text:
2.apreļs – LELŌ PĪKTDĪNE
Lelajā Pīktdīnē nav sv.Mises upura. Tō vītā ir īpašs dīvkolpōjums Kunga Cīsšonu pīmiņai, kurā centralū vītu ījam Krysta pagūdynōšona, Cīsšonu aproksta dzīdōšona, īpaša Tautas lyugšona. Pēc dīvkolpōjuma Vysusvātōkais Sakraments teik pōrnasts uz īpaši izveidōtu Kristus Kolpa oltoru, kur tys palīk leidz Leldīņu reita Rezurekcijai.
9.00 – Bēržgalē Kunga Cīsšonu dīvkolpōjums, Ryugtōs sōpes
10.00 – Rageļūs Kunga Cīsšonu dīvkolpōjums, Ryugtōs sōpes
11.00 – Rušyunā Kunga Cīsšonu dīvkolpōjums, Ryugtōs sōpes
12.00 – Peipiņūs Kunga Cīsšonu dīvkolpōjums, Ryugtōs sōpes
15.00 – Aglyunā KUNGA CĪSŠONU DĪVKOLPŌJUMS, procesija uz Kristus Kopa oltoru, Ryugtōs sōpes, napōrtraukta adoracija
19.00 – Aglyunā Krystaceļš sakralajā laukumā
3. apreļs – LELŌ SASTDĪNE
Kungs Jezus Lelajā Sastdīnē guļ kopā. „Sakramenti klusej”, t.i., dīvkolpōjumi nanūteik un nateik daleiti Sakramenti. Naktī uz Leldīņu svātdīni īsasōc „nūmūda” jeb Vigilijas dīvkolpōjums, kurā ir jaunōs guņs un Leldīņu sveces (pashala) svēteišona, Himna Leldīņu svecei, daudz lasejumu nu Sv.Rokstim, yudiņa svēteišona, Kristeibas sūlejumu atjaunōšona un poša Kristeiba, Mises upurs. Pēc Mises sekoj ēdīņu pasvēteišona Leldīņu goldam. Gaismai austūt, sōcās Rezurekcija.
9.00 – Bēržgalē Leldīņu Vigilija, ēdīņu pasvēteišona
10.00 – Rageļūs Leldīņu Vigilija, ēdīņu pasvēteišona
11.00 – Rušyunā Leldīņu Vigilija, ēdīņu pasvēteišona
12.00 – Peipiņūs Leldīņu Vigilija, ēdīņu pasvēteišona
22.00 – Aglyunā LELDĪŅU VIGILIJA (bazilikā), ēdīņu pasvēteišona
Ryugtōs sōpes, napōrtraukta adoracija (pi Kunga Kopa oltora apakšējā bazneicā)
+4.apreļs – KUNGA AUGŠANCEĻŠONŌS SVĀTDĪNE
Rezurekcijas jeb Augšanceļšonōs dīvkolpōjums pēc tradicijas sastōv nu lyugšonom pi Kunga Kopa oltora, Leldīņu procesijas trejs reizes ap bazneicu, Reita lyugšonas jeb Matutina un Pateiceibas himnas „Te Deum”(Dīvs, mes Tevi slavejam). Nūslāgumā teik dūta svēteiba ar Vysusvātōkū Sakramentu.
7.00 – Aglyunā REZUREKCIJA
8.00 – Aglyunā KUNGA AUGŠANCEĻŠONŌS SVĀTDĪNES MISE, ēdīņu pasvēteišona
9.00 – Bēržgalē Leldīņu procesija, Kunga Augšanceļšonōs svātdīnes Mise, ēdīņu pasvēteišona
10.00 – Rageļūs Leldīņu procesija, Kunga Augšanceļšonōs svātdīnes Mise, ēdīņu pasvēteišona
11.00 – Rušyunā Leldīņu procesija, Kunga Augšanceļšonōs svātdīnes Mise, ēdīņu pasvēteišona
12.00 – Peipiņūs Leldīņu procesija, Kunga Augšanceļšonōs svātdīnes Mise, ēdīņu pasvēteišona
19.00 – Aglyunā Vokora sv.Mise, Dīvmōtes litanija
5.apreļs – pyrmūdīne
ŪTRŌS LELDĪNES
10.00 – Aglyunā Reita sv.Mise, Svātais Dīvs
12.00 – Aglyunā Dīnas sv.Mise
19.00 – Aglyunā Vokora sv.Mise, Dīvmōtes litanija


c: text/html

text:
Latgolys augstaine
Latgolys augstaine — reļjefa pasacālums Latgolys dīnavydreitu daļā, vysuaugstuokuo Latgolys daļa augšuok jiuru leidzīņa, īīt Daugpiļs, Kruoslovys, Dagdys, Aglyunys, Preiļu, Ribinišku, Rēznis i Ludzys nūvodu teritorejuos. Latgolys augstainē izasliejušys pošys augstuos regiona viersyunis: Lelais Līpkolns (289,3 m augšuok jiuru leidzīņa), Dzierkaļu kolns (286,3 m a. j. leidz.), Dubuļu kolns - (273,8 m a. j. leidz.), taipoš cik nacik zamuokais, tok deļ skaistūs vierīņu izslyvušais Muokuļkolns.
Latgolys augstainē izapliets ūtrys pa lelumam Latgolys azars – Rāzna (viersa pluots 5756,4 ha).

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Raud', raud', dvēsele
Beлиkий пocT
Raud’, raud’, dvēsele, raud par kotru grāku
raud’ kamēr jyuti vēļ tu sevī spāku!
Raud’ radzūt gryutōs Pesteitōja mūkas,
ar noglom dūrtas viņa kōjas, rūkas.
Vyss vaigs jam sasyts, pōrklōts ašņa svīdrim,
vysapkōrt zaimi, inaidnīku klīgti.
Jō svātōs lyupas daga lelōs slōpēs,
ik mirklis viņam pylns ar osom sōpem.
Oss zūbyns sōnā pošu sirdi skōris,
gulst pīrei svātai ērkšku vainags pōri.
Pi krysta miris, guļdeits beja kōpa,
mūcekļa nōvi cītis myusu lobā.
Raud’, raud’, dvēsele, radzūt cik Dīvs žēleigs.
Par ļaužu grākim gryutōs mūkōs gōja,
bet tevi, cylvāk, mīļōt napōrstōja.
Dīvs – Cylvāks sovu, svātūasni lēja,
grēceigūs ļaudis ar tū izpesteja.
Raud’, raud’, dvēsele, raud par kotru grāku,
raud’, koleidz jyuti vēļ tu sevī spāku.
Teicit Kungu. Reiga, 1990. No. 34. lpp. 411-412.


text:
Nacionaluo biblioteka
thumb|left|Vierīņs iz bibliotekys vacuo kuorma (Nevskajā prospektā) 2008 g.|250 px
Krīvejis Nacionaluo biblioteka (krīvyskai Poccи́йckaя HaциoHáлbHaя библиoTéka) — vīna nu vysuleluokūs bilioteku pasaulī, vīna nu pyrmūs valeimūs bibliotēku Reitu Europā. Īstateita 1795 godā. Fondūs globoj vaira kai 35 milijonus vīneibu, godā apkolpoj vaira kai 1 milijonu skaiteituoju.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
Īstateita 1795 godā kai Imperatoriskuo valeimuo biblioteka (krīvyskai ИMпepáTopckaя пyбли́чHaя библиoTeka) pa carīnis Katris II pīsacejumam. Par bibliotekys pamatu tyka 400 000 siejumu leluo Zalusku gruomotu kolekceja, kura beja paslūdynuota par Krīvejis vaļdeibys sovumu i nu Puolejis iz Krīveju beja puorvasta kai trofeja piec tuo, kod 1794 godā generala A. Suvorova vodomuo Krīvejis armeja ījēme Varšovu i apmīdze Tadeuša Kosciuškys vodomū puoļu buntu.
Bibliotekys kuormu pastateja pa arhitekta J. Sokolova projektam. Jis beja guoduots na viņ kai gruomotu laiceišonys vīta, a i kai plotai ļaudeibai daīmams tautys vuiceibys centrys. Beja plans pīlaseit vysys gruomotys, izdūtuos Krīvejā, izdūtuos uorzemē krīvu volūdā, taipoš gruomotys uorzemis volūduos ap Krīveju. Katre II personeigai saksteja bibliotekys stateibu i pīsadaleja gruomotu laseišonā bibliotekys fondam.
Imperatoriskuos valeimuos bibliotekys atdareišona vysim iņteresentim nūtyka 1814 gods janvarī.
1917 godā — puorsaukta par Krīvejis Valeimū bibliotēku (krīvyskai Poccийckaя пyбличHaя библиoTeka).
1925 godā — puorsaukta par Vaļstiskū Valeimū biblioteku (krīvyskai ГocyдapcTBeHHaя пyбличHaя библиoTeka).
1941 – 1945 — pošuos gryutuokajuos blokadys dīnuos biblioteka nanūstuoja dareit. Caur gryutu prācu i stypru aizalikšonu, daguļa i elektrejis tryukuma apstuokļūs bibliotekys dareituoji izglobuoja bibliotekys unikalūs fondus.
1992 godā — puorsaukta par Krīvejis Nacionalū biblioteku (krīvyskai Poccи́йckaя HaциoHáлbHaя библиoTéka)
Padalīni[pataiseit]
Bez golvonuo kuorma (Nevskuo prospekta i Sadovuos ūļneicys styurī) biblioteka tur vēļ nazcik filialu:
- Jaunais kuorms Moskovskajā prospektā, atdareits 1998 godā.
- Nazkodejuo Katris mīlasirdeigūs jaunivu instituta kuorms Fontankys upmalē.
- Kuorms Liteinajā prospektā.
- Krylova sāta Sadovajā ūļneicā 20.
- Plehanova sāta 4-ajā Krasnoarmeiskajā ūļneicā.
- Tīsiskuos informacejis centrys Ostrovskuo laukumā 1/3.
Fondi i Voļtera biblioteka[pataiseit]
Krīvejis nacionaluos bibliotekys fondi — vīni nu pošu leluokūs pasaulī. Jī apjam vaira kai 35 mln. globuošonys vīneibu (2010): ap 15 mln. gruomotu, 13 mln. žurnalu, 0,6 mln. gazetu gods komplektu i ct.). Vīna nu pošu vierteiguokūs kolekceju Krīvejis nacionāluos bibliotekys fondūs – XVIII gs. prancuzu apgaisminīka, rakstinīka, viesturnīka i filosofa F. M. A. Voļtera biblioteka. Jimā ap 6814 siejumu gruomotu ar Voļtera padareitim aizziemiejumim i daraksteitom darunom, taipoš juo dorbu rūkroksti i malnroksti. Itū bibliotēku 1778 godā Katre II nūpierka nu Voļtera plemineicys i puormaņtineicys. 1779 godā ar specialu liellaivu jū atvede iz Pīterpili i nu reizis pastateja Ermitažā. Cara Nikolaja I laikā daīšona bibliotekai beja aizdareita, a 1861 godā pa cara AлekcaHдpa II riedejumam Voļtera biblioteka puorcalta iz Imperatoriskū valeimū biblioteku.
Latgaļu izdavumu kolekceja[pataiseit]
Krīvejis Nacionaluos bibliotekys fondūs globojās vaira kai 100 izškireigu pasauku izdavumu latgalīšu volūdā, kuri sagatavāti i nūdrukavuoti Krīvejis teritorejā (vuiceibys gruomotys školom, dailliteratura, žurnali, laikroksti, vīnreizeiguos gazetys i ct.).
Daļa nu latgaliskūs izdavumu izguoja Pīterpilī latgaļu nacionaluos atmūdys laikā (1869 – 1917). Cyta daļa izdūta trejūs cytūs Krīvejis mīstūs – Pliskovā aba Opskovā, Moskovā i Novosibirskā - nu 1917 da 1937, kod vēļ sovetu Krīvejā beja labtik vieleigi apstuokli mozumtautu kulturai raisteitīs. Sūpluok gruomotu izdūšonai latgalīši Krīvejā da 1937 godam izdeve laikrokstu „Taisneiba” (Novosibirkā) i žurnalu „Ceinis Karūgs” (Moskovā). Gruomotu i presis izdūšonu latgaļu volūdā Krīvejā puotrauce Stalina režima 1937 – 1938 g. represejis, seviški osai pagrīztys pret mozumtautu iņteligeņceju i vadynuojušys mozumtautu (tymā vydā latgalīšu) mudruoku puorkrīvuošonu.


