text:
Zemisvierīņs
Zemisvierīņs — geografiskuo zemis gorūzys dalejuma pamatkategoreja, geografiskuos rajoniešonys vīneiba, zemisvierīņzineibys tiemiešonys objekts.
Šauruokā zemeibā zemisvierīni saprūt kai teritorejis uorejū izavierīni ci reļjefu (pīvadumam, „erozejis zemisvierīņs”, „kaupruots zemisvierīņs”). Taids sapratīņs aizaveds i geografejis zineibā suocūt nu 19 godu symta.
Plotuokā zeimeibā geografiskais zemisvierīņs apjam kurys naviņ teritorejis radzamuos soveibys – fizikaliskūs elementus (zemis formys, reļjefs), auguoju vysumu (flora), dzeivinīku vysumu (fauna), abstraktus elementus (gaismys i tymsa meitovys, gaisalaiks), nu cylvāka darbeibys atsarodušus elementus (cylvāka dorbs apleicis taiseišonā i īriedeišonā). Taids sapratīņs cīšuok soveigs myuslaiku geografejai i apleiczineibai.


c: text/html

text:
Latgolā nūtiks vargaņu dīnys
Itūgod nu 11. leidz 26. majam jau caturtū reizi vairuokuos Latgolys katuoļu bazneicuos nūtiks festivals „Latgales ērģeļu dienas”. Festivala mierkis ir popularizēt vargaņu spielis kulturu i latvīšu vargaņu muokslu, kai ari atbaļsteit vargaņu uzturiešonu i apkūpi. Vargaņu dīnys Latgolā īcarātys kai lobdareibys pasuokums – īeja koncertūs par zīduojumim. Ituo goda festivalā savuoktī zīduojumi tiks nūdūti vargaņu restauracejai Višķu bazneicā.
Vargaņu dīnu programa ir cīši plaša i daudzveideiga – Stiernīnē nūtiks tradicionalais nakts koncerts, Kruoslovā – tūpūšūs varganistu koncerts, Viļakā i Pušā – goreiguos muzykys koncerti, Aglyunā – kamermuzykys koncerts i nūslāguma koncerts Rēzeknē. Festivala eipašuo gaška ir storptautiski atzeituo muokslineica Iveta Apkalna, kas snīgs koncertu Kuorsovys bazneicā.
Itūgod vysūs koncertūs ar video projekcejis paleidzeibu varēs redzēt vargaņu spieli tyvumā. Taipat ari, turpynojūt tradiceju, piec koncertim klauseituojim byus īspieja vāruot instrumentu demonstriejumus, izdūt vaicuojumus vargaņu spālātuojim i paraudzeit sovus spākus spēlē.
Festivalā muzicēs Kristīne Adamaite, Iveta Pelše, Juoņs Pelše, Diāna Jaunzeme, Ilona Birģele, Larisa Carjkova, Jacinta Bicāne, Baiba Betlere, Laura Reksne, Laura Struķe, Daiga Maskaļūne, Līga Dzeriņa, Andrejs Ivanovs, Agnese Solozemnice, Ilze Cepurniece, Olita Pereca, Diāna Pilate, Diāna Zaharova i cyti.
Organizatoru aicynuojums iz „Latgales ērģeļu dienām”.
Festivala nūrise
11. majā 20.00 – Nakts koncerts Stiernīnis Sv. Laurenceja Rūmys katuoļu draudzis bazneicā
17. majā 20.00 – Aglyunys bazilika
18. majā 19.00 – Kruoslovys Sv. Ludvika Rūmys katuoļu draudzis bazneica
19. majā 19.00 – Vileks Vissv. Jezus sirds Rūmys katuoļu draudzis bazneica
24. majā 18.00 – Pušys Sv. Treisvīneibys Rūmys katuoļu draudzis bazneica
25. majā 19.00 – Kuorsovys Jaunovys Marejis – Rūžukrūņa karalīnis Rūmys katuoļu draudzis bazneica
26. majā 19.00 – Rēzeknis Jezus Sirds katedrale
Ziņu sagataveja: LaKuGa

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Aicynoj nūsabiļdēt ar Kūkuoju i pīsadaleit fotoprezentacejis veiduošonā
Rēzeknē laukumā pi Latgolys Kulturviesturis muzeja atsarūn Ontonam Kūkuojam veļteits pīmineklis, kas klivs par riezeknīšu i piļsātys gostu īcīneitu apskatis objektu. 2015. godā Ontons Kūkuojs svieteitu sovu 75. dzimšonys dīnu, par tū nu janvara da decembra Latgolys Kulturviesturis muzejs aicynoj pīsadaleit akcejā – nūsafotografēt pi Ontona Kūkuoja pīminekļa i ar fotografejom pīsadaleit kūpeiga jubileja apsveikuma veiduošonā. Fotografejis ar komentarim (sovu vuordu, pavuordi, valsti i tml.) juosyuta iz e-postu kukojs75@gmail.com.
Fotoprezentaceja byus apsaverama 2015. goda decembrī Latgolys Kulturviestuis muzejā i muzeja kontā portalā facebook.com.


text:
Aicynoj saglobuot kūka lūgu apmaļu kvarbatkys
Sagataveja: Inga Čekša-Ratniece, žurnals “A12”
Vys bīžuok suocam sevi nūgiut pi dūmys, ka vacys i viesturiskys lītys ir vierteiba. Latgolys vacpiļsātuos tuos ir eista kūka sātys, kuru lūgu apmalis rūtoj kvarbatku roksti. Itī kūku lūgi kai arhitekturys i amatnīceibys montuojums stuosta par tautom, kurys dzeivuoja i dzeivoj regionā, atspīgelej jūs indentitati i tradicejis. Tī ir vysaidu tauteibu cylvāki: i pūli, krīvi, i ebreji, boltkrīvi, i ukraini i latgalīši. Reizē ar tū ari atsaškir lūgu apmaļu ornamenti i kruosuojums.
Kai Rēzeknis Muokslys i dyzaina vydsškolā ir varams vuiceitīs restauracejis izgleiteibys programā, jaunīši školuotuoju vadeibā dūdās ekspedicejuos, kab pieteitu vacūs kūka sātu lūgus. Kai nūruoda izgleiteibys programys vadeituojs i školuotuojs Andris Anspoks, unikalais kulturys montuojums suoc pagaist, partū ka itaidu sātu i reizē ar tū ari lūgu apmaļu dekorativūs kūkgrīzumu i rūtuojumu palīk mozuok. Tū var īvāruot pat vīna goda periodā. Vysbīžuok jaunī ci ari asūšī eipašnīki remonta laikā kūka kvarbatkys nūjam i sadadzynoj, vītā īlīkūt plastikatu. Nūvāruots, ka sātom, kurys palykušys bez saiminīku, kaidu šaļti vacuos lītys vēļ atsarūn sovuos vītuos, tok laika zūbs ci kaids vandaļs ar laiku juos iznycynoj.
Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys audziekni pyrma puors godu par ekspedicejis vītu izalaseja Rēzeknis vacpiļsātu, kur sātys tyka caltys 19. godu symta beiguos i 20. godu symta suokumā, ari 20.–40. godūs. Apsekojūt 50 sātys, sevkura īpazeistynuoja ar sovu stuostu. Tūs lūgus vys vēļ rūtoj ornamenti, tok puorsvorā ituos sātys ir biedeigā stuovūklī, eipaši lūgi. A. Anspoks atzyna, ka cīš prīcēja tuos sātys, kuru saiminīki restaurej vacuos lītys. Vīns nu pozitivuokūs pīmāru atrūnams Rēzeknis piļsātys eisuokajā īlā – Sinicina īlā 10. Sāta atjaunuošonys procesā nav pagaisynuojuse pyrmatnejū izskotu. Tys ir breineigs pīmārs, kod ir saglobuots i dieļu apšyvums, i lūgu kvarbatku roksts. Sinicina īla ir staraveru kulturys montuojuma vīta Rēzeknē, kur 19. godu symta vydā izaveiduoja staraveru kūpīna, vāluok tyka izcalts ari draudzis dīvnoms.
Kab saglobuotu vacuos kūka ākys, školuotuojs i jaunīši ari itūgod turpynuos ekspedicejis pa Latgolys piļsātom i aicynuos sorguot i saglobuot ituos unikaluos pērlis. Izaruoda, ka sāta ir 60 ci 100 godus vaca, jai ir sova kulturviesturiska vierteiba. vajadzeigs viņ nadaudz dorba i daudz mīlesteibys, kab jei atsadzeivuotu sovā senejeigajā lapnumā.
Roksts sagataveits ar Vidis regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta leidzekļu projektam “Sabiedrības un reģionu robežlīnijas žurnālā A12”.


text:
Valentins Lukaševičs. Surgunteja
Prīškvuorda i puorlykuma autors: Valentins Lukaševičs
Runojūt par jaunim dorbim ar literaturzynuotnīku, literatu Valentinu Lukaševiču, portalam lakuga.lv Vaļuks saceja, ka grybātu paraudzeit kaida autora dorbu puorlikšonu latgaliski i ka jam padūmā asūts Preiļūs dzymušais, nu puoragri myužeibā nūguojušais dzejnīks Andis Surgunts (1984–2018). Latgalīšu volūda i jam beja vīna nu sovu volūdu, bet dzejūļūs tei niu īsadzeivuos car Valentinu. Vaira par Andi Surguntu ITE.
Surgunteja
Ir poeti, kuru muokslinīciskuo telpa ir bez rūbežu. Kai izdūmuota karaļvaļsts, kurai, i tei ir golvonuo atškireiba nu realu vaļstu, rūbeži ir iluzori. Navā zynoms, cik kvadratkilometru ir plateiba, kai pīaug īkšzemis kūpprodukts. Zynoms tikai, ka vajadzeibys gadīnī kaidam var paduovynuot pusi nu vaļsts. Ka putyns vīnys dzeivis laikā jū navar puorliduot.
Tei Surgunteja nav snīguoti kolni ci tuksness ar oazem. Tys ir cytuos karaļvaļstīs. Te daudz iudiņu, kūku i myglys. Nivīns nastrāpoj, nav dryuzmis. Karaļs staigoj bosom kuojom i paltrakūs, daudz runoj ar muokūnim. Nu eists karaļs!
Iudiņu te ir daudz i vysvysaižu. Tak leits nu dabasu i navar saprast – tuos prīcys ci suopu osorys. Tai ir tikai ar pošom ontologiskuokajom lītom.
Iudiņs tak i nu krana. Var pajimt šampunu i ar soltu iudini izmozguot motus. Nui, var dabuot īsnys i kuosu. Tys normali, slymoj tikai dzeivi cylvāki.
Surguntejā cīši moz asfaltātu ceļu, te vaira stygu.
Te azari, daudz azaru. Karaļs muok palikt par zivi. Kai deļ tuo, kab pasavērt, kas juo vaļsts azarūs doruos, kai ari kab izstuosteit, kas tī ir.
Tim, kuri viersā.
Redzīs, ka auškuokī ir tī, kuri viersā. Nā. I na zamuokī, kai jī poši cytreiz dūmoj. A tī, kuri ir īškā. Iudinī. Myglā. Volūdā.
Mygla Surguntejā taida kai dzeiva. Saplokuse. Kai šyrmi. Kai keiseļs.
Surguntejā vyss kustīs, dvašoj, guļ, verās, dasaaistīk. Ka vaļstei nav rūbežu, tod ari lītom, kūkim, zvārim i dūmom nav konturu.
Te vyss ir tiuli, te nikuo nav tuoli. Pat – ka i septenis dīnys car trejdevenim mežim juoīt, kur eglis zorūs i palāda vulgaris, i palāda atheiensis. Te ari vuordi ir bez rūbežu. Vīna semantika īplyust ūtrā semantikā, a vīns dativs palīk par kaidu to akuzativu.
Iudiņa zuolis ir zyrgu krēpis, zvaigzdis ir acs, vaicuojums ir mežā iz zora karinejūšs cymds.
O, mygla pasacēle. A beju dūmovs, ka aiz tuos nazkas cyts.
Maņ te vīns vaicoj. Nui, metaforys gryuši apraksteit ar terminim. Termini tod poši puorsavierš par metaforom.
Andis Surgunts (1984–2018)
Nu latvīšu rokstu volūdys latgaliski puorlyka Valentins Lukaševičs
***
atlaid ka napīmiņu tovejuo vuorda etimologeju
īguodys nareši pīviļ sova pasarakstīņa vītā pastotūt tovu
tei vystycamuok ir storpynšaļte
storp tū kas proguoja i tū kas naatīs
ci natymā golapunktā nūstuos
storpynšaļte ar patalogisku anatomeju
ar sirdi kas nabeidz ritmiski izaplest
aizjamūt tovys pacelibyušonys telpu
***
dvašu i cigarešu dyumus pajims caurvieji
palykušuo ironeja i ovacejis dueļūs nūsystajim sareceklēs
ptomaina sulā – myusu pādejuos atveļdzis guļdzīņūs
vysvairuok palsys paliks acs vysvairuok styngi pasavierīni leidz
mundi imaginalis pakriešļa atspaiti radzātuojus propūļdiejuši
saplyuss vīnveida matricā
sirdspleiškys i dylūni naradzami īsalaveis myusu rynduos
torsi sakriss izčākstēs rumpi
i kaids byus tik sirdsvaļeigs naslāpnūt suopis ka nasaruodeis eists
***
es snauduļoju iz vādakla spuorna maņ pateik
zemis dymduotnis smīkli a zeme
zeme ir smoga kai magma kas iztak nu
naīsiļdeitys reiklis
i
dzīdi
eckur
nuotris plieš bārnu rūkys i uoda palīk
apsavylkušys piļs
a mūcekli spļaun maigumu
zefirs
tu soki
nazkas pazeistamuoks par kunkstīnim i
pusmalnnakts kvāpim a maņ tev natikt
puori na tev maņ naktī pīzvaneit i pas’ceit es
tevi mīļoju i pajamu atbiļdeibu par pasaulī
banaluokū vuordu pasaceišonu
nui smuks ir juos ocu ocums i es izsprīžu
izsprīžu
ka atpakaļ īt nagribu
***
atīs atīmieji stuovātuoji stuovēs i plaudātuoji
plaukstynuos
komunisti smaideis i tibetīši byus laimeigi
kas tei byus par dīnu kas tuos byus par naktim
kas par caurynvieju kas par kinu
kas par zanzibarys plykū smukumu cygu
filtrim
es pret
***
maņ byus radzeni mozeni lāskaini radzeni
i sevkuru catūrtū dīnu
es dzeršu nu rutinā īsnyguša drakona ciča
kai teleits bez atmanis
maņ byus mozi breinumūs škeistūši radzeni
i cylvāki žmīgs munu plauksti
izjuzdami vacūs mauku muoju stoltumu
maņ byus dvaša kai gāzis kamera
es rūšsu tū žurovom i čyusku speideigom
acim
tod atīs šagals
pasaklaneis izdūmuotai batašu dūbnai
i trāpai eitanizēs mani
106 kinīšu danierkštys ocu turbys pa labi leikumiņ
pa kairai
byusnabyusnēs cikom raudzejumi byus cauryn
***
čymyni grīžnās ar ladu i baciļūs īsatyn
dīnys
zamlūdzis zaudej jumpraveibu [i] sorkonkryuteiši
pacīteigi kivoj ar golvu
rausim garklis rausim speidaceitis karaūstys vaigūs
saulē nūdagušys mugorys i verandys ar
durovom iz azara pusi vosorai izrausim
i pagluobuosim plaukteņā viersyn pyrmuo kosmosā
izsyutātuo suņa skafandra pūgom
***
kurs sakuortovs buordys nažus pa plauktenim
var izpyust
sovu dvašu iz spīgeļa
īviļkt ar pierstu atvasal vuordus
i giutīs pi lītys
voi tei byutu zūbu birsteite
revolvers ci rokstommašyna
***
cylvāks ir mendelejeva tabuluos
elementu kombinacejai tabula rasa kai
īdziers soka botanikis nu sūpluok dzeivūkļa
kai ba ūglekļa daudzuma atškireibys cytaižūs
organismūs zeimuotu cytys vīntuleibys cytus
vuojpruotus i dzāruma stuovūkļus
***
bezteksta īroksti ir atīsmis moda,
drēbis, kurys kulā ar tevi trenejās sinhronajā
ņurkuošanā vaira nav drēbis, a ruoviejs i
sliedziejs, kurūs šivieja tai apbreinoj, nu tai apbreinoj,
ka breinums, ka teju nasasašyun par apbreina
cīneigu klasiki, par kaidu gryb byut kotrs, kurs
īguojs tiuļuokuos attīceibuos ar pantekstu siļči
– namotivātu, vyslaiceigu muzys paveidu bez
grimašu komplekta, bez pasis, sovutīs ar lelu
poruodu pījiurys bankā, kura bankrotej, bankrotej,
rotej pa viļņa kūri, korā izdzīd pūgu
palīkys, šivieju ar odotu pylnom sauvem,
kū puordūt par vīnu vieja kārmynu
***
ībrīnu upē. apvalku iudini kai kraklu. es
naelpoju. iudiņs taipoš
***
snīgs paliks sorkons i dzeraunis paliks par
imperejom
koalys mozguos traukus i pīdzemdēs
pīsačeršonu zvaigzdem
kriss īdūmys i kartons drakonūs kriss kai
līsmis
vīns paliks olkons i zīma daspīss lyupys
pi tovejūs
laime dasaspruodzēs i aiztaiseis acs
***
cik eistyn smuki
pi gangys hemingvejs kaun napīkuss gūvis
i seneka puorgrīztom venom paslapyn
īt vērtīs jrt izruodis
vyspyrma baudu
todyn izprīcys
i nuovi
dozātuos davuos
i nuovis kulturys valdzynuojumu
bur aizbur bur aizbur
car dvašu car ocu styklumim car tovu ašni
munā mutē
ak mierstūšais dīv
voi tovi vergi nīčis golvā
mudri ari byus beigti


