text:
Kalenders
Itūgod eipašs akcents Rāznys Nacionaluo parka dobys vierteibom – iudinim. Azaru vieju motūs sajussi, izbraucūt pa Rāznys azaru ar buru laivu “Sea esta” voi airu laivom Ješa azarā. Turisma pakolpuojumu snīdzieji pīduovoj ari izbraucīņus ar motorlaivu Rāznā i Ješa azarā, SUP dieļu i iudiņa velosipedu nūmu.
Garūs maršrutu guojiejim unikala vareiba izīt Azara stygys 21 km i 15 km garus pūsmus kūpā ar turisma i vidis ekspertu Juri Smalinski. Rāznas azara pīkrosta putynu bolsūs īsaklauseit aicynoj putynu vāruotuojs Dagnis Vasilevskis.
Rāznys Nacionaluo parka dobys centrā gaideitys saimis ar bārnim, kab, apmeklejūt ekspoziceju i izzinis darbneicys, īpazeitu Rāznys azaru i tuo apleicīnē asūšuos dobys vierteibys. Jaundūmis muižys vidis izgleiteibys centrs gaideis apmaklātuojus ekspozicejā i dobys stygā.
Apmaklātuojus gaideis ari amatnīki. Div dīnys Rāznys muola puorvierteibys aicynoj vāruot “Pūdnīku skūla” Akminīšu kolnā, pīduovojūt i keramikys izstruoduojumu veiduošonu, i cepļa kūršonu i izjimšonu. Kūka izstruoduojumu meistars Ēriks Ruhmans ruodeis, kaidus izstruoduojumus var sataiseit nu mežā atrostu it kai parostu sprunguļu. Copis gids Juoņs Kupra stuosteis par zyvu giušonys knifim Rāznā, kai ari pīduovuos ekskluzivūs pludeņus nu Rāznys azara nīdru. Latgolys zyrgu audziešonys tradicejis varēs īpazeit “Rudo kumeļu pauguros”. Latvejā leluokū zvaneņu privatkolekceju varēs apsavērt Lipuškūs.
Rāznys Nacionalais parks lepojās ari ar muižom i bazneicom. Lūznovys muiža pīduovoj ekskurseju muižkundzis Rutys pavadeibā. Bukmuižys bazneica byus attaiseita apsavieršonai 9. julī, bet 10. julī sevkurs var apmeklēt Svātū Misi. Byus ari koncerts pi Saītu noma ar Džeinys Gavaris, TDA “Bukmuiža”, Arņa Slobožaņina pīsadaleišonu.
Naiztiks ari bez kulinaruo montuojuma baudeišonys. Daudzveideigu iedīņu kluostu pīduovuos atpyutys vīta “Skaistā Rāzna”, zemnīku saimisteiba “Itkaču mājas”, gostu sāta “Rāznas Pērle”. Ondrupinis lauku sātā varēs izgaršuot pošcaptu maizi ar madu, bet Ezernīkūs pi Saītu noma baudeit zyvu zupu.
Latgolys senatni varēs īelpuot Kroma kolna bruolistis piļskolnā, bet latgalīšu sadzeivi īpazeit Ondrupinis lauku sātā.
Nautrānu apvīneibys dalinīku gūdynuošona, Nautrānu apvīneibys amatermuokslys kolektivu koncerts. Zaļumballi spielēs grupa “Galaktika”.


c: text/html

text:
Grupai “Tautumeitas” izīt jauns albums “Skrejceļš” i videoklips “Rūžiņu duorziņā”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Etnomuzykys grupa “Tautumeitas” izdavuse jaunu albumu, kuram dūts nūsaukums “Skrejceļš” i tymā apkūpuotys 14 dzīsmis. Reizē ar albumu izīt ari grupys videoklips dzīsmei “Rūžiņu duorzeņā”, kas ir veļtejums Ukrainys īdzeivuotuojim, viestej grupys publicātuo informaceja.
Grupys jaunais albums taiseits kūpā ar ilglaiceigū grupys muzykys producentu Reini Sējānu i zvīdru producentu Povelu Olsonu, kurs pyrma tuo struoduojs ari ar grupu “Prāta Vētra”. Albumā “Skrejceļš”, kuruo sajiuta raudzeita radeit taida, kaida rūnās, īsaslādzūt lidmašynys dziniejim šaļti pyrma pasaceļšonys, vydā ir 14 dzīsmis – tuos ir kai jau zynomī singli “Muoseņa”, “Mežā”, “Panama” i cyti, tai ari da ituo nadzierdātys dzīsmis. Albums “Skrejceļš” īsazeimoj ar jaunim muzykys stylim, žanru savīnuojumim, kai ari sovpateigu etnomuzykys “pērļu” paruodeišonu, vīna nu kurūs ir Dignuojā pīraksteituo dzīsme “Mes bejom treis māsinis” ar prīškdzīduotuoju Mildu Bružuku – “Tautumeitu” versejā tei ir dzīsme “Vīna ūtrai”. Albumā vysu dzīšmu vydā ir ari treis latgaliski – jau dzierdātuo i ar Renāru Kauperu īdzīduotuo “Muoseņa”, veļtejums Zīmeļlatgolys teiciejai Marijai Golubovai “Rise Up!”, kai ari veļtejums Ukrainys īdzeivuotuojim “Rūžiņu duorzeņā”.
Dzīsmei “Rūziņu duorziņā”, kurys vuordus sovulaik teikuse Anna Brokāne Kaunatys apleicīnē (pīraksteiti 1930. godā), ir animacejis stylā taiseits videoklips, kurā muokslineica Terēze Talita Rozenblate īvejuse Ukrainys tautys simbolus. Grupys dalineica Asnate Rancāne, stuostūt par dzīsmi, soka: “Mes veļtejam itū dzīsmi tim, kurī itūšaļt puordzeivoj naizsokamys suopis, škirūtīs nu sovu bruoļu i muosu, bārnu i dzeivisbīdru, vacuoku i vacvacuoki, vysim, kurī zaudej sovys sātys i ruoda pīmāru pasauļam, kai aizstuovēt sovu zemi, sovys vierteibys i sovu tautu. Mes apbreinojam ukraiņus.”
Poša albuma “Skrejceļš” dizainu taisejuse Alise Sondore, kurei albuma dizaina davuse vāsmys nu itūšaļt pasaulī aktualuos i myusdīneiguos Āzejis. Myusdīneiguo i viesturyskuo savīnuošonu car muzyku “Tautumeitas” atzeist kai cīši aizraunūšu procesu. Albuma tapšonā pīsadalejuši taidi muziki Stanislavs Judins, Elvijs Lintiņš, Mārtiņš Milevskis, Aleksejs Bahirs, Edgars Zilberts, Renārs Kaupers, Kaspars Ruoga, Ingars Viļums i pošys grupys “Tautumeitas” dalineicys Asnate Rancāne, Aurēlija Rancāne, Laura Marta Līcīte, Ilona Dzērve, Laura Vārpiņa i Gabriēla Zvaigznīte. Albumu “Skrejceļš” CD formatā var nūpierkt ITE.
Ituo gods vosorā grupai planavuota koncertture Japanā, bet vosorys golā, 26. augustā, grupa aicynoj iz sasatikšonu lelajā koncertā “Skrejceļš” Saukrostūs.
Grupa “Tautumeitas” ir vairuoku Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” sajiemiejis. Vīna nu tūs “Boņuks 2020” ari par Aulejis dzīduotuojom veļteitū albumu “Dziesmas no Aulejas”.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
2014. goda maja (kai vacī latgalīši saceitu – majus ci lopu mieneša) pādejā nedeļā Aulejā nūrysa Daugovpiļs Universitatis latvīšu filologu Dialektologejis i folklorys prakse. Dzeivovom „Lejismoluos”, a staiguojom i braukuojom pa vysu apleicīni. Tyka vuokti ari dzeivistuosti i etnografiskys vīneibys, bez manis kai vadeituoji vēļ beja Gatis Ozoliņš i Inguna Teilāne.
Bazneica. Zynoma līta, ka navarējom ite nabyut, naapsavērt, napasarunuot. Augstuokuo vīta Aulejā, kūki apleik, zamaškā azars.
Pyrmuo kūka bazneica Aulejā calta 1530. gadā – vēļ Livonejis laikūs. Tod beja Reformaceja, i gryuši vīnnūzeimeigi pasaceit, pi kaidys konfesejis jei beja.
A tānejuo myura bazneica, kura pastateita tuos kūka bazneicys vītā, ir nu 1709. goda. Trokūs laikūs calta – Zīmeļu kars, miera (kai vacī latgalīši saceitu – džuma) epidemeja! Par 70 godim vacuoka par Aglyunys bazneicu!
Aulejis bazneica bolta, simetriska. Prīškā vuorti nu akmiņu i sorkonu ceglu, ar krystu-sauleiti, kas parosti maņ asociejās ar Leitovu, viersā. A žūgs taids... Nu nikaids!
Runoj, ka agruok te beja žūgs, leidzeigs tānejim vuortim. Piec pādejuo kara bazneicys masivū žūgu izjauce, a materialu izmontova Aulejis školys byuvei.
Pamatova ar tū, ka vēļ cara laikūs zemnīki izsprīde byuvēt Aulejā školu i savede daudzi akmiņu i ceglu. Tik nazyn par kū školu naizbyuvēja, a materiali tyka pajimti bazneicys žūga byuvei. Tān, byuvātuoji saceja, juoatdūd atpakaļ.
Žūgs i oltors. Pa manim, te ir kaida leidzeiba. Žūgs ir kai riņča perimetrs, a oltors kai caurumeņš papeirā nu cyrkuļa kuojis.
Pazeistu cylvākus, kuri taisa ceļmolys krystus. Ari taidus, kuri iz golda līkamūs i koklā karamūs. A kaids ir cylvāks, kurs taisa bazneicai oltorus? Tys laikam tik pat nūzeimeigi kai glaznuot svātbiļdis. Kaidai sirdei juobyun, kaidom rūkom?
„Aulejas baznīca bijusi viens no jezuītu darbības centriem Latgalē. Iespējams, tieši pateicoties viņiem, te nonākusi sānu altāra glezna „Vissvētās Jaunavas Marijas Bezvainīgā Ieņemšana”. Tā ir spāņu gleznotāja Bartolomeo Estebana Muriljo (1617–1682) darba kopija (oriģināls – 1660–1670, Prado muzejā Madridē). To kopējis pietiekami pieredzējis meistars, spējot saglabāt to īpatnējo poētisko raksturojumu, ar kuru izceļas spāņu baroka meistaru gleznotie Marijas tēli.”1
Praksis/ekspedicejis laikā nu vīna vītejuo dzierdieju, ka pādejuo kara vydā vuocīši bazneicā īreikova hospitali. Īvainuotī soldoti gulēja vydyn Kunga cīšonu staceju obruozim, a zakristejā taiseja operacejis.
Vysu kū asmu lasejs! Napoleona soldoti bazneicuos īreikova zyrgu staļļus. Boļševiki mineralmāslu nūlyktovys, koncertzalus i planetarejus.
A kab kaids slimineicu? Tai i radzu ocu prīškā bintis, kiteļus, lahankys, skalpeļus, halatus, greidys lupotys. Jau godim ilgi itys sižets nadūd maņ mīra, asu puors reizis īsuocs jau kū ta raksteit.
Škola. A škola Aulejā beja ari pyrms kara. Te dzeivova i struodova literate Naaizmērstule, kura vīnu puorguojīni ar škoļnīkim iz Sauliskolnu aproksta pastuostā „Vai vēļ kur ir tik skaisti?”2.
Bārni apsprīž īplanuotū, vīna meitine soka, ka lobuok iz piļsātu jūs aizvastu... Bet! Aizīt jī i izkuop Sauliskolnā, verās apleik iz smukumim. „Un tur? Kas tur saulē mirdz kai bolta burvju piļs? Tei ir bazneica. Zīmeļūs, taišni pretī vacajam Saules kolnam, pōri lejom, azarim, zaļōm pļovom un laukim tei augši ceļ sovus tūrņus un kai ar pērstim rōda, kur cylvāku laime, kur jūs Tāvs un uzturātōjs.”3
Jī īrauga sovu Aulejis bazneicu, tikai nu cyta rakursa!
Vīns vacs aulejīts saceja, ka jūs azars kombincejā ar Siveri aiztur rītumu i dīnvydu nagaisus. Sasavalk tyucs, i apīt apleik! Ka cīms kai zam pleivura (kai vacī latgalīši saceitu – zam veļuma).
Sīvys. Kaut ari maņ treis zylūni beja izkuopušs iz auss, atsaļaušu pasaceit – ka jau restaurēt agruoklaiku latgalīšu mentalitati car dzīduošonu, tod, pa manim, vystiuļuokī tam ir Aņss Ataols Bierzeņš i „Aulejis sīvys”. Dzierdieju aulejītis festivalā „Baltica-91”, ari Genovefu Konošonoku. Nu breineigi! Ari tys, ka etnografiskais ansamblis naaizguoja pa jautruošonuos naudu i slavi dūdūšū celi, a, ar aulejīšu upārtumu, tur sovu graidu. 2040. godā „Aulejis sīvom” byus 100, gribātūs byut iz itim svātkim!
Žepers. „Vysom apdzeivuotom vītom nav tai pasaveics kai Aulejai – jei sevi padora zynomu ari ar deju, kura dejuota Aulejā i tuos apleicīnī jau nu senim laikim. „Aulejis žepers” ir cīši īcīneita pīcu ci sešu guojīņu krysta deja (dejoj četri puori krystā, kadriļa tipa deja), kuru ari myusu dīnuos daudzi folklorys i skotivis deju kolektivi meilu pruot īkļaun sovā repertuarā.
„Aulejis žepera” horeografiskū nūrisi par pamatu myusdīnu skotivis dejom ir izmontovuši vairuoki horeografi. Deļ pīvaduma, Artis Puriņš, īsadvesmojūt „Aulejis žepera” deju guojīņūs, sūļūs i zeimejumūs, izveidovs skotivis deju „Žeperis”. Ilmārs Dreļs ari – skotivis deju „Žeperis Aulejskijs”.
Latvīšu trymdys deju kolektivu repertuaram 1976. godā horeografe Skaidrīte Darius izveidova deju „Aulejas josta”. Dūmojams, ka par jaundejis pamatu ir jimta folklorys dejis „Aulejis žepers” nūrise, kū aplīcynoj dejis aprokstā mynātuo pīzeime: „deja paredzēta divām četrpāru grupām”. Lai saprūtamuok – kai ba div originalī „Aulejis žeperi” (četri plus četri puori) teik dejuoti blokus, bet dejis nūsaukums atspūguļoj vēļ vīnu vysim zynomu Aulejis fenomenu – Aulejis jūstu (audine), kura ar sovu tehniku un kruosaineibu, geometreju i logiskumu simboliski varātu atainuot dejā „Aulejas josta” škatynuotūs horeografiskūs rokstus, kuri organiski – kai plyustūša upe, kai jūstā meistareigi īaustī kruosainī dzeipori – puorsavej nu vīna dejis roksta cytā”4.
A kū tys zeimoj? Mani vysod interesēja, a par kū itai vītai taids nūsaukums? Kaidys ir vītvuorda Auleja seņuokuos nūzeimis, bo raksteitūs olūtūs itei vīta ar taidu pasaukšonu ir jau godu symtim ilgi.
Ir vairuokys versejis. Na vysod maņ pateik Leonards Latkovskis, kod jis aizīt geografiski cīši tuoluos paralelēs. Bet spečuks jis ir, i juo dūmuos ir vārts īsaklauseit. Juo verseja par Auleju, pa manim, ir cīši logiska i pamatuota.
„Greku literatura min divi vītu vōrdus: Aulida un Taurida. [..] Un myusu vītu vōrds Auleja ir saglobōjis vīnaidu vokalismu (divskani au) kai greku un latinu volūdā. Myusu seņči par aulim ir saukuši bišu strūpus voi bišu mōjas. Pi kam bišu mōjas (strūpi) mādz byut vairōki vīnkūpus, kas izveidoj bišu dōrzu, kas jau stōv tyvu vōrda pamatnūzeimei: dōrzs, īžūguota vīta. Saleidzynoj krīvu: ulej. Auleja ir vīns nu tim vītu vōrdim, kas nūrōda uz myusu seņču sakarim un radnīceibu ar Rītumu kulturas tautom.”5
Asu dzierdiejs, ka pasaukšona Auleja paīt nu „elejs”, „alejs”, respektivi, augu eļļa, ari eļļa dadzynuošonai ci ritualim. Asu dzierdiejs ari, ka itam vītvuordam ir sakars ar skrīšonu, ar zyrgim – ir tok vuordi „auļot”, „aulekšot”.
Voi eļļa, voi bits, voi zyrgi – nav švaki!
Vēļ asu dzierdiejs, ka par aulinim agruokūs laikūs sauce vuorduotuojus, dzīdnīkus, dīvredžus. Nav breinums – i ar bitem vajag atrast kūpeigu volūdu, i zyrgus, goduos, ka vāg apvuorduot! Nu puora cylvākim esmu dzierdiejs, kur i kaidi konkreti aulini ir bejuši.
1 Kaminska R. Dievmātes tēls Latgales glezniecībā // „Latvju Māksla”, 1993., Nr. 19.
2 Pyrmpubliceits 1935. godā.
3 Naaizmērstule. Vai vēļ kur ir tik skaisti? // „Ezerzeme", 17.08.2018.
4 Interveja ar deju školuotuoji, horeografi Ingu Žirguli (19.01.2021).
5 Latkovskis L. Kū lingvistika dūd latvīšu volūdas pētnikam // „Dzeive", 1955., Nr. 18.


