text:
Piecdesmit
pirmais dečs
MAGONE. Poppy. Papaver dubium
es otkon doncoju puorie ai Balathanu. mes namuokam labi krīviski, jis kazaks, es latvīte. puorejī krīvi, boltkrīvi i ukraini. šun Artekā tautu draudzības dīna, myusu otrjads Hrustaļnajā ruoda lītuvīšu danci i rūtali. myusīm sveitraini bruņči, bolti krakli i vainugi. Balathanam i puorejīm puišīm palākas lyna bikses. izaveram piec igauņu. “Kaip, kaip, maganenis seija...” skan tumbuos lītuviski da Malnejai jiurai, dzīdam leidzā. vakar bejam izkuopuši Romankošā pi Aluštas, vuss kolna vierss pučies. atdeva viestules vusīm nu dvora. aizguoju aiz kūku, laseju i raudovu. tāta roksta, ka Māgalins daudzi runoj i meklej mani pa ustabuom. cīši grybuos iz dvoru. “Voi, bolūdīti, mozū putinini, moš redzeji, moš dzierdeji, kuo mogiunes sieja...”
2017. gada 9. septembrī
Piecdesmit
otrais dečs
MĀLLĒPE. Coltsfoot. Tussilago farfara
man ir sovs muola kolns. izkuopūt viersā, var redziet tuoli, pavusam tuoli. puori pierts skeidu jumtam. pavasari kolns vuss dzaltans muolliepeņu zīdūs. vosarā tī vusgorduokuos zemenes. tādin kolns vuss muolliepeņu lopuos nūaudzs. kuopu viersā, vusa styga palīk sudrobaini sierma, geiss smuordoj pylns ryugtuma. nogi pylni ai muolu pīdzeiti. pīrausu pylnu pūdu muola. maizes cepli taisiešu, rudzu maizi cepšu. siediešu sovā muola kolna golā. muola pūdus lipynuošu. pavadiešu dziervu kuošus.
2017. gada 17. septembrī
Piecdesmit
trešais dečs
KAŅEPE. Cannabis. Cannabis sativa
Nasaprūtu i dūmoju par tū, kuo tuo nu Reigas da myusu var atbraukt bez autobusa. Jam saīt. Pyrms treju dīnu zvaneja tātam, ka brauks gostūs, šudin ira kluot. Māma jov vakar klejonkas vītā virtuvie iz golda izkluoja bryuni ryutainū goldautu. Jam diveji naizmozgojami kļocki. Nu tušas, kod māma roksta šmukūs burtus plakatīm. Iz vīna izlīkam pučes stykla vāzie, iz ūtra maizes škeivi. Māma tādin sirdīga, sorgoj goldauta, lai ādūt nasalejam viersā nikuo. Baumans jov atbraucs, izkraun sovu palākū maisa sumku bruoļa ustabā. Karidorie veramies juo kurpes, kuo mozam bārnam nu uodas, ai sprādzi suonūs, bryunas, nūnosuotas, ai caurumīm. Jov nu paša reita del juo sakluojam gultu ai babas austejīm dečīm. Tādin guļ. Piečuok vusi ādam skuobū kuopustu zupu virtuvie, Baumans ai vīnu rūku pītur buordu, lai zupa nasatak viersā. Man īt smīkli, muosai tože. A navar. Soka, ka mes runojam kuo vuocīši, nikuo navar saprast. Stuosta, ka, braucūt iz teni, vīnu nakti gulejs sīna vuortūs, ūtru nakti solmu kopnā. Tys gon varātu byut bejs labi. Piečuok vuica spieļuot kūkli man i muosai. Jam cīši labi saīt, man suop pierksti nu steigu spīsšonas. Jam mozejam pierkstam garīs nogs, ai tū aizraun steigas. Tod runoj ai tātu, īt leidzā iz klāvu, iz duorzu, klausuos magnetafona lenties īrakstātuos babas dzīsmes, roksta nazkū nūties. Vokarā ādam buļbus ai tuoragu, kam svīsts vydā. Runoj par senejīm laikīm i soka, ka te derātu kanepu svīsts. I pašā vokarā tātam paduovynoj kanepu sāklu maisu. Runoj abeji, kuo svīstu taisiet. Tāta prīcīgs. Māmai napateik, kuo smuordoj dvors. Tuo piec eistuma i vacuma. I piec guliešonas sīnā i solmūs. Braucūt paceli, pi myusu pamat sovu tautastārpu, boltu vylnas mieteli ai izšyutīm rokstīm i boltuos vylnas bikses. I myusīm ai muosu paduovynoj pa kūklei. Pavusam jaunas, paša taisietuos. Kanepu sāklu maisu tāta nūlīk virtuves styurie. Da pavasara.
2017. gada 24. septembrī
Piecdesmit
ceturtais dečs
KAŅEPE. ŠĶIEDRA. Cannabis. Fiber. Cannabis sativa
... dzīvot, vērot, art, ecēt, irdināt, sēt, domāt, burties, mīlēties, gaidīt, priecāties, sekot, vērtēt, ravēt, laistīt, kopt, dziedāt, dejot, rotaļāties, negulēt, novērot, salīdzināt, sargāt, baudīt, vākt, pļaut, griezt, siet, krāt, vest, nest, kult, savākt, izbērt, vējot, sijāt, spiest, ēst, nosalt, kurināt, kaltēt, berzt, lauzt, sist, atdalīt, šķirot, atlasīt, izsukāt, vērpt, aust, šūt, valkāt, klāt, būt, piedzimt, dzīvot...
2017. gada 1. oktobrī
Piecdesmit
piektais dečs
POLIPROPILĒNA AUSTIE MAISI. Woven Polypropylene Bags
ustaba smuordoj piec zemes. veiri pylnūs buļbu maisus nas iz placu ustabā i ber greidas caurumā vydā. maisu piec maisa. kod vaira nalein, krysstāvs lein pamastie i rozgryusta buļbus iz suonīm. mes staigojam i lacam puori caurumam, spīgdami, kod sačer aiz kuoju. āaāa. cīši labi. lacam viel. pa vusu dvoru var staiguot ai zuobakīm. sinces tože smuordoj piec zemes. baba ciorkoj lylūs buļbus i kuknie cap buļbu bleiņus. goldu sakluoj sincies, ādam vusi bleiņus ai kriejumu. piec laika purynojam babas austūs buļbu maisus. tuodi bryuni i palāki. cytam vīns īluops. cytam diveji voi treji īluopi. itī maisi graudīm vaira nader. palāki i bryuni. babai saluopieti.
2017. gada 8. oktobrī
Piecdesmit
sestais dečs
MELNIE ATKRITUMU MAISI. Black Trash Bags
tuodā malnā, lylā maisā var nūglobuot vusu. naizdarātūs dorbus. samaluotū i aizmierstū. nanūveidību. skaudību i pruota oklumu. naizmozguotūs lūgus i nateirū dvieseli. lepnumu i bogatību. nūzagtū lyupu kruosu. nasadzierdiešonu i nasaklausiešonu. nūlīgšonu i pagaisynuotū. nasamoksuotūs riekinus i atrībšonu.
vusa tik daudz. vasala malna sola okeanā.
2017. gada 15. oktobrī
Piecdesmit
septītais dečs
BIKŠU GUMIJA. Elastic Bands
vacuo cīši rozstaipieta, sasīta mozgu mozgūs. nu škapa gola dabovam maisu ai brata mozejuom driebiem. pylns luoču, lapaču, kraklu, bikšu i capuru. nu septiņu zečubikšu gumejas i škapie pi špiļku atrostuo gumejas gobala saguoja cīši šmuka. jauna. labi staipuos, bryunā, zylā i boltā kruosā. mozuo muosa laimīga. ai draudzeniem otkon varies lākuot da paša tymsa. ai gumeju.
2017. gada 22. oktobrī
Piecdesmit
astotais dečs
SIZALS. Jute. Corchorus olitorius
Viestulie draudzene nu Burjatejas roksta, ka jov nedeli naīdūd iz školu. dzanūt vušku borus no kolnu zemie. Kam zīma. Atguodoju, jai beja tik malni i bīzi moti, ka vusu laiku spruka nu bizes uorā. Aņa nu Arhangeļskas stuosta, ka pi jūs ira mīnus treisdesmit, iz školu staigoj ai kažūkīm. Prosa, lai atsyutu sorkanu lyupukruosu. Balathans nu Kazahstanas naatbild, toš tuoli da pošta. Nu Kalugas Tatjana syuta bildes ai pīminekli kosmonautīm. I pate kluot. Katrin nu Norvegejas atsyuta podušku ai rozā volanīm. Es jai izodu i aizsyutu oranžu vesti ai peiniem. Sarokstu viestuli norvegu volūdā. Tān gari vokari, losu gruomatas da nakts. Par indianīm ari. I sizala dečīm.
2017. gada 29. oktobris
Piecdesmit
devītais dečs
PAPĪRA AUKLA. Paper Twine
jov īdūt iz školu, jutu, ka šudin nazkas na tuo. bīzuo mygla spīde vusu pi zemes. dyumus nu trūbu, vusus smuordus i munejū elpu. školā stunde beja kūpā ai lylejīm, taisejam dorbus, pi kartonīm leimejam papeira stričus, dzaltanas zierņu pusītes i solmus. piečuok lakovam. tūlaik nazkas skali pīklauveja pi durovu. saguoja vydā divejas sīvītes boltūs halatūs, malnūs zuobakūs, eisīm skruļļainim motīm, aiz jūs feldšere. mes pīsacielem kuojuos, - labrīt, vusi kūpā, školuotoja lyka atsasiest. lylūs puišu acies īraudzeju bailes. lylas bailes. Jurs izapraseja uorā, iz tualeti. palaide. tod vusīm lyka atrūtiet vīnu rūku, nikuo napasokūt, sarokstā verūtis, piec kuortas īšāva rūkā. suoka ai mozejīm, ai myusīm. sirds liece nu baiļu kuo trokuo. gribejuos biegt paceli, iz mežu, iz dvoru. vusi siedejam taisnuom mugaruom. pasceja, ka navar mozguot. raudīns kuope augšā pa koklu, skrāpejuos i suopeja. Jurs beja aizbiedzs. iz kolhoza svorīm, aiz upes.
2017. gada 5. novembrī
Sešdesmitais
dečs
AUSTIŅAS. Earphones
sadzirdēt bezgalīgo nakts klusumu.
uzklausīt vēju sarunas novembra koku zaros. klausīties pļavas nokaltušās zāles atmiņās. ieklausīties degošajās liesmās ugunskurā. izdzirdēt dienas sākumu.
noklausīties ezera viļņu čukstus.
saklausīt uzartā lauka zemes smagumu. padzirdēt runas par brīnumiem.
izklausīt savu sirdi.
dzirdēt sevi.
2017. gada 12. novembrī
Sešdesmit
pirmais dečs
EGLE. Evergreen. Picea abies
Sagludynovu tātas kraklus, polagus, nāvalačkas i dvīļus. I koudres puorvalkus. Steidzūs, moš paspiešu. Saule viel nav nūrītejuse. Īšu tān. Snīga daudzi, viersā natur, aizbrīnu da meža molas, elpa solta i suop kryuties. Puori kanovai, cauri kuorklu bīžņai, tod izīmu cauri mozejai meža pļovai ai nazcik bryunu paparžu golīm snīga kupanuos. Tod vītuom aizsolušīs pūrvs, nu ciņa da ciņa slidojūt, īlyuztu, valiņči sļapni, pašai korsts, mietels valie. Ešu kluot. Egles stāv mīrīgas, snīga te moz, smuordoj piec breiva pasauļa, pavusam klusuom leigoj zori, pylni ai smogīm čīkurīm. Syunas meikstas i syltas, apsaguļu zam lyluos egles, laiks ir apsastuojs, elpoju dzili. Te varātu dzeivuot, zam egliem.
2017. gada 19. novembrī
Sešdesmit
otrais dečs
SASMALCINĀTS PAPĪRS. Shredded Paper
Papīrs saglabā visu. Nodzeltējušus arhīva pierakstus. Melnu tipogrāfijas patiesību. Gaistošu rozā mīlestību.
Papīrs pacieš visu. Ikdienas pelēkos melus. Izgāztu dzeltenu žulti. Baltu skaudību.
Īstenībā...
Dīvaini to visu glabāt tik trauslā matērijā.
2017. gada 26. novembrī
Sešdesmit
trešais dečs.
AGROPLĒVE. Agrofilm.
Tāta, nu klāva īdams, otkon atnas pylnu maisu ai pupuom. Loksti solti, stāvejušs vusu laiku škiunie. Šudin atrūnu mozuos malnuos i bryunuos pupines, raibi sorkanuos, kotrai sovs zeimuojums — to cylvaki viersā, to kontinenti i solas. Izlaupātūs lokstus tāta svīž gunie, virtuvie sylts, pa greidu pībyruse zeme. Te labi.
Pruotā atīt, kuo pavasari stuodejam. Mozuos pupines salykam rindinie i tod ai pierkstu kotru īspīdam zemie. Cyuku pupas tuopat, toik grādā divejuos rynduos, tuoļuok vīnu nu ūtras i dziļuok zemie. Zemi iz kotras juodaspīž, lai čāgas naizlosa. Seipulus īspīžam ai divejim pierkstīm. Gurču sāklas rozlīkam pa mozu gabalinu, kam vusas nikod nasadeigst, apberam ai drusku zemi nu abeju pušu. Voga izaver piec sazeimuotas bizes. Burkānīm saberam tik moz zemes viersā, cik vīn moz var. I tod geidam, kod sadeigs. Kotru dīnu īdu i verūs. Tāta uzatrauc, ka del gurču puoruok solts.
Tādin sāklai atlīkam lyluokuos pupines, kotru kruosu sovā aplūksnie. Tāta muok salūciet nu vusuodu papeiru. Daroksta godu viersā.
2017. gada 3. decembrī
Sešdesmit
ceturtais dečs
ROTAĻLIETAS. Stuffed Toys
Itei loba dīna. Atguojam iz Zeļčīm gostūs pi babas i vacina. Soltejā ustabā pi lupatu atrodu bryunū luoci. Daguns jam nūbarzts, divejas sovaduokas pūgas īšyutas acs vītuos. Vīna kuoja pa pusei nūrauta. Byus juodašyun. Kažūks jam bryuna nūnosuota samta, auss tymsuokas, vydā zuodža skeidas. Tuods nūsals te soltejā ustabā. I nūputejs, geidūt mani. Nimšu leidzā iz dvoru.
2017. gada 10. decembrī
Sešdesmit
piektais dečs
KAFIJAS IEPAKOJUMS. Coffee Packaging
Šudin gosti. Atbrauce krystamuote ai saimi nu Reigas. Kuknie smuordoj nūslāpumaini i ryugti. Kopejs. Jīm cīši garšoj. Mammai to napateik itei smoka. Mammai suop golva, daudz juoguļ tādin, iest taisam mes ai muosu. Savuoram buļbus, sataisam tuoraga. Tāta nu reita ir samaļs gali, mes ījaucam kotletu. Kopeja smuords vusu dīnu dzeivoj leidzā, tuo i sauc pagaršuot. Īmiercu sļapnu pierkstu kopeja bundžā i nūlaizu. O, Jezus! Cik ryugts! Izspļaunu uorā. Sajaucam žagarinu meikli, sacapam pylnu muola bļūdu ai capumīm. Bruoļs ai muosu prīcīgi buorsta viersā samoltū pūdercukuru. Atīt tāta nu klāva, ai krystamuoti kuknie runoj garas runas, ād kotletus, līla myusus, ka vuss ir cīši gords. Gosti jov taisuos iz Reigu. Tāta jīm atdūd kopeja talonus.
2017. gada 17. decembrī
Sešdesmit
sestais dečs
KRĀSAINĀ FOLIJA. Colored Foil
Kukuruzniks! Kukuruzniks!
Stumdeju mozū muosu rotūs pi kantora, kod sadzierdeju ryukūņu i saucīnus. Rotus iz riņči, skrīšus iz krystcelīm, iz skanes pusi. Basanoškas nazatur kuojuom kluot, skrīnūt kreit zemie. Kukuruzniks lidoj nu Stabļovas puses, puori mežam i iz Ivanovkas pusi. Ai skatīni sekoju leidzā, kuruos vītuos teik keisāts. Man viel nikod nav pazaveics atrast vasalu kasti ai speidumīm. Klasesbīdram to ir vīna kaste, myusīm ruodeja, tuoda palāka kartona, vydā kuortu kuortuom salikti sagrīzti sudrabaini speidumi. Aizskriejuse da krystceļu, elsoju, ai rotīm teirumā navaru tikt vydā, sirds skrīn kuo trokuo. Otkon nikuo, kukuruzniks aizlidoj. Īdama iz dvoru, pi Pulimjota Maļvinas dvora bārzūs atrūnu dažas sudrabainas steigas. Pazaveica, salosu kārmanā. Byus zīmu iz svātkīm eglei.
2017. gada 24. decembrī
Sešdesmit
septītais dečs
KONFEKŠU PAPĪRĪŠI. Candy Wrappers
es kruoju markas kuo tāta. man jov ir ap treisdesmit marku. viel es kruoju jubilejas rubļus. tūs tik reši var dabuot, man jov ir ai Leninu i cytīm onkulīm, ir viel ai Gagarinu. aizīmūt gostūs da babas i vacina, cytu reizi babai del myusu tuodi rubli paglobuoti zam poduškas. viel es kruoju šmukūs akmiņus, jūcīgūs akmiņus i kruosainūs akmiņus. i dzaltanūs kvarcus. senuok dūmovu, ka tī ir dzintari. i viel es kruoju kompetu papeirus. vusuodus, raibu raibūs i speidīgus. dabovu tuodu kasti, izgludynoju kotru papeiru ai rūkuom, nūspīžu pa nakti zam gruomatu i līku vydā. kaste dreiž byus pylna. itū godi iz svātkīm eglei salūceju viertyuni nu kompetu papeiru. cīši šmuki.
