text:
Viļāni »
Kolnasāta – 13.04.2013.
Jiusu viereibai Latvejis Radejis 1. programys latgaliskuo raidejuma “Kolnasāta” kasnedelis laidīņs. Viests nu Latgolys i par latgaliskū Latvejā, raidejumā gostūs muzykants Arturs Uškāns, reportažā nu Latgolys par viļānīšu gatavuošonūs Dzīšmu i deju svātkim, vuordineicysSkaiteit vaira »
Viļānūs nūtiks ziņģātuoju i stuostnīku vokors „Saimis gūdi”
9. februārī 15 stuņdēs Viļānu kulturys noms jau 11. godu piec kuortys puļcēs ziņģātuojus i stuostnīkus nu Latgolys i Vidzemis iz pasuokumu “Ziņģātuoju i stuostnīku vokors”. Kai īrosts, pasuokums nūteik februarī, kod Tautys muzykantu bīdreiba sadarbeibā arSkaiteit vaira »
Viļānūs nūtiks ziņģātuoju i stuostnīku vokors
Viļānu kulturys nomā 9. febralī 15 stuņdēs XI reizi nūtiks „Ziņģātuoju i stuostnīku vokors”, kas jau ir palics par tradicionalu pasuokumu, kurā puļcejās ap 200 dalinīku. Pasuokuma mierkis ir popularizēt myusu dīnu folkloru kaiSkaiteit vaira »
Seikšaļtenis Viļānu tiergā
Viļānu tiergs kai nagaistūša vierteiba – jau gondreiž divdesmit godu nu 1993. goda 1. maja kotra mieneša ūtrajā svātdīnē mīsta īlys puorjem puordūt i pierkt grybūši cylvāki. Pavasar ar samtiņu, kuopustu stuodim i seikajimSkaiteit vaira »
Tievanānu pavasars 2012
– Vasals, akmiņ! – Vasals! – Kai īt? Es breivdīnuos salaseju boru sovejūs i beju cīši lobā pasuokumā! – Opā! A kas tys beja par pasuokumu? – Tys ir taids nakomercials, nagudrys i nanormaliSkaiteit vaira »
Aicynoj Tievanānu pavasars 2012
Jau sastū godu piec kuortys sevi pīsoka nakomercials, nagudrys i nanormali glauns pasuocīņs sovejim, sovejūs sovejim, latgalīšu literaturys autorim i skaiteituojim —Teivanānu pavasars. Pasasokūt spūkainam čulanam, kas atsarūn Tievanānu sātā, pasuokums dabovs ari naoficialuSkaiteit vaira »
Koncertprograma “Litaneja” Vilekī, Viļānūs i Rēzeknē
18. i 19. majā treis Latgolys bazneicuos Vilekī, Viļānūs i Rēzeknē Latvejis Radejis kuora i kamerorkestra „Sinfonetta Rīgazpiļdejumā dirigenta Sigvarda Kļavys vadeibā skanēs programa „Litaneja”. Koncertprograma, kas pārnuo goda beiguos pyrmatskaņuota jaunuos muzykys festivalāSkaiteit vaira »


c: text/html

text:
Līvija Plavinska »
“Kolnasātā” diskuseja par Latgolys kongresa symtgadis svātku programu
Raidejums atsaver, kai rysynuojušys nūtikšonys ap Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa uzrokstim piec 21. janvara raidejuma. Latgolys kongresa symtgadis tematika teik turpynuota ari itamā “Kolnasātā”, pietejūt svineibu programu i raugūt nūskaidruot, kaida byutu lobuokuo duovonaSkaiteit vaira »
Pi myusim Latgolā! – 25.09.2014.
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu “Pi myusim Latgolā!”. Itūnedeļ “Pi myusim Latgolā” pīduovoj raidejumu cyklu, kurā – 12. Saeimys prīškvieliešonu diskusejis ar deputatu kandidatim nu Latgolys apgobola sarokstim. Catūrtdiņ prīškvieliešonu diskusejā sasatyka Līvija Plavinska nuSkaiteit vaira »

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Pyrmudiņ latgalīšu rokstu volūdys kursūs uzzynuoju vairuokys jaunys lītys kai par latgalīšu rokstu volūdys pareizraksteibu, tai par latgalīšu attīceibom ar mīlesteibu.
Zynuošonys raudzeišu īvāruot iz prīšku rokstūt. I niu es rokstu i dūmu (taišni tai es dūmu navys dūdu) sovys puordūmys ari Tev. 🙂
Lobojūt kursu pasnīdziejis Muorys aizdūtū tekstu, roduos diskuseja par vaicuojumu, kai latgaliski atsazeit mīlesteibā i vyspuor, kai latgaliski apzeimuot vuordus mīlestība, mīlēt. Nui, nui, ir tak pavasars! Na tikai dobā, bet arī gaisā, sajiutuos i pruotūs. 😉
Izaruoda, ka sovulaik latgalīši sacejuši navys mīļuot, ļūbeit, bet žāluot. I vyspuor cīš nikod nav runuojuši par sovom jiutom. Vysmoz tai soka tī, kas kū naviņ ir pietejuši.
Raudzejom vaļstiski mes, kas kursūs bejom, nūlemt, kai niu byut. Pi kūpsaucieja da gola tai ari natykom – kotram pošam sovs (redz kai Aldara ols reklamātuoji ir atkūduši latgalīšu dobu!). Man jau pateik vuords mīļuot, a cytim otkon nā. Dažam ituo vaicuojuma dieļ ir pat rodušuos problemys i deļ tuo komunikacejā ar sovom ūtrajom puseitem, kurys ari īt nu Latgolys, ir izavieliejuš latvīšu literarū volūdu, kur vyss asūt skaidruoks i izaklausūt lobuok.
Maņ jau gribātūs, kab arī Tu pasadoli, ar sovom puordūmom, pīredzi itamā vaicuojumā. Bet moš taisneiba ir tim, kuri soka, ka latgalīši naizplyust garuos runuos, bet paruoda ar dorbim – žālojūt? Kai niu byut – turētīs pi seņču tradicejom voi īt iz prīšku?
Kai nazkod saceja Rainis “pastuovēs, kas puorsamaineis”.
Es par vuordu mīļuot, Latgolu i latgalīšim! Latgolai i latgalīšim byut! A Tu? 😉


text:
Mieneša arhivs: July 2017 »
Myužeibā aizguojuse Aija Eriņa
19. julī pieški myužeibā aizguojuse latgalīšu muzike Aija Eriņa. Aija Eriņa dzymuse 1985. goda 12. majā muzykalajā Eriņu saimē, auguse Rēzeknis nūvoda Drycānu pogostā. Eipašu atpazeistameibu Eriņu saime īmontuoja piec daleibys šovā “Dziedošās ģimenes”Skaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” viestej par kulinaruo montuojuma festivalu Kruoslovā
Itymā nedeļgolā kruoslavīši aicynoj īpazeit na viņ Latgolys i sābru kulinarū montojumu, nu ari izbaudeit vysus lobumus kū pīduovoj Dīnvydlatgolys pērle – Kruoslova. 22. julī Kruoslovā nūtiks Storptautyskais kulinaruo montuojuma festivals “Gurķu svētki”. Kruoslovys turismaSkaiteit vaira »
Latgola puorstuovāta storptautyskajā muokslys festivalā “Slavjankij Bazar 2017” Vitebskā
Nu 10. da 19. juļa Vitebskā (Boltkrīveja) nūtyka XXVI kasgadejais storptautyskais muokslys festivals “Slavjankij Bazar 2017”, kurs vysod puļcej tyukstūšom apmaklātuoju i nu Boltkrīvejis, i tyvuokuo pīrūbeža i cytu vaļstu. Kai informej bīdreibys “Latgales kulinārāSkaiteit vaira »
“Ir Latgale mūsu” jaunuokī raidejumi
Jākubpiļs “Radio 1” sagatavejs radejis raidejumu cyklu “Ir Latgale mūsu”. Pīduovojam nūsaklauseit jaunuokūs raidejumus. Ostoitais raidejums viestej par vīnu nu Latvejis kulturys kanona styurakminim muzykā ar saknem Latgolā – Juoni Ivanovu. Pasauļa slovonais komponists sevi vysodSkaiteit vaira »
Vuorkovā stuosteis kuozu saimineicu stuostus
21. i 22. julī Vacvuorkovā i Vuorkovā nūtiks II Latgolys stuostnīku festivals “Omotu stuosti”, viestej informaceja UNESCO Latvejis Nacionaluos komisejis (LNK) teikla “Stāstu bibliotēkas” sātyslopā. Festivals itūgod veļteits kuozu saimineicom i jūs stuostim. Iz festivalu aicynuotysSkaiteit vaira »
“Cytaidi latviskais” gostūs pi Juoņa i Dzintrys Valaiņu
Itūreiz raidejums “Cytaidi latviskais” gastej Aglyunys nūvoda z/s “Ziediņi” pi Valaiņu saimis. Juoņs i Dzintra kūpā ar dālu i meitu apsaimnīkoj vairuokus hektarus lelu plateibu ar zemi, ar lauksaimisteibu nūsadorboj jau nu atmūdys godu iSkaiteit vaira »
“Kolnasāta” sasateik ar latgalīšu himnys “Pīmiņ, brōļ!” autoru Valdi Muktupāvelu
Raidejuma “Kolnasāta” producente Vineta Vilcāne sasateik ar etnomuzikologu Valdi Muktupāvelu, jis 80. gadu pošuos beiguos kūpā ar bruoli Māri sacerēja par latgalīšu himnu palykušū dzīsmi “Pīmiņ, brōļ!”. Sarunā Valdis stuosta, kai roduos dzīsme i kūSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” par Latgolys kongresam veļteitū pīminekli
Itūgod raidejums “Pi myusim Latgolā” jau ir viestejs par tū, ka daudzys latgalīšu sabīdryskuos organizacejis diskutēja i ceinejuos par Latgolys kongresa symtgadis atcerei veļteituo pīminekļa uzrokstim i tū, kai Rēzeknis piļsātys dūme pīsakuope latgalīšu sabīdryskūsSkaiteit vaira »
Pasaulī vīneigajam latgaliski rokstūšajam portalam 10 godi
Itamuos dīnuos paīt 10 godu nu tuos šaļts, kod dorbu suoce Latgalīšu kulturys ziņu portals LaKuGa.lv. Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” izveiduotais portals godu laikā ir pīdzeivuojs vairuokys puormainis, mainejīs tuo vizualais izskots i portala veiduotuoji, tokSkaiteit vaira »
Arņs Slobožanins soloprojektu suoc ar dzīsmi “Tur”
Latgalīšu grupai “Dabasu Durovys” niu ir rodūšuo pauze, i itū šaļti grupys solists Arņs Slobožanins izmontoj, kab realizātu sovu ideju par soloprojektu, pīduovojūt klauseituojim dzīsmi “Tur”. Sovu muzykalū suonsūli autors skaidroj: “Kaidu reizi daīt laiksSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” viestej par Latgolys vargaņu dīnom
Nu 14. da 30. juļa Latgolys bazneicuos nūtiks tradicionaluos Latgolys vargaņu dīnys. Raidejumā “Pi myusim Latgolā” gastej vīna nu ituo pasuokuma organizatorem Guna Kise, kura atkluoj, ar kū itys pasuokums puorsteigs itūgod. Guna KiseSkaiteit vaira »
Diāna Īve personalizstuodē Rēzeknē atkluos Latgolys i Provansys ainovu leidzeibu
Sastdiņ, 22. julī 17.00, Latgolys viestnīceibys GORS Muokslys galerejā tiks atkluota muokslineicys, komponista Juoņa Ivanova mozmeitys Diānys Īvis personalizstuode “Saulainie nostūrīši. Provansas un Latgales ainavas”, paruodūt obeju kūšū, temperamenteigū i tradicejom boguotū regionu leidzeibuSkaiteit vaira »
Rēzeknis piļsātys svātkūs paradzāta Streiča kinonakts mistereja
Rēzeknis piļsātys svātku ītvorūs 5. augustā 21.30 Festivala parkā nūtiks muzykalais breivdobys koncertizvadums “Streiča kinonakts mistērija Rēzeknē”, kurymā varēs izbaudeit Juoņa Streiča zynomuokūs kinu epizodis, citatus i breineigū muzyku, informej Rēzeknis Kulturys i turisma centra reklamys specialisteSkaiteit vaira »
Juļa beiguos svieteis “Annas Dagdā”
Kai jau kotru godu, ari itūgod juļa pādejā nedeļgolā tiks svieteiti nūvoda svātki “Annas Dagdā”, informej Dagdys nūvoda pošvaļdeibys puorstuove Guna Malinovska. BREINEIGUO JAUNEIBA 27. julī, catūrtdīnē, svātkus atkluos nūvoda jaunīši. Jī sasaceņssSkaiteit vaira »


text:
jaunu pīgrīzumu, jaunu modeļu drēbis.
jauns dizains, jauns koncepts.
driebu linejis “Jezupa spāks” i “Madalis breinums”.
pasuokuma aizguodnis ir Sv. Ontons. parkū jis?
Sv. Ontons ir krīzis laiku aizguodnis. Sv. Ontons ir lītu atradiejs. Ir juolyudz juo paleidzeiba, ka pagaisynuots dzeivis ceļš voi kaida līta. Ari jaunim cylvākim, kuri navar atrast sovu dzeivis aicynuojumu, sovā izvēlē juopasaļaun iz Sv. Ontona.
trešdīņ meklējem sīvīšu driebu linejis vuordu. tyka izsludynuots konkurss iz sīvīšu diebu linejis vuordu. vīns vīneigais nūsacejums – obligati juobyut svātuos vuordam! sajēmem pulka īsacejumu: Silvija (Siļva), Cecileja (Ļole), Genovefa (Gene), Helena (Gele), Magdelena (Madale), Sofija, Lidija (Lida), Barbara, Felicita (Peļce), Lucija (Ļuce), Tekle i cyti.
seviški lels paļdis bīdram Cyxoba kungam (juo dīnrokstu skaiti ite) par Tekli. jis tviterī atrakstēja: Svētā Tekla bija apustuļa Pāvila ceļabiedre, sekotāja. Kad Tekla nevēlējās stāties laulībā ar Aleksandru Siriarhu no Antiohijas, par pretošanos viņu iemeta pie lauvām, bet lauvene nolaizīja viņai rokas. Tāpēc Sv. Teklu godina kā tīras debesu mīlestības aizbildni. Zīmējumos Sv. Teklai lauva pie kājām.
tai kai dorbs pi dizaina driebu izstruodis tikai suocīs, kai ari prīškā pavasars i ļūbesteibys svātki Vaļuka dīna, vysi pavasara tiergi, tod Teklis lineja tiks izstruoduota tyvuokajā laikā! ka sastdīņ napuordūsim, tierguosim internetā. 😀
pagaidom tīk pījimts, ka veirīšu lineju puorstuov Jezups – Jumprovys Marijis bryugons i Jezus audžutāvs, gaļdnīks i vīnkuorši lobs cylvāks, jaunivu i saimis aizguodnis. 19. martā, Jezupa dīnā, ir latgalīšu veirīšu dīna.
sīvīšu driebu lineju puorstuov Madale – breineiguo griecineica, kas gūdynuoja Jezu i sovā pazemeibā puorspēja vysys bazneicys šliukys i skaļuos bazunis, kas da tuo beja lobys i pazeimeigys.
i vysa pamatā dzīsme par Jezupu i Madali:
[youtube=http://www.youtube.com/watch?v=7KCquWQpuzQ]
ka esi gotovs pīsadaleit unikaluos driebu linejis radeišonā, 18:00 esi kai štyks Tonis birojā!
īroksti sovu vuordu latgalīšu dizainā!
driebu linejis “Jezupa spāks” i “Madalis breinums” tierguosim itū sastdīņ, 12.12., lielie.lv lobdareibys tierdzeņā Berga bazarā.
tok Viļānu tiergs ir īpaša vierteiba.
driebu linejis atlykumi tiks tierguoti 9. maja tiergā piec “Tievanānu pavasara” latgalīšu autoru nakts.
kruosu prīca nu Viļānu tierga – īdvasmai, smīklam i spākam.
__________________________________________________
P. S. Napubliceitais duovonu saroksts Tonis birojam:
– vafļu torts
– rosols
– 4 Adventa sveceitis
– vaiņuks (der ari Juoņu, dzeivojam taupeigi)
– siļča kažukā
– izkaramais balkons ar zeču kaļteituoju
– krāsli
– čajs
– kalendars 2010. godam
– kisini i/voi salīkamī beņči
– casnāgi
– sīra gobols
– kuknis plaukteņš
– šprotu torts
– skuobi ogūrči
– žbans ar babys taiseitu olu
– atlasa baņteitis
– kruosains papeirs
– gludeklis