text:
Zemi mes aizajamom nu myusu piecteču. Saruna ar Pīterkolna saiminīkim
Intervejis autore: Laura Spundere, portals lakuga.lv
Latgolys keramikys apvuorsnis napaseņ ir pasaplašynuojs ar jaunu vuordu – Pīterkolns. Saiminīki Imants i Dace Losāni – jauni, energiski ļauds, kuru dzimtinis saknis izaruodeja spieceiguokys par lelpiļsātu vylynuojumu. Sarunā sasapazeistam tyvuok ar Imantu i Daci i raugom dazynuot, kas tod ir i kur atsarūn Pīterkolns.
Cik saprūtu gona naseņ asat atsagrīzuši iz Latgolu.
Dace: Nui. Mes poši asam dzymuši Rēzeknē. Sovā laikā aizbraucem iz Reigu meklēt lelū laimi, kai jau tū darejuši daudzi. Dzimtinis saknis myusūs izaruodeja tik styprys, ka mes atsagrīzem. Veira dorba deļ ir saguojs ari paceļuot. Asam dzeivuojuši Čehejā, Vuocejā, Fraņcejā, Rumanejā. Tod leidz ar kovidu i pandemeju mes izdūmuojam atsagrīzt atpakaļ.
Kovids beja kai motivaceja puorsavuokt iz laukim?
Dace: Tei mums beja kai īspieja, veiram suocēs attuolynuotais dorbs. Breineiga īspieja, par tū, ka mes vaira nabejom tik pīsaisteiti pi Reigys.
Kai roduos nūsaukums “Pīterkolns”?
Dace: Veiram montuojumā beja zeme, kuru mes nūsaucem par Pīterkolnu. Poši tū izdūmuojam. Mums iz zemis ir četri pakolni. Vīns nu tūs tyvuokajā apleicīnī ir vīns nu augstuokūs.
Imants: 196,4 metri augstumā viers jiurys leimiņa.
Dace: Veiram vacvactāvs beja Pīters, kas tī ari dzeivuoja i vede sovu saimisteibu, maņ sovpus vactāvs beja Pīters. Leidz ar pakolnym i myusu seņčim, nūsaukums roduos pats nu seve. Nu suoku īdevem nūsaukumu zemei, sakuortuojam vysys formalitatis i piečuok izlēmem ari myusu keramikys zeimynam dūt nūsaukumu “Pīterkolns”. Pīterkolns atsarūn Rēzeknis nūvoda Ūzulainis pogostā.
Kaida leidz “Pīterkolna” izveidei ir jiusu saisteiba ar keramiku?
Dace: Mums jau paseņ ir izaveiduojuse palela Evalda Vasilevska dorbu kolekceja. Maņ vysod ir patykuse reducātuo keramika. Ari bierneibā muns tāvs ir vyrpuojs, i es poša sovu pyrmū krušku izvyrpuoju 1998. godā pi Pītera Gailuma.
Saguoja tai, ka myusu draugi beja draugūs ar Eviju Vasilevsku. Jī zynuoja, ka mums pateik keramika, leidz ar tū nabeja div variantu, myus vīnkuorši aizvede i īpazeistynuoja. Tod Evija tuo poša goda augustā uzaicynuoja myus iz sovu pleneru. Tys nūzeimej nedeļu dzeivuot “Akminīšūs” (Rēzeknis nūvoda, Kaunatys pogostā Vasilevsku darbneicā, – L.S.) teltīs i vuiceitīs muola viesturi, rakšonu, apstruodis tehnologejis. Evija poša vaira veidoj, tok muok ari vyrpuot.
Saguoja tai, ka Evija Vasilevska mani saiņdēja ar muolu, prūtams, lobā nūzeimē.
I tai suocēs myusu ceļš iz sovu zeimynu. Kai saceja Evija Vasilevska, niu mes asam taida kai sova veida mafeja, kas tī dorbojās. Mes kūpā kurynojam, eksperimentejam, asam kurynuojuši ari bedrē.
Ar kū jius nūsadorbojit kasdīnā, cik daudz nu jiusu dorba ir saisteits ar keramiku voi koč kū rodūšu?
Imants: 2005. goda suoču nūsadorbuot ar sātys lopu izveidi i grafiskū dizainu. Principā vysa muna karjera ir saisteita ar dizainu. Niu dorbojūs vīnā nu leluokūs IT uzjāmumu pasaulī, vodu Baļtejis vaļstu dizaina nūdaļu. Leidz ar tū maņ ir zynomys prasmis i izpratne marketingā, sātys lopu izveidē i poligrafejā. Tok es vysod skaiteju, ka sīvai Dacei ir juosataisa koč kas sovs.
Dace: Es kaidu laiku struoduoju Siguldā, tod saguoja tai, ka sovā 30 godu jubilejā satyku Imantu. Tys nūtyka tepat Rēzeknē, mes pi draugu sviniejom munu dzimšonys dīnu i īguoja jis. Mes suocem saprast vīns ūtru nu pusvuorda.
Imant, tu vaira ryupejīs par praktiskuom lītom?
Imants: Nui, meitinis vaira lypynoj, puiši ryupejās par molkys sagataveišonu, muolu sarakšonu. Mes itūs div godu laikā kūpā ar Eviju asam īsasaistejuši pylna cykla procesā. Tys ir, suocūt ar viesturi par muolu, par latgalīšu meistarim, beidzūt ar vysim tehniskajim vaicuojumim par apdadzynuošonu, par temperaturom, par tū kaidā veidā kiust glazurys, kaidai skaņai juobyun, kod piļ glazura. Ir tik daudz lītu, kas juozyna – gaisa spīdīņs, temperatura uorspusē, temperatura īškā ceplī, kai byuvēt cepli. Informacejis ir tik daudz, ka par puors reižu tū navar izzynuot. Tys aizjims nūteikti vaira kai puors godu, tys ir dzeivis dorbs.
Tok ir cīši interesna saleidzynuot, kai muola apstruode nūtyka tyukstūša godu atpakaļ i kai tys nūteik niu.
Dace, kas ir tys, kas dorbā ar muolu tev pateik vysvaira?
Maņ vysvaira pateik taišni reducātuo keramika. Nu muokslineicys Ilonys Saušys asu īsaguoduojuse vyrpu. Maņ cīši nūsaveice, partū ka tei ir veiduota vēļ piec Muokslys akademejis parauga ar treis fazem. Deļtam, kod byus sova darbneica, es suokšu vuiceitīs ari vyrpuošonys prasmis. Niu es jau muoku izvyrpuot koč kū nalelu, tok pagaidom asmu pīsavārsuse lypynuošonys tehnikys apgiušonai dažaiduos formuos. Niu raugu veiduot i lypynuot vysaidu veidu svečturus. Verūs, voi jī pleist, voi napleist… Pagaidom saīt labi, itamuos pūdnīku dīnuos pi Andra Ušpeļa izcepu sovu pyrmū lelū svečturi, i tys izdzeivuoja.
Jiusu gadīnī taidu drupeit natradicionalu interešu sakriteiba ir eistyn breineiga
Dace: Tai ir. Kod dzeivuojam Reigā, mes dūmuojam, ka paliksim tī dzeivuot, paraleli laukūs ceļsim sātu i piec pīcdesmit atsagrīzsim iz itīni. Tok leidz ar pandemeju saguoja padzeivuot ite, i mes saprotom, ka nagrybom atsagrīzt iz Reigu.
Imants: Nav vārts gaideit, gribīs dzeivuot niu.
Dace: Nui, mums ir zeme. I ir vīns cīši lobs teicīņs.
Imants: Mes namontojam myusu zemi nu seņču, mes tū aizajamom nu myusu piecteču.
Dace: Tys ir taids pylna cykla process, kod ir juostruodoj, juouzloboj…
Imants: … i juogatavej nuokušajim.
Jius tod pagaidom sasadorbojat ar Eviju voi planavojat veiduot ari sovu cepli?
Dace: Sovu cepli planavojam izveiduot itūvosor. Tī paleigā īs muns tāvs i Imants. Byus ari myurātuoji i vīns nu pūdnīku, kurs pastuosteis myuriešonys tehniskū pusi.
Imants: Mums cīši daudz laika aizjēme sasagatavuošonys dorbi. Dzeraunē atsarūn puse sātys. 1997. godā beja guņsgrāks, nadaudz tyka restaurāta, tok mes planavojam ceļt jaunu.
Ilgu laiku tī nivīns nabrauce i nakūpe. Divdesmit godu napļauta zuole, ilgs laiks paguoja cikom mes tū izsytom. Saprast, kur atsarass ceplis, kab byutu ārta logistika i puorsavītuošona, kab byutu puordūmuots iudiņa pīslāgums i elektreiba.
Dace: Tok nūteikti, kod izceļsim cepli, myusu sadarbeiba ar Eviju nasabeigs. Mes varēsim struoduot pi vīna i ūtra. Es leidz šam navarieju īsadūmuot, cik daudzi molkys vajag deļ vīna cepļa.
Imants: Paguojušā vosorā atvede pylnu lelū traktoru, kurs tyka izkurynuots 6-7 cepļūs.
Cik saprūtu, jius ari poši rūkot sovu muolu?
Imants: Mes zynuojam, ka myusu zemē ir muols. Agruok, kod stateja buļbys i roka duorzus, beja skaidrys, ka zeme ir dīzgon muolaina. Pi tuo ir bejuši calti ari klāvi nu muola kleķa. Ir ari īruodeitys muola dūbis, kur agruok dabuoja muolu. Tok vyss palyka skaidruoks, kod mes suocem izzynuot zemis rūbežus i geologeju deļ sātys ceļšonys. Atrodom vacuos kartis, kur ir īruodeiti zemis sastuovi. Saīt, ka myusu zemis gobols, myusu kolns piļneibā stuov iz muola. Niu palīk tik nūskaidruot, kurymā vītā muols ir pareiza dziļuma, traknuma, teireibys i kruosys. Tod raudzeisim gataveit sovu muolu.
Voi ir kaidi keramikys meistari, nu kurūs jius grybātu vuiceitīs?
Dace: Niu beja pūdnīku dīnys. Myus pi seve uzaicynuoja Jurs Krompāns. Aizbraucem apsavērt juo dorbus, juo fantastiskūs svečturus, jis tok ir eistyns svečturu guru – tuos formys i izmāri ir puorsteidzūši. Jis mums pastuosteja i par sovu guņs cepli, i par elektriskajim ceplim, kū jis pats ir veiduojs. Pasakonsultejūt ar vairuokim keramikys ekspertim, tymā skaitā Raivo Andersonu, mes apdūmuojam, ka ari deļ seve varātu izbyuvēt elektriskū cepli.
Imants: Kod tovi vactāvi i tāvi nu mozūtnis vuica tevi, kai dorbuotīs ar muolu, tys jau īaug tevī. Mes asam taidi nu nakurīnis atguojuši cylvāki, kas suoc dareit nu poša suokuma.
Dace: Deļtam asam cīši atvārti. Ka myus koč kur sauc, mes braucam. Cytreiz ari poši uzaprosam. Pīmāram, jaunais keramiks Kristaps Braslis. Nagrybu samaluot, tok jis naseņ saceja, ka jam muols ap tonnu sarokts, cikom mes te pīcus spaņus sarokom (smaida). Kristaps pats vuicejuos pi Uģa Puzuļa, jam nabeja cytu paraugu storp radinīku, taids lobs pīmārs.
Kaidi plani iz prīšku?
Dace: Daudz. Leidz vosorys beigom planavojam pabeigt sovu cepli. Junī ir Pīterdīna, itūgod gon vēļ nā, tok jau cytugod mes varātu aizsuokt tradiceju svinēt Pīterdīnu pi myusu Pīterkolnā. Tod itūgod, 9.-10. julī, byus Rāznys Nacionaluo parka Ceļuotuoju dīnys. 9. julī mes kurynuosim bedris cepli Akminīšu kolnā pi Evijis, 10. julī uzjimsim gostus. Prūtams, ari Evijis augusta tradiceja – pleners “Akminīšūs”.
Maņ tāvs agruok draudzejuos ar Evaldu Vasilevski. Sovā laikā jis vede tierguot juo dorbus, es ar jū asmu bejuse pi vacuo Ušpeļa iz cepļa attaiseišonu, ari pi Gailumu, leidz ar tū koč kur maņ tys beja. Tys muokslinīcyskais maņ nūteikti ir nu tāva, jis nazkod pyna ari fantastiskus grūzus nu klugu. Es pīmiņu, ka jis pat maņ školā tamborēja šaļus, kod pošai beja slynkums. Niu tāvs ir muns leluokais fans. Jis bīži izdūmoj voi atrūn kaidys idejis, kurys varātu paraudzeit īvīst muola dorbūs. Juo idejis es ari eistyn raudzeišu realizēt.


text:
Jaunais Anitys Bērzinis i Dacis Tihovskys duets prezeņtej pyrmū dzīsmi
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Jaunā duetā apsavīnuojušys Latgolā labi zynomu muzykys apvīneibu dalineicys Dace Tihovska i Anita Bērziņa, pīduovojūt pyrmū dueta dzīsmi “Ilgu zeme”, portalu lakuga.lv informej Dace Tihovska.
Dace Tihovska, kurei zynoma kai dzīdūšuos Tihovsku saimis i folklorys kūpys “Iļža” dalineica, i Anita Bērziņa atpazeistama kai grupys “Latgales dāmu pops” dzīduotuoja i dzīšmu autore ir pazeistamys nu 1989. goda, kod obejis sasatyka kaidā vosorys nūmetnē školānim Jiurmolā i tī kūpā uzastuoja, dzīdūt latvīšu tautysdzīsmis, turistu grupai nu ASV. Niu obejis otkon piec daudzu godu sasatikušys, kab kūpā sadzīduotu.
Dace stuosta, ka Anitai beidzēs īprīskejuos muzykaluos gaitys, nu kai rodūšam cylvākam vys tik gribīs kū ta dareit. Jau īprīšk Tihovsku saimei beja pīduovuota dzīsme “Latvejs skaņ” jaunā aranžejā, kū sovulaik dzīduojs “Latgales dāmu pops”, a tod piečuok ari dzīduošona duetā. Dace pīkrytuse, nu gribiejuse, kab sasadzīduošona byutu kaidā patriotiskā dzīsmē. Jaunuo dueta pyrmuo dzīsme ir “Ilgu zeme”, kurys muzykys autore ir Anita Bērziņa, aranžeju taisejs Gints Stankevičs, bet dzīsmis vuordūs skaņ Fraņča Murāna dzeja. Tys Daci cīši īprīcynuojs, jo jei beja izzynuojuse, ka Murāns sovulaik struoduojs Ludzys piļsātys gimnazejā, i reizē ari asūt gribiešona otkon aktualizēt kaidus damierstus autorus, kū myusdīnuos varbyut vaira i ļauds nazyna.
Reizē ar jaunū dzīsmi pyrmizruode saīt Daigys Kalninis taiseitai foto filmai, kurymā īmyužynuoti obeju dzīduotuoju ituos vosorys pīdzeivuojumi Ludzā, Jākubpilī i cytuos vītuos. Planavuots, ka Daigai byus ari personalizstuode. Dueta dalineicys par sevi soka, ka Dace ir sapņaini romantiska, bet Anita trokuleiga, nu obejom cīši pateik ceļuot. Deļtuo itūvosor, braucūt ar “Harley Davidson” mocikletim, obejis vāruojušys Latveju i ituos breineiguos sajiutys niu skaņ ari dzīsmē – mīlesteiba iz Tāvu zemi, muotis volūdu i ticeibu Dīvam. Mocikletu izvēli Dace komeņtej: “Seņuok daudzi brauce ar zirdzenim, guoja kuojom, bet mes simboliski izavēlējom harlejus.”
Dzīduotuojis ar dzīsmi i foto kinu īdrūsynoj ari klauseituojus, ka nikod nikas nav par vālu – duovuot dzeivisprīcu, mīlesteibu, byut laimeigam i suokt koč kū jaunu!
Jaunuo dueta gaitom leidza var sekuot socialuo teikla “Facebook” profilā Anita Bērziņa un Dace Tihovska.


