text:
“Saucējas” ir 2003. godā Latvejis Kulturys akademejā izveiduota tradicionaluos dzīduošonys grupa Ivetys Tālis vadeibā. 2016. godā izguoja catūrtais grupys albums-gruomota “Trīci, munu ustabeni!”, kas veļteits Ludzys i Kuorsovys tradicionaluos muzykys programai. Albuma koncerti skaniejuši Rēzeknē i Reigā.
NOMINANTI:
Folklorys kūpa “Upīte” ar dubultdisku “Dzīduot muoku, doncuot muoku” i koncertdarbeibu
Postfolklorys grupa “Rikši” ar albumu “Sieju sovu” i koncertdarbeibu
Škilbanu etnografiskais ansamblis ar izdavumu “Škilbanu sīvas”, videoklipu i koncertdarbeibu
Tradicionaluos muzykys grupa “Tautumeitas” ar Aulejis dzīšmu gūdynuošonu i koncertdarbeibu


c: text/html

text:
Kā dažas tautas cēlušās
No myuža īsuokuma, kad Dīvs dalēja pasauli uz trejom daļom, tad pūļus nūsyutēja uz dīnvydim, vuocīšus pagrīze vairuok uz vokoru pusi pi jyurom, kai tukluokus un rasnuokus, lai jī varātu mauduotīs pa yudiņim. Bet krīvim Dīvs sacēja: "Jums ir leli kažuki, stypra veselība, tad dūdu jyusim zīmeļu pusi. Turu cerību, ka iyus puorcīssit lelus soltumus un bodu. Tad krīvi nūsaklausējuši Dīva vuordu, lyudze nu juo, lai jis dūtu jīm brandivīna, ar kū pasasildīt. Tai arī nūtyka. Šis brandivīns tyka izlyugts krīvim nu paša Dīva un tagad pa vysom Krīvijas molom stypri dzer un taisa brandivīnu.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Provided by FoxColors - Color hex code related information and conversions
farcissus, garcissus, uarcissus, nnrcissus, norcissus, nwrcissus, nzrcissus, naocissus, nawcissus, nazcissus, nardissus, nariissus, narrissus, narcifsus, narcilsus, narciysus, narciscus, narcispus, narcistus, narcissis, narcissrs, narcissxs, narcissun, narcissut, onarcissus, snarcissus, ynarcissus, ncarcissus, nearcissus, nyarcissus, nahrcissus, narfcissus, narchissus, narclissus, narcrissus, narczissus, narciossus, narcisesus, narcishsus, narcisjsus, narcisqsus, narcisvsus, narcissgus, narcisslus, narcissuls, narcissuvs, narcissusi, narcissusl, narcissusn, narcissuso,
2014 © FoxMos.com. ALL Rights Reserved. Terms of Use Link to Us FoxColors FoxMaster Famousbirthdays.com


text:
Vilkats atsvabināts
Seņuok Atašīnē vīna meita bejuse pataisīta par vylkati. Sīnu pļuovja vīns cylvāks pūra pļovuos, nūstruodoj jis vysu dīnu, vokorā atīt uz budku, budka jam bejuse saslīta nu egļu zorim. Atguojis uz budku, sakur guni, pavuorej putras un suoc vakariņuot. Verās: aiz budkas tup vylkate un tai gauži verās uz juo: jai osoras kai pupas tai i veļās par purnu. Vylkate tup un smiļkst, jam palīk vvlkates žāļ, jis atgrīž maizes kancīti un, pasvīž viņai. Maizes kancīti kuorīgi apāduse vylkate nūmat uodu un cylvāka prīškā nūstuoja skaista meita. Meita nu prīcas sumynuoja jam rūkas un beja cīši laimīga, ka spruka valā nu vylka uodas. Jei pastuostīja, ka vīna būrinīca pataisīja jū par vylkati, kam naguoja pi juos bruoļa par sīvu. Prīcīgs beja i sīna pļuovējs, ka izgluobja sīvīti nu taidas nalaimes, sēdēja obeji pi gunskura un par šū tū runuoja. Puišam patyka bejušuo vylkate un jis suoka tū svuotuot, jei beja ar mīru īt pi taida cylvāka, kurs izgluobja jū nu medinīka lūdes, voi nu kaida plēsīga zvēra, kurs meža varēja tū satikt. Es pate vēļ tū meitu redzēju, juos veiru pazeistu.


text:
Pīktdiņ, 21. aprelī, ar storptautysku muokslys specialistu diskuseju forumu – seminaru, presis konfereņci i vierīneigu septeņu jaunu izstuožu svineigū atkluošonys pasuokumu Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrys svieteis sovu 4. godadīnu, informej centra puorstuovi.
Jaunuo izstuožu sezona – “Klusuma sezona” Rotko centrā aizasuoks ar skaļu trūksni, prīcu i ļusti, pīduovojūt sovim apmaklātuojim septenis izcilys nūtikšonys Latvejis muokslā i tradicionali paruodūt regiona, Latvejis i uorvaļstu muokslā aktualū.
Klusuma sezonu īvoda nabejuse nūtikšona Latvejis muokslys dzeivē – pyrmūreiz Latvejā teik izstuodāts Edvarda Munka originaldorbs “Advokata Ludviga Meijera portrets”.
Ar pīruodeitu rūkrokstu i atpazeistameibu klusuma notuos īsamirdzēs Ērinys Loulorys (Erin Lawlor) (Lelbritaneja) personalizstuodē “Onomatopoēze” īkļautī dorbi.
Pīktū reizi Daugovpilī nūtiks leluo Latgolys regiona muokslys konkursa izstuode, puļcejūt vaira par 50 regiona muokslinīkim, diskutejūt izstuodē par tukšuma i klusuma formom.
Eipašu jutūni izbūrs Ričards Dennijs (Richard Denny) (Australeja) personalizstuodē “Klusuma ēra”. Ar minimalismu i sīviškeigu smolkumu izapauž Lindys Zīveris (Dāneja/Latveja) viestejums projektā “Klusumā”.
Daugovpiļs muokslineica Sanri teic stuostu par saskaris vysaiduokom formom personalizstuodē “Komunikācija ir atslēga”, sovukuort tīšu i patīsu klusumu izbur nūtikšona i atskots iz tū, runojūt par sakom i dzeivis izmaiņom projektā “X: kritiskā robeža – Černobiļa 30” (Lītova).
Apreļa izstuožu sezona byus apsaverama da 2. juļa, tok Munka originaldorbs apmaklātuojim byus daīmams pat da 19. septembra.


text:
„Aug bārni man./ Munu volūdu runoj,/ Naizsmej sōpu./ Kūpā ar mani dzīd/ Tautasdzīsmi./ Aug bārni man./ Tū dūmu dūmoj,/ Kas mōtei ryup./ Maizi tur svātu,/ Par dorbu navaidūt./ Aug bārni man./ Klausōs klusuma vōrdūs,/ Skaļuma tyuškumu jau/ I, verūtīs ceļam iz prīšku,/ Nasakaun redzēt atpakaļ./ Aug bārni man…” tai Ontons Slišāns roksta vīnā nu sovim dzejūlim „Ko vairōk man vāg!”.
Taipat kai īprīkšiejūs divejus godus, tai arī šūgod tika reikuots Latgolys folkorys vuokuma konkurss „APLEICĪNE 3”, kas namaineigi tyka veļteits nūvoda folklorys vuocieju aktiviziešonai i Ontona Slišāna dzeiviszinis pīminiešonai, i kura organizatori ir Bolvu Centraluo biblioteka sadarbeibā ar Bolvu nūvoda pošvaļdeibu, Vileks nūvoda dūmi, Rēzeknis Augstškolys Humanitarūs zynuotņu katedru, Latgolys regionalū televizeju.
Vuokumu konkursā tradicionali varieja pīsadaleit sevkurs Latvejis īdzeivuotuojs, kas vuoc Latgolys nūvodu folkloru, sevkurs, kas savuocs sovys dzymtuos apleicīnis voi kaidys cytys Latgolys vītys eipatnejū, lokalū folklorys kluostu.
Puorskotūt īprīkšiejūs divejūs godūs īsyuteitūs dorbus škita, ka jau vyss ir savuokts i izpieteits, kū nu vairs. Taču kei vīnmār ari šuo goda konkursa dorbi pateikami puorsteidze vierteišonys komiseju - Andri Kazinovski (Bolvu nūvoda dūmis prīšksādātuoju), Ilgu Šuplinsku (Dr. philol. asoc. Rēzeknis augstškolys asociātū profesori), Annu Rancāni (Latgolys regionaluos televizejis ziņu dīnasta vadeituoju), Andri Slišānu (Upeitis tautys noma vadeituoju) - ar vieļ nadzierdātom i breineigom folklorys pierļom.
Izvierteišonai sovus dorbus beja īsyutiejušs 7 daleibnīki gon nu Bolvu, gon nu Vileks nūvodim, kai arī nu Reigys. Ar daudzim daleibnīkim tei ir meila otkolredziešonuos nu īprīkšiejīm godim, daži i nuokušs kluot nu jauna, par kū vieļ leluoks prīks. Šūgod skaitliski leluokais pīnasums ir īsyuteituos apdzīduošonys dzīsmis, kas izaceļās ar sovu pikantumu i labsirdeigū, latgalīšim rakstureigū, jestrū humora devu, kaut vai „Nadūd Dīvs taidys solnys,/ Kaida solna šūnaksneņ/ Pīteram nabogam/ Puse motu nūsoluse.” un „Šmuka, šmuka tei Mareite/ Aiz šmukuma navarieju/ Man nūtryuka biksem pūga,/ Iz tevim verūtīs.” Naizpalika arī tautysdzīsmis, meikļis, nūstuosti, ticiejumi u.c.
Laureatu vydā ir Aijis Locānis iesnīgtais Anitys Bernackys folklorys vuokums „Vecumu bibliotēkas mikrorajona folklora” (Vacumu pog.), Lucijis Ercikys folklorys vuokums (Škilbānu pog.), Annys Griestinis vuokums „Bērzpils apleicīnes teicējas Anna Kindzule, Elizabete Šodnaka, Tamāra Zelča i jūs folklorys krōjumeņš” (Bierzpils pog.), Daigys Keišys folklorys vuokums (Škilbānu pog.), Māreitis Slišānis vuokums „Vīnas sīvas stuosts. Par Rozāliju Slišāni” (Reiga), Lindys Veitūlys folklorys vuokums „Sakasneiši – 2” (Tilža), Brīžucīma pamatskūlys latgalīšu pulceņa „Otuls” folklorys vuokums (Brīžucīma pog.).
Vysi augšuok mynātī konkursa daleibnīki tiks sumynuoti 28. decembrī desmit stuņdēs nu reita Bolvu Centrāluos bibliotekys zālī. Vāluok vysi teik aicynuoti dūtīs iz Škilbānu pogostu, kur plkst. 12.00 Brieksīnes kopūs īsvieteis pīminekli dzejnīkam Ontonam Slišānam. Vāluok, plkst. 14.00, Upeitis Tautys nomā nūsarysynuosīs Ontona Slišāna 65 godu jubilejas atceres pasuokums „Ir meili te maņ, kur pasauļs vyss munā volūdā skaņ”.


text:
Raud', raud', dvēsele
Beлиkий пocT
Raud’, raud’, dvēsele, raud par kotru grāku
raud’ kamēr jyuti vēļ tu sevī spāku!
Raud’ radzūt gryutōs Pesteitōja mūkas,
ar noglom dūrtas viņa kōjas, rūkas.
Vyss vaigs jam sasyts, pōrklōts ašņa svīdrim,
vysapkōrt zaimi, inaidnīku klīgti.
Jō svātōs lyupas daga lelōs slōpēs,
ik mirklis viņam pylns ar osom sōpem.
Oss zūbyns sōnā pošu sirdi skōris,
gulst pīrei svātai ērkšku vainags pōri.
Pi krysta miris, guļdeits beja kōpa,
mūcekļa nōvi cītis myusu lobā.
Raud’, raud’, dvēsele, radzūt cik Dīvs žēleigs.
Par ļaužu grākim gryutōs mūkōs gōja,
bet tevi, cylvāk, mīļōt napōrstōja.
Dīvs – Cylvāks sovu, svātūasni lēja,
grēceigūs ļaudis ar tū izpesteja.
Raud’, raud’, dvēsele, raud par kotru grāku,
raud’, koleidz jyuti vēļ tu sevī spāku.
Teicit Kungu. Reiga, 1990. No. 34. lpp. 411-412.


text:
Paleigs tim, kas apsveikumus gryb raksteit latgaliski!
Juoņa dīna
Zīmyssvātki i Jaunais gods
Prīceigus Zīmyssvātkus i laimeigu Jaunū godu!
Lai Jaunā godā Tovā sātā mīrs i bagateiba i saimē prīca i saticeiba!
Vysa loba vieliejumi Tovai saimei!
Gaišus Svātkus!
Lai mīrs viers zemis i lobs pruots vysim cylvākim!
Dīva žielesteibom boguotu Jaunū godu!
Dīva mīrs lai ir ar Tevi! Dīva mīrs lai ir ar mums vysim!
Daudz gaišuma, syltuma i mīlesteibys vysa goda garumā!
Lai napagaist ticeiba, cereiba i mīlesteiba!
Lai jauns gods nas jaunu laimi i jaunu izadūšonu!
Svātku sveicīņs vysim sovejim, apleicejim!
.
Zīmyssvātku dzejūli Lakugā
.
Adventa svecis Lakugā
2012
Īdadzam pyrmū sveci Adventa vaiņukā
Rēzeknis Jezus Sirds katedralis draudzis vikārs, prīsters Ainārs Londe par Adventa laiku i tuo suokom. “Šudiņ īdadzam pyrmū sveci adventa vaiņukā. Kū tys nūzeimej? Tys nūzeimej otkon kaidu jaunu suokumu”.
2011
Pīneņu i Znūteņu draudžu prāvests Aigars Bernāns par Adventu i gaideišonu: „Advents ticeigajim nūzeimoj gaideišonys, gareiguos sasagataveišonys i atsagrīzšonys laiku, deļtuo pi myusu kotra gostūs īt Kristus – Dīva Dāls. Īt na jau 24. decembra vokorā ci 25. i 26. decembrī, kod prīcojamēs par Juo dzimšonys dīnu, a atīt vysod, kod Juo gaida. Deļtuo, kab Jū kai vajag pījimtu, nav gona tik ar ceistu sātu, boguotim goldim i īsaiņuotom duovonom. Koč i pateikami svieteit svātkus tai, kab nikuo natryuktu, Kristum tys nimoz nav tik svareigi. Golvonais – kas nūteik myusu pruotūs i sirdīs.”
Aglyunys bazilikys, Bieržgaļa, Peipiņu i Rageļu draudžu vikārs Guntars Skutels stuosta par prīcys viesti, kas ir Evangelejs i ari pats Kristus. “Jezus ir kotra kristīša ticeiba, cereiba i tys, kū jis gaida nu sovys dzeivis. Jis ir tys, kas myusim atkluoj Tāva byudu, nas pīdūšonu, mīru, drūšeibu, patīseibu i prīcys viesti par jaunū myužeigū dzeivi.”
Latgalīšu rakstineicys Naaizmierstulis breineiguo puosoka “Zīmyssvātku teika” par buorini puiseiti i juo liktini, kas taišni Zīmyssvātkūs pīdzeivoj gaišu pagrīzīni i ceļu pretim dzeivis aicynuojumam.
Par Adventu i katuoļa pīnuokumim stuosta pr. Edgars Cakuls i vielej: “Nu sirds nūvieleju vysim LaKuGys skaiteituojim svieteigu Adventa nūslāgumu, prīceigus Kristus Dzimšonys svātkus, kai ari Dīva svieteibu Jaunajam godam!”
Ziemassvētku apsveikumi latgaliski Ziemassvētku novēlējumi latgaliski Ziemassvētku dzeja latgaliski dzejoļi latgaliski Ziemassvētku pantiņi latgaliski Zīmyssvātku apsveikumi latgaliski Zīmyssvātku nūvieliejumi latgaliski Zīmyssvātku dzeja latgaliski Zīmyssvātku dzejūli latgaliski Zīmyssvātku panteni latgaliski apsveikt latgaliski
Lai gaišs Svātku laiks i izadūd vyss Jaunā godā īcarātais!


