text:
Intervejis autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv
Ar muzykantu Ingaru Punculi sasarunuot ir cīši vīglai i vīnkuoršai. Pats jis atzeist, ka ari iz skotivis rauga radeit pateikamu i napīspīstu atmosferu, kab vysim byutu interesanti. Sovulaik jis ir pīsadalejs šovūs “Dziedošās ģimenes” i “Koru kari”, niu turpynoj muzicēt ar bruoli Artūru kai “Brāļi Puncuļi”. Ingara bolss ari ir dzieržams latgalīšu dzīsmu izlasē “Celīs, bruoļ!”, kuru pārņ izdeve par gūdu Latvejis i Latgolys kongresa symtgadei. Niu jam padūmā ir vēļ kaids projekts. Sasarunojam par juo nuokūtnis planim, latgalīšu volūdu i tū, voi teišam šlagers nav muzyka.
Zynu, ka kaidu laiku dzeivuoji Reigā. Niu esi atsagrīzs Latgolā? Pastuosti, kū niu dori.
Nūsaceiti asu atsagrīzs. Kod pabeidžu vydsškolu, aizbrauču iz Reigu, vuicejūs tī gruomotvežūs. Bet tys, kas nav tovs, — tī nikuo navari izdareit. Pyrmū godu es pabeidžu, bet saprotu, ka ūtrū godu es nagrybu pabeigt. Suoču struoduot. Bet dzeive kai jau dzeive – nūtyka vysaidi breinumi. I vīnā šaļtī dzeive sabruka kai kartu nameņš. Beja vajadzeiga koč kaida vidis maiņa. Maņ pasaruodeja gribiešona atsuokt studejis. A deļkuo naatsuokt studēt Rēzeknē, ka ite ir taida īspieja? Tai es ite pa Rēzekni i dzeivoju. Ceru, ka šūgod beidzūt ari tikšu pi sova bakalaura diploma vadeibys zynuotnē. Itūšaļt eisti nazynu, kai i kas byus iz prīšku. Muns krysttāvs labi pasaceja: “Aizbraukt ir pavysam vīnkuorši iz tū pošu Reigu voi kur cytur, bet kurs tod paliks ite iz vītys?” Daleji jam pīkreitu. Bet nav jau saceits, ka, aizbraukdams iz Reigu, tī ari palikšu.
Kai suocēs tovys muzikaluos gaitys?
Bierneibā. Divu godu vacumā es asūt cīši švaki runuojs. Cikom muni vīnaudži mašynys sauce par “mašynom”, es asūt sacejs, ka brauc “bi-bī” (smejās). Kod es dzīduoju, tod gon vuordus varēja skaidri saprast. Vāluok beja aktivitatis popgrupā “Hip-Hop”, kū vadeja Sandra Mežore, kai arī suoču dzīduot Rēzeknis Jezus Sirds katedralis kūrī “Mirabilis”, kū voda Nellija Sarkane. Suoču īt muzykys školā, daudz dzīduoju školys pasuokumūs. 12 godu vacumā suocem ar bruoli dzīduot izlaidumūs. I tod beja ari šovs “Dziedošās ģimenes”.
Nui, pastuosti par sovu pīredzi.
Maņ beja 17 godi, bruoļam – 15. Es tamā laikā jau spielieju balus. Niu “Bruoļu Puncuļu” sastuovā ir breineigs cylvāks – Konstantins Timofejevs, kas spielej i sintezatoru, i akordeonu, jis teišom ir cylvāks-orkestris! Jis tūlaik mani beja pasaucs jam pīpaleidzēt balūs. Dīnu pyrma šova “Dziedošās ģimenes” regionaluos atlasis Rēzeknē izzynuoju, ka ir taida īspieja. Saprotu, ka vajag paraudzeit interesis piec. Pīrunuoju bruoli. Mums leidza atguoja ari vacuoki, bet jī beja leidzjutieju lūmā aiz durovu. Mes planavuojom tai – ka tiksim šovā, tod uzastuosim kai treis bruoli. Bet sarokstā beja raksteits cypars “seši”. Tai ari vacuokim i babeņai beja viņ juodzīd. Iz šovu mes ari tai braukuojom – kotra reize beja kai pādejuo. Vysu mes darejom poši – mums nabeja ni sovu stilistu, ni muzykys pedagogu.
Kai beja ar atbolstu nu Latgolys? Jutot?
Mes jutom cīši lelu atbolstu nu apleicejūs. Draugi organizēja fanu autobusus. Atbaļsteituoju vydā beja ari puornūvodnīki. Pīmāram, tu piec mieginojuma ībrauc “Līpkolnūs” i puordevieja vaicoj, kai mums guoja mieginojumā i kū dzīduosim svātdiņ. Beja gadīņs Rēzeknē svātdīnis reitā – veikalneica tāvu nūlomoj, deļkuo jis vēļ nav Reigā. Kod atbraucem kai uzvarātuoji, tod vyss sātys pogolms beja ļaužu pylns. Cylvāki dzīduoja, spielēja dzīsmis, suove salutu. Tāvs aizbrauce iz dorbu, jū tī sveic i jam stuosta, ka nazkaidi duraki septeņūs nu reita suovuši salutu. (smejās)
Ari šovā “Koru kari” pīsadaleji…
Nui, maņ cīši patyka! Par bruoļa daleibu šovā vyss beja skaidrs – jis beja Rēzeknē, kur ari nūtyka mieginojumi. Es tamā laikā vuicejūs Reigā i dūmuoju, ka maņ nasaīs pīsadaleit. Dīzgon nareali byutu nu Reigys izbraukuot iz 2–3 mieginojumim nedeļā. Bet tāvs pīrunuoja paraudzeit. Tai es aizguoju. Tys teišom beja fantastiski! Atškireibā nu šova “Dziedošās ģimenes” itamā projektā tev pošam golva nabeja juolauza par kasdīniskom lītom. Golvonais beja gribiešona struoduot i dzīduot.
Kū daleiba šovūs tev deve?
Vīnnūzeimeigi deve izaugsmi. Piec šova “Dziedošās ģimenes” sajēmem daudz zvonu ar pīduovojumim uzastuot. Mums laikam goda laikā beja nūspālāts vaira nakai 100 koncertu. Nu tuo jau ari suocēs nūpītnuokys muzikaluos aktivitatis. Cylvākim patyka, kai mes uzastuojam, jī gribēja myus redzēt, i nav jau nikaids nūslāpums, ka naudu nūpeļneit ar tū ari varēja. A kū vaira vajag puišam 17–18 godu vacumā? (smejās)
Kai beja ar atpazeistameibu piec šovu?
Beja vysaiži. Cikom esi aktuals, tikmār ļauds par tevi interesejās. Beja kaidi leluoki pasuokumi, kurus apmeklieju i gribējuos īlest kaidā styureitī, kab nivīns natraucātu i nasavārtu viersā. Daži draugi nūsprīde, ka es asūt palics īdūmeigs, koč eistiniebā – gribieju nūsaglobuot. Ir cylvāki, kas olkst piec uzmaneibys, kam gribīs, lai vysi jūs zyna i lai jim pīvierš viereibu. Mes tū pīdzeivuojom, paraudzejom, mums ir sovs vīdūklis. Maņ gribīs dzīduot skaisti i byut jaukam, bet pompozitatis navajag.
Cik svareigi byut aktualam?
Tys ir cīši svareigi. Juorauga sevi motivēt, vajadzeiga atteisteiba iz prīšku. Tev ir juoskaņ radejā i juobyut televizejā. Deļtam mums niu ir izveiduots jauns projekts “Baritoni”, ar kuru startiejom šovā “X-faktors”. Kai mums īs, pagaidom nazynu, redzēsim.
Grupa “Baritoni”
Voi muzyka ir pošizpausmis veids?
Ite ir divi celi. Bali i privatī pasuokumi ir dorbs. Ka tev balā 5 stuņdis ir juonūstuov kuojuos i vysu laiku juobyut prīceigam, smaideigam, energiskam… Daudzi jau nasaprūt, kai tys ir, nu molys ruodīs – parunuoji, padzīduoji pasmaideji, bet tys ir reals fizisks dorbs. Tu navari paruodeit, ka esi nūgurs, naizaguliejs. Cylvākam, kas tevi ir paprasejs, nainteresej tovys problemys. Ūtrs ceļš ir pošizpausme. Kotrs muzikis gryb byut sadzierdāts. Koč kaidys emocejis jau kotram cylvākam sasakruoj, viņ ataškir pošizpausmis veids. Vīnam ir sporta zals, cytam dorbi uorā. Maņ tei ir muzyka. Es izlīku iz papeira, sarokstu dzīsmis. Forši ir, ka vāluok tys kaidam ari pateik.
Tu esi vuicejīs Rēzeknis Katūļu vydsškolā, guojs svātceļojumūs – kaida nūzeime bazneicai ir deļ tevis?
Runojūt par Rēzeknis Katūļu vydsškolu, tod vuiceibys tī maņ deve teišom daudz. Škola beja moza, maņ beja daudz īspieju izapaust, gon dzīžūt, gon vodūt dažaidus pasuokumus.
Ari niu dzīžu Jezus Sirds katedralis bazneicys kūrī. Bazneica myusūs ir īaudzynuota, tys ir vacuoku nūpalns. Cik viņ sevi pīmiņu, mes vysod asam guojuši svātdīnēs iz bazneicu. Dzeivē ir bejušys vysaidys situacejis, kurys tu navari vīnkuorši izskaidruot. Ir baigi forši, ka tev ir iz kū pasaļaut. Cytim paleidz meditaceja, maņ – lyugšona, kas nūmīrynoj. Grybātūs redzēt vaira jaunīšu myusu draudzē, bet ticeibai juoatīt dabeigi. Tu navari cylvāku pīspīst ticēt. Kotram pošam juonūīt pi ticeibys – vīnolga, pa kaidim celim voi caur kaidu bazneicu jis pi Dīva atīs.
Kai ir ar latgalīšu volūdu – cik bīži jū dzierdi i pats lītoj?
Es runoju latgaliski, nui. Viņ kasdīnā naizmontoju – maņ eisti nav, ar kū runuot. Ir īsaguojs tai, ka muni vacuoki, babeņa sovā storpā runoj latgaliski, bet ar mums, bārnim, – latvīšu literarajā volūdā. Tys drūsi viņ deļtam, ka vacuoki uzatrauce par myusu volūdys pareizeibu. Bet krysttāvs ar mums vysu dzeivi ir runuojs tikai latgaliski.
Kai tev redzīs – voi ir kaidys latgaliskuos vierteibys, kas byutu juosorgoj, juosagloboj?
Prūtams, volūda ir pats svareiguokais. Tys ir pamats vysam. Nabyus volūdys – i nabyus nikuo cyta. Maņ ir prīca, ka tys niu jaunu cylvāku vydā ir cīši aktuali. Tys ir foršs ceļš, kai pīsaisteit jaunīšus. Tei ir taida ūdzeņa, ka tev ir koč kas sovs! Tū es ari radzu i jiutu tod, kod pats uzastuoju puornūvodūs. Cylvākim cīši pateik. Šaļtim tu nazkū stuosti, runoj, nazkas nasaīt, bet tod aizrunoj latgaliski i vyss saīt! (smejās)
Ir ļauds, kas soka, ka jim puornūvodnīki ir nūdarejuši puori.
Maņ ruodīs, ka jim vīnkuorši nav pasaveics. Ari maņ ir bejuši kuriozi. Cyta storpā, nagativys atsauksmis ir tikai nu cylvāku godūs. Kakenīkūs pi mums pīguoja kungs godūs i kunga pruotā, agresivi saceidams: “Nu, puiši, jūs vienreiz beigsiet dziedāt tajā rumāņu valodā?!” (smejās) Bet puorsvorā vysi ir pozitivi nūskaņuoti.
Beja laiki, kod sprīdze storp latgalīšim i cytu nūvodu īdzeivuotuojim pateišam pastuovēja. Bet niu maņ ruodīs, ka mes ite, Latgolā, bīži viņ tūmār tuos lītys puorspeilejam. Puorjam sajiuta, ka asam nazdeļkuo apdaleiti, apbižuoti. Paguotne ir juoatstuoj paguotnē, i ir jodzeivoj ar skaidru dūmu nuokūtnē. Vyss ir kuorteibā, latgalīšu volūda skaņ i skanēs. Tikai iz prīšku. Es skaitu, ka nadreikst aizmierst, ka tūmār suokumā mes vysi asam latvīši, tikai piec tam –latgalīši, kūrzemnīki i tt. Cik ta myusu, latvīšu, ir, i kas byus, ka suoksim koč kū daleit sovā storpā. Ir jobyut vīnuotim, juoprūt vīnam ūtru sadzierdēt.
Teik skaiteits, ka latgalīšu muzikys vydā ir “konflikts” storp šlageri aba tautā popularū muzyku i t. s. latgalīšu pop i rokmuzyku. Kaids pat ir pasacejs, ka šlagers vyspuor nav muzyka. Kai tev ruodīs, cik taids apgolvuojums ir objektivs?
Ir juosaprūt, ka muzyka jau nav tikai deļ sevis. Tys puorsvorā ir deļ klauseituoju. Kotram ir sovi celi, kai tū dareit i kai koč kū panuokt. Ka kaids ir pasacejs, ka tys voi itys muzykys žanrs nav lobs, tod jis jau uzbrauc pats sev. Varbyut jis nav apmīrynuots ar sovu muzyku. Runojūt par konfliktu, pījamu, ka tys vaira ir kaida naveiksmeiga jūka sekys. Kū mums ite daleit – cik ta tūs muzikantu Latgolā ir?! Es saprūtu, ka šlagermuzykā ir daži individi, kurus ari maņ varbyut kaidu reizi ir kauns klauseitīs, bet tys ir cīši subjektivi. Ka cylvākim, klauseituojim, pateik, tod mierkis ir sasnāgts – spielej koč pa goldu!
Tu esi uzastuojs gon iz lelom, gon iz mozom skotivem kai muzikis i kai pasuokumu vadeituojs. Kaidi ir tovi nūvārojumi – kas cylvākus interesej?
Vīnkuoršeiba. Tagad, kod apleik ir vysaidys sarežgeitys lītys, ir vīglai apsamaļdeit. Raugom sovus koncertus padareit taidus muojeigus i napīspīstus, runuot ar cylvākim, uzturēt dialogu. Lai ari sābru Ontonam, kuru iz pasuokumu atvylka sīva, byutu interesanti.
Voi jiuti atškireibu storp lauku večerinku i koncertzalu apmaklātuojim?
Najiutu. Pošam gon ir cyts atbiļdeibys leimiņs. Večerinkā nabyus lela bāda, ka nazkas sajuks. Golvonais ir spēt uzturēt sirsneigu, pateikami pozitivu atmosferu. Bet, kuopūt iz lelokom skotivem, kai pīmāram Latgolys Viestnīceibys GORS skotivis, maņ ir naizbāgams uztraukums. Ir ari leluokys praseibys pošam pret sevi.
Jamūt vārā tovys publiskuos aktivitatis, juopavaicoj – voi tev vyspuor ir laiks atsapyust?
Eistineibā ir dīzgon daudz laika. Pīkreitu teicīņam – kū vaira dori, tū vaira paspiesi. Niule raugu paspēt piec īspiejis vaira.
Karteitis nu Ingara privatuo arhiva


c: text/html

text:
Izdūta Luānys Loinertis gruomota “Latgales sāga”, kas ir romans par Latgolys ļaudim – Skuteļu i Sedolu dzymtom -, kas ar saknem vysod ir bejuši dzymtajūs lauku plašumūs, 20. gs. vātrom eimūt puori i mainūt jūs dzeivis leidz napazeišonai.
Jūs vydā ir rodūši i stypri raksturi, eipašu vītu dzymtu uzplaukumā ījam sīvītis – iztureigys i pacīteigys, veirim uzticeigys i pošaizlīdzeigys.
Romans teik raksturuots kai īskots na tik Latgolys ļaužu sirds i dvēselis dzeivē, nu ari Latvejis viesturis krystpunktūs – skaiteituojam byus vareiba kluotyn tautu dālu liktinim dasadūrt ari Kārļa Ulmaņa, Viļa Luoča i cytu viesturisku personeibu izškirūšajom šaļtim. Autoris nasavaireišona nu viesturiskuma taišnys īsaistis i viesturiskūs olūtu izmontuojums dorbā līcynoj i par “Latgolys sāgys” radeituojis ambicejom, i ari eistyn padora itū romanu par daudzdimensionalu, sirdi i pruotu boguotynūšu losomvīlu.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Aglyunys nūvoda UAC (uzjiemieju atbolsta centrs) sadarbeibā ar LĢIA (Latvejis Geotelpiskuos informacejis agenturu) ir sagatavejuši aktualizietu Aglyunys nūvoda turisma bukletu, kurymā atrūnama informaceja ari latgalīšu volūdā.
Buklets ir sagataveits latvīšu volūdā, bet itūgod paraleli angļu, krīvu i vuocu volūdys tulkuojumim ir īkļauta ari latgalīšu volūda. Tys itymā godu symtā ir pyrmais turisma buklets, kurā ir īkļauta latgalīšu volūda. Izdevieji soka, ka tū svareigi īkļaut itaidūs bukletūs, na tik partū, ka ir sabīdreibys daļa, kas skaita latgaliski, bet ari partū, ka tys ļaun paruodeit tū, ka na vysi vuordi i vuordu savīnuojumi latgalīšu volūdā ir tik leidzeigi latvīšu volūdai, veicynojūt volūdys sovpateibu saglobuošonu i populariziešonu. Apzeimuojumu sadaļā varam skaiteit taidus vuordus kai škārsteikls, bārnu kaitu laukumeņš, ierklu laivys, sīlejs, mauduošonuos vīta, juozdeišona i cytus.
Bukletā var apsavērt Aglonys nūvoda karti mārūgā 1:70 000, kurā dalykts ari reljefa sluoņs, kai ari informaceju par 10 apsavieršonys objektiem, 32 gostu sātom, ritiņu i iudiņa maršrutim i informaceju par Aglyunys nūvodu.
Bukletā īkļauti ari 6 tematiskī cīmi, kas dorbojās nūvoda teritorejā: Aglyunys Alpu aktivuos atpyutys cīms, Meža burveibys cīms, Senču tradiceju cīms, Upiņu sīra cīms, Rodūšūs prasmu cīms, Gūdu saimineicu cīms, kai ari 5 gostu sātys, kur var nobaudeit Latgolys kulinarū montuojumu.
Ziņa sagataveita piec UAC i LĢIA dūtuos informacejis


