text:
PYRMAIS LASEJUMS Is 40, 1 - 5. 9 - 11
Gatavojit Kungam ceļu.
LASEJUMS NU PRAVĪŠA ISAJA GRŌMOTAS
«Mīrynojit, mīrynojit munu tautu», soka
jyusu Dīvs. «Runojit Jeruzalemes sirdej un sokit jai, ka jōs kalpeiba ir beigusēs,
ka jōs nūzīgums ir izleidzynōts, tōdēļ ka par vysim sovim grākim jei ir
sajēmuse nu Kunga rūkas divkōršu strōpi.» Saucēja bolss: «Gatavojit Kungam ceļu
tuksnesī! Taisnas dorit myusu Dīvam takas klajumā! Kotra īleja lai pīsapylda,
kotrs kolns un paugurs lai klyust zamōks; kas leiks, tam jotūp taisnam, un kas
naleidzons — par leidzonu ceļu. Tod atsaklōs Kunga žēlesteiba, un ikkotra mīsa
redzēs, kū Kunga mute ir sacejuse.» Kōp augstā kolnā, tu, kas nes lobū vēsti
Sionam! Paceļ sovu bolsu ar spāku, tu, kas nes lobū vēsti Jeruzalemei! Paceļ
tū, nasabeisti, un soki Judas piļsātom: «Raug, jyusu Dīvs! Lyuk, Kungs Dīvs
nōks vareneibā, un jo rūka vaļdeis; lyuk, jo atolgōjums nōk jam leidza, un jō
atleidzeiba ir jam prīškā. Kai gons jys voda sovu gonompulku, jam jārus sovōs
rūkōs un ceļ klēpī, pats nas
vušku mōtes.»
Tys ir Dīva vōrds.
PSALME 85 (84)
Refrens: Dīvs,
rōdi mums sovu žāļsirdeibu. (R. sal. 8a)
9 Es
klauseišūs, kū soka Kungs Dīvs,
jo jys sludynoj mīru sovai tautai un
sovim svātajim.
10 Pateišom,
jō pesteišona ir tyvu tim, kas jō beistās,
lai myusu zemē mōjōtu gūdeiba.
Refrens
11 Žāļsirdeiba
un patīseiba izīs vīna ūtrai pretim,
taisneiba snīgs skupstu mīram.
12 Patīseiba
izaugs nu zemes,
un taisneiba raudzēsīs nu dabasim.
Refrens
13 Jo
Kungs dūs svēteibu,
un myusu zeme dūs sovu augli.
14 Taisneiba
staigōs jō prīškā,
un pesteišona sekōs jam pādōs.
Refrens
ŪTRAIS LASEJUMS 2 Pīt 3, 8 - 14
Mes gaidom jaunus dabasus un jaunu zemi.
LASEJUMS NU SVĀTŌ APOSTOLA PĪTERA ŪTRŌS VĒSTULES
Tys lai nav jums nūslāpums, muni meilī,
ka vīna dīna Kungam ir kai tyukstūša godu un tykstūša godu kai vīna dīna. Kungs
nasavylcynoj ar sūlejumu izpiļdeišonu, kai daži dūmoj par īīlgušū laiku, bet ir
pacīteigs jyusu dēļ. Jys nagrib, lai kaids pazustu, bet lai vysi atsagrīztu. Kunga
dīna atnōks kai zaglis. Dabasi tod pazuss ar lelu trūksni, bet pamatvīlas un
zeme, un radeibas, kas uz tōs atsarūn, korstumā saērs. Tai kai tys vyss ir šaidā
veidā pakļauts izniceibai, kaidim tod jōbyut jyusim svēteigā reiceibā un
dīvbejeibā, ar ilgom gaidūt un steidzynūt Kunga dīnas atnōkšonu, kurā dabasi
sadegūt izērs un pamatvīlas guņs korstumā izkuss. Bet mes saskaņā ar jō
apsūlejumu gaidom jaunus dabasus un jaunu zemi, kur mōjōs taisneiba. Tōdēļ,
meilī, tū gaidūt, ceņtitēs, ka jys jyusus atrostu mīrā – naaptraipeitus un
navainojamus.
Tys ir Dīva vōrds.
PYRMSEVANGELIJA DZĪDŌJUMS Lk 3, 4. 6
Alleluja.
Gatavojit Kungam ceļu, dorit taisnas jō
takas;
Dīva pesteišonu redzēs kotrs cylvāks.
Alleluja.
EVANGELIJS Mk 1, 1 - 8
Jōņs Kristeitōjs gatavoj Kunga ceļu.
LASEJUMS NU JEZUS KRISTUS EVANGELIJA, KŪ UZRAKSTEJIS SVĀTAIS MARKS
Jezus Kristus, Dīva Dāla, Evangelija
sōkums. Kai pravīts Isajs ir rakstejis: «Lyuk, es syutu sovu vēstnesi tova
vaiga prīškā, kas sagatavōs tovu ceļu. Saucēja bolss tuksnesī: Gatavojit Kungam
ceļu, dorit taisnas jō takas.» Tuksnesī beja Jōņs, kas kristeja un sludynōja
grāku nūžālas kristeibu grāku atlaisšonai. Un pi jō izgōja vyss Judejas
apgobols un vysi Jeruzalemes īdzeivōtōji un, atsazeidami sovūs grākūs, pījēme
nu jō kristeibu Jordanas upē. Jōņs beja gērbīs kameļspolvas drēbēs un apsajūzīs
ar ōdas jūstu, ēde sisiņus un meža madu. Jys sludynōja, saceidams: «Pēc manis nōks
tys, kurs ir spēceigōks par mani un kuram es naasu cīneigs nūsalīcūt atraiseit
kūrpu syksnas. Es jyusus krystu ar yudini, bet jyusus kristeis Svātajā Gorā.»
Tys ir Kunga vōrds.


c: text/html

text:
Itūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” veidotuoji gastej Preiļūs. Tī atsarūn leluokais Latgolys pīna puorstruodis uzjāmums “Preiļu siers”. Žurnalists Tenis Bikovskis sasatyka ar A/S “Preiļu siers” vaļdis prīšksādātuoju Jezupu Šnepstu, kab dazynuotu vaira par pīna ražuošonys i puorstruodis nūzari Latgolā i Latvejā.
Jezups Šnepsts stuosta, ka sovys pastuoviešonys laikā uzjāmums audzs i atsateistejs. “Preiļu sīrs” na viņ ražoj sīrus i cytus gordumus, puorstruodojūt pīnu, nu ari uztur sovu gonompulku i īpierk pīnu nu vītejūs zemnīku. Juodazeimoj, ka itam uzjāmumam ir div meitys uzjāmumi Kruoslovā i Daugovpilī.
Kai pastuosteja Jezups Šnepsts, juo vadeitais uzjāmums ražoj pīna produkceju na viņ Latgolys ci Latvejis patārātuojim, nu ari eksportam. Uzjāmumam ir gona lobi ruodeituoji, Šnepstam bejuši ari pīduovojumi tū puordūt, tok jis taidus pīduovojumus nimoz naapsver, partū ka uzjāmuma vierteiba aug kotru godu.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
27. februarī myužeibā nūguojuse izcyluo latgalīšu teicieja, Rekovys etnografiskuo ansambļa dybynuotuoja Margarita Šakina.
Margarita Šakina (Šaicāne) dzymuse 1926. goda 13. martā Bolvu rajona Susuoju pogostā. Dzīduošonys prīcu jei montuojuse nu muotis, kura bejuse tautys teicieja i naizsmeļama dzīšmu pyura globuotuoja.
1980. godā Margarita dybynuojuse Rekovys etnografiskū ansambli, bejuse tuo pyrmuo vadeituoja i prīškdzīduotuoja, piec puorsaceļšonys iz Ūgri 1986. godā jei dzīduojuse korī “Artava”, kūpā ar tautys muzykys grupu “Rasa” pīsadalejuse Latvejis kulturys dīnuos Francejā.
Ostoņdasmytajūs godūs suokusēs Šakinys dzīduotūs melodeju pīraksteišona. Juos bolsa īroksti atrūnami Latvīšu folklorys kruotuvē, kai ari Latvejis i uorvaļstu folklorys pietnīku arhivūs.
Nūviertejūt teiciejis īguļdeju Latvejis kulturā, 2006. godā tyka izdūts kompaktdisks “Caur sirdi debesīs”, kurā dzierdama 21 dzīsme nu četrom dažaidom kolekcejom, suocūt ar 1983. goda īrokstim, kas atrūnami Latvejis Vaļsts kinofotofonodokumentu arhivā, 1990. goda Māra Jansona īskaņuojumi, kas globojās Tautys muzykys centra arhivā, Mārtiņa Boiko i Gitys Lanceris veiktī īroksti, kas atrūnami Latvejis Radejis fonotekā, kai ari 2005. godā Latvejis Radejis studejā topušī īroksti. Albumā īkļautais materials pamatā atsatīce iz dzīduošonu tolkuos i kuozuos, bet beja īkļautys ari dzīsmis par sadzeivi i treis katuoļu goreiguos dzīsmis.
Margarita Šakina beja Vaļsts Kulturkapitala fonda myuža stipendiate, 2001. godā sajāmuse Lelū folklorys bolvu par myuža īguļdejumu. 2007. godā jei sajēme Atzineibys krystu par nūpalnim Latvejis vaļsts lobā.
Atsavadeišona nu Margaritys Šakinys nūtiks 8. martā 12 stuņdēs Ūgris piļsātys kopu kapličā.


text:
Latgolys Kulturviesturis muzejā (Rēzeknē) šudiņ 15 stuņdēs nūtiks Makašānu Omotu vydsškolys školuotuoju i audziekņu dorbu izstuodis „Gandarījums” atkluošona.
Itamā vuiceibu godā Makašānu Omotu vydsškola svietej 20 godu jubileju, i izstuodis dorbi veiduoti par gūdu itam nūtykumam. Izstuodē byus radzami školuotuoju i 1. leidz 12. klasis školānu jaunradis dorbi dažaiduos izpiļdejuma tehnikuos i materialūs, i tī topuši vuiceibu procesā. Izstuodis apmaklātuoji varēs apsavērt kūka beņčeišus, krāslus, goldus, tamburātys sedzenis, pierleišu rūtys lītys, adejumus i cytys lītys.
Ikvīnā dorbā jaušams gon školuotuoju, gon školānu gondarejums par sasnīgtū i omotnīceibys tradiceju saglobuošonu i nūdušonu nu paaudzis paaudzē.
Makašānu škola atsarūn natuoli nu Rēzeknis, glaznainā apleicīnē Iugulovys azara krostā. Tei dybynuota 1884. godā, bet 1992. godā mozuo lauku škola pīdzeivuoja sovu atdzimšonu jaunā kvalitātē – tei puorsaveiduoja par omotu vydsškolu. Myusu dīnuos škola ir īvārojams kulturys centrs, kurā bīži nūteik sabīdriskuos aktivitatis ar rakstnīku, muokslinīku i folklorys kūpu pīsadaleišonu.
Izstuode Latgolys Kulturviesturis muzejā atvārta nu 10. janvara da 2. februaram.
Īejis moksa školānim i studentim Ls 0,20, pīaugušajim – Ls 0,40.
Karteņa: Lūcejis Rancānis Makašānu Omotu vydsškolys arhivs


text:
Svareņu pogosts
Svareņu pogosts irā Dagdys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms i biblioteka, feļčeru punkts. Pogosta vīneiguo škola Labīšu pamatškola aizdareita.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai lelums Svareņu pogosta teritorejis bejs Daugpiļs apleiciņa Bukmuižys pogostā. 1945 godā Bukmuižys pogostā īstateja Svareņu solys padūmi. 1954 godā Svareņu solai daškiera Žogotovys solu. 1960 goda daškiera Pareču solys sovetu saimisteibys "Ceiņa" teritoreju, a Svareņu solys Lelina kolkoza zemis davīnova Bukmuižys pogostam.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Dagdys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Svareņu pogosts tur rūbežu ar:
- Dagdys nūvoda Bukmuižys pogostu, Dagdys pogostu, Kepovys pogostu, Osyuna pogostu, Pareču pogostu i Škaunys pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Svareņu pogostā dzeivoj 444 ļauds, nu jū 51,0% latvīšu, 24,9% krīvu i 13,2% boltkrīvu. 82,3% pogosta dzeivuotuoju irā Latvejis Republikys vaļščuonu.[4]
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Svareņu pogosta ļauds dzeivoj 36 soluos.[5] Pošu leluos solys - Svareni, Bunčova, Kairiši, Luoci, Panova.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš dzeļžaceļa linejis pogostā navā.
Svareņu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Dabra" Svareņu solā (LV-5698).[6]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Portals lakuga.lv sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys Producentu Grupa” pīduovoj konkursu! Atbyldūt pareizi iz aizdūtū vaicuojumu, vari laimēt Škilbanu etnografiskuo ansambļa “Škilbanu sīvas” jaunuokū disku.
Izdavumā apkūpuota informaceja par Škilbanu etnografiskuo ansambļa viesturi 35 godu garumā, 20 dzīduotuoju dzeivisstuosti, 26 vysaidūs laikūs īraksteitu škilbanīšu dzīšmu audio īroksti, nūšu transkripcejis i dzīšmu vuordi.
KONKURSA VAICUOJUMS: Kaida dzīsme ir klivuse par ansambļa himnu?
Atbiļdi ar nūruodi “konkurss” syuti da 22. janvara 23.00 iz epostu info@lakuga.lv, nūruodūt sovu vuordu i telefona numeri. Vairuoku pareizu atbiļžu gadīnī uzvarātuoju nūteiksim izlūzejūt. Ar uzvarātuoju sasazynuosim personeigi, konkursa rezultati tiks publicāti LaKuGys kontūs socialajūs teiklūs fb.com, draugiem.lv i twitter. com 23. janvarī.
Vaira par ansambli var dazynuot skilbanusivas.lv.


text:
2017. goda 5. i 6. majā Rēzeknē nūtiks 4. pasauļa latgalīšu konfereņce “Latgolys kongresam Rēzeknē – 100”, informej konfereņcis dorba grupys dalineica Ilga Šuplinska.
1917. gods beja izškirūšs daudzu tautu i vaļstu liktiņūs. Ari Latgolys (tūlaik caryskuos Krīvejis Vitebskys gubernis) sabīdriskī darbinīki dūmuoja par latvīšu tautys i vaļsts pastuoviešonu i īspiejamajim atteisteibys variantim. 1917. godā nūtyka daudzys politiskys apsprīdis i saīti, kab analizātu pasaulī nūteikūšūs procesus i izvārtātu sovys tautys i sovys vaļsts dybynuošonys vareibys. Latgolys atteisteibai nūzeimeiguokī ir bejuši div kongresi Rēzeknē: 26.–27. aprelī, kurymā vodūšuo lūma beja gareidznīceibai i kurā tyka pījimts viesturiskys lāmums – atsadaleit nu Vitebskys gubernis i veiduot vīnu vaļsti ar Vydzemis i Kūrzemis latvīšim, saglobojūt pošnūsaceišonuos tīseibys tautsaimisteibys, volūdys i ticeibys vaicuojumūs, i kongress, kas nūtyka 3.–4. decembrī, tymā vodūšuo lūma beja strieļnīkim, kas praktiski izpraseja, ka tuo laika treis apriņči: Rēzeknis, Ludzys i Dvinskys (Daugovpiļs) teik atdaleiti nu cariskuos Krīvejis. Latgolys apreļa kongress ir vīns nu pyrmajim, kas aktualizej kūpeigys Latvejis vaļsts ideju i sagatavej politiskū i sabīdriski izgleitojūšū platformu tuoluokajom nūtikšonom, t. sk. Latvejis vaļsts dybynuošonys faktam 1918. goda 18. novembrī.
Par gūdu ituom viesturiski navīnnūzeimeigajom i pretruneigi viertietajom nūtikšonom teik organizāta 4. pasauļa latgalīšu konfereņce “Latgolys kongresam Rēzeknē – 100“.
Dasokūt temys i tēzis konfereņcei, organizatori lyudz puordūmuot i nūviertēt tuos aktualitati konkretuos nūzaris i Latgolys regiona atteisteibys kontekstā Latvejis i Eiropys kulturys, izgleiteibys, tautsaimisteibys telpā. Taipat teik aicynuots aktivi īsasaisteit prīšklykumu izstruodē regiona atteisteibys politikys mierktīceigai, straujai i sistemiskai ceļšonai.
Jemūt vārā storpdisciplinarūs pietejumu pīaugumu i nūzeimeigumu ari Latgolys regiona problemu rysynuojumā, tiks gaideiti dasacejumi, kas respektej itū zynuotnis atteisteibys tendeņci, kai ari padzilinuotus humanitaruos (volūdys, kulturviesturis, folkloristikys, literaturzynuotnis), socialuos (regionaluo ekonomika, demografeja, uzjiemiejdarbeiba, lykumdūšona, drūšeibys vaicuojumi i cytys) i iņženerzynuotnis (vidis, informaceju tehnologejis, byuvnīceiba i cytys) pietejumus.
Konfereņcē aicynuoti pīsadaleit ari politiki, vysaidu jūmu praktiki i ar prīškskaitejumim, i rūsynojūt temys diskusejom. Planavuots, ka prīškskaitejumi meisīs ar breivu dūmu apmaiņu, kab konfereņcis gaitā apsprīstu rezolucejis pamatpunktus i nūslāgtu 4. pasauļa latgalīšu konfereņci ar nūteiktim prīšklykumim tautsaimisteibys, kulturys, izgleiteibys, volūdys i medeju politikys jūmā.
Dasacejumi konfereņcei tiks gaideiti da 1. februara.


