text:
Vasals, bruoļ! Vasala, muos!
Jaunā godā LgSC Tev pīduovoj, 3 īspiejis:
automatiskū gruomotys vuoka paceļšonys mehanismu,
manualū latgalīšu literaturys papyldynuošonys agregatu,
dinamiskū rodūšuo i dorūšuo spāka skrytuli.
Jaunuo goda suokumā – pyrmais realais ituo goda pīduovuojums.
Taišni deļ Teve.
Tev ak jau ir kaida sātyslopa voi dīnroksts, blogs, emuars voi vīnkuorši teiklavīta, kur pīraksteit sovus stuostus par dzeivi, puosokys i vysaidus breinumus? Ir?
Nu tod klausīs tuoļuok, kū stuosteišu!
Vysi soka, ka krīze, vyss brīsmeigai i nav nikuo loba iz pasauļa.
Tok švaki ir tik tam, kas ir pagaisynuojs ticeibu sev i cereibu iz prīšku. Cikom dori sovu dorbu i pasaļaun iz seve, ir īspieja, ka byus lobuok. Partū ka agri voi vieli byus lobuok – dzeive ir leigačys, kas nas augšā i lejā.
Tik reizem dzeive aizagiun aiz kaida sakuorņa. Tod pošam juopaleidz itom leigačom otkon īsaleiguot skriejīņam iz augšu.
Puosokuos vyss kai dzeivē. Nu suokuma vyss brīsmeigai, pa vydu daudz dorba, a beiguos otkon labi.
Vēļ vaira – kab na leluos bādys, darbeiba vysā naīsasuoktu i ni trešais tāva dāls, ni pastareite, ni spreideits i pedeleits naizītu nu sātys. Kab na tuos bādys, jis tai i myužam palyktu tik trešais tāva dāls, buorineite i pūdulyžga, pādejais nu pādejūs.
Ejūt puosokys ceļu, jis pīdzeivoj vysa kuo, jam juoizaškir storp lobu i ļaunu, juoteik puori vysam kam.
Puosokom vysod ir laimeigys beigys. Vysys puosokys ir par krīzis puorvareišonu.
Latgalīšim seņ nav bejs pošu raksteitu puosoku gruomotys.
Deļtuo mes, bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”, izdūmuojom izdūt jaunu latgalīšu gruomotu “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi.”
Troki? Nui!
Tok KKF padūmuoja, ka trokim pīder pasauļs, i atbaļsteja itū ideju. Taipat ar sovu paleigu ir atguojuši ari puors zīduotuoju.
Naudys kai vysod nav gona, tok gruomota byus.
Ka krīze smejās par myusu planim, mes pasasmīsim par jū i dareisim sovu.
Varbyut saīs. I saīs – tai voi cytaižuok.
Gruomotai byus itaidys dalis:
latgalīšu folklorys puosokys,
latgalīšu rakstnīku puosokys,
Latvejis bārnu i jaunīšu stuosti ar laimeigom beigom,
taupeigu iedīņu i taupeigys dzeivis recepti,
dereigi padūmi, kai lobuok dzeivuot, i stuosti par dzeivi.
Kab gruomota saītu loba, vajag taišni Tova paleiga.
Nui! Tova!
Ka Tu īguoji itymā lopā, puorskaitieji i tyki da ituos vītys, atpakaļceļa vaira nav. Jau esi puosokā.
Nasoki nā, nasoki nui! Nasoki malns, nasoki bolts!
Pa labi īsi, golvys pagaisynuosi, pa kreisi īsi, zyrga pagaisynuosi, taišni īsi, pats pagaissi i myužam naatsarassi.
Izvēle Tovā ziņā.
Pyrmuo – pīraksteit sovā dīnrokstā sovu literarū puosoku.
Ūtruo – pīraksteit dīnrokstā taupeiga iedīņa voi taupeigys dzeivis receptu.
Trešuo – dīnrokstā apraksteit gadīni nu dzeivis ar laimeigom beigom.
Puosoka
Vyss kai dzeivē, vyss kai puosokā. Tema breiva, tok veiksmis gadīnī dasadur myusu dīnu dzeivei vaira nakai, par pīmāru, 1. Pasauļa karam, izpiļdiejums i pagrīzīņs breivs.
Vīneigi juosagloboj puosokys žanram atbylstūšais – stuosts par ceļu ar laimeigom beigom.
Cik gara? Nu 3000 da apmāram 7000 – 9000 zeimu.
Taupeigī recepti
Iedīņa recepts: 1000 zeimēs par iedīni, kū var sataiseit par 1 latu deļ saimis: 2 lelī, 2 bārni i 1 gosts.
Dzeivis recepts: 1000 zeimēs zalta vārts padūms, kai lobuok ītaupeit naudu i resursus i dzeivuot lobuok.
Stuosts par dzeivi
3000 – 5000 zeimu par kaidu gadīni nu dzeivis, kod vyss varēja byut cytaiž a saguoja kai dzeivē – labi.
Tuos var byut bieneibys atminis, burlaku goboli nu studeju dzeivis i blūdeišonys pa pasauli, nu dzeda montuoti stuosti i vysaidi najauši saklauseiti i tycami breinumi.
Voi ta latgalīšam ilgi kuldā piec stuosta juomeklej?
Termeņš kai jau vysim īsuoktim dorbim – da goda beigu. Nūticieji?
Da ituo goda janvara beigu.
Ka Tev nader nivīna nu itūs treju īspieju, vari nu LgSC atsapierkt ar naudu.
Zīdoj vysmoz 5 latus i dabuosi gruomotu par veļti.
Rekviziti: bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”, registracejis numers 40008095461, a/s “Swedbank”, BIC kods HABALV22, konts LV21 HABA 0551 0120 6469 3. Pi moksuojuma daroksti mierki: Puosokys par krīzi.
Kod tī lobī godi beja, vyss beja cytaiž.
A niu ir tai…
Pastuosti, kai niu ir. Pastuosti, kai tī tūreiz beja!
Pi sovys puosokys, recepta voi stuosta dalīc saiti (hyperlink) iz itū rokstu i dalīc atslāgys vuordus “Puosokys par krīzi”.
Ka gadīnī beistīs, voi lelajā škārsteiklā i juo bezgaleigajuos tuolīnēs īsavērsim Tova dorba, atroksti LgSC tviterī voi iz e-postu lgsc i inbox.lv! Taipat pa DM tviterī voi e-postu vari atsyuteit sovu vuordu, uzvuordu, kontaktīspiejis.
Specialais aicynuojums latgalīšu blogerim: cyxob.lv, krizdabz.lv, skreine. org, Raibīs Suņs, Sauve, Lalilaans, Lynuojs, Ingrida Tārauda i Jureits – rokstit poši, licit sovā dīnroksta i palaidit itū ziņu iz prīšku! 🙂
Konkursa nūlykums
Konkursā var pīsadaleit sevkurs, kas puorskaita itū ziņu.
Dorbus var publicēt teiklā, ka ir sova sātyslopa voi blogs, kai ari īsyuteit pa postu voi e-postu.
Dorbus var īsnīgt latgalīšu rokstu volūdā voi latvīšu literarajā volūdā (gruomota tiks izdūta latgaliski, deļtuo vajadzeibys gadīnī dorbi tiks tulkuoti).
Dorbi īsnīdzami puorskaitamā rūkrokstā voi datorrokstā (atstarpe 1,5 i burtu izmārs 12).
Viertiešonys parāds
Konkursam īsnīgtūs dorbus viertej bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” vaļde i juos pīaicynuotuos personys.
Plagiati i tematam naatbylstūši dorbi nateik vārtāti. Dorbūs paustais vīdūklis var nasakrist ar konkursa reikuotuoju vīdūkli. Dorbi nateik syuteiti atpakaļ autorim. Autortīseibys pīdar rodūšūs dorbu autorim, a konkursa reikuotuojim pīdar tīseibys publicēt konkursa dorbus pylnā voi saeisynuotā versejā.
Dorbu īsyuteišona
Dorbu var publicēt sovā sātyslopā voi blogā i kluot dalikt atsauci iz itū rokstu i atslāgys vuordus “Puosokys par krīzi”.
Dorbus var syuteit bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” Reigys birojam Antonejis īlā 8-3/6, Reiga, LV – 1010, ar nūruodi „Rodūšūs dorbu konkursam” da 2010. goda 31. janvara (posta zeimūgs, syutūt pa postu) voi iz e-postu: lgsc i inbox.lv.
Obejūs gadīņūs lyudzam nūruodeit: vuordu, uzvuordu, vacumu, e-postu i kontakteleponu.
Rezultati i apbolvuošona
Lobuokī stuosti tiks publiceiti stuostu izlasē i portalā www.lakuga.lv
Rezultatu paziņuošona 2010. goda februarī, martā, apbolvuošona gruomotys prezentacejis laikā.


c: text/html

text:
16.novembrī 18:30 esi aicynuots iz atraktivu izzinis spēli “Ar kuojom pa muojom” par gūdu Latvejis dzimšonys dīnai. Sasatikšona Reigā pi Breiveibys pīminekļa. Atpazeišonys zeime – čaja kruška (vokori tymsi i solti, byus juorauga sasasiļdēt – dreikst atīt ari ar tukšu krušku, čajs byus! 😉 )
Vokora gaitā dažaidi vaicuojumi i atrakcejis ar viesturisku i latvisku īvirzi! Finišs Daugovmolā pi Leluo Kristapa!
Atej pats, pajim leidza draugu i suoksim svinēt Vaļsts svātkus reizē!
Foto nu “Vokora stygys” ar kontrolpunktu pi Breiveibys pīminekļa

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
jaunu pīgrīzumu, jaunu modeļu drēbis.
jauns dizains, jauns koncepts.
driebu linejis “Jezupa spāks” i “Madalis breinums”.
pasuokuma aizguodnis ir Sv. Ontons. parkū jis?
Sv. Ontons ir krīzis laiku aizguodnis. Sv. Ontons ir lītu atradiejs. Ir juolyudz juo paleidzeiba, ka pagaisynuots dzeivis ceļš voi kaida līta. Ari jaunim cylvākim, kuri navar atrast sovu dzeivis aicynuojumu, sovā izvēlē juopasaļaun iz Sv. Ontona.
trešdīņ meklējem sīvīšu driebu linejis vuordu. tyka izsludynuots konkurss iz sīvīšu diebu linejis vuordu. vīns vīneigais nūsacejums – obligati juobyut svātuos vuordam! sajēmem pulka īsacejumu: Silvija (Siļva), Cecileja (Ļole), Genovefa (Gene), Helena (Gele), Magdelena (Madale), Sofija, Lidija (Lida), Barbara, Felicita (Peļce), Lucija (Ļuce), Tekle i cyti.
seviški lels paļdis bīdram Cyxoba kungam (juo dīnrokstu skaiti ite) par Tekli. jis tviterī atrakstēja: Svētā Tekla bija apustuļa Pāvila ceļabiedre, sekotāja. Kad Tekla nevēlējās stāties laulībā ar Aleksandru Siriarhu no Antiohijas, par pretošanos viņu iemeta pie lauvām, bet lauvene nolaizīja viņai rokas. Tāpēc Sv. Teklu godina kā tīras debesu mīlestības aizbildni. Zīmējumos Sv. Teklai lauva pie kājām.
tai kai dorbs pi dizaina driebu izstruodis tikai suocīs, kai ari prīškā pavasars i ļūbesteibys svātki Vaļuka dīna, vysi pavasara tiergi, tod Teklis lineja tiks izstruoduota tyvuokajā laikā! ka sastdīņ napuordūsim, tierguosim internetā. 😀
pagaidom tīk pījimts, ka veirīšu lineju puorstuov Jezups – Jumprovys Marijis bryugons i Jezus audžutāvs, gaļdnīks i vīnkuorši lobs cylvāks, jaunivu i saimis aizguodnis. 19. martā, Jezupa dīnā, ir latgalīšu veirīšu dīna.
sīvīšu driebu lineju puorstuov Madale – breineiguo griecineica, kas gūdynuoja Jezu i sovā pazemeibā puorspēja vysys bazneicys šliukys i skaļuos bazunis, kas da tuo beja lobys i pazeimeigys.
i vysa pamatā dzīsme par Jezupu i Madali:
ka esi gotovs pīsadaleit unikaluos driebu linejis radeišonā, 18:00 esi kai štyks Tonis birojā!
īroksti sovu vuordu latgalīšu dizainā!
driebu linejis “Jezupa spāks” i “Madalis breinums” tierguosim itū sastdīņ, 12.12., lielie.lv lobdareibys tierdzeņā Berga bazarā.
tok Viļānu tiergs ir īpaša vierteiba.
driebu linejis atlykumi tiks tierguoti 9. maja tiergā piec “Tievanānu pavasara” latgalīšu autoru nakts.
kruosu prīca nu Viļānu tierga – īdvasmai, smīklam i spākam.
__________________________________________________
P. S. Napubliceitais duovonu saroksts Tonis birojam:
– vafļu torts
– rosols
– 4 Adventa sveceitis
– vaiņuks (der ari Juoņu, dzeivojam taupeigi)
– siļča kažukā
– izkaramais balkons ar zeču kaļteituoju
– krāsli
– čajs
– kalendars 2010. godam
– kisini i/voi salīkamī beņči
– casnāgi
– sīra gobols
– kuknis plaukteņš
– šprotu torts
– skuobi ogūrči
– žbans ar babys taiseitu olu
– atlasa baņteitis
– kruosains papeirs
– gludeklis


text:
Kūsapuļcis laikā, kai jau īrosts, ar sovim padareitajim dorbim i nuokūtnis planim pasadalieja vaļde i LgSC biroji.
Par godu LgSC ir uzjiems 9 jaunus bīdrus: Olitu Bidzāni, Ligiju Purinašu, Baibu Raginsku, Edmundu Sudniku, Elviju Dzalbi, Lauru Melni, Agitu Vigupi, Dagniju Donāni, Guntu Nagli. Lyudzam jaunūs bīdrus, cīneit, gūduot, draudzeitīs, atrast socialajūs teiklūs, atbaļsteit īsajust LgSC bīdru vydā!
Taipoš par godu LgSC breivpruoteigajā dorbā ir īsaistiejs 33 jaunīšus, asam studeju praksi nūdrūšynuojuši 7 studentim.
LgSC nūdaļu prezentaceju laikā Jelgovys birojs puorsteidze ar nūdalis studentiskū goru, īkšejim pasuokumim i aizsuoktajom tradicejom. Reidzinīki beja nūslāpumaini kai jau latgalīšu mafejai pīsanuok. Daugovpiļs birojs naīsadzilinuoja seikumūs, tok stuosteja, ka latgalīšu kulturu prezentiejuši jaunīšim nu dažaidom vaļstim. Rēzeknīši beja lapni par jaunīšu seminara rezultatim i stuosteja, ka struodoj pi projektu i dreizumā taiseis uzleimeis ar latgalīšu izteicīnim. Lai nu kai – vīns ir skaidrs – LgSC īt cīši kruosainai.
Prūtams, nūtyka ari jaunuos vaļdis bolsuošona.
Pēc ībolsuošonys 2014. godā LgSC vaļdis sastuovs ir: Dagneja Bramane, Kristīne Pokratniece, Renārs Kancāns, Valērijs Kušnirs, Ligija Purinaša. Pyrmuos vaļdis sēdis laikā tyka nūskaidruota ari vaļdis prīkšsādātuoja, tei ir Dagneja Bramane, juos vītneica – Ligija Purinaša.
Jaunuos vaļdis plani ir struoduot pi LgSC statutu izmaiņom, īsaisteit jaunīšus breivpruoteigajā dorbā, strudouot pi aizsuoktūs dorbu LgSC darbeibys uzlobuošonai. Par aizsuoktajim dorbim byus kaida viests ari iz prīšku. Kūpumā gribīs drūšai sacēt, ka LgSC ir Latgolys jaunīšu atbolsts – vīta, kur izīt praksi, giut dorba prasmi, vuicētīs i byut sovejam! I tam vysam blokus – volūda i kultura.
Paļdis vysim, kuri atroda laiku i beja LgSC bīdru kūpsapuļcī!
Paļdis ari tim, kuri beja ar myusim dūmuos!


