text:
Reiga
Reiga — Latvejis golvysmīsts pi Daugovys ītakys Reigys leicī. Pats lelais finansu, industrejis i kulturys centrys Baļtejā i trešais pa lelumam mīsts (piec Pīterpiļs i Stokholma) Baļtejis jiurys regionā, zeimeiga jiuru ūsta. Reigys viesturiskais centrys īīt UNESCO pasauļa kulturys puormaņtīņa sarokstā, i jis zeimeigs ar jugendstiļa (Art Nouveau) arhitekturu, kuramai navā leidzeigys vysā pasaulī.[2] 2014 godā Reiga beja vīna nu Europys kulturys golvysmīstu.[3]
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
XII godusymta beiguos aizasuoce pyrmuos misejis ar snāgu kristeit Baltejis dzeivuotuojus. Piec nazcik lūbeigu raudzejumu 1197–1199 godūs pi Daugovys beja sataiseita vuocīšu koloneja ar kleštori. Pyrmuo izbudavuotuo dzeivysvīta beja Ikškile.
Oficialai Reigys mīstu īstateja 1201 godā veiskups Aļberts (Albert von Buxhöwden, 1165 — 1229), a 1225 godā Reiga jau dabuoja mīsta tīseibys. Nu 1255 gods Reiga beja arciveiskupa rezideņceja, 1282 godā mīsts tika par Hanzys savīneibys bīdri. Piec Livonejis dalejuma 1561 godā Reiga 20 godu beja napavaļdeiga, i viņ 1581 godā jū daškeire Obeju Tautu Republikai. Vāluok, nu 1621 leidz 1709 godam, Reiga beja Švedejis Kienestē, a nu 1710 goda leidz I pasauļa karam — Krīvejis imperejis sadorā. Leidz XIX godusymta beigom Reiga pa mozam izauga kai vīna nu vysuzeimeiguokūs Krīvejis imperejis jiuru ūstu, dzeivuotuoju skaits iz vyds 1850 i 1900 gods pasalelynuoja četrys reizis. 1900 godā puse Reigys dzeivuotuoju beja baltvuocīši, pa catūrtdalei krīvu i latvīšu.
1918-1940 godūs Reiga beja napavaļdeiguos Latvejis Republikys golvysmīsts, 1940-1941 i 1944-1990 Latvejis PSR golvysmīsts, 1941–1944 godūs Reigā beja īstateits Trešuo Reiha Ostlandejis komisariata centraluo byutuve. Nu 1991 goda - otkon Latvejis Republikys golvysmīsts.
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Reigys mīsts irā Latvejis centralajā daļā, Reigys leiča dīnavydu molā, Vydslatvejis zamainis Reigys i Teireļu leidzonainēs. Reļjefs - smiļkšuojs, leidzonaine 1-10 metru augšuok jiuru leidzīņa. Viesturiskais centrys irā kairajā Daugovys molā, ap 10 km pyrma Daugovys ītakys Baļtejis jiurā. Mīsta rūbežūs nazcik azaru, poši leluokī - Keišazars Mežaparkā i Juglys azars mīsta pūstumreitūs.
Mīsta pluots 307 km².
Reļjefs[pataiseit | labot pirmkodu]
Reigys mīsta teritoreja irā labtik zamai. Vydyskais augstums metri augšuok jiuru leidzīņa viņ 3-6 metri. Pats augstuokais punkts - Dzagužkolns (28 metri ajl.)
Klimats[pataiseit | labot pirmkodu]
Reigys klimatu i gaisu nūsoka Atlaņtejis okeana gaisa masys i ar jom atejūšī cikloni. Vosorys samārā vāsys i muokuļojis, a zīmys samārā syltys ar bīžom meikstūnem. Snīgs izkreit dekabra (zīmys) mienesī i izagloboj leidz marta mienešam. 228 dīnys augš Reigys byun Atlaņtejis okeana gaisa masys. Saulis speidiešonys maksimums byun juļa mieneša 22 dīnā – 56,4°, a minimums – tik 9,6° augšuok horizonta. Deļtuo ka gods muokuļojums zeimeigs, vosor saule speid vydyskai 54-57% dīnys, a zīmā tik 14-25%. Vydyskai saule par godu Reigā speid 1812 stuņdis - julī vydyskai 282 stuņdis, a dekabrī - 25 stuņdis.
Administrativais dalejums[pataiseit | labot pirmkodu]
Leidz XIII godusymtam Reigys mīsts beja vacmīsta (Vacreigys) rūbežūs, kura pluots viņ nazcik kvadratkilometru. Leidz 1774 godam mīsta teritoreja pasalelynuoja nazcik reižu, aizjimdama jau lelumu niulenejuo mīsta centra dalis. 1728 godā Reigai daškiertys papyldomys teritorejis lobajā i kairajā Daugovys molā. 1768 godā Reigai daškierta Sorkondaugova, Zemitānu stacejis apleicīne, Kotlakolns i cytys teritorejis.
1904 godā daškierts Mežaparks, Cierkužkolns (Čiekurkalns), Teika, Jugla, Iļgucīms i cytys vītys.
1919 godā, leidza ar napavaļdeiguos Latvejis Republikys īstateišonu, Reigai daškiertys teritorejis niulenejuos Pūrsolys (Purvciems), Imantys, Zolitudis, Pleskodalis i daļa nu Zīpnīkkolna.
1927 godā Reigai daškierta kūna vysa niulenejuos Puordaugovys teritoreja, tymā skaitā Boļderaja i Daugovgreiva, taipoš atseviškys teritorejis Daugovys lobajā molā (Vacmīlgruovs, Jauņcīms, daļa Pļavinīku i Mežcīma.
I vēļ piec cytu mozuok zeimeigu teritoriskūs reformu Reigys teritoreja dabuoja niulejūs rūbežu.
Reigys mīsts sadaleits sešūs teritoryskajūs padalīņūs: Centra, Kūrzemis i Pūstumu rajonūs, Latgolys, Vydzemis i Zemgalis prīškmīstūs. Sevkurs teritoryskais padalīņs tur sovu pošvoldu i tīsys sistemu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Piec 1990 gods Reigys dzeivuotuoju skaits nūtaļ mazynuojuos deļ emigracejis. 2008 gods suokuos mīstā dzeivova ap 719 613 ļaužu, labtik mozuok kai 1990 godā, kod reidzuonu beja ap 912 000. Dzeivuotuoju skaits vysucīšuok pasamazynuoja, kod piec napavaļdeibys īstateišonys emigrēja daļa krīvu.
Nu Reigys īstateišonys XIII godusymtā da XVI godusymta beigom mīstā dzeivova kūna vīni vuocīši. Jūs sataiseituo administraceja raudzeja izglobuot vuocysku solu baltu apleicē, aprūbežojūt latvīšu i līvu tīseibys apsadzeivuot mīstā. Reigai XVI-XIX godusymtūs, īteikūt Obeju Tautu Republikā, a vāluok - Krīvejis imperejis sadorā, vuocīši suoce pagaisynuot sovys privilegejis, koč i izlaiceja ekonomiskuos, politiskuos i religiskuos dzeivys kontroli mīstā.
Etniskais i volūdyskais sadors Reigā vysod bejs raibs. Mīstā dzeivova vuocīši, žydi, krīvi, puoli, lītaunīki, ukraini, boltkrīvi, līvi, latvīši i cyti. XX godusymta pyrmajā pusē mīstā izagadeja nazcik tragisku viesturisku nūtikšonu, sasītu ar revoļucejom i pasauļa karim, i tys dyžan ītakuoja Reigys demografeju. XX godusymta ūtrajā pusē Reigā imigrēja daudzi krīvu i cytu SSRS tautu pīstuovu (ukraini, boltkrīvi). Itymā laikā latvīšu i krīvu procents Reigā tyka vīnaids (atsateikūši 42,3 i 41,7 procenti).
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
Reigā dzymuši:
- Helmuts Baļders – hokejists
- Mihails Barišnikovs (Mиxaил БapышHиkoB) – baleta doncuotuojs
- Mihails Barklajs de Tolli (Mиxaил Бapkлaй-дe-Toлли) – karvedis
- Vizma Belševica – ailineica
- Jesaja Berlins (Isaiah Berlin) – filosofs
- Valters Caps – iņženers
- Sergejs Eizenšteins (Cepreй ЭйзeHшTeйH) – kinys režisors
- Vaira Vīke-Freiberga (Vaira Vīķe-Freiberga) – etnologe, psihologe, Latvejis Republikys prezidente (1999-2007)
- Ernests Gulbis (Ernests Gulbis) - tenisists
- Filips Halsmans (Philippe Halsman) – fotografs
- Nikolajs Hartmans (Nicolai Hartmann) – filosofs
- Mariss Jansons – dirigents
- Gidons Kremers – muziks
- Ješajahu Leibovics (Yeshayahu Leibowitz) – filosofs
- Volfgangs Lics (Wolfgang Lüth) – karinīks
- Vera Muhina (Bepa MyxиHa) – skulptore
- Sandis Uozuoliņš (Sandis Ozoliņš, 1972-) – hokejists
- Raimonds Pauls (Raimonds Pauls) – komponists
- Arkadejs Raikins (Apkaдий PaйkиH) – artists, satiriks
- Vilhelms Ostvalds (Wilhelm Ostwald) – kimiks
- Georgs Šveinfurts (Georg Schweinfurth) – botaniks
- Mihails Taļs (Mиxaил Taлb) – šahmatnīks
- Mihails Zadornovs (Mиxaил ЗaдopHoB) - satiriks
Partnermīsti[pataiseit | labot pirmkodu]
Galereja[pataiseit | labot pirmkodu]
- Riga Bridge by Twilight.jpg
Daugovys vierīņs
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]


c: text/html

text:
LITERATURA »
Aicynoj Tievanānu pavasars 2012
Jau sastū godu piec kuortys sevi pīsoka nakomercials, nagudrys i nanormali glauns pasuocīņs sovejim, sovejūs sovejim, latgalīšu literaturys autorim i skaiteituojim —Teivanānu pavasars. Pasasokūt spūkainam čulanam, kas atsarūn Tievanānu sātā, pasuokums dabovs ari naoficialuSkaiteit vaira »
Vosorys svātku vokorā
DrukavuotSkaiteit vaira »
Izsludynuots Pītera Jurceņa jubilejam veļteits jaunūs literatu konkurss
Rēzeknis nūvoda Nautrānu pogosta puorvaļde sadarbeibā ar Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviestris školuotuoju asociaceju organizej konkursu par dzejnīka Pītera Jurceņa premejis daškieršonu jaunajim literatim. Konkurss veļteits Pītera Jurceņa 80 godu jubilejam i tuo devizeSkaiteit vaira »
Inta Nagla. Kod maja pučeitis zīd…
Ar Intu Naglu LaKuGā īsapazynom napaseņ i niu pīduovojom īspieju puorskaiteit pavysam jaunys Intys ailis. Par autori skaiti ITE. . Nabyus nikod Šūnakt kai trokys Pūgoj laksteigolys, Īvu boltajūs snīgūs Sasapynuš. Tu soki, KaSkaiteit vaira »
Annys Rancānis divejaiduo dzejis kruojuma atvieršona /Foto i audio
Vakar, leitainā 16. maja vokorā Raiņa i Aspazejis sātā Reigā speidēja literaturys saule – iz Annys Rancānis jaunuo – divejaiduo dzejūļu kruojuma oficialajim atvieršonys svātkim sasatyka latgalīšu i latvīšu literaturys cīneituoji, interesenti, entuziasti, dzejneicysSkaiteit vaira »
Muotis dīnā…
Sveicīni skaistajūs pavasara svātkūs – Muotis dīnā – vysom muotem, mamom, mameņom! Aleksandrs Ancāns Divejaida mīla (Muotis dīnā) Plaukst mīla vysskaistuokuo i cāluo, Kod cylvākam cylvāks tūp draugs; – Tei savīnoj sirdis i jiutys,Skaiteit vaira »
Annys Rancānis dzejis kruojuma atvieršonys svātki
Apreļa vydā izguoja dzejneicys i publicistis Annys Rancānis dzejis kruojums latvīšu literarajā volūdā i latgalīšu rokstu volūdā „Pylni kārmani dabasu / Bezdelīgu pasts”. Niu dzejneica, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Raiņa i Aspazejis muzejsSkaiteit vaira »
Inta Nagla. Kur muotis volūdā i ryučeits vuovuļoj
Niule LaKuGā eisa dzejis pauzeite. Jiusu viereibai Inta Nagla i juos latgaliskuos ailis. Īsapazeisim! Inta par sevi soka: „Latgalīte nu motu golim da papiežim.” Dzimuse i dzievoj Kuorsovys nūvodā Mežvidu pogostā, nu jau 23.Skaiteit vaira »
Bet es vēļ napasadūdu / Dūmu pylni pogolmi. Majs
Bet es vēļ napasadūdu. Munys kvāluokuos pavasara dūmys kliust realitate. Tik uotri jei pagaist! Es jai pīsakeru. Bet nikas mani naīvainoj. Var jau byut, ka es vīnkuorši najiutu. Muns suopu krincs ir lels. KuršSkaiteit vaira »
Divys filmys par latgalīšu folkloru i literaturu
Ituo goda 10. majā plkst. 17.00 Rēzeknis Augstškolā (RA, Atbreivuošonys alejis 90 zālē) studentu zynuotniskuos konfereņcis nūslāgumā nūtiks divu muoceibu filmu prezentacejis: „Ondrupinis roksti” i „Laiku i myuža roksti”. DVD „Ondrupinis roksti” (scenarejs I.Skaiteit vaira »
Šekspirs latgaliski?
Cikom Daugovpiļs teatris planavoj latgaliski īstudēt Šekspira lugu „Sapyns vosorys nakti”, tikom Latvejis Radejis pyrmuos programys žurnaliste Anda Buševica iz sarunu par Šekspiru latgaliski, par latvīšu volūdys vēļ naapgiutom īspiejom, tulkojūt latgaliski pasauļs klasiķuSkaiteit vaira »
Osvaldam Kravaļam – 70
Pyrma 70 godu – 1942. goda 27. aprelī bejušuo Pildys (niu Isnaudys) pogosta Puotorovā zemnīku saimē dzims latgalīšu dzejnīks, publicists i literaturys kritikis Osvalds Kravaļs. Piec vītejuos Puotorovys septeņgadeiguos školys beigšonys vuicejīs Ludzys lauksaimnīceibysSkaiteit vaira »
Aglyunā nūsasliedzs Naaizmierstulei veļteitais jaunradis dorbu konkurss
Marta beiguos Aglyunys vydsškolā izskanieja latgalīšu rakstneicai, dzejneicai i tautys školuotuojai Naaizmierstulei (eistajā vuordā Rozalijei Tabinei, 1890-1965) veļteitais septeitais Latgolys lauku školu rodūšūs dorbu konkursa nūslāgums. Ituo goda tema konkursam „Tu ej… un speidi./Skaiteit vaira »
Vaļuks i juo specialbolva Latvejis literaturā
18. aprelī Reigā nūtyka Latvejis Literaturys goda bolvys dzejis nominacejis autoru skaitejumi, kurymūs pīsadaleja ari ituo goda specialbolvys par dzejis kruojumu “Bolti burti” īgiviejs, latgalīšu autors Valentins Lukaševičs. Dzejis skaitejumūs vairuokys reizis tyka pīminātaSkaiteit vaira »

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Ir reizis, kod komentari ir līki. Aiz Garcīma tierga butkys pastateita nateira mašyna ar peili.
Tuoļuok tiergā babys puordeve zivs. Aplupuši kūši ružovi nogi, apleik nogam aprepiejuse bryuna streipeite vyscaur pa perimetru. Ar tū pošu rūku jem vīteituos zivs, ar tū pošu – latu laseišus.
Baba opola kai buca, siermī moti sajimti pluonā asteitē, apsuortuse seja. Čut kust. Pasaver suonim iz sābru puordeviejis i soka:
– Tā tikai mums vēl trūka.
Nūstuojs turistu autobuss, ļauds raušās uorā. Zivi. Kaidu zivi kotram.


text:
Parostais skroblys
Parostais skroblys (latiņu: Carpinus betulus) - bārzu saimis skroblu (Carpinus) škira, pasaplatejuse vyds i dīnavydu Europā. Reitu paplateibys areals dasnīdz Ukrainu i Krīveju, pūstumūs dīnavydvokoru Latveju (Gruobina, Prīkulis i Rucovys nūvodā). Kolnu regionūs aug na augšuok kai 600 m viers jiuru leidzīņa.
Tys irā 15-25 m, kurūs nakurūs gadīņus 30m augsts lopukūks. Stumbrys suovaiņs, kleivs. Myza pazali palāka, seviški vacuokim kūkim. Lopys preteimys, 4-9 cm garys ar izsaceigom dzeislom i zūbainom molom. Vīnsātys augs, zīd lopu mienesī reizē ar lopu plaukšonu, spurdzys apputeksnej viejs. Auglis - mozs 7-8 mm rīksteņš, dasaturejs pi sāklys skrīnpuka. Parostais skroblys irā tymsu meilūšs kūks, kam pateik augleiga, pakriesleiga vīta. Kūkna cīta, dag lānai, tok tveikai, partū cieški izlītoj molkai. Taipoš cieški audzejams kai dekorativs augs parkūs i suodūs.
Latgolā parostais skroblys aug tik 11 vītuos, divejis nu jūs Vyšku pogostā. [1] Īraksteits Latvejis Sorkonuos gruomotys 2 kategorejā.