text:
25. janvarī Reigys latgalīši sasalaseja, lai svieteitu sovys bīdreibys “Trešō zvaigzne” 25 godu jubileju. Pasuokumā skanēja latgalīšu dzeja, dzīsmis, muzyka, nūtyka karteņu vieršonuos i tyka pīmynāts bejušais.
Gostu vydā beja i bīdreibu sudobra jubilejā sveice ari “Latgolys Studentu centra” puorstuovi. Sūpluok sveicīnim izskanieja dzīsmis ari nu LgSC folklorys kūpys “Ceidari” i Reigys biroja aktivistis Agitys Vigupis pusis. Taipat pasuocīna laikā beja vareiba pasaklauseit VEF Kulturys noma ansambļa “Olūteņš” dzīsmis, kai ari nūsavērt Gaigalovys pogosta kulturys noma amaterteatra “Bykovīši” izruodi Danskovītis “Sīvysmuotis lobuo sirds”, kurys autore ir Danskovīte.
Suokā – bīdreibys himnys “Pīmiņ, bruoļ!” dzīduošona
Pasuocīņa vadeituoji – “Trešōs zvaigznis” bīdri Lideja Leikuma i Alfons Šveds
LgSC folklorys kūpys “Ceidari” sveicīns
Dzīd Agita Vigupe
Pasuocīņa programa
Gaigalovys pogosta kulturys noma amaterteatris “Bykovīši”
VEF Kulturys piļs sadzeivis dzīšmu ansamblis “Olūteņš”
Teksts: Edeite Husare i Laura Melne
Foto: Edeite Husare


text:
10. majā muzejī „Ondrupinis lauku sāta” Kroma kolna bruoliste paļeidzieja gatavuotīs ļelajai cepļa attaiseišonai. Interesenti varieja īsasaisteit rodūšajuos darbneicuos i spēlēs, kurys vadeja Kroma kolna bruoliste. Sovukuort cepļa pīpiļdeišonai kotrs varēja īt tolkā, pagatavejūt sovu muola figureņu voi trauceņu kūpā ar Vēsmu Ušpeli nu bīdreibys “Malny Wylky”.
Pasuokumā tyka atkluota ari Oduma Kuopusteņa dorbu izstuode “Muols caur guni iz pūdu”, kas vēļ byus apsaverama leluo cepļa attaiseišonys dīnā.
Muzejs “Ondrupinis lauku sāta” ir 19. godu symta beigu i 20. godu symta suoku Latgolys sadzeivis i tradiceju paudiejs, kas durovys interesentim attaisejs jau 2000. godā. Muzeja kompleksā suokumā ītylpa 6 kuormi, kas izvītuoti kai prototips tipiskai latgalīšu lauku sātai.
Tai kai pūdnīka omots Latgolā ir vīna nu zynomuokajom namaterialuo kulturys montuojuma prasmem, muzejā tyka suokta i ituo gods suokumā pabeigta ari pūdnīku sāta ar lelū cepli, kuru attaiseis 23. majī.


text:
.
Kai tī beja, na beja, tok atguoduot ir kū. Sibireja loba vīta, par reizis sasajussi kai godu divdesmit vaira dzeivuojs – ari tymā laikā, kuruo nimoz naatguodoj i kod teve vēļ nimoz nav bejs.
Kas par tū, ka mes ar Ilonu paspējem byut i Lenina unučkys i saguoja pat pionerūs īsastuot, pravda naatguodoju, kur jī palyka i kurā šaļtī pagaisa vysi pioneri i galstuki. Tok tū viņ zynu, ka munā školā iz beigom mūdē beja divejis kombinacejis: a) prīveite ap koklu i pi kryušu pioneru nūzeimeite, b) ap koklu galstuks, a nūzeimeite īsprausta kabatā, protestejūt par tū, ka tī raksteits krīvyski, na latvyski.
Pioneru to Sibirī vaira nav, koč vēļ paguojušā godā Igoram Babram beja izadevs dabuot diplomu kai rajona lobuokajam kombaineram, a veikalā “KoBчer” tiergoj kladis ar sorkonim vuokim, PSRS gerbim i Lenina golvom. Bez vysa tuo juosoka, ka pi Ačinskys muzeja iz gaņku beja pakuortys izavādynuot vysaidys suknis: i zaldatu, i komunistu, i pionīru.
Partū otkon Sibirī ir medicina! I kaida medicina!
Kai tī beja? Padūmu medicina ir lobuokuo medicina, i padūmu uorsti – lobuokī uorsti iz pasauļa? Ni valna! Lobuokuo medicina ir krīvu medicina! I krīvu uorsti ak jau ir breineigi uorsti! Ka tik jim teik kluot. A vareibys nūspruogt iz slimneicys gaņku voi pi registraturys lūdzeņa nikod natryukst!
A suocēs vyss cīši navaineigai. Tymā dīnā, kod daļa nu myusu bejom nūguojuši iz arhivu, a daļa iz bazneicu i televizeju i sazeimiejuši Juoņadīnys afišys, suocēs medicinys epopeja. Nikuo troka jau tī nabeja – īdami nu bazneicys, kur bez bazneickunga i myusu vēļ beja 2 buobys: vīna svātule pa prīšku maisējēs, a ūtra bazneicys pakalē bubinēja, īguojom poliklinikā. Pi tuos pošys reizis pa ceļam bejom ari apbedeišonys salonā, puors unikalūs veikalūs, tok itūreiz na par tū. Par grobim, jūs dizainu, kai ari veikalu sortimentu kaidu cytu reizi, ka tei cyta reize daīs. Taidu vaiņuku es da tam nabeju redziejuse i piec tam redzieju tikai dzerauņu kopūs!
Nacyluo poliklinikys uorīne nasūlēja ni pusi nu tūs lobumu, kū dabuojom vydā. A nūsavērt beja kū! Kod puorkuopem izdrupušū betona slīksni, pyrmuo acīs dyurēs tymsa. Dryums vestibils, izlykts ar izdeļdeitom betona plitkom, taids kai zals voi kas, a tymss kai eļnē. Apleik pluovoj vysaidi ciļvieceni, kas akuratnai stuojās rynduos voi sēd pi kabinetu durovu iz izļūdzeitu bryuna dermantina beņču (nazkod taidi beja kinoteatrūs, aktu zalūs i vēļ naseņ redzieju, ka Varakļuonu kulturys nomā ari taidi ir).
Pa lobai rūkai beja taida kai kletka, kai cītums. Zylys restis, zyli kuoši i petlis. Laikam garderobe. Vyss aizslāgts i dryums. Pa kreisai rūkai beja registratura, kur vydā ak jau sēdēja kaida kompetenta persona, tok redzēt nikuo navarēja, a voi ta mes vēremēs? Guojom tuoļuok.
Pa bryunu koridoru i trepem varēja tikt vēļ iz vīnu vestibilu. Pi sīnys beja nazkaidi cīši unikali materiali, tok vylks ar jim, beja tik tymss, ka obrozi taipat nasaītu, a zibspuldzi lītuot nasagribēja. Lai jau nadūmoj, ka mes kaidi turisti voi separatisti! Vēļ tī beja izsteidziejuse paļma i nazkaidys cytys pučis. Beja ari puors babys, kas ar nūlemteibys sagrauztom sejom sēdēja pi uorsta durovu.
Nu īviereibys cīneigu objektu juoizceļ taida nalela bryuna kaste, kai kartoteka voi kas, kur beja salyktys lapenis ar vuordim i pa vydu beja apdrupuša kartona lapenis, iz kurom beja ni to uorstu, ni to pacientu kataloga uzvuordu pyrmī burti, ziļbis, ni to kas (napīmiņu vaira). Tok tei kaste beja cīši svareiga! Iz tuos kastis turējēs vysa sistema. Tik mes tai ari nasaprotom tuos sistemys.
Varēja īt ari iz ūtrū stuovu, tok tī nabeja nikuo loba. Gaiši zyla trepu telpa i vēļ nazkaidys gaiši zylys restis. Beja vēļ vīns kambars, ni to otkon nazkaids vestibils. Tī varēja dabuot informaceju par narkotikom i nūsajimt iz flurogrammys. Pi durovu daga lampa – voi nu kaids beja vydā, voi taišni ūtraiž dreikstēja īīt.
Vēļ nazkur beja teksts, kaida ir uorsta profesejis izredzeiteiba, cik tys ir cāls dorbs. Beja ari pacienta styureits, kur varēja puorskaitēt nazkū smolkim burtim raksteitu. Beja nazkas ari par zornu saslimšonu voi zaglim – plakats ar malnom rūkom. A varbyut par AIDS?
Tok vysa nogla beja tymā kūka kastē – ni to kartotekā, ni to pacientu sarokstā, pīrokstā, registrā. Ituos meiklis mes tai ari naatguoduojom. Voi tī pīsaroksta? Voi varbyut redz, ka ir pīsarakstiejs?
Kab ekspediceja byutu izadavuse, ar tū myusu pīdzeivuojumi ar krīvu medicinu nasabeidze. Speciali nūguojom garom mudruos paleidzeibys stacejai (mudra to jei gon nav, tū mes jau zīmā redzējem, a bkg. Cakuls itū breinumu pat nūjēme kinā – kai mudruos paleidzeibys mašyna, čut dvasdama i zylus dyumus kiupynuodama, ruopuoja pa ceļu labi ka iz 20 km/h!) i otkon nūsaprīcuojom par breineigajim uorstu kitelim i golvonū objektu – mašynom.
I šudiņ pīmiņu, kai nazkod pyrms pīcpadsmit divdesmit godu muna mama braukuoja ar taidom mašynom iz izsaukumim. Es pat zynu, kai tī vydā izaver! Kabinē ir div sādvītys, a pa vidu zaļgonbryuns metala pacālums, kas braucūt sasylst. Ka ilgi brauc, iz juo gryuts nūsēdēt – pakale svylst. A aizmugurē ir vīta nastuvem. Juos īkuortys taiduos kai cylpuos i, ka brauc pa dūbem, breineigi krotuos. Pi šofera kabinis ir taids kai sūleņš, a sīnys vītā iz pošu kabini ir beidami stykli voi plastmasys. I durovys ir pakalē i vēļ vīnys lobajā pusē. Vēļ tī parosti ir rezervis skrituļs, luopsta, benzina kona i kaids spaņs. Vysmoz ogruok Viļānūs tai beja, par Ačinskys mašynom nagaranteju. Varbyut jim, cylvākim, tuo spaņa i tuos luopstys nimoz nav.
Vysmoz pa vysu laiku, cikom sabejom Sibirī, par vysom dzeraunem i piļsātom redzējem tik vīnu izkapti. Zuole (ņuotris i dodzi) to beja nūpļauta vairuok vītuos – vīnā krustuojumā, kur pa vydu beja reklama, i vēļ vīnā vītā. Koč navar zynuot, voi tys beja dareits ar izkapti.
Poša redzieju, kai vīna buoba, īguojuse ni to pļovā, ni to džungļūs pi sovys sātys pakša, zvetej ar kapli – kaplej tū zuoli nūst. Nu bet sirdeiga beja kai maita, sasajāmuse taidam dorbam. Es piec tam sātā paraudzieju pakaplēt taidu pļovys zuoli. Nu, tī vajag īkšu!
Bet, atsagrīžūt pi krīvu medicinys, juosoka tai – tys stuosts par polikliniku i mudruos paleidzeibys mašynom beja tikai zīdeni. Varbyut koč kod saīs pastuosteit ari par ūgom i ūdzeņom (kai es ar pasi zūbūs pajiemu prīškā 2 registraturys i t. t.).
Tok vysleidza juosoka – a labi ka tai. Labi, ka tei izkapts myus napļuove vysus nu vītys, a tik tai drupeit pakaplēja: vīna sasysta, vīna applauceita, treis izmežgeitys kuojis, sešys ērcis, švaka dūša, koklys cīš i temperatura. Varbyut kuo damiersu, atlaidit!
Krīvu medicina – loba medicina. Lobuok par jū zynuot, atguoduot i pasasmīt, ni dabuot iz sovys uodys. A lai Dīvs pasorgoj!


text:
Internetā publicāti Latgolys senuokuos daeinamuos dvieseļu revizejis – Rēzeknis starastejis 1772.g. revizejis materiali, kas ir vierteigs olūts Latgolys dzymtu viesturis pietnīkim.
Laikā nu 1772. goda septembra leidz decembram veiktuo revizeja teritoriali ītvēra Inflantejis kņazistis Rēzeknis starasteju – vāluokuo Rēzeknis apriņča leluokū daļu. Krīvu volūdā raksteitī dvieseļu revizejis akti i pyrmais raksteitais olūts, kurā snāgtys zinis par samārā lelys Latgolys dalis vysu īdzeivuotuoju vacumu, saimis saitem, dzeivisvītu, migraceju, kai ari natīšys zinis par īdzeivuotuoju tauteibu i nūsadorbuošonu.
Elektroniskū publikaceju sagatavejs viesturis magistrs Agris Dzenis, tei daeinama latgalesrevizijas.wordpress.com.
“Prūtams, tei vēļ ir tuoli nu ideala, ir tikai 18. g.s. krīvu rūkroksta atšifriejums myusu dīnu kirilicā. Vajadzeigi komentari, tulkuojumi i ārtuoka mekliešonys sistema, kū raudzeišu izveiduot i pylnveiduot nuokūtnē. Tūmār jau itūšaļt uzadreikstu cerēt, ka olūts daudzim paleidzēs sovys dzymtys sakņu mekliejumūs,” sovā profilā Facebook.com roksta idejis autors Agris Dzenis.


text:
15 vārti Kondrašovs Raivis (FK Jelgava)
8 vārti Mackevičs Lukass (Rēzeknes FA)
6 vārti Putrāns Daniils (FK Dinamo Rīga)
5 vārti Vasiļecs Maksims (FK Dinamo Rīga)
4 vārti Sačkovs Georgijs (AFA Olaine)
3 vārti Valeniks Kristiāns, Vonda Maksims, Šitjakovs Ralfs (Rēzeknes FA)
2 vārti Kačanovs Gļebs, Vējkrīgers Dāvis (AFA Olaine), Lormanis Mārtiņš, Prohorenkovs Markus (FC Real Pro), Gžibovskis Nikita, Ostapko Gļebs, Piļipčuks Artemijs, Tatevosjans Zakars (FK Dinamo Rīga), Buklagins Daniels, Burkāns Ralfs, Stikuts Armīns (FK Jelgava), Evelons Emīls, Pirktiņš Kārlis, Šalkovskis Dāvids (JDFS Alberts), Aleksandrovičs Einārs, Hruļovs Mihails, Minčonoks Rains, Ūdris Augusts (Rēzeknes FA)
1 vārti Daņiļuks Daniels, Gricai Adrians Andress, Rūja Kārlis, Tolmačovs Daniils (AFA Olaine), Ziemelis Gustavs (FC Real Pro), Linde Kristers (FK Jelgava), Bradišonoks Kristiāns Rojs, Desainis Indriķis Jūlijs, Krauklis Markuss Oto, Mičulis Edgars, Vilčuks Ralfs, Vērpējs Rihards (FS Metta), Apinītis Artūrs, Pētersons Dāvis (JDFS Alberts), Jankovskis Aleksejs, Kozlovs Roberts, Podkideševs Artjoms, Seļivjorstovs Vladislavs, Sirbu Dans, Spružs Daniels (Riga FC), Kupcovs Adriāns, Zimovs Matvejs (Rēzeknes FA)


text:
2010.goda 27.augustā Vuorkovys nūvoda Vacvuorkovys estrādē (leita gadejumā Rūžkolnu Kuļturys nomā
(Rimicānūs)) pyrmū reizi nūtiks muzikali literars pasuokums -„Latgalīts Latgalīšam Draugs
”, kur pīsadaleis latgalīšu literati, muzykanti i aktieri.
Koncertā izastuos latgalīšu dzejnīki Valentins Lukaševičs, Juoņs Ryučāns, prozys autors Raibīs Suņs, jaunuos autores Ilze Vaivode i Anita Dzene, muzikalajā dalī – bards Daiņs Adijāns, grupys „Dabasu Durovys” muzykanti, kai ari Vuorkovys nūvoda pašdarbnīku kolektivi – folklorys kūpa „Vecvārkava”, amatīrteatra trupa.
Nū plkst.22.00 – balle kūpā ar grupom „Dabasu Durovys” i „D-Light”.
Vaira informacejis zvonūt iz teleponu – 28362243 (Dagneja)
Leidzeigī roksti:


text:
11. novembrī, Luočplieša dīnā, pīmiņ Latvejis Naatkareibys karā krytušūs karaveirus. Naskaitomys pīminis vītys gūdynoj Latvejis naatkareibys ceineituojus. Latgolā zynomuokuo ir pīmineklis “Vienoti Latvijai” Rēzeknē, tautā saukts par “Latgolys Muoru”. Na mozuok svareigs ir Latgolys partizanu pulka krytušajim karaveirim uzcaltais pīmineklis Bolvūs, tū vītejī īsaukušs par “Stanislavu”. Itūs obeju pīminekļu topšonys i atjaunuošonys stuosts saisteits ar tielnīku Jansonu dzymtu. Vineta Vilcāne devēs iz Ciesim, iz “Siļķu” sātu da tielnīka Matiasa Jansona, kurs saimnīkoj sova vactāva darbneicā, tamā teju pyrma 80 godim dzyma “Latgolys Muora”.
Laura Sondore-Strode iz sarunu aicynuojuse kinologi Rutu Meiri, jei kūpā ar četrkuojainū puorinīku patrulej iz Latvejis rūbeža i ker kotrabandistus i nalegalūs rūbeža škārsuotuojus.
“Vuordineicā” literaturzynuotnīks Valentins Lukaševičs i muzikis Arņs Slobožanins runoj par vuordu “zediņs”.