text:
Vieleišonys cauri, apleik klusums – kai i sacieju: apkluss profili draugūs, tviterī i blogūs īsastuos mīrs. Kaids vēļ pasaceis paļdis bolsuotuojim, kaids palyzguos rānys voi paškurynuos spolvys. Var gulēt mīreigi tuoļuok.
Viļānūs ari mīreigi. Vīns it kai apsazadzs bolsus, cyti laimeigi, ka nav nūgiuti. Ari itūgod vieleišonu kandidati sasatyka munā sātā – gon ni kuknē, a pogolmā. Breineigi dzeivuot mozā nūvodā ar septeņom partejom. Sūliejumu šovs i jimšonuos ni nazkur TV, a pi suņa butkys – jis rej, kandidati sūlej. 🙂
Viļānūs kai vysur. Voi ta nazoga voi nazags. Tu nazogtu? Naviltuotu?
Tūmār asu dzeiva. Mežā koza izlēce iz ceļa, napaspieju i suokt bremzēt. Až taida sajiuta, ka ar mašynys purnu dasadyuru juos spolvai. Nazkura sekuņdis daļa, vyss cauri. Juodzeivoj tuoļuok. Tik taida kai skafandra sajiuta – ka ir kaids, kas sorgoj. Namuoku tuo izstuosteit, tok jau nūtikšonys šaļtī zynuoju, ka nikuo nabyus, partū ka nikam nav juobyut. Ka tys ir tikai taipat, ka itūreiz nikuo, ka nikas nasabeidz.
Svātdīņ vokorā atsagrīžu Latvejā, iz rūbeža gara rynda. Nazkai narealai – tik vīgli ir izbraukt iz puors dīnu, iz nedeļgola uorā. Tepat sābrūs, apsavērt i mudri atpakaļ. A rynda kai baile. Latvejis pusē, prūtams. Vīgluos mašynys stuov i gaida. Stuņdi voi vaira.
Beju tykuse uorā nu Boltkrīvejis, a Latvejā mane nalaide. Stuovieju i nazkai morkotnai ap dūšu. Voi Latvejai mane vyspuor vajag? Voi Latvejai vajag sovu cylvāku?
Stuovi asvaļteita laukuma vydā – pa kreisi statiņs, pa labi statiņs, aizmugurē sveša vaļsts, a sovejai vaļstei naesi vajadzeigs. Kai cytaiž lai saprūt – ryndā vysys mašynys ar Latvejis numerim, a iz prīšku nateik. Īt minoti, catūrkšni, stuņde jau apleik.
Izaruod, Latgolā eistyn nav elektreibys. Pareizi vysu reidzuoni i runoj, naredziejuši tuoļuok par Ūgri. Rūbežpunktā tymss i kluss, rūbežsorgs sēd iz beņča i kladeitē roksta mašynu numerus, pasis datus. Ar rūku. Kai nazyn kura godu symta pisars. Laipni lyugti realitatē. Absurdam ir daudz vysaidu veidu. Stuovieju i nazynuoju – smītīs voi rauduot.
Runuoju iz rūbeža latgaliski. Ir tikai vīna vaļsts iz pasauļa, kur es ar īriednim, deputatim, rūbežsorgim, puordeviejom, uorstim i policistim varu runuot latgaliski. Cik moz tys ir i cik patīseibā daudz.
A piečuok tei koza izlēce. I saprūti – cik patīseibā teve ir moz, cik vuoreigs i mozeņš vyss ir. Vīna šaļteņa, cikom viejs nav nūpyuts pīnejis sāklys i jei stuov – opola i bolta bumba ar boltim i vīglim kristenim.
Cik aizauguse ir Latveja – vīni kryumi i meži. Cik maņ juos vajag voi Tev. Cik gruovu es voi Tu šūvosor asam izpļuovuši, kryumu izciertuši, cik puču īstatiejuši.
Tai vot i dzeivojam. Dīnu nu dīnys.
Sasajemu šaļteņai rakstiešonys, īlyku Dīnā.


text:
bīdreiba “LOBS” »
Nūsaver bīdreibys “LOBS” sagataveitū video “Vītvuordu stuosti Latgolā”
Vītvuords ir vīns nu spylgtuokajim kulturvidis raksturuojumim. I svareigi ir atguoduot, ka mes asam pīdereigi vītai, kuru saucom par sātu. I kotra vīta nas sovu ideņtitati, stuostu i nostu. Mes asam pīdereigi sovys dzymtysSkaiteit vaira »
Bīdreiba “LOBS” aicynoj jūs atbaļsteit video konkursā
Sovu darbeibu ir suokuse bīdreiba “LOBS”. Tuos mierkis ir dažaiduot i uzlobuot jaunīšu, bārnu i pīaugušs breivuo laika aktivitatis. Tuos pyrmais sūļs ir daleiba video konkursā “Shining Stars of Europe”. Video konkursa mierkis ir atainuotSkaiteit vaira »


text:
Saīta rezolucejis izpiļdis komiteja (SaRIK) sovā ūtruo perioda darbeibys puorskotā (2017.11-2018.05) akcentej veiksmeigū sadarbeibu ar cytom latgalīšu navaļstiskajom organizacejom, atsevišķus pasuokumus, kas nūtykuši, pasateicūt kūpejai darbeibai. Leluokais akcents itamā periodā ir Sabīdryskūs elektroniskūs plašsazinis leidzekļu i jūs puorvaļdeibys lykumam i praseibai vysmoz 10% nu raidlaika nūdrūšynuot latgalīšu rokstu volūdā.
Jūprūjom saskaņuošonys procesā ir latgalīšu volūdys pareizraksteibys reika vaicuojums, kai ari Latgolys kongresa dīnys i Latgolys reiceibys plana 2018. – 2021. godam apstyprynuošona.
SaRIK ir atvārta sadarbeibai ar sevkuru, kas dūmoj par Latgolys regiona atteisetiebu. Saziņai, vaicuojumim i prīšklykumim: ilga13@inbox.lv
Saīta rezolucejis izpiļdis komitejis darbeibys puorskots par periodu 2017.02.11–2018.30.05


text:
Pyrmū reizi Rēzeknē!
16. februarī 20.00 stuņdēs kopejneicā “pi Olmāra” (Reigys īlā 1) nūtiks literāri muzykals pasuokums LaLaDra (Latgalīts – Latgalīšam – Draugs).
Pīsadaleis latgalīšu muzykanti, dzejis i prozys raksteituoji. I cyti lobi ļauds. Tova daleiba breiva!
Piec pasuocīņa nu 22.00 balle kūpā ar grupu “Marchello”, īeja 1 Ls.
Aicynojam jimt daleibu itymā pasuokumā ar sovys dzejis voi prozys skaitejumu (apmāram 3-5 minoti, temats: draudzeiba i mīlesteiba)!
Padūmojit, pastuostit par itū pasuokumu i draugim! 😉
Labi byutu, ka par dalinīku daleibu byutu zynoms jau da ituos nedelis trešdīnei, deļtam dūdit zini i e-postu zveigule i inbox.lv. 😉
Ar cīnu –
Baiba


text:
Izceļ muoju iz vacvacvactāva zemis
- Detaļas
- Izveidots Ceturtdiena, 04 Oktobris 2018 16:03
Krišjuonīte Inese Kaša apzynuot dzymtys kūku īsuokuse napaseņ. Sataiseits pyrmais malnroksts i, kai jei sprīž, doramuo vēļ daudzi. Zeimeigai, ka Martuzānu dzymtys eipašumā sasaglobuojs dokuments, kas aplīcynoj, ka juos senči zemi Krišjuoņu pogostā apstruodoj poša mozuo 100 godus. Lai gon, tūlaik, kai ruoda zemis īreiceibys plans, kurū 1915.godā izmieriejs, sadaliejs i pec magnetiskuo meridiana sastuodiejs Vitebskys gubernis Zemis īreiceibys komisejis miernīks Dackevičs, tei atsarodusies Jaunlatgalis apriņķa Tilžys pogosta Žogu-Stiprovenu sādžā. Lai ari Martuzānu dzymtā nav pasauļslovonu personeibu, jī lepojuos, ka vysi isavieliejušs dzeivi Latvejā.
Nu Čakšim da Martuzānim
Inesei Kašai isadevs nūskaidruot, ka Juziks Čakša ir Martuzānu dzymtys aizsuociejs: “Varātu byut ari, ka juo vuords bie Jāzeps. Tys ir muns vacvactāvs. Jam bie treis meitys - Franciska, Agata i Anna. Juziks, sadolūt zemi meitom, kas myusdīnuos atsarūn Krišjāņu pogostā, Franciskai i Agatai, kurom nabie bārnu, īdalie pa 5 ha zemis, a Annai – desmit hektarus. Muna baba Anna Čakša apsaprecie ai Aleksandru Martuzānu nu Golvarim. Jys kai prymaks īguo jaunījā saimē. Babai i vacikam pīdzyma 8 bārni, nu kurim ari dzymta suoka pasaplašynuot i sasakupluo. Juopīzeist gon, ka 5 bārnim nabie piedinīku, atškireibā nu Helēnys, Leonorys i muna tāva Pētera Martuzāna. Tāvs apsaprecie ai munu muoti Leontinu Rasimu no Stiglovys, i jīm pīdzyma četri bārni, kuri pa šai dīnai ir uzticeigi Latvejai: Jānis, Juris, Anita i es, Inese, jaunuokuo Martuzāne.”
Vysi četri dzeivoj Krišjuoņu pogostā
Vysi Pētera i Leontinys Martuzānu piedinīki turpynoj dzeivi dzymtījā pogostā. Jānis Martuzāns ir apsapreciejs ai Silviju Akmentiņu i “Krampiņās” izveiduojs sovu zemnīku saimesteibu. Ir četri bārni i pīci unuki. “Jī, taipoš kai vacuoki i vacvacuoki, ir palykušs uzticeigi zemeitei. Ari bārni nav davušīs lobuokys dzeivis meklejumūs iz svešom zemem,” pīzeist jaunuokuo muosa Inese. Juris par sīvu ir apniems Lilitu Briedi, kurei ilgus godus Krišjuoņu skūlā, tān bārnuduorzā struoduo par povuori. Sovutīs Juris kasdīnišķū maizeiti dūdās peļneit iz golvysmīsta pusi, kur kaidā atpyutys kompleksā atbiļd par saimnīciskom lītom. Jīm ir 5 bārni, kurī par dzeivisvītu izlasejušs Reigu. “Nu jīm gaidom dzymtys papyldynojumu, partū ka nivīns cikom nav preciejīs,” smej Inese. Muosa Anita bie preciejusies ai Laimoni Pauliņu, kurīs šūbreid iz myusim nūsaver nu muokuļa malenis. Jūs izveiduotū saimesteibu puorniems jaunuokais dāls Jānis Pauliņš. Anitai ir 3 bārni i 10 unuki. “Anita myusim ir vysbogotuokuo baba,” lepojuos jaunuokuo muosa. Jai ai veiru Andri Kašu ir 3 bārni i 4 unuki.
Obejim dālim meiļuotuos Santys
Inesis i Andra Kašu dāls Andis apsaprecie ai Santu. Interesanti, ka ari ūtruo dāla Sanda meiļuotuos vuords ir Santa. Andis saimnīkoj iz vacvacvactāva zemis, kur uzbyuvieja jaunu saimis muoju. Sandis ai Santu dzeivoj Bierzpilī, kur nūmoj i apsaimnīkoj zemi. “Jī nūsadorboj ai graudkūpeibu, kai ari Sandis vēļ struodoj Latgolys regionalajā atbolsta centrā “Rasas pērles”, a Santa ir socialuo darbineica Ruguoju nūvodā. Jī audzynoj divejus brangus puiškynus Emīlu i Patriku,” prīcojās Inese Kaša. Sovutīs Inesis meitys Iritys dzeivisvīta ir Gulbenis nūvoda Galgauskas pogosts, kur jei struodoj Gulbīšu skūlā par vecuokū povuori. Irita kūpā ai Juri Vasili ir diveju breineigu bārnu vacuoki – desmitgadeigajam Ivo Markam i treis ai pusi gadus jaunījai Esterei. Baba Inese breinojās par vēļ vīnu sakriteibu jūs saimī: “Ka dālim ūtruos puseitis ir Santys, tod meitys bārni dzymušs vīnā datumā – 17.novembrī.”
Juozyna vyss nu A da Z
Vacuokuo nu Martuzānu dzymtys šūbreid ir Inesis Kašys muoseņuška Valija Ākule, kurei dzeivoj Inčukolnā, koč vysu garū myužu nūdzeivuojuse Krišjuoņu pusē. Itūšaļt Valija dzeivoj pi jaunuokuos meitys. Jei ir puorlīcynuota, ka sevkurai saimei sovys saknis ir jāapzynoj nu A da Z: “Tān saprūtu, ka jauneibā asam naviereigi pret sovim seņčim i sovys dzymtys viesturi. Kas myusim līdze izvaicuot, tū izzynuot? Asmu Aleksandra Martuzāna meitys meita. Atguodoju, ka baba Leonora stuostie, ka vaciks Juziks aba Jāzeps nadzeivuo bogoteibā. Pādejuos dzeivis dīnys jis gulie iz cysom, sasauce kūpā bārnus, puormete krystu, i tys bie vyss. Muna meita atsagrīze nu Īrejis, kur sabieja 20 godus. Jei tān gryb izpieteit dzymtys kūku i, pa manim, tys sevkuram ir svieteigi. Drupateni pa drupateņai i tai var daudz kū izzynuot.”
Obeji varianti ir lobi
Jaunuokuo nu Martuzānu dzymtys ir vacuokuo bruoļa Jāņa unučka, kurei pīdzyma ituo goda 11.septembrī. Zeimeigai, ka itūgod Krišjuoņu pusē registrieti treis jaundzymušī, pi tuo vēļ diveju bārnāku saknis saistuos ai Martuzānu dzymtu. Krišjuonīte Sanita Pauliņa ituo goda 31.maijā kliva par mamu ceturtījam dālam, kurū nūsauce par Leonīdu. Bārnākam ir treis bruoli: Daniels, Pēteris i Krišjānis. Lyugta atkluot nūslāpumu, ci vuords Krišjānis dūts par gūdu pogosta nūsaukumam, Sanita atjūkuo, ka, nu sevkura vierīņpunkta verūtīs, ir viņ pozitivys atsauksmis: “Pogostā bie sovs Krišjānis, nu jis nūbrauce paceli. Zynoms, myusim vādzie sovu rikteigu Krišjāni. Vīnim myusu Krišjānis asociejās ai pogosta nūsaukumu, cytim - ai Krišjāni Baronu. Obeji varianti ir lobi.” Dasaceisim, ka Sanita nazkod uzsuoka dzymtys kūka pietiešonu, nu tys nazyn kur nūzuda.
Brauc kūpā ekskursejuos
Septembra suokumā vairuok nakai 20 Martuzānu dzymtys puorstuovji laidies ekskursejā iz Lītovu, kur pabie akvaparkā, kai ari sābruzemē apsaviere gleitys i viesturiskys vītys. Pirmū reizi jī kūpeigā ekskursejā sasatyka pyrma divejim godim.
Veiksmes prognoze


