text:
Gordi nūsvieteiti Kuorsovys nūvoda svātki
Aizvodūt vosoru i sagaidūt rudineigū ražu, Kuorsovys nūvodā kotru godu puļcejuos nūvodnīki i gosti, kab māruotūs spākim sporta saceņseibuos, baudeitu vītiejūs sātys ražuotuoju meistaruojumus tierdzeņā i kūpeigi atsapyustu boguoteigajā svātku programā.
Ar gordu muti īsakūžūt svātkūs
Latvīšu tradicejuos Bārtuli ir tierga dīna, rudzu siejis laiks, partū ari Malnovys maizneicys “Dzīles” pogolmā 23. augustā nūtyka tiergs ar mīluošonūs, sarunom i svātku īskandynuošonu nūvodā. Vysod gostmīleiguo saimineica Aina vysus kluotynasūšūs aicynuoja iz picu meistarklasi, kur beja īspiejams gatavēt tradicionaluos picys i īpazeit latgalīšu picu ar sipisnīku.
Sportiskā mīsā vasals gors
Nūvoda svātki īsasuoce aktivi sportojūt – nūvodnīki i gosti sasaceņte tenisa meistareibā, tyka nūskaidruota prasmeiguokuo volejbolistu komanda. Par gūdu svātkim nūtyka strītbola i 3×3 ghetto florbola nakts turnirs “Pi kuojis nakts!”, kuru nūslēdze drifta paraugdemonstriejumi.
Pādejā nūvoda svātku dīnā Kuorsovys vydsškolys laukumā puļcejuos tī, kuri sovus spākus gribieja puorbaudeit īlu vyngruošonā, dambretē, šautreņu svīsšonā i saušonā mierkī. Itamā dīnā nūtyka ari minifutbols, kurymā pīsadaleja Boltkrīvejis sadraudzeibys piļsātys komanda nu Puhoviču. Ceiņa beja seiva, nu kauss tok palyka pi laukuma saiminīku komandys “Sporta klubs “Kuorsova”” .
Jaunīši pīskandynoj Saļņovu
Iz pasuokuma vītu jaunīši devēs ar “Party Bus”, kurs apmaklātuojus īsiļdeja vokora pasuokumam. Svātku ītvorūs uzastuoja gosti nu Šliserburgys, Brīžucīma īlu vyngruotuoji demostrēja unikalu īlu vyngruošonys šovu. Saļņovys talanteigī doncuotuoji vylynuoja skateituojus kustētīs myusdīneigūs deju rytmūs, Kuorsovys Muzykys i muokslys školys audziekni prīcynuoja ar stilizātu tautystārpu šovu. Iz skotuvis puļcejuos aktivuokī Kuorsovys nūvoda talanti.
Tierga tradiceja Kuorsovā svietej 190. godskuortu
Viesturiski Kuorsovys nūvods ir veiduojīs krystceļūs stop senejū tierdznīceibys ceļu, kas nu Krīvejis vidīnis vede iz Baļtejis jiuru, partū, pasasokūt itim stratiegiski svareigajim celim ite izaveiduojusēs seneja tierguošonuos tradiceja, kura dzeivoj vēļ itūšaļt. Par gūdu svātku dīnai Kuorsovā puļcejuos sātys ražuotuoji, kas lutynuoja ar gordim peirāgim, kapceitom zivim i cytim lauku lobumim. Sovukuort omotnīki pīduovuoja i rūtys skaistumam, i dekorus sātom, breineigys duovonys i suvenirus nu Kuorsovys nūvoda svātku.
Jaundzymušī kuorsavīši – prīca i lepnums
Jau vairuoku godu garumā par jauku tradiceju palykuse jaundzymušūs sveikšona. Nūvoda svātkūs jaunuokajim nūvoda dzeivuotuojim veļteitajā koncertā puļcejuos jaunuos saimis, kai ari pošvaļdeibys puorstuovi, kab gūdynuotu jaunuokūs nūvoda dzeivuotuojus.
Guojīņs puļcej 52 Saļņovys cīmus
Kotru godu nūvoda svātku organiziešona teik uztycāta kaidam nu pogostu, itūgod tys gūds beja saļnavīšim. Iz svātku koncertu nu Saļņovys pusis īsaroda ryucūša, kolorita salņavīšu paruode, kurymā apsavīnuoja 52 cīmi. Guojīņa apmaklātuoji redzēja i nūpītnu traktortehniku, i izpuškuotys mašynys, i tricyklu ar pleivojūšu Latgolys karūgu.
“Vierteibys, kas naryus”
Kuorsovys “Krosta estradē” beja īspiejams apsavērt kotra pogosta ar zīdim rūtuotūs sīna ruļļus, kurūs tyka īveitys lobuos dūmys nūvoda dzeivuotuojim. Koncertā tyka gūdynuoti sakūptuokūs sātu saiminīki, kuri, spūdrynojūt sovys sātys, veidoj ari nūvodu skaistu i sakūptu. Lelu sajiusmu i apmaklātuoju gavilis sajēme grandiozais saluts, kurs izplauka nakts tymsā puor Kuorsovys piļsātu, skateituoji atzyna: “Svātki ir izadavuši!”


c: text/html

text:
St. Škutāns, M.I.C.
Katōļticeibas vēsture un katekisms
Par lyugšonu
1. Kas ir lyugšona?
Lyugšona ir myusu prōta un sirds paceļšona pi Dīva, lai Jū slavātu, voi Jam pasateiktu, voi lyugtu nu Jō kaidu žēlesteibu. Tōpēc lyugšona dolos: slaves lyugšonā, pateiceibas lyugšonā un izlyuguma lyugšonā.
2. Kū zeimoj slavēt Dīvu?
Slavēt Dīvu zeimoj prīcōtīs par bezgaleigom Dīva piļneibom un sakarā ar tū slavēt un pīlyugt Jū (Ps. 9:3).
Pīmāri: Dovids sovūs psalmūs; trejs jaunekli guņs krāsnī (Dan. 3); Vyssv. Jaunova Marija (Lk. 1:46.) utt.
3. Voi mums ir pīnōkums slavēt Dīvu?
Jā, taids pīnōkums mums ir, jo dēļ tō asam radeiti un kaidreiz tei byus myužeigō nūdarbe dabasūs (Verīs: Atkl. 4).
„Lai muna mute izteic Kunga slavi, un kotra mīsa lai svētej Jō svātū Vōrdu“ (Ps. 144:21. Vēris ari Ef. 5:18—19).
4. Voi mums ir ari jōpasateic Dīvam par jō dōvonom?
Jā, tōpēc, ka napateiceiba ir rībeigs natykums, pa tū laiku, kod pateiceiba ir lobōkais leidzeklis jaunu lobumu sajimšonai.
„Par vysu asat pateiceigi, jo taids ir Dīva prōts Jēzū Kristu atteiceibā uz jums vysim" (1. tes. 5:18).
5. Voi mums ir ari jōlyudz žēlesteibas nu Dīva?
Jā. Tū līcynoj pats Kristus, kurs soka: „Lyudzit, un jums tiks dūts; meklejit, un jyus atrassit; klaudzynojit, un jums tiks atvārts“ (Lk. 11:9).
6. Voi lyugšona vysim ir napīcīšama?
Jā, tei ir napīcīšama pesteišonas sasnēgšonai vysim, kas sasnāguši prōta lītōšonas vacumu.
7. Kōpēc lyugšona ir napīcīšama vysim?
Tōpēc, ka Dīvs tai ir pavēlējis, un ari tōpēc, ka bez lyugšonas mes navarim sajimt napīcīšamōs žēlesteibas izturēšonai lobā leidz beigom.
8. Bet voi Dīvs jau taipat nazyna, kas mums ir napīcīšams?
Nūteikti zyna, bet mes lyudzamēs navys tōpēc, lai pasaceitu Dīvam, kas mums ir napīcīšams, bet gon lai Jū atzeitu par vysa loba devēju, lai aplīcynōtu sovu atkareibu nu Jō un lai taidā veidā dareitu sevi par Jō žēlesteibas cīneigim.