text:
Zupa nu to, kas sātā
Itys stosts rodās sazateikūt divim broļim kurim sazagribiejās āstu, bet nivīns nagribāja braukt iz būdi. Taipat beja vasals bors bārnu, kurus vaijdzā pabarot, i koč kai izkļuvom nu situācejis, i visi beja prīceigi.
Sastāvdaļas
- Iudiņs apmāram 5 ļitri
- Kauli nu soldātovys, tik cik ir (var vuškys, cyukys voi gūvs)
- 3 špeka goboli i capta ribeņa nu īprīkšējo vokora
- Buļbys (obļigāti pārnos) gobolys 10
- Batviņi (voreiti goboli 5-6)
- Burkoni apmāram 4 gob
- Seipuli svaigī 3
- Casnāgs
- Zierņi saldāti pus pačka
- Soļs i pipari cik pateik
- Īkurynojam gunskuru. Izlīkam lelu čuguna kotlu ar iudini lai vorīs.
- Īsvīžam īkšā vysus kaulus, kas sātā.
- Cikom vorīs buļjons, grīžam buļbys mozūs kubiceņūs, reivejam burkonus i salīkam kūpā ar zierņim.
- Sagrīžam seipulus smolkūs puslūceņūs i davīnojomam saspīstu casnāgu.
- Buļjons jovora apmāram stundi. Tod nūlejam buļjonu īprīkš sagatavotā traukā, i to vītā čugunnajā kotlā īlejam čut čut eļļis i līkam capt seipulus i casnāgu, koļeņ paļīk zaltaini.
- Piec tam daberam sagatavotū buļbu, burkonu i zierņu masu. Apcamam, lai drusku apzacapās.
- Tod gožam atpakaļ buļjonu ar vysym kauļim, lai vorīs kaidys 27 minotys. Pa tū laiku asam sarīviejušy vorietūs batviņus i kūpā ar soli piparim i cytom pripravom dalīkam klot i voram cikom gotovs.
- Jo sātā ir kriejums, dalīkam tū, i labu apetīti!
Recepti laboja: Receptes.lv šefpavārs


text:
Boņuks »
Puorbaudūt sovys rūbežys – interveja ar Gunti Rasimu
Intervejis autore: Laura Melne, LaKuGa Guntis Rasims jau daudzus godus ir vīns nu radzamuokajim cylvākim Latgolys kulturā. Pats jis ir saskaitejs, ka itūšaļt koč nadaudz dorbojās 13 dažaidūs vierzīņūs, nu pamatā tuos ir treisSkaiteit vaira »
Klausīs raidejumus “Pi myusim Latgolā” (papyldynuots)
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu “Pi myusim Latgolā!”. Catūrtdīnis raidejumā teik izvārtāts Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” nūzeimeigums, kai ari skaidruots, kai tei auguse laikam leidza. Pīktdiņ raidejums gastej pi kulturviesturnīka Pītera Zeilis,Skaiteit vaira »
Kas ir “Tautumeitas”?
Itys vaicuojums ir bejs vīns nu popularuokuos piec tikū februara golā aizvadeituos Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2015” ceremonejis. Cereibys tikt pi Boņuku trejuos nominacejuos, tikšona pi tūs divejuos: “Goda debeja” i “Lobuokais muzykysSkaiteit vaira »
Nūsaver “Boņuks 2015” videoīrokstu!
28. februarī Latgolys viestnīceibā GORS 19 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos tyka padūta Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks 2015”. Ceremonejis pyrmajā daļā tyka izruodeits izvadums “Saule. Bērni. Rainis”, kurs radeits pyrmajā vargaņu muzykysSkaiteit vaira »
“Boņuka” bolvys sajiemieji zynomi (+foto, video)
Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks“ itūgod tyka padūtys jau ostoitū reizi. Itymā godā Boņuki par panuokumim 2015. godā padūti 19 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos. „Boņuks“ ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynojSkaiteit vaira »
Kolnasāta 27. februarī
Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” padūs jau svātdiņ, 28. februarī. Raidejumā teik skaidruots, kas nomināti bolvai, sarunā ar žurejis puorstuovi Gunti Rasimu teik runuots par tū, kas itūgod izadevs vyslobuok, sovukuort tū, voi bolvai eistynSkaiteit vaira »
“Boņuka 2015” bolva par myuža īguļdejumu – pravestam Albertam Budžem
Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks 2015” par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturā itūgod tiks padūta katuoļu pravestam, kulturviesturnīkam i sabīdryskajam darbinīkam Albertam Budžem, informej Latgolys viestnīceibys GORS mārketinga nūdalis vadeituoja Edeite Husare. Svātdiņ, 28. februarī,Skaiteit vaira »
Zynomi “Boņuka 2015” nominanti kategorejā “Radejis hits”
Itūgod jau ostuotū reizi tiks padūtys latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2015”. Padūšonys ceremonejā tiks gūdynuotys nūtikšonys, cylvāki, aktivitatis, kas latgalīšu kulturā bejušys nūzeimeigys 2015. godā. Latvejis Izpiļdeituoju i producentu apvīneiba (LaIPA) nūsaukuse nominantusSkaiteit vaira »
Nūskaidruoti Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2015“ nominanti
Itūgod jau ostoitū reizi februara beiguos tiks padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks“, deļtuo, tyvojūtīs „Boņuks 2015“ ceremonejai, kuruos nūtikšona byus ituo goda 28. februarī Latgolys viestnīceibā GORS, nūskaidruoti bolvys pretendenti 17 nominacejuos sabīdreibysSkaiteit vaira »
Vēļ var dasaceit pretendentus Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2015”
Da 11. janvara turpynojās dasaceišona Latgalīšu kulturys goda bolvai „Boņuks 2015” par sasnāgumim i padareitū latgalīšu kultūrā 2015. godā. Bolvu sajiemieji tiks nūskaidruoti svineigā ceremonejā 2016. goda 28. februarī, pasnādzūt tuos jau ostoitū reizi. „Boņuks”Skaiteit vaira »
Aicynoj īsnēgt pretendentus Latgalīšu kulturys goda bolvai „Boņuks 2015”
Suokusēs pretendentu dasaceišona Latgalīšu kulturys goda bolvai „Boņuks 2015” par sasnāgumim i padareitū latgalīšu kultūrā 2015. godā. Bolvu sajiemieji tiks nūskaidruoti svineigā ceremonejā 2016. goda 28. februarī, pasnādzūt tuos jau ostoitū reizi. „Boņuks” irSkaiteit vaira »
Nūsaver Latgalīšu kulturys Goda bolvys “Boņuks 2014” padūšonys ceremoneju
Pīduovojam nūsavērt Latgalīšu kulturys Goda bolvys “Boņuks 2014″ padūšonys ceremoneju. Ar bolvys sajiemiejim var īsapazeit iteSkaiteit vaira »
Papyldynuots: Boņuki sadaleiti
Vīna nu goda gaideituokajom nūtikšonom Latgolys kulturā – Latgalīšu kulturys Goda bolvys “Boņuks 2014” padūšonys ceremoneja aizvadeita. Bolvys padūtys 16 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos. Itūgod beja sajimtys 180 dasacejuma anketysSkaiteit vaira »
Kolnasāta 21. februarī
Itūreiz raidejumā par prāvestu Julianu Butānu, kurs 77 godu vacumā vys vēļ pats loboj sovu mašynu i roksta dzeju. Pi juo iz Stolerovu Rēzeknis nūvodā devēs Renāte Lazdeņa. Pyrma nūsaukti Latgalīšu kulturys goda bolvys “BoņuksSkaiteit vaira »


text:
Andris Slišāns »
“Pi myusim Latgolā” par gaidomū “Upītes uobeļduorzu”
Itūreiz raidejums “Pi myusim Latgolā” svietej sovpateigys dzejis dīnys, kū Viļakys nūvoda Upeitē sovulaik īdybynuojs dzejnīks Ontons Slišāns. Laikā, kod kreit uobeli, Upeitē teik reikuots latgalīšu dzejis i muzykys festivals “Upītes uobeļduorzs”. “Septembris irSkaiteit vaira »
Upīte – Zīmeļlatgales pierle
Autors: Andris Slišāns Upīte ir cīms Viļakas nūvada Šķilbanu pogostā. Izavītuojīs pogosta dīnvidaustrumu dalī 5,5 km nu pogosta centra Rekovys, 24,2 km nu nūvoda centra Viļakys i 249,7 km nu Reigys. Jau daudzuSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” diskuseja par Latgolys kongresa symtgadis svātku programu
Raidejums atsaver, kai rysynuojušys nūtikšonys ap Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa uzrokstim piec 21. janvara raidejuma. Latgolys kongresa symtgadis tematika teik turpynuota ari itamā “Kolnasātā”, pietejūt svineibu programu i raugūt nūskaidruot, kaida byutu lobuokuo duovonaSkaiteit vaira »
Pušnakts šovs septeņūs ar Juri Vucānu
29. decembrī Upeitis Tautys nomā nūtyka interesants eksperiments – improvizacejis šovs. Šova vadeituoja lūmā īsajuta muzikis Jurs Vucāns, nu šova gosti beja muzikis Guntis Rasims, dzejnīks Raibīs i byuvinženers Vucānu Voldyks. Šova laikā vadeituojsSkaiteit vaira »
Folklorys kūpa “Upīte” izdavuse daņču DVD
Bīdreiba “Upītes jauniešu folkloras kopa” 2014. goda pošuos beiguos pīraksteja i Vaļsts kulturkapitala fonds atbaļsteja projektu, kurymā tyka apsajimts izveiduot Zīmeļlatgolys daņču i rūtaļu DVD disku, kas iz prīšku školuos, tautys nomūs, folklorys kūpuosSkaiteit vaira »
Kai folklorys kūpa “Upīte” pyrmū albumu prezentēja
Sastdiņ, 7. novembrī, Upeitis tautys nomā Škilbānu pogosta ļauds i gosti pīsadaleja folklorys kūpys “Upīte” pyrmuo albuma “Vusi ļauds breinovuos” attaiseišonys svātkūs. Atkluojūt pasuokumu, Andris Slišāns kā karalīnem lyka sasajust Upeitis meitom i vīnamSkaiteit vaira »
Četrpadsmytū reizi Upeitē muzicej i skaita meilys ailis
14. Latgalīšu meilys aiļu i dzīšmu festivals “Upītes Uobeļduorzs” puļcēje daudz dalinīku i klauseituoju. 19. septembra vokorā Škilbānu pogosta Upeitis cīmā dzeivuotuoju skaits īvāruojami pasalelynuoja, žāļ tik, ka tys nūtyka viņ iz vīnu nakti.Skaiteit vaira »
Ūzulu stateišonys tolka Upeitē kūpā ar Imanta Zīdūņa fondu “Viegli”
Viļakys nūvoda Škilbānu pogosta Upeitis cīms nabeidz puorsteigt. Te nūteik kasgadiejī pasuokumi, kai festivali “Pulkā eimu, pulkā teku”, “Upeitis Uobeļduorzs”, “Svātki Upeitē”, kurim apmaklātuoji gatavejās laiceigi, rezervejūt laiku sovūs grafikūs i izabreivejūt nu daudzūsSkaiteit vaira »
Upeitē satyka meistarus, dzīd latgaliski i doncoj latgalīšu daņčus
27. martā Viļakys nūvoda Škilbānu pogosta Upeitis cīmā nūtyka tradicionalais pasuokums “Satiec savu meistaru!”, kuru organizej Latvejis Nacionalais kulturys centrs sadarbeibā ar Latvejis nūvodu i piļsātu pošvaļdeibom, i Kūkovys nūvoda bārnu i jaunīšu folklorysSkaiteit vaira »
Puorguojīņs “Raibī panti”
18. janvarī nūtyka Ontona dīnys puorguojīņs “Raibī panti”, Upīte – Stabļova – Dubļova – Brieksīne. Dīvamžāl leits pasaryupēja, kab īplānuotais puorguojīņs ar slēpem puorsavārstu par puorguojīni ar kuojom, kas ari nabeja tik nalabi, partūSkaiteit vaira »
“Uguntiņa” īsamirdzēja Upeitē
24. oktobrī Upeitis Tautys nomā beja paguojušuo godu symta ostoņdasmytūs godu atmosfera. Kai pyrma 30 godu jaunīši nu vysaidu kolhozu sabrauce iz sadraudzeibys turniru “Uguntiņa”, tai ari tādiņ sabrauce četrys jaunīšu komandys nu ViļakysSkaiteit vaira »
Aizvadeits 13. Upeitis uobeļduorzs
Saulainajā sastdīnē, 20. septembrī, Škilbānu pogosta Upeitis cīmā nūtyka 13. Latgalīšu meilys aiļu i dzīšmu festivals Upeitis Uobeļduorzs. Vacuokais latgalīšu festivals nabeidz puorsteigt! Itūgod Upeitis tautys noma vadeituojs Andris Slišāns beja izdūmuojs puorsteigt apmaklātuojus.Skaiteit vaira »
Škilbānūs svietej Mikeļa Bukša 102. dzimšonys dīnu
1.junī dyžanuo latgalīša Mikeļa Bukša 102. dzimšonys dīnā Upeitis Tautys noma pošdarbnīki devēs ekskursejā pa Škilbānu pogostu. Tyka apmaklāts Rekovys vydsškolys muzejs, Rekovys vydsškola, Rekovys bazneica, Škilbānu pareizticeiguo bazneicu, izzynuota Rekovys i Škilbānu cīmuSkaiteit vaira »
Pulkā eimu, pulkā teku Upeitē
28. martā Upeitis pamatškolā i Upeitis Tautys nomā nūsarysynuoja tradicionalī Kūkovys nūvoda bārnu i jaunīšu folklorys svātki „Pulkā eimu, pulkā teku”. Svātkūs pīsadaleja sešys folklorys kūpys i treis kapelys. Svātku laikā žureja nu Reigys nuSkaiteit vaira »


text:
Party: Mai Tai 30 - DirtyMain page > Mai Tai > Mai Tai 30 - Dirty
You will be the first one to know when pictures are uploaded!
Par muzikālo noformējumu rūpēsies lieliskais duets - DJ Uvis & J. Danevics. Būs dejas no Mai Tai dejotājām un ne tikai! Būs daudz pārsteigumu! ;)
Ieeja no 21 g.v., face control
Tālr. galdiņu rezervācijai: + 371 26955555
Invited: Miks Liepins, Renars Kemzans, Rudolfs Bremanis, Dana Mīļā, Arturs Boicuks, Silkāne Sintija, Juris Orups, Elīna Ņikitina, Jānis Danevics, Donatella Kārkle, Elisabetta Spada, Kristaps Kristopans, Švāns Eduards, Ivars Pavlovičs, Ieva Koha, Aris Jakobsons, Eriks Vikings, Jānis Mickēvičs, Anna Rozite, Kristine Grantina, Juris Lisenko, Julija Forberg, Martin Alex, Karlis Erglis, Sasch Fjodorov, Kristiāns Dinsbergs, Jānis Osis, Rendijs Leitis, Ivars Strencis, Kristine Dombrovska, Anita Graudina, Lena Fiks, Santa Keska, Laura Zvejniece, Gundars Freibergs, Robert Sils, Ričards Jenčs, Ervīns Kupčs, Harijs Atelsons, Mareks Skvorcovs, Mārtiņš Kapzems, Toms Jankavs, Kārlis Eniņš, Baiba Vilsone, Sergejs Skripa, Martins Rozenvalds, Sanda Malinovska, Kristiāna Maģe, Maija Celmina, Maris Gerans, Ilva Poisa, Mihails Barkans, Koška Koška, Ance Prince, Andrejs Ekis, Ingars Liedags, Roberts Linavskis, Kaspars Aspirins, Mikus Skulte, Edgars Ķuzis, Kristiāna Trautmane, Pauls Bankovskis, Mario Ba, Paula Bukeiko, Artūrs Cabulis, Guntis Galvins, Ianis Mellens, Budņikovs Juris, Mareks Mercs, Janbo Jānis Trekteris, Voldemars Silins, Kaspars Rudenis, Guntars Ekis, Arturs Harpers, Diana Maria Deiu, Andris Sitko, Lasma Jukone, Krista Sīmane, Rihards Lepers, Raido Rāps, Renars Kazanovs, Janis Yakudze, Andris Pozitivais, Dina Sedoja, Janis Balcuns, Kristine Vindele, Oskars Vētra, Diana Keisa, Ella Šebeko, Lauris Leitis, Sintija Šulte, Rolands Romanovskis, Andris Jansons, Renārs Undelis, Sanita Kubliņa, Arturs Kalnitis, Juris Perluhins, Santa Marija, Vinnijs Bubī, Davids Rozevics show more »


