text:
Otrdiena, 22. aprīlis 2008 09:25
– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –
What is the purpose of life?
Nūsavieru kinu. “Niceland”. Par Islandi.
Nazkas taids, kuo nasagoda nimoz tik bīži redzēt i dzierdēt – vīnkuorši eistajā laikā i deļ tuos mane, kas es asu niule.
Kab es bejuse cyta, mane nabyutu – es byutu cyta.
Kab nabyutu ituos kinys, es byutu cyta.
Kinā beja vysaidys lyužņu skaudzis, kas šaļtim beja metaforskā leidzīnī.
Lyužņu skaudzis kai vysa dzeive. A varbyut vysa dzeive lyužņūs – izguoztuvē voi ari pi TV lyužņa. Voi poši ļauds kai lyužni.
Lyužņu piļsātys, kur kotrys pi sova ekrana ci monitora izalīk, ka dzeivoj sovu vīneigū i eistynū dzeivi. Ka itei dzeive ir lobuokais, kū mes kotrys asam nūpeļniejuši.
I Latveja. Vaļsts sakryta kai kūka kluceišu piļs, a cylvāki palyka puori.
Jūs dzeivis ir juodzeivoj tuoļuok, koč vysmozuok tī daļa jim pošim voi kaidam cytam.
PSRS. Kaidi laiki beja, kaidi vēļ byus.
Dzeivis jāga ir tamuos lītuos, kuo nivīnam nasoka. Kas nav pasokomys i navajag.
Tai sacēja kinā.
Dzeivis jāga ir seikuos druponuos, kas kasdīnys goduos pa ceļam, nūzibsnej nazkur gaisā i īkreit taišni pruotā.
Tai es izdūmuoju, cikom vierūs kinu.
Seikuos druponuos, kas izmaina vysu pasauli. Piec tam vaira nikuo nav tai, kai ir bejs.
Rūbežs storp mani i pasauli ir tik pluons, ka jū izjauc pat sazīdiejs rododendru kryums, peilis klīdzīņs pi kanala i īlu muzykanta spālāta dzīsme.
Kai iudiņa vierss. Vīns vieja pyutīņs, i vaira nikuo nav tai, kai beja da tuo. Iudiņs sasašyupoj, i nikuo vaira nav pa vacam.
Tok tik deļtuo es i varu raksteit, ka uoda ir tik pluona, ka pa laikam jei pagaist pavysam.
Nazkai dūmuoju. Naz, volūda īrūbežoj voi taišni ūtraiž – atceļ rūbežus?
Voi latvyski es saceitu tai, a anglyski cytaiž. Vuocyski tai, a krīvyski i lītuvyski cytaiž.
Golvonais, voi, rokstūt latgaliski, es varu pasaceit tū pošu, kū es saceitu latvyski – voi latgaliski es runoju par tū pošu.
Varbyut latgaliski es eimu iz riņči i runoju tik par tū, kai rokstu latgaliski.
A varbyut, skaitūt munu tekstu latgaliski, kaids cyts tī redzēs tik tū, ka jis ir latgaliski, navys par kū jis ir. Voi varbyut es nikod natikšu nu tuo vaļā – ka latgaliski rokstu latgaliski.
Es naatguodoju, kū izdūmuoju.
Laikam tikai tū, ka volūdom ir daudzi rūbežu sovā storpā. Kū lobuok tu juos zyni, tū vīgļuok ir puorīt itūs rūbežus. Vysleidza, kaidā volūdā es dūmoju i rokstu – ka tikai es muoku tū volūdu i jei maņ namaisa runuot.
Es īsadūmuoju par apstuoklim, kas nūzūg volūdys i aiztaisa rūbežys, aizslādz vuortus, pruotu i apziņu.
Ar tim apstuoklim ir juosakaun vysu myužu, kab saglobuotu sovu telpu i volūda nasavylktu cīšuok sovus rūbežus – tai, ka cylvākam palīk tik TV ziņu i šovu pasauļs. Plyka i švuorbona “pajem koč kū nu ladusskapa” voi “kai tev guoja? labi” volūda.
Es īsadūmuoju par volūdom, kuru nav.
Amerikā ir izguojuse gruomota “Jaunī Eiropys dzejnīki” („New European Poets”). Gruomotai ir div redaktori i divdesmit div regionalī redaktori, kas izalasēja divi symti deveņus autorus, kas ir publiciejuši sovu dzeju piec 1970. goda. Ir īkļauta dzeja i Eiropys regionalajuos volūduos: basku, gallu i sāmu.
Nu Latvejis tī ir četri dzejnīki: Liāna Langa, Inga Ābele, Inga Gaile i Ronalds Briedis.
Navaicuošu, voi jī ir ituo laika golvonī latvīšu dzejnīki. Tei ir redaktoru subjektivuo izvēle.
Dreižuok pavaicuošu, cik nu latgalīšu dzejnīku ir zynomi nalatgalīšu skaiteituojam i cik breiva ir juo izvēle, par latgalīšu literaturu zynūt moz voi nikuo.
Jūceigi saīt – latvīts ar apbreinu vērsīs iz mozūs tautu ceņtīnim, runuos par breiveibys mekliejumim Tibetā. Jis drupeit nūsašausmynuos par basku separatistim, tok lelys i mozys tautys, lelys i regionalys volūdys konfliktā vysod juss leidza mozuokajam.
Tik latvīts nikod napīzeis, ka kaids var byut mozuoks par jū. Ka juo buoriņu tautys statuss var byut apdraudeits.
Ka i latgalīšu volūdai varātu byut Eiropys regionaluos volūdys statuss.
Tys tok zeimojs tik vīnu – Latvejis vaļsts sasaškeļšonu i autonomeju, separatismu i Moskovys garū rūku.
Videjam latvīšam ir skaitamais paņteņš, kū jis kluseņom skaita pi seve i skali atkuortoj medejūs kasreizis, kod runa ir par latgalīšu volūdys, kulturys i identitatis saglobuošonu i kūpšonu: „Myusu ir tik moz, mes navarim pīļaut tautys sasaškeļšonu, vysys tuos runys par latgalīšu volūdu ir raudzeišona saškeļt myusu tautu, tys ir politisks vaicuojums.”
Koč leluokuo daļa latgalīšu inteligencis ir klusiejuši i klusēs myužam – kab tik saglobuotu sovu vaļsti.
Koč, nu ūtrys pusis, kas varātu vēļ vaira tyvynuot i styprynuot sabīdreibu kai juos atškireigūs daļu apsazynuošona, sovpateibu kūpšona i demokratiska interese par cytaidū.
Bagateiba ir daudzveideibā, na sterilitatē. Pa vīnam var salauzt kotru žogoru. A žogoru buņti?
Voi pasauļs palyktu laimeiguoks, ka jam byutu vareiba puorskaiteit Annys Rancānis, Pītera Jurceņa, Valentina Lukaševiča, Juoņa Ryučāna, Ontona Slišāna voi Viļa Dziervinīka dzeju angliski, franciski, krīvyski, japāniski?
Ka laimeiguoks var palikt nu dzejis – nui.
Varbyut kaidam kur nabejs pasaulī nu vīnys najaušys dzejis ryndys, kas kaidam nu myusu nanūzeimoj nikuo lela – kuortejī paņteni, nazkaidi mūrgi, cik var raksteit ar tū divskani „uo” i kaids vyspuor tolks nu tuos dzejis, byutu lobuok dariejuši kū pruoteigu – dzeive palyktu par druponu laimeiguoka. Vīnu druponu, vīnu dzeivis dasadūršonu i par vasalu dzeivi.
Byutu, ka byutu. Palyktu, ka palyktu. A cik nu latvīšu skaita dzeju latgaliski?
Tik daudzi cylvāku ir palykuši aiz borta i bīži vīn na sovys vainis deļ.
Kod sevkuram latvīšam byus vareiba školā īsavuiceit ūtru sovys tautys rokstu tradiceju?
Es labi apsazynoju, ka nav īspiejams paleidzēt vysim. Ka vysu nikod navar pajimt, koč kū nanūsvīžūt zemē. Tok voi itei apzine ir īmeslis, kab napaleidzeitu nivīnam.
A vīneiguo dzeivis jāga varbyut ir paleidzēt. Par vīnu druponu.


c: text/html

text:
Studeja 3KM »
Pīduovoj nūsavērt raidejumu “Latgalīšu volūdys sorgi: Vladislavs Lōcis”
Neatkareigūs producentu grupa “Studija 3KM” sovā YouTube kontā īvītuojuse raidejumu “Latgalīšu volūdys sorgi: Vladislavs Lōcis”, pīduovojūt tū nūsavērt sevkuram. Vladislavs Luocs dzims 1912. goda 26. janvarī Drycānu pogosta Luoču solā zemnīku saimē. Vuicejīs Aglyunys gimnazejāSkaiteit vaira »
Rēzeknē 18. novembrī varēs nūsavērt Vladislavam Luočam veļteitū raidejumu
18. novembrī 13.00 Latgolys viestnīceibys GORS 1. stuova konfereņču zalā nūtiks gruomotizdeviejam i rakstnīkam Vladislavam Luočam (1912–1984) veļteituo raidejuma “Latgalīšu volūdys sorgi: Vladislavs Lōcis” izruodeišona. Vladislavs Luocs dzims 1912. goda 26. janvarī Drycānu pogostaSkaiteit vaira »
Trešdiņ TV pyrmizruode raidejumam par Vladislavu Luoci
Trešdiņ, 28. junī, 20.30 Re:TV televizejis pyrmizruodi pīdzeivuos gruomotizdeviejam i rakstnīkam Vladislavam Luočam (1912–1984) veļteitais raidejums “Latgalīšu volūdys sorgi: Vladislavs Lōcis”. Vladislavs Luocs dzims 1912. goda 26. janvarī Drycānu pogosta Luoču solā zemnīku saimē. VuicejīsSkaiteit vaira »
Daugovpilī pyrmizruodi pīdzeivuos Vladislavam Luočam veļteits raidejums
Muokslys naktī, 9. junī, 23.30 Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra konfereņču zalā nūtiks gruomotizdeviejam i rakstnīkam Vladislavam Luočam (1912–1984) veļteituo raidejuma “Latgalīšu volūdys sorgi: Vladislavs Lōcis” pyrmizruode. Vladislavs Luocs dzims 1912. goda 26. janvarīSkaiteit vaira »
Zynomi rezultati konkursūs par radejis i TV raidejumu veiduošonu Latgolā
Nacionaluo elektroniskūs plošsazinis leidzekļu padūme (NEPLP) apstyprynuojuse konkursu rezultatus par raidejumu veiduošonu 2017. godā Latgolys regionalajūs i vītejūs plošsazinis leidzekļūs, kas raida televizejis i radejis programys, viestej informaceja NEPLP sātyslopā. Konkursā par radejis programysSkaiteit vaira »
Divdasmytais latgalīšu volūdys apvuiceibu video
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” pīduovoj divdasmytū latgalīšu volūdys apvuiceibu video serejis “Runuosim latgaliski” klipu, kurā golvonī varūni taisuos braukt ceļuojumā. Kai viestej idejis autori i realizātuoji, kulturys montuojums ir nūzeimeigs resurss socialai i etniskaiSkaiteit vaira »
Ostoņpadsmytais i deveņpadsmytais latgalīšu volūdys apvuiceibu video
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” pīduovoj jau ostoņpadsmytū i deveņpadsmytū latgalīšu volūdys apvuiceibu video serejis “Runuosim latgaliski” klipu, kurā teik īsapazeits ar socialajim teiklim i salykta bārna školys sumka. Kai viestej idejis autori i realizātuoji,Skaiteit vaira »
Sešpadsmytais i septeņpadsmytais latgalīšu volūdys apvuiceibu video
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” pīduovoj jau sešpadsmytū i septeņpadsmytū latgalīšu volūdys apvuiceibu video serejis “Runuosim latgaliski” klipu, kurymūs teik turpynuots īsapazeit ar zooduorza zvārim, kai ari īsavārts sīvītis rūkys sumceņā. Kai viestej idejis autoriSkaiteit vaira »
Pīcpadsmytais latgalīšu volūdys apvuiceibu video
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” pīduovoj jau pīcpadsmytū latgalīšu volūdys apvuiceibu video serejis “Runuosim latgaliski” klipu, kurā teik turpynuots īsapazeit ar zooduorza zvārim. Kai viestej idejis autori i realizātuoji, kulturys montuojums ir nūzeimeigs resurss socialaiSkaiteit vaira »
Četrpadsmytais latgalīšu volūdys apvuiceibu video
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” pīduovoj jau četrpadsmytū latgalīšu volūdys apvuiceibu video serejis “Runuosim latgaliski” klipu, kurā tuo golvonī varūni tykuši zoologiskajā duorzā. Kai viestej idejis autori i realizātuoji, kulturys montuojums ir nūzeimeigs resurss socialaiSkaiteit vaira »
Latgalīšu volūdys apvuiceibu video – myltu izstruoduojumi i dzierīni
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” pīduovoj vēļ divejus latgalīšu volūdys apvuiceibu video serejis “Runuosim latgaliski” klipus, kurūs var īsavuiceit myltu izstruoduojumu, kai ari dzierīņu nūsaukumus. Kai viestej idejis autori i realizātuoji, kulturys montuojums ir nūzeimeigs resurssSkaiteit vaira »
Deveitais, dasmytais i vīnpadsmytais latgalīšu volūdys apvuiceibu video
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” pīduovoj jau deveitū, dasmytū i vīnpadsmytū latgalīšu volūdys apvuiceibu video serejis “Runuosim latgaliski” klipu, kurā var īsavuiceit vysaidus puortykys produktu nūsaukumus, kai ari izzynuot lobuokuos svātku duovonys. Kai viestej idejisSkaiteit vaira »
Ostoitais latgalīšu volūdys apvuiceibu video
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” pīduovoj jau ostoitū latgalīšu volūdys apvuiceibu video serejis “Runuosim latgaliski” klipu, kurā teik apsavārti vysaidi galis veidi. Kai viestej idejis autori i realizātuoji, kulturys montuojums ir nūzeimeigs resurss socialai iSkaiteit vaira »
Sastais i septeitais latgalīšu volūdys apvuiceibu video
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” pīduovoj jau sastū i septeitū latgalīšu volūdys apvuiceibu video serejis “Runuosim latgaliski” klipu, kurūs teik pierkti aizjiurys augli i pīna produkti. Kai viestej idejis autori i realizātuoji, kulturys montuojums ir nūzeimeigsSkaiteit vaira »

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Īsadūmuoju. Nimoz navajag byut vacam i vīntuļam, varbyut pat ni vīntuļm, a koč reizi dzeivē sajutušam vīntuleibu.
I na tū vīntuleibu, kod esi vīns pats iz pasauļa, partū ka nav nivīna, kas saprostu i vysi saucīni dabasūs aizīt kai tukšumā – naatsadur ni pret sīnu, ni cytu cylvāku. A tū parostū vīntuleibu, kod vīnkuorši nav kam cept i vuoreit, partū ka nav, kas tū vysu apēss.
Īraudzeju nu reita itū lītaunīku kinu i aizadūmuoju. Kaida laime patīseibā ir taiseit ēst deļ cytu cylvāku. Na jau spēt nūpierkt nazyn kū i nazyn kur, na jau tymā sapynā par skaistū dzeivi nu reklamom – gaisma, muzyka, sulys gluoze nu reita i pīna gluoze nu reita (i breinojūs, kai jūs tī kinā naparaun pliuts), na jau sausuos brūkaškys i sazyn kaida zupa ar buļjona kubicenim.
Parostu svīksta maizeiti ar kopeju. Bet ūtram. Izcept blīņus i zynuot, ka nasakaļss. Ījaukt peirāgu i zynuot, ka nasapelēs. Iedīņs kai rituals, iedīņs kai dzeive.
Daleita bāda ir pusbāda, daleita bļūda – pylna bļūda. Pa vīnam mes asam pa vīnam.
On Wednesdays from Ieva Java on Vimeo.
A super short film shot over 2 nights by a team of young Lithuanian talents starring a celebrated Lithuanian writer, actor, director Galina Dauguvietytė. Even though just 3′ long this little film keeps bringing good experiences. Premiered at a major Lithuanian IFF Kino Pavasaris, it went on to be nominated as a Best Lithuanian Short at the National Film and TV Awards, and finally qualified for The Short Film Corner in the International Cannes Film Festival.