text:
Parostō liturgiskō laika 22. svātdīne
Kungs, cik naizsokami daudz ir tū lītu, par kurom es asmu Tev porōdā pateiceibu!
Muns Dīvs, es pasateicu Tev par dzeiveibu. Paļdis Tev par tū, ka asu dzeivs, ka Tu maņ esi devis eksistenci. Varbyut es na vīnmār asu par sovu dzeiveibu pīteikūši daudz ryupējīs un tū sorgōjis, varbyut naasu sevi pīteikami atteistējis. Bet par vysu, ar kū maņ šajā ziņā tūmār ir pasaveicis voi par kū es asu varējis byut apmīrynōts, es pasateicu Tev, muns Kungs.
Es Tev pasateicu ari par mīlesteibu, kū asu atradis, - par cylvākim, kurus Tu esi nūlicis munā dzeivē. Paļdis Tev, Kungs, par munim draugim, par jūs mīlesteibu. Tū vysu pat gryuši aptvert.
Es Tev pasateicu, Kungs, par tim cylvākim munā dzeivē, ar kurim Tu maņ esi ļōvis tyvōk tiktīs un varbyut pat ītekmēt jūs dzeivi. Tu dūd mums tik daudzas īspējas bogōtynōt ūtra cylvāka personeibu ar kaut kū nu sevis, ar kaut kū lobu. Cik reti mes izmontojam šaidas īspējas. Bīžōk gon nūteik tai, ka nupat veļ jī beja ar mums kūpā, bet tod aizgōja nu myusu dzeives, vīnkōrši pazuda nu tōs un vairs naatsagrīzsīs.
Es Tev pasateicu, Kungs, par sovu ģimeni. Cik daudzas jaunas īspējas dareit lobu Tu, Kungs, mums dōvoj ar myusu gimenem! Un cik daudzas nu šom īspējom mes palaižam garum! Mes varātu ryupeitīs par mīlesteibu daudz vairōk. Paļdis Tev, Kungs, ka Tu dūd mums īspēju tū dareit veļ, - dareit pošlaik un sovā turpmōkajā dzeivē.
Es Tev pasateicu, Dīvs, ka Tu ļauņ man dzeivōt šajūs laikūs un šajā pasaules molā. Tei ir Tova žālsirdeiba. Es varēju dzeivōt ari kara laikā, dzeivōt pūsta pōrjimtūs pasaules rajonūs; voi tī, kur pastōv atklōta Tovas Bazneicas un ticeigū vojōšona; voi dzeivōt bodā un piļneigā nabadzeibā. Tod vyss munā dzeivē byutu nasaleidzynojami slyktōk.
Kungs Jezu, pīdūd munu vīnaldzeibu, munu remdenumu, kuru asu izrōdējis ar tū, ka naasu spējis Tev kotru dīnu izteikt sovu pateiceibu. Tai vīn līkās, ka mes reizem pat naspējam aptvert, ka šoszemes prīki nabyus myužeigi, ka ari mes reiz paliksim vaci, un myusu dzeivei pīnōks gols.
Es Tev pasateicu, Dīvs, par vysu radeibu, par kotru kūku un zīdu, par kotru upi un par jyuru. Es Tev pasateicu par vysu tū, kū es kotru dīnu pījemu kai pošu par sevi saprūtamu, bīži vīn tū nimoz napamonūt vai naīvārojūt – par sauli, debesim, gaisu, kū elpojam; par jautreibu un vysaidim īprīcynōjumim; par bareibu, ar kuru Tu myusus apgōdoj; par bārnim, kurus Tu mums dūd.
Bet par vysu vairōk, man līkās, es grybātu pasateikt Tev par Tovu leidzjyuteibu, par Tovu pīdūšonu, par Tovu žālsirdeibu. Jo vairōk es atsaucu atmiņā dažaidas lītas, par kurom vajadzātu Tev pasateikt, jo lobōk es sōcu apjaust Tovu lelū žālsirdeibu.
Paļdis Tev, Kungs! (Fragmenti nu grōmotas „Stunda ar Jēzu”)
PŌRDŪMOM
Dīvs mudynoj ticeigūs piļdeit Jō bausleibas. Jezus seviški mōcēja, ka ir jōpylda Dīva gryba, kas atrūnama bausleibōs, bet ōrejī, cylvāku izdūmōtī prīkšroksti ir bez nūzeimes. Jezus styngri nūrōdēja, ka napīteik ar lykuma burtu, bet vajadzeiga ari lykuma devēja – Dīva grybas piļdeišona. Napīteik ar pīsamārōšonu lykumam, bet tys ir jōpylda īkšeji un ar sirdi. Navjadzeiga seikumaineiba formalitašu īvārōšonā, ignorejūt byutiskū, navar cylvāku vest uz pesteišonu. Pesteišonu nas Dīva grybas piļdeišona. Cylvāki bīži vīn aizaraun ar mūdi un cytom ōriškeigom lītom, bet aizmērst Dīva grybas piļdeišonu.
Patīseibu sludynoj Dīvs, bet cylvāki bīži vīn pauž izgudrōtas mōceibas, kas patīseibai nimoz naatbylst. Patīseiba gon na kotru reizi ir pateikama, tōpēc cylvāki izmeklej pateikamōkū ceļu un bīži nūsavērš nu patīseibas. Tai tys ir ari praktiskajā dzeivē. Bet cyti gryb īvest šū maldeigū nūstōju pat kai mārauklu. Ari šudin ir daudz vyltus pravīšu.
Dīva vōrdam un Dīva bausleibom ir jōbyun kristīša ceļazeimei. Bet kas ir cylvāku mōceibas un lykumi, kū pīmiņ šōs svātdīnes Evaņgelijs? Tī nav pareizī civilī lykumi, kas veidōti Evaņgelija gorā, bet gon tiranu reikōjumi. Bāda tautai, kas Dīva bausleibas ir aizmērsuse un kas paklausa cylvāku lykumim. Dīva bausleibas dūd dzeiveibu, bet bausleibu atmesšona samaitoj cylvāku.
Dīva bausleibas cylvāki bīži pōrkōpj ļaunū kōreibu dēļ. Svātais Pōvuls skotōs uz lītom nu ūtras puses. Jys īteic turētīs pi Kristus gora un dzeivōt Kristū. Vēstulē romīšim jys roksta: „Tim, kas nadzeivoj saskaņā ar mīsu, kas ir Jezū Kristū, tagad vairs nav pazudynōšonas, jo dzeiveibas gora lykums Kristū Jezū mani ir atbreivōjis nu grāka un nōves lykuma”. Nūdybynōdams jaunu un piļneigōku dereibu, Jezus ir papyldynōjis Mozus lykumu, padareidams tū dvēseliskōku, pasateicūt Svātō Gora dōvonai. Kristīša lykums leidz ar tū vairs nav ōrejū prīkšrokstu sakūpōjums, bet gon sekōšona Svātō Gora īdvesmai. Svātais Pōvuls sovūs rokstūs pastreipoj, ka jūdu ritualū prīkšrokstu un bausleibu ōrejō piļdeišona naspēj atpesteit, bet ka atpesteišona nōk nu ticeibas Jezū Kristū. Bausleibas ir lobas un tōs ir jōpylda, bet bez Kristus žēlesteibas cylvāki nav spējeigi tūs izpiļdeit. Pōvuls nūrōda, ka bausleibom Vacajā Dereibā beja pedagoģiska nūzeime. Atnōkūt Pesteitōjam, pedagogs vairs nav vajadzeigs, Kristus ir tys, kas atbreivoj cylvāku nu grāka. Tagad volda Kristus lykums, kas nav ōrpus cylvāka, bet gon ir īraksteits cylvāka sirdī. Svātais Gors ir īlējis mīlesteibu cylvāki sirdīs un tī, kur ir eistō Dīva un tyvōkō mīlesteiba, grāka nav. Cylvāki tiks tīsōti pēc mīlesteibas mārauklas, kai tū Jezus skaidri ir nūrōdējis Evaņgelijā.
Dīva gryba ir, lai vysi cylvāki byutu atpesteiti. Jys tū beja atklōjis jau bausleibōs un pravīšūs Vacajā Dereibā. Tod nōce Jaunova Marija, Jaunōs Dereibas īvadeitōja – Jezus Kristus Mōte. Byudama žēlesteibas pylnō un paklauseigō kolpyune, jei pījēme Dīva grybu ar pazemeigu padeveibu. Pats Jezus, Pesteitōjs un vystaisneigōkais nu taisneigajim, nōce pasaulē, lai piļdeitu Dīva Tāva grybu. Jys pats izpiļdēja Tāva grybu vyspiļneigōkajā veidā un tū pīprosa ari nu cylvākim, apgolvōdams, ka Dīva vaļsteibā īīs tikai tī, kas pylda Jō Tāva grybu.
Svātō Jōņa Evaņgelijā Jezus narunoj par Tāva grybas izpiļdeišonu, bet gon Tō grybas izpiļdeišonu, kas ir Jū syutējis. Taitod, Dīva grybas piļdeišona ir syuteiba. Tys tai beja ar Jezu un tai tys ir ar ikvīnu ticeigū. Jezus izpiļdēja Dīva grybu ari tod, kod tys beja gryuši, kai pīmāram, cīsšonu laikā pyrms nōves. Ari kotra kristīša lozungam vajadzātu byut: „Dīvs, Tova vaļa lai nūteik!”
Napīteik ar tū vīn, ka kristītis izprūt bausleibu saturu, ir jōsavīnoj ar Dīvu personeigi Svātajā Gorā. Ar zynōšonu vīn napīteik, Dīva gryba ir jōpylda. Tai darēja ari Jezus, kurs uzturēja cīšas mīlesteibas saites ar Sovu Tāvu un reizē darēja dorbus cylvāku lobā. Šajā sakareibā jōpastreipoj, ka ari cylvākim ticeibu un zynōšonu vīn napīteik, ir vajadzeigi lobī dorbi. Eistineibā Dīva gryba ir, lai cylvāki byutu svāti, lai tī dareitu tikai lobu un palyktu cīšūs sakarūs ar Jū, kai ari palyktu vīneibā un mīlesteibā ar vysim cylvākim. Tod byus eistais mīrs vērs zemes.
Praktiski Mozus izsludynōtōs Dīva bausleibas ir dereigas ari kristīšim, jo tī vad cylvākus pi Kristus. Taipat kai Vacō Dereiba sagatavōja Kristus piļneibu, kas pasarōdēja Jaunajā Dereibā, tai ari, pyldūt bausleibas un apdūmojūt Vacōs Dereibas pravīšu rokstus, nūnōkam pi Kristus personas un pi Dīva grybas piļdeišonas Svātajā Gorā. (Nu V.E.A.Brumaņa grōmotas „Zinu, kam ticu”)
4. septembris – mēneša pyrmō pīktdīne.
„Cik meili ir Tovi mōjūkli, debesspulku Kungs”
Vērs zemes nav nivīnas cytas vītas, kur byutu tik daudz mīlesteibas, kai Vysusvātōkō Sakramenta prīškā bazneicā. Vysusvātōkajā Sakramentā koncentrejās vysa Dabasu un zemes mīlesteiba. Vysusvātōkajā Jezus Sirdī atsarūn vysas ciļvēciskōs un dīviškeigōs mīlesteibas olūts.
Taipat kai zvērbuļa mōjūklis ir ligzda, tai myusu „mōjūklis” ir euharistiskajā Jezus Sirdī. Kotru, kurs īsarūn pi Jezus Vysusvātōkajā Sakramentā, Jys uzjem ar naizsokamu sajyusmu. Jō mīlesteibā ir myusu spāks.
84. psalmā apraksteitō „Sausō īleja” ir pīpiļdeita ar šoszemes cīsšonom. Tei myusim atsauc atmiņā sv. Pōvula saceitū: „Myusim te nav palīkamas vītas, bet mes meklejam nōkamū.”(Ebr 13,14). Mes asam svātceļnīki.
Myusu mērkis ir byut vīnōtim ar Dīvu, cikom veļ asam ceļā uz debesim. Pasauļs, kai zynam, nav myužeigs. Tōpēc, „jo jyus kūpā ar Kristu asat augšancālušīs, tod meklejit pēc tō, kas augšā, kur Kristus sēd pi Dīva lobōs rūkas! Dūmojit par tū, kas augšā, bet na par tū, kas vērs zemes!”(Kol 3,1-2).
Psalmists soka: „Vīna dīna Tovūs pogolmūs ir lobōka nakai tyukstūšim cytu”, parōda tō laika naizokamū vērteibu, kuru mes pavodam kūpā ar Jezu Vysusvātōkajā Sakramentā, kur Jys pīpylda myus ar goreigajom bogōteibom, dora myusu dvēseli skaistōku un padzilinoj myusu vīnōteibu ar Jū. Vydusmāra cylvāks dūmoj, ka jys ir pōrōk aizjimts, lai pavadeitu laiku kūpā ar myusu Kungu. Pateišam, daudzim līkās, ka tys ir veļteigi iznīkōts laiks. Tys tai ir tōpēc, ka jī nazyna, kam dzeivē byutu jōdūd prīkšrūka, un jū dzeives ceļam nav ni mērķa, ni jāgas, jo nikō cyta ōrpus materialō pasauļa, kurā jī dzeivoj, tī nav spējeigi saskateit. Jū sirdis ir pīkoltas pi šōszemes lītom, un, dzeivei aizejūt, jī byus kļyvuši kai iztukšōti nabogi.
Breiži, kurus pavodam Vysusvātōkō Sakramenta prīškā, sagatavoj myus tai dīnai, kod mes īraudzeisim Dīvu vaigā, īpazeisim jū taidu, kaids Jys ir, un paliksim myužeigi kūpā ar sovas dvēseles Leigovaini. Jezus Vysusvātōkajā Sakramentā pīvērš myusu skatīni myužeigajai dzeivei un dōvoj mums gora gaismu un spāku, lai tū sasnāgtu. (Tāvs M.V.Lučia „Nāciet pie Manis Vissvētākajā Sakramentā)
„Nūteikumi par ēsšonas laikim”.
Īsaskateisim myusu brōļu – pareizticeigū senajūs ēsšonas parodumūs, kas stypri vīn atsaškir nu myusejim.
Pareizticeigū Bazneicas reglaments nūsoka tikai divas ēdīņreizes – pušdīnes un vakariņas. Un tikai šajūs divūs gadejumūs ir paradzātas atteiceigas lyugšonas ēdīņu svēteišonai un pateiceibai pēc ēsšonas. Tys ir ari saprūtami, jo Reglaments tyka īvārōts golvonūkōrt klūsterūs, kur gon agrais reits, gon vysa pyrmō dīnas puse beja aizjimtas ar dīvkolpōjumim.
Bet ari klūsterūs daļa nu mūkim, kuri piļdēja dažaidus jim uzlyktūs pīnōkumus, pēc pyrmajom lyugšonom devēs pi sovim dorbim, kas bīži vīn beja saisteiti ar smogu fizisku dorbu. Taipat ari pasauleigī cylvāki, kurim beja jōveic sovi ikdīnas dorbi, pēc reita lyugšonom devēs sovūs dorbūs, reizem pat leidz vālam vokoram. Tai ka jūs gaidēja gara dorba dīna, jim beja jōpapyldynoj mīseigī spāki ar ēdīni, tōpēc tyka īvīsta veļ trešō, reita ēdīņreize, gon laiceigōs mōjōs, gon klūsterūs, bet klūsterūs gon tikai tim, kurim beja jōīt pi dorba. Šei trešō ēdīņreize seviški pi laiceigajim cylvākim kļyva par tradiciju, par naatjemamu īrodumu.
Bet bez šom ēdīņreizem vīsmīleigō krīvu tauta vīnmār cīmenim lyka prīškā kaut nalelu cīnastu. Bet 19. godu simtinī na tikai piļsātōs, bet ari laukūs, na tikai pi laiceigajim cylvākim, bet ari pi mūkim gondreiž obligata kļyva tējas dzeršona gon ar cīmenim, gon kai papyldynōjums pi brūkastim, voi pat brūkastu vītā.
Ticeigī cylvāki, kaut ari tys nav nūteikts ar reglamentu, vīnmār lyudzās pyrms un pēc ēsšonas. Klūsterūs parosti pyrms un pēc ēsšonas teik skaiteitas lyugšonas skaļā bolsā, voi pat dzīdōtas. Laiceigajōs mōjōs myusdīnōs kotrs mīlasta daleibnīks skaita lyugšonas prōtā, izjemūt svātku reizes, kod lyugšonas teik skaiteitas voi dzīdōtas kūpeigi.
Nu vysom ēdīņreizem kai pamata ēdīņreize ir pušdīnes – vysbogōteigōkō un ilgōkō, kuras laikā dreikst ēst leidz piļneigai sōta sajyutai.
Vakariņas stypri atsaškir nu brūkastim. Tajōs ir mozōk ādamō un tōs ir eisōkas. Reglaments pat īsoka nagatavōt vakariņos ēdīņus speciali, bet apēst tū, kas palicis pōri nu pušdīnem. Vakariņas ir tikai vīgls paēdīņs pyrms gulētīšonas, kuru varbyut tikai nabogi nūsauktu par ēdīņreizi, kurā var paēst.
Tai ka brūkastis un pōrejōs ēdīņreizes ar tējas dzeršonu ir it kai „nalykumeigas”, it kai myusu vōjuma sekas, Optinas mūki īteice pyrms šom ēdīņreizem lyugt grāku pīdūšonu, lyugt nu Dīva myusu vōjeibu izdzīdynōšonu un nūbeigt ēdīņreizi ar lyugšonu Dīvmōtei, cereibā uz tū, ka Dīva Mōte pīvīnōs cylvāku lyugšonom ari sovu aizbiļdnīceibu.
Stōsta taidu atgadejumu: Kaidu reizi mūki ēde pušdīnes, un vīnam gaišredzeigam mūkam tyka atklōts šaids redzējums: blokus tim, kuri ēde pazemeigi un pasateice Kungam par kotru maizes gobolu, par kotru yudiņa molku, stōvēja eņgeļi un naradzami barōja tūs ar madu; tim, kuri ēde klusejūt un tymā pat laikā sovā sirdī syutēja lyugšonas uz Jezu, eņgeļi deve kaut kaidu naizsokami soldonu dabasu dzērīni; trešī ēsšonas laikā smējōs, aprunōja vīns ūtru, stōstēja smīkleigus nūtykumus nu klūstera dzeives, un vērs jim lidōja ļaunī gori un apgōnēja jūs ēdīni, spļaudami tymā. Tōpēc, brōli un mōsas, kristīšam ir jōād ar gūdbejeibu un jōpasateic par tū Kungam. (Nu pareizticeigū kalendara 2010. godam)
Jauni Turinas līķauta pētejumi: aramīšu volūdā raksteitais uzroksts ir nu Kristus laikim.
Palašajā Turinas līķauta pētejumu panoramā īpašu vītu ījem naseņ atklōtais uzroksts uz tō aramīšu volūdā. Uzroksta patīsuma apstyprynōjums varātu īnest skaidreibu jautōjumā par Līķauta izaceļšonōs laiku. Franču zynōtnīka Tjerri Kasteksa sensacionalais atklōjums izraisēja naskaitamas debates un īinteresēja Barbaru Frale, kura ir specialiste templīšu ordena vēsturē un kura ir Vatikana arhivu leidzstrōdneica. Par šū jaunatklōjumu autore roksta grōmotā, kas saucās „Templīši un Kristus Līķauts”. Frale vēlejās padzilinōti pīsaskart šam jautōjumam ari jaunajā grōmotā, kas izīs rudinī.
Kai paskaidrōja grōmotas autore, uz Līķauta tyka atrosti ebreju burti, un acimradzūt runa īt par aramīšu volūdu. Barbara Frale precizej: aramiskais uzroksts uz Līķauta drēbes ir atklōts jau agrōk. Veļ 1978. godā tū pamanēja latiņu volūdas profesors nu Milanas katōļu universitates. 1989. godā tyka atrosti veļ cyti burti – šys atklōjums pīdar zynōtnīkam Mesinai. Pēc jō vōrdim šī burti beja frāzes „Jūdu Kēneņš” daļa, tys ir, myusim ir dareišona ar apsyudzeibu, kuru izvērzēja Pilats pret Jezu.
Naseņ Tjerri Kasteksa atrostais teksts skaņ: „atrosts”, bet tei varātu apzeimōt ari „jo atrosts”, kai ari „mes atrodam”. Interesanti ir tys, ka šei fraze var byut atteicynojama uz Lukasa Evaņgelija fragmentu, kur pats Lukass stōsta par apvainojumim pret Jezu, ar kurim Jys tyka atvasts pi Romas pōrvaļdnīka. Apostola Lukasa vōrdi skaņ šaidi: „Mes atrodam, ka jys musynoj myusu tautu un aizlīdz moksōt nūdūkļus keizaram, un apgolvoj, kai ir Kristus, Kēneņš”. (Lk 23,2).
Veļ ir jōatklōj, kaidā veidā šys uzroksts ir pasarōdējis uz Līķauta. Frale soka: „Nav šaubu, ka, tai ka runa īt par uz nōvi nūtīsōtu cylvāku, beja jōbyun kaut kaidai līceibai, kaut kaidam apstyprynōjumam, kas pīstyprynōts pi šō cylvāka līķa. Jōjem vārā ari tys, ka pēc senōs ebreju tradicijas audaklūs īteitū myrušū beja naīspējami atpazeit, un uzroksts beja napīcīšams, lai myrušū varātu identificēt.
Kasteksa atklōjums atver jaunu loppusi streidūs par Līķauta izceļsmes laiku. Metodes, lai nūteikt audakla vacumu ar radioaktivō ūglekļa paleidzeibu, ir ļūti sarežgeitas, un agrōkajūs pētejumūs ir vīns vīneigs juceklis. Ir nūtykušas debates storptautiskā leiminī, bet kotram beja sovs vīdūklis. Sensacionalas grōmotas tyka izdūtas jau pyrms tam, kod tyka pasludynōti zynōtniskū pētejumu rezultati. Frale uzskota, ka laboratorijas tom pīsyuteitūs paraugus izmeklēja korekti, tūmār problema ir tymā, kaidi teiši paraugi tyka nūdūti šom laboratorijom. Laboratorijas navarēja atsateikt nu īsnāgtajim materialim un pīpraseit cytus.
Senī dokumenti vēstej, ka pastōv kaut kaids laika „lūgs” – ap 150 godi – pēc Līķauta pazusšonas Konstantinopoles izpūsteišonas laikā 1204. godā, 4. Krustnešu karagōjīņa laikā, - leidz tō pasarōdeišonai Francijā ap 1350. godu. Sovā grōmotā Frale izvērzej pavysam konkretu tēzi par tū, kō rūkōs šajā periodā atsaroda Līķauts. Kai jau sacējam, jei specializejās templīšu ordena vēsturē. Brabara Frale atroda daudzas pādas tam, ka templīši uzglobōja šū prīkšmatu laika pūsmā storp 1260. un 1312. godu, pi kam šys nūtykums nūvede pat pi templīšu liturgijas izmaiņom. Templīši Līķautā saskatēja sova veida karūgu pret moldu mōceibas izaplateišonu, un tys ir saisteits ar uzrokstu, kas atrosts uz audakla. Sōkuma Frale grybēja nūskaidrōt, voi templīši ir uzroksta autori. Bet, kod jei sōka šū uzrokstu izpēteit, izarōdēja, ka burtim nav nikaida sakara ar templīšim, jo tī ir nu laikmeta, kas ir vysmoz 1000 godus agrōks, nakai Templīšu ordena dybynōšonas laiks. (Vatikana radio kr.vol.)
ZIŅŌJUMI
1. septembrī sv. Mises Aglyunas bazilikā plkst. 7.00; 12.00 – skūlānim; plkst. 19.00
6. septembrī sv. Mises Aglyunā plkst. 10.00; 12.00; 19.00. Bērzgalē – 9.30; Rušyunā – 11.00
7. septembrī Rēzeknē Rēzeknes-Aglyunas diecezes prīsteru konference.