text:
Vasali!
Nu suokuma cīši lels paļdis LgSC bīdrim par izruodeitū uzticeibu, atbolstu i motivaceju sasadorbuot sovā storpā, pījemūt svareigus lāmumus – kai kasdīnys dorbā, tai ari kūpsapuļcē!
Ka kaids publiski soka, ka jam ir kauns par LgSC, partū ka organizaceja nav izdariejuse tuo voi ituo, tod es tikpat publiski varu atbiļdēt – maņ ir lapnums par LgSC, partū ka myusu organizaceja nav “kuldys bīdreiba” i nav vīna, pīcu i ni desmit cylvāku apvīneiba, kai ari bīdreibā ir gona cylvāku, kas ir aktivi, dūmojūši, gotovi paust i aizstuovēt sovu vīdūkli, pīsadaleit kūpeigu projektu realizacejā i sasadorbuot, īsasaisteit NVO darbeibā i byut aktivi lūcekli pilsūniskajā sabīdreibā.
Kotram ir tīseibys pošam pījimt sovus lāmumus, tok ari pīnuokums atbiļdēt par jim i saskaņuot jūs ar cytu īsaisteitūs cylvāku grybu i lāmumim.
1) Dati par laika periodu 2008. goda 24. maja leidz 2009. goda 28. februaram
LgSC ir īsastuojuši 9 jauni bīdri.
5 bīdri ir izslāgti nu LgSC.
Ir realizeiti vairuoki leli projekti: koncertu sereja “Taiseits Latgolā”, LgSC regionalūs biroju izveide Daugovpilī, Reigā i Rēzeknē i finansiejuma pīsaiste jūs uzturiešonai, jaunīšu seminars “Atzolys”, sātyslopa Lakuga.lv, myusdīnu dzejis antologeja “Susātivs”, Dzejis dīnu disks “Inflatio Poesis “, kai ari izdareiti cyti dorbi: Latgolys školom izplateiti LgSC izdūtī myusdīnu latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumi, Latgolys školom i bibliotekom izplateita gruomota “Susātivs”, sadarbeibā ar Rakstnīku savīneibu dzejis disks izplateits vysā Latvejā, organizeita Sanūs omotu škola Berkenelē sadarbeibā ar Daugovpiļs rajona padūmi i Minskys studentu etnografiskū bīdreibu, Rēzeknē pījimti gosti nu Sibira latgalīšu, nūtykuši koncerti i pasuokumi Daugovpilī i Reigā, Sibirī organizeita Zīmys škola, organizeitys “Susātiva” prezentacejis ar autorim Reigā i Rēzeknē i daudz kas cyts.
Kūpumā bīdreiba ir dorbuojusēs veiksmeigai i projektu realizacejā ir pīsadaliejs daudz juos bīdru.
2) LgSC i pikets pi NRTVP
Piec informacejis sajimšonys par LgSC kūpsapuļcis prīškvokorā paradzātū piketu vaļde napījēme vīnnūzeimeigu lāmumu i aicynuoja bīdrus izsaceit sovu vīdūkli, kab izzynuotu jūs redziejumu i varātu reikuotīs saskaņā ar jūs grybu.
Nūsaceitajā termeņā tyka sajimts puorsteidzūši daudz atbiļžu, kas gondreiž atbylst 50 % nu bīdreibys bīdru skaita.
Tys pīruoda, ka bīdreibā dorbojās aktivi cylvāki, kam ir interese par latgalīšu volūdys i latgaliskuos kulturys pastuoveišonu i kas ir gotovi izsaceit sovu vīdūkli i pamatuot jū.
Prīca, ka bīdri atbolsta bīdreibys vaļdis lāmumus i sekmej juos darbeibu.
Viestulēs paustais redziejīņs tyka īkļauts presis relizē, kas LgSC vuordā tyka izsyuteita 27.2. nu reita.
Relīzis teksts, par pīmāru, ite.
Informaceja par nūtykumim apkūpuota ite.
3) 2009. goda 27. februarī nūtyka vaļdis sēde.
Svareiguokī pījimtī lāmumi:
– pījimts goda puorskots par 2008. finansu godu;
– bīdreibā pījimts 1 jauns bīdrs;
– 5 LgSC bīdri ir izslāgti saskaņā ar statutim – bīdra saisteibu pret bīdreibu napiļdeišona ci napīnuoceiga piļdeišona.
4) 2009. goda 28. februarī nūtyka LgSC kūpsapuļce.
Svareiguokī pījimtī lāmumi:
– pījimts goda puorskots par 2008. finansu godu;
– īvālāta vaļde: Elmārs Ciganovičs (LKA bakalaura studejis), Muora Mortuzāne (Mg. philol.), Linda Orole (LU balaura studejis), Ilze Sperga (Dr. philol.), Kristīne Zute (LU bakalaura studejis);
– īvālāts revidents Arvis Soldāns.
Bīdra naudys lelums nav maineits.
5) 2009. goda 3. martā nūtyka vaļdis sēde.
Svareiguokī pījimtī lāmumi:
– īvālāta vaļdis prīšksādātuoja Ilze Sperga;
– īvālāta vaļdis prīšksādātuojis vītneica Muora Mortuzāne;
– vaļdis lūcekli vīnuojuos par pīnuokumu sadali.
6) LgSC informaceja škārsteiklā.
Kab mudruok i precizuok izplateitu informaceju bīdrim i vysai sabīdreibai, vaira juolītoj škārsteikls.
Teiklā eksistej oficialuo LgSC sadaļa sātyslopā www.lakuga.lv – lgsc.latgale.lv – ziņom. rokstim i informacejai.
Ari pošā Lakugā bīdrim juoroksta vaira rokstu par vysaidom temom i juoaicynoj īsyuteit informaceju par latgaliskajim pasuokumim nu cytu cylvāku, organizaceju, pošvaļdeibu instituceju.
Eposts ziņu īsyuteišonai lakuga@latgale.lv (Lakugys redaktors Jurs Viļums, korektore Muora Mortuzāne).
Paraleli ir sataiseits LgSC dīnroksts (blogs) skreine.wordpress.com – ikdīnišķom ziņom, kas na kotru reizi ir roksta voi viestulis vārtys (informaceju līk Ilze Sperga, Marita Papiņa i Muora Mortuzāne).
Tys laikam vyss.
Lai daudz spāka i prīcys struoduot i byut!
Lai gona trokuma apsajimt jaunus dorbus i pruoteiguma pabeigt īsuoktūs!
—
Ar cīnu –
Ilze Sperga,
LgSC vaļdis prīšksādātuoja


text:
Reitu, 29. julī, Āraišu arheologiskajā parkā byus grupu “Auļi” i “Tautumeitas” kūpeiguo projekta – albuma “Lai māsiņa rotājās” – atkluošonys svātki, breivdobys dižkoncerts. Albumā vysu dzīšmu vydā skaņ ari latgaliski īdzīduotys dzīsmis.
Ni “Auļi”, ni ari “Tautumeitas” Latvejis muzykys laukā poši par sevi niu komentarus naprosa, bet obejis spieceiguos muzykaluos apvīneibys niu byus dzierdamys ari vīnā kūpeigā albumā, kurymā vydā ir 13 dzīšmu. Albumā teik izspālāts i izdzīduots cylvāka dzeivē svareigais preceibu i kuozu pūsmys. “Auļu” kuliņu i bungu styprais skaniejums puorstuov veiriškū spāku, bet “Tautumeitas” ar izteikti maiguoku skaniejumu, nu vys tik spāka pylnū daudzbaļseigū dzīduošonu, puorstuov sīviškū. Taipat kai dzeivē jaunam puoram piec kuozu ir juoīsavuica sadzeivuot, kab vīns napuormuoktu ūtra, tai i muzykā “Auļi” i “Tautumeitas” vaicoj saskanis, vīnam ūtru papyldynojūt. Grupu sadarbeiba suocēs 2016. goda decembrī, kod tuos iz vīnys skotivis sasatyka izgleitojūšā koncertu cyklā školu jaunuotnei “Muzyka tev. Birzīs un norās”, kod 8 koncertūs raudzeja školānim paleidzēt izzynuot latvyskū dzeivisziņu. Ka “Auļim” jaunais albums byus grupys diskografejā sastais, tod “Tautumeitom” itys ir pyrmais tik apjūmeigais īroksts.
Tyvuokūs mienešu laikā albuma koncertprograma izskanēs vairuokuos Latvejis vītuos, kurūs vydā byus ari Rēzekne. Programys topšonā īsaisteiti 17 obeju grupu muziki, kurūs varēs redzēt ari koncertūs. “Lai māsiņa rotājās” skanēs 26. augustā Latgolys viestnīceibā GORS, 29. septembrī Vydszemis koncertzalā “Cēsis” i 13. oktobrī Jelgovys kulturys nomā. Beleti – “Biļešu Paradīze” kasēs i škārsteiklā.
Albuma “Lai māsiņa rotājās” izdeviejs ir tradicionaluos kulturys menedžmenta centrys “Lauska”. Albumu var vaicuot “Lauska” škārsteikla veikalā lauska.lv i muzykys īrokstu veikalūs, kai ari dreiži bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” gruomotu goldā i taiseitslatgola.lv.
Albuma dzīšmu saroksts:
- Manā lopu laidarā
- Neviens mīļi tā nebrauca
- Dzied’ papriekšu, brāļa māsa
- Netīšāmi es iegāju
- Sēdēja muoseņa aiz galdeņa
- Nu ar Dievu
- Ko zinu gaidīt
- Es jauna būdama
- Dej, eglīte
- Voi, vacuokīs buolelini
- Ama jama, muosenis
- Beņķa kāja
- Aulejas klezmers
“Auļi” ir kuliņu i bungu muzykys grupa, kurymā spēlej 10 muziki – 9 puiškini nu Latvejis i 1 mārga nu Igaunejis. Grupys izaveiduošonys īcere – apvīnuot kulinis ar sytaminstrumentim, izkūpūt itaida veida muzyku Latvejā. Praktiskys līceibys par bungu i kuliņu spēlis tradiceju senejūs laikūs ir sasaglobuojušs moz, nu vys tik itū instrumentu spēlēšona atseviški i kūpā ir pīsaukta latvīšu folklorys materialūs vysā cieški. “Auļi” pamatā spēlej instrumentalū muzyku. Grupys repertuaru veidoj originalkompozicejis, latvīšu daņču i kuliū melodeju aranžiejumi, cytu Eiropys tautu melodejis, kai ari kompozicejis instrumentim. Grupys muzykā izapauž tuos dalinīku jaunrade i myusdīneiguo apsavieršona iz tradicionalū kulturu. Vaira par grupu
Grupys “Tautumeitas” muzyku veido seši bolsi i seši rūku puori. Grupys dalineicys ir latvīšu mārgys, kuruos tyc, ka muzyka dora itū pasauli lobuoku. Eipaši tyva dalineicom ir tradicionaluo dzīduošona, jo seviški daudzbaļseiba. Leluokuo daļa nu grupys dalineiču ir studiejušys etnomuzykologeju, deļ tuo muzykā dzierdami ari motivi nu cytu tautu muzykys. Pyrma vaira nikai goda LaKuGa jau raudzeja vaicuot “Kas ir “Tautumeitas”?”
Rokstu sagataveja: Edeite Husare


text:
Distancis leigums
(aktualizēts 2015.goda 24.decembrī plkst. 11:25 (Latvejis laiks))
Itamā Interneta veikalā pīduovuotū preču puordevējs nu vīnys pusis, tuoļuok saukts Puordevējs, i persona, kas veic pasyutejumu, tuoļuok saukta Piercējs, nu ūtrys pusis, nūslādz itaidu Leigumu: Puordevējs apsajam puordūt i atvest Piercējam precis, atbilstūši Piercēja pasyutejumam.
Preču sajimšona i samoksys parāds
Piercējs veic preču pasyuteišonu caur itū sātyslopu, nūruodūt pasyutamū preču veidu i daudzumu. Puordevējs sagatavoj i Piercējam iz e-postu nūsyuta pasyutejumam atbylstūšu riekinu. Riekins teik sataiseits elektroniski i ir dereigs bez paroksta.
Puordevējs nūdrūšynoj preču pīguodi 20 dīnu laikā nu dīnys kod ir sajimta samoksa pa preci, saskaņojūt sajimšonys laiku ar Piercēju.
Garanteja
Puordevēja Interneta veikalā pīduovuotojom prečom garanteja teik nūdrūšynuota saskaņā ar precis taiseituoja nūteiktajim garantejis apkolpuošonys nūsacejumim.
Atsacejuma tīseibys
Piercējam ir tīseibys atsasaceit nu precis 14 kalendārū dīnu laikā nu Precis sajimšonys breiža, nūsyutūt Puordevējam par tū atsacejuma vēstuli. Atsacejuma vēstulis veidlopu Puordevējs nūsyuta Piercējam pa e-postu pēc Piercēja pīprasejuma.
Piercēja pīnuokums ir 7 dīnu laikā pēc atteikuma vēstulis nūsyuteišonys atdūt preci Puordevējam originalīpakojumā. Vysus izdavumus, kas rassīs saisteibā ar precis nūsyuteišonu atpakaļ Puordevējam, sadz Piercējs.
Piercējs navar izmontuot atteikuma tīseibys, ja:
- pasyuteituos precis pēc tū rakstura navar atdūt atpakaļ, ci tuos mudri maitojās ci mudri juoizlītoj;
- ir attaiseits īpakojums precei, kuru veseleibys i higienys apsvārumu pēc nava atdūt atpakaļ;
- prece tuos eipašeibu pēc leidz ar tuos sajimšonu ir naatgrīzeniski sasajaukus ar cytom lītom;
- teik pīguoduoti laikroksti, periodiskī izdavumi ci žurnaly, izjamūt gadejumu, ja tī teik pīguoduoti saskaņā ar aboneišonys leigumu;
- pasyuteituos precis ir taiseitys tīši Piercējam pēc individuala pasyutejuma;
- Piercējs ir atvērs audioīrokstu ci videoīrokstu, ci datorprogrammu īpakojumu.
Latvejis Republikys Patārātuoju tīseibu aizsardzeibys lykuma 12. panta sastuo daļa nūsoka, ka "patārātuojs ir atbiļdeigs par precis kvalitātis i drūšuma saglobuošonu atsacejuma tīseibu realizēšonys termiņā". Puordevējs patur tīseibys Piercējam atsaceit izmontuot atsacejuma tīseibys ci paturēt kompensacejis moksu gadejumā, ja prece ir samaituota, lītuošonys laikā navēreigi izaturūt pret preci ci naīvārojūt instrukcejis nūruodejumus, ja ir nūzaudāts precis originalais īpakojums ci ja tuos īpakojums ir byutiski samaituots.
Datu apstruode
Īvodūt napīcīšamū informaceju, nūformejūt pasyutejumu, Piercējs aplīcyna, ka ir īsapazins i pīkreit, ka juo padūtī dati tiks izmontuoti, lai Puordevējs varātu pījimt Piercēja pasyutejumu i veikt preču pīguodi saskaņā ar Latvejis Republikys lykumdūšonys praseibom. Īvodūt informaceju, Piercējs pīkreit, ka jam iz nūruodeitū e-posta adresi tiks izsyuteiti paziņuojumi, kas saisteiti ar Piercēja pasyutejuma apstruodi.


text:
Ningún producto
Tintenfass
Nuevo producto
Hablado en una antigua tribu de Letonia en la zona de Latgale
1 Elemento
Pyrmū nakti es gulieju smiļktīs, tyukstūša jiudžu tuolīnē nu koč vīnys cylvāku apmetnis. Es beju škierts nu cytu kai cylvāks iz pluovojūša plūsta okeana vydā piec kuģa nūgrymšonys. Tod jius varit īsadūmuot, cik es beju izbreineits, ka nu reita, saulei lācūt, mani pamūdynova nazkaids seiks baļsteņš, saceidams:
- Izzeimej maņ, lyudzu, vuškeņu!
- Kas?!
- Nu izzeimej maņ vuškeņu…
Es mudri pīlieču kuojuos, kai zibiņa sparts, trynu acs i vierūs sev apleik. I tod es īraudzeju seiciņku puiškynu, kas cīši manī vērēs. Te jius varit redzēt juo lobuokū portretu, kū es asmu izzeimiejs. Tok muns zeimiejums vystik nav i iz pusis tik breineigs, cik taids beja pats ciļvieceņš. A tei na muna vaine. Partū ka eisa beja muna muokslinīka karjera. Pīaugušī maņ atjēme drūsumu tū veiduot jau sešu godu vacumā. Es nikuo naīsavuiceju zeimēt, vīneigi boa nu īškpusis i uorpusis.
No hay reseñas de clientes en este momento.