text:
LgSC vaļde ir nūlāmuse itūgod bīdru kūpsapuļci reikuot Reigā 9. februarī Reigys jaunīšu centrā „Kaņieris” (Kanīra īlā 15). Kūpsapuļcis suokums 10:30, dorba kuorteibā īskots LgSC viesturē, lekcejis, egionalūs biroju atskaitis, grupu dorbs, 2012. goda puorskota pījimšona, grupu dorbs, vaļdis atskaite par padareitū i jaunys vaļdis vieliešonys.
Piec kuorteigi padareita dorba paradzātys ari izklaidis – atpyutys vokors folkklubā ALA PAGRABS (Vacreigā, Smiļšu īlā 16). Vokora gaitā sarunys, dzīsmis i cytys atraktivys izklaidis. Čajs, ols ci kas cyts piec kotra īspiejom i vielmem. Sasatikšona ALA PAGRABS ap 20:30.
Lyugums leidz 4. februaram iz LgSC e-postu lgsc@lgsc.lv paziņuot par sovu īsarasšonu ci naīsarasšonu. Atguodynoju, ka leidz kūpsapuļcei juosamoksoj bīdra nauda par 2013. godu. Pretejā gadīnī vaļde var lemt par īskaiteišonu LgSC atbaļsteituojūs (kas ļaun pīsadaleit kūpsapuļcē, tok līdz bolsa tīseibys).
Ka iz kūpsapuļci dūsīs ar sovu personiskū mašynu, lyugums padūt ziņu, varbyut Tev varātu pīsavīnuot kaids nu bīdru.
Ka napīcīšamys nakts muojis Reigā nu pīktdīnis iz sastdīni ci nu sastdīnis iz svātdīni, dūd ziņu. Taipat aicynoju atsasaukt tūs, kas ir gotovi pi sevis uzjimt gostūs kaidu nu bīdrim.
Ka nazyni, kur atsarūn „Kaņieris”, nabādoj 😉 – kaids nu LgSC Reigys biroja aktīvistu tevi sagaideis. Informaceja par sasatikšonys vītu i laiku, kai ari sabīdriskuo transporta kusteibys grafikim byus vāluok. Pīmini, ka „Narvesenā” Tev juonūpierk 2 braucīni.
LgSC vaļdis vuordā,
Vineta Vilcāne
T. 26149207
vineta@lgsc.lv


text:
Sajiemem nu LgSC vacbīdra i aktiva dalinīka Ilzeitis Mežneicys viesti i aicynuojumu iz tolku. Ka kaidam sovā sātā dorbi apdareiti, tod itymā nedeļgolā varbyut ir ļuste aizjuot iz Ambeļu pusi!
Aicinojam iz tolku-seminaru „SOLMU DĪNYS BUĻBU BLĪNIS” 25.septembrī plkst.12:00 Daugavpils nūvoda Ambeļu pogosta Putānūs visus, kuri interesējas par permakulturu i kartupeļu stateišonys citaidom metodem.
Pavasarī SOLMU DĪNĀ īstatejom buļbys zem solmim. Niu laseisim, kas saaudzis. Pasuokuma laikā runuosim par permakultūru, vērsimēs bilžu stuostus par kūka i solmu dūbju īreikuošonu, laseisim buļbys, cepsim buļbu blīnis, īsapazeisim ar vušku duovinuošonys projektu i citom aktivitatem.
Interesentus lyudzam pīsasaceit Ilzei (26358845) voi Astridai (29467696).
Leidza jemit dorba driebis.
Vairuok informacejis afišā i pa telefonu.


text:
Piec treju godu klusiešonys itymā vosorā 16.julī Daugovpiļs nūvoda Leiksnā otkon nūtiks visim tik labi īpazeitais myusu dīnu latgaliskuos muzykys festivals “Muzykys Skrytuļs”.
Daleibu pasuokumā pīsacejuse popularuo grupa “Dabasu Durovys” i pādejuo laika atzeituokais latgalīšu muzykants Sovvaļnīks, kai ari „Green Novice”, „Metrs”, Eriņu-Vorkaļu saime, „Krampis”, „Inlay”, „Afterdream”, „D-Light”, kai ari vokora koncertā pīsadaleis Guntra Kuzmina, „Elēģija”, Brigita Madelāne, Aņss Ataols Bierzeņš, „Nagaidama Prīca”, „Knifs”, „Rikši” i gosti nu Lītovys. Piec visim koncertim i uzastuošonom zaļumbals da reitam. Pasuokumā daleiba bez moksys!
Jauni i pīredzi pīlasejuši muokslinīki vīnā latgalīšu muzykys festivalā. Kai visim zynoms, tod vosora ir eisa i visi rauga pagiut sareikuot sovu pasuokumu, tod festivala “Muzykys Skrytuļs” organizatori aicynoj vysus latgalīšus sovūs kalendarūs i planavuotuojūs atzeimēt ituos vosorys juļa 16.datumu i napalaist garam pasuokumu, kū vysa Latgola gaidejuse nu jau četrus godus!
Sasateikom 16.julī Daugavpiļs nūvoda Leiksnā, suokums pīcuos stuņdēs vokorā.
Jaunuos latgalīšu muzykys festivals „Muzykys Skrytuļs” pyrmū reizi nūtyka 2005.godā un turpynova veiksmeigi rypuot ari 2006. i 2007. godā. Piec dažu godu puortraukuma festivals atsagrīž, lai saglobojūt i popularizejūt latgaliskū identitati, veicynuotu jaunu dzīsmu radeišonu latgaliski. Ari itymā godā byus īspieja saīt kūpā gon jaunim, gon atpazeistameibu īgivušim muzykantim, kuri dažaidūs žanrūs roda jaunys dzīsmes latgaliski un kuri sagloboj latgalīšu tradicionalū muzyku, izmontojūt myusdīnu aranžiejumu īspiejis.
Festivalu „Muzykys Skrytuļs 2011” reikoj Daugavpiļs nūvoda kulturys puorvaļde, Leiksnys pogosta puorvaļde, finansiali atbolsta Latvejis-Lītovys puorrūbežu sadarbeibys projekts „Summer in Village”. Informativī atbaļsteituoji: Latgolys Radeja, Latgolys Regionaluo televizeja, laikroksts „Latgales Laiks” i portals LaKuGa.LV


text:
īsoku puorskaiteit šudiņ nu reita najauši atrostū LU Juridiskuos fakultatis doktoranta Juoņa Plepa rokstu par vēļ vīnu Latvejis vaļsts prezidentu – veiskupu Jezupu Rancānu.
atzeimeišu, ka roksts beidzās ar Mikeļa Bukša citatu: “Nasaverūt uz tū, ka latgaļi Satversmes Sapuļcē, tai saceit, tyka izpārti, un ka latgaļi pi Latvijas Satversmes pījimšonas atsatureja nu bolsōšanas, taidā veidā protesteidami pret jūs interešu nūdūšonu un paturādami sev breivas rūkas nōkūtnē, tūmār latgaļi ir bejuši un palykuši lojali kai pret pošu valsti, tai ari jōs satversmi.”


text:
Sasadorbojūt „Latgolys Studentu Centram,” Rēzeknis Augstškolai i Austrumlatgolys radūšu pakolpuojumu centram „Zeimuļs”, aizvadeits jau ūtrais kulturys vokors. Itymā reizī apmeklētuojim beja īspieja īsapazeit ar Turcejis puorstuovju kulturu, viesturi, ēst taiseišonys tradicejom i daņčim.
Rēzeknis Augstškolys students Mert’s atzeist, ka itei ir loba īspieja saīt iz kūpeigu pasiedeišonu i pi vysa tuo – īsavuicēt koč kū jaunu, īpazeistūt pasauli cytu tautu puorstuovju acim.
„Latgolys Studentu Centra” aktivisti soka lelu paļdis Rēzeknis Augstškolai, eipaši docentam Gunaram Strodam, bez kura paleidzeibys itaidi vokori nabyutu īspiejami, taipoš lels paļdis Austrumlatgolys radūšū pakalpojumu centram “Zeimuļs”, eipašu paļdis sokūt Lindai Vanagai.
Iz sasatikšonu nuokamajā kulturys vokorā, kod byus īspieja īpasazeit vīnus nu tyvuokajim sābrim – pūlim.
A karteņuos apsaver, kai myusim ir guojs! 🙂
Latgolys Studentu centra Rēzeknes biroja aktivisti


text:
Jau itū nedeļu 2. novembrī vīna nu aktivuokajom i pazeistamuokajom Latgolys jaunīšu organizacejom – „Latgolys Studentu centrs” – svinēs sovu 7. dzimšonys dīnu. Tei ir jaunīšu kūpa, kurā kotrs ir ar sovu skatejumu par Latgolu, juos kulturu i nuokūtnis īspiejom, bet vysim ir vīna kūpeja ideja – tū vysu atteisteit i paruodeit puorejai Latvejai i pasauļam. Bīdreibys panuokumu atslāga ir darbeibys vierīņs, puordrūšu, troku i reizem pat naīspiejamu ideju eistynuošona.
Leidz oficialys bīdreibys nūdybynuošonai 2005. godā Latgolys entuziasti dorbuojuos kai draugu i interesentu kūpys, bet aktivuokī i uzjiemeiguokī jaunīši saprota, ka var vaira i ar leluoku vierīni. Turkluot byušona juridiskā organizacejā deve īspieju sovys idejis puorvērst projektu pīteikumūs i īsnīgt projektu konkursūs, taidā veidā dabojūt finansialu atbolstu. Jaunīši apsazynuoja, ka ir napīcīšams sabīdreibai i pošim sev (latgalīšim) atguodynuot par Latgolys boguotū kulturu i viesturi, volūdys unikalitati un sovdabeibu, taidā veidā veicynojūt pīdereibys i lapnuma izjiutys veiduošonūs par dzymtū pusi i Latveju.
LgSC pa 7 darbeibys godim ir realiziejs daudz i dažaidus projektus i pasuokumus. Nav taida latgalīša, kurš nabyutu dzierdiejs par LgSC dorbim, varbyut pat nimoz nazynūt, ka paveiktais ir taišni „Latgolys Studentu centra” aktivistu nūpalns.
Šūbreid LgSC dorbojās 4 studentu piļsātuos – Reigā, Jelgovā, Daugovpilī i Rēzeknē. Par tū, lai nu vuiceibom breivajā laikā, jaunīši varātu saīt vīnkūpus, ryupejās kotrys piļsātys biroja vadeituojs, pīduovojūt izklaidis i atpyutys pasuokumus latgaliskā gaisūtnē.
Jaunīšu motivaceja byušonai bīdreibā ir dažaida, vīnam tei ļaun sasajust tyvuok sātai (Latgolai), lobuok izprast sevi, cytam tei ir īspieja sasarunuot latgaliski i par Latgolu, īspieja rodūši izapaust i realizēt sovys īceris, īgiut jaunys prasmis i pīredzi. Tūmār pats svareiguokais byušonai LgSC ir kūpeibys sajiuta, kas ļaun apsazynuot sovu izceļsmi i volūdys boguoteibu, tei ir pīdereiba sova veida mafejai, i, prūtams, golvonais, kas vysus vīnoj, ir mīlesteiba pret Latgolu.
Svātku gaisūtnē pīduovojam īsavērt LgSC arhivā – puors biļdis nu darbeibys pošim suokumim.


text:
Vaļsts Kulturkapitala fonds “Latgolys Studentu centra” darbeibys atbolstam 2015. godā pīškeirs finasiejumu storpdisciplinarū projektu konkursā. Finansiejumu paradzāts izlītuot aktivitatem, kurys veicynuos Latgolys kulturvidis saglobuošonu, atteisteibu i populariziešonu, kai ari Latgolys jaunīšūs styprynuos lokalū identitati. Itūšaļt LgSC ir vīna nu atpazeistamuokajom i aktivuokajom latgalīšu sabīdriskajom organizacejom, kurys eistynuotī projekti deveņu darbeibys godu laikā ir nūzeimeigi na tikai lokalā, […]
“Latgolys Studentu centra” uzturātais portals lakuga.lv (Latgalīšu Kulturys Gazeta) dorbojās jau nu 2007. goda. Pyrms 3 godim LaKuGa atsuoka aktivu darbeibu, kasdīnys viestejūt par latgaliskom nūtikšonom Latgolā, Latvejā i pasaulī. Portals latgalīšu i puorejuos Latvejis īdzeivuotuoju vydā ir īmontuojs atpazeistameibu kai vītne, kurā var īpasazeit ar jaunuokū latgalīšu muzyku, literaturu i jaunumim cytuos muokslys formuos, izzynuot par aktualitatem […]
Latgolys Studentu centra” eistynuotais projekts „Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” 2014. godā dorbu turpynuos ar Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstu. Konkursa kuorteibā LgSC īsnīgtais projekts beja tuo 21 projekta vydā, kas sajēme atbolstu storpdisciplinarūs projektu konkursā. Portala uzturiešonai tyka pīškierti 1000 lati, i projekts tiks eistynuots nu 2014. goda 1. janvara leidz 2014 goda 1. juņam. […]
„Latgolys Studentu centra” eistynuotais projekts „Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” itūgod dorbu turpynuos Latgolys regiona atteisteibys agenturys i Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programys ītvorūs. Konkursa kuorteibā LgSC īsnīgtais projekts beja tūs 42 projektu vydā, kas sajēme atbolstu. Portala uzturiešonai tyka pīškierti 1500 lati, i projekts tiks eistynuots nu 2013. goda 27. maja leidz ituo […]
Jaunajā godā mes kotrs gribim suokt piļdeit tuos apsajimšonys, kurys asam apsūlejuši sev vacajā godā. Taišni taipat ir ar bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” uzturātū portalu lakuga.lv , kurs ar 2013. goda 1. janvari suoc jauna dorba cielīni. Goda pyrmūs treis mienešus portala darbeibu atbaļsteis Vaļsts kulturkapitala fonds, kurs pīškeire finansiejumu Latgolys kulturys programys ītvorūs. „Latgalīšu Kulturys […]
Decembra pyrmajuos dīnuos nu tipografejis sovu ceļu iz dažaidim gruomotu plauktim i skaiteituoju sirdim īsuocs dzejneicys Ingridys Tāraudys trešais piec skaita dzejūļu kruojums „Boltais šokolads”. Kruojumā apkūpuoti vairuoku godu garumā raksteiti i 2009. godā apkūpuoti dzejūli latgaliski i latvyski, kurūs maiga i lieneiga sīviškeiba mejās ar raganisku sīvīteibu, napacīteibu i olkonumu. Latgalīšu dzejneica Ingrida Tārauda (1971) regulari publicejās […]
Latgalīšu entuziasti nu 26. leidz 29. juļam Škilbanu pogosta Balkanūs tykuos seminarā „Roksti!”, lai apgiutu latgalīšu rokstu volūdys pamatus, izzynuotu vaira par žurnalistiku i pavadeitu laiku latgaliskā gaisūtnē. Vosorys školu reikuoja bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Latgalīšu Kulturys Gazeta (LaKuGa) ar LR Kulturys ministrejis i Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programmys atbolstu. Vosorys školys golvonais […]
Pošā vosorys vydā – nu 26. da 29. juļam iz latgalisku nedeļgolu aicynoj latgalīšu rokstu volūdys vosorys škola „ROKSTI!” Latgalīšu rokstu volūdys vosorys školā aicynuoti pīsadaleit Latgolys kulturys īstuožu, biblioteku, školu, nūvodu darbinīki, školuotuoji, žurnalisti, studenti i cyti interesenti – potencialī latgalisku rokstu par regiona kulturys dzeivi raksteituoji portalam Latgalīšu Kulturys gazeta www.lakuga.lv, regionalajim medejim […]
Vaļsts kulturkapitala fonda projektu konkursā ir apstiprynuots „Latgolys Studentu centra” īsnīgtais projekts „Latgaliskuos kulturys veicynuotuojis – bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” – atbolsts” 1000 LVL apmārā. Finansiejums tika īgiuts VAS “Latvejis Vaļsts meži” finansātajā mierķprogramā „Profesionalu navaļdeibys kulturys organizaceju atbolsts”. Projekts tiks realizāts nu ituo goda marta leidz decembrim. Īcarātuo projekta mierkis ir snīgt atbolstu LgSC […]


