text:
Roksti latgaliski. 4. nūdarbeiba
Itamā nūdarbeibā runuosim par lītvuordim. Kab byutu vīgļuok saprast, juorauga atguoduot latvīšu volūdys stuņdis i lītvuordu deklinacejis – tys var byut svareigai, kod ir šaubys, kaidu burtu raksteit kaidā konkretā gadīnī.
Tuoļuok apraksteitys lītvuordu deklinacejis latgalīšu volūdā.
1. deklinaceja: veirīšu dzimtis lītvuordi, kam vīnskaitļa nominativā ir golūtne -s (dāls), -ys (orklys), -š (ceļš).
Viereibai! Vuordus “kars” i “viejs” roksta ar golūtni -s.
Tāvam beja pīci _____ (dēli), kotram nu jim beja četri _____ (lopi).
Ka pīrakstejot “dāli” i “lūpi”, tod ir pareizi. Pyrmuos deklinacejis daudzskaitļa nominativa golūtne ir -i.
Vēļ var atguoduot — vuords navar beigtīs ar y. Taitod — lūpy, dāly, orkly, kuorkly i tt. nav pareizi.
Vysim _____ (dēliem) patyka struoduot ar _____ (arkliem).
Daudzskaitļa dativa i instrumentaļa golūtne 1. deklinacejis lītvuordim ir -im. Taitod pareizuo atbiļde ir “dālim” i “orklim”. (Napareizi – dālym, orklym, dālīm, orklīm i tml.)
2. deklinaceja: veirīšu dzimtis lītvuordi, kam vīnskaitļa nominativā ir golūtne -s (bruoļs, bolūds, rudiņs, zuts, spaņs) voi -is (greislis, gruobeklis, kauslis). Pi 2. deklinacejis latgalīšu volūdā puorsvorā pīskaitomi tī vuordi, kas ir 2. deklinacejis lītvuordi latvīšu literarajā volūdā, viesturiski latgalīšu volūdā jim nu golūtnis ir pazuds i, bet par tū, ka jis tī bejs, līcynoj meikstais (voi meikstynuotais izrunā vuordūs “bolūds”, “zuts” vuorda beigys izrunojam meikstuok, nakai taidys pošys skaņu kūpys tyktu izrunuotys latvīšu volūdā) leidzskaņs pyrms –s. (Atguodoj nūdarbeibu, kurā beja stuosteits, ka i, ī, e, ē meikstynoj leidzskaņus.)
Kotram ______ (brālim) beja pa ______ (grābeklim).
_________ (balodim) i ______ (zutim) ir kotram sovs dzeivis areals.
Pareizi: “bruoļam” i “gruobekļam”, “bolūžam” i “zušam”. Vīnskaitļa dativa golūtne ir -am.
Taipat kai latvīšu volūdā, ir ari leidzskaņu meja — zuts, zuša, zušam, zušu, zušim, zušūs, bolūds, bolūža, bolūžam, bolūžu, bolūžim, bolūžūs i.tml.
Izjāmums! Leidzkaņu mejis nav, ka vuorda sakne beidzas ar p – skaps, skapa, skapūs i tml.
3. deklinaceja: pi juos latgalīšu volūdā pīskaitomi vuordi Jezus Kristus i personvuordi ar golūtni -us (Mikus, Ingus i tml.) Lūceišona naatsaškir nu latvīšu literaruos volūdys.
4. deklinaceja: sīvīšu dzimtis lītvuordi, kam vīnskaitļa nominativā ir golūtne -a (golva, kuoja, samaņa)
Viers ______ (galvas) dabasi, es radzu juos ______ (kājas), asu vēļ pi _____ (samaņas).
Pareizi byus, ka pīraksteji – “golvys”, “kuojis”, “samanis”.
Aiz cītuo leidzskaņa vīnskaitļa genitivā, daudzskaitļa nominativā un akuzativā ir golūtne -ys: golvys, lopys, aiz meikstynuotuo (meikstuo) leidzskaņa – golūtne -is: kuojis, samanis.
Īmu sovom ______ (kājām), verūs iz kruosainajom kūku _____ (lapām).
Daudzskaitļa dativā i instrumentalī golūtne ir -om (kuojom, lopom) (latgalīšu rokstu volūdā nav pareizi izmontuot Zīmeļlatgolai rakstureiguos daudzskaitļa dativa i instrumentaļa golūtnis -uom – kuojuom, lopuom, samaņuom).
5. deklinaceja: sīvīšu dzimtis lītvuordi, kam vīnskaitļa nominativā ir golūtne -e (egle, muote). Itei ir sareižgeita deklinaceja, deļtuo ka izlūksnēs ir daudz lūcejumu golūtņu variantu.
Puorbaudi sevi pīmārā i saleidzynoj tabulā, ci pareizi pīraksteji.
Pīcys ______(egles), vīnā _____(eglē) vuovereite.
______(eglēm) zalis skujis, vysuos _____(eglēs) siež putyni.
Vsk.
N. egle, muote
G. eglis, muotis
D. eglei, muotei
A. egli, muoti
I. ar egli, ar muoti
L. eglē, muotē
Dsk.
N. eglis, muotis
G. egļu, muošu
D. eglem, muotem
A. eglis, muotis
I. ar eglem, ar muotem
L. eglēs, muotēs
Taitod vsk. genitiva, dsk. nominativa i akuzativa golūtne ir -is (eglis, muotis); vsk dativa golūtne -ei (eglei, muotei), vsk. lokativa golūtne ir -ē (eglē, muotē), dsk. dativa i instrumentaļa golūtne -em ((ar) eglem, muotem), dsk. lokativa golūtne ir -ēs (eglēs, muotēs).
Napareizi: eglī siež vuovereite, egļuos siež putyni, egļom zalis skujis.
Ka vuords beidzas ar b, m, p, v, daudzskaitļa genitivā jis rokstoms itai: dūbe-dūbu, zeme-zemu, zīpis-zīpu, vierve-viervu.
6.deklinaceja: sīvīšu dzimtis lītvuordi, kam vīnskaitļa nominativā ir golūtne –s. Ari itymā deklinacejā izlūksnēs ir vairuoki lūcejumu golūtņu varianti, deļtam pīraksteisim pylnu lūceišonys paradigmu. Pīroksti i puorbaudi! Kotram ir divejis _____ (acis). Mes redzim ar _____(acīm). Labi, kod _____(acīs) nav osoru. Jam kotrai ______(acij) ir sova kruosa.
Vsk.
N. acs, zivs
G. acs, zivs
D. acei, zivei
A. aci, zivi
I. ar aci, ar zivi
L. acī, zivī
Dsk.
N. acs, zivs
G. ocu, zyvu
D. acim, zivim
A. acs, zivs
I. ar acim, ar zivim
L. acīs, zivīs
Taitod vsk. dativā golūtne -ei (nakteim sirdei), vīnskaitļa nominativā golūtne -s (nakts, sirds), dsk. dativā i instrumentalī ((ar) naktim, sirdim), dsk. lokativā -īs (naktīs, sirdīs).
Napareizi: ačom, siržom, sirdej, acej, ačuos, siržuos i tml.
Lai ari vairumam lītvuordu latgalīšu volūdā deklinaceja sakreit ar latvīšu volūdu, tūmār ir ari vuordi,kam ir cyta deklinaceja i pat dzimte, pīmāram, pasauļs (pasaule), atslāgs (atslēga), kļovs (kļava), pāds (pēda), bolss (1.dekl.) (balss (6.dekl.)), dzīsme (dziesma), prīca (prieks), līsme (liesma), lads (ledus), sieņs (sēne) i c.
Puorbaudi sevi!
Īkovuos dūtū vuordu pīroksti pareizi latgaliski!
Aiz pagrīzīņa razami _____(kalni).
______ (kalpiem) _____ (dzīvē) īt cytaiži nakai _____ (kungiem).
Kotram ______ (brālim) bija četri _______ (bērni).
Vysur sakrytušys _______ (rudens) dzaltonuos ______(lapas). Kotrā _____ (puķē) _____ (bitei) ir atrūnams nektars, nu kuruo tiks taiseits ______ (medus).
Kotrā ______ (daļā) ir vēļ cytys ______ (daļas). Vysom ______ (māsām) beja četrys ______ (meitas).
Dzīžu šmuku _________ (dziesmu) par vysom _________ (Latvijas) _______ (upēm).
________ (saulē) navajag vērtīs.
__________ (pelēm) garšoj gryudi. _________ (pelēs) ir baile nu _______ (kaķiem).
Munai __________ (ausij) ir loba dzierde.
__________ (pirtīs) ļauds īt na tikai mozguotūs.
__________ (acīs) jam ________ (asaras).
Puorejuos nūdarbeibys meklej pošvuiceibys materialā Vuicīs raksteit latgaliski!, aizdavumu atbiļdis atrūnamys ite.


c: text/html

text:
Rotko centrs aicynoj iz meistarklasi akvareļgleznīceibys pamatūs
Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrs aicynoj pīaugušūs bez prīškzynuošonu iz meistarklasi akvareļgleznīceibys pamatūs.
Meistardarbneica nūtiks 2015. goda 9. majā nu 12.00 da 17.00. Tiks vuiceiti akvareļgleznīceibys pamati i vysaidi tehniskī pajiemīni. Daleibai darbneicā, juonūdrūšynoj sev A3 formata akvareļpapeira albums. Var jimt leidza ari sovys akvareļkruosys i ūtys (īteicams Sanktpīterburgā ražuotuos kruosys).
Daleiba meistarklasē moksoj 7 eiro. Darbneicai var dasasaceit da 8. maja, zvonūt 26190274 i elektroniski, nūruodūt vuordu i pavuordi iz: baiba.priedite@daugavpils.lv
Vītu skaits meistardarbneicā ir īrūbežuots.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Par muzyku nu saimis, kū nasagryb pagaisynuot, i atsagrīzšonu Latgolā. Saruna ar grupu “Muosys”
Intervejis autore: Laura Spundere, portals lakuga.lv
Laima Maslova, Liene Brence i Marta Igaune – tei ir muzykys grupa “Muosys”, kas saleidzynūši naseņ pasaruodejušys Latgolys muzykys i muzykys latgaliski lauceņā. Koč i “Muosu” apvīneiba ir jaunums, vysys treis mārgys ir labi atpazeistamys muzykys pasaulī kai daļa nu dzīdūšuos Igauņu saimis. Nu jau paguojuši četri godi, kai vysys muosys atsagrīzušys iz dzeivi Latgolā, tys ari bejs zeimeigs albuma izdūšonys aizsuokums.
Muzyka nu saimis, kū navar i nasagryb pagaisynuot
Jaunuokuo nu muosu ir Laima, jei atguodoj, ka pyrmuos atminis, kas saisteitys ar muzyku, ir laiks, kod vacuokuos muosys “spydzynuoja” vejūli. Taišni deļtam, ka agrā jauneibā vejūlis spēli saguoja klauseitīs drupeit vaira, nakai, īspiejams, grybātūs, jei par sovu pyrmū muzykys instrumentu izavielēja flautu. “Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys školā suokuos muns ceļš ar flautys spēli, piec tam ari Muzykys vydsškola i vāluok ari turpynuoju vuiceitīs Jāzepa Vītuola Muzykys akademejā,” stuosta Laima. Itūšaļt Laima dzeivoj Rēzeknis nūvodā, ar veiru audzynoj dveineišus i spielej ari Rēzeknis pyušamūs instrumentu orkestrī.
Videjuo muosa Marta smaidūt soka, ka ir vysslynkuokuo nu vysu treju, jei ir izavuicejuse muzykys školā, tok iz Muzykys akademeju juos celi nav aizvaduši. “Es izavuiceju vejūļspēli, muosa Liene, kura, pa munam, spielej cīši kruta, īvuiceja maņ spielēt piec dzierdis,” stuosta Marta. Dzeivuodama Reigā, Marta muzyku nu sovys kasdīnys napagaisynuoja, tok ceņteigai dzīduoja korūs, ar tim ari braukuoja iz konkursim, paraleli spielēja ari saimis sastuovā. Itūšaļt Marta ir muzykys školuotuoja pyrmsškolys izgleiteibys īstuodēs. Marta soka: “Muzyku navar pajimt i izskaust nu seve, i tū nimoz ari nasagryb dareit.”
Vacuokuo muosa Liene pīzeist, ka vacuokim, Rasmai i Gunāram Igaunim, vysleidz ir bejs svareigi, kab muosys muoceitu spielēt na viņ akademiskū muzyku, tok ari piec dzierdis. “Deļtam kūpš sevi atmynūs, mes vysod asam spieliejušys vysaiduokūs saimis gūdūs, bīži ari myusu baba dzīduoja i spielēja cītareņu kluot. Na mozuok spielēja i dzīduoja ari onkuli i taņtis, deļtam tei taida kai vasala muzykys bukete,” stuosta Liene. Muzykys vydsškolu jei pabeidze kai vejūļneica. Piečuok Liene vystik izavielēja nadaudz cytaiduoku muzykys īvirzi i niu ir dabuojuse kai bakalaura, tai i magistra gradus etnomuzikologejis specialitatē. Pyrma kaida laika Lieni uzrunuoja tuos šaļts Rēzeknis Muzykys vydsškolys direktore Sandra Mežore, aicynojūt pīraksteit vuiceibu programu tradicionalajā muzykā, kab byutu vareiba tū vuiceitīs vydsškolys leiminī.
“Nu jau četrus ar pusi godus es struodoju Rēzeknis Muzykys vydsškolys Tradicionaluos muzykys nūdaļā, itūšaļt asu nūdalis vadeituoja. Taipoš ari vuicu vejūļspēli, ansambļus, teoretiskuos lītys saisteibā ar latvīšu tradicionalū muzyku, ka vajag spieleju ari orkestrī,” Liene ar smaidu uzskaita sovys kasdīnys gaitys. Jei ari atkluoj, ka itūgod Tradicionaluos muzykys nūdaļai byus desmit godu jubilejs, i 10. martā vysi teik laipni aicynuoti iz koncertu.
Grupys izveidis aizsuokumi
Muosys stuosta, ka poši mozuokī ideju aizmetni par grupys izveidi vaicuojami jau seņ. Vacuoku koncertūs muosu aizdavums beja aizpiļdeit storplaikus, i obejii vacuoki vysleidz sacejuši, ka muosom ari atseviški byutu juoveidoj sova muzykys apvīneiba. Marta pīmiņ, ka iz koncerta Latgolys viestnīceibā GORS laiku 2021. godā Lienei jau aizagivušs kaidys naviņ melodiskuos idejis par kūpeigū koncertiešonu.
Grupys nūsaukums ari asūt atguojs vysai dabeigi, tai atguodoj Laima: “Beja laiks, kod runuojom par nūsaukumu, tok vīnā šaļtī nazkai saprotom, ka muosom juobyut muosom.” Liene pīmatynoj, ka suokumā vysys vēļ sprīdušys, voi prīškā “muosom” juolīk vēļ kaids vuords, tok saprotušs, ka labi i dabiski skaņ: “Spielēsim ar “Muosom”!” Marta sovpus stuosta, ka nūsaukumā pamatuoti ir izmontuots divskaņs “uo”, na “ō”. “Mes saprotom, ka tim, kas Reigā dzeivoj, ir vīgļuok izlaseit divskani, nakai izrunuot garū “ō,” jei skaidroj.
Muosys, vaicuotys par muzykys volūdys izvieli, atkluoj, ka izasaceit latgaliski vysom saīt vysveiksmeiguok i dabiskuok, pat nav sajiutys, ka byutu vajadzeiba lauzeitīs koč kai cytaižuok. Liene stuosta, ka ari kasdīnā cīši daudz teik runuots latgaliski: “Ari vuiceibu stuņdis ar specifiskim etnomuzikologejis terminim vodu latgaliski. Vysi audziekni, kas pi mane vuicuos, nazkai poši dabiski suoka runuot, natraucej ari tys, ka kotrys īt nu sovys pusis ar sovu volūdys izlūksni.”
Muziķa profeseja Latgolā
Sarunys laikā puorsprīžom ari muosu profesejis izvielis i vareibu Latgolā dabuot dorbu muzykys nūzarē, kas na viņ patyktu pošom, tok ari byutu gona labi apmoksuots. Laima pīzeist, ka regulari sajem zvonus nu regiona muzykys školu ar aicynuojumu atbraukt i pavuiceit školānus, tei asūt reala problema, školuotuoju tryukst. Laima skaidroj, ka tam par īmesli nūteikti ari ir zamuos olgys, tok na mozuok svareigi ir tys, ka, ja cylvāks gryb, pīmāram, spielēt flautu orkestrī, tod tys puorsvorā īspiejams viņ Reigā. “Tai ir ar sevkuru orkestra instrumentu, na viņ flautu,” stuosta Laima.
Liene nu sovys pusis dasoka, ka kotram deļ seve ir ari juosaprūt dzeivis mierkis. “Kai akademiskais muziks tu vari veiduot sovys kamerprogramys, myusu gadejumā tei byutu tautys muzyka, taipoš var ari džezu i cytim,” paskaidroj Liene. Jei ari papyldynoj: “Personeigi maņ redzīs, ka na jau deļ īspieju tryukuma Latgolā tryukst pedagogu. Muzykys pedagogam darbs Latgolā ir, prūtams, slūdze ir juosalosa, tei nabyus vīna vīta, kurā struoduot, tok, kai jau tyka mynāts, ite pošam deļ seve juosaprūt sovi mierki – voi tu pats gribi byut Latgolā.”
Par albuma i dzīšmu tapšonu
Paguojušuo goda decembrī izguoja “Muosu” debejis albums “Ceļā”. Albums izdūts, pasasokūt Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstam, taipoš “Muosys” soka lelu paļdis Edeitei Husarei nu “Latgolys producentu grupys” par atbolstu i daleišonūs ar zynuošonom. “Jei mums deve taidu golvonū gryudīni i pabaksteja tī, kur pošys nimoz i nabyutu īsadūmuojušys,” stuosta Marta.
Ceļš iz “Muosu” albumu aizasuoce ar koncertu Latgolys viestnīceibā GORS 2021. godā, kovida pandemejis laikā. Te “Muosys” otkon soka lelu paļdis koncertzalis muokslinīcyskajai vadeituojai Ilonai Rupainei. “Jei pavierzeja ideju, ka koncertam vajadzātu byut mozā saimis sastuovā, kas pandemejis laikā ļautu sasatikt. Jei myus uzrunuoja i ari uzaticēja, koč iz tū šaļti mums programys nimoz nabeja. Juos uzticeiba mums beja golvonais moments, kab mes suoktu veiduot sovu programu,” tai Liene. Sovpus Laima papyldynoj, ka piec koncerta tū muzyku nasagribēja pagaisynuot i vysleidz golvuos asūt palykuse dūma, ka vajag sovu albumu.
Vaicuota par tū, kai tūp dzīsmys, Liene stuosta, ka vairums ideju rūnās mašynā, asūt kaidā garuokā ceļā. “Nu suoku ir tai, ka golvā skaņ kaida melodeja, tū es īdungoju diktofonā, kab dūma naaizbāgtu. Tod piec kaida laika vēļ golvā koč kas īsaskaņ, i tai es turpynoju melodejis audzēt vīnu ūtrai pa viersu,” skaidroj Liene. Sovpus dzīšmu teksti apzynuotai ir jimti nu tautysdzīšmu materiala. “Ari latvīšu muzykys tradicejā cytkuort melodejai vierknēja kluot tekstus, deļtam ir dzīsmis, kur dainys asu poša vierkniejuse kluot,” Liene papyldynoj.
Laima stuosta, ka juos ar Martu Lienei pīpaleidz pi dzīsmu aranžiešonys i apstyprynoj, ka itys ir labi, voi ite vajag vēļ kaidu niansi kluot. Liene ari pīzeist, ka dzīšmu tapšona nav nikas vīnkuoršs. “Tev golvā nazkas skaņ, tu tū daboj iz papeira voi īroksti i ar taidu satraukumu nes paruodeit cytim.” “Muosu” albums tyka īraksteits Rēzeknē, Eināra Lipska studejā, ar kuru “Muosom” jau vairuokkuort saguojuse veiksmeiga sadarbeiba.
Liene stuosta, ka albuma nūsaukums gon naasūt atguojs tik vīgli, cik grupys nūsaukums. “Vīnā breidī saprotom, ka vuords “ceļš” sasasauc ar vysom myusu dūmom. Mums vysom beja zeimeiga atsagrīzšona iz dzeivi Latgolā. Vēļ speciali gaidejom, kod Laima atbrauks atpakaļ, i viņ tod palaidem dzīsmi “Zynu, zynu tāva sātu.””
Liene ari papyldynoj, ka muzyka i dzīsmis ir svareigys muosom pošam. Diska nūsaukums “Ceļš” – ar dūmu kai ceļš vīnai da ūtrys, pošu kasdīnys ceļš, ceļš muzykā, tautuos īšonys ceļš. Mes ari daudz spielejom dažaidus instrumentus i cytkuort tys ceļš kai mes teikam pi aranžiejuma ir cīši interesants. Daudzus instrumentus Laima īsavuiceja spielēt deļtam, ka beja ideja i tod jai vajadzēja tū realizēt,” tai Liene.
Vaicuotys partū, cik vīgli ir muosom sovā storpā vīnuotīs, juos atbiļd, ka patīseibā ir vīgļuok, nakai varātu padūmuot. “Vīna nu myusu palīk par golvonū kaidā nūteiktā lītā, pīmāram, kai Liene atbiļd par muzyku. “Ka es koč kū izdūmuošu muzykā, maņ, pyrmkuort, byus svareiguok, kū pasceis Liene, na Marta. Sovpus par vizualom lītom vaira atbiļd Marta. Kū es doru? Es nūsadorboju ar myusu izklaidiešonu” smaidūt Laima stuosta par pīnuokumu sadaliejumu.
Albuma atkluošonys koncerts Lūznovys muižā
Ituo gods 18. februarī “Muosys” aicynoj iz albuma prezentacejis koncertu Rēzeknis nūvoda Lūznovys muižā. Liene smaidūt soka, ka te otkon juosoka paļdis vuordi Ingai Žirgulei nu Lūznovys muižys, kura uzrunuoja “Muosys” veiduot prezentacejis koncertu Lūznovā. Vīns nu “Muosu” sapynu ir koč kod nūspielēt koncertu Teirumnīku pūra stygā, vītā, kur ari tyka fiļmāts dzīsmis videoklips.