text:
Latgalīšu kulturys goda bolva teik taiseita ar mierki apkūpuot lobuokū padareitū i lobuokuos nūtikšonys pārnejā godā, gūdynojūt aktivuokūs latgalīšu kulturys puorstuovus, popularizātuojus, veicynojūt jaunradis i kulturys daudzveideibys atteisteibu iz prīšku.
Projekta ideja i mierki
Veicynuot latgalīšu kulturvidis saglobuošonu i atteisteibu. Apkūpuot i gūdynuot spylgtuokūs i nūzeimeiguokūs sasnāgumus latgalīšu kulturā pārnejuo goda grīzumā.
Reikuotuoji
Latgolys viestnīceiba GORS
Nominaceju pretendenti
Fiziskys voi juridiskys personys, kas sovā darbeibā i jaunradē sagloboj, atteista i popularizej latgalīšu kulturu, izmontoj latgalīšu volūdu i atbiļst kaidai nu nūlykumā minātūs nominaceju.
Bolva teik daškierta par spylgtu, kvalitativu, sabīdryski nūzeimeigu, sabīdreibys i profesionaļu atzineibu dabuojušu darbeibu voi jaunradi kulturys laukā 2017. godā.
Nominacejis
Goda cylvāks kulturā;
Goda nūtikšona;
Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā;
Par latgalīšu volūdys populariziešonu;
Par latgalīšu kulturys populariziešonu Latvejā i pasaulī;
Goda amatnīks/saiminīks;
Goda snāgums vizualajā muokslā;
Goda snāgums skotuvis muokslā;
Goda snāgums audiovizualajā muokslā.
Goda bolvys muzykā
Lobuokais snāgums pop/rock muzykā;
Lobuokais snāgums šlagermuzykā;
Lobuokais snāgums tautys muzykā;
Lobuokais snāgums alternativajā muzykā;
Lobuokais snāgums akademiskajā muzykā;
Lobuokais muzykys video;
Goda debeja muzykā;
Goda bolvys literaturā
Lobuokais snāgums literatūrā;
Lobuokais izdavums/gruomota.
Vyspuoreji nūsacejumi
Vīna persona voi personu grupa var tikt dasaceita vairuokom nominacejom.
Gadejumā, ka kaidai nu nominaceju nav dasaceiti koč 3 pretendenti, par tū bolva nateik daškierta.
Žurejai, sasprīžūt sovā vydā i bolsojūt par sovu sprīdumu, ir tīseibys guoduot par kaidys nominacejis nadaškieršonu voi kaidys bolvys daškieršonu kluotyn.
Dasacejumā eipaši teik viertēts padareitais latgaliskajā kulturā taišni konkretuo goda grīzumā.
Nominaceju skaidruojumi
Bolvai „Goda cylvāks kulturā” var dasaceit personu, kas pārnejā godā davuse īviereibys cīneigu īguļdejumu latgalīšu kulturys, sabīdryskuos dzeivis i volūdys atteisteibā, uzturiešonā i populariziešonā.
Bolvai „Goda nūtikšona” var dasaceit sevkuru kvalitativu, īviereibu dabuojušu sabīdrysku pasuokumu, projektu, kas nūtics pārnejā godā ar mierki saglobuot, uzturēt, popularizēt latgalīšu kulturu, kulturvidi, volūdu i tml.
Bolvai „Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā” var dasaceit sevkuru fizisku personu, kas ilgā laika periodā snāguse nūzeimeigu īguļdejumu latgalīšu kulturys, dzeiviszinis, volūdys uzturiešonā, atteisteišonā, populariziešonā.
Bolvai „Par latgalīšu volūdys populariziešonu” var dasaceit fizisku voi juridisku personu, kas 2017. godā sovā darbeibā (publikacejis, akcejis, nūtikšonys, izdevnīceiba, kulturizgleiteiba i c.) populariziejuse, saglobuojuse i atteistiejuse latgalīšu volūdu.
Bolvai „Par latgalīšu kulturys populariziešonu Latvejā i pasaulī” var dasaceit fizisku voi juridisku personu, kas 2017. godā ar sovu darbeibu (publikacejis, akcejis, nūtikšonys, izdevnīceiba, kulturizgleiteiba i c.) eipaši popularizejūt latgalīšu kulturu, sasnēdzūt plašuoku auditoreju (sevkurā volūdā).
Bolvai „Goda amatnīks/saiminīks” var dasaceit fizisku voi juridisku personu, kas sovā saimnīciskajā darbeibā snāguse nūzeimeigu īguļdejumu latgalīšu kulturys, dzeiviszinis, tradiceju i volūdys atteisteibā.
Bolvai „Par goda snāgumu vizualajā muokslā” var dasaceit fizisku voi juridisku personu, kas 2017. godā paruodejuse spylgtu, augši nūvārtātu snāgumu vizualajā muokslā (izstuožu, pleneru, meistardarbneicu organiziešona, daleiba izstuodēs, pietnīceiba, publicistika i tml.).
Bolvai „Par goda snāgumu skotuvis muokslā” var dasaceit fizisku voi juridisku personu, kas 2017. godā paruodejuse spylgtu, kvalitativu, sabīdryski nūzeimeigu, augši nūvārtātu snāgumu skotuvis muokslā (teatris, deja, koncertizvadums i tml.).
Bolvai „Par goda snāgumu audiovizualajā muokslā” var dasaceit fizisku voi juridisku personu, kas 2017. godā paruodejuse spylgtu, kvalitativu, sabīdryski nūzeimeigu, augši nūvārtātu snāgumu audiovizualajā muokslā (kinys, mutimedeju projekti, televizejis i radeju projekti i tml.).
*Dasokūt pretendentus nominacejom, ir juoaizpiļda dasacejuma anketa (nominaceja, pretendents, dasaceituoja kontaktinformaceja, aproksts leidz 2000 zeimu). Pi anketys kluotyn juodalīk materiali, t. sk. publikacejis, recenzejis, audio i videomateriali i c.
Muzyka*
Bolvai „Lobuokais snāgums pop/rock muzykā”, „Labuokais snāgums šlagermuzykā”, „Labuokais snāgums tautys muzykā”, „Labuokais snāgums alternativajā muzykā” i „Labuokais snāgums akademiskajā muzykā” var dasaceit audioīrokstu, albumu, cytu snāgumu atbylstūšu īprīšk nūsauktim žanrim, kas taiseits i atruodeits publiski 2017. godā.
Bolvai „Lobuokais muzykys video” var dasaceit 2017. godā taiseitu i publiski atruodeitu muzykys video.
Bolvai „Goda debeja muzykā” var dasaceit sevkuru personu, muzykalu apvīneibu, kas 2017. godā ir izdavuse muzykalu skaņdorbu, sataisejuse video voi īrakstejuse albumu, oficialajai muzykalajai darbeibys pīredzei napuorsnādzūt treis godus.
*Dasokūt pretendentus nominacejom muzykys sadaļā, vālams īdūt muzykalū materialu īroksta veidā:
dzīsmem – mp3, wav formatā, youtube, souncdloud voi cytys saitis formatā
video – avi, wmv, mp4 voi cytys lobys kvalitatis videofails, youtube, vimeo voi cyta saite iz video;
albumam – mp3, CD, MC, vinila voi cyta veida izdūtuo materiala originals.
Literatura*
Bolvai „Lobuokais snāgums literaturā” var dasaceit dorbus, kas padareiti, publicāti 2017. godā.
Bolvai „Lobuokais izdavums/gruomota” var dasaceit izdavumus/gruomotys, kas izdūti 2017. godā.
Dasokūt pretendentus nominacejom sadaļā „Literatura”, nominacejā kluotyn obligati juodūd literarī materiali izdrukavuota, elektroniska faila voi gruomotys formā.
Pretendentu dasaceišonu dora juridiskys, fiziskys personys voi personu grupys. Dasacejumu skaitam rūbežu nav.
Nominaceju dasacejumus da 10. janvara var īsyuteit elektroniski (bonuks@rezekne.lv) voi škārsteiklā http://bonuks.lv, kai ari syutūt pa postu (posta štempeļs 7. janvars): Dasacejums Latgalīšu kulturys goda bolvai „Boņuks 2017”, Latgolys viestnīceiba GORS, Piļs īla 4, Rēzekne, LV 4601, Latveja.
Viertiešona
Bolvom dasaceitūs dorbus, tūs autorus, autoru grupys viertēs īprīšk sataiseita komiseja, kurys dalinīkim ir ilga profesionala pīredze, dorbojūtīs kotrā nu nomincaceju kategorejom. Kotrai nominacejai teik taiseits atškireigs komisejis sastuovs.
Gadīnī, ka kaids nu komisejis dalinīku ir saisteits ar kaidu nu nominaceju voi rūnās interešu konflikts, jis/jei napīsadola konkretuos nominacejis kandidatu izviertiešonys procesā.
Apbolvuošona
Piec komisejis viertejuma apkūpuošonys teik paziņuotys nominacejis i nominanti.
Latgalīšu kulturys goda bolvu sajiemieji teik paziņuoti svineigajā bolvu padūšonys ceremonejā Latgolys viestnīceibā GORS 2017. goda 25. februarī.
Sasazynuošonai: bonuks@rezekne.lv, 22020206


text:
MUZYKA »
XXL pavasara skupstu bals Seiļukolnā
28. aprelī iz eipaši kaisleigu balu aicynoj Rībeņu nūvoda Seiļukolna Kulturys noms, kur nu 22:00 nūtiks „XXL pavasara skupstu bals”. Vysu ļusteiguojuos i leidza dzīdamuos dzīsmis spēlēs i dzīduos grupa „Galaktika”, Muorteņš Zaļais iSkaiteit vaira »
Muzykals vokors restoranā PLAZA Daugovpilī
26. aprelī 21:00 vīsneicys „Park Hotel Latgola” restorans PLAZA īlyudz iz muzykalu vokoru, kura laikā izastuos grupa „Drunk Confession”. Grupys sastuovā spielej 3 azartiski jaunīši, kuri dažim labi pazeistami kai grupys „Dabasu Durovys” dalinīki,Skaiteit vaira »
XI Zīmeļlatgolys Muzykys školu festivals
27. aprelī jau 11. reizi nūtiks Zīmeļlatgolys Muzykys školu festivals, itūgod festivala nūrisis vīta ir Vileks nūvods. Festivala programā: 11:00 Gareiguos muzykys koncerts Vileks Rūmys katuoļu bazneicā 15:00 Lelais muzykys kolektivu koncerts Žīguru kulturysSkaiteit vaira »
Izīt Aņša Ataola Bierzeņa dzīsme „Tymsā vokorā”
Aņšam Ataolam Bierzeņam, kurs zynoms kai folklorys kapelys „Maskačkys spieļmani“ vadeituojs, izguojuse jauna dūmu dzīsme – „Tymsā vokorā“. Taipoš kai i vysys cytys sovys dzīsmis, i itū Aņss na viņ dzīž, bet i spieļojSkaiteit vaira »
Aglyunys bazilikys Kūra školai 20
Itymā godā 20 godu jubileju svietej Aglyunys bazilikys Kūra škola, kas dybynuota 1992. godā, kab saglobuotu katuoļu Bazneicys latgaliskuos dzīduošonys tradicejis i atteisteitu kūra muzyku. Kūra školys audziekni ir daudzu konkursu izvarātuoji, kūrs irSkaiteit vaira »
IX dzīdūšūs kolektivu i „gvelžu” saīts „Auni kuojis, laksteigola!”
29. aprelī 14:00 Dagdys nūvoda Tautys noma deveitū reizi nūtiks dzīdūšūs kolektivi i „gvelžu” saīts „Auni kuojis, laksteigola!” Golda dzīšmu džīduošonys svātkus var pīsadaleit i jaunīšu, i pīaugušūs ansambli, folklorys kūpys, lauku kapelys, dzīdūšiSkaiteit vaira »
Rūžkolnu pogosta zvaigzne
21. aprelī 20:00 piec labi padareitim dorbim Lelajā Tolkā gostūs aicynoj Rūžkolnu kulturys noms Vuorkovys nūvodā, kur Vuorkovys vydsškolys 12. klasis kolektivs izruodeis humoristisku īstudiejumu ar dzīsmem i dzigom „Rūžkolnu pogosta zvaigzne”(piec K.Jokstis lugysSkaiteit vaira »
Nūtiks konkurss „Mis i Misters Vileks nūvods 2012”
21. aprelī 19:00 Vileks nūvoda Rekovā nūtiks konkursa „Mis i Misters Vileks nūvods 2012” finala pasuocīņs. Konkursā pīsadola 10 jaunīši – 5 puiši i 5 mārgys nu Vileks nūvoda, kuri konkursa finalā ruodeis dažaidusSkaiteit vaira »
Sprukuļu saimis koncerts Vilekī
14. aprelī 18:00 Vileks Kulturys nomā byus LNT šova „Dzīdūšuos saimis” dalinīku – Sprukuļu saimis koncerts. Sprukuļu saime ir tī pat nu Vileks. Šovā saimi puorstuovēja muosa i bruoļs Ingrīda Šaicāne i Juoņs Sprukuļs,Skaiteit vaira »
Saļmys skaņ ari JVLMA vargaņu zalā
Vakar, 11. aprelī JVLMA (Jāzepa Vītola Latvejis Muzykys akademejā) beja Reigys kuorta izjimt kruojuma „Psalmu dziedāšana Latgalē” prezentacejis pasuocīni. 19. martā beja kruojuma prezentaceja Vileks nūvodā. Sasatikšona ar kruojuma autorim i izskanejuši stuosti par saļmuSkaiteit vaira »
Atsavieršona iz LaLaDra sasatikšonu Rēzeknē
Ar cereibu, ka pavasars vystik atīs, bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” Rēzeknis birojs 3.apreļa vokorā reikuoja vysim tik labi zynomū literari muzykalū pasuokumu „LaLaDra” jeb „LAtgalīts LAtgalīšam DRAugs”. Pasuocīņs nūtyka Rēzeknis studentim draudzeigajā „Klondaikā”, tysSkaiteit vaira »
Grupys „Laimas muzykanti” dzīsmei „Sorgeņgeļs” sataiseits video klips
Grupa „Laimas muzykanti” pīduovoj jiusu viereibai jaunuokū grupys dorbu – dzīsmis „Sorgeņgeļs” video klipu. Klipa fiļmiešona golvonūkuort nūtyka „Laimas muzykantu” koncerttūris laikā Anglejā 2011. goda novembrī, bet gola dorbs padareits Latgolā 2012. goda janvarī.Skaiteit vaira »
Manc Akorc 2012
Kab veicynuotu Rēzeknis piļsātys i nūvoda jaunīšu vokalūs, instrumentalūs, deju grupu i individualūs izpiļdeituoju radūšū darbeibu, Rēzeknis piļsātys dūmis Izgleiteibys puorvaļde sadarbeibā ar Jaunīšu dūmi i Rēzeknis nūvoda pašvaļdeibys Izgleiteibys puorvaļdi reikoj jaunīšu muzykalūSkaiteit vaira »
Prīceigu Leldīni!
Atīt Leldīne par augstu kaļneņu, Zalta ūlys mātuodama; Aizīt Leldīne par augstu kaļneņu, Zalta ūlys laseidama. Leldīne ir taids kai jauns suoku punkts gon dobā, gon saimisteibys, gon bazneicys dzeivē. Deļ tuo, suocūtīsSkaiteit vaira »


text:
Presis apskoti
Ari itūgod žurnalā „Ir” byus latgalīšu sleja
Reizi mienesī žurnalā „Ir” teik publicāta latgalīšu sleja. Slejis autori ir dažaidi Latgolys ļauds: Anna Rancāne, Valentins Lukaševičs, Laura Melne i cyti. Pyrmū ituo goda sleju „Koč i klāvā vuška deļ gales” ir pīrakstejs Škilbanu nūvoda Upeitis Tautys noma vadeituojs Andris Slišāns.
Žurnalā „Ir” – sleja latgaliski
Nedelis žurnala „Ir” 2012. goda 23. numura 35. lopyspusī publicāta sleja latgalīšu volūdā, i iz prīšku itaida sleja, kurā poši latgalīši raksteis par nūzeimeigū Latgolys dzeivī i kulturā, žurnalā byus kotru mienesi.
Kū dūmoj poši latgalīši…
Kas skaitams žurnala „Katōļu Dzeive” decembra numurā (2011)
__________________________________________________________________
Kas skaitams žurnala „Katōļu Dzeive” novembra numurā (2011)
__________________________________________________________________