9. Kaidi ir golvoni lyugšonas augli?
Tī ir taidi, ka lyugšona:
1. myusus vīnoj ar Dīvu,
2. paceļ myusu prōtu pi debeseigom lītōm,
3. myusus nūstyprynōj pret ļaunu,
4. pīškir dedzeibu un energiju loba dareišonā,
5. dūd mīru pretesteibōs un
6. īgyun dēļ mums paleigu myusu vajadzeibōs un žēlesteibu izturēšonai lobā leidz nōvei.
Pīmāri: Moizešs (Exod. 17:11), Samuels (1. kēn. 12:18), Juditte (Jd. 9), Estere (Est. 14: utt.), makabeji (2. mak. 15:27), kristīši sv. Pītera apcītynōšonas laikā (Ap. d. 12:5. utt.).
10. Kai mums ir jōsalyudz, lai sajimtu šūs augļus?
Mums ir jōsalyudz: 1. dīvbejeigi, 2. pazemeigi, 3. uzticeigi, 4. pasadūdūt Dīva vaļai un 5. iztureigi.
11. Kod mes lyudzamēs padīveigi?
Tod, kod myusu lyugšona nōk nu sirds, un kod mes, cik spējam, sorgōjamēs nu izklaideibom.
Par dīvbejeibas tryukumu lyugšonā Jezus soka: „Šei tauta Mani gūdynōj ar lyupom, bet jūs sirds ir tōļ nu Manis“ (Mt. 15:8).
12. Voi vysas izklaideibas lyugšonā ir grēceigas?
Tōs ir grēceigas, tod, kod mes poši asam tom par īmesli, voi kod labprōt tōs uzjamam voi kavējamēs ar tom; bet kod ceinejamēs pret tom, tod tōs pavairoj myusu nūpalnus.
13. Kas mums ir jōdora, lai byutu mozōk izklaideigi lyugšonā?
Pyrms lyugšonas, cik īspējams, tōļok ir jōaizdzan vysas pasauleigōs dūmas un jōpīmiņ, ka Dīvs ir vysur klōt.
„Pyrms lyugšonas sagatavoj sovu dvēseli un naesi kai cylvāks, kas kārdynoj Dīvu“ (Eccl. 18:23).
14. Kod mes lyudzamēs pazemeigi?
Tod, kod syutom sovas lyugšonas Dīvam, sirsneigi atzeistūt sovu naspāku un nacīneigumu.
Verīs: Ecclus. 35:21 kai ari: Lk. 18.
15. Kod mes lyudzamēs uzticeigi?
Tod, kod stypri cerejam, ka Dīvs izklauseis myusu lyugšonu, jo tikai tei byus dereiga lelōkam Jō gūdam un myusu pesteišonai.
„Lai lyudz ticeibā, nimoz nasašaubeidams ...“ (Jk. 1: 6—7).
16. Kōpēc mes dreikstim stypri cerēt, un kōpēc tys mums ir jōdora?
Tōpēc ka Dīvs var dūt mums vysu, kas ir lobs un, Jezus dēļ, teišam grib tū dareit, kai tū dīviškais Pesteitōjs svineigi ir apsūlejis, saceidams: „Patīši, patīši Es jums soku, kū jyus lyugsit nu Tāva munā vōrdā, tū Jys jums dūs“ (Jņ. 16:23.).
17. Bet kōpēc mes na vīnmār sajamam, kū lyudzam?
Tys tai ir:
1. voi nyu tōpēc, ka mes nasalyudzam tai, kai vajadzētu lyugtīs voi;
2. tōpēc, ka tys byutu kaiteigs myusu pesteišonai;
3. tōpēc, ka mums tryukst iztureibas lyugšonā. Tōpēc ik kotrā myusu lyugšonā mums jōbyut apmīrynōtim ar Dīva vaļu voi grybu.
18. Kod mes sovōs lyugšonōs asam apmīrynōti ar Dīva grybu?
Tod, kod atstōjam piļneigi Jō zīņā, kod un kai Jys labvālātūs myusus izklauseit.
„Tavs, ... na muna, bet tova vaļa lai nūteik“ (Lk. 22:42) — tai lyudzēs pats dīviškais Pesteitōjs.
19. Kod mes lyudzamēs iztureigi?
Tod, kod napōrstōjam lyugtīs, lai gon namonom, ka byutu izklauseiti, turpretim turpynojam, vēļ dedzeigok lyugtīs.
Pīmāri: kanāna sīvīte (Mt. 15), leidzeiba par draugu, kas naktī lyudz trejs maizes (Lk. 11:5—10).
20. Voi ir tikai vōrdūs izsaceita lyugšona?
Nā, bez vōrdu voi lyupu lyugšonas ir vēļ īkšejō lyugšona, kū sauc par apdūmōšonu.
21. Kamā pastōv apdūmōšona?
Tei pastōv pōrdūmās, pīmēram: par Jezus dzeivi un cīsšonom, par Dīva piļneibom voi kaidom cytom myusu ticeibas patīseibom, lai ar tū radeitu myusu sirdīs dziļōku ticeibu, dīvbejeigas jyutas, bet seviški lobōs un sekmeigas apsajimšonas.
22. Kod mums ir jōsalyudz?
Kristus soka, ka „vīnmār vajag Dīvu lyugt un napagurt“ (Lk. 18:1).
23. Kai ir īspējams vīnmār Iyugtīs?
Mes vīnmār lyudzamēs, kod bīži paceļam sovu prōtu un sirdi pi Dīva un uperejam jam vysus sovus dorbus, cīsšonas un prīcu. Bet zynomūs breižūs ir jōsalyudz seviškā veidā.
24. Kod mums seviški ir jōsalyudz?
Seviški jōsalyudz:
1. kārdynōjumu laikā, kai ari dažaidōs vajadzeibos, privatu un publisku nalaimu laikā,
2. reitūs un vokorūs; pyrms un pēc mīlasta, kod asam bazneicā.
25. Kōpēc mums seviški jōsalyudz bazneicā?
Tōpēc, ka bazneica ir seviškā veidā Dīva un lyugšonas noms, kur vyss, kū mes redzim un dzērdim, ir dūmōts myusu prōta un sirds paceļšonai un pōrdūmōm par Dīva lītom.
26. Par kū mums ir jōsalyudz?
Mums ir jōsalyudz par vysim cylvākim: par dzeivim un myrušim; par draugim un īnaidnīkim; seviški par myusu dzymdynōtōjim, brōlim un mōsom, labdarim, laiceigim un goreigīm prīkšnīkim, kai ari par kecerim un naticeigim.
Vyss augšā saceitais par lyugšonu izrit nu sv. Pōvula vōrdim, kurs soka: „Vyspyrms es uzaicynōju tevi lyugt Dīvu, pīlyugt Jū, aizlyugt un pasateikt Jam par vysim cylvākim: par kēnenim un vysim varas nesējim, lai mes varātu dzeivōt klusu un mīreigu dzeivi vysā dīvbejeibā un ceisteibā“ (1. Tim. 2:1—2).
Praktisks padūms. Īvāroj, cik tu esi laimeigs, ka tev, nūžālōjamam zemes tōrpam, ir atļauts runōt ar Dīvu, bezgaleigas majestates Byutni. Tu ar Jū vari un dreiksti rūnōt, kai bārns runoj ar sovu vyslobōkū tāvu. Tōpēc lyudzīs bīži un labprōt un vīnmār ar īspējami lelōku svātbejeibu, tiklab sātā, kai bazneicā.
§ 1. Par Kunga lyugšonu
27. Kaida ir vysizcylokō lyugšona?
Vysicylokō lyugšona ir Tāvs myusu voi Kunga lyugšona.