text:
2014. godā sovu debeja albumu “Elektro” izdeve postfolklorys grupa “Elektrofolk”, kurymā desmit dzīšmu vydā pīcys izskanēje ari latgaliski. Latvejis muzykā grupa iz tū laiku ir jaunums, nu tuos pyrmajā sastuovā ir jau pazeistami muziki Artis Orubs, pi basa grupys producents Ainārs Majors, gitara Ilze Grunte, vokalisti Kristīne Kārkle ar skripku i juos bruoļs Edgars Kārklis ar dūdom. Albums izapeļneja muzykys kritiķu atzineibu, grupys skaniejums teik saleidzynuots ar “Iļgim”.
NOMINANTI:
Folklorys kūpa “Ceidari”
Grupa “Lata Donga”
Jaunīšu folklorys kūpa “Rūtoj”
Postfolklorys grupa “Rikši”


text:
Daugovpilī nūtiks “Laimas Muzykantu” jubileja nūslāguma koncerts
Nu rudiņa “Laimas Muzykanti” turpynoj 20 godu jubileja koncertturu “Atdot tautai tautasdziesmu”, kurs tiks nūslāgts ar grandiozu šovu Daugovpiļs teatrī 10. martā 18.30.
Programā skanēs i dzīsmis nu “Laimas Muzykantu” senejuoka repertuara, i dzīsmis nu jaunuo albuma “Rodi”, i pyrmatskaņuojumi.
Grupys “Laimas Muzykanti” liders Artūrs Uškāns pastreipoj :“Koncertā uzrunuosim klauseituoju sirds, pīduovojūt i skaistys, nu napeļneitai aizmierstys, i zynomys i leidza dzīžamys dzīsmis. Mes grybom lauzt stereotipu par tautysdzīsmi kai koč kū nūvacojušu, kam vīta arhivūs i folklorys festivalūs. Tautysdzīsme var byut ari kruošņa i myusdīneiga.”
Koncertā “Atdot tautai tautasdziesmu” pīsadaleis Daugovpiļs Universitatis SDA “Laima”, latvīšu estradis zvaigzne Olga Rajecka, kai ari jaunuo, talanteiguo etnodzīduotuoja Leila Alijeva – muokslineica, kurei sovā daiļradē apvīnoj latvīšu i azerbaidžaņu muzykaluos tradicejis.
Koncerts paradzāts 2 daļuos. Storpšaļtī i piec koncerta byus vareiba īsaguoduot grupys jaunuokū CD “Rodi”.
Beletus var nūpierkt “Biļešu Paradīzes” kasēs (ari Daugovpiļs teatra kasē) voi škārsteiklā.


