeivojam, prīcojamēs, vuicomēs voi īmam iz dorbu. Tys ir tik pošsaprūtami, ka bīži viņ mes napamonam voi ari, ka pamonam, vīnaldzeigi paīmam garum taidim cylvākim, kurim nav dūta īspieja dzeivuot pylnvierteigu dzeivi. Tī ir cylvāki invalidi. Invalidi nu dzimšonys, cylvāki, kuri dabuojuši traumys voi ari palykuši taidi piec smogys slimeibys.
Parkū daudzim mums ir nīvuojūša attīksme pret šim nalaimeigajim?
Tys, ka mes varim skrīt, lēkt, maut, dareit pošsaprūtamys lītys, vēļ nanūzeimej, ka tai byus vysu laiku. Mes nagribim pīļaut dūmu, ka ar mums ari tai var gadeitīs, ka mes poši varim palikt par invalidim.
Napareiza attīksme pret dzeivi – narkotiku, reibynūšu dzierīņu lītuošona, vīglpruoteiga un muļkeiga reiceiba var aptumšuot ar tragedeju un nalaimi gon pošus, gon apleicejūs.
Sevkuram cylvākam ir tīseibys jimt nu dzeivis vysu, kū tei snādz. Tys atsatīc ari iz cylvākim ar īrūbežuotom īspiejom.
Es grybu, lai myusu sabīdreiba byutu ījiuteiguoka, vaira padūmuotu par itim cylvākim. Ir tik suopeigi nūsavērt, kai vīns ūtrs kikinej, īraugūt invalidu.
Napaseņ es beju vīnā pasuokumā, iz kuru beja atguojuse meitine ar Dauna sindromu. Es vierūs un apbreinuoju, kai jei, siežūt maleņā, ar rūkom veiduoja deju kusteibys. Tys beja skaisti. Vāluok es īraudzeju vairuokus cylvākus, kuri, verūtīs iz jū, smiejuos. Vyss vokors tyka sabūjuots, es siedieju un osorys ritieja puor munim byudim. Kai tai var? Parkū tik atkluoti nažieleigi?
Maņ ari sovulaik beja tante ar Dauna sindromu. Es beju mozeņa. Maņ ruodejuos jūceigi, ka jei nav taida, kaivysi. Es ari i jū bīži kaitynuoju. Niu saprūtu, ka dareju slikti. Jei beja cīši loba, jei mīļuoja mani. Tik jei beja sovaižuoka. Es beju mozeņa un nikuo nasaprotu.
Lai gon nivīns navar garantēt ūtra laimi, vys tik var paaugstynuot īspieju iz laimeigu dzeivi.
Maņ grybātūs vysus lyugt – dorit tai, lai vāluok nabyutu juosakauna par padareitū, jo nikur jau nav garantejis, ka mes poši natiksim nalaimē. Un, ka mums ir īspiejis byut vasalim, tys ir juosorgoj.
Maņ cīši grybātūs, lai ļauds ir ciļvieceiguoki, spātu leidza just, nadareitu ūtram puori.
Autore: Samanta Šubrovska, Brīžucīma pamatškolys 6. klasis škoļneica
Nikur nav tik labi kai sātā
Īmu nu laukim. Nu jaukys Latvejis daļys – Latgolys. Bīži dūmoju par tū, kas dzeivē byušu, kas maņ juodora tān, lai kū sasnēgtu. Ceņteigi vuicūs, jo, munupruot, bez zynuošonom nikur tuoli navar tikt.
Maņ pateik lauki. Muna meiluo sāta „Žubītes”, kurā dzeivoj muna saime, lauku dorbus meilūši cylvāki.
Nikod nav pruotā īguojs, ka es varātu aizbraukt nu Latvejis, kai tū niu dora cyti. Muna sirds navarēs pījimt svešu zemi, tautu, tradicejis.
Voi vēļ kur ir tik dzidrs gaiss kai laukūs? Voi vēļ kur ir lelys, pučem pīsātys pļovys ar bitem i kamenem zīdūs, kod gūvs teik laistys gonūs? Kas tei par prīcu, kod gon gūtenis, gon saimineica sajem spieceigu iudiņa šaļti pyrmajā gonu dīnā. I cik uotri zib munys kuojis, kod gūtenis ir īguojušys sābra pļovā. Tei ir prīca, bet ir ari bādys, kod kaida gūteņa saslymst i tei vajadzeiguo paleidzeiba nateik tik uotri sajimta.
