text:
Grupa “Elpa” atsagrīž ar jaunu dzīsmi
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
1983. godā dybynuotuo ārtroka apvīneiba “Elpa”, svietejūt 35. pastuoviešonys godadīnu, izdavuse jaunu singlu “Es nebēgšu”.
“Daugovpiļs rokgrupa “Elpa” jau nu pošu pyrmsuokumu beja spylgta nūtikšona Latvejis popularuos muzykys jūmā. “Elpai” ir palīkūša i byutiska vīta Latvejis muzykā, tei ītekmiejuse daudzus rodūšuos muzykys ansambļus, i itei ītekme nav pagaisuse ari šudiņ,” par apvīneibu stuosta komponists Mārtiņš Brauns.
Sovukuort muzikologe Daiga Mazvērsīte par “Elpu” soka: “Itei naparostuo komanda vysod izacāluse ar orginalitati sovūs prīšknasumūs. “Elpys” dzīsmem rakstureigi sarežgeiti ritmi i aranžiejumi, balansejūt storp akademiskū izteiksmi i rokmuzyku. Leidz ar tū grupys klauseituoju vydā bejušs tī ļauds, kuri nu muzykys gaida kū vaira par izklaidi.”
Jaunuos dzīsmis muzykys autors ir Valdis Rundzāns, tekstu sarakstejuse Laura Bicāne. Nu 2015. gada grupys “Elpa” sastuovu veidoj Atis Ieviņš (vokals), Valdis Rundzāns (basgitara), Artūrs Pribilovs (gitara), Māris Elksnis (tausteņinstrumenti) i Jurijs Čekušins (sytamī instrumenti), itūgod grupai pīsavīnuojs Vilnis Krieviņš (sytamī instrumenti). Jaunū singlu produciejs Gatis Zakis, kas kūpā ar grupu struoduojs pi divom dzīsmem – “Es nebēgšu” ir pyrmuo nu tūs.
Singls “Es nebēgšu” pīejams “Spotify”, “iTunes”, “Deezer” i cytuos digitalajuos muzykys platformuos. Grupu var ari atbaļsteit Latvejis Radejis 2 latvīšu rok i popdzīšmu aptaujā “Muzikālā banka” i nūdūt bolsu par jaunū singlu lr2.lsm.lv/lv/lr2/raidijumi/muzikala-banka.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


c: text/html

text:
Donata dīnys lobuokais ticiejums
Pyrmudīn izsludinuojom konkursu par Donata dīnys ticejumim. Sirsneigs paļdis tim, kas pasacente i īsyuteja sovys versejis!
Donata dīnys ticiejumu konkursa pusfinala bolsojums tika izsludynuots škārsteiklā, bet finals kopejneicā „Ze Donats”. Atguojušī draudzeigi izlēme, ka par Donata dīnys lobuokū ticiejumi lai kliust tys, kuru par lobuokū atzyna škārsteikla bolsuotuoji i tys ir:
Ka Donata dīnā pyrmajam satyktajam Donatam īčukst ausī sovu vysleluokū vieliešonūs i nūbučoj Donatu, jei pīsapylda kai lykts.
PAĻDIS uzvarātuojai – Īvai Vaivodei!
Ar uzvarātuoju sasazynuosim i vīnuosimīs par bolvys – donatu (virtuļu) komplekta sajimšonu!
Beiguos puors foto šaļtenis nu vakardīnys Donata dīnys:
Foto – Māreite Bikovska
Paļdis virtuļneicai “Ze Donats” par sirsneigū uzjimšonu i ticiejumu uzklauseišonu!

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Itūnedeļ suoks īskandynuot Daugovpiļs dīvnomus
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
2.–6. junī Daugovpilī izskanēs pīcu atškireigu augstys kvalitatis koncertu cyklys “Ieskandinām Daugavpili dievnamos”, pīcūs leluokajūs piļsātys dīvnomūs byus vareiba bez moksys dzierdēt goreigū i klasiskū muzyku, informej Vita Viļevko nu Daugovpiļs piļsātys dūmis Kulturys puorvaļdis.
Koncerta reikuotuoji pīzeist: “Organizejūt itū muzykalū projektu myusu mierkis ir nūdrūsynuot na viņ augstys kvalitatis kulturys programu daīmameibu tyvuok īdzeivuotuoju dzeivisvītai, bet ari uzsvērt goreiguos dzeivis i dīvnomu nūzeimi Latgolys kulturtelpā.”
2. junī 18.00 stuņdēs Daugovpiļs Svātuo Pītera kēdēs Rūmys katuoļu bazneicā (Reigys īlā 39) svātku dīvkolpuojums “Veltījums pilsētai”. Pīsadola Latvīšu kulturys centra veiru kors “Forte” (muokslinīcyskais vadeituojs Jevgeņijs Ustinskovs).
3. junī 17.00 stuņdēs Daugovpiļs Vyssvātuokuos Jaunovys Marijis bezvaineiguos ījimšonys Rūmys katuoļu bazneicā (A. Pumpura īlā 11a) goreiguos muzykys koncerts. Pīsadola Larisa Carjkova (varganis), Raimonds Ozols (vijūle), Ilona Bagele (mecosoprans).
4. junī 17.00 stuņdēs Daugovpiļs Jezus sirds Rūmys katuoļu bazneicā (Bolūžu īlā 3) koncertprograma “Mocarts, Haidns un Bokerīni”. Pīsadola Līpuojis Steigu kvartets: Līga Baltābola (vijūle), Ginta Alžāne (vijūle), Ingars Ģirnis (alts), Dina Puķīte (čells) i solists Reinis Lapa (flauta).
5. junī 18.00 stuņdēs Daugovpiļs Martina Lutera katedralē (18. novembra īlā 66) Reigys Lutera draudzis kora koncerts (dirigents Matīss Tučs).
6. junī 14.00 stuņdēs Daugovpiļs Borisa i Gleba pareizticeigūs katedralē (Tautys īlā 2) goreiguos muzykys koncerts. Pīsadola Latvejis Pareizticeiguos bazneicys veiru kors ”Logos” (kora muokslinīcyskais vadeituojs i golvonais dirigents – viersprīsters Ioans Šēnroks).
Koncertu cyklys ir ari kai īskanis pasuokums Daugovpiļs piļsātys svātkim “Daugavpils mana pils”, kas nūtiks 7.–9. junī. Itū koncertu cyklu reikoj Daugovpiļs piļsātys dūme i Daugovpiļs piļsātys dūmis Kulturys puorvaļde sadarbeibā ar īsaisteitajim dīvnomim. Atbolsta Latgolys planuošonys regions, Vaļsts Kulturkapitala fonds i AS “Latvijas valsts meži”. Pasuokumi var tikt fotografāti i filmāti.


text:
Izguojs Ligijis Purinašys dzejis kruojums “pierobežas”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Bīdreiba “Hronologeja” izdavuse Ligijis Purinašys ūtrū dzejis kruojumu “pierobežas”, kurā pameišus apkūpuoti 2020.-2021. godā radeitī teksti latgalīšu rokstu i latvīšu literarajā volūdā, informej bīdreibys puorstuovs Kaspars Strods. Gruomota “pierobežas” ir mieginuojums tyvynuot obejis rokstu tradicejis, aicynojūt byut ījiuteiguokim i īkļaunūšuokim, kai ari pīgrīžūt viereibu pīrūbeža fenomenam.
Dzejis kruojumā publicātī teksti hronologiskai īsakļaun t.s. pandemejis laika literaturā. Sovpus ideja par tū, ka dzejis kruojums byus bilingvals, rodusēs piec vairuoku plašuokā sabīdreibā izskaniejušu diskuseju, kas saisteitys ar latgalīšu rokstu volūdys lītuojumu – Vaļsts volūdys lykums paradz, ka latgalīšu rokstu volūda ir latvīšu volūdys viesturiskais paveids, kas nūzeimoj, ka tei ir daļa nu latvīšu volūdys.
“Dūmojūt par itū gruomotu tuos suoku stadejā, mes jau bejom izsprīduši, ka tai juobyut provokativai, taidai, kas aicynoj dūmuot par apleik nūteikūšū. Tekstūs jiutama gribiešona izaraut, puorkuopt rūbežus: laika, telpys, kermiņa rūbežus. Tok tys ir ari viestejums par lītom, procesim, kas nūteik apleik, laikā pyrma i piec rūbežu puorkuopšonys,” atkluoj projekta vadeituojs Kaspars Strods.
Dzejis kruojuma vizualuos koncepcejis autors ir Raivis Nikolajevs, kas pīduovoj dzili intimu redzīni iz vidis, tekstu i autoris mejīdarbeibu sovā storpā, ilguokā laika periodā sekojūt leidza dzejneicys īškejom i uorejom puormaiņom. Vizualais materials veiduots, sapludynojūt fotografejis i ilustracejis žanrus, kai ari izmontojūt autoris kermini kai muokslys dorba plakni, aktualizejūt tū, ka nu muokslys, leidzeigai kai nu tetoviejuma, navar vīglai i nasuopeigai atsabreivuot. Gruomotys redaktors ir Valentins Lukaševičs, korektore – Laura Melne. Portala lakuga.lv redaktoris i kruojuma korektoris Laurys i Ligijis Purinašys itūvosor nūtykušu sarunu par kruojumu var puorskaiteit ITE.
Dzejis kruojumu plānuots duovuot Latgolys bibliotekom, kai ari goda beiguos teik plānuotys sasatikšonys kluotīnē ar gruomotys autori. Gruomota “pierobežas” izdūta, pasasokūt Vaļsts Kulturkapitala fonda i privatu zīduotuoju atbolstam. Nu 1. novembra tū byus īspiejams īsaguoduot “Jānis Roze” internetveikalā vysā Latvejā.
Ligija Purinaša (1991) ir dzejneica, kas, saglobojūt pošys radeitū autentiskumu, dzeivoj i struodoj Latgolys regionā. Juos pyrmais dzejis kruojums “Sīvīte” (2019) izapeļneja sabīdreibys īviereibu i godu piečuok, 2020. godā, juos teksti tyka īkļauti bilingvalajā dzejis antologejā “Pādejais Modeļs/ The Last Model” (tulk. Jayde Will), kas tyka izdūta Londonā.


text:
Pavasara mieneša 7 dīna
Pavasara mieneša 7 dīna irā 66 goda dīna pa Gregora kaleņderam (garajuo godā - 67 dīna). Nu ituos dīnys leidz goda golam palīk 299 dīnys.
Svieteibu i pīminis dīnys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Albanejā Školuotuoju dīna.
Katuoļu svātū dīnys[pataiseit | labot pirmkodu]
Tumašs nu Akvinu - spredekers, bazneicys školuotuojs
Vuorda dīnys[pataiseit | labot pirmkodu]
Ella - Elmira
Nūtikšonys[pataiseit | labot pirmkodu]
Latgolā[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1855 - Daugpiļs styprūtnē vīnā stuņdē ceļuojuma laikā apsastuoj Meklenburga-Šverinys gercogīne Auguste Reuss (Auguste Reuß zu Köstritz) i Prūsejis princs Karls;[1]
- 1946 - piec puortraukumu dorbu atjaunynoj Reigys Goreigais seminars (īstateits 1920 gods leita m. 3 d. Aglyunā);
- 2005 - izaceļ guņsgrāks Rundānu školā, tok cīte tik trešuo stuova kolidors.
Latvejā[pataiseit | labot pirmkodu]
Pasaulī[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1876 - Aleksandris Grehems Bels (Alexander Graham Bell) dabova patentu sovai ītaisei, kuru pasauce par teleponu (ASV patenta numers 174,464);
- 1918 - boļševiki pasauce Krīvejis komunistu parteju;
- 1918 - Roalds Amundsens paviestej pasauļam, ka juo ekspediceja dasnēguse Dīnavydu polu (tū jī īveice 1911 gods zīmys m. 14 d.);
- 1996 - dorbu aizasuoc pyrmais demokratiski ībolsuotais Palestinys parlaments.
Dzimšonys[pataiseit | labot pirmkodu]
Latgolā[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1904 - Jezups Krumpāns, katuoļu bazneicnīks, Izvolta, Kumbuļu, Bykovys, Augustovys, Ruguoju i Sarkanu pravests;
- 1953 - Juoņs Gavars - politiks, saimis uorsts, Preiļu dzeidātovys direktors;
- 1970 - Andra Kudore, viesturneica, nūvodtāmātuoja.
Latvejā[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1891 - Teodors Spāde, Latvejis vaidu flotys admirals;
- 1955 - Aivars Hermaņs, latvīšu muziks, komponists, producents;
- 1977 - Vents Feldmaņs, latvīšu hokejists.
Pasaulī[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1913 - Prans Kulikauskys, Lītovys arheologs, humanitarū zineibu doktors;
- 1924 — Kobo Abe (安部公房, Abe Kōbō), japanīsu rakstinīks;
- 1938 - Aļberts Ferts (Albert Fert) - praņcīšu fiziks;
- 1941 - Andrivs Mironovs, krīvu akters.
Mieršonys[pataiseit | labot pirmkodu]
Latgolā[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1984 - Ivans Zavoloko (ИBaH HиkифopoBич ЗaBoлoko), staroveru bazneicnīks, pedagos i presis dareituojs.
Latvejā[pataiseit | labot pirmkodu]
Pasaulī[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1274 - Tomašs nu Akvinu, italīšu filosofs, teologs, katuoļu svātais;
- 1932 - Aristids Briands, Praņcejis i vydtautiskuos politikys dareituojs;
- 1954 - Ots Paulis Hermans Dīls, vuocīšu kimejis organiks, Nobela premejis laureats.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ http://latgalesdati.du.lv/3 Latgolys dati


text:
Tests: Cik labi tu zini Guntixa filmu kaverversejis
Roksta autors: portals lakuga.lv
Guntix, cytur ari DJ Guntix, Jis, aba Gunārs Indričāns ir skaitoms kai vīns nu Latgolys interesantuokūs personeibu, kurs ar dažaidom filmu kaverversejom i dzīsmem ir īkaruojs cīši daudzu Latgolys i, kū tī līgtīs, ari vysys Latvejis jaunīšu sirds.
Lai ari nu breiža, kod dīnys gaismu īraudzeja Guntixa filmu kaverversejis, ir paguojs lobs laiceņš, vys vēļ sarunuos var dzierdēt vysaidus teicīņus nu “Lykuma draugim”, “Magnetofon6ika” cytim daildorbim i dzīsmem. Vaira par Guntixa personeibu var skaiteit rokstā ““Naasu tīseigs sevi īlikt ramā!”– interveja ar Gunāru Indričānu”.
Tests ļaus puorbaudeit zynuošonys par Guntixa filmom i tūs varūnim. Vaicuojumu sarežgeiteibys pakuope ir vysaida, testā ir vaicuojumi par filmom “Lykuma draugi”, “Magnetofon6iks”, “Absolventu vokors”, “Kai zakeiši pīsadzēre”, “Puosoka par Marikaklatku”, “Būreic” i “Maltečka”.
Lai veicās!


text:
Agrys Ritinis “Dobys portrets” Bolvūs
Bolvu Kulturys i atpyutys centrā nu 1. apreļa apsaverama gleznuotuojis Agrys Ritinis gleznu izstuode “Dobys portrets” (Dabas portrets). Muokslineicys personalizstuodis ir ceļuojušys gon pa Latveju, gon uorā nu tuos rūbežim. 25. majā 17:00 Bolvu Kulturys i atpyutys centrā byus vareiba sasatikt ar pošu gleznuotuoju.
Gleznuotuoja Agra Ritiņa dzymuse 1975. godā Ludzā. 2004. godā īgivuse magistra gradu muokslā (gleznīceibā) Latvejis Muokslys Akademejā. Vuicejusīs multivizualuos gleznīceibys darbneicā pi profesora Kaspara Zariņa i profesora Alekseja Naumova. Nu 1997. goda muokslineica pīsadola dažaiduos izstuodēs, plenerūs, konkursūs. Juos dorbi atsarūn Latgolys Kulturviesturis muzejā Rēzeknē i Ludzys Nūvodpietnīceibys muzeja eipašumūs, kai ari privatkolekcejuos Latvejā, Danejā, Vuocejā, Norvegejā, Italejā, Anglejā.
Muokslineica izkūp golvonūkuort oleja gleznīceibys tehniku iz audakla i kūka, breivi reikojās ar formatu, jai tyva ainava. Vizualajā interpretacejā pasauļs ir laukusm, kū muokslineica roda kruosu, formu i lineju, iztverūt kūkus, zīdus, ūgys, kaštanus, tauriņus, leitu, kai ari cytys paruodeibys i lītys kai ornamentu, kas ir dobys naatjamama sastuovdaļa i ar sovu individualitati pīsatyvoj koč kam universalam. Dorbi ir kai mozi fragmenti nu dobys, nu zemis i nu dabasu, nu kūkim i mežim, nu kruosys i linejis, nu lopys i nu tuos kuoteņa, nu ceļa i pļovys, nu izjiutom i sajiutom, konkretys šaļts emocejom. Kūpejū nūskonu īgiust veiksmeigi apvīnojūt nūsaceitu kruosu laukumu i papildynojūt tūs ar grafiskūs lineju ritmim.