text:
Savējie »
Koncertu cyklā “Savējie” Latgolys viestnīceiba GORS puļcēs muzikus no Latgolys
Itamā sastdīnē, 20. janvarī, 18.00 Latgolys viestnīceiba GORS aicynoj iz sirsneigu koncertstuostu par Jetti Užāni – legendarū Cymdu Jettiņu. Stuostu atkluos Jettis myuža gaitu i dorbu zynuotuoja Elīna Apsīte, bet izspielēs klavesiniste Īva Saliete.Skaiteit vaira »
Daugovpiļs teatrī gaidoma pyrmizruode “Savējie”
29. martā Daugovpiļs teatrī pyrmizruodi pīdzeivuos Kristīnis Jokstis komedeja Harija Petrocka režijā “Savējie”. Tys byus stuosts par sābru attīceibom, par dažaidom saimem i spieju sadzeivuot. Daugovpiļs teatra apmaklātuojim vēļ spylgtā atmiņā ir palics īstudiejumsSkaiteit vaira »
Kubulūs nūtiks dzeivuos muzykys grupu festivals
8. novembrī Bolvu nūvoda Kubulu kulturys nomā nūtiks pyrmais dzeivuos muzykys grupu festivals „Savējie 2013”. Festivalā aicynuoti pīsadaleit Bolvu i tyvuokuos apleicīnis grupys, kas spieļoj „dzeivajā” – bez fonogramys. Festivals „Savējie 2013” byus pyrmaisSkaiteit vaira »


text:
Martā Lūznovys muiža aicynoj izbaudeit divejis koncertprogramys – grupys “Rūnas” debeja koncertā īveitūs tautyskūs rokstus i kamerorkestra “Sinfonietta Rīga” solistu izspālātuos “Zelta baroka virsotnes”, informej muižys puorvaļdneica Iveta Balčūne.
13. martā 15.00 Lūznovys muižys gostim pyrmajim byus vareiba byut kluotyn pīdzimšonys Muzys dīnā – sovu pyrmū eistū koncertu snēgs jauna, Rēzeknē radeita grupa “Rūnas”, kurymā Juoņa Mežinska vadeibā apsavīnuojuši vairuoki muzykali Rēzeknis pusis ļauds, kab ar bolsu i vysaidim instrumentim (vejūle, gitara, flauta i cytim) kūpā radeitu eipašu skaniejumu. Grupys programys pamatā ir sovs redziejums par latgalīšu i latvīšu dainom, kai ari dasadūršona pasauļa muzykai i dainu savynums originalmeļdeņūs. Grupa “Rūnas” prīcojās i apsazynoj tū lelū spāku, kas īlykts tautys muzykā, i car itim tautys rokstim raudzēs izprast i paruodeit cylvāka vītu vysumā. Kab debeja koncertu padareitu eipašuoku, “Rūnas” aicynuos apmaklātuojus ļautīs sasadzīduošonys burveibai Lūznovys muižys Sorkonajā zalā.
Nedeļu piečuok, 19. martā 15.00, muižā pyrmū reizi gastēs Leluos muzykys bolvys 2015 laureata nominacejā “Par izcilu sniegumu” kamerorkestra “Sinfonietta Rīga” solisti, kas apsavīnuojuši eipašā ansamblī, kurs klauseituojus prīcynuos ar koncertprogramu “Zelta baroka virsotnes”. Muižā skanēs Agnesis Kanniņas-Liepiņas vejūle, Juoņa Stafecka kontrabass, Juoņa Semjonova fagots. Taipat ansamblī muzicej ari tikū Lelū muzykys bolvu “Par izcilu darbu ansamblī” sajāmušuo flautiste Ilona Meija, kai ari muzikim pīsavīnuos izcyluo i storptautyski atzeituo, nu reizē ari Rēzeknis pusei “sovejuo” klavesiniste Īva Saliete. Programā “Zelta baroka virsotnes” izskanēs Vivaldi, Baha, Tēlemaņa, Buamortjē i Faša baroka muzykys dorbi vysaidim ansambļu sastuovim.
Koncertus organizej Lūznovys muiža, nu tūs atbolsta Rēzeknis nūvoda dūme i Vaļsts kulturkapitala fonds. Beleti iz koncertim īprīškpuordūšanā atrūnami “Biļešu Paradīze” kasēs (tyvuokuo Lūznovai ir Latgolys viestnīceibā GORS, Rēzeknē) voi rezervejamys, rokstūt muiza@luznava.lv voi zvonūt 29390701.
Apreļa pasuokumu programa Lūznovys muižā turpynuosīs ar Argentinys temai veļteitom Gordiežu vakareņom 1. aprelī, “Rīgas saksofonu kvarteta” i solistis Kristīnis Gailītes koncertu 2. aprelī i eipaši gaideitajom 24. apreļa nūtikšonom – koncertizvadumu “Čurļoņa pasaule”, kurymā muzicēs komponista i gleznuotuoja Mikalojus Konstantina Čurļuoņa mozmozdāls, lītaunīku pianists Roks Zubovs, jaunuo Lūznovys muižys flīgeļa īskandynuošonu i diveju Čurļuoņa dorbu izstuožu atkluošonu.


text:
Tikkū izguojs apvīneibys “Misters & Nospiedumi” jaunais albums “Nospiedumi”, kas ir pyrmais Latvejā radeitais albums folk-hiphop stylā. Albumā ir 14 dzīšmu, nu kurūs vysa popularuokuo da ituo bejuse “Darbu raugi”, bet dzīsmē “Reģioni” īsaskaņ ari latgalīšu volūda.
“Misters & Nospiedumi” ir muzykys apvīneiba, kuruos unikalais skaniejums apvīnoj tautys muzykys elementus ar elektroniku, hip-hop rytmim, kai ari repuošonu. Kolektivā ir treis muziki: Misters (vokals, repers ar pīredzi), Noitro (elektroniskuos muzykys producents) i Edgars Zilberts (kūkle, tautys muzykys puorzynuotuojs).
Albums “Nospiedumi” radeits dažaidu muziķu sadarbeibys rezultatā i vīni nu sadarbeibys muzikim ir ari Ūga nu apvīneibys “Ausmeņa Records” i DJ Monsta, kurū Latgolā vaira īpazyna nu sadarbeibys albuma ar Birutu Ozoliņu. Albuma dzīšmu topšonā kai gosti taipat pīsadalejuši ansis, Edavārdi, Cockroach Prophets, kai ari Imanta Nīgale i Alise Joste. Muzykalūs pavadejumus taisejuši Noitro, Ziggy Marbley, ansis, Fakts, Itbangz, Rihards Štrauss, bet instrumentali pavadejumu albumā taisejuši: Edgars Zilberts (kūkle, akustiskuo gitara, akordeons), Audris Ločmelis i Mārtiņš Abajs (basgitara), Inese Neimane (blokflauta), Krišjānis Sils i Imanta Nīgale (mandolina), Jumis Ločmelis (dūdys).
Vaicuots par sadarbeibu ar Ūgu nu “Ausmeņa Records” i izvēli kaidā dzīsmē īkļaut ari latgaliski dzīduotus gabeleņus, Misters stuosta, ka 2016. godā ar kolegim uzastuojuši Rēzeknē i sasapazynuši ar tī aktivū hip-hop apvīneibu “Ausmeņa Records”, kuo rezultatā rodusēs dūma, ka vajag kū ta radeit kūpā. Tai i nu vīnys idejis balleitē vyss saguojs ar rezultatu dzīsmē “Reģioni”. Poša dzīsme topuse, kod, braukojūt ar koncertim pa Latveju, secynuots, ka ļauds regionūs ir atvārtuoki, sirsneiguoki komunikacejā, deļ tuo ari regionus sasagribiejs eipaši izceļt kaidā dzīsmē.
Reizē ar albumu apvīneiba izsludynuojuse deveņu koncertu sereju vysā Latvejā – diveji koncerti byus Latgolā: 13. aprelī “Misters & Nospiedumi” koncertēs Rēzeknē, Ausmeņa Kebabs, bet 14. aprelī Daugovpilī, Artilerejis Pogrobūs. Itymā mienesī, 23. februarī, īcarāts koncerts Reigā, Kaņepes Kultūras centrā, kurymā pīsadaleis ari Ūga.
Albumu “Nospiedumi” var nūsaklauseit straumiešonys servisā Spotify ej.uz/nospiedumispotify
Vaira par apvīneibu: misters.lv i facebook.com/mistersmm.


text:
latgalīšu muzyka »
„Cytaidi latviskais” – īskots latgalīšu muzykā
Raidejuma vadeituojs Valentins Lukaševičs atsazeis, ka nu školys laikim dzīduošona i spieliešona nav bejuse juo sabīdruotuo, bet bejuse lela skaudeiba, radzūt, cik vīgli tei pasadūd cytim. Partū stuostā par latgalīšu muzykalū daudzveideibu autoru pavadeisSkaiteit vaira »
„Borowa MC” izdūd jaunu singlu – „Rūtoj”
Itūnedeļ jaunu singlu izdavuse latgalīšu grupa „Borowa MC”, klauseituoju viertiejumam nūdūdūt sovu dzīsmi „Rūtoj”, kurā tautiski motivi īgierbti myusdīneigā apdarē. Itū vosoru latgalīšu grupa „Borowa MC” pavoda Latgolā, izbaudūt dobys dūtū skaistumu i smeļūtīsSkaiteit vaira »
Laurai Bicānei izīs albums „Es tikai ļaujūs”
Junī pi klauseituojim atīs latgalīšu dzīsmineicys i dzīšmu autoris Laurys Bicānis pyrmais albums „Es tikai ļaujūs”. Kai soka poša Laura, albums ir juos vizeitkarte. Kotra dzīsme nas sovu stuostu par tuos autori. Albums sovuSkaiteit vaira »
Latgalīšu muzykys vaicuojums/ Pi myusim Latgolā!
Nūsaklausi raidejuma cykla „Pi myusim Latgolā!” laidīni par latgalīšu popularuos muzykys pyrmasuokumim i perspektivom iz prīšku. Raidejumā dzierdēsit Šlageraptaujis pyrmū vītu dabuojušuos grupys „Galaktika” muzykys i vuordu autoru Normundu Zušu, „Latgolys Producentu grupys” vadeituojuSkaiteit vaira »
Latgalīšu muzykys jaunums – MJOLLNIR ar dzīsmi “Bārzs”
Pādejā laikā latgalīšu muzykys lauceņš tai otkon labi sazaļuojs ar jaunom dzīsmem. Niu pīduovojam vēļ kaidu jaunumu – izpiļdeituoja MJOLLNIR pyrmū publiskū dzīsmi „Bārzs”. Par sevi MJOLLNIR roksta: „Muna bierneiba paguoja Ludzā. Tod bejuSkaiteit vaira »


text:
Lideja Leikuma »
Jauns vuiceibu leidzeklis latgalīšu volūdys apgivei školuos
Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja izveiduojuse elektroniskūs vuiceibu leidzekļu komplektu “Olūteņš” latgalīšu rokstu volūdā 4. klasis školānim. Komplektā ītylpst vuiceibu leidzeklis školānim, skaidrojūšuo vuordineica, dorba lopys, kai ari metodiskī īsacejumi školuotuojim iSkaiteit vaira »
“Boņuks” par myuža īguļdejumu Aļbertam Spuogim i Lidejai Leikumai
Svātdiņ, 25. februarī, dasmytū reizi tiks padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks“, kur sūpluok pārnejuo goda svareiguokajom latgalīšu kulturys nūtikšonom, personom i aktivitatem par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā tiks gūdynuoti Vuocejā dzeivojūšais literats,Skaiteit vaira »
“Latgolys stuņde” nu “Vosoruošonys” par nūvodvuiceibu i latgalīšu volūdu
Kab runuotu par nūvodvuiceibys atteisteibu i latgalīšu volūdys perspektivom školā, raidejuma “Latgolys stuņde” veiduotuoji gasteja kasgadejā vosorys školā aba školuotuoju nūmetnē “Vosoruošona”. Žurnalists i raidejuma vadeituojs Jurs Saukāns iz sarunu aicynuojs literaturzynuotneicu, 4. pasauļaSkaiteit vaira »
Sandra Ūdre: “Ka volūdai ir lykumi, tod tū cīnej ari cyti cylvāki”
Intervejis autore Laura Stepiņa Volūdneica, žurnaliste, pasnīdzieja, aktiva latgaliskuos kulturtelpys darbineica – gondreiž voi cylvāks orkestris, tai varātu saceit par filologejis magistri i gruomotys “Aizlauztais spaits” leidzautori Sandru Ūdri. Kasdīnā jei ari aktivi īsastuoj parSkaiteit vaira »
Reigā nūtiks prīšklasejums par latgalīšu volūdu
3. aprelī 18.00 Reigys Latvīšu bīdreibys noma Kluba zalā nūtiks Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatis profesoris, Baltu volūdnīceibys katedrys vadeituojis Dr. philol. Lidejis Leikumys prīšklasejums “Latgaliešu valoda Latvijā – mīti un patiesība”. Prīšklasejums byusSkaiteit vaira »
Pyrmuo Latgolys kongresa gūdam: pa materialu pādim
Autore: Lideja Leikuma, Latvejis Universitatis profesore, Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejis lūcekle Dreiži Latgolys Studentu centrs sajims ar 13. februari datātu Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejis atsasaukšonuSkaiteit vaira »
Lideja Leikuma: Pyrmuo Latgolys kongresa gūdam
Roksta autore: Lideja Leikuma, Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatis profesore Jau kurū reizi asmu sev sūlejuse, ka “nasamaiseišu”, tik otkon, kai tautā soka, – mēle nīz… Na jau kosa grybādamai ci nūsacītušai runuošonys (“vuojajamSkaiteit vaira »
Nikodema Rancāna bolvys 2015 sajiemieja – Lideja Leikuma
Nikodems Rancāns ir vīna nu maņ tyvuokajom kulturviesturiskajom personeibom,” tai pīzeist Latvejis Universitatis (LU) profesore Lideja Leikuma, kas paguojušā godā sajēme N. Rancāna konkursa specbolvu par sasnīgumim latgalistikā i īguļdejumu latgalīšu literaruos volūdys atteisteibā.Skaiteit vaira »
Prīkuļu pamatškolā varēs sasatikt ar Juri Cybuli i Lideju Leikumu
3. junī 12 stuņdēs Prīkuļu pamatškolys zalā vysi teik aicynuoti iz sasatikšonu ar latgalīšu volūdys lementara “Skreineite. Vuicūs laseit” autorim Juri Cybuli i Lideju Leikumu. Programā paradzāts īskots latgalīšu lementaru pasaulī, atkluotuo latgalīšu volūdysSkaiteit vaira »
Atsavasalojūt nu Leonharda Latkovska
Biedeiga viests ir atguojuse nu Amerykys – viests, kam nasagrib ticēt, tik dīvamžāļ ir juonūtic i natycamajam… Leonhards ar vīnu kuoju jau beja ceļā iz dzimtini, kur jam beja leli plani i itūvosor. PiecSkaiteit vaira »
Izdūts latvīšu volūdys izlūkšņu audio paraugu izdavums
Izdevnīceibā „Upe tuviem un tāliem” izdūts latvīšu volūdys izlūkšņu audio paraugu izdavums „Viena zeme, vieni ļaudis, nav vienāda valodiņa”. Tymā storpā diskā īkļautys ari Latgolys izlūksnis. Dorbs veļteits izcyluokajai latvīšu dialektologis Martys Rudzeitis (MartaSkaiteit vaira »
Kolnasāta 12. junī
Raidejumā gastej dubstep muzykys cīneituoja, radejis raidejumu vadeituoja Jurita Krūma. Vuordineicā filologejis doktore Lideja Leikuma skaidroj “pareizū” i “napareizū” latgalīšu volūdu. Sovpus Guna Zvīdre sižetā stuosta par īspaidim Kruoslovys nūvoda plenerā. Raidejumu klausīs iteSkaiteit vaira »
Aicynoj iz digitaluos latgalīšu ābecis atvieršonys svātkim
Latvīšu volūdys agentura sadarbeibā ar Juri Cybuli i Lideju Leikumu ir izstruoduojuse pyrmū digitalū latgalīšu ābeci, kas jau 2014. goda majā byus pīejama vysim interesentim. Ābece ir papyldynuota ar dorba būrtneicu “Skreineite. Vuicūs raksteit”Skaiteit vaira »
Redzīni par “Vuolyudzānim” i latgalīšu volūdys olimpiadi
26. aprelī Rēzeknē nūtyka jau 14. skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade, kurai ūtrū godu ari vaļsts atkluotuos olimpiadis statuss. Ar rezultatim var īsapazeit ite, nu itūreiz LaKuGa vaicuojaSkaiteit vaira »


