text:
LaKuGys skaiteituojim, kam nasaguoja byut kluot dzejis skaitejumūs, pīduovojom karteņu galereju i Vaļuka gobolus nu 18. apreļa pasuocīņa, kai ari interveju ar Valentinu – par bolvu, par volūdom, par legendom i raksteišonu. Vaicuojumus izdūd dzejis skaitejumu klauseituoji.
Voi itei ir pyrmuo reize, kod kaids latgalīšu autors sajam Latvejis Literaturys goda bolvu?
Tai varātu byut. Agruok beja cytaiduok. Padūmju laikūs, īspiejams, ka beja, nu niu vyss suokts nu jauna. Padūmju laikūs beja Dzejas dienu balva, vysaidys cytaidys premejis – tuo laika, nu tāņ vaira tū i nivīns napīmiņ. Latgaliski tymā laikā ari navarieja raksteit. Itai bolvai maņ ruodīs, ka ir viņ kaidi desmit godi. Pyrma tam, kod Viktors Avūteņš, ruodīs, beja prīšknīks, jam itaidys bolvys napatyka, deļ tuo ari juo laikā nabeja.
Kai Tev pošam ruodīs: vāga taidu bolvu ci navāga – voi var saleidzynuot divejus dzejnīkus?
Nu gryuši pasceit. 2006. godā muns pyrmais kruojums ar pīsadalieja bolvā i žurejis bolsi izaškeire seši pret seši. Bolvu padūt „Orbītai” (krīvu dzejnīku grupa) ci maņ. Navarieja izaškiert i tai kai žurejis komisejis vadeituojam beja diveji bolsi, tod bolva aizguoja „Orbītai”, par kū maņ pošam ari beja prīca, nu maņ tod saceja, ka „pīdūd, taida situaceja, iz prīšku Tev vysu īdūsim”. Es dūmoju, ka varbyut itys ari ir dalieji nu tuo laika…
Cik svareiga dzejnīkam ir bolva?
Kai kuram.
Tev pošam?
Nu byutu muļkeigi, ka es tāņ pasceitu, ka „ej bakuot, navāga”, tod tei byutu taida nacīņa. Nā, ir feinai i pateikami. Bet tai, ka es vysu darieju, kab tikai bolvu dabuotu – tai ari nav. Nabyutu i nabyutu, i taipat labi byutu.
Kaids ir Tovs skaiteituojs?
Šudiņ beja tai cīši labi, daguoja kluot napazeistami ļauds i sacieja, ka patyka. Bet tai maņ ir vīgļuok runuot ar jaunuoku paaudzi na kai pat ar munu paaudzi, koč kai vīgļuok atrast sarunu ar jaunuokim ļaudim, varbyut deļ tuo ari, ka vaira ar jim saīt struoduot.
Tev dzejūli ir ar vysaižim sižetim. Nu kureinis Tu tūs jim? Izdūmoj ci nu dzeivis?
Nu dzeivis ir, i par pazeistamim cylvākim ari ir. Cytu reizi poši var atšifrēt, ka tys par jim raksteits.
Bīži atšifrej?
Nu cytu reizi atšifrej, cytu nā. Par zači beja. Reizi augstškolys kolegim Začam vaicuoja, voi tai ari beja kai dzejūlī raksteits „kūpā ar zači peipiejom zuoli”. Es jau soku, ka navāga vysu iztvert tik burtiski.
Kod Tev byus nuokušuo gruomota?
Byus, bet latviski. Nazkai latgalīši ir sakaitynuojuši i raksteišu latviski.
Kai tai?
Ai, nu tai. Ka runoj par tū skaiteituoju, tod reizem ruodīs, ka Reigā mani vaira skaita i saprūt kai Latgolā. Koč kai tai vīnkuoršuok vyss. Bet nu vaira juodabeidz tys, kas ir īsuokts – ir īsuokti kaidi treis romani latviski, kas juodabeidz.
Kū Latgolā skaita?
Ir, jau ir – skaita. Grybātūs gon, kab vaira jauni cylvāki skaiteitu na viņ iz kopusvātkim sapierktu gruomotys.
Kai Tev ir vīgļuok raksteit – latviski ci latgaliski?
Maņ vīnolga – obejuos vysleidza. Mama maņ beja latvīte, a tāvs latgalīts – maņ ir muotis volūda i tāva volūda. Mama beja nu Dūbelis rajona i īsaprecieja Latgolā. Ar mamu latviski runuojom, ar tāvu latgaliski. Obejis volūdys – tys maņ tai organiski nu mozūtnis saguoja. A ar krīvim, kas tī dzeraunē beja, i krīviski runuoju.
Kaidā volūdā Tu dūmoj?
Obejuos. Tys ir tik automatiski i varu momentali puorsaslēgt. Paītu kaidi 10 minoti, tod varātu ari krīviski dūmuot. Ar itom volūdom varu breivi operēt.
Krīviski nikuo naroksti?
Rokstu! Maņ ir kaidi 80 dzejūli ari krīviski. I vuociski ir, i lītaunīku volūdā. Eksperimenteju ar volūdom – voi i kai tī varātu saīt. Vuociski ir kaidi 4 dzejūli, lītaunīciski kaidi 8.
Tī ir koč kur publicāti?
Daīs laiks i byus. Juoatlosa, nu kaida puse nu krīviski raksteitim dzejūlim darātu ari publiciešonai.
Kaidā volūdā Tu lekcejis vodi?
Myusim ar studentim ir vīnuošonuos, ka runojom latviski, bet, ka gryb, var raksteit latgaliski, deļ tuo, ka runuot vysi gudri, bet raksteit nivīns nagryb. Bet ir kas roksta. Beja maņ vīna feina grupa, cīši entuziastiska, kur vysys meitinis raksteja latgaliski.
Tev pošam ir kaids favorits nu tim, kas šūgod pretendej iz Literaturys bolvu?
Favorits maņ beja Māris Melgalvs. Vysa kas ar jū ir bejs i pīdzeivuots. Feins beja cylvāks, bet dzēre ari pamateigi. Es jau eistineibā cīši vacais asu. Nazkod rudini ar studentim siediejom, runuojom, par Regīnu Ezeru stuosteju, ka 2000. godā divus vokorus par romanu „Aka”, par dzeivi runuojom. Tod jī breinojās – kai Jius tik vacs asat, Regīnu Ezeru dzeivē satics? Tys tai – ā, uorpruots, tik vacs, ar Regīnu Ezeru dzeivē runuot!
Bet nu tādiņ rokstūšim?
Nu Vierdeņš Kārlis maņ taids lels čomaks. Es vyspuor rešu dzejnīku radzu, kas maņ tai varātu patikt. Maņ tei vuovuļuošona, kas tādiņ ir, tai na cīš pateik. Šudiņ, kas beja, Ruta Štelmahere – pyrmū reizi dzierdieju i īsapatyka. Tik jai dzejūļu kruojumu sauc „Klēpis”, nu sovulaik ari Ontonam Kūkuojam beja „Klēpis” i parosti ir taids narunuots lykums, ka vīnam autoram ir pajimts nūsaukums, tod cyts vaira najam. Bet varbyut jei nazynuoja, ka ir taids Kūkuojs i taids „Klēpis”. Bet es lobuok par Ezeru, par Māri Čaklū i cytim parunuošu. Māris maņ sovulaik saceja, kab stuojūs Rakstnīku savīneibā, rekomendiešūt. Es tai i nabyutu stuojīs. Tūlaik beja rekomandacejis vādzeigys, beja izvierteišonys komiseja, izsaukšonys, atpraseišona, bolsuošona, taids elitars pasuocīņs. Tādiņ vaira taida drupeit paplukuse organizaceja. Vaļuks turpynoj ar stuostim par Māri Melgavu i tū, kai jis ar dzeršonu – sovu „protesta formu pret vaļsti”, radeja pots sovu legendu.
Par Tevi ari varbyut kleist kaidys legendys?
Nazynu. Šudiņ LaLiGaBys žurejis puorstuove Liāna Langa saceja, ka jei zyna vasalu mitologeju par mani, bet es pots tū nazynu. Vādzēs kaidu reizi pavaicuot. Nu es saceju, ka tys tod ir dabiski i es nikuo speciali nataisu.
Varbyut Tev ir kaidi īsacejumi jaunajim autorim?
Saceišu tai – raksteit nav tys švakuokais, kū var dareit. Cytu reizi nu tuo ir ari prīks!


c: text/html

text:
Koč i daudzi ļaužu nu Latgolys aizbrauc iz Reigu ci uorzemem, itamā reizē raidejuma “Pi myusim Latgolā” gosts ir pīvadums tam, ka ļauds rauga i atsagrīzt. Itūreiz Tenis Bikovskis sasatyka ar Armandu Kūceņu, kurs paspiejs īpazeit pasauli, nu taipoš planavoj atsagrīzt Latgolā.
Sovūs studenta godūs Armands Kūceņš izdeve gazetu “Graidi” latgalīšu volūdā. Kūpā ar Ansi Ataolu Bierzeņu jis izveiduojs baļtīšu-latgalīšu vuordineicu, kas daīmama škārsteiklā.
Armands Kūceņš ir poliglots, kurs puorzyna vaira kai 10 volūdys, sovpus par vysumeiluokū jis sauc latgalīšu volūdu. Pasasokūt Armandam, latgalīšu volūdā darynuoti jauni vuordi i nu latgalīšu vuordu kruojuma napagaist vacvuordi.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Ituo goda juļs Latgolys Kulturviesturis muzejam ir bejs eipašs – muzeja kruojumā asūšuo keramikys kolekceja ir papyldynuota, pasasokūt Latgolys pūdnīceibys patrona, muokslys zynuotnīka Juoņa Pujāta muosys dāla Muorteņa Kruoņa vierteigajam duovynuojumam ar apmāram 300 keramikys vacmeistaru i myusu dīnu pūdnīku dorbim. Kai informej muzeja puorstuove Inga Klīdzēja, tys ir naatsverams davums vēļ piļneiguokai Latgolys pūdnīceibys kulturviesturiskūs sakņu i tendeņču atteisteibys apzynuošonai.
Vīns nu golvonūs Latgolys Kulturviesturis muzeja darbeibys vierzīņu ir Latgolys keramikys pietnīceiba i saglobuošona. Nu jau vaira par 50 godu muzejā teik nūpītnai struoduots pi Latgolys keramikys kolekcejis mierktīceigys komplektiešonys, pūdnīku biografeju, omota i keramikys veiduošonys procesu pietnīceibys.
Duovynuojums ir unikals i ar taidu vacmeistaru kai Odums Kuopusteņš, Polikarps Černavskis, bruoli Ryuči, Juoņs Backāns, Polikarps Vilcāns, Andrejs Paulāns, Zagorsku i Ušpeļu dzymtys i cytim dorbim, i taidu meistaru darynuojumim, kas da šam muzeja kruojumā ir puorstuovāti moz voi nav vyspuor (Juoņs Dubovskis, Ontons Peipāns, Ontons Melders, Ontons Bogdanovs, Julians Šērs i cyti).
Juopastreipoj, ka itū duovynuojumu veidoj Pujātu dzymtys keramikys kolekceja, kurā puorsvorā ir puorstuovāti dorbi, kurūs Juoņs Pujāts, byudams eists Latgolys keramikys iz augšu cāluojs i zynuotuojs, Latgolys pūdnīku dīnu tradicejis aizsuociejs, ir kolekcioniejs i apzynuojs nu vacmeistaru kai radzamus pūdnīceibys tradicejis paraugus Latgolā. Tymā ir ari poša Juoņa Pujāta, juo muosys Gabrielys Kruonis i juos dāla Muorteņa Kruoņa, kurim ari nav svešys ituo omota prasmis, veiduotī dorbi.
Pasasokūt itam duovynuojumam, Latgolys Kulturviesturis muzeja kruojumā niu jau byus apmāram 2800 keramikys dorbu lela kolekceja, kas spūdri i vysaptverūši atspīgeļoj Latgolys keramikys atteisteibu laiku gaitā.
Publicitatis karteite, Latgolys Kulturviesturis muzeja specialisti kūpā ar Muorteņu Kruoni, sajamūt Pujātu dzymtys keramikys kolekcejis duovynuojumu. Evitys Kozulis foto.