text:
Dieva zaķis (dzenis) un Velna zirgs
Senejūs laikūs Dīvs un Valns staiguoja pa zemi un vīns ūtru saucja par kumu. Katram bejis teirums un Valns sovu aris ar zyrgu, bet Dīvs ar dzeni. Valns par dīnu daudzi izaris, bet Dīvs ļūti moz.
Nakti Dīvs jēmis Valna zyrgu un izaris sovu gobolu, tai ka uz reita obeju teirumi bejuši vīnaidi apstruoduoti. Valns tuo jūka nazynuoja; viņš dūmuoja, ka Dīvs ar dzeni tik daudzi pastruodoj, un sagudruojis taisīt ar Dīvu barišus (pelņu): meit lūpim. Dīvs bejis ar mīru un Valns dūmuoja, ka tok labuok ir baruot mozu dzeni, na lelu zyrgu.
Labi! Sacīts darīts. Valns aizjūdzja dzeni orklā un nyu redz, ka dzens naspēj orkla vilkt. Aizzadusmuojis sasyta dzeni, tai ka tys vyss raibs palyka nu sitīnim un vēļ puoršķēļa jam golvu, tai ka asnis lējuos. Nu tuo laika vysi dzeņi palyka raibi un sorkonom golvom.


text:
Nāve
Dzeivuoja uz pasauļa vīns bēdīgs bezzemnīks ar sovu sīvu. Juo sīva staiguoja gryuta un dreiži radija dālu. Veirs ar sovu sīvu beja cīši nalaimīgi par tū, ka jī beja bēdīgi un nazynuoja, ar kū baruot un izaudzēt dālu. Suoka jī prasīt Dīvu, kab jis pajemtu jūs dālu atpakaļ. Atīt Nuove apvylkta lobuos drēbēs un runoj: "Es dūšu jums daudz naudas, lai dāls dzeivoj un aug."
Suoka muote ar tāvu audzēt dālu, bet dāls jū leluoks aug, vys taisuos kūds — vīni kauli. Vysi kaimiņi un sābri runuoja tāvam ar muoti, ka jū dāls kai Nuovja un kas jū redzēja vokorā, tam juo tyka baist. Vysi sābru bārni beistās ar jū dīnā spēlēt un kai īraudzēja jū, tyuleņ klīgdami skrīn uz sātu. Tai bārni nikod juo napījēmja ar sevim buoveitīs. Vīnu reizi puika gauži rauduodams, vaicoj nu sovas muotes, par kū juo vysi beistas. Muote redzēja dāla osoras un nikuo jam napasacīja, un palykuse ar dālu divejūs ustobā, muote paša beiduos sova dāla. Daudz reižu, nikam nadzierdūt, muote prasīja Dīvu, ka juos dālu pījemtu pi sevis. Vīnu reizi suoka pa pasauli staiguot nalobuo slimība un daudz laužu nu tuos slimības nūmyra. Muote beja prīcīga un dūmuoja, ka itei slimība pajems juos dālu un jis nūmiers zemē. Bet cik dāls juos staiguoja, jū nikaida slimība najem. Saslymuoja tāvs un dreiži nūmyra. Ka tāvs myra, dāls stuovēja pi tāva golvas un smējās. Muote vysu redzēja un jai beja cīši žāl tāva, bet uz dāla smīkla jei ni vuorda napasacīja. Dažu reiz muotei nu dāla beja taidas bailes, ka juos moty uz golvas augši stuovēja. Muote dūmuoja, dūmuoja un paprasīja vīnu pazeistamu kaimiņu nūsist juos dālu. Kaimiņš vīnu nakti īleida juos dāla kambarī un ar cirvi ruovja dālam par golvu. Dāls pīsacēļa un nikur jam nabeja nikaidas rānas. Satvēŗa dāls tū pat cirvi un nūsyta kaimiņi. Muoti vēļ vairuok apjēmja bailes. Vysa apkuortne zynuoja, ka taids un taids atraitnei dāls un gribēja īdūt paleigu bēdīgai atraitnei. Vīnu reiz muote īrunuoja dālam nūbraukt uz mežu pēc molkas reizē ar cīma puišim. "Labi," pasacīja dāls un nūbraucja ar puišim uz mežu pēc molkas. Puiši aizvedja atraitnes dālu tuoļi, tuoļi mežā un pametja, bet paši dreižuok atbraucja uz sātu un pasacīja atraitnei, ka dāls vairuok naatīs. "Mes jū pametām tuoļi mežā."
Atraitne palyka cīši prīcīga; vīgli nūsapyutja un nūguoja gulātu. Par nalelu stračīti atīt nazkaida sīvīte un vaicoj nu atraitnes: "Kur tavs dāls?"
Atraitne jai atbildēja: "Seņ jau, mīļuo, kai nūmyra."
Tai itei sīvīte staiguoja treis dīnas un vys vaicuoja nu atraitnes. kur juos dāls, bet atraitne vys jai atbildēja: "Jau seņ, mīļuo, kai nūmyra."
Catūrtā dīnā atīt Nuove ar izkapti uz placim un runoj: "Par tū, ka tu maluoji, tev golva nu placim!"
Atraitnes golva nūkrita nu placim un jei palyka nadzeiva. Nuove itei beja atraitnes dāls, kur tagad staigoj pa boltu pasauli un par muotes un tāva dusmem pajem jaunus un vacus ļauds.


text:
5. augustā 15.00 Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzejā nūtiks Latgolys breivūs muokslinīku asociacejis izstuodis “Vēsturiskā Daugavpils” atkluošona.
Latgolys breivūs muokslinīku asociaceja tyka izveiduota 2003. godā. Itūšaļt asociacejā dorbojās 18 dalinīku, kas ir i profesionalī muokslinīki, i vīnkuoršai muokslinīki amateri. Asociacejis vadeituoja ir Marija Safronova. Rodūšais kolektivs aktivai pīsadola kai kolektivajuos, tai ari personalizstuodēs. Dorbu izstuodis ir bejušys na tik Latvejā – Daugovpilī, Reigā, Rēzeknē, Kruoslovā, Īlyukstē, Valkā, Viļānūs i Ludzā, nu ari Lītovys piļsātuos – Viļņā, Zarasūs i Ignalinā.
Izstuodis “Vēsturiskā Daugavpils” dorbu autori – Juoņs Daukšte, Marija Safronova, Liliāna Čukste, Valentina Vorotnikova, Anastaseja Sazankova i Larisa Sergejeva ir īmyužynuojuši i Daugovpiļs breineigūs dobysskotus, i klusuos dobys ainys, i ari nūzeimeiguokūs piļsātys arhitekturys pīminekļus. Kūpā izstuodē byus apsaveramys 25 Daugovpiļs autoru gleznys, kas atkluoj muokslinīku rodūšū energeju, izjiutys i vierteibys.
Izstuode apsaverama da 6. septembra.


text:
Latvejis Republikys Saeima 2014. goda 19. junī izdareja Latvejis Republikys Satversmē grūzejumus, izsokūt Satversmis preambulu jaunā redakcejā – aizstuojūt da šam asūšū īvodu (“Latvejis tauta sovā breivi vālātā Satversmis sapuļcē ir nūlāmuse sev itaidu vaļsts Satversmi”) ar plašuoku tekstu, kurymā izkluosteitys Latvejis vaļsts konstitucionaluos vierteibys i kurs veidoj Satversmis pamatu. Nu Satversmis īvoda ari izrīt konkreti vaļsts pīnuokumi, kurī juoeistynoj ar konkretu vaļsts politiku.
Satversmis īvods, leidzeigai kai 2012. godā izdūtais Latvejis Republikys Satversmis jubileja izdavums, izdūts deveņuos volūduos: latvīšu, latgalīšu rokstu, lībīšu, fraņču, angļu, vuocu, igauņu, lītaunīku i krīvu volūdā.
Brošuru var īsaguoduot i komplektā ar Satversmis jubileja izdavumu, i atseviški.


text:
Velni mantas nesēji
Tuoļi aiz lelym mežym un kolnim dzeivuoja vīna vaca veciņa, jei dzeivuoja vīna pat un tyrēja vīnu vacu malnu kačy. Tai itei veciņa dadzeivuoja da lela vacuma, ni kam nu ļaužu jei nikuo narunuoja, bet ar sovu kačy jei dzeivuoja cīšy labi, un žāluoja kačy, kai bārnu. Kačs jau ar beja cīšy vacs. Vīnu raizi aizslymuoja veciņa un dreižy nūmyra. Kačs, kod veciņa nūmyra, izskrēja nu ustobys un vairuak naguoja uz ustobu. Kai izzynuoja ļauds, ka veciņa nūmyra, jī nūnesja veciņi globuot. Uz kopim atguoja arī kačs, kurs beja apvylkts boltūs drābūs, bet ļauds jū naredzēja. Kod veciņi īlyka dūbī un aproka ar zemi, kačs izguoja uz juos dūbis un pascēja: "Es atdzeivuoju pi veciņis deviņdesmit godu, ar tagan man vajag īt uz alni. Kod itū runouja kačs, vysi ļauds dzierdēja un tai pat ar redzēja jū un padūmuoja, ka itys kačs ir vai engeļs vai našķeista gors. Pasceidams itūs vuordus, kačs nu raizis propula un veciņis dūbjā puorkryta caur zemi. Ļaudis, kuri beja uz kopim, cīšy nūzabeida un nu bailis atskrēja uz sātu. Nu tuos raizis uz tūs kopu nikas nastaiguoja un vairuok nūmyrušūs nabašnīkus naglobuoja. Tī vysod dīnā un naktī staiguoja veciņis vacs kačs, kurijis nabeja kačs, a beja pats vacijs valns.


text:
Sagaidūt i atzeimojūt Storptautiskū teatra dīnu 27. martā, obeju Rēzeknis teatru jaunīšu studejis prīcynuos skateituojus ar izruodem par dažaidom cylvāku sovstarpiejom attīceibom.
26. martā 18.00 Rēzeknis Kulturys nomā (Bruoļu Skrindu ūļneicā 3) Rēzeknis Tautys teatra jaunīšu studeja aicynoj iz pyrmizruodi piec Maikla Freina dorba „Nemobilie” Mārys Zaļaiskalns režijā. Izruodē teik rysynuota myusu dīnom cīši rakstureiga situaceja – sovstarpiejuos komunikacejis tryukums i tuos radeituos sakys.
Rēzeknis Tautys teatra jaunīšu studeja (vadeituoja Linda Lonska) jau decembrī reikuoja atvārtū teatra nūdarbeibu – meistarklasi, kod sevkurs interesents varēja īsavērt izruodis topšonys procesā. Itūšaļt ir daguojs laiks izbaudeit pusgoda laikā īstudietū izruodi, tai horeografeju veiduojuse Jekaterina Garfunkele, telpu i kostimus – Ināra Apele, skaņu i gaismys – Ints Salmiņš.
Studejā dorbojās i sovu teatra prasmi ir pylnveiduojuši vysaidu vacumu jaunīši – Regita Zeiļa, Jolanta Leitāne, Aiva Streļča, Agrita Vindača, Arturs Rozvjazevs i Jānis Noviks, kuri trešdiņ nūteikti gaideis skateituoju atbolstu i skaļus aplausus. Īeja iz izruodi ir bezmoksys, bet vītu skaits vys īrūbežuots, partū ka izruodis dalinīki i skateituoji sasatiks taišni iz skotuvis.
Sovukuort 27. martā 19.00 Rēzeknis Nacionalūs bīdreibu kulturys nomā (Latgolys ūļneicā 54) teatra-studejis “Joriks” jaunīšu studeja aicynoj iz izruodi piec Fjodora Dostojevska stuosta “Lēnprātīgā” Igora Mihailova režijā.
Izruode atkluoj veirīša i sīvītis sarežgeituos attīceibys, kuruos vīns ūtram tik cīši ir vajadzeigi, ka īt būjā nu ituos tyveibys, diveji cylvāki ir radeiti vīns ūtram, tok nav muociejuši voi nav gribējuši tū saprast, i ir palaiduši garom ispieju mīļuot…
Izruode krīvu volūdā.
Ziņa sagataveita piec Rēzeknis Kulturys i Turisma centra dūtuos informacejis


text:
Tyvojās pošvaļdeibu vieliešonys. Jau īprīkšejūs godūs raidejums “Pi mysuim Latgolā” raudzeja dazynuot jaunīšu aktivitati politiskajūs procesūs. Ari itūreiz teik skaidruots, parkū daļa jaunīšu aktivi īsasaista politiskajūs procesūs – rauga uzlobuot dzeivi sovā pošvaļdeibā i dasadola pošvaļdeibu vieleišonuos, i parkū daļa jaunīšu nimoz nasaiņteresej par vieliešonom.
Kab izzynuotu Latgolys jaunīšu motivaceju īsasaisteit politiskajūs procesūs pošvaļdeibā, žurnaliste Dace Dambe gasteja Kuorsovys nūvodā, kur sasatyka ar Kuorsovys nūvoda dūmis deputatu Juri Vuorkali, kurs jau ūtru reizi beja iniciators jaunīšu saroksta izveidei vieliešonom.
Taipoš sovūs redzīņūs par politiskajim procesim pošvaļdeibā dalejuos ari Marita Joniņa, Juoņs Krivtežs, Raitis Verbickis, kurs kandidēs Rēzeknis piļsātā, Rēzeknis nūvoda jaunatnis lītu specialists Juoņs Šaudiņš i Guntis Rasims.


text:
Latgolys Kulturys Centra izdevnīceibā Rēzeknē izdūts rakstnīka Ontona Rupaiņa viesturiskais romans “Baltie tēvi”. Romana darbeiba rysynojās vydslaiku Latgolā, atkluojūt dominikaņu klūstera i bazneicys, niulenejuos Aglyunys bazilikys, dybynuošonu. Tys ir pyrmais ituo vierīneiguo prozys dorba izdavums Latvejā atseviškā gruomotā i radeits kai veļtejums Latgolys kongresa symtgadei.
Romanu “Baltie tēvi” Ontons Rupaiņs pīrakstejs pyrma Ūtruo pasauļa kara. Tys pyrmūreiz publicāts 1937. godā turpynuojumūs žurnalā “Atpūta” i izapeļnejs lelu skaiteituoju atsauceibu. Trymdā Rupaiņs dorbu pi romana suocs pavysam nu jauna. Romans izdūts 1963. i 1964. godā Tylta apguodā Mineapolē (ASV) latvīšu literarajā volūdā, dīzgon stypri atsaškirūt nu pyrmuo varianta. Niu romans “Baltie tēvi” gols golā izdūts Latvejā vīnā lelā, 462 puslopu bīzā gruomotā.
Atkuortuotais izdavums izdūts pasasokūt ilggadejam Latgolys Kulturys centra izdevnīceibys dybynuotuojam i vadeituojam Juoņam Eļkšņam i juo komandai, kai ari Ontona Rupaiņa dālam Juoņam Rupaiņam, kurs dzeivuoja ASV Denverā (mirs 2016. goda 17. majā) i juo dzeivisbīdrei Betijai Rupainei, ari Pīteram Ragaušam, kurs īt nu Andryva Jūrdža dzymtys, dzeivoj Hjūstonā, ir Baļtejis – Amerikys fonda direktors.
Juoņs Elksnis godu gaitā nu jauna izdevs jau vairuokys O. Rupaiņa gruomotys: “Tauta grib dzeivōt”- 1991.g., “Jaunō skūlōtōja”- 1991.g., “Pasaules vējos”- 2000.g., “Māra mostas”- 2016. g. Teik dūmuots izdūt no jauna O. Rupaiņa viesturiskū romanu “Zemes sōļs” i “Jaunō skūlotōja”.
Trilogejis “Māra mostas” izdavums tyka izdūts kai veļtejums rakstnīka 110. dzimšonys dīnai, kas tyka atzeimuota 2016. goda septembrī. Gruomotys piecvuordu pīrakstejuse dzejneica i literaturzynuotneica Paulīne Zalāne – Vallena.
Rakstnīks Ontons Rupaiņs dzims 1906. godā Bieržgaļa (niu — Leņdžu) pogosta Pūriskūs. Latvejis breivvaļsts laikā struoduojs par školuotuoju, kordirigentu, režisoru. Ūtruo pasauļa kara beiguos devīs trymdā, dzeivuojs ASV. Pīrakstejs da šam nūzeimeiguokūs i apjūmeiguokūs prozys dorbus par Latgolys viesturi — “Baltie tēvi I — II” (1936 — 1937), “Māra mostas I — III” (1951 — 1956), “Tauta gryb dzeivōt” (1953), pietejumu par senvolūdu izceļsmi “Arheolingvistika” (1967). Mirs 1976. godā ASV, palnu urna puorapglobuota Bieržgaļa kopūs.
Roksta autore: Olga Pekša, O. Rupaiņa muzeja vadeituoja