text:
Daneja
Daneja (danīšu: Danmark) – vaļsteiba Pūstumu Europā. Kūpā ar Grenlandeju i Fareru Salom veidoj Danejis Kienesti (danīšu: Kongeriget Danmark). Daneja irā iz dīnavydim vysuvaira byunūša Skaņdinavejis vaļsteiba iz vyds Baļtejis i Pūstumu jiurys. Vaļsteibys teritoreju veidoj Jutlandejis pussola i nazcik solu – Zelandejis, Fina, Langelana, Bornholma i cytys mozys. Jutlandejis dīnavydūs rūbežs ar Vuoceju (68 km). Kategata i Eresuna jiuru šauris škir Daneju nu Švedejis, Skageraka jiuru šauris – nu Norvegejis. Pyrma Kīļa kanala izkasšonys, vīneigais kuģu ceļš nu Baļtejis jiurys da Pūstumu jiurai beja varams pa itym trejim kanalim, zynomim kai „Danīšu šauri”.
Myuslaikūs Daneja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Danejai irā vaļsteibys leidzīņa vaļdeiba i 98 vītejuos vaļdeibys (pošvoldi). Koč i nu 1973 gods Daneja irā Europys Savīneibys dalineica, jei navā dasaškieruse pi eurys zonys i vys vēļ vaļsteibys oficialuo valuta irā Danejis krona. Daneja irā nazcik vydtautisku organizaceju dalineica nu pošys īstateošonys dīnys – NATO i Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejā (VEKRO). Taipoš jei irā Europys Drūsuma i Kūpādareibys organizacejis (EDKO) dalineica. Byuteigai atguoduot, ka Grenaldeja i Fareru Solys, teritorejis ar lelu autonomeju, navā Europys Savīneibys dalineicys.
Danejai ar jaukta tierga kapitalizma ekonomiku i augstu vaļsteibys labtureibu irā vīns nu pošu augstū leidzīņu ījāmumu leidzonumā. Danejā irā pošu lobais komercdarbeibys klimats pasaulī. Nu 2006 gods da 2009 godam Danejis Kieneste pīzeita kai „pošu laimeiguo vīta iz zemis”, pamatojūtīs iz veseleibys, labtureibys i izgleiteibys standartim. 2010 godā Daneja pīzeita kai vīna nu pasauļa mozuok korumpetajom vaļsteibom.
Vaļsteibys nacionaluo daņu volūda irā cīši radnesteiga švedu i norvegu volūdai, ar kū irā styprys kultureigys i viesturiskys saitys. 80,9% Danejis dzeivuotuoju irā evaņgeliku ļutarticeigī. Pa 2010 gods datim 548,000 cylvāku (9,9% Danejis dzeivuotuoju) irā emigranti ci emigrantu piedinīki. Vysuvaira (54%) nu jū irā cytu Skaņdinavejis ci Europys vaļsteibu ļauds, cikom cyti pa lelumam irā nu Tiveimim Reitim i Afrikys vaļsteibom.
Puslopu ruodeklis
Etimologeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Politiskuo sistema[pataiseit | labot pirmkodu]
Administrativais dalejums[pataiseit | labot pirmkodu]
Ekonomika[pataiseit | labot pirmkodu]
Demografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Etniskais sadors[pataiseit | labot pirmkodu]
Volūda[pataiseit | labot pirmkodu]
Religeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Sports[pataiseit | labot pirmkodu]
Verīs taipoš[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]


text:
Vikipedeja:Kai papiļdeit rakstīni
Vikipedeja dora pa sovim «viki» principim: sevkurs puslopys gosts var papiļdeit ite radzamūs rakstīņus i puormejumu iz reizis ite varēs apsavērt. Zamuok sastuosteits, kai pošim redigēt Vikipedejis puslopys, lītuodamim viki-apzeimīņus.
Apsaverit taipoš:
- Paleigs suociejim;
- Kai sastateit rakstīņus;
- Kai pasaukt rakstīņa;
- Nūsacejumi un nūruodejumi — Vikipedejis kūpeigī nūsacejumi deļ stiļa, strukturys i rakstīņu nūformiejuma.
Izraudzeit jaunuos damanis varit "Smiļkšu skreinē"
Puslopu ruodeklis
Pamats[labot pirmkodu]
Nagryuts redigēt puslopys tekstu «viki» apleicē. Kod damīgts iz vuorda «edit» (viersā; ci iz nūruodis «edit» rakstīņa viersejā daļā pa lobai), puslopys izavierīņs mejās – redigiešonys apleicē suoku teksts irā na vīņ skaitoms, a i lobojams, lītojūt Vikipedejis seviškuos zeimis. (Tai saucomū markiešonu «viki», ap kurū sastuosteits zamuok.)
Tuoļuok:
- padorit grybamūs puormejumus;
- eiši aprokstit padareitūs puormejumus;
- damīdzit «en:Show preview» i puorsaverit, ci tekstu puormejūt navā atsarodušys klaidys;
- kod vyss izaver parādā, mīdzit «en:Save page».
Jius varit mīgt iz "Diskusejis" i apsavērt dūmu meita, kur Vikipedejis lītuotuoji apsprīž rokstomū. Mīdzūt iz "+" dasalīk jauna tema, tok varit taipoš papiļdeit i asūšūs rakstīņus. Ka dorot pataisejumus dūmu meitūs, lyudzami puormejumus registrejit, kai vysod, turitēs pi nūsacejumu.
Tekstu lobuošona nazkuram var ruodeitīs parūčuoka, kod asūšais rakstīņa teksts puorspīsts kurymā naviņ teksta redaktorā, tī pataiseits i piečuok otkon puorspīsts atpakaļ Vikipedejis apleicē.
Lyudzam vysus rakstīņus sastateit, verūtīs iz jūs tematiku nu neitraluo vierīņpunkta. Raugit napaļaut aptuomysku ci cīši subjektīvu pījāmumu, taipoš puoreigu emoceju. Vysod īlicit nūruodis iz informacejis olūtim, kuru izlītuoti sastotūt Jiusu rakstīņus. Ite byus i lobs paleigs citym Vikipedejis gostim, kab jī varātu papiļdeit Jiusu rakstīņus i daudzi kuo nu jauna dazynuot. Citatus varit apzeimēt akademiskai, kai (Example, 2004, pp 22-23), ci ar viersejū darunys skaitleiti 1 , tys paleidzēs atrast jū rakstīņa beiguos asūšajā nūruožu sarokstā.
Kod jaunais rakstīņs sastateits, irā nazcik lobu vareibu:
- lītuot Tematiskuos nūruodis, kab izraudzeitumet jau dasītūs rakstīņus.
- lītuot Search pūgu, kab dalyktumet Vikipedejis rakstīnim radneigūs i īlyktumet nūruodis iz taidim rakstīnim.
Eišuok pasokūt – turitēs pi nūsacejumu: tys nagryuši i cīši līteigai.
Nazeimeigi papiļdejumi[labot pirmkodu]
Registrietom puslopja lītuotuojom piec kaida naviņ roksta maineišonys ir vareiba pasludynuot sovys darbeibys kai «maznūzeimeigys» - tas cīšan īsakuomi, kad lobuojomim nav lela ītoka iz roksta pirmiejū īguodu. Pi taidim pīskaituom drukavys ci ortograpejys klaidys, kaidas naviņ nūformiejuma maineibys, puora vuordu mejšonu vītom i leidzeigys darbeibys. Taipat par maznūzemeigom dievejomi interviki nūdrūšinuojumi –saitys, kategorijys un citys «strukturuos» lobuojumys, kuri pošam rakstīkom narāduos puorejū Vikipedejis gostu vieriebys cīneigi.
Sevkurai cytai maineiboi rokstūs daīt tykt zinuomai cylvākim, kas tura iņteresu ap juo tematiku. Ij maineiba, kas dasadūruse tik da vīna vuorda, skaituoma par svareigu, kab spiej da serdys mainiet rokstā liktū informaceji.
Lelums Vikipedeja lītuotuoju pi puslopa skaiteišonys maznūzeimeigūs labuojuomus aplaiž bez seviškys maneibys, i daže jim dūta vareiba maznūzeimeiguos maineibys nūglobuot, kab natēreitu laika seikumīm. Par tū sevkuram roksta lobuotuojom daīt cīšan apdūmuot ci par tīsu juo veiktuos maineibys napamet ītaku iz vysa roksta dūmu.
Bez eistonas vajadzeibys namīdzīt izvēlis «maineibys skaitiet kai maznūzeimeigys», bo tai īstateita viņ prīšk rokstu „kosmetisku proceduru” doreituoju porūceiguma.
Anonimim (bez sova slāgvuorda i paroļa) puslopa gostym nadaīt vareibys statiet maznūzeimeigūs lobuojumys, kab taida vareiba dasalaistu lelu breivi vandaļu ļauneibom.
Ite vēļ vīns īguods, par kū līteigi registrietīs Vikipedejis apleicīnē.
Viki-markiešona[labot pirmkodu]
Zamuok Jyusu tiemiebai pīduovuota Vikipedejis redigiešonys vareibu tabele ar pīmārim. Atguodynuojums, cikuom vēļ naasat drūši par sovu darbeibu rezultatim Vikipedejis apleicīnē, īvārūt lyugumu lādeit vysis savys dareišonys «smiļkšu skreinē».
Padalis, aiļkūpys, saroksti i ailis[labot pirmkodu]
... tuoļuok byus vēl...


text:
Roksta autors: Artūrs Āboliņš
Rēzeknis Pīna konservu kombinats (RPKK) beja vīns nu leluokūs i atpazeistamuokūs ībīzynuotuo pīna ražuotuoju na tikai PSRS, bet ari vysā pasaulī. Kombinats sovu darbeibu suoce 1957. goda novembrī i beidze pastuovēt 2005. goda janvarī bankrota rezultatā.
Ideja par pīna konservu ražuotni Baļtejis vaļstīs roduos 1950. goda suokumā, kod beja vajadzeiba piec pīna produktu ražuošonys jaudys palelynuošonys vysā PSRS. Apsaverūt asūšūs variantus, nu vysom Baļtejis vaļstim tyka izvālāta Latveja, deļtuo ka taišni ite ir senejis tradicejis pīna puorstruodē, kai ari augsta produktu kvalitate. Par vysizdeveiguokū jaunuo kombinata atsarasšonys vītu Latvejis teritorejā tyka izvālāta Rēzekne, deļtuo ka sauszemis i dzeļžaceļa transporta teikls ite beja labi atteisteits. RPKK byuvnīceiba suocēs 1952. godā Rēzeknis zīmeļu daļā, bet 1957. goda oktobrī cehi tyka nūdūti eksplautacejā. Kombinatā dorbu suoce jauni specialisti i meistari, kurim suokumā datryuka pīredzis, vystik ar jūs naatlaideibu i dorba sporu dreiži viņ jūs dorbs nese monomus i augsti nūviertiejamus rezultatus.
Konservu cehs (20. gs. 80 godi)
Naktī nu 5. iz 6. novembri tyka izgataveita pyrmuo ībīzynuotuo pīna parteja. Pyrmuo parteja nabeja dereiga piļdeišonai konservūs, vystik jau ar nuokamom partejom tyka atstruoduota i pylnveiduota tehnologeja, ļaunūt paaugstynuot saražuotuo pīna konservu kvalitati i apjūmu.
Pyrmais RPKK direktors beja V. Lapšovs, kurs da tam beja struoduojs Ragačovas Pīna konservu kombinatā Boltkrīvejā (dorbojās vēļ šudiņ). Juo dāls O. Lapšovs nūstruoduoja RPKK leidz pošom beigom. 1963. godā V. Lapšovs tyka aizsyuteits iz Reigys Pīna kombinata byuvnīceibu, direktora vītu nūdūdūt P. Upeniekam, kurs itymā omotā atsaroda leidz 1994. godam.
Skots iz RPKK (20. gs. 90. godi)
70. godu suokuma augšupeja
Upenieka laikā RPKK nūtyka lela mārūga modernizaceja i pasaplašynuošona. RPKK “imperejā” atsaroda ari Cesvainis i Ludzys ryupneicys, kai ari faktiski vysys Latgolys pīnuotovys i krejuotovys, kūpumā struoduoja ap 3000 cylvāku, kuri struoduoja vairuokuos maiņuos bez breivdīnu. 70. godu suokumā RPKK palyka leluoks i jaudeiguoks, izbyuvejūt jaunu, piļneigi automatizātu sterilizātuo pīna cehu, konservu skuordiņu ražuotni, administrativū āku i TEC. Kombinata jauda pīauga vairukkuort, 1989. godā sasnādzūt rekordu – 92 miljoni 378 tyukstūšys skuordiņu.
Jemūt vārā produkcejis augstū kvalitati i regulari sajimtuos bolvys i gūdolgys, RPKK beja pīmārs, kuram ceņtēs leidzynuotīs vysi puorejī PSRS ībīzynuotuo pīna ražuotuoji. Beja plaša sadarbeiba ar cytim ražuotuojim, taidā veidā boguotynojūt kūpejū pīredzi pīna konservu ražuošonā. Ite ari atsaroda golvonuo laboratoreja, kur tyka veikti vysaidi eksperimenti i tehnologeju mekliejumi, kuru rezultats beja vairuoki tehnologiski atkluojumi i sastuodeiti vaļsts standarti (GOST). Augsti kvalificāti beja na tikai meistari, tehnologi i laboranti, bet ari inženeri i tehniskī darbinīki, kuri projektēja i īvīse ražuošonys procesā sovys inovacejis i uzlobuojumus. Kai vīnu nu pīmārim var minēt konservu skuordiņu sterilizaceju ar gazis līsmu paleidzeibu, kū piečuok puorjēme ari cyti pīna konservu ražuotuoji.
Konservu skuordinis gola pūsms (20. gs. 80. godi)
Pylnpīna produkceja (20. gs. 90. godi)
Latvejis Republikys laika puormainis
Leidz ar Latvejis Republikys naatkareibys atjaunuošonu kombinatā suocēs puormaiņu laiks, kod tam vajadzēja pīsalāguot jaunuo tierga ekonomikai i palikt par akceju sabīdreibu. 1994. godā par A/S RPKK direktoru kliva A. Tučs. Tymā pošā godā starptautiskajā puortykys izstuodē Parīzē RPKK sajēme bolvu par lobuokuo kvalitati, bet 1999. godā tyka sajimta bolva par leluokū Latvejis eksportuzjāmumu. Nasaverūt iz tū, ka piec PSRS sabrukšonys strauji krytuos ražuošonys apjūmi, sasamazynuoja slaucomūs gūvu skaits i atsadaleja pakļauteibā asūšuos ryupneicys i pīnuotovys, RPKK spēja nūsaturēt i palānam uzkruot spākus. Kombinats sovu eksporta tiergu vaira suoce orientēt iz cytom rītumu i austrumu vaļstim, pīmāram, ASV, Vuoceju, Izraelu i c.
Atseviški vēļreiz grybātūs pīminēt RPKK produkceju. Kai jau tyka saceits, kombinata produkceja palykuse cylvāku atmiņuos na tikai augstuos kvalitatis i daudzveideibys deļ. Nūzeimeigs beja ari nu konkurentim atškireigais dizains. Nasaverūt iz tū, ka PSRS laikūs vyss tyka strikti standartizāts, RPKK izlaide produkceju ar sovu dizainu, kas beja na viņ latvīšu volūdā, bet ari ar tautiskim motivim. Ir dzierdāti stuosti, ka PSRS laikūs pīna konservi beja na tikai gordums, bet ari kai reala valuta, apmaiņā pret kuru varēja dabuot cytys deficita precis.
Saldiejuma sortiments (20. gs. 90. godi)
Tyka ari paplašynuots produkcejis kluosts, suocūt jogurta, saldiejuma i kampetu “gūteņa” ražuošonu. Vyss ritēja gona labi leidz 1998. godam, kod piec krizis Krīvejā i naveiksmeigim darejumim RPKK suoka sleigt lelūs poruodūs, dasaguoja jimt kreditu. Turpmuokūs godu nūtykumi tikai vuojinuoja kombinatu i dzyna tū leluokūs poruodūs. Tyka veiktys vairuokys darbeibys, lai izītu uorā nu krizis i naradeitu jaunus poruodus, pīmāram, apturāta pylnpīna i kampetu ražuošona, izpuordūti narentablī eipašumi. Vystik 2001. goda 23. julī RPKK īsastuoja moksuotnaspieja, dreiži apsastuoja ari konveijeri. Atlaižūt gondreiž vysus darbinīkus, Rēzeknē strauji pīauga bezdorba leimiņs. Latvejis pīna konservu tiergu puorjēme Lītova. Leidz 2003. godam kombinats tyka uzturāts “kaujis gataveibā” cereibā, ka uzarass kaids investors voi pierciejs. Vystik dažaidu īmaslu deļ RPKK tyka izpuordūts pa daļom vairuokom personom. Tys faktiski ari beja RPKK gols, jaunī eipašnīki nabeja īiņteresāti ražuošonys atjaunuošonā, bet cehūs asūšuos ražuošonys linejis i īkuortys izpuordeve par lātu naudu voi vyspuor nūdeve metallūžņūs, leidz ar tū iznycynojūt unikalū pīna ražuotni.
“Apsastuojs laiks” (2012. gods)
Na aizmierst, bet atjaunuot
Godim eimūt iz prīšku, atminis par RPKK i kombinata produkceju pamozom suoce pagaist, bet na piļneibā pazust. Kai sevkurs sens stuosts, ari itys ar laiku palyka par legendu. Slovanuo ībīzynuotuo pīna garša daudzim kliva par eistu bierneibys simbolu, izjāmums nabeja ari roksta autors. Asu dzims 1993. godā, tūmār spylgti pīmiņu tūs laikus, kod RPKK dorbuojuos i tuo produkceja beja vysapleik. Mama iz sātu nese na viņ pīna konservus zylajuos i sorkonajuos etiketēs, bet ari vysaida veida soldonūs bīzpīna sīreņus. Vosora beja saldiejuma laiks, RPKK pīvede produkceju ari munam bārnuduorzam “Auseklītis”, deļtam beja vareiba nūbaudeit vysaidus nu ībīzynuotuo pīna pagataveitūs desertus. Sleigstūt atmiņuos, atguodoju ari ībīzynuotū pīnu tūbeņuos, kuru pats sauču par “soldonū zūbu pastu”.
Pīna konservu sortiments (20. gs. 80 godi)
Leidz 2011. godam atminis par RPKK maņ faktiski pilneibā pagaisa, leidz šaļtei, kod kaidā sapynā pasaruodeja spylgtuokuos bierneibys atminis, tymā skaitā ari par RPKK. Pasamūstūt pasaruodeja vielme vēļ koč reizeiti redzēt sorkonū etiketi ar Rēzeknis gierbūni. Nedeļu vāluok draugi pasauce mani vyzynuotīs ar ritinim, atrypojūt leidz Zīmeļu rajonam, suocem runuot par pamastom teritorejom i ākom, cikom vīns nu draugu pīduovuoja apsavērt vīnu lelu, pamastu laboratoreju ar vysom kolbom i reagentim, suokumā es cīši pīsaredzeigi atsatīču pret itū ideju, vystik, nūbraucūt iz vītu, saprotu, ka asu tics RPKK laboratorejā. Itei gasteišona iz mani atstuoja spieceigu īspaidu, maņ palyka žāļ izmātuotūs etikešu, īpakuojumu i fotografeju, i es suoču tuos laseit. Izeimūt nu ceha, maņ roduos iņterese par RPKK i sova veida apziņa, ka itei viesture ir juosagloboj. Veicūt vacūs darbinīku aptauju, tyka sakruots vasals privatmuzejs. Asu gondareits, ka sovā dzeivē spieju padareit kū tik nūzeimeigu kai viesturis saglobuošonu.
Pīna konservi (20. gs. 90. godi)
Vystik nagrybu apsastuot pi jau sasnīgtuo, partū ka saprūtu, ka tai sauktais RPKK gors i tūs darbinīku spors arviņ ir dzeivs. Nasaverūt iz vairuoku cylvāku kritiku, slovanuo ībīzynuotuo pīna ražuošonu Rēzeknē ir varams atjaunuot.
Konservu kombinats kai kulturys centrs
Izjemūt puortykys ražuošonu i dorba vītys, RPKK beja nūzeimeiga Rēzeknis kulturys dzeivis sastuovdaļa. Taišni kombinata kulturys nomā (niu “Ziemeļblāzma”) roduos slovanī tautys danču kolektivi “Dziga” i “Vadži”. Kombinats aktivi atbaļsteja vysaidus pasuocīņus i svātkus, regulari reikuoja ekskursejis, gostus gastejūt ar vysaidim gordumim, tik daudz, cik viņ poši var apēst.
Atsaverūt iz slovanuo RPKK viesturi, rūnās skuma apziņa, ka agruok cylvāki prota nūviertēt eistuos vierteibys i, dorūt dorbu, dūmuoja par kūpejū, na personeigū lobumu. Storp bejušajim kombinata darbinīkim ir jiutams naatlaideigs dorba spors, kas īdvasmoj.


