text:
Stanislavam Škutānam 110
Marijaņu tāvs Stanislavs Škutāns ir bejs na tikai bazneickungs, Latgolys kulturviesturē jis ir nūzeimeigs kai rūseigs viesturis pietnīks i apraksteituojs. Jis ir bejs vīns nu nadaudzajim viesturnīkim, kuo viereibys centrā ir taišni Latgolys viesturis izpiete – pamātā vydslaiki i bazneicys viesture.
Kai gruomotys “Dokumenti par klaušu laikim Latgolā” piecvuordā nūruoda B. Bukšs, “Nu trimdys viesturnīkim Škutāns ir vīneigais, kas leidzās ar dorbu Tuo Kunga veina duorzā ir atrads par īspiejamu struoduot ari tautys dryvā.” Itymā gruomotā apkūpuoti i latgaliski tulkuoti desmit svareigi in interesni dokumenti nu Latgolys viesturis – nu 1583. da 1738. godam: revizeju dokumenti, ļustraceju i inventaru protokoli, kas sovulaik atrosti Vitebskys Centralajā arhivā i mināti jau Hilzena dorbā “Infļanteja” 1750. godā. Ruodīs, 16. g. s. revizeju protokoli ir vacuokī juridiski viesturiskī dokumenti nu Latgolys viesturis.
Pādejais juo dorbs ir rokstu kruojums “Latgolas vēstures druskas”, kas izdūts jau piec nuovis 1999. godā, nalela apjūma gruomotā apsavārta kai Latgolys i latgaļu aizviesture, tai vydslaiku i Livonejis laiku viesture, poļaku i zvīdru kara ītekme, zemnīku i cyttautīšu stuovūklis Latgolā, eisa Katuoļu bazneicys viesture. Pats autors viestulē izdeviejam Juoņam Eļkšņam par sovim “daudzu godu puteklim izgraznuotim manuskriptim” gon napretenciozai nūruoda, ka byutu apmīrynuots, ka nu tim kaida druska nūderēs tim, kas raksteis Latgolys viesturi.
Maklādams īmesļus latgalīšu volūdys i kulturys izneikumam, latgaļu ciļšu ītekmis gaisšonai i myusu dīnu latgalīšu pasivitatei i atsasaceišonai nu sovys ideņtitatis, Škutāns ituos gruomotys īvodā roksta:
Bez pasivuos voi aktivuos aizsardzeibys mīrmīleigais i vuojuokais parosti ir nūlamts izniceibai. Lai sevi pasorguotu, ir napīcīšama vysmoz pasivuo aizsardzeiba, kas pīprosa stypruokajam izruodeit soltu attureibu un pošam sovukuort styngri turētīs pi sova paguotnis montuojuma: volūdys, viesturis, cīnejamom tradicejom. Breiveibys zaudiešona, lai cik smogs sitīņs tys byutu, tautu vēļ naiznycynoj. Tauta izneikst poša par sevi, kod tei zaudej sovu pošapziņu: sovys īrašys, sovys saitis ar paguotni i puori par vysu – jo zaudej sovu volūdu, tod tei kai atseviška vīneiba jau ir zuduse.
Stanislavs Škutāns dzims 1901. goda 16. novembrī Kruoslovys pogosta Kombuļu Lelūs Unguru cīmā zemnīku saimē, mirs 1995. goda 25. februarī i paglobuots Čikagā.
Vuiceibys jis suoka Kruoslovys pamatškolā, kas atsaroda 12 kilometru nu tāva sātys, kara deļ turpynuoja Dagdys piļsātys školā. Pyrmuo Pasauļa kara laikā kai dzeļžaceļa struodnīks aizbrauce iz Krīveju, piec kara vuicejuos Aglyunys gimnazejā i 1926. godā īsastuoja marijaņu kļūsterī Viļānūs. Piec goda īsastuoja Reigys Goreigajā seminarā, a 1930. godā arhiveiskups Springovičs jū īsvieteja par bazneickungu, tok jis turpynuoja studejis – studēja viesturi Latvejis Universitatis Filologejis i Filozofejis fakultatis Viesturis nūdaļā.
Paraleli tam laikā nu 1933. da 1938. goda Škutāns struoduoja Aglyunys gimnazejā par viesturis školuotuoju i nu 1933. goda studēja Romys katuoļu teologejis augstškolā, kū veice ar licenciata gradu.
Kod krīvu okupacejis deļ nu školuotuoja dorba Škutāns beja spīsts aizīt, jis beja bazneickungs Talsūs, ite ari puorlaide baigū godu – guoduoja ari par Lameņu, Dundagys i Uorlovys katuoļu goreigū apryupi. Vuocu okupacejis laikā jis beja Reigys Goreiguo seminara inspektors i profesors, nu 1943. goda lektors LU Katuoļu teologejis fakultatē i saraksteja sovu diplomdorbu “Liturgiskais gods viesturiski hronologiskā skatejumā” i īgiva teologejis kandidata gradu. 1944. godā jis izceļuoja iz Vuoceju i Romā dzeivuoja Marijaņu kongregacejis centraluos puorvaļdis sātā, struoduoja Marijaņu kongregacejis prīsteru seminarā i turpynuoja studejis benediktinu vadeitajā Sv. Anzeļma augstškolā, leidz 1948. godā īgiva doktora gradu teologejā par dorbu “Psalmodiae rationes liturgicae secundum “Enerrationes in Psalmos Sancti Augustini””, cytūs olūtūs mynātu kai “Sv. Augustina īskoti par saļmu dzīduošonys nūzeimi liturgejā”.
Romā Škutāns dzeivuoja da 1964. goda, nu 1952. goda beja Marijaņu kongregacejis generalpadūmnīks, a 1957. godā marijaņu tāvu Centraluos Vadeibys vieleišonuos tāvu Škutānu īvielēja par Marijaņu generalprīkšnīku. II Vatikana koncilā tāvs Škutāns pīsadaleja kai pylntīseigs lūceklis kūpā ar V. E. veiskupim A. Urbšu, J. Rancānu i B. Sloskānu. Byudams Marijaņu generalprīkšnīks, tāvs Škutāns nūdybynuoja latvīšu Marijaņu sātu Čikāgā. Administrativais dorbs pajēme daudz laika, pietnīceibai Škutāns varēja pīsavērst tik piec izceļuošonys iz Čikagu.
Tāvs Škutāns aktivi pīsadaleja latvīšu trimdys dzeivē i atbaļsteja Latgaļu Izdevnīceibys dorbu, publicejūt rokstus izdevnīceibys izdavumūs: žurnalā “Dzeive”, rokstu kruojumā “Acta Latgalica” i avīzē “Latgolas Bolss” par religejis, viesturis i kulturviesturis vaicuojumim. Juo dorbi baļsteiti iz viesturis olūtim i dokumentim, kas saraksteiti latiņu, vuocu, krīvu i poļaku volūdā. Itī roksti daleji apkūpuoti 1999. godā Rēzeknē izguojušajā gruomotā “Latgolas vēstures druskas”.
Jau nu školys laika Škutāns ir pīsavierss literarajai darbeibai, 20. godūs izdevs gruomatenis par svātūs dzeivi i publiciejīs žurnalūs “Katōļu Dzeive” i “Zīdūnis”, laikrokstā “Latgolas Vōrds”. Roksti puorsvorā par religiskom i didaktiskom temom, tok pasaruod ari interese par latvīšu i latgalīšu ideņtitatis vaicuojumim. Tai, par pīmāru, 1927. godā “Zīdūnī” jis publicej rokstu “Par golvonuokom latvīšu tautys rakstura pazeimem”.
Grybātūs nūvēlēt nūbeigumā – kab Latgolā nu jauna rostūs i struoduotu jauni i spiejeigi latgalīšu viesturnīki, kas var i gryb turpynuot jau īsuoktū dorbu nūvoda viesturis pietnīceibā. Kas gon cyts, ka ni poši latgalīši vyslobuok var izpieteit sovu viesturi.
Stanislava Škutāna bibliografeja:
Svātas Katres dzeive (1923)
Svātō Stepona dzeive (1924)
Liturgiskais gods vēstures hronologiskā skatejumā (1943)
Misionaru darbeiba Latgolā (1953)
Dīva mōtes kults un Mōras zeme (1954)
Nu marijaņu 300 godu vēstures (1673-1973) (1973)
Dokumenti par klaušu laikim Latgolā (1974)
Katōļticeibas vēsture un katķisms (1980)
Latgolas vēstures druskas (1999)
Roksta sagataviešonā izmontuotī materiali:
Budže A. Latvijas Romas katoļu priesteri II. – R., 2010.
Bukšs B. Vēsturnīks Stanislavs Škutāns. // Dokumenti par klaušu laikim Latgolā. – 1974.
Salceviča I. Gadsimts latgaliešu prozā un lugu rakstniecībā: 1904-2004. – R., 2005.
Teirumnīks F. Tāvs Stanislavs Škutāns. // Škutāns S. Latgolas vēstures druskas. – Rēz., 1999.
Rokstu sagatavēja Ilze Sperga.


