text:
Helena Laurinoviča-Pronevska
Helena Laurinoviča-Pronevska (1898-1968) — latgaļu rakstineica.
Dzymuse 1898 gods jaunagods mieneša 4 dīnā Daugpiļs apleiciņa Leiksnys pogosta Jaunušānu solā. Myruse 1968 gods jaunagods mieneša 28 dīnā Pasadenā, Kalifornejā, ASV. Paglobuota San Fernando katuoļu misejis kopūs svaicaiņa mieneša 1 dīnā.[1]
Bibliografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Atguodu gruomotys[pataiseit | labot pirmkodu]
- "Grymstušōs saleņas" (Minhene, P/s Latgaļu izdevnīceiba, 1964),
- "Pasauļs līsmōs" (Minhene, P/s Latgaļu izdevnīceiba, 1981. Nadabeigta, autoris pošys lyktais viersroksts: "Tymsi mōkūni sasavalk").
- "Tymsi mōkūni sasavalk" (Rēznē, Latgolys kulturys centra laistuve, 2011. Nadabeigta).


c: text/html

text:
Blontu pogosts
Blontu pogosts irā Cyblys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, suokuškola, biblioteka, felčeru punkts i sporta zala.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Blontu pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleiciņa Mērddzinis pogostā. 1945 godā īstateita Blontu solys padūme. 1954 godā Blontu solai daškiersta likvidātuo Degļovys sola. 1979 godā daļa Blontu solys daškiersta Golyšovys i Zviergzdiņa solai.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Cyblys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Blontu pogosts tur rūbežu ar:
- Cyblys nūvoda Cyblys pogostu, Leidumnīku pogostu, Pušmycovys pogostu i Zviergzdiņa pogostu;
- Kuorsovys nūvoda Mērdzinis pogostu i Golyšovys pogostu.
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta vokoru daļa irā Mudovys zamainis Sīnuojis leidzonainē, a reitu daļa Latgolys augstainis Būrzovys kauprainē. Pogosta pošu augstuos kaupris 163,8 m vjl pi Kicovkys solys i 166,2 m vjl pi Būbynu solys. Pošu zamuo vīta Kreiču pūrā - 106,8 m vjl.
Iudini[pataiseit | labot pirmkodu]
Upis:
- Čodarānu upe
- Iļža
- Blontu opori
- Rojevkys azars
Pūri i peisi:
- Degļovys pūrs
- Kreiču pūrs
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Blontu pogostā dzeivoj 502 ļauds.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Blontu pogosta ļauds dzeivoj 19 soluos.[4]
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta reitu daļu škārsoj vīns vaļsteibys zeimebys autoceļš Kuorsova-Ludza-Bukmuiža (P49) i nazcik vītejuos zeimeibys celi vysā pogosta teritorejā.[5] Blontu pogostu naškārsoj nivīna dzeļžaceļa lineja. Tyvuokuo staceja "Ludza" linejā Krystapiļs-Sīnuoja 11 kilometru nu pogosta centra.
Blontu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Blonti (LV-5706).[6]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys regionalī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Auga, auga rūženiś sorkonys dõrzā.
Zam tūs rūžu, zam tūs rūžu guļ jauna męitenę.
Ęj, meiteń, ęj, meiteń, tevi mõtę saoutsę.
Zynu, zynu, prūtu, prūtu, kam mań mõtę saoutsę.
Gryb mani mõtę pi tõ vatsõ atdūt',
Ęś tū vatsū, ęś tū vatsū moza nagribiēju,
Ęś tū'i vatsū pa võrtim'i raidiēju,
Pa võrtim'i raidiēju, ar akmini svīžu.
Ęj, vatsyis, ęj, vatsyis, nasaverīś atpakaļ,
Kab tu tai nūītim, ka naatsagrīźtim!
Gryb mani mõtę pi tõ jaunõ atdūt',
Ęś tū jaunū, ęś tū jaunū moza īmeiļovu.
Klousiēšu mameniś - pi tõ jaunõ īšu,
Ęś tam jaunam, ęś tam jaunam vainędzeni dūšu!
Auga, auga rūženiś sorkonys dõrzā.
Zam tūs rūžu, zam tūs rūžu guļ jauna męitenę.
Dziesmu pievienoja: Stius


text:
Zemisvierīņs
Zemisvierīņs (baļtīšu: ainava; anglīšu: landscape; vuocīšu: die Landschaft; krīvu: лaHдшaфT) — geografiskuo zemis gorūzys dalejuma pamatkategoreja, geografiskuos rajoniešonys vīneiba, zemisvierīņzineibys tiemiešonys objekts.
Šauruokā zemeibā zemisvierīni saprūt kai teritorejis uorejū izavierīni ci reļjefu (pīvadumam, „erozejis zemisvierīņs”, „kaupruots zemisvierīņs”). Taids sapratīņs aizaveds i geografejis zineibā suocūt nu 19 gs.
Plotuokā zeimeibā geografiskais zemisvierīņs apjam kurys naviņ teritorejis radzamuos soveibys – fizikaliskūs elementus (zemis formys, reļjefs), auguoju vysumu (flora), dzeivinīku vysumu (fauna), abstraktus elementus (gaismys i tymsa meitovys, gaisalaiks), nu cylvāka darbeibys atsarodušus elementus (cylvāka dorbs apleicis taiseišonā i īriedeišonā). Taids sapratīņs cīšuok soveigs myuslaiku geografejai i apleiczineibai.


text:
Nierzys pogosts
Nierzys pogosts irā Ludzys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrā dora tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts i Nierzys pamatškola. Raipolē dora katuoļu bazneica.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Nierzys pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleicinī. 1935 godā pogosta pluots beja 112 km² i tymā dzeivova 1405 ļauds.[2] 1945 godā pogostā īstateja Lūrupu, Nierzys, Seiļu, Tymuļu i Skryņu solys padūmi, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja. Nu 1949 gods da 1959 godam Nierzys sola bejuse Sīnuojis rajonā, a nu 1959 goda Ludzys rajonā. 1954 godā Nierzai davīnova likvidātū Tymuļu solu, 1971 godā likvidātuos Rgluoju solys sovetu saimisteibys "Nierza" teritoreju, a 1975 godā likvidātū Lūrupu solu.[3] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[4] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Ludzys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Nierzys pogosts tur rūbežu ar:
- Ludzys nūvoda Brygu pogostu, Pyldys pogostu, Rundānu pogostu i Vysnovys pogostu;
- Sīnuojis nūvoda Ļauderu pogostu i Zaļesis pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Nierzys pogostā dzeivoj 497 ļauds, nu jū 76,1% latvīšu, 17,8% krīvu i 2,6% ukraiņu. Lelums pogosta dzeivuotuoju katuoli.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Nierzys pogosta ļauds dzeivoj 39 soluos.[5] Pošu leluos solys - Kušneri, Marlina, Nierza, Raipole, Vonogi.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Jākubmīsts-Rēzne-Terehova (A12), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi.[6] Nierzys pogostu škārsoj dzeļžaceļa lineja Krystapiļs-Sīnuoja, iz kurys vīna staceja "Nierza".
Nierzys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Nierza" Nierzys solā (LV-5729).[7]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Latvejis pagasti. Enciklopedeja. A/S Presis noms, Reiga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys golvonī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Malnovys pogosts
Malnovys pogosts irā Kuorsovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, Malnovys koledža i Nesteru, Buozovys i Lemešovys biblioteka. Ticeigī viesturiskai pīdar Kuorsovys Romys katuoļu parapejai.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Malnovys pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleiciņa Kuorsovys pogostā. 1945 godā Kuorsovys pogostā īstateja Buozovys solys padūmi. 1954 godā Buozovys solai daškiera likvidātū Nesteru solu, 1965 godā Kuorsovys solys sovetu saimisteibys "Malta" teritoreju, a 1975 godā vēļ pa daļai nu Kuorsovys solys teritoreju. 1975 godā Buozovys solu puorsauce kai Malnovys solu.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kuorsovys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Malnovys pogosts tur rūbežu ar:
- Kuorsovys nūvoda Golyšovys pogostu, Kuorsovys mīstu, Mežavydu pogostu, Mērdzinis pogostu i Saļņovys pogostu;
- Krīvejis Federacejis Opskovys apgabaļa Pitalovys rajonu.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0


text:
Speidyns
Speidyns (anglīšu: lighthouse; krīvu: Maяk; latvīšu: bāka) — tūrņa tipa statne, kura jiuru ceļu sistēmā dūd gaismys signalus lellaivom ap gražeiguokom vītom i šaurem.
Myuslaikūs speidynūs parostai ītaiseiti mikriešļa i nakts laikā dorūši stypri elektriskuos gaismys olūti, taipoš optiskī leidziekli spūdrumam palelynuot. Cieški i pats speidyna tūrņs nūmaļavuots spūdrā kruosā, kab izaškiertu nu apleicīnis i dīn.
Deļ jiureibā lītojamūs myuslaiceigūs tehnologeju speidynu role myuslaikūs cik nacik sasamazynuojuse, deļ tuo tān pasaulī irā ni vaira kai 1,5 tyukstūšys dorūšu speidynu.
Speidyni tradiceigai lītojami lellaivu sativē, tok šudinejī speidyni taipoš paleidz i napalelom skrīnmašinem orieņtētīs nakts laikā.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Senejūs speidynūs kai gaismys olūts beja lītojami specialai tam dadzynojami gunkuri.
Speidyni beja stotomi nu vysuvacuokūs laiku. Pats senejais zynomais speidyns ciļviecis viesturē - vīns nu Septeņu pasauļa breinumu — Aleksandrejis speidyns, pastateits III godusymtā pyrma Krystus. Senejī greki i finikīši ar gunim aizzeimuoja gražeigys lellaivu puorbraucīņu vītys.
Speidyni Baļtejā[pataiseit | labot pirmkodu]
Baļtejis vaļsteibuos pats augstais irā Pizys speidyns aba Meikultūrņs (līvu Pizā bōik, latvīšu Miķeļtornis) Latvejā, Līvu jiurmalē, Ventspiļs nūvodā (augstums - 62 m).
Pasauļa speidynu galereja[pataiseit | labot pirmkodu]
Cytur Europā[pataiseit | labot pirmkodu]
Azejā[pataiseit | labot pirmkodu]
ASV, Kanadā i Vydsamerikā[pataiseit | labot pirmkodu]
[pataiseit | labot pirmkodu]
Australejā, Okeanejā, Jauņzelaņdejā[pataiseit | labot pirmkodu]
-
-
-
-
The Peggys Point lighthouse in Nova Scotia, Canada.
-
-
Portland Bill lighthouse, Isle of Portland, Dorset
-
A 1999 photo of the Navassa Island lighthouse. The dilapidated lightkeepers quarters appear in the backgound.
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-


text:
Leptailurus serval
Servals aba Leptailurus serval (Schreber, 1776) (anglīšu: serval; krīvu: cepBaл; latvīšu: servals) — irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Leptailurus serval dzeivoj Afrikā[1]. DNS analize paruoda, ka servalim irā jū sovpateiga seņču linija, kas pasaradusi nu tim pošim Felid dzeivnīkim, nu kuo ari Ļovs, i koč servalam daudz kūpeiga ar gepardu, dreižuok gepards irā jaunuoka senejūs servalu modifikaceja.[2]
Izavierīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
Auguma garums: 59—92 cm[3];
Astes garums: 20—38 cm[3];
Placu augstums: 54—66 cm[3];
Svors: 7—18 kg[1].
Tys irā stiprys bet smuidrys dzeivnīks ar garom kuojom i relativi eisu asti. Golva jam maza pret augumu, i garuos, apalejous ausis irā cīši kūpā. Kažūka musturs ir maineigs. Parosti servals irā ar spilgtim malnim plankumim, ar 2 voi 4 streipem nu golvys da kokla, a tuoļuok streipys puorīt plankumūs. Servalim ir vysu garuokuos kuojis nu vysim kaču saimis dzeivnīkim, proporcionali pret auguma garumu. Leluokuo dale nu ituo garuma nūtikusi pasateicūt pasagarinuojušim (metatarsalim) kaulim juo pāduos. Ari kuoju pirksti irā pagarinuoti i naparasti kusteigi, paleidzūt jam nūgiut pa dalei nūsaglobuojušu medijumu. Cita servala eipateiba irā - lelys ausis i dzirdes dūbumi čerepa škeletā, kas ļaun eistyn lobi dzierdēt.
Daudzatmejeiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Irā 19 zamškiru[4]:
- Leptailurus serval beirae (Wroughton, 1910)
- Leptailurus serval brachyurus (Wagner, 1841)
- Leptailurus serval constantinus (Forster, 1780) †
- Leptailurus serval faradjius J. A. Allen, 1924
- Leptailurus serval ferrarii (de Beaux, 1924)
- Leptailurus serval hamiltoni Roberts, 1931
- Leptailurus serval hindei (Wroughton, 1910)
- Leptailurus serval kempi (Wroughton, 1910)
- Leptailurus serval kivuensis (Lönnberg, 1919)
- Leptailurus serval lipostictus (Pocock, 1907)
- Leptailurus serval lonnbergi (Cabrera, 1910)
- Leptailurus serval mababiensis Roberts, 1932
- Leptailurus serval pantastictus (Pocock, 1907)
- Leptailurus serval phillipsi (G. M. Allen, 1914)
- Leptailurus serval pococki (Cabrera, 1910)
- Leptailurus serval robertsi Ellerman, Morrison-Scott & Hayman, 1953
- Leptailurus serval serval (Schreber, 1776)
- Leptailurus serval tanae Pocock, 1944
- Leptailurus serval togoensis (Matschie, 1893)
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ 1,0 1,1 University of Michigan Museum of Zoology
- ↑ Taiss:Cite journal
- ↑ 3,0 3,1 3,2 Sunquist, Mel; Sunquist, Fiona (2002). Wild cats of the World. Chicago: University of Chicago Press. pp. 142–151. ISBN 0-226-77999-8.
- ↑ BioLib Profil taxonu — druh serval stepní Leptailurus serval (Schreber, 1776)


text:
Kryšanu pogosts
Kryšanu pogosts irā Bolvu nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Bieržu vydsškolys Kryšanu filials, feļčeru punkts, tautys noms i biblioteka.[2]
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Kryšanu pogosta teritoreja bejuse Ludzys, vāluok Latvejis Republikys laikā Jaunlatgolys (Abrinis) apleiciņa Tiļžys pogostā. 1945 godā Tiļžys pogostā īstateja Kryšanu solys padūmi. Kryšanu sola bejuse Vileks apleicinī (1945-1949), Kuorsovys apleicinī (1949-1962), a nu 1962 goda Bolvu rajonā. 1954 godā Kryšanim daškiera likvidātū Krampiņu solu, a kolkoza "Plēsums" teritoreju 1955 godā davīnova Beļovys solai.[3] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[4] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Bolvu nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Kryšanu pogosts tur rūbežu ar:
- Bolvu nūvoda Bieržu pogostu i Tiļžys pogostu;
- Kuorsovys nūvoda Saļņovys pogostu;
- Rēznis nūvoda Bykovys pogostu i Nautrānu pogostu.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Bolvu nūvoda teiklavīta
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0


text:
Indreicys pogosts
Indreicys pogosts irā Kruoslovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora vydsškola, muzikys i dailis škola, tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts i dzeļžaceļa rūbežkontrolis punkts.Indrys pogostā div bazņeicys - Baļbynovys katuoļu i Indreicys ļutaru.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Da 1920 gods agrarajai reformai tānejuo Indreicys pogosta teritorejā beja Baļbynovys i Dvorčānu muiža.[2] 1937 godā Daugpiļs apleiciņa Pīdrujis pogostu puorsauce par Indreicys pogostu. Tymā laikā pogosta pluots beja 164,86 km² i dzeivova 6793 ļauds. 1945 godā pogostā īstateja Dvorčānu, Indreicys, Kelovys, Kuzminu, Pīdrujis i Voicuļovys solu padūmi, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja.Kruoslovys rajona Indreicys solai 1950 godā daškiera likvidātū Kuzminu solu, 1961 godā likvidātū Voicuļovys solu.ref>Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums.[3] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[4] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kruoslovys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Indreicys pogosts tur rūbežu ar:
- Kruoslovys nūvoda Kaļnīšu pogostu, Pīdrujis pogostu i Pūstinis pogostu;
- Boltkrīvejis Republikys Vicebskys apgabaļa Verhņadzvinskys rajonu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Indreicys pogostā dzeivoj 1300 ļauds, nu jū 12,2% latvīšu, 58,0% boltkrīvu, 17,8% krīvu i 12,0% cytu tauteibu ļauds (puoli i cyti).
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Indreicys pogosta ļauds dzeivoj 52 soluos.[5] Pošu leluos solys - Indreica (pogosta centrys), Boltuo, Darguļova, Vaivodi, Voicuļova.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. 10 km atostumā nu pogosta centra īt vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga-Daugpiļs-Puotarnīki (A6).[6] Indreicys pogostu škārsoj dzeļžaceļa lineja Reiga-Daugpiļs-Vicebskys, iz kurys rūbežkontrolis punkts. Pasažiru sative puosmā Daugpiļs-Indra aizdareita 2000 godā.
Indreicys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Indreica" (LV-5664).[7]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Latvīšu konversacejis vuordineica XIV. toma 28092-28097 ailis. Reiga, 1936 gods
- ↑ Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys golvonī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Suomu volūda
Suomu volūda — vīna nu suomugru volūdu grupys volūdu, jei radneiga igauņu, līvu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru - norvegu, švedu i krīvu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei. Suomu volūda irā Suomejis Republikys i Europys Savīneibys oficialuo volūda. Suomu, igauņu, vengru i maļtīšu volūdys vīneiguos vaļstiskuos volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi indoeuropīšu volūdu saimis. Švedejā kasdīn suomiskai runoj 200 tyukstūšys ļauds i tei irā pīzeita kai minoriteta volūda. Taipoš suomiskai runoj Norvegejis pūstumūs, Finmarkys regionā, Krīvejis Federacejis Karelejis Republikā i Igaunejis pūstumūs.
Par suomu volūdys rokstiskūs volūdys aizsuocieju tur veiskupu Mikaelu Agrikolu (1508-1557).