text:
Roksta autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv
Myusu dīnuos vīna nu izplateituokūs saslimšonu ir depreseja, ar kuru kasdīnā sasaskar vaira nakai 300 miljoni pasauļa dzeivuotuoju. Goreiguos saslimšonys godu symtim ilgi tyka saisteitys ar vysaidim aizsprīdumim. Vydslaikūs juos skaiteja par valna varu, piečuok – par gora napiļneibom. Modernuos psihiatrejis atteisteiba suocēs 19. i 20. godu symta mejā, kod Emils Krepelins paziņuoja, ka psihiskom saslimšonom ir biologisks pamatojums. Rokstā atkluojam, parkū vīneiguo psihiatriskuo slimineica Latgolā izveiduota taišni Daugovpilī, kaids sakars psihiatrejai ar veneriskom saslimšonom i kaidūs presis škandalūs beja īsaisteiti slimineicys darbinīki.
(Jaunbyuve Daugovpilī, ilustrativa karteite nu zudusilatvija.lv)
Vydzemē pyrmuo slimineica (t. s. Aleksandra Augstumi Reigā) dybynuota 1824. g., tamā pošā godā ari Kūrzemē, Jelgovā, tyka attaiseita slimineica, kur vīna nūdaļa beja paradzāta psihiski navasalūs sliminīku uorstiešonai. 19. g. s. vydā Reigā attaiseja pyrmū specializātū psihiatriskū slimineicu Sorkonkolnā. 20. g. s. suokumā tyka dybynuotys vēļ cytys medicinys īstuodis: specialyzātuo Gintermuižys slimineica, Strenči i tt. Latgolys teritorejā atškireibā nu Reigys, Vydzemis i Kūrzemis nabeja slimineicys deļ gorā vuojūs. 1924. godā situaceja mainejuos.
Slimineicys izveidei atvielej tyukstūšom latu
1923. g. sakarā ar aizviņ pīaugūšū pacientu skaitu Veseleibys departaments lēme par psihiatriskuos slimineicys īreikuošonu Daugovpilī, tok vajadzēja atrast pīmāruotys telpys slimineicai. Par slimneicys sātys vītu tyka izvālātys bejušuos Ivangorodskys pulka kazarmys. Saeimys budžeta komiseja daškiere 320 tyukstūšys latu remonta dorbim i 21 tyukstūšu latu inventara īguodei. Slimineica sovu dorbu suoce 1924. g. 1. oktobrī, tok svineigais atkluošonys breids beja dažys nedelis vāluok, 26. oktobrī.
1926. g. slimineicā gasteja laikroksta “Daugavas Vārds” korespondents. Jis stuosta, ka pi kotrys nu četru nūdaļu asūt atsevišķa vannys ustoba, kur kotru sastdīni pacienti nūsamozgoj. Iudiņa syldomī kotli dorbojās vysu laiku, uzturūt 28 gradu temperaturu piec Celseja, kab vajadzeibys gadīnī sliminīkus varātu nūmozguot arī cytā nedelis dīnā. Durovu rūkturi ir vārsti iz leju, kab pacientim nabyutu īspieju veikt pošnuoveibys voi kaidā cytā veidā sevi apdraudēt. Slimineicā volda izcyla spūdreiba gon guļamustobuos, gon ādamustobā i mozguošonuos telpuos, kur ir vairuoki krani ar iudiņa stryuklom sliminīku ierteibai. Slimineicā asūt ari elektriskī vādynuotuoji.
1924. g. slimineicā beja 4 nūdalis, 1928. godā – jau 7, bet 1934. g. – 13. 30. godūs slimineicu paplašynuoja i izvītuoja Smoļenskys īlā Nr. 4 (niulinejā Siguldys īlā). Slimineicys teritoreja aizjēme 18 hektaru plateibu ar 20 myura i kūka ākom. 5 nūdalis beja nūvītuotys kūka ākuos, 3 – div leluos treju stuovu myura ākuos. Nu 13 nūdaļu beja 8 namīreiguos nūdalis i 5 – mīreiguos. Nūdalis beja tam laikam labi īkuortuotys: beja i dīnys i nakts telpys, vannys ustobys i izolatori. Gultys, goldi i sūli beja pīstyprynuoti pi greidys. Pi lūgu – mozys resteitis i bīzs, iztureigs styklys. Beja ari biblioteka, muzejs i sareikuojumu zāle, kur 3–4 reizis godā reikuoja pasuokumus pacientim. Medicinys personals leluokūtīs dzeivuoja slimineicys teritorejā. Beja ari atsevišķa dorba nūdaļa 30 pacientim, kas beja nūdarbynuoti slimineicys dorbūs (lauksaimnīceibā, kūrpnīku, šivieju darbneicuos i tt.). Dorba terapeju skaiteja par vīnu nu veidu, kai sliminīkus atgrīzt sabīdreibā. Jim par dorbu moksuoja 1–5 latus mienesī, kotru dīnu veirīši sajēme 5 papirosus, bet sīvītis – soldonumus. Dažs pacients beja paspiejs īkruot pat 150 latu.
(Ilustrativa karteite nu H. Buduļa gruomotys “Sarkankalna slimnīcas vēsture: 1862.-1937.”)
Nu 1924. g. leidz 1934. g. beja izlītuotys 161 173 kilovatstuņdis elektriskuos stravys, 21 miljons iudiņa spaņu. Bet nu 1929. g. leidz 1934. g. 180 kilogrami luminala – mīga i pretkrampu leidzekļa i 20 tyukstūšys kilogramu suoļa deļ iedīņa.
1939. g. tyka planavuoti slimineicys lobīkuortuošonys remontdorbi 50 tyukstūšu latu apjūmā. Beja īcere slimineicys tyvumā sataiseit suoļa iudiņa dzīdnīciskuos vannys. Suoļa iudini psihiatriskuos slimineicys tyvumā beja atkluoti najauši – rūkūt dzaramuo iudiņa oku slimineicys vajadzeibom. Tei asūt bejuse dziļuokuo oka Latvejā, tuos dziļums sasnēdze 575 metrus. Vīnā litrā iudiņa bejs 81 grams suoļa.
Bejušūs pacientus dorbā pījam lauksaimnīki
Latvejā 1924.–1934. g. beja divkuoršuojīs psihiatriskajuos slimineicuos īvītuotūs pacientu skaits – nu 1000 gultu leidz 1700 gultysvītu. 1935. g. vīna cylvāka uztureišona psihiatriskajā slimineicā moksuoja 3 latus dīnā, nu tūs – vīns lats beja izmoksys par uorstiešonu. Tyka skaiteits, ka tys ir daudz. Deļtam 1937. g. lauksaimnīki tyka aicynuoti jimt dorbā par paleigim saimisteibuos cylvākus, kas atsaveseļuojuši. Daudzejim pacientim nabeja radinīku, kas jūs pījimtu voi nūdrūsynuotu ar dorbu. Vaļsts beja gotova nūslēgt leigumu ar lauksaimnīkim i moksuot 25 latus mienesī par kotru pījimtū struodnīku. Leiksnys pogostā beja uzjimti 80 cylvāki nu Daugovpiļs psihiatriskuos slimineicys.
Bet na vysi saimnīki beja taisnpruoteigi pret sovim struodnīkim. Kaids Dignuoja pogosta saiminīks asūt cītsirdeigi izaturiejs pret sovu struodnīku, lics daudz struoduot i pat sits jū, par tū saiminīkam pīsprīde struopi divejis nedelis cītumā.
Juopīzeimoj, ka 20. g. s. 30. godūs piec Kārļa Ulmaņa apvārsuma Latvejis psihiatrejā tyka aktualizāts eigenikys aba īdzimteibys vaicuojums, kas paredzēja “lobūs genu” saglobuošonu i nūdūšonu nuokušajuom paaudzem. Cylvāki ar gareigom slimeibom na vysod tyka skaiteiti par pylnvierteigim sabīdreibys lūceklim. Inga Gaile sovā dokumentalajā romanā “Stikli” (2016, romanu sereja “Mēs, Latvija, XX gadsimts”) situaceju psihiatrejis nūzarē atainoj gona uzskotomi, paruodūt gon pacienta, gon uorsta poziceju.
Zūg sīvīšu apakšveļu i tymā staigoj apleik
Psihiatriskuos saslimšonys 20. g. s. 20.–30. g. nareši tyka atkluotys viņ tod, kos beja pastruoduots kaids nūzīgums. Par pīvadumu, 1926. g. vosorā Daugovpilī beja gadīņs, kod kaids veirīts dzeļžaceļa struodnīka drēbēs suocs buozt sev kārmanūs kaļteitīs izkuortū sīvīšu veļu. Kriminalpolicejā izmekliešonys laikā tyka atkluots, ka jam ir apvylkta sīvīšu veļa, kas ir gon slapani zogta, gon pajimta nu sīvys. Taida reiceiba tyka paskaiteita par nanormalu i nūzeimuota uorstu-psihiatru ekspertize. Veirīts slymuoja ar tuberkulozi i skaiteja, ka, nosojūt sīvys veļu, tuberkuloze dalips ari jai i obeji byus kūpā ari piec smierts.
1926. g. novembrī, taitod div godus piec atkluošonys, slimineicā beja 199 pacienti, koč ari slimineica asūt bejuse paradzāta viņ 100 personom. Iz kotrom 2,5 tyukstūšom Latgolys dzeivuotuoju beja pa vīnai gultys vītai. Iz vysa leluokais saslymušū skaits beja ar t. s. jauneibys vuojpruoteibu jeb šizofreneju, vēļ kaida daļa slymuoja ar centraluos nervus sistemys progresivū paralizi, kas rodusēs kai sekys puorcīstajam sifilisam, ar kū vysbīžuok inficējuos karaveiri. Lai izuorsteitu veneriskū saslimšonu, 20.–30. godūs beja juobrauc iz lelpiļsātom i juosajam specials kurss. Na vysi tū varēja atsaļaut, deļtam slimeiba tyka īlaista tik tuoli, ka skuore centralū nervu sistemu. Daugovpiļs psihiatriskajā slimineicā beja ari epilepsejis aba kreitamuos kaitis sliminīki. Myusu dīnuos epilepseja ir neirologiska, na psihiska saslimšona.
Uorstej ar šoka terapeju i muoksleigajim krampim
1937. g. Daugovpiļs psihiatriskajā slimineicā uorsteišonā (eipaši šizofrenejis pacientu) izmontuoja tuo laika novitati – insulinu aba Dr. Sakela insulina šoka terapeju. Skaiteja, ka itei metode roda labvieleigu spīdīni iz pacienta smedzinim. Sliminīkam īspricēja lelys insulina devys, kab jis īsleigtu bezsamaņā aba “insulina komā”. Piec div stuņdem jam īlaide glikozi voi deve padzert cukra iudini. Itū metodi 20. g. s. 50. godūs atzyna par nadrūšu.
Taišni Daugovpilī pyrmū reizi Latvejā pīlītuoja Dr. Medunys kardiozola aba muoksleigūs krampu izsaukšonys metodi. Pacientu pīsēja pi gultys i īspricēja krampus izraisūšu leidzekli. Krampu lēkme beja apmāram 50 sekuņdis.
(Šoka terapeja, karteite nu Wikipedia)
Obejis metodis tyka skaiteitys par cīši duorgom – uorsteišonuos kurss ilga vysmoz div mienešus i medikamentu cena beja 100 latu. Vēļ vīns pacientu nūmīreišonys veids beja syltuos vannys, kuruos daži pacienti tyka turāti pat 10 stuņžu dīnā.
Prese latgalīšim puormat sovejūs beidošonu omotūs
1930. g. Daugovpiļs psihiatriskuos slimineicys direktora vītu atstuoja vuocbaļtīts Voldemārs Hibšmans. Tok sabīdreibai nabeja skaidrys, deļkam itys izcilais dokturs pamat sovu omotu. Laikroksts “Latgales Ziņas” izvierzeja hipotezi, ka pi vysa vaineigi asūt latgalīšu vaļsts veiri (i dažs ministrs), kas dorbam slimineicā beidej mozizgleituotus i nakompetentus darbinīkus, kuri ignorej slimineicys vadeibys lāmumus i atsasauc iz sovim protektorim i pīdereibu politiskajom partejom. Darbinīku vydā asūt jiutama šovinistiska attīksme pret prīkšnīku-cyttautīti aba na-latgalīti, par kū laikroksts ironizēja: “Arī vidus laikos varēja amatus ieņemt tikai tie, kam bija dzīslās zināmas asinis (dižciltīgo). Tas pats arī Latgalē. Arī te vajaga dzīslās ritēt latgaliešu asinīm, gan tad būs visiem amatiem derīgs!” Gazeta ari apgolvuoja, ka naseņ īcaltais slimineicys saimnīceibys puorziņs asūt kaida īvārojama latgalīša protežē.
Piec četru godu, 1934. g. martā, laikrokstā “Latgales Ziņas” pasaruodeja informaceja, ka Daugovpiļs vuojpruoteigūs slimineicys saimisteibys puorvaļdnīks (tys pats, kas pyrma četru godu pījimts dorbā) izsaimnīkuojs naudu, puormoksuodams 15–40% par grūbom, mīžu putruomim, risim, buļvu myltim, gaļu, īpierkdams tū vysu nu vīna konkreta veikala. Kūpejī zaudiejumi asūt 12 tyukstūšys latu. Vaininīks sajiems struopi – puorcalts struoduot cytur.
Nacisti nūšaun sliminīkus
Ūtrais pasauļa kars skuore na viņ ebrejus, bet ari cytys dzeivuotuoju grupys. Nacistu izstruoduotais antihumanais Rasu lykums paredzēja, ka cylvāki ar psihiskom saslimšonom navar byut pylnvierteigi sabīdreibys lūcekli. Deļtam 1941. g. nacistu okupacejis laikā Daugovpiļs psihiatriskuo slimineica tyka puorvītuota iz Aglyunu (eisteneibā – likvidāta). Tī 22. augustā nūsuove 544 Daugovpiļs psihiatriskuos slimineicys pacientus. Suovieju vydā beja na viņ nacisti, bet ari daži latvīšu pošaizsardzeibys kusteibys lūcekli.
Kara laikā psihiatriskuo slimineica naeksistēja, bet telpys izmontuoja breivpruoteigūs karaveiru atsaveseļuošonys vajadzeibom.
Sovu darbeibu Daugovpiļs psihiatriskuo slimineica atjaunuoja viņ 1946. g. kai republikys psihoneirologiskuo slimineica ar 300 gultys vītu i 190 apkolpojūšuo personala vīneibom: 14 dokturim, 33 medmuosom i 86 sanitarim. Bet tys jau ir cyts stuosts.


text:
2017. goda 26. februarī, Rēzeknē, Latgolys viestnīceibā GORS, svineigā ceremonejā tyka paziņuoti Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2016“ sajimieji – eipašuokuos nūtikšonys, aktivitatis i ļauds latgalīšu kulturā 2016. godā.
Literaturys kategorejā bolvu par lobuokū snāgumu literaturā sajieme Sandra Ūdre i Juoņs Ryučāns ar literatam, politikim i kulturys darbinīkam Frančam Kempam veļteitū romanu „Aizlauztais spaits“ – romans latgaliski myusdīnu latgalīšu kulturā ir cīši reša i deļ tuo jo eipaša nūtikšona. Par 2016. goda lobuokū izdavumu/gruomotu atzeits izdavums „Škilbanu sīvas“, kas veļteits Zīmeļlatgolys tradicionalajai dzīduošonai i Viļakys nūvoda Škilbanu pusis dzīduotuoju gūdynuošonai, izdavumā viestejūt kai dzīduotuoju dzeivisstuostus, tai dzīduošonys tradicejis aprokstu i dzīšmu materialu notuos i audio īrokstā.
2016. gods bejs ražeigs latgalīšu muzykā, kurymā iz vysa leluokuo konkurence jau vaira godu ir tradicionaluos muzykys nominacejā, kurymā kai pārnejuo goda lobuokū snāgumu žureja nūviertieja tradicionaluos dzīduošonys grupys „Saucējas“ padareitū koncertūs i izdavumā „Trīci, munu ustabeni!“, kas veļteits Kuorsovys i Ludzys apleicīnis tradicionalajai dzīduošonai. Kai goda debitanti bolvu sajieme grupys „Dabasu Durovys“ lidera Arņa Slobožanina vadeituo mārgu grupa „Piparmētra“, kas 2016. godā bejusi cīši aktiva – kai koncertejūt, tai īrokstūt dzīsmis i sataisūt videoklipu dzīsmei „Elpoj“. Par 2016. goda lobuokū snāgumu akademiskajā muzykā žureja atzyna Reigys kamerkora „Muklājs“ padareitū albumā „Ar laimeņu runojūt“ – tymā apkūpuotys dažaidūs laikūs topušys latgalīšu tautysdzīšmu apdaris i originaldzīsmis. Kai aktivuokī šlagermuzykys laukā bolvu sajieme grupa „Dvinskas muzikanti“ par dzīsmis „Hei, bruoļ latgalīt“ sasnāgumim, bet bolvys par lobuokū videoklipu dzīsmei „Sirds. Sirds. Sidrs“, kurymā gona humorpylnys ironejis par šlagermuzyku, i lobuokū snāgumu alternativajā muzykā sajime projekts „Jezups i Muosys“, kas ir Latvejā labi zynuomuos latgalīšu grupys „Bez PVN“ dalinīku projekts. Kai lobuokais snāgums pop/rock muzykā, pošai žurejai gon drupeit mulstūt par nominacejis nūsaukumu attīceigajam muzikim, nūvārtāts Sovvaļnīka padareitais albumā „Napaseitynuots“. Itūgod vaira natyka padūta bolva nominacejā „Radejis hits“, jo dīvamžāļ bolvys reikuotuojim saīt atzeit, ka jauna muzyka latgaliski Latvejis radeju stacejuos gondreiž naskaņ ci skaņ cīši reši.
Īrosts, ka iz vysa plašuokuo bolvys sadaļa tradicionali ir par sabīdryskū aktivitati i sasnāgumim aba kategorejā „Sabīdreiba i kultura“. Nūviertejūt kai vaira godūs padareitū, tai taišni 2016. goda dorbus par goda amatnīku/saiminīku tyka atzeiti Preiļu tierdznīceibys centra „Ūga“ saiminīki Ingūna i Aigars Zīmeli, kurī latgaliskū napagaisynoj i popularizej ari myusdīneigajā lelveikalu nūzarē. Par lobuokū snāgumu vizualajā muokslā nūvārtāts muokslineicys Dainys Salminis padareitais 2016. godā, struodojūt gon ar latgalīšu gruomotu, gon latgaliskūs nūtikšonu plakatu i logotipu muokslinīcyskū radeišonu, bet kai lobuokais snāgums skotivis muokslā gūdynuota Rēzeknis Tautys teatra izruode – nu lītaunīku volūdys latgaliski puormeituo Daivys Čepauskaitis luga „Pupas“. Bolvu nominacejā „Goda snāgums audiovizualajā muokslā“ sajieme Latvejis Televizejis eiskinu konkursa „Latvijas kods“ dalinīki, režisora Daiņa Kļavys i scenareja autora Gunta Bojāra dokumentaluo kina par latvīšu volūdys dažaideibu – „Runātāji“. Bolvu par latgalīšu volūdys populariziešonu itūgod sajieme latgalīšu kulturys ziņu portals Latgalīšu kulturys gazeta LaKuGa.lv, kas ir vīneigais portals pasaulī, kurīs kasdīnys publicej piļneibā latgaliski raksteitys viests. Trešū godu tyka padūta bolva nominacejā par latgalīšu kulturys populariziešonu Latvejā i pasaulī, nūviertejūt nominantus, kas latgalīšu kulturu popularizej na tikai latgaliski, i tū sajieme režisora Juoņa Ozoliņa-Ozola dokumentaluo kina „Likteņzeme“ (kinu studeja RIJA), kas viestej par Amerikys latgalīša Pītera Ragauša sasatikšonu ar rodim Latgolā i Sibirī, viestejūt slovonuo Latgolys dižgora Andriva Jūrdža dzimtys liktini. Par pārnejuo goda „Goda cylvāku“ latgalīšu kulturā tyka atzeita latgalīšu kulturvidis vīna nu ituos šaļts vysa spūžuokūs personeibu, filologejis profesore Ilga Šuplinska, bet kai svareiguokuo nūtikšona latgaliskajā kulturā 2016. godā tyka sveicynuota Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studejis atkluošonu, pasasokūt kurys aktivajai darbeibai par nūtikšonom Latgolā i vysā Latvejā izzynuoj bīžuok i vaira. Ceremonejis nūslāgumā kai vīns nu aizkustynūšuokūs breižu beja bolvys „Par myuža īguldejumu latgalīšu kulturys atteisteibā“ padūšona dirigentu i školuotuoju puoram Antoninai i Vitoldam Milaševičim, kurūs radūšais myužs ir nūzeimeigs īguļdejums Latgolys i Latvejis kulturā – bez obeju izcylūs personeibu davuma i jūs audziekņu sasnāgumim nav īsadūmuojama Latgolys pādejuo godu symta koru kulturys aina. Dirigenti vysod veicynuojuši i populariziejuši latgalīšu tautysdzīšmu skaniešonu, īkļaušonu koru muzykys repertuarā i rūsynuojuši komponistus taiseit latgalīšu dzīšmu apdaris.
Bolvu padevieju, nu kurūs rūku tyka sajimti Boņuki, itūgod beja volūdneica Lidija Leikuma, muziki Renārs Kaupers i Goran Gora, fotografe Iveta Vaivode, muzikis, žurnalists i reklamys sferys specialists Aigars Runčis, Latvejis Nacionaluo kulturys centra vadeituoja Signe Pujāte, šova „Īstās latvju saimnieces“ dalineica, zyrgu sātys „Klajumi“ saimineica Ilze Stabulniece, režisors Viesturs Kairišs, fonda „Viegli“ puorstuove Žaneta Jaunzeme-Grende, rakstneica Inga Ābele, režisors Jānis Streičs, komponists Andrejs Selickis, varganiste Iveta Apkalna i cyti.
Ituo goda Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2016“ padūšonys ceremoneju kuplynuoja latgalīšu muziķu prīšknasumi – ceremonejā uzastuoja „Dabasu Durovys“, Sovvaļnīks, Guntra Kuzmina, „Piparmētra“, „Tautumeitas“, „Rikši“, folklorys kūpa „Upīte“, Laura Bicāne, „Jezups i Muosys“, „Jubilāri“, bet ceremonejis nūslāgumā izskanieja veiru kora „Graidi“ i puorejūs muziķu i skateituoju kūpdzīsme, Valža i Māra Muktupāvelu saraksteituo „Pīmiņ, bruoļ!“.
Ceremoneju beja vareiba pīdzeivuot na tik kluotīnē, Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalē, bet ari tīšraidē, kū nūdrūsynuoja lītuotne „LMT Straume“, kurymā kotrys grybātuojs varēs nūsavērt ari ceremonejis video īrokstu.
Latgolys viestnīceiba GORS, Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2016“ organizātuoji, aicynoj kotru interesentu jau niu sekuot leidza latgalīšu kulturys nūtikšonom 2017. godā, kab dasaceitu bolvai i gūdynuotu dasmytajā Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks“ ceremonejā 2018. goda 25. februarī. Itys gods Latgolai ir jo eipašs, jo leidza ar Latgolys kongresa symtgadis nūtikšonom aprelī i majā teik suokta Latvejis symtgadis svieteišona.
Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks“ mierks ir veicynuot latgalīšu kulturvidis saglobuošonu i atteisteibu, kai ari apkūpuot i gūdynuot spylgtuokūs i nūzeimeiguokūs sasnāgumus latgalīšu kulturā pārnejuo goda grīzumā. „Boņuks 2016“ nūtikšonu atbaļsteja Vaļsts kulturkapitala fonds, Rēzeknis piļsātys dūme, Rēzeknis nūvoda, Aglyunys, Baļtinovys, Bolvu, Cyblys, Dagdys, Kuorsovys, Ludzys, Rībeņu, Ruguoju i Viļakys nūvodu pošvaļdeibys. Informativī atbaļsteituoji: žurnals „Ir“, Latgalīšu kulturys gazeta LaKuGa.lv, Latgolys radeja, „Vaduguns” i „Latgales Laiks”.
Like this:
Like Loading...