text:
Maņ sātā ir taida muola bļūdeņa, nikas sevišks, ryupneicys ražuojums. Myusu saimei jei vysod ir bejuse “tei zaļuo bļūdeņa”. Maņ beja miļzeigs puorsteigums, kod, atguojuse iz Reigu i tū trauku pajāmuse iz kojom, es dzierdieju, ka itei bļūdeņa asūte zyla. Es vierūs iz juos i breinuojūs – zaļa i zaļa.
Es raudzieju tī īsavērt zyluos kruosys. Es nūlyku sūpluok koč kū zylu, a bļūdeņa nu tuo izavēre veļ zaļuoka. Nūlyku sūpluok kū zaļu, taipat jei maņ nasaruodēja zyluoka ni par mota tīsu. Tik drusku cytā zaļuo tūnī nakai vīnkuorši zaļa.
I tod es īsadūmuoju, ka varbyut maņ sātā ir īstuosteits, ka bļūdeņa ir zaļa. Ka mes saimē asam nūsavīnuojuši, kaida izaver zaļuo kruosa, i maņ tys ir īvuiceits, es asu pījāmuse tū. Ka muni zaļuos kruosys rūbeži ir leluoki, jī plešās tī, kur cytam jau ir suokusēs zyluo kruosa.
Tod saīt, ka mes, poši tū nazynuodami, pīdaram vysaidom ļaužu grupom, ticim vysaidim īvuiceitim prīkšstotim. Ka puorīt nu vīnys grupys iz ūtru nimoz nav vareibys. Kaids esi pīdzims, taidam juodzeivoj, kas tev īvuiceits, tuo naaizmierssi nikod, kū esi izdūmuojs, tys nūsoka tuoļuokuos dūmys. Kab puorītu i aizamierstu, nūsamaineitu ar cytu ideju, koč kam juosamaina tik spieceigai, kab maineitūs i cylvāks pats.
Varbyut tei ir ticeiba. Es tycu, ka bļūdeņa ir zaļa, i naradzu, ka jei ir ari zyla, taitod – es natycu, ka jei nav zaļa. Koč kam ir juotic, es tok navaru svaideitīs i vīnu šaļti redzēt zaļu, cytu otkon zylu kruosu. Lai tī ir cytu maņ īvuiceitī prīškstoti voi mane pošys izdūmuotais, muna zaļuos kruosys pīredze i saprasšona, bet ir juobyut idejai, kam es tycu.
Kab vyss mainiejīs tik mudri kai reklamys teļvīzerī, aktualī nūtykumi ziņu portalūs i apleicejūs ļaužu motu kruosa, es byutu sajukuse pruotā. Bez stabilitatis pasauļs sabruktu i pagaistu kai nabejs. Bez koč kuo namaineiga – lai tei byutu ticeiba bļūdenis zaļajai kruosai voi Dīva eksisteņcei i vysu apleicejūs ļaužu lobajim nūdūmim.
Varbyut vīnu reizi par mani īs atkluosme i es sevī atrasšu tū zylū bļūdenis kruosu. Tod zaļuos bļūdenis tī nabyus vaira ni par motu. Tei byus tei poša bļūdeņa, bet tei byus cyta bļūdeņa. Vysmozuok tys byus atkareigs nu pošys bļūdenis. Nazkas byus mainiejīs manī pošā.
I veļ es īsadūmuoju, ka varbyut leidzeigi ir ar Dīvu. Sātā, saimē, školā īvuica, ka jis ir, voi otkon taišni ūtraiž īdzenej, ka juo nav. Cylvāks izaug ar konkretu prīškstotu par Dīvu – ka jis ir, ka jis ir lobs, ka jis var paleidzēt, ka juo nav, ka jis ir ļauns, ka jis napaleidzēs nikod.
Laikam tik atškireibā nu bļūdenis Dīvs var pasaruodeit, atsakluot i pagrīzt tū skryuvi, ap kuru rotej cylvāka ticeiba voi naticeiba. Tok tai es dūmoju tik deļtam, ka tycu juo byušonai. Kab bejs ūtraiž, Dīvs deļ mane byutu muola bļūdeņa, kū var nūlikt i pajimt nu plaukta, kod juopataisa kas ādams.
Nu, maņ vysmoz ruodīs, ka maineit dūmys par Dīvu (iz vīnu voi ūtru pusi) ļaudim saīt bīžuok nakai par bļūdenis kruosu. Deļ tuo vīn, ka tys varbyut vīnkuorši ir svareiguok par zaļū kruosu i vacu muola bļūdeņu.
Par Dīva ideju mes dūmojam pulka vaira nakai zaļuos kruosys ideju. Ari tī, kas soka, ka natic. Lai natycātu, ir juotic, ka ideja, kam natic, patīšom eksistej.
Varbyut tai.
obejis kartenis – 2006. goda vosora, kumeleišu ofiss.


text:
Mieneša arhivs: June 2017 »
Radeits video “Latvian Voices” dzīsmei “Zynu, zynu tāva sātu”
Sadarbeibā ar “Silene Resort&SPA” i organizaceju “Tribe Riga” radeits vokaluos grupys “Latvian Voices” video dzīsmei “Zynu, zynu tāva sātu”. Komponiste Laura Jēkabsone dzīsmi radejuse i ari div video veiduoti speciali atpyutys parkam “Silene Resort&SPA”,Skaiteit vaira »
Laurai Bicānei jauns video dzīsmei “Samuēls”
Dzīsmineica Laura Bicāne pīduovoj videoklipu dzīsmei “Samuēls” nu juos jaunu albuma “Lauzīsimies cauri pūlim”. Dzīsmis vuordu i teksta autore ir poša Laura, video autors – Sergejs Čakāns. Video uzjimts Lūznovys muižā. ““Samuēls” ir dzīsmineicysSkaiteit vaira »
Izsludynuots P. Jurciņa jubilejam veļteits jaunūs literatu konkurss
Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys Nautrānu pogosta puorvaļde sadarbeibā ar Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceju izsludynoj konkursu par dzejnīka Pītera Jurciņa premejis pīškieršonu jaunajim literatim. Konkursa devīze: “Tys spāks, kas pošā rūdams, tys lobimSkaiteit vaira »
Prīsters Aigars Bernāns: “Nav pretrunu storp Bazneicu i tautys tradicejom”
“Kolnasātā” gastej prīsters Aigars Bernāns. Jis kolpoj Preiļu pusē, Pīneņu i Znūteņu draudzēs. Iz juo vadeitajim dīvkolpuojumim ļauds brauc na tik nu tyvuokuos apleicīnis, nu ari nu tuolīnis. Bez sovu tīšūs pīnuokumu Aigars aktivaiSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” par pošvaļdeibu vieliešonom
Cikom aktivuokī vālātuoji izdora sovu izvieli pošvaļdeibu vieliešonuos, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji atguodynoj, kas juoīvāroj vieliešonuos tim, kuri vēļ nav paspiejuši nūbolsuot. Žurnalists Tenis Bikovskis eisai pyrma pošvaļdeibu vieliešonu sasazvaneja ar Centraluos vieliešonuSkaiteit vaira »
“Es asu moza i nūpītna meitineite, maņ tovi kūka kluceiši napateik”
Aiļu autore: Ligija Purinaša “Gribi byut – tāloj, gribi izdzeivuot – stuovi molā. Vydceļa nav. Itys laiks ir izcili pīsazeids ar gūdkuori, līkuleibu, ambicejom, tryukumim, kas deformāti par efektivim leidzeklim ceiņai pošam par/pret sevi.Skaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” viestej par Bazneicu nakti
Itūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji viestej par gona jaunu kulturys nūtikšonu, kas lelim sūlim īguojuse ari Latgolā – akceju Bazneicu nakts. Itūgod pasuokuma ītvorūs sovys durovys attaiseis 17 Latgolys bazneicys. Kab dazynuotu vairaSkaiteit vaira »


text:
Autors: Vadims Maksimovs, viesturnīks
Naatjamama piļsātys ainovys sastuovdaļa ir skveri, promenadis i parki. Eipaši gleznaini ir muižu laikā īreikuotī parki, kas, par speiti eipašnīku maiņom i karim, sasaglobuojuši leidz myusu dīnu. Vīns nu tīm ir grafu Borhu laikā topušais Preiļu muižys parks, kas ar sovu grezneibu i skaistumu apbyure na vīnu viņ ceļuotuoju, kurs īsagrīze gostūs pi muižys saiminīku.
Preiļu parks ir vīns nu leluokūs i senejuokūs parku Latvejā – myusu dīnuos tuo teritoreja ir 41 hektaru lela, nu ituos teritorejis 13 hektarus aizjam parka prūdi i kanali. Angļu stilā veiduotais parks ir pīejams sevkuram, vystik muižnīku laikūs zemnīki i parostī Preiļu mīsta dzeivuotuoji tymā nadreikstēja spert sovu kuoju.
Parkim ir sena viesture
Parku īreikuošonai pasaulī ir sena viesture. Vīns nu pyrmajim publiskajim parkim tyka atkluots Spānejis karaļa golmā 16. godu symtā. Muižu parki pasaruodeja absolutisma laikmetā Francejā. 18. godu symta ūtrā pusē Anglejā suoce atsateisteit angļu duorzi aba ainovu parki, kai tūs sauc i myusu dīnuos. Itūs parku veiduošona saisteita ar romaņtisma i sentimeņtalisma vierzīni muokslā. Romaņtisma muoksla idealizej poguotni i rauga tuos vāruotuojā atraiseit kaisleibys i kuopynuot emocejis, romaņtismys aicynoj tyvuotīs dobai i tū apcerēt. Ainovu parku veiduošonu Rītumeiropā ītekmēja ari literatura.
18. godu symta beiguos i 19. godu symta suokumā ainovu parkus īreikuoja daudzuos Latvejis muižuos. Kai atzeimej arhitekts J. Zilgalvis, itymūs parkūs varēja redzēt muoksleiguos piļsdrupys, populari parku byuvē beja pīminekli – urnys i dekorativi kopu akmini, vyssvareiguokais elements beja napuorveiduota doba – breivi izvītuotys kryuma i kūku audzis, leikumuoti celeni, parka kanali i prūdi. Ainovu arhitekte I. Janelis nūruoda, ka pyrmais dokumenteitais ainovu parks Latvejā beja boguotuos muižnīku Borhu dzymtys radzamuokuo puorstuova zynuotnīka i rakstnīka Mihaela Jana Borha (1753–1810) īkūptais muižys parks Varakļuonūs.
Preiļu muižys zemju plans, 1868.g., Latvejis Vaļsts viesturis arhivs
Preiļu parku suoc veiduot 18. godu symta beiguos
Preiļu muižys parka izveide suokta 18. godu symta beiguos, kod eipašumu montuoja M. J. Borha bruoļs Jozefs Heinrihs Borhs (1764–1835) i izveiduoja ite sovu rezidenci. Parka planavuojumā radzama leidzeiba ar Varakļuonu muižys parku. Piec arhitekta J. Zilgavja dūmu, tys veiduots piec itaļu arhitekta Varakļuonu muižys piļs i parka autora Vinčenco Macoti projekta ci rodīs, īsadvesmojūt nu M. J. Borha planavuojuma alegoriskuo skaidruojuma prozā i ailēs.
Preiļūs parku īreikuoja ap muižys centru. Latgolys generalmiereišonys aktūs ir mynāts, ka 1784. g. Preiļu muižā ir nu kūka calta kungu sāta ar augļu suodu. Nu ituos kungu sātys sasagluobuojuši viņ ākys pamati i myura pogrobi. Par agruokim kūkaugu stuodejumim līcynoj pret vacuos ākys palīkom asūšuo aleja i sevkuri dižkūki parkā.
Leluokuo daļa parka plateibys īkūpta 19. gs. vydā – jaunuos piļs ceļtnīceibys laikā, tei sasagluobuojuse leidz myusu dīnu. Liriskū, drupeit seņtimentalū ainovu veidoj 150 godu vaci stuodejumi.
Appludynojūt Preiļupeiti, ite sataiseja prūdu i kanalu sistemu ar vairuokom solom i pussolom. Kaida legenda stuosta, ka kanalu sistema veidoj grafa Borha iniciaļus.
Preiļu parkā aug 25 sugu kūki i kryumi, tūs vydā vairuoki dižkūki. Leidz myusu dīnu sasaglobuojušys vairuokus Preiļu muižys kompleksam pīdereiguos byuvis – 200 godus senejuo kapela, vuorti, zyrgu stali, vuortu sorga nameņš. Parka pierle ir Preiļu piļs, tei ir izcyls Latgolys historisma laika muižu arhitekturys paraugs.
Preiļu parks muokslinīku acim
Senejuokuo glezna, kurā radzams parks, ir 1807. godā pūļu muokslinīka J. Peškas darynuotuo glezna, tymā radzama grafīne Anna Borha ar sovim bārnim. Lelformata gleznā aiz Borhu saimis puorstuovim paveras skots iz uzkaļneņu parkā, kura viersyunē atsarūn klasicisma paviljons. Uzkaļneņš ir sasaglobuojs leidz pat myusu dīnu, i jam ir romaņtiskys nūsaukums – “Mīlesteibys kaļneņš”.
J. Peška “Borhu dzymtys portrets”, 1807. Originals atsarūn Pūlejis Nacionalajā muzejā Kelcē
1875. godā Preiļūs gasteja pazeistamais pūļu muokslinīks N. Orda, kurs uzgleznuoja Preiļu muižys paruodis pagolmu ar skotu iz pili. G. Manteifeļa 19. godu symta beiguos izdūtajā kruošņajā albumā “Terra Mariana” ir radzami vairuoki Preiļu piļs i parka attāli. Par Preiļu parku var sprīst ari piec 19. godu symta ūtruos pusis planim, kas sasglobuojuši leidz myusu dīnu.
Parka grezneibu sovuos atmiņuos aprakstejs pūļu ceļuotuojs E. Hlopickis, gasteidams Preiļūs 19. gs. 60. godu beiguos. Tīsa gon, itymā laikā muiža vairs napīder Borhu dzymtai, partū ka namuokuleiguos samnīkuošonys deļ, kas sakryta ar dzymtbyušonys atceļšonu, daguoja muižu puordūt. Tei tyka Lelbritanejis pavaļstnīka J. Frederika eipašumā. Ceļuotuojs Hlopickis sovuos atmiņuos uzbur itaidu ainu: “Muns ceļuojuma mierkis beja apmeklēt myusu literaturā pazeistamuo rakstnīka Mihaela Borha naseņ izcaltū muižu, kas atsarūn Preiļūs. Viers piramidveideigu papeļu viersyuņu es īraudzeju piļs konturys. Iz Preiļu pili vede ānaina aleja, pa kuru ībrauču plašajā paruodis pogolmā. Taišni pretī atsaroda vacuo piļs, kreisajā pusē beja kanali, lobajā pusē atsaroda bazneica i aiz tuos nalels mīsteņš ar treis ūļneicom. Vacū pili niulinejais eipašnīks anglis Frederiks puorbūvēja par saimnīceibys āku. Kuodreiz greznais vacuos piļs zals beja izdaiļuots ar magistra portretu i bruninīku gierbūnim. Jaunuo piļs, kurys ceļtnīceiba īprīkšejuo saiminīka laikā vēļ nabeja pabeigta, sastuovēja nu korpusa ar gludu jumtu, kas beja izdaiļuots ar vydslaiku gierbūnim ramuos. Lobajā pusē atsaroda gotisks kvadratveideigs tūrņs, bet kreisajā pusē opols tūrņs, kura viersyunē atsaroda karūga masts. Piļs mebelis i īkuortuojums, saprūtams, raksturuoja lobū kungu gaumi. Skots iz duorzu i upi beja breinumains. Preiļu parks, vīns nu ratajim itymā apvydā, suocēs nu vacuos piļs terasis pusis. Puori leiklūčim takūšajai upei izcalts tylts, kuru izdaiļoj sfinksys. Plateiba, kuru aizjam parks, ir miļzeiga. Pa vysu parka teritoreju izvītuoti čaja nameni, verandys i daudzī tiļteni puori kanalim, kas ītak plašajā prūdā. Tymā prūdā atsarūn ar papelem aizauguse sola, i pretejā krostā – kīnīšu čaja nameņš ar daudzom figureņom, kas izvītuotys nišā. Apleik tam īstuodeiti rūžu kryumi. Čajneicā stuov divani ar boltu i ružovu samtu. Tuos parka dalis īkuortuošona, kura suocēs pi vacuos piļs i atsadyure pret jaunuos piļs ākys styuri, vēļ nabeja pabeigta, deļtam radeja tukšuma sajiutu. Piec itūs dažaidūs objektu apmekliešonys, kurus vēļ varēja redzēt itymā greznajā muižnīku muojvītā, i sarunys ar dīzgon attureigū jaunuo saiminīka puorvaļdnīku, mes ar pavadūni latvīti devemēs zyrga pajiugā iz traktīri.”
Parkā īeja zemnīkim aizlīgta
Borhu laikā parku apjūze divus metrus augsts dekorativs nūcītynuojums – kastella. Nivīns parkā bez grafa ci sorga atļuovis navarēja īīt, tuo skaistumu vītejīm zemnīkim i Preiļu mīsteņa vīnkuoršajim dzeivuotuojim beja naīspiejami īraudzeit. Kleida nūstosti, ka cylvāks, kurs nūlauze koč zareņu parkā, tyka bargi sūdeits. Ar parka uzkūpšonu nūsadorbuoja muižys duorznīks, kurs uzturēja muižys syltumneicys i audzēja rūzis.
19. godu symta beiguos muižai nūsamaineja vairuoki eipašnīki. Kod tei tyka Krīvejis diplomata K. Guļkeviča rūkuos, muižys parkam izbyuvēja vuortus i vuortu sorga nameņu, kuri radzami, eimūt piļs vierzīnī nu katūļu bazneicys pa Raiņa bulvāri.
Tikai Guļkeviča laikā parka vuortus atvēre publiskai apskatei, suokūtneji parks beja pīeimams pa dīnu, vokorūs tū slēdze.
Lels pūsts parkam tyka nūdareits Naatkareibys kara laikā 1919. godā, kod Preiļūs varu beja sagruobuši boļševiki. Bez mozuokuos žielesteibys i cīnis pret viesturiskū montuojumu tyka pūsteiti muižys žūgi, apstuodiejumi i muižys kompleksa ākys.
Īeja parkā tikai par moksu
Jau mīra laikūs, 1924. godā, Preiļu parks tyka Lauksaimnīceibys školys puorziņā, pošu školu attaiseja pilī. Parka uzturiešona i sakūpšona tyka piļneibā nūdūta školys puorziņā. 1930. godūs školys vadeiba izdūmuoja veidu, kai papyldynuot školys budžetu i apstuodynuot parka apstuodejumu pūsteišonu. Ari bogotuokī piļsātys dzeivuotuoji gribēja padareit parku tikai par piļsātys elitis atpyutys vītu. Jim napatyka, ka vosoruos struodnīki guoja mozguotūs iz publiskū pludmali pi staļu. Preiļu parkam izlyka īejis moksu – 3 latus godā. Tys, saprūtams, leluokuos piļsātnīku dalis vydā izraiseja naapmīrynuoteibu, partū ka parks beja īcīneita atpyutys vīta. Par tū raksteja Latgolys gazetuos, i dzeivuotuoji lyudze vaļdeibu īsajaukt itymā lītā, vystik leidz pat 1940. godam parks palyka pīeimams par īejis moksu.
Preiļu parka tilteņš 1930. godūs. Karteņa nu I. Pliča kolekcejis
Suokūtneji parks nimoz nabeja piļsātys sastuovdaļa i, lai cik sovaiži tys ruodeitūs, atsaroda uorpus Preiļu piļsātys rūbežu. Piļsātys teritorejai tū pīvīnuoja tikai padūmu okupacejis laikā, 1940. goda vosorā, piec Preiļu piļsātys vaļdis lyuguma Zemkūpeibys ministrejai.
Jauna vara, jaunys izmainis parkā
Ar padūmu varys okupaceju mainejuos ari attīksme pret parku, tū sovuos atmiņuos ir pīrakstejs Preiļu Lauksaimnīceibys školys školuotuojs Pīters Ručs. Jau 1940. goda juņa beiguos parkā nūtyka mīteņš, kurā tuo vadūni paziņuoja – parks teik nūdūts tautys lītuošonā i nūsaukts par “Maksima Gorkija parku”. Piec ituo paziņuojuma ļaužu bors klīgdams devēs parkā, nūruove i saplēse uzrokstus, kas aizlīdze staiguot uorpus celenim, lauzt i būjuot apstuodejumus. Sorkonarmīši parkā reikuoja kinu izruodis, kuru laikā izruožu apmaklātuoji pīmāsluoja parka celeņus. Pret tū raudzeja ceineitīs Zemkūpeibys školys vadeiba, vystik vara vērse pret jim represejis.
Pieckara godūs, veicūt melioracejis dorbus, tyka izmaineits cauri parkam takūšuos Preiļupeitis vierzīņs, kas veicynuoja prūdu aizaugšonu. Par parka stuovūkli raksteja 20. gs. 70. godūs Preiļu rajona gazeta “Ļeņina karogs”, kaidā nu rokstu mynāts, ka parkā strauji sasavairuojuši krauki i tim asūt vairuok par 1000 perekļu. Putyni kaitejūt kūku lopūtnem, deļtam ka ar osajim kņuopim pavasarūs nūraunūt kūku jaunūs dzynumus, taipat ari pīmāslojūt celeņus. Tuo laika piļsātys vadeibai izadeve tikt golā ar kraukim, partū ka myusu dīnuos nu tim parkā vairs nav ni viests. Vosorā piļsātys kulturys dzeive nūritēja parkā. Ite laika gaitā bejušys gon vairuokys estradis, gon ari deju placs iz Oduma i Īvys solys. 70. godu beiguos parka teritorejā pasaruodeja jaunbyuve – leluo piļsātys estrade.
Preiļu parks 2016. godā. Karteņa: @marexresh
Preiļu muižys parks ir vīns nu skaistuokūs ainovu parku Latvejā. Tuo plašums ļaun izbaudeit nasteidzeigu pastaigu i īraudzeit kuodreizejuos grafu Borhu greizneibys atspulgus. Niu muižys komplekss, ītverūt parka teritoreju, teik veiduots kai piļsātys kulturys i atpyutys centrs. Nūteik dorbs pi piļs atjaunuošonys, piļsātnīkim i gostim pīeimama aktivuos atpyutys zona ar uora kopejneicu, pludmali i bmx trasi, bet zīmā cauri parkam vejas sliepuošonys trase. Nuokūtnē planavuots sakuortuot ari parka kanalu sistemu, rekonstruēt tiļteņus i celeņus.