text:
Azars Kimzī
Kimzī (vuocīšu: Chiemsee) iraid azars Vuocejis dīnavydreitūs, Bavārejis nūvodā 20 kilometrus nu Austrejis rūbežys i 70 kilometrus nu nūvoda golvmīsta Minhenis. Iz vīnys nu azara solom acarūn Herenkimzī piļs, kura tyka calta Bavārejis karaļa Ļudviga II laikā i tei iraid populars turisma objekts.[1]
Rašonuos viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Kai daudzi nūvoda azari, Kimzī roduos Ladslaiku laikā, aptuveni pyrms 10 000 godim, kod tī kusa miļzeigi laduoji. Interesanti, ka suokūtnieji azara plateiba beja treis reizys ļeluoka, bet godsymtu laikā tei samozynovuos dieļ tou, ka azarā ītakūšuos upus pīnas smiļts i akmeņus, kuri po druskai turpinoj samazynuot azara plateibu. Piec prognozem, Kimzī azars varātu piļneibā izzust piec 7—8 tyukstužim godu.[2]
Azara solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Iz azara iraid treis golvonuos solys — Hereninzeļe, Frauenkimzī i Krautinzeļe. Iz azara ļeluokuos solys Hereninzeļis acarūn Herenkimzī piļs, kura iraid populars turisma objekts. Karaļs Ļudvigs II beja ļels Praņcejis karaļa Ļudviga XIV cīneituojs i piļs beja dūmuota, kai Versaļis piļs mozuokuo bavārīšu verseja.[3] Dieļ karaļa nuovis 1886 godā i ļelojom izmoksom, piļs ceļtnīceiba natyka pabeigta ļeidz golam.


text: Janīna Mičule dzymuse 1927. goda 26. janvarī, myužeibā nūguojuse 2014. goda 19. oktobrī. Janīna beja školuotuoja, tradicionaluos kulturys kruojieja i popularizātuoja, iggadeja etnografiskuo ansambļa “Rikova” vadeituoja. 1954. godā dybynuotais ansamblis ir vīns nu senejuokūs folklorys kolektivu Latvejā, ansambļa dybynuošonys īrūsynuotuoji beja folklorys pietnīks Jānis Rozenbergs, školuotuojs Jāzeps Liepiņš i kluba vadeituoja Tekla Ikauniece. Ansamblī nu pošys dybynuošonys laika jei dorbuojās gon kai daleibneica, gon kolektiva vadeituoja, veicynojūt latgalīšu volūdys saglobuošonu, nacionaluos pošapzinis ceļšonu, patriotisma uzturiešonu i sekmejūt vierteiguo latgalīšu etnografiskuo montuojuma puormontuojameibu nu paaudzis paaudzē.


text:
Dreiži byus īspieja “giut breidi” pyrmajā plānuotuojā latgaliski
Intervejis autore: Sintija Augustova, portals lakuga.lv
Jau kaidu laiku socialajā teiklā “Instagram” var maneit, ka profils “giut.breidi” palics cīši aktivs – regulari stuosta par pyrmū plānuotuoju latgaliski. Kab izzynuotu kū vaira, attuolynuotā sarunā sasatyku ar plānuotuoja “Giut breidi” idejis autori Līgu Bistrovu.
Roksta jau nu mozu dīnu
Izaruoda, ka raksteit Līgai patics jau nu bierneibys. “Spylgtai atsaceru bierneibu, kod piec školys dzeivuojomēs pi babys i ar muosu spēlējom školu. Obejis nazkū cīteigi rakstejom, vīna ūtru lobuojom i lykom atzeimi ar sorkonu pyldspolvu par labi padareitu dorbu. Baba vysod deve sovys “špirgalkys” – tai jei sauce lopu atgrīzumus i cytus atlykumus.” Līga atzeist, ka jau tod jai aizačēre babys navainojamais rūkroksts ar smukom i teirom linejom.
Plānuotuojs latgaliski – Līgys sapyns
Ideja plānuotuojam Līgai roduos pyrma godu treis četru, kod jei aizguoja iz biznesa inkubatoru, kur uzastuoja vairuokys personeibys – kotra ar sovu veiksmis stuostu i realizātu ideju, Līga nūlāmuse, ka ari grib nazkū radeit.
“Maņ vysod ir patics pīraksteit sovys dūmys, nūtykumus, citatus i daudz kuo cyta. Rokstu par vysu, kas nūteik munā golvā, tai sasagadeja, ka ilgu laiku dzeivuoja dūma par plānuotuoju latgaliski,” par idejis pasaruodeišonu stuosta Līga.
“Deļkuo ilgu laiku? Es poša sev naticieju, lykuos, ka ir cytys svareiguokys lītys, kas juopadora, ir cyti dorbi, mierki, sapyni. Ituo goda suokumā atguoja apjausma – ka itūgod naiztaiseišu plānuotuoju latgaliski, tū nūteikti munā vītā iztaiseis kaids cyts. Ir septembris, plānuotuojs ir nūdūts drukā, izveiduota komanda, padareits lels dorbs i eistynuots vīns nu munu sapynu,” prīcojās plānuotuoja idejis autore.
Iz vaicuojumu, parkū beja gribiešona veiduot plānuotuoju taišni latgaliski, Līga atbiļd, ka taida vīnkuorši vēļ naasūt. Taipoš plānuotuoja autore stuosta, ka poša nadaudz kaunejās runuot latgaliski, tok pīzeist, ka tys ir lels izaicynuojums – veiduot kū latgaliski.
Nūsaukums “Giut breidi” roduos nu tetoviejuma
Kod vaicuoju Līgai par plānuotuoja nūsaukumu, jei pastuosteja, ka dzeivoj ar moto – vysod juobauda i juosviņ dzeive. Pyrma div godu Līga beja “Erasmus” apmainis braucīnī Kiprā i kūpā ar draudzini pieški izdūmuoja aizīt iz tetoviejumu salonu, kur Līga papraseja divejus vuordus – “giut breidi” – iztetovēt iz rūkys.
Piec tam, kod jau beja pyrmuos apsprīdis sapuļcis par ideju ar grafiskū dizaineri Liānu Merņaku-Ņikitinu, muokslineica pamanejuse tetoviejumu i pīduovuojuse tai ari plānuotuoju nūsaukt – “Giut breidi”.
“Dūmojūt par nūsaukumu, beja gribiešona, lai tys roda vysaidys sajiutys, ari nūgiut šaļtenis. Maluotu, sokūt, ka nūsaukums atguoja vīglai – ka plānuotuoja saturs beja skaidrs, pyrmī dorbi saplānuoti, tod par nūsaukumu beja lels vaicuojums – voi tys ir eistais?” atkluoj Līga.
“Atsaverūt iz suokumu, nūteikti varu saceit, ka nūsaukums vys tik ir eistais. Plānuotuoja tapšonys procesā beja izdzeivuots vysaidu emoceju spektrs, beja šaļtenis, kod lykuos, ka vīgluok ir vysam atsvīst ar rūku – napuortrauktuos sarakstis ar drukom, materialu izalaseišona, socialī teikli, marketings i daudz cytu lītu,” par plānuotuoja “aizkulisem” doluos autore.
Plānuotuoja logo ir pīninis pyuka, Līgai tei saistuos ar vīglumu. “Īspiejams, ka sevkuram nu myusu ir vareiba realizēt sovys idejis, deļtam ka pīniņu pyukys ari aizlidoj kotra iz sovu pusi, gribējuos nazkū gaiseigu i kū taidu, kas nav smagnejs,” pastreipoj Līga.
“Es saceitu, ka tys vyss ir par sajiutom – vareiba baudeit kotru dīnu, nasabeit nu klaidu, reizem nu jūs ari vuiceitīs, prīcuotīs par smukom dīnom, nūtykumim i cylvākim, kas padora myusu dīnu eipašu, taipoš naaizmierst par biedeigom dīnom, reizem, kod suop i ir gribiešona rauduot,” skaidroj Līga.
Veiksmeigi izlaseita komanda
Kūpā ar Līgu pi “Giut breidi” struodoj veļ grafiskuo dizainere Liāna Merņaka-Ņikitina i Amanda Anusāne, plānuotuoja vuoka dizainu autore ir muokslineica Grieta Butjankova.
“Pošā suokumā navarieju īsadūmuot, ka byus vareiba struoduot ar tik intresantim i radūšim cylvākim. Ar Liānu mums ir vīglai sasaprast, mums sakreit kruosu izjiuta, gaume i minimalisms. Vinmār apbreinoju Liānys atdevi, ar kaidu jei vysu dora. Naseņ jai saceju – “Ka kotram cylvākam byutu taida atdeve pret dorbu, mums byutu vareiba dzeivuot fantastiskā pasaulē”.”
Tok ar Amandu īsapazeit i sasadorbuot saguoja vysai naparostā veidā – Amanda poša atroda plānuotuoju, jū uzrunuoja tuo ideja. “Amandai ir izcila šaļtenis izjiuta, jei var nūkert fenomenali smukus i emocionalus kadrus,” atzeist Līga.
Ari portals lakuga.lv ir dalics sovu pierstu plānuotuoja tapšonā – tulkojūt tekstus i korigejūt klaidys. “Mes navarim puorzynuot vysys jūmys, deļtam ir svareigi apsazynuot sovus spākus i nasabeit meklēt i praseit paleidzeibu, kod tys ir napīcīšams,” stuosta plānuotuoja autore.
Aicynoj plānuot laiku kruosainai
Plānuotuojam ir diveji vuoka dizaini, tok plānuotuoja saturā ir 12 Latgolys personeibu spāka vuordi. Kotram mienešam sova interveja par kaidu konkretu temu – vierteibys, bierneibys sapyni –, kai ari puora īsacejumu nu konkretuos personeibys.
“Plānuotuoja mierkis ir likt jums “giut breidi”, tymā byus gona daudz breivys vītys, kab pīraksteitu sovys dūmys, nūtykumus i pīdzeivuojumus. Plānuotuojā byus ari mieneša izkluosts, kab varātu puorredzēt svareiguokūs nūtykumus, taipoš nedelis atvārumā varēs saplānuot sovu laiku”, plānuotuoja saturu aproksta Līga. Taipoš plānuotuoja autore aicynoj izmontuot kruosys i vysaidys uzleimis, lai varātu plānuot laiku kruosainuok i padareit kasdīnu spylgtuoku.
Līga atzeist, ka “Giut breidi”, atškireibā nu cytu plānuotuoju, nabyus īkļautys vuordadīnys. “Tys byutu cīši atbiļdeigs dorbs vysu iztulkuot. Nu suokuma gribējom likt vuordus latvyski, bet maņ tys nazkai naguoja kūpā ar plānuotuoju latgaliski. Pasainteresieju, voi ir daīmams nazkaids kalendars ar personvuordim latgaliskim, bet naatrodu. Myusdīnuos vēļ ir tik daudz tūs vuordu, maņ redzīs, ka tys byutu jau leidzvierteigi pietnīciskam dorbam – vysus vuordus iztulkuot latgaliski.”


text:
Tonis biroja vuorda dīna
Vasali adventa laikā!
Lai ari ir puordūmu i svātku gaideišonys laiks, kuram puorejī svātki teik pakuortuoti, šudiņ (pyrmudinē, 7. decembrī) kalendars viestej, ka vuorda svātkus svietej Antonejis, taitod ari Tonis.
LgSC Reigys birojs jau vaira kai godu sovejūs vydā teik dāvāts vīnkuorši par Tonis biroju. 🙂 (Adress Antonejis īla 8-3/6.)
Tai kai parosti iz vuorda dīnom gostūs naprosa, nav nikaida dižuo īlyuguma. Vīnkuorši līc aiz auss, ka šudiņ esi gaideits birojā, suocūt nu 17.00 stuņžu. Mauc kuojis i eimi gostūs. Byus čajs voi kopejs i peirāgs (sipisnīka i uobuļu).
Paguojušajā ūtardinē tyka sastuodeits ari duovonu saroksts, tok leidz publiskuošonai tai ari nav tics… Golvonuos duovonys – Tovs smaids, lobi vuordi i koč kas garšeigs. Ateimi gostūs i esi pats par duovonu!
Vālamys praktiskys kruosys zečis. 😉
Iz sasatikšonu!
Vita
P. S. Beidzūt ir sataiseitys nūzeimeitis ar LgSC logo. Pīejamys Tonis birojā.


text:
Leldīnis gaideišona. Leldīne
Tiuleņ kluotu byus ari Leldīne, deļ tuo pyrma svātku laikā gaideisim tū i sasagatavēsim pi laika. Šudiņ jiusu viereibai Lidejis Leikumys raksteņš* par Leldīni i pādejū Gavieņa nedeli.
Pādejū Gavieņa nedeļu sauc par Lelū, Klusū voi Svātū nedeļu. Tei suocās ar Pyupūlu svātdīni, tautā sauktu par Pyupūļneicu (voi, ar slavisku vuordu, — par Vierbineicu). Bazneicā tei ir pyupūlu svieteišona, pīmynūt, kai nazcik dīnu zam nuovis Kristus īsaroda Jeruzalemē i tyka svineigi sagaideits ar palmu zorim. (Myusu klimata zonā palmu vītā ir pyupūli.) Tai jau pošā Leldīnis prīškvokorā sasateikam ar seņču ticeibys i kristticeibys pījāmumu saplyudumu: kotrys ar pyupūlim saprūt kū sovu. Tautā ticēja, ka pyupūlim ir dzīdnīciskys spiejis, ar jim tod i suocēs Pyupūļneica. Ituos dīnys reitā muote, ka jei nu saimis cēlēs pyrmuo, ci tāvs, ar pyupūlim pēre bārnus, skaiteidami: „Vierbu, vierbu, — veseleiba vydā, naveseleiba uorā!“ Pēre vīns ūtru, saceitajam tycādami, i pasamūdušī bārni, a tāvs ar muoti „nūvierbuoja“ vēļ i lūpus. Niu vysim vajadzēja byut vasalim i opolim kai pyupūlim. Vyspuor pādejā Gavieņa nedeļā beja daudz vysaidu ticiejumu. Pa tū laiku bazneicā jau nūtyka Leluos catūrtdīnis i Leluos pīktdīnis pasuokumi.
Leldīnis gaideidami, cylvāki cīš teirejuos — slauceja pogolmu, mozguoja ustobys, sastdīnis vokorā nūsamozguoja piertī poši.
Cikom zemnīki dasakūpe, bazneicā jau vyss beja sagataveits Kunga Jezus augšonceļšonuos svātkim. Lelajā sastdīnē suocēs Leldīņu vigileja. Tamā paprīšku teik aizdagta pasvieteita svece, nu juos bazneicuoni aizdadzynoj sovejuos. Itamā dīnā otkon suoc skanēt iz laika apklusynuotī zvoni i varganis. Misis laikā teik svieteits iudiņs, kuru ticeigī vāluok nas iz sātu, kab īdūt juo sovai saimei, kab ar jū pasvieteit teirumus, pogolmu, oku. Iz sātu teik nastys i pasvieteitys ūglis — simboliska svātuo guņs, ar kuru juoaizkur ceplis, kab vosor ustobā pārkiuņs naīspartu. Vēļ itamā dīnā (voi iz cytys dīnys reita) nu bazneicys sietinīkim teik atnasta svieteiba — Leldīnis iedīņs, kurs bejs pasajimts nu sātys i niu ir bazneicā pasvieteits: vuoreitys (vyrtys) ūlys, gabaleņš galis, pa riceņai malnuos i boltuos maizis, ka beja, ari sīrs, svīsts i pikstīneits (čipierksneits) suoļa. Svieteiba, nūlykta moluok, gaideja svātdīnis reita.
Leldīnis reitā ceņtēs garai nagulēt, bet pīsaceļt, pyrma saule nav lākuse — tūlaik byusi sprauns vysu godu. Vēļ nu reita skaitejuos cīš labi nūsamozguot takūšā iudinī, tys taipat zeimuoja goreigu i fizisku mūžumu tyvuokajā nuokūtnē.
Bazneicā Leldīnis reitā nūtyka specials dīvakolpuojums ar svineigu proceseju ap bazneicu. Beiguos tyka svieteita sv. Misi pi golvonuo oltora.
Saime gaideja atsagrīžam bazneicuonu, tūlaik tik vysi sāduos pi svātku golda. Paprīšku vajadzēja nūskaiteit lyugšonu. Atsagaviešona suocēs ar svieteibys iesšonu. Niu otkon varēja ēst da suotam , ēst i galis, i pīna iedīņus. Golvonais, kuo vajadzēja apēst daudz, beja ūlys. Juos — jaunys dzeiveibys, augleibys suokums i nūsacejums. Seņču guodūs ūla beja saulis simbols.
Leldīnē ūlys vuoreja (vyra) lelūs daudzumūs i kruosuoja ar tū, kas beja pa rūkai, — seipūlu (cybuļu) myzuos, pierts slūtu lopuos, jaunajim bārzu i eļkšņu dzynumenim i pumpureišim, sīna smeļti. Ūlys duovynuoja — krystavacuoki krystabārnim, lelī kaimini mozajim, diejeigu vystu saiminīki tim, kurim iz Leldīnis ūlu vēļ nabeja. Ar ūlom sytuos i bārni, i lelī. Latgolys vidīnē sisšonūs sauce par kāčuošonūs, Latgolys dīnavydūs — par kauliešonūs. Baltu volūdu viesturei svareigs ir pādejais vuords. Niu kuo na vysi latvīši vuordu kaulēties saprūt kai ‘līnūt viersā raudzeit ūtra pīrunuot kū naviņ nūpierkt voi kam naviņ kū naviņ par varis puordūt’, tik tei jau ir daudz jaunuoka par nūzeimi ‘(Leldīnē) sistīs ar ūlom’. Tai kai sisšonuos zaudātuojam ūla beja juoatdūd tam, kuram tei izaruodeitu stypruoka, tyka izdūmuotys vysaidys viļteibys. Ūlys taiseja nu kūka , ūlys satura vītā īpiļdeja parafinu, lēja cukru. Leldīnis gaideidams, vīns ūtrys lelais palyka „kai bārns” — baruoja vystys ar cukra iudinī mārcātu maizi, kab stypruokys ūlys dātu, i tml. Ūlom vajadzēja byut styprom, na kaidom meikstčaulem, i sistīs vajadzēja gūdeigi. Vāruotuoju, vārtātuoju i grybātuoju sistīs pyrmskara Latgolā natryuka. Rešuok ar ūlom sytuos, rypynojūt juos pa sleipu gaļdeņu i gaidūt, kurei kurū sasiss sasasytūt. Mērdzinis pusē taidu rypynuošonu sauce par lunkuošonūs, Ontuons Kūkuojs pyrmajā latgaliski nūdrukuotajā pieckara dzejūļu kruojumā „Sovā saimē“ — par lunkuošonu, ījamūt uoreji navaineigajā rypynuošonuos procesā dziļuoku — vacvacū i myužeigū dzeiveibys turpynuošonuos — jāgu.
Zam Leldīnis sātā kuore šyupēlis (leigačys, airis). I šyupuošonuos pamatā vacvacs magiskais rituals. Šyupuojuos augši, kab lyni augtu garuoki, kab vosor naāstu ūdi i mosolys. Vīsi izšyupuoja sātys saiminīkus, puiši — sovys mārgys ir cytys meitys. Par šyupuošonu moksuoja ar ūlom voi cymdim, saiminīks deve sātys ols. Šyupuošonuos nasabeidze vēļ vysu nedeļu piec Leldīnis. Tod t. s. atsvietē šyupēlis nūjauce voi pat nūjauktys sadadzynuoja.
*Piec L. Leikumys „Gruomotys školuotuojim“ (Lielvārds, 1993), 55.–56. pl.
Karteņa – foto Edeite.