text:
- Maramures = 461
- Cluj = 203
- Satu Mare = 122
» Top Global
» Ranking
The popularity rank in Romania is #588
Worldwide there are 1363+ people named Andreica
» Meaning
Name Andreica means same as the bulgarian name andrejka
» Web Summary
Andreica is using plancast to share plans with.
Andreica is with the economic studies academy.
Andreica is up to you can act on it.
Andreica is not currently open to.
Andreica is not currently open.
» Internet domains for name Andreica
- doctorandreica.ro
- sorinaandreica.com
» Blogs and sub-domains for name Andreica
- andreica.kroogi.com
- andreica.bestpersons.ru
- andreica-emil.blogspot.com
- andreica-nakit.blogspot.com
- nomi-ann-andreica.polyvore.com
» Popular firstnames for surname Andreica
Emeric Andreica Carmen Andreica Marcela Andreica Mihail Andreica Codrean Andreica Adrian Andreica Remus Andreica Calin Andreica Matei Andreica Marin Andreica Valer Andreica Valerica Andreica Daniel Andreica Dragos Andreica Gheorghe Andreica Ioana Andreica Adriana Andreica Lucica Andreica Stefania Andreica Esmeralda Andreica Semiramida Andreica Marius Andreica Felicia Andreica Petru Andreica Mirela Andreica Doina Andreica Ghiran Andreica Ioan Andreica Virgil Andreica Susana Andreica Lucia Andreica Mihaela Andreica Veronica Andreica Nicolaie Andreica Tunde Andreica Flore Andreica Teodora Andreica Claudia Andreica Victoria Andreica Cecilia Andreica Oana Andreica Mihail Andreica Daniela Andreica Lucia Andreica Livius Andreica Rodica Andreica Boca Andreica Ana Andreica Doina Andreica Nita Andreica Margareta Andreica Florica Andreica Aurelia Andreica Eva Andreica Daniela Andreica Florica Andreica Iacob Andreica Grigore Andreica Stelian Andreica Nicusor Andreica Todosia Andreica Aurora Andreica Luminita Andreica Danut Andreica Andrei Andreica Irina Andreica Nicoleta Andreica Aurel Andreica Dorel Andreica Gheorghe Andreica Romulus Andreica Emilia Andreica Simona Andreica Paraschiva Andreica Erminiu Andreica Maria Andreica Codruta Andreica Georgeta Andreica Olimpia Andreica Eugenia Andreica Cristina Andreica Sorinica Andreica Floarea Andreica Cristian Andreica Emilia Andreica Ioan Andreica Radu Andreica Vasile Andreica Catalin Andreica Jean Andreica Liviu Andreica Doru Andreica Stefan Andreica Paul Andreica Tudor Andreica Liviu Andreica Anton Andreica Floare Andreica Leonora Andreica Horia Andreica Tudor Andreica Ecaterina Andreica Ramona Andreica Monica Andreica Cosmin Andreica Vasile Andreica Traian Andreica Eugen Andreica Ion Andreica Dan Andreica Vasile Andreica Cosmin Andreica Corneliu Andreica Mariana Andreica Zamfira Andreica Crina Andreica Mariana Andreica Florica Andreica Valentin Andreica Emil Andreica Gheorghe Andreica Victor Andreica Simona Andreica Rodica Andreica Gheorghe Andreica Lucian Andreica Angelica Andreica Ovidiu Andreica Elena Andreica Pompei Andreica Alexandru Andreica Virgil Andreica Cristina Andreica Lucia Andreica Mariana Andreica Vasile Andreica Dumitru Andreica Lazar Andreica Ionel Andreica Melinte Andreica Avram Andreica Viorel Andreica Francisc Andreica Esmeralda Andreica Alexandru Andreica Horia Andreica Aurel Andreica Petre Andreica Nastasia Andreica Cornelia Andreica Ilie Andreica Grigoras Andreica Ionut Andreica Codrut Andreica Lucia Andreica Sofia Andreica Gabriela Andreica Maricica Andreica Dezideriu Andreica Sandu Andreica Gabriela Andreica Iuliana Andreica Ancuta Andreica Liviu Andreica Delia Andreica Marcel Andreica Iulian Andreica Jenel Andreica Ildiko Andreica Paraschiva Andreica Virgil Andreica Ilie Andreica Romeo Andreica Aurel Andreica Vasile Andreica Viniciu Andreica Geovana Andreica Eugen Andreica Lacramioara Andreica Sinziana Andreica Dorin Andreica Arghil Andreica Liliana Andreica Gabriela Andreica Costica Andreica Jenica Andreica Gheorghe Andreica Adrian Andreica Ioan Andreica Mircea Andreica Gheorghe Andreica Mara Andreica Maria Andreica Claudia Andreica Gavril Andreica Otilia Andreica Lucian Andreica Marian Andreica Sanda Andreica Daniela Andreica Szavina Andreica Alexandrina Andreica Costan Andreica Leon Andreica Marioara Andreica Grigore Andreica Elisabeta Andreica Mihaela Andreica Ioan Andreica Octavian Andreica Sava Andreica Daniel Andreica Cornel Andreica Anuta Andreica Ioan Andreica Traian Andreica Rodica Andreica Doina Andreica Cornel Andreica Lucian Andreica Ioan Andreica Stefan Andreica Nicoleta Andreica Florenta Andreica Simion Andreica Mihai Andreica Dumitru Andreica Vasile Andreica Daniela Andreica Petruta Andreica Vasile Andreica Livia Andreica Carolina Andreica Marcel Andreica Matei Andreica Anca Andreica Maria Andreica Alin Andreica Vasile Andreica Ioan Andreica Gheorghe Andreica Cecilia Andreica Georgeta Andreica Gligore Andreica Ovidiu Andreica Margareta Andreica Nicolae Andreica Simona Andreica Cristina Andreica Vasile Andreica Marieta Andreica Adina Andreica Ancuta Andreica Sebastian Andreica Mirela Andreica Speranta Andreica Ion Andreica Voichita Andreica Armina Andreica Maria Andreica Varvara Andreica Onut Andreica Vasile Andreica Radu Andreica Mirela Andreica Constantin Andreica Nastafa Andreica Ioan Andreica Septimiu Andreica Ioan Andreica Petrica Andreica Boca Andreica Dorina Andreica Silviu Andreica George Andreica Antoniu Andreica Violeta Andreica Firuta Andreica Dinu Andreica Dorel Andreica


text: zahradni vysavace, vykonny vysavac, - domaci vysavace, vysavacu, - prodej vysavacu, vysavace zelmer, - parni vysavac, profesionalni vysavace, - vysavace miele, jezirkovy vysavac, - vysavace testy, nahradni dily na vysavace, - eta neptun, levne, - 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10, hubice na vysavac, - vysavac s rotacnim kartacem, bezsackove vysavace, - vysavace daewoo, rucni vysavac elektrolux, - vysavac concept, worverk vysavac, - vysavace pro alergiky, viceucelovy vysavac, - vysavace do auta, vysavac na popel, - rucni vysavac ecg, vysavace lg, - pytliky do vysavace, dilensky vysavac, - vyber vysavace, pujcovna vysavacu, - cisteni, roboticky vysavac diskuze, - vysavac zepter, rucni vysavac eta, - elektricke vysavace, vysavac bomann, - vysavace s vodnim filtrem, roboticky vysavac recenze, - hyla vysavac, prumyslove vysavace, - vysavac clatronic, sacky do vysavace vorwerk, - aku vysavac, odsavacka na vysavac, - roboticke vysavace srovnani, vorwerk vysavace, - usb vysavac, centralni vysavace husky, - jaky vysavac, vysavace wax, - nejpohodlnejsi, vyprodej, - vysavac lux, vysavace lux, - vysavac recenze, test vysavace, - hoover vysavace, vysavac dusty, - vysavace, test vysavacu, - kde jsou nejlevnejsi, profi vysavace, - vysavace sencor, mountfield, - v jablonec nad nisou, mlada boleslav, vysavac zelmer, - vysavac vodni filtr, rucni vysavac electrolux, - parni vysavace, v kladno, most, karvina, frydek-mistek, zlin, - rucni vysavace test, stavebni vysavac, - vysavac dirt devil, v praha, brno, ostrava, plzen, olomouc, - tycove vysavace, multifunkcni vysavac, - centralni vysavac husky, vysavac popela, - rucni vysavac philips, automaticky vysavac, - filtry do vysavacu, vysavace clatronic, - parkside vysavac, vysavac eta, - odsavacka hlenu na vysavac, jaka je cena, - vodni vysavac, roboticke vysavace diskuse, - vysavac na mokre vysavani, v usti nad labem, pardubice, havirov, - roboticke vysavace recenze, vysavac wax, - rucni vysavac test, sacek do vysavace, - ve sleve se slevou, male vysavace, - vodnik, bezdratovy vysavac, - vysavace hoover, slevy a další.


text:
Kira
Kira (latv.: Kira) — upeite Latgolys pūstumūs, Vileks nūvodā i Krīvejis Federacejis Opskovys apgabalī. Iztak nu peisa, kas natuoli nu Slūtukolna solys Medņovys pogostā. Upe Latgolā tak Medņovys pogostā, Vileks mīstā i Vacumu pogostā, a Krīvejā pa nazkodejū Lynovys pogostu. Tak pa Morenu kaupravali ar augstom molom. Vydstece tak pa Abrinis pazamynuojumu, zamupe pa Mudovys zamaini. Ītak Vādā nu lobuos pusis, Krīvejis Federacejis teritorejā. Pošu leluos datakys: Nīdrupeite (21 km), Meirupeite (11 km), Gurva (8 km), Iļzeņa (7 km), Bušma, Tutynova. Pšleluos dzeivuojamys vītys upmalē: Vileks, Semanova, Borysova, Mirnijs (Krīvejā).
Upi škārsoj autoceli Guļbine-Bolvi-Vileks-Vīntuli (P35) i Vileks-Kuorsova (P45)[1], taipoš nazkodejuo Guļbinis-Abrinis dzeļžaceļa lineja. o,2 km garumā ipe sadora Latvejis Republikys i Krīvejis Federacejis rūbežu.


text:
Voi myrušī var otkon dzeivuot?
Kai tu dūmoj?
Jā.
Nā.
Kas zyn.
KAS SACEITS BĪBELĒ
”Nōks.. augšamcel̗šonōs.” (Apostolu Dorbi 24:15.)
KŪ TYS TEV VAR DŪT
Mīrynuojumu, kod zaudejom tyvinīku. (2. Korintīšim 1:3, 4.)
Atvīglynuojumu, del̗tam ka nav vaira tik cīši juosabeist nu nuovis. (Ebrejim 2:15.)
Eistu cereibu otkon sasatikt ar tyvinīkim, kas beja myruši. (Jōn̗a 5:28, 29.)
VOI VAR TICĒT TAM, KAS SACEITS BĪBELĒ?
Jā, var, i tam ir vysmoz treis īmesli:
Dīvs ir dzeiveibys Radeituojs. Bībelē Dīvs Jehova ir nūsaukts par dzeiveibys olūtu. (Psalms 36:10; Apostolu Dorbi 17:24, 25.) Tys, kas ir radejs vysu dzeivū, kotrā zin̗ā var otkon atdzeivynuot tūs, kas ir myruši.
Sen̗uok Dīvs beja augšonciel̗s myrušūs. Bībelē pīmynēti ostoni gadejumi, kod cylvāki beja augšoncel̗ti nu nuovis i turpynuoja dzeivuot iz zemis, i jūs vydā beja gon jauni, gon vaci, gon veirīši, gon sīvītis. Daži beja nūmyruši dīzgon nasen̗, a vīns nu jim beja atsaradīs kopā vasalys četrys dīnys! (Jōn̗a 11:39–44.)
Dīvs gryb augšoncel̗t tūs, kas ir myruši. Jehova īneist nuovi i uzskota tū par īnaidnīku. (1. Korintīšiem 15:26.) Jis gryb iznycynuot itū īnaidnīku – ar augšoncel̗šonu dareit golu nuovei. Jis ilgojās pīcel̗t nu nuovis vysus, kas atsarūnās juo atmin̗ā, i redzēt, kai jī otkon dzeivoj iz zemis. (Ījaba 14:14, 15.)
PADŪMOJ
Del̗kuo mes nūvacojam i mierstam?
Atbil̗di iz itū jautuojumu var izlaseit Bībelē 1. MOZUS 3:17–19 i ROMĪŠIM 5:12.