text:
Uoraišu azara piļs
Uoraišu azara piļs ir 9.-10.gs. latgaļu piļs - arheologu dokumentēta i pa dalei restaurēta (1975.-1979.g. i vēļuok). Itei dzeļža laiku mītne atsarūn Uoraišu azara (natuoli nu Cāsu) zamā saleņā. Tymā vītā lobi izglobuojušys senejūs kuormu palīkys i daudzi tuo laika prīkšmati. Tān populars viesturiskuo turisma objekts Latvejā.
Uoraišu azara saleņā beja vīna laikmeta arheologiskuo kultura - bez cytu kulturu i cytu godu symtu uzsluoņuojumu. Ite atroktuos 151 kūka ceļtnis palīkys līcynoj ap tautys ceļtnīceibu 9.-10.gs. Zamiudiņa apstuokļūs ceļtņu palīkys i kūka, uodys prīkšmati, pynumi labi sasaglobuojuši. Kuormi Uoraišūs ciersti vīns pi ūtra 5 rynduos iz vairuok kai metru augsta kūka pamatu. Ustobys nalelys. Pi kotrys vēļ mozuoka pašaleite (pībyuve) saimnīceibys vajadzeibom. Jumts (vīlaiceigi ari grīsti) taiseits nu tīvu kūku i kuoršu, puorsadzūt tūs ar bārzu tuosem voi egļu myzom. Ustobuos - guļamuos luovys, sūli, plaukti, sīnuos - vadži. Ustobys vydā - nalela muola kruosne bez škūrstyna. Dyumi guoja uorā pa nalelim lūdzenim voi durovom.
Piec Jāņa Apala - izrokumu vadeituoja dūmom, Uoraišu piļs ustobys ir leidzeigys vydslaiku Lītuvā izplateitajam kuormu veidam. Apmetnē vyslobuok saskaglobuojuse pyurmuo (nu pīcu) apbyuve. Tei ruodeja, ka t.s. azara piļs beja dūmuota senejūs latgaļu ikdīnys dzeivei i pasagluobšonai nu īnaidnīka (tei navā piļs reprezentacejai). Pili apjūze aozsorgvaļņs ar sīnu. Ar krostu savīnuoja vītom kūka tylts, vītom granta i akmiņu uzbārums iz dobys veiduotuo siekļa. Pietnīki dūmoj, ka piļs 10.g.s. tykuse nūdadzynuota i vairs nav atjaunynuota. Azaru mītnis kai jauns cylvāku apsamesšonys veids Latvejā pasaruodeja 1.g.t. 2.pusē.
1983.g. pījimts Ministru Padūmis lāmums par Uoraišu azara apmetnis saglobuošonu i parka-muzeja izveiduošonu ap itū azaru. Apleicīnē ir ap 15 svareigu atškireiga vacuma arheologiskūs pīminekļu.


text:
Vikipedeja:Vandaļu gors
Vandaļu gors aba vandalisms ir sevkaida satura dalikšona, iztreišona voi puortaiseišona, kab teišam samaituotu enciklopediju. Izplateiti vandalizma veidi ir asūšā teksta puorraksteišona ar lomu vuordim, lapu teksta dzēšona voi nazkaida nadereiga satura dalikšona da lopys. Kotrys lobys grybys mieginuojums dareit enciklopediju lobuoku, pat ja naveiksmeigs, nav vandalisms.
Vandalisma darbeibys ir pret Vikipedijas nūteikumim; vandalisma gadejumus vajag atpazeit, i tod reagēt – ja tys ir nūpītns, ka navarit tū izdareit poši, varit meklēt administracejas īsajaukšonu (Administrator itervention). IBM tiemietuoji 2002.godā saceja, ka leluokuo vandalisma dale angļu Vikipedijā atsagrīž pyrmajuos pīcuos minutēs. Tū apstiprina i eksperimenti vēļuok, kad pietnīki teišom īroksteja muļkeibys (patent nonsense).
Reizim ari cyts lobuojums var izaviert kai vandalisms. Napīcīšama ryupeiga dūmu gaita, kab zynuotu, ci jaunuo informaceja lopā var palikt, ci tys ir vandalisms.
Puslopu ruodeklis
Reagēšona iz vandalismu[pataiseit]
Ja radzoms vandalisms (zemļuok dūtajā nūzeimē), vajadzātu atgrīzt atbiļsteigū lopu. Pī tom, īrokstit breidynuojuma šablonu vandaļa "sprīža" lopā, kai paruodeits tuoļuok. Jo vandaļs ir breidynuots, a naatlaideigi dora sovu, var lyugt administratora īsajaukšonu (en:Wikipedia:Administrator intervention against vandalism). Admini var apspīst (en:block ar nūteiktu proceduru (blocking policy).
Breidynuojumu šabloni[pataiseit]
- {{subst:Test}} voi {{subst:test1}}
- Taiss:Test
- {{subst:Test2}}
- Taiss:Test2
- {{subst:Test3}}
- Taiss:Test3
- {{subst:Test4}}
- Taiss:Test4
Admins var lītuot ari taidu šablonu:
- {{subst:Test5}}
- Taiss:Test5
Atguoduojit paraksteit ar datumu vysus breidynuojumus. Tū var izdareit, jo pīroksta dokumenta golā 4 tiļdis (tai: ~~~~).
Vandalisma veidi[pataiseit]
Itī ir Vikipedijā izaplatejušī vandalisma veidi:
- Spamers aba māstuļnīks
- Davīnuot rokstam saturu voi uorējus linkus, kab reklamētu seve.
- Vandaļu robots
- Kaida datorprogama, kas ceņšās puortaiseit lelu skaitu rokstu ar spamu, lopu satura iztreišonu, i.t.t.
- Bierniškeigs vandalisms
- Vysaidu mulkeibu, personisku uzbrukumu voi jūku īroksteišana nūpītnūs rokstu vītā. Ari najaušūs simbolu (pīmāram, "aslkdjnsdagkljhasdlkh") davīnuošona. Iņteresnus jūkus, ja kaidam gribīs, var raksteit projektā Uncyclopedia.
- Slapnais vandalisms
- Gryuši saskatomu ortografejis klaidu, napareizu datumu, i.t.t. īroksteišona Vikipedijys dokumentūs.
- Biļdeišu vandalizms
- Provokativu biļdeišu šursyuteišana iz serveri i davīnuošona rokstim. Ari biļdeitis bez olūta voi licenzis nūruodis nav dereigys Vikipedijai - ja itīpeigi tū dora, ari skaituos vandalisms.
- Lopu adresu maineišona
- Napareiza Vikipedijys dokumenta URL vītruoda izavieliešona; napareizs voi apvainojūšs roksta nūsaukums.
- Linku vandalisms
- Linku URL vītruodu izavieliešona bibliografejā. Linka teksts var byut vacais, a links ruoda iz citu vītu.
- Diskusiju komentu puortaiseišona
- Diskuseju lopās nadreikst maineit cytu lītuotuoju tekstus.
- Lopu pašmierkeiga atsagrīšona
- Lopu atsagrīšona atpakaļ, ja napīkreitat cyta roksteituoja dūmom, nameklejūt kaidu naviņ kompromisu.
[pataiseit]
Ir nazcik cytu situaciju, kurys var traucēt, a iz tom vajadzātu reagēt sovaižuok nakai iz vandalismu.
- Jauns lītuotuojs
- Nazkas, kurs gryb izmieginuot, voi patīšom ir vareiba redigēt sevkuru lopu. Ar taidim lītuotuojim vajadzātu laipni sasavasaluot i paruodeit, ka var īt iz smiļkšu bedri, kab tur taiseitu eksperimentus (apsaverit pyrmū breidynuojuma šablonu).
- Neitrala redzīņa naīvāruošona
- Neitralums, kurs vajadzeigs Vikipedijys rokstūs ir gryuši sasnīdzams. Reizim ir žāļ, ja cylvāki tū naīvāroj, a tys nav vandalisms.
- Drūsmeigi puortaiseitys lopys
- Vikipedijys rokstnīki bīži taisa lelas puormainis rokstūs, kab tūs puortaiseitu - iztrin lelus teksta gobolus i roksta sovu. Ja iztreitī goboli ir puorcalti iz "Sprīža" sadali, i dūts īmeslis lobuojumim, tod tys nav vandalizms. Prūtams, goduos, ka ir napateikami, ka Jyusu saraksteitū tekstu kaids izmess, a tod ir vītā diskuseja.
- Klaidys
- Reizim lobys grybys cylvāki taisa faktu klaidys, a paši tū nasaprūt. Ari tad vajadzeiga diskuseja.
- Ītīpeiba
- Nazcik lītuotuoju var naīvāruot cytu dūmys i vysu laiku lobuot pa sovam i nikni streideitīs diskusejās. Ari taidūs gadijumūs var īt administratora paleidzeibu maklātu, a vandalisms tas nav. Sprosta, na vysi prūt lobi sasadarbuot ar cytim.
- Personeigi uzbrukumi
- Cytus apvainūt nav breiv. Daži gadejumi (cyta lītuotuoja lopys puortaiseišona ar personiskim uzbrukumim, pīmāram) ir vandalisms, a vysā tei ir vīnkuorši nasadereiga uzvedeiba, ar kū var mieginuot ceineitīs cytaiž nakai ar vandalismu.


text:
Siejamais lyns
Siejamais lyns (Linum usitatissimum L.) liniņu (Linaceae) saimis lynu (Linum) giņts auguojs. Vīngadeigs zuoluoju auguojs, 50-120 cm augstumā. Arheologiskajūs izkasumūs dazynuots, ka siejamais lyns bejs vīna nu pošu pyrmū cylvāka kuļtivietū solsaimisteibys kulturu. Lyns jau kuļtiviets vaira kai 5000 godu pyrma Krystus pīdzimšonys Tyvajūs Reitūs, Egiptā i Kinejā[1].
Puslopu ruodeklis
Aprakstejums[pataiseit]
Siejamūs lynus nu tū lītuošonys padola div tipūs – oleja lyni i škīznys lyni. Škīznys lynu kuots 75-135 cm augstumā, tīvs, cilinddryskys, zarains tik augstīnē. Sieklineicys dūbu sataisa mozuok kai oleja lyni, taipoš sāklys mozuokys. Sakņu sistema mītsakne ar vuoji izraisteitom suonu saknem. Oleja lyni eisuoki, rasnuoku i cīši zarainu kuotu jau nu zamoškys. Cīši daudzi zīdu. Oleja lynu sakņu sistema zaraina. Lopys obadiveju tipu lynim puormeiš. Siedūšys, laņcetiskys, ar leidzonu mali i trejom dzeislom. Lopa 2-3 cm gara, 0,4-3,0 cm plota[2].
Zīdi[pataiseit]
Lynu zīdi irā nu vysaižu zylu pakruosu da liļovu ci boltu. Cytuos vaļsteibuos irā net dzaltonom krūņlopom. Zīdi vācakleņā ci skrajeniskā saliktā čačē. Divkuortu zīdi ar pīcom krūņlopom, kauslopom, putekšņlopom i augļlopom. Zīd vosorys i sīna mienesī [3]. Skiadrā, syltā dīnā saplaukst agrai nu reita i ap desmitim nu reita krūnlopys jau nūbierst. Vāsā i volgonā laikā zīd da dīnavydam. Kod lynu zīdi prozīd, beidzuos i lynu kuota augšona garumā[4].
Sāklys[pataiseit]
Sāklys ploskonys, ūlveida. Viersa speidona i leidzona. Kruosa parostai tymsai bryuna, rešuok dzaltona ci cytuos pakruosuos. Sāklys 0,6-0,8 cm garuos ūlveioda pūgaļuos. Pūgaļai irā pīci sieklineicys dūbi, sevkuru dūbu škārsīna padola div daļuos, partū kod nakod soka, ka pūgaļai irā 10 sieklineicys dūbu. Sevkurā daļā pa vīnai sāklai, sāklys gotovys labeibys i rudiņa mienesī. Lynu sāklys podtur 33-40% (kod nakod i 46-48%) oleja.
Lynu lītuojums[pataiseit]
Lynu škīzna[pataiseit]
Lynu šķiznu padola garā i eisā škīznā. Garū šķīznu lītoj škīznu industrejā – audaklu, fiļtru, viervu, maisu, apavis, dīgu, špaleru, oboru i buru pīgatavē. Eisū šķīznu lītoj stateibmaterialu iņdustrejā – skaidu pluotu, guņsdrūšu durovu, škīznys cymenta pluotu, sausys vapnys, šykaturkys, dūbū cegļu i cytu materialu pīgatavē. Taipoš lynu škīznu lītoj kai jumta saguma i skonu izolacejis materialu[5].
Lynu olejs[pataiseit]
Lynu oleju lītoj i medicinā, i iedīņūs, i kruosu, laku, kitu pīgatavē. Taipoš papeira i ceratys pīgatavē vajag lynu oleja. Olejs irā lels taukskuobu olūts. Saimisteibā lynu oleju lītoj laka, kruosys i muoksleiguos uodys pīgatavē, taipoš i apavis, papeira, linoleja i cytuos industrejuos[6] [7]. Linolejs irā vīns nu pošu senejū lynu oleja lītuojuma pajiemīņu. Tū gatavej nu lyna oleja svečim, smolkai samolta styra, kūknys i pigmenta maisejuma. Linoleju kai greidys sagumu vysaižuos ustobuos lītoj jau vaira kai 100 godu.
Lynu kultura Latgolā[pataiseit]
Jau nu senejim laikim Latgolā ļauds aizajieme ar lynu audziešonu i taišni Latgola beja golvonais lynu saimisteibys regions Latvejā [8]. Myusu dīnuos lynu saimisteiba cīši sasamazynuojuse. Tān vīneiguo vīta Latgolā i vysā Latvejā, kur aizajim ar lynu selekceju, irā Latgolys solsaimisteibys zineibu centrys. Lynu puordaris fabriki dora Kruoslovā, Ludzā, Preiļūs, Rēznī i Vilekī. Pošu lelī lynuoji myuslaikūs aug Kruoslovys apleicīnī.
Nūruodis i olūti[pataiseit]
- ↑ Vroman J. (2006) Molecular genetic studies in flax (Linum usitatissimum L.). PhD thesis, Wageningen University, The Netherlands. p. 144
- ↑ Latvijasdaba.lv
- ↑ Latvijasdaba.lv
- ↑ Ivanovs S., Stramkale V. (2001) Lynu audziešonys i nūjimšonys tehnologejis (latvyskai). lpp. 18. – 20
- ↑ Znuotiņa Dz. (2006) Atjaunynuotuos škīznys i lyni – ceļā iz škīznys industrejis inovativū raisteibu Latvejā. Reiga, 9.-28. lpp (latvyskai)
- ↑ Latvijas Republikas Zemkopības Ministrija (2008) Latvijas lauksaimniecība un lauki. Latvijas Republikas Zemkopības ministrija. 79.-81. lpp
- ↑ Flaxcouncil.ca
- ↑ Ivanovs S., Stramkale V. (2001) Lynu audziešonys i nūjimšonys tehnologejis (latvyskai). lpp. 18. – 20


