text:
Protams, šajā gadījumā tas ir arī īpašs stilistisks paņēmiens domas paušanai: Or maybe all at once? Lengthwise Dimension 7. The Contracting Parties shall prescribe the installation and use on vehicles registered in their territory of a control device according to the requirements of this Agreement and the Annex and Appendices thereto. Piemēram, Eh, žēl, pirmās 2 sezonas bija tik labas!
Konfereņce veļteita Stefanejis Uļanovskys apceriejuma,łotysze Inflant Polskich godim. Andronovs, L. Leikuma, N.
Konfereņce veļteita Stefanejis Uļanovskys apceriejuma,łotysze Inflant Polskich godim. Andronovs, L. Leikuma, N. Naua, I. Rēzekne: Rēzeknis Augstškola, pl. Via Latgalica: Latgalistikys kongresu materiali, IV Žurnala Via Latgalica sereja Latgalistikys kongresu materiali publicej rokstus piec storptautyskajuos latgalistikys konfereņcēs skaiteitūs referatu.
The series Proceedings of the Congress on Latgalistics of the journal Via Latgalica publishes articles based on talks given at the International Conferences on Latgalistics. Mickeviča Universitate Poznaņā, Sanktpīterburgys Vaļsts universitate, Autoru kolektivs, 3 Prīškvuordi Niu jau catūrtuo storptautyskuo latgalistikys konfereņce nūtyka goda Latgalistikys konfereņcis reikuošona Pūlejā stateja dziļuok aizadūmuot par daudzveideigajom atteiceibom Latgolys i Pūlejis viesturē i kulturā, bet pyrmom kuortom par pūļu zynuotneicu, kurei beja vīna nu latgalistikys suocieju: konfereņce tyka veļteita Stefanejai Uļanovskai Stefania Ulanowska i juos nūzeimeigajam dorbam Pūļu Inflantejis latvīši Łotysze Inflant Polskichkuo pyrmais siejums izguoja godā Krakovā 1.
Ir vierts puorskaiteit vuordus, ar kurim itys pyrmais siejums suocās: 1 Piec Stefanejis Uļanovskys dzeivis guojuma i dorbu pietnīka Andžeja Rataja ziņu, ir zynomi tik diveji juos attāli: vīns nūdrukuots kruojumā Z okolic Dźwiny Witebsk, Dział literacki, 82 i puorpublicāts V.
Vonoga rokstā Aizlīguma laika folkloras krōjēji Rokstu krōjums latgaļu drukas aizlīguma atceļšonas 40 godu atcerei. Daugavpiļs,ūtrys pīminis kruojumā E. Ožeškovai Upominek. Tak się do niedawna jeszcze działo z Kaszubami, tak się do dnia dzisiejszego dzieje z ludem łotewskim zamieszkującym nasze polskie Inflanty, któremu ani etnografia, ani lingwistyka żadnej dotąd kartki nie poświeciła. Co gorsza, że na miejscu, wśród tak zwanej inteligencji, krąży mniemanie, że łotysze nie mają ani literatury, ani gramatyki!
Mniemanie niedorzeczne; faktem jest bowiem niezaprzeczonym, że u łotyszów są własne przysłowia, są piosnki starodawne i nowożytne, są bajki i opowiastki, są podania i cudowne wierzenia mitologiczne, a więc jest owszem wszystko, co stanowi rodzimą ustną literaturę. Niemniej jest i gramatyka, skoro wszyscy mówią podług tych samych prawideł, skoro prawidła te przenoszą z pokolenia w pokolenie; a choć może nie umieją zdać sobie z nich sprawy, lecz mają je we krwi i nawet tworzą odmienne w pewnych szczegółach okoliczne gwary.
Nie braknie im więc materyjału do literatury i gramatyki, jest nawet svars loss tracker journal pdf obfitość zapasów nagromadzonych w spiżarni narodowej, lecz braknie tylko umiejętnego pracownika, któryby to wszystko dla nauki potrafił wyzyskać. A że się taki między niemi nie znalazł jeszcze, to nic dziwnego, gdyż lud ten należy dotąd do analfabetów i temu się raczej dziwić wypada, że wśród najnieprzyjaźniejszych okoliczności, wśród zaniedbania i pogardy ze strony klas wyższych, potrafił on przechować zabytki starej swojej fantazji.
Ir tautys i vītys, al roker zaudējums svars kai puorluodātys ruodīs: pasauļs par jom nasaiņteresej, nikuo par jom nazyna i gols golā aizmierst par jūs eksisteņci. Tai da naseneja laika beja ar kašubim, tai da myusu dīnu nūteik ar tim latvīšu ļaudim, kurī apdzeivoj myusu pūļu Inflanteju šefpavārs aj svara zudums kam da šam ni etnografejā, ni volūdnīceibā nav veļteita nivīna lapeņa.
Vēļ slyktuok ir tys, ka vītom, tai saucamuos inteligeņcis vydā, pastuov īskots, ka latvīšim 2 nav ni literaturys, ni gramatikys! Maļdeigs ir itys īskots, partū ka naapstreidoms ir fakts, ka latvīšim ne dedzina taukus uz keto pošim sovi sokomvuordi, ir senejis i myusu dīnu dzīsmis, ir puorsokys i stuosteni, ir teikys i breineigi tautys ticiejumi tys zeimoj, ir vyss, kas veidoj dzymtū mutvuordu literaturu.
I tai tod ir i gramatika, kam vysi runoj, īvāruodami tūs pošus lykumus, kam itūs lykumus nūdūd nu paaudzis paaudzē; i, ka jī varbyut itūs lykumu naapsazynoj, tod vystik jim jī ir asnī, i jī vēļ roda atškireigys atseviškuos detaļuos vītejuos izlūksnis. Natryukst, tys zeimoj, jim materiala literaturai i gramatikai, pat cīš boguoti ir kruojumi, svars loss tracker journal pdf salaseiti tautys kuleņā, tik tryukst saprateiga prācaunīka, kurs muocātu itū vysu izmontuot zynuotnei.
A, kam taida storp jim vēļ nav atsarads, na breinums, ka itī ļauds da šam pīdar pi analfabetu, i tam dreižuok vajadzātu breinuotīs, ka storp pošim nalabvieleiguokajim apstuoklim, storp aizlaisšonu i nycynuošonu nu augstuokūs apryndu, jī varēja izglobuot sovys senejuos fantazejis pīminiekļus.
Latgalīši vaira nav boltys lopys etnografejā i volūdnīceibā. Vystik Stefanejis Uļanovskys kruojums nav zaudiejs sovys aktualitatis jis vys vēļ ir vīns nu svareiguokūs olūtu latgalīšu volūdys iz vysa vaira Viļānu izlūksnis i folklorys izpietei. Pasasokūt Alekseja Andronova i Lidejis Leikumys naatlaideibai i prācai, Vaļsts Kulturys kapitala fonda pabolstam, Latgolys Studentu centra paleigam, goda beiguos vysi treis siejumi tyka izdūti vīnā gruomotā, kas tagad kotram latgalistam var i vajadzātu byut pa rūkai.
Par pošu Stefaneju Uļanovsku Latvejā, taipat kai Pūlejā, cīši moz kas zynoms. Vysys pīejamuos zinis savuocs i ar poša pietejumim papyldynovs Krakovys etnografiskuo muzeja ilggadejais direktors Andžejs Ratajs Andrzej Rataj. Ar rezultatim, kurī tyka prezentāti konfereņcis pyrmajā plenarsēdē, skaiteituojs var īsapazeit itymā kruojumā. Eipašs A. Rataja atrodums, kū publicejam ite pat, ir treis viestulis, kuruos Stefaneja Uļanovska godā nu Viļānu ir syutejuse materialu izdeviejam Romanam Zaviliņskam Roman Zawilińskii juos moz pazeistama foto karteņa.
Lejupielādēt 168 Fasting App: Fasting Tracker Intermittent Fast
Cytu skatīni iz Uļanovskys dorbu romaņtisma koņtekstā pīduovoj poloniste, Vroclavys Universitatis doktoraņte, Teresa Rončka Teresa Rączka. Uļanovskys kruojums ir pats leluokais Par pyrmū latgalīšu tautysdzīšmu vuokumu Piosnki ludowe łotewskie i juo sastateituoju Celinu Plateri plenarsēdē stuosteja i kruojumā niu roksta Skaidreite Kalvāne.
Plenarsēde beidzēs ar Lidejis Leikumys referatu Stefanejis Uļanovskys trilogejis Łotysze Inflant Polskich, personu vuordi latgalīšu antroponimikys koņtekstā.
Ūtrei plenarsēde beja veļteita svars loss tracker journal pdf tautu volūdys i kulturys dokumeņtiešonys myusu dīnu projektim. Pyrmais beja Iļzis Spergys i Kristīnis Pokratneicys referats Myusu dīnu latgalīšu tekstu korpusu izveide. Piec tuo Tomašs Viherkevičs Tomasz Wicherkiewicz informēja par tūpūšū datu bazi, kuramā byus savuoktys zinis par jom i pīmāri nu tūs mozūs volūdu, kuruos pīdar pi Pūlejis Žečpospolitys kulturys montuojuma.
Dorbs itymā projektā suocēs godā i turpynojās vēļ vysu godu. Datu bazē teik lykts i Stefanejis Uļanovskys savuoktais latgalīšu materials.
Trešajā referatā Pjotrs Grabļuns i Jovita Nevule-Grabļune Piotr Grablunas, Jowita Niewulis-Grablunas prezeņtēja puorskotu par ekspedicejom, kruojumim i pietejumim, kuru prīkšmats ir Pūlejā runuotuos lītuvīšu izlūksnis.
Dīvamžāļ, nivīns nu pīmynātūs referatu cikom kas natyka sagataveits publiciešonai. Sanita Lazdeņa apsavēre latgalīšu volūdys vītu Latgolys regiona atteisteibā, Solvita Pošeiko atkluoja volūdys lūmu latgaliskajuos iņterneta sātys lopuos, a Ingars Pre op svara zudums analizēja myusu dīnu latgalīšu dzīšmu volūdu i raksteibu. Ar itim pietejumim skaiteituojs var īsapazeit jau tagad. Referatā Latgalīšu literatura školā: asūšais i vālamais Ilga Šuplinska apsavēre latgalīšu autoru tekstu izmontuošonu literaturys vuiceišonā školuos i rūsynova vuiceibu planu modernizaceju i papyldynuošonu.
Storp plenarsēdem konfereņcis dorbs nūtyka sekcejuos, tyka prezentāti i vairuoki stenda referati. Leluokuo daļa prīšklasejumu beja veļteita latgalīšu volūdys, latgalīšu folklorys voi Latgolys kulturys viesturis vaicuojumim datryuka pietejumu par latgalīšu literaturu.
The Largest Natural-gas Store Immobile Inwards Europe Has Launched A[
Nazcik pietnīku apsavēre latgalīšu voi latvīšu i pūļu atteiceibys: Malgožata Ostruvka Małgorzata Ostrówka īpazeistynova ar Latgolā runuotuos pūļu volūdys sovpateibom sintaksē, Agņeška Durejko Agnieszka Durejko analizēja i godūs Latvejā izdūtū pūļu presi.
Taipat kai īprīkšejuos latgalistikys konfereņcēs, itamā programā beja i referati par cytu mozūs tautu pīredzi, jūs problemom. Sevišku duovonu konfereņcis pīsadaleituojim i organizātuojim nu Latgolys atvede Anna Bryška ar muosu Vitu i vēļ divejom folklorys kūpys daleibneicom, juos savīseigajā vokorā sasalasejušūs prīcynova ar latgalīšu dzīsmem tymā skaitā vairuokom senejom tautysdzīsmem nu Stefanejis Uļanovskys kruojuma i kūpeigim daņčim.
- W2 svara zudums
- Par starptautisko līgumu un tā tulkojumu
Par itū vēļ reizi sirsneigs paļdis! To the large extent my research is based upon the relations of my grandmother Janina, the Latgalian. Her relations got confirmed by the documents that I found in Siberian archives Achinsk archive, Tomsk province archive.
Plan your remote conference with Sciendo
I also used old letters, newspaper articles, scientific researches devoted to this historical period as well as Internet sources. I explore the history of the Latgalians in Siberia basing on the destinies of two Latgalian families, the Batņas and the Eisaks, my ancestors, who came to the governorate of Tomsk from the governorate of Vitebsk.
The Eisaks came from Putany village of Landskoran parish of Lucin county: there were the head of the family Klementii Eisak with his wife Malvina and their child, his parents and three brothers one of whom came with the wife.
In my paper I also describe Siberian villages where my ancestors settled down Rudzitovka and Bukmuiža situated in Tiazhin region of the governorate of Tomsk. The Eisaks used to be ones of the first settlers of Rudzitovka village that can be proved by the memories of the Latgalians written down in the series of articles in the regional newspaper.
Finally, I try to follow the lives of my ancestors which reflect the realities of these times. They were involved in the mainstream events such as First and Second World Wars and became victims of Stalin s repressions one of them was even shot among other Latgalians the so called editor s Eisuļ case.
sliede — Tulkojumi no Angļu - rīks TechDico
Stila izvēle lielā mērā nosaka tās vai citas grupas tekstu izvēli. Tie var būt gan tautasdziesmas, gan oriģinālteksti: pašu mūziķu vai dzejnieku sacerēti.
Rules governing the operations of services or documents taking the place thereof, approved by the competent authorities of Contracting Parties and published by the carrier before coming into operation, shall specify the conditions of carriage and in particular the frequency of services, timetables, fare tables and the obligation to accept passengers for carriage, insofar as such conditions are not prescribed by any law or regulation.
Bieži vien no izraudzītā darba ir atkarīga arī svars loss tracker journal pdf rakstība. Ja tas ir jau agrāk publicēts teksts, piemēram, tautasdziesma vai kāda dzejnieka vārsmas, mūziķi izmanto un tālāk popularizē to rakstību, kādā ar šo tekstu ir iepazinušies.
Ja tie ir pašsacerēti teksti, tad izpildītāji izmēģina savas latgaliešu rakstu valodas prasmes. Tas nav vienkārši, jo, no vienas puses, pastāv svara zudums uz augstuma popularizēt latgaliešu valodu, kuras rakstības pamatus joprojām nav iespējams mācīties skolā, tā tiek apgūta pašmācības ceļā, tāpēc tekstos bieži ir izmantoti fonētiskās rakstības paņēmieni, vērojama balstīšanās uz izlokšņu izrunu.
No otras puses, jāņem vērā, ka lielākajai daļai latgaliešu mūziķu viņu nodarbošanās ir tikai hobijs, tāpēc tekstu kvalitāte ir atšķirīga. Lielā mērā darbojas princips: kā runāju, tā rakstu, vai, vēl sliktāk, kā māku, tā maunu Protams, populārāko latgaliešu grupu pārstāvji rauga sekot jaunajām pareizrakstības normām, tās iedzīvina dziesmu tekstos, tomēr ne vienmēr tas notiek konsekventi.
Tam ir vairāki iemesli, par ko šeit tad vairāk. Projekta izpildē tapušā pētījuma mērķis ir latgaliešu mūzikas kompaktdisku valodas raksturojums. Tā īstenošanai izvirzīti šādi uzdevumi: 1 apzināt un apkopot dziesmu tekstus, kas ir publicēti no līdz g. Tā kā ne visi latgaliešu dziesmu teksti ir pieejami drukātā formātā, šai pētījumā izmantota tikai daļa no latgaliešu dziesmu materiāla.
Bieža šo dziesmu klausīšanās tāpat noved pie tā, ka cilvēki ļoti ātri iegaumē vārdus un dungo līdzi, 2 dziesmu tekstu publicēšana sadārdzina diska izdošanu. Protams, lētāks ir divlapu buklets nekā 8 lapu brošūriņa, kas parasti ir nepieciešama visu tekstu publicēšanai.
Izdevējiem daudz svarīgāk bukletā šķiet ievietot fotogrāfijas ar pašiem izpildītajiem, kas garantē lielāku atpazīstamību nekā dziesmās izmantotie teksti. Daži autori, piemēram, grupa Patrioti. Rakstā tātad netiek apskatīti visi publicētie diski un tajos pieejamie teksti, bet tieši oriģinālteksti, lai arī atsevišķos diskos piemēram, Birutas Ozoliņas un grupas Laimas Muzykanti izdevumoskur iedziedātas tautasdziesmas, nereti ir grūti pateikt, cik lielā mērā teksts ir autentisks, cik pašu mūziķu transformēts, mūsdienu klausītāju uztverei pielāgots, šī nenoteiktība var atspoguļoties arī pieraksta valodā.
Trijos albumos teksti svars loss tracker journal pdf fragmentāri: grupas Borowa MC debijas albumā Trepis iz nakurīni publicēti dziesmu fragmenti, kas ir, pēc autoru domām, idejas izpratnei nozīmīgākā teksta daļa. Arī grupa Bez PVN savā bukletā diskam Pyrms Vuorda neievēro konsekvenci, jo no 15 iedziedātajām dziesmām publicēti tikai 10 teksti: 9 oriģinālteksti un tautasdziesma Tymsa, tymsa.
Savukārt, otrai tautasdziesmai Tuoli dzeivoj vārdi netiek publicēti, tāpat kā vēl 4 dziesmām, kā tekstu autori bijuši gan grupas dalībnieki, svars loss tracker journal pdf arī Kārsavas emp 180 svara zuduma izmaksas dzejniece Līga Rundāne. Pirms pievērsties analizēto tekstu tipiskākajām atkāpēm no latgaliešu literārās valodas normām sal.
Vai vecākiem ir diabēts?
Analizēti tikai drukātie teksti grupas reizēm ir iedziedājušas no iespiestā teksta atšķirīgas vārdformas, par ko varētu tapt atsevišķs pētījums. Skatīto tekstu pieraksts pamatā atspoguļo autoru dzimtās izloksnes pazīmes. Līdz ar to var svars loss tracker journal pdf, cik dziļa, seniskāku leksiku arī svars loss tracker journal pdf un morfoloģiskās īpatnības saglabājoša ir izloksne, vai, tieši pretēji, cik lielā mērā kāda areāla leksika ir pakļauta lejaslatviešu vai krievu valodas ietekmei.
Pētījumā tiek aplūkots: 1 valodas leksiskais līmenis un 2 dziesmu tekstu atbilsme pastāvošajām ortogrāfijas normām. Leksiskajā līmenī var pamanīt: 1 fonētiskos pārcēlumus no latviešu valodas, kas netieši veicina tā sauktās trešās izloksnes veidošanos, 2 slenga izmantošanu, nevēlamu aizguvumu galvenokārt no krievu, tagad arī no angļu valodas lietojumu, 3 internacionālismu ieviešanu latgaliešu valodā mūsdienu reāliju apzīmēšanai, 4 liekvārdību, kas izpaužas palīgvārdu blīvējumos dažkārt to attaisno ritma prasības, tomēr vēl biežāk tā ir autora neprofesionalitāte vai elementārs valodas izteiksmes līdzekļu trūkums.
Dziesmu tekstu tipiska parādība ir leksikas pārlikšana no lejaslatviešu valodas.
Un tas ir likumsakarīgi, jo tā ir mūziķu skolas, darba valoda, šai valodā attīstības procesi notiek straujāk, tie arī nav bijuši varmācīgi pārtraukti. Tā kā visgarākie iedziedāto dziesmu teksti ir grupai Borowa MC, tajos arī visbiežāk sastopams šāds pārkārtots izteiksmes veids. Piemēram, dziesma Piedeigī vuordi : Dzeivis tylts pusī ī bryuk, Zam kuojom tovom l e j ā Apkuort kluss bezgaleigums Borowa MC1 1.
Plan With Me - Weight Loss Tracker / Couch to 5k 💜 Oops a Daisy UK
Apstākļa vārds lejā šai gadījumā visvairāk kalpo nepieciešamajam ritmam, taču katrs no izceltajiem vārdiem varētu būt aizstāts ar pašu latgaliešu leksēmu, un attiecīgi: sakreit Reķēna 16sasaguožās Reķē- 1 Iekavās dots grupas nosaukums, tad albuma izdošanas gads un dziesmas kārtas numurs kompaktdiskā. Arī citās grupas Borowa MC dziesmās šādi tiešie pārlikumi lietoti bieži: Vārdšķira Latgaliskā forma Latviskā forma Darbības vārdi Lietvārdi Apstākļa vārdi vai to funkcijā lietoti vārdu savienojumi Vietniekvārdi Latgaliešu valodas vārdnīcu sk.
- Vērpšana un tauku zudums
- Debesīm nav lutekļu PDF - nutrtorsopatfinus2
Grupas Dabasu Durovys tekstos šādu no latviešu literārās valodas pārņemtu leksēmu ir krietni mazāk. Kārsavas puses leksikā vispār ir labāk saglabājies latgaliskās leksikas slānis, to apliecina arī grupas Bez PVN teksti Gusāns Runājot par pārcēlumiem, ir jāņem vērā, ka paaudžu saikne valodas pēctecībā kļūst aizvien vairāk nosacīta: pilsētvidē reti kura ģimene latgaliešu valodu patur par savstarpējas saziņas līdzekli.