text:
Voi uzleime “Latgalīšu volūdai draudzeiga vīta” uzrunoj lītuot latgalīšu volūdu?
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
2020. gods 21. februarī, Storptautyskajā Dzymtuos volūdys dīnā, portals lakuga.lv īsuoce akceju “Latgalīšu volūdai draudzeiga vīta”, aicynojūt sajimt eipaša dizaina uzleimi. Niu portala skaiteituojim pavaicuojom: voi itei uzleime, jū īraugūt, uzrunoj itamā vītā lītuot latgalīšu volūdu, raugūt saprast itaidys iniciativys nūzeimi.
Uzleime raisa pozitivys emocejis
Voi nav gadejīs pīdzeivuot situaceju, kod nazyni, kai sabīdryskā vītā suokt sarunu – latgaliski voi latvīšu literarā volūdā? Tuos šuorbys viņ deļ tuo, ka reiz kaids iz sveicynuojumu latgaliski nav reagiejs lobvieleigi. Var ari saceit, ka tei viņ psihologiska problema. Parkū jū narysynuot ari pīlīkūt pi īejis durovu nauzkreitūšu zeimi, ka te var runuot tai, kai ar sovim paziņom i draugim.
Portalam suocūt, tūlaik redaktoris Vinetys Vilcānis vadeibā, itū akceju ITE, socialajūs teiklūs cylvāki paude pozitivys emocejis – komentarūs pi ituos viests lyka sovu dzeivūkļu i sātu fotografejis. Tai jī aplīcynuoja, ka vysu pyrma latgalīšu volūdai draudzeiguo vīta ir poša sāta i ir labi, ka daleji sātys sajiutys komfortā var palikt, ari runojūt sovā mēlē. Prūtams, tai pasaplašynoj ari latgalīšu volūdys lītuojums.
Pusūtru godu piec akcejis suokšonys portals sovim skaiteituojim socialajūs teiklūs aizdeve itaidu vaicuojumu: voi itei uzleime, jū īraugūt, uzrunoj tevi itamā vītā lītuot latgalīšu volūdu? Sajēmem apstyprynuojumu, ka jāga itei uzleimei ir. Apkūpojūt atbiļdis nu socialajūs teiklūs (Facebook, Twitter i Instagram) aizdūtuo vaicuojuma “nui” atbiļdis beja 90 % gadīņu, “nā” 10 % gadīņu.
Uzleime vairuok klientu gon nagarantej
Kur atrūnamys vītys ar uzleimi “Latgalīšu volūdai draudzeiga vīta”, var apsavērt kartē. Prūtams, leluokais jūs skaits – Latgolā, vairuokys atrūnamys ari Reigā, tok ir ari Pūlejā i ASV. Ka kaidam ari gribīs taidu uzleimi iz sova uzjāmuma voi īstuodis durovu, var drūsai sasazynuot ar portalu lakuga.lv.
Itys Covid-19 vysaidūs īrūbežuojumu laiks nabeja draudzeigs uzleimei, svareiguoka iz durovu izaruodeja informaceja, ka juoīvaroj 2 m, juolītoj maskys voi vyspuor apkolpoj klientus attuolynuoti. Partū ari tī struodojušajim ir gryuši nūformulēt, voi taida uzleime ir kū daudz mainejuse saziņā ar apmaklātuojim voi klientim.
Laukūs, kur vīns ūtru labi pazeist, cylvāki bez uzleimis iz pogosta puorvaļdis ci veikala durovu runoj latgaliski. Partū uzrunuoju piļsātys vidē struodojūšūs. Manis uzrunuotajim uzjiemiejim voi nu vyspuor nabeja vīdūkļa par uzleimi i jī nikuo nagribēja komentēt, voi ari pīzyna, ka nav pamanejuši latgalīšu volūdai draudzeiguos vītys aplīcynuojuma kaidu ītekmi. Tai Agris Bitāns itū uzleimi beja dalics pi sova zvārynuotu advokatu biroja “Eversheds Sutherland Bitāns” durovu, jis soka: “Dīmžāļ pagaidom tikai deļ uzleimis nivīns nav suocs runuot latgaliski. Bet ari Covid-19 īrūbežojumu deļ biroja apomekliejumi bejuši rati.”
Latgalīšu volūdai nadraudzeigu vītu nadreikst byut
Daudz agruok pyrma portala akcejis vysim e-postus ar karūdzeņu “Latgalīšu volūdai draudzeiga vīta” syuta niulenejais Latgalīšu kulturys bīdreibys vadeituojs Jurs Viļums, par tū jis soka: “Tys karūdzeņš sataiseits laikam jau 2009. godā. Tūlaik maņ beja taidys uzleimis. I tod laikam piec kaida laika dalyku ari tū kai karūdzeņu pi paroksta “…@gmail.com” sistemā.
Voi tys kai eipaši veicynoj cylvāku raksteišonu latgaliski – pat nazynu. Pījamu, ka maņ jau tai vairums roksta latgaliski, deļtuo ka es jim parostai rokstu latgaliski. Tok cytu reizi rokstu kaidam ari lejislatvīšu volūdā i tod gon tys karūdzeņš ir kai taids atguodynuojums – nu kurīnis asu i ka, prūtama līta, kotrys var maņ e-postā latgaliski raksteit, varim latgaliski runuot. Storp cytu, vīna īriedne – jau napīmiņu nu kurys īstuodis – eistyn ar mani suoce runuot latgaliski. Nazynu gon, voi tys e-posta deļ voi tai pat atpazyna. I sevkurs, sateikūt mani kluotinē, ari drūsai var runuot latgaliski.
Vysbeidzūt – ari tamā vītā, kur muna e-viestule teik attaiseita izlaseišonai, tī tok ari nūteikti ir “latgalīšu volūdai draudzeiga vīta”. Ka taida jau ir, vajag tik suokt runuot.
Latgalīšu volūdai nadraudzeigu vītu Latvejā nav. Taidu vīnkuorši nadreikst byut.”
Tai nu juosacynoj, ka uzleimei nav izškirūša lūma – runuot voi narunuot latgaliski. A jei aplīcynoj i veicynoj vairuok pozitivu auru ap latgalīšu volūdu, tys ari nav moz.


text:
Zemis stuņde kūpā ar LgSC
Latgolys Studentu centrs aicynoj Tevi atbalsteit Pasaulis Dobys fonda (starptautiski zynoms kai WWF) akceji “Zemis stuņde” i kūpeigi pīsadaleit pasuocīnī LU Dīnasta vīsneicā Tālivalža 1B Reigā ituo goda 27. martā nu 20:00 – 23:00. Zemis stuņde ir Pasaulis Dobys fonda organizeits simbolisks pasuocīņs, kura laikā uzjāmumi, pošvaļdeibys i sevkurs cylvāks vysā pasauļā iz stuņdi izslādz gaismu, kab paruodeitu sovu atbolstu aktivai reiceibai pret klimata puormaiņom. Vaira informacejis ite.
Mes ari izslēgsim gaismu, bet tys nanūzeimoj, ka juoizslādz ari sovys aktivitatis. Nā – ari tymsā var vysa kū pasuokt! Vokora programmā – tymsuokūs dzīšmu izdzīduošona (par tymsom naktim, egleitem itt), gaišuokūs pruotu speidynuošona erudicejis spēlēs, kai ari kaida pavysam korsta danča sadoncuošona! Pīsavīnoj!
Pasuocīņa vīta atrūnoma ite:


text:
Mierkprogramā “KultūrELPA” atbaļsteiti treis LgSC projekti eistynuošonai 2021. godā
Marta vydā Vaļsts kulturkapitala fonds (VKKF) izsludynuoja mierkprogramu “KultūrELPA”, kab dūtu atbolstu jaunu kulturys produktu i pakolpuojumu radeišonai i jau asūšūs kulturys produktu pīmāruošonu dzeivei īrūbežuojumu apstuokļūs. Atbaļsteitūs projektu vydā ari diveji bīdreibys “LgSC” projekti.
Literaturys nūzarē atbolstu sajiems bīdreibys “LgSC” projekts – “Stuostu kruojuma “Dzeiveiba” radejis lasejumi” (sajimtais finansiejums 5000 €), kurā planavuots, sasadorbojūt ar Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studeju, itūgod sataiseit Ilzis Spergys stuostu kruojuma “Dzeiveiba” stuostus radejis lasejumu formatā. Tī byus da ituo pyrmī piļneibā latgaliski skonūšī radejis lasejumi i radejis – Latvejis Radejis 1 – eterā izskanēs ituo goda decembrī. Projekta vadeituoja Edeite Husare.
Tradicionaluos kulturys nūzarē atbaļsteits bīdreibys projekts “Sibīrijas etnolingvistisko ekspedīciju materiālu publiskošana” (sajimtais atbolsts 9000 €), kurymā tiks apkūpuoti i digitalā veidā publiski, sataisūt kolekceju Latvīšu folklorys kruotivis digitalajā arhivā garamantas.lv, daīmami padareiti Lidejis Leikumys vadeitajuos ekspedicejuos iz Sibiri sovulaik savuoktī dažaidu formatu materiali par Sibira latgalīšim. Projekta vadeituoja Lideja Leikuma.
Storpdisciplinarūs projektu kategorejā atbaļsteits “LgSC” projekts “Dzejūli i dzīsmis bārnim “Vuškeņa iz pļovys” (sajimtais atbolsts 8000 €), kurā paradzāta Ilzis Spergys dzejūļu gruomotys bārnim izdūšona i septenim nu vysim dzejūlim tops Kristapa Rasima sakomponātys dzīsmis bārnim, kas piečuok byus daīmamys bezmoksys gon audio, gon video albumu formatā – kai papyldu materials saimem ar bārnim latgalīšu volūdys lītuošonys veicynuošonai. Projekta vadeituoja Edeite Husare.
Mierkprogramys “KultūrELPA”, kurei tyka sataiseita, apvīnojūt asūšuos mierkprogramys “Nuokūtnis kulturys pīduovuojuma taiseišona vysuos kulturys nūzarēs” i “Kulturys pīduovuojums digitalajā vidē” vīnā mierkprogramā, mierkis ir dūt atbolstu jaunu kulturys produktu i pakolpuojumu radeišonai i jau izstruoduotūs kulturys produktu i pakolpuojumu pīlāguošonai i eistynuošonai asūšūs īrūbežuojumu apstuokļūs vysuos kulturys sferuos, krizis laikā nūdrūsynojūt kulturys daīmameibu plotam īdzeivuotuoju lūkam, aptverūt dažaidys mierkgrupys i nūdrūsynojūt regionalū puorkluojumu.
VKKF mierkprogramā īsnāgtūs projektu skaits beja 856, bet atbaļsteiti tyka 204 projekti – literaturys nūzarē 30, dizaina i arhitekturys nūzarē – 10, tradicionaluos kulturys nūzarē – 11, muzykys i dejis muokslys nūzarē – 38 projekti, teatra muokslys nūzarē – 22 projekti, kulturys montuojuma nūzarē – 27 projekti, kinu muokslys nūzarē – 21 projekts, vizualuos muokslys nūzarē – 30 projekti i atbaļsteiti ari 15 storpdisciplinari projekti.
Mierkprogramā “KultūrELPA” atbaļsteitī projekti juoeistynoj da 2021. goda. Informaceja par vysim atbaļsteitajim projektim atrūnoma Vaļsts kulturkapitala fonda sātyslopā ITE.


text:
“Ir Latgale mūsu” jaunuokī raidejumi
Jākubpiļs “Radio 1” sagatavejs radejis raidejumu cyklu “Ir Latgale mūsu”. Pīduovojam nūsaklauseit jaunuokūs raidejumus.
Ostoitais raidejums viestej par vīnu nu Latvejis kulturys kanona styurakminim muzykā ar saknem Latgolā – Juoni Ivanovu. Pasauļa slovonais komponists sevi vysod skaiteja par latgalīti. Saruna ar Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys školuotuoju Inesi Pāvuli i komponisti Ilonu Rupaini.
Deveitais raidejums veļteits Latgolys ebrejim. Rēzeknis Zaļajā sinagogā raidejuma veiduotuoja Inga Čekša-Ratniece sasateik ar sinagogys gidu Voldemāru Ivdri, nu Ludzys Lelajā sinagogā sasarunoj ar Ludzys Nūvodpietnīceibys muzeja ekspoziceju i izstuožu kuratoru Valēriju Dzevaltovski i Ludzys nūvoda Atteisteibys i nakustamuo eipašuma nūdalis vadeituoju Ilonu Igovenu.
Dasmytajā raidejumā žurnaliste Gunta Nagle gastej Daugovpiļs cītūksnī – myusu dīnuos vīnā nu īcīneituokajim i teritorejis ziņā leluokajim turisma objektim Latgolā ar kulturviesturisku nūzeimi. Nūzeimeiguokais objekts, kas kai magnets davalk turistus nu Latgolys, Latvejis i vysa pasauļa ir Marka Rotko Muokslys centrys, kas te īreikuots pyrma četru godu. Kab izzynuotu, kod i parkū suokusēs ituos viesturiskuos vītys atdzimšona, saruna ar Daugovpiļs cītūkšņa puorvaldnīku Juoni Ostrovski. Turpynojūt ceļu iz Marka Rotko muokslys centru, tīpat pi restaurātūs Nikolaja vuortu sasatikšona ar gidu Māri Grunski. Kai roduos ideja par vajadzeibu Daugovpiļs cītūksnī radeit muokslys baudeišonys vītu – stuosta Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra vadeituoja vītnīks Māris Čačka.
Vīnpadsmytais raidejums viestej par iedīnim, kas montuoti nu babu i probabu, kas garšoj pošam latgalīšam i ar kū cīnej gostus. Par eistu rudzu maizi kai spāka olūtu stuosta Aglyunys maizis muzeja saimineica Vija Kudiņa, partū ka jei par maizeiti zyna cīši daudz. Par Latgolys boltū zaltu, kurs dūd spāku i veseleibu, špeku stuosta bīdreibys “Latgolys golds” vadeituojs Andris Meijers.
Divpadsmytajā raidejumā teik turpynuots izgaršuot Latgolys iedīņus i stuosteit par Latgolys kulinarū montuojumu. Itūreiz – kaidi iedīni beja saimis kasdīnys goldā, kaidi svātku goldūs, kaidus čajus dzēre latgalīši. Par tū stuosta Dagdys nūvoda turisma specialiste Inta Lipšāne, Aulejis saimineica Anna Ļaksa i “Kurmīšu” čaju saiminīks Ivars Geiba.
Treispadsmytajā raidejumā saruna ar Ondrupinis tautys noma vadeituoju Daini Plataci i folklorys kūpys “Sovvaļnīki” vadeituoju Aiju Vaičuli. Ondrupine ir vīna nu tom vītom, kur latgaliski dzīd vītejūs paaudžu paaudzēs montuotū folkloru. Kab saglobuotu ituos vierteibys, 2002. godā Dagdā tyka izveiduots Folklorys centrys, vīns nu pyrmajim itaida veida centrim Latvejā. Raidejums gastej pi Dagdys Folklorys centra vadeituojis Intys Viļumys.