2017. gada 31. decembrī
Sešdesmit
astotais dečs
GAISMU VIRTENES. Christmas Lights
vusvairuok man pateik, ka Reigā ībraucam nu reita. ap sešīm. var redziet, kuo piļsāta lānuom pasamūst, gunes sadagtas, cytur raustuos pīkusušs, cytas nūputejušs. cytur otkon izsystas ai akmini, tuo pagaisynojūt kuodu burtu nu uzroksta. Reiga smuordoj piec putekļu, piec benzina, i man pateik, kuo myusu ekspress, apsastuojūt pi kotra sorkanuo luksafora, piec seve pamat boltu dyumu muokiuni. piļsāta ir cīši šmuka, kotram dvoram sovaduokas durovas i lūgi, kotram sovaduoks stāvu skaits i kotram sovas guns. ekspresie ļauds suok lānuom atsamūst i kuortuot sumkas. a man grybātūs viel ilguok braukt cauri piļsātai, ituodai nu reita.
2018. gada 7. janvārī
Sešdesmit
devītais dečs
PLASTMASAS KONSTRUKTORA KLUČI. Plastic Constructor Blocks
plastmasas kluči ira vusuoduos kruosuos — sorkani, dzaltani, zali, zyli i rūžovī. nikod jī navā kūka, akmiņu, rosas, iudeņa voi smilšu kruosā. plastmasas klučīm nav nikuoda smoguma, var celt tūrņus, piramidas, tyltus voi dvorus, jī guozsīs vīnuodi gar zemi. plastmasas kluči nav ni solti, ni sylti, jī ira vīnuodi vusu laiku. plastmasas kluči nikuo nasmuordoj. ka nu vīnīgi piec fabrikas voi veikala. plastmasas kluči napagaisynoj sovu skota, kruosas i formas daudzi symtu godu. ari mežā, pļovā i okeanā. plastmasas kluči stāv iz vītas, naīt iz prīkšu, giunuos kuojuos i naļaun īt iz prīkšu. vusīm.
2018. gada 14. janvārī
Septiņdesmitais
dečs
VELOSIPĒDU RIEPU KAMERAS. Bicycle Inner Tubes
Nu reita, apvylkuse pučainū katuna kleitu i basanoškas, stumu jaunū tātas nūpierktū ritini gar pīturas butku, garuom kolhoza klubam iz celi, kur ceļ livančikus. Ritins sorkonā kruosā, speidīgs, smuordoj piec traktora eļļas i tātas noglu kastes. Šun korsts, augusta svātdīne, sutojs, līta nav bejs jov treis nedeles. Ceļa putekli pasaceļ augšā i lānuom kreit iz ritina, nūkruosuodomi jū palāku. Kod vaira navā nivīna cylvaka, kuopu viersā, raugu atsasiest, nikas nasaīt, krāslys puoruok augši, guožamies abeji nūst. Raugu otkon, vīnu kuoji likdama iz pedala, ai ūtrū kuoju skrīnūt. Piec laika, kreitūt i guožūtīs, saīt daži metri nūbraukti, toik styures navaru saturiet. Garuom ai ritini nūbrauc vīns mozīs puiss, smīdamīs, ka namuoku braukt. Sakūduse smilšainūs zūbus, raugu viel i viel. Kuoju lytkas i rūkas da alkiuņu nūbruoztas boltuom streipiem. Beidzūt man saīt! Toik bremziet namuoku, vairuokas reizes ībrauču kanovā voi ritini svīžu zemie, pate lākdama nūst. Braucu iz kolhoza darbnīcu pusi, puori krystcelim labi, a te pieški pretīmā traktors. Es saraunu stūri, tuo nūzaguožu, ka salīcu ritinam rīpu i stūri, ka navar vaira pabraukt. Rauduodama, asiņainīm ceļgolīm, pībarztim ai puteklīm i mozīm akmistinīm, valkūs iz dvoru. Ešu īsavuicejuse braukt ai ritini.
2018. gada 28. janvārī
Septiņdesmit
pirmais dečs
DIAFILMAS. Filmstrip
Suoku īt školā. Pirmejā klasie. Škola lyla, daudzi vusuodu ustabu i ūtrīs stāvs. Mozūs te parosti nalaide īkšā. Itei pyrmuo reize. Gar sīnuom škapi, tī vusuodi aparati, gruomatas i pylna klase ai bārnīm. Izaver, ka vusa škola. Nasaīt vusīm, kur siediet, mes ai muosīcu sasiestam iz vīna krāsla apsačārušs. Īlīk filmu, i suok ryukt filmu aparats. Myusīm dvorā tuods mozīs, kur varu pate teit diafilmu iz prīkšu i viertīs mulcikus. Izslādz geismu, nikuo tuo i napasoka. Filma par tū, kuo spruogst atombumba, par tū, kas nūteik ai kūkīm, ai dvorīm, ai gūtiniem i cylvākīm. Nikuo vaira navā iz pasauļa, toik vīna zeme. Apsačeram ai muosīcu stypruok. Atīt lyla baile i naīt paceli.
2018. gada 4. februārī
Septiņdesmit
otrais dečs
STIEPLES. Wires
Šudin nu školas tuo vāluok izīdu. Uorā jov tymss i nav tik solts kuo nu reita. Nūguojuse divejus kilometrus da Čilipīnes, sageidu snīgu lyluom snīgpuorsluom. Pazagrīžu iz Upīti, snīgs pīzanam styprumā, nūkluodams vusus teirumus, egļu zorus Antonovskejūs mežūs i celi. Iz ceļa palīk toik munas pādas, kuras ātri vīn aizsnīg. Viel četri kilometri juonūīt. Meža vydā vieja navā, cīši mīrīgi, kuo pasaules vydā. Nivīna nav, toik boltīs mīrs nu dabasu. Man ituo pateik, vīnai pašai snīga putenie. Īdu garuom kompleksam, vusi lūgi gunies. Tuoļuok ceļa molā dzierdu, nazkas raud. Daīdu kluot. Onkuls ritini kanovā īstums, pats sied kluot i raud. Īdu kluot i prosu, kas vaines. Soka, ka navar proīt tuoļuok, soka, ka šam cīši baile nu skanes zam augstsprīguma vodu. Paīdu pate zam vodu apukšā i pazaklausu. Nui, kotra snīga puorsla, kreitūt iz vodu, sadag, i vuss kūpā skan kuo lyla simfoneja. Soku, ka paleidziešu izīt cauri, soku, ka jov skan klusuok. Pīceļu onkuli, pīceļu ritini, nu bagažnīka nūkreit setka ai divejīm runkulīm. Nasoki toik tāvam, tuo onkuls, paniemu sovai gūtinei. Ai vīnu rūku stumu ritini, ai ūtru īzačeru onkuļam alkiunie, runoju vusu kū skali, lai nadzierd simfoneju augšā. Vydā i pašai palīk baile, cik skane lyla i pa vusīm dabasīm. Īdam ātruok, apsūlu nūdūt sveicīnus tātam, Stabļovā pi onkuļa dvora pagrīzīna atsavodu i īdu tuoļuok. Paļdīs, meit. Iz ceļa myusu abeju pādas ātri vīn putens aizputynoj. Jov i krystceli, i cīma guns. Dūmoju, ka toik gruomatas i klades nav samierkušs sumkā. Dvorā toš otkon taukūs captī malnūs myltu bleini.
2018. gada 11. februārī
Septiņdesmit
trešais dečs
LINU PAKULAS. Linen Canopy
Kambarie atrostūs lynus izsukovam ai motu suku. Tāta nabeja prīcīgs. Zeidainuos, puori palykušuos lyna škīdras beja mozuokumā. Tuoda sauve vīn. Nasaīs vaira nikam. Pat ni parukai iz jaunū godi.
Es to zynu, kuo daboj lynus.
Iprīkšejā rudenie, jov pavusam oktobrie, braucam nu školas mozī i lylī bārni iz Ančipovas teirumu celt lynus. Smoguos mašynas kuzovā, lokatīm pleivojūt viejā. Tī sabrauce ari kolhoza cioces i onkuli. Man leidzā lobuokīs gruobeklis, mugarā vacīs sporta tierps i gumejnīki. Lynu teirums sen nūplāsts, rynduom gulejs da pašas Kūkovas, vītuom aizaudzs pa viersu ai nazuoli. Kotrs sovā ryndā ai gruobekli gruobam voi rullejam lyna snopus, reiziem plāšūt lynus nu nazuoļu uorā i ai tīm pašīm lynīm apsīnūt. I tuo da Krākups. Piečuok īt veiri, losa snopus i svīž smoguos mašynas kuzovā, tī otkon diveji taisa vazumu, augši, augši. Atbrauc tāta ai Nivu, lauza lynus, raun dīgus i prīcojuos, ka napleist. Soka, šūgod loba raža. Syuta vīnu mašynu piec ūtras ai lyluom, leigojūšuom kravuom iz Vileki, iz lyna fabriku. Pušdīnlaikā sasāstam ānā, šudin sylta dīna, kuods salosa uobulu i šlivu nu pamastuo sada, ciociem prīkšautu kārmanūs kompetas.
2018. gada 25. februārī
Septiņdesmit
ceturtais dečs
LINU PAKULU VIRVES
Ūlas sakruosuotas jov vakar. Bryunum bryunas. Ai vusuodīm raibumīm. Salīkam mastinkā iz dvīļa, leidzā viel svīstmaizes, suols i sapeiti kruosaini dīgu goli. Tāta Siļvu jov ījiudzs, rotūs salics daudzi sīna i pa viersu deči. Pa vydu diels, jaunuo i vacuo pokulu vierve. Salacam vusi bārni rotūs. Nū, aizīt, Siļva! Suokumā sūlīm, pi darbnīcu ceļa grib skrīt iz fermu, tod garuom veikalam i tod rikšīm garuom Grohovas pagrīzīnam, gar zaļū škiuni, gar Kaļvīm iz Lotušīm. Itūgod agras Lyldīnas, bet jov sylts, ituo zyrga rotūs cīši labi, vusi kūpā sazaspīdušs. Lylejā Lotušu līpā rasnejā pokulu viervie īkaram šyupuļu, dzīdam vusas zynamuos i muocamies jaunuos Lyldīnu dzīsmas, dasīnam sapeitūs kruosainūs dīgu stričus. I tod lyluo šyupuošonuos, kaušuonuos ai ūluom, sasystūs ūlu ripynuošona nu kolna zemie, vacuo striča vilkšona puori Krākups iudeņam, cikom zaudietoji sakreit iudenie. Ite labi i ūlas gorduokas kuo ustabā.
2018. gada 4. martā
Septiņdesmit
piektais dečs
RĀVĒJSLĒDZĒJI
itū pavasari saslymu tuo, ka aizvede iz slimnīcu. saspīstuos dziervenes ai cukuru, čajs ai madu, truša lipa i zuoles vaira napaleidzeja. slimnīca beja kūka dvorā, vīnā ustabā guleja mozs puika i diveji onkuli, kuri jov nu paša reita guoja iz krinča peipiet Primu, ūtrejā ustabā ciocīte i es. piecpušdīnā i vokarā sadeva daudzi zuoļu iest, a nu reita izmiereju temperaturu i beja juoīt dakteram ruodiet sova suopūšuo golva, auss i daguns. dakteram ustaba ai goldu beja īkuortuota kuknie. puika stāveja nūzaraudovs, muosine jam zam zūda tureja dzeļža bļūdu. nu mutes jam teceja slīčas kūpā ai asni. jam beja izrāvušs mandeles. bļūdā beja asiņaini gobali. moš man tože raus, nabeja nivīna, pi kuo pīzačert i paprasiet, dakters pasauce mani pi golda, lyka attaisiet muti, daspīde mieli, vieruos koklā, dagunā i ausies. praseja, cik ilgi suop. es navareju atbildiet ai daspīstū mieli, vierūs, kuo, jam runojūt, krotuos rāvejsliedža gols sporta džemperam zam boltuo halata. saraksteja papeirus, muosine vāluok atnesa viel sovaduokas zuoles. te barova treis reizes, labi, ka leidzā beja odatas i komuls, vareju adiet. nuokamejā dīnā savede onkuļus ai lylīm kuošīm, cioceiti izraksteja, mane nabeja, kur likt, aizvede iz kirurgiskū nūdali. ustabā vīnai ciocei kuoja pīkārta augšā, cytai rūka apsīta, cytai vuss vādars. te beja labi, kotru dīnu guoju iz polikliniku sildiet dagunu i koklu ai vodīm daslāgtīm pi elektrības kastes. dzieru sovu zuoļu kaudzi, paleidzeju roznosuot sanitariem iedīnus pa vusuom ustabuom, piec iesšonas sanest iz kukni i vusus izmozguot. laseju skali ustabas ciociem sovas puosakas, puišu ustabā sazapazynu ai krīvu puiškanu, kurs beja te armejā, Žeiguru mežūs zuodžejs molku, i kūks kreitūt jam salauzs mugaru. paleidzeju jam pazadzert, jis man sapyna nu stīpliem zalta pildspolvu. runovu krīviski, cik nu muoceju. cioces to saceja lai nazadraudzeju, kam jis cītumnīks. nu, nazynu. piec dažu dīnu nu reita mani pasauce pi daktera, praseja, voi kas suop viel, ai daspīstu mieli navareju parunuot, vierūs iz sporta džempera rāvejsliedža gola, kas beja zam boltuo halata. acies jam nazavieru. nuokušejā dīnā atbrauce tāta piec mane.
2018. gada 11. martā
Septiņdesmit
sestais dečs
PRIEDE. Scots Pine. Pinus Sylvestris L.
te pavasars pavusam cytuoduoks kuo dvorā. azarā lads izalaids. snīga nav, i geiss tuods dzidrīs. itū pavasari dzeivoju sanatorejā, guļu vīnā ustabā ai divejuom meituškuom, toik ai juom nikuo narunoju. pavusam agri kotru reitu atnas kotrai sovu termometru, īlīku padusie i verūs kuodu laiku augstejūs grīstūs. brūkasties īdu iz lylū iednīcu, kur taburetkas ai dzeļža kuojuom siestūtīs spolgi čeikst pa greidas flīziem. parosti siedu vīna, apādu sovas tabletes i soltū mannu, izdzeru soldanū čaju, pīkūžūt boltū maizi. cytu reizi kuods pīzasiest blokus i kū ni prosa, es nikuo narunoju. iednīcā solts, palma aizsadz skotam puslūga, malnīs čajs kiup nu kruškuom. piečuok mani izaklausa dakters, nikuo narunoj. tod īdu uorā staiguot. aizīdu da azara, tī tuo čudnuok. vusvaira man pateik parkā. siedu zam prīdiem i verūs, kuo vāveres skraida pa zorīm. iz zemes sakrits daudzi čīkuru, izskeitu, cik iz kotras aizaugušos plāksnes. salīku sovaduok, lai iz vusuom plāksniem vīnuods skaits. prīžu skujas nūkluojušs ai sovu deči vusu zemi apleik. te mīrīgi. pušdīnuos otkon tabletes, kotlete i buļbu gryusle sazeimuotīm viļnīm škeivie. i morss. spolgi skan taburetkas dzeļža kuojas pa flīžu greidu. īdu otkon iz parku, dīna pavusam rozsyluse, pa kūku zorīm skraida vāveres i putni. nazynu, kuo jūs sauc, byus juopaprosa tātam. piec vakariņu tabletiem i ūlūksnes gobala īdu iz ustabu. man leidzā pīcas gruomatas, tuos izlosu jov pyrmejuos dīnuos, vylnas dzejs i odatas. odu streipainu šalli. grybuos iz dvoru.
2018. gada 18. martā
Septiņdesmit
septītais dečs
TELTS AUDUMS. Tent Cloth
Pavasara smuords jiutams vusur apleicīnie. Gorodā ari. Tuo i ruodīs, ka vusi geida, kod īsasuoks, kod suoks īt lads. Zinies televizorā i radejā stuosta par lada bīzumu, par lada kustību, par lada sasakustiešonu, par plyudu draudīm, par īspiejamū evakuaceju. Es to lada īšonas geidu kuo breinuma, prīcojūs par pasauļa lylū spāku vusuos lylejuos upies i mozinkejuos ari. Ir, ir, itūnakt jov suocīs. Lylejuos upies lada gobali īt ryukdami, gryustiedamīs, valdamīs kolnūs i leizdami iz krostīm. Namīrs jov vairuokas dīnas kluot, vāroju lada skrīšonu, kuruo palīk kotru dīnu mozuok i mozuok. Vīnu sastdīnas reitu mugaras sūmā salīku telti, maizi, iudens pudeli i laižūs ceļā. Paceli nu goroda, iz upiem. Aizrunuotuo laiva i saimenīki mani geida, atsavodu i ļaunūs mozuos upes lylejai straumei, atstraumiem i reizumis mīram. Piec pušdīnu pīkususe, sorkanīm byudīm laivu izvalku krostā. Izamaudoju, turādamuos pi kuorklu, lai naaiznas straume. Sakuru ugunskuru, vuoru čaju, koltu sļapnuos zečes i natuoli saslīnu sovu telti. Upe dzīd sovu nabeidzamū dzīsmi. Dzeru čaju i ešu laimīga.
2018. gada 25. martā
Septiņdesmit
astotais dečs
VĪTOLS. Willow. Salix fragilis L.