text:
Velis nobeigts
Senejūs laikūs, vīnā cīmā dzeivuoja divi buorinītes. Vīnu vacuokū saucja par Alonu, ūtru jaunuokū par Madaļu. Pi jūs beja moza ustabiņa un cīši vaca — guozās jau uz suona. Juos vēļ nabeja precētas. Pi Madaļas suocja staiguot vīns vacs soldots, kurs dīnēja ķēniņam divdesmit pīci godi un beja jau atlaists uz sātu. Soldots vairuok taisēja zuobokus un tai labi pelnēja. Soldots apprecēja Madaļu un suocja dzeivuot vīnā vītā ar sovu sīvu un juos muosu, Alonu. Madaļa ar sovu veiru gulēja sincēs, bet juos muosa, Alona gulēja ustobā, par tū, ka juo ustabiņa beja cīši moza un nabeja vītas, kur pastatīt ūtrū gultu.
Tai dzeivuoja Madaļa ar sovu veiru četri godi. Veirs juos vysu naudu, kuru pelnēja, puordzēŗa un vēļ izzoga nu sīvas vysas juos drēbes un puordevja par brandīni. Madala un Alona jū daudz reižu lomuoja, bet jis jūs naklausīja. Vīnu raizi nūguoja veirs uz pilsātu. Tur puordzēŗa otkon vysu naudu, ta nūjēmja vēļ nu sevis vysas drēbes un zuobokus, arī puordzēŗa. Palyka vīnā tymā vacā mētelī, kurā atguoja nu dīnests. Atīt jis uz sātu vysu puordzēris. Sīva ar muosu suocja jam runuot (jam vuords beja Pīters): "Pīteŗ, Pīteŗ, kū tu dori? Tu puordzēri vysas sovas drēbes un palyki pavysam plyks." Pīters nikuo pretim narunuoja un staiguoja vysu dīnu nulaidis golvu. Pēčuok nūguoja uz mežu un tur pasakuoŗa apsē. Jau nakts, bet Pītera nav sātā. Madaļa dūmuoja, ka kur nabejs otkon dzer. Ūtrā dīnā nu cyta cīma guoja vīna buoba uz mežu pēc molkas un īraudzēja, ka nazkas karinej uz apses. Jei daguoja tyvuok, verās un uz reizes pazyna Pīteri. Atīt buoba uz sātu un stuosta vysim cīmā, kū jei redzēja mežā. Tad nūskrēja uz Madaļu un runoj jai: "Tovs Pīters mežā pasakuoŗa. Es jū tī redzēju." Madaļa kad izdzierda itū, suocja klīgt un rauduot. Jei Pīteri cīši mīļuoja un žāluoja. Nu cīma sasalasīja puiši, pajēmja policistu un nūguoja uz mežu, kur pasakuorīs Pīters. Policists pastatīja sorgus, kab Pīteri nikas nanūzogtu naktī, un suocja taisīt izmeklēšonu, par kū pasakuoŗa Pīters. Atbraucja izmeklēšonas tīsnesis, dokturs un policists, pasavēŗa uz Pītera un lyka izrakt pūrā dūbi un tur jū paglobuot. Atīt Madaļa un Alona uz sātu skūmeigas. Jau suocjas nakts, juos nūguoja gulātu. Pazacēļa lels vējs, skrīn svilpuodams Pīters, sytas lūgūs un klīdz: "Laidit mani ustobā!" Sazabeida Madaļa ar Alonu un suocja lyugt Dīvu. Tai itei nakts puorguoja. Uz cytas otkon tys pats. Juos suocja runuot cīmā sovim sābrim un prasīt, kū juom darīt. Sābri pazajēmja īt pi jūs gulātu. Guļ jī un klausuos. Paceļas lels vējs, skrīn svilpuodams Pīters, klīdz un sytas durovuos un lūgūs un prosuos laist jū ustobā. Vīna veciņa runoj Madaļai: "Varbyut pi tevis kas nabejs nu Pītera palyka? Par tū jis skraida." — "Nav nikuo," atbildēja Madaļa. "Tikai itys vacais mēteļs, kuru es pajēmu pīmiņai." Tūlaik veciņa runoj: "Tu, Madaļa, izdori tai. Pajem itū mēteli, nūnes tur, kur jū paglobuoji, izrūc jū nu dūbes, pajem ciervi un atciert jam golvu. Nūlīc jū storp kuojom un caur vādaru puorsit apses mītu. Itū dori nakti." Paklausēja Madaļa veciņas, paprosīja sovu sābru paleigā un tai izdarīja. Nu tuo laika buorinītes dzeivuoja mīrīgi.


text:
Itei dīna beja na tikai LgSC dzimšonys dīna, bet ari vysu biroju — Reigys, Daugovpiļs i Jelgovys — sasatikšonuos dīna. Īsaroda ari vīns nu LgSC pyrmajim idejis autorim — Arvis Soldāns, kurs pastuosteja par LgSC naoficialū i piec tam jau ari oficialū bīdreibys rasšonūs i darbeibu. Arvis uzsviere, ka radeit koč kū jaunu ir vīgli, bet podtureit i atteisteit ir gryuši, deļtuo izsaceja lelu pateiceibu i apbreinu par tū, ka LgSC jau sviņ septeitū dzimšonys dīnu. Taipat tyka pasaceits, ka tikai nu bīdru atkareiga bīdreibys izaugsme. Tai kai LgSC ir sasnīdzs pyrmklasnīka vacumu, ir vēļ kur augt i tīktīs, ar tū tikai vyss suocās. Parosti pyrmklasnīkim sūmuos salīk vysaidus lobumus, deļtuo vokors tyka pavadeits, izviertejūt pašreizejū dorbu i planavojūt, kas paredzeits nuokūtnī. Beja ari intelektualuo pasuokuma daļa, kurā vysim tyka dūta vareiba pīsadaleit viktorinuos par latgalīšim aktualū i vierteigū kulturā i volūdā. Vysim bīdrim beja īspieja apsavērt vacuokys i jaunuokys biļdis nu LgSC pasuokumim, tys beja kai lels gimenisks virtualuo albuma skateišonuos breids. LgSC prīšksādātuojs Raitis beja saryupiejs dzimšonys dīnys torti, i, dzīdūt „Daudz boltu dīneņu”, vysi sasajuta kai gaviļnīki, deļtuo ka myusūs kotrā ir leluoka voi mozuoka LgSC daleņa. Eimūt eistā latgalīšu piertī, varēja atsabreivuot nu vysa nalobuo, kas sasakruojs, i vysu vokoru pavadeit smīklu šaļtī.
Pyrmajā vokorā dančim vareibys nabeja, deļtuo bīdri izadoncuošonu sareikuoja nuokušajā dīnā. Trauki arī pleisa, i tys nūzeimej – iz laimi! Paļdis vysim, kas īsaroda, i tim, kuri ar myusim beja dūmuos i dūmeņuos.


text:
Vilki
Vacūs laikūs valnam apnyka dzeivuot mīrīgi un jis sadūmuoja puortaisīt sevi par vylku. Reiz jam īsagribēja paēst kuo nabejis. Jis aizguoja pi vīnas saiminīcas prasīt maizes. Saiminīca beja dīzgan dusmīga, pajēmja maizes luopstu un īgryudja vylkam reiklē. Vylks tyuleņ atskrēja pi Dīva un suoka lyugt, lai jam paleidz. Bet Dīvs valnu pazyna un izdzyna uorā. Bet vysim vylkim Dīvs teicja: "Jo jums gaņa vai maize byus par daudz cīta, tūlaik jyus pajemit mutē un pasokit treis raizes: "Te ir capts, vuorīts un meiksts"!" — "Bet dēļ kām tys?" vaicuoja vylki. Dīvs jīm atbiļdēja: "Tys ir dēļ tuo, lai valni, kuri staiguoja jyusu apģērbā ar cītu gaļu vai maizi palyktu nadzeivi." Tūlaik vylki vysu saprota un pa šai dīnai, kad ād kū nabejis cītu, sevī vys runoj: "Te ir capts, te vuorīts un te meiksts!" Tuopēc i valnu pasaulē palyka moz, bet var byut, ka i nimoz jūs nav.


text:
Nailga pyrma Leldīnis raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji sasatyka ar prīsteri Puovulu Zeili, Latgolys Kulturviesturis muzeja specialistu kulturviesturis vaicuojumūs Kasparu Strodu, kai ari Rēzeknis Tehnologeju akademejis vuiceibspāku, studeju programys “Religejis pedagogeja” vadeituoju Vladislavu Malahovski, kab vaira dazynuotu ar kū eipašs itys laiks i īpazeitu religiskuos konfesejis Latgolā.
“Pi myusim Latgolā” par Leldīni kristīteibā i religiskuom konfesejom Latgolā14. Apreļs, 2017. gods Comments Off on “Pi myusim Latgolā” par Leldīni kristīteibā i religiskuom konfesejom Latgolā
Leidzeigi roksti »
Komentari slāgti.


text:
28. janvarī 12.00 Rēzeknē, Latgalīšu rakstnīceibys muzejā (Kruoslovys īlā 4b), nūtiks latgalīšu gruomotu izdevieja i sabīdryskuo darbinīka Vladislava Luoča 105 godu pīminis pasuokums, informej muzeja vadeituojs Pīters Luocs.
“Ar Vladislava Luoča myužu saisteita Latgolys kulturviesture i dzimtinē, i emigracejā nu jau vasala godu symta ilgumā. Ari myusu meilū tāvu zemeiti ituo pasauļa varenī ir dalejuši i puordalejuši naīvārojūt eistūs ituos zemis mantinīku grybu. Vladislavs Luocs ir nūsastuojs pret apspīdiejim nu austrumu i rītumu i pret pošu kolaborantim. Jis bez atlykuma ir uperējs sovu dzeivi latgaļu drukavuotuo vuorda saglobuošonai caur literaturu, presi i ari par sovu leidzcylvāku tīseibom. Tys jam ir izadevs,” soka Pīters Luocs.
Vladislavs Luocs dzims 1912. goda 26. janvarī Drycānu pogosta Luoču solā zemnīku saimē. Vuicejīs Aglyunys gimnazejā i Latgolys Tautys augstškolā žurnalistiku i tautsaimisteibu. Struoduojs par īriedni Ruka dzeļžaceļa kantorī Rēzeknē. Nu 1931. goda latgalīšu periodikys izdavumūs īspīsti V. Luoča publicistika, tāluojumi i stuosti. 1939. godā V. Luocs nūdybynuojs latgalīšu izdevnīceibu Daugovpilī. Izdevnīceibā veiduojuos latgalīšu sabīdryskuo dūma, nūtyka debatis, atsakluoja literati i jūs interesis. Izdevnīceiba beja kai tautys pylnvaruotais runuot par tautys kulturys dzeivi. Da 1944. goda, kod V. Luocs emigrēja iz Vuoceju, juo vadeituo izdevnīceiba Daugovpilī izdeve 30 gruomotys, “Tāvu zemes kalendaru”, rokstu kruojumu “Olūts”, laikrokstu “Latgolas Bolss”.
Nu 1943. goda periodiski, reizi treis mienešūs, tyka izdūts žurnals “Dzeive”. Piec atkuortuotys padūmu okupacejis V. Luoča izdevnīceiba atsuoce dorbu trymdā Rītumvuocejā. Nūzeimeiguokī tuos izdavumi: “Olūts”, “Tāvu zemes kalendars”, “Acta Latgalica”, laikroksti “Latgola”, “Latgolas Bolss”, žurnals “Dzeive”.
Vladislavs Luocs myužeibā aizguoja 1984. goda 30. decembrī Minhenē (Vuocejā). Puorapglobuots 1992. goda 21. oktobrī Drycānu pogosta Piļcinis kopūs.


text:
30. novembrī Daugovpilī, Latgolys Centralajā bibliotekā (LCB), nūtiks kulturviesturiskuo konfereņce “Dižo latgaliešu devums Latvijai”, informej bibliotekys puorstuove Inese Vaivare. Konfereņcis dalinīkim byus vareiba pīsadaleit četruos seminarnūdarbeibuos, kuruos vadeis Latgolā, Latvejā zynomi i kompetenti specialisti.
“Latgales kultūras programmas 2017” ītvorūs tyka podturāts Latgolys Centraluos bibliotekys projekts: “Kultūrvēsturiskā konference “Dižo latgaliešu devums Latvijai” Daugavpils reģiona kultūras un izglītības iestāžu darbiniekiem”. Sagaidūt Latvejis vaļsts symtgadi, nūzeimeigai ir apsazynuot i popularizēt Daugovpiļs piļsātys i regiona nūvodnīku īguļdejumu Latgolys i Latvejis vaļsts ekonomiskajā, socialajā, politiskajā, izgleiteibys i kulturys atteisteibā, partū ari itūgod LCB planavoj veicynuot regiona sabīdreibys tuoluokizgleiteibys vareibys nūvodpietnīceibys jūmā.
Daugovpiļs Universitatis Humanitaruos fakultatis Latvīšu literaturys i kulturys katedrys docents, filologejis doktors Valentins Lukaševičs vadeis nūdarbeibu par Pabārzu dzymtys lūmu Latvejis kulturā i politikā. Pabārzu dzymta ir davuse nūzeimeigu īguļdejumu latgalīšu izgleiteibys leimiņa veicynuošonā, literaruos dūmys atteisteišonā i Latgolys socialekonomiskuos atteisteibys sekmiešonā.
Latgalīšu literats, tulks, filologejis magistrs Ivars Magazeinis snēgs satureigu informaceju par taidim zynomim daugavpilīšim Latgolys kongresā kai mediki, politiki, izgleiteibys i presis darbineicu Apoloneju Lavrinoviču (1886-1967), literatu, politiki i presis darbinīku Jezupu Kindzuli (1883–1941), juristu, politiki i sabīdriskū darbinīku Puovulu Laizānu (1888–1933). Seminarnūdarbeibys dalinīkim byus vareiba viertēt pīmynātūs personu kūpejuos i atškireiguos vierteibys, idejis i darbeibys teņdeņcis Latgolys atteisteibys veicynuošonā.
Latgolys pietnīceibys instituta vadeituoja, viesturis doktora Henriha Soma seminarnūdarbeibā kluotyn asūšī izzynuos vēļ nazynomus faktus par 1917. goda nūtikšonom Daugovpilī, “breiveibu pavasari” i tuo īvāruojamuokajim darbinīkim.
Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra golvonuo kruojuma globuotuoja, pedagogejis i viesturis magistre Zane Melāne, apkūpojūt viesturis olūtu līceibys, seminarnūdarbeibā stuosteis par Daugovpilī zynomuos izgleiteibys darbineicys, politikis i literatis Valerejis Seilis (1891–1970) davumu Latgolys atteisteibā.