text:
Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumi
LATGALĪŠU VOLŪDYS VUICEIŠONUOS MATERIALI (PDF formata faili):
Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumi (2008)
L. Leikuma, J. Cibuļs – Vasals. Latgalīšu volūdys vuiceiba (2003)
L.Leikuma Latgalīšu volūda I – intensivuo vuiceibu kursa materiali (2003)
L. Leikuma, J. Cybuļs Latgalīšu ābece – Lementars 1. daļa (1992)
L. Leikuma, J. Cybuļs Latgalīšu ābece – Lementars 2. daļa (1992)
P. Strods Latgalīšu pareizraksteibas vōrdineica (1933)
Konspekts nu latgalīšu rokstu volūdys stuņdis Reigā (06.11.2013.)
Jurs Cybuļs, Lideja Leikuma “Skreineite. Vuicūs laseit” (2014)
Jurs Cybuļs “Skreineite. Vuicūs raksteit” (2014)
Olūteņš. Latgalīšu rokstu volūda 4. klasei (2017)
Olūteņš. Latgalīšu rokstu volūda 4. klasei. Metodiskī īsacejumi (2017)
CYTI MATERIALI PAR LATGOLU I LATGALĪŠU VOLŪDU:
Latgalistikys kongresu materiali – 1. storptautyskuo latgalistikys konfereņce (2009)
Latgalistikys kongresu materiali – 2. storptautyskuo latgalistikys konfereņce (2010)
Latgalistikys kongresu materiali – 3. storptautyskuo latgalistikys konfereņce (2011)
Latgalistikys kongresu materiali – 4. storptautyskuo latgalistikys konfereņce (2012)
Latvīšu volūdys dialekti – karte (2005)
S. Trūpa Latgales grāmatniecība 20. gadsimta 20.-30. gados


text:
Roksta autore: Monika Zīle, publiciste
Latgalīša sāklys cymuss
Naseņ vīnys saīšonys puortraukumā pīzvaneja bruolāna sīva nu Rēzeknis. Zynoms, atsasauču latgaliski. Ruodejuos jau, ka turpynuoju kluseņom, tūmār sūpluok ar sovu kopeju stuovūšais kungs beja dzierdiejs naparostuokus vuordus i nūlēme byut ospruoteigs:
“O, Zīles kundze runoj svešvolūdā…”
“Nu, dreižuok jau deļ manis ituo saīta dīnys kuorteiba ir svešvolūdā,” atjūkuoju, saceidama boltu patīseibu.
Leidz daudzmoz apzineigam vacumam maņ tok nabeja nūjausmis, ka latvīši sasarunoj cytaiži nakai mes sovā saimē Petuškūs voi Zemisgola, Korobku, Pūdnīku i Rēzeknis rodi. Osinovkys krīvim itepat aiz kolna, zynoms, beja jūs volūda, kuru munys paaaudzis Latgolys bārni īsavuiceja jau mozūtnē, klauseidamīs pīaugušūs saskarsmē.
Varbyut ruodeisīs sovaiži, bet pyrmū nūjāgu par cyta latvyskuos runuošonys atzora pastuoviešonu dabuoju nu Osinovkys buordainajim veirim, kuri šaļtim īguoja myusu sātā ar dareišonu pi dzeda voi tāva. Beja lels breinums par tū, kai jī, vairuokys reizis plašai puorsakrystejuši pret Jaunovys Marijis obrozu, izkluosteja vajadzeibu taidā jūceigā volūdā. Vuškys sauce par “aitām”, ciervs beja “cirvis”, kaļvs – “kalējs”, uobeļneica – “ābele”, komina – “skurstenis”… Mameņa saceja, ka vacuokī osinovkīši vēļ nav aizmiersuši Uļmana laiku školā īvuiceitū latvīšu volūdu. I maņ taidā jau dreiž byus juosavuica?! Nui, – apstyprynuojums drusku sabīdēja: varbyut, es navariešu tūs vuordu īgaumēt… Ka nabyus gryuts, saprotu, īsalauzejuse laseišonā.
Nu tuo laika munā reiceibā ir divi latvīšu volūdys veidi – literarajai cīši kluot stuov latgaliskuo izasaceišona. Nu tuos nikod naasu kauniejusēs, lai gon munā jauneibā runuot latgaliski nicik gožai nasaskaiteja, taids kai prostums voi zamuoka atteisteibys pakuope. Lobuokajā gadīnī varēja nūpeļneit smeikņuošonu i anekdotus “Varakļuoni pīci, pīci…” mūdē. Niu cyts skots – pīmāram, Reigā daudzi gondreiž voi līlejās ar latgalīšu senčim. Parkū nā, ir tai sāklai sovs naizskaidrojams cymuss! Jau nu tuo viņ, ka bez vaļsts apmoksuotom izgleiteibys programom cauri vysaidim laikim – īskaitūt drukys aizlīgumu! – asam saglobuojuši sovu latvīšu volūdys paveidu, pi dzeiveibys uzturādami i kūpdami tikai saimēs.
Jezupa aizgaļde
Muns tāvs, byudams vacuokais septeņu bārnu pulkā, izreizis piec kara saslyma ar dylūni i, sešus godus ar slimeibu spākuojīs, pasadevs apsagula Anču kopūs. Tod juo videjais bruoļs Jezups bez skubynuošonys puorjēme Jačuku dzymtys saturiešonu, kotru vosoru pyrms sīna pļuovis aicynuodams rodus iz Zemisgolu gostūs. Palīk naatguoduota meikle, kai tymūs laikūs – bez telefona – padeve vysim ziņu par saīšonys dīnu, i tok nikod nikas nasasamisēja.
Tūs vīseibu mīlastu radzādams, vīns ūtrys šudiņ sasavībtu: cīši pīticeigs, pat nabadzeigs golds – nu galis tikai suoleits špeks i teļa studiņs, kū sovu reizi papyldynuoja upē pi Greiškānu tylta ar bradini sagiutys captys zivtenis voi siļče ar jaunūs seipulu gradzynteņu rūtuojumu. Ni tev kryņgeļu, ni soldonu peirāgu, cukra tok nabeja, par tortim i narunojūt. I laiks brīsmeigs: pyrmī kolhozu godi, zemnīkam vyss dzeraunē atjimts, juostruodoj smogi bez moksys. Ruodīs, kur īmeslis gūdeibom? Nazynu, kas tāva bruoļam deve dziļū saprasšonu, ka pulkā ap goldu pasādynuotī tyvinīki cyts cytam pat vysmalnuokajā naktī īdūd pierksteiti spāka, cereibys i prīcys.
Ar tū vysu daleišonuos onkuļa Jezupa apvīnuotajā sadraudzē suocēs, kod, īāduši Dīveņa dūtū i ar čarceņu pasabalavuojuši, gosti lyka saprast, ka juosadzīd. Jačuku vacuokajā plidē vysim beja lobi bolsi, bet tāva jaunuokajam bruoļam pat breineigs, i tai Juoņs tyka atzeits par golvonū aizgaļdis kuora vadeituoju. Soku bez līleibys: trycynuojom sātai jumtu stuņdem, dzīsmem naatsakuortojūt. Latgaliskuos labi zynomuos par tuoli dzeivojušū meilū, boltim bārzim i augstim kolnim aiz azara, rubuļu šaudeišonu mežā i mamenis vīneigū izvieleigū meitu onkuļs Juoņs meja ar taidom, kurys byutu vajadziejs zam deča sorgojūtīs šveikstēt. Laime, ka tyvejā apleicīnē nabeja stukaču…
Cik godu jau nūdzeivuots, bet ari niu nūslāpumaina aizkustynuojuma tierpūņs puorskrīn mugorai, atguodojūt, kai tūreiz Zemisgolā veirīši cēlēs kuojuos ar pyrmim dzīsmis vuordim: “Šie kauli, šī miesa, šis gars un šī sirds…” Kotra nuokušuo riņdeņa jim placus atlīce taisnuok, acīs pasaruodeja spūdrums, a nūbeigumā jau skanēja napuorprūtams zvārasts: “… Tad asinis liešu par Latviju es un droši nāvē iešu dēļ savas Dzimtenes.” Vairuokys legionaru dzīsmis pi Jezupa veļtejom munam krysttāvam Stanislavam, kurs pyrmū viesti no Anglejis atsyuteja tikai divpadsmytajā godā pēc kara. Bez kaidys uzspielis nu vysys sirds ite cylvāki dzīduodami izsuopēja zaudiejumus, styprynuoja ticeibu gaišuokim laikim i iz breidi nūmete kasdīnys smogumu.
Zeimi nūpītneibys pīmāruošonai pyrmo gondreiž vysod deve tāva muosa Konstaņce. Kurs svešais tycātu, ka čakluo bazneicā guojieja, saļmu pratieja i rožoncys skaitietuoja, kuoju pi zemis dasyzdama, var īsadzīduot tik divdūmeigi: “Pīci čiuli mani vede, pīci čiuli mani vede aiz kaļneņa meizynot…”?! Lai jautreiba leluoka, ūtra tikpat grozna tāva muosa Domuse tiuleņ pībolsuoja: “Voi jius, čiuli, troki asat – kai es meizšu nadzāruse?…” Da gola nūdzīduojušys, smējuos kūpā ar gostim.
Aizsaulis kuora namaineigais atbolsts
Maņ patyka vysi meļdeni i vuordi. Tok, ka tūreiz suokusēs apvaica par lobuokū dzīsmi, es bez tyuksteišonuos byutu nūsaukuse “Lobs ar lobu sasatyka”. Tymā, sovu mozū baļseņu īlykdama lelūs kuorī, ar napīredziejušuo bārna sirdi vyscīšuok uztvieru ap goldu sasādušūs izstoruotū syltuos vīnuoteibys straumi, kas it kai sūleja maņ atbolstu i drūšeibu. Nūtykumus pasteidzynojūt, varu saceit, ka tūreizejuo nūjausma nuokūtnē napīmuoneja. Tāva bruoļs Juoņs guoduoja, lai vydsškolys izlaidumā es sovā klasē nabyutu vīneiguo meitine bez rūkys stuņdinīceņa. Kaidā nu pirmūs dorba godu onkuļs Jezups brīsmeigi soltā agrā janvara reitā Rēzeknis nūmalis ustabeņā mani pamūdynuoja ar… vazumu jau saškaļdeitys sausys molkys, i nabeja tūlaik pasaulē duovonys, kura prīcynuotu vairuok.
Bet nu gasteibu Zemisgolā atsagrīžūt – pa putekļainim celim i zuolē īmeitom stidzeņom pīcpadsmit kilometru kuojom, zynoms, – mameņa beja drupeit prīceiguoka, nakai gostūs eimūt. Muosys Kazimirinys veirs beja apsasūlejs leidz rudiņam sašyut maņ zuobokus, taitod par abovi nuokušajai zīmai vairs nav juobādoj, a Toņa īdūs mums sivieneņu. Nūbaruosim, byus zakrass. Lai cik kuram pošam spīdeigi apstuokli, rodi atroda vareibu pabaļsteit vuojuokū.
Vāluok dzeivē satyku na mozums izpaleidzeigu i lobu ļaužu. Tūmār gryutumā dūmuos vadu sevi atpakaļ uz tū bierneibys dīnu, kod Zemisgolā pi golda izgaviliejom sovu latgaliskū pošapziņu i speiteigū napakļuoveibu: “Spieru sūli – zemis reib(a), leigū! Soku vuordu – meži skaņ, trādi-ral-lallā!” Nav svareigi, ka niu tūreizejī golvonī dzīduotuoji pījimti aizsaulis kuorī. Es jiutu, ka ari nu tīnis jī turpynoj mani atbaļsteit i styprynuot ticeibā, ka tymsī muokiuni, lai cik nūspīdūši, dabasus nasadz myužeigi.
Viejs pazeist i nūgluosta
Pīcpadsmit godi munā biografejā pīdar Kūrzemei i nu jau četrdasmytais Reigā. Bet ceļā iz Rēzekni koč kur pi Atašīnis vysam apleicīnē radzamajam poši nu sevis atsarūn latgaliskī nūsaukumi: viers skrytuļa sataisietā pereklī tup bacjans, blokus pierteņai sāžovkā maudojās bolti putyni, pīkaļnis ganeibuos vucyns spākojās ar žūga stulpu… Kotrs vuords ite garšoj kai kimūss no kvīšu vaļcovuotūs myltu captuo pluociņa, kura smuords munys bierneibys sātā viejuoja tikai pa lelim svātkim. Ar tū gordumā spākuotīs, īspiejams, varātu varbyut mamenis cukrabīšu syrops – bīzs i bryuns, nu vīnys lasis mutē ilgi turējuos soldonums!… Reši jau kuorumus dabuoju, tok atmiņuos nav ni mozuokuos tryukuma sajiutys. Tikai prīca i lapnums par pīdereibu itam nūvodam, kurā laimējuos pīdzimt.
Vaira napīmiņu, kurā gruomotā reiz laseju Zīmeļamerikys indiaņu ticiejumus, i pruotā palics itaids – kotrā vītā dzeivojūt vieji, kas vysod atpazeist tīnīnei pīdereigūs. Vyspuor jau Latgolā nūteik taipat. Munys dzymtuos sātys vairs nav, ari tāva teirumeni – svešim ļaudim, “pasateicūt” vītejuos zemis komisejis viļteigajom izdareibom. Tok na jau par jom es dūmoju, kotru godu vysmoz puora reižu grīžūtīs nu Baļteņu ceļa iz Petušku pusi. Aiz Osinovkys kopim apsastuoju i paīmu tiktuoli, ka labi radzams kaļneņš, kura pakausī sovulaik beja myusu sāta.
Cytam skateituojam tī tagad tukša vīta. Bet es radzu gon lelū līpu, gon mamenis krystdāla Ladzjuka stuodeitūs bārzus i tāva uobeļneicys, gon ustobu ar boltim lūgim, nadaudz saleikušū klāvu, vazouni, pyuni, gleiši apjumtū pogrobu, kam blokūs īauguse kupla cārmyukša… Tymā šaļtī, kod iztielis biļde piļneigi gotova, nu Bokona meža pusis atskrīn vīgla viesmeņa i suoc glaustīs gar kuojom kai draudzeigs suneits. Ar maigu pīskuorīni byudim viejeņš līk saprast, ka manī atpazeist Ontona i Leokadejis unučku, bet golvys nūglosteišonā ir atvodu zeime i apsūlejums gaideit vysod.
Foto autors: Aigars Hibners