text:
Kroma kolna bruoliste aicynoj interesentus, kam pi sirds Latgolys viesturis pieteišona, senejū latgaļu kultura, dzeivisveids i cīņis muoksla, dasateikt daleibai bruolistī.
Pīteikumi teik gaideiti leidz ituo goda 12. augustam. Pīteikumu izskateišona i rezultati tiks paziņuoti leidz 15. augustam. Par uzjemšonu/nauzjemšonu Kroma kolna bruolistī tiks paziņuots kotram individuāli.
Jaunī bīdri svineigai tiks uzjemti Kroma kolna svātkūs, kas nūtiks iuo goda 22. augustā.
Pīteikuma anketu atrassi ite.
Foto: Ieva Trimalniece
Vaicuojumu gadejumā sasazynuotīs ar Aleksandru Lubānu, Kroma kolna bruolistes vadeituoju (tel.: +37126352522, e-posts: kromakolns@inbox.lv).


text:
Cylvākam kotra dīna ir lela duovona i tymā pat laikā atbiļdeiba par tū, kai šei dīna teik izmontuota. Kasdīnys straujajā dzeivis skriejīnī myusu dīnys pīsapylda ar myusu dorbim, pīnuokumim myusu sātuos, ar atpyutys šaļteņom i tt. Bīži myusim daīt saceit, ka nav laika, ka daudz dorba, ka asam nūguruši i tt. Nu ir ari breiži, kod apsastuojam i redzim, cik laiks mudri ir aizskriejs, ka poši palīkam vacuoki, i varbyut golvā īīt vaicuojums, kas tod ir cylvāks? Voi tikai dorba zyrgs, kurs nu reita leidz vokoram skrīn dorbūs i ik pa laikam var atsapyust? I tuodeļ ir gavieņa laiks – laiks, kod varim nadaudz cytaižuok pavadeit myusu kasdīnu klusumā i attureibā nu īrostom lītom, lai nūvārtātu i pasaceitu paļdis par tū lelū duovonu nu Dīva, kas ir myusu kotra dzeiveiba.
Zinim, ka gavieņa laiks ir saisteits ar atsasaceišonu. Tys ir laiks, kod mes Bazneicā eipaši puordūmojam Kunga Jezus cīsšonys i nuovi, partū ka Kunga nuove pi krysta myusim dūd grāku atlaišonu. Caur tū Dīvs myusim paruoda, ka cylvāks ir aicynuots iz kū cīši breineigu – iz myužeibu. Var ruodeitīs, ka gavieņa laiks ir dūmuots, kab cylvāku kaidā nabejs veidā īgrūžuotu, padareitu jū nabreivu voi vīnkuorši lyktu cylvākam gaveit tikai tuodeļ, ka juogavej. Bet gavieņa laika atsasaceišona cylvākam īvuica lobuok izmontot pasauļa lobumus, kū Dīvs ir devs. Dīvs, kod radeja pasauli, cylvākam deve aizdavumu puorvaļdeit vysu radeibu. Cylvāks kai sapruoteiguoko byutne ir pasauļa lītu puorvaļdnīks, bet na saiminīks, deļtam ka pasauļa saiminīks ir Dīvs. Cylvākam šymā puorvaļdeišonā ir juoīvāroj Dīva lykumi, bet na juoizdūmoj sovi. Zinim, ka pasaulī ir daudz tragedeju, nalaimu i tys bīži ir deļtam, ka cylvāks ar pasauļa lobumim ir reikuojīs preteji Dīva lykumim ci, cytim vuordim runojūt, ir reikuojīs kai saminīks, gribādams byut Dīva vītā. Partū gavieņa laikā, kod mes atsaturim nu skaļom izprīcom, asam māranuoki iesšonā ci atsasokom iz gavieņa laiku nu kaida īrosta komforta, tod varim vairuok nūviertēt tuos duovonys, kū Dīvs myusim kasdīnā snādz, varim vairuok solidarizētīs ar tim, kuri dzeivoj tryukumā, i tys myusus ari mudynoj byut žāļsirdeigim ci izpaleidzēt kaidam cylvākam, kam īt gryušuok, na tik daudz dūmuot vīneigi par sevi, partū ka, snādzūt paleidzeigu rūku, mes jiutam gondarejumu i prīcu par cyta cylvāka smaidu sejā.
Gavieņa laiks ir ari eipašs žālošonys par grākim i lyugšonys laiks. Cylvāks palīk par griecinīku, kod puorkuop Dīva lykumu, kod reikojās preteji Dīva izveiduotajai dabiskajai kuorteibai. Dīva lykums ir kotra cylvāka sirdī, partū ka kotrs cylvāks dzili sirdī apsazynoj, ka dareit puoresteibu cytam ci sev nav labi. Mes, vysi cylvāki, asam griecinīki, partū gavieņa laikā eipaši īteicams pīīt pi grāku syudziešonys, kab sajimtu nu Dīva grāku atlaisšonu i styprynuojumu. Lyugšonā varim uzticēt myusu vajadzeibys, i ituos vajadzeibys myusim šaļtim ir ari saisteitys ar kaidom gryuteibom, i partū ir juolyudz nu Dīva paleidzeiba. Ruodīs, ka lyudzamīs, nu nikas nasamaina iz lobuokū pusi, bet tys nanūzeimoj, ka Dīvs nadzierd myusu lyugšonys. Pāvests Francisks soka, ka Dīvs dorbojās pazemeigi i klusi. Dīvs nu myusim prosa pacīteibu, i gavieņa laikā mes varim vyngrynuotīs pacīteibā.
Katuoļu Bazneicā jau nu senejūs laiku ir daudz skaistu lyugšonu i dzīduojumu, kas paradzāti gavieņa laikam: Krystaceļš, „Ryugtuos suopis” i cytys lyugšonys i dzīsmis, kas myusus mudynoj puordūmuot Kunga Jezus cīsšonys i nuovi, kai ari žāluot par sovim grākim. Lai myusu mīreigi i attureigi pavadeitais gavieņa laiks mums paleidz sasagataveit prīceigajim Kunga Jezus augšanceļšonuos svātkim, lai itī svātki myusim paleidz saprast tū, kas pateišom cylvāku var dareit laimeigu. Lai svieteigi teik pavadeits atlykušais gavieņa laiks i prīceigi i cereibys pylni ir Leldīņu svātki!
Roksta autors: prīsters Renārs Birkovs
Karteņa: K. Pokratniece


text:
Nacionaluo elektroniskūs plošsazinis leidzekļu padūme (NEPLP) apstyprynuojuse konkursu rezultatus par raidejumu veiduošonu 2018. godā Latgolys regionalajūs i vītejūs plošsazinis leidzekļūs, kas raida televizejis i radejis programys, viestej informaceja NEPLP sātyslopā.
NEPLP 19. apreļa sēdē par uzvarātuoju konkursā par raidejumu veiduošonu televizejis programuos atzeita SIA “Latgales Reģionālā Televīzija”. Sovukuort konkursā par raidejumu veiduošonu radejis programuos I daļā par raidejumu veiduošonu latvīšu volūdā uzvariejuse SIA “DMCS”, sovukuort konkursa II daļā par raidejumu veiduošonu mozuokumtauteibu volūduos apstyprynuoti divi uzvarātuoji – bīdreiba “Kultūras iniciatīvu un realizāciju apvienība” i SIA “Ef-Ei”.
Konkursā par televizejis raidejumu veiduošonu uzvarātuojs īsnīgtajā pīduovuojumā nūruodejs mozuoku summu, par tū par atlykušū finansiejumu 8154 eiro apjūmā NEPLP 3. majā planavoj izsludynuot jaunu konkursu. Radejis raidejuma konkursā paradzātais finansiejums apgiuts pilneibā.


text:
Cikom lopys vēļ zalis i nav suokušys krist, bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” Daugovpiļs birojs īlyudz iz „Štabika” atkluošonys pasuokumu!
Pavasarī puorsavuocem iz jaunom telpom, sataisiejom remontu i deļ tuo aicynojom ari Tevi pīlikt sovu rūku pi „Štabika” stabilitatis. Pīnagluosim pādejū noglu biroja sīnuos, īsapazeisim ar Latgolys Studentu centru, uzzynuosim, kū jaunu i breineigi pavadeisim laiku ar sovejim i sovejūs sovejim! Byus i čajs, i vysaidi cytaidi breinumi.
Gaideisim Tevi 23. septembrī 6 stuņdēs Reigys ūļneicā 48-3 (preteimā pazeistamajai kopejneicai „Vēsma”).
Vaira dazynuošonys , rokstūt iz e-postu: daugovpils@lgsc.lv voi zvonūt: 26216586 (Sandra)
Ar sveicīnim,
LgSC Daugovpiļs biroja aktiviste – Sandra


text:
Da 11. janvara turpynojās dasaceišona Latgalīšu kulturys goda bolvai „Boņuks 2015” par sasnāgumim i padareitū latgalīšu kultūrā 2015. godā. Bolvu sajiemieji tiks nūskaidruoti svineigā ceremonejā 2016. goda 28. februarī, pasnādzūt tuos jau ostoitū reizi. „Boņuks” ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē.
Kasgods Latgalīšu kulturys goda bolvys padūšonys ceremonejā sasateik aktivuokī ļauds, kurūs darbeibys, dzeivis aicynuojuma i rūseišonuos laiks ir latgalīšu kultura voi ar tū saisteituos nūzaris. Kotru godu bolvu padūšonys ceremoneja teik kuplynuota ar latgaliskim muzykalim prīšknasumim voi pārnejuo goda spylgtuokajim izvadumim. 2016. goda 28. februārī ceremonejis pyrmajā daļā byus vareibā ūtrū reizi pīdzeivuot festivalā „ORGANismi” topušū muzykalū izvadumu „Saule. Bērni. Rainis”, bet ūtrajā daļā byus svineiga bolvu padūšona. Iz apbolvuošonys ceremoneju kluotīnē ir gaideits kotrys interesents.
Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks” mierkis ir veicynuot latgalīšu kulturvidis saglobuošonu i atteisteibu, kai ari apkūpuot i gūdynuot spylgtuokūs i nūzeimeiguokūs sasnāgumus latgalīšu kultūrā pārnejuo goda grīzumā. Bolvys aizsuocieji 2008. godā beja bīdreibys „Kukuži” i „Latgolys Producentu Grupa”, bet 2013. godā bolvys organiziešonu puorjieme Latgolys viestnīceiba GORS. 2015. goda bolvai pretendentu dasacejumi teik padūti 19 nominacejis, kas atsatīc iz sabīdryskūs aktivitāšu, muzykys i literaturys laukim.
Aizpiļdeitys dasacejuma anketys bolvai „Boņuks 2015” elektroniskā formatā, pa postu voi aizpiļdeitys tīšsaistis dasacejuma veidā Latgolys viestnīceiba GORS gaideis da 2016. goda 11. janvara. Dasacejumus izvērtēs kompetenta žureja sovu sferu profesionaļu sastuovā.
Pārn bolvys par padareitū, sasnāgumim voi aktivitati latgalīšu kulturā 2014. godā sajieme rakstneica Inga Ābele par romanu „Klūgu mūks”, dzīsminīks Kārlis Kazāks, muokslinīks Osvalds Zvejsalnieks, literāte Ilze Sperga, Viestura Kairiša dokumentaluo kina „Pelikāns tuksnesī”, komponists Rihards Dubra, grupys „Bez PVN”, „Dabasu Durobys”, „Laimas Muzykanti”, „Elektrofolk” i cyti, bet bolva par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturā tyka pasnāgta žurnālistei Marutai Latkovskai.
Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2015” nūtikšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds, Kulturys ministreja, Rēzeknis piļsātys dūme i Latgolys regiona pošvaļdeibys.
Tīšsaistē anketys aizpyldomys: ej.uz/Bonuks_2015. Saziņai i vaicuojumim: bonuks@rezekne.lv
Nūlykums i vaira dazynuošonys: latgalesgors.lv


text:
CYLVĀKI »
Kārļa Ūzuleņa montuojums Bolvu nūvoda muzejā
Vīna nu Bolvu nūvoda muzeja pastuoveigajom izstuodem ir Kārļa Ūzuleņa (Kārlis Ozoliņš) pīminis ustoba. K. Ūzuleņš (1904 – 2005) beja školuotuojs, fotografs i nūvodpietnīks. Kod 20. godu symta 80. godu beiguos pasaruodeja diskusejis parSkaiteit vaira »
Grupa “Prāta Vētra” intervejā Latgolys Radejai
Šudiņ grupa “Prāta Vētra” koncertej Preiļūs, kas ir vīneigais grupys koncerts tura “Vēl viena klusā daba” laikā Latgolā. Par gūdu itaidai reizei, grupa snīdze telefoninterveju Latgolys Radejai, atbiļdūt ari iz Latgalīšu kulturys gazetys skaiteituojuSkaiteit vaira »
Myusdīnu latgalīši: evoluceja nu latgaļu voi nu čangaļa da čyuļam?
Dažbreid dažaiduos dzeivis situacejuos i vītuos izskaņ vuordi: latgaļs, latgalīts, „čangaļs”, „čyuļs”. Seviški pādejī diveji napamat nivīnu vīnaldzeigu, bet tys jau ir ari šūs ekspresivū vuordu aizdavums – izsaukt emocejis, attīksmi. Bīži viņ naSkaiteit vaira »
Latgolys Vuords nu Reigys – 02.08.2012.
Jiusu viereibai Bronislava Sprydzāna radejis raidejuma “Latgolys Vuords” jaunuokais laidīņs: Varganiste Guna Kise par Latgolys Vargaņu dīnom 2012, Bykovys draudzis bazneickungs Mārtiņš Klušs par Bykovys draudzi i rēzeknīts Arvīds Bondars par bārnu dīnu atmiņom.Skaiteit vaira »
Latgolys Vuords nu Reigys – 26.07.2012.
Jiusu viereibai Bronislava Sprydzāna radejis raidejuma “Latgolys Vuords” jaunuokais laidīņs: Itymā reizē Bronislavs sasarunoj ar Arturu Vaideru nu Randaukys par Latgolys cylvākim Olimpiskajuos spēlēs, Valdi Lauski nu Daugovpiļs par Pasauļa latgalīšu saītu, latgalīšu volūduSkaiteit vaira »
Seimaņam Putānam – 120
21. julī pyrma 120 godu dzims latgalīšu dzejnīks Seimaņs Putāns. Da 30. juļam Putānam veļteita izstuode apsaverama Rēzeknis Centralajā bibliotekā. Seimaņs dzims 1892. goda 21. julī Malinovys (niu Bikernīku) pogosta Lipišnīku dzeraunī pi Daugovpiļs.Skaiteit vaira »
Latgolys Vuords nu Reigys – 19.07.2012.
Jiusu viereibai Bronislava Sprydzāna radejis raidejuma “Latgolys Vuords” jaunuokais laidīņs: Itymā reizē Bronislavs gastej Bolvu pusē – sarunys ar Bolvu Centraluos bibliotekys vadeituoju Rutu Cibuli par Mikeļam Bukšam veļteitu izstuodi i 3. Pasauļa latgalīšuSkaiteit vaira »
Latgalīša saruna ar Zanderu
Juņa vydā žurnalists Māris Zanders intervieja deputatu Juri Viļumu par Latgolu i latgalīšu lītom. Ka nu kaids interveju nav redziejs i kab sasagloboj latgaliskū vaicojumu arhivūs ari LaKuGā, ite interveja apsavieršonai. 1. daļaSkaiteit vaira »
Iz latgaliskom sasatikšonom augustā aicynoj Latgolys Kulturviesturis muzejs
Augusta mieness Rēzeknē īsasuoks cīši kruosains – nu 3. da 5. augustam byus tradicionalī piļsātys svātki, bet nu 3. da 10. augustam Rēzeknē sasapulcēs tyvi i tuoli gosti iz 3. Pasauļa latgalīšu saītu. AriSkaiteit vaira »
Sporta žurnalists Arturs Vaiders: Sirdī asu latgalīts!
Jau lobu šaļti par Latgolu interesejās i socialajūs teiklūs aktivi izasoka latgalīts, sporta žurnalists Arturs Vaiders. Arturs ir dzims bejušuo Preiļu rajona Arendolē (Randaukā). Vuicejīs Vuorkovys vydsškolā i piečuok LVU Viesturis i filozofejis fakultatē.Skaiteit vaira »
Ceļš iz sātu /Latgalīša pādi pasaulī
Latgolys Studentu centrs jau puora godu īdybynuojs pasuokumu sereju „Latgalīša pādi pasaulī”, kur izzynoj par latgalīšu ceļojumim, dzeivi i dorbu cytuos pasauļs vaļstīs. Itūreiz „pādus” Austrejis zemē pamets Raitis. Itys nabyus stuosts par tū,Skaiteit vaira »
Rakstnīka Ontona Rupaiņa dzymtuos sātys atdzymšona
Breineigi saulainā 1. juļa pušdīnys laikā kupls ļaužu pulks pīskandynuoja Pūrisku sādžys Rupaiņu sātys pogolmu. (Jamūt vārā pyrmuos breivvaļsts rūbežus, Rupaiņu sātys īsakļuove Bieržgaļs pogostā, nu niu tuos ir taišni iz rūbeža storp LendžuSkaiteit vaira »
Pīteram Apšinīkam 125
Šudiņ, 29. junī, pyrma 125 godim dzims katūļu goreidznīks i rakstnīks Pīters Apšinīks. Jis beja na tikai prīsters, bet kotrā nu sovom kolpuošonys vītom padareja daudz sabīdriski svareigus dorbus – atjaunuoja bazneicys, cēle tautysSkaiteit vaira »
Tiks pastateits pīmineklis latgalīšu literatam Juoņam Klīdziejam
22. julī Rēzeknis nūvoda dīnu laikā Rēzeknis nūvoda Kantenīku pogosta kopūs tiks pastateits pīmineklis latgalīšu literatam Juoņam Klīdziejam, kura vīns pazeistamuokajim dorbim ir romans „Cylvāka bārns”, kurū eipaši slavanu padareja režisora Juoņa Streiča kinaSkaiteit vaira »