text:
1. A. 1088. A. G a r i - J u o n e n o 65.g. v e c ā s S. Z a š č e r i n s k a s D o m o p o l ē. L a t v j u k u l t ū r a s k r.
Sasastreid reizi valns ar cylvāku, kurs nu jīm var apēst vairuok klučku. Cylvāks soka, ka šis varūt valruok apēst, a valns soka, ka šis varūt vairuok apēst.
Nu labi! Valns aizīt uz kuozorn, a cylvāks apstellej vīnam vecīšam izkalt desmit sīku (sieku) klučku, paša cītuokuo dzeļža. Atnas klučkas, salīk uz golda un suok ēst. Valns kūda, kūda dzeļža klučkas un nikai navar sakūdēt, soka: "Es jau vysus zūbus aplaužu!"
Un jis suok jau reit nakūdītās. Cylvāks jem un ber vīņ pa sauvei aiz krakla, ber vīņ. VaIns tikai breinuojas, kur cylvāks var apēslt tik daudzi klučku. Valnam jau vādars pallyka pavysam cīts, tys navar pasagrīzt un soka cylvākam: "Vajag izkurinuot pierti, pasapērt, varbyut paliks vīgluok."
Izkurina pierti, aizīt jī obēji, valns peras, peras - vys gryuts. Cylvāks soka:
"Juoizīt uorā."
"A kū tu tī uorā darīsi?" vaicoj valns.
"Klučkas izkratīšu."
Izīt jis uorā un krota klučkas pa krakla prīšku.
"Kai jis klučkas izkratīs nu vādara? dūmoj valns, "vajag izīt pasavērt.
Jā, redz: klučkas tai i bierst. Valns pajem nazi un puorgrīž sev vādaru, klučkas gon bierst, abet valns bļaun kai troks : "Dūd dīgu ar odotu, dūd dīgu ar odotu!"
"Tyliņ, tyuliņ," atsoka cylvāks; izīt uorā dabuoj druots gobolu, īver odotā un dūd lai valns šyun. Šyun, šyun walns un īsaver, ka nava dīgs bet druots. Bļaun otkon: "Dūd dīgu!"
Bet kū tad vaira ar dīgu padarēsi, ka vyss vādars vīnūs caurumūs?
"Vajag īt uz skrūderi, lai izlīk īluopu," soka valns un aizīt pi skrūdera. Skrūders izšyun jam uz vādara drēbes gobolu. "Nyu byus lobi!" dūmoj valns un soka: "Vajag vēļ pīēst klusu." Pīād klučku un atsagulst. Cylvāks drusku atuorda un pa vīnu molu suok biert uorā klučkas. Cykam valns guļ jam puorpleist vādars un jis nūsabeidz. Cylvāks pajam vysu valna zalta naudu. I šudiņ dzeivoj boguots, jo vakar nanūmyra.


text:
Ir apkūpuotys konkursa īsyuteituos atbiļdis i varom paziņuot uzvarātuojus!
Taitod pareizuos atbiļdis beja:
1. Kai sauc “Dabasu Durovu” pirmū muzykys albumu? – “Ļepetnīks”
2. Atmini, nu kurys dzīsmis ir itys fragments! – Oktobris
3. Kai sauc vīnu nu jaunuo albuma dzīsmem? – B. “Vacais mašinists”
4. Kaida saisteiba grupai ir ar dzejnīku Ojāru Vācieti? – “Dziesmiņa par izglābšanu”, kas īkļauta jaunajā albumā, ir ar Ojāra Vācieša vuordim.
Izlūzis rezultatā Dabasu Durovu jaunū muzykys albumu “Styklu vītā skaņa” sajam
Elgars Ludboržs i Dagnija Donāne!
Apsveicam!
Trešīs muzykys albums tīk pareizū atbilžu i veiksmeiguokuo teksta autorei – Ingai Kaļvai!
Te ari Ingys teksts:
Tamā naktī
Tamā naktī
Dabasūs nabeja mīra –
Cylvāki zvaigznis tramdeja –
Izdūmova nazkaidus svātkus
I geisā raketis raideja.
A zvaigznis nu leluo trūkšņa
Nūsabeida
I suoce zemī krist:
Suokumā pa vīnai, tod pa divejom,
A vāluok jau vīna piec ūtrys.
Cylvāki stāveja borūs
I raudzejās zvaigžņu leitā
I navarēja saprast,
Kuopēc itamā naktī
Zvaigznis kai aptrokušs kreit…
Par bolvys sajimšonu ar jiusim sasazynuosīs LgSC puorstuovs! Paļdis par pīsadaleišonūs ari tīm, kas īsyutieja atbiļdis, bet kurim pazaveica nadaudz mozuok!


text:
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Pi klauseituoju 80 pasauļa vaļstīs kai CD, tai digitaluos muzykys formatūs datics nacionaluos īrokstu kompanejis “Skani” izdūtais Latgolā dzymušuo, par dyžonuokū latvīšu simfoniki sauktuo komponista Juoņa Ivanova (Jāņa Ivanova) muzykys albums. Tū īskaņuojs Vaļsts kamerorkestris “Sinfonietta Rīga” dirigenta Normunda Šnē vadeibā, tai informej “Skani” izpyldproducents Egīls Šēfers.
Albumā dzieržami taidi dorbi kai “Simfonieta”, 14. simfonija (Sinfonia da camera) i “Poema Luttoso”. Da ituo šie itī beja daīmami viņ arhiva īrokstūs i “Melodija” platēs, nūruoda E. Šēfers, dasaceidams, ka ir cīš prīceigs, ka niu itei izcyluo muzyka ir daīmama sevkuram klauseituojam vysā pasaulī.
Albuma anotacejā komponists Imants Zemzaris roksta, ka Juoņs Ivanovs vysod gribiejs sasaskart ar patīsu, dzeivē ryudeitu dramatismu, vēļ vaira – ka jū boguotynoj paguotnis krāsluotuo, iztēli prosūša telpa. Tai topuse “Poema luttuoso” (1966), suopu poema, kas veļteita Salaspiļs uperu pīmiņai. Četrpadsmytuo simfoneja (Sinfonia da camera, 1971) atsaškir nu Ivanovam soveiguo simfonejis tipa, jai ir viņ treis dalis, izpalīk cytom reizem vys naiztryukstūšais sonatis allegro. Daudzus godus Sinfonia da camera bejuse Latvejis Filharmonejis kamerorkestra i juo dirigenta Tovija Lifšica repertuarā. Kai laikmeteiguos latvīšu muzykys vizeitkarti orkestris jū pīduovuojs tyvuoku i tuoļuoku zemu klauseituojem. Treisdaleiguo Simfonieta (1977) ir veļteita jauneibai i jaunajim muzykim, kas myusu dīnuos puļcejās draudzeigūs izpiļdeituojsastuovūs, kab aplīcynuotu sovys vys augūšuos prasmis i muzicētprīcu.
Albums “Ivanovs: Simfonijas kamerorķestrim” izdūts sadarbeibā ar VSIA “Latvijas Koncerti ar VKKF atbolstu. Tys ir daīmams īrokstu tierdznīceibys vītuos Latvejā i uorzemēs, kai ari digitaluos muzykys straumiešonys i lejupluodis platformuos, kai Spotify, iTunes, Amazon, Google Play, Deezer i daudzuos cytuos.
Taišni šudiņ, 9. oktobrī, ir ari komponista dzimšonys dīna. Juoņs Ivanovs dzims 1906. goda 9. oktobrī, bet myužeibā nūguojs 1983. goda 27. martā.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
2009. gads
Guntars Logins, Ilmārs Pužulis, Jānis Supe, Laura Keiša, Māris Mednis, Oskars Smoļaks
Anete Selga, Arita Bērziņa, Guntars Pužulis, Kaspars Bulindžs, Katrīna Sprudzāne, Laura Mozule, Liene Misiņa, Līva Legzdiņa, Madara Šnepere, Sandis Stapkevičs
Agnese Berne, Aivis Caunītis, Annamarija Trausa, Dace Kļava, Dana Dreimane, Dita Dambe, Edgars Pundurs, Elīna Aizupe, Elvija Hvaleja, Gatis Timofejevs, Ilzīte Kaminska, Juliana Sergejeva, Kitija Ivanova, Laura Komarovska, Liene Lapiņa, Liene Šneidere, Linda Otrupa, Madara Kārņupa, Madara Keiva, Maija Demitere, Maira Zilaua, Marta Krūmiņa, Matīss Keivs, Mārtiņš Grigors, Rolands Veics, Sandija Dovgāne, Santa Kizikova, Viktorija Tastanovska, Zita Vaivoda


text:
Latgales kongress »
Recenzeja par Juoņa Urbanoviča Latgolys kongresam veļteitū gruomotu
Autors: viesturnīks Arnis Strazdiņš, LU Pedagogejis doktoranturys students Tik lelu viereibu, cik ituo goda pyrmajā pusē sajēme 1917. goda 9. i 10 maja (piec jaunuo stila) nūtykušais Latgolys latvīšu kongress, seņ nivīna paguotnis nūriseSkaiteit vaira »
Vīsturs Kairišs: Latgalīši „skapī”
Pīduovojam režisora, latgalīša Vīstura Kairiša nūlaseitū runu Latgolys symtgadis kongresā 2017. goda 5. majā. Latgalīši „skapī” Latvejis symtgadis jubileja prīškvokorā, taipat kai daudzim, maņ ir juodūmuoj, kas maņ ir Latveja. Maņ Latveja irSkaiteit vaira »


text:
Izdūta Sandrys Ūdris i Juoņa Ryučāna gruomota “Aizlauztais spaits” – Fraņča Kempa dzeivis atspeidumi.
Izcyluo latgalīša dzeivis atspīdynuojumi īcarāti kai veļtejums juo jubilejā Vaļsts Kulturkapitala Latgolys kulturys projekta “Fraņča Kempa 140 godu atceris pasuokumi“ aktivitatēs (vadeituoja Ilga Šuplinska). F. Kemps (1876–1952) ir dzims taišni Zīmys saulis grīžkūs, juo dareitī dorbi bīži saisteiti ar gaismys vuordu – koč voi pyrmuos latgalīšu avīzis “Gaisma“ (1905) izdūšona. Partū juo dzeive īdūmuota kai gaismys spaits, aizlauzts pret vysaidim liktiņa škieršlim.
Tī, kas gaida smolku juo biografejis faktu i vysu padareitūs dorbu izkluostu, byus veilušīs. Deļ ituo var skaiteit M. Bukša dorbus, O. Rupaiņa romanu “Tauta grib dzeivuot“ par latgalīšu atmūdu 19. i 20. g. s. mejā. Viļsīs ari tī, kas gaidejuši vysu varūša heroja tālu. Personeibu oklai idealizēt ci īmeit dubļus var viņ, atsatuolynojūt nu juos. Tyvumā vyss palīk ciļvieceigs, autori gribiejuši pādejuo.
Intriga (meilys treisstyurs) ir mozajā kūka žvūrgzdineņā, kas liktineigi saista Fraņci ar juo dzeivis liktineigajom sīvītem, kompozicejai soveigs fragmentarisms – tuos ir atseviškys epizodis, izvārstys ar asociacejom, īguodom, epizodiskim tālim, nūskaņu, ci Fraņča viestulis.
Tikšonuos ar gruomotys raksteituojim paradzātys:
30. novembrī 19.00 Lūznovys muižā (Andrejdīnys pasuokumā);
11. decembrī 13.00 pi bīdreibys “Trešuo zvaigzne“, Reigā, Slūkys īlā 37;
15. decembrī 14.00 Cyblys tautys nomā, Cyblā.