text:
Etnografis Stefanejis Uļanovskys mozuok zynomī dzeivis fakti
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Vīns nu zeimeiguokūs Latgolys aprokstu nu 19. g.s. ir pūļu etnografis i folkloristis Stefanejis Uļanovskys etnografiskai tāluojums “Pūļu Inflantejis latvīši”. Tys pyrmū reizi izdūts 1891. godā. Sovukuort itys gods uzskotoms par pietneicys jubilejis godu – jei dzymuse 1839. godā, tok nav zynoms, kurā datumā. Daudzi juos dzeivis fakti da šam ir nazynomi, nasaverūt iz tū, daudzi pietnīki Pūlejā i Latvejā pietej jū i juos atstuotū montuojumu. Vīna nu jūs ir Škilbānu nūvodpietneica MĀRĪTE ŠAKINA. Jei meklejūt zinis arhivu dokumentūs par vītejim muižnīkim Uļanovskim, ir atkluojuse dažus jaunus faktus ari par Stefaneju, kas beja vītejūs muižnīku saimis lūcekle.
Materiali par etnografi
Ituogods augusta suokumā Viļānūs pi sātys, kurā, varams, 1889.–1891. godā dzeivuoja S. Uļanovska, tyka atkluota pīminis pluoksne. Taišni Viļānu apleicīnis latvīši ari apraksteiti etnografiskajā tāluojumā “Pūļu Inflantejis latvīši”, kur apkūpuotys latgaliski pīraksteituos 329 vysaida garuma dzīsmis, 474 parunys i teicīni, 232 meiklis, 75 puorsokys i plaši etnografiski aproksti. 2012. godā tyka izdūts ituos gruomotys faksimilizdavums, a 2017. godā tulkuojums latvyski. Tys sabīdreibā radejs prīkšstotu etnografi asociativi saisteit ar Viļānim, koč tei ir tikai vīna nu juos dzeivis epizodem. Par jū gruomotu pūļu volūdā sarakstejs Krakovys Etnografiskuo muzeja direktors Anžejs Ratajs – “Stefaneja Uļanovska. Biografejis nūslāpumi, daiļradis napublicātī materiali” (2016), kurā vaira pīsagrīzs juos raksteitajom viestulem. “Via Latgalica IX” (2017) publicātajā rokstā Pūlejis Zynuotņu akademejis Slavistikys instituta asociātuo profesore Dorota Krystina Rembiševska turpynoj temu par juos viestulem.
Saikne ar Zīmeļlatgolu
Daudz leluokā mārā Stefaneja ir saisteita ar Zīmeļlatgolu, kai tys da ituo beja akcentāts nu juos pietnīku pusis. Par itū Mārīte Šakina soka: “Es kai nūvodpietneica izzynoju Škilbānu viesturi, dūmojams, byus gruomota, vītejī muižnīki Uļanovski maņ ir tikai vīna tēma nu vysa, partū ka muiža pīderēja jim. Jūs eipašumi plētēs iz Olyuksnys pusi, kur Līpna, Kūdupe. Martina Uļanovska vacuokais dāls Vladislavs beja Stefanejis veirs.
Vacī Uļanovski, Vladislava vacuoki, ir paglobuoti Līpnys kopūs, es grybātu jim nalelu krystu izlikt, ka jau jim tik daudz laika asmu zīduojuse. Ļauds par jim jau aizmiersuši, a jī te ir bejuši nūzeimeigi muižnīki. Pat tautys atmiņā jau muižys eipašnīki saistuos ar krīvim, kas eipašumus puorjēme piec Uļanovskim.
Itūs muižnīku dzeivisstuosts ir interesants pamaineit myusu stereotipus par muižnīkim. Ka muižnīki vyspuor tikai švaki izaturēja pret vīnkuoršū tautu i nikuo cyta. Stefaneja ar sovu publicātū dorbu i, kai atsakluoj ari juos viestulēs, ar dziļū īinteresieteibu pat detaļuos, izvylka latgalīšus gaismā, par kurim da ituo nivīns nikuo nazynuoja. Kemps ar sovim “Latgaleešiem” byus piec tam.”
Dzymuse Boleviča i lauluota Marienhauzenā
Iz raksteitajim olūtim par Stefanejis dzeivis datim navar pasaļaut – ni īroksts par juos dzimšonu, ni nuovi nav atrosti, publikacejuos pīmiņ vysaidus dzimšonys godus. Tycams Stefanejis biografejis atskaitis punkts ir juos laulobys 1860. gods 3. julī Viļakā (Marienhauzenys draudzē). Itū īrokstu sevkurs var pasavērt pats raduraksti.lv. Pīmynātais leigovys vacums 21 gods apstyprynoj, ka dzimšonys gods vystycamuok ir 1839., na 1830. – kai nūruodeits dažūs olūtūs.
Mārīte turpynoj: “Es meklieju informaceju piec uzvuorda Bolevska, kai Rataja gruomotā nūruodeits, gribieju kū atrast par juos tāvu. Nikuo. Reizem ir gryuši saprast tūs rūkrokstus, tū “radurakstu.lv” īrokstu vierūs ar lupu nazcik reižu, saprotu, ka jī ir Boleviči, paburtojit poši. Ari vīnā Latvejis arhiva dokumentā atrodu nūruodi krīvu volūdā, ka jei dzymuse Boleviča, tod tuoļuok jau varēja atrast, ka juos tāvs beja uorsts. Ari juos veirs Vladislavs beja uorsts. Varātu byut, ka jī ituo deļ ari īsapazynuši. Bet cikom nav dokumenta par tū, nav ari fakta.
Vladislava tāvs it kai dālam muižu paduovynuoja, jaunī Uļanovski dzeivuoja Škilbānūs. Vladislavs reņtēja ari Baļtinovys muižu. Jī te ari kaidu laiku padzeivuoja, te jim 1861. gods 22. majā pīdzyma dāls Adams. Kod suocēs namīri, jei puorsacēle iz Viļņu, iz pusi, nu kurīnis cālusēs.”
Revolucionarī Uļanovski
“Viļakys muiža beja vīns nu 1863. goda pūļu dumpa centru Latgolā, par pīsadaleišonu ari Uļanovski dabuoja cīst. Saskaņā ar cara pavieli par sasaceļšonys daleibnīku muižu konfiskaceju ari Uļanovskim muižys beja juopuordūd. Tāvu Martinu Uļanovski izsyuteja iz Vitebsku partū, ka jis nabeja atturiejs dālus nu pīsadaleišonys namīrūs i natyka ziņuojs varys īstuodem. Vacuokū dālu Vladislavu pīzyna par politiski nauzticamu personu un izsyuteja iz Permys guberņu partū, ka jis Baļtinovys muižā beja devs pajumti sabraukušajim namīrnīkim, Škilbānu muižys mežā bunkurā pi prīdis Peksīnis cīmā atkluoja īrūču i municejis slāptivi. Ontons Slišāns sovā laikā beja pīrakstejs nūstuostu, ka zem Peksīnis prīdis dumpinīki globuoja īrūčus, tei prīde ir dižkūks, aug pa šudiņdīnai i tūlaik beja muižys teritorejā. Vladislava bruoļs Ignatijs beja vīns nu treju golvonūs sasaceļšonys organizatoru, par tū tīsa jam atjēme muižnīka titulu i pīsprīde 12 godus katorgys dorbu pi Irkutskys. A Stefaneja beja jūs saimis daļa i tymā vysā beja kluot. Taidā skatejumā jei pietejumūs vēļ nav pasaruodejuse.
Škilbānu muižys puordūšona guluos iz Stefanejis placu, kura itymā namīru laikā kūpā ar mozū dālu Adamu dzeivuoja Viļņā. Jei suoce sasaraksteit ar varys īstuodem i vysaiž raudzeja izalyugt atļuovi veiram atsagrīzt dzimtinē, kab koč eipašumu puordūtu.
Maņ izadeve nu Krīvejis arhiva dabuot Vladislava Uļanovska lītu. Tī ir ari Stefanejis viestulis, kū jei roksta augši stuovūšim īriednim, pat franču volūdā īšklītu ministram Valujevam. 1867. goda decembrī Vladislavam atļuove apsamest Pleskovā, kur saime dzeivuoja da 1871. goda, kod Vladislavu atbreivuoja nu struopis izcīšonys. Saime puorsacēle iz Krakovu, i jis suoce struoduot slimineicuos, kab nūkuortuotu sovulaik slimeibys deļ nanūkuortuotūs gola eksamenus i sajimtu uorsta diplomu. Trimda beja īdroguojuse juo veseleibu, Vladislavs saslima ar holeru i nūmyra 1873. gods 1. augustā,” par sovim atkluojumim stuosta M. Šakina.
Pietneica, bet svareiguok vacmāmeņa
Piec veira nuovis Stefaneja Uļanovska ryupejuos par dāla izgleituošonu. Medicinys i filozofejis studeju laikā Krakovys Universitatē jis pīsagrīze dobys zynuotnem. 1881. i 1882. godu ekspedicejuos pa Latgolu jis salaseja vairuok kai 1000 vabaļu sugu kolekceju i apraksteja tū sovā dorbā par bejušuos pūļu Inflantejis cītspuorņu faunu. 1883. godā jis devēs ekspedicejā pa Krīveju, nu Malnuos da Kaspejis jiurai, pabeja Persejā (Iranā) i salaseja boguoteigu putnu sugu kolekceju, par kuru 1885. godā Vīnē sajēme zalta medaļu. Struoduodams par Zoologejis katedrys asistentu Ļvovys universitatē, Adams Sulima Uļanovskis (jis pasaraksteja, uzvuordam pīvīnojūt dzymtys gerbūņa nūsaukumu) sovuos publikacejuos apraksteja nazcik da ituo nazynomys vabaļu sugys.
Sovutīs Stefaneja suoce dorbuotīs etnografejā i folkoristikā. 80. godu suokumā pūļu presē pasaruodeja juo pyrmuos publikacejis par tautu paražom i ticiejumim. Skicē par Krakovys apleicīnis īdzeivuotuojim jei pīmiņ Šķilbanus i roksta, ka muižys mežūs ir ūzuls, zam kura zemnīki, katuoli byudami, vys līk ūlys, vosku, ūglis, malnu dzeju aiz muoņticeigys bailis, ka kas slykts varātu atsagadeit, ka jī nu zīduošonys atsasaceitu.
Dzeivis laikā Stefaneja saraksteja ap 70 vysaida rakstura dorbus. Nav eisti zynoms, kur jei dzeivuoja i nu kuo puortyka. 80. godu beiguos jei aizbrauce pi sovys draudzinis Janovskys Viļānūs, kur savuoce apjūmeigu materialu i apkūpuoja gruomotā.
Stefaneja īsapazyna i sasatyvynuoja ar Janovskim Pleskovā. Juos veirs Vladislavs kūpā ar Janovski beja studiejs Tārbatys universitatē. Tai jūs sīvys ari vīna ūtru suoce skaiteit par draudzinem.
Adama Uļanovska daudzsūlūšuo dobys pietnīka karjera pieški puortryuka, jis apsaprecēja i puorsacēle iz Krīveju. 1891. gods rudinī Stefaneja Uļanovska devēs iz Moskovu paleidzēt dāla saimei. Adams bīži maineja dorbu i dzeivis vītu, dzyma bārni i sadzeivis apstuokli beja gryuti. Stefaneja sekuoja dāla saimei nu Moskovys iz Taganrogu i Novočerkasku, kur jei struoduoja par audzynuotuoju augstdzymušu jaunovu institutā. Pi etnografejis vaira naatsagrīze.
Dzeivis nūslāgums nūslāpumā
A. Rataja gruomotā skaitoms, ka Ulanovskys tuoluokais liktiņs, atsarasšonys vītys, kai ari juos nuovis datums i apstuokli nav zynomi. Viņ kaidā 1912. godā Vitebskā izdūtā kūpkruojumā atrūnams Stefanejis literars teksts “Devenis i pusdvēselis. No vacys pylsūnis dīnysgruomotys.” Autora pruot, tys vēļ nanūruoda iz dzeivuošonu Bolkrīvejā ci Vitebskys guberņā, itū tekstu varēja atsyuteit nu sevkurys vītys Krīvejā. Kruojumā myrušūs autoru vuordi apvylkti ar malnu, Ulanovskai tai nav. Tys var nūzeimēt, ka 1912. godā jei vys beja dzeiva, i, koč epizodiski, a atsagrīzuse literaturā.
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Kalenders
- Categories
-
Tags
2012 3 stenori 3. Pasauļa latgalīšu saīts A. Danča A. Lukača A12 Aglona Aglyuna Aglyunys bazilikys Kūra škola Agra Ritiņa Agris Zīmeļs Aivars Kise Aizkaļne Ala pagrabs amaterteatris amatīrteatri Ambeli Anatolijs Vituškins Andrejdiena Andrejdīna Andrejs Paulāns Andris Ļubka Anna Rancāne Antonina Babāne Arturs Uškāns Arvīds Gžibovskis Atašīne Augšdaugava 2012 Auni kuojis laksteigola Ausmeņa Kebabs Ausmeņa Records Auzāni Avtoportret Bāka Balkani bals Baltica Baltica 2012 Baltinava Baļtinova Balvi Bardu pavasars Baroka muzykys dīnys bazilika Benislavska Berķenele Bērzpils biblioteka Bīdreiba „Artistence” Bieržpiļs Biruta Ozoliņa Biruta Ūzuleņa Blonti Boļeslavs Sloskāns Bolti burti Bolvi Boņuks Borkova Borowa Mc Brīvdabas muzejs Brīžucīms Bubamara Čajkonys ceplis CIpariņš čulans Cylvāka bārns Dabas koncertzāle Dabasu Durovys Dace Kaša Dagda Dainis Poikāns daņči Dandari Danskovīte Das Blaue vom Himmel Daugavas festivāls Daugovpiļs Daugovpiļs nūvods Daugovpiļs teatris Daugovys festivals Dekteri Demene DinozaurFest DJ Monsta Dobys koncertzals doncuošona Dricāni Drycani Dundenīki Dyrbyni dzeja Dzejas diena dzejis kruojums Dzidra Smiltēna Dziedošās ģimenes Dziesma Bērzpilij dziga dzigys dzīsminīki dzīsmis dzīšmu svātki Egita Terēze Jonāne Egle Eima eima Elga Paura Emīleja Kalvāne Etno dienas Evalds Vasiļevskis Evija Smagare Fedja Feimaņi festivals Flokši Flyzone folkklubs folklora fotoizstuode gadatirgus Gaigalava Galaktika Gaujiena Ginc & Es Ginc&Es godatiergs Green Novice greida gruomotys latgaliski Grupa „Galaktika” Guntra Kuzmina gvelži hip hop HipiLatLit hokejs Īdeņa Ilze Sperga Inde Indive Inga i Normunds Inga Zeile Ingrīda Tārauda Inta Nagla Ireta Čekse Iveta Ratinīka izstāde izstuode Jāņi Jānis Streičs Jasmuiža Jaunais teatris Jauneiba jaunīši Jaunīšu atkluotais centrs "JACis" Jaunīšu centrs ”Pūga” Jaunīšu konsultatīvuo padūme Jelgava Jelgova Jersikys orkestris Jezus sirds katedrale jubilejs Jūlijs Juoņadīna Juoņi Juoņs Klīdziejs Juoņs Krivtežs Juoņs Ryučāns Juoņs Streičs Juosmuiža Jura dīna Jurika Bakāne Jurs i Juoņs Jurs Ostrovskis Jurs Viļums Kaču jūki Kalnciema kvartāls Kantinīki kapela Karīna Ludborža Karonhisake Kārsava Katuoļu studentu dīnys Kaunata keramika kina Klepernīku pogosta zvaigzne Kolnasāta Koncerts konfereņce kori Krāslava Kristaps Višs Kristīne Jokste Kruoslova Krustpils Krystapiļs Kukuži kultura Kulturys ministreja Kuorsova Kuorsovys nūvods kur basām kājām kurināšana KUUP coffee Kūzuls Laicāni Laimas muzykanti LaKuGa Laladra Latgale Latgale. Trīs stāsti Latgaliešu kāzas latgalīši latgaliskais latgaliski Latgalistikys konfereņce latgalīšu gruomotys Latgalīšu kuozys latgalīšu muzyka latgalīšu rokstu volūda latgalīšu volūda Latgalīšu volūdys i kulturviesturis olimpiade Latgaļu sāta Latgola Latgola.LV Latgolys Kulturviesturis muzejs Latgolys Laikadečs Latgolys Regiona atteisteibys agentura Latgolys seniori Latgolys Studentu centrs Latgolys Vargaņu dīnys Latgolys Vargaņu dīnys 2012 Laura Bicāne Laura Lō Leigū Leiksna Leivuons Lelais sīlejs Ļeņingrad Leo LgSC LIDO Lielais latgaļu tirgus Lielais plosts Līga Rundāne Līgo Litaneja literatura literatura latgaliski lītiškuo muoksla Līvāni LR Saeima LTV1 Lubāna vilinājums Ludza Ludzys Nūvodpietnīceibys muzejs Mada pūds Maija Korkliša Maizis muzejs Mākslas dienas 2012 Malika Malnava Manc Akorc Marčello Margarita Šakina Māris Bozovičs Māris Igavens Mārtiņš Boiko Meirāni Mērdzene Miķelis Bukšs Mikeļs Bukšs militarais parads MIRABILIS Mis i Misters Mis Misters Rēzekne Monika Zīle mozpulki muoksla Muokslys dīnys Muola muokslys centrs muols muzejs Muzeju nakts 2012 Mūžīgīs ženiks muzyka Muzykanti Muzykys školys Myužeigais kalinders NABAKLAB Nacionalais teatris Nagaidama prīca Nakts mežasmylguos Napruots Naujene NBS Ņukši Odumeņš Kuopusteņš Ogre Olūteņš Olūts Ondrupinis roksti Ontans i Anne Ontans i Zīmassvātki Ontons i Anne Ontons izaklaidej Ontons Kūkuojs Ontons Matvejāns Ontons Rupaiņs Osvalds Otto Pādejuo steiga PAKAC Pakāpiens Palādas parks pasteļi Patrioti.lg Pavlovsku ģimene Pavlovsku saime Pēteris Jurciņš Pieniņi pīmiņa Pītera dīna Pīterdīna Pīters Jurceņš Plešova podniecība Preiļi Preiļu KN Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzejs prezentaceja psalmi Pūdnīki pūdnīku dīnys Pūga Puncuļi Puncuļu saime Puša pyparmātru čaja kauss Pyušamūs instrumentu orkestris “Rēzekne” RA Raibīs Suņs Raiņa muzejs „Jasmuiža” Raiņs Rakickis Rakstniecības un mūzikas muzejs Rancāna pogolms Rasādu opluots Raža Reigā Reigys Gruomotu svātki Rekova Rēzekne Rēzeknis Augstškola Rēzeknis biznesa inkubators “Ideju vīsneica” Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolya Rēzeknis nūvoda Rēzeknis nūvoda dūme Rēzeknis piļsātys Kulturys i atpyutys parks Rēzeknis piļsātys kulturys noms režisors Rikši Rogovka roksti! Roksts Romāns Sladzis Rožupe Rubene RUDENS 2012 Rudens rozes Rudūs kumeļu pakolni Ruguoji Rūta Rūtoj Rūžkolni Rūžkolnu pogosta zvaigzne Rūžupis veiri Rūžys byudu golūs Saime saīts saļmys Saļnova Sanktpīterburga Santa Kasparsone sasatikšona Seiļukolns Šekspirs seminars Sīļukalns Sīvysmuote Sīvysmuotis seņču laiki SKĀbene Šķilbēnu etnogrāfiskais ansamblis škola šlagermuzyka Slavanais Jersikys orkestris Smotra tiergs Soldanī Sovvaļnīks Spielejam kūpā sports Sprukuļu saime Stabuļnīki Stoļerova Studentu nedeļa svātki Svātra svētki tautys apgierbs Tautys lītiškuos muokslys studeja “Klūga” Tautys lītiškuos muokslys studeja “Pūpoli” tautys muoksla Tautys muzyka Tautys muzykantu svātki Tautys tārps Tāvu zemes kalendars tematiskie ciemi Teuvo Tulio Thursday 12th tiergs Tievanānu pavasars Tihovski Tilža Trasuns uobeli Upeite Upīte Upītes Uobeļduorzs Uškānu saime Vabale Vabole Vactilža Valentina Kirsanova Valentins Lukaševičs Vaļsts Lauku teikls Valters Krauze Varakļuoni Vargaņu dīnys 2012 večerinka Vīksna Viļaka Viļāni Vileks Višķi Vīteri Vladimirs Nikonovs Vosoruošona vosorys Vosorys saulgrīžu burvesteibys vosorys škola Vuolyudzāni Vuorkova zalta nauda Zanzibar Zeimuļs Zelta nauda Žīguri Zīmeļlatgola Zintis Krakops Zvirgzdenes ziņģe 2012 ЛeHиHrpaд CЯБPЫHA
There are no upcoming events to display at this time.