text:
Ar rūku saraksteituos gruomotys latgaliski – Latvejis kulturys fenomens
Autore: Vineta Vilcāne
Latgaliski raksteitajam vuordam nikod nav kluojīs vīgli. Eipaši smogi beja Latiņu drukys aizlīguma godi. Laikā nu 1865. līdz 1904. godam bejušajuos Pūlejis teritorejuos, tymā skaitā Latgolā, beja līgts īspīst i izplateit gruomotys latiņu burtim. Tei beja vīna nu Krīvejis imperejis rusifikacejis politikys izpausmem.
Par speiti līgumam gruomotys latgaliski īspīde uorvaļstīs i nalegalā veidā izplateja Latgolā. Drukys aizlīguma godūs rodās taids kulturys fenomens, kai rūkroksta gruomotnīceiba. Latgalīšu zemnīki, byudami bez školys izgleiteibys pošvuiceibys ceļā īsavuicejuši skaiteit i raksteitprasmi, ar rūku puorraksteja gruomotys, kompeņsējūt īspīstūs gruomotu tryukumu.
19. godu symta ūtrajā pusē katuoļticeiba Latgolys latvīšu zemnīku vydā beja cīši īsasakņuojuse, par tū beja lela vajadzeiba piec goreiga satura gruomotom. Suokūtnieji puorraksteja atseviškis lopys nu vēļ pyrms Drukys aizlīguma izdūtajom lyugšonu gruomotom. Ar laiku suoka puorraksteit vasalys lyugšonu gruomotys, piec tam ari praktiskus padūmus zemnīkim, folklorys materialus i cytu laiceiga satura informaceju.
Rūkroksta gruomotnīceiba nabeja izplateita vysā Latgolā. Tei golvonūkuort uzplauka Ludzys i Rēzeknis apriņčūs. Nu ituos pusis ari nuok zynomuokais gruomotu puorraksteituojs Andryvs Jurdžs (1845 – 1925). Juo dzeive paguoja Nautrānu pogostā, dīnā jis beja zemnīks, nu naktī rakstnīks. Taipoš kai daudzi cyti puorraksteituoji, Jurdžs skaiteit i raksteitprasmi apgiva pošvuiceibys ceļā. Juo biografejā mynāts, ka zynuojs ari vairuokys svešvolūdys.
Atvārums nu A. Jurdža “Myužeiguo kalindera”, globojās Latvejis Nacionalajā bibliotekā. Karteņa: V. Vilcāne
Pietnīkim izadevs apzynuot ap 15 gruomotu puorraksteituoju vuordus, nu dūmojams tūs bejs vaira. Daudzys ar rūku saraksteituos gruomotys globojās Latvejis Nacionalajā bibliotekā. Bibliografe Lilija Limane nūruoda, ka gruomotys A. Jurdžs pyrmkuort rakstejs sev i sovai saimei, rodim, bārnim. Itei nūsadorbuošona jam patykuse i taidā veidā jis izpauds sevi. Taipoš gruomotys jis rakstejs tyvuokajā apleicīnē dzivojūšajim sābrim.
Andryvs Jurdžs rakstejs gon goreiga, gon laiceiga satura gruomotys. Tuos jis pyurā deve ari sovom treis meitom. Kūpumā sarakstejs vaira kai 20 siejumus, daži nu tim bejušs pat tyukstuša lopu bīzi. Dīvamžāļ lela daļa gruomotu aizguoja būjā guņsgrākā.
Latgolys Homers, Latgolys Prometejs, tautys dvēselis tulks – tai sauc Andryvu Jurdžu. Juo ražeiguokais darbeibys pūsmys beja 19. godu symta 80. godi. Īsuoktū nūdarbi jis turpynuoje ari piec Drukys aizlīguma atceļšonys. Gruomotu raksteišona pajēme daudz laika i ari veseleibys, tuos puorrakstūt skolu gaismā, Andryvs Jurdžs zaudēja redzi.
Sovys gruomotys Jurdžs taisejs leidzeigys īspīstajom, stuosta L. Limane, atdarynuojs burtus, veiduojs rūtuojumus. Reizem jis dabuoje biļdeitis nu kaidom īspīstom gruomotom ci avīzem, i tuos īleimēje sovejuos. Sovu gruomotu radeišonā Jurdžs materialu jēme nu cytu autoru gruomotom, gazetom i kalendarim. Jam patyka izraksteit smīkla stuosteņus, dzejūļus, sokamvuordus, praktiskus padūmus i dūmu pērlis.
Zynomuokuo Andryva Jurdža gruomota ir “Myužeigais kalinders”. Tū jis ar rūku saraksteja piec Drukys aizlīguma atceļšonys. Kalinderī kotrai dīnai veļteits atvārums, īleimāts datumus, īkļauta zemnīkim nūdereiga informaceja – kod lac i rīt saule, kaidi Bazneicys svātki svietejami, pīmynātys ari viesturiskys nūtikšonys. Īsavērt Jurdža kalendarī var sevkurs, jo pyrms vairuokim godim tys izdūts drukuotā veidā.
Roksts taps sadarbeibā ar Latvejis Radejis Latgolys studeju. Audio formatā tū var nūsaklauseit raidejumā “Kolnasāta” 16.09.2017.


text:
LgSC Rēzeknis jaunīši par studejom, draugim, Pasauļa golu
Juopībolsoj parunai, ka studenti ir jautri cylvāki! Pa vydu lekcejom, praksem, i ikdīnys lītom, saīt kūpā, jam i safiļmei jautru studentu video!
Dūmys aizsuoceji i darbeibys dziniejspāks ir bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” Rēzeknis nūdalis darbeigī bīdri i draugi, pīsaistūt cytus Rēzeknis Augstškolys (RA) studentus.
Video fonā skaņ latgalīšu rokgrupys „Bez PVN” dzīsme „Vysagols”. Golvonuo video dūma ir paruodeit, ka studejis nav tikai gruomotu kolni i lekcejis, bet ari draugi, sarunys, inceresny nūtykumi, bali. LgSC Rēzeknis biroja i RA jaunīši ir cīši draudzeigi i vīnuoti vysaiduos izdareibuos i, ka byutu Pasauļa gols, jī tū sagaideitu kūpā.
Tai kai lip-dup video namontei, bet fiļmei vysu iz raizis nu suoku da gola, fiļmeišonys laikā studentim vyss ir juoizdora kai planavuots, ka vins kū sajauc vyss juosuok nu jauna. Pi video tyka struoduots vaira dīnys, i tī ir īsaisteiti apmāram 30 jaunīši. Tai kai video ir nanūpīnts, vyss fiļmeišonys laiks beja kai izklaide, sovys „aktieram muokslys” puorbaudeišona, byušona kūpā ar sovejajim.
Guodoju, ka pasaulis gols tik dreiži naatīs, i paspiesim izdareit veļ vysaidys lītys. LELAIS PAĻDIS par dzīsmi grupai „Bez PVN” i RA studentam Kristapam Kalabanovam par fiļmeišonu. Paļdis vysim, kas pīsadaleja fiļmeišonā i tim, kas beja aiz kadra.
Ar saulainim sveicīnim-
Dagneja


text:
“Muna baba – muna pērle” – Naaizmērstulei veļteituo konkursa dorbs
„…rūka pi rūkys, sirds pi sirds, mes guojom iz prīšku ar cereibu, ar augsti pacaltu golvu par sovu dzimtini…” bolss nūrymst, i zylajuos acīs puorskrīn palāka āna. Munys babys acs ir dzilis, nūslāpumainys, i ruodīs, ka, tymuos puourok ilgi verūtīs, var apsamaļdeit. Pa vacū grumbu vaigu lānom sleid vāsa, suoleja osora. Suopis sažņaudz sirdi i saraun elpu. Klauseitīs babenis atminis ir suopeigi, bet es sirdī izdzeivoju kotru juos stuosteitū breidi. Tys beja atmiņu i cereibu pasauļs. Klusums… klusums, kas ilgst myužeibu…Vīgla nūelpa… Siermī moti ir palykuši vēļ siermuoki. Es pajamu syltū rūku i vīglom saspīžu. Verūs juos acīs i radzu prīceigu atspulgu. Maņ palīk vīgļuok. Jei maņ smaida. Par babenis smaidu es byutu gotova atdūt vysu, kas maņ ir. Juos suopis – munys suopis, juos prīca – muna prīca.
Golvā puorskrīn it kai vysa dzeive. Šauduos symtim naizprūtamu dūmu, i pieški dūmys puorsyt maigs, bet tūmār gryuts bolss: „Mes ījiudzem zyrgu, rotūs salykom vysu, cik viņ varējom, pi rotim pīsiejom gūvi i guojom da mežam. Tī bejom puors naktis, cikom nasabeidze apšaude. Nui, beja baist, bet tod nabeja laika baideitīs. Mēs lyudzomēs, bet lyudzomēs na jau par tū, lai izdzeivuotu, bet gon par tū, lai ar myusu bārnim vyss byutu labi. Bārni – myusu dzeivis jāga. Tikai tod, kod jim byus labi, byus labi i mums. Atsagrīžūt sātā, mes saprotom, ka jau nikas nav tai, kai beja. Sāta, kurā pīdzeivots tik daudz atmiņu, tik daudz prīcys, suopu osoru, tei ir it kai myusu, bet ruodejuos tik tukša i sveša, i..”
Pauze, es jiutu, kai babai aizsyt elpu, ruodīs, ka jei nagryb koč kū stuosteit, bet munys acs ar napacīteibu verās i gaida turpynuojumu. Baba kai gruomota, kuru varātu laseit vēļ i vēļ. Es naaizmigšu, ka naizzynošu, kas tod beja aiz tuo i…
Mani baida klusums, es nazynu, kas byus piec tam, es nazynu, kas byus reit, bet es grybu zynuot, kas byus tagad. I baba turpynoj.. Kai jei zynova, ka es tū gaidu? Voi jei dzierdēja munys dūmys? Nav laika atbiļdem, tagad juosaklausa.
Munuos ausīs kai dzīsme turpynoj skanēt juos naparostais viestejums: ”…i es saprotu, ka Dīvs mums paleidzēja i tikai Dīvs ir myusu gluobiejs. Vyss, kas mums beja palics, puskukuļa maizis. Jei jau beja vaca, mes tū salauzem gobolūs i izdalejom kotram, kas gribēja ēst. Lai cik jei nabyutu vaca i sakoltuse, lykuos kai svaiga, tik garšeiga, i kotrs kimūss kusa mutē. I iz dvēselis palyka vīgļuok. Tikai viņ jau breineiguos maizis deļ gribīs dzeivuot. Maize ir kai cereibys stors iz izdzeivuošonu, kas vīnoj myus vysus pi pušdīņu golda. Nav vīnaidys maizis – kotrai ir sova dvieseļe, sirds, smarža i puorītais ceļs. Maizeite ir svāta, jū vajag cīneit. Kod tei tev izkreit nu rūku, paceļ, pabučoj i paprosi Dīveņam pīdūšonu. Agruok maize beja lela vierteiba.”
Bet tagad? Voi maizei tagad ir taida vierteiba, kaida beja munai babai? Maņ ruodīs, ka bīži viņ cylvāki šū „bryunū breinumu” nanūviertej. Školā dažreiz radzu, ka bārni maizi svaida pa zemi, naīsadūmojūt, cik svīdru īlykts, lai nu moza gryuda paruodeitūs smaržeigais kukuleits. Tagad cylvākim ir cytys vierteibys. Dažreiz nasaprūtamys i napareizys. Cylvāki na vysod nūviertej tū, kas ir lobuokais jūs dzeivē. Napīvierš uzmaneibu svareiguokajam, atlaiž i tikai tod saprūt, cik daudz ir zaudiejuši.
Pa 90 godim baba zyna daudz. I jei stuosta i stuosta, i stuosta. Šī stuosti ir eista boguoteibu kruotive, kurā var smeļtīs patīsuos vierteibys. Es grybu, lai jei vysod runoj, cytreiz apniceigi, cytreiz vīnu i tū pošu. Kod jei ir maņ blokus, gribīs jū apčert, saspīst, bet līkās, ka jei ir tik trausla, ka salyuzs… Es niparkū nagrybu jū zaudēt i ceņšūs nūvierteēt kotru breidi, kū pavodu kūpā ar jū. Tei ir muna baba, muna pērle, kurai nav cenys…
Autore: Kristīne Ivbule, Špogu vydškolys 11.a klase
Karteņa: Kristīne Pokratniece


