text:
Nu 27. da 29. apreļa Rēzeknē nūtyka Latgolys kongress “Latgaliskuma kods Eiropā: nu volūdys da ekonomikai”, kas puļcēja vaira nakai 100 ekspertu zynuotniski lītiškajuos diskusejuos. Kongresu atkluoja Latvejis Vaļsts prezidents Egils Levits, diskusejuos pīsadaleja Ukrainys i Pūlejis viestnīki, īšklītu ministre Marija Golubeva, Aizsardzeibys ministrejis vaļsts sekretars Jānis Garisons, Norvegejis, Pūlejis, Nīderlandis eksperti volūdu politikys, uzjiemiejdarbeibys jūmuos. Kongresam kūpā kluotīnē beja registriejušīs 343 delegatu, gostu i klauseituoju, i tys nūsaslēdze ar rezolucejis pījimšonu.
Latvejis Vaļsts prezidents Egils Levits sovā atkluošonys runā pastreipuoja Latgolys eipašū lūmu Latvejis viesturē i ituos šaļts geopolitiskajā situacejā. Kai pošsaprūtamu, Latvejis i Eiropys drūseibai svareigu faktu pastreipuoja kai latgalīšu volūdys vuiceišonuos napīcīšameibu školā, tai informativuos telpys vysaiduošonu, leluoku uzsvoru līkūt iz latgalīšu volūdys īsaisti i styprynojūt demokratiskuos vierteibys pīrūbežā.
Zynuotniski lītiškajuos diskusejuos (4 jūmys, 19 diskuseju paneli) pīsadaleja vaira nakai 100 ekspertu, izsokūt datūs baļsteitus secynuojumus, izkluostūt strategiskus atteisteibys vierzīņus i akcentejūt darbeibys prioritatis izgleiteibā, latgalīšu volūdys funkcionalitatis styprynuošonā, uzjiemiejdarbeibys atteisteibā, ekonomiskuos navīnleidzeibys mazynuošonai.
Diskusejuos izsaceitī redzīni tyka apkūpuoti rezolucejā, kuruos pamatdaļu apstyprynuoja Latgolys kongress, nūsokūt, ka teik izveiduota Latgolys kongresa lāmumu izpiļdis padūme, kas treis mienešu laikā sagatavej tuos izvārsumu. Korstuokuos debatis izavērse vaicuojumūs par latgalīšu volūdys pilotškolys īvīsšonys vajadzeibu, kas vys tik natyka atbaļsteits, nūruodūt, ka vitali svareigi ir īvīst latgalīšu volūdu i/voi nūvodvuiceibu (latgaliski) vysmoz vīnu reizi kotrā nu izgleiteibys pūsmu. Sovpus ekonomiskuos navīnleidzeibys mazynuošonai nūzeimeigs ir atteisteibys koeficients, kas ļautu suokumā izleidzynuot tautsaimisteibys ruodeituojus i tod konkurēt investiceju pīsaistē ar Reigys regionu. Cytaiž ekonomiskuos navīnleidzeibys plaisa pīaug i Latgolys regiona depopulaceja, socialuo i ekonomiskuo atpaliceiba nu videjūs statistiskūs ruodeituoju Latvejā vys vēļ turpynojās.
Jaunīvālātajā Latgolys kongresa lāmumu izpiļdis padūmē, saglobojūt piecteceibu, byus jau Saīta rezolucejis izpiļdis komitejā īkļautī organizaceju i kongresa pamata jūmu puorstuovi, guojuši kluotyn medeju, uzjiemieju, zemnīku, zemissardzis i kulturys puorstuovi, kai ari lamts tamā īsaisteit nu Latgolys īvālātūs Saeimys deputatu puorstuovi. Mynātajai padūmei treju mienešu laikā ir juoizveidoj izvārsums rezolucejai, pīduovojūt konkretus apriekinus voi atteisteibys scenarejus, modeļus rezolucejā īkļautūs vaicuojumu piec vareibys dreizuokai rysynuošonai.
Ilga Šuplinska, Latgolys kongresa 2022 organizatoru puorstuove
Latgolys kongresa translaceju nūdrūšynuoja Re:TV (27.04.), tīšsaisti RTA, LSM.lv (28., 29.04.), diskuseju “Politiskais barometrs” RTA, LSM.lv, Delfi (29.04.)
Latgolys kongresu informativi atbaļsteja “Vietējā Latgales Avīze”, Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv, Latvejis Radio Latgolys studeja, Rēzeknis Tehnologeju akademeja.
Latgolys kongresa dorba seseju īrokstus var nūsavērt RTA YouTube kontā


c: text/html

text:
Grupa “Trešīs Ņutona lykums” jaunu godu suoc ar jaunu dzīsmi
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Latgalīšu mārgu grupa “Trešīs Ņutona lykums” 2020. godu īsuokuse ar jaunu dzīsmi “Īvalku gaisu”. Itamā reizē grupa gon dzīsmē, gon vizualajā nūformiejumā ījāmuse naīrostai juteklisku i drupeit romantisku tālu.
Par dzīsmi “Īvalku gaisu” grupys dalineicys soka: „Gaiss i jimā asūšī 20,95% skuobekļa ir tī, kas myus vysus uztur pi dzeiveibys. Kai mes vysi labi zynom, izplateituokuo kimiskuo elementa skuobekļa izotopa molmasa ir 16. Tys var veicynuot gon guņs degšonu, gon saryusynuot vyscītuokū dzeļzi. Bet tys var byut ari kai simbols cylvāku sovstarpejai energejis amaiņai. Mes kotru dīnu vīns nu ūtra īsatekmejom, vīns ūtru slavejom, lomojom, rūnom vīns ūtrā emocejis i energeju. Mes vīns ūtram asam kai skuobeklis. Cylvāks ir sociala byutne. Cylvāks navar dzeivuot bez skuobekļa i bez cyta cylvāka.”
Grupā “Trešīs Ņutona lykums” apsavīnuojušys pīcys mārgys – Daina Kudravska (bolss, sytamī instrumenti), Sintija Augustova (bolss, tausteni), Laura Kudravska (bolss, elektriskuo gitara), Viola Lapa (elektriskuo gitara) i Laura Višķere (basa gitara). Dzīsmis “Īvalku gaisu” teksta autore ir Viola Lapa, muzykys autors ir Guntis Rasims, pi dzīsmis aranžiejuma struoduoja pošys grupys daleibneicys. Īroksti veikti Bieržgaļa „Skaņu laboratorejā”. Mikss, māsters – Nick Dawes „La Source Studio” (Franceja). Par grupys vizualū foto nūformiejumu guoduoja Viola Lapa.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Vidis muokslys objektā “Savpatība” skanēs ari Latgolys dzīduotuoju bolsi
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Nu 16. da 24. juļa Rēzeknē byus vareiba izbaudeit skonūšu vidis muokslys objektu “Savpatība”, kuruo moluos spīgeļūsīs ari nu Latgolys īmūšū dažaidu vītu ļaužu dzīduojumu kadri. Dzīduotuojus sovā pietnīcyskajā ceļā vairuoku godu garumā satics dirigents Sigvards Kļava, viestej Latgolys viestnīceibys GORS atsyuteituo informaceja.
Nu 16. juļa Rēzeknē pi Latgolys viestnīceibys GORS, tod Limbažūs i piečuok Reigā byus vareiba izbaudeit skonūšu vidis muokslys objektu “Savpatība”, kas ir unikala publiska instalaceja i muzykals viestejums, kas aicynoj saredzēt i sadzierdēt pošam seve. Vidis multimedialuo instalaceja sastuovēs nu spīgeļu objektu, kuru muzykalajā nūformiejumā izmontuots latvīšu komponistu Santys Ratniecis i Ērika Ešenvalda skaņdorbi, bet atkareibā nu atsarasšonys vītys i puorsavītuošonys, apmaklātuoji varēs dzierdēt atseviškus instrumentus i bolsus dažaiduos kombinacejuos. Vidis objektu moluos spīgeļuosīs režisora Roberta Rubīna dokumentalī Latvejis teirradņu dzīduojumu kadri, kurūs godu garumā sovā pietnīcyskajā ceļā satics dirigents Sigvards Kļava – gon bārni ar eņgeļu bolsim, gon dzeivisgudri dažaidu vītu ļauds.
Vidis objektā varēs redzēt i dzierdēt ļauds nu vysys Latvejis, bet jūs vydā byus ari latgalīši: Liene Skrebinska i Zane Dukaļska nu Rēzeknis, Aleksandrs Maijers nu Kruoslovys, Ligita Spridzāne nu Upītis, Aija Smirnova i Kristiāns Jasinskis nu Leivuona, Rita Mičule nu Krystapiļs, Vera Guļbenova nu Rībeņu, kai ari skanēs Kristīnis Kārklis-Kalninis i Edgara Kārkļa bolsi.
Vidis objekta atkluošona kūpā ar Sigvardu Kļavu, Robertu Rubīnu, Lieni Skrebinsku i cytim projekta dalinīkim pi Latgolys viestnīceibys GORS paradzāta 15. julī deveņuos stuņdēs vokora.
Projekts teik eistynuots ar Vaļsts kulturkapitala fonda mierkprogramys “KultūrElpa” i Reigys Dūmis kulturys programys “Rīgas vasara” atbolstu.


text:
Izskaniejs pyrmais “Breivdīnuos iz Latgolu” raidejums
Nu 6. juņa Latvejis radejā 2 sastdīnēs 8:30 stuņdēs skaņ jauns raidejums – „Breivdīnuos iz Latgolu”. Raidejums viestej par kulturys nūtikšonom i turisma aktualitatem Latgolā.
Pyrmais raidejums viestej par rūžu piļsātu Rēzekni, Latgolys dzīšmu svātkim i lobu vītu pašeišim.
Kulturys nūtikšonu organizatorus i dalinīkus izvaicoj ii turisma objektus apsaver raidejuma veiduotuoji – producentu grupa „Lietišķā Latgale” sadarbeibā ar Latgolys regiona atteisteibys agenturu, Vaļsts kulturkapitala fondu i AS „Latvijas valsts meži” finansialu atbolstu.
Raidejumu klausīs ite.