text:
Vasali! Latgolys Studentu centra folklorys kūpa “Ceidari” laipnai aicynoj vysus latgaliski dzīduot grybūšūs pīsavīnuot i kuplynuot myusu pulku. Gaideisim Tevi iz atvārtū mieginuojumu 3.oktobrī Latgolys puorstuovnīceibā Reigā, Tūrņa īlā 4, IIIC 18 stuņdēs. Leidzeigī roksti:
Taišni ar itaidu saukli – voi tu esi eists latgalīts, Rēzeknis Augstškolys Info dīnā (11.aprelī) startieja ari “Latgolys Studentu centra” Rēzeknis birojs, pīduovojūt četrys dažaidys stacejis ar aizdavumim, kuru veiksmeiga izpiļde aplīcynoj dalinīka spieji byut par eistinu latgalīti. Tyka gon papyldynuotys jau asūšuos zynuošonys, gon īsavuiceits koč kas jauns. Dalinīki atjaunuoja pamatškolys geografejis zynuošonys, raugūt […]
Sasadorbojūt „Latgolys Studentu Centram,” Rēzeknis Augstškolai i Austrumlatgolys radūšu pakolpuojumu centram „Zeimuļs”, aizvadeits jau ūtrais kulturys vokors. Itymā reizī apmeklētuojim beja īspieja īsapazeit ar Turcejis puorstuovju kulturu, viesturi, ēst taiseišonys tradicejom i daņčim. Rēzeknis Augstškolys students Mert’s atzeist, ka itei ir loba īspieja saīt iz kūpeigu pasiedeišonu i pi vysa tuo – īsavuicēt koč kū […]
4. februarī LgSC Daugavpiļs birojs aicynuoja studentus iz „Sesejis pabalu”, kas kei jau īrosts nūtyka kopejneicā „Sāta”. Pasuocīņa golvonuo tema beja ols. Cytam līkās – ols, nu, kas ta tys par pasuocīni, bet a par kū nā!? Gatavojūtīs pasuocīņam, pīmekliejam dzīsmis i biļdis par olu, stumdiejam mebelis, i Dagnija sagatavuoja uzkūdys, kas sader ar olu. […]
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj latgaliski raksteit grybātuojus iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu 6.novembrī. Nūdarbeiba paradzāta cylvākim bez īprīkšejūs zynuošonu latgalīšu volūdys pareizraksteibā, bet latgaliski runojūšim. Dalinīki tiks īpazeistynuoti ar myusdīnu latgalīšu volūdys ortografeju i varēs izkūpt praktiskuos raksteit prasmis. Nūdarbeiba byus bez moksys, suokums 19.00, par vītu dalinīkim tiks paziņuots personiski. Vītu skaits ir […]
LgSC sveic studentus ar jaunuo vuiceibu goda suokumu i aicynoj studentus i tūs, kas sirdī jiutās jauni, iz latgaliskim pasuokumim Reigā i Daugpilī nu 11. leidz 13. septembrim. Reigā 12. septembrī Foto orientiešonuos jeb “Pyparmātru čaja kauss 2012”. Vokora gaitā orientiešonuos i latgalisku vītu mekliejumi Reigā. Nuoc vīns ci kūpā ar komandu 3-4 cylvāku sastuovā. Vālams […]
25. augustā Raiņa muzejā „Juosmuiža” (Preiļu nūvoda Aizkalnē) nu 17:00 nūtiks literari muzykalais pasuocīņs „Latgalīts latgalīšam draugs” (LaLaDra). Šūreiz pasuokuma vadmotivs ir Raiņa jauneibys dīnu moto: „Carpe diem!” (latgaliski – „Giuņ šaļtenis”). Pasuocīņa reikuotuoji bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Raiņa muzejs „Juosmuiža” aicynoj giut vosorys šaļts i pasavērt iz Raini kai Latgolā dzeivuojušu jaunīti, i […]
Reitu, 26. julī Vileks nūvoda Škilbanu pogosta Balkanūs suoksīs latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis seminars „Roksti!”, kurā da 29. juļam pīsadaleis 15 interesenti nu dažaidu Latvejis vītu, ar mierki izlobuot latgalīšu rokstu volūdys zynuošonys, izzynuot Latgolys kulturviesturi i papyldynuot prasmis rokstu par regiona kulturys dzeivi sagataveišonā regionalajim i vaļsts medejim. Seminarā „Roksti!” pīsadaleis biblioteku, pošvaļdeibu, […]
Ir otkol atguojuse vosora. Tys ir laiks, kod Tu, školuotuoj, na tikai atsapyutīs pec garuo dorba cielīna, bet rūni jaunys idejis, apmeklejūt kursus, kuru pīduovuojums ir pīteikami plašs. Šūgod piec pīcu godu puortraukuma Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja organizej školuotuoju i studentu vosorys kursus – nūmetni “Vosoruošona”, kas nūtiks Rogovkā nu 21. – […]
Vīns nu vosorys viestnešim ir ūdi, arī itūgod bez jim naiztikt, bet kaids tautys ticiejums viestej, ka ūdim nu spūku stuostu ausīs suoc skanēt tik brīsmeiga muzyka, ka jī nu baiļu skrīn pasasliept tyvuokajūs kryumūs. LgSC Reigys birojs itūgod nūlieme itū ticiejumu puorbaudeit iz sovys uodys, partū catūrtdiņ, 31. majā, nu 19:00 esi gaideits iz […]
Catūrtdiņ, 19. aprelī, nu 19:00 byusi gaideits sasatikt folkklubā “Ala Pagrabs” (Vacreigā, Smiļšu īlā 16), lai kūpeigi ar LgSC aktivistim i draugim pi ola gluozis ci čaja kruškys uzdzīduotu kaidu dzīsmi, pamynātu meiklis i pavadeitu vokoru lobā kompanejā. Jem leidza draugus i teikomēs tī! 🙂 Leidzeigī roksti:
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) 16.febralī Daugovpilī vysus interesentus aicynuoja iz latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibu „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu vīnuvīt”. Lai dareitu sovu miseju – saglobuotu, popularizātu i atteisteitu latgaliskuos kulturys vierteibys, tūstorp latgalīšu rokstu volūdu, LgSC periodiski roksta projektus, reikoj pasuokumus, izdūd gruomotys latgalīšu rokstu volūdā. Itū reizi LgSC Daugovpiļs nūdalis studenti pārnejuo gods […]
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj komandā regionaluo biroja pasuocīnu koordinatoru – ambiciozu jaunīti, kurs/a ir gotovs/a īsavuiceit jaunys lītys i pilnveiduot sovys spiejis i prasmis. Pīnuokumi: – regulari reikuot formalus i naformalus latgaliskus pasuocīņus; – struoduot ar cylvākim i vadeit komandu; – sagataveit informaceju medejim i byut socialūs teiklu pavielnīkam; – reizi nedeļā vīnu […]
30. novembrī 18:00 vokorā Rēzeknis piļsātys kulturys nomā, Bruoļu Skryndu īlā 3, Mozajā zālē nūtiks Rēzeknis Augstškolys (RA) tradicionalais Andrejdīnu pasuokums. Kur sevkurs interesents kūpā ar divom stjuartem var pīsadaleit i izbaudeit fantazeju ceļojumu da pīturai Andreji. Kotrā pīturā pasažeri varēs aplīcynuot sovus talantus gon dzejā, gon muzykā. Andrejdīnu pasuokuma pyrmuo daļa byus veļteita dzejis skaitejumim, […]
Ir novembris, i studenti nu Latgolys jau apsiļdejuši dagunu Reigā. Pīdzeivuotys pyrmuos lekcejis, puorbaudis dorbi, nūskaidruots eistīs sātā braucamuos sumkys lelums: taids, kab, nu sātys braucūt, pītiktu vītys buļbim i zupeņai, nu nabyutu par gryutu i varātu jimt liedza autobusa salonā. Students jau aprads ar Reigu i īpazins iteinis cylvākus. Kab nūskaidruotu, kas pīsaista Latgolys […]
„Latgolys Studentu centrs” i „Latvejis Aizsorgu organizaceja” aicynoj Tevi svinēt Latvejis dzimšonys dīnu kūpā 16. novembrī 19:00 stuņdēs LU golvonajā ākā (Raiņa bulvārī 19), 1. auditorejā. Patriotiskā nūskaņā izzynuosim vaira par Latveju, spēlēsim kaitys, byus īspieja izzynuot, kai svātku svineibom gatavejās cyti. Prīcuosimīs, ka atīsi ar sovu grūzeņu. Pasuokumu atbolsta Latvejis Universitate. Leidzeigī roksti:Latgalīšu pādi […]
Kab rūsynuotu školānus i studentus par Latveju i tāvu zemis mīlesteibu dūmuot, runuot i raksteit latgaliski, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izsludynoj patriotisku rodūšūs dorbu konkursu „Sorkonboltsorkonuos kruosys lai zīd!”. Konkursā aicynuoti pīsadaleit bārni i jaunīši leidz 30 godu vacumam. Bārni i jaunīši aicynuoti konkursam īsyuteit dzejūli, stuostu voi eseju latgalīšu rokstu volūdā par tū, kai […]
Ūtardiņ, 13. septembrī, 18:00 stuņdēs Raiņa i Aspazejis sātā, Reigā, Bazneicys īlā 30, byus vīns nu ituo goda Dzejis dīnu latgaliskuokūs pasuocīņu – myusu dīnu latgalīšu dzejis vokors «Gostūs pi Raiņa». Pasuocīnī paradzāts prof. Janinys Kursītis-Pakulis stuosts «Raiņa Latgola», sovus tekstus skaiteis latgalīšu dzejnīki Juoņs Ryučāns, Valentins Lukaševičs, Emileja Kalvāne, Ilze Sperga i c. Latgalīšu vokori Reigā […]
Dyžan latgaliska nedeļa Rēzeknē aicynoj iz vysaidom aktivitatem: Latgalīšu “geocatchings” jeb zapts stiklineica Tevi gaida! Visys nuokušuos nedelis garumā Tev, jaunais cilvāk, ir īspieja, pīsadaleit latgalīšu stiklineicys nūslāpuma mekliešonā. Ceļa suokums ūtardiņ 13.09., starta poziceja pi V.Luoča Latgalīšu rakstnīceibas muzeja, meklei tī, kur kūks smejās ar burtim, Tevi tī sagaideis viests, kuru nu trejim krystceļu […]
Kalenders soka, ka 17. februarī juosveic vysi Donati vuorda svātkūs. Koč ari myusu pošu vydā nivīna taida nav, tūmār Donats ruodīs taids kuorteigs latgalīšu veirīša vuords, kam par gūdu nūteikti var sareikuot svātkus! Cikom senejūs ticejumu orūdi klusej par Donata dīnu, tys natraucej ļusteigā gorā tū nūsvinēt myusu dīnu tradicejuos i izdūmuot koč kū pavysam […]
Vakar pēc saulis kalendera Latvejā beja Meteņa dīna, kas zeimoj pavasara atīšonu i Jauna goda suokšonūs. Bet piec katuoliskuos tradicejis, Meteni byus viņ 8. martā, deļ tuo itū šaļti vysu lobuok izmontuot pādejū zīmys prīcu baudeišonai. Jamūt īdvasmu i pīmāru nu rēzeknīšim, ari reidzinīkus LgSC aicynoj iz kūpeigu slēpuošonys vokoru! Sasatikšona ūtardiņ, 8.02. iz 17:45 […]
Rēzeknis Augstškola sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys studentu centrs” 15. janvarī reikoj pozitivuos dūmuošonys centra “Pavasara studija” seminarus. 12.00-15.00. semninars: “Es esmu savas dzīves autors”, 16.00-19.00 seminars “Nauda un bagātība”. Piec seminarim vareis nūpierkt seminara vadeituojys Inesis Prisjolkovys gruomotu “Ieelpo laimi un mīlestību” i latviski īrunuotus meditacejis diskus. Moksa par kotru seminaru – 5 Ls. Vaira […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” 17. decembrī 16:00 aicynoj iz ilgi carātū i beidzūt sareikuotū Baļtinovys amatīrteatra “Palādas” vīsizruodi Reigā – Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatē Visvalža īlā 4a, 401. ustobā (zalā, 4. stuovā). Īeja bez moksys. Izruodis garums pusūtra stuņde. Pasuocīni reikoj LU Huminitarūs zynuotņu fakultate sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys Studentu centrs”. Izruode nūtiks LU […]
Seņuok tymsūs zīmys vokorūs meitys puļcejuos iz vakariešonom – sadzīduot i pastruoduot rūkdorbus. Runojūt par tū ūtrū – rūkdorbu dali, 14. decembrī Reigā Tonis birojā 18 stuņdēs vokorā ari Tu vari atīt i īsavuiceit kaidu jaunu omotu! Itymā reizē aukleņu, rūkassprādžu ci kaidu cytu lenteišu peišonu nu dzejs vairuokuos tehnikuos. Varbyut pi reizis vari sataiseit […]
Parosti jau soka, ka Gaideišonys laiks ir vaira puordūmu i guodu laiks, bet grybātūs saceit, ka ari laika atrasšonys laiks – itymā mienesī storp vysim speigulim, egleitem i duovonom raugam atrast vaira laika na viņ sovom dūmom, bet ari sirsneigom sasatikšonom, deļ tuo Latgolys Studentu centrs atrūn i aicynoj atrast ari cytus kaidu breisneiņu nūstuošonai […]
Paguojušā godā Vita izdūmuoja, ka 7. decembrī varātu nūsvinēt Tonis biroja vuorda svātkus i ,tai kai itei ideja ruodīs dyžan loba, tod ari itymā godā esi gaideits Latgolys Studentu centra Reigys biroja gosts! Byus vuorda dīnys peirāgs i byus drupeit muzykalys padareišonys. Tim, kas kiere pi sirds i īsadūmuoja – tik na dzīduot!, varu mīrinuot […]


text:
Par boltajim cimdenim i sorkonajim maisim Jelgovā…
Pavasaris – laiks, kod putneni čyvynoj, sauleite speid i pučeitis zīd.Vysa dzeivuo doba mūstuos i cylvāki lobpruotuok vairuok uzatur svaigā gaisā. Lai cik biedeigi nabyutu, lelokais „cyuka” ir i palīk cylvāks, kas vysus sovus musurus izmat dobā, taidā veidā būjojūt pavasara burveibu. Lai padareitu myusu dzimtini šmukuoku, jau kurū godu piec kuortys aprelī vysa Latveja pīsadola „Lelajā tolkā”. Ari LgSC Jelgovys biroja 7 jaunīši nabeja izjāmums.
26. aprelī, pozitivi nūskaņuoti laidomēs iz Pērnovys īlu, kur „Leluos tolkys” organizatori beja īdaliejuši objektu – dīki, kas atsarūn aiz daudzdzeivūkļu sātom. Myusim tyka izdaleiti gon cymdi, gon maisi. Dorbs nabeja vīgls, deļ tuo, ka doromuo beja daudzi i musurs beja gryuši pīejams, tūmār, radūši pīeejūt, kūpā nu kryumim i dīķa izlasejom 24 atkritumu maisus ar parostim i naparostim cylvāku izmastim prīkšmatim. Piec dažu stundu darbeņa saguruši, tok tūmār prīceigi par padareitū darbeņu, vysi kūpā guojom iz LLU Tehniskuos fakultatis organizētu „Mehu dīnu”, lai turpinuotu pozitivi īsouktū dīnu iz taidys pošys nūts.
Kai soka – lobs darbeņš, kas padareits. Lai gan tī beja tikai 24 maisi, tūmār prīks, ka ari myusim beja īspieja sakūpt mozu daleņu nu Jelgovys – sovys ūtruos sātys! Tik vysi kūpā mes varom padareit myusu Latveju šmukuoku!
Terēze Stanka,
Jelgovys biroja aktiviste