text:
Latgaliski rokstūšajam “Latgalīšu kulturys ziņu portalam lakuga.lv” niu ir medeja statuss, leidz ar tū tys ir vīneigais plošsazinis leidzeklis, kura saturs teik veiduots tikai latgalīšu rokstu volūdā. Portals lakuga.lv dorbojās jau nu 2007. goda, bet 2018. goda janvarī tys sajēme oficialu medeja statusu, i niu tys ir “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv”. Tymā vīnuvīt bez moksys […]
„Latgolys Studentu centra” eistynuotais projekts „Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” itūgod dorbu turpynuos Latgolys regiona atteisteibys agenturys i Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programys ītvorūs. Konkursa kuorteibā LgSC īsnīgtais projekts beja tūs 42 projektu vydā, kas sajēme atbolstu. Portala uzturiešonai tyka pīškierti 1500 lati, i projekts tiks eistynuots nu 2013. goda 27. maja leidz ituo […]
Latgalīši vysod ir izacālušs ar jaunom i rodūšom idejom, paruodūt, ka nikas nastuov iz vītys, i ka ir gotovi īt leidza i varbyut pat reizem apsteigt sovu laikmatu. Vīna nu puordrūsuokajom idejom ir bejuse latgaliski rokstūšais kulturys portāls „Latgalīšu Kulturys Gazeta” aba www.lakuga.lv, kurs itūšaļt ir palics jau par vīnu nu latgalīšu kulturys vierteibom i […]
Ir apkūpuoti vysi žurejis rezultati i nūteikti nominanti, kas 24. februarī, plkst. 16:00 Rēzeknis nūvoda Bieržgaļa kulturys nomā (byus nūdrūšynuots autobuss 15:00 nu Rēzeknes nūvoda pošvaļdeibys), tiks aicynuoti iz Latgalīšu kulturys Goda bolvys “Boņuks 2012” padūšonys ceremoneju. Ari “Latgolys Studentu centrs” i LgSC bīdru paveiktais ir nomināts vairuokuos kategorejuos. Latgalīšu kulturys masu medejs Latgalīšu Kulturys gazeta […]
Jaunajā godā mes kotrs gribim suokt piļdeit tuos apsajimšonys, kurys asam apsūlejuši sev vacajā godā. Taišni taipat ir ar bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” uzturātū portalu lakuga.lv , kurs ar 2013. goda 1. janvari suoc jauna dorba cielīni. Goda pyrmūs treis mienešus portala darbeibu atbaļsteis Vaļsts kulturkapitala fonds, kurs pīškeire finansiejumu Latgolys kulturys programys ītvorūs. „Latgalīšu Kulturys […]


text:
LITERATURA »
Myusu īcīteiba myus nūvede leidz vīnaldzeibai /Dūmu pylni pogolmi. Novembris
Pasaver iz sovu draugu. I soki jam patīseibu. Šudiņ otkol pīsacieļu par agru. Sabužynuoju motus, izskrieju leitā. Samynu peļčis, saskaiteju sūļus leidz posta kastei. Vēļ arviņ raugu aprast ar dzeivi, jau kaidus divdesmit divejusSkaiteit vaira »
Aicynoj pīsaceit dorbus Latvejis Literaturys goda bolvai 2012
Storptautyskuo Rakstnīku i tulkuotuoju sāta, Latvejis Rakstnīku savīneiba i Latvejis Literaturys centrs aicynoj pīsaceit autoru dorbus Latvejis Literaturys goda bolvai 2012. Dorbus viertēs i gūdalguos itaiduos kategorejuos: lobuokuo dzeja, lobuokuo proza, lobuokuo Latvejis autoraSkaiteit vaira »
Rudiņs latgalīšu dzejā /II daļa
Kalenderā i aiz lūga rudiņs. Pīduovojam rudini puorskaiteit ari latgalīšu dzejā. Nalela izlase. II daļa – myusu laika dzejūli i ailis. Valentins Lukaševičs *** Beru sev Iz golvys. Rudiņa lopys Irā munys mārgys. JūsSkaiteit vaira »
Rudiņs latgalīšu dzejā /I daļa
Kalenderā i aiz lūga rudiņs. Pīduovojam rudini puorskaiteit ari latgalīšu dzejā. Nalela izlase. I daļa – seņuoka laika dzejūli i ailis. Ontons Skrynda Rudiņs Kas tur dauzuos, kas tur nuok, Kas tuos eņgesSkaiteit vaira »
Siržu Vuoki /Dūmu pylni pogolmi. Oktobris
Tovs leluokais īnaidnīks? Varbyut kiosks? Nui, tei ir masa. Bet tei vaira nav saziņa. Nadūmojit, ka maņ ir naideiga nūstuoja pret žurnalistim. Es poša taida beju. Drupeit asu. Izdūdu laikrokstu „Siržu Vuoki”. Es rokstuSkaiteit vaira »
Latgalīšu sīvītis ar tekstim i sarunom sasateik „Sovā ustobā”
Reigā, nu 5. da 7. oktobrim nūtyka tradicionalī Reigys gruomotu svātki, kurā kai kotru godu pīsadaleja ari bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” ar latgalīšu gruomotu i disku goldu. Itūgod gruomotu svātku programā tyka īkļauts ariSkaiteit vaira »
Satori aicynoj īsyuteit myusu laiku puorsokys
Ak jau lelai daļai Lakugys skaiteituoju vēļ pīmiņā LgSC izdūtuos “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”, kur literarūs puorsoku burtneicā varēja skaiteit latgalīšu myusu dīnu autoru: i jaunīšu, i jau atzeitu literatu puorsokysSkaiteit vaira »
Daugovpiļs Universitatē itūnedeļ dorbu suoks „Austrumlatvejis literaruo akademeja”
Itymā nedeļā Daugovpiļs Universitatē dorbu izsuoks Austrumlatvejis literaruo akademeja (ALA), kas byus vareiba izapaust tim, kurūs vylynoj vuorda muoksla i teksta radeišonys burveiba. Iz literaruos akademejis radūšajom rakstnīceibys darbneicom teik aicynuoti interesenti nu Austrumlatvejis,Skaiteit vaira »
Ituos vosorys gruomotu i disku raža
Jau kluot rudiņs ar jaunim dorbim, projektim i idejom, bet itys ari ir eistais laiks paviļkt streipi zam padareituo i apsavērt, kaida raža pa itū vosoru īguojuse latgalīšu gruomotnīka i klauseituoja plauktūs voi ariSkaiteit vaira »
Benislavsku dzymtys viesturis loppusis puorškierstūt
Vēļ raugūt īlēkt aizejūšuo Dzejis mieneša viļcīnī, Rēzeknis Centralajā bibliotekā skaiteituojim i vysim dzejis mīļuotuojim 27. septembrī beja īspieja tiktīs ar Lozdukolna pogosta (Ruguoju nūvods) nūvodpietnīku, literatu i tulkuotuoju Leonardu Rakicki. L. Rakickis irSkaiteit vaira »
Beidzīs jaunīšu rodūšūs dorbu konkurss „Tai beja tai ir” i konkursa dorbi
Bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” projekta „Vuiceimēs latgalīšu rokstu volūdu!” ītvorūs tika reikuots rodūšūs dorbu konkurss „Tai beja tai ir”, kura laikā jaunīši tik aicynuota raksteit literarūs dorbus latgaliski, sovā dorbā raugūt izmontuot latgalīšu autentiskūsSkaiteit vaira »
Sova ustoba. Latgalīšu sīvīšu teksti i sarunys
Latvejis Gruomotizdevieju asociacejis reikuotū Reigys Gruomotu svātku laikā 6. oktobrī 14:00 stuņdēs Reigys Kongresu noma Mozajā zalā byus rokstūšūs latgalīšu sīvīšu laiks. Pasuokumā „Sova ustoba” pīsadaleis latgalīšu dzejneicys i rakstineicys Anna Rancāne, Iveta Ratnīka,Skaiteit vaira »
Maņ pateik svādīnis reiti /Saruna ar Annu Rancāni. I daļa
Ar dzejneicu Annu Rancāni sasatyku skaistā svātdinis reitā pi juos sātā Rēzeknē. Koleidz īslāgts diktafons, munā kliepī īsaruope boltuo kačene, skaidri paruodūt, kurs sātys saiminīks. Sajiuta kai pi sovejim. I ruodīs tik logiski, kaSkaiteit vaira »
Latgolys Vuords nu Reigys – 27.09.2012.
Jiusu viereibai Bronislava Sprydzāna radejis raidejuma “Latgolys Vuords” jaunuokais laidīņs: Itymā reizē teatrim i dzejai veļteits laidīņs. Fragmenti nu latgalīšu dzejis izruodis „Piļsātā nikod napalīk tymss”, saruna ar Moniku Zeili par Daugovpiļs teatra izruodi „VosorysSkaiteit vaira »


text:
Puortraukt
Puortraukt — transakciju nūzeimoj, kad izdareituos puormainis datubazē programai nasagrib soglobuot, a tei vītā gribīs atsagrīzt tymā situacejā, kas beja pirms puormaiņom. Puortraukt procesu nūzeimoj, kod lītuotuojs voi operaciju sistema nūgalina procesu i naļaun tam normali izapiļdeit i izglobuot rezultatu. (Puortraukt programys dorbu var ar UNIX komandeņu "kill -9 12345", kur 12345 ir procesa numurs. Voi ar Windows Task Manager.) termini.lv pīduovoj "procesa pārtrauce"; var ari "procesa pārtraukšana".


text:
Latgalīšu teicīni
Acīs eņgeļs, aiz ocu čorts.
Acs aci sorgoj, kab naizdūrtu.
Acs kai opūgam, auss kai ezeļam, gudreibys kai myusai.
Acs nūsabeist, rūkys padora.
Aiz gudreibys nūsaglobuojs pruots.
Aizguoja suņam sīna pļautu (naceļūs).
Aiz skūpuma pagaist i cylvāka cīns, i pruots.
Aiz spūdruma meklej saulis.
Ap pierstu gudruoka naapteisi.
Ar acim dorbu naīveiksi.
Ar acim teiruma naaparsi.
Ar akminim zvaigžņu nu dabasu nanūgrauduosi.
Ar buobys pruotu pi gudreibys natiksi.
Ar ciervi pakaļ kotrai myusai naizskraideisi.
Ar ciervi zierņu naškolda.
Ar dyuni vādara napībuozsi.
Ar gudreibu svaiduos, glupeibys pīlosa.
Ari sorkonam uobeļam vydā tuorps.
Ar jaunu zyrgu nadzan taisnu vogu.
Ar kaidu sauvi dūsi, tik atpakaļ dabuosi.
Ar, kai var!
Ar lizeiku klāva naizmiezsi.
Ar māru dori vysu.
Ar mēli nūkaun vaira ļaužu kai ar zūbynu.
Ar mēli syt kai ar peicku.
Ar mēli viņ pluociņu napīcepsi.
Ar mudru pruotu vysu padareisi.
Ar muti Reigā, ar dorbim paceplī.
Ar nateiru muti naej ļaudīs.
Ar odotu navar kara apkaut.
Ar osorom maizis nu zemis naizrauduosi.
Ar peicku nasyt žeivotu, a to pats peickys dabuosi.
Ar pīri myura napuorsissi.
Ar pruotu Reigā staigoj, ar dorbim vuoļojās iz cepļa.
Ar sītu iudiņa napīsmeļsi.
Ar sovu gudreibu nasalīlej.
Ar sovu pruotu cytam viersā nasabuoz.
Ar spreižim dabasu naizmiereisi.
Ar ūtra montu bogots napaliksi.
Ar ūtra rūkom tik ūglis gruobt.
Ar ūtra svīdrim vīgli iztikt.
Ar valna vuordu naej dryvā.
Ar vīnu rūku dūd, ar ūtru jam.
Ar vīnu rūku ēst dūd, ar ūtru lizeikys kuotu dur acīs.
Ar vuordim eņgeļs, ar dorbim satans.
Atsazeišona ir ceļš iz izalobuošonu.
Atspriekleņ ustobā nakuop, atspriekleņ narunoj – taisnam cylvākam taisna runa.
Ād kai ar zūbu golim.
Ād kai ryuss dzeļzi.
Ād kai lels veirs, struodoj kai čyguons pi zemnīka.
Ād vīns cylvāks ūtra vysleidza kai zivs zivi azarā.
Bailēs vīna vylka vītā pasaruodēs symtu.
Bārni i duraki runoj patīseibu.
Bārns bez tāva nadzymst. // Nav dyumu bez guņs.
Bazneicā divejis reizis nazvona, kūrslim divejis muoceibys nasoka.
Bez Dīva zinis i mots nu golvys nanūkreit.
Bezkaunei bļūda vysod pylna.
Bez laika nasvīd izkapts kryumūs.
Bez prācys nav tykuma.
Bez suopu nivīns nav pīdzims.
Bēdz nu plieseiga zviera, grīz ceļu ļaunam cylvākam.
Blusu pyulīnī tics, nasoki, ka blusu nav.
Bobuļam kapeika tikpat duorga kai bagaturam symtu rubļu.
Boda laikā i vylks dzērvinis losa.
Bods īvuica struoduot.
Bogots bobuļam ni draugs, ni radinīks.
Bogotam i čorts bārnus auklej.
Buobai zūbu kai eciešai topu – apēss bez suoļa.
Cyuka atēss golvu, pats kieneņš nadaliks kluot.
Čaklys oruojs, īdams pier orkla, atpakaļ nasaver.
Čakšs čakstynoj, kam jis čakšs, a kam tev juočakstynoj?
Čapaslus čapaslojūt par čapaslu paliksi.
Čaplaks čaplakam paraugs.
Čāpstynoj āzdams kai cyuka pi silis.
Čeikst kai žyda roti.
Čierkst kai cierciņs iz puorta.
Čiuļs čiuļam rods, a latgalīts latgalīšam īnaidnīks.
Čyukš da čaukš, a viekšyns kliepī kai lykts.
Čyuska mat uodu, ni tykumu.
Čorts čortam i kūrpis šyun.
Čūkstā dorbs i materials…
Dabuoja soltys pierts.
Da smierts juoād, da vacuma juosavuica.
Deļ blusys navajag cierva.
Deļ duraku lykumi nav raksteiti.
Deveni omoti, dasmyts bods.
Dīvam soki paļdis par kotru maizis druponu.
Dīvam zynomi jiura i dabasi, na tikai tovys sakluos sirds kakteni.
Dīva vāzai diveji goli.
Dīvs deve, Dīvs jēme.
Dīvs, Dīvs, kas tovys zivs gius, ka myusu nabyus?
Dīvs ni mozais bārns, napīmuoneisi.
Dīvs suņa bolsam naklausa vys.
Dīvs tevi dzierd i dzierdēs, ka labi dareisi i taisneibu runuosi.
Drystynam nikod nav laika gona.
Dūd, Dīveni, ūtram dūti, na nu ūtra žāli lyugti.
Dūd, Dīveņ, ar gudru runuot, ar stypru kautīs.
Dūd, Dīveņ, maizi, zūbi atsarass.
Dūd, Dīveņ, talānam vylka nūreit.
Dūd draugam, prosi nu īnaidnīka.
Dūd myrušam slavu, dzeivajam mīlesteibu.
Dūd vacam gūda, jaunam grīz ceļa.
Durakam duraka volūda.
Durakam i kule par zvonu.
Duraku i bazneicā per.
Duraku tik kops izvuicēs.
Dur kai ar pierstu acī.
Dzāruojs bogotuoks par kieneni.
Dzāruojam dzāruoja volūda.
Dzeive ir lels buļbu teirums; kurs leluoks cyuka, tys vaira pīrūk.
Dzeivi nūdzeivuot, ni kraklu nūvolkuot.
Dzeivoj, cik gribi – vysleidza saulis myuža nanūdzeivuosi.
Dzeivoj kai ar bruoli, riekinojīs kai ar žydu.
Dzeivuosim, redzēsim.
Dzeļzi kaļ, cikom korsts.
Dzeļzs ryuša naād, a ryuss dzeļzi ād.
Dzeņ zyrgu ar uoryskū sīnu, na peicku!
Dzer kai teļš sūmozgys.
Dzīd kai mednis – cyta ni dzierd, ni redz.
Dzīd kai mednis – sovu viņ dzīsmi.
Dzīsmei vuordu napuormeisi.
Eilyna maisā nanūglobuosi.
Ej suņam sīna pļautu!
Ej ustobā ar volūdu, teirumā ar paleigu.
Es gūvi aiz rogu tureišu, a cyti lai slauc.
Esi lūkons kai nīdre, tok nalyuzti.
Ēd kuo āzdams, naapēd gūda.
Ēd maizis, naēd cylvāku!
Ērce dzer ašņa, ļauns cylvāks spāka.
Gaida kai iesšonys.
Gaidi, cikom gaiļs ūlu izdēs.
Gaidi kuo naviņ paieds, ni naieds.
Gaiļa pruots, cuoļa golva.
Gaiša, gaša golva – byutu vēļ gaišuoka, byutu kuopusta golva.
Gara mēle, eiss padūms.
Gari moti, eiss pruots.
Glaudi kai kači pa spolvai.
Glums kai gūmeiza (sieņs).
Glums kai zuts.
Gluozē nūsleikst vaira ļaužu kai jiurā.
Goduos dzeivē i oklai vystai atrast kaidu gryudu.
Goduos i durakam kaids zalta gobols.
Goduos, ka syvāni boduos.
Golva kai kuorklu kryums.
Gons vušku napazeist, vuškys gona pazeist.
Gosts ni vysā sprosts.
Grāks dzemdej grāka.
Gribeisi vysa zynuot, mudri vacs paliksi.
Gribi ar veizem dabasūs tikt.
Gribi pazeit drauga, pasauc paleigā pi dorba.
Gydrys kai pūdnīka suņs – muolus ād, pūdus diersn.
Gudrys kakoj i ar golvu mahoj
Iedīņs iz iedīņa navuodej, sitīņs iz sitīņa vuodej.
Izaganiejuse kai gūvs pa svešu ganeibu.
Izaganiejuse kai luova.
Iz cepļa sēd i golvu grūza.
Izdūmuoja kai suņs pīktdīnis.
Īluopeņ, verīs, kaida drēbeite!
Jauna putra plepinej, vaca buoba sepinej.
Kačam zam astis.
Ka iudiņs smeļās mutē, vuicīs mauduotu.
Kai pirdīņs pa ponnu loksta.
Kai uozs iz laipys.
Kai var, tai ar.
Ka jis myra, spyrys byra, nivīns gauži narauduoja.
Ka lela dusme, skaiti da symta.
Kam ta pateik i skuobais svīksts.
Kas, kas? Kas, cikom izkas!
Kluseišona – pīkrisšona.
Klusej, putra! Lai runoj āduoji.
Klusi iudini dzili.
Kod bods pa durovom vydā, mīlesteiba pa lūgu uorā.
Kod kača nav sātā, pelis pa goldu doncoj.
Kod nu pūra izīsi sausom kuojom, ko nu krūga nadziers.
Kod nūmiersi, tod i izaguleisi.
Kod suņam nav, kuo rīt, rej malnu calmu.
Koč suņs dasīts, naboksti ar vāzu zūbūs.
Kod vacs navaid, kod mozs naraud.
Kolps ād maizi kai muolu, plieš drēbi kai tuosi, dorbu stīp kai dīgu.
Kotrai dīnai sova nakts.
Kotram katalikam pa matalikam.
Kotram pūdeņam pa vuoceņam.
Kotram sova vuts.
Kotram sovs kraklys tiuļuok.
Kuo grūzi acis kai Jura boltuo kēve!
Kuo, kuo? Kuokyns guoja, pīkakuoja. Anna guoja, sagruobuoja.
Krauklis kraukļam acī nakņuob.
Krauņ vazumu pa zyrgam.
Krotuos kai keiseļs.
Kruoj kapeiku pi kapeikys, kruši i rubli sakruosi.
Kuo brīsmeigi gribeisi, nikod nadabuosi – skaudeiba stuosīs ceļā par škiersli.
Kuo cylojīs kai gūvs iz meizšonu.
Kuo izbūzi acs kai buļļa pautus.
Kuo klusej kai mēli mutē nūrejs.
Kuo navar ceļt, tuo navar nest.
Kuo navar nūreit, navar apēst.
Kuo pats nagribi, ūtram nasūlej.
Kuo pruots, tuo i vaļa.
Kuo ryugojīs kai suņs buļbu paieds.
Kuo rotūs brauc, tuo dzīsmi dzīdi.
Kuo smaidi kai syltā syudā īkuops.
Kuo stuovi kai mīts.
Kū ar luoci kautīs, lobuok bez tauku ēst.
Kū ar viersi mežā pībraukuosi, ka Dīvs zyrga nav devs; kū ar duraku pīrunuosi, ka Dīvs pruota nav devs.
Kū bogotam padareisi – maize ir, bez maizis ād.
Kū Dīvs gryb struopeit, tam atjempruotu.
Kūd kurā pierstā gribi, vysi sovi.
Kūd kurā pierstā gribi, vysi suop.
Kū īsuoki, tys juopabeidz.
Kū jauns ar spāku, vacs ar viļteibu.
Kūki naaug dabasūs.
Kūks nakreit ar pyrmū ciertīni.
Kur tu tik ilgi beji, ka tik mudri atguoji?
Lai dūmoj zyrgs, jam lela golva.
Motku tiņ ar dīgim, golvu ar gudreibom.
Muna meita, ļaužu vadakla.
Muotis meiluma da jiurys dziļuma, tāva meiluma da iuzu dziļuma.
Nadzer cyta ašņa!
Nagaidi uobeļu majā.
Na iz lobu koza pard.
Naleiņ svešā pakalē par spryudzini! Na kotrai pakalei vajag spryudziņa. I na kotram spryudziņam juobyut pakalē.
Namīra cāluojs nader par mīra savedieju.
Nav dyumu bez guņs.
Na vysys vardivis var salēkt lelajā oporā, cytom ir juoloksta ari pa sausu zemi.
Nu cīši lels – kuojis da zemis i goli aplīkti.
Nu mīga pluociņu napīcepsi.
Nu sirds smejās tys, kas labi paieds.
Nu teve tolka kai nu solta pojaļnika.
Ogruok beju jauns i šmuks, niu tikai šmuks.
Paāduse vuorna cytā bolsā klīdz.
Pa bolsam i volūda, pa veiram dareišona.
Paieds cylvāks par naādušu naīguoduos.
Pasagadēja kai oklai vystai gryuds.
Pats gruovī, blise pa valnim.
Roskošs dyrsu kosa.
Sajādz tik daudz kai gaiļs nu aptīkys.
Sajādz tikpat cik vucyns nu gradusnīka.
Skraucs bez iuzu, saucs bez zuoboku – oba diveji leli meistari.
Suņs ka napavuoļuos, naēss.
Taids kai vucyna pakauss.
Taisnam cylvākam taisna runa.
Taisuos kai vysta iz diešonu.
Troks voi nu Rogovkys.
Tušeiti zierni gorduoki par natušeitim; vuiceits cylvāks vierteiguoks par navuiceitu.
Tuš i tuš ar lyupom, a ar muti ni vuorda.
Ūtram sova pruota naīliksi.
Veiram sīvys vajag, ka vasala, a bruoļam muosys – ka bogota.
Veirs kai ūzuls, pipss kai dīgs.
Vuicīs da groba, taipat par duraku nūmiersi.
Vuorejās kai bīza putra.


