text:
9. NŪDARBEIBA
Kai giminis dzeivi dareit laimeigu?
1. Deļkuo lykumeiga lauleiba ir svareiga deļ giminis laimis?
Lobuo viests ir nu Jehovys, kas ir laimeigs Dīvs, i jis gryb, lai giminis byutu laimeigys. (1. Timotejam 1:11.) Jis ir giminis izveiduotuojs. Lykumeiga lauleiba ir svareiga, lai gimine byutu laimeiga, deļtuo ka tei dzeivisbīdrim i bārnim dūd drūšeibys sajiutu i ļaun sasajust mīļuotim. Kristīšim ir juoīvāroj vaļsts lykumi par lauleibys registraceju. Izlosi Lukasa 2:1, 4, 5.
Kaids ir Dīva veidūklis par lauleibu? Jis gryb, lai lauleiba byutu nasaraunama savīneiba storp veirīti i sīvīti. Jehova gryb, lai veirs i sīva byutu vīns ūtram uzticeigi. (Ebrejim 13:4.) Jis īneist škieršonūs. (Maleahija 2:16.) Tok Dīvs atļuove kristīšim škiertīs i precētīs otkon, jo vīns nu dzeivisbīdrim ir puorkops lauleibu. Izlosi Mateusa 19:3–6, 9.
2. Kai veiram i sīvai juoizatur vīnam pret ūtru?
Jehova veirīti i sīvīti radeja tai, lai jī lauleibā vīns ūtru papyldynuotu. (1. Mozus 2:18.) Veirs ir giminis golva, i juo pīnuokums ir guoduot par giminis materialajom vajadzeibom i ryupētīs, lai gimine vuiceitūs par Dīvu. Veiram pošaizlīdzeigi juomīļoj sova sīva. Veiram i sīvai ir juomīļoj i juocīnej vīnam ūtru. Tai kai vysi cylvāki ir napiļneigi, veiram i sīvai juosavuica i pīdūt, sovaižuok jūs lauleiba navarēs byut laimeiga. Izlosi Efezīšim 4:31, 32; 5:22–25, 33; 1. Pītera 3:7.
3. Kū dareit, jo lauleiba nav laimeiga?
Jo lauleibā suocās problemys, obim ir juosavuica izaturēt vīnam pret ūtru ar mīlesteibu. (1. Korintīšim 13:4, 5.) Bībele namudynoj dzeivuot škierti, kab raudzeitu tikt golā ar problemom, kas var rastīs lauleibā. Izlosi 1. Korintīšim 7:10–13.
4. Kai Dīvs guodoj par bārnim?
Jehova gryb, lai bārni byutu laimeigi. Tai kai jis zyna, kas bārnim ir vajadzeigs, jis tim dūd vyslobuokūs padūmus. Dīvs gryb, lai bārni klauseitu vacuokim i vuiceitūs nu jūs gudreibys i pīredzis. (Kolosīšim 3:20.) Jehova ari gryb, lai bārni klauseitu jam, sovam Radeituojam, taipat juo Dālam, i sajimtu svieteibys kū dūd paklauseiba. Izlosi Salamana Mācītāja 11:9–12:1; Mateusa 19:13–15; 21:15, 16.
5. Kū vacuoki var dareit, lai bārni byutu laimeigi?
Vacuoku pīnuokums ir guoduot, lai bārnim byutu iedīņs, jumts viers golvys i drēbis. (1. Timotejam 5:8.) Tok, lai bārni byutu laimeigi, vacuokim ari juovuica jūs mīļuot Dīvu i dzeivuot piec Dīva lykumim. (Efezīšim 6:4.) Jo vacuoki poši mīļoj Dīvu i ruoda bārnim lobu paraugu, jī var dzili īspaiduot bārnu sirdi. Audzynuošona, kas baļsteita iz Dīva Rokstim, labvieleigi īspaidoj bārnu dūmuošonu i paleidz izveiduot lobys īpašeibys. Izlosi 5. Mozus 6:4–7; Salamana Pamācības 22:6.
Bārnim ir svareigi, ka vacuoki jūs īdrūšynoj i paslavej. Taipat vacuokim ir juodisciplinej bārni i juoloboj jūs napareizuo uzvedeiba. Tys pasorguos bārnus nu taidys reiceibys, kas varātu īt jim par slyktu. (Salamana Pamācības 22:15.) Bet vacuoki nadreikst izaturēt pret bārnim borgi i nažieleigi. Izlosi Kolosīšim 3:21.
Jehovys līcinīki ir izdavuši vairuokys deļ vacuokim i bārnim dūmuotys gruomotys, kuruos dūtī padūmi ir baļsteiti iz Bībeli. Izlosi Psalmu 19:8, 12.


c: text/html

text:
Rekavas dzintars
Folkloras kūpa ,,Rekavas Dzintars,, dybinota 1995.goda.19.februārē. Iniciatori bej Emīlija Pužule, Ruta Cibule un jū timā laikā vadeja Dzintars Čerbakovs, tod pusvadētojs beja Inta Pužule, bet patreiz Vilis Cibulis. Kūpa dzīd vītejos Zīmeļlatgales dzīsmas (tolku bolsūs,dzaguzes bolsūs), spēlej uz garmoškas, ģitāras, valna bungom, sazafona, mutes ermoņikom, bungom. Pašreizejā sastāvā ir Vilis Cibulis (voda, dzīd,doncoj Read more on Last.fm
Folkloras kūpa ,,Rekavas Dzintars,, dybinota 1995.goda.19.februārē. Iniciatori bej Emīlija Pužule, Ruta Cibule un jū timā laikā vadeja Dzintars Čerbakovs, tod pusvadētojs beja Inta Pužule, bet patreiz Vilis Cibulis. Kūpa dzīd vītejos Zīmeļlatgales dzīsmas (tolku bolsūs,dzaguzes bolsūs), spēlej uz garmoškas, ģitāras, valna bungom, sazafona, mutes ermoņikom, bungom. Pašreizejā sastāvā ir Vilis Cibulis (voda, dzīd,doncoj, spēlej iz garmoškas), Inese Cibule (dzīd, doncoj), Maruta Bukša (dzīd, doncoj), Sandra Dukovska (dzīd, doncoj ,spēlej sazafonu), Inta Pužule (dzīd, doncoj), Dzintars Čerbakovs (dzīd, doncoj, spēlej sazafonu, syt valna bungas), Andris Spridzāns (dzīd, doncoj,s pēlej mutes ermoņikas).
Un Ineta Lapsa (dzīd, doncoj), Māris Pužuls (syt bungas, dzīd, doncoj). Read more on Last.fm. User-contributed text is available under the Creative Commons By-SA License; additional terms may apply..

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Latgolys viestnīceibys GORS vizualuo ideņtitate ir taiseita, bolstūtīs iz zeimula pamatvierteibu i golvonū ideju par Latgolys viestnīceibu i darbeibā asūšu radūšū goru. Izmontojūt grafiskus izteiksmis leidzekļus, ideņtitate izceļ i svietej Latgolys kulturys golvonū montuojumu – volūdu. Ar spūdrū dzeiveigumu teik ideņtificātys i izsvārtys niaņsātys izškireibys nu latvīšu volūdys, kas padora latgalīšu volūdu eipašu i kruosainu. Vuors i volūda ir GORS ideņtitatis pamats. Suokā beja vuords – nasačupinoms gors, kas īt saradzams, sačupinoms i sadzierdoms GORS vizualajūs materialūs. GORS ideņtitate ir latgalīšu volūdys duorgumu svieteišona. GORS logotips ir centra vizualuos ideņtitatis golvonais elements – tuo pamatā ir zeimula nūsaukums, kuru puorkluoj kruosaina “O” burta birka, kas nūruodej iz latvīšu i latgalīšu volūdu starpeibu itymā vuordā. Tai logotips īzeimej pundamentu ari kūpejai vizualai ideņtitatei – grafiskajai spēlei, izceļūt dažaidu vuordu izškireibu i latgalīšu volūdys eipatneibys. GORS ideņtitatis pamatā ir sešys kruosainys logotipa versejis, kas ir sovā storpā leidzvierteigys i veidoj dzeiveigu ideņtitatis kruosu paleti.
Latgolys viestnīceibys GORS vizualuo ideņtitate topuse dizaina studejā “Asketic”. Mikeļs Baštiks, grafikys dizainers: “GORS dizaina procesā gribējom izceļt stuostu par Latgolys unikalū kulturys i volūdys montuojumu. Na tū nūglobuot i nūlikt molā kai sekundaru, nu taišni ūtraiži – tū izceļt i svietei. Izavielejom viesteit itū stuostu, izceļūt latgalīšu volūdys sovpateibys i padorūt vuordu dažaideibys kai vīnu vizualuos ideņtitatis rokstu. Izmontuotuos kruosys vizualajai ideņtitatei atspīgeļoj dzeiveibys, dzīsmis i dzeivis dažaideibu i kruosaineibu.”


text:
Svahili volūda
Svahili volūda (Kiswahili) irā leluokuo bantu volūda i vīna nu zeimeiguokom volūdom Afrikys koņtinentā. Svahili volūdā runoj vairuok kai 50 milijonu[1] cylvāku, bet dzymtuo jei irā tik 5—10 milijonim runuotuoju. Svahili irā Kenejis, Tanzanejis i Ugandys oficialuo volūda, kai ari Afrikys Savīneibys dorba volūda. Austrumafrikā svahili cieški kolpoj kai lingua franca.
Piec M. Gatrija negenetiskuos bantu volūdu klasifikacejis svahili pīdar pi grupys G42.
Rokstā teik lītuots latiņu alfabets, kū aizvodova kristīšu misionari. Pyrmuok tyka lītuots arabu alfabets.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Lutz Marten, "Swahili", Encyclopedia of Language and Linguistics, 2nd ed., 2006, Elsevier


text:
13. NŪDARBEIBA
Kas byus ar religejom?
1. Voi vysys religejis ir lobys?
Lobi cylvāki ir vysuos religejuos. Dīvs redz taidus cylvākus, i jam nav vysleidza, kas ar jim nūteik. Par nūžālu religejis bīži viņ teik izmontuotys nalīteigim mierkim. (2. Korintīšim 4:3, 4; 11:13–15.) Pa laikam sajamam zinis par vysaidu religeju saisteibu ar terorismu, genocidu, karim i bārnu ļaunpruoteigu izmontuošonu. Dīvbijeigus cylvākus tys cīši apbādynoj. Izlosi Mateusa 24:3–5, 11, 12.
Patīsuo religeja gūdynoj Dīvu, a vyltus religejis jam saguodoj nagūdu. Tuos vuica uzskotus, kas nasaskaņ ar Bībeli, pīmāram, napareizys muoceibys par Dīvu i myrušū stuovūkli. Tok Jehova gryb, lai cylvāki zynuotu patīseibu par jū. Izlosi Ecēhiēla 18:4; 1. Timotejam 2:3–5.
2. Kas byus ar religejom nuokūtnē?
Dīvu navar apmuoneit – jam napateik religejis, kuru pīkritieji apgolvoj, ka mīļoj jū, a eistineibā mīļoj Satana pasauli. (Jākuba 4:4.) Dīva Rokstūs vysys vyltus religejis ir nūsauktys par ”Lelū Babilonu”. Babilona beja tei senuo piļsāta, kurā piec Noasa plyudim suocēs vyltus religeja. Dreiž Dīvs iznycynuos vysys vyltus religejis, kas muonej i nūmuoc cylvākus. Izlosi Apokalipsis 17:1, 2, 5, 16, 17; 18:8.
Jehova nav aizmierss gūdpruoteigus cylvākus, kas ir vyltus religejuos. Jis tūs apvīnoj i vuica jim patīseibu. Izlosi Mihas 4:2, 5.
3. Kū dareit tim, kuri nu sirds gryb kolpuot Dīvam?
Jehovam ir duorgi cylvāki, kas augstu viertej tū, kas ir patīss i lobs. Jis aicynoj taidus cylvākus īt prūm nu vyltus religejom. Tī, kas mīļoj Dīvu, ir gotovi maineitīs, deļtuo ka gryb byut jam pateikami. Izlosi Apokalipsis 18:4.
Kod pyrmajā godsymtā gūdpruoteigi cylvāki dzierdēja lobū viesti, kū sludynuoja apustuli, jī ar prīku tū pījēme. Jī nu Jehovys vuicejuos jaunu, lobuoku dzeivis ceļu, kam ir jāga i kas dūd cereibu. Itī cylvāki paruodeja mums lobu pīmāru. Jī pījēme lobū viesti i par golvonū sovā dzeivē padareja Jehovys grybys piļdeišonu. Izlosi 1. Tessalonikīšim 1:8, 9; 2:13.
Jehova ar lobu pruotu pījam sovu kolpu saimē vysus, kas aizīt nu vyltus religejom. Jo pījimsi Jehovys sirsneigū uzaicynuojumu, tu izveiduosi draudzeibu ar Dīvu, atrassi lobus draugus ticeibys bīdru vydā i sajimsi myužeigu dzeivi. Izlosi Marka 10:29, 30; 2. Korintīšim 6:17, 18.
4. Kai Dīvs saguoduos prīku i atvīglynuojumu vysā pasaulī?
Dreiž vyltus religejis sajims struopi, i tei ir loba viests. Vyltus religeju gols dūs atvīglynuojumu vysā pasaulī. Tuos nikod vaira namuoneis i nasaškeļs ciļvēci. Vysi vīnuoti pīlyugs vīneigū eistū Dīvu. Izlosi Apokalipsis 18:20, 21; 21:3, 4.


text:
17. NŪDAĻA
Kū deļ mums dora rajona puorraugi?
Kristīšu Grīķu rokstūs bīži ir runuots par Barnabu i apustuli Puovulu, kas ceļuoja, apraudzeidami pyrmuos kristīšu draudzis. Deļkuo jī tū dareja? Jim nu vysys sirds interesēja ticeibys bīdru goreiguo lobkluojeiba. Puovuls saceja, ka gryb ”īt otkon.., un apraudzeit, kai īt brōlim”. Jis beja gotovs ceļuot symtim kilometru, lai tūs satyktu i styprynuotu. (Apostolu Dorbi 15:36.) Niule ceļojūšajim puorraugim ir taids pat mierkis.
Jī īsarūn, lai myus styprynuotu. Rajona puorraugs divys reizis godā apmeklej apmāram 20 draudzis, kotrā nu tom asūt pa vīnai nedeļai. Mes cīš daudz varim vuiceitīs nu itim pīredziejušajim bruolim i jūs sīvom. Jī ceņšās īpasazeit gon ar jaunim, gon ar padzeivuojušim kristīšim i ar lobu pruotu īt kūpā ar mums sludynuot i pīsadola myusu Bībelis nūdarbeibuos. Itī puorraugi kūpā ar draudzis vacuokajim apcīmoj draudzis lūcekļus, lai tūs styprynuotu, i soka uzmundrynūšys runys sapuļcēs i kongresūs. (Apostolu Dorbi 15:35.)
Jī par vysim interesejās. Rajona puorraugim cīš ryup draudžu goreigums. Jī sasateik ar vacuokajim i draudzis kolpuotuojim, lai nūvārtātu, kai draudzem īt goreigā ziņā, i dūtu praktiskus īteikumus, kas tim paleidzātu lobuok tikt golā ar sovim pīnuokumim. Jī paleidz pionerim vēļ lobuok izpiļdeit sovu kolpuošonu, kai i īpasazeist ar jaunim sludynuotuojim i interesejās par jūs goreigū izaugsmi. Vysi itī bruoli pošaizlīdzeigi kolpoj myusu lobā. (2. Korintīšim 8:23.) Mums ir juosekoj jūs ticeibys i dīvbijeibys paraugam.
Deļkuo rajona puorraugi apmeklej draudzis?
Kū mums dūd jūs apmekliejumi?