text:
Saļņovys pogosts
Saļņovys pogosts irā Kuorsovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka, pamatškola, feļčeru puinkts. Pogostā dora Saļņovys i Ruskulovys Romys katuoļu parapejis, taipoš ticeigī pīdar i Kuorsovys Romys katuoļu parapejai.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
Viesturiskai Saļņovys pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleiciņa Kuorsovys pogostā. 1945 godā īstateja Saļņovys solys padūmi. 1954 godā Saļņovys solys padūmei daškiera Oponosu solu, 1955 godā Ruskulovys solu, a 1977 godā pa daļai nu Malnovys, Kuorsovys i Baļtinovys solu teritorejis.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kuorsovys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit]
Saļņovys pogosts tur rūbežu ar:
- Kuorsovys nūvoda Kuorsovys mīstu, Malnovys pogostu i Mežavydu pogostu;
- Baļtinovys nūvoda Baļtinovys pogostu;
- Bolvu nūvoda Kryšanu pogostu i Tiļžys pogostu;
- Rēznis nūvoda Nautrānu pogostu;
- Krīvejis Federacejis Opskovys apgabaļa Pitalovys rajonu.
Dzeivuotuoji[pataiseit]
Saļņovys pogostā dzeivoj 850 ļaužu.
Solys[pataiseit]
Saļņovys pogosta ļauds dzeivoj 51 soluos.[4] Pošu leluos solys - Saļņova (pogosta centrys), Aizeļkšni, Kaupuži, Ruskulova.
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza


text:
Transcript
Translated by
Kristaps Kadiķis
Reviewed by Edīte Husare
0:11 Pyrma dažim godim es sasajutu kai byutu īsasprīds kasdīnā, deļtuo izdūmuoju sekuot dyžanuo amerikaņu filosofa Morgana Sperloka pāduos i 30 dīnys paraudzeit kū jaunu. Ideja ir cīši vīnkuorša. Aizadūmoj par kū taidu, kū sovā dzeivē vysod esi gribiejis padareit i paraugi tū cytys 30 dīnys. Izaruoda, kai 30 dīnys ir taišni eistuo laika šaļts, kab dabuotu jaunu īrodumu voi pamastu kaidu vacū, pīvadumam, ziņu vieršonuos nu sovys dzeivis.
0:42 Ir koč kas, kū īsavuiceju, dorūt itūs 30 dīnu aizdavumus. Vysu pyrma mieneši naproskrieja garum, aizmiersteibā, i beja daudzi vairuok kū atguoduot Daļa izaicynuojuma aizdavuma beja kotru mieneša dīnu sataiseit vīnu fotografeju. Es atguodoju, kur taišni beju i kū tymā dīnā dareju. Pamaneju, ka kai dareju vaira i gryušuokus 30 dīnu aizdavumus, auga muna ticeiba sev Nū sātā sādūša datortuorpa es tyku par puiškinu, kurs brauc iz dorbu ar ritini prīcys piec. Pārnajā godā saguoja izkuopt Kilimandžaro, aukstuokajā kolnā Afrikā. Es nikod nabyutu tveics piec taidim pīdzeivuojumim pyrma izsuoču sovus 30 dīnu aizdavumus.
1:27 Es saprotu, ka eistyn koč kū gribi tod 30 dīnuos var padareit vysa kuo! Asat nazkod gribiejuši pīraksteit romanu? Kotru novembri desmitim tyukstūšu cylvāku 30 dīnu laikā rauga pīraksteit sovu 50 000 vuordu romanu nu nullis. Izaruoda - vīneigais, kas jiusim juopadora tik viņ kai vīnu mienesi kotru dīnu juopīroksta 1 667 vuordi. Tai es ari dareju. Cyta vydā, nūslāpums ir naīt gulātu, cikom naasat pīrakstejuši ituos dīnys vuordus. Jius varbyut byusit mīga bodā, nu dabeigsit sovu romanu. Voi muna gruomota ir jauns dyžanais Amerikys romans? Nā! Es tū pīraksteju par vīnu mienesi! Jis ir baimeigs! Tok vysu tuoļuokuo dzeivi, kod TED večerinkā sasateiku ar Džonu Hodžmenu, maņ nav juosoka: „es asu datorspecialists.” Nā, nā, ka grybu, varu saceit: „asu rakstinīks.”
2:25 (Smīklys)
2:28 Vei, pādejais, kū grybu saceit. Es īsavuiceju, ka dorūt mozys i ilgtspiejeigys puormejis, tū, kū es varu dareit ari iz prīšku, tys īrosts palyka. Lelim i trokim izaicynuojumim nav ni vainis. Eistyneibā, tī ir dyžan ļusteigi. Tok tī drūsai viņ nabyus īrodums. 30 dīnys atsasokūt nu cukra, 31. dīna izaviere koč kai itai:
2:50 (Smīklys)
2:52 Tai niu es jums vaicoju: Kuo jius vēļ gaidit? Es varu drūsai saceit, ka cytys 30 dīnys īs iz prīkšu taipat, kai guojušys pateik jums tys voi nā, tod parkū napadūmuot par kū taidu, kū vysod asat gribiejs paraudzeit, i dareit tū cytys 30 dīnys.
3:11 Paļdis.
3:13 (Publika plaukšynoj)


text:
Prīkuļu pogosts
Prīkuļu pogosts irā Prīkuļu nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta i vysa nūvoda administrativais centrys - Prīkuli. Pogostā dora biblioteka, tautys noms, buoreņtīsa i komunalsaimisteiba. Pogosta teritorejā pīcys vuiceibu īstatis - Prīkuļu pamatškola, pyrmškolys īstate Prīkuļūs i Juoņmuižā, Cāsu dailis školys Prīkuļu filials i Prīkuļu i Juoņmuižys Vaļsteibys tehnikums (da 2011 godam div atseviškys īstatis).
This is an excerpt from the article Prīkuļu pogosts from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Muižvuordu sistema
Muižvuordu sistema (DNS, Domain name system) irā datorim voi logiskajim resursim daškierti tekstuali adresi. Pīvadumam, latgola.lv, rus.delfi.lv, i.t.t. Jūs lītoj vītā numeriskūs IP-adresu (pīv., 159.148.108.128) partū, ka IP adresi gryušuok īguodojami. Muižvuordi atmej IP-adresus; var lītuot i vīnus, i ūtrus. Pyrmuo pakuopīņa muižvuordus, rokstomus DNS vuordu beiguos (lv, lt, ru, com, edu i ct.), privatpersona navar registrēt. Ūtruo pakuopīņa muižvuordus (folklora.lv, folklore.ee i.t.t.), privatpersona var registrēt par moksu (vysucieškuok nazcik desmišu latu par godu), i trešuo pakuopīņa muižvuordi, kurus sevkotrys ūtruo pakuopīņa DNS vuorda sovinīks var registrēt bez moksys.
This is an excerpt from the article Muižvuordu sistema from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Polacka zamaine
Polacka zamaine (boltkrīvu: Пoлaцkaя HiзiHa) — reļjefa īleikums, apjamūšs napalelu teritoreju Latgolys pošūs dīnavydreitūs i (pa lelumam) Boltkrīvejis Vicebska apgabaļa pūstumvokoru daļu, t. i., Daugovys (boltkrīvu: ДзBiHa, ЗaxoдHяя ДзBiHa) baseinu. Rūbežmalē Latgolys pusē Polacka zamaine īīt Kruoslovys nūvoda teritorejā. Zamainis pūstumvokoru styurs dasaglauž Latgolys augstainei.
This is an excerpt from the article Polacka zamaine from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Kumbuļa pogosts
Kumbuļa pogosts irā Kruoslovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Sauliskolnu pamatškola, biblioteka, feļčeru punkts i tautys noms. Kumbulī atdareitys treis puordūtuvys i braukalej autolauka. Pogostā četri gatari, patmalis i nazcik gostu sātus turistim. Pogosta centrā Svātuo Jezupa Kumbuļa katuoļu bazneica, pastateita 1820 godā.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
Viesturiskai Kumbuļa pogosta teritoreja bejuse Daugpiļs apleiciņa Kruoslovys pogostā. 1945 godā Kruoslovys pogostā īstateja Kumbuļa solys padūmi. 1959 godā Kruoslovys rajona Kumbuļu solai daškiera likvidātū Ludzeišu solu..[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kruoslovys nūvodam..
Rūbeži[pataiseit]
Kumbuļa pogosts tur rūbežu ar:
- Kruoslovys nūvoda Aulejis pogostu, Iudreišu pogostu, Izvolta pogostu, Kruoslovys pogostu i Skaista pogostu;
- Aglyunys nūvoda Gruoveru pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit]
Kumbuļa pogostā dzeivoj 672 ļauds, nu jū 78,6% latvīšu, 11,2% krīvu i 6,4% boltkrīvu.
Solys[pataiseit]
Kumbuļa pogosta ļauds dzeivoj 56 soluos.[3] Pošu leluos solys - Kumbuļs (pogosta centrys), Lelī Unguri, Vyrveli, Suoleimi.
Zeimeigi ļauds[pataiseit]
- S. Škutāns - teologejis zineibu Dr. Romys Marejis (marianu) kongregacejis generalviersinīks.
Saimisteiba[pataiseit]
Transports i saiteibys[pataiseit]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Kruoslova-Preili-Modyune (P62) i nazcik vītejuos zeimeibys celi.[4] Pošūs pogosta dīnavydūs iz rūbeža ar Kruoslovys pogostu īt dzeļžaceļa lineja Reiga-Daugpiļs-Vicebskys, tok pasažiru sative itymā puosmā aizdareita. Stacejis ci nūstuošonys pogostā navā bejušs.
Kombuļa pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Sauliskolni" (LV-5656).[5]
Slavvītys[pataiseit]
- Dreidzs - pošu dziļais azars Baltejis vaļsteibuos;
- Kumbuļa muiža i muižys suods - pa daļai izglobovuse viesturiskuo pīstateiba, kungu sāta sagrauduota Pyrmajūs psaualā vaidūs;
- Saulis kolni - izsliva turisma obejkts;
- Svātuo Jezupa Kumbuļa katuoļu bazneica
- Viejneicys (vieja patmalis) - dora i myuslaikūs.
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys regionalī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Rēziknis Augstškolys folklorys ekspediceja nūtiks Baļtinovys nūvodā
Rēziknis Augstškolys studenti i pasnīdzieji jau 11. reizi dūsīs folklorys ekspedicejā, šymā reizē – pi baltynovīšim, kas vyspuorzynomi kai eistyni Latgolys patrioti i tradicionālu zynuošonu turātuoji.
Ekspedicejis tema – TRADICIONALĪ IEDĪNI. Ekspediceja nūtiks nu 25. juņa da 1. juļa, kod studenti īpazeis Baļtinovys nūvodu i ļaudis, dūsīs gostūs pi baļtinovīšim, vaicuos pēc jūs pīredzis, stuostim par tū, kū jī ād dažaidūs svātkūs, kū kasdīnā, kaidus iedīņus pīmiņ nu bārnu dīnom, kaidi populāri šymūs laikūs, kaidys ir sovys „firmys” receptis, kaidi ir lobys apetitis nūvēlējumi, kai pasateic par ēdīni i.c.
Sova interese šymā vaicuojumā ir ari myusu sadarbeibys partnerim – Pleskovys Universitātis studentim i pasnīdziejim, kas taipat raudzēs izzynuot kū, kod i kai ād krīvu volūdā runojūšī Baļtinovys nūvoda īdzeivuotuoji. Ar napacīteibu gaidom tikšonūs, ceram iz baļtinovīšu atsauceibu!
Pēc ekspedicejis raudzēsim sagatavot i pyrma baļtinovīšim paruodēt DVD filmu, kur byus radzama ekspedicejis gaita, cylvāki, ar kurim runuosim, myusu senejos tradicejis i jaunuos zynyošonys, kū grybam dareit zynomu pasauļam.
RA Sabiedrisko attiecību nodaļa
18.06.2013


text:
Soluojs
Soluojs — azars Latgolys dīnavydu daļā, Rēznis nūvoda Muokuļkolna pogostā iz rūbeža ar Dagdys nūvoda Ondrupinis pogostu. Azars īīt Rāznys nacionaluo parka sadorā kai Soluoja dobys nūlīgtiņs. Azarmalis zamys, lāvom pīguoznem. Dybyns dyuņuots, muolaiņs, a vītom akmiņains. Azarmalis lineja 14,6 km gara, daudzim leičim i pussolom. Azara vokoru daļu sauc par Mozū Soluoju, nu Leluo Soluoja atškierts ar 10 m plotu carteci. Azarā 10 kryumainis i mežainis solys, kas kūpā sadora 9,1 dekteru pluota. Car azaru tak Maltys upe, kas nu Leluo Iļža azara da Soluojam saucēs Mostovuha. Azarā ītak 9 ryuči.
Nu auguoju azarā aug nīdris, skūrstys, laičinis, gleivinis i cyti auguoji. Nu zyvu azarā dzeivoj osori, leidakys, plauds i cytys.


text:
Petanks
Petanks (praņcīšu: pétanque) — Provansa praņcīšu nacionaluo sporta atmeja, bumbuļu svaideišona.
Aprakstejums[pataiseit]
Kaitys snāgs irā diveju komandu kaitaunīkim 15 reiz 4 m pluota laukumeņā pa ailei voda metaliņus bumbuleišus raudzeit dastumt sovu bumbuleiti kai varams tyvuok da kūciņa bumbuleiša — košoneta (praņcīšu cochonnet — cyuceņa). Pi tuo, metaliņam bumbuleišam nabreiv aizgiut košoneta, tok sasaveicieja bumbuleiti jis var izsist nu vītys, kab puorstumtu jū tuoļuok nu košoneta. Kaita tuoļuojās da 13 ocu.
Petanku var kaitavuot sevkotrā laukumeņā: smiļkšuotā, gruntātā, žvyruotā i t. t. Pyrma kaitys suoku kaitaunīki aizzeimoj itū laukumeņu pa nūstateitajim mārim.
Bumbuļu māri i svors:
Kaitaunīku skaits komandā: 1—3, komandys kaitavoj vysaidūs sadorūs. Vacuma aprūbežuojumu navā.
Viesture[pataiseit]
Petankam leidzeigys kaitys beja jau Senejā Grekejā i Romā. Eladā parostai izlītuoja opolus akmiņus i lumdynuojuos tuoļsvīsšonā, a romīši svaideja ar dzeļzi apkoltus kūciņus bumbuleišus kurs taisnuok ītruopeis.
Piec Romys imperejis krisšonys itei kaita beja aizmiersta i atdzyma viņ Vydslaikūs ar pasauku ([Test-Praņcīšu volūda|praņciskai]] bouleurs. Jei tyka taida populara, ka XIV godusymtā beja nūlīgta, kab pavaļdini aizajimtu ar nūdareiguokom sporta atmejom - fehtuošonu voi lūksaušonu.
Koč i bejuši nīlūgumi, kaita atguojuse da myusu dīnu. Vysaiduos formuos, ar vysaodom pasaukom, jei ekzistej vysaiduos Vydsjiuru vaļsteibuos, taipoš Lelbritanejā. Niulejā atmejā petanks atsaroda 1907 godā.
Petanka kaitaunīki sasaškeiruši Vydtautyskajā petanka asociacejā.