28. Kōpēc Tāvs myusu sauc par Kunga lyugšonu?
Tōpēc, ka Kristus Kungs tū ir īmōcejis un pavēlējis tai lyugtīs (Mt. 6:9—13).
29. Kā Kunga lyugšona satur?
Tei satur sevī īvodu un septeņus lyugumus.
30. Kū mes saucam par īvodu?
Par īvodu mes saucam vōrdus: Tāvs myusu, kas esi debesīs.
31. Kū mums atgodynōj vōrds Tāvs?
Atgodynōj tū, ka Dīvs ir myusu Tāvs, tik lobs un cīnejams, ka ar Jū navar leidzynōtīs nikaids vyslobōkais tāvs pasaulī, un ka tōpēc mums Jys ir jōlyudz ar bārna cīnu, mīlesteibu un paļōveibu.
32. Kōpēc mes sokom: Tāvs myusu, bet na Tāvs muns?
Tai sokom tōpēc, ka Dīvs ir vysu cylvāku Tāvs un ka mes vysi asam jō bārni, un ka tōdēļ myusu pīnōkums ir mīļōt vīnam ūtru, kai brōļs brōli, un ka ir jōsalyudz vīnam par ūtru (Mal. 2:10).
33. Kōpēc mes pīvīnojam vōrdus: Kas esi debesīs?
Tū mes dorom, lai atgōdynōtu:
1. ka lai gon Dīvs ir vysur, speciali tūmār jys dzeivōj dabasūs, kur ari mes kaidreiz byusim un redzēsim Jū vaigu vaigā (1. kor. 13:12);
2. ka vērs zemes mes asam tikai ceļōtōji, un ka eistō myusu tēvija ir dabasi un
3. ka lyudzūtīs mums ir jōatraisa myusu sirdis nu zemes lītōm un jōpaceļ tōs uz dabasim.
34. Kū mes prosom pyrmajā lyugumā, kod sokom: svēteits lai tūp Tovs vōrds?
Mes lyudzam, lai Dīva vōrds nikod natyktu nalīteigi volkots un zaimōts un ka mes vysi cylvāki pareizi Dīvu pazeitu, mīļōtu un gūdynōtu.
35. Kōpēc ir vajadzeigs šys pyrmais lyugums?
Lai mes uzskateitu, ka Dīva gūds un slave ir augstōk vērtējama par vysom cytom lītōm.
36. Kū mes prosom ūtrā lyugumā; lai atnōk tova vaļsteiba?
Tymā mes prosom:
1. lai Dīva vaļsts, Bazneica, arvīn vairōk izaplateitu vērs zemes,
2. lai dīviškōs žēlesteibas un mīlesteibas vaļsts nūsastyprynōtu myusu sirdīs, lai taidā ceļā,
3. mes, pēc šōs dzeives, tyktu uzjimti dabasu vaļsteibā.
37. Kū zeimoj trešais lyugums: tova vaļa lai nūteik kai debesīs, tai ari vērs zemes?
Te mes lyudzam:
1. lai mes poši un vysi cyti cylvāki tik labprōt un uzticeigi piļdeitu Dīva vaļu, kai tū dora engeli un svātī dabasūs un
2. mes aplīcynōjam, ka vysōs lītōs mes atsadūdam svātai Dīva vaļai.
38. Kū mes prosom caturtajā lyugumā: Myusu dīniškū maizi dūdi mums šudiņ?
Te mes lyudzam, lai Dīvs dūtu mums vysu. kas ik dīnas ir napīcīšams myusu dvēselei un mīsai.
39. Kōpēc Kristus mums pavēlēja lyugt tikai īkdīniškū maizi?
Lai pamōcātu vēlētīs vīneigi tō, kas napīcīšams dzeiveibai, navys dzeitīs pēc pōrpiļneibas un laiceigō monta.
„Jo mums ir uzturs un apgērbs, byusim apmīrynōti ar tū“ (1. Tim. 6:8).
40. Kū mes prosom pīktajā lyugumā: atlaid mums myusu pōrodus, kai ari mes atlaižam sovim parōdnīkim?
Te mes prosom, lai Dīvs pīdūtu mums myusu grākus, kai ari mes pīdūdam tim, kas myus apvaiņōj.
41. Voi tī, kas napīdūd cytim, var sagaideit pīdūšonu poši sev?
Nā, turpretim, kod tikai jī skaita Tāvs myusu, jī pasludynoj tīsu poši par sevi.
„Pīdūd tyvōkajam, kod tys tevi ir apvaiņōjis; tod ari tev tiks pīdūti grāki, kod tu lyudzīs“ (Ecclus. 28:2).
42. Kū mes prosom sastajā lyugumā: Naived myusus kārdynōšonā?
Mes lyudzam, lai Dīvs attōlynōtu nu mums vysus kārdynōjumus un grāka draudus, voi, mozōkais, dūtu pīteikūšu žēlesteibu tim pretōtīs.
43. Kas myus kārdynoj?
Myus kārdynoj:
1. myusu pošu mīsa ar sovom kōreibom: „Jo mīsa tīcās pret goru, bet gors pretojōs mīsai“ (Gal. 5:17),
2. pasauļs, tys ir, tō tukšums, greznums, ļaunais pīmārs un ļaunī principi un
3. valns, kurs „staigoj apkōrt kai ryucūšs lauva, maklādams kū apreit“ (1. Pīt. 5:8).
44. Kōpēc Dīvs atļaun, ka mes byutu kardynōti?
Jys tū atļaun:
1. lai turātu myus pazemeibā,
2. lai pōrbaudeitu myusu uzticeibu un strōpātu myusu nauzticeibu un
3. lai pavairōtu myusu dedzeibu tykumu īgyušonā un nūpalnu vairōšonā.
Vēris: 2. kor. 12:7; Deutr. 13:3 kai ari Jk. 1:12.
45. Voi kārdynōjums pats sevī nav grāks?
Kārdynōjums pats sevī nav grāks, bet nauzmaneigi tyvōtīs kārdynōjumam voi tam pasadūt, ir grāks.
Myusu mirynōjumam un pamōceibai dīviškais Pesteitōjs ļōve sevi kārdynōt (Mt. 4).
46. Kas mums jōdora, lai napasadutu kārdynojumam?
Mums seviškā veidā jōbyut uzmaneigim un jōsalyudz, kai Kristus Kungs mums soka: „Esit mūdri un lyudzit Dīvu, lai jyus naikrystu kārdynōjumā“ (Mt. 26:41).
47. Kū mes prosom septeitajā lyugumā: Bet atpestej myus nu ļauna?
Mes prosom, lai Dīvs pasorgōtu myusu dvēseles un mīsas nu ļaunuma, seviški nu grāka un myužeigōs pazusšonas.
48. Kōpēc mes pīvīnojam vōrdu „Amen“ voi „tai lai nūteik“?
Mes tu dorom, lai aplicynōtu sovu korstu velešonūs, kai ari paļōveibu byut izklauseitim.
Praktisks padūms. Vīnmār skaiti Tāvs myusu ar dziļu cīnu un uzmaneibu, pīmynūt, ka tū asam sajāmuši nu myusu dīviškō Pesiteitōja un ka šei skaistō lyugšona satur sevī vysu, kas myusu dzeivē mums vysvairōk ir napīcīšams.
§ 2. Par engeļa sveicynōjumu
49. Kaidu lyugšonu katōli parosti skaita pēc Tāvs myusu?
Lyugšonu, kas veļteita Dīvmōtes gūdam un kuru sauc par Engeļa sveicynōjumu voi Esi sveicynōta Marija.
50. Kōpēc mes pīvīnojam Engeļa sveicynōjumu Kunga lyugšonai?
Tū mes dorom, lai vyssvātōkō Dīva Mōte, ar sovu varonū aizbiļdnīceibu pi sova dīviškō Dāla, atbaļseitu myusu vojū lyugšonu.