text:
Nu 6. leidz 17. augustam 32 bārni i pusaudži pamatā nu Rēzeknis i Rēzeknis nūvoda (bet ir ari reidzinīks!) pavadēs kūpā nūmetnē “Sūpluok”. Tei ir pyrmuo radūša, muokslinīcyska i latgaliska nūmetne taida vacuma bārnim. Redzēs, kai izadūs i cik gandareiti par sadarbeibu byus bārni, jūs vacuoki i pedagogi nūmetnis nūslāgumā.
Pīpiļdeita vosorys laika pavadeišona jūprūjom ir problēma tim, kas sevi izteic daudzpuseibā i daudzveideibā. Latgolā pamatā ir sporta nūmetņu izviele. Itamā nūmetnē bārni radynuos sovu i vacuoku izpratni par latgaliskajom tradicejom (Ilga Šuplinska), raudzēs skaistys pīminis lītenis izgatavuot ar nūmetnis vadeituojis Lolitas Kivlenieces-Kuzņecovys atbolstu. Sevi izzynuot i itam pasauļam pīlāguot tai, kab napazustu pats, paleidzēs Līga Rundāne i Evika Muizniece – obom nav sveša dzejis raksteišona, muokslys studējis, Līgai vaira drāmys terapejis, Evikai – kulturys menedžmenta i volūdu saskaris lītuos. Ēriks Zeps nu Rikšim breivajā laikā pīduovuos etnomuzykys pamatus, bet Ingars Gusāns (Sovvaļnīks) – par modernuos muzykys atteisteibu i dīdžeja ampluā runuos.
Pasateicūt Ē.Zepa i I.Gusāna īvirzem 11. augustā kūpā ar vysu Latveju Rēzeknis Tehnologeju akademejā nu 16. leidz 21.00 byus Večerynka bārnim i pusaudžim. Iz tū aicynuots sevkurs riezeknīts voi piļsātys gosts. Deju ritmi byus nu tautiskajim da metaliskajim gobolim.
Bet strāčeiti vieļuok byus ari animacejis filmu prezentacejis, uz kurom aicynuosim skateituojus. Par animacejis salikšanu ryupejās Māris Justs.
Nūmetni organizej Latgalīšu kulturys bīdreiba sadarbeibā ar Rēzeknis Tehnologeju akademeju. Finansiali atbolsta vacuoki i Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys projekts “Bērnu un pusaudžu dienas nometne “Sūpluok””.
Ilga Šuplinska,
projekta vadeituoja


text:
Arnis Slobožaņins »
Sova ceļa maklātuojs. Interveja ar Arni Slobožaninu
Intervejis autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Ruodīs, ka Latgolā nav cylvāku, kas napazeitu muziki i latgalīšu kulturys aktivistu Arni Slobožaninu voi vysmoz nabyutu par jū dzierdiejuši. Ari jis pats nanūlīdz, ka apleicejūs viereiba jamSkaiteit vaira »
Arņam Slobožaninam i grupys “Piparmētra” dalineicai Janai Dudarei jauna dzīsme “Satinušies”
Latgalīšu muzikis Arņs Slobožanins i mārgu grupys “Piparmētra” dalineica Jana Dudare pīduovuoj jaunu dzīsmi “Satinušies”. Dzīsmis muzykys autori ir Arņs Slobožanins i Laura Tvintike, teksta autors – Arņs Slobožanins. Arņs par dzīsmis rasšonūs stuosta:Skaiteit vaira »
Muzykys i muokslys festivalā “Bildes” pīsadaleis ari Latgolys muziki
“BILDES” ir kasgadejs Latvejis muzykys i muokslys festivals, kurs parosti nūteik rudinī. Festivala apmaklātuojim teik pīduovuoti dažaida veida koncerti i muokslys izstuodis, kurūs ari itūrudiņ pīsadaleis muziki i muokslinīki nu Latgolys, viestej Latgolys planavuošonysSkaiteit vaira »
LgSC Jelgovys birojs aicynoj iz kinu vokoru
Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” Jelgovys birojs aicynoj iz kinu vokoru 25. oktobrī 19.00 Sarmys īlā 4, Sabīdreibys integracejis puorvaļdis telpuos. Kinys byus par viesturiskom nūtikšonom 1917. godā, kod Latgola, kas tymā laikā beja KrīvejisSkaiteit vaira »
Saruna ar Arni Slobožaninu par soloprojektu, “Dabasu Durovom” i galma uokstim “Kapļim”
Intervejis autore: Laura Melne Vosorys vydā muzikis Arņs Slobožanins publiski izziņuoja par sova soloprojekta veiduošonu, reizē paviestejūt ari par rodūšu pauzi grupys “Dabasu Durovys” darbeibā. Lai izzynuotu vaira par jaunumim i puormaiņom Arņa muzykalajāSkaiteit vaira »
Arņam Slobožaninam jauna dzīsme “Pasamūds”
Latgalīšu muzikis Arņs Slobožanins pīduovoj jaunu solodzīsmi “Pasamūds”. “Dzīsme ir par šaļti, kod saprūti, ka lītys, kuruos ilgai esi turiejs sevī i atsasacejs pījimt, vaira navar nūslēpt,” stuosta Arņs. Teksta un muzykys autors irSkaiteit vaira »
Arņs Slobožanins soloprojektu suoc ar dzīsmi “Tur”
Latgalīšu grupai “Dabasu Durovys” niu ir rodūšuo pauze, i itū šaļti grupys solists Arņs Slobožanins izmontoj, kab realizātu sovu ideju par soloprojektu, pīduovojūt klauseituojim dzīsmi “Tur”. Sovu muzykalū suonsūli autors skaidroj: “Kaidu reizi daīt laiksSkaiteit vaira »
Atskots iz LgSC kinu vokoru Daugovpilī
23. majā bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” Daugovpiļs biroja jaunīši reikuoja pasuokumu “Kinu vokors Štabikā”. Kinu vokorā tyka ruodeita eiskinys “Pyrmī osni” pyrmuo sereja “Gambits 1917” i ūtrei sereja “Lauleibys”. Eiskinys pamatā izmontuotys viesturiskuos nūtikšonysSkaiteit vaira »
“Kolnasāta” stuosta par izdevieju Vladislavu Luoci i latgalīšu gruomotom
Itamā reizē “Kolnasāta” gasteja Daugovpilī, kab satyktu treis radūšus i uzjiemeigus cylvākus: Sandru Poplavsku, Juoni Rimicānu i Arni Slobožaninu. Jī tikū skateituoju viertiejumam nūdavuši raidejumu “Latgalīšu volūdys sorgi. Vladislavs Lōcis”. Tymā īmyužynuota latgalīšu gruomotizdeviejaSkaiteit vaira »
Iz kinu vokoru aicynoj LgSC Daugovpiļs birojs
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) sevkuru grybātuoju 23. majā 19.30 aicynoj iz Kinu vokoru Štabikā, Reigys īlā 48-3, Daugovpilī, informej Edgars Makņa. Paguojušajā godā latgalīšu muzykys grupys “Dabasu Durovys” solists Arnis Slobožaņins kūpā arSkaiteit vaira »
„Kolnasāta” 30. novembrī
Jiusu viereibai Latvejis Radejis 1. programys latgaliskuo raidejuma “Kolnasāta” kasnedelis laidīņs. Turpynuojus sarunai par latgalīšu muzyku, sarunā pīsadola raidejuma vadeituojs Aigars Runčis, rokgrupys “Dabasu Durovys” solists Arnis Slobožanins i grupu “Patrioti LG” i “LaimasSkaiteit vaira »
Kolnasāta 23. novembrī
Itūnedeļ “Kolnasāta” skaņ drupeit cytaiž. Īrostūs rubriku vītā – plašuoka saruna par latgalīšu muzyku. Sarunā par muzyku pīsadola raidejuma vadeituojs Aigars Runčis, rokgrupys “Dabasu Durovys” solists Arnis Slobožanins i grupu “Patrioti LG” i “LaimasSkaiteit vaira »
“Dabasu Durovom” jauna dzīsme “Vacūs krāmu būdī”
Latgalīšu grupa “Dabasu Durovys” pīduovoj jaunu dzīmis – “Vacūs krāmu būdī”. Dzīsmei ir izveiduota ari latviskuo verseja ar nūsaukumu “Veco krāmu bodē”. Muzykys i teksta autors Arnis Slobožaņins. Ierokstā pīsadaleja Romāns Sladzis (gitara), Egils Kulmanis (bolss, taisteni), Valdis RundzānsSkaiteit vaira »
“Kolnasāta” 15. junī – muorkā i Daugovpilī
„Kolnasātā” gostūs itūnedeļ sagaida jubilaru – biologu Andreju Svilānu. Jam itū sastdiņ palyka 45 godi – sveicīņs dzimšonys dīnā! Jis ir dendrologs i Salaspiļs Botaniskuo duorza direktors, latgalīšu izdavumu kolekcionars, sovā laikā bejs ariSkaiteit vaira »


text:
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj komandā regionaluo biroja pasuocīnu koordinatoru – ambiciozu jaunīti, kurs/a ir gotovs/a īsavuiceit jaunys lītys i pilnveiduot sovys spiejis i prasmis.
Pīnuokumi:
– regulari reikuot formalus i naformalus latgaliskus pasuocīņus;
– struoduot ar cylvākim i vadeit komandu;
– sagataveit informaceju medejim i byut socialūs teiklu pavielnīkam;
– reizi nedeļā vīnu piecpušdini puora stuņdis pījimt apmaklātuojus LgSC birojā.
Praseibys:
– ituos šaļts dzeivis vīta ir Reiga ci tuos apleicīne;
– lobys latgalīšu, latvīšu volūdys zynuošonys;
– spieja struoduot pošam i komandā;
– byut atvārtam i gotovam vuiceitīs vysa kuo jauna;
– prasme sovys i cytu idejis realizēt dzeivē.
Pīduovojam:
– giut pīredzi pasuocīņu organiziešonā;
– giut pīredzi dorbā ar medejim;
– giut pīredzi projektu sagataveišonā i vadeišonā;
– īspieji realizēt napruoteigys idejis i īsapazeit ar atkivim Latgolys jaunīšim;
– īspieji apvīnuot pīnuokumus birojā Reigys centrā ar studejom;
– īspieji poziceju izmontuot kai praksis vītu studeju vajadzeibom;
– atkareibā nu projektu realizacejis praksis vīta var kliut par apmoksuotu dorbavītu.
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i sabīdriska organizaceja, kura apvīnoj studejūšus i studejis beigušs Latgolys jaunīšus. Bīdreibys aizdavyms ir popularizēt i veicynuot Latgolys nūvoda kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibu, koordinēt ar tū saisteitūs projektu izstruodi i realizeišonu.
Zynomuokī LgSC pādejuo laika projekti ir gruomotys „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” izdūšona, latgalīšu kulturys ziņu portals www.lakuga.lv, aiļu i muzykys pasuocīņu „Vālais rudiņs”, „Agrais pavasars”, „La-la-dra” organizēšana, koncertu „Taiseits Latgolā”, „Studiņs” reikuošana i c. Vaira dazynuošonai par aktivitatem i dorbim verīs http://lgsc.lv
Mes nasabeistam riskēt, ļautīs trokom i radūšom idejom, struoduot i aktivi dorbuotīs. Pīsavīnoj!
Dasacejumus CV i motivacejis viestulis veidā gaideisim leidz 1. februaram iz e-postu lgsc@lgsc.lv.