c: text/html

text:
Latgolys symtgadis kongresa eiszinis - Sibirejis latgalīši01.05.2017.
Pādejā apreļa dīnā Rēzeknē īsaroda pirmī Sibirejis latgalīši. Itī atslāga vuordi 4. pasauļa latgalīšu saītā sknanēs napuortrukti, partū ka vysi, kas ir nūbraukuši da Sobiram voi runuojuši ar atbrauciejim Latvejā, patīsi lepojās par tautīšim, kas tyukstūša kilometru attuolumā nu Latvejis saglobova sovu volūdu.
Kongresa gaitā ir divi nūtykumi, kas vaira veļteiti sibirīšim. 6. maja pušdīņlaikā (11.30) atkluos izstuodi „Cyts Sibirs: latvīšu cīmi Lejis Bulanā, Timofejevkā i Suhonojā”. Izstuode ir veiduota, sasadorbojūt muzeja „Latvīši pasaulī” i Latvejis Universitatis Literaturys, folklorys i muokslys instituta pietnīkim. Izstuodē var apsavērt kai rakstiskys līceibys, tai foto i video materialu.
1.majā sekcejis Volūdys i izgleiteibys politikys vaicuojumi latgalistikā sēdē nu 17.00 stuņžu varēs dzierdēt ari referatus saisteibā ar Sibira tematiku.
Sibira latgalīši jau vakar īsuoce sovu kulturys programu, apmeklejūt Annys Rancānis dzejis izruodi „Atlaižu” Lūznavas muižā. Sibirīšim tei ir breineiga vareiba byut Jūs tāvutāvu dzimtenē, a vītejim latgalīšim unikala īspieja dzierdēt senejis volūdys formys, stuostus par dzeivi Sibirī. Braucīņu iz Latviju atbolsta Kultūras ministrija.
Autors: Ilga Šuplinska

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Pi myusim Latgolā! – 28.06.2013.
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA „Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu „Pi myusim Latgolā!”.
Itūnedeļ raidejumā:
- par amatnīku dzeivi Latgolā, voi par amatnīku byut ir izdeveigi, voi ari tūmār tei ir tikai sirdslīta, tū vysu raidejuma veiduotuoji pyrmsjuoņu laikā devēs nūskaidruot iz Lelū Latgaļu tiergu Ludzā;
- tiks pieteits, kas ir „Cytaidi latviskais” – voi byut par latgalīti nūzeimej byut cytaidi latviskam, kai ari tū, kai ar televizejis strapnīceibu lauzt stereotipus par Latgolu ir īceriejus Latvejis televizejis redaktore Sandra Freiberga i dzejnīks, prozaikis, Daugovpiļs universitatis pasnīdziejs Valentins Lukaševičs.
Raidejums „Pi myusim Latgolā!” skaņ pīktdinem 18:00 Latgolys Radejā, sastdinem 16:00 Rēzeknis radejis „Ef-Ei” ēterā, taipat tū var atrost i nūsaklauseit škārsteikla lopuos lakuga.lv, latgale.lv i i-rezekne.lv.