text:
Dareit, lai nazkas pasamaina. Saruna ar Regitu Zeiļu
Intervejis autore: Sintija Augustova, portals lakuga.lv
Ka runoj par socialū uzjiemiejdarbeibu aba uzjiemiejdarbeibys formatu, kura mierkis nav nūpeļneit piec īspiejis vaira naudys, bet gon rysynuot kaidu sasuopiejušu socialu problemu, izreiz īsadūmoj par Regitu Zeiļu. Sarunā ar Regitu par ceļuošonu, socialū uzjiemiejdarbeibu gon Latvejā, gon ari taišni Latgolā, bazneicom i muokslys projektim.
Pyrmū reizi ar tevi sasatykom 2018. goda julī raidejumā “5Breinumi”. Jau tod stuosteji par socialū uzjiemiejdarbeibu. Paguojuši gondreiž treis godi, kas ir mainejīs socialuos uzjiemiejdarbeibys jūmā pa itū laiku, kai poša esi mainejusīs socialuos uzjiemiejdarbeibys kontekstā?
Daudzsluoņains vaicuojums, daudz kuo saceit. Ka mes saleidzynojom ar 2018. godu, situaceja ir gona leidzeiga, myusim vys vēļ ir vēļ gona pajauns lykums, koč tam jau byus treis godi. Mes vys vēļ struodojam, lai sabīdreiba vaira saprostu par socialū uzjiemiejdarbeibu, mes struodojam, lai tys koncepts īsadzeivoj, bet mainejīs, prūtams, ir tys, ka ir daudz vairuok socialūs uzjāmumu, gondreiž div symti pa itim četrim godim, tys ir saleidzynūši daudz, ka jam vārā jūs specifiku.
Izamainejs ir ari tys, ka ir daškierti vaira kai symts granti socialuos uzjiemiejdarbeibys atteisteibai – taids finansials gryudīņs. Organizacejis nūbrīst, suoc apsazynuot, kū juos grib i kū juos dora, prūtams, ka ir vys vaira vaicuojumu pošim sev – kū mes nūzeimejam. I es saceitu, ka ari sabīdreiba ir izamainejuse. Tys ir pateikamai, ka socialuo ītekme ir palykuse par “new normal”. Kotrai organizacejai niu ir juodūmoj na tikai par vidis pādu, bet ari par socialū pādu – kas ir tys, kū tu izmaini, kas ir tys, kai tu ilgtspiejiegai dorbojīs, kai tūs pryncypus īvīst gon sovā komandā, gon ari iz uorpusi.
Idealā situacejā kotrys uzjāmums byutu socialais uzjāmums, kuram byutu socials mierkis rysynuot kaidu problemu, voi ka jis mierktīceigi veicynuotu kaidu socialū atbiļdeibu. Tys vyss ir cīši vajadzeigai.
Ka runojom par izmaiņom ar mani, tod es poša asmu palykuse par organizacejis vadeituoju, nu decembra vodu socialuos uzjiemiejdarbeibys asociaceju i sasaskoru ar daudzim izaicynuojumim, kas rūnās, vodūt organizaceju i verūtīs kai tū vysu atteisteit tuoļuok, deļtam ka šūbreid īkrits gona izaicynūšs pūsms vysai nūzarei, taids puormaiņu laiks, ari Covid-19 naīt vysam tam par lobu. Izaicynuojums saprast, kai paleidzēt socialajim uzjiemiejim.
Niu esi Latvejis Socialuos uzjiemiejdarbeibys asociacejis direktore, pavysam naseņ nūtyka ari Lelbritanejis i Baltejis socialuos uzjiemiejdarbeibys forums. Voi esi pamanejusi, kai socialuo uzjiemiejdarbeiba atsaškir Latvejā i Lelbritanejā?
Tī ir miļzeigys atškireibys. Lelbritanejā socialuo uzjiemiejdarbeiba vysod ir pastuoviejuse, nu 18. godu symta pi jūs pamonomi īdeigļi socialajai uzjiemiejdarbeibai. Eistineibā, paraleli verūtīs, ari par Latveju tū var saceit. Padūmu laikūs, ari breivvaļsts laikūs beja uzjāmumi, kurūs nūdarbynuoja nūteikta mierķa grupu, pīmāram, fabrikys, kuruos struoduoja naredzeigī, voi kaids uzjāmums, kurs deve dorbu mozaizsorguotim cylvākim. Piec byuteibys tys atbylst socialuos uzjiemiejdarbeibys pamatprincipim.
Lelbritanejā var redzēt – nu 18. godu symta varim runuot par socialuos uzjiemiejdarbeibys konceptu, jim tys ir atsateistejs. Tuos ir ilgtermeņa organizacejis, kurys ir nūsaturiejušys da myusdīnu. Juosoka, ka jī kai sabīdreiba ir daudz atvārtuoki, sociali motivātuoki, tī ir ari sovys ītekmis nu viesturis, jim nav bejs komunisma pūsma, bet gona lels kapitalisms. Tei socialuo uzjiemiejdarbeiba jau ir kai kapitalisma blokusprodukts, kurā pasoka – jiusim kai sabīdreibai ir juouzajam atbiļdeiba i juorysynoj sovys problemys. Tys vys vēļ mozuok ir vaļsts pīnuokums.
Nu vīnys pusis Lelbritanejā tys ir vaira atteisteituoks, bet nu ūtrys pusis tī ir dažaidi biznesa modeli, dažaidi mierki. Saleidzynojūt – Baltejā itū mes vēļ tikai suocam, bet tymā pošā laikā ir cīši daudzys lītys, kur mes jau tagad varim dareit lītys sovaižuok i muoceitīs nu jūs. Vērtīs, kas ir tys, kū gribim puorjimt i kū nagribim, napīļaut tūs pošu klaidu. Prūtams, ka tī ir ari izacynuojumi – mes gribim tik eisā laikā dabuot organizacejis ar miļzeigu socialū ītekmi, miļzeigys puormainis, kas jau puorveidoj sistemys, tys prosa ilgtermiņu i sistematisku īsadzilinuošonu i struoduošonu. Daudz ītekmej ari tys, kai Latvejā tei sistema struodoj.
Cik daudz var ītekmēt lykumus voi socialūs pakolpuojumus? Bet mes jau varim redzēt, ka ir socialī uzjāmumi, kas var maineit leluokys sitemys, pīmāram, izgleiteibys sistemu. Kod roduos vacuoku dybynuotys školys, pīsaruodeja tys, ka kvalitativa izgleiteiba var byut na tikai nazkas ekskluzivs super boguotim bārnim, bet eistineibā var byut radīs i atsateistejs kūpīnā, pīmāram, Preiļu breivuo škola, kura dorbojās piec taidim principim, ka jī izgleiteibu pīduovoj plašuokai kūpīnai.
Taida sajiuta, ka sabīdreibai kūpumā ir vaira gribiešona dabuot vysu i izreiz, na izdzeivuot augšonys i atteisteibys procesu.
Tai goduos, bet, nu ūtrys pusis, reizem labi nūdar taidi Minhauzena plāni, ir labi gribēt izmaineit piļneigi vysu, a beiguos izmaineit viņdaļu, na tys, ka tu pasoki – mes te nikuo navarim maineit, te jau tai vyss struodoj, i beiguos nikas nasamaina, partū ka nikas nateik dareits. Bet, ka mes dorom mierktīceigi, tod ari nazkas mainuos, iz dorbim verās i saprūt, ka ir īspiejams nazkū izmaineit.
Pyrms puora godu intervejā saceji, ka nu Latgolys saīt vysmozuokais socialuos uzjiemiejdarbeibys asociacejis bīdru skaits. Kai ir niu?
Ir vaira kai 2018. godā, bet procentuali tei vys vēļ ir mozuokuo daļa. Es tam radzu vairuokus īmesļus – pyrmkuort, ka mes pasaverom iz sadalejumu NVO sektorā, tys sakreit piļneigi identiski, ari Latgolā ir vysmozuokais bīdreibu skaits, kas byutu finansiali ilgtspiejeigys, kurys nūsadorbuotu vyspuor ar koč kaidu saimnīciskū darbeibu. Tei pamatbyuteiba socialajai uzjiemiejdarbeibai ir tei, ka bīžuok tu izaudz nu NVO sektora iz cytu leimini.
Ka Latgolā ir kritiski moz NVO, tod logiski, ka ari socialūs uzjāmumu ir moz. Ka mes pasaveram iz uzjāmumu statistiku, tod Latgolā ir vysmozuokuo saimnīciskuo darbeiba, ar vysmozuokū īguļdiejumu IKP, ar vysmozuokū apgrūzejumu. Leidz ar tū ir lykumsakareigi, ka socialūs uzjāmumu ir vysmozuok. Ka nasamoldu, tod pādejā statistikā beja tai, ka socialūs uzjāmumu nu Latgolys ir mozuok par 5%. Bet jūs palīk vaira, ir ogranizacejis, kas apsazynoj sevi kai socialū uzjāmumu, pīmāram, Ludzys amatnīku centrs, SIA “Fregate “Rāznas stāvkrasti””, gon ari uzjāmumi Daugovpilī.
Bolvi vyspuor ir socialuos uzjiemiejdarbeibys “hotspots”, deļtam ka tī ir divi voi pat treis myusu bīdri – socialī uzjāmumi, kai spieļu ustoba bārnim, kur savad kūpā cytus bārnus ar bārnim ar eipašom vajadzeibom, ari socialais uzjāmums “Brīvupes”, kas ir atbolsta centrs i nūdrūsynoj gon kanisterapiju, gon vysaidus cytus atbolsta pakolpuojumus. Jī ir unikali Bolvu nūvodā, principā ari Latgolā.
Ir vaira organizaceju, kas īrauga sevi itamā jūmā, kas prīcej. Daudzi nasaregistrej kai socialais uzjāmums, bet kai bīdreiba, kai vīnkuoršs uzjāmums, zemnīku saimnīceiba. Tū pošu Viļānu kooperativu ari radzu kai socialū uzjāmumu, deļtam ka taidi kooperativi ari Eiropā realitatē ir socialī uzjāmumi, jī veidoj tuos strukturys, lai paleidzātu pīnsaimnīkim. Voi “ObeliskFarm”, kopejneica “Grāmatnīca” Varakļuonūs. Daudz taidu pīmāru, kurus varātu minēt kai socialūs uzjāmumus.
Saceji, ka daudzus uzjāmumus redzi kai socialūs uzjāmumus, kaidi ir treis principi, raksturlelumi, lai uzjāmums palyktu par socialū uzjāmumu?
Tī ir treis socialuos uzjiemiejdarbeibys pamatprincipi: socialais mierkis – dūt lobumu plošuokai sabīdreibai, na personeigais lobums, struodoj, lai rysynuotu koč kaidu socialu problemu, atrostu rysynuojumu.
Ūtrkuort, uzjiemiejdarbeiba – ir juobyun pylnvierteigam biznesa modeļam, finansiali naatkareigam gon nu projektu, gon pošvaļdeibu, publiskuo sektora, juobyun ilgtspiejeibai, ka tu vari sevi nūdrūsynuot, moksuot olgys.
Treškuort, tei ir demokratiska puorvaļdeiba – lai rysynuotu socialū problemu, ari īsaista tūs, ar kurim struodoj. Ka tī ir cylvāki ar eipašom vajadzeibom i mierkis – dorba integraceja, pyrmkuort, prosa jim, kas ir napīcīšams, kas ir tuos vajadzeibys, lai pylnvierteigai īsakļautu dorba tiergā. Demokratiska puorvaļdeiba izapauž, runojūt ar jūmys ekspertim, runojūt ar mierķa grupu, apleicejim i pylnvierteigi īsaistūt jūs sovā uzjāmumā, kūpā atrūnūt rysynuojumu problemai.
Daudz laika pavodi ari ceļojūt, atkluojūt jaunys vītys, radzātū i pīradzātū dokumentejūt “Instagram” kontā @vietasunlietas, kai ari blogā eseju.lv. Kurai atrūņ vītys, kurys apsavērt? Redzīs, ka esi jau izceļuojuse vysu Latveju!
(Smejās.) Tai varātu liktīs, bet vēļ ir daudz, kū apsavērt, pieteit. Juosoka gūdeigai, ka ar dokumentiešonu asmu gona slynka, izavieleju taidus slynkus dokumenteišonys veidus – īlikt kaidu biļdeiti “Instagram”. Muns veirs ir daudz aktivuoks, roksta garus bloga īrokstus i apskotus. Maņ tam nav laika. Es mieginoju fiksēt vītys, lai naaizmierstu, kur es poša asmu bejuse. Ir tai, ka piec pyrmuo goda “Instagram” kontā saīt dubultuot nazkaidys vītys, var jau redzēt, ka ite asmu bejuse.
Tymā pošā laikā saīt atkluot koč kū jaunu, kū mes īraugom voi nu muižu, voi viesturis gruomotuos, ‘’Facebook’’ grupuos, kur pasaruoda pamastys vītys, bazneicys, muižys, vysaidi kulturviesturiski objekti. Mes parosti salīkom kartē zvaigzneitis, vēļ ir gona daudz taidu zvaigzneišu, deļtam vēļ kaidu laiku byus, kur braukt. Ka nu kas, var jau ūtrū i trešū riņči īt!
Voi ir bejs kaids puorsteiguma moments ceļuojumūs?
Taidu ir daudz. Pyrmais, kas īguoja pruotā, vīns nu pādejuo laika puorsteigumu ir Gaujiena, ari Veclaicenis ainovu parks, kas ir fantastiska vīta zīmelim Olyuksnys. Nikod navarātu pasaceit, ka tei ir Latveja. Tī ir taidys ainovys, kas cīši nasasaista ar Latveju, daudz pauguru kai Dēliņkalns. Puse Veclaicenis fantastiskūs dobys stygu īsastīp Igaunejā. Eipaši tagad, Covid-19 laikūs, tys ir baigais “ekšens” aizīt iz Igauneju. Tys ir dīzgon smīkleigai. Ap Leldinem mes tū īpazynom, maja breivdīnuos jau braucem iz tīni ar draugim. Gaujienā ir sataiseits ari muzykys instrumentu muzejs.
Tu pietej ari sakralū montuojumu, kūpā ar muoksliniecu Viktoriju Grappu esi izveiduojuse akvareļūs zeimātu posta karteņu komplektu ar Rēzeknis nūvoda dīvnomim. Kai roduos ideja pieteit bazneicys i juos īmyužynuot?
Tys vyss suocēs ar ceļuojumim i tū, ka mes īraudzējom cīši skaistys posta kartenis, kas beja taiseitys akvareļtehnikā. Pandemejis laikā, ari drusku pyrms tam, īsapatyka Latgolys bazneicys. Myusim ir fantastiskys bazneicys, juos ir tik skaistys i breineigys sovā vīnkuoršeibā i sovā dabiskumā. Maņ redzīs, ka mes reizem tū nanūviertejam, reizem nasaveram iz juom kai iz vierteibu, bet dreižuok iz kū taidu, kū gribim aizmierst, puorkruosuot par jaunu.
Eistineibā juos ir skaistys sovā kruosā i dabiskumā. Gribējuos atrast veidu, kai tū apvīnuot i kai paruodeit skaistuos bazneicys i jūs daudzveideibu. Saprotu, ka juos ir cīši dažaidys, kotra nu jūs ir sovā veidā unikala. Ka luteraņu bazneicys, pīmāram, Kūrzemē, prīkš mane ir identiskys, juos vysys ir boltys i garlaiceigys, tod Latgolā es vysod grybu apīt bazneicu, apsavērt, tikt īškā. Ka saīt tikt īškā, tod tys ir fantastiski.
Ir žāļ, ka Latgolā bazneicys nav vaļā. Vysbīžuok atslāga ir tikai bazneictaņtei, kuru cīši juomeklej, apzvonūt treis cylvākus, lai tyktu pi atslāga. Tod tu jiutīs naveiklai, ka traucej cylvāku, ka jam deļ teve juoīt attaiseit bazneica. Igaunejā praktiski vysys bazneicys ir vaļā vysu vosoru, vari atbraukt, apsavērt. Maņ pateik, ka Latgolā fantastiski skaistuo Rekovys bazneica ir vysod vaļā, attaisi durovys, a tī atskaņ muzyka. Tys beja vēļ vīns puorsteigums Latgolā.
Beja izsludynuots muoklsys projektu konkurss Rēzeknis nūvodā, es suoču meklēt muokslinīku, kurs tū varātu izdareit, tai aizrakstieju vītejai muokslineicai Viktorijai Grappai, kurai ir burveigi sīnu gleznuojumi, jei pīkryta. Tys beja baigi forši, myusim izaveiduoja loba sadarbeiba, jei suoce eksperimentēt, suoce zeimēt, i cīši skaists rezultats saguoja.
Saceeji, ka ir vēļ, kū pieteit. Voi tev vēļ ir kaidi plāni jau cytim projektim?
Ir vairuokys idejis, i vīna nu jūs – veiduot nazkū leluoku par sakralū montuojumu, taišni par kūka sakralū montuojumu. Patīseibā ari stuosts par akvareļu zeimiejumim suocēs ar kūka bazneicom. Kūka bazneicys ir tuos, kas vysdreižuok pagaist. Pavysam naseņ ir puorizdūta gruomota “Latgales koka baznīcas”, bet juos dati ir nu 20. godu symta suokuma. Cīši grybātūs aktualizēt, kas nu tūs bazneicu reali ir palics, i kas tod ir tys kūka sakralais montuojums itūšaļt. Apkūpuot, apsavērt, kū varim dareit, lai juos saglobuotu.
Dīmžāļ vys vēļ juos vai nu nūdag, voi teik izmontuotys kūkmaterialim. Tys nūteik myusu dīnuosm, i es asmu šokā. Zylupē beja fantastiska kūka bazneica. Mes speciali braucem iz Zylupi, īvadeju Zylupis bazneicys adresi, biļdēs izavēre skaista. Atbraucem – stuov nazkaida kīgelu āka. Myusim lykuos, ka napareizu adresi asam īvadejuši, bet myusim saceja, ka asam kluot. Prasejom kaiminim, kas nūteik, jī soka – ā, nu pyrma divu godu jū nūjauce. Kai? Kū tys nūzeimej? Tei beja normala, smuka, bazneica, kas pat nabeja kritiskā stuovūklī. Vysmoz byutu saglobuojuši, aizvaduši iz breivdobys muzeju.
Tys ir montuojums, kuru vajadzātu saglobuot. I tys nūtyka 2018. godā – burtiski tikū. Ir cīši daudzys bazneicys, kurys namuokuleigi puorkruosoj, ar pavysam cytaidu veidūlu juos vairs naizaver tik simpatiski. Tī, prūtams, runa gon par finansem, gon par tū, ka nav draudzis, kas uzturātu. Tys ir logiski, ka piec desmit godu pusei nu itūs bazneicu nabyus draudzis. Myusim byutu juodūmoj veidi, kaidā mes varim bazneicys saglobuot vysaidūs formatūs.
Vysod ir licīs, ka tu struodoj 24/7, paspiej realizēt vysaidus projektus i vēļ atrast laiku ceļuošonai. Kai tu plānoj sovu laiku, ka vari vysu padareit?
Paraleli mes vēļ izīrejom saimis sātu, i es menedžeju “Airbnb”, i vēļ vysu kū doru (smejās). Bet tys tai – seikums. Es nazynu, eistineibā nikuo daudzi nadoru. Bīži viņ maņ ir garlaiceigai, dūmoju, ka vajag vēļ kaidu hobiju atrast. Vajadzātu aizīt pastudēt, koč kū vēļ padūmuot. Vysmoz pa vosoru varātu atsapyust.
Kas ir tova atpyuta?
Muna atpyuta laikam ir ar draugim, ar saimi, kas ir uorā – sarunys, kūpeigi pikniki, jaunu vītu īpazeišona. Mes ar draugim bīži braucam ekpedicejuos, apsaverom jaunys, naradzātys vītys, dūdamēs puorguojīņūs.


text:
Sirsneigi sveicu Leldiņuos i itymūs breiniškeigiejūs svātkūs novieleju īt pa dzeivis celim ar lobim mierkim, tīkšonūs augšup, sirsneigu cereibu, stypru ticeibu i dziļu mīlesteibu. Vieleju, lai eņģeļs ar sovim lelīm i uztycamīm spuornim aizsorgoi nu visom nadīnom i likstom. Lai dūmys tūp gaišys, lai ik reitu kūpā ar saullāktu muojuos īīt laime i lai veiksme pavoda Jiusus ik iz sūļa. Gaišus Leldiņu svātkus!
Ar cieņu,
Roman Vdovychenko
Valdis prīkšsādātuojs
NewFuels RSEZ SIA
Energy Resources CHP RSEZ SIA
Apsveikumi