text:
Vasali!
Paļdis vysim, kas vakar vieli vokorā pīsavīnuoja sarunai Skype par LgSC niu i bīdreibys atteisteibu!
Kūpā sasalasējem 19 cylvāku.
Ka Teve tī nabeja i gribi pīsadaleit, atsyuti maņ sovu Skype niku! Voi ari meklej pats – saprge.
Sarunys turpynuojums Skype 16. martā 22:00-23:00.
A sarunys turpynuojums kluotīnē – vieļuok pavasarī.
Turpynojūt ideju vātru par latgaliskumu iz prīšku, ite īdvasmai roksts Par grāmatu nākotni i jimā vydā kina.
Ari par latgalīšu gruomotu nuokūtni. 🙂
Parkū na Latgolys atlants? Ar kartem, datim, faktim? Vairuokuos volūduos.
Parkū na elektroniskūs latgalīšu tekstu kruotive Tovā kuldā?
Bārnu gruomota? Vuiceibu leidzekli?
Itū catūrtdīņ 17;30 stuņdēs LNB nūteik diskuseja Grāmata digitālajā vidē. E-grāmata II.
Itūnedeļ palaista 1. e-gruomota Latvejā: Apgāds Zvaigzne ABC sāk tirgot pirmās elektroniskā formāta grāmatas Latvijā.
Tehnologejis atsateistēs. Latgalīšu literatura jau niu (2009. gods i myusdīnu autoru teksti) ir vaira škārsteiklā, na iz papeira.
Ūtrais (voi varbyut trešais, catūrtais, pīktais i tt.) Gūtenberga efekts – teiklā mudri i vīgli var publicēt kotrs, bez naudys izdūšonai, papeiram, drukai, izplateišonai.
Tys, kas niu ruodīs murgs, īspiejams, ir nuokūtne.
Nu catūrtdīnis LNB diskusejis daleibnīka i cyta storpā ari latgalīša Kristapa Skuteļa dīnroksta:
Latvijas gadījumā es digitālo grāmatu attīstības sniegtos labumus es gribētu just Latgalē. Es uzskatu, ka tā šim reģionam ir lieliska iespēja spodrināt un popularizēt savu valodu/kultūru un iznest to braši ārpus reģiona robežām. Un es tiešām to vēlos piedzīvot.
Idejis ir gaisā.
Ar cīnu –
Ilze Sperga,
LgSC vaļdis prīšksādātuoja


text:
Viebū, vierbū, slimeibu uorā, veseleibu īškā!
Sveicynoju Pyupulu svātdinē!
Vēļ vīna dorba nedeļa ir paguojuse. Nuokušuo nedeļa – klusuo nedeļa pyrms Leldinis. Nikaidys eipašuos aktivitatis i izklaidis LgSC Reigys birojā nav īplānuotys, viņ aizsuoktūs dorbu i projektu beideišona iz prīšku.
Nuokušnedeļ es personeigai nabyušu sastūpama Tonis birojā, bet ar tū jau nikas naapsastuoj! Atbiļdeiguo atslāgu turātuoja niu ir Kristīne Zute (e-posts: angel_kristy suneits inbox.lv). Vairuoki aktivisti raksteis projektus, dareis vysaidus organizatoriskūs darbeņus cytim pasuokumim. Ka gribi apcīmuot Tonis biroju, satikt kaidu LgSC bīdru i pasarunuot pi čaja, sasazynoj ar Kristīni! 🙂
Lai mīreiga nedeļa, kurā izadūd kai īkšejā, tai apleicejā vidē radeit nūskaņu Leldinis i pavasara atīšonys svieteišonai! 🙂
Vita


text:
Iņdeja
Iņdejis Republika (भारत गणराज्य, Bhārat Gaṇarājya) — vaļsteiba Dīnavydazejā. Tei irā septeituo leluokuo vaļsteiba piec geografiskuo pluota, ūtruo leluokuo vaļsteiba piec dzeivuotuoju skaita, i vysapdzeivuotuokuo demokrateja pasauļā. Rūbežojās ar Iņdejis okeānu dīnavydūs, Arābejis jiuru dīnavydvokorūs, i Bengālejis Leici dīnavydreitūs, tur rūbežu ar Pakistānu reitūs, Butānu, Kinys Tautys Republiku i Napālu pūstumvokorūs, i Bangladešu i Birmu reitūs. Iņdejis okeānā Iņdejis tyvumā atsarūn Šrilanka i Maļdivys, pi tam Iņdejis Aņdamani i Nikobaru solom irā jiurys rūbeža ar Taizemi i Indonēzeju.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Senuos Indys Īlejis Civilizācejis muojvīta i viesturisku tirdznīceibys ceļu i plotu impiereju regions, Iņdejis subkontinents cīši lelu sovys viesturys daļu bejis saisteits ar sovu komercialū i kulturālū boguoteibu. Četrys nu pasauļa leluokojom reliģejom: Hinduisms, Budisms, Džainisms i Sikhisms, aizasuokušuos ite, cikom Zoroastriuonisms, Kristīteiba i Islams īsarodušuos myusu ērys pyrmā godu tyukstūšā, pīpaleidzūt regiona kulturys dažuodeibai. Koč jū nu 18 godu symta pamozom aneksieja i administrieja Britu Ostiņdejis Kompaneja i nu 19 godu symta vyda tīši puorvaļdeja Lelbritaneja, 1949 godā Iņdeja kļiva par napuorvaļdeitu vaļsteibu, piec Mahatmys Gandeja vadeituos bezvarmuoceibys kusteibys.
Iņdejis ekonomika irā deveituo leluokuo ekonomika pasauļā piec nominaluo ĪKP i caturtuo leluokuo piec īsapirkšonuos spiejom. Suokūtīs tierga ekonomiskom reformom 1991 godā, Iņdeja irā padareita par vīnu nu mudruok augūšom ekonomikom pasauļā, jei uzskoteita par napaseņ industriaļizātu vaļsteibu, tok jei vēļ aizvīn irā lelys pynaklys ar veseleibys apryupi, korupceju i raksteitnamuociešonu. Kai kūdūlīrūču vaļsteibai i reģionālai lelvarai, Iņdejai irā trešuo leluokuo armeja pasauļā i tei irā dasmytuo pasauļā piec militārim izdavumim.


text:
Reizem saīt tai, ka īraudzeit i pamaneit tyvuokū ir gona gryuts. Juo kluotbyutne ir pošsaprūtama i nūzeimeigums klivs par kasdīnys daļu. Puora sūli. Atkuope. Redzis ainova saīt pavysam cyta. Skatīņs nūlosa – sūpluok ir cylvāks, kurš ir bejs uzticeigs sovim sapynim i mierkim. Vaļsts ekonomiskuos gryuteibys, politiskī moldi i sabīdreibys vierteibu kiulini ir bejuši tepoš blokus, nu nav nūvirziejuši tyvuokū nu ceļa pi sovys „Vizbuleitis”. Nanūdūt Dīva dūtū duovonu nabyuteitbai ir vierteiga cylvāka gora īzeime.
Tai Latgolys pūdnīks, J.Soikāna Ludzys muokslys školys Nautrānu filialis pedagogs Pīters Gailums kūpā ar dzievisbīdri gūdam kolpoj „muola dryvā”, školoj jaunūs muokslinīkus, kūp i iztur saimis sātu Jaungailumūs zīdūša duorza īskautā vītā. Caur guņskrystobom sauleitē cieļs naskaitomus traukus.
Muokslinīka dorbi ir daudzuos Latgolys i Latvejis sātuos. Ludzuonīšim kai ūtrajim teik duovuota īspieja apsavērt Pītera Gailuma 50 godu jubileja izstuodi „Muns laiks” Ludzys nūvodpietnīceibys muzejā. Izstuode pyrma tam bejuse apsaverama Ilziskolna pogostā.
Ekspoziceja apsaverama da 5. apreļam – Zaļajai (Lelajai) catūrtdīnei, kod 12:00 izstuodis nūslāgumā, byus vareiba sasatikt ar pūdnīku, pasumynuot gaviļnīku skaistā dzeivis jubilejā i sajimt duovonu nu meistara rūkom. Duovonys sajimšonai ir tik treis nūsacejumi:
1. Juoaizīt iz izstuodi i viereigi juosaver;
2. Pareizi juoatbiļd iz 6 vaicuojumim (vysys atbiļdis ir radzamys ekspozicejā. Divom ir vajadzeigys nalelys prīškzynuošonys myusdīnu Latgolys muokslys i amatnīceibys dzeivē). Atbiļdis juopīroksta anketā i juopamat muzeja administracejā da 5. apreļa 11:00.
3. Juoīsarūn iz sasatikšonu ar muokslinīku Zaļajā (Lelajā) catūrtdīnē.
Jiusu viereibys vaicuojumi:
1. Cik gaismys lukturu rūtoj meistara klieti?
2. Kai sauc kopejneicu Rēzeknē, kurai pūdnīks taisieja traukus?
3. Kaidys divejis popularuokuos rogu formys ir rūtuojūšom vucynu figurom Pītera Gailuma traukūs?
4. Kaidys Latgolys muokslineicys dorbu var redzēt vīnā nu karteņom?
5. Puora traukus Pīters Gailums ir darynuojs kūpā ar kaidu nu Latgolys amatnīkim. Nūsaucit juo vuorda!
6. Cik putynu ir pagrīzuši mugurys trauki i verās „pasaulī”?
Pateikamu i viereigu vieršonūs vielej J.Soikānu Ludzys muokslys školys direktore Sandra Vorkale
Kartenis – foto Sandra Vorkale:
1.Pīters Gailums i cepļa izjimšona.
2. Pītera Gailuma bļūdys portrets.


text:
17. februarī Bierzpilī, Bieržu Svātuos Annys Romys katuoļu bazneicā nūtiks dzejneicys Bronislavys Martuževys tāva dzīduotajai dzīsmei, Biezpilij i Latgolai veļteits koncerts.
Pasuokumu 15:00 stuņdēs īsasuoks ar Svātū Mišu – aizlyugumu par Martuževu dzymtu. Piečuok sekuos Bronislavys Martuževys tāva dzīduotuo dzīsme “Latvīt, voi nava tev žāl…” Latgolys, Bierzpiļs, Bieržu bazneicys i Martuževu dzymtys kūpsakareibyos. Pāvesta Juoņa Puovyla II muzykals veļtejums kūpā ar prīsterim O.Misjūnu, A.Kazakeviču, R.Rasnaci i M.Ozoliņu, Daugovpiļs Pūļu kulturys centra ansambļa “Barwy Daugawy” vadeituoju Stanislavu Jakovenko, Drycānu gareigūs dzīšmu ansambli “Almus”, Lubānys katuoļu bazneicys ansambli i solistu apvīneibu “Jubilāri”. Pasuokumu vadeis Anna Egliena. Īeja pasuokumā par zīduojumim projektam “Broņislavas Martuževas dzejas klēts”.


text:
Dorba vajadzeibom aizavajadzēja tekstu latgaliski. Myusu dīnu cylvāku latgalīšu rokstu volūdā raksteitu tekstu. Na komentaru, a teiklā publiceitūs tekstu.
Te nu ari juosoka, ka rūkys nūsalaiž i sirds apsatak. Cylvāki, nu kū jius dorit? Jiusim nav sovys raksteibys? Jiusim nav golvys, ocu, pruota i sirdsapzinis? Gols golā – jius esit lupotys, kas nacīnej ni seve, ni sovys volūdys i juos viesturis?
Lelais vairums tekstu ir raksteiti piec dzierdis – kai runoju, tai rokstu. Pat Latvejis medejūs, Latvejis lelūs izdevnīceibu izlaistajuos gruomotuos.
Raksteit “acagrīžūs nu Rjāzakņis” (pareizi byutu “atsagrīžu nu Rēzeknis”) voi “munā zjamijā speidj sauļja” (munā zemē speid saule) ir taipat kai latvyski raksteit “pac labākais galdauc ir rōzā” voi “zveinieks Antōns pēc kīnō aclābinājās”.
Ortografeja ir nūsacejumi, raksteibys konvenceja. Lykumi. I latgalīšu rokstu volūdai ir taidi poši normeiti lykumi kai vysom normeitajom volūdom.
Nav jau nikaida džungļu tautenis voi tuksneša klaidūņu volūda, kam nav rokstu pīminekļu, literaturys, tekstu, raksteituoju. Latgalīšu rokstu volūdai ir kodificeitys normys, gramatikys, ortografejis nūsacejumi, raksteibys pīminekli, gruomotys, avīzis, sātyslopys.
Jius tok naesit nu nakurīnis. Jius esit nu Latgolys. Tod i rokstit sovā volūdā kai leli cylvāki, na napraškys bārni.
Školā navuica? Tod vuicīs pats! I prosi vaļstei, kab vuiceitu školā.
Naizīt avīzis i gruomotys? Tok meklej naudu i izdūd juos!
Namuoki raksteit? Bais, ka apsasmīs? Nu suoku aizej da psihologa voi cytaiž gluob sovu pošapziņu i tod pameklej koč voi itepat teiklā latgalīšu volūdys gramatiku, ortografejis nūsacejumus.
Ar lizeiku mutē naīlīs ni školuotuojs, ni profesors, ni Dīvs. Pošam juosavuica.
Latgalīšu volūda, kurā runojam i rokstam, nav myusu izdūmuota. Jimā runoj saime, draugi, sābri, jimā runuoja dzedi, prodzedi i jūs prodzedi. Ari myusu pomuzykys dzīsmēs skaņ myusu seņču volūda. Cīneit sovu volūdu popkulturys laikā nav anahronisms. Tys ir cīneit sevi.
1908. godā Pīterburgā tyka izdūta pyrmuo pošu latgalīšu raksteituo gramatika – Ontona Skrindys „ЛaTышckaя rpaMMaTиka лeTraлbckaro HapTlbчiя — Latwìšu wolúdas gramatika”.
2008. godā analfabetisma nav palics a ni mozuok. I tī nav vaineiga ni vaļdeiba, ni saeima, ni cytplanetīši. Poši latgalīši sēd pi sovu datoreišu i ar sovom rūceņom roksta glupuosts.
Nui, labi, ka roksta! Tok tys ir moza bārna leimiņs. Ka cylvākam vaira nav 5 i 6 godi, nu juo prosa vaira – na tik salikt kūpā burtus, a salikt jūs pareizi. Kab cyti varātu puorskaiteit i kab jis raksteitu pareizā rokstu volūdā.
Vaļdeiba, saeima i cytplanetīši ir lels spāks, tok volūda ir juoīsavuica kotram pošam. Ar sovu golvu, smadzinem, apziņu i gribeišonu. Koč voi pasokūt vaļstej, vaļdeibai i cytplanetīšim, ka es grybu īsavuiceit, zynuot, prast i maņ vajag tuos volūdys.
Latgalīšu grupa “Borowa MC” – sovā laikā latgalīšu kūpeibys i veiksmeigu sakriteibu deļ pasacāluse pi latvīšu muzykys dabasu. Jau seņ zynu, ka jī, vysmoz Aigars Runčis, postulej – kai runojam, tai dzīžam. Sok, labi, ka vyspuor latgaliski. Nui, pyrma puors godu tei beja lela aizadreiksteišona – dzīduot publiskā telpā latgaliski.
Tok tuo jau seņ ir par moz. Debeja beja spūdra, loba, nagaideita, svežņa i breineiga. Niu juoīt tuoļuok! Latgalīšim niu ir daudz grupu, kas dzīd latgaliski. Varbyut dzīd pat lobuok, cytaižuok, svežņuok.
Plyka dzīduošona ir bārna leimiņs. Dzīsmis pīraksteišona, kai dzierdi i kai saīt, ir bārna leimiņs.
Pīraksteit pareizi i padareit sovu volūdu bogotu – ar sovim aizmierstajim, nu mamys, tāva, babys, dzeda saklauseitajim, nu gruomotu īsavuiceitajim vuordim – tys ir lela i atbiļdeiga cylvāka lāmums.
Koč voi grupys sātyslopā atrūnamais dzīsmis “Dvēselis osorys” teksts, kur īlykts latgalīšu tautysdzīsmis citats “Aiz azara bolti bārzi sudrobeņa lapeņom”. Citats ir dzīduots i taitod raksteits tai, kai dzīsmis dzīduotuojs tū zyna i kai jis tū niu, myusu dīnuos runoj. Koč latgaliski ir vuordi “sudobrs”, “sudobreņš”, na fonetiskais puorcālums nu latvīšu volūdys – “sudrobs”, “sudrobeņš”, fonetiskūs lykumu deļ pamainūt “a” pret “o”. Leidzeigi kai “muoja” nu “māja”, koč pošim latgalīšim ir “sāta”.
Vysleidza ar prīcu verūs, ka koč jūs sātyslopys sadaļā “dziesmu teksti” pamatā tūmār ir īvāruotys latgalīšu ortografejis normys. Saceisim, koč voi dzīsme “Es eju nu Latgalis”, kurys tekstu cytur teiklā var atrast vysuos īspiejamuos raksteibys versejuos – “As eju nu Latgaļis”, “As aju nu Latgaļis”, “Es eju nu Latgolys” i t. t.
Pat pījemūt, ka vuords “Latgola” myusu dīnu jaunīšam var pasaruodeit svešs, muoksleigs i popkulturai nadereigs, a īrostuoks ir nu latvīšu volūdys puorjimtais “Latgale”, kuo ūtrū daļu izrunoj leidzeigi kai cyukys i teļa mīsys apzeimuojumu, vuordu “gale” (latvīšu literarajā volūdā analogs ir vuords “gaļa”, taitod SIA “Latgaļa” – Latvejis gale, bekona eksports i galis izstruoduojumu ražuošona).
Tok tekstūs, kū var atrast itymā sātyslopā, paļdis Dīvam, nav totaluo analfabetisma. Tik naviereibys i nazynuošonys klaidys. Taidys kai, par pīmāru, “spīgeļeits” ar meikstū “ļ”.
Verūs, ka lelā vairumā gadīņu teik īvāruots nūsacejums pyrms patskaņu “e”, “ē”, “i”, “ī” i divskaņu “ie”, “ei”, “iu” nameikstynuot leidzskaņu burtus. Tū varātu nūsaukt par raksteibys suokuma zalta lykumu, ar kū suokt.
2007. goda latgalīšu ortografejis nūsacejumūs ir raksteits:
“Meikstus leidzskaņu burtus ģ, ķ, ļ, ņ roksta, kod aiz jūs ir a, ā, au, o, u, ū, uo: kuģa, Ķuzāns, ļaut, ņaudēt, dat. rūtaļom, pļuove, lok. Seiļūs. Leidzskaņu burtus nameikstynoj, kod aiz jūs ir e, ē, i, ī voi ei, ie, iu: saule, lēkt, likt, kugis, līkt, neit, lieni, kiula, šliukt. Meikstus leidzskaņu burtus roksta, kod aiz jūs ir voi ir bejušys meikstynuotuojis skanis: atpakaļ, seņ, bruoļs (bet bruoli), akmiņs (bet akmini), viļņs (bet viļni), eņgeļs (bet eņgeli), ceļt, maļt, suņs, pīkaļne, Aņce, Jaņcs i tml.”
Nav juomeikstynoj? Kai tai? Es že dzieržu “ļepetņīks”, “ķiula”, “Ļeigū”.
Nav. Tī leidzskani eistineibā nav rikteigi meiksti. Latgalīts itū skaņu itymā vītā naizrunoj meikstu, tei pat ir problema, vuicūtīs runuot latvīšu literarajā volūdā. Atguodojit monologu nu Juoņa Streiča kinys “Limuzins Juoņu nakts kruosā” (citeju aptuvanai): “Es tak saku: “Kakis”! Viņa man saka: “Saki “kakis”! Bet es tak saku “kakis”!”
Taitod nikaidā gadīnī navar byut nikaidys “Latgaļis”, kai ituos pošys dzīsmis tekstu var puorskaiteit, par pīmāru, latvīšu dzīšmu tekstu lopā. Juobyut “Latgalis”.
Tai ka cīnej sovu volūdu, ka cīnej seve i sovejūs, partū ka volūda ir latgaliskuos ideņtitatis svareiguokais bolsts, kas vysod īs leidza – pat tod, ka pūdi saduzs, svečturi salyuzs, lynu goldauti satrupēs. Pat postmodernajā postlaikā.
Partū ka latgalīšu popkultura vysleidza lītoj latgalīšu kulturys zeimis, latgalīšu skanis, burtus, vuordus, teikumus, tekstus, volūdu.
Voi varbyut latgalīšu volūda pasauļa globalajā teiklā www ir latgalīšu popraksteiba?
Kai dzieržu, tai rokstu. Kai runoju, tai rokstu. Kai muoku, tai maunu.