text:
Misspell a0riorysta był odwiedzany 278 razy w internecie.
Pokrewne misspelles dla:
apriorysta
a-riorysta , aapriorysta , alriorysta , aoriorysta , ap4iorysta , ap5iorysta , apdiorysta , apeiorysta , apfiorysta , apiorysta , apirorysta , appriorysta , apr8orysta , apr9orysta , apri0rysta , apri9rysta , apriiorysta , apriirysta , aprikrysta , aprilrysta , aprio4ysta , aprio5ysta , apriodysta , aprioeysta , apriofysta , aprioorysta , aprior6sta , aprior7sta , apriorgsta , apriorhsta , apriorrysta , apriorsta , apriorsyta , apriortsta , apriorusta , aprioryata , apriorydta , aprioryeta , apriorys5a , apriorys6a , apriorysa , apriorysat , apriorysfa , apriorysga , apriorysra , aprioryssta , aprioryst , apriorystaa , apriorystq , apriorysts , apriorystta , apriorystw , apriorystz , apriorysya , aprioryta , apriorytsa , apriorywta , aprioryxta , aprioryysta , aprioryzta , apriotysta , aprioyrsta , aprioysta , apriprysta , apriroysta , aprirysta , aprjorysta , aprkorysta , aproirysta , aproorysta , aprorysta , aprriorysta , apruorysta , aptiorysta , ariorysta , arpiorysta , pariorysta , priorysta , qpriorysta , spriorysta , wpriorysta , zpriorysta


text:
Vakar pēc saulis kalendera Latvejā beja Meteņa dīna, kas zeimoj pavasara atīšonu i Jauna goda suokšonūs. Bet piec katuoliskuos tradicejis, Meteni byus viņ 8. martā, deļ tuo itū šaļti vysu lobuok izmontuot pādejū zīmys prīcu baudeišonai. Jamūt īdvasmu i pīmāru nu rēzeknīšim, ari reidzinīkus LgSC aicynoj iz kūpeigu slēpuošonys vokoru! Sasatikšona ūtardiņ, 8.02. iz 17:45 […]
Parosti jau soka, ka Gaideišonys laiks ir vaira puordūmu i guodu laiks, bet grybātūs saceit, ka ari laika atrasšonys laiks – itymā mienesī storp vysim speigulim, egleitem i duovonom raugam atrast vaira laika na viņ sovom dūmom, bet ari sirsneigom sasatikšonom, deļ tuo Latgolys Studentu centrs atrūn i aicynoj atrast ari cytus kaidu breisneiņu nūstuošonai […]
Paguojušā godā Vita izdūmuoja, ka 7. decembrī varātu nūsvinēt Tonis biroja vuorda svātkus i ,tai kai itei ideja ruodīs dyžan loba, tod ari itymā godā esi gaideits Latgolys Studentu centra Reigys biroja gosts! Byus vuorda dīnys peirāgs i byus drupeit muzykalys padareišonys. Tim, kas kiere pi sirds i īsadūmuoja – tik na dzīduot!, varu mīrinuot […]
Ka par tradicejom, tod par tradicejom! Kotra mieneša pādejuo trešdine varātum kliut par jaunu tradiceju LgSC aktivitašu pīduovuojumā. Pasludynojom tū par LgSC podkāsta īroksta dīnu! Na vīnam viņ nūteikti ir vaicuojums: Kas tys par zvāru – podkāsts? Vuords “podkāsts” ir salikteņs, kas rodīs nu vuordim “iPod” i “broudcasting”. Vīnkuoršim vuordim skaidrojūt – tys ir entuziastu […]
Vasali! Palnu dīnys prīceiguo viests – LgSC ir tics pi div jaunom i spareigom, vareigom regionalūs biroju vadeituojom. Anna Briška niu struoduos Rēzeknē, Edeite Husare – Reigā. Atbolstit, podturit i dzeivojit leidza! Vēļ nav atrosts Daugovpiļa biroja vadeituojs. Lobs īt ar gaideišonu, sylts ar siļdeišonu. Laikam krīze ar tū ari ir krīze, ka jei naļaun […]
Trešdīnis vokorā Latgolys prīceigais dorba spāks īsuoce na tikai LgSC driebu lineju (vaira skaiti ite), bet ari suoce Latgolā vuokta čaja lineju. Da itam LgSC pakoj diveju veidu čajus: “Jezupa kumeļa zuole” i “Madalis sviežnuma zuole“, kuri paleidz pret vysaidom kaitem i nabyušonom. Ar itū nateik dūmuots apsarūbežuot, partū niu LgSC izsludynoj čaja receptu i […]
jaunu pīgrīzumu, jaunu modeļu drēbis. jauns dizains, jauns koncepts. driebu linejis “Jezupa spāks” i “Madalis breinums”. pasuokuma aizguodnis ir Sv. Ontons. parkū jis? Sv. Ontons ir krīzis laiku aizguodnis. Sv. Ontons ir lītu atradiejs. Ir juolyudz juo paleidzeiba, ka pagaisynuots dzeivis ceļš voi kaida līta. Ari jaunim cylvākim, kuri navar atrast sovu dzeivis aicynuojumu, sovā […]
Vasali adventa laikā! Lai ari ir puordūmu i svātku gaideišonys laiks, kuram puorejī svātki teik pakuortuoti, šudiņ (pyrmudinē, 7. decembrī) kalendars viestej, ka vuorda svātkus svietej Antonejis, taitod ari Tonis. LgSC Reigys birojs jau vaira kai godu sovejūs vydā teik dāvāts vīnkuorši par Tonis biroju. 🙂 (Adress Antonejis īla 8-3/6.) Tai kai parosti iz vuorda […]
Šudiņ vokorā Tonis birojā projektu vokors. Reit turpynuojums itai izklaidei. Kai smejīs, cytim vosora, a cytim i vosora, i juodūmoj par rudini. Ite zemļuok karteņa nu paguojušuos nedelis izprīcom ar SIF projektu, kas gols golā īsīts svēre 2 kilogrami i symtu gramu. Ireta i Artis cap i lej iudini. Koč kai tei latgalīšu volūda juodaboj […]
Ceru, ka vosora Jiusim ir izadavuse, saule smaida i leits gluostej, sīns jau pyunē, buļbys jau zīd i vyspuor vyss īt nu rūkys. 🙂 Ka ni cytaiž, lai smaida dzaltoni moskviči i vyss kas cyts! Pādejuos šaļts pīduovuojums. Spontanuos idejis. 🙂 Mežcīmā šūvokor dasu bals: sasatikšona ar dasom i pasiedeišonu. 🙂 Ap 18:00 ak jau. […]
šudiņ es i vaļdis kvorums bejom inspicēt Rēzeknis biroju i īdvasmuot lelim dorbim. dorbi kai dorbi, a īdvasmys gona. jiudz koč zyrgā. pībiļde projektu autorim – ka kuram mane (Ilzis) vajag, mes ar zeimūgu byusim Tonis birojā trešdīņ vokorā. reit byušu ceļā. tūmār juobrauc komandiejumā iz Kauņu. naaizmierstit par Dagdys tolku i Vuolyudzānim! itūgod komandys […]
Vasali! Navarieju ilgi nūbrīst lelajam info spamam, partū ka nikuo taida, ruodīs, nav, a par seikumim var puorskaiteit www.skreine.wordpress.com i lakuga.lv Ļauds gatavej projektus, īsnīdz, tok pagaidom nikaidu lelu rezultatu vēļ nav – projektu pīsaciejumi teik vierteiti voi ari termeni nav beigušīs. Deļtuo ite ziņa projektu raksteituojim, kas dūmoj LgSC vuordā snīgt pīsacejumus LRAA konkursam […]
Viebū, vierbū, slimeibu uorā, veseleibu īškā! Sveicynoju Pyupulu svātdinē! Vēļ vīna dorba nedeļa ir paguojuse. Nuokušuo nedeļa – klusuo nedeļa pyrms Leldinis. Nikaidys eipašuos aktivitatis i izklaidis LgSC Reigys birojā nav īplānuotys, viņ aizsuoktūs dorbu i projektu beideišona iz prīšku. Nuokušnedeļ es personeigai nabyušu sastūpama Tonis birojā, bet ar tū jau nikas naapsastuoj! Atbiļdeiguo atslāgu […]
LgSC Reigys birojs ir tics pi oficialys, glaunys šiļteitis jau trepēs. 🙂 Pavasars ir atstuojs pozitivu īspaidu iz visim Tonis birojā satyktajim ļaudim. Vysi ir apjiemeibys piļni dorbuotīs – raksteit projektus, reikuot tolkys i c. atraktivus pasuokumus. Ituos nedelis muzikaluo nūformiejuma favoriti ir Projekts – Kapļi. Reali īkaplej! 😉 Kluot jau apreļs. Ar tū ari […]
Vakar vokorā aktivuokī LgSC Reigys bīdri Tonis birojā sataiseja rikteigu pruota vātru gon par temu Drukys aizlīguma atceļšonai Latgolā 105 i cytys nūzeimeigys jubilejis, pīmāram, „Tāvu Zemis Kalendaram” – 70, vairuokys izcylys personeibys svieteitu opolys jubilejis: Marija Andžāne i Konstantins Raudive -100, Fraņcs Trasuns -145, gon par īspiejamū LgSC saukli, aizbiļdni – mītisku tālu, zvāru […]
Pyrmudinis vālā vokorā eimūt pa celi nu Tonis biroja garum Kongresu nomam i piečuok nu trolejbusa iz kojom sasajutu kai puorsokā – apleik apsnyguši kūki i izgaismuoti ar laternu gunim. Myužeigs skaistums! A šudiņ gaisā pavasars – putyni dzīd, saule speid, daguns saūž tū eipašū, pavasara smuordu. 🙂 Dorbuošonuos i rodūšais gors kai uzjiems apgrīzīņus […]


text:
Izdevnīceibā “Lauku Avīze” izguojuse Hannesa Korjusa gruomota “Ludzas igauņi: Zemes dieva tauta”.
Gruomota viestej par Ludzys nūvoda igaunim (igauņu volūdā – lutsi maarahvas), kas beja Vitebskys gubernis Ludzys apriņčī dzeivojūša katuoļticeigūs Latvejis igauņu etniskuo grupa. 19.–20. godu symtā jī dzeivuoja Cyblys, Mērdzinis, Nierzys, Pyldys pogostā i pakuopiniski saplyuda ar apvydā asūšū latvīšu etnosu, atstuojūt kulturys i etnografiskus pādus Ludzys nūvoda viesturē. Līceibys par Ludzys igaunim sasaglobuojušys vītvuordūs, teikuos i puosokuos.
Autors Hanness Korjus (1965) ir igauņu izceļsmis pietnīks, žurnalists i tulkuotuojs, latvīšu kulturys popularizātuojs Igaunejā. Nu latvīšu iz igauņu volūdu tulkuojs Muorys Zuoleitis (Māras Zālītes) romanu “Pieci pirksti”, Kristīnis Želvis stuostus “Meitene, kas nogrieza man matus” i cytus. Gruomotys prīškvuordu sarakstejs i zynuotniskū redakturu veics Latvejis Zynuotņu akademejis eistynais lūceklis, Storptautyskuos zynuotniskuos Sūmugru bīdreibys (Helsinkūs) korespondātuojlūceklis Saulvedi
Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatis profesore Lideja Leikuma par gruomotu soka: “Hannesa Korjusa dorbs ir sova veida saga – lels, ryupeiguos olūtu studejuos i lauka pietejumūs baļsteits viestejums par Ludzys apleicīnē dzeivojušajim katuoļticeigajim dīnvydigaunim. Vairuoku godu symtu laikā nūturējuši sovu etniskū i kulturys identitati, myusu dīnuos Lutsi maarahvas ir saplyuduši ar vītejim Latgolys latvīšim. Koč iz prīšku par jim līcynuos vairs tik kaids vairuok voi mozuok asimilāts sūmugrisks vītvuords i atseviškys zeimeigys pavuordis, Ludzys igauni nabyus pagaisuši bez pādu, leidzeigi kai Bauskys pusis krīveni voi lībīši, par kurim atguodynoj ari ituo dorba autors.”
Gruomotys izdūšonu atbaļstejuši Vaļsts kulturkapitala fonds (Latveja) i Igaunejis Kulturkapitala fonds.


text:
- Goda Eiropys cylvāks Latvejā – Latvejis Universitatis profesors Andris Ambainis – pyrmais i vīneigais latvīts storp izcyluokajim kvantu fizikā ar saknem nu Latgolys.
- Latgolys myužam napaseitynuotais rokmuzikis Ingars Gusāns par popularitati i laimis jiedzīni.
- Viļānu Sv. Erceņgeļa Mikeļa bazneicys prīsters Tāvs Benedikts MIC par Viļānu klūstera aicynuojumu.
- Nu Londonys iz Stupānim – dizainers Juoņs Ziemelis par sovom dzeivis izvielem.
- Sasatikšona ar Latgolys dzejneicu Inetu Atpili-Jugani – juos gaišais i energetiski spieceigais storuojums dzejā i dzeivē.
- Saruna ar 2016. goda jaunū biškūpi Žani Jesko nu Lubuona mytruoja.
- Latgolys indīšu Lahtionovu saimis pīpiļdejums Kruoslovys nūvoda Indrā – vītā, kur nav jūs dzymtu sakņu, nu ir naaprokstamys vierteibys.
- Viļakys nūvoda Susuoju pogosta kulturviesturis muzeja “Vēršukalns“ vadeituojs Aldis Pušpurs par naparostū muzeja kolekceju, kas nūvārtāta ari uorzemnīku vydā.
- Par ritiņu pyrmsuokumim Latgolā i veloturem pa Latgolu.
- Viļānu i Varakļuonu leidzapastuoviešona caur godu symtim.
Īsadvasmojit kotrai dīnai, skaitūt žurnalu “A12”!
“A12” aboniešonys indekss – 2472.


text:
19 godu symts
Laika skaiteišonys zeimeibā 19 godusymts irā laikavyds, kurs suocēs 1801 godā i tuoļuojuos da 1900 godam (īskaitūt) pa Gregora kaleņderam.
Nūtikšonys[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1802 g. Latgola teik par Vicebska gubernejis sadordaļu Krīvejis vaļsteibā.
- 1805 g. Izlaista Vyssa mocieyba katoliszka - vierteiga i volūdys zinē.
- 1817 - 1820 g. dorbojās Izvolta jezuitu kolegeja, kuru beidz i J.Macilevičs - Pawujciejszonys (1850 g.) autors.
- 1817 g. Izdrukavuota pyrmuo latgaļu gramatika.
- 1861 g. Krīvejā (i leidza ar tū Latgolā) atceļama dzimteiba
- 1862 g. Suoc izīt G.Manteifeļa kaleņderi (laižami da 1871 g. īskaitūt)
- 1863 g. Par Latgolu veļās puoļu bunta nūtikšonys.
- 1865 g. Latgolys latvīšim nūlīgta gruomotu drukavuošona latiņu literim. Suocās rūkroksta literaturys raisteiba, lelynojās "muotis školys pi rateņa", latgaliskūs dīvakolpuojumu zeimeiba.
- 1869 g. Izdrukavuots pyrmais latgaļu tautysdzīšmu lasejums, juos aizrakstejuse C.Platere.
- Ap 1875 g. Latgolā likvidātys vysys katuoļu Bazneicys školys. Styprynojās rusifikaceja.
- 1879 g. Dorbu suoc Pīterpiļs katuoļu bazneickungu seminareja, kuramā vāluok atsarūn i latgaļu stuņdis.
- 1899 g. Izīt P. Smeļtera folklora izlaseite, pyrmū reizi latgaļu raksteibā bez "gubu literu".
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- L.Leikuma. Gruomota Školuotuojim. Lielvārds, 1993.