text:
Autors: Juoņs Jansons, radio NABA raidejums “Vārnu Laiks”
Latgolys regions vysod ir puorsteidzs ar talantim. Šakur vēļ vīns, jau ar trešū albumu.
Pi smogajim pīmārim par pozitivu pīmāru mynami thrash metal trio “Sacramental”, kas spūži puorstuovēja vaļsti “Wacken Open Air” 2011. godā, īsaryndojūt trešajā vītā grupu konkursā, kas beja gona gryuts. Gon vītejā atlasē, gon storptautiskajā. “Green Novice” – ūtra zynomuokuo pošmuoju folk metal grupa, kas ari izapauž latgalīšu volūdā. Folciskī “Varang Nord” i thrash metal grupa “Saintorment”, “Dabasu Durovys” ari ir nu Latgolys pusis.
“Sovvaļnīks” turpynoj īsuoktū, ratai pasaruoda ar koncertu, otkon pazyud. Prūtams, grupys centralais dziniejs ir gitarists, vokalists, pasnīdziejs LU i Rēzeknis augstškolā – Ingars. Daļai jis asociēsīs ar latgalīšu popmuzykys projektim “Borowa MC”, daļa jū atpazeis piec malnajim okulerim, vysod nūsakuorušu ar vysmoz padsmit pīkarenim koklā. Kuorteigs metalists.
Turpynoj īsuoktū, partū ka alternativuo roka ci metala vierzīnī pyrmī sūli beja ar solo albumu “Sūpluok” (2009), ruodīs vys vēļ napuorspāts lobalbums latgalīšu volūdā, kas apvīnoj melanholiskū rokmuzyku i akustiku, tautisku pīskuorīni.
“Bolts Susātivs” (2010) jau īzeimēja smagniejuoku, grīzeiguoku skaniejumu, reizē nūstyprynojūt grupys vuordu kai pylnasineigu dzeivūs muziķu grupai.
Obejūs mynātajūs i ari jaunajā vysys dzīsmis ir latgalīšu volūdā, izmontojūt asūšu ci jau naasūšu latgalīšu dzejnīku tekstus. Kas labi, partū ka nazynuotuojim paver pavysam jaunys lopys itymā, plašuok mozuok zynomajā kulturā.
Skaniejuma ziņā jaunais albums ir smagniejuoks, nu vuoka leidz vuokam. Izreiz ausīs īkriss, kū klausās pats Ingars, bet kūpejū nūskaņu tys nimoz namaitoj, partū ka koč kur dzierdāts motivs veiksmeigai sapeits ar originalom sovom īspēlem i idejom.
Vīns vīneigs zuodžs? Nikuo nabeja! Melodiskuos, lipeiguos, balādeiguos dzīsmis mejās ar zuodžeišim, bet vyss forši saspālāts. Pats golvonais – ka tys vyss ir tik sasūdeiti sirsneigi – ka tuos ir dusmis, tod tuos tai ari skaņ, ka tuos ir apcereigys skumis, tod tai skaņ, ka gribīs sirdi izraut i aizmest pa gaisu.
Šaubu nav, labi padareits darbeņš. Ar itū albumu, cerams, “Sovvaļnīks” beidzūt byus atrads vierzīni, kurā pīsaturēt, deļtam, ka cytaiž šaudeišonuos nu–iz. Ka paliks iz ituo smagnejuo, bet melodiskuo roka stygys, ar laiku jū atzeis, nūvērtēs i cīneis gon metalisti, gon folkmetalisti, gon ari tī klauseituoji, kas kasdīnā itaidu muzyku nasaklausa.
Pamatsastuovu papyldynuojuši gostu muziki ar vuordu – Kaspars Tobis, Māris Muktupāvels, Biruta Ozoliņa, kas albumā īsver papyldu garšu i dažaideibu.
Nasaprotot, par kū ir dzīšmu teksti? Diska gruomateņā tī ir vydā. Tī, kas naprūt latgalīšu volūdu, var skaiteit tekstus angļu volūdā.
Leluokais puorsteigums “Vaicuojums”, nīka 43 sekundis, bet leidz šam vystrokuokuo Sovvaļnīka dzīsme, kas dzierdāta. I papyldus dzīsmis “Augšanceļūtīs”, “Pi Putynu Gaisā” ruoda zaļū gaismu, ka itys muzikis prūt labi, originali izapaust ari folkmuzykys laukā. Iz nuokušū varātu paraudzeit obejus skaņu Gintus – Stankeviču i Lundbergu – drusku nūmaineit ar kaidu cytu. Obeji, prūtams, sova orūda meistari, bet jūs atpazeistamais skaniejums beja jau īprīkšejā albumā.
Vuoceņa biļde – ka pyrmī diveji albumi uzrunuoja ar vuoceņu, tod itys naizsoka nikuo. Kas tys ir?
Roksta pyrmpubliciejums naba.lv


text:
Autore: Sandra Ūdre, Mg. philol., gruomotys “Aizlauztais spaits” leidzautore
Ar vacim vuordim ir tai – ka mums šudiņ nav aktualys ituos lītys, partū nav vajadzeibys i piec taidu vuordu kai rūcenīks i par varis jūs pi dzeiveibys nanūturiesi. Tok reizem kaidu vuordu kruojuma “peņsionaru”, ka ir gona skaneigs i nūzeimu ziņā ītiļpeigs, varātu izmontuot kaidā nūsaukumā. Tok, pīmāram, nazkod beja avīze “Graidi”, niule daudzūs latgalīšu pasuocīņūs prīcej veiru kors “Graidi“.
Teoretiski ar vacim vuordim vyss cīš vīnkuorši: arhaismi ir taidi vuordi, kurūs izkonkuriejs cyts, parosti jaunuoks, vuords (naaktuala var palikt ari viņ kaida nu nūzeimu), sovutīs historismi apzeimoj lītys i paruodeibys, kas jau pagaisušys nu myusu kasdīnys. Kas ir palaunīks, kreja ci kaukolys? Nu kai, atminiejot? Izaruoda, pyrmais ir pībyuve palovu globuošonai, ūtruo – saimisteibā izmontojama vacys līpys myza, a trešuo līta – pi syksnys dašyuti zvuorguli, kū zyrgim mauce gūdūs. Varbyut viņ kaids nu pošys vacuokuos paaudzis varātu zynuot bez mekliešonys olūtūs ci apsavaicuošonys pi cylvāku. Paškūrstit koč voi A. Rekēnys “Amatniecības leksika dažās Latgales dienvidu izloksnēs un tās sakari ar atbilstošajiem nosaukumiem slāvu valodās” (1975), atkluojumu byus gona daudz i varēsit pasadižuot ar jauna dazynuošonu. Maņ leluokais beja taids, ka graiduoti cymdi i lyndraki ir ‘ar horizontalom streipem’, a streipuoti – ‘ar vertikalom streipem’.
Var par vacom lītom i par tū, kai juos vītejī saukuši, apsapraseit vītejā pogosta ci školys muzejā, varbyut kaidā sātā sasaglobovs kas vacs i dzeivuotuoji vēļ var par tū pastuosteit. Reiz muns tāvs (jis nu Baļtinovys pusis) pyrma godu 30, kuortuodams klieti, izviļcs spryguli, mani pavuiceja: “Itys ir rūcenīks, viņ najauc ar ručnīku – dvīli.” (Paļdis par ituo fakta telefonisku apstyprynuojumu Anitai Ločmelei, juos mama vēļ teišom atguodoj, ka agruok kiule ar rūcenīkim). Tī nikuo napadareisi, mums šudiņ nav aktualys ituos lītys, partū nav vajadzeibys i piec taidu vuordu kai rūcenīks, par varis jūs pi dzeiveibys nanūturiesi. Tok reizem kaidu vuordu kruojuma “peņsionaru”, ka ir gona skaneigs i nūzeimu ziņā ītiļpeigs, varātu izmontuot kaidā nūsaukumā. Tok, pīmāram, nazkod beja avīze “Graidi”, niule daudzūs latgalīšu pasuocīņūs prīcej veiru kors “Graidi”.
Jaunuokuos latgalīšu vuordineicuos nūveciejušajim vuordim ir markiejums. Tai Alekseja Andronova i Lidejis Leikumys “Latgalīšu-latvīšu-krīvu sarunu vuordineicā” (2008) pi nazcik vuordu, kai sevkurs, mārga, dāds, kuņdziešs ʻjaunskungsʼ, palame, mīsts, garcs, svežnis, dalykta kristeņa zeime †. Sovutīs reizē ar myusu dīnu latgalīšu tekstu korpusu taiseitajā lītuvīšu-latvīšu-latgalīšu vuordineicā (2011‒2013) ar markiejumu nūvac. apzeimuoti taidi vuordi kai vierseiba ‘vaļdeiba’, mēle ‘volūda’, vokori ʻrītumiʼ, reiti ʻaustrumiʼ, vaidi ‘kars’, pūstumi ʻzīmeliʼ, farba/kvarba ʻkruosaʼ, svacaine ʻfebruarsʼ, gazeta ʻavīzeʼ, nūceja ‘cereiba’, atguods ʻatmiņaʼ, ratavuošona ʻgluobšonaʼ, rūčeitīs ‘apgolvuot’, budavuot ‘ceļt’, vīreit ʻticētʼ, kuorms ‘āka’. Piec profesoris L. Leikumys, itūs vuordu nūveciejuma pakuope nav vīnaida i jim sevkuram ir sovs lītuojuma konteksts i stilistiskuo izmontuojuma īspiejis. Vaira par latgalīšu leksikys atlaseišonu pīmynātajai tekstu korpusa vuordineicai profesoris rokstā skaitit poši (Via Latgalica V, 2013, 6–30).
Volūdā vacvuordi sasalykuši vīnā kaudzē ar jaunvuordim
Tok, dūmojams, viņ volūdnīku golvuos par itū ir koč kaida skaidreiba. Vairumam latgalīšu rokstu volūdys tekstu praktiku – raksteituojim i pastuoveigajim skaiteituojim – vyss cik puorradzams kai iz nūkūpta teiruma gon nav. Volūdys izjiutā vacvuordi sasalykuši vīnā kaudzē ar jaunvuordim, kai dalinīks, sovinīks, kuļdinīks ʻmobilais telefonsʼ, pasuocīņs, soltaunīks ‘ladaskaps’, pagluobe ʻvuordu kruojumsʼ, zeimyns ‘firmys eipašuo zeime’; ar šauruokā apleicīnē zynomim vuordim, kai lepetnīks ‘tauriņs’, krovolga ‘navajadzeiga līta’, bacjans ‘starks’; ar specifiskim, Latgolai soveigys jūmys, koč voi Ruomys Katuoļu bazneicys, profesionalismim, kai komža ‘bolts, plotom pīdurknem, kvarbatkom apdarynuots gareidznīku i pīkolpuotuoju aptārps’, stola ‘Kristus jiugu simbolizejūša lenta ordinaceju sajāmušūs goreidznīku liturgiskajā tārpā’, sutana ‘gars klerika i goreidznīka kasdīnys tārps’, ministrants ‘prīstera paleigs miša laikā’, zakristians ‘vacuokais ministrants’ i c. Lelai daļai taidi vuordi redzīs vīnaiži pasveši, partū jūs grib paviļkt molā, lai natraucej. Otkon cyti iz jūs fona var stileigi paspeidēt ar sovpateigu vuordu dazynuošonu, puorspeilādami ar jūs īdereibu sevkurā tekstā. Sovutīs “trešuos izlūksnis” kūpiejim otkon sevkurs nu lejislatvīšu atškireigs vuords ruodeisīs kai arhaisms ci revejams barbarisms. I kū tod, kod vysa volūdys sovpateiba nazuoļu komposta skaudzē? A cik daudz jau pagaisynuots!
Gruomotys “Aizlauztais spaits” sovpateigi arhaiskais volūdys sluoņs
Nu kū es te daudz lingvistiski teoretizeju, vaicuojums nu raksteņa aizsaceituoju beja gona konkrets – par gruomotys “Aizlauztais spaits” volūdys sovpateigi arhaiskū sluoni, ci specialai tyka atlaseiti vuordi? Ka praseits apstuosteit par teksta radeišonys virtivi, tuoļuok leidzeibuos par maizis meikli. Ite nasataisnuošu par izcaptuo formu, gorūzys bīzumu i ingridientu attīceibom, viļuodamim kukulī, gona i nagludumu gadejīs, pa kaidai naizmeiceitai kamai. Ījaucūt meikli, bez specialūs pacenis mīļu gon iztykts, viņ ar dabeigū īraugu. A tuo, kai zynoms, tamā pat šaļtī dabuot navar, raudzeišonu suoc ar sauvi rudzu myltu i syltu iudini, vys piec laiceņa daberūt i dalejūt, cikom jiuti, ka var stuotīs pi pyrmuos meiklis, atstuojūt piceņu i cytai maizis cepšonys reizei.
Partū īraugs jau labi paseņ sagataveits. Tei pyrmuo myltu sauve suocēs ar bierneibā nu babys i juos sābru draudziņu dzierdātū siermū stuņdi, šeļmu, grebini, skustu, ar mani nivīns latgaliski narunova (padūmu laiks i cyti aizsprīdumi!). Tī vuordi, kū školā navarēja dzierdēt, ruodejuos tik interesanti i palyka atmiņā. Tai i sasalaseja pyrmuo myltu sauve, syltū (bez meilesteibys navar!) iudini kluot dalīt, kab suoc ryugt, pamudynova kursabīdris Oskars Seiksts. Vīnkuorši gribējuos tim cylvākim, ar kū runovu latgaliski, syuteit apsveikumus latgaliski, sasaraksteit tai, kab raksteitī teksti naatsaškiertu nu mutyski runuotuo. Myltus īraugam kluotyn beru vysu laiku, dazynuodama vuordus nu vysaidu vacuoku i jaunuoku olūtu, ari dziļuok izprazdama gramatikys sistemu.
Tai pa tū meikli pleckovūs i pleckovūs, cikom dastateja pi nūpītnys “maizis cepšonys” – “Latgolys lingvoteritorialuos vuordineicys” puorlykuma latgaliski (jau tūreiz kūpā ar Ivaru Magazeini (Juoni Ryučānu)). Pyrmuo pīredze guoja gryuši – nabeja laika garai sprīsšonai i paraugu pīmāram, tok nav lobuoka školuotuoja par situaceju, kod dreizai juodora i vyss. Tod vēļ latgaliski raksteitys zynuotniskuos i žurnala “A12” publikacejis. “Aizlauztajam spaitam” īraugs pajimts nu vysa īprīškejuo, eipaši pīgrīžūt viereibu vuordim, kas sastūpami Fraņča Kempa i Konstaņcis Daugulis tekstūs, kai dzeisna, spaits, sevkurs, zīmineica.
Gryuši skaiteit? Atlaidit, bez gorūzys skrapsteiguma nav eistuos garšys i eistuo maizis capuma smuorda.