text:
Sasajiemu nūsavērt lītaunīku kinu “Ekskursante” da gola. Gryuts. Vairuok reižu taiseju cīši.
Niu, kod maņ pošai ir meita, es naasu vīnaļdzeiga pret pasauļa suopem, bārnu cīsšonom, smierti. Tam nav nikaida sakara ar hormonim. Muote ir nazkas vaira, pīredze, sirds jusšona.
Trokuokais tymā vysā – nav jau nikaidu boltūs baļtīšu voi malnūs krīvu, atpesteišonys i laimis solys, kur nūbēgt. Nu izsyuteitūs ešalona meitušku Mariju izlīk ar tekstu – ej iz rītumim, kur saule rīt, iz Lītuvu. Ceļš ir baileigs, a jei īt. Šaļtim pa naža asmini, šaļtim zam.
Tok nav jau tuos Lītuvys, nu kuruos jī aizbrauce smiertī. Tī poši nūdevieji, izvedieji viņ ir tepat – sābri, rodi. Mes poši asam malni i bolti, stypri i pakaļpeni, partū ka mes poši asam totalitarys sabīdreibys radeituoji, nūdevieji i nalītys. Tūreiz i niule.
Tūreiz i niule. Palmu ci vierbu svātdīnē tī nazkod Beibelis laikūs, kara i sovetskuos okupacejis laikā, šudiņ.
Nūdūt voi pasorguot. Paleidzēt voi īsist. Nūsist voi palaist.
Kai napalikt par ašņa suni – vaicuojums. Izvēle – par maitu voi par cylvāku.
Vierbu svātdīnis vaicuojums vysu pyrma sev.
Piec nedelis Jis miers. Nūdevieji varim byut kotrs nu myusu.
Vot, ka Tev byutu izvēle. Tu nanūsalīgtu? Tu naklusātu? Tu upereitu sevi ūtra cylvāka vītā?
I, ka niu soki – nui, es varu byut svāts, tod kū dareisi, ka tys ūtrs, kuo deļ īsi smiertī, izaruod maita.
Bet pasauļs na bez lobu cylvāku. Vysleidza jī ir.
A cylvāka spāks na jau iz ituos zemis, a nazkur tī tuoli augšā. Tāvs myusu, kas esi dabasūs. Atlaid mums kai mes atlaižam sovim poruodnīkim. I naīved myusu kārdynuošonā.


text:
14. martā Jelgovā gastieja latgalīšu folkroka/metala apvīneiba „Green Novice”, kura pavysam naseņ izlaiduse sovu debejis albumu „Padebeši”. Kai īrosts, ka Jelgovā uzastuoj kaida latgalīšu grupa, pyrma koncerta LgSC jaunīši sareikoj jīm interveju. Naizpalyka ari „Green Novice”. Kūpā ar jīm interveju snīdze ari jūs draugu grupa „Pūķa gars”, kurei ari tymā vokorā pyrms „Green Novice” kuope iz skatuves i prīcēja vysus „Malnūs Capureišu Balerejas” apmaklātuojus.
Interveja ar grupom nūtyka naformalā gaisūtnē, iz kuru varēja īzarast sevkurš interesents. „Green Novice” atzyna, ka Jelgovā jī uzastuos pyrmū reizi, bet puišus tys namulsynuoja, par tū jī beja atkluoti i lobā gorastuovūklī. Intervejis laikā izstuostieja nadaudz par sevi i par grupys darbeibu, atzeistūt, ka muziciešona nav vīneigais, kū jī dora, ironizejūt, ka ar tū vīn dzeivuošonai napītyktu. Vēl atkluoja, kai jī izavielieja grupys nūsaukumu, kaidu muzyku kotrs klausās kasdīnā, kaidi sasnīgumi ir jūs pīredzē. Kūpumā vysys intervejis laikā valdieja viņ pozitivisms i tyka izstuosteiti daudzi jautri stuosti. „Green Novice” LgSC Jelgovys birojam ari uzduovynuoja sovu albumu.
Piec intervejais daudzi beja ari īsarodušs „Malnūs Capureišu Balerejā”, lai dzeivajā izpiļdiejumā pasaklauseitu apvīneibys „Green Novice” dzīsmis.
Bet nuokušajā dīnā tymā pat vītā cylvāki puļciejuos iz grupys „Rikši” uzastuošonu, tymā skaitā LgSC Jelgovys biroja jaunīši. Itymā reizē vaicuojumus jīm nauzdevem, deļtuo, ka jī jau beja gastiejuši pi myusu pyrms goda. 🙂
Juosoka, ka pasateicūt ituom grupom, izskanieja dīzgon latgaliska nedelis nūgale Jelgovā. Tagad gaideisim ari cytys tautīšu grupys Jelgovā, lai ari Jelgovys latvīši vēļ vairuok varātu īpazeit latgalīšu muzykalū veikumu.
Olita Bidzāne
Jelgovys birojs
Puors biļdis nu 14.marta
(foto: Kristīne Sergejeva)


text:
Janina Kūrseite
Janina Kūrseite (pa pylnam vuordam Janina Kūrseite-Pakule) (1952) — latgalīšu literaturzinineica, folkloriste.
Dzymuse 1952 g. Daugpiļs rajona (niule — Vuorkovys nūv.) Randaukys solā. Vuicejusēs Amuļu ostoņgadeigajā školā, Leivuona 1 vydsškolā. Studiejuse Tarbatys universitetā, Latvejis vaļstiskajā universitetā (niule - Latvejis universitets), jū beiguse 1976 godā. Darejuse Latvejis Zineibu akademejis Literaturys, folklora i muokslys institutā, Latvejis kulturys akademejā. Latvejis universiteta Filologejis fakuļteta dekane. Habilitātuo filologejis doktore, profesore Literaturys katedrā.
- Gruomotys
Monografejis baļtīšu volūdā (daļā nu jūs dasadūrts i latgalīšu kulturai, latgalīšu folkloram):
- Laikazeimis poezejā ("Laikazīmes dzejā", 1988);
- Latvīšu poezejis versifikaceja 20 gs. suokuos. 1900-1919 ("Latviešu dzejas versifikācija 20. gs. sākumā. 1900.-1919.", 1996);
- Raiņa poetika ("Raiņa dzejas poētika", 1996);
- Latvīšu folklors mitu spīgelī ("Latviešu folklora mītu spogulī", 1996);
- Mitiskums folklorā, literaturā, muokslā ("Mītiskais folklorā, literatūrā, mākslā", 1999);
- Poezejis vuordineica ("Dzejas vārdnīca", 2002);
- Latgola: volūda, literatura, folklors ("Latgale: valoda, literatūra, folklora", kūpā ar Annu Stafecku, 2003).
- Rakstīni
Vaira kai 300 publikaceju ziniskūs rakstīņu lasejumūs i periodikā.
- Apduovani
Daškierts Lītovys Gedimina ordiņs.