text:
Vikipedeja:Pareizraksteiba
Itymā rakstīnī dūtys stiļa rekomendacejis ap latgaļu Vikipedejis rakstīņu pareizraksteibu.
Latgolā tān lītoj 2 voi 3 pareizraksteibys. Vēļ da myuslaiku plaši lītoj Pītera Stroda pareizraksteibu, kai i jaunū (Leikumys i Cibuļa pasūleitū) pareizraksteibu. Var īskaiteit Bazneicys lītuotū latgaļu volūdu par trešū pareizraksteibu - jei leidzeiguoka P.Stroda ortografejai, bet kod nakod jamā saksteigai/koņsekventai lītoj cytys golyunis, cytys vuordu formys. Pīvadumam, dabasi latgaļu volūdā (i Stroda, i jaunajā pareizraksteibā) ir veirīšu kuortys vuords, a pazeistamuo lyugšona Bazneicys oficialajūs tekstūs suocās Tāvs myusu, kas esi debesīs.... Goduos taipoš, ka autori, kurim latgaļu volūda dzymtuo, rauga sova nūvoda vītrunu aizraksteit ar baļtīšu literim. Pylna dazynuošona ap pareizraksteibys viesturi byutu cyta rakstīņa tema. Ite var skaiteit ap tim pareizraksteibys principim, kurus varātu lītuot Vikipedejis autori.
Puslopu ruodeklis
Kaidu Pareizraksteibu lītuot latgaļu Vikipedejā[pataiseit | labot pirmkodu]
Izaver, ka jaunūs autoru i skaiteituoju atspaids irā jaunuos pareizraksteibys pusē. Jaunuo pareizraksteiba nav vēļ oficialai pīzeita i dorbs vēļ na golā, bet jau irā lobi resursi, kur tū pareizraksteibu var vuiceitīs. Jei izaškir nu Pītera Stroda pasūleituos pareizraksteibys caur divskani "uo" agruokuo apzeimīņa "ō" vītā (pīvadumam, "muote" na "mōte"). Taipoš cieški vajag raksteit "ie" nazkodejuo "ē" vītā (pīvadumam, "viesture" na "vēsture") - tok goduos i tai, ka "ē" irā i pa vacajai, i pa jaunajai pareizraksteibai. Izaškir taipoš divskaņu "iu" i "yu" lītuošona.
Kaidi reiki pareizraksteibai lobuot[pataiseit | labot pirmkodu]
Leidz šam latgaļu speļčekera (aba pareizraksteibys puorsavārtiva) mums navā. Taidu vēļ napasūla ni Tiļde iz Windows, ni Māra Laurecka Linuksa (Mandrive Linux) distribuceja. Vysulobuokais, kū varim dareit - vuiceitīs latgaļu pareizraksteibu nu gruomotu. Cīši nūdareigys irā L.Leikumys gruomotys ("Lementars" i "Vasals") - verīs nūruožu.
Kai raksteit cytu volūdu sovumvuordus?[pataiseit | labot pirmkodu]
Latgaļu volūdā cytu volūdu vuordi puorrokstomi pa izrunai. Pīvadumam, pazeistamī skrīnmašiņu konstruktori irā bruoli Vilburs Raits i Orviļs Raits. Datora lītuotuojam taida raksteiba paleidz vuordus latgaliski izrunuot, bet napaleidz atrast originalu. Partū byutu īsokoms vysur raksteit īskovuos nūruodis originalraksteibā (a volūdom, kurys nalītoj latiņu voi kirilicys literu - i latiņu transkripcejā). Vikipedejis autori var raksteit tai: Pyrmūs vodomūs skrīnmašiņu projektus sagatavēja bruoli Raiti - Vilburs i Orviļs (Wright brothers). A voi Japanejā poša augstuo kolna sauc Fudzi (Fuji, 富士山 - fuji san).
Cyta vareiba byutu raksteit kai suomu volūdā voi vaidu godūs baļtiski - atdolūt svešū sovumvuordu nu latgaliskuos golyunis ar kurū naviņ simbolu (kolu ci apostrofu). Pīvadumam, 'Krišjāņa Valdemara ūļneicys nūsaukums 2 pasauļa vaidu laikā beja Hermann'a Göring'a ūļneica (vuocīšu vuordi dūti originalraksteibā, bet aiz apostrofa dalyktys latgaļu golyunis). Ci HTML:a markiešonys tagus navā gryuši izvuiceit (eisynuojumam HTML latgaļu golyuni dalīk piec kola).
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- [1] - Eiss roksts par pareizraksteibu - A.Breidaks, L.Leikuma i cyti.
- [2] - Var šursyuteit J.Cybuļa i L.Leikumys "Lementaru" i "Gruomotu školuotuojim" (zam nūruodis Publikācijas)
- [3] - Var šursyuteit L.Leikumys sastateituos gramatikys 1 dali. (Pylna gramatika ir gruomotā "Vasals").
- [4] - I.Sperga par vacū i jaunū pareizraksteibu
- [5] - Cyts tūs pošu puordūmu variants: kai raksteit Coca Cola i Peugeot
- [6] - latgaļu pareizraksteibys komiseja
- [7] - S.Seiļa pareizraksteibys projekts (viesturisks materials)


text:
Sorma
Sorma - lads, pasadarejs iudiņa laseitem sasolstūt myglā iz vysaižim objektim. Tei irā kristalainis boltys nūsādys, kas pasadora iz zemis viersa ir lītom. Vysuvaira dobā ar sormu apkluoti irā kūku zori, smylgys i zuole. Jim viersā irā pluoni lada kristaleni, kurim epidedu styurīni atsateik regularam sešstyuram, a iz kristaleņu ploskonuos viersys radazms streipuojumu teiklīņs taidā pošā styurainī. Lads krystalu garums var dasnēgt i nazcik centimetru.
Nūsādys pasadora gaisa sublimacejis procesā asūšim iudiņa gorim i jim sasalejūt ar lītom trāpā, sluobā viejā i gīdrā ci moz muokulaiņā laikā. Sorma pasaruoda, kod gaisa temperatura irā mozuoka kai -15 °C i Reitulatvejis zamainē nūsatur vaira kai 10 dīnu, a Latgolys augstainē i ūtratik vaira. Lads krystalu skaits iz viersa [īaug tymā pusē, nu kurīnis pyuš viejs.[1]
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Sormys aprakstejums, pvg.edu.lv


text:
Latgolys doba
Puslopu ruodeklis
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
- Golvonais rakstīņs: Latgolys geografeja.
Geografiskai Latgola izalikaliejuse iz Latgolys i Sielejis augstaiņu i Reitulatvejis, Mudovys, Polacka zamaiņu. Karaktereigais Latgolys zemisvierīņs ar kauprim i līknem pasadarejs kai laduoja veicis rezultats geologiskajūs ladslaikūs.
Latgolys pareizi sauc Zylūs azaru zemis, Azarzemis - regiona līknēs atrassim net kaidu tyukstūšu azaru. Regionā taipoš namoz upu, tok juos vysumā napalelys. Reitulatvejis zamainē izaplātuši leli pūri i peisi. Teiču pūrs aizjim lelu daļu Krystapiļs i Varakļuonu nūvoda, taipoš nalelu daļu Modyunis nūvoda.
Klimats[pataiseit | labot pirmkodu]
Klimats Latgolā koņtinentaluoks kai cytā Latvejis teritorejis daļā. Zīmys vys byun drupeit soltuokys i snīga pīkreit dreižuok i juo pasadora bīzuoka kuorta kai palykušajā Latvejis daļā, a vosorys syltuokys. Dagdā i Daugpilī registrāta vysuzamuo temperatura (–43 gradi C), i Daugpilī – absoluotuo vysuaugstuo (+36 gradi C).
Dzeivinīku pasauļs[pataiseit | labot pirmkodu]
Deļ plotuo iudiņbaseina Latgolā lela iudiņa putnu, iudiņa kustūnis i molusku vysaideiba, a deļ pūru i peisu – lela pūstumu dzeivinīku i auguoju škiru vysaideiba. Lelajūs meža masivūs Latgolā apteikamys daudzejis taigys dzeivinīku škirys, kuru pīstuovi īceļoj nu Krīvejis (luoči, taigys kustūne i ct.). A Daugovys vacupē, Pīdrujis sausajuos pļovuos i cytuos smiļkšuotuos i atdareituos vītuos sateikamys daudzejis stepu i cytu dīnavydu dzeivinīku i auguoju škirys (tauryni, vabalis, voguli, sieņs i ct.). Latgolā pīskaiteits vaira kai 1850 vabaļu i vogulu škiru.
Sorgojamī dobys objekti[pataiseit | labot pirmkodu]
Latgolā irā nazcik vaļsteibys sorgojamu dobys objektu – Rāznys nacionalais parks, Teiču rezervats, sorgojamuos teritorejis apleik Dreidža, Istrys, Pildys i Odumovys azaru, taipoš 3 sorgojama zemisvierīņa apvydi – Sielejis, Viersdaugovys i Daugovys lūku. Jī izslyvuši caur sovpateigajim, daudzatmejeigajim vierīnim i sevišku dobys skaistumu.


text:
Malnais mežastrods
Malnais mežastrods ci malnais strods (latiņu: Turdus merula; anglīšu: Common Blackbird; latvīšu: Melnais mežastrazds; lītaunīku: Juodasis strazdas) — mežastrodiņu saimis (Turdidae) ailis putyns. Perekli taisa Pūstumu Europā, Azejis dīnavydu pusē, Afrikys pūstumūs, Australejā i Jaunzelaņdejā. Cieški sateikams putyns Latgolā i vysā Latvejā.
Puslopu ruodeklis
Aproksts[pataiseit | labot pirmkodu]
Lela auguma strods, garumā dasnēdz kūna 30 cm, svors 80-125 gr. Tāvaini vysā malni ar spūdru oranži dzaltonu gnēzi. Muotainis i jaunuli tymsai bryuni.[1]
Bolss[pataiseit | labot pirmkodu]
Putynam soveiga dzīsme - romona, melodiska šviļpuošona. Daudzi dzīd agrai nu reita ci vālai vokorā.
Dzeivisvīta[pataiseit | labot pirmkodu]
Dzeivoj mežūs ar bīzu pamežu, kod nakod i parkūs, bierzēs, mīstu suodūs, kur daudzi kūku, i pi solu saimisteibom. Perekli taisa naaugustu kūkūs, kryumuojūs. Vydā pakluoj sausu zuoli, sakneitis. Preklī 4-6 ūlys, perej 13-14 dīnu. Izvad div reizis par godu. Jaunuli perekli atstuoj par 13-16 dīnu.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Strazds M. (red.) (2002): Latvejis meža putyni. Latvejis Ornitologejis bīdreiba.


text:
Vikipedeja:Īmamuos nūtikšonys
Itymā puslopā var skaiteit latgaļu Vikipedejis pošjaunuos viests i aktualumus.
Puslopu ruodeklis
2005 gods[pataiseit]
- Zīmys mieneša 2 dīna — latgaļu Vikipedejis pyrmais pīminiejums Inkubatorā.
- Zīmys mieneša 3 dīna — pyrmū rakstīni "Vandaļu gors" sataiseja 81.198.191.251 (teorejā vāluok registriejīs zam slāgvuorda Kalvis)
2006 gods[pataiseit]
- Leita mieneša 28 dīna — sataiseits pyrmais aizprasejums latgaļu Vikipedejai.
2007 gods[pataiseit]
- Svacainis mieneša 12 dīna — sataiseits ūtrys aizprasejums latgaļu Vikipedejai.
2010 gods[pataiseit]
- Jaunagods mieneša 26 dīna — sataiseits trešs aizprasejums latgaļu Vikipedejai.
- Svacainis mieneša 28 dīna — aizprasejums apzeimots kai pīdareigs.
2011 gods[pataiseit]
- Svacainis mieneša 13 dīna — aizprasejums apstyprynuots i nūsyuteits lyugumroksts sataiseit sātyslopu bugzillā.
- Pavasara mieneša 18 dīna — sataiseita latgaļu Vikipedeja.
- Pavasara mieneša 19 dīna — SPQRobin puorcēle latgaļu Vikipedejis turīni nu Inkubatora.
- Lopu mieneša 29 dīna — latgaļu volūdā 500 rakstīņu
2012 gods[pataiseit]
- Pavasara mieneša 6 dīna - latgaļu volūdā 700 rakstīņu


text:
Horoskops visam mūžam
Skatoties, cik ļoti cīņā pēc klikšķiem atkal sāk pieaugt portālu cieņa pret stulbumu (horoskopi, homeopātija, citplanētieši), šķiet, ka vajag to visu lietu izbeigt. Lūdzu, piedāvāju jums vecu, bet ellīgi patiesu horoskopu visai atlikušajai dzīvei. Izlasiet un liecieties mierā.
Lai gan latgaliski un vecs, tas manos apcirkņos mētājās labu laiku. Pārpublicētā veidā ir atrodams kādā kafejnīcā Daugavpilī, daudzviet internetā un vēl šur tur. Fails uz mana servera ir jau kopš 2004. gada, bet publicējis blogā neesmu. Atkārtošana – zināšanu māte.
Auns (Vucins)
Var byut lobi dakteri. Labi õrstei nu pohmeļa. Puišim pateik meitas a meitom puiši. I lobõk vairõk. Drusku slinki a cyti cīši strodeigi. Ka vāg, labi pļaun sīnu. Bīži īdzer, tod vysi ir draugi. Ļūti lobi cilvāki.
Vērsis (Teļš)
Pateik daudz runot. Īpaši, kad pylna sirds sazakrojuse. Nabogi. A citi otkol cīši bogoti. Itīm cilvākim gūvs vīnmār atdūd vysu pīnu. Arī poši nav skūpi. Par tū, ka dzāroji, bet cīši lobi cylvāki.
Dvīņi (Vui cik daudz)
Troki mīreigi cilvāki. Ilgi dzeivoj par tū, ka cīši meilej īdzert. Vairõk dzeijvoj pa mõjom, a cyti otkoln zyrgā jõj apleik. Tur daudz lūpu- suņu, kaču, vystis ari cytaidis reimys. Itīm cylvākim vysi lobprot dūd iz poroda par tū, ka cīši lobi cylvāki.
Vēzis (Pūra trokīs)
Itīm cylvākim nikod nav žāļ. Jautri cylvāki, cīši leli dzāroji, tī kuri prūt dzīdot … kuri naprūt, toža. Pateik cytim vysu kū dõvynõt a reizem poši kai dõvonas. Strodeigi, leli buļbu laseitõji i runkuļu pliesieji. Cīši leli dzāroji, bet lobi cylvāki.
Lauva (Strāšnīs)
Cīši smaideigi i cīši taupeigi a cyti otkol nā. Daudz dzer ola a kas nadzer tī dzer pīna. Napateik, ka cyti troki palīk. Bīži sapynūs radz pavasari. Pēc tam skrīn iz krūgu olu dzert par tū, ka leli dzāroji, bet gora stypri i lobi cylvāki.
Jaunava (Bõba)
Cīši korteigi cylvāki a cyti otkol nā. Vysu labi acacerās. Vīnmār zyna, kur batviņi sastateiti a kur būrkõni. Acacerās ari kur īprīkš nūslēpe buteļi, par tū ka cīši pateik īdzert. Vyspor leli dzāroji. Jīm bīži īt cīmeņi par tū ka cīši lobi cylvāki.
Svari (Spaņs)
Cīši gudri cylvāki a cyti otkol tikai smuki. Bīži vysu kū jūceigu izdūmoj. Ka smejās – vysa sāta skaņ. Labi guni kur i ēst taisa. A cyti daudz ād poši. Cīši draudzeigi, par tū ka leli dzāroji, bet ļūti lobi cylvāki.
Skorpions (Rupucs)
Puiši kori uz meitom a meitas uz puišim. Tī kas gudri, gotovi zvaigznes saskaitēt a tī kas nav gudri tī nā. Meitom pateik pučis a puišim ols. Godos arī ūtraižõk. Vyspõr itī cylvāki cīši meilej īdzert. Kod iz pohmeļa sõp golva nūzaspļaun i palīk vīglõk. Kai soka, kū tu lobam cylvākam padareisi.
Strēlnieks (Metiejs)
Cyti mienessierdzeigi a cyti otkol nā. Leli runõtoji i leli strõdotõji. Kod võrej sīru, vīnmār saīt. Gondreiž. Kod võrej olu, saīt vīnmār. Troki pateik bučoitīs, bet tikai tod, kod nav cīši pīdzāruši. Dvēselē cīši lobi cylvāki, koč i dzāroji.
Mežāzis (Ragains)
Daudz draugu koč i moz naudys. A cytim otkol daudz naudys. Pateik daudz ēst. Garšoj buļbu blīni. A kam nagaršoj, tod švaki. Itīm cylvākim sātā vīnmār ir ols, par tū ka poši ir leli dzāroji, bet ļaudis runoj, ka cīši lobi i uztycami cylvāki.
Ūdensvīrs (Žbaņķeļs)
Lels dzārojs, bet lobs cylvāks. Kai bolūdeits. Moz ād. Cyti moš i daudz ād. Cīši sirsneigi. Lelõlo daļa ir tīvi. A cyti nav. Ka jīm stõsteisi sovas bādas, jī saprūt. A ka stõsteisiprīkus, jõnas buteļa. Itī cylvāki ir mõņticeigi. Bet kai īdzer vyss ir labi.
Zivs (Osoka)
Cīši gleiti cylvāki, bet na vysi. Ir leli mõkslinīki. A kuri taidi nav, tī ļūti strodeigi. Cyti ir leli gulātoji. Cyti leli doncoitõji, par tū ka daudz dzer. Bet kūtu padareisi – ļūti lobi cylvāki.