text:
15. janvarī „Latgolys Studentu centrs” Jelgovys latgalīšus aicynuoja iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu, kū vadeja Muora Mortuzāne-Muravska. Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeiba nūtyka Latvejis Lauksaimnīceibys universitatis dīnasta vīsneicā, i nūdarbeibu apmeklēja 13 latgaliski raksteit grybātuoji. Atnuokušajim beja īspieja atsacerēt vydsškolys latvīšu volūdys stuņdis, kod beja vajadzeiba lītuot vītnīkvuordus, vuordu lūcejumus, divdabus i t.t. Nūdarbeibā tyka stuosteits […]
Tyvojūtīs Zīmyssvātkim, kotra sirdī i dvieselē aizviņ spylgtuok pasaruoda sirsneigums, labesteiba, dvieselis syltums i duosnums. Ari mes, Jelgovys latgalīši, vieliejomēs snīgt apleicejim kaidu jauku i sirsneigu duovonu, kas radeitu kaidam smaidu sejā i syltumu sirsneņā. Ituo goda pādejā Latvejis Lauksaimnīceibys universitatis vuiceibu nedeļā tyka izdareiti puora pateišom lobu darbeņu. LgSC Jelgovys biroja aktivisti beja planavuojušs […]
Jau kaidu laiku Jelgovā dorbojās LgSC birojs, kura jaunīši ik pa laikam saīt iz kaidu kūpeigu pasuokumu. Paguojušajā pīktdīnē (7. decembrī) nūtyka muzykals pasuokums „Syltys dzīsmis dvēselei”, kurā ar sovu gitarys spieli atnuokušūs prīcynuoja Artūrs Zamjatins. Vokors beja padareits atraktivs ar dažaidom muzykalom kaitom, pīmāram, tyka spālāts dzīšmu dueļs. Ari itūreiz Jelgovys jaunīši ballējuos leidz […]
Paguojušajā pīktdinē, 26. oktobrī, LgSC Jelgovys biroja aktivisti latgalīšus i jūs draugus aicynuoja vīnuvīt iz pasuokumu „Latgolys vokors Jelgovā”. Itys pasuokums LgSC viesturē ir īguojs, kai ilguokais vokors – jautreiba suocēs ap 8 vokorā i beidzēs 4 nu reita. Vokoru atkluoja LgSC Jelgovys biroja vadeituojs Valērijs Kušnirs, saceidams svineigū runu, piec kurys sekuoja īsapazeišonys kaita, […]
Trešdiņ, 3. oktobrī, LgSS Reigys biroja bīdri beja gostūs Latvejis studentu golvys piļsātā Jelgovā pi Latvejis Lauksaimnīceibys universitatis latgalīšu studentim. Jelgovys jaunīši ir nūlāmuši sovā kasdīnā īnest vaira latgaliskuo i izveiduot LgSC biroju. Leidz šam LgSC beja treis biroji – Reigā, Rēzeknē i Daugovpilī. Tikšonuos ar latgalīšu studentim nūtyka jaukā gaisūtnē LLU Meža fakultatis studentu […]


text:
LgSC sveic studentus ar jaunuo vuiceibu goda suokumu i aicynoj studentus i tūs, kas sirdī jiutās jauni, iz latgaliskim pasuokumim Reigā i Daugpilī nu 11. leidz 13. septembrim.
Reigā
12. septembrī Foto orientiešonuos jeb “Pyparmātru čaja kauss 2012”. Vokora gaitā orientiešonuos i latgalisku vītu mekliejumi Reigā. Nuoc vīns ci kūpā ar komandu 3-4 cylvāku sastuovā. Vālams leidza pajimt fotoaparatu, var izaleidzēt ar mobilū telefonu, bet, ka nav, to tei nav lela bāda. Teikamēs 18:00 pi Breiveibys pīminekļa. Vaira par orientiešonūs var izzynuot, rokstūt iz reiga@lgsc.lv.
13. septembrī Īpazeisti latgalīšu jaunūs muzykantus Lauru Lo nu Bolvim i postfolklorys grupu “Rikši” nu Rēzeknis. Pasauļa muzykys krūgā BUBAMARA, Audieju īlā 8 (Vacreigā), koncertā “Muzykaluo geografeja”. Suokums 21:30. Īeja bezmoksys.
Vaira par Reigys pasuokumim vari uzzinuot pi Kristīnis reiga@lgsc.lv; T. 28240441
Daugovpilī
11. septembrī „Pa Daugovpils latgalīšu pādim”. Īpazeisti Daugovpiļs latgaliskuos vītys i pošu piļsātu, izzynoj par Latgolys cylvākim i LgSC. Teikamēs 16:00 Daugovpils Universitatis (Vīneibys īla 13) foajē.
Īeja pasuokumā ar „face control”, golvonais nūsacejums byut smaideigam i zynuot slapanū paroli Vasals!
12. septembrī Ļusteigs vokors „…Donats vaļsu grīž” kūpā ar folklorys kūpu „Dyrbyni”, vokora gaitā daņči i rūtalis. Tikšonuos – 17:50 pi Spirta koju īejis uorā (Sporta īla 6)
Vaira par Daugovpils pasuokumim vari uzzinuot pi Zaigys daugovpils@lgsc.lv; T. 28722059


text:
Ūtardiņ, 13. septembrī, 18:00 stuņdēs Raiņa i Aspazejis sātā, Reigā, Bazneicys īlā 30, byus vīns nu ituo goda Dzejis dīnu latgaliskuokūs pasuocīņu – myusu dīnu latgalīšu dzejis vokors «Gostūs pi Raiņa».
Pasuocīnī paradzāts prof. Janinys Kursītis-Pakulis stuosts «Raiņa Latgola», sovus tekstus skaiteis latgalīšu dzejnīki Juoņs Ryučāns, Valentins Lukaševičs, Emileja Kalvāne, Ilze Sperga i c.
Latgalīšu vokori Reigā Dzejis dīnu laikā septembrī nūteik jau vairuok godu. Jūs sadarbeibā ar Latvejis Rakstinīku savīneibu reikoj bīdreiba «Latgolys Studentu centrs».
Latgola ir Raiņa «jaunu dīnu zeme», Dzejis dīnys regulari nūteik nu Raiņa symtu godu svineibu 1965. godā. Deļtuo itūgod latgalīšu pasuokumam atrosta zeimeiga vīta – Raiņa i Aspazejis memorialuo sāta – svareiga Reigys centra kūka apbyuvis daļa.
Bīdreiba «Latgolys Studentu centrs» ieceriejuse radeit cytaidu dzejis pīdzeivuojumu i sūlej atkluot, kai atrūnams «cyts Raiņs» i kai nu školys laika zynomuo Raiņa dzeja skaņ latgaliski. Latgolys jaunīši gryb, kab sabīdreibai pasaruodeitu gribiešona izzynuot latgalīšu kulturu i atrast, ka tymā ir daudz i reidzuonim interesnu, myusdīneigu elementu.
«Ir teicīņs «Troks voi nu Rogovkys», kas dzims nu tuo, ka zemnīks i dzejnīks Pīters Miglinīks 19. godu symta beiguos īsyudzēja tīsā i vinnēja muižkungu, kas tim laikim beja koč kas naīdūmojams. Kai itū trakumu atvest iz Reigu, kai paruodeit vysai Latvejai? Dzejis dīnu pasuocīņs «Gostūs pi Raiņa» raudzeis vēļ reizi reidzuonim paruodeit latgalīšu volūdu, dzeju i drupeit latgalīšu trokuma,» stuosta pasuocīņa reikuotuoja Ilze Sperga.
Pasuocīņa laikā dorbuosīs vysaidu apguodu izdūtūs latgalīšu gruomotu i muzykys īrokstu golds.
Gaidom vysus gostūs pi Raiņa!
Latgaliskais Raiņs Reigā


text:
Nu 2. maja da 12. septembram ir izsludynuots Nikodema Rancāna konkurss izcyluokajim Latgolys regiona školuotuojim. Nūslāguma pasuokums itūgod nūtiks Viļānūs 24. septembrī.
Ir aizritiejs kuortejais vuiceibu gods školuos i augstškoluos. Tys nūteikti ir bejs boguots ar dažaidim nūtykumim, jaunim konkursim, projektim i sasnāgumim, partū školys vadeibai, školānu pošpuorvaļdei voi vacuoku komisejai tik viņ juoizavielej, kurs nūtykums ir bejs svareiguokais, nūzeimeiguokais deļ bārnu. Kurs pedagogs, nasaverūt iz īsuoktojom i vēļ gaidamajom reformom, ir paspiejs puorsteigt ar sovu veikumu kai školānus, tai kolegus.
Atguodynojam, ka N. Rancāna konkursa bolvu ir īdybynuojuse Latgalīšu kulturys bīdreiba (LKB), a konkursa reikuošonu atbolsta Kulturys ministreja Latvejis symtgadis programā, realizej Rēzeknis Tehnologeju akademeja (RTA) sadarbeibā ar LKB i Latgolys pošvaļdeibom. Pyrmais konkursa nūslāgums nūtyka Rēzeknis Tehnologeju akademejā, ūtrais – Ludzys Tautys nomā.
Konkursam var dasaceit pedagogus četruos nominacejuos: 1) par latgalīšu volūdys, kulturys viesturis, nūvodvuiceibys populariziešonu i īvīsšonu vuiceibu voi studeju vidē, 2) par inovativu metodikys lītuojumu apvuiceibys procesā, 3) par myusdīneigu un rodūšu pīeju školānu dorba tykuma audzynuošonai un omotu apvuiceibai, 4) par veiksmeigu pedagoga debeju (na vairuok kai pedagogim ar 3 godu darba stažu).
Vaira informacejis – konkursa nūlykumā. Aizpiļdeitys dasacejumu anketys ir gaideitys da 12. septembram (ilga.suplinska@rta.lv)
Informaceju sagataveja: Ilga Šuplinska, konkursa koordinatore
Karteņā: N. Rancāna bolvys sajiemieji, organizatori i žūrejis puorstuovi 2016. godā (kartenis autors: Māris Justs)