text:
Roksta autors: Kaspars Strods, Latgolys Kulturviesturis muzeja specialists kulturviesturis vaicuojumūs
Latgolys Kulturviesturis muzejs ir naatjamama Rēzeknis piļsātys sastuovdaļa, kurā sevkurs piļsātys dzeivuotuojs i gosts var īsapazeit ar vairuokus godu symtus senejū Rēzeknis piļsātys i Latgolys regiona viesturi i tradicejom.
Pyrmuos idejis par speciala muzeja-bibliotekys vajadzeibu Latgolā, kurā tyktu apkūpuoti nūzeimeiguokī regiona viesturiskī prīškmati i literatura, pasaruodeja jau 20. godu symta 20. godu suokuos, i vīns nu ituos idejis vierzeituojim beja veiskups, volūdnīks Pīters Strods (1892–1960). Dīvamžāļ dažaidu īmaslu deļ muzeja izveidis īcere eistynuojuos tik 30. godūs.
Bīdreibys “Latgales Centrālais muzejs” aktivitatis
Nūzeimeigs paviersīņs beja 1933. g. 20. decembrī Latvejis Republikys Satiksmis ministrejā organizātuo Latgolys kulturys darbinīku saīšona, kurā pījēme lāmumu par Latgolys Centraluo muzeja (LCM) bīdreibys dybynuošonu. Vīns nu sapuļcis dalinīkim beja tuo laika Latvejis Republikys lobkluojeibys ministrs Vladislavs Rubuļs (1887–1937). Īvālātūs padūmis lūcekļu vydā beja ari gareidznīks Pīters Strods, inženers i sabīdriskais darbinīks Fraņcs Kemps (1876–1952) i cyti.
1934. g. 23. janvarī oficiali apstyprynuoja jaundybynuotuos bīdreibys “Latgales Centrālais muzejs” statutus, kurei Latvejis Republikys vaļdeibai īsnīdze pīprasejumu par 20 000 Ls pīškieršonu muzeja izveidei. Tuo poša goda 3. aprelī Rēzeknē Tautys piļs telpuos nūtyka LCM bīdru saīšona (pīsadaleja apmāram 40 dalinīku), kurā pījēme lāmumu par jauna muzeja dybynuošonu. Sapuļcis dalinīki diskutēja par jaunveiduojamuo muzeja atsarasšonys vītu. Kai īspiejamūs variantus izskateja Rēzekni i Daugovpili. Par pījamamuokū vītu pīzyna Rēzekni, Krīvu gimnazejis telpys (myusu dīnuos Latgolys apgoboltīsys āka). Paraleli tam nūlēme dybynuot muzeja filialis Daugovpilī i Ludzā. Suokūtnejais plans paredzēja izveiduot viesturis, arheologejis, etnografejis, muokslys, bazneicys muokslys i cytys nūdalis. Taipat īvēlēja ari muzeja vaļdi, kurā dorbuojuos gareidznīks Pīters Strods, inženers i sabīdriskais darbinīks Fraņcs Kemps, Rēzeknis Vaļsts školuotuoju instituta direktors Dominiks Jaudzems (1892–1958), Daugovpiļs Vaļsts školuotuoju instituta direktore Valereja Seile (1891–1970), bet revizejis komisejā īvēlēja laikroksta “Zemnīka Bolss” redaktoru Jezupu Roskošu (1891–1960), rakstnīku Ontonu Rupaini (1906–1976) i izgleiteibys darbinīku, laikroksta “Latgolas Škola” redaktoru Meikuli Apeli (1901–1942). Ituo poša goda pavasarī Kulturys fonds ar mierki sekmēt jaunizveiduotuo LCM darbeibu tuo īreikuošonai pīškeire 5000 Ls lelu finansiejumu. 1934.g. beiguos nūsprīde muzejā veiduot ari kara nūdaļu, partū nūtyka pastyprynuotys konsultacejis par īspiejamū eksponatu sajimšonu nu Latvejis Kara muzeja kruojumu.
Vystik realais dorbs pi muzeja izveidis apsastuoja. Vīns nu īmaslu beja pastuoveigu telpu naasameiba. 1935. g. 23. aprelī Rēzeknis Vaļsts školuotuoju instituta telpuos nūtyka nazkodejuos muzeja bīdreibys sapuļce, kū vadeja gareidznīks Pīters Strods. Sēdis dalinīku vydā beja ari veiskups Jezups Rancāns (1886–1969), Aglyunys gimnazejis direktors Aloizs Broks (1898–1943), Rēzeknis piļsātys vaļdis prīšksādātuojs Nikolajs Skangels (1880–1942) i cyti. Saīšonys rezultatā tyka nūlamts LCM izvītuot Rēzeknē, nu Aglyunā i Daugovpilī veiduot muzeja filialis. Par pīmāru, Aglyunā tyktu uzkruoti gareiga satura prīškmati i literatura (lyugšonu gruomotys i c.). Taipat sapuļcē nūlēme nasakavejūt suokt muzeja izveidis dorbus, i īsuokumā roduos īcere tū izvītuot Rēzeknis piļsātys 2. latvīšu pamatškolys telpuos, dīvamžāļ itī plani natyka realizāti.
Muzeja izveide
Piec nalela puortraukuma 1937.g. februarī nūtyka LCM bīdreibys sapuļce, kurā par vaļdis vadeituoju īvēlēja bazneickungu Boleslavu Grišānu (1894–1983), sekretara omotā Meikulu Apeli i vaļdis lūcekļus – Valereju Seili, Aloizu Broku, Eliasu Ancānu(1903–?) i cytus. Sēdis laikā pījēme lāmumu samazynuot bīdra naudys lelumu nu pīcu iz div latim, kai ari īsastuošonys moksu nu pīcu iz vīnu latu. Juodasoka, ka da ituo laika bīdreibys bīdru skaits sasnēdze apmāram 70 cylvākus. Muzejam tyka pīškiertys pagaidu telpys atjaunuotajā Rēzeknis piļsātys vaļdis ākā. Muzeja dorbs puorsvorā koncentrējuos iz vysaiduoku prīškmatu vuokšonys i saglobuošonys procesu, i apmaklātuojim tys vys vēļ nabeja daīmams. Kruojuma komplektiešonā aktivi īsasaisteja kai muzeja darbinīki, tai ari Latgolys regiona dzeivuotuoji (tymā skaitā ari vyspuorizgleitojūšūs školu školāni), kurī muzejam aktivi duovuoja vysaiduokus kulturviesturiskus prīškmatus. Reizē muzeja bīdreiba veiduoja kontaktus ar cytu muzeju i organizaceju puorstuovim (bazneicys, školys i cytys).
LCM izaveiduoja filialis Daugovpilī i Aglyunā. Itymā godā ar entuziastu i zīduotuoju atbolstu muzeja kolekceja pasapyldynuoja par apmāram 200 vysaiduokim prīškmatim, kurūs vydā beja ari Aglyunā atrostais apmāram 200 pudu (~3276 kg) smogais krysts, kurs iztaiseits 1861. g. Kab veiktu efektivu i kvalitativu jaunuo kruojuma sistematizaceju i izvītuošonu, tyka daaicynuots pīredziejs specialists, partū ka kruojumā uzaglobuoja materiali (gruomotys, dokumenti, arheologiski prīškmati i cyti), kurī datiejami jau ar 17.–18.gs. Bez sovu tīšūs pīnuokumu (prīškmatu vuokšonys, saglobuošonys, eksponiešonys i cytu) muzejs apguoduoja Latgolys regiona školys ar vysaiduokim vuiceibu leidzeklim (gruomotu nūma). Itymā laika pūsmā par muzeja puorzini struoduoja E. Bērziņa.
Jaunais noms
Strauji pīaugūšuo eksponatu kluosta, kai ari napīteikamūs telpu deļ muzejs beja spīsts vaicuot jaunus rysynuojumus sovu kruojumu i ekspoziceju izvītuošonai. Vysbeidzūt 1937. g. beiguos ar Rēzeknis piļsātys vaļdis starpnīceibu LCM i biblioteka tyka pi jaunu telpu bejušajā slimineicys ākā Atbreivuošonys alejā 52 (myusu dīnuos Latgolys Kulturviesturis muzeja viesturiskuo ceļtne). Reizē ar muzeju īprīkš pīmynātajā nomā dorbuojuos ari Rēzeknis piļsātys sešklaseiguo ebreju pamatškola i aptīka. Piec puorsavuokšonys izjaunū āku muzeja ekspozicejis apmaklātuojim attaiseja viņ 1938. g. 16. aprelī. Ari iz prīšku nūtyka namiteigs dorbs pi jaunu prīškmatu vuokšonys i tematiskūs ekspoziceju izveidis. Taipat suoce veiduot jaunu –Tautys vīneibys nūdaļu, kurā uzkruoja viesturiskys līceibys par Latgolys atmūdys darbinīku darbeibu 19.gs. beiguos i 20. gs. suokuos, taipat materialus par Latgolys apvīnuošonu ar puorejim latvīšu apdzeivuotajim nūvodim, kai ari atbylstūši jaunajam Kārļa Ulmaņa režima ideologiskajam uzstuodejumam pastyprynuotu viereibu veļteja 1934.g. 15. maja nūzeimei iz tuoluokū Latgolys atteisteibu.
Jaunajā nomā paraleli klasiskom viesturiskom ekspozicejom izveiduoja sadalis, kas veļteitys zynomajim Latgolys kulturys darbinīkim Andryvam Jūrdžam (1845–1925) i Gustavam Manteifeļam (1832–1916). Eipaši vierteigys beja īprīkš pīmynātūs personeibu personeiguos lītys (par pīmāru, A. Jūrdža rūkrokstā pīraksteitī teksti, mieteļs i G. Manteifeļam pīdarūšuo ceļa vāza, kurā integrāts naža asmiņs).
Nūzeimeigu daļu nu muzeja kruojuma veiduoja bibliotekys-arhiva nūdaļa. Storp lelū gruomotu i dažaidūs rūkrokstu kluostu beja atrūnams ari Juoņa Lukaseviča (1699–1779) 1753. g. izdūtais “Evangelia Toto Anno…”, E. Tolgsdorfa (1550–1620) 1585. g. latvīšu volūdā tulkuotuo izdavuma “Katoļu kateķizms” paraugeksemplars, 1750. g. J. A. Hilzena (1702–1767) sastuodeitais dorbs “Inflanty” i cytys gruomotys. Taipat bibliotekā varēja īsapazeit ar apmāram 800 dažaidim latgalīšu literarajā volūdā sastuodeitajim dorbim. Prūtams, muzejā uzkruoja plašu latgalīšu atmūdys laika laikrokstu kolekceju (par pīmāru, “Gaisma”, “Dryva”, “Sākla” i c.). Kūpejais bibliotekā uzskaiteitais izdavumu skaits iz 1938. g. decembri sasnēdze vaira par 500 siejumu.
Vysaidu viesturiskūs prīškmatu duovuošona muzejam turpynuojuos ari nuokušajūs godūs. Zīduotuoju vydā beja Latgolā i vysā Latvejā zynomys personeibys, par pīmāru, izgleiteibys darbineica Valereja Seile, viesturnīks Boleslavs Brežgo (1887–1957), uorsts Meijers Poļaks (1888–1980), Eduards Kozlovskis (1878–1943), Stanislavs Jaudzems (1890–1969) i cyti. Īspieju rūbežuos muzejam duovuotūs prīškmatus izvītuoja publiskai apsavieršonai.
Paraleli izgleitojūšajam dorbam muzejs veice ari zynuotniski pietnīciskū dorbu, kas rezultejuos ar 1939. g. majā izguojušū rokstu kruojumu par LCM darbeibu, kurā īkļuove byutisku informaceju par dažaidom Latgolys viesturei nūzeimeigom nūtikšonom i personeibom. Izdavuma sastuodeišonā pīsadaleja Meikuls Apeļs, Boleslavs Brežgo, Valereja Seile i Eduards Kozlovskis.
Nūzeimeigs pasuokums nūtyka 1940. g. 12. junī Daugovpilī, kod atkluoja Latgolys rakstnīceibys viesturei veļteitū izstuodi, kurā eksponēja vaira par 150 vysaiduoku autoru dorbu. Izstuodis reikuošonys komitejis prīšksādātuoja beja Valereja Seile, i izstuode tyka izkuortuota divejūs zalūs, nu kurūs pyrmais veļteits Latvejis naatkareibys (1918–1940) perioda izdavumim, bet ūtrajā zalā tyka atspīgeļuots laika periods da Latvejis naatkareibys proklamiešonys (drukys aizlīguma, gareiguo literatura, kai ari Latgolys atmūdys darbinīku veiduotī izdavumi). Leluokuo daļa nu izstuodē eksponejamajim prīškmatim tyka atvasti nu LCM kruojuma.
Piec padūmu okupacejis 1940. g. vosorā muzejs maineja sovu statusu i palyka par Latvejis Vaļsts viesturis muzeja Rēzeknis nūdaļu. Par nūdalis vadeituoju īcēle Francisku Varslavānu (1898–1949). Konceptuali mainejuos ari īstuodis ideologiskuo politika. Bet nacistiskuos Vuocejis okupacejis laikā (1941–1944) muzeju vadeja Tekle Laizāne (1902–1997), kurei īspieju rūbežuos turpynuoja dažaidu eksponatu vuokšonu i saglobuošonu. Ūtruo pasauļa kara beiguos muzeja ekspoziceja i kruojums gondreiž piļneibā tyka iznycynuots. Nalelu daļu nu eksponatu izadeve saglobuot ar nūvodpietnīka Ivana Loginova (1912–1996) i literata Stepona Seiļa (1909–1979) starpnīceibu; itī eksponāti 1959. g. tyka īkļauti jaunizveiduotuos Ludzys Nūvodpietnīceibys muzeja Rēzeknis filialis kruojumā.
Kartenis: nu Latgolys Kulturviesturis muzeja kruojuma


text:
Ir otkol atguojuse vosora. Tys ir laiks, kod Tu, školuotuoj, na tikai atsapyutīs pec garuo dorba cielīna, bet rūni jaunys idejis, apmeklejūt kursus, kuru pīduovuojums ir pīteikami plašs.
Šūgod piec pīcu godu puortraukuma Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja organizej školuotuoju i studentu vosorys kursus – nūmetni “Vosoruošona”, kas nūtiks Rogovkā nu 21. – 24. augustam.
Aicynojam pīsadaleit školuotuojus i studentus, kas gryb styprynuot latgaliskū pašapziņu, īpazeit Latgolys kulturmontuojumu, izstruoduot sovys muoceibu programmys un materialus, daleitīs pīredzē, satikt dūmubīdrus i vyspuor jaukus cylvākus i, prūtams, labi atsapyust i smeļtīs spāku jaunam dorba cielīņam. Šūgod kursu golvonuo tēma – latgalīšu volūdys vuiciešona školā pec jaunuo standarta i muoceibu prīkšmata latgalīšu rokstu volūda programys.
Nūdarbeibys byus latgalīšu rokstu volūdā, literaturā; īpazeisim latgalīšu rokstu volūdys standartu i programu, metodis, kai struoduot; kūpā dorbuosimēs pi muoceibu leidzekļu veiduošonys; pīsadaleisimēs diskusejā par latgalīšu volūdys vītu izgleiteibys sistemā, nūzeimi personeibys veiduošonā; tiks organizeita ekskurseja pa Nautrānu nūvoda kulturviesturiskuom vītom.
Byus daudzveideiga atpyuta. Tai kai školuotuojam ļūti svareigi sakuortuot pošam sevi jaunajam muoceibu godam, uzzynuosim, kai veseleigi dzeivuot, kai dūmuot loby. Lektori – Latvejis Universitatis , Rēzeknis Augstškolys i cyti specialisti.
Gaidom Tevi, školuotuoj, ja sovim audzieknim jau muoci saskatēt sova nūvoda boguoteibys, gaidom Tevi, ja grybi tū darēt. Kursu beiguos tiks īdūta aplīceiba.
Pīsoki sovu leidzdaleibu, aizpyldūt i syutūt dasaciešonys anketu iz e – postu: lvlksa@inbox.lv leidz 3. augustam. Daleibys moksa Ls10.
Daleibnīkim pec pīsateikšonuos atsyuteisim seikuoku informaceju ar dīnys parādu i par vysu, kas gaida augusta dīnuos i naktīs.
Vaira dazynuošonys: Veronika Dundure (t.26481524) ; Anita Žogota (t.29159084).


text:
Tīsa gon, čaja ari nabeja. Beja tikai boltmaize, siļče i iudiņs.
Beja Verners, piec mieginuojuma atguoja “Bez PVN”. Gols golā pi Raiņa pīminekļa saguoja daža koncerts. Policejis nabeja. Tik div reizis pi Breiveibys pīminekļa. Bet organizatori apsasūlēja byut lobi i načuruot. Jim tyka atlaisti vysi grāki, tik īsaceits nasēdēt iz svātūs trepeišu i nagrīzt pi jūs tik tiuli motus i nogus – genetiskuos informacejis nesiejus Latvejis zemei (asfaltam).
Ka gūdeigi, organizātuoji beja nalelā šokā – paradzātūs aiz aušu davylktūs 4 komandu vītā saguoja 7 lelys, spraunys i čaklys komandys, kas beja gotovys apgrīzt Reigu ūtraiž. Organizātuoji beja dūmuojuši pamazeņom i lieneigai, daleibnīki jēme ar guni, sporu i energeju.
Nu nikuo, nu klaidu vuicuos. I izpurynoj sovus dečus, kab tože giutu guni, sporu i energeju i tyktu leidza cytim. 😀
Apbolvuošona byus 9. septembra vokorā. Bolvys ir, rezultati tože ir.
Tok byus gūdeiguok pret vysim, ka organizatori sareikuos punktu skaiteišonys tolku i tiks pi skaidreibys, kuri tod beja spraunuokī, glaunuokī, lobuokī, trokuokī, apsvīdeiguokī, mudruokī, gudruokī i c.
Bet Goreiguo seminara puiši malači. I vyspuor vysi malači.
Vajag spēt pajimt iz izbreinu vacūs bukus, kas pasuokumus organizej jau nu 2000. goda.


text:
No 10. novembra da 21. decembra Kruoslovys kulturys nomā byus apsaverama tekstilmuokslineicys, kruoslavītis Ingunys Levšys dorbu izstuode “Otrpus”, viestej informaceja Kruoslovys nūvoda sātyslopā.
Izstuodis “Otrpus” centrā ir tāli, vide i motivi, kas muokslineicai ruodīs nūzeimeigi juos personeibys veiduotuoji, par pīmāru, vairuokys reizis dažaidūs kontekstūs teik variāts mežs, kūku zoru mudžeklis, kas simetriski izkuortuots kai totema stobs, taipat ari silueti, kas ir īausti storp taidim dobys elementim kai sieņs, jiura i iudiņa zīdiešona. Ingūna Levša struodoj žakarda tehnikā, aužūt digitalūs gobelenus, kas ļaun veiduot komplicātys kompozicejis, atsasaucūt i vaira īkļaunūt tamuos apleicamū realitati.
Muokslineica puorsvorā struodoj ar karteņom, tamuos raportā integrejūt vysaidus elementus, kas atsakuortoj, daži elementi teik kuortuoti kaleidoskopiskuos kompozicejuos. Tai privatuo mitologeja i subjektivisms mejās ar vyspuorynuotim tālim i metaforom.
Ar sovim audaklim Inguna Levša pīsoka jaunu i Latvejis tekstilmuokslā samārā moz izplateitu pīeju, kas lelā mārā bolstuos iz realistisku formu pīlītuojumu i sižetisku konkreteibu. Muokslineica pīduovoj jaunu redzīni iz tekstilmuokslys vareibom, modernūs tehnologeju snīgtuos prīškrūceibys apvīnojūt ar spieju radeit dzili personeigus viestejumus.
Nu 2001. goda muokslineica aktivai pīsadola izstuodēs, ir bejušys devenis personalizstuodis i ap 30 grupu izstuodis i Latvejā, i uorvaļstīs. Izstuodē radzamī dorbi ir radeiti Gimarainšā (Portugale) i Bergenā (Norvegeja).