text:
19 godu symts
Laika skaiteišonys zeimeibā 19 godusymts irā laikavyds, kurs suocēs 1801 godā i tuoļuojuos da 1900 godam (īskaitūt) pa Gregora kaleņderam.
Nūtikšonys[pataiseit]
- 1802 g. Latgola teik par Vicebska gubernejis sadordaļu Krīvejis vaļsteibā.
- 1805 g. Izlaista Vyssa mocieyba katoliszka - vierteiga i volūdys zinē.
- 1817 - 1820 g. dorbojās Izvolta jezuitu kolegeja, kuru beidz i J.Macilevičs - Pawujciejszonys (1850 g.) autors.
- 1817 g. Izdrukavuota pyrmuo latgaļu gramatika.
- 1861 g. Krīvejā (i leidza ar tū Latgolā) atceļama dzimteiba
- 1862 g. Suoc izīt G.Manteifeļa kaleņderi (laižami da 1871 g. īskaitūt)
- 1863 g. Par Latgolu veļās puoļu bunta nūtikšonys.
- 1865 g. Latgolys latvīšim nūlīgta gruomotu drukavuošona latiņu literim. Suocās rūkroksta literaturys raisteiba, lelynojās "muotis školys pi rateņa", latgaliskūs dīvakolpuojumu zeimeiba.
- 1869 g. Izdrukavuots pyrmais latgaļu tautysdzīšmu lasejums, juos aizrakstejuse C.Platere.
- Ap 1875 g. Latgolā likvidātys vysys katuoļu Bazneicys školys. Styprynojās rusifikaceja.
- 1879 g. Dorbu suoc Pīterpiļs katuoļu bazneickungu seminareja, kuramā vāluok atsarūn i latgaļu stuņdis.
- 1899 g. Izīt P. Smeļtera folklora izlaseite, pyrmū reizi latgaļu raksteibā bez "gubu literu".
Nūruodis[pataiseit]
- L.Leikuma. Gruomota Školuotuojim. Lielvārds, 1993.


text:
Aglyunys bazilika
Aglyunys Vysusvātuokuos Jaunovys Marejis dabasūs uzjimšonys bazilika — pošu golvonuo katuoļu svietneica Latgolā i vysā Latvejā. Atsarūn Aglyunā, Aglyunys nūvoda centrā.
Kas gods labeibys mieneša 15 dīnā Aglyunā nūteik Vysusvātuokuos Jaunovys Marejis dabasūs uzjimšonys svātki, kas irā vysys Latvejis katuoļu svātceļnīku golasnāgs.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Pyrmū kūka bazneicu i kleštoru Aglyunā Dominikanu kleštornīki pastateja 1700 godā. Kod 1699 godā bazneicā nūtyka guņsnalaime, juos vītā kleštornīki nu 1768 da 1780 gods suoce stateit myurini kleštora nomu i baroka stiļa bazneicu ar divejim 60 augstim skarem.


text:
Pīmūrdīņs
Pīmūrdīņs aba apleicis pīmūrdīņs (baļtīšu: piesārņojums, vides piesārņojums; anglīšu: pollution, environmental pollution; krīvu: зarpязHeHиe, зarpязHeHиe cpeды) — apleicei svešu lītu (kimiskūs, fizikaliskūs, biologiskūs) palaisšona apleicē.
Cieškuok sateikamuos pīmūrdīņa formys:
- gaisa pīmūrdīņs (kimiskuos lītnis i cītys dalenis palaižamys ci izsvīžamys atmosferā);
- iudiņa pīmūrdīņs (svešys lītnis i dalenis īteik zemisviersa iudiņturēs, iudiņa straujeņom nūtakūt, ci zamzemis iudiņdzeisluos, iudiņa straujeņom sasadzerūt zemē);
- radioaktivais pīmūrdīņs (atomfizikys rezultatā dabuotuos lītnis īteik apleicē);
- skona pīmūrdīņs (skons nu dreizceļu, gaisūstu, taiseitovu i ct. traucej dzeivuotuojim);
i ct.


text:
Kaupris
Kaupris (latvīšu: paugurs; anglīšu: hill; krīvu: xoлM) — zemisviersa geografiskuo reļjefa forma ar skaidrai radzamu viersyuni, kura nūstateitā pluotā pasaceļ augšuok apleicīnis. Kaupris parostai paopols, ar lāvom pīguoznem i sluobai izsaceigu zamošku.
Praktikā vītā gegografiskuo termina "kaupris" cieški lītoj apzeimīni "kolns". Geografejis zineibā raugoms atškiert obadivejus terminus:
- "kaupris" (anglīšu hill, krīvu xoлM, latvīšu paugurs) – pasacālums apmāram da 300 m;
- "kolns" (anglīšu mountain, krīvu ropa, latvīšu kalns) – pasacālums suocūt nu apmāram 300 m i augšuok.
Tok praktiskajā lītuošonā skaidrys rūbežs navā nūstateits, ite nūtaleju diskuseju objekts.
Seņuok iz kaupru cieški stateja piļs i mīstus, partū daudzeji kaupri tur sovys pasaukys.
Poši augstī Latgolys kaupri:
- Lelais Līpkolns – 289 m a. j. l.
- Dzierkaļu kolns – 286 m a. j. l.
- Dubuļu kolns – 274 m a. j. l.
- Mozais Līpkolns – 259 m a. j. l.
- Muokuļkolns – 248 m a. j. l.
- Egļukolns – 220 m a. j. l.


text:
Broļim Latgaļim!!!! Atsaucitās!!!
Vasali Broļi Latgaļi!!!
Gribātu jivsam vinu irivsinojumu pidovot rakstāt sporta centra Latgaliski, lai zina kas ir nu Latgalis un vispor kas ir sovi cilvāki sovis tautis patrioti, kurim ruip sova volūda, sova izcelsma i Latgaļu tautis gors.
Dorgi Latgali nasit vinaldzeigi i pivīnoitās man itimā ideja par Latgalīšu voludis lītošonu sportacentrā jū nav skaistokis volūdus par sovu dzimtu jeb Mivsu gadiejumā Latgalīšu. Atmudinojit sovis patriotiskos jivtis pret Tavu zami un nakaunitas nu to ka asot Latgali.
Pidudit ka itis nav saiistats ar sportu bet vinolga Latgali turitas i asot vinoti!!!
PAR LATGALI!!!
Nākamais: VEF pievienojas Eiropas vicečempions Delininkaitis


text:
Latgalīšu etnokulturys centrys
Latgalīšu etnokulturys centrys (LgEKC) — bīdreiba, kurys snāgs irā izglobuot, raisteit i popularizēt latgalīšu tradiconalū kulturu.
LgEKC īstateits 2007 g. juļa 19 d., registrāts LR Pasajāmumu registrā 2007. g. augusta 2 d. Par pyrmū volda pirminīku ībolsuots Arturs Uškāns.
Bīdreibys darbeiba apjam:
- seminaru, konfereņceju i cytu vuicūšu sariedīņu organiziešonu;
- folklora ekspedicejis;
- latgalīšu etnokulturys zinisku tiemiejumu paturiešonu;
- latgalīšu etnokulturys materialu arhiva taiseišonu.
LgEKC dora kūpā ar folkora i etnografiskūs ansambļu vadeituojim i dalinīkim, amatnīkim, tautys muzykantim, etnokulturys tāmātuojim, taipoš ar pasajāmumim i pošvoldu pīstuovim.


text:
Rogāļu lelakmiņs
Rogāļu lelakmiņs - vaļsteibys sorgojamais dobys pīminieklis. Atsarūn Krystapiļs nūvoda Kūku pogosta Rogāļu solā.
Rogāļu akmiņs irā vīns nu pošu lelūs akmiņu Latgolā. Akmiņs atsaguls Rogāļu ryuča malē, natuoli nu ryuča ītakys Daugovā. Da akmiņa var daīt pa īriedeitu dobys stygu. Daugovys malē skaiškys apsavierīņs da Uobeļu solom - prīškā Mozuo Uobeļu (Fogta) sola, zamyn pa straujai - Leluo Uobeļu (Burkuona) sola, iz kurys treis dzeivuojamuos sātys. Pamatmasa - granits. Rasšanuos vīta - Kareleja. Māri: garums - 6,5 m; plotums - 4,6 m; augstums - 3,7 m; apleikmārs - 18,5 m; vydums - 40 m3.


text:
Pavasara mieneša 7 dīna
Pavasara mieneša 7 dīna irā 66 goda dīna pa Gregora kaleņderam (garajuo godā - 67 dīna). Nu ituos dīnys leidz goda golam palīk 299 dīnys.
Puslopu ruodeklis
Svieteibu i pīminis dīnys[pataiseit]
- Albanejā Školuotuoju dīna.
Katuoļu svātū dīnys[pataiseit]
Tumašs nu Akvinu - spredekers, bazneicys školuotuojs
Vuorda dīnys[pataiseit]
Ella - Elmira
Nūtikšonys[pataiseit]
Latgolā[pataiseit]
- 1855 - Daugpiļs styprūtnē vīnā stuņdē ceļuojuma laikā apsastuoj Meklenburga-Šverinys gercogīne Auguste Reuss (Auguste Reuß zu Köstritz) i Prūsejis princs Karls;[1]
- 1946 - piec puortraukumu dorbu atjaunynoj Reigys Goreigais seminars (īstateits 1920 gods leita m. 3 d. Aglyunā);
- 2005 - izaceļ guņsgrāks Rundānu školā, tok cīte tik trešuo stuova kolidors.
Latvejā[pataiseit]
Pasaulī[pataiseit]
- 1876 - Aleksandris Grehems Bels (Alexander Graham Bell) dabova patentu sovai ītaisei, kuru pasauce par teleponu (ASV patenta numers 174,464);
- 1918 - boļševiki pasauce Krīvejis komunistu parteju;
- 1918 - Roalds Amundsens paviestej pasauļam, ka juo ekspediceja dasnēguse Dīnavydu polu (tū jī īveice 1911 gods zīmys m. 14 d.);
- 1996 - dorbu aizasuoc pyrmais demokratiski ībolsuotais Palestinys parlaments.
Dzimšonys[pataiseit]
Latgolā[pataiseit]
- 1904 - Jezups Krumpāns, katuoļu bazneicnīks, Izvolta, Kumbuļu, Bykovys, Augustovys, Ruguoju i Sarkanu pravests;
- 1953 - Juoņs Gavars - politiks, saimis uorsts, Preiļu dzeidātovys direktors;
- 1970 - Andra Kudore, viesturneica, nūvodtāmātuoja.
Latvejā[pataiseit]
- 1891 - Teodors Spāde, Latvejis vaidu flotys admirals;
- 1955 - Aivars Hermaņs, latvīšu muziks, komponists, producents;
- 1977 - Vents Feldmaņs, latvīšu hokejists.
Pasaulī[pataiseit]
- 1913 - Prans Kulikauskys, Lītovys arheologs, humanitarū zineibu doktors;
- 1924 — Kobo Abe (安部公房, Abe Kōbō), japanīsu rakstinīks;
- 1938 - Aļberts Ferts (Albert Fert) - praņcīšu fiziks;
- 1941 - Andrivs Mironovs, krīvu akters.
Mieršonys[pataiseit]
Latgolā[pataiseit]
- 1984 - Ivans Zavoloko (ИBaH HиkифopoBич ЗaBoлoko), staroveru bazneicnīks, pedagos i presis dareituojs.
Latvejā[pataiseit]
Pasaulī[pataiseit]
- 1274 - Tomašs nu Akvinu, italīšu filosofs, teologs, katuoļu svātais;
- 1932 - Aristids Briands, Praņcejis i vydtautiskuos politikys dareituojs;
- 1954 - Ots Paulis Hermans Dīls, vuocīšu kimejis organiks, Nobela premejis laureats.
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ http://latgalesdati.du.lv/3 Latgolys dati


text:
Sibira seiļs
Sibira seiļs (latiņu: Perisoreus infaustus; anglīšu: Siberian Jay; latvīšu: Bēdrozis; lītaunīku: Sibirinis kėkštas) — vuorniņu saimis (Turdidae) putnys. Perekli taisa Eurazejis pūstumūs - nu Norvegejis vokorūs da Tuoleimim Reitim Krīvejā. Zīmoj tīpat, kur taisa perekli. Latvejā cīši reši sateikams putnys - perekļa nataisa, viņ kod nakod īceļoj.[1].
Aproksts[pataiseit | labot pirmkodu]
Sibira seiļs nazcik reižu mozuoks i smuidruoks kai seiļs. Jis irā vīns nu pošu mozū putnu vuorniņu saimē. Garuma tik 30-32 cm.[2] Nu cytu vuorniņu saimis putnu seviški izaškir Sibira seiļa gnēze, jei labviņ eisuoka i ar smailu golu. Spolvys bryunai palākys, spuornu pamats i placi kaštanbryuni, a poši spuorni i aste spūdri raudona. Golvys vierss tymsai palāks ci bryuns.
Dzeivisvīta[pataiseit | labot pirmkodu]
Dzeivoj dziļai mežūs i cīši reši atīt cylvāku dzeivisvītu tyvumā. Vysod ryupynojās, kab juo pereklis byutu nūglobuots i naradzams. Deļ solsaimieteibys i industrejis raisteibys Sibira seiļu populaceja pasaulī cīši padaleita i navīnaida.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ http://www.ornitofaunistika.com/lvp/lvp_perinf.htm Ornitofaunistika.com (latvyskai)
- ↑ Avibirds European birdguide online: Siberian Jay (Perisoreus infaustus) (angliskai)


text:
Praņcīšu volūda
Praņcīšu valūda (français, IPA: [fʁɑ̃sɛ]) — romanīšu volūda, kuru kai dzymtū ronoj leluokuo daļa cylvāku nu Praņcejis, praņciski runojūšuos Šveicarejis, Valonejis, Briseļa (Beļgeja) i Kvebeka (Kanada), kai i minoritetu grupys cytuos vaļsteibuos. Praņcīšu kai ūtruos volūdys runuotuoji irā paplateiti daudzuos pasauļa daļuos, lelums nu kurim dzeivoj praņciski runojūšajā Afrikā, vysuvairuok Gabonā (80%), Mauricejā (72,7%) i Elefanta Kaula Molā (70%).[3] Pa izškireigim apskaitim jei irā dzymtuo volūda nu 75[1] leidz 110 milijonim[2] i ūtruo volūda 190 milijonim cylvāku.[1] Bez tuo fraņcīšu volūdu vuicuos kai svešvolūdu leidz apmāram 200 milijonim cylvāku, padorūt jū par ūtrū vysuvairuok pīsovynojamūs volūdu pasaulī piec anglīšu volūdys.[4]


text:
Vikipedeja:Stiļa rūkysgruomota
Ka sevkotrys turātumemēs pi Stiļa rūkysgruomotys, Vikipedeju byutu vīgļuok lītuot i autorim, i skaiteituojim. Bet pazeistamajā gruomotā The Chicago Manual of Style saceits tai:
Itī lykumi dūmuoti vydsmāra gadīnim i jūs vajag lītuot elasteigai.
Skaidra, vyspuseiga dazynuošona irā svareiguoka nakai teksta grafiskais atvaiguojums i formats. Vikipedeja kategoriskai naaizprosa autorim turētīs pi itūs apruodejumu, tok jī paleidzēs cytim lobuok saprast jiusu dorbu. Vikipedejis priņcips prīca byut autoram ir svareiguoks na kuru nakuru ļaužu gribiejums, kab vysi rakstīni jau nu pošu īsuoku byutu piļneigi.
Streidi ap stili[pataiseit | labot pirmkodu]
2005 godы juņa mien. Arbitražys komitets sasprīde, ka vysur, kur obadiveji varianti lobi, autorim navajag raudzeit puortaiseit vysu pa sovam. Bet irā tīseiba aizpraseit, kab vīnā rakstīnī byutu lītuots saksteigs stiļs.
Rakstīņu Pasaukys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pasauka aba rakstīņa viersroksts var byut vuords ci eisa fraze, kura vysucieškuok pasaruoda jau pyrmajā rakstīņa sacīnī - vyslobuok kai sacīņa gramatiskais prīškmats. Pīvadumam, rakstīnī ap Rēzni lobuok suokt itai: Rēzne - mīsts Latgolā..., a na kai naviņ nataisnai: Ite raksteisim ap Rēzni - Latgolys mīstu. Napīdareigai nu vysu cytu apstuokļu, pasauku vajag raksteit jau pošā pyrmajā sacīnī.
Pyrmū reizi rokstit tekstā pasauku tuklim literim (lītuodami 3 apostrofus), saceisim,
'''rakstīņa pasauka'''. "Rēzne - lels mīsts Latgolā...".
Lobuok nalicit hipernūruožu:
- Kod pyrmū reizi tekstā rokstot pasauku (ar tuklajim literim)
- Nivīnā zamdalis pasaukā
Kod nakod pasauku vajag raksteit (pīv., filmys, gruomotys i leidz. pasaukys) na viņ tuklim literim, a i kursivā. Pīvadumam:
Gruomota Evangelia Toto Anno beja nūdrukavuota 1753 godā.