c: text/html

text:
Bez PVN. Albums REITS
Speitejūt myusu dīnu modernajom tehnologejom, grupa ūtrū albumu "Reits" 2013. goda vosorā izdavuse vīnā eipašā eksemplarā magnetiskuos lentys formatā. Kai smej grupys dalinīks Kristaps: „Itūšaļt gondreiž sevkurs tautomais formats izdūšonai ir najiedzeigs, tod deļkam gon izdūt albumu lentē...?” Vys tik reizē, eimūt leidza laikam, „Reits” kotram interesentam tiks pīduovuots dabuošonai ari digitalajā versejā. Jaunajā grupys albumā byus īkļautys 10 da itam nadzierdātys ci moz dzierdātys dzīsmis. Albuma īrokstā grupai tolkā guojuši taidi muziki kai bundzinīks Mārtiņš Linde i čelliste Danuta Ločmele.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Reizi mienesī žurnalā „Ir” teik publicāta latgalīšu sleja. Slejis autori ir dažaidi Latgolys ļauds: Anna Rancāne, Valentins Lukaševičs, Laura Melne i cyti. Pyrmū ituo goda sleju „Koč i klāvā vuška deļ gales” ir pīrakstejs Škilbanu nūvoda Upeitis Tautys noma vadeituojs Andris Slišāns.
Slejis autori teik aicynuoti eisā rokstā izsaceit sovu redziejumu par latgaliskū pasauli i latgaliskuo vītu pasaulī, pastuosteit par sovu pīredzi voi izsaceit sovu redziejumu par aktualim vaicuojumim i nūtykumim. Februara slejā Andris Slišāns stuosta par sovu pīredzi – par tū, kaida ruodīs dzeive ar vysim juos švakumim i lobumim piec puorsavuokšonys atpakaļ iz Latgolu.
„Izjamūt tū, ka duorzā izaudzeju buļbus i kuopustus, klāvā vušku deļ gales i elpoju svaiguoku gaisu, dzeivoju tyvuok dobai, vuss ir palics duorguoks. Koč voi pošas elementaruos lītas, par kū Reigā pat naaizadūmovu: telefona sakari nakvalitativuoki, internets lānuoks i duorguoks, aptekas tuoli i vokarūs nav pīejamas.
Pats golvonais – muni bārni latgaliskumu vaira izjuta, dzeivojūt Reigā, navus dzimtinē. Latgolā latgaliskums ir iznycynuots da pādejuo.
Reigas školā lepovuos, ka bārni muok i grib runuot latgaliski, atsaroda pat školuotuoji, kas ar jim tai sasarunova. Latgolā – kuo školuotuojs puori školas slīkšņam, tuo volūda aizamierst.
Niu bārnus audzynoj paaudze, kam bierneibā kolhozu laikūs vacuoki īstuosteja, ka latgaliskums ir kauna līta. Nivīns školas i nūvoda pasuokums nanūteik latgaliski, izjamūt entuziastus Upītes i Mednevas Tautas nomā. Cikom juosalīlej, vusi latgalīši. Kuo vajag dareit, latgalīšu nav.
Andra Slišāna sleju skaiti ituos nedelis (14.02.-20.02.2013.) žurnalā „Ir” voi ari škārsteiklā ite: ir.lv/2013/2/13/koc-i-klava-vuska-del-gales.
Sova sleja vīnā nu vodūšajim Latvejis medejim ir seņ dūmuots, tok reizē nagaideits pīduovuojums. Seņ gaideits – modernai sabīdreibai pīstuov atvierteiba i latgaliskais ir byutiska Latvejis daļa, partū nav nikuo naparosta raksteit latgaliski publiski. Nagaideits – ir pīrosts pi „geto” kulturys: latgaliskais tikai latgalīšim, kam interesej latgaliskais i kas juo speciali meklej i kultivej sovā pošu kūptā informacejis telpā.
Tys reizē ir izaicynuojums žurnala „Ir” skaiteituojim – īīt drupeit cytā zeimu sistemā, cytā volūdā, cytā saprasšonā, bet vēļ leluoks izaicynuojums pošim autorim – saprast, kai raksteit pasauļam, saglobojūt sovejū.
Dūmuot i raksteit plašuok – na palikt rameņā pi seve izsmālušom i reizē tik saprūtamom i īrostom pošdestruktivom žālobom par myrušū volūdu, švakū vaļsti i ksenofobiskū sabīdreibu. Saglobuot sovejū – raksteit par Latgolai rakstureigū, viņ Latgolys ļaudim saprūtamū i svareigū, tok raugūt jū īlikt centrā na tikai latgaliskajam pasauļam.
Raksteit sleju latgaliski nav vīgli. 2000 zeimu reizē ruodīs daudz, reizē nadūd īspieju runuot līku – svareigais juopasoka konkretai i tai, kab dūma napagaistu lakonismā. Slejis formats ir izaicynuojums raksteituoju spiejai vaļdeit sovu volūdu – prasmei izasaceit eisai, konkretai i ar dūmu.
Informaceju sagatavuoja Ilze Sperga, žurnala „Ir” latgalīšu slejis koordinatore


text:
Ingars Gusāns
Ingars Gusāns (dzims 1974 gada februara 17 dienā Rēznē) – latgalīšu zininīks, Rēznis Augstškolys docents, latgalīšu rokmuzykants (vokalists i gitarists). Muzykā pazeistams ar vārtuvis vuordim Sovvaļnīks i (agruok) Sedmenc.
Beidzs Rēznis 5 vydsškolu i Latvejis Universiteta Filologejis fakuļtetu. 2007 godā dabuojs filologejis doktora grada par disertaceju "Kalimaha himnu poetika". Da 2009 godam bejs vuiceituojs Latvejis Universitetā. Nu 2010 gods nūtaļ dzeivoj Rēznē, dora Rēznis augstškolā par docentu, vuica senejūs greku i latiņu volūdu. Tāmātuojs Regionalistikys institutā Rēznē.
Dāls Mareks, dzims 2007 godā. Kavieklis – spininguošona