text:
Vabalē nūtiks tradicionalais pasuokums “Aizgavienī cīmūs braucu”
6. februarī Vabalis pogostā jau ostuotū godu nūtiks tradicionalais pasuokums “Aizgavienī cīmūs braucu”, informej Vabalis kulturys noma direktore Vija Pabērze.
Tī ir pādejī svātki pyrma leluo gavieņa, partū pyrma tuo juopaspiej izaprīcuot i kuorteigai paēst cyukys gali, mīžu pluociņus i veikt vysaidys tradicionaluos izdareibys. Aizgavieņam ir prīceigs raksturs, i tū svietej vairuokys dīnys, eimūt gostūs.
Partū nu 12 stuņžu Vabalē vysi teik aicynuoti iz tradicionaluom aizgavieņa aktivitatem pi gunkura (pogosta laukumā), kur naizpaliks cīnasts – mīžu pluocini, “mīta gaļa” i aromatiskais zuoļu čajs, sovukuort kulturys nomā byus apsaverama folklorys kūpu dalinīku veiduotuo izstuode “Lynu goldauts”. 13.00 nūtiks folklorys kūpu i etnografiskūs ansambļu koncerts.


text:
Izsludynuota dasasaceišona Latgalīšu kulturys Goda bolvai “Boņuks 2013”
Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks” teik taiseita ar mierki apkūpuot lobuokū padareitū i lobuokuos nūtikšonys pārnejā godā, gūdynuot aktivuokūs Latgolys kulturys puorstuovus, popularizātuojus, veicynuot jaunradis i kulturys daudzveideibys atteisteibu iz prīšku. Bolvys ideja i mierkis ir veicynuot latgalīšu kulturvidis saglobuošonu i atteisteibu. Apkūpuot i gūdynuot spylgtuokūs i nūzeimeiguokūs sasnāgumus latgalīšu kulturā pārnejuo goda grīzumā.
Itūgod bolvys padūšonu organizej Latgolys viestnīcība GORS sadarbeibā ar bīdreibom „Kukuži” i „Latgolys Producentu Grupa”.
Latgalīšu kulturys Goda bolvai “Boņuks 2013” var dasaceit fiziskys ci juridiskys personys, kas sovā darbeibā i jaunradē sagloboj, atteista i popularizej latgalīšu kulturu, lītoj latgalīšu volūdu i atbiļst kaidai nu nūlykumā minātūs nominaceju. Bolva teik daškierta par spylgtu, kvalitativu, sabīdriski nūzeimeigu, sabīdreibys i profesionaļu atzineibu dabuojušu darbeibu voi jaunradi kulturys laukā 2013. godā.
Bolvys tiks padūtys vairuokuos nominacejuos, vaira informacejis nūlykumā. Dasacejuma anketa ite. Nominaceju dasacejumus leidz 24. janvaram var īsyuteit elektroniski (pa adresam bonuks@rezekne.lv), kai ari syutūt pa postam (posta štempeļs 20. janvars): Dasacejums Latgalīšu kulturys goda bolvai „Boņuks 2013”, Latgolys viestnīceiba GORS, Piļs īla 4, Rēzekne, LV 4601, Latveja.
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec “Gors” snīgtuos informacejis


text:
Latgolys Vuords nu Reigys – 23.08.2012.
Jiusu viereibai Bronislava Sprydzāna radejis raidejuma “Latgolys Vuords” jaunuokais laidīņs:
Bronislavs gastej 3. Pasauļa latgalīšu saītā. Sarunys „Bākā” pi Lubuona par latgalīšu saīšonu ar Henrihu Somu nu Daugovpiļs, Gunti Rasimu nu Rēzeknis, Annu Motivāni nu Viskonsinys ASV, Osvaldu Zvejsaļnīku nu Rēzeknis, Aldi Adamoviču nu Preilim. Saruna ar Juoni Elksni par Latgolys Kulturys centra izdevnīceibys dorbu i latgalīšu gruomotu izdūšonu.
Taipat raidejumā fragmenti nu svineiguo jubileja pasuokuma pi pīminekļa „Vienoti Latvejai” aba Latgolys Muorys Rēzeknē. Latgolys nūvodu ļaužu, dzejneicys Annys Rancānis, veiskuma Juoņa Buļa uzrunys.
.
Karteņa – 9. augusta pasuokums pi Latgolys Muorys, olūts www.publika.lv


text:
Atsaveram iz Latgolys kongresa 2022 nūtikšonom i vaicojam kongresa dalinīkim jūs redzīni par padareitū i vēļ doramū.
Aldis Bukšs (Tīslītu ministra padūmnīks, Bolvu nūvoda dūmis deputats), Latgolys kongresā vadeja Tīseibu, viesturis, drūšeibys i ekonomikys seseju “Pošvaļdeiba, administrativi teritorialuo reforma i Latgola kai teritorialuo vīneiba Latvejā”.
Kas Jiusim Latgolys kongresā beja vysnūdereiguokais, kas vysvairuok uzrunuoja?
Aldis Bukšs: “Vysnūdereiguokais, voi dreižuok sokūt pacyluojušuokais, beja lelais daleibnīku skaits i sajiuta, ka latgaliskais ir svareigs tik daudzim cylvākim. Tys sylda sirdi. Beja nūdereigys diskusejis i informaceja, kuru izmontuošu turpmuokajā dorbā. Pīmāram, jūprūjom atguodoju Norvegejis puorstuova stuostu par tū, kuo jī īsaista sabīdreibu vītejuos pošvaļdeibys atteisteibys planu radeišonā i infrastrukturys uzlobuošonā.”
Kur Jius pats varātu īsasaisteit nuokušajūs 5 godūs, pi kaidim vaicuojumim esit gotovs struoduot?
Aldis Bukšs: “Asmu jau uzjajiems struoduot pi tautsaimnīceibys i uzjiemiejdarbeibys veicynuošonys dorbim, nu pa lelam asu puorlīcynuots, ka pīcu godu termiņā saīs struoduot ar dažuodu temu vaicojumim. Leidzeigi kuo īprīškejūs godūs struodovu i pi latgalīšu literaturys, i latgalīšu viesturis populariziešonys (iniciativa par nacionalūs partizanu nūmetnis atjaunuošonu Stompaku pūrā), i latgalīšu volūdys veicynuošonys skūluos, i volūdys konsultanta omata vītys izveidis Vaļsts volūdys cenrā, i ceļa zeimu latgaliski uzstuodeišonys.”


text:
Raud', raud', dvēsele
Beлиkий пocT
Raud’, raud’, dvēsele, raud par kotru grāku
raud’ kamēr jyuti vēļ tu sevī spāku!
Raud’ radzūt gryutōs Pesteitōja mūkas,
ar noglom dūrtas viņa kōjas, rūkas.
Vyss vaigs jam sasyts, pōrklōts ašņa svīdrim,
vysapkōrt zaimi, inaidnīku klīgti.
Jō svātōs lyupas daga lelōs slōpēs,
ik mirklis viņam pylns ar osom sōpem.
Oss zūbyns sōnā pošu sirdi skōris,
gulst pīrei svātai ērkšku vainags pōri.
Pi krysta miris, guļdeits beja kōpa,
mūcekļa nōvi cītis myusu lobā.
Raud’, raud’, dvēsele, radzūt cik Dīvs žēleigs.
Par ļaužu grākim gryutōs mūkōs gōja,
bet tevi, cylvāk, mīļōt napōrstōja.
Dīvs – Cylvāks sovu, svātūasni lēja,
grēceigūs ļaudis ar tū izpesteja.
Raud’, raud’, dvēsele, raud par kotru grāku,
raud’, koleidz jyuti vēļ tu sevī spāku.
Teicit Kungu. Reiga, 1990. No. 34. lpp. 411-412.


text:
Daugovpilī prezentēs izdavumu “Ebreju Latgola”
17. februarī 15.00 Latgolys Centraluos bibliotekys (LCB) pasuokumu telpā nūtiks Daugovpiļs nūvodpietnīka Josifa Ročko trilingvaluo ceļveža “Ebreju Latgola” prezentaceja, informej bibliotekys puorstuove Tatjana Hodokova. Izdavuma veiduošonu finansiali atbaļsteja Daugovpiļs piļsātys dūme, Latgolys regiona atteisteibys agentura, Vaļsts kulturkapitala fonds, Latvejis vaļsts meži i Daugovpiļs ebreju kūpīna.
Ceļveds “Ebreju Latgale” ir veļteits 100 godim nu Latgolys apsavīnuošonys ar puorejim Latvejis nūvodim. Gruomotā ir ītvarta informaceja latvīšu, latgalīšu i krīvu volūdā par ebrejim i ar ebrejim saisteitom vītom i objektim Latgolys teritorejā, apjemūt dažaidys Latgolys piļsātys – Daugovpili, Īlyuksti, Rēzekni, Ludzu, Kruoslovu, Krystpili, Leivuonu, Varakļuonus, Preiļus i Dagdu. Izdavums pīduovoj pamatinformaciju par kotru objektu, kū papyldynoj fotografejis. Teik snāgts ari viesturiskais konteksts, kas īskicej golvonuos zinis par ebreju apsamesšonu attīceigajā piļsātā, ebreju skaita izmaiņom godu symtu gaitā i davumu piļsātys sabīdriskajā i kulturys dzeivē.
Vysi interesenti teik aicynuoti iz ceļveža “Ebreju Latgale” prezentaceju, kas nūtiks 17. februarī 15.00 LCB pasuokumu telpā. Pasuokuma laikā byus vareiba sasatikt ar gruomotys autoru Josifu Ročko i aizdūt interesejūšus vaicuojumus.


text:
Kulturys īsacejumi nedeļai: vosorā iz dzerauni!
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Vosora i syltais laiks daudzim nu korstūs dzeivūkļu daspīž izaraut iz laukim – tyvuok dobai, kur var nūsaglobuot pakrieslī, nūsamauduot, pacept gali i paravēt buļbu vogys, lai zīmā byutu kū nūvest iz piļsātu. Foto entuziaste i bīdreibys “LgSC” kulturys aktivitašu organizatore Amanda Anusāne itūvosor vysim īsoka izbaudeit i apsavērt dzeraunis kulturu.
Meklēt pīna goldus
Pīna golds – dzeraunis kulturys pīmineklis voi kai Raibīs tū sauc “pādejais dīva oltors”.
Na tik seņ lauku ainovys papyldynuoja pīna goldi, kurūs iz rūku pierstu pat saskaiteit navarēja. Itūšaļt tūs labi vajag pameklēt. Kotram ūtrajam ir kaida atmiņa voi stuosts par pīna goldu. Vīnam tei beja vīta, kur kotru reitu nest nūdūt pīnu, ūtram – īt piec svaiguokuo avīzis numera. Kaidam pīstuošona ar ritini i pasarunuošona ar sābri, kaidam štabs, iz kura dareit vysaidys blienis, cytam otkon randeņu vīta, kur apsarunuot par dzeivi, mīlesteibu i pasavērt zvaigznēs. Īsoku kotram pajimt ritini i puorkast pa sovu voi aizbraukt iz svešuoku dzerauni, pameklēt pīna goldus i atguoduot sovys atminis par tim. Nūbiļdēt tūs, pošim pi tūs nūsabiļdēt i nūsyuteit biļdis iz pinagolds@gmail.com. Biļdis tiks īvītuotys IG pīna goldu arhivā, vysus pīna goldus var apsavērt Instagramā @pina_golds.
Nūbraukt iz kopim
Papyldu vysim vosorys festivalim navar aizmierst par kopu svātkim aba ospruoteigai tulkojūt iz angļu volūdu “dead people festival”.
Kopu svātku sezona jau rit pylnā sporā, nav šaubu, ka itymūs svātkūs sasateik vysa rodne. Tei ir tei reize, kod sabrauc poši tuoļuokī pīdereigī, lai dzymtys lūkā atguoduotu aizguojušūs. Daudzys kopu vītys, eipaši dziļuokūs nūstyurūs teik sakūptys tik iz kopu svātkim, a vāluok – damierstys. Īsoku vysim na tik aizadūt iz kopim kopu svātkūs, bet nūbraukt ari taipat viņ – nūvest sveceiti i peonejis, izkaplēt nazuolis i pasarunuot ar meilajim, kuri aizguojuši tamā saulē.
Ītusēt ar babom i dzedim
Kotram nūteikti dzeraunē ir kaida babeņa voi dzeds, ka tī nav sovejī, tod sābrūs vys jau kaids nūteikti dzeivoj.
Ka tova vosora ir pīpiļdeita ar vysaidom nūtikšonom, to babom i dzedim dzeraunē eisti nikas nasamaina, tik vaira dorba i pi puorkarsšonys saulē bīžuok golvys reibūni. Ka tovi vacuokī navar aizbraukt izbaudeit kulturu, to tu vari kulturu aizvest da jūs. Sataisi pikniku, kūpā nūdiejit ašņa dasys voi sataisit kļockys, sasīnit Juoņu sīru, īpazeistynoj vacūs ar ŪGU, Latgalīšu Repu, Bruolānu, BezPVN i cytim muzikim, kurūs baba kasdīnā nasaklausa, nūved jim kaidu nu Raibuo “Obrozu” posta kartem, paskaitit puotorus, ka ir mozī, padzīdit kūpā “Rupuču” dzīsmis. Izcylā gadīnī – nuorganizej kaidu akordeonistu. Jī byus cīši laimeigi.