text:
Datu puorlaidis protokols
Datu puorlaidis protokols (anglīšu: protocol, data transmission protocol; krīvu: пpoTokoл пepeдaчи дaHHыx; latvīšu: protokols; datu pārraides protokols) — diveju ītaišu sovā vydā dasarunuoti nūsacejumi ap tū, kaidam vajag byut puorlaižamūs datu formatam.
Kab nūtyktu datu puorlaide iz vyds sevkuru diveju ītaišu, jom pyrma tuo sovā vydā vajag dasarunuot ap protokolu.
Ītaisis, kurys dasarunoj ap protokolu, var byut, pīvadumam:
- dators i drukaunīks;
- dators i dators;
- dators i servers;
- dators i maršrutātivs
i leidz.
Datu puorlaidis protokols nūstota:
- kaidu klaidu puorvēris atmeju ītaisis lītuos i voi vysā lītuos (pīv., puorvēris skaitlis, kura juo atmeja/kaida formula);
- kaidu datu samīgšonys metodu lītuos i voi vysā lītuos (pīv., "zip" lelim failim puorsyuteit caur iņternetu, LAN voi WAN);
- kai syuteituoja ītaise paviesteis, ka beiguse zinis syuteišonu (in a zynuošonuos davodā (Communications port) lītuos pagluobis kanalu, serejeigaji (USB) puorlaidei lītuos suoku i nūstuošonys skaitus);
- kai dabuojieja ītaise paviesteis, ka dabuojuse zinis;
- datu puorlaidis dreizums (bodūs voi bitūs);
- ci puorlaide byus sihroniska, ci asinhroniska;
i leidz.
Protokolā taipoš var byut paradzāti pruoteigi pajiemīni datu puorlaidis klaidom aptikt i pareizajim datim atjaunynuot, taipoš pajiemīni datim šifrēt i atšifrēt.


text:
Palāda
Palāda (palādys aba eistynuos palādys, latiņu: Strix) - peliediņu (Strigiformes) putnu ciļts, pīdareiga palādu dzimtei (Strigidae). Eistynūs palādu ciļtī myuslaikūs irā 15 dzeivu škiru.
Eistynūs palādu škirys sateikamys daudzumā koņtinentu: Eurazejā, Afrikā, Pūstumamerikā i Dīnavydamerika. Daudzi škiru dzeivoj plotā arealā iz pūstumu pusrutuļa. Aiztuo nazcik škiru, seviški dīnavydūs dzīvojūšūs, irā eņdemiskys. Latvejā sateikamys 3 eistynūs palādu škirys: sātys palāda (Strix aluco), Uralu palāda (Strix uralensis) i pūstumu palāda (Strix nebulosa). Pūstumu palāda Latvejā aizskrīn iz rata.[1]
Puslopu ruodeklis
Izavierīņs i soveibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Eistynuos palādys vydyska leluma ci leli peliedini putni. Juos strypra i rūna auguma. Vysuleluokuo ciļtī irā pūstumu palāda , jei var byut net da opūga (Bubo bubo) lelumam, muotainis auguma garums var dasnēgt 84 cm.[2] Eistynuos palādys natur spolvu pliekšu pi ausu, kaidys soveigys, pīvadumam, opūgim (Bubo), partū ituos ciļts kod nakod sauc par bezausiņu palādu ciļti. Eistynuos palādys izsaceigai naktini putni, dzeivojūši pa mežim natuoli da cylvāka sātom. Eistynuo palādys medej skraidīnī i barojās ar cytim putnim, ruopačim i mozim zeideituojim, vaira vēļ ar grauzačim.
Sistematika[pataiseit | labot pirmkodu]
- ciļts Eistynuos palādys (Strix)
- Afrikys meža palāda (Strix woodfordii)
- Bryunuo meža palāda (Strix leptogrammica)
- Čako palāda (Strix chacoensis)
- Hama palāda (Strix butleri)
- Plemuotuo meža palāda (Strix seloputo)
- Sātys palāda (Strix aluco)
- Plemaine palāda (Strix occidentalis)
- Raibuo meža palāda (Strix ocellata)
- Bryunkuojaine palāda (Strix rufipes)
- Bryunstreipaine palāda (Strix hylophila)
- Raudonu palāda (Strix fulvescens)
- Sičuaņa palāda (Strix davidi)[3]
- Streipaine palāda (Strix varia)
- Uralu palāda (Strix uralensis)
- Pūstumu palāda (Strix nebulosa)
Kod nakod eistynūs palādu ciļtei daskaita i tropūs dzeivojūšū Dīnavydamerikys palādu ciļti (Ciccaba).[3]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
Uorejuos nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
-
Bryunuo meža palāda (Strix leptogrammica)
-
Sātys palāda (Strix aluco)
-
Plemaine palāda (Strix occidentalis)
-
Streipaine palāda (Strix varia)
-
Uralu palāda (Strix uralensis)
-
Pūstumu palāda (Strix nebulosa)


text:
Kas myus sagaida nuokūtnē?
Voi apstuokli pasaulī byus...
...taidi kai ir?
...švakuoki?
...lobuoki?
KAS SACEITS BĪBELĒ
”Dīvs.. nūslauceis nu jūs acim ikvīnu osoru, un nabyus vairs ni nōves, ni sōpu, ni žālōšonōs, ni cīsšonu, jo tys īprīkšejais jau ir pagōjis.” (Apokalipsis 21:3, 4.)
KŪ TYS TEV VAR DŪT
Vysim byus pateikams dorbs. (Jesajas 65:21–23.)
Nivīns vaira naslymuos i nasamūceis. (Jesajas 25:8; 33:24.)
Laimeigu i myužeigu dzeivi ar gimini i draugim. (Psalms 37:11, 29.)
VOI VAR TICĒT TAM, KAS SACEITS BĪBELĒ?
Jā, var, i tam ir vysmoz divi īmesli:
Dīvs var izdareit vysu, kū ir apsūlejs. Bībelē Dīvs Jehova vīneigais ir nūsaukts par ”Vysvareigū”, del̗tuo, ka jam ir naīrūbežuots spāks i vara. (Apokalipsis 15:3.) Del̗tam jis var izpil̗deit sūlejumu izmaineit apstuokl̗us pasaulī iz lobū pusi. Bībelē saceits, ka ”Dīvam vyss ir varams”. (Mateusa 19:26.)
Dīvs gryb izpil̗deit sovus sūlejumus. Pīmāram, Bībelē var laseit, ka Jehova ilgojās pīcel̗t nu nuovis myrušūs. (Ījaba 14:14, 15.)
Bībelē ir ari saceits, ka Jezus, Dīva Dāls, dzīdynuoja slymūs. Del̗kam jis tū dareja? Del̗tam, ka jis tū gribēja. (Marka 1:40, 41.) Tīši taipat kai juo Tāvs, ari Jezus gribēja paleidzēt tim, kam tys beja vajadzeigs. (Jōn̗a 5:19.)
Del̗tuo mes varam byut pil̗neigi puorlīcynuoti, ka gon Jehova, gon Jezus gryb, lai mums byutu laimeiga nuokūtne! (Psalms 72:12–14; 145:16; 2. Pītera 3:9.)
PADŪMOJ
Kai Dīvs izmaineis apstuokl̗us pasaulī iz lobū pusi?
Atbil̗di iz itū jautuojumu var izlaseit Bībelē MATEUSA 6:9, 10 i DANIĒLA 2:44.


text:
Latgola
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
Doba[pataiseit]
- Golvanīs rakstīņs Latgolys doba
Geografiskai Latgola izalikaliejuse iz Latgolys i Sielejis augstīņu i Reitulatvejis, Mudovys, Polacka zamīņu. Tipiskīs Latgolys zemisvierīņs ar kauprim i līknem veidūjīs kai laduoja veicis rezultats geologiskajūs ladslaikūs. Latgolys pošys augstuos viersyunis pa vyscaureigajam (absolutajam) augstumam – Lelais līpkolns (289 m augšuok jiuru leidzīņa) i Dzierkaļu kolns (286 m augšuok jiuru leidzīņa) Rēznis nūvoda Kaunatys pogostā. Pa samiereigajam (relativajam) augstumam pyrmū vītu aizjam Dzierkaļu kolns, jis pasaceļ augšuok apleicīnis par 89 metri.
Latgolu arī sauc par Zylūs azaru zemi, Azarzemi. Regiona līknēs atrassim kaidu tyukstūšu azaru, nu jūs poši lelī – Lubuons (viersas plotums 8070 ha) i Rāzna (5756 ha). Vysudziļais Latgolys azars (65 m) – Dreidzs. Nu sovys pusis, Dagdys nūvodā asūšais Ješs tur vysuvaira azarsolu (69). Pa skaitam lelums Latgolys azaru saguluši Latgolys augstainē.
Regionā taipat na moz upu, tikai juos leluokuotīs nalelys. Poša leluo, poša skaistuo i kulturviesturiski vysusvareiguo upe – Daugova, ītakūša Latgolā nu Boltkrīvejis teritorejis. Gobola iz vyds Kruoslovys i Daugpiļs, kurymā upe taisa pīcus leikumus i tak pa apmāram 40 m dziļu upleju, kod nakod sauc Latgolys Šveicarejis. Svareiguokys Daugovys pītakys Latgolā – Aivīkste, Dubna.
Reitulatvejis zamīnē izaplātuši leli pūri i peisi. Teiču pūrs aizjam lelu daļu Krystapiļs i Varakļuonu nūvoda.
Meži sadz apmāram trešu daļu Latgolys teritorejis. Pūstumlatgolā stīpās egļu skuti, a gar Daugovu – prīžu syli. Dīnavydlatgolys leluos dalis zemisvierīņam soveigys bārzu bierzs.
Latgolā plotys kūdrys atradnis: Krīvu–Jersikys pūrs Leivuonu nūvodā, Kreiču i Kreņovas pūri Kuorsovys i Cyblys nūvodā, Strūžānu pūrs Rēznis nūvodā, taipat muola atradnis: Vileks nūvoda Kuprovā, Leivuonā, Daugpiļs nūvoda Neicgalī. Ceļu būvnīceibā Latgolā lītoj dolomītu, kura vysleluokuos atradnis ir pi Jiekabpiļs. Daugovys uplejā i juos apleicīnē ir lelys smiļkšu atradnis. Leivuona boltū kvarca smiļkti lītoj vītejuo stykla dareitova.
Klimats Latgolā koņtinentāluoks kai cytā Latvejis teritorejis daļā. Zīmys vīnmār soltuokys i snīga pīkreit dreižuok i juo pasadora bīzuoka kuorta kai palykušajā Latvejis daļā, a vosorys syltuokys. Dagdā i Daugpilī registrāta vysuzamuokuo temperatura (–43 grādi C), i Daugpilī – absolūtuo vysuaugstuokuo (+36 gradi C).
Deļ plotuo iudiņbaseina Latgolā lela iudiņa putnu, iudiņa kustūnis i molusku vysaideiba, a deļ pūru i peisu – lela pūstumu dzeivinīku i auguoju škiru vysaideiba. Lelajūs meža masivūs Latgolā apteikamys daudzejis taigys dzeivinīku škirys, kuru pīstuovi īceļoj nu Krīvejis (luoči, taigys kustūne i ct.). A Daugovys vacupē, Pīdrujis sausajuos pļovuos i cytuos smiļkšuotuos i atdareituos vītuos sateikamys daudzejis stepu i cytu dīnavydu dzeivinīku i auguoju škirys (tauryni, vabalis, voguli, sieņs i ct.). Latgolā pīskaiteits vaira kai 1850 vabaļu i vogulu škiru.
Latgolā irā nazcik vaļsteibys sorgojamu dobys objektu – Teiču rezervats, sorgojamuos teritorejis apleik Dreidža, Istrys, Pildys i Odumovys azaru, taipoš 3 sorgojama zemisvierīņa apvydi – Sielejis, Viersdaugovys i Daugovys lūku. Jī izslyvuši caur sovpateigajim, daudzatmejeigajim vierīnim i sevišku dobys skaistumu. Bez tuo Latgolā irā daudzi cylvāka īriedeitu parku, a Daugpiļs nūvoda Neicgaļa pogostā atsaguļs miļža akmiņs (apleikmārs 30,5 m, augstums 3,5 m).
- Pošys augstuos Latgolys viersyunis
- Pasauka (Byušonys vītys nūvods i pogosts) – vyscaureigais augstums (augšuok jiuru leidzīņa) – samiereigais augstums (augšuok apleicīnis)
- Lelais līpkolns (Rēznis nūv. Kaunatys pog.) – 289,3 m a. j. leidz. – 86 m
- Dzierkaļu kolns (Rēznis nūv. Kaunatys pog.) – 286,3 m a. j. leidz. – 89,2 m
- Dubuļu kolns (Rēznis nūv. Kaunatys pog.) – 273,8 m a. j. leidz. – 61,8 m
- Karaļu kolns (Rēznis nūv. Kaunatys pog.) - 272,2 m a. j. leidz. – 55,6 m
- Kromaņu kolns (Rēznis nūv. Kaunatys pog.) - 271,1 m a. j. leidz. – 53,8 m
- Dekšņa kolns (Rēznis nūv. Kaunatys pog.) - 266,5 m a. j. leidz. – 34,9 m
- Greizais kolns (Dagdys nūv. Aņdzeļu pog.) - 263,7 m a. j. leidz. – 60 m
- Poši lelī Latgolys azari
- Pasauka (Byušonys vītys nūvods) – viersa pluots
- Lubuons (Rēznis i Modyunis nūv.) – 8070 ha
- Rāzna (Rēznis nūv.) – 5756 ha
- Rušyuns (Ribinišku nūv.) – 2373 ha
- Sivers (Kruoslovys nūv.) – 1759 ha
- Cierms (Ludzys nūv.) – 1261 ha
- Ješs (Dagdys nūv.) – 988 ha
- Lelais Ludzys azars (Cyblys nūv.) – 846 ha
- Poši dzilī Latgolys azari
- Pasauka (Byušonys vītys nūvods) – vysulelais dziļums
- Dreidzs (Kruoslovys nūv.) – 65 m
- Garais (Kruoslovys nūv.) – 56 m
- Iļdzs (Aglyunys nūv.) – 46 m
- Ormejs (Kruoslovys nūv.) – 43 m
- Ojats (Kruoslovys nūv.) – 41 m
Administrativais dalejums[pataiseit]
- Golvonais rakstīņs: Latgolys administrativais dalejums
Administrativai Latgola sasadora nu 19 nūvodu i 2 republikys mīstim. Kulturviesturiski Latgolai pīdar i daļa nu Olyuksnys nūvoda (nazkodejais Līpnys pogosts) i Modyunis nūvoda (nazkodejais Borkovys pogosts). Taipoš leluokuo daļa Daugpiļs nūvoda i Daugpiļs mīsta irā Latgolā, a nūvoda daļa Daugovys kairajuo molā i Daugpiļs mīsta daļa (nazkodejais Greivys mīsts) irā Sielejā. Leluokuo Jākubmīsta daļa irā Sielejā, a nazkodejais Krystapiļs mīsts (niu Jākubmīsta daļa) Latgolā. Nu tuo vysa Latgolys teritoreja irā daleita 21 nūvodā i 3 republikys mīstūs.