text:
Eistynojūt reformu augšuokajā izgleiteibā, iz prīšku vaļsts dybynuotuos augstškolys tiks īdaleitys četrūs tipūs — zynuotnis universitatis, muokslu i kulturys universitatis, lītiškūs zynuotņu universitatis, kai ari lītiškūs zynuotņu augstškolys. Taipat atbiļdeiguo ministreja itūnedeļ viesteja par lāmumu reorganizēt Daugovpiļs Universitati i Rēzeknis Tehnologeju akademeju, tuos apvīnojūt, kai ari davīnuot Līpuojis Universitati kaidai cytai zynuotņu universitatei. Reorganizacejis planu vaļdeibā Izgleiteibys i zynuotnis ministreja īsnēgs da jauna vuiceibu goda.
Kū par Latgolys augšuokuos izgleiteibys īstuožu prīškdīnom i tū, voi Latgolā iz asūšuos bazis varātu iz prīšku tikt taiseita jauna vaļsts augstškola, raidejumā saruna ar Daugovpiļs Universitatis zynuotņu prorektoru Arvīdu Barševski i Rēzeknis Tehnologeju akademejis rektori Ivetu Mietuli.
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Kod i kai izdūti Svātī Roksti latgaliski
Roksta autors: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Beibelis tulkuojumim nacionalajuos volūduos ir na viņ religiska, bet ari kulturviesturiska nūzeime, partū ka jī byutiski veicynoj literaruos volūdys atteisteibu. Latgalīšu rokstu volūdā vysa Beibele nikod nav tulkuota, 20. g. s. 30. godūs izguoja viņ Jaunuo Dereiba. Katuoliskajā Bazneicā ari ilgu laiku pastuovēja vīdūklis, ka tei nav svareiguokuo gruomota katuoļam individualai skaiteišonai, partū ka cylvāks, kas bolstuos tikai iz sovu subjektivū iztēli, ir slykts ituos gruomotys interpretātuojs.
Pyrmī evangeleju tulkuojumi i puorstuosti
1753. godā Viļņā īspīstuo “Evangelia toto anno..” (“Evangeleji vysam godam..”) ar atseviškim Jaunuos Dereibys fragmentim, ir vacuokuo atrostuo latgalīšu gruomota. 2004. goda atkuortuotū izdavumu papyldynoj Annys Stafeckys izstruoduotais vuordu indekss, kulturviesturisks apceriejums četruos volūduos.
1905. godā Cēsīs izdūta Fraņča Kempa tulkuotuo katuoļu goreidznīka Ignaca Šustera “Swāta wēsture aba Vaca un Jauna Testamenta stosti”, kas beja dūmuota bārnim. Pyrmuo pasauļa kara prīkšvokorā izdūti ari cyti leidzeigi Beibelis gabaleņu puorstuostejumi.
Naizadavušī projekti
Piec “Nacionālās enciklopēdijas”, goreidznīks Andrīvs Kantinieks 20. g. s. suokuos iztulkuoja latgaliski četrus evangelejus, tok jī tai ari natyka īspīsti i manuskripts pagaisa. 1924. godā četrus evangelejus latgaliski izdeve Britu i uorzemu Beibelis bīdreiba (BĀBB), kurai beja puorstuovnīceiba Reigā. Pi tulkuojumim nu pūļu, krīvu i latvīšu volūdys struoduoja latgalīšu kulturys darbinīks Eduards Kozlovskis, kurs beja katuoļs, tok itys projekts radeja konfliktus ar katuoļu goreidznīceibu, kas napīzyna tūlaik protestantiskuos BĀBB tulkuojumus.
Itū “Zemnīku Bolsā” (1924, nr. 13) komentej Fraņcs Trasuns: “Cikom Kantinīks ap Evangelijumim staigōja, cikom gudrōja, kai jūs izdūt, tai i pazuda pats rūkroksts. Tod stōjūs pi Evangelijumu un Apostolu Dorbu tulkōšonas es ar bz. N. Rancanu. (..) Mes bejom nūdūmuojuši jūs izdūt zam kūpeja vōrda kai kūpeju dorbu, Evangelijumus varēja nūdrukōt goreigas vērseibas tipografijā Rezeknē “Dorbs un Zineiba”. (..) Un ka Svāti Roksti ir vaidzeigi katōlim, par tū navar byut nikaidu šaubu. (..) Tagad dreiži byus jau pagōjis gods, kai es asmu īsnēdzis myusu tulkōjumu J. E. arciveiskupa kanceliarijai cenzurā. Bet leidz šam Evangelijumu un Apostolu Dorbu tulkōjums nav spējis tikt ōrā nu cenzūras, nu arciveiskupa kanceliarijas. Nu vīnas puses, tur nav nivīna eista strōdnīka, kas piļdeitu sovu omotu kai vaidzeigs. Nu ūtras puses, var ari tys byut, ka atsarass vīns ūtrys gudrinīks, kas saceis, ka ite bz. Trasuns dybynoj jaunu ticeibu, izdūdams Evangelijumus. (..) Tamlaikam, cikom dažs lobs sepinej par jaunu ticeibu bubulim, kur ir pats izperinējis sovā golvā, Kozlovskis ir īsnēdzis sovu Evengelijumu tulkojumu bez komentara un cenzuras Biblijas Sabīdreibai, kura jū ari ir nūdrukōjuse, bet kuru pēc katōļu lykuma katōli nadreikst skaiteit. Bet kas jim bādas par latvīšu katōļu vaidzeibom, ka tik var pastateit uz sova! Tūmār es atkōrtoju sovu atklōtu, vaicōjumu, kas tod byus ar Evangelijumim un kai byus ar Svātim Rokstim deļ katōlim latvīšu volūdā?”
Aloiza Broka tulkuojums
Aloizs Broks pi Jaunuo Īstuodejuma tulkuošonys stuojās piec Pyrmuo pasauļa kara. 1933. godā teik izdūts I siejums, a II siejums – 1937. godā. Kab maksimali izavaireit nu puorprotumu i oplomeibu, tulkuots taišni greku volūdys, puslopu beiguos dūti skaidruojumi nasaprūtamom teksta vītom, skaists i poligrafiski kvalitativs izdavums. Bet jū nanūviertej. Alberts Sprūdžs žurnala “Straume” (1934, nr. 8) jaunūs gruomotu apskotā par itū izdavumu roksta: “Tulkōjums korekts, izdavums gleits, bet grōmotai nav ni symtōs daļas nu to īspaida, kas sovā laikā beja Glika tulkōtai beibelei iz baltīšu sadzeivi un kulturu.”
Turāti gruomotu bodā, latgalīši nav radynuoti viertēt sovu puotoru i cytu gruomotu volūdys kvalitati. Pat, ka jim licīs jūceigi skaiteit i dzīduot bolsā par “slaucamu guni” ci “soldonū Jezu”, jī paaudzēs nav uzadrūsynuojuši bazneickungam par tū aizruodeit. Ka katuoļu gruomotā īdrukuots veiskupa “Imprimatur”, kas latiniski nūzeimej “lai teik drukuots”, taidu gruomotu suokt kritizēt byutu gryuts grāks.
Lobuo sākla
Nazuolis i lobuos sāklys pretstatejums ir daudzkuort izmontuots latgalīšu didaktiskuos pamuoceibuos, ari E. Kozlovska latgalīšu pyrmvuiceibys gruomotuos “Lobò sàkla” (1916–1922). Partū 1753. gods “Evangelia toto anno..” i 1933. gods A. Broka tulkuojumu ortografejis i styla atškireibu pīmāram pīleidzeiba par nazuoli Mateja evangelejā (Mt 13: 24–29):
Tu łayku ʃacyja JEZUS ʃovim Moćieklim tu liidzibu: Piliidzynota ir Dabaʃʃu walʃtiba Cyłwakam, kotrys śeja łobu sàkłu ʃowâ teyrumâ. Und kad lauds guleja, atgoja inaydniks jo, und ayzśeja kyukalus ʃtorp kwiʃzym, und nugoja. Und kad izauga zòle, un augli dêwe, tod paʃirodija un kyukali. Tod atnokdami kołpy Sayminika, ʃacyja winiam: Kungs, way tod nałobu sàkłu paśei teyrumâ tòwâ? Nù kurynies tod tur kyukalus. Und paſacyja winim (Sayminiks:) Inaydniks Cyłwaks tu padaryja. Bet kołpy ʃacyja winiam: jo grybi mes iiʃim, un ʃałaʃiʃim jus. Und winʃz paʃacyja: ne, kad rawadami kyukalus, ne izpłyuktumet liidz ar winim un kwiʃzus. Dudit wali abieim augt liidz plauʃzonas laykam, und plauʃzonas łayka paʃacyʃzu plowieim: ʃałoʃat pyrmok kyukalus, und ʃaśinit winius kyuleyʃſzos del ʃadadzynoʃzonas, un kwiʃzus ʃakraunat kulâ munâ. (Evangelia.., 2004 (1753), 18–19)
Tod Jys pastōsteja tim cytu pīleidzeibu saceidams: Dabasu vaļsteiba ir pīleidzynojama cylvākam, kas sovā teirumā īsēja lobū sāklu. Bet koleidz ļaudis gulēja, atgōja īnaidnīks un, pīsējis storp kvīšim nazōļu, aizgōja. Kod sējums sadeiga un deve augļus, tad pasarōdeja ari nazōles. Sagōjuši pi mōjas saiminīka, kolpi saceja: Vai tu naesi lobū sāklu sējis sovā dryvā? Nu kurīnes tad rodōs nazōles? Jys tim atbiļdēja: Tū padareja īnaidnīks. Tad kolpi jam teice: Vai gribi, lai mes ītu un jū izravātu? Tys atbiļdēja: Nē, jo jyus, nazōli revejūt, varit reizē izrausteit ari kvīšus. Ļaunit obejim augt leidz pļōvei. Pļōves laikā Es teikšu pļōvējim: Pyrmōk salosit nazōli un sasīnit jū kyuļūs sadadzynuošonai, kvīšus, turpretim, sakraunit munā škyunī. (Broks, 1933, 46)
18. g. s. tekstā lītuotais vuords “kiukaļs” apzeimej indeigu (Agrostemma githago), Latgolā pazeistamu neļķu dzymtys pučeiti, kas īsasiej pi labeibys. Myltim ar kiukaļu pījaukumu ir paryugta garša i, lītojūt jūs leluokūs daudzumūs, var apsatrucynuot. Kolupā itū augu sauc par kūkolom, Nautrānūs, Sakstagolā, Stiernīnē – kiukuli, Pūrlovā – kiukaļs, Aulejā, Skaistā – Kiukula, Leiksnā – naksnineite.
Judasa groši
Daudz atguodynuots pasauļa kulturā Jaunuos Dereibys nūtykums ir Judasa nūdeveiba – par 30 sudobra gobolim jis puordeve Jezu. A. Broka Jaunuos Dereibys tulkuotajā tekstā izlosoms par 30 sudobra gobolim: “Kū jyus maņ dūsit, jo es Jū nūdūtu jyusim? Jī pīškeire jam trejsdesmit sudobra gobolu.” Tūmār frazeologismā lītoj vuordu “grošs” vysuos baltu volūduos: Judasa groši, Jūdasa graši, Judo grašiai. Tok cytuos volūdos – “sudobra goboli”: thirty pieces of silver; judaszowskie srebrniki / trzydzieści srebrników; TpидцaTb cpeбpeHиkoB.
30 sudobra goboli varātu byut Tīrys šekeli, 120 tuolaika dorba dīnu vierteibā, šudiņ par itaidu naudu varātu nūpierkt videjis klasis automašynu. Sovutīs grašu moneta, piec nominaluos vierteibys seika i navierteiga, vysubīžuok īguluse latgalīšu zemnīku kulduos, tai jei nūsastyprynovuse ari volūdā. Vuorda etimologeja paīt nu latiņu grossus ‘bīzs’, partū ka pyrmī groši bejuši bīzys monetys, kuruos koltys nu 14. g. s.
Ite var runuot par niansēs atškireigu ituo biblisma sapratīni. Sudobra monetys paruoda progoreigu kuoreibu iz naudys, nasariekinojūt ni ar kū. Baltu tautu sapratīnī ar Judaša grašim izceļ nūdeveibys aktu kai taidu – nūdeveibys cena vysod ir smīkleigi moza. Nikaida naudys summa naatsvērs sirdsapzinis cīsšonys i normala dzeive piec taida grāka nav varama.


text:
Mes pīkreitam teicīņam “vasalā mīsā – vasals gors” i dūmojam, ka fiziskuos aktivitatis labvieleigi ītekmej kūpeigū veseleibys stuovūkli i dzeivis kvalitati, dieļ tam ar leluokū prīku atbolstam Olimpiskuo centra Rēzekne muļtifunkcionaluos hallis atkluošonu.
Bejom pagūdynuoti par aicynuojumu pīsadaleit Olimpiskuo centra Rēzekne arenys atkluošonys pasuokumā, kas nūtyka 2020.goda 19.septembrī.
Pasuokums suoceis ar svineigiejom uzrunom, kod kluotasūšūs sveice Riezeknis piļšatys dūmis prīkšsādātuojs Aleksandrs Bartaševičs, Latvejis Republikys Izgleiteibys i zynuotnis ministre Ilga Šuplinska, Latvejis Olimpiskuos komitejis prezidents Žoržs Tikmers i cyti.
Olimpiskīs centrs Rēzekne kotram apmekleituojam dūd īspieju pīsavierst veseleigam dzeivisveidam i veidoj platformu, kurā pylnveiduotīs, lītdereigi pavadeit breivū laiku i atsapyust.
Jaunatkluotuos daudzfunkcionaluos sporta zālis golvonū āku veidoj zāle ar tribinem (620vītys), kai i lada arena ar tribinem (529 vītys).
Nūvielejam Olimpiskiejam centram naapsastuot pi sasnīgtuo i turpynuot atsateisteit, lai prīkšā vēļ jauni projekti, līliski sasnīgumi i naaizmierstami pasuokumi!


text:
Tabuoks
Tabuoks ī tuokis augals (žuolie), katros muokslėškā prigol prī boblėniu augalū šeimuos, ėr ī kėlėma nug Amerėkas, tepuogė anou sodžiuovintė lapā, katrūs žmuonis kūrėj, šniaukšt aba kromt, ka gautom kuokė maluonė.
Tabuoka žuolėnug senuobės kūrėjė Amerėkas indienu tautas, paskom, kap ėspanā atrada Amerėka, tabuoka parvežė i Euruopa, pradiejė anou augintė ė kūrītė. Tabuoka liuob šniaukštė (oustītė), kūrītė, kromtītė ė žemaitiu vīrā. Anėi liuob augins makuorka, vuo kūrīs anuos sodžiuovintus lapus. Paprastā tabuoka rūka par pīpkė. Pu ontras svieta vainas atsirada cėgarietā, tūdie tikra tabuoka mažā kas barūk.
Tabuoka tepuogė liuob dietė i rūbus, ka kondis najiestom.


text:
Beringa šauris
Beringa šauris irā jiuru šauris iz vyds Sibira (Azejis reitu dalis) i Aļaskys (Amerikys vokoru dalis). Šauru garums — ap 85 km, dziļums — tik 30—50 m. Nu geografiskuo redzīņa šauris taipoš saškir Beringa jiurys ar Čukču jiurom.
Beringa šauru vydā irā Diodemu jiursolys.
Beringa šauris i Beringa jiurys pasauktys Danejā dzymušuo krīvu tāmātuoja Vitusa Beringa (Vitus Bering), atceļuojuša da šauru 1728 godā, vuordā.
Beringa sauszemis puorīma[pataiseit | labot pirmkodu]
Irā izcalta hipoteze, ka ladslaikūs Beringa šauru vītā egzistiejuse sauszemis puorīma, pa kuru pyrma 12 tyukstūšu godu ļauds varēja atīt nu Azejis da Amerikai.
Myuslaikūs atsarads pasūlejums stateit tyltu voi zamiudiņa tuneli, kurs saškiertu Ameriku i Azeju Beringa šauru vītā, tok cikom kas dorbi navā dareiti.


text:
Myužeibā aizguojs keramikis Ontons Ušpeļs [Papyldynuots]
Papyldynuota pādejuo ryndkūpa.
Trešdinis reitā, 26. augusta, myužeibā aizguojs Latgolys keramikis Ontons Ušpeļs.
Ontons Ušpeļs dzims 1944. godā Rēzeknis apriņča Sylajuoņu pogosta „Dūbēs” (tagadejā Rībeņu nūvodā). Vuicejīs Rēzeknis Lītiškuos muokslys vydsškolys Keramikys nūdaļā, kuru beidzūt, pīsavierss tautys pūdnīceibai, saglobuodams Sylajuoņu keramikys centra tradicejis. Jis stažējuos pi tāva Ontona Ušpeļa i kaimiņa Polikarpa Černavska. 1972. godā nu „Dūbem” puorsacēle iz Garīmkolnim, natuoli nu Maltys. 1972. godā uzjimts Muokslinīku savīneibā. 1982. godā nūtyka personalizstuode Moskovā. Pi juo darbneicā stažiejīs Leonards Vincevičs i Voldemārs Voguls.
Itymā vosorā ministru prezidente Laimdota Straujuma Rēzeknē, storptautiskuo folklorys festivala “Baltica 2015” dyžkoncertā meistaram Ontonam Ušpeļam padeve Ministru prezidenta Pateiceibys rokstu par myuža īguļdejumu Latgolys keramikys tradiceju saglobuošonā i atteisteibā.
Atsavadeišona nu O. Ušpeļa nūtiks sastdiņ, 29. augustā, 11 stuņdēs Jezus Sirds katedralē Rēzeknē. Piec sāru dīvkolpuojuma aizguojieju zemis kliepī guļdeis Antonišķu kopsātā, Rībeņu nūvodā.


text:
Aicynoj Tievanānu pavasars 2012
Jau sastū godu piec kuortys sevi pīsoka nakomercials, nagudrys i nanormali glauns pasuocīņs sovejim, sovejūs sovejim, latgalīšu literaturys autorim i skaiteituojim —Teivanānu pavasars.
Pasasokūt spūkainam čulanam, kas atsarūn Tievanānu sātā, pasuokums dabovs ari naoficialu nūsaukumu — Tievanānu čulans.
Pasuokuma ideja kotru godu ir tei poša: puļcēt vīnā vītā latgalīšu literaturys autorus i skaiteituojus, kab napīspīstā atmosferā klauseitūs i skaiteitu dzeju i prozu latgaliski. Guojīņs naktī iz Trūpu Valna akmini i reitā iz Viļānu tiergu jau ir tradiceja, tok kotru godu pasuokums pasagrīž pa sovam.
Šuo gods Tievanānu pavasara miseja ir savest kūpā jaunūs latgaliski rokstūšūs autorus jau ar atzeitajim Latgolys literaturys autorim, kab, kūpeigi diskutejūt, struodojūt, analizejūt sovus dorbus, īsadvasmuotu, caltu jaunūs latgalīšu autoru dzejis, prozys kvalitati.
Pasuokuma plans:
9. juņs:
• 13.00- 16.00 īsarasšona Tievanānūs: īsapazeišona, pušdīnis, tolka i c
• 16.30 literaruo darbneica jaunajim i jau atzeitajim latgaliski rokstūšajim literaturys autorim i aktivitates tim, kuri naroksta;
• 18.00 – 20.00 literatu dzejis, prozys skaitejumi;
• 20.00 dzīsmis, daņči, spēlis, sarunys, latgalīšu kinu vieršonuos, vakarenis;
• 24.00 guojīņs iz Trūpu Valna akmini;
• Nakts mīrs.
10.juņs:
• 6.00-7.00 tradicionalais guojīņs iz Viļānu tiergu;
• Latgalīšu gruomotu golds;
• Cuoļu i raibūs syvānu pierkšona.
Praktiskuos lītys:
• leidza jamam gastiņci (ādamys i dzeramys lītys);
• teļti, guļammaisu guliešonai;
• datikšona iz Viļānim ar stopim, mašynom, zyrgim, sabīdryskū transportu (kusteibys saroksts — 1188.lv).
Kai Tievanānu čulanā beja cytus godus?
1. gods.
Vaļuka dzejūli, pīniņu vaiņuki i saulis pīlyugšona iz pogroba
2. gods.
Spylgtuokuo frāze nu Guntix — “Skaiti mudruok, dreiži atīs fašisti ar spičkom!”
3. gods.
Patriotu golds ar karūgu, zači i siļčis asti.
Spylgtuokuo frāze nu Raibuo Suņa — “Babys studiņs cīši gords. Tik daudz motu.”
4. gods.
Loba daudzi navāga, tok bez guojīņa iz Trūpu Valna akmini — nikur!
5. gods.
Sukņu i švītu velobraucīņs nu Nagļu da Viļānu „Koč kas na nu ituo godu symta”.
Spylgtuokuo frāze — Vaļuka i Santys dialogs par ūdim:
– Piec stuņdis jī ak jau aizīs gulātu.
– A jim princips — leidz pādejam klientam!
.