text:
15. janvars.
Piecpušdīnē suoc aizsaļt lūgi. Puors stuņžu laikā! Nu vydspusis!
Aizkori sasola rogā i dalypa pi stykla. Nu sīnom i lūgim rikteigi īt soltums.
Pa laikam izkuopam uorā nu vagona. Pīturuos, kur viļcīņs stuov 20-25 minoti.
Izkuopem Kirovā. -18 tikai.
Struodnīki pretim kraun montu Krīvejis posta vagonā. Pufaikuos, nūsoluši. Apdauzeiti dzeļža roti, kū valk mozs traktoreits. Kai var redzēt, posta vagons ar kastem pīkrauts da grīstu.
Buobys iz perona tiergoj cackys i dzeramū. Mineralku pierkam kioskā.
Storp slīdem sasaļs lads. Ruodīs, ka īlyuzs, a nikuo. Kas nūteik tod, kod jis ir augšuok par slīdem?
Izkuopem Balezinā. Nazynom, cik ir gradu, runoj, ka -36.
No sajiuta kai piertī – gaisa īviļkt navar! Elpa aizacierš, nuoss aizsolst.
Asam gudruokys – jau asam apvylkušys zečubiksis i capuris. Aldis vyspuor nagryb kuopt uorā. Piečuok izkuop, tik iz napareizū pusi.
Iz perona nosoj pypuru šņabi i vylnys skustus.
Mudri aizejam da viļcīņa pakalis, nūsajemam obrozam, mudri atpakaļ. asam pīrodušys jau, dzeivuot var. Tik daguns solst. Ar Ilonu iz perona doncojam vaļsi. Nu, voi izalīkam, ka doncojam. Teiri sylts. Cytu pasažiru iz perona nav.
Īejūt vydā vagonā, brillis aizsolst ar pluonu lada kuorteņu. Tik soltys juos ir! A vydā tik korsts! Suteigs!
Puorejī pasažiri nūviertej myusu ar drēbem īnastū soltumu i svaigū gaisu.
Pa laikam gaisma pazyud – parosti ībraucūt stacejā. Logika interesna – tod, kod juosapaunoj iz izkuopšonu, gaismu izslādz. Dūmuot, ka stacejā juoībrauc naradzamim…
Lugys tekstu lobojam svecis gaismā. Pravadnīki nikuo nasoka.
Ap 23 vokorā vēļ gaidoma garuo pītura. Apsveram ideju kuopt uorā, kab aklimatizeitūs. Cytaiž īlēksim kai ciercini palnūs!
Gunta oda džemperi, dzeram cidoneju čaju – nu sātys pajimtū cidoneju syrupu ar korstū iudini. Profilaksei C vitamina nav par daudz. Solts to nav.
Nav i bais nu tuo, kas gaida uorā, vaira nu tuo soltuma, kas īt nu sīnu. Vysa sīna ap lūgu i poša rama apsormoj taidom smolkom adateņom.
I kaids čorts myusus tī dzan…
Dūmuot, ka latgalīši tik Sibirī dzeivoj…
Dūmuot, ka nabyutu gona ar tim, kas čiuļojās pa Latgolu i Reigu.
Pīturuos ar ciervi syt vaļā durovys. Trepis var nūlaist tik tod, ka pravadneica ar tū pošu ciervi pa jom rikteigi klapej i vēļ izlej viersā vardūšu iudini.
Jei kuop uorā i ar lomu dauza nūst latakys nu atejis. Vysi skrytuli, amortizatori, vysa viļcīņa apakša apsoluse ar ladu.
Īdami gulēt, otkon īguodojam vieleišonūs. Tok jau otkon guļam jaunā vītā. Kotru minotu jaunā vītā.
Ka tys vyss pīsapiļdeis. Ka mes nanūsaļsim. Ka vyss izadūs. Ka byus tī latgalīši, kas soltumā dzeisīs iz myusu zīmys školu i sēdēs lekcejuos.
Nav nikuo pastuoveiga iz ituo pasauļa.
Ceļojūšuo biblioteka. Ceļojūšais teatris. Ceļojūšuo iedneica i gulta.


text:
īspiejams, nu medeju dīnrokstu palīku tik pi Dīnys. koč jau lobu laiku narokstu i tī, tai pa ratam tik. vakar naktī suoču vīnu rokstu i pamešu kai malnrokstu. lai nūsastuov. varbyut izdziesšu. kod sirds ir par daudz pylna, ir juopaklusej i nazkas juopatur sevī.
cikom tei Dīna vēļ kust i ari piec šuma ar puordūšonom vyss daudz moz pa vacam. partū ka maņ pateik attīksme. teiri subjektivi. kai cylvākam. patikšonys leiminī. tys ir, sadarbeiba i cīns pret mani i munim tekstim. ari nu auditorejis pusis. vysmoz da šuo. 🙂
pareizuok sokūt, maņ vīnkuorši daudz vīgļuok rokstuos latgaliski – breivuok, patīsuok. latgaliski es asu es poša. ir nūsaveics tim, kas muok, gryb, spiej tuo puorskaiteit. latvyski es maloju i atkuortoju cytu tekstus. latgaliski skaņ nu mane pošys, munys bierneibys i tim dziļumim, kur vari atsazeit sev byut vuojs, nadrūss, nalaimeigs, tok reizē ari styprys, prīceigs. latgaliski es asu duorgakmiņs, kas var guozt kolnus. cytuos volūduos es eju ar cytu īdūtim skrybynim, kūka kuojom.
nu lvlv asu prūm. es tai šudiņ izdūmuoju pyrms pādejuo roksta, kū pat napuorpubliceju ite. tai šudiņ saprotu i piec juo.
reiz tam beja juonūteik. navar vysu laiku īt pret kolnu, dzeivuot dzeivi pret spolvu.
kod esi izsmalts i tukšs, nav juorunoj. tuksneša nikod napīlīsi, ka zam zemis nav olūta. nav kuo juot sovu i cytu ļaužu laika i nervu. nav kuo komuot seve, redaktoru, korektoru. tys nav jūs honoraru vārts. breiveiba vysod moksoj vaira.
ilgi tai rokstūt, nav prīcys, azarta, spāka. tys ir, nav pamata byut radeituojam – pasaceļt. partū ka raksteišona ir pasaceļšona. nazkas vaira kai vīnkuorši byut. rokstu to es tikai tuos vīnys šaļts deļ – pasaceļšonys, paceļšonys. kod dasadur dabasi voi kas i pošai breinums, nu kurīnis tyss vyss munu pierstu golūs i monitorā.
raksteišona bez pasaceļšonys ir cepšona i haltura. ni maņ tuo vajag, ni cytim. tod nav tolka cept – tekstu jau tai pasaulī ir vaira kai saprasšonys.
nav jau ari baiguos interesis nu redakcejis – sakuortuot koč voi tehniskuos lītys: piedenis, atstarpis, linkus i t.t., kas patīseiba ir svareigi. navar pasaceļt, ka dūmoj pret voi ka kuojis sasapyn kasdīnys seikumūs. pa laikam tik taida paniska gruobšona i gluobšona, kab napagaisynuotu autora. tok nu tuo jau autoram napalīk vīnkuoršuok. aiz pīnuokuma apzinis ari ilgi napabyusi.
bez pasaceļšonys nav ari talanta. ir nūtics tys, kū apsazynuoju jau febralī voi martā, kod suocēs juošonuos ar cenzuru i korekturu – pošcenzura. niu asu bez spuornu. tys cīši labi ir radzams pādejūs (pavasara, vosorys) lvlv dīnrokstūs. pi tam poša labi apsazynoju, ka roksti ir capti ar cepšonu – frankenšteini. pīnuokuma piec. partū beja smīkleigi komentarūs puorskaitēt, ka anonimai aizstuovu sovus rokstus. naaizstuovu vys. 🙂 partū ka zam sovu rokstu pasarokstu kai es: autore voi saprge. 🙂
sovā ziņā aplauzīņs – tū auditoreju es tai ari naatkūžu. tikai tū, ka jei ir cytaida. i kai lai roksta nakurīnē, kosmosam.
breiveibu navar nūpierkt par naudu. radeituoju tože. maņ vysod ir tīseibys izīt nu ustobys. es pīdaru tikai sev.
a naktineica lai ir i palīk kai pamats. vīta, kur sakopēt i salikt vysu.
partū ka skaiteituojs atrass, ka meklēs. i varbyut ir lobuok, ka skaiteituojs pats atrūn, ni jam tys teksts buožās viersā gruomotvežu, juristu i īriedņu portalā uorpus konteksta. 🙂
take it easy.
tei ir tikai jauna īspieja. energeju veļtēt svareigajam, na ceiņai ar nabyutiskuo patmalem.
varbyut koč kod es tī vēļ koč kū publiceišu. varbyut koč kod byus sokoms kas byutisks i lobs. da tuo tei byutu tikai pļurksteišona. a kam juos vajag.
nu, tai apmāram. nikuo personeiga pret kaidu cytu. lāmums pošai seve lobā. mane nav tik daudz, cik ruodīs, deļtuo izdūmuoju dzeivuot taupeiguok. krīze ci megabāda tok. 🙂
paļdis lvlv redakcejai par pīduovuotū īspieju. bez tuo es nabyutu radiejuse vairuokus sakareigus rokstus, par kū asu lapna i šudiņ i kas, es ceru, beja interesni, nūdereigi i cytim. 🙂 reizem ir juopaklausa, kod soka i pīrunoj. reizem vajag sovys golvys, kab atsasaceitu.
a ite apvaicuošona // aptauja
[polldaddy poll=1768114]


text:
Puoleja
Puolejis Republika (puoļu: Rzeczpospolita Polska) - napavaļdeiga vaļsteiba Centralajā Europā. Tur rūbežu ar Vuoceju vokorūs, Čeheju i Slovakeju dīnavydūs, Ukrainu i Boltkrīveju reitūs, ar Lītovu i Krīveju (Kaliningragys apgabali) pūstumūs. Taipoš nu pūstumu vaļsteibai dasaglauž Baļtejis jiura. Puolejis 312 679 km² pluotā dzeivoj vaira kai 38 milijoni dzeivuotuoju, i ite 70-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī i 9 pa lelumam Europā. Puoleja irā 6 vītā Europys Savīneibā pa dzeivuotuoju bīzeibai. Daudzi dzeivuotuoju sasakūpuši lelajūs mīstūs - Varšovā, Krakovā i Lodzē.
Par Puolejis vaļsteibys dzimšonu vysucieškuok īskaita 966 godu, kod zemē, kura cīši leidzeiga myuslaiku Puolejis Republikys teritorejai, pījimta kristeiguo ticeiba. Puolejis Kieneste īstateita 1025 godā, a 1569 godā jei sasaškeire ar Lītovys Lelkunigaiteju kai Puolejis-Lītovys Savīneiba. 1795 godā itei savīneiba nasuoce byut, i Puolejis zemis beja padaleitys iz vyds Prūsejis Kienestis, Krīvejis Imperejis i Austrejis. 1918 godā, piec I Pasauļa vaidu, Puoleja atdabuoja napavaļdeibys (Ūtruo Republika), tok jau 1939 godā suocēs nacistyskuos Vuocejis i Sovetu Savīneibys okupaceja. Vaira kai 6 milijoni Puolejis dzeivuotuoju nūmyra Ūtrajūs Pasauļa vaidūs. 1944 godā īstateituo Puolejis Tautys Republika beja socialistiska vaļsteiba, politiskai i ekonomiskai cīši sasīta ar Sovetu Savīneibu. 1989 godā Puolejā otkon nūtyka napavaļdeiga, breiva ībolsuošona i beja īstateita "Trešuo Puolejis Republika".
Niule Puoleja demokratiska parlamentariska republika, padaleita sešpadsmit vaivadejuos (puoļu: województwo). Golvysmīsts - Varšova. Puoleja irā Europys Savīneibys, NATO, Saškiertūs Naceju Organizacejys (SNO), Pasauļa Tierdzeibys Organizacejys (PTO) i cytu vydtautisku organizaceju dalineica.
Etimologeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Puolejis pošu pasauka, varama līta, izacēle nu slavu patautys poļanu (puoļu: polanie) pasaukys, kura zeimoj "gailumu ļauds". Nazkod Puoleja beja zynoma ar latiņu pasaukom Terra Poloniae ("Puolejis zeme") i Regnum Poloniae ("Puolejis Kieneste"). Latgaliskai, taipoš kai cytuos daudzejuos pasauļa volūduos, Puolejis pasauka izacēluse nu poļanu patautys ci puoļu pošu pasaukys. A lītavyskai i persiskai pamatā cytys slavu patautys pasauka - Lechites (Lehici, puoļu: lędzianie), partū itamuos volūduos Puolejis vaļsteiba irā Lenkija lītavyskai i Lachistan persiskai.
Administrativais dalejums[pataiseit | labot pirmkodu]


text:
MUOKSLA I OMOTI »
Reigā aicynoj iz lekceju par apgierba viesturi Latgolā
Muokslys zynuotņu doktore i apgierba pietneica Ieva Pīgozne aicynoj iz naformalu lekceju par jaunatkluojumim pietejumā “Apģērba attīstība Latgalē 19. gadsimtā”. Lekceja nūtiks 11. junī 18.00 stuņdēs Latgolys puorstuovnīceibā Reigā Torņu īlā 4/III. Ar 2018.Skaiteit vaira »
Daugovpilī nūtiks Muokslys nakts
8.junī, pīktdiņ, jau caturtū reizi Daugovpiļs cītūksnī nūtiks Muokslys nakts, kū organizej Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrs. Itamā godā pasuokuma devize ir “Sīvīte muokslā”. Apmaklātuojim byus īspieja baudeit dažaidys muokslys performaņcis, foto izstuodis, vērtīsSkaiteit vaira »
Dizaina dūmuošonys seminars Daugovpilī
31.majā Radūšuos darbeibys nedelis “radi! 2018” ītvorūs Daugovpilī nūtiks dizaina dūmuošonys praktiskais seminars “Nu radūšuos kūpīnys iz radūšū kvartalu?”, kurā aicynuoti pīsadaleit na viņ Daugovpiļs pilsātys, bet ari Latgolys regiona jaunīši, uzjāmuoji, pošvaļdeibu iSkaiteit vaira »
Dobys koncertzals nūtiks Zosnā
2018. goda 14. julī Rēzeknis nūvoda Lūznovys pogostā, Zosnā, nūtiks Dobys koncertzala muzykys, muokslys i video performaņču nūslādzūšais koncerts. Pagaidom konkretu nūtikšonys vītu pasuokuma organizatori naatkluoj – tys bys zynoms, tyvojūtīs pasuokuma nūrisei. KoncertsSkaiteit vaira »
27. i 28. aprelī Latgolys pūdnīku dīnu nūslāguma pasuokumi
Pūdnīceibys tradicejis ir vīns nu spylgtuokūs Latgolys namaterialuo kulturys montuojuma elementim, i Latgolys pūdnīku veiduotī muokslys dorbi ir Latgolys vizeitkarte. Īpazeit pūdnīkus i jūs dorbus var Latgolys pūdnīku dīnuos, itūgod tuos nūteik jau 38.Skaiteit vaira »
Pāvela Ostapceva izstuode “Latgales zelta druvas”
11. aprelī 15.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā nūtiks Pāvela Ostapceva izstuodis “Latgales zelta druvas” atkluošona i sasatikšona ar autoru. Izstuode byus apsaverama leidz 8. majam. Muokslinīks Pāvels Ostapcevs, svietejūt sovu 60. dzeivis jubileju, rēzeknīšim iSkaiteit vaira »
Prezentēs rekonstruātū Vydsmuižys sīvys tautystārpu
Roksta autors: portals lakuga.lv Sagaidūt Latvejis vaļsts symtgadi i Dzīšmu i daņču svātkus, sabīdreibā aug interese par latvīšu tautystārpim. Kaids tū pierk ci pasyuta pi meistarim, cyti izgatavej poši. Kab tārps saītu piec īspiejisSkaiteit vaira »
Aicynoj iz lekceju par Rēzeknis muokslinīku kūpu
Latgolys Kulturviesturis muzejs aicynoj iz lekceju par Rēzeknis muokslinīku kūpu, kas dorbuojēs piļsātā 1930. godū nūgalē, i kurymā beja apsavīnuojušs tuo laika lobuokī Latgolys muokslinīki. Rēzeknis muokslinīku apvīneibu 1936. godā nūdybynuoje septeni muokslinīki arSkaiteit vaira »
Leivuonā atkluos muokslineicu apvīneibys “V.I.V.A.” izstuodi
Myusdīnu muokslys galerejā Leivuonā nu 7. apreļa da 5. majam byus apsaverama gleznuotuoju apvīneibys “V.I.V.A.” izstuode “Labākā izšķirtspēja”. Sasatikšona ar muokslineicom izstuodis atkluošonys dīnā 7. aprelī 15.00 stuņdēs. Apvīneiba dorbojās jau 11 godus, iSkaiteit vaira »
Rēzeknē varēs apsavērt Franciska Varslavāna i juo mozmeitys Frančeskys Kirkis gleznys
Svātdīņ, 25. februarī, Latgolys viestnīceibys GORS Muokslys galarejā atkluos izstuodi “Francisks un Frančeska“ – tymā sasatiks Latgolys muokslinīka Franciska Varslavāna i juo mozmeitys, gleznuotuojis Frančeskys Kirkis dorbi. Izstuode byus simboliska muokslinīku sasatikšona, jo dzeivēSkaiteit vaira »
Izsludynuots vizualuos muokslys konkurss “Kruosu roksti Latgolā”
Bārnus i jaunīšus aicynoj pīsadaleit storpnūvodu vizualuos muokslys konkursā “Kruosu roksti Latgolā” (Krāsu raksti Latgalē). Konkursa aizdavums ir apzynot i cyldynuot Latgolys kulturys vierteibys interaktivā veidā – ļaunūt bārnim i jaunīšim radeit sovus dorbus,Skaiteit vaira »
Rēzeknē byus apsaverama foto izstuode “Latgalietis XXI gadsimtā”
Latgolys Kulturviesturis muzejā Rēzeknē byus apsaverama Latgolys fotografu bīdreibys izstuode “Latgalietis XXI gadsimtā”, kas veļteita Latgolys kongresa i Latvejis vaļsts symtgadei. Fotografeju izstuode i apjūmeiga i laikītilpeiga dorba rezultats, kurys idejis autors ir LatgolysSkaiteit vaira »
Daugovpilī apsaverama Džeinys Gavaris gleznu izstuode “Sieviete – daba”
Da 19. februara Stanislava Broka Daugovpiļs muzykys vydsškolys ružovajā zalē apsaverama Džeinys Gavaris izstuode “Sieviete – daba”. Muokslineica stuosta: “Izstuodē apsaveramys gleznys, kuru golvonais tāls ir sīvīte, juos syuteiba iz zemis, juos pīnasums, sīvīteSkaiteit vaira »
Reigā byus apsaverama Aivja Pīzeļa gleznu izstuode
Nu 5. janvara da 1. februara Reigys Centralajā bibliotekā (Breiveibys īlā 49/53, 2. stuovā) byus apsaverama muokslinīka Aivja Pīzeļa gleznu izstuode “Ielu iedvesmots”, viestej informaceja bibliotekys sātyslopā. Aivis Pīzelis dzims 1988. goda 14. decembrīSkaiteit vaira »