text:
Igauneja
Igaunejis Republika (igauņu: Eesti Vabariik) — vaļsteiba Pūstumu Europā pi Baļtejis jiurys. Vaļsteiba tur rūbežu ar Latveju dīnavydūs (343 km) i Krīveju reitūs (338 km). Baļtejis jiura skoloj Igaunejis molys vokorūs, pūstumūs Suomu leics, a dīnavydvokorūs – Reigys leics. Vaļsteibys 45 226 km² pluotā dzeivoj tik 1,34 milijoni dzeivuotuoju, ite vīns nu vysuzamuokūs bīzeibys ruodejumu Europā. Igauneja irā demokratiska parlamentariska republika, padaleita pīcpadsmit apleiciņūs. Golvysmīsts i leluokais mīsts — Talins.
Igauni vīna nu Baļtejis suomu tautu, kura etniskai radneiga suomu, līvu, votu i cytom tautom. Viesturiskai i kulturiskai igauņu zeme sasīta ar Švedeju, Daneju, Suomeju i Latveju. Igauņu volūda pīdar Suomugru volūdu saimei, jei leidzeiga suomu volūdai i tuoleimai leidzeiga vengru volūdai, tok natur radneibys ar latgaļu ci latvīšu volūdu. Igauņu, suomu, vengru i maltīšu volūdys vīneiguos vaļsteibys volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi Indoeuropīšu volūdu saimys.
Igauneja paslūdynova sovu napavaļdeibu 1918 gods pebraļa 24 dīnā, tok piec parvareigys daškieršonys PSRS, napavaļdeiba atjaunynuota 1991 gods augusta 20 dīnā. Nu 2004 gods maja 1 dīnys Igauneja irā Europys Savīneibys i nu 2004 gods marta 29 dīnys - NATO dalinīkvaļsteiba.
Puslopu ruodeklis
Etimologeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Igaunejis pošu pasauka ‘’Eesti’’, varama līta, izacēle nu romīšu viesturnīka Tacita dorba „Germania”, kurymā apraksteitys kai germaņu tautys, tai i reitu patautys ar pasauku „aisti” (latiņu: ‘’Aesti’’). [2] Tacits jūs aprakstejs kai cīši barbaryskys patautys, runojūšys vysā izškireigā volūdā kai cytys itamā apleicīnē. Taipoš skandinavu saguos Igauneja cieški apraksteita kai ‘’Eistland’’. Latiņvolūdeigajūs rakstīņūs igauņu zemis cieški pasauktys kai ‘’Estia’’ ci ‘’Hestia’’. Igauņu pošu tautys pasauka beja ‘’maarahvas’’ (zemis tauta). Tik 19 godu symtā, kab styprynuotu sovu nacionalū ideņtitetu, igauņi sovu tautu i zemi suoce saukt pa cytu volūdu paraugam ‘’Eesti’’. Latgaliskuo i latvyskuo pasauka „Igauneja” izacāluse nu Henrika kronikā apraksteituos Ugaunejis pasaukys, kura pa latvīšu lingvista Juoņa Eņdzelina guodim, bejuse izrunojama kai ‘’Ügaunija ‘’ [3]
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Igauneja jau 13 godu symta suokuos pīmynāta kai igauņu patautu apdzeivuota teritoreja, sasadorūša nu 8 zemu. Piec pyrmūs krysta vaidu Baļtejā (13 godu symta suokuos) Igaunejis zeme padaleita pa pusei – Dīnavydu Igauneju īslēdze Livonejis Konfederacejā, a Pūstumu Igaunejā nu 1219 da 1346 īstateja Igaunejis gercogisti kai Danejis vaļsteibys daļu, a piečuok puordeve vuocīšu Teutonu ordynam. Jau par godu itei zeme atdūta Livonejis ordynam. Livonejis Konfederacejā nalītova Igaunejis pasaukys. Jei atdzeivynuota 1583 godā, kod pūstumu Igauneju puorjēme Švedeja i juos sadorā beja pa sevim voldoma Igaunejis gercogiste (piečuok proviņceja). Dīnavydu Igauneja 1561 godā tyka Lītovys Lelajai Kunigaitejai (LDK, nu 1569 goda Obeju Tautu Republikai). Piec Obeju Tautu Republikys i Švedejis vaidu (1600-1629) dīnavydu Igauneja ītyka Švedejis sadorā, tok nabeja sasīta ar Igaunejis proviņceju, a kūpā ar pūstumu Latveju (Vydzeme i Reigys mīsts) īguoja Livonejis proviņcejā.
Nu 1645 goda, kod Švedeja puorjēme nu Danejis Sāremys solu[4], da Pūstumu vaidu beigom (1721) vysa igauņu apdzeivuotuo teritoreja pīdarēja Švedejai (lelums švedyskai runojūšu dzeivuotuoju beja repatriāti da Švedejis piec vuocīšu okupacejis Ūtrūs pasauļa vaidu godūs). 1721 godā vysys piec Pūstumu vaidu švedu vaļdeituos igauņu i latvīšu zemis tyka Krīvejis imperejai. Nazkodejuo švedu Igaunejis proviņceja pasadareja par Igaunejis guberneju, a Livonejis proviņceja – par Liflandejis guberneju.
Igaunejis napavaļdeiba īstateita 1918 gods pebraļa 24 dīnā, koč i mīreigai tū dareit trauceja vuocīšu okupaceja nu 1918 gods pebraļa da nojabra mienešam. Piec Vuocejis kapitulacejis Pyrmajūs pasauļa vaidūs 1918 gods nojabra 11 dīnā, sovu dorbu atjaunynova Igaunejis Tamlaiceiguo Vaļdeiba, kuru vadeja Konstaņtins Petss.
Ūtrūs pasauļa vaidu suokuos 1940 gods juņa mienenesī, pa aizagreigam TSRS i Vuocejis sasprīdumam, vaļsteibu okupej Sovetu Savīneiba i jau par mienesi pataiseita Igaunejis Sovetu Socialistiskuo Republika. 1940 gods augusta mienesī Igauneja daškierta Sovetu Savīneibai. Nu 1941 da 1944 godam, kod vaļsteibu kontrolej vuocīšu armeja, Igauneju puorjam Ostlandis komisiariats i īdzeivynoj Trešuo Reiha politiku.
Seviški lela pretiveiba Sovetu Savīneibys okupacejai aizsuoce 1987 godā, kurei, taipoš kai Latvejā, zynoma ar pasauku „Dzīšmuotuo revoluceja”. 1989 gods augusta 23 dīnā nūtyka „Baļtejis ceļš”. 1900 godā atjaunynuoja Igaunejis Apsardzeibys Savīneibu (‘’Eesti Kaitseliit’’). 1991 gods augusta 20 dīnā Vysaugstuokuos padūmis sasprīdumā pījieme Igaunejis vaļstiskū napavaļdeibu. 1991 gods seņtebra 17 dīnā Iganeja tyka par Saškiertūs Naceju Organizacejis (SNO) dalinīkvaļsteibu. 1992 gods juņa mienesī nūteik naudys reforma – rubli paslūdynoj kai nalīteigu i atjaunynoj Igaunejis kronu. Tymā pošā godā pījam jaunu konstituceju. 1944 godā Krīvejis armeja nūīt paceli nu Igaunejis teritorejis, palīkūt tik Petseru i Viru Ingrejis apleicīnē (tān ‘’de facto’’ Krīvejis Federacejis teritoreja).
Nu 2004 gods maja 1 dīnys Igauneja irā Europys Savīneibys i nu 2004 gods marta 29 dīnys NATO dalinīkvaļsteiba. Nu 2011 gods janvara mieneša oficialais atsaskaitīņu leidzieklis Igaunejis Republikā irā eura.
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Igaunejis rūbežs ar Latveju dīnavydūs irā 343 km, reitūs ar Krīveju 338 km. Nu 1920 da 1945 godam Igaunejis rūbežs ar Krīveju, pījimts pa 1920 goda Tarbatys Mīra Dasarunu, beja aiz Narvys upis pūstumreitūs i aiz Petseru mīsta dīnavydreitūs. Ituo teritoreja, aizjamūt 2,300 km² lelu pluotu, Stalins nalykumeigai daškīre Krīvejai Ūtrūs pasauļa vaidu beiguos. Deļ tam rūbežs iz vyds Igaunejis i Krīvejis navā nūstateits da myuslaikim.
Igauneja irā Baļtejis jiurys reitu molā taišni preteim Suomejai par Suomu jiurys leici iz daaugūšuos Reitu Europys platformys iz vyds 57,3 ° i 59,5 ° pūstumu paralelem i 21,5 ° i 28,1 ° reitu meridianim. Reļjefs zams, vydyskai tik 50 m viers jiuru leidzīņa. Vaļsteibys pošu augstais kolns – Lelais Munamegs (Suur Munamägi) dīnavydreitūs pasaceļ 318 m viers jiuru leidzīņa. Jiurmalis garums dasnīdz 3,794 km – ite jiurai daudzi leiču i šauru. Taipoš Igauneja tur vaira kai 1,500 solu (10% vaļsteibys pluota), tok dzeivoj tik kaiduos 9-10 soluos. Leluokuos irā Sāremā i Hījumā solys[5][6], kurys kūpā ar cytom mozuokom solom sataisa div apleicīņus.
Igaunejis klimats irā pūstumu dalis māranajuo zonā i puorīmys zonā iz vyds jiuru i koņtinentaluo klimata. Igaunejā irā četri godslaiki, vysi gondreiž vīna garuma. Vydyskuo temperatura sveirej nu 16.3 °C Baļtejis jiurys soluos da 18.1 °C zemisvidīnī juļa mienesī, goda pošuo syltuokajuo mienesī, i nu −3.5 °C soluos da −7.6 °C zemisvidīnī pebraļa mienesī, pošuo soltuokajuo mienesī. Vydyskuo goda temperatura Igaunejā irā 5.2 °C.[7] Vydyskais krytuļu daudzums nu 1961 da 1990 godam beja nu 535 da 727 mm par godu.[8] Snīga bīzums, kurs vysu bīzuokais irā dīnavydreitu Igaunejā, parostai byun nu dekabra mieneša vyds da vāleimom marta mieneša dīnom. Igaunejā irā vaira kai 1400 azaru, kuri pa lelumam mozi. Leluokais azars Peipuss (Peipsi) - 3,555 km2 pluotā. Vaļsteibys teritorejā i daudzi upu, tok vysys nalelys. Pošys garuokuos upis Vyhandu (162 km), Pernova (144 km) i Pyltsama (135 km). Taipoš byun daudzi pūri i peisi.
Politiskuo sistema[pataiseit | labot pirmkodu]
Igaunejis Republika irā parlamentariska demokrateja, kuramā prezidentu ībolsoj parlaments (ībolsuošona kas pīktū godu), Vaļdeibu taisa premjerministris, kuru pazeimoj prezidents, i 14 ministri. Lykumlaideibys vaļdi tur parlaments Riigikogu, kurs sadora nu 101 deputata. Parlamentu ībolsoj taisnā proporceigā ībolsuošonā iz četrim godim. Tīsu vaļdis pošu augstuokais organs irā Riigikohus ar 17 tīsnešim, kuru prīškinīku pazeimoj prezidents, a piečuok apstyprynoj parlaments da myužu.
Administrativais dalejums[pataiseit | labot pirmkodu]
Igaunejis Republika padaleita 15 apleiciņūs (maakond). Itaids dalejums irā nu 1990 gods, kod Igauneja atjaunynova napavaļdeibu nu Sovetu Savīneibys. Apleicīni seikuok padaleiti 33 mīstūs (linn) i 194 pogostūs (vald). 13 nu Igaunejis mīstim natur izškireigu pošvolda tīseibu i sadora kaudu nu pogosta pluotim.
Ekonomika[pataiseit | labot pirmkodu]
Igauneja irā jauna Europys i Pasauļa Tierdzeibys organizacejis dalinīkvaļsteiba, lūbeigai puorguojuse pi paveiceigys tierga ekonomikys i tur styprys saitys ar Vokoru Europu vaļsteibom. Pyrmuo nu Baļtejis vaļsteibom, kura īdzeivynoja euru kai vaļsteibys valutu. Pa Krīvejis krizei 1998-1999 godā, taipoš kai cytu Baļtejis vaļsteibu ekonomika, mudrai pīauga (vydyskai 5% par godu, 2004 godā – 6,2%). Inflaceja 2004 godā beja 3%.
Golvonuos ekonomikys atzaris – elektronika, telekomunikacejis, jiureiba. Vaļsteibā izraisteita transporta infrastruktura. Seviški zeimeigu ītaku dora jaunuos tehnologejis nu Suomejis, Švedejis i Vuocejis, treis leluokim tierdzeibys partnerim. Nasaverūt iz tū, ka īmūšais saskaitys deficits palīk lels, vaļsteibys budžets tur €151 miljonu viersejumu. 2005 gods pādejuo catūrtdalē bezdorba leidzīņs dasnīdze 0,7%. Saleidzynūt ar tū pošu 2004 gods catūrtdali, nadorbs pasamazynoja par 1,5%. Nu 2011 gods janvara 1 dīnys Igaunejis krona puormeita iz Euru.
Demografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Igaunejā 2009 godā dzeivova 1 340 415 dzeivuotuoju.[1] Dzeivuotuoju bīzeiba 29 cylv./km². Gondreiž vīna trešdale nu vysu dzeivuotuoju dzeivoj golvysmīstā Talinā. Cyti leluoki mīsti irā studentu mīsts i dīnavydu golvonais centrys Tarbata, industrejis rūbežmīsts Narva i vosorys atpyutys centrys Pernova. Vaļsteibā dreiži mazynojās dzeivuotuoju skaits deļ emigracejis, zama dzymstamuma leidzīņa i lela mierstamuma. Vydyskais vaļsteibys dzeivuotuoja vacums irā 39,9 godu. [9] Samārā ar pasauļa ruodejumim, vydyskais pasauļa dzeivuotuoja vacums irā 28,4 godu. Vydyskais dzeivis garums 72,82 godu. 2008 godā 69% vaļsteibys dzeivuotuoju dzeivova mīstūs, cyti soluos.
Etniskais sadors[pataiseit | labot pirmkodu]
Volūda[pataiseit | labot pirmkodu]
Oficialuo Igaunejis Republikys volūda irā igauņu. Pa 200 goda datim, tei irā dzymtuo volūda 83,4% Igaunejis dzeivuotuoju.[10] Igauņu volūda pīdar Suomugru volūdu saimei, jei irā radnesteiga suomu, līvu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru latgaļu, latvīšu, krīvu i švedu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei.
15,3 % Igaunejis dzeivuotuoju dzymtuo volūda irā krīvu. Taipoš jū zyna lelums vacuoku godu igauņu, kas dzeivovuši sovetu okupacejis laikā. 2006 gods apklausys dati līcynoj, ka krīvyskai runuot var 66% vaļsteibys dzeivuotuoju, kurim krīvu volūda navā dzymtuo. Taipoš 46% runoj angliskai i 22% vuocyskai.[11]
Religeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Igauneja irā vīna nu mozuok religiskajom vaļsteibom pasaulī[12]. Pa 2000 gods datim tik 32 %[13] dzeivuotuoju īskaiteja sevi pi kaidys konkretys ticeibys:
- 152 237 evangeliskī ļutari
- 143 554 pravoslavi
- 6 009 baptisti
- 5 745 Jehovys līcinīki
- 3 823 katuoli
- 2 515 staroveri
- 1 561 adveņtisti
- 1 455 metodisti
- 1 387 musulmoni
- 5 008 cytu religeju pīstuovi[14]
Pa 2005 gods apklausys datim, 16% Igaunejis dzeivuotuoju „tic, ka ekzistej Dīvs”, 49% „tic, ka irā kaids naviņ gors ci dvēseliska energeja” i 10% „natic ni kaidam naviņ dīvam, ni goram ci dvēseliskai energejai”.[15] Pa itim datim, Igaunejā irā mozuokais Dīvam ticeigū cylvāku skaits Europys Savīneibā.
Sports[pataiseit | labot pirmkodu]
Sports irā zeimeiga Igaunejis kulturys dale. Pa napavaļdeibys paslūdynuošonai 1918 godā, Igauneja kai naceja pīsadaleja 1920 gods Vosorys Olimpiskajuos kaituos, koč i Olimpiskuo komiteja tyka īstateita 1923 godā. Pyrmuos Zīmys Olimpiskuos kaitys beja 1924 godā. Igaunejis atleti pīsadaleja Olimpiskajuos kaituos da 1940 goda sovetu okupacejai. 1980 gods Vosorys Olimpiskuo kaitu buruošonys regata nūtyka golvysmīstā Talinā. Atjaunynūt napavaļdeibu, Igauneja pīsadalejuse vysuos Olimpiskajuos kaituos. Vysuvaira medaļnīku Igaunejai irā vīglatletikā, ceiksteišonuos i leidzonumu sleižuošonā.
Kīkings irā vysā jauns sports, kuru radeja Ado Kosks Igaunejā 1996 godā. Tys irā sports ar specialai puormeitim šyupeļom, kuramuos sportists raudzej apsagrīzt par 360 gradu.
Verīs taipoš[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ 1,0 1,1 Most requested statistics
- ↑ Germania, Tacitus, Atdale XLV
- ↑ Igaunija
- ↑ History of Sweden
- ↑ World Info Zone
- ↑ World InfoZone – Estonia
- ↑ EMHI
- ↑ Sademed, õhuniiskus
- ↑ (Angliskai)CŽV pasauļa faktu gruomota: Igauneja
- ↑ (Angliskai)Estonia Today - POPULATION BY NATIONALITY
- ↑ (Angliskai)Europeans and their Languages (14 psl.)
- ↑ Country Studies: Estonia - Religion
- ↑ Statistical database: Population Census 2000 - Religious affiliation
- ↑ 2000 m. surašymas: pasiskirstymas pagal religijas.
- ↑ (Angliskai) Eurobarometer on Social Values, Science and technology 2005 - 11 puslapis