text:
Vīnam nu radzamuokūs ceineituoju par latgalīšu volūdys tīseibom Frančam Kempam – 145
Roksta autore: Lilija Limane portalam lakuga.lv
Francs Kemps (1876–1952) pa šam godam jubilars, pīdzims pošūs Zīmys saulgrīžūs – 10. decembrī piec vacuo stila, 22. datumā piec tānejuo kalendara. Koč 19. godu symtā nikaidu dzimšonys dīnu Latgolā nasvinēja, Francs agri tyka paceļ nu dzeraunis, vuicejuos, apsagrūzeja smolkūs ļaudīs Pīterburgā, vāluok Reigā, varbyut i atzeimēja gūda dīnys, bet pa šuosdīnys paražai mums dasaīt jū atguoduot. Taipat jau F. Kemps seņuok ilgus godus beja nūklusāts i aizamiersts, bet piec Latvejis naatkareibys atgiušonys, dāla Leopolda, kulturys i zynuotnis cylvāku otkoņ gaismā izvylkts, juo vuords atsagrīze Latgolā taipat kai seņuok juo avīze “Gaisma” nese gaišumu tymsajūs, viņ kerasina gasnīku apspeidātūs zemnīku ustobu koktūs.
Taisneibys maklātuojs dzymtuos volūdys lītā
Koč Franceits jau četru godu vacumā palyka par opolu buorini bez tāva i muotis guoduošonys i vuiceibys, radinīki sovā paspuornē iztaiseja nu puikys lītyskūku, laide školuos da pošam Piteram. Varbyut tai i vajag, i ir pareizi, ka jis nadabeidze aizsuokto gareiguo seminara, a lobuok izavuiceja par inžineri.
Nacīš pīstuov Frančam Kempam varom padeveiga bazneickunga sutans, cīš dzili juo raksturā beja nu muotis, Pītera Miglinīka muosys, īdzymtuos namīra cāluoja i taisneibys maklātuoja soveibys.
A namīri i represejis pret Kempu pi vysaidom varom i īkuortom celēs aiz vīna īmesļa – īsastuošonys par Latgolys tīseibom iz patstuoveibu i lobkluojeibu, sovys volūdys lītuošonu i izkūpšonu.
Koč, dorbā byudams ceļu i āku byuvis inžiners, F. Kemps napalyka, kai niu soka, par eksaktu tehnikys cylvāku. Kai nu jauneibys dīnu Pīterburgā gruomotu i avīžu raksteišona i izdūšona aizsuokta, tai palyka sabīdruotio vysu dzeivi. Saisteibā ar sovys tautys, latgalīšu liktinim, eipaši jis pīsavērse Latgolys viesturei, kai ari kotrā situacejā, saukts voi nasaukts, īsamaiseja volūdys vaicuojumūs. Par Franča prācavuošonu volūdys dryvā itamā raizē ari parunuosim.
Par attīceibom ar volūdnīceibu dūmojūt, pa lelam izbreinej, kai ta jis bez filologa izgleiteibys varēja tik daudz dūmuot i dareit volūdys vaicuojumā. Taids tūlaik beja laiks, latgalīšu filologejis tok kai taidys nabeja, nabeja tymā nūzarē augstuos školuos vuiceitu zynuotnīku, i poša rokstu volūda beja cīši īsyunuojuse kai pyrma vairuok kai 40 godim drukuotu puoteru gruomotu volūda, drukys aizlīguma laikūs nakūpta. F. Kemps par latgalīšu volūdu īsastuoja, jauneibā Pīterburgā dzeivuodams i brīduma godūs pa Latgolu i Reigu apsagrūzeidams, ari, myuža golā Sibirī vuorgdams, napamete volūdys vaicuojuma nacyluota. Jauneibys godūs vairuok dūmuoja par volūdys izkūpšonu, raksteibu i kvalitati. Vāluok poša dzeive izvierzeja praseibu aizstuovēt latgalīšu volūdas tīseibys.
Pyrmuo gruomateņa – ābece
Nav najaušeiba, ka poša pyrmo gruomateņa Kempam beja kūpā ar Franci Trasunu sagataveituo i izdūtuo ābece latgalīšu bārnim, izlaista nu drukys voi tik na vēļ aizlīguma laikūs (izdūšonys gods gruomotā nav nūruodeits). Abecē ījimta plaša losomuo daļa ar stuostenim, tautysdzīsmeitem, meiklem, lai bārnim byutu prīca na viņ izavuiceit burtus, bet ari palaseit nalelus interesantus gabaleņus.
Volūdys vaicuojumam F. Kemps pīsavierš ari teoretiski, grybādams pīsadaleit latvīšu volūdys raksteibys nūsacejumu izstruodē, lai tī byutu pīmāruoti latgalīšu volūdys skaņu atveiduošonai.
Kempa īrūsynuojumi latvīšu volūdys pareizraksteibā
Reigys latvīšu bīdreibys Zineibu komisijai, kas nūsadorbuoja ar jaunuos latvīšu volūdys pareizraksteibys vaicuojumu apsprīsšonu, jis prosa škiert “o” nu “uo” skaņom. Pēteris Šmits (“Dzimtenes Vēstnesis”, 1912, 14. julī) pīzeist Kempa īrūsynuojumu par pamatuotu, tūmār tam pretim asūt rakstnīki. Kai zynom, rakstnīku vīdūklis uzvarēja.
Taipoš Kemps puormat divejaidus meikstynuošonys veidus – ar zeimem (ļ, ņ i tml.) i ar j (kj, pj, bj i tml.), kur gon baltīšu volūdai taida vīnaiduošona naasūt dereiga. Iz ituo Šmits atbiļd, ka latgalīši asūt puorsasteiguši, savīnuodami div skanis vīnā.
Kempa volūdys kompetenci nagribēja pīzeit arī latgalīši, pīmāram, F. Kempa gruomotys “Zemnīka celš uz montu” (1910) redaktors Ontons Skrinda. Gruomotys prīškvuordā jis par autoru roksta: “Dzimis un audzis na storp Latgolas latvīšim, viņš naspēj sowus korstus, nu sirds dybyna sacitus wordus sarakstit tai, ka myusu, Latgolas lasitoji pilnigi ju saprostu. Lai gromotiņa wiglok wysim byutu skaitama, es pasajemu jos wolūdu un rakstibu drusku puormeit, atstodams jos saturu gondreiž bez porgruzibas.” Laikam gryuteibys beja, Pīterburgā īsavuiceitajā puornūvadnīku latvīšu volūdā raksteišona byus veikusīs vīgļuok. Tymā pat godā izlaisto Kempa gruomota “Latgalieši” (1910) saraksteita latvīšu literārajā volūdā, nasaverūt iz tū, ka viestulē Raiņam aplīcynoj uzticeibu latgalīšu volūdai: “Sova volūda man ir meila, tai kai tei ir meila pat vyszamokajam zemnīkam, bobuļam. Nikaidi spāki naspēs juos apsmacit un izdzēst nu latgalīšu lyupom.” Itū paziņojumu tuoluokā dzeivē Kemps turēja gūdā.
Pretruna storp poša rokstūs lītuotū latvīšu volūdu i juos napījimšonu turpynuojuos vysu dzeivi. Sovā gruomotā “Latgalieši” saisteibā ar latgalīšu raksturu jis pīzeist, ka latgalīši ar krīvim sateik lobuok nakai ar vydzemnīkim, tūmār nu puorsakrīvuošonys jūs attur ticeiba, kas piec latgalīšu uzskotim, nūtur cylvāku pi tauteibys. Latgalīts sovā volūdys nūstuojā ir puorlīcynuots i nagrūzoms, latgalīšu volūdu jis tur par pareizu, bet čyuļu – par napareizu i sagrūzeitu, deļtuo nagrib juos pījimt par sovu. Ar rokstim avīzēs un pīmynātū gruomotu “Latgalīši” ir sabīdreibā paleidzāts nūstyprynuot Latgolys teritorejis apzeimiejumu “Latgale”, taipat cīši īturāta nūstuoja par volūdys patstuoveigu atteisteibu.
Latgalīšu volūdys normu izstruoduotuoji, taipat kai pirmeit Zineibu komisejis baltīšu ortografejis komiseja, nacīš gribēja Kempu pīzeit par specialistu volūdys lītuos i pījimt ortografejis izstruodis komisejā, koč juo poša volūda ir boguota i lobskaneiga, jimta nu poša bārnu dīnuos dzierdātuo i tautys runys.
Par latgalīšu volūdys lītuošonu jis roksta viestulē Juoņam Cybuļskam: “Myusu latgalīšu volūda nav ni cik zamōka par oficialū vaļsts volūdu, vajag jū lītōt tikai taisnu, navyltōtu, tod ari tautai tei byus meila un pateikama redzēt drukōtā veidā.” (Viestule 1939. g. 22. novembrī). Pi latgalīšu volūdys atteisteibys vaicuojumim Kempam vajag atsagrīzt ik pa laikam, deļtuo ka volūdys lītuojums regulari teik apdraudāts.
Kod vēļ nabeja nūsadybynojuse Latvejis vaļsts, jū interesēja volūdys politiskais aspekts, izpratne par Latgolys autonomeju jam lelā mārā beja saisteita ar volūdys lītuošonu na tik tautys runā, cik vītejuos īstuodēs.
Par Latgolys patstuoveibu i lobumu
Īvālāts Satversmis Sapuļcē, Kemps turpynuoja īsastuot par Latgolys patstuoveibu i lobumu, tān jau, čieški byudams vīnā frontē ar Franci Trasunu. Vīns nu svareiguokūs vaicuojumu beja latgalīšu volūdys lītuojums i statuss. Jis ceņtēs panuokt, kab latgalīšu izlūksnei, kai tūlaik sauce latgalīšu rokstu volūdu, Latgolā tyktu pīškierts vaļsts volūdys statuss, kab jū lītuotu kai vaļsts volūdu pošvaļdeibys īstuodēs iz vītys.
Tū pamatuoja kai ar izlūksnis plašū lītuojumu dzeivē, tai ari rokstu viesturiskū tradiceju. Latgalīšu volūdā tok drukoj avīzis i gruomotys, i cylvāki jamā runoj i roksta! Tūmār baltīši nūsastuoja pretim, tuo vītā īteice kūpt latvīšu volūdu.
Represejis
Cikom Latvejā beja īspieja breivai raksteit, izdūt avīzis, žurnalus i gruomotys, Kempa ceinātuoja gors drupeit atsapyute. Vajadzeiba nu jauna īspringt pasaruodeja Kārļa Ulmaņa autoritarisma laikā, kod tyka slāgtys avīzis i žurnali, latgalīšu volūdys eksistence beja nūpītni apdraudāta. Kemps, koč pats kai separatists tyka atlaists nu dorba Satiksmis ministrejis dzeļžaceļa golvonuo inspektora omotā, suoce skandynuot trauksmis zvonus.
Kūpā ar cytim 11 bīdrim jis īsasaisteja latgalīšu autonomistu bīdreibā “Latgolys Dzeļžu legions”. Bīdreibys aktivitatēs Kemps saraksteja K. Ulmaņam i juo ministrim adresātu memorandu par sasuopiejušim Latgolys vaicuojumim “Latgales ultimatums”. Carātuos izpratnis vītā memorands tyka nūdūts Daugovpiļs politiskajai puorvaļdei. Suoce meklēt vaineigūs. Kempu īslūdzeja cītumā kai vīnu nu pasuocīņa īdvasmuotuoju. Lītā tūmār cīši borgai pret Latgolys aizstuovi nasavērse, Kemps seve attaisnuošonai saraksteja garu rokstu i beiguos dabuoja treis mienešu administrativu struopi par sabīdreibai kaiteigu baumu izplateišonu i tyka atbreivuots 15. maja prīškvokorā pret apsūlejumu tuoļuok atsaturēt nu sabīdryskys darbeibys organizacejā. Kemps beja spīsts apsūleit praseitū, bet dūmošona ar tū napuorsameja.
Krīvu okupacejis pyrmajā godā par Kempa darbeibu nikas nabeja dzieržams, bet vuocu laikā jis otkon aktivizejuos – kola plānus par latgalīšu avīzis izdūšonu, pīsadaleja J. Cybuļska projektūs izdūt gruomotys i otkon gatavejuos raksteit i padūt vuocu komisaram Daugovpilī memorandu. J. Cybuļskam raksteja: “Kalendaram volūdas ziņā vajadzātu turētīs pi popularōs latgalīšu volūdas, kura pādejūs godūs nu “asimilatoru” puses ir stypri, stipri sačāmōta. (..) Myusu volūdai vajag byut teirai, navyltōtai ar naizpyldomom idejom par “tautas vienotību”, kuras poši “tautas bruoli” napiļdeja tai, kai taisneiba prosa.” Viesture klusej, voi memorands tyka sastuodeits i aiznasts vuocu puorvaļdei, bet itūreiz Kemps cītumā natyka. Represejis pīdzeivuoja vāluok, krīvu laikūs, itūreiz na par volūdu, bet tyka īraksteits kulakūs i izsyuteits iz Sibiri.
Endzelīna pīzynums
Par tū, ka dūmys par volūdu juo napamete pādejā gryutajā dzeivis cielīnī, kod beja soltumā juoklapatej ar buļvu izaudziešonu, kab nanūmiertu bodā, ir vysleluokais breinums. Sibirī dzeivuodams, Kemps napamete raksteišonys. Pi kurys kotrys varys jis meklēje īspiejis latgalīšu volūdai. Tai 40. godu ūtramā pusē jis nūsyuteja rokstu PSRS Zynuotņu Akademejis Volūdys i literaturys institutam par tū, ka Latvejā supluok latvīšu volūdai ir tīseibys eksistēt kai patstuoveigai arī latgalīšu volūdai. Latvejis arhivūs Kempa viestule nav sasaglobuojuse, bet atrodu Jāņa Endzelīna PSRS Zynuotņu akademejai adresātys i nūsyuteitys viestulis kopeju. Moskovys instituts volūdys situacejis nūskaidruošonai lyudze Endzelīna atzynumu. Juo atbiļde lelā mārā izškēre vaicuojumu, voi Latvejā īspiejama i lītdereiga div volūdu (latvīšu i latgalīšu) koeksistence.
J. Endzelīns raksteja, ka gona bīži daži latgalīši paužūt uzskotu, ka volūda, kū runoj Latgolys teritorejā, naasūt vys latvīšu volūdys sastuovdaļa, bet pavysam sovaiduoka, atseviška volūda. Tū Endzelīns piļneigi nūraideja i īstuosteja Krīvejis volūdnīkim, ka latgalīšu runa ir viņ izlūksnis. Lelais volūdnīks izkluosta ciļšu viesturi Latvejis teritorejā. Runojūt par latvīšu volūdys izlūksni, jis roksta, ka naasūt taidys vīnys latgalīšu izlūksnis eipatneibys, kas byutu sastūpama vysā Latgolā, sovutīs daudzys latgalīšu izlūksnis eipatneibys asūt nūvāruojamys taipat ari Vydzemis zīmeļrītumu daļā. Endzelīns ari paskaidroj, ka latgalīšu izoliešonuos asūt izskaidruojama ar tū, ka viesturiski pūļu laikmatā Latgola administrativi bejuse atdaleita nu puorejuos Latvejis, deļtuo latgalīši palykuši katuoli, koleidz cyti reformacejis laikā pijāmuši luterticeibu. J. Endzelīns latgalīšu tīksmi piec autonomejis i latgalīšu volūdys patstuoveibys saista ar Latgolys buržuaziskūs nacionalistu darbeibu 20. godūs.
Ar taidim argumentim Moskovys volūdnīkim piļneigi pītyka, kab apklusynuotu latgalīšu volūdys vaicuojuma cyluošonu iz vysim komunistu laikim. Bet F. Kemps turpynuoja raksteit sovus dorbus latgalīšu volūdā, nazynuodams, voi tī kod naviņ īraudzeis dīnys gaismu i tiks laseiti. Latgalīšu lītai i myusu volūdai jis palyka uzticeigs da pādejuos dzeivis dīnys.


text:
Rēzeknē atkluos tradicionalū Latgolys muokslinīku izstuodi
17. novembrī 15.00, svietejūt Latvejis Republikys proklamiešonys 98. godadīnu, Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks tradicionaluos izstuodis “Rudens 2016” atkluošona, kas itūgod tykuse pi zamuškys nūsaukuma “Oga. Ūga”, informej muzeja muokslys nūdalis vadeituoja Inese Dundure. Izstuode byus apsaverama da 17. decembra.
Atjaunuotuos Latvejis vaļsts laikā jau 21. reizi Latgolys regiona muokslinīki sasapuļcej Rēzeknē kūpeigā muokslys dorbu rudiņa izstuodē. Te sasateik vysaidu paaudžu kolegi – i profesionali muokslinīki, i aktivi struodojūši pošdarbeibys muokslinīki i muokslys vierzīņu studenti: gleznuotuoji, grafiki, tielnīki, tekstilmuokslys, vidis objektu i keramikys meistari. Sasateik na tik fiziski, kab sasaradzātu, pasarunuotu, pasadaleitu, te saplyust jūs goda laikā sakruotuos emocejis, puordzeivuojumi i atkluojumi, izsaceiti muokslys volūdā. Izasokūt saleidzynuojumā, kasgadejais muokslys kūpkors ir nūzeimeigs i vajadzeigs sevkuram muokslinīkam. Kaidam, kab uzadrūšynuotu, kab vierzeitūs iz sovu soloizguojīni, kaidam, kab aplīcynuotu sovu eseibu muokslys sabīdreibā, sasajiutūt vajadzeigam i pīdereigam kūpejā ainā, cytam, kab sajimtu īdvasmu i spāku.
Cik daudzveideiga ir muoksla Latgolā, tik daudzškautnaina ir ari itei Latgolys muokslinīku rudiņa izstuode. Leluokū ekspozicejis daļu veidoj gleznīceibys i grafikys dorbi vysaiduos tehnikuos, taipat izstuodē radzami ari materialu daudzveideibā izpiļdeiti tielnīku, keramiku i tekstilnīku dorbi.
Atsaverūt viesturē, muokslys dzeivis aktivitašu i izstuožu reikuošonys tradiceju Rēzeknē īdybynuoja Rēzeknis muokslinīku kūpys dalinīki, kas piļsātā dorbojuos Latvejis breivvaļsts laikā 20. gs. 20.–30. godūs. Miseju muokslinīki saredzēja jaunys, nacionalys muokslys radeišonā tepat Latgolā, puorlīcynojūt sabīdreibu, ka ari nalelai piļsātai Rēzeknei var byut sovi muokslinīki i izstuodis.
Tūreiz Rēzeknis muokslinieku kūpys kūduls beja gleznuotuoji Francisks Varslavāns (kūpys dybynuotuojs), Arvīds Egle, Vitālijs Kalvāns, Juoņs Gailis, Nikolajs Breikšs, tielnīks Leons Tomašickis i cyti. Dīvamžāļ 2. pasauļa kars puorruove aizsuoktū muokslinīku dorbuošonūs, dzeivis celi aizvede jūs paceli nu Rēzeknis i Latgolys.
Padūmu godūs pomozom atsajaunuoja kulturys nūtikšonys ari uorpus Reigys, nūsadybynojūt Rēzeknis lītiškuos muokslys vydsškolai (1959. g.), otkon aktivizejuos muokslys dzeive Rēzeknē. Muokslys vydsškolā dorbu suoce daudzi jauni, radūši muokslinīki, kas gribēja radūši struoduot Latgolā. 20. gs. 70. godu beiguos tyka dybynuota Latvejis PSR Muokslinīku savīneibys (MS) Latgolys organizaceja, kas izajēme izstuožu i muokslys dīnu pasuokumu reikuošonu Latgolā. Par tradiceju palyka ari plašys, profesionalys Latgolā struodojūšūs muokslinīku izstuodis. MS Latgolys organizaceju tymā laikā vadeja gleznuotuojs Osvalds Zvejsalnieks, tamā dorbojuos profesionali muokslinīki nu Rēzeknis, Daugovpiļs, Preiļu, Kruoslovys i cytu piļsātu.
70.–80. godūs izplauka daudzu niu labi zynomu muokslinīku (Juoņs Unda, Pīters Gleizdāns, Elga i Vladislavs Pauri, Helena Svilāne-Kuzmina, Muora Kalniņa i cyti) talants, izstuožu zalu i muzeju apmaklātuojus prīcynuoja muokslinīciski augstvierteigys, daudzpuseigys tāluotuojmuokslys izstuodis.
Ar Latvejis vaļstiskuma atjaunuošonu muokslys dzeivē īsastuoja gaideišonys i spāku kruošonys pūsmys. 1996. godā Rēzeknis muokslinīki otkon saguoja kūpā i reikuoja plašu Latgolys muokslinīku dorbu izstuodi Latgolys Kulturviesturis muzejā, kas beja veļteita 1936. goda Pļaušonys svātku atguoduošonai Rēzeknē.
Nu tuos šaļts par tradiceju palykušuo izstuode ir naatjemama sastuovdaļa Rēzeknis i Latgolys kulturys nūtikšonu spektrā. Vysus tuoluokūs godus tuos reikuošonys laiks i vīta ir namaineigi – izstuode veļteita Latvejis vaļsts proklamiešonys kuortejai godadīnai i taišni pyrma Latvejis dzimšonys dīnys Latgolys Kulturviesturis muzejā puļcej vaira par 50 vysaižu paaudžu muokslinīkus, nu skateituojus prīcynoj ap 100 vysaidu muokslys veidu i žanru dorbi. Rudiņa izstuodis mierkis ir popularizēt Latgolys muokslinīku davumu sabīdreibā, veicynuot muokslinīku rodūšū darbeibu, īpazeit jaunus talantus i vāruot jūs tuoluokuos gaitys muokslā.
Piec izstuodis, pasasokūt Rēzeknis piļsātys dūmis atbolstam, vairuoki jaunuokī i lobuokī Latgolys tāluotuojmuokslys dorbi tiks īguoduoti muzeja kruojumā, tai stimulejūt autorus i papyldynojūt i Latgolys Kulturviesturis muzeja tāluotuojmuokslys kolekceju, i Nacionalūs muzeju kruojumu ar myusu dīnu muokslinīku dorbim. Jemūt vārā, ka dorbu atlasi izstuodei i izvierzeišonu īpierkumam veic kompetenta žūrejis komiseja, muokslinīku kūpā saīšona kuortejā rudiņa izstuodē roda ari veseleigu konkureņcis goru. Daļu da šam sajimtūs dorbu nu rudiņa izstuodis ir vareiba apsavērt Latgolys gleznīceibys ekspozicejā, kas izvītuota kūka arhitekturys pērlē – Rēzeknis Muokslys nomā.