text:
FOLKLORA »
Folklorys kūpa “Upīte” i Artūrs Slišāns pīduovoj muzykalu sveicīni svātkūs
Folklorys kūpa “Upīte” sadarbeibā ar Artūru Slišānu Zīmyssvātkūs vysus sveic ar dzīsmis “Jauni puiši, siermi zyrgi” remiksu. DrukavuotSkaiteit vaira »
Ondrupinē puorcyluos Zīymyssvātku tradiceju pyuru
25. decembrī sevkurs interesents muzejā “Ondrupinis lauku sāta” aicynuots iz rodūšom darbneicom i Zīmyssvātku tradiceju pyura puorcyluošonu, informej kulturys i muokslys bīdreibys “Teira Latgolys muoksla” puorstuove Evija Maļkeviča. Nu 14.00 da 15.00 muzeja īšktelpuosSkaiteit vaira »
Izsludynuots “Rikšu” jubileja i ūtruo albuma prezentacejis papyldkoncerts
Jau viestejom, ka janvarī nūtiks postfolklorys grupys “Rikši” pīcu godu jubileja i ūtruo albuma prezentacejis koncerts “Sieju sovu”. Leluos klauseituoju interesis dieļ izsludynuots papyldkoncerts 16. janvarī 15:00 stuņdēs Latgolys viestnīceibys GORS Mozajā zalā. Grupys jubileja i albumaSkaiteit vaira »
Izsludynuota dasasaceišona XI Daugovpiļs storptautyskajam folklorys festivalam
Da 15. janvara īspiejams dasasaceit daleibai XI Daugovpiļs Storptautyskajā folklorys festivalā. XI Daugovpiļs Storptautyskais folklorys festivals nūtiks 2016. goda 22. – 24. aprelī. Festivala mierkis ir popularizēt tradicionalū latvīšu i cyttautu kulturu, atteisteit, pylnveiduot iSkaiteit vaira »
Zynomi Dīvydlatgolys lobuokī stuostnīki
11. novembrī Leivuona 1. vydsškolys Laimenis školā sasapuļcēja Dīnvydlatgolys nūvoda lobuokī stuostnīki, kas sovu stuostnīka talantu, izteiksmis patīseigumu i personeibys šarmu aplīcynuoja konkursa “Teci, teci, valodiņa!” pusfinalā. Konkursā pīsadaleja jaunī stuostnīki nu Dravnīku, Rībeņu,Skaiteit vaira »
“Rikši” janvarī svieteis jubileju i prezentēs albumu
2016. goda 16. janvarī 18.00 Latgolys viestnīceibys GORS Mozajā zalā nūtiks postfolklorys grupys “Rikši” 5 godu jubileja i ūtruo albuma prezentacejis koncerts “Sieju sovu”. Grupys jubileja i albuma prezentacejis koncertā gaidoma i īrostuo akordeona,Skaiteit vaira »
Kai folklorys kūpa “Upīte” pyrmū albumu prezentēja
Sastdiņ, 7. novembrī, Upeitis tautys nomā Škilbānu pogosta ļauds i gosti pīsadaleja folklorys kūpys “Upīte” pyrmuo albuma “Vusi ļauds breinovuos” attaiseišonys svātkūs. Atkluojūt pasuokumu, Andris Slišāns kā karalīnem lyka sasajust Upeitis meitom i vīnamSkaiteit vaira »
Nūtiks folklorys kūpys “Upīte” albuma attaiseišonys svātki
LaKuGa jau viesteja, ka izdūts folklorys kūpys “Upīte” pyrmais albums “Vusi ļauds breinovuos”, kurymā vydā ir 14 Zīmeļlatgolys (Škilbānu pogosta) tradicionalūs dzīšmu i vīnys dzīsmis myusu dīnu verseja. Vysupyrma albums tyka īskandynuots Reigā, nu 7.Skaiteit vaira »
Izdūts folklorys kūpys “Upīte” pyrmais albums
21. oktobrī J. Vītuola Latvejis Muzykys akademejā ar stuostejumu par Zīmeļlatgolys tradicionaluos kulturys montuojumu i dzīšmu izdzīduošonu tyka īskandynuots ari folklorys kūpys “Upīte” pyrmais albums “Vusi ļauds breinovuos”, kurymā vydā ir 14 Zīmeļlatgolys (ŠkilbānuSkaiteit vaira »
Naujinē izskaniejs folklorys kūpu sasadzīduošonys pasuokums
13. septembrī Daugovpiļs nūvoda Naujinis pogostā, Juzefovys parkā, nu jau catūrtū reizi izskanēja folklorys kūpu sasadzīduošonys pasuokums “Atvasara Juzefovā”, kas itūgod nūtyka storptautiskuo folklorys festivala “Baltica” atskaņuos, informej Naujinis kulturys centra vadeituoja Olga Kuzmina.Skaiteit vaira »
Sastdiņ Leivuonā byus Leluo latgalīšu tautysdzīšmu kēde
Sastdiņ, 19. septembrī, Leivuonā sevkurs aicynuots īsasaisteit Lelajā latgalīšu tautysdzīšmu kēdē, kas nu 11.30 da 15.30 veisīs cauri Leivuona centralajai Reigys īlai. Kai informej Leivuona nūvoda sabīdryskūs attīceibu i uoriejūs sakaru dalis puorstovi, pīsadaleitSkaiteit vaira »
Itūgod Jaunīšu Etno dīnys aizritēs Raiņa zeimē
Nu 18. da 20. septembra Raiņa muzejā “Jasmuiža” nūtiks kasgadiejais pasuokums Jaunīšu Etno dīnys jaunim cylvākim, kas interesejās par tradicionalū kulturu i etno muzyku. Raiņa jubileja godā Jaunīšu Etno dīnu dalinīki studēs Raini –Skaiteit vaira »
Naujinis pogostā nūtiks folklorys kūpu sasadzīduošona
Svātdiņ, 13. septembrī Naujinis pogosta Juzefovys parkā nu jau catūrtū reizi nūtiks folklorys kūpu sasadzīduošonys pasuokums “Atvasara Juzefovā”, kas suoksīs 10 stuņdēs ar Svātū Mišu Jezupovys Sv. Pītera i Puovula Rūmys katuoļu bazneicā, piecSkaiteit vaira »
Daugovpilī organizej Latgolys folklorys školu
Kab nūdrūšynuotu Latgolys kulturvidis daudzveideibys saglobuošonu i atteisteibu, Daugovpiļs Latvīšu kulturys centrs i folklorys kūpa “Svātra” nu 17. septembra organizēs Latgolys folklorys školu. Itei jau byus ūtruo reize, kod, pasasokūt VKKF Latgolys programys atbolstam,Skaiteit vaira »


text:
Maruta Latkovska »
“Volūdys vaicuojums”. 9. i 10. raidejums
Pyrms vairuoku godu “Latgolys Radejā” izskanieja 47 cykla “Volūdys vaicuojums” raidejumi, kurus sagataveja žurnaliste Maruta Latkovska. Nu paguojušuo goda suoku raidejumu materialus var puorskaiteit žurnalā “Katōļu Dzeive”, nu niu vareiba ar tim īsapazeit dūtaSkaiteit vaira »
“Volūdys vaicuojums”. 7. i 8. raidejums
Pyrms vairuoku godu “Latgolys Radejā” izskanieja 47 cykla “Volūdys vaicuojums” raidejumi, kurus sagataveja žurnaliste Maruta Latkovska. Nu paguojušuo goda suoku raidejumu materialus var puorskaiteit žurnalā “Katōļu Dzeive”, nu niu vareiba ar tim īsapazeit dūtaSkaiteit vaira »
“Volūdys vaicuojums”. Pīktais i sastais raidejums
Pyrms vairuoku godu “Latgolys Radejā” izskanieja 47 cykla “Volūdys vaicuojums” raidejumi, kurus sagataveja žurnaliste Maruta Latkovska. Nu paguojušuo goda suoku raidejumu materialus var puorskaiteit žurnalā “Katōļu Dzeive”, nu niu vareiba ar tim īsapazeit dūtaSkaiteit vaira »
“Volūdys vaicuojums”. Trešais i catūrtais raidejums
Pyrms vairuoku godu “Latgolys Radejā” izskanieja 47 cykla “Volūdys vaicuojums” raidejumi, kurus sagataveja žurnaliste Maruta Latkovska. Nu paguojušuo goda suoku raidejumu materialus var puorskaiteit žurnalā “Katōļu Dzeive”, nu niu vareiba ar tim īsapazeit dūtaSkaiteit vaira »
“Volūdys vaicuojums”. Pyrmais i ūtrais raidejums
Pyrms vairuoku godu “Latgolys Radejā” izskanieja 47 cykla “Volūdys vaicuojums” raidejumi, kurus sagataveja žurnaliste Maruta Latkovska. Nu paguojušuo goda suoku raidejumu materialus var puorskaiteit žurnalā “Katōļu Dzeive”, nu niu vareiba ar tim īsapazeit dūtaSkaiteit vaira »
Kolnasāta 22. februarī
“Kolnasātā” itūnedeļ gastej legendaruo presis izdavuma “Katōļu Dzeive” redaktore Maruta Latkovska. Itūgod žurnalam palīk 25 godi, lela daļa nu juo satura vysu itū laiku ir bejuse latgaliski i stuostejuse par latgalīšu kulturu i sabīdriskūSkaiteit vaira »
Sūļs iz prīšku
Ar unuceņu škurynuojom vosorā skaitamuos gruomotys voi tai saucamū „obligatū literaturu”. Jis riekinuoja, cik godu kurs autors ir nūdzeivuojs. Kod daguojom da Margaritys Stārastis, suocem apbreinuot juos boguotū myužu. Jau 98! A puisāns saceja:Skaiteit vaira »
Breineigūs seikšaļteņu nūstuošonys Rogovkā
Laikam jau tūmār vysai daudz iudiņu aizteciejs nu tūs breisneņu, kod mes ar niulinejū LU profesori Lideju atsarodom tuos pošys universitatis auditorejuos i kod cīteikuok, kod mozuok cīteigai sekuojom vuiceibu procesam vīnā akademiskajā kursāSkaiteit vaira »
Kū navar rūkys, tū padora sirds
Veļtejums Marutai Latkovskai, ilggadeigai žurnala “Katōļu Dzeive” redaktorei Par gobolu tei izaver kai zaļa pļova, kurymā aug kūku kupss. Garumbrauciejim tei vīta naizsoka nikuo, jo taidu teirumeņu pylnys ceļa molys. Tī var kotrs īīt,Skaiteit vaira »


text:
13. novembrī Bolvu nūvoda Bieržpiļs pogostā piec restauracejis svineigi tyka atkluots arhitekturys pīmineklis – Bieržu kopu kapleica, informej pošvaļdeibys puorstuove Iluta Mežule. Rekonstruātū kapleicu īsvieteja Rēzeknis-Aglyunys diecezis veiskups Juoņs Bulis i Bieržu katuoļu draudzis prīsters Oļgerts Misjūns.
Par Bieržu kopu kapleicys atjaunuošonu arhitektoniskuos izpietis grupys sātys lopā Artūrs Lapiņš roksta: “Vaļsts nūzeimis arhitekturys pīmineklis Bieržu kopu kapleica (aizsardzeibys Nr. 2840) pošreizejā vītā atsarūn nu 1920. goda. Kapleicys byuvviesture aizasuoce Zosulūs 1791. godā, kur izcalta Jezus sirds kapela ar ostoņstyura planavuojumu. Izpietē, piec analogejis ar Dubnu, pīļauts, ka kapelai variejuši byut vairuoki frontoni i prīšktelpa. 19.gs. 1. pusē ostoņstyura apjūmam dacalta draudzis daļa, kai ari gaņkys ar četrom kolonom, treisstyurveida frontonu, vāluo klasicisma stilistikai rakstureigom durovom i lūgim. 1920. godā kapleica puorvasta iz Bieržu kopim i veikta tuos rekonstrukceja, pagaisynojūt daļu nu originalūs detaļu. Ar laiku kapleica īgrymuse kopu zemē, na tik izmainūt proporcejis, bet ari maitojūt apakšejūs vaiņuku konstrukcejis.”
Bieržu kapleicys atjaunuošonys dorbi tyka veikti projekta ītvorūs, kuruo laikā tyka padareiti demontātuo kuorma atjaunuošonys dorbi – nasūšūs konstrukceju izbyuve i restauraceja, fasadis restauraceja, atjaunuošona, jumta konstrukceju restauraceja i saguma atjaunuošonys dorbi, kai ari kapleicys interjera restauraceja. Uzsvors arhitekturys atjaunuošonys dorbu laikā tyka lykts iz tradicionalūs materialu i dorba metožu lītuošonu, kab saglobuotu kapleicys autentiskumu.


text:
Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” Jelgovys birojs aicynoj iz kinu vokoru 25. oktobrī 19.00 Sarmys īlā 4, Sabīdreibys integracejis puorvaļdis telpuos.
Kinys byus par viesturiskom nūtikšonom 1917. godā, kod Latgola, kas tymā laikā beja Krīvejis imperejis sastuovā, pījēme lāmumu apsavīnuot ar puorejū Latvejis teritoreju. Par procesu, kai tyka pījimts lāmums, varēs apsavērt kinys “Pyrmī osni” serejuos “Gambits 1917” i “Lauleibys”.
Pyrmajā kinys serejā teik ruodeits Fraņča Kempa i Fraņča Trasuna dialogs Pīterpilī, kur tymā laikā suocēs latgalīšu atmūda, sovpus ūtrā serejā “Lauleibys” atveiduotys nūtikšonys 1917. goda Latgolys kongresa laikā.
Ituo gods 5. i 6. majā nūtyka 4. pasauļa latgalīšu saīts aba “Latgolys symtgadis kongress”. Kas tymā tyka pījimts, kas ir mainejīs pa itim pīcim mienešim, kas mainēsīs i īspiejams nasamaineis, tū raudzēs stuosteit kinu idejis autors Arņs Slobožanins.


text:
Pavasars ir tys breineigais godalaiks, kod var apiļkt mozuok drēbu i palikt uorā ilguok – gaišs, kai nakai.
I tai sasagadeja, ka nazkam beja ideja atkluot pikniku sezonu, a Vinetai kai reize beja dzymumdīna (i jubilars uzsauc tiramisu!) – zvaigznis beja sasatuojušuos labvieleigi, kab pikniks varātu nūtikt. Vīneiguo bāda vēl beja par lītu – jis ari byus iz pikniku ci nā. Ruodejuos tai, ka navar saprast, kas ruodejuos. Zvīdri saceja, ka līta nabyus, bet organizatori iz tū cīš napasaļuove i izstruoduoja planu B – klasiskū krūgu “Ala” (ci “Ols”, kai tauta saukalei).
Vokora pusī saule pi dabasu speideja kai pīlapāta, i tauta pamozom suoka laseitīs iz Dambjapūra azara Mežcīmā pusi.
Juosoka – vīta breinumdaiļa (seikuokai ilustracejai – beja daudz pīticeigi izamatušūs puišu, kas natuoli spieleja volejbolu).
Egita beja nūskaņuota iz cepšonu – salyka restēs vysaidus galis breinumus i kiure guņkuru (prauda, nav gon tik glauni kai svaigi kartys zivs iz sausim zorim – myusim beja “Maximys” dasys iz pierktom ūglem, bet – nabyusim seikumaini!). Kab resti navajadzātu rūkā turēt, tyka izgudruota i patentāta jauna sistema, lai bez līkom pyulem dabuot ādamū iz guņkura (naiztyka bez zaudejumim – vīnu reizi uzparikte naataisnuoja cereibys i izkryta iz ūglem, bet nu tuo mes vuicejomēs i tuoļuok guoja lobuok!).
Uzaicynuojums apmeklēt pasuokumu tyka izsyuteits plaši, bet, kai izaver, bejuse informacejis nūplyude navālamā vierzīnī, aiz tuo ka golvonī gosti beja ūdi. Jezups tu soldonais… Pa zīmu jau beja aizamiersīs, cik strāšnai jī var kūst i cik cīši gribīs kaseitīs…
Juosoka, ka bez ūdim pasuokums tūmār byutu garuoks. Nu ūtrys pusis, ari eisuokam pasuokumam nabeja ni vainis – savielejom jubularam laimis, paēdem dasu, tykom pi bezmoksys tiramisu, izarunuojom, nūkuovem daudzi ūdu i – beidzamais, bet ni mozuok svareigais – dabuojom patureit sovuos rūkuos natycamū – Puosokys par krīzi!!! Ka nabyutu lasejuse, myužam natycātu, ka eistyn izguojs. A izguojs. Vasala kaudze ar būrtneiceņom, kas praksī izaruodeja uorkuorteigi ārtai – ja ir vairuok nikai vīns skaiteigrybātuojs, var iztikt bez kaušonuos par tū, kurs byus pyrmais – būrtneiceņu pītyka vysim.
Kūpsavylkumam – pasuokums beja izadevīs, bet iz nuokamū – tikai ar pretūdu zuoelm. Nav tuos mīsys tik daudz, kab dūtu grauzt vysai kustūņai…
PS Puosoku gruomotā gon kleist anekdots, ka na ūdu Latvejā ir klivs vaira, bet gon vīnkuorši cylvāku mozuok… 😉


text:
showing 1-1 of 1
By: Paklone, Inese compiled by
Price: $12.00
Publisher: Riga, Madris: 2005Paper
Seller ID: Riga 16aq
223pp Photographs. NEW Rakstu krajums par Latgales kulturu, literaturu, folkloru, veltits drukas aizlieguma atcelsanas simtgadei Latgale un Rigas latgaliesu biedribas "Tresõ zvaigzne" pastavesanas 15 gadiem. Gramata "Nomales identitatei" Latgale ieraugama rakstos par latgalisko un valodu, apskatos par literaturu, petijumos par Visku katoļu baznīcu un svetkiem un svinamam dienam Latgale, ka ari dzejoļos un Zālamana sakamvardu atdzejojuma latgaliski... View more info