text:
Suokusēs pretendentu dasaceišona Latgalīšu kulturys goda bolvai „Boņuks 2016” par sasnāgumim i padareitū latgalīšu kultūrā 2016. godā. Bolvu sajiemieji tiks nūskaidruoti svineigā ceremonejā 2017. goda 26. februarī, pasnādzūt tuos jau deveitū reizi. „Boņuks” ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē.
Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks” mierkis ir veicynuot latgalīšu kulturvidis saglobuošonu i atteisteibu, kai ari apkūpuot i gūdynuot spylgtuokūs i nūzeimeiguokūs sasnāgumus latgalīšu kultūrā pārnejuo goda grīzumā. 2016. goda bolvai pretendentu dasacejumi teik pījimta 18 nominacejuos, kas atsatīc iz sabīdryskūs aktivitašu, muzykys i literaturys laukim.
Aizpiļdeitys dasacejuma anketys bolvai „Boņuks 2016” elektroniskā formatā, pa postu voi aizpiļdeitys tīšsaistis dasacejuma veidā Latgolys viestnīceiba GORS gaideis da 2017. goda 11. janvara. Dasacejumus izvērtēs kompetenta žureja sovu sferu profesionaļu sastuovā.
Pārn bolvys par padareitū, sasnāgumim voi aktivitati latgalīšu kulturā 2016. godā sajieme tielnīks Glebs Pantelejevs par izstuodi „Latgales rapsodija”, tulkuotuojs Guntars Godiņš par gruomotu „Ludzas igauņu pasakas”, grupa „Dabasu Durovys”, grupa “Tautumeitas”, etnoroka grupa „Laimas muzykanti”, dzīsminīks Aņss Ataols Bierzeņš, Kuorsovys nūvoda pošvaļdeiba par latgalīšu volūdys populariziešonu, Lūznovys muiža, varganiste Iveta Apkalna, gruomotys „Alise Breinumu zemē” latgaliskais izdavums i cyti. Bolvu par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturā itūgod sajieme katuoļu pravests, kulturviesturnīks i sabīdryskais darbinīks Alberts Budže.
Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2016” nūtikšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programa ar A/S „Latvijas valsts meži” atbolstu, Rēzeknis piļsātys dūme i Latgolys regiona pošvaļdeibys. Informativī atbaļsteituoji: žurnals „Ir”, Latgalīšu kulturys gazeta lakuga.lv, Latgolys radeja, gazetys „Vaduguns” i „Latgales Laiks”.


text:
Itūreiz raidejums “Pi myusim Latgolā” gastej Aglyunā, kur Valdis Tumovs pats sovim spākim izveiduojs kara muzeju aba 2. pasauļa kara ekspoziceju. Kab dazynuotu, kai rodusēs itei unikaluo ekspoziceja i kas tod eistyn tī apsaverams, iz Aglyunu nūbrauce Laura Sondore-Strode.
Ekspozicejā apsaveramys formys, korstī aba šaunamīrūči, leli i mozi lūžmetieji. Tuos saiminīks Valdis Tumovs stuosta, ka itei ekspoziceja ruodīs pīviļceiga na viņ veirīšim i bārnim, nu ari sīvītem.
Valdis Tumovs vairuoku godu garumā vaicuojs i pietejs, piercs i mainejs lītys, kas niu līcynoj par baileigajom 2. pasauļa kara nūtikšonom. Par duorguokū 2. pasauļa kara ekspozicejis eksponatu Valdis Tumovs skaita viestuļu saraksti storp oberleitnantu Augustu i juo meiļuotū Martu.


text:
8. decembra Preiļu nūvoda dūmis sēdē deputati izsprīde nūdrūsynuot leidzfinansiejumu Vaļsts kulturkapitala fonda atbaļsteitam projektam – gruomotys “Līgsmības koki” izdūšonai. Preiļu nūvoda dūmis leidzfinansiejums paradzāts 1174,98 eiro apmārā, Vaļsts kulturkapitala fonda finansiejums ir 3500 eiro, sadarbeibys pošvaļdeibu finansiejums 1700 eiro, bet kūpejuos projekta izmoksys – 6374,98 eiro, informej Preiļu nūvoda puorstuove Ilona Vilcāne.
Gruomota veļteita div īvāruojamu Latvejis kulturtelpys personeibu – Latgolys keramikys tradiceju atteisteituoja Polikarpa Čerņavska i muokslys zynuotneicys Veronikys Kučinskys – dzeivei i dorbam, tei byus boguoteigai ilustrāta ar īvāruojamuo keramika dorbu attālim. Gruomota dūmuota kai izcyluo keramika Polikarpa Čerņavska (1923-1997) i zynuotneicys Veronikys Kučinskys (1929-2016) gūdynuošona, sagaidūt muokslinīka 95 godu jubileju 2018. godā i zynuotneicys 90 godu jubileju 2019. godā. Gruomota byus da šam vīneigais izcyluo Latgolys keramika dorbu foto albums. Gruomota teik veiduota sadarbeibā ar žurnalisti Antu Rugāti.
Karteņa: Inese Bērziņa (momenti.lv). Karteņai ir tik ilustrativs raksturs


text:
CYTYS VIESTS »
Latgolys Vuords nu Reigys – 31.05.2012.
Jiusu viereibai Bronislava Sprydzāna radejis raidejuma “Latgolys Vuords” jaunuokais laidīņs: Saruna ar zvārynuotu advokatu Zigfridu Berezevski par „Latgolys partejis” dybynuošonu, reportaža nu tautys muokslys festivala „Augšdaugova”: sarunys ar muzykantu Arturu Uškānu, keramiki Valdi Pauliņu, KruoslovysSkaiteit vaira »
Skanūšuo sastdīne Vilekī
2. junī 19:00 iz tradicionalajim nūvoda dzīšmu i dzigu svātkim „Skanūšuo sastdīne” aicynoj Vileks nūvods. Ari itymā godā iz koncertu – izvadumu „Sapyni vosor’s vokorā” Vileks estradē sasatiks Vileks nūvoda pošdarbeibys kolektivi. Nu VileksSkaiteit vaira »
Izsludynuots Rēzeknis Mozūs kulturys projektu konkurss
Rēzeknis piļsātys dūmis Kulturys puorvaļde izsludynuojuse kasgadejū kuortejū Mozūs kulturys projektu finansiešonys konkursu ar projektu īsnīgšonys termeņu da 1. juļam. Rēzeknis piļsātys dūmis Kulturys puorvaļde Mozūs kulturys projektu konkursu izsludynoj divejis reizis godā. ItuoSkaiteit vaira »
Kū skaiteisim žurnala „Katōļu Dzeive” juņa numerā?
Moto: pyrma „byut”, tod „dareit” Vīta, kur kasdīnā atrūnam Dīvu Lauleibom napīcīšams labi sasagatavuot Saimis tāva mīlesteibys „baušli” Akmeņainais ceļš leidz prīstereibai Kai piļneiguok veļteitīs Dīvam Par talantu breinumu Unikalys gruomotys prezentaceja Viļānu piļsātysSkaiteit vaira »
Sasateic ar Latgolys omotnīkim Breivdobys muzeja godatiergā
2. i 3. junī iz tradicionalū latvīšu tautys lītišķuos muokslys godatiergu aicynoj „Etnografiskais breivdobys muzejs” Reigā, iz kurū kai kotru godu sabrauc omotnīki nu vysom Latvejis molom. Godatiergā plaši puorstuovāts byus ari Latgolys regionsSkaiteit vaira »
Zynomi konkursa „Mis i Misters Rēzekne 2012” dalinīki
Pi piļsātys īdzeivuotuojim i gostim atsagrīž konkurss „Mis i Misters Rēzekne”. Pādejais konkurss, kas beja 2008. goda Rēzeknis piļsātys svātku laikā, beja jubileja reize – pīktais piec kuortys, nu piec tuo īsastuoja 4 goduSkaiteit vaira »
Vosoryssvātki – Svātuo Gora nūsyuteišonys svātki
Ir kluot skaistī kristīšu svātki Vosoryssvātki. Kū tod mes šymā dīnā svynam? Voi vosorys sokumu, jo tū tak var izsecynot nu šūs svātku nūsaukuma? Na gluži, bet sovu saisteibu gon te varam atrast. LelokajaiSkaiteit vaira »
Spylvynu sarunys i muzeju nakts Pušā
Pyrma nedelis vysā Eiropā atzeimuoja Muzeju nakti, kurymā pīsadaleja ari Latgolys muzeji. Rēzeknis nūvoda Pušys muzejā “Radio Randeņš” itai akcejai par gūdu nūtyka “Spylvynu vokors kūpā ar psihologi Sandru Opincāni. 19. maijā desmitūs vokorāSkaiteit vaira »
„Vyspuseiga intelekta” vuiceibys Latgolā nūsaslādz ar izruodi „Kai es radzu sevi cytūs i cytus sevī”
2012. goda 22. majā Daugovpiļs centrā preteima kopejneicai „Vēsma” nūtyka aizraujūšs i amizants izvadums, kurymā ar prīcu i sajiusmu īsasaisteja ari Daugovpilīši i piļsātys gosti. Iz Reigys īlys ar kreitenim tyka zeimuotys kosmosa shemysSkaiteit vaira »
Latgolys Vuords nu Reigys – 24.05.2012.
Jiusu viereibai Bronislava Sprydzāna radejis raidejuma “Latgolys Vuords” jaunuokais laidīņs: Latgolys Vuords (24.05.2012.) Sarunys ar Andreju Nagli nu Varakļuonim par aizvadeitū Muzeju nakti, Nagļu pogosta zemnīku Valdi Zvejsalnīku i fragmenti nu dzejneicys Annys RancānisSkaiteit vaira »
Vosoryssvātku sadoncuošona Vabalē
25. majā iz tradicionalū Vosoryssvātku sadoncuošonu Vabalē sasateik dzigu kolektivi nu Daugovpiļs nūvoda i cytom Latvejis vītom. Koncerta suokys 20:00 Vabalis pogosta parka laukumā, nu piec sadoncuošonys 22:00 zaļumbals ar grupu „Patrioti.LG”. Sadoncuošonā pīsadolaSkaiteit vaira »
Vileks bārni i jaunīši salidoj iz radūšū festivalu
19. majā Vileks nūvodā jau ūtrū reizi nūtyka Vileks nūvoda Bārnu i jaunatnis radūšais festivals “Nūgluosti putynu i paprosi tam spuornu”, kurymā pīsadaleja 410 bārni i jaunīši nu dažaidim nūvoda školu kolektivim. Vileks estradeSkaiteit vaira »
Par latgaliskim pamatim Latgolā! Atkluotuo viestule
Ministru prezidentam Valdim Dombrovskim Kulturys ministrei Žanetai Jaunzemei-Grendei Nacionaluos elektroniskūs plašsazinis leidzekļu padūmis (NEPLP) prīšksādātuoja Aināram Dimantam Masu medejim Atkluotuo viestule Izviertejūt MK puorresoru koordinacejis centra vadeibā topušūs Vaļsts puorvaļdis instituceju, navalstiskūs organizaceju iSkaiteit vaira »
Muzeju nakts „Krostmolys stuosti” Rēzeknē
Itymā goda akcejā „Muzeju nakts 2012” iz Latgolys Kulturviesturis muzeju Rēzeknē beja atguojuši 1558 interesenti. Gon vītejī Rēzeknis ļauds, gon gosti nu tyvuokys i tuoluokys apleicīnis muzeja sagataveitū programu „Krostmolys stuosti” na viņ vierāsSkaiteit vaira »


text:
viesturis roksts »
Kai Latgolā 20. i 30. godūs uorstēja psihiskuos saslimšonys
Roksta autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Myusu dīnuos vīna nu izplateituokūs saslimšonu ir depreseja, ar kuru kasdīnā sasaskar vaira nakai 300 miljoni pasauļa dzeivuotuoju. Goreiguos saslimšonys godu symtim ilgi tyka saisteitys ar vysaidim aizsprīdumim. VydslaikūsSkaiteit vaira »
Školys Latgolā 1919.–1922. godā: problemys i (na)rysnuojumi
Roksta autore: Ligija Purinaša,portals lakuga.lv 1920. g. 11. augustā oficiali tyka nūslāgts mīra leigums storp Latvejis Republiku i Padūmu Krīveju. Latgolys atbreivuošonys nu lelinīku laikā beja vyspuorejs haoss: nūtyka karadarbeiba i lokalys sadursmis, nūzeidzeibysSkaiteit vaira »
Latgolys i Baļtejis latvīšu konsolidacejis ceļš Fraņča Kempa uzskotūs (II)
Autore: Ināra Juškāne, viesturneica Inženeram, kulturys darbinīkam i politikim Francim Kempam ir nanūviertiejama lūma Latgolys nacionalajā atmūdā. Ar sovu darbeibu jis veicynuoja latgalīšu izgleituošonūs i pošapzinis ceļšonūs. Sovys idejis i nūstuoju Kemps paude caurSkaiteit vaira »
Latgolys i Baltejis latvīšu konsolidacejis ceļš Fraņča Kempa uzskotūs (I)
Autore: Ināra Juškāne, viesturneica Tyvojūtīs Latgolys kongresa symtgadis atcerei, arviņ vaira sabīdreiba teik īpazeistynuota i teik atguodynuots par ituo nūtykuma byutiskū lūmu vīnuotys Latvejis izveidē. Ka myusu dīnuos ir pošsaprūtams tys, ka Latgola irSkaiteit vaira »
Latgolys kongress: pamatakmiņs Latvejis vaļsts izveidē
Autore: Vineta Vilcāne, viesturneica Majā palīk 100 godi nu Latgolys kongresa. 1917. goda 9. i 10. majā (piec v. st. 26. i 27. aprelī) Rēzeknē iz Latgolys puorstuovu sapulci sasalaseja progresivuokuo latgalīšu iņteligencis daļa –Skaiteit vaira »
Nu Rēzeknis vīsneicys viesturis puslopu
Autors: Kaspars Strods Kartenis nu Latgolys Kulturviesturis muzeja arhiva Par Latgolys sirdi sauktuo Rēzekne pādejuo godu dasmyta laikā pīdzeivuojuse lelys puormainis, niu piļsāta ir gon sakūpta, gon labīkuortuota. Tān ari palics zynoms, ka pavysam dreižSkaiteit vaira »
Kai roduos latgali?
Roksta autors: Mārcis Kalniņš Latgali beja vīna nu baltu volūdā runojūšajom moztautom, kurei 13.–16. godu symtā byutiski pīsadaleja latvīšu tautys veiduošonuos procesā. Nu kai tod ir veiduojušīs poši latgali? Vysaidūs laikūs atkareibā nu voldūšajimSkaiteit vaira »
Latvejis Universitatis latgalīšu studentu korporacejis “Lacuania” gierbūns
Roksta autors: Muorteņš Vāveris Storpkaru periodā pi Latvejis Universitatis pastuovēja vairuokys latgalīšu studentu bīdreibys, nu kurom leluokuo, aktivuokuo i ītekmeiguokuo beja studentu korporaceja “Lacuania”. Korporacejis suokumi meklejami 1925. goda beiguos, kod nu Latgolys StudentuSkaiteit vaira »
Latgalīšu studentu apvīneibys 20. godu symta 20. i 30. godūs
Roksta autors: Ivars Dimdiņš Latvejis Universitatis prīškguojiejis – Latvejis Augtškolys – dybynuošona 1919. godā deve jaunys vareibys Latvejis vaļsts īdzeivuotuojim sajimt kvalitativu augstuokū izgleiteibu latvīšu volūdā. Itū vareibu izmontuoja ari Latgolys vuiceitīs grybūšī jaunīši. Godu gaitā studentejisSkaiteit vaira »
Latgolys dzīšmu i sporta (vyngruošonys) svātki 1925. godā: organizaceja, nūrise i nūzeime
Autors: Arņs Strazdeņš Latvejis Naatkareibys kara nūslāgums 1920. godā īvadeja jaundybynuotū Latvejis Republiku jaunā dzeivis cielīnī, kas nacionalys vaļsts pastuoviešonys prīškplanā izvierzeja daudz vēļ nabejušu izaicynuojumu. Latvejis vaļstsveirim uorpolitikā beja īspiejami eisā laikā juoizceinejSkaiteit vaira »
Latgalīši trymdā – latgaliskuo gora uzturātuoji
Autore: Gunta Nagle Ūtruo pasauļa kara beiguos apmāram 120 000–140 000 Latvejis dzeivuotuoju patvārumu beja atroduši Rītumu zemēs. Ari vairuokys tyukstūšys latgalīšu, daļa nu kurim vāluok sevi sauce par latgalim, atstuoja dzymtū zemi. Latvju enciklopedejā saceits,Skaiteit vaira »