text:
Alfabetiskuo parādavuošona
Alfabetiskuo parādavuošona ci kolaceja ir metods (Algorithm), kurs taisa alfabetisku sarokstu nu sevkurys vuordu kūpys, kas pīraksteiti nazkaidā cylvāku volūdys alfabetā (pīmāram, latgaļu alfabetā). Taida parādavuošona var baļsteitīs uz dažaidim principim. Goduos, kad svareiguoks ir matematiskai vīnkuoršs metods, a goduos, kad leidzeigim vuordim juoatsarūn sūplok. Leksikografu i vuordineicu dareituoju vydā izplateitī parādavuošonys metodi dūti zemļuok.
Puslopu ruodeklis
Voi jemt vārā lelūs/mozūs burtus?[pataiseit]
Eiropys tautu volūduos jau nu Vydslaikim atsaškir lelūs burtu simboli nu mozūs burtu simbolim. Pīmāram, "A" i "a" - ir atškireigys rokstu zeimis. Ari leksikografejā lelī i mozī burti vīn reizim paleidz pazeit sovumvuordus (Proper noun) i eisynuojumus (Abbreviation) nu cytu vuordu. Pīmāram, Ceiruļs (cylvāka pavuorde) ir nazkas cyts nakai ceiruļs (putnu suga). No bīžuok vuordu nūzeime daudz nasamaina nu lelūs i mozūs burtu lītuojuma - pasaukuos i cytur bīži vyss teksts dūts ar lelajim burtim. Taida īmesļa dēļ alfabetiskuo parādavuošona Eiropys tautu volūduos bīžuok ir 2 sūļu process:
- Saparādavoj vuordus alfabetiskai, nasaverūt iz lelajim i mozajim burtim.
- Jo kaidi vuordi atsaškir vīn ar burtu lelumu, tod verās iz tū poziceju, kur pyrmuo atškireiba burtu lelumā. Pa prīšku īt tys vuords, kimā lītuots lelais burts. Pīmāram, Ceiruļs ir rokstoms ogruok nakai ceiruļs.
Taids algoritms ir lītuots angļu volūdā, bet tū var lītuot ari cytuos volūduos - ari lels daudzums latvīšu (baļtīšu) i latgaļu vuordineicu sastateits lītojūt itū sprostū parādavuošonys principu.
Sekundaruos burtu atškireibys baļtīšu i vuocu volūduos[pataiseit]
Daudzuos volūduos ir skaņu mejis. Pīmāram, vuocu volūdā "der Baum" (kūks) -> "die Bäume" (kūki) (par latgaļu metatoneju roksteits zemļuok). Kab byutu vīgļuok atrast daudzskaitļa formu vuordineicā, kur dūtys vīn vīnskaitļa formys, vuocu leksikografi bīži pījam, ka "a" i "ä" ir, prūtams, atškireigi burti, no tī ir "mozuok atškireigi", nakai "ä" i "b". Tū sauc par sekundarū atškireibu. Kab tuos nabyutu, tod Baum i Bäume alfabetiskajā parādā nabyutu sūplok, a storpā byutu lelums cytu vuordu (lobajā stabeņā Baum i Bäume ir tuoli vīns nu ūtra - tys ir "sūds" par sekundaruos atškireibys "a" i "ä" vīnaiduošonu ar primarū atškireibu).
Baum Baum Bäume Baumwolle Baumwolle Baustelle Baustelle Bauwerk Bauwerk Bayern Bayern Bäume
Baļtīšu volūdā primarajā parādavuošonā ignorej atškireibys eisū i gorū patskaņu vydā (pīmāram, "Aa" i "Āā", "Ee" i "Ēē", ..., "Uu" i "Ūū"). Par tū, pīmāram, vuordi "Abava", "ābele", "ābelē", "aka", "akā" byus taidā kuorteibā, kai tī ite raksteiti ("ābele" īt pyrms "akys", ka "ā" i "a" pyrmiejuo kuortūšonā sakreit, a "b" pyrmiejuo kuorteibā ira pirms "k". Leidzskani (pīmāram, "Cc" i "Čč" voi "Ll" i "Ļļ") ir atškirami pyrmiejā kuortūšonā. Sekundarajā parādavuošonā īvāroj atškireibys eisū i gorū patskaņu vydā, bet ignorej atškireibys storp lelajim i mozajim burtim. Par tū "ābele" īt pirms "ābelē", ka primarajā parādavuošonā tī vuordi naatsaškir. Terciaruo parādavuošona atškir lelūs nu mozajim burtim - ābele kai sygys lītvuords atsaškir nu pavuordes vai nūsaukuma "Ābele" (vuordi ar lelajim burtim ir līkami prīškā).
Vuocu volūdā sekundaruo parādavuošana ir starp "Aa" i "Ää", "Oo" i "Öö, "Uu" i "Üü". Krīvu volūdā - starp "Ee" i "Ëë". Algoritms, kū lītoj volūduos, kur ir sekudaruos atškireibys burtu vydā ir taids:
- Saparādavoj vuordus piec jūs primaruo atškireibu (nasaverūt iz umlautim, garuma zeimem, i citom sekundarom atškireibom, kai i iz burtu lelumu ("ābele" īt pyrms "aka"; primaruos atškireibys najem vārā, voi tei ir "ābele" voi "abele")
- Tūs vuordus, kam nav primaruo atškireibu, parādavoj piec sekundarom atškireibom, verūtīs iz umlautim i garuma zeimem ("ābele" īt pyrms "ābelē")
- Tūs vuordus, kam nav primaruo i sekundaruo atškireibu, parādavoj piec burtu leluma (pīmāram, "Ābele" īt pyrms "ābele").
Inversais parāds[pataiseit]
Volūdnīceibā nūder vēļ vīns vuordu parāds - inversais parāds, kimā iz vuordim verās nu ūtra gola, i tod parādavoj piec alfabeta. Tod vuordi ar vīnaidom golūtnem i vīnaidim pīdēklim stuov sūplok. Pīmāram, vysi vuordi, kam nominativā ir izskane -eiba byus vīgli atrūnami. Kairajā stabeņā dūti inversuo parāda pyrmī latgaļu vuordi, kas beja atrūnami lelā tekstu korpusā (latgola.lv komentūs). Vydus stabeņā dūts fragments iz vydus, kur sūplok stuov daudz laika apstuoklinīku. I lobajā stabeņā dūti inversuo parāda piedējī latgaļu vuordi.
a ... ... aba šūgod atsagrīž divdaba kod naatsagrīž kaba nakod juopīgrīž atrībeiba jebkod atgrīž darbeiba nikod apsasprīž sadarbeiba nazkod apguož īdarbeiba vysod nūlauž vardarbeiba tod snauž bezdarbeiba taitod izapauž seceiba dzērd juoizapauž garlaiceiba raud īgryuž reiceiba dūd atgryuž ... nadūd ... ...
Secynuojumi[pataiseit]
Latgalīšu volūdai ir lela morfologiskuo boguoteiba - vuordim ir lūcejumi, kas puormaina jūs galūtnis. Ira ari metatoneja - patskani mainuos radnīceigu vuordu formu saknē (golds - gaļdeņš, nest - nasu, vāza - viezeņa, pyrmais - pirmeigs). Vuordineicā bīži roksta vīn pamata formu (nanūsaceibu nest a na nasu; raksteit a na rokstu). Deļ tuo cylvākam, kurs nazyn latgaļu metatonejis eipateibu, var byut gryutumi atrast vuordu vuordineicā - rokstu ir juomeklej pi vuordim, kas suocās ar ra-.... Latgalīšu volūdys vuordus nabyutu logiski parādavuot kai arabim (najemt vārā patskanus), i par tū tī gryutumi ir juopīcīš.
Latgalīšu volūdā navarim bez dūmuošonys puorjemt tuos sekundaruos atškireibys, kas pastuov, pīmāram, latvīšu voi vuocīšu volūdā - par tū, ka patskanu mejis latgaļu volūdā ir sovpateigys. Latgalīšu volūdys datorizaceja vēļ nav daguojuse da tam, kab byutu datoru bibliotekys ar standarta kolacejis algoritmim, kai tys ir latvīšu, krīvu i vuocīšu volūdom. Vēļ nav zynoms, voi latgaļu volūdā vajadzeigys sekundaruos atšķireibys starp eisajim i garajim burtim. Pīmāram, voi "a" i "ā" atsaškir primari voi sekundari. Pīmāram, voi vuorda "gods" formys goda i godā byutu juoroksta sūplok, a godadīna piec jū obadvieju. Voi ābļavuot(ēvelēt) ir alfabetiskai pyrms vuorda acteņa? Voi burti "i" i "y" atsaškir primari voi sekundari? Vysi tī vaicuojumi gaida sova atsacejuma. Varim vīn minēt, ka tuos metatonejis, kur "y" bīži puorīt iz "i", pīmāram, cylps - ciļpeņš, styprs - stiprinīks, varātu byut vīns nu īmeslim, deļ kuo latgaļu volūdā burti "i" i "y" ir atrūnami alfabetā sūplok, bet cytuos volūduos (anglīšu, franču, vuocīšu) "y" ir pošuos alfabeta beiguos pyrms "z".
Nūruodis[pataiseit]
- "java.text.RuleBasedCollator" - Javys klase, kas ļaun taiseit sovus parādavuošonys algoritmus, kas atsaškir nu standarta lokalizaceju (pīmāram, lejislatvīšu(lv), angļu(en)).


text:
20 godu symts
Laika skaiteišonys zeimeibā 20 godusymts irā laikavyds, kurs suocēs 1901 godā i tuoļuojuos da 2000 godam (īskaitūt) pa Gregora kaleņderam.
Nūtikšonys[pataiseit]
07.02.1922.gods. Istodišonys Sapuļcys sēdē nūteik Satversmys ūtrys dalys apsprīsšona. Par deputata F.Kempa prīšklykumu pi 115.panta, kas nūzeimej latvīšu volūdu, kai vaļsts volūdu ("pi kam Latgolys apgabalā par oficialu volūdu teik skateita latgaļu vītruna") balsoj tikai 18 cylvāki un jis nateik pījamts. Latgaļu parteju puorstuovi blokej Satversmys ūtrys dalys pījimšonu.


text:
Eisynuojumu saroksts
Materials nu Vikipedeja
(Puoradresēts nu Eisynuojumi)
A[pataiseit]
- APN - (anglīšu Access Point Name) - datu puorlaidis daīmys punkts
L[pataiseit]
- leidz. - leidzeigai
- LPI (latvīšu Latgales pētniecības institūts) - Latgolys tiemiešonys instituts
- LR - Latvejis Republika
- LRAA (latvīšu Latgales reģiona attīstības aģentūra) - Latgolys regiona raisteibys agentura
- LRRA - Latgolys regiona raisteibys agentura
- ltg - Latgola; latgaļu volūda
- LTG - Latgola; latgaļu volūda
- LTI - Latgolys tiemiešonys instituts
- lv - Latveja; Latvejis vaļsteiba; latvīšu volūda
- LV - Latveja; Latvejis vaļsteiba; latvīšu volūda
- LVC - Latgaļu volūdys centrys
P[pataiseit]
- PR (anglīšu Public Relations) - ļaudyskuos saitys


text:
Horoskops visam mūžam
Skatoties, cik ļoti cīņā pēc klikšķiem atkal sāk pieaugt portālu cieņa pret stulbumu (horoskopi, homeopātija, citplanētieši), šķiet, ka vajag to visu lietu izbeigt. Lūdzu, piedāvāju jums vecu, bet ellīgi patiesu horoskopu visai atlikušajai dzīvei. Izlasiet un liecieties mierā.
Lai gan latgaliski un vecs, tas manos apcirkņos mētājās labu laiku. Pārpublicētā veidā ir atrodams kādā kafejnīcā Daugavpilī, daudzviet internetā un vēl šur tur. Fails uz mana servera ir jau kopš 2004. gada, bet publicējis blogā neesmu. Atkārtošana – zināšanu māte.
Auns (Vucins)
Var byut lobi dakteri. Labi õrstei nu pohmeļa. Puišim pateik meitas a meitom puiši. I lobõk vairõk. Drusku slinki a cyti cīši strodeigi. Ka vāg, labi pļaun sīnu. Bīži īdzer, tod vysi ir draugi. Ļūti lobi cilvāki.
Vērsis (Teļš)
Pateik daudz runot. Īpaši, kad pylna sirds sazakrojuse. Nabogi. A citi otkol cīši bogoti. Itīm cilvākim gūvs vīnmār atdūd vysu pīnu. Arī poši nav skūpi. Par tū, ka dzāroji, bet cīši lobi cylvāki.
Dvīņi (Vui cik daudz)
Troki mīreigi cilvāki. Ilgi dzeivoj par tū, ka cīši meilej īdzert. Vairõk dzeijvoj pa mõjom, a cyti otkoln zyrgā jõj apleik. Tur daudz lūpu- suņu, kaču, vystis ari cytaidis reimys. Itīm cylvākim vysi lobprot dūd iz poroda par tū, ka cīši lobi cylvāki.
Vēzis (Pūra trokīs)
Itīm cylvākim nikod nav žāļ. Jautri cylvāki, cīši leli dzāroji, tī kuri prūt dzīdot … kuri naprūt, toža. Pateik cytim vysu kū dõvynõt a reizem poši kai dõvonas. Strodeigi, leli buļbu laseitõji i runkuļu pliesieji. Cīši leli dzāroji, bet lobi cylvāki.
Lauva (Strāšnīs)
Cīši smaideigi i cīši taupeigi a cyti otkol nā. Daudz dzer ola a kas nadzer tī dzer pīna. Napateik, ka cyti troki palīk. Bīži sapynūs radz pavasari. Pēc tam skrīn iz krūgu olu dzert par tū, ka leli dzāroji, bet gora stypri i lobi cylvāki.
Jaunava (Bõba)
Cīši korteigi cylvāki a cyti otkol nā. Vysu labi acacerās. Vīnmār zyna, kur batviņi sastateiti a kur būrkõni. Acacerās ari kur īprīkš nūslēpe buteļi, par tū ka cīši pateik īdzert. Vyspor leli dzāroji. Jīm bīži īt cīmeņi par tū ka cīši lobi cylvāki.
Svari (Spaņs)
Cīši gudri cylvāki a cyti otkol tikai smuki. Bīži vysu kū jūceigu izdūmoj. Ka smejās – vysa sāta skaņ. Labi guni kur i ēst taisa. A cyti daudz ād poši. Cīši draudzeigi, par tū ka leli dzāroji, bet ļūti lobi cylvāki.
Skorpions (Rupucs)
Puiši kori uz meitom a meitas uz puišim. Tī kas gudri, gotovi zvaigznes saskaitēt a tī kas nav gudri tī nā. Meitom pateik pučis a puišim ols. Godos arī ūtraižõk. Vyspõr itī cylvāki cīši meilej īdzert. Kod iz pohmeļa sõp golva nūzaspļaun i palīk vīglõk. Kai soka, kū tu lobam cylvākam padareisi.
Strēlnieks (Metiejs)
Cyti mienessierdzeigi a cyti otkol nā. Leli runõtoji i leli strõdotõji. Kod võrej sīru, vīnmār saīt. Gondreiž. Kod võrej olu, saīt vīnmār. Troki pateik bučoitīs, bet tikai tod, kod nav cīši pīdzāruši. Dvēselē cīši lobi cylvāki, koč i dzāroji.
Mežāzis (Ragains)
Daudz draugu koč i moz naudys. A cytim otkol daudz naudys. Pateik daudz ēst. Garšoj buļbu blīni. A kam nagaršoj, tod švaki. Itīm cylvākim sātā vīnmār ir ols, par tū ka poši ir leli dzāroji, bet ļaudis runoj, ka cīši lobi i uztycami cylvāki.
Ūdensvīrs (Žbaņķeļs)
Lels dzārojs, bet lobs cylvāks. Kai bolūdeits. Moz ād. Cyti moš i daudz ād. Cīši sirsneigi. Lelõlo daļa ir tīvi. A cyti nav. Ka jīm stõsteisi sovas bādas, jī saprūt. A ka stõsteisiprīkus, jõnas buteļa. Itī cylvāki ir mõņticeigi. Bet kai īdzer vyss ir labi.
Zivs (Osoka)
Cīši gleiti cylvāki, bet na vysi. Ir leli mõkslinīki. A kuri taidi nav, tī ļūti strodeigi. Cyti ir leli gulātoji. Cyti leli doncoitõji, par tū ka daudz dzer. Bet kūtu padareisi – ļūti lobi cylvāki.