text:
Kulturys īsacejumi nedeļai: īslēgt “Waze” aplikaceju latgaliski i dūtīs ceļā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Vosora ir jau puori pusei, tok syltais laiks myus turpynoj lutynuot, taipat ir ar vysaida veida kulturys nūtikšonom, kuru kluosts ir cīši boguoteigs i interesants kotrai gaumei. Itūreiz ar sovim īsacejumim doluos Latgolys viestnīceibys GORS vadeituoja Diāna Zirniņa.
Ka pasaver iz nūtikšonom i vītom Latgolā, tod var saīt daudzveideigs i interesants nedelis plans. Nūjaušu, ka daudzi īprīškejā nedēļā Latgolā beja iz Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis Dabasūs uzjimšonys svātkim Agluynā. Tok ceru, ka arī itamā nedeļā byus īmasls īslēgt “Waze” aplikaceju latgaliski, i dūtīs ceļā. Prūtams, maņ kai cylvākam nu GORA gribīs vysus redzēt gostūs pi myusu – kai unikalā koncertcyklā “Atmosfēras” ar Latvejis i uorvaļstu muokslinīkim, tai KVADRIFRONA teatra izruodē “Marija un Zibens” i jaunatkluotajā Arta Butis izstuodē “ARTisCOOL”. Jā, navar napīminēt ari kolēgus – Marka Rotko centru, kur muokslys dorbu i emoceju puorboguoteiba līk atsagrīzt vēļ i vēļ.
Tok itūreiz raudzeišu atsakuopt nu Latgolys nūtikšonu myusu dīnu magnetu i pasavērt iz cytom breineigom nūtikšonom i vītom taišni Latgolā.
Kroma kolna svātki “Bruolestei 10”
Tī, kas braukuši iz Ondrupinis pusi, zyna, ka te var baudeit eipašu Latgolys burveibu. Jau pats ceļš iz Ondrupini ir šmuks i glaznains. I, pasasokūt Kroma kolna bruolistis bīdreibai i juos dybynuotojam Aleksandram Lubānam, kotru godu ite nūteik Kroma kolna svātki. Itūgod – bruolistis 10 godu jubileja zeimē. I, kai jau svātkūs pīsanuok, tod arī programa plota – karaveiru ceinis, kur pīsadaleis ari gosti nu Leitovys i vēļ – leļu teatris par Piļskolnu pi Pušys piec Teklys Butleris pīraksteituos teikys 1928. godā.
Kroma kolna bruoliste Latgolā ir viesturis aktivistu i rekonstruktoru bīdreiba, kas pietej Latgolys aizviesturi, kulturu, reikoj dzeivuos viesturis pasuokumus, demonstrej kruošņuos i daudzveideiguos rūtys i tārpus, senejūs karaveiru ekipiejumu, īrūčus, ceinis muokslu i sadzeivi, kab sevkurs interesents sajimtu prīškstotu par latgaļu vierteibom, izpratni par laiku i telpu. Bīdreibys pamatnūsadorbuošona ir 9.–13. godu symta Latgolys teritorejis nūtikšonu i kulturvidis populariziešona i imitiešona.
Breivvaļsts Duorgumu noms
Augustā Rēzeknē atkluots Breivvaļsts Duorgumu noms. Juosoka, ka tys ir breineigs puorsteigums kotram, kurs interesejas par Latvejis breiveibys ceiņom. Daudzu nū pryvatūs kolekceju īmūšū prīškmatu vydā ir ari Pyrmuos škirys Treju zvaigžņu ordiņs. Ekspozicejā ir unikala vareiba skateit Latvejis vaļsts, militarūs vīneibu, policejis, rūbežsardzis, kai ari leluokūs Latvejis organizaceju i bīdreibu apbolvuojumus, medalis, kryušu nūzeimis, dokumentus, kartenis, formys i cytys interesantys, vierteigys i rešys viesturis līceibys. Sova vīta daškierta ari Latvejis strielnīkim.
Nomā apsaveramys arī Latgolys muokslinīku gleznys, kai ari gleznys, kuruos atainuotys Latgolys ainovys. Byutiskai atzeimēt, ka daudzi Breivvaļsts duorgumu noma prīškmati publiskai apsavieršonai eksponāti pyrmū reizi.
Ekspozicejā īkļautī apbalvojumi ir nūzeimeigi i vysai reši deļtuo, ka vaļsts atteisteibys laikā taidu apbolvuojumu nabeja daudz. Daži nu tūs skaitami viņ dažūs desmitūs. Un tys, ka jī sasaglobuojuši leidz myusu dīnom ir lela viesturiska līceiba, kū globuot i par kū viesteit.
Jā, ite vēļ var arī digitali iz sova kokla izlikt Rēzeknis piļsātys golvys viesturiskū omota kēdi i padūmuot, kū lobu tu varātu padareit kai mers.
Svātki Upītē
Tys, ka Upītē dzeive jauka, zyna sevkurs. I dzeive te ir arī aktiva, jo Slišānu saime ar draugim līk Upītis vuordam skaneit caur dažaidim pasuokumim. Vēļ naseņ ite atkluota pyrmuo latgalīšu izalauzšonys ustoba “Pīci panti”, bet jau augusta mienesī Bolvu nūvoda Škilbānu pogostā tradicionali svietej “Svātkus Upītie”; itūgod nu 12. augustā leidz 28. augustam.
Ir planavuots teātris, dažaidys cytys aktivitatis. Bet 17. augustā svātkūs suoksīs tekstilmuokslinīku simpozejs. Tuo laikā tyks radeits jauns muokslys dorbs – instalaceja Upītis kulturtelpā, kū vareis baudeit ar vysom maņom – acim, ausim, dagunu i pierstim.
Simpozejā jaunī muokslinīki struoduos kūpā ar tekstilmuokslineicu Anneli Slišāni, etnomuziki Inesi Mičuli i cytym rodūšim cylvākim.
Kopu svātki voi piļsātys svātki Varakļuonūs
Lai kai ari byutu, Varakļāni vys tik ir i palīk vierteiga daļa nu Latgolys kai latvīšu viesturiskuos zemis. I itamā nedeļā Varakļuonūs – piļsātys svātki. Prūtams, kai jau ari cytom piļsātom i nūvodim, ite planavuoti koncerti, suokumā bys arī interaktivuo spēle par Varakļuonim i svātku vydā – piļsātys muzykaluo mūdynuošana. Ka kaidam nasagryb īt pa pādim svātku programai, tod nūteikti var sovā nūdobā dūtīs, pīmāram, iz Varakļuonu muižu, kur itūšaļt struodoj nūvoda muzejs.
Tok, kai stuosta vītejī, itim svātkim tautā ir ari cyts nūsaukums – Varakļuonu kopusvātki, jo tī patīseibā saskaņ ar Varakļuonu kopusvātku dīnu. Saīt, ka kopu svātku leluo sviniešona var byut na tik Olyuksnā, bet ari tepat Varakļuonūs.
Maņ ar Varakļuonūs vēļ pošai ir kū skateit i atkluot. Varbyut piļsātys svātki byutu lobs īmasls?


text:
Diskusejā apsprīss Latgolys atīmūšūs laikus i regiona izaicynuojumus
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
20. septembrī 12.00 stuņdēs “Facebook” tīšsaistē varēs nūsaklauseit diskuseju “Latgale pēc 100 gadiem – izmirusī zeme vai labklājības un miera osta”, kurā apsprīss Latgolys atīmūšūs laikus, izaicynuojumus, ar kurim sasaskar Latgolys īdzeivuotuoji, kai ari tū, kas ir juodora, lai Latgola byutu lobkluojeiga vīta, kurā dzeivuot i iz kuru atsagrīzt.
Diskusejā pīsadaleis četri runuotuoji – jaunīšu mentore i Rēzeknis dūmis deputate Leila Rasima, kas reizē ir ari diskusejis moderatore aba vadeituoja, marketinga guru i bloga 00000000.lv veiduotuojs Raimonds Platacis, Latvejis Socialuos uzjiemiejdarbeibys asociacejis vadeituoja Regita Zeiļa, sovu skotu nu molys pīduovuos sabīdryskūs attīceibu profesionaļs, “Draugiem Group” runysveirs Jānis Palkavnieks.
Sarunys mierkis ir izrunuot vizeju, kaida Latgola varātu byut piec 100 godim, jamūt vārā itūšaļt asūšūs stereotipus, nagativū statistiku, kas ar Latgolu teik saistāta. Taipoš apsprīsti tiks ari izaicynuojumi, ar kurim niu sasaskar nūvoda īdzeivuotuoji, kai ari tys, kaida lūma ir šudiņdīnys latgalīšam, lai atīmūšūs laiku latgalīts varātu dzeivuot drūsuoku i laimeiguoku dzeivi.
“Ar mani sasazynuoja Eberta fonda puorstuovs (laikam beja pamanejuši raidīrokstu “Ej šī! Parunuosim?”) i pīduovuoja sataiseit diskuseju itai platformai Latgolys kontekstā par Latgolai aktualū – uztycūt ari piļneigu breiveibu diskusejis tematikys izvēlē. Apsasprīžūt ar vairuokim cytim cylvākim, izalasejom plašuoku tematu – par nūteikūšū Latgolā, par tū, kai cylvāki tān dzeivoj, i par tū, kur īmam iz prīšku. Maņ redzīs, ka myusim Latgolā nav eisti skaidrys, iz kū mes īmam. Kaidu Latgolu gribim veiduot, kaidu jū gribim redzēt piec 12, 20, 100 godim? Pa munam, ir svareigi par itom lītom runuot, eipaši šaļtīs, kod ir krīzis i gryuši laiki,” par mudynuojumu veiduot diskuseju stuosta diskusejis moderatore i dalineica Leila Rasima.
“Mes gon Latgolā smejamēs, ka “Myusim, latgalīšim, krīze pi dyrsys!”, asam vīnkuorši pīroduši nūgaideit i sagaideit lobuokus laikus. Mes leidz golam naapsazynojom, ka ari mes poši veidojom i “programejom” vidi sev apleik, na tikai tī, kas lam augšā i īdola voi naīdola naudu. Par tū ari parunuosim – kas juodora šudiņdīnys latgalīšam, lai paleidzātu na tikai sev, bet ari atīmūšūs laiku latgalīšam – lai myusu mozmozbārni dzeivuotu lobuokā vītā, kuru asam mierktīceigi taidu taisejuši,” skaidroj Leila.
Diskusejis reikuotuojs ir navaļstiska organizaceja “Freidrich-Ebert-Stiftung Baltic States”, kas ir Vuocejis vacuokais politiskais fonds ar bogotom socialdemokratejis tradicejom. Fonda dorbs ir vārsts iz socialdemokratejis pamatidejom i vierteibom – breiveibu, taisneigumu i solidaritati.
Diskusejis tīšraidi varēs nūsavērt ITE.


text:
Lideja Leikuma: Pyrmuo Latgolys kongresa gūdam
Roksta autore: Lideja Leikuma, Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatis profesore
Jau kurū reizi asmu sev sūlejuse, ka “nasamaiseišu”, tik otkon, kai tautā soka, – mēle nīz… Na jau kosa grybādamai ci nūsacītušai runuošonys (“vuojajam dzymumam” tys asūt rakstureigi, koč statistikā daruodeits, ka leluokī pasauļa pļakšys ir puiši), a pa tam, ka otkon kas lels i deļ Latvejis svareigs taisuos nūtikt na tai, kai vajadzātu…
Zam Jaunuo gods “feisbukā” īraugu jaunys zinis par nūdūmuotū pīminis kompleksu 1917. gods Latgolys kongresam Rēzeknē. Nūdūms lobs, nu tuo, ka koč piec symta godu suokts dūmuot vaļstiskuok, sylts teik. Tik kas ar tim parokstim? Skaitu (‘lasu’) i dūmoju – eistyn vyss tai i paliks, kai raksteits niule? Latgalīšu folklorys leidzeibuos runojūt, “suņs aiz uodys” sliepās tamā, ka pīminekļus (= pametnīkus) “na iz vīnys dīnenis” stota, a “iz vysa myužeņa”… Aizarunovu par itū Vacgodā, vēļ i pīmatumu (‘pārmetumu’) paspādama sajimt, kam da šuo klusiejuse… Varātu padūmuot, ka cylvākam, kuruo svātku organiziešonys komitejā nav, byutu bejs konkursim leidza juoizīt, padūtī projekti juopazeist, sasprīstais mudri juodazynoj i tiuleņ juoceļ bolss, ka kas na tai. Prūtama līta, ka vysim sova dorba gona, i maņ juo teik.
Kaidi teksti teik planavuoti jaunajā monumentā, nu pyrmuos izdzierdu Rēzeknis Tehnologeju akademejis profesoris Ilgys Šuplinskys. Ar jū dalejūs dūmom ap golvonajom lītom, par kurom izasoku i niule. Voi atseviškūs cylvākūs tī kurs īsaklausa, nazynu – cīš lela tei kongresa pasuokumu organizacejis komiteja saguojuse, kab ticēt, ka īs kas gludai. “Kur div latvīši, tī treis partejis”… Patīseibā mums gona specialistu vysaiduos nūzarēs i taišni jī zyna iz cytu lobuok, kai i kam jūs “duorzeņūs” vajadzātu byut.
Par “I Kurzeme, i Vidzeme, i Latgale mūsu”. Skaidra līta, ka Raiņam ni vainis, tik voi jis tai raksteja – ar “i”? Cik reižu Atmūdys laikā itei dzīsme dzīduota! Kai tamā 20. g. s. 80.–90. godu mejā prīcovomēs, ka otkon asam breivi, ka asam kūpā, ka myusu tik daudz! Nūstuošona pi Raiņa vuordu niu rūnās pa tam, ka Atmūdys aplīcynuojumā skanēja: “Ir Kurzeme, ir Vidzeme, ir Latgale mūsu!” Var jau byut, ka tūlaik Raini “daleidzynovom” (‘pielabojām’). Kai “feisbukā” operativi paruoda Anna Eglīna, tai i bejs!…
I niule gribim līcynuot, ka asam mīrā ar 1917. gods Latgolys liktiņu liemieju cītū apsajimšonu īt sūļs sūlī ar cytim latvīšim. Partū nasaruodīs “nūdeveigi” pīmineklī redzēt īkoltus Raiņa vuordus, naradzu “tragedejis” i tamā, ka jī byutu latvīšu literarajā volūdā. “Latgolys Muorys” tok naguožam zemē deļ apsajimšonys “Vienoti Latvijai!”!
Paskaidrojūšais teksts, kam par gūdu monuments stateits, varātu byut nazcik volūduos – tyktu vītys tymā grandiozajā kompleksā atseviškom pluoksnem (tū nu tuos – par gobolu) ar paskaidrojūšu tekstu i vairuok volūduos! Pa munam, korekti byutu vysmoz pīci taidi rakstejumi: latgaliski (LTG) i latviski (LTV), resp., obejuos latvīšu volūdys (LV) literarajuos tradicejuos (saeisynuojumi – piec storptautyskuo ISO koda), taipat pūliski, krīviski, angliski. Atkrystu pošizneiceiguo golvys lauzeišona, kai raksteit – “piec Stroda” ci Stroda komisejis dorba turpynuotuoju, iz kuo tīseigi preteņdej 2007. gods (i te sova jubileja!) pareizraksteibys nūsacejumu autori. Niulenejā redakcejā teksts vysleidza ni “piec Stroda”, ni “zvierbuļa” – klaida ir vuordā “nutyka”, vuords “kinoteātris”, kai i cyti svešvuordi, latgaliski byutu rokstoms bez garuma zeimis i tml. Volūdnīki īsaceitu i tū, ka latgaliski lobuok raksteit “pa jaunam” (saīt parūceigi – naboga “uo” niulenejā tekstā pasaruoda tik vīnu reizi). 1917. godā “Stroda ortografejis” (sakrala līta vīnam ūtram vacuos audzis puorstuovam) vēļ nabeja, a raudzeit izguoduot, kai tekstam byutu juoizaver piec tuo laika raksteibys, nazy voi vajag. Deļkuo volūdnīki teik ignorāti, nav saprūtams. Mums ir oficiala Tīslītu ministrejis Latvīšu volūdys ekspertu komiseja, kuo paspuornē dorbojās tikpat lykumeiga Latgalīšu rokstu volūdys apakškomiseja (voda Dr. philol. Anna Vulāne). Baile nu bļauku ci otkon dorbuošonuos kam naviņ iz rūkys, kab latgaliskuos lītys stuovātu?…
Kongresa navajadzātu saukt par “Latgolys latvīšu” kongresu. Literaturā kongress saukts atškireigi: 1917. g. Latgolys kongress, Pyrmais Latgolys kongress (= I Latgolys kongress) voi pat – Rēzeknis kongress. Jimā pīsadaleja na tik latvīšu tauteibys ļauds. Tūlaik nūtyka lela viļņuošonuos, kam kongresā vajadzātu byut, kam kū puorstuovēt. Ka datryuka laika sasakuortuot lobuok (kab vyss nūtyktu “piec tīsys i taisneiguma”, koč tuo gaideit, ruodīs, ir vysā utopiski), na kongresa organizātuoju vaine – nūtykumi Krīvejis imperejā mainejuos bīži i dreiži. Itū vysu viesturnīki varātu paskaidruot lobuok. Jim darātu izasaceit i par apreļa (piec v. st.) kongresu, i par cytim deļ Latgolys (dziļuok jamūt – deļ vysys Latvejis) svareigim 1917. gods saītim!
Niu pādejais. Nui, monumentā vajadzātu latgaliskuo teksta nu kongresa sasprīdumu (‘lāmumu’) 2. punkta! Kab iz laiku laikim vysi “tai” i “natai” dūmojūšī varātu skaiteit, kas 1917. godā tyka izsprīsts i iz kaidu nūsacejumu Latgolys latvīši gribēja byut kūpā ar Vydzemis i Kūrzemis latvīšim, atsadolūt nu Vitebskys gubernis. Puorpubliciejumūs palaikam pagaisynuots “volūdys” vuords, a trymdys tautīši, kai ruoda A. Jūrdža fonda jubilejis marka, tekstu papyldynovuši ar paskaidruojumu. Kaidā raksteibā? Skaidrys, ka tuo laika! Kai jau i viesturyskā dokumentā! Naparūceigums vīneigi tamā, ka teksts deļ pīminekļa par garu. Citeju piec avīzis “Latgola” (1952, Nr. 237.–238., 1. lpp.): “Mes, Latgolas latwiši, apsawinodami ar Kurzemes un Wydzemes latwišim, paturesim sowu pašwaldibu, pylnu tisibu pašnuteikšonas woludas, ticeibas, baznicas, školu un saimestibas, kai ari zemes jautojumâ, baznicas dorišonôs piwinojut pi Latgolas ari Kurzemes un Wydzemes katolius.” Jaunajā monumentā varātu īstruoduot koč lāmuma fragmentu, kai, saceisim: “Mes, Latgolas latwiši, apsawinodami ar Kurzemes un Wydzemes latwišim, paturesim sowu pašwaldibu, pylnu pašnuteikšonas tisibu woludas, ticeibas, baznicas, školu un saimestibas, kai ari zemes jautojumâ..” (1917. g. 26.–27. apreļs).