text:
Vakarnakt īkrytu gultā piec treju. Bejom Upītē – tai i stuostu draugim, a jī, koč i latgalīši, nu nasaprūt. Nu kas tī par romantiku?! I es suoču skaidruot, kas tys taids Ontons Slišāns i kas “Upītes Uobeļduorzs”, i ka tys vacuokais meilys aiļu festivals i ka vyspuor tī skaņ dzeja i muzyka. I ka Upīte atsarūn 4 km nu Krīvejis rūbeža. Koč kai tai maņ saguoja eisumā.
Tī, kas bejuši Upītē – tī zyna, cik tī jauki i forši. Ka var satikt vysus pazeistamūs latgalīšus i īsapazeit ar tikpat daudzim jaunim. Bet ni par tū itūreiz stuosts.
Cikom es siedieju, škurynuoju sovys izprintietuos lopys i dūmuoju, kū lai eisti runoj, muns blokussādātuojs maņ apsavaicuoja, voi ta es te laseišu ailis. Papruoveju sovus brunčus, i soku, ka da. A jis dzīžūt. Super. Rodūša jaunatne. Cikom kotrs nu ailinīku skaita, kū nu prūt i gryb, namaļdeigi nanūeimūt nu kursa – vīnam meila pret pretejū dzymumu, cytam – pret vysu cylvāku dzymumu, es sovā pruotā puorlīku, ka pādejuo goda laikā asmu pīrakstejuse vīnu dzejūli latgaliski, kas maņ pateik, i treispadsmit latvīšu literarajā. Maņ ir treis stuosti – pa daļai tulkuoti, nu tai kai kauns publicēt. Mozums, ka kaida taņte var giut pi sirds, skaitūt munys variacejis ap temu “meila i prīstereiba”. Nu varbyut, ka maņ ir komplekss dzeivuot īkš sovaidim vuordu mistruojumim, taidim kai, pīmāram, “heštegs”,“sinhronizaceja” i puorejais salauz-sovu-pruotu-pats, kurus dīzyn voi saprūt pats dzejūļu autors. Varbyut, ka itū periodu es izdzeivuoju tod, kod maņ beja 17 i raksteju dzeju pa labi i pa kreisi, eisti naprozdama likt uzsvorus i paust sovys idejis. A varbyut tys ir tys, iz kū īt myusu postpostpostpostmodernuo dzeja? Literaturzynuotnis bolss ir grīzeigs: “Bārni, es izkiduošu jiusu rindenis, izgrīsšu burtus kai kirurgs apendicitu, uzškiersšu jiusu simbolus, homonimus i idiomys.” Beigu beiguos puori paliks nikas. I vēļ sovaidys akcejis i flešmobi ar Windows ERROR signalim. Ēmmm, O.K., Ligija Purinaša dzeivoj papeira laikmetā. I juos pasaulī cylvāks, kas roksta, vys vēļ ir reala persona, kas eksistej na e-vidē, nu face to face. Bet maņ pateišom beja lela prīca klauseitīs Raibū, deļtuo ka, ka maņ byutu juojam kaids juo dzejūļs analizei, tod es varātu byut 98% puorlīcynuota, ka tī byus daudz sluoņu, i daudz vysaidu cytu filologisku prīceņu. Paceļu datorpeli gaisā iz juo īdvasmom!
Vakarnakt Upītē sajiemu SMS nu Tele2 ar sveicīnim, ka es asūt izavieliejuse braukt iz Krīveju, i ka 1MB datu puorraidis maņ moksuos 5.67 EUR. Nui, draugi, cena par byušonu latgalīšam pīrūbežā ir augsta. Tu vari byut najauši pīskaiteits pi cytys vaļsts i cytys kulturys. I vari nuokt pi secynuojuma, ka eisti nazyni, voi byut latgalīšam ir glamureigi (taids vaicuojums maņ palyka aktuals, vārojūt dažus publikys īpatņus). Nu varbyut kotram sovs: maņ retoriski vaicuojumi i jāgys mekliejumi, tev – puorticeiba i okla pasaļaušona iz kaidu augstuok stuovūšu balleišu spāku.
Ka kaidam ir ļuste ar mani padiskutēt ci oponēt, tod drūsai tū var dareit. Vysod ar interesi uzklausu cytu cylvāku redzīņus: ligija.purinasa@gmail.com.
Roksta i kartenis autore: Ligija Purinaša


text:
Itymā nedeļgolā Muzeju nakts ītvorūs uorpus īrostuo dorba laika muzeji i cytys kulturys i sabīdryskuos īstuodis attaiseis sovys durovys, kab paruodeitu sovus duorgumus cytā gaismā. Raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej leluokajuos Latgolys piļsātuos, kab dazynuotu, kaidus puorsteigumus apmaklātuojim gatavej muzeji Daugovpilī i Rēzeknē.
Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i Muokslys muzeja sabīdryskūs attīceibu specialiste Nataļja Ivanova pastuosteja, ka Muzeju nakts laikā Daugovpilī sovys durovys attaiseis 11 muzeji, kulturys i sabīdryskuos īstuodis. Tymā skaitā Šmakovkys muzejs, Muola muokslys centrys, Skrošu fabrika, luteraņu bazneica, sinagoga i pat piļsātys dūme.
Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzejā vokora kulminacejā paradzāta uguņuošona 19. godu symta stilā. Zane Melāne dasoka, ka puorsteigumu pylna nakts gaidoma i Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā. Tī byus apsaveramys jau asūšuos ekspozicejis, centra pogolmā nūtiks karaliskuo “Martas balle”, kurā dasadaleit varēs sevkurs grybātuojs. Taipoš byus apsaverama eipaši izgaismuota betona instalaceja.
Sovpus Maija Upeniece atkluoj, kas apmaklātuojus sagaida Muzeju naktī Rēzeknē. Īsadvasmojūt nū kūpejuos laika rota temys, Rēzeknē tei tyka atvasynuota da dzagiuzis “Ku-kū”. Maija stuosta, ka Rēzeknē Ku-kū byus vysaidūs veidūs. Ari Rēzeknes Zaļuo sinagoga i Latgolys viestnīceiba GORS Muzeju naktī gaideis apmaklātuojus.


text:
Vīna nu talanteiguokajom jaunajom latvīšu vīglatletem ir sprintere Gunta Latiševa-Čudare nu Lendžim. Ari itys gods īsuokts na tik ar Rēzeknis goda lobuokuos sportistis titulu, bet ari lobim sasnāgumim zīmys sezonys saceņseibuos. Intervejā Gunta stuosta par sportu, kasdīnu, kai ari atkluoj sovu nuokūtnis sapynu.
Kai tu suoci nūpītnai nūsadorbuot ar sportu?
Muns stuosts nasasuoce tai, kai tys vysbīžuok nūteik veiksmeigu sportistu dzeivē. Es vīglatletikai uzadyuru dīzgon najauši, nimoz nadūmojūt par panuokumim republikys leimenī. Pamatškolā maņ napatyka skrīt krosus, tys lykuos gryuši, nūgurdynojūši i bezjiedzeigi. Par “lelū sportu” nabeja nikaidys saprasšonys. Tik tod, kod suoču vuiceitīs Rēzeknis Vaļsts gimnazejā, školuotuoju pamudynuota, nūguoju iz puors trenenim. Ruodīs, ka vīneigais, kurs ticēja munom spiejom, beja Pīters Stripkāns – muns pyrmais treners. Nu suokuma beja tik puors treneņu nedeļā, kas ruodejuos napīteikami panuokumim, bet jau zīmā, pyrmajūs “lelajūs” mačūs, Latvejis čempionatā A grupai es dabuoju skaneigū čempionis titulu. Cīši labi atguodoju, ka zvaneju iz sātu tētem i sajiusmā klīdžu: “Tēt, Tova meita ir Latvejis čempione!” Taišni tod es saprotu, ka itū sajiutu nagrybu pagaisynuot i ir juostruodoj! Nu jau īt catūrtais gods, kai skrīšona i treneni ir naatjemama munys dzeivis sastuovdaļa.
Kai mainiejusēs tova sportiskuo kasdīna, suocūt studejis Reigā?
Teiri teoretiski it kai nikas jau nav mainejīs. Škola i piec tam treneņš. Bet principā mainejīs cīši daudz. Studejis pavysam nūteikti nav tys pats, kas vydsškola, jauns treners (Edvīns Krūms), treneņbīdri, apstuokli… Bet nu jau asu pīroduse. Juoatzeist, ka Reigā ir vaira īspieju, juocer tik, ka rezultatim tys paleidzēs augt!
Varbyut, ka tys ir tik stereotips, tok ruodīs, ka bīži sportisti izavielej studēt ar sportu saisteitys lītys, bet tu studej tīseibu zynuotni. Parkū taišni taida izviele?
Es laikam asu puoruok ambiciozs cylvāks. Es nūsajiugtu, ka vyss munā dzeivē grīztūs tik par i ap sportu, koč i bez tuo jau īsadūmuot sovu dzeivi vairs navaru. Jurisprudeņce mani uzrunuoja, partū ka es asu puorlīcynuota, ka zynuošonys, kū dabuošu, byus vierteigys i ka muoceišu tuos izmontuot, ari karjerys īspiejis byus!
Kai ir vuiceibys apvīnuot ar sportistis karjeru, tymā skaitā ari treneņnūmetnem i saceņseibom? Pīmāram, ruodīs, ka iz “Reigys kausim” (“Rīgas kausi”) pārn saguoja braukt izreiz piec matematikys eksamena.
Var apvīnuot. Reizem gon izīt taidi periodi, kod golus saviļkt ir gryušuok, partū ka vysur gribīs paruodeit sevi maksimali labi. Tai beja iz vuiceibu goda beigom, kod tyvuojuos eksameni i tymā pošā laikā saceņseibys. Tū dīnu, kod iz reizis piec matematikys eksamena izskrieju nu školys i īlieču vacuoku mašynā, lai paspātu iz startu, nikod naaizmiersšu. Leidzeigi beja ari sesejis laikā. Taišni tod tyvuojuos zīmys sezonys saceņseibys. Beja juosagatavej, bet tymā pošā laikā beju nūslūguota školā. Es vysod atguodoju – ka vaira tu dori, tod vaira vari paspēt!
Gunta doncoj ari Lendžu deju kolektivā “Ūdzeņa”, kuru jei skaita par sovu atpyutu.
Kai tu vārtātu situaceju vīglatletikā Latgolā?
Suoksim ar tū, ka ar sportu i vīglatletiku Latvejā ir biedeiga situaceja. Bet, ka pasaver taišni iz Latgolu, pasmaideit pat nav par kū. Maņ kotru reizi ir škrobe, ka iz vysom saceņseibom ir juosadūd garā ceļā iz Reigu, Valmīru, Ventspili voi Līpuoju. Jākubpilī ir tyvuokais normalais stadions, kur laiku pa laikam nūteik saceņseibys. Zīmā tei naapšaubami ir Kuldeiga, kur ir vīneiguo maneža, kurā reikoj augsta leimiņa saceņseibys. Storp citu, cik maņ zynoms, Kuldeigys manežys projekts beja paradzāts Rēzeknei, tik koč kas nūguoja greizi i projekts nūguoja gar dagunu. Žāļ… Grybātūs, lai ari cytim teik māruot kuorteigu ceļu, pīmāram, iz Rēzekni voi Daugovpili. Bet nikuo – nav jau kur sasaceņst!
Runojūt par treneņu apstuoklim, atlīk īsadūmuot, ka nadzeivojam Āfrikā, partū navarim vysu cauru godu trenētīs uorā. Taišni te ari rūnās suope – a kur i kai trenētīs zīmā? Tei, prūtams, vīla puordūmom, bet, nu ūtrys pusis, – īspiejis Latvejā gondreiž vysim vīnaidi švakys, tai ka stypri rauduot navar. Prīca, ka atsarūn treneri, kuri spiej uztrenēt sportistus ari smīkleigūs apstuokļūs.
Kaidi ir tovi sportiskī plani itymā godā i kaidi sportā kūpumā?
Itūgod mani sagaida treis nūpītni starti. Eiropys Komandu čempionats, kurs itūgod nūtiks Reigā, Eiropys čempionats Šveicē, kai ari Pasauļa junioru čempionats Jūdžinā, ASV. Muni plani ir personeigī rekordi itymuos saceņseibuos. Bet kūpumā muns lelais sapyns, kai jau kotram sevi cīnūšam sportistam, ir Olimpiskuos spēlis.
Voi ir cylvāki, kurus tu varātu saukt par sovom autoritatem?
Maņ byutu gryuši nūsaukt konkretus pasauļa slovanus sportistus, slaveneibys. Es naaizaraunu ar cytu biografeju izpieti. Es cīši cīneju cylvākus, kuri vysu, kas jim ir, nūpeļnejušs gūdeigā i smogā procesā. Taidu ir daudz, partū nasuokšu uzskaiteit.
Kas nu leidzšinejom sportiskajom gaitom tev ir atstuojs vysspylgtuokuos emocejis?
Maņ divreiz ir saguojs byut suopeigi tyvu medaļom. 4. vīta Eiropys Jaunīšu olimpiskajā festivalā i taipat 4. vīta Eiropys Junioru čempionatā. Bet juoatzeist, ka obejuos reizēs es paruodeju vysu, iz kū tod beju spiejeiga – personeigī rekordi i tymā skaitā lobuokais rezultats 400 m distaņcē juniorem Latvejis viesturē. Naaizmierstams beja ari Eiropys Komandu čempionats, kur cīši ceinejūs, i kūpviertiejumā ar izlasi ījēmem 2. vītu, izceinejūt ceļazeimi iz 2. līgu.
Atguodoju, ka vosorā skaiteju trenera Edvīna Krūma rokstu par Eiropys Komandu čempionatu, kura viersrokstā beja pīmynāta “Rūžeņa” originalvolūdā, taipat asu tevi satykuse ari, pīmāram, “Bez PVN” koncertā Reigā. Cik svareigi tev ir byut latgalītei?
Nui, tuos saceņseibys nūtyka Slovakejā, iz kurīni braucem garā i nūgurdynūšā ceļā ar autobusu. Tys ari beja laiks, kod Latvejā maņ beja izlaidums i, kod braucem atpakaļ, – Juoni. Vysu laiku puordzeivuoju, ka naasu sātā pi sovejim, bet mes koč kai apsavīnuojom i suocem dzīduot. Vairuokys stuņdis nu vītys! Pa vydu daudzajom dzīsmem mani palyudze ari “Rūžeņu” sadzīduot, kas, prūtams, maņ daudz problemu nasaguoduoja. Vysi baudeja i klausejuos ar iņteresi, vīns ūtrs ari leidza pavylka. Taipat ari byutu grāks nanūīt iz “Bez PVN”, cikom poša asu Reigā. Latgalīšu muzyku klausūs cīši lobpruot, ari skrīnūt!
Cīši lepojūs, ka asu latgalīte. Goduos, ka mani treneņūs taišni tai ari uzrunoj – Latgale. Bet tys tik ar cīši pozitivu pīgaršu. Pīdzymu latgalīte i tai ari vysu dzeivi taisūs nūdzeivuot! Muns sapyns ir sāta Latgolys laukūs, bareņš bārnu i tonna svaiga gaisa. I es ceru, ka taišni tai ari vyss īsagrūzeis. Bet pagaidom es sakūsšu sovus seikstuo latgalīša zūbus i tik iz prīšku!
Interveju sagataveja: Laura Melne
Kartenis: nu Guntys personeiguo arhiva


text:
Spūdrai i skaneigai nu 31. juļa da 2. augusta tyka svieteits Rēzeknis 730. jubilejs – dzeivuotuoji sovai piļsātai vielēja vyslobuokuos dūmys i sajēme eipašu muzykalū duovonu – J. Lūsēna i G. Rača dzīsmi “Pilsēta ar rozi matos”.
31. juļa vokors Rēzeknis piļskolnā aizritēja vydslaiku nūskaņuos, ļaunūt vērtīs Latvejis, Polockys i Vitebskys viesturis rekonstrukceju klubu simboliskys ceinis, i piec mīra leiguma nūsliegšonys baudeit breineigu Ivo Fomina koncertu.
1. augustā piļsātys stadionā “Daugava” nūtyka aktivys saceņseibys vysaidūs sporta veidos, sovukuort Latgolys Kulturviesturis muzejā i Festivala parkā leli i mozi meistaruoja, kruosuoja i raksteja vieliejumus Rēzeknei. Da vokora koncerta vysi vieliejumi beja dastyprynuoti pi hēleja balonu i, skaņūt eipašai Juoņa Lūsēna i Guntara Rača veļtejuma dzīsmei “Pilsēta ar rozi matos”, 730 baloni izliduoja dabasūs, nu piec nakts muzykalūs stryuklaku koncertizvaduma “Satikšanās Rēzeknē” dabasūs uzmirdzēja ari spūdra uguņuošona.
Rēzeknē nūtyka ari “Rimi Latvia” reikuotuo konkursa “Latvijas gardākā kūka” regionalais pusfinals, kurā tyka nūskaidruotys divejis lobuokuos tortu meistaris Latgolā – Ilze Rudziša nu Rēzeknis ar tortu “Svaigais citronu muokūņs” i Marta Rubina nu Krystpiļs nūvoda ar “Martas kūku”.
Rēzeknis piļsātys svātku guojīnī sevi prezentēja 30 komandys, pyrmūreiz pīsadaleja i žūrejis viertiejumā 1. vītu sajēme Rēzeknis Dzeivinīku audzātuoju bīdreibys komanda, 2. vītu – bīdreibys “Eņģeļi ar mums” komanda “Lobs ar lobu sazatyka” i 3. vītu – bīdreibys “Centrālais auto moto klubs Latgale” komanda “CAMK Latgale”.
2. augustā leli i mozi devēs Saimu paruodē, prīcynojūt skateituojus ar spylgtim i originalim kostimim i vysaidu bārnu braucamreiku nūformiejumu. Žūrejis viertiejumā 1. vītu sajēme Ovsjankinu saime, kuri pošrūceigai beja izveiduojuši puosokainu karīti, 2. vītu – Vasjkovu saime ar vaclaiceigu karuseli, 3. vītu – Ševirjovu saime ar tematiskū nūskaņu “Polīna aizspogulijā”.
Mozūs skateituojus svātdiņ ar vysaidim kīmejis eksperimentim prīcynuoja i puorsteidze šovs “Ķertais profesors”. Eipašu duovonu piļsātai padeve ari vītiejuo autore Ineta Atpile-Jugane, prezentejūt dzejis gruomotu latgalīšu volūdā ar meitenis ilustracejom “Otkon giunu sapynus” i duovojūt pyrmajim 100 skaiteituojim gruomoteņu bez moksys.
Svātdiņ nūtyka ari saceņseibys svoru stīņa spīsšonā guļus iz reižu skaitu “Latvijas spēcīgākā pilsēta”. Riezeknīši kūpā puorcyluoja 191 360 kg i itūšaļt Rēzekne ir 2. vītā. Riezeknīši ir puorspiejuši ari īprīkšiejūs individualūs rekordus jaunīšu i veiru grupā – par spieceiguokū jaunīti palyka riezeknīts Vladislavs Groms, kurs 20 kg gryutū svoru stīni izspīde 300 reizis i jaunu rekordu veiru grupā izstuodeja Andžejs Ribakovs – 50 kg gryutū svora stīni izspīžūt 105 reizis.
Karteņa: Anna Kuzmina


text:
Veirīts politelena maisenī īaijuojs 2L ola, pa šaltei tū kautri īmalkoi. Nescafe bundžeņā drūši nūglobuoti kotleti ar malnuos maizis ryku. Ruodīs jam pruots nasās iz sarunu, caru ni ar mani.
Simpātisks čaleits – tik jauki jam puorsleidiet ar najaušu skatīni, kurš, ak vai, tik naveikli aizkerās i sveicynoi jū ar mulsu smaidu. Jis izkuopa pieturā pyrms mani.
Veirs ar dzeivis izvoguotu seju, apsarmuojušim motim, pīvārtim plakstenim, apgaruotā mīra snauž. Ja myusim būtu saruna, jis vīdi ļautu runuot man, reti papyldynūt ar truopeigu skatīni.