text:
Ar sveicīnim nu Viļānu!
Grybu vīnkuorši pasaceit lelu paļdis par latgaliskajim rokstim žurnalā A 12. Prīca partū, ka tī ir lobā leiminī saraksteiti i daudz jaunys informacejis dūdūši. Tei ir ituo izdavuma rozīneite i pīškir jam sovu vaigu. Eipaši breineiga ir ideja par cīmu stuostim. Es labi zynu, ka na reši poši latgalīši ir pret latgaliskū, aizabyldynojūt ar tū, ka navar puorskaiteit, ka gryuši tū izdareit i.tt. Dažs lobs pat ar filologiskū izgleiteibu aplīcynūšu diplomu kabatā soka, ka tod jau lobuok spāņu volūdu īsavuicēs, nakai sarežgeitū latgalīšu raksteibu. Bet ari itaidys nūstuodnis juosaceņš saprast, partū ka viesturis patmalēs molts i īvainuots ir myusu latgaliskais kods. I kai ituo gods žurnala A12 oktobra-novembra numurā rokstā “Nu partkoma instrukceju da aristokratiskys dzejis” atzeist Leonards Rakickis: mes (ite es dūmoju sovu – paguojušuo godu symta 50-dasmytajūs godūs dzymušū paaudzi) vystik asam homo soveticus. Tys guļ dzili myusu zamapziņuos i mes navarim tai vīglai nu tuo atsabreivuot. Tei seve nūlīgšona ir viļteigai nūsaglobuojuse myusu šyunuos i dzeivoj tī jau gryuši puorkuopamys psihologiskuos barjerys, genu leiminī.
Bet voi mes gribim sagaideit tū šaļti, ka myusu volūdys stuovūklis byus taids kai lībīšim, kod sovu gora vierteibu atjaunuošona juosuoc nu alfabeta pyrmuo burta!? Drūši viņ, ka nagribim. Nu tod jau izīt, ka nav cyta ceļa, kai vuiceitīs laseit, raksteit, runuot ar sovim unucenim i dareit vysu īspiejamū, kū mes kotrys vēļ varim īspēt. Deļtuo asu par latgaliskajim rokstim Jiusu žurnalā i ar napacīteibu tūs gaideišu.
Ar cīnu: Maruta Latkovska
Pādejī div žurnali naizsokāmi lobi,,lels Paļdys jyusim,par jaukū satureigū žurnalu,Labi byutu,ka divys reizes izītu mienesī,tod gon,nivīna cita žurnala navajadzeitu.Paļdys par tū,ka jyus asat! Irēna Mežale.
“Labrīt, mīļš, mīļš paldies par žurnāliem, esmu Jums ļoti pateicīga! Pēdējā numurā ir mans favorīts Reiters, kura lekcijas apmeklēju, kad vien iespējams, mans profesors Aleksejs Vorobjovs, Vizulīte, Sigvards Kļava un mana mīļā latgaļu volūda. Katrs, katrs materiāls ir lasāms, dod baudījumu, ieguvumu… reizēm pārņem nogurums no īso materiālu gūzmas, telefonzvaniem utt., straujās ikdienas un simts darbiem, tāpēc prasās atveldzēties dziļāk.. Vakar bijām Gorā uz Lācplēsi, tā ka rīta izjūtu gamma kā varavīksne… Paldies Jums un Jūsu kolektīvam. Lai jums veicas!” Ar cieņu, Zinaida, Balvos.
Aicinam visus žurnāla lasītājus, sūtīt atsauksmes un
savas bildes ar mīļako žurnāla A12 numuru uz zurnals@a12.lv
Jūsu atsauksmes iedvesmo, paldies.


text: Latgalīšu dzīsminīks Vinsents Kūkojs sovu ilgstūšū darbeibu autordzīsmu sacereišonā 2017. godā ir vainogōjs ar albuma “Breineigō nosta” izdūšonu. Albumā ir īraksteitys 17 Vinsenta Kūkoja sacereitōs dzīsmis ar Ontona Kūkoja i poša dzīsminīka vōrdim. Popularōkō nu tom “Ilgoito” ar Ontona Kūkoja vōrdim. Albums tyka prezenteits kupli apmekleitā pasōkumā 2017. goda 7. majā Lūznavas muižā, kurā pīsadalieja arī gosti dzīsminīki Haralds Sīmanis i Egons Pičners. Vinsents Kūkojs kai dzīsminīks jam aktīvu daleibu na tikai Latgolys ikgadejūs muzykalajūs pasōkumūs “Upeitis uobeļduorzs”, tautys muzikantu saītā Vabōlī i Rogovkā “Večerinkā O,bļaka”, bet arī “Muzykys skrytuļs” i šūgod “Latgaļīšu volūdys nakts”. Bez tam jau ūtrū godu Vinsents Kūkojs koncertēja muzykys i mōkslys festivāla “Bildes” dzīsminīku koncertā Reigā, kai arī Vislatvijas dzīsminīku i tautys saītā Jaunpiebalgas “Lielkrūzēs”. 8. Latvejys dzīsminīku i tautys saīta 2017. goda dzīsminīku albumā “No zobena saule lēca” ir īvītōta ari Vinsenta Kūkoja dzīsme “Laimys kūks”. Taipat Vinsents Kūkojs 2017. goda 8. janvārī ir pīsadalies televizejis raidejumā ŖeTV “Vilciens Rīga-Valka”, kur dzīdōja sovys sacereitōs dzīsmis, t.sk., ari latgalīšu volūdā.


text:
Bolvūs apsaverama Zīmeļlatgolys dobys fotoizstuode
Da 13. apreļa Bolvu Nūvoda muzejā apsaverama fotoizstuode “Latvijas dabas spēks un skaistums”, kurymā radzama Zīmeļlatgolys doba i tuos vierteibys, informej Bolvu nūvoda Turisma centra puorstuovi.
Paguojušuo goda beiguos Bolvu nūvoda pošvaļdeiba projekta “Loba doba Zīmeļlatgolā jeb atklāj dabas pētnieku sevī!” ītvorūs reikuoja fotoakceju, ar mierki paruodeit Zīmeļlatgolys – Bolvu, Viļakys, Ruguoju, Baļtinovys i Kuorsovys nūvodu dobu i tuos vierteibys, ītverūt četrys dobys stihejis – Guņs, Zeme, Gaiss i Iudiņs. Fotoakcejā tyka aicynuoti pīsadaleit i foto amateri, i profesionali. Atsauceiba nu vītejūs dzeivuotuoju i regiona gostu beja lela i kūpā 94 kartenis īsnīdze 21 autors.
Fotoizstuodei “Latvijas dabas spēks un skaistums” tyka atlaseitys 30 kartenis. Izstuodē apsaverami Aivijis Gritānis, Aigara Mača, Antrys Lipskys, Astrīdys Puško, Daigys Morozys, Daiņa Poikāna, Elīnys Kergis, Elitys Mozulis, Ilutys Keišys, Juoņa Rakstiņa, Juoņa Slišāna, Santys Paeglis, Ritys Keišys, Vilhelma Laganovska i Zinaidys Loginys dorbi, kurymūs attāluota Zīmeļlatgola vysūs četrūs godalaikūs, paruodūt i pavasara polu spāku i vosorys zvaigžņuotūs nakšu burveibu, i rudiņa kūšuos kruosys, i zīmys boltumu.
Izstuodis apmaklātuojim byus daīmams ari projekta ītvorūs radeitais “Ziemeļlatgales dabas tūrisma ceļvedis”, kurū rūtoj ari vairuokys akcejā īsyuteituos kartenis.
Izstuode da 2017. goda rudiņa byus apsaverama ari Kuorsovys nūvodā (18. apreļs – 19. majs), Ruguoju nūvodā (22. majs – 19. juņs), Viļakys i Baļtinovys nūvodā.
Projekts “Loba doba Zīmeļlatgolā jeb atklāj dabas pētnieku sevī!” veļteits Latvejis symtgadei i teik eistynuots ar Latvejis vidis aizsardzeibys fonda i Vidis aizsardzeibys i regionaluos atteisteibys ministrejis finansialu atbolstu.


text:
Tiks prezentēta kina veiskupa Boļeslava Sloskāna pīmiņai
7. junī 17:00 Latvejis Okupacejis muzejā (Reigā, Streļču laukums 1) byus kinys “Lyugšona krystā” (Lūgšana krustā) DVD prezentaceja. Kinys režisore ir Dzidra Smiltēna i kina ir veļteita veiskupa Boļeslava Sloskāna pīmiņai.
Boļeslavs Sloskāns dzims 1893. goda 31. augustā Latgolā, Stiernīnis draudzē, nu augstuokū izgleiteibu dabuojs Pīterburgā. 1926. godā slapani nu padūmu varys pāvests īsvietieja jū par katuoļu veiskupu. B. Sloskāns beja vīns nu trejim katuoļu veiskupim, kas tymā laikā dorbuojās PSRS. Dreiži piec īsvieteišonys padūmu vara jū apcītynuoja i vuordzynuoja cītumūs da 1933. godam, kod atbiļdūt iz Vatikana i Latvejis vaļdeibys praseibom, PSRS vaļdeiba veiskupu īmainieja Latvejai pret padūmu spīgu. Latvejā veiskups struoduoja Gareigajā seminarā i Latvejis Universitatis Teologejis fakultatē. Nu 1944. godā vuocu okupacejis vara B. Sloskānu i vēļ cytus augstus bazneicys kolpuotuojus nūvede trymdā iz Vuoceju. Tī veiskups Sloskāns snīdze lelu atbolstu studiejūšim latvīšu biegļu jaunīšim. Veiskups nūmyra 1981. godā Beļgejā. 1993. godā juo mirsteiguos atlīkys tyka puorvastys iz Latveju i puorapbedeitys Aglyunys bazilikys kriptā. 2000. godā tyka izsuokts Sluskāna beatifikacejis (pasludynuošonys par sveiteigū) process.
Vaira par Boļeslavu Sloskānu skaiti ITE
Par veiskupu jau ir izjimta kina ari īprīšk.1992. godā izguojuse Leona Gintovta taiseita kina „Montuojums”. Nūsavērt var ITE