text:
Latgalīšu lobuokuos dzīsmis skanēs koncertā “Celīs, bruoļ!”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Latgolys viestnīceibā GORS 1. majā nūtiks koncerts “Celīs, bruoļ!”, kurymā izskanēs dzīsmis nu Latgolys kongresa symtgadis albuma “Celīs, bruoļ!” i cytys skaneigys latgalīšu melodejis. Tuos izpiļdeis gon jau labi zynomi, gon ari pavysam jauni, dažaidus muzykys stylus puorstuovūši muokslinīki. Koncerts ir eipašs veļtejums gruomotu raksteituoja Andryva Jūrdža pīmiņai, jam itūgod – 175.
Koncertā “Celīs, bruoļ!” pīsadaleis taidi muziki kai – Juoņs Aišpurs (The Sound Poets), Arņs Slobožanins (Dabasu Durovys), Guntis Rasims i Jurs Vucāns (Bez PVN), Ēriks Zeps i Madara Broliša (Rikši), Juris Ostrovskis (Dvinskas muzykanti), Jana Dudare (Piparmētra), Ingars Gusāns (Sovvaļnīks), Vinsents Kūkojs (Trikmīņs), Ansis Ataols Bērziņš (Maskačkys muzykanti), Ausmeņa Records, Veiru kors “Graidi”. Koncertā varēs dzierdēt gon Atmūdys laika himnys “Pīmiņ, bruoļ!”, “Skaidra volūda”, gon jaunuoku laiku kompozicejis, kai “Īt muna tauta”, “Screen”, “Pusnakts triādis”, “Babeņa”, gon ari taidys latgalīšim tyvys melodejis kai “Tuoli dzeivoj”, “Rūžeņa”, “Jezups” i cytys. Koncertā byus dzieržams ari kaids dzīsmis pyrmatskaņuojums ar Andryva Jūrdža tekstu.
Andryvs Jūrdžs (1845–1925) beja latgalīšu literats i gruomotu raksteituojs latiņu drukys aizlīguma laikā. Īvāruojamuokais Latgolys rūkroksta gruomotnīceibys puorstuovs, enciklopedists, tautsaimnīcisku i vyspuorizgleitojūšu padūmu deviejs. Sarakstejs, puorrakstejs ci iztulkuojs vaira nakai 20 bīzu siejumu, dažu pat 1000 puslopu bīzumā.
Koncerta “Celīs, bruoļ!” beleti nūpierkami bilesuparadize.lv, latgalesgors.lv i GORS kasī.


text:
Mozais Ludzys azars
Mozais Ludzys azars — cartecis azars Latgolys reitu daļā, Ludzys mīsta teritorejā.[1] Garons azars pa reitu-vokoru tecīņam. Azarmalis pa lelumam stuovonys, golūs zamys kudrainis. Iztak Plītnīcys upeite nu Zviergzdiņa, nūtece pa kanalu iz Lelū Ludzys azaru.
Nu auguoju azarā aug nīdris, skūrstys, skaļbi, laičinis, gleivinis i cyti auguoji. Vokoru daļa cīši kruši aizaug, net da 75%. Nu zyvu azarā dzeivoj osori, leidakys, plauds i cytys. Azarmalē ītaiseits mīsta myuds i laivu nūstuošana.


text:
Latgolā gasteis raidejums “LNT brokastis”
30. junī “LNT brokastu” žurnalisti Oskars Lepers, Rūta Čivča, Agnese Šīrante i Ieva Čakste dūsīs kūpeigā ceļuojumā iz Latgolu. Gondreiž nedelis garumā žurnalisti izbaudeis vaļsts austrumdalis breineiguos dobys skaistumu, īdzeivuotuoju sirsneibu i vīsmīleibu, kai ari izzynuos daudzveideiguos atpyutys īspiejis Latgolā. Ceļuojuma laikā nūgiutuos sajiutys i pīdzeivuojumi byus radzami jau 5. i 6. julī “LNT brokastīs” 9:00 kanalā LNT!
Tik tyvu Latgolys dobai, tik tyvu vosorai “LNT brokastu” žurnalisti kūpā vēļ nabyus bejuši. Žurnalisti baudeis vosoru i dzeivuos nūmaļā vītā mežu īlūkā, Rāznys dobys parka pīrūbežā. Nedelis garumā tiks izbaudeits kruošņuos Latgolys dobys skaistums, gasteits lauku sātuos, īpazeits turisma pīduovuojums, iz sovys uodys izbaudeitys vysaidys tautys metodis skaistumkūpšonā. Taipat žurnalistim ir padūmā izaicynuot cytam cytu vysaidūs puorbaudejumūs. Tys byus pīdzeivuojums na tik pošai “LNT brokastu” komandai, bet ari vysim Latvejis skateituojim.
Žurnaliste R. Čivča atkluoj: “Muna pavuorde jau soka prīškā, ka munys saknis vaicuojamys Latgolā. Par latgalīti vys sevi nasauktu, nu Latgolā ir byuts i lauku šarms baudeits. Koč i naasmu princese iz zierņa, juosoka, ka nedeļa laukūs maņ byus eists puorbaudejums. Lela prīca par tū, ka tī vysod ir par puors grādu syltuoks!”
Rēzeknis pusis eipašū šarmu žurnalistim paleidzēs atkluot ari vysaidi muokslinīki, kuru dzymtu saknis stīpās Latgolā. Šova “Koru kari 3” Rēzeknis zaļuo pakolnu kora vadeituojs i “Galaktikys” solists Normunds Zušs, grupys “Baltie lāči” solists Andris Baltacis, kai ari grupys “Bez PVN” puiši paruodeis natvarama skaistuma pylnys vītys.
Pīdzeivuotū Latgolā varēs redzēt jau 5. i 6. julī raidejumā “LNT brokastis” 9:00 kanalā LNT!
Karteņa: publicitatis karteņa.


text:
dzejolis.lv struktūra
- Sākumlapa - dzejolis.lv sākumlapa
- Dzejas pasākumi - Dzejas pasākumi
- Dzejoļi par mīlestību - Dzejoļi par mīlestību
- Apsveikumi Dzimšanas dienā - Apsveikumi Dzimšanas dienā
- Ziemassvētku dzejoļi - Ziemassvētku dzejoļi
- Jaungada dzejoļi - Jaungada dzejoļi
- Ziema - Dzejoļi par ziemu
- Pavasaris - Pavasaris. Dzeja
- Rudens - Dzejoļi par rudeni
- Dzejoļi par Latviju - Dzejoļi par Latviju
- Dzejoļi par dzīvi - Dzejoļi par dzīvi
- Dzejoļi par dabu - Dzejoļi par dabu
- Par dzejolis.lv - Par dzejolis.lv - kontakti, reklāma, sadarbība


text:
Izsludynoj pīsasaceišonu Nikodema Rancāna bolvai Latgolys izcyluokajim pedagogim
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
2022. goda 26. septembrī (piec vacuo kalendara – 13. septembrī) paīt 152 godi kai dzims izcylais katuoļu goreidznīks i pedagogs, Latgolys pyrmuos atmūdys darbinīks, monsinjors Nikodems Rancāns (1870–1933). Lai gūdynuotu juo īspaideigū davumu Latgolys kulturā i izgleiteibā, Latgalīšu kulturys bīdreiba (LKB) īdybynovuse Nikodema Rancāna bolvu Latgolys izcyluokajim pedagogim. Pretendentu pīteikšona nu 29. augusta da 16. septembra.
N. Rancāna bolva teik daškierta reizi godā pyrmsškolys audzynuotuojim, vyspuorejuos i pamatizgleiteibys īstuožu školuotuojim, kai ari augstuokūs i videjūs profesionalūs vuiceibu īstuožu pedagogim par īguļdejumu vuiceibu dorbā, latgaliskuos kulturys i tradiceju īaudzynuošonā jaunajā paaudzē. Nominaceju skaits sevkuru godu ir nadaudz atškireigs, sekojūt aktualitatem izgleiteibys jūmā. Itamā reizē izsludynuotys ir četrys nominacejis, treis par latgaliskuo koda saglabuošonu i nūdūšonu jaunajai paaudzei, caturtuo – par radūšu i psihologiski atbalstūšu vuiceibu voi studeju procesa organiziešonu izgleiteibys īstuožu vadeituojim. Vaira var vērtīs konkursa nūlykumā.
Konkursu organizej LKB sadarbeibā ar Latgolys Planavuošonys regionu i Bolvu nūvoda pošvaļdeibu. Nūslāguma pasuokums nūtiks Bolvūs, 25. septembrī.
Konkurss ļaun izceļt i gūdynuot lobuokūs nūzaris pedagogus, ceļūt školuotuoja profesejis prestižu sabīdreibā i atguodynojūt, cik svareiga lūma puormaiņu procesā ir izgleiteibai.


text:
Folklorys liduojums jaunūs tuolumūs. “Tautumeitu” albuma “Skrejceļš” apskots
Recenzejis autors: muzykys žurnalists Kaspars Zaviļeiskis
Tī, kuri jau suoce beitīs, ka “Tautumeitas” niu paliks par latvīšu Bejonsi kopeju, var atvīgluotai uzelpuot leidz ar pyrmajom jaunuo albuma “Skrejceļš” taktim – folklorys saknis nikur nav pagaisušys. Tymā pošā laikā iz reizis jiutama ari vierzeiba vēļ myusdīneiguoka skaniejuma vierzīnī.
Tū “Tautumeitām” vys vēļ leidz nūturēt producents Reinis Sējāns. I parkū ta nā, ka sadarbeiba izaruodeja pat cīši veiksmeiga jau grupys debeja albumā. Nav nūslāpums, ka “Tautumeitas” gona cīši sasadraudziejušys ari ar myusu poproka karalim grupu “Prāta Vētra”, pīsadolūt ari jūs jaunuokajā multimedeju albumā “Gads bez kalendāra”. Mārgys nav nikaidys vakariejuos i logiski palyugušys pretpakolpuojumu – “Skrejceļā” pīsadola i Renārs Kaupers, i Kaspars Ruoga, i Ingars Viļums, i pat “Prāta Vētras” zvīdru producents Povels Olsons.
Ar tū sešu mārgu balleitis gostu saroksts vēļ nasabeidz, jo albumā dzierdam ari nu jau vairuokgadejūs muzykalūs draugu Stanislava Judina i Mārtiņa Milevska danasumu, pīsaistūt ari Elvi Lintiņu, Alekseju Bahiru i Edgaru Zilbertu. Gondreiž voi rūnās vaicuojums, kas tod tys vaira par mārgu albumu? Ar puorlīceibu var saceit, ka vys vēļ ir gon.
Asnate Rancāne kūpā ar muosu Aurēliju, Lauru Martu Līcīti, Ilonu Dzērvi, uorpus muzykys aizjimteibys dieļ na tik bīži koncertūs radzamū Lauru Vārpiņu i Laumu Bērzu grupā aizstuojušū “Radio Trio” dalineicu Gabriēlu Zvaigznīti vys vēļ pīruoda, ka “Tautumeitās” golvonais ir damys, kuru vokalais spāks, rodūšais šarms i, nui, ari naslāptuo seksualitate ir pamats jau izstruoduotajam i atteisteibu turpynūšajam jūs myusdīneiguo etno stylam.
“Skrejceļā” natryukst na myuslaiku energejis, na etniskys smeļdzis, kas ari ir pamatrūbeži namiteigajai īskriejīņa jūslai, pa kuru lidoj “Tautumeitas”. Drūsmis jom natryukst, i nav ari švuorbu, ka vysaiž jiutamais klauseituoju atbolsts tū vēļ tik uzkurynoj. Taipat damys vys vēļ nasamynstynoj ar lelū lizeiku smeļtīs drūsmi myusu naizsmeļamajā folklorys okā, aplīcynojūt tū ar tautysdzīšmu tekstu izmontuošonu sovā daiļradē.
Skaidrys, ka hits ite ir “Muoseņa”, kurā tod ari pīsadola jau pīsauktais Renārs Kaupers. Myusdīneiga r’n’b stilistikā īturātuo dzīsme īšyupoj i ari savaldzynoj kai melodiski, tai tekstuali. Īt pruotā, ka ite gona labi īsaderātu ari latgalīšu repa kometa Ūga. Taipat jau puors godu zynoma līgi leigonuo “Panama”, singla statusā pabejs ari skaniski pīsuotynuotais kaladnīku daņcs ar muoneigū nosaukumu “Guli guli”, kai ari funky-disko-sasadraudzej-ar-īru-deju liekšonys gobols “Mežā”.
Jaunuo albuma singlus radejis stacejuos asam dzierdiejuši jau gona daudz, tok “Skrejceļā” atrūnamys ari vaira naparostuokys dzīsmis. Spylgts pīmārs ir “Ritual”, kas ir muzykali pīsuotynuots i “Tautumeitām” natipisks skaņdorbs, īzeimejūt pasagrīzšonu ari izteiktuok instrumentalu myusu dīnu etnogrupu darbeibys vierzīnī. Pasasokūt izteiktajai ritmikai, Stasa Judina īvalkūšajam kontrabasa motivam i Edgara Zilberta repetitivajom akordeona skaņom, šaļtim pruotā īt pat ukraiņu grupa “DakhaBrakha”.
Izteikti atškireigs ir ari veļtejums Zīmeļlatgolys teiciejai Marijai Golubovai “Rise Up!”, izmontojūt kai folklorys arhiva īrokstu semplus, tai atraktivu instrumentaceju, kas kūpā īpuļsej līgā funk muzykys manīrē. Prūtams, navar atseviški naizceļt ari izjustū i trauslū veļtejumu Ukrainys tautai “Rūžiņu duorziņā” ar otkon jau breineigom Stasa Judina kontrabasa īspielem i ambienti reverbātu atmosferu. Interesanti, ka sovys efekteiguos i attīceigai ari efektivuos partejis Stass īraksteja nakluotīnē, jo albuma radeišonys laikā dzeivuoja Spānejā. Varbyut mums vysim bīžuok juoizbrauc uzjimt rodūšajā dvēselē īdvasmojūšū dīnvydu sauli?
Tok albuma izskaņa vaira nasaruoda tik spūdra, bet drupeit ar tai sauktajim “fileriem” aba “pīpiļdeituojim” ilguok pavylkta. “Suņi rēja” pītryukst etniskuos energejis, viersrūku jemūt pavīglam myusu dīnu popproduciejumam, kū napagluob ari melodiskuos vejūļu īspielis. Dīvamžāļ tamā pošā skalinē īsalīk ari albuma titulskaņdorbs, kas dreižuok izaklausa piec da gola naizstruoduota instrumentaluo īstarpynuojuma bez sova jāga.
Tok gona ritualais “Dziedat, meitas!” jau otkon ir kolorits “Tautumeitu” gruoviejs lobuokajuos debeja albuma spridzekļa “Raganu nakts” Leigū svineibu uzkurynuotuoja tradicejuos. Ari vēļ albuma vydā atrūnamuo zīmys saulgrīžu himna “Spodrē manu augumiņu” pīskaitoma izadavušūs etniskūs svātku hitu plejadei, kū “Tautumeitas” laika grīžūs byus papyldynuojušys jau gona pamateigai.
“Skrejceļš” ir cīši spieceigs albums na tik vītejā myusu dīnu tautys muzykā, bet vysā popularuos muzykys vidē kūpumā. “Tautumeitas” byuteibā ir radejušys pošys sovu stylu, kam nūteikti byus sekuotuoji, ka na iz reizis, tod tuoļuok iz prīšku. Drūsme i puorlīceiba īdrūsynoj cytus.