Lads klāva kanovā izalaids. Iudins solts, rūkas apraun viejs, uoda palīk sorkana i sausa. Čāgas lidoj apleik čāguodamas. Kačigarkas kryumūs napasen salykti sasystī lūga stykla gobali. Taišni laikā. Samierceju kanovas iudinie, nūmozgoju. Nūlīktejā kūkā izkuopuse, salosu pylnu kārmanu ai pyupulīm, cyti jov zīd dzaltanīm punktinīm, cyti viel toik lein uorā nu bryunuos mizines. Bits i myusas jov lidoj apleik. Salasātī pyupuli labi dalīp i čeruos pi sļapnuo stykla, izlīku daudzus zeimojumus ai sauli, rāmīti i mani ai suni. I pyupulu pučiem.
2018. gada 8. aprīlī
Septiņdesmit
devītais dečs
GĀRSA. Ground-elder. Aegopodium podagraria L.
Ituo tān kotru vokaru. Īmu paleigā tātam. Varu redziet, kuo vusa pasaule palīk zaļuoka ai kotru dīnu. Mežā sazīdejušs vizbuli, kanovā purenes. Muola kolna muolliepeņu zīdi izsteidzejušs garūs kuotūs jov puorzīd. Pīneņu lopu komula vydā rasnī pumpuri stīpuos augšā. Tyuleit, tyuleit zīdies. Ap kalti i lyužu moluos šnitka saauguse kuo zalīs dečs, nūglobuodama vacuos lopas, sausū zuoli i nateirumus. Pylnu spaini pīplāšu ai šnitku. Klāvā tūlaik rozdolu — sauvi gūtinei, tod sauvi rukšam i sauvi talanam. Kačam nagaršoj.
2018. gada 15. aprīlī
Astoņdesmitais
dečs
ALPU JĀŅOGA. Mountain Currant. Ribes Alpinum L.
kūku i kryumu zīdiešona kluot. aizasuok ai kuorklu i veitulu pyupulīm, vusa meža mola smuordoj dzaltana i gorda. apleicīnes bits jov losa putekšņus pyrmejam madam. bārzam zīdi gari, dzaltanbryuni, smuordoj piec teiru putekļu i muola. piečuok elkšņa garī, tymši bryunī i myltainī zīdi. i lozda ai smolki garīm, putekšņu pylnīm veiriškīm zīdīm i spilgti sorkanīm, mozīm sīviškīm zīdīm. smuordoj piec nūslāpuma. papeles zīdi kuo gari tuorpi lein uorā nu lipīgūs pumpuru i smuordoj tik stypri i soldani garšīgi. kļovs sageidejs pyrmuos lopas, zīd pilnīgi vusuos pazaries i sabuorsta ai zīdinīm vusu zemi gaiši dzaltani zaļu. vīnu dīnu palīk solts, i nu reita īvas boltas, ryugta smuorda kupanas. a par ūzulu vuslyluokīs breinums, smolki maigi zīdi rozakuortovušs storp kautrīgi mozejuom, bryunejuom lopuom. vuss ūzuls kuo bryunā myglas pleivurā teits. i tod suokuos, kuo spruodzīns, boltas čaja ūgas, boltas kaukaza plūmes, boltas vīšņas, bolti kaštani, boltas bumbieres i uobeļnīcas. bolti rozā kruosa i mada smuords vusapleik. i vuskorstuokejā dīnā suok zīdiet cerini, bolti, zili, violeti, ai sovu smuordu pīpildūt vusu apleicīni i dūmas. jov pumpuri jasminam i cārmūškai. ūss viel geida. nagordūs juoņūgu kryumi zīd smolkīm, dzaltanīm zīdīm, īnasūt pa lūgu ustobā meža smuordu.
2018. gada 29. aprīlī
Astoņdesmit
pirmais dečs
BALTĀ PANĀTRE. White Dead-nettle. Lamium Album L.
mežā zača kuopusti kuo zalīs pakluojs. ādu lopas, boltūs ai zilu streipini zīdus, goduos i pa kuodai skudrai. pa muola krostu bryunejai kosai viersyutnes jov puorzīd. gordas, kuo zalī buļbi. tāta stuosta, ka zam zems jai ir rīksti, tān raušūs i mekleju. zeme cīta, puorkoltuse, muols. pļovā jov var atrast pyrmuos skuobeņu lopas. skuobas. gordas. pīneņu kuotīm pīns to bez gola ryugts. reiziem apādu kuodu šnitkas lopu voi nuotres golūtni, saņurcietu pierkstūs. a soldanejā vusgorduokīs panuotres boltūs zīdu mads. pa vīnam namu i syucu uorā. pušdīnu vaira nazagrib. māma soka, otkon uorā paādušs.
2018. gada 6. maijā
Astoņdesmit
otrais dečs
CERIŅI. Lilac. Syringa Vulgaris L.
Pučes māmai pateik vusvaira. Kod viel navā nūzalaids snīgs, īdam iz krystcelīm salauzt papeļu zorus. Tod māma jūs plaucej šmukejā kukšunā zālie iz golda. Papeļu pumpuri palīk smuordīgi i lipīgi, izplaucejūt spilgti zaļas lopas i pa kuodam ratam zīdam. Cytu dīnu kūpā ai māmu īdam aiz kalts salauzt bārza zorus. Tūs jei salīk stykla vāzie, iudeņam daber cukra. Piec dažu dīnu mozas lapines jov kluot. Tuo prīcīgi. Viel jai saīt izzīdynuot uobeļnīcas, šlivas i vīšņas. Kod snīgs nūkiust pavusam, uorā palīk sylts, tod mežā salosam boltūs i dzaltanūs vizbuļus, a kanovas iudenie dzaltanūs pureņus. Pa muola kolnu i upes krostīm muolliepeņu zīdus. Tūs mamma salīk mozejā krūzie. Mes ai muosu jai duovynojam pīneņu pušķus kotru dīnu, nūzīzdamas rūkas i katuna kleitas malnas ai pīnu. Tūs salīk pa stykla burkuom virtuvie. Iz nakti pīnenes aizaver. Maja vydā mammas dzimšonas dīnas pīvakarie kūpā īdam piec ceriņu. Geiss bīzs ai vusuodīm smuordīm, ūdu muokiuni lidoj vusapleik, a māma salauž lylu puški ai boltīm i liļovīm cerinīm, smaržoj jūs i smaida. I smejuos. Kuo Zeļčūs, jei soka. Cerini pylni ai laimiem.
2018. gada 16. maijā
Astoņdesmit
trešais dečs
RASASKRĒSLIŅI. Lady’s-mantle. Alchemilla Vulgaris L. s. l.
Ustabā jov nu paša reita īlidoj kamene. Juoiznas ai stykla burku uorā. Piec laika viel vīna. Tuoda lyla, toš mamma. Uorā korstums, pa meža molu zuolie viel rosa. Rosaskriesliņu samtainejuos lopuos iudeņa lases. Saulie speid i vizuļoj kuo dimanti. Vusi ūdi sazalasejušs taišni te kryumūs. Dunduri vāluok liduos paleigā. Jūcīgs majs itūgod, cerini viel zīdūs, jov i uobulins i nuotres zīd, cyuku zīpes i suņaburkši. I vusa pļova, mežs i upes krosts sazīdejušs ai rosaskrieslinīm. Sylts i korsts. Taišni tuopat, kod i es pīdzymu. Vīgli voi gryuši, paleidzūt voi traucejūt, cīņpylni sageidūt voi steidzynojūt, ļaunūtīs voi gryužūt, breinojūtīs voi vīnaldzīgi klusejūt. Sageidūt dzeivību. Rasaskrieslini smuordoj pavusam labi, kuo senejūs laikūs.
2018. gada 27. maijā
Astoņdesmit
ceturtais dečs
LAPSU GRĪSLIS. True Fox-sedge. Carex Vulpina L.
Kod rosa nūkreit, vakardīn pļautū zuoli rozkeisam pa vusu pļovu. Piec pušdīnu tāta i mes abejas ai muosu vusu meža molu sadzanam vuolūs. Ai gruobeklīm, kuru kuoti rūkuos nūgludynuoti speidīgi bryuni. Dīna korsta, i sīns kolst labi. Kuoju lytkas saplāstas ai greisli. Nuokamejā dīnā pašā korstuokejā laikā puorgrūzam vuolus, tātam dorbā pušdīnlaiks. Leidzā iest captuo gale ai maizi. Tātam cīši garšoj. Man boltīs lokats, lai nasuop golva. Kod sīns pavusam izkalts, līkam kopnuos. Tātam saīt cīši šmukas, myusīm rozbrauc plotumā i navar savilkt kūpā. Vusu nūkrytušū sīnu sakosam kūpā. I tod, svātdīn, tāta nu kolhoza aizrunoj traktori, mes trenuškuos, keduos i tātas kraklīm apsītīm ap vydu salacam abejas prīcīgas pīkabie. Braucam iz pļovu aiz meža, tuo vīn i grybuos, lai cels ir garuoks, moti pleivoj viejā. Pļovā tāta padūd lylas nostas nu vusuom pusiem, muysīm juopīspīž, juozasteidz panimt, lai nanūkreit, pa vidu salikt i sašyut vazumu kūpā. Koklys izkalts, sīna drupaču pylns daguns, rūkas sagrīztas ai greisli. Osūs dadžus i kūku zorus tāta nūsvīž molā. Vazums aug i aug lyluoks, puorbraucūt nu kopnas da kopnas, leigojamīs kuo sovā pasaulie. Tāta sauc: - Šudin nataisat olu vydā! Sīna daudzi, lai salein vuss. Tāta padūd i padūd, jov vaira i sokumi nasnīdz, cik augši mes ešam. Tod paklīdz: - Suokam vilkt kūpā vazumu! Tod valkam iz riņči, sameicam i šyunam kūpā. Pādejū kopnu salīkam pa viersu, tāta pasvīž sokumus i gruobekli, saduram vazumā, puorsvīž viervi, davalk i dasīn. Nūputejušu seju, motim pylnīm ai sīnu, izpurynoj capuri, pasmaida i soka: - Braucam! Turaties stypri! Pīzačierušs pi vierves, ai muosu abejas leigojamies iz vazuma kuo iz kuģa, mežā aizčeram ai rūkuom kūku zorus, i līkuos, ka variesem dagiut i elektrības vodus. Tāta suok braukt ātruok, smuorduoj piec traktora dyumu, saļarkas i sīna. Mes kūšļojam sakoltušūs tynapeikas kuotus i smaidam. Muokiuni kuo vysuodi zvāri i putni maudoj myusīm puori.
2018. gada 10. jūnijā
Astoņdesmit
piektais dečs
MADARAS. Upright Hedge-bedstraw. Galium Album Mill
Madaru kryums skudru pūznie īaudzs. Simtīm mozu malnu skudru staigoj sev vīn zynamus ceļus pa madaru zīdīm. Nasazaskrīn nikod i namaisa vīna ūtrai. Cytā madaru kryumā īzakuortovs pamatīgs madaru tauriņa kuopurs, gaiši zaļgoni bryuns, ai boltīm plankumīm suonūs i sorkanu pyukainu asti. Viel tuoļuok madaruos īaugušas pādejuos meža zemenes, smuordoj cik labi, ka te varātu palikt i guliet. Īaugt madaruos. Kūpā ai zierneklīm, boltu vādaru i zaļuom kuojiem. Meža mola vusa madaruos. Tuo vīn sauc i sauc. Savynu boltūs madaru vainugu. Pylni moti mozuom četru storu zvaigzniem. Tuo da nakts, kod kurynoju guni, pavodu i sageidu sauli. Madaruos īauguse. Madaruos atrosta.
2018. gada 24. jūnijā
Astoņdesmit
sestais dečs
TĪRUMA USNE. Creeping Thistle. Cirsium Arvense (L. ) Scop.
iz Pītera dīnu suokušs zīdiet usnes vusapleik. soldans, reibinūši soldans smuords apleicīnie. smuordoj vusi teirumi i pļovas, meža molas i kanovu krosti, ceļamolas i pamastūs sātu pogolmi. salidoj bits i kamani mada lasiet. karaliski liļovī zīdi leigoj leidzā austrumu viejīm i pārkiuņa nageisīm. atstaroj Dīva dugas stypruos kruosas spāku. ai osejīm dzelkšnīm dūd man puorlīceibu i veicynoj drūšības sajiutu. ite muna zeme.
2018. gada 29. jūnijā
Astoņdesmit
septītais dečs
PĻAVAS ĶIMENE. Caraway. Carum Carvi L.
Šudin Zelčūs sīna tolka. Sakosam i sanasam vusu sīnu nu kula sātas iz škiuni. Geiļs ai vystuom ituo trača nasaprūt i kladzynuodami aizīt iz Krākups pusi. Sīna drupaču pylnas basanoškas, moti i kleita aiz apkakles. Piec dorba rozaveram duorzā, kas saaudzs. Vacins padzyrda gūtini ai pogolma vydā nūlyktu nu reita smaltu i sasylušu iudeni. Sauc piečuok ustabā. Paiest. Vacins kuknie dzeļža kruškā sajauc zaptsiudeni da boltu putu. Solts, nu okas nasen nasts. Saīdam ustabā. Nu lyluos skovrūdas bļūdā pi tuoraga īlīk taukūs captus smolki sagrīztus buļbus. Capti jov nu reita, pavusam gordi. Aizskrīnam iz sinciem, tī kuknītie iz skamnes kūka kastie pylnā ai suoli aprausts dzaltans sīra rytuļs. Vacins iznam rytuli, nūpurynoj suoļa, tod ai osū nāzi nūgrīž kotram pa gobalam. Sīrs cītum cīts, ai zūbīm toik pa druskai nūgraužams. Suolejs, ai čymunīm, cīši gords.
2018. gada 1. jūlijā
Astoņdesmit
astotais dečs
ZIRGSKĀBENE. Russian Dock. Rumex Confertus Willd.
Šudin svātdīna. Īdam puorguojīnā kūpā ai tātu. Gar školu, garuom Pakašovai, tod cauri mežam. Mežā ceļa moluos pylns avīšku. Mozu i soldanu. I šaunamuos puokstes jov gotovas. Lacam nu baļča iz baļči, puori bryunuom lyužuom, zoru kruovumīm i akmiņu bārumīm. Nu meža uorā, paādam vusi čaja ūgu. Bišu šudin nazaveram i laižam iz Ivanovkas pusi. Tī pa nasen raustuos kanovas krostu tāta ruoda akmeņus, dolomitus i vusuodu kruosu muolus. Boltūs, zylūs i sorkanūs. Tāta panam vusuodus paraugus kārmanūs leidzā. Es ari salīku katuna kleitas kārmanā. Lacam pa iudeni iz prīkšu garuom Raipulīm. Tuoļuok pa celi, moluos nūputejušīm, boltīm kryumīm. Losu pučes — pītera pūgas, ašņazuoli, zyrga skuobenes, sorkanū uobulini, viel pa kuodai pīpenei i smylgas. Kārmanūs losu akmiņus. Tāta ruoda tauriņus, vusuodas vabales i kukačus. Vusīm zyna vuordus. Ivanovkas golā, pi zyrgu klāva, nūzagrīžam iz Gāršas pusi. Vusi kolhoza zyrgi gonuos uorā, bryuni, malni i ai zvaigzni pīrie. Tāta zyrgus nūgluosta, mes ari. Tāta nu kārmana izvalk maizes gorūzas, pacīnoj zyrgus. Samtainuom lyupuom jī uzmanīgi panam maizi nu tātas plaukstu, munu pīduovuotū uobulu ari nasmuodej. Nūkūž puču pušķam sorkanū uobulini i pītera pūgas. Zyrga skuobeņu nasūlu, jov zynu, ka nagaršoj. Puorbaudāts. Gāršā cauri mežam, melleņu zyluom mutiem, cauri Nikolajevkai pa taisnū iz Škilbanīm.
2018. gada 8. jūlijā
Astoņdesmit
devītais dečs
SAVVAĻAS BURKĀNS. Wild Carrot. Daucus Carota L.
tuoda kuortība. ryndu rynduom pučes i zuoles saaugušas. pa pašu iudeni valnarutki boltīm zīdīm boltus kupanuos sagulušs. pa upes molu zaļa upes meldru streipe. leigoj leidzā iudens tecejumam. a tī augšuok dzaltanos zeltenes i ašņazuoles. piečuok ugunspučes i kozu rūzes rozā zīdīm golūtnies. liļovuos usnes i lylīs dadzs. a pa pašu krostu boltuos sovvaļas burkanu mežgines. vasala rynda smolku i smuordīgu mežgiņu leigoj viejā. ituods upes krosts kuo vasala skatuve, atskrīn viejs dirigiet, i suok skaniet dzīsme, kuo rosa nūkreit, kuo lopas čaukstynoj, kuo pučes zīd, kuo vužgynoj meldri upie vīns ap ūtru. atīt pa sisiņu solistam voi zemesviežam. i vonagi sovus jaunuļus muoca mediet nūpļautejūs teirumūs ai uzvaras saucīnīm. te vuss pa eistam.
2018. gada 15. jūlijā
Deviņdesmitais
dečs
DILLES. Dill. Anethum Graveolens L.
skudruom kuozu laiks. vokarpusie zam ūša. a sincies jov smuordoj piec rudeņa. vasals klieps diļļu nu duorza, prīkšauta kārmans pylns upeņu lopu, treji spaini ogūrču, seipulu i casnagu kaudze. viedrie sajaucu okas iudeni ai septiņuom suoļa sauviem. lobs tod, kod suoļs vaira nakiust i īdzert navar. kubulā salīku salauztūs diļļu puču i kuotu ryndu, upeņu lopu ryndu, rāduom vīnu pi ūtra ogūrču ryndu, seipulu i casnagu ryndu. tuo da augšas, saleju suoļa iudeni i slūgu viersā. vokars jov tymss, sisini palykušs pavusam skali, mieness īzačiers kļova zorūs. vusi jov guļ. sincies īlidoj lylīs irss. dyukdams smolki caurspeidīgīm spuornīm lidoj apleik guns lampai. piečuok viel vīns. i tuo iz riņči vīn, iz riņči vīn.