text:
Ir golā žurejis dorbs pi Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2019“ pretendentu izviertiešonys, i niu zynomi 30 bolvys nominanti. Itūgod bolvys par aktivitatem, dorbu i sasnāggumim latgaliskajā kulturā tiks padūtys jau divpadsmitū reizi. Ceremonejā tiks paviesteiti desmit bolvys „Boņuks 2019“ sajiemieji i gūdynuots ari bolvys „Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā“ sajiemiejs. Bolvu padūšonys ceremoneja nūtiks svātdiņ, 23. februarī, 16.00 Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zālē.
Koč ari goda suokumā izskanēja švuorbys par bolvys pastuoviešonu iz prīšku, ituo goda Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks“ ceremoneja byus i, cik vareiba ļaus, bolvys reikuošona vysmoz cikom naapsastuos. Latgolys viestnīceibys GORS, kas ir ir bolvys reikuotuojs, vadeituoja Diāna Zirniņa soka: „Koč ari pārnejuo goda beigys i ituo goda suokums mums ir bejs puordūmu i izviertiešonys laiks, vys tik prīcojamīs par vysu sabīdreibys atbolstu i iņteresi, kū „Boņuks“ ir sajiems. Vaļsts kulturkapitala fonda ekspertu lāmums lyka vēļ vaira sasamobilizēt pošim, īsasaisteit cytim i dūmuot par Latgalīšu kulturys goda bolvu „Boņuks“ kai eistyn cīši svareigu latgaliskuos kulturys daļu. Asam cīši pateiceigi Latvejis Republikys Kulturys minisrejai, kura aktivi īsastuoj par lokalūs kulturtelpu atteisteibu, rūnūt īspieju bolvai „Boņuks 2019“ atrast sovus varūņus. Bolva itūgod tiks padūta jau 12. reizi, i myusu gribiešona i mierkis taipat kai da ituo ir ceļt tuos kvalitati, styprynuot ari latgaliskū pošapziņu, rūsynojūt dareit arviņ jaunys lītys, taiseit nūtikšonys i aktivitaitis latgaliski. „Boņuks 2019“ nominantu spektrys ir cīši plots kai satura, tai ari geografejis mārūgā, kas vēļ vaira pīruoda tū, ka tei nav viņ regiona bolva, tei ir latgaliskuos kulturys vysā pasaulī bolva.“
Latgalīšu kulturys goda bolvys mierkis ir apkūpuot lobuokū, spylgtuokū i svareiguokū padareitū i nūtikšonys pārnejā godā latgaliskajā kulturā, gūdynuot aktivuokūs latgalīšu kulturys puorstuovus, popularizātuojus, kai ari veicynuot i rūsynuot jaunradis i kulturys daudzveideibys atsateisteišonu iz prīšku. „Boņuks 2019“ gūdynuos par sasnāgumim i padareitū 2019. godā. Bolvys pretendentu īsnēgšonys i nominantu nūskaidruošonys process itūgod turpynuoja pārn īsuoktū vierzīni, naizdolūt atseviškys nominacejis, bet viertejūt vysa goda padareitū kūpā. Bolvai tyka sajimtys gondreiz 100 dasacejuma anketys kategorejuos „Volūda. Literatura. Publicitika“, „Audio. Video“ i „Aktivitatis. Nūtikšonys. Personeibys“, vysu bolvys pretendentu skaitam sasnādzūt 80 dažaidys nūtikšonys, personeibys, dorbus, projektus i cytys aktivitatis. Kai pretendentu vierteišonys kritereji tyka izvierzeiti pretendenta snāguma kvalitate, aktivitate vysa goda laikā, regionā, vaļstī voi plotuokā mārūgā raiseituo rezonaņse, latgaliskums i/voi Latgolys kulturys vierteibu nesšona, pretendenta pamastī pādi – ītekme iz latgaliskuos kulturys procesim iz prīšku.
Latgalīšu kutlurys goda bolvys „Boņuks 2019” nominanti ir (alfabeta parādā):
- Apvīneiba „Latgalīšu Reps“
- Baļtejis džeza festivals „Škiuņa džezs“ (Lūznovys muiža)
- Ciblys folklorys kūpa „Ilža“. Albums i pietejums „Ludzas igauņu dziesmas“
- Dokumentals stuosts par kordirigentis Terēzis Brokys myužu „Aiz azara bolti bārzi…“ (Anna Rancāne i Daugovpiļs piļsātys dūme)
- Dokumentaluo filma „Latgalīši Sibirī“ (bīdreiba „Latgolys Producentu Grupa“)
- Dokumentaluo filma „Valkātājs“ (bīdreiba „Dokumentālists“)
- Dokumentaluo filma „Prīsters“ (Latvejis Televizeja. Filmu programa „Latvijas kods“)
- Dzejis videoklipi „Dūmoj ar komatim“ (bīdreibys „Latgolys Producentu Grupa“ i “Kukuži”)
- Egita Kancāne. Stuostu kruojums „Syltuo mola“
- Etnografiskūs tārpu darynuotuoja i školuotuoja Iveta Seimanova
- Evalda Vasilevska pīminis izstuode i gruomota „Evalds Vasilevskis“ (Evija Vasilevska i Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrs)
- Grupys „Bez PVN“ dzīsmis, video i koncerts „Rūbeži“
- Ilmāra Znotiņa fotoprojekts i izstuode „Latgolys ļauds“
- Ineta Atpile-Jugane. Dzejūļu kruojums bārnim „Lobuo i nalobuo“
- Ingrida Tārauda. Dzejūļu kruojums „Pajautys“
- Inta Viļuma i izdavums „Dagdys nūvoda pyura skreinis gruomota“
- Izdavums „Nu sakneitis lozda zīd. Annys Vagalis folklorys i etnografiskūs materialu vuokums Kruoslovys apleicīnē“ (Kruoslovys Viesturis i muokslys muzejs)
- KUUP COFFEE. Saiminīki Oskars i Jolanta Maculeviči
- Latgalīšu filantrops Pīters Aloizs Ragaušs
- Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv
- Latgolys dīna Latvejis Nacionalajā bibliotekā
- Latgolys Regionaluos televizejis latgaliskī sižeti i raidejumi vysa goda garumā
- Latvejis Radio 1 raidejums „Kolnasāta“
- Latvejis Radio 5 raidejums jaunīšim „Pīci Breinumi“
- Ligija Purinaša. Dzejis kruojums „Sīvīte“
- Muokslineicu apvīneiba V.I.V.A. Aktivitatis vysa goda garumā i izstuode „Laimes formula Latgalē. V.I.V.A.“
- Muzykys festivals saimei i draugim „LNSO vasarnīca“ (Latvejis Nacionalais simfoniskais orkestris i Latgolys viestnīceiba GORS)
- Repere Ūga
- TV raidejumu ciklys „Latgales pilsētu stāsti“ (LRT+)
- Žurnaliste Ausma Sprukte
Bolvys „Boņuks 2019“ žurejis komisejis viertejumus par pretendentim itūgod deve rekordlels žurejis komisejis lūcekļu skaits – 52 latgaliskuos kulturys puorzynuotuoji, īprīškejuo goda bolvu sajiemieji, medeju puorstuovi, bolvys reikuotuoju puorstuovi, latgaliskuos kulturys sabīdryskī aktivisti i attīceigūs sferu pīaicynuotī eksperti. Kotegoreju „Volūda. Literatura. Publicistika“ vērtēja 17 eksperti, „Audio. Video“ – 22 eksperti i „Aktivitatis. Nūtikšonys. Personeibys“ – 29 eksperti (vairuokim ekspertim beja juoizviertej vaira nikai vīna kategoreja). Žureja īsnāgtūs nominantus izviertej divejuos kuortuos – pyrmuo ir nakluotīnē, kod teik vārtāti vysi īsnāgtī pretendenti, bet ūtrei – kluotīnē, kurā žurejis lūcekli diskutej i izviertej jau 30 nominantus iz vītys Rēzeknē. Ar „Boņuka“ muola statuetem teik gūdynuoti tī 10 pretendenti, kuri sajem vysa leluokū punktu saitu obejuos kuortuos (50 % viertejuma nūsokūt nakluotīnis bolsuojumam, ūtrūs 50 % – kluotīnis lāmumam).
Žurejis komisejā, izviertejūt pretendentus „Boņuks 2019” pīsadaleja: Latvejis Nacionaluo kulturys centra vadeituoja Signe Pujāte, latgalīšu tradicionaluos kulturys eksperte Ruta Cibule, dzejneica i žurnaliste Anna Rancāne, muzikis i latgaliskūs projektu vadeituojs Guntis Rasims, komponiste, bolvys puorstuove Ilona Rupaine, literaturzynuotneica, Latvejis Republikys Izgleiteibys ministre Ilga Šuplinska, volūdneica Lidija Leikuma, radio Pieci.lv personeiba i didžejs Toms Grēviņš, Latgolys viestnīceibys GORS vadeituoja Diāna Zirniņa, dzejnīks i literaturzynuotnīks Kārlis Vērdiņš, žurnalists i melomans Kaspars Zaviļeiskis, portala lakuga.lv redaktore Vineta Vilcāne, Latvejis Radio Latgolys studejis vadeituoja Renāte Lazdiņa, Latvejis Radio 2 personeiba Roberts Buivids, žurnaliste i medeju eksperte Anna Platpīre, Latvejis Radio personeiba Justīne Savitska, dzejnīks i žurnalists Toms Treibergs, latgalīšu kulturvidis aktivists Juris Viļums, muzykys izdeviejs i dzīšmu autors Guntars Račs, Latgolys planavuošonys regiona puorstuovs Oskars Zugickis, muzikis i uzjiemiejs Juris Vucāns, bolvys reikuotuoju puorstuove, latgaliskūs projektu vadeituoja Edīte Husare, literats i muzikis Oskars Orlovs, tekstilmuokslineica Annele Slišāne, Latgolys regionaluos televizejis puorstuove Ausma Sprukte, Latgolys žurnala „A12“ redaktore Ināra Groce, žurnaliste i volūdneica Maruta Latkovska, Latvejis Republikys kulturys ministra biroja vadeituoja Marika Zeimule, portala „Delfi.lv“ socialūs teiklu satura redaktore Andra Čudare, režisors i Vaļsts kulturkapitala fonda padūmis prīšksādātuojs Dāvis Sīmanis, literats i literaturzynuotnīks Valentīns Lukaševičs, dzīsminīks i TV raidejumu vadeituojs Kārlis Kazāks, žurnaliste i volūdneica Sandra Ūdre, literate i literaturzynuoteica Ilze Sperga, latgalīšu kulturvidis aktivists Voldemārs Ivdris, latgalīšu gruomotu tierdznīceibys veicynuotuojs Artis Logins, rakstnīks, muokslinīks i radio raidejumu vadeituojs Svens Kuzmins, muokslineica i Vaļsts kulturkapitala fonda eksperte Agra Ritiņa, vijūļneica Aija Īzāka, Latgolys Regiona atteisteibys agenturys direktors Māris Bozovičš, apvīneibys „Latgalīšu Reps“ muzikis Ivo Grigalis, muzikis i dokumentalūs filmu veiduotuojs Arnis Slobožaņins, foklorys kūpys „Vīteri“ vadeituoja Sandra Stare, muzike Ieva Saliete, muzykys kritikis i portala „TVNET“ sadalis „Kultūra+“ redaktors Jānis Žilde, muzikis i radio raidejumu vadeituojs Ēriks Zeps, namaterialuo kulturys montuojuma eksperte Gita Lancere, horeografs i Dzīšmu i Deju svātku viersvadeituojs Ilmārs Dreļs, portala „Travelnews.lv“ vadeituojs i turisma eksperts Aivars Mackevičs, jaunuotnis lītu specialists i TV šovu dalinīks Oskars Bērziņš, A/S „Latvijas valsts meži“ puorstuovs Tomass Kotovičs i muokslinīks i Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra puorstuovs Māris Čačka.
Svineiguo bolvys padūšonys ceremoneja nūtiks ituo goda 23. februarī 16.00 Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zālē. Iz ceremoneju meili aicynuoti nominanti, viertiešonys komiseja, medeju puorstuovi i kotrys latgalīšu kulturys interesents. „Boņuks 2019“ bolvu padūšona itūgod uzticāta jaunim vadeituojim – Laurim Zalānam („Ghetto Games“ personeibai aba vīnkuoršajam latgalīšam) i Armandam Buļam (uorstam i jaunajam hip-hop muokslinīkam Būrs). Ceremonejā uzastuos postfolklorys grupa „Rikši“, grupa „Bez PVN“, veiru kors „Graidi“ ar fragmentim nu izvaduma „Dzeivis graidi“, folklorys kūpa „Upīte“ i Rēzeknis nūvoda i J. Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys orkestris, muzike Dana Vasiļjeva, folklorys kūpa „Ilža“, hip-hop muokslineica Ūga, kai ari, ļaunūt pasakavēt filmys „Piļsāta pi upis“ skaniejumā, dzīduotuojs Jānis Kurševs. Bolvu tīšsaistē ari itūgod varēs viertīs lītuotnē „LMT straume“ http://straume.lmt.lv/.
Bolvys „Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā“ sajiemiejs publiski tiks paziņuots februara vydā. Taipat sasadorbojūt ar latgalīšu kulturys ziņu portalu lakuga.lv, ari itūgod tiks nūskaidruots portala skaiteituoju simpatejis – „Žyka“ bolvys sajiemiejs. Nūbolsuot par sovu simpateju kotrys grybātuojs var ite: https://www.lakuga.lv/2020/02/04/bolsoj-par-sovu-bonuks-2019-favoritu/
Pyrma „Boņuks 2019” ceremonejis 14.00 Latgolys viestnīceiba GORS aicynoj iz Latgolā (Ludzā) dzymušajam, bet garus godus trymdā dzeivojūšajam gleznuotuojam, grafikim i muokslys zynuotnīkam Juram Soikanam (1920–1995) veļteituos izstuodis atkluošonu, kurys īrūsme ir Soikana 100. jubileja, kas muokslinīkam byutu ituo goda 12. aprelī. Muokslinīka dorbu motivi sasaveis ar bolvys padūšonys ceremonejis scenografeju.
Latgalīšu kulturys goda bolva „Boņuks“ pyrmū reizi tyka padūta 2009. godā, bet nu 2013. goda bolvu reikoj Latgolys viestnīceibys GORS komanda. Bolvys nūtikšonu atbolsta Latvejis Republikys Kulturys ministreja, Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programa ar A/S „Latvijas valsts meži“ i Latgolys regiona atteisteibys agenturys atbolstu, kai ari Rēzeknis piļsātys dūme, Bolvu nūvoda, Kuorsovys nūvoda, Leivuona nūvoda, Ludzys nūvoda, Preiļu nūvoda, Rēzeknis nūvoda, Rībeņu nūvoda, Viļakys nūvoda i Viļānu nūvoda pošvaļdeibys, bīdreiba „Partitura“, A/S „Latvijas Mobilais telefons“, latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv i Latvejis Radio Latgolys studeja.