text:
100gadis bolsi CELĪS, BRUOĻ!
Par gūdu Latgolys kongresa symtgadei 2017. goda pavasarī izdūts latgalīšu muzykys izlase “Celīs, bruoļ!”, kurā apkūpuotys Latgolā zynomys dzīsmis jaunā i naīrostā izpiļdejumā. Itei muzykys izlase ir Latgolā i Latvejā zynomu muokslinīku duovona Latgolas kongresa symtgadē. Izlasis idejis autori ir muziki Guntis Rasims i Arnis Slobožanins, izdeviejs bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa”, bet izlasis izdūšonu podturiejuse Kulturys ministreja. Albumā īkļautys 12 popularys latgalīšu dzīsmis jaunuos skaņos, kuruos izpylda zynomi muokslinīki: Renārs Kaupers, Juoņs Aišpurs, Kārlis Kazāks, Valters Frīdenbergs, Kristaps Rasims, Aigars Runčis, Andris Eriņš, Guntra Kuzmina, Atis Auzāns, Ingars Gusāns, Artūrs Uškāns, Gunārs Igaunis, Jurs Ostrovskis, Laura Bicāne, f/k “Dyrbyni”, Normunds Zušs, Ēriks Zeps, Jurs Vucāns, Gints Ločmelis, Aija Eriņa, “Rūžupis veiri”, Ingars Puncuļs, Vinsents Kūkojs, Oskars Orlovs, Inga i Normunds, Kvāps i Ūga nu “Ausmeņa records”, Dainis Skutelis, DJ Guntix i vēļ daudzi cyti. Sūpluok dzierdamys taidys dzīsmis kai “Tuoli dzeivoj”, “Screen”, “Latgaleite”, “Babeņa”, “Skaidra volūda”, “Rūžeņa” i cytys, kai ari eipašu atdzimšonys reizi pīdzeivuojuse bruoļu Valda i Māra Muktupuovulu (vuordu i muzykys autori) dzīsme “Pīmiņ, bruoļ!”, kurū itymā izlasē dzīd ari latgalīšu pyrmuos paudzis piecteči Renārs Kaupers i Juoņs Aišpurs.


text:
LgSC pīsadaleis apvuiceibuos “Breineiguos volūdys i kur juos atrast”
Nu 12. leidz 17. apreļam Bovā, Italejā nūtiks apvuiceibys “Breineiguos volūdys i kur juos atrast” (Fantastic Languages and Where to Find Them). Tuos nūteik projekta “Mozuoklītuotuos volūdys, leluos īspiejis. Sadarbeiba pietnīceibā, kūpīnu īsaisteišona i inovativi vuiceišonuos reiki – COLING” (Minority Languages, Major Opportunities. Collaborative Research, Community Engagement and Innovative Educational Tools — COLING) ītvorūs.
Apvuiceibys nūtiks Kalabrejis regionā, tymā ītylpst pīcys pošvaļdeibys, kurymuos daži simti cylvāku vēļ da myusu dīnu runoj senejā grīķu volūdys variantā – greko volūdā. Itūšaļt greko volūda ir cīši apdraudāta i pādejuos desmitgadis vītejuos kūpīnys daudzi dora volūdys atdzeivynuošonai.
Ar sovu pīredzi daleisīs ap 20 mozuoklītuotūs volūdu ekspertu nu vysa pasauļa, eipašu uzmaneibu veļtejūt greko volūdai. Latgalīšu volūdu puorstuovēs Vineta Vilcāne i Kristīne Pokratnīce nu “Latgolys Studentu centra”.
Apvuiceibu mierkis ir atbaļsteit vītejū kūpīnu centīņus volūdu atjaunuošonā, daleitīs ar lobuos praksis pīmārim i atrast jaunus veidus, kai rysynuot ortografejis standartiziešonys, vuordu aizgiušonys i jaunvuordu darynuošonys problematiku.
Projekta aktivitatem var leidza sekuot Facebook.com i Twitter.com.


text:
Bīdreiba “LgSC” sajāmuse Aktivūs īdzeivuotuoju fonda atbolstu organizacejis kapacitatis styprynuošonai
Ituo gods marta golā Aktivūs īdzeivuotuoju fonda (AIF) padūme publicēja informaceju par pyrmuo Kapacitatis projektu konkursa rezultatim – 269 projektu konkurencē finansiejums daškierts 57 projektu eistynuošonai, kurūs vydā ari bīdreibys “LgSC” projekts “Bīdreibys “LgSC” kapacitatis styprynuošona pylsūniskuos sabīdreibys i īdzeivuotuoju leidzdaleibys veicynuošonai i tūs interešu puorstuoveibai Latgolys regionā” ar mierki tikt par stypruoku organizaceju.
Kapacitatis projektu konkursā atbaļsteitūs 57 projektu eistynuošonai paradzātais finansiejums ir 1 050 969,27 eiro. Bīdreibys “LgSC” projekta atbolsta suma ir 19 994,87 € i tū paradzāts eistynuot nu 2021. goda 1. maja da 2022. goda 30. apreļa. Septeņūs nu atbalsteitūs projektu paradzātys partnereibys ar EEZ/Norvegejis grantu donorvaļstu organizacejom – ari “LgSC” ir tūs vydā. Nu Latgolys regiona atbolstu sajiemušys sešys organizacejis, eipaši sveicīni bīdreibai “Jaunvide” nu Vuorkovys nūvoda, kurys aktiviste i dybynuotuoja ir ari aktiva “LgSC” bīdre Dagneja Dudarjonoka.
AIF atbaļsteituo projekta mierkis ir styprynuot bīdreibys “LgSC” kai patstuoveigys, aktivys, ilgtspiejeigys i sabīdreibā pozitivys puormainis nasūšys organizacejis kapacitati. Tū planavuots padareit ar ostoņom aktivitatem, kuruos paradz kai bīdreibys komandys gora i vadeibys prasmu styprynuošonu, tai zeimyna atjaunuošonu, zīduojumu dasaistis kampaņu, bīdreibys komunikacejis strategejis eistynuošonu, kai ari īsasaisteišonu NVO organizacejuos i pīredzis par dorbu regionā i volūdu situaceju dabuošonu nu Norvegejis sadarbeibys partnerim.
Projekta veiksmeiga eistynuošona ļaus bīdreibai “LgSC” tikt par stypruoku i nu dažaidu projektu finansiejumu naatkareiguoku organizaceju, taidā veidā iz prīšku varēs aktivuok puorstuovēt i īsasaiteit aktivitatēs kai regiona ļauds, tai ari latgaliskuos kulturys interesentus cytuos vītuos, lobuok sasnādzūt organizacejis darbeibys izvierzeitūs mierķus.
Vaira par apstyprynuotū projektu var izzynuot ite: https://lgsc.lv/aktivus-idzeivuotuoju-fonds/. Tīpat projekta sadaļā varēs iz prīšku sekuot leidza ari projekta eistynuošonys aktivitatem. Papyldu informacejai i vaicuojumim: projekta vadeituoja Edeite Husare edeite@lgsc.lv.


text:
Kolnasāta 29. martā
Ituos nedelis raidejumā saruna ar bobslejistu i Soču olimpiskūs spieļu gūdolguotuos Melbārža ekipažys styumieju Arvi Vilkasti. Jis pastuosteis i par īspaidim, turūt rūkuos medaļu, i par ceļu leidz olimpiadei.
Vuordineicā Valentins Lukaševičs grīzs viereibu iz myusu dīnu latgalīšu verseju par internetu – škārsteiklu.
Sižetā Guna Zvīdre atsavērs iz Daugovpiļs Universitatis 2013. goda bolvys padūšonu.
Raidejumu klausīs ite.
Raidejumu taisa – Aigars Runčis, Daira Kokoreviča i Ilze Sperga.