text:
Latgali aba latgalīši – baltu etniskuo grupa, dzeivojūša pa lelumam Latvejis teritorejā i runojūša pa lelumam latgaļu volūdā. Raksteitūs olūtūs (kai Let'gola) pīmynāti jau XI godusymtā. Viesturiskai aizjēme plotuokys teritorejis i aiz šudinejūs Latgolys rūbežu (Drysys, Sebeža, Pītuolovys, Modyunis, Olyuksnys, Guļbinis, Cāsu, Valkys, Īlyukstis, Jākubmīsta apleicīnēs), kuramuos niule lelā mārā asimilāti. Pīsadaleja vokorlatvīšu aba baļtīšu volūdys atsarasšonā. Viesturē tradicionalai saukti par latgalim aba latvīšim (izškireibā nu kūrzemnīku i zemgalīšu,
kurūs da XVII gs. par latvīšim nasauce).
Niulejuos Latgolys latgali vysulobuok izglobuojuši nu senejūs latgaļu puormontuotū volūdu i kulturu da poš XX godusymtam, tok piec 1917 gods deļ politiskuos apmīgšonys (latvīšu
šovinistu i krīvu rusifikatoru realizātuo etnocida) bejuši padūti krušai asimiļacejai: lela daļa latgaļu par varis īsaliejuse latvīšu tautys formiešonā, vēļ daļa – puorsakrīvuojuse.
Pošatmane i statussLabot
Latgaliski rokstūšī i runojūšī latgali sevi parostai[1] īskaita par atseviškys, sovpateigys kulturys pīstuovim i saprūt sovys volūdys izškireibu nu vokorlatvīšu aba baļtīšu volūdys. Tok deļ viesturisku i politisku īmešļu latgaļu kai baltu etniskuos grupys statuss Latvejis Republikā vysod bejs oficialai nanūsaceits.
Myuslaikūs tī latgali, kurī beiguši latvīšvolūdeiguos školys[2], parostai politiskā zinē sevi daskaita pi „latvīšu tautys” kai Latvejis vaļstiskū pamatu sataisūšuos „pamatnacejis”.[3] Tamlaikam tī latgali, kurī beiguši krīvvolūdeiguos školys, cieški seve nadaskaita pi „latvīšu tautys”. Jī parostai viņ pastreipoj sovu etniskū pīdareibu Latgolys regionam i iz tīseibu lītuot krīvu volūdu verās caur praktisku īdeveigumu. Taidu pasavierīni vadynoj fakts, ka deļ ideologisku īmešļu (etnocida politikys tradicejis) Latvejis školu programuos īslāgts cīši moz informacejis ap Latgolu i latgalim.
Latvejis vaļsteibys oficialuos institucejis vys ignorej latgaļu volūdys statusa (i kūpā ar jū – latgaļu ideņtiteta pīzeišonys i izglobuošonys) vaicuojumu.[4] Tys radejs „nūbūrtuo skrytuļa” efektu: vaļsteibys pasivumu latgaļu vaicuojumā pošeigai izlītoj tī politiskī spāki, kurī ceikstīs par krīvu volūdys lītuojuma i Krīvejis politiskuo īspaida palelynuošonu Latvejā. Itaidu prokrīvyskūs spāku darbeibu otkon Latvejis vaļsteibys pīstuovi (volūdu politikys formātuoji) nūruoda kai attaisnuojumu sovam pasivumam i vys tuoļuok nasper nikaidu byutysku sūļu, kab latgaļu diskriminiešona beigtūs. Tuo rezultatā jau vaira kai 20 godu Latvejis Republika apmīdz Latgolys pamatdzeivuotuoju – latgaļu – vysāciļvieciskuos tīseibys iz vareibu vuiceit sovim bārnim sovu volūdu vaļsteibys apmoksuotā školā i dabuot nu vaļsteibys informacejis sovā volūdā.[5]
Skaits i paplateibaLabot
Volūda i raksteibaLabot
Etnonims (pošpasauka)Labot
Viesturis olūtūs latgali (Letgola) niulejuos Latgolys teritorejā pyrmū reizi pīmynāti XI gs. Nestora krīvu kronikā.[6]
Da XVI godusymtam apzeimīni latgaļs i latvīts lītuoti kai sinonimi[7] i par latgalim-latvīšim saukti viņ Daugovys lobuos molys dzeivuotuoji, t. i., tī, kurī beja šudiņdīnys Latgolā i Vydzemē. A Daugovys kairuos molys (niulejuos Kūrzemis i Zemgolys) dzeivuotuoju par latvīšim nasauce.[8]
EtnogenezeLabot
ViestureLabot
Nūruodis i olūtiLabot
- ↑ Publikacejis, valeimys runys, škārsteikla dūmu meiti, apklausys, iņtervejis ekspedicejuos i tt.
- ↑ Latvejis vaļsteibys realizātuo etnocida rezultatā vuiceibys latgaļu volūdā Latgolys školuos da golam nūlīgtys 1934 godā i nu tuo laika navā atjaunynuotys.
- ↑ Taidys daskaiteišonys golvonuos īmeslis:
a) saprasme ap latvīšu ideņtiteta nadrūsū i gražeigū stāti krīvu volūdys ekspaņsejis i Krīvejis politiskuo īspaida fonā;
b) „latvīšu” vuorda tradicionaluo damāruošona i vokorlatvīšim (baļtīšim), i latgalim;
c) latgaļu volūdys nalītuošona školu programuos;
d) vokorlatvīšu (baļtīšu) volūdys vaļstiskais statuss i ar jū sasītais volūdys ekonomiskais prestižs (školā izavuiceitū vokorlatvīšu volūdu latgali saprūt kai paleigu augstuokam dzeivis leidzīņam dasnēgt).
- ↑ [1]
- ↑ [2], [3], [4]
- ↑ [O. Breidaks] A. Breidaks "Ievads baltu valodniecībā." 1 d., [Daugpiļs], 1998
- ↑ Sinonimiskī varianti: latgali, letgali, lotgali, leti, lati, lotavi i ct.
- ↑ [O. Breidaks] A. Breidaks "Ievads baltu valodniecībā." 1 d., [Daugpiļs], 1998


text:
Pīterpiļs
Pīterpiļs aba Pīterburga, aba Sanktpeterburga — mīsts pūstumvokoru Krīvejā, Nevys upis greivā pi Baļtejis jiuru Suomu leiča, Leningrada apgabaļa centrys, ūtrais pa lielumam Krīvejis mīsts (piec Moskovys).
Pīterpiļs XVIII godusymtā suokta stateit kai Krīvejis golvysmīsts suomugru tautu apdzeivuotā teritorejā. Nu XVIII gs. vys augūšuo mīsta dzeivuotuoji pa lelumam krīvvolūdeigi, i pīterpilīšu skaits niule puorsniedzs jau 4 milijonus. XIX gs. beiguos i XX gs. suokuos Pīterpilī apsadzeivuoja leluoks skaits latgalīšu, i nu 1879 da 1917 godam Pīterpiļs beja svareigs latgaļu nacionaluos atmūdys centrys.
Mīstam sova gaisūsta (Pulkova), jiuru ūsta (pi Suomu leiča) i upis ūstys (pi Nevys greivys). Izraisteita mašinindustreja, malnuo i kruosojuo metalurgeja, kimejis, vīgluo, puortykys i poligrafejis industreja. Nu 1955 g. mīstā dorbojās metra. Pīterpiļs irā Krīvejis zineibu akademejis centrys, mīstā daudzi zineibys īstotu, 43 augstškolys (jūs vydā – universitets, konservatoreja). Dorbojās 16 profesionalu teatru (zemeiguokī – operys i baleta, dramys), lelys bibliotekys (Nacionaluo biblioteka, Zineibu Akademejis biblioteka), 43 muzeji (zeimeiguokī – Ermitažs, antropologejis i etnografejis, zineibys i tiemiejumu). Pīterpilī nu 2008 gods dora Krīvejis konstitucionaluo tīsa.
Pīterpiļs XVIII godusymtā suokta stateit kai Krīvejis golvysmīsts suomugru tautu apdzeivuotā teritorejā. Nu XVIII gs. vys augūšuo mīsta dzeivuotuoji pa lelumam krīvvolūdeigi, i pīterpilīšu skaits niule puorsniedzs jau 4 milijonus. XIX gs. beiguos i XX gs. suokuos Pīterpilī apsadzeivuoja leluoks skaits latgalīšu, i nu 1879 da 1917 godam Pīterpiļs beja svareigs latgaļu nacionaluos atmūdys centrys.
Mīstam sova gaisūsta (Pulkova), jiuru ūsta (pi Suomu leiča) i upis ūstys (pi Nevys greivys). Izraisteita mašinindustreja, malnuo i kruosojuo metalurgeja, kimejis, vīgluo, puortykys i poligrafejis industreja. Nu 1955 g. mīstā dorbojās metra. Pīterpiļs irā Krīvejis zineibu akademejis centrys, mīstā daudzi zineibys īstotu, 43 augstškolys (jūs vydā – universitets, konservatoreja). Dorbojās 16 profesionalu teatru (zemeiguokī – operys i baleta, dramys), lelys bibliotekys (Nacionaluo biblioteka, Zineibu Akademejis biblioteka), 43 muzeji (zeimeiguokī – Ermitažs, antropologejis i etnografejis, zineibys i tiemiejumu). Pīterpilī nu 2008 gods dora Krīvejis konstitucionaluo tīsa.
This is an excerpt from the article Pīterpiļs from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Meandra
Meandra (anglīšu: meander, krīvu: MeaHдp, latvīšu: meandra) — vīnmuks cylpa atmejis upis leikums. Pasauka cālusēs nu dyžan leikumojuos Leluo Meņderesa upis (Mozazejā, niulejuos Turcejis teritorejā) senejuos pasaukys greku volūdā — Mejándros (Maίavδpoς).
Meandrys soveigys leidzonaiņu upem. Juos atsarūn, upis iudiņa viersejom straumem graudojūt upmalis stuovonū, īdubušū daļu, a dzilīnis straumem nosojūt nūsādys car upmalis lāvū, izcylū daļu. Kod pasadora lels cylps, juo vysušauruokajā vītā upe cieški puorgrauž taisnuoku ceļu, pamazdama vacupi.


text:
Daugpiļs
Daugpiļs — mīsts Latgolys dīnavydūs pi Daugovys. Pats lelais mīsts Latgolā, ūtrais pa lelumam mīsts (piec Reigys) Latvejis Republikā. Latgolys regiona ekonomiskais i vuiceibys centrys, vīns nu diveju (sūpluok Rēznis) golvonūs Latgolys kulturys centru, Daugpiļs nūvoda administrativais centrys.
Puslopu ruodeklis
Pasaukys[pataiseit]
Dynaburgs[pataiseit]
Dynaburgs ira Daugpiļs mīsta viesturiskuo oficialuo pasauka nu XIII da XIX g., cālusēs nu vuocīšu volūdys.
Ar vuordu Dünaburg vuocīšu volūdā viesturis olūtūs suokta apzeimuot myurine piļs, kuru Livonejis ordyna magistrys Ernsts fon Ratsenbergs (Ernst von Ratsenberg) 1275 g. pastateja latgaļu piļs Naujinis vītā i kuru īskaita par Daugpiļs mīsta suokom.
Dynaburga vuords vuocīšu volūdā, taipoš cytuos volūduos (puoļu: Dyneburg, krīvu: ДиHaбypr) Daugpilei apzeimuot oficialai lītuots da poš 1893 g., kod cara vaļdeiba mīsta puorsauce par Dvinsku (ДBиHck), a runuvolūdā – vēļ i XX gs. suokuos.
Vītejuos baltu volūduos (latgaļu, lītaunīku) tradiceigai lītuota senejuo mīsta pasauka Daugpiļs, Daugpilis. Juos ciļme taipoš varātu byut skaidrejama ar vuocīšu vuorda Dünaburg ītaku.
Borisoglebskys[pataiseit]
Borisoglebskys (krīvu: Бopиcorлeбck) — laiceiguo Daugpiļs pasauka nu 1656 da 1667 g.
Daugpiļs tai puorsauce piec tuo, kod 1656 g. jū aizjēme Krīvejis cars Aleksejs Mihailovičs. 1667 g. Krīveja atdeve Daugpili atpakaļ Puolejai, i mīstam otkon atjaunynuota pyrma tuo bejušuo pasauka – Dynaburgs (puoļu Dyneburg nu vuocīšu Dünaburg).
Cytys pasaukys[pataiseit]
Oficialuo pasauka latvīšu volūdā – Daugavpils.
Pasauka cytuos volūduos:
- latgaļu: Daugpiļs
- latgaļu: (poetiskuo pasauka) Dveiņuva
- lītaunīku: Daugpilis
- krīvu: ДayraBпилc, ДBиHck
- boltkrīvu — Дaўraўпiлc; ДзBiHck
- puoļu: Daugavpils, Dyneburg
- vuocīšu: Daugavpils, Dünaburg
- suomu — Väinänlinna
Viesturiskuos i sūpluokuos pasaukys:
Geografeja[pataiseit]
Vīta i reļjefs[pataiseit]
Daugpiļs irā Latgolys dīnavydūs, pi leluokuos Latgolys upis — Daugovys, natuoļ nu Lītovys i Boltkrīvejis rūbežu. Mīsta teritorejā nazcik azaru: Lelais Strops, Šyuņs, Gubišče, Mozais Strops i cyti.
Daugpiļs geografiskuos koordinatys:
- 55° 53′ 0″ N (55,883333° N), 26° 32′ 0″ E (26,533333° E)
Atostumi nu Daugpiļs:
- Lītovys rūbežs – 25 km;
- Boltkrīvejis rūbežs – 33 km;
- Aglyuna — 52 km;
- Preili — 58 km;
- Leivuons — 61 km;
- Rēzne — 90 km;
- Krīvejis rūbežs — 120 km;
- Viļne — 214 km;
- Viļnis gaisūsta — 219 km;
- Reiga — 229 km;
- Reigys gaisūsta — 232 km;
- Minskys — 250 km;
- Vicebskys — 250 km;
- Sanktpeterburga — 538 km;
- Moskva — 845 km.
Klimats[pataiseit]
Klimats Daugpilī leidzeigs kai cytur Latgolā i koņtinentaluoks kai cytūs Latvejis regionūs. Vysuzamuokuo Daugpilī registrātuo temperatura beja — 43° C, vysuaugstuokuo +36° C.
Demografeja[pataiseit]
Dzeivuotuoju skaits[pataiseit]
Etniskais sadors[pataiseit]
Daugpiļs dzeivuotuoju lelumam (>80%) dzymtuo volūda irā krīvu. Kasdīnā krīvyskai runoj na viņ krīvi, a i boltkrīvi, ukraini, puoli, žydi, taipoš lela daļa latgaļu. Cyti latgali kasdīnā runoj latgaliskai voi latvyskai.
Daugpiļs etniskūs latgaļu puorsakrīvuošonu XX godusymtā vadynuoja, nu vīnys pusis, sovetu rusifikacejis politika i lelī krīvvolūdeigūs ļaužu imigracejis māri, nu ūtrys pusis, latvīšu diskriminejūšuo nūstota pret latgaļu kulturu. Itei nūstota atsaroda deļ XX gs. 20-tūs i 30-tūs godu mononacionalizma propagandys, pasastyprynuoja K. Ulmaņa autoritaruo režima laikā i tuoļuojuos da poš XX godusymta beigu.
Nu šudīņdīnys Daugpiļs dzeivuotuoju latgaļu irā apmāram 15% (~16 tyukstūšys), tok latgalisku ciļmi tur labtik leluoks procents daugpilīšu.
Viesture[pataiseit]
- XII gs. — viesturis olūtūs pīmynāta senejūs latgaļu piļs Naujine (Novena).
- 1275 g. — Livonejis ordyna magistris Ernsts fon Ratsenbergs (Ernst von Ratsenberg) latgaļu piļs Naujinis vītā suoc stateit myurini pili - Dynaburgu (Dünaburg). Itū godu īskaita par Daugpiļs mīsta īstateišonys godu.
- 1277 g. — lītaunīku kunigaikštis Traideņs (Traidenis) kreit viersā Dynaburgam.
- 1312 g. — lītaunīki aizjam i iznycynoj Dynaburgu.
- 1313 g. — Livonejis ordyna magistrys Gerhards fon Jorke (Gerhard von Jorke) atjaunynoj Dynaburgu.
- 1403 g. — lītaunīku kunigaikštis Vītauts (Vytautas) kreit viersā Dynaburgam i jū iznycynoj. Vuocīšu brūninīki atdaboj piļs i jū atjaunynoj.
- 1418 g. — lītaunīku kunigaikštis Vītauts otkon kreit viersā Dynaburgam i jū nūdadzynoj.
- 1481 g. — Krīvejis kunigaits Ivans III aizjam Dynaburgu i jū iznycynoj.
- 1559 g. — Dynaburgu par 700 000 daļderu īmej Puolejis kieneņam Zigizmundam II Augustam.
- 1561 g. — Dynaburgs teik par Inflaņtejis centru.
- 1577 g. — Ivana Borguo vodomi krīvu karapulki iznycynoj Dynaburgu. Pili atjaunynoj cytā vītā - 18 km zamyn pa Daugovu pi Šyuneicys ītakys Daugovā.
- 1582 g. — Dynaburgam daškiertys Magdeburga tīseibys (mīsta tīseibys).
- 1625 g. — jezuitu kleštors īstota Dynaburgā školu, ite pyrmuo škola Latgolā.
- 1626 g. — švedu kieneņš Gustavs II Adoļfs rauga aizjiems Dynaburgu, a Smolenska karaviersinīks Aleksandrys Goņsevskis nūgrīž viersākritīni.
- 1656 g. — Dynaburgu aizjam Krīvejis cars Aleksejs Mihailovičs.
- 1656-1667 g. — Dynaburgu puorsauc vuordā Borisoglebskys (Бopиcorлeбck).
- 1667 g. — Krīveja atdūd Dynaburgu Puolejai.
- 1772 g. — Dynaburgu daškir Krīvejai.
- 1794 g. — Kosciuškys sasaceļšonys laikā puoļu sasacāluoji, vodomi generala Oginska, īkreit Dynaburgā i nūdadzynoj jū da pamatu.
- 1810 g. — Dynaburgā pastateita jauna pyrmuos klasis styprūtne, kam Napoleona Bonaparta karapulki īkreit Krīvejā.
- 1812 g. — piec garu ceikstīņu Napoleona armeja aizjam i nūdadzynoj styprūtni.
- 1813 - 1827 g. — styprūtnis stateiba suocama nu jauna.
- 1826 g. — suokts stateit Jaunais Forštats.
- 1831 g. — Greiva daškierta Daugpilei (Vitebska gubernejai), tok par 18 godu deļ nazynomu īmešļu daškierta atpakaļ Kūrzemis gubernejai.
- 1833-1841 g. – pastateita Daugpiļs sorgdamba.
- 1849 g. — Greiva otkon atškierta nu Daugpiļs.
- 1855 g. — Pīterburgā apstyprynoj jaunu Dynaburga raisteibys planu, kurymā paradzāts stateit niulejū Daugpiļs Jaunstateibys (HoBoe CTpoeHиe) rajonu.
- 1856 g. — Jaunstateibā pastateita dzeļžaceļa vagonu remontdareitova (šudiņ - pasajāmums Lokomotivs).
- 1858-1861 g. — pastateita dzeļžaceļa lineja Reiga-Dynaburgs — pyrmais dzeļžaceļš Latgolā
- 1861 g. — atdareita dzeļžaceļa lineja Reiga-Dynaburgs.
- 1860-1862 g. — caur Dynaburgu stateita dzeļžaceļa lineja Pīterburgs-Varšova.
- 1893 g. — pa Krīvejis imperatora Alaksandra III riedejumam Dynaburga puorsauc vordā Dvinsk (ДBиHck).
- 1893 g. — pastateita Martina Lutera ļutaru bazneica.
- 1902 g. — pastateita Sv. Marejis katuoļu bazneica.
- 1905 g. — pastateita Borisa i Gleba pravoslavu katedrale.
- 1920 g. — Dvinsku puorsauc vuordā Daugavpils — ite senejuo latgaļu pasauka, damāruota latvīšu volūdai.
- 1935 g. — atdareits tylts nu Daugpiļs iz Greivu — pyrmais Baļtejis vaļsteibuos tārauda tylts.
- 1937 g. — pastateits Vīneibys noms.
- 1953 g. — Greivu otkon daškir Daugpilei.
- 1959 g. — centrā pastateits pyrmais Daugpilī pīcstuoviņs kuorms.
- 1959 g. — īstateita Kimiskuos škīznys taiseitova, jei pasadora par vysuleluokū taiseitovu Latvejis SSR teritorejā.
- 1961 g. — aizsuokta Daugpiļs Kryžu rajona stateiba.
- 1965 g. — Esplanada rajonā pastateits pyrmais Daugpilī deveņstuoviņs kuorms.
- 1989 g. — dabeigts stateit Vīneibys tylts.
Slavvītys[pataiseit]
Arhitekturys pīminiekli:
- Daugpiļs styprūtne
- Jumprovys Marejis (Dīvamuotis) bezvaineiguos ījimšonys Romys katuoļu bazneica
- Sv. Pītera i Puovula Romys katuoļu bazneica
- Martina Lutera evaņgeliskuo ļutaryskuo bazneica
- Borisa i Gleba pravoslavu katedrale
- Aleksandra Nevska pravoslavu bazneica
- Dīvamuotis gluobis pravoslavu bazneica
- Daugpiļs sinagoga
- Daugpiļs nūvodtēmis i muokslys muzeja kuorms, jugendstiļs
- Vīneibys noms
Vuiceibys i kulturys īstoti:
Sporta īstoti:
Partnermīsti[pataiseit]
Nūvodnīki[pataiseit]
Daugpilī dzymuši:
- Eigims Rihards — zeimeigs Latgolys politiks
- Fiteļbergs Gžegožs (Grzegorz Fitelberg) — puoļu dirigents i komponists, Mlada Polska bīdrys
- Kuks Abrahams Izāks (אברהם יצחק הכהן קוק) — pyrmais aškenazu golvonais rabins Britu Palestinā
- Lauskys Vaļds — zeimeigs Latgolys politiks
- Mihoelss Salomons (שלמה מיכאָעלס, CoлoMoH MиxaйлoBич Mиxoэлc) — žydu teatra režisors
- Ragiņs Vladidslavs (Władysław Raginis) — Puolejis 2 pasauļa kara varūņs (Virtuti Militari)
- Rotko Marks (Mark Rothko) — pasaulī izslivs tapātuojs, abstraktuo ekspresionizma klasiks
- Rubiks Aļfreds — Latvejis viesturē zeimeigs politiks
- Semjonova Uļjana — izslyvuse basketboliste
- Svanevičs Stanislavs (Stanisław Swianiewicz) — puoļu ekonomists i viesturnīks
Dzymuši cytur, Daugpilī vuicejušīs, dzeivuojuši, darejuši:
- Ben-Jehuda Eliezers (אֱלִיעֶזֶר בֶּן-יְהוּדָה) — myuslaiceiguos žydu volūdys (vaļstiskuos volūdys Izraelī) atjaunynuotuojs
- Raiņs — vysuzeimeguokais latvīšu ailinīks, rakstejs i latgaliskai
- Rancāne Anna — ailineica, vīna nu vysulobuokūs latgaļu liriku
- Seile Valereja — latgaļu vuiceibys dareituoja, Latgolys vuiceibys raisteibys vadynuotuoja
Galereja[pataiseit]
-
-
-
-
Daugpiļs. Vierīņs iz Sv. Pītera i Puovula Romys katuoļu bazneicys
-
-
-
-
Teiklavītys[pataiseit]
- http://www.flashearth.com/?lat=55.883333&lon=26.533333&z=15&r=0&src=ggl
- http://maps.google.com/maps?ie=UTF8&z=11&ll=55.897261,26.572495&spn=0.260252,0.63858&t=h&om=1
- http://tools.wikimedia.de/~magnus/geo/geohack.php?params=55_53_N_26_32_E_region:LV_type:city
- http://www.mapsengine.com/daugavpils/?lang=1&dl=