text:
Sastdiņ, 30. novembrī, iz tradicionalū sasatikšonu Andrejūs aicynoj literari muzykaluo nūtikšona “Andrejdīna”. Itūgod “Andrejdīnys”, kas reizē byus ari literarūs sarunu cykla nūslāgums, "sāta" jau ūtrū reizi byus Lūznovys muiža.
Ituo goda “Andrejdīna” reizē byus ari Lūznovys muižys nūtikšonu cykla “Literārās sarunas Lūznavas muižā” nūslāguma sasatikšona, izvaicojūt literati Ilzi Spergu. Taipat kūpā sabrauks tī, kurī roksta, pasauli i sevi maklādami tekstūs. Naiztryukstūši byus ari muzyka, naiztiks bez klauseituoju leidzdarbeibys i Lūznovys muižys šarma.
Ilze Sperga ir pazeistama ar sovim tekstim i daudzim sabīdryskim projektim. Gruomotu skaiteituoju mīlesteibu izapeļnejuse ar prozys kruojumu “Dzeiveibai” (2014). Tys ir smeļdzeigs, volūdys i styla ziņā gords i latgaliskumā dziļš, tematiski Latgolys kasdīnu caur sirdi i emocejom izlaists gobols. Stuostu varūni i bārni, jaunīši, kas dzeivoj myus apleik. Partū ari suope ir osa i osora patīsa.
Vokora gaitā taipat literari kluotyn byus i sovus spylgtuokūs rudiņa tekstus skaiteis Anna Rancāne, Līvija Liepdruviete, Ineta Atpile-Jugane, Ligija Purinaša, Sandra Ūdre, Meldra Gailāne, Karonhisake, Līga Rundāne, Līga Čevere, Jurs Viļums, Inga Kaļva-Minina, Betija Berga i Jana Skrivļa-Čevere. Kai vysod Andrejdīnys mikrofons ir daīmams sevkuram, kurs gryb i kuram ir, kū pasceit pasauļam. Sovu sokomū muzykā ruodeis bārnu rokgrupa “Žvūrgzdyni”, var cerēt, ka gitara pasaruodeis rūkā ari Guntim Rasimam, kurs ir “Žvūrgzdynu” vadeituojs, i Arņam Slobožaņinam.
Literaturzynuotneica i “Andrejdīnys” reikuotuoja daudzu godu garumā Ilga Šuplinska soka: ““Andrejdīnys” tradiceja pasaruodeja pyrma 20 godu, vaicojūt sovejūs goda tymsuokajā laikā. Kūpā puordzeivuots i izjusts daudzi, kotrā reizē ir koč kas taids, kas naatsakuortoj nivīnā īprīškejā reizē. Tok ailinīki i dzīsminīki ir ituo pasuokuma pamats. Tys roda energetiski lobu tyvyma i spāka sajiutu.”
Sarunu ciklys “Literārās sarunas Lūznavas muižā” Lūznovys mūžā nūteik jau vairuokus godus, aicynojūt skaiteituojus atkluot, cik dažaida ir jaunuokuo literatura, i pīduovojūt īpasazeit ar dažaidim autorim. Itūgod pavasarī varēja sasatikt ar dzejneicu Ivetu Ratinīku, vosorys suokā īpasazeit ar dzejnīku i tulkuotuoju Kārli Vērdiņu, tikū rudinī bārnus muokslys detektivspēlē aizruove Luīze Pastore, bet sova sarunu reize bejuse ari Annys Rancānis, Ingys Ābelis, Andrys Manfeldis i cytu autoru īpazeišonai. Literari muzykaluos “Andrejdīnys” “sāta” Lūznovys muiža byus jau ūtrū reizi, īprīšk ite sasatykom pyrma treju godu.
Īīšona pasuokumā ir bezmoksys, gostūs iz sasatikšonu pi čaja i rudiņa dūmu aicynuots kotrys grybātuojs. Ciklu “Literārās sarunas Lūznavas muižā” atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds i Rēzeknis nūvods.
Foto: grupa "Žvūrgzdyni", Latvejis Radejis Latgolys studeja


text:
2012. goda 20. julī plkst. 14.00 Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā nūtiks literaturys almanaha „Olūts” 17. laidīņa i 2013. goda „Tāvu zemes kalendara” attaiseišonys svātki.
Literaturys almanahs „Olūts” i kulturviesturiskuo i literaruo godagruomota „Tāvu zemes kalendars” itūšaļt ir vīneigī regularī izdavumi latgalīšu rokstu volūdā, tymūs teik īspīsti īprīkš napublicāti Latvejis i uorzemu tautīšu dorbi.
Pasuokumu reikoj Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba, svātkūs pīsadaleis izdeviejs i autori, byus īspieja nūpierkt Latgolys Kulturys centra izdevnīceibā izdūtuos gruomotys. Laipni gaideits sevkurs interesents!


text:
Avīzis „Rēzeknes Vēstis” pīlykuma „Mōras Zeme” 2011. goda oktobra numurā (13.10.2011.) varam skaiteit par latgalīšu literatu i sabīdriskū darbinīku Juoni Cybuļski, par zynuotniskū diskuseju „Latgalīšu literatura trymdā” i Latgolys dižgoru jubilejis svineibom Bieržgalī.
Latgalīšu rakstnīceibys muzeja vadeituojs Pīters Luocs apskota Juoņa Cybuļska biografeju i informej, ka muzejā šūbreid var apsavērt leluo latgalīša pīmiņai veļteitu izstuodi, sovpus Elvita Kotāne, Nautrānu vidusškolys puļceņa „Pa Nautrānu dižgoru takom” daleibneica, mudynoj sakūpt Cybuļsku dzymtys kopus, 19. oktobrī pīsadaleit sveceišu aizdegšonā par gūdu Juoņa Cybuļska symtgadei i apmeklēt Nautrānu vydusškolys nūvodpietnīceibys muzeju.
Par Paulīnis Zalānis-Vallenys sumynuošonu 80 godu jubilejā zynuotniskuos diskusejis „Latgalīšu literatura trymdā” laikā roksta Aija Zuja, bet Anna Adijāne stuosta par Paulīnis Zalānis-Vallenys i Ontona Rupaiņa jubilejis svineibom Bieržaglī.
Vēļ itymā numurā ari Juoņa Keiča dzeivuļs „R. Ancānam aizeimūt”.


text:
Augusts II Styprais
Augusts II Styprais (puoļu: August II Mocny; lītaunīku: Augustas II; pīdzims 1670 goda lopu m. 12.d - nūmyrs 1733 goda svacainis m. 1.d) — beja Puolejis-Lītovys Sadraudzebys valdnīks nu 1697 ļeidz 1706 i nu 1709 ļeidz 1733 godam. Jis tai že beja Saksonejis Eļektorata valdnīks nu 1697 ļeidz 1733 godam. Augusts tyka īsaukts por "Styprū" deļ juo ļeluo fiziskuo spāka. Jam patyka tū pīruodeit i jis varēje pourlaust zyrga pokovu ar rūkom.[1]
Nu dzymšonys luteraņs, Augusts II 1697 godā maineja ticeibu i kļuve por katuoli, lai kļiutu por Puolejis-Lītovys Sadraudzeibys valdnīku. Juo laikā Saksonejis golvysmīsts Driezdene kļuve por svareigu Europys muokslys centru. Jam pīderēje īvārojama muoksls kolekceja i jis lyka uzceļt vairuokys graznys piļs Driezdenī[2] i Varšovā.


text:
Direktore Anita Vjakse: mozajom lauku školom ir juopastuov
Intervejis autore: Jolanta Ūzuliņa, Daugovpiļs Universitatis Storpkulturu attīceibu studeju programys studeņte
Mozuos lauku školys vysod bejušys na tikai izgleiteibys, bet ari cīma kulturys i sabīdryskuos dzeivis centrs. Preiļu nūvoda Smeļterūs asūšuo Solys pamatškola nav izjāmums. Tamā teik eistynuota pyrmsškolys izgleiteibys programa, pamatizgleiteibys programa i ari specialuo pamatizgleiteibys programa, kuru apgiust bārni ar goreiguos atteisteibys trauciejumim. Saruna ar školys direktori Anitu Vjaksi par školys kasdīnu, panuokumim i izaicynuojumim.
Solys škola ir moza, bet tymā pošā laikā ir daudz kur puorstuovāta – olimpiadēs, sporta saceņseibuos, dažaidūs projektūs i c. Kai jiusim tys izadūd?
Tys ir nūtics, pasateicūt školuotuoju sadarbeibai ar školānim. Kotrys školuotuojs dora sovu dorbu, bet svareiga ir sadarbeiba, kod vīns ūtram paleidz, īsoka kai lobuok, apsasprīž. Ir bārni, kas var vysu i pīsadola vysur. Lelajuos školuos, kur vīnā klasē ir 20 i vairuok bārnu, nav breinums, ka kaids palīk ānā, ka pītryukst uzmaneibys, pat, ka bārnam ir dūteibys, tuos na vysod teik izmontuotys. Mozā školā var lobuok redzēt, kaidi ir kotra bārna talanti.
Naseņ Solys škola izguoja akreditaceju i atzynumā beja nūruodeits, ka gondreiž kotrys audzieknis pīsadola školys pīduovuotajuos uorpusškolys aktivitatēs. Ka bārnu talanti napasaruoda vuiceibu prīkšmatūs, tod jī atsakluoj iz skotivis, sportā i c.
Školai ir loba sadarbeiba ar bīdreibu “Sabiedriskais centrs “Smelteriešu cimdiņš””, kuru voda myusu absolvente. Pādejūs treju godu laikā asam kūpā realiziejuši jau četrus bīdreibys pīraksteitūs projektus. Pi školys ir izveiduots pludmalis volejbola laukums, izveidots 100 zīdu duorzs Lavejis symtgadei, PuMPuRs nūmetne i skoru (seģene) īguode folklorys kūpai “Dzeipureņš”. Školā dorbojās ari pīaugušūs folklorys ansamblis “Golūda”, kurā sev veļdziejumu dzīsmēs rūn gon školys darbinīki, gon cīmata īdzeivuotuoji.
Škola dorbojās trejūs Eiropys Socialuo fonda projektūs. Asam prīceigi, ka projekta “Skolas soma” ītvorūs varim apmeklēt teatra izruodis, koncertus, muzejus i izstuodis.
Školys direktoram ir daudz i dažaidu pīnuokumu. Kai izadūd vysu saplānuot i ari eistynuot?
Direktors dūd strategiskū vierzīni, bet vīns nav karuotuojs. Školuotuoji ir tīšais atbolsts i, ka ir patīsys ryupis par školānim, tod struoduot ir vīgļuok. Kotrys atīt ar sovom idejom, kotram ir sovs skatejums i, tikai salīkūt vysu kūpā, saīt kūpeigs rezultats, kai puzle – pa gabaleņam salykta. Pamatā ir sevkura školuotuoja entuziasms, radūšums i spiejis saskateit tū, kū kotram bārnam vajag, lai jis pylnveiduotūs.
Vēļ svareigai ir uzajimt atbiļdeibu i prast deligēt funkcejis, i ceņstīs paleidzēt cytim, kod sovu dorbu esi padarejs.
Jius asat direktore saleidzynūši naseņ. Kai tykot da ituo omota? Kū dorat sovaižuok nakai jiusu prīškguojieji?
Jā, itys stuosts suocēs pyrma treis godu. Īprīškejuo direktore piec 26 dorba godim pieški puortrauce dorbu školā, i tyka izsludynuots konkurss iz omota vītu. Kolegys cīši mieginuoja pīrunuot, lai es īmu i dorbojūs, bet es atbiļdieju: “Nā, nā! Kategoriski nā!” (Smejās). Dorba pīredze ļuove kandidēt, partū ka struoduoju ar lītvedeibu, datubazem, informatikys jūmā. Beiguos es pīkrytu dasaceit sovu kandidaturu, tok ar nūsacejumu, ka vysi struoduosim kūpā.
Par breinumu apstyprynuoja taišni mani. Maņ pošai ruodejuos, ka kandideju tik deļ veseleigys konkurencis. Beja lels satraukums, kū i kai dareit? Es cīši daudz konsultiejūs i daudz vuicejūs. Nivīns nikod naatsaceja – ni pogostā, ni nūvodā, ni izgleiteibys puorvaļdē i vysi kolegys vysod paleidzēja. Tik lela atbiļdeibys sajiuta vēļ nikod nabeja bejuse.
Maņ gribīs dūt vaira breiveibys školuotuojim. Es zynu, ka jī ir profesionali i kotrys sova lauceņa lītpratiejs. Prūtams, kuorteibai juobyun! Tūmār, kod kotrys īlīk sovu, veidojās interesantuoka, skaistuoka kompoziceja taipat kai nu puču buketā – līc i līc pa vīnai, cikom saīt koč kas šmuks.
Solys školai šūgod apritēja 100 godu, mozai lauku školai tys ir daudz.
Škola nav palnūša īstuode, bet īguļdeit namaterialuos i materialuos vierteibys vajag vysu laiku, lai byutu rezultats. Vuiceibu process vysod byus pyrmajā vītā, bet mes īmam i īsim “iz uoru”. Ir svareigai sasadorbuot ar školom, bīdreibom, meklēt leidzeigai dūmojūšus i vērtīs plašuok, tuoļuok – storptautyskā leiminī. Asam īsasaistejuši “Erasmus” projektā.
Kaidi ir jiusu uzskoti par mozūs školu konkurētspieju ar lelajom školom?
Ka jamam leluos lauku školys pret mozajom školom i procentualai izdolom, pīmāram, olimpiažu rezultatus, tod saīt, ka lauku i mozuos školys pat apsteidz leluos školys! Prūtams, ka mums dažreiz vīns bārns pīsadola vysur piec kuortys. Lelajuos školuos ir leluoka izvēļe atrast lobuokūs nu lobuokūs. Tūmār mums ir svareigai dūt īspieju sevi pīruodeit ari tim, kas nav tik špūži, ļaut mieginuot i daudzys reizis tys atsamoksoj ar vēļ leluoku īgivumu. Bārns sevi apsazynoj kai vierteigu, nūzeimeigu, zynūšu i varūšu.
Lelajuos školuos školuotuojim ir lobuoka apmoksa, leidz ar tū, struoduot mozā školā školuotuojam ir finansiali naizdeveiguok, bet dorbs ir tys pats. Daudz kas juodora iz entuziasma pamata, par veļti, sovaižuok nimoz mozys školys napastuovātu.
Īsadūmojit, ka teirumā svaiduos akmini – nivīnam nav vajadzeigi, reizem pat kaidam traucej. Mes varim pajimt itūs akmiņus i salikt piramidu, varim salikt pamateigu brugi nu akmiņu, varim salikt akmiņus sātys pamatūs voi pat izceļt sātu. Pamatškola ir kai itī akmini, kas ir vysa pamats, kuri ir pareizi salikti i ir kai garanteja lobai nuokūtnei. Es uzskotu, ka tīši mozajuos školuos pamateigai īvuica gon vuoceibu prīkšmetus, gon dorbuotīs uorpusškolys nūdarbeibuos.
Īrostai leidz ar jaunu Saeimu mainās ari ministri, kas īt ar sovom reformom i atškireigim redziejumim par izgleiteibys sistemu.
Niule teik uzsvārts, ka īmam iz jāgpylnu izgleiteibu. Nauzskotu, ka īprīšk izgleiteiba taida jau nabeja. Niu teik lykts uzsvors iz sadarbeibu storp vuiceibu prīškmatim, lai byutu sasaiste i školāns vīgļuok saprostu i apgiutu temys, tys, munupruot, ir pareizi. Pi mums školā ir vīna školuotuoju ustoba i vysi školuotuoji var sasatikt storpbreižūs i izrunuot – kū kotrys vuica nūteiktajā dīnā i cik labi tū saprūt školāni, leidz ar tū, cyti školuotuoji var pīsalāguot, konsultētīs, īsaceit koč kū nu sovys pusis.
Izgleiteibys i zynuotnis ministrejā tūp otkol jauni, radikali reformu plani školu teiklu sakuortuošonai. Kū jī sūla mozajom školom?
Dīmžāļ mozajom školom dūd mozuok, bet sajimt grib tikpat, cik nu lelūs. Pituo vēļ ari nūvodu reforma myn iz pādim, daudz kas nav skaidrys. Izgleiteibai ir lela nūzeime ari nūvodu reformys kontekstā. Par vysu nav padūmuots, vyss nūteikti nav da gola izplānuots, bet mes jau skrīnam vilcīņam pa prīšku. Mozajom lauku školom ir juopastuov! Vysupyrma jau deļtuo, lai ir īspieja vuiceitīs tyvuok sātai i justīs saimiskuok, byut storp sovejim. Solys školā teik nūdrūsynuota specialuo izgleiteiba, školuotuojam juomuok dorbuotīs div leimiņūs, kas nav vīgli, bet nūdrūsynoj bārnu integraceju i atteisteibu ilgtermeņā. Ka tai padūmoj, tod jau vysu var dareit interaktivai, vīns školuotuojs var stuosteit stuņdis vīlu Reigā i vysusos školuos Latvejā var paruodeit itū video. Lai voi kū tehnologeju ziņā izgudruotu, tuos navar piļneibā aizstuot saskarsmi ar cylvāku.
Solys pamatškola ir vītejais kulturys, turisma i izgleiteibys centrys Smeļterūs i tyvuokajā apleicīnē. Voi vītejī īdzeivuotuoji atbolsta školys aktivitatis i īsasaista tamuos?
Škola ir ari socialais centrs, te dorbojās internats nu pyrmūdīnis da pīktdīnis. Tys ir lels atbolsts vacuokim, kas struodoj cytur, kas navar izbraukuot i izvoduot sovus bārnus.
Pi mums nūteik vysaidi kulturys pasuokumi, suocūt ar tradicionalajim, kai Leldīne i Zīmyssvatki, dūdamēs pīredzis apmainis vizeitēs. Školā nūteik Vacmāmeņu piecpušdīne, Dzīdūšūs saimu saīts, pyrmsškolys bārnu izlaidums i daudzi cyti pasuokumi. Itūšaļt mums ir izaveiduojuse sadarbeiba ar Latvejis Universitati, kūpā apzynojam Smeļteru pusis kulturviesturiskuos i namaterialo montuojuma boguoteibys.
Vītejī ir cīši atsauceigi. Maņ lela prīca, ka īt i ar padūmu, i ar materialu paleidzeibu, i bejušī absolventi atbolsta ar zīduojumim, lai škola varātu dareit vēļ vairuok i īrūbežuotī finanšu resursi nabyutu škierslis školys iniciativom.
Školuotuoju dorba zamuo apmoksa vysod bejs aktuals vaicuojums.
Nauda sekoj školānam, leidz ar tū lauku školai naudys ir tik, cik ir. Školuotuoji par veļti loboj būrtneicys, voda konsultacejis, gatavej školānus olimpiadem. Voda vysaidus puļceņus, lai bārnus īinteresātu i lyktu školā justīs vyslobuok. Bārnu i jaunīšu centrs apmoksoj folklorys kūpu “Dzeipureņš,” kūka dorbu puļceņu, vokālū ansambli. Labi, ka dzeivojam laukūs, i ladsskapī vysod ir pīns i bīzpīns, bet ari tys pyrms tam ir ladsskapī juoīlīk. I ari tys prosa dorbu.
Kai viertejat sovu kolektivu i kai jū motivejat?
Solys školā ir vyslobuokī školuotuoji. Kolektivs ir salīdāts, bīži dūdās kūpeiguos ekskursejuos, pylnveidojās dažaidūs kursūs, organizej vysaidys uorpusškolys aktivitatis. Grybātūs jūs motivēt ar lobuoku samoksu.
Kaids, jiusupruot, ir ideals školnīks i kaids ir ideals školuotuojs?
Idealu školnīku es radzu, kai cylvāku, kas grib daudz zynuot, meklej atbiļdis, nasabeist vaicuot, dora, zyna, kuo grib, prūt paskaidruot i paleidzēt ari cytim. Jam sev i dūd cytim.
Sovutīs školuotuojs vysu laiku vuicuos, pylnveidoj sevi, īt leidza laikam. Školuotuojam svareigai ir naaizmierst par sovu saimi, vysod pītaupeit sevi sovejim. Bīži viņ školuotuojs vysu sevi izlīk dorbā.
Izgleiteibys nūzarē struodojūšim grybātūs nūvēlēt vosorā atrast laiku seve pylnveiduošonai, jaunu ideju generiešonai, spāka atgiušonai i ceļuošonai.