text:
Pateicoties Marutas Latkovskas Kārļa Skalbes pasakas pārlikumam latgaliešu valodā un mākslinieces Ievas Jurjānes patiesai interesei par latgaliešu kultūru un valodu, sadarbībā ar Latgaliešu kultūras biedrību un izdevniecību “Latvijas Mediji” iznākusi grāmata “Kačeiša patmalis”. Grāmatu varēs lasīt visi, kas prot un saprot latgaliski, bērni Latgales skolās un vienkārši inresenti.
Grāmatas svinīgā atklāšana paredzēta š. g. 30. novembrī plkst. 14.00 Rēzeknes Tehnoloģiju akadēmijā.
Pasateicūt Marutys Latkovskys i muokslineicys Ievys Jurjānis sadarbeibai, kas aizasuoce kai Ievys interese par latgalīšu volūdu i kulturu, ir izguojs breineigs kūpdorbs Kārļa Skalbis puorsoku styla cīneituojim, dūmuotuojim par latgalīšu volūdys byušonu i izdzeivuošonu jaunuokajuos paaudzēs i vīnkuorši muokslys baudeituojim. Partū ka prīcuotīs varēs gon tī, kas dzierd latgalīšu volūdys skaneigumu, gon tī kas meklej stabilys muokslys vierteibys. Ievys Jurjānis zeimiejumi īvad skaistā dzeivis i sapynu savejumā, bet Marutys Latkovskys volūda atgrīž pi sakņu.
Kūpdorbs nabyutu tik dreiži sasnīdzs plotuokys auditorejis, ka na izdevnīceibys “Latvijas Mediji” dzierdeigūs aušu i Latgalīšu kulturys bīdreibys nalela finansiala atspaida.
Gruomotys verseja latvīšu literarajā volūdā jau sateik sovu skaiteituoju, kai sovā viestejumā skaiteituojim nūruoda izdevnīceiba “Latvijas Mediji”: Itei Kārļa Skalbis puorsoka ir izcyls muokslys dorbs, kas nav par vaidiešonu i žāluošonūs. Tys ir stuosts par kačeiti, kurs izstaigoj gryutū dzeivis ceļu navys prosūt, bet dūdūt. 2014.godā itei gruomota tyka atzeita par mīluokū bārnu gruomotu Latvejā. Atbolstūt dūmu par latgalīšu rokstu volūdys vuiceišonu školuos i vuiceibu leidzekļu izstruodi, “Latvijas Mediji” itū puorsoku izdūd ari latgaliski.


text:
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Nu 6. leidz 17. augustam Rēzeknē nūteik bārnu i pusaudžu nūmetne “Sūpluok”. Tei puļciejuse 32 dalinīkus, nu kurim vairums ir nu Rēzeknis i Rēzeknis nūvoda, storp dalinīku ir ari redzinīks.
Nūmetnei dūtais nūsaukums “Sūpluok” nūzeimoj “blokus”, “leidzuos”, itei ir pyrmuo radūšuo, muokslinīcyskuo i latgaliskuo nūmetne bārnim i pusaudžim. Latgolā škoļnīkim puorsvorā vosorys breivlaiku ir īspieja pavadeis sporta nūmetnēs.
Nūmetnis “Sūpluok” laikā bāri i jūs vacuoki var vaira izzunuot i izprast latgaliskuos tradicejis, dorbuotīs radūšajos darbneicuos i izgataveit sev pīminis lītenis, īpazeit dramys terapeju, muokslu i kulturu, latgalīšu volūdu. Veļteita ari uzmaneiba latgalīšu muzykai – tradicionalajai i modernajai.
11.augustā nūmetnis laikā nu 16. leidz 21.00 Rēzeknis Tehnologeju akademejā byus večerynka bārnim i pusaudžim, iz kuru aicynuots sevkurs riezeknīts ci piļsātys gosts. Daņču ritmi byus nu tautiskūs da metaliskūs gobolu.
Strāčeiti vieļuok byus ari animacejis kinu prezentacejis, uz kurom nūmetnis organizatori aicynuos skateituojus.
Publicitatis karteite.


text:
Šudiņ raidejuma "Latgolys stuņde" diskuseja veļteita Latvejis symtgadei, kuruos svieteišona aizasuoce ituo goda pavasarī Rēzeknē ar Latgolys kongresa symtgadi i īs leidz pa 2021. godam. Daļā sabīdreibys ir švuorbys (šaubas), voi tik plaša programa i tuos izmoksys ir lobuokais veids, kai svieteit godadīnu. Cik aktivi ir Latgolys ļauds, organizejūt symtgadis nūtikšonys i pīsadolūt pasuokumūs, kai jī viertej oficialū svātku programu?
Studejā Rēzeknē ar žurnalistu i raidejuma vadeituoju Juri Saukānu Latvijas Darba devēju konfederācija puorstuove Maija Muceniece, horeografs, Deju svātku virsvadeituojs Ilmars Dreļs i kūktielnīks, pedagogs i gruomotu autors Antons Rancāns. Raidejumā tiks izklauseita ari Preilu nūvoda dūmis deputate i bīdreibys “Preilu NVO centrs” direktore Ineta Liepniece, kai ari itūšaļt (šobrīd) Niderlandē dzeivojūšuo, niu jau bejušuo Rēzeknis kulturys i turisma centra puorstuove Maija Paardekooper.


text:
Pādejuos dīnuos škārsteikla vidē lelu popularitati pīdzeivuojs apvīneibys “Latgalīšu reps” video “Skots pa lūgu”. Tys filmāts Latvejis vacuokajā piļsātā Ludzā i teik dasaceits kai pyrmais īskots apvīneibys tūpūšajā albumā “Žārei gaļi”.
Apvīneibys puorstuovs Ivo Grigalis stuosta, ka “Latgalīšu reps” ir atdzims, pasasokūt Ivo i Didzim, kurūs vīnoj draudzeiba, muzyka i kūpeigs mierkis: īraksteit jaunu, kvalitativu repu latgalīšu volūdā.
Grupys nūsaukums rodīs jau tuolajā 2003. godā, kod jauns i ambiciozs jaunieklis Ivo nu Ludzys īraksteja sovu pyrmū dzīsmi “Vysu, kū tu saskoti”. Tūreiz repa īroksts latgalīšu volūdā ceļuoja nu rūkys rūkā, cikom tyka Radio SWH “Lāga” topā i tautā tyka nūsaukts par “Latgalīšu repu”.
Pasasokūt intervejai raidejumā “Pi myusim Latgolā”, Ivo roduos īdviesme atsagrīzt Latgolys muzykys industrejā i īraksteit koč kū jaunu. Itūšaļt apvīneibai “Latgalīšu reps” jau ir radeiti vairuoki demo īroksti. Planavojās ari jauni video i dzeivuos uzastuošonys, vīna nu kurūs paradzāta Ludzys piļsātys svātkūs augustā. Pasasokūt myusu dīnu vareibom, puiši tyc – “Latgalīšu reps” atdzims.


text:
Roksta autore: Vineta Vilcāne
Oktobrī gaidomuos Saeimys vieliešonys ir vysmoz trešuos piec kuortys piec Latvejis naatkareibys atjaunuošonys, kuruos teik izspālāta latgaliskuo karta. Itūgod vairuokys partejis vālātuojus uzrunoj latgaliski i programuos īkļuovušys vaicuojumus par latgalīšu volūdu i Latgolys kulturys telpu. Portals lakuga.lv īsaver vysu 13. Saeimys vieliešonom pīsaceitūs parteju programuos, kab dazynuotu, kū tuos sūlej latgaliskajai kulturai.
Sūlej styprynuot latgalīšu volūdys pozicejis
Vyspuorejus parteju redziejumus par Latvejis atteisteibu i doromajim dorim dūd parteju īsnāgtuos programys Centralajai vieliešonu komisejai (CVK). Atsevišķu parteju sātys lopuos pīeimamys izvārstys programys, seikuok paskaidrojūt CVK īsnāgtū 4000 zeimu programu.
Latgaliskuos kulturys vaicuojumus, tymā skaitā rysynuojumus latgalīšu volūdys situacejis uzlobuošonai, īkļaut 4000 zeimu programā izavieliejuši viņ daži politiskī spāki. Tī īkļauti partejis “Jaunā konservatīvā partija” programā, kurys Latgolys saroksta pyrmais numers ir Ilga Šuplinska, kas daudzus godus aktualiziejuse vaicuojumu par latgalīšu volūdys situacejis uzlobuošonu i bejuse vīns nu organizatoru 2017. godā nūtykušajam “Latgolys symtgadis kongresam” (4. pasauļa latgalīšu saīts). Programa paredz atbolstu latgalīšu volūdys i Latgolys nūvodvuiceibys pasnīgšonai Latgolys školuos. 4000 zeimu programu “Jaunā konservatīvā partija” publiciejuse ari latgaliski, sātys lopā gon naizadeve atrast plašuok izvārstu programu.
“Nacionālā apvienība “Visu Latvijai!”-“Tēvzemei un Brīvībai/LNNK””, kurys Latgolys lokomative ir Rēzeknis Tehnologeju akademejis rektors Edmunds Teirumnieks, 4000 zeimu programā uzsvārts, ka latgaliskais ir latviskais. Tū parteja sūlej atspīgeļuot vaļsts attīksmē i lāmumūs i latgaliskūs vierteibu izkūpšonu nūsaceit par vīnu nu jaunuos symtgadis prioritatu. Sovu 4000 zeimu programu “Nacionālā apvienība” nūpubliciejuse ari latgaliski. Daudz vaira viereibys latgalīšu volūdai i latgaliskajai kulturai veļteits izvārstajā programā. Par darbeibys mierki izvierzeita na tikai latviska Latveja, bet ari latgaliska Latgola, styprynojūt latgalīšu rokstu volūdys pozicejis regionā. Teik sūleits nūsaceit skaidru latgalīšu volūdys lītuojumu vaļsts i pošvaļdeibu īstuodēs i saziņā ar tom. Latgalīšu volūdys situacejis uzlobuošonai teik sūleits vaļsts atbolsts volūdys vuiceišonai, suocūt nu pyrmškolys i beidzūt ar augstškolu. Paradzāts ari styprynuot plošsazinis leidzekļu lūmu latgalīšu volūdys saglobuošonā i volūdys lītuojumu Latvejis informativajā telpā. “Nacionālajai apvienībai” ir ari sovs redziejums par Latgolys kulturys telpys vierteibu saglobuošonu i atteisteibu – sekmēt kulturys darbinīku tuoluokizgleiteibu, palelynuot finansiejumu navaļstiskuo sektora iniciativom i c. Kulturys jūmā teik sūleits ari palelynuot latgalīšu volūdā izpyldomūs dzīšmu i daņču skaitu Vyspuorejūs latvīšu dzīšmu i daņču svātkūs, kai ari Baļtejis vaļstu studentu dzīšmu i deju svātkūs “Gaudeamus”, kai ari palelynuot vaļstiski nūzeimeigūs pasuokumūs izpyldomūs Latgolys autoru dorbu eipatsvoru.
Partejis “Progresīvie” saroksta lidere Latgolā ir Agnese Logina, kas da šam Latgolys kulturvidē ar sovom aktivitatem nav zynoma. Parteja 4000 zeimu programā nav izavieliejuse atseviški izceļt latgalīšu volūdys i kulturys vaicuojumus, bet sovu redziejumu pīduovoj izvārstajā programā. Tei paredz latviskuo latgaliskuma styprynuošonu Latgolā, vaļsts atbolstu latgalīšu volūdys vuiceišonai vysūs izgleiteibys pūsmūs, kai ari atbaļsteit latgalīšu volūdys lītuojumu vaļsts i pošvaļdeibu īstuodēs i saziņā ar tom, volūdys lītuojumu vītvuordūs, uzrokstūs, kai ari sabīdriskuo pasyutejuma ītvorūs plošsazinis leidzekļūs.
“Latvijas Reģionu Apvienība”, kurys Latgolys saroksta liders Jurs Viļums 12. Saeimys deputata zvārastu nūdeve latgaliski, attīceibā iz latgaliskū 4000 zeimu programā bejuse lakoniska, sūlejūt Latvejis kulturviesturiskūs nūvodu ideņtitatis styprynuošonu, kū var saprast ari kai latgaliskuos ideņtitatis styprynuošonu. Partejis sātys lopā nav atrūnams plašuoks izvārsums par īcarātajom aktivitatem ituo mierķa sasnīgšonai.
Puorejūs parteju programuos nav pīduovuojumu latgaliskuos kulturys, tymā skaitā latgalīšu volūdys, vaicuojumūs. Juoatzeimoj, ka atseviškom partejom nav nimoz sovu sātys lopu, kur vālātuojim vaira izzynuot par partejis mierkim i kandidatim.
Vālātuoju uzrunoj latgaliski
Potencialū vālātuoju uzrunuot latgaliski 13. Saeimys vieliešonuos izavieliejušys dažys partejis, pamatā tuos, kurys latgaliskuos kulturys vaicuojumus īkļuovušys ari sovuos programuos. Nu vīnys pusis, latgalīšu volūdys izmontuošona agitacejā ruoda, ka sabīdreibā ceļās volūdys prestižs, nu ūtrys – latgalīšu volūda ir tikai vīns nu instrumentu pi vālātuoju bolsu tikšonys. Latgaliskus tekstus var skaiteit parteju i kandidatu profilūs socialajūs teiklūs, kai ari bukletūs, skrejlopuos i gazetuos.
Sabīdreibā ir dažaida attīksme pret latgalīšu volūdys lītuošonu publiskuos aktivitatēs, īspiejams, par tū partejis vālātuoju informativajūs izdavumūs uzrunoj obejūs latvīšu volūdys paveidūs – latvīšu literarajā i latgalīšu rokstu volūdā. Dažom tys saguojs veiksmeigi, dažom cīši švaki – nu serejis “kai prūtu, tai maunu”. Partejis “Latvijas Reģionu Apvienība” i “Jaunā konservatīvā partija” attīceibā iz latgalīšu volūdys vaicuojumu reikuojušuos cīši atbiļdeigi – informativūs izdavumu i socialūs teiklu tekstus sastotūt, īvāruojušys rokstu volūdys normys. “Nacionālajai apvienībai” ar latgalīšu rokstu volūdu guojs kai pa calmim. Latgolys regionam paradzātajā facebook.com kontā latgaliski publicātī teksti ir ar klaidom, tī nav ni piec 2007. godā pījimtūs Latgalīšu raksteibys nūsacejumu, ni piec t. s. vacuos aba Pītera Stroda ortografejis (1929. gods).
Vysbiedeiguok ar latgalīšu rokstu volūdu ir guojs partejai “Zaļo un Zemnieku savienība”. Raugūt izpatikt Latgolys vālātuojam, kurs nu partejis varātu gribēt kū ta ari dzierdēt latgaliski, vālātuojs uzrunuots ar režisora Juoņa Streiča starpnīceibu, publicejūt režisora uzrunu “bruolim i muosom Latgolā”. Rezultatā saguojuse latgalīšu volūdys krūpļuošona, koč voi uzrunā viņ “Sveiki, bruoļi, māsas Latgōlā!”. Rokstā latgalīšu vuordi mejās ar latvīšu literaruos volūdys vuordim, cytus raudzeits padareit latgaliskus, bet naveiksmeigi, par rokstu volūdys normu īvāruošonu nimoz narunojūt.
Atzeimuošonys vārts ir ari fakts, ka “Attīstībai/Par!” jau vosorā sovu manifestu sūpluok angļu, boltkrīvu, vuocu i cytom volūdom nūpublicēja ari korektā latgalīšu rokstu volūdā. Sovukuort “Progresīvie” latgaliski publiciejušs partejis pryncypus.
Latgaliskuo izmontuošona politiskūs parteju agitacejā i īkļaušona vieliešonu programuos ir zeimeigs pagrīzīņa punkts latgalīšu volūdys situacejis uzalobuošonai, partū ka ruoda – sabīdreiba gaida izmainis. Cik lelā mārā partejis turēs sovu sūlejumus, byus atkareigs ari nu pošu latgalīšu, voi sekuosim leidza parteju dorbim i voi pīpraseisim sūleituo eistynuošonu dzeivē.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Goda arhivs: 2012 »
Pīminūt tragiskūs nūtykumus Audreņūs
Ūtrais pasauļa karš myusu viesturē ir īness virkni sāru dīnu – vīna nu tom ir 1942. goda Audreņu nūtykumu piminēšona. 1942. goda 2. janvars daudzu audrenīšu dzeivē ir likteneigs, šymā datumā tika izdzāstys cīmaSkaiteit vaira »
Kod latgalīšu sirds ir pylna
Šudiņ „Latvejis Aveizē” var puorskaiteit interveju „Kod latgalīšu sirds ir pylna” ar Juoni Bordānu – Tīslītu ministrejis parlamentarū sekretaru, dzymušu bolvenīti i puorlīcynuotu latgalīti. . Aijis Cuoleitis vaicuojumi i Juoņa atbiļdis par latgalīšim viesturiskāSkaiteit vaira »
Puika mežā
Aiz lūga jau saziliejs vokors. Cauri gardīnem speid zyla gaisma. Es verūs, kai lampys gaismā dzaltonī gardīņu smolkī teimekleiši sasalej ar uorīnis zylumu. Ka samīdz acs, vyss saīt vīnā – nikuo konkreta i nikuoSkaiteit vaira »
LaKuGa nedelis apskots /26.12.11. – 01.01.12.
Vasali 2012. goda pyrmajā dīna! Pasaverūt iz datumim, saīt, ka bejuse taida simboliska nedeļa – nu vīnim svātkim liedz ūtrim, nu vīna goda iz cytu. Par nedeli LaKuGā publicāti 14 roksti par dažaidom latgalīšuSkaiteit vaira »
Jaunuo goda reitā
Fraņcs Kemps Iz Jaunu godu Vasali, latvīši, vasali, bruoli, Jaunajā, laimeigajā godā! Sveicynu vysus, kas dorbūs, kas vuorgūs, Sveicynu džeibstūšūs bodā. Celitēs, bruoli, nu mīga, nu tymsa: Dzeive pa tymsu ir gryuta. Veritēs! GaismaSkaiteit vaira »