text:
SVĀTŌS GIMENES SVĀTDĪNE
Kungs, dabasu un zemes Dīvs, šajā godā, kas tagad beidzās, asam sanōkuši, lai kūpā dzērdātu tū, kū Tu jau esi mums sacējis un soki otkon un otkon, lai kūpā varātu Tevi teikt un slavēt tik labi, cik myusu izpratne un spējas atļaun, lai kūpā varātu Tevi pīsaukt, lyudzūt, lai Tu mums dūd vīneigi tū, kū Tu vari dūt.
Mums vajag pīdūšonu par tom naaprokstami daudzajom lītom, kuras aizvadeitajā godā asam oplom darējuši, un gaismu tymā lelajā tymsā, kas ir ap mums un kas pylda šōs pādejōs goda stuņdes.
Mums vajag jaunu drūsmi un jaunus spākus paīt uz prīšku nu vītas, kur šūbreid asam, lai nūnōktu pi mērķa, kū Tu mums esi devis. Mums vajag daudz vairōk uzticeibas Tovim apsūlejumim, daudz vairōk cereibas par Tovu žālsirdeigū darbeibu, daudz vairōk mīlesteibas uz Tevi un myusu tyvōkū. Šī ir Jaunō Goda vēlejumi, kurus vīneigi Tu vari pīpiļdeit.
Šajā stuņdē esi veļreiz pi mums, veļreiz rōdi mums vysim un kotram atseviški, bet ka Tu esi ļūti tyvu un piļneigi drūši atbiļdēsi uz myusu lyugumim daudz lobōk, nakai tū īsadūmojam voi pat vēlejamēs. Un šajā vokorā esi ari pōr tim cylvākim, kas bez Tevis nazyna, kū dareit voi kur grīztīs.
Vīneigais patīsais Dīvs, kai Tu esi bejis pōr vysu pasauli, tai esi ari šūbreid un vīnmār. (K.Barts)
Pyrmajā svātdīnē pēc Kristus dzimšonas mes svynam Svātōs Gimenes: Jezus, Marijas un Jezupa - svātkus. Vysi šōsdīnas Svātū Rokstu lasējumi stōsta par tū, kai dzeivōt gimenes dzeivi tai, lai tei nakļyutu par škērsli saskarsmei ar Dīvu, bet teiši ūtraidi – lai tei kļyutu par svātdareišonas ceļu. Principā tū vysu var izteikt ar vīnu teikumu: „Mīļojit vīns ūtru!” Voi na par tū myusim ir runōjuši sv. Apostols Jōņs un sv. Augustins? Prūtams, tys ir ļūti pareizs aicynōjums, bet tam ir vīns tryukums: tajā nav nūrōdeits, kai tū eistynōt dzeivē. Un šū tryukumu myusim kompensej šosdīnas Evaņgelija lasējumi.
1. Mīlesteiba ir pateiceiga un īcīteiga.
Daudzajūs aizrōdejumūs, kurus dzēržam lasejumūs, var atrast kūpeigūs principus, kas stōsta, kaidai ir jōbyun mīlesteibai gimenē. Pyrmkōrt, mīlesteibai ir jōbyun pateiceigai un īcīteigai. Šom divom īpašeibom vīnmār ir jōbyun blokus, jo tōs ir vīna ar ūtru cīši saisteitas.
Gimenes dzeive ir pasaglōbšona nu vīntuleibas un tukšuma. Vacōki un jūs bārni nav laiveņas, kuras dzeives mežūneigī viļni mātoj uz vysom pusem pēc sovas patykas. Jī vysi ir vīna stypra kuģa pasažeri. Un jī vysi uz šō kuģa smogi strōdoj, un, pasateicūt kūpeigajai pīpyulei, nivīns nu jim naizkriss aiz borta un nanūsleiks. Tōpēc gimenes mīlesteibas golvonajai linijai ir jōbyun pateiceibai par vysu pōrejū asameibu. Tāvs, mōte un tu, bārns…, kod tu skotīs uz sovu gimeni, pīsavērs pa reizei Dīvam, čukstūt tikai vīnu teikumu: „Pasateicu Tev, Kungs, par tū, ka jī maņ ir”. Un byutu ļūti labi, jo tovu pateiceibu reizem sajustu ari vysi pōrejī tovas gimenes lūcekli.
Kuģi ir dažaidi… Daži nu tim – nasatricynojami kai kliņts, cyti laiž cauri yudini pa vysom molom un nasadūd tōli jyurā… Lai kai ari nabyutu, cikom kugis turīs vērs yudiņa – jō komanda ir drūšeibā. Īspējams, ka tova gimene nav ideala… Varbyut situacija ir taida, ka komanda ir gotova sasaceļt… Tūmār atcerīs – cylvāki nav eņgeli, un ari tu naesi eņgeļs! Esi īcīteigs! Bīži vīn ir tai, ka gimenes problemas nav radzamas vērspusē. Vyss līkās breiniškeigi, kai „Titanika” augstī borti, un grezni, kai tō myrdzūšī saloni. Atcerīs – reizem draudi nav gimenē. Var gadeitīs tai, ka dzeive jyusu ceļā nūliks aisbergus, kliņtis, yudiņa virpuļus un cytus slozdus… Naesi pōrōk pošpōrlīcynōts! Pat vysbreiniškeigōkī kugi ir sleikuši okeana dzeļmēs. Esi īcīteigs! Gimene – ti ir tikai cylvāki, un jī ir pakļauti kārdynōjumim, vōjeibom un kaisleibom. Natīsoj ōtrōs dusmēs, dūd ūtrū, un pat septeņdasmytū īspēju. Vīnmār atcerīs – jūs rūkōs ir tovs liktiņs.
2. Pīdūdūšō mīlesteiba.
Īcīteiba nūvad pi vīna nu golvonajim kūpeigōs dzeives principim – pi gataveibas pīdūt. Nazynu, kōpēc ir tik vīgli praseit nu cytim vairōk, nakai pošam nu sevis. Pat nazynūt kōpēc, mes tik vīgli apsavainojam un dusmojamēs, jo myusu cereibas nateik pīpiļdeitas…
Kristeigajai gimenei ir jōsaorientej uz cytu dzeives veidu. Apostols soka: „Kai Dīva izradzātī, …īsatērpit sirsneigā žālsirdeibā, laipneibā, pazemeibā, lānprōteibā un pacīteibā. Esit īcīteigi vīns pret ūtru un pīdūdit vīns ūtram, kod vīnam ir kū syudzētīs par ūtru: taipat, kai Kungs jums ir pīdevis, taipat ari jyus!”
Myusu sovstarpejom atteiceibom par „normu” nadreikst byut cyti cylvāki, bet tikai Dīva attīksme pret mums vysim. Cik daudz Dīvs mums pīdūd? Cik reizes mums pīdūd? Kaidus pōrkōpumus mums pīdūd? Jo Dīvs ir mums pīdevis, KAI un KŪ Jys mums ir pīdevis, taipat ari myusim ir jōpīdūd. Nav laimes bez pīdūšonas. Bez tōs myus nūsmacēs īdzymtais ļaunums. Tod jyus atcerēsitēs vysu slyktū, vysus aizvainōjumus „nu pasauļa īsōkuma” leidz šai dīnai. Un laime, kuru Dīvs mums dūd, aizīs mums garum, pat napīsaistūt jyusu uzmaneibu. Pateiceiba un īcīteiba nūvad pi pīdūšonas, un pīdūšona atteirej gimeni nu ļaunuma, taipat kai grāksyudze atteirej kotru nu mums nu grāka. Pīdūdit, kai Dīvs ir jums pīdevis.
3. Sovstarpeigums.
Kotrs nu mums zyna sovstarpeiguma principu: kai tu man, tai es tev. Ik reizes, kod mes tai dūmojam, myusim prōtā kaut kas slykts. Tys ir, jo es kaidam izdareišu kū slyktu, tod jys man ari atmoksōs ar tū pošu. Bet šys princips dorbojās ari ūtraidi. Pīdūšona atsamoksoj ar pīdūšonu. Kotrs tyvinīkam izdareitais lobais dorbs agri voi vālu atsamoksōs ar veļ lelōku lobumu.
Gimenē taidam pozitivam sovstarpeiguma principam ir jōkļyust par normu. Esi lobs pret cytim gimenes lūceklim tikai tōpēc, ka jī ir. Un jī vīnmār atbiļdēs tev ar napeļneitu un nasavteigu lobumu.
Sovstarpeiguma princips dorbojās vysūs gimenes dzeives leimiņūs. Tū var nūformulēt kai uzdevumu kotram gimenes lūcekļam: „Kū es veļ varu izdareit, lai vysi pōrejī byutu veļ laimeigōki, nakai jī jau ir?” Ryupejitēs par sovstarpejū laimi. Tei ir atkareiga nu myusu reiceibas. Gimenē nav nikō, kas byutu tikai „muns”, izjamūt dzeiveibu. Vyss pōrejais vysim gimenes lūceklim ir kūpeigs. Jo man ir mōte, tāvs, mōsa un brōļs, un jī nav „muni”, vyss pōrejais myusu gimenē ir „myusu”. Tys nav nikaids „komunisms”, bet vasalais saprōts un dabiskais leidzapastōvēšonas lykums, kuru Dīvs ir īrakstējis myusu sirdīs.
Un – pats golvonais: vysai mīlesteibai, īcīteibai, pateiceibai un pīdūšonai ir vīns vīneigs mērkis: dūt īspēju kotram nu gimenes lūceklim labi nūdzeivōt dzeivi un apsavīnōt ar Dīvu pādejā dīnā! Šū mērki mes nadreikstam pazaudēt nu redzeslūka. Gimene nadreikst byut par škērsli šō mērķa sasnēgšonai. Un gimenei ir jōbyun par golvonū paleigu šajā ziņā. Tai ir jōbyun kai kōpnem, kuras sapnī redzēja Jākubs. Ar vīnu golu gimenei ir styngri jōstōv uz zemes, bet ar ūtru tai ir jōsasnādz debesis.
Taida beja Jezus gimene. Taidom ir jōbyun ari myusu gimenem. Taidōs mōjōs napīdzymst ļaundari, un, jo reizem myusu vydā godōs pa kaidam „sapyvušam ōbuļam”, jo kur gon jūs nav, tod mums izadūs tū atteireit un atveseļōt ar myusu mīlesteibas spāku, kura pīdūd, ar īcīteibu izatur pret vōjeibom un vīnmār pasateic par vysu. (Nu portala www.katolik.ru)
Kas ir un kas nav kristeigō dzeive.
Kas es asmu? Cylvāks. Kas ir cylvāks? Pilats nūrōdēja uz Jezu – lyuk, cylvāks! Jezus dzeivē un personeibā radzam, kū, pēc Dīva prōta, nūzeimoj byut cylvākam. Voi Jezus identitatē golvonais beja tys, kū Jys darēja? Nā, golvonais beja jō atteiceibas ar Tāvu. Jys spēja vysu tōdēļ, ka beja Dīva Dāls. Identitati īgyust atteiceibōs. Cylvāks sovu Dīva īcarātū identitati īgyust atteiceibōs ar Kristu. Jezus sacēja: „Es jyus nasaucu par kolpim. Es jyus saucu par draugim.” Muna draudzeiba ir gondreiž vīneigais, kū Jezum munā vītā navar īdūt nivīns cyts. Kristeiga dzeive ir sova eistō „es” atklōšona, dzeivojūt kai Jezus draugam.
Popularūs prīkšstotūs dzeivōt kristeigi nūzeimoj īvārōt bausleibas un morales normas. Jautōjumu: „Kū dareitu Jezus?” – bīži vīn īsoka kai recepti kristeigajai dzeivei. Padūmoj, kai reikōtūs Jys, un dori taipat. Jōsajem tikai grybasspāks. Tūmār, voi mes spējam reikōtīs tai, kai Jezus? Pravītis Jesaja cylvāka dabiskū stōvūkli saleidzynoj ar jyuru, kuras viļni sakustynoj dyuņas un dubļus. Nav pat jōdora nikas īpašs – cylvāka dvēseles dabiskōs kusteibas ik pa breižam saceļ duļkes. Pat apostols Pōvuls īsasauc: „Lobū, kū grybu, es nadoru, bet ļaunū, kū nagrybu, tū es doru!”
Tod cenšamēs saceit sev – sasajem! Mes dūdamīs teišā uzbrukumā sovim parodumim, kū reizē neistam un īkōrojam. Kurs gon nav sovu reizi apsajēmis „vairs nikod, nikod, nikod”? Tūmār gryba spēj reikōtīs tikai ap ōrejū. Tei naspēj nest īkšejōs pōrmaiņas. Jezus par tū soka: „Jyus asat teirējuši trauka ōrpusi, bet na īkšpusi, un asat kai izbalsynōti kopi, kuri izaskota skaisti, bet ir pylni ar myrūņu kaulim.”