text:
12. NŪDARBEIBA
Kai var tyvuotīs Dīvam?
1. Voi Dīvs uzklausa vysys lyugšonys?
Dīvs aicynoj cylvākus nu vysom tautom grīztīs pi juo lyugšonuos. (Psalms 65:3.) Tok jis nauzklausa vysys lyugšonys. Pīmāram, jo veirs slikti izatur pret sovu sīvu, Dīvs juo lyugšonys var nauzklauseit. (1. Pītera 3:7.) Dīvs ari nauzklauseja izraelīšu lyugšonys, kod tī turpynuoja dareit ļaunu. Bet, jo cylvāks smogi grākoj i nūžāloj sovu reiceibu, Dīvs ir gotovs uzklauseit pat juo lyugšonys. Vareiba lyugt Dīvu ir cīši lels gūds. Izlosi Jesajas 1:15; 55:7.
2. Kai juolyudz Dīvs?
Lyugšonys ir daļa nu pīlyugsmis, deļtuo ar lyugšonom vajag grīztīs vīneigi pi myusu Radeituoja, Dīva Jehovys. (Mateusa 4:10; 6:9.) Tai, kai asam napiļneigi, mums Dīvs ir juolyudz Jezus vuordā, deļtuo ka Jezus nūmyra par myusu grākim. (Jōņa 14:6.) Jehova gryb, lai mes jū lyugtu nu sirds, a navys saceitu pa nazcik reižu nu golvys īvuiceitys voi prīškā uzraksteitys lyugšonys. Izlosi Mateusa 6:7; Filipīšim 4:6, 7.
Radeituojs dzierd pat tuos lyugšonys, kū mes sokom pi sevis, sovuos dūmuos. (1. Samuēla 1:12, 13.) Dīvs myus aicynoj lyugt jū vysaiduos situacejuos – gon dīnys suokumā, gon beiguos, gon pyrms iesšonys, gon tod, kod asam gryuteibuos. Izlosi Psalmu 55:23; Mateusa 15:36.
3. Deļkuo kristīši saīt kūpā?
Tyvuotīs Dīvam nimoz nav tik vīgli, deļtuo ka dzeivojam storp cylvākim, nu kurim daudzi natic Dīvam i smejās par juo sūlejumu nūdybynuot iz zemis mīru. (2. Timotejam 3: 1, 4; 2. Pītera 3:3, 13.) Deļtuo mums ir vajadzeigs atspaids nu ticeibys bīdrim. Izlosi Ebrejim 10:24, 25.
Draudzeiba ar cylvākim, kas mīļoj Dīvu, mums paleidzēs jam tyvuotīs. Jehovys līcinīku sapuļcēs mes varim sajimt uzmundrynuojumu cyts cyta ticeibā. Izlosi Romīšim 1:11, 12.
4. Kai puordūmys paleidz tyvuotīs Dīvam?
Mes tyvuosimēs Jehovam, jo puordūmuosim, kū asam uzzynuojuši nu juo Rokstim. Puordūmoj juo reiceibu, padūmus i sūlejumus. Puordūmys i lyugšonys paleidz dzili izprast i nūviertēt Dīva mīlesteibu i gudreibu. Izlosi Jozuas 1:8; Psalmu 1:1–3.
Tyvys attīceibys ar Dīvu var byut tik tod, jo mes jam ticim i pasaļaunam iz jū. Bet, lai ticeiba byutu dzeiva, tei vysu laiku ir juostyprynoj. Tū var dareit, jo mes puordūmojam, iz kuo tei bolstuos. Izlosi Mateusa 4:4; Ebrejim 11:1, 6.
5. Kū tys dūd, jo mes tyvojamēs Dīvam?
Jehova guodoj par tim, kas jū mīļoj. Jis gryb tūs aizsorguot nu vysa, kas apdraud jūs ticeibu i var atjimt cereibu iz myužeigu dzeivi. (Psalms 91:1, 2, 7–10.) Jehova myus breidynoj sorguotīs nu taidys reiceibys, kas var īt par ļaunu myusu veseleibai i padareit myus nalaimeigus. Jis myus vuica īt pa vyslobuokū dzeivis ceļu. Izlosi Psalmu 73:27, 28; Jākuba 4:4, 8.
Uzzynuot vairuok
BĪBELIS APVUICEIBYS PROGRAMA
Del̗kuo ir vārts īpazeit Bībeli?
Mil̗jonim cylvāku vysā pasaulī ir atroduši atbil̗dis iz svareiguokajim jautuojumim dzeivē. Voi ari tu gribi uzzynuot, kaidys atbil̗dis dūd Bībele?


text:
Loba viests nu Dīva
Kaida ir lobuo viests nu Dīva? Deļkuo mes varim tai ticēt? Itei brošura atbiļd iz bīži uzdūtajim Bībelis jautuojumim.
Kai izmontuot itū brošuru?
Itei brošura tev paleidzēs sajimt zynuošonys taišni nu Bībelis – Dīva īdvasmuotajim Rokstim. Uzzynoj, kai tu vari atrast pantus sovā Bībelē.
Kaida ir lobuo viests?
Uzzinoj, kaida ir lobuo viests, deļkuo tys ir tik svareigi, i kas mums juodora.
Kas ir Dīvs?
Voi Dīvam ir vuords, i voi jis guodoj par mums?
Kai mes varim zynuot, ka Bībele ir nu Dīva?
Kai var zynuot, ka Bībelē ir patīseiba?
Kas ir Jezus Kristus?
Uzzynoj, kas ir Jezus, deļkuo jis atguoja iz zemi, i kū jis dora niule.
Kaids ir Dīva nūdūms par dzeivi iz zemis?
Bībele paskaidroj, deļkuo Dīvs radeja zemi, kod beigsīs cīsšonys, kas nuokūtnē sagaida zemi i cylvākus, kas iz tuos dzeivuos.
Kaida cereiba ir myrušajim?
Kas nūteik piec nuovis? Voi mes koč kod vēļ redzēsim tyvūs cylvākus, kas ir myruši?
Kas ir Dīva vaļsteiba?
Kas ir Dīva vaļsteibys vaļdinīks, i kū Dīva vaļsteiba izdareis?
Deļkuo Dīvs pīļaun ļaunumu i cīsšonys?
Kai suocēs ļaunums, i deļkuo Dīvs ļaun tam turpynuotīs? Voi koč kod cīsšonom byus gols?
Kai giminis dzeivi dareit laimeigu?
Jehova, kas ir laimeigs Dīvs, gryb lai giminis byutu laimeigys. Uzzynoj par Bībelis praktiskajim padūmim deļ veirim, sīvom, vacuokim i bārnim.
Kai atpazeit patīsū religeju?
Voi ir tikai vīna patīsuo religeja? Apsavērsim 5 pazeimis, kai atpazeit patīsū religeju.
Kai Bībelis pryncypi var mums paleidzēt?
Jezus paskaidroj, deļkuo mums ir vajadzeiga vadeiba i kaidi divi Bībelis baušli ir poši svareiguokī.
Kai var tyvuotīs Dīvam?
Uzzynoj, voi Dīvs uzklausa vysys lyugšonys, kai jis juolyudz, i kū vēļ mes varim dareit, lai jam tyvuotūs.
Kas byus ar religejom?
Voi koč kod byus laiks, kod vysi vīnuoti pīlyugs vīneigū eistū Dīvu?
Voi Dīvam ir sova organizaceja?
Bībele atkluoj, deļkuo i kai ir organizāti eistī kristīši.
Deļkuo ir juoturpynoj vuiceitīs par Dīvu?
Kai tu vari izmontuot sovys zynuošonys par Dīvu, lai paleidzātu cytim? Kaidys attīceibys ar Dīvu tu vari izveiduot?


text:
Kai izmontuot itū brošuru?
Itei brošura tev paleidzēs sajimt zynuošonys taišni nu Bībelis – Dīva īdvasmuotajim Rokstim. Kotrys ryndkūpys beiguos ir nūruodeits, kur Bībelē ir atrūnamys atbiļdis iz numurātajim jautuojumim.
Losūt Bībelis pantus, raugi saprast, kai tī atbiļd iz itim jautuojumim. Jehovys līcinīki ar leluokū prīku paleidzēs tev izpieteit, kas ir saceits Rokstūs. Izlosi Lukasa 24:32, 45.
Pīzeime: vysys itamā brošurā nūruodeituos publikacejis ir izdavuši Jehovys līcinīki.
Uzzynuot vairuok
BĪBELIS APVUICEIBYS PROGRAMA
Kai nūteik Bībelis apvuiceiba?
Vysā pasaulī Jehovys līcinīki ir pazeistami ar sovu bezmoksys Bībelis apvuiceibys programu. Apsaver, kai tys nūteik.


text:
Kas myus sagaida nuokūtnē?
Voi apstuokli pasaulī byus...
...taidi kai ir?
...švakuoki?
...lobuoki?
KAS SACEITS BĪBELĒ
”Dīvs.. nūslauceis nu jūs acim ikvīnu osoru, un nabyus vairs ni nōves, ni sōpu, ni žālōšonōs, ni cīsšonu, jo tys īprīkšejais jau ir pagōjis.” (Apokalipsis 21:3, 4.)
KŪ TYS TEV VAR DŪT
Vysim byus pateikams dorbs. (Jesajas 65:21–23.)
Nivīns vaira naslymuos i nasamūceis. (Jesajas 25:8; 33:24.)
Laimeigu i myužeigu dzeivi ar gimini i draugim. (Psalms 37:11, 29.)
VOI VAR TICĒT TAM, KAS SACEITS BĪBELĒ?
Jā, var, i tam ir vysmoz divi īmesli:
Dīvs var izdareit vysu, kū ir apsūlejs. Bībelē Dīvs Jehova vīneigais ir nūsaukts par ”Vysvareigū”, deļtuo, ka jam ir naīrūbežuots spāks i vara. (Apokalipsis 15:3.) Deļtam jis var izpiļdeit sūlejumu izmaineit apstuokļus pasaulī iz lobū pusi. Bībelē saceits, ka ”Dīvam vyss ir varams”. (Mateusa 19:26.)
Dīvs gryb izpiļdeit sovus sūlejumus. Pīmāram, Bībelē var laseit, ka Jehova ilgojās pīceļt nu nuovis myrušūs. (Ījaba 14:14, 15.)
Bībelē ir ari saceits, ka Jezus, Dīva Dāls, dzīdynuoja slymūs. Deļkam jis tū dareja? Deļtam, ka jis tū gribēja. (Marka 1:40, 41.) Tīši taipat kai juo Tāvs, ari Jezus gribēja paleidzēt tim, kam tys beja vajadzeigs. (Jōņa 5:19.)
Deļtuo mes varam byut piļneigi puorlīcynuoti, ka gon Jehova, gon Jezus gryb, lai mums byutu laimeiga nuokūtne! (Psalms 72:12–14; 145:16; 2. Pītera 3:9.)
PADŪMOJ
Kai Dīvs izmaineis apstuokļus pasaulī iz lobū pusi?
Atbiļdi iz itū jautuojumu var izlaseit Bībelē MATEUSA 6:9, 10 i DANIĒLA 2:44.
Uzzynuot vairuok
LOBA VIESTS NU DĪVA
Kaids ir Dīva nūdūms par dzeivi iz zemis?
Bībele paskaidroj, deļkuo Dīvs radeja zemi, kod beigsīs cīsšonys, kas nuokūtnē sagaida zemi i cylvākus, kas iz tuos dzeivuos.
LOBA VIESTS NU DĪVA
Kas ir Dīva vaļsteiba?
Kas ir Dīva vaļsteibys vaļdinīks, i kū Dīva vaļsteiba izdareis?


text:
- n."Raw" genetic matrix instincts; identity card
- v.Identified; to give (someone) the issuance of identification cards
- abbr.(=
- WebIDs (Intrusion Detection System), dynamic server (Informix Dynamic Server), intrusion detection systems
-
Rearrange English Word: ids
dis
-
Based on ids, new words formed by adding one letter at the beginning or end
a - dis
b - dais
c - said
e - bids
f - dibs
g - dies
h - side
k - fids
l - gids
m - disk
n - skid
p - lids
r - sild
s - dims
t - mids
y - dins
-
All shorter English words within ids :
id is si
- List all shorter English words in ids.
- List all English words English words starting with ids, English words that contain ids or English words ending with ids
- With the same order, English words that are formed by any part of : id ids s
- Based on ids, all English words formed by changing one letter
- Create new English words with the same letter pairs: id ds
- Find English words starting with ids by next letter
-
English words starting with ids :
ids
-
English words that contain ids :
adenoids ambroids amidship amyloids androids aneroids annelids antacids araneids ascarids acarids agamids aramids alcids amidst aphids aroids avoids acids amids aids barmaids bromids bovids braids bids camelids carabids carotids cepheids cestoids chalcids cheloids chlorids choroids chytrids cichlids cissoids clupeids coccoids colloids cricoids crinoids culicids cycloids cystoids candids capsids ceboids clerids coccids conoids corvids cosmids cuboids cuspids cyanids canids cebids cupids caids deltoids dermoids desmoids diapsids diploids discoids desmids diacids dioxids droids druids didst emeroids energids ethmoids euploids elapids eyelids equids factoids fibroids fluorids fungoids forbids fucoids felids fluids fids globoids glochids gobioids gadoids ganoids gadids geoids grids guids gids haploids hominids hyaloids hydatids hydroids haloids hybrids hydrids halids hyoids imids irids ids ixodids jassids jerrids jerids katydids kidskins keloids kidskin kidvids kids labroids lentoids leporids lipoids liquids lipids loids lids masjids musjids mastoids mattoids mermaids midships midsized midsoles midspace midstory monacids mantids meloids midship midsize midsole mucoids muscids midsts murids mysids maids midst mids negroids noctuids nonacids navaids nereids nitrids osteoids overbids oxyacids opioids orchids outbids ozalids ootids ovoids oxids pagurids parotids peracids percoids peroxids phasmids placoids plasmids plastids proteids psyllids pyralids pyramids peptids pongids prebids psocids plaids qaids quids rhizoids ranids rapids rebids resids raids rids squids sarcoids satyrids sciurids siganids sigmoids silurids sparoids steroids sulphids sylphids syrphids saids skids saiyids salpids sayyids sialids sparids stupids sulfids sayids sloids solids tabanids tabloids thyroids triacids trioxids typhoids tineids toluids toroids torpids toxoids teiids verbids vespids viroids voids vids whids yids zooids
-
English words ending with ids :
adenoids ambroids amyloids androids aneroids annelids antacids araneids ascarids acarids agamids aramids alcids aphids aroids avoids acids amids aids barmaids bromids bovids braids bids camelids carabids carotids cepheids cestoids chalcids cheloids chlorids choroids chytrids cichlids cissoids clupeids coccoids colloids cricoids crinoids culicids cycloids cystoids candids capsids ceboids clerids coccids conoids corvids cosmids cuboids cuspids cyanids canids cebids cupids caids deltoids dermoids desmoids diapsids diploids discoids desmids diacids dioxids droids druids emeroids energids ethmoids euploids elapids eyelids equids factoids fibroids fluorids fungoids forbids fucoids felids fluids fids globoids glochids gobioids gadoids ganoids gadids geoids grids guids gids haploids hominids hyaloids hydatids hydroids haloids hybrids hydrids halids hyoids imids irids ids ixodids jassids jerrids jerids katydids keloids kidvids kids labroids lentoids leporids lipoids liquids lipids loids lids masjids musjids mastoids mattoids mermaids monacids mantids meloids mucoids muscids murids mysids maids mids negroids noctuids nonacids navaids nereids nitrids osteoids overbids oxyacids opioids orchids outbids ozalids ootids ovoids oxids pagurids parotids peracids percoids peroxids phasmids placoids plasmids plastids proteids psyllids pyralids pyramids peptids pongids prebids psocids plaids qaids quids rhizoids ranids rapids rebids resids raids rids squids sarcoids satyrids sciurids siganids sigmoids silurids sparoids steroids sulphids sylphids syrphids saids skids saiyids salpids sayyids sialids sparids stupids sulfids sayids sloids solids tabanids tabloids thyroids triacids trioxids typhoids tineids toluids toroids torpids toxoids teiids verbids vespids viroids voids vids whids yids zooids