text:
Par Zīmeļlatgolys pusbolsa dzīduotuojom storptautyskā muzykys pietnīku izdavumā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Jāzepa Vītola Latvejis Muzykys akademeja (JVLMA) sadarbeibā ar izdevnīceibu “Musica Baltica” i Latvejis Nacionalū kulturys centru izdavuse gruomotu i albums “Shaping Sounds and Values: Multipart Music as a Means of Social and Cultural Interaction”. Deveņu autoru nu vysa pasauļa rokstu vydā īkļauts ari Andys Beitānis roksts par Ziemeļlatgolys pusbolsa dzīduotuojom, viesteits JVLMA sātyslopā.
Kruojumu sastatiejs Vīnis Muzykys i izpiļdeituojmuokslys universitatis Tautys muzykys pietnīceibys i etnomuzykologejis instituta pietnīks i JVLMA vīsprofesors Ardians Ahmedaja (Ardian Ahmedaja). Izdavumā īkļauti deveņu autoru roksti par Albanejis, Austrejis i Bavarejis (Vuoceja), Borneo (Malaizeja), Centralāfrikys i Ganys (Āfrika), Dishi (Kīna), Javys (Indonezeja), Marokys, Sardīnejis (Itāleja), Setu (Igauneja) i Zīmeļlatgolys (Latveja) daudzbaļseigū muzyku.
Itei ir jaunuokuo Storptautyskuos tradicionaluos muzykys padūmis (International Council for Traditional Music, ICTM) Daudzbaļseiguos muzykys pietnīku grupys publikaceja. Gruomotā publicātī roksti ir prezentaceju i diskuseju rezultats, kas kaldynuots div simpozejūs – library@esplanade Singapūrā (2016) i Guangxi Muokslu universitatē Nanningā, Kīnā (2017) – i tam sekojūšuo divkuoršys anonimys recenziešonys procesā. Nūzeimeiga publikacejis daļa ir albumā īkļautī audio i video lauka īroksti nu Malaizejis, Marokys, Sardinejis, Setu zemis i Zīmeļlatgolys, kas atkluoj spylgtys i daudzveideigys muzykys praksis vysaiduos dzeivis situacejuos.
Gruomotys pyrmuo daļa veļteita socialajai i kulturys mejīdarbei muzykalajā uzvedeibā. Anda Beitāne rokstā “Adapting the Parts: An Experiment as an Analysis Tool” analizej eksperimentu, kas padareits kūpā ar Zīmeļlatgolys pusbolsa dzīduotuojom, raugūt izprast na viņ skanis, bet ari uzvedeibys nūslāpumus.
Gruomotys satura ruodeituojs ITE, vaira par izdavuma saturu ITE. Gruomotu varams nūpierkt ITE.


text:
Saruna Smiļkts īlys garumā: dzeja, teatris, LgSC i Zaiga Lāce
Jau nu pārnuo goda novembra „Latgolys Studentu centra” Daugovpiļs birojam ir jauna, atraktiva vadeituoja Zaiga Lāce, kura īt nu Rēzeknis nūvoda Pušys pogosta. Zaiga poša studej, roksta dzeju i ari spielej teatri. Aicynovu jū iz nalelu, breivu sarunu Smiļkts īlys garumā.
Kai Tevi sauc? Kai Tevi sauc draugi, kai sātā?
Mani sauc Zaiga. Tai ar tim vuordim ira inceresna deļ tuo, kod mani kristieja deve veļ ūtru vuordu. Es asu Zaiga Margarita. Bet ūtrs vuords nikod napasaruoduos, bet labi viņ ir – nav personeibys dubultuošonuos. Draugi reizem mani sauc par Zigeiti. Krīviski runojūšī bīži soka Zaika, jū atsaškir tik vīns burts.
Ka Tavu vuordu raudzeitu latgaliskuot, kai tys skanātu?
Bīži dzieržu soka Zāga. Bet maņ tai napateik, skaņ grīzeigi.
Rokstūt dzeju varbyut izmontoj ari pseidonimus?
Beja laiks, kod globovūs zam pseidonimim. Beja breiži, kod raksteju „Zaiga Lāce”. Maņ pseidonims maineitūs ar personeibys augšonu i krišonu. Es dūmoju, ka arviņ bīžuok naizmontuotu sovu eistū vuordu. Tys saistuos ar tū, ka na vysu var saceit sovā personā. Es uzskotu, ka dzeja ir koč kas intims. Socialī teikli beja tī, kas mani drupeit attaiseja i tī pasaruodeja drupeit munu dorbu.
Nu cik godu suoki pīsavierst dzejis raksteišonai?
Agri. Nu suoku ruodejuos vīnkuorši – školā burtneicu styurī raksteju kaidys ailenis voi aforismus. Latgaliski runojūt, tys beja vaira „for fun”.
Kaids ir Tovs dzejis raksteišonys pajiemīņs? Ir dzejnīki, kuri sleipej vīnu dzejūli godim…
Es savus dorbus napuorskaitu i naloboju. Jo uzskotu, ka dzeja tys ir tikai taids šaļts īspaids, kuru vāluok navar pamaineit. Šaļts īspaids – pīraksteju i aizmiersu. Tod givūs pi jauna dorba.
Cik bīži Tu roksti?
Ir breiži, kod es narokstu nikuo i momenti, kod vīnā naktī sarokstu – treis, četrus, pīcus dzejūļus.
Voi esi raudzejuse raksteit prozu voi stuostus?
Nui, asu. Bet tai kai maņ pateik vysu pasceit eisai i kūdūleigi, stuosti nasaroksta. Cyts var pasaceit sovu dūmu desmit vuordūs, nu maņ tam byutu vajadzeigi tik četri.
Voi Tev ir dūmys, idejis voi mierkis izdūt kaidu sovys dzejis kruojumu, sataiseit dīnrokstu, kurā byutu publicēta Tova dzeja?
Nā, jo es rokstu deļ sevim. Tikai prīca, ka kaids muns dorbs izrunoj ari cytus. Dzeja ir munys dūmys i muni puordzeivojumi – es navarātu kaidam izspīst skaiteit munu dzeju.
Tu poša skaiti dzeju? Kas ir tī dzejnīki i autori, kas Tevi ir īdvesmojuši raksteit?
Es raugu naskaiteit dzeju. Deļ tuo, ka es beistūs īsaspaiduot. Es rokstu nu sevis i tuo, kas maņ ir apleik.
Školys laikā nūteikti Tev vajadzieja skaiteit dzeju. Kuri beja tī autori, kuri Tevi uzronova voi vysmoz palyka pīmiņā?
Ontons Slišāns. Žāl, ka nikod nabeja izdeveibys ar jū sasatikt. Školys laikūs es pīsadaleju daiļlaseišonys konkursūs i muna mama jau zynova, ka skaiteišu Slišāna dzejūļus. I nūteikti Imants Zīdūņs. Slišāns vairuok nu bierneibys palics, bet Imants Zīdūns vaira reizis tyka puorskaiteits vydsškolys godūs. Nu myusdīnu dzejnīkim Kārlis Vērdiņš.
Kaida šūbreid ir Tava pamatnūsadorbuošona?
Asu studente. Es studeju Daugovpiļs Universitatē latvīšu filologeju.
Deļ kam taišni filologeju?
Patykšona filologūs – tys ir taids najaušs gadejums. Var saceit moments, kod dzeive apsagrīž par 180 gradim. Iz Daugovpili es atbrauču, kab īsastuotu teatra muokslā, tok palyku moksys grupā. Nabeju ar mīru moksuot, tod stuovūt pi DU fakultašu aprokstu stendim braukovu ar pierstu pa pīduovojumu i dūmovu: psihologeja ci filologeja… Tok ar studejom vyss tik gludai vys naguoja. Pyrmajā pusgodā es guoju paceli (smejās). Ūtrajā pusgodā pasalyka, ka vēļ itys gods juodabeidz tod īšu. A jau trešajā pusgodā daže īpasatyka. Atrodu sovys interesis. Niu es apsazynoju, ka asu laimeiga, ka studeju Daugovpiļs Universitatē.
Tu dzeivovi dīnasta vīsneicā?
Nui, bet myusim nabeja studentiskuos vidis. Es jutūs īrūbežuota, napatyka tei disciplina. Kotram studentam vajag izīt koju pūsmu, tī īsavuicīs sadzeivuot. Ka maņ nabeja muosu, tod koju laikā beja vasalys četrys. Asu īsavuicejuse nūsakoncentrēt i saprast cylvākus.
Kas beja nūtics tymūs momentūs, kod Tev pasalyka, ka pamet studejis i ej paceli nu Daugovpiļs?
Maņ beja gryuteibys dzeivuot krīviskā vidē, jutuos volūdys barjeris. Mani tys apspīde, nasajutu latvyska i latgaliska. Arī tāņ es vaira jiutūs latgaliska, na latvyska. Bet vysleluokais, kas lyka dūmuot par aizīšonu, beja tys, ka nasaisteja studeju temys.
Kai Tev ruodīs šudiņ, filologeja Tevi saista?
Piec vysa sprīžūt, nui, saista. Ka atsaverīs iz paguotni saprūtu, ka tī ir liktiņa pagrīzīni voi luksafori, kurī mani bremzieja, kod es stuovieju iz sorkonuos i guoju iz zaļuos gaismys.
Paraleli studejom ar kū veļ nūsadorboj?
Dorbojūs bīdreibā „Latgolys Studentu centrs” i studentu teatrī „Nākam gaismā”.
Asi teatra vadeituoja?
Nūsaukt mani par vadeituoju ir gryuši, jo maņ nav attīceiguos izgleiteibys. Studeju procesā maņ pītryuka koč kuo radūša i gribiejuos izapaust. Tod ar muoseicu i kursa brīdrini siediejom i dūmovom, kai mes varātum izapaust. Tai roduos ideja par teatri. Paļdis juosaka Valentinam Lukaševicam par īdrūšynuojumu i DU profesorei Maijai Burimai par atbolstu.
Kaidu redzi teatra nuokūtni, kas ir tuos idejis voi projekti, kurus Tu gybātum realizēt?
Teatris roduos naseņ, novembrī. Es guodoju, ka mes izaugsim leidz taidam profesionalam leimiņam, ka mes varēsim raksteit projektus, kuri vysi vīnnūzeimeigi tiks apstiprynuoti (smejās). Šūbreid ir sapyns, ka varātum sataiseit lobu izruodi i izaicynuot vysus tī studejūšūs i pasnīdziejus.
Kaida tei izruode byutu?
Koč kas humoristiskā stilā par myusdīnom. Par pošim studentim, kuri vuiciejuos saceisim 10 godus atpakaļ. Gribīs tū profesionalitati. Kab teatra nūsaukumam kluot varātu dalikt „Daugavpils Universitātes” i pošai universitatei par tū nabyutu kauns. Lai tūmār ir kvalitate i originalitate.
Kai da itam teatris ir izapauds?
Itys laiks beja breineigs, apreļs i maijs – mes pīsadalejom DU informacejis dīnuos ar fleš mobu – zibšņa akceju. Muzeju naktī i DU absolventu vokorā, kura temats beja „Mīlestība vēstulēs” – nu dažaidu rakstnīku viestulem izveidovom scenarejus i izspielejom prīšknasumā.
Kaidi ir Tovi īgivumi nu darbeibys teatrī?
Es asu palykuse cīši drūsmeiga i saskarsmis spiejis arī ir izalobovušys. Maņ pateik tei komunikaceja, kas nūteik teatra puļceņā, pateik tī cylvāki, kuri smaida i gryb sasadorbuot. Ari munys spiejis improvizēt i uotri reagēt iz jaunom situacejam ir puorsteidzūši augušys. Asu saprotuse, ka golvonais ir izadreikstēt i aizmierst sevi vāruot nu molys.
Kai Tu izzynovi par bīdreibu „Latgolys Studentu centrs”?
Par studentu centru es izzynovu pasasokūt kursa bīdram, kurš nimoz nav latgalīts. Mes ar kursa bīdrini Evu lekceju storplaikūs runovom latgaliski i jis tū pamaneja i pastuosteja, ka ir taids „Latgolys Studentu centrs”. Jis īsacejae myusim aizīt iz tīni, tūlaik Daugovpiļs birojs atsaroda Varšavys īlā. Tod mes vēļ švaki orientiejomīs Daugovpilī, beja gryuteibys atrast autoūstu, kur nu veļ Varšavys īlu (smejās..), tūmār puora reižu aizguojom iz tīni. Tod novembrī vīnā dzejis vokorā satyku Dagneju (tymā laikā jei beja LgSC Daugovpiļs biroja kontaktpersona). Dzerūt čaju i klausūtīs dzeju dasarunovom par LgSC darbeibu Daugovpilī. Tod mienesi vāluok maņ atguoja viestule voi es grybu byut par LgSC Daugovpiļs biroja vadeituoju. Par itaidu pīduovuojumu beju puorsteigta i sasabeju, jo omots „vadeituojs” lykuos cīši nūpītns. Tod Dagneja mani nūmīrynova, es saprotu, ka tei ir normala i studentiska, naformala bīdreiba. I es pīkrytu.
Daugovpilī daudzi studentu runoj latgaliski tūmār tei atsauceiba pīsadaleit LgSC aktivitates ir pamoza. Deļ kam tai?
Suokūtīs jaunam studeju semestram – studenti izdūmoj ar kū aizpiļdeit breivū laiku. Tai kai bīdreiba aktiviziejuos novembrī vīnkuorši napalyka cylvāku. Deļ tam studentu centrs kliva kai soldonais iedīņs. Ūtrs īmesls varātu byut studentu pasivitate – ka studenti poši nav aktivi. Varbyut studentim ir daudz pasuokumu, kuri puorsakluoj. Bīži ir tai, ka studentim pīduovoju pīraksteit kaidu projektu, bet jī atsasoka aizabildinojūt ar sovu nazynuošonu i napuorlīceibu par sovim spākim.
Kas byutu juodora, kab studentu centram pīsaisteitu jaunus cylvākus?
Es dūmoju, ka vajadzātu styprynuot komunikaceju biroju i bīdru vydā i vaira īkustynuot pošu kūduleņu. Tod arī pamozom censtīs īkustynuot vysus puorejūs. Gribīs, kab vaira tyktu reikuoti cikliski pasuokumi. Saceisim, Rēzeknē, Daugovpilī i Reigā. Varbyut vaira muzykys jūmā – kaids leluoks koncerts.
Kaidus koncertus poša apmeklej i kaidu muzyku klausīs?
Es muzyku varu klauseitīs iļgi i taipat ilgu laiku nasaklauseit nimoz. Jo īslādzūt muzyku bīži aizmierstu sovys dūmys. Bet ir tai, ka es grybu klauseitīs tikai latvīšu muzyku, tod tei ir tikai latvīšu muzyka, ka latgalīšu, tod tikai latgalīšu.
Kai Tu vēļ izaklaidej i atsapyut, ej iz muokslys iztuodem, koncertim voi darbneicom?
Maņ cīši pateik īt iz koncertim i zaļumbalim – maņ cīši pateik doncuot. Kod munā dzimtajā Pušys pogostā nūteik bali – doncoju nu vokora da reita.
Varbyut Tu ari dzīdi?
Maņ var patikt vīna dzīsme nedeli i tod es jū varu dunguot bez puorstuojis vysu laiku. Nui, dažreiz dzīžu.
Kū Tu grybātu pasaceit latgalīšim, latvīšim i vysim cylvākim?
Es grybātu vielēt nasabeit koč kū dareit. Ari nūviertēt tū, kas ir dūts. I lācūt iz augšu naaizmierst par tim, kas beja zamuškā. I nasaviert iz sevis nu molys.
Cik daudzi nu Tovim klasis bīdrim nu vydsškolys laikim ir palikuši Latgolā?
Ir palikuši puorsvorā vysi – tys prīcej. Lai gon jī sevi nasaista ar Latgolys popularizēšonu.
Tev nav planā braukt iz uorzemem?
Es poša grybātu aizbraukt i apsavērt citys zemis, lai saprostu cik loba ir savejuo. Es dūmoju, ka palikšu Latgolā. Iz tū ari eimu.
Ar Zaigu sasarunova Zane Bramane, Daugovpiļs Universitatis studente