text:
Guoju pa mežu
Lyrics: Tautasdziesma
Guoju pa mežu rubenus šaudeidams, guoju pa mežu rubenus šaudeidams.
Nacik tuoli napaguoju radzu kuplu līpu, nacik tuoli napaguoju radzu kuplu līpu.
Tymā lelā, kuplā līpā, Tymā lelā, kuplā līpā,
tymā lelā, kuplā līlā zalta šyupeleitis, tymā lelā, kuplā līlā zalta šyupeleitis.
Tymā zalta šyupeleitī, Tymā zalta šyupeleitī,
tymā zalta šyupeleitī guļ jauna meiteņa, tymā zalta šyupeleitī guļ jauna meiteņa.
Uci, ļuļi, jauna meita, Uci, ļuļi, jauna meita,
uci, ļuļi, jauna meita kaidam šeļmam tiksi,
uci, ļuļi, jauna meita kaidam šeļmam tiksi,
Voi tu tiksi saučam skraučam? Voi tu tiksi saučam skraučam?
Voi tu tiksi saučam, skraučam, voi tam skripačami?
Voi tu tiksi saučam, skraučam, voi tam skripačami?
Ni es tikšu saučam skraučam, ni es tikšu saučam skraučam,
Ni es tikšu saučam, skraučam, ni tam skripačami,
ni es tikšu saučam, skraučam, ni tam skripačami,
Es jau tikšu, kam palikšu, es jau tikšu, kam palikšu,
es jau tikšu, tam palikšu, kas mani šyupoja, es jau tikšu, tam palikšu, kas mani šyupoja,
Uci, ļuļi, jauna meita, Uci, ļuļi, jauna meita,
uci, ļuļi jauna meita, audzi lela, šmuka, uci, ļuļi jauna meita, audzi lela, šmuka.


text:
Lozdulejis pogosts
Lozdulejis pogosts[2] (latvīšu: Lazdulejas pagasts) — Bolvu nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Pogostā dora Egļucīma biblioteka, pogosta saīta noms i Egļovys feļčeru punkts.[3]
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Lozdulejis pogosts tur rūbežu ar:
- Baļtinovys nūvodu;
- Bolvu nūvoda Bārzkolna pogostu, Tiļžys pogostu i Vactiļžys pogostu;
- Vileks nūvoda Medņovys pogostu i Škilbānu pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Lozdulejis pogostā dzeivoj 303 ļaužu.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Lozdulejis pogosta ļauds dzeivoj 36 soluos.[4] Pošu leluos solys — Egļucīms (pogosta centrys), Čyganova, Egļova, Keili, Orlova, Plešova, Ščeglova,
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.01.2016.
- ↑ Latgolys administrativais īdalejums. Latgolys piļsātys, nūvodi, pogosti (2019. goda 27. majā). Vaļsts volūdys centrs. Veireits: 2020. goda 3. janvarī
- ↑ Bolvu nūvoda teiklavīta
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza


text:
Vitoldam i Antoninai Milaševičim ir lels nūpalns koru muzykys atteisteibā Latgolā pādejuos desmitgadēs. Bez obeju izcylūs personeibu davuma i jūs audziekņu sasnāgumu nav īdūmuojama Latgolys pādejuo godu symta koru kulturys aina. Dirigenti vysod veicynuojuši i populariziejuši latgalīšu tautysdzīsmis skaniejumu, īkļaušonu koru muzykys repertuarā i rūsynuojuši komponistus veiduot latgalīšu dzīšmu apdaris.
Antoninys (dz. 1938. g.) dzymtuo puse ir Baļtinova, Vitolda (dz. 1942. g.) – Aglyuna. Vitolds i Antonina sasatyka Rēzeknis muzykys vydsškolā i nu tuo laika i saimis klopotys, i rodūšūs dorbus dola iz pusem.
Antonina Milaševiča paraleli studejom Latvejis Vaļsts konservatorejis Kordirigiešonys nūdaļā uzsuoka dorba gaitys Rēzeknē. Nu 1960. goda struoduojuse par dirigiešonys pedagogi Rēzeknis muzykys vydsškolā, izvuicejuse jaunu latgalīšu dirigentu paaudzi, vadejuse dirigentu vuiceibu kori. Vuiceibu laikā i vāluokajūs godūs dzīduojuse vairuokūs korūs i ansambļūs, vairuokus godu desmitus bejuse koru dirigente.
Vitolds Milaševičs 1960.gadā īsastuojs Rēzeknis Muzykys vydsškolys Kordirigentu nūdaļā. Veseleibys i finansialuo stuovūkļa deļ nav saguojs studēt Latvejis Vaļsts konservatorejā, nu, atīmūt nu armejis, suocs struoduot par školuotuoju. 1976. godā izveiduojs puišu kora klasi, kurū vadejs da 1993. goda. Vitolda bejušī audziekni palykuši par prasmeigim i talanteigim muzykys pedagogim i dirigentim. Sadarbeibā ar dirigenti Ruotu Salmiņu 1988. godā izveiduojs jaunīšu kori “Ezerzeme”, leidzdorbuojīs cytūs korūs. Sovys pedagogiskuos darbeibys laikā veics nūzeimeigus sasnāgumus bārnu koru kulturys leimiņa ceļšonā.
Dirigenti soka, ka nikod nav izjutuši greizsirdeibu pret ūtra dorbu voi panuokumim. Taišni ūtraiž, vysu myužu jī vīns ūtram ir bejuši leluokais atspaids – i rodūšajā, i ari saimis dzeivē.


text:
Portals lakuga.lv atsuoc dorbu ar jaunu komandu
Leidza ar apreli piec puora mienešu pauzis ar jaunu komandu dorbu atsuoc ari latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv. Portala darbeibu nu 2021. goda apreļa da goda beigu mierkprogramā “Kulturys nūzaris dokumentiešona” atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds.
Sovu dorbu portalā goda suokumā beidze portala ilggadejuo vadeituoja i redaktore Vineta Vilcāne, leidza ar tū puora mienešu lakuga.lv beja klusuma pauzē, bet niu, apreļa suokumā, portals dorbu atsuoc. Pi portala satura, latgaliskuos kulturys aktualitašu informacejis pasaruodeišonys, kai ari lakuga.lv atteisteibys kai pošā portalā tai socialajūs teiklūs niu struoduos Sandra Ūdre, Sintija Augustova i Edeite Husare. Žurnaliste, latgalīšu rokstu volūdys specialiste i literate Sandra Ūdre, kurai dorbā lakuga.lv jau ir vairuoku godu pīredze kai žurnalistei i korektorei, niu uzajims portala redaktoris pīnuokumus, kai žurnaliste portala komandā atsagrīž Sintija Augustova, kurei ir ari Latvejis Radejis Latgolys studejis jaunīšu raidejuma “Pīci breinumi” komandys daļa, bet kai portala socialūs teiklu redaktore i portala atteisteibys vadeituoja niu struoduos marketinga specialiste i latgaliskūs projektu vadeituoja Edeite Husare.
Latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv darbeibu 2021. godā, ļaunūt koč i dalejā slūdzē, bet pastuoveigi nūdrūsynuot redaktora, žurnalista i atteisteibys dorbu, kai ari veicynojūt uorštata autoru rokstu topšonu, mierkprogramā “Kulturys nūzaris dokumentiešona” atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds (VKKF). Portala darbeibys nūdrūsynuošonai 2021. godā VKKF daškiertais finansiejums ir 20 000 eiro, kas ļaus dokumentēt latgaliskuos kulturys nūtikšonys, aktivitatis leidz 2021. goda beigu.
Portala atteisteibys vadeituoja Edeite Husare, īsuocūt dorbu lakuga.lv, soka: “Vysa pyrma lels paļdis portala lakuga.lv ilgu godu vadeituojai i redaktorei Vinetai Vilcānei par īguļdejumu portala atteisteibā! Pasasokūt Vinetai portals ir mainejīs, atsateistejs i dabuojs stabilu vītu Latvejis kulturys nūzaris medeju vydā. Niu portala komandys aizdavums ir aizsuoktū turpynuot. Kai vīns nu portala darbeibys leluokūs izaicynuojumu īprīšk beja finansiejuma pīsaiste stabilai portala darbeibys nūdrūsynuošonai, i taisni jaunuo VKKF mierkprograma ir spieceigs atbolsts, lai portals var dareit iz prīšku, atsateisteit i informēt par latgaliskuos kulturys procesim.”
Medeju “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” uztur i darbeibu nūdrūsynoj bīdreiba “LgSC”, kura jau vaira nikai 15 godu eistynoj dažaidus ar latgalīšu volūdys saglobuošonu, atteisteišonu i populariziešonu saisteitus projektus. Portals lakuga.lv sovu darbeibu izsuoce 2007. godā, tys vys vēļ ir vīneigais medejs pasaulī, kura saturs teik sagataveits tikai latgalīšu rokstu volūdā – viesturiskā latvīšu volūdys paveidā.
Ar portala redakceju var sasazynuot, rokstūt info@lakuga.lv – teik gaideita informaceja par aktualitatem Latgolā i latgaliskajā kulturā vysā pasaulī. Latgaliskuos kulturys informaceju var skaiteit portalā http://lakuga.lv, kai ari sekuot leidza socialūs teiklu profilūs facebook.com/lakuga.lv, instagram.com/voluuda, twitter.com/lakuga, kai ari “Telegram” kanalā t.me/latgaliski.