text:
I kur ta vysi palykuši? Jau gribīs aizdūt taidu vaicuojumu, kod īraugu jaunīšus, kas dežurej pi INFO goldu i naļaun nivīnam pabraukt garom pasuokuma vītai. Piļskolnā nūtykuse svineiguo pasuokuma atkluošona, tān vysi var dūtīs iz “Zvejnīku” sātu, kur arheologejis profesors Andrejs Vasks stuosta par Īdenis senejū viesturi. Tī, kas atguojuši, klausuos viereigi, i kai tod nasaklauseisi, ka karteņuos iz projektora vīns ūtrs atpazeist sevi voi sovu mopedu “Reiga”. Tī teik demonstrieti attāli nu piļskolna izrokumu 70. godūs. I nateik jau stuosteits nikas svešs – vyss tik par jūs Īdeņu, par jūs Lubuonu, par jim pošim.
Piec lekcejis, kurys laikā viejs nav saudziejs nivīna, īspieju sasiļdeit vādaru i dvieseli ar zivu zupu nalaiž garom nivīns. Tod juosadūd iz “Seimaņu” sātu, tī vīns sātys gols laipni atvālāts fotokarteņu izstuodei par Īdenis dzeivi i videoprojekceju demonstriešonai par Lubuona azara damba byuvnīceibu. Pogolmā izstuodeitys senlītys – zvejis, zemis apstruodis reiki i c. saimisteibys lītys. Eju garom, verūs i raugu izatāluot kotrys lītys dzimšonys breidi, saiminīku… A pogolma cytā styurī aktiva rūseiba – nu muola kotrs var sataiseit tū, kū jam soka prīškā juo muokslinīciskuo dvieselis puse. Vysapleik sarunys par zivim, muorkim, azaru.
Pasuokums izskaņ ar muzyku. Taišni taidu, kaids ir Lubuons – mīreigu i dziļu Kārļa Kazāka izpiļdejumā i ar trokim daņčim “Vīteru” i vieja pavadeibā.
Ka maņ praseitu, kas mani vysu vaira uzrunuoja pasuokumā, es saceitu – dialogs paaudžu storpā. Tū navarieja naredzēt – caur viesturi i kulturys bagateibu iz sarunu. I tys ir pats svareiguokais.
Vaicuoju vīnai nu pasuokuma organizatorem Daigai Toc-Macānei par īspaidim piec pasuokuma. Jei atzeist, ka pasuokums ir veiksmis stuosts, deļ tuo, ka bez jebkaida publiska finansiejuma, vysu saguoduojūt tikai pošys rodūšūs ideju veicynuošonys bīdreibys “Beverlihilza” i vītejūs īdzeivuotuoju spākim, pasuokums ir izadevs. Īdenīši sagivuši zivs kūpejam kotlam, nūmedejuši raudivis, kab kotru vokorā pacīnuotu ar sautiejumu i nu dažaidom privatkolekcejom kūpeigi sataisejuši izstuodi, kas beja radzama “Seimaņu” sātys pogolmā. Golvonais mierkis beja paruodeit Īdeņu kai eipašu vītu Latgolys kulturys dažaideibā – kas beja i kas ir Īdeņa, radeit kontaktu i sadarbeibu pat storp trejom dažaidom paaudzem, kas ari izadeve. Pacyluojums piec pasuokuma leidz pat šam breižam vēļ nav zuds!
Pasuokumā beja i vysu pamaneja Kristīne Pokratnīce
Foto: Kristīne Pokratnīce, Indra Lucjanova


text:
[youtube=http://www.youtube.com/watch?v=hfGwJGrLz2w]
Vakar dūmuoju puorbaudeit, kū nazkod asu nūkāčuojuse nu teikla. Nazkaida kina, režisors Alans Parkers, Nikolass Keidžs jauneibā, mistika. Dūmuoju, pasavieršu, kas tys ir, i īšu gulātu. Nu reita juosaceļ.
Nūsavieru da gola. Pajēme.
Par div draugim, patīseibā atškireigim – vīns ir normals džeks, kam interesej i buobys, i dauzeišonuos borā, a ūtrys vīnpats, cytaidais, cylvāks “ar putynim” golvā. Ruodīs, kas jim var byut kūpeigs, tok nu jī sasadraudzej i dasaver vīns ūtra.
Obeji teik Vjetnamys karā. Vīns sakrūpļuots fiziski, jam iz sejis ir apsiejs, metals kaulu vītā, a ūtram aizbrauc jumts.
Te ari aizasuoc stuosts. Par kara nažieleibu pret vīnkuoršuo, mozuo cylvāka dzeivi. Varbyut kam nabejs tuo gļuka Gruzejā, tys tai nasaruodeitu, a niu nazkai da mīļu. Kars puorbrauc i samaļ, a vysa dzeive lupotuos. Kai vīns nu jūs soka – kab koč mes byutu varūni. Byutu cyts kars, saītu dzimtinis aizstuovi, varūni, a niu par veļti samaituotys dzeivis.
Pyrmais draugs rauga dasarunuot da ūtra, kas truli verās nakurīnē i īsadūmoj sevi par putynu – kas var aizliduot prūm nu vysa, kam nav rūbežu. Tuo vajag jim obejim.
Ek, kū tī daudz. Kina ir kas vaira nakai niu te varu pīraksteit. Par nazkū taidu vuoreigu i smolku, kas satryukst – kai putineņa dzeiveiba, īsatrīcūt styklā i puorlaužūt koklu. Vēļ sylts i meiksts, dreiž sastiņgs. Nu žāluma navari, a nikas nav leidzams.


text:
Roksta autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv
Atzeimojūt 23. apreli, UNESCO Pasauļa gruomotu dīnu, vaicojam trejim zynuotkuorim latgalīšim par i ap jūs attīceibom ar gruomotom. Kotram nu jim gruomotys zeimoj nazkū sovu, vīnam tei ir sirdslīta, ūtram – īdvasma i zuolis pret kasdīnu, trešam – omots i dzeivisveids. Izvaicojam gruomotu tierguotuoju Arti Loginu, publicisti i lakuga.lv bejušū redaktori Lauru Melni i vīnu nu ituos šaļts popularuokajim latgalīšu literatim – Raibū.
Kū pierk i skaita latgalīši?
(Aivara Mackeviča foto)
Latgalīšu gruomotu tierguotuojs i internetveikala taiseitslatgola.lv eipašnīks Artis Logins atzeist, ka naasūt apkūpuojs statistiku par pādejūs godūs izguojušajuom gruomotom latgalīšu volūdā. Juo vāruojumi līcynoj, ka vysvaira ļauds pierkūt taišni anekdotis, vuordineicys, bārnu i religiska satura gruomotys. Iz vaicuojumu, deļkuo taišni itī žanri dominej, jis atbiļd, ka eisūs žanru gruomotys ir vīgļuok saprūtamys i naasūt juosamūka ar latgalīšu volūdu.
Iz vaicuojumu, kura gruomota jam pošam ir iz vysa meiluokuo, Artis atsoka: “Lobuokys par Mikeļa Bukša 1964. godā izdūtū gruomotu “Atmiņas un atziņas” da šam nav.” Artis īsoka puorskaiteit ari Fraņča Trasuna “Fabulys”, Ilzis Spergys stuostu kruojumu “Dzeiveiba”, nu dzejis kruojumu: Annys Rancānis “Pylni kārmani dabasu”, Emilejis Kalvānis “Atvosora” i Ontona Kūkuoja “Dūd pīci”.
Nasagrib sovu laiku tierēt švakai literaturai
Publiciste Laura Melne atziest, ka gruomotys juos dzeivē ir bejušys vysod: “Saimis legendys līcynoj, ka es, pyrmūreiz atvasta iz sātu nu slimineicys, asu sagaideita ar guļteņā zam spylvyna podlyktu gruomotu “1000 vērtīgu padomu”. Maņ vysod mozai rūkā beja kaida gruomota voi žurnals, kuru škūrsteju. Taidā veidā ari poša najauši pīcu godu vacumā īsavuiceju skaiteit. I nu tuo laika varu sevi oficiali saukt par “gruomotu tuorpu”.” Gruomotu apetite školys laikā Laurai asūt bejuse lela – puora dīnu laikā asūt varejuse izskaiteit 10 gruomotu. Vydsškolys laikā vaira interesiejušys konkretys jūmys: sports, teatris, viesture. Bet ari daiļliteratura nav aizmiersta, kas deļ Laurys ir atbiļžu meklejumi i šaļtim – ari veids, kab aizbēgt nu pasauļa. Par pīmāru, “Harija Potera” gruomotys ir bejs lobuokais veids, kai aizmierst vysu, kas nūteik apleik, kai septeņu, tai ari divdesmit treis godu vacumā.
“Maņ ari cīši pateik pierkt lobys gruomotys. Tai, ka ustobā jau seņ tryukst vītys, kur tuos vysys likt. Bet gruomotu veikalūs tys vyss aizamierst – pagaist laika izjiuta, aizamierst bankys konta stuovūklis i vītys tryukums munūs plauktūs,” stuosta Laura.
Nu latgaliski saraksteitūs gruomotu Laurai pateik Valentina Lukaševiča i Ontona Kūkoja dzeja: “Maņ dzimšonys dīnā izduovuoja Kūkuoja dzejis izlasi “Dūd pīci”. Beju dzierdiejuse, ka Kūkuojs ir pīrakstejs skaistuokū mīlesteibys dzeju latgalīšu volūdā. Nu maņ tys eisti naguoja kūpā ar tū tālu, kū atguoduoju nu suokumškolys, kod jis gona bīži guoja gostūs pi myusu iz školu. Suoču skaiteit izlasi i secynuoju, ka Kūkuoja dzeja ir breineiga, cīši skaista. Maņ roduos daudz puordūmu par tū, ka mes, nautrānīši, naasam pīteikami labi nūviertiejuši, ka mums blokus ir dzeivuojs tik lels cylvāks. Ari pi Lukaševiča kruojuma “Vot taidi vot i batvini” es tyku najauši. Kaidu laiku nūstuovēja plauktā, bet tod reizi najauši atškeiru taišni tū dzejūli, kas tymā šaļtī maņ vysvaira beja vajadzeigs. Grybātūs nu juo sagaideit ari kū jaunu.”
Kū īsaceitu cytim puorskaiteit? Laura Melne atsoka: “Na reizi viņ pīsaruodejs, ka tys, kas der i cīši pateik vīnam, galeigi nader cytam. Bet varu nūsaukt tuos treis gruomotys, kuruos itūšaļt varu saukt par sovom meiluokuom. Pyrmuo namaineigi jau godus desmit ir Remarka “Trīs draugi”. Ūtrei byutu Murakami “Par ko es runāju, runādams par skriešanu”. Asu skaitejuse daudz vysvysaidu gruomotu i rokstu par skrīšonu, bet tū, parkū ari maņ pošai tik cīši svareigi ir skrīt, asu atroduse taišni Murakami dorbā. Trešuo i vysnaseņuok skaiteituo ir Norys Ikstenys “Mātes piens”. Breineiga volūda, bet pats golvonais – kuortejais pīruodejums maņ pošai, ka vyslobuokuos atbiļdis iz dzeivē svareigim vaicuojumim var rast daiļliteraturā, na pošpaleidzeibys gruomotuos.”
Myusu dīnu naatkareibu vaicojūt
“Prusts* ir gars, bet dzeive ir eisa,” ir vīns nu teicīnim, kuru na reizi viņ izsacejs literats Raibais, runuodams par gruomotom. Jis skaita, ka gruomotys ir myusu dīnu cylvāka naatkareiba: “Puorejī, myusdīnu gadžeti i aplikacejis, tev nūsoka skaiteišonys, vieršonuos tempu. Gon Spotify, gon Youtube, gon seriali diktej sovu, bet gruomotys ir vīneiguo sevī vyda bolsa naatkareiba.” Pats atzeist, ka meiluokī autori nu latgalīšu literaturys skreinis ir Oskars Seiksts, Valentins Lukaševičs i Ilze Sperga.
“Gruomotu īsaceišona ir cīši gryuts vaicuojums. Maņ pateik ideja, ka, nazkur gastejūt, vysod juopasaver, kaidys gruomotys saiminīkam gruomotu plauktā. Taišni gruomotys īsoka tev cylvāku. Voi jis byus eistais sarunu bīdrys voi lobuok īt paceli,” soka literats Raibīs.
Pats lobu pruotu skaita eksistencialisma literaturu, par pīvadumu, franču rakstnīka Selīna romanu “Ceļojums līdz nakts galam”, i t. s. nateiruo realisma (angliski dirty realism – aut.pīz.) spylgtuokuo puorstuova Čarlza Bukovska gruomotys. “Maņ Bukovskis da šam ir patics i pateik. Ka gribīs īpazeit Bukovski, tod vyslobuok suokt ar romanim “Women” voi “Post office”. Bet Selīnu īsoku skaiteit, lai saprostu attīceiguos lītys i lītu kuorteibu,” paskaidroj Raibīs.
*Marsels Prusts ir 20. g. s. suoku franču rakstnīks, kas sarakstejs septeņu romanu cyklu “Zudušo laiku meklējot”.