text:
Vaira nasaprūtu, voi maņ vajadzeigs dīnroksts. Taids klusuma laiks, kod ni to ka nikuo nav vydā, a dreižuok nikuo nasagryb i saceit. I na jau deļtuo, ka nikuo nasagryb saceit, a deļtuo, ka gribīs paturēt sevī. Vyds tekstu, dūmu, jutūnis laiks.
Puorguoja i referendumi, i legionaru dīna, puorīs i maja svātki ar sorkonim karūgim, Jura būrtem i geju karūgim – bļaušonys i tekstu da besa, kotram sova suope. A ka maņ nasuop nikas. I, ka nasuop, deļkuo kū saceit voi byut. Saceit var tod, kod sasacap par kū nabejs voi kas nabejs besej uorā. A ka nikas nabesej, to nav i teksta. Komforta zona. Cik ilgi – cyts vaicuojums.
Par pasauli runuot maņ nasagryb, partū ka pasauļs mane nainteresej. A par sevi runuot navajag – pasauli interesej tikai dzaltonuo prese i fakti, a par byutiskū juorunoj ar sovejim. Saceisim tai – sovejī ir uorpus virtualuo teikla. I tys patīseibā ir tik vīgli.
Mani interesej kluseņom dareit sovu dorbu. Audzeju seipulus. Izdevem Annys Rancānis gruomotu. Maja vydā byus atvieršona. Ar juoņūgu veinu i boltom narcisem. Taisom Ingridys Tāraudys gruomotu. Ari Emileja Kalvāne sagataviejuse manuskriptu. Taids literaturys laiks. I na jau švakys literaturys – ar suopem, ar ticeibu, ar mīlesteibu, ar sīvītis spāku. Kai posna zeme, kas vystik audzej osnus i sazīd ar breinuma pučem kai lela i bogota pļova.
Ir svareigi izdūt i otkon i otkon centrā likt lobus tekstus, partū ka švakī izleiss poši. Kū švakuoki teksti, tū autoram zamuoka poškritika. Voi dreižuok – kurs ta nu myusu naroksta voi nav rakstejs kaidus nabejs paņteņus, a nu lela daudzuma vysod atsarass kukaineiši, kas sovu zumiešonu paskaiteis par golvonū. Seiki ryuceiši vysi skaņ, leluos upis tak mīreigi.
Maja vydā vyspuor vyss ir vīnkuoršuok – zīd pučis, nakts ir tymsys kai meiksti deči i pat leits nasaļdej. Patīseibā tys laiks ir kluot – leits audzej zuoli, na īsyt jū dubļūs. I tys ir tys, kas ir svareigai. Audzēt, na sist.
Paguojušā nedeļā es dūmuoju sakuortuot itū dīnrokstu – izsvīst līkū. Tik saprotu, ka paguotne ir paguotne. Kuortuot paguotni nav tolka, a radeit virtualu tagadni maņ nav īdvasmys. Lobuok audzeju seipulus lūcenim. Dareit eistys lītys ir vīgli.


text:
“Pi myusim Latgolā” viestej par Tauriņu nakti Grebļa kolnā
Zylupis nūvoda Pasīnis pogostā atsarūn Grebļa kolns, kas ir unikala i aizsorgojama teritoreja. Te atrūnamys vysaidys aizsorgojamys augu, dzeivinīku i kukaiņu sugys. Kab akcentātu ituos eipašuos vītys unikalitati, 30. junī Grebļa kolnā pyrmū reizi nūtiks Tauriņu nakts.
Raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoja Laura Sondore-Strode sasatyka ar Zylupis nūvoda turisma dorba organizatori i gidi Ilgu Ivanovu. Ilga pastuosteja, ka itei vīta ir dobys līgums ar eipašu mikroklimatu i augu vaļsti. Tī atrūnamys vairuokys tauriņu sugys, kas īraksteitys Latvejis Sorkonajā gruomotā.
Tauriņu nakts laikā apmaklātuojim specialistu pavadeibā byus vareiba apsavērt tī dzeivojūšūs tauriņus i cytus kukaiņus, kas tiks davylynuoti ar eipaša prožektora paleidzeibu. Izgleitojūšuos aktivitatis tiks papyldynuotys ar vysaidom rodūšom darbneicom, kab garlaiceigi nabyutu nivīnam.


text:
Reizi mienesī žurnalā „Ir” teik publicāta latgalīšu sleja. Slejis autori ir dažaidi Latgolys ļauds: Anna Rancāne, Valentins Lukaševičs, Laura Melne i cyti. Pyrmū ituo goda sleju „Koč i klāvā vuška deļ gales” ir pīrakstejs Škilbanu nūvoda Upeitis Tautys noma vadeituojs Andris Slišāns.
Slejis autori teik aicynuoti eisā rokstā izsaceit sovu redziejumu par latgaliskū pasauli i latgaliskuo vītu pasaulī, pastuosteit par sovu pīredzi voi izsaceit sovu redziejumu par aktualim vaicuojumim i nūtykumim. Februara slejā Andris Slišāns stuosta par sovu pīredzi – par tū, kaida ruodīs dzeive ar vysim juos švakumim i lobumim piec puorsavuokšonys atpakaļ iz Latgolu.
„Izjamūt tū, ka duorzā izaudzeju buļbus i kuopustus, klāvā vušku deļ gales i elpoju svaiguoku gaisu, dzeivoju tyvuok dobai, vuss ir palics duorguoks. Koč voi pošas elementaruos lītas, par kū Reigā pat naaizadūmovu: telefona sakari nakvalitativuoki, internets lānuoks i duorguoks, aptekas tuoli i vokarūs nav pīejamas.
Pats golvonais – muni bārni latgaliskumu vaira izjuta, dzeivojūt Reigā, navus dzimtinē. Latgolā latgaliskums ir iznycynuots da pādejuo.
Reigas školā lepovuos, ka bārni muok i grib runuot latgaliski, atsaroda pat školuotuoji, kas ar jim tai sasarunova. Latgolā – kuo školuotuojs puori školas slīkšņam, tuo volūda aizamierst.
Niu bārnus audzynoj paaudze, kam bierneibā kolhozu laikūs vacuoki īstuosteja, ka latgaliskums ir kauna līta. Nivīns školas i nūvoda pasuokums nanūteik latgaliski, izjamūt entuziastus Upītes i Mednevas Tautas nomā. Cikom juosalīlej, vusi latgalīši. Kuo vajag dareit, latgalīšu nav.
Andra Slišāna sleju skaiti ituos nedelis (14.02.-20.02.2013.) žurnalā „Ir” voi ari škārsteiklā ite: ir.lv/2013/2/13/koc-i-klava-vuska-del-gales.
Sova sleja vīnā nu vodūšajim Latvejis medejim ir seņ dūmuots, tok reizē nagaideits pīduovuojums. Seņ gaideits – modernai sabīdreibai pīstuov atvierteiba i latgaliskais ir byutiska Latvejis daļa, partū nav nikuo naparosta raksteit latgaliski publiski. Nagaideits – ir pīrosts pi „geto” kulturys: latgaliskais tikai latgalīšim, kam interesej latgaliskais i kas juo speciali meklej i kultivej sovā pošu kūptā informacejis telpā.
Tys reizē ir izaicynuojums žurnala „Ir” skaiteituojim – īīt drupeit cytā zeimu sistemā, cytā volūdā, cytā saprasšonā, bet vēļ leluoks izaicynuojums pošim autorim – saprast, kai raksteit pasauļam, saglobojūt sovejū.
Dūmuot i raksteit plašuok – na palikt rameņā pi seve izsmālušom i reizē tik saprūtamom i īrostom pošdestruktivom žālobom par myrušū volūdu, švakū vaļsti i ksenofobiskū sabīdreibu. Saglobuot sovejū – raksteit par Latgolai rakstureigū, viņ Latgolys ļaudim saprūtamū i svareigū, tok raugūt jū īlikt centrā na tikai latgaliskajam pasauļam.
Raksteit sleju latgaliski nav vīgli. 2000 zeimu reizē ruodīs daudz, reizē nadūd īspieju runuot līku – svareigais juopasoka konkretai i tai, kab dūma napagaistu lakonismā. Slejis formats ir izaicynuojums raksteituoju spiejai vaļdeit sovu volūdu – prasmei izasaceit eisai, konkretai i ar dūmu.
Informaceju sagatavuoja Ilze Sperga, žurnala „Ir” latgalīšu slejis koordinatore


text:
Biblioteka
Biblioteka (nu greku: BιBλίov (biblīos) – 'gruomota' i θήkn (tēke) – 'pagluobe')— privats ci ļaudiskys gruomotu kūplasejums, ci vuiceibu īstots, izalosūt, komplektejūt, sorgojūt gruomotys i ļaunūt jūs lītuot ļaudeibai. Taipoš par biblioteku sauc gruomotu serejis, kurei paškierta konkretai skaiteituoju grupai ci literaturys žanram (pīvadumam, Skūlnīku biblioteka, Filosofejis biblioteka). Pa organizacejai, kuramā dora biblioteka, izškir kleštoru bibliotekys, universitetu bibliotekys, tīsu bibliotekys i ct.
Pošleluos bibliotekys Latgolā dora Daugpilī (Latgolys Centraluo biblioteka, Daugpiļs Universiteta biblioteka) i Rēznē (Rēznis Centraluo biblioteka, Rēznis Augstškolys biblioteka).


text:
Lelais Ludzys azars
Lelais Ludzys azars (latvīšu: Lielais Ludzas ezers) — puorteciejuma azars Latgolys reitu daļā, Cyblys nūvoda Zviergzdiņa pogostā. Azarmalē Ludzys mīsts i Ludzys nūvoda Vysnovys pogosts. Lelajā Ludzys azarā 4 azarsolys, jūs kūpeigais pluots 4,8 gekteri.[1] Dybyns smiļkšuots i dyuņuots, azarmalis pa lelumam zamys. Kūpeigais azarmalis garums 21,7 km. Azarā ītak Pylda, Vysnova, a iztak Iļža. Nūteciejums pa kanalu iz Mozū Ludzys azaru i Dyunuokļa azaru.
Azarmalē Ludzys piļskrytys, Ludzys Romys katuoļu bazneica, Uodukolns i Keišu piliskolns.


text:
Rēzeknē apsaverama Leonida Važnuo fotoizstuode
Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys izstuožu zalā da 11. novembra apsaverama Leonida Važnuo fotoizstuode “Test of the city”, informej pats muokslinīks.
Izstuodis projekts muokslys fotografejā “Test of the city” ir veiduots asociativuos fotografejis žanrā, kas ir baļsteits iz piktorealuos fotografejis pamata.
Asociativuos fotografejis byuteiba ir tei, ka autors izmontoj vizualuos izteiksmis leidzekļus, veidojūt kadru: kompozicejis pryncypus, tālaineibu, idejiskū saturu, kai ari tehniskūs pajiemīņus (kolažu, attālu savīnuošonu, izmontojūt vysaida veida nastandarta optiku). Tys vyss kūpā veidoj eipašu attālu, kurs spiej uzrunuot skateituoju, autora aizdavums ir īlikt attālā dūmu voi ideju, kurū jis gryb dūt skateituojam.
Izstuodis autors Leonids Važnais ir fotografs i fotografejis pasnīdziejs. Studiejs modernū muokslu Eiropys humanitarajā universitatē Viļņā. Īmīļuotuokais vierzīņs fotografejā – piktorealisms i asociativuo fotografeja, dorbojās daudzuos eksperimentaluos fotografejis jūmuos: fotogleznīceiba, analoguo retro fotografeja, gaismys ūta.