text:
Gostūs Ilmārs Mežs, kurs vairuoku godu garumā arhiva materialūs pietejs latgalīšu uzvuordus. Kūpā ar cytim pietnīkim jis sarakstejs gruomotu “Latviešu uzvārdi arhīvu materiālos. 1. sējums. Latgale”, tuos pamatā 1935. goda tautys skaiteišonys dati. Gruomotā varēs atrast ap 4000 uzvuordu, tū izplateibu, daļai uzvuordu byus ari skaidruojums par vuorda izcelsmi. Interesants ir fakts, ka Latgolys latvīšim pyrmajim suoka dūt uzvuordus, tys beja jau 17. godu symtā, puorejā Latvejis teritorejā latvīši pi uzvuordim tyka dažus godu symtus vāluok.
Pīduovojam klauseituojim puorbaudeit sovys zynuošonys latgalīšu rokstu volūdā, kas ir viesturisks latvīšu volūdys paveids. Aicynojam kūpā ar myusim uzraksteit diktatu latgaliski! Fragmentu nu Ilzis Spergys gruomotys “Dzeiveiba” skaita jaunatnis lītu specialiste Leila Rasima. Pīraksteitū tekstu var puorbaudeit Latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv. Diktata teksts sastuodeits, īvārojūt Vaļsts volūdys centra 2007. godā apstyprynuotūs Latgalīšu raksteibys nūsacejumus.
Komentāri (5)
Pareizi: Par latgalīšu PAVUORDEM voi Ap latgalīšu PAVUORDEM. Lobā latgalīšu volūdā "uz-" nalītoj, viņ žargonā.
Tā, ka pie pavuordes latgaliskais pat blakus nav gulējis.
Pievienot komentāru
Lai komentētu, ienāc arī ar savu draugiem.lv, Facebook vai Twitter profilu!


text:
VOLŪDA »
Latgalīšu volūdys apvuiceibu video – myltu izstruoduojumi i dzierīni
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” pīduovoj vēļ divejus latgalīšu volūdys apvuiceibu video serejis “Runuosim latgaliski” klipus, kurūs var īsavuiceit myltu izstruoduojumu, kai ari dzierīņu nūsaukumus. Kai viestej idejis autori i realizātuoji, kulturys montuojums ir nūzeimeigs resurssSkaiteit vaira »
Deveitais, dasmytais i vīnpadsmytais latgalīšu volūdys apvuiceibu video
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” pīduovoj jau deveitū, dasmytū i vīnpadsmytū latgalīšu volūdys apvuiceibu video serejis “Runuosim latgaliski” klipu, kurā var īsavuiceit vysaidus puortykys produktu nūsaukumus, kai ari izzynuot lobuokuos svātku duovonys. Kai viestej idejisSkaiteit vaira »
Ostoitais latgalīšu volūdys apvuiceibu video
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” pīduovoj jau ostoitū latgalīšu volūdys apvuiceibu video serejis “Runuosim latgaliski” klipu, kurā teik apsavārti vysaidi galis veidi. Kai viestej idejis autori i realizātuoji, kulturys montuojums ir nūzeimeigs resurss socialai iSkaiteit vaira »
Sastais i septeitais latgalīšu volūdys apvuiceibu video
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” pīduovoj jau sastū i septeitū latgalīšu volūdys apvuiceibu video serejis “Runuosim latgaliski” klipu, kurūs teik pierkti aizjiurys augli i pīna produkti. Kai viestej idejis autori i realizātuoji, kulturys montuojums ir nūzeimeigsSkaiteit vaira »
Kaitā “MIKS” izmontuota ari latgalīšu volūda
Izveiduota kaita “MIKS”, kurymā izmontuota latgalīšu rokstu volūda, latvīšu literaruo volūda i angļu volūda. Kaitys pryncyps ir leidzeigs klasiskajam “Domino”. Tū var kaituot, suocūt nu diveju da sešu kaituotuoju, tok, kaitojūt komanduos, tamā varSkaiteit vaira »
Pīktais latgalīšu volūdys apvuiceibu video
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” pīduovoj jau pīktū latgalīšu volūdys apvuiceibu video serejis “Runuosim latgaliski” klipu, kurā teik taiseits ēst. Kai viestej idejis autori i realizātuoji, kulturys montuojums ir nūzeimeigs resurss socialai i etniskai integracejai,Skaiteit vaira »
“Sajūti Latgali”. Vītvuordi
Raidejums pietej Latgolys vītvuordus. Storpkaru laikā daudzi vītvuordi ir tykuši puorlatviskuoti. Ari padūmu laikūs turpynuojuos Latgolys vītvuordu krūpļuošona, itūreiz puorkrīvojūt. Raidejums pietej, kaida situaceja ir itūšaļt, uzklausa ekspertu redzīņus, uzrunoj cylvākus, kas ceinejās pret viesturiskūSkaiteit vaira »
Aizvadeita 9. storptautyskuo latgalistikys konfereņce
Nu 30. novembra da 1. decembra, sagaidūt Latgolys kongresa (2017) i Latvejis vaļsts (2018) symtgadi, Rēzeknis Tehnologeju akademeja (RTA) sadarbeibā ar Latgalīšu kulturys bīdreibu, Kulturys ministreju i Latvejis Universitatis, Sanktpīterburgys Vaļsts universitatis i A. Mickeviča Poznanis universitatisSkaiteit vaira »
Catūrtais latgalīšu volūdys apvuiceibu video
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” pīduovoj jau catūrtū latgalīšu volūdys apvuiceibu video serejis “Runuosim latgaliski” klipu, kurā vuica puču nūsaukumus. Kai viestej idejis autori i realizātuoji, kulturys montuojums ir nūzeimeigs resurss socialai i etniskai integracejai,Skaiteit vaira »
Trešais latgalīšu volūdys apvuiceibu video
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” pīduovoj jau trešū latgalīšu volūdys apvuiceibu video serejis “Runuosim latgaliski” klipu. Kai viestej idejis autori i realizātuoji, kulturys montuojums ir nūzeimeigs resurss socialai i etniskai integracejai, cylvāku personeiguos i nacionaluos pošapzinisSkaiteit vaira »
Suokta jauna latgalīšu volūdys apvuiceibu video sereja
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” suokuši jaunu latgalīšu volūdys apvuiceibu video sereju “Runuosim latgaliski”. Kai viestej idejis autori i realizātuoji, kulturys montuojums ir nūzeimeigs resurss socialai i etniskai integracejai, cylvāku personeiguos i nacionaluos pošapzinis pylnveiduošonai.Skaiteit vaira »
Rēzeknē nūtiks 9. storptautyskuo latgalistikys konfereņce
30. novembrī i 1. decembrī Rēzeknē nūtiks 9. storptautyskuo latgalistikys konfereņce, kas byus veļteita Fraņča Kempa 140 godu pīmiņai. Latgalistikys konfereņcis da šuo jau bejušys: Sanktpīterburgā (Krīveja, 2008), Rēzeknē (Latveja, 2009), Greifsvaļdē (Vuoceja, 2010),Skaiteit vaira »
Rogovkā nūtiks seminars par nūvodvuiceibu
28. oktobrī Nautrānu vydsškolā, Rogovkā, nūtiks pīredzis apmainis seminars “Nūvoda izzynuošonys īspiejis vuiceibu procesā”, informej seminara koordinatore Veronika Dundure. Seminarā ar sovu pīredzi pasadaleis Latgolys školu i Rēzeknis Tehnologeju akademejis (RTA) vuiceibspāki. Imants SlišānsSkaiteit vaira »
“Sajūti Latgali”. Latgalīšu volūdys statuss
Raidejumā “Sajūti Latgali”, izklausūt vysaidu specialistu redzīņus nu vysaidu skotu punktu, teik skaidruots latgalīšu volūdys statuss Latvejā i volūdys lītuošonys vareibys i gryuteibys, ar kaidom juosasadur, kab veicynuotu volūdys saglobuošonu. Raidejums gastej latgaliskuokajā nūvodāSkaiteit vaira »


text:
Roksta autore: Monika Zīle, publiciste Latgalīša sāklys cymuss Naseņ vīnys saīšonys puortraukumā pīzvaneja bruolāna sīva »
Nu 6. leidz 17.augustam Rēzeknis Tehnologeju akademejā Rēzeknē nūtiks radūši aktiva bārnu i pusaudžu dīnys »
Kotru godu maja beiguos Rogovkā, dzejnīka Ontona Kūkoja dzymtajā pusē, nūteik tautys muzykantu saīts ar »
Nu 16. leidz 21. juņam nūtiks storptautiskais folklorys festivals „Baltica 2018”. Ituo goda tema ir »
Roksta autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Volda stereotips, ka latgalīšu dzeja vysbīžuok ir: romantiski naiva, »


text:
Kotrs mes vaira ci mozuok asam pasauļa pluovi. Vysmoz vīna taida pluova stuostus Tev byus vareiba pasaklauseit 3. junī nu 18:30 Reigā, LgSC Tonis birojā! Jiusu viereiba, dāmys i kungi, Guntis Šmaukstelis ci vīnkuorši Šmikucs! Jis rozstuosteis par sovom gaitom i dzeivi treis mienešu garumā Kazahstanā, kur jis kai breivpruoteigais vuiceja angļu volūdu. Bet Kazahstana ir bejs tik vīns pīturys punkts juo dzeivē – vysaidu cytu na mozuok iņteresantu jam ir bejs gona! Ari karš Gruzejā Šmikučam nav nazynoma paruodeiba! 😉 Ka ari Tevi iņteresej svešys zemis, breivpuoteigūs dorbs ci vīnkuorši pīdzeivuojumi – par tū vysu tod „Latgalīša pādi pasaulī” stuostu vokorā! 😉
Varbyut Tu ari esi atstuojs sovus latgaliskūs pādus kaidā pasauļa molā tuoli nu sātys durovu? Atej i pasadoli! Byusim prīceigi pasaklauseit i natīši apceļuot tuos svešuos molys!
Pyrma tam par Gunti informaceju var īvuokt juo sātys lopā
Kai ari ite vīns sviežns roksts nu „Latvejis Avīzis” orūdim
Tai kai “Latgolys Studentu centra” bīdri puorsvorā ir aktivi jaunīši, kas regulari īsasaista dažaidūs interesantūs pīdzeivuojumūs, dūdas ekspedicejuos i apceļoj na viņ Eiropu, bet ari tuoluokys i na mozuok interesantys pasauļa molys – Sibireju, Āzejis valstis, planavuots, ka stuostu vokors “Latgalīšu pādi pasaulī” klius par ciklistu tradiceju i īpazeistynuos interesentus na viņ ar Kazahstanys kulturys sovpateibu, bet ari daudzom cytom pasauļa valstim, kur davušīs aktivī latgalīši.
Zynuošonai: Tonis biroja adress ite
Bīdreibys 2008.- 2011. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs, i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu.