text:
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu “Pi myusim Latgolā!”.
Catūrtdiņ raidejums, gūdynoj Latgolys školuotuojus i jūs veikumu, atsaverūt iz aizvadeitū Nikodema Rancana bolvys padūšonys pasuokumu.
Pīktdiņ raidejums kūpā ar Ilzi Mežnieci nūskaidroj saimnīkuošonys prīškrūceibys laukūs, kai ari, ar kū myusu dīnu saimnīkuošona atsaškir nu saimnīkuošonys pyrma symtu voi treissymti godu.
Raidejumu “Pi myusim Latgolā” klausīs:
Diveju krostu radejā – catūrtdiņ 16.30, pīktdiņ 18.30 (atkuortuojums)
Latgolys radejā – pīktdiņ 11.05, pīktdiņ 16.30 (atkuortuojums), svātdiņ 11.00, pyrmūdiņ 14.30 (atkuortuojums)
Radejā “Ef-Ei” – pīktdiņ 15.30, sastdiņ 14.30 (atkuortuojums)
Radejā Marija Latveja – pīktdiņ 12.10, sastdiņ 9.00
Vysus raidejumus sevkurā laikā var nūsaklauseit ari LaKuGā.


text:
28. oktobrī Nautrānu vydsškolā, Rogovkā, nūtiks pīredzis apmainis seminars “Nūvoda izzynuošonys īspiejis vuiceibu procesā”, informej seminara koordinatore Veronika Dundure.
Seminarā ar sovu pīredzi pasadaleis Latgolys školu i Rēzeknis Tehnologeju akademejis (RTA) vuiceibspāki. Imants Slišāns stuosteis par latgaliskuos identitatis i latgalīšu volūdys styprynuošonu, sagaidūt Latvejis vaļsts symtgadi. Ilga Šuplinska informēs par RTA ekspediceju materialim kai izzinis i izgleitojūšim leidzeklim nūvodvuiceibā, Veronika Dundure stuosteis par latgalīšu volūdu i nūvodvuiceibu, nu Sandra Ūdre pīduovuos aizdavumu paraugus latgalīšu leksikā i frazeologejā. Inta Ludbuorža nu Baļtinovys stuosteis par nūvoda viesturis izpietis īspiejom, Anita Ludbuorža (Nautrānu vydsškola) par nūvodvuiceibys dorba metodem geografejā, Aelita Andrejeva (Rēzeknis 5. vydsškola) par nūvodvuiceibys nūdarbeibu sagataveišonu i vadeišonu 1.-3. klasei, nu Anna Garanča (Nautrānu vydsškola) – par latgalīšu tautysdzīšmu saglobuošonu i populariziešonu vuiceibu stuņdēs. Aina Rakstiņa (Tiļžys vydsškola) stuosteis par Ontona Slišāna personeibu, Līvija Smirnova (Rykovys pamatškola) – par tolkys tradiceju, Ineta Urtāne – par muzykys terapejis elementu izmontuošonu nūvodvuiceibā.
Seminara nūslāgumā paradzātys debatis.
Seminarā aicynuoti pīsadaleit školuotuoji, školu direktori, Latgolys nūvoda izgleiteibys vadeibys dorba specialisti, pošvaļdeibu deputati, kai ari vysi cyti, kam ryup nūvoda izzynuošona. Daleiba seminarā i debatēs juodasoka seminara koordinatorei Veronikai Dundurei, rokstūt iz e-postu lvlksa@inbox.lv voi zvonūt 26481524. Moksa par pušdīnem 2.50 eiro.
Seminaru organizej Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja, Nautrānu vydsškola i Rēzeknis Tehnologeju akademeja. Seminaru finansiali atbolsta Nautrānu vydsškola i Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba.


text:
“Kolnasātā” gastej piertneica i zuoļu sīva Kristīne Šišlova. Pi juos iz Turku pierts cīmu Leivuona nūvodā atdabuot spākus ļauds brauc nu vysys Latvejis. Sarunys laikā piertneica atkluoj, parkū latvīšam, latgalīšam pierts ir tik eipaša i nūzeimeiga, kū dreikst i kū navajadzātu dareit piertī.
Paraleli pierts lītom Kristīne pīsavārsuse kulinarajam montuojumam, sovim gostim pīduovojūt nūbaudeit naparostus produktus, par pīmāru, ūzulzeiļu īvuorejumu.
Žurnaliste Dace Dambe gastej pi Marutys Latkovskys Viļānūs. Lelu daļu myuža Maruta veļtejuse izdavumam “Katōļu Dzeive”. Nasaverūt iz tū, ka žurnals vaira nateik izdūts, Marutai dorba natryukst, jei īsasaista vys jaunūs projektūs. Sovu rūku dalykuse ari pi latgalīšu animacejis kinys “Vasals, Vinnej Pūk!”, kurai gaidoms turpynuojums.


text:
Latvejis Pūļu savīneibys Ludzys nūdaļa aicynoj Ludzys, Cyblys, Kuorsovys i Zylupis nūvodu – bejušuo Ludzys rajona dzeivuotuojus nu vysu pogostu pīsadaleit izstuodē “Pūļu kulturys montuojums”.
Izstuodis organizatori aicynoj dzeivuotuojus, kuri ir saglobuojuši sovu seņču – pūļu pamastuos viesturis līceibys – kartenis, gruomotys, žurnalys, obrazeņus, sadzeivis prīškmatus, rūkdorbus i cytys lītys atnest iz muzeju da 15. juļa muzeja dorba laikā nu 8.00 da 16.00. Muzejā par kotru pījimtū lītu tiks sastuodeits pījimšonys akts, kab piec izstuodis ituos lītys var sajimt atpakaļ.
Izstuode nūtiks Ludzys nūvodpietnīceibys muzejā (Ludzā, Kuļneva īlā 2) nu 7. da 27. augustā. Izstuodis atkluošona paradzāta 7. augustā 16.00.
Karteņa: LaKuGys arhivs


text:
Lādēšana līdzīga buršanai
Seņuok vīnai muotei beja treju godu vacs puiškins. Muote sprēdja kūdeļi bārns vys daīt pi ratiņa, vīnu reiz nūraun ratiņa kuojiņu: muote soka: "Sēdi mīrīgs, jo blēņuosīs, es tev pajemšu žogoru." Ūtreiz otkon puika daīt pi ratiņa un nūraun ratiņa šņūri, muote klīdz: "Nikam godnis savvaļnīks, ka celšūs, to sadūšu par pakaļi." Bārns vys nasaklausa, trešū reizi daīt un īgryuž vēziņu ratiņa ripā. "Ka tevi pūra bridējs pajemtu, taidu palaidni!" muote klīdz dusmēs un ceļās nu ratiņa meklēt žogoru. Puika kai matams, pa durovom uorā, muote palīk ustobā lomuodamuos. Par šalteņu, nūsamīrējuse, īguodoj bārnu, īt uorā pasavārtu, kū jis tur dora, a bārna vairs ni duka. Meklej, meklej, bet nikur navar atrast. Muote raud, bādojas, paīt gods, ūtrs, bet bārns uz sātu naatīt. Jei nūtur bēres, nūsalyudz, kai par nūmyrušu, un dzeivoj vīna pate. Sīna pļuovēji pļaudami pūrā sīnu redz, ka nazkas sēd uz kryuts, daīt kluotu, taids kai cylvāks, suoc nu juo prasīt, kuo jis te sēd, bet jis nekuo naatbild, taids kai najāgs. Sīna pļuovēji pastuosta cytim, aizīt i muote pasavārtu — i kū dūmoj! Par septeņpadsmit godim pazyna sovu dālu, atvedja uz sātu. Jis sātā nūdzeivuoja tikai treis dīnas un otkon nazkur pazuda. Varbyut tys pūra bridējs kur aizruovja!


text:
Pyrms nazcik dīnu brauču iz sātu. Beja mikrieslis, i pa celim suoce volkuotīs vysaidi zvieri – uoži, kozys, jenotsuni, kači, lopsys, vabalis i lieli. Vīnā šaļtī iz ceļa īraudzieju nazkū beigtu – nazkaida kustūne gulēja iz ceļa vyds. Ni to pa kreisū, ni to lobū pusi apbraukt. Cikom dūmuoju, beja jau par vieli. Izdūmuoju tik – laisšu pa vydu, lai ar skrytuli koč natruopeit. Nūbyukšēja viņ. Kod ar sotaku laid puori beigtam jenotsuņam, jis labi īsyt pa plastmasa mašynu. Nikas to nasapleisa. Tik es īsadūmuoju – kai ta lai byutu dzeivuot laika, ka nav laika beigtu ezeiti nūnest nu ceļa, a vysi ašņainom rīpom tik močej puori.
Šūreit guoju iz dorbu i vierūs, kai mašynys kruojās viertinēs, kai sasastuoj sastrāgumūs. Izdūmuoju īt kuojom – vys tys pats laiks, da i par veļti. Iz Daugovys tik breivs gaiss, kai dūmuot, ka nazkur byutu ari cyta dzeive, kur nav ni dagūšū termeņu, ni napadareitu dorbu, ni nasatyktu cylvāku. Nazkur tī nazyn kur tok vyss nūteik sovā laikā i reizē. Reizem i pi myusu atīt tys laiks, ka ļautīs i naskrīt pret vieju.
Iz tramvaja slīžu stuovēja vaca vuorna i ar kņuobi nazkū meklēja akmiņu storpā. Dasatupa, atsalīce. Izaruod, mērcēja slīdē sasakruojušā iudinī boltmaizis druponu. Pamiercēja, atknībe mozuoku i givuos nazkur nest – pa slīdem jau brauce mašyna. I tod īsavieru – pa asvaltu jai pretim tenterej bārns, jauna vuorneņa ar izplāstu kņuobi, ružovu reikli i paplāstim spuornim. A tei vacuo mudri skrīn ar maizi kņuobī, īgryuž bārnam reiklē i poša aizlidoj, syzdama malnūs spuornus. A mašyna vys tiuļuok.
Vuornys bārns nūreja maizis kimūsu, izstaipēja koklu i tod tik īsavēre – nazkas lels brauc viersā. Givuos liduot prūm. A kū tu paliduosi, ka spuorni vēļ meiksti i eisi. I tei mašyna tyvuok i tyvuok. Kai lānajā kinā vierūs, kai jaunuo vuorna izmiseigi kuļ pluonūs spuornus, vysys spolvys vēļ makstīs, tik poši goli jau izaplātuši, aste kai žabārklys. Aizliduoja. Gryuši nūkryta zuolē pi kryuma i izaslēja. Apmāram: Mam, mam, verīs, kas beja!
Tai vot nazkai i saīt. Nu anonimu jenotsuņu smierts iz ceļa da mozys vuornys dzeiveibys. I deļkuo lai ar cylvākim byutu cytaižuok. Te sveši, te jau sovi. Bais pagaisynuot, tok vysleidza nazkod juosaškir ar vysim.
Prīceigu leiguošonu! Ar sovejim.
Kod rokstu jau beju publiciejuse, sajiemu apsveikumu nu Sibira latgalīšu.
Lai ir vysim boguota vosora, styprs spāks tāvu zemis gūdam!
Category
Tags
One Comment
-
Atbildot uz Twittera piezīmi, man šķiet, ka tomēr par būtisko:). Sirsnīgi, pretstatā milzīgajai apkārtējai gānīšanās/lielīšanās masai
Leave a Comment


text:
“Kolnasātā” leluo saruna ar muokslinīku Raimondu Vinduli, kura dzymtuo puse ir Jersika. Jis nūsadorboj ar grafiskū dizainu i fotografej. Sarunā par muokslu, ideologeju i cenzuru, pošdisciplinu i “vītiejuo muokslinīka” apzeimiejumu Raimonds Vindulis atkluoj ari plakata žanra viesturi i dažaidūs “školu” atškireibys. Pūlejis, Iranys, Sīrejis, Japanys i Šveicis plakata īzeimis radzamys ari Raimonda Vinduļa izstuodē “Dienas plakāti/Posters of The Day” Leivuona muokslys i omotnīceibys centrā.
Sovukuort Vuordineicā atguodynuojums par studeju laikim, kod dīnasta vīsneicā ari piec apkuris dasliegšonys caur lūgu škierbom pyute viejs i radiatori beja solti. Arņs Slobožanins i Valentins Lukaševičs runoj par centralū apkuri – popularuokū apkuris veidu Latgolā.
Raidejumu klausīs ite.


text:
Svahili volūda
Svahili volūda (Kiswahili) irā leluokuo bantu volūda i vīna nu zeimeiguokom volūdom Afrikys koņtinentā. Svahili volūdā runoj vairuok kai 50 milijonu[1] cylvāku, bet dzymtuo jei irā tik 5—10 milijonim runuotuoju. Svahili irā Kenejis, Tanzanejis i Ugandys oficialuo volūda, kai ari Afrikys Savīneibys dorba volūda. Austrumafrikā svahili cieški kolpoj kai lingua franca.
Piec M. Gatrija negenetiskuos bantu volūdu klasifikacejis svahili pīdar pi grupys G42.
Rokstā teik lītuots latiņu alfabets, kū aizvodova kristīšu misionari. Pyrmuok tyka lītuots arabu alfabets.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Lutz Marten, "Swahili", Encyclopedia of Language and Linguistics, 2nd ed., 2006, Elsevier


text:
Latgolys Regionaluo televizeja sagatavejuse sižetu par Valerejis Seilis pīminis pasuokumu. “Valeriju Seili es grybātu pīleidzynuot saulei, kura sylda daudzus, bet pretim nikuo naprosa,” – tai par Daugpiļs valsts školuotuoju instituta dybynuotuoji i ilggadejū vadītuoji sacejuši juos laikabīdri. 2011. goda 23. junī palyka 120 godi kai Rēzeknis apriņķa Makašānu pogosta Seiļu solā dzymuse pedagoge, publiciste, Latgolys atmūdys laika sabīdriskuo darbineica Valerija Seile. Itū nūzeimeigū jubileji atzīmeja ari Daugpiļs Universitates muzejs.
VIDEO: Pīmyn Valeriju Seili11. Juļs, 2011. gods 13
Komentari slāgti.


text:
Muokslineicu Īvu Jurjāni saista latgalīšu volūda, i tū jei cīteigai vuicās. Īva zeimiejuse ilustracejis naseņ latgaliski izdūtajai Kārļa Skalbis puorsokai “Kačeiša patmalis”. Sovpus kaids cyts Īvu varbyut vaira pazeist kai scenografi i kostimu muokslineicu uzvadumim i kinom. Nu Reigys steigys kūpā ar saimi jei mīru rūd Latgolā, Viļānu pusē. Sarunā Īva atkluoj, kai rodusēs interese par latgalīšu volūdu i Latgolu, ari par režisora Vīstura Kairiša tūpūšū kinu “Piļsāta pi upis”, kura byus latgalīšu volūdā.
Izzynojam Gaļānu aba Vydsmuižys viesturi. Nalelajā cīmatā storp Viļānim i Preilim suocīs filozofa i rakstnīka Roberta Mūka dzeivis ceļš, 14. janvarī jam palyktu 95 godi. Īpazeit Gaļānu viesturi i Robertu Mūku nūbrauce Laura Sondore-Strode.