51. Nu cik daļom sastōv Engeļa sveicynōjums?
Tys sastōv nu divom daļom: nu slaves lyugšonas un lyuguma.
52. Nu kō sastōv slaves lyugšona?
Tei sastōv:
1. nu ercenģeļa Gabrieļa vōrdim: „Esi sveicynōta (Marija), žēlesteibas pylna, Kungs ir ar tevi. Tu esi svēteita storp sīvītem un
2. nu Elizabetes vōrdim: „un sveteigs ir tovas mīsas auglis“. Pi tim Bazneica pīvīnoj vōrdu Jezus.
53. Kod ercengeļs Gabrieļs runōja šūs vōrdus?
Kod paziņoja vyssvātokai Jaunovai Marijai, ka Jei ir izradzāta kļyut par Dīva Mōti (Lk. 1:28).
54. Kod Elizabete pasaceja augšā mynātūs vōrdus?
Jei tūs pasaceja, kod Marija īsaroda pi Elizabetes (Lk. 1:42).
55. Kōpēc Mariju uzrunojam ar vōrdim: žēlesteibas pylna?
1. Tōpēc, ka Marija beja piļdeita ar žēlesteibom pat pyrms sovas dzimšonas,
2. tōpēc, ka jei vīnmār pīauga žēlesteibā un
3. tōpēc, ka jei nese sevī vysu žēlesteibu Autoru.
56. Kōpēc mes sokom: Kungs ir ar tevim?
Tōpēc, ka Dīvs vīnreizejā veidā ir ar vyssvātokū Jaunovu Mariju. Jū pamatōti sauc par dabasu Tāva izradzātū Meitu un patīsu Dīva Dāla Mōti un Bezvaineigu Svātō Gora Leigovu.
57. Kū nūzeimoj slaves vōrdi: „Tu esi svēteita storp sīvītem“?
Tī nūzeimoj tū, ka Marija ir laimeigōka par vysom Īvas meitom:
1. tōpēc, ka nu vysom jei vīneigō tyka izvālāta byut par Dīva Mōti,
2. tōpēc, ka jei vīneigō ir mōte un reizē ari jaunova un
3. tōpēc, ka pyrmō sīvīte radeja lōstu ciļvecei, Marija sovukōrt atnese mums pesteišonu.
58. Kōpēc mes pīvinojam vōrdus: „svēteits ir tovas mīsas auglis, Jezus“?
Tū mes dorom, lai rōdeitu, ka Marijas gūdynōšona ir naškirami saisteita ar Kristus gūdynōšonu, un ka mes gūdynōjam Mōti jōs Dāla dēļ.
59. Nu kaidim vōrdim sastōv lyugums?
Tys sastōv nu vōrdim: „Svātō Marija, Dīva Mōte, lyudzīs par mums grēcinīkim tagad un myusu nōves stuņdē. Amen.“
60. Kōpēc Bazneica ir pīvīnōjuse šūs vōrdus?
Tū jei dareja:
1. lai mes vysa pasauļa prīškā atklōti paziņōtu, ka Marija ir patīši Dīva Mōte, tōpēc ka jōs bārns ir patīss Dīvs un
2. lai mes bīži pīsauktu jōs lyugšonu atbolstu vysōs myusu vajadzeibōs, seviški, lai Jei izlyugtu mums laimeigas nōves žēlesteibu.
61. Kōpēc mums bīži ir jōsalyudz par laimeigu nōvi?
1. Tōpēc, ka myusu myužeigō svātlaime voi pazudynōsona ir atkareiga nu pādejō myusu vērszemes dzeives ocumirkļa,
2. tōpēc, ka tymā kritiskajā breidī parosti ir lelōki un beistamōki kārdynōjumi un
3. tōpēc, ka iztureiba lobā leidz nōvei ir specialā žēlesteiba, kura pastōveigi ir jōizlyudz (Tridentes konc. 6. ses.).
62. Voi vyssvātōkai Jaunovai Marijai ir lels īspaids uz Dīvu?
Nūteikti, jo nikod nav dzērdāts, ka tys, kas grīžās pi Marijas un ar patīsu dīvbejeibu pīsauc Jōs aizbiļnīceibu, varātu kaidreiz byut Dīva atstōts (sv. Bernards).
63. Kaidu lyugšonu mes skaitom, kod reitūs, pūšdīnēs un vokorūs zvona uz „Engeļs Kunga“?
Tod teik skaiteita vysim katōļticeigajim pazeistamō lyugšona, kuru sauc par „Engeļs Kunga“.
Tagad vysmoz dažōs zemēs šaida paraduma vairs namona: ni bazneicos zvona uz Engeļs Kunga, ni cylvāki tū mādz skaiteit. Tūmār Bazneica šū dīvbejeigū parašu ļūti īteic un daži pāvesti ir pīškeiruši atlaidas tim, kas ik dīnas tū dīvbejeigi praktizej.
64. Kōpēc Bazneica īteic šū lyugšonu?
Bazneica tū īteic:
1. lai pasateiktu Dīvam par Kristus Cylvāktopšonu un
2. lai pagūdynōtu vyssvātokū Jaunovu Mariju un atvālātu sevi jōs aizbiļdnīceibai.
Praktisks padūms. Ar eistu bārna paļōveibu gūdynōj vyssvātokū Jaunovu, lyudz Jōs paleigu vysōs sovōs vajadzeibēs un ryupēs. Dedzeigi ceņtīs atdarynōt Jōs mīlesteibu uz Dīvu un cylvākim, Jōs pacīteibu, sirds skaidreibu un cytus tykumus.
Daži vōrdi par religiskom praksem un ceremonijom
1. Kas ir jōsaprūt zam religiozom ceremonijom?
Zam tom teik saprostas zeimes un darbeibas, kaidas Bazneica ir īvaduse liturgiskajūs kolpōjumūs.
2. Kōpēc taidas prakses un ceremonijas ir īvastas?
Tos, taipat kai lyugšona, ir dūmōtas Dīva gūdynōšonai.
3. Voi ceremonijas nav tukša paraša?
Nikaidā ziņā, tōpēc, ka:
1. pats Dīvs borgi pīdraudēdams beja pavēlējis īvārot dažas nu Vacōs Dereibas ceremonijom,
2. ari Kristus Kungs pīlitōja dažas ceremonijas un
3. Jys pats īstōdeja sakramentalōs zeimes.
Par ceremonijom, un zeimem ir daudz pīmāru Svātajūs Rokstūs.
4. Voi mums nav jōpīlyudz Dīvs gorā un patīseibā?
Ik kotrā ziņā, tōpēc jau Bazneica ari grib, lai mes saprastu ceremoniju nūzeimi un pīsadaleitu tamōs ar lyugšonu un dīvbejeigu nūskaņu.
5. Kū zeimoj kyupynājums, kaidu lītoj dažūs kolpōjumūs?
Tys ir religiozōs gūdbejeibas un lyugšonas symbols, kam kai pateikamai smaržai ir jōsaceļ uz dabasim pi Dīva (Verīs: Ps. 140:2).
6. Kū zeimoj aizdagtōs sveces?
Tōs nūzeimoj ticeibu, kas apgaismoj, cereibu, kas pasaceļ pōri šam pasauļam un mīlesteibu, kas aizdadzynoj.
7. Kū mums atgodynoj Leldīnes svece (Paschals)?
Tei mums atgodynoj tū patīseibu, ka, nu myrūnim pīsacēlis, Kristus ir myusus atbreivōjis nu satana vērdzeibas, ka tam ir sova leidzeiba ar kaidreizejū guņs stabu, kas Izraeļa tautu pavadeja ceļā nu Egiptes vērdzeibas (Exod. 14:20).
8. Kū mums atgodynōj Palnu trešdīnē svēteitī palni?
Tī atgodynōj, ka mums ir jōsazamynoj un sirsneigi jōgondarej. Tōpēc prīsters, uzberūt palnus uz myusu golvom, soka: „Pīmiņ, cylvaks, ka tu esi puteklis un par puteklim pōrsavērssi“ (Gen. 3:19).