text:
Kulturtelpu identitate, tuos puormainis i izgleiteiba latgaliski. Par kū diskutēja 26. septembra seminarā Rēzeknē?
Roksta autors: portals lakuga.lv
26. septembrī Rēzeknis Tehnologeju akademejā (RTA) nūtyka Latgalīšu kulturys bīdreibys i Latvejis Nacionaluo kulturys centra kūpeigi reikuots seminars “Latgales kultūrtelpas identitātes jautājumi un tās aktuālie izaicinājumi”, kurū varēja apmeklēt kluotīnē ci sekuot leidza tīšsaistē vairuokys stuņdis. Portals pīduovoj seminara konspektu.
Gataveišonuos Latgolys kongresam
26. septembra seminars beja pyrmais treju seminaru cyklā pyrms Latgolys kongresa 2022. gods 27.–28. aprelī, vēļ 26. novembrī nūtiks jaunīšu seminars, 4. decembrī – Daugovpilī par ekonomikys, turisma, augstuokuos izgleiteibys vaicuojumim.
Pasuokumu atkluoja Agris Bitāns i Dr. Ilga Šuplinska (video 54:54). Tyka dasaceiti nikod “naizrunojami” vaicuojumi – par nacionalū i lokalū identitati, volūdu, ari administrativi teritorialū reformu (ATR), jaunpījimtū Latvīšu viesturiskūs zemu lykumu (LVZL).
Administrativi teritorialuo reforma i kulturtelpu identitatis
Seminara I diskusejis “Kulturviesturiskuos (lokaluos) identitatis lūma vaļsts atteisteibā i puorvaļdē” moderators A. Bitāns diskusejis daleibnīkim aizdeve treis vaicuojumus: Voi kulturviesturiskajai (lokalajai) identitatei ir vīta (nūzeime) ATR? Kaidi ir jiusu pīzynumi piec ATR kontekstā ar kulturviesturiskū identitati? Kū jius sagaidot nu LVZL? (1:00:39)
Dr. Valts Ernštreits, LU Lībīšu instituta vadeituojs: “Pyrms ATR Lībīšu krosts, kas ir 100 km gara jūsla, beja sadaleits storp trejom pošvaļdeibom, niule tuos ir viņ div pošvaļdeibys. Tys ir lobs sūļs iz prīšku, lai nūpītni struoduotu ar lībīšu montuojumu. Kū spieceiguoka pošvaļdeiba, tū stypruoka juos kapacitate, gribiešona dūmuot uorpus kasdīnys, kvalitativi struoduot ar viesturis, kulturviesturis, volūdys vaicuojumim.
LVZL ir byutisks savīnuojūšais mehanisms storp viesturiskū identitati i myusdīnu pošvaļdeibom, pošu vaļsti. Golvonais, ka, pošvaļdeibom i vaļstei plānojūt sovys darbeibys, ir juojam vārā ituos identitatis, viesturiskuos kulturtelpys. Sadarbeibys moments storp pošvaļdeibom ir pats golvonais. Tys nūvierš situaceju, ka vīns montuojums atsarūn treis nūvodūs, a ryupejās vīns.” (1:02:15)
Grigorijs Rozentāls, Suitu kūpīnys parlamenta puorstuovs, bejušais Alsungys nūvoda vadeituojs, kategoriski napīkreit, ka mozys pošvaļdeibys nav tykušys golā ar sovim pīnuokumim: “Nikas nav tai puori nūdarejs lokalom kūpīnom kai vysaidys regionaluos reformys. Jau, davīnojūt pi cyta, izgaisynuots Lānu katuoļu pogosts, lībīšu i ķōniņu cīmi sadaleiti pa vairuokim pogostim, palykuši par nūmali.
Suiti sadaleiti treis pogostūs, tok da 2009. gods ATR vieliejuši sovus puorstuovus, vīnu Venspiļs, ūtru Kuļdeigys nūvodam. 2021. gods ATR Suitu kulturtelpa pagaisynuojuse sovu pošvaļdeibu, Alsungys nūvoda vaira nav, īkļauts Kuļdeigys nūvoda sastuovā. Nav Alsungys vydsškolys. Pyrms trejim godim Suitu kulturtelpā treis školys, kur audzynuoja pīdereibu sovai kulturtelpai, tān bārni teik vasti iz školom, kur tuo navuica. Alsungā atsaroda 2/3 nu kūpīnys, byutiskys teritorejis.
Asam ryndā piec Lānu katuoļu i ķōniņu. LVZL – kai kotra jauna līta dūd cereibu.” (1:16:38)
Alfons Žuks, Jākubpiļs nūvoda dūmis prīšksādātuoja vītnīks izgleiteibys i kulturys vaicuojumūs, bejušais Vīseitis dūmis prīšksādātuojs: “ATR galeigi škārsom. Nav dzierdāts ari nu ministreju pusis par īgivumim, Vīseitis nūvods tān atsarūn treis četrus sūļus atpakaļ birokratejā, stagnacejā, cylvāks varēja atīt, dīnys laikā nūkuortuot kaidu vaicuojumu. Tān jam juogaida mienesi ci vairuok.
Beja breineiga īspieja izveiduot Sielejis nūvodu, nagribējom, lai Ilyukste Latgolā, Narata i Jaunjelgova – Vydzemē, mes nazkur pa vydu. Guojom iz Saeimys komiseju, tok jim nabeja interešu Sielejā. Kur vēļ Latvejā tai bejs, ka 7 nūvodi apsavīnoj i grib palikt kūpā? Kaidus daņčus ilūkstīši doncuos Dzīšmu svātkūs? Voi latgalīšu? A naratīši, jaunjelgavīši Vydzemis pusē? Mes – zemgalīšu? Mes asam saškalti treis daļuos.
Tys zemu lykums taida moza nūdava par tū, ka prezidents atbaļsteja ATR, na Sielejis nūvoda izveidi. Tys pilīņs jiurā.” (1:28:07)
Varakļuonu gadejums
Varakļuonus raksturoj div aktivys nūmetnis. Īva Zepa nu Stiernīnis Draugu bīdreibys puorstuov tū, kas Varakļuonus radz Latgolā: “Identitate – cylvāku pīdereibys izjiuta, kas saisteita ar kulturu i izceļsmi. Itys nav ni vīnys pošvaļdeibys vaicuojums, ni Satversmis tīsys, ni atsevišku cylvāku vaicuojums. Pat, ka bejs bolsuojums, kai mes izkassim nu genu tū sovu latgaliskumu? Voi dreikst, eistynojūt reformu, atraut cylvāku nu juo sakņu, nu fundamenta? Prūtams, ka nā. Nu viesturis zynoms, ka taidys darbeibys veice vysaidys varys okupātajuos teritorejuos, kab iznycynuot tautys gora spāku i asimilātu.” (1:34:51)
Vīsturs Kairišs nu kusteibys “Ar Latgolu” nūteikūšū saleidzynoj ar haosu: “ATR nu vīnys pusis, LVZL nu ūtrys pusis. Kuorteiba ačguorna. Nu suokuma vajadzēja nūsaceit LVZL. Parkū Latvejā dorom nu ūtra gola? Naizadeve izveiduot sieļu, suitu kulturtelpu, nabeja “ījaukts” administrativais resurss.” “Vīneigais kū sagaideit nu lykuma: lai nūsaceitu par pīnuokumu vuiceit volūdu školuos. Pošvaļdeibom juoatrūn resursi, kult min darbeibā par pīnuokumu atbiļsteit. Nūsaceit procentu, cik juobyun latgaliskajam. Lai īsastuoj sieli, lībīši, suiti.” (1:47:23)
Identitatis transformacejis
Dr. Gatis Krūmiņš, Vydzemis Augstškolys rektors, īpazeistynuoja ar sovu aptauju i interveju rezultatim “Identitāte – pareizā vai nepareizā?”: “Ka padūmu laikā Varakļuoni natyktu Modūnis telpā, nabyutu ituo rezultata – 84,28%. Administrativūs i kulturviesturiskūs rūbežu atsaškieršona roda identitatis transformacejis.” (1:55:00)
Jānis Pleps nu Vaļsts Prezidenta kancelejis atbiļdēja iz Alfona Žuka retoriskū vaicuojumu: “Varakļuonim Dzīšmu svātkūs juoīt ar sovu viesturiskū zemi – Latgolu. Ilūkste naīs ar Latgolu.” Jis plašuok izskaidruoja LVZL miseju. (2:04:48)
Izsaceitys dažys interesantys replikys par ATR i LVZL. Sandis Mesters pastuosta par realū situaceju ar latgaliskū Varakļuonūs. (2:14:55) Juris Rancāns īsoka Varakļuonu gadejumam cytu juridisku rysynuojumu. (2:19:20)
Aņss Ataols Bierzeņš: 2:21:35 mīdzīņam juobyun, kas kompensātu asimilacejis godus. Līvija Plavinska: “Rēzeknis nūvods ir lels, partū jū jau dolom mozuoku – pīcuos apvīneibuos.” (2:23:00) Imants Slišāns: “Ar itū lykumu Latvejis dalis, kai Vydzeme, Latgola, Kūrzeme, Zemgale, kas beja i vieliešonu, i statistikys apgoboli, teik degradātys iz šauruoku aspektu.” (2:25:23) Aldis Bukšs ATR saradz kai īspieju: “Reforma beja vajadzeiga. Bolvu nūvodā lobuokuo situaceja pādejūs 30 godu laikā, kaida bejuse.” (2:28:02) V. Kairišs: “Varakļuonu nūvods ir īspieja, varbyut pi juo var Atašīni, Borkovu davīnuot.” (2:29:30)
A. Bitāns, apkūpojūt izskanejušūs vīdūkļus: “Juosavuica demokratiskūs apstuokļūs par tū runuot. Daudz kas atkareigs nu myusu pošu.” (2:35:54)
Kaidi ir latgalīši?
Seminara II diskusejis “Kas veidoj Latgolys kulturtelpys identitati – viesturiskī i myusdīnu aspekti” vadeja moderators Dainis Mjartāns. (2:37:50)
Dmitrijs Oļehnovičs nu Daugovpiļs Universitatis (DU) eisā prīšklasejumā “Latgale un tās identitāte laika griežos (1859–1935)” īpazeistynuoja, kai latgalīši paruodeiti div viesturis olūtūs, 1856.–1859. godā tyka apzynuota situaceja Vitebskys guberņā nu militaruo vīdūkļa, Ulmaņa laikā izdūti materiali “Ceļojums pa Latgali”. 19. g. s. olūtā pīzeits, ka latgalīši ir struodeigi i saimiski, tryukst izgleiteibys, jī nasajiut pīdereigi Krīvejai. Ari ūtrā olūtā atzeimuota napīcīšameiba integrēt Latgolys latvīšu sabīdreibu. Tok latgalīši spiej pījimt cytaidū. (2:40:23)
Sovys aptaujis pietejumu “Priekšstati pat latgalieša identitāti 21. gadsimtā” prezentēja Ligija Purinaša nu bīdreibys “Hronologeja”. Iz latgalīšim gulst 11 viesturis sluoni, tok jī palykuši taidi kai Indiana Džons. (2:49:35)
Paneļdiskusejā Kaspars Strods nu biedreibys “Hronologeja” pīzyna, ka nateik veiduota kūpeja kulturtelpa ar cytom tauteibom: “Latgalīts var byut cylvāks, kas narunoj latgaliski. Pūļs, krīvs, boltkrīvs sevi var apsazynuot kai Latgolai pīdereigu. Runojam poši ar sevi, atstuojam molā puorejūs.” (2:59:30)
Guntam Rasimam nu “Latgolys Saeimys” pateik ideja, ka identitati nav jāgys i navajag īkonservēt. “Navajag dūd naudu vysam piec kuortys, tērēt naudu lītom, kas guļ plauktūs. Investejit lītuos, kū cylvāks patierej – socialūs teiklūs. (3:05:40)
Janīna Kursīte-Pakule, 13. Saeimys deputate, atguodynuoja, ka latgalīšim juosaryupej sakūpt montuojumu. Turistim pateik sakralais montuojums, Zosnys i Indricys bazneicuos atsarūn 18. g. s. Snīga Dīvmuotis svātglaznys, saisteitys ar agreimū kristeigū mitologeju. (3:13:05)
Latgalīšu volūda izgleiteibā
2021. godā pījimta aile vaļsts plānuošonys dokumentu tuoluokajim 7 godim, t. sk. “Valsts valodas politikas pamatnostādnes 2021.–2027. gadam”, “Saliedētas un pilsoniski aktīvas sabiedrības pamatnostādnes 2021.–2027. gadam”, kai ari apstyprynuots LVZL, ir pīškierts Vaļsts akceju sabīdreibys “Latvijas Valsts meži” finansiejums, kas ļaun vysmoz 20 Latgolys školuos suokt latgalīšu volūdys apgivi.
Seminara III diskusejis mierkis – īzeimēt tuoļuokū reiceibu, kab latgalīšu volūdys apgivei izgleiteibā tyktu nūdrūsynuots regulars metodisks i finansials atbolsts.
Moderatore Dr. I. Šuplinska daleibnīkim vaicuoja par īspiejom i nūdrūsynuojumu izgleiteibai latgalīšu volūdā, par vaļsts i pošvaļdeibys atbiļdeibu latgalīšu volūdys vuiceibu nūdrūsynuošonā. (4:21:05)
Dr. Nikole Naua nu A. Mickeviča universitatis Poznaņā: “Atslāga vuordi ir “vairuok” i “vysaiduok”. Juoprosa školānim, kū jim vajag. Kod Rogovkā i Baļtinovā pavaicuoju, izaruoda, ka vysvairuok tryukst pīmāruotu tekstu skaiteišonai. Vajag izstruoduot vuordineicu.” (4:24:35)
Dr. Sanita Martena nu RTA: “Makroleiminī ir programys i standarti, a datryukst školuotuoju, kuri varātu vuiceit latgalīšu volūdu. Apgiuta volūda ir skaiteišona i raksteišona.” (4:38:12)
Veronika Dundure nu nūdybynuojuma “Latgalīšu volūdys, literaturys, kulturys viesturis školuotuoju asociaceja” stuosta par īprīškejūs i ituogods pilotprojekta pīredzi latgalīšu volūdys vuiceišonā. (4:40:50)
Sovutīs Aldis Bukšs stuosta par tū, kas padareits Tīslītu ministrejā – izveiduota latgalīšu rokstu volūdys konsultanta omota vīneiba, sarunuos ar Satiksmis ministreju nūvārsti škieršli ceļazeimem divejuos raksteibuos, Izgleiteibys i zynuotnis ministreja atroduse īspiejis, kai paturpynuot ari cytus godus latgalīšu volūdys vuiciešonys pilotprojektu. “Itūšaļt izškirūšs pošvaļdeibys leidzīņs, kab latgalīšu volūdu otkon īdzeivynuotu vidē. A iniciativom ir juoīt nu sabīdryskom organizacejom.” (4:54:45)
Armands Kociņš nu Vaļsts volūdys centra pasaceja: “Latgalīšu volūdai vajadzātu pasaruodeit pamatkursu sarokstā, cikom fakultativs, tikom viņ iz projektu i iz entuziasma. Ceļš ir nūvodvuiceiba latgaliski, Lībīšu krostā – ar lībiskim elementim.” (5:03:52)
Dr. Valts Ernštreits kai Vaļsts Kulturkapitala fonda puorstuovs: Latgalīšu volūdys vuiceišona ir fragmentara, datryukst strategiska pasavierīņa i koordinātys darbeibys, saprast, kur volūda kasdīnā tiks lītuota. Vuordineicys datryukst, tuos, kas ir, nav izmontojamys telefonā. Vaļsts atbiļdeiba ir pamata komplekts lībīšu i latgalīšu volūdai pastuoveigi. Pošvaļdeibys byutu atbiļdeigys par latgalīšu volūdys vidi. Motivēt cylvākus izmontuot latgalīšu volūdu, motivēt školys. Trešais ir poša kūpīna.” (5:06:25)
Piec diskusejis izskanēja dažys idejis nu kluotasūšūs. Aņss Ataols Bierzeņš: “Pošsaprūtamai školys i bārnuduorzs ar pylnu apvuiceibu latgalīšu volūdā.” (5:14:40). Aldis Bukšs iz tū atsaceja, ka sabīdreiba napījims. Imants Slišāns: “Konkursūs izgleiteibys, kulturys, turisma, sabīdryskūs attīceibu jūmā vālamys latgalīšu volūdys zinuošonys. Tod ir jāga vuiceit volūdu, kod jai ir reals pīprasejums.” (5:21:21) V. Kairišs: “Pyrma kongresa vajag vīnuotīs par vīnu strategeju. Nav vīnys strategejis, kū poši pījamam kai realu.” (5:22:55)
Augstuokuos izgleiteibys īspiejis i izaicynuojumi Latgolā
2021. godā pījimti grūzejumi Augstškolu lykumā paradz padūmu veiduošonu i precizej augstškolu tipologeju. Ministru kabinets 14. septembrī ir pījiems reikuojumu projektu “Par valsts augstskolu tipiem”, kas paradz byutiskys izmainis augstuokuos izgleiteibys telpā, taišni ītekmejūt ari RTA i DU tuoļuokū pastuoviešonu i atteisteibu – teik runuots par vīnys augstškolys palikšonu Latgolā. Obejom augstškolom dūts gods pošom sarunu ceļā vīnuotīs par sovu tuoļuokū atteisteibu.
Seminara IV diskusejis mierkis – īzeimēt tuoļuokū reiceibu, jaudeigu padūmu izveidei, strategiskajim mierkim Latgolys (Latvejis) augstuokuos izgleiteibys telpā.
Moderators Dr. G. Krūmiņš pyrmū aizdeve vaicuojumu, kaidi ir augstuokuos izgleiteibys aizdavumi, ūtram riņčam – par obeju Latgolys augstškolu (5:30:20)
Arvils Ašaradens, 13. Saeimys deputats, Izgleiteibys, kulturys i zynuotnis komisejis vadeituojs, Latgolys universitatei radz vairuokus aizdavumus – sabīdreibys atbolsts globalizacejis i tehnologeju radeituos puormaiņuos, myužizgleiteiba, školu teikla metodologiskais atbolsts, jaunu ekonomikys nūzaru radeišona. Jau šudiņ byutu pīpraseits Boltkrīvejis instituts, kam Latvejā datryukst pietejumu par kaiminim. Loba ideja obejis Latgolys augstškolys apvīnuot. (5:33:33; 6:05:05):
Sergejs Maksimovs kai Latgolys plānuošonys regiona puorstuovs ir par zynuotnisku universitati Latgolā. (5:39:30; 6:07:30)
Dace Jansone, Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis Augstuokuos izgleiteibys i inovaceju departamenta vadeituoja vītneica augstuokuos izgleiteibys vaicuojumūs, pastreipoj, ka puormainis naizbāgamys, resursi strategiski juokoncentrej, juoinvestej, augstškolom juobyun storptautiski interesantom, lokali izmontojamom. Latgolā paliks vīna instituceja, kas veidojusīs iz obeju pozitivajom pusem. (5:43:17; 6:11:30)
Dr. Rūta Muktupāvela, Latvejis Kulturys akademejis rektore, Latvejis Rektoru padūmis prīšksādātuoja, pastreipoj Eiropys augstškolu konsolidacejis pīredzi, kas nav “vardarbeiga” – nu viersa damīgta. (5:45:50; 6:14:50)
Dr. Irēna Kokina, DU rektore, runoj par partnereibu, sadarbeibu, kūpeju obeju augstškolu ekosistemu, kas ir namiteigi maineiga. (5:50:55)
Dr. Iveta Mietule, RTA rektore, sovā Latgolys augstškolys atteisteibys redziejumā izceļ myužizgleiteibys pīejameibu, kvalitati i mobilitati, partnereibu Eiropā, teik struoduots, lai pīsaisteitu uorvaļstu studentus. (5:58:10; 6:22:12)
Dr. G. Krūmiņš, apkūpojūt izskanejušūs vīdūkļus: “Kaidā vaļstī dzeivuosim piec 10 godim, atkareigs nu augstuokuos izgleiteibys. Ir jauna augstškolu tipologeja, ir puorvaļdeibys modeļs, dasaceita diveju augstškolu apvīnuošona. Tok ir īdūts laiks puorrunom. Ka maņ byutu juoviertej, lobuo ziņa ir tei, ka asam saglobuojuši daudzveideibu, vysys augstškolys var nūsadorbuot ar zynuotni, vysys var eistynuot doktoranturu, ka kvalitate atbylstūša. (6:25:10)
Vēļ nūslāgumā V. Kairišs izsaceja vieliejumu, ka nadzierdēsim par Austrumlatvejis universitati, viņ Latgolys. (6:28:18)
Nikodema Rancāna bolvys padūšona (6:57:45).