text:
Roksta autors: Kaspars Strods, Latgolys Kulturviesturis muzejaspecialists kulturviesturis vaicuojumūs
Guņsgrāki vysod bejuši vīni nu pūstūšuokajim dobys i cylvāku radeitajim procesim, kuri ītekmēja sabīdreibys kasdīnys dzeivis nūrisis. Laika gaitā pīauga guņsgrāku skaits i tūs apjūmi, kai ari konkretajūs nalaimis gadīņūs būjā guojušūs cylvāku skaits. Tai roduos vajadzeiba veiduot eipašys vīneibys, kuruos veiktu guņsgrāku nūviersšonys pasuokumus. Pyrmuo zynomuo guņsdziesieju patrulis komanda izaveiduoja Amerikys Savīnuotūs Vaļstu piļsātā Ņujorkā 1835. godā. Vāluokajūs godūs guņsdziesieji palyka par vīnu nu nūzeimeiguokūs drūšeibys garantu daudzuos apdzeivuotuos vītuos.
Krīvejis imperejis laiks
Rēzeknis piļsātā 1874. godā izacēle miļzeigs guņsgrāks, kurs nūpūsteja lelu skaitu dzeivojamūs āku niulinejuos Latgolys īlys apleicīnē. Itei nūtikšona beja vīna nu golvonajom, kas jau nuokušajā godā vītejūs dzeivuotuojus pamudynuoja izveiduot pošim sovu breivpruoteigūs guņsdziesieju bīdreibu. Suokumā piec vītejūs jaunīšu I. Joffis i A. Jankava iniciativys izveiduoja breivpruoteigūs guņsdziesieju puļceņu. Tymā pošā godā bīdreibys aktivitatis atbaļsteja tūreizejais apriņča prīšknīks V. Kononovičs-Gorbackis, kai ari bīdreibys mecenats i pyrmais vadeituojs uzjiemiejs E. Šapiro. Guņsdziesieju depo izvītuoja vacajā posta stacejis ākā (myusu dīnuos J. Tiņanova īla). Konkretuo celtne sasaglobuojuse da myusu dīnu.
Sovūs pyrmajūs pastuoviešonys godūs bīdreiba dorbuojuos par vītejūs dzeivuotuoju sazīduotajim leidzeklim, kuri nūdrūsynuoja, ka palyka īspiejams nūpierkt vajadzeigū inventaru guņsdzieseibys dorbu suokšonai. Vāluok finansiejumu pakuopeniski suoce pīškiert piļsātys pošvaļdeiba. Depo reiceibā beja vairuoki ar iudiņa bucom apreikuoti zyrgu pajiugi ar kučerim guņsgrāku dziesšonai. Guņsdziesieju skaits svuorstejuos nu puors cylvāku 19. gs. ūtrajā pusē leidz 104 darbinīkim 1911. godā. Itamā laika periodā depo puorstuovi veice ari vītejūs dzeivuotuoju apguodi ar dzeramū iudini. Pakuopeniski nūtyka materialtehniskuos bazis uzlobuošonys pasuokumi, par pīmāru, 1903. godā depo vajadzeibom nūpierka tvaiku šlirci, kas sekmēja guņsdziesieju dorba efektivitati. Dīvamžāļ nareši guņsdziesieju darbeibys nabeja operativys, iz kū nūruoda fakts, ka reizem, lai tyktu da attuoluokūs vacuos piļsātys rajonu, paguoja apmāram stuņde. Taipat reizem leidz gluobieju īsarasšonys laikam guņsgrāku nūdzēse poši ākys eipašnīki voi tyvuokuos apleicīnis dzeivuotuoji. Reizem gadejuos ari pa kaidam vyltus izsaukumam. Īspieju rūbežuos depo darbinīki snēdze sovu paleidzeibu cytom nalaimē tykušom piļsātom, par pīmāru, 1908. godā Daugovpilei. Bez jau pīmynātūs guņsgrāku agrūs pavasarūs depo darbinīki aktivi pīsadaleja Rēzeknis piļsātys plyudu saku likvidiešonā, puorvītojūt dzeivuotuojus i jūs montys.
Latvejis Republikys laiks
Pyrmuo pasauļa kara laikā bīdreiba zaudēja i zyrgus, i vysus sovus finansialūs uzkruojumus, i daļu nu sova inventara. 1921. godā nūtyka Latvejis guņsdziesieju kongress, kurā nūdybynuoja Latvejis guņsdziesieju savīneibu, par kuruos bīdru palyka ari Rēzeknis nūdaļa. Kongresa laikā īvēlēja jaunizveiduotuos savīneibys padūmi, tamā beja ari Rēzeknis puorstuovs Moisejs Manteifels. Tuoluokajūs godūs guņsdziesieju depo sadarbeibā ar piļsātys pošvaļdeibu pakuopeniski atjaunuoja sovu darbeibu. 1926. godā bīdreibā dorbojuos ap 100 bīdru, kurūs puorvaļdeja eipaši izveiduota vaļde. Jūs vydā beja vairuoki žydu tauteibys puorstuovi (B. Čerfass, M. Manteifels, S. Lurje, Š. Kopmans i cyti). Ilgus godus par bīdreibys komandantu struoduoja atvalinuotais 9. Rēzeknis kuojinīku pulka kapteiņs Aleksandrs Fitinghofs, kurs nu 1926. da 1928. godam piļdeja ari Rēzeknis piļsātys vaļdis prīšksādātuoja funkcejis.
20. godūs depo reiceibā nabeja nivīna speciali apreikuota automobiļa, kas apgryutynuoja operativu guņsgrāku dziesšonys dorbu. Situaceja mainejuos 1930. godā, kod ar Rēzeknis pošvaļdeibys finansialu atbolstu guņsdziesieju reiceibā tyka nūdūts ar eipašu motoršlirci apreikuots autotransports. Paraleli tam īpierka vairuokys iudiņa caurulis. Leluo pīprasejuma deļ 1933. godā bīdreiba nūpierka ūtrū automašynu (1931. godā ražuotū “Chevrolet”), kurū pīlāguoja guņsdzieseibys dorbu veikšonys vajadzeibom. Tai Rēzeknis breivpruoteigūs guņsdziesieju depo palyka na tik par vīnu nu tehniski lobuok nūdrūšynuotūs depo tyvuokajā apleicīnē, bet ari vysā Latgolys regionā kūpumā. 1938. godā bīdreiba nu Reigys sajēme jaunu autotanku 17 000 Ls vierteibā. Jaunuo mašyna spieja puorvoduot ap 3000 litru iudiņa, kuruo pītyka apmāram 15 minotu ilgim dziesšonys dorbim. Jaunuo tehnika tyka īguoduota par vītejūs dzeivuotuoju i cytu atbaļsteituoju sazīduotajim leidzeklim.
Taipat kai vysus sovus īprīkšejūs pastuoviešonys godus, depo darbinīki devēs dzēst guņsgrākus ari iz cytom apdzeivuotom vītom, tymā skaitā pīsadolūt 1933. goda 7. septembra Dagdys i 1938. goda 11. juņa Ludzys piļsātys guņsgrāku lokalizacejis pasuokumūs.
Nasaverūt iz sekmeigū depo darbeibu, ik pa laikam tyka nūvāruotys atseviškys problemys. Vīnu nu tūs radeja guņsdziesieju i inventara izmontuošona cytu aizdavumu veikšonai. Par pīmāru, 1934. goda 11. oktobrī izacēle guņsgrāks Rēzeknis Latvīšu bīdreibys noma pogolmā (daga pyune), tok napītīkamuo guņsdziesieju tehniskuo nūdrūsynuojuma deļ guņs nalaimi sovlaiceigi naizadeve lokalizēt. Tam par īmaslu beja div zyrgu i apkolpojūšuo personala tryukums, partū ka tū sovom vajadzeibom izmontuoja Rēzeknis piļsātys pošvaļdeiba. Leidz ar tū nabeja īspiejama sovlaiceiga iudiņa pīguode guņsgrāka dziesšonai.
Paraleli tīšajim pīnuokumim depo puorstuovi organizēja sovu teatra puļceņu i guņsdziesieju orkestri, kurs pīsadaleja dažaidūs piļsātys reikuotajūs pasuokumūs. Kotru godu nūtyka Rēzeknis guņsdzieseibys breivpruoteiguo depo svātki, eipaši pompozi pasuokumi nūritēja piec 1934. goda 15. maja Kārļa Ulmaņa apvārsuma. Svātku programā īkļuove amatpersonu svineiguos uzrunys, vaļsts pyrmūs amatpersonu i depo darbinīku sveikšonu, guņsdziesieju paruodi i cytys aktivitatis. Taipat nūtyka Latgolys guņsdziesieju saceņseibys, kuruos pīsadaleja gondreiž vysys regiona breivpruoteigūs guņsdziesieju bīdreibys. Interesants fakts, ka 1935. goda 30. majā Rēzeknē, svietejūt Latgolys atbreivuošonys nu lelinīku okupacejis 15. godadīnu, Rēzeknis breivpruoteigūs guņsdziesieju bīdreibys puorstuovi tūreizejam vaļsts vadeituojam Kārļam Ulmanim izduovuoja sovpateigu duovonu – guņsdziesieja ciervi. Juodasoka, ka sevkurs guņsdziesiejs kuortuoja specialus kvalifikacejis eksamenus i pozitiva viertiejuma gadīnī varēja tikt par pylnvierteigu depo darbinīku. Taipat guņsdziesieji sovu kvalifikaceju paaugstynuoja vairuokūs specializātajūs kursūs, kurūs uzlobuoja asūšuos, kai ari vuicejuos jaunys teoretiskuos i praktiskuos īmanis.
1940. goda suokuos bīdreibys vaļde aktivai apsprīde vaicuojumu par jauna depo izbyuvi, dīvamžāļ ituos īceris realizaceju puortrauce Latvejis okupaceja 1940. goda vosorā i tuoluokuos Ūtruo pasauļa kara nūtikšonys.
Kartenis: nu Latgolys Kulturviesturis muzeja kruojuma


text:
Kod “Latvejis Postā” Reigys Centralajā dzeļzceļa stacejā beju nūdavuse apmāram 400 gramu vysaidu projektu i samoksuojuse par tū nacarāti moz (mokā palyka puori pat vīna boltuo moneta, narunojūt par dzaltonajom i bryunajom), izdūmuoju tūmār aizīt iz “Dīnys” reikuotū blogeru forumu. Pa nazkaidim vuojuma murgim pat beju pīsasacejuse, koč parosti itaidys akcejis ignoreju, ka kaids nasajem aiz škvarnika i naaizvalk. Patīseibā es breinojūs, ka aizguoju iz tīni. Poša nasaprūtu, deļkuo i kai. Varbyut deļtuo, ka nazkod pyrms goda laikam mani pajēme aiz škvarnika i aizvylka iz Latvejis Nacionaluos bibliotekys pasuokumu “Blogi – sērga vai iespējas” i nazkas aizagiva smadzinēs.
Beja skaidrys, ka nikas nanūteik taipat vīn i ituo foruma reikuošonys īmeslis ak jau patīseibā ir “Dīnys” jaunuos sātyslopys prezentaceja (mani jimā puorsteidze cīši lelais uzsvors iz blogim, pat pyrmajā lopā salyktajom tautys bolsa karteņom i cytaida veida interaktivu saturu, pat īspieju pošam iz jau gotovys platformys taiseit sovu blogu).
Vysmoz es tai padūmuoju par pasuokumu. Ka cytaiž nabyus – jauna lopa, jauna koncepceja, jauna saruna. Partū ka pyrms nazcik dīnu pieški naktī īsavieru, ka vyss izaver cytaiž. Tai kai taišni beja nūgļukuojuse Mozilla i škārsteiklu vierūs caur Explorer (tū, kam logo ir taids pats kai Reigys etalonam), padūmuoju – ot to gon, vīnā ruoda tai, a ūtrā cytaiž. Taišni pasabreinuoju pi seve – kaidā paralelā pasaulī cylvāks var nūdzeivuot godim i nazynuot, ka sūpluok Explorer pasaulī vyss ir cytaižuok.
Taipat kai maņ saguoja ar “Latvejis Viestneša” blogu platformu – vysu laiku rakstieju sovus dīnrokstus Mozillā i čakariejūs, a redakceja nasaprota, kur es izrūku problemys. Vyss tok ass labi. A reizi īguoju Explorer i saprotu, ka nikaidu problemu to patīseibā nav. Vīnkuorši tys, kū cytaiž doru ar rūku i viļteibu, raugūt apspēlēt muoksleigū intelektu i mašynys automatiku, te ir programmeituoja sataiseits jau gotovs. Tok ar rūku vysleidza lobuok. Pa sovam.
Tai goduos. Taipat kai es vysur volkojūs ar kuojom i nabraucu ar Reigys etanolu (etalonu) principa piec, partū ka maņ tei ruodīs naudys izsaimnīkuošona i bezparāds, tai es nalītoju i Explorer. Vajag tok koč kaidus principus. Taipat kai naādu marineitus kirbus i olīvis – tuo īmesļa piec, kab iz pasauļa byutu koč kas, kuo es naādu. A to ka cylvāks ād vysu, jū var nūturēt par sprostu. A kuram gribīs byut sprostam. Koč jis i ir sprosts dzeraunis cylvāks.
Tai es guoju iz tū blogeru forumu. Sumka beja vīgluoka par 400 voi cik tī gramim. I prīcuojūs par pavasari.
Dūmuoju, ka ak jau naaizīšu. Tys ir, es kavieju jau pyrms tuo, kai beju suokuse beidzūt īt iz postu. Narunojūt par puorejū guojīni lānā gorā.
Tai es gols golā iz jū tūmār aizguoju – nu stacejis puori Daugovai, garom bibliotekys ceļšonys laukumam ar statini vysapleik. Tai kai taisnuokī celi īt ar leikumu i eimūt apleik var vaira redzēt, tod es guoju iz dullū i raudzieju naīt pa taisnū. Partū ka pa taisnū īt nav nikaida šarma. Pa taisnū var aizīt kotrys duraks. A ar leikumu īt i tikt da mierķa – tei jau ir klase.
Gols golā, nikuo svareiga nūkavēt navar. Truopieju iz nazkaidim puors beidzamajim runuotuojim i iz temu, kas mani niu interesej – politiki i blogi. Iz Štokenberga runu, kur jis pīsauce i gūvi Dainu nu Makašānu klāva, i runuoja par sorkonū streipi, kam, blogojūt pyrms vieleišonu, nakuops puori.
Tei streipe mani taišni interesej – cik tuoli kurs var īt, kab puordūtu sovu jaunū sukni par leluoku bolsu skaitu. Tys ir, ar interesi jau puors mienešu verūs iz deputatu blogim, spamuošonu i kontaktu laseišonu socialajūs teiklūs, par pīmāru, draugiem.lv i Twitter. Suocūt ar seikom peškom, beidzūt ar lelajom zivim, kas rauga aizmuozuot tautai acs ar it kai byušonu sūpluok – tok jau tīpat škārsteiklā.
Ogruok zam vieleišonu vysys īlys beja aizkrautys ar palākom deputatu sejom, niu laikam nabyus mīra i virtualajā pasaulī. Lēks uorā i agitēs. Skrīs pa monitoru. Myrguos. Pļuopuos i sūlēs blogūs.
Tei deputatu jimšonuos škārsteiklā izaver nirdzeigi. I brīsmeigi.
Partū ka kam maņ byutu vajadzeigi deputati, kas stuņdem sēd draugūs, Tviterī voi mūka nazkaidus PR rokstus i kopej pa vysim sovim blogim…
Seikuok naizasaceišu. Par tū vysu maņ vēļ juopadūmoj.
Vēļ maņ tymā “Dīnys” organizeitajā blogeru pasuokumā pasaruodēja cīš smīkleigai vīna līta. Izvylku fotoaparatu i sasajiemu divejim kadrim (maņ rībās fotografēt cylvākus, i deļtuo es pat palaižu garom foršu ānu spēli iz projektora ekrana), a jau pi pyrmuo klikša vysi apleicejī žurnalisti atsavēre. Blogeri gon nā.
Kotram tok sova vuts – žurnalists dzierd fotoaparatu voi jiut jū ar trešū nuosi jau pa gobolu!
Tei ak jau ir leluokuo atškireiba žurnalistu i blogeru storpā: na vysi žurnalisti ir blogeri i na vysi blogeri ir žurnalisti. Tys ir, cylvāki var byut blogeri, a žurnalisti ari ir cylvāki.
Tai apmāram.
Kartenis var apsavērt ite: kai-es-guoju-iz-blogeru-forumu


text:
Diāna Zirniņa »
“Pi myusim Latgolā” viestej par Latgolys kongresa symtgadis nūtikšonom
Jau piec nedelis svieteisim Latvejis Republikys Satversmis sasaukšonys godadīnu, Latvejis naatkareibys deklaracejis pasludynuošonys godadīnu – Boltuo goldauta svātkus. Taipoš atzeimuosim jau aiz laika izdaudzynuotū 1917. goda Latgolys kongresa symtgadi. Par gūdu Latgolys kongresa symtgadis pīmiņaiSkaiteit vaira »
“Kolnasāta” 20. aprelī – Marks Rotko i dzāslans
Itūnedeļ iz „Kolnasātu” gostūs atguojuse Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra projektu vadeituoja Inga Krekele, kas ir bejuse ari centra tapšonys projekta vadeituoja. Centra atkluošona 24. aprelī byus nūtykums na viņ Daugovpiļs voi vysys Latvejis,Skaiteit vaira »
Latgolys viestnīceiba „Gors” pīsadola Latvejis kulturys viestnīku apvuiceibu programā
Latgolys viestnīceibys „Gors” vadeituoja (SIA „Austrumlatvijas koncertzāle” volda lūcekle) Diāna Zirneņa ir īsasaistejuse Kulturizgleiteibys i namaterialuo montuojuma centra, Britu padūmis Latvejā i bīdreibys „CultureLab” reikuotajā apvuiceibu programā „Latvejis kulturys viestnīki”. „Latvejis kulturys viestnīku apvuiceibuSkaiteit vaira »
Raidejumā „Gondreiž idealys vakarenis” pīsadaleis Rēzeknis pusis ļauds
Kotru vokoru 18:00 TV3 pīduovoj TV šovu „Gondreiž idalys vakarenis” (Gandrīz ideālas vakariņas), kurs itūnedeļ nu 10. da 14. decembram gastej Rēzeknis piļsātā i nūvodā. Ituos nedelis vakareņu šovā sovu ēst taiseišonys i gostuSkaiteit vaira »
Koncertzalā Latgolā byus pianista Vestarda Šimkus izvālāti flīgeli
Pasauļslavanais Latvejis pianists Vestards Šimkus tūpūšajam Austrumlatvejis regionalajam daudzfunkcionalajam koncertzalam Rēzeknē aizguojušā nedeļā Hamburgā, fligeļu ražuotnē Steinways&Sons izavieliejs divejus koncertfligeļus. Pianists ir puorlīcynuots, ka Rēzeknē varēs baudeit lobuokū koncertfligeļu skaniejumu na viņ Latvejā, nuSkaiteit vaira »
Dabeigta Austrumlatvejis koncertzala Rēzeknē ākys korpusa izbyuve
Dabeigti Austrumlatvejis regionaluo daudzfunkcionaluo centra – koncertzala Rēzeknē ākys korpusa byuvnīceibys dorbi, nūslāgumam tyvojās jumta saguma kai ari fasadu izbyuve. Dreiži īplānuots suokt īškejūs apdaris dorbus i akustiskū paneļu izstateišonu. Daudzfunckionaluos kulturys ākys izveidiSkaiteit vaira »


text:
24. jūnijā plkst. 13.00 Jasmuižas parka estrādē (Preiļu nūvods, Aizkalnes pogosts) nūtiks Baltinavas pogosta dramatiskō kolekiva “Palādas” komedija “LAUKU KŪRORTS PIĻSĀTNĪKIM”.
Kai vyslobōk pōrlaist vosorys atvaļinōjumu i tautiskai nūleigōt Jōņa dīnu? Saprūtams, ka pi dobys! Tur tik ir rikteigo gaisūtne: svaigs gaiss, dabeigi produkti, dabeigs klusums i dabeiga pļova.
• Jōņu vainaga izsūļe;
• Īspieja pōrbaudeit – ōtrumu, prōta osumu, izveiceibu, sacenseibys gōru i veļ precizitāti!
• Byus ols, byus sīrs, byus jūki i smīkli!
Īīšonys moksa – 3.00 €.