text:
Portals lakuga.lv jau ziņuoje par aktiru atlasi Rēzeknē tūpūšajai režisora Vīstura Kairiša kinai “Piļsāta pi upis”, kas byus latgalīšu volūdā. Aktiru atlase turpynojās, i fiļmētīs grybātuoji aicynuoti iz kastingu Kruoslovā.
Latgalīši, kuri gryb fiļmētīs kinā, tiks gaideiti 3. februarī Kruoslovys Kulturys nomā nu 12:20 leidz 18:30. Teik gaideiti vysu vacumu cylvāki, nu eipaši sportiski puiši i cylvāki godūs, ziņoj kastinga organizatori Spotlight Casting.
Fiļmiešonys process Viestura Kairiša jaunajai kinai “Piļsāta pi upis” suoksīs jau februara beiguos. Fiļmiešona nūtiks Latgolā (Ludzā, Rēzeknē, Kruoslovā). Kinys scenareja pamatā ir Gunara Janovska romans ar taidu pošu nūsaukumu. Kinys golvonajam varūņam Anšam ir navaineiga profeseja – daiļkruosuotuojs. Jis ir pīpraseits pi vysu režimu – autoritarajā pyrmskara Latvejā, pi komunistu i nacistu. Bet juo sirdi i dvēseli navar īgiut nivīns nu tūs.
Režisors Viesturs Kairišs par tūpūšū kinu soka: “Koč i cik naciļvieceiga byutu viesturis nūtikšonu gaita, cylvākam vysod ir īspieja palikt cylvākam. Vīna nu kinys leluokuom ambicejom ir pastuosteit par tik nabeidzami daudzom viesturiskom nūtikšonom, napuorsavieršūt formalā nūtikšonu kaleidoskopā.”


text:
Pavasars it kai byutu, it kai nabyutu. Snīga da besa, a saule jau sylda nu vysa spāka. Nav švaki. Lobuok snīgs martā, ni dubli februarī.
Zīma gols golā saguoja šmuka, koč i pošuos beiguos. Juocer, ka i vosora taida byus.
Bet naba par laika apstuoklim es raksteitu 3 naktī. Koč i Naktineica ir nakšuneica.
Šudiņ sīvīšu dīna beja. Voi vakar.
Beja tik vysaiduokys pīredzis.
Nu reita ar viļteibu i uzleimem dabuoju meitu iz duorzeņu. Izlyku dālam muļtiku i paiežu brūkaškys. A tod jau aizguoja rikteigs skriejīņs. Sataiseit bārnim ēst, pastruoduot pi datora, izmēzt greidys, nūlikt vīnu gulātu, aizskrīt pakaļ ūtram iz duorzeņu, sagaideit ōmi, nūteireit mašynu.
I tod DZEIVE! Radeja mašynā skali, partū ka nav juodzierd, kū kaids čīpst. Sastrāgumā var nauzatraukt par tū, ka kaids apsavems. Var nasabeit, ka jam nūkriss soska pakalis siedeklī voi plastmasa ponijs nu tuos nanormali duorguos iudiņa pudelis, kū jai obligati vajadzēja, partū ka viersā ponijs.
Koč bess ruovs itūs vysus marketinga guru, kas nu mane rauga nūplēst naudu par lītom, par kū maņ suokumā ruodīs, ka bārni navarēs iztikt, a piečuok bārnim ruodīs, ka jī naiztiks. Suocūt nu vysaidu bārnkūpeibys pribambasu, bez kuo myusu babys vāsai iztyka (muns favorits ir konteiners izlītuotajim pamperim – taids kai spaņs ar plēvi, kurā ītyn nateiruos auteņbikseitis), beidzūt ar kruosainim plastmasa syudim i muļtiku varūnim VYSUR. Kas byutu bārnu apakšbiksis bez Elzys voi sintetiskuo suleņa bez tūs zylūs voi dzaltonūs, minjonu, pokemonu, maņ (pagaidom) nav ideju, kai jūs vysus sauc. Meita pylnā puorlīceibā stuosta, ka “Sesame Street” ir bīdākli, muna škola.
Nu suokuma beju Zvīdrejis viestnīceibā iz Wikigap pasuocīni, kur sasatyka sīvītis, kas beja rakstejušys Wikipedejis škierkļus par Latvejis sīvītem. Kai jau tys goduos, ari Latvejis Wikipedejā dominej roksti par veirīšim, ari autori vaira ir veirīši – 8. marta cīneigs secynuojums i reiceiba maineit tū.
Pasuokums beja tikpat smolks kai tuos mikroskopiskuos kanape maizeitis. Gordys, bet kai ūda vazumi. Telpā beja cīši daudz jaudeigu sīvīšu, a gols golā apsarunuoju ar div vīneigajim veirīšim, ka naskaita vīsmeili, kas nosuoja tuos ūda atraugu maizeitis.
Nasaceišu “hop”, partū ka zynu sevi – kū vaira muldi, tū gols golā rezultats īt lieņuok voi vyspuor naatīt. Ka saīs, zynuos vysi. Ka nā, piec godu es poša dūmuošu, kas te beja dūmuots.
Bet maņ jau seņ vajadzēja koč kaidu gryudīni dzeivuot na tikai mamys dzeivi. Rutina ir loba bārnim, bet pīaugušu cylvāku jei paralizej. Maņ pat dators ir lyuznis nu īprīkšejuos dzeivis. Obeji datori. Vysmoz 7-10 godi vaci! Antikvariats.
Piec tam aizguoju iz Zvaigznis gruomotneicu i nūpierku skaudzi gruomotu sev i bārnim. Aizguoju iz Ivetys Ratinīkys gruomotys “tikko & tikai” prezentaceju. Juos dieleņš nūpieteja mani ar vēļ dyumakainu pa pusei na ituo pasauļa aci, sasavībe moza bārna vībšonūs, paknikstēja. Apbreinojami mīreigs bārns, gols golā aizmyga.
Lai maņ pīdūd tuos, kam nav bārnu, bet mozs bierneņš ir poša lobuokuo sīvītis rūta. Na jau cacka, grabuļs voi pīlykums, bet guņteņa, kas aizdadz sīvīti. Nagulātuos nakts, nasukuotī, namozguotī moti, pīna smoka – tys ir štrunts. Varbyut tei ir dzeiveiba, atbiļdeiba, mīlesteiba, tok našmuku mamu nav.
Nu sirds dziļuma i da aušu prīca par Ivetu. Guoju pa īlu i smaideju. Navar atjimt pīredzis, a bārns i gruomota – tei ir skaista i loba pīredze.
Īkuopu autobusā, kab braukt piec mašynys, a tī pa div siedeklim īsakriets vecs. Golva pyžyks, ap koklu šai tai apsvīsts šaļs. Tik malna kača tryukst, gotovuo Gunara Bierzeņa karikatura! Biški īsiļs, pļuopeigs. Vys aicynuoja kaidu atsasēst sev sūpluok – iz krāsla naass pīšpļauts! Reklama!
Autobusa šopers brauce kai itāļs – strauji bremzejūt, strauji suocūt gaitu, a pats golvonais – taurejūt kai dulla zylūņmuote. To jam kaids maisa, to na tī īlein, to bremzej navītā, to tyulojās, to vīnkuorši duraks. Tu-tuuuuuu!
Bierzeņa večam par tū beja vīdūklis: “Odni baby! Mužykov seičas voopšče ņetu!” Jis apsavēre apleik, voi vysi dzierdēja. Taišni tai – vysi. Jis runu adresēja puišam ar papeirūs īteitim puču veikšim. Apleik kai iz grāka vīnys buobys. Jis konsekventai runuoja ar tū puisi, a tys ignorēja. “Raņše sem ļet nado bylo učitsa, štobi vodzitj avtobus! A seičas…” jis atmete ar rūku. “Odni baby!” Jis beja vēļ konkretuoks: “Ņekomu ņe avtobus vodzitj, ņe vojevatj!”
Īkuope div mužyki. Izaruod, pyrmajam pazinis. Jiusmeigai sasavasaluoja: “S prazdņičkom!” Vecs ar tikpat lelu prīcu i sajiusmu: “S prazdņičkom i vas!”
Nūmiert cylvāks navar, kab kaids juo naradzātu. Autobusā pabraukt navar, kab kaids pazeistams naīkuoptu. Ot dzeive…
Teoreju par buobom jis izstuosteja i jim. Ari jī izavēre kai izkuopuši nu laika mašynys – vīnam bryuns, ūtram malns mieteļs i tipiskys veirīšu capuris, kū atguodoju nu bierneibys. Vīnam beja zūbi, ūtram tikai daži.
A te kontrole. Draugi spruka uorā kai prusaki, paspēja. Nanūgiva. Vecs palyka. Jau dūmuoju, byus problemys. Kontrolīrei ari profesionaluo acs tū saceja, mudri pasauce apsorgu. A večam beja e-talons. I attaiseita odekolona buteleite. Troinoj.
Jis na tikai beja atbraucs laika mašynā nu munys bierneibys i atness sveicīni 8. martā, a ari kulturalai īdzēre odekolonu. Skaisti.
Gon jau policeja nikuo navar padareit, par tū ka sabīdryskuos vītuos navar atsarast ar attaiseitu alkoholiskuo dzierīņa buteli, a par odekolonim nikas nav saceits. Cylvāks-muzejs.
Izkuopu i dalyku sūli, kab pasavērt. Ziņkuoreiba nadeve mīra. Autobusa šopers beja veirīts.


text:
Jau itūsvātdiņ, 22. februarī 16.00 Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalā byus svineiga Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2014” bolvu padūšonys ceremoneja, kurā tiks gūdynuotys nūtikšonys, ļauds, aktivitatis, kas latgalīšu kulturā bejuši nūzeimeigi 2014. godā. Latvejis Izpiļdeituoju i producentu apvīneiba (LaIPA) nūsaukuse nominantus kategorejā “Radejis hits”.
Latvejis Izpiļdeituoju i Producentu apvīneiba (LaiPA), apkūpojūt vysmoz treis radeju stacejuos pārņ vysvaira atskaņuotuos latgalīšu dzīsmis (dzīsmis publicātys suocūt ar 2013. goda 1. decembri), ir nūsacejuse treis pretendentus iz bolvu nominacejā “Radejis hits”:
- Bez PVN – “Loopi”
- Borowa MC – “Eņgeļs”
- DabasuDurovys – “Kur golam gols”
“Latgalīšu kultura i volūda naapšaubomi ir vīna nu leluokūs Latvejis boguoteibu, deļtuo mums ir lela prīca, ka kas gods teik izcalti tī ļauds, kas paleidziejuši veicynuot itū boguoteibu saglobuošonu i atteisteibu. LaIPA ir pagūdynuota ar īspieju izvērtēt i nūsaceit nominantus i ari uzvarātuoju kategorejā “Radejis hits”,” nūruoda LaIPA izpylddirektore Liena Grīna.
Svineiguo ceremoneja svātdiņ tiks aizsuokta ar izvadumu “Francis”, kas veļteits īvārojamajam vaļstsveiram Fraņčam Trasunam. Pasuocīņa ūtrajā daļā kulturys sferys puorstuovus gūdynuos nominacejuos “Goda cylvāks kulturā”, “Goda nūtikšona”, “Par latgalīšu volūdys populariziešonu”, “Goda amatnīks/saiminīks”, “Goda snāgums vizualajā muokslā”, “Goda snāgums skotuvis muokslā”, “Lobuokais snāgums pop/rock muzykā”, “Lobuokais snāgums tautys muzykā”, “Lobuokais snāgums alternativajā muzykā”, “Lobuokais snāgums akademiskajā muzykā”, “Lobuokais muzykys video”, “Goda debeja muzykā”, “Lobuokais snāgums šlagermuzykā”, “Lobuokais snāgums literaturā”, “Lobuokais izdavums/gruomota”, “Radejis hits” i “Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā”.
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” mierkis ir veicynuot latgalīšu kulturvidis saglobuošonu i atteisteibu, kai ari apkūpuot i gūdynuot spylgtuokūs i nūzeimeiguokūs sasnāgumus latgalīšu kulturā pārnejuo goda grīzumā. Bolvys nūtikšonu atbolsta Vaļsts Kulturkapitala fonds, AS “Latvijas Valsts meži”, Rēzeknis piļsātys dūme, Rēzeknis nūvoda dūme, Dagdys, Ludzys, Bolvu, Kuorsovys, Kruoslovys, Preiļu, Rībeņu, Vileks, Ruguoju i Baļtinovys nūvodu pošvaļdeibys.