Bet kur nu bez lelim, varonim ūzulim, plaukstušim bārzim, zaļom eglem i prīdem. Kod pavasarī zīd uobeļneicys, vyss ir tik smuordeigs. Par skaistom i saulainom dīnom, kod tu izej dzaltanā pīneņu pļovā i prīca puorjem tevi, ka taišni ite ir tova dzymtuo vīta. Kod Latveju izgaismoj Juoņu guņkuri i kod varam sēdēt pļovā i vaiņukus peit.
Te vysapleik ir sātys sajiuta. I taids meils, pūkains ruņceits tev pīsaglauž kluot. Cik jauki, kod meili i tyvi cylvāki saīt kūpā ustobā, pīpyldūt tū ar syltumu.
Tai dīnys skrīn ar nabeidzamim dorbim: sīna pļaušonu, duorza reviešonu, ogūrču skuobiešonu, ražys nūvuokšonu. I tīpat jau i tei kasdīna, reizem raiba ka acs žierbst. Dorba myusu sātā nikod nav par moz.
Ite ir muns pruots, muna sirds. Ite maņ palikt i turpynuot mamenis īsuoktū dorbu, jo vaira par vysu mīļoju sovu sātu i tyvūs cylvākus.
Autore: Santa Vojevodska, Prīkuļu pamatškolys 5. klasis škoļneica
Es nuokūtnē…
Loba dīna! Mani sauc Santa. Es īmu 5. klasē, i es Tev pastuosteišu, kaidu es izatāloju sovu nuokūtni.
Vysaidā ziņā – byus interesanti. Maņ byutu profeseja. Kaida, vēļ nazynu. Dzeivuotum parostā sātā. Nabyutu nikuo grazna voi līka (aba nadereiga). Byutu sovs duorzs. Es dzeivuotu tik iz lauku! I sovā dzimtenē, Latgolā. Maņ byutu bārni i mozbārni. Es jim stuosteitu par sovu dzeivis guojumu, bādom i prīcom. Jim navajadzātu īt duorzeņā, a dzeivuotu pi mane – vyss lielais pulks! Es poša jim varātu vysa kū īvuiceit! Es poša jau daudz kū jādzu, a vāluok byus vēļ vaira saprasšonys!
Muna nuokūtne piec munu īceru byutu jautra un interesanta. Bet es vēļ nikuo precīzi nazynu, jo vyss vēļ maņ prīškā. Jo nivīns cylvāks nazyna, kas jū sagaida nuokūtnē. Deļ tam cylvākam ir juoīt pasaulī laimis meklēt. Jo, ja nikuo nadareisi, nikuo nabyusi raudzejis dareit, tu teišom i nikod nadazynuosi, kas Tu gribi byut piec profesejis voi kas teišom Tevi sagaida. Deļ tam juosatīc iz sovim panuokumim, a bez lela dorba tuo navar izdareit…
Es ari cereju, ka muni bārni i mozbārni, i mozmozbārni ari pīminēs mani kur nabejs. Cereju, ka jī ari raudzeis īt munūs pādūs. Cereju, ka jim ari byus laime i puorvoramys gryuteibys, jautreiba i sovā laikā prīca. Deļ tam vysim nūvieleju atrast sovu laimi i zynuot, sajust, izbaudiet, kaida tei laime ir. Deļ tam tīcitēs piec sova mierķa i napasadūdit, i tod zynuosit ari, kas Jius nuokūtnē sagaida.
Karteņa: Intys Valainis zeimiejums


text:
Vikipedeja:Stiļa rūkysgruomota
Ka sevkotrys turātumemēs pi Stiļa rūkysgruomotys, Vikipedeju byutu vīgļuok lītuot i autorim, i skaiteituojim. Bet pazeistamajā gruomotā The Chicago Manual of Style saceits tai:
Itī lykumi dūmuoti vydsmāra gadīnim i jūs vajag lītuot elasteigai.