text:
Latgolys gleznuotuojs Francisks Varslavāns
Francisks Varslavāns skaitoms par pyrmū i vīnu nu īvārojamuokojim Latgolys gleznīceibys puorstuovim. Juo dzeivis godi sakryta ar Latvejis naatkareibys īgiušonys laiku, kas radeja ari pyrmūs lobvieleigūs apstuokļus tam, kab rostūs i atsateisteitu Latgolys inteligence. Lai ari relativi eiss, Franciska Varslavāna myužs ir uorkuorteigi pīsuotynuots gon rodūšuos dzeivis, gon personeigūs pīdzeivuojumu ziņā. Muokslinīka intensivuos dzeivis guojums dūd jam romantiskuo diekaiņa tālu i padora par vīnu nu interesantuokajom muokslys viesturys figurom na tikai Latgolys, bet ari Latvejis kontekstā.
Gleznuotuojs dzims 1899. goda 10. oktobrī Rēzeknē tryuceigā struodnīku giminē. 1907. godā suocs školys gaitys vītejā četrgadeigajā krīvu elementarškolā, kur atsakluoj Franciska (bierneibā vysod saukta par Fraņuku) zeimiešonys talants. Centeigais škoļnīks īsamīļuoja sovā školuotuojā i nalaimeigūs jiutu i puordzeivuojumu īspaidā pīsavierse krīvu i pasauļa dzejis klasikai, jiusmojūt par Puškinu, Ļermontovu, Baironu, kai ari pats raudzeja aiļuot jūs īspaidā. Vāluokūs godu atmiņuos Varslavāns itūs bierneibys īspaidus nadaudz ironiski īzeimej kai sovpateigu rodūšuos dzeivis i mekliejumu aizsuokumu.
Francisks Varslavāns (1899-1949)
Puormainis Franciska dzeivē atguoja ar 1911. godu, kod juo saime puorsavuoce iz dzeivi Pīterpilī, kur tāvs beidzūt teik pi lobuoka dorba. Franciskam atsakluoja plašys kulturys dzeivis īspiejis, jis apmeklej miļzeiguos Pīterpiļs bibliotekys, operys, teatrus, koncertus, bejs pazeistams ar tuo laika pazeistamuokajim dumpeigajim ailinīkim Majakovski, Jeseņinu, Ivņenu. Veiksmeigys najaušeibys deļ Francisks teik Keizariskuos Muokslys veicynuošonys bīdreibys muokslys školā – kaidu dīnu siediejs iz sūla buļvara molā i cīteigi zeimiejs sovā bloknotā, nu kura nikod nasaškiers, cikom jū pamanejs kaids garom ejūšs kungs, kas suocs interesietīs par zeimeitū, daguojs kluot i īsapaziņs. Piec puora dīnu Francisks sajiems uzaicynuojumu īsastuot mynātajā muokslys školā iz puorbaudejumim, kurus veiksmeigi izturiejs i suocs vuiceibys. Itūs divejus godus, kas pavadeiti vuiceibuos, Francisks uzskateja par laimeiguokajim sovā myužā. Muokslys školu vadeja pazeistams gleznuotuojs Nikolajs Rērihs, bet juo teišais školuotuojs beja ainavists Arkadijs Rilovs.
Vuiceibys puortrauce Oktobra revoluceja 1917. godā, i nuokušajā godā Francisks kai kuģa struodnīks laidēs diveju godu ilgajā klejojumā Austrumu vierzīnī. Suokumā Varslavāns tyka Vladivostokā, kur īsapazyna ar jaunajim krīvu futurisma puorstuovim, ailinīkim i muokslinīkim, pīsavīnuoja jūs sataiseitajam muokslinīku klubam “Balagančik”. Naskaitūt kūpeiguos izklaidis, Varslavāns tyka izgleituots ari žurnalistikā i dzejis teorijā. Piec Vladivostokys Francisks turpynuoja sovys dākys, apceļojūt Kīnu, Polinezeju, Filipinu solys i citys eksotiskys zemis, tik boguotys pasauļa apceļuošonys i pīredzis ziņā palīkūt napuorspāts storp sova laika latvīšu izceļsmis muokslinīkim. 1920. godā Varslavāns atsagrīze sātā i suoce struoduot par zeimiešonys školuotuoju Rēzeknis Latvīšu vydsškolā, godu vāluok – ari par dekoratoru jaunizveiduotajā Latgolys latvīšu teatrī. Pastyprynuojuos muokslinīka sakari ar puorejūs latvīšu kulturu, līkūt nūnuokt pi atzinis par Latgolys kulturys izoleiteibu nu cytu regionu kulturys i napīteikamu reprezentaceju. Varslavāns apsajēme vierst par lobu itū situaceju i turpmuok sovūs izstuožu katalogūs vysod pasaraksteja kai “Latgolys gleznuotuojs”.
„Latgales ainava”, 1920.godu beigys, kūks, eļļa, 48,5 x 60 cm
1923. godā Varslavāns otkon dūdās ceļā, itū reiz apceļuot Italeju i atsarūnūt modernisma virzīņu pīstrāvuotojā Berlinē. Izstuodē, kas sekuoja ceļojumam, beja vāruojami Varslavāna dorbi, kurūs izapaude konstruktivisma i ekspresionisma tīksmis, acimradzūt tīšā muokslys metropolis īspaidā. Izstuodis recenzijuos tyka uzsvārts, ka Varslavāns ir pirmais Latgolys muokslinīks, leidz ar tū jam ir eipaši atbiļdeigs aizdavums – reprezentēt Latgolys dobu, dzeivi i cylvākus. 1925. godā Varslavāns otkon devēs iz Rītumeiropu, itū reiz iz Parizi, kur, pīstruodojūt par struodnīku fabrikā, pavadeja kūpumā godu, ryupeigi pietejūt Luvrys i citur izlyktūs muokslys šedevrus. Atsagrīžūt sātā sareikuotajā izstuodē jau beja jiutama franču gleznīceibys kulturys ītekme, kas izapaude koloritā i lineju ritma smolkumā. Koč ari Varslavāns pīsavierš žanriski plašam temu lūkam, eipaši teik izcalti juo gleznuotī portreti (seviški sīvīšu i bārnu), kas demonstrēja muokslinīka virtuozū spieju attāluot modeļu psihologiskū stuovūkli, īkšejū byuteibu.
„Grēksūdze”, 1924, kūks, eļļa, 71 x 45 cm, LNMM
1927. godā muokslinīks otkon dūdās iz Parizi, kur struodoj gon par doncuotuoju, gon akteri pazeistamuo itaļu futurista Marinetti vadeitajā pantonimas teatrī. Balansejūt storp muokslys radeišonu i maizis dorbim, muokslinīks sagaideja 1929. godu i devēs ceļuojumā iz Dīnvydameriku, struodojūt vysaida veida dorbus iz kuģa. Varslavāns skaiteja, ka cytu zemu redziešona uzlobojūt spieju īsadzilinuot sovys dzymtuos zemis ainavuos i cylvākūs. Atsagrīžūt sātā, jis jau beja dabuojs pamateiga diekaiņa slavu vītejā sabīdreibā. Tyka sareikuota izstuode Reigā, kurā Varslavāns izstuodeja Latgolys dzeivei rakstureigys ainys gon ar religiskai mistikai pītyvynuotu tematiku, gon nabadzeigūs regiona īdzeivuotuoju portretiejumus, seviški daudz ir bārnu portretu.
20. godu beiguos Francisks Varslavāns apprec Rēzeknis ebrejīti Sāru, i jim pīdzimst meita Večella (vāluok pazeistama tārpu muokslineica). Jaunī saimis apstuokli pīvierš muokslinīku stabiluokam, mīreiguokam dzeivis veidam dzymtajā piļsātā. 1934. i 1935. godā Varslavāns sareikoj divejis personalizstuodis – nivīns cyts tuo laikā muokslinīks navar sasaceņst ar Francisku personalūs izstuožu skaita ziņā. Varslavāna dorbus raksturoj emocionala seikšaļteņu tveršona i fiksiešona improvizietuos, breivi atraiseituos formuos. Ari tehniku ziņā autors deve prīkšrūku pastelim i akvarelim, kurūs beja īspiejams struoduot mudri, impulsivi. Zeimeigi, ka ari aleja gleznīceibā Varslavāns sagloboj akvarelim rakstureigū caurspeideigumu.
„Latgales ainava. Nomale”, 1935, audaklys, eļļa, 50 x 61 cm
30. godūs pīaug ainavu eipatsvors muokslinīka daiļradē, attālojūt Latgolys dobys skotus i dzymtuos Rēzeknis biļdis. Tymuos, taipat kai cytūs dorbūs, jiutama muokslinīka tīksme iz lirisku, maigi klusynuotu izteiksmi, kas nareši palīk ari melanholiska. Leidzeigu poetiskūs jiutu mūdynuošonu sovūs skateituojūs Varslavāns uzskateja par vīnu nu sovys muokslys aizdavumim.
Koč ari Latvejis kulturys dzeivis vierīnī Varslavāns beja pazeistams kai “Latgolys gleznuotuojs”, sovā dzymtajā nūvodā muokslinīks nagiva plašu atsauceibu ni materialā, ni moralā atbolsta ziņā regiona naaktivuos muokslys dzeivis deļ. Dorbus pierka puorsvorā Reigā, ari apmaklātuoju daudzums Rēzeknis izstuodēs beja nīceigs. Situaceju nadaudz mainieja 30. godūs nūdybynuotuo Rēzeknis Muokslinīku kūpa, kas puļcēja kūpā tuo laika radzamuokūs Rēzeknis muokslinīkus, reikuoja izstuodis i tt.
Mīreigū dzeivi puortrauce Ūtrais pasauļa karš. 1941. godā, vuocu armejai īnuokūt Latvejis teritorejā, muokslinīks nu Reigys teik evakuāts iz Vydusazeju, cikom juo saime palīk Rēzeknē. 1942. godā jis atsarūn dīnvydu piļsātā Ivanovā, kur apsamatuši ari cyti Latvejis kulturys darbinīki, tymā storpā juo bruoļs Ontons, kas vāluok ir Rēzeknis teatra režisors. Tai kai pyrms kara Varslavānam tyka diagnosticāta tuberkuloze, smogī veseleibys apstuokli, kai ari vyspuorejuo nūspīdūšuo kara i prūmbyutnis atmosfera narūsynoj muokslinīka rodūšū dzeivi, tok ar laiku jis atsuoc gleznuot gon vītejuos piļsātys biļdis i īdzeivuotuojus, gon pēc atminis sacarātus Latgolys dzeivis sižetus. Itymūs dorbūs īguoja tīšuoks, realistiskuoks apleicejuos realitatis redzīņs, kū var skaidruot ari ar kara apstuokļu nūskaņom, kurom Varslavāna agruok rakstureiguo impresionistiski breivuo gleznuošonys manīre nabeja atbylstūša.
„Rudā modele”, 1933, audaklys, eļļa, 49,5 x 61 cm
Piec kara muokslinīks atsagrīze Reigā, kur, napīgrīzdams viereibu sovam smogajam veseleibys stuovūkļam, turpynuoja intensivi struoduot, īmyužynojūt Latgolys dzeivis biļdis, stuovūkli i atsajaunuošonu piec kara. 1949. godā teik sareikuota Varslavāna muokslinīciskuos darbeibys 30 godu atcerei veļteituo izstuode. Pats muokslinīks veseleibys stuovūkļa deļ izstuodis atkluošonā vairs navarēja pīsadaleit. Juo pādejūs godu dorbim rakstureiga izteikta realistiska izteiksme, kas saisteita ar socialistiskuo realisma praseibu īīšanu Latvejis kulturys dzeivē i modernisma vierzīņu oficialu aizlīgumu.
Francisks Varslavāns nūmyra 1949. goda 29. novembrī Bikernīku sanatorejā i tyka paglobuots Raiņa kopūs.
Roksta autore: Santa Mičule


text:
Bīdreibys “Latgolys Saeima” atkluotuo viestule par Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa uzroksta volūdu
Bīdreiba “Latgolys Saeima” ir grīzusēs pi Rēzeknis dūmis prīšksādātuoja, Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa autora i kulturys ministris ar atkluotu viestuli par Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa uzroksta volūdu.
“Bīdreiba “Latgolys Saeima” izsoka zeimeigys daļys latgalīšu sabīdreibys namīru par veidu, kaidā itūšaļt teik planavuota pīminekļa izveide i aicynoj korekti sakuortuot pīminekļa volūdys vaicuojumu, izavielejūt LATGALĪŠU volūdu par pīminekļa pamatvolūdu.
Sevkuram piļsātys simbolam ir īspiejams īlikt cīši plašu nūzeimu spektru – suocūt nu personiski individualuo, turpynojūt ar piļsātys i nūvoda raksturzeimem, īmūt kūpnacionalā, Eiropys i vyspuorciļvieciskā vierzīnī.
Jums, Bartaševiča kungs, ir privilegeja i atbiļdeiba nūsaceit tū, kaids byus Latgolys kongresa symtgadis pīmineklis. Da šam mes skatejam, ka Jius asat “Latgolys sirds” mērs i īsastuojat par Latgolys vierteibom, tymā skaitā latgalīšu volūdu. Ceram, ka itys puorprotums ar mieginuojumu “izsvīst” latgalīšu volūdu nu pīminekļa tiks atrysynuots, veidojūt pīminekļa uzrokstu latgaliski, i Latgolys sabīdreibai nabyus īmesļu naticēt Jiusu lojalitatei Latgolys regionam. Jums i latgalīšim nivīnam nikas nav juopīruoda – Latgolys lītai tik zeimeigajā pīmineklī juobyut latgalīšu volūdai. Situacejā, kod Jius Latgolys i latgalīšu volūdys vītā dūtu prīškrūku Reigys dīnyskuorteibai, sabīdreibai byutu pamatuotys tīseibys apšaubeit Jiusu vadeibu, vaicojūt – cik vēļ tuoļuok Jius asat gotovs īt, puordūdūt Latgolys i latgalīšu interesis.
Asara kungs, ar itū vēļreiz vieršam Jiusu uzmaneibu iz pīminis objektu – Latgolys kongresu. Kongresa rezolucejā pījimtuo praseiba saglobuot latgalīšu pašnoteikšonuos tīseibys iz (LATGALĪŠU) volūdu beja rezultats kongresa māranuokuos pusis praseibom. Jiusu pīduovuotais variants ar uzrokstu lejislatvīšu tradicejā ir dryums aplīcynuojums kongresa radikaluokuo spuorna breidynuojumim par tū, ka napuordūmuota, bez pīteikamu juridisku garanteju realizāta asociaceja ar blokusnūvodu tautīšim nūvess pi latgalīšu volūdys izgaisšonys i tautsaimisteibys sabrukuma. Ideju par kongresa pīminis zeimis uzrokstu na latgalīšu, nu latvīšu volūdā kongresa lūcekli nūteikti skaiteitu kai nirguošonūs i personeigu apvainuojumu. Patīsai tycam, ka Jius varēsit izveiduot pīminis zeimi, napīsmejūt pīmiņu.
Ļ. cīn. ministris k-dze! Symtgadis svineibu kontekstā Jius vairuokkuort asat pastreipuojuse latgalīšu volūdys nūzeimi Latgolys raksturlinejuos. Situacejā, kod puorprostuo lojalitatis demonstriejuma, napīteikamys sabīdreibys īsaistis voi cytu kuriozu īmesļu deļ latgalīšu volūda var tikt izstumta nu Latgolai byutiska pīminis objekta, lyudzam Jiusu īsaisti i atbolstu latgalīšu volūdai na tik vuordūs, nu ari dorbūs. Naļausim svātkus aptymsuot īspiejamim sabīdreibys protestim pret Kongresa pīminis pīsmīšonu.
Bīdreiba “Latgolys Saeima” kai vīnu nu īspiejamim variantim pīminekļa pamatuzrokstam īsoka Latgolys kongresa rezolucejis suokuma frazi:
„Mes, Latgolys latvīši…”
Sevkuram cytam variantam ir principials prīšknūsacejums – uzrokstam juobyut latgalīšu volūdā.
Bartaševiča kungs, lyudzu normativajūs aktos paradzātajā kuorteibā informēt Bīdreibu par veidu, kaidā vaicuojums par pīminekļa volūdu ir atrysynojams, naignorejūt latgalīšu interesis i viesturiskū objektivitati.”


text:
Kaida Latgolys nūvodam, kulturtelpai i volūdai ir bejuse aizvadeituo pīcgade nu īprīškejuo kongresa, kaids nūtykums planavuots itūgod i kaidim byutiskajim vaicuojumim tymā vajadzātu pīsavērst, par tū raidejuma saruna ar Latgolys kongresa Saīta rezolucejis izpiļdis komitejis vadeituoju, zvārynuotu advokatu Agri Bitānu, Latgolys kongresa Saīta rezolucejis izpiļdis komitejis puorstuovi, 13. Saeimys deputati, Latgalīšu kulturys bīdreibys vaļdis lūcekli Ilgu Šuplinsku, Vladislava Loča fonda leidzdybynuotuoju Hariju Bernānu, bīdreibys “AugšDaugava” vaļdis prīšksādātuoju Juoņi Strodu i bīdreibys “Latgales tradicionālās kultūras centrs “Latgaļu sāta”” puorstuovi Daini Mjartānu.
Latgolys stuņde (Latgales apraide) / Audio.
Latgolys stuņde (Facebook) / Video.


text:
Rēzeknis Tehnologeju akademeja aicynoj zīduot Vladislava Luoča pīminekļam
Rēzeknis Tehnologeju akademejis (RTA) rektors Edmunds Teirumnieks aicynoj zīduot leidzekļus Vladislava Luoča pīminis laukuma izveiduošonai.
Rēzeknis Tehnologeju akademeja itūšaļt izstruodoj nūlykumu metu konkursam par Vladislava Luoča pīminekļa pastateišonu Rēzeknē, Atbreivuošonys alejā 90. Pīminekļa pastateišonu i teritorejis lobīkuortuošonu atbolsta Latvejis Republikys Kulturys ministreja i Izgleiteibys i zynuotnis ministreja ar pīškiertū finansiejumu nu vaļsts 2017.g. budžeta. Pīškiertais finanšu apjūms sastuoda EUR 18000. Tok īceris vierīneiguokai realizacejai vajadzeigi papyldu leidzekli, kai ari leluoka nūvodnīku i uzjiemieju īsaiste.
Vladislavs Luocs (1912-1984) beja latgalīšu literats, latgalīšu volūdys aizstuovs, katuoliskuos kulturys sorguotuojs, pretuošonuos kusteibys pret nacismu i komunismu dalinīks, gruomotu izdeviejs, latgalīšu gruomatnīceibys aizsuociejs. Pīminis vīta Vladislavam Luočam teik veiduota kai vīns nu nūzeimeigim catūrtuo vyspasauļa Latgalīšu kongresa pasuokumim, gūdynojūt Latvejis vaļsts symtgadis svineibys i pīmynūt latgalīšu kulturys izcyluokūs darbinīkus.
RTA informej, ka zīduotuojam saskaņā ar Latvejis Republikys lykumdūšonu dasaīt nūdūkļu atvīgluojumi, partū la RTA 2009. goda 24. martā ir izveiduojuse nūdybynuojumu “Latgales universitātes atbalsta fonds”, registracejis numers ir 40008141563. Nūdybynuojums ar Finanšu ministrejis 2009. goda 30. oktobra lāmumu Nr. 281 ir sajiems sabīdryskuo lobuma organizacejis statusu. Nūdybynuojuma konta Nr. LV88PRTT0256016686900, banka AS PRIVATBANK, kods PRTT2X.