text:
Vydspunktā storp rudini i zīmu
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Tradicionali novembra suokums saistuos ar Bazneicys nūlyktajom Dvieseļu dīnom, kod lyudzās par myrušajim i dzīd saļmys. A nazkod zemnīkam taišni itys beja ari goda bilancis i nūdūkļu nūmoksys laiks, psihologiski – īīšona tymsuokajā goda riņča pūsmā.
Apkiuleibys i Muorteņa dīna – vydspunkts storp rudini i zīmu
Piec Saulis kalendara ap Muorteņa dīnu, kas Latgolā nav populara, vaicojams vydspunkts storp rudiņa ekvinokceju (Mikeļa dīnu) i zīmys saulgrīžim (Zīmyssvātkim). Tod beidzās ar Apjumeibom īsasuokušais Veļu laiks, i īsastuoj Soltuma laiks.
Zeme aizmīg nuovis mīgā, jū nadreikst aiztikt, pat gonūt lūpus, – naraža cytugod vysuos nūzeimēs, cikom pavasar piec trešuo pārkiuņa byus nu jauna atmūdynuota. Vysi sasolušī pūri palīk izjuojami, var gaideit bruņuotu laupeituoju siruojumus. Ap itū laiku ir, kū pajimt.
Apkiuleibys ir zemnīka saimnīcyskuo goda nūslāgums – vyss nu teiruma pajimtais puorlaseits i salykts pa vītom, labeiba izkulta i sabārta orūdūs, teik nūmoksuoti nūdūkli. Latgolā Muorteņa dīna i pats sv. Muorteņš (316–397) nav populari, partū latgalīšu zemnīki par bilancis nūsliegšonys termeņu turēja 2. novembri.
Itys svātais, Rūmys imperejis karaveirs, nabeja pat kristeits, i reiz, sovys lobuos sirds deļ, jis puorškēle sovu apmetni i atdeve pusi juo plykam ubogam – i tod īraudzeja sapynā pasateicūšū Jezu.
Vāluokūs laikūs simboliskū sv. Muorteņa apmetņa pusi franku armejā izmontuoja kai karūgu, kuru latiniski sauce par “cappa”, a goreidznīku, kurs jū nese, par “cappellanu”, nu kuo cielīs kapelana vuords. Myusu dīnuos kapelani armejā, ari Latvejis Nacionalajūs bruņuotajūs spākūs, ir vysu konfeseju goreidznīki.
Ritualais iedīņs – gaiļs
Puorejā Latvejā svinātuos Muorteņa dīnys kai Apkiuleibu golvonais iedīņs ir gaiļs. Jis ir saulis sauciejs i gaismys viestness. Ari Latgolys saimineicys stuosta, ka Dvieseļu dīnu saļmu dzīduotuojom goldā vajadziejs likt gaili. Piec kaidys receptis sagataveitu – ci captu vasalu, ci sašmuorātu gabaleņūs – na tik svareigi.
Diveji gaili kūpā kai Muorteņa dīnys zeime veidoj vuortus iz pādejū – dzyļuokū – tymsumu, caur kū vajag izīt, lai suoktūs jauns gaismys cykls. Itei zeime atguodynoj gailūšu guņskuri, a gaisma i syltums itymā laikā ļaudim ir cīš vajadzeiga. Grafiski zeime ir puorveiduojums nu Juma zeimis (nu Apjumeibu pi Apkiuleibu) ar sarytynuotim golim, kas simbolizej saknis vysaiduos nūzeimēs. Zīmā dzeiveibys spāks globojās saknēs.
Myrušūs laika nūslāgums
Poguonu seņčim laiks storp Apjumeibom i Apkiuleibom beja myrušūs mīluošonys laiks, nu jūs lobvieleibys beja atkareiga jaunuos sezonys izadūšona. Ituo laika nūslāgums sakreit ar Rūmys katuoļu tradicejā īdybynuotū Dvieseļu dīnu oktavu – ostoņu dīnu (1.–8. novembris) lyugšonu cyklu par myrušajim. Jis suocās ar Vysu svātūs dīnu 1. novembrī, gūdynojūt vysus dabasūs tykušūs. 2. novembris ir Vysu ticeigūs myrušūs pīminis dīna aba Dvieseļu dīna – svareiguokuo vysā cyklā. Zeimeigi, ka 1. novembris ir breiva dīna mums tyvajā katuoļticeigajā Pūlejā (Wszystkich Swiętych) i Leitovā (Visų šventųjų diena), a Boltkrīvejā – 2. novembris (ДeHb пaMяTи, BoceHbckiя Дзяды).
20. godu symta 20. godūs Latgolā itamuos dīnuos oficiali naguoja iz školu, a kur i vysys ostonis oktavys dīnys.
Itamuos dīnuos na viņ celebrej sv. misi, tok ari reikoj proceseju ar dzīduojumu “Tymōs postordīnas brīsmēs..” ar nūslādzūšū aizlyugumu pi simboliskuo kopa. 2. novembrī saļmu dzīduošona ir obligata, cytuos oktavys dīnuos – piec draudzis īspieju. Individualūs lyugšonu naatjamama sastuovdaļa ir “Myužeigū duseišonu dūd vinim, o Kungs, un myužeigō gaisma lai speid vinim myužam! Amen.”
Halovīns – Vysu svātūs dīnys vigileja
Latiņu “vigilia” burtiski nūzeimej nūmūdu i nakts sardzi, bazneicys terminologejā – pyrmssvātku nakti ar eipašim dīvkolpuojumim, kai pyrma Zīmyssvātku ci Leldīnis, tok ari pyrma Vysu svātūs dīnys – 31. oktobrī. Angļu volūdā Vysu svātūs dīnys vigileju sauc “Halloween” (eisynuojums nu pylnuo nūsaukuma “All Hallows’ Evening” – Vysu svātūs vokors).
Globalizacejis rezultatā ari Latgolā īsavīsuse amerikaņu tradiceja Halovīnā bārnim apsaviļkt par spūkim, rogonom, myrūnim ci sovaiduokim mūkstim i staiguot pa sātom, prosūt kampetys. Kluot pi tuo ari izgrebt garbuzus ļaunūs goru bīdynuošonai.
Dūmojams, ka svešuo tradiceja vīgli īsavīsuse partū, ka bārnim myusu tradicejā nav nikaidys specialys nūdarbis, gatavejūtīs Dvieseļu dīnom.
Ceisteišonys guņs i eļnis kotli
Latgalīšu literaturā varim atrast tekstus, kurūs bārnim tālaini skaidruots, kas nūteik ar myruša cylvāka dvēseli. Nu Marijis Andžānis stuosta “Dvēseļu dīna” (kūpkruojums “Mozais brōleits”, 1943, 48): “Ceisteišonas gunī nasadag ari drēbes, ni moti, bet ir cīši korsts. Dvēseļu dīnā vysas dvēseles saīt sovas draudzes bazneicā, apsamat ap škērstu un lyudz Dīvu. Ari jūs tyvynīki lyudz par jom Dīvu. Kurom teik izlyugta Dīva žēlesteiba, tōs aizīt uz dabasim, bet kurom nā, tōs īt atpakaļ uz ceisteišonas guni.”
Nu Pōvula Prīkuļa stuosta “Dvēseļdīnā” (kruojums “Nūsamaļdejuši”, 1943, 44) par eļnē tykušajim: “Apleik gunkuram stōvēja augsti, leidz boltam nūtveicāti kotli. Un ap kotlim – vys tī ragaini… Bēdeigōs dvēseleites nu sōpem tai tik i lūkuos kai vēdzeleites zvejnīku rūkōs. Cyta jau kotlā īmārkta leidz ausim, cyta līsmu vydā maudojās.”
Myusu dīnu literaturā dominej poetiska i metaforiska dvēseļu uztvere, kai Annys Rancānis dzejā (kruojums “Advente”, 1991, 123): “Bet dvēseles – dvēseles nevar/ raisīties no saviem zariem,/ tās paliek par brūniem pumpuriem/ līdz jaunam pavasarim.”
Slaucama guņs
Vacuokuos latgalīšu puotoru gruomotuos dvieseļu ceisteitovu sauc par slaucamu guni, pat “slaucumu guni”. Ar slaukšonu te nav nikaida sakara, itaids apzeimiejums radīs nu tulkuotuoja sveštautīša klaidys.
Ceisteitova pūliski ir “czyściec” (nu “czyścić” – teireit). Tū tulkuot varēja kai “teireišonu“, “teireišonys guni”. Acimradzūt tulkuotuojs paziņs viņ vuordu “slauceit”, kas daleji ari nūzeimej teireišonu – gružu i putekļu nūvuokšonu. Meklejūt originaluoku formu, tok bez volūdys izjiutys – saguojuse “slaucama guņs”.
Tūlaik par klaidom ticeigī nauzadrūsynuoja aizruodeit, vysu svātā gruomotā raksteitu pījēme par pošsaprūtamu. Taipat par stilistiskom klaidom varātu pīzeit “Jezu soldons”, “gordoka towa draudziba”, “wysu waldigs Diws”. Taidi volūdys ļapsusi tyka nūvārsti 20. g. s. 20. godūs, kod pi latgalīšim dūmuotys goreiguos literaturys stuojuos pošu latgalīšu prīsteri.
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Vasali! Sajiemu viestuli nu LR Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis par dorba grupys izveidi, kam da 20. decembra juoizstruodoj prīšklykumus i juoīsnīdz izglītības un zinātnes ministra parakstītu informāciju Ministru prezidentam par veicamajiem pasākumiem latgaliešu rakstu valodas kā vēsturiska latviešu valodas paveida saglabāšanai, aizsardzībai un attīstībai. Tys ir, dorba grupai juosagatavej prīšklykumi par Latvejis vaļstī napīcīšamajim pasuokumim […]
Vasals, bruoļ! Vasala, muos! Jaunā godā LgSC Tev pīduovoj, 3 īspiejis: automatiskū gruomotys vuoka paceļšonys mehanismu, manualū latgalīšu literaturys papyldynuošonys agregatu, dinamiskū rodūšuo i dorūšuo spāka skrytuli. Jaunuo goda suokumā – pyrmais realais ituo goda pīduovuojums. Taišni deļ Teve. Tev ak jau ir kaida sātyslopa voi dīnroksts, blogs, emuars voi vīnkuorši teiklavīta, kur pīraksteit sovus […]
Šudiņ sajiemu Latgolys Radejis” direktora Valda Labinska viestuli (kai i daudzi cyti latgalīši). Vaira Naktineicā. Piec tam publicieju dīnrokstu “Dīnā” par latgalīšim i jūs radejom. Cyta storpā citejūt i LgSC 9. februara relizi par latgalīšu volūdu medejūs. “Par tū pošu problemu jau vairuok godu rauga runuot bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”. Tok plyka NVO bez politiskūs […]
Ir sataiseitys div jaunys sadalis: kalenders i volūda. Pyrmajā informaceja par tyvuokajim pasuokumim i cytim svareigim datumim. Ūtrajā informaceja par LgSC programu i dorbim latgalīšu volūdys saglobuošonai 2008. godā (i drupeit par planim 2009. godā). Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Par vaļsti i latgalīšim8. decembrī 13:00 stuņdēs diskuseja par latgalīšu volūduBārnu i jaunīšu lobūs stuostu konkurssJaunīšu lobūs stuostu […]
[polldaddy poll=1379067] Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:konkurss blogerim: nasoki nui, nasoki nā!Par vaļsti i latgalīšimPyrmais kačalāns. Klausīs, kai beja!Podkāsts i LgSCIdeju vātra skaipā i cytur
tok itei ir lopys izmieginuojuma verseja, kas gon tyka sataiseita, tok itymā nedeļā nav breiva laika informacejis īlikšonai. 😀 Varbyut pa kuru šaļti kū nabejs, tok na metodiski i regulari. Ir puors naseņ nūtykušu, it kai jau vacu, tok vysleidza aktualu ziņu. Par pīmāru, 9. februarī LgSC izsaceja sovu vīdūkli par latgalīšu volūdu medejūs, atsasaucūt […]
Piec nailgys, tok augleigys apsasprīsšonys pi skaipa i skaipā izdūmuojom, ka vajag sovu lopu sovim dīnrokstim i rokstim. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Zīmys škola latgalīšim Sibira soltumūsLgSC kūpsapuļce aizvadeitaSeminars “Roksti!” aizvadeitsPīsadoli latgalīšu rokstu volūdys vosorys školā „ROKSTI!”LgSC izvierzeits vairuokom nominacejom „Boņukam 2011”


text:
Tai jau soka, ka studenti vuicūtīs div reizis godā – sesejis laikā. Paraleli vuiceibom mes – LgSC Rēzeknis nūdalis studenti – asom atroduši laiku pīsadaleit vairuokūs pasuocīņūs. Jauns gods juosuok ar jaunom, pozitivom dūmom deļ tam 15. janvārī LgSC Rēzeknis nūdale aicynova interesentus iz pozitivuos dūmuošonys centra „Pavasara studija” seminarim „Es esmu savas dzīves autors” […]
Nu ituo goda 2. augusta leidz 6. augustam Preiļūs nūtyka „Atzolys” – jau sastū godu piec kuortys bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” reikuots izgleitojūšs seminars Latgolys jaunīšim. Seminaru reikoj latgalīšu studenti deļ jaunīšu, kam ir interese par Latgolu i latgalīšu volūdu, literaturu, viesturi, kulturu. Na par veļti „Atzolu” moto ir Kazimira Skryndys vuordi: „Iz tom jaunom atlasem lai ir […]
Vasali vosorā! Pasaverit rokstu “Latvejis Viestnesī”. Varbyut ir kaidi komentari, vīdūkli? Voi varbyut ir napīcīšama kaida LgSC reakceja – atbiļdis roksts, diskuseja voi informativa akceja? LgSC vuordā vakar KKF tyka īsnīgti 7 projekti: – latgalīšu muzykys karaoke disks (Edeite Husare); – latgalīšu puosoku izlase “Tu soki. Es soku. Puosokys par krīzi” (Marita Papiņa); – Danieļa […]
Nu 2. leidz 6. augustam Preiļūs nūteik „Atzolys” – seminars jaunīšim par Latgolys nūvoda viesturi i kulturu. Itūgod „Atzoluos” pīsadola 20 jaunīšu, leluokuo daļa nu jūs ir nu Latgolys, vysu vaira nu Rogovkys i Kuorsovys. Ari itūgod dalinīku vydā ir puors jaunīšu nu puornūvodu. Seminars „Atzolys” teik reikuots kotru vosoru jau nu 2004. goda, itūs godu laikā […]
Šudiņ vokorā Tonis birojā projektu vokors. Reit turpynuojums itai izklaidei. Kai smejīs, cytim vosora, a cytim i vosora, i juodūmoj par rudini. Ite zemļuok karteņa nu paguojušuos nedelis izprīcom ar SIF projektu, kas gols golā īsīts svēre 2 kilogrami i symtu gramu. Ireta i Artis cap i lej iudini. Koč kai tei latgalīšu volūda juodaboj […]
Da ituo goda 30. juņa bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj jaunīšus vacumā nu 15 da 19 godu pīsasaceit daleibai Latgolys kulturviesturei veļteitā seminarā „Atzolys” (atlases, jaunī dzynumi), kas nu 2. da 6. augusta nūtiks Preiļūs. Seminars „Atzolys” nūtiks jau sastū godu piec kuortys, juo laikā jaunīšim nu vysys Latvejis byus vareiba izzynuot vaira par […]
Moto: Iz tom jaunom atlasem lai ir vysa myusu cereiba i par jom lai mes vysvairuok guodojam. Izaugs lelys atlasis, tod ari vacim kūkim jūs pakrieslī byus loba atpyuta. Kazimirs Skrynda Atzolys – seminars Latgolys jaunīšim vacumā nu 15 da 19 godu. Atzolys (ari atlasis) – atvasis, jauni dzynumi. SEMINARA MIERKI: *īpazeistynuot Latgolys jaunīšus ar […]


text:
Reigā 14. martā nūtyka kasgadejuo „Latgolys Studentu centra” kūpsapuļce, kurā atsavērem iz padareitū īprīkšejā dorba cielīnī i raudziejam saprast, kaidim byut iz prīkšu. Kai ari tyka īvālāta jauna vaļde.
Aizvadeitajā godā ir eistynuoti vairuoki projekti, ar kurim asam davuši pīnasumu Latgolys kulturys izaugsmē i saglobuošonā. Padareitī dorbi gondreiž 10 oficialuos darbeibys godūs aplīcynoj, ka LgSC ir vīna nu spieceiguokajom i stabyluokajom latgalīšu organizacejom.
Piec kuorteiga dorba kūpā asam atsapyutuši i kaldynuojuši jaunys idejis, kab Latgolu caltu sauleitē. Nu nūzeimeiguokajim eistynuotajim projektim mynoms dzejūļu kruojums „mūžīgā nepārtikusī stirna”, apvuiceibys „Atzolys”, naformaluos sporta spielis “Na-Formals”, Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv, latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys, kai ari cyti mozuoki i leluoki projekti.
Rēzeknis i Daugovpiļs birojim niu ir jaunys vadeituojis – rodūšys, dorbuotīs grybūšys i energejis pylnys mārgys. Daugovpiļs biroju voda Gunta Nagle, sovukuort Rēzeknis biroju – Sintija Batare.
Jaunuos vaļdis sastuovā dorbojās Laura Melne, Marita Lasmane, Vineta Vilcāne, Juoņs Papiņš i Valērijs Kušnirs, par vaļdis prīkšsādātuoju īvālāta Vineta Vilcāne.
Nūpītna kūpbiļde ar gondreiž vysim kūpsapuļcis dalinīkim.
Jaunuo vaļde – Marita, Juoņs, Laura, Vineta i Valērijs.
Viesti sagataveja: LgSC Reigys birojs


text:
05.17.2011
2008.-2011. goda darbeibys programys atbolsts
Bīdreibys 2008.- 2011. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs, i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu.
Projekts
Finansials atbolsts bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” 01.04.2008. – 31.03.2011. darbeibys programmys realizacejai
Bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” darbeibys mierki:
veicynuot Latgolys nūvoda kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibu;
īsaisteit organizacejis darbeibā jaunus bīdrus i atbalsteituojus, golvanūkuort jaunīšus i studentus;
paleidzēt apgiut i nūdūt sovim bīdrim jaunys zynuošonys par navalstiskū organizaceju darbeibu (tuoļuok tekstā – NVO), aktīvi īsaisteit sovus bīdrus LgSC aktivitatēs i sadarbeibys realizacejā ar cytim NVO, veicynuot bīdru aktivu īsasaisteiōsnūs dažaidu sabīdreibai svareigu lāmumu pījimšonā, vīdūkļu paušonā i formuleišonā;
styprynuot jaunīšūs i studentūs interesi par pilsūniskuos sabīdreibys veiduošanūs i demokratejis izpausmis pryncipim;
sasadorbuot ar valsts institucejom normativūs aktu sagataveišonā i pilnveiduošonā.
LgSC darbeibys aizdavumi:
koordinēt ar bīdreibys mierku sasnīgšonu saisteitu projektu izstruodi i realizaceju;
aktivi attīsteit tuoļuoku organizacejis darbeibu i snīgt sabīdreibai informaceju par eistynuotajim projektim;
apvīnuot Latgolys jaunīšus, kam saistūši organizacejis mierki;
sekmēt Latgolys jaunīšu izgleituošanūs pilsūniskys sabīdreibys vaicuojumū i veicynuot jaunīšu pilsūniskū leidzaleibu;
atbaļsteit Latgolys jaunīšu izgleituošanūs i veicynuot jaunū specialistu atsagrīsšonu Latgolys nūvodā;
sekmēt jaunīšu integraceju Latgolys nūvoda kulturvidis veiduošonā i attīsteibys procesūs;
veicynuot sabīdreibys diskuseju par Latgolys nūvoda kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis veicuošonuos procesim, tūs problematiku i veicynuošonys īspiejom;
saglobuot i popularizēt Latgolys nūvoda kulturviesturiskū montuojumu, sekmejūt tuo apzynuošonu, izpieti i dorūt tū pīejamuoku plašuokai Latvejis i Eiropys sabīdreibai;
reikuot dažaidus izgleitojūšus, informativus i izklaidis pasuocīņus: seminarus, kursus, konferencis, nūmetnis;
sekmēt Latvejis sabīdreibys, pošvaļdeibu i vaļsts instituceju interesi par Latgolys nūvodam aktualu problemu rysynuojumu, īvārojūt tuo kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis specifiku;
aktivi turpynuot aizsuoktū sadarbeibu ar valsts institucejom normatīvūs aktu sagataveišonā i pilnveiduošonā, kas skar Latgolys nūvoda kulturvidis veiduošonūs i attīsteibys procesus.