2018. gada 22. jūlijā
Deviņdesmit
pirmais dečs
BURKĀNS. Carrot. Daucus carota sativus
Zeļčūs vuss pogolms mīrīgs, ceļa golā egles. Sīvuom malni lokati, veirīm peipes zūbūs. Sazarunoj klusuom, a es nazynu, kur likt sovas garuos rūkas. Mamma nūsyuta paleigā saimenīcuom. Sincies, mozejā kuknie, siedūt iz skamnes gola, aplaupu ūlu kaudzi, nūlaupu myzas vasalam kotlam vuorātu burkanu, salaupu divejus spaiņus buļbu. Kuknie korsts, iz plitas vuss vard, pasauc mani slauciet škeivu. Sīvas kluoj goldu sincies, tuodu garū, nu vīnu durovu da ūtru. Sakluoj babas austūs boltūs goldautus, i es līku škeivus ai zalta malini. Ustabā cioces dzīd saļmas, ilgi, jov ūtrū stundi lyudzuos skanīgīm bolsīm. Kluseņuom paverūt durovas, iztrauceju i sakustynoju vīn sveču līsmas, vuss puorejīs ustabā ir mīrā. Pruotu nūmīrynoj lyugšonas. Man soka, lai nazamaisu pa kuojuom, tod nūslauku dakšas i nāžus, morsa gluozes i šnaba gluozītes. Saļmas beidzuos, vusi suok lasietīs pogolmā, sīvas malnīm lokatīm, veiri peipiem zūbūs, mamma ai sarauduotuom aciem. Īdu atsavadiet nu vacina, dziernovas izlyktas ai probabas austejīm malnejīm dečīm, bārzīm i egliem. Groba golā dag divejas sveces, īdama rozsytu golvu pret kliets spāri, dzirksteles vīn puorskrīn. Samīļoju vacini, solts. Rozsystuo golva suop. Rūkas otkon nazynu, kur likt.
2018. gada 29. jūlijā
Deviņdesmit
otrais dečs
AMARANTI. Purple Amaranth. Amaranthus Paniculantus L. s. l.
Verūs, lai kuojas ir precizi pie dieļa, kuo vusīm puorejīm pyrmejā ryndā. Vuss kuortībā, dīnasgruomatā vīni pīcenīki, uzvedība teicama, koklauts izgludynuots, bet tuopat napamat lyluo baile, ka mani var izsaukt vusas školas prīkšā par nazkuodīm izdarātīm puorkuopumīm. Īprīkšejā linejā izsauce abejus klasesbīdrus, kuri beja peipejuši kanovā i balkonā zam deča. Direktore lomova jūs ilgu laiku, abeji stāveja nūdurtuom golvuom. Puorbaudu otkon, voi kuojas ir pareizi pi dieļa, pazaveru pa lūgu, tod iz sīnasavīzi. Tī īraugu uzrokstu “Visu zemju proletārieši, savienojieties!”, šauduos dūmas pa golvu, ka agruok tuoda nabeja. Iz tātas avīziem pašā viersā ira tuods pats uzroksts. Moš suocīs karš pi myusu? Vusa cyta pasaule ir tik tuoli, līkuos, ka juos vyspuor nav. Šudin tei cyta pasaule atguojuse pavusam tuvu. Šudin dīna pavusam cytuoda. Īdūt nu školas iz dvoru, gar melioracejas oku, saprūtu, ka es dūmoju.
2018. gada 5. augustā
Deviņdesmit
trešais dečs
MEŽA ZIRDZENE. Wild Angelica. Angelica Sylvestris L.
Pavusam agri nu reita, kod puorejī viel gul, īdam ai tātu sienies. Apvalku tātas vacū kraklu, trenuškas, lokatu i gumejnīkus. Man sovs spains i mozīs nāzs. Īdam iz krystceļu pusi, tod iz Stabļovas mežu. Uorā vīgli elpuot, piec garuo līta vusi putekli nūsasādušs i geiss teirs. Meža mola kuorklūs īauguse, laužamies cauri, sakreit līta luoses aiz kokla. Tuoļuok cauri sļapnejai meža dalei, i tod iz egļu mežu. Tātam spainie jov īlasātas sorkanuos i dzaltanuos bārzlapes. Atrūnam barini ai beciniem styngrīm kuotīm. Suņu sieņu pylni vusi nūkrytušī kūki, sorkani rozpleisušuos sieņu bumbas i sorkanuos mušmires. Pa syunuom lein škiergoti, putni sasasauc skanīgīm bolsīm, aizlac pa kuodai bryunai vardei. Sagrīžu sauvi ai zirdzeņu kuotīm, mozejam bruoļam byus īvūgu šaudiešonai i zierņu buorstiešonai, muosai byus stabules. Ešam aizkleidušs da meža vyda, tāta atrūn vilnīšus, tuodi jiuras putu nukruosuos, ai mežgīniem gar molu. Viel tymsuos alksnenes, otkon bārzlapes, i spaini jov pylni. Tātam kārmanā leidzā malnuo maize ai svīstu, ādu gordu muti. Āzdami īdam uorā nu meža, cukra maisā tāta īlosa cārmūšku ūgu, dvorā savuories gordū zapti ai uobulīm.
2018. gada 12. augustā
Deviņdesmit
ceturtais dečs
ASINSZĀLE. Perforate St. John’s-wort. Hypericum Perforatum L.
Rynda suokuos jov kantora karidorie. Īzastuoju golā, atsabolstu pret soltū gaiši zylū sīnu. Uorā vosaras pādejuo nedele cīši korsta, ite labi, vāss. Sīna apukšā saplaisovuse, kaļķa apmatums bierst nūst. Grīsti nūpyusti ai boltū kreitu, vītuom puorpyusts sīnas linejai puori. Rynda īt iz prīkšu, jov ešu iz pakuopīnīm, kruosuotīm bryunā eļļas kruosā, vydā nūbarztīm i nūnosuotīm. Pi kambara stāv slūtas, birstes, lupatas, plakati, sīnas avīzes i karūgi. Teiku jov augstuok, kuopņu vydā, cyti īt jov lejā, vīta šaura. Te ir bailīgi, kuopniem margu navā, toik augšā dasysts vīns kūks i diels da sīnas. Es turūs pi sīnas ūtrejā pusie. Mane te napamona. Teiku jov augšā, onkuli peipej, dyumu bīzs, smuordoj piec vaca dvora, piec pīsveiduša kremplina kleitu, šnaba, klāva i odekalona. Mane napamona. Cioces sovā storpā klusiņuom runoj, ka ašņazuole cīši paleidz vusam kam i stypruom golvas suopiem. Vīnai pi dvora naaugūt. Cyta stuosta, ka īmūt nu Zeļču caur Sviļpovu iz Brieksīni, ceļamoluos var daudzi salasiet. Onkuli tik peipej Primu i sprīž par šnaba pīvadumu veikalā, par traktorīm, sauc dzeļžus vusuodūs man nazynamūs vuordūs. Rynda jov pavusam moza, prīkšā toik diveji cylvaki, suoku uzatraukt, voi mani redzies nu lūdzina. Pazastīpu pierkstgolūs. Toš redzies. Daīt muna kuorta. Es tātas, māmas i sovu olgu grybātu. Itū vosaru struodovu gūvu fermā. Labi, padūd pa lūdzini lylū kladi i līk man pazarakstiet trejuos vītuos. Cikom skeita naudu, es rozaveru kases ustabu, dzaltanā kruosā, pa sīnuom savylktas zaļas i sorkanas streipes, pi sīnuom lyli škapi, pylni ai kladiem, durovuom prīkšā restes, toik mozs lūdzins valie. Dūd man lylu kaudzi ai naudu, knapi salīku mammas tymši sorkanejā mokā. Īdu lejā, tān mani pamanejušs, atbild sveicīnīm, toik tān juoīt pa tū pusi kuopniem, kur navā margu. Laimīgi teiku lejā, skrīšus iz dvoru. Ustabā moku izlīku iz enciklopediju, vokarā atīt tāta, pasoku. Muna olga palīk mokā, byus juopierk školai driebes, sumka i kedas.
2018. gada 19. augustā
Deviņdesmit
piektais dečs
RAUDENE. Marjoram. Origanum Vulgare L.
Ituo raudovuse viel nabeju. Vysmoz naatguodoju. Īspiejams, tikai tod, kod beju pavusam moza i tāta vokarūs nosova daudzas stundes, dunguodams vusuodu dzīsmu, cikom aizmīgu. A tān raudu i raudu, napuorstuodama i aizagiudama. Osaras plyust straumiem, aiznasdamas mani pa skumīgū upi lānuom iz jiuru. Jiura vusa suoleja, pylna osaruom i zivu borīm. Es tik raudu i raudu, osaras lānuom aiznas nu mane paceli bādas i suopes. Raudu i raudu, navā nivīna, navā nivīnas dzīsmes voi vuorda, ira toik munu osaru jiura. Palāka jiura, palākīm kuorklu kryumīm krostā, palākuom dūmuom i palākīm akminīm. Izaraudu tik dzili, tik tuoli, tik pavusam sevie vydā, da dīvišķuos liļovuos puču kruosas. Tūlaik palīk vīgli, osaru upes izkolst, breivi i vīgli palīk. Saule vokarūs nūkruosoj dabasu i jiuras molas sasatikšonas streipi i pasauli apleik liļovu. Itei kruosa dzīdynoj i ļaun dūmuos lidot kuo jaunejam vonagam puori nūpļautejīm teirumīm. Pavusam šmuki tādin vosaras beiguos, vusas ceļa molas liļovu puču pylnas.
2018. gada 26. augustā
Deviņdesmit
sestais dečs
NESMARŽĪGĀ SUŅKUMELĪTE. Scentless Mayweed. Matricaria perforata Mérat
Šudin pādejuo dīna. Pīzaceļu ap pīcīm, gumejnīki kuojuos, kleita mugarā. Ātri gar klāvu, garuom duorzam, pa zyrgu ībrauktū celi iz Mukaušovu. Te īdama, dūmoju daudzi, palīk jūcīgi. Tei vīta aizauguse ai suņa kumelītiem, symtīm boltu zīdu ai dzaltanīm vidinīm leigoj viejā. Vydā dūmuos radzu malnu izdagušu zemi. Rudzi apleik jov nūpļauti. Te jis sevi pyrms puora godu sadadzynova. Aplieja sevi ai benzinu. Protestejūt pret karu i armeju. Dūmoju par tū i navaru saprast. Nav kas pastuosta. Nivīns par tū narunoj.
Juo klavīres aiznastas iz kolhoza biblioteku. Tuo i stāv pi durovu nūskaņuotas, nivīns naspieļoj, taustini smogi, cīti, cyti nimoz naskan. Aužūt salīkam komulus, viersā stāv vacī vaduguni i cīņas.
Īdu tuoļuok, puori kanovai, sadzierdu fermā īslāgtū Daugovu, matūs skrīšus, pa stygu, puori teirumam. Otkon byus sirdīgi, kam kaveju, puorgierbu halatu, panamu aparatus i pi gūvu.
Nuokušejā nedelie jov iz školu.
2018. gada 2. septembrī
Deviņdesmit
septītais dečs
OSIS. OŠA LAPAS. Ash. Fraxinus excelsior L.
ituodam rudeņam pīstāv ūša lopu vainags. tuods zals viel, īsprausts bizies. īdu iz mežu, na sienies, na ūguos, a īdu iz mežu. atvārtuom rūkuom i atvārtu sirdi. mežs sauss, viel zīd pādejuos nuotres, mežrūziem augli jov sorkani, lyna muorki izkoltuši, krosti aizauguši ai garu greisli i osakuom. mozejīm ūšīm mežā pyukainas i maigas lopas, pierts ūšam tumši zaļas i cītas kuo vaska, kambara golā ūss jov dabovs nakts soltuma, lopas īdzaltynovs i laiž vīgli valie. nu reita solst kuojas zuolie, toik ka saule pušdīnuos, tod ir sylts i labi. duorzā liļovi rozā zīdīm zīd asteres, sorkanas dālijas i pādejuos klingerītes. vokarā mieness izlac pavusam jauns, saule nūrīt, nakts solta. kuodu nakti byus pavusam solts, i ūss pyrmīs sabiers sovu lopu pylnu zādorklu i kula sātu.
2018. gada 9. septembrī
Deviņdesmit
astotais dečs
GALDA BIETE. Beta vulgaris
sasāstam vusi sābra zyrga rotūs. iz sīna pakluots šmuks dečs, sen austs, lūcejuma vītuos padils. braucam puori kolnam i gar upes molu zyrga smuorda pavadieti. meža mola dzaltani, sorkani, zali bryunuos kruosuos. sylts rudens, veipeles i nuotres viel zaļas, dadži sakoltušs. mežs smuordoj piec sieņu i mīra. atbraukušs pogolmā, sazavasalojam, onkuļam rūkas bryuni sorkanas, darynovs batviņus. īdam škiunie, stuovi sīnā stāvejušs daudzi godu, goli nūpyvušs. kolūda, systova, zūbi, neišu kūki, skoli, colankas i čaučes ustabā. gankai lūgi izsisti ai akminīm, tū sābri. sincies lylejā kotlā vard cyukas gale, cytā batvini, smuords boltīm muokiunīm veļuos da bryunūs grīstu i kreit zemie. rozruoda skreini, kurā tur zapts burkas, i ustabu, kur senuok aude. rozruoda vusus stuovu kūkus. voi, zynuosi, kuo salikt kūpā? nui, paļdīs. pašuos beiguos viel atnas zaļā eļļas kruosā nūkruosuotas teitovas. žāl, ka napaspiejs stuovus nūkruosuot. nikas, gon jov. sakraunam vusu zyrga rotūs, paši pa viersu. gastincie sadūd leidzā soldanūs uobulus i dzaltanuos šlivas.
2018. gada 16. septembrī
Deviņdesmit
devītais dečs
SĪKZIEDU SĪKGALVĪTE jeb GALINSOGA. Galinsoga parviflora
Seipuli izrauti jov augusta vydā. Pa dīnu koltam saulie iz deča, pa nakti īnasam kambarie. Buļbi izrausti. Cyuku pupas nūgrīztas, mozuos pupines izrautas ai vusuom sakniem, sasītas snopūs i sakārtas iz vuortu. Garuos pupas viel zīd i tynuos iz dabasīm. Nūlosam četrus spaiņus tymši zaļu gurču ai cītu myzu, sakoltušūs gurču lokstus aizvalkam iz māslu kaudzi. Nūkoltušuos dilles i mogiunes byrdynoj sāklas cytam godam. Tān, septembrie, kotru vokaru piec školas īdam darynuot batvines i runkuļus, salīkam kaudzies, ai solmim nūsadzam i pylnu tačku ai lopuom valkam iz klāvu. Burkanus saulainā svātdīnā izraunam i salīkam iz vogas, lai apkolst zeme. Vokarā tāta ījiudz Siļvu, panamam maisus i braucam iz duorzu. Savadam burkanus, batvines i runkuļus pagrobā. Te smuordoj piec buļbu, piec zemes i drusku piec uobulu, kuri salykti vacuo virtuves škapa atvilknies. Iz plauktīm burkuos gurči, vusuodas tātas vuorātuos zaptes i gordīs mads. Kirbi duorzā palīk ilgi, piečuok savadam ai tačku i salīkam ustabuos pa škapa augšuom. Izraušam dāliju saknes, izraunam garuos pupas, a lyluos saulespuču golvas salīkam virtuvie pi grīstu. Viel juoizrauš casnagi i gladiolu seipuli. Asteres zīd rozā liļovas. Duorzā palīk toik nazuoles, tādin rudenie viel zīd i aug lylas. Zaļoj vusuos voguos. Duorzā tuods vīnuods zalīs mīrs. Piec pyrmūs solnu izvad māslus i zemi apar. Tādin tuodā bryunā zemes mīrā da cyta goda.
2018. gada 23. septembrī
Simtais
dečs
MAIZES IEPAKOJUMA AIZDARES
Šudin iz dvoru! Sumka smoga, vydā pīci kilogrami vakar moltu rudzu graudu myltu. Gar saulie mirdzūšū Breivības pīminekli, pasmaidūt sorgīm, muns rudeņa mietels vīnuodā kruosā ai jū šinelīm. Vacreigai izīt cauri, nasadzierdūt latvīšu volūdu. Tunelie dzīd Coja dzīsmes, Moment leimei akceja, var nūpierkt pa napylnu eiro. Lyudzu, īdūdet naudini maizei — tuo ubagoj iz īlas. Autobusā pīcas stundes da dvora, leidzā svīstmaizes. Izkuopt Brieksīnie, tod kolnā augšā, sazavasaluot ai sovejīm i pazaviert nu viersa iz cytu piļskolnu dzaltanūs bārzu. Kuojuom da Zeļču, ījaukt babas maizes obrā rudzu maizes meikli. Salasiet kļovu lopas, īkūrt kruosni, sasegt meikli ai vylnas deči. Sakūrt pierti. Izcept maizi, boltā lynu kraklā guliet kļovu lopu kaudzie. Prīcuotīs par ustabas augšā atrostū vacina taisātū karūga kuotu. Īsīt vylnas austū sorkanboltsorkanū karūgu. Lai pleivoj.
Kotru dīnu teik izcapti vairuoki symti maizes kukuļu, boltu, malnu, soldskuobu, eistu i naeistu, ai sākluom i bez. Salykti maisūs, aizslāgti i pa veikalīm. I munā dzimšonas dīnā izcapti vairuoki symti malnuos i boltuos maizes kukuļu. I tovā dzimšonas dīnā izcapti vairuoki symti maizes kukuļu.
2018.
gada 30. septembrī