text:
Kalenders
- Kategorejys
-
Grupys
2012 3 stenori 3. Pasauļa latgalīšu saīts A. Danča A. Lukača A12 Aglona Aglyuna Aglyunys bazilikys Kūra škola Agra Ritiņa Agris Zīmeļs Aivars Kise Aizkaļne Ala pagrabs amaterteatris amatīrteatri Ambeli Anatolijs Vituškins Andrejdiena Andrejdīna Andrejs Paulāns Andris Ļubka Anna Rancāne Antonina Babāne Arturs Uškāns Arvīds Gžibovskis Atašīne Augšdaugava 2012 Auni kuojis laksteigola Ausmeņa Records Auzāni Avtoportret Bāka Balkani bals Baltica Baltica 2012 Baltinava Baļtinova Balvi Bardu pavasars Baroka muzykys dīnys bazilika Benislavska Berķenele Bērzpils biblioteka Bīdreiba „Artistence” Bieržpiļs Biruta Ozoliņa Biruta Ūzuleņa Blonti Boļeslavs Sloskāns Bolti burti Bolvi Boņuks Borkova Borowa Mc Brīvdabas muzejs Brīžucīms Bubamara Čajkonys ceplis CIpariņš čulans Cylvāka bārns Dabas koncertzāle Dabasu Durovys Dace Kaša Dagda Dainis Poikāns daņči Dandari Danskovīte Das Blaue vom Himmel Daugavas festivāls Daugovpiļs Daugovpiļs nūvods Daugovpiļs teatris Daugovys festivals Dekteri Demene DinozaurFest DJ Monsta Dobys koncertzals doncuošona Dricāni Drycani Dundenīki Dyrbyni dzeja Dzejas diena dzejis kruojums Dzidra Smiltēna Dziedošās ģimenes Dziesma Bērzpilij dziga dzigys dzīsminīki dzīsmis dzīšmu svātki Egita Terēze Jonāne Egle Eima eima Elga Paura Emīleja Kalvāne Etno dienas Evalds Vasiļevskis Evija Smagare Fedja Feimaņi festivals Flokši Flyzone folkklubs folklora fotoizstuode gadatirgus Gaigalava Galaktika Gaujiena Ginc & Es Ginc&Es godatiergs Green Novice greida gruomotys latgaliski Grupa „Galaktika” Guntra Kuzmina gvelži hip hop HipiLatLit hokejs Īdeņa Ilze Sperga Inde Indive Inga i Normunds Inga Zeile Ingrīda Tārauda Inta Nagla Ireta Čekse Iveta Ratinīka izstāde izstuode Jāņi Jānis Streičs Jasmuiža Jaunais teatris Jauneiba jaunīši Jaunīšu atkluotais centrs "JACis" Jaunīšu centrs ”Pūga” Jaunīšu konsultatīvuo padūme Jelgava Jelgova Jersikys orkestris Jezus sirds katedrale jubilejs Jūlijs Juoņadīna Juoņi Juoņs Klīdziejs Juoņs Krivtežs Juoņs Ryučāns Juoņs Streičs Juosmuiža Jura dīna Jurika Bakāne Jurs i Juoņs Jurs Ostrovskis Jurs Viļums Kaču jūki Kalnciema kvartāls Kantinīki kapela Karīna Ludborža Karonhisake Kārsava Katuoļu studentu dīnys Kaunata keramika kina Klepernīku pogosta zvaigzne Kolnasāta Koncerts konfereņce kori Krāslava Kristaps Višs Kristīne Jokste Kruoslova Krustpils Krystapiļs Kukuži kultura Kulturys ministreja Kuorsova Kuorsovys nūvods kur basām kājām kurināšana Kūzuls Laicāni Laimas muzykanti LaKuGa Laladra Latgale Latgale. Trīs stāsti Latgaliešu kāzas latgalīši latgaliskais latgaliski Latgalistikys konfereņce latgalīšu gruomotys Latgalīšu kuozys latgalīšu muzyka latgalīšu rokstu volūda latgalīšu volūda Latgalīšu volūdys i kulturviesturis olimpiade Latgaļu sāta Latgola Latgola.LV Latgolys Kulturviesturis muzejs Latgolys Laikadečs Latgolys Regiona atteisteibys agentura Latgolys seniori Latgolys Studentu centrs Latgolys Vargaņu dīnys Latgolys Vargaņu dīnys 2012 Laura Bicāne Laura Lō Leigū Leiksna Leivuons Lelais sīlejs Ļeņingrad Leo LgSC LIDO Lielais latgaļu tirgus Lielais plosts Līga Rundāne Līgo Litaneja literatura literatura latgaliski lītiškuo muoksla Līvāni LR Saeima LTV1 Lubāna vilinājums Ludza Ludzys Nūvodpietnīceibys muzejs Mada pūds Maija Korkliša Maizis muzejs Mākslas dienas 2012 Malika Malnava Manc Akorc Marčello Margarita Šakina Māris Bozovičs Māris Igavens Mārtiņš Boiko Meirāni Mērdzene Miķelis Bukšs Mikeļs Bukšs militarais parads MIRABILIS Mis i Misters Mis Misters Rēzekne Monika Zīle mozpulki muoksla Muokslys dīnys Muola muokslys centrs muols muzejs Muzeju nakts 2012 Mūžīgīs ženiks muzyka Muzykanti Muzykys školys Myužeigais kalinders NABAKLAB Nacionalais teatris Nagaidama prīca Nakts mežasmylguos Napruots Naujene NBS Ņukši Odumeņš Kuopusteņš Ogre Olūteņš Olūts Ondrupinis roksti Ontans i Anne Ontans i Zīmassvātki Ontons i Anne Ontons izaklaidej Ontons Kūkuojs Ontons Matvejāns Ontons Rupaiņs Osvalds Otto Pādejuo steiga PAKAC Pakāpiens Palādas parks pasteļi Patrioti.lg Pavlovsku ģimene Pavlovsku saime Pēteris Jurciņš Pieniņi pīmiņa Pītera dīna Pīterdīna Pīters Jurceņš Plešova podniecība Preiļi Preiļu KN Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzejs prezentaceja psalmi Pūdnīki pūdnīku dīnys Pūga Puncuļi Puncuļu saime Puša pyparmātru čaja kauss Pyušamūs instrumentu orkestris “Rēzekne” RA Raibīs Suņs Raiņa muzejs „Jasmuiža” Raiņs Rakickis Rakstniecības un mūzikas muzejs Rasādu opluots Raža Reigā Reigys Gruomotu svātki Rekova Rēzekne Rēzeknis Augstškola Rēzeknis biznesa inkubators “Ideju vīsneica” Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolya Rēzeknis nūvoda Rēzeknis nūvoda dūme Rēzeknis piļsātys Kulturys i atpyutys parks Rēzeknis piļsātys kulturys noms režisors Rikši Rogovka roksti! Roksts Romāns Sladzis Rožupe Rubene RUDENS 2012 Rudens rozes Rudūs kumeļu pakolni Ruguoji Rūta Rūtoj Rūžkolni Rūžkolnu pogosta zvaigzne Rūžupis veiri Rūžys byudu golūs Saime saīts saļmys Saļnova Sanktpīterburga Santa Kasparsone sasatikšona Seiļukolns Šekspirs seminars Sīļukalns Sīvysmuote Sīvysmuotis seņču laiki SKĀbene Šķilbēnu etnogrāfiskais ansamblis škola šlagermuzyka Slavanais Jersikys orkestris Smotra tiergs Soldanī Sovvaļnīks Spielejam kūpā sports Sprukuļu saime Stabuļnīki Stoļerova Studentu nedeļa svātki Svātra svētki tautys apgierbs Tautys lītiškuos muokslys studeja “Klūga” Tautys lītiškuos muokslys studeja “Pūpoli” tautys muoksla Tautys muzyka Tautys muzykantu svātki Tautys tārps Tāvu zemes kalendars tematiskie ciemi Teuvo Tulio Thursday 12th tiergs Tievanānu pavasars Tihovski Tilža Trasuns uobeli Upeite Upīte Upītes Uobeļduorzs Uškānu saime Vabale Vabole Vactilža Valentina Kirsanova Valentins Lukaševičs Vaļsts Lauku teikls Valters Krauze Varakļuoni Vargaņu dīnys 2012 večerinka Vīksna Viļaka Viļāni Vileks Višķi Vīteri Vladimirs Nikonovs Vosoruošona vosorys Vosorys saulgrīžu burvesteibys vosorys škola Vuolyudzāni Vuorkova zalta nauda Zanzibar Zeimuļs Zelta nauda Žīguri Zīmeļlatgola Zintis Krakops Zvirgzdenes ziņģe 2012 ЛeHиHrpaд CЯБPЫHA
There are no upcoming events to display at this time.


text:
Tūp filma par politiskūs varu attīksmi pret latgalīšu volūdu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Apreļa beiguos pyrmizruodi pīdzeivuos dokumentaluo filma “Laiki. Cylvāki. Volūda”, kas stuosteis par dažaidu politiskūs varu attīksmi pret latgaliskumu i latgalīšu volūdu.
Pylnmetražys dokumentaluo filma “Laiki. Cylvāki. Volūda” ir stuosts par klaidom i panuokumim, idealim i realitati, pošu latgalīšu ceņtīnim i svešūs varom. Tei aptver laika pūsmu nu Satversmis sapuļcis sasaukšonys 1920. godā leidz “Kolhoznīku kalendara” pādejam numeram latgaliski 1960. godā, paruodūt latgalīšu volūdys situaceju Latvejis Republikys demokratejis godūs, Kārļa Ulmaņa autoritaruo režima laikā, kai ari obeju okupacejis varu attīksmi pret latgalīšim i jūs volūdu. Filmys autoru stuostejumu i viesturiskūs kadrus papyldynoj ekspertu – volūdneicys Lidejis Leikumys, viesturnīku Valtera Ščerbinska i Henriha Soma i literata, publicista Valentina Lukaševiča komentari.
Filma veiduota popularzynuotniskā formatā. Tuos idejis autors ir uzjiemiejs, filantrops i Latvejis gūda konsuls ASV Pīters Aloizs Ragaušs, jis ari ir vīns nu filmys producentu. Sovukuort filmys režisors ir Arņs Slobožanins, kurs īprīkš veiduojs taidys filmys kai “Latgalīši Sibirī”, “Latgalīši Pīterpilī” i c. Filmys radūšajā komandā dorbuojās ari Guntis Rasims, Valentins Lykaševičš i Ivars Utināns.
“Dokumentaluo filma “Laiki. Cylvāki. Volūda” aptver 40 godus ilgu laika pūsmu. Taišni itymā laika pūsmā var rast daudzys atbiļdis ir vaicuojumim, parkū ar tevi, ar mani, ar puorejim latgalīšim ir nūtics taišni tai, kai ir nūtics. Parkū mes asam taišni tī, kur mes asam,”soka Arņs Slobožanins.
Itū filmu nabyus vīgli vērtīs, atzeist veiduotuoji, tei ir pīsuotynuota, daudzšķautnaina i skorba, pībylstūt, ka tū byutu juoredz kotram Latvejis īdzeivuotuojam, kab izprostu latgalīšu volūdys liktini i ari šudiņdīnys situaceju.
Filmys “Laiki. Cylvāki. Volūda” pyrmizruodis byus 25. aprelī Rēzeknē, Latgolys viestnīceibā GORS i 26. aprelī Šmakovkys muzejā Daugovpilī.


text:
Ar vīna nu autoru, Aigara Runča, laipnu atļuovi i atbolstu ite jaunuokais grupys “Borowa MC” muzykys klips “Pavasars”. “Naktineicys” skaiteituoju īviereibai, īsapazeišonai, viertiejumam. 😉
[youtube=http://www.youtube.com/watch?v=9Vr2PZVoQLg&feature=player_embedded]
Kai Aigars pats soka:
“Es dūmoju, ka nūteikti ļīc! Stuovēsim ar dakšom i luopstom pretim AKKAi!
Uzskotu, ka tys ir napruots… Par video izvītuošonu jau ir samoksuojuši cylvāki, bet naudu turpyna prasāt, voi nav nagauši!?
Mes lobuok par skaistim muļcikim! ”
I es piļneigi pīkreitu. Deļtuo jau ari naasu AKKA / LA klients. Apzynuoti. Asu autors, tok tei ir Dīva, dobys duovona maņ i muna duovona pasauļam. Ka būrauka jem naudu, jai pagaist spiejis. Būrauka sovam klientam nasoka būršonys cenys. Klients jai nas duovonys. Nui, autoram tože ir juodzeivoj. Tok es poša sovys spiejis turu par būršonu, talantu nu augšys, ar kū nadreikst tiergavuot. I naudu peļneju cytaiž. Nui, naprofesionali, tok na jau naudys sajimšona par sovu dorbu pataisa par profesionalu fotografu, dzejnīku voi muzykantu, a sovu spieju izkūpšona i dorbs, dorbs, dorbs. I dzierksts, kas otkon i otkon īsazib – radiešonys breinums.
Lobuok 100 reižu munu dorbu nūzags, ni 1 reizi par mani naizzynuos tik deļtuo, ka publiskam munu tekstu atskaņuojumam vajag atļuovis. Nui, kai klients es navarātu vys volkuotīs apleik i sovus dzejūleišus skaitēt to tī, to ite. Kotrai dzejūleišu skaiteišonys reizei tok ir juoizjem publiskuo pasuokuma atļuove.
Interesnai, cik pasuokumim Latvejā ir itaidys atļuovis? “Susātiva” prezentacejai naizjiemu. Partū ka saprotu – ir lītys, kam juonūteik taipat. Moksuot to taipat navaru ni saņtima. Vīneigi nu sovys kuldys. I lobuok tod samoksoju par benzinu autorim i nūpierku maizi i sīru klauseituojim.
Ka tai padūmoj, kai AKKA / LA klientam maņ daža ak jau byutu juonūsoka, ka muna bloga skaiteituoji pīsaregistrej i tod ziņoj, ka tod i itod ir skaitiejuši autora mūrgus. Absurdam nav rūbežu. Kai var redzēt. Ak jau tai ari byutu juodora. Internets tok ass jauns medejs. Ar laiku ari itūs tekstu skaiteišonai izliks cenu. Voi vysmoz registrēs izmīgšonu iz jūs, tai saucamūs klikus. Ar atrunu, ka munys autora tīseibys nu tuo īgius.
Varbyut Raimondam Paulam atsamoksoj byut klientam ar sovom puordesmit i symts voi cik tī tyukstūšom latu ījāmumu. Tok dīzvoi jam pateik 20 voi cik tī % pamest itam kantoram. I jis jau beja zynoms, populars autors, kod palyka par jūs klientu. A mozajim autorenim, kas tī vysi sasastuojuši, pa munam, nu tuo ir tikai kaitiejums. Ni jūs vaira legali pasaukt, ni paaicynuot. Ni par jūs lelajim dorbim pastuosteit blogā. Partū ka itei runuošona saīt nalegala, ka dalīc jūs muzyku. Koč, nu ūtrys pusis, kotrys roksts, publikaceja škārsteiklā i runuošona par autorim i jūs dorbim, dalīkūt saiti iz jūs tekstim ci muzyku ir jauns autordorbs. I jūs muzyka ir… citats itymā runuošonā! Iz kū atsasaucu, īdūdūt saiti iz publiceišonys vītu – par pīmāru, YouTube.
Tod saīt, ka ari iz gruomotom navar atsasaukt – partū ka tei ir jūs teksta īlikšona sovā tekstā. A kai ar citeišonu vyspuor? Kū mes sataisom nu jauna i kas ir vysa īprīkšejuo citeišona? Varbyut vysi teksti ir intertekstuals cytu tekstu i cytu ļaužu volūdys salykums.
Parkū maņ kai volūdys runuotuojam, juos autoram i uzturātuojam, jaunradeituojam kasreizis, kod attaisu muti, nivīns namoksoj? I parkū namoksoj par munim komentarim škārsteiklā? Tys tok ari ir autordorbs.
A kas škārsteiklā pasaceis – par itū moksoj itys muns niks, a par tū cyts muns niks sajem samoksu. IP adrese? Kura nu munu datoru?
Kod autoru tīseibu aizstuoveiba nūzeimoj autoru īspieju apgrīsšonu, tei ir autoru īspieju apgrīsšona, a ni autoru tīseibu aizstuoveiba. I dzeivs cylvāks, rodūšs gors, kas var dzīduot, saveļt snīgaveiru, zeimēt muļtikus i aizīt iz mežu piec vyzbuleišu, dybynuot i nūjaukt bīdreibys, atrast sev leidzjutiejus, fanus, atbaļsteituojus, vysod ir kas vaira par juo jumtu, mafeju, tīseibu aizstuovi.
9. majā Tievanānūs byus latgalīšu autoru tekstu skaitiejumi. Nakomerciali. Naoficiali. Bez projekta. Bez naudys. Ar sovom buļbom i ogūrčim. Ar gunkuru i guļammaisim. Ari taidai kulturai i subkulturai ir juobyut Latvejā, kab mes vysi nasaītu svīkstā nu sova pareizuma.
Šudiņ īsasuoks pavasars. Oficiali, ar vysim papeirim. Beidzūt!
Žāl snīgaveiru, tok vēļ vaira žāl vyzbuleišu. Pavasaram byut! Uorā, pruotā i sirdī.
Vīglu i rodūšu Jiusim goru!