text:
Latgalīšu kulturys ziņu portals LaKuGa.lv itūgod svieteja 10 godu jubileju. Portala izveidē nūzeimeiga lūma beja ari literatam i literaturzynuotnīkam Valentinam Lukaševičam. Taišni jis ir nūsaukuma “Latgalīšu kulturys gazeta” (LaKuGa) autors. Aicynuoju Valentinu iz sarunu vaira kai taidu LaKuGys “krysttāvu”, nu runuojom na tik par portala izveidi i vuorda “gazeta” lītuošonu, bet ari juo tūpūšajom gruomotom i situaceju latgalīšu kulturvidē kūpumā.
Kai roduos LaKuGa
“Daugovpilī nūtyka Latgolys Studentu centra (LgSC) kūpsapuļce, kurā tyka dūts vuords ari maņ. Es tī stuosteju, ka byutu labi latgalīšim sataiseit koč kaidu informativu resursu, kur varātu raksteit, likt audio, video. Parkū taišni LgSC? Tī beja jauni cylvāki, i maņ ruodejuos, ka jauni cylvāki dzeivoj “vysaidūs teiklūs”. Tūreiz, ruodīs, beja taišni draugu kulminacejis breids. Mes jau īprīkš bejom par tū runuojuši ar Juri Viļumu, kurs tūlaik dzeivuoja i struoduoja Daugovpilī. Jis vaira nūsadorbuoja ar taidom tehniskom lītom – kai tū lopu sataiseit, īkuortuot, administrēt. Es dūmuoju nūsaukumu i beju vēļ sataisejs taidu vinjeteiti LaKuGa. Pīmiņu, ka ilgi dūmuoju, kaidu tū izzeimēt. Beja drupeit žāļ, ka tys nūsamaineja iz jaunū variantu. Maņ beja taids ar rūku izzeimāts, smuki nūskanāts. Suokumā LaKuGa beja vaira dūmuots kai forums, kur cylvāki poši var likt gondreiž vysu, kū gryb. Tagad tys ir vaira sakuortuotuokā veidā. Sovulaik ari leluokī komentaru kari ir bejuši LaKuGā. Varbyut reizem diskusejis ari beja dzieleigys, ironiskys i aizvainojūšys. Jaunajā formatā tys palyka pīkluojeiguok, nav tik anonimi. Varbyut nadaudz tuo pītryukst. Kod beja anonimuo breiveiba, cylvāki raksteja vysaidys glupeibys i cyts cytam dubļus mātuoja, bet storp tom desmit glupom lītom beja ari kaidys div cīši foršys.
Parkū taids nūsaukums? Maņ vysod pateik nūsaukumi, kur ir kaida intriga i naskaidreiba. Maņ ir dzejūļu kruojums “Kuozynda”. Vysi prosa: “A kū tys nūzeimoj?” Es soku: “Dūmojit!” LaKuGa skaņ pīteikūši vīgli i komfortabli. Tuos ir pyrmuos ziļbeitis nu “Latgalīšu kulturys gazeta”. Piečuok pasaruodeja LaLiGaBa – Latvejis Literaturys goda bolva. Jī drusku vāluok tū principu nūšpikuoja, partū ka nu suokuma beja LaKuGa i tod LaLiGaba, na ūtraižuok. (Smejās).”
Vuords “gazeta”
“Leli streidi beja par vuordu “gazeta”. Latgolā jau kotrys ir lingvistikys profesors i parosti argumenti ir “pi manis dzeraunē tai runuoja” voi “muna babeņa tai narunuoja”. Es kai volūdnīks varu pasaceit, ka vuords “gazeta” nikaidā ziņā nav krīvu vuords. Vysim tagad ir šausmeigys bailis, ka tik latgalīšu volūdā kaidu krīvu vuordu naatrast. “Gazeta” ir ari pūļu volūdā, leluokais Pūlejis laikroksts ir “Gazeta Wyborcza”. Latgolā vuords “gazeta” ir atguojs nu pūļu volūdys, bet pūļu volūdā tys ir atguojs nu itāļu volūdys. Lombardejā “gazzetta” beja naudys vīneiba, par kuru varēja nūpierkt avīzeiti, tai sauc leluokūs itāļu laikrokstus. Navajag beitīs tuo vuorda, tys ir stileigs itāļu vuords! A vuords “avīze” – ka jius pajimsit Konstantina Karuļa etimologejis vuordineicu – ir germanisms. Tī vuordu celi ir gona interesanti. Partū es nanūsabeidu nu vuorda “gazeta”. Maņ jis cīši pateik. Itam vuordam ar krīvu volūdu nav nikaida sakara, ari krīvu volūdā tys ir svešvuords.”
Latgalīšu kulturys telpys divejis dalis
“Maņ ruodīs, ka latgalīšu kulturys telpa nav gona vīnuota. Vīnā pusē ir tī, kuri izmontoj mutvuordu volūdu – dzīduotuoji, muzykanti, teatra darbinīki, folkloristi, radejis i TV raidejumu vadeituoji. Gon jī poši, gon jūs auditoreja izmontoj tik mutvuordu volūdu. Tei ir atpazeistamuokuo latgalīšu kulturys daļa. Jī dzeivoj cīši komfortabli i labi. I kai jau vysi, kurim ir komfortabli i labi, nasaprūt ūtru pusi. Pretejā pusē, kuru leluokuo daļa napamona, ir tī, kuri izmontoj rokstu volūdu, – literati (dzejnīki, rakstnīki, dramaturgi) i rokstūšī žurnalisti. Tī, kas dzeivoj ūtrajā pusē, myusu nasaprūt. Maņ cīši grybātūs, lai taišni literatim i raksteitajai volūdai byutu leluoka nūzeime, bet aina ir skeptiska. Maņ pat ir dūmys, ka jaunuokuos i videjuos paaudzis latgalīšu literati dreiži sajuss sevi tik nakomfortabli, ka aizīs iz cytom volūdys platformom. I pat na iz latvīšu platformu, bet iz angļu, krīvu, vuocu i tamleidzeigi. Naivi dūmuot, ka latgalīts, kurs naraksteis latgaliski, raksteis latviski.
Ūtruo daļa dzeivoj nakomfortabli, partū ka cylvāki rokstu volūdai ir par slynku. Ka Laimys Muktupāvelys “Šampinjonu derība” voi Ingys Ābelis “Klūgu mūks” byutu publicāti latgalīšu volūdā, voi tī romani byutu izapeļnejuši taidu laseituoju pulku i atzineibu? Atstuojūt taidu pošu saturu, tikai pamainūt volūdu. Es dūmoju, ka gon pošom autorem, gon kritikim i sabīdreibai ir kū padūmuot. Ari daudzim latgalīšu rakstnīkim ir kū padūmuot par itū faktu.”
Gruomotys i myusu dīnu audiovizualuo kultura
“Mes dzeivojam taidā 18. godu symta suokuma kulturā, kur puorsvorā vyss nūteik taidā kai folkloristikā. Ari tys ir labi, bet maņ kai gruomotu cylvākam suope ir par gruomotom. Sabīdreiba myusu dīnuos puorīt iz audiovizualū kulturu. Tys ir vīgļuok. Agruok beja komfortabli aizīt iz biblioteku, bet kas tagad īs iz biblioteku!? Maņ vīns students saceja, ka jam dzeivē piļneigi pīteik ar treis lītom: Spotify, YouTube i Facebook. Tī vysu var atrast, dzeivē vaira nikuo navajag. Bet tei ir cyta pasauleite. Kū vaira es īpazeistu audiovizualū pasauli, tū ar leluoku prīcu es losu gruomotys. Gruomotu voi tekstu laseišona ir vīneigais veids, kū cylvāks uztver pats ar sovu ritmu. Vysu puorejū (dzīsmis, raidejumus, kinys) jis uztver ar cytu ritmu. Tys ir jau gotovs ritms, kas maņ var byut par mudru voi lānu, bet es tū navaru sataiseit cytaidu. Partū gruomotu pasauļs nikod napazuss, deļtam ka tys ir vīneigais muokslys i medeju veids, kuru cylvāks uztver individuali. Dzeivuot tikai ar audiovizualū informaceju ir kai ēst jau reizi sakūšļuotu kotletu. Bet es tok varu apēst, kai es grybu, sagraizeit, kaidūs gabaleņūs grybu.”
Ideologiskus tekstus narokstu
“Naskaitu par sovu pīnuokumu raksteit latgaliski. Ari maņ tagad gruomotys byus latviski. Es sevi naskaitu par koč kaidu latgaliskuo fronta karaveiru, kam viesture i kultura ir īrūči koč kaidā ceiņā. Maņ nav nikaidu ideologisku tekstu i laikam nabyus. Koč kaidā volūdā jau ir juoroksta. Parkū naraksteit latgaliski? Ka maņ kaids prosa, parkū es narokstu latviski, soku: “Parkū es navaru latgaliski raksteit?” A ka maņ latgalīts prosa, parkū gribu raksteit latviski, soku, parkū navaru raksteit latviski. Es rokstu tamuos volūduos, kuruos es gona labi i komfortabli jiutūs.
Vīna byus zynuotniska gruomota “Tautas un kultūras Latgalē”. Latgola jau nav tikai latgalīši. Ari saisteibā ar Latgolys kongresu daudzi atsasauc tikai iz pyrmū punktu, bet ir ari cyts punkts par cyttautīšim. Ari, runojūt ar cyttautīšim, jī reizem vaicoj, parkū mes nūklusejam cytus punktus. Gruomotā byus mozzynomuokys lītys. Kod es pīsaceju gruomotys tematu, maņ saceja, ka vyss tok jau ir izrunuots. Es saceju, lai izbeidz, – cik jau ir pīraksteits, pīmāram, romanu par mīlesteibu, vysu tok var raksteit vairuokkuort. Latgalīšu vidē reizem soka, ka tod, kod kaids dora, cytam tī vairs nav īspieju i tamleidzeigi. Bet vysu vajadzātu raksteit vēļ pīcys, septenis reizis vairuok! Latgalīšim ir taida eipašeiba – es kai taids skvoters vuorda pyrmatnejā nūzeimē īguoju mežā, nūstaipeju kūceņus, i nivīns te vairs naeimit! Tys ir muns lauceņš, i nabuozit daguna ite nivīns! Tai monopolizēt kaidu temu navajadzātu. Vysa vajadzātu daudz vairuok.
Ūtru gruomotu es gribieju par kulinareju pīraksteit. Nūsaukums jau ir puse gruomotys, vasalu godu dūmuoju, kaidu nūsaukumu likt. Tī es nadaudz jūkojūs. Nūsaukums byus “Latgalīšu kulinareja. 32 haotiski stāsti par to, ko un kā var ēst un dzert”. Tys byus stuosts caur kulinareju par dzeivi. Pasaulī ir div lelys paralelis: dīniškuo i gareiguo maize. I gareigū maizi cīši labi var paruodeit caur dīniškū maizi. Byutu glupai raksteit tik kulinarejis gruomotu, ka es naasu povuors.”
Na tai, kai maņ pateik, bet tai, kai beja
“Mani tracynoj, ka viesturi, kulturviesturi, zynuotni izmontoj koč kaidūs politiski ideologiskūs, šaurūs mierkūs voi tamleidzeigi. Muns lozungs ir apmāram taids: “Na tai, kai maņ voi mums pateik, bet tai, kai beja. Voi mes varim zynuot tai, kai beja? Nui, cīši apmāram. Ka tu gribi pasaceit sovu dūmu, deļkam tu aiztīc cytus cylvākus, idejis. Vysu, kū es grybu pasaceit, es varu izdareit vīnkuoršā stuostā, napīsaucūt ni arheologeju, ni viesturiskūs nūtykumus, ni citātus. Ka tū dora profesionali zynuotnīki, tei ir cyta līta. Bet nūteik ari nalīteiga viesturis voi cytu faktu aizajimšona, lai savteigi tūs izmontuotu tai, kai mums grybātūs.
Mums, latgalīšim, ari ruodīs, ka patriotisma pazeime ir vīnkuorši klaja slavynuošona. Asu runuojs ar angļu viesturnīkim. Aptaujā par leluokū jūs vaļstsveiru ir atzeits Vinstons Čērčils. Bet viesturis gruomotuos jis ir apsyudzāts i kolonialismā, i rasismā, naetiskūs lāmumūs i tamleidzeigi. Tys nanūzeimoj, ka jis teik nūnycynuots, stuostūt par viesturi patīsi, kai tys ir bejs. Navys vīnkuorši tukšys, patetiskys frazis, kod ruodīs, ka mes lobu dorom, bet patīseibā tukšu gaisu kuļam. Amerikā ir kina “Abrahams Linkolns: vampiru medinīks”, jī spiej iz tū vysu vīnkuoršuok pasavērt. Latgolā ir apmāram tai, ka par vīnu švaku izsacejumu, kū var puorprast, kaids apsabīžavoj par Trasunu, kaids par Kempu. Tys ir šaurs provincialisms. Ar idealizaceju atīt šaļts, kod tys cylvāks palīk par bronzu voi granitu i jūs vairs nūpītni nauztver. I tod vajag miļzeigu energeju, lai jū atdzeivynuotu. Tai kai Raiņa i Aspazejis godā vīns nu saukļu beja “Padarīsim viņu dzīvāku!”, kur ruodeja, ka Raiņs hantelis cyloj i iz ritiņa braukoj. Nu suokuma mes jūs tai glorificejam, saceļam pīminekļus, nūsaucam īlys, ka jis vairs nav cylvāks, bet abstrakceja. A piec tam tierejam sovu energeju i sokom, ka jūs vajag padareit cylvākim tyvuokus i atdzeivynuot. Bet ir cīši gryuši tūs granitus i bronzu padareit ciļviecisku.”
Latgalīšu plusi i minusi
“Es naasu ni trasunists, ni kempists. Ir tai muoksleigi izdūmuot, ka vysus cylvākus var salikt tik divejuos karūjūšajuos pusēs. Aizmierstit! Es, pīmāram, ka vajadzātu atrast cytu alternativu, varātu byut naaizmierstulists – rakstneicys Naaizmierstulis dūmubīdru grupā. Bet taida birku pīkarynuošona, apsasaukuošona… Pi tam leluokuo daļa nav īsadzilinuojuši, nikuo nav lasejuši, jūs saceitais ir cīši primitivs. Taida plastmasa, kas ar zaltu apkruosuota, – ar nogu paberzieji i jau piec div sekuņžu tys apzeļtejums nūbierst nu tuo cylvāka dūmu i vysa puorejuo.
Paļdis Dīvam, ka es asu latgalīts i varu pakritizēt latgalīšus. Cyti beistās, partū ka jim iz reizis puormastu. Reizem izaver, ka latgalīši ir koč kaida izradzātuo, idealuo tauta. Mums ir daudz plusu i minusu. Latgalīšim ir kolektivisma gors, jis ir izpaleidzeigs, jis varātu byut vīsmīleigs, bet nu ūtrys pusis jis ir ītīpeigs, gona rībeigs, atrībeigs. Nav švaku voi lobu tautu. Kotrai ir sovi plusi i minusi. I latgalīšim tūs minusu ari ir tikpat daudz. I vīns nu taidim, maņ ruodīs, ir taida ītīpeiba i poštaisnums. Dažreiz ruodīs, ka tys ir styngrys mugorkauls, bet bīži viņ tei ir tikai ītīpeiba i glupeiba.”
Karteņa: la.lv


text:
Pyrms vairuoku godu “Latgolys Radejā” izskanieja 47 cykla “Volūdys vaicuojums” raidejumi, kurus sagataveja žurnaliste Maruta Latkovska. Nu paguojušuo goda suoku raidejumu materialus var puorskaiteit žurnalā “Katōļu Dzeive”, nu niu vareiba ar tim īsapazeit dūta ari LaKuGys skaiteituojim. Itūreiz publicejam raidejumu materialus nu “Katōļu Dzeivis” 2014. goda oktobra numera.
38. raidejums (burts “t”)
Meilī Latgolys radejis klauseituoji! Gostūs pi Jiusu īt raidejums “Volūdys vaicuojums”. Tū voda Maruta Latkovska.
Itūreiz parunuosim par vuordim, kuri atsaškir nu lejslatvīšu i suocās ar burtu t.
A pyrma, prūtama līta, nūsaukšu kaidus skaneigus vītu vuordus Latgolā, kuri suocās ar itū burteņu. Vītu vuordus saucu deļtuo, ka kotram myusu izsaceitajam vuordam dūts spāks, i maņ ir taida sajiuta, ka, nūsaucūt kaidys konkretys vītys vuordu, dūmuos tū varu apskaut i samīļuot i vysu, vysu pošu lobuokū tai vītai i juos ļaudim nūvielēt:… I tai. Vītu vuordi, kuri suocās ar burteņu t: Taukuli, Tymāni, Tartaks, Taudejāni, Taunoga, Teiču pūrs, Teivāni, Tievanāni, Tievenāni, Tievināni, Teteri, Tiļža, Trūli, Tukāni, Turčini, Tutunova, Teneismuiža, Tūči, Tūmuži, Torpāni, Tiuleva,Truokšys, Truokši, Troniški, Trūpi, Trūpeni, Trizeļnīki.
A niu par cytim vuordim. Tabernakuls – vīta bazneicys oltorā, kur globoj Vysusvātuokū Sakramentu. Tajamneica, ari tajemneica – rūžukrūņa daļa, vīns paslāpums. Taca – papluote iedīņa voi dzierīņa danesšonai da golda. Takaļs, ari takaļa – cylvāks, kas par daudz staigalej da sābru. Talakans – muižys zvons, kas sauce iz dorba, a vokorā – ka jau lūpus laiks dzeit iz sātu. Talders – daņcs, talderuošona – doncuošona. Tapinīks – ols puiss vīseibuos. Tarantass – ūre ar šaurom redelem, ari atsperu roti. Tarka, tjorka – reive, tjorkavuot, cjorkavuot – reivēt. Tārpynuot – pratynuot, cīš izvaicuot. Tekters – pyltuve, a teļst – nagauseigi dzert. Timerēt ir ķimerēt, a tyukšt ir pampt. Teliedžs ir škeivs, a tuorps – čyuska. Traikša ir pļuopeiga, skaļa sīva, a traikšēt ir koč kū samaidzeit, ari pļuopuot. Trapaks, ari drapaks ir atsperu eciežys, a trāps laiks – lejslatvīšim ir rēns laiks. Treikolys ir zvuorguli, kurus pīstyprynoj zyrga aizjiugā pi lūka. Treineits, trineits ir auduma roksts, ari grīstu dieļu salykums, ari pluons lynu mieteļs. Trikmīņs ir pieškys namīrs, a trypaks – jautra deja ar stypru kuoju daciersšonu. Tryuceknis, ari truceknis ir iņde. Trūps ir bišu strūps, a tutyns, tutineņš – duņcs, duņceits. Tule, ari cjule ir leigovys pleivura audums. Tūkstētīs ir kavētīs, a tyucs ir leita muokūņs, ari borgs cylvāks. Tyukt voi tyukšt ir pampt, tiuli ir tyvi, a tūlaik ir tod.
A tagad par augu nūsaukumim, kuri suocās ar burtu t. Topuļs ir papele, a trepeite ir maura retiejs. Trilape (itys augs aug pūrūs, slapņuos pļovuos) ir puplakss, a trokū guļbu voi trokū uļbiku lejslatvīši sauc par Dīva zuoli, bet uorstnīceibys augu gruomotuos par jū varim puorskaiteit kai par Karniolys skopoleju, kura iz Latgolys sātu duorzim atceļuojuse nu Karpatu kolnu i meža stepu Rītumūs. Vēļ par trokū buļvu, ari trakinem, ari trokinem, ari kļaviņa zuoli sauc taidu cīši iņdeigu augu kai velnābolu. Ka itei trokine appanavoj duorzu, jū cīši gryuši izdzeit uorā. Auglis jai ir kai taids oss ogūrcs i tymā cīši daudz malnu siekleņu. Nu trokinis juosorgoj bārni, jo tamā ir daudz trucekņa. A, kai mes jau īprīkš nūskaidruojom, tod truceknis ir kas? Piļneiga taisneiba – truceknis ir iņde. Tod jau lobuok draudzēsimēs ar topuli! Agri pavasarūs salaseisim juo pupurus, savuoreisim tūs cyuku taukūs, i motu zuolis, lai tī augtu grīzdamīs, byus gotovys. Itys padūms seviški varātu nūderēt tūs meitiņu muotem, kurys dora vysu, lai jūs atlaseitem byutu garys, skaistys bizis – kai jau eistynom Latgolys dzaltoneitem.
Ar tū ari Volūdys vaicuojums ir izskaniejs. Paļdis, ka klausejotēs!