text:
Byus 3. Kuorsovys nūvoda saimu dzīduošonys svātki
1. junī iz tradicionalū Kuorsovys nūvoda muzykalūs i dzīdūšūs saimu sasatikšonu aicynoj Kuorsovys Kulturys noms.
Kab caltu gūdā saimu styprumu, saticeibu, tradicejis i mīlesteibu iz dzīsmi, Kuorsovys nūvodā jau trešū reizi nūtiks “Saimu dzīduošonys svātki”. Pyrma treju godu tradiceja aizasuoka Kuorsovys Kulturys nomā, pārnejā goda saimis pīskandynuoja Saļnovys Tautys nomu, nu ituo goda 1. junī 18:00 vysi otkon aicynuoti gostūs iz Kurosovu.
Svātkūs pīsadaleis na viņ nūvoda dzīdūšuos saimis, nu drūsai dzīduos ari nūvoda “Cuoli 2012”.
Svātkus organizej: Kuorsovys nūvoda dūme, Kulturys i izgleiteibys ļauds i pasuokuma krystamuote Inta Ostrovska.
Dzīdūšuos saimis aicynuotys dasasaceit pi Inārys Rasimys pa telefonu 26346879 ci 29330637, e-postu inaraktn@inbox.lv.


text:
Sagataveits pyrmais latgalīšu volūdys apvuiceibys video
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” sagatavejuši pyrmū latgalīšu volūdys apvuiceibys video, kurymā pīduovoj vareibu īsavuiceit personu vītnīkvuordus.
Projektu eistynoj: bīdreiba “Bruoli un Muosys”: Sandra Poplavska, Juoņs Rimicāns
Video: Studeja 3KM
Teksta redaktore: Edeite Husare
Tekstu īrunuoja: Arņs Slobožanins
Skaņa: Arņs Slobožanins
Itys projekts teik eistynuots ar Vaļsts kulturkapitala fonda, A/S “Latvijas valsts meži” i Latgolys regiona atteisteibys agenturys finansialu paleigu.