text:
Posta karteņa
Posta karteņa aba karteņa - posta syutejuma forma ar rakstisku viestejumu. kuru var nūsuyteit bez kuvera. Pataiseita iz bīza papeira ci kartona. Parostai posta karteņai vīnā pusē irā atvaigs, a ūtrā pusē vīta tekstam, sajiemieja adresam i posta štempeļam. Vysuvaira pīlītoj kai svātku apsveikumu ci pīminis duovanu nu kaida ceļuojuma. Kuruos nakuruos vaļsteibuos posta karteņu syuteišona irā liešuoka kai viestuļu nūsyuteišona. Myuslaikūs, izaraistejūt modernajom tehnologejom, pasaruodejušs i elektroniskuos posta kartenis, kurys nūsyuta pa e-postim ci SMS formā.
Posta karteņu tiemiešona i kolekcioniešona irā zineibys atzare Filokarteja.
ViestureLabot
Gryuši pasaceit, kas izdrukavuojs pyrmū posta karteņu. Itys vaicuojums irā vīns nu pošu popularuokūs i pretruneigūs filokartejis tiemiešonā. Tys izaškir nu iņterpretacejis, kas irā karteņa, a kas vaira nā. Par pyrmū posta karteņu pījimts īskaiteit Desmainsons graviru nu Praņcejis, kura nūsyuteita 1777 godā.[1] Tys beja atzeimuots "l. "Almanach de la Petite Poste de Paris" (Parizis posta atdalē).
Nūruodis i olūtiLabot
- ↑ Lebeck/Kaufmann: Viele Grüße… Eine Kulturgeschichte der Postkarte, 2. Auflage von 1988, Harenberg Kommunikation Dortmund, Seite 407 (vuociskai)


text:
Kū parteju Latgolys lideri sūlej latgalīšu volūdys situacejis uzlobuošonai?
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
1. oktobrī gaidomys 14. Saeimys vieliešonys. Leidzeigai kai pyrma īprīškejūs lykumdevieja vieliešonu, portals lakuga.lv vaicuoja parteju Latgolys sarokstu liderim jūs redzīni par latgalīšu volūdys situacejis uzlobuošonu. Vaicuojums “Ka tiksit īvālāts 14. Saeimā, voi vierzeisit kaidys iniciativys latgalīšu volūdys situacejis uzlobuošonai. Ka nui, tod kaidys?” tyka izsyuteits vysom 19 partejom, kas kandidej itamuos vieliešonuos, i sajimtys 12 parteju atbiļdis. Latvīšu literarajā volūdā īsnīgtuos atbiļdis ir puorlyktys latgaliski, tok nav maineits volūdys styls i terminologeja, sovpus latgaliski raksteituos atbiļdis pīlāguotys myusu dīnu pareizraksteibys nūsacejumim.
1. Rihards Kozlovskis (Jaunā VIENOTĪBA)
Atbiļde natyka sajimta.
2. Jekaterīna Stehnovska-Slavska (“Latvijas Krievu savienība”)
Atbiļde natyka sajimta.
3. Kaspars Melnis (Zaļo un Zemnieku savienība)
Atbiļde natyka sajimta.
4. Aivars Smans (TAUTAS KALPI LATVIJAI)
Latgalīšu aba latgaļu volūda ir saglobuojuse sovu unikalitati daudzu godu garumā. Nu paaudzis paaudzē teik nūdūtys latgaļu volūdys zynuošonys, partū volūda vys vēļ ir dzeiva. Partejis “Tautas Kalpi Latvijai” rynduos ir vairuoki cylvāki, kas dzymuši i auguši Latgolā, i pret sovu dzymtū latgaļu volūdu izatur ar cīnu i mīlesteibu.
Ka myus īvielēs 14. Saeimā, nūteikti atbaļsteisim latgaļu volūdys pylnveidi – lai vysuos izgleiteibys īstuodēs bārnim i jaunīšim ir breivi daīmama latgaļu volūdys vuiceiba, lai ir pedagogi, kas var vuiceit volūdu kai školuos, tai ari uorpus školys nūdarbeibuos, kai ari, lai Latgolys nūvoda dzeivuotuoji sovuos pošvaļdeibuos var īsnēgt īsnāgumus i vaicuojumus latgaļu volūdā.
Lels paļdis latgalīšim, kas ir sagatavejuši vuiceibu gruomotys i cyta veida literaturu latgaļu volūdā, dažuos školuos teik pasnāgta latgaļu volūda i teik organizāta interešu izgleiteiba. Tok ari mes dūmuosim i reikuosimēs, lai atbaļsteitu latgaļu volūdu i kulturu (latgaļu volūdā veiduotys filmys, laikroksti, gruomotys i izruodis), lai ari paaudzem iz prīšku teik nūdūts itys kulturviesturiskais montuojums. Ka latgaļu volūdā kasdīnā sasarunoj daudzi, tod vaira ir juostruodoj, lai ari latgalīšu literarū (rokstu) volūdu sevkuram ir vareiba pylnveiduot.
Aktuals ari ir vaicuojums, voi deputati nu Latgolys Saeimys sēdēs var runuot latgaļu volūdā? Parkū nā, ka cylvākam tai ir vīgļuok i ārtuok izsaceit sovu redzīni.
5. Vjačeslavs Stepanenko (“SUVERĒNĀ VARA”)
Latgalīšu volūda ir juonūsorgoj. Myusu partejis paplašynuotuo programa paradz saglobuot Latvejis kulturviesturiskūs nūvodus, izkūpūt vierteibys i tradicejis. Skaitom, ka attīceiguo regiona školuos byutu juopīduovoj latgalīšu volūda kai izvielis prīškmats bez VISC īrūbežuojumu. Ir juoturpynoj finansiejums latgalīšu volūdys styprynuošonai medeju telpā. Latgalīšu volūda ir vierteiba, kuru mes nadreikstam pagaisynuot.
6. Ēriks Flaumanis (“Kristīgi Progresīvā Partija”)
Atbiļde natyka sajimta.
7. Regīna Ločmele (“Saskaņa” sociāldemokrātiskā partija)
Skaitu, ka da ituo vaļsts nav pīteikamai ryupiejusēs par latgalīšu volūdys saglobuošonu i atteisteibu. Vysi muni seņči nu tāva pusis beja latgali, i es asu lapna, ka asu kuplys Ločmeļu dzymtys atvase. Latgalīšu volūdā runuoja i muns vactāvs, i baba, i tāvs, i juo 9 bruoli. Latgalīšu volūda ir dzymtuo volūda vysmoz 165 000 cylvāku, i vysvaira latgalīšu volūdu lītoj taišni Latgolā, kur dzeivoj 97,6 tyukstūšys latgaliski runojūšūs. Tok latgaliski runoj i reidzinīki, i Pīreigys dzeivuotuoji, i tautīši uorzemēs. Partū, ka tikšu īvālāta 14. Saeimā, iniciešu, ka latgalīšu volūdys vuiceišona vyspuorejuos izgleiteibys pūsmā VYSUR LATVEJĀ i UORPUS TUOS (Diasporys likuma aptveris kontekstā) byutu nūdrūsynuota NU VAĻSTS, na nu pošvaļdeibu budžeta leidzekļu. Ir juopaplašynoj i juonūstyprynoj lykumūs ari cytys latgalīšu volūdys lītuošonys vareibys. Jau niu asu īsnāguse prīšklykumu Prīškvieliešonu agitacejis lykumā, kab agitaceja prīškvieliešonu periodā byutu īspiejama ari latgalīšu volūdā. Vēļ vīna svareiga tema – latgalīšu volūdys pasnīdzieju sagataveišonys lykumdūšonys pakete, kab paraleli ar vaļsts volūdys pedagogu tryukumu rysynuotu ari latgalīšu volūdys pasnīdzieju sagataveišonys problemu. I, prūtams, muns “lykumdevieja sapyns” byutu, kab Saeimys deputats, stuojūtīs omotā, varātu nūdūt zvārastu ari latgalīšu volūda: tys byutu cīna žests, kurs byutu nūstyprynuots Satversmē.
8. Viktorija Pleškāne (Politiskā partija “Stabilitātei!”)
Munā dzeivē latgalīšu volūda ir svareiga sastuovdaļa, kas paleidz apzynuot sovu pīdereibu vītai i kulturai. Uzskotu, ka latgalīšu volūda ir latvīšu kulturys i kūpejuo Latvejis montuojuma naatjemama sastuovdaļa, kas ir juosagloboj. Es asu pret styngrim i obligatim pasuokumim, lai īvīstu sevkuru volūdu, bet es atbolstu vīglu ci natīšu zynuošonu uzspīsšonu kai i interesis palelynuošonu volūdys zynuošonai i volūdys lītuošonai.
Runojūt par latgalīšu volūdys lītuošonys atbolsta pasuokumim, vysapyrma, ir juoatteistej volūda saimē. Mes labi zynom volūdys, kurys lītojam saimē, volūdu, kurā sasazynojam sātā, ar draugim i rodim. Itymā sakarā ir napīcīšams atbolsts bārnu gruomotu, golda spieļu tulkuošonai i īspīsšonai latgalīšu volūdā, kai i saimis svātku i cytu pasuokumu reikuošonai taipat latgalīšu volūdā. Pa ūtram, fakultativuo volūdys vuiceišona školā, pamatojūt iz jau izstruoduotom programom pamatškolom i vydsškolom.
Pa trešam, īvadeit školys programuos latgalīšu volūdu na obligatā, bet rūtaleigā veidā (natīšā veidā), pīmāram, latgalīšu volūdys vuiceišonuos muzykys stuņdēs, sātys latgalīšu gruomotu laseišona (pīmāram, vosorys breivdīnu laikā), literaturys stuņdēs dūt īspieju školānam izavielēt vuiceitīs dzejūļus nu golvys i latgaliski. Pa catūrtam, Latgolys pošvaļdeibuos atļaut latgalīšu volūdu, pīmāram, pījimt īsnāgumus i atbiļdēt iz īsnāgumim latgaliski, uzturēt pošvaļdeibu lopys latgaliski. Pa pīktam, tei ir pareiza i gūdeiga latgalīšu viesturis, identitatis i kulturys interpretaceja vysuos vuiceibu gruomotuos Latvejā.
Golvonais ir sajust sovu pīdereibu Latgolai i Latgolys kulturai, i tys byus stimuls kulturys i volūdys saglobuošonai. Itaidā veidā mes pat bez lelys uzspīsšonys palelynuosim vajadzeibu pec latgalīšu volūdys sovā vidē.
9. Jurijs Ragozins (Politiskā partija “Tautas varas spēks”)
Atbiļde natyka sajimta.
10. Sandra Dzene (Partija “Vienoti Latvijai”)
Atbiļde natyka sajimta.
11. Edmunds Teirumnieks (Nacionālā apvienība “Visu Latvijai!”-“Tēvzemei un Brīvībai/LNNK”)
13. Saeimā beju vīns nu iniciatoru Latgolys apakškomisejis izveidei, kas īsastuoja par daudzu ar Latgolu saisteitu vaicuojumu rysynuošonu. Īspiejams, ka latgalīšu volūdys vaicuojums teišā veidā eisti natyka skorts. Tok pakuortuotā nūteikti. Pīmāram, apakškomiseja beja tei, kas organizēja kotru godu Latgolys kongresa dīnys atzeimuošonu. Itūgod pasuokums nūtyka Latgolys kongresa ītvorūs Latgolys viestnīceibā GORS. Taipat skateiti vaicuojumi izgleiteibys un administrativi teritoriāluos reformys sakarā. Varakļuonu pīdereibys vaicuojums 13. Saeimā natyka atrysynuots, vajadzēs rysynuojumu rast 14. Saeimā. Itymā sakarā turpynuošu īsastuot par Varakļuonu nūvoda atsagrīzšonu Latgolā.
Šūbreid nūteik Memoranda saskaņuošona storp Nacionalū Apvīneibu (NA) i Latgolys kongresa lāmumu izpiļdis padūmi. Memorands paredzēs NA aktivu leidzdaleibu 2022. goda Latgolys kongresa lāmumu izpiļdē. Memorands paredz daudz plašuoku tvārumu nakai tik latgalīšu volūda. Vysod asu pastreipuojs, ka latgalīšu volūdys atteisteibai vajag spieceigu, augūšu ekonomiskū situaceju, tod tys paviers īspiejis arī volūdys atteisteibai. Leidz ar tū volūdys vaicuojums ir kai tuos izmontošona medejūs, īvīsšona apvuiceibā školuos i bārnuduorzūs, tai, pīmāram, pošvaļdeibu i izgleiteibys īstuožu, jū seviški DU i RTA, sātyslopuos i tt.
Nūslāgumā – latgalīšim pošim sātā juorunoj latgaliski! Ka volūda nateik saimē lītuota, tod školā ar tū var tik “īpazeistynuot”, bet na īsavuiceit!
12. Vilis Krištopans (LATVIJA PIRMAJĀ VIETĀ)
Atbiļde natyka sajimta.
13. Aldis Bukšs (Konservatīvie)
Muns mierkis ir popularizēt latgalīšu volūdys lītuošonys pīaugumu jaunīšu i vysys sabīdreibys vydā. Lai tū izdareitu, vysapyrma, ir juoruoda pīmārs. Deputata, augstu amatpersonu pīmāram ir nūzeime. Tik daudzi kū atrysynuotu tys, ka arvīņ vairuok Latgolys amatpersonu nasakautrātu publiski runuot latgaliski. Jau šūbreid, naasūt deputats voi ministrs, asu īsaguļdeis latgalīšu volūdys lītuošonys veicynuošonā – pasasokūt munai aktivitatei, Vaļsts volūdys centrā ir jauns darbinīks, kura tīšajūs pīnuokumūs ītylpst konsultaceju snēgšona latgalīšu rokstu volūdys vaicojumūs. Cik maņ zynoms, tod pyrmū reizi Latvejis viesturē ir kaida amatpersona ar itaidim pīnuokumim. Taipat aktivi īsasaisteju, lai panuoktu tū, ka Bolvu nūvoda zeimis pi ībraukšonys nūvodā teik uzstuodeitys ari latgaliski. Lela prīca, ka Preiļu nūvods ir paziņovs par leidzeigu reiceibu. Cīši ceru, ka tam sekuos ari cyti nūvodi. Taipat īsasaisteju tymā, lai Izgleiteibys i zinuotnis ministreja īvīstu atsevišķu finansiejumu latgalīšu rokstu volūdys stuņdem. Šūbreid itū programu izmontoj sešys školys Latgolā.
Bet par tuoluokajim mierkim: 1) Finansiejumam latgalīšu rokstu volūdys stuņdem ir juobyut patstuoveigam ari piec 2023. goda. Juopopularizej itei programa, lai piec īspiejis vairuok školu pīsasokuos. 2) mierktīceigi juostruodoj ar pošvaļdeibu izgleiteibys puorvaldem i školuotojim Latgolā; 3) juoīvīš finansiejums atseviškai latgalīšu rokstu volūdys konsultanta/atteisteituoja omota vītai pošvaļdeibuos; 4) papyldu finansiejums iniciativom, kas vārstys iz dorbu ar jaunīšim; 5) finansiejums latgaliski raidūšajim sabīdryskajim medejim.
Bet otkon pats golvonais – pīmāra ruodiešona, dorbs ar sabīdreibu, saimem i školuotojim.
14. Igors Prelatovs (Politiskā partija “KATRAM UN KATRAI”)
Skaitu, ka latgalīšu volūda ir nūzeimeigs myusu nūvoda dzeivuotuoju identitatis pamats, ar tū mes asam unikali. Šudiņ tei teik izmontuota na tik kasdīnys saziņā, tū dzierdam ari radejā i televizejā, iz teatra skotivis, teik izdūta literatura, dorbojās portali, tikū Daugovpilī ir suokta pyrmuo seriala latgalīšu volūdā fiļmiešona. Struodojūt Saeimā, parteja “Katram un katrai” atbaļsteis iniciativys, kas vārstys iz latgalīšu volūdys styprynuošonu i izmontuošonys paplašynuošonu publiskajā telpā – masu medejūs, eipaši sabīdryskajūs, kulturys pasuokumūs.
Svareigi ir ari cylvākim nūdrūsynuot vareibu sasatikt i komunicēt sovā storpā, kai ari apstuokļus, lai radeituos kulturys vierteibys varātu baudeit na tik attuolynuotai ar škārsteikla starpnīceibu, bet ari kluotīnē. Partū Latgolā ir napīcīšami izbraucami celi i Latgolai ir juobyut ārtai sasnādzamai. Itūšaļt situaceja itamā jūmā ir cīši naloba. Partū partejis “Katram un katrai” prioritate byus uzlobuot ceļu infrastrukturu regionūs.
15. Leila Rasima (“PROGRESĪVIE”)
Golvonais reiks volūdys styprynuošonai ir izgleiteiba – ka bārni i jaunīši zynuos volūdu, tod tuos byušona iz prīšku i vysys tuoļuokuos aktivitatis byus daudz veiksmeiguokys. PROGRESĪVIE īsastuoj par īspieju izavielēt vuiceitīs latgalīšu volūdu školā i augstškolā. Ite lels izaicynuojums ir pedagogu sagataveišona, lai volūdys vuiceišona nūtyktu interesanti i efektivi. Es personeigi īsastuoju par īspieju volūdu vuiceitīs ari Reigā i cytuos Latvejis piļsātuos, tai kai latgalīši nav viņ Latgolā – daudzi dzeivoj Reigā, Pīreigā i cytur. Nūteikti ir ari pa kaidam “nalatgalīšam”, kas gryb vuiceitīs, i tys ari volūdai ītu par lobu!
Ūtra līta ir latgaliskuo satura i kulturys aktivitašu atbolsts. Mums niu jau ir daudzi cīši lobu pīmāru, par kurim maņ ir lela prīca i pateiceiba tim, kas tū panuokuši. Myusu skaneiguo volūda dzierdama Latvejis Radejis kanalūs, televizejā, losoma LaKuGā, žurnalā A12, socteiklūs, mums izīt gruomotys latgaliski, tūp muzyka, filmys! Tū vysu ir juoturpynoj atbaļsteit ar leluoku i ari paradzamuoku finansiejumu, lai navaļstiskuos organizacejis var planavuot sovu dorbu ilgtermiņā. Asu gotova ceineitīs Saeimā kai par volūdu, tai par Latgolys ekonomiku – lai cylvāki te gryb i var dzeivuot pilnvierteigys dzeivis. Lai mums ir daudz dzeivuos volūdys nosuotuoju!
16. Juris Pūce (Attīstībai/Par!)
Pa manim, saleidzynūši dreiži rysynojams ir vaicuojums par toponimu atveiduošonu publiskajā telpā ari latgalīšu rokstu volūdā. Taidys tīseibys vaļstei i pošvaļdeibom jau ir dūtys, tok stimulu reikuotīs nav, partū vaļdeibai juoapstyprynoj Viesturiskūs zemu atteisteibys plans (taidu aizdūd veiduot Latvīšu viesturiskūs zemu lykums), kurā tys ir juoīkļaun kai pasuokums ar finansiejumu.
Pasuokumi ar ilguoku īvīsšonys termiņu, pa manim, ir tī, kas veicynuos latgalīšu volūdys plašuoku daīmameibu izgleiteibys sistemā. Ir materiali juostimulej pedagogi, kas sagataveis i eistynuos vuiceibu prīškmata programu latgaliski (sevkurā vuiceibu prīškmatā). Ir juoveicynoj školom īvīst itaidys apvuiceibys vareibu Latgolys školuos.
Tok, pa manim, publiski vysmozuok radzamais, bet ilgtermiņā svareiguokais dorbs ir īguļdejumi latgalīšu volūdys pietnīceibā, volūdys korpusa atteisteibā i latgalīšu volūdys digitalizacejā. Tys varātu byut vīns nu tūpūšuos Latgolys universitatis pamataizdavumu.
17. Iļja Zļenko (“Apvienība Latvijai”)
Myusu programā ir raksteits par namaterialūs kulturys vierteibu saglobuošonu i atteisteibys atbaļsteišonu, i ari par referenduma dalinīku slīkšņa samazynuošonu, kab dzeivuotuoji poši varātu lemt par sev svareigim vaicuojumim iz vītys.
1. Latgalīšu volūdā piec statistikys runoj apmāram 150 000 cylvāku, tok tei praktiski nav sastūpama publiskajā vidē i ir “īdzeita” pagreidē. Liksim iz bolsuošonu daīmameibu izgleiteibys īstuodēs, lai dzeivuotuoji varātu vuiceitīs latgalīšu volūdu.
2. Organizēsim Latgolā, kab vysys ceļa zeimis: nūvodu, piļsātu, īlu nosaukumi i tt. tyktu raksteiti ari latgalīšu volūdā, kai tys ir padareits Bolvūs, Ludzā i niu teik realizāts Preiļūs.
3. Latgalīšu volūda ir unikala i interesanta Latvejis zynuotnei lingvistiskys jūmā. Koč i tyka dūmuots par lītuošonu i pieteišonu, tok tū negativi ītekmēja Covid-19. Mes raudzeisim “atdzeivynuot” tū pyrma krizis leiminī.
4. Turpynuosim runuot ar cylvākim i klauseisimēs tautys grybu.
18. Juris Viļums (“APVIENOTAIS SARAKSTS – Latvijas Zaļā partija, Latvijas Reģionu apvienība, Liepājas partija”)
Vierzeišu vysys iniciativys, kas ir īstruoduotys 2022. gods Latgolys kongresa rezolucejā i ari tuos, par kurom iz prīšku vīnuosīs latgalīšu navaļdeibys organizacejis.
Svareigi atbaļsteit latgalīšu volūdu jau bārnuduorzūs i tod vysūs nuokamajūs izgleiteibys leimiņūs.
Personeigi kai prioritati skaitu vierteiga satura sagatavuošonu bārnu auditorejai. Pīvadumam, Latvejis Sabīdryskuo medeja (lsm.lv) sadaļā “Bērnistaba” vysam saturam juobyut pīejamam latgaliski.
Ari cytam saturam TV, radejā i škārsteikla portalā lsm.lv juobyut pīejamam latgaliski – mierkis ir apmāram 8% nu kūpejuo raidlaika, atbylstūši pādejuos tautys skaiteišonys datim.
Vajadzeigs papyldu atbolsts latgaliski rokstūšim, raidūšim medejim.
Ir juoatrūn veids, kai saskaiteit latgalīšu volūdys lītuotuojus, kab varim vaļsts leiminī saprast, kaida ir situaceja – niu pādejī dati ir tik par 2011. godu.
Vajadzeigs vysa veida atbolsts latgalīšu volūdys plašuokai lītuošonai vysuos jūmuos Latgolys mārūgā, kai ari dažaiduos škārsteikla programuos, kai, pīvadumam, tys jau teik pīduovuots navigacejis aplikacejā “Waze”.
Ir juostyprynoj latgalīšu navaļdeibys organizaceju kapacitate, lai juos var pylnvierteigi eistynuot sovys idejis.
19. Jevgēnijs Koršenkovs (Politiskā partija “Republika”)
“Kū vaira tu zyni volūdu, jū vaira cylvāku tevī īsamīsoj”. Itei fraze jau beja dzierdāta pyrma vairuoku godu. Mes dzeivojam Eiropā. Eiropys Savīneibā ītylpst vairuokys vaļsts, kuruos saziņai teik lītuotys vairuokys volūdys, kuru statuss ir nūsaceits, suocūt ar vaļsts volūdu, leidz volūdai, kuru lītoj tik dažūs regionūs. Itaidu pīmāru ir daudz. Nīderlande, Šveice, Zvīdreja i tai tuoļuok…
Latgalīšu volūda ir naatjemama Latvejis sastuovdaļa i Latvejis boguoteiba. Es skaitu, ka Latvejā nav nu jauna” juoizgudroj divritiņs” i juoizmontoj “vacuokūs bruoļu” pīredze Eiropys vaļstīs:
- Latgalīšu volūda ir juolītoj saziņā Latgolys teritorejā, organizejūt masu pasuokumus, reizē ar vaļsts volūdys lītuošonu;
- Latgalīšu volūda ir juoīkļaun školu vuiceibu programuos Latgolā;
- Latgalīšu volūda ir juoizmontoj īlu nūsaukumūs Latgolys pošvaļdeibu teritorejuos.