text:
St. Škutāns, M.I.C.
Katōļticeibas vēsture un katekisms
2. Par kristeigū piļneibu
24. Kōpēc mums ir jōsaceņš sasnēgt myusu stōvūkļam pīmārotu piļneibu?
1. Tōpēc, ka dīviškais Pesteitōjs vysim soka: „Esit piļneigi, kai ari jyusu dabasu Tāvs ir piļneigs“ (Mt. 5:48),
2. tōpēc, ka mums ir pavālāts mīļōt Dīvu nu vysas myusu sirds, nu vysas myusu dvēseles un nu vysa myusu prōta, un nu vysa myusu spāka (Mk. 12:30),
3. tōpēc, ka jo byus svātoka myusu vērszemes dzeive, jo lelōka byus myusu svātlaime dabasūs un
4. tōpēc, ka nasaceņšūt pastōveigi sasnēgt piļneibu, cylvāks vīgli īkreit nōveigā grākā un beidzūt gatavoj sev myužeigū pazusšonu (Mt. 25:29).
25. Kamā pastōv kristeigō piļneiba?
Tei pastōv tymā, ka atsabreivōjuši nu nakōrteigas pasauļa un sevis mīļōšonas, mes mīļōjam Dīvu pōri vysam un vysu pōrejū mīļōjam Dīvā.
„Kas ōrpus Tevis ir maņ debesīs? Un jo es asmu ar Tevi, zeme mani nalīksmynoj, patvārums munai sirdei un muna daļa Dīvs myužeigi“ (Ps. 72:25—26).
26. Kaids vyspōri ir piļneibas ceļš?
Piļneibas ceļš ir sekōšona Kristum. „Jo tu gribi byut piļneigs ... nōc, sekōj Maņ“ (Mt. 19:21).
27. Kaidus seviškus leidzekļus piļneibas sasnēgšonai ir īteicis Kristus?
Golvonūkōrt tūs, kurus sauc par evangeliskim padūmim.
28. Kaidi ir evangeliskī padūmi?
Tī ir: 1. breivprōteiga nabadzeiba, 2. myuža ceisteiba un 3. piļneiga paklauseiba goreigai prīkšnīceibai.
29. Kas ir breivprōteigō nabadzeiba?
Tei ir breivprōteiga atsasaceišona nu vysom laiceigom lītōm, lai mozōk byutu traucāti ceņtīņūs pēc dabasu monta.
„Jo tu gribi byut piļneigs, ej, pōrdūd, kas tev ir, un atdūd nabogim, un tev byus monts dabasūs, un nōc sekōj Maņ“ (Mt. 19:21).
30. Kas ir myuža ceisteiba?
Tei ir breivprōteiga un namiteiga atsasaceišona na tikai nu nateirom un naatļautom baudom, bet ari nu precēšonās, lai nadaleiti varātu nūsadūt kolpōšonai Dīvam.
Verīs: Mt. 19:10—12. „Atteiceibā uz jaunaveibu, Kunga pavēles maņ nav, bet es dūdu padūmu ... “ (1. kor. 7:25., 38).
31. Kas ir piļneigō paklauseiba?
Tei ir atsasaceišona nu sovas grybas, lai drūšōk piļdeitu Dīva grybu atkareibā nu prīkšnīkim, kuri pōrstōv Dīvu (Mt. 16:24).
32. Kōpēc Evangeliski padūmi ir izcyli piļneibas sasnēgšonas leidzekli?
1. Tōpēc, ka ar tim teik nūvārsti golvonī kristeigōs piļneibas šķēršļi, prūti: laiceigūs lobumu kōre, jyutekleigōs baudas un naatkareibas lepneiba,
2. tōpēc, ka caur evangeliskim padūmim cylvāks uzuperej Dīvam vysu, kas jam ir, un kas jys pats ir: sovus ōrejūs lobumus ar nabadzeibas sūlejumu, mīseigās baudas — ar ceisteibas sūlejumu un sovu grybu — caur paklauseibas sūlejumu.
Par šim evangeliskim padūmim dīviškais Pesteitōjs ir runōjis, saceldams: „Vysi nasaprūt šūs vōrdus, bet tī, kam tys dūts“ (Mt. 19:11).
33. Kam ir pīnōkums īvārot (piļdeit) evangeliskūs padūmus?
Vysim religiozim (mukim) un tim, kas ir sevi saistejuši ar sūlejumu tūs piļdeit.
Ari pasauleigī goreidznīki, kas ir sajāmuši augstōkōs svēteibas, ir sevi saistejuši ar myuža ceisteibas īvārōšonu, lai byutu spējeigi piļneigi un nadaleitu sirdi kolpōt Dīvam un sovim tyvōkim. „Kam nav sīvas, tys ryupejōs par tū, kas ir Kunga, kai patikt Dīvam. Bet pracātais ryupejōs par pasauļa lītom, kai patikt sīvai, un jys ir daleits“ (1. kor. 7:32—33).
34. Voi ticeigī pasaulī ari var dzeivōt piļneigu dzeivi?
Jā, jo tikai jī nadzeivōj saskaņā ar pasauļa goru, bet gon saskaņā ar Kristus goru.
„Jo kaids mīļōj pasauli, tod jymā nav Tāva mīlesteibas. Jo vyss, kas pasaulī, ir mīsas kōreiba un ocu kōreiba un dzeives lepneiba“ (1. Jņ. 2:15—16). „Kas grybātu byut šō pasauļa draugs, tys palīk Dīvam īnaidnīks“ (Jk. 4:4). „Jo kam Kristus gora nav, tys nav nu Jō“ (Rom. 8:19).
35. Voi tod pasauļa gors ir pretrunō ar Kristus goru?
Nūteikti ir pretrunō, kai tū skaidri redzim nu tim teikumim, kurus sauc par ostoņom svēteibom.
36. Kaidas ir ostoņas svēteibas?
1. Svēteigi ir gorā nabadzeigī, jo jūs ir dabasu vaļsteiba.
2. Svēteigi ir lānprōteigī (lēneigī), jo jī īmontōs zemi.
3. Svēteigi ir tī, kas raud, jo jī tiks īprīcynōti.
4. Sveteigi ir tī, kam olkst un slōpst taisneibas, jo jī tiks pīpiļdeiti.
5. Svēteigi ir žālsirdeigī, jo jī tiks apžālōti.
6. Svēteigi ir teiras sirds, jo jī redzēs Dīvu.
7. Svēteigi ir mīrmīleigī, jo jī sauksīs Dīva bārni.
8. Svēteigi ir tī, kas cīš vojōšonas taisneibas dēļ, jo jūs ir dabasu vaļsteiba (Mt. 5:3—10).
37. Kai mes zynom nu ostoņom svēteibom, ka pasauļa gors ir pretrunō ar Kristus goru?
Mes tū zynom nu tō, ka pasauļs uzskota par nūžālōjamom un muļkeigom tōs personas, kuras Kungs Jezus Kristus sauc par svēteigom.
Pasauļs par laimes olūtu mādz slavēt bogōteibu, reputāciju (slavi), gūdu, jyutekleigōs baudas; Jezus Kristus turpretim ostoņōs svēteibos mōca myus meklēt sovu laimi Dīvā un Jam kolpōšonā, un tōpēc labprōt un prīceigi pacīst nabadzeibu, vojōšonas un vysaida veida gryuteibas, kaidas mums noktūs pīredzēt.
38. Kaidus leidzekļus pilneibas sasnēgšonai kristīšam jōpīlītōj, naatkareigi nu tō, kaidūs apstōkļūs jys dzeivōtu?
1. Jam jōmīļoj lyugšona, ryupeigi jōsaklausa Dīva vōrds un bīži jōpījam svātī sakramenti,
2. vīnmār jōsaceņš apkarōt egoismu (patmīleibu) un nakōrteigōs tīksmes un
3. sovus ikdīnas dorbus jōveic žēlesteibas stōvūklī un Dīvam pateikamā veidā.
„Jī (pyrmī kristīsi) pastōvēja apostolu mōceibā, maizes lauzšonas sadraudzeibā un lyugšonā“ (Ap d. 2:42). „Jo kaids grib Maņ sekot, lai aizalīdz pats sevi, uzajam sovu krystu un sekoj Maņ“ (Mt. 16:24). „Voi jyus ēdit, voi dzerit, voi cytu kū dorot, vysu dorot Dīva gūdam“ (1. kor. 10:31).
39. Kai mums ir jōaizalīdz pošim sevi?
Ir jōatsoka sev daudzas lītas, kas mums ir mīlas un pateikamas, kuras lykumeigi varātu lītōt. Atsasaceišona nu tom paleidz vīgļōk atsaturēt nu naatļautom un grēceigom lītōm.
40. Kai mes varim vyslobōk veikt sovus ikdīnas dorbus Dīvam pateikamā veidā?
Tū vyslobōk varim veikt īdūmōjūt, kai Jezus Kristus tūs veiktu un ceņšūtīs Jū atdarynōt nu mīlesteibas uz Jū.
41. Kai mums ir jōdora ikdīnas dorbi pēc Kristus parauga?
Tī mums ir jōdora ryupeigi un pacīteigi ar nūdūmu patikt Dīvam. Tōpēc dorba sōkumā mums ir jōpōrsajam ar lobu nūdūmu, un dorba ilgōkā gaitā nūdūms ir jōatjaunoj.
42. Kas mums ir jōdora, kod mes īturim sovu maļteiti?
Pyrms un pēc maļteites mums dīvbejeigi un ar cīnu ir jōpasateic Dīvam, attureigi un pīticeigi jōizatur pi golda.
43. Voi dreikstim sev atļaut ari izklaideibu?
Jā, tōpēc ka nikas mums nalīdz baudeit izklaideibu (atpyutu) pīnōceigā laikā. Tūmār tei mums ir jōsvētej ar lobu nūdūmu un joītur tei kautreibas rūbežūs.
44. Kaidim jōbyun myusu sakarim ar tyvōkū?
Tim jōbyun laipnim, lai mes nivīnu naapvaiņotu un jōbyun saprateigim, lai mes nikaidā ziņā naļautu sevi pavest uz ļaunu.
45. Kai mums ir jōizatur bādōs?
Mums ir jōpīmiņ un jōbyun pōrlīcynōtim, ka tōs nōk nu Dīva, un mums ir jōuperej tōs Dīvam un jōlyudz nu Jō žēlesteibu labi tōs izlītōt.
Praktisks padūms: īdūmōj, ka tī vōrdi, kurus Dīvs ir pasacejis Abrahamam, atsateic ari uz tevi: „Staigoj munā prīškā, un esi piļneigs“ (Ge. 17:1). Ceņtīs nūpītni kļyut arvīn vairōk dīvbejeigs un tykumeigs. Lai ik kotru reitu tei ir tova apsajimšona un vokorūs sevis pōrbaudeišona tymā. „Muns dāls, kolpōj Dīvam ar piļneigu sirdi un labprōteigu nūlyuku. Jo tu meklēsi Jū, tu Jū atrassi, bet jo tū Jū pamessi, Jys pamess tevi uz myužim“ (1. Paral. 28:9).


text:
Mārtiņš Boiko par latgalīšu saļmu rošonūs i nūzeimi
Nu pārnuo septembra da majam kotra mieneša pādejā trešdinē Reigys Stradeņa universitatis Psihosomatikys klinikā nūtyka Kulturys piecpušdīnis, kuruos uorsti psihoterapeiti, kolegi nu dažaidu medicinys sferu, studenti, žurnalisti i cyti interesenti diskutieja par dažaidom aktualom temom.
Pādejā sasatikšonys reizē tyka izdūti vaicuojumi – Deļkuo Latgolā, kod kaids ir nūmirs ci ari teik pīmināts myrušūs pīminis pasuokumā, tyvinīki dzīž saļmys? Deļkuo itaida tradiceja zynoma viņ Latgolā? Kaida ir muzykys uorstnīcyskuo nūzeime žālobuos?
Iz itim vaicuojumim raudzieja atbiļdēt Dr. phil. Mārtiņš Boiko, muzykologs, profesors Jezupa Veitūla Latvejis Muzykys akademejā, Latgolys kulturys zynuotuojs i napaseņ izdūtuo CD/DVD akademiskuo izdavuma „Saļmu dzīduošona Latgolā” leidzautors.
Kab atguojušī saprastu Latgolys muzykys tradicejis, Mārtiņš Boiko īvoda daļā izstuosteja par vysom tradicionalajom muzykys formom, kas rakstureigys Latgolai, kur saļmys ir tik vīna nu taidom. Kai sovpateigu jaunu formu, kū jis pots vāroj ar interesi, Boiko atzeimuoja ari latgalīšu modernū muzyku. Kai atzyna atguojušī, ka pyrma tam kurs i nikuo nazynuoja par latgalīšu muzyku, piec ituo pasuokuma nūteikti giva piļneigu prīškstotu gon par folklorys boguoteibu i dažaideibu, dzīduošonys manīri i tradiceju, taipat i saļmu dzīduošonu i rošonūs i Latgolys muzyku kai taidu.
Niu, sadarbeibā ar RSU Psihosomatikys kliniku, pīduovojom izvylkumu nu diskusejis i Mārtiņa Boiko stuosteituo:
Latvīšu ļusteiguos bēris
Mārtiņš Boiko: – Kod kaids nūmirs, dzīsmis ir cīši vierteigs žālobu regulacejis mehanisms. Nu latvīšim nav sovu raudu, nav ari viests, ka taidys byutu bejušys. Raudys ir eipašs muzykys žanrs – eisys rečitacejis, kur kotrys rindenis golā ir nūpyutys. Raudys var atrast lītovīšu, boltkrīvu i pat igauņu tradicejuos. Balkanūs, Tyvajūs Austrumūs, Italejā i cytuvīt raudu dzīsmis ir cīši popularys, i, tuos dzīžūt, dzīduotuoja naratai plieš motus, dauza golvu pret greidu i cytaiži izpauž bādys. Nu latvīšim puorlīcynūšs, naapstreidams nūruodis iz raudom kai muzykys žanru nikur viesturyskuos līceibuos nav atrūnomys. Taišni ūtraiž – dokumentūs atrūnomys viests par prīceigajom bierem, kurys bejušys Kūrzeme i Vidzemē. Ari Zvīdrejā bērēs guojs ļusteigi, jo 17. – 18. godu symta līceibuos atrūnomi reikojumi – izbeigt vīnureiz tū prīceigū doncuošonu i ļusteišonu bērēs. Verīs, kristīšim tai napīsaīt. Nu pa vydam ļusteigom bērem i raudom bērēs sābru tautu tradicejuos, Latgolā jau seņ bejuse i vēļ arviņ ir atškireiga bieru tradiceja – saļmu dzīduošona aba myrušūs oficejs.
Par latgalīšu saļmu rošonūs
Mārtiņš Boiko: – Myusdīnu Latgola ir multietnisks veidojums ar cīši īspaideigu, pa daļai cīši arhaisku, konservativu kulturu. I Latgolā sastūpoms lyugšonu žanrs, kaida navā nikur cytur pasaulī – latgalīšu saļmys, latiņu volūdā – Officium defuntorum – aizlyugums par myrušajim. Myrušūs oficejs, tys ir – stuņžu lyugšonu eipašs veids.
Īrodums nūsaceitūs dīnnakts laikūs nūturēt lyugšonys izaveiduoja jau judaismā, tys tyka puorjims ari kristīteibā. Ap 4. godu symtu nūsastyprynuoja cykls, kas sastuovieja nu lelajom i mozajom lyugšonu stuņdem: leluos – matutins, laudis i vesperis. Lelajūs katuoļu klūsterūs tei ir kūra lyugšona, kas nasarimst ni dīnys jau tyukstūšys godu. Golvonais lyugšonys saturs ir saļmys. Aptuveni 8. godu symtā pasaruodeja vēļ oficeji, tūs vydā – myrušūs oficejs. Bet nu 18. godu symta viesturis dokumentūs atrūnom pīmynātu myrušūs oficeju Latgolā, kū sātys apstuokļūs dzīž sīvītis. Nav kluot nivīna gareidznīka. Kai liturgejis žanrs nu sakraluos vidis īguojs zemnīka sātā?
Pyrmais izdavums, kur atrūnomi latgalīšu saļmu teksti, ir 1771. godā izdūtuo gruomota, kurai nūsaukums, īvods i nūdaļu nūsaukumi ir puoļu volūdā, nu nūdaļu teksti – tik latgaliski. Ar itū izdavumu ari aizasuoce latgalīšu lyugšonu gruomotu tradiceja. Kod jezuiti – i tī beja Jezuitu ordeņa misejis puorstuovi Krīvejis teritorejā, kas īvīsa itū latgalīšu saļmu dzīduošonu – gataveja itū tulkuojumu, latgalīšu volūda kai rokstu volūda nabeja nūbrīduse. Jezuiti ir latgalīšu rokstu volūdys sataiseituoji. Ka veramīs antropologiski, lītojūt konstruktivisma pīeju, jezuiti izkonstruieja latgalīšus. Puorejuos latvīšu dalis golvonī kontruktori beja vuocbaltīši. Jezuiti beja katuoļu elite. Tū, kū jim 30 godu laikā izadeve padareit Latgolā, var redzēt vēļ šudiņ. Jezuiti beja cīši pīredziejuši socialī konstruktori ar agresivu darbeibys stilu, jī prota dabuot sovu. Na veļteigi nu daudzom vītom jī tyka padzeiti, 1821. godā – ari nu Krīvejis imperejos. Nu vys tik jūs īdibinuotuos tradicejis palykušys i padora Latgolys nūvodu tik atškireigu.
Kai nūteik saļmys aba myrušūs oficejs?
Mārtiņš Boiko: – Oficeju Latgolā izpiļdeja i vēļ arviņ pa lelam dora sātā, nuove tradicionali beja sātys byušona. Myrušais tyka guļdeits sausā, ceistā, vāsā vītā: verandā, klietī, garažā, da bēru i vokorā pyrma bēru saguoja sātys ļauds, rodi i draugi i izpiļdeja monotonu, litanejveideigu muzyku. Piec saļmu dzīduošonys juobyut kuorteigam mīlastam. Īspieja dzīduot saļmys ir bieru dīnys reitā, tod piec 30 ci 40 dīnu, piečuok – miršonys godadīnā. Tei ir muzykala kompoziceja ar saļmu tekstim, kas jimti nu Vacuos Dereibys saļmu gruomotys: attīceiguos nūdalis nūsaukums latgalīšu lyugšonu gruomotuos ir „Lyugšonys par nūmyrušim”. Tradiceju kūpieju demografiskūs īmeslu deļ Latgolā kliust arviņ mozuok, nu ticeiba palykuse stypra, deļtuo naratai saļmu dzīduotuojis teik olguotys.
Deļkuo juodzīž saļmys?
Mārtiņš Boiko: – Kab tradiceja pastuovātu, juobyut lelai motivacejai tū kūpt i turpynuot. Tradicionalais izskots: ir itys pasauļs, dabasi i eļne. Nu katuolim ir vēļ škeisteitova aba purgatorejs (latiņu purgare – teireit). Miersteigī ir grieceigi, deļtuo dvēselis vysupyrma teik škeisteitovā, jo ar grākim dabasūs navar tikt. Škeisteitovā nu grākim atsateira šausmeiguos suopis i cīšonts. I saļmys ir lyugšona par dvēselem škeisteitovys gunī. Dzīduotuoja motivs, izpiļdūt myrušūs oficeju – jis tic, ka dzīžūt saļmys, var atvīgluot myrušuo liktini škeisteitovā. Nu ūtra motivaceja – tautys ticeiba ir, ka myrušais, tic nu škeisteitovys uorā, var lyugtīs par dzeivajim. I nu dzīduotuojom vaira reizis dzierdāts: „Jo tu dzeivē vaira lyudz par myrušajim, jo tev dzeivē lobuok īt”. Tys ir preteimā bazneicys dogmai, kas par myusim var lyugt viņ svātī i Dīva muote. Taidā veidā myrušūs oficejam ir saikne ar seņču kultu, veļuonīšu kultu. Jezuiti beja cik gudri, ka saprota – ite nikuo navarēs padareit, ka aizlīgs dūt dvieseļu laikā myrušūs tyvinīku dvēselem tyvinīku atvīglojumu. Nu jī, vysutycamuok, spieja īstuosteit, ka atvīglojumu veļuonīšim var dūt na nasūt iedīni iz piert, nu izdorūt myrušūs oficeju.
Myrušūs dvēselis sapynūs
Mārtiņš Boiko: – Ir ari cytys komunikaceju formys, kai myrušī i dzeivī sovā storpā var sasaprast. Na viņ lyudzūtīs. Latgolā var sasatikt ar tipizātim sapynim, kurim ir sižets par sasatikšonu ar myrušajim. Itys sižets atsakuortoj dažaidim cylvākim, dažaiduos vītuos. Cylvāki zyna par eipašu sapynu sižetim, gaida tūs ateimam. Lokaluos variacejis ir dažaidys. Pīvadumam, Latgolys zīmeļūs sapynā myrušais izasoka metaforiski, soka aptuveni itaidus vuordus: „Maņ nikuo nav”, „Maņ nav kuo ēst”, „Maņ nav nikuo iz golda”. Dzeivī tū tod iztulkoj, ka myrušais dora zynomu, ka jam ir vajadzeigs aizlyugums – saļmys. Dīnvidlatgolā nūruodejums sapynūs var byut taišns: „Cīši lyugtīs”.
Ir ari sapyni ar cytu sižetu – kai pateiceibys par nūtykušom lyugšonom, kuruos Latgolys zīmeļūs myrušūs dvēselis ari izmontoj metaforys, pīmāram: „Paļdis, ka pabaruoji”. Sapynā ari var byut nūruodejums pasasokūt trešajai personai, kura dzīduojuse saļmys. Cylvāki namaloj, jī radz itūs sapynus. Ka pasaveram latvīšu puorsokys i teikys, tod rudini sapynūs īt veļuonīši i prosa mīlasta. Īsadūmuosim jezuitu misionaru, kurs saprota, ka sapynim navar pavēlēt – ci atīt, ci naatīt. Vīneigais, kas palyka, beja – pīduovuot latgalīšu zemnīkam cytu sapynu interpretaceju. Na dvēseļu mīlasta praseibu, bet gon kai myrušūs lyugumu piec aizlyuguma.
Latgolā vysi zyna par itim eipašajim sapynim, kurūs myrušūs dvēselis īt i koč kū soka. Ka kaids itūs sapynus nasagaida, ir atvīgluots, jo izskota tū par lobu zeimi – myrušajim vyss kuorteibā.
Aicynojom izmontuot īspieju i reitu – 7. julī 10:00 nūīt ci nūbraukt iz Latgolys saļmu dzīduojumim festivala „Baltica 2012” laikā Reigā, Sv. Marejis Magdalenys bazneicā.
Saļmu dzīduošona i izdavuma prezentacejis svātki Jezupa Veitūla Latvejis muzykys akademejā