text:
Rokstu sagataveja: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv
Dzejnīks, publicists i filozofs Alberts Spogis itūgod sajēme Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā. Jis dzims 1924. goda 9. oktobrī Vuorkovys pogosta Bracišku solā, bet darbeigais myužs aizvadeits trymdā Vuocejā. Alberta Spoģa davums Latvejis lobā īprīkš nūvārtāts, jam pīškirūt IV škirys Treju Zvaigžņu ordeni.
(Gregora Spoģa fotokarteite)
Alberta Spoģa dzejā jaušamys dzimtinis ilgys i svešuma bolsi, sasavejūt Latgolys dobys skaistumam i pasauļa eksotikai. Zaudejuma suopis rezonej ar dzeiveibys gavilem, cīšsonys – ar lelu i plašu mīlesteibu iz dzeivi, dobu, kulturu i cylvākim.
Nu Bracišku solys leidz Minsterei
Alberta saime asūt nūsadorbuojuse ar lauksaimnīceibu, tāvs bejs vītejuos kruojaizdevu bīdreibys darbinīks. 1930. g. Alberta tāvs izguojs vīnsātā iz Spūļu solu. Mozais Alberts bierneibu pavadejs i tāva, i dzeda saimisteibā. Obu storpā bejs viņ kilometrs. Alberts prats gon lauku dorbus, gon gruomotvedeibys riekinus. Alberts vuicejīs Vuorkovys sešklaseigajā pamatškolā.
Ūtrais pasauļa kars Alberta dzeivi īgrīze pa sovam. Padūmu 1941. goda deportacejis skuore ari Spoģu saimi – iz Krasnojarsku izsyuteja Alberta tāvu. Vuocu okupacejis laikā Alberts struoduoja sovā saimisteibā i par gruomotvedi kruojaizdavumu sabīdreibā, kai ari Vaļsts statistikys puorvaļdē par breivpruoteigū lauksaimnīceibys korespondentu i laikrokstā “Daugavas Vēstnesis” par lauku korespondentu. 1943. godā jū īsauce Latvīšu legionā, 1944. godā pi Zylupis smogi īvaiņuoja i aizsyuteja iz Vuoceju uorstētūs. Nu tīnis jis nūkliva Dānejā, Skelskerā, piečuok – Belgejā, Zēdelhelmys karagiustekņu nūmetnē. Ite jis vuicejuos Tautys Augstškolā – latiņu, vuocu i angļu volūdys i dzejis teoreju.
Piec nūmetnis atstuošonys Alberts vuicejuos Mellis latvīšu i Olenburgys Rudolfa Blaumaņa gimnazejuos, Baltejis Universitatē, kur jis studēja boltu i germaņu volūdys i volūdnīceibu. Vāluok dažaiduos universitatēs jis ir studiejs ari filozofeju, katūļu teologeju, vuocu literaturu, viesturi, pedagogeju i žurnalistiku. Nu 1957. goda struoduoja par Minsteris gimnazejis školotuoju, nu 1983. leidz 1996. godam beja saimnīceibys i stipeņdeju fonda vadeituojs, ari internata saimnīceibys vadeituojs.
Dzeive īkš vuorda
Alberta Spoģa ceļš iz literaturu atsakluojs taišni pieckara laikā. Pyrmuos publikacejis bejušys gimnazejis laikā – 1948. godā. Trymdā ir izguojuši četri dzejis kruojumi: “Zylūs azaru šolkas” (1959), “Pirmās vijolītes” (1960), “Dzagyuzes lineņi” (1972), “Pecunia” (1972). Diveji – “Boltōs dūmas” (2000) i “Gaismas brīži” (2004) – Latvejā. Redigiejs taidus trymdys izdavumus kai “Dzeive”, “Tāvu zemes kalendars”, “Acta Latgalica” i c. 1960. godā Alberts Spogis saraksteja monografeju par gleznuotuoju, grafiki i muokslys zynuotnīki Juri Soikānu, 2009. godā izguoja juo gruomota “Minsteres Latviešu ģimnazija izdzīvoja: 1946–1998”.
Muokslinīka golvonais aizdavums asūt radeit jaunu, laikmatam atbylstūšu i vajadzeigu dorbu, kas reprezentej koč kū jaunu. Pīduovojom īsapazeit ar Alberta Spoģa dzeju. Tei publicāta dzejis kruojumā “Boltōs dūmas” (2000).
Preludija
Treisūšā
Pagōtnē vēļ,
Īsakūduši kai
Kūdes
Cīši turimēs.
Nōkūtnes
Preludijā
jaušam laimes zvaigznes
Cereibā,
Ka napīviļs…
Kaida sasatikšona
Kai īskaņa un klusa atsazeišona
Šī vōrdi izskaņ klusā vokorā –
Tei beja myusu vālō sasatikšona.
Ik zīdā, pyukā, smylgas pakorā
Vēļ gaišu vōrdu apslōpātais atbaļss –
Kū saceji maņ steigā kaidā sakarā.
Vys vēļ ilgu mūkōs dūmu nagols
Un sapnūs snēgšonōs pēc daiļuma –
Tū tikai tovu rūku važas sakaļs…
Tai kūpā snādzamēs pēc kairuma,
Kas tōlēs zylim zīdim zaigi rūtōts –
Reiz izgaist tīkšonōs pēc vairuma.
Zīds tamā vītā palīk vīns un pamasts:
Nu breiža šō mes ejam divotā,
Jo dzeivē parosti teik runōts, vaicōts,
Lai vysu nūskaidrōtu privatā.
Rondo
Skrējīņs ap sevi un asi –
vysuma simetrija
Kaids īlics te
Sovu un vysuma jāgu.
Sirds raun tymsā riņčī,
rōdīs vyss:
kristala nūpyuta
sevī skaidrojūtīs.
Un tūmār:
vyss īkļauts sovā riņčī:
sirdei dauzūtīs,
elpoju un eju sovu ceļu.
Firziku zīdā
Ir sorkona nakts –
Kod japōņu meitine
Pyrmūreiz mīļoj, –
Mīļoj un kautrejās…
Pōri dōrza žūgam
Mēness kauneigi
Radzeņus pabōž
Un pīber gaismainus
Zīdūšūs kryumus.
Vēļ pyuš brīze,
Sōrti taurini
Lidoj meitinei motūs:
Vysa byute
Atsaver zīdā…
Šaipus žūga
Stōv firziku meitiņu rynda.
Atīt pīlyudzējs –
Mēness:
Kotrai jys dōvynoj
Zīdgaišas krelles…
Sorkonōs līsmōs
Dag firziku kūki
Nu Reinzemes leidz
Jokohomai…
Ocumirklis pušdīnēs
Pat apšu vertikales
sastyngušas,
pībrīdis saules tesmiņs,
mušas gausas,
vīneigi bites
kōpelej nu zīda pi zīda
kai īsamīļōjušas.
Fabrikas šviļpe
nūslauka svīdru rosu,
otkon soldona maize
ar leidzpajimtū kafiju.
Napīsīnomas dūmas
meklej vokoram sajyusmu,
naktei eksistencis drūšumu:
cōļs paleidis zam spōrnu,
tāvs zvona maizneicai,
mōte cap deseņas,
draugs losa ustobu pīdōvōjumus,
draudzine šveikst ūtrai ausī,
filozofs meklej dūmu gryudu
un tikai dzejnīka skots
vysu mīlā apskaun.
Zīmiski ap sirdi
Vysas lītas īsolušas
vīnaļdzeibas ladā,
soltumā myrušas naaizmērstuleites.
Zīma sejoj
treisas un pōrsleņas,
aizber muti…
Pōrsaceņa nūmērst,
par tū ka apjam vīnaļdzeiba…
Balkoni
Balkoni –
Ziņkōreigas
Bōbas piļsātu
Dzeivis pulsa
Rytumā.
Vosorā
Petunijas,
Kreses tom vēļ motūs,
Zīmā – tikai
Ziņkōre.
Pādi
Bīži monu:
nazkurs ir gōjis –
vysur pādi un pādi…
Munu dīnu,
kas socēs sešūs,
kaids jau īkustynōjis.
Munu dūmu,
kū īsōku vokorā,
šūnakt kaids izdūmōjis.
Munu sirdi,
kas nagonti trauce,
šūnakt kaids nūmīrynōjis…
Kaids īt maņ vysur leidza,
pādu nūspīdumūs
vejūleites plaukst…
Syunu syltumā
“Grybātūs apaugt ar syunom
un dzeivōt, dzeivōt…,”
saceja vactāvs.
Byuvēja ustobas, klāvus, azneicas…
Syunas lyka storp bolkom,
salaide pakšūs,
bēre uz grīstim un
sakosa pakaišim.
Dzeivōjom syltumā,
lykōs –
iļgi, iļgi…
Vīnu dīnu jys syuta pēc syunu
myus – mozūs…
Atnesem syunas…
Salykom pagaļvī…
Naksneigums
Tova rūka –
malns tauriņs
ar spōrnu golim
skar plōnumus, zūdu,
vylynoj lidōt kūpā…
Asam nakstupes krostā,
kas aizskoloj zemes cylvāka pādus,
saskoloj myusu dīnas indi
vīnā traukā – lai nūsastōj…
Otkon jauns mīrs
īplyust tevī un manī:
asam bezdeleigas,
kas ar reita šautru
grib nest guni ciļvēcei.
Kluss pants
Sasaprotom bez vōrdu:
skrīšu pēc tevi
deveņom jyurom pōri,
leisšu caur cītuma myurim,
lidōšu tukšā telpā;
naradzams –
bet dvēselē jyutams,
myusu acīs dzimis
sasaprasšonas nūslāpums
kai
jaunas dimensijas byuteiba,
kur lītom cyta jāga,
aizvad myus
mīlesteibas pašelē…


text:
Namateriāluos kulturas montuojuma centrs "Upīte" izsludynoj FOTO konkursu. Nūteikumi pavusam vīnkuorši. Nūbildej Upīti, Upītes apkuortni, Upītes pasuokumu, Upīti dorbūs, Upīti nadorbūs, prīkus voj na tik lylus prīkus, cylvakus, dzeivnīkus, dabu, traktorus... Bildi leidz 2017.goda 18.augustam nūpublicej facebookā. Obligati kluot pīvīnoj nūruodi iz facebook Namaterialuos kulturas montojuma centrs UPĪTE lopu i obligati pīvīnoj tēmturi #UpītieDzeiveJauka
Var pīzadaliet ar naīrūbežuoti daudz bildiem, bet kotru reizi publicejūt pa vīnai - kotrā īrokstā vīna bilde.
Uzvarātojs tiks nūsacāts vīnkuorši: 3 vusvaira pateikuotūs (laikuotūs) bilžu autori sanims pa divejas breivbiļetes iz Latvijas Nacionālais teātris izruodi 20.augustā Upītie i iz Dirty Deal Teatro izruodi 26.augustā Upītie. Kūpā kotrs sanam četras breivbiļetes.
A vīnas bildes autors, kuru izlūziesem festivala "Lipa kust" nūslāgumā 25.augustā sanims pateikamu puorsteigumu nu SARDĪNIJAS.
LAI VEICUOS.


text:
Dyrbyni »
Folklorys kūpa “Dyrbyni” aicynoj iz pavasara daņčim
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynoj dasavīnuot Daugovpiļs nūvoda Kulturys centra “Vārpa” folklorys kūpai “Dyrbyni” kūpeiguos dzīsmēs i daņčūs. Pasuokums nūtiks 20. aprelī 19.00 Daugovpiļs nūvoda Kulturys centrā “Vārpa” Dūbelis īlā 30, Daugovpilī. Meitys aicynuotysSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” – par “Dyrbinim” i Juoni Krivtežu
Svietejūt Jezupa dīnu, raidejums “Pi myusim Latgolā” gastej Daugovpiļs nūvoda kulturys centrā “Vārpa”, kur jau 10 godu dzīd, doncoj i muzicej folklorys kūpa “Dyrbyni”, kai arī sasateik ar Latgolys šmakovkys dadzynuotovys saiminīku Juoni Krivtežu. LaiksSkaiteit vaira »
Daugovpilī rudiņa sezonu atkluos ar tradicionalajim daņčim
6. oktobrī 18.30 Daugovpiļs nūvoda kulturys centrā nūtiks bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) Daugovpiļs biroja i folklorys kūpys “Dyrbyni” reikuotais pasuokums “Rudiņa danču i dzīsmu vokors”, informej LgSC puorstuove Gunta Nagle. Bīdreiba “Latgolys StudentuSkaiteit vaira »
Daugovpilī nūtiks vakariešona ar folklorys kūpom i prīsteri
4. februarī 18.30 Daugovpilī, Latvīšu kulturys centra kopejneicā (Reigys īlā 22a), Latvīšu kulturys centra folklorys kūpa “Svātra”, Daugovpiļs nūvoda Kulturys centra folklorys kūpa “Dyrbyni” i katuoļu prīsters Rodions Doļa aicynoj iz vakariešonu. Kai informejSkaiteit vaira »
Daņči Daugavpilī
“Latgolys Studentu centra” Daugavpiļs birojs i folklorys kūpa “Dyrbyni”aicynoj iz daņčim 16. oktobrī. Varēs izakusēt, īsavuicēt kaidu jaunu deju sūli i vīnkuorši aktivi kūpā pavadeit rudiņa vokoru. Suokums 18:00 Daugavpiļs nūvoda Kulturys centrā “Vārpa”Skaiteit vaira »
Latgalīšu danči Daugovpilī byus vēļ
Ituo gods 17. oktobrī Latgolys Studentu centrs kūpā ar Daugovpils nūvoda Kulturys centra folklorys kūpu „DYRBYNI” vysus kojuos nūsolušūs i doncuot grybūšūs pulcynuoja vīnuvīt – Daugovpiļs nūvoda Kulturys centrā „Vārpa”. Lela prīca beja parSkaiteit vaira »
Latgalīšu studentu nedeļa Daugovpilī
Studeju goda suokums, vysi aiznjemti, vysim nazkas doroms, vysi stresā, bet mes Daugovpilī pīdzeivuojom latgaliskys izklaidis 2 dīnu garumā. Laiks puorskrēja tik dreiži, bet sūpluok byušona ar īsaisteitajim ļaudim lykuos cīšyn ilga i sirdiSkaiteit vaira »


text:
– Kas īdvasmuoja atvērt sovu āstuvi?
– Es gribieju puorsavuokt dzeivuot iz dzymtū piļsātu. Es īprīkš beju Reigā, asu dizainers piec izgleiteibys i struoduoju arhitektu birojā. Suokumā es beju lelā sajiusmā, bet ar laiku es vaira i vaira gribieju iz sātu. Saprotu, ka dorba maņ ite nav, i partū ir juoroda dorba vītys. Kebabs beja muns mīļuokais iedīņs. Vysod nu dorba staiguojom iz kebabim Reigā, i es dūmuoju – ka koč kū taidu varātu gordu sataiseit pi myusim Rēzeknē, tod cylvākim byutu kur nūīt.
– Tai tod tys ir īmeslis, parkū izavielieji kebabus, navys, pīmāram, burgerus?
– Nā, nā, maņ burgeri napateik… (smejās)
– Kaida beja cylvāku attīksme, kod jī izzynuoja, ka Rēzeknē atsataiseis jauna āstuve?
– Vysim interese, prūtams. Vysi gribēja paraudzeit, i atsauksmis puorsvorā lobys.
– Parkū, piec tovom dūmom, cylvāki izavielej itū īstuodi?
– Daudzim pateik atmosfera, it seviški vokorūs, kod ir vairuok cylvāku. Taida breiva atmosfera i kūpeibys sajiuta. Tys, ka ir ari kvalitativs, gords i lobs iedīņs, maņ ruodīs, par normālu cenu deļ myusu piļsātys.
– Naseņ Rēzeknē atsataiseja ari Hesburgers. Voi ituo īmesļa deļ najiuti konkurenci?
– Prūtams, ka jiutu, partū ka tys ir pyrmais bums vysim. Kai koč kas jauns atsataisa, tai vysi gryb paraudzeit. Bet nav ari tik troki, myusim vyss turpynuos.
– Voi nabeja gryuteibys atrast pīmāruotys telpys?
– Beja, nui. Izvēle nabeja puoruok lela. Itei vīta maņ ruodejuos vyslobuokuo, partū ka piļsātys centrs tepat, kai ari normala telpu kvalitate i cena. I tys, ka es obligati gribieju, lai byutu atsevišķa āka navys, pīmāram, daļa nu pīcstuovu sātys. Mes te pa druskai jau balleitis reikuojom, deļtuo nasagryb, lai traucātu cytim.
– Minieji, ka esi dizainers. Ari par „Ausmeņa Kebabs” interjeru guoduoji pots?
– Interjeru mes taisejom kūpā ar dizaineru Aināru Olūtnīku, kas ir nu Rēzeknis. Ari pabeidzs Muokslys školu, taipat kai es. Mes kūpā dizainu taisejom. Rekur myusim ir ari diplomdorbs, kuru es koč kod taiseju Muokslys školai.
– Radzamuos gleznys ari ir jiusu dorbi?
– Mes izkuorem muokslineicys Grietys Butjankovys gleznys. Pastuovēs kaidu mienesi, tod pamaineisim i koč kū cytu izliksim, lai atsvaidzynuotu interjeru.
– Grybātu nūskaidruot par āstuvis nūsaukuma izcelsmi. Par kū taišni „Ausmeņa Kebabs”? Cik es zynu, ir taida muzykys apvīneiba „Ausmeņa Records”.
– (smejās) Nui. Myusim tī daudz cylvāku, i „Ausmeņa Kebabs” tik teišom ir saisteits ar tū. Es nazynu, kai tai saguoja. Vyss suocēs kai jūks, i tod, kod maņ vajadzēja nūsaukumu, es izdūmuoju, lai ir „Ausmeņa”. Maņ cīši pateik nūsaukums i pats logotips, kas ir atvasynuots nu ausekļa, pateik. Logotipu ari taiseja dizainers Ainārs Olūtnīks. Nu i tagad ari moderni vysaidi latgalīšu nūsaukumi – „Gors”, „Zeimuļs”… (smejās)
– Dzierdieju, ka jiusu apvīneibā nav konkreta sastuova…
– Nav, nui. Kurs kū gribēja, tys tū i dareja. Tagad vyss tai vairuok oficiali, vyss pa nūpītnam.
– Kaida ir tova vīta apvīneibā?
– Var saceit, ka es asu vīns nu tim, kas tū sataiseja i aktivi dorbojās tī. Tagad gon es vairuok taidā kai pošplyusmā, maņ vairuok dorba ir ite, taču mes turpynojam ceļt „Ausmenis” vuordu. Tagad, prūtams, drupeit cytā ziņā, taču ari muzykalā ziņā turpynojam. Tai kai navar saceit, ka asam apsastuojušs.
– Asu dzierdiejuse, ka tu esi „Ausmeņa Records” muzykys video autors. Kur smelīs īdvasmu sovim video?
– Daudz kas īdvasmoj. Kači, suni, jenoti… (smejās) Principā jebkas. Ka koč kas „iz sitīni” īīt protā, tod tū i doru. Bīži viņ pats nasaprūtu, parkū es tai doru. Pateik ar tū nūsadorbuot, bet seņ jau naasu filmiejs. Nuokūtnē ir paradzāta sadarbeiba ar vairuokim cytim latgalīšu muzikim. Vyss pamozom turpynojās.
– Bet cylvākim pateik. Kur, piec tovom dūmom, sliepās jiusu panuokumu atslāgs?
– Panuokumu atslāgs? Kaidi tod tī panuokumi ir? (smejās) Juosoka, ka vyss ir dīzgon nasamuoksluoti, pat juosoka, ka drusku primitivi. Nui, vyss ir vīnkuorši i saprūtami. Pīmāram, par dzīsmem runojūt, suokumā tys vyss beja dūmuots kai jūks. Nu, nasagribēja nikuo puoruok nūpītna. Dzeivē jau tai ir daudz cytu lītu, kur vajag byut nūpītnam.
– Sovuos dzīsmēs izmontojat latgalīšu volūdu. Cik svareiga latgalīšu volūda ir tev pošam?
– Cīši svareiga. Tei ir muna volūda, kas vysod ir bejuse maņ kluot.
– Kas, piec tovom dūmom, juojam vārā cylvākam, kas grib suokt sovu biznesu?
– Nikuo jauna navaru pasaceit. Daudz dorba, bet ari juobyut kaidai suokuma idejai, kū eistynuot.
– Voi pats esi apmīrynuots ar rezultatim?
– Nui. Pošreizejā situacejā asu apmīrynuots. Tagad ir radzams, kas vēļ byutu juoatteistej i juopapyldynoj. Nu dorba vēļ cīši daudz. Tagad gon es drusku atsapyušu – beju struoduojs nonstopā – i tod turpynuošu atteisteibu.
Ar Valteru sasarunuoja Inese Čiževska
Kartenis: „Ausmeņa Kebabs” arhivs