text:
Izdūta gruomota par izcylū liduotuoju Jezupu Baško
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Gruomotys “Starp debesīm un zemi” pamatā ir Krīvejis imperejis armejis liduotuoja i vāluokuo Latvejis aviacejis komandera, pulkveža Jezupa Baško 1937.–1939. godā apkūpuotī memuari par juo kara gaitom Pyrmuo pasauļa kara godūs.
Memuarūs ir apraksteits apbreinojamais J. Baško ceļš nu nabadzeigys Latgolys zemnīka sātys da Krīvejis imperejis armejis elitis – gaisa spāku – pulkveža.
Memuari pyrmū reizi pi skaiteituoju Latvejā tyka 1939. godā. Ar nūsaukumu “Virs ienaidnieka zemes” jī tyka publicāti laikrokstā “Brīvā zeme”. Sūpluok personeigam i ciļvieceigam atmiņu stuostam par pīradzātū Pyrmuo pasauļa kara dabasūs, izcyluo pilota memuari īzeimej ari latvīšu liduotuoju īvārojamū davumu Krīvejis imperejis aviacejis pyrmsuokumūs.
Niulenejā memuaru izdavumā papyldus īkļauti dati par gaisa kuģnīceibys i aviacejis atteisteibu Krīvejis imperejis Baļtejis regionā, Latvejis kara aviacejis pyrmsuokumim i J. Baško darbeibu Latvejis aviacejā nu 1922. da 1940. gods. Gruomotys informativū materialu papyldynoj unikali fotoattāli nu Baško saimis arhiva i Latvejis Kara muzeja kruojuma.
Gruomotys “Starp debesīm un zemi” redaktors i veiduotuojs ir liduotuoja J. Baško mozdāls – Jāzeps Baško.


text:
“Pi myusim Latgolā” – Renārs Bulduris par basketbolu, “slam dunk” i lelim sapynim
Laikā, kod sabīdreiba i medeji apsprīž Kristapa Puorziņģa sasnāgumus basketbolā, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej pi sportiskuo riezeknīša Renāra Buldura, kura speits i naatlaideiba vaduse pi zeimeigu panuokumu.
Godūs jaunais sportists rateņkrāslu pamozom īmejs pret basketbolu i individualim trenenim. Itūšaļt Renārs Bulduris ir “slam dunk” čempions i basketbola jūmys atteisteituojs Rēzeknē.
Jis ir na tik basketbolists, nu ari itūgod napuorspāts “slam dunk” saceņseibuos LBL Zvaigžņu spēlē, izpyldūt sarežgeitu triku, nu viersa trīcūt basketbola bumbu grūzā.
Renāra sportista karjera varēja beigtīs ari pyrma vairuoku godu, kod spēlis laukumā jis nūpītnai traumēja ceļgolu. Uorsti jam beja nūlāmuši vysu atlykušū dzeivi pavadeit rateņkrāslā, tok Renārs nabeja ar mīru.


text:
Angelika Juško-Štekele: najauc Dīva duovonys ar captom ūlom
Intervejis autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
7. junī 17.00 stuņdēs Lūznovys muižā catūrtū reizi Bazneicu nakts pasuokumi suoksīs ar diskuseju – itūreiz par duovonom. Jū vadeis Rēzeknis Tehnologeju akademejis asociātuo profesore Dr. philol. Angelika Juško-Štekele, jei sovūs pietejumūs pīsagrīzuse latgalīšu folklorai, caur jū tradicejom i kulturys fenomenim. Saruna par gaidomuos diskusejis dziļajim vaicuojumim i Bazneicys krystcelim.
Kaida ir dašamejūs Bazneicu nakts diskuseju pīredze i atzinis?
Ite diskutātī vaicuojumi skar vysus, bet mes kasdīnā tik dzili napadūmojam. Partū ari taidi pasuokumi vajadzeigi. Te grybu izceļt Lūznovys muižu ar juos radūšajim ļaudim, ka jī tū izdūmuoja. Diskuseja vierteiga ar tū, ka pīsadola goreidznīki, mes runojam par kristīšu vierteibom saleidzynuojumā ar tautys pyrmskristīteibys tradicejom. Pyrmajā godā, 2016., mums beja vyspuoreiga saruna par tū, kai folklorys vierteibys sasasauc ar kristeigajom. Tamā reizē pīsadaleja Juris Zarāns i Vitālijs Filipenoks, tei saruna “aizguoja” tik interesanta, ka cylvāki atsaraiseja, īsasaisteja, runuoja nu vītys. Pīzynom, ka storp babeņu stuosteitū puorsoku i šudiņdīnys vierteibom pretrunu nav.
Ūtrymā diskuseju godā mes runuojom par grāku, juo izpratni folklorā i religejā, tod pīsadaleja ari div pareizticeigūs prīsteri. Tei beja gona gryuta diskuseja, partū ka cylvākus pateišom satrauc, kas ir grāks, kas ir gryutuokais grāks, ari grāksyudzis suope – grāki teik voi nateik atlaisti. Sevkurs gribēja aizdūt sovu vaicuojumu par sovu suopi. Nu Bazneicys redzīņa leluokais grāks ir lepneiba, partū ka nu juos rūnās vysi puorejī. Ka pasaveram folkloru, tod puorsokuos grāks, kas īrūsynoj vysus puorejūs, ir dzeršona. Ir latgalīšim puorsokys, kur svātī, kas vysu myužu lyugušīs, nav pasadavuši nivīnam kārdynuojumam, caur dzeršonu īkreit vysūs puorejūs grākūs – puorguļ ar sīvīti, nūgalynoj krūdzinīku i vēļ vysakuo pīdora.
Pārņ diskuseju veļtejom saimis vierteibom. Prīsters izstuosteja par Bazneicys prīškstotim, kaidai juobyun saimei, es raudzeju vadynuot, kaida ir sīvys i veira lūma saimē. Latgalīšu folklorā tok sīvīte teik vaira vainuota vysaidūs nūdarejumūs kai veirīts. Pasavērem statistiku – laulobu sliegšonys skaits 30. godūs i niule. Myusu dīnuos Latgolā ir pats mozuokais slāgtūs laulobu skaits i pats leluokais škiertūs laulobu skaits. Tai saruna īsagrīze taišni par dzeivi.
Itymā godā runuosim par duovonom.
Voi itei tema nav poša par sevi saprūtama? Ir tik vīnkuorši sajimt i dūt duovonys…
Atsasauksim iz vīnu latgalīšu teicīni: najauc Dīva duovonys ar captom ūlom. Teicīņa dūma ir taida: voi tuos duovonys, kū mes sajamam, mes varim nūviertēt; voi tuos duovonys, kū mes gribim i sajamam, ir tys, kas mums pateišom vajadzeigs; voi mes vyspuor saprūtom, kas mums pateišom vajadzeigs? Nu bierneibys atguodoju vīnu babenis stuosteitū dzejūli par eņgeli. Vysi jam apleik bļaustejuos, lai jis dūd duovonuos zaltu, brokatu – maņ, maņ, maņ… vēļ, vēļ, vēļ. Bet eņgeļs pasaceja, ka jam vaira nikuo, izjamūt poša sirdi, nav. A juos nivīnam navajadzeja. Mums juoīsavuica nūškiert Dīva duovonys nu “captu ūlu”, nasaverūt, ka vairuokumam pateik “captuos ūlys” – materialuos vierteibys.
Duovona Beibelē daudz i vysaiž interpretāta. Tī pat ir vuordi natici danajīšim, kuri tev dūd duovonys. Latgalīšu puorsokuos duovonys taipat viņ nadūd, dūd ar nūlyuku. Nazkod mums beja izteikta ubogu kultura. Jī stuovēja pi bazneicu iz vysom atlaidom. Tim lyudziejim deve ar dūmu, ka jī lyugsīs par devieja vajadzeibom. Ir taidi folklorys stuosti, kur stuosteits, parkū juodūd i kam juodūd. Cylvāki tūlaik deve, cik daudz mes īdūdam? Mes jim iz īlys paīmam garom. A kas tei par jaunu filozofeju, kas mainejīs? Maņ Bolvūs beja tikšonuos, kur runuojom par tradicejom, beja runa par lyudziejim iz īlys. A cik dūd ubogam duovaneņu? Izaruoda – nivīns. Parkū? Atbiļd – mes jim naticim, jim taids ryupals.
Tautys tradicejuos ir apduovynuošonys tradiceja. Par kū palykuši myusu Zīmyssvātki? Kū mums dūd tei apsaduovynuošona? Kas ir “kukuļs” myusu tradicejā? Voi jau nav izaveiduojuse vasala “kukuļa” dūšonys kultura myusu dīnu veseleibys apryupē? Parkū mes dūdam taidys duovonys? Kai mes sajamam taidys duovonys?
Maņ redzīs, par itū vysu vajag runuot, tei ir gara viertine vaicuojumu. Itamā reizē diskusejā byus treis prīsteri – tāvs Rinalds Stankevičs, Haralds Broks, Vitālijs Filipenoks – kūpā ar kūklātuoju Laimu Jansoni. Jī varātu pastuosteit, kaida ir jūs dzeivis lobuokuo duovona. Stuostu jāga ir tei, ka klauseituoji teik jūs pīredzis laukā i jimā adaptejās leidzeigom situacekom sovā dzeivē. Tys līk padūmuot par fundamentaluokom lītom. Tod aizīmam iz filozofeju par vysu, kas ar tevi itamā dzeivē nūteik.
Juosaprūt, ka tei lobuokuo duovona bīži viņ nav tys skaistuokais nūtykums, bet duovona ir tei pīredze, kuru tu nikai cytaiž nadabuotu. Duovona pat var byut kaida atmiņa. Tautys gudreiba pat soka beitīs nu tuo, kuo vysvaira gribīs. Partū ka pa lelam tu navari nūviertēt, voi tys tev ness lobumu.
Voi caur katoliskū mes varim saglobuot latgaliskuos tradicejis?
Bazneica ir tei vīta, kur skaņ dzeiva i dabeiga latgalīšu volūda. Munā pīredzē svātceļuojuma volūda ari beja latgalīšu – ar lyugšonom, dzīsmem.
Kulturys process vysod sastuov nu diveju daļu – centrtīcis i centrbēdzis. Centrtīcis spāks grib procesu saglobuot taidu, kaids jis ir bejs cauri laikim i godu symtim. Sovutīs centrbēdzis spāks jū grib damāruot sova laika vajadzeibom. Centrtīci ceņšās nūturēt vacuoka godaguojuma cylvāki, grib, lai īvārojam tradicejis, kaidys juos bejušys vysod. Centrbēdze izapauž caur jaunuokū paaudzi – lai jim ir interesanti, saistūši. Katuolicisms i kristīteiba vyspuor niule ir itymūs krystceļūs. Tei vacuokuo paaudze aizīt, partū navarim zynuot, kai myusu tradicejis turpynuosīs. Ka gribēsim puoruok saglobuot centrtīci, varim vysu puorraut. Juosaprūt, ka jaunuo paaudze naspiej saglobuot tradiceju taidu, kai mes grybātu.
Maņ svātceļuojumā beja taida sajiuta, ka puorsasver svori. Asmu dajiukuse dzīduot nu senejuos latgaliskuos malnuos dzīšmu gruomotys, te maņ īdeve jaunuos paaudzis sagataveitū, plastmasys vuoceņā īlyktū dzīšmu gruomotu – div treis nūkopāti latgalīšu teksti. Maņ beja gryuši, gūda vuords, pījimt taida veida “dzīšmu gruomotu”. Jaunīši par gūdu Dīvam svātceļuojumā varēja puortaiseit i dzīduot sevkuru dzīsmi. Puorstuovieju izteiktu centrtīci, es pat raudzeju itū vysu kritizēt. Bazneica saprūt – ka mes narespektēsim jaunīšu interesis i vajadzeibys, mes varim pagaisynuot tradiceju kai taidu. Kotrā tradicejā var īīt koč kas taids, kas nav vacais. Sakne paliks katuoļticeiba, bet jei juopadora saprūtama jaunuokajai paaudzei. Juosariekinoj, ka myusu dīnuos svātceļuojumā īt bārni, kas lyudzās, lai jim byutu planšets.
Cik latgalīši ir unikali iz puorejūs fona?
Katuoļu i luteraņu saimis ir atškireigys – katuolim ir pat atškireigi puordzeivuojumi, tuos vysys grāksyudzis lītys atstuoj sovu īspaidu. Bet pasaulī vysim katuoļticeigajim jau ir leidzeigi stuosti, dzili ticeigī pūli ari runoj par centrtīci i centrbēdzi. Jaunuos tendencis bazneicā īīt ar jaunīšim.
Piec diskusejis Lūznovys muižā 19.00 stuņdēs Laimys Jansonis (kūkle) i Laurys Polencis (bolss) koncerts. 20.00 stuņdēs kūpeiga lyugšona par Latveju.
Vysys Latgolys Bazneicu nakts nūtikšonys apsaveramys ite.