text:
Pazudusī līgava.
V. Zacharska no J. Mičula Ludzā.
Senejūs laikūs dzeivuoja treis zvejnīki, kuri giustēja zivis, puordevja un par tū dabuotū naudu dzeivuoja. Vīnu reizi zveinīki izvylka teiklu, vēl naizjēmja zivis itn puordevja teiklu ar vysim zivim. Taišņi tymā laikā kūpā ar zivim beja izvylkta duorga zalta vāza. Tys, kurs nūpierka teiklu ar zivim, pasacēja, ka itei izvylkta zalta vāza tagad pīdar jam par tū, ka jis jū nūpierka kūpā ar zivim. Zvejnīki nagrybēja atdūt ituos vāzas kupčam un nūguoja vysi pi kēneņa pavaicuot, kam pīdar itei izvylktuo zalta vāza: jim voi kupčam.
Kēneņš isklausēja zveinīku un kupča lyugumu, pasacēja: "Itei zalta vāza pīdar kupčam, par tū, ka jis pierka teiklu ar zivim uz sovy s laimis."
Kū darīt zvejnīkam, ka jau pats kēneņš runoj, ka zalta vāza pīdar kupčam? Jī atdevja itū vāzu kupčam, kupčs pajēmja itū vāzu, gribēja nest uz sovu sātu, bet nu lelys prīcys vāza jam izkrita nu rūku uz zemis un pataisējuos par jaunu dzeivu un skaistu meitu, kaidu navar ni posokā aprakstēt, ni izstuostīt. Kupčs veras, ka nu zalta vāzys pataisējās meita, jis nūsabeida, bet meita daskrēja pi jaunuokuo zvejnīka un suoka jū bučuot un stuostēt, ka jei byus jam par sīvu. Kupčam tyka žāl meitys un jis otkon nūvylka vysus pi kēneņa pavaicuot, kam pīdar itei meita? Atīt jī vysi pi kēneņa, ruoda kēneņam meitu un vaicoj, kai kēneņš jīm pasaceis. Kēneņš īraudzēja meitu un jei jam nu reizis patyka. Jis runoj: "Itei meita pīdar man. Es jū pats pajemšu par sīvu."
Meita suoka praseit, ka jei grib byut jaunuokam zvejnīkam par sīvu, bet kēneņš pasacēja, ka jis nikam nadūs meitys, bet izmoksuos kotram lelu naudu. Vvsi zvenīki beja ar itū mīrā un taipat kupčs. Kai zvejnīki pajēmja nu kēneņa naudu un tai pat kupčs, vysi izguoja uorā un nūguoja uz sovu sātu prīceigi. Kēneņš īguoja pazavārtūs uz sovu leigaviņu - veras: tī nav meitys, bet stuov vacs pūds. Kēneņš sazadusmuoja un lyka izsvīst pūdu uorā un pasaukt pi juo tūs zvejnīkus un kupci, ka jī atdūtu jam naudu atpakaļ. Zvejnīki un kupčs atguoja un atdevja naudu kēneņam atpakaļ. Īt ji vysi uz sātu un lomuojas, veras pretim jūs izīt skaista meita un runoj: "Jyus nagribējīt manis pajemt, jyusim lobuoka nauda beja, bet tagad jyusim nav ni naudys, ni meitys."
Pasaceidama itūs vuordus, meita nūgaisa. Nu tuo laika zvejnīki nikod vairuok taidys laimis naredzēja. Vysu sovu myužu gon giustēja zivis, bet boguoti nabeja.


text:
Latgalīšu studentu nedeļa Reigā
12. septembrī Reigys latgalīšu studentim beja īspieja pīsadaleit “Piparmātru čaja kausā 2012”. Šūreiz pīsadaleja 3 komandus – ITE, Div` ar pusveiri i Ļepetnīks. Nalels īskots orientiešonuos pasuokumā:
Komanda Div` ar pusveiri pi F.Trasuna pīminis plāksnis
Komanda Ļepetnīks ceļā ceļā nu vīna posteņa uz nuokamū
Komanda ITE ar dūmeigom sejis izteiksmem pi LU HZF
Vysi ar uzvarātuojim komandu ITE
Vaira bilžu nu pasuokuma verīs ite
Sovukuort catūrtdīnē pasauļa muzykys krūgā BUBAMARA varē īpazeit jaunūs latgalīšu muzyķus Lauru Lo i RIKŠUS
Laura Lo ar sovu skaneigū bolsu prīcej publyku
RIKŠI aizrauj publyku
Klauseituoji
Klauseituoji atzeimej, nu kurys Latvejis vītys jī ir.
Vaira bilžu nu pasuokuma verīs ite


text:
LgSC dorbi
Atkluotuos lekcejis i diskusejis par volūdys i regionaluos ekonomikys vaicuojumim (2000-2004)
Pasuokumi studentim: čajs, spēlis, puosokys, saļmu dzīduošona i vakariešona, dzīsmis i daņči (2000-2009)
Školuotuoju vosorys kursi „Vosoruošona” (2000-2005)
Buļbu, syudu i lopu kasšonys tolkys (2000-2009)
Kūpeiga leiguošona (2000-2009)
Kūpeiga čyguonūs īšona Zīmyssvātkūs (2002-2009)
Diskuseja par vīnuotu latgalīšu rokstu volūdu (2003)
Jaunīšu nūmetne i seminars „Atzolys” par latgalīšu volūdu i kulturu (2004-2009)
Lobdareibys akceja “Izduovynoj puosoku” Latgolys bārnu nomu i patversmu bārnu braucīņam iz Reigu nūsavērt čehu tautys puosokys kinā „Reiga”, aizīt iz Latvejis Dobys muzeju i t.t. (2005)
Ekspediceja iz Grybustu i Meža trūpu dzeraunem (2005)
Atbolsts Latvejis Etnografiskuo breivdobys muzeja reikuotajai Latgalīšu dīnai (2005-2009)
Rokstu dorbu konkurss Latgolys cylvākim „Es eju nu Latgolys” (2006)
Ekspedicejis da latgalīšu iz Sibiri (2006-2009)
Jaunuos latgalīšu muzykys festivals “Muzykys Skrytuļs” (2006, 2007)
Latgalīšu kulturys portals “LaKuGA – latgalīšu kulturys gazeta”, adress www.lakuga.lv (2007-2009)
Dzejis dīnu pasuokumi “Peguozeiša Vakarenis” (2007), “Nūvodu Pant-Tūni” (2008), “Tehnodzeja” (2009)
Pasuokumi “LaLaDra – Latgalīts latgalīšam draugs” Latgolys škoļnīkim (2007) i studentim (2008, 2009)
Portala draugiem.lv latgalīšu versejis munidraugi.lv tulkuošona (2007, 2008)
Latgalīšu autoru nakts “Tievanānu Pavasars” (2007-2009)
Ekspedicejis Latvejis i Boltkrīvejis pīrūbežā kūpā ar Minskys studentu etnografiskū bīdreibu (2007, 2008)
Latgalīšu sabīdriskūs organizaceju kongress Leiksnā (2008)
Latgalīšu ortografejis nūsacejumu izdūšona i duovynuojums Latgolys školom i sabīdreibai (2008)
Informativs seminars par latgalīšu rokstu volūdu (2008)
Daleiba Minskys studentu etnografiskuos bīdreibys reikuotajā sanūs omotu nūmetnē (2008)
Pasuokumu ciklys „Latgales jaunieši = Latgales nākotne”: koncerts, rodūšūs dorbu konkurss i diskuseja (2008)
Latgalīšu autoru īkļaušona dzejis diskā “Inflatio Poesis” (2008)
Sanūs omotu škola kūpā ar Minskys studentu etnografiskū bīdreibu (2008)
Latgalīšu jaunuos muzykys koncertu sereja “Taiseits Latgolā” (2008, 2009)
Latgalīšu studentu orienteišonuos saceņseibys Reigā (2008, 2009)
Latgalīšu rokstu volūdys kursi (2008, 2009)
Myusudīnu latgalīšu dzejis antologeja “Susātivs”, juos attaiseišonys pasuokumi Rēzeknē, Reigā i Lendžūs i juos duovynuojums Latgolys školom i bibliotekom (2008, 2009)
Jaunīšu rodūšūs dorbu konkurss “Latgola – zyrgs voi mašyna?” (2009)
Latgaliskuos apzinis veicynuošona Krīvejis Federacejis latgalīšu diasporā (katuoļu bazneickunga braucīni pī Sibira latgalīšu i informativī seminari) (2009)
Bārnu i jaunīšu lobūs stuostu konkurss (2009)
Puosoku izlase “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” (2009-2011)
… … …
LgSC doromī dorbi iz prīšku, kam vajag paleiga:
Latgalīšu volūdys gramatika
Vuiceibu leidzekli školom i pošvuiceibai
Tuoļvuiceibys kursi škārsteiklā
Latgalīšu volūdys vuordineica
Gruomotys bārnim, jaunīšim, lelajim
Muzykys diski, karaoke diski, latgalīšu autoru diski
Latgalīšu kulturys portals “LaKuGA – latgalīšu kulturys gazeta” – www.lakuga.lv
Latgalīšu muzykys koncerti Latgolā i vysā Latvejā
Latgalīšu autoru sasatikšona sovā storpā i ar skaiteituojim
Muzykali i literari pasuokumi bārnim i jaunīšim, škoļnīkim i studentim
Kūpeiga leiguošona i čyguonūs īšona, tolkys i ekspedicejis
Bārnu i jaunīšu nūmetnis, seminari i kursi
Ziņu portals latgaliski
Raidiejumi latgaliski Latvejis medejūs i internetā
Stipendeju fons latgalīšu studentu atbolstam
…..
Jau nu 2000. goda, kod aizasuoce lelais vairums myusu aktivitašu i dorbu, asam īgivuši lobu pīredzi, kas ļaun veiksmeigai pabeigt īsuoktūs dorbus i suokt jaunus – bīži ambiciozus i konkretajā laikā gryuši īdūmojamus.
Īgiutuo pīredze i juos puormontuošona, jaunu bīdru īsasaisteišona LgSC darbeibā ir garants bīdreibys pastuoveišonai i iz prīšku i paruoda, ka latgalīšu jaunīšim ir aktuala darbeiba kūpeigā NVO, vīnuotu mierķu izvierzeišona i sasnīgšona.
Ka vari i gribi paleidzēt ar sovu dorbu, laiku, atbolstu, naudu voi padūmu, soki.
Vīns nav dareituojs. Dareisim kūpā!


text:
Latgolys NVO atkluotuo viestule NEPLP
Nacionalajai elektroniskūs plošsazinis leidzekļu padūmei,
Dūma laukums 8A
Reiga, LV – 1939
Rēzeknē, 22.05.2017.
1. Latvejis Radejis (LR) vaļdis lūcekle Sigita Roķe īpazeistynuoja Nacionalū elektroniskūs plošsazinis leidzekļu padūmi ar koncepceju maineit radejis stacejis LR5 (Pieci.lv) programys uzstuodejumus, kas iz prīšku varātu palikt par latvīšu muzykys programu.
Grybam nūruodeit, ka Elektroniskūs plošsazinis leidzekļu lykuma 71. pants par sabīdryskū pasyutejumu nūsoka “nūdrūsynuot latgalīšu rokstu volūdys kai viesturiska latvīšu volūdys paveida i lībīšu volūdys kai pyrmdzeivuotuoju volūdys saglobuošonu, aizsardzeibu, atteisteibu i lītuošonu”.
Jemūt vārā tū, ka Latvejis Radejis 5. programa raida divejuos frekveņcēs Latgolā (Rēzeknē i Daugovpilī), grīžamēs pi Nacionaluos elektroniskūs plošsazinis leidzekļu padūmis ar lyugumu, saslādzūt pīmynātuos frekveņcis vīnuotā teiklā, nūdrūsynuot latgalīšu muzykys programu sabīdriskajā medejā, kū varātu veikt Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studeja Rēzeknē.
2. Jemūt vārā tū, ka Latvejis Radejis (LR) sabīdriskajā pasyutejumā ir paradzāts nūdrūsynuot LR 5 programys (Pieci.lv) muzykys straumi “PIECI LATGALIEŠI” i tam ir apstyprynuots finansiejums, aicynojam veikt napīcīšamūs pasuokumus ituo muzykys škārsteikla kanala raideišonys suokšonai.
Bīdreiba “Latgolys Saeima”, G. Rasims
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”, G. Nagle
Bīdreiba “Latgalīšu kulturys bīdreiba”, L. Plavinska
Bīdreiba “Latgales tradicionālās kultūras centrs “Latgaļu sāta”, M. Zeimule
Bīdreiba “Upītes jauniešu folkloras kopa”, A.Slišāns
Bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa”, E. Husare
Bīdreiba “Kukuži”, O.Orlovs


text:
Rodušūs dorbu konkurss „Tai beja – tai ir”
Cīši īspiejams, ka mes ar Tevi jau asam sasatykuši bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” projekta „Vuiceisimēs latgalalīšu rokstu volūdu” laikā. Ka atguodoj, tī mes vuicevomēs latgalīšu rokstu volūdys paeizraksteibys nūsacejumus, atkuortovom jau aizmierstūs latgalīšu vuordus, runovom par latgalīšu rokstu volūdys nuokūtni, kai i par cytim ar Latgolu saisteitim vaicojumim.
Projekta laikā ar Kulturys Ministrejis atbolstu, saguoja pabyut 12 Latgolys školuos. Ka itū reizi myus nasaguoja sasatikt i pabyut Tovā školā – nabādoj – gon jau kur tiksimēs cytu reizi.
Taitod – pīduovojam Tev i vysim Latgolys školu jaunīšim pīsadaleit jaunīšu rodušūs dorbu konkursā ar nūsaukumu „Tai beja – tai ir”.
Ka, atguodoj, vuiceišonuos laikā mes runovom par sovpateigim latgalīšu vuordim, kurus juogluob nu pagaisšonys. Vysu vaira taidus vuordus nu apleicīņa zyna myusu babys i dzedi, tāvs i muote, sābru vacuos taņtis. Deļ tam nūej da jūs i pavaicoj – kai beja senejūs laikūs, kaidus latgalīšu vacvuordus voi vītu nūsaukumus jī zyna, varbyut solā/ sādžā/ dzeraunē ir bejs kaids cylvāks, kas stuostejs daudzi jūku i baba tū pīmiņ i var puorstuosteit? I Tu, rokstūt sovu rodušū dorbu konkursam, vari jimā pīraksteit na tik sovys dūmys, bet ari dzierdātūs vuordus, izteicīņus, deļ tam lai mes na tikai īsapazeitu ar Tovu dorbu, bet veļ izzynuotu ari kū vaira par Tovu pusi, juos volūdys boguoteibu.
Raksteit Tu vari: stuostu, eseju, literarū puorsoku, humoresku, aprokstu, dzeju i.c. da divom lopom datorrokstā, da 4000 rokstu zeimu voi da divom A4 lopom, fonts: Times New Roman, burtu izmārs – 12. atstarpis storp ryndom -1,5 pt.
Sovus rodušūs dorbus prosam Tev atsyuteit myusim pa e-postu iz adresu: lgsc-konkursam@inbox.lv da 25. juļa. Ka grybi, pi sova darba dalīc ari kaidu poša fotograpeitu biļdi – deļ nūskanis radeišonys. Naaizmierst pīraksteit sovu vuordu, pavuordi, vacumu, vuiceibu īstuodi, e-postu i kontakteleponu.
Tevis atsyuteitūs dorbus viertēs LgSC projekta „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu” dorba grupa: Dagneja, Eva, Zaiga, Valentins, Ivars-Juoņs i pīaicynuotī literaturys i volūdys specialisti. Dorbūs tiks vārtāta literaruo, muokslinīcyskuo kvalitate i latgalīšu rokstu volūdys pareizraksteiba. Pamatškolānu i vydsškolānu dorbi tyks vārtāti atseviški.
Konkursa rezultatus publicēsim LgSC sātyslopā https://lgsc.lv 1. augustā, a 10 lobuokūs dorbus nu 1. augusta da 5.augustam publicēsim sātyslopā „lakuga.lv”.
Vaira informacejis par rodušūs dorbu konkursu verīs nūlykumā. Ka ir kaidi vaicojumi, roksti myusim iz lgsc-konkursam@inbox.lv.
Byus prīca puorskaiteit Tovus radūšūs dorbus!
Konkursa_Tai beja tai ir_nulikums
LgSC projekta „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu!” dorba grupa.