text:
Atkluotuos lekcejis i diskusejis par volūdys i regionaluos ekonomikys vaicuojumim (2000-2004)
Pasuokumi studentim: čajs, spēlis, puosokys, saļmu dzīduošona i vakariešona, dzīsmis i daņči (2000-2009)
Školuotuoju vosorys kursi „Vosoruošona” (2000-2005)
Buļbu, syudu i lopu kasšonys tolkys (2000-2009)
Kūpeiga leiguošona (2000-2009)
Kūpeiga čyguonūs īšona Zīmyssvātkūs (2002-2009)
Diskuseja par vīnuotu latgalīšu rokstu volūdu (2003)
Jaunīšu nūmetne i seminars „Atzolys” par latgalīšu volūdu i kulturu (2004-2009)
Lobdareibys akceja “Izduovynoj puosoku” Latgolys bārnu nomu i patversmu bārnu braucīņam iz Reigu nūsavērt čehu tautys puosokys kinā „Reiga”, aizīt iz Latvejis Dobys muzeju i t.t. (2005)
Ekspediceja iz Grybustu i Meža trūpu dzeraunem (2005)
Atbolsts Latvejis Etnografiskuo breivdobys muzeja reikuotajai Latgalīšu dīnai (2005-2009)
Rokstu dorbu konkurss Latgolys cylvākim „Es eju nu Latgolys” (2006)
Ekspedicejis da latgalīšu iz Sibiri (2006-2009)
Jaunuos latgalīšu muzykys festivals “Muzykys Skrytuļs” (2006, 2007)
Latgalīšu kulturys portals “LaKuGA – latgalīšu kulturys gazeta”, adress www.lakuga.lv (2007-2009)
Dzejis dīnu pasuokumi “Peguozeiša Vakarenis” (2007), “Nūvodu Pant-Tūni” (2008), “Tehnodzeja” (2009)
Pasuokumi “LaLaDra – Latgalīts latgalīšam draugs” Latgolys škoļnīkim (2007) i studentim (2008, 2009)
Portala draugiem.lv latgalīšu versejis munidraugi.lv tulkuošona (2007, 2008)
Latgalīšu autoru nakts “Tievanānu Pavasars” (2007-2009)
Ekspedicejis Latvejis i Boltkrīvejis pīrūbežā kūpā ar Minskys studentu etnografiskū bīdreibu (2007, 2008)
Latgalīšu sabīdriskūs organizaceju kongress Leiksnā (2008)
Latgalīšu ortografejis nūsacejumu izdūšona i duovynuojums Latgolys školom i sabīdreibai (2008)
Informativs seminars par latgalīšu rokstu volūdu (2008)
Daleiba Minskys studentu etnografiskuos bīdreibys reikuotajā sanūs omotu nūmetnē (2008)
Pasuokumu ciklys „Latgales jaunieši = Latgales nākotne”: koncerts, rodūšūs dorbu konkurss i diskuseja (2008)
Latgalīšu autoru īkļaušona dzejis diskā “Inflatio Poesis” (2008)
Sanūs omotu škola kūpā ar Minskys studentu etnografiskū bīdreibu (2008)
Latgalīšu jaunuos muzykys koncertu sereja “Taiseits Latgolā” (2008, 2009)
Latgalīšu studentu orienteišonuos saceņseibys Reigā (2008, 2009)
Latgalīšu rokstu volūdys kursi (2008, 2009)
Myusudīnu latgalīšu dzejis antologeja “Susātivs”, juos attaiseišonys pasuokumi Rēzeknē, Reigā i Lendžūs i juos duovynuojums Latgolys školom i bibliotekom (2008, 2009)
Jaunīšu rodūšūs dorbu konkurss “Latgola – zyrgs voi mašyna?” (2009)
Latgaliskuos apzinis veicynuošona Krīvejis Federacejis latgalīšu diasporā (katuoļu bazneickunga braucīni pī Sibira latgalīšu i informativī seminari) (2009)
Bārnu i jaunīšu lobūs stuostu konkurss (2009)
Puosoku izlase “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” (2009-2011)
… … …
LgSC doromī dorbi iz prīšku, kam vajag paleiga:
Latgalīšu volūdys gramatika
Vuiceibu leidzekli školom i pošvuiceibai
Tuoļvuiceibys kursi škārsteiklā
Latgalīšu volūdys vuordineica
Gruomotys bārnim, jaunīšim, lelajim
Muzykys diski, karaoke diski, latgalīšu autoru diski
Latgalīšu kulturys portals “LaKuGA – latgalīšu kulturys gazeta” – www.lakuga.lv
Latgalīšu muzykys koncerti Latgolā i vysā Latvejā
Latgalīšu autoru sasatikšona sovā storpā i ar skaiteituojim
Muzykali i literari pasuokumi bārnim i jaunīšim, škoļnīkim i studentim
Kūpeiga leiguošona i čyguonūs īšona, tolkys i ekspedicejis
Bārnu i jaunīšu nūmetnis, seminari i kursi
Ziņu portals latgaliski
Raidiejumi latgaliski Latvejis medejūs i internetā
Stipendeju fons latgalīšu studentu atbolstam
…..
Jau nu 2000. goda, kod aizasuoce lelais vairums myusu aktivitašu i dorbu, asam īgivuši lobu pīredzi, kas ļaun veiksmeigai pabeigt īsuoktūs dorbus i suokt jaunus – bīži ambiciozus i konkretajā laikā gryuši īdūmojamus.
Īgiutuo pīredze i juos puormontuošona, jaunu bīdru īsasaisteišona LgSC darbeibā ir garants bīdreibys pastuoveišonai i iz prīšku i paruoda, ka latgalīšu jaunīšim ir aktuala darbeiba kūpeigā NVO, vīnuotu mierķu izvierzeišona i sasnīgšona.
Ka vari i gribi paleidzēt ar sovu dorbu, laiku, atbolstu, naudu voi padūmu, soki.
Vīns nav dareituojs. Dareisim kūpā!


text:
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) ir sabīdriska organizaceja, kas apvīnoj studejūšus i studejis beigušus jaunīšus, kam ir svareigi LgSC statutūs nūsaceitī mierki i aizdavumi.
LgSC mierkis ir popularizeit i veicynuot Latgolys nūvoda kuļturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibu, koordinēt ar tū saisteitūs projektu izstruodi i realiziešonu.
LgSC devize – Latgolu saulē ceļt.
Latgolys studentu centra miseja ir saglobuot, popularizēt i atteisteit latgaliskuos kulturys vierteibys, nūdrūšynuot jūs dzeivuotspieju, pīlāguot ituos vierteibys itam laikam, izceļt latgaliskū latvyskajā, paruodeit jū kai vīnuotu, naatjemamu latvyskuo sastuovdaļu i veicynuot jaunīšu vydā izpratni par latgaliskajom vierteibom kai īpašom, atškireigom, unikalom i lapnuma vārtom, reizē nūsarūbežojūt nu politisku vaicuojumu rysynuošonys.
LgSC vīzeja: Dūd vacam gūdu, ej jaunam leidza!
Bīdreiba apvīnoj vairuokus desmitus Latgolys jaunīšu i ir realiziejuse taidus sabīdreibā atsauceibu īgivušys projektus kai jaunuos latgalīšu muzykys festivals “Muzykys Skrytuļs“, latgalīšu kulturys sātyslopa Lakuga.lv, koncertu ciklys “Taiseits Latgolā“, myusudīnu latgalīšu ortografejis nūsacejumu izdūšona i informativī seminari Rēzeknē i Reigā, latgalīšu rokstu volūdys kursi Reigā, latgalīšu dzejis antologejis “Susātivs” izdūšona, latgalīšu dzejnīku īkļaušona Dzejis dīnu diskā “Inflatio Poesis“, školuotuoju vosorys kursi “Vosoruošona” i jaunīšu seminars “Atzolys“, pīsadaleišona ekspedicejuos iz Sibiri pi tīnis latgalīšu, kai ari daudzi cyti bīdreibys vadeiti voi sadarbeibā ar cytom NVO, vaļsts i pošvaļdeibu institucejom realizeiti projekti.


text:
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynoj latgaliski raksteit grybātuojus iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu 16.decembrī, 18 stuņdēs, Latgolys puorstuovnīceibā (Tūrņa īlā 4, III C).
Bezmoksys nūdarbeiba paradzāta vysim, kas runoj latgaliski. Nav vajadzeigys īprīkšejuos zynuošonys latgalīšu volūdys pareizraksteibā.
Nūdarbeibys laikā dalinīki tiks īpazeistynuoti ar myusdīnu latgalīšu volūdys ortografeju i varēs izkūpt praktiskuos raksteit prasmis.
Lai dasasaceitu, roksti iz reiga@lgsc.lv
Vaira informacejis:
Kristīne, tel. 28240441


text:
-
Bug #71737 partially resolved
Pyrms nedeļas es atjaunynōju programmaturu uz laptopa. Šūreiz uzlyku Ubuntu Gusty Gibbon. Man Ubuntu īt pi sirds. Par kū? Par tū, ka Latvejā ir spieceiga lītōtōju kūpīna, forumi, helps utt. Daudzi, prūtams, ratavōs, ka “Ubuntu фToппky! Debian, Slackware, Gentoo (vajadzeigū pasveitrōt) Haшe ффcиo!!!”, bet, lai ari popsa, tūmār lobōks par SuSE… Vīns nu apgreida īmaslym… Read more »
-
-
iPod’am seši
Šudiņ boot.lv izlasieju, ka iPod pleijerim apritiejušs 6 godi. Šajā sakarā gribātu uzraksteit pōrs lobus vōrdus par Apple īreici. Es asu iPod Shuffle laimeigais īpašnīks. Pierkšonas process beja dyžan sarežģeits, jō firma, kas jūs tiergoj acarūnās reigas nūmalē nazkaidā aizlaistā syltumneicu dōrzā. Bet kod es atpakōju mozū, zaļū kasteiti mmmmmmmm. Pa ceļam uz dorbu klausiejūs… Read more »
-
Kamēr gāž Kalvīti tikmēr…
Maņ šudiņ vōrdadīna. Ar kū sevi i apsveicu :) Dīna paīs dorbā, vokorā mož ar draugim pasēdēsim pi kaida viskija glōzes. Maņ garšoj viskijs. Is ir kai samagonka. Jōdzer teirs, bez vysaidim pījaukumim, ladu īskaitūt. Bet par dorbu – jōskryuvej klasī goldi un šapi. Divejus lelūs školōtōja goldus jau byušu pībeidzs. Tryukst viņ diveju šupļetku… Read more »
-
Byušu slyktais. Īvītōšu blogā reklamu. Es navaru cīst reklamu, bet pameiģinōt tak vajag. Es labi apsazynūs, ka munu blogu apmeklej 1..2 pastōveigī apmeklietōji: es un a1zdedze. Vysmoz sprīžūt pec komentarim :) Vyspōr jau šis blogs nav nikaida naudas peļņiešonas mašina. Tys tai – sirdij. Gribās kur ni beis īmyužinōt sovas dīnas gaitas, pīdzeivōjumus/pordzeivōjumus. Un tys… Read more »
-
-
Latvija – muļķu zeme :(
Precīzōk Kaļveiša karaļvalsts… Tikkū nūtiemieju Dombura šovu. Bļa! Quo vadis? Man Loskutova k-gs patyka jau nu poša sōkuma. Es kai Ļaunō laika neidiejs beju pret Strīķes īceļšonu omotā. Un jō izteikumi pyrms pōrs nedeļom par tū, ka pyrms sovas īceļšonas jam beja vizītes gon pi Lemberga, gon Šķēles. Respekt! Zāns pascē, kai ir. A tagad… Read more »
-
Latgaļu valoda. Progresīvi
Beju aizbraucs pi sīvastāva. Tī dabōju palasiet LAvīzi. Atrodu interesantu interveju ar Latgolas Studentu Centra prīkšsādātōji. Daudzi vysaidu lobu dūmu. Pordūmas par latgalīšu kai reģionālū volūdu maņ lykās dyžan loģiskas un argumenteitas. Bet tymā pat laikā, dīz vai myusu čiuļi taidu rupuci vareis nūreit :(Bet lelōkais īguvums nu roksta, beja jauna, naseņ izveidōta, latgalīšu volūdas… Read more »
-
Palīdziet, plz!
Cik, lai paņem $$$ par haltūru? Mans darbiņš ir pārcelt statisko html uz cms Drupal. Biķīt tiek pārzīmēta template un protams veidots/kopēts/pārveidots viss kontents. Lapu nav daudz ap 30 + visādas bildes. Nav ne jausmas, kādas ir cenas :( Ls 50? 100? 1 000 000???
-
-
Kunst über alles
Vakar beju postā un dabōju sovu pyrms pōrs dīnom pasyuteitū krūzi. Krūze nu slavanōs krīvu dizaina studejas artlebedev.ru Gūdeigi sokūt man lykās, ka byus lobōka. Biļžōs vyss izlyzgōts ar Photoshop’u. A dzeivī jei taida drusku raupja un na dyžan kvalitatīva. Made in China. Bet izaver super! Nu metra attōluma :) Kai vysot mani aplauze Latvijas… Read more »
-
Бyш – cpaHый koBбoй!*
Redzieju sižetu pa TV, ka Latvejā byus jana parauga pases. Fu b…@! Taidas, kai beja CCCP laikūs :( preteiga paskota sorkoni-bryunā krōsā. Parodeja uz Majakovska slavanū dzeju: Я дocTaю из шиpokиx шTaHиH, чeM дoBoжy Bac Bcex дo иcTepиkи ЧиTaйTe! ЗaBидyйTe!! Я rpaждaHиH CoeдиHëHHыx ШTaToB AMepиkи!! Jā, kaida hrena ASV? Da taida, ka vysā Eiropā tagad… Read more »
-
Joomla gallery
Šudiņ ar koolēģi taisam jaunū školas “portalu”. Vyss īt labi, koč i ar mozom aizaķeršanom. Tagad vot mūkam galerejas. Kai CMS mes izavieļām Joomla. Joomlai ie vīns dyžan lobs galereju komponents: datso. Cik var nūprast, jū veidoj vīns krīvalāns nu Francejas. Vyss beja dyžan labi, cikam naizleida ōža kōja :) Biļdis sōka patvaleigi porlēkt pa… Read more »
-
Vakar redzieju reklamu ar Valtera pīsadaleišanūs. Reklamē nazkaidu franču pīna produktu. Grōve latvīšu pīnsaimnīceibas nūzari, tai saceit. Un tod es īsadūmoju:”A kur tys šovs, kur daleibnīkim vajag atmineit, cik moksoj vysaidi syudi?” Pyrms šova sōkuma jū dyžan reklamē kai supermegapuper šovu kū rōda 100 pasauļa valstīs jau 200 godus :) Es gon jū natiemieju deļ… Read more »
-
XP poweroff fixed!
Šudiņ sazaskōru ar problemu. Svaigi uzstōdeitais XP uz M79 jaunō datora nagribē da gola izaslēgt. “Ic nav seif tu turn off jou fakin kampjutar!” Rībeigi. Bet rysynōjums izarōdē pavysam trivials: My Computer / rclick / Properties / Device Manager Eimom uz View / Show Hidden Devices Meklejam APM/NT Legacy Node rclick / Enable Un tys… Read more »
-
Latgola ruļavoj!
Beju pa nedeļas nūgali derauņī. Super! Beja breineigs laiks un dorbi gō dyžan labi. Paveikts ir daudz. Piertī nu ir izšyuts nameņš ar reģipsi. Palyka viņ greidas un trūba. Pa ceļam kai vysod pīgōzem saļarku Krustpilī. Cenu starpeiba ir jiutama. Ja Jelgavā Nestī DD moksoj 0,642, tod Krustpilī viņ 0,623. Taitod par vasalim 2 santimim… Read more »


text:
-
Ubuntu 6.10
Nu vot nūliemu atjaunōt sistemu. Izvylku alternate install cd un aidā: sudo apt-cdrom add sudo apt-get update && sudo apt-get dist-upgrade Y+enter vyss. aizgōju ar dālu uz polikliniku, atgōju, vualā vyss uzainstaliejīs un gotovs dorbam!!! winda syukoj ņi pa dzetski!!! vēļ pīklōjeibas piec izdarieju sudo reboot dzeive ir skaista!!!
-
Pusnakts komanders
vot vysi līlejās ar sovim komanderim. un nivīns nagribēja pasadaleit, kai krosas tjūnēt. beidzūt vīns nu sevi LOR’ā izspīde: mc -b un tagad maņ ari kai pi puišu, bolts uz malna a ņi zyla :) ura!
-
“bye bye beauty!” jeb “xaди oT ceдa Macдaй!”
Nu ko 3,14zdec laikam Mikrosoftam atgō. Jūs ofiss parostam lītōtōjam nafig nav vajadzeigs. Var tak rediģeit un radeit dokumentus jebkur uz pasauļa un globōt sovā GMail kontā. Deļ tō ir jōbyut posta kasteitei GMail’ā, un jāizīt uz http://docs.google.com Kai jau web based rysinōjums tys strōdoj dadaudz lānōk kai parostais ofiss, bet par tū nav atkareigs… Read more »
-
dzimšanas dīna
Nā, nā šudiņ man taidas nav, BET artodu interesantus faktus par cytim jubilarim itymā dīnā. Un kai vysot, Latgola ruļavoj!!! Īgōju nazkaidā popsovijā lopā, kur slaveneibas sakōrtōtas pa dzimšonas dīnai un sakōrtōtas taidā, kai topā (pyrmais krutōkais džeks, pec tam švakōki). Sevi naatrodu :( Bet cyti beja: William Faulkner Will Smith Catherine Zeta Jones Michael… Read more »
-
Lingvistika
Britu zynōtnīki ir atklōjušs, ka mainūt vītom burtus vōrda īkšpusī, nu tō laseišana un vōrda saprašana nateik īspaidōta. vo kai!!!