Skaidra, vyspuseiga dazynuošona irā svareiguoka nakai teksta grafiskais atvaiguojums i formats. Vikipedeja kategoriskai naaizprosa autorim turētīs pi itūs apruodejumu, tok jī paleidzēs cytim lobuok saprast jiusu dorbu. Vikipedejis priņcips prīca byut autoram ir svareiguoks na kuru nakuru ļaužu gribiejums, kab vysi rakstīni jau nu pošu īsuoku byutu piļneigi.
Streidi ap stili[labot pirmkodu]
2005 godы juņa mien. Arbitražys komitets sasprīde, ka vysur, kur obadiveji varianti lobi, autorim navajag raudzeit puortaiseit vysu pa sovam. Bet irā tīseiba aizpraseit, kab vīnā rakstīnī byutu lītuots saksteigs stiļs.
Rakstīņu Pasaukys[labot pirmkodu]
Pasauka aba rakstīņa viersroksts var byut vuords ci eisa fraze, kura vysucieškuok pasaruoda jau pyrmajā rakstīņa sacīnī - vyslobuok kai sacīņa gramatiskais prīškmats. Pīvadumam, rakstīnī ap Rēzni lobuok suokt itai: Rēzne - mīsts Latgolā..., a na kai naviņ nataisnai: Ite raksteisim ap Rēzni - Latgolys mīstu. Napīdareigai nu vysu cytu apstuokļu, pasauku vajag raksteit jau pošā pyrmajā sacīnī.
Pyrmū reizi rokstit tekstā pasauku tuklim literim (lītuodami 3 apostrofus), saceisim,
'''rakstīņa pasauka'''.
"Rēzne - lels mīsts Latgolā...".
Lobuok nalicit hipernūruožu:
- Kod pyrmū reizi tekstā rokstot pasauku (ar tuklajim literim)
- Nivīnā zamdalis pasaukā
Kod nakod pasauku vajag raksteit (pīv., filmys, gruomotys i leidz. pasaukys) na viņ tuklim literim, a i kursivā. Pīvadumam:
Gruomota Evangelia Toto Anno beja nūdrukavuota 1753 godā.


text:
Mitologeja
Mitologeja (greku: uuθoλoYίa) iraid zinuotne, kura pietej pasauļa tautu mitus, jū legendys i folkloru.
Izceļsme[pataiseit | labot pirmkodu]
Vourds mitologeja iraid cieļīs nu sangreku volūdys uuθoλoYίa, kas tulkuojumā nūzeimej stuosts, legenda i stouostu stuosteišona.[1] Laikam ajūt, mitologejis termins tyka aizjimts nu greku volūdys i tū suoka izmantuot Sanajā Rūmā. Tamdieļ, rūmīšu mitologejis varūņi i motivi iraid cīši ļeidzeigi sangreku mitologejai. Greku kultura beja īdvasmys olūts deļ jū antīkajim rokstnīkim i jū dorbim.[2]
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Vuorda mitologeja nūzeime (angliskai)
- ↑ Sanās Rūmas dīvi i dīves (angliskai)


text:
Ezs
Ezs, parostais ezs (latiņu: Erinaceus europaeus) irā kustūņāduoju (Insectivora) ailis dzeivinīks, pīdarūšs eziņu (Erinaceidae) saimei. Latgolā dzeivoj div ežu škirys — boltys kryuts (reitu) ezs i bryunys kryuts (parostais) ezs. Boltys kryuts ezs irā gona cieškys vysā Latgolā, a bryunys kryuts ezs cīši reši — tik pošūs Latgolys pūstumūs. Bryunys kryuts ezs īraksteits Latvejis Sorkonuos gruomotys 3 kategorejā i Baļtejis jiuru regiona Sorkonajā gruomotā.[1] Dzeivinīki aktivi pakrieslī i naktī. Vysāduoji, tok vysuvaira ād dzeivinīku barūkli — pelis i cytus seikus grauziejus, vardivis, škierzlotus, vysaižys vabalis i kuopurus.
Izavierīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
Augums 230—280 mm gars, mugora i suoni nūauguši eisim, tymsim dzanyulim (odotom), iz vādara padzoltoni mateni. Pīaudzs ezs sver 800—1200 g. Dzymdynoj 3—8 plykus ežalānus, kam par puors dīnu uzaug dzanyuli.
Dzeivisvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
Eži dzeivoj mežamoluos, kryumuojūs i cylvāka dzeivisvītu tyvumā — suodūs i parkūs. Nameiļoj dzeivuot slapņuos i volgonuos vītuos. Ezs nasabeist cylvāka i labi atguodoj vītys, kur jū dabaroj.
Paplateiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Ezs paplateits vysā Europā. Boltys kryuts ezs paplateits nu Centraluos Europys vokorūs da Sibiram (Uralu dīnavydim) reitūs. Dīnavydūs jis dzeivoj da Turcejai, Kaukazam, kazahejai, Izraeļam i Iranam. Pūstumūs jis dzeivoj da Latvejai i Moskvys apgabaļam Krīvejā.
Bryunys kryuts ezs paplateits Latvejis pūstumūs, Igaunejā, Skaņdinavejis dīnavydūs i tyvai jiurom, taipoš vysā Vokoru Europā nu Atlaņtejis okeana da Čekejai i Puolejis, Austrejis vokorim.


text:
Evija Smagare i Laura Lō aicynoj iz akustisku koncertu
5. majā Reigā, kopejneicā „SKĀbene” (Alksnuoja īla 14, Alberta laukums) byus kaids koncerts, kurā atguojušūs prīcēs divejis mārgys nu Latgolys, tīsa gon – dzīžūt pa lelam angļu mēlē: Laura Lō (Laura Ločmele) nu Bolvu i Evija Smagare nu Daugovpiļs. Dzīšmu autoris i izpiļdeituojis, kas pa mozeišam īkuortoj sovu vīteni Latvejis muzykys ustobā.
Koncerta suokys 23:00, īeja bez moksys. Koncertu reikoj „m&m’s music management”.
Bet pyrma koncerta tim, kas nikuo nazyna par itom mārgom, teik dūta īspieja koč drupeit īsapazeit. Vaicuoja – Mārtiņš Meitiņš Bītiņš Beitiņš i Maija Rožkalne, atbiļdieja – Evija Smagare i Laura Lō.
Evij, pastuosti, lyudzu, kai Tu kūpā ar grupys „Pruota Vātra” puišim daguojot da sovam kūpdoram – kompozicejai „Nākamā nodaļa”, kas ir īkļauts jūs jaunuokajā, piec skaita nu jau 10. studejis albumā ar nūsaukumu „Vēl Viena Klusā Daba”?
Evija: Nui, tai nu gadejuos, ka kūpeigi asom īrakstejuši dzīsmi. Itei dzīsme vēļ navā tykuse pyrmatskaņuota, nu tys byus 7. majā, kod byus „Pruota Vātrys” jaunuo albuma prezentaceja. Bet tei beja spontana ideja, deļ tuo ka nu suoku dzīsme tyka īraksteita bez muna bolsa i, pryncypā, beja jau gotova, nu tod puiši izdūmuoja, ka tys varātu byut duets. Vyss suocās ar tū, ka maņ atguoja viestule portalā draugiem.lv nu Ingara Viļuma („Pruota Vātrys” basgitarista), kurymā jis maņ izsaceja pīduovuojumu dzīduot kūpā ar jim i, prūtama līta, es pīkrytu! Kod vaicuoju Renāram Kauperam, kai jī mani ir atroduši, jis atsaceja, ka Ingaram Viļumam asūt bejs aizdavums izzondēt latvīšu muziķu daiļradis i atrast vysu atbylstūšuokū variantu duetam. Tai nu sasagadeja, ka jis pīviersa viereibys taišni maņ. Grupai īsapatyka muna bolsa tembrs i jī izlēme mani izaicynuot. 29. martā ar Renāru devemīs pi Ingara iz juo dzeivūkli, īrakstejom muna bolsa partejis. Rezultats vysim myusim ruodejuos cīši veiksmeigs i tai ari tys tyka akcaptāts.
Kai Tev īt ar dorbu pi pošys debejis albuma… pastuosti drupeit, kū mes tī dzierdiesim?