c: text/html

text:
Bīdreibys “LgSC” dorbi nomināti “Boņuks 2021” bolvai
Paziņuoti 30 Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2021” nominanti. Tūs vydā ari vairuoki bīdreibys “LgSC” dorbi i projekti.
Nominantu vydā ir gruomota i muzykys albums bārnim “Vuškeņa iz pļovys”, Ilzis Spergys stuostu kruojuma “Dzeiveiba” radejis lasejumi i Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv i latgaliskuos kulturys viests video formatā.
Lels paļdis vysim īsaisteitajim itūs projektu veiksmeigā padareišonā! I eipaši sveicīni Ilzei Spergai ar atsevišku nominaceju kai personeibai! Ilzis dorbs ir ari itūs vysu myusu nominaceju daļa.
Ar vysim nominantim var īsapazeit ITE.
Itūgod bolvys padūšonys ceremoneja nūtiks i ar skateituoju kluotbyušonu 5. martā 18 stuņdēs Latgolys viestnīceibā GORS, i byus vārojama tīšraidē LTV1.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Aizsuokts dorbs pi interaktivys digitaluos izstuodis par latgalīšu i jaunnorveģu volūdom
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Ar saukli “Struodojam kūpā īkļaujūšai Eiropai” bīdreiba “Valodu muzejs”, bīdreiba “LgSC” i Jaunnorveģu volūdys kulturys centrs (Nynorsk kultursentrum; Norvegeja) aizsuokuši eistynuot projektu, kurā diveju godu laikā tiks sataiseita interaktiva digitaluo izstuode par latgalīšu i jaunnorveģu volūdom. Izstuode byus paradzāta plašai auditorejai, suocūt nu vydsškolānu da volūdys pietnīku i volūdys politikys veiduotuoju, portalu lakuga.lv informēja bīdreibys “Valodu muzejs” vaļdis prīšksādātuoja Elīna Kokareviča.
Kai Latvejā, tai Norvegejā vaļsts volūdai ir divejis rokstu tradicejis – kotrai nu tūs ir senejis, viesturiskys saknis, i ar kotru nu itūs tradiceju saisteita atseviška kultura. Mozuok izmontuotūs variantu – latgalīšu i jaunnorveģu volūdu – lītuotuoji vysod ir ceinejušīs par volūdys statusa dabuošonu i saglobuošonu, par sovu kai volūdys lītuotuoju vīnleidzeibu sabīdreibā i par dažaidu stigmu nūviersšonu. Kab volūda byutu i atsateisteitu, kai jau asūšūs, tai potencialūs lītuotuojus vajadzeigs pamudynuot tū lītuot i juorūn vareiba jim runuot i raksteit sovā volūdā. Pi tuo vysa vajadzeigs ari, kab sabīdreibā kūpumā apsazynuotu mozuok lītuotuos volūdys vierteibu, kab tei tyktu iztvarta kai vierteiga vysys nacejis kūpeiguo montuojuma daļa, kam naiztikt bez atbolsta i atteisteibys.
Vīns nu aizsuokuo projekta mierku ir ari atteisteit ilgstūšu sadarbeibu Latvejis i Norvegejis organizaceju vydā, deļtuo ituo gods septembrī tyka sparts pyrmais sadarbeibys aizsuokšonys i styprynuošonys sūļs – gasteišona Norvegejā, Eštā, kur atsarūn vīna nu treju norveģu sadarbeibys partneru puorvaļdeitūs īstuožu – Īvara Osena muzejs (Ivar Aasen-tunet). Īvars Osens (1813–1896) ir norveģu dialektologejis i leksikografejis pamatliciejs, jaunnorveģu rokstu volūdys sataiseitojs. Jam veļteitais muzejs ir vīns nu golvonūs jaunnorveģu volūdys atteisteibys i styprynuošonys centru Norvegejā. Jaunnorveģu volūdys kulturys centra pīredze kai volūdys politikys veiduošonā, tai jaunnorveģu volūdys statusa styprynuošonā i modernu muzeologiskūs prakšu pīlītuošonā Latvejis partnerorganizacejom projektā byus nūzeimeigs īdviesmis i zynuošonu olūts.
Gasteišonys laikā projektā īsaisteituos pusis puorrunuoja kai projekta eistynuošonys strategeju i vajadzeigūs sūļus, kab sataiseitu optimalu digitalū izstuodi par latgalīšu i jaunnorveģu volūdu pylsūniskuos īsaistis kontekstā. Kluotyn tam guojuse ari vaira izzynuošona par Īvaru Osenu, jaunnorveģu volūdu, tai ari muzeja sataiseišonys viesturi darbeibys strategeju. Taipat norveģu partneri īpasazyna ar bīdreibu “Valodu muzejs” i zeimynu “Valodu māja”, bīdreibu “LgSC” i latgalīšu volūdu kai taidu. Iz prīšku planavuot struoduot pi digitaluos izstuodis satura taiseišonys – pietejuma par obejom volūdom –, lobuokūs muzeologiskūs prakšu apsazynuošonys i sadarbeibys styprynuošonys, kas eistynuosīs, kod ari Norvegejis partneri gasteis Reigā.
Jaunnorveģu volūdys kulturys centra Jaunnorveģu rokstu kulturys nūdalis vadeituoja Tūne Slēnesa (Tone Slenes) atzeist, ka itei ruodīs byus aizraunūša sadarbeiba, jo projekts saskaņ ar Jaunnorveģu volūdys kulturys centra strategeju, kas cyta vydā koncentrejās ari iz tū, kab padareitu pasauļa volūdu daudzveideibu radzamuoku. “Tū mes varim eistynuot, sasadorbojūt ar Eiropus minoritarūs volūdu puorstuovim par pasuokumim i metodem, kai saglobuot i styprynuot volūdyskū daudzveideibu, i sasadorbojūt ar volūdu muzejim pasaulī, kab apsameitu zynuošonom par volūdu i komunikaceju.”
Bīdreibys “Valodu muzejs” vaļdis prīšksādātuoja, rakstneica i literaturzynuotneica Elīna Kokareviča i vaļdis lūceklis, volūdnīks i norveģu volūdys specialists Snorre Karkonens-Svensons, kurs ir ari projekta iniciators, izsver, cik nūzeimeigs itys projekts i sadarbeiba ir bīdreibai, kurys ilgermeņa mierkis ir aptyvai desmit godu laikā Latvejā sataiseit Volūdu muzeju. “Vys jau pandemejis laiks ir mums paruodejs, ka ir juodūmoj ari par jaunom muzeologiskom pīejom i praksem, deļtuo ir aizsuokts dorbs pi digitaluos izstuodis sataiseišonys, kas byus eipašs izaicynuojums, jo gribīs radeit izstuodi par volūdom tai, kab tei ruodeitūs aizraunūša piec īspiejis plašuokai auditorejai.” Kai bīdreibys “LgSC” puorstuovis Norvegejā beja ari latgalīšu volūdys eksperte, literate Ilze Sperga i bīdreibys projektu vadeituoja, latgalīšu volūdys aktiviste Vineta Vilcāne.
Projekts “Latgalīšu i jaunnorveģu volūdys izstuode: sadarbeiba i pīredze myusdīneigu digitalūs rysynuojumu izstruodē” teik eistynuots ar Eiropys Ekonomiskuos zonys finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta 2014.–2021. goda perioda Divpusejuos sadarbeibys fonda finansejumu. Vaira par projektu i īsaisteitajom organizacejom var izzynuot ITE.


text:
Suocūt jaunu tradiceju, grupa “Bez PVN“ prezentej dzīsmi “33”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Šudiņ, 8. septembrī, grupa “Bez PVN” prezentej jaunu dzīsmi – “33”, kas ir veļtejums vysim tim, kas nu myusu dzeivu nūīt cīši agri. Leidza ar jaunū dzīsmi grupa aizsuoc jaunu tradiceju – iz prīšku pa jaunai dzīsmei tikšūt prezentāts kotra mieneša 8. datumā.
Jaunuos dzīsmis “33” muzykys i vuordu autors i grupys “Bez PVN” dalinīks Kristaps Rasims, īroksts taiseits studejuos “Hodila Records” pi Girta Laumaņa i studejā “Reiga”, bet dzīsmis miksa i mastera apstruodis taisejs Armands Treilihs.
Latgalīšu muzykys grupys “Bez PVN” aizsuocieji, bruoli Rasimi, stuosta: “Mums, Kristapam i Guntim, beja 7 i 9 godi, kod puoragri myužeibā nūguoja mamys bruoļs, myusu krysttāvs Andris – myusu bierneibys supervarūņs. Taišni juo vacuos i jau nūputejušuos gitarys piec kaida laika mes atrodom ustobys augšā. Tai i aizasuoce vyss myusu muzykys stuosts. Krysttāvs Andris nūguoja tī augšā, nu gaisma piec jo palyka.”
Dzīsmei “33” grupys YouTube kanalā daīmams ari dzīsmis vuordu video, pi kura vizualuos idejis i eistynuošonys struoduojuse Viola Lapa.
Atguodynuojumam – grupā “Bez PVN” dorbojās: Kristaps Rasims (bolss, elektriskuo gitara), Guntis Rasims (bolss, akustiskuo gitara), Juris Vucāns (bolss, elektriskuo gitara, tausteni), Valdis Vucāns (basa gitara) i Normans Bārbals (bungys).


text:
Majā Viļānu tiergā nūtiks “Orūdu svātki”
14. majā meistari, kolekcionari, restauratori, retro pērļu cīneituoji, antikvariata i lītuotūs sadzeivis prīškmatu, mebeļu i drēbu tierguotuoji i cyti interesenti puļcēsīs Viļānūs tierdzeņā “Orūdu svātki”, kas nūtiks jau īrostuo Viļānu godatierga laikā tierdzeņam eipaši paradzātā vītā Lauku īlā, viestej Viļānu nūvoda sātys lopa.
Da 10. apreļa tierguotuoji vēļ teik aicynuoti dasasaceit. Eipaši aicynuoti atsasaukt tī meistari, kas var pīsadaleit pasuokumā ar rodūšajom darbneicom. Tierdzeņa “Orūdu svātki” dalinīkim juosyuta sovs dasacejums iz tirgus@vilani.lv:
- temats: “Tirgus 14.05.”;
- dasacejumā juonūruoda:
- personys dati – uzjāmums / vuords i pavuorde
- registracejis dati (personys kods, registracejis nr.)
- precis voi pakolpuojuma aproksts
- tierdznīceibys vītu skaits (1 tierdznīceibys vīta ir 3×3 m ar vītu mašynai)
Tiergā “Orūdu svātki” paradzātys ari cytys nūtikšonys. Par pīmāru, arhitekts i restaurators Pīters Blūms daleisīs sovā pīredzē divejuos lekcejuos: 11.00 “Ludzas sinagogas restaurācija” i 13.00 “Vecas koka mājas un kā ar tām sadzīvot”.
Tierga dīnā Viļānūs sabrauc symtim cylvāku nu vysys Latvejis, kab atrostu tū, kū ir gryuši nūpierkt niu vysim tik īrostajuos īsapierkšonys vītuos, kai ari – kab īsaguoduotu kaidu īcīneitu gordumu pi tierguotuoju ar garuokajom ryndom. Juojam vārā, ka taišni maja tiergs kotru godu puļcej vysleluokū piercieju skaitu.


text:
Fokusgrupys sasatikšona digitalai izstuodei par latgalīšu i jaunnorvegu volūdu
Kab izveiduotu digitalu izstuodi par latgalīšu i jaunnorvegu volūdu, “Volūdu Sāta” organizej fokusgrupys sasatikšonu. Tuos laikā ar potencialajim izstuodis apmaklātuojim tiks diskutāts par lītuotuojim draudzeigim rysynuojumim, kai ari nūtiks daleišonuos idejuos i pīredzē, apmeklejūt muzejus i izstuodis.
Dasasaceit aicynuots sevkurs, kuru interesej volūdys, kultura, izstuodis, muzeji, digitali rysynuojumi, kai ari tī, kuri struodoj voi ir bīdri ar kulturu voi volūdu saisteituos navaļstiskuos organizacejuos, struodoj ar jaunīšim voi poši ir jaunīši nu 16 godu vacuma.
Sasatikšona paradzāta catūrtdiņ, 11. augustā, 14.00 stuņdēs Volūdu sātā (Olūtu īla 33, Reiga). Dorba volūda: angļu. Diskuseju vadeis myusu sadarbeibys partneri nu Norvegejis – puorstuovi nu vacuokuo volūdu muzeja pasaulī! Kotrys diskusejis dalinīks pateiceibā sajims duovonu karti Volūdu sātys gruomotneicā.
Dasasaceišona, aizpyldūt anketu: https://saite.lv/xQE


text:
NEPLP izsludynoj konkursus par raidejumu veiduošonu Latgolys plošsazinis leidzekļūs
Nacionaluo elektroniskūs plošsazinis leidzekļu padūme (NEPLP) izsludynuojuse divejus konkursus par raidejumu veiduošonu 2015. godā Latgolys regionalajūs i vītejūs plošsazinis leidzekļūs, kas raida televizejis i radejis programys. Obeju konkursu mierkis ir sabīdreibys sasalīdiešona, nacionaluos identitatis i vaļsts volūdys pozicejis nūstyprynuošonys pasuokumu eistynuošona, kab panuoktu Latvejis identitatis i pīdereibys sajiutys styprynuošonu caur regionaluos i vītejuos identitatis apsazynuošonu i veicynuošonu, itymā procesā īsaistūt Latgolys regiona puorstuovus kai medeju satura veiduotuojus i izplateituojus.
Obejūs konkursūs pretendentim sovi dasacejumi juoīsnādz da 2015. goda 6. februara, nu lāmumu NEPLP pījims da 19. februara.
Saskaņā ar konkursa nūlykumu par TV programu veiduošonu, tuo finansiejums ir 35 571 eiro; taida poša summa pīškierta konkursam par radejis programu veiduošonu (konkurss teik finansāts nu NEPLP pīškiertajim leidzeklim sabīdreibys salīdiešonys, nacionaluos identitatis i vaļsts volūdys pozicejis nūstyprynuošonys pasuokumu eistynuošonai 2015. godā sabīdryskuo pasyutejuma ītvorūs). Sabīdryskais pasyutejums paradzāts regionalajim i vītejim elektroniskajim plošsazinis leidzeklim i producentu grupom Latgolys regionā.
Saskaņā ar konkursu nūlykumu par TV i radejis programu veiduošonu, konkursu prīškmats ir sabīdriski politisku televizejis i radejis raidejumu (latviski/latgaliski) veiduošona Latgolys regionā 2015. godā sabīdreibys salīdiešonys, nacionaluos identitatis i vaļsts volūdys pozicejis nūstyprynuošonys pasuokumu eistynuošonys ītvorūs.
Konkursūs ir aicynuoti pīsadaleit:
– regionaluos i vītejuos televizejis, kai ari regionaluos i vītejuos radejis, kas atsarūn (juridiskais adress) Latgolys plānuošonys regionā, kai ari Latgolys kulturviesturiskajā teritorejā i kas atbylst Elektroniskūs plošsazinis leidzekļu lykuma (EPLL) 71. panta ūtruos dalis nūteikumim attīceibā iz elektroniskajim plošsazinis leidzeklim, kam var tikt nūdūta daļa sabīdryskuo pasyutejuma;
– producenti voi producentu grupys, kas nūslāgušys vīnuošonūs par raidlaiku regionalajuos i vītejuos televizejuos voi regionalajuos i vītejuos radejuos, kas atsarūn (juridiskais adress) Latgolys plānuošonys regionā, kai ari Latgolys kulturviesturiskajā teritorejā i kas atbylst EPLL 71. panta ūtruos dalis nūteikumim attīceibā iz elektroniskajim plošsazinis leidzeklim, kam var tikt nūdūta daļa sabīdryskuo pasyutejuma.
Obeju konkursu nūlykumi atrūnami NEPLP sātys lopā.