text:
Apvīneiba “Atzolīši” kūpā ar reperi Ūgu īrakstejuši dzīsmi “Zalts sudobra vītā”
Augusta vydā bīdreiba “LgSC” Bolvu nūvoda Rekovys vydsškolā reikuoja latgalīšu seminaru jaunīšim “Atzolys”, kurā pīsadaleja 18 jaunīši, kab vuiceitūs latgalīšu rokstu volūdu, izzynuotu regiona kulturviesturi, kai ari saprastu īspiejis, kai byut aktivim latgaliskajā kulturvidē. Vīna nu nūdarbeibu jaunīšim beja ar reperi Ūgu, kuruos rezultats niu daīmams publiski – dzīsme “Zalts sudobra vītā”.
Apvīneiba “Atzolīši” ir latgaliskuo jaunīšu seminara “Atzolys 2022” dalinīki, kuri vīnys dīnys laikā nūdarbeibuos ar reperi Ūgu radeja sovu dzīsmi, stuostūt par lītom, kuruos jim pateik, par kū jī sepinej, par jaunīšu sajiutom myusu dīnuos i dūmojūt, ka dzīsme varātu tikt ka na par vysu Latgolys jaunīšu, tod vysmoz par “Atzolu” himnu gon. Dzīsmis bīta autors ir Māris Keišs nu “Bigmaar’s Records” īrokstu studejis Upītē, kur nūtyka ari pats “Zalts sudobra vītā” īroksts.
Seminara vadeituoja, bīdreibys “LgSC” kulturys aktivitašu organizatore Amanda Anusāne soka: “Pādejuos desmitgadēs veids, kai jaunīši vysu aktivuok i spylgtuok īsasaistejuši latgalīšu kulturā, ir taišni car muzyku, deļtuo gribiejom, kab seminara dalinīkim ir vareiba paraudzeit ari koč kū nu ituos sferys. Nūdarbeibuos ar Ūgu jaunīši varēja saprast, ka raksteit dzīšmu vuordus nav nimoz cik vīgli – kai īlikt ideju, pasceit tū, kū gribi, i vēļ pīdūmuot, kab tekstā byutu vīta kaidim senejuokim latgalīšu vuordim.”
Latgaliskajā seminarā “Atzolys” pīsadaleja 18 jaunīši nu dažaidu Latgolys vītu, kai ari vīna dalineica beja nu Reigys. Četruos seminara dīnuos jaunīši pīsadaleja dažaiduos nūdarbeibuos – vuicejuos raksteit latgaliski, sasatyka ar latgaliskajā kulturā aktivim muokslinīkim i īdvesmuotuojim kai Ūga i Lauris Zalāns, izzynuoja vaira par breivpruoteigū dorbu, socialū uzjiemiejdarbeibu, medejprateibu, Latgolys kulturā nūzeimeigū personeibu Mikeli Bukšu, rakstnīceibu, uzjiemiejdarbeibu laukūs, Upītis kulturtelpu, kai ari latgalīšu navaļstiskajom organizacejom. Taipat “Atzolu” laikā jaunīši radeja kūpeigu dzīsmi “Bigmaar’s Records” īrokstu studejā, pīsadaleja radejis raidejuma “Pīci breinumi” tapšonā i cytuos aktivitatēs. Ar jaunīšim seminarā struoduoja latgalīšu rokstu volūdys specialiste Māra Mortuzāne-Muravska, Socialuos uzjiemiejdarbeibys asociacejis vadeituoja Regita Zeiļa, Bolvu Centraluos bibliotekys vadeituoja Ruta Cibule, kai ari komandu sasalīdiešonys aktivitatis vadeja Ieva Johansson nu platformys “MeYou.One”, par piļsūniskū leidzdaleibu runuoja Guntis Rasims, par sovu pīredzi kai rakstnīkam stuosteja romana “Bruoli” autors Aldis Bukšs, bet ar latgalīšu navaļstiskajom organizacejom i jaunīšu vareibu tamuos īsasaisteit īpazeistynuoja Edeite Husare.
Piec seminara vīns nu tūs dalinīku, Dāvids Rubens, saceja: “Eisā laikā organizātuojim izadeve paruodeit, cik boguota i dažaida ir latgaliskuo kulturtelpa i sabīdryskuo darbeiba, tai vadynuot ari kotru nu myusu rast tū eistū vītu, kurā likt sovu davumu. Muzyka, literatura, medeji, politika, komercdarbeiba i tai tuoļuok. Nav juosteidz latgaliskū atdaleit atseviški, bet taišni preteji – tys ir juointegrej kotrā jūmā i lauceņā, saprūtūt, ka latgaliskuos atškireibys ir pīvīnuotuo vierteiba pošys par sevi.”
Pyrmū reizi seminars “Atzolys” nūtyka 2004. godā i tai sešus godus piec kuortys da 2009. goda, piečuok ar puortraukumim 2014. i 2016. godā. Kab aktivi īsasaisteitu latgalīšu kulturys procesūs, seminars sovulaik bejs kai atspierīņa punkts ari daudzim itūšaļt latgaliskajā kulturtelpā zynomajim aktivistim. Seminara “Atzolys” mierkis ir veicynuot jaunīši aktivu īsasaisteišonu demokratejis i piļsūnyskuos sabīdreibys veiduošonā, jūs izgleitojūt vaicuojumūs, kurī saisteiti ar socialekonomiskajim faktorim i Latgolys regiona vierteibom, jo eipaši latgalīšu rokstu volūdu.
Seminara nūtikšonu finansiali atbaļsteja Sabīdreibys integracejis fonds nu Kulturys ministrejis daškiertūs Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu, kai ari Latgolys kulturys programa, kurū eistynoj Vaļsts kulturkapitala fonds i Latgolys regiona atteisteibys agentura ar AS “Latvijas valsts meži” atbolstu. Sirsneigs paļdis par atbolstu i seminara dalinīku prīcynuošonu ari Bolvu nūvoda pošvaļdeibai, SIA “Rēzeknes gaļas kombināts” i IK “Healthy Snacks” par styprynūšajim GRIKSi batonenim, kai ari Rekovys vydsškolys i Rekovys kulturys centra kolektivim par atsauceibu i sātu iz seminara laiku.
Pieci.lv raidejums “Pīci breinumi”: https://pieci.lv/lv/lr5/raksts/pici-breinumi/5breinumi-cik-daudz-es-varu-ietekmet.a164782/


text:
Izdūta daņču gruomateņa i albums “Latgolys daņči i na tik”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Piec treis godu dorba bīdreiba “Danču krātuve”, Daugovpiļs folklorys kūpa “Svātra” i Eināra Lipska īrokstu studeja Rēzeknē ir sagatavejuši i izdavuši daņču gruomateņu-albumu “Latgolys daņči i na tik”, kurymā apkūpuoti 20 Latgolys pusē pīraksteitys daņču melodejis i aproksti, portalu lakuga.lv informej bīdeibys “Danču krātuve” puorstuove Ieva Zīlmane.
Izdavums sagataveits obejuos latvīšu volūdys rokstu tradicejuos – kai latvīšu literarajā, tai latgalīšu rokstu volūdā. Gruomateņā atrūnami 20 Latgolys pusē pīraksteitu daņču, par pīmāru, “Dzīsme (Pīci bāri)”, “Doncuot guoju ar meitom”, “Sieņu poļka”, “Viļānu suseklis” i cytu zeimiejumi, notu pīroksti, dzīdamuo teksta pīroksti, kai ari ploti daņču nūtikšonys aproksti. Taipat izdavumu papyldynoj precizi latvīšu deju horeografiskūs pamatu aproksti, kas pyrmū reizi pīraksteiti ari latgaliski. “Struodojūt pi izdavuma, nu pyura skreinis tyka caltys uorā na viņ zynamuokuos melodejis, nu ari mozuok zynomys,” tai “Latgolys daņči i na tik” saturu komeņtej bīdreibys “Danču krātuve” vadeituojs Sandis Zučiks.
Daņču muzyku Eināra Lipska studejā īraksteja Daugovpiļs Vīneibys noma folklorys dzīšmu i deju kūpa “Svātra”, kas klauseituojus i skateituojus ar dzīduošonu i doncuošonu prīcynoj jau nu 1994. goda. Itys ir “Svātrys” trešais albums – pyrma tuo 2008. godā izdūts disks “Lobreiteņ reitā agri”, bet 2013. godā “Seši reiti nedeļā”.
Gruomateņā īkļauti ari vairuoki folklorys kūpys “Svātra” vadeituojis Sarmītis Teivānis pīraksteitī i daudz popularizātī daņči “Jurginu vaļss” i “Mikita”. Par “Jurginu vaļsi” Sarmīte stuosta: “Rūtaļu 1979. godā īruodeja Leiksnys školys tuo laika direktors Antons Škutāns. Vabalis školys pyušamūs instrumentu orkestris vīnu reizi mienesī spieļuoja Leiksnys školā ballis. Mārgys sēdēja vīnā zālis molā, bet puiši – ūtrā. Mārgys pacīteigi gaideja, puiši stumdejuos i kautrejuos aicynuot mārgys iz deju, bet direktors ar itū rūtaļu vysod muoceja lobuot naveiklū situaceju.”
Bīdreibai “Danču krātuve”, kas dorbojās nu 2017. goda, itys ir jau ūtrais itaida veida izdavums ar gruomateņu i albumu, pārņ izdūts “Vidzemes danči un ne tikai”. Vysi daņči, tūs vydā ari folklorys kūpys “Svātra” īdzīduotī, i melodejis atrūnami ari portalā dancukratuve.lv.
Gruomatenis izīšonu atbaļstejs Latvīšu Fonds i Vaļsts kulturkapitala fonds.