text:
20 godu symts
Laika skaiteišonys zeimeibā 20 godusymts irā laikavyds, kurs suocēs 1901 godā i tuoļuojuos da 2000 godam (īskaitūt) pa Gregora kaleņderam.
Nūtikšonys[pataiseit]
07.02.1922.gods. Istodišonys Sapuļcys sēdē nūteik Satversmys ūtrys dalys apsprīsšona. Par deputata F.Kempa prīšklykumu pi 115.panta, kas nūzeimej latvīšu volūdu, kai vaļsts volūdu ("pi kam Latgolys apgabalā par oficialu volūdu teik skateita latgaļu vītruna") balsoj tikai 18 cylvāki un jis nateik pījamts. Latgaļu parteju puorstuovi blokej Satversmys ūtrys dalys pījimšonu.


text:
Vikipedeja:Aizsuokt jaunu rakstīni
Aizsuokt jaunu rakstīni var itai:
- Puorsaverit, ci Vikipedejā jau navā aizsuokts rakstīņs ar cīši leidzeigu pasauku (pīv., ka irā rakstīņs "Dreidzs", to jauna rakstīņa "Dreidža azars" aizsuokt navajadzātu). Puorsavērt varit maklādami pa vajadzeigajam vuordam formā "Search" ekrana lobajuo pusē a voi tematiskajā katalogā (verīs Rakstīņa mekliešona).
- Ka nikuo cīši leidzeiga vēļ navā, jaunu rakstīni varit aizsuokt izlītuodami itū formu:
- Rakstīni taipoš var suokt papiļdeit, izmīdzūt iz sevkurys sorkonim literim pīraksteitys nūruodis jau asūšūs rakstīņu tekstūs. Pīvadumam, rakstīnī "Daugpiļs" irā namoz teksta sorkonā kruosā. Tys zeimoj, ka ap itim tematim vajadzātu raksteit, bet nikam vēļ navā rūka daguojuse tuo padareit, i jius ite varit byut breineigs paleidzātuojs.
Izjāmums irā sorkonī literi rakstīņa zamoškā, linejā "Category" - jamā nikuo papiļdeit navajag.


text:
Reiga
Reiga — Latvejis golvysmīsts pi Daugovys ītakys Reigys leicī. Pats lelais finansu, industrejis i kulturys centrys Baļtejā i trešais pa lelumam mīsts (piec Pīterpiļs i Stokholma) Baļtejis jiurys regionā, zeimeiga jiuru ūsta. Reigys viesturiskais centrys īīt UNESCO pasauļa kulturys puormaņtīņa sarokstā, i jis zeimeigs ar jugendstiļa (Art Nouveau) arhitekturu, kuramai navā leidzeigys vysā pasaulī.[2] 2014 godā Reiga byus vīna nu Europys kulturys golvysmīstu.[3]
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
XII godusymta beiguos aizasuoce pyrmuos misejis ar snāgu kristeit Baltejis dzeivuotuojus. Piec nazcik lūbeigu raudzejumu 1197–1199 godūs pi Daugovys beja sataiseita vuocīšu koloneja ar kleštori. Pyrmuo izbudavuotuo dzeivysvīta beja Ikškile.
Oficialai Reigys mīstu īstateja 1201 godā veiskups Aļberts (Albert von Buxhöwden, 1165 — 1229), a 1225 godā Reiga jau dabuoja mīsta tīseibys. Nu 1255 gods Reiga beja arciveiskupa rezideņceja, 1282 godā mīsts tika par Hanzys savīneibys bīdri. Piec Livonejis dalejuma 1561 godā Reiga 20 godu beja napavaļdeiga, i viņ 1581 godā jū daškeire Obeju Tautu Republikai. Vāluok, nu 1621 leidz 1709 godam, Reiga beja Švedejis Kienestē, a nu 1710 goda leidz I pasauļa karam — Krīvejis imperejis sadorā. Leidz XIX godusymta beigom Reiga pa mozam izauga kai vīna nu vysuzeimeiguokūs Krīvejis imperejis jiuru ūstu, dzeivuotuoju skaits iz vyds 1850 i 1900 gods pasalelynuoja četrys reizis. 1900 godā puse Reigys dzeivuotuoju beja baltvuocīši, pa catūrtdalei krīvu i latvīšu.
1918-1940 godūs Reiga beja napavaļdeiguos Latvejis Republikys golvysmīsts, 1940-1941 i 1944-1990 Latvejis PSR golvysmīsts, 1941–1944 godūs Reigā beja īstateits Trešuo Reiha Ostlandejis komisariata centraluo byutuve. Nu 1991 goda - otkon Latvejis Republikys golvysmīsts.
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Reigys mīsts irā Latvejis centralajā daļā, Reigys leiča dīnavydu molā, Vydslatvejis zamainis Reigys i Teireļu leidzonainēs. Reļjefs - smiļkšuojs, leidzonaine 1-10 metru augšuok jiuru leidzīņa. Viesturiskais centrys irā kairajā Daugovys molā, ap 10 km pyrma Daugovys ītakys Baļtejis jiurā. Mīsta rūbežūs nazcik azaru, poši leluokī - Keišazars Mežaparkā i Juglys azars mīsta pūstumreitūs.
Mīsta pluots 307 km².
Reļjefs[pataiseit | labot pirmkodu]
Reigys mīsta teritoreja irā labtik zamai. Vydyskais augstums metri augšuok jiuru leidzīņa viņ 3-6 metri. Pats augstuokais punkts - Dzagužkolns (28 metri ajl.)
Klimats[pataiseit | labot pirmkodu]
Reigys klimatu i gaisu nūsoka Atlaņtejis okeana gaisa masys i ar jom atejūšī cikloni. Vosorys samārā vāsys i muokuļojis, a zīmys samārā syltys ar bīžom meikstūnem. Snīgs izkreit dekabra (zīmys) mienesī i izagloboj leidz marta mienešam. 228 dīnys augš Reigys byun Atlaņtejis okeana gaisa masys. Saulis speidiešonys maksimums byun juļa mieneša 22 dīnā – 56,4°, a minimums – tik 9,6° augšuok horizonta. Deļtuo ka gods muokuļojums zeimeigs, vosor saule speid vydyskai 54-57% dīnys, a zīmā tik 14-25%. Vydyskai saule par godu Reigā speid 1812 stuņdis - julī vydyskai 282 stuņdis, a dekabrī - 25 stuņdis.
Administrativais dalejums[pataiseit | labot pirmkodu]
Leidz XIII godusymtam Reigys mīsts beja vacmīsta (Vacreigys) rūbežūs, kura pluots viņ nazcik kvadratkilometru. Leidz 1774 godam mīsta teritoreja pasalelynuoja nazcik reižu, aizjimdama jau lelumu niulenejuo mīsta centra dalis. 1728 godā Reigai daškiertys papyldomys teritorejis lobajā i kairajā Daugovys molā. 1768 godā Reigai daškierta Sorkondaugova, Zemitānu stacejis apleicīne, Kotlakolns i cytys teritorejis.
1904 godā daškierts Mežaparks, Cierkužkolns (Čiekurkalns), Teika, Jugla, Iļgucīms i cytys vītys.
1919 godā, leidza ar napavaļdeiguos Latvejis Republikys īstateišonu, Reigai daškiertys teritorejis niulenejuos Pūrsolys (Purvciems), Imantys, Zolitudis, Pleskodalis i daļa nu Zīpnīkkolna.
1927 godā Reigai daškierta kūna vysa niulenejuos Puordaugovys teritoreja, tymā skaitā Boļderaja i Daugovgreiva, taipoš atseviškys teritorejis Daugovys lobajā molā (Vacmīlgruovs, Jauņcīms, daļa Pļavinīku i Mežcīma.
I vēļ piec cytu mozuok zeimeigu teritoriskūs reformu Reigys teritoreja dabuoja niulejūs rūbežu.
Reigys mīsts sadaleits sešūs teritoryskajūs padalīņūs: Centra, Kūrzemis i Pūstumu rajonūs, Latgolys, Vydzemis i Zemgalis prīškmīstūs. Sevkurs teritoryskais padalīņs tur sovu pošvoldu i tīsys sistemu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Piec 1990 gods Reigys dzeivuotuoju skaits nūtaļ mazynuojuos deļ emigracejis. 2008 gods suokuos mīstā dzeivova ap 719 613 ļaužu, labtik mozuok kai 1990 godā, kod reidzuonu beja ap 912 000. Dzeivuotuoju skaits vysucīšuok pasamazynuoja, kod piec napavaļdeibys īstateišonys emigrēja daļa krīvu.
Nu Reigys īstateišonys XIII godusymtā da XVI godusymta beigom mīstā dzeivova kūna vīni vuocīši. Jūs sataiseituo administraceja raudzeja izglobuot vuocysku solu baltu apleicē, aprūbežojūt latvīšu i līvu tīseibys apsadzeivuot mīstā. Reigai XVI-XIX godusymtūs, īteikūt Obeju Tautu Republikā, a vāluok - Krīvejis imperejis sadorā, vuocīši suoce pagaisynuot sovys privilegejis, koč i izlaiceja ekonomiskuos, politiskuos i religiskuos dzeivys kontroli mīstā.
Etniskais i volūdyskais sadors Reigā vysod bejs raibs. Mīstā dzeivova vuocīši, žydi, krīvi, puoli, lītaunīki, ukraini, boltkrīvi, līvi, latvīši i cyti. XX godusymta pyrmajā pusē mīstā izagadeja nazcik tragisku viesturisku nūtikšonu, sasītu ar revoļucejom i pasauļa karim, i tys dyžan ītakuoja Reigys demografeju. XX godusymta ūtrajā pusē Reigā imigrēja daudzi krīvu i cytu SSRS tautu pīstuovu (ukraini, boltkrīvi). Itymā laikā latvīšu i krīvu procents Reigā tyka vīnaids (atsateikūši 42,3 i 41,7 procenti).
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
Reigā dzymuši:
- Helmuts Baļders – hokejists
- Mihails Barišnikovs (Mиxaил БapышHиkoB) – baleta doncuotuojs
- Mihails Barklajs de Tolli (Mиxaил Бapkлaй-дe-Toлли) – karvedis
- Vizma Belševica – ailineica
- Jesaja Berlins (Isaiah Berlin) – filosofs
- Valters Caps – iņženers
- Sergejs Eizenšteins (Cepreй ЭйзeHшTeйH) – kinys režisors
- Vaira Vīke-Freiberga (Vaira Vīķe-Freiberga) – etnologe, psihologe, Latvejis Republikys prezidente (1999-2007)
- Ernests Gulbis (Ernests Gulbis) - tenisists
- Filips Halsmans (Philippe Halsman) – fotografs
- Nikolajs Hartmans (Nicolai Hartmann) – filosofs
- Mariss Jansons – dirigents
- Gidons Kremers – muziks
- Ješajahu Leibovics (Yeshayahu Leibowitz) – filosofs
- Volfgangs Lics (Wolfgang Lüth) – karinīks
- Vera Muhina (Bepa MyxиHa) – skulptore
- Sandis Uozuoliņš (Sandis Ozoliņš, 1972-) – hokejists
- Raimonds Pauls (Raimonds Pauls) – komponists
- Arkadejs Raikins (Apkaдий PaйkиH) – artists, satiriks
- Vilhelms Ostvalds (Wilhelm Ostwald) – kimiks
- Georgs Šveinfurts (Georg Schweinfurth) – botaniks
- Mihails Taļs (Mиxaил Taлb) – šahmatnīks
- Mihails Zadornovs (Mиxaил ЗaдopHoB) - satiriks
Partnermīsti[pataiseit | labot pirmkodu]
Galereja[pataiseit | labot pirmkodu]
-
-
-
-
-
Riga Bridge by Twilight.jpg
Daugovys vierīņs
-
-
-