text:
Kū muoceitīs vydsškolu absolventim, kas nastudēs /Vacūs gazetu viests
Kū muoceitīs vydsškolu absolventim, kas nastudēs:
1. Lauksaimnīceiba un tuos blokus nūzaris: duozkūpis, putnkūpis, deiksaimnīks, lynu škiruotuojs, kūku škiruotuojs,
2. Omoti: īkuortys arhitekts, kūktālnīks, akmiņkalis, burtlicis svešvolūduos saraksteitu gruomotu voi zynuotnisku dorbu īspīsšonā, skotlūgu dekorators, zaltkalis, fotografs – Rentgena fotografs, smolkmehanikis, zūbu tehnikis, muzykys instrumentu taiseituojs, klavīru tehnikis un teirskaņuotuojs,
3. Videji tehniskī orūdi: miernīks, melioracejis specialists – 2-gadeiga spec. škola Rēzeknē, ceļu tehnikis – spec. 2-gad. škola Līpuojā un Rēzeknē, dzeļžceļu eksploatacejis darbinīki – spec. 2-gad. škola Reigā, laboratorejis asistents – farmaceitiskā, kosmetiskā voi mediciniskā laboratorijā.
4. Puorvaļdis īriedni: posta telegrafa resorā, dzeļžceļu viesrvaļdē, dažaiduos ministrejuos, pašvaļdeibuos, policejis dīnastā, vaļsts bankuos, muitys vaļdē, bibliotekā, notara paleigs.
5. Breivuos profesijuos dažaiduos tierdznīceibys nūzarēs: eksporta tierdznīceiba, tiedznīceiba metalu nūzarē, radio tierguotuojs, optikis, drogists, reklamu specialists, specialists gruomotu tiedznīceibā, kooperators.
6. Dorbs pedagogejis laukā: pylntīseigs pamatškolys školuotuojs, nareidzeigū školuotuojs, kurlmāmū školuotuojs, atpakaļ palykušū bārnu školuotuojs, orūdu školuotuojs veirīšu omotūs, sporta un vyngruošonys školuotuojs, ortopaidiskuos vyngruošonys školuotuojs, deju školuotuojs, volūdys lobuošonys školuotuojs, izrunys lobuošonys školuotuojs, stenografejis školuotuojs.
7. Socialī orūdi: jaunotnis aizsardzeiba, dorba apguode, orūdu izvēlis podūmdūtuve.
8. Satiksmis orūdi: stacejis prīkšnīki, jiurnīki – kuģu vadeituoji. (Vydsškolys absolventus pījem II jiurškolys klasē kuģu vadeituoja nūdaļā piec puorbaudejuma izturiešonys novigacejā un angļu volūdā. Napīcīšami byut braukušam 12 mien. kolpuotuoju sastuovā).
9. Kara muoksla: viersnīks, flotis viersnīks, avitors.
10. Muoksla: muzyka, deja, dramatiskuo muoksla, tāluotuoja muoksla.
Kur muoceitīs vydsškolu absolventem, kas nastudēs:
1. Lauksaimnīceiba: školuotuoja lauku muojtureibā, muojtureibys instruktore, muojtureibys puorraudze, duorzkūpe: 1) duorzkūpeibys školuotuoja, 2) duozkūpeibys instruktore, putnkūpe.
2. Omoti un muokslys omotnīceiba: muodiste: 1) sovs ateljē, 2) direktrise veikalūs, muokslys audieja – kai specialiste kimiskā teireitovā, muokslys uzjāmumu fotografe, optike, zūbu teh nike, rūkdorbu izšivieja: 1) eistā vuorda nūzeimē, 2) školuotuoja, 3) uz dažaidom mašinem.
3. Tehniskuos un zynuotniskuo paleidzis: tehniskuo asistente mediciniskūs institutūs, kai slimneicuos, sanatorejuos, uorstu privatuos laboratu=orejuos, uzjāmumūs, kurūs gatavoj medicin.-farmaceitiskūs preparatūs, bakteriologiskuos laboratorejuos, Rentgena uzjemšonā un t. t.: Rentgena asistente: 1) caurskateišonā, 2) uzjemšonā, 3) apstoruošonā, laborante – kai kvalificēts paleigparks, tehniskuo zeimietoja (pausiešona, kopiešonā un t. t.), bibliotekare, korespondentis, gruomotvedis, prokuristis, privatsekretaris, korrektrisis, statistikis, puorvaļdis īriednis.
4. Kantora īriednis: kantoristis, stenotipistis.
5. Orūdi teišā tierdzīceibā: puordevieja: drogu preču veikalā, parfimerejis veikalā, gruomotu veikalā, muzykaliju viekalā, nūlyktovu darbineica.
6. Posta un telegrafa īriednis: telefonistis tuolsarunā, telegrafistis, īriednis postā publikys apkolpuošonai, kanceleju īriednis, dzeļžceļu īriednis.
7. Vasalu un slymu kūpšonys orūdi: žieļsirdeiguo muosa, zeidaiņu kūpieja, vacmuote, masažiste, skaistuma kūpieja.
8. Veseleibys kūpšonys orūdi: ortopadisikuo vyngruošonā: 1) slimneicuos, 2) sanatorejuos, 3) privatā praksē, dzīdnīceyskā vyngruošonā: 1) ar masažys, vyngruošonys voi ari aparatu paleidzeibu izloboj lauztus voi trīkys kartus lūcekļus, 2) apkolpoj slymus ar dažaidom vīlu mainis slimeibom, kai apsataukuošonu, dažaidom nervozom slimeibom un t. t. mozbārnu un zeidaiņu vyngruošona.
9. Dorbs pedagogiskā laukā: bārnu duozneicys, pamatškolys školuotuojis, volūdu školuotuojis, pareizys izrunys školuotuojis, volūdys lobuošonys školuotuojis, nareidzeigū školuotuojis, kurlmāmū školuotuojis, školuotuojis aptakaļpalykušū školuos, muojtureibys školuotuojis, orūdu školuotuojis sīvīšu omotūs, sporta školuotuojis, vyngruošonys školuotuojis, ortopaidiskuos vyngruošonys školuotuojis, ritmiskuos vyngruošonys školuotuojis, stenografejis školuotuojis, deju školuotuojis.
10. Socialī orūdi: īriednis socialuos nūdaļuos, dorbs jaunotnis aizsardzeibā, zeidaiņu patversmis puorzine voi paleidze, bārnu patversmis puorzine voi paleidze, vosorys koloniju puorzine voi paleidze, meitiņu internatu puorzine voi paleidze, sīvīšu dorba apguode, orūdu izvēlis padūmdūtuve.
11. Muoksla: muzyka, deja, dramatiskuo muoksla, tāluotuoja muoksla.
Olūts: Latgolys Vōrds. –Rēzekne, 1932. g. 31. augustā. – Nr. 35. – 3. pl.