text:
Latgalīšu Ausmenis Reigā saiminīks Valters Murāns.
Dzeivis atziņuos i dorba filozofejā doluos vīns nu nadaudzajim kaļvim Arvīds Mežinskis i vīneigais Latgolys bondars Jurs Kivlenieks.
Parkū klezmeru muzyka palīk populara i viesturiskī ryucieji Pītera ryucīnī.
Sasatikšona ar Mančestrā dzeivojūšajim latgalīšim, kurī izveiduoja sovu biznesu.
Nu viesturiskūs personeibu itūreiz par dzīduotuoju Helenu Kozlovsku-Ersu, sauktu par Latgolys laksteigolu voi kolibri, kurai, nasaverūt iz spūdrū solistis karjeru, uorzemu voi vītejūs koncertu repertuarā golvonuo vysod bejuse latgalīšu tautysdzīsme.
Kai Latgolā gatavejās Dzīšmu svātkim – par dzīduošonys prīcu Juoņs Mežinskis, Maruta Veličko i Edgars Znutiņš.
Latviskuokais i dzīdūšuokais pogosts austrumu pīrūbežā ir Medņova. Par tū ir puorlīcynuots žurnals “A12”. Pogostā ir slovonais Loduma krysts, Medņovai ir sovs zalta fonds.


text:
Mieneša arhivs: November 2017 »
Izdūta Latgolai veļteita 2 eiro pīminis moneta
Latvejis Banka (LB) šudiņ, 14. novembrī, izlaiduse Latgolai i Kūrzemei veļteitys 2 eiro pīminis monetys. Kai informej Latvejis Banka, ituos monetys, iz kuruom attāluoti Latgolys i Kūrzemis gierbūni, turpynoj Latvejis kulturviesturiskajim apgobolim veļteitū 2 eiro pīminisSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” par minimaluos olgys ceļšonu Latgolā
Nuokušajā godā minimalū olgu planavuots palelynuot nu 380 eiro iz 430 eiro. Tok uzjiemieji i daļa Saeimys deputatu izruoda naapmīrynuoteibu, vysvaira par situaceju Latgolā. Kab dazynuotu vaira, iz sasatikšonu ar uzjiemiejim i Saeimys pīprasejumuSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” par bārnu rūtaļlītom seņuok i niule
Itūreiz raidejumā “Pi myusim Latgolā” Laura Sondore-Strode rauga dazynuot, voi rūtaļlītys var byut myusu kulturys līcineicys i kaidys spēlis bārnim Latgolā taisa myusu dīnuos. “Vīna nu vysu laiku senejuokuom spēlem ir sviļpaunīks,” dūmūt apsavērtSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” saruna ar kinologi i stuosts par “Latgolys Muorys” dzimšonu
11. novembrī, Luočplieša dīnā, pīmiņ Latvejis Naatkareibys karā krytušūs karaveirus. Naskaitomys pīminis vītys gūdynoj Latvejis naatkareibys ceineituojus. Latgolā zynomuokuo ir pīmineklis “Vienoti Latvijai” Rēzeknē, tautā saukts par “Latgolys Muoru”. Na mozuok svareigs ir LatgolysSkaiteit vaira »
Reigā atkluos gleznuotuoju apvīneibys V.I.V.A. izstuodi “Iemīlējušās Latgalē”
Reigā, muokslys galerejā “Museum.LV” (Andreja Pumpura īla 2), 15. novembrī 19.00 nūtiks gleznuotuoju apvīneibys V.I.V.A. (Vēsma Ušpele, Ilze Griezāne, Vija Stupāne i Agra Ritiņa) izstuodis “Iemīlējušās Latgalē…” atkluošona. Izstuode “Iemīlējušās Latgalē…” ir stuosts parSkaiteit vaira »
Kruoslovā byus apsaverama tekstilmuokslineicys Ingunys Levšys izstuode
No 10. novembra da 21. decembra Kruoslovys kulturys nomā byus apsaverama tekstilmuokslineicys, kruoslavītis Ingunys Levšys dorbu izstuode “Otrpus”, viestej informaceja Kruoslovys nūvoda sātyslopā. Izstuodis “Otrpus” centrā ir tāli, vide i motivi, kas muokslineicai ruodīsSkaiteit vaira »
Nūtiks Rēzeknis Pīna konservu kombinata 60. jubilejam veļteits pasuokums
14. novembrī 14.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks tradicionaluo Viesturis šaļteņu pītura, kura itūreiz veļteita tematam “Rēzeknis Pīna konservu kombinatam – 60”, informej muzeja eksperts kulturviesturis vaicuojumūs Kaspars Strods. Piec Ūtruo pasauļaSkaiteit vaira »
Sova ceļa skriejiejs. Andrejs Jesko
Roksta autore: Laura Melne Skriejiejs i skrīšonys treners, Latvejis rekordists 50 km distaņcē Andrejs Jesko nūteikti ir interesanta personeiba. Bīži masu medejūs pīsaceits kai cylvāks, kurs atsasacejs nu veiksmeigys karjerys Reigā, lai atsagrīztu dzymtajūsSkaiteit vaira »
Reigā atkluos fotoizstuodi “Latgales veltījums Latvijai”
Svietejūt Latvejis Republikys proklamiešonys godadīnu, 15. novembrī 17.00 Reigā, Sv. Pītera bazneicā tiks atkluota fotoizstuode “Latgales veltījums Latvijai”, informej tuos organizatori. Izstuodis atkluošonys pasuokums suoksīs ar svineigū svātbreidi i organizatoru uzrunom. Turpynuojumā pasuokuma dalinīkusSkaiteit vaira »
Grupa “Bez PVN” 14 stuņdis fiļmej napylnu četru minutu garu video
Piec puors godu klusiešonys, ituo goda novembris suocīs ar latgalīšu muzykys grupys “Bez PVN” jaunuokuo video dzīsmei “Golds iz ustobys” atruodeišonu. Video ir uzjimts Kuorsovys kulturys nomā – vītā, kur 2003. godā latgalīšu muzykysSkaiteit vaira »
“Ka tu vylka vuorda nalītoj, tod tovi jāri palīk dzeivi!” — interveja ar tautysdzīšmu pietneicu Beatrisi Reidzāni
Intervejis autore: Kristīne Pokratniece Voi jius zinit, ka vylkam iz vysa lobuok pateik dzeivuotīs kuozuos, bet leidacenis veirs ir asareits? Nā, tei nav meikle voi kaids fantastikys kuozu sižets. Nūsauktī i cyti dobys tāliSkaiteit vaira »
Prezentēs Juoņa Vaivoda gruomotu par Vonogu viesturi
9. novembrī 12.00 Vuorkovys nūvoda Vonogūs nūtiks Juoņa Vaivoda gruomotys “Vanagu vēstures lappuses” prezentaceja. Juoņs Vaivods ir vīns nu tūs Vuorkovys nūvoda dzeivuotuoju, kurs ar sovu aktivū dorbuošonūs kulturviesturis jūmā ir labi zynoms na tikSkaiteit vaira »
“Kolnasāta” viestej par Rāznys nacionalū parku i brauc gostūs iz Rykovu
Latgolu sauc par Zylū azaru zemi, eipašu uzmaneibu pīsaista Rāznys azars i tuo apleicīne. Par Latgolys jiuru dāvātais azars i tuo apleicīne vaira kai 59 000 ha plateibā veidoj Rāznys Nacionalū parku. Itys gods parkamSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” saruna ar Saeimys deputatu Juoni Trupovnieku
Turpynojūt sarunu cyklu ar nu Latgolys vieliešonu apgobola īvālātajim Saeimys deputatim, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji sasatyka ar Juoni Trupovnieku (ZZS), kurs niu ir Latvejis Republikys 12. Saeimys deputats i Veseleibys ministrejis parlamentarais sekretars. TrupovnieksSkaiteit vaira »


text:
albums »
Grupa “DeLight” izdūd debeja albumu “Bez tevis gaisā”
15. janvarī tiks publicāts grupys “DeLight” debeja albums “Bez tevis gaisā”. Albumā īkļautys grupys pastuoviešonys laikā saraksteituos dzīsmis. Nu jaunuo albuma da šam publicātys div dzīsmis: paguojušuo goda beiguos dzīsme “Bezvārdis” i ituo godaSkaiteit vaira »
Tiks izdūts Aijis Erinis albums “Par martu, maiju un decembri”
1. decembrī izīs puoragri myužeibā aizguojušuos Aijis Erinis albums “Par martu, maiju un decembri”, kurā byus īkļautys 11 dzīsmis. Albuma kūdulu veidoj Aijis i Valda Metlāna pādejūs treis godu laikā kūpā komponātuos dzīsmis arSkaiteit vaira »
Grupa “Gandreiž 10nīkā” izdavuse pyrmū albumu
Grupa “Gandreiž 10nīkā” izdavuse sovu pyrmū albumu “Nasoki nikuo”. Albumā var dzierdēt devenis grupys izpiļdeituos dzīsmis, tymā skaitā ari jau leluoku popularitati sajāmušuos “Putneni”, “Ješka” i “Traktoru pavielnīks”. Vysu dzīšmu muzykys i tekstu autorsSkaiteit vaira »
“Auļi” i “Tautumeitas” izdūd kūpeigu albumu
Reitu, 29. julī, Āraišu arheologiskajā parkā byus grupu “Auļi” i “Tautumeitas” kūpeiguo projekta – albuma “Lai māsiņa rotājās” – atkluošonys svātki, breivdobys dižkoncerts. Albumā vysu dzīšmu vydā skaņ ari latgaliski īdzīduotys dzīsmis. Ni “Auļi”,Skaiteit vaira »
Laura Bicāne izdūd trešū albumu “Lauzīsimies cauri pūlim”
Dzīsmineica Laura Bicāne izdūd trešū albumu “Lauzīsimies cauri pūlim”, kurymā atrūnamys 10 kompozicejis latviski, latgaliski i angliski. Laura Bicāne ir dzīsmineica nu Daugovpiļs nūvoda Vyškim. Vairuoku godu laikā izkūpuse sovu daiļradi, koncertiejuse, kai ariSkaiteit vaira »
Vinsents Kūkuojs nūsvietej pyrmuo albuma izīšonu
Roksta i karteņu autore: Edeite Husare 7. majā Lūznovys muižys Sorkonajā zalā iz sova pyrmuo albuma “Breineigō nosta” attaiseišonys svātku reizi aicynuoja Latgolā pazeistamais dzīsminīks Vinsents Kūkuojs. Albuma attaiseišonys svātkūs Vinsents Kūkuojs prīcynuoja vysupyrmaSkaiteit vaira »
Lūznovys muižā atkluos dzīsminīka Vinsenta Kūkuoja albumu
7. majā 16.00 Lūznovys muižā tiks atkluots dzīsminīka Vinsenta Kūkuoja pyrmais albums “Breineigō nosta”, viestej muižys puorstuove Inga Drele. Vinsents Kūkuojs ir latgalīšu dzīsminīks, kurs regulari pīsadola Latvejis dzīsminīku kusteibys pasuokumūs, nu muzicēt suocsSkaiteit vaira »
Folklorys kūpai “Ilža” jauns albums
Cyblys nūvoda folklorys kūpa “Ilža” izdavuse trešū albumu “Kuodeļ maņ nadzeivuot”, kurymā atrūnamys 16 dzīsmis. Jaunais albums, kuruo izdeviejs ir studeja “Lauska”, radeits ryupeigā dorbā diveju godu garumā, izmontojūt i 20. godu symta folklorysSkaiteit vaira »
Sovvaļnīkam jauns albums
Sovvaļnīks atsagrīž ar jaunu albumu “Napaseitynuots”, kai ari reizē pīduovoj klauseituojim jaunu dzīsmi “Solts”. Sovvaļnīka jaunuo dzīsme “Solts” klauseituojim pīduovoj smognieju, nu na smeļdzeigi dramatisku stuostu par attīceibu beigom i koč kuo jauna nūjaušamūSkaiteit vaira »
Grupa “Baltie lāči” izdavuse jaunu albumu “Ar draugiem”
Grupa “Baltie lāči” izdavuse jaunu albumu “Ar draugiem”. Kai nūruoda grupys dalinīki: “Zīmys soltumā, pavasara zīdūnī, rudiņa lopkritī voi vosorys tveicē skaistys šaļts ar draugim ir myužeibys vārtys. Tod dzymst dzīsmis par prīcu sevSkaiteit vaira »
Grupa “Dabasu Durovys” albumu “Pādys runoj” prezentēs Reigā i Daugovpilī
Reigā i Daugovpilī nūtiks grupys “Dabasu Durovys” albuma “Pādys runoj” prezentacejis koncerti. 27. oktobrī 21.30 Reigā, folkklubā “ALA. Pagrabs” “Dabasu Durovys” spielēs akustisku, pīklusynuotu koncertu. Grupai pīsavīnuos ari Laura Bicāne, kura spielēs akordeonu. DaugovpilīSkaiteit vaira »
“Dabasu Durovys” izdūd albumu “Pādys runoj”
Grupa “Dabasu Durovys” sovā 10. jubileja godā izdūd albumu “Pādys Runoj”. Itys ir grupys catūrtais studejis albums, tys viestej par cylvākim, sajiutom i klusuma volūdu, kas reizem pasoka vaira par vuordim. Jaunais albums irSkaiteit vaira »
RTA jauktais kors “Sonitum” prezentēs albumu
10. majā 18.00 Rēzeknis Tehnologeju akademejis (RTA) aktu zalā nūtiks RTA jauktuo kora “Sonitum” albuma “Dīva pasauļs” prezentaceja, informej RTA Sabīdryskūs attīceibu nūdaļa. Ceļā iz Latvejis vaļsts 100. godadīnu RTA kors “Sonitum” ir sagatavejs sovysSkaiteit vaira »
Mārgu grupa “Piparmētra” izdūd debeja minialbumu “Slāpes”
Mārgu grupa “Piparmētra” nu Īlyukstis izdūd debeja minialbumu “Slāpes”. Grupa “Piparmētra” dybynuota pyrma napylna goda, sasateikūt sešom pamatškoļneicom. Suokumā grupa spēlēja vysaidu Latvejis i pasauļa izpiļdeituoju kaverversejis, nu, kod atsakluoja, ka gondreiž vysom grupysSkaiteit vaira »


text:
Varūna
Varūna (skr. वरुण = váruṇa) ī senuobėnis indu dievs, katrou riedīstė ondenā ī. Ons tepuogė dėdlīsis praudas ė svieta rieda kieravuotuos ī. Varūna būktās tora panšomu so senuobės lietoviu Dievu[1], ale anou vards mosietās tou patėis kėlėma kap ė Velnė.
Vėdūs Varūnā ī 10 gīsmiu, ale ons da garbėnams sīkiom so Indra aba Mitra. Prauda, Mitra ī dėinėnis Varūnas veids, katros kap saulė veiza, ka žmuonis ont Žemės priveizietom īstatīma. Vuo čīsts Varūnas veids pakavuots naktie. Varūna Rigvėduo gīrams, ka ons ī sokūrė̄s vėsa svieta, ons ēn par ciela uora, ons ėšdėdlėn žemė, ons laika saulė aba saulė Varūnas akės ī. Varūns priveiza, ka tekietom opis, ons jūriu ciesorios, ons patsā gīven ondenū gėlomuo. Da ī tuokis abruozdielis, ka naktėis dongos ī apsivertė̄ tomsūs svieta pradiuos ondenis. Žvaizdės Varūnas špėjuonā ī, ė veiza, ka žmuonis dėrb par nakti.
Varūns zlastings dievs ī. Ons baisē koruoj ož griekus, neprauda. Ons tuoli nug žmuoniu ī, ale gers gīduoriam. Varūns dėdlis muonītuos ī: ka saulė ēn par dangu anou muons ī.
Pu Vėdu gadīnės Varūna palėka mažā svarbos ondenū dievoks.
Literatūra[taisītė | taisītė straipsnė wiki teksta]
- ↑ Mitologijos enciklopedija, 2 tomas.