Evija: Nasaverūt iz studejom Latvejis Kulturys akademejā i vēļ dažaidom naskaitomom nūdarbem, albums pa mozeišam tūp i varu atkluot, ka dreižumā izīt vēļ vīns jauns singls ar nūsaukumu „Short Story about Time Breathing”. Itū kompoziceju varēs dzierdēt ari koncertā kopejneicā SKĀbene. Paraleli tam studejā tūp vēļ daži muni goradorbi. Kūpumā varu saceit, ka albumā varēs sagaideit muzykalū dažaideibu, jaunys dvesmys i idejis. Tai kai vyss vēļ ir procesā i gola dūma par albuma skaniejumu nav izakristaliziejuse, idejiski šys tys var pasamaineit, nu tys jau palīk munā ziņā. Kotrā ziņā dreiži caru otkon byut „iz streipis” i turpynuot aktivi muzicēt i prīcēt sovus klauseituojus.
Reitu kūpā ar Lauru Lō Vacreigys kopejneicā SKĀbene Tu izastuosi ar akustiskū programu. Kū publikai pīduovuosi? I kaidys ir Tovys dūmys par Lauru Lō, ar kurū Tevi saista ari kūpeigs producents Kaspars Ansons?
Evija: Koncertā SKĀbenē izpiļdeišu sovys pošsacarātuos dzīsmis, i ari kaidys cover versejis dažom pasaulī jau atzeitom i popularom kompozicejom, kai ari raudzeišu radeit pateikamu nūskaņu, nu vaira vysu var izzynuot ateimūt iz koncertu! Ar Laurys Lō daiļradi asu īsapazynuse jau īprīšk i varu saceit, ka juos muzyka Latvejā ir kas ni jauns i inovativs. Juos skonu dorbi, munupruot, ir veiksmeiga realizāta ideja, interesants ruodīs skaniejums apvīnojumā ar juos bolsu, rodūt taidu kai harmoneju nūskaņā. Kai soka – nikuo ni dalikt, ni atjimt! Var just ari tū, ka juos dzīsmis īt nu dvēselis. Jai es pavysam nūteikti vieleju sasnīgumus i veiksmi juos darbeibā iz prīšku, jo vīnnūzeimeigi – tys ir talants, kas „juoceļ sauleitē”.
Taids pats vaicuojums Laurai par koncertu i Eviju…
Laura Lō: Koncertā pīduovuošu koč kū cīīīīši eipašu… navar jau tai par reizi vysa atkluot! Pīduovuošu kruosainu akustiskū skaniejumu, kab publika varātu izdzeivuot munus stuostus. Hmmm…. par Eviju gryuši pasceit – vēļ juos napazeistu, naasu klausejusīs ari juos muzyku, nu vysod atbolstu cylvākus, kas ir rodūši i sapinej skali.
Da itam Tu esi izdavuse treis breineigus singlus: „Far Away”, „Sweet Commotion” i „You Blow Me Away”. Pastuosti, lydzu, kotrys ituos dzīsmis īdvasmys olūtu/topšonys viesturi!
Laura Lō: Īdvasmys olūts vysom dzīsmem vīnnūzeimeigi ir emocejis. „Far Away” – sapineišonys i mieneša apspeidātys nakts dzīsme, „Sweet Commotion” – kai atsluobynūša šyupeļdzīsme – tei ir iz vysa symta procentu par mīlesteibu i uzticeibu, „You Blow Me Away” – par „baisūnim i vampirim”… kaisme i īkuore. Varu viņ dalikt, ka ituos vysys dzīsmis topušys vālai nakti, jo tys pa lelam ir muns rodūšais laiks…
Tu esi nu Bolvu. Deļkuo atškireibā nu daudzim muzikim, kas īt nu Latgolys, izavieleji radeit absoluti itam myusu vaļsts regionam narakstureigu muzyku i dzīduot angliski na latgaliski kai dora Tovi nūvodnīki – Borowa Mc, Bez PVN, Dabasu Durovys i c.?
Laura Lō: Pa munam tys nav svareigi, nu kureinis īt cylvāks… svareigi ir tys, kū i kai jis dora. Es doru tū, kū maņ pateik dareit. Zynu vairuokys volūdys, nu vysvaira maņ pateik raksteit i dzīduot dzīsmis angļu volūdā.