text:
Igauneja
Igaunejis Republika (igauņu: Eesti Vabariik) — vaļsteiba Pūstumu Europā pi Baļtejis jiurys. Vaļsteiba tur rūbežu ar Latveju dīnavydūs (343 km) i Krīveju reitūs (338 km). Baļtejis jiura skoloj Igaunejis molys vokorūs, pūstumūs Suomu leics, a dīnavydvokorūs – Reigys leics. Vaļsteibys 45 226 km² pluotā dzeivoj tik 1,31 milijoni dzeivuotuoju, ite vīns nu vysuzamuokūs bīzeibys ruodejumu Europā. Igauneja irā demokratiska parlamentariska republika, padaleita pīcpadsmit apleiciņūs. Golvysmīsts i leluokais mīsts — Talins.
Igauni vīna nu Baļtejis suomu tautu, kura etniskai radneiga suomu, līvu, votu i cytom tautom. Viesturiskai i kulturiskai igauņu zeme sasīta ar Švedeju, Daneju, Suomeju i Latveju. Igauņu volūda pīdar Suomugru volūdu saimei, jei leidzeiga suomu volūdai i tuoleimai leidzeiga vengru volūdai, tok natur radneibys ar latgaļu ci latvīšu volūdu. Igauņu, suomu, vengru i maltīšu volūdys vīneiguos vaļsteibys volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi Indoeuropīšu volūdu saimys.
Igauneja paslūdynova sovu napavaļdeibu 1918 gods pebraļa 24 dīnā, tok piec parvareigys daškieršonys PSRS, napavaļdeiba atjaunynuota 1991 gods augusta 20 dīnā. Nu 2004 gods maja 1 dīnys Igauneja irā Europys Savīneibys i nu 2004 gods marta 29 dīnys - NATO dalinīkvaļsteiba.
Puslopu ruodeklis
Etimologeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Igaunejis pošu pasauka ‘’Eesti’’, varama līta, izacēle nu romīšu viesturnīka Tacita dorba „Germania”, kurymā apraksteitys kai germaņu tautys, tai i reitu patautys ar pasauku „aisti” (latiņu: ‘’Aesti’’). [2] Tacits jūs aprakstejs kai cīši barbaryskys patautys, runojūšys vysā izškireigā volūdā kai cytys itamā apleicīnē. Taipoš skandinavu saguos Igauneja cieški apraksteita kai ‘’Eistland’’. Latiņvolūdeigajūs rakstīņūs igauņu zemis cieški pasauktys kai ‘’Estia’’ ci ‘’Hestia’’. Igauņu pošu tautys pasauka beja ‘’maarahvas’’ (zemis tauta). Tik 19 godu symtā, kab styprynuotu sovu nacionalū ideņtitetu, igauņi sovu tautu i zemi suoce saukt pa cytu volūdu paraugam ‘’Eesti’’. Latgaliskuo i latvyskuo pasauka „Igauneja” izacāluse nu Henrika kronikā apraksteituos Ugaunejis pasaukys, kura pa latvīšu lingvista Juoņa Eņdzelina guodim, bejuse izrunojama kai ‘’Ügaunija ‘’ [3]
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Igauneja jau 13 godu symta suokuos pīmynāta kai igauņu patautu apdzeivuota teritoreja, sasadorūša nu 8 zemu. Piec pyrmūs krysta vaidu Baļtejā (13 godu symta suokuos) Igaunejis zeme padaleita pa pusei – Dīnavydu Igauneju īslēdze Livonejis Konfederacejā, a Pūstumu Igaunejā nu 1219 da 1346 īstateja Igaunejis gercogisti kai Danejis vaļsteibys daļu, a piečuok puordeve vuocīšu Teutonu ordynam. Jau par godu itei zeme atdūta Livonejis ordynam. Livonejis Konfederacejā nalītova Igaunejis pasaukys. Jei atdzeivynuota 1583 godā, kod pūstumu Igauneju puorjēme Švedeja i juos sadorā beja pa sevim voldoma Igaunejis gercogiste (piečuok proviņceja). Dīnavydu Igauneja 1561 godā tyka Lītovys Lelajai Kunigaitejai (LDK, nu 1569 goda Obeju Tautu Republikai). Piec Obeju Tautu Republikys i Švedejis vaidu (1600-1629) dīnavydu Igauneja ītyka Švedejis sadorā, tok nabeja sasīta ar Igaunejis proviņceju, a kūpā ar pūstumu Latveju (Vydzeme i Reigys mīsts) īguoja Livonejis proviņcejā.
Nu 1645 goda, kod Švedeja puorjēme nu Danejis Sāremys solu[4], da Pūstumu vaidu beigom (1721) vysa igauņu apdzeivuotuo teritoreja pīdarēja Švedejai (lelums švedyskai runojūšu dzeivuotuoju beja repatriāti da Švedejis piec vuocīšu okupacejis Ūtrūs pasauļa vaidu godūs). 1721 godā vysys piec Pūstumu vaidu švedu vaļdeituos igauņu i latvīšu zemis tyka Krīvejis imperejai. Nazkodejuo švedu Igaunejis proviņceja pasadareja par Igaunejis guberneju, a Livonejis proviņceja – par Liflandejis guberneju.
Igaunejis napavaļdeiba īstateita 1918 gods pebraļa 24 dīnā, koč i mīreigai tū dareit trauceja vuocīšu okupaceja nu 1918 gods pebraļa da nojabra mienešam. Piec Vuocejis kapitulacejis Pyrmajūs pasauļa vaidūs 1918 gods nojabra 11 dīnā, sovu dorbu atjaunynova Igaunejis Tamlaiceiguo Vaļdeiba, kuru vadeja Konstaņtins Petss.
Ūtrūs pasauļa vaidu suokuos 1940 gods juņa mienenesī, pa aizagreigam TSRS i Vuocejis sasprīdumam, vaļsteibu okupej Sovetu Savīneiba i jau par mienesi pataiseita Igaunejis Sovetu Socialistiskuo Republika. 1940 gods augusta mienesī Igauneja daškierta Sovetu Savīneibai. Nu 1941 da 1944 godam, kod vaļsteibu kontrolej vuocīšu armeja, Igauneju puorjam Ostlandis komisiariats i īdzeivynoj Trešuo Reiha politiku.
Seviški lela pretiveiba Sovetu Savīneibys okupacejai aizsuoce 1987 godā, kurei, taipoš kai Latvejā, zynoma ar pasauku „Dzīšmuotuo revoluceja”. 1989 gods augusta 23 dīnā nūtyka „Baļtejis ceļš”. 1900 godā atjaunynuoja Igaunejis Apsardzeibys Savīneibu (‘’Eesti Kaitseliit’’). 1991 gods augusta 20 dīnā Vysaugstuokuos padūmis sasprīdumā pījieme Igaunejis vaļstiskū napavaļdeibu. 1991 gods seņtebra 17 dīnā Iganeja tyka par Saškiertūs Naceju Organizacejis (SNO) dalinīkvaļsteibu. 1992 gods juņa mienesī nūteik naudys reforma – rubli paslūdynoj kai nalīteigu i atjaunynoj Igaunejis kronu. Tymā pošā godā pījam jaunu konstituceju. 1944 godā Krīvejis armeja nūīt paceli nu Igaunejis teritorejis, palīkūt tik Petseru i Viru Ingrejis apleicīnē (tān ‘’de facto’’ Krīvejis Federacejis teritoreja).
Nu 2004 gods maja 1 dīnys Igauneja irā Europys Savīneibys i nu 2004 gods marta 29 dīnys NATO dalinīkvaļsteiba. Nu 2011 gods janvara mieneša oficialais atsaskaitīņu leidzieklis Igaunejis Republikā irā eura.
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Igaunejis rūbežs ar Latveju dīnavydūs irā 343 km, reitūs ar Krīveju 338 km. Nu 1920 da 1945 godam Igaunejis rūbežs ar Krīveju, pījimts pa 1920 goda Tarbatys Mīra Dasarunu, beja aiz Narvys upis pūstumreitūs i aiz Petseru mīsta dīnavydreitūs. Ituo teritoreja, aizjamūt 2,300 km² lelu pluotu, Stalins nalykumeigai daškīre Krīvejai Ūtrūs pasauļa vaidu beiguos. Deļ tam rūbežs iz vyds Igaunejis i Krīvejis navā nūstateits da myuslaikim.
Igauneja irā Baļtejis jiurys reitu molā taišni preteim Suomejai par Suomu jiurys leici iz daaugūšuos Reitu Europys platformys iz vyds 57,3 ° i 59,5 ° pūstumu paralelem i 21,5 ° i 28,1 ° reitu meridianim. Reļjefs zams, vydyskai tik 50 m viers jiuru leidzīņa. Vaļsteibys pošu augstais kolns – Lelais Munamegs (Suur Munamägi) dīnavydreitūs pasaceļ 318 m viers jiuru leidzīņa. Jiurmalis garums dasnīdz 3,794 km – ite jiurai daudzi leiču i šauru. Taipoš Igauneja tur vaira kai 1,500 solu (10% vaļsteibys pluota), tok dzeivoj tik kaiduos 9-10 soluos. Leluokuos irā Sāremā i Hījumā solys[5][6], kurys kūpā ar cytom mozuokom solom sataisa div apleicīņus.
Igaunejis klimats irā pūstumu dalis māranajuo zonā i puorīmys zonā iz vyds jiuru i koņtinentaluo klimata. Igaunejā irā četri godslaiki, vysi gondreiž vīna garuma. Vydyskuo temperatura sveirej nu 16.3 °C Baļtejis jiurys soluos da 18.1 °C zemisvidīnī juļa mienesī, goda pošuo syltuokajuo mienesī, i nu −3.5 °C soluos da −7.6 °C zemisvidīnī pebraļa mienesī, pošuo soltuokajuo mienesī. Vydyskuo goda temperatura Igaunejā irā 5.2 °C.[7] Vydyskais krytuļu daudzums nu 1961 da 1990 godam beja nu 535 da 727 mm par godu.[8] Snīga bīzums, kurs vysu bīzuokais irā dīnavydreitu Igaunejā, parostai byun nu dekabra mieneša vyds da vāleimom marta mieneša dīnom. Igaunejā irā vaira kai 1400 azaru, kuri pa lelumam mozi. Leluokais azars Peipuss (Peipsi) - 3,555 km2 pluotā. Vaļsteibys teritorejā i daudzi upu, tok vysys nalelys. Pošys garuokuos upis Vyhandu (162 km), Pernova (144 km) i Pyltsama (135 km). Taipoš byun daudzi pūri i peisi.
Politiskuo sistema[pataiseit | labot pirmkodu]
Igaunejis Republika irā parlamentariska demokrateja, kuramā prezidentu ībolsoj parlaments (ībolsuošona kas pīktū godu), Vaļdeibu taisa premjerministris, kuru pazeimoj prezidents, i 14 ministri. Lykumlaideibys vaļdi tur parlaments Riigikogu, kurs sadora nu 101 deputata. Parlamentu ībolsoj taisnā proporceigā ībolsuošonā iz četrim godim. Tīsu vaļdis pošu augstuokais organs irā Riigikohus ar 17 tīsnešim, kuru prīškinīku pazeimoj prezidents, a piečuok apstyprynoj parlaments da myužu.
Administrativais dalejums[pataiseit | labot pirmkodu]
Igaunejis Republika padaleita 15 apleiciņūs (maakond). Itaids dalejums irā nu 1990 gods, kod Igauneja atjaunynova napavaļdeibu nu Sovetu Savīneibys. Apleicīni seikuok padaleiti 33 mīstūs (linn) i 194 pogostūs (vald). 13 nu Igaunejis mīstim natur izškireigu pošvolda tīseibu i sadora kaudu nu pogosta pluotim.
Ekonomika[pataiseit | labot pirmkodu]
Igauneja irā jauna Europys i Pasauļa Tierdzeibys organizacejis dalinīkvaļsteiba, lūbeigai puorguojuse pi paveiceigys tierga ekonomikys i tur styprys saitys ar Vokoru Europu vaļsteibom. Pyrmuo nu Baļtejis vaļsteibom, kura īdzeivynoja euru kai vaļsteibys valutu. Pa Krīvejis krizei 1998-1999 godā, taipoš kai cytu Baļtejis vaļsteibu ekonomika, mudrai pīauga (vydyskai 5% par godu, 2004 godā – 6,2%). Inflaceja 2004 godā beja 3%.
Golvonuos ekonomikys atzaris – elektronika, telekomunikacejis, jiureiba. Vaļsteibā izraisteita transporta infrastruktura. Seviški zeimeigu ītaku dora jaunuos tehnologejis nu Suomejis, Švedejis i Vuocejis, treis leluokim tierdzeibys partnerim. Nasaverūt iz tū, ka īmūšais saskaitys deficits palīk lels, vaļsteibys budžets tur €151 miljonu viersejumu. 2005 gods pādejuo catūrtdalē bezdorba leidzīņs dasnīdze 0,7%. Saleidzynūt ar tū pošu 2004 gods catūrtdali, nadorbs pasamazynoja par 1,5%. Nu 2011 gods janvara 1 dīnys Igaunejis krona puormeita iz Euru.
Demografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Igaunejā 2009 godā dzeivova 1 340 415 dzeivuotuoju.[1] Dzeivuotuoju bīzeiba 29 cylv./km². Gondreiž vīna trešdale nu vysu dzeivuotuoju dzeivoj golvysmīstā Talinā. Cyti leluoki mīsti irā studentu mīsts i dīnavydu golvonais centrys Tarbata, industrejis rūbežmīsts Narva i vosorys atpyutys centrys Pernova. Vaļsteibā dreiži mazynojās dzeivuotuoju skaits deļ emigracejis, zama dzymstamuma leidzīņa i lela mierstamuma. Vydyskais vaļsteibys dzeivuotuoja vacums irā 39,9 godu. [9] Samārā ar pasauļa ruodejumim, vydyskais pasauļa dzeivuotuoja vacums irā 28,4 godu. Vydyskais dzeivis garums 72,82 godu. 2008 godā 69% vaļsteibys dzeivuotuoju dzeivova mīstūs, cyti soluos.
Etniskais sadors[pataiseit | labot pirmkodu]
Volūda[pataiseit | labot pirmkodu]
Oficialuo Igaunejis Republikys volūda irā igauņu. Pa 200 goda datim, tei irā dzymtuo volūda 83,4% Igaunejis dzeivuotuoju.[10] Igauņu volūda pīdar Suomugru volūdu saimei, jei irā radnesteiga suomu, līvu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru latgaļu, latvīšu, krīvu i švedu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei.
15,3 % Igaunejis dzeivuotuoju dzymtuo volūda irā krīvu. Taipoš jū zyna lelums vacuoku godu igauņu, kas dzeivovuši sovetu okupacejis laikā. 2006 gods apklausys dati līcynoj, ka krīvyskai runuot var 66% vaļsteibys dzeivuotuoju, kurim krīvu volūda navā dzymtuo. Taipoš 46% runoj angliskai i 22% vuocyskai.[11]
Religeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Igauneja irā vīna nu mozuok religiskajom vaļsteibom pasaulī[12]. Pa 2000 gods datim tik 32 %[13] dzeivuotuoju īskaiteja sevi pi kaidys konkretys ticeibys:
- 152 237 evangeliskī ļutari
- 143 554 pravoslavi
- 6 009 baptisti
- 5 745 Jehovys līcinīki
- 3 823 katuoli
- 2 515 staroveri
- 1 561 adveņtisti
- 1 455 metodisti
- 1 387 musulmoni
- 5 008 cytu religeju pīstuovi[14]
Pa 2005 gods apklausys datim, 16% Igaunejis dzeivuotuoju „tic, ka ekzistej Dīvs”, 49% „tic, ka irā kaids naviņ gors ci dvēseliska energeja” i 10% „natic ni kaidam naviņ dīvam, ni goram ci dvēseliskai energejai”.[15] Pa itim datim, Igaunejā irā mozuokais Dīvam ticeigū cylvāku skaits Europys Savīneibā.
Sports[pataiseit | labot pirmkodu]
Sports irā zeimeiga Igaunejis kulturys dale. Pa napavaļdeibys paslūdynuošonai 1918 godā, Igauneja kai naceja pīsadaleja 1920 gods Vosorys Olimpiskajuos kaituos, koč i Olimpiskuo komiteja tyka īstateita 1923 godā. Pyrmuos Zīmys Olimpiskuos kaitys beja 1924 godā. Igaunejis atleti pīsadaleja Olimpiskajuos kaituos da 1940 goda sovetu okupacejai. 1980 gods Vosorys Olimpiskuo kaitu buruošonys regata nūtyka golvysmīstā Talinā. Atjaunynūt napavaļdeibu, Igauneja pīsadalejuse vysuos Olimpiskajuos kaituos. Vysuvaira medaļnīku Igaunejai irā vīglatletikā, ceiksteišonuos i leidzonumu sleižuošonā.
Kīkings irā vysā jauns sports, kuru radeja Ado Kosks Igaunejā 1996 godā. Tys irā sports ar specialai puormeitim šyupeļom, kuramuos sportists raudzej apsagrīzt par 360 gradu.
Verīs taipoš[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ 1,0 1,1 Most requested statistics
- ↑ Germania, Tacitus, Atdale XLV
- ↑ Igaunija
- ↑ History of Sweden
- ↑ World Info Zone
- ↑ World InfoZone – Estonia
- ↑ EMHI
- ↑ Sademed, õhuniiskus
- ↑ (Angliskai)CŽV pasauļa faktu gruomota: Igauneja
- ↑ (Angliskai)Estonia Today - POPULATION BY NATIONALITY
- ↑ (Angliskai)Europeans and their Languages (14 psl.)
- ↑ Country Studies: Estonia - Religion
- ↑ Statistical database: Population Census 2000 - Religious affiliation
- ↑ 2000 m. surašymas: pasiskirstymas pagal religijas.
- ↑ (Angliskai) Eurobarometer on Social Values, Science and technology 2005 - 11 puslapis


text:
8. NŪDAĻA
Kū Jezus nuove nūzeimej tev?
Jezus nūmyra, lai mes varātu dzeivuot. Jōņa 3:16
Kod piec Jezus nuovis beja paguojušys treis dīnys, pi juo kopa atguoja vairuokys sīvītes, i īraudzeja, ka kops ir tukšs. Jehova beja augšoncieļs Jezu nu nuovis.
Vāluok Jezus pasaruodeja sovim apostolim.
Jehova pīcēle Jezu nu nuovis kai vareigu, namiersteigu goreigu byutni. Jezus muocekli redzēja, kai jis pasacēle dabasūs.
Dīvs augšoncēle Jezu i īcēle jū par Dīva vaļsteibys kieneņu. Apokalipsis 11:15
Jezus atdeve sovu dzeiveibu, lai izpierktu ciļvēci. (Mateusa 20:28.) Ar ituo izpierkuma paleidzeibu Dīvs ir sagatavuojs myusim īspieju dzeivuot myužeigi.
Jehova īcēle Jezu par kieneņu, kas vaļdeis puor zemi. Ar jū kūpā byus 144 tyukstuši uztycamu cylvāku, kas byus pīcelti nu nuovis, lai dzeivuotu dabasūs. Jezus i 144 tyukstuši izveiduos taisneigu dabasu vaļdeibu – Dīva vaļsteibu. (Apokalipsis 14:1–3.)
Dīva vaļsteiba puorveiduos zemi par paradizi. Nabyus vaira karu, nūzidzeibys, nabadzeibys i boda. Cylvāki byus patīši laimeigi. (Psalms 145:16.)