text:
Pasaulī nav brīsmeiguoku gruomotu par utopejom. Vysys Saulis i Mieneša piļsātys, nazineiši iz Mieneša i zineiši socializmā.
Sasalasiejuši itūs idealūs stuostu, cylvāki idealū pasauli gryb taiseit i iz zemis. Apkaun vīns ūtru ideju vuordā i kotru reizi vys apsalauž, ka otkon kaidam nazkas ir bejs lobuok nakai cytim i tim cytim nav guojs nicik labi.
Rezultatā tūs vīnu lobums ir cytu nalaime. Žydu, čyguonu, latvīšu, latgalīšu, sazyn kaidu jau myrušu voi mierstūšu tautu, kuo es nimoz nazynu. A vēļ brīsmeiguokys ir antiutopejis. Juos skaidrai pasoka, kas byus ar tū progresu. Ka vyss byus taidā pakalē. I tod rikteigi nūsalaiž rūkys.
Cik brīsmeigam juobyut cylvākam voi cik brīsmeigi jam juobyut veilušamīs dzeivē, kab raksteitu utopeju.
Cik brīsmeigai juobyut dzeivei, kab saraksteitu antiutopeju.
2005. goda 17. majs


text:
Latgolys planavuošonys regions i Latgolys fotografu bīdreiba organizej fotokonkursu “Latgalietis XXI gadsimtā”, informej bīdreibys puorstuovs Igors Pličs.
Konkursa mierkis ir izveiduot Latgolys nūvoda cylvāku karteņu kolekceju, kurei atkluotu regiona sovpateibu, tai boguotynojūt nūvoda viesturis arhivu ar aizejūšuo laika līcinīku attālim tūs dabiskajā vidē. Nu konkursā sajimtajim materialim paradzāts izveiduot izstuodi, kai ari lobuokūs dorbus vierzeit īkļaušonai kūpejā Latgolys fotoalbumā, kas byutu veļtejums Latvejis symtgadei.
Karteņuos juobyut radzamim cylvākim, kas ir saisteiti ar Latgolys nūvodim. Tī var byut atspīgeļuotys sadzeivis paražys, tykumi i tradicejis, kultura, ražuošona, Latgolys nūvoda cylvāku raksturu īpašeibys, ticeiba, nūvoda doba i tuos problemys saisteibā ar Latgolys cylvāka vizualū tālu. Uzjimšonys periods – 21. godu symts.
Nu kotra autora tiks pījimts na vaira par 10 dorbim, kas juoīsnādz da 2016. goda 1. decembra. Karteņom obligati juodalīk informaceja par autoru, kai ari uzjimšonys vītu i tamā radzamū cylvāku.
Vaira informacejis konkursa nūlykumā


text:
Sajiemem nu LgSC vacbīdra i aktiva dalinīka Ilzeitis Mežneicys viesti i aicynuojumu iz tolku. Ka kaidam sovā sātā dorbi apdareiti, tod itymā nedeļgolā varbyut ir ļuste aizjuot iz Ambeļu pusi! Aicinojam iz tolku-seminaru „SOLMU DĪNYS BUĻBU BLĪNIS” 25.septembrī plkst.12:00 Daugavpils nūvoda Ambeļu pogosta Putānūs visus, kuri interesējas par permakulturu i kartupeļu stateišonys citaidom metodem. Pavasarī […]
Juļa beiguos aicynom Tevi iz Viļānim, kur div dīnu garumā paradzātys gan sportiskys aktivitatis, gon lobu dorbu padareišona! 26.07. LgSC sporta spēlis, atkluošona 15:00 Aicynojom dasasaceit komandom (komandā 5 dalinīki) leidz 25.07. 15:00, piec kuo tod sajimsit apstiprynuojumu i precizuokys nūruodis par sasatikšonuos vītu! Leidza juojam ārts apgierbs sportuošonai, pierts lītys, telts i guļammaiss. *** […]
Vasali! Paļdis vysim, kas vakar vieli vokorā pīsavīnuoja sarunai Skype par LgSC niu i bīdreibys atteisteibu! Kūpā sasalasējem 19 cylvāku. Ka Teve tī nabeja i gribi pīsadaleit, atsyuti maņ sovu Skype niku! Voi ari meklej pats – saprge. Sarunys turpynuojums Skype 16. martā 22:00-23:00. A sarunys turpynuojums kluotīnē – vieļuok pavasarī. Turpynojūt ideju vātru par […]
Vasali! Kūpsapuļce paguojuse i dalykts punkts īprīkšejam godam ar vysim dorbim i nadorbim, veiksmem i nabyušonom, padareitū i atlyktū. Niu laiks jaunam dorba cielīņam. Kab jū īsuoktu, eisi par padareitū i LgSC niu. LgSC niu ir 59 bīdri, nu tim 38 bolstīseigi i vaira voi mozuok pīsadola bīdreibys dzeivē. Iz kūpsapuļci beja īsaroduši 23 bīdri, […]
Trešdīnis vokorā Latgolys prīceigais dorba spāks īsuoce na tikai LgSC driebu lineju (vaira skaiti ite), bet ari suoce Latgolā vuokta čaja lineju. Da itam LgSC pakoj diveju veidu čajus: “Jezupa kumeļa zuole” i “Madalis sviežnuma zuole“, kuri paleidz pret vysaidom kaitem i nabyušonom. Ar itū nateik dūmuots apsarūbežuot, partū niu LgSC izsludynoj čaja receptu i […]
jaunu pīgrīzumu, jaunu modeļu drēbis. jauns dizains, jauns koncepts. driebu linejis “Jezupa spāks” i “Madalis breinums”. pasuokuma aizguodnis ir Sv. Ontons. parkū jis? Sv. Ontons ir krīzis laiku aizguodnis. Sv. Ontons ir lītu atradiejs. Ir juolyudz juo paleidzeiba, ka pagaisynuots dzeivis ceļš voi kaida līta. Ari jaunim cylvākim, kuri navar atrast sovu dzeivis aicynuojumu, sovā […]
INFORMACEJA PRESEI Latgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps Dagdu Reigā, 2009. goda 17. aprelī Īsasaistūt Lelajā tolkā, kas 18. aprelī nūteik vysā Latvejā i cytur, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Dagdys piļsātys dūmi, Dagdys dūmis piļsātsaimisteibu, jaunīšu bīdreibu “Dagne” i Dagdys uzjiemiejim reikoj sakūpšonys tolku Dagdā. Tolkā plānoj pīsadaleit jaunīši: studenti i škoļnīki nu vysys […]
LgSC Reigys birojs ir tics pi oficialys, glaunys šiļteitis jau trepēs. 🙂 Pavasars ir atstuojs pozitivu īspaidu iz visim Tonis birojā satyktajim ļaudim. Vysi ir apjiemeibys piļni dorbuotīs – raksteit projektus, reikuot tolkys i c. atraktivus pasuokumus. Ituos nedelis muzikaluo nūformiejuma favoriti ir Projekts – Kapļi. Reali īkaplej! 😉 Kluot jau apreļs. Ar tū ari […]


text:
Autore: Ligija Purinaša, Bc.hist, filologejis studeņte, breivajā laikā roksta dzeju latgaliski, periodiski interesejās par psihologeju, filozofeju i feminismu
Dūmuotuojs Marks Bloks ir rakstejs: “Zynuošonu tryukums par paguotni naizbāgami nūvad pi tagadnis naizprasšonys. Bet varbyut ni mozuok veļteigi ir sevi nūgurdynuot ar miegynojumim izprast paguotni, ka nikuo nazinim par tagadni.”
Giunūt mīra šaļtenis i klusā nūdobā rokstūt diplomdorbu par vīnu nu 1917. goda Latgolys kongresa organizatorim – Jezupu Kindzuli i juo daiļradi (ari jis ir bejs i ari cyti īvārojami i interesanti cylvāki, muni meilī, na viņ Fraņcs Trasuns i Fraņcs Kemps!), es ik pa laikam īmatu actenis socialajūs teiklūs, kas vysu laiku vard kai zupys kotlys. Kongresam i personeibom teik veļteiti radejis i televizejis raidejumi, vysaidys gruomotys, kinys, ari muzykys diski i tt., i byut latgalīšam pieški ir lapnums, tok ari muzykys i kulturys dzeivis autoritate Renars Kaupers publiski atzeist (raidejums “Pi myusim Latgolā”, 31.03.2017.), ka juo tāvs ir nu Latgolys i tāvs runoj latgaliski. Voi ta mes beidzūt byutu izleiduši nu tuo “underground”, par kurū publiski ir izskaniejs na vīns viņ komentars?[1] Vaicuojums, prūtams, ir retorisks.
Mozgi, gryndzuli, riņči
Viesture ir natykumeiga. Jei atsakuortoj. Reizem pa riņči, šaļtim pa spirali, bet sovi gryndzuli jai ir. 1904. godā atcaltais Drukys aizlīgums nūzeimuoja, ka latgalīšu “tymsī laiki” ir beigušīs. Tam sekuoja latgalīšu kulturys uzplaukums, piečuok regiona sovdabeibu tyka raudzeits īkausēt Kārļa Ulmaņa idejā “viena tauta, viena valsts, viena valoda”, kas eisti da gola nasaguoja. Iz dzeļža tanka atjuoja “Sorkonais bruninīks” i aizsēja muotei Latgolai muti iz ilgu laiku.
Es grybātu precizēt, ka ari piec 1945. goda latgalīšu rokstu volūda Latgolā tyka lītuota. Cyts vaicuojums ir par volūdys lītuojuma mierki – padūmu režima i ideologejis nūstyprynuošona –, tūmār volūda turpynuoja funkcionēt. 1945.–1952. godā treis reizis nedeļā izguoja Daugovpiļs apriņča komitejis i izpyldkomitejis gazeta “Latgolas Taisneiba” paraleli gon latgaliski, gon krīvu volūdā, i obom versejom beja atškireigs saturs (numeri pīīmami Daugovpiļs Vaļsts zonalajā arhivā).
20. godu symta 80. godu vydā pamozom aktivizejās nuokamuo latgalīšu atmūda, kas vāluok, 90. godu vydā i nūslāgumā, ītyka nacionaluo patosa pretreakcejā – postmodernuos kulturys paradigmā.
Kū es ar tū vysu grybu saceit? Ka ir daži breidynojuma signali, kas līcynoj par zynomu procesu cikliskumu kulturys tendeņcēs. Ka ir centrs i ir perifereja.
Bipolaruo dūmuošona: sovejais i svešais
Byut latgalīšam, kas ir “par tū latgalīšu dzelu”, nareti nūzeimoj balansēt iz rūbeža. Iz toleraņcis i pošceineišonys rūbeža. Iz procesu vīnpuseja traktiejuma. Vysspylgtuokais pīmārs laikam ir dažaidu jaunu terminu radeišona i aprobiešona socialūs medejūs. Taids skaļš pīvadums ir termins “Latgalofobeja”, kas teik skaidruota kai “Latvejys īdzeivuotuoju dziļa napatyka (bailis) pret latgalīšim, sevišķi – pret latgalīšu volūdā runojūšim, rokstūšim cylvākim. Latgalofobeja var izapaust kai nagativa, šaļtim – agresiva attīksme pret latgalīšim i latgalīšu volūdu”. Itaids traktiejums aktualizej myužeiguo upera tālu latgalīšu pošrefereņcē. I tei ir nasamīrynomuo aiza storp latgalīšim i puornūvodnīkim voi sevkurim nalatgalīšim, kū ni puorkuopt, ni puormaut (tys nikas, ka pi izdeveigim nūsacejumim sovi priņcipi teik aizmiersti). Vēļ vaira – deļ pylnvierteigys ceinis retorikys tryukst viņ uzskatis materialu – kūka zūbyna i plastmasys vairūga.
Voi ta (morals) kars ir produktivs i rodūšs? Dīz voi. Es nagrybātu vīnnūzeimeigi saceit, ka emocionalitate izsacejumūs i nūsaceits radikalisms veicynoj latgalīšu saškalteibu, bet taida veida izsacejumi roda navajadzeigu sprīdzi i naizpratni latgalīšu vydā. Tys, cyta storpā, ari Latvejis sabīdreibā veicynoj prīkšstotu par latgalīšu “separatismu” i dūd pamatu vysaidu kvarbu politiskom manipulacejom. Viesture ruoda, ka puorspeilāts i agresivs nacionalisms (na patriotisms!), taipoš kai internacionalisms, navad ni pi kuo loba.
Ir vēļ daži ļauds i izdavumi (vuordā nasauksim), kas par sovys darbeibys platformu izmontoj latgalīšu rokstu volūdys platformu (losi: myužeiguos ceinis storp jaunū i vacū ortografeju, koč pījamamys ir obejis!), kab veiktu socialys manipulacejis cytys paaudzis īdzeivuotuoju vydā. Ari itaidu “radikalūs nūvierzīņu” darbeiba roda vaicuojumu par konsolidacejis i kulturys procesim, aktualizejūt vacū lobū teicīni “ka napaleidzi, to vysmoz natraucej”.
Kulturu i dzymumu naleidztīseiba
Ideologiski vyss ir skaidrys – kas moksoj, tys pasyuta muzyku.Tū var pamaneit ari, pavārojūt vysaidys 21. godu symta nūtikšonys i trikmīņus. Latgalīšu kultura tipiski teik saisteita ar folkloru, viesturisku personeibu aktualizeišonu, dobu (azaru zeme!), amatnīceibu (muola pūdi) i montuojumu (muna dzeda sātā aizauguša meža molā aiz trejdevenim kolnim).
Ir grupa cylvāku, kas sistematiski veic demitologizaceju i cer, ka taidā veidā parostajam “īryndys latgalīšam” aktivizēs dūmošonys procesus i liks apšaubeit godu dasmytim (a moš i symtim) svieteituos vierteibys. Jī sevi pozicionej kai “alternativū kulturu” i “breivdūmuotuojus”, pretstotūt sevi tradicejai. Bet, jamūt vārā sabīdreibys kūtrumu i nagribiešonu īsasaisteit, jī vysbīžuok palīk nasaprosti, palikdami napīīmami mosu patiereņam, i taitod par tū kulturys daļu, kas Rītumeiropā normali teik skaiteita par muokslu. I skaidrs, ka peipineišu i lataceņu pļovā zam zylim dabasim i azara fonā itī peitī krāsli (ekstravagaņcis deļ jūs nūsauksim tai) izaver… čudnai.
Te gon grybu vērst viereibu iz tuo, ka tradicionalais teik saisteits ar sīviškeigū, cikom alternativajā kulturā dorbojās gondreiž viņ veirīši. Interesantys gon tuos teņdencis… Ari Osvalda Kravaļa dzejūļs “Pīmiņ, bruoļ” reprezentej veiriški aktivuo pretstatejumu sīvišķajam, pasivajam elementam. Ir 2017. gods. Moz kas pīmiņ i jem vārā, ka 1917. goda kongresā pīsadalejušys ari sīvītis, pīmāram, Apoloneja Laurinoviča, Valereja Seile, kurys gon publiskajā telpā nazkur ir pazudušys voi pazaudātys lelūs veiru “dueļūs”.
“Optimisms ir frivols”
Puora mienešu atpakaļ beju kaidā pasuokumā, kur vairuokkuorteji uzsvārta ideja par vajadzeibu Latgolu reprezentēt pozitivi i šmuki. Partū ka našmukuo jau tai ir gona. Naformaluos sarunuos ar latgalīšim, kas dzeivoj uorzemēs, dabuoju dzierdēt puormatumu, ka nav labi runuot par problemom. Optimisms paleidz izdzeivuot tim cylvākim, kas dzeivoj laukūs. Es to dūmoju, ka jim paleidz izdzeivuot pobolsti i rodi nu uorzemu, kas syuta naudu. Tū gon skali napasaceju. Nasaprostu. Apsavainuotu.
Ir vīgli runuot par reprezentacejis pamatpostulatim, ka pats dzeivoj na Latgolā, kur bezdorbs ir 18,4%, bet, par pīvadumu, Reigys regionā, kur bezdorbs ir viņ 5,1% (piec NVA datim 31.03.2017.). Kaids varātu protestēt, ka, nā, dzeive trymdā (losi: ari Reigā) ir cīši sarežgeita i gryuta i nareši juosasastūp ar vysaidim stereotipim, suopem, kaunu i osorom, ka atzeisti “nui, es asu nu Latgolys”, kai, pīmāram, tamā atsazyna bloga “Vārdotājas piezīmes” autore, tok… piec četru dīnu konstatieju (10.04.2017.), ka bloga īroksts pagaiss. Tys tai skumeigi. Voi varbyut lykumsakareigi.
Laikam Konstantinam Raudivem byutu bejuse taisneiba, ka optimisms ir frivols i naivi racionals. Varbyut šaļtim juoīsaver acīs izmysumam, kas pa Latgolu blūdej pamastu sātu, bezdorba, naudys tryukuma, izmierstūšu dzerauņu, Krīvejis telekanalu, “navajadzeigūs” cylvāku, alkoholisma izskotā. Lai nabyutu iluzeju. Lai nabyutu skaļu vuordu par tikai i vīneigi latviskuma ceļšonu voi, vēļ lobuok, “suortumim” (Latgolā 1/3 īdzeivuotuoju ir krīvvolūdeigi, i jī ir LATVEJIS cylvāki, i tei nav jūs atbiļdeiba, ka vaļsts bejuse puoruok kūtra, kab izveiduotu ciļviecisku i kotram pīīmamu naturalizacejis sistemu) i pījimtim lāmumim, kas ļaudim dzeraunēs jau nikuo dzeivē naizmaineis. Viņ varbyut aizslēgs kaidu školu i bārni byus juosyuta pi sābru. Ite kai babys laikā, kod nu vīnsātys da školai beja juobrīn kilometri 5-7, viņ niu ir autobusi. Viesturis ciļpeņa sasavalk.
Sādžā pazuda bļūda
Mani vysod ir interesiejs vaicojums par breiveibom. Īkšejim potencialim. Par vajadzeibu izsasaceit. Par pošcenzurom i cenzurom. Kod tu izkuop iz skotivis voi siedi pi sovys verbaluos platformys i drukoj vuordus, to rūnās vaicojums – kū i cik tu dreiksti saceit, atkluot, kab nakaiteitu sev, sovam publiskajam tālam, sābrim, vacvactāva trešuos pakuopis bruolinīka krystdālam. Taida… optimisma cenzura. Napīroksti komentaru (jis tok ir tovs sponsors), naizsoki sovu redzīni (jis tok tovs prīkšnīks, pazaudiesi dorbu, i kai tu izdzeivuosi), publiski narunoj par naārtim vaicuojumim (tys ir našmukai, tu nadūmoj par cytu jiutom!). Bet kur pazyud pylsūniskums, solidaritate, toleraņce, vuorda breiveiba? Kur muokslai ir kaids nu kontrolis tvana breivs laukumeņš?
Nadaved, Dīvs, publiski pasaceit, ka Trasuns/Kemps nav bejs bolts i pūkains, tu tiksi apvainuots juo nūmalnuošonā, partū, ka tev ir atškireigs redzīņs. A tai tok navar! Par speiti tam, ka dorbojās vysaidi fizikys spāki, ir taids prīkšstots, ka daļa informacejis Latgolā i par Latgolu teik monopolizāta (vīna galiejeiba) voi nacionalizāta (ūtra galiejeiba), padorūt kaidu autora tekstu/publikaceju voi pietejumu par vysa etnosa kūpeipašumu.
Tys drupeit atguodynoj sādžu, kur navītā nūlykta bļūda izreizis atrūn saiminīku. I tod bļūda palīk par škandala īmesli. Viņ varbyut ir bezjiedzeigi bļaut pa vysu parapeju, ka tī nazkaids sābris atskriejs nu cytys sādžys i nūzadzs tū lelū i vīneigū bļūdu, kas sādžā bejuse. Vys jau poši sovu bļūdu nazkur aizkuortuojuši. Cikom lomuojušīs. Gotovi izplēst vīns ūtram acs. I tys ir vaicuojums ari par sovu gribiešonu i variešonu sakuortuot plaukteņus, parevidēt šapeišus i izslauceit virtuvi. Kab pošim nabyutu kauns. Partū ka pi golda gosti ir juosādynoj. Partū ka čarceņa byus juoīlej. I guļteņa jim ari byus juosakluoj.
***
Es atbolstu “Latgalīšu Kulturys Gazetys” redaktori Lauru Melni, kas publiski LSM ir paziņuojuse: “Esmu daudz lasījusi starpkaru laika latgaliešu presi i teju raudājusi, jo laiki mainās, bet latgalieši, šķiet, nemainās.”4 Tai ari ir. Ir nūgurdynojūši skaiteit patriotisma pylnuos ailis i redzēt vysaidus “share” socialajūs teiklūs, klauseitīs, kai vīns voi ūtrs cylvāks syt pi kryušu ar obom rūkom, bļaudams, ka jis ir latgalīts. Bet tamā pošā laikā tu pamoni vysaidys mozuos, navaineiguos viļteibenis, pošlobuma vaicuošonu i sabīdreibys dubultmoralis izpausmis. Tai biedeigi. I tod eisti vairs nazyni: voi tamā latgalīšu kulturā kuopt īškā voi nā. Varbyut tūmār esi īblūdiejs svešā mežā, īkrits nasovā oporā i vajag mudri gluobtīs – veļc uorā kuoju i līc lepis labi tuoli.
Nu i niule, kod tys ir pasaceits, varit mani sist krystā. Es tok jauna, glupa, īcierteiga i nikuo nasaprūtu.