text:
Rēzeknis piļsātys dūmis prīšksādātuojam Aleksandram Bartaševičam, dūmis deputatim Atkluotuo viestule par napiļneibom Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa uzrokstūs Latgolys jaunīšu bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj Rēzeknis piļsātys dūmi nūvērst napiļneibys Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa tekstā latgalīšu rokstu volūdā, tū veidojūt atbylstūši 2007. godā apstyprynuotajim Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim. Taipat vieršam viereibu iz 1917. goda 26. i […]
Ar 2016. goda 1. janvari “Latgolys Studentu centra” Reigys birojs aba Tonis birojs Antonejis īlā 8 – 3/6 teik slāgts. Paļdis vysim, kas īguļdeja dorbu biroja tapšonā i dzeiveibys uzturiešonā tymā. Eipašs paļdis biroju vadeituojim. Daudz pateikamu breižu aizvadeits birojā, izsprīsts par pasuokumim i uzraksteiti naskaitomi projekti. Kai soka, vyss, kas nūteik, nūteik iz lobu! Tam tycam ari […]
Pyrmajā novembrī Jelgovā tyka svieteita “Latgolys Studentu centra” 9. pastuoviešonys jubileja. Tai kai itymā reizē LgSC dzimšonys dīna tyka svieteita Jelgovā, Jelgovys biroja jaunīši nu suokuma īpazeistynuoja ar piļsātu, kuru jī niu sauc par sovu sātu. Muzejā “Academia Petrina” varieja apsavērt i īpazeit Jelgovu viesturyskā škārsgrīzumā. Sv. Treisvīneibys bazneicā gidis pavadeibā varieja īpazeit na tik […]
Uorā palīk soltuoks i soltuoks, cylvākim rudiņs napateik drāgnuo laika dēļ, deļtam Rēzeknis biroja aktivisti i bīdri sadūmuoja īprīcynuot i duovynuot smaidu cytim. Nu vielmis īprīcynuot roduos ideja, kai tū paveikt – uobeļu zibakceja. Sasadorbojūt ar Z/S „Ezermala” tyka saguoduots gondreiž 200 uobuļu. Sovu dorbu pīlykom pi parunu mekliešonys i zeimeišu pīsīšonys pi kotra uobuļa. […]
Jaunīši nu organizacejis „Jelgovys sorkanuo krysta jaunīši” i bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” lobdareibys akcejā prīcej bārnu noma audziekņus! Sastdiņ – 7. junī nūtyka lobdareibys akceja „Būsim kopā”, kura jau tradicionali nūteik pīktū godu. Jemūt vārā, ka Jelgovys sorkonuo krysta jaunīšim ir „uzplaukuse” patīsa draudzeiba ar bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” Jelgovys biroju, tod nu itūgod jī […]
Latgolys Studentu centra (LgSC) folklorys kūpa „Ceidari” 5. majā ar trejom dzīsmem i trejim stuostim pyrmūreiz pīsadalieja festivala “Baltica 2015” folklorys kūpu skatē – koncertā “Montuojums”, kas nūtyka Reigys Kulturys i tautys muokslys centrā “Mazā ģilde”. „Ceidari” klauseituoju uzmaneibai pīduovuoja treis dzīsmis – „Padzīduosim mes, muosenis”, „Kū tei muna laime dora”, „Doncuot guoju ar meitom” […]
Par boltajim cimdenim i sorkonajim maisim Jelgovā… Pavasaris – laiks, kod putneni čyvynoj, sauleite speid i pučeitis zīd.Vysa dzeivuo doba mūstuos i cylvāki lobpruotuok vairuok uzatur svaigā gaisā. Lai cik biedeigi nabyutu, lelokais „cyuka” ir i palīk cylvāks, kas vysus sovus musurus izmat dobā, taidā veidā būjojūt pavasara burveibu. Lai padareitu myusu dzimtini šmukuoku, jau […]
25. janvarī Reigys latgalīši sasalaseja, lai svieteitu sovys bīdreibys “Trešō zvaigzne” 25 godu jubileju. Pasuokumā skanēja latgalīšu dzeja, dzīsmis, muzyka, nūtyka karteņu vieršonuos i tyka pīmynāts bejušais. Gostu vydā beja i bīdreibu sudobra jubilejā sveice ari “Latgolys Studentu centra” puorstuovi. Sūpluok sveicīnim izskanieja dzīsmis ari nu LgSC folklorys kūpys “Ceidari” i Reigys biroja aktivistis Agitys […]
Jau kaidu strēči LgSC Daugavpiļs birojs reikoj daudzus kulturys pasuokumus. Par oktobri, novembri ir bejuš projektu raksteibys apvuiceibys, latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibys, rodušuo darbneicis i dzejis i muzykys vokori, kinu vieršonuos i sasatikšonys ar dažaidim cylvākim. Kai vīnu nu prioritatem LgSC ir izvirziejuse sovu bīdru izgleituošonys pasuokumus, deļ tam oktobrī nūtyka, projektu raksteišonys apvuiceibys i […]
11. oktobrī Jelgovā beja eipašs pasuokums. Tyka svinieta LgSC Jelgovys biroja 1 goda jubileja, kura oficiali beja 8. oktobrī. Pasuokums beja prīkš bīdrim i aktīvistim, taču daudz beja sasalasiejušs i potencialī LgSC bīdri. Asūt kuplā skaitā, svineibys izadeve cīši jautrys! Suokumā Jelgovys biroja izveiduošonys iniciators īpazeistynuoja kluotesūšūs ar goda laikā izdareitū, puors vuordūs pastuostūt par […]
Breivpruoteigais ir cylvāks, kurīs gryb dareit sabīdreibai svareigus dorbus! Jau nu marta mieneša Latgolys Studentu centrs pīsadola Nūdarbynuoteibys agenturis realizētajā pasuokumā “Atbalsts jauniešu brīvprātīgajam darbam”, īsaistūt LgSC biroju dorbā kūpumā 22 jaunīšus. Pasuokuma mierkis ir veicynuot jaunīšu bezdarbnīku aktivitati sabīdreibys lobā, taidā veidā ari snīdzūt atbolstu bīdreibom i nūdybynuojumim jūs nūteiktū funkceju nūdrūšynuošonai. Pasuokums ilgs […]
21. majā 18.30 byus jauna dzimšonys dīna. Seņ brīdynuota ideja par latgalīšu dzīdūšu dūmubīdru grupu Reigā tops eistynuota dzeivē. Idejis autori ir bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” jaunī ļauds. Sasadzīduošona dažaidūs pasuocīņūs, draugu kompanejuos vysod ir nūvaduse pi dūmys, ka vajadzātu īsavuiceit jaunys dzīsmis latgaliski, varbyut dareit tū nūpītnuok i reizē pasadaleit ari ar sovu dzymtūs […]
Ituo goda 30. aprelī, Daugovpilī nūtyka bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” Daugovpiļs nūdalis jaunuo biroja atkluošonys pasuocīns. Cylvākam nu molys, kurs sekoj leidza LgSC Daugovpiļs biroja aktivitatem, varātu pasalikt: „Kas tī īpašs, jī tokš biroja atsarasšonys vītys maina divejis reizis godā i tai kotru godu!?”, bet es pasoku iz reizis, ka tai gon itūreiz nav. LgSC […]
LgSC ar prīcu paviestej, ka dorbu suoc jaunais Daugovpiļs birojs. Tys niule atsarūn pretim Daugovpiļs teatram Vīneibys ūļneicā 17, Daugovpilī ( īeja nu kopejneicys „SĀTA” ). Jaunajā birojā sasateik latgaliski dūmuojūši jaunīši, ite var izzynuot informaceju par tyvuokajim pasuokumim, Latgolys viesturi, var nūpierkt latgalīšu gruomotys, muzykys diskus. LgSC Daugovpiļs birojs i kopejneica „SĀTA” gaida […]
Pyrms dažom dīnom „Latgolys Studentu centra” Rēzeknis biroja vadeituoja Ingūna Sermule pulcynuoja latgalīšu jaunīšus vīnuvīt iz tikšonūs i jaunu planu kaļdynuošonu. Tikšonuos rezultats – ideju puorpiļneiba. Iz tikšonūs beja īsaroduš 11 jaunīši, kurim beja kūpejs vīdūklis – latgalīšu kultura ir juosagloboj i ari juoatteista. Tyka apsprīstys idejis, kai tū izdareit jau bejušūs i vēļ nabejušūs veidūs. Jaunī ceņsūni […]
Sasatikšonys i īsapazeišonys prīks, smaidi i smīkli, draudzeiba i jaunys idejis – tys vyss vyrmuoja gaisā jaunīšu bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” kūsapuļcē, kas nūtyka 9. februarī Reigys jaunīšu centrā „Kaņieris”. Var drūsai apgolvuot, ka LgSC ir vīna nu spieceiguokajom latgalīšu organizacejom, kura ar padareitajim dorbim ir īgivuse atpazeistameibu na tikai latgalīšu vydā, bet arī vysā Latvejā. Panuokumu […]
LgSC vaļde ir nūlāmuse itūgod bīdru kūpsapuļci reikuot Reigā 9. februarī Reigys jaunīšu centrā „Kaņieris” (Kanīra īlā 15). Kūpsapuļcis suokums 10:30, dorba kuorteibā īskots LgSC viesturē, lekcejis, egionalūs biroju atskaitis, grupu dorbs, 2012. goda puorskota pījimšona, grupu dorbs, vaļdis atskaite par padareitū i jaunys vaļdis vieliešonys. Piec kuorteigi padareita dorba paradzātys ari izklaidis – atpyutys […]
Tyvojūtīs Zīmyssvātkim, kotra sirdī i dvieselē aizviņ spylgtuok pasaruoda sirsneigums, labesteiba, dvieselis syltums i duosnums. Ari mes, Jelgovys latgalīši, vieliejomēs snīgt apleicejim kaidu jauku i sirsneigu duovonu, kas radeitu kaidam smaidu sejā i syltumu sirsneņā. Ituo goda pādejā Latvejis Lauksaimnīceibys universitatis vuiceibu nedeļā tyka izdareiti puora pateišom lobu darbeņu. LgSC Jelgovys biroja aktivisti beja planavuojušs […]
Pyrmais “Latgolys Studentu centra” reikuotais pasuokums jaunajā godā nūtiks 3. janvarī LgSC Reigys birojā (Antonejis īla 8-3/6). Tymā praktikante Kristīna Fedosejeva prezentēs sovu praksis atskaiti. Kristīna vuicās Latvejis Kulturys koledžā vidis dizainu i sovys praksis laikā ir izstruoduojuse LgSC korporativū stilu, izveidojūt bīdreibys logo i prezentaceju produktus. Kristīnai ir īsadevs atrast jaunu pīeju LgSC vizualajam […]
Jaunīšu bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i latgaliski rokstūšais medijs www.lakuga.lv organizej video konkursu „Latgaliskais tevī i pasaulī”, ar kura starpnīceibu aicynoj lauzt sabīdreibys stereotipus par tū, kaidi ir latgalīši, kai cylvāki dzeivoj Latgolā i kurys vierteibys i lītys teik uzskateitys par latgaliskom. Bīži viņ ziņu sižetūs par Latgolu teik ruodeitys sakrytušys sātys, uzsvārta regiona nabadzeiba i atpaliceiba […]
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj latgaliski raksteit grybātuojus iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu. Uzmaneibu! Nūdarbeiba puorcalta iz 4. decembri! Nūdarbeiba paradzāta cylvākim bez īprīkšejūs zynuošonu latgalīšu volūdys pareizraksteibā, bet latgaliski runojūšim. Dalinīki tiks īpazeistynuoti ar myusdīnu latgalīšu volūdys ortografeju i varēs izkūpt praktiskuos raksteit prasmis. Nūdarbeiba byus bez moksys, suokums 18:30, par vītu dalinīkim tiks […]
Jau itū nedeļu 2. novembrī vīna nu aktivuokajom i pazeistamuokajom Latgolys jaunīšu organizacejom – „Latgolys Studentu centrs” – svinēs sovu 7. dzimšonys dīnu. Tei ir jaunīšu kūpa, kurā kotrs ir ar sovu skatejumu par Latgolu, juos kulturu i nuokūtnis īspiejom, bet vysim ir vīna kūpeja ideja – tū vysu atteisteit i paruodeit puorejai Latvejai i […]


text:
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Rēzeknis Tehnologeju akademeju aicynoj iz Annys Rancānis jaunuokuos gruomotys “Prīca i klusiešona” attaiseišonys svātkim 18. oktobrī 18 stuņdēs Rēzeknis Tehnologeju akademejā (Atbreivuošonys aleja 115). Eipašais gosts muzikis Sovvaļnīks. Byus vareiba īsaguoduot gruomotu. Pasuokumā īeja bez moksys. Gruomotys izdūšonu atbaļstiejuši Vaļsts kulturkapitala fonds i Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba. Leidzeigī roksti:Nu Latgolys […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” īsasaistejuse storptautiskā projektā, kura mierkis ir styprynuot mozuoklītuotuos volūdys. Projektā leidzdorbojās pietnīki i volūdu aktivisti nu Eiropys i Amerikys. “Latgolys Studentu centra” mierkis sadarbeibā ar Oduma Mickeviča universitatis pietnīkim nu Pūlejis ir styprynuot latgalīšu volūdu Latvejā. Eiropys Komisejis atbaļsteitais projekts “Mozuoklītuotuos volūdys, leluos īspiejis. Sadarbeiba pietnīceibā, kūpīnu īsaisteišona i inovativi […]
Latgalīšu volūdys apvuiceibai internetā izveiduots jauns resurss – sātyslopa ltgnui.com. Tei dūmuota vysim, kas soka latgalīšu volūdai “nui” aba “jā”. Jaunū resursu veidoj Oduma Mickeviča universitatis (Poznaņa) profesore Nikole Naua i bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”. Sātyslopā pīejami aizdavumi, materiali idejis, kas paliedz vuiceit i popularizēt latgalīšu rokstu volūdu školuos i kursūs. Publicātī materiali bezmoksys pīejami […]
Taišni itamuos dīnuos septembra golā bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” izdavuse jaunu Latgolys dzejneicys, literatis, žurnalistis, publicistis i ari dramaturgis Annys Rancānis dzejis gruomotu “Prīca i klusiešona”, kurymā skaitomi pādejūs godūs saraksteitī vaira nikai symts autoris dorbi kai latgalīšu, tai latvīšu literarajā rokstu volūdā. Anna Rancāne ir myusu dīnu Latgolys spylgtuokuo raksteituoja. Gruomotā “Prīca i […]
LgSC izdavuse daudzbārnu mamys Meldrys Gailānis stuostu gruomotu bārnim „Meikuleņš īpazeist omotus”. Tei ir ilustrāta stuostu sereja par luocāna Meikuleņa i juo draugu – meitineitis Martys, začineitis Pūdzenis i ezeiša Pukšātuoja pīdzeivojumim, īpazeistūt dažaidus omotus. Gruomotys ilustracejis veiduojuse muokslineica Līga Munda. Gruomota „Meikuleņš īpazeist omotus” paradzāta pyrmškolys i suokumškolys vacuma bārnim skaiteišonai pošim voi kūpā […]
Ūtardiņ, 1. majā, 14.00 iz sasatikšonu koncertā Bolvu nūvoda Bierzpiļs pogosta saīta nomā aicynoj bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” folklorys kūpa “Ceidari”, kurei ituo goda majā svieteis pīcu godu dorbuošonuos jubileju. Koncerts “Skaisti putneni dzīduoja” veļteits Bierzpiļs pogosta Sylamuižys dzīduotuojai Bronislavai Romanovskai (1899–1968). Bronislavys dzīduotuos dzīsmis pīraksteitys Latvīšu folklorys kruotivis 1960. goda 14. zynuotnyskuos ekspedicejis Bolvu, […]
Latgalīšu sabīdryskuos organizacejis aicynoj Latgolys vyspuorizgleitojūšūs, profesionalūs i augstuokuos izgleiteibys īstuožu vuiceibspākus 27. aprelī nūdarbeibys (vuiceibu stuņdis, lekcejis) nūvadeit latgalīšu volūdā, taidā veidā styprynojūt Latgolys latvīšu pošapziņu, regionalū identitati i paruodūt cīnu viesturiskajim nūtykumim, kas lyka pamatu myusu vaļsts izveiduošonai. 1917. gods 26.–27. aprelī Latgolys kongresā Rēzeknē delegati pījēme viesturisku lāmumu – atsadaleit nu Vitebskys […]
Vaļsts Kulturkapitala fonda (VKKF) 2018. goda 1. kulturys projektu konkursā atbaļsteits “Latgolys Studentu centra” snāgtais projekts “Latgalīšu kulturys ziņu portas lakuga.lv”. Daškiertais finansiejums 5000 eiro apmārā ļaus nūdrūsynuot portala lakuga.lv darbeibu vairuoku mienešu garumā. Portals lakuga.lv dorbojās jau nu 2007. goda, bet 2018. goda janvarī tys sajēme oficialu medeja statusu, i niu tys ir “Latgalīšu kulturys […]
25. februarī tyka aizvadeita “Latgolys Studentu centra” kasgadejuo bīdru kūpsapuļce, atsaverūt iz padareitū 2017. godā i puorrunojūt 2018. goda prioritatis. Kūpsapuļcē tyka īvālāta ari jauna vaļde, tuos sastuovā dorbuosīs Gunta Nagle, Laura Melne i Vineta Vilcāne. Vysys vaļdis lūceklis sovulaik jau ir dorbuojušuos bīdreibys vaļdē. Par vaļdis prīkšsādātuoju īvālāta Vineta Vilcāne. Leidzeigī roksti:
Latgaliski rokstūšajam “Latgalīšu kulturys ziņu portalam lakuga.lv” niu ir medeja statuss, leidz ar tū tys ir vīneigais plošsazinis leidzeklis, kura saturs teik veiduots tikai latgalīšu rokstu volūdā. Portals lakuga.lv dorbojās jau nu 2007. goda, bet 2018. goda janvarī tys sajēme oficialu medeja statusu, i niu tys ir “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv”. Tymā vīnuvīt bez moksys […]
17.novembrī Šmakovkys muzejā Daugovpilī nūtyka bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” veiduotuos fotoizstuodis “Kas Tev ir Latveja?” atkluošona. Niu izstuode muzeja apmaklātuojim apsaverama da 28. februara. 2015. godā bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” svieteja sovu 10 godu pastuoviešonys jubileju. Tuos ītvorūs bīdri, aktivisti i cyti interesenti tyka aicynuoti īsyuteit kartenis fotokonkursam “Myusu Latveja”. Kūpumā konkursam tyka īsyuteitys 40 […]
Nu 2017. goda apreļa da novembra bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) eistynuoja jaunīšu iniciativu projektu “Dubnys pīRoksti”, kuruo laikā tyka organizāts laivu braucīņs — ekspediceja. Projekta mierkis beja apvīnuot Daugovpiļs, Leivuona, Preiļu i Vuorkovys nūvodu jaunīšus, izmontojūt dažaidys vuiceibu metodis, pieteit Dubnys upi i tuos apleicīni, taidā veidā veicynojūt jaunīšūs lokalpatriotismu, pylsūniskū iniciativu i leidzdaleibu. […]
Leidzeigī roksti:
Meilai gaideisim Tevi iz Latgolys Studentu centra 12. jubileju! Itymā reizē sasatikšonys vīta maineita – Preiļūs 4. novembrī Preiļu jaunīšu centrā “Četri”. Iz sasatikšonu! Leidzeigī roksti:
Leidzeigī roksti:
Latgalīši ir izslavāti na viņ ar sovu sirsneibu, lobsirdeibu i vīsmīleibu, nu ari ar cīši lobu humora izjiutu. Tū apsazynojūt LgSC ar bīdreibys “LR” atbolstu ituo gods rudinī planavoj izdūt latgalīšu humora apkūpuojumu gruomotā “Kas bez bikšu — tys bez bādu!”. Kuldys formata gruomotā tiks apkūpuota latgalīšu myusu dīnu mutvuordu folklora – izteicīni, jūki, anekdoti, […]
Itūgod paīt 10 godi nu tuos šaļts, kai sovu dorbu suoce Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv. Tys ir pasaulī vīnaigais portals, kura saturs teik veiduots tikai latgalīšu rokstu volūdā, kas dīnys viestejūt par Latgolys kulturys aktualitatem i latgaliskom nūtikšonom vysā pasaulī. Portalu lakuga.lv 2007. godā izveiduoja jaunīšu bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ar studentu degsmi i […]
Nu 12. da 16. majam Slovakejis piļsātā Popradā nūtyka storptautiskys apvuiceibys “Angļu volūdys pylnveidis kursi jaunuotnis darbinīkim” (`English language training course for youth workers`). Tymūs pīsadaleja “Latgolys Studentu centra” puorstuove Vineta Vilcāne. Apvuiceibys nūtyka “Erasmus+” programys ītvorūs, tūs mierkis beja uzlobuot jaunuotnis darbinīku angļu volūdys zynuošonys, kurys vāluok pīlītuot projektu dasacejumu sagataveišonai “Erasmus+” programai. Angļu […]
Apvienojot Daugavpils, Vārkavas un Līvānu novadus, biedrība „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) uzsāk jauniešu iniciatīvu projektu „ Dubnas pieRaksti”.
Projekta galvenā doma ir sapulcināt 20 jauniešus no dažādiem novadiem, lai vasaras sākumā dotos kopīga piedzīvojumā — 6 dienu laivu pārbraucienā pa Dubnas upi, kura laikā tiktu pētīti upes krastā esošie kultūrvēstures objekti, intervēti piekrastē dzīvojošie iedzīvotāji un apgūtas jaunas kompetences: vides, kultūrvēstures, pilsoniskuma un videogrāfijas jomās. Pēc laivošanas posma, jaunieši kopīgiem spēkiem veidos fotogrāfiju izstādi, filmu un informatīvu materiālu vidi, par ekspedīcijas laikā piedzīvoto, redzēto, dzirdēto un sajusto.
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynoj dasavīnuot Daugovpiļs nūvoda Kulturys centra “Vārpa” folklorys kūpai “Dyrbyni” kūpeiguos dzīsmēs i dančūs. Pauokums nūtiks 20. aprelī plkst. 19.00 Daugovpiļs nūvoda Kulturys centrā “Vārpā”, Dobeles īlā 30, Daugovpilī. Meitys aicynuotys īzaģierbt brunčūs, sovpus vysus aicynojam pajemt leidza apovus kū puormeit ārtuokai doncuošonai. Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” darbeibu 2017. godā atbolsta […]
4. aprelī LgSC Daugovpiļs biroja telpuos Reigys īlā 48-3 aba Štabikā, plkst. 19.00 Juoņs Kolužs aicynoj iz sarunu par sovu hobiju – skrīšonu. Sarunys laikā byus vareiba dazynuot vaira par Juoņa sasnāgumim i garū distanci nu Višķim leidz Ņujorkai. Tai poš Juoņs pastuosteis ari par tyvuokuo laika skrīšonys aktivitatem Daugovpilī. Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” darbeibu […]
Aicynojam iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibom Preiļūs 25. februarī i 1.aprelī. Nūdarbeibuos varēs uzzynuot latgalīšu rokstu volūdys pamatlykumus i uzlobuot raksteitprasmi kasdīnys saziņā. Vālams apmeklēt obys nūdarbeibys, jo 1. apreļa nūdarbeiba byus turpynuojums īprīkšejai. Nūdarbeibys paradzātys cylvākim bez prīkšszynuošonom pareizraksteibā i interesentim, kas gryb atsvaidzynuot jau apgiutuos prasmis. Vītu skaits īrūbežuots, par tū apmekliejumam juodasasoka […]
Rēzeknis piļsātys dūmis prīšksādātuojam Aleksandram Bartaševičam, dūmis deputatim Atkluotuo viestule par napiļneibom Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa uzrokstūs Latgolys jaunīšu bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj Rēzeknis piļsātys dūmi nūvērst napiļneibys Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa tekstā latgalīšu rokstu volūdā, tū veidojūt atbylstūši 2007. godā apstyprynuotajim Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim. Taipat vieršam viereibu iz 1917. goda 26. i […]
Pavysam napaseņ trejuos Latgolys piļsātuos nūtyka LgSC izdūtuo kruosojamuo dzejūļu kruojuma “Linejis” atkluošonys pasuokumi. Iz sasatikšonu i kūpeigu sarunu aicynuoja gruomotys autoris Jana Skrivļa-Čevere, Ligija Purinaša, Dagneja Dudarjonoka, Gunta Nagle i Ilze Gailāne. Izdūtuo gruomota ir unikala ar tū, ka tys ir pyrmais kruosojamais dzejūļu kruojums deļ pīaugušūs latgaliski. Pyrmuo sastikšona ar gruomotu i autorem […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse latgalīšu kruosojomū dzejūļu kruojumu deļ pīaugušūs “Linejis”. Gruomotys tekstu autoris ir Jana Skrivļa-Čevere, Ligija Purinaša, Dagneja Dudarjonoka, Gunta Nagle, ilustraceju autore ir Ilze Gailāne, gruomotys redaktors — Valentins Lukaševičs. Kruojums izdūts ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts kulturkapitala fonda i AS “Latvijas Valsts meži” atbolstu. Sevkura sasatikšona ir lineja: taisna, […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” sagatavejuse latgalīšu rokstu volūdys pošvuiceibys materialu, kas byus lobs paleigs sevkuram latgaliski raksteit grybātuojam. Latgalīšu rokstu volūdys prasšonys izkūpšona ir byutiska volūdys saglobuošonā i tuoluokā atteisteibā. Īspiejis kluotīne īsavuiceit latgalīšu rokstu volūdu ir cīši īrūbežuotys, partū raksteit grybātuojim naatlīk nikas cyts, kai tū dareit pošvuiceibys ceļā. “Latgolys Studentu centrs” jau vairuoku […]
Vasali! Latgolys Studentu centra folklorys kūpa “Ceidari” laipnai aicynoj vysus latgaliski dzīduot grybūšūs pīsavīnuot i kuplynuot myusu pulku. Gaideisim Tevi iz atvārtū mieginuojumu 3.oktobrī Latgolys puorstuovnīceibā Reigā, Tūrņa īlā 4, IIIC 18 stuņdēs. Leidzeigī roksti:


text:
Šudiņ vokorā Tonis birojā projektu vokors. Reit turpynuojums itai izklaidei. Kai smejīs, cytim vosora, a cytim i vosora, i juodūmoj par rudini.
Ite zemļuok karteņa nu paguojušuos nedelis izprīcom ar SIF projektu, kas gols golā īsīts svēre 2 kilogrami i symtu gramu. Ireta i Artis cap i lej iudini. Koč kai tei latgalīšu volūda juodaboj iz zaļa zora, vysam vajag naudys.
Ass īsnīgts pusūtra symta projektu, vysā naudys 10 projektim. Cereibu moz, dorba īlykts da byudu. Juorauga cerēt i vysleidza dareit sovu.
Reitvokor nu suoku aizīsim apsavērt, kai izaver RTU. Seņ nav radzāta. Juosuoc dūmuot par Dzejis dīnom, kur otkon saguoja īsakuļt – LgSC taisa 2 pasuokumus kūpā ar Rakstnīku savīneibu: tradicionaluos dzejis pīkritiejim, nūvodu dzejnīkim Breivdobys muzejā i jaunajim i trokajim tehniski dzejisku pasuokumu. Galiejeibys īdvasmoj, obi goli bārna pruotā – i vacī, i jaunī. Nu labi, na bārni, a jaunīši i studenti. Jī ari bārna pruotā šaļtim.
Piečuok reit 18:00 stuņdēs koncerts Dūma laukumā – grupai “Bez PVN” jauns klips.
Jau 1. augustā Leivuonūs, Začu solā, Latgolys muzykys festivals. Lakugā ļauds bādoj, ka vysā nalatgaliskys. Sok, Latgolys, ni latgalīšu festivals. Tok laikam jau tei Latgola taida ir – latgaliski tik sātā kluseņom i pa dzārumam voi tod, ka vajag puordūt eksotiku ci dabuot bolsuotuojus šovūs.
Nu LgSC ap itū projektu jemās Jureits, koč jūkainai projekta sātyslopā pi sadarbeibys partneru naredzēt ni LgSC vuorda, ni logo – tik LgSC projektus “Taiseits Latgolā // Made in Latgola” i Lakuga.lv. Nu ūtrys pusis, nav juobyut par spryudzini vysuos pakalēs i na vysom pakalem vajag spryudziņa.
Golvonais, ka pasuokumā byus daudz latgalīšu grupu, daudz latgalīšu i pasuokums nūteik par speiti vysaidom krīzem i nabyušonom. Capuri nūst organizatorim, kas sasajēme i taisa!
Jau svātdīņ Preiļūs suoksīs jaunīšu seminars “Atzolys”. Vaira informacejis par itū Lindys Orolis vadeitū projektu piečuok.
Ilze


text:
Latgolys kongress »
Saeima par atzeimojamū dīnu nūsoka Latgolys kongresa dīnu
Saeima trešdiņ, 20. junī, trešajā lasejumā atbaļsteja grūzejumus lykumā “Par svētku, atceres un atzīmējamām dienām”, kas par atzeimojamū dīnu nūsoka 27. apreli – Latgolys kongresa dīnu. 27. apreļs ir viesturiskuo 1917. goda Latgolys latvīšuSkaiteit vaira »
Latgolys Ūtrais kongress 1917. goda decembrī
Roksta autors: Jānis Šiliņš, viesturis zynuotņu doktors, Latvejis Vaļsts viesturis arhiva golvonais pietnīks Ceļš iz Latvejis viesturiskū nūvodu apvīnuošonu beja vysai gars. Jau 19. godu symta ūtrajā pusē jaunlatvīši īrūsynuoja sadaleit Vydzemis guberņu, kurā ītylpaSkaiteit vaira »
Izdūtys zynuotniskys publikacejis par 1917. goda Latgolys kongresu
Apreļa beiguos izdūtys divys zynuotniskys publikacejis par 1917. goda 9. i 10. majā (piec v. st. 26. i 27. aprelī) nūtykušū Latgolys kongresu. Latvejis vaļsts viesturē zeimeigajam nūtykumam veļteits jaunuokais žurnala “Latvijas Arhīvi” numers,Skaiteit vaira »
Saeima konceptuali atbolsta 27. apreli nūsaceit par Latgolys kongresa dīnu
10. aprelī Saeimys Cylvāktīseibu i sabīdriskūs lītu komiseja konceptuali atbaļsteja īrūsynuojumu 27. apreli nūsaceit par Latgolys kongresa dīnu. 2017. goda majā 4. pasauļa latgalīšu saītā pījimtajā rezolucejā tyka aicynuots “Turēt 27. apreli par Latgolys dīnuSkaiteit vaira »
Dasmytais raidejums “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”
Nu oktobra sovu skaniejumu vairuoku radejis staceju ēterā suocs jauns raidejumu cykls “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”, kurā treis mienešu garumā klauseituoji tiks īpazeistynuoti ar Latgolys regiona i Latvejis viesturi. Raidejumūs teik analizātiSkaiteit vaira »
Latvejis karūga kruosys mynātys Atskaņu hronikā. Kas tī raksteits?
Roksta autore: Vineta Vilcāne Sorkonboltsorkonais karūgs – Latvejis vaļsts simbols rodīs leidz ar latvīšu naceju. Karūgs kai latvīšu simbols pasaruoda jau ap 1870. godu, kod sorkonboltsorkonuos kruosys suoce lītuot latvīšu studenti Tērbatā, niulinejā Tartu,Skaiteit vaira »
Trešais raidejums “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”
Nu oktobra sovu skaniejumu vairuoku radejis staceju ēterā suocs jauns raidejumu cykls “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”, kurā treis mienešu garumā klauseituoji tiks īpazeistynuoti ar Latgolys regiona i Latvejis viesturi. Raidejumūs tiks analizātiSkaiteit vaira »
Ūtrais raidejums “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”
Nu oktobra sovu skaniejumu vairuoku radejis staceju ēterā suocs jauns raidejumu cykls “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”, kurā treis mienešu garumā klauseituoji tiks īpazeistynuoti ar Latgolys regiona i Latvejis viesturi. Raidejumūs tiks analizātiSkaiteit vaira »
Jauns radejis raidejumu cyklys “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”
Nu oktobra sovu skaniejumu vairuoku radejis staceju ēterā suoc jauns raidejumu cykls “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”, kurā treis mienešu garumā klauseituoji tiks īpazeistynuoti ar Latgolys regiona i Latvejis viesturi. Raidejumūs tiks analizātiSkaiteit vaira »
Preiļūs apsaverama Latgolys kongresam veļteita izstuode
Preiļu Viesturis i lītiškuos muokslys muzejs aicynoj apmeklēt Latvejis Nacionaluo viesturis muzeja sagataveitū ceļojūšū izstuodi “Latgales kongresam 100”. 1917. goda pavasara politiskuos nūtikšonys – Latvejis apsavīnuošonys i autonomejis idejis – nūsaceja ilglaiceiga viesturiskuo pīredze.Skaiteit vaira »
Recenzeja par Juoņa Urbanoviča Latgolys kongresam veļteitū gruomotu
Autors: viesturnīks Arnis Strazdiņš, LU Pedagogejis doktoranturys students Tik lelu viereibu, cik ituo goda pyrmajā pusē sajēme 1917. goda 9. i 10 maja (piec jaunuo stila) nūtykušais Latgolys latvīšu kongress, seņ nivīna paguotnis nūriseSkaiteit vaira »
Vīsturs Kairišs: Latgalīši „skapī”
Pīduovojam režisora, latgalīša Vīstura Kairiša nūlaseitū runu Latgolys symtgadis kongresā 2017. goda 5. majā. Latgalīši „skapī” Latvejis symtgadis jubileja prīškvokorā, taipat kai daudzim, maņ ir juodūmuoj, kas maņ ir Latveja. Maņ Latveja irSkaiteit vaira »
VIDEO: 4. pasauļa latgalīšu saīta delegatu referati i rezolucejis pījimšona
5. i 6. majā Rēzeknē nūtyka 4. pasauļa latgalīšu saīts “Latgolys symtgadis kongress”. Latgolys kongresa symtgadis svineibys 5. majā aizasuoce ar dīvkolpuojumu Rēzeknis Vyssvātuokyos Jezus sirds katedralē, piec tam sekuoje svātku guojīņs i pīminekļaSkaiteit vaira »
Apgrūzeibā laista kolekcejis moneta “Latgales kongress”
Latvejis Banka šudiņ laiž apgrūzeibā pīcu eiro sudobra kolekcejis monetu “Latgales kongress”. Monetys prīškpusē (aversā) attāluoti vysaiduoku sabīdreibys grupu puorstuovi – Latgolys kongresa dalinīki – ar sorkonboltsorkonu transparentu, iz kuruo var skaiteit Latvejis apvīnuošonysSkaiteit vaira »


text:
Raiens Vimba, Dominiks Ozoliņš, Kirils Širjajevs, Dmitrijs Kohančiks, Roberts Freibergs, Jānis Blaze-Petersons, Davids Čerņenko, Marks Karpovs, Domeniks Langenfelds, Martins Jonelis, Toms Freimanis, Ričards Bunclers, Ņikita Morars, Arturs Galindoms, Damians Šroms, Miķelis Jurķis, Ernests Ozols, Artjoms Šaitors, Alberts Izašars, Maksims Marjasins, Mihails Nestors, Markuss Betmanis, Edvards Cērmanis, Olivers Priedoliņš, Romans Mihaļevičs, Krists Grinbergs, Laurisn Birnbaums, Alekss Kalniņš, Kirils Miščenkovs, Dāvis Jurševskis, Daniels Ruicēns, Gustavs Judeiks, Renats Jaņuks, Jurģis Ansbergs, Antons Mihno, Deniss Meleškevičs, Bruno Grinbergs, Edgars Grinbergs, Andrejs Romanovs, Grigorijs Vaitkuss, Andrejs Čerņavskis, Maksims Caunitis, Arturs Vjugins, Daniels Grinerts, Davis Kraučš, Edgars Bergmanis, Ernests Stefaņuks, Matvejs Zjugins, Karlis Striks, Kristaps Veikmanis, Rojs Klestrovs, Rudolfs Balodis, Tomass Pleģermanis, Aleksejs Kovalenko, Vālters Bitenieks, Ernests Bitenieks, Ruslans Sokolovs, Viesturs Dūms
TpeHepы — Kиpилл MиTиH (+371 29680883), AHToH CMypoB (+371 26841348).