text:
Izruode „Sīvysmuotis bizness” Rībeņūs
Itū svātdiņ Rībeņu vydsškolys Rozā zalā gasteis Rušuonys amatirteatris ar Danskovītis komedeju „Sīvysmuotis bizness”. Izruode ir ūtruo daļa nu 3 izruožu cykla, kuri viestej par naparostajim i jestrajim sīvys muotis Domis pīdzeivuojumim. Izruodis darbeiba nūteik Latgolā, iz Domis i juos saimis saimisteibu brauc Vuocejis zemnīku delegaceja i zemkūpeibys ministrejis puorstuovi, kurūs nūlamts vīsmīleigi izjimt ar pīteikamu šmakovkys, ola i izliejumu daudzumu… Paleigā īt sābru Liva i Aļberts, veiramuote Stepce ar Lilitu i Juoni.
Ziņu sagataveja: LaKuGa


text:
Direktore Anita Vjakse: mozajom lauku školom ir juopastuov
Intervejis autore: Jolanta Ūzuliņa, Daugovpiļs Universitatis Storpkulturu attīceibu studeju programys studeņte
Mozuos lauku školys vysod bejušys na tikai izgleiteibys, bet ari cīma kulturys i sabīdryskuos dzeivis centrs. Preiļu nūvoda Smeļterūs asūšuo Solys pamatškola nav izjāmums. Tamā teik eistynuota pyrmsškolys izgleiteibys programa, pamatizgleiteibys programa i ari specialuo pamatizgleiteibys programa, kuru apgiust bārni ar goreiguos atteisteibys trauciejumim. Saruna ar školys direktori Anitu Vjaksi par školys kasdīnu, panuokumim i izaicynuojumim.
Solys škola ir moza, bet tymā pošā laikā ir daudz kur puorstuovāta – olimpiadēs, sporta saceņseibuos, dažaidūs projektūs i c. Kai jiusim tys izadūd?
Tys ir nūtics, pasateicūt školuotuoju sadarbeibai ar školānim. Kotrys školuotuojs dora sovu dorbu, bet svareiga ir sadarbeiba, kod vīns ūtram paleidz, īsoka kai lobuok, apsasprīž. Ir bārni, kas var vysu i pīsadola vysur. Lelajuos školuos, kur vīnā klasē ir 20 i vairuok bārnu, nav breinums, ka kaids palīk ānā, ka pītryukst uzmaneibys, pat, ka bārnam ir dūteibys, tuos na vysod teik izmontuotys. Mozā školā var lobuok redzēt, kaidi ir kotra bārna talanti.
Naseņ Solys škola izguoja akreditaceju i atzynumā beja nūruodeits, ka gondreiž kotrys audzieknis pīsadola školys pīduovuotajuos uorpusškolys aktivitatēs. Ka bārnu talanti napasaruoda vuiceibu prīkšmatūs, tod jī atsakluoj iz skotivis, sportā i c.
Školai ir loba sadarbeiba ar bīdreibu “Sabiedriskais centrs “Smelteriešu cimdiņš””, kuru voda myusu absolvente. Pādejūs treju godu laikā asam kūpā realiziejuši jau četrus bīdreibys pīraksteitūs projektus. Pi školys ir izveiduots pludmalis volejbola laukums, izveidots 100 zīdu duorzs Lavejis symtgadei, PuMPuRs nūmetne i skoru (seģene) īguode folklorys kūpai “Dzeipureņš”. Školā dorbojās ari pīaugušūs folklorys ansamblis “Golūda”, kurā sev veļdziejumu dzīsmēs rūn gon školys darbinīki, gon cīmata īdzeivuotuoji.
Škola dorbojās trejūs Eiropys Socialuo fonda projektūs. Asam prīceigi, ka projekta “Skolas soma” ītvorūs varim apmeklēt teatra izruodis, koncertus, muzejus i izstuodis.
Školys direktoram ir daudz i dažaidu pīnuokumu. Kai izadūd vysu saplānuot i ari eistynuot?
Direktors dūd strategiskū vierzīni, bet vīns nav karuotuojs. Školuotuoji ir tīšais atbolsts i, ka ir patīsys ryupis par školānim, tod struoduot ir vīgļuok. Kotrys atīt ar sovom idejom, kotram ir sovs skatejums i, tikai salīkūt vysu kūpā, saīt kūpeigs rezultats, kai puzle – pa gabaleņam salykta. Pamatā ir sevkura školuotuoja entuziasms, radūšums i spiejis saskateit tū, kū kotram bārnam vajag, lai jis pylnveiduotūs.
Vēļ svareigai ir uzajimt atbiļdeibu i prast deligēt funkcejis, i ceņstīs paleidzēt cytim, kod sovu dorbu esi padarejs.
Jius asat direktore saleidzynūši naseņ. Kai tykot da ituo omota? Kū dorat sovaižuok nakai jiusu prīškguojieji?
Jā, itys stuosts suocēs pyrma treis godu. Īprīškejuo direktore piec 26 dorba godim pieški puortrauce dorbu školā, i tyka izsludynuots konkurss iz omota vītu. Kolegys cīši mieginuoja pīrunuot, lai es īmu i dorbojūs, bet es atbiļdieju: “Nā, nā! Kategoriski nā!” (Smejās). Dorba pīredze ļuove kandidēt, partū ka struoduoju ar lītvedeibu, datubazem, informatikys jūmā. Beiguos es pīkrytu dasaceit sovu kandidaturu, tok ar nūsacejumu, ka vysi struoduosim kūpā.
Par breinumu apstyprynuoja taišni mani. Maņ pošai ruodejuos, ka kandideju tik deļ veseleigys konkurencis. Beja lels satraukums, kū i kai dareit? Es cīši daudz konsultiejūs i daudz vuicejūs. Nivīns nikod naatsaceja – ni pogostā, ni nūvodā, ni izgleiteibys puorvaļdē i vysi kolegys vysod paleidzēja. Tik lela atbiļdeibys sajiuta vēļ nikod nabeja bejuse.
Maņ gribīs dūt vaira breiveibys školuotuojim. Es zynu, ka jī ir profesionali i kotrys sova lauceņa lītpratiejs. Prūtams, kuorteibai juobyun! Tūmār, kod kotrys īlīk sovu, veidojās interesantuoka, skaistuoka kompoziceja taipat kai nu puču buketā – līc i līc pa vīnai, cikom saīt koč kas šmuks.
Solys školai šūgod apritēja 100 godu, mozai lauku školai tys ir daudz.
Škola nav palnūša īstuode, bet īguļdeit namaterialuos i materialuos vierteibys vajag vysu laiku, lai byutu rezultats. Vuiceibu process vysod byus pyrmajā vītā, bet mes īmam i īsim “iz uoru”. Ir svareigai sasadorbuot ar školom, bīdreibom, meklēt leidzeigai dūmojūšus i vērtīs plašuok, tuoļuok – storptautyskā leiminī. Asam īsasaistejuši “Erasmus” projektā.
Kaidi ir jiusu uzskoti par mozūs školu konkurētspieju ar lelajom školom?
Ka jamam leluos lauku školys pret mozajom školom i procentualai izdolom, pīmāram, olimpiažu rezultatus, tod saīt, ka lauku i mozuos školys pat apsteidz leluos školys! Prūtams, ka mums dažreiz vīns bārns pīsadola vysur piec kuortys. Lelajuos školuos ir leluoka izvēļe atrast lobuokūs nu lobuokūs. Tūmār mums ir svareigai dūt īspieju sevi pīruodeit ari tim, kas nav tik špūži, ļaut mieginuot i daudzys reizis tys atsamoksoj ar vēļ leluoku īgivumu. Bārns sevi apsazynoj kai vierteigu, nūzeimeigu, zynūšu i varūšu.
Lelajuos školuos školuotuojim ir lobuoka apmoksa, leidz ar tū, struoduot mozā školā školuotuojam ir finansiali naizdeveiguok, bet dorbs ir tys pats. Daudz kas juodora iz entuziasma pamata, par veļti, sovaižuok nimoz mozys školys napastuovātu.
Īsadūmojit, ka teirumā svaiduos akmini – nivīnam nav vajadzeigi, reizem pat kaidam traucej. Mes varim pajimt itūs akmiņus i salikt piramidu, varim salikt pamateigu brugi nu akmiņu, varim salikt akmiņus sātys pamatūs voi pat izceļt sātu. Pamatškola ir kai itī akmini, kas ir vysa pamats, kuri ir pareizi salikti i ir kai garanteja lobai nuokūtnei. Es uzskotu, ka tīši mozajuos školuos pamateigai īvuica gon vuoceibu prīkšmetus, gon dorbuotīs uorpusškolys nūdarbeibuos.
Īrostai leidz ar jaunu Saeimu mainās ari ministri, kas īt ar sovom reformom i atškireigim redziejumim par izgleiteibys sistemu.
Niule teik uzsvārts, ka īmam iz jāgpylnu izgleiteibu. Nauzskotu, ka īprīšk izgleiteiba taida jau nabeja. Niu teik lykts uzsvors iz sadarbeibu storp vuiceibu prīškmatim, lai byutu sasaiste i školāns vīgļuok saprostu i apgiutu temys, tys, munupruot, ir pareizi. Pi mums školā ir vīna školuotuoju ustoba i vysi školuotuoji var sasatikt storpbreižūs i izrunuot – kū kotrys vuica nūteiktajā dīnā i cik labi tū saprūt školāni, leidz ar tū, cyti školuotuoji var pīsalāguot, konsultētīs, īsaceit koč kū nu sovys pusis.
Izgleiteibys i zynuotnis ministrejā tūp otkol jauni, radikali reformu plani školu teiklu sakuortuošonai. Kū jī sūla mozajom školom?
Dīmžāļ mozajom školom dūd mozuok, bet sajimt grib tikpat, cik nu lelūs. Pituo vēļ ari nūvodu reforma myn iz pādim, daudz kas nav skaidrys. Izgleiteibai ir lela nūzeime ari nūvodu reformys kontekstā. Par vysu nav padūmuots, vyss nūteikti nav da gola izplānuots, bet mes jau skrīnam vilcīņam pa prīšku. Mozajom lauku školom ir juopastuov! Vysupyrma jau deļtuo, lai ir īspieja vuiceitīs tyvuok sātai i justīs saimiskuok, byut storp sovejim. Solys školā teik nūdrūsynuota specialuo izgleiteiba, školuotuojam juomuok dorbuotīs div leimiņūs, kas nav vīgli, bet nūdrūsynoj bārnu integraceju i atteisteibu ilgtermeņā. Ka tai padūmoj, tod jau vysu var dareit interaktivai, vīns školuotuojs var stuosteit stuņdis vīlu Reigā i vysusos školuos Latvejā var paruodeit itū video. Lai voi kū tehnologeju ziņā izgudruotu, tuos navar piļneibā aizstuot saskarsmi ar cylvāku.
Solys pamatškola ir vītejais kulturys, turisma i izgleiteibys centrys Smeļterūs i tyvuokajā apleicīnē. Voi vītejī īdzeivuotuoji atbolsta školys aktivitatis i īsasaista tamuos?
Škola ir ari socialais centrs, te dorbojās internats nu pyrmūdīnis da pīktdīnis. Tys ir lels atbolsts vacuokim, kas struodoj cytur, kas navar izbraukuot i izvoduot sovus bārnus.
Pi mums nūteik vysaidi kulturys pasuokumi, suocūt ar tradicionalajim, kai Leldīne i Zīmyssvatki, dūdamēs pīredzis apmainis vizeitēs. Školā nūteik Vacmāmeņu piecpušdīne, Dzīdūšūs saimu saīts, pyrmsškolys bārnu izlaidums i daudzi cyti pasuokumi. Itūšaļt mums ir izaveiduojuse sadarbeiba ar Latvejis Universitati, kūpā apzynojam Smeļteru pusis kulturviesturiskuos i namaterialo montuojuma boguoteibys.
Vītejī ir cīši atsauceigi. Maņ lela prīca, ka īt i ar padūmu, i ar materialu paleidzeibu, i bejušī absolventi atbolsta ar zīduojumim, lai škola varātu dareit vēļ vairuok i īrūbežuotī finanšu resursi nabyutu škierslis školys iniciativom.
Školuotuoju dorba zamuo apmoksa vysod bejs aktuals vaicuojums.
Nauda sekoj školānam, leidz ar tū lauku školai naudys ir tik, cik ir. Školuotuoji par veļti loboj būrtneicys, voda konsultacejis, gatavej školānus olimpiadem. Voda vysaidus puļceņus, lai bārnus īinteresātu i lyktu školā justīs vyslobuok. Bārnu i jaunīšu centrs apmoksoj folklorys kūpu “Dzeipureņš,” kūka dorbu puļceņu, vokālū ansambli. Labi, ka dzeivojam laukūs, i ladsskapī vysod ir pīns i bīzpīns, bet ari tys pyrms tam ir ladsskapī juoīlīk. I ari tys prosa dorbu.
Kai viertejat sovu kolektivu i kai jū motivejat?
Solys školā ir vyslobuokī školuotuoji. Kolektivs ir salīdāts, bīži dūdās kūpeiguos ekskursejuos, pylnveidojās dažaidūs kursūs, organizej vysaidys uorpusškolys aktivitatis. Grybātūs jūs motivēt ar lobuoku samoksu.
Kaids, jiusupruot, ir ideals školnīks i kaids ir ideals školuotuojs?
Idealu školnīku es radzu, kai cylvāku, kas grib daudz zynuot, meklej atbiļdis, nasabeist vaicuot, dora, zyna, kuo grib, prūt paskaidruot i paleidzēt ari cytim. Jam sev i dūd cytim.
Sovutīs školuotuojs vysu laiku vuicuos, pylnveidoj sevi, īt leidza laikam. Školuotuojam svareigai ir naaizmierst par sovu saimi, vysod pītaupeit sevi sovejim. Bīži viņ školuotuojs vysu sevi izlīk dorbā.
Izgleiteibys nūzarē struodojūšim grybātūs nūvēlēt vosorā atrast laiku seve pylnveiduošonai, jaunu ideju generiešonai, spāka atgiušonai i ceļuošonai.


text:
Izdūta Rēzeknis giustekņu nūmetnē “Stalag 347” īslūdzeituo dīnysgruomota
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
“Latvijas Mediji” izdavuši gruomotu “Mēs visi esam gūstekņi. Stalag 346 karagūstekņa dienasgrāmata” viesturnīka Kaspara Stroda redakcejā, viestej informaceja izdevieja sātyslopā.
Ūtruo pasauļa karā Latvejis teritorejā ītyka tyukstūšom padūmu karagiustekņu, daudzim tei beja pādejuo dzeivis “pīturvīta”. Vīns nu jūs, Sorkonuos armejis 41. strieļnīku korpusa 177. strieļnīku divizejis 502. strieļnīku pulka karaveirs, farmaceits Aleksandrs Orehovs (AлekcaHдp OpexoB, 1917–?), 1941. gods 7. oktobrī palyka par Rēzeknē izveiduotuos karagiustekņu nūmetnis “Stalag 347” īslūdzeitū. A. Orehovs raksteja dīnysgruomotu, kur no 1941. gods 21. juņa da 1943. gods 8. maja atspīgeļuoja ceinis Austrumu frontē, tikšonu giustā i ceļu iz Rēzekni, kasdīnys dzeivi Rēzeknis karagiustekņu nūmetnē i dorbu kaidā vītejā zemnīku saimisteibā.
Itei dīnysgruomota ir unikala viesturiska līceiba, kas atkluoj kara bezjiedzeibu i pūstu vīnkuorša cylvāka – Sorkonuos armejis karaveira – acim. Originaltekstu atšifriejs i puorrakstejs Aleksandrs Bondarenko. Dīnysgruomotys tekstu nu krīvu volūdys tulkuojs Juris Ciganovs. Zynuotniskais konsultants Uldis Neiburgs, zynuotniskais redaktors i komentaru autors Kaspars Strods. Muokslinīki – Indulis Martinsons i Baiba Lūsīte-Teikmane. Gruomotys izdūšonu atbaļstejs Vaļsts kulturkapitala fonds.


text:
Seņuok lopsa beja vylkam sīva. Reizi vīnam saiminīkam beja kuozas. Vylks ar lopsu aizguoja uz kuozom. Jī sadūmuoja meklēt gordumu. Vylks pa lūdzeņu īleida klētī. Lopsa atsasāda uz lūdzeņa. Vylks jam maizi un gaļi un dūd lopsai. Lopsa ād un smejās. Te veira ar sīvu nadorbus īsavēra saiminīca. Jei suoka klīgt un vysi kuozinīki saskrēja vylka systu.
Lopsa tryukuos nu lūdzeņa un aizskrēja, bet nabogam vylkam labi vīn patyka. Tikkū dzeivs palicis, jis šmaucja uz mežu. Lopsa aizskrēja vylkam prīškā un soka: “Ai veireņ, kai mani sasyta, es tikkū dzeiva palyku.”
Vylks vaicuoja: “Kur gaļa un maize, kur es tev devu? Maņ jau tik cīši gribīs ēst”
“Tu jau pats beji pi maizes un gaļas, es tik nu molas vierūs.”
Nu tuo vylks ar lopsu sasaneida un izašķeira.
T.Beča Preiļu Byndarines novadā, B.Spūļa krājumā.