text:
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Latgalīšu daņči DaugovpilīTematiskais vokors DaugovpilīLa-La-Dra 12.decembrīLatgalīši i globalizacejaLatvija – Latgola: Es asu Tu – Tu esi Es
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Muzyka i sarunys ar Artūru Uškānu kopejneicā “SĀTA”Danči DaugovpilīLgSC aicynoj iz dančim DaugovpilīTematiskais vokors DaugovpilīLa-La-Dra 12.decembrī
Zīma īt pa celi i pavasars vys vaira i vaira suoc sevi pīteikt. Daugovpilī tradicionalūs čaja vokorus niu nūmaineis tematiskī vokori, kurūs nu eipašajim gostim varēs giut kaidu ideju, stimulu, dūmubīdrus jaunim dorbim pavasarī voi vosorā. Tū, Kaidys ir myusu īspiejis labi dzeivuot Latgolā, ja “ekonomiskuo krize” turpinuosīs bezgaleigi, variesi uzzynuot i daleitīs sovā pīredzē […]
Jau vairuokus godus vīna nu bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” tradicejom ir muzykali literarī pasuokumi “La-La-Dra” jeb “Latgalīts Latgalīšam Draugs” voi “Latgalīts Latvīšam Draugs”. 😉 Pasuokums ir ceļojūšs i leidz šam aicynuojs muzykantus, literatus i klauseituojus sasatikt dažaiduos Latgolys vītuos – Rēzeknē, Dagdā, Vuorkovā, Daugovpilī – i Reigā. Šūnedeļ, 3. Adventa svātdīnē 16.00 latgalīšu muzikali literarais […]
25.novembrī Daugovpilī studenti tykuos ar eipašū gostu – ailinīku Juoni Ryučānu. Pasuokuma tema vysnūtaļ nūpītna – globalizacejis bubuļs i latgalīši, kuri molti godu symtim iļgi i ari niule daudzi davušīs iz cytom zemem. Kai saceit juosoka – optmismam nav pamata, bet vysod jau var dastuot molā i pasavērt, kaidys ir īspiejis, kai sovā, latgalīšu i […]
Ir laiks, kod ļauds jiut Vaļsts svātku nūskaņuos i pat sabīdriskais transports izrūtuos ar sorkon-bolt-sorkonajim karūdzenim, i Daugovpilī jau aiz laika sadagtys Zīmyssvātkim atbylstūšys gaismu virtenis pi 18.novembra īlys laternom… 16. oktobrī „Latgolys Studentu centra” Daugovpiļs birojs aicynuoja iz tematiskū vokoru „Latvija – Latgola: es asu tu – tu esi es”, kurš veļteits Latvejis Vaļsts […]
Jau par tradiceju Daugovpiļs birojā klivuši studentu čaja vokori. Kotru nedeli sasatikšona i čaja dzeršona teik papyldynuota ar kaidu latgalīšu jaunuos kulturys pīdevu. Oktobrī vadmotivs ir muzyka. Leidz šam beja īspieja tiktīs ar muzykantu Edgaru – klauseitīs i dzīduot leidza, vērtīs latgalīšu jaunuos muzykys i muokslys festivala “Muzykys Skrytuļs” 2006.goda koncertīrokstus. Oktobra piedejā čaja vokorā […]
Daugovpiļs LgSC birojā turpynojās trešdīņu čaja vokoru tradiceja. Itamā nedeļā eipašais gosts Edgars ar gitāru, deļ tuo na tikai dzersim čaju, bet ari sadzīduosim. Vālams leidza jimt skaneigu bolsu i cytus muzykys instrumentus (ka ir). 😉 Paļdis Katjai par zeimiejumu! 🙂 Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:28. oktobrī čaja vokors DaugovpilīMuzyka i sarunys ar Artūru Uškānu kopejneicā “SĀTA”Latgalīšu […]
Kurš eistyns students studeju godūs nav raudzejs tikt iz sātu/pasuokumu/pi draugim/ceļojumā ar stopim? Kur braukšona tī i stuosti. Ka ir stuosti, nav kū sveci turēt zam skreinis – juosadola i juostuosta leidzeigi dūmojūšim jaunīšim! 🙂 Latgalīšu studenti ar sovim stopstuostim daleisīs Daugovpilī: Trešdiņ, 21. aprelī 16.00 Stopiešonys stuostu vokorā “Tik nasoki mamai…” Daugovpiļs Universitatis jaunuo […]


text:
Vikipedeja:Rakstīņa papiļdeišona
Puslopu ruodeklis
Kas eistyn irā Vikipedeja[labot pirmkodu]
Vikipedeja irā eņciklopedeja, kuru kūpadareidami taisa juos skaiteituoji. Lels skaits ļaužu itamā šaļtī dora pi Vikipedejis, taiseidami tyukstūšys papiļdejumu kas stuņdis. Puormejumi pīsalosa "rakstīņa pataisejumu viesturē" (article history). Izagoda i nadareigys puormejis, tūlaik pyrmuokais teksts mudri grīžās atpakaļ. Zynoms, anglīšvolūdeigajā Vikipedejā lītuotuoju i redaktoru irā vysudaudzuok, a rakstīņu - vaira kai 960 tyukstūšu.
Vikipedejis versejis raistuos i cytuos volūduos. Pīvadumam, igauņu Vikipedejā jau 14 tyukstūšu rakstīņu, ite daudzi deļ taidys napalelys volūdys, i informacejis daudzums leidzeigs lelai drukavuotai eņciklopedejai kai bīzai gruomotai.
Kai es varu paleidzēt?[labot pirmkodu]
Nasabeistit papiļdeit rakstīņu! — sevkurs lītuotuojs var redigēt tekstu, i vadynojam Jiusus byut drūsim i tymā pošā laikā nabyut vandalim. Kod atsarūn nazkurs teksts, kuru varit papiļdeit (turīni, gramatiku voi tik uorejū izavierīni) ejit i redigējit. Nikas navar iznycynuot Vikipedejis. Vysu var izgluobt i piečuok atjaunynuot. Caur sovu redigiešonu Jius varit paleidzēt Vikipedejai byut par pošlobuokū dazynuošonys resursu Puorstaipteiklā i raksteit latgaliski ap vysom svareigom lītom i vysom zineibys atzarem.
Wiki markiešona[labot pirmkodu]
Irā speciala volūda rakstīnim taiseit i redigēt; jei leidzeiga HTML, a pīroksta forma jai cyta. Ekzistej nazcik Wiki markiešonys "dialektu", a ite runojam ap tū, kurs lītojams pošā Vikipedejā. Ka Jums gribīs daudzi redigēt, lyudzami puorskaitit itū informaceju:
Jiusu pyrmais papiļdejums[labot pirmkodu]
- Ejit iz smiļkšu skreini
- Damīdzit iz nūruodis Edit, pīraksteitys zylim literim lopys viersā
- Papiļdit puslopu (lyudzami narokstit nikuo naloba!)
- Damīdzit iz Save page voi Show preview


text:
Tai jau soka, ka studenti vuicūtīs div reizis godā – sesejis laikā. Paraleli vuiceibom mes – LgSC Rēzeknis nūdalis studenti – asom atroduši laiku pīsadaleit vairuokūs pasuocīņūs.
Jauns gods juosuok ar jaunom, pozitivom dūmom deļ tam 15. janvārī LgSC Rēzeknis nūdale aicynova interesentus iz pozitivuos dūmuošonys centra „Pavasara studija” seminarim „Es esmu savas dzīves autors” i „Nauda un bagātība”. Seminara laikā dalinīki poši varēja aizadūmuot par tū, kaidu dzeivi poši dzeivoj, voi jei ir taida, kaidu gribīs. I kū dariet kab varātu dzeivuot laimeiguok. Ūtramā seminarā varejom dūmuot i runuot par naudu i boguoteibu. Kai pīvylynuot naudu sev, kū ar jū dareit, lai jei nastu prīku i gondarejumu.
20. janvarī Latgolys Studentu centra bīdri i draugi pīsadaleja 1991. goda barikažu atceris 20. godadīnai veļteitajā pasuocīņā „Laipu liekot…”, kuru organizēja Latgolys Kuļturviesturis muzejs. Pasuocīņā eipošu nūskaņu padareja LgSC aktivistis Ilzis Bojāris stuosts par barikāžu laiku sovā saimē, par muotis stuosteitū pošys pīdzimšonys breinumu. Cyti LgSC draugi skaiteja Imanta Zīdūņa ailis, RA studente Zaiga dzīdova Īvys Akurateris dzīsmi „Manai tautai”. Ar sovim īspaidim par pasuocīni dalejuos LgSC aktīviste Vita Ruseņa: „Uorā nabeja sylts, bez cimdim sola rūkys, bet tys myusim natrauceja baudeit pasuocīni. Muzykanti spieleja pazeistamys dzīsmis, kab mes – klauseitoji varātu sasadzīduot vysi kupā. Beja pateikami, ka varējom cīnuotīs ar piparmātru čaju i capumim. Lai byutu veļ syltuoks tika īkurynuots guņskurs ap kuru mes vysi sasaspīdušīs sildejomīs. Klauseitoji beja vysu vacumpūsmu nu mozim bārnim, kuri vēļ nimoz nanūjauta kū jī ite dora, leidz pat vacim siermgolvim, kuri daļejuos ar myusim sovūs stuostūs par barikažu laiku. Vāluok mes tikom aicynoti īškā muzejā, tī varejom apsaviert tuo laika biļdis”.
Tymā pat laikā cyti LgSC aktīvisti pīsadaleja programmys Jaunatne darbībā reikuotajā apvuiceibā „Coaching jauniešu iniciatīvas projektos”. Seminars nūtyka Ūgrisgolā, vīsu sātā „Debesu bļoda”. Četru dīnu laikā beja īspieja īsavuiceit i saprast, kas ir jaunīšu iniciativu projekti, kaida ir tūs specifika. Kas ir i kas nav inovaceja, kai projekts juoroksta, lai tys tyktu atbaļsteits. Vysam semināram cauri vejuos naformaluos izgleiteibys vuiceibu metodis, runuošona, dorbuošonuos grupuos. Apvuiceibu laikā dalinīkim roduos jaunys idejis par jaunim projektim i jaunim pasuokumim.
Tai kai studenti ir lusteigi ļauds i zīma itūgod bogota ar snīgu, 26. janvārī LgSC bīdri i jūs draugi brauce iz Lido kolnu baudiet zīmys prīkus. Kurš slāpova, kurš snovova, kurš šliuce iz gumejis pyušļa, kotram sova nūdarbe i sova prīca. Latgalīši ir drūsmeigi ļauds, pyrmajā slāpuošonys reizē pruoveja nūbraukt nu poša augšuokuo kolna ar dūmu, ka vyss saīs ideali. Varbyut tai ari vajag mestīs vysā jaunajā nasabeistūt, ka var nūkrist, vinmār byus kaids, kas pīcels i paleidzeis. Stuovūt kolna zamuškā navar redzeit i sajust tuo, kas radzams nu viersyunes. Aktiva atpyuta ir lobuokuo nūdarbe, kas satyvinoj cylvākus, deļ tam ir planavuots koč kod febrarī braukt baudeit zīmys prīkus otkoņ.
Tai eisai par myusu aktivitatem janavarī, prūtams, tam vysam pa vydu ari sasatikšonys birojā, sarunys, kūpā byušona. Ari februars myusim izaver latgaliskim nūtykumim boguots. Teikomēs pasuokumūs i kasdīnā!
LgSC Rēzeknis biroja vadeituoja Dagneja i LgSC draugi
Bīdreibys 2008.- 2011. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs, i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu.


text:
Ir apkūpuoti vysi žurejis rezultati i nūteikti nominanti, kas 24. februarī, plkst. 16:00 Rēzeknis nūvoda Bieržgaļa kulturys nomā (byus nūdrūšynuots autobuss 15:00 nu Rēzeknes nūvoda pošvaļdeibys), tiks aicynuoti iz Latgalīšu kulturys Goda bolvys “Boņuks 2012” padūšonys ceremoneju. Ari “Latgolys Studentu centrs” i LgSC bīdru paveiktais ir nomināts vairuokuos kategorejuos. Latgalīšu kulturys masu medejs Latgalīšu Kulturys gazeta […]
Latgalīšu sabīdriskuos organizacejis („Kukuži”, „Latgolys Studentu centrs”, „Latgalīšu Etnokulturys centrs”, „Latgaļu sāta”, „Latgolys Saeima”, „Latgolys Producentu Grupa” i LatBLUL) i aktivuokuos Latgolys reģiona pašvaļdeibys jau pīktū godu piec kuortys reikoj Latgalīšu kulturys Goda bolvu „Boņuks”. Bolvys „Boņuks” ideja un mierki: veicynuot latgalīšu tradicionaluos i popularuos kulturys atteisteibu Latgolys regionā i aiz juo rūbežu, apkūpuot lobuokūs […]
Pādejuos nedelis laikā LgSC ir sajiems vairuokys atzineibys par sovu dorbu 2008. godā: pīcus Boņukus i nominiešonu NVO instituta reikuotajā sabīdriskuo lobuma organizaceju goda bolvā. Svātdīņ Rēzeknē nūtyka Boņuka bolvys pasnīgšona. LgSC tyka nūsaukta kai 2008. goda latgalīšu sabīdriskuo organizaceja i dabuoja Boņuku. Papyldus bolvys dabuoja ari LgSC projekti. Lelais Boņuks i tituls “Lobuokais izdavums […]
Sataisieju diplomus jaunīšu rodūšūs dorbu konkursa daleibnīkim i lobuokūs dorbu autorim. Iz šmuka dzaltona papeira. Saguoja loba čupeņa gols golā. Dorbi raksteiti latgalīšu, latvīšu i krīvu volūduos. Lobi dorbi. Maņ patyka, cylvāki tūmār vēļ dūmoj, cer, tic, ir. Cylvāki jau nu cytys paaudzis, jaunī. Nūkavieju gon viļcīni, cikom paraleli dorba dzelys, LgSC padareišonys i vēļ […]
Verūs, ka jau nūsaukti “Boņuka” bolvys pretendenti. Cik pīmiņu, apbolvuošona laikam 26. aprelī, dīnu piec “Vuolyudzānu” Rēzeknē. Ka tik na ar sorkonim kovrim, puču buketim i glaunom suknem i smokingim. 😀 Es tai pi seve smejūs. Ir precizys lītys, ir puorprotumi. Laikam beja atkareigs nu pīsaceituoju aktivitatis i redzīņa. Kai jim pasaruodēja. Poša es nikuo […]


text:
Latgolys Studentu centrs sadarbeibā ar latgalīšu muzykys apvīneibu „Sovvaļnīks” pīduovuoj Tev īspieju pīsadaleit konkursā i sovā eipašumā īgiut „Sovvaļnīka” jaunū albumu „Bolts susātivs”. Vaira informacejis par „Sovvaļnīku” verīs www.sovvalniks.lv
Pareizuos atbiļdis iz aizdavumu leidz 31. janvarim gaideisam iz e-postu ortografeja@gmail.com ar nūruodi SOVVAĻNĪKA KONKURSS.
Aizdavums: Nūsauc „Sovvaļnīka” dzīsmis , kuruos skaņ itī aiļu fragmenti i pīroksti kas ir attīceiguos ailis autors:
(Pīvadumam, atbiļdis pīroksts: 3. – Pats sevī dzeivs; Oskars Seiksts)
1. Puori myužim cauri myurim
Apleik trejim muoneituojim
2. Syltūs vosorys vokorūs es īmu
Kai iz nešporu tovu mīsu turēt
Pa reizei bezvērts prīceibom sacyn
Koldrē īteit tevi i žāluot
3. Latgola ir saules goldauts,
Seņ izausts, vīn napuorkluots.
4. Volūda pasauli sateik, pasauļs cylvāku sateik
I Dīvam lobuok teik
Rezultati tiks publicāti http://lgsc.lv 2. februarī!


text:
Zīma īt pa celi i pavasars vys vaira i vaira suoc sevi pīteikt. Daugovpilī tradicionalūs čaja vokorus niu nūmaineis tematiskī vokori, kurūs nu eipašajim gostim varēs giut kaidu ideju, stimulu, dūmubīdrus jaunim dorbim pavasarī voi vosorā.
Tū, Kaidys ir myusu īspiejis labi dzeivuot Latgolā, ja “ekonomiskuo krize” turpinuosīs bezgaleigi, variesi uzzynuot i daleitīs sovā pīredzē Tematiskajā vokorā:
9. martā 18.00 Daugovpilī, DU jaunuo korpusa 216. telpā
Eipašais gosts Ilze Mežniece
- I daļa – Kasandrys cīneigi stuosti par tyvuokūs godūs sagaidomū (parunuosim par klimatu un naftu, ekonomiku un iedīnu, i tū , kam kas paliks puori…)
- II daļa – Izdzeivuošona Latgolys laukūs (paraugi nu dažaidu valstu recesivim reģionim, “lānuos naudys” idejis, permakultūras filozofija lauksaimnīceibā i lauku sabīdreibā, diskuseja par “naturaluos saimnīceibys” aktuālumu, ekonomikas sašaurināšanuos planavuošona)
- III daļa – pasagastiesim ar sātys sīru 😉


text:
Uorā ir 13.decembris i nav ni minis nu vysa īprīšk minātuo. Lai koč drusku radeitu sev i cytim zīmys sajiutu, Rēznys LgSC jaunīši nūlēme izcept piparkūkys. Dūmots – dareits! Sasatykom RA Vipingys kojuos i suocem radeit svātku sajiutu. Ideju i variantu beja tik daudz, ka nazynuojom nu kuo suokt, bet vys tik moz pa mozam vyss nūtyka. Kaids centēs izruļlēt meikli, kaids izreiz kieros pi formu veiduošonys.
Aiz lūga beja tymss, kojuos kluss i īdvesmai fonā skanieja Latgolys Radeja. Puors minotu laikā topa sliepuotuoji, tautumeitys, uobuleni, kačeiši, hokejisti, maskys i cytys ni mozuok jautrys figurys. Naiztika i bez tradicionalojom sirsneņom i snīgaveirim. Piec pīcpadsmit minotim smaržuoja vyss stuovs i nu cytom durovom suoka pazaruodeit ziņkuoreigi skatīni, sok – kas tī cik garšeigi smaržoj?
Juosoka, ka iznuokums beja vysnūtaļ īprīcynūšs. Vokora nūslāgumā Rēznys LgSC sasazvaniejuos ar Daugpiļs LgSC i nūskaidruojom, ka mes nabejom vīneigī, kas tymā vokorā centēs pīsaukt zīmu. Storp cytu… Dagneja, daudz laimis!
LgSC Rēzekne aktivisti


text:
21. majā 18.30 byus jauna dzimšonys dīna. Seņ brīdynuota ideja par latgalīšu dzīdūšu dūmubīdru grupu Reigā tops eistynuota dzeivē.
Idejis autori ir bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” jaunī ļauds. Sasadzīduošona dažaidūs pasuocīņūs, draugu kompanejuos vysod ir nūvaduse pi dūmys, ka vajadzātu īsavuiceit jaunys dzīsmis latgaliski, varbyut dareit tū nūpītnuok i reizē pasadaleit ari ar sovu dzymtūs vītu dzīšmu boguoteibu. Latgolā kotrā vītā teik dzīduotys tuos pusis dzīsmis, nu Reigā sasateik latgalīši nu vysom Latvejis molom, deļ tuo ite varātu sasatikt ari dažaidu pušu latgaliskuos dzīsmis.
Tod nu puļceņā teik aicynuots kotrs Reigys latgalīts ci gosts, kas grybātu pīsavīnuot dzīduotuojim. Mārgys i puiškini. Pīredzei navā nūzeimis, golvonais, ka ir gribiešona. Reizē vuiceisimēs, reizē atsateistēsim, reizē izzynuosim vaira. Dzīduošonu i repertuaru dasavērt ir pīkrytuse jaunuo etnomuzykologe Marta Vaivode nu Preiļu pusis. Nu suoku tys vyss tik deļ sovys prīcys i repertuara, nu varbyut ar laiku ari cytu cylvāku prīcynuošonai.
Ka ir iņteress, jem leidza sovu dzīsmi (ka ir kaida pyurā) i sasateikam 21. majā 18:30. Sasatikšona paradzāta Reigys centrā. Kur taišni? Roksti ci zvoni Edeitei edeite@lgsc.lv ci 29509672, jei Tev vysu rozstuosteis.