text:
Praņcīšu volūda
Praņcīšu valūda (français, IPA: [fʁɑ̃sɛ]) — romanīšu volūda, kuru kai dzymtū ronoj leluokuo daļa cylvāku nu Praņcejis, praņciski runojūšuos Šveicarejis, Valonejis, Briseļa (Beļgeja) i Kvebeka (Kanada), kai i minoritetu grupys cytuos vaļsteibuos. Praņcīšu kai ūtruos volūdys runuotuoji irā paplateiti daudzuos pasauļa daļuos, lelums nu kurim dzeivoj praņciski runojūšajā Afrikā, vysuvairuok Gabonā (80%), Mauricejā (72,7%) i Elefanta Kaula Molā (70%).[3] Pa izškireigim apskaitim jei irā dzymtuo volūda nu 75[1] leidz 110 milijonim[2] i ūtruo volūda 190 milijonim cylvāku.[1] Bez tuo fraņcīšu volūdu vuicuos kai svešvolūdu leidz apmāram 200 milijonim cylvāku, padorūt jū par ūtrū vysuvairuok pīsovynojamūs volūdu pasaulī piec anglīšu volūdys.[4]
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 Languages of the World (Charts)
- ↑ 2,0 2,1 2,2 Francophonie Kļūda atsaucē: Nederīga
iezīme; nosaukums "tlfq" definēts vairākas reizes ar atšķirīgu saturu
- ↑ La Francophonie dans le monde 2006–2007. Nathan, Paris, 2007.
- ↑ Saint George International


text:
Pīduovojam LaKuGys skaiteituoju viereibai īspieju nūsaklauseit pyrmū producentu grupys SIA „Lietišķā Latgale” raidejumu latgaliski “Pi myusim Latgolā!”
Pyrmajā raidejumā par uzjiemiejdarbeibys īspiejom i problemsituacejom Latgolā runuos Rēzeknis uzjiemieju bīdreibys vaļdis lūcekle Skaidrīte Baltace, Latgolys Regiona atteisteibys agenturys direktors Māris Bozovičs, uzjiemieja i reizē ari Aglyunys Maizis muzeja vadeituoja Vija Ancāne, zyrgkūps nu Tilžys Andrejs Klitončiks, Iveta Maļina-Tabūne nu Latgolys Planavuošonys regiona par vaļdeibys reiceibys programu “Iespēju Latgale” i Latgolys vietsnīceibys taiseišonu Reigā i Valda Labinska komentars par uzjāmumim Leivuonā.
Raidejumu cykls „Pi myusim Latgolā!” teik taiseits Nacionaluos Elektroniskūs plašsazinis leidzekļu padūmis reikuotuo konkursa „Par raidejumu taiseišonu regionalajūs i vītejūs elektreoniskajūs plašsazinis leidzekļūs, kas raida radeju programys, Latgolys regionā” ītvorūs.
Raidejumu cyklu taisa producentu grupa SIA „Lietišķā Latgale”, pīaicynojūt vītejūs žurnālistus, i da ituo goda beigu planavuots sataiseit ostiņus raidejumus par Latgolys regionā aktualom i nūzeimeigom temom kai administratīvi teritorialuo reforma i tuos ītekme iz īdzeivuotuoju kasdīnu, latgalīšu volūdys aktualizaceja, tautīšu reintegraceja i cytys.
Raidejums „Pi myusu Latgolā!” skaņ pīktdinem 18:00 Latgolys Radejā, sastdinem 16:00 Rēzeknis radejis „Ef-Ei” ēterā, taipat tū var atrost i nūsaklauseit škārsteikla lopuos lakuga.lv, latgale.lv i i-rezekne.lv.
Karteņā – Andrejs Klitončiks, foto Kaspars Krūmiņš, foto nu Latvejis Juotnīku federacejis sātys lopys


text:
17.novembrī Šmakovkys muzejā Daugovpilī nūtyka bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” veiduotuos fotoizstuodis “Kas Tev ir Latveja?” atkluošona. Niu izstuode muzeja apmaklātuojim apsaverama da 28. februara. 2015. godā bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” svieteja sovu 10 godu pastuoviešonys jubileju. Tuos ītvorūs bīdri, aktivisti i cyti interesenti tyka aicynuoti īsyuteit kartenis fotokonkursam “Myusu Latveja”. Kūpumā konkursam tyka īsyuteitys 40 […]
Nu 2017. goda apreļa da novembra bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) eistynuoja jaunīšu iniciativu projektu “Dubnys pīRoksti”, kuruo laikā tyka organizāts laivu braucīņs — ekspediceja. Projekta mierkis beja apvīnuot Daugovpiļs, Leivuona, Preiļu i Vuorkovys nūvodu jaunīšus, izmontojūt dažaidys vuiceibu metodis, pieteit Dubnys upi i tuos apleicīni, taidā veidā veicynojūt jaunīšūs lokalpatriotismu, pylsūniskū iniciativu i leidzdaleibu. […]
Leidzeigī roksti:
Meilai gaideisim Tevi iz Latgolys Studentu centra 12. jubileju! Itymā reizē sasatikšonys vīta maineita – Preiļūs 4. novembrī Preiļu jaunīšu centrā “Četri”. Iz sasatikšonu! Leidzeigī roksti:
Leidzeigī roksti:
Latgalīši ir izslavāti na viņ ar sovu sirsneibu, lobsirdeibu i vīsmīleibu, nu ari ar cīši lobu humora izjiutu. Tū apsazynojūt LgSC ar bīdreibys “LR” atbolstu ituo gods rudinī planavoj izdūt latgalīšu humora apkūpuojumu gruomotā “Kas bez bikšu — tys bez bādu!”. Kuldys formata gruomotā tiks apkūpuota latgalīšu myusu dīnu mutvuordu folklora – izteicīni, jūki, anekdoti, […]
Itūgod paīt 10 godi nu tuos šaļts, kai sovu dorbu suoce Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv. Tys ir pasaulī vīnaigais portals, kura saturs teik veiduots tikai latgalīšu rokstu volūdā, kas dīnys viestejūt par Latgolys kulturys aktualitatem i latgaliskom nūtikšonom vysā pasaulī. Portalu lakuga.lv 2007. godā izveiduoja jaunīšu bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ar studentu degsmi i […]
Nu 12. da 16. majam Slovakejis piļsātā Popradā nūtyka storptautiskys apvuiceibys “Angļu volūdys pylnveidis kursi jaunuotnis darbinīkim” (`English language training course for youth workers`). Tymūs pīsadaleja “Latgolys Studentu centra” puorstuove Vineta Vilcāne. Apvuiceibys nūtyka “Erasmus+” programys ītvorūs, tūs mierkis beja uzlobuot jaunuotnis darbinīku angļu volūdys zynuošonys, kurys vāluok pīlītuot projektu dasacejumu sagataveišonai “Erasmus+” programai. Angļu […]
Apvienojot Daugavpils, Vārkavas un Līvānu novadus, biedrība „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) uzsāk jauniešu iniciatīvu projektu „ Dubnas pieRaksti”.
Projekta galvenā doma ir sapulcināt 20 jauniešus no dažādiem novadiem, lai vasaras sākumā dotos kopīga piedzīvojumā — 6 dienu laivu pārbraucienā pa Dubnas upi, kura laikā tiktu pētīti upes krastā esošie kultūrvēstures objekti, intervēti piekrastē dzīvojošie iedzīvotāji un apgūtas jaunas kompetences: vides, kultūrvēstures, pilsoniskuma un videogrāfijas jomās. Pēc laivošanas posma, jaunieši kopīgiem spēkiem veidos fotogrāfiju izstādi, filmu un informatīvu materiālu vidi, par ekspedīcijas laikā piedzīvoto, redzēto, dzirdēto un sajusto.
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynoj dasavīnuot Daugovpiļs nūvoda Kulturys centra “Vārpa” folklorys kūpai “Dyrbyni” kūpeiguos dzīsmēs i dančūs. Pauokums nūtiks 20. aprelī plkst. 19.00 Daugovpiļs nūvoda Kulturys centrā “Vārpā”, Dobeles īlā 30, Daugovpilī. Meitys aicynuotys īzaģierbt brunčūs, sovpus vysus aicynojam pajemt leidza apovus kū puormeit ārtuokai doncuošonai. Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” darbeibu 2017. godā atbolsta […]
4. aprelī LgSC Daugovpiļs biroja telpuos Reigys īlā 48-3 aba Štabikā, plkst. 19.00 Juoņs Kolužs aicynoj iz sarunu par sovu hobiju – skrīšonu. Sarunys laikā byus vareiba dazynuot vaira par Juoņa sasnāgumim i garū distanci nu Višķim leidz Ņujorkai. Tai poš Juoņs pastuosteis ari par tyvuokuo laika skrīšonys aktivitatem Daugovpilī. Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” darbeibu […]
Aicynojam iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibom Preiļūs 25. februarī i 1.aprelī. Nūdarbeibuos varēs uzzynuot latgalīšu rokstu volūdys pamatlykumus i uzlobuot raksteitprasmi kasdīnys saziņā. Vālams apmeklēt obys nūdarbeibys, jo 1. apreļa nūdarbeiba byus turpynuojums īprīkšejai. Nūdarbeibys paradzātys cylvākim bez prīkšszynuošonom pareizraksteibā i interesentim, kas gryb atsvaidzynuot jau apgiutuos prasmis. Vītu skaits īrūbežuots, par tū apmekliejumam juodasasoka […]
Rēzeknis piļsātys dūmis prīšksādātuojam Aleksandram Bartaševičam, dūmis deputatim Atkluotuo viestule par napiļneibom Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa uzrokstūs Latgolys jaunīšu bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj Rēzeknis piļsātys dūmi nūvērst napiļneibys Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa tekstā latgalīšu rokstu volūdā, tū veidojūt atbylstūši 2007. godā apstyprynuotajim Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim. Taipat vieršam viereibu iz 1917. goda 26. i […]
Pavysam napaseņ trejuos Latgolys piļsātuos nūtyka LgSC izdūtuo kruosojamuo dzejūļu kruojuma “Linejis” atkluošonys pasuokumi. Iz sasatikšonu i kūpeigu sarunu aicynuoja gruomotys autoris Jana Skrivļa-Čevere, Ligija Purinaša, Dagneja Dudarjonoka, Gunta Nagle i Ilze Gailāne. Izdūtuo gruomota ir unikala ar tū, ka tys ir pyrmais kruosojamais dzejūļu kruojums deļ pīaugušūs latgaliski. Pyrmuo sastikšona ar gruomotu i autorem […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse latgalīšu kruosojomū dzejūļu kruojumu deļ pīaugušūs “Linejis”. Gruomotys tekstu autoris ir Jana Skrivļa-Čevere, Ligija Purinaša, Dagneja Dudarjonoka, Gunta Nagle, ilustraceju autore ir Ilze Gailāne, gruomotys redaktors — Valentins Lukaševičs. Kruojums izdūts ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts kulturkapitala fonda i AS “Latvijas Valsts meži” atbolstu. Sevkura sasatikšona ir lineja: taisna, […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” sagatavejuse latgalīšu rokstu volūdys pošvuiceibys materialu, kas byus lobs paleigs sevkuram latgaliski raksteit grybātuojam. Latgalīšu rokstu volūdys prasšonys izkūpšona ir byutiska volūdys saglobuošonā i tuoluokā atteisteibā. Īspiejis kluotīne īsavuiceit latgalīšu rokstu volūdu ir cīši īrūbežuotys, partū raksteit grybātuojim naatlīk nikas cyts, kai tū dareit pošvuiceibys ceļā. “Latgolys Studentu centrs” jau vairuoku […]
Vasali! Latgolys Studentu centra folklorys kūpa “Ceidari” laipnai aicynoj vysus latgaliski dzīduot grybūšūs pīsavīnuot i kuplynuot myusu pulku. Gaideisim Tevi iz atvārtū mieginuojumu 3.oktobrī Latgolys puorstuovnīceibā Reigā, Tūrņa īlā 4, IIIC 18 stuņdēs. Leidzeigī roksti:
Apvuiceibu laikā nūtyka dažaidys nūdarbeibys pi dažaidu lektoru, vysi materiali dalinīkim tyka izdaleiti iz vītys i aizsyuteiti elektroniski. Tai, kai apvuiceibu mierkis ir rūsyntuot i cytus Latgolys jaunīšus byut i dareit, kai sūlleits – īlīkam sātyslopā ari dažys vierteigys prezentacejis, kurys var nūdereit sevkuram cylvākam. Apvuiceibu eistynuošonu i prezentaceju izveidi finansēja Sabīdreibys integracejis foands nu […]
Apvuiceibu laikā taisejom ari video, kur var apsavērt, kū mes par četrom apvuiceibu dīnom darejom… 🙂 Prūtams, daudz kas palics ari aiz kadra… 🙂 Leidzeigī roksti:
Iz vaicojumim – kai mums guoja Atzoluos i gryušai atbiļdēt puors vuordūs, deļtuo pīduovojam apsavērt naz cik biļžu 🙂 Leidzeigī roksti:
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj jaunīšus da 11.augusta dasasaceit daleibai seminarā „Atzolys”, kurs nu 18. da 21. augustam nūtiks gostu sātā „Višķezers”. Seminara “Atzolys” mierkis ir veicynuot jaunīšu aktivu īsasaisteišonu demokratejis i piļsūniskys sabīdreibys veiduošonā, tūs izgleitojūt vaicuojumūs, kuri saisteiti ar socialekonomiskim faktorim i Latgolys regiona sovpateibom. Seminarā pīsadaleis vairuoki eksperti i lektori, uzjiemieji, pošvaļdeibu jaunuotnis darbinīki. Apvuiceibu laikā četru […]
20. aprelī LgSC Daugovpiļs birojs kūpā ar Daugavpiļs nūvoda kulturys centra folklorys kūpu „Dyrbyni” aicynuoje iz pavasara sasadzīduošonu i dančim. Pasuocīns nūtyka Daugovpiļs nūvoda kulturys centrā, iz kuru beja puļciejušīs f/k „Dyrbyni” i LgSC Daugovpiļs biroja bīdri i draugi. Kai nūsaskaidruoje pasuocīņa laikā, „Dyrbynim” i LgSC ir daudz kūpeigu draugu. Jamūt vārā, ka f/k „Dyrbyni” […]
Leidzeigī roksti:
12. martā nu 10.30 da 17.00 Latvejis Nacionalajā bibliotekā izstuodis “Nevar nerakstīt” ītvorūs nūtiks Latgolys dīna. Jau 10.30 pasuokums tiks atkluots kūpā ar Rogovkys ļaudim. Tam sekuos daņči i dzīsmis ar folklorys kūpu “Upīte”, kai ari Latgolā taiseita kina, darbneicys ar Ludzys omotnīku centra meistarim, virtualuos spēlis par Latgolys kulturys montuojumu, kai ari tradicionalī iedīni […]
Ar 2016. goda 1. janvari “Latgolys Studentu centra” Reigys birojs aba Tonis birojs Antonejis īlā 8 – 3/6 teik slāgts. Paļdis vysim, kas īguļdeja dorbu biroja tapšonā i dzeiveibys uzturiešonā tymā. Eipašs paļdis biroju vadeituojim. Daudz pateikamu breižu aizvadeits birojā, izsprīsts par pasuokumim i uzraksteiti naskaitomi projekti. Kai soka, vyss, kas nūteik, nūteik iz lobu! Tam tycam ari […]
16. decembrī 19 stuņdēs Tonis birojā aicynojam iz seminaru par Latgolys folklorys materialim Latvīšu folklorys kruotivis digitalajā arhivā garamantas.lv. Arhiva redaktore Kristīne Pokratniece īruodeis, kai struoduot ar arhivu i kai var pīsadaleit tuo pylnveiduošonā. Materiali, kas arhivā vysim daeimami bez moksys – manuskripti, fotografejis i audio faili, – ir seviški vierteigs pietnīcysks instruments folklorys i […]
Jau 9. decembrī 13.00 Rēzeknis Augstškolys muokslys i sporta terasē bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj iz ceļojūšuos fotoizstuodis “Myusu Latveja” atkluošonu. Latvejai i bīdreibai “Latgolys Studentu centrs” novembris ir svātku mieness. Taišni partū tyka reikuots fotokonkurss amaterim “Myusu Latveja”. Pīsadaleit konkursā tyka aicynuoti LgSC bīdri, aktivisti, draugi, kai ari cyti interesenti. Tai kai LgSC […]