text:
Ludzys igauni aba luci beja Vitebskys gubernis Ludzys aprinčī dzeivojūša katuoļticeigūs Latvejis igauņu etniskuo grupa. 20. g.s. Ludzys igauni aizviņ vaira suoce lītuot latvīšu i latgalīšu volūdu i sovu pādejū volūdys pratieju zaudēja 2006. godā. Gruomotā “Ludzas igauņu pasakas” apkūpuotys 19. g.s. beiguos–20. g.s. suokuos ekspedicejuos pīraksteituos lucu puorsokys. Tuos ir unikals etnografiskys, mitologiskys i leksiskys materials.
NOMINANTI:
Aldis Bukšs, detektivromans “Parādu piedzinēji”
Latgalīšu kulturys gazeta LaKuGa.lv
Latvīšu folklorys kruotivis digitalais arhivs Garamantas.lv
Luisa Kerola gruomotys “Alise Breinumu zemē” tulkuojums latgaliski Latvejā i Īrejā


text:
22. septembrī Rēzeknis Centralajā bibliotekā (RCB) gasteja nūvodneica rakstneica Monika Zīle. Iz sasatikšonu ar rakstneicu beja īsaroduši daudzi juos talanta cīneituoji, bibliotekys pastuoveigī apmaklātuoji, skaiteituoji, vītejī dzejnīki, radinīki, klasisbīdri i bibliotekys skaiteituoju klubeņa “Lasis” dalinīki, informej RCB direktoris vītneica Ruta Suseja.
Pasuokuma īvoddaļā bibliotekys direktore Marija Sproge pastuosteja par M. Zīlis daiļradis suokumu, kas saistuos ar pyrmajom publikacejom vītejā presē: 1958. goda 23. marta laikroksta “Ausma” literarajā puslopā beja īlykts M. Jačukys, pyrmuos vydsškolys škoļneicys, dzejūļs ar nūsaukumu “Mūsu universālveikals”. M. Sproge runuoja par M. Zīlis gruomotom Rēzeknis Centralajā bibliotekā, pastreipojūt tū, ka gruomotys ir skaiteituoju īmīļuotys i vys vēļ pīpraseitys, par kū līcynoj tūs nūlītuojums. Daudzu godu garumā skaiteituoju iņterese par tom nasamozynoj.
Sasatikšonys reizē M. Zīle atsaceja iz vaicuojumim, kū beja sagatavejuši skaiteituoji i bibliotekaris. Vysu pyrma beja vaicuojums par rakstneicys bierneibu Rēzeknis pusē i školys godim. Skaiteituoji iņteresejuos, kur rakstneica sajam idejis daudzū gruomotu sižetim i varūnim, nu klauseituoju vyda izskanēja vaicuojumi par gruomotu raksteišonu latgalīšu volūdā i tulkuojumim krīvu volūdā. Ite juodasoka, ka M. Zīle saguojušūs klauseituojus lutynuoja ar dzydru i skaneigu latgalīšu valodu, i ar juos aizrauteiguos stuostneicys talantu pusūtra stuņde aizritēja namonūt.
Sasatikt ar M. Zīli beja īsarodušys juos klasisbīdrinis Vilhelmine Čača i Doloresa Svikle. Pasuokumu kuplynuoja Veremu folklorys kūpys “Vōrpa” sīvu i veiru skaneigī bolsi kūpys vadeituojis Sarmeitis Strupovičys akordeona skaņu pavadejumā.
Rakstneicu sveice dzejneica, daudzu bārnu gruomotu autore Leontine Apšeniece i dzejis almanaha “Rēzekne” sastateituoja, dzejneica Olga Orsa, kas rakstneicai izduovuoja jaunuokū dzejis almanaha “Rēzekne” kruojumu.
Sirsneiga šaļts beja rakstneicys M. Zīlis sasatikšona ar sovu školys godu bibliotekari, školuotuoju Aleksandru Gribusti, kuruos 90 godu slīksnis nabeja traucējs atīt iz sasatikšonu i sajimt autografu nu rakstneicys.
Sabīdryskais darbinīks i Rēzeknis Gūda pylsūņs Pīters Keišs rakstneicai reizē ar jaunu, rodūšu īceru vieliejumim izduovuoja jaunuokuos Latgolys Kulturys centra izdevnīceibys gruomotys.


text:
Otrdiena, 17. jūnijs 2008 17:15
– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –
Kab veicynuotu diskuseju par latgalīšu rokstu volūdu, sovā šudiņdīnys dīnrokstā vuords vuordā puorpubliceju avīzis “Rēzeknes Vēstis” redaktoris Mārys Nizinskys rokstu par latgalīšu rokstu volūdys reformu (Rēzeknes Vēstis, 2008. goda 12. juņs).
Skumdynoj, ka cīnejamuo redaktore tai ari natyka izmontuojuse izdeveibu īsarast iz informativū seminaru, kū 2008. goda 17. junī Latgalīšu rokstu volūdys ortografejis komiseja reikuoja Rēzeknē sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys Studentu centrs” i Rēzeknis dūmis i Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreibys atbolstu.
Seminars tyka reikuots, kab informeitu sabīdreibu par izstruoduotajom vīnuotuos ortografejis normom i par ortografejis komisejis padareitū.
Informeitam cylvākam, kas pats ir īraudziejs i izzynuojs, ir mozuok aizsprīdumu. Jis pats var dūmuot, sprīst i izlemt.
Ite īlīku saiti iz vītu, kur kotrs škārsteikla lītuotuojs var īsapazeit ar Latgalīšu ortografejis komisejis izstruoduotajim nūsacejumim.
Verīs: http://www.lakuga.lv/lg/files/download?id=764
Iz informativū seminaru par myusu dīnu ortografeju organizatori aicynuoja īsarast latgalīšu inteligenci, medejus, školu, bīdreibu i Katuoļu bazneicys puorstuovus i vīnkuorši interesentus.
Iz seminaru beja īsaroduši i latgalīšu volūdnīki, i pošvaļdeibu puorstuovi, i izdevieji, i bazneickungi, i škoļnīki i studenti, i pensioneri, i cyti ļauds, kam ir svareiga latgalīšu rokstu volūdys nuokūtne.
Tok izaruod, ir gona cylvāku, kas sevi tur par sovys volūdys cīneituojim i sorgim, bet nasainteresej par volūdys normeišonys procesa aktualitatem.
Sok, kai beja pyrms godu symta, tai dzeivuosim i niule.
Tok ir vaicuojums, voi mes, myusu dīnu latgalīši, asam tīseigi turpynuot totalitarūs varu represejis pret sovu volūdu i ar vīglu rūku sovu ambiceju vuordā puortraukt rokstu volūdys normeišonu – iznycynuot Ontona Skrindys i Pītera Stroda īsuoktū dorbu?
Pastuov tys, kas izamaina.
Latgalīšu rokstu volūda ir dzeiva volūda i jei seņ ir peļniejuse, kab ar jū struoduotu zynuotnīki i izstruoduotu precizuokys volūdys normys.
Kai tū sovā laikā darēja P. Strods, sasaskarūt ar na mozu sabīdreibys pretesteibu.
Nu 1929. goda ir puorguojs daudz laika.
Kū kavēja Ulmaņa vīnuotuos vaļsts idejis i krīvu vaļdeibys sovjetizaceja, tū nadreikstam turpynuot mes poši. Latgalīši.
Grobu sovai volūdai mes varim sasist tik poši i tik mes poši varim jū apbierēt.
Taipat tik mes poši varim jū izceļt saulē.
Vaļsts volūdys lykumā ir īraksteits, ka vaļsts garantej latgalīšu rokstu volūdys saglobuošonu, aizsardzeibu i atteisteibu.
Tok kas ir vaļsts?
Latgalīši garantej sovys volūdys saglobuošonu, aizsardzeibu i atteisteibu, izmontojūt tūs lykumūs ītvartūs mehanismus, kas tū atļaun, garantej i dora īspiejamu.
Tymā skaitā – cīnejūt cytu dorbu i pījemūt jūs padareitū.
Mes nadreikstam aizalīgt sovys raksteibys.
Ka cīnejam gruomotu puorraksteituojus, kas turpynuoja raksteibys tradiceju ari drukys aizlīguma laikā.
Ka cīnejam latgalīšu atmūdys darbinīkus, kas piec ilguo drukys aizlīguma dybynuoja avīzis, izdeve gruomotys, taisēja gramatikys, ortografejis nūsacejumus, vuordneicu.
Ka mes cīnejam sevi, sovu volūdu, juos viesturi i tīseibys dzeivuot i iz prīšku.
Volūdys normeišona ir ilgs i sarežgeits process, tok tys ir svareigi volūdys saglobuošonai i atteisteibai.
Ka mes nūlaissim rūkys i kotrs raksteisim pa sovam, ar kū byusim lobuoki par latgalīšu drukys aizlīdziejim?
Volūdys atteisteibai ir svareiga vīnuotu volūdys raksteibys normu izstruoduošona. Lai ūtrs saprostu, kū pyrmais gryb pasaceit. Lai pyrmais cīneitu, kū ūtrais soka. Lai trešajam nabyutu juoguodoj, kas tī pīraksteits.
Izveiduot vīnuotu latgalīšu rokstu volūdys ortografeju 2003. goda februarī rūsynuoja Latgolys Studentu centra organizātuo volūdnīku, goreidznīku, kulturys darbinīku i rakstnīku diskuseja. Juos laikā vysys pusis aplīcynuoja vajadzeibu piec vīnuotys latgalīšu pareizraksteibys.
Diskusejis rezultatā pi LR Tīslītu ministrejis Vaļsts volūdys centra Latvīšu volūdys ekspertu komisejis tyka izveiduota Latgalīšu rokstu volūdys apakškomiseja, kurys uzdavums beja pabeigt latgalīšu raksteibys reformu.
Komiseja dorbu suoka 2003. gada junī i struoduoja vairuok godu, raugūt rast kompromisu storp raksteibys tradiceju, volūdys normom, dzeivajom izlūksnem i īprīkšejūs ortografejis komiseju padareitū i īcerem.
Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumi tyka pījamti LR Vaļsts volūdys centrā 2007. goda 28. septembrī i publicāti Latvijas Vēstneša 18. oktobrī.
Latgalīšu ortografejis komisejai beja div aizdavumi:
* saglobuot raksteibys tradiceju i P. Stroda nūstyprynuotuos raksteibys normys, īvārojūt juo ortografejis komisejis politiskūs īmesļu deļ napabeigtuos i narealizeituos raksteibys reformys,
* tyvynuot raksteibu dzeivajom latgalīšu izlūksnem, kab jimā atsaspūguļuotu tautys runa i jaunuokī volūdnīciskī pietiejumi.
„Vaļsts volūdys centra Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejis izstruoduotī Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumi byuteibā ir Dr. phil. Pītera Stroda vadeituos komisejis napagiutuo dorba pabeigšona.
Kotra rokstu volūda ir kompromisa variants storp dzeivuos volūdys izlūksnem i rokstu volūdys tradiceju. Bet kompromiss ir vajadzeigs, lai latgalīšu rokstu volūdys lītuotuoju reiceibā byutu kūpeigys pareizraksteibys normys.
Dīvamžāļ ilgais ar aizlīgumim saisteitais puorruovums latgalīšu rokstu volūdys lītuojumā, kai ari nasakuortuotuo raksteiba nav bejuse labvieleiga volūdys atteisteibai.”
“Reformys pabeigšona beja napīcīšama, lai nūdrūšynuotu kvalitativu latgalīšu rokstu volūdys lītuojumu. Izstruoduotī Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumi ir baļsteiti Latgolys izlūkšņu pietejumūs.
Normu nūteikšonai ir apzynuoti dažaidu volūdys paruodeibu plašuoka lītuojuma areali, deļtuo vairuokūs gadīņūs nūsacejumūs teik pīļauti raksteibys normu varianti.”
Tai eisi pyrms informativuo seminara par myusu dīnu latgalīšu ortografeju rakstēja Latgalīšu ortografejis apakškomisejis prīšksādātuoja Dr. philol. A. Stafecka.
Latgalīšu rokstu volūdai ir ilga tradiceja, vaira kai 250 godu.
Tei jau seņ vaira nav dialekts voi izlūksne, a normeita rokstu volūda.
Tikai nu pošu latgalīšu ir atkareigs, voi jūs rokstu tradiceja byus dzeiva i piec 250 godu.
Voi tuolajā 2258. godā Latgolys bārni muocēs raksteit latgaliski.
A niu M. Nizinskys roksts.
“Pādejā laikā jyutami aktivizejušīs latgalīšu gramatikas pōrveidōtōji. Sovu teoriju propagandai jaunōs ortografijas autori i pīkritēji izmontoj vysas īspējas — radio, internetizdavumus, diskusiju klubus. Bet, lai cik mes mēginōtu saklauseit eistu, pōrlīcynūšu pamatōjumu tam, ka uz papeira jōmaterializej divskaņu izruna, atbiļdes nav. Vajag tōpēc, ka vajag. Tōpēc, ka tai runojam.
Dōrgī latgalīši! Pyrms īvīst raksteibā “muoja” i “muote”, varbyut vajadzātu pīpraseit divskaņu raksteišonu ari myusim visim vīnōtajā latvīšu volūdā: “uods”, “luogs” utt. Tei byutu loba īspēja dažam lobam asūšajam vai nōkušajam nu Latgolas uz Reigu aizbāgušajam zynōtnīkam nūpeļneit volūdas reformatora “kruoni”.
Asu grēceiga, bet dūmoju, un daudzi jo daudzi maņ pīkreit, ka vysa šei “uovekļu” īvīsšona tik teišam ir vīn atsevišku personu mēginōjums taidā veidā īīt vēsturē. Nav svareigi, iznōks voi naiznōks, pījems tauta voi napījems, bet mērkis ir likt par sevi runōt. Un teišam runoj. Tī, kas vaļsts naudas moku tur, nu itōs gramatikas reformas nikō nasaprūt, bet ej nu sazini, kū tī latgalīši tur cylojās. Var jau byut, ka jim tai vajag. Atbaļsteisim, lai otkon naklīdz, ka vaļdeiba līvus vairōk respektej nakai latgalīšus. Lyuk, taidā veidā dažim mōceitim veirim un sīvom pasaškir lelōkas īspējas tikt pi budžeta voi Eiropas naudas. Īspēja aizstōvēt taidu voi cytaidu zynōtnisku grādu.
“Ahā, redz, ka itai lītai ir atbolsts!” sasagiun jaunīši, studenti. Tai rūnās “uovekļu” linijas sekōtōji. Nu, studentus var saprast: jaunam cylvākam cīši gribīs byut originalam. Bāda tikai, ka nivīns nu jaunōs ortografijas īvīsējim un dedzeigīm atbaļsteitōjim tai ari nav pasacejis eisi un skaidri, kaids lobums Latgolai, latgalīšu volūdai nu vysas itōs putras.
Muns krystdāls, 11. klases skūlnīks Raivis, pazeistama Latgolas dzejnīka grōmotu izpētejis, vysus materializētūs divskaņus saskaitejis, atzyna: ja ītūs līkūs burtus izmastu, grōmota byutu par sešom lopom plōnōka, taitod ari lātōka un vīglōk losama. Tys ir pyrmais, bet na golvonais arguments pret līkim burtim raksteibā. Storp cytu, volūda, kuru mōksleigi nauzloboj, vīnmār ir racionala, vysu līkū izmat kai navajadzeigu.
Bet niu par vēļ vīnu argumentu. Naseņ beju tāva dzymtajōs mōjōs Viļakas pusē. Pi myusu cīma krysta maja beigōs parosti nūsaslādz pogosta maja dzīdōjumi. Sanōk sīvītes, vacas i jaunōkas, nu apleicīnes cīmim un, kas seviški pateikami, vad leidza bārnus, i mozōkus, i lelōkus. Itī bārni, paļdis Dīvam, ļūti skaisti losa lyugšonas un dzīsmes nu bazneicas grōmotom, kas ir Stroda gramatikā raksteitas. Poši izavuicejuši.
Pēc dzīdōšonas īdevu jaunajim vīnu dzejūļu grōmotu jaunajā raksteibā. Bārni nu sirds ceņtēs, bet tōļōk par pyrmū lopu natyka, atdeve grōmotu atpakaļ. Līkī burti traucej saprast dzeju. Tod kaida mērka dēļ mes reformejam tū, kas jau godu desmitūs tautā īgojis, tautas pījemts? Izjaukt vysu var vīgli, gryutōk nūjauktōs, saōrdeitōs mōjas vītā uzbyuvēt jaunu. Itymā faktā ir vīns mīrynōjums: lai kai mes vaidētu, ka volūda izzyud, asmu pōrlīcynōta: jei dzeivōs, par speiti dažaidim uzlobōtōjim, kuri pat pamatōt sovus uzlobōjumus eisti naspēj. Dzeivōs tōdēļ, ka jei Latgolā ir bazneicas volūda, ka nōkamajom paaudzem paliks grōmotas, kū izdūd Latgolas Kulturas centra izdevnīceiba, sekojūt profesora Stroda gramatikai.”
I nūbeigumā muns nūvieliejums.
Lai Jiusim vysim loba dīna i Jius skaiteitu daudz latgalīšu gruomotu, avīžu i škārsteikla rokstu!
Ka kaids navar puorskaiteit latgaliski raksteitū, juovaicoj, cik daudz tod jis skaita.
Ar analfabetismu nav juosalīlej.
Lai izadūd nūsorguot, saglobuot i atteisteit latgalīšu rokstu volūdu koč da 2258. goda!