text:
Valereja Seile »
Poetiskuo roka apvīneiba “Kapļi” pīduovoj dzīsmi “Valereja Seile”
Gaidūt vaļsts svātkus, poetiskuo roka apvīneiba “Kapļi” klauseituojim pīduovoj dzīsmi “Valereja Seile”. Ideja par dzīsmi roduos vēļ paguojušuo goda beiguos, grupys liderim Oskaram Orlovam (Raibīs) i Arņam Slobožaninam sasateikūt “Kapļu” bāzē i mieginuojumu telpāSkaiteit vaira »
Rēzeknis bibliotekā apsaverama Valerejis Seilis 125. jubilejam veļteita izstuode
22. junī pedagoge, publiciste, bibliografe Valereja Seile svieteitu 125. jubileju. Pīmynūt Latgolys sabīdryskū darbineicu, da 30. juņa Rēzeknis piļsātys Centraluos bibliotekys laseitovā apsaverama nūvodpietnīceibys materialu izstuode: publikacejis nu gruomotu, presis izdavumu, kai ari gruomotys, kas viestejSkaiteit vaira »
Valereja Seile – nanūgurdynojamuo latgalīte
Valereja Seile ir vīna nu Latgolys spylgtuokajom i nūzeimeiguokajom sīvītem. Par Valereju Seili varātu saceit, ka jei beja miniatura sīvīte, kura padareja lelus dorbus Latgolys lobā, eipaši kulturys i izgleiteibys jūmā. Jei beja pyrmuoSkaiteit vaira »


text:
Zane Šmite »
Aicynoj pīsadaleit Zīmeļlatgolys tradicionaluos dzīduošonys meistarklasē
Itymā nedelis golā, 21. i 22. oktobrī, Vileks nūvodā nūtiks tradicionaluos dzīduošonys meistarklasis, kurymuos tradicionaluos dzīduošonys školuotuojis Zanis Šmitis vadeibā dzīduotuoji varēs uzlobuot sovys dzīduošonys prasmis – pyrmuos nūdarbeibys eipaši veļteitys Škilbanu etnografiskuo ansambļa,Skaiteit vaira »
Vileks nūvodā nūtiks tradicionalajai kulturai veļteitys meistardarbneicys
Vileks nūvoda Vidušu pamatškolā nu 22. leidz 24. augustam nūtiks tradicionaluos muziciešonys, dzīduošonys i doncuošonys meistardarbneicys. Projekta golvonais mierkis ir nūdrūsynuot tradicionalūs prasmju atteisteibu Vileks nūvodā, veicynuot tūs pīejameibu plašuokai sabīdreibai, eipašu uzmaneibu veļtejūt sabīdreibysSkaiteit vaira »


text:
Runoj, ka ekonomiskuo krīze Latvejī ir puorvarāta un asom atsagrīzuši pi izaugsmis. Taipat ari runoj, ka beidzīs arī klusais laiks Latgolys muzykā. Otkon var vāruot kū leidzeigu tai aktivitatei, kas beja Latgolys Radejis aktivuos darbeibys laikā. Pieški, kai nu puorpylneibys roga, sovus pyrmūs voi kuortejūs albumus izdūd vīna latgalīšu grupa piec ūtrys. Muzykanti, kuru darbeibys suokumi meklejami paguojušuos desmitgadis vydā, niu suoc sasnēgt muzykalū brīdumu, kas vad pi lykumsakareiga iznuokuma – ka na taustama, tod vysmoz klausama muzykys albuma.
Ir vairuokys grupys, kurys suoce darbuotīs gandreiž vīnlaiceigi – Bez PVN, Dabasu Durovys, Green Novice, LPIV, Inde Indive, Borowa MC, Kapļi i cytys. Daudzi itū latgalīšu “bumu” sauc par “Latgalīšu muzykys jaunū vilni”. Grupys eipaši naatsaškire nu sevkura cyta Latvejī asūša ansambļa. Nabeja vairs tik izteikta latgalīšim rakstureiguo tautys muzykys ītekme, nabeja jaušams tik pīrostais pīticeigums. Muzyka topa laikmeteiga un leidz ar tū uzrunuoja jaunīšu auditoreju – klauseituoju daļu, kū leidz šam latgaliski dzīdūšai apvīneibai da gola nabeja izadevs izdarāt. Roduos pyrmī aizmetni Latgolys modernuos muzykys tradicejai. Latgalīšu muzyku vysai naski preteimā jēme daudzys Latvejis radiostacejis, kas deve īspieju giut atpazeistameibu uorpus Latgolys.
Juoatzeist, ka vysom mynātajom grupom beja samārā zams profesionalais leimiņs, kas ilgus godus, vuorūtīs sovā sulā eipaši ari nauzalobuoja. Ja izveiduotu improvizātu Latvejis grupu rangu, tod Latgolys grupys vysys draudzeigi byutu meklejamys koč kur beigu daļā.
Leidz ar Latgolys radejis aktivuos darbeibys puortraukšonu un cytu Latvejis radiostaceju interesis pakuopenisku zudumu, lela daļa grupu sovu darbeibu voi nu īsaļdeja voi ari principā puortrauce. Palyka tikai daži.
Itim dažim niule suok “dzimt bārni” , nu tuos sāklys, kas tyka sāta pyrms desmit godim. Grupys sovu skaniejumu suok lānom “sakemmēt”, teik īraksteiti albumi. Tū var saukt par vēļ vīnu vilni, var saukt par atbluozmu, var filozofēt par tū byus voi nabyus popularuos latgalīšu muzykys tradicejis turpynuotuoji. Bet lobuok, īsoku vysim pameklēt škārsteiklā pādejā laikā izdūtūs albumus, tū pat vēļreiz izdarēt ari goda beiguos, īdzert lobu veinu i vīnkuorši pasaklauseit lobu muzyku nu Latgolys!
Roksta autors: Arņs Slobožaņins


text:
Jau vairuokus godus vīna nu bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” tradicejom ir muzykali literarī pasuokumi “La-La-Dra” jeb “Latgalīts Latgalīšam Draugs” voi “Latgalīts Latvīšam Draugs”. Pasuokums ir ceļojūšs i leidz šam aicynuojs muzykantus, literatus i klauseituojus sasatikt dažaiduos Latgolys vītuos – Rēzeknē, Dagdā, Vuorkovā, Daugovpilī – i Reigā.
Šūnedeļ, 3. Adventa svātdīnē 16.00 latgalīšu muzikali literarais pasuokums “La-La-Dra” nūtiks J.Raiņa sātā Berķenelē (Daugovpiļs nūvoda Kalkūnis pogosta Birķineļūs ). Itys ir eipašs, svātku gaideišonys, puordūmu laiks – Advents, deļ tam eipaša atmosfera i emocejis garantātys. Kūpā ar latgalīšu ailinīkim, muzykantim i klauseituojim byus prīsters.


text:
Nu šudiņdīnys pīcu dīnu garumā Latvejis Radejis pyrmajā programā skanēs pīminekļam “Vienoti Latvijai” aba “Latgolys Muorai” veļteita rubrika.
Latgolys atbreivuošonys pīminekli “Vienoti Latvijai” tauta īsaukuse par “Latgolys Muoru”, tys klivs na tikai par Rēzeknis, nu ari vysys Latgolys simbolu. Sovulaik tys atkluots vysai Eiropai sarežgeitā i trauksmainā laikā, viņ dažys dīnus piec Ūtruo pasauļa kara suokuma. Padūmju okupacejis varai tys beja traucejūšs, par tū pīminekli demontēje. Latgolā nūsastyprynojūt Nacistiskuos Vuocejis armejai, tū atjaunuoje. Pīminekli atkuortuoti nūguoze pieckara godūs, i sovā vītā “Latgolys Muora” atsagrīze viņ 1992. godā.
“Nu pat paguojušs 25 godi kai pīmineklis atjaunuots. Lai ari tys ir vīns nu Rēzeknis zynuomuokajim objektim, i laika gaitā ari nadaudz mitologizāts, na vysi zyna, kam par gūdu tys pastateits. Veidojūt stuostu sereju, gribim atguodynuot pīminekļa viesturi, i izceļt da šam mozuok zynomys detalis. Kai pīmāram, deļ kam iz tuo atkluošonu 1939. godā naīsaroda autoritaruo režima vadūņs Kārlis Ulmani, kaidi zaboboni par pīminekli beja izaplatejušs tautā i cytys,” stuosta rubrikys veiduotuoja, viesturneica Vineta Vilcāne.
Rubriku “Stāsts par Latgales Māru” veidoj Latvejis Radejis Latgolys studeja. Ēterā stuosti skanēs leidz 22. septembram plkst. 7:50 LR 1, tūs varēs skaiteit ari portalā lsm.lv.
Pyrmū stuostu par pīminekļa “Vienoti Latvijai” aba “Latgolys Muoru” tapšonys pyrmsuokumim var nūsaklauseit ite.


text:
Mieneša arhivs: November 2017 »
Maruta Latkovska: Kai izdzeivuot latgalīšam?!
Autore: Maruta Latkovska, žurnaliste Kai izdzeivuot latgalīšam?! Zynuot sovu dzymdynuotuoju, ari tuoleimuokūs seņču lobūs stuostus i paturēt pruotā ari švakūs. Nu tuo i vysa pasauļa vuiceitīs da siermu motu i “siermys buorzdys” i vēļ iļgiSkaiteit vaira »
Seiļukolnā nūtiks daudzbārnu saimem veļteits labdareibys pasuokums
1. decembrī Seiļukolna kulturys nomā paradzāts labdareibys pasuokums “Ja tu esi blakus man”, kas byus veļteits Rībeņu daudzbārnu saimem, kab pīpiļdeitu bārnu Zīmyssvātku sapynus. Pasuokumā apsavīnuos Latgolā i vysā Latvejā zynomi muziki i SeiļukolnaSkaiteit vaira »
Rēzeknē nūtiks 10. storptautyskuo latgalistikys konfereņce
30. novembrī i 1. decembrī Rēzeknē nūtiks 10. storptautyskuo latgalistikys konfereņce “Myusu dīnu latgalīšu volūda”, informej pasuokuma koordinatore Ilga Šuplinska. Konfereņce veļteita myusu dīnu latgalīšu raksteibys pyrmuos normativuos apsprīdis 110 godu jubilejai i pošreizejuosSkaiteit vaira »
Latvejis karūga kruosys mynātys Atskaņu hronikā. Kas tī raksteits?
Roksta autore: Vineta Vilcāne Sorkonboltsorkonais karūgs – Latvejis vaļsts simbols rodīs leidz ar latvīšu naceju. Karūgs kai latvīšu simbols pasaruoda jau ap 1870. godu, kod sorkonboltsorkonuos kruosys suoce lītuot latvīšu studenti Tērbatā, niulinejā Tartu,Skaiteit vaira »
Septeitais raidejums “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”
Nu oktobra sovu skaniejumu vairuoku radejis staceju ēterā suocs jauns raidejumu cykls “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”, kurā treis mienešu garumā klauseituoji tiks īpazeistynuoti ar Latgolys regiona i Latvejis viesturi. Raidejumūs tiks analizātiSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” sasateik ar Treju Zvaigžņu ordiņa sajiemiejim nu Latgolys
Kai jau kotru godu vaļsts svātku laikā, arī itūgod Latvejis vaļsts prezidents i ordiņu kapituls par seviškim nūpalnim Latvejis vaļsts lobā padeve Treju Zvaigžņu ordiņus. Ar Josifu Ročko i Andri Vaivodu, kuri tyka apbolvuotiSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” par patriotismu
Eisai pyrma Latvejis Republikys proklamiešonys 99. godadīnys raidejums “Pi myusim Latgolā” dazynoj, cik eisti ļauds ir patriotiski, i cik bīži patriotisms izapauž. Latgolys kulturviesturis muzejā eisai pyrma svātku jau sastū godu piec kuortys nūtykaSkaiteit vaira »
Daugovpilī apsaverama Valdys Mežbārdis gleznu izstuode
Da 21. janvara Daugovpiļs nūvodpietnīceibys i muokslys muzejā apsaverama īvāruojamuos Daugovpiļs muokslineicys Valdys Mežbārdis gleznīceibys izstuode “Starp mirkļiem”, informej muzejs. Izstuodē apsaverama Valdys Mežbārdis dorbu retrospektiva, kas aptver laika pūsmu nu 70. godu beiguSkaiteit vaira »
Šmakovkys muzejā Daugovpilī byus apsaverama fotoizstuode “Kas Tev ir Latveja?”
Nu 17. novembra da 28. februara Šmakovkys muzejā Daugovpilī teik pīduovuota vareiba apsavērt bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” veiduotū fotoizstuodi “Kas Tev ir Latveja?”, kurā kotra karteņa ir naatkuortojams stuosts par nūzeimeigom Latvejā pīdzeivuotom šaļtimSkaiteit vaira »
Rēzeknē 18. novembrī varēs nūsavērt Vladislavam Luočam veļteitū raidejumu
18. novembrī 13.00 Latgolys viestnīceibys GORS 1. stuova konfereņču zalā nūtiks gruomotizdeviejam i rakstnīkam Vladislavam Luočam (1912–1984) veļteituo raidejuma “Latgalīšu volūdys sorgi: Vladislavs Lōcis” izruodeišona. Vladislavs Luocs dzims 1912. goda 26. janvarī Drycānu pogostaSkaiteit vaira »
Bolvūs apsaverama Annelis Slišānis izstuode “1/4 no #100dečiLatvijai”
Da 29. decembra Bolvu Centralajā bibliotekā apsaverama Annelis Slišānis austūs deču izstuode “1/4 no #100dečiLatvijai”. Tekstilmuokslineica Annele Slišāne pyrma vaira kai goda suoce veiduot sovu duovonu Latvejis symtgadei – izaust 100 dečus, kotru nuSkaiteit vaira »
Puormiereiga dzeršona – golvonais katuoliskuos Latgolys natykums 20. gs. suokumā
Autore: Kristīne Ante, viesturneica 20. gs. suokums ir radikalu puormaiņu laiks. Pīminēsim koč voi tikai 1905. goda revoluceju i ar tū saisteituos nūtikšonys, kas atnese sev leidza na tik nagativys sekys, kai materialus zaudiejumusSkaiteit vaira »
Restaurāta Bieržu kopu kapleica
13. novembrī Bolvu nūvoda Bieržpiļs pogostā piec restauracejis svineigi tyka atkluots arhitekturys pīmineklis – Bieržu kopu kapleica, informej pošvaļdeibys puorstuove Iluta Mežule. Rekonstruātū kapleicu īsvieteja Rēzeknis-Aglyunys diecezis veiskups Juoņs Bulis i Bieržu katuoļu draudzisSkaiteit vaira »
Sastais raidejums “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”
Nu oktobra sovu skaniejumu vairuoku radejis staceju ēterā suocs jauns raidejumu cykls “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”, kurā treis mienešu garumā klauseituoji tiks īpazeistynuoti ar Latgolys regiona i Latvejis viesturi. Raidejumūs tiks analizātiSkaiteit vaira »


text:
27. septembrī, Storptautyskajā turisma dīnā, interesenti teik aicynuoti dūtīs izbraucīnī “Bieržpiļs pogosta ekspediceja”.
Pasuokums teik organizāts kai izzynūša ekskurseja, kurā dalinīki brauc ar sovom mašynom. Dīnys laikā tiks apmaklātys interesantys vītys, kas atkluos Bolvu nūvoda Bieržpiļs pogosta viesturi i tradicejis. Pasuokumu organizej Zīmeļlatgolys biznesa centrys sadarbeibā ar Bieržpiļs pogosta puorvaļdi. Vītejuo gida lūmā – bieržpilīte Anna Kriviša.
12.30 paradzāta ekspedicejis dalinīku sasatikšona stuovlaukumā pi Bieržpiļs Saītu noma. Tuoluok dalinīki brauks ar sovom mašynom vīnuotā kolonā iz programā paradzātuom pīturvītom: kuops Varenis kolnā, dzierdēs stuostejumu par kolna izaceļšonu; apmeklēs Berezīnis piļskolnu; gasteis Bieržu Sv. Annys katuoļu bazneicā; īsapazeis ar Bonifacovys muižu i tuos viesturi; apmeklēs Solys Zemnīku-zvejnīku sātu grupu i dzierdēs stuostu par senejuo cīma veiduošonūs; dūsīs iz Ičys apmetni, kas ir nūzeimeiga arheologiska vīta Bieržpiļs pogostā. Ekspedicejis nūslāgums i zyvu zupys baudeišona paradzāta 16.30 atpyutys vītā pi Ičys (zīduojums zupai 1,50 eiro).
Dasasaceišona (obligata) i papyldu informaceja: 27872031, 29272948, turisms@balvi.lv


text:
Izkūpsim sovu latgalīšu rokstu volūdu!
LgSC reikuotī latgalīšu rokstu volūdys kursi Reigys centrā nūteik pyrmūdīņu vokorūs da semestra beigu.
17:00 – volūdys pamati
18:00 – kai pareizi raksteit
Latvejis Nacionaluos bibliotekys telpuos, iz Elizabetis i Barona īlys styura, Barona 14, 3. stuovā, 312. ustobā taišni trepēs.
Nav svareigi, ci ar latgaliskū vuordu iz lyupu pasamūst nu reita ci Tev tikai ir interese par ūtru latvīšu volūdys rokstu tradiceju – kursūs Tev atsarass vīta.
Nasacesnej i nasabeist nikuo – vadeituoji nav pyrmū reizi ar peipi iz jumta (i vēļ ni reizis biblioteka nav nūdaguse).
Kai jau īrosts, kursi tiks pīduovuoti divejūs variantūs – interesentim bez prīkšzynuošonu i tim, kas latgaliski runoj daudzi i niule gryb īsavuiceit raksteit.
Pamatleimeņa nūdarbeibys īsasuoc 17:00. Juos kai i da šuo vadeis filologejis magistrante Kristīne Zute. Ite uzsvors byus lykts iz latgalīšu volūdys pamatu – runuošona, drupeit raksteišona.
Augstuokuo leimiņa nūdarbeibys īsasuoc 18:00. Juos vadeis filologejis magistre Muora Mortuzāne. Ite golvonais byus raksteišona, raksteišona i raksteišona.
Ka ni reizis naesi bejs kursūs – niu ir īspieja tū izdareit i suokt.
Ka esi guojs pārņ – atej nūstyprynuot zynuošonys i turpynoj!
Kū var zynuot – varbyut Latgola dīnuos byus jaunuo Amerika, kur iz prīšku nūtiks vysa attīsteiba. Esi pyrmais itymā viļcīnī i naguli!
Tys, kū zini, iz placu nav juonas – atej iz kursim i īsavuici!
.
Kursus atbolsta VKKF i LNB.
Tys kursu klauseituojim dūd īspieju sevi izgleituot bez papyldu moksys, kas krīzis laikā ir gona svareigi.
.