text:
Rudolfa Blaumaņa popularuokajai lugai itūgod teik svieteits pyrmizruodis jubilejs. Nu pyrmuos reizis, kod tei tyka izvasta iz Reigys Latvīšu bīdreibys noma skotivis, niu puorguojušs 115 godu. Par gūdu itim svātkim Juoņa dīnys laikā byus vareiba nūsavērt eipašu lugys īstudiejumu, kurymā apsavīnuojuši aktīri nu gondreiž vysu vodūšūs Latvejis teatru, kai ari Latvejā zynomi dzīduotuoji.
Seniorim 10% liešuok.
Event date and time
Bārnim leidz 7 godim (naīskaitūt), kas naaizjam atsevišku sādvītu, belets nav juopierk.


text:
Latgolys viestnīceibā GORS dorbojās bārnu ustoba “Dzi! Te aug!”. Laikā, kod vacuoki īs iz koncertu ci cytu nūtikšonu, bārnu ustoba byus drūsa vītu, kur aukleišu uzraudzeibā bārni varēs spieļuotīs, viertīs animacejis kinys ci pakaitavuot golda spēlis.
Bārnu breivuo laika pavadeišonys ustoba Latgolys viestnīceibā GORS īkuortuota, sasadorbojūt Rēzeknis Uzjiemieju bīdreibai i SIA “Austrumlatvijas koncertzāle”. Bārnu breivuo laika pavadeišonys ustobys lobīkuortuošonu atbaļsteja Rēzeknis Uzjiemieju bīdreiba, uzjāmums “Zeize”, kura vadeituoji Ilona i Andris Filipenoki ir bārnu ustobys dizaina autori, Rēzeknis Autobusu parka miebeļu ražuotne “Stils”, kas sataiseja kruosainys miebelis, uzjāmums “Rēzeknes Dzirnavnieks”, kas daškeire finansejumu televizora pierkšonai, kai ari metalapstruodis uzjāmums “Nook Ltd”, Rēzeknis Galis kombinats, slaukšonys īkuortu ryupneica “Larta1”, nakustamūs eipašumu viertiešonys uzjāmums “Dzieti”, kas daškeire finansejumu bārnu ustobys lobīkuortuošonai. Bet uzjāmums “Alba Ltd” kai duovonu padāravuoja golda kaitys, rūtalis, kruosainūs zeimuļus i papeiru bārnu radūšai izapausšonai.
Bārnu ustoba ir daīmama bārnim vacumā nu treju da desmit godu Latgolys viestnīceibys GORS pasuocīņu laikā. Dasceit sovu atzolu bārnu ustobai aiz laika var pa teleponu +371 22020206.
Jaunajim vacuokim ir daīmamys ari zeidaiņu puorteišonai īreikuotys ustobys.


text:
Suomu volūda
Suomu volūda — vīna nu suomugru volūdu grupys volūdu, jei radneiga igauņu, līvu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru - norvegu, švedu i krīvu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei. Suomu volūda irā Suomejis Republikys i Europys Savīneibys oficialuo volūda. Suomu, igauņu, vengru i maļtīšu volūdys vīneiguos vaļstiskuos volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi indoeuropīšu volūdu saimis. Švedejā kasdīn suomiskai runoj 200 tyukstūšys ļauds i tei irā pīzeita kai minoriteta volūda. Taipoš suomiskai runoj Norvegejis pūstumūs, Finmarkys regionā, Krīvejis Federacejis Karelejis Republikā i Igaunejis pūstumūs.
Par suomu volūdys rokstiskūs volūdys aizsuocieju tur veiskupu Mikaelu Agrikolu (1508-1557).


text:
Rēzekne ir pyrmais mīsts Latvejā, kur nu pošu pamatu izcalts piļneigi jauns koncertzals, i niu tys izskotams par svareiguokū kultutys byuvi vysā Latvejā. Arhitekturys projektu konkursā 2008. godā uzvarieja Ulda Bolūža i Daigys Bikšis dorbs ar devizi “Zeidaste”.
Latgolys viestnīceiba GORS ir klasiskys treisdaleiga apjūma salykums – skotam atdareits vestibils vairuoku leimiņu augstumā, lelais zals, kam tics “Gors” nūsaukums, i mozais zals zam nūsaukuma “Zeidaste”. Stykluotuos fasadis i dekorativa škīdrcementa plātnem apdarynuotuos fasadis labi radzamys i piļsātys skotu punktim i harmoniski īsakļaun vītys reljefā. Vizuali nūuordeits rūbežs storp fasadi i jumtu, sātys nūslādzūšajā daļa izmontojūt tūs pošus materialus i proporceju dalejumu, pi tuo jumta terase vosorys sezonā ir atdareita kotram, i ite var taiseit kinu vokorus i koncertus. Apleik tresdaleiga apjūma magejai ir viertine ustobu mieginuojumim, izstuodem, seminarim, kai ari atseviškys ustobys muokslinīkim, dirigentim. Plašī styklojumi izsvar GORS sabīdryskū raksturu i roda īšktelpys saisteibu ar uoru. Naktim izgaismuotuos sorkoneigūs i oranžūs tūņu sīnys caur styklojumu daboj sirreali kusteigu efektu – ruodīs, ka vysa dātu vibrej nadzieržamu muzykys skonu ītekmē. GORS sātys tāls ir dzeivisprīceigu kontrastu pīpiļdeits – gaišais pret tymsu, kruosainais pret malnboltū, atdareitais pret nūslāgtū, eksponātuo betona estetika pret kūka syltumu, sātys plana sarežgeiteiba pret seņ zynomū septeņu pamattūņu do re mi fa sol la si parādu. Ar itim pamattūnim apzeimētys daudzejuos sātys kuopņu telpys, tai paleidzūt orientētīs sātā. Sūpluok sātai asūšuo iudiņa viersa spielej nabeidzamu myrguojumu koncertu gon dzīsnys stuņdēs, gon vokora režisātajā gunī.
Sūpluok Latgolys viestnīceibys GORS lobīkuortuota ari apleicejuo teritoreja aptyvai 3,5 hektaru lelumā. Centra apleicīnē sataiseita guojieju ūļneica, brukavuoti celeni i mašynu stuovvīta 170 mašinem, pi upis sataiseitys terasis veida trepis, pastateitys stryuklakys i sūleni, sataiseiti apstuodejumi i padareiti apzaļumuošonys dorbi. Sātai nav pogroba stuova, pats zamuokais sātys leimiņs ir orkestra bedrei i liftim. Jaunbyuvei leluo zala daļā kūpā ir seši stuovi, nu mozuo zala daļā pīci stuovi. Kūpejuo sātys plateiba ir 11 166 kvadratmetru.
Uldis Bolūds (Uldis Balodis), arhitekts: “GORS tālā asam atspīgeļuojuši sajiutys par latgalīšim rakstureigū muokslinīcyskū dobu i praktiskū pīeju – tei ir kai ceplis, kura gunī izapauž radūšais gors, līsmis, kas dasaista i sasiļdej celinīku zīmys naktī, tei ir vīta, kurymā pīdzeivuot lelu, mozu, sirsneigu, īdvasmojūšu i vysod eistynu muokslu.”


text:
14. NŪDARBEIBA
Voi Dīvam ir sova organizaceja?
1. Deļkuo Dīvs izveiduoja senū izraelīšu tautu?
Dīvs par sovu tautu padareja jam uzticeiguo Abrahama piecnuociejus. Jis nūsauce itū tautu par Izraeļu i deve tai lykumus. Jis deve izraelīšim nūruodejumus, kai pareizi jū pīlyugt, i uzticēja jim sovus Svātūs Rokstus. (Psalms 147:19, 20.) Nu tuo, kū Dīvs dareja izraelīšu lobā, lobumu varēja sajimt vysys zemis tautys. Izlosi 1. Mozus 22:18.
Dīvs izavēlēja izraelīšus par sovim līcinīkim. Ituos tautys viesture paruoda, ka tod, jo cylvāki paklausa Dīva lykumim, jim īt labi. (5. Mozus 4:6.) Vārojūt izraelīšu dzeivi, i cyti varēja īpazeit eistū Dīvu. Izlosi Jesajas 43:10, 12.
2. Deļkuo ir izveiduota eistūs kristīšu organizaceja?
Ar laiku izraelīši zaudēja Dīva labvieleibu. Tod jis atsasaceja nu ituos tautys i izveiduoja kristīšu draudzi. (Mateusa 21:43; 23:37, 38.) Nu tuo laika Dīva Jehovys līcinīki nav izraelīši, bet gon eistī kristīši. Izlosi Apostolu Dorbus 15:14, 17.
Jezus organizēja sovus sekuotuojus, lai jī sludynuotu i gataveitu par muoceklim cylvākus nu vysom tautom. (Mateusa 10:7, 11; 24:14; 28:19, 20.) Niu, ituo pasauļa beigu laikā, itys dorbs ir sasnīdzs vysleluokū vierīni. Pyrmū reizi viesturē Jehova ir apvīnuojs patīsajā pīlyugsmē miļjonim cylvāku, kas ir nu vysvysaidom tautom. (Apokalipsis 7:9, 10.) Eistī kristīši veidoj vīnuotu organizaceju, kurā jī vīns nu ūtra sajam uzmundrynuojumu i atspaidu. Vysā pasaulī jī sovuos sapuļcēs vuicuos Bībeli piec vīnys i tuos pošys programys. Izlosi Ebrejim 10:24, 25.
3. Kai izaveiduoja Jehovys līcinīku myusdīnu organizaceja?
19. godsymta 70. godūs nalela Bībelis pietnīku grupa suoce ceļt gaismā seņ aizmierstys Bībelis patīseibys. Jī zynuoja, ka Jezus organizēja kristīšu draudzi, lai sludynuotu, i deļtuo jī suoce pa vysu pasauli sludynuot Dīva vaļsteibu. 1931. godā jī pījēme nūsaukumu Jehovys līcinīki. Izlosi Apostolu Dorbus 1:8; 2:1, 4; 5:42.
4. Kai Jehovys līcinīki ir organizāti?
Pyrmajā godsymtā kristīšu draudzis, kas beja izveiduotys vysaiduos zemēs, puorraudzeja vodūšuo padūme, kas atzyna Jezu par draudzis golvu. (Apostolu Dorbi 16:4, 5.) Taipat i myusdīnuos Jehovys līcinīki vysā pasaulī pasakļaun Vodūšai padūmei, kas sastuov nu pīredziejušim kristīšu vacuokajim. Tei puorrauga Jehovys līcinīku filialis, kas tulkoj, īspīž i izplota Bībelis studiešonai paradzātys publikacejis apmāram 700 volūduos. Itai Vodūšuo padūme dūd iz Svātajim Rokstim baļsteitu uzmundrynuojumu i vadeibu vairuok nakai 110 tyukstūšim draudžu vysā pasaulī. Kotrā draudzē nūteiktom Bībelis praseibom atbylstūši veirīši kolpoj par draudzis vacuokajim. Jī ar mīlesteibu ryupejās par Dīva gonompulku. Izlosi 1. Pītera 5:2, 3.
Jehovys līcinīki organizāti sludynoj lobū viesti i gatavej muocekļus. Taipat kai Jezus apustuli, jī sludynoj pa sātom. (Apostolu Dorbi 20:20.) Vysim, kas gryb uzzynuot patīseibu, jī pīduovoj vuiceitīs Bībeli. Tok Jehovys līcinīki nav tikai organizaceja. Jī ir goreigi bruoli i muosys, kurus vīnoj cīšys mīlesteibys saitis, – goreiga gimine, kurys mīlūšais Tāvs ir Dīvs. (2. Tessalonikīšim 1:3.) Jehovys kolpi ir gimine, kas ir cīši laimeiga, deļtuo ka jī pylda Dīva grybu i nasavteigi paleidz cytim. Izlosi Psalmu 33:12; Apostolu Dorbus 20:35.
Uzzynuot vairuok
KAS ŠUDIŅ PYLDA JEHOVYS GRYBU?
Kaidi cylvāki ir Jehovys līcinīki?
Cik daudz Jehovys līcinīku tu zini? Kas tev ir zynoms par jim?


text:
Problemvaicuojumi: Kaidi ir bremzejūšī faktori dreizuokai Latgolys regiona izaugsmei i uzjiemiejdarbeibys atteisteibai?
Kaidi regiona atbolsta instrumenti byutu vajadzeigi, kab nūdrūšynuotu mierķorientātu vaļsts atbolstu Latgolai ilgtermiņā?
Kū pošvaļdeibys i vaļsts puorvaļdis var dareit, kab efektivuok sasadorbuot ar uzjiemiejim, mazynojūt administrativū slūgu?
Problemvaicuojumi: Kai panuokt, ka latgaliskais komponents ir īkļauts vuiceibu programuos i gruomotuos?
Problemvaicuojumi: Kai panuokt, ka vaļsts mārūgā pīvierš uzmaneibu nūvodvuiceibys svareigumam patriotyskuos audzynuošonys i spieceigys teritorialuos, nacionaluos ideņtitatis veiduošonā?
Cik lels mierķdotacejis apjūms ir vajadzeigs kotru godu, kab nūdrūšynuotu nūvodvuiceibys īvīsšonu Latgolys regiona školuos?
Problemvaicuojumi: Kai panuokt, ka Latgolys muzejūs, taipoš kai Latgolys kūpejā lingvistiskajā ainovā vaira pasaruoda latgalīšu volūdys lītuojums?
Īrūsmei atseviški problemvaicuojumi jau ir dūti, bet tim, kas īsyuteis sovu redzīni, Latgalīšu kulturys bīdreiba duovynuos izdavumu par Fraņci Kempu – S. Ūdre, J. Ryučāns “Aizlauztais spaits”.
Veidojam kongresa programu i meklejam rysynuojumus Latgolys problemom kūpā!
Gaidom problemvaicuojumus da 20. martam iz adresi: ilga13@inbox.lv


text:
6. NŪDAĻA
Kai mums īt par lobu cytu kristīšu sabīdreiba?
Pat jo ir juobrīn caur džunglim voi juoīt uorā slyktūs laika apstuokļūs, Jehovys līcinīki regulari īt iz kristīšu sapuļcem. Deļkuo nasaverūt iz dzeivis gryuteibom i nūguruma piec garys dorba dīnys, mes asam gotovi tai pyulētīs, lai byutu kūpā ar ticeibys bīdrim?
Mes sajamam atspaidu. ”Uzmaneisim.. cyts cytu,” raksteja apustuļs Puovuls. (Ebrejim 10:24.) Itī vuordi nūruoda iz tū, ka draudzis lūceklim juobyut uzmaneigim cytam pret cytu i juosainteresej par sovim ticeibys bīdrim. Kod lobuok īpazeistam draudzis lūcekļus, mes uzzynojam, ka kaidi nu jim ir tykuši golā ar taidom pat problemom, kas ir mums, i mes varim sajimt nu jim atspaidu, kas paleidz tikt ar tom golā.
Mes varim atrast lobus draugus. Draudzis lūcekli nav mums tikai pazinis – jī ir myusu draugi. Mes ar jim sasateikam na tikai sapuļcēs, bet i cytuos reizēs, pīmāram, kod kūpā atsapyušam. Kai myus īspaidoj taida sabīdreiba? Mes vuicomēs vēļ vairuok nūvērtēt cyts cytu, i mīlesteiba storp mums palīk stypruoka. Kod ticeibys bīdrim ir problemys, mes izraizis jim paleidzim, deļtuo ka mums ir cīša draudzeiba. (Salamana Pamācības 17:17.) Pīvieršūt uzmaneibu vysim draudzis lūceklim, mes paruodom, ka ”vīns par ūtru kūpeigi ryupejamīs”. (1. Korintīšim 12:25, 26.)
Mes aicynojam tevi draudzētīs ar tim cylvākim, kas pylda Dīva grybu. Tu kotrā ziņā atrassi taidus draugus, jo mekliesi tūs Jehovys līcinīku vydā. Naļauņ nikam tevi nu tuo atturēt!
Deļkuo mums īt par lobu cytu kristīšu sabīdreiba sapuļcēs?
Kod tu grybātu īpasazeit ar myusu draudzis lūceklim?