text:
Malnais mežastrods
Malnais mežastrods ci malnais strods (latiņu: Turdus merula; anglīšu: Common Blackbird; latvīšu: Melnais mežastrazds; lītaunīku: Juodasis strazdas) — mežastrodiņu saimis (Turdidae) ailis putyns. Perekli taisa Pūstumu Europā, Azejis dīnavydu pusē, Afrikys pūstumūs, Australejā i Jaunzelaņdejā. Cieški sateikams putyns Latgolā i vysā Latvejā.
Puslopu ruodeklis
Aproksts[pataiseit | labot pirmkodu]
Lela auguma strods, garumā dasnēdz kūna 30 cm, svors 80-125 gr. Tāvaini vysā malni ar spūdru oranži dzaltonu gnēzi. Muotainis i jaunuli tymsai bryuni.[1]
Bolss[pataiseit | labot pirmkodu]
Putynam soveiga dzīsme - romona, melodiska šviļpuošona. Daudzi dzīd agrai nu reita ci vālai vokorā.
Dzeivisvīta[pataiseit | labot pirmkodu]
Dzeivoj mežūs ar bīzu pamežu, kod nakod i parkūs, bierzēs, mīstu suodūs, kur daudzi kūku, i pi solu saimisteibom. Perekli taisa naaugustu kūkūs, kryumuojūs. Vydā pakluoj sausu zuoli, sakneitis. Preklī 4-6 ūlys, perej 13-14 dīnu. Izvad div reizis par godu. Jaunuli perekli atstuoj par 13-16 dīnu.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Strazds M. (red.) (2002): Latvejis meža putyni. Latvejis Ornitologejis bīdreiba.


text:
Rēzeknis piļsātys dūmis prīšksādātuojam Aleksandram Bartaševičam, dūmis deputatim Atkluotuo viestule par napiļneibom Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa uzrokstūs Latgolys jaunīšu bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj Rēzeknis piļsātys dūmi nūvērst napiļneibys Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa tekstā latgalīšu rokstu volūdā, tū veidojūt atbylstūši 2007. godā apstyprynuotajim Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim. Taipat vieršam viereibu iz 1917. goda 26. i […]
Pyrms dažom dīnom „Latgolys Studentu centra” Rēzeknis biroja vadeituoja Ingūna Sermule pulcynuoja latgalīšu jaunīšus vīnuvīt iz tikšonūs i jaunu planu kaļdynuošonu. Tikšonuos rezultats – ideju puorpiļneiba. Iz tikšonūs beja īsaroduš 11 jaunīši, kurim beja kūpejs vīdūklis – latgalīšu kultura ir juosagloboj i ari juoatteista. Tyka apsprīstys idejis, kai tū izdareit jau bejušūs i vēļ nabejušūs veidūs. Jaunī ceņsūni […]
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj komandā regionaluo Rēzeknis biroja pasuocīnu koordinatoru – ambiciozu jaunīti, kurs/a ir gotovs/a īsavuiceit jaunys lītys i pilnveiduot sovys spiejis i prasmis. Pīnuokumi: – regulari reikuot formalus i naformalus latgaliskus pasuocīņus; – struoduot ar cylvākim i vadeit komandu; – sagataveit informaceju medejim i byut socialūs teiklu pavielnīkam; – reizi nedeļā […]
26.febralī Rēzeknis kulturys nomā tyka pasnīgta Latgalīšu kulturys Goda bolva „Boņuks 2011”. Trejuos nominacejuos beja izvierzeits ari „Latgolys Studentu centrs”. Īgivom bolvu nominacejā Lobuokais izdavums/gruomota par gruomotu „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”. Prīcojamēs, ka par lobuokū latgalīšu kulturys masu medeju aizvadeitajā godā tyka atzeita Latgalīšu Kulturys Gazeta (www.lakuga.lv). Ite arī nalels īskots fotokarteņu […]
21. janvarī Rēzeknē nūtyka bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) bīdru kūpsapuļce. Sēdis laikā tyka apsprīsti dažaidi svareigi vaicojumi par bīdreibys dorbu, izvirzeitys nuokušuo gods prioritatis, īvālāta jauna LgSC vaļde i c. . Kūpsapuļce suocēs ar īsapazeišonu (ir pījamti 12 jauni bīdri) i regionalūs biroju atskaitem par padareitū. . Reigys birojā napylna goda laikā nūtykušs daudzi […]
30. novembrī 18:00 vokorā Rēzeknis piļsātys kulturys nomā, Bruoļu Skryndu īlā 3, Mozajā zālē nūtiks Rēzeknis Augstškolys (RA) tradicionalais Andrejdīnu pasuokums. Kur sevkurs interesents kūpā ar divom stjuartem var pīsadaleit i izbaudeit fantazeju ceļojumu da pīturai Andreji. Kotrā pīturā pasažeri varēs aplīcynuot sovus talantus gon dzejā, gon muzykā. Andrejdīnu pasuokuma pyrmuo daļa byus veļteita dzejis skaitejumim, […]
Aiz lūga jau jiutams novembra dzastrais pīskuorīņs. Par speiti solnom, mikeleišu zīdi muoj atvodys rudiņam. Arī myusim – Latgolys Studentu Centram novembris ir īsasocs ar pateikamu otkonsasatikšonu, sarunom i čaja ritualim, kas myusim tik cīši vajadzeigi itymūs soltajūs rudiņa vokorūs. Trešdin, 2. novembrī LgSC bīdri sasatyka Rēzeknē, kab svynātu bīdreibys 6 godu jubileju. Vokora golvonuo […]
Pyrmudiņ, 18. aprelī 12 stuņdēs Rēzeknē, Rēzeknis Augstškolus Ekonomikys fakultatē (Atbreivuošonys alejā 90) tiks atkluota ceļojūšuos izstuodis “133 īspiejis lobuokai dzeivei Latvejā” ekspoziceja Latgolā. LgSC Rēzeknis aktivisti komandu dorbā Sabīdreibys integracejis fonda eistynuotuo ceļojūšuo izstuode ar interaktivys ekspozicejis paleidzeibu treis dīnys (18., 19. i 20. […]
Šudiņ tika paziņuoti žurejis dorba rezultati i nominanti Latgalīšu kulturys Goda bolvai “Boņuks 2010”. Vysu vydā četruos nominacejuos iz Boņuku pretendej ari bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” padareitais. Nominacejā “Lobuokais pasuokums/projekts”: LgSC Studentu nedeļa – dažaidi latgaliski pasuocīni nedelis garumā Nominacejā “Latgalīšu kulturys masu medejs”: Latgalīšu Kulturys gazeta – portals LaKuGa.LV Nominacejā “Latgalīšu sabīdriskuo organizaceja”: Latgolys […]
Vasali, meilī bīdri i draugi! Lai gon decembris skaituos tīkais mieness, Adventa laiks, kas juoveļtei deļ seva, deļ dūmom, puordūmom, ir saguojs, ka tīši itys laiks studentim, Latgolys Studentu centra bīdrim i draugim ir nūtykumim i pasuokumim boguots, ka pat nav laika, acasiest i par tū pīraksteit. Šudiņ ar cytim Rēzeknis Augstškolys (RA) studentim bejom […]
Sastdinē, 27.novembrī Rēzeknē nūtyka Latgolys školuotuoju konference. Oficialuo informaceja ite. Pasuokuma dalinīku vydā sūpluok školuotuojim beja ari žurnalisti, zynuotnīki, politiki, īriedni, studenti (nu tim 6 LgSC bīdri) i cyti interesenti. Ir aizdūmys, ka naškoluotuoju moš beja i vairuok… Dreizumā juopasaruoda oficialam dokumentam – rezolucejai, kurā apvīnuoti dažaidys praseibys i īteikumi vaļdeibai. Bet ite dažys dūmu […]
21. oktobrī Rēzeknē Atbreivuošonys alejā 115. nūtyka LgSC reikuota muzykala latgalīšu dzīšmu i videklipu piecpušdīne. Itys pasuokums ir pyrmais sūļs, kab apzynuotu i izavālātu dzīsmis, kurys vieļuok tiks veiduotys kai latgalīšu dzīšmu karaoke. Iz pasuokumu beja puļciejušīs Rēzeknis “Latgolys Studentu centra” bīdri, aktīvisti, latgalīši i ari daudzi puornūvoda dzeivuotuoji, kurim ir interese par latgaliskū volūdā, […]
21.10. 14.00 “Latgolys Studentu centra” Rēzeknis birojs Rēzeknē Atbreivuošonys alejā 115. 314. kab. aicynoj iz muzykalu latgalīšu dzīšmu pasuocīni „Leigonais kliņgers”. Sadzīdūosim vysi kūpā, vērsimīs latgalīšu dzīšmu videoklipus i vēļ, prūtama līta, čajs i kliņgers. Meili gaideiti! Leidzeigī roksti:LgSC meklej Rēzeknis biroja vadeituojuTykom pi sova Boņuka!Aizvadeita LgSC kūpsapuļceLa-La-Dra Berkenelē“Taiseits Latgolā” koncerts Reigā
Nu marta suokuma bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” Rēzeknis birojam ir jaunys telpys Rēzeknis Augstskūlys Sabīdriskūs attīceibu nūdaļā – Atbreivuošonys alejā 115, 313.kabinetā. Apmaklātuoju pījimšonys laiks ir pyrmdinēs, ūtardinēs, trešdinēs nu 16 da 19 stuņžu. Itymā laikā Tevi uzklauseis, izklaidēs, informēs par jaununim, padzirdeis ar čaju, pavuiceis dzeivuot voi īsaisteis kūpeiga projekta realiziešonā biroja vadeituoja Anna […]
Vasali! Palnu dīnys prīceiguo viests – LgSC ir tics pi div jaunom i spareigom, vareigom regionalūs biroju vadeituojom. Anna Briška niu struoduos Rēzeknē, Edeite Husare – Reigā. Atbolstit, podturit i dzeivojit leidza! Vēļ nav atrosts Daugovpiļa biroja vadeituojs. Lobs īt ar gaideišonu, sylts ar siļdeišonu. Laikam krīze ar tū ari ir krīze, ka jei naļaun […]
Pyrmū reizi Rēzeknē! 16. februarī 20.00 stuņdēs kopejneicā “pi Olmāra” (Reigys īlā 1) nūtiks literāri muzykals pasuokums LaLaDra (Latgalīts – Latgalīšam – Draugs). Pīsadaleis latgalīšu muzykanti, dzejis i prozys raksteituoji. I cyti lobi ļauds. Tova daleiba breiva! Piec pasuocīņa nu 22.00 balle kūpā ar grupu “Marchello”, īeja 1 Ls. Aicynojam jimt daleibu itymā pasuokumā ar […]
Sataisieju diplomus jaunīšu rodūšūs dorbu konkursa daleibnīkim i lobuokūs dorbu autorim. Iz šmuka dzaltona papeira. Saguoja loba čupeņa gols golā. Dorbi raksteiti latgalīšu, latvīšu i krīvu volūduos. Lobi dorbi. Maņ patyka, cylvāki tūmār vēļ dūmoj, cer, tic, ir. Cylvāki jau nu cytys paaudzis, jaunī. Nūkavieju gon viļcīni, cikom paraleli dorba dzelys, LgSC padareišonys i vēļ […]


text:
Verūs, ka jau nūsaukti “Boņuka” bolvys pretendenti. Cik pīmiņu, apbolvuošona laikam 26. aprelī, dīnu piec “Vuolyudzānu” Rēzeknē. Ka tik na ar sorkonim kovrim, puču buketim i glaunom suknem i smokingim. 😀 Es tai pi seve smejūs.
Ir precizys lītys, ir puorprotumi. Laikam beja atkareigs nu pīsaceituoju aktivitatis i redzīņa. Kai jim pasaruodēja. Poša es nikuo napīsacieju. Slinka kai maita…
Tok prīca, ka ir i nūteik. Kū vaira nūteik, tū vaira kuo apsavērt i satikt, īraudzēt, byut. Evoluceja ļūbej variacejis i atkuopis. 🙂 Latgalīši izdzeivuos, ka byus vysaidi.
Nazynu, cik šaura ci plota vide puorstuovāta. Ak jau ir latgaliskys aktivitatis, kas nūteik pošys nu seve i nav vydā. Tok tys laikam naizbāgamai – lai kai skrītu i maklātu, vysod byus nazkas uorpus redzīņa.
Vysaidā ziņā LgSC ari ir tī pa vydu. Redzēs, kai gols golā tiks nūvierteiti myusu dorbi.
Cyta storpā piec vīnys nagulātys nakts i spriesšonys (paļdis Arta pacīteibai i apjiemeibai sagatavēt pamateigu i puordūmuotu pīsacejuma pamattekstu!) pīsacieju LgSC 2008. goda darbeibys programu latgalīšu volūdys saglobuošonys i atteisteibys jūmā NVO instituta premejai, kur var pīsasaceit sabīdriskuo lobuma organizacejis ar sovim aizguojušuo goda “varūņdorbim” i sajimt premeju, tok vaira interesēja īspieja byut sūpluok i pīsadaleit.
Ilze


text:
Ak Pesteitōj, muns lobais, ar ērškim krūņōtais
Beлиkий пocT
(Ak, galva asiņainā)
Ak Pesteitōj, muns lobais, ar ērškim krūņōtais,
muns Glōbējs dīviškeigais, pi krysta mērstūšais!
Tev, agrōk gūdā caltam, un ļaužu slaveitam,
nu, apsmītam un paltam, ir jōmērst atstōta,.
Ak vaigs, kas cytkōrt gūdōts, tik ļūti dīvynōts,
nu ļaužu tīsā nīvōts, teik systs un nycynōts!
Cik bōls un vōjs Tu klivis! Tovs ocu gaišums dzīst,
Tu pōrmēreigi guris, kai vēļ tai vari cīst!
Ak Kungs, Tovs skatīņs skaidrais, Tovs ocu myrdzums svāts
un vaigs Tovs apgorōtais ir sōp’u aizānōts!
Tu smogōs nōves mūkōs bez spāka palicis,
un pacalts krysta kūkā jau esi izdzisis.
Bet kū Tu cītis esi, es daudzkōrt peļnējis:
tūs grākus, kū Tu nesi, es asu darejis.
Pret Tevi asu vaineigs: maņ ļūti sōpeigi!
es lyudzu: esi saudzeigs un pīdūd žēleigi.
Nu sirds Tev paļdis soku, muns lobais Pesteitōj,
ka, nasdams sōp’u nostu, Tu mani naatstōj.
Ļaun uzticeibā steigtīs pi Tevis, lobais Draugs,
un Tovōs bryucēs tvertīs, kad nōve mani sauks!
Teicit Kungu. Reiga, 1990. No. 36. lp. 413.


text:
Rēzeknē dzymušuo pasaulī labi zynomuo varganiste vysod izsvāruse sovys latgaliskuos saknis. Apkalna ir vīna nu Eiropys aktivuokūs i pīpraseituokūs solo varganistu i vīna nu rešūs, kurei par sovu miseju uzskotu vargaņu īskandynuošonu ari uors bazneicu. 2015. godā Rēzeknē nūtyka pyrmais vargaņu muzykys festivals ORGANismi, kuruo muokslinīcyskuo vadeituoja ir Iveta. Festivalā muzykali īsaveja ari latgaliskuos notys.
NOMINANTI:
Andris Eriņš, dzīšmu autors i dzīsminīks
Andris Slišāns, Namaterialuos kulturys montuojuma centra „Upīte” direktors
Ilga Šuplinska, literaturzynuoteneica, latgalīšu kulturvidis aktiviste
Kristaps Rasims, akters i muzikis


text:
2016. godā I. Šuplinska latgalīšu kulturā deve lelu īguļdejumu gon kai Rēzeknis Tehnologeju akademejis profesore, filologejis doktore, gon kai navaļstiskuos organizacejis “Latgalīšu kulturys bīdreiba” vaļdis prīšksādātuoja vītineica. Ilga bejuse vīns nu golvonūs dziniejspāku Latgolys kongresa symtgadis programys izstruodei.
NOMINANTI:
Edīte Husare, latgalīšu kulturys projektu vadeituoja
Ilmārs Dreļs, horeografs, deju kūpys “Dziga” vadeituojs
Pēteris Ragaušs, aktivs latgalīts nu ASV, kinys “Likteņzeme” golvonais varūņs
Viesturs Kairišs, režisors