text:
H. Tihovskis
Jaunā godā
Nu, otkon laika spreidis myužeibā jau steidzās
Un bejušais vyss klusi paguojeibā grimst.
Bet myusu dziņa meklēt myužam naizbeidzās,
Mums, laika straumē plyustūt, jauni celi dzymst.
Mes puori vysim škierslim tuolus ceļus īsim,
Lai reizi spraustū mierki ceiņa sasnāgtu:
Vēļ tymsuos būdeņuos mes gaismys storus līsim,
Lai vuodzynuotuo tauta ilguok nacīstu.
Tu, straume jaunuo, nes mums gaišu saulis reitu
Un korstuok svātū līsmi myusu sirdīs dedz!
Cik dzeive napilneiga vēļ un myglā teita,
Lai myusu pleivuruotuos acis gaišuok redz…
Tad sadūsim mes Jaunā godā cīšuok rūkys,
Lai myusu kugis drūsuok pretim mierkim sleid:
Myus tauta, ciļvēce pi leluo dorba sauc.
Aleksandrs Ancāns
Gods jaunais atnuocis
Gods jaunais atnuocis ar vielejumim skalim,
Gon sātuos palākuos, gon pilīs, sagaideits.
Vairs sirdīs vītys nava paguojeibys malim,
Jo gaišuos jausmuos ataust jaunuos dzeivis reits.
Gods jaunais atnuocis un atnesis daudz laimis,
Tik mums tū juoprūt laikā sagaideit un jemt;
Nav laikā jaunajam nivīnas latv’u saimis,
Kas poša naspātu sev laimis myužu lemt.
Gods jaunais atnuocis pylns cereibu un mīlys…
Voi prassim gaišuos ilgys dorba vuoluos vērst?
Gors trauksmē dagūšs, rūkuos kaistūšs spāks ir kīla,
Kas naļaus paguojeibys saklumā mums sērst.
Gods jaunais atnuocis ar smogu dīnu nostu,
Mums juoprūt gryuteibys ar smaidu veikt un nest.
Gods jaunais atnuocis un ruoda saulis krostu, –
Kur dorbs un griba spēs myus leidz ar tautu vest.
Gods jaunais atnuocis ar apsveikumim skalim,
Gon sātuos palākuos, gon pilīs, sagaideits.
Mums sirdīs vītys nabyus paguojeibys malim,
Jo gaišuos jausmuos ataust leluos dzeivis reits.
A. Smagars
Jaunā godā
Sveiki muni meilī draugi,
Jauna goda dīneņā:
Lai rymst jiusu ļauni skaugi,
Jaunā dzeivis celeņā!
Lai jums laime vīnmār smaida,
Laime vysu jaukuokuo;
Jiusus dzeivē zvaigznis gaida,
Zvaigzne vysu spūžuokuo!
Lai jums takys taišni ītu,
Kotrā gryutā laiceņā;
Laime zalta saitem sītu
Vysus jaunā gadeņā!
Prīka saule lai jius sylda
Vuorgu, badu sieteņā;
Dimant’ pērlis sirdis pylda,
Kotrā seikā darbeņā!
Lai myus’ tauta myužam dzeivoj
Svātā duorguo tēveja;
Kristus karūgs kūši pleivoj,
Breivā, meilā Latvejā!
Meilī draugi tuoļuok aši,
Jaunā godā steidzamīs;
Dzeivis prīcā jautri, braši,
Mīra pilī dūdamīs!
Alb. Lobreiteņš
Jaunā godā
Par tū – kas nuoks? – mes runojam un sprīžam.
Dūmojam, ka gods šys daudzi dūs;
Prīceigi tod draugim rūku spīžam,
Dorbus vieļam dareit lobuokūs!
Poši sevī jiutam jaunu sporu:
Daudz tiks dareits, daudz tiks prīkā veikts!
Idealūs spācynuojam goru –
Daudzi tūs tiks eistineibā sveikts.
Kūpā dorbā, kūpā prīkūs byusim:
Dzimtinē lai gaišs ir kotrs styurs!
Arvīn leluoki mes cytu vydā kliusim,
Nabaidēs myus dorbs – lai ari syurs.
Sirdis pylduos pateiceibys jiutim: –
– Sasnāgtais ir Dīva vieliejums.
Klusi otkon lyugšonu Tev syutam:
– Dori gaišu dzeivis ceļu mums! –


text:
Ligija Purinaša »
Intelektualuos spēleitis: puordūmys par Raibuo stuostu kruojumu “Zalta tesmini”
Autore: Ligija Purinaša, Rēzeknis Tehnologeju akademejis akademiskuos bakalaura studeju programys “Filologeja” 3. kursa studeņte Raibuo stuostu kruojums Zalta tesmini (2016) skaiteituoju var davest da vysaidu pīturu: da smīklu, da apstulbuma, da boltūs peleišu, da geibuļa,Skaiteit vaira »
Izdūts kruosojams dzejūļu kruojums latgaliski “Linejis”
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse latgalīšu kruosojomū dzejūļu kruojumu deļ pīaugušūs “Linejis”. Gruomotys tekstu autoris ir Jana Skrivļa-Čevere, Ligija Purinaša, Dagneja Dudarjonoka, Gunta Nagle, ilustraceju autore ir Ilze Gailāne, gruomotys redaktors — Valentins Lukaševičs.Skaiteit vaira »
Interveja ar Raibū: par tekstim, sunim i “izbanuotuo” cylvāka sajiutu
Intervejis autore: Ligija Purinaša Ar Raibū aba Oskaru Orlovu sasateikom vosorys beiguos. Ik pa šaļtei intervejis laikā zam auss aizabļaun mašinys signalizaceja. I jei, taipat kai Oskara teišums i atkluoteiba, aizžmīdz dzierdis kanalus. VarbyutSkaiteit vaira »
Latgalīšu literatura: Ligija Purinaša ar stuostu “Nakts”
Autore: Ligija Purinaša “Nakts” Munā elpā tūnakt beja soldonums. Jis jau seņ beja pīmidzs, es mozguoju traukus, nūmauču iuzys nu juo kuoju, apvylku jam vylnys zečis, i ar tū muni pīnuokumi beja beigušīs. Sok, kačsSkaiteit vaira »
Latgalīšu literatura: Ligija Purinaša ar stuostu “Vīna”
Autore: Ligija Purinaša “Vīna” Cylvāks napīdzymst ryugts. Jis saskuobst kai ols – sova myuža laikā naizdzarts. ** Ceista sauleite sleidēja puor zemeiti. Kai nikai – syltai eksotisks juļa suokums. Kur ta vairs šmukuok: rūzis tikkūSkaiteit vaira »
Latgalīšu literatura: Ligija Purinaša ar stuostu “Matiļde”
Autore: Ligija Purinaša Matiļde „Palāku bārnu osorys Dīvs naskaita,“ — tai saceja vacuo Matiļde. Juos uoda beja bolta kai svīksta papeirs, caurspeideiga, mozom dzeisleņom izraibynuota. Pastīpe sovu rūku i klusai aizguoja — sovā gultā,Skaiteit vaira »
Ligeja Purinaša: Vosorys raža
Rudiņs var byut ražys laiks na tik duorzūs i teirumūs, nu ari latgalīšu literaturys dryvā. Itūreiz sovus jaunuokūs dzejūļus LaKuGys skaiteituojim pīduovoj Ligeja Purinaša. Botaniskais duorzs Vyss suocēs ar zylom kūrpem munuos kuojuos, NiuSkaiteit vaira »
Volūdys meikstūnē
Tai kai itūšaļt daguojs vaira īsadzilinuot latgalīšu literaruos volūdys normu apgivē, tod ir atguojuse saprasšona, ka latgalīšu volūda nav vys kaids latvīšu literaruos volūdys paveids, nu vys svoboda, patstuoveiga volūda. I deļ tuo ari,Skaiteit vaira »
Autobiografeja
Tūlaik guojom iz veikalu. Jis turēja sovu rūku munejā, dzīduoja strodi, kryta leits nu dabasu kai manna – lelim, soldonim pykim. Es nu sumkys izvilku sovu vacū, lelū zontiku, par kuru jis tai breinuojās.Skaiteit vaira »
Kod esi suocs dūmuot, ka raksteit dzeju vaira nasagryb
Vakarnakt īkrytu gultā piec treju. Bejom Upītē – tai i stuostu draugim, a jī, koč i latgalīši, nu nasaprūt. Nu kas tī par romantiku?! I es suoču skaidruot, kas tys taids Ontons Slišāns iSkaiteit vaira »
Kū nūzeimoj byut latgalīšam 21. godu symtā
Ik pa laikam sovā twitter kontā radzu svešu nūžālu par sovu pīdereibu latgalīšu saimei. Redz, baigais pāķis. Dīzgon bīžai pamonu ari niceigu attīksmi pret tū, ka kaids roksta latgaliski. Interesna, tys tuodieļ, ka cylvāksSkaiteit vaira »
I.Ābele i juos „Klūgu mūks”: modifikacejis, stileigums i dziļums
Daudzveideigas emocejis puorjam, turūt rūkā jau izlaseitu I. Ābelis romānu „Klūgu mūks”. Kai smejīs – asu korumpāta, deļtuo ka maņ tuos daudzuos dimeņsejis. Kai īrindys laseituojs asu sajiusmā par postmodernū raksteišonys stilu (tik, voi vacuokuo paaudzeSkaiteit vaira »
Muni atslāgvuordi, muni sajiutu markīri, muna kartoteka/Ligija Purinaša
Ir cylvāki, kas dzeivi dola piec godim, ir taidi, kas mierej piec dorba, bet es dzeivi dolu piec literaturys koeficenta, – cik daudzi man jei ir tykuse. Sovdabeiguo periodizaceja. Ilgi dūmuoju, ka latgalīšu volūdaSkaiteit vaira »


text:
Agtacejina
'Agtacejina' se parece a 'agracejina', ¿Con agtacejina querías decir agracejina?
Agtacejina tiene 10 letras
Definición de agracejina aquí
Resultados de búsqueda:
Resultados de imágenes:
Youtube: agtacejina
Nube de palabras :
- agracejina zgracejina sgracejina wgracejina qgracejina afracejina avracejina abracejina ahracejina ayracejina atracejina ageacejina agdacejina agfacejina agtacejina ag5acejina ag4acejina agrzcejina agrscejina agrwcejina agrqcejina agraxejina agravejina agrafejina agradejina agracwjina agracsjina agracdjina agracrjina agrac4jina agrac3jina agracehina agracenina agracemina agracekina agraceiina agraceuina agracejuna agracejjna agracejkna agracejona agracej9na agracej8na agracejiba agracejima agracejija agracejiha agracejinz agracejins agracejinw agracejinq


text:
Leivuons »
Leivuonā atkluos muokslineicu apvīneibys “V.I.V.A.” izstuodi
Myusdīnu muokslys galerejā Leivuonā nu 7. apreļa da 5. majam byus apsaverama gleznuotuoju apvīneibys “V.I.V.A.” izstuode “Labākā izšķirtspēja”. Sasatikšona ar muokslineicom izstuodis atkluošonys dīnā 7. aprelī 15.00 stuņdēs. Apvīneiba dorbojās jau 11 godus, iSkaiteit vaira »
Leivuonā atkluos gleznuotuoju apvīneibys V.I.V.A. izstuodi “Iemīlējušās Latgalē”
Latgolys muokslys i amatnīceibys centrā 7. oktobrī 14.00 nūtiks gleznuotuoju apvīneibys V.I.V.A. (Vēsma Ušpele, Ilze Griezāne, Vija Stupāne i Agra Ritiņa) kataloga prezentacejis pasuokums i izstuodis “Iemīlējušās Latgalē…” atkluošona, informej centra puorstuove Sanita Pinupe.Skaiteit vaira »
Leivuonā nūtiks labdareibys koncerts
1. oktobrī 13.00 Leivuona katuoļu bazneicā nūtiks labdareibys koncerts “Es topu samīļots mazliet”. Leivuonā jau par tradiceju ir palykuši Leivuona katuoļu draudzis kora vadeituojis Ritys Semeiko organizātī labdareibys koncerti “Es topu samīļots mazliet”, kurūsSkaiteit vaira »
Jaunnedeļ Leivuonā nūtiks Myusu dīnu muokslys galerejis festivals
Nu 24. da 26. augusta Leivuonā nūtiks ūtrais Myusu dīnu muokslys galerejis festivals, kas itūgod byus veļteits stykla temai, informej galerejis puorstuove Lāsma Vindule. Itūgod palīk 130 godu, kai Leivuonā nūtykuse stykla ražuošona, partūSkaiteit vaira »
Septembrī Leivuonā byus apsaverama kuozu foto izstuode “Rūgts Latgalē”
Latgolys muokslys i amatnīceibys centrā 2. septembrī 14.00 tiks atkluota fotoizstuode “Rūgts Latgalē”, informej centra puorstuove Sanita Pinupe. Fotografeju autori Ingmārs Zaļmežs i Vivita Kokina stuosta: “Vīna nu skaistuokajom dzeivis nūtikšonom, kuru izsapynuot iSkaiteit vaira »
Kai laikmeteigū muokslu uztver Latgolys sabīdreiba
Latvejis Radejis raidejumā “Kolnasāta” gastej Lāsma i Raimonds Vinduli – Myusu dīnu muokslys galerejis saiminīki. Tiuleņ pat galereja svieteis sovys pastuoviešonys pyrmū godadīnu. Kūpā ar gostim teik skaidruots, kai Latgolys sabīdreiba uztver laikmeteigū muokslu, kaiSkaiteit vaira »
Leivuonā aizvadeita folklorys nūmetne “Garā pupa”
Nu 26. da 29. juņa Leivuona 1. vydsškolys Laimenis školā nūtyka Latgolys bārnu i jaunīšu folklorys nūmetne “Garā pupa”, kurymā pīsadaleja bārni i jaunīši nu Leivuona, Viļānu, Vabalis, Ondrupinis, Aglyunys, Rudzātu, Vuorkovys, Borkovys, Naujinis,Skaiteit vaira »
Leivuona Myusu dīnu muokslys galereja svieteis goda jubileju
Myusu dīnu muokslys galereja, kas atsarūn Leivuonā, aicynoj iz goda jubileja svieteišonu, kas nūtiks 15. julī nu 19.00, informej galerejis puorstuove Lāsma Vindule. Goda jubilejs tiks atzeimuots ar Myusu dīnu muokslys galerejis idejis autoraSkaiteit vaira »
Leivuonā atkluos izstuodi “Stikls bez robežām”
Zīmyssvātku laiks Latgolys muokslys i amatnīceibys centrā, Leivuonā, teik īlaidynuots styklā, rūtojūt egli ar stykla puorsleņom i organizejūt izstuodi “Stikls bez robežām”, informej centra puorstuove Sanita Pinupe. Izstuodis i leluos Zīmyssvātku eglis atkluošonys pasuokumsSkaiteit vaira »
Daugovpilī apsaverama izstuode “Stikls bez robežām”
Da 14. novembra Latgolys Centraluos bibliotekys (LCB) periodikys laseitovā (Daugovpilī, Reigys īlā 22a, 2. stuovā) ir apsaverama izstuode “Stikls bez robežām”, informej bibliotekys puorstuove Inga Gedžūne. Ekspozicejis autori: Inga Salmiņa (laidynuots styklys), Juoņs ZiemelisSkaiteit vaira »
Myusu dīnu muokslys galerejā atkluos sadarbeibā ar leivuonīšim radeitu izstuodi
29. oktobrī 16.00 Myusu dīnu muokslys galerejā tiks atkluota Aijis Bley fotoizstuode “Sapņotāji”, kas radeita sadarbeibā ar Leivuona dzeivuotuojim, informej galerejis puorstuove Lāsma Vindule. Izstuode byus apsaverama da 10. decembra. 21. – 23. oktobrīSkaiteit vaira »
Leivuonā nūtiks lobdareibys koncerts
2. oktobrī 12.30 Leivuona katuoļu bazneicā nūtiks lobdareibys koncerts “Es topu samīļots mazliet”, viestej Leivuona nūvoda sātyslopa. Leivuona katuoļu draudzis lobdareibys projektam “Es topu samīļots mazliet”, kas nūteik jau ūtrū godu i kuruo byuteibaSkaiteit vaira »
Leivuonā tiks atkluota Agnesis Aizpurietis izstuode
Sastdiņ, 3. septembrī, 14.00 Latgolys muokslys i omotnīceibys centrā nūtiks leivuonītis Agnesis Aizpurietis dekorativūs gleznuojumu izstuodis “Aiz…” atkluošona i sasatikšona ar muokslineicu, viestej Leivuona nūvoda sātyslopa. “Maņ pateik spielētīs ar kruosom, tālim. Radeišona maņSkaiteit vaira »
Septembrī nūtiks festivals “Urbānie Līvāni”
Myusu dīnu muokslys galerejā Leivuonā (Reigys īlā 108a) nu 13. da 17. septembra nūtiks pyrmais galerejis festivals “URBĀNIE LĪVĀNI”, informej galerejis puorstuove Lāsma Vindule. Festivala laikā nūtiks vysaidys aktivitatis ar mierki pīvērst viereibu industrialuomSkaiteit vaira »