text:
Ir apkūpuoti vysi žurejis rezultati i nūteikti nominanti, kas 24. februarī, plkst. 16:00 Rēzeknis nūvoda Bieržgaļa kulturys nomā (byus nūdrūšynuots autobuss 15:00 nu Rēzeknes nūvoda pošvaļdeibys), tiks aicynuoti iz Latgalīšu kulturys Goda bolvys “Boņuks 2012” padūšonys ceremoneju. Ari “Latgolys Studentu centrs” i LgSC bīdru paveiktais ir nomināts vairuokuos kategorejuos. Latgalīšu kulturys masu medejs Latgalīšu Kulturys gazeta […]
Decembra pyrmajuos dīnuos nu tipografejis sovu ceļu iz dažaidim gruomotu plauktim i skaiteituoju sirdim īsuocs dzejneicys Ingridys Tāraudys trešais piec skaita dzejūļu kruojums „Boltais šokolads”. Kruojumā apkūpuoti vairuoku godu garumā raksteiti i 2009. godā apkūpuoti dzejūli latgaliski i latvyski, kurūs maiga i lieneiga sīviškeiba mejās ar raganisku sīvīteibu, napacīteibu i olkonumu. Latgalīšu dzejneica Ingrida Tārauda (1971) regulari publicejās […]


text:
Dzeļžalaiki
Dzeļžalaiki irā pyrmaviesturis pūsms, kod reikus suoca gotovūt nu dzeļzs. Zīmeļu Eiropā (kai ari Latvejā) tys periods suocēs ap 6.gs. prīkš Krystus, a nu vysu vairuok arheologiskū ziņu turim nu pādējuo dzeļžalaiku pūsma, kas beja - 5.-10.g.s. piec Krystus.
Dzeļžalaikūs pasaleilynoj apmetņu skaits Latgolys vītuos: Kiutūs, Cyrma azara krostā (kur senejī latgali īsakuortoj Baltejys suomu pamastā apmetnē, suocūt tū apdzeivuot nu 7.g.s.). Golvonuo tūs laiku dzeivotuoju nūsadarbuošona Latgolā ir zemkūpeiba. Dorba reiki vēļ ir primitivi.
Ap 8.-10.gs. vairuok suoc audzēt zīmys rudzus, kuri nūmaina mīžus maizis cepšonā. Turpynoj audzēt mozražeigūs, bet pret laika maiņom iztureigūs diveju gryudu vuorpys kvīšus, nu kuru vard bīzū putru (itī kvīši Latvejā audzāti leidz pat 19.g.s.). Ap 5.-9.g.s. Latvejā īvad ruociņus, siej pupys, zierņus. Mads ir vīneigais, kū lītoj iedīņa pasaldynuošonai. Mads i vosks ir īcīneita mainis prece. Cylvāki tic daudzom dobys dīveibom - gunei, pārkiuņam, saulei, mienešam. Pamozom aizasuoc sabīdreibys nūsasluoņuošona.
Lobi tiemēti dzeļžalaiku pīminiekli saisteiti ar Latgolu voi latgalim irā depoziti Sauliskolnā (arheologs Vladislavs Urtāns), Uoraišu azara piļs (arheologs Jānis Apals), piļskolns Ūleņkolnā pi Pļaveņu. Arheologi rokuši ari nazcik senejūs kopulauku - Lejysbytānūs, Ludzys Ūdu kolnā, Ņukšūs pi Pyldys azara.


text:
Intervejis autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv
Vosorys breivlaiks jaunīšim kotram ir cytaižuoks. Kaids grib atsapyust, cyts – aizbraukt iz laukim pi babys, bet vēļ kaids rauga sevi atteisteit i īsavuiceit piec īspiejis vaira. 12.klasis škoļneica JŪLIJA VAŅKOVA nu Rēzeknis šūvosor ir īsasaistejuse breivpruoteigajā dorbā. Jei atzeist, ka varbyut kasdīnā laika na vysod pīteik vysom aktiviatem – astronomejai, muzykai i kīnīšu volūdai – tok golvonais ir dareit. Sarunā ar Jūliju Vaņkovu par jaunītei svareigom lītom: iņterešu izgleiteibu, latgalīšu rokstu volūdys apgivi i socialajim teiklim.
Pastuosti par sevi.
Es vuicūs astronomeju, kīnīšu volūdu, dzīžu školys ansamblī. Maņ pateik muzicēt – maņ ir ukulele (leidzeiga mozai gitārai) i kūkle. Maņ vysod ir patics dzīduot, i, ka školā ir ansambļs, deļkuo naaizīt? Maņ gon suokumā na vysai saguoja dzīduot, i es saprotu – kū vaira doru, tū vaira maņ saīt. Tod es izdūmuoju, ka grybu spēlēt ukuleli, kuru apgiut ir daudz vīgļuok nakai gitaru. I es jau ari nu bierneibys cīši gribieju spēlēt kūkli. Raudzeju ari spēlēt gitaru, bet maņ nasaguoja. Varbyut koč kod nuokūtnē paraudzeišu vēļ reizi.
Kur tevi var dzierdēt?
Spieleju sātā i nivīnam naruodu! (smejās). Nu nā, spieleju školys pasuokumūs. Reizem ar klasisbīdrim taisom sovys dzīsmis.
Voi tev pīteik vysam laika?
Reizem grybātūs, lai byutu vaira laika, nui. Bet kū vaira dori, tū vaira paspiej izdareit. Ka ir grybysspāks, tod vysu var.
Kas tevi pīsaista astronomejā?
Astronomeja ir mums vysapleik, tī sasateik vysi fizikys, matematikys, biologejis, muokslys lykumi. Tu izmontoj vysys sovys zynuošonys i temys. Ari volūdys. Vysys dzeivis sferys sasateik astronomejā.
Astronomejis puļceņš.Nu kreisuos – Līga Pentjuša, Egīls, Liene Strankale, školuotuoja Liena Poiša, Kristīne Rogozova, Jānis Platacis i Jūlija.
Kas ir “Astrogop”?
Mums pamatškolys pūsmā beja loba fizikys školotuoja, kas manī radeja iņteresi par astronomeju i vuiceja astronomeju ari “Zeimulī” (Austrumlatvejis radūšūs pakolpuojumu centrys – aut. pīz.) Pieški vīnā dīnā myusu pasnīdzieja soka, ka mes varātu paraudzeit aizbraukt iz astronomejis olimpiadi. Mums beja mieness laika, kab sasagataveitu. Bet mes tai saruovem, sataisejom grupu WhatsAppā, kab vīns ūtram paleidzātu i atbaļsteitu. Suokumā tai grupai beja nūsaukums “Olimpiskās Čempiones” – mes bejom vysys meitinis, bet piečuok grupā pasaruodeja ari puiss, i mes nūlēmem grupu puorsaukt. Mes asam vīnkuorši jaunīši, i vīns ukraiņu ERASMUS students saceja, ka gopniki ir nacionalais Ukrainys sporta veids. Ka jau tys ir sporta veids, tod mes byusim sportiski astronomi. Tai ari roduos “Astrogop”. Twitter kontu sataiseju deļtam, ka dzeivē vyss var gadeitīs – kaids var pazaudeit telefonu, kontaktus i tt., bet ituo konta izgaisynuot navar.
Kai rodās ideja administrēt kontu latgaliski?
Kod mes pyrmū reizi aizbraucem iz olimpiadi, tod Latvejis astronomejis bīdreiba beja cīši izbreineita, ka ir dalinīki na viņ nu Reigys školu, bet ari nu Latgolys. Myusus izsauce svineigi prīškā kai “tālie viesi no Latgales”. Ari tod, kod bejom astronomejis nūmetnē, par mums jūkuoja, ka asam teišā reisā nu Rēzeknis atbraukuši. I tod es padūmuoju – ka jau myusus piec tuo atpazeist, tod deļkuo tū naizmontuot tviterī?
Kaids ir tovs stuosts par latgalīšu volūdu?
Latgalīšu volūda ir muna dzymtuo volūda. Rokstu volūdu raugu apgiut poša, skaiteidama latgaliskūs tekstus. Byutu forši, ka tū varātu apgiut ari školā. Ari tod, kod vuicejūs cytā školā, tī beja nūvodvuiceiba, bet mes nasavuicejom gramatikys. Vaira diskutējom par kulturu.
Voi byutu daudz jaunīšu, kam latgalīšu rokstu volūdys apgive byutu saistūša?
Dūmoju, ka nui. Es lobpruot pīsadaleitu ari nūmetnēs. Ari tod, ka latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys nūtyktu deveitajā stuņdē, maņ ruodīs, nabyutu problema tū apgiut. Ka cylvāks ir īīnteresāts, tod jis vysod atrass laiku. Ari piec stuņdem. Ka ir īspieja i laiks, tod nūteikti. Varbyut viņ na eksamenu laikā…
Kaids ir tovs redzīņs par nūvodvuiceibu?
Byutu labi, ka tū īsaisteitu vuiceibu procesā. Tys ir svareigi deļ cylvāka ideņtitatis. Ka par tū narunoj školā, tod cylvāks ari par tū narunoj. Nūvodvuiceibai navajadzātu byut pīspīdu kuortā, bet tei varātu byut saisteita ar latvīšu volūdys, literaturys voi kulturologejis stuņdem. Byutu juorunoj ari par latgalīšu kulturā īsaisteitajim cylvākim. Šūgod beju pyrmū reizi latgalīšu kulturys goda bolvā “Boņuks 2017”, i maņ beja lela prīca, ka ir tik daudz aktivu cylvāku i ka jī var koč kū sasnēgt.
Varbyut esi pīsadalejuse “Vuolyudzānūs”?
Nā. Es tikai itūgod majā izzynuoju par jim. Deļkuo maņ nivīns napasaceja agruok? Deļkuo es nikuo nazynuoju?!
Kai tev redzīs, – byut latgalīšam niu ir trendā? Voi ari cyti jaunīši lobpruot iņteresejās par latgaliskom nūtikšonom?
Tai varātu byut. Maņ ruodīs, ka pādejā laikā tys vaira nav tik cīši izsaceits. Kod es vuicejūs kaidā 5.-6.klasē, tod beja gona populari DJ Guntix video. Vysi par tū runuoja, vysim tys ļūti interesēja, vysi vērēs. Tagad ari tys ir, bet na vysi tū vaira atguodoj.
Jūlija Eiropys Parlamentā.
Ar kū tev asociejās latgaliskais?
Latgalīšu volūdys nakts! (smejās). Tamā laikā es latgaliskū atkluoju deļ seve nu jauna. Leidz tam maņ beja taida attīksme: “Nu Latgola kai jau Latgola.” Bet tymā pasuokumā izzynuoju daudz kuo jauna, saprotu, ka grybu zynuot vēļ vaira. Suoku iņteresētīs ari par rokstu volūdu – ar gruomotys “Alise Breinumu zemē” skaiteišonu, i suokumā lykuos, ka nikod naizskaiteišu. Pa druskai skaiteju, īsadzilinuoju, i niu jau draugi breinojās: “Kur tu tik mudri vari latgaliski skaiteit?! Tys tok ir tik gryušai!” (smejās).
A kai vyspuor ir ar gruomotu skaiteišonu?
Agruok beju mudrais skaiteituojs – varieju pa vīnu dīnu izskaiteit vasalu gruomotu. Kotrys treis dīnys guoju iz biblioteku piec jaunu gruomotu. Niu tai vaira nasaīt. Daleji deļtam, ka beja daudz vysaidu školys dorbu – zynuotniski pietnīciskī dorbi, sātys dorbi i tt.
Kū tu klausīs nu latgalīšu muzykys?
Kod beju mozuoka, maņ beja MP3 atskaņuotuojs, kuru devu mamai komaņdiejumūs. Jei atbrauce, i tī beja īraksteita “Borowa MC”. Es tūlaik beju seika, bet maņ lykuos, ka tys ir nazkas iņteresants i foršs. Pādejā laikā klausūs “Dabasu durovys”, “Bez PVN”, “Kapļus”, “Trešais Ņutona lykums”, ”Unknown Artist”. Kod raksteju Zynuotniski pietnīciskū dorbu, tod maņ cīši paleidzēja “Jezups i Muosys” – kopēt Excel tabulys beja gona garlaiceigai. Ka runoj par žanrim, tod mani vaira valk iz roku, metalu, indie, reps maņ na vysai pateik. Vysmoz es tai dūmuoju leidz “Boņuks 2017”, kur izastuoja “Latgalīšu Reps”. Jī ar taidu entuziasmu kuope iz skotivis, i es suoču sekuot jim leidza. Muzeju naktī ari beju iz jūs izastuošonu, ari pajiemu leidza draudzinis i jom cīši patyka.
Karteitis nu Jūlijis privatuo arhiva


text:
Roksta autore: Ilga Šuplinska, nūvodvuiceibys nūrisis koordinatore
Latgalīšu navaļstyskuos organizacejis sovā aicynuojumā 27. aprelī svinēt Latgolys kongresa dīnu i runuot latgaliski aicynuoja syuteit ari ituos dīnys pīredzis stuostus. Sajimti ir četri stuostejumi par ituos dīnys nūtykumim Maltys Bārnu i jaunīšu centrā, Dagdys vydsškolā, Galānu pamatskolā i Viļānu vydsškolā.
Prūtams, uzadrūšynuot latgaliski runuot školā stuņdēs jau ir sūļs pretim senču volūdai i dzeivisziņai, tok vēļ raksteit latgaliski, tī vajag na tik drūsmi, bet ari styngru apziņu, ka latgalīšu volūdys izkūpšonys dorbs tiks turpynuots i ka atseviškis klaidys, kū pamanies zynūšs skaiteituojs, jū nanūbaidēs izteikt sovys izjiutys latgaliski.
Itamā reizē divu školu puorstuovi uzadreikstēja sovu pīredzi paust latgaliski. Prīca par Viļānu 11. klasis školneicu Martu Puzāku i Roberta Mūka muzeja izveiduotuoju, ilggadeju latvīšu volūdys i literaturys školuotuoju i latgaliskūs lītu dareituoju Martu Binduku. Nu jau pensioneituo školuotuoja Marta atrūn laiku byut školā i rūsynuot bārnus radušam dorbam. Partū Galānu školā na tik uzzynuoja par Latgolys dīnu, īsavēra gruomotā „Mozais priņcs”, bet ari klausejuos stuostu par Galānu pusis atjaunuotū tautystārpu, teikys i nūstuostus, kas savuokti par ituos pusis cīmim i upu i cytu geografiskūs objektu nūsaukumim. Tok, svareiguokais, školāni raudzeja poši pīduovuot sovus nūstuostu variantus par apleicīnis vītu vuordim.
Sovom kuortom Marta Puzāka daluos sovā atziņā, ka stuņdis latgalīšu volūdā par temom, kas ir saisteitys ar latgaliskū, ir vajadzeigys. I, īspiejams, tuos varātu byut ari bīžuok.
Baltic Travelnews školuotuojai Martai duovynoj īspieju gordai gasteišonai Reigā, bet vydsškoļneicai Martai – iudiņa prīcu Venstpilī 4 personom!