text:
Da ituo goda 30. juņa bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj jaunīšus vacumā nu 15 da 19 godu pīsasaceit daleibai Latgolys kulturviesturei veļteitā seminarā „Atzolys” (atlases, jaunī dzynumi), kas nu 2. da 6. augusta nūtiks Preiļūs. Seminars „Atzolys” nūtiks jau sastū godu piec kuortys, juo laikā jaunīšim nu vysys Latvejis byus vareiba izzynuot vaira par Latgolys kulturviesturi i šudiņdīnu, latgalīšu volūdu, literaturu i folkloru.
Jaunīšu seminars „Atzolys” nūteik nu 2004. goda, itūs godu laikā jimā ir pīsadalejuši vairuoki symti jaunīšu nu Latvejis i cytu vaļstu, tymā skaitā vairuoku itūšaļt popularu latgalīšu muzykys grupu daleibnīki, jaunī autori i sabīdriski aktivi jaunīši, kas taišni „Atzoluos” ir īgivuši pamudynuojumu vāluokajai rodūšajai darbeibai i daleibai navaļstiskajuos organizacejuos. Lela daļa nu atzolīšu ari iz prīšku ir saglobuojuši interesi par latgaliskū i saitis ar Latgolu. Ituo goda „Atzolys” organizej bejušī atzolīši.
Seminara aizdavums ir īpazeistynuot jaunīšus ar Latgolys nūvoda viesturi i kulturu, paleidzēt apsazynuot jūs sovpateibys, īsavuiceit byut lapnam par sovom saknem i pīdereibu, taidā veidā veicynojūt jaunuos paaudzis interesi par Latgolu i latgaliskū, par nūvoda paguotni, šudiņdīnu i atteisteibu iz prīšku
Seminara laikā teik organizeitys vuiceibu lekcejis par vysaidom ar Latgolys kulturviesturiskū mantuojumu, šudiņdīnu i nuokūtni saisteitom temom, teik taiseitys interešu grupys i diskusejis, nūteik puorguojīni i ekskurseja, teatralī i muzykalī vokori, teik apgiutys latgalīšu dzīsmis, tradicionalī daņči i latgalīšu rokstu volūda.
Seminara dorba volūdys ir latgalīšu i latvīšu. Latgaliski nūteik lekcejis, praktiskuos nūdarbeibys i izklaidis pasuokumi.
Seminaru organizej bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”, tai pyldūt sovu aizdavumu – veicynuot jaunīšu īsasaistiešonu Latgolys nūvoda kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibā, koordinēt ar tū saisteitūs projektu izstruodi i realiziešonu. Bīdreiba sadarbeibā cytom navaļstiskajom organizacejom, vaļsts īstuodem i pošvaļdeibom ir organiziejuse muzykys festivalus „Muzykys Skrytuļs”, „Taiseits Latgolā”, školuotuoju vosorys kursus „Vosoruošona”, zīmys omotu školu jaunīšim i latgalīšu rokstu volūdys kursus, izdavuse dzejis antologeju „Susātivs” i c. Bīdreibys 2009. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu. Bīdreibai ir sabīdriskuo lobuma organizacejis statuss, kas dūd vareibu zīduotuojim sajimt ari nūdūkļu atlaidis.
Seminara „Atzolys” nūtikšonu atbolsta Vaļsts Kulturkapitala fonds.
Kab pīsadaleitu seminarā, jaunīšiem da 30. juņa (posta zeimūgs) juonūsyuta CV i motivacejis viestule pa postu: bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”, Antonejis īla 8-3/6, Reiga voi pa e-postu: linda_orole i yahoo.com.
Seminara daleibys moksa, kurā ir īkļauta gultysvīta i baruošona, ir Ls 15, moznūdrūšynuotim jaunīšim – Ls 10. Par ceļu da Preiļu juomoksoj pošim daleibnīkim.
Vaira informacejis par seminara gaitu juo daleibnīkim tiks nūsyuteita piec pīsacejumu apkūpuošonys juļa suokuos.
.
Vaira informacejis par semināru „Atzolys”:
Linda Orole,
bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” vaļdis lūcekle
Mob. t. 26389380, e-posts linda_orole i yahoo.com
LgSC sātyslopa: http://www.lakuga.lv/lg/lgsc
LgSC dīnroksts:
.
Informaceja latgaliski Lakugā – lakuga.lv
Informaceja latvyski Dīnā – diena.lv
Leidzeigī roksti:


text:
šodien tviterī ieraudzīju, ka mani uzrunā – par kaut kādu uzrakstu uz žoga, kas parauj vaļā skumjas pēc mājām. ilgi domāju.
tas ir, es jau uzreiz sapratu, ka laikam runa par konkrētu uzrakstu, jo nemaz tik bieži neko uz žogiem nerakstu. bet kaut kā aizdomājos.
runa taču bija par šo:
ite citati nu kaida vaca roksta, kod pasauļs beja nazkaids cytaids – 2009. goda 25. oktobris.
tālāko lasīt, it kā būtu pēdiņās. mūsdienu teksta vairāk nebūs. tikai mūsdienu bildes. jo toreiz tur pa vidu bija tā bilde, kas tagad ir augšā – trilliņi ar notecējušām acīm.
Tviters ir vīntuļnīku paradīze, kur atrast sovejūs, naizeimūt nu sātys. Tū var redzēt koč šūvokor, kod spontani dzyma #twitterkrogs – sarunys par nikū i par vysu, kū roksta ļauds bess zyna kur. Nav svareigai, kur jī atsarūn i parkū nadora nikuo pruoteiguoka, a meklej sovejūs monitorā.
Jau lobu laiku asu saprotuse, ka nikod vysi muni draugi nabyus vīnā vītā – cyts Londonā, cyts Hamburgā, cyts Minskā – tok jī vysi ir socialajūs teiklūs i munā monitorā.
Pagaidom tviterī ir vaira sovejūs nakai vysaidūs dr.lv i jūs klonūs i radinīkūs. Cyti soka, tī ir par moz ļaužu. Maņ ruodīs, tī ir eistais skaits cylvāku i tī ir eistī ļauds. Kas der vysim, nader nivīnam. Kur ļaužu par daudz, nu tīnis ir juoaizīt.
Mani tikai fascinej vysi tī tvitupi i jimšonuos ap jim. Ļauds savibrej, savibrej, sasalosa kūpā i tod ar gudru seju sprīž par sovu jaunatrostū dīvu tviteri i par jaunū religeju tviteruošonu. Sasajutuši koč kaidā ziņām asam informacejis teikla vierspusē, jī ar pylnom mutem gruob gaisu i runoj, runoj, runoj.
Nu i. Mes vysu laiku rokstom i sasarokstom, mes asam par tuoli vīns nu ūtra, kab varātu apsarunuot, a mobilais telepons ir par daudz lels surogats.
Pošuos beiguos munu ausainūs ārmu karteņa. Jī tī poši, es tei poša, tikai ni ar zeimuli voi pildsplovu puors mehanisku kusteibu iz papeira, a nazcik stuņžu pi Bārnu slimneicys statiņa, raugūt tikt golā ar kruosu, kas tak, nasakluoj, leip. Tai jī palyka taidi rasni, rasni i ar garom kleitom – raugūt sagluobt nūteciejumus.
Kod guoju prūm, mozajim trillenim suoce tecēt acs. Nazkai jūceigai palyka, tys tok taids dzāruoju styurs tymā teritorejā – tai sacēja sietneica, ari puors dzāruoju daguoja kluot i apsarunuojom par bārnim i bizbizmāreitem. Kotrā dzāruojā vysleidza ir bārns, ar kū par apsarunuot par nabyutiskim seikumim.
Acs izlobuoju – cytam saguoja daguns, cytam lelys acs. Naraudit, mozī. Dzāruoji jiusu dasavērs i izdzers par jiusim kaidu čarku ari tod, kod byus solts i snigs snīgs.
Beiguos, pyrms tviterkrūga bārmeni laist paceļu, pādejuo dzīsme nu virtualuo krūga. Arlobunakti!
i esityn ir upis, kuruos navajag īkuopt. piec laika nav nikuo nu tuo, kas beja. teikla eislaiceigums. kruoj, roksti, a ir tik niule.


text:
Vasali!
Kūpsapuļce paguojuse i dalykts punkts īprīkšejam godam ar vysim dorbim i nadorbim, veiksmem i nabyušonom, padareitū i atlyktū. Niu laiks jaunam dorba cielīņam. Kab jū īsuoktu, eisi par padareitū i LgSC niu.
LgSC niu ir 59 bīdri, nu tim 38 bolstīseigi i vaira voi mozuok pīsadola bīdreibys dzeivē. Iz kūpsapuļci beja īsaroduši 23 bīdri, leidza ar tū jei beja lemttīseiga.
Svareiguokī kūpsapuļcis lāmumi:
tyka apstyprynuots 2009. goda puorskots i īvālāta jauna vaļde.
Lai ari niu Latvejā ir gryuts laiks i paguojušā godā cīši reši izadevs nu jauna pīsaisteit leidzekļus LgSC projektim, īmesļa vaideišonai eisti nav. Projekti teik raksteiti, idejis dzymst, tok acimredzejūt vaira viereibys juodagrīž bīdru apvuiceibai, kab projektu pīsacejumi saītu konkurēt spiejeiguoki. Lobys idejis bīži tai ari nagiust atbolstu konkursūs, reizem palīkūt tiuleņ aiz streipis.
Atbolstu givušī projekti:
jaunīšu seminars “Atzolys” (KKF, projekta vadeituoja Linda Orole),
zīmys školys Sibirī projekts „Krasnojarskas apgabala latvieši: valodas un kultūrvēstures izpēte, kultūrvides attīstības veicināšana (III)” (KKF, projekta vadeituoja Lideja Leikuma),
sibirīšu braucīņs iz Latveju „Pasākumu kopa – Ceļš uz mājām” (KKF, projekta vadeituoja Kristīne Zute),
Vitys Briškys rodūšais braucīņs iz Sibiri (KKF),
latgalīšu bazneickunga Aigara Bernāna 3 braucīni iz Sibiri„Latgaliskās apziņas veicināšana Krievijas Federācijas latgaliešu diasporā” (LRAA, projekta vadeituoja Ilona Zaiceva),
gruomotys izdūšonys projekts „Latgaliešu pasaku izlases “Tu soki. Es soku. Puosokys par krīzi” izdošana” (KKF, projekta vadeituoja Marita Papiņa).
Puorsteidz, ka nu tim daudzajim īsnīgtajim i nabyut na švakajim projektim gondreiž vysi, kas givuši atbolstu, ir saisteiti ar Sibiri – pietnīceibu, kulturvidis kūpšonu, sibirīšu gasteišonu Latvejā. Acimredzejūt naudys deviejim latgaliskuma kūpšona, izpiete Sibirī ruodīs aktuala vajadzeiba i LgSC jī redz īspieju jū apmīrynuot, piļdeit.
Nasaverūt iz vysu, 2009. godā LgSC dorbuojuos na tikai Sibirī. Ari itepat Latvejā voi dreižuok – taišni Latvejā ir daudz vajadzeibu i īspieju latgaliskom aktivitatem, dorbim i pasuokumim.
Svareiguokī 2009. goda aizdavumi:
eistynuot projektus, kas veicynoj latgalīšu kulturys atteisteibu, atpazeistameibu sabīdreibā i seviški jaunīšu vydā;
pīsaisteit jaunus bīdrus, kai ari daleibnīkus i apmaklātuojus LgSC organizeitajim pasuocīnim;
sasadorbuot ar medejim i snīgt informaceju par LgSC padareitajim dorbim;
regulari informēt bīdrus par vaļdis lāmumim i cytom bīdreibys aktivitatem, pasuocīnim;
nūstyprynuot organizacejis darbeibu ar stabilu finansiejumu;
atteisteit regionalūs biroju darbeibu i īsaisteit LgSC darbeibā vairuoku augstškolu studentus.
Cerīs, ka bīdru i sabīdreibys informeišona ir palykuse lobuoka – informaceja par svareiguokajim pasuokumim teik izsyuteita medejim, presis relizis giust īviereibu, informaceja pasaruoda i portalūs, i avīzēs.
Ir sataiseits itys dīnroksts, tvitera konts, LgSC lopa portalā draugiem.lv. Kai ari teik izsyuteiti e-posti ar byutiskuokū informaceju.
Regionalī biroji nav spiejuši pīsaisteit jaunus bīdrus, laikā nu pādejuos kūpsapuļcis februarī īsastuojs tik 1 jauns bīdrs. Niu Rēzeknē i Reigā struodoj jaunys biroja vadeituojis: Anna i Edeite. Ari Daugovpilī teik maklāts jauns biroja vadeituojs.
Svareiguokī 2009. goda projekti:
Literari muzykalūs pasuokumu cikls LaLaDra Daugovpilī, Reigā i Rēzeknē
Koncertu cikls “Taiseits Latgolā”
Sātyslopys lakuga.lv uztureišona
Latgalīšu rokstu volūdys kursi (03-06)
Bārnu i jaunīšu rodūšūs dorbu konkurss
Leluo tolka Dagdā (04)
Seminars par gūdu latgalīšu drukys aizlīguma atceļšonys 105. godadīnai (05)
Autoru nakts “Tievanānu pavasars” (05)
Latgolys dīna Breivdobys muzejā (05)
Latgaliskuos apzinis veicynuošona Krīvejis Federacejis latgalīšu diasporā (05-12)
Leigū svieteišona Bukmuižā (06)
Jaunīšu seminars “Atzolys” Preiļūs (08)
Nūvodu dzejis dīna Breivdobys muzejā (09)
Studentu orienteišonuos saceņseibys (09)
Jaunūs autoru skaitiejumi “Tehnodzeja” (09)
Peintbola turnirs (10)
Bārnu stuostu konkurss (11-12)
Čyguonūs īšona Aglyunā (12)
Puosoku gruomotys sastateišona
Kūpsapuļcē tyka apsprīsti ari LgSC plani iz prīšku.
Svareiguokuos tendencis – bīdru leidzdaleiba na tikai reizi godā vaļdis vieleišonuos, a ari izsokūt vīdūkli par svareiguokajim vaicuojumim i pīsadolūt aktivi bīdreibys darbeibā ar sovom idejom i dorbu. Partū ka taišni bīdri nūsoka i akceptej bīdreibys vierzeibu, na nazkas nu molys voi augšys.
Taipat tyka izsaceita vajadzeiba piec lobuokys sadarbeibys ar cytom leidzeigom Latvejis i uorvalstu bīdreibom, kas veicynuotu īspiejis padareit vaira i kvalitativuok.
Rezumejūt – kotram bīdram i latgalīšu studentam ir juobyut īspiejai zam LgSC kai juridiskys organizacejis jumta atrast vītu sovom latgaliskajom aktivitatem, kas atbylst LgSC statutim i namaitoj juo vuordu.
Tyka īvālāta jauna bīdreibys vaļde. Vaļdē ir 5 lūcekli: Anna Briška, Vita Briška, Vineta Grigāne, Muora Mortuzāne, Ilze Sperga.
Par LgSC vaļdis prīšksādātuoju vaļde īvēlēja Ilzi Spergu, par juos vītneicu – Vinetu Grigāni.
Svareiguokī aizdavumi iz prīšku:
izveiduot LgSC atteisteibys vizeju, strategeju i mierķus, izstruoduot koncepceju jūs sasnīgšonai;
veicynuot bīdru sadarbeibu, sasapazeišonu i kūpeigu dorbu dareišonu;
padareit LgSC saistūšu jaunajim studentim, īpazeistynuot jaunīšus ar bīdreibys sasnīgtū i pīsaisteit jaunim dorbim, idejom;
vaira sasadorbuot ar leidzeigom NVO Latvejā i uorvaļstīs kūpeigu mierķu sasnīgšonai;
nūturēt i paceļt latgaliskūs aktivitašu i pasuokumu kvalitati;
saglobuot veiksmeigūs darbeibys vierzīņus i asūšū projektus, meklēt jaunus;
meklēt stabilus sadarbeibys partnerus i ari sevi veiduot kai stabilu partneri;
sasadorbuot ar augstškolom i studentu pošpuorvaļdem;
definēt LgSC politiskū nūstuoju, apolitiskumu;
meklēt jaunys īspiejis, jaunus ceļus i nasabeit rūbežu.
Kas tuoļuok nūtiks ar LgSC?
Tys atkareigs tikai nu Teve:
Tys ir Tovs laiks i Tova interese
Tī ir Tovi draugi i dūmubīdri
Tuos ir Tovys idejis, cereibys i azarts
Partū ka LgSC ir kai Leigū – pats leigoj, esi i pīsadoli, na verīs i gaidi. Svātkus nivīns atness, ka pats nasvieteisi i NVO nivīns Teve navarēs īļustynuot i podturēt, ka pats nadareisi, napīsadaleisi, naļusteisi i nasatureisi.
Nav laika? Drystynam nikod nav laika gona.
Bais, ka nasaīs? Ar acim teiruma naaparsi, ar akminim zvaigžņu nu dabasu nanūgrauduosi.
A kū ta es vīns? Gribi pazeit drauga, pasauc paleigā pi dorba.
Voi ta tys vyspuor ir īspiejams? Kūks nakreit ar pyrmū ciertīni.
Paļdis vysim par atbolstu, par īguļdeitū laiku, prīcu, energeju i kūpā padareitajim dorbim!
Ilze