text:
21. janvarī Rēzeknē nūtyka bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) bīdru kūpsapuļce. Sēdis laikā tyka apsprīsti dažaidi svareigi vaicojumi par bīdreibys dorbu, izvirzeitys nuokušuo gods prioritatis, īvālāta jauna LgSC vaļde i c. . Kūpsapuļce suocēs ar īsapazeišonu (ir pījamti 12 jauni bīdri) i regionalūs biroju atskaitem par padareitū. . Reigys birojā napylna goda laikā nūtykušs daudzi […]
Eisa informaceja par jaunim bīdrim i paradzātū kūpsapuļci. Prīcojamīs, ka 2011. godā bīdreibys ryndys papildynuojuši vasali 10 jauni bīdri i 2012. gods īsuokts jau ar diveju jaunu bīdru uzjimšonu. 2011. goda beiguos, decembra mienesī, par bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” bīdrim kliva: Rēzeknē: Raivis Bukšs Sanita Šalkovska Mārtiņš Caune-Zalāns Reigā: Kristīne Pokratniece 2012. goda suokuos tika […]
5. janvarī Ministru prezidents Valdis Dombrovskis sasatyka ar Navalstiskūs organizaceju (NVO) i Ministru kabineta memorandu parakstejušom navalstiskom organizacejom, kam nu jauna pīsavīnuoja 33 organizacijis, kuru vydā beja ar bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”. Memoranda mierkis ir sekmēt efektivys i sabīdreibys interesem atbilstūšys puorvaļdis darbeibu, nūdrūšynūt pilsūniksys sabīdreibys īsaisti lāmumu pījimšonys procesūs vysūs leimeņūs i stadejuos vaļsts […]
Pīktdīņ, 27. februarī, nūtiks pikets par atbolstu latgalīšu medejim pi Nacionaluos radejis i televizejis padūmis (NRTVP). Jū organizej LgSC bīdrs Mareks Gabrišs i bīdreiba “Latgaļu sāta”. Informaceja par itū temu ir īgiustama škārsteiklā: diena.lv – Latgalieši protestēs pret vienīgā radioraidījuma slēgšanu lakuga.lv – Pikets latgalīšu volūdys atbolstam plašsazinis leidzekļūs reitingi.lv – Atbalstīsim medijus latgaliešu valodā! […]
Politiskuos situacejis nastabilitate i varys krize vaļstī ar vodūšus politiskūs spāku krahu i jaunu spāku, līderu mekliejumim i ceņtīnim izaraut prīškysgolā, taipat pošvaļdeibu, Eiroparlamenta i ak jau i Latvejis parlamenta vieleišonu tyvums naīt garom ari navaļstiskajom organizacejom. Ari LgSC kai aktiva i stabila NVO ir sajāmuse vairuokus aicynuojumus sasadorbuot ar politiskajom partejom: kai mudynuojumus īsapazeit […]


text:
LR1 »
Latgaliskais gors Amerikā – “Kolnasātā” gastej trymdys latgalīts Ugis Sprūdžs
Maja suokuos 4. pasauļa latgalīšu saītā Rēzeknē kluotyn beja ari latgalīši, kurūs seņči Ūtruo pasauļa kara laikā devēs trymdā iz Rītumim. Vīns nu jūs ari gastej “Kolnasātā”. Ugis Sprūdžs dzeivoj Čikagā, ASV, i irSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” gastej grupa “Piparmētra”
Mārgu grupa “Piparmētra” ir nomināta Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks” treis kategorejuos. Vīna nu tūs ari par goda debeju muzykā. “Kolnasātā” grupa gastej akustiskā sastuovā: Amanda Lapa (bolss, gitara), Jana Dudare (bolss) i LonijaSkaiteit vaira »
Kolnasāta 17. decembrī
Īskots “Kolnasātys” puormaiņuos jaunajā godā. Raidejums iz prīšku tiks veiduots Latvejis Radejis Latgolys studejā, ar puorsaceļšonu komandu papyldynuos Ēriks Zeps, kas byus raidejuma vadeituojs Latgolys studejā. Ēriks voda tradicionaluos muzykys nūdaļu Juoņa Ivanova RēzeknisSkaiteit vaira »
Kolnasāta 10. decembrī
Andra Čudare naseņ atsagrīzuse nu Tadžikistanys, kur pavadeja treis mienešus, dzeivuoja Širinbeku saimē, kuope kolnūs, vuoce uorstnīceibys augus i fotografēja tūs gruomotai, gataveja aptīkā čajus, kai ari fiļmēja video par tradicionalajim iedīnim Pamirā. Tadžikistanys braucīņsSkaiteit vaira »
Kolnasāta 3. decembrī
Viesturnīks Muorteņš Mintaurs “Kolnasātā” stuosta par breinumainu Eiropā zynomu nūtikšonu Rēzeknis bazneicā, kas atsaroduse natuoli nu Rēzeknis piļs. Vosorys svātku sastdīnē ir nūtykuse breinumaina myrušūs augšonceļšonuos. Īīmūt bazneicā, bejuse dzierdama dzīduošona i dīviškeiga muzyka, iSkaiteit vaira »
Kolnasāta 26. novembrī
Viesturiskūs kuormu restauraceja Latgolā – cik ir taidu kuormu, kurī gaida sovu nuokušū dzeivi, kai i cik kvalitativi nūteik restauraceja i parkū tū vyspuor dareit? Dace Dambe apsaver Preiļu muižys piļs pīmāru – grafuSkaiteit vaira »
Kolnasāta 19. novembrī
Kas ir patriotisms, par tū svātku raidejuma Vuordineicā runoj Valentins Lukaševičs i Arņs Slobožanins. Obeji stuosta, kai jī izjiut tū, kas ir vaļsts. Jauni cylvāki, kurī daudz dora na tik sovai prīcai voi peļnej tai iztyku,Skaiteit vaira »
Kolnasāta 12. novembrī
“Navajag daleit latvīšus seikuok, nu tys nanūzeimoj, ka latgalīši ir juopadora leidzeigi baltīšim,” soka grupys “Dabasu durovys” solists Arņs Slobožanins. Ar jū i dzīsmineicu Lauru Bicāni saruna par latgalīšu muzykys nišu Latvejā, par sajimtūSkaiteit vaira »
Kolnasāta 5. novembrī
Latgali voi latgalīši? Kai saukt myusu dīnu cylvākus, kurī runoj latgaliski? Sarunuos, televizejā, radejā i drukavuotajūs medejūs obejus vuordus mādz lītuot kai sinonimus, tok, kai sovā komentarā skaidroj viesturneica Vineta Vilcāne, storp tim irSkaiteit vaira »
Kolnasāta 29. oktobrī
Nalegalajim puorvoduotuojim dasaceitais kars Latgolā nav devs nikaidu rezultatu. Par tū stuosta grani.lv žurnalists Aleksandrs Cvetkovs. Juo pietejumu par tū, cik puorvoduotuoji nūpeļnej, voi eistyn ar tim braukt nav drūsai i parkū tīseibsorgojūšuos īstuodis parSkaiteit vaira »
Kolnasāta 22. oktobrī
Dūmuot par nuokušū žurnala izdūšonys godu, nu nabyut puorlīceibā par tū, voi vysi planavuotī numeri eistyn izīs – kai tys ir i kai īt vīneigajam glancātajam žurnalam Latgolā, par tū teik runuots ar daļuSkaiteit vaira »
Kolnasāta 15. oktobrī
Kaida beja komponista Juoņa Ivanova saisteiba ar Latgolu, i kai jis tū izdzeivuoja laikā, kod tik dreiži mainejuos pasauļa politiskuo kuorteiba? Par Juoni Ivanovu, kuram itūgod svietej 110. dzimšonys dīnu, teik runuots ar dirigentuSkaiteit vaira »
Kolnasāta 8. oktobrī
Latgalīšu volūda reklamā i marketingā – voi “latgaliskuo” apsazynuošonys i izmontuošonys viļņs līcynoj par kū palīkūšu, voi tys ir eislaiceigs puordūšonys triks? Diskusejā raidejumā “Kolnasāta” pīsadola Raimonds Platacis, reklamys agenturys “Abnormal” rodūšais direktors, volūdneica Muora Mortuzāne-Muravska i Aigars Zīmelis,Skaiteit vaira »
Kolnasāta 1. oktobrī
Vaļsts, latgalīšu volūda i latgaliskais. Kaidys ir itūs treis elementu attīceibys, par tū diskutēja Fraņča Trasuna muzejā “Kolnasāta”. Publiskūs tīseibu instituta reikuotajā juridiskajā sarunā “Ar mīlestību par Satversmi” pīsadaleja jurists Arvīds Dravnieks, advokats AgrisSkaiteit vaira »


text:
Osteichthyes - Rodentia - Muridae
PaleoDB taxon number: 285905
Parent taxon: Muridae according to U. Schmidt 2001
Sister taxa: Aethomys, Afrocricetodontinae, Allorattus, Anthracomys, Apodemus, Arvicanthis, Bolomys, Castillomys, Castorina, Castromys, Centralomys, Chiropodomys, Colomys, Dasymys, Deomyinae, Echymina, Extrarius, Gerbillinae, Gerbua, Grammomys, Hapalomys, Huaxiamys, Huerzelerimys, Hydromina, Hyomys, Karnimata, Lemniscomys, Mastacomys, Mastomys, Micromys, Mikrotia, Murina, Murinae, Myocricetodontinae, Myotomys, Nesokia, Occitanomys, Ochrotomys, Orientalomys, Papagomys, Paraethomys, Parapelomys, Parapodemus, Parotomys, Pelomys, Praomys, Proceromys, Progonomys, Rhabdomys, Rhagapodemus, Rhagomys, Saccostomus, Saidomys, Steatomys, Stephanomys, Tachyoryctoidinae, Thallomys, Valerimys, Zelotomys
Subtaxa: none
Ecology: scansorial insectivore


text:
Nu ituo goda 2. augusta leidz 6. augustam Preiļūs nūtyka „Atzolys” – jau sastū godu piec kuortys bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” reikuots izgleitojūšs seminars Latgolys jaunīšim. Seminaru reikoj latgalīšu studenti deļ jaunīšu, kam ir interese par Latgolu i latgalīšu volūdu, literaturu, viesturi, kulturu.
Na par veļti „Atzolu” moto ir Kazimira Skryndys vuordi: „Iz tom jaunom atlasem lai ir vysa myusu cereiba i par jom lai mes vysvairuok guodojom. Izaugs lelys atlasis, tod ari vacim kūkim jūs pakrieslī byus loba atpyuta.” Seminarā jaunīši sasateik i īsavuica byut kūpā ari latgaliski – kasdīnā, svātkūs, vuiceibuos, prīcā i sovuos puordūmuos, kab apsazynuotu sovys saknis i īspieju kūpt sovu īpašū pateibu i iz prīšku.
Nu 2004. goda, kod pyrmū reizi nūtyka nūmetne „Atzolys” i pyrmū reizi salasēja kūpā latgaliski runojūšus, rodūšus i dzīdūšus jaunīšus, atzolīšu bolsi vosoruos ir bejuši dzierdami Kuorsovā, Baļtinovā, Dagdā, Rogovkā, Bieržgalī. Itūgod pyrmū reizi „Atzolys” nūtyka Preiļu pusē.
Pavysam „Atzoluos” beja 20 dalinīku – puiši i mārgys nu Latgolys: Kuorsovys, Rogovkys, Saļnovys, Kolupa, Preiļu, Ludzys, Rēzeknis i c. i nu puornūvodu – Lelvuordis. Atzolīši dzeivuoja ustabeņuos ar Preiļu apleicīnis vītvuordu nūsaukumim: puiši dzeivuoja Muktupuovulūs i Prīkuļūs, meitys – Upmolā, Vuorkovā, Arendolē, Rūžupē, Tyltovā, Rozalinā.
Kotra dīna suocēs ar reita rūsmi i reita riņči, kura laikā tyka pīškierti ordeni īprīkšejuos dīnys spylgtuokajim atzolīšim, skaiteitys „Atzolu” spletnis, kotrys atzolīts dabuoja sovu laimis devu – vysmoz 26 atzolīšu apskuovīņus.
Seminara laikā dalinīki klausejuos lekcejis par latgalīšu literaturu i latgalīšu rokstu volūdu, prezentaceju taiseišonu, latgalīšu portalim internetā. Īgiutuos zynuošonys atzolīši varēja nūstyprynuot praksē – taisūt seminara avīzi „Atzolu Viestness”, prezentacejis par nūtykumim i cylvākim, kas saisteiti ar Latgolu.
Ari itūgod atzolīši ekskursejis laikā izzynuoja vaira par seminara nūrisis vītu – Preilim – i jūs viesturi.
Vokorūs atzolīši varēja rodūši izapaust, taisūt vysaidus muzikalus i teatralus prīšknasumus pasuokumim „Preiļu Oskars”, „Dzīšmu dueļs”, īpazeistynojūt puorejūs ar sevi, sovim talantim „Talantu vokorā”, sovu dzymtū vītu, sovu „Atzolu” ustabeņu i c. Juoatzeist, ka vysi atzolīši ir cīši rodūši i talanteigi jaunīši – kai aktīri i muzykanti, tai muokslinīki i ailinīki, akrobati i doncuotuoji. Seminara laikā topa jaunys dzīsmis, ailis, spuornuotī teicīni.
Piec rodūšūs aktivitašu atzolīši izadoncuoja, doncojūt tradicionalūs daņčus. Kotrys ustabenis atzolīšim beja sovs „Atzolu” krysttāvs voi krystamuote nu organizatoru pusis, ar kurim piec garuos dīnys varēja puorrunuot dīnys prīcys i bādys, pasarunuot par dzeivi vyspuor. „Atzolu” krystvacuoki skaiteja prīškā latgalīšu puosokys, stuostus i c. Pyrms naktsmīra vysi atzolīši dzīduoja mīga dzīsmeiti „Par sapynu zyrgim”.
„Atzolu” dorba grupys i dalinīku vuordā lelu paļdis sokom Vaļsts Kulturkapitala fondam par finansialū atspaidu, SIA „Salang-P” vadeibai i darbinīkim par atsauceibu i seminara atbaļsteišonu ar kancelejis precem, Preiļu Vaļsts gimnazejis folklorys kūpai „Rūtoj” i vadeituojai Ilzei Rožinskai par skaneigom dzīsmem i ļusteigim daņčim! Taipat sokom paļdis grupys „D-Light” puišim par myusdīnu muzyku i bala daņčim, Ilgai Šuplinskai, Muorai Mortuzānei, Iretai Čeksei, Juram Viļumam par saistūšom i interesantom lekcejom! Sokom paļdis ari bistro „Preilene” vadeibai par sadarbeibu i kolektivam par gordu i suoteigu iedīni, a seviški – Preiļu Vaļsts gimnazejai par naktsmītnem i telpom seminara nūrisei!
Paļdis dalinīkim par aktivitati, rodūšū i latgaliskū goru i paļdis dorba grupai par nasovteigu paleidzeibu seminara organiziešonā i vadeišonā. Itūgod „Atzola” dorba grupa atsaškeire ar tū, ka vysi ir bejušī atzolīši: Linda Orole, Arnita Grigāne, Edgars Ciganovičs, Laila Kaša, Laima Rēriha, Vineta Vilcānei i Vita Briška. Paaudžu maiņa ir nūtykuse, atzolys jau dūd paieni – cytom atzolom.
„Atzolu” vadeituoja Linda Orole,
bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” vaļdis lūcekle


text:
„Latgolys Studentu centra” eistynuotais projekts „Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” itūgod dorbu turpynuos Latgolys regiona atteisteibys agenturys i Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programys ītvorūs. Konkursa kuorteibā LgSC īsnīgtais projekts beja tūs 42 projektu vydā, kas sajēme atbolstu. Portala uzturiešonai tyka pīškierti 1500 lati, i projekts tiks eistynuots nu 2013. goda 27. maja leidz ituo goda 1. decembrim.
Ar puorejim atbaļsteitajim projektim var īsapazeit ite.
„Latgalīšu Kulturys Gazeta” jūprūjom ir pasaulī vīneigais latgaliski rokstūšais interneta medejs i ir palykuse par sova veida latgalīšu puļciešonuos vītu internetā, kur vysod var satikt kaidu pazeistamu, atrast kū sev nūdereigu i saistūšu.
Projekta „Latgalīšu kulturys zinu portals lakuga.lv”
Vadeituoja Vineta Vilcāne
vineta@lgsc.lv