text:
„Man nav nikuo svareiguoka par tāvaini, dzymtū volūdu i saimi”O.Slišāns
Nu jau 5. godu myusu školā bārni var apmekliet nūvoda vuiceibas stundis. Tymuos teik apsprīsti ar Latgolu, Rēzekni saisteiti kulturas, tradiceju, viesturis, latgalīšu volūdas vaicuojumi.
Paguojušuo goda nūgalī Latgolas školu bārni tyka aicynuoti pīsadaliet Latgolas patriota Ontona Slišāna pīmiņai organizātā radūšū dorbu kokursā „Man nav nikuo svareiguoka par tāvaini, dzymtū volūdu i saimi”. Aizbraucūt iz Viļakas nūvoda Upītes cīma školu , kurā nūtyka konkursa izviertiejums, ar prīcu uzzynuojom, ka myusu školas 4. klašu bārni ir īguvuši gūdolguotuos vītas: Evelīna Līksniņa – 1.vītu, Renāts Kondrovs – 3. vītu, Denita Kuzņecova – atzineibu.
Lai veicas arī turpmuokajūs radūšajūs izaicynuojumūs!
Nūvoda vuiceibas školuotuoja Ingūna Zeiļa


text: Latgolys viestnīceibys GORS sātā tikt vydā i tymā puorsavītuot ir vīgli, jo pi īejis i stuovūs navā pakuopīņu. Nu vīna stuova iz cytu var tikt ar liftu. Cylvākim rateņkrāslūs ir daīmamys atbylstūši jūs vajadzeibom īkuortuotys labīreiceibys. Cylvāku ar kusteibu trauciejumim pavadūnim iz nūtikšonom beleti nav juopierk. Kab pasuocīņus varātu baudeit kūpā, cylvāku ar kusteibu trauciejumim pavadūmim Mozajā zalā īsokom izavēlēt pyrmuos rindys suonu vītys, nu Lelajā zalā – pīcpadsmytuos i sešpadsmytuos ryndys suonu vītys parterā i vītys pyrmajā suonu balkonā.


text:
Jezus Kristus augšancēlēs
Пacxa
(Cēlīs Kristus nu myŗunim)
Jezus Kristus augšancēlēs, aleļuja, aleļuja,
visim ļaudim mīru vēlej, aleļuja, aleļuja,
Sīvītes uz kopu gōja, aleļuja, aleļuja,
un par Jezu pōrrunōja, aleļuja, aleļuja,
Kad jau jōs pi kopa beja, aleļuja, aleļuja,
eņgeļs viņom tai saceja: aleļuja, aleļuja,
“Nasabeistit, raudōt beidzit, aleļuja, aleļuja,
prīcas vēsti sajimt steidzit, aleļuja, aleļuja,
Augšancēlēs Jungs, patīši, aleļuja, aleļuja,
mōceklim tū sokit visim”, aleļuja, aleļuja,
Šudiņ jauka svātku dīna, aleļuja, aleļuja,
prīcojās lai sirds ikvīna, aleļuja, aleļuja.
Teicit Kungu. Reiga, 1990. lp. 423. Nr. 45.


text:
“Cytaidi latviskais” pīduovuos raidejumu cyklu par Latgolys kongresa dalinīkim
Nu 6. apreļa Latvejis Televizeja (LTV1) pīduovuos Latgolys kongresam veļteitu viesturisku raidejumu cyklu, kas stilistiski īsakļaun Latgolys stuostu “Cytaidi latviskais” ītvorūs. Kai viestej informaceja LTV sātys lopā, kotra raidejuma pamatā byus stuosts par vīnu personeibu – Latgolys kongresa delegatu, kuruo dzeivis ceļš pyrma i piec kongresa spylgtai ilustrej Latvejis viesturis krystpunktus.
Pyrmuo raidejuma varūņs byus Stanislavs Kambala (1893–1941) – vīneigais nu latgalīšu, kurs pīsadaleja Latvejis vaļsts proklamiešonys aktā.
Raidejums sasatiks ar Stanislava Kambalys dzymtys turpynuotuojim i dzymtajā sātā Latgolā, i “Rideļu Dzirnavās” Tukuma pusē, Latvejis Bankys viesturis konsultante Ineta Lipša analizēs Kambalys kai baņkīra darbeibu, tielnīks i monetu muokslinīks Ivars Drulle atkluos, parkū pīsadalejs konkursā par Latgolys kongresam veļteitys jubileja monetys izveidi, kaidus motivus i simbolus īkļuovs tuos aversā i reversā. Raidejumā varēs izzynuot, ka na viņ pavuordis, nu eistyna radnīceiba saista Stanislavu Kambalu ar latvīšu basketbolistu Kasparu Kambalu. Tiks stuosteits ari, kaidi viesturiski dokumenti ir sasaglobuojuši par itū personeibu Latgolys i Reigys muzejūs i arhivūs.
Cykla idejis autori ir Daugovpiļs Universitatis docents Valentins Lukaševičs i LTV redaktore Sandra Freiberga, viesturis konsultanti Latvejis Nacionaluo viesturis muzeja Vydslaiku, jaunūs i jaunuokūs laiku viesturis nūdalis vadeituojs dr.hist. Toms Kikuts i ituos nūdalis pietnīks mag.phil. Imants Cīrulis. Raidejumu cyklu vadeis tuo autors i Latgolys pietnīks Valentins Lukaševičs, režisore Zita Kaminska, redaktore Sandra Freiberga, vodūšais operators Andris Sarma.
Karteņa: ltv.lv


text:
Bivalvia - Pectinida - Pectinoidae
PaleoDB taxon number: 102764
Alternative combination: Pecten cookei
Full reference: L.B. Kellum. 1926. Paleontology and Stratigraphy of the Castle Hayne and Trent Marls in North Carolina. United States Geological Survey Professional Paper (143)1-56
Belongs to Chlamys according to K. V. Palmer and D. C. Brann 1965
Sister taxa: Chlamys (Anatipopecten), Chlamys (Azumapecten), Chlamys (Camptochlamys), Chlamys (Camptonectes), Chlamys (Chlamys), Chlamys (Leochlamys), Chlamys (Mimachlamys), Chlamys (Miyagipecten), Chlamys (Radulopecten), Chlamys (Scaeochlamys), Chlamys (Swiftopecten), Chlamys alockamanensis, Chlamys anapleus, Chlamys angsanana, Chlamys antiaustralis, Chlamys archiaciana, Chlamys ashiyaensis, Chlamys asperrimus, Chlamys badenpowelli, Chlamys bartschi, Chlamys behringiana, Chlamys bellicostata, Chlamys biarritzensis, Chlamys biddleana, Chlamys bifrons, Chlamys branneri, Chlamys cacawensis, Chlamys caillaudi, Chlamys calkinsi, Chlamys carinata, Chlamys choctavensis, Chlamys cinnabarina, Chlamys clarkeana, Chlamys cornwalli, Chlamys corteziana, Chlamys cowlitzensis, Chlamys curvivarians, Chlamys cushmani, Chlamys decemnarius, Chlamys decussata, Chlamys dentata, Chlamys deshayesii, Chlamys dringi, Chlamys egregius, Chlamys elongata, Chlamys enfieldensis, Chlamys eupatagonicus, Chlamys exaratus, Chlamys faujasi, Chlamys feddeni, Chlamys fenestratus, Chlamys funebris, Chlamys goldfussi, Chlamys grossouvrei, Chlamys grunskyi, Chlamys hastata, Chlamys hertleini, Chlamys hodgei, Chlamys hupeanus, Chlamys indecisa, Chlamys ingeniosa, Chlamys jamviniensis, Chlamys janiroides, Chlamys jordani, Chlamys kakanuia, Chlamys kebolintangensis, Chlamys kotaklensis, Chlamys kotorana, Chlamys kumanodoensis, Chlamys landesi, Chlamys lentiginosa, Chlamys lowei, Chlamys matchgarensis, Chlamys mediacostatus, Chlamys menkrawitensis, Chlamys mercuria, Chlamys milvus, Chlamys miurensis, Chlamys mojsisovicsi, Chlamys nisataiensis, Chlamys nupera, Chlamys nuwokensis, Chlamys opuntia, Chlamys palmyrensis, Chlamys peroni, Chlamys picta, Chlamys portoricoensis, Chlamys praenuncius, Chlamys proavus, Chlamys reticulata, Chlamys rollei, Chlamys rubida, Chlamys ruschenbergerii, Chlamys sanctiludovici, Chlamys sanguinolenta, Chlamys santamaria, Chlamys scabrellus, Chlamys sespeensis, Chlamys sespensis, Chlamys seymouri, Chlamys shitakaraensis, Chlamys sokolovi, Chlamys solea, Chlamys splendens, Chlamys squamosa, Chlamys subacuta, Chlamys substriata, Chlamys talahabensis, Chlamys tamurae, Chlamys tenuicostatus, Chlamys textoria, Chlamys titirangiensis, Chlamys tjaringinensis, Chlamys wahtubbeana, Chlamys washburnei, Pecten (Chlamys) alexandri, Pecten (Chlamys) articulatus, Pecten (Chlamys) caloosensis, Pecten (Chlamys) coronatiformis, Pecten (Chlamys) desiderii, Pecten (Chlamys) eboreus, Pecten (Chlamys) erlangeri, Pecten (Chlamys) prototranquebaricus, Pecten (Chlamys) rogersii, Pecten (Chlamys) rothpletzi, Pecten (Chlamys) sakitoensis, Pecten (Chlamys) satoi, Pecten (Chlamys) scutella, Pecten (Chlamys) subalpinus, Pecten (Chlamys) subdextilis, Pecten (Chlamys) tauroperstriaus, Pecten (Chlamys) thompsoni, Pecten (Chlamys) wautubbeanus, Pecten (Chlamys) waylandi, Pecten (Chlamys) yneziana
Type specimen: Its type locality is USGS 10622 (B.D. Johnson Farm), Castle Hayne marl, Duplin County, North Carolina, which is in an Eocene marine marl in the Castle Hayne Formation of North Carolina.
Ecology: stationary epifaunal suspension feeder