text:
Leigū i Juoni nūsvināti, bet izaruod, ka palikušs mozi pyrma svātku poruodi – gruomotys “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” konkursa rezultatu paziņuošona.
Taitod, iz vaicuojumu:
Kaids beja vysu naporastuokais apskatis objekts Tievanānu čulana sukņu i švītu velobraucīņa laikā?
A Pyrmuo “Tievanānu čulana” vysta
B Velozauru parka škiuņs
C Zylūņa golvyskauss
Pareizuo atbiļde ir C – Zylūņa golvyskauss!
Pavysam naticami? Bet Tievanānus taids ir. Nazkod Padūmju laika lobuokajūs godūs zogts Jelgovā (studenti tūmār) i ar viļcīni puori pus Latvejai atceļuojs iz Viļānim.
Juoatzeist, ka ari puorejī objekti itūs dīnu laikā tika radzāti – gon pyukainais Čulana cuoļs, kas niu klivs par kuorteigu vystu, gon ari škiuņs, kurymā iz eisu šaļti beja atstuoti vacī velosipedi (velozauri) cytim brauciejim, bet vys tik pots naparostuokais beja tys zylūņa golvyskauss.
Vīneiguo, kas itū pareizi atminieja ir Madara Rudzāte, kas tod ari sajam sovā eipašumā gruomotu. Ar uzvarātuoju sasazynuosim personeigi!
Puorejim veiksmis cytūs konkursūs!
Ilze i Čulana cuoļs (vysta)


text:
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Raiņa muzejs „Juosmuiža” aicynoj bārnus, jaunīšus, rodūšus cylvākus i vysus interesentus iz literari muzykalū pasuokumu „Latgalīts Latgalīšam Draugs” Raiņa muzejā „Juosmauiža” ituo gods 24.augustā (12.00 tolka, 15.30 muzyka i teksti).
Augusta beigys ir Raiņa dzimšonys dīnys laiks, tīpoš jau rudiņs ar dzejis dīnom, studejom i dorbim, deļtuo LgSC aicynoj izīt uorpus telpom, byut tyvuok dobai, vosorai, muzykai, literaturai i satikt vīnam ūtru. Pasuokums ir salykts nu diveju daļu, pyrmuo daļa ir tolka – vacuo sātmaļa nūjaukšona i dobys sakūpšona, ūtruo daļa ir izīšona tyvuok pasauļam ar sovu muzyku i tekstim, kurus izpiļdeis zynomuoki i mozuok zynomi latgalīšu muzykys i tekstu autori.
LgSC pasuokumus „La-La-Dra” taisa jau vairuokus godus dažaiduos Latvejis vītuos. Pārņ Juosmuižā ar sovu muzyku dalejuos L.Kalvāne, G.Rasims, J.Vucāns, ar tekstim – Z.Lāce, V.Lukaševičs, Raibīs Suņs i c. Bīdreiba aicynoj vysus interesentus pīsadaleit tolkā i literari muzykalajā pasuokumā!
Vaira dazynuošonys: Baiba Raginska, e-posts: daugovpils@lgsc.lv, mob.t.: 224 116 90; Solvita Brūvere, mob.t. 29487589, e-posts: jasmuiza@memorialiemuzeji.lv.


text:
Šudiņ vokorā Tonis birojā projektu vokors. Reit turpynuojums itai izklaidei. Kai smejīs, cytim vosora, a cytim i vosora, i juodūmoj par rudini.
Ite zemļuok karteņa nu paguojušuos nedelis izprīcom ar SIF projektu, kas gols golā īsīts svēre 2 kilogrami i symtu gramu. Ireta i Artis cap i lej iudini. Koč kai tei latgalīšu volūda juodaboj iz zaļa zora, vysam vajag naudys.
Ass īsnīgts pusūtra symta projektu, vysā naudys 10 projektim. Cereibu moz, dorba īlykts da byudu. Juorauga cerēt i vysleidza dareit sovu.
Reitvokor nu suoku aizīsim apsavērt, kai izaver RTU. Seņ nav radzāta. Juosuoc dūmuot par Dzejis dīnom, kur otkon saguoja īsakuļt – LgSC taisa 2 pasuokumus kūpā ar Rakstnīku savīneibu: tradicionaluos dzejis pīkritiejim, nūvodu dzejnīkim Breivdobys muzejā i jaunajim i trokajim tehniski dzejisku pasuokumu. Galiejeibys īdvasmoj, obi goli bārna pruotā – i vacī, i jaunī. Nu labi, na bārni, a jaunīši i studenti. Jī ari bārna pruotā šaļtim.
Piečuok reit 18:00 stuņdēs koncerts Dūma laukumā – grupai “Bez PVN” jauns klips.
Jau 1. augustā Leivuonūs, Začu solā, Latgolys muzykys festivals. Lakugā ļauds bādoj, ka vysā nalatgaliskys. Sok, Latgolys, ni latgalīšu festivals. Tok laikam jau tei Latgola taida ir – latgaliski tik sātā kluseņom i pa dzārumam voi tod, ka vajag puordūt eksotiku ci dabuot bolsuotuojus šovūs.
Nu LgSC ap itū projektu jemās Jureits, koč jūkainai projekta sātyslopā pi sadarbeibys partneru naredzēt ni LgSC vuorda, ni logo – tik LgSC projektus “Taiseits Latgolā // Made in Latgola” i Lakuga.lv. Nu ūtrys pusis, nav juobyut par spryudzini vysuos pakalēs i na vysom pakalem vajag spryudziņa.
Golvonais, ka pasuokumā byus daudz latgalīšu grupu, daudz latgalīšu i pasuokums nūteik par speiti vysaidom krīzem i nabyušonom. Capuri nūst organizatorim, kas sasajēme i taisa!
Jau svātdīņ Preiļūs suoksīs jaunīšu seminars “Atzolys”. Vaira informacejis par itū Lindys Orolis vadeitū projektu piečuok.
Ilze


text:
Prelata Adolfa Grosberga pīminis fonda
stipendejis katuoļu studentim
.
Fonds ir izsludynuojs pīsasaceišonu stipendejom 2009. / 2010. vuiceibu godam.
Praseibys stipendejis pretendentim:
1. Studej vysmoz 2. kursā.
2. Studej akrediteitā Latvejis augstškolā i akrediteitā pamatstudeju programā.
3. Svareigys paguojušuo studeju perioda sekmis.
4. Studeju programa, vierzīņs i leimiņs nav svareigi.
5. Stipendeja dūmuota socialūs i studeju procesa vajadzeibu segšonai, tymā skaitā – moksai par studejom.
6. Students ci studente aktivi dorbojās Latvejis Katuoļu bazneicā, jaunuotnis voi sabīdriskajā dorbā.
7. Students ci studente pīder kaidai Katuoļu bazneicys draudzei Latvejā.
8. Kod studejis byus pabeigtys, stupendiatam ir morals pīnuokums atbaļsteit Katuoļu bazneicu Latvejā.
.
Stipendejis pīškieršonys nūsacejumi:
1. Leidzdaleiba i aktivitate Latvejis Katuoļu bazneicys dzeivē.
2. Sekmeigys studejis vysā īprīkšejā periodā.
3. Studenta ci studentis materialais stuovūklis.
.
Pīsacejuma viestulei kluot juodalīk itaidi papeiri:
1. aizpiļdeita veidlopa (veidlopys teksts atrūnams ite);
2. rekomendaceja nu studenta draudzis bazneickunga;
3. CV;
4. izziņa par studejom i sekmem nu sovys augstškolys.
.
Pīsacejums juosyuta elektroniski iz e-postu fonds.grosbergs i inbox.lv leidz 2009. goda 2. novembram.
Fonda vaļde izsludynuos konkursa rezultatus mieneša laikā piec dokumentu īsnīgšonys termeņa beigom.
.
Vaira informacejis: Dr. hist. Inese Runce
E-posts fonds.grosbergs i inbox.lv
Telepons 26810848
.
Lai veicās! Sekmeigys studejis i daleibu konkursā!


text:
Raidejumā “Sajūti Latgali”, izklausūt vysaidu specialistu redzīņus nu vysaidu skotu punktu, teik skaidruots latgalīšu volūdys statuss Latvejā i volūdys lītuošonys vareibys i gryuteibys, ar kaidom juosasadur, kab veicynuotu volūdys saglobuošonu.
Raidejums gastej latgaliskuokajā nūvodā – Kuorsovys nūvodā. Te kasdīnā latgaliski runoj puori 90% dzeivuotuoju. Pasasokūt aktivuokūs jaunīšu iniciativai, Kuorsovys nūvoda pošvaļdeiba eistynuoja projektu “Saredzi latgalīšu volūdu”, kuruo ītvorūs Kuorsovys nūvoda leluokajuos apdzeivuotajuos vītuos i pošā Kuorsovys piļsātā pyrma 2 godu tyka pastateitys īlu nūruodis ar uzrokstim latgalīšu rokstu volūdā i latvīšu literarajā volūdā.
Kuorsovys nūvoda pošvaļdeibys turisma dorba organizatore, projekta eistynuotuoju komandys puorstuove Inga Bernāne stuosta, ka izzynojūt par Latgolys kulturys programu, kurā beja saceits, ka eipaši teik atbaļsteita latgalīšu volūdys saglobuošona, roduos ideja apvīnuot divejis lītys, rodūt infrastrukturu vītejai sabīdreibai i pošvaļdeibai, nu tymā pošā laikā ari saglobojūt latgalīšu volūdu, izveidojūt i pastotūt 300 ceļazeimu latgalīšu rokstu volūdā.
Nasaverūt iz veiksmeigai realizātū projektu, Kuorsovys nūvoda dūme sajēme Vaļsts Volūdys centra aizruodejumu, ka ceļa nūruodis (juoatzeimoj tys, ka pyrma diveju godu, kod Kuorsovā tyka pastateitys ituos ceļazeimis, dasaverūšuom īstuodem ībyldumu par tū naasūt bejs) nav pastateitys pareizi.
Kab nūskaidruotu redzīni par itū rodušūs situaceju, raidejums devēs iz Vaļsts Volūdys centru, kur Volūdys kontrolis regionaluos nūdalis vadeituoja Sarmeite Pāvulēna izsaceja redzīni, ka latgalīšu rokstu volūda ir nūstyprynuota Vaļsts Volūdys lykumā i tei ir vaļsts volūdys viesturiskais paveids. Volūdys centrys ir nūruodejs, ka nav ībyldumu par tū, ka teik lītuots lītvuords iz ceļazeimu latgalīšu rokstu volūdā, nu tys kluot vēļ ir juolītoj ari oficialajā, literarajā vaļsts volūdā – latvīšu volūdā.
Vaļsts Volūdys centrā raidejums ari izzynuoja, ka ir izstruoduoti 2 vaļsts izgleiteibys standarti pamatškolom i vydsškolom saisteibā ar latgalīšu volūdys vuiceišonuos i saglobuošonu. Juodasoka, ka itūšaļt tys ir tik interešu izgleiteibys leiminī.
Volūdnīks i rakstnīks Valentins Lukaševičs, izsokūt sovu redzīni par itū streideigū vaicuojumu par latgalīšu rokstu volūdys lītuošonu, nasliep sovys puordūmys, sokūt, ka pādejūs 10-15 godūs Latveja ir taida kai vīna aizlīgumu vaļsts, kur lykumdevieji ražoj tik aizlīgumus, dasokūt, ka, saprūtams, nadreikst ari pīļaut vysaidys galejeibys.
Piec skaidruojuma nu juridiskuo vīdūkļa, kas tod ir latgalīšu volūda – volūda, dialekts voi izlūksne, raidejums devēs pi jurista Agra Bitāna.
“Vyss atkareigs, kai iz tū verās. Piec lykuma tei volūda ir vīns nu paveidu, na izlūksne. Tys vīnkuorši ir volūdys viesturiskais paveids, kuru dreikst lītuot vysā Latvejā,” paskaidruoja Agris Bitāns.
Pi ito vaicuojuma struodoj volūdnīki, kas izstruodoj lykumus i volūdys lītuošonys normys. Filologejis doktore, profesore Lideja Leikuma soka, ka problema vaicojama pošūs cylvākūs, kurī jau puors paaudzēs napīvierš gona lelu viereibu itam vaicuojumam: “Mes asam daroduši, ka mums ir vīna vīneiguo latvīšu volūda, nu mes nasariekinojam ar tū, ka Latgola īguoja Latvejis sastuovā i latgalīšim navarēja byut cyta latvīšu volūda – Kūrzemis voi Vydzemis rokstu forma. Latgalīšim beja sova volūda ar sovu rokstu formu, ar sovom gruomotom, ar sovu kulturys sluoni, kas dīvamžāļ nav pījimts latvīšu kulturys viesturē kūpumā. Latgalīšu volūda atbylst volūdys pazeimem – tū lītoj vysaiduos funkcejuos, tei ir normāta ar sovim pareizraksteibys nūsacejumim, tamā atsateistej ari literatura, sovukuort leluokuo problematika saisteita ar sabīdreibys attīksmi.”
Par latgalīšu volūdys juridiskū statusu i sadzeivē ar tū saisteituom lītom puorsteigts ir ari Vladislava Luoča Latgaļu rakstnīceibys muzeja vadeituojs Pīters Luocis, kurs pastreipoj, ka vysaiduos īstuodēs Latgolā nav īspiejams īsnīgt dokumentus latgalīšu rokstu volūdā. Jis nasabeist pastreipuot, ka latgalīšu volūda teik ignorāta.
Izklausūt vysus redzīņus, raidejums daīt da pīzynuma, ka latgalīšu volūdys lītuošonai publiskā telpā nav juridisku škieršļu. Tū breivi var lītuot oficialajā saziņā i dokumentūs. Tik myusu pošu rūkuos ir tys, voi veicynuosim volūdys nūsastyprynuošonu kasdīnys dzeivē. Runuot latgaliski vysupyrma nūzeimoj runuot latviski. Latgalīšim navajadzātu kaunētīs lītuot sovu volūdu, koč i tei ir cytaiduoka, nu na mozuok latviska. Latgalīšu volūdys lītuošona naškeļ sabīdreibu, tei nūstyprynoj i kulturali boguotynoj myusu Latveju.