text:
Oskars Orlovs: “Muna Latgaliada ir nūsaslāguse”
Intervejis autore: Vineta Vilcāne
Voi latgaliskuo kulturvide var nūgurdynuot? Izaruoda, ka var i pat tik cīši, ka tuos veiduotuoji izavielej paīt maleņā i atrast nu jauna sevi i jaunys aizaraušonys. Literats OSKARS ORLOVS aba Raibīs atzeist, ka juo dzeivē ir nūsasliedzs 10 godu gars latgaliskuos kulturys pūsms. Niu jis roksta romanu latvīšu literarajā volūdā i studej medicinu.
Dreiž byus apleik gods, kai izguoja tova dzejis gruomota “Pistacejis”. Kai jai ir guojs?
Saleidzynojūt ar īprīkšejom divom gruomotom, itai ir guojs vyslobuok. “Pyrma syltī” beja cīši seņ, 2011. godā, tod ari es dūmuoju, ka latgalīšim juoroksta smīkleigi i jautri. Tei gruomota ari taida beja – humoristiski pastuosteni. Atsaverūt iz ūtru gruomotu “Zalta tesmini”, tei saguoja kai eksperiments. Gruomotā ir daudz arhaismu, tys beja korektoris redzīņs, es cerieju, ka tik daudz nabyus. Ka salīk tik daudz arhaismu, tod – muni skaiteituoji ir sacejuši i ari pats asu juts – tys maina prozys, stuosta ritiejumu, ritmu. Dīvamžāļ tai saguoja ar tim eksperimentim. Dūmoju, ka “Zalta tesmiņus” es leidz dzeivis golam tulkuošu, jī tiergojās cīši švaki. Ka runojam par “Pistacejom”, tod sātā ir palykuši tikai 40 eksemplari nu kaidu 500. Niu tulkuotuojs Džeids Vils taisa par mani taidu kai īsapazeišonys bukletu, partū ka daži izdevieji uorzemēs ir īnteresāti regionalajuos volūduos i jim ir interesanti pasavērt, kai cylvāki dzejā dūmoj regionūs. Juosoka, ka trešais bārns, “Pistacejis”, ir saguojs vysšmukuokais i aizguojs tauteņuos vystuoļuok.
Voi nu tovys pyrmuos gruomotys izīšonys ir kai mainejusēs sabīdreibys attīksme pret literaturu latgaliski?
Tū var redzēt Latvejis Literaturys goda bolvā, tai teik nomināti latgaliski rokstūši autori, kai Anita Mileika, kas roksta bilingvali, Ilze Sperga, ari es tyku nomināts ar “Pistacejom”. Cerams, ka ari cyti autori tiks nomināti ar jūs dorbim. Attīksme ir dažaida, kai vysod. Par “Pistacejom” Latvejis Literaturys goda bolvys lūceklis Edvins Raups izasaceja, ka jam vīgļuok skaiteit angliski voi spāniski, na latgaliski. Lai jau jis skaita! Tys tūmār ir attīksmis vaicuojums. Par “Pistacejom” es asu sajiems pagaidom viņ lobys atsauksmis gon nu žurejis lūcekļu, gon nu skaiteituoju, gon nu cylvāku prezentacejuos. Vaicuojumam ir ari ūtra puse, cik ir latgalisku autoru, kuri vēļ publicejās voi koč kū roksta latgaliski? Iz rūkys pierstu var saskaiteit. Rakstnīceiba nav spīsta līta, tikpat labi vari raksteit ari cytā volūda, kuru puorvolda.
Kas ir tovs skaiteituojs?
Piec vīnys nu pādejūs interveju radejā lobpateik saceit, ka tys ir sirdī jauns cylvāks. Munā daiļradē nav pījimtuo tautiskuo romantisma. Par sovu daiļradi asu dzierdiejs feinu atsauksmi – raibiski moderna.
Tu itūgod tyki pi sovys pyrmuos Lagalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” par gruomotu “Pistacejis”. Kū tev nūzeimoj itys Boņuks?
Kai es saceju pateiceibys runā, pa 10 godim asu nūvārtāts, bet tymā pošā laikā es asu pa itim 10 godim sagurs. Paļdis, prūtams. Boņuks stuov šapeitī sūpluok puorejim Boņukim, kas dabuoti ar apvīneibu “KAPĻI”. Kluot kotram asu pīrakstejs, par kū maņ jis ir tics, lai pošam naaizamierst. Boņuks ari tyka dybynuots, lai pasaceitu paļdis, ka varbyut cyti napasoka, i dūtu stimulu tuoļuok struoduot. Paļdis, ka jis maņ ir. Koč vīns Boņuks literaturā! Forši.
Sajamūt Boņuku, tu saceji, ka tova Latgaliada ir nūsaslāguse i tu pīairej krostā. Voi tys nūzeimoj, ka aizej nu latgaliskuos kulturys?
Nu latgaliskuos kulturys tik vīgli nav tikt uorā, taipoš kai Odisejs kuģuoja eposā “Iliadā”, es asu kuģuojs Latgaliadā. Latgaliskajā teik īlykts daudz energejis, bet na vysod ir atgrīzeniskuo saite. Vys vēļ mes streidomēs par smīkleigom lītom, pīmāram, kai raksteit divskani – kai “ō” voi “uo”. Vysa kultura ir kaškeiga, vīni skaita, tev vajag latgaliski raksteit tai, ūtri – tai, voi juodzīd itai. Vīnuota kūpsaucieja nav, i, nu molys pasaverūt, tys ruodīs smīkleigi. Tū varēja redzēt ari pārņ maja kongresā, storp pošu latgalīšu nabeja vīnpruoteibys. Ka gribim koč kū pīpraseit nu vaļstsveiru, nu politikys, byutu beidzūt juosavīnoj par mierki. Bet es skaitu, ka tys nav īspiejams, partū ka pasaruoda mums taidi cylvāki, kurus var nūsaukt par latgalīšu “fašistim”, kuri ir izdūmuojuši, ka latgalīšim juosaprecej ar latgalītem, ka ir vīna taisneiba i tei ir jūs voi tei ir latgaliskuo, i tai tuoļuok. Kas ir latgaliskuo taisneiba, tū nazyna nivīns. Jei kotram sova. Asu tū izjuts ari pots iz sevis. Portalā Delfi.lv beja Latvejis Literaturys goda bolvys skaiteituoju simpatejis bolsuojums. Daži latgalīši beja izdūmuojuši shemu, kai maņ tymā uzvarēt. Sajiemu viestulis ar tekstim “pasateicūt maņ, tu esi pyrmajā vītā, partū ka es nūpublicieju ziņu par konkursu sovā feisbuka laika jūslā, … nūšēruoju dūmubīdru grupā “Latgalians””, bet paīt dīna i es asu ūtrajā vītā. Tod maņ atroksta vēļ vīns individs, kas izdūmuojs, kai “nūguozt tū čyuļu mārgu nu pyrmuos vītys” – bārnu gruomotys autori! Respektivi, shema taida – maņ beja juosarunoj pīci draugi, juonūpierk jim kotram pa “Zalta zivteņai” ci cytai prīkšapmoksys kartei i juopīrunoj jūs vysu laiku bolsuot par mani. Es beju šokā par vysu itū. Maņ pītyka itūs negaceju i tuo, ka feisbukā pi munu īrokstu cylvāki suoce sovā storpā pliestīs. Maņ beja gona, i es iz pīcu mienešu izadziešu nu feisbuka.
Vēļ vīns smīkleigums ar “Pistaceju” kruojumu beja, ka piec tuo izīšonys maņ spīde rūku vysdažaiduokī cylvāki. Kū es pazeistu, kū nā. Kuri vēl aizabļaun: “Es tok tū puisi pazeistu!” Redzi, itys moments ir sasaglobuojs nu padūmu laiku – cikom tevi naatzeis Reiga, vītejim tu ari nabyusi vajadzeigs, byusi kuortejais paņteņu raksteituojs, kurus nivīns naskaita.
Tod tu palīc latgaliskajā?
Nav tai, ka asu vysu atmets. Maņ ir projekteni, kurūs dorbojūs. Dzejūli maņ saīt gon latgaliski, gon latvīšu literarajā volūdā. Es raugu ari raksteit angliski. Asu īsuocs ari raksteit romanu latvīšu literarajā volūdā. Prūtams, byus, kas suoks kritizēt, ka jis nav latgaliski. Maņ kai autoram gribīs sasnīgt leluoku auditoreju, ar dzeju tys, prūtams, beja vīgļuok izdoroms, bet ar prozu ir gryušuok, maņ jau pīteik ar divim mieginuojumim. Latgolys “fašistim” palīk “Zalta tesmini”, kur jī varēs prīcuotīs par arhaismim i klusi sevi gluosteit pret spīgeli. I deļkam maņ kai autoram naraudzeit raksteit cytuos volūduos taipat kai dzīduotuojim? Pīmāram, “Dabasu Durovys” dzīd ari cytuos volūduos, pret jim naz kai krystus nivīns namātoj. Vīns nu naaizsorguotuokūs cylvāku latgalīšu kulturā ir taišni rokstūšais voi tys, kas koč kū dora ar literaturu. Ir koč kaids mistiskys nūsacejums, ka juoroksta latgaliski. Itai es naraksteišu! Partū ka muzykanti var dzīduot koč kaidā trešajā izlūksnē. Tū mes varim redzēt “Latgalīšu repam”, kur, es dūmoju, ir cīši tuoli nu repa, vaira taida smaceņa, tys vaira ir latgalīšu popsa. Maņ drusku grīžās ausī vysi žargonismi, Ludzys slengs, ka mes asam “Latgalīšu reps”, tod mums tū vajadzātu pozicionēt kai latgalīšu repu. Cytim muzykantim asu aizruodejs par vuordu izvieli, ka tī ir cīši lels baļtiskums, iz kū asu sajiems atbiļdis “es dzīduošu, kai grybu, partū ka tei ir muzyka”. Deļkam es navaru raksteit, kaidā volūdā es grybu? Es naasu nikaidu papeiru parakstejs, ka maņ vysu dzeivi byutu juoroksta latgaliski. Es vysu myužu nasadorbuošu latgaliskajā. Maņ pītyka ituo Latgaliadys kuģuojuma. Es asu nūgurs nu tuo vysa emocionali i gareigi.
Atsagrīžūt pi tūpūšuos gruomotys, par kū tei byus?
Romans sauksīs “Izbanotie”. Nu suoku juoteik skaidreibā, kas ir “izbanotie”. Tys ir muns puorlykums nu angļu volūdys vuorda “banned”. Kuri spieliejuši datorspēlis, varbyut vaira saprass. Datorspēlē tys byutu tai – mes spielejam vīnu datorspēli vysi kūpā, tam, kurs nalabi izavad, voi kurs personažs myusim napateik, mes izlīkam banu, jis var pīsadaleit datorspēlē tuoļuok, bet navar ni pajimt artefaktus, ni kautīs, jis vīnkuorši skraida pa īdūmuotū realitati. Vēļ tū varātu tulkuot kai ignoriešonu voi pastateišonu koktā, īsliegšonu duorzeņā. Romans byus par munu paaudzi, drusku pīsaskaršu ari padūmu cylvāka dūmuošonai, kura da šam nav myruse. Tys byus īskots, kai mes dzeivojam naatkareigā vaļstī, bet ar padūmu atraugom. Darbeiba nūtiks Latvejā.
Raibuo karikatura. Vaira: fb.com/RaibisSpotty
Voi tu jiutīs Latgolā izbanuots?
Rakstnīkam ite ir cīši gryuši dzeivuot. Cik asu pa kularim dzierdiejs, ka Raibīs ir taids i taids, ari naārts, kū jis pi myusu kantorī dareis?! Taipoš ari runys par mani daīt mudruok par poša īsarasšonu. Tam par īmesli ir muna rokstūšuo daiļrade i sovulaik dorbuošonuos apvīneibā “KAPĻI”. Ar “KAPĻIM” beja intersanti. Tok lelai daļai es palyku par tū zānu, kas bļaun nu skotivis. Nivīns nu jūs nazyna mani kai rakstnīku.
Treis godi nadabojūt nikaidu dorbu Latgolā – Rēzeknē, Daugopilī – voi Reigā, tu suoc dūmuot, ka koč kaidys lītys tūmār tovā dzeivē nūteik na tai. Treis godi maņ beja cīši lobs laiks tū vysu puordūmuot, atsavērt iz sovu dorbu, iz cytu. Tod tu dūmoj, deļkam tev dareit koč kaidys lītys mistiskys idejis vuordā, zīduot sovu laiku i veseleibu i vēļ īguļdeit sovus leidzekļus. Es nūguoju leidz atbiļdei, juocitej pošam sevi “paļdis par pīturu, tuoļuok mes poši”.
Tu ik pa laikam latgaliskuos kulturys procesus nūkomeņtej ar vuordim “suopeigi, suopeigi”. Kas ir tys suopeigais?
Tuos ir beidzamuos rindenis vīnam nu munu dzejūļu – “Suopeigi suopeigi / vyss ir cīši suopeigi.” Mes te vysi runojam, “capamīs”, bet tuoļuok par gaņkom eisti naasam tykuši. Verūtīs iz latgaliskū vaļstiskā leiminī, koč kas ir dareits, bet moz. Latgaliskū navajag uzspīst, tod otkon saīt tys pats latgalīšu fašisms.
Daži Latgolā ir sasajutuši, ka, byudami latgalīši, ir vyseipašuokī, vyskrutuokī koč ari vīnlaiceigi jiutās apbižuoti. Apleik teik klaiguots par latgalīša pīvīnuotū vierteibu, ka jei tev ir – paruodi! Draugu lūkā puorrunuojom, deļkam kūrzemnīki jiutās lapni, ka jī ir kūrzemnīki, i tū var redzēt, bet latgalīši līlejās, ka ir latgalīši. Mes vēļ nazinim, kū nūzeimoj byut lapnim. Lapnumā ir gruņteiga pamatne, bet līlejās bārni, kuram šmukuoka mašineite, cik jai kruoseņu.
Niu esi pīsavierss medicinai, parkū taida izviele?
Es suoču dūmuot, kas maņ varātu patikt, kas mani interesej, ar kū varātu ari sevi materiali nūdrūsynuot, navys dzeivuot nu projekteņa da projekteņa i gaideit honorarus. Tai es nūguoju leidz medicinai, kas ir vīna nu pamatzynuotņu. Ite navar aizšaut garom, tev vīnkuorši juobyut zynuošonom. Ka tūs nabyus, sertifikatu voi atestatu nivīns nadūs. Asu pateiceigs sovam humanitarūs zynuotņu bakalauram, tys ir mani izaudzynuojs kai personeibu, bet ciļvieceigu i materialu īmaslu deļ ar kulturu navar nikū nūpeļneit i nikod nanūpeļneisim. Es grybu nūmoksuot riekinus i atlikt pensejai (skali smejās), kurys myusu paaudzei nabyus, juosuoc ryupētīs pošam par sevi.
Niu tovi celi vess iz Reigu?
Muni celi vess iz Reigu i Jiurmolu, i varbyut piec treis godu puori okeanam voi jiurom.
Voi tu īsi iz vieliešonom?
Es īšu iz vieliešonom, prūtams! Asu pīrunuojs tāvu īt bolsuot. Es vēļ dūmoju, par kū es bolsuošu, bet na par voldūšū kliki. Puormaiņu vajag. Internetā redzieju foršu karikaturu. Stuov veirs pi tribinis i prosa, kurs gryb puormainis? Vysi ceļ rūkys, spīdz vīns par ūtru vaira. Tod jis vaicoj, kurš gryb puorsamaineit? Vysi klusej. Maņ nav pozitiva skota iz iznuokumu. “Saskaņa” i KPV LV ir cīši sasarūsejuši, bet puorejuos ituos Saeimys partejis ir pošys vaineigys, ka nauzrunuoja itūs parteju elektoratu. Niu mes redzim rezultatu. Kai intervejā žurnalam ”Ir” saceja rakstneica Gundega Repše, itū juku laiku izstriebšonu, kas byus piec vieliešonu, mes asam vysi nūpeļnejuši – ar sovu miļzeigū īcīteibu pret nateiru politiku, vīnaldzeibu, pat apateju.
Bolsuot ir juoīt, juoizsoka sovs vīdūklis. Koč es ari zynu, ka muni meilī Drycāni nūbolsuos par “Zaļūs i zemnīku savīneibu”, partū ka tys nav mainejīs daudzus godus. Bolsu puorsvors ZZS Drycānūs ir gon Saeimys, gon pošvaļdeibu vieliešonuos. Es prosu cylvākim, parkū jius bolsojat par ZZS, maņ atbiļd: “Nu, kai, tok zemnīki, sovi!” Es soku, voi teišom nasekojat leidza, kas nūteik, kaidi zamiudiņa akmini? “Nu, kai, jī tok sovi, zemnīki.” Es nūpluotu rūkys i saprūtu, ka mums da koč cik aktivys i normalys pylsūniskuos izgleiteibys vēļ cīši, cīši daudz juoaug.
Karteite: Andrejs Vasjukevičs/Latgolys viestnīceiba GORS
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzeklim.


text:
"Gostūs pi Boņuka" Stuosti bārnim par Latgolu
Grāmata ir interaktīvs izglītojošs izdevums sākumskolas vecuma bērniem. Itei gruomateņa dūmuota bārnim – Boņuka, Annelis, Pastariņa i Pogys skaiteituojim. Gruomotys autori ir gribiejuši, lai pazeistami tāli Jums atkluoj myusu dīnu Latgolu, tuos tradicejis, vītys, bārnu literaturys autorus i, pats svareiguokais, volūdu. Paruoda, ka tei volūda, kū runuoja myusu seņči ir stypra ari myusu dīnuos. Gruomotā ir dažaida veida izgleitojūšys i izklaidejūšys spēlis, kur vajadzeigs vacuoku ci školuotuoja atbolsts.
Pārlūkot
- Jaunumi
- Īpašais piedāvājums
- Amatnieku darinājumi
- Dāvanu komplekti
- Dāvanu Iepakojumi-Roku Darbs
- Uzturs veselībai
- Pārtikas preces
- Grāmatas
- Kosmētika
- Rotaslietas
- Apģērbs un aksesuāri
- Carmani produkti
- Suvenīri
- Individuāls pasūtījums
0


text:
5. i 6. majā Rēzeknē nūtyka 4. pasauļa latgalīšu saīts “Latgolys symtgadis kongress”. Latgolys kongresa symtgadis svineibys 5. majā aizasuoce ar dīvkolpuojumu Rēzeknis Vyssvātuokyos Jezus sirds katedralē, piec tam sekuoje svātku guojīņs i pīminekļa “Latgolys kongresam 100” atkluošona. Piec pušdīnem sekuoje 4. pasauļa latgalīšu saīta plenarsēde, vokoru nūslēdze “Latgalīšu volūdys nakts”. Kongresa ūtrajā dīnā dorbs nūtyka vairuokuos paraleluos sekcejuos. 6. maja vokorā pījēme 4. pasauļa latgalīšu saīta rezoluceju, kurā latgalīši izsaceja sovys vēlmis i redzīni par tuoluokū reiceibu attīceibā iz latgalīšu volūdu, kulturu, izgleiteibu i cytom regionam svareigom sferom.
“Latgolys symtgadis kongress” beja leluokais nūtykums, kas izskanieja vysā Latvejī, saisteibā ar latgalīšu volūdu i latgalīšu kulturviesturi. Itys pasuocīņs deva īspieju atkluotiai izrunuot latgalīšu volūdys vaicuojumu i Latgolas tuoļuokys attiesteibys vaicuojumus. Itys byus luobs suokums Latgolys uzplaukumam.


text:
Pyrmaviesture
Pyrmaviesture (anglīšu: prehistory, pre-history; krīvu: пpeдыcTopия; дoиcTopичeckaя эпoxa; latvīšu aizvēsture) — tradiceigai itai sauc ciļviecis viesturis pyrma roksta izguoduošonys. Pa cytam, šudiņ aktualuokam, redzīņam pyrmaviesture irā ciļviecis viesture da agrokulturys atsarasšonai. Vēļ irā redzīņs, pa kuram par pyrmaviesturi sauc ciļviecis viesturis da ļaudeibys lūmu atsarasšonai.
Pyrmaviesturis terminu pyrmū reizi izlītuoja praņcīšu zininīki (praņciskai pré-historique) XIX gs. suokuos, apraksteidami atradīņus Dīnavydpraņcejis oluos. Ciļviecis pyrmaviesturis tiemej arheologeja, paleoantropologeja i jūs sūpluokatzaris.
Deļ tuo, ka pyrmaviesturi vysucieškuok sīn ar roksta atsarasšonu, izškireiguos kulturuos pyrmviesture beigusēs izškireigā laikā, a kurys nakurys kulturys sova roksta net vysā natyka izguoduojušys.
Sadalejums laikavydūs[pataiseit | labot pirmkodu]
Tradiceigai pyrmaviesturi dola itaidūs danīšu zininīka K. J. Tomsena (C. J. Thomsen) pasūleitūs laikavydūs:
- Akmiņlaiki:
- Bronzlaiki;
- Dzeļžalaiki.
Kod nakod izškir vēļ i eneolita laikavydu.
Termina i periodizacejis kritika[pataiseit | labot pirmkodu]
XX godusymtā pyrmaviesturis termina zemeigums sasamazynuoja. Ciļviecis viesturis styngra daleišona laikavydūs da roksta atsarašonai i piec juos suoce naatsataisnuot, vairynojūtīs arheologejis datim ap boguotom kulturom, dzeivuojušom da roksta izguoduošonys i pasaplotūt radejaktivajai datiešonai, kura ļuove „viesturiskajim laikim“ pasastumt vys tuoļuok puorīsmē. Vīnulaik, „globalizejūtīs“ pasauļa viesturei, dalejums pa roksta izguoduošonai šaļtim davad da absurdiskim dalaidumim. Pīvadumam, itai dolūt, izītu, ka Egipts viesturiskajūs laikūs īsūļuojs jau 3500 godā pr. m. e., a Jaungvineja – tik XIX godusymtā.
Šudinejai kritikai pavaļdeiga i pa daļai savecejušuo Tomsena periodizaceja. Saceisim, šumeru civilizaceja rokstu turēja vēļ pyrma bronzlaiku. Nu ūtrys pusis, arheologiskī atradīni centralajā Anatolejā (Turcejā) ruoda, ka tīnis agreimuo neolita kultura jau muocēja apdareit varu (8000 g. pr. m. e.).