text:
REZOLUCEJA
Mes, pyrmuo Latgolys kongresa lāmumu idejiskī turpynuotuoji, Rēzeknē, Latgolys viestnīceibā „Gors” i Rēzeknis Tehnologeju akademejā, 2017. goda 5.–6. majā, 4. pasauļa latgalīšu saītā (tuoļuok – „Saīts”), izviertejūt 1917. goda 9.–10. maja pījimtūs lāmumu izpiļdi, kab nūdrūsynuot Latgolys latvīšu (latgalīšu) kai Latvejis vaļsts nacejis dalis atbylstūšu pastuoviešonu Latvejis Republikā, pījamam itū rezoluceju (kas sastuov nu diveju daļu – pamatteksta i izvārsuma) ar mierki nūdrūsynuot latgalīšu volūdys i kulturys sovpateibys kai latvīšu nacejis boguoteibys saglobuošonu, aizsardzeibu i atteisteibu i vaļstiski atbaļsteit Latgolys latvīšus (latgalīšus) kai Latvejis vaļsts nacejis sastuovdaļu.
1. Izpyldūt 1917. goda Latgolys kongresa 2. punktu, Latvejis vaļstei ir juonūdrūsynoj Vaļsts volūdys lykuma 3. panta 4. punkta reala darbeiba i vysupyrma itaiduos jūmuos i veidūs:
1.1. Volūdys statuss: nūstyprynuot skaidru latgalīšu rokstu volūdys kai viesturyska latvīšu volūdys paveida vaļstiskū statusu Latvejā i akceptēt ISO standarta lītuojumu, mainūt terminologeju i nūstyprynuojūt saeisynuojumus volūdu apzeimuojumim: LAV – latvīšu makrovolūda, kurai ir divi paveidi: LVS – latvīšu literaruo volūda i LTG – latgalīšu rokstu ci literaruo volūda. Izmontuot itūs volūdu apzeimuojumus vysuos jūmuos i eipaši statistikā, nūruodūt izdūtūs gruomotu, publikaceju, plašsazinis leidzekļu volūdu ci volūdu zynuošonu, dorba volūdu i c. Nūdrūsynuot, kab iz latgalīšu rokstu volūdys tyktu attīcynuotys Vaļsts volūdys lykuma 6.–24. panta praseibys. (Vērtīs 1.1 izvārsumu.)
1.2. Oficialuo saziņa ar vaļsts i pošvaļdeibys īstuodem: vysom vaļsts i pošvaļdeibys īstuodem, taipat privatpersonom respektēt saziņu, t. sk. rakstisku, latgalīšu rokstu volūdā vysā Latvejis Republikys teritorejā. Latgolys planavuošonys regiona teritorejā itys attīcynojams ari iz pīnuokuma dūt atbiļdi latgalīšu rokstu volūdā. Latgolys pošvaļdeibuos ci jūs strukturvīneibuos, cytuos īstuodēs i organizacejuos, taipat komercsabīdreibuos, ka juos tuo grib, kai dorba volūda, t. sk. dokumentacejā, var tikt lītuota latgalīšu rokstu volūda. Itaidys tīseibys dūt pošvaļdeibom, jūs strukturvīneibom i īstuodem, taipat privatpersonom ari uorpus Latgolys planavuošonys regiona teritorejis, ka juos tuo grib. Īkļaut kai vīnu nu praseibu darbinīka spieju viertiejumā Latgolys planavuošonys regionā spieju sasazynuot latgalīšu rokstu volūdā. Vaļstiski atbolstūt latgalīšu rokstu volūdu, konsekventai styprynuot latvīšu volūdys kai vaļsts volūdys kūpejū lītuojumu (Vērtīs 1.2. izvārsumu.)
1.3. Latgolys regiona lingvistiskuo ainova: Latgolys planavuošonys regionā, kai ari uorpus juo atsagrīzt pi viesturyskūs latgaliskūs nūsaukumu i vītvuordu, pastotūt jaunys ceļa zeimis i nūruodis, lītuot obejis latvīšu volūdys formys (LVS i LTG), vaļstei izveiduot atbolsta sistemu tom pošvaļdeibom i organizacejom, kas ir gotovys maineit asūšuos (ci stateit jaunys) ceļa zeimis i uzrokstus. Veiduot atbolsta sistemu tim uzjiemiejim i NVO, kas turysma produktu nūruodis pīduovoj latgalīšu rokstu volūdā ci tei ir vīna nu nūruožu volūdu. Veicūt regionalū reformu, respektēt viesturyskū teritorejis saisteibu ar Latgolu, kai ari nūdrūsynuot īspieju ceļu zeimēs i nūruodēs lītuot latgalīšu rokstu volūdu ci viesturyskūs apzeimuojumus (nūsaukumus) ari uorpus Latgolys planavuošonys regiona teritorejis.
1.4. Izgleiteibā: nūdrūsynuot konkretu vītejai situacejai atbylstūšu latgalīšu rokstu volūdys ci nūvodvuiceibys stuņžu skaitu vysūs izgleiteibys pūsmūs i leimiņūs, paradzūt tam finaņsialu atbolstu Latgolys regionā, atseviškus prīškmatus (humanitarajā ci socialajā jūmā) ļaut vuiceitīs latgalīšu rokstu volūdā. Atbylstūši kompeteņču izgleiteibai puorsavērt humanitaruo i socialuo vierzīņa prīškmatu vuiceibu leidzekļus i standartus i papyldynuot jūs ar viesturyski objektivim materialim par Latgolys viesturi, volūdu, literaturu, etniskajom i kulturys sovpateibom. Atbaļsteit paraugškolys/-u izveidi, kurā vīna nu vuiceibu volūdu ir latgalīšu rokstu volūda. (Vērtīs 1.3. izvārsumu.)
1.5. Kulturā: nūdrūsynuot i finaņsēt regiona leimiņa strukturu izveidi (tymā skaitā iz asūšūs kulturys īstuožu bazis), kuru nūsaukumā īkļaut Latgolys vuordu i repertuaru veiduot, prymari lītojūt latgalīšu rokstu volūdu: Latgalīšu literaturys fonds, Latgolys teatris, Latgolys filmu fonds, Latgolys simfoniskais orkestris, Latgolys kors, Latgolys Muokslys muzejs i c. (Vērtīs 1.4. izvārsumu.)
1.6. Plašsazinis leidzekļūs: Latgolys planavuošonys regiona teritorejā nūdrūsynuot vaļsts informativū telpu, t. sk. kai sabīdryskū pasyutejumu, i jamā rast vītu raidejumim i ziņom latgalīšu rokstu volūdā. Nūdrūsynuot i vysur, kur lykums paredz, daškiert finaņsiejumu tim informacejis leidzeklim, kurūs ir publikacejis voi raidejumi latgalīšu rokstu volūdā, sabīdryski finansātajūs radejis (LR 1) i televizejis kanalūs (LTV 1, LTV 7) īkļaut ziņu, taipat atsevišku raidejumu regularu sagataveišonu i transliešonu latgalīšu rokstu volūdā. Styprynuot i atbaļsteit plotu socialūs teiklu vidi (pīmāram, iz LAKUGA bazis) latgalīšu rokstu volūdā. (Vērtīs 1.5. izvārsumu.)
1.7. Zynuotnē i pietnīceibā: Nūsaceitu daļu vaļsts finansātu pietnīceibys programu vierzeit latgalistikys pietejumu atbaļsteišonai, informacejis tehnologejis reiku i datorprogramu izstruodei, myusu dīnu latgalīšu volūdys korpusa paplašynuošonai i uzturiešonai. Radeit i finaņsēt tulkuošonys i terminologejis izpietis i tuoluokys izstruodis dorbu nūlyukā saglobuot i atteisteit attīceigū administrativū, komercialū, ekonomiskū, socialū, tehniskū i juridiskū terminologeju latgalīšu rokstu volūdā.
2. Aicynuot Latgolys planavuošonys regiona padūmi oficiali apstyprynuot latgalīšu (Latgolys) karūgu (tymsai zyls-bolts-tymsai zyls), nūsokūt juo lītuojuma kuorteibu. (Vērtīs 1.6. izvārsumu.)
3. Latvejis Republikys regionalū politiku baļsteit iz Satversmis 3. panta: „Latvejis vaļsts teritoreju storptautyskūs leigumu nūsaceitajūs rūbežūs sastuoda Vydzeme, Latgola, Kūrzeme i Zemgale”. Precizi i skaidri nūsaceit Satversmē nūsauktūs regionu funkcejis, tys ļaus efektivi rysynuot daudzys vaļstiskys problemys: vaļsts īstuožu darbeibys struktura, pošvaļdeibu sadarbeibys modeļs, izgleiteibys sistema, veseleibys apryupe, vaļsts budžeta sadale, ari Vaļsts Kulturkapitala fonda darbeiba i c. Regionu izaugsmei vierzeit i atbaļsteit vaļsts i cytu īstuožu decentralizacejis ideju.
4. Turēt 27. apreli par Latgolys dīnu i īkļaut jū lykuma „Par svātku, atceris i atzeimojamom dīnom” 2. pantā kai atzeimojamu dīnu, taipat īsaceit cytim Latvejis nūvodim nūsaceit sova nūvoda dīnu.
Itūs praseibu izpiļde ļaus pylnvierteigi eistynuot 1917. goda Latgolys kongresa lāmumus, nūdrūsynuos Vaļsts volūdys lykuma 3. panta 4. punkta darbeibu.
Kab dasavērt ituos rezolucejis eistynuošonu, teik izveiduota Saīta rezolucejis izpiļdis komiteja (vērtīs 1.7. izvārsumu), kurys aizdavums ir padreizynuot i vērtēt pījimtūs praseibu izpiļdi, taipat dūt puorskotu par rezolucejis eistynuošonys gaitu kūpumā.
Komitejis aizdavums ir sasaukt 5. pasauļa latgalīšu saītu 2022. godā Saīta rezolucejis izpiļdis viertiejumam i latvyskuo latgaliskuma regionā i sevkurā individā styprynuošonai.
Izvārsums rezolucejai ite.


text:
Svētie kaņepēs.
1. A. 1844. St. Uļanovska Vilānos. Zbior wiadomosci do antropologii krojowej. T. XVIII, Krakavā 1895, 490. 22.
Dzeivuoja pops, a pi popa bjeja kolps, jis dzeivuoja pi juo, i jam paslikti bjeja: dorba gona, a āst pamoz, paslikti. Jis, kur atrozdoms pi popa sīvys, voi tī svīksta, voi krejuma, voi gaļis. pa kimūsam atgrīž i aizkūž, i kejumu izdzjer. l vvs jau tjei popa sīva nūjādz, ka ir aiztykts. Jei popam pasoka, ka aiztykts, a kolpam nasoka nikuo, ka vjāļ nebjeja juo dajāgusja. A tys kolps sadūmoj, ka byus slikti, ka jei jau mierkavoj pilnavuot, kas tū dora. Vot jis nūīt iz baznijcu, pajem vysim svātjejim izzīž mutis ir buordys, kuram ar kejumu, kuram ar svīkstu, aŗ kuram gaļis gobulu īsprīž zūbūs.
Atīt jau tys pops iz baznijcu reitā, vjeras, ka svātī vysi apzatupušīs (aptraipījušies) āzdami jau. Nu i pasauc jis sīvys, ka šy, dūmuojusi, ka kolps, a tī svātī šym tū doruši. Kai jēmja pjeicku pops, aizzasirdjāja stipri iz jūs, ka šam cik reizi vysu izāduši, ka suoka pjārt - pjāra, pjāra, cik vīn sirds ņasja. Iepjāra jau jūs, cik gribjēja.
A bjeja popam duorzs kaņepu apsāts, Iyls. Jis naimovāt struodnīku nagrib, kolpam juoplēš vīnam patjam. Vot jis pajem i sanas tūs svātūs kaņēpjās, tys kolps jau. Īt otkon reitā pops baznijcā, vjeras, ka nivīna svātuo nava, vaicoj iz kolpu: "Može tu redzjēji, kur jī nūguoja, svātī tī?"
Kolps soka: "A vot šys jiudini ņes's, dzierdjēja, ka kaņepjās murš nizkas!"
Nūīt pops jau vārtūs i atrūn jūs tī, jis prosa, prosa jūs, lyudzas, lai īt iz baznijcu, atīs svātdīņa, saīs ļauds, a nivīna svātuo baznijcā! Jī naklausa popa, naīt iz baznijcu. Vot jis prosa kolpa, lai īt jūs puorprosjēt, ka juo naklausa. A kolps atsoka: šys dzierdjējis, ka cīši aizzasirdjāja iz juo, kam jūs pjāra, ka jī tai runuojuši: šy jau pasjēdjēšķūs par dīnu kaņepjās, a par nakti šmaukškūš gobulā!"
Pops nūzabjeida, suok lyugt kolpa, šys tjev symtu rubļu moksuoškys, tik savjad jūs baznijcā! Nu, tys kolps cikom par nakt saņasja jūs baznījcā, a kaņepis vys's izlauzjēja, nivīnys napamjatja" ka jau tī svātī tai padarēja nu siržu. Pjēc tuo symtu rubļu dabuoja nu popa, a popu i bjez kaņepu i bjez naudys pamjatja.


text:
ite vīla puordūmom. tim, kas dūmoj, ka integraceja ir plokona līta.
pavasarūs 2. Pasauļa kars otkon atsasuoc – kai 16. martā suocās ar legionarim pi Breiveibys pīminekļa, tai majā turpynojās ar okupantim pi Uzvorys pīminekļa. da i majā vēļ Eiropys karūgi, junī pylnai laimei geju varaveiksnis karūgi i apsāstu kristīšu syudu maiseni.
i latvīšam tai gribīs nūticēt – ka mes dzeivuosim laimeigi, kod Latvejā beidzūt nabyus nivīna krīva, nivīna geja, nivīna legionara. tod to gon vyss byus labi i pareizi.
ite Janinys Dukulis dzejūli nu dzejūļu kūpkruojuma “Rēzekne-2003” (Rēzekne: LKCI, 2003).
sūpluok latgalīšu, latvīšu i krīvu volūdys. vuords – krīvyski. vuords – latgalīšu. temys – Latgola, Dīvs, pavasars i 2. Pasauļa kara veterani.
i niu pasokit – voi integraceja nūzeimoj vysus pataiseit par pareizim latvīšim. ci ļaut i vuiceit sadzeivuot sūpluok vysaidim latvīšim.


text:
1. A. 1248. T e i c ē j s P. A n t o n o v s K a p i ņ u p. L a t v j u k u l t. k r.
Senejūs laikūs tuoļi aiz jyuru un aiz mežu beja vīns pavysam aizmiersts cīms. Tuo cīma dzeivuotuoji nikod nabeja pilsātā ni mīstiņā, par tū ka nu jūs cīma beja cīši tuoļi; tai pat nabeja pi jūs baznīcas. Kaut ļaudis nikod nabeja baznīcā, tūmār, zynuoja, kai lyugt Dīvu un vysu tū darīt, kas pīdar kristītam cylvākam. Vīnu reizi nu tuo cima meita gribēja īt pi veira un, kai pīdar kristītam cylvākam, vajadzēja pīīt pi grāku syudzēšonas. Itei meita sasalasīja un aizguoja meklēt baznīcu, ka izsyudzēt grākus. Tai myusu meita puorguoja daudz verstu un sateik jei daudz zemnīku, braucūt ar vazumim. Jei dūmuoja, ka jī brauc uz baznīcu. Zemnīki pībraucja pi patmalu un apstuoja. Meita dūmuoja, ka tī baznīca, īguoja taipat patmaļās un redz, kai zemnīki nosoj maisus, jei dūmuoja, ka zemnīki nas baznīcai upurus. Tai meita stuov patmaļās un skaita puotorus. Meita izdzierda, ka augši nazkas klīdz: "Ber!"
Jei nūsabeida un dūmoj paša sevī, ka ībērs jai par koklu un tyuleņ izguoja uorā nu patmaļom un dreižuok aizguoja uz sovu sātu. Atīt meita uz sātu un nu juos vacī vaicoj : "Nu, Madaļa, izsyudzēji grākus?"
Na!" atbilda meita. "
"Par kū na?" vaicoj jai vacī, tāvs ar muoti.
Jei jim atbild: "Es nūsabeidu! Svāta Jumprova stuov zemē aiz nazkaida lela skrituļa un vysu laiku runoj: Ļa-ta-ta! ļa-ta-ta, bet Jezus Kristus viersā klīdz: Ber! Es nūsabeidu un dūmuoju, ka man ībērs por koklu, bet na taida muļķite, tyuleņ izskrēju uorā, dūmoudama, lobuok es pi veira naīšu, bet tai grākus syudzēt nagribu ! "
"Ak tu, mulķe, mu&127;ķe!" pascēja jai vacī, tāvs ar muoti, "tu beji na baznīcā, bet patmaļās!"
Dūmoj meita: "Īšu es vēl reizi!" un aizguoja.
Guoja jei, guoja dīnu, guoja divi, trešā tyka pilsātā. Meita staigoj pa pilsātu, bet nazyna, kur baznīca. Redz jei, ka stuov vīna lela muoja. Meita īguoja tymā muojā un redz: tī taisa uodas. Meita nūsabeida, izskrēja uorā un atguoja uz sātu. Sātā tāvs vaicoj meitai: "Nu kai, meitiņ, izsyudzēji drākus?"
"Ej, navaicoj, tāvs!" soka meita, "es na baznīcā, bet taišņi elnē tyku! Tī es redzēju daudz uodu un vysas sīvītes ar lelim motim, veļ kai varbyut, ar vysom sapeitom bizem!"
Tāvs jai runoj: "Tu lobuok, meit, dzeivoj sātā, tev navajaga īt pi veira. Tu beji na baznīcā, bet kur uodas tais&127;, un tī beja zvrga uodas ar astem, bet tu dūmuoj, ka sīvītes ar motim un sapeitom bizem!"
Tai meita nu tuos reizes vairuok naguoja grākus syudzēt un taipat naguoja pi veira.