text:
Itūgod paīt 10 godi nu tuos šaļts, kai sovu dorbu suoce Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv. Tys ir pasaulī vīnaigais portals, kura saturs teik veiduots tikai latgalīšu rokstu volūdā, kas dīnys viestejūt par Latgolys kulturys aktualitatem i latgaliskom nūtikšonom vysā pasaulī.
Portalu lakuga.lv 2007. godā izveiduoja jaunīšu bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ar studentu degsmi i gribiešonu puorgrīzt pasauli. Bet portala nūsaukumu “Latgalīšu Kulturys Gazeta” (saeisynuotai LaKuGa) radeja dzejnīks Valentins Lukaševičs. Oficiali lakuga.lv sovu dorbu suoce 2007. goda 14. julī.
Desmit godu pastuoviešonys laikā LaKuGa ir palykuse par latgaliskuos identitatis naatjamamu daļu i sova veida Latgolys vizeitkarti. Tymā vīnuvīt atrūnama informaceja par ituos šaļts aktualitatem latgaliskajā kulturā, latgaliski rokstūšūs literatu pyrmpubliciejumi, Latgolys muzykys grupu jaunuokuos dzīsmis i video klipi. Portala veiduotuoji lelu viereibu pīvierš sabīdreibys izgleituošonai par regiona viesturis, kulturys i volūdys vaicuojumim, pīduovojūt profesionaļu veiduotus rokstus. LaKuGā atrūnamys ari intervejis ar īvārojamom Latgolys personeibom, kai ari sabīdriskūs i kulturys darbinīku redzīni par regiona kulturys dzeivē aktualom problemom.
Ar sovu darbeibu LaKuGa pīvierš vysys Latvejis viereibu latgalīšu volūdys situacejai, taidā veidā saglobojūt, aizsorgojūt i ari atteistūt latgalīšu volūdu. Portala redaktore Laura Melne soka: “Prīca, ka LaKuGa sovys darbeibys laikā ir pīruodejuse, ka latgalīšu volūda nav tikai sātys volūda, bet tai ir ari vīta interneta teimeklī. Taipoš kai sevkurā volūdā, ari latgaliski var runuot i raksteit par vysaidom temom, tū skaidri aplīcynoj LaKuGys asameiba. Itūs godu laikā LaKuGa ir palykuse par sova veida informacejis kruotuvi par Latgolu i latgaliskū, tei ir vīta, caur kuru izzynuot Latgolu.”
LaKuGys lelū davumu itūgod nūvērtēja Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2016” žureja, pīškirūt Boņuku par latgalīšu volūdys populariziešonu.
Projekta “Latgaliešu kultūras ziņu portāls lakuga.lv” vadeituoja Vineta Vilcāne uzsver: “Asam gandareiti, ka portala skaiteituoji ir nūviertiejuši myusu dorbu i pīsadalejuši satura veiduošonā. Sovys īceris asam variejuši eistynuot, regulari pīsaistūt finansiejumu projektu konkursūs. Iz vysa leluokais paļdis Vaļsts kulturkapitala fondam, kurs myusu īceris daudzu godu garumā ir atziņs par gona vierteigom i vajadzeigom i atbaļstejs myus finansiali. Tys aplīcynoj, ka latgalīšu volūdys saglobuošona i atteisteiba ir svareiga na tikai mums pošim latgalīšim, bet vysai Latvejis sabīdreibai.”
Portala lakuga.lv jaunumim leidza var sekuot socialajos teiklūs: facebook.com/LaKuGa.lv, twitter.com/LaKuGa i draugiem.lv/lakuga.lv.
Informaceju sagataveja
Projekta “Latgaliešu kultūras ziņu portāls lakuga.lv” vadeituoja
Vineta Vilcāne


text:
Valentins Lukaševičs »
Valentins Lukaševičs: “Latgalīšu kulturys telpa nav gona vīnuota”
Roksta autore: Laura Melne Latgalīšu kulturys ziņu portals LaKuGa.lv itūgod svieteja 10 godu jubileju. Portala izveidē nūzeimeiga lūma beja ari literatam i literaturzynuotnīkam Valentinam Lukaševičam. Taišni jis ir nūsaukuma “Latgalīšu kulturys gazeta” (LaKuGa) autors.Skaiteit vaira »
“Cytaidi latviskais” gostūs pi Slišānu saimis
Raidejuma “Cytaidi latviskais” veiduotuoji gastej Upeitē, kab izzynuotu, kū dora Ontona Slišāna dāls i treis meitys. Andris turpynoj tāva suoktū dorbu – struodoj par bibliotekaru, voda muokslys kolektivus, ir namaterialuos kulturys centra “Upīte” direktors.Skaiteit vaira »
Raidejums “Cytaidi latviskais” gastej pi Eriņu saimis
Latvejis Televizejis raidejums “Cytaidi latviskais” junī beja gostūs pi dzīsminīka, kulturys darbinīka i zemnīka Andra Eriņa saimis Rēzeknis nūvoda Drycānu pogostā. Eriņu i Andra muosys Anitys Vuorkalis saimis sasatikšonys īmaslys beja Andra mozdāla, meitysSkaiteit vaira »
“Cytaidi latviskais” gostūs pi Džeinys i Jura Gavaru
Jauka, simpatiska, sirsneiga saime – tai par Gavarim soka tī, kurī zyna Džeinu i Juri. Kūpeigys vierteibys, kūpeigs dzeivis redziejums, ūtra podturiešona, bārni i mīlesteiba – tys jūs vīnoj, veidoj jūs tagadni i nuokūtni.Skaiteit vaira »
“Cytaidi latviskais” gostūs pi Juoņa i Dzintrys Valaiņu
Itūreiz raidejums “Cytaidi latviskais” gastej Aglyunys nūvoda z/s “Ziediņi” pi Valaiņu saimis. Juoņs i Dzintra kūpā ar dālu i meitu apsaimnīkoj vairuokus hektarus lelu plateibu ar zemi, ar lauksaimisteibu nūsadorboj jau nu atmūdys godu iSkaiteit vaira »
“Cytaidi latviskais” gostūs pi Aivara Ušpeļa saimis
Itūreiz raidejuma “Cytaidi latviskais” golvonī varūni ir Aivars Ušpelis i juo saime. Ar pūdnīceibu Ušpeļu dzymta nūsadorboj jau paaudžu paaudzem. Pūdnīka Ušpeļa saimē i dorbā, i kasdīnā malnajai kruosai ir eipaša nūzeime – malnuoSkaiteit vaira »
“Cytaidi latviskais” gostūs pi Andra Ušpeļa
LTV1 pi skateituoju atsagrīž pozitivūs stuostu cyklys “Cytaidi latviskais”, jaunū sezonu suocūt ar stuostu par Latgolys pūdnīku dinasteju – Ušpelim. Andris Ušpelis dzeivoj pavysam natuoli nu Rēzeknis, vītā, kurai ir naparosts i intrigejūšs nūsaukumsSkaiteit vaira »
Ar pīktū sezonu atsagrīž raidejums “Cytaidi latviskais”
2. julī 18.20 LTV1 ar pīktū sezonu pi skateituoju atsagrīž pozitivūs stuostu cyklys “Cytaidi latviskais”, viestej informaceja Latvejis Televizejis sātys lopā. Jaunuo sezona tiks suokta ar stuostu par Latgolys pūdnīku dinasteju – Ušpelim. AndrisSkaiteit vaira »
Raidejumu cyklys “Trešā zvaigzne. Sākotne. Personība”
Četrys nedelis piec kuortys Latvejis Televizeja pīduovuoja Latgolys kongresam veļteitu viesturisku raidejumu cyklu, kas stilistiski īsakļuove Latgolys stuostu “Cytaidi latviskais” ītvorūs. Kotra raidejuma pamatā beja stuosts par vīnu personeibu – Latgolys kongresa delegatu, kuruo dzeivis ceļšSkaiteit vaira »
“Cytaidi latviskais” pīduovuos raidejumu cyklu par Latgolys kongresa dalinīkim
Nu 6. apreļa Latvejis Televizeja (LTV1) pīduovuos Latgolys kongresam veļteitu viesturisku raidejumu cyklu, kas stilistiski īsakļaun Latgolys stuostu “Cytaidi latviskais” ītvorūs. Kai viestej informaceja LTV sātys lopā, kotra raidejuma pamatā byus stuosts par vīnu personeibuSkaiteit vaira »
“Cytaidi latviskais” nūslādz sezonu
Ituos sezonys nūslādzūšais pozitivūs stuostu cykla “Cytaidi latviskais” raidejums tiks suokts Rēzeknē, kur latgalīšu dzejnīks Valentins Lukaševičs byus nūstuojs pi Latgolys patriota, dzejnīka, sabīdriska darbinīka Ontona Kūkuoja pīminekļa, kur cylvāki mādz pasakavēt, padūmuot, atguoduot,Skaiteit vaira »
Cytaidi latviskais dora veinu i olu
Latgolā tur gūdā seņču tradicejis, i tuos muok ari pylnveiduot, pīškirūt godūs puorbaudeitom lītom ari myusu dīnu vierteibys. Ituos sezonys pīktajā stuostā teik skrupulozi izzynuoti ols i veina dareišonys procesi. Latgalīšu dzejnīks Valentins LukaševičsSkaiteit vaira »
Cytaidi latviskais gastej pi Guntrys Kuzminys
Pozitivūs stuostu cykla “Cytaidi latviskais” catūrtais raidejums skateituojus īpazeistynoj ar jaunu, rodūšu i aizrauteigu muziki, vokalū pedagogi Guntru Kuzminu, kurū daudzi atguodoj kai reiz popularuos latgalīšu popgrupys “Borowa MC” solisti. Itūšaļt Guntra ir muzykysSkaiteit vaira »
Cytaidi latviskais vuorej zīpis ar Intu Reču
Latgolys apceļuotuojs, latgalīšu dzejnīks Valentins Lukaševičs vad iz Aglyunu, iz sātu “Čakstes”, kurei atroduse vītu pļovu īlūkā. Tī reita kopeju var dzert, verūtīs iz bazilikys tūrņu, sajust kūšu vosorys zīdu aromatu buketu i baudeitSkaiteit vaira »


text:
3. majā, Imanta Ziedoņa 85. dzimšonys dīnā, Līpuojis koncertzalā “Lielais dzintars” nūtiks apbolvuojuma “Laiks Ziedonim” pīktuo cyldynuošonys ceremoneja. Nūvodpietnīceibys nominacejā “Kedas” izvirzeita Cyblys folklorys kūpa “Ilža”, bet nominacejā par dzeivi literatūra “Bize” izvirzeits stuostnīks, Baļtinovys amatirteatra “Palādas” akters Jezups Jermacāns.
Vēļ nominacejā “Kedas” apbolvuojumam izvirzeita bīdreiba “Vēsturisko rekonstrukciju studija “Rokoko””, nūdybynuojums “Mūzikas un mākslas atbalsta fonds”, muokslineica Zanda Puče, bīdreiba “Skaņumāja” i arhitekte Jana Jākobsone. Nominacejā “Bize” vēļ izvirzeitys Ventspiļs stuostneicys Aija Kaminska i Ārija Klēvere, stuostneica i gide nu Kuldeigys Liesma Lagzdiņa, stuostneica nu Rucovys Inga Tapiņa, stuostnīks nu Sventuojis Lītuvā Mikelis Balčus.
Cyblys folklorys kūpa “Ilža” izvirzeita apbolvuojumam par veikumu Ludzys igauņu muzykaluo montuojuma dokumentiešonā. “Ilžys” veikums naļaun nūgrimt aizmiersteibā Latgolā vairuokus godsymtus dzeivojūšuos etniskuos grupys dzīsmem, kas ir unikals folklorys montuojums. Igauņu volūdys pratieju vaira nav (pādejais nūmyra 2006. godā), bet pasasokūt Latvejis i Igaunejis folklorys ekspediceju vuokumam, volūda ir sasaglobuojuse fonetiski, i “Ilža” ļaun otkol tai skanēt – dzīsmēs, muzykā, autentiskā skaniejumā i modernā aranžejumā. “Ilža” ir vīneigais kolektivs bejušajā Ludzys rajonā, kas uzadrūšynuojs īdzeivynuot Ludzys pusē skaniejušū igauņu volūdu, da šam nivīns tū nav veics.
Kolektivs lepojās ar tū, ka puse tuo dalinīku ir Ludzys igauņu piecteči. Itūšaļt “Ilža” aktivi pīsadola Ludzys igauņu dzīšmu CD sagataveišonys procesā, jo tys ir storptautiska mārūga nūtykums – duovona Latvejai i Igaunejai obu vaļstu pastuoviešonys symtgadē.
Jezups Jermacāns ir na tikai stuostnīks i Baļtinovys amatirteatra “Palādas” akters, bet ari “Kronīšu” saiminīks, zemnīks, kurs kūpā ar dzeivisbīdri vuica cytim senūs orūdys – maizis cepšonu, ari sīra sīšonu. Jezupa stuostejums suleigā Baļtinovys pusis izlūksnē aizrauj sevkuru, par tū bīži viņ jis ir tys, kurs īvoda izruodi, izklaidejūt skateituojus. Jis ir cīši vīsmīleigs i atvārts, paruodūt latgalīšu lobuokuos tradicejis. Na veļti pi Jezupa gasteja Latvejis Nacionaluo teatra akteri, kab lobuok sasagataveitu lūmom izruodē “Latgola.lv”.
Nominacejā “Zemi es mācos” cyldynuos gudreibys tuoluoksaceituojus, kuri ir augstys raudzis profesionali kaidā nu tautsaimnīceibys nūzaru i lobpruot doluos ar sovu pīredzi. Itymā nominacejā izvirzeita Lilita Bērziņa, uzniemieja i bīdreibys “Līdere” vaļdis lūcekle nu Leivuona, kura jau daudzus godus dzeivoj i struodoj Reigā.