text:
7. NŪDARBEIBA
Kas ir Dīva vaļsteiba?
1. Kas ir Dīva vaļsteiba?
Dīva vaļsteiba ir dabasu vaļdeiba. Tei nūmaineis vysys cylvāku vaļdeibys i tod Dīva gryba nūtiks iz zemis, taipat kai dabasūs. Itei viests par Dīva vaļsteibu ir loba viests. Ciļvēcei ir vajadzeiga loba vaļdeiba, i Dīva vaļsteiba taida ir. Tei apvīnuos vysus, kas dzeivuos iz zemis. Izlosi Daniēla 2:44; Mateusa 6:9, 10; 24:14.
Par sovys vaļsteibys kieneņu Dīvs Jehova īcēle sovu Dālu Jezu Kristu. Izlosi Apokalipsis 11:15.
2. Deļkuo Jezus ir vyslobuokais vaļdinīks?
Dīva Dāls ir ideals vaļdinīks, deļtuo ka jis ir lobs i vysod īsastuoj par taisneibu. (Jōņa 1:14.) Pi tam Jezum ir gona lela vara, lai vaļdeitu nu dabasim puor zemi i paleidzātu cylvākim. Piec augšonceļšonys jis pasacēle dabasūs i atsasieds pi Jehovys lobuos rūkys gaideja, kod jū ceļs trūnī. (Ebrejim 10:12, 13.) Vysbeidzūt Dīvs deve Jezum varu, lai jis suoktu vaļdeit. Izlosi Daniēla 7:13, 14.
3. Kas vaļdeis kūpā ar Jezu?
Kūpā ar Jezu nu dabasim vaļdeis i cyti, kas Bībelē ir saukti par svātajim. (Daniēla 7:27.) Pyrmī svātī, kas tyka izvālāti, beja Jezus uzticeigī apustuli. Leidz pat šam laikam Jehova turpynoj izavēlēt par svātajim jam uzticeigus veirīšus i sīvītis. Jī, taipat kai Jezus, piec nuovis teik augšoncalti kai goreigys byutnis. Izlosi Jōņa 14:1–3; 1. Korintīšim 15:42–44.
Cik vysā byus taidu cylvāku, kas īs iz dabasim? Jezus jūs nūsauce par ”mozū puļceņu”. (Lukasa 12:32.) Jūs skaits golu golā byus 144 tyukstuši, i jī kūpā ar Jezu vaļdeis puor vysu zemi. Izlosi Apokalipsis 14:1.
4. Kas nūtyka, kod Jezus suoce vaļdeit?
Dīva vaļsteiba suoce vaļdeit 1914. godā. * Kod Jezus sajēme kieneņa varu, jis pyrma izdzyna nu dabasim Satanu i juo demonus i nūsvīde tūs iz zemis. Satans aizasirdeja i leluos dusmēs suoce saceļt iz zemis vīnu nalaimi piec ūtrys. (Apokalipsis 12:7–10, 12.) Nu tuo laika ciļvēce cīš nu daudzom nalaimem. Kari, bods, epidemejis i zemistreicis nūruoda iz ”zeimi”, kas līcynoj, ka Dīva vaļsteiba dreiž puorjims vysu varu puor zemi. Izlosi Lukasa 21:7, 10, 11, 31.
5. Kū Dīva vaļsteiba izdareis?
Ar sludynuošonys paleigu vysā pasaulī Dīva vaļsteiba jau niu apvīnoj lelu pulku cylvāku nu vysom tautom. Miļjonim pazemeigu cylvāku pasakļaun Jezus varai i palīk par ituos vaļsteibys pavaļstnīkim. Dīva vaļsteiba jūs aizsorguos, kod tei iznycynuos itū ļaunū pasaulis kuorteibu. Vysim, kas gryb sajimt svieteibys, kū dūs Dīva vaļsteiba, ir juosavuica byut par paklauseigim Jezus pavaļstnīkim. Izlosi Apokalipsis 7:9, 14, 16, 17.
Tyukstūš godu laikā vaļsteiba pīpiļdeis Dīva suokūtnejū nūdūmu i iz zemis byus paradize. Piec tam Jezus nūdūs vysu vaļdeišonu sovam Tāvam. (1. Korintīšim 15:24–26.) Voi ir kaids, kam tu grybātu pastuosteit par Dīva vaļsteibu? Izlosi Psalmu 37:10, 11, 29.
^ 6. rk. Bībelis pravītuojumi, kas nūruoda iz 1914. godu, seikuok ir apsavārti gruomotā Ko patiesībā māca Bībele?, 215.–218. lpp.
Uzzynuot vairuok
KAS ŠUDIŅ PYLDA JEHOVYS GRYBU?
Kai ir organizāta Jehovys līcinīku sludynuošona?
Mes sekojam pīmāram, kū, byudams iz zemis, ruodeja Jezus. Kai nūteik sludynuošona?


text:
1Ā mbae Yesu uwae utēn tī Betilámi tī tá uwae utēn tī Yahudiya. Kiyé wū, Hiridus si Ukwe utēn tī Yahudiya. Kiyé wūne, ande íkī tī núng irá kutsīngkén rū uwé usir tī kiskínn bá Urushalima, ā rang bāa, 2"Akā tī ā mbae Ukwe Mbayahuda atáng? Atī núng kititaen tī kú tsó itīmbae-wū uwé usir tī kiskínn, ī sa na tī rū bá tī atī ú bá fén wū." 3Kiyé tī Hiridus fxēn irá yīne, utōb-wū ndembéb. Ande tī Urushalima mēmē kyirúnn ikyāen irá yī, 4Awū Hiridus kūnn byír ande ndufū tī kú fén Rimam tí ande tī kú kwén na ande irá icwe ú rang bā uwōg tī ande ndufū tī kutē rī bāa, ā nā ú mbae unde wū tī Rimam tsítsáb atáng. 5Abā rī té wū bāa, ā nā ú mbae wū uwae utēn Betilámi tī tá uwae utēn tī Yahudiya, ikyāen imí, ā báe ahán uwae kutsīngkén ná unde íkī tī ku yā iskin irá Rimam. Ā rī atáng bāa, 6"Afu Betilámi, tī tá uwae utēn Yahudiya, afu si utēn tī rūrōb uwae utēn tī Yahudiya, ikyāen imí unde tī sité kūkō ú rū yé uwōg-fu tī ú rū bá náe ukwe risū ande-m Isréla." 7Tī Hiridus fxēn irá yīne, awū kūnn ande tī rikyen bāne uwae kitam ú rang bā kiyé tī abā núng kititaen wū. 8Isim yīne awū tōm bā rū yī utēn tī Betilámi ú rī té bā bāa, "Nī rū ka rang nyang uwōg tī ā mbae umbae wū atáng; kiyé tī anī a tu pú nī awū, nī kāfe bá rī té m, tī ame ú rū ka ú kūnnjí wū irá ámá." 9Tī ande bā fxēn mām irá-wū ayī, abā nwúnn ú ye ikyin kú rūyī Betilámi. Tī abā tá fengó kú rā, abā núng kyī kititaen wū tī abā núng tī kucang uwé usir tī kiskínn. Kititaen wū pū bā ahán rū ka tsi uwōg tī ā mbae umbae wū atáng. 10Kiyé tī abā núng kititaen wū tsi atáng, abā tsēn utōb si-yī tī tī rī bē. 11Abā sáng yī uwae kusóg wū ú rū ka núng umbae wū tí íya-wù Meriyamu. Abā kú ribén ú kūnnjí umbae wū irá. Isim yīne abā mbubtā usú-bā ú nda Yesu rínyanguwae tī sité aser tímambē, zináriya tí turarí fā tí rukwēn. 12Kiyé tī ā kūnnjí mām Yesu irá, Rimam fwā bā kusen uwae kúrwá bāa, abā nā kāfe ka-bā uwōg Ukwe Hiridus cwúcwo bē. Ikyāen yīne abā pūtsá fengó íkī ú kāfe rū yī utēn-bā. 13Isim tī ande tī rikyen bā rū pú bā, átōm ná Rimam bá tu Yusufu uwae kúrwá ú rī té wū bāa, "Sūnwúnn tí pūra umbae wū tí íya-wū tēr rū ka tam utēn tī Masar, sé kiyé tī ame a rī té fu ítawé, ikyāen imí ayī ú tsi-yī tsi bē Hiridus ú shā unyāng umbae wū." 14Ámá Yusufu nwúnn tí kukan utítáng ú pū Yesu tí íya-wū tēr rū yī utēn Masar, 15Abā som atáng bá kwār kiyé tī Hiridus sa cwū. Ikén yīne nde ikyāen tī ayī ú kumunn irá tī Rimam rī tī kutē, unju átōm-wū bāa, "Ame kūnn umbae-m rū yé uwae utēn tī Masar." 16Kiyé tī Ukwe Hiridus núng ye bāa, ande tī rikyen abā nā kyāefā wū fā, awū tsō rináe kō kēn tág. Awū nda ande-wū tī abā nā wēn tág anyīsū aróm tī tínyīng tī tá uwae utēn tī Betilámi tī asang-bā tsi ifaen sī yī isim, Awū myae kwār tí irá tī awū fxēn unju ande tī rikyen bā, fā tí kiyé tī abā núng kititaen wū apupwen. 17Ayīne kúmunn irá tī ā rī kutē, unju ná Irimiya unde tī yā iskin Irá Rimam bāa, 18"À fxēn afxenjwín uwae utēn tī Rama, afxenjwín ná irá tī jwúb tí átēn ayíb. Rahila kú jwúb irá ikyāen anyīsū-wū. Awū jwúb irá ú pyír irá ande tī kú rī jīm wū utōb, ikyāen imí, mēmē anyīsū-wū cwū tág pú bā." 19Kiyé tī Ukwe Hiridus cwū pú wū, átōm ná Rimam íkī ru bá tu kyī Yusufu uwae utēn Masar 20ú rī té wū uwae kúrwá bāa, "Sūnwúnn tí pūra umbae-fu tí íya-wū kāfe rū yī utēn ná Isréla, ikyāen imí ande tī kú shā tī ā wēn wū cwū pú bā." 21Ámá, Yusufu nwúnn ú pū umbae wū tí íya-wū kāfe rū yī utēn ná Isréla. 22Kiyé tī awū fxēn bāa, unde íkī tī ā kūnn wū bāa, Akílíyu nā tsō kyī ukwe itsē-wū Hiridus uwae utēn tī Yahudiya, ikyén ricwú ye Yusufu tī awū ú ka atáng. Ámá Rimam tōm átōm-wū bá uwōg-wū ú fwā wū kusen tī uwae kúrwá. Ikyāen yīne awū nwúnn ú rū yī utēn tī Galili 23ú rū ka mbye kununn-wū uwae umbae utēn íkī tī ā kú kūnn bāa, Nazáréti. Awū nde ayīne ikyāen tī ā nā kúmunn irá tī ande tī kú yā iskin irá Rimam rī bāa, "À ú kūnn wū bāa, awū nā si unde tī Nazáréti."
Copyrighted Material
Learn More


text:
Kas ir Dīva vaļsteiba?
Voi tei ir...
...koč kas cylvāka sirdī?
...izteicīns puornastā nūzeimē?
...vaļdeiba dabasūs?
KAS SACEITS BĪBELĒ
”Dabasu Dīvs ceļs vaļsti, kura pastuovēs nasagrauta myužeigi.” (Daniēla 2:44.)
”Mums ir dūts Dāls, vaļdeiba guļ iz Juo placim.” (Jesajas 9:5.)
KŪ TYS TEV VAR DŪT
Taisneigu vaļdeibu, kas tovu dzeivi padareis lobuoku. (Jesajas 48:17, 18.)
Lobu veseleibu i laimeigu nuokūtni jaunajā pasaulī. (Apokalipsis 21:3, 4.)
VOI VAR TICĒT TAM, KAS SACEITS BĪBELĒ?
Jā, var, i tam ir vysmoz divi īmesli:
Jezus paruodeja, kū Dīva vaļsteiba izdareis. Jezus sovim sekuotuojim vuiceja lyugt, lai nuok Dīva vaļsteiba i lai viers zemis nūteik Dīva gryba. (Mateusa 6:9, 10.) Jezus paruodeja kai byus, kod nuokūtnē tiks atbiļdēts iz itū lyugumu.
Kod Jezus dzeivuoja iz zemis, jis pabaruoja izsolkušūs, dzīdynuoja slymūs i pat cēle augšā myrušūs. (Mateusa 15:29–38; Jōņa 11:38–44.) Tai Jezus, kam beja juobyut par Dīva vaļsteibys vaļdinīku, deve īskotu tymā, kū vaļsteiba izdareis sovu pavaļstnīku lobā. (Apokalipsis 11:15.)
Apstuokli pasaulī nūruoda iz tū, ka Dīva vaļsteiba dreiž atnuoks. Jezus paredzēja, ka pyrms vaļsteiba atness mīru zemei, ciļvēce cīss nu karim, boda i zemistricem. (Mateusa 24:3, 7.)
Niu mes radzam, ka pasaulī nūteik tīši tys, par kū saceja Jezus. Deļtam mes varam byut drūši, ka Dīva vaļsteiba dreiž dareis golu vysom problemom.
PADŪMOJ
Kaida tod byus dzeive, kod Dīva vaļsteiba vaļdeis?
Atbiļdi iz itū jautuojumu var izlaseit Bībelē PSALMĀ 37:29 i JESAJAS 65:21–23.


text:
Daži preciziejumi:
kongresā var pīsadaleit sevkurs interesents, ari ka jis nav registrejīs, vīneigi – jis navar pīsadaleit bolsuošonā i sajimt aplīceibu,
aplīceibu sajimšona ir nūslāguma plenārsēdē, tys zeimoj, ka jei pīsanuok tim, kas aktivi pīsadalejuši obejis kongresa dīnys,
vīsi/ gosti, kas aicynuoti daleibai kongresā, par savu daleibu var ziņuot da 25. apreļam, i jī skaituos automatiski registrejušīs, atseviški registrētīs navajag,
referentim ari nav napīcīšams registrētīs kai klauseituojim.


text:
Konkursa pamatideja – gūdynuot lobuokūs Latgolys regiona školuotuojus, padūdūt jīm simbolisku, eipaši itam konkursam izgatavuotu bolvu – sudobra pokovsaktu, kū izkalis meistars Rihards Ciblis nu Rēzeknis nūvoda Maltys pogosta. Bolvys mierkis – ceļt školuotuoja profesejis prestižu, mudinuot jaunū paaudzi ryupeigi puordūmuot ari sovys profesejis izvieli par lobu školuotuoja profesejai. Itūgod konkursam tyka dasaceiti 16 pretendenti nu Rēzeknis, Preiļu, Dagdys, Baļtinovys, Ludzys, Kuorsovys, Rībeņu un Viļānu nūvodim, puorstuoveitys beja 12 vyspuorizgleitojūšuos un profesionaluos īvirzis školys, kai ari divejis augstuokuos izgleiteibys īstuodis. Izcyluokūs pedagogus var dasaceit četruos nominācejuos, pamatojūt jūs profesionalū snāgumu un sasnāgumus pādejuo vuiceibu godu laikā.
Jau ūtrū godu konkurencis nav nominacejā „Par spylgtuokū debeju školā”, kas laikam gon līcynoj par jaunūs pedagogu tryukumu Latgolys školuos. Itūgod bolva itamā nominacejā natyka daškierta, sovukuort prīcej fakts, ka leluokais dasacejumu skaits beja nominacejā „Par inovacejom izgleiteibys procesā”. Žūreja, kurys sastuovā ir gon LKB, gon RTA un Latgolys pašvaļdeibu puorstuovji, nūlēme daškiert itamā nominacejā pat četrys bolvys: Dagdys vydškolys biologejis školuotuojai, mozpulku vadeituojai Annai Krilovai, Viļānu vydškolys latvīšu volūdys un literaturys školuotuojai Ilgai Kroičai, Ezernīku vydškolys muojtureibys i socialūs zineibu školuotuojai Diānai Kiseļovai un Rībeņu vydškolys latvīšu volūdys i literaturys školuotuojai Diānai Bravackai.
Nominacejā „Par par myusdīneigu i rodūšu pīeju školānu dorbaudzynuošonai i omotu apvuiceibai” par N. Rancāna bolvys īgiviejim nūsaukti interešu izgleiteibys školuotuoji: Malnovys koledžys deju kolektīvu vadeituoja Agnese Medne un Ludzys Muzikys pamatškolys školuotuojs Arnis Krancāns.
Sovukuort nominacejā „Par īguļdejumu i sasnāgumim latgalīšu volūdys, kulturviesturis i nūvodu vuiceibys īvīšonā un īdzeivynuošonā školys/augstuokuos izgleiteibys īstuodis vuiceibu/ studeju vidē” bolvu sajēme Baļtinovys vydškolys nūvodvuiceibys un viesturis školuotuoja Inta Ludborža un Nautrānu vydškolys muzikys školuotuoja Anna Garanča.
Jau ūtrū godu eipašys bolvys izcyluokajīm nominantim snādz ari laikroksts „Izglītība un Kultūra”.
Latgalīšu literaturys, volūdys un kulturviesturis asociaceja uorpus konkursa specbolvai „Par Latgolys kulturmontuojuma saglobuošonu un īdzeivynuošonu originalūs projektūs, kai ari školu un augstškolu dorbā, nūvodvuiceibys idejis aizsuokšonā un realizeišonā” itūgod izvirzeja Rēzeknis Tehnologeju akademejis profesori un LKB vaļdis prīšksādātuojis vītneicu Ilgu Šuplinsku. Itū eipašū bolvu Ilgai Šuplinskai padeve LU profesore Lidija Leikuma, kura Ilgu raksturuoja kai latgaliskūs iniciativu Perpetuum mobile, jo juos realizeitūs projektu skaits jau tān īsasnādz trejūs myužūs…Juopībylst, ka Ilga ir ari ituo konkursa iniciatore.
Svoreigi, ka pasuokumā bolvu padevieji beja nūvodu pošvaļdeibu vadeituoji, īvāruojami Latgolys nūvoda cylvāki, Kulturys ministrejis puorstuovji, itaidā veidā aplīcynojūt sovu cīneibu pedagoga dorbam. Vysi konkursa pretendenti sajēme na tikai RTA izdūtuos gruomotys, bet ari Ontona Rupaiņa trilogeju „Māra mostas”, kū izdavuse Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba rakstnīka jubilejis godā. Veseleibu školuotuojim paleidzēs uzturēt mads nu Bišu muižys Kaunatys pogostā. Latgaliskuo humora dzirksti paleidzeja uztureit breineigī i koloritī pasuokuma vadeituoji – Nautrānu vydškolys direktore Anita Ludborža (jei ir ari paguojušuo goda N. Rancāna bolvys laureāte) i juos audziekņa Valtera Duplinska – babenis i unuka saspielis. Laureatus ar kruošnim zīdim sveice kolegi, pošvaļdeibu puorstuovji, draugi, tivinīki, tai aplīcynojūt ituo nūtykuma svoreigumu, jo taida bolva deļ Latgolys pedagogu ir vīneiguo.
Pasuokumu kuplynuoja Ludzys Tautys noma pašdarbeibys kolektivi, jauktais kūrs „Austrumstīga” (dirigentis Lolita Greitāne un Evita Podoleca), kai ari dzīdūšuo Tihovsku saime.
Nikodema Rancāna bolvys padūšonu finansiali atbaļsteja Kulturys ministreja, Ludzys, Preiļu, Aglyunys, Viļānu, Kuorsovys un Rēzeknis nūvods.
Pasuokuma nūslāgumā interesenti varieja īpazazeit ar divejim jaunim latgaliskū kulturu popularizejūšim produktim: izgleituojūšū datorspieli „Īsapazeisim/ Iepazīsimies” i bilingvālu izgleitojūšu i izzinis filmu „Viļakas ticiejumi”, kuri topuši RTA.
Anna Rancāne
Māra Justa foto