text:
MUZYKA »
Reigā tiks svieteita Sovvaļnīka albuma “Napaseitynuots” izīšona
Itymā nedeļgolā, 25. februarī, Reigā, NABAKLAB, nūtiks Sovvaļnīka jaunuo albuma “Napaseitynuots” attaiseišonys svātki. Koncerta suokums 21.00. Beletu moksa īprīškpuordūšonā ticketshop.lv i klubā iz vītys – 3 eiro, koncerta dīnā – 5 eiro. Sovvaļnīka albums “Napaseitynuots”Skaiteit vaira »
Šudiņ Reigā koncertēs grupa “Dabasu Durovys”
Šudiņ 21.00 Reigā, NABAKLAB nūtiks grupu “Dabasu Durovys” i “Audiokvartāls” koncerts. Grupai “Dabasu Durovys” itys byus pyrmais koncerts 2017. godā. Grupys liders Arņs Slobožanins par gaidomū koncertu soka: “Puorsvorā spielēsim dzīsmis nu jaunuo albumaSkaiteit vaira »
Latgalīšu repa apvīneiba LRF pīduovoj jaunu dzīsmi “Nikur nav tai labi”
Latgalīšu repa apvīneiba LRF pīduovoj jaunu dzīsmi “Nikur nav tai labi”, kas viestej par izjiutom svešumā i ilgom piec tūs, kas spīsti byut tuoli nu sovys dzimtinis. Apvīneiba LRF nu Cyblys nūvoda Felicianovys izveiduotaSkaiteit vaira »
Guntrys “Buorstuos” – 2016. goda sastuo vierteiguokuo dzīsme
21. janvara vokorā Ventspilī nūtyka Latvejis Radejis 2 pop i roka dzīšmu aptaujis “Muzikālā Banka” nūslāgums. Guntrys Kuzminys izpiļdeituo dzīsme “Buorstuos” klauseituoju i ekspertu bolsuojuma kūpviertejumā sajēme 6. vītu. Finala koncertā, kuru vadeja aktersSkaiteit vaira »
Konkurss: laimej “Škilbanu sīvu” disku
Portals lakuga.lv sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys Producentu Grupa” pīduovoj konkursu! Atbyldūt pareizi iz aizdūtū vaicuojumu, vari laimēt Škilbanu etnografiskuo ansambļa “Škilbanu sīvas” jaunuokū disku. Izdavumā apkūpuota informaceja par Škilbanu etnografiskuo ansambļa viesturi 35 goduSkaiteit vaira »
Bolvai “Zelta mikrofons” nomināti ari latgaliski dzīdūši muziki
Vakar paziņuoti Muzykys īrokstu goda bolvys “Zelta Mikrofons 2017” nominanti. Tūs vydā ari vairuoki latgaliski dzīdūši muziki: “Dabasu Durovys”, “Saucējas” i “Brāļi un māsas”. Itūgod bolvai īsnīgti 114 albumi, 46 dzīsmis, 66 videoklipi, 32 debitantiSkaiteit vaira »
Artūra Uškāna rodūšuo dorba vokors izskanēs ari Daugovpilī
17. marta vokorā Daugovpiļs teatrī izskanēs multimuokslinīka Artūra Uškāna rodūšuo dorba vokors – koncerts “… Ai pagali pa pakali…”, informej koncerta producente Aija Eriņa. Artūrs Uškāns ir zynoms kai grupys “Laimas Muzykanti” liders, dzejnīks,Skaiteit vaira »
Muzykaluos bankys finalā – ari Guntrys dzīsme “Buorstuos”
Nūsauktys 15 dzīsmis, kas tykušys Latvejis Radejis 2 reikuotuos dzīšmu aptaujis Muzykaluo banka finalā, pretendejūt iz goda vierteiguokuos dzīsmis latvīšu volūdā titulu. Jūs vydā ari vīna dzīsme latgaliski – Guntrys izpiļdeituo “Buorstuos”. Da 15.Skaiteit vaira »
Rēzeknē pyrmatskaņuojumu pīdzeivuos koncertizvadums “Māras zemes ērģeļu gaisma”
Itūgod Juoņa Ivanova Rēzeknis Muzykys vydsškolys (JIRMV) vargaņu klase svieteis 25 godu jubileju. Tam par gūdu februarī ir paradzāti vairuoki pasuokumi, tymā skaitā Latgolys viestnīceibā GORS 18. februārī 18.00 pyrmatskaņuojumu pīdzeivuos vargaņu klasis absolventimSkaiteit vaira »
Janvarī Kruoslovā koncertēs solistu apvīneiba “Jubilāri”
22. janvarī 15.00 Kruoslovys kulturys nomā koncertēs solistu apvīneiba “Jubilāri”, viestej informaceja Kruoslovys nūvoda sātyslopā. Solistu apvīneibā apsavīnuojuši vairuoki Latgolā zynomi muziki: Gints Ločmelis, Andris Baltacis, Andris Eriņš i Aldis Kise. Leluokai publikai apvīneiba seviSkaiteit vaira »
Albuma apskots: Sovvaļnīks “Napaseitynuouts” (2016)
Autors: Juoņs Jansons, radio NABA raidejums “Vārnu Laiks” Latgolys regions vysod ir puorsteidzs ar talantim. Šakur vēļ vīns, jau ar trešū albumu. Pi smogajim pīmārim par pozitivu pīmāru mynami thrash metal trio “Sacramental”, kasSkaiteit vaira »
Kotram sovu sauvi laimis itymūs Zīmyssvātkūs
2016. goda beiguos Lūznovā, Rēzeknē, Preiļūs i Ludzā gaidomi Zīmyssvātku muzykaluos apvīneibys labdarības koncerti “Katram savu sauju laimes”. Koncerta muzykaluo programa pīduovoj vīnkuoršeibu, sirsneibu, nadaudz ari naivumu i rūtaleibu, kas izgaismoj tymsūs zīmys vokorus.Skaiteit vaira »
Pyrmū reizi Andrejdīna gostus aicynuoja iz Lūznovu
Roksta autore: Edeite Husare 30. novembrī iz kasgadejū sasatikšonu jau 18. reizi aicynuoja literari muzykaluo nūtikšona – Andrejdīna, kuruos tradiceja dzymuse 1998. godā Rēzeknis Augstškolā (niu Rēzeknis Tehnologeju akademeja (RTA)). Pyrmū reizi Andrejdīna bejaSkaiteit vaira »
Attaiseis Zigfrīda Miglinīka gruomotu
9. decembrī 14.00 Rēzeknis Centralajā bibliotekā (3. stuovā) nūtiks Zigfrīda Miglinīka gruomotys “Dzīvosim ar dziesmu” attaiseišonys svātki, viestej informaceja bibliotekys sātys lopā. Zigfrīds Miglinīks (1941-2006) beja muzykys pedagogs, komponists i dirigents. Sovys dzeivis laikāSkaiteit vaira »


text:
Munim cīnejamīm mōkslinīkim nu Boltkrīvejas ir jauns albums. Uz CD is izīs viņ oktobrī. Bet zāni nav skūpi i vysas dzīsmes ir izlykušs www. Par boltu veļti. Piļneigi legali dzīsmes var nūviļkt te: http://afisha.tut.by/manifest.php. Seiks aproksts ir tī pat. Pazaklausiešu pi malnō balzama glōzeites…
Month: September 2008
wtf???
Es tai nazaspieļojūs :(
11323
Da. Šudiņ jau dzeivoju uz pasauļa 11’323. dīnu. Šudiņ palīk 31 gods. Jau nu reita sajiemu pyrmūs apsveikumus. Pyrms mūdynōtōja pat Arnis nu slimineicas pazvanēja. Un es nabeju dusmeigs :) Koč i vāļ naseņ vyspōr nikō nazagribē, tagad jau pasarōdā dūmas par rautu 5diņ ci 6diņ.
Labais WP spraudnis
Ar itū oficiali paziņōju: WP Cumulus ir pīejams latgalīšu un latvīšu volūdōs. Spraudnis iztaisa tagu/kategoreju/obeju reizē mōkūņi. Mōkūņs ir kai dzeiva sfera, kas grīžās atkareibā nu lītōtōja peles kursora stōvukļa. Izaver breineigi! Pi nūteikuma, ka ir Flash Player 9 īinstaleits. Sōkumā spraudnis izlaide burtus ar myusu volūdōs pījimtajom meikstynōjuma un garumzeimem. Tagad vyss ir […]
septeeeeeeeeembris
Itais, laikam, ir vysgarōkais septembris munā myužā. Dīnas valkās kai gumeja. Ir tikai 23.datums a rūdīs, ka oktobra beigas. Bļa :( Laikam myusim vysim ir stress. I školōtōjim i škoļnīkim. Jī ari žālōjās, ka švaki īt un septembris ir īzaviļcs. Atrodu lobu literaturu, kū palaseit: “Psihosociālā darba vide” , Rīga, 2003., 140.lpp. Šajā grāmatā tiek […]
+1
Eva kai. Portfolio ir papyldinōts ar jaunu īrokstu. Cerams, ka iz nōkušū nabyus dyžan ilgi jōgaida.
Swebdank rada satiksmes problēmas Jelgavā
Tai vakar izavēre Pasta īla. Rinda ar vysus kaitynūšōm reklamas butkom iz skrytuļim. Laikam gaidēja cikam jīm samoksōs par laužu besiešanu. Fotka rībeiga – uzjimta ar kuļdinīku. A pa tym laikim, munā žurnalā ir vysaidi jaunumi. Tagad es asu pīskryuviejs jaunu kažuceņi. Saugļās Fontella. Nazkai īkryta acīs. Labi izaver kai uz 19″, tai ari uz […]
VLC 0.9.2
Uŗa!!! VLC ir izgōjuse jauna verseja. IMHO lobōkais video atskaņōtōjs acateistās. Tys labi. Seikaikais ir tys, ka jam ir jauns izskots. Nu svareigim jaunumim: jaunu kodeku atbolsts (Dirac, Atrac3, APE utt.), uzlobōts dorbs ar subtitrim, var īkōrtōt mediabiblioteku, albumu vōceņu atbolsts. Līki saceit, ka http://www.videolan.org/ gōž nu kōju. Maņ nūviļkt *.7z arhivu (nacīšu vysaidus instalatorus) viņ […]
Best website in .lv
Nav kaida ni viņ konkursa par lobōkū web lopu .lv zonā? Gribu pīsaceit Jelgavas autobusu parka megaportalu. Pīdūd Eš Kečum :( Tev nav megaportals. Megaportals ir jap.lv! Lopa ir dyžan kreativa. Tikai ar vysaidym lynx lopu aptiemeit nasaīs. Vajag vysmoz MSIE 3.0! Tai kai layoutam teik izmontōti freimi (ryutis pa myusejam). Frontpeidža pīdōvōtōs īspiejas web […]
Varojam wp menu
Paleidzu taiseit lopu SPA salonam. Dorbs prikoļnais. Klients vysu laiku maina praseibas un man daīt lopu vysu laiku graizeit, maineit, uzlobōt. Dūmoju, ka paplašinōtu aprokstu uzraksteišu sovā portfolio sadaļā. Nu labi – vieršam pi rogim! Ar php paleidzeibu var ītekmeit sova bloga/lopas menu. Pīmāram, var narōdeit tūs menu punktus, kurus navajag. Deļ itō var papyldynōt […]
Panorāma dod uguņus!
Vakar (10.09.2008.) Panorāma deve uguņus :) Sižets par Ventspiļs Policejas mōji beja vnk ōrpus realitātes. Sižeta filmietōjam un montietōjam ir supereiga humōra izjiuta. Pats par sevi stōsts beja biedeigs – nav naudas remontam, nu muta tak, sīnōs plaisas… Un beigōs objektivs teik pīvylkts pi kameras duravu acteņas pi kurōs ar marķeri uzraksteits: Пиздa cMoTpoBaя Loooobs!!!! […]
Labais addons
Man Firefox’ā ir vairōki spraudņi īinstaleiti: WebDeveloper (navaru bez jō vyspōr nikai iztikt); AdblockPlus (über!); Flashblock (nūdereigi); Download Statusbar (pateikami); FireFTP (vajadzeigs); un PicLens (lobs i smuks). Bet vyspōr, runa īs par PicLens kuru tagad sauc par Cooliris. Leidz ar FF3 es atjauninōju ari itū spraudni. Bāc! Sabaksteitas jaunas fiškas. Pats spraudņs rōda interneta vītnēs […]
eeeAustrumi
Labi, ka inni96 taisās pierkt eeepc :) Ir topusi Austrumi Linux specverseja ar īkļautu eeepc dzeļžu atbolstu! Versejas numurs: 1.7.6. Saite nūviļkšanai. Uŗa! Man pateik! Teikls strōdoj “iskaroppkī”. Viņ dagō podmaineit MAC adresi, lai provaiders īlaistu teiklā. Pabokstūt alsamixer sleidņus, pasarōdē skaņa. Nūzaklausieju “Broken, Beat & Scarred” nu Metallicas jaunō diska. Par filmom nazynu – […]
Firefox jūk prātā :)
Habrā vīns lītōtōjs prikoļnū ziņu īmete. Firefox’am var īborōt jautru komandu: chrome://browser/content/browser.xul Jautreiba! Bet tys nav vyss. Var likt pōrlyukam pazust un sleidēt pa ekranu! Rokstam komandu: chrome://global/content/alerts/alert.xul LOL! Lai īt ari kaida komanda nu mani poša: chrome://global/content/dialogOverlay.xul Firefoxa nūkaušana: chrome://pippki/content/editcacert.xul Blogged with the Flock Browser Tags: firefox, xul
eee pirmās uzvaras
Nazynu, varbyut kaidam nu latvīšim ari ir īpierkts eeepc1000h? Un gribīs izsvīst nu jō fucking Xandros un īlikt cytu Linux’u. Munā gadiejumā Xubuntu 8.04.1. Par tū paraudziešu raksteit latviski. Nazynu, kas no tō izīs :) Jau iepriekš rakstīju, ka asusam, lai palaistu tīkla karti, ir jāuzliek vesels blāķis ar .deb pakotnēm. Un uzstādot šīs pakas […]
GūglHroms
Vot mūku Hromu. Prikoļnais. Bet nu FF mani navareis nūcelt. Dyžan lobs, zaraza. A par Adblock un WebDeveloper spraudņim es vyspōr asu gotovs dzīsmes dzīdōt :) Instalaceja jam taida jūceiga. Divejōs daļōs. Sōkumā dabojam installeru, kas nu interneta izvalk vajadzeigūs failus un tod tikai instalei. Da kū es te rokstu – biļdis runoj lobōk! […]
01092008
Dangerous Teacher by ~This-One-89 on deviantART Strāčeiti atpakaļ beidzēs 1.septembra afterpati školōtōju ustobā. Nikaida ekšena :( Školā ir jauna direktore un alkohols nabeja īpierkts. No martini – no pati. Jōbrauc iz sātu…


text:
Gi, gi pi Krizdaba uzzynōju par fišku, kas parōda, cik vierteigs ir tovs blogs. Muns porsyta vysus – opola summa! Un tys ir labi, deļ kō sovai www dīnadgrōmotai jōmoksoj $$$. Tys takš sev…
Month: January 2007
Kirils
Acazeišu, ka regulari aizpyldu anketas webā deļ OMD Snapshots. Vaicojumi ir interesanti un rezultatus bīži citei prese un TV. Dzeivoiļi kai sūļi prīkšā. Un dōvonu arī gribīs, bet… Nu vot, šudiņ aizpiļdieju anketu un tī itaids vaicojums: Prūtams es navarieju atbildeit sovaidōk. Un na jau kai uzdirsīņs. VNK dzierdieju, ka puiss dabō nazkaidu stipendeju utt. […]
Izvarotā vēsture
Caturtdiņ vokorā pa HTB иHT tiemieju “K бapъepy”. Temats beja: ci vajag atjaunōt pīminekļi Deržinskim Moskovas centrā. Vōrdu dueļī pīzadaļā Boriss Ņemcovs Jefima dāls (09.10.1959) un Nikolajs Haritonovs Mihaila dāls (30.10.1948). Boriss ir nu lobejīm a Nikolajs – komunists, zemnīku aizstōvs parlamentā (kū vysi apņirdz, kai napatīseibu). vs. Ņemcova kungs argumentē, ka dzeļža Felikss ir […]
SNĪGS!!!
Jelgavā snyga snīgs! Nu 15.12 leidz 15.20 Tai ka dzeive īt uz augšu :) Tai gribās uz kolnu pabraukt ar dieļi. Ari dāls prosa pec snīga. Lai ari tei ir jō 3 zīma myužā, tūmār jis saprūt, ka naz kas nav kōrteibā ar itū zīmu. Ziņōs redzieju, ka pasauļs īt uz golu :( Austrālejā susums […]
VBA ofisa lietotnēs mājasdarba dāvinājums pasaulei
Tagad, kod maņ ir īskaite VBA ofisa programmōs, sovu dorbu dōvynoju pasauļam. vysi tai pat zyna ka asu OSS pīkritiejs. Nikō jau tī TAIDA nav. Ir testu programmas (makrosi) ofisa programmōs. Excels vyspōr MиMo дeHer. Bet kam vajag, var uzlobōt. Cиe дeяHиe beja nūdūts pasnīdziejai Gultniecei LU fizmatūs. Saite…
Ajax iz evrivēr
Šudiņ pa garim laikim beju aizgõjs iz devianart‘u. Džeki portaisiejušs biļžu upload formas. Pateikams dizains un daudz saprūtamõks UI. Forši! Vyspõr Ajax based rysynõjumim ir nõkūtne. Arī flickr.com atstõj vaira kai lobu īspaidu. Kod .lv zonā byus kaids tik juzer frendļi resurss? Laikam jau tys pagaidam ir retorisks vaicõjums… p.s. tai sazagribē fotožopu pamūceit. Pec […]
Priecīgus Ziemassvētkus!
Šudiņ Zīmassvātki, ar kū arī apsveicu vysus uz kū ys attīcynōms. Bet vyspōr runa byus par JG svineibom. Svinējam mes pi Kuzmich’a Mordangas azara vydā. Beja labi. Viņ vysu laiku leja leits :( Lobōkī kadri flickr setā…
paдиoMoлчaHиe.stop
Aleluja!!! Tai ilgi naizgōju “ēterā” par tū, ka LU tagad seseja. Un ma IR īskaiteits KD pi Vēža!!! Palyka viņ kaidas 6 programmas uzcept paskalā un byus īskaite! Tys pat pacēla maņ gareigū pec Arnicāna pisīņa nu reita. Laika beja moz un salaižu nauzmaneibas kļiudas. Bet tys figņa, golvanais, ka es tagad saprūtu par kū […]