text:
Rozalija Tabine – Naaizmērstule, Aglyunas Rūzeite, Kukažeņa i Tabiņa
Roksta autore: Ligija Purinaša
Par Rozalijis dzeivis guojuma nūzeimi izasoka dažaidi: vīni apgolvoj, ka jei bejuse religiski patriotiskuo romantisma i bārnu rakstnīceibys nūdybynuotuoja, citi jū sauc par dzeivis školuotuoju, vēļ kaids – par dzejneicu dīvlyudzieju, bet aglyunīšu atmiņā jei palikuse kai Aglyunys mugorkauļs i dvēsele. Izjemūt Naaizmērstuli, Rozalija izmontuojuse ari taidus pseidonimus kai N, N-le, Živilbia, Žogota, R. T., Tautas školōtōja.
Rozalija Tabine (tāva uzvords gon bejs Tabunovs) dzymuse 1890. goda 28. oktobrī Bieržgaļa pogosta Vackubulovā Jezupa i Elizabetis saimē. Ir zynoms, ka tāvs bejs krīvu-turku kara dalinīks, izapeļnejs unteroficīra pakuopi i bejs mežsorgs Vackubulovā, bet muote guojuse nu Rogovkys pusis – obeji bejuši cīši dīvticeigi. Bez Rozalijis saimē beja vēļ četri bārni: Helēna, Ksaverijs, Ontons, tod piec godim bejuse Rozalija i pastareits Jākubs. Bierneibā mozuo Naaizmērstule bīži slymuojuse, taču par speiti tam jai patics skraideit pa Ičys krostim i laseit dažaidys pučeitis, i, kai uzskota A. Vējāns, – vāluokajūs godūs Rozalija pateišom bejuse leidzeiga vīnkuoršajam i iztureigajam lauku zīdam – naaizmierstulei.
Kai jau īrosts tymā laikā, Latgolā saimis beja kuplys i bīži viņ tryuceigys – taipat beja ari Tabunovu saimē. Deļtuo Rozalija jau nu agrys jauneibys beja spīsta struoduot par kolpyuni, bet tam par speiti jai beja īspieja dabuot izgleiteibu – suokumā jei vuicejuos Rēzeknis Krīvu draudzis školā, bet vāluok beja izdeveiba vuiceitīs ari Pīterpilī – tīpat kur K. Skrinda vadeja sovus školuotuoju kursus, bet jei asūt puoruok beidusēs i deļtuo i nanūbraukuse. Jei protuse ari šiviejis omotu, bet vāluok bejuse ari sātys školuotuoja. Nu 1906. goda Rozalija struoduoja grafu Muoļu privatajā školā Juzefinovas muižā, kur jai beja juovuica ap 30 muižys kolpu bārnu. Rozalijai, kai izaruodeja, bejs talants dorbā ar bārnim – jei spēja nūturēt jūs uzmaneibu i mozī jū mīļuoja i puļcējuos ap jū. Grafīne beja nūvāruojuse Rozalijis talantu i deļtam syuteja jū pasavuiceit iz Viļņu pi muosom nacarītem, pi kurom Rozalijai cīši patyka – kai jei atzeist 1930. godā – jei lobpruot tī byutu palykuse. Tūpūšuo dzejneica vuicejuos gimnazejā, bet vāluok ari Ļvovys Frebeļa (vaļsts) kursūs, nu kurim 1913. godā atsagrīze atpakaļ Latgolā, lai turpynuotu struoduot par sātys školuotuoju Muoļa muižā. Vāluok, pīmynūt sovu školouotuojis dorbu muižā, Rozalija atsasaukuse par Muoļu saimi kai par humanu i kristeigu saimi, kam ryupiejuse zemnīku lobkluojeiba.
Obrozs publicāts žurnalā „Straume” 1933. g. 1. martā
Piec atsagrīzšonys nu apvuiceibom Rozalija konstatēja, ka bārnim tryukst losomys literaturys i nūlēme pīraksteit puora stuosteņu, lai varātu sovā rūkrokstā jūs skaiteit prīškā. Vāluok jei suoce publicētīs kai Naaizmērstule. Taids psiedonims izvālāts deļ tuo, ka ari poša Rozalija beja kai seikuo, vīnkuoršuo pučeite: trausla, klusa, seika, cylvāks bez praseibom i pretenzejom laiceigā dzeivē, pīticeiga, draudzeiga i laipna pret vysim, kai ari stypra i styngra goreigā dzeivē. Pirmais laikroksts, kurā Rozalija aba Naaizmērstule publicēja sovus dorbus, beja „Drywa”(suocūt ar 1913. g.), vāluok jū pazyna piec rokstim izdavumūs „Katōļu Dzeive”, „Draugs”, „Sauleite”, „Latgolas Vōrds” i c. Par sovu pseidonimu Rozalija saceja paļdis muosom nacarītem, kurys gimnazistem kaidā stuņdē lyka puču vuordus – Rozalija tyka pie Naaizmierstulis, i tai tys vuords jai i pīlypa. Teik skaiteits, ka Naaizmērstule literaturā debitēja ar „Tu man navaicoj”, nu leidz 1944. godam jei pīraksteja vaira kai 300 seikuoku dorbu, kas beja izkaiseiti presē, tymā storpā ari ar kruojumu „Lauku zīdi”, kas beja veļteits K. Uļmaņam – jis izsaceja pateiceibu Naaizmērstulei 1935. godā.
Publicāts laikrokstā „Sauleite” 1935. goda 1.septembrī
Leidz 1940. godam Rozalija dorbuojuos puorsvorā „Katōļu Dzeivē”, kurā juos daiļrade tyka raksturuota kai taida, kas „nalīk sovim laseituojim pērlis meklēt atkrytumu čupā”.
Paraleli raksteišonai Rozalija vēļ arviņ beja školuotuoja. 1916.–1920. godā jei vuiceja bārnus Bolvūs i Daugavpiļs apriņčī, bet vāluok puorsacēle iz Aglyunu, kur dzeivuoja leidz sovai nuovei. Juos devize pedagogejā beja: „Ej un speidi!” Juos privātuo dzeive beja saisteita ar Bazneicu, t. i., jei dzeivuoja kai klūstera muosa: kotru dīnu guoja iz bazneicu, sabīdryskajā dzeivē jei napīsadaleja. Ūtruo pasauļa kara laikā jei izacēle ar sovu pašaizlīdzeibu – deve pajumti bazneickungim, kurim lelinīki pavēlēja izavuokt. Tai pat jei paleidzēja īvainuotajim karaveirim.
Leidz karam i kara laikā pi juos beja īkuortuots internats „Mežmali”, kur leidz kara suokumam divejuos ustobuos dzeivuoja septeni gimnazisti, kuknē jei izmytynuoja divejus vīntuļus veceišus, bet poša Rozalija dzeivuoja mozā kambareitī. Par juos dzeivis apstuoklim ir zynoms, ka nalelajā ustobeņā beja nalels galdeņš, gruomotu plaukteņš, sūls, kas reizē beja ari gulta. Saimisteibā beja kozys, truši, vystys, audzēja buļbys i uobuļus. Pret sovim školānim Rozalija beja gon styngra, gon praseiga, bet tymā pošā laikā ari izstoruoja „ticeibā apdvestu mīlesteibu”. 1948.–1949. g. pi Tabenis tyka aizlīgts dzeivuot i pasaruodeja uzsaukums: „Kas dzīvo pie Tabiņas, tiks izslēgts no skolas!” – rezultatā školāni pamete Rozaliju. Paraleli Naaizmērstule turpynuoja rakstnīceibu i dorbuošonūs Aglyunys bazneicā, kur jei beja saimineica, sekretare i daudzu cytu lītu kuortuotuoja. 1954. godā presē pasaruodeja roksts, kurā Naaizmērstulis literrūs tekstus nūsauce par „peršom”.
60. godūs Rozalija suoce slymuot, beja paralizāta, i godu jai beja atjimtys runys spiejis, taču tuos atsajaunuoja. Par speiti tam, veseleiba palyka švakuoka i 1964. goda 17. martā jei nūmyra. Apglobuota Aglyunys kopūs, i iz juos kopa akmiņa stuov raksteits „Latgolas Rakstneica – Školuotuoja”.
Laika gaitā Naaizmērstule palykuse naaizmiersta – jū pīmiņ gon aglyunīši, gon tī, kas saisteiti ci interesejās par literaturu, i golu golā jū jau ostoņus godus pīmiņ i par jū interesejās ari jaunī literati, kuri pīsadola Naaizmērstulis jaunradis konkursā. Šaļtim cauri jei jūprūjom pīsadola Latgolys kulturys dzeivē i pat zynomā mārā ītekmej tū – leidz ar tū var saceit, ka Naaizmērstulis radeitī teksti ir vierteiba, kas naaizamierst, i tys ir svareiguokais.


text:
“Pi myusim Latgolā” par bārnu rūtaļlītom seņuok i niule
Itūreiz raidejumā “Pi myusim Latgolā” Laura Sondore-Strode rauga dazynuot, voi rūtaļlītys var byut myusu kulturys līcineicys i kaidys spēlis bārnim Latgolā taisa myusu dīnuos.
“Vīna nu vysu laiku senejuokuom spēlem ir sviļpaunīks,” dūmūt apsavērt skalinē asušūs sviļpaunīkus, stuosta Latgolys Kulturviesturis muzeja specialiste Inese Ločmele. “Arheologiskī izrokumi līcynoj, ka sviļpaunīkus jau ir taisejuši i spieļuojuši bārni jau 12. i 13. godu symtā. Sviļpaunīki atrosti ari Rēzeknis piļskolnā. Tei ir vīna nu vacuokajom rūtaļlītom, kas atrosta i izmontuota ari Latgolā.”
Ari kūka rūtaļlītys ir vīnys nu vierteiguokajom, praktiskuokajom i vacuokajom. Tuos izgataveit beja iz vysa vīgluok. Latgolā popularuokuo kūka rūtaļlīta nūteikti ir žvūrgzdyns, i tys ir zynoms pat ASV.
Inese Ločmele stuosta, ka bārni, pīsadolūt muzeja senejūs spēļu i rūtaļu programā, iz kaidu šaļti aizmierst par spinerim i cytom myusu dīnu rūtaļlītom.
Sovpus Preiļūs tūp pošu radeitys rūtaļlītys, kas izaver mīleiguok nakai tī poši spineri. Aija Zīmele ir div bārnu muote, kura, auklejūt bārnus, izauklējuse ari sovu biznesa ideju. Jei suokuse rūtaļlītu ražuošonu, atteistūt sovu zeimūlu “Bērnības zeme”.


text:
Kolnasāta 9. novembrī
Jiusu viereibai Latvejis Radejis 1. programys latgaliskuo raidejuma “Kolnasāta” kasnedelis laidīņs.
“Kolnasātā” itūnedeļ gasteis medeju grupys BalticTravelNews.com direktors Aivars Mackevičs. Jis stuosteis par turisma situaceju Latgolā i Latvejā, daleisīs īspaidūs par ceļuošonu i juos īspiejom kai Latgolā, tai cytur pasaulī.
Sižetā Guna Zvīdre gasteis kebabneicā “Ausmeņa kebabs” Rēzeknē i apsarunuos ar juos dybynuotuoju Valteru Murānu. Jis ir jaunīts, kurs Rēzeknē popularizej ari hiphop kulturu.
Vuordineicā Valentins Lukaševičs stuosteis par vuorda “cereiba” latgaliskajim nūsaukumim. Tūs jis atrads vacūs Latgolys avīžu fragmentūs.
Raidejumu klausīs ite.
Raidejumu taisa – Aigars Runčis, Daira Kokoreviča i Ilze Sperga.


text:
“Pi myusim Latgolā” gastej pi DJ MART INC
Na vīns viņ muzykys cīneituojs dzierdiejs DJ MART INC producātūs muzykys gobolus i remiksus labi zynomom latvīšu i latgalīšu dzīsmem. Tok ratais zyna, ka jis ir ari guņsdziesiejs Mārteņš Pīzelis nu Preiļu. Pi juo itūreiz ari gastej raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji.
Mārteņa Pīzeļa rodūšuo darbeiba suocēs ar tū, ka, spielejūt diskotekys, jis saprota, ka tryukst latvīšu gobolu. Suocūt vuiceitīs Daugovpiļs Universitatē, Mārtiņš izstudēja muzykys apstruodis programys i suoce taiseit remiksus dzīsmem.
Dzīsmis jaunuos skaņuos jis syuta i autorim, i radejom, i producentim – Guntaram Račam i Robertam Lejasmeijeram. Tok pyrmais lelais kritiks ir Mārteņa sīva.


text:
Postfolklorys grupa “Rikši” pīduovoj div jaunys Juoņa dīnys dzīsmis
Juoņa dīnys tyvumu var just na tik dīnys gaišuo laika garumā i vosareigajūs laika apstuokļūs, nu ari apleik nūteikūšajūs koncertūs, tierdzeņūs, svineibuos i, saprūtams, radejis apritē. Ari Latgolys jaunīšu postfolklorys grupa “Rikši” nailgi pyrma vosorys saulgrīžu pīduovoj klauseituojim div mozuok dzierdātys Leigū dzīsmis.
Nu īprīkšejuos bleivplatis “Sieju sovu” izīšonys paguojs pusūtrys gods, lānai suocīs dorbs pi jauna albuma, kas veļteits Godskuortu īražu dzīsmem. Obejis jaunuos dzīsmis ir kai puorīšona storp programom, atguodynojūt, ka “Rikši” nikur nav pagaisuši.
Dzīsme “Visu gadu Jānīt’s nāca” īt nu Vydzemis i ir jaunuokais grupys veikums. Tamā ar drupeit rūtaleigu īzeimi atsakluoj dalinīku izjiutys par goda eisuokuos nakts nūtikšonom, emocejom i izdareibom. Zeimeigai, ka, koč i pādejūs godūs cīša sadarbeiba, draudzeiba i koncertdarbeiba “Rikšim” bīži nūteik taišni Vydzemē, itei ir vīna nu pyrmajom grupys Vydzemis dzīsmem, kai ari tik trešuo, kas īraksteita latvīšu literarajā volūdā.
“Sanuocit i Juoņa bārni” grupys repertuarā ir jau gondreiž nu pošu “Rikšu” pyrmsuokumu. Reiz atrosta kaidā latgalīšu tautysdzīšmu būrtneicā, dzīsme iz laiku nūklusa nu jaunīšu repertuara, tok viņgod veiksmeigai atsagrīzuse apritē. Grupai ruodīs, ka itei ir eistuo šaļts nūdūt Latgolys vosorys ļustis sajiutys leluokai auditorejai.