text:
(KINO)MUZYKA. Vestards Šimkus
2017. goda 27. majā Latgolys viestnīceiba GORS svietejūt jau sovu catūrtū dzimšonys dīnu, kurā kai duovonu sev i apmaklātuojim sagatavuoja GORS koncertfligeļu krysttāva, pianista Vestarda Šimkus solo koncertu kino nūskaņuos.
Koncerta pyrmajā daļā skanieja koncertmuzyka, kuruos autori voi nu poši ir dorbuojušīs kino muzykys jūmā, voi kurūs skaņdorbi nareši ir palykuši par īdarbeigim kinu zamteksta saceituojim. Vestarda atskaņuojumā izskanieja Juoņa Ivanova, Pētera Vaska, Filipa Glāsa i juo poša muzyka. Bet koncerta ūtrajā daļā skanieja pasauļa kinomuzykys šedevri, kū komponiejuši Džons Viljamss, Jans Tjersēns, Harolds Ārlens, Hanss Cimmers i Astors Pjacolla. Klauseituoji varieja dzierdēt temys nu dažaidu kinu, par pīvadumu, kai “Harijs Poters”, “Ameleja”, “Oza zemis būrs”, “Navaramuo miseja” i cytys.
Foto: Andrejs Vasjukevičs/ Latgolys viestnīceiba GORS


text:
Biblioteka
Biblioteka (greku: BιBλίov, biblīos – "gruomota"; θήkn, tēke – "pagluobe") – privats ci ļaudiskys gruomotu kūplasejums, ci vuiceibu īstots, izalosūt, komplektejūt, sorgojūt gruomotys i ļaunūt jūs lītuot ļaudeibai. Taipoš par biblioteku sauc gruomotu serejis, kurei paškierta konkretai skaiteituoju grupai ci literaturys žanram (pīv., Škoļnīku biblioteka, Filosofejis biblioteka). Pa organizacejai, kuramā dora biblioteka, izškir kleštoru bibliotekys, universitetu bibliotekys, tīsu bibliotekys i ct.
Pošleluos bibliotekys Latgolā dora Daugpilī (Latgolys Centraluo biblioteka, Daugpiļs Universiteta biblioteka) i Rēznē (Rēznis Centraluo biblioteka, Rēznis Augstškolys biblioteka).


text:
Žurnali Sargtornis i Atmostieties!
Myusu iz Bībeli baļsteitī žurnali ir pīejami lejupluodiešonai vairuok nakai 200 volūduos, tai skaitā zeimu volūduos. Žurnals Sargtornis paleidz īraudzeit pasauļa nūtykumu eistū nūzeimi i uzzynuot, kai pīsapylda Bībelis pravītuojumi. Sargtorņa lopyspusēs ir skaidruota lobuo viests par Dīva vaļsteibu, i itys žurnals styprynoj ticeibu Jezum Kristum. Žurnalā Atmostieties! ir dūti īteikumi, kai puorvarēt niulejū dīnu gryuteibys. Atmostieties! styprynoj paļuoveibu iz Radeituoja apsūlejumu par jaunu, mīreigu i drūsu pasauli.
Izavēlej volūdu i spīd iz Meklēt, lai radzātu izvālātajā volūdā pīejamūs žurnalus i formatus.


text:
Roksts (raksteiba)
Roksts (latvīšu: rakstība; anglīšu: script, writing, writing system; krīvu: пиcbMeHHocTb, пиcbMo) — informacejis aizraksteišonys aba fiksiešonys grafiskuo sistema, vīna nu cylvāka volūdys byusmis formu.
Vuorda roksts cytys zeimeibys: Roksts
Puslopu ruodeklis
- 1 Cylvāka volūdys rokstu tipi
- 2 Roksta atmejis pa ciļmis regionam
- 2.1 Tiveimūs Reitu i Vydsjiuru regiona senejuo raksteiba
- 2.2 Semitu (skonu) roksts i juo atlasynuojumi (atskaitūt greku rokstu)
- 2.3 Greku alfabets i iz juo pamata atsarodušī alfabeti
- 2.4 Iņdīšu roksts (baļsīņroksts)
- 2.5 Kinīšu roksts i juo atlasynuojumi
- 2.6 Cytys senejuos i Vydslaiku raksteibys
- 2.7 XVIII-XX godusymtūs izacālušī roksti
- 2.8 Muoksleigūs volūdu raksteibys
- 2.9 Naatšifrātī roksti
Cylvāka volūdys rokstu tipi[pataiseit | labot pirmkodu]
- Ideografiskais aba piktografiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynoma sapratīņa.
- Fonoideografiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi jāga i pi skaniejuma.
- Logografiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynoma vuorda.
- Morfemiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynomys morfemys (pīv., kinīšu raksteiba).
- Fonetiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynoma skaniejuma:
- baļsīņu aba silabiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynoma baļsīņa:
- parostais baļsīņu roksts — baļsīņus ar vīnaidu leidzaskani, a izškireigim pošskanim apzeimoj vysā izškireigys roksta zeimis (pīv., japanīšu kana);
- abugida — baļsīņus ar vīnaidu leidzaskani, a izškireigim pošskanim apzeimoj rokstu zeimis, kurys darynuotys iz vīnys tuos pošys roksta zeimis pamata, cik nacik puormejūt formu (pīv., etiopīšu roksts) voi dalīkūt papyldomys zeimeitis (pīv., iņdīšu roksts).
- Leidzaskaņu aba konsonaņtiskais , aba kvazialfabetiskais roksts) — vīna roksta zeime dasīta pi leidzaskaņa, a pošskani vysā naapzeimojami. Taidys roksta sistemys raisteidamuos parostai pasapylda ar vokaliziejumu sistemom.
- Leidzaskaņu i pošskaņu aba konsonaņtiskai vokaliskais roksts — vīna roksta zeime (leidzaskaņs) var byut dasīta i pi pošskaņu, i pi leidzaskaņu, i vysa raksteiba pamatojās iz priņcipa "vīna grafema (roksta zeime) atsateik vīnai fonemai".
- baļsīņu aba silabiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynoma baļsīņa:
Roksta atmejis pa ciļmis regionam[pataiseit | labot pirmkodu]
Tiveimūs Reitu i Vydsjiuru regiona senejuo raksteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
- Senejūs egiptīšu roksts
- Kleiņroksts
- Elamīšu hieroglifika
- Luvīšu
- Kretys roksts i juo priecguojieji — Linejroksts A, B, Kiprīšu-minīšu пиcbMo, kiprīšu roksts
Semitu (skonu) roksts i juo atlasynuojumi (atskaitūt greku rokstu)[pataiseit | labot pirmkodu]
- Biblejis roksts
- Protokanaanīšu roksts
- Protosinajīšu roksts
- Ugarīšu roksts (kleiņroksts)
- Finikīšu roksts
- Iberīšu roksts
- Senejūs libīšu roksts (numidīšu)
- Tifinaga roksts
- Turdetana roksts
- naatšifrātais guaņču roksts
- Kartagīšu roksts
- Aramīšu roksts
- Žydu alfanets (kvadratiskais)
- Samarīšu alfabets
- Sirīšu roksts (setra, estrangela, nestorianīšu i ct.)
- Arabu alfabets
- Uigurīšu roksts
- Dīnavydarabu roksts
- Mozazejis alfabeti
Semitoidūs rokstu ītakā izacālušys raksteibys sistemys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Orhona rūnys (tjurku)
- Tanys roksts (gabuli tana) (maļdivu volūdai, nu 17 gs., arabu ītakā)
Greku alfabets i iz juo pamata atsarodušī alfabeti[pataiseit | labot pirmkodu]
Grekoidūs rokstu ītakā atsarosušuos raksteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Glagolica
- Rūnys (germanīšu)
- Armenīšu alfabets
- Gruzinu alfabets
- Agvanīšu roksts
Iņdīšu roksts (baļsīņroksts)[pataiseit | labot pirmkodu]
- Kharošthu roksts
- Brahmu roksts
- Devanagaru roksts
- Bengalīšu alfab7ets
- Tibetīšu roksts
- Toharīšu roksts
- Monīšu roksts
- Birmīšu roksts
- Taizemīšu roksts
- Khmeru roksts
- Laosa roksts
- Kavu roksts (senejūs javīšu roksts)
- Tangalīšu roksts
Kinīšu roksts i juo atlasynuojumi[pataiseit | labot pirmkodu]
- Kinīšu roksts
- Japanīšu baļsīņroksts
- Čžurčžeņa roksts
- Kidaņa roksts
- Tanguta roksts
- Čžuaņa roksts
- Korejīšu roksts (Hangiļs)
Cytys senejuos i Vydslaiku raksteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Maju roksts
- Cuaņa roksts (i volūdom Kinejā)
- Dongbys roksts (nasi volūdai Kinejā)
- Ogama roksts
- Senejūs permīšu roksts (aburs)
XVIII-XX godusymtūs izacālušī roksti[pataiseit | labot pirmkodu]
Itūs rokstus parostai radeja misioneri, pošys raksteišonys idejis ītakojami.
Azeja[pataiseit | labot pirmkodu]
- Pahau i Polardys roksti mjao-jao volūdom
- Varang-kšitu roksts ho volūdai (mundys volūdu grupa) Iņdejā
- Tenevilis ideografiskais roksts čukču volūdai
Afrika[pataiseit | labot pirmkodu]
- Nko roksts (nu 1949 g. mandenīšu volūdom Gvinejā i Malūs)
- Basys roksts (nu XX suoku)
- Vai roksts (nu XIX gs. 20-tūs godu)
- Kpelis roksts (XX gs. 30-tajūs i 40-tajūs godūs)
- Lomys roksts (XX gs. 30-tajūs i 40-tajūs godūs Liberejā
- Kikaui roksts aba meņdis roksts (XX gs. 20-tajūs - 40-tajūs godūs meņdis volūdai) SjeraleonēSjeraleonē
- Bamuma roksts (nu 1896 da XX gs. 50-tūs godu Kamerunā
- Osmanis roksts (somalīšu volūdai)
- Mandombis roksts (nu 1978 g. Angolā, Kongys Republikā i Kongys Demokratiskajā Republikā
Amerika[pataiseit | labot pirmkodu]
- Irokezu roksts
- Kanadīšu baļsīņroksts (kri, eskimosu, odžibvis i ct. volūdom)
Muoksleigūs volūdu raksteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Naatšifrātī roksti[pataiseit | labot pirmkodu]
- Rongo-rongo
- Festa diskys
- Indys līknis roksts (protoiņdīšu aba Harapa roksts)
i ct.


text:
“Kai jau byusit dzierdiejuši, iz Rēzeknis kongresa dīnu otkon sabrauc Sibira latgalīši. Jim viza byus nu 28. apreļa da 8. maja. Apsamat Rēzeknē – Moskovys īlā 22.
Vysa īpraseits ir 14 latgalīšu + Anna Dvorecka, kas pietej sibirīšus katuoļus i cytus. Varit apsavērt kongresa programu, kur referentūs radzātu vēļ i taidu Romanu Bondaru, kuram iņternetā ir sova sātys lopa par vysu latgaliskū, kū tik jis spiej salaseit, Krīvejā dzeivuodams. Jam byus lobs referats par rodu mekliejumim caur iņterneta vareibom.”
Braucit vysi iz Rēzekni iz Latgalīšu volūdys nakts :-), byutu sova Juoņadīna ar sibirīšim! :-) Tik sasaviļkt syltuok!...”
Ka vēļ plānojit, kur sovu laiku pavadeit Latvejis 4. māja svātkūs i turpmuokajuos dīnuos, tod veritēs Rēzeknis vierzīnī!


text:
19. NŪDAĻA
Kas ir uztycamais i gudrais kolps?
Eisi pyrms sovys nuovis Jezus personeigā sarunā ar četrim sovim muoceklim – Pīteri, Jākubu, Juoni i Andreju – pravītiski nūruodeja iz zeimi, kas līcynuos par juo kluotbyutni pādejuos dīnuos, i pīvērse uzmaneibu kaidam svareigam jautuojumam. Jis saceja: ”Kas tad ir tys uzticeigais un gudrais kolps, kurō uzraudzeibā kungs pamete sovus ļaudis, lai jys tim dūtu eistā laikā bareibu?” (Mateusa 24:3, 45; Marka 13:3, 4.) Jezus aplīcynuoja sovim muoceklim, ka jis, byudams tūs ”kungs”, nūzeimuos ”kolpu”, kas beigu laikā vysod apguoduos juo sekuotuojus ar goreigu uzturu. Kas ir itys ”kolps”?
Tei ir nalela grupa ar goru svaideitu Jezus sekuotuoju. Niule itys kolps ir Jehovys līcinīku Vodūšuo padūme. Kolps guodoj, lai Jehovys tautai vysod byutu vajadzeigais goreigais uzturs. Bez ituo kolpa mes navarātu sajimt ”nūteiktā laikā bareibu”. (Lukasa 12:42.)
Kolps guodoj par Dīva saimi i dūd tai vadeibu. (1. Timotejam 3:15.) Jezus itam kolpam uzdeve cīši atbiļdeigu dorbu – vadeit i puorraudzeit Jehovys organizacejis darbeibu iz zemis. Kolpam ir uztycāts guoduot par tuos īpašumim, vadeit sludynuošonu i vuiceit myus ar draudžu starpnīceibu. Lai mums goreigā ziņā vysod byutu vyss vajadzeigais, uztycamais i gudrais kolps dūd goreigū uzturu ar publikaceju, draudzis sapuļču i kongresu starpnīceibu.
Kolps ir gon uztycams, gon gudrs – tys vysod aizstuov Bībelis patīseibu i uzticeigi pylda uzdavumu sludynuot lobū viesti, taipat i gudri guodoj par vysu, kū iz zemis jam uzticēja Kristus. (Apostolu Dorbi 10:42.) Jehova cīši svietej kolpa dorbu, vys vēļ vaira cylvāku pīvīnojūt sovai tautai i vairojūt tuos goreigū lobkluojeibu. (Jesajas 60:22; 65:13.)
Kam Jezus uzdeve guoduot, lai muocekli sajimtu goreigū uzturu?
Deļkuo var saceit, ka kolps ir uztycams i gudrs?


text:
Igauņu volūda
Igauņu volūda — vīna nu suomugru volūdu grupys volūdu, jei radneiga suomu, līvu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru - latgaļu, latvīšu, krīvu i švedu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei. Igauņu volūda irā Igaunejis Republikys i Europys Savīneibys oficialuo volūda. Igauņu, suomu, vengru i maļtīšu volūdys vīneiguos vaļstiskuos volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi indoeuropīšu volūdu saimis. Pa 2000 gods datim, igauņu volūdu kai dzymtū runoj 83,4% Igaunejis dzeivuotuoju.