text:
Itūreiz raidejumā runojam par tū, ar kaidim izaicynuojumim beja juoteik golā Latgolys regiona leluokuos medicinis īstuodis, Daugovpiļs regionaluos slimineicys, kolektivam pandemejis laikā, par tū, kai īt dorbs niu i kaidi ir plani iz prīšku.
Saruna ar Daugovpiļs regionaluos slimineicys vadeituoju Grigoriju Semjonovu, kuram itūgod daškierts augšuokais Latvejis vaļsts apbolvuojums – Treju Zvaigžņu ordiņs.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Kaupris
Kaupris irā zemisviersa geografiskuo reļjefa forma ar skaidrai radzamu viersyuni, kura nūstateitā pluotā pasaceļ augšuok apleicīnis. Kaupris parostai paopols, ar lāvom pīguoznem i sluobai izsaceigu zamošku.
Praktikā vītā gegografiskuo termina „kaupris” cieški lītoj apzeimīni „kolns”. Geografejā raugoms atškiert obadivejus terminus:
- kaupris (latvīšu: paugurs) — pasacālums apmāram da 300 m;
- kolns (latvīšu: kalns) — pasacālums suocūt nu apmāram 300 m i augšuok.
Tok praktiskajā lītuošonā skaidrys rūbežs navā nūstateits, ite nūtaleju diskuseju objekts.
Seņuok iz kaupru cieški stateja piļs i mīstus, partū daudzeji kaupri tur sovys pasaukys.
Latgolys kaupriLabot
Poši augstuokī Latgolys kaupri:
- Lelais Līpkolns — 289 m a. j. l.
- Dzierkaļu kolns — 286 m a. j. l.
- Dubuļu kolns — 274 m a. j. l.
- Mozais Līpkolns — 259 m a. j. l.
- Muokuļkolns — 248 m a. j. l.
- Egļukolns — 220 m a. j. l.


text:
Kas ir “Vuolyudzāni”Skotuvis runys konkurss, kurā var pīsadaleit gon pyrmsškolys vacuma bārni, gon 1.–12. klašu školāni, gon studenti.
Konkursa mierkis:
- styprynuot nacionalū identitati, veidojūt izpratni par latgalīšu autoru vuorda muokslu, latgaliski raksteita teksta vierteibu, izteiksmeibu;
- atteisteit školānu skotuvis runys meistareibu, emocionalitati, ceļt runys kulturu;
- izkūpt latgalīšu rokstu volūdu.
“Vuolyudzānūs” ir jau pīsadaliejuši 1327 daleibnīki.
Konkursa viertiešonys komisejā parosti tyka īsaisteiti dzejnīki (Ontons Kūkuojs, Ontons Slišāns, Raibīs, Līpdruvīte, Anna Rancāne), rakstnīki ( Laima Muktupāvela, Anta Rugāte), muziki (Guntis Rasims, Arnis Slobožaņins, Juris Vucāns, Ingars Gusāns), aktīri, režisori (Kristaps Rasims, Māra Zaļaiskalns), Juris Viļums i.c.
Kristiāns Dzalbs
Dailrunuotuoju konkursa „Vuolyudzāni 2021“ uzvarātuojs 1.–4.klašu grupā. Školuotuojs Valentīna Geka
Agate Opincāne
Dailrunuotuoju konkursa „Vuolyudzāni 2021“ uzvarātuoja 5.–9.klašu grupā. Školuotuojs Gunta Kopeika
Kaspars Stolipins
Dailrunuotuoju konkursa „Vuolyudzāni 2021“ uzvarātuojs 10.–12. klašu grupā. Školuotuojs Inta Miņina
1.v. – Elīna Peipiņa(Rēzeknes 5. v-šk.)
1.v. – Kaspars Vistopols
(Tukuma E.Birznieka - Upīša 1.p-šk.)
1.v. – Ralfs Bilinskis
(Rēzeknes Vaļsts 1.gimn.)


text:
English Hindi Dictionary | अंग्रेज़ी हिन्दी शब्दकोश
Meaning of Lifafa jis par pata aur tikat ho (Lifafa jis par pata aur tikat ho) in English, What is the meaning of Lifafa jis par pata aur tikat ho in English Dictionary. Pronunciation, synonyms, antonyms, sentence usage and definition of Lifafa jis par pata aur tikat ho . Lifafa jis par pata aur tikat ho meaning, pronunciation, definition, synonyms and antonyms in English. Lifafa jis par pata aur tikat ho (Lifafa jis par pata aur tikat ho) ka angrezi mein matalab arth aur proyogTags for the word Lifafa jis par pata aur tikat ho: English meaning of Lifafa jis par pata aur tikat ho , Lifafa jis par pata aur tikat ho meaning in english, spoken pronunciation of Lifafa jis par pata aur tikat ho, define Lifafa jis par pata aur tikat ho, examples for Lifafa jis par pata aur tikat ho


text:
4. decembrī nūtyka trešais seminars, plānojūt Latgolys kongresu (2022. goda 27.–29. apreļs). Tys beja veļteits Latgolys ekonomiskuos telpys raksturuojumam, kai ari izaicinuojumim i tūs rysynuojumim eksporta, uzjiemiejdarbeibys, turisma i augstuokuos izgleiteibys vaicuojumūs.
Četruos paneļdiskusejuos: “Latgolys ekonomiskuos telpys pīvīnuotuo vierteiba i eksports”, “Uzjiemiejdarbeibys (t.sk. jaunuzjiemumu) darbeibys ryski i vareiba Latgolā”, “Turisms kai Latgolys ekonomikys augšupejis nūzare”, “Augstuokuos izgleiteibys pīvīnuotuo vierteiba Latgolys regionā”, eksperti diskutē par kotrai jūmai svareiguokū, pamatojūt sovu skatejumu i potencialūs rysynuojumus.
Paneļdiskusejā “Latgolys pīvīnuotuo vierteiba i eksports” (vad. Dr. S. Ežmale) pīsadaleja K. Abiks (Latvejis investiceju i atteisteibys agentura), J. Lāčplēsis (Latgolys specialuos ekonomiskuos zonys Uzraudzeibys komiseja), Nikolajs Pušņakovs (SIA “MIDIS”), Jānis Igaunis (“Timber Kit” SIA). Jī dalejuos ar sovu pīredzi par Latgolys eksportpreci i tū, kai mazynuot škieršļus tuos pīduovuojumam pasauļa tiergā i kai kulturidentitate var paleidzēt styprynuot Latgolys ekonomiskū telpu. Eksperti secynuoja, ka juosaver na tik iz tradicionalū Latgolys eksporta preci, bet juoatteista digitalūs tehnologeju vierzīņs, unikalu i inovativu produktu pīduovuojums. Kai potenciāli rysynuojumi eksporta i augstuokys pīvīnuotuos vierteibys produktu radeišonai Latgolā tyka mynāta vajadzeiba styprynuot investiceju pīsaistis ekosistemu, specialū ekonomiskū zonu i inkubatoru atbolstu, veiduot kvalitativuoku izgleiteibys pīduovuojumu. Tyka uzsvārta myusu laika praseiba dūmuot plotuok, investēt sevkura individa izgleiteibā i zynuošonuos.
Paneļdiskusejā par uzjiemiejdarbeibys (t.sk. jaunuzjāmumu) darbeibys ryskim i vareibu Latgolā (vad. Ņ. Kazakevičs) pīsadaleja S. Baltace (LIAA Rēzeknis biznesa inkubators), R. Zeiļa (Latvejis Socialuos uzjiemiejdarbeibys asociaceja), uorsts neirologs E. Kupats (SIA “NeuroTech”), M. Neimanis (Buildit), R. Križanovskis (jaunuzjiemums “UpMatched”). Eksperti uzsvēre, ka vajag vaira dūmuot par ilgstpiejeiga vierzīņa biznesu. Tys zeimoj, atteisteit uzjiemiejdarbeibu, kas rysynoj kaidu nu pasauļa aktualajom problemom – klimats, tehnologejis, īkļaujūša nūdarbynuoteiba, kiberdrūšeiba, socialuo uzjiemiejdarbeiba. Tyka nūruodeits, ka vitali svareigi ir atteisteit videjūs i augstūs tehnologeju uzjāmumus. Papyldus tyka uzsvārts, ka Latgolys regionā ir milzeigs potencials socialuos uzjiemiejdarbeibys atteisteibai. Pi potencialajim rysynuojumim tyka mynāta sinergejis i sadarbeibys veicynuošona, publiskuo sektora atvierteiba, plotuoka vareiba puorsakvalificēt. Praktiskī pīvadumi beja uorkuorteigi daiļruneigi, kab nūtycātu sapynim i vareibai ari Latgolys vīnradžu tapšonai.
Paneļdiskusejā “Turisms kai Latgolys ekonomikys augšupejis nūzare” (vad. A. Mackevičs) pīsadaleja L. Kondrāte (Latgolys Turisma asociaceja), Vija Kudiņa (Aglyunys Maizis muzejs), Dr. Andris Klepers (Vydzemis Augstškola), Dr. Elīna Vasiļjeva (Daugovpiļs Universitate, DU), diskutejūt par īrūbežuojumim, styprajom pusem i potencialu Latgolys tūrismam. Turisms veicynoj vītu pīviļceibu i biznesa nūtureigumu regionā, par tū vitali svareiga ir jaunu, talanteigu cylvāku pīsaiste regionā.
Turisma diskusejis daleibnīki atzyna, ka svareigi na viņ runuot latgaliski, bet saglobuot latgalisku reiceibu, kas ir atbylstūša latgalīšu goram i tradicejom, tys, kas myus padora atškireigus, unikalus. Partū juobyun plotuokam latgalīšu volūdys izmantojumam: na viņ zeimis i nūruodis, bet ari publiskajā telpā kūpumā, t.sk., masu informacejis olūtūs, eipaši vītejūs. Papyldus tyka mynāti pīvadumi iz latgaliskuos identitatis vierteibom atteisteita uzjiemiejdarbeiba, dobys montuojuma i bogoteibu komercializaceja, kai ari strategeju veiduošona ar ambiceju, ar naapsastuošonu birokratiskajūs gaiteņūs voi naspiejā sasadorbuot.
Paneļdiskusejā par augstuokū izgleiteibu (vad. Dr. A. Zeps) pīsadaleja eksperti Dr. A. Juško-Štekele (Rēzeknis Tehnologeju akademeja, RTA), Dr. M. Burima (DU), Dr. L. Litavniece (RTA), Jānis Staris (“Latvijas finieris”), Dr. A. Daņiļeviča (DU), Dr. O. Lavriņenko (DU). Tyka diskutāts par augstškolu lobu i kompetentu puorvaļdeibu, darbeibys efektivitati, daītamim resursim, storptautyskū sadarbeibu. Kab veicynuotu augstškolu pīnasumu tautsaimnieceibā, primari ir juosagatavoj lobus, puorkvalificiešonai i myuža izgleiteibai gotovus specialistus. Tyka uzsvārta sinhronizacejis vajadzeiba ar industrejis pīprasejumu, leidz ar tū pastuoveiga sadarbeibys platforma ilgtermiņa strategiskajai planavuošonai ir vīns nu rysynuojumu. Runojūt par dūtajā šaļtī veiduotajom augstuokuos izgleiteibys īstuožu padūmem, eksperti uzsvēre, ka kritiski svareigi ir, kab padūmu sastuovi byutu naatkareigi i profesinali.
Seminarā apsprīstuos idejis i prīšklykumi vēļ tiks apkūpuoti i publicāti Latgalīšu kulturys bīdreibys i kongresa sātys lopā latgolyskongress.lv. Ite var atrast ari interesejūšū diskusejis sadali. Svareigi atguoduot, ka globalizacejis i digitalizacejis laikmetā ir eipaša vīta i lūma volūdai, tradicejai, kas var byut par Latgolys izaugsmis veiksmis stuostu, i daudzim uzjiemiejim Latgolā tei jau ir kasdīna. Vuicomēs nu lobuokūs i īsastuojam par jaunom idejom!
Seminaru organizēja Latgolys 20217.goda Saīta rezolucejis izpiļdis komiteja (SaRIK), Latgalīšu kulturys bīdreiba sadarbeibā ar Latvejis Nacionalū kulturys centru, sasagatavojūt Latgolys kongresam, kas 2022. goda 27. – 29.aprelī nūtiks Rēzeknē. Semināru finansiali atbolsta Latvejis Republikys Kulturys ministreja, tehniskū nūrisi nūdrūšynuoja DU.
Latgolys kongresa pasuokumu organizatoru vuordā,
Dr. Sandra Ežmale
Īroksts ar pasuokuma video apsaverams ite:


text:
Aicynojam pīsateikt Latgolys kongresam, kas nūtiks 2022. goda 27.–29. aprelī Rēzeknē, Latgolys viestnīceibā „Gors” i Rēzeknis Tehnologeju akademejā. Kongresa tema – „Latgaliskuma kods Eiropā: nu volūdys da ekonomikai”. Referatus pīsaceit daleibai kongresā var da 2022. goda 31. janvara, bet delegatim i klauseituojim byus vareiba pīsasaceit da 2022. goda 10. februara, elektroniski aizpyldūt dasaceišonys anketu sātys lopā latgolyskongress.lv
Kongresā ar referatim aicynojam pīsadaleit pietnīkus, politikus i vysaidu nūzaru praktikus, kai ari vaļsts instituceju i īstuožu, pošvaļdeibu i navaļdeibys organizaceju puorstuovus. Jamūt vārā storpdisciplinarūs pietejumu pīaugumu i svareigumu ari Latgolys regiona problemu rysynuošonā, gaideisim pīsacejumus, kurī respektej myusu dīnu zynuotnis atteisteibys tendeņcis i padzilinoj myusu informieteibu i sapratni humanitarajuos (volūdys, kulturviesturis, folkloristikys, literaturzynuotnis), socialajuos (regionaluo ekonomika, demografeja, uzjiemiejdarbeiba, lykumdūšona, drūšeibys vaicuojumi i c.) i inžinerzynuotnēs (vidis, informacejis tehnologejis, byuvnīceibys i c.). Pīsokūt temys i izstruodojūt tezis kongresam, puordūmojit i nūvērtejit sova referata aktualitati konkretys nūzaris, taipat Latgolys i latgaliskuos ideņtitatis atteisteibys kontekstā Latvejis i Eiropys kulturys, izgleiteibys, tautsaimnīceibys telpā. Aicynojam aktivi īsasaisteit mierktīceigu prīšklykumu izstruodē regiona atteisteibys ceļšonai.
2022. goda Latgolys kongress nūtiks vairuokuos sekcejuos, kur pīsadaleis gon kongresa delegati i kongresa daleibnīki, gon aicynuotī gosti. Kongresa delegati puorstuvēs gon Latgolys īdzeivuotuojus proporcionali skaitam nu teritorejis, gon pošvaļdeibys, Bazneicu, navaļstiskuos organizacejis, kas aktivi dorbojās Latgolā, izgleiteibys īstuodis, uzjiemiejus, latgalīšus nu cytom viesturiskajom zemem, kai ari uorpus Latvejis dzeivojušūs latgalīšus. Delegatim i klauseituojim dasasaceišonys elektroniskuo anketa juoaizpylda da 2022. goda 10. februara.
Īcarāts, ka Latgolys atteisteibai aktuali zynuotniskī prīšklasejumi meisīs ar streideigu vaicuojumu publisku apsprīsšonu, kab kongresa gaitā varātu izstruoduot rezolucejis pamatpunktus i kongresu beigt ar konkretim prīšklykumim tautsaimnīceibys, drūšeibys, kulturys, izgleiteibys, volūdys i plašsazinis leidzekļu politikys atteisteibai.
Četru godu pīredze piec 2017. goda Latgolys symtgadis kongresa, a seviški Latvīšu viesturyskūs zemu lykuma pījimšona, aplīcynoj vajadzeibu regulari i mierktīceigi apkūpuot i vierzeit Latgolai i juos dzeivuotuojim nūzeimeigus vaicuojumus. Partū ir svareigi vysmoz reizi pīcūs godūs, nūdrūšynojūt atbiļsteigu puorstuovnīceibu kai nu īdzeivuotuoju, tai i nu pošvaļdeibu, NVO i cytu organizaceju, analizēt asūšū situaceju i izvierzeit praktyskus aizdavumus i vaicuojumus, kas svareigi Latgolys atteisteibai.
Pīsasasaceit daleibai kongresā. Plašsazinis leidzeikļu puorstuovu pīsasaceišona tiks izsludynuota atseviški (paradzams – 2022.goda martā).
Kongresa dorba grupys vuordā
Maija Upeniece
Saīta rezolucejis izpiļdis komitejis lāmums, kurā radzams delegatu sadalejums:


text:
Aglyuna – boltūs tāvu rezidence
Aglyunys bazilikys suokumi meklejami 1697. godā, kod piec muižneicys Īvys Justīnis Šostovickys aicynuojuma ar tūreizejuos Livonejis veiskupa Nikolaja Poplavska atbolstu 1697. godā Aglyunā īsaroda Viļnis dominikaņu klūstera priors tāvs Remigijs Mosokovskis i Aglyunā izavielēja vītu sakralajom ceļtnem. 1699. godā dominikaņi – “boltī tāvi” – nūdybynuoja klūsteri, bet pyrmū bazneicu izcēle nu kūka 1700. godā reizē ar klūsteri. 1768. godā dominikaņi suoce myura bazneicys i klūstera ceļšonu baroka stilā, kū pabeidze i īsvieteja 1780. godā.
Krīvejis imperejis administraceja līdze klūsterī uzjimt jaunus kandidatus, i 19. gs. beiguos nūmyra pādejais nu “boltajim tāvim” i Aglyunu suoce apkolpuot parostī diacezis prīsteri.
1920. godā Aglyunā tyka īsvieteits pyrmais latvīšu izceļsmis veiskups A. Springovičs, kurs Aglyunu izavielēja par atjaunuotuos Reigys veiskupejis katedrali. Tyuleņ klūsterī tyka atvārts Goreigais seminars, piec goda – Aglyunys katuoļu gimnazeja. Svātcelinīku pulki suoce pīaugt, i Aglyunu suoce saukt par Latvejis katuoļu centru.
Eipaši nūzeimeiga Aglyunys bazilikā ir oltora glezna. Aglyunys Breinumdareituojis Dīvamuotis gleznu seņuok atsedze tikai svineigūs gadīņūs religiskūs svātku laikā, bet niu tei ir atsagta pastouveigi. Ir uzskots, ka glezna spiej dareit breinumus, i tei teik cīši gūdynuota. Pateiceibā par izdzīdynuošonu ticeigī tai veļtejušs pīminis zeimis. Pi Dīvamuotis gleznys sovu Treis Zvaigžņu ordeni nūvītuojs ari Juoņs Pujats.
Gleznys izaceļšonys laiks i autors ir nazynomi, lai gon Lītovys vaļdnīku rezidencē Traķūs atsarūn identiska svātbiļde, kuru Konstantinopolis keizars 1384. godā sakarā ar Lītovys kristeišonu duovynuoja kunigaitim Vītautam, kurs tū 1409. godā nūvītuoja Traķu bazneicā. Vīna nu versejom, deļkam dominikaņu mūki ir atvadušs iz Aglyunu tik leidzeigu gleznu vaļdnīku bazneicā uzstuodeitajai, saistās ar kieneņa Mindauga nuovi ceļā iz Aglyunu.
1980. godā pāvests pīškeire Aglyunys bazneicai “mozuos bazilikys” titulu, i tei ir taida vīneiguo Latvejā. 1993. goda 9. septembrī Aglyunā kai svātcelinīks īsaroda Rūmys pāvests Juoņs Puovuls II, kūpumā pasuokumā pīsadaleja ap 300 tyukstūšom svātcelinīku. Aglyuna vēļ aizviņ ir nūzeimeiga svātceļuojumu i goreigūs mekliejumu vīta.
Karteņa: LaKuGys arhivs
Roksta autore: Laura Keiša


text:
Lubuonā attaiseis Bronislavys Martuževys liktiņgaitu kladi
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
8. aprelī 19.00 stuņdēs Lubuonys piļsātys klubā nūtiks gruomotys “Broņislavas Martuževas likteņgaitu klade” attaiseišonys svātki, informej B. Martuževys fonda “Rakstītāja” vadeituoja Anna Egliena. Pasuokums nūtiks taišni pošys dzejneicys 98. dzimšonys dīnā.
2020. godā ar Latgolys kulturys programys atbolstu muzykaluo grupa “Baltie lāči” (redaktore: Baiba Baltace-Saukāne) izdeve gruomotu “Broņislavas Martuževas likteņgaitu klade”. Tys beja pandemejis laiks, partū taidus eistus liktiņgaitu kladis attaiseišonys svātkus svieteit nasaguoja. Tiraža tyka izplateita Latgolys nūvoda školuos i bibliotekuos, niu “Baltie lāči” izdūd papyldu tiražu, i pasuokuma laikā klade byus nūpierkama.
Bronislavys Martuževys (1924–2012) dzeivis stuosta i rodūšuos biografejis daudzynuojums nas sevī jaudeigus impulsus lobuokai Latvejis viesturis saprasšonai godu symta garumā i īdvasmu vierzeibai iz prīšku. Lai ari itei liktiņgaitu klade var breineigi nūderēt sevkura vacuma auditorejai, vīns nu mierku beja radeit školuos vuiceibu procesā izmontuojamu materialu lobuokai nūtikšonu izpratnei Latvejā 20. godu symtā, tei savyn ari dažaidus vuiceibu prīškmatus – viesturi, kulturviesturi, literaturu i muzyku. Gruomotys pīcuos nūdaļuos hronologiskā seceibā viesteits par pīcim Bronislavys Martuževys dzeivis pūsmim, kotrā nu nūdaļu ir četrys dalis: viesturiskais kontekts (autors: Kaspars Strods), liktiņgaitys (autore: Anna Egliena), dzeja rūkrokstā i muzyka (notu salykumā).
Atbylstūši liktiņgaitu kladis saturam svātku programu pīcuos daļuos ar dzeju i dzīsmem veidoj Bierzpiļs vydsškolys i Lubuonys vydsškolys školāni, tū papyldynoj Bierzpiļs folklorys kūpa “Saivenis”, Lubuonys jauktais vokalais ansamblis “Naktsputni” i grupa “Baltie lāči”.
Īīšona pasuokumā bez moksys.


text:
Cytaidi latviskais pi nūvodpietnīka Ivara Logina
Itūreiz raidejums brauc iz Zīmeļlatgolu, kur vīnkuoršā lauku sātā Nāstrovys azara krostā atrūn entuziasma pylnu vysa latgaliskuo popularizātuoju Ivaru Loginu, kurs taišni tymā reitā ir kurynuojs malnū pierti, kab realizātu poša īdybynuotū tradiceju – kapceit gaļu sev i draugim. Ivars dzims, audzs i lelu daļu sova laika pavoda Reigā, kur dorbojās kai antikvaru lītu eksperts. Atmūdys godūs atkluoja sevī latgaliskū identitati, nu tuos šaļts daudz laika pavoda Latgolā – i te dzeivojūt, i pietejūt senejūs piļskolnus, akmiņus, kūpūt i saglobojūt dobu.
Nūvodpietnīks kolekcionej latgalīšu gruomotys, postkartis, muokslys dorbus i citus ratumus. Ir vairuoku latgalīšu sabīdryskūs organizaceju bīdrs, kas aplīcynoj tū, ka ir azartisks latgaliskuma saglobuotuojs. Latgalīšu rakstnīks, raidejuma vadeituojs Valentins Lukaševičs piec sarunys, čaja i kapcejumu baudeišonys secynuos, ka dzierksts, kas dag Ivara sirdī, īkvālynoj ari cytus cylvākus.


text:
Hārdroka grupa “Fenikss” nu Ludzys
Autors: Arņs Slobožanins
Vairumam Latgolys muzykys klauseituoju nav zynoms, ka vēļ pyrms “Borowys MC” i “Bez PVN” darbeibys suokuma beja muziki, kas latgaliski izpiļdeja na tikai tautysdzīsmys i šlageri, bet ari tymā laikā aktualū hārdroku. Grupa “Fenikss”, kas sovus zīdu laikus pīdzeivuoja paguojušuo godu symta 80. godu beiguos i 90. suokumā, itūpavasar otkon apsavīnuos, lai 5. majā snīgtu koncertu Rēzeknē, “Latgalīšu nakts” pasuocīnī. Grupys “Dabasu Durovys” solists Arņs Slobožanins apsarunuoja ar grupys lideri Aleksandru Cunski.
Kotrai grupai ir prīkšviesture. Kas beja pyrms “Feniksa”?
Suocem spieļuot, kod vuicejomēs pamatškolā. Tys beja septeņdasmytūs godu vyds. Suocem kai vysi – spieļuojom dančus. Tūlaik jūs apmeklēja cīš daudz cylvāku, i spieļuošona beja “dzeivajā”. Nu tuo laika ari izaveiduoja grupys kūduls – es i basgitarists Olegs. Vyspuor – vysvaira mums mainejušīs bundzinīki – kūpā beja vasali septeni, treis dīvamžāļ jau tymā saulē.
Kai suocet spieļuot hārdroku? Tymā laikā Padūmu savīneibā tys nabeja plaši pīejams – beja “aizlīgtuos muzykys” sarokstā.
Nabeja tai, ka pi myusu naatguoja Rītumu īroksti – tū straumi apturēt navarēja. Klausejomēs Led Zeppelin, Rainbow, Aerosmith, Judas priest. Ituos grupys ari veiduoja myusu muzykalū gaumi – attīceigi taidu muzyku arī suocem spieļuot. Ite laikam juosuoc stuosteit par myusu “zalta sastuovu”, ar kuru ari palykam atpazeistami i dabuojom panuokumus. Mes jau kaidu laiku spieļuojom ar stabilu sastuovu, es beju vokals, bet tod saprotu, ka vajadzeigs taids eists Power vokalists. Paleigā atguoja myusu grupys atbaļsteituojs i draugs – praktizejūšs uorsts, kas struoduja Kuorsovā i Ludzā. Jis maņ saceja: „Klausīs, pi manis beja atguojs iz pījimšonu vīns puiss – jam ir eistais bolss. Jemit jū grupā!” Tai mums pīsavīnuoja Viktors Baikovs, kurs jau pyrmajā mieginuojumā myusus puorsteidze ar naatkuortojamu vokalu. Grupa beja nūkomplekteita. Vēļ napīminieju bundzinīka Andra Boļševiča – ar jū mums saskanēja vyslobuok. Kai jau minieju, beja 7 bundzinīki, bet Andris beja vyspīmāruotuokais.
Jiusu grupys leluokuo daļa ir krīvvolūdeigī, kai suocet dzīduot latgaliski?
Pyrmom kuortom, sevi skaitom par latgalīšim. Vysim beja rodūs latgalīši. Kaidam muote, kaidam baba. Mes dzeivuojom Latgolā – taitod latgalīši i volūdai, kaidā runojam, nav nūzeimis. Viktors vyspuor ir lels latgalīšu volūdys entuziasts. Tys beja dabiski i pošsaprūtami, ka dzīšmu teksti beja latgaliski. Par myusu veiksmeiguokū dzīsmi skaitom “Latgalīt”, kurai par pamatu jēmem vītejuos ailineicys dzejūli. Tagad napasaceišu juos vuordu – pīmiņu viņ, ka jei beja nu Mērdzinis i tys aiļu kruojums beja izdūts divdasmytajūs godūs. Maņ patyka, kai tuos aiļu ryndenis “elpoj”. Dzīsme izapeļneja klauseituoju atzineibu ari pyrmajā “Latgolys televizejis muzykys festivalā” 1992. godā Rēzeknē. Ar cytim dzīšmu tekstim cīši paleidzēja draugi, rodi, ari vītejuo bibliotekare Ludzā.
Pastuosti par jiusu aktivuokajim i ražeiguokajim godim!
Tys beja ostoņdasmytūs godu beiguos i deveņdasmytūs godu suokumā. Piečuok dīvamžāļ suocēs bardaks – poši jau zinit. Bet pa itū laika šaļti paspiejom izspieļuot konkursūs – gon “Līpuojis Dzintarā”, gon festivalā “Durvis”, gon ari “Mikrofona aptaujā”. Beja lobi panuokumi, i ījēmem lobys vītys. Pasaruodeja dzīsmis ari angliski i krīviski. Beja koncerti Reigys sporta pilī i pat Moskovā. Izdarejom dažus studejis īrokstus. Gribiejom īt leidza laikam – filmiejom pyrmūs videoklipus. Tūlaik Ludzā beja vīna voi divejis VHS kamerys. Cylvāki, kuri filmēja, beja cīš atsauceigi i izpaleidzeigi. Videoklipi tūlaik beja lela ekstra – reši kurais varēja jūs atsaļaut nūfilmēt. Varbyut byusit pamanejuši, ka tī ir uzjimti vīnā kadrā, bez montažys. Deļtuo vajadzēja kuorteigai jūs īstudēt, lai skateituojam nabyutu garlaiceigi. Video filmeiti Ludzā i Kuorsovā.
Jiusu vokalists Viktors nanūlīdzami ir breineiga bolsa eipašnīks, tagad Power vokalisti ir ratums
Grupys zīdu laikūs myusu vokalists beja cīši atsataisejs – guoja uorā taida energetika! Ka jam beja attīcegais nūskaņuojums i frizura – jis atguodynuoja Frediju Merkuriju, kas, nanūlīdzami, beja vīns nu juo elkim. Vyspuor mes grupā pīvērsem lelu viereibu dzīduošonai. Piec īspiejis cīškuok dzīduojom daudzbaļseigi, kas ir rakstureigs glemroka grupom.
Kū dorat niule, jūprūjom spieļojat muzyku?
Nu muzykys aizīt navar. Prūtams, ka spieļojam, bet niule na vaira hārdroku. Es, pīmāram, īsavuiceju spieļuot saksofonu i dorbojūs grupā “Farmazon”. Viktors veiksmeigai dorbojās grypā “Taizel”.
5. majā byus Latgolys Kongresa symtgadei veļteits festivals “Latgolys muzykys nakts” i Fenikss atdzims!
Nui, sagataveisim 20 minotu garu koncertu. Ar napacīteibu gaidom sovus kuodreizejūs fanus i ceram uzrunuot ari jaunūs. Grybu vēļ pībiļst, ka cytreiz maņ ir nalela ryugtuma sajiuta, kod muzykys mīļuotuoji apgolvoj, ka tikai divtyukstūšajūs godūs pasaruodeja pyrmuos modernuos gryupys, kas dzīduoja latgaliski. Tei, kai redzit, nav taisneiba. Latgalīšu modernajai muzykai ir daudz garuoka viesture. Deļtuo, vēļ vaira gaidom pīktū maju.
Teikomēs koncertā!
Paļdis par sarunu!


text:
Aicynoj iz regionalū diskuseju par Latgolys ainovu duorgumim
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
2018. goda 11. septembrī nu 11.00 leidz 15.20 Rēzeknis nūvoda Lūznovys muižā byus Latvejis vaļsts symtgadis nūtikšonys “Regionu dīnys” aktivitatis “Latvejis ainovu duorgumi vakar, šudiņ, reitu” regionaluo diskuseja.
Nu 2017. goda juņa kai Latgolys, tai vysys Latvejis īdzeivuotuoji tyka aicynuoti dasaceit sova regiona ainovys-vierteibys aktivitatē “Latvejis ainovu duorgumi”, taipat par ainovu duorgumim tyka vuoktys viesturiskuos fotokarteitis, stuosti i līceibys. Nu 193 suokuma dasacejumu par desmit Latgolys ainovu duorgumim tyka atzeiti: Aglyunys bazilikys ainova, Daugovys lūku ainova, Daugovpiļs cītūkšņa ainova, Latgolys krysti lauku ainovā, Ludzys piļsātys ainova ar azarim i piļsdrupom, Lūznovys muižys ainova, Muokūnkolna apleicīnis ainova, Rāznys azara ainova, Svātuo Dominika Pasīnis Ruomys katuoļu bazneicys ainova i Zylupis senlejis ainova.
Regionalajā diskusejā 11. septembrī tiks raudzeits atbiļdēt iz vaicuojumim par ainovu duorgumu nūdūšonu tuoļuokajom paaudzem. Diskusejai teik gataveiti ari eipaši stuosti – par krystim Zīmeļlatgolys ainovā stuosteis Bolvu centraluos bibliotekys vadeituoja Ruta Cibule, kai ari plašuoki stuosti byus par Daugovpiļs cītūksni, kas sajiems ari Eiropys Padūmis Ainovu bolvu, Kruoslovys piļs kompleksu i Iudiņa turisma atteisteibys centru “Bāka” pi Lubuona azara.
Leidza ar diskuseju muižā tiks atkluota Latgolys regiona ainovu duorgumu izstuode, kas Lūznovys muižys Boltajā zalē byus apsaverama nu 10. septembra da 1. oktobra. Izstuodē īkļautys kai vysu desmit Latgolys ainovu duorgumu fotokarteitis, tai i viesturiskuos biļdis nu īdzeivuotuoju, muzeju i Latvejis Nacionaluos bibliotekus kruojumu. Piečuok nu 26. oktobra ar vysu Latvejis regionu 50 ainovu duorgumu izstuodi varēs īsapazeit Latvejis Nacionalajā bibliotekā. Biļdis, stuosti i cyta informaceja byus apsaverami i tiks globuoti ari elektroniskajā duorgumu kruotivē ainavudargumi.lv.
Diskusejis reikuotuoji iz sasatikšonu aicynoj Latgolys regiona īdzeivuotuojus, īprīšk dasokūt pīsadaleišonu, rokstūt pasts@lpr.gov.lv. Smolkuoka diskusejis programa ITE.
Karteitis nu lakuga.lv arhiva.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzeklim.