text:
Plaukstinīks
Plaukstinīks aba PDA (anglīšu: PDA, personal digital assistant, palmtop) — plaukstā turama leluma ītaise, kura kolpoj kai mozs datoreits.
Nu īsuoku plaukstinīki beja lītojami kai aizrakstinis i planavuotivi, tok ar godim dabuoja labtik plotuokys damāruošonys. Šudinejī plaukstinīki var turēt itaidys funkcejis (vysys voi daļu):
- stuņdinīks, kaleņders, aizrakstine, dorbu saroksts, planavuotivs, skaitļuotivs;
- e-posta (tymā vydā, strāpposta) skaiteišona i raksteišona;
- iņterneta lītuošona caur vārtivi;
- mobiluo zvaneišona i vierīņzvoni;
- datu sinhronizaceja ar serveri ci parostū datoru (nosojamū datoru);
- muzykys spieļuotivs, vierīņu spieļuotivs, diktofons, tuoļvaļdis puļts (saceisim, TV), GPS imtivs, nosojamais televizors i ct.
Myuslaiceigūs plaukstinīkus daslādz iņternetam izlītojūt bezvadeiguos voi mobiluos tehnologejis.


text:
“Kolnasātys” diskusejis tema ir Latgolys muzeji. Latgolā ir 18 pošvaļdeibu muzeji i vīns vaļsts muzejs. Dorbojās ari vairuokys privatys iniciativys, kuruos sevi sauc par “muzejim”, tok nav akreditiejuši kai muzeji.
Kūpā ar gaškom Inetu Zelču-Sīmansoni, muzejpedagogi i guoduotovys “Creative Museum” vadeituoju, i Rēzeknis Vaļsts pūļu gimnazejis suokumškolys školuotuoju Ingūnu Zeiļu teik raudzeits saprast, kaida ir Latgolys muzeju identitate i kai viertejams muzeju pīduovuojums. Taipat teik vaicuots atsacejums iz vaicuojumu, voi Latgolys muzeji ir gotovi pošim jaunuokajim apmaklātuojim – bārniem, i kai veidojās muzeja i školuotuoja sadarbeiba.
Pavasarī aktuals palīk vaicuojums par rasādu i sāklu īsaguoduošonu. Guna Igavena rauga izzynuot, voi veikalūs, tiergā i rasādu audzātovuos nūpierkamī rasādi i sāklys ir pīmāruoti Latvejis klimatiskajim apstuoklim i kam juodagrīž viereiba tūs īsaguodojūt. Guna sasatykuse ar Latgolā leluokuos rasādu audzātovys “Sakstagals” īpašneicu Zaigu Graudiņu, kai ari Vaļsts augu aizsardzeibys dīnasta Latgolys regiona vacuokū inspektori Zentu Dūdu.


text:
Roksta i karteņu autore: Edeite Husare
7. majā Lūznovys muižys Sorkonajā zalā iz sova pyrmuo albuma “Breineigō nosta” attaiseišonys svātku reizi aicynuoja Latgolā pazeistamais dzīsminīks Vinsents Kūkuojs.
Albuma attaiseišonys svātkūs Vinsents Kūkuojs prīcynuoja vysupyrma ar dzīsmem nu jaunuo albuma, kurymuos meļdeņūs īveiti dzierdami kai juo poša, tai i Vinsenta tāva, Ontona Kūkuoja, vuordi. Saimis steigu koncertā turpynuoja ari Vinsenta dāls Rihards, braši turūt rytmu, koncertejūt kūpā ar tāvu. Sūpluok poša dzīsminīka dzīsmem, izskanēja ari gostu, cytu Latvejā zynomu dzīsminīku dzīsmis – gostūs beja atbraukuši Haralds Sīmanis i Egons Pičners. Kai eipašs puorsteigums nazynuotuojim beja E. Pičnera dzīsme, kurei veļteita Rēzeknē asūšajam pīminekļam “Vienoti Latvijai” aba tautā sauktam par Latgolys Muoru. Dzīsme topuse deveņdasmytūs godu suokā, verūtīs kai tielnīks Andrejs Jansons struodoj pi atjaunuotuo pīminekļa taiseišonys. Koncerta golā saguojušūs prīcynuoja ari grupa “Trikmīņs”, kurymā V. Kūkuojs muzicej plotuokā sastuovā i kuruos repertuarā ir taidys dzīsmis, ar kurom sovulaik Vinsents Latgolā taišni i tyka pazeistamuoks – “Šmakovceņa”, “Večerinka” i cytys.
Muzykaluo svātdīnis piecpušdīne Lūznovys muižā paguoja prīceigi sirsneigā atmosferā, dzīsmem mejūtīs kai ar jūkim, tai sveicīnim Vinsentam juo lelajā dīnā, tai ari poša Vinsenta duovonom – rodim, draugim i atbaļsteituojim kai pateiceibu duovynojūt uobeļneicys.
Jaunajā dzīsminīka albumā “Breineigō nosta” īraksteitys 17 dzīsmis. Tamuos kai sovim, tai tāva dzejis vuordim Vinsents dasyt pi myusu sirdsapzinis i atguodynoj, cik daudz spāka sevī globoj Latgola. Albuma īrokstā pīsadalejuši ari Rihards Kūkuojs, Pīters Daugulis, Aivars Sarnovičs, Einārs Lipskis, Mārcis Lipskis. Albuma izdeviejs ir bīdreiba “Latgolas tradicionalōs kulturas centrs “Latgaļu sāta””, bet izdūšonu podtur bīdreiba “LR”, kai ari Rēzeknis nūvods.
Bīdreibys “Latgolas tradicionalōs kulturas centrs “Latgaļu sāta”” puorstuovs Dainis Mjartāns par Kūkuoju soka: “Vinsents Kūkuojs nav guojs pi myusu laika kavēt. Jis ir atguojs myusus mūdynuot laikā, kod latgalīšu volūda, izspīsta nu plašsazinis leidzekļu, bez īspiejis apgiut tuos raksteibu, kotru dīnu naatgrīziniski zaudej sovu eipašū skaniejumu. Jis tū sauc par breineigu nostu – ar sovom un tāva Ontona ryndom klauvēt pi myusu sirdsapzinis un atguodynuot, cik daudz spāka sliep Latgola. Izgrīzt sovu dvēseli uorā un ūtram cylvākam paruodeit, kū jis ir radejs! Dzeitīs piec popularitatis? Nā, tū jis nagryb. Tod var pazaudēt sevi. Pazaudēt sevi – tys nav tys, kū gryb dvēsele.”
Vinsenta uzastuošona tikū Rēzeknē nūtykušajā “Latgalīšu volūdys naktī” http://straume.lmt.lv/lv/kultura/kultura/vinsents-kukojs/1000498


text:
Paļdis Dīvam, latgaliski vuordā “Islande” ir eisais “i” naatkareigi nu vysa – svešvuordūs vysod ir eisī patskani. Naprosit, deļkuo tys tai, tok tai ir. Izjemūt latvīšu ciļmis aizgivumus, kas saīt kai pošu latgalīšu vuordi, tik fonetiskuos puormainis – Īva i Pīters, Andryvs Nīdra.
Beidzūt Dens pīrakstēja par Terminologejis komiseju i “Īslandis” breinumu.
Es tik vysod breinojūs, parkū terminologi nikod nadūmoj terminus laiceigi jaunom realejom, a jemās ap jau pīrostom i maina jom nūsaukumus. Taids sovā ziņā bezjiedzeigs dorbs – vysu laiku puormaineit tradiceju, neavys likt pamatus tradicejai.
Ka eira byutu īguojuse volūdā pyrms eiro, nabyutu nikaidu vaicuojumu. A tai saīt puorsavuiceit. Kai vysod soka – lobuok naprast nikai, ni prast na tai, partū ka izavuiceit nu jauna vysod vīgļuok nakai īsavuiceit cytaiž.
Tai i ruopalej tī volūdnīku Sisifi pa sovu terminu čupu i breinojās.
Nu ūtrys pusis, varbyut labi, ka latgalīšu volūdai nav itaidu komiseju. Kab bejušys komisejis, nabyutu ni radejis, ni kinys, ni kopejis, a radio, kino, kofeja.


text:
Latvejis Muokslys akademeja (LMA) i Latvejis vaļsts symtgadis Jaunīšu reiceibys komiteja aicynoj catūrtdiņ, 4. majā, pīsadaleit tematiskuos orientiešonuos saceņseibuos i baudeit daudzveideigu kulturys programu Latgolys kongresa symtgadis svineibu nūskaņuos Rēzeknē, informej LMA puorstuove Linda Indriksone.
Kluotyn pi oficialuos Latvejis vaļsts symtgadis svineibu atkluošonys i Latgolys kongresa symtgadis svineibu programys, Latvejis Muokslys akademejis jaunīši aicynoj īsasaisteit daudzveideiguos aktivitatēs, kas veicynuos interesi par piļsātys i regiona viesturi, saistūšā veidā mudynuos izzynuot par Latgolai i Latvejai nūzeimeigom personom, kuruos veicynuojušys vaļstiskumu i vaļsts veiduošonu, kai ari īpazeistynuos ar jaunajim talantim muzykā i muokslā.
Jaunīšu organizātuo pasuokumu programa suoksīs nu 14.00 pi teatra studejis “Joriks”, orientiešonuos stafetis dalinīku leidzjutiejus i pasuokuma gostus aicynojūt īpazeit īvārojamū vaļstsveiru i gareidznīku Fraņci Trasunu jaunīšu veiduotajuos teatralizātajuos improvizacejuos. Sovukuort nu 15.00 sevkurs aicynuots pasakavēt pi Latgolys viestnīceibys GORS, kur byus vareiba baudeit literarus skaitejumus naformalā jutūnē, i nu 16.00 dūtīs iz jaunīšu īmīļuotū kebabneicu “Ausmeņa kebabs”, kuruos terasē skanēs laikmeteiguos muzykys koncerts.
Orientiešonuos stafetis starts i finišs planavuots skverā pi upis, natuoli nu Latgolys viestnīceibys GORS. Orientiešonuos stafete ilgs apmāram pusūtru leidz div stuņdis, i tei byus breineiga vareiba sevkuram nu jauna atkluot nūzeimeiguokuos vītys Rēzeknē i aizraujūšā veidā izzynuot Latgolys kongresa veiduošonys i nūtykšonys nūstuošonys punktus piļsātvidē. Dasasaceit orientiešonuos stafetei byus īspiejams nu 9.00 da 9.45 Rēzeknis piļsātys dūmē, kai ari nu 11.00 da 13.00 Rēzeknis Kulturys i atpyutys parkā voi pyrma stafetis starta pi Latgolys viestnīceibys GORS. Stafetis nūslāgumā gaidoma uzvarātuoju apbolvuošona i svineiga uobeļneicys stateišona, kab gūdynuotu Latgolys kongresa nūtikšonu i vīnu nu tuo idejis autorim i organizatorim – Fraņci Trasunu.


text:
Nu 5. da 15. oktobra jau catūrtū reizi Daugovpilī nūtiks Storptautiskais Latgolys grafikys simpozejs, kū reikoj Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrys sadarbeibā ar Muokslu pedagogu apvīneibu. Grafikys simpozeja mierkis ir radeit unikalus laikmeteiguos grafikys dorbus, veidojūt storptautiskuos komunikacejis platformu grafikys muokslys nūzarēs.
Kai informej Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra puorstuovi, Latgolys grafikys simpozejs ir sasatikšona, diskuseja i rodūšs dorbs Latgolys kulturys telpā, kas vīnoj leidzeigai i atškireigai dūmuojūšūs i struoduojūšūs Latvejis i uorvaļstu grafikus. Simpozeja vīnuojuošuo tema itūreiz ir “nauda”, analizejūt tuos vierteibu transformacejis laikā i telpā, tuos varu i ari pūstu.
4. Storptautiskajā Latgolys grafikys simpozejā pīsadaleis 11 muokslinīku nu Dānejis, Indejis, Italejis, Latvejis, Lītovys i Šveicis: Anne Louise Blicher, Ann Kerstina Nielsen, Prasad Nikumbh, Alberto Balletti, Īva Caruka, Duorte Hofmane, Juoņs Murovskis, Rūdolfs Mateiss Trops, Oksana Vronska, Žaneta Jasaitytė, Senso.
Vysi interesenti ir aicynuoti apmeklēt simpozeja pasuokumus i īsapazeit ar storptautiski atzeitu grafikys muokslinīku daiļradi sasatikšonys, prezentaceju, meistarklašu i izstuodis formatā.
Grafikys simpozejs tiks atkluots 6.oktobrī 16.00. Atkluošonā byus vareiba satikt vysus IV Storptautiskuo Latgolys grafikys simpozeja dalinīkus i pīsadaleit muokslinīku rodūšuo dorba prezentacejuos. Simpozeja ītvorūs byus vareiba dasasaceit daleibai grafikys meistarklasēs i apmeklēt sasatikšonys ar Latvejis i uorvaļstu grafikys muokslys organizaceju i bīdreibu puorstuovim.
Simpozeja nūslāgumā 14. oktobrī 16.00 tiks atkluota IV Storptautiskuo Latgolys grafikys simpozeja izstuode “NAUDA” i Latvejis laikmeteiguo muokslys centra ceļojūšuo izstuode.