text:
Vasali! Sveicīni Adventa laikā! Nuokušajā ūtartdīnē, 15. decembrī, 18.00 stuņdēs Adventa laika nūskaņu vokors Reigys Goreigajā seminarā (Katuoļu īlā 16, Reigā). Seminaristi pastuosteis par Adventa laika nūzeimi, izvoduos nelelā ekskursejā par seminara telpom. Varēsim pīsavīnuot Adventa nešporam (vokora lyugšonai). Lyudzu, padūd zini leidz ūtartdīnei, voi byusi! (RGS grib zynuot ar cik lelu ļaužu pulku jim […]
Prelata Adolfa Grosberga pīminis fonda stipendejis katuoļu studentim . Fonds ir izsludynuojs pīsasaceišonu stipendejom 2009. / 2010. vuiceibu godam. Praseibys stipendejis pretendentim: 1. Studej vysmoz 2. kursā. 2. Studej akrediteitā Latvejis augstškolā i akrediteitā pamatstudeju programā. 3. Svareigys paguojušuo studeju perioda sekmis. 4. Studeju programa, vierzīņs i leimiņs nav svareigi. 5. Stipendeja dūmuota socialūs i […]
Gūds kam gūds, informaceju, ka pasuokums nūteik itū, ni cytu catūrtdiņ, izzynuoju tik laikam itū pīktdiņ. Da tuo laika mes i Googlis cioce dzeivuojom kai informacejis pūrā. I izzynuoju tik deļtuo, ka muzeja darbineica Siļva struodoj ari munā dorbā i pastuostēja. Cytaiž naboga cioce Google pīduovuoja obejus datumus. 😀 Tok ar vysu zynuošonu taipat bejom […]
īsoku puorskaiteit šudiņ nu reita najauši atrostū LU Juridiskuos fakultatis doktoranta Juoņa Plepa rokstu par vēļ vīnu Latvejis vaļsts prezidentu – veiskupu Jezupu Rancānu. atzeimeišu, ka roksts beidzās ar Mikeļa Bukša citatu: “Nasaverūt uz tū, ka latgaļi Satversmes Sapuļcē, tai saceit, tyka izpārti, un ka latgaļi pi Latvijas Satversmes pījimšonas atsatureja nu bolsōšanas, taidā veidā […]
Kruoslovā ituo goda 1. martā nūtiks Sibira dīna. Tiks paruodeiti storptautiskajuos etnolingvistiskajuos ekspedicejuos iz Sibiri īgiutī materiali – kinys, kartenis, īroksti, stuosti i sarunys. Ekspedicejis ar Vaļsts Kulturkapitala fonda i Latvejis Universitatis atbolstu jau vairuok godu reikoj volūdneica Dr. Lideja Leikuma sadarbeibā ar LU, Sanktpīterburgys Vaļsts universitatis, Ačinskys Pedagogiskuos koledžys pasnīdziejim i studentim i “Latgolys […]
Ite var nūsavērt interveju ar bazneickungu Aigaru Bernānu, LgSC bīdru. Nūtykuse ituo goda Sibira ekspedicejis laikā. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Zīmys škola latgalīšim Sibira soltumūsĪspieja pīsasaceit stipendejai!Latgalīšu dīna Breivdobys muzejāSibira dīna KruoslovāLgSC 6 godi


text:
Ari itymā godā “Latgolys Studentu centrs” jaunūs studentus i tūs, kas reidzinīki jau kaidu laiceņu, aicynoj īpazeit tyvuok Reigu i piļsātys latgaliskuos vītys. Vysi meili aicynuoti iz fotoorientiešonūs „Vokora styga” 14. oktobrī. Sasatikšona 17:00 pi Breiveibys pīminekļa. Myusus atpazeisi piec čivynuošonys latgaliski i balonim! Vālams da 13. oktobra 24:00 iz e-postu lgsc@lgsc.lv dasaceit komandu 2-4 cylvāku […]
Nu 4. da 6. septembra Leivuona nūvoda Rūžupē bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” organizieja tradicionaluos kulturys i latgalīšu rokstu volūdys treju dīnu seminaru, kurymā pīsadaleja attīceigūs temu interesenti nu vysys Latvejis, nu pamatā dažaidu Latgolys vītu. Seminara laikā beja vareiba pīsadaleit itaiduos nūdarbeibuos: tradicionaluo dzīduošona, tradicionaluo deja, tradicionalūs instrumentu spēle, latgalīšu rokstu volūda i izbraucīnā iz […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Reigā 14. martā nūtyka kasgadejuo „Latgolys Studentu centra” kūpsapuļce, kurā atsavērem iz padareitū īprīkšejā dorba cielīnī i raudziejam saprast, kaidim byut iz prīkšu. Kai ari tyka īvālāta jauna vaļde. Aizvadeitajā godā ir eistynuoti vairuoki projekti, ar kurim asam davuši pīnasumu Latgolys kulturys izaugsmē i saglobuošonā. Padareitī dorbi gondreiž 10 oficialuos darbeibys godūs aplīcynoj, ka LgSC ir […]
Reigā izstuožu centrā Kīpsolā nu 27. februara leidz 1. martam nūtiks storptautiskuo gruomotu i izdevnīceibu izstuode „Latvijas Grāmatu izstāde 2015”. Ari itymā godā “Latgolys Studentu centra” gruomotu stendā byus nūpierkamys latgalīšu gruomotys – literatura i kulturviesturis apceriejumi latgaliski, gruomotys par Latgolu, kai ari ar Latgolu saisteiti suveniri i latgalīšu muzykys diski. Kasdīnā gruomotys nūpierkamys LgSC […]
Rēzeknē 22. februarī tiks padūta Latgalīšu kulturys goda bolva „Boņuks 2014”. Bolvai vairuokuos kategorejuos asam nomināti ari mes – „Latgolys Studentu centrs” i myusu bīdri. Kategorejā „Sabīdreiba i kultura” ar 2014. goda aktivitatme asam nomināti par latgalīšu volūdys populariziešonu. Sovukuort myusu izdūtuos postkartis ar latgaliskim teicīnim nominātys kai goda snāgums vizualajā muokslā. Myusu folklorys kūpa […]
Vineta nu LgSC gasteja jaunīšu televizejā Chaula TV, pastuostūs, kas mes asam i kū doram. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
“Latgolys Studentu centra” uzturātais portals lakuga.lv (Latgalīšu Kulturys Gazeta) dorbojās jau nu 2007. goda. Pyrms 3 godim LaKuGa atsuoka aktivu darbeibu, kasdīnys viestejūt par latgaliskom nūtikšonom Latgolā, Latvejā i pasaulī. Portals latgalīšu i puorejuos Latvejis īdzeivuotuoju vydā ir īmontuojs atpazeistameibu kai vītne, kurā var īpasazeit ar jaunuokū latgalīšu muzyku, literaturu i jaunumim cytuos muokslys formuos, izzynuot par aktualitatem […]
Septembra beiguos LgSC Daugovpiļs gols aicynuoja vysus interesentus iz Štabiku – jaunū LgSC Daugovpiļs biroju. Kai zynoms – Štabiks ir paslepena sovejūs sasatikšonys vīta i vyss, kas tī nūteik, ir nūslāpums, bet itūreiz drusku pastuosteišu kai myusim guoja (nu tū, kū dreikst stuosteit cytim). Pasuokums „ Atkluoj Štabiku” beja pyrmais leluokais LgSC pasuokums jaunajā vuiceibu […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Koč ari vosora ir taids kai atpyutys laiks, i LgSC struodoj breivuokā režymā, ir daudzi pasuokumu i nūtykumu, kur bīdreibys jaunīši aktivi pīsadola i paleidz organizeit. Juļa vidā Daugovpiļs nūdalis jaunīši pīsadalieja projektā „KULTURRAFTING in Latgale”. Projektu „KULTURRAFTING in Latgale” eistynuoja bīdreiba „ERFOLG” ar programys „Jaunatne darbībā” atbolstu. Golvonuo projekta ideja beja – radeit vareibu jaunīšim īsapazeit ar Pūlejis, Lītovys […]
23. apreli LgSC Reigys birojs i pasuocīņa gosti pavadieja jūku i smīklu gaisūtnē. Anekdošu turnirs “Īd[k]ārdynuosim pavasari ar smīklim” kopejneicā Leningrad ruodīs, ka beja patīšom izadevs. Veiri stuostieja anekdotus, a meitinis beja žūrejā. Ka suokumā lykuos, ka vysu nūteiks punkti, tod beiguos saprotom, ka patīseibā itaidā pasuokumā vysu nūsoka smīklu daudzums. Par sīvīšu favoritanekdotu kliva […]
20. aprelī tyka aizvadeits grandiozuokais pasuokums LgSC Jelgovys biroja viesturē. Div mienešu dorbs, kū mes īguļdejom itam pasuokumam, nabeja veļteigs. Jau nu reita 18 jaunīši nu LgSC Jelgovys biroja īsaroda Ūzulnīku kulturys nomā, kab paleidzātu organizēt latgalīšu saītu, kura laikā tyka īskandynuota dīna „Byusim vīnuoti Latvejā”. Itys pasuokums vīnā vītā sapulcynuoja, varātu saceit, rekordlelu skaitu […]
LgSC nadaudz pasaviera, kū tautys ticiejumi myusim viestej par Leldīni: Par Leldīnom juovuora ūlas, lai opolas teleites barojās. /A. Ancāns, Eglūna./ Leldīnā nūdātū ūlu vajag likt izperēt, jo nu tuos ūlas izīs skaista un dējīga visteņa. /Jaunais Vords, 1932. III, 22./ Leldīnē vajag pajemt svēteituos tukluos gaļis gabaleņu un nulikt leidz tam laikam, kad […]
Reigā varēs redzēt izruodis „Latgola.lv” originalverseju 20. aprelī Reigā gasteis Baļtinovys dramatiskais kolektivs „Palādas” i ruodeis izruodi „Ontans i rodne”. Izruodis laikā skateituoji izzynuos, kai latgalīši teik golā ar izslavātuos latgalīšu vīsmīleibys sekom, kai ari redzēs, cik jautrai reizem var saīt ar nagaideitu gostu īsarasšonu sātā. Izruode „Ontans i rodne” 20. aprelī 19:00 st. byus apsaverama kinuteātrī […]
Rēzeknis biroja vadeituoja Ingūna aicyna iz spieļu taiseišonys vokoru Rēzeknē LgSC biroja telpuos Atbreivuošonys alejā 115-4. Sasateikom 6. martā plkst. 17.00 , kab sataiseitu latgaliskuos spieļu versejis, kurys turpmuok varātu izmontuot erudicejis pasuokumūs i tematiskajūs vokorūs. Ka tev ir ideja, mož ari jau pusgotovs/gotovs materials, kai ari veiklys rūkys grīzšonai, lepeišonai i kruosuošanai, tod mes […]
Jau kaidu laiku Jelgovā dorbojās LgSC birojs, kura jaunīši ik pa laikam saīt iz kaidu kūpeigu pasuokumu. Paguojušajā pīktdīnē (7. decembrī) nūtyka muzykals pasuokums „Syltys dzīsmis dvēselei”, kurā ar sovu gitarys spieli atnuokušūs prīcynuoja Artūrs Zamjatins. Vokors beja padareits atraktivs ar dažaidom muzykalom kaitom, pīmāram, tyka spālāts dzīšmu dueļs. Ari itūreiz Jelgovys jaunīši ballējuos leidz […]
Lai sorkonboltsorkonais karūgs pleivoj I breiva Latvija dzeivoj, I skaņ “Dīvs, svētej Latviju” — Lai svētej zemeiti šū. /Vincents Čepuļs/ “Latgolys Studentu centrs” sveic Latveju kotru nu mums ar LR proklamiešonys godadīnu! Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Jau itū nedeļu 2. novembrī vīna nu aktivuokajom i pazeistamuokajom Latgolys jaunīšu organizacejom – „Latgolys Studentu centrs” – svinēs sovu 7. dzimšonys dīnu. Tei ir jaunīšu kūpa, kurā kotrs ir ar sovu skatejumu par Latgolu, juos kulturu i nuokūtnis īspiejom, bet vysim ir vīna kūpeja ideja – tū vysu atteisteit i paruodeit puorejai Latvejai i […]
Ituo gods 17. oktobrī „Latgolys Studentu centrs” kūpā ar Daugovpiļs nūvoda Kulturys centra folklorys kūpu „Dyrbyni” vysus kojuos nūsolušūs i doncuot grybūšūs pulcynuoja vīnuvīt – Daugovpiļs nūvoda Kulturys centrā „Vārpa”. Lela prīca beja par tik daudzim latgalīšu danču interesentim i tikpat lela par multikulturalū sastuovu, bet kai zynoms – auss, rūkys, kuojis i visi puorejī […]
Ir apkūpuotys konkursa īsyuteituos atbiļdis i varom paziņuot uzvarātuojus! Taitod pareizuos atbiļdis beja: 1. Kai sauc “Dabasu Durovu” pirmū muzykys albumu? – “Ļepetnīks” 2. Atmini, nu kurys dzīsmis ir itys fragments! – Oktobris 3. Kai sauc vīnu nu jaunuo albuma dzīsmem? – B. “Vacais mašinists” 4. Kaida saisteiba grupai ir ar dzejnīku Ojāru Vācieti? – […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
“Pastāvēs, kurš pārmainīsies!” Itai nazkod ir sacejs kaids vysim zynoms gudrs veirs. Īsadvesmojūt ari mes, LgSC Rēzeknis biroja aktivisti, izdūmuojom, ka vajaga nazko jauna. Jaunu pazeišonu, jaunu ideju i nūtykumu. Ituo gods 8. febralī LgSC aicynuoja vysus aktivus, ar Latgolu sirdī asūšus studentus iz sasatikšonu, kur vysi kūpā dalejomēs pīredzē, jaunuos idejuos i pozitivuos emocejuos. […]
Ituo gods 8.febralī Daugpiļs aktivisti aicynoj cytus Daugpiļs Universitatis studentus iz īsapazeišonys piecpušdīni, kurei nūtiks plkst.17:00 Vīneibys īlā 13–113. Pīduovojam studentim paruodeit sevi, reikuot latgaliskus pasuocīņus, raksteit i realizēt projektus, kai ari vuiceitīs runuot latgaliski. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:


text:
Vaļsts Kulturkapitala fonds “Latgolys Studentu centra” darbeibys atbolstam 2015. godā pīškeirs finasiejumu storpdisciplinarū projektu konkursā. Finansiejumu paradzāts izlītuot aktivitatem, kurys veicynuos Latgolys kulturvidis saglobuošonu, atteisteibu i populariziešonu, kai ari Latgolys jaunīšūs styprynuos lokalū identitati.
Itūšaļt LgSC ir vīna nu atpazeistamuokajom i aktivuokajom latgalīšu sabīdriskajom organizacejom, kurys eistynuotī projekti deveņu darbeibys godu laikā ir nūzeimeigi na tikai lokalā, nu ari nacionalā mārūgā.
Organizacejis darbeibys mierkis palics namaineigs – sekmēt jaunīšūs Eiropys pilsūneibys apsazynuošonu i veicynuot jaunīšu īsasaisteišonu Latgolys nūvoda kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibā, koordinēt ar tū saisteitu projektu izstruodi i eistynuošonu.
Projekta ītvorūs vysa goda garumā paradzāti jau par tradiceju klivuši pasuokumi, kai daleiba dažaidūs gruomotu svātkūs, rokstu volūdys nūdarbeibys, studentu nedele, uzsuokūt jaunū vuiceibu godu, kai ari da šam nabejuš pasuokumi.
Vineta Vilcāne (vineta@lgsc.lv)
Projekta “Atbalsts biedrībai “Latgolys Studentu centrs” latgaliešu kultūras popularizēšanai 2015. gadā” vadeituoja