text:
Nazkod rakstieju, ka taisu ISO standarta tehniskō roksta burtus. Dorbs ir padareits. Dagō vāļ pi burtim daraksteit metodiskū dorbu deļ školas. Dorbs ir pseidozynōtnisks murgōjums, bet ja nu kaidam sazavajaga? Sapakōju vysu pasōkumu vīnā arhivā. Arhivs satur metodiskū dorbu, katalogu ar latīņu alpabeta lelajīm, mozajīm burtim un cyparim. Kotrs simbols ir atsevišķā *.SVG failā uz […]
Month: April 2010
Don’t Worry, Be Happy!
Asu nūzaskriejs kai vōvere skrytuļī. Ik pa laikam uzīt gribiešona kū ni beis īraksteit žurnalā, bet variešonas nav :( Pat Twitterī labi, ka vīnu īrokstu pōrs dīnōs īčivynoju. Bļ… To tys to itys. I tai nu reita da vokoram. Pīzapysa školas vadeiba, ka jōroksta metodiskais dorbs, kap nōkušā godā byutu punkti stipendejai. Symtu godu maņ […]


text:
Itū nedeļi dyžan daudzi dorba. Projektu nedeļa. Seikī razdalbaji jau pīsarībušs. Uzroksta 1 lopu, kur NIKAS naatbylst nūformiejuma praseibom (kaida hr… es vyspōr mōcu wordu???) un tik ratavoj:”Man jāizkopē darbs!!!” Soku:”Salabo, tad drukāsim!” I tai ar vysim. Tik daudzi prōta, kap sataiseit vysu dorbu un vīnu reizi drukōt un napist smedziņus vysim apkōrtnē, nav :( […]
Month: February 2008
Tūristu brokastis
Jau nu nā :) Bet pec 30′ izbraucam ar školas skolōtōjim uz Cesvaini. Apzavērt jaunū vydusškolu. Byus jauni īspaidi. Drang nach Osten! :D
Bai, bai TunT
Pyrms pōrs dīnom pazavieru uz bloga lobū pusi, kur vysaida reklama. Pi TunT nairaudzieju cyparus. Padūmōju – gļuks! Nōkušā dīnā tys pats :( Pec strāčeiša uzzynōju, ka: 21.februārī tikai veiktas diezgan kardinālas izmaiņas sistēmas darbībā (atslogošanai), ja kādam kaut kas >neskaitās, nekavējoties ziņojiet stats pie tunt.lv Aizrakstieju, ka maņ ninkas nazaskaita. Šudiņ atgō atbile uz […]
Linux skolai
Navaru izdūmōt, kaidu Linux, lai līk školas datorūs :( Ubuntu nagribu. Pastōvē SuSE pōrs nedeļu — Novells ir sacyukōjs i SuSE i Gnome, i KDE. Yasts gļukoj, 1-click-install to strōdoj, to nastrōdoj. Tagad vot uzlyku vīnam datoram Fedora8. Pagaidam vyss labi. Yum tai pat kai apt ruļavoj! 3D pīslēgt sagō nu ūtrōs reizes. Mete klaidu: […]
99 franki
Ura! Nazkod (pyrms goda) izlasieju supereigu grōmotu — “14,99€”. Lobs gobols! Pyrms mieneša sīva ari izlasē. Beja labi īspaidōta. Šudiņ nu reita īkleidu krīvu torrentūs un… radzu, ka ir topuse filma pec romāna motīvim (info, IMDb). Saucās gon 99fr. Pa vacam. Kai grōmotas pyrmais izdavums (wiki). Pošu grōmotu pi myusim var nūpierkt: te. Bet palaseit […]
Emārketings
Khe :) Laikam asu megaportala eipašnīks :) Šudiņ atgō viestule, ka varu nūpelneit biļeti uz pasōkumu par e-marketingu. Biļeti man navajag. Par tū, ka pasōkums nūteik: Reigā; Trešdiņ (cylvāki nastrōdoj?). Ja kaidam ir interese. Tod info: Emārketings!1 (E!1) ir pirmais no vairākiem e-mārketinga notikumiem Rīgā, ko altex marketing plāno realizēt. Pirmais notikums būs 12.martā, ar […]
Putins žžot!
Pyrms kaida strāčeiša dyžan gribieju īlikt itū citātu, bet nagō internets. Šudiņ ptfu, ptfu, ptfu nikō – stabils. Tak vot! Putins pīsadalē sovā pādejā lelajā preses konferencē, kū reikoj kotru godu. Beja žurnalistu malnais 1000. Krīvi kai vysod lyzgō sovam vadūņam pakaļi, a ōrzemnīki provocē uz krōšņim izteicīņim. Un dabō ar! :) Žurnalists: Taisneiba, ka […]
Sports rullē!
Pyrma par tū, ka ilgi nikō narokstu :( Īmasls prozaisks – interneta savīnōjuma kvalitāte kūpš biznesu nu SIA ASDFG porpierka SIA Aldems. Beja švakōks internets kai dial-up laikūs. google.com lōdē sekuntes 15 a nu 999 pingim uz vōrtejas servaku tikai 19% beja veiksmeigi :( fak! Un vēļ jaunums: tagad internets ir pīsīts MAC adresei. Agrōk […]
Glābiet bērnus!
Vakar pec Dombura humōršova sagaidieju un nūzavierūs ari “Šeit un tagad“. Pi bārnu ōrsta beja atgōjs nazkaids onkuļs nu kruta ci ķīmejas ci bioloģejas instituta. Runō par E-vīlom iedīņūs. Bāc! Mes bendejam sevi un sovus bārnus! Vys švaki :( Muni secynōjumi: E100…E200 – teirō inde! Krōsa. Nav ādama. BET jū līk ari Lakto (skaitās veseleigs, […]
Konversācijas vārdnīca 00pādejais
Jā, es vaira naraksteišu par latgalīšu vōrdim. Ir cylvāks, kas ir megaspecialists itymūs vaicojumūs. Latkovska. Maruta Latkovska. Jōs raidejumu “Volūdys vaicuojums”, kū raida Latgolys radeja (klauseitīs), es vysod klausūs ar lelu aizrauteibu un cīņu pret cylvāku, kas ar taidom lītom jemās profesionalā leimenī. Pi roksta par munu malnū periodu dzeivē pasarōdē komentars nu Mades. Made, […]
8.kontinents
Bāc! Ziņōs te vīnu laiku runō par tū, ka ir kalkulators, ar kura paleidzeibu var izreiķinōt sevis atstōtū zemes pādu. Es izreiķinōju un maņ sagō 1,25ha. Lai es dzeivōtu, maņ gona ar vīnu zemi. Super! Laikam naasu lels izšķierdietōjs? Koč padūmojūt nūpītni – asu gon. Bez daudzom lītom, kas maņ ir es varātu dzeivōt. Tai […]
Treknā, melnā strīpa
Itei nedeļas nūgele vyspōr ir 3,14zdec!!! Vyss galeigā dyrsā :( Nu reita zvanē Jōns uz kuļdinīku runōt par Volvo. Kuļdinīks beja uz lōdeitōja, šapī. Vibrozvons brrr, brrr, brrr… un muns k800i nūļidoj nu šapa (h=1530mm). Rezultats – nav skaņas klausulē. Pļāā… Jōnas uz remontu :( -NN,nn Ls; Aizbrauču uz derauņi pi sova v70. Jōņs skryuvē […]
NVIDIA’s karšu īpašniekiem
Ja tev ir grafiskō karte uz NVIDIA čipa, tod tev ir uzsmaidiejuse laime. Par breivu tu vari dabōt pōrs spieļu nu Valve. Saite uz haļavu, kas ilgs nailgu breidi. Demo spielei Portal: First Slice un Half-Life 2: Deathmatch, Half-Life 2: Lost Coast kai ari Peggle Extreme. Blogged with Flock
Informatīvais biļetens
Gaidieju autobusu – nabeja kū dareit. Lopōju nekur.lv un pi sevi padūmōju, ka pasauļs ir plašōks par .lv :) Tai kai ar angļu volūdu maņ švaki (školā mōcē vōcu (gadejumā, ja VFR izdūmoj jaunu wwii)) a krīvu myusim gryude smedziņūs jau nu 2.klases, tod spierūs uz .ru zonu, jeb runetu. Pyrmais, kas īkryta acīs ir […]
Īzi feisļifts
Nu vot, dagō rūkas un es izlobōju seikōs napilneibas ōdeņas izskotā. Nasmukumi beja styurūs un ap search laukumu. A tagad – daile! Tagad nikaidu rūbu un napareizu krōsu. Uŗa!
Sagaidījām! Lost s04e01
Pyrms 12 minutem izlyka: CeзoH 4, cepия 1: Haчaлo koHцa (The Beginning of the End). ПepeBoд: Z. OзByчka: CTyдия “Kravec”. OпиcaHиe cepии: B лarepb BoзBpaщaeTcя ДecMoHд c пocлeдHиM cooбщeHиeM Чapли o ToM, чTo «cпacaTeли» He Te, зa koro ceбя BыдaюT. BыжиBшиe paзбиBaюTcя Ha дBe rpyппы: oдHи He дoBepяюT «пpишeлbцaM», a дpyrиe roToBы пoйTи c HиMи […]
Muviizzz
Divejas pilneigi diametrāli pretejas filmas. Obejas lobas. Sōkšu ar nūpītnū. Izarōda, ka vēsturiskus gobolus uzjem na tikai latvīši (Reigas sorgi), bet arī tagad natōļī a agrōk vyspōr sābri – poļaki. Nu krīvu torrentim izvylku filmu: Katyń (IMDb). Gobolā ir attālōts četru pōļu virsnīku (un jūs tuvinīku) liktens nu 1939.goda 17.septembra leidz 1945 goda rudiņam. Likteņstōsts […]


text:
Vikipedeja:Īmamuos nūtikšonys
Itymā puslopā var skaiteit latgaļu Vikipedejis pošjaunuos viests i aktualumus.
Puslopu ruodeklis
2005 gods[labot pirmkodu]
- Zīmys mieneša 2 dīna — latgaļu Vikipedejis pyrmais pīminiejums Inkubatorā.
- Zīmys mieneša 3 dīna — pyrmū rakstīni "Vandaļu gors" sataiseja 81.198.191.251 (teorejā vāluok registriejīs zam slāgvuorda Kalvis)
2006 gods[labot pirmkodu]
- Leita mieneša 28 dīna — sataiseits pyrmais aizprasejums latgaļu Vikipedejai.
2007 gods[labot pirmkodu]
- Svacainis mieneša 12 dīna — sataiseits ūtrys aizprasejums latgaļu Vikipedejai.
2010 gods[labot pirmkodu]
- Jaunagods mieneša 26 dīna — sataiseits trešs aizprasejums latgaļu Vikipedejai.
- Svacainis mieneša 28 dīna — aizprasejums apzeimots kai pīdareigs.
2011 gods[labot pirmkodu]
- Svacainis mieneša 13 dīna — aizprasejums apstyprynuots i nūsyuteits lyugumroksts sataiseit sātyslopu bugzillā.
- Pavasara mieneša 18 dīna — sataiseita latgaļu Vikipedeja.
- Pavasara mieneša 19 dīna — SPQRobin puorcēle latgaļu Vikipedejis turīni nu Inkubatora.
- Lopu mieneša 29 dīna — latgaļu volūdā 500 rakstīņu
2012 gods[labot pirmkodu]
- Pavasara mieneša 6 dīna - latgaļu volūdā 700 rakstīņu


text:
Categorie
Salomon Comet Premium 3d Salomon Fellraiser Salomon Gcs Athletic Trail Salomon Kalalau Salomon Outban Salomon S Lab Salomon S Wind Salomon Snowcross Salomon Speedcross 3 Salomon Xr Mission Salomon Xt 3d Wings Ultra Salomon Xt Hornet Scarpe Puma Donna Puma Bayndyt Puma Benecio Puma Benny Puma Blaze Of Glory Puma Cabana Racer Puma Cell Puma Complete Puma Darby Trail Racer Puma Dassler Puma Delor Cat Puma Diva Puma Drift Cat Puma Ducati Puma El Ace Puma El Rey Puma Esito Puma Espera Puma Espera III Puma Espera V Puma Evospeed Puma Faas Puma Ferrari Puma Fluxion Puma Football Boots Puma Formlite XT Puma Fox TR Puma GV Puma H Street Puma Motorina Puma Osu Puma Roma Puma Soccer Cleats Puma Soleil Cat Puma Speed Puma Steeple Puma Takala Puma Trinomic Puma TX 3 Puma Voltaic Puma Wynne Ballet Puma Zandy Scarpe Puma Uomo Scarpe Saucony
Novità
Cat Puma Velocità Puma Vendite T2Jqhuxrbj Uomo Nero-Prezzo
€ 165.59 € 62.05
63% di sconto
63% di sconto
Cheap 6Kn4Rrcycn Puma Ferrari Deriva Cat Sale Puma Maglia Bianco Nera
€ 165.59 € 64.00
61% di sconto
61% di sconto
Yc7Dipfact Vendita Puma Future Cat M2 Puma Nero Soldi Uomo
€ 165.59 € 59.68
64% di sconto
64% di sconto


text:
Nūlaužu pādejū dīnu dorbā pyrms breivlaika. Ura! Dīna nazkaida debiļnō sagō. Eiropa pīšķir stipendejas dažu prīkšmetu školōtōjim. Es ari gribu! A mōceibu daļa maņi nagrib īkļaut sarokstā. Motivi maņ nav skaidri. Viņ baileigi maņ pascē, lai es pats aizīmu uz izgleiteibas pōrvaldi un pīzasoku. :) Nu cytom školom pīteiks pat apkūpiejas a nu myusu – navar pīteikt pat tūs, kas atbylst vysim kriterejim. :(
Daīs īt pošam.
A reit uz Ludzu! Uz vysom Leldīnem! Voļvai ari pyrmais garais porbraucīņs – 300+n+300km. Tai, ka prīceigas L-dīnas! Kaidu strāčeiti te byus klusums…


text:
Drusku man kreit uz nervim apkolpōšanas kultura itamā kantorī :(
Martā apzaverūt rieķinu par internetu http://mria.aldems.lv/view_invoice.php palyku biedeigs. Tagad jōmoksoj ni Ls 8,00 a Ls 8,50 :( Fuck! Napateikams pōrsteigums. A īprīkš ni čiku ni grabu. Koč leigumā raksteits, ka klients jōbreidynoj 30 dīnas īprīkš.
Aizrakstieju supportam, ka cena napareiza, voj naasmu informiets atbylsūši leigumam.
Atbilde maņi pagōze zam golda:
ALDEMS to me
2008.gada 29.decembri Nr. 01 – 09
Sūtīt pa pastu uz katra klienta – janvārī
Direkcija SIA “ALDEMS” Info +371 63027100
Google Translate? LOL!!! yчи AлбaHckий?
Līki saceit, ka nikaidu viestuli sajiems nabeju. Bet pīlykumā beja pdf’s: asdfg PISMO.pdf, kuru attaisieju ar Notepad++ i atrodu interesantas rindeņas:
kur CreationDate (2009.goda 1.marta pl.16.15 un 1″) nikai naīt kūpā ar janvari.
HZ. Vot kur patīseiba?
p.s. pyrmō cyuceiba beja, ka porstō syuteit rieķinus pa postu bez jebkaidas izvieles īspiejas.