text:
ATMIŅU STĀSTI
Kuortejā kūra mieginājumā izsprīdām, ka itai godā vēl nakur naasam bejuši ar koncartīm. miusejī latgoļi dabūja augstu vītu SWH mūzikas virsauneitē, a mies tak na sliktoki, arī darātu kaut kur sevi porodeit, cytus apskateit. Tai uzzinuojam, ka Murjaņu sporta gimnazejā nūtīk salsas nūmetne, nūlāmām apvīnūt pateikamū ar lītdareigo, gan padzīduot, gan pavuiceitīs dancāt. Myusu diriģents Onduļs tūdaleņ soca galvanū dzīsmi atkōrtōt: „Vysskaistōkō maiteni ņemšu pī sevis.” As ta sašūmejūs - latgoliski ir na maitenes, a meiteņis, kū jimt par sīvu... Onduļs: nā, te mums Latgolā ir meiteņis, a togod broucam uz Vidzami, tur vajagūt na kreitūšū vai lauztū intonaceju, a stīptū, i najaukt patskoņus a un e, tai ka dzīduosim „maitenes”...
Tai sasalasejom vysi Vobūles cīma kleiniskōs slimneicas kūris „Dzuydros Bolsys” daleibneiki - reālists Reiņs, Ainuors nū amnezejas nūdaļas, as nū neiroloģiskuos, diriģents Onduļs un miusu smukuo medmuoseņa Andeņa ar vysu fonendoskopu. I atbraucuom.
Ļela gan tai Murjōņu škola, kai kosmosa kuģis - treis dīnys uorā naizguoju. Vysupierms beja pīktdīnas vokorā īpazeišonōs. Kaidi tīm dancātājīm vysim smuki uzvuordi! Sanita Superīgā, Anda Ašā, Liene Līksmā, Reinis Reālais, Juris Jautrais, Juta Jutekliskā, Elizabete Ekskluzīvā, Tatjana Talantīgā! Kai teica vīns nu puišim, tik Jura Jancīgā un Jāņa Jurīgā triuka. Man vīneigojai taids uzvuords pagadejīs, ka kauns pat izrunuot... Lobōk tuopēc arī nateikšu, kaids...
Ūtrais breinums beja lobā iedinōšana – paļdis saimineicām! Taidu iedienu skūlā nakad un nakur naasu baudejusi. Nūsprīdu, ka tas topeic, ka specskūla – kai mozus kucānus lobi, pamateigi jobaroj, lai naizaug badeigs un rijeigs suns, tai ie bārnus baroj kai cīnejamus cylvākus, lai izaugtu korteigi sportisti.
Trešais breinums beja tī smukī ddancotoji, vysi kai vīns, vuyslelokois meiteņu meiluļs, prūtams, sekseigais sotaneņš, bet tī porejī tōļ naatpalyka, vysi taidi smaideigi, iznaseigi, nanūprīcōtīs!
Skūlūtoja mums arī beja talanteiga, varātu padūmot, ka as vysu meyžu asu salsu dancājusi, na tik treis dīnys šūgod...
Jau piermajā vokorā tikām arī pī dzīdūšonos – na tykai ar sovu koncartprogramu „Vysskaistokajai meitiņai”, bet beja vasals dzīsmu vokars. Vīna grupa daiļi trallinoja „Sešus mozus bundzinīkus”, uzstōjōs Suitu sīvys, beja vīns solodejōtōjs nū Kubys sarkonōs byksās, a piec tom vēl dzīsmu kori. Onduļam beja jōizvalk treis zeimeites ar trejim teikumim. Mums tropejās „Sniegavīrs”, „Rupjmaizes kukulis uz linu dvieļa”, „Atvērta dārgumu lādīte” – nu tīm beja jāizveidū stosts par kaidu dzīsmi. Kas ta tur kū naizaveidūt, tas tak ocīm radzams, par kū stosts – tū dzīsmi pat Vidzamā zina, pa televizoru un radio dzīd, par tū čiuļu meiteni, kas atbraukusi uz Latgolu pī sovas veiramotes, kas jai dorgāka par vysim dorgumim, atvadusi dovanā siltu Reigā pierktu lokotu – orā ta auksts, i snīgaveiri sacalti, sād jī pi golda, grauž tū rupjmaizes kukuļi uz linu dvīļa i dzīd ītū dzīsmu:
„Ai
māte Latgolā – tu dārga man un mīļa, es raugos magonēs kā
tavā vaigā zvīļā,
Gan rītos, vakaros, gan arī naktīs vēlu par tevi domāju un tavu skaisto dēlu”
Dzīdu un radzu, ka skūlūtojai taisni osaras aiz aizkustinojuma bierst...
Tak piedejā sacanseibā, kur beja jōnūdzīd piec iespiejas voirōk dzīsmu par zīmu, mies naizturejam konkurenci, lai lyku lītā pat vusas tās par zakeišim un kakeišim, kurys man piermajā klasē školas kūrī vuiceja... Tik otri čiuļiskam dūmōt navadōs, vītējī uzvarēja, dabuja šampanīša pudeļi, porējīm par centeibu tika čupačupsi.
Piec tam, prūtams, otkon dancājām, kas nu pa vīnam, kas pa pōrim, kas rindeņā rūkās sadavūšīs.
Pa nakti gulēt dažam bejis solts, arī tualetes papeirs vīsneicā beja beidzīs jau piermajā dīnā, bet kurš tad tais istobōs tupies, ja ir īspēja padancāt kaut gaiteņūs, filmys pafilmiet.
Ūtrā vokorā beja jaunū īsvieteibas, gan bez mōcaitōja, bet ar altōri, svecem, veinu un sālsarmaizi, un nūbeidza vysu kai pīnōkas ar āmen. Myusu Reiņs arī laseja ticeibas aplīcinōjumu, zvārādams: „Meužu meužūs dancāšu salsu!”
Piec tam beja pierts, na jau kai pī mums Latgolā ar slūteņām un deiķeiti, bet arī smuka, beja volejbols un otkon dancāšana.
Trešajā dīnā jau meysu Onduļs vadeja piermūs dančus, piec tam tik skūlūtoja,
Mies arī Vobūles cīmā turpinam na tikai dzīdōt kai Dzydrōs Balsys, bet arī dancāt kai Raitais Sūlis. Kamār nav pa latgaliskam iztulkōts navīns salsas gobols, iztīkam ar skūlūtojas īvuiceitū „Hop! Mca! Hop! Mca!”


text:
LU Literaturys, folklorys i muokslys instituta akcejis “Dzīdi ar arhivu” mierkis ir popularizēt Latvīšu folklorys kruotivis skaņu īrokstus i aicynuot sabīdreibu papyldynuot arhiva dzīsmis ar myusdīnu versejom. Akceja nūtiks nu 2019. goda 15. februara da 15. juņam. “Dzīdi ar arhivu” ir turpynuojums akcejom “Lasīsim dzejiņas” (Lasi skaļi #2) i “Skandē Veidenbaumu” (Lasi skaļi #1), kurys da šam dabuojušys lelu sabīdreibys atsauceibu. Tymuos ikvīnam beja vareiba skali īrunuot bārnu i Eduarda Veidenbauma dzeju.
Klausīs arhiva dzīsmis. Uztaisi audioīrokstu sovā datora voi mobilajā īkuortā i augšupīluodej itymā sātyslopā; vari ari davīnuot saiti nu sovim muzykys profilim Youtube, Soundcloud.
Bolsoj par jaunajom dzīsmem, kas tev vysvaira pateik i sekoj statistikai, kab nūskaidruotu akcejis popularuokūs īrokstus. Piec tuo, kod redaktors byus nūsaklausiejs īrokstu, tys tiks apstyprynuots i e-postā sajimsi saiti iz sovu īrokstu, ar tū varēsi pasadaleit sovūs socialajūs teiklūs. Paraleli tiks taiseita akcejis redaktoru izlase interneta sātyslopā Youtube.
Akceju organizej LU Literaturys, folklorys i muokslys instituts (LU LFMI) ES ERAF pabaļsteituo projekta “Stiprinot zināšanu sabiedrību” (Nr. 1.1.1.1/16/A/040) ītvorā. Projekta mierkis i izstruoduot virtualu pietnīceibys i sabīdreibys īsaistis laboratoreju i informacejis analizis reikus pietejumu veikšonai digitalajuos humanitarajuos zynuotnēs, īsaistūt sabīdreibu kūpeigu zynuošonu radeišonā i padareit publiski breivu daīmamu, ārti lītojamu apjūmeigu kulturys datu kūpumu pietnīceibai i vyspuorejai izziņai.
Akceju organizej LU Literaturys, folklorys i muokslys instituts (LU LFMI) ES ERAF pabaļsteituo projekta “Stiprinot zināšanu sabiedrību” (Nr. 1.1.1.1/16/A/040) ītvorā. Projekta mierkis i izstruoduot virtualu pietnīceibys i sabīdreibys īsaistis laboratoreju i informacejis analizis reikus pietejumu veikšonai digitalajuos humanitarajuos zynuotnēs, īsaistūt sabīdreibu kūpeigu zynuošonu radeišonā i padareit publiski breivu daīmamu, ārti lītojamu apjūmeigu kulturys datu kūpumu pietnīceibai i vyspuorejai izziņai.


text:
Ūgys muzykalī jaunumi: “Dēmoni” i “Nalegalais bizness”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Pādejūs godu vīna nu aktivuokūs i veiksmeiguokūs latgalīšu muziķu ir repere Ūga. Ituo gods suokums darbeiguma ziņā Ūgai ari nav izjāmums – publicāts svaigs pošys dorbs “Nalegalais bizness” i aizsuoktys jaunys sadarbeibys ar dzīsmem i gaidomim koncertim.
Nalegalais bizness
Janvara ūtrā pusē publiskuošonu pīdzeivuojs jauns Ūgys dorbs – dzīsme “Nalegalais bizness”, kuruos muzykys autors ir Jezups, bet dzīsme īraksteita Upītē, “Bigmaar’s Records studejā”. Ūga portalam lakuga.lv stuosta, ka skaņdorbs rodīs piec sasatikšonys ar kaidu cylvāku, kurs bejs cīši impulsivs i uzstuojeigs. “Taišni taids, kaidi mums, sīvītem, i pateik,” atsazeist Ūga aba eistajā vuordā Daiga Barkāne. “Itys mani īdvesmuoja uzraksteit dzīsmi par tū, kaida varātu byut dzeive iz prīšku taišni kūpā ar itaidu spylgtu personažu. Saprūtams, ka, kab klauseituojim byutu interesantuoka klauseišonuos, kū ta “pīpuškuoju” kluotyn.” Ūga soka, ka leidza ar tū “Nalegalais bizness” saguojs kai kinu sižeta cīneigs gobols, kas baļsteits patīsuos nūtikšonuos. Latgalīšu repere atkluoj, ka itam gobolam byus ari ūtrei daļa ar nūsaukumu “Biedeigais B”, kur B teikūt atšifrāts kai bandits.
Dēmoni
Tikū izguojs muzykys producenta Thomas Haze (eistajā vuordā Tomass Beķeris) albums “Grēku Panti”, kurymā apkūpuotys 12 kompozicejis i pīsadalejuši 11 dažaidi muokslinīki. Tūs vydā ari latgalīšu repere Ūga, kurai dzīsme “Dēmoni”, kas dzierdama albumā, ir pyrmuo sadarbeiba ar producentu. Ūga stuosta: “Par bītmeikeri Thomas Haze pyrma tuo nabeju nikuo dzierdiejuse, bet, kod jis mani uzrunuoja pīsadaleit albumā, pīkrytu, jo beja īspieja poša izavēlēt bītu.” Albumā īkļautuos dzīsmis “Dēmoni”, kurys vuordu autore ir Ūga, bīts jū asūt uzrunuojs jau nu pyrmuos atskaņuošonys reizis. “Pošai pateik itys gobols, tymā asu pamatuse vysys sovys emocejis, kas saisteitys ar na cīši pateikamim nūtykumim munā dzeivē. Dūdu sev vēļ vīnu šansu, syudzu grākus i poša sev i atlaižu – tai tys skaņ,” par dzīsmi stuosta Ūga.
Sūpluok Ūgai albumā “Grēku Panti” pīsadalejuši ari taidi izpiļdeituoji kai BDM, xrobertsl, Sandis, Svēte i cyti. “Tai kai maņ cīši pateikams i estetiski baudoms ruodīs tymss i smogs skaniejums, tod itymā albumā es gribieju apsavērt cylvāka uzvedeibys tymsū pusi. Nabeidzamys atkuopis nu sabīdreibys normu, likumpuorkuopumi, apreibynūšūs vīlu lītuošona, skaudeiba, mali, egomaneja, īkuore. Kab ari nagativys, vys tik tuos ir lītys, kū sabīdreiba pīkūpa arviņ vaira. Taipat gribieju eksperimentēt ar skaniejumu, dzīšmu formom, tai, kab interesanti byutu kai maņ, tai i muokslinīkim, ar kurim kūpā struoduoju. Itymā albumā gribieju dūt vareibu ari mozuok zynomim izpiļdeituojim augt kūpā ar mani,” tai par sovu albumu stuosta producents Thomas Haze.
Arturs Skutelis i “Jā”
Februara suokumā sovu lelkoncertu “Jā” izsludynuoja Arturs Skutelis, kurs ir vīns nu zynomuokūs i sovpateiguokūs latvīšu hiphopa muziķu i tekstu autoru, studejis i rodūšuos apvīneibys PKI dybynuotuojs, dzeivuos muzykys grupys “Tvērumi” līders. Breineiguo viests sūpluok pošam koncertam, kurs īcarāts ituo gods 20. majā koncertzalē “Palladium” Reigā, ir ari Ūgys pīsadaleišona koncertā. Ūga stuosta, ka Arturam Skuteļam pavasarī izīs albums i jai ar cīši lelu prīcu gribīs pasalīleit, ka ari itymā albumā jai i Arturam byus vīns kūpdorbs. “Pats interesantuokais ir tys, ka eisti nazynu, kaids byus myusu sadarbeibys dzīsmis golarezultats, jo Skutelis vysu procesu da pošys pādejuos šaļts tur nūslāpumā. Leidza ar tū ari maņ tei byus pyrmizruode, kurū gaidu ar cīši lelu napacīteibu.”
Majā paradzātajā koncertā “Jā” Arturs Skutelis izpiļdeis kai jaunuo albuma “Jā” dorbus, tai ari dzīsmis nu jaunuoku i senejuoku laiku, bet leluo koncerta eipašūs gostu vydā, kurī uzastuos ar sovom soloprogramom, byus i Ūga. Koncerta beletus var nūpierkt ITE.
Nūstuošona i īšona iz prīšku
Pārnejuo gods suokums Ūgai īsasuoce ar atzineibu vairuokuos goda bolvuos – sajimta kai Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks”, tai i Muzykys īrokstu goda bolva “Zelta mikrofons” par spylgtuokū debeju Latvejis muzykā. Atsokūt iz vaicuojumu, voi bolvys i atzineiba kū pamainejuse reperis dzeivē, Ūga stuosta, ka nedeļu piec “Zelta mikrofona” jū nūtrīce mašyna i tys lics iz laiku nūstuot – naīspieja i padūmuot, voi bolvys kū ta maina, puormainis izdareja nagadejums. Atsaveseļuošonys process saguojs vysā gars, nu tys bejs ari lobs laiks, kab nūstuotu i padūmuotu, kū tuoļuok, kas pošai ir svareigs. Koč ari bejs juoatsasoka nu vairuoku lobu pīduovuojumu, tok Ūgai niu ruodīs, ka vysam tai i vajadziejs byut, pīspīdu nūstuošonā daudzi saprasts. Bet itūgod repere sūlej vēļ jaunys sadarbeibys, nu reizē i nūsmej, ka ar Ūgu kai ar bitem – nikod nikuo navarūt zynuot, juobyun mūdrim i juogaidūt puorsteigumi!


text:
Reigā tiks svieteita Sovvaļnīka albuma “Napaseitynuots” izīšona
Itymā nedeļgolā, 25. februarī, Reigā, NABAKLAB, nūtiks Sovvaļnīka jaunuo albuma “Napaseitynuots” attaiseišonys svātki.
Koncerta suokums 21.00. Beletu moksa īprīškpuordūšonā ticketshop.lv i klubā iz vītys – 3 eiro, koncerta dīnā – 5 eiro.
Sovvaļnīka albums “Napaseitynuots” ir veļteits izcylai latgalīšu dzejneicai Annai Rancānei. Dzīsmis īraksteitys sadarbeibā ar Latvejā zynomim skaņu režisorim Gintu Lundbergu, Māri Brensonu, Eināru Lipski i Gintu Stankeviču. Īrokstā pīsadola Sovvaļnīka grupys bīdri – Māris Lovniks (gitara), Artūrs Meļnikovs (bass) i Vadims Meļuščenkovs (bungys), kai ari vairuoki gosti – Kaspars Tobis, Māris Muktupāvels, Biruta Ūzuleņa (Ozoliņa), Guntra Kuzmina, Mareks Gusāns, Pīters Daugulis.