text:
Pīruna
Pīruna (anglīšu: aphorism, sentence, proverb; krīvu: пocлoBицa; latvīšu: sakāmvārds) — eiss, cieški ritmiskys kura naviņ tipiska procesa voi pasaruodīņa izsacejums (pīv., Caur glupu golvu i kuojom namīrs). Nareši pīrunuos lītojama alegoreja (pīv., Svīd vāzu prīškā, prīškā i atrassi).
Pīrunu tiemej paremiologeja.
Puslopu ruodeklis
Latgaļu pīrunu pīvadumi[pataiseit]
A[pataiseit]
- Ar acim teiruma naaparsi.
- Acīs lobs, aiz ocu nalobs.
- Acs apsabeist, a rūkys padora.
- Akmiņs na spylvyns, boguots na rods.
- Apleik uobeļs skaists, vydā sapivs.
- Ar acim redz tuoli, ar protu vēļ tuoļuok.
- Ar akminim zvaigžņu nu dabasu nanūgrauduosi.
- Ar dvašu vieja naatpyussi.
- Ar lizeiku klāva naizmiezsi.
Ā[pataiseit]
- Ād kai lels veirs, struodoj kai čyguons pi zemnīka.
- Ād vīns cylvāks ūtra vysleidza kai zivs zivi azarā.
B[pataiseit]
- Bez laika nasvīd izkapts kryumūs.
- Bez suopu nivīns nav pīdzims.
- Boda laikā i vylks dzērvinis losa.
- Bogotam i čorts bārnus auklej.
C[pataiseit]
- Cyta acī smylgu redz, sovā bolkys naredz.
- Cyuka atēss golvu, pats kieneņš nadaliks kluot.
Č[pataiseit]
- Čāpstynoj āzdams kai cyuka pi silis.
- Čyuska mat uodu, ni tykumu.
- Čorts čortam i kūrpis šyun.
D[pataiseit]
- Da kuozu i akmiņs veļās.
- Daudzi aicynuots, moz izlaseits.
- Deveni omoti, dasmyts bods.
- Dīvs deve, Dīvs jēme.
E[pataiseit]
- Ej ustobā ar volūdu, teirumā ar paleigu.
- Es gūvi aiz rogu tureišu, a cyti lai slauc.
Ē[pataiseit]
- Ērce dzer ašņa, ļauns cylvāks spāka.
G[pataiseit]
- Gaidi, cikom gaiļs ūlu izdēs.
- Gari moti, eiss pruots.
- Glums kai zuts.
- Gribi ar veizem dabasūs tikt.
I[pataiseit]
- Izdūmuoja kai suņs pīktdīnis.
- Iz ūtra loba plota acs.
Ī[pataiseit]
- Īluopeņ, verīs, kaida drēbeite!
J[pataiseit]
- Jauna putra plepinej, vaca buoba sepinej.
K[pataiseit]
- Ka dūd, to ēd, ka syt, to bēdz!
- Kai aizasauc, tai atsasauc.
- Kam meiksta mēle, tam peirāgs.
- Kam uobeļi, tam i moksuotuoji.
L[pataiseit]
- Lai dūmoj zyrgs, jam lela golva.
- Lobs loba namaitoj.
- Lobuok ar gudru izgaisynuot na ar glupu atrast.
M[pataiseit]
- Muotis meiluma da jiurys dziļuma, tāva meiluma da iuzu dziļuma.
N[pataiseit]
- Na vysu to var ēst, kū acs redz.
- Nasvīd ar akmini valnam, tiks Dīvam.
- Našpļaun cytam acīs, pošam viejs īness.
- Našpļauņ vacā okā, daīs atsadzert.
O[pataiseit]
- Ogruok beju jauns i šmuks, niu tikai šmuks.
- Okā zalta naatrassi.
- Oklajam daudzi kas pīsaruoda.
P[pataiseit]
- Pa bolsam i volūda, pa veiram dareišona.
- Pa zyrgam i vazums.
- Plotys acs, šaurs vādars.
- Progoreigys acs vys ēst grib.
R[pataiseit]
- Roskošs dyrsu kosa.
- Runoj, kai cymdūs!
S[pataiseit]
- Sajādz tikpat cik vucyns nu gradusnīka.
- Sevkurs sovu uodu sorgoj.
- Svīd vāzu prīškā, prīškā i atrassi.
Š[pataiseit]
- Švaks tys putyns, kas sovā pereklī diersna.
T[pataiseit]
- Taisnam cylvākam taisna runa.
- Taisuos kai vysta iz diešonu.
- Teic olā, nateic mysā.
- Tys aiz taida i aizastuoj.
- Troks voi nu Rogovkys.
U[pataiseit]
- Ubogam i kule par zvonu.
- Uobeļs nu uobeļneicas natuoļ kreit.
Ū[pataiseit]
- Ūtram sova pruota naīliksi.
V[pataiseit]
- Veirs kai ūzuls, pipss kai dīgs.
- Vīna vuška viekš, vysys daboj.
- Vuškys vylka nakūž.
Z[pataiseit]
- Zam akmiņa maize naaug.


text:
Palākais vylks
Palākais vylks (latiņu: Canis lupus; anglīšu: Gray Wolf; latvīšu: Pelēkais vilks; lītaunīku: Pilkasis vilkas) aba vylks — irā leluokais suņu saimis (Canidae) plieseigais zviers. Palākais vylks kai dzeivinīks zynoms nu pādejūs ladslaiku, jis dzeivovs jau pyrma 300 000 godu, Latgolys teritorejā atsarads tiuleņ piec ladslaiku.
Vītuos, kur dzeivoj vylki, jī irā golvonī pliesieji. Palākais vylks, koč i dasamāruodams apleicis puormejom na tai vīgli kai kojots (Canis latrans), dzeivoj kai mežūs, kolnūs i tundrā, tai tukšnešūs, stepēs i prerejuos, net dzeivisvītu tyvumā. Nazkod vylki dzeivova vysā Eurazejā i Pūstumu Amerikā, tok myuslaikūs jūs dzeivojamuo teritoreja labviņ mazynuojusēs.[1] Cylvākam vylks nikod nabeja meilams sābris, kam kreit viersā lūpim, a kod nakod i cylvākim. Jis vysod bejs medeibys dzeivinīks.
Izavierīņs[pataiseit]
Vylki byun da 150 ceņtimetru garuma, placu augstums 0,6-0,95 metri i svors 30-65 kilogrami (rekords - 79 kilogrami[2]). Augums apaug ar rupim palākim motim, tok byun taipoš i malni, bolti, pavoskoni moti (pīdar nu vylku paškirys, hibridizacejis). Auss nagarys, goli šauri. Golvyskauss masivs, zūbi stypri i gon gari iļkni. Mežogumā vylki vysucieškuok dzeivoj 6-9 godus, a nabreivē vydyskai 16 godu (rekords - 20 godu).
Vylku paplateiba[pataiseit]
Viesturiskai vylki pa teritorejai pasaplatejuši kuoni vysuos cylvāka dzeivojamuos vītuos iz pūstumim nu ekvatora. Europā palākais vylks pa lelumam byun tik Spānejā, Portugalejā, Italejā, Puolejā, Pūstumu i Reitu Europys vaļsteibuos i Krīvejā. Latvejā itūšaļt dzeivoj 500 - 600 vylku.[3] Latvejā i Latgolā dzeivoj tik Eurazejis palākais vylks (Canis lupus lupus).
Azejā vylki dzeivoj vysā pūstumu daļā - nu Krīvejis da Kinejai. Pūstumu Amerikā nu Aļaskys da Meksikai.
Nūruodis i olūti[pataiseit]
- ↑ Canis lupus (Gray Wolf, Arctic Wolf, Common Wolf, Grey Wolf, Mexican Wolf, Plains Wolf, Timber Wolf, Tundra Wolf, WOLF)
- ↑ Lopez, Barry (1978). Of wolves and men. New York: Scribner Classics. pp. 320. ISBN 0-7432-4936-4.
- ↑ http://www.tvnet.lv/zalazeme/nature/article.php?id=48688


text:
Skeletons
Skeletons - zīmine sporta atmeja, kuramā cylvāks brauc pa lads trasi ar seviškom napalelom kamaneņom. Itei sporta atmeja aizasuoce Sanktmoricā, Šveicejā. Vysuaugstuokais skeletona rāda īstots irā Vydtautyskuo Bobsleja i tobogana federaceja (FIBT). Skeletons Olimpiskajuos kaituos beja īslāgts 1928 godā, sasaveicīni skeletonā nūtyka da poš 1948 gods Zīmys olimpiskajom kaitom, piečuok itū sporta atmeju izjēme nu programys. Tok 2002 godā skeletons nu jauna beja īslāgts Olimpiskūs kaitu programā.


text:
Pededze
Pededze (latvīšu: Pededze; igauņu: Pedetsi jõgi; vyrovīšu: Pedejä jõgi) - upe Vydzemē, natuoli nu Latgolys nūvoda rūbežu. Aivīkstis poša leluo lobuos malis dataka. Upe aizasuoc Hānjis augstainē, Kerigumis azarā, Igaunejis Vyrovys apleicinī. Tak iz dīnavydu sūpluok Krīvejis rūbežom, tod pasagrīž iz dīnavydvokoru i tak Latvejā Olyuksnis, Guļbinis i Modyunis nūvodūs. Deļ Lubuona hidrografiskuos sistemys, ītakā upe sasadola div storūs - Vacpededzē i Jaunpededzē. Vacpededze satak ar Bolupi.
Upmalis cīši mežainis, daudzi ūzuluoju. 1997 godā Strodu pogostā sataiseits dobys nūlīgtiņs "Pededzis ūzuluojs". Upei daudzi leikumu i vacupu, 50 km puosmā nu Litinis da Jaunpededzis kanalam upe tak lūklūkim. Zamyn nu Litinis upē 1950 godūs pastateita iudiņa spākaine, tok sakryta i tān likvidieta. Kūpā ar Aivīksti, upi cieški sauc par Latgolys i Vydzemis rūbežu.


text:
Provided by FoxColors - Color hex code related information and conversions
axhceibgv.tektrjp, nxhceibgv.tektrjp, wxhceibgv.tektrjp, pzhceibgv.tektrjp, pxvceibgv.tektrjp, pxxceibgv.tektrjp, pxhaeibgv.tektrjp, pxhccibgv.tektrjp, pxhchibgv.tektrjp, pxhcyibgv.tektrjp, pxhcebgv.tektrjp, pxhceibgv.tektrjp, pxhceubgv.tektrjp, pxhceihgv.tektrjp, pxhceivgv.tektrjp, pxhceiygv.tektrjp, pxhceibgh.tektrjp, pxhceibgy.tektrjp, pxhceibgvotektrjp, pxhceibgvvtektrjp, pxhceibgv.hektrjp, pxhceibgv.tjktrjp, pxhceibgv.trktrjp, pxhceibgv.teatrjp, pxhceibgv.tehtrjp, pxhceibgv.teqtrjp, pxhceibgv.tekorjp, pxcheibgv.tektrjp, pxhceibgv.tekrtjp, mpxhceibgv.tektrjp, pgxhceibgv.tektrjp, pxhwceibgv.tektrjp, pxhcbeibgv.tektrjp, pxhcceibgv.tektrjp, pxhceeibgv.tektrjp, pxhcehibgv.tektrjp, pxhceibjgv.tektrjp, pxhceibrgv.tektrjp, pxhceibgvx.tektrjp, pxhceibgv.ttektrjp, pxhceibgv.ztektrjp, pxhceibgv.teqktrjp, pxhceibgv.teyktrjp, pxhceibgv.tekbtrjp, pxhceibgv.tektjrjp, pxhceibgv.tektrgjp, pxhceibgv.tektrpjp, pxhceibgv.tektrjhp, pxhceibgv.tektrjjp, pxhceibgv.tektrjrp,
pxhceibgv.tektrjp.bjqwegn.tcsq.qypvthu.loqu.forum.mythem.es domain is not supported
2014 © FoxMos.com. ALL Rights Reserved. Terms of Use Link to Us FoxColors FoxMaster Famousbirthdays.com


text:
Latgolys administrativais dalejums
Latgolys rūbeži i administrativuos dalis mejušuos na reizi — cariskuos Krīvejis, pyrmuos Latvejis Republikys, sovetu i piecsovetu godūs apleiciņu i rajonu rūbeži bejuši izškireigi, i na vysod latgaļu volūdys i kulturys paplateibys vīta labi sakreit ar administrativū dalejumu.
Nu 2009 goda sīna mieneša 1 dīnys Latgolā (i vysā Latvejā) īsadareja jauns administrativi teritoriskais dalejums. Latgolys kulturviesturiskuo teritoreja daleita 22 nūvodūs i 3 republikys mīstūs.


text:
- Maramures = 461
- Cluj = 203
- Satu Mare = 122
» Top Global
» Ranking
The popularity rank in Romania is #588
Worldwide there are 1363+ people named Andreica
» Meaning
Name Andreica means same as the bulgarian name andrejka
» Web Summary
Andreica is using plancast to share plans with.
Andreica is with the economic studies academy.
Andreica is up to you can act on it.
Andreica is not currently open to.
Andreica is not currently open.
» Internet domains for name Andreica
- doctorandreica.ro
- sorinaandreica.com
» Blogs and sub-domains for name Andreica
- andreica.kroogi.com
- andreica.bestpersons.ru
- andreica-emil.blogspot.com
- andreica-nakit.blogspot.com
- nomi-ann-andreica.polyvore.com
» Popular firstnames for surname Andreica
Emeric Andreica Carmen Andreica Marcela Andreica Mihail Andreica Codrean Andreica Adrian Andreica Remus Andreica Calin Andreica Matei Andreica Marin Andreica Valer Andreica Valerica Andreica Daniel Andreica Dragos Andreica Gheorghe Andreica Ioana Andreica Adriana Andreica Lucica Andreica Stefania Andreica Esmeralda Andreica Semiramida Andreica Marius Andreica Felicia Andreica Petru Andreica Mirela Andreica Doina Andreica Ghiran Andreica Ioan Andreica Virgil Andreica Susana Andreica Lucia Andreica Mihaela Andreica Veronica Andreica Nicolaie Andreica Tunde Andreica Flore Andreica Teodora Andreica Claudia Andreica Victoria Andreica Cecilia Andreica Oana Andreica Mihail Andreica Daniela Andreica Lucia Andreica Livius Andreica Rodica Andreica Boca Andreica Ana Andreica Doina Andreica Nita Andreica Margareta Andreica Florica Andreica Aurelia Andreica Eva Andreica Daniela Andreica Florica Andreica Iacob Andreica Grigore Andreica Stelian Andreica Nicusor Andreica Todosia Andreica Aurora Andreica Luminita Andreica Danut Andreica Andrei Andreica Irina Andreica Nicoleta Andreica Aurel Andreica Dorel Andreica Gheorghe Andreica Romulus Andreica Emilia Andreica Simona Andreica Paraschiva Andreica Erminiu Andreica Maria Andreica Codruta Andreica Georgeta Andreica Olimpia Andreica Eugenia Andreica Cristina Andreica Sorinica Andreica Floarea Andreica Cristian Andreica Emilia Andreica Ioan Andreica Radu Andreica Vasile Andreica Catalin Andreica Jean Andreica Liviu Andreica Doru Andreica Stefan Andreica Paul Andreica Tudor Andreica Liviu Andreica Anton Andreica Floare Andreica Leonora Andreica Horia Andreica Tudor Andreica Ecaterina Andreica Ramona Andreica Monica Andreica Cosmin Andreica Vasile Andreica Traian Andreica Eugen Andreica Ion Andreica Dan Andreica Vasile Andreica Cosmin Andreica Corneliu Andreica Mariana Andreica Zamfira Andreica Crina Andreica Mariana Andreica Florica Andreica Valentin Andreica Emil Andreica Gheorghe Andreica Victor Andreica Simona Andreica Rodica Andreica Gheorghe Andreica Lucian Andreica Angelica Andreica Ovidiu Andreica Elena Andreica Pompei Andreica Alexandru Andreica Virgil Andreica Cristina Andreica Lucia Andreica Mariana Andreica Vasile Andreica Dumitru Andreica Lazar Andreica Ionel Andreica Melinte Andreica Avram Andreica Viorel Andreica Francisc Andreica Esmeralda Andreica Alexandru Andreica Horia Andreica Aurel Andreica Petre Andreica Nastasia Andreica Cornelia Andreica Ilie Andreica Grigoras Andreica Ionut Andreica Codrut Andreica Lucia Andreica Sofia Andreica Gabriela Andreica Maricica Andreica Dezideriu Andreica Sandu Andreica Gabriela Andreica Iuliana Andreica Ancuta Andreica Liviu Andreica Delia Andreica Marcel Andreica Iulian Andreica Jenel Andreica Ildiko Andreica Paraschiva Andreica Virgil Andreica Ilie Andreica Romeo Andreica Aurel Andreica Vasile Andreica Viniciu Andreica Geovana Andreica Eugen Andreica Lacramioara Andreica Sinziana Andreica Dorin Andreica Arghil Andreica Liliana Andreica Gabriela Andreica Costica Andreica Jenica Andreica Gheorghe Andreica Adrian Andreica Ioan Andreica Mircea Andreica Gheorghe Andreica Mara Andreica Maria Andreica Claudia Andreica Gavril Andreica Otilia Andreica Lucian Andreica Marian Andreica Sanda Andreica Daniela Andreica Szavina Andreica Alexandrina Andreica Costan Andreica Leon Andreica Marioara Andreica Grigore Andreica Elisabeta Andreica Mihaela Andreica Ioan Andreica Octavian Andreica Sava Andreica Daniel Andreica Cornel Andreica Anuta Andreica Ioan Andreica Traian Andreica Rodica Andreica Doina Andreica Cornel Andreica Lucian Andreica Ioan Andreica Stefan Andreica Nicoleta Andreica Florenta Andreica Simion Andreica Mihai Andreica Dumitru Andreica Vasile Andreica Daniela Andreica Petruta Andreica Vasile Andreica Livia Andreica Carolina Andreica Marcel Andreica Matei Andreica Anca Andreica Maria Andreica Alin Andreica Vasile Andreica Ioan Andreica Gheorghe Andreica Cecilia Andreica Georgeta Andreica Gligore Andreica Ovidiu Andreica Margareta Andreica Nicolae Andreica Simona Andreica Cristina Andreica Vasile Andreica Marieta Andreica Adina Andreica Ancuta Andreica Sebastian Andreica Mirela Andreica Speranta Andreica Ion Andreica Voichita Andreica Armina Andreica Maria Andreica Varvara Andreica Onut Andreica Vasile Andreica Radu Andreica Mirela Andreica Constantin Andreica Nastafa Andreica Ioan Andreica Septimiu Andreica Ioan Andreica Petrica Andreica Boca Andreica Dorina Andreica Silviu Andreica George Andreica Antoniu Andreica Violeta Andreica Firuta Andreica Dinu Andreica Dorel Andreica