text:
Latgolys symtgadis kongresa eiszinis - 8 dīnys da kongresam28.04.2017.
Latgolys symtgadis kongresam tik tod ir jāga, ka latgalīšu volūda pasaruoda školuos i jaunīši tū suoc pīzeit par sovu.
Nui, kongresa nūrise ir vārsta iz nuokūtni, dūmojūt par tū, cik paaudzis vēļ lamtys latgalīšu volūdai. I frazei – lītojit tik sātā i vyss nūtiks, tehnologeju godu symtā nav eisti pamata, partū ka mes zinim, cik dreizai aizīt volūdys, ka tuos nav jaunajuos tehnologejuos i školā. I, prūtama līta, tū pījimt piec tik gara laika puotraukuma nav vīglai. Ārtuok i vīgluok par tū nadūmuot, bet bez saknem tok nadzeivoj.
Partū vairuoki pasuocīni ir dūmuoti taišni jaunajim. Vysmozuokajim gruomota “Gostūs pi Boņuka”, kū 2. majā prezentēs Rēzeknē i jau pyrma tuo vess pa 41 Latgolys školu, leluokim bārnim jau pusgodu pīejamuo datorspēle “Īsapazeisim”, bet vydsškolānim i studentim – Latgalīšu volūdys nakts. Nuocit poši i jemit vacuokus leidza!
Eipaša prīca, ka storp kongresa delegatim byus ari školāni, jūs nav daudz, bet tys līcynoj, ka ir ari tehnologeju godu symtā taidi, kas napuorstuoj vaicuot. I na tikai “guglei”, bet sev, školuotuojim, viesturei.
Gona daudz atsasauce ari školu direktori, tok vysod gribīs vaira. Ir cereiba, ka ari jī pastuosteis par nūtikšonom Rēzeknē i suoks īvīst kongresa idejis sovuos školuos.
Jaunū izdavumu I.Šuplinska, L.Rundāne, A.Andrejeva “Gostūs pi Boņuka” piec kongresa var vaicuot Rēzeknis Tehnologeju akademejā školom tys tiks duovynuots.


text:
Goda beiguos Rēzeknē nūtiks latgalistikys konfereņce
30. novembrī i 1. decembrī Rēzeknē nūtiks 9. storptautyskuo latgalistikys konfereņce, kas byus veļteita Fraņča Kempa 140 godu pīmiņai, informej konfereņcis organiziešonys komiteja.
Gaidūt Latgolys kongresa (2017) i Latvejis vaļsts (2018) symts godu svātkus, Rēzeknis Tehnologeju akademeja kūpā ar Latgalīšu Kulturys bīdreibu reikoj vērtini pasuokumu, kab pagūdynuot pyrmuos latgalīšu atmūdys izcyluokūs puorstuovus: Fraņci Trasunu, Nikodemu Rancānu, Fraņci Kempu.
Latgalistikys konfereņcis da šuo jau bejušys: Sanktpīterburgā (Krīveja, 2008), Rēzeknē (Latveja, 2009), Greifsvaļdē (Vuoceja, 2010), Poznaņā (Pūleja, 2011), Reigā (Latveja, 2012), Ačynskā (Krīveja, 2013), Rēzeknē (Latveja, 2014), Viļņā (2015, Leitova). Turpynojūt tradiceju, 2016. godā konfereņce nūtiks Rēzeknē i byus veļteita Fraņča Kempa 140 godu jubilejis pīmiņai.
Konfereņcis temys:
– Latgolys kongresa symts godi, sabīdryskūs i kulturys darbinīku dūtais vaļstiskuma idejis dzymdynuošonā i kaldynuošonā;
– etniskuo, teritorialuo, nacionaluo i c. ideņtitatis, jūs paruodeišona pīrūbeža kulturā i volūdā;
– pīrūbeža kulturu sovstarpeiga īsadorbuošona: puorjimšonys, tipologiskys leidzeibys i atškireibys folklorā, literaturā, plašsazinis leidzekļu telpā, muzeju dorbā;
– IT i muzeja dorbs, humanitaruos jūmys moderniziešonys vareiba;
– latgalīšu volūda zam cytu pīrūbeža volūdu;
– latgalīšu volūdys, nūvoda vuiceibys metodologiskī aspekti.
Dasacejums konfereņcei (pīsadaleituoja anketa i referata anotaceja da 1500 rokstu zeimu, īskaitūt atstarpis) teik gaideits da 2016. goda 20. septembra iz adresa: ilga.suplinska@ru.lv.
Paziņuojums par temys ījimšonu konfereņcis programā tiks izsyuteits da 2016. goda 10. oktobra.
Konfereņcis laikā nūtiks datorspēlis par Latgolys kulturys i sabīdryskajim darbinīkim “Īsapazeisim!” prezentaceja, literari muzykals Andryva dīnys pasuokums, tikšonuos ar pīrūbeža jaunajim muokslinīkim: muzikim, dzejnīkim. Smolkuoka kulturys pasuokumu programa tiks dalykta pi konfereņcis programys.
Konfereņcis dorba volūdys: latvīšu, latgalīšu, angļu, krīvu.
Ka izalaseituo referata prezentacejis volūda ir latvīšu, latgalīšu voi krīvu, prosom sagataveit elektronisku prezentaceju voi kūpsavylkumu angļu volūdā.
Izastuošonys garums: 30 minutys, īskaitūt diskuseju (10 min.).
Konfereņcis daleibys moksa: 40 EUR, studeņtim — 20 EUR.
Laiki:
– 2016. goda 20. septembris — konfereņcis dasacejumu pījimšona;
– 2016. goda 10. oktobris — konfereņcis organiziešonys komitejis atsaceišona par dasacejuma pījimšonu vai napījimšonu;
– da 2016. goda 25. novembra – konfereņcis daleibys moksys īmoksa;
– 2016. goda 30. novembris–1. decembris — konfereņcis nūtikšonys;
– 2016. goda 16. decembris — rokstu padūšona humanitarūs zynuotņu žurnalam „Via Latgalica” (Nr. 8, ISSN 1691-5569, EBSCO, Central & Eastern European Academic Source collection, datu bazē nu 2011. goda);
– 2017. gods — rokstu receņziešona i publiciešona.


text:
Daugovpilī jauna kulturvīta – keramika Pētera Martinsona sāta (+FOTO)
Rokstu sagataveja: Laura Spundere, portals lakuga.lv
Piec vierīneigys rekonstrukcejis Daugovpilī atkluota jauna kulturvīta – keramika Pētera Martinsona sāta, kas izvītuota Daugovpiļs cītūkšņa viesturiskajā puļvera pogrobā.
Pēteris Martinsons (1931–2013) ir dzims Daugovpilī, izgleiteibu dabuojs Latvejis Vaļsts universitatis Inžinerceltnīceibys fakultatis Arhitekturys nūdaļā, teikūt pi arhitekta kvalifikacejis. Vīns nu P. Martinsona leluokūs hobeju beja alpinismys, itei aizaraušona vys praseja cīši daudz laika, deļtam P. Martinsons profesionaluos dorba gaitys turpynuoja Reigys Lītiškuos muokslys vydsškolā kai pedagogs, kab treis vosorys mienešūs varātu dūtīs garuokūs puorguojīņūs kolnūs. Gasteidams pi sovu kolegu keramiku, P. Martinsons suoce nūsadorbuot ar muolu, tai pavysam najauši 32 godu vacumā palīkūt par keramiki.
Suokumā topa nu muola plasta veiduoti svečturi i škeivi, vāluok roduos figurali dorbi – sapynu putyni, zyrgi i valni.
Pyrmū keramikys izstuodi P. Martinsons sareikuoja 1964. godā i juo novatoriskī geometriskūs formu dorbi beja lels puorsteigums, partū ka vairums tuo laika keramiķu sovus dorbus veiduoja piec etnografiskūs paraugu.
Pētera Martinsona dorbu estetiskuo koncepceja ir vīnuota, tok daudzveideiga i maineiga tehniskajā izpiļdejumā, formuos i tematūs. Jam ir tyva skandinavu pasauļa izjiuta, japuoņu kultura i keramikys tradicejis. P. Martinsona dorbi eksponāti kai Latvejā, tai Leitovā, Igaunejā, Francejā, Pūlejā, ASV, Vuocejā i cytvīt.
2013. godā Marka Rotko Muokslys centrā tyka atkluota Pētera Martinsona pastuoveiguo dorbu ekspoziceja. 2015. godā izguoja keramikam veļteita gruomota “Latgalē dzimušo mākslinieku dzīvesstāsti. Pēteris Martinsons”.
Kai stuosta Marka Rotko Muokslys centra golvonuo kruojuma globuotuoja Zane Melāne, 2013. godā, kod Rotko centrs attaiseja durovys apmaklātuojim, Pēteris Martinsons centram paduovynuoja sovu muokslys dorbu kolekceju, kurus pats tālaini sauce par sovim “bārnim”. Pats Martinsons ari nūskateja senejū Puļvera pogrobu kai potencialū vītu deļ juo dorbu izstuodeišonys. “Mes asam cīši prīceigi i lapni byut par Pētera Martinsona vuorda nesiejim i juo rodūšuo montuojuma globuotuojim. Kūpumā mums ir ap 800 Pētera Martinsona dorbu vīneibu, nu kurūs daļa byus apsaverama pastuoveigajā ekspozicejā, i kaida daļa, īspiejams, ar laiku pasameis,” tai Zane Melāne. Taipat apleik ekspozicejis zalam ir gars koridors, kur byus apsaverami ari Pētera Martinsona grafiskī dorbi.
Rotko centra marketinga specialists Aivars Baranovskis stuosta: “Pēteris Martinsons nav Latvejā tik zynoma personeiba, cik ir zynoma uorpus Latvejis. Kod mes izsludynojam simpozeju veļteitu Markam Rotko, cylvāki zyna juo vuordu i tī vaira nasarūn vaicuojumi, par kū juo dorbi ir lela vierteiba. Taišni taipat ir ar Storptautyskū keramikys konkursa izstuodi “Martinsona balva”, kurai pasauļa keramiku aprynduos eisti komentaru navajag. Pēteris Martinsons beja nu tuos paaudzis, kura Latvejā maineja keramikys nūzari nu dekorativi-lītiškuos iz pylnvierteigu muokslys medeju kai izpausmis leidzekli.”
Martinsons dorbuojuos Kīpsolys keramikys grupā i beja ari “Dzintaru radošā simpozija” veiduotuojs i dalinīks. Kai skaidroj A. Baranovskis, tod itī diveji fenomeni Padūmu Latvejis laikā piļneibā izmaineja keramikys vierzeibu, Latvejā izveidojūt profesionalu laikmeteigū keramiku.
“Ar Martinsona sātys atkluošonu i jam veļteitū konkursu izstuodi, mes otkon atjaunojam Latvejis vītu pasauļa keramikys kartē,” tai Aivars Baranovskis.
Daugovpiļs Marka Rotko Muokslys centra vadeituojs Māris Čačka skaidroj: “Jis veiduoja pats sovu keramiku i ar tū ari beja unikals Latvejis keramiku saimē. Jis sovys idejis meklēja uorpusē, kur teņdencis atsateisteja daudz mudruok, nakai aiz dzeļža prīškora i ar sovu pīmāru izmaineja puorejū vidi.” Martinsona sātys izstuode apzynuotai nav veiduota hronologiski i bez pīsaistis materialu dalejumam, kab piec īspiejis naradeitu “muzejisku” sajiutu, tuo vītā, citejūt pošu Pēteri Martinsonu, izstuodē ir ļauts keramikys materialim vīnam ar ūtru sasadaraudzēt.”
Itūšaļt Martinsona sātā byus apsaverama ari izstuode “Ķīpsalas keramika”, kas ir Latvejis laikmeteiguos keramikys pyrmsuokumi. Tai saucēs eksperimentaluo darbneica Reigā, kur puļciejuos tuo laika keramiki, tūs vydā ari Martinsons. Itamā kolekcejā varēs apsavērt Izabellys Krollis, Silvijis Šmitkinys, Kornēlijis Ozolinis, Skaidrītis Tihovskys, Violetys Jātniecis i cytu keramiku dorbus.
Marka Rotko muokslys centra kruojuma globuotuoja Zane Melāne ari dasoka, ka, pasasokūt Martinsona saimei, Rotko centram ir tics vysā lels Pētera Martinsona arhivs, tymā vydā fotografejis, pīzeimis i skicis, leidz ar tū centrs grybātu atteisteit ari pietnīceibys funkceju.
Tuols, tok pavysam reals, ir Rotko muokslys centra projekts iz prīšku – laikmeteiguos keramikys kolekcejis attaiseituo kruotive atjaunuotajā vaļnī Daugovpiļs cītūkšņa teritorejā tīpat natuoli nu Rotko centra.
Puļvera pogroba ākā ir atjaunuota greida, īvylktys jaunys komunikacejis i nūdrūsynuots vyss vajadzeigais muzeja darbeibai. Jaunū Martinsona sātys ekspoziceju Marka Rotko muokslys centra apmaklātuoji varēs apsavērt muokslys centra dorbalaikā.
Atguodynuosim, ka Daugovpilī aprelī i majā nūteik kasgadejī muokslys svātki “Mākslas dienas 2022”. Pētera Martinsona sātys atkluošona Daugovpiļs cītūkšņa viesturiskajā puļvera pogrobā ari ir vīna nu ituo gods svātku nūtikšonu. Vysu Muokslys dīnu programu meklej ITE.
Galerejā Pētera Martinsona sāta Daugovpilī, foto Edeite Husare/lakuga.lv


text:
Rēzeknis gerbs
Rēzeknis gerbs irā Rēzeknis mīsta simbols. 2000 gods pavasara mienesī Rēzeknis dūma pījama sasprīdumu ap mīsta simbolikys apstyprynuošonu. Deputati nūbolsuoja ap Rēzeknis gerba variantu, kas beja pījimts Latvejis pyrmuos breivuos vaļsteibys laikā.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Tai kai vairuoki apdzeivuotu vītu vacī gerbi nabeja sadareigi ar napavaļdeigys vaļsteibys ideju, 1923 godā Latvejā sataisieja sovpateigu heraldikys komiseju. Itymā laikā Latgolys oficialais simbols beja grifs (iz lobū pusi), kas rūkā tur zūbynu. Tys pots grifs ījama centraluo vītu Rēzeknis mīsta gerbā, kas tyka pījamts 1925 godā. Iz pazyla fona atvaiguots zalta (dzaltons) grifs — senejs mitologisks radejums ar ļova augumu i ereļa spuornim.
Atvaiguojums[pataiseit | labot pirmkodu]
Grifs ira miļzeigs, lels i špetnys radejums. Mitologejā tys cieški veic zalta sorguotuoja funkcejis. Itys ira vareiguma i dreizuma simbols. Piec heraldikys nūsacejumim grifs atvaiguots ar zūbynu, a Rēzeknis gerbā zūbynu puormeja iz škīdu Latvejis karūga nūdoruos, pastreipojūt mīsta pīdereibu vaļsteibai. Pazylais fons piec heraldikys nūsacejumim zeimoj cālsirdeibu, gūdeigumu, paticeibu i napīmeteigumu.
Teiklavītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Rēzeknes simbolika (latviskai)
- Heraldry of the World (angliskai)


text:
Saruna ar teatra gaismu muokslineicu, unikalu adeituoju, kurys dorbi niu apsaverami ari personalizstuodē “Uzdevums”, Latvejis Nacionaluo teatra Jaunajā zālē – Lienīti Slišāni.
Lienīte Slišāne, cyta storpā dzejnīka i sabīdryskuo darbinīka Ontona Slišāna meita, dīnu pyrma personalizstuodis “Uzdevums” atkluošonys myus sagaida pi Nacionaluo teatra Jaunuos zālis. Īīmūt īškā, acīs īkreit bolts, plots adejums treju stuovu augstumā iz kura izadeituos teksta rindenis izaver kai datorrakstā drukavuotys. Suonim ari adejumi, kur redzīs, ka teksts īadeits rūkrokstā. Itys byus stuosts par teatri, sārom, par spāku i gaismu golā – dzeivuošonu iz prīšku.
Lienītis padsmitgadeigais dāls Osvalds pyrma puora godu tragiski nūguoja myužeibā zam vilcīņa skrytulim. Izstuode "Uzdevums" ir par jū i itū nūtykumu, par dzeivis aizdavumim, kas mums juorysynoj.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.