Palni ari Vacajā Dereibā beja gondarejuma un pazemeibas symbols. Pimāri: ninivīši, Judite, Estere u. cyt.
9. Kaids mērkis ir publiskim aizlyugumim un procesijom?
Tūs mērkis ir:
1. slavēt Dīvu ari publiski, lai pasateiktu Jam, lai izlyugtu Jō aizsardzeibu un svēteibu par piļsātom un vaļstim, lai nūvārstu peļneitū strōpi,
2. procesijas ir ari katōļu ticeibas uzvaras gojīņa symbols, tōpēc krysts vīnmar ir gojma prīkšgolā kai ari
3. procesijas gōjīņs atgodynōj, ka šymā pasaulī mes asam ceļōtōji, un ka mums vīnmār jōstaigoj Dīva prīškā.
Publiskus aizlyugumu un procesiju pīmāri ir sastūpami nu vyssenōkim kristticeibas laikim.
Praktisks padūms. Ar lelu gūdbejeibu pīsadoli Bazneicas religiskajōs praksēs un kolpōjumūs. Nikod naļaun sevi atraut nu torn ar kaidu vīglprōteibu voi ļaunu pīmāru.
Kūpsavylkums
Par vysu šamā grōmotā mynātū daži praktiski sacynōjumi byutu taidi:
1. Myusu ticeibai ir dīviška izceļsme.
Tū pīrōda jōs vēsture, kas aužās vysai ciļvēces vēsturei cauri: nu ciļvēces šyupeļa leidz pat šai dīnai; tū pīrōda dīviškais jōs Dybynōtōja atbolsts, kaidu jei bauda nabeidzamu šķēršļu un vysaidu pretesteibu pōrvarēšonā, sovā namiteigā izaplateišonā, svēteibōs un lobumūs, kaidus ciļvēcei tei ir davuse un vīnmār dūd.
2. Šei Svātō myusu ticeiba nabeidz mums atgōdynōt,
ka mes asam te vērs zemes, lai Dīvu pazeitu, mīļōtu, Jam kolpōtu, lai pēc tam byutu laimeigi kūpā ar Jū par vysim myužu myužim, myusu aizkopa dzeivē. Tys ir dižciļteigais myusu laiceigō ceļōjuma uzdavums. Lai tū veiktu, mums ir:
1) jōtic tam vysam, kū Dīvs ir atklōjis,
2) jōpylda vysas bausleibas, kaidas, voi nyu pats Dīvs personeigi ir devis, voi caur sovu Bazneicu tū ir darejis. Jōsasorgōj nu grāka, ar kū teik pōrkōptas bausleibas un vārsts apvaiņōjums pret tūs Devēju — Dīvu. Jōsaceņš dzeivōt tykumeiga dzeive. Bet tū mes naasam spējeigi veikt bez Dīva žēlesteibas: Taitod:
3) mums ir jōpīlītōj žēlesteibas leidzekli, kaidus Dīvs ir nūsacejis, un tī ir: sakramenti un lyugšona.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
LITERATURA
Lobuokuo proza – Saprge – „Stuosts par suneiti”
Lobuokuo dzeja – Līga Rundāne
Lobuokais izdavums / gruomota – “Myusdīnu latgalīšu antalogeja – Susātivs”/ LgSC
MUZYKA
Lobuokuo dzīsme – Screen – Bez PVN
Lobuokais muzykys albums – Ļepetnīks – Dabasu Durovys
Lobuokais muzykys video – Screen – Bez PVN
SABĪDREIBA I KULTURA
Lobuokais pasuokums / projekts – Latgalīšu muzykys koncertturneja „Taiseits Latgolā / Made in Latgola” (LgSC)
Latgalīšu kulturys sponsors / mecenāts – Latgolys regiona atteisteibys agentura par atbolstu latgalīšu kuļturai
Latgalīšu kulturys masu medejs – Latgolys Radeja
Goda cylvāks – Ilga Šuplinska
„MOZAIS BOŅUKS”
LITERATURA
Spylgtuokuo publikaceja presē – Ratestis gods (Valentins Lukaševičs)
Lobuokuo luga – “Klepernīku pogosta zvaigzne”
Lobuokuo publicitatis akceja literatūrā – Raidejums „Kukuži”- Latgolys Radejā
Latgolys vuorda populariziešona literatūrā – “Myusdīnu latgalīšu antalogeja – Susātivs”
Spylgtuokuo debeja – Raibīs Suņs
Par īguļdejumu latgalīšu literaturys atteisteibā – Osvalds Kravaļs
MUZYKA
Lobuokuo tautys muzykys dzīsme – Čigons – Laimas Muzykanti
Lobuokuo šlagera dzīsme – Baltie Lāči – Skaidra Volūda
Lobuokuo alternativuo stila dzīsme – Donats – Jis i Jī, kam nav bolsa
Lobuokuo rock dzīsme – Juotnīks – Green Novice
Lobuokuo pop dzīsme – Laimeņa – Rudiņs Steigys
Lobuokuo koncertgrupa – Laimas Muzykanti
Lobuokuo publicitatis akceja muzykā – Koncerttūris “Taiseits Latgolā” prezentacejis pasuokumi Latvejā
Latgolys vuorda populariziešona muzykā – Ata Auzāna i Daugavpiļs kuora daleiba i uzvara TV 3 reikuotajā šovā “Koru Kari”
Goda debeja muzykā – Daugaveņa; Dzeivuot ir labi – Patrioti.LG
Radejis hits – Screen – Bez PVN
Par īguļdejumu latgalīšu muzykys atteisteibā – Gunārs Igauņs
SABĪDREIBA I KULTURA
Latgalīšu sabīdryskuo organizaceja – bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”
Lobuokais latgaliskais pasuokums školānim – Skotuvis runys konkurss „Vuolyudzāni” i vydsškolānu olimpiade
Goda školuotuojs – Imants Slišāns
Lobuokais latgaliskais pasuokums kulturys / tautys nomā – Festivals „Upītes Uobeļduorzs”
Par īguļdejumu latgalīšu kultūrā – Juoņs Elksnis


text:
Vyss suocās seņ senejūs laikūs 2009. goda majā kasgadejā pasuocīnī „Latgalīšu dīna Breivdobys muzejā”. Kai i kotru godu, ari tūlaik tys puļcēja latgalīšus i cytus lobus cylvākus. Tai kai tymā reizē pasuocīni navarieja nūsaukt par cīši izadevušu, tod, eimūt iz sātu, ļauds nūlēme skumuos dūmys klīdēt ar jautrom dzīsmem i tai pa mozeišam, pa mozeišam […]
Ituo goda 14. martā Rēzeknis Kulturys nomā nūtyka Latgalīšu kulturys Goda bolvys „Boņuks” pasnīgšonys ceremoneja, kurā tyka gūdynuoti latgalīšu kulturys darbinīki, literati, muziki, pašvaļdeibys i organizacejis par padareitū 2009. godā i tuo vydā Latgolys Studentu centrs īgiva lelū „Boņuku” nominacejā „Latgalīšu sabīdriskuo organizaceja”. LgSC bolvu itymā kategorejā īgiva jau ūtrū godu piec kuortys, par kū […]
Jaunuokuos viests nu Latgolys Studentu centra Reigys biroja. 11. martā. – tys ir jau reitu – nu 17:00 paradzāta „Atzolu” dorba grupys veiduošona i pyrmuo sasatikšona. Ka ari Tu gribi īsasaisteit atraktivuo jaunīšu seminara taiseišonā i vadeišonā – byusi gaideits! 15. martā 19:00 Ortografejis seminaru Latgolys školuos braucīņa dorba grupys sasatikšona 18.martā nu 18:00 Tonis […]