text:
„NewFuels” RSEZ SIA beja gūds pīzadaleit konkursa „Eksporta un inovacejis bolva 2017” apbolvuošonas ceremonejā, kura nūtyka 2017.goda 7.decembrī Prezidenta pilī.
Pasuokumā pīzadalieja konkursa patrons Prezidents Raimonds Viejūņs, ekonomikas ministrs Arvils Ašeradens, Latvejis investiceju i atteisteibas aģenturas (LIAA) direktors Andris Ozols i konkursa žūrejis komiseja.
Ar lelu lapnumu varam paziņuot, ka myusu uzjāmums izceinieja gūdpylnū pyrmo vītu nominacejā Latvejas „Eksportspiejieguokais komersants” 2017.godā! Kūpā ar golvonū bolvu mes sajāmem ari sertifikatu par konkursa logotipa izmontuošonu mārketinga nūlyukūs.
Itei bolva ir vysas „NewFuels” komandys dorba rezultats.
Pasateicam Prezidentam Raimondam Viejūņam, konkursa organizatorim i žūrejis komisejai par augstū mūsu uzjāmuma nūviertiejumu.
Mēs asam puorlīcynuoti, ka itaids viertiejums byus papyldu stimuls na tikai turpmuokajai myusu uzjāmuma atteisteibai, bet ari myusu davums Riezeknes, Latgolas, kai ari Latvejis Republikas ekonomiskajā atteisteibā.


text:
„Preiļūs ir interesanti dzeivuot i cīši labi struoduot ... Ideala vīta kur audzynuot bārnus. Vyss ir kompaktai, vyss ir blokus.”
Parosti raidejuma “Kolnasāta” rodūšuo komanda iz “Suprātkom” brauce iz kaidu nu Latgolys regiona pogostu centru, sovpus itūreiz bejom nūbraukuši iz vīnu latgalisku i progresivu piļsātu. Juopīzeist, ka Preili izaceļ ar sovu latgaliskumu, jaunīšu aktivitatem, Preilu breivū školu, Borhu dzymtys atstuotū montuojumu i cytom lobom lītom.
Iz sarunu Preiļūs, kulturys noma i muzeja pogolmā sasatykam ar Helēna Viļumu, kura ar saimi iz dzeivi Preiļūs puorsacāluse pyrma treju godu i niu struodoj Preilu breivejā školā par suokumškolys školuotuoju, Preilu breivuos školys školuotuoju Lieni Vilcāni, Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzeja veiduotuoja i vadeituoju Teklu Bekešu i Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzeja speciālisti viesturis vaicuojumūs Ilonu Vilcāni.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Horeografs Ilmārs Dreļs: Latgolā vysapleik styprys puorlīceibys cylvāki
Intervejis autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Itei saruna nūtyka pyrma pošu Zīmyssvātku, partū ka pošā Kūču vokorā, 24. decembrī, dzeivis jubileja daudzu Latvejā popularu daņču horeografeju autoram i Deju svātku viersvadeituojam Ilmāram Dreļam. Tok īmeslis itai sarunai byutu ari bez tuo, ir radeiti jauni daņči i tūp vēļ.
Jiusu “Facebook” kontā īlykts aicynuojums deju kolektivu vadeituojim papyldynuot sovu repertuaru ar jaunim daņčim. Pastuostit par jim.
Pasateicūt Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts kulturkapitala fondam, “Latvijas Valsts meži” atbaļsteitajam bīdreibys “Večerinka” projektam, ir topušys četrys etnografiskūs deju apdaris – “Žīga” 6 puorim, “Brička” – 4 puorim, “Doncuot guoju ar meitom” – 4 puišim, 8 meitom, “Saļņovys dzīsme” – 4 voi 8 puorim.
Itī daņči ir paradzāti skotivei. Vīnu i tū pošu tautys daņci var doncuot stuņdi nu vītys, a skotivei ir sovi laika īrūbežuojumi – treis minotis ir optimalais laiks prīšknasumam iz skotivis. Prīca, ka projekts izadevs, ka tam ir rezonanse. Guož mani apleik, tauta grib doncuot jūs naviņ Latgolā, a vysā Latvejā. Prosa, kab brauktu pi jūs i vuiceitu jim itūs daņčus. Itei jau trešuo reize, kod myus Latgolys kulturys programa ir atbaļstejuse jaunu horeografeju radeišonā.
Voi tī ir Latgolys daņči?
Ka sprīst viņ piec nūsaukumu, tod par Latgolys daņčim var saukt “Doncuot guoju ar meitom” i “Saļņovys dzīsme”. Bet tei poša “Žīga” voi “Brička” ir doncuotys ari Latgolā.
Pasaraušūt dziļuok, saprūti, ka folklora ir vysa pasauļa montuojums, sevkura tautys deja – pasauļa folklorai pīdereiga. Poļkys ir vysur, vaļši – vysur, ari pa riņči guojuši ir vysur, i leidzeigys sūļu kombinacejis atrassi. I tys ir atkareigs nu muzykaluo materiala. Kaida muzyka, taidi sūli. Paspieju pasavuiceit muzykys akademejā vēļ pi Harija Sūnys, kurs tūlaik struoduoja Zynuotņu akademejā, Latvīšu folklorys kruotivē, jis beja daudz pa ekspedicejom braukuojs i pietejs folklorys materialus par deju, pasnēdze mums latvīšu tautys dejis kursu. Juo sakralī vuordi ir cīš vīnkuorši: juoiztaisa deju tai, kab, izslādzūt muzyku, piec kusteibom i sūlim var pasaceit, kas par muzyku skaņ. Piec ituo pryncypa ari ceņšūs horeografejis taiseit.
Latgola vyspuor ir taidā geografiskā stuovūklī, ka jai puori kas tik nav guojuši – krīvi, pūli i lītuvīši, franči i turki, pat spāni, varbyut zvīdri nav daguojuši. Horeografejā i muzykā tys izapauž. Folklorys materialūs ir atrūnami gadejumi, kod, pīmāram, vīnā upis molā dzīd latvīšu dzīsmi krīvu vuordim, a ūtrā krīvu tautys melodejā īlykuši latvīšu vuordus.
Vysom tautom leidzeigi tī sūli, i pasaceit, ar kū latgalīšu daņcs atsaškir, nasajimtu. Vysi pīroduši, ka Latgolā tī daņči jestruoki, jautruoki. Bet vysur cylvāki prīcojās, na viņ Latgolā. Varbyut te doncoj nu vysys sirds, dažom tautom ir leluoka bejeiba pret dejis sakralitati.
Voi ari jiusim ir laika gaitā puorsamejs stils, pīeja pret sovim radeitajim daņčim?
Asu nu 1991. goda kūpā ar kapelu “Dziga”, pi jūs muzykys munys horeografejis topušys. Tūreiz bejom jauni i troki, muzyka ari taida poša – troka. Partū beja truokuoki daņči kai tān. Pi mīreiguokys muzykys, mīreiguoki daņči.
Elementari, ka ari munys dejis ir mainejušuos atkareibā nu muzykaluo materiala. Pādejā laikā maņ daudz pasyutejumu na nu Latgolys. Sasadorboju ar komponistu Edgaru Liporu. Agentura atbaļsteja vīnu projektu, kur Edgars raksteja muzyku, es taiseju dejis. Edgaram kai komponistam itam ir cyts pīguojīņs, leidz ar tū ari munys dejis atsaškir. It kai Dreļa rūkroksts ir, bet reizē koč kas jauns. Vyss jau nūsaslādz tymā, ka tei muzyka sovaiduoka, leidz ar tū horeografeja sovaiduoka. Vyspuor nu sova rūkroksta navari aizbēgt. Kod taisu jaunu deju, maņ pošam interesanti pīfiksēt, ka, johaidī! – itaidi guojīni ir bejuši jau tamā, itaidi – otkon cytā.
Ar jaunu deju radeišonu vyss turpynojās, Vaļsts kulturkapitala fonda mierķprograma “KultūrElpa” ir atbaļstejuse sešu jaunu horeografeju i sešus jaunu “Dzigys” skaņdorbu izveidi. Pandemeja bejuse svieteiga nūsadūšonai radūšam procesam, reizem jei salīk lītys pa interesantim plauktenim, nazyn, voi jī pareizī voi napareizī. Bet, nabyus vaira, kai da šam.
Kurī daņči pateik doncuotuojim?
Es doncuotuojim naprosu – nu kurs tod daņcs pateik. Kod taisu horeografeju, mieginoju ari pats izdoncuot. Ka pošam pateik, tod ari cytim varu pīduovuot. Prīca, kod dejai bejuse leluoka rezonanse, kod jū pajam Dzīšmu i deju svātku repertuarā i vysai Latvejai juodoncoj. Ka radeituo deja kaidu īmesļu deļ nav aizguojuse tautā, voi tod jei partū nabyus meila?
“Abrama poļka”, dūmoju, byutu tys daņcs, kas pateik vysvaira i doncuotuojim, i pošam. Reiz par doncuošonu pasarunuoju ar jaunīšim, kuri mani napazyna i nasaprota, ka runoj ar daņča autoru. Jī ar emocejom saceja: “Abrama poļka” ir vīnkuorši “uh!!!”, nu ir vīns eists daņcs!” Kū taidu dzierdēt, ir vīnkuorši breineigi.
Kas jiusim pošam tyvs latgalīšu kulturā?
Vyss, kas saistuos ar Latgolu, maņ tyvs, asu pateikamai šokāts nu daudzu lītu – pīmāram, keramiķu. Jī ir styprys puorlīceibys cylvāki. Ar jim parunojūt ari tu taids palīc. Andris Ušpelis spēlej kapelā, juo puorlīceiba par vysu, kū jis dora, aplīcynoj, ka jis ir gorā styprs cylvāks ar sovu filozofeju. Ari par cytim Ušpelim, Ilmāru Veceli tū var saceit, Evaldu Vasilevski pazynu, jī vīnkuorši mani ir puorsteiguši. Jī pamateigi stuov iz zemis, jī pamateigi apstruodoj tū muolu, kas ari pajimts nu zemis. Keramiks dzeivoj sovā vīnsātā, tai jis ir sovā vītā i vīnkuorši dora sovu dorbu, bet dora tū tik pamateigi i ari sovā filozofejā pamatuoti, ka kotrā darynuojumā tys ir īlykts.
Mums “Dzigā” tyva ari gleznīceiba, myusu kapelys vadeituojai Dacei Baltkājei sātā vasala glaznu kolekceja. Par muokslu runojūt, laikam juosoka vairuok “glaznuotuojis” – pyrmuo īt pruotā, tei četru apvīneiba “V.I.V.A.”.
Vīnkuorši Latgolā maņ apleik ir daudz cylvāku, kuri nasēd, načeikst, a dora, nasatīcūt iz kaidim lelim slavynuojumim, pyrmajom vītom, a vysu laiku dora. Jī ar tū dzeivoj. Jī mīļoj sovu dorbu, voi tei gleznuošona, voi pūdu taiseišona, voi kas cyts.
Personeigi pazeistu Vīsturu Kairišu. Na viņ “Piļsāta pi upis”, bet ari īprīškejī ir breineigi dorbi. Zynu, kai jis īsastuoj par Latgolu i latgaliskū, bet jis ar vīnaidu attīksmi struodoj, voi tei Latgolai veļteita filma, voi operys īstudiejums, voi kaids cyts uzvadums, voi teatra izruode. Maņ pateik, kai jis īsadzilinoj vysūs faktūs, vysūs viesturis nūtykumūs. A kaids pulks talanteigu muzykantu nu Latgolys! Pīmāram, Juoņs Stafeckis suokumā myusu kapelā spēlēja vejūli, bet izveiduoja veiksmeigu dirigenta karjeru.
Bet mani fascinej ari myusu babys, kas sēd sātā i itkai nikur “nalein”, bet juos ari dzeivoj ar sovu stypru puorlīceibu, kai juos goreiguos dzīsmēs gūdynoj Dīvu, tautys dzīsmēs – zemi ar sauli voi leitu! Ir Latgolā unikalys babys.
Kaidys ir jiusu Kūču vokora tradicejis?
Maņ bierneibā agri, kod maņ beja septeni godi, nūmyra mama. Dzeivuojom ar tāvu, bet maņ beja taņte, kas Viļānūs struoduoja par frizeri i beja cīš ticeiga. Maņ redzīs, ka jei pat beja klūstermuosa. Tūlaik pastuovēja slāptī ordeni, muosys dzeivuoja it kai laiceigu dzeivi, juos beja izkaiseitys Varakļuonūs, Leivuonā, Viļānūs. Taņte mani pi kristeiguos ticeibys ir davaduse nu A leidz Z. 24. decembris mums beja kluss, svieteigs laiks, kod guojom ar jū iz bazneicu.
Paļdis taņtei i pandemejai, ka asu apgivs jaunu omotu – izavuiceju par frizeri. Kab es agruok atkluojs itū sovu talantu, byutu struoguojs par frizeri. Kai maņ itys īsapatyka! Laikam tys ir īdzymts. Tys natraucej nimoz doncuošonai – mieginuojumi i koncerti pa vokorim, organizej pats sovu dorbu.
Ekspedicejuos braucūt i īsadzilinojūt folklorā, saprūti, ka poguoniskī Zīmyssvātki ar bluča viļkšonu garuokajā naktī i eisuokajā dīnā nav pretrunā ar kristeigū – dīna tiuleņ paliks garuoka, otkon gaisma ir uzvariejuse nakti.


text:
Vabalē svieteis Kazimira Skryndys 140 godu jubileju
18. septembrī 14.00 Daugovpiļs nūvodā, Vabalis kulturys nomā, nūtiks katuoļu prīstera, teologejis magistra, pedagoga, publicista i Latgolys Atmūdys darbinīka Kazimira Skryndys 140 godu jubileja pasuokums.
Stuņdi piečuok paradzāti Skryndys nūvodnīka muokslinīka Juoņa Svenča gruomotys “Dienas pie Daugavas” attaiseišonys svātki. Sovukuort 15.30 Skryndu dzymtys muzejā tiks atkluota izstuode “Dorbs ir myusu svētība, un zinība ir myusu spāks (Skrynda)”.
Kazimirs Skrynda dzims 1875. goda 2. augustā Leiksnys pogosta Līpys Mukānu (niu Vabalis pogostā) saiminīka Donata Skryndys i juo sīvys Apolonejis saimē. Jis vuicejuos Leiksnys pogostškolā, Pīterburgys Sv. Katrīnys draudzis progimnazejā (1889-1893), Pīterburgys katuoļu goreigajā seminarā (1893-1897), Pīterburgys katuoļu goreigajā akademejā (1897-1901), 1901. godā ordināts par prīsteri.
Skrynda bejs vikars i kapelans Pīterburgys Sv. Stanislava bazneicys draudzē (1901-1902), Minskys školu kapelans (1902-1904), Gatčinys draudzis prāvests (1910-1913), Pīterburgys (Petrogradys) Sv. Katrīnys draudzis prāvesta vītys izpiļdeituojs (1913-1917). Jis beja ari Pīterburgys goreiguo seminara profesors i inspektors (1904-1910), seminara latgalīšu volūdys pasnīdziejs (1905) i latgalīšu pedagogiskūs kursu kurators (1915-1916). Skrynda beja ari Pīterburgys latgalīšu gazetu “Ticeiba”, “Dzeive” (1908) i “Drywa” (1908-1917) redaktors. Nu 1905. goda jis saraksteja i apguoduoja vairuokys katuoļu pyrmvuiceibys i kulta gruomotys.
Piec Oktobra apvārsuma 1917. godā Skrynda atsasaceja nu draudzis bazneickunga omota Petrogradā, kaidu laiku dzeivuoja Kolupā (1917-1918), Rēzeknē īsaguoduoja tipografeju “Darbs un Zinība” i piec Brestlitovskys mīra leiguma nūsliegšonys puorbrauce iz Rēzekni, kur īkuortuoja redakceju divejuos telpuos pi bazneicys. Jis beja Rēzeknis gazetys “Jauno Drywa” (1918) redaktors. Kūpā ar Valereju Seili 1918. godā Rēzeknē Skrynda organizēja školuotuoju kursus. Ībryukūt lelinīkim, jis bāga iz Lītovu, kur beja Baptu draudzis prāvesta paleigs (1918-1919).
Skrynda mirs nu izsytumu tifa 1919. goda 25. majā Baptūs. 1921. godā jis tyka puorapglobuots Mīra īlys kopūs Rēzeknē.