text:
Bivalvia - Pectinida - Pectinoidae
PaleoDB taxon number: 101887
Belongs to Chlamys (Chlamys) according to A. I. Kafanov et al. 2001
Sister taxa: Chlamys (Chlamys) albida, Chlamys (Chlamys) anscutella, Chlamys (Chlamys) arakawai, Chlamys (Chlamys) breidavikensis, Chlamys (Chlamys) callimorphus, Chlamys (Chlamys) chaixensis, Chlamys (Chlamys) coatsi, Chlamys (Chlamys) cosibensis, Chlamys (Chlamys) etolonensis, Chlamys (Chlamys) gackhense, Chlamys (Chlamys) harmeri, Chlamys (Chlamys) iljinensis, Chlamys (Chlamys) indissolubilis, Chlamys (Chlamys) islandica, Chlamys (Chlamys) itoigawae, Chlamys (Chlamys) iwamurensis, Chlamys (Chlamys) iwriensis, Chlamys (Chlamys) karaginskiensis, Chlamys (Chlamys) kavranensis, Chlamys (Chlamys) lioica, Chlamys (Chlamys) miyatokoensis, Chlamys (Chlamys) nenkalensis, Chlamys (Chlamys) otukae, Chlamys (Chlamys) parisiensis, Chlamys (Chlamys) plinsbachiensis, Chlamys (Chlamys) privalnajensis, Chlamys (Chlamys) pseudislandica, Chlamys (Chlamys) pseudohastata, Chlamys (Chlamys) pseudolioica, Chlamys (Chlamys) quilonensis, Chlamys (Chlamys) rendoi, Chlamys (Chlamys) rutteni, Chlamys (Chlamys) sendaiensis, Chlamys (Chlamys) tapensis, Chlamys (Chlamys) thalerus, Chlamys (Chlamys) tjornesensis, Chlamys (Chlamys) trinitiensis, Chlamys (Chlamys) varia, Chlamys (Chlamys) wajampolkensis, Chlamys (Chlamys) yastchanensis
Ecology: stationary epifaunal suspension feeder


text:
“Klūgu mūks” sajiems bolvu “Kilograms kultūras”
21. februara vokorā tyka padūtys Latvejis Televizejis i Latvejis Radejis kulturys goda bolva “Kilograms kultūras”. Literaturys i gruomotnīceibys sadaļā skaiteituoji par lobuokū atzynuši Ingys Ābelis romanu “Klūgu mūks”.
Ingys Ābelis romans “Klūgu mūks” ir stuosts par pyrmūs Latgolys latvīšu bazneickungu i liduotuoju dabasu olkom, par cylvāka sirds i sapruota celim, par grāku i pīdūšonu. Golvonuo varūņa prototips ir Fraņcs Trasuns – katuoļu prīsters, teologejis magistrs, īvāruojams vaļstsveirs i sabīdrisks darbinīks, kam 2014. godā byutu palykuši 150 godu.
“Kilograms kultūras” tyka padūts 7 nominacejuos, kai ari pīškierta žūrejis specialbolva. Bolvys pretendentus nūsaceja žūreja, kurys sastuovā beja Latvejis Televizejis i Latvejis Radejis žurnalisti, nu uzvarātuojus nūsaceja skateituoju bolsuojums.
Muzykys kategorejā bolvu sajēme koncerts “Dzymuši Reigā”, kino – kina “Modris”, teatrī – izruode “Visas viņas grāmatas”, vizualajā muokslā – pyrmuo pasauļa kara symtgadei veļteituo izstuode “1914”. Par goda kulturys nūtikšona tyka atzeita 8. Pasauļa koru olimpiade, nu par goda puorsteigumu – kamermuzykys festivals “Sansusī”. Žurejis specialbolvu sajēme “Reiga 2014” tematiskuos linejis “Brīvības iela” kurators Gints Grūbe i projekts “Stūra māja”.


text:
Maja vokorā atej pi krysta…
20. maja dīna Drycanūs paīs Ontons Matvejāna zeimē. Iz tradicionalū maja mieneša pasuokumu Ontona Matvejāna pīmiņai aicynoj drycanīši.
Programā:
9.00 – aizlyugums pi kopa
9.30 – Sv.Mišs Drycanu R.K. bazneicā
pēc Sv.Miša – koncerts
Koncertā kotru godu pīsadola cyti dzīšmu draugi i itymā reizē tī byus gosti nu Vileks nūvoda Škilbanu pogosta – Škilbanu draudzis kuors. Koncertā pīsadola ari sīvīšu kuors “Taunadze”, soliste Ilze Grēvele, ansamblis “Almus” i Drycanu KN veiru ansamblis.


text:
„Sūpluok saimē” ir vosorys nūmetne, kas itymā nedeļā, laikā nu 2. leidz 7. augustam, nūtyka Rēzeknis nūvoda Rogovkā. Tymā kūpā beja saguojuši pusaudži nu vysys Latvejis, kurim tyvs latgaliskais – teksti, dejis, muzyka, kulturys i viesturis vierteibys. Iz kaidu strēči jim beja pīsavīnuojuse ari Ausma Sprukte.
Plemineicys i pleminīki, muoseicys, muosiniškys i muosys, kai ari unuki i unučkys – taidi nūsaukumi īdūti kotrai nu pusaudžu grupu, kas itymā nedeļā Rogovkā pīsadola nūmetnē „Sūpluok saimē”. Pusaudži vacumā nu desmit da 14 godu Nautrānu vydsškolā i tuos apleicīnē dzīd, īt daņčūs i rūtaļuos, roksta, veidoj rūkdorbus, gon ari vuicuos vysaidys cytys Latgolai i myusu dīnu jaunuotnei aktualys prasmis.
Nūmetne „Sūpluok” nūteik jau ūtrū reizi, tuos ituo goda vadmotivs „saime” izvālāts pandemejis apstuokļu īspaidā, kod vīna nu spieceiguokūs vierteibu, kas nasamaina, ir tys, ka pasauļaunam iz sovu saimi, tyvuokajim – iz sovejim. Vaira nikai 30 daleibnīku vydā ir pusaudži gon nu Rēzeknis i Preiļu pusis, gon ari attuoluoki gosti nu Reigys, Limbažu i cytu Latvejis piļsātu.
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Rēzekne
- Itys rakstīņs irā ap mīstu. Verīs zeimeibu škiršonys puslopu, kab dazynuotu cytys sapratīņa „Rēzne” zeimeibys.
Rēzekne[1] aba Rēzne — mīsts Latgolys vydsdaļā, Sanktpeteburgys—Varšovys i Reigys—Moskovys dzeļžaceļu kristcelēs, pi Rēzneknis upis. Ūtrais pa lelumam mīsts Latgolā (piec Daugpiļs). Vīns nu diveju (sūpluok Daugpiļs) golvonūs Latgolys kulturys i zineibys centru, Rēzeknis nūvoda administrativais centrys.
Cytys pasaukys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pasauka cytuos volūduos:
- lītaunīku — Rėzeknė;
- krīvu — PeзekHe;
- boltkrīvu — PэзekHэ;
- puoļu — Rezekne; Rzeżyca;
- vuocīšu — Rezekne; Rositten.
Viesturiskuos i sūpluokuos pasaukys:
Partnermīsti[pataiseit | labot pirmkodu]
Galereja[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latgolys administrativais īdalejums. Latgolys piļsātys, nūvodi, pogosti (2019. goda 27. majā). Vaļsts volūdys centrs. Veireits: 2020. goda 3. janvarī
Teiklavītys[pataiseit | labot pirmkodu]


text:
Ap pusnakti laiks
Jau tovus pādus snīgā dzieš,
Bet tu guli,
Aiz sevis atstuojūt ānys,
Bet es sovys dūmys tovā virzīņī syutu
Pa muokūņu postu, lai nanūsavāloj.
Ik mirklis, pavadeits starp sapynim tovim,
Kai puse mirkļa, kod blokus tev asmu.
As ceru tovūs sapynūs jauktīs,
Pasauļi tovu pagrīzt ar kuojom gaisā-
Lai nazyni, kur ej, kur beji,
Toļka tū, ka esi te, kur snīgs kreit.
Tovu syltū smaidu es gaidu,
Draisķeigu ļīsmu piec danča - vaigūs.
Pīmīdz ar aci, kod garom ej,
Dūd ļūbesteibai īspieju byut...
Jans Ikes 2010
Inta Naglas atdzejojums latgaliski 2011


text:
Radeitys jaunys latgalīšu uzleimis aplikacejom “WhatsApp” i “Telegram”
Roksta autors: portals lakuga.lv
Latgalīšu portals lakuga.lv papyldynuojs aplikaceju “WhatsApp” i “Telegram” latgaliskūs uzleimu kluostu, īkļaunūt jaunus kasdīnys saziņā lītuotus vuordus i frazis. Digitaluos uzleimis radeitys ar mierki ceļt latgalīšu volūdys prestižu i veicynuot tuos lītuojumu.
2019. gods nūgalē “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” prezentēja aplikaceju “Latgalian stickers”/ “Latgalīšu uzleimis”, pīduovojūt sazinis aplikacejā “WhatsApp” integrēt viertini latgalisku vuordu i fražu i izmontuot tuos syuteišonai sarakstēs ar rodim, draugim i kolegom. Vāluok uzleimis tyka pīduovuotys ari aplikacejis “Telegram” lītuotuojim.
Svynūt 27. apreli kai Latgolys kongresa dīnu, portals lakuga.lv papyldynuojs uzleimu kluostu ar jaunim latgalīšu vuordim i frazem, par pīmāru, “Lai lūbās!”, “Lyudzu!”, “Veseļojīs!”, “#nameiz”, “Troks voi nu Rogovkys?”, “Cīšs apskuovīņs!” i c. Kūpumā aplikacejā daīmamys 42 uzleimis.
Uzleimu izveidē portals lakuga.lv sasadorbuoja ar dizaineri Inesi Krivmani i programātuoju Juoni Rancānu. Tūs izveidi finansiali atbaļsteja ASV dzeivojūšais latgalīts, uzjiemiejs i Latvejis gūda konsuls Teksasys štatā Pīters Aloizs Ragaušs.
Digitaluos uzleimis radeitys latgalīšu volūdys prestiža ceļšonai i lītuojuma pīauguma veicynuošonai.
“Asmu gandareits i prīceigs, ka uzleimis ir givušs atsauceibu, i ceru, ka papyldynuotuo verseja aplikacejis lītuotuojim patiks,” soka P. Aloizs Ragaušs.
Lītuotnei “WhatsApp” dūmuotuo aplikaceja “Latgalian stickers”/ “Latgalīšu uzleimis” bezmoksys daīmama Android operātuojsistemys mobilūs īreiču lītuotuojim. iPhone lītuotuojim cikom aplikaceja nav daīmama, jo nu uzjāmuma “Apple” natyka sajimts akcepts tuos īvīsšonai. Idejis autori itūšaļt struodoj pi cytu rysynuojumu, lai uzleimis byutu daīmamys ari iPhone eipašnīkim. Cikom iPhone lītuotuoji “WhatsApp” sajimtuos latgalīšu uzleimis nu Android sistemu lītuotuoju var saglobuot kai “Favorīti/Favourite” (juoizspīž iz uzleimis i juosekoj tuoļuok nūruodeitojim darbeibom) i izmontuot syuteišonai.
Sovukuort lītuotnis “Telegram” izmontuotuoji bez īrūbežuojumu uzleimis var lītuot gon sovūs Android, gon iOS tuolruņūs.
Uzleimis “WhatsApp” lītuotuojim Android telefonūs
https://play.google.com/store/apps/details?id=com.ltg.stickers
Uzleimis “Telegram” lītuotuojim Android i iOS telefonūs
https://t.me/addstickers/LatgalianStickers
Jau asūšajim uzleimu lītuotuojim papyldynuotuo verseja byus daīmama, apstyprynojūt aplikacejis atjaunynuojumus. “WhatsApp” lītuotuojim piec atjaunynuojumu veikšonys juoatver uzleimu aplikaceja i juonūspīž “Add to WhatsApp”.
“Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” ir pasaulī vīneigais tikai latgalīšu rokstu volūdā saturu rodūšs medejs. Tymā var skaiteit par Latgolys i latgaliskuos kulturys aktualitatem, intervejis ar sabīdreibā zynomim cylvākim, kai ari atrast vierteigus materialus latgalīšu volūdys zynuošonu uzlobuošonai. Portalu lakuga.lv uztur bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”. Portalu i bīdreibys itūšaļt atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds.


text:
Aizvadeits „LaLaDra” Juosmuižā
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” kotru godu reikoj dažaidus pasuokumus ar mierki saglobuot i popularizēt latgalīšu volūdu, viesturi i kulturu. Jau vaira nakai pīcus godus nūteik literari muzykalais pasuokums „Latgalīts Latgalīša Draugs” aba „LaLaDra”. Itū pasuokumu bīdreiba kotru godu reikoj dažaiduos Latvejis vītuos. „LaLaDra” aizasuoce pots nu seve, kod saguoja kūpā latgalīši – suoka dzīduot, spielēt i skaiteit sovus literarūs dorbus. Pasuokuma atvārtais i vīnkuoršais formats ir sasaglobuojs ari da šudiņdīnys.
Itūreiz, 24. augustā, „LaLaDra” pasuokums nūtyka Raiņa muzejā „Jasmuiža”, kur vīnuvīt sasatyka dažaidi cylvāki nu dažaidom Latvejis vītom, kab kūpeigi pīsadaleitu tolkā, sakūptu muzeja apleicīni i daleitūs ar sovim tekstim i dzīsmem.
Kai Latgolā ir pījamts, leli dorbi juodora kūpā, deļ tam dīnys pyrmū pusi pasuokuma dalinīki veļteja muzeja apleicīnis sakūpšonai. Vysim sūpluok struodojūt, tyka nūjaukts vacais sātmaļs, sataiseitys jaunys puču dūbis, izleidzynuotys celeņu molys, izgrīsti navajadzeigī kryumi i dareiti cyti dorbi, kab muzejs i doba apleik byutu vēļ skaistuoka. Dorbi tyka dareiti ar smaidu sejī i lobom dūmom. Mozgojūt lūgus muzejam, dzejneica Iveta Ratinīka saceja, ka kotram dzejnīkam byutu reizi dzeivē juonūmozgoj Raiņam lūgi.
Piec kuorteigom dīniškom, pasauokuma dalinīki pīsavērse literari muzykalajai daļai. Ar sovom ailem pasuokuma laikā dalejuos dzejneicys Anita Urča i Rita Cvetkova nu Preilim, Rasma Zariņa nu Aizkalnis, Daiga Lapāne i Iveta Ratinīka nu Reigys. Muzykalus prīšknasumus snīdze i aicynuoja runuot par tū, kas suop, dzīduotuoja Džeina Gavare nu Vuorkovys. Kluotasūšūs uzrunuoja Preiļu nūvoda dūmis izpilddirektors Vladimirs Ivanovs, Memorialū muzeju apvīneibys direktore Rita Meinerte, Raiņa i Aspazijas sātys golvonuo specialiste Gaida Jublovska. Atsokūt iz vaicojumim par Raini i puorbaudūt latgalīšu volūdys zynuošonys, ari skaiteituojim beja īspiejis nūpeļneit nalelys balvenis kai ari, nūskaitūt dzejūli, tikt pi latgalīšu gruomotu.
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” ari iz prīšku taiseis literari muzykalus pasuokumus dažaidos Latvejis vītuos. Taipoš bīdreibys birojūs Daugavpilī, Rēzeknī, Reigā i Jelgovā byus seminari, nūdarbeibys, cyti pasuokumi par latgalīšim svareigim vaicuojumim. LgSC aktualitatēm var sekuot leidza bīdreibys sātys lopā lgsc.lv ci socialajūs teiklūs twitter.com/LgSC i facebook.com/lgsc.lv. I, prūtams, vyslobuok atnuok gostūs iz kaidu nu birojim.
Ziņu sagataveja: LgSC Daugavpiļs birojs
Kartenis: LgSC arhivs