text:
2018.goda 21.septembrī Latgalis viestnīceibā “GORS” izstuodis-godatierga “Uzņiemieju dīnas Latgalī 2018” ītvarūs nūtyka konkursa “Goda uznāmums” apbolvuošonys ceremoneja, kuras laikā tyka gūdinuoti poši veiksmeiguokī Riezeknes uznāmumi pec 2017.goda darbeibas rezultatim.
Ar lapnumu paziņojam, ka “NewFuels” RSEZ SIA dabuoja apbolvuojumu nominacejā “RSEZ goda uznāmums” i Pateiceibas rokstu par īguļdiejumu Riezeknis ekonomikā.
Pasateicam Riezeknes piļsātas dūmei i prīkšsādātuojam Aleksandram Bartaševičam, kai i vysim sadarbeibas partnerim i vītejuom īstuodem, sadarbeibā ar kurim myusu uznāmums dasnēdze tik augstus rezultatus!
Ziņas


text:
Rolands Keišs: Dzeive pīrūbežā ir perfekta
Intervejis autore: Sintija Augustova, portals lakuga.lv
Rolands Keišs aba Roliks, kai jis sevi īpazeistynuoja sarunys suokumā, latgaliskū indentitati izpauž na tikai, puorvoldūt zemnīku saimnīceibys “Kotiņi” socialūs teiklus i reikojūt ekskursejis pa saimnīceibu, bet ari pasuokumu vadeišonā. Tymūs jis nasabeist runuot latgaliski, ari asūt uorpus Latgolys.
Myusu saruna nūteik gryudu nūvuokšonys sezonys pošā korstuokajā laikā, i var dzierdēt, kai ryuc “Kotiņu” kombaini i cyta smoguo tehnika.
Tu esi nu Baļtinovys. Kaida ir dzeive pīrūbežā?
Perfekta. Prīks par tū, ka ir palykuši poši lobuokī cylvāki, kuri grib te dzeivuot. Jī načeikst. Ka tī, kas aizbrauce, nabyutu aizbraukuši, jī staiguotu vysu laiku i žāluotūs. Ite paykuši voi nu tī, kas dzer i nikuo nadora, voi tī, kas nazkū dora.
A kuru vaira palics – dzāruoju voi dareituoju?
Paļdis Dīvam, tūs, kas nazkū dora.
Kai roduos zemnīku saimnīceiba “Kotiņi”?
Es pīdzymu i ari “Kotiņi” pīdzyma 1992. godā. Aldis, kas ir “Kotiņu” saiminīks, ar sovu tāvu suoce saimnīkuot ar 14 hektarim zemis. Kod nav papyldnūzaru, a tikai gryudi, ir juodūmoj, kai tūs puorstruoduot. Nu suokuma beja lūpbareiba, tod īgivom sāklys ražuošonys sertifikatu. Suocem ražuot sāklu i niu asam vīni nu vadūšūs sāklys ražuotuoju vaļstī. Nu 3000 hektaru plateibys 2600 hektaru ir sāklu lauki – leluokī Latvejā. Tai vyss ari topa. Es “Kotiņūs” struodoju jau pīci godi.
A saimnīceibys nūsaukums ir nu augu kuoteņu, stumbreņu?
Nā, Alda dzedu vītejī īdzeivuotuoji beja īsaukuši par Kotiņu. Pi kuo brauksim? Pi Kotiņa. Lai namaineitu īrodumu braukt pi Kotiņa, gosti tagad brauc iz z/s “Kotiņi”.
Laseju, ka “Kotiņi” ir vīni nu ratūs Latvejā, kas ražoj pierļu grūbys.
Veikala plauktā Latvejā ražuotys pierļu grūbys i cytus produktus gryuši īraudzeit. Myusim ir treis veidu grūbys. Kotrā īpakuojumā ir divejys receptis – gruboto, grūbys ar pesto, soldonais iedīņs. Kotram ir sova recepte. Tai cylvāks zyna, kū ar tū var dareit.
Voi daudz ekskursantu nu puorejuos Latvejis atbrauc iz “Kotiņim”?
Daudz. Latgalīšu ekskursejuos nav tik daudz, cik čyuļu.
“Kotiņi” ir treis kilometri nu Krīvejis rūbežys, te suocās Eiropa. Vysim stuostu, ka na jau Latgola ir tuoli nu Reigys, bet Reiga ir tuoli nu Eiropys Savīneibys suokuma. I cylvāki tam pīkreit.
Tepat ir ari cytys saimnīceibys, kas ir Eiropys leimiņa. Cylvāki atbrauc i jī ir šokā, ka te ir teirs, skaists, lauki sakūpti, nasamātoj dzāruojs iz kotra pakša.
Nu tuo ir juoteik vaļā. Nav tai, ka Latgolā vīni dzāruoji, kas nikuo izdareit navar.
Itū popularizej žurnalisti. Pīmāram, naseņ škārsteiklā beja video, kur latgalīts sasakuove ar kuļdeidznīku. Deļkuo latgalīts i Kuldeiga? Kai tik nazkas nalobs, tai izreiz Latgola kai kulturviesturisks nūvods, na konkreta piļsāta. A tamā pusē izreiz sauc konkretys vītys – Kuldeiga. Te nasoka “Kuorsova”, “Daugovpiļs”, bet soka “Latgola”. Vajag, lai ir mozuok nagativisma, kas saistuos ar vuordu “Latgola”.
Kaidi ir tovi pīnuokumi saimnīceibā?
Asmu rakstejs, vadejs projektus, vodu socialū dzeivi. Asmu tys, kas “beida” puortykys produkceju i taisa reklamu, vodu ari ekskurejis, pīsaistu turistus.
Daudz dorba kasdīnā?
Nui, sasalosa! Ir jau ari kasdīnys dorbi. Laukūs navar tai, ka vysu dīnu siedi ofisā – tev ir juodora vyss. Iz traktora juobrauc, tualete juomiež i cyti dorbi juodora.
Iz traktora forši braukt?
Nui! (smejās) Maņ napateik drukuot. Maņ pateik byut kusteibā, vysu laiku nazkū dareit – padareit tū, padareit itū.
Cik pamaneju, tod z/s “Kotiņi” Facebook lopa ir latgaliski. Parkū tai?
A kai sovaižuok? Mes ite dzeivojam i tai runojam.
Ir guojuši kluot cylvāki i prasejuši, parkū nav lopys latvīšu literarajā volūdā?
Ir. Ir ari komentari, ka pastuov literaruo volūda, bet tū tai smukai vajag nūreit i dorbuotīs tuoļuok. Tys procents, kas žālojās, ir cīši mozeņš. Cyti nikuo nasoka, a ir taidi, kas nūviertej, ka mes pasnādzom vysu tamā volūdā, kurā runojom kasdīnā. Lai maņ pīdūd vysi latgalīšu volūdys lītpratieji, nūteikti tī ir gramatiskuos klaidys, bet tei ir myusu kasdīnys volūda. Nav jau pasaceits, ka riezeknīši pareizi runoj.
Kai tev vyspuor veicās ar latgalīšu volūdys saglobuošonu pīrūbežā? Nav vāsmu nu Austrumu pusis?
Nā, rūbeža tagad ir cīt, vyss labi. (smejās) Baļtinova, Kuorsova, Viļaka ir latgaliskuokī nūvodi, leidz ar tū ari latvyskuokī.
Jiusu saimē aug meita, ar jū ari sasarunojat latgaliski?
Jei vēļ rauga tik nazkū runuot, bet nui. Maņ ir sīva Elīna. Juos tāvs ir latgalīts, mama nav. Jei sovā saimē runoj latvyski. Bet tys nalīdz maņ ar sīvu i meitu runuot latgaliski. Tys ir tik laika vaicuojums (smejās).
Latgaliskū tu izmontoj ari pasuokumūs, kurus vodi. Ir daudz grybātuoju sovus svātkus nūsvinēt latgaliski?
Ka jī pasauc mani, tod jim nav variantu (smejās). Jī prosa – latvyski? Es soku – latvyski, latvyski. Aizbraucu i vysu nūvodu latgaliski. Smejās. Jī beiguos ir prīceigi.
Vysu saprūt, kū soki?
Nui. Ka nasaprūt, tod ir smīkleiguok, jī smejās. Bet maņ vīnolga. Golvonais, lai cylvāks ir prīceigs i smaideigs tymā vokorā. Tū nūviertej. Asmu Čiulejā vadejs 100 godu jubileju. Jubilare beja nu Viļānu. Jei sasazynuoja ar mani i saceja – maņ nivīna latgalīša jubilejā nabyus, bet runoj latgaliski.
Vairuok dorba ir “Kotiņūs” voi pasuokumu vadeišonā?
Es apvīnoju vysu. Nav tūs pasuokumu tik daudz, leidz Covid-19 beja vairuok. Pīpyldu sovu kasdīnu ar sabīdreibu “Kotiņūs”, vodu ekskursejis. Vokorā sīva atīt iz sātu i prosa – kuo tu ar mani narunoj? A es, vysu dīnu nūsarunuojs ar cylvākim, atsapyušu. A jai gribīs ar veiru parunuot.
Tu paspieji nūsafiļmēt ari dokumentalajā kinā “Miers. Robeža. Tilts.”. Kai patyka?
Patyka. Maņ vyspuor pateik filmētīs, pateik darbeiba. Beja sasavuokuši ari godūs vacuoki cylvāki, leidz ar tū beja realistiskuoka sajiuta.
Kū tu tāluoji kinā?
Vīnā ainā stuovieju iz rūbežys i puorbaudieju dokumentus, laidu latvīšus nu Krīvejis atpakaļ iz Latveju. A cytā ainā es atsagrīžu nu armejis. Vuordu sokūt – kareivs.
Ar tārpim i atmosferu saguoja atsasvīst atpakaļ paguotnē?
Es tī naasmu bejs i nazynu, kai tī beja (smejās), bet beja interesanti. Myusim kai jaunatnei lykuos forši, vacuoki cylvāki tūmār dūmuoja sovaižuok – varbyut tūs laikus navajag veļreiz puordzeivuot.
Aktualizieji ari karantinys laika trendu – apceļoj Latveju. Daudzi jauna pa itū laiku esi redziejs? Daudz smuku vītu apceļuojs?
Nui. Asam apbraukuši jiurys pusi, kur ir Saulkrosti, Ādaži i Brenguli. Nikod nabeju bejs Naudyskolnā, aizbraucem iz rančo, tī forši. Pi Cyrmys azara smukys vīsu muojis sacaltys. Latveja palīk skaista.
Nasagrib braukt tī, kur vysi bejuši. Gribīs nazkur cytur. Mes naplānojam, kur braukt. Mes vīnkuorši braucam. Pa ceļam īraugom nazkū – ībraucam, pasaveram tī. Spontani.
Kaida ir Latgolys pīvīnuotuo vierteiba?
Latgolys pīvīnuotuo vierteiba ir cylvāks, nūteikti patriotisms, ceinisspors, dorba tykums i saime, saimiskums. Pīci spieceigi vuordi.


text:
“Tautumeitas” ir tradicionaluos muzykys grupa, kurā apsavīnuojušys sešys muzikis i kura sovu darbeibu uzsuoka 2015. godā. Leluokuo daļa nu grupys dalineiču ir etnomuzykologis. Dalineicys izkūp latvīšu tradicionalū daudzbaļseigū dzīduošonu, kas jom ir jo eipaši tyva. Debeja i uzastuošona “Boņuks” ceremonejā ir vīns nu pyrmūs leluokūs grupys sūļu muzykā, kas veiksmeigi turpynuojīs ar sadarbeibu ar grupu “Auļi”, pīsadaleišonu šovā “X-Faktors” i niu lelu popularitati vysā Latvejā.
NOMINANTI:
Jezups i Muosys
Kaneva Cold
Kā gribat
Unknown Artist


text:
Vikipedeja:Aizsuokt jaunu rakstīni
Aizsuokt jaunu rakstīni var itai:
- Puorsaverit, ci Vikipedejā jau navā aizsuokts rakstīņs ar cīši leidzeigu pasauku (pīv., ka irā rakstīņs "Dreidzs", to jauna rakstīņa "Dreidža azars" aizsuokt navajadzātu). Puorsavērt varit maklādami pa vajadzeigajam vuordam formā "Search" ekrana lobajuo pusē a voi tematiskajā katalogā (verīs Rakstīņa mekliešona).
- Ka nikuo cīši leidzeiga vēļ navā, jaunu rakstīni varit aizsuokt izlītuodami itū formu:
- Rakstīni taipoš var suokt papiļdeit, izmīdzūt iz sevkurys sorkonim literim pīraksteitys nūruodis jau asūšūs rakstīņu tekstūs. Pīvadumam, rakstīnī "Daugpiļs" irā namoz teksta sorkonā kruosā. Tys zeimoj, ka ap itim tematim vajadzātu raksteit, bet nikam vēļ navā rūka daguojuse tuo padareit, i jius ite varit byut breineigs paleidzātuojs.
Izjāmums irā sorkonī literi rakstīņa zamoškā, linejā "Category" - jamā nikuo papiļdeit navajag.


text:
Rēzeknē apsaveramys 300 ābecis nu Jura Cybuļa kolekcejis
Da 4. februara Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) apsaverama ābeču izstuode nu Jura Cybuļa kolekcejis, informej muzejpedagoge Inese Ločmele-Jansone. Izstuodē var īpazeit 300 ābecis vysaiduos volūduos, izzynuot, cik lela ir Ginesa rekordu gruomotā atrūnamuo vysmozuokuo ābece pasaulī, kaidys ir leluos, skanūšuos, naparostuos ābecis, kas ir burtu māri i kaidys ir Latvejis ābecem veļteituos monetys.
Ābeču kolekcionara, vairuoku gruomotu autora Jura Cybuļa kolekcejā itūšaļt ir vaira par 9500 vīneibu nu 219 zemem 1121 volūdā. Sovā gruomotā “Valodu un tautu brīnumainā pasaule” Jurs Cybuļs roksta: “Kolekcioniešona – tei ir kaisle, aizaraušona. Kolekcejis prīškmatu globuošona – napuortraukti rysynojams praktisks i gryuts aizdavums. Daleišonuos ar informaceju i zynuošonom par vuokumu ar cytim – miseja.” Kolekcionars soka: “Ābece ir tei, kas apvīnoj školu i volūdu, i eistineibā es kruoju volūdys, partū ka ābecis ir vīneigais veids, kai tū var dareit.”
21. janvarī 13.00 kolekcionaru Juri Cybuli varēs satikt Latgolys Kulturviesturis muzejā, kur jis lekcejā “Pasaules tautas, to valodas un ābeces” pasadaleis ar zynuošonom, ceļuojumu stuostim par ābeču ekspedicejom. Īīšonys moksa lekcejā: školānim, studentim – 0,80 eiro, pīaugušajim – 1,50 eiro.
Sovukuort pyrmsškolys izgleiteibys īstuožu audziekni i 1. klasis školāni nu 10. janvara muzejā tiks gaideiti programā “Pašiem sava ābece”. Īīšonys moksa: kotram bārnam 0,80 eiro. Lyugums īprīkš dasasaceit, zvonūt 64622464.