text:
Jelgovys LgSC birojs atjaunoj darbeibu
2012. goda rudinī Jelgovā tyka nūdybynuots LgSC birojs. Tyka reikuoti leluoki i mozuoki pasuokumi, kas puļcieja studentus na tikai nu Latgolys, bet ari nu cytim Latvejis nūvodim. Laika gaitā pīnuoce breids, kod biroja darbeiba kliva aiz viņ mozuok aktiva i iz kaidu šaļti apsastuoja vyspuor. Ituo goda 27. februarī Jelgovys studentu klubā nūtyka jaunīšu saīšona, kuru beja nūorganiziejuse tūpūšuo biroja vadeituoja Līga Šapale, kab apsprīstu īspieju atjaunuot latgaliskys aktivitatis Jelgovā. Iz tikšonūs beja paaicynuots vīns nu bīdreibys dybynuotuojim Jurs Viļums i Jelgovys biroja bejušais vadeituojs Valērijs Kušnirs. Jaunīši tyka īpazeistynuoti ar LgSC mierkim, aizdavumim, kasdīnys darbeibu i realizātajim projektim. Piec nūpītnom sarunom sekuoja ari nanūpītnys – tyka spieļuots latgalīšu aliass, kur atrūnami taidi vuordi, kurus ikdīnā vairums naizmontoj voi kuri rakstureigi kaidam nu Latgolys regionu. Prīks par Jelgovys jaunīšu atsauceibu, draudzeigumu i interesi par latgaliskū. Pasasokūt aktivim jaunīšim, dreizumā nūtiks pyrmuos sapuļcis, kab lamtu par aktivitatem. Vielejam apjiemeibu, drūsmi, veiksmi i daudz jaunu i foršu ideju LgSC Jelgovys birojam!
Valērijs Kušnirs
Foto: Laine Kjazja


text:
Andra Kalinina izstuode “Klusā daba nav daba, bet ir”
Nu 10. septembra da 28. oktobra Bolvu Nūvoda muzejā byus apsaverama muokslinīka Andra Kalinina izstuode “Klusā daba nav daba, bet ir”. Izstuodi veiduos gleznys, kas īdvasmuotys nu klusuos dobys žanra klasikys, tok runoj par tū ar konceptualu pīeju.
Vuordam “doba” skaidrojūšajā vuordineicā ir div nūzeimis – vysupyrma, tys apzeimej vysa apleik eksistejūšuo uorejū veidūlu ainaviskā izpratnē, pa ūtram, par “dobu” teik sauktys ari kaidys paruodeibys golvonuos eipašeibys, kas varātu izsaceit tūs byuteibu. Reflektejūt par itū nūzeimu mejīdarbeibu, Andris Kalinins izstuodē radzamajūs dorbūs meklej veidus, kai attāluot klasiskajā muokslys žanrā pījimtūs sižetus, naattālojūt tūs uorejū formu. Tuo vītā attāluojums teik aizstuots ar trīpīņa rakstura, dorba izmāra i konteksta saspēli.
Izstuodis nūsaukums nūruoda iz sova veida paradoksu, raugūt definēt hrestomatiskū muokslys žanru, taipat kai izstuodis dorbi paruoda sadzeivis paradoksus. Veidojūt dorbus, Kalinins citej vairuokus labi zynomus muokslinīkus – Bruno Vasilevski, Renē Magritu i Džozefu Košutu, kurūs daiļradē objektivais pasauļs attāluots, dorbim saturūt vaira nakai tū spiej fotografiskuos realitatis attāluojums.
Ideja veiduot izstuodi Bolvu Nūvoda muzejā roduos sarunā ar muzeja direktori i grybūt atsagrīzt pi sovu sakņu – kai muokslinīks Andris Kalinins, tai izstuodis kuratore Kristīne Ercika obeji dzymuši Bolvūs. Taipat obejim ruodīs svareiga laikmeteiguos muokslys daīmameiba i decentralizaceja, kai ari vareiba struoduot uorpus lelūs muokslys centru rūbežu, tymā pošā laikā īpazeistynojūt regiona dzeivuotuojus ar laikmeteiguos muokslys nūtikšonom.
Izstuodi papyldynuos ari izgleiteibys programa, kas ītvers ekskursejis školānim, dorba lopys izstuodis apmekliejumam bārnim i pusaudžim, kai ari eipašu sasatikšonu ar seniorim i sarunys izstuodē ar muokslinīku. Izstuode kūpā ar izgleitojūšu programu cytugod byus apsaverama ari Preiļūs, Ludzā i Rēzeknē.
Andris Kalinins (1994) studiejs Latvejis Kulturys koledžā i Latvejis Muokslys akademejis scenografejis nūdaļā (prof. A. Freibergs, M. Pormale, V. Jansons), sovys zynuošonys papyldynuojs Vīnis Muokslys akademejā pi prof. Annys Fībrokys (Anna Viebrock). Kai scenografs i kostimu muokslinīks veiduojs izruodis Valmīrys teatrī, Latvejis Nacionalajā teatrī i Dailis teatrī, kai ari naatkareigūs teatru projektūs. Kai patstuoveigs muokslinīks pīsadalejs vairuokuos grupu izstuodēs (tymā skaitā izstuožu zalē “Arsenāls”, Kolncīma kvartala galerejā, Cāsu ols bryuzī, Reigys R. Vāgnera nomā). Itūvosor atkluota pyrmuo muokslinīka personalizstuode “Andra Kaļiņina eļļas glezniecība” Jiurmolys muzejā.


text:
1. A. 1285. 1286. 1245. l263. S k o l n i e c e T. B e č a P r e i ļ o s.
Dzeivuoja vīns puisis. Jis pajēmja sev sīvu cīši glupu. Dzeivuoja, dzeivuoja - vairs jau navar sadzeivuot. Sadūmuoja tod puorīt par pasauli. Jo atrass ūtru cylvāku tik glupu kai juo sīva; tad dzeivuos ar sīvu; bet jo naatrass, tad nadzeivuos.
Jis guoja, guoja - verās: sēd veirs, kluot stāv sīvīte. Veiram uz golvas izmaukts krakls. Tam kraklam nav izgrīzts apakles, pa kū izbuozt golvu. Sīva ar vuoli syt veiram par golvu. Puisis pīīt kluotu un vaicoj: "Kū jyus te dorat?"
"Kraklu maucam," atbild jam sīva. "Es sašivu jaunu kraklu, bet nav kokla vītas, tagad sytu ar vuoli par golvu un tai izsytu caurumu, kur izbuozt golvu."
Myusu puisis pavuicīja, ka kraklu šyunūt, vēl vajaga jam izgrīzt kakla vītas.
Jis īt tuoļuok - verās: puiši izguojuši nu pierts. Divūs pi piertis stuov un tur bikses, trešs vys uzkuop uz pierts un lāc zemē. Pasauļa guojējs pīīt kluot un vaicoj: "Kū jyus te dorat?"
Bikses maucam," atsoka tī puiši. "Mes divūs turam, jis trešais izkuop uz pierts un lāc, bet nikai navar īlēkt taišņi biksēs vydā."
Pasauļa guojējs pavuicīja, ka vajaga īmaukt pyrms vīnu, s&127;toru, tod ūtru.
Jis guoja t'uoļuok, īguoja vīnā cīmā - vērās: vīna sīvīte izskrīn ar sīti nu ustobas uorā, palīk jū pret saulīti, drusku patur, tad apsadz un nas ustabā. Par laiciņu otkon skrīn uorā un dora tū pašu. Pasauļa guojējs pīīt pi juos kluotu un vaicoj: "Kū tu te dori?"
"Es nasu gaisumu ustabā," atsoka sīvīte, "bet vys nikai navaru īnest. Ustaba vys tymsa!"
Pasauļa guojējs pastuostīja, ka lai ustaba byutu gaiša, vajaga izgrīzt lūgu, bet ar sītu gaismas nu uorīnes ustabā nikod napīnessi.
Jis īt tuoļuok - vērās: vīnai saimei nomā izvuorīta bīza putra un ustabā pīstā pīlīts pīns. Jī īsmeļ lizeiku bīzas putras un skrīn uz ustabu, pamērcēt pīnā. Izād un otkon skrīn uz nomu pēc bīzas putras un uz ustabu, lai pamērcēt pīnā. Pasauļa guojējs jīm pastuostīja, ka varūt bīzu putru nu noma atnest uz ustabu, vai otkon pīnu nu ustabas aiznest uz rejas nomu. Tod navajadzēšūt skraidīt. Tai veirs redzēja, ka pasaulē ir daudz cylvāku vēl glupuoku par juo sīvu, un mīrīgi dzeivuoja ar sīvu tuoļuok.


text:
Projekta #100dečiLatvijai stuosti niu ari taktilā, klausomā i zeimu volūdys formatā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Tekstilmuokslineicys i literatis Annelis Slišānis projekta “#100dečiLatvijai” stuosti, kas izstuodis i gruomotys formā beja veļtejums Latvejai 100. dzimšonys dīnā, itūgod, kab byutu daīmami vēļ leluokam cylvāku lūkam, turpynoj byušonu jaunūs formatūs – stuosti video formatā īraksteiti zeimu volūdā, puortapuši klausomgruomotā i tykuši par pyrmū gruomotu latgaliski, kas izdūta Braila rokstā.
Septembra golā Storptautyskajā nadzierdeigūs nedeļā 2021 prezentaceju pīdzeivuoja “#100dečiLatvijai” videogruomota zeimu volūdā. Tymā zeimu volūdā īraksteiti vysi symts Annelis Slišānis deču stuosti, video niu nūsaverami ari projekta sātyslopā http://100decilatvijai.lv.
Oktobra vydā prezentāta pyrmuo Braila rokstā izdūtuo gruomota latgaliski, kuruo topuse, sasadorbojūt ar Latvejis Naredzeigūs biblioteku. Da ituo Braila rokstā izdūtajuos gruomotuos latgaliski leluokais bejuši viņ puora teikumu. Gruomota izdūta pīcūs eksemplarūs, kotrys divejūs bīzūs siejumūs, kurūs papyldynoj ari desmit deču taktiluos ilustracejis. Ideja par deču stuostu daīmameibu ari naredzeigim cylvākim Annelei roduos, uzklausūt deču izstuožu reikuotuoju pīredzi, ka izstuožu apmaklātuojim gribējīs dečus aptausteit, dasadūrt, sajust ar tausti. Niu tekstilmuokslineicai ir dūma taktilūs ilustraceju mini formata veidā izaust vysus symts dečus i sataiseit piļneigu kruojumu.
Niu, oktobra golā, deču stuosti, Annelei sasadorbojūt ar Latvejis Radejis Latgolys studeju, pīdzeivoj ari klausomgruomotys publiskuošonu – suocūt nu šudinis, 29. oktobra, kotru nedeļu publiciešonu pīdzeivuos desmit deču stuosti, kurūs īrunuojuse poša Annele. Deču stuostus varēs nūsaklauseit Latvejis Radejis sātyslopā ITE i popularuokajuos raidīrokstu straumiešonys platformuos.
Nu novembra symts deču stuosti projekta sātyslopā i YouTube kanalā byus daīmami ari kai skotamgruomota – audio stuostus papyldynuos video materials, kurā varēs vērtīs deču tapšonys procesu – kai Annele auž, vuoc augus voi ari radzams pats aužomais materials.
Annelis Slišānis tekstilmuokslys projekts “#100dečiLatvijai” ir personeiga duovona Latvejis symtgadē. 100 nedeļuos stuovūs nūausti 100 deči – kotrys nu cytaida materiala – nu puču, nu naapstruoduotu augu stībru, nu dažaidu augu, dzeivinīku i muoksleigūs tekstilškīdru, kotram kluotyn sovs stuosts. Pyrmū deči Annele nūaude 2016. goda 21. augustā Zeļčūs. Nūaustī deči vēļ arviņ ceļoj pa dažaidom Latvejis vītom, bet iz kotru Latvejis dzimšonys dīnu Annele turpynoj aust jaunu deči – itūgod tys byus jau 103. piec skaita. Par projektu “#100dečiLatvijai” Annele Slišāne sajiemuse ari Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks”.
Projekta “#100dečiLatvijai” puortapšonu jaunūs formatūs atbolsta Latvejis Republikys Kulturys ministreja i Vaļsts kulturkapitala fonda mierkprograma “KultūrELPA”.


text:
F. Trasuna muzejā “Kolnasāta” jauna ekspoziceja i restaurāti muzeja kruojuma prīškmati
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
F. Trasuna muzeja “Kolnasāta” izremontātajā klieteņā izvītuota ekspoziceja “Pasaule mazā zemniekdēla acīm” nu lītyskūs prīškmatu i fotokopeju, kas viestej par zemnīka goda ritiejumu, par tū, kaidus dorbareikus 19. g. s. beiguos 20. g. s. suokuos izmontuoja, taipat jaunajā ekspozicejā atrūnami ari vairuoki muzeja kruojuma jaunīgivumi. Vēļ muzejam itūgod izadevs restaurēt opolū kūka gaļdeņu i graznū kūka krāslu, kuri apmaklātuojim apsaverami memorialuos sātys ekspezicejuos, informej F. Trasuna muzeja “Kolnasāta” direktoris p. i. Inta Deksne.
Muzeja teritorejā asūšuo klieteņa ir pīdzeivuojuse remontu: īprīškejā godā tyka nūmaineits skaidu jumta sagums, a itūgod – protezāta zamejuo vaiņuka vīna mola, nūmaineitys greidys sejis, izleidzynuota greida. Piec itūs remontdorbu ari muzeja klietenis interjers pīdzeivuoja puormejis. Izveiduotuo dorba grupa izstruoduoja klieteņā izvītuotuos ekspozicejis vizeju, pietnīciskuo dorba rezultati ir apsaverami ekspozicejā. Dorba grupā aktivi dorbuojuos i ekspoziceju muokslinīciski nūformēja Latgolys Kulturviesturis muzeja Muokslys nūdalis vadeituoja Inese Dundure.
Jaunuos ekspozicejis vajadzeibom izgataveja jaunus kūka plauktus. Niule klieteņā izvītuotuo ekspoziceja “Pasaule mazā zemniekdēla acīm” viestej par zemnīka goda ritiejumu, par tū, kaidus dorbareikus 19. g. s. beiguos 20. g. s. suokuos izmontuoja, kab apstruoduotu zemi, uzturātu sovu saimisteibu i veiktu daudzus cytus dorbus. Tys ir stuosts, kai mozais zemnīku dāls Francs īpazyna i izzynuoja pasauli, tys, iz kuo pamata veiduojuos juo pyrmī prīškstoti, pyrmuos prasmis. Bierneibā radzātais i pīdzeivuotais vāluok nūstyprynoj Francī juo pasauļa uzskotu i zynomā mārā ītekmej juo izvēli tapt par katuoļu prīsteri i tymā pat laikā nikod naaizmierst sovys saknis i vysu dzeivi ryupētīs par zemnīkim, kurūs sovā dzejā sauce par draugim.
Papildus lītyskajim muzeja kruojuma prīškmatim (pīmāram, zyrga aizjiuga pīdarumim, kūka eciešom, sētivem, gruobeklim, zyrgviļkmis droškai, sprygulim i c.) ekspozicejā ir izmontuots ari vizualais materials – fotokopejis, kas raksturoj konkretuo dorbareika realū izmontuojumu. Fotokopejuos radzami Trasunu dzymtys puorstuovi sovūs eipašumūs, dorūt vysaidus dorbus.
Kliets ekspozicejā ir zyrgviļkmis droška, kurei pyrma īkļaušonys ekspozicejā tyka restaurāta. Itaida veida zyrgviļkmis puorsavītuošonys leidzekļus tureigī latgalīšu zemnīki suoce izmontuot 19. g. s. beiguos i 20. g. s. suokuos. Vēļ ekspozicejā atrūnami vairuoki muzeja kruojuma jaunīgivumi – kūka orklys, eciešys ar kūka topom, petrolejis konna, amatnīka dorbareiku kaste ar vysaidim ciervim i vasarim. Itūs prīškmatus sovā laikā lītuoja sakstagalīts Antons Vigups, a muzejam jūs duovynuoja juo meita Biruta Vigupa.
Pastuovūšuos epidemiologiskuos situacejis deļ ekspozicejis atkluošona nateik reikuota.
Muzejam itūgod izadeve restaurēt vēļ div kruojuma prīškmatus – opolū kūka gaļdeņu, kurs tān apmaklātuojim apsaverams memorialuos sātys dzymtys telpā i graznais kūka krāslys sovu vītu atrads memorialuos sātys vacajā golā pi golda, simboliski nūruodūt iz saiminīka vītu pi juo. Kruojuma prīškmatu restauracejis dorbus veice Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys Kūka izstruoduojumu dizaina i restauracejis nūdalis vadeituojs Andris Anspoks.
F. Trasuna muzejs “Kolnasāta” laipni aicynoj apsavērt ituogods jaunynuojumus, struodoj “zaļajā režīmā”. Vālama īprīškeja muzeja apmekliejuma dasaceišona – zvonūt 26248270 ci rokstūt kolnasata@inboxlv .


text:
“Zynuot” projekts turpynojās
Īsasuokūt jaunajam vuiceibu godam, Rēzeknis LgSC birojs na viņ suocs jaunus dorbus i projektus, bet i pabeidz īsuoktūs. Maijā beja aizsuokts projekts „Zynuot”, kas paredzieja naformalys apvuiceibys pa Rēzeknis nūvoda školom par vysu, kas nūteik apleik Latgolā i kas pi tuo “vaineigi”. Tai kai pavasarī Rēzeknis biroja komanda napaspēja izbraukuot paredzātuos školys, tod nu īsuoktū pabeigs oktobrī. Paredzēts apcīmuot Rykovys, Feimaņu i Gaigalovys pamatškolys, kai ari Maltys vydškolu. Pa vosoru asom uzjāmuši energeju i jaunys idejis, deļtam rudiņs izbraukumūs vuicēsimēs i izzynuosim aktualuokūs nūtykumus, īvārojamuokūs cylvākus vēļ cytaidā veidā. Kaidā? Tū nu redzēsit piec padareituo!
Lai myusim i jiusim ražeigs rudiņs!
Ingūna