Vasali! Navarieju ilgi nūbrīst lelajam info spamam, partū ka nikuo taida, ruodīs, nav, a par seikumim var puorskaiteit www.skreine.wordpress.com i lakuga.lv Ļauds gatavej projektus, īsnīdz, tok pagaidom nikaidu lelu rezultatu vēļ nav – projektu pīsaciejumi teik vierteiti voi ari termeni nav beigušīs. Deļtuo ite ziņa projektu raksteituojim, kas dūmoj LgSC vuordā snīgt pīsacejumus LRAA konkursam […]
Vasali! Nu suokuma cīši lels paļdis LgSC bīdrim par izruodeitū uzticeibu, atbolstu i motivaceju sasadorbuot sovā storpā, pījemūt svareigus lāmumus – kai kasdīnys dorbā, tai ari kūpsapuļcē! Ka kaids publiski soka, ka jam ir kauns par LgSC, partū ka organizaceja nav izdariejuse tuo voi ituo, tod es tikpat publiski varu atbiļdēt – maņ ir lapnums […]
Kūpsapuļce nūtiks 28. februarī Reigā, Slūkys īlā 37. Tys ir bīdreibys “Trešō Zvaigzne” īrātajuos telpuos. Tei ir I. Kozakevičys Latvejis nacionalūs kulturys bīdreibu asociacejis sāta. Datikt var ar 4. i 5. tramvaju. . Pyrms kūpsapuļcis ir Sv. Mise Nabadzeiguo Jezus bārna klūsterī. Sv. Misi voda bazneickungs Aigars Bernāns, LgSC bīdrs. Sasateikam 9:45 pi Adoracejis kapelys, […]


text:
9. novembra vokorā bufete-skaiteitova „Pie Humberta” kliva par sovpateigu geografejis stuņdis nūrisis vītu ar golvonū stuņdis temu – Muzykaluo geografeja: Viļāni i Varakļāni. Tys deļ tuo, ka Latgolys Studentu centrs ar itū vokoru aizsuoka jaunu projektu „Muzykaluo geografeja”, kura ideja ir caur muzykalu Latgolys jaunīšu aktivitatem drupeit vaira izzinuot par Latgolys vītom, kai ari vaira izzinuot par grupom, apvīneibom, kolektivim, kurūs spielej muziki nu Latgolys i na viņ latgaliski. Pyrmā reizē ar muzykalu snīgumu prīcieja duets „Momend”, kurā dorbojuos Kārlis nu Varakļānim i grupa „Inlay” ar viļānītem Aritu i Zani.
Pa storpu muzykalajai prīcai vokora vadeituoja Dace Skrauča ar vaicuojumim patirdieja ari atguojušūs klauseituojus. Pīduovuojom ari Tev īspieju puorbaudeit sovys zinuošonys. Voi zini:
Par Varakļānim:
- Kas attāluots Varakļānu gierbūnī?
- Kurā godā daškiertys piļsātys tīseibys?
- Cik tuoļ nu Reigys ar mašini ir Varakļāni?
- Kurys grupys koncerts Varakļānūs nav cīši vālams?
Par Viļānim:
- Kas attāluots Viļānu gierbūnī?
- Kurā godā (godu symtā) Viļāni pyrmū reizi mināti?
- Kaida upe tak cauri Viļānim?
- Kod pyrmū reizi nūtyka Viļānu tiergs?
Kotram – i muzikim, i klauseituojim beja juoatsazeim kartē, taidā veidā kūpeigi taisūt muzykalū geografeju, kas iz prīšku klius arviņ plašuoka i plašuoka.
Muzykaluo geografeja obrozūs:
Vaicuojumus izdūd vokora “konferensjē” Dace
Duets “Momend”: Normans (sitaminstrumenti) i Kārlis (gitara i bolss)
Grupa “Inlay” Ilze, Arita, Zane, Artūrs i aiz kadra palics Mārtiņš
Pyrmuos reizis muzykaluo geografeja – ar sorkonim apleišim muzykalūs jaunīšu dzymtuos pusis
Ari Reigā ir latgalīšim draudzeigys vītys!
Vaira biļžu: http://picasaweb.google.com/ortografeja/MuzykaluoGeografeja#


text:
16. septembrī jau sešpadsmytū reizi Vileks nūvoda Upītie nūtiks vacuokais latgalīšu muzykas i dzejas festivals pasaulī – “Upītes Uobeļduorzs”, kurā eipašuo gosta statusā rādā latgalīšu muzykas grupom i dzejnīkim itūgod uzastuos ari Renārs Kaupers.
“Upītes Uobeļduorzs” itūbreid ir vīneigais festivals, kurs namaineigi kotru godu puļcynoj latgalīšu muziķus i grupas, īpazeistynoj ar jaunim vuordim latgalīšu kulturā i aicynoj gostūs kotru interesentu. Ituo goda festivalā Upītie sasatiks muziki i grupas: “Dabasu Durovys”, “Piparmētra”, “Metrs”, “Dvinskas muzikanti”, “Unknown Artist”, folkloras kūpas “Upīte” i “Rekavas dzintars”, Vinsents Kūkojs i grupa “Trikmīņs”, Dainis Adijāns, Kate i Doms, Rihards Krilovs, kuo ari itūgod atdzymušuo latgalīšu smoguo metala grupa “Fēnikss”, kurei dorbuojās da deveņdesmytūs godu suokuma. Par festivala dzejis ailem pasaryupēs Anna Rancāne, Mārīte Slišāne, Ligija Purinaša, Mārīte Bikovska, Karonhisake, Dagnija i Vucanu Voldyks.
Kotru godu festivals pasaryupej ari par kaidu eipašū gostu – latgalīšu dzejnīku i muziķu sasatikšonu Upītie pādejūs godūs ir kuplynuojs dzīsminīks Kārlis Kazāks, grupys “Inokentijs Mārpls” i “Gain Fast”, bet itūgod eipašuo gosta statusā byus muzikis Renārs Kaupers, kuram itei reize Upītie nabyus pyrmuo gasteišonas reize itymā pīrūbeža dzeraunē. 2017. gods Renāram, kuruo dzymtas saknes ari meklejamas Latgolā, bejs boguots taišni ar latgaliskū kulturu – kūpā ar latgalīšu muzikim īdzīduojs Valda i Māra Muktupāvelu dzīsmi, naoficialū Latgolys himnu “Pīmiņ, bruoļ”, uzastuojs Latgolas muokslas svātkūs Višķūs, gastejs Latgalīšu kulturas goda bolvā “Boņuks 2016”, kuo ari vadejs apbolvuojuma “Laiks Ziedonim” ceremoneju Latgolas viestnīceibā GORS, pyrma kuruos kūpā ar fondu “Viegli” devēs Latgolas izpietes ekspedicejā.
Festivala “Upītes Uobeļduorzs” pyrmsuokumi meklejami 2002. godā, i tys ir vacuokais da ituo pastūvuošais latgalīšu festivals pasaulī. Pasuokuma idejas autors ir latgalīšu literats, nūvodpietnīks, folklorists Ontons Slišāns, kurs īsadūmuoja sataiseit sovpateigu dzejas dīnom veļteitu festivalu, kab popularizātu i saglobuotu latgalīšu volūdu. Itūbreid festivala organiziešonu turpynoj Ontona dāls Andris Slišāns, saglobojūt festivalu kuo kasgadeju latgalīšu sasatikšonys reizi i turpynojūt tradiceju, ka kotram muokslinīkam vysmoz vīna dzīsme voi dzejūļs juoizpylda latgaliski, nu puorsvorā festivalā latgalīšu volūda skaņ symtproceņteigi.
Festivala īejis beleti byus nūpārkami iz vītas pyrma pasuokuma 16. septembrī, festivala suokums 19.00. Beletu cena nu 18.40 da 19.00 ir 3,00 €, piečuok 5,00 €. “Upītes Uobeļduorzs” reikuotuojs ir Namaterialuos kulturas montuojuma centrys “Upīte”.