text:
Jaunīšu bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i latgaliski rokstūšais medijs www.lakuga.lv organizej video konkursu „Latgaliskais tevī i pasaulī”, ar kura starpnīceibu aicynoj lauzt sabīdreibys stereotipus par tū, kaidi ir latgalīši, kai cylvāki dzeivoj Latgolā i kurys vierteibys i lītys teik uzskateitys par latgaliskom.
Bīži viņ ziņu sižetūs par Latgolu teik ruodeitys sakrytušys sātys, uzsvārta regiona nabadzeiba i atpaliceiba nu puorejuos Latvejis. Latgolys jaunīši aicynoj puorkuopt puori sovim i sabīdreibys prīškstotim i iz Latgolu i latgalīšim pasavērt nu cyta skotu punkta, atkluot jaunys lītys i vierteibys, tū vysu īmyužynuot video i paruodeit ari puorejai Latvejai, kai ari pasauļam.
Konkursa tema ir „Latgaliskais tevī i pasaulī”, kurū sevkurs konkursa dalinīks var interpretēt piec sovim īskotim. Video var radeit dažaiduos tehnikumos – zeimēt animacejis, veiduot video sižetus ci palyugt, kab par video golvonajim varūnim kliust draugi.
Golvonuo bolva ir duovonu karte 200 Ls vierteibā elektronikys preču veikalā.
Konkursa nūrisis laiks ir nu 2012. goda 4. decembra da 2013. goda 15. febraļam.
KONKURSA NŪLYKUMS
Nulykums_Latgaliskais_tevi_i_pasauli_LTG


text:
INFORMACEJA PRESEI Latgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps Dagdu Reigā, 2009. goda 17. aprelī Īsasaistūt Lelajā tolkā, kas 18. aprelī nūteik vysā Latvejā i cytur, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Dagdys piļsātys dūmi, Dagdys dūmis piļsātsaimisteibu, jaunīšu bīdreibu “Dagne” i Dagdys uzjiemiejim reikoj sakūpšonys tolku Dagdā. Tolkā plānoj pīsadaleit jaunīši: studenti i škoļnīki nu vysys […]
Verūs, ka jau nūsaukti “Boņuka” bolvys pretendenti. Cik pīmiņu, apbolvuošona laikam 26. aprelī, dīnu piec “Vuolyudzānu” Rēzeknē. Ka tik na ar sorkonim kovrim, puču buketim i glaunom suknem i smokingim. 😀 Es tai pi seve smejūs. Ir precizys lītys, ir puorprotumi. Laikam beja atkareigs nu pīsaceituoju aktivitatis i redzīņa. Kai jim pasaruodēja. Poša es nikuo […]
Vasali! Navarieju ilgi nūbrīst lelajam info spamam, partū ka nikuo taida, ruodīs, nav, a par seikumim var puorskaiteit www.skreine.wordpress.com i lakuga.lv Ļauds gatavej projektus, īsnīdz, tok pagaidom nikaidu lelu rezultatu vēļ nav – projektu pīsaciejumi teik vierteiti voi ari termeni nav beigušīs. Deļtuo ite ziņa projektu raksteituojim, kas dūmoj LgSC vuordā snīgt pīsacejumus LRAA konkursam […]
Latgalīšu rokstu volūdys kursi suoksīs 20. aprelī. Tīpat Latvejis Nacionalajā bibliotekā (Reigā), Barona i Elizabetis īlu styurī, – pyrmūdīnēs nu 17:00 da 20:00 da 15. juņa. Telpys sarunuotys, Muora i Kristīne tryn nazi i pildspolvu, dareišonys vaine. Itymā nedeļā byus vaira informacejis, pīsasaceišona da 20.04. piecpušdīnis iz e-postu lgsc i inbox.lv. Vari padūt itū ziņu […]
Ir sataiseitys div jaunys sadalis: kalenders i volūda. Pyrmajā informaceja par tyvuokajim pasuokumim i cytim svareigim datumim. Ūtrajā informaceja par LgSC programu i dorbim latgalīšu volūdys saglobuošonai 2008. godā (i drupeit par planim 2009. godā). Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Par vaļsti i latgalīšim8. decembrī 13:00 stuņdēs diskuseja par latgalīšu volūduBārnu i jaunīšu lobūs stuostu konkurssJaunīšu lobūs stuostu […]
LgSC Reigys birojs ir tics pi oficialys, glaunys šiļteitis jau trepēs. 🙂 Pavasars ir atstuojs pozitivu īspaidu iz visim Tonis birojā satyktajim ļaudim. Vysi ir apjiemeibys piļni dorbuotīs – raksteit projektus, reikuot tolkys i c. atraktivus pasuokumus. Ituos nedelis muzikaluo nūformiejuma favoriti ir Projekts – Kapļi. Reali īkaplej! 😉 Kluot jau apreļs. Ar tū ari […]
Serveri ir aiznasti iz pareizū ustobu, pavasarī Lakugai svaigs gaiss i jauna patikšona. Vaira nav leluo errora, nav bailis – Lakuga ir. Pi vīna ir i jauni roksti – Petru Pīters čortojās par Latgolys pošvaļdeibom i školom, a Triāžu puiši sprīžpar legionarim, 2. Pasauļa karu i juo sekom. Byus i jauni roksti, i dorbi. Nagļu […]
Jezupa dīnā – catūrtdiņ, 19. martā – nu 19.00 da 22.30 stuņžu bīdreiba „LR“ Reigā, Kongresu noma Lelajā zalā reikoj latgalīšu muzykys lobdareibys koņcertu latgaliskys „Latgolys radejis“ atspaidam. Koņcertā spēlēs zynomi latgalīšu estradis ansambli i kapelys: Bez PVN, Dabasu durovys, Dzyga, Green Novice, Laimas muzykanti, Latgolys damu pops, Likteneigais pagrīzīņs iz Vainovu, Maskačkys spieļmani, Patina, […]
Pyrmudinis vālā vokorā eimūt pa celi nu Tonis biroja garum Kongresu nomam i piečuok nu trolejbusa iz kojom sasajutu kai puorsokā – apleik apsnyguši kūki i izgaismuoti ar laternu gunim. Myužeigs skaistums! A šudiņ gaisā pavasars – putyni dzīd, saule speid, daguns saūž tū eipašū, pavasara smuordu. 🙂 Dorbuošonuos i rodūšais gors kai uzjiems apgrīzīņus […]
Lakugā puorskaitieju, ka 19. martā 19:00 stuņdēs Reigā, Kongresu nomā, nūtiks bīdreibys “LR” reikuots Jezupa dīnys koncerts. Koncertā tiks spālātys tikai latgalīšu dzīsmis i pīsadaleis Bez PVN, Dabasu Durovys, Green Novice, Likteneigais pagrīzīņs iz Vainovu, Laimas Muzykanti, Dzyga, Patina, Patrioti.lg, Latgolys damu pops, Maskačkys spieļmani i cyti… Īeja par zīduojumim. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Vosorys izklaidis – […]
Kruoslovā ituo goda 1. martā nūtiks Sibira dīna. Tiks paruodeiti storptautiskajuos etnolingvistiskajuos ekspedicejuos iz Sibiri īgiutī materiali – kinys, kartenis, īroksti, stuosti i sarunys. Ekspedicejis ar Vaļsts Kulturkapitala fonda i Latvejis Universitatis atbolstu jau vairuok godu reikoj volūdneica Dr. Lideja Leikuma sadarbeibā ar LU, Sanktpīterburgys Vaļsts universitatis, Ačinskys Pedagogiskuos koledžys pasnīdziejim i studentim i “Latgolys […]


text:
Pyrmajā novembrī Jelgovā tyka svieteita “Latgolys Studentu centra” 9. pastuoviešonys jubileja.
Tai kai itymā reizē LgSC dzimšonys dīna tyka svieteita Jelgovā, Jelgovys biroja jaunīši nu suokuma īpazeistynuoja ar piļsātu, kuru jī niu sauc par sovu sātu. Muzejā “Academia Petrina” varieja apsavērt i īpazeit Jelgovu viesturyskā škārsgrīzumā. Sv. Treisvīneibys bazneicā gidis pavadeibā varieja īpazeit na tik sanū, bet ari myusdīnu Jelgovu. Jau otkon varam saceit – cik pasauļs mozs! Ekskursejis laikā izaruodieja, ka myusu breineigajai pavodūnei pošai saknis ir nu Latgolys – Viļakys nūvoda. Ka tu esi tics leidz tūrņa pošai augšai, cīteigi īsaklausūt stuostiejumā, drūsai sevi vari saukt par Jelgovys pazinieju. Pi diploma, ka par taidim teik atzeita ari myusu grupa, tyka ari LgSC. Piec ekskursejis gūda aplis pa Mītavys tyltu puori Driksai leidz LLU Studentu klubam i atpakaļ.
Piečuok vysi sasapuļciejom “Sabiedrības integrācijas puorvaļdis” telpuos, kur paļdis juosoka Jelgovys biroja draugam Mārim Liscovam. Nu svātkūs kai jau svātkūs – daudz smīklu, jautreibys, sarunu i gords kliņgers! Šmukim i prīceigim breižim vysod ruodīs, ka ir par moz atvālātuo laika, bet ruodīs, ka vysu tūmār paspiejom – apsarunuot, apsamaineit planim, nūdzīduot kūpā ar Lauru Bicāni latgalīšu tautys dzīšmu starta komplektu i izkustynuot kuojis i pruotu kaidā atrakcejā.
Paļdis vysim, kas beja kluot i redzieja, dzierdieja, pīsadalieja!
LgSC vaļde


text:
Ūtardiņ, 13. septembrī, 18:00 stuņdēs Raiņa i Aspazejis sātā, Reigā, Bazneicys īlā 30, byus vīns nu ituo goda Dzejis dīnu latgaliskuokūs pasuocīņu – myusu dīnu latgalīšu dzejis vokors «Gostūs pi Raiņa».
Pasuocīnī paradzāts prof. Janinys Kursītis-Pakulis stuosts «Raiņa Latgola», sovus tekstus skaiteis latgalīšu dzejnīki Juoņs Ryučāns, Valentins Lukaševičs, Emileja Kalvāne, Ilze Sperga i c.
Latgalīšu vokori Reigā Dzejis dīnu laikā septembrī nūteik jau vairuok godu. Jūs sadarbeibā ar Latvejis Rakstinīku savīneibu reikoj bīdreiba «Latgolys Studentu centrs».
Latgola ir Raiņa «jaunu dīnu zeme», Dzejis dīnys regulari nūteik nu Raiņa symtu godu svineibu 1965. godā. Deļtuo itūgod latgalīšu pasuokumam atrosta zeimeiga vīta – Raiņa i Aspazejis memorialuo sāta – svareiga Reigys centra kūka apbyuvis daļa.
Bīdreiba «Latgolys Studentu centrs» ieceriejuse radeit cytaidu dzejis pīdzeivuojumu i sūlej atkluot, kai atrūnams «cyts Raiņs» i kai nu školys laika zynomuo Raiņa dzeja skaņ latgaliski. Latgolys jaunīši gryb, kab sabīdreibai pasaruodeitu gribiešona izzynuot latgalīšu kulturu i atrast, ka tymā ir daudz i reidzuonim interesnu, myusdīneigu elementu.
«Ir teicīņs «Troks voi nu Rogovkys», kas dzims nu tuo, ka zemnīks i dzejnīks Pīters Miglinīks 19. godu symta beiguos īsyudzēja tīsā i vinnēja muižkungu, kas tim laikim beja koč kas naīdūmojams. Kai itū trakumu atvest iz Reigu, kai paruodeit vysai Latvejai? Dzejis dīnu pasuocīņs «Gostūs pi Raiņa» raudzeis vēļ reizi reidzuonim paruodeit latgalīšu volūdu, dzeju i drupeit latgalīšu trokuma,» stuosta pasuocīņa reikuotuoja Ilze Sperga.
Pasuocīņa laikā dorbuosīs vysaidu apguodu izdūtūs latgalīšu gruomotu i muzykys īrokstu golds.
Gaidom vysus gostūs pi Raiņa!
Latgaliskais Raiņs Reigā


text:
Myusu vaļsts myusus dyžan ļūbej. ISEC mōjaslopā ir izlykti tematiskī plāni vysim prīkšmetim. PDF’ā… Paļdis! XY#%^&@}{^&!!! Vakar dagō uzlikt peracckū akrobatu un pordzeit vysu uz DOC. Tys nikas ka cytōs zemēs školōtōjim ir gotovi plāni un materiali kotrai stundei. Lai byutu vīnōta apmōceiba vysā vaļstī, a ni taida, kai izdūmoj školōtōjs pec sova ģeima un leidzeibas. A pi myusu vyss PDF’ūs, lai školōtōjs pišās un porroksta, ci veic OCR, ci kaidas cytas līkas darbeibas. Nu ka aizsorgojat sovus dokus, tak mož licit Password’us un cytus šķieršļus, kurus tai pat var apīt… Fak!
Te byus muns īguldiejums školōtōja dzeives atvīglōšanai – porkonverteits un sarediģeits tehniskōs grafikas stundu plāns. Ak, jā, dreiži byus arī informatika vydusškolā…


text:
Jau pyrmī vuordi viersrokstā līcynoj, ka ituo teksta gataviešona lejislatvīšu raksteibā nav tys lobuokais i na vīgluokais veids kai uzrunuot Latgolys pamatdzeivuotuojus, ari laikroksta “Ludzas Zeme” skaiteituojus. Deļ tam pats piec īspiejis vysod raugu runuot latgaliski – tai pošam ir vīgluok izsaceit dūmu i ari vīgluok tikt sadzierdātam. Ka jau par “latgaliskajām vērtībām” runojam, tod taišni tūs lītuotuoji i (na ratai klusī) atbaļsteituoji ir tī, kurus ir vārts uzrunuot vysapyrms! Continue Reading →
Reigā nu jau biedeigi slaveni Kr.Barona īlys remonti. Niu pi Okupacejis muzeja paradzāts dalikt jaunu pībyuvi, kai ari memorialu. Memoriala izskots, izmoksys nav zynomys, ari nikaida cyta seikuoka informaceja nav pīejama. Turu nūceju, ka itys projekts naklius par “Kr.Barona īlu Nr.2″.
Video var nūsaklauseit ari Janīnys Kursītes-Pakules “pretargumentus”.
+ 16:30 Viermaņduorzā spielēs grupa “Laimas Muzykanti”
+ i vysbeidzūt nūslāgumā vokora ostoņuos stuņdēs (20:00) kopejneicā “Leningrad” kūpeiga večerinka (after-party) ar Artūra Uškāna i juo draugu pīsadaleišonu! Muziciešona, kūpeiga sasadzīduošona, daudz latgalīšu volūdys i latgaliskys sirsneibys. Konkursi ar bolvom nu Latgolys. Visim byus īspieja paraudzēt ari breineiga Latgolā ražuota ols (craft beer).
Vakar Latvejis Televizejā raidejuma īrokstā (LTV7 ruodeis 30.julī) satyku Rēzeknis meru A.Bartaševiču. Pi izdeveibys pavaicovu par juo rokstu “Rēzeknes Vēstīs”, kurā jis dīzgon aktivai “brauc augumā” sovys dūmes opozicejai i ari maņ (roksta 1.daļa i 2.daļa).
Dūmoju, ka itaidai publikacejai par pamatu ir muni pādejuo laika puors īroksti škārsteikla socialajūs teiklūs, kuramūs nūruodu iz pašvaļdeibys darbeibys klaidom: miļzeigys naatīcynamuos izmoksys Eiropys projektu eistynuošonā; poruodu jimšona, lai caltu atvārtuo tipa baseinu, kas guļs iz riezeknīšu placim… Continue Reading →


text:
Nasiedi kai bednais sābru suņs aiz vuortu!
Deļtuo vuortim ir kļamka, kab cylvāks tyktu vydā i nasystu sīnu ar pīri voi žieleigai nakauktu pi cīš vuortu. Rudiņs, solts, vyss rībās? Gribi, kab kas naviņ interesnys nūtyktu? Nu, tod pīsadoli tymā, kas nūteik!
Brauksi LgSC laivu braucīnī?
Juobrauc!
Pīlauz sovu lobuokū draugu, atrūnit laivu, telti, guļammaisus i braucam!
11. i 12. septembrī LgSC laivu braucīņs
„Valkam rūbežus Latgolai”
Suokums ap 10 stuņdem reitā pi Aivīkstis slūžu pi Lubuona azara.
Nu iudiņa izleissim cytys dīnys beiguos pi Lubuonys mīsta.
Nu Lubuona da Lubuonys pa upi ir 37 km. Guleišona pa nakti upis krostā zam plyku dabasu (teltī). Trokim pīdar pasauļs.
Kas juodora?
Juoatrūn laiva. Atkareigs nu poša īspiejom – var i gumejis pyusli, i kaidu lapnuoku – upe izbraucama ar vysom.
Juoatrūn lobi cylvāki. Voi ta Tev draugu nav? Klasisbīdru, studeju bīdru, sābru, dvieseļu radinīku? Vys jau jūs vydā ir ari trokī, kas gribēs pīsadaleit. Tauteibai i volūdai nav nūzeimis, svareiga leidza byušona.
Juonūdrūšina sevi ar syltumu. Pajem leidza syltu driebu kuortu, telti, guļammaisu, syltuos apakšbiksis, termoforu i vysu cytu nakšņuošonai vajadzeigū.
Juosaryupej ūdere sovam vādaram. Cytim vuordim sokūt, paiku napamet sātā, a jem leidza. Ka ni pošam, to sābram Tova studiņa bļūda byus kai reize. (Babys studiņš cīši lobs. Tikai daudzi motu. © Raibīs Suņs)
Juoteik da maršuta suokuma punkta. Tys ir pi Aivīkstes iztakys nu azara – slyužom. Var dabraukt nu Gaigalovys, nu Nagļu i nu Ūšupis pusis. Nu Lubuonys vys jau kai tiksim prūm. Tī ir i autobusi, i vys kū sadūmuosim ar mašynom, ka tik byus braucieji.
Juopīsasoka. Da 9.septembra joupadūd ziņa Vinetai iz e-postu vineta.grigane i gmail.com – cik byusit, vuords, uzvuords, telepona numers, e-posts sev i vysim leidzbrauciejim! Lai jei var saskaiteit ļauds, nūsyuteit smolkuoku info par izbraukšonys laikim itt. Ka Tev ir breiva vīta teltī ci laivā – ziņoj, gon jau kaids gribēs pīsavīnuot.
Ituo goda himna – gobols nu M. Gruzeiša legendaruos dzīsmis „Aivīkstis ūzuli”:
„I tod es ībrīnu zīdūs i klonūs”
ci
„Un tad es iebrienu ziedošos klānos”. 🙂
Jem leidza draugus i braucam pīdzeivuojumā preteimā zalta rudiņam! 🙂
Vacumdīnuos varēs tust i bezdēt iz cepļa.
Cikom jauns, juokust!