text:
Ligija Purinaša storptautyskā projektā sasadorboj ar dzejneicu nu Skotejis
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Latgalīšu literate Ligija Purinaša niu pīsadola storptautyskā projektā, kurā cytu vaļstu autori sadarbeibā ar dzejnīkim nu Lelbritanejis roda jaunus tekstus. Ar Ligijis i Skotejis dzejneicys Dženys Hadfīldys (Jen Hadfield) sadarbeibys rezultatu varēs īpasazeit pasuokumā “New European Poetry Night”, kas 25. aprelī nūtiks tīšsaistē.
Platformys “Latvian Literature” puorstuove Ildze Jansone stuosta, ka īprīškejūs godūs “Latvian Literature” ir aktivai sasadorbuojuse ar EUNIC (European Union national Institutes of culture) Londonā Eiropys literaturys festivalā, tok itaida virtualā rezidence nūteik pyrmūreiz. Kotru godu EUNIC Londonā izsludynoj konkursu, kuruo rezultatā teik izvālāti konkretu Eiropys vaļstu autori, kas pīsadola itymūs pasuokumos. 2021. goda konkursā tyka dasaceiti treis latvīšu autori, kuri atbylda organizatoru izvierzeitajim nūsacejumim: autoram ir juobyut kaidam dorbam, kas jau ir izdūts Lelbritanejā, autors runoj angļu volūdā i ir gotovs pīsadaleit rezidencē sadarbeibā ar vītejū, Lelbritanejis, autoru. Kai zynoms, 2020. goda rudinī Londonys izdevnīceibā “Francis Boutle Publishers” tyka izdūta bilingvala dzejis antologeja “The Last Model/Pādejais modeļs”, kurā apkūpuoti Ligijis Purinašys, Raibuo i Ingridys Tāraudys dzejūli. Daleibai projektā tyka izvālāta taišni Ligija Purinaša, kura niu sasadorboj ar Dženu Hadfīldu.
Džena Hadfīlda ir skotu dzejneica i vizualuo muokslineica, kas niu dzeivoj Šetlendys soluos. Jei ir izdavuse četrus dzejūļu kruojumus i ir jaunuokuo sīvīšu autore, kas sajāmuse T. S. Eliota bolvu (2008) par sovu ūtrū dzejūļu kruojumu “Night-No-Place”.
Ligija Purinaša par daleibu projektā soka: “Ar Dženu nikod naasam sasatykušs, vīna ūtru napazeistom, bet epistularā formā rodom jaunus tekstus saskaņā vīna ar ūtru i sovom sajiutom par nūteikūšū apleik i sevī. Maņ deļ ituo pasuokuma ir taps teksts angliski, kū pate asu atdzejuojuse latgaliski – raugūt izaicynuot sevi i aktualizēt tū, ka nu vīnys pusis dzeja ir universala, bet nu ūtrys pusis – taišni volūda ir interpretacejis reiks tekstam. Byušona pa vydu sovai identitatei i vyspuorciļvieciskuom, eiropeiskuom vierteibom, pa munam, tagad ir izaicynuojums. Kotrs projekts maņ īvuica nazkū jaunu, i ari ite vuicūs augt i dareit – maņ ceļā goduos breineigi cylvāki.”
“New European Poetry Night” nūtiks 25. aprelī 21.30 stuņdēs piec Latvejis laika (19.30 piec Lelbritanejis laika). Tamā kūpā ar Lelbritanejis autorim pīsadaleis na tik Ligija, bet ari literati nu Kiprys i Vuocejis, kas ari pīsadola projektā. Pasuokumā jī runuos par tulkuošonys i īdvasmys procesim, kai ari pyrmū reizi īpazeistynuos publikys ar jaundorbim, kas radeiti projekta laikā. Pasuokums nūtiks Zoom platformā, tok iz tū juoīsaguodoj belets, kas moksoj 3 mārcenis. Vaira informacejis par pasuokumu var atrast ITE.


text:
Kai rodīs Latgolys gierbūņs?
Jau pyrms myusim īrastuos heraldikys pasaruodeišonys, daudzom tautom i vaļstim beja sovi simboli. Saladina vaļsts emblemā beja ierglis, gallu karaveiri sovys bruņu capuris rūtuoja ar rogim i spuornim, persīšu Sasanidu imperejis simbols beja greifs. Itī simboli vāluok tyka izmontuoti Eiropys heraldikā.
Greifs heraldikā atsatīc pi bestiarejis simbolim, kur patīseibys druponys pagaist storp pījāmumim, religiozuos demagogejis i breinumu stuostim, kuri īt i sasasīn vīnuvīt nu mitologejis, legendom i folklorys, kas garu laiku beja gondreiž vīneigais ziņu olūts par vysaidu tuolu zemu dzeivinīkim.
Heraldikā ir daudz dzeivinīku, i kotrs dzeivinīks var byut par heraldisku emblemu. Greifs ir fantastiska byutne, kas ir ītics heraldikā nu mitologejis. Jis ir mistiska byutne ar lauvys kermeni, bet iergļa spuornim i golvu. Pyrmū reizi greifa attāls pasaruoda iz zeimūga, kas tyka atrosts myusdīnu Iranys teritorejā. Itam zeimūgam ir pīcys tyukstūšys godu. Greifs ir cīši lela, stypra i draudeiga byutne. Mitologejā jis pylda zalta glubuotuoja pīnuokumus. Varonuo byutne sevī savītoj dzeivinīku karali – lauvu, i putnu karali – iergli. Greifs ir uzmaneibys, nūmūda i gudreibys simbols. Atškireibā nu realuo iergļa, greifam iz golvys vysod ir divejis osys auss, i greifs nikod nateik attāluots ar salyktim spuornim.
Greki 7. godsymtā pyrms Kristus greifu skaita par zalta globuotuoju Eiropys zīmeļūs. Greifa attāls pasaruoda iz greku vāzem Anatolejā, kai ari iz vāzem Babelē i Rūmā.
Greifs sevī vīnuvīt ir savīnuojs lauvys spāku i iergļa dreizumu. Jam ir speiceigys depis i osi nogi. Antikī greki dūmuoja, ka greifi īmūt nu Indejis, bet vāluok, ka jī asūt nu zīmelim. Vydslaikūs cylvāki ticēja, ka taidys byutnis kai greifi reali eksistej.
Greifs verās pa labi. Jis stuov, atsastutejūt golvonūkuort iz kreisū depi, bet lobuo kolpoj tikai deļ bolsta. Obys prīkšejuos depis pacaltys. Itei poza simbolizej gataveibu ceiņai. Nogi ir spieceigi i leli. Jī simbolizej, ka dzeivinīks ir bruņuots. Nazkurom byutnem, kai pūki i greifi, heraldikā itū pozu sauc par „segreant”.
Greifam depē ir attāluots zūbyns – varys simbols. Zūbynam ir divejaida jāga: goreiguo i laicieguo – jis ir kai varys simbols i kai Dīva īrūcs, „Dīva zūbyns”, i semantiski saisteits ar Apokalipsi.
Vydslaikūs greifs beja par vīnu nu Kristus simbolim (divejis dobys vīnā personā), kai ari Bazneicys symbols (religiskuo i laiceiguo vara). Jis beja ari pāvesta simbols (pāvests – vysu prīsteru karaļs, kam vydslaikūs ari beja lela gon religiskuo, gon laiceigo vara).
Heraldikā greifs ir seviški izplateits zemēs apleik Baļtejis jiurai.
Pyrms Ūtruo pasauļa kara Vuocejis proviņcis Pomeranejis gierbūnī beja attāluots greifs. Taidys proviņcis gon reali, gon iz kartis vaira nav, i jei ir sadaleita storp Pūleju i Vuoceju. Rītumu daļa Meklenburga-Prīškpomeraneja (Mecklenburg-Vorpommern) ir pi Vuocejis, bet austrumu – Pomože Zahodne i Pomože (Pomorze Zachodnie, Pomorze) – zam Pūlejis. Itūs vysu regionu gierbūņūs ir radzami greifi. Pomeranejis greifs ir radzams ari Latvejis teritorejā – Jaunjelgavys piļsātys gierbūnī.
Jaunjelgavys piļsātys gierbūnī radzamais greifs ir attāluots par gūdu Elizabetei Magdalenai, kura beja Pomeranejis princese. Jaunjelgavys gierbūņs kopej Pomeranejis hercogistis gierbūni.
Greifs ir attāluots ari Ainažu pyļsātys gierbūnī, simbolizejūt pīdereibu Vidzemei, i tam par pamatu ir Puordaugovys hercogistis gierbūņs.
Pyrmū reizi greifs kai simbols, kas atsatīc iz Latgolys teritoreju, pasaruodeja 1566. godā, kod Puordaugovys hercogistei (myusdīnu Latgola, Vidzeme i Dīnvydigauneja) teik pīškierts gierbūņs – sorkons vairūgs ar sudobra greifu, kam depē ir zūbyns, bet iz kryušu – Sigismunda II Augusta iniciali (SA) i krūņs.
Itys gierbūņs ir atguojs nu Jana Karola Hodkeviča dzymtys gierbūņa. Izcylais karavadūņs Jans Hodkevičs beja īcalts par pyrmū „Livonejis hetmani” (1566.-1578.). Par juo rezidenci tyka izalaseita Siguldys piļs.
1569.godā Ļublinā tyka paraksteita realuneja storp Pūleju i Lītovu i tyka izveiduota Pūlejis-Lītovys kūpvaļsts. Itai 1569.godā piec Žečpospolitys izveidis Puordaugovys hercogiste palyka par obeju vaļstu kūpeju domeni (kondomineju).
Piec kara storp Zvīdrejis karalisti i Žečpospolitu saskaņā ar 1629. goda septembrī nūslāgtū Altmarkys pamīru, Puordaugovys hercogistis vaļdejumā palyka tikai juos dīnvydaustrumu daļa (myusdīnu Latgola). Itys ir gods, kod izazeimēja myusdīnu Vidzemis i Latgolys rūbeži. 1677.godā Varšavys Seimā attīceibā iz palykušū Puordaugavys hercogistis daļu tyka pījimta jaunuo konstituceja, piec kurys teritoreja palyka par Inflantejis vaivodisti (pūl.Wojewodztwo Inflantskie), oficiali saglobojūt ari hercogistis, resp., kņazistis titulu (pūl. Księstwo Inflantskie) i gierbūni. Ar itū konstituceju Latgolā spākā stuojuos Lītovys lelkņazistis lykumu kodekss voi Lītovys statuti (III redakcejā), kas spākā beja da 1840.goda.
Inflantejai (Latgolai), puorjamūt Puordaugovys hercogistis gierbūni, tyka īvasta nalela atškireiba, tys ir, krūņs, kas tyka attāluots iz greifa kryušu, Inflantejis gierbūnī beja jam iz golvys.
Piec tuo kai 1918.godā tyka izveiduota naatkareiga Latvejis vaļsts, roduos napīcīšameiba ari piec vaļsts gierbūņa. Latvejis Tautys padūmis prezidejs 1918.goda 6.decembrī apstyprynuoja B. Dzeņa izstruoduotū variantu. Gierbūni veiduoja uzlācūša saule iz sorkona fona. Juos centrā beja nūvītuots burts „L” i treis zalta pīcstoru zvaigznis, bet zamaškā puslūkā sorkonboltsorkonuos karūga kruosys.
Tūmār Burkarda Dzeņa gierbūņs tyka izmontuots tikai napagaru šaļti – cikom Satversmis sapuļce 1921.goda 16.junī pījēme jaunu Latvejis vaļsts gierbūni.
Atškireibā nu B.Dzeņa gierbūņa jaunajā gierbūnī tyka īnastys viesturiski motivātys figurys – lauva i greifs. Lauva ir pajimts nu Kūrzemis-Zemgalis hercogistis gierbūņa i simbolizej Zemgali i Kūrzemi, greifs – nu Puordaugovys hercogistis gierbūņa i simbolizej Vidzemi i Latgolu.
Grafiķa Viļa Kryumeņa izstruoduotū i grafiķa Riharda Zareņa pīlobuotū gierbūņa attālu publicēja 1921.goda augustā.
Satversmis sapuļcis prezidents Juoņs Čakste 1921.goda oktobrī paraksteja reikuojumu par Latvejis vaļsts leluo gierbūņa lītuošonu.
Grafikis Rihards Zareņš 1921.godā izveiduoja ari Latvejis kulturviesturiskūs nūvodu gierbūņus. Latgolai i Vidzemei tyka izveiduoti gierbūni ar greifim, par pamatu jamūt Puordaugovys hercogistis gierbūni.
Kai radzams, Latgolys gierbūņs tyka veiduots iz zyla fona, kas nav viesturiski pareizi. (Gon Puordaugovys hercogistis, gon Inflantejis gierbūņūs greifs tyka attāluots iz sorkona vairūga).
Sevkura gierbūņa pamatā ir aproksts. Golvonais nūsacejums – gierbūni aproksta navys pretstotā, bet nu vairūga nesieja pusis.
Gierbūni pasaruoda pi bruninīkim, kod jī, kolti bruņuos i ar bruņucapuri golvā, beja naatpazeistami. Par atpazeišonys zeimi kolpuoja vysaidi simboli iz vairūgim. Ar laiku roduos itūs simbolu lītuošonys nūsacejumi. Iz bruninīka vairūga attāluotais dzeivinīks vysod beja pagrīzts (verūtīs nu vairūga mugurpusis) pa labi (tai kai Puordaugovys hercogistis, Inflantejis vaivodejis i myusdīnu Vidzemis gierbūņūs).
Pa labi pagrīztais dzeivinīks iz vairūga simbolizej uzbrukumu, bet pa kreisi – biegšonu, kapitulaceju, atsakuopšonu.
Pyrmais Anša Ceiruļa izstruoduotais Latgolys nūvoda gierbūņa variants beja ar greifu, kas ir attāluots heraldiski pareizā stuovūklī.
Zamuok radzami Anša Ceiruļa izstruoduotī gierbūni deļ Satversmis Sapuļcis noma (niulenejais Saeimys noms). 1921.goda rudinī itymā nomā tyka izraiseits ļaunpruoteigs guņsgrāks, i A. Ceiruļa izstruoduotī piļsātu i nūvodu gierbūni nav sasaglobuojušs. Vasali palykušs ir tikai uzmatumi. Jī beja pīejami 20.gs. 20.godu heraldikys komisejai.
Taida eisumā ir Latgolys gierbūņa viesture.
Māris Rumaks, viesturnīks


text:
Radio raidījumi
Aleksandrs Nesterjuks "Latveja nav tikai Reiga!"02.07.2021
Ituos dīnys raidejumā gasteisim Preiļūs pi muokslys galerejis "Metal Nester Custom" saiminīka i jaunuo uzjiemieja Aleksandra Nesterjuka.
Dūsimēs ari iz Latgolys koncertzali "Gors", lai skaidruotu, kai Latgolys leluokuo kulturys īstuode puordzeivuojuse itū Covid-19 virusa īrūbežuojumu laiku.
Raidejumā ari par tū, kas Latgolys pošvaļdeibys vadēs jaunajā sasaukumā nuokamūs četrus godus.
Īsavērsim ari Latgolys laikrokstu i interneta portala slejuos.
Vaira kai godu sadzeivojam ar koronavirusu. Nu pārnejuo goda novembra asam sasatykuši jau ar ūtrū lelū kulturys "lokdaunu", kura ītekme viņ pa mozam suoce sasamozynuot junī. Kai koncertzale "Gors" puordzeivuojuse itū laiku? Tū raidejuma veiduotuoja Laura Sondore vaicoj GORA vadeituojai Diānai Zirniņai.
Sovukuort, gastejūt Preiļūs pi muokslys galerejis "Metal Nester Custom" saiminīka Aleksandra Nesterjuka, jei na reizi nu juo mutis dzierd atziņu, ka "Latveja nav tikai Reiga!" Deļ tuo ari jī ar sīvu ceņšās, lai pi te byutu interesanti, moderni i stileigi. Dūma par itaidys muokslys galerejis īzveidi rodusēs kaidā nu ceļuojumu, radzūt i puorsalīcynojūt, ka cylvākim ir cīši napīcīšamys pozitivys emocejis. Par tū jī sovā muokslys galerejā ari pīduovoj taidus īspaideigus "woow!" efektus.
Raidejums veiduots ar Nacionaluos elektroniskūs plošsazinis leidzekļu padūmis atbolstu.
“Pi myusu Latgolā” : 02.07.2021Atgriezties atpakaļ
Katharina Heyer movie sex scene pamela anderson bret michaels beatiful korean sex full hd movie song download Round ass nurse sticking a dildo deep in her rectu Hot Teen Scandal Free Hot Teen Sex Porn Video Telugu housewife cheating xxx porn video hot fuck in living room Fingering Amateur Cock Sucks Movies xxx Busty Girlfriend Fucked Hard by her BF
Lasiet vēl
Nedēļas skaitlis
No 1. jūnija siltumapgādes tarifs Vipingas un Ziemeļu rajonos “samazinājās” no 99,66 eiro par megavatstundu līdz 124, 15 eiro par megavatstundu (summas bez PVN).Apspriest
Aptauja
Vai Jūs esat gatavi atteikties no pārvietošanas ar personisko autotransporta līdzekli degvielas cenu kāpuma dēļ?Skatīt rezultātus
Jaunākie komentāri:


text:
Myusu uzjāmums granulu ražuošonai izmontoj viņ izejvīlys nu atjaunojamūs resursu, tys ir: molku, skaidys i skoldu. Kasgods mes īpierkam ap 1 miļjonu m3 skoldys ci juos ekvivalentu.
Apaļkūksnis, skaidu i skoldys īpierkšona nūteik viņ piec pyrma nūslāgtu leigumu i apjūmu i kvaļitātis saskaņošonys ar Īpierkumu specialistu.
Materialu īpierkšona cauru dīnnakti (ar pušdiņu puortraukumu nu 12.00-13.00).
Materialu uzmiereišonu veic “VMF Latvija”.
Izejmaterialu īpierkšona:
Īpierkumu specialists Ronalds Polis
Telefons: 25449755
Uzjāmumam ir SBP sertifikats (Sustainable Biomass Program) i FSC® davedis teikla i kontrolietuos kūksnis sistemys sertifikats (icencis numurs FSC-C131356). FSC® sertificeita produkceja ir pīejama myusu pierciejim pec pīprasiejuma.
Sazynotīs ar īpierkumu specialistu
Privātuma politika Sīkfaili Tīmekļa vietnes noteikumi un nosacījumi