Mēginōt „dzeivōt kristeigi” ar grybasspāka paleidzeibu var byut pat beistami. Eislaiceigī panōkumi vad pi lepneibas un vēlēšonōs regulēt cytus. Naizbāgamī kritīni nūvad pi moralō bankrota un apatijas. Grybasspāks nav pasorgōts nu nauzmaneibas mirkļa. Jo dvēsele nav mainējusēs, agri voi vālu acis, mēle, rūkas voi vysa kermeņa volūda cauri balsynōtōs čaulas plaisom nūdūs myusu sirds patīsū stōvūkli. Kotrs, kurs ir mēginōjis ar grybas pīpyuli uzveikt sovus dzili īsakņōtūs grākus, byus pīdzeivōjis, cik patīsi ir apostola Pītera vōrdi: „Suņs atsagrīž pi sovim vēmeklim, nūsamozgōjuse cyuka otkon vōrtās dubļūs.” (2 P 2,22).
Vilšonōs nav vīneigō problema. Ir ari veļ Dīva mārauklas. Kas dreikst kōpt Kunga kolnā, un kas stōvēs Jō svātajā vītā? Bībelē ir saceits: „Tys, kam nanūzīdzeigas rūkas un skaidra sirds, kam prōts nasanas uz niceigom lītom.” Cytim vōrdim sokūt – taisneigais. Jo gūdeigi, mums jōatzeist – es naasmu taisneigs. Kai es stōvēšu Dīva prīškā, kurs pazeist vysu munu dzeivi?
Jo tys myus nūpītni uztrauc, tod asam gotovi dzērdeit lobū ziņu. Taisnumu, kas ļaun bez bailem stōvēt Dīva prīškā, Dīvs cylvākam uzdōvynoj. Na myusu centīņu dēļ, bet Tāva mīlesteibas dēļ. Na myusu moralū sasnāgumu, bet Kristus navainojamōs dzeives dēļ, kurs myusu vītā izpiļdēja vysu, kū Dīva lykums nu mums prasēja. Na tōdeļ, ka mes naasam peļnējuši Dīva dusmes, bet tōdeļ, ka Kristus uzajēme vaini par myusu grākim un myusu vītā izcīte strōpi par tim. Dīvs dōvynoj mums taisnumu tōdeļ, ka Kristus Golgatā īsatērpe myusu vainē, lai Dīvs radzātu navys sovu Dālu, bet myusu grākus un systu tūs krystā. Kristus ītērp cylvāku sovā taisneibā, lai Dīvs tīsas dīnā myusūs radzātu na myusu vaini, bet sova Dāla piļneibu. Cylvāks natūp taisns titaniskōs pyulēs, bet Dīvs sovā taisneibā cylvāku pasludynoj par taisnu, pasateicūt Kristus aibiļdnīceibai. Kristus pi krysta nūmyra myusu nōvē, lai mes dzeivōtu myužeigi. „Dīvs tai nūmīļōja pasauli, ka atdeve sovu vīnpīdzymušū Dālu, lai ikvīns, kas Jam tic, napazustu, bet īmontōtu myužeigū dzeivi. Jo Dīvs sovu Dālu nasyutēja uz pasauli, lai Jys pasauli tīsōtu, bet gon, lai pasauli caur Jū izglōbtu.”(J 3,16). Taisnums ir dōvona, navys olga voi bolva. Tū navys nūpeļnej voi izceinej, bet ar pateiceibu sajem. Dīva lyktais ceļš uz taisneigumu ir navys grybas pīpyule, bet ticeiba Jezum Kristum. Tykumiskō dzeive nav taisnōšonōs pamats, bet tōs rezultats. Tam, kam nav īkšejōs taisneibas, nabyus ari ōrejū dorbu.
Uzzynojūt šū breineigū ziņu, cylvāks bīži vīn kļyudejās pretejā vērzīnī, nūsprīzdams, ka navajag dareit nikō. Ceļš uz goreigū izaugsmi vad storp divim grōvim. Vīnā pusē ir morals bankrots, cenšūtīs sasnēgt taisneigumu ar sovim spākim, bet ūtrā pusē – morals bankrots lobū centīņu tryukuma dēļ. Kristeigajā pīredzē ir pazeistamas goreigōs disciplinas, kas paleidz īt pa šū ceļu. Tōs pošas naroda īkšejōs pōrmaiņas. Tū spēj tikai Dīvs. Īpašeibas, kas raksturoj kristeigū dzeivi, ir Svātō Gora auglis (Gal 5,22). Disciplinas tikai nūlīk dvēseli tī, kur Gors ar tū strōdoj.
Moralteologijā ir teicīņs, ka tykums ir vīgls, tūmār šei maksima ir patīsa tikai tod, kod Dīva svātdorūšais mīlesteibas dorbs ir pōrveidōjis myusu īsasakņōjušūs parodumus un izaturēšonas modeļus. Tod ari napīsardzeibas breidī nu myusu dzeives īkšejōs svētneicas spontani izplyuss Gora augļa sulas. Bez tō tykums ir gryuts, pateišam ļūti gryuts. Kristeigōs dzeives uzdevums nav ceineitīs ar šom gryuteibom, bet ar sirdi, dvēseli, prōtu un spāku tīktīs mīļōt Dīvu. Vysu cytu Dīvs pīliks klōt.
Dzeivōt kristeigi nūzeimoj - meklēt Jezus draudzeibu. (Nu grōmotas „Par kristīgās dzīves principiem”).
Zīmassvātku stōsteņš.
Tys nūtyka Betlemē. Nakts gōja uz beigom un Zvaigzne pamozam sōka izbōlēt. Kod pādejī jaundzymušō Bērneņa sveicēji un apmaklātōji beja aizgōjuši, Marija savōce sīnu sovai guļas vītai, un ari Bērneņš beidzūt beja aizmidzis. Pēkšni durovu vītā aizsagtū sagu pavēre kaida rūka un staleitī īgōja saleikuse sīvīte. Jōs kleita beja vīnōs skrandōs, zemes krōsas seja beja grumbaina un jei izaskatēja ļūti vaca.
Mariju pōrjēme namīrs, un jei beja prīceiga, ka Bārns jau guļ. Bet ezeļs un vērss gulēja tōļōk un gremōja, nimoz nasasatryukuši par nagaideitū traucējumu. Lykōs, ka jī pat pazeist šū vacū sīvīti.
Veceite gōja tōļōk un nūnōce pi sileites ar guļūšū Bārnu. Paļdis Dīvam, Bārns nabeja pasamūdis. Pēkšni sīvīte pacēle sovas acis uz Mariju un jei pōrsteigta īvārōja, ka vacajā sejā naparosti storojūšōs acis ir apbreinojami leidzeigas Jōs Bārna acim.
Vacō sīvīte nūsalīce pōr sileiti un meklēja kaut kū sovōs skrandōs. Lykōs, ka jei tū dora vasalu myužeibu. Marijas namīrs nabeja rimis, bet lūpeni uzavede pavysam mīreigi. Beidzūt, pēc ilga laika, sīvīte beja atroduse maklātū un īlyka kaut kū Bārna sileitē.
Kas tei varēja byut par dōvonu? Nu tōs vītas, kur stōvēja Marija, nikō navarēja redzēt. Bet ezeļs un vērss skatējōs uz tū vysu un mīreigi gremōja tōļōk.
Un otkon pagōja ilgs laiks. Beidzūt vacō sīvīte izataisnōja un pasagrīze prūmīšonai. Un, tovu breinumu, jōs augums beja taisns kai nīdre, seja beja atgyvuse apbreinojamu boltumu un jaunaveigumu. Jei lānom atstōja staleiti un izgōja ōrā, naktī. Marija beidzūt atvīglōti uzelpōja un gōja apsavērt dōvonu.
Īva (tei beja jei) beja uzdōvynōjuse Bārnam mozu ōbuleiti, pyrmō grāka augli. Un mozais, sorkonais ōbuleits jaunpīdzymušō Bārna rūkōs izaskatēja kai zemeslūde, kai Jaunō Pasaule, kura beja atdzymuse nu jauna reizē ar Jū.
Nu vysas pasaules.
Roma. Itālija. Zīmassvātku Betlemeites nu farfora, keramikas, stykla, pat nu cukura, zeimulim un pūgom ir izstōdeitas 32. īpašā Zīmassvātku Betlemeišu izstōdē Romā. Izstōde byus atvārta leidz 6. janvaram. Santa Maria del Popolo bazilikā ir radzamas vairōk kai 100 Betlemeites, kas izgatavōtas nu vysnagaideitōkajim materialim. Lelō Betlejeišu daudzveideiba aptver lelōku daļu nu nacionalajom kulturom un motivej izstōdes apmaklātōjus izveidōt taidas ari sovōs mōjōs. Izstōdes organizatori uzskota, ka teiši šaidas izstōdes ir paleidzējušas atsagrīzt Zīmassvātku Betlemeitem mōjōs un tōs vairs naspēs izskaust pogōniskōs tradicijas. Izstōdes atklōšonas laikā tyka attālōta dzeiva Betlemes kompozicija, kuru beja izveidōjuši 3-4 godus vaci bārni. „Egleitei nav tik lelas nūzeimes, kai Zīmassvātku Betlemeitei. Mōjōs var nabyut egleites, bet Zīmassvātku kompozicijai ir jōbyun nūteikti. Mes grybam, lai tei byutu kotrā mōjā,”soka izstōdes reikōtōji.
Storp cytu, Lītuvā kaids zemnīks ir izveidōjis Betlemeiti nu….sīra.
Londona. Anglija. Pagōjušajā pīktdīnē bejušais Anglijas premjerministrs Tonijs Blers tyka oficiali uzjimts Katōļu Bazneicas klēpī. Tonijs Blērs sajēme kristeibas sakramentu svātōs Mises laikā, kuru vadēja Vestminsteres arhiveiskups, kardinals Merfijs O’Konors. Ekspremjera teoretiskū un goreigū sagatavōšonu veice kardinala privatsekretars, monsinjors Marks O’Tuls.
Kardinals Merfijs O’Konors šū nutykumu komentēja sekojūši: „Es asmu ļūti prīceigs sveikt Toniju Bleru Katōļu Bazneicas klēpī. Ilgu laiku jys ir bejis parosts ticeigais, kurs apmeklej Misi kūpā ar sovu gimeni, bet pādejū mēnešu laikā jys apmeklēja katehezes kursus, lai sasagatavōt kristeibas sakramenta pījimšonai. Asmu lyugšonōs kūpā ar jū, jō sīvu un gimeni šajā prīceigajā jūs kūpeigō ticeibas ceļa uzsōkšonas breidī.” Kai ziņoj Amerikas prese, Blera paleigi stōsta, ka, byudams premjerministrs, jys ir ar nūlyuku atlicis sovu oficialū pīsavīnōšonu Katōļu Bazneicai leidz aizīšonai nu šō omota, lai izavaireit nu sovas religiskōs pōrlīceibas politizacijas. Pi tam, jō pōrīšona katōļu ticeibā ministru prezidenta postenī varēja izraiseit daudzas pretrunas, jo premjerministra pīnōkumūs ītylpst leidzdaleiba Anglikanu Bazneicas veiskupu īceļšonā.
Tonija Blera sīva un jūs četri bārni ir katōli.
Tāvs Federiko Lombardi, Vatikana preses centra direktors, komentej Blera pōrīšonu katōļu ticeibā kai „pateikamu jaunumu, kuru mes apsveicam ar lelu cīnu”. Jys pībylda, ka „katōli ir prīceigi apsveikt sovā kūpīnā tūs, kuri nūpītnas apdūmōšonas ceļā pōrīt katōļticeibā”.
Anglikanu Bazneicas vadeitōjs, arhiveiskups Raiens Viljamss, pi kuras kaidreiz pīderēja Blers, nūvēlēja jaunkristeitajam katōļam vysu tū lobōkū jō goreigajā ceļā.
Tonijs Blers pošlaik ir syutnis Tyvajūs Austrumūs. (www.agnuz.info)
ZIŅŌJUMI
31. decembrī vokora sv. Mise Aglyunas bazilikā plkst. 19.00. Pēc Mises - pateiceibas himna Te Deum laudamus par aizvadeitū godu. Plkst. 24.00 – Jaunō goda sagaideišona, pusnakts Svātō Mise.
1. janvarī – V.J.Marijas – Dīva Mōtes svātki – sv. Mises Aglyunā plkst. 10.00; 12.00; 19.00.
5. janvarī – vokora Mise plkst. 19.00. Pyrms vokora Mises – Treju Kēneņu yudiņa svēteišona.
6. janvaris – Treju Kēneņu dīna, sv. Mises Aglyunā plkst. 10.00; 12.00; 19.00. Šajā dīnā teik svēteits kreits, vīraks un izstrōdojumi nu zalta un cytim dōrgmetalim. Bērzgalē – plkst. 9.30; Rušyunā – 11.00.