Festivala nūtikšonu podtur Vaļsts kulturkapitala fonds, Vileks nūvoda dūme, ZS “Kotiņi”, SIA “Dolo”, SIA “Advors”, “Vaduguns”, Latgalīšu kulturys gazeta lakuga.lv i raidejums “Pi myusim Latgolā”.
Vaira informacejas:
Andris Slišāns
Namaterialuos kulturas montuojuma centrys “Upīte” direktors
Mob. tel. +371 29621058
e-posts: andris.slisans@gmail.com
#UpītieDzeiveJauka


text:
5. janvarī Ministru prezidents Valdis Dombrovskis sasatyka ar Navalstiskūs organizaceju (NVO) i Ministru kabineta memorandu parakstejušom navalstiskom organizacejom, kam nu jauna pīsavīnuoja 33 organizacijis, kuru vydā beja ar bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”.
Memoranda mierkis ir sekmēt efektivys i sabīdreibys interesem atbilstūšys puorvaļdis darbeibu, nūdrūšynūt pilsūniksys sabīdreibys īsaisti lāmumu pījimšonys procesūs vysūs leimeņūs i stadejuos vaļsts puorvaļdē, taidā veidā veicynojūt demokratiskys vaļsts pamatelementa – pilsūniskys dabīdreibys atteisteibu.
Kai sasatikšonys reizē uzsvēre Ministru prezidents Valdis Dombrovskis – ituos vaļdeibys vīns nu svareiguokajim mierkim ir sabīdreibys leidzdaleibys i iniciativys veicynuošona daleibai vaļsts puorvaļdis procesūs, sabīdreibys uzaticiešona vaļsts varai i tīsiskuma nūstyprynuošona. Vaļdeibys i NVO memorandam ir byutiska nūzeima leidzaleibys procesu pilnveiduošonā i NVO ir finansiali atbaļsteitys gon nu vaļsts budžeta, gon Eiropys Savīneibys strukturfondu leidzeklim.
Ministreju snīgtuo informaceja par memoranda mierku izpiļdi 2011. godā līcynoj par aktivu sadarbeibu storp vaļsts puorvaļdis i navalstiskūs organizaceju sektoru – pārnejā godā ir reikuotys 88 savīdriskuos apsprīdis, kai ari 152 publiskuos apsprīšonys. Taipat par augūšū navalstiskūs organizaceju leidzdaleibu lāmumu pījimšonys procesā Ministru kabinetā līcynoj ari tys, ka gondreiž divejis reizis pasalelinuojs NVO puorstuovu skaits ministreju konsultativūs padūmu sastuovā.
Sadarbeibys memorands pījimts 2005. godā i pa itū laiku sovu lobū grybu dialogam ar vaļsts puorvaldi paruodejušs i memorandu parakstejušs jau 237 navalstiskuos organizacejis.
Ministru kabineta i NVO sadarbeibys memorands apsaverams ITE
Informaceja nu Vaļsts kancelejis olūtim
Karteņa: Toms Norde, Vaļsts kanceleja


text:
Kod gods aizvadeits, tai viņ gribīs atsavērt, kaids tod tys bejs, kab ar jaunu dorba sporu suoktu cytu. Ari bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) atsaver iz aizvadeitū godu.
.
Puosokys par krīzi
2011. gods „Latgolys Studentu centram” lelā mārā paguojs pošu izdūtuos gruomotys „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” zeimē. Gruomota tyka izdūta zeimeigā datumā – 27. majā, kod teiri teoretiski var saceit, ka Latvejā izabeidze krīze. Drupeit rodūša pīguojīņa, „sadarbeibys” ar Ministru prezidentu Dombrovska kungu – i par gruomotu „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” zynuoja ari tī, kas kasdīnā varbyut nikod latgalīšu gruomotys rūkā nav turiejušs. Kotrā ziņā – tik daudzi kameru i filmietuoju pasuocīnī prīca byutu redzēt sevkuram sabīdryskūs attīceibu i medeju specialistam!
.
Literatura i muzyka rūkrūkā
Literari muzykali pasuocīni ir taids pateiceigs formats, kod sabīdreibys interesi var pīvierst gon latgalīšu literaturai, gon muzykai, i breineigi, ka saīt obejim iz reizis. 2011. godā beja gon kasgadejī pasuocīni, gon roduos ari jauni, kurūs gon sevi paruodeit, gon prīceit atguojušūs interesentus vareja latgalīšu muziki i autori. Nu tradicejom veiksmeigi tyka turpynuotys vairuokys: nakomercialais, nagudrais i nanormali glaunais „Tievanānu čulans”, kura aktivitatis nūtyka na viņ, kai īrosts, Viļānūs, bet ari Nagļūs, „Vāluo rudiņa” īsuoktū turpynuoja muzykali literarais pasuocīņs Latvejis Nacionalajā bibliotekā – „Agrais pavasars”, taipat goda beiguos Raiņa sātā „Berkenelē” Daugpiļs nūvodā ļauds ar prīcu par ailem i latgaliskū muzyku sasatika „Latgalīts latgalīšam draugs” piecpušdīnē. Kasgods ari LgSC pīsadola Dzejis dīnuos i 2011. godā pi seve gostūs iz latgalisku dzejis vokoru aicynuoja Raiņa i Aspazejis sāta Reigā. Pyrmū reizi Rēzeknē Latgaļu Rakstnīceibys muzejā nūtyka dzejisks pasuocīņs „Vuordu meitovys”. Pi tradicejom – taipat ar sovom aktivitatem LgSC pīsadaleja muzykys festivala „Muzykys Skrytuļs” nūrisēs i ar sovim spākim i īspiejom atbaļsteja ari koncerta „Taiseits Latgolā” nūtikšonu Reigā, LMA Studentu klubā.
.
Poši sev i cytim
Koč ari LgSC pasuocīņu vydā ir daudzi publisku, iz kurim ir aicynuots sevkurs interesents, gona ari taidu pošu prīcai, kurūs, prūtama līta, bīdreiba prīcojās redzēt ari jaunys sejis. Dažaidi pasuocīni i aktivitatis regulari nūtykuši vysūs LgSC birojūs – Reigā, Daugpilī i Rēzeknē.
Vīns nu interesantuokajim „projektim”, kurā tyka apvīnuotys tradicejis i modernuo kultura, saguoja Donata dīnys svineibys Reigā, kod dzyma folklora – Donata dīnys ticiejumi i naiztyka bez amerikaņu donatim. Taipat goda laikā naiztykom bez tradicionalajom sasatikšonom ar padzīduošonu folkklubā „Ala pagrabs” Reigā, Daugpiļs kojuos i Rēzeknē. Beja gon Zapts stiklineica, Sasavasaluošona, pikniki, sportiskys aktivitatis, projektu raksteišonys, ideju vātrys, naformalys latgalīšu volūdys stuņdis, piparkūku cepšonys i vēļ vysakuo. Tradicionala sasatikšona sovejim i na tikai turpynuojuos ari pasuocīņu cikla „Latgalīša pādi pasaulī” ītvorūs – virtuali izbraukuojom Eiropys ceļus, bejom Indejā i gastejom ari Australejā.
Vairuokūs pasuocīņūs guojom gostūs ci aicynuojom gostus pi seve. Tai majā pīsadalejom ar sovu tvistera spēlis latgalīšu verseju „Zyrga dečs” ari Latvejis Universitatis reikuotajā pasuocīnī LU Sāta, vosorā Viļānūs kūpā ar Mozuos kavalerejis (ceļojūša, darbeiga, muzykala i īdvasmojūša draugu i dūmubīdru kūpa, kurys lela daļa puorstuovu zynomi ari kai Imanta Zīdūņa fonda „Viegli” aktivisti) dalinīkim padarejom šmukuoku Trūpu (Kaupra) Valnakmini pi Viļānu. Kūpā ar Latvejis Aizsorgu organizaceju guojom puorguojīnī pa Preiļu apleicīni, svietejom Latvejis dzimšonys dīnu. Sadarbeibā ar kinys „Latgolys laikadečs” veiduotuojim organiziejom kinys seansu ari Reigā, par prīcu Rēzeknis Augstškolai spākus fiļmiešonā paraudzejom ari poši.