text:
Paziņuojums par konfidencialitati i seikdatņem
Personiska rakstura informaceja
Personiska rakstura informaceju, kas īvadeita itamā interneta vītnē, Watchtower Bible and Tract Society of New York, Inc. i organizacejis, ar kū tei sasadorboj, izmontoj tik tim mierkim, kas dareiti zynomi lītuotuojam informacejis īvadeišonys laikā. Watchtower Bible and Tract Society of New York, Inc. nanūdūd nikaidu personisku informaceju trešajom personom, izjamūt gadejumus, kod tys ir vajadzeigs lītuotuoja pīpraseituo pakolpuojuma nūdrūšynuošonai, i lītuotuojs par tū ir skaidri informāts voi arī kod ir pamatuots īmeslis uzskateit, ka ituos informacejis izpausšona ir vajadzeiga tam, lai byutu īvāruoti lykumi voi nūteikumi, voi tam, lai atkluotu i nūvārstu kruopšonu voi drūšeibys i tehniskys problemys. Nikaida personiska rakstura informaceja nikod natiks puordūta, īmaineita voi iznūmuota.
E-posta adrese
E-posta adrese, kū nūruodi, veidojūt kontu itamā interneta vītnē, tiks lītuota, lai sasazynuot ar tevi jautuojumūs, kas atsatīc iz tovu kontu. Pīmāram, ja esi aizmierss sovu lītuotuoja vuordu voi paroli i lyugsi paleidzeibu, lai īītu interneta vītnē, vajadzeigū informaceju tu sajimsi ziņuojumā, kas tiks nūsyuteits iz tovu lītuotuoja profilā nūruodeitū e-posta adresi.
Seikdatnis
Seikdatnis teik lītuotys, lai atsacerēt īstatejumus, kū lītuotuojs izavieliejs itamā interneta vītnē. Pīmāram, volūda, kaidu lītuotuojs ir izavieliejs itamā interneta vītnē, teik globuota seikdatnē, lai tod, kod lītuotuojs otkon apmeklej itū interneta vītni, attīceiguo volūda jau byutu izvālāta. Nikaida personiska rakstura informaceja nateik ni apkūpuota, ni globuota seikdatnēs.
Aktivuo skriptuošona jeb JavaScript
Skriptuošona vītnē teik lītuota, lai uzlobuotu vītnis darbeibu. Ar skriptuošonys paleidzeibu lītuotuojam informaceju var paruodeit uotruok. Vītnē skriptuošona nateik izmontuota programmaturys instaliešonai datorā voi nasankcionātai pīkliušonai lītuotuoja datim.
Puorlyukā ir juobyut īslāgtai aktivajai skriptuošonai jeb JavaScript, lai dorbuotūs nūteiktys vītnis funkcejis. Leluokūtīs puorlyuki ļaun īslēgt i atslēgt skriptuošonu nūteiktom interneta vītnem. Vairuok informacejis par tū, kai īslēgt skriptuošonu nūteiktom interneta vītnem, meklej puorlyuka paleidzeibys dokumentacejā.
Jo paziņuojumā par konfidencialitati koč kod byus vajadzeigys izmainis, tuos tiks paruodeitys itamā lopā, lai vysod byutu zynoms, kaida informaceja teik īvuokta i kai tei teik izmontuota.


text:
Olimpiadis nūtikšonys vīta namaineigi ir Rēzeknis 1. Vaļsts gimnazeja, kas viesturiski ir saisteita ar školu pyrmsuokumim Latgolā. Kab pīsadaleit skotuvis runys konkursā, školuos nūteik konkursi, bet olimpiadis daleibnīkim nūpītnai juosagatavoj uorpus stuņžu, partū ka reti kurā školā ir nūvodvuiceibys voi latgalīšu literaturys, kulturviesturis pulceņš.
Tok olimpiadis rezultati paruodēja, ka tī, kur latgalīšu volūdys lītuojuma tradiceja školuos ir sistematyska, kur latgalīšu fakultativi ci pulceni pastuov spieceigu, Latgolā pazeistamu personeibu vadeiti, tī ari bārnu zynuošonys i attīksme pret latgaliskū ir nūpītna. Kai soka, vītys var atsaškiert, bet namaineigi olimpiadis augšgolā ir Baļtinovys vydsškola (itūgod 1. vīta), kū iniciej direktors Imants Slišāns, daudzim vaira pazeistams kai teatra „Palādas” aktīrs i Ontana lūmys atveiduotuojs, i Nautrānu vydsškola (3. vīta), kurys komandu vysu itū laiku gatavoj Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis asociacejis nūdybynuojuma vaļdis prīšksādātuoja Veronika Dundure.
Eipaša prīca par komandom, kas itamā godā daguojušys kluot: Drycānu (školuotuoja Silveja Laizāne, komanda tyka 2. vītā) i Rekovys (školuotuoja Anita Koniševa). Tilžānīši olimpiadē pīsadola regulari, pasateicūt školuotuojis Ainys Rakstenis vadeibai, bet kruoslovīši jau vairuokus godus brauc pat ar divejom komandom (školuotuoja Inga Skerškāne).
Kai īrosts, olimpiadē beja pīcys kuortys, i gryušuokuo izaruodeja frazeologejis kuorta. Partū vaicuojumi par Latgolys kongresu vydsškolānim eipašys gryuteibys nasaguoduoja, bet kulturys tests deve vīlu puordūmom, cik daudz i kurā Latgolys pusē ir aktivuokī kulturys nūtykumi.
Paraleli olimpiadei Latgolā pazeistami cylvāki viertieja skotuvis runys konkursa „Vuolyudzāni” runuotuojus. Itūgod bārnus īdvasmuoja i jūs uzastuošonā klausejuos: Saeimys deputats Jurs Viļums, muzykants Guntis Rasims, aktīrs Kristaps Rasims, uzjiemiejs i muzykants Jurs Vucāns, Rēzeknis Tautys teatra režisore Māra Zaļaiskalns, dzejneica Anna Rancāne, školuotuoja Ineta Urtāne. Konkursā pīsadaleja 63 školāni nu 27 Latgolys školom trejuos vacuma grupuos: 1.–4. klase, 5.–8. klase, 9.–11. klase. Vysus daleibnīkus prīceja grupys „Bez PVN” uzastuošona, bet konkursnīki īsadvasmuoja nu fakta, ka sovlaik konkursā pīsadalejuši ari bruoli Rasimi. Jūs sasnīgumi i styngrais patriotisms ir kai paraugs daudzim jaunīšim Latgolā.
Pasuokumu organizēja Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoj asociaceja, finansiali atbaļsteja Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba, Latgolys Studentu centrs, žurnals „A12”, duovynojūt žurnalus vysim daleibnīkim, Latgolys Producentu grupa duovynuoja disku „Celīs, bruoļ!”, Rēzeknis Tehnologeju akademeja uzvarātuojim pasnīdze kora „Sonitums” disku i folklorys ekspediceju diskus školuotuojim, Latgalīšu kulturys bīdreiba – školuotuojim duovynuoja S. Ūdris i J. Ryučāna romanu „Aizlauztais spaits”, syltu uzjimšonu nūdrūšynuoja Rēzeknis Vaļsts 1. gimnazeja, par aizdavumim olimpiadei guoduoja profesore Lideja Leikuma, profesore Ilga Šuplinska i raksteneica Sandra Ūdre.
Pasākumu organizēja Latgaliešu valodas, literatūras un kultūrvēstures skolotāju asociācija, finansiāli atbaļstīja Rēzeknes novada pašvaldība, Latgales Studentu centra izdevniecība (grāmatas uzvarētājiem), žurnāls „ A12”, dāvinot žurnālus visiem dalībniekiem, Latgales Producentu grupa dāvināja disku „Celīs, bruoļ!”, kā ari Rēzeknes Valsts 1. ģimnāzija, Rēzeknes Tehnoloģiju akadēmija un Latvijas Universitāte.
Materialu apkūpuoja Veronika Dundure i Ilga Šuplinska


text:
Nui, kongresa nūrise ir vārsta iz nuokūtni, dūmojūt par tū, cik paaudzis vēļ lamtys latgalīšu volūdai. I frazei – lītojit tik sātā i vyss nūtiks, tehnologeju godu symtā nav eisti pamata, partū ka mes zinim, cik dreizai aizīt volūdys, ka tuos nav jaunajuos tehnologejuos i školā. I, prūtama līta, tū pījimt piec tik gara laika puotraukuma nav vīglai. Ārtuok i vīgluok par tū nadūmuot, bet bez saknem tok nadzeivoj.
Partū vairuoki pasuocīni ir dūmuoti taišni jaunajim. Vysmozuokajim gruomota “Gostūs pi Boņuka”, kū 2. majā prezentēs Rēzeknē i jau pyrma tuo vess pa 41 Latgolys školu, leluokim bārnim jau pusgodu pīejamuo datorspēle “Īsapazeisim”, bet vydsškolānim i studentim – Latgalīšu volūdys nakts. Nuocit poši i jemit vacuokus leidza!
Eipaša prīca, ka storp kongresa delegatim byus ari školāni, jūs nav daudz, bet tys līcynoj, ka ir ari tehnologeju godu symtā taidi, kas napuorstuoj vaicuot. I na tikai “guglei”, bet sev, školuotuojim, viesturei.
Gona daudz atsasauce ari školu direktori, tok vysod gribīs vaira. Ir cereiba, ka ari jī pastuosteis par nūtikšonom Rēzeknē i suoks īvīst kongresa idejis sovuos školuos.
Jaunū izdavumu I.Šuplinska, L.Rundāne, A.Andrejeva “Gostūs pi Boņuka” piec kongresa var vaicuot Rēzeknis Tehnologeju akademejā školom tys tiks duovynuots.


text:
Ir aizritiejs kuortejais vuiceibu gods školuos i augstškoluos. Tys nūteikti ir bejs boguots ar dažaidim nūtykumim, jaunim konkursim, projektim i sasnāgumim, partū školys vadeibai, školānu pošpuorvaļdei voi vacuoku komisejai tik viņ juoizavielej, kurs nūtykums ir bejs svareiguokais, nūzeimeiguokais deļ bārnu. Kurs pedagogs, nasaverūt iz īsuoktojom i vēļ gaidamajom reformom, ir paspiejs puorsteigt ar sovu veikumu kai školānus, tai koleģus.
Atguodynojam, ka N. Rancāna konkursa bolvu ir īdybynuojuse Latgalīšu kulturys bīdreiba (LKB), a konkursa reikuošonu atbolsta Kulturys ministreja Latvejis symtgadis programā, realizej Rēzeknis Tehnologeju akademeja (RTA) sadarbeibā ar LKB i Latgolys pošvaļdeibom. Pyrmais konkursa nūslāgums nūtyka Rēzeknis Tehnologeju akademejā, ūtrais – Ludzys Tautys nomā.
Konkursam var pīteikt pedagogus četruos nominacejuos: 1) par latgalīšu volūdys, kulturys viesturis, nūvodvuiceibys populariziešonu i īvīsšonu vuiceibu voi studeju vidē, 2) par inovativu metodikys lītuojumu apvuiceibys procesā, 3) par myusdīneigu un rodūšu pīeju školānu dorba tykuma audzynuošonai un omotu apvuiceibai, 4) par veiksmeigu pedagoga debeju (na vairuok kai pedagogim ar 3 godu darba stažu). Vaira informacejis var meklēt RTA i LKB sātys lopuos konkursa nūlykumūs. Aizpiļdeitys dasacejumu anketys ir gaideitys da 12. septembram (ilga.suplinska@rta.lv)
Vielejūt školuotuojim radūšu atpyutu vosorā, aicynojam suokt vuiceibu godu ar breineigu nūtykumu Viļānūs, sasateikūt N. Rancāna konkursa nūslāguma pasuokumā Viļānūs.
Ilga Šuplinska, konkursa koordinatore


text:
4. pasauļa latgalīšu saītā 2. majā ir paradzāta nūvodvuiceiba kūpā ar Latgolā pazeistamim kulturys i sabīdryskajim darbinīkim. Itamā šaļtī ir zynoms, ka sovys školuotuoja spiejis raudzeis puorbaudeit muzyki: da Gunchi, Kristaps Rasims, Arņs Slobožanins, Sovvaļnīks, Jurs Vucāns, medeju puorstuovi: Renāte Lazdeņa, Evika Muizneica, Ausma Sprukte, Lolita Kivleniece-Kuzņecova, Jūlija Jurāne, Inga Kaļva, kulturys darbinīki: Ruta Cybule, Andris Slišāns, Edeite Husare, Ilga Šuplinska, Mārīte Krasnobaja, Ilze Ozoliņa, politikis Jurs Viļums.
Vīns nu izdavumu, kas tiks duovynuots školom, kurā nūtiks nūvodvuiceibys pilotiešona, ir stuosti bārnim par Latgolu “Gostūs pi Boņuka”. Izdavuma autoris literaturzynuotneica Ilga Šuplinska, dzejneica i drāmys terapeite Līga Rundāne, školuotuoja Aelita Andrejeva raudzejušys turpynuot Boņuka transformacejis muokslā. Izdavuma pamatmierkis – ar pazeistamu tālu – Annele nu A. Brigaderis stuostim, Pastariņš nu E. Birznīka-Upeiša prozys i muokslys detektive Poga nu L. Pastoris bārnu detektīvu gruomoteņom – gostūs pi Boņuka atkluos myusu dīnu Latgolu, tuos tradicejis, vītys, bārnu literaturys autorus i, pats svareiguokais, volūdu. Paruodeis, ka tei volūda, kū runuoja myusu seņči, ir stypra ari myusu dīnuos.
Gruomotai ir daudz atškireibu, saleidzynojūt ar leidzeigim izdavumim:
- tū ilustrej muokslineica Līna Ivanova, daškierdama individualitati tālim i vītom, kuruos skaiteituojs atsarass,
- tymā ir daudz dažaida veida aizdavumu i kaitu, kurys juospielej kūpā ar klasisbīdrim i školuotuoju školā ci vacuokim sātā,
- taitod – gruomota, kuu skaiteit aicynuoti lelī ar mozajim i ūtraižuok,
- byus davīnuota ari golda spēle “Ceļuojums pa Latgolu”.


text:
Kys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kys Kys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kys
No i will not kys
[color=rgba(255, 255, 255, 0.7)]ecks ecks dee dee
ecks ecks dee dee
ecks ecks dee dee
ecks dee dee
ecks ecks dee dee
ecks ecks dee dee
[/color]
Is this a joke? Stop wasting people's time. And i already did that a long time ago <3
Ex-KRP Admin Locin Dragonic


text:
Švedeja
Švedeja, oficialai Švedejis Kieneste (švedu: Konungariket Sverige) - vaļsteiba Pūstumu Europā pi Baļtejis jiurys. Vaļsteiba tur rūbežu ar Norvegeju i Suomeju, a dīnavydūs ar Oresunda tyltu saškierta ar Daneju. Baltejis jiurā vaļsteibai namoz solu, pošys leluos - Gotlandeja i Elandeja.
Pa vaļsteibys pluotam 450,295 km², Švedeja irā trešuo poša leluo vaļsteiba Europys Savīneibā, kuramā dzeivoj 9,2 miljoni dzeivuotuoju. Švedejā cieški moza dzeivuotuoju bīzeiba - tik 21 cylvāks iz vīnu km². Vaļsteibys dīnavydūs dzeivoj labtik vaira cylvāku kai pūstumūs. 85% dzeivuotuoju dzeivoj mīstūs i guodojams, atīsmē itys skaits pasalelynuos[1]. Švedejis Kienestis golvysmīsts irā Stokholmys, kurs taipoš irā pošu lelais vaļsteibys mīsts ar 9 223 766 dzeivuotuojim[2]. Ūtrais pa lelumam mīsts irā Geteborgs, trešais - Maļme.
Švedejis vaļsteiba īstateita vydslaikūs. 17 godu symtā jei pasaplateja sovys teritorejis i tyka par Švedejis Impereju. Tei beja vīna nu pošu zeimeiguo vaļsteibu Europā 17 i 18 godu symtā. Lelumu teritoreju uors Skaņdinavejis pussolys Švedeja pagaisynuoja. Taipoš Reitu Švedeju, myuslaiku Suomeju puorjēme Krīvejis Impereja 1809 godā. Pa 1814 goda vaidim pi Švedejis tyka daškierta i Norvegeja, tok obadiveju vaļsteibu savīneiba dreiži izjuka. Nu tuo laika Švedeja napīsadola nivīnūs vaidūs i vysod raudzej īvāruot neutraliteta politiku[3].
Myuslaikūs Švedeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu i labi izraisteitu ekonomiku. Jei aizajim pyrmū vītu pasaulī pa demokratejis iņdeksam i septeitū vītu pa ļaudeibys raisteibys iņdeksam. Švedeja irā Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejis (VEKRO) dalineica i nu 1995 gods janvara 1 dīnys Europys Savīneibys dalineica.
Puslopu ruodeklis
Etimologeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Daudzejuos pasauļa volūduos Švedejis pasauka skaņ leidzeigai. Varams, pasauka izacēluse nu vuordu "Sweon/Sweonas" (Vacnorvegu volūdā Sviar, latiņu Suiones) i suokuos vīnkuoršai lītuota kai "Švedu ļauds". Švedu pošu pasauka Sverige sasadora nu diveju vuordu "Svea" i "Rike", kas zeimoj "Švedu Kieneste", tok laika guojumā izsoka puorsamejuse. Latgaliskuo pasaukys variaceja sadar ar lītaunīku volūdys pasauku i irā vīna nu daudzejom vuorda "Sweden" variacejom.
Suomu-ugru volūduos švedu i Švedejis pasauka izacēluse nu švedu volūdys vuorda roþs - iertīs. Itū pasauku lītuoja i skaņdinavu varjagim, kuri īstateja Novgoroda mīstu. Kod varjagus slavi asimilēja, Suomu-ugru pasauka izaglobuoja (Rus - anglīšu Russia).
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Politiskuo sistema[pataiseit | labot pirmkodu]
Administrativais dalejums[pataiseit | labot pirmkodu]
Ekonomika[pataiseit | labot pirmkodu]
Demografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Etniskais sadors[pataiseit | labot pirmkodu]
Volūda[pataiseit | labot pirmkodu]
Religeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Sports[pataiseit | labot pirmkodu]
Verīs taipoš[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ name="publikationer2007"> Statistics Sweden. Yearbook of Housing and Building Statistics 2007. Statistics Sweden, Energy, Rents and Real Estate Statistics Unit, 2007. ISBN 978-91-618-1361-2. Available online in PDF format
- ↑ Taiss:Cite web
- ↑ Taiss:Cite web


text:
Ka gribim, kab myusu bārni runuotu latgaliski i pazeitu latgaliskuos vierteibys, ar jim par tom ir juorunoj i juorunoj jim pīmāruotā volūdā! Ir juopadzeivoj myusu dīnu vidē, pa jaunam juoīīt myusu tradicejuos i dzeivis veidā, tūlaik i latgaliskais tiks dzeivuoks, atsasauks syltuok.
Nūvodvuiceibā Latgolys školuos varēs satikt muzyķus: Gunti Rasimu, Sovvaļnīku, Juri Vucānu, aktīri i muzyki Kristapu Rasimu, dzejneicys: Inetu Atpili-Jugani, Māreiti Krasnobaju, Ingu Kaļvu, Ligeju Purinašu, televizejis i radejis puorstuovus: Renāti Lazdeņu, Eviku Muizneicu, Ausmu Sprukti, Skaidreiti Svikšu, storp jim byus kulturys i sabīdryskī darbinīki: Ruta Cibule, Iļze Ozoliņa, Sandra Ūdre, Jurs Viļums i cyti.
Školom tiks duovynuoti taidi izdavumi kai S. Ūdre, J. Ryučāns „Aizlauztais spaits”, „Latgalīša CV”, DVD „Viļakys ticiejumi”, „Senī omoti Dagdā”, D. Dudarjonoka, J. Skrivļa-Čevere, L. Purinaša, G. Nagle „Linejis”, I. Atpile-Jugane „Mūdynuot muokuļus”. Ari jaunais izdavums suokumškolys školānim I.Šuplinska, L.Rundāne, A. Andrejeva „Gostūs pi Boņuka. Stuosti bārnim par Latgolu”. Taipoš ar bārnim interaktīvā veidā tiks puorrunuots Latgolys viesturis stuosts, paraaudzeitys izgleitojušuos datorspēlis par Latgolu.
Ceram iz školu atsauceibu!
Bet 2. majā 17.00 Rēzeknis Tehnologeju akademejā (Stykla terasē) nūtiks izdavuma I.Šuplinska, L.Rundāne, A.Andrejeva „Gostūs pi Boņuka. Stuosti bārnim par Latgolu” prezentaceja. Aicynuots sevkurs interesents!