text: inteligentni vysavac , domaci vysavace - bezsackovy vysavac , nejlepsi - hadice do vysavace , akce - vysavace elektrolux , zahradni vysavace - vysavace eta , tycove vysavace - v akci , vysavacu - vysavac lg , bosch vysavac - mini vysavac , vysavace daewoo - testy vysavacu , rucni vysavac eta - rucni vysavace , pujcovna vysavacu - saci vykon vysavacu , cyklonovy vysavac - vysavac pro alergiky , bazenove vysavace - vysavac bezsackovy , rucni vysavac - prumyslove , odsavacka na vysavac - roboticke vysavace diskuse , vysavace vorwerk - rucni vysavac philips , porovnani robotickych vysavacu - bezdratovy vysavac , vysavace panasonic - vysavac neptun , zahradni vysavac - akumulatorovy vysavac test , vysavac 12v - wax vysavac , vysavac s rotacnim kartacem - nejtissi vysavac , nejoblibenejsi - v opava karlovy vary decin teplice jihlava , bezsackove vysavace - levne vysavace , automaticky vysavac - hadice k vysavaci , nejlevnejsi vysavace - bezsackovy vysavac eta , vysavac wax - vodnik , vysavac elektrolux - mountfield , vorwerk vysavac - levny vysavac , vysavac narex - centralni vysavace husky , vysavac vodni - nejlepsi roboticky vysavac , bezsackovy vodni vysavac - v usti nad labem pardubice havirov , tycovy vysavac electrolux - sacky do vysavace vorwerk , test robotickych vysavacu - v jablonec nad nisou mlada boleslav , aku vysavace - vysavac vodnik , roboticke vysavace recenze - vysavac rainbow , recenze robotickych vysavacu - kartac na vysavac , sacky do vysavace aeg - akumulatorove vysavace , worverk vysavac - stavebni vysavac , usb vysavac - vysavac rainbow cena , vysavace fagor - vysavac homefriend , prumyslovy vysavac pro suche i mokre cisteni - vysavace zelmer , parni vysavace - vysavac dirt devil , sacky do vysavace zelmer - elektricke vysavace , jaky vysavac je nejlepsi - vysavac progress , rucni vysavac elektrolux - kvalitni , hodnoceni vysavacu - vysavac concept , posledni trendy - rucni vysavac electrolux , opravy - rucni vysavace recenze , vysavac hyundai - parkside vysavac , hepa filtr - vysavac recenze , ve sleve se slevou - vysavace testy , ze všech nejlevnější a další.


text:
Uorā palīk soltuoks i soltuoks, cylvākim rudiņs napateik drāgnuo laika dēļ, deļtam Rēzeknis biroja aktivisti i bīdri sadūmuoja īprīcynuot i duovynuot smaidu cytim. Nu vielmis īprīcynuot roduos ideja, kai tū paveikt – uobeļu zibakceja. Sasadorbojūt ar Z/S „Ezermala” tyka saguoduots gondreiž 200 uobuļu. Sovu dorbu pīlykom pi parunu mekliešonys i zeimeišu pīsīšonys pi kotra uobuļa. I tai mes, Rēzeknis biroja aktivisti, 15.oktrobrī iz īlys satykutūs cylvākus pasacentem īprīcynuot ar uobuļu daleišonu, kurā naītylpa ni reklama, ni prezentaceja par kaut kū nūpītnu. Dolūt uobuļus, prūtams, beja vysaidi breiži – gon pateikami, gon na tik. Bet pats golvonīs, ka pēc ignoriešonys ci rupjis atbiļdis, turpynuojom smaideit i raiseit smaidus cytim. Juopīmiņ, ja tymā trešdinī beja leits i deļtam cylvāki beja vēļ vaira saskumuši, tok breižim lykuos, ka palyka syltuoks i gaišuoks nu tim smaidim i paļdis vuordim. Īdevem uobuļus i taidim, kuri prasieja puortulkuot teksteņu iz lapenis, eipaši prīceigi beja vacuoki ļauds, kuri jau vairs natic, ka jaunīši myusdīnuos muok lobu dorbu dareit. I tīši nu jim mes dzierdiejom lobu vuordu kolnus. Piec vairuoku stuņžu staiguošonys, mierkšonys leitā, īšonys pi cylvākim ar smaidu i vuordim : „Lobadīna, „Latgolys Studentu centrs” dola vitaminus pyrma zīmys. Lai Jiusim loba dīna!”, beja pateikams nūgurums i labi padareita dorba sajiuta. Pasaver, gondreiž 200 cilvāki pasmaidēja!
Ingūna


text:
-
, tech
Twitter un Linux
Pyrma apsveicu Linusu 40 godu jubilejī!!! Mda, Linux vaira nav tys. Pādejā laikā vys vaira leidzeigōks MacOS. Pat winda galeigā dyrsā atstōta. Tī user vulgaris ir spīsts pats zynōt vysaidu programmu nūsaukumus, zynōt kai i kur programmas var atrast, jam jōmōk programmas instalēt, kur nu vāļ krjakōšona i S/N medeibas :( Ubuntu lītōtōjam ņiuļa vyss… Read more »
-
tai dzeivojam
Uzvelc kreklu!
:) Vakar nūtyka jūceigs gadīņs. Zvona napazeistams № uz kuļdiņīku. Es reti, kod ceļu napazeistamim trūbu, bet itū reizi pacieļu. Zvona jauna mārga. Dūmoju:”teveit sōks “rpyзиTb” par banku pakolpōjumim” :( A nā — zvona nu uzvelckreklu.lv! Es asūt daudzi pi jūs pasyutiejs apdruku un jī maņ grib izsyuteit atlaižu karti. Viņ nazyna, syuteit uz Ludzu… Read more »
-
ia plakal
Palīdziet cilvēkam!
Vosorā tāvs pi autobusnōs Ludzā nūfočā. Beja jau nazkur propūluse tei biļde, bet atlosūt fotkas nōkušō goda kalendaram, acaroda. Paledzat tok! :)
-
tai dzeivojam
Izēd dirsu!
Asu pōrs raižu dzierdiejs itū teicīņi škoļņīku runā. Tai jī vīns ūtram rauga īdierst dvēselē :) Nazkai najauši atrodu itō frazeloģisma vizualū attālōjumu. A es pats asu izteikts vizuaļs. Attāls maņi rikteigi uzrunō :) Biļde nu “Ilustrētā zinātne” itō goda jaunōkō numura: :)


text:
Sajiemem nu LgSC vacbīdra i aktiva dalinīka Ilzeitis Mežneicys viesti i aicynuojumu iz tolku. Ka kaidam sovā sātā dorbi apdareiti, tod itymā nedeļgolā varbyut ir ļuste aizjuot iz Ambeļu pusi! Aicinojam iz tolku-seminaru „SOLMU DĪNYS BUĻBU BLĪNIS” 25.septembrī plkst.12:00 Daugavpils nūvoda Ambeļu pogosta Putānūs visus, kuri interesējas par permakulturu i kartupeļu stateišonys citaidom metodem. Pavasarī […]
Juļa beiguos aicynom Tevi iz Viļānim, kur div dīnu garumā paradzātys gan sportiskys aktivitatis, gon lobu dorbu padareišona! 26.07. LgSC sporta spēlis, atkluošona 15:00 Aicynojom dasasaceit komandom (komandā 5 dalinīki) leidz 25.07. 15:00, piec kuo tod sajimsit apstiprynuojumu i precizuokys nūruodis par sasatikšonuos vītu! Leidza juojam ārts apgierbs sportuošonai, pierts lītys, telts i guļammaiss. *** […]
Vasali! Paļdis vysim, kas vakar vieli vokorā pīsavīnuoja sarunai Skype par LgSC niu i bīdreibys atteisteibu! Kūpā sasalasējem 19 cylvāku. Ka Teve tī nabeja i gribi pīsadaleit, atsyuti maņ sovu Skype niku! Voi ari meklej pats – saprge. Sarunys turpynuojums Skype 16. martā 22:00-23:00. A sarunys turpynuojums kluotīnē – vieļuok pavasarī. Turpynojūt ideju vātru par […]
Vasali! Kūpsapuļce paguojuse i dalykts punkts īprīkšejam godam ar vysim dorbim i nadorbim, veiksmem i nabyušonom, padareitū i atlyktū. Niu laiks jaunam dorba cielīņam. Kab jū īsuoktu, eisi par padareitū i LgSC niu. LgSC niu ir 59 bīdri, nu tim 38 bolstīseigi i vaira voi mozuok pīsadola bīdreibys dzeivē. Iz kūpsapuļci beja īsaroduši 23 bīdri, […]
Trešdīnis vokorā Latgolys prīceigais dorba spāks īsuoce na tikai LgSC driebu lineju (vaira skaiti ite), bet ari suoce Latgolā vuokta čaja lineju. Da itam LgSC pakoj diveju veidu čajus: “Jezupa kumeļa zuole” i “Madalis sviežnuma zuole“, kuri paleidz pret vysaidom kaitem i nabyušonom. Ar itū nateik dūmuots apsarūbežuot, partū niu LgSC izsludynoj čaja receptu i […]
jaunu pīgrīzumu, jaunu modeļu drēbis. jauns dizains, jauns koncepts. driebu linejis “Jezupa spāks” i “Madalis breinums”. pasuokuma aizguodnis ir Sv. Ontons. parkū jis? Sv. Ontons ir krīzis laiku aizguodnis. Sv. Ontons ir lītu atradiejs. Ir juolyudz juo paleidzeiba, ka pagaisynuots dzeivis ceļš voi kaida līta. Ari jaunim cylvākim, kuri navar atrast sovu dzeivis aicynuojumu, sovā […]
INFORMACEJA PRESEI Latgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps Dagdu Reigā, 2009. goda 17. aprelī Īsasaistūt Lelajā tolkā, kas 18. aprelī nūteik vysā Latvejā i cytur, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Dagdys piļsātys dūmi, Dagdys dūmis piļsātsaimisteibu, jaunīšu bīdreibu “Dagne” i Dagdys uzjiemiejim reikoj sakūpšonys tolku Dagdā. Tolkā plānoj pīsadaleit jaunīši: studenti i škoļnīki nu vysys […]
LgSC Reigys birojs ir tics pi oficialys, glaunys šiļteitis jau trepēs. Pavasars ir atstuojs pozitivu īspaidu iz visim Tonis birojā satyktajim ļaudim. Vysi ir apjiemeibys piļni dorbuotīs – raksteit projektus, reikuot tolkys i c. atraktivus pasuokumus. Ituos nedelis muzikaluo nūformiejuma favoriti ir Projekts – Kapļi. Reali īkaplej! 😉 Kluot jau apreļs. Ar tū ari apsveicu […]


text:
Latgalīši izdavuši puosoku gruomotu par krīzi Par speiti krīzei bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse gruomotu „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”, kurā apkūpotys skaistuokuos latgalīšu literaruos i tautys puosokys, dereigi padūmi lātai saimnīkuošonai i sliminīku lečiešonai, roksti par vacajom krīzem i anekdoti par myusu laiku Latveju i vaļdeibu, myusu dīnu jaunīšu raksteitī stuosti […]
Sastdiņ, 30. aprelī Latvejis Nacionalajā bibliotekā nūtyka latgalīšu literaturys i muzykys pasuocīņu cykla “Cyti godalaiki” ūtruo sasatikšonys reize “Agruo pavasara” zeimē. Par pasuocīņa veiksmeigu nūrisi ryupejuos Aigars Runčis, deļ tuo, ka pasuocīņa laikā beja juopagiust cīši daudz – planavuotūs div stuņžu laikā kūpā byušona īsavylka iz trejom. Klauseituojus ar sovu stuostu, kas saraksteits jau pyrma […]
Koč aiz lūga pavasars jau pylnā plaukumā, vys tik 30. aprelī piec Leluos Tolkys i loba dorba 15:00 Reigā Latvejis Nacionalajā bibliotekā (Barona ūļneicā 14) esi aicynuots iz “Agrū pavasari” – latgalīšu literaturys i muzykys piecpušdīni cyklā “Cyti godalaiki”. Itūreiz ar sovim dorbim klauseituojus prīcynuos rakstneica Laima Muktupāvela, ailinīks Juoņs Ryučāns i publiciste Ilze Sperga, […]
Vasali! Paļdis vysim, kas vakar vieli vokorā pīsavīnuoja sarunai Skype par LgSC niu i bīdreibys atteisteibu! Kūpā sasalasējem 19 cylvāku. Ka Teve tī nabeja i gribi pīsadaleit, atsyuti maņ sovu Skype niku! Voi ari meklej pats – saprge. Sarunys turpynuojums Skype 16. martā 22:00-23:00. A sarunys turpynuojums kluotīnē – vieļuok pavasarī. Turpynojūt ideju vātru par […]
Izstuodis atkluošona 13. novembrī 15:00 stuņdēs Kr. Barona īlā 14. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Latvejā krīze izabeigs 27. majāpa upi septembrī, īvu zīdu laikā Upītes uobeļduorzs 2010Bārnu i jaunīšu lobūs stuostu konkurssLatgalīšu volūdys kursi pyrmūdīņu vokorūs
Vaira informacejis i nūlykums ite. Paleidz Latvejis Nacionaluo biblioteka i Bārnu literaturys centrs. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Jaunīšu lobūs stuostu konkursa nūlykumsinfo LgSC 4. augustsInformaceja par kursim LNB palaistaLatgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps DagduLatvejā krīze izabeigs 27. majā
Izkūpsim sovu latgalīšu rokstu volūdu! LgSC reikuotī latgalīšu rokstu volūdys kursi Reigys centrā nūteik pyrmūdīņu vokorūs da semestra beigu. 17:00 – volūdys pamati 18:00 – kai pareizi raksteit Latvejis Nacionaluos bibliotekys telpuos, iz Elizabetis i Barona īlys styura, Barona 14, 3. stuovā, 312. ustobā taišni trepēs. Nav svareigi, ci ar latgaliskū vuordu iz lyupu pasamūst […]
Pagaidom tikai latvīšu volūdā. Latgalīšu tulkuojums taps. Byutu zam myusu gūda informaceju pa latgalīšu kursim nadūt latgaliski. Tok LNB gribēja, kab relize ītu jau šudiņ, partū ka pyrmūdiņ byuškys par vieli. Deļtuo sastrāpuojom mudri nazkū i jī izsyutēja. LNB sātyslopā var apsavērt par latgalīšu rokstu volūdys kursim. Nūtiks nu 20.04. da 15.06. pyrmūdīnēs. Nu 17:00 […]