text:
Rēzeknē skanēs baroka muzyka
Nu 9. leidz 15. septembrim Rēzeknē skanēs baroka muzyka. Festivals ir Bāzelē dzeivojūšys rēzeknītis baroka čellistis Ilzis Grudulis i „Kesselberg Ensemble” iniciativys, festivala direktoris Inesis Pāvulānis nanūgurstūšuo dorba i 9 godu laikā rodušuos sadarbeibys storp pasauļa klasis muzikim i Rēzeknis Muzykys vydsškolys pasnīdziejim i studentim rezultats. Festivala laikā nūtiks gon koncerti, gon lekcejis i meistarklasis.
9. septembrī 16:00 J. Ivanova Rēzeknis Muzykys vydsškolā nūtiks lekceja „Nīderlandes baroka mūzika“(lektoris Inese Pāvule i Ilze Grudule); 10. i 11. septembrī 19:30 J. Ivanova Rēzeknis Muzykys vydsškolā byus Hugo Nessena (Hugo Naessens) i Josta van der Lindena (Joost van der Linden) (Nīderlande) meistarklase baroka dzīduošonā; 12. septembrī 15:00 J. Ivanova Rēzeknis Muzykys vydsškolā nūtiks meistarklase baroka dzīduošonā.
Koncerti:
Festivala atkluošonys koncerts 10. septembrī 18:00 Rēzeknis Muokslys nomā Virdžināla muzykys vokors, veļtejums Erasmam, izstuodis „Doesburg/Rezekne. Impressies/Iespaidi” atkluošona.
12. septembrī 18:00 Latgolys viestnīceibā „Gors” koncerts „An dem stillen Meeresstrande“/„Klusajā jūras krastā“ – programys pyrmatskaņuojums Eiropā. Piec koncerta – diska prezentaceja i saruna ar komponistu Casanova.
14. septembrī 19:00 Latgolys viestnīceibā „Gors” i 15. septembrī Stirnīnis Sv. Laura Rūmys katuoļu bazneicā nūtiks nīderlandīšu baroka muzykys koncerts „Twee overzijden worden weer buren – Divi krasti atkal kļuva par kaimiņiem”
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec pasuokuma organizatoru informacejis


text: Kordirigente, muzykys pedagoge Terēzija Broka dzymuse 1925. goda 30. septembrī Rēzeknis apriņča Viļānu pogostā. Piec Latvejis Vaļsts konservatorejis beigšonys leidz pat 2000. godam juos vīneiguo pamata dorbavīta beja Daugovpiļs muzykys vydsškola, kur Terēzija Broka veice pedagogiskū i audzynuošonys dorbu kordirigentu nūdaļā. Daudzi juos audziekni niu struodoj par dzīduošonys školuotuojim, veic pedagogiskū dorbu muzykys vuiceibu īstuodēs, ir aktivi kulturys darbinīki, voda korus daudzuos Latvejis piļsātuos i lauku rajonūs, eipaši Latgolā. Paraleli pedagogiskajam dorbam Terēzija aktivi vadejuse pošdarbeibys korus, ansambļus, aktivi īsasaistūt sova nūvoda Dzīšmu svātku i cytu pasuokumu reikuošonā. Bejusa Školu jaunatnis Dzīšmu svātku viersdirigente, kai ari Vyspuorejūs latvīšu Dzīšmu svātku viersdirigente.


text:
Pi myusim Latgolā! – 01.11.2013.
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA „Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu „Pi myusim Latgolā!”.
Itūnedeļ raidejumā:
- Raidejuma veiduotuoji nūskaidruos, kū Ludzys piļskolnā centēs atrast na viņ Reigys, bet ari uorzemju arheologi;
- Raidejuma veiduotuoji dūsīs gostūs iz Rēzeknis nūvoda Lūznovys pogostu, kur saminīkoj Artūra Tjušs, kas atzeits par ituo goda veiksmeiguokū jaunū zemnīku Latvejā;
- Raidejuma veiduotuoji dūsīs iz Zilupis nūvodu, kur aug jaunī zynuotnīki, atsateista kinu turisms i gatavejās ceļt jaunu bazneicu.
Raidejums „Pi myusim Latgolā!” skaņ pīktdinem 18:00 Latgolys Radejā, sastdinem 16:00 Rēzeknis radejis „Ef-Ei” ēterā, taipat tū var atrost i nūsaklauseit škārsteikla lopuos lakuga.lv, latgale.lv i i-rezekne.lv.
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec SIA „Lietišķā Latgale” snīgtuos informacejis


text:
Muzikim Kārlim Kazākam Latgola ir eipaši tyva, koč ari pošam senči naīt nu Latgolys, Latgola, latgalīšu volūda i iteinis ļauds jam ir eipaši meili, jis Latgolai mīlesteibā caur dzīsmem atsaziņs vairuokkurt. Ari projektā “Dzirdi balsis ar Kārli Kazāku”.
LTV1 2017. goda rudinī ruodeja raidejumu cyklu “Dzirdi Balsis ar Kārli Kazāku”, kurā muzikis Kārlis Kazāks brauc iz vysaidom Latvejis vītom, kab radeitu dzīsmis vītejā izlūksnē, pošam pīdzeivojūt i cytim ruodūt latvīšu volūdys boguoteibu. Muzikis gasteja i dzīsmis radeja ari Zīmeļlatgolā (Baļtinovā), Dīnvydlatgolā (Ondrupinē). Raidejuma laikā topušuos dzīsmis tyka izspālātys koncertā i izdūtys CD. Tys ir da šam nabejs muzykals projekts.
2017. godā muzikis vasalys divejis reizis koncertieja Latgolys viestnīceibā GORS – gon kai solo muokslinīks albuma “Kārlis Kazāks un Viņa” koncertā, gon ar projekta “Dzirdi balsis ar Kārli Kazāku” dzīsmem. Kotrā koncertā (i na tikai Latgolā) muzikis veļtej uzmaneibu ari dzīsmem latgaliski.


text:
“Kapļu” albuma “Ašņa Dasys” prezentacejis koncerts (VIDEO)
Poetiskuo roka apvīneiba “Kapļi” sovys muzykys cīneituojim pīduovoj albuma “Ašņa dasys” prezentacejis koncerta īrokstu.
Jaunajā albumā “Ašņa Dasys” īkļautys 10 dzīsmis. Kai soka poši apvīneibys dalinīki – vysys dzīsmis byus par mīlesteibu, koč i lirikā pasaruoda taidys temys kai religeja, regionaluo ekonomika, emigraceja, nacionalais romantisms i cytys. “Kapļi” par sevi soka, ka jī ir poetiskuo roka apvīneiba, kura nasabeist lītys saukt eistajā vuordā. Taišni saukt, na dzīduot, partū ka solists prīšknasumūs tai ari vaira runoj, na dzīd.
Albuma nūsaukumu “Ašņa Dasys” apvīneiba skaidroj leidzeibuos – ašņa dasa ir taids iedīņs, kuru kotru dīnu naād, nu pasnādz viņ svātku reizēs. Taipat klauseituoji teik breidynuoti, ka dasuos var gadeitīs ari pa kaidam žyrnuokam ašņa gabaleņam.


text:
Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai” svieteis pīcu godu jubileju
Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai” aicynoj iz sovu pīcu godu jubileja koncertu “Sasatikšonuos”, kas nūtiks 21. decembrī 18.00 Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys lelajā zalā, informej “Skonai” dalineica Aiva Streļča.
“Skonai” bārni i jaunīši klauseituojus prīcynuos i ar zynomom kompozicejom, i kū pavysam jaunu. Kluotyn muzykaluom svineibom tiks prezentāti div vokaluos studejis muokslinīciskuos vadeituojis Guntrys Kuzminys-Juknys sirdsdorba augli – dzīšmu kruojums “Sirdsgunteņa”, kurā byus atrūnamys Guntrys originalkompozicejis ar latgalīšu autoru tekstim i latgalīšu tautysdzīšmu apdaris dažaida leluma muzykalajim sastuovim, i bārnu dzīšmu CD “Rūtaļa”, kas veļteits dzejnīka Ontona Slišāna pīmiņai i īraksteits kūpā ar “Skonai” mozuokajim dzīduotuojim.


text:
Četrys nalela izmāra, vīnkuorša dizaina boltys gruomatenis ir Valentina Lukaševiča tetralogejis "Ceļš” pamatā.
"Es izreizis izsprīžu, ka nav kuo čakarētīs – juotaisa kūpuotī roksti uzreiz! Lai cylvākus naapgryutynuot,”
tai par sovim dzejis kruojumim "Kuozynda” (2005), "Vot taidi vot i batvini” (2006), "Bolti burti” (2011) i "Pādi navā svāti” (2021) soka pats autors.
Sovu ceļu latgaliskajā literaturā Lukaševičs izsuocs kūpā ar Oskaru Seikstu 1995. godā ar stuostu dzejā "Seppuku iz saulis vādara” i 1996. godā izdūtū romanu "Valerjana dzeive i redzīni”.
"Beja laiks, kod myus ar Seikstu navarēja izdzeit nu bibliotekys. Myusu meiluokuo biblioteka beja pi Rēzeknis kulturviesuris muzeja. Beja taida latgalīšu literaturys laseitova, kur trimdinīki atsyuteja tik daudz gruomotu i, ka pareizi atcerūs, tī beja Sprūga, vīna taida meitene, kas tū vadeja, i mes tī dzeivuojom. Mugursūmys nabeja. Es divuos kuleitēs nešu iz sātu i pa naktim laseju. Es vīnkuorši daudz laseju,” par ostoņdesmitūs godu beigu i deveņdesmitūs suokumu, kod tyka laseits vyss, atguodoj Valentins Lukaševičs.
"Tys beja apmāram tai, ka tu nedeļu nabeji dabuojs iudini i beidzūt tu īraugi, ka ir miļzeigs krans, prūds. I tū navar izdzert vysu.
I maņ ir taida sajiuta, ka tu vysu laiku beji tuksnesī, tu naasi dziers, pītryukst veļdzis, i tu īraugi prūdu, kū navar izsmeļt. I vēļ maņ beja ūtrys šoks – a kai tū vysu izlaseit, kai tū vysu paspēt.” Nu pīzeimu , kas tūlaik leidz 1996. godam tyka veiktys losūt cīši daudz latgalīšu literaturys, Valentins Lukasevičs naizslādz, ka varātu izdūt nuokūtnē kaidu gruomotu par latgalīšu literaturys viesturi. „Eistineibā maņ pateik muni jauneibys laika pīroksti. Cyta jiuta ir. Cyta sajiuta. Maņ pateik pyrmī īspaidi. Vot, kod tu cīši ilgi ar tekstu čakarejīs, tys jau ni tai ir. Es saprotu tū, ka maņ cīši svareigs ir pīfiksēt pyrmū īspaidu. [..] Maņ ir svareigi, kod es jū pyrmū reizi dzeivē radzu. Tod, kod es tū laseju, es napaslynkuoju, maņ vēļ tuos kladeitis ir – pyrmais īspaids losūt tī teiksim Zvīdru voi kū cytu. Tī pyrmī īspaidi ir feini.”
Vys tik Valentins Lukaševičs nav tikai dzejnīks i literaturzynuotnīks, jis ir ari kaisleigs nūvodpietnīks i ar juos stuostim kūpā var brist leluokus i mozuokus Latgolys ceļus, stuosteit vysai Latvejai par cytaidi latvyskū.
Podkastā aba raidīrokstā "Puslopys” Valentins Lukaševičs gastēja i ar sovu dzeju i volūdys izjiutu pasadaleja pyrma kaida laika. Tī ar jū par latgalīšu literaturu, volūdu i dzeivi kai taidu apsarunuoja latgalīšu volūdys entuziaste, marketinga specialiste Edeite Husare i muzikis, viesturnīks i raidejumu vadeituojs Arņs Slobožanins, kurais kai īrosts jau "Puslopuos” ar uzaicynuotuo autora vuordim radejs ari kaidai jaunai dzīsmei skici. Itūreiz gon nu Valentina Lukaševiča gruomotys "aizajimts” nūsaukums i kūpā ar Verneru Martinovu skice puortopuse ari taišni taida nūsaukuma dzīsmē "Muni pādi nava svāti”.


text:
Leņdžu pogostā nūtiks Stanislavam Kambalam veļteita konfereņce
Rēzeknis nūvoda Leņdžu kulturys nomā 11. novembrī nūtiks konfereņce “Staņislava Kambalas ieguldījums Latgales vēsturiskajos procesos”, kas veļteita sabīdryskajam darbinīkam Stanislavam Kambalam (1893-1941), viestej informaceja Rēzeknis nūvoda sātyslopā.
Konfereņcē ar referatim pīsadaleis zynomi viesturnīki: Dr. hist. Valters Ščerbinskis (Latgolys i starpkaru perioda Latvejis politika), Dr. hist. Vladislavs Malahovskis (Zemis vaicuojums Latgolā), Dr. hist. Inese Runce (Latgolys vaicuojums politiskajuos diskusejuos 20.gs. suokumā), kartografe Andra Zubko-Melne (Vītvuordi administrativi teritorialūs reformu kontekstā), literati: Dr. philol. Valentins Lukaševičs (Marginalejis stuostam par Stanislavu Kambalu), rakstneica Inga Ābele (Volūdys lūma kulturā), rakstneica Sandra Ūdre i rakstnīks, tulkuotuojs Juoņs Ryučāns (Kūpeigais i atškireigais laikabīdru S. Kambalys i F. Kempa biografejuos).
Konfereņcis mierkis ir veicynuot izpratni par Latgolys viesturi i tuos personeibom, kulturu i saimnīciskū darbeibu Latgolā XX godu symta suokuma viesturis kontekstā, kai ari rast īskotu Latvejis valstiskuos veidošonuos procesā i tuo atspīgeļuojumā myusu dīnuos.


text:
Fredis Bergmans pīduovoj video dzīsmei “Myusu Latgola”
Fredis Bergmans pīduovoj videoklipu dzīsmei “Myusu Latgola”.
Fredis muzicej nu bierneibys, spielej trompeti jau nu 1. klasis. Vuicejīs Daugovpiļs Muzykys vydsškolā, 20 godus struodoj par muzykys školuotuoju. Niu sacer muzyku i vuordus dzīsmem, kū izpylda pats i kūpā ar Rībeņu kulturys centra kolektivim, kūpā jau saraksteitys vaira par 15 dzīsmem.
Dzīsme “Myusu Latgola” tyka saraksteita apmāram pyrma pīcu godu. Suokumā dzīsme izskanēja Rībeņu kulturys centra ansambļa “TUVI-TĀLI” izpiļdejumā. Itymā rudinī roduos vareiba pīduovuot ari dzīsmis videoklipu. Fredis Bergmans par tū pasasoka video autoram Andrim Mačānam, kai ari soka paļdis klauseituojim i atbaļsteituojim.


text:
Naujinis pogostā nūtiks folklorys kūpu sasadzīduošona
Svātdiņ, 13. septembrī Naujinis pogosta Juzefovys parkā nu jau catūrtū reizi nūtiks folklorys kūpu sasadzīduošonys pasuokums “Atvasara Juzefovā”, kas suoksīs 10 stuņdēs ar Svātū Mišu Jezupovys Sv. Pītera i Puovula Rūmys katuoļu bazneicā, piec kuruo 11.30 Juzefovys parkā iz rodūšajom izdareibom i sasadzīduošonūs puļcēsīs 11 folklorys kūpys nu vairuoku nūvodu. Sovukuort nu 11.00 da 14.00 Naujinis nūvodpietnīceibys muzejs pīduovuos bez moksys apsavērt muzeja ekspozicejis i izstuodis.
Kai informej Naujinis kulturys centra vadeituoja Olga Kuzmina, pasuokumā pīsadaleis Daugovpiļs nūvoda kolektivi – Naujinis kulturys centra folklorys kūpa “Rūžeņa” (vad. I. Zeile), Dubnys pogosta folklorys kūpa “Atzola” (vad. M. Umbraško), Ambeļu kulturys noma folklorys kūpa “Speiga” (vad. I. Skutele), Vabalis etnografiskais ansamblis “Vabaļis” (vad. A. Uškāns), Daugovpiļs nūvoda kulturys centra folklorys kūpa “Dyrbyni” (vad. A. Briška), Daugovpiļs LKC folklorys kūpa “Dzīsme” (vad. L. Vaivode), Kruoslovys nūvoda kolektivi – Iudreišu pogosta folklorys kūpa “Rudzutaka” (vad. A. Tuče), Izvolta folklorys kūpa “Izvoltīši” (vad. A. Leikuma), Izvolta folklorys kūpa “Mozī latgalīši” (vad. S. Styureņa), Vuorkovys nūvoda folklorys kūpa “Vecvārkava” (vad. R. Kairāns) i Īlyukstis nūvoda Bebrenis pogosta folklorys kūpa “Ritam” (vad. R. Kalvāne).
Pasuokums teik reikuots ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts kulturkapitala fonda, A/S “Latvijas valsts meži”, Daugovpiļs nūvoda dūmis i Naujinis pogosta puorvaļdis finansialu atbolstu.