text:
Rēzeknis nūvoda Strūžānu pogosta „Vonogmuojuos” dzeivoj i saiminīkoj Rita Gabrusāne-Bogdanova i juos veirs Aleksandrs Bogdanovs. Rita ir vetuorste i vysaiž cytaiž aktiva personeiba, kura muzicej ari grupā „Paprika”. Piec augstškolys absolviešonys jei atsagrīzuse dzymtajā pusē, kur niu īkūpta saimisteiba. Kai stuosta poša Rita, ite jī tur vysu tū dzeivū radeibu, bez kurys dzeive laukūs nav īsadūmojama.
„Aizasuoce vyss ar pīna gūvu krustuošonu. Piec tam mozim sūlim puorguojom iz galis lellūpu audziešonu. Šūbreid ar vysim telim mums ir ap treisdesmit lūpeņu. Vīna slaucamuo gūvs ir palykuse, tys deļ sovu vajadzeibu – pīna, kriejumu i bīzpīna. Ir divejis kozys, kazlieneni pīdzymuši i kur ta nu bez vystu.”
Sātys dorbūs Ritai ar Aleksandru leluokī paleigi ir bārni Ance i Roberts, kai ari Ritys mama Anna. Taišni nu mamys Rita dabuojuse pyrmuos zynuošonys i pīredzi par veterinarū medicinu. Tys ir cīši svareigi, ka ari cytys paaudzis puorjāmušys lelū mīlesteibu pret dzeivnīkim, tai izsver Ritys mama Anna.
„Es, kod staiguoju izsaukumūs, jei jau nu sešu godu dzeraunē, ka kurš atļuove staiguoja vīna poša špricēt lūpus. Jārus, syvānus špricēja.”
Pyrma gondreiž desmit godu Rita kūpā ar mamu izveiduoja sovu veterinarū centru Rēzeknis vacpiļsātys centrā.
Tuoļuok iz prīšku Rita cer, ka varēs paplašynuot klinikā laboratoriskū izmekliejumu kluostu, sovpus saimisteibā laukūs nu jau sovu pīredzi tuoļuok nūdūt i bārnim.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Rēzeknē nūtiks 9. storptautyskuo latgalistikys konfereņce
30. novembrī i 1. decembrī Rēzeknē nūtiks 9. storptautyskuo latgalistikys konfereņce, kas byus veļteita Fraņča Kempa 140 godu pīmiņai.
Latgalistikys konfereņcis da šuo jau bejušys: Sanktpīterburgā (Krīveja, 2008), Rēzeknē (Latveja, 2009), Greifsvaļdē (Vuoceja, 2010), Poznaņā (Pūleja, 2011), Reigā (Latveja, 2012), Ačynskā (Krīveja, 2013), Rēzeknē (Latveja, 2014), Viļņā (2015, Leitova). Turpynojūt tradiceju, 2016. godā konfereņce nūtiks Rēzeknē i byus veļteita Fraņča Kempa 140 godu jubilejis pīmiņai.
Konfereņcis temys:
– Latgolys kongresa symts godi, sabīdryskūs i kulturys darbinīku dūtais vaļstiskuma idejis dzymdynuošonā i kaldynuošonā;
– etniskuo, teritorialuo, nacionaluo i c. ideņtitatis, jūs paruodeišona pīrūbeža kulturā i volūdā;
– pīrūbeža kulturu sovstarpeiga īsadorbuošona: puorjimšonys, tipologiskys leidzeibys i atškireibys folklorā, literaturā, plašsazinis leidzekļu telpā, muzeju dorbā;
– IT i muzeja dorbs, humanitaruos jūmys moderniziešonys vareiba;
– latgalīšu volūda zam cytu pīrūbeža volūdu;
– latgalīšu volūdys, nūvoda vuiceibys metodologiskī aspekti.
Konfereņcis ītvorūs nūtiks ari literari muzykaluo nūtikšona “Andrejdīna”, kurei ir Rēzeknis Tehnologeju akademejis (īprīšk Rēzeknis Augstškolys) tradiceja. Pyrmū reizi Andrejdīna brauks gostūs iz Lūznovys muižu. Ituo goda Andrejdīnā byus raudzeišona sasatikt ar Fraņci Kempu i jam veļteituo romana “Aizlauztais spaits” raksteituojim Sandru Ūdri i Juoni Ryučānu, taipat byus kūpeiga īsavieršona DVD “Viļakys ticiejumi” i “Senī omoti Dagdā”. Tradicionali naiztikt ari bez literaturys i muzykys. Tekstus itūgod izdzeivuos Anna Rancāne, Raibīs, Betija Berga, Ineta Atpile-Jugane, Anita Mileika, Guntis Rasims, Līveja Liepdruviete, Inga Kaļva, Ligeja Purinaša, Māreite Krasnobaja, Meldra Gailāne, Māreite Slišāne, Leiga Čevere i gosti nu Pleskovys Vaļsts universitatis. Taipat muzicēs muokslinīku radūšuo apvīneiba “Rūnas”.


text:
Vikipedeja
Vikipedeja (anglīšu: Wikipedia) — daudzivolūdeiga škārsteikla eņciklopedeja ar breivu turīni. Jei pīraksteita, izlītojūt wiki tehnologeju. Vikipedejis infrastrukturu patur napeļneiguo organizaceja 'Wikimedia Foundation', kura daboj pazīdu nu vysa pasauļa.
Kūpeiga dazynuošonaLabot
Eņciklopedejis rakstīņūs pasūleitū informaceju breiv na viņ skaiteit, a i puorspīst i cytaiži plateit; autortīseibys iz informaceju irā cīši aprūbežuotys. Vysu itū turīni pīrakstejuši skaiteituoji - ci registrāti lītuotuoji, ci anonimi gosti. Vikipedejis anglīšvolūdeigais projekts aizasuoce 2001 gods janvara 15 dīnā. Na par ilgu atsaroda taidi poši projekti i cytuos volūduos. 2005 gods decembra mienesī suocēs dorbs pi latgaļu Vikipedejis testa versejis.
Vikipedejis lobumsLabot
Rakstīņu skaitsLabot
Itū enciklopedeju (anglīšu volūdā) regularai papylda tyukstūšys cylvāku, kuri labi zyna sovu omotu i muok raksteit saprūtamai.
Tai var labi konkurēt ar komercialom eņciklopedejom. Anglīšu Vikipedejā 2006 gods beiguos beja kaidys 960 tyukstūšys rakstīņu (5-10 reižu vaira kai Britannica - lelajā Britu eņciklopedejā). A latgalim izdrukavuotys myuslaiceigys eņciklopedejis navā vysā, partū Vikipedejai ite var byut unikala role, ka byus koč nazcik desmišu ļaužu, kuri ite raksteis ap vysaidom zineibys i ļaužu dzeivis atzarem.
Guodu boguotumsLabot
Vikipedeja navā atsaceiga vīnai ļaužu grupai, partū jamā irā daudzipuseiga dazynuošona i visaidi redzīni. Vītys ite atlycyn, i tys ļaun apsavērt temu lobuok na parostajuos, drukavuotajuos eņciklopedejuos.
MoksaLabot
Informaceja Vikipedejā namoksoj nikuo, jei pasūloma sadareibā ar GNU Breivuos dokumentacejis liceņceju, partū pi juos datikšona irā vysim, kurim gribīs. Cytys eņciklopedijys duordži moksoj i Latvejā juos moz drukavoj i puordūd.
Vikipedejis kritikaLabot
Vysu breivai papyldomajā eņciklopedejā izagoda i tryukumi, kurus juos kritiki pīmiņ saceidami, ka Vikipedejis projekts nadereigs voi nūlykts nalūbei. Cieškuok dzierdātī kritiku argumenti taidi:
VandaliLabot
Kuri nakuri cylvāki teišom samaitoj Vikipedejis rakstīņus, izsvīž jūs turīni i leidzeigai. Nazcik kritiku pasasacejuši, ka Vikipedejis projekta raisteiba i rakstīņu skaita lelynuojums davess da lela vandalizma i projekts nūmiers pats nu sova haosa i anarhejis. Vys jau irā zynoms, ka ļaužu, kuri grib grīztīs da loba parāda , irā daudzuok kai vandaļu, deļ tuo samaituotī rakstīni dreiži atsagrīž da napasenejuos lobuos versejis (tū ļaun Vikipedejis programatura). Atsagrīžūt pi agruokuos versejis, par nazcik sekunžu var izlobuot sovvaļnīku padareitū bādu.
ProfanacejaLabot
Var lomuot Vikipedeju par informacejis naprofesionalumu. Leluma ļaužu dūmi naatsateik objektivim zineibys faktim. Partū daudzeji parostī datoru lītuotuoji var napīzeidami akademiskūs autoritetu puortaiseit rakstīņus kaidā naviņ napareizā atmejā. Tok dzeivē tai goduos reši - taišni autoritets, a na profani var aizastuot par sovu iņterpretaciju i pīminēt taidus faktus, kirūs i profani var pazeit kai pareizus i tycamus.
PolitkorektumsLabot
Izagoda, ka Vikipedeja nasatur pi politkorektuma aizprasejumu. Atsarūn vaicuojumi, ap kurim vajag raksteit maneigai, kab naīļaunuotu cytu Vikipedejis lītuotuoju. Taidu vaicuojumu, ticīs, nabyus daudzi; gruomotuos izdrukavuotuos eņciklopedejis vēļ cīšuok komojās ar politkorektumu.
StreideibysLabot
Vikipedejis kritiki roksta ap cieškim konfliktim redaktoru vydā ap tuo voi cyta rakstīņa pareizumu, vysaidom faktu interpretacijom i tt. Dzeive ruoda, ka tūlaik streideibys var izlītuot rokstūt objektivuok i īlaižūt raksīnī vysaidus redzīņus ap streideigajim vaicuojumim.
Stiļa pamatiLabot
Vysim latgaļu Vikipedejis autorim byutu labi turētīs pi stiļa nūsacejumu. Irā stiļa nūsacejumi, kuri kūpeigi vysim - i anglīšim i latgalim. No vajadzeigi i stiļa nūsacejumi, kuri latgalim izaškir nu cytu volūdu, pīvadumam, pareizraksteiba.


text:
Rēzeknē tikū aizvadeita Latgolys regionaluo diskuseja par vysaptvarūšu vaļsts aizsardzeibu, kurā pīsadaleja regiona uzjiemieji, pošvaļdeibu i izgleiteibys īstuožu, navaļstiskūs i religiskūs organizaceju, kai ari plašsazinos leidzekļu puorstuovi.
Leidzeigys diskusejis itūgod majā i junī jau nūtyka Kūrzemē i Zemgalē, kai ari itaidu diskuseju planavuots organizēt Vydzemē, turpynojūt īvīst vysaptvarūšu vaļsts aizsardzeibu i sekmejūt vysys sabīdreibys īsasaisteišonu dažaidu krīžu planavuošonā i puorvariešonā.
Itūreiz raidejumā par aktualuokū aizsardzeibys sferā Latvejā i myusu regionā saruna ar Aizsardzeibys ministrejis vaļsts sekretaru Jāni Garisonu.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Fraņča Trasuna muzeja “Kolnasāta” krysts otkon ar mūceņu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Majā portals lakuga.lv raksteja par tū, kai ituogods 8.–9. maja breivdīnuos nu Fraņča Trasuna muzeja “Kolnasāta” krysta pagaisa mūceņa – kūktieļnīka Ontona Rancāna veiduotais Jezus Kristus tāls ITE. Pasateicūt Sakstagola pogosta puorvaļdis finansialam atbolstam, rudiņ muzeja uobeļu suodā asūšajā krystā nu jauna tyka izlykta O. Rancāna veiduotuo mūceņa. 25. novembrī, Katrinys dīnā, kluotasūt muzeja darbinīkim i Sakstagola pogosta puorvaļdis vadeituojai Tamārai Tutinai, jū īsvietēja Cyskuoda Sv. Juoņa Kristeituoja bazneicys prīsters Imants Petrovskis, portalu lakuga.lv informēja F. Trasuna muzeja “Kolnasāta” direktoris p. i. Inta Deksne.
I. Deksne doluos puordūmuos par uora krystu nūzeimi Latgolā: “Katoliskuos Latgolys fenomens ir krysti, kas parosti beja pastateiti krystceļūs i kolpuoja par sovpateigom breivdobys bazneicom, kur religiskuos ceremonejis parosti nūtyka bez prīstera kluotbyušonys. F. Trasuns cielīs nu katuoļticeigys saimis, kas ītekmēja juo profesionalū izvēli i pasauļa redziejumu. Pyrma vairuok kai symts godim Latgolā ticeibai beja lela nūzeime – bez vysaidu religisku ritualu nabeja īdūmuojama cylvāku kasdīna. Latgolā valdūšais katuolicisms sovys saknis te beja laids jau pyrma vairuokim godu symtim.
Ari F. Trasuna muzeja “Kolnasāta” uobeļu suodā ir krucifikss, ar kura atkluošonu 1991. godā aizasuoce gareidznīka, politiķa, kulturys i sabīdryskuo darbinīka F. Trasuna pīminis atjaunuošona Latgolā. Itū krystu darynuojs kūktieļnīks O. Rancāns. Ar aizlyugumu pi krysta parosti suocās vysi leluokī pasuokumi muzejā. Majā pi krysta kotru dīnu puļcejās vītejī ticeigī, kab veļteitu lyugšonys Jaunovai Marijai. Tok itūgod ticeigūs puorsteidze napateikams nūtykums – maja suokumā nu krysta beja pazuds Jezus Kristus tāls. Vysi mekliejumi, sadarbeibā ar Vaļsts policeju, beja naveiksmeigi.”
Īmūt leidza laikam, tān ir īreikuota videonūvāruošona na viņ muzeja ākom, tok ari krystam.
Foto: Inta Deksne i Edeite Husare


text:
5. pasauļa latgalīšu saliduojums: tierga polots
Jau 5. pasauļa latgalīšu saliduojums! Voi zinit, kas ir tierga polots? Cytim vuordim sokūt – sasatiksim tīšsaistī tierga laukumā, bet na jau tikai iz runuošonu. Itū raizi gribam savest kūpā dorba deviejus ar potencialajim dorba ņēmējim, i ūtraižuok – skaitam, ka itys ir lobs breids tam, kod daudzim naīt cik vīglai.
Aicynojam pīsasaceit arī freelancerus, kas var pīduovuot kaidu sovu pakalpojumu. Mes paturam tīseibys isavēlēt, kam (dorba devējam) dūsim īspieju 5 minutu garumā pareklamēt sovu pakalpojumu voi produktu, bet prīkšrūka byus tīm, kas var pīduovuot dorbu. Dorba maklātuojus jimsim vysus, kam byus interese pastuosteit par sovom prasmem, pīredzi itt.
Pīsasoki ite!
forms.gle/t4zTv8C7ZWNBz5Ew6


text:
Majā nūtiks 4. pasauļa latgalīšu konfereņce
2017. goda 5. i 6. majā Rēzeknē nūtiks 4. pasauļa latgalīšu konfereņce “Latgolys kongresam Rēzeknē – 100”, informej konfereņcis dorba grupys dalineica Ilga Šuplinska.
1917. gods beja izškirūšs daudzu tautu i vaļstu liktiņūs. Ari Latgolys (tūlaik caryskuos Krīvejis Vitebskys gubernis) sabīdriskī darbinīki dūmuoja par latvīšu tautys i vaļsts pastuoviešonu i īspiejamajim atteisteibys variantim. 1917. godā nūtyka daudzys politiskys apsprīdis i saīti, kab analizātu pasaulī nūteikūšūs procesus i izvārtātu sovys tautys i sovys vaļsts dybynuošonys vareibys. Latgolys atteisteibai nūzeimeiguokī ir bejuši div kongresi Rēzeknē: 26.–27. aprelī, kurymā vodūšuo lūma beja gareidznīceibai i kurā tyka pījimts viesturiskys lāmums – atsadaleit nu Vitebskys gubernis i veiduot vīnu vaļsti ar Vydzemis i Kūrzemis latvīšim, saglobojūt pošnūsaceišonuos tīseibys tautsaimisteibys, volūdys i ticeibys vaicuojumūs, i kongress, kas nūtyka 3.–4. decembrī, tymā vodūšuo lūma beja strieļnīkim, kas praktiski izpraseja, ka tuo laika treis apriņči: Rēzeknis, Ludzys i Dvinskys (Daugovpiļs) teik atdaleiti nu cariskuos Krīvejis. Latgolys apreļa kongress ir vīns nu pyrmajim, kas aktualizej kūpeigys Latvejis vaļsts ideju i sagatavej politiskū i sabīdriski izgleitojūšū platformu tuoluokajom nūtikšonom, t. sk. Latvejis vaļsts dybynuošonys faktam 1918. goda 18. novembrī.
Par gūdu ituom viesturiski navīnnūzeimeigajom i pretruneigi viertietajom nūtikšonom teik organizāta 4. pasauļa latgalīšu konfereņce “Latgolys kongresam Rēzeknē – 100“.
Dasokūt temys i tēzis konfereņcei, organizatori lyudz puordūmuot i nūviertēt tuos aktualitati konkretuos nūzaris i Latgolys regiona atteisteibys kontekstā Latvejis i Eiropys kulturys, izgleiteibys, tautsaimisteibys telpā. Taipat teik aicynuots aktivi īsasaisteit prīšklykumu izstruodē regiona atteisteibys politikys mierktīceigai, straujai i sistemiskai ceļšonai.
Jemūt vārā storpdisciplinarūs pietejumu pīaugumu i nūzeimeigumu ari Latgolys regiona problemu rysynuojumā, tiks gaideiti dasacejumi, kas respektej itū zynuotnis atteisteibys tendeņci, kai ari padzilinuotus humanitaruos (volūdys, kulturviesturis, folkloristikys, literaturzynuotnis), socialuos (regionaluo ekonomika, demografeja, uzjiemiejdarbeiba, lykumdūšona, drūšeibys vaicuojumi i cytys) i iņženerzynuotnis (vidis, informaceju tehnologejis, byuvnīceiba i cytys) pietejumus.
Konfereņcē aicynuoti pīsadaleit ari politiki, vysaidu jūmu praktiki i ar prīškskaitejumim, i rūsynojūt temys diskusejom. Planavuots, ka prīškskaitejumi meisīs ar breivu dūmu apmaiņu, kab konfereņcis gaitā apsprīstu rezolucejis pamatpunktus i nūslāgtu 4. pasauļa latgalīšu konfereņci ar nūteiktim prīšklykumim tautsaimisteibys, kulturys, izgleiteibys, volūdys i medeju politikys jūmā.
Dasacejumi konfereņcei tiks gaideiti da 1. februara.