text:
Pyrmudiņ, 18. aprelī 12 stuņdēs Rēzeknē, Rēzeknis Augstškolus Ekonomikys fakultatē (Atbreivuošonys alejā 90) tiks atkluota ceļojūšuos izstuodis “133 īspiejis lobuokai dzeivei Latvejā” ekspoziceja Latgolā. LgSC Rēzeknis aktivisti komandu dorbā Sabīdreibys integracejis fonda eistynuotuo ceļojūšuo izstuode ar interaktivys ekspozicejis paleidzeibu treis dīnys (18., 19. i 20. […]
Vasali! Kūpsapuļce paguojuse i dalykts punkts īprīkšejam godam ar vysim dorbim i nadorbim, veiksmem i nabyušonom, padareitū i atlyktū. Niu laiks jaunam dorba cielīņam. Kab jū īsuoktu, eisi par padareitū i LgSC niu. LgSC niu ir 59 bīdri, nu tim 38 bolstīseigi i vaira voi mozuok pīsadola bīdreibys dzeivē. Iz kūpsapuļci beja īsaroduši 23 bīdri, […]
Vasali vosorā! Pasaverit rokstu “Latvejis Viestnesī”. Varbyut ir kaidi komentari, vīdūkli? Voi varbyut ir napīcīšama kaida LgSC reakceja – atbiļdis roksts, diskuseja voi informativa akceja? LgSC vuordā vakar KKF tyka īsnīgti 7 projekti: – latgalīšu muzykys karaoke disks (Edeite Husare); – latgalīšu puosoku izlase “Tu soki. Es soku. Puosokys par krīzi” (Marita Papiņa); – Danieļa […]
Da ituo goda 30. juņa bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj jaunīšus vacumā nu 15 da 19 godu pīsasaceit daleibai Latgolys kulturviesturei veļteitā seminarā „Atzolys” (atlases, jaunī dzynumi), kas nu 2. da 6. augusta nūtiks Preiļūs. Seminars „Atzolys” nūtiks jau sastū godu piec kuortys, juo laikā jaunīšim nu vysys Latvejis byus vareiba izzynuot vaira par […]
Šudiņ sajiemu Latgolys Radejis” direktora Valda Labinska viestuli (kai i daudzi cyti latgalīši). Vaira Naktineicā. Piec tam publicieju dīnrokstu “Dīnā” par latgalīšim i jūs radejom. Cyta storpā citejūt i LgSC 9. februara relizi par latgalīšu volūdu medejūs. “Par tū pošu problemu jau vairuok godu rauga runuot bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”. Tok plyka NVO bez politiskūs […]
Pādejuos nedelis laikā LgSC ir sajiems vairuokys atzineibys par sovu dorbu 2008. godā: pīcus Boņukus i nominiešonu NVO instituta reikuotajā sabīdriskuo lobuma organizaceju goda bolvā. Svātdīņ Rēzeknē nūtyka Boņuka bolvys pasnīgšona. LgSC tyka nūsaukta kai 2008. goda latgalīšu sabīdriskuo organizaceja i dabuoja Boņuku. Papyldus bolvys dabuoja ari LgSC projekti. Lelais Boņuks i tituls “Lobuokais izdavums […]
Verūs, ka jau nūsaukti “Boņuka” bolvys pretendenti. Cik pīmiņu, apbolvuošona laikam 26. aprelī, dīnu piec “Vuolyudzānu” Rēzeknē. Ka tik na ar sorkonim kovrim, puču buketim i glaunom suknem i smokingim. 😀 Es tai pi seve smejūs. Ir precizys lītys, ir puorprotumi. Laikam beja atkareigs nu pīsaceituoju aktivitatis i redzīņa. Kai jim pasaruodēja. Poša es nikuo […]
Politiskuos situacejis nastabilitate i varys krize vaļstī ar vodūšus politiskūs spāku krahu i jaunu spāku, līderu mekliejumim i ceņtīnim izaraut prīškysgolā, taipat pošvaļdeibu, Eiroparlamenta i ak jau i Latvejis parlamenta vieleišonu tyvums naīt garom ari navaļstiskajom organizacejom. Ari LgSC kai aktiva i stabila NVO ir sajāmuse vairuokus aicynuojumus sasadorbuot ar politiskajom partejom: kai mudynuojumus īsapazeit […]


text:
Nasaverūt iz tū, ka laika apstuokli šudiņ beja vīnkuorši krimināli, iz LgSC reikuotū “Peintbola turniru” sasavuoce 5 komandys pa 5 studentim kotrā. Vysu cīņu vysim dalinīkim i organizatorim! Ļauds, kurim pateik ekstrēmys dzelys, nabaida nikas. 😉 Paraleli peintbola spēlem, komandys varēja puorbaudeit sovus spākus šaušonā ar lūku. Turnirs ir turinirs i kotruos sacenseibuos ir tī, […]
Nu ituo goda 2. augusta leidz 6. augustam Preiļūs nūtyka „Atzolys” – jau sastū godu piec kuortys bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” reikuots izgleitojūšs seminars Latgolys jaunīšim. Seminaru reikoj latgalīšu studenti deļ jaunīšu, kam ir interese par Latgolu i latgalīšu volūdu, literaturu, viesturi, kulturu. Na par veļti „Atzolu” moto ir Kazimira Skryndys vuordi: „Iz tom jaunom atlasem lai ir […]
Šudiņ vokorā Tonis birojā projektu vokors. Reit turpynuojums itai izklaidei. Kai smejīs, cytim vosora, a cytim i vosora, i juodūmoj par rudini. Ite zemļuok karteņa nu paguojušuos nedelis izprīcom ar SIF projektu, kas gols golā īsīts svēre 2 kilogrami i symtu gramu. Ireta i Artis cap i lej iudini. Koč kai tei latgalīšu volūda juodaboj […]
Ceru, ka vosora Jiusim ir izadavuse, saule smaida i leits gluostej, sīns jau pyunē, buļbys jau zīd i vyspuor vyss īt nu rūkys. Ka ni cytaiž, lai smaida dzaltoni moskviči i vyss kas cyts! Pādejuos šaļts pīduovuojums. Spontanuos idejis. Mežcīmā šūvokor dasu bals: sasatikšona ar dasom i pasiedeišonu. Ap 18:00 ak jau. Jem leidza sevi […]
Minskys studentu etnografiskuo bīdreiba īlyudz iz vosorys nūmetnem ļauds nu LgSC. Bīdreiba dorbojās Boltkrīvejā, jī pīsadalēja myusu Zīmys školā decembrī. Juļa beiguos ir senejūs omotu apvuiceibys nūmetnis: ausšona meitom, kūka dorbi puišim. Paguojušajā vosorā mes ar Vitu Brišku pīsadalējem taidā nūmetnē. Beja interesnai i apgiut jaunu dorbu, i sasatikt, sasapazeit ar boltkrīvu jaunīšim. Ka ir […]
pareizuok sokūt, kartenis piec LgSC kūpsapuļcis beigu. kod leluokuo daļa vēļ beja iz vītys i apsasprīde par idejom, īcerem, dorbim i dareituojim. i kod jau guoja prūm pamazeņam. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Dasu bals Mežcīmāinfo LgSC 04.03.2009.Zīmys škola latgalīšim Sibira soltumūsLgSC kūpsapuļce aizvadeitaLgSC izvierzeits vairuokom nominacejom „Boņukam 2011”
Seminars “Pi Sibira latgalīšu” Kruoslovys kulturys nomā Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Vosorys izklaidis – idejis, projekti i koncertiSibira dīna KruoslovāLgSC janvars RēzeknēLatgalīts Krīvejis plašumūsSpeitejūt vātrai i leitam


text:
-
featured, tai dzeivojam
Par ko balsot? Varbūt par Juri?!
Kod studieju LLU, beja myusim tī vīns aktivists ekūs. Jurs Viļums. Tautā Jureits. Aktīvi dorbōjās latgalīšu studentu kusteibā, reikō piertis un beja žurnalists universitātes avīzī “Plēsums”. Pateikams, jauns cylvāks. Godi īt un es uzzynōju, ka Jureits ir Dagdas nūvoda domes deputats un jemās ar projektim (sīva beja satykuse saītūs), bet niuļa jis ir saeimas deputata… Read more »
-
atbalsts, featured, tai dzeivojam
Neo msg
Twitterī nūteik ari nūpītnas lītas. Vakar Neo īlyka ziņōjumu: Rudens ir pienācis… Laiks atmodai… http://www.mediafire.com/file/pes3hz3aq1d40x5/explosive.tc Maņ palyka interesanti un es nūvylku failu, kas izarōdē programmas TrueCrypt fails. Aizsorgōts ar paroli. Neo gon deve mōjīņi: Vienu paroli var uzminēt – lietvārds, ko bieži lietoju, datīvā. Otra parole tiks atklāta pirms vēlēšanām. Teic nu gudrs :( Dūmōju… Read more »
-
tai dzeivojam
Anālais sekss 2
LOL! Nazkas LV teiklā nūteik :) Šudiņ nekur.lv popularōkais roksts ir: “Kāpēc vīriešiem patīk anālais sekss”. Tipiski. Bet roksts nav par tū, ka veirim pateik dyrsā bōzt (nu kurāņi taidi dati?), bet gon tys ir reklāmroksts jaunam resursam analaissekss.org. Saceišu gūdeigi, ka resursā nabeju, ibo par dyrsā bōšanu nazaintereseju. Bet nūtykums nav apgōjs ari maņi…. Read more »
-
tech
Doks. Apple Mac Doks
Pamozam apdzeivoju sovu Mac’u. Pīrast ir dyžan vīgļi. Par tū, ka nu Linux uz Mac porīt ir stypri pateikamōk, kai nu lūgim. Nikaidu “lomku”. Strōdoj i vyss. Laikam par tū, ka Gnome ir jāmuse vysu tū lobōkū nu Mac i izmontoj. Nazynu, kai byutu, ka es byutu KDE fans. Sazaskōrūs ar problemu, ka doks aizaug… Read more »


text:
-
mōksla
Lyapis for free
Munim cīnejamīm mōkslinīkim nu Boltkrīvejas ir jauns albums. Uz CD is izīs viņ oktobrī. Bet zāni nav skūpi i vysas dzīsmes ir izlykušs www. Par boltu veļti. Piļneigi legali dzīsmes var nūviļkt te: http://afisha.tut.by/manifest.php. Seiks aproksts ir tī pat. Pazaklausiešu pi malnō balzama glōzeites…
-
-
tai dzeivojam
11323
Da. Šudiņ jau dzeivoju uz pasauļa 11’323. dīnu. Šudiņ palīk 31 gods. Jau nu reita sajiemu pyrmūs apsveikumus. Pyrms mūdynōtōja pat Arnis nu slimineicas pazvanēja. Un es nabeju dusmeigs :) Koč i vāļ naseņ vyspōr nikō nazagribē, tagad jau pasarōdā dūmas par rautu 5diņ ci 6diņ.
-
tech
Labais WP spraudnis
Ar itū oficiali paziņōju: WP Cumulus ir pīejams latgalīšu un latvīšu volūdōs. Spraudnis iztaisa tagu/kategoreju/obeju reizē mōkūņi. Mōkūņs ir kai dzeiva sfera, kas grīžās atkareibā nu lītōtōja peles kursora stōvukļa. Izaver breineigi! Pi nūteikuma, ka ir Flash Player 9 īinstaleits. Sōkumā spraudnis izlaide burtus ar myusu volūdōs pījimtajom meikstynōjuma un garumzeimem. Tagad vyss ir… Read more »
-
tai dzeivojam
septeeeeeeeeembris
Itais, laikam, ir vysgarōkais septembris munā myužā. Dīnas valkās kai gumeja. Ir tikai 23.datums a rūdīs, ka oktobra beigas. Bļa :( Laikam myusim vysim ir stress. I školōtōjim i škoļnīkim. Jī ari žālōjās, ka švaki īt un septembris ir īzaviļcs. Atrodu lobu literaturu, kū palaseit: “Psihosociālā darba vide” , Rīga, 2003., 140.lpp. Šajā grāmatā tiek… Read more »
-
-
tai dzeivojam, tech
Swebdank rada satiksmes problēmas Jelgavā
Tai vakar izavēre Pasta īla. Rinda ar vysus kaitynūšōm reklamas butkom iz skrytuļim. Laikam gaidēja cikam jīm samoksōs par laužu besiešanu. Fotka rībeiga – uzjimta ar kuļdinīku. A pa tym laikim, munā žurnalā ir vysaidi jaunumi. Tagad es asu pīskryuviejs jaunu kažuceņi. Saugļās Fontella. Nazkai īkryta acīs. Labi izaver kai uz 19″, tai ari uz… Read more »
-
Uŗa!!! VLC ir izgōjuse jauna verseja. IMHO lobōkais video atskaņōtōjs acateistās. Tys labi. Seikaikais ir tys, ka jam ir jauns izskots. Nu svareigim jaunumim: jaunu kodeku atbolsts (Dirac, Atrac3, APE utt.), uzlobōts dorbs ar subtitrim, var īkōrtōt mediabiblioteku, albumu vōceņu atbolsts. Līki saceit, ka http://www.videolan.org/ gōž nu kōju. Maņ nūviļkt *.7z arhivu (nacīšu vysaidus instalatorus) viņ… Read more »
-
tai dzeivojam, tech
Best website in .lv
Nav kaida ni viņ konkursa par lobōkū web lopu .lv zonā? Gribu pīsaceit Jelgavas autobusu parka megaportalu. Pīdūd Eš Kečum :( Tev nav megaportals. Megaportals ir jap.lv! Lopa ir dyžan kreativa. Tikai ar vysaidym lynx lopu aptiemeit nasaīs. Vajag vysmoz MSIE 3.0! Tai kai layoutam teik izmontōti freimi (ryutis pa myusejam). Frontpeidža pīdōvōtōs īspiejas web… Read more »
-
tech
Varojam wp menu
Paleidzu taiseit lopu SPA salonam. Dorbs prikoļnais. Klients vysu laiku maina praseibas un man daīt lopu vysu laiku graizeit, maineit, uzlobōt. Dūmoju, ka paplašinōtu aprokstu uzraksteišu sovā portfolio sadaļā. Nu labi – vieršam pi rogim! Ar php paleidzeibu var ītekmeit sova bloga/lopas menu. Pīmāram, var narōdeit tūs menu punktus, kurus navajag. Deļ itō var papyldynōt… Read more »
-
tai dzeivojam
Panorāma dod uguņus!
Vakar (10.09.2008.) Panorāma deve uguņus :) Sižets par Ventspiļs Policejas mōji beja vnk ōrpus realitātes. Sižeta filmietōjam un montietōjam ir supereiga humōra izjiuta. Pats par sevi stōsts beja biedeigs – nav naudas remontam, nu muta tak, sīnōs plaisas… Un beigōs objektivs teik pīvylkts pi kameras duravu acteņas pi kurōs ar marķeri uzraksteits: Пиздa cMoTpoBaя Loooobs!!!!… Read more »
-
tech
Labais addons
Man Firefox’ā ir vairōki spraudņi īinstaleiti: WebDeveloper (navaru bez jō vyspōr nikai iztikt); AdblockPlus (über!); Flashblock (nūdereigi); Download Statusbar (pateikami); FireFTP (vajadzeigs); un PicLens (lobs i smuks). Bet vyspōr, runa īs par PicLens kuru tagad sauc par Cooliris. Leidz ar FF3 es atjauninōju ari itū spraudni. Bāc! Sabaksteitas jaunas fiškas. Pats spraudņs rōda interneta vītnēs… Read more »
-
tech
eeeAustrumi
Labi, ka inni96 taisās pierkt eeepc :) Ir topusi Austrumi Linux specverseja ar īkļautu eeepc dzeļžu atbolstu! Versejas numurs: 1.7.6. Saite nūviļkšanai. Uŗa! Man pateik! Teikls strōdoj “iskaroppkī”. Viņ dagō podmaineit MAC adresi, lai provaiders īlaistu teiklā. Pabokstūt alsamixer sleidņus, pasarōdē skaņa. Nūzaklausieju “Broken, Beat & Scarred” nu Metallicas jaunō diska. Par filmom nazynu –… Read more »
-
tech
Firefox jūk prātā :)
Habrā vīns lītōtōjs prikoļnū ziņu īmete. Firefox’am var īborōt jautru komandu: chrome://browser/content/browser.xul Jautreiba! Bet tys nav vyss. Var likt pōrlyukam pazust un sleidēt pa ekranu! Rokstam komandu: chrome://global/content/alerts/alert.xul LOL! Lai īt ari kaida komanda nu mani poša: chrome://global/content/dialogOverlay.xul Firefoxa nūkaušana: chrome://pippki/content/editcacert.xul Blogged with the Flock Browser Tags: firefox, xul
-
, tech
eee pirmās uzvaras
Nazynu, varbyut kaidam nu latvīšim ari ir īpierkts eeepc1000h? Un gribīs izsvīst nu jō fucking Xandros un īlikt cytu Linux’u. Munā gadiejumā Xubuntu 8.04.1. Par tū paraudziešu raksteit latviski. Nazynu, kas no tō izīs :) Jau iepriekš rakstīju, ka asusam, lai palaistu tīkla karti, ir jāuzliek vesels blāķis ar .deb pakotnēm. Un uzstādot šīs pakas… Read more »
-
Vot mūku Hromu. Prikoļnais. Bet nu FF mani navareis nūcelt. Dyžan lobs, zaraza. A par Adblock un WebDeveloper spraudņim es vyspōr asu gotovs dzīsmes dzīdōt :) Instalaceja jam taida jūceiga. Divejōs daļōs. Sōkumā dabojam installeru, kas nu interneta izvalk vajadzeigūs failus un tod tikai instalei. Da kū es te rokstu – biļdis runoj lobōk! … Read more »
-
tai dzeivojam
01092008
Dangerous Teacher by ~This-One-89 on deviantART Strāčeiti atpakaļ beidzēs 1.septembra afterpati školōtōju ustobā. Nikaida ekšena :( Školā ir jauna direktore un alkohols nabeja īpierkts. No martini – no pati. Jōbrauc iz sātu…