.
Gruomotu nūdaļa
2010. godā asuoktais dorbs pi latgalīšu gruomotu, muzykys īrokstu i suveniru golda uzturiešonys turpynuojuos ar vēļ leluokim apgrīzīnim ari 2011. godā. Daleiba gruomotu tiergūs, piļsātu svātkūs, latgalīšu pasuocīņūs i cytur – veids, kai LgSC ar sovu breivpruoteigūs paleidzeibu raudzeja paleidzēt latgalīšu gruomotu i muzykys izdeviejim atrost sovu piercieju i naļaut latgaliskajam nūputēt plauktūs, bet pierciejam i cytim interesentim paruodeit gruomotu dažuodeibu, kas pīeimama ari latgaliski.
.
Rodūšais konkurss
Ari 2011. godā LgSC turpynuoja tradiceju par latgaliskuos raksteibys veicynuošonu jaunu ļauds (školānu i studentu vydā), reikojūt rodūšūs konkursus. Tai pyrma vaļsts svātkim nūtyka rodūšais konkurss „Sorkonboltsorkonuos kruosys lai zīd”, kas prīcēja ar sovim rezultatim i paruodeja, ka Latgolā ir školāni, kas jādz i var raksteit labi latgaliski – gon saturiski, gon piec formys.
.
Projekti
Vysaidi pasuocīni i dareišonys ir breineiga līta, bet, kab tys vyss nūtyktu, bīži viņ vajag ari finansialys podturiešonys, deļtuo LgSC ceņteigi raksteja, realizēja i turpynuoja atteisteit daudz i dažaidus projektus. 2011. goda februarī nūslēdzem bīdreibys kapacitatis ceļšonys projektu, kū atbaļsteja Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu. Pīsadalejom Vaļsts kulturkapitala fonda projektu konkursūs, gon poša fonda organizātūs, gon caur Latgolys reigona kulturys programmu, i sajiemem finansiejumu jaunu latgalisku gruomotu izdūšonai 2012. godā. Ar Nūdarbynuoteibys vaļsts agenturys programmys „Atbalsts jauniešu brīvprātīgajam darbam” paleidzeibu LgSC veicynoj jaunīšu bezdarbnīku īsaisti breivpruoteigojā dorbā i snīdz īspiejis sajimt stipendejis vairuokim Rēzeknis jaunīšim-bezdarbnīkim. Ar Kulturys ministrejis atbolstu goda beiguos sajiemem finansejumu divejim projektim – latgalīšu kulturys gazetys lakuga.lv atteisteibai i latgalīšu volūdys izbraukuma stuņdem Latgolys školuos.
.
Medeji
Tai ir saguojs, ka itys gods bīdreibai „Latgolys Studentu centrs” ir bejs boguots ari ar dažaidom publiskom pasaruodeišonom. Vasalys treis reizis goda laikā asam intervāti radejis raidejumā „Latgolys Vuords”, bejušs speciali sižeti televizejis raidejumā „Vyss nūteik”, pīsadalejom portala www.diena.lv „Dīnys gostu ustobys” diskusejā par latgalīšu spāku, kai ari par myusu projektim i dorbim bejušs publikacejis drukavuotajūs medejūs, sižeti i roksti cytur škārsteiklā, radejuos i televizejuos – „Latvejis Aveizē”, „Ir”, TV3, LNT, PBK, LR1 „Gruomotu apskotā” i cytur. Goda beigu daļā ūtrū elpu devem ari vīnam sovam medejam – latgalīšu kulturys gazetai „LaKuGa” i cīši cerejam veiksmeigi ar tū turpynuot ari iz prīšku.
.
Daudz dareits, padareits, vajadzātu vēļ izdareit – taids tys 2011. gods bejs „Latgolys Studentu centram” i tikpat pasuocīnim i nūtykumim boguoti i darbeigi cerejam ari nūdzeivuot tū 2012.
.
Foto šaļteņu kolaža – Latgolys Studentu centra 2011. gods


text:
Vakar vokorā aktivuokī LgSC Reigys bīdri Tonis birojā sataiseja rikteigu pruota vātru gon par temu Drukys aizlīguma atceļšonai Latgolā 105 i cytys nūzeimeigys jubilejis, pīmāram, „Tāvu Zemis Kalendaram” – 70, vairuokys izcylys personeibys svieteitu opolys jubilejis: Marija Andžāne i Konstantins Raudive -100, Fraņcs Trasuns -145, gon par īspiejamū LgSC saukli, aizbiļdni – mītisku tālu, zvāru voi cytu kukaini…
Saisteibā ar pyrmū temu izdarejom nūpītnu dorbu – radejom i uzrakstejom jaunīšu radūšūs dorbu par Latgolu konkursa nūlykumu.
Jaunīšu rodūšūs dorbu par Latgolu konkursa mierkis ir veicynuot Latgolys jaunīšūs interesi par sova nūvoda kulturu, viesturi, nūzeimeigom personeibom, volūdu i sabīdriski politiskim procesim. Rūsynuot jaunīšus izsaceit sovys puordūmys latgalīšu rokstu volūdā, tai veicynojūt rokstu volūdys tradicejis nūsastyprynuošonu Latgolā, kai ari paust sovu vīdūkli par myusdīnu i viesturiskajim procesim, izmontojūt vizualuos muokslys tehnikys.
Konkursam sovus dorbus aicynojam īsnīgt jaunīšus: pamatškolnīkus (7.-9.klase), vydsškolānus, studentus vacumā leidz 25 godim.
Eseju konkursa temati:
- Kaidys personeibys vīta Latgolys kulturciesturē i juos davums.
- Nūzeimeigs nūtykums Latgolys kulturviesturē.
- Myusudīnu leluokuos problemys Latgolā i jūs rysynuojumu.
- Vīzeja par Latgolu i latgalīšim 2059. godā.
- Latgola – zyrgs voi mašyna?
Plakātu i karikaturu temys:
- Nūzeimeigs nūtykumsLatgolys kulturviesturē.
- Myusudīnu leluokuos problemys Latgolā i jūs rysynuojumi.
- Latgola i latgalīši 2009. godā.
- Latgola – zyrgs voi mašyna?
Dorbi tiks gaideiti leidz 10. apreļam (posta zeimūgs syutūt pa postu) ar nūruodi jaunīšu rodūšūs dorbu konkursam iz adresi: bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” Reigys birojam, Antonijas ielā 8-3/6, Rīga, LV-1010 voi iz e-postu: lgsc@inbox.lv
A bez jautreibys nikai. Vajadzēja sasprēst i kū nanūpītnu. Tod i sprīdem i sprēdem, kaidam vajadzātu byut LgSC simbolam – dzeivnīkam voi tālam, kas, izdrukuots iz lynu kuleitis ci papeira mapeitis, sevkurā Latgolys studentā radeitu puorlīceibu – juobyut, juodora.
Prototipi tyka maklāti kai Tonis birojā, tai škārsteiklā. Tyka lītuots kuļdinīks i zylais zūbs. Pi gola tai i natykom. 🙂
Pruota vātra par mistiskū zvieri ci kustūni, kukaini ci radeibu beja tik aktiva i prīcynūši ļusteiga, ka pi vīnuota kūpsaucieja tai i natykom… 😉 Nūsprīdem tik, ka par itū tematu diskusejis turpynuosim cytureiz.
Varbyut ari Tev, ituo dīnroksta skaiteituoj, ir kaidys idejis? Roksti komentarūs!
Ci gribi nūbolsuot par myusu idejom? Ite byus saroksts:
[polldaddy poll=1466784]