text:
Kongresa gaitā ir divi nūtykumi, kas vaira veļteiti sibirīšim. 6. maja pušdīņlaikā (11.30) atkluos izstuodi „Cyts Sibirs: latvīšu cīmi Lejis Bulanā, Timofejevkā i Suhonojā”. Izstuode ir veiduota, sasadorbojūt muzeja „Latvīši pasaulī” i Latvejis Universitatis Literaturys, folklorys i muokslys instituta pietnīkim. Izstuodē var apsavērt kai rakstiskys līceibys, tai foto i video materialu.
6. majā sekcejis Volūdys i izgleiteibys politikys vaicuojumi latgalistikāsēdē nu 17.00 stuņžu varēs dzierdēt ari referatus saisteibā ar Sibira tematiku.
Sibira latgalīši jau vakar īsuoce sovu kulturys programu, apmeklejūt Annys Rancānis dzejis izruodi „Atlaižu” Lūznavas muižā. Sibirīšim tei ir breineiga vareiba byut Jūs tāvutāvu dzimtenē, a vītejim latgalīšim unikala īspieja dzierdēt senejis volūdys formys, stuostus par dzeivi Sibirī.


text:
Izdota latgaliešu ābece “Skreineite”
Izdota latgaliešu ābece, kuru Latviešu valodas aģentūra izstrādājusi sadarbībā ar Juri Cibuļu un Lidiju Leikumu. Ābece sastāv no 3 daļām – mācību līdzekļa „Skreineite. Vuicūs laseit”, darba burtnīcas „Skreineite. Vuicūs raksteit” un uzziņu materiāla pedagogiem. „Skreineite” ir klasiska tipa pirmmācības grāmata, kas paredzēta lasītmācīšanai latgaliešu rakstu valodā. To var izmantot mājmācībā, pirmsskolā vai sākumskolas 1. klasē, izstrāde paredzēta skolēniem, kas vēl neprot lasīt. Ābece sastādīta pēc analītiski sintētiskās skaņu metodes. Jaunās ābeces veidošanā ņemti vērā 2007. gadā apstiprinātie Latgaliešu rakstības noteikumi (Valsts valodas centra Latviešu valodas ekspertu komisijas Latgaliešu ortogrāfijas apakškomisijas lēmums Nr. 1). Ābece un darba burtnīca „Vuicūs raksteit” skolotājiem un vecākiem piedāvā plašas iespējas pakāpeniski sagatavot skolēnu lasīt un rakstīt prasmes apgūšanai, iepazīstināt ar burtiem, saskatīt tos dabā, izveidot pašiem, iemācīt burtus salasīt vispirms zilbēs, viegli lasāmos vārdos, bet pēc tam arī sarežģītākos vārdos, īsos teikumos, vēlāk – saistītos tekstos. „Uzziņu materiāla” paskaidrojumi sniegs atbildes uz iespējamiem jautājumiem.
Informācija latgaliešu rakstu valodā:
Latvīšu volūdys agenturys sadarbeibā ar Juri Cybuli i Lideju Leikumu izstruoduotū digitalū latgalīšu ābeci niule var dabuot izdrukavuotu. Ābece sastuov nu 3 daļu – vuiceibu leidzekļa „Skreineite. Vuicūs laseit”, dorba burtneicys „Skreineite. Vuicūs raksteit” i uzziņu materiala pedagogim. „Skreineite” ir klasiska tipa pyrmvuiceibys gruomota, kas paradzāta vuiceišonai laseit (skaiteit) latgalīšu rokstu volūdā. Jū var izmontuot, vuicūtīs sātā, pyrmsškolā ci suokumškolys 1. klasē, izstruode paradzāta školānim, kas vēļ namuok laseit. Ābece sastateita piec analitiski siņtetiskuos skaņu metodis. Jaunuos ābecis veiduošonā jimti vārā 2007. godā apstyprynuotī Latgalīšu raksteibys nūsacejumi (Vaļsts volūdys centra Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu ortografejis apakškomisejis lāmums Nr. 1). Ābece i dorba burtneica „Vuicūs raksteit” školuotuojim i bārnu vacuokim dūd plotys īspiejis pakuopiniski sagataveit školānu izvuikšonai laseit i raksteit, īpazeistynuot ar burtim, īraudzeit jūs dobā, izveiduot pošim, īvuiceit burtus salaseit pa ziļbem, vīgli losomūs vuordūs, piec kuo jau saregžeituokūs vuordūs, eisūs teikumūs, vāluok – saisteitūs tekstūs. „Uzziņu materiala” paskaidruojumi dūs atbiļdis iz varamūs vaicuojumu.


text:
8. NŪDARBEIBA
Deļkuo Dīvs pīļaun ļaunumu i cīsšonys?
1. Kai suocēs ļaunums?
Ļaunums iz zemis suocēs ar pyrmajim Satana malim. Suokumā Satans beja navainojams eņgeļs, tok jis nanūsaturēja patīseibā. (Jōņa 8:44.) Jis gribēja pīlyugsmi, kas pīsanuoce tik Dīvam. Satans samaluoja pyrmajai sīvītei, Īvai, i puorlīcynuoja Īvu paklauseit jam, a na Dīvam. Odums, taipat kai i juo sīva, izavēlēja napaklauseit Dīvam. Oduma izvēle nūvede pi cīsšonom i nuovis. Izlosi 1. Mozus 3:1–6, 19.
Kod Satans puorlīcynuoja Īvu napaklauseit Dīvam, jis suoce sasaceļšonu pret Dīva augstuokū varu. Leluokuo daļa cylvāku ir pīsavīnuojuši Satanam itamā dumpī i napasakļaun Dīva varai. Tai Satans palyka par ”šō pasauļa lelkungu”. Izlosi Jōņa 14:30; 1. Jōņa 5:19.
2. Voi tam, kū Dīvs radeja, beja tryukumi?
Vysi Dīva dorbi ir piļneigi. Deļtuo cylvāki i eņgeli, kū Dīvs radeja, varēja byut piļneibā paklauseigi Dīvam. (5. Mozus 32:4, 5.) Dīvs myus ir radejs ar breivu grybu, deļtuo mes varim izavēlēt – dareit lobu voi ļaunu. Grybys breiveiba mums dūd vareibu pīruodeit sovu mīlesteibu pret Dīvu. Izlosi Jākuba 1:13–15; 1. Jōņa 5:3.
3. Deļkuo Dīvs pīļuove cīsšonys?
Kaidu laiku Dīvs Jehova pīļuove napasakļaušonu juo augstuokajai varai. Deļkuo jis tai dareja? Deļtuo, lai byutu radzams, ka nu juo naatkareiga vaļdeišona cylvākim naīt par lobu. (Salamans Mācītājs 7:29; 8:9.) Seši tyukstuši godu ciļvēcis viesturis tū ir skaidri pīruodejuši. Nivīns vaļdinīks nav tics golā ar karim, nūzīdzeibu, nataisneibu i slimeibom. Izlosi Jeremijas 10:23; Romīšim 9:17.
Pretstotā cylvāku vaļdeišonai, Dīva vara dūs svieteibys vysim, kas tai pasakļaun. (Jesajas 48:17, 18.) Dreiž Jehova dareis golu vysom cylvāku vaļdeibom. Iz zemis paliks vīneigi tī, kas atzeist Dīva varu i jam paklausa. (Jesajas 11:9.) Izlosi Daniēla 2:44.
4. Kū mums dūd Dīva pacīteiba?
Satans apgolvuoja, ka nivīns nakolpuos Jehovam aiz nasavteigys mīlesteibys. Voi tu grybātu atspākuot itūs malus? Tu vari tū izdareit! Dīva pacīteiba mums vysim ļaun paruodeit, kaidu varu mes atbolstom – Dīva voi cylvāku. Ar sovu dzeivi mes aplīcynojam, kaidu izvēli asam izdarejuši. Izlosi Ījaba 1:8–12; Salamana Pamācības 27:11.
5. Kai mes varim pīruodeit, ka atbolstom Dīva varu?
Mes varim pīruodeit, ka atbolstom Dīva varu, jo ar Bībelis paleigu nūskaidrojam, kai jis pa eistam juopīlyudz, i dzeivojam piec juo nūruodejumim. (Jōņa 4:23.) Mes naļaunam Satanam byut myusu vaļdinīkam, jo sekojam Jezus paraugam i napīsadolom politikā i militarūs konfliktūs. Izlosi Jōņa 17:14.
Satans izmontoj sovu īspaidu, kab veicynuotu amoralu, nalīteigu reiceibu. Jo mes nagribim pīsadaleit itaidā reiceibā, var byut, ka draugi voi radinīki smejās par mums voi pat nūsastoj pret mums. (1. Pītera 4:3, 4.) Mums ir juoizaškir, kurā pusē mes gribim byut. Voi myusu draugi byus tī cylvāki, kas mīļoj Dīvu? Voi mes dzeivuosim piec Dīva lykumim, kurūs atsaspūguļoj juo gudreiba i mīlesteiba? Jo tai dareisim, mes pīruodeisim, ka Satans maluoja, kod raudzeja īstuosteit, ka nivīns nabyus paklauseigs Dīvam, jo tys byus par gryutu. Izlosi 1. Korintīšim 6:9, 10; 15:33.
Dīva mīlesteiba pret cylvākim ir kai garaņteja tam, ka jis dareis golu ļaunumam i cīsšonom. Tī, kas tam tic i pīruoda sovu ticeibu dorbūs, dzeivuos iz zemis myužeigi. Izlosi Jōņa 3:16.


text:
Īsajust muokslinīka uodā, izkuopūt iz Leluo zala skotivis ci paraugūt dejis sūli horeografejis zalā, atrost sovu idealū vītu Mozajā i Lelajā zalā, īsavērt aizskotivē i muokslinīku ustobuos, izbaudeit vieju, sauli i piļsātys ainovu nu jumta terasis, sajust eipašū GORS auru – itī i cyti izklaidejūši i izzynojūši puorsteigumi baudomi, atbraucūt gostūs iz Latgolys viestnīceibu GORS.
Latgolys viestnīceiba GORS gostus meili gaida ari tod, kod ite nanūteik kulturys pasuocīni. Ekskurseju laikā ir vareiba apsavērt sātys golvonuos ustobys, tymā skaitā, Mozū i Lelū zalu, orkestra mieginuojumu i horeografejis zalus, kai ari īsavērt aizskotivē, muokslinīku ustobuos, izkuopt iz jumta terasis i ļautīs iudiņa prīcom stryuklakā sūpluok Latgolys viestnīceibai GORS.
Ekskurseja gida pavadeibā moksoj 2,00 € vīnam cylākam, ka grupā ir mozuok par desmit ļaužu – 20,00 €. Školānim, studentim, seniorim, pyrmuos i ūtruos grupys invalidim moksa par ekskurseju ir 1,50 € nu kotra (ci grupai mozuok par desmit ļaužu 15,00 €). Gasteišonu lyudzam īprīšk dasaceit pa teleponu +371 22020206.


text:
10. NŪDAĻA
Kaidys svieteibys sagaida tūs, kas klausa Dīvam?
Vairuokums myrušū byus augšoncelti dzeivei iz zemis. Apostolu Dorbi 24:15
Īsadūmojīs tik, kaidys svieteibys tu pīdzeivuosi, ja klauseisi Dīvam! Tu byusi pilneigi vasals. Nivīns vaira naslymuos. Tu varēsi uzaticētīs kotram, deļtuo ka nalobu cylvāku vaira nabyus.
Byus paguojušys suopis, bādys i osorys. Cylvāki vaira napaliks vaci i namiers.
Tev apleik byus draugi i tuvinīki. Dzeive paradizē byus breineiga.
Vaira ni nu kuo navajadzēs beitīs. Cylvāki byus patīši laimeigi.
Dīva vaļsteiba dareis golu vysom cīsšonom. Apokalipsis 21:3, 4
Uzzynuot vairuok
LOBA VIESTS NU DĪVA
Kaids ir Dīva nūdūms par dzeivi iz zemis?
Bībele paskaidroj, deļkuo Dīvs radeja zemi, kod beigsīs cīsšonys, kas nuokūtnē sagaida zemi i cylvākus, kas iz tuos dzeivuos.
BĪBELIS APVUICEIBYS PROGRAMA
Del̗kuo ir vārts īpazeit Bībeli?
Mil̗jonim cylvāku vysā pasaulī ir atroduši atbil̗dis iz svareiguokajim jautuojumim dzeivē. Voi ari tu gribi uzzynuot, kaidys atbil̗dis dūd Bībele?


text:
13. NŪDAĻA
Kas myusim juodora, lai patyktu Dīvam?
Izasorgoj nu ļaunim dorbim. 1. Korintīšim 6:9, 10
Ja mes mīļojam Jehovu, tod nadareisim tū, kū jis īneist.
Jehova nagryb, ka cylvāki zogtu, pīsadzertu, peipētu voi lītuotu narkotikys.
Dīvs īneist slepkaveibys, abortus i homoseksualismu. Jis nagryb, ka mes byutu montkuoreigi i varmūceigi.
Mes navaram zamuotīs dīvaklu prīškā i nūsadorbuot ar spiritismu, pīmāram, pesteļuošonu i zeilēšonu.
Iz zemis izveiduotajā paradizē natiks tī, kas dora ļaunus dorbus.
Dori lobus dorbus. Mateusa 7:12
Lai mes byutu pateikami Dīvam, myusim vajag jam leidzynuotīs.
Paruodi sovu mīlesteibu pret cytim, byudams laipns i deveigs.
Esi gūdeigs.
Esi žieleigs i gotovs pīdūt.
Stuosti cytim par Jehovu i juo nūdūmu. (Jesajas 43:10.)
Uzzynuot vairuok
LOBA VIESTS NU DĪVA
Kai Bībelis pryncypi var mums paleidzēt?
Jezus paskaidroj, deļkuo mums ir vajadzeiga vadeiba i kaidi divi Bībelis baušli ir poši svareiguokī.
BĪBELIS APVUICEIBYS PROGRAMA
Del̗kuo ir vārts īpazeit Bībeli?
Mil̗jonim cylvāku vysā pasaulī ir atroduši atbil̗dis iz svareiguokajim jautuojumim dzeivē. Voi ari tu gribi uzzynuot, kaidys atbil̗dis dūd Bībele?


text:
LAIKS ZĪDŪŅAM. Apbolvuojuma slavynuošonys ceremoneja
Imanta Zieduoņa fonds “Viegli”, turpynojūt Zieduoņa idejis, 2017. goda 3. majā jau catūrtū godu vaicoj cylvāku, kuri var ītekmēt, īdvesmēt i maineit vidi sev apleik, lai tūs gūdynuotu svineigā ceremonejā.
Itūgod ceremonija nūtika Rēzeknē, kas rūsynuojuse fondu “Viegli” pīvērst eipašu viereibu Latgolys skaņom i ainavom, kū kūpā ar ituogoda nominantim i laureatim paruodieja muzykalā i vizuali boguoteigā ceremonejā.
Rodūšuo komanda: režisors Pēteris Krilovs, muziki Renārs Kaupers i Goran Gora, scenografe Evija Pintāne, žurnaliste Eva Ikstena i daudzi cyti.
Foto: Margarita Germane