text:
Dārgie mūsu mājas lapas viesi!
Šajā mājas lapā Jūs varat iepazīties ar Dricānu Romas katoļu draudzes dzīvi, mūsu baznīcas vēsturi un svarīgākajiem notikumiem.
Iesākumā aicinām noklausīties dziesmu, kura veltīta mūsu Dricānu baltajai baznīcai:
O. Matvejāna vōrdi un melodija
DRYCĀNU BAZNEICA BOLTŌ
Pōr pakolnim Drycānu bazneica boltō
Mirdz saulē kai mōjūklis, Dīvam kas calts,
Nōk paaudzes tveicē voi putinī soltā,
Nōk tāvi un mōtes, jūs sūlis nav velts.
Ar krystu tu apzeimej sevi pi mūkas
Un sajyuti - eņgeļs tev nūsastōj klōt;
Jam māmeņa bērneņu vīgli pi rūkas,
Vad ceļūs pi oltora lyugšona stōt.
Te, oltorā tovā, ak, bazneica svātō,
Kai myužeigi dzeiva pukst Jezus Sirds,
Te Judas un Seimaņa dīvpaleigs žēleigs
Pōr ticeigū tautu kai gaismas stors mirdz.
Ak, Jaunova Marija, Dīvmōte Svātō,
Daudz osoru redzēj's Tovs žēleigais vaigs,
Tu uzklausi, mīlō, myus' lyugšonōs kvālōs
Un aizbiļdi Dālam, kod pīnōks mums laiks!
Lai naizdzīst guņteņa oltora prīškā,
Lai nabeidz pōr pakolnim skanēt tovs zvons;
Kai nasabeigs lyugšona pajumtē tovā,
Tai svēteibu nūvodam Svātais Gors dūs.


text:
Aicynoj vuiceitīs kūklis spēlis pamatus i īpazeit Latgolys folklorys montuojumu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
2021. gods augustā bīdreiba “Cilvēka attīstības centrs” pabeiguse projektu “Koklēsim Krāslavas novadā!”. Projekta mierkis ir saglobuot i nu jauna īdzeivynuot Latgolys kūklis spēlis tradiceju Kruoslovys nūvodā, i rūnūt vareibu vuiceitīs tradicionaluos kūkliešonys pamatus Kruoslovā nūvoda dzeivuotuojim, tamā skaitā bārnim, i popularizejūt kūklis spēli plašuokai auditorejai Kruoslovys nūvodā, informej bīdreibys “Cilvēka attīstības centrs” projektu vadeituoja Ilze Mežniece.
Projekta laikā Latvejis kūkļu meistari Eduards Klints i Ģirts Laube ir radejuši skaistys Latgolys kūklis, instrumentu veiduotuojs Aleksandrs Maijers sataisejs tradicionaluos stabulis, kurys vysys nu daīmamys apvuiceibom Kruoslovā i apleicīnē. Īguoduota ari apskaņuošonys tehnika i šiviejis Ilzis Landmanis radeiti skotuvis tārpi. Nu tik vajag tū vysu likt lītā projekta mierķa pīpiļdeišonā.
Itūšaļt, padorūt projekta rezultatus publiski daīmamus, bīdreiba “Cilvēka attīstības centrs” sadarbeibā ar Kruoslovys kulturys nomu aicynoj Kruoslovys i plašuokys apleicīnis dzeivuotuojus vuiceitīs kūklis spēli.
Vysaidūs īrūbežuojumu deļ apvuiceibys plānuotys individualys i attuolynuoti laikā nu 2021. gods oktobra da 2022. gods janvara. Kruoslovys nūvoda folklorys kūpys “Primaki” vadeituoja Ilze Mežniece dūs vareibu interesentim vuiceitīs kūklis spēlis pamatus, īpazeit Latgolys folklorys montuojumu. Piec diveju mienešu īvadnūdarbeibu, nūpītnuokim daleibnīkim paradzātys padzilinuotys nūdarbeibys kūklis spēlē.
Interesentus aicynoj dasasaceit ITE.


text:
Pavaļa
Pavaļa (anglīšu: entertainment, recreation activities; krīvu: дocyr, paзBлeчeHия; latvīšu: izklaide) — darbeibys, kuru snāgs irā prīcynuot ļauds, paceļt jim jutūni, puordrūsynuot džadeigu (iņteresantu) i pateikamu breivuo laika puorlaisšonu.
Šauruokā zeimeibā par pavaļu apzeimoj pavalis industrejis pasūleitūs, publikai guoduotūs sariedīņus pīv.:
- koņcertus, teatra izruodis, kinys seansus,
- klubu i kopejneicu programys,
- uorīnis izastatīņus, atrakcejis, tierdzeņus,
- muzeju ekspozicejis, paruodis
i leidz.).
Plotuokā zeimeibā pavalis sapratīnī īīt vēļ i taidys prīcynojūšys darbeibys, kurys breivajā laikā cylvāks dora vīns voi napalelā ļaužu grupā, pīv.:
- datorkaitys,
- golda kaitys i kartavuošona,
- televizejis voi DVD vieršonuos,
- vakariešonys,
- izbraukšona dobā
i leidz.).
Izškireigai nu cytys breivuo laika darbeibu atmejis - kaviekļu, pavaļa parostai navā sasīta ar regularumu.


text:
Švedeja
Švedeja, oficialai Švedejis Kieneste (švedu: Konungariket Sverige) - vaļsteiba Pūstumu Europā pi Baļtejis jiurys. Vaļsteiba tur rūbežu ar Norvegeju i Suomeju, a dīnavydūs ar Oresunda tyltu saškierta ar Daneju. Baltejis jiurā vaļsteibai namoz solu, pošys leluos - Gotlandeja i Elandeja.
Pa vaļsteibys pluotam 450,295 km², Švedeja irā trešuo poša leluo vaļsteiba Europys Savīneibā, kuramā dzeivoj 9,2 miljoni dzeivuotuoju. Švedejā cieški moza dzeivuotuoju bīzeiba - tik 21 cylvāks iz vīnu km². Vaļsteibys dīnavydūs dzeivoj labtik vaira cylvāku kai pūstumūs. 85% dzeivuotuoju dzeivoj mīstūs i guodojams, atīsmē itys skaits pasalelynuos[1]. Švedejis Kienestis golvysmīsts irā Stokholmys, kurs taipoš irā pošu lelais vaļsteibys mīsts ar 9 223 766 dzeivuotuojim[2]. Ūtrais pa lelumam mīsts irā Geteborgs, trešais - Maļme.
Švedejis vaļsteiba īstateita vydslaikūs. 17 godu symtā jei pasaplateja sovys teritorejis i tyka par Švedejis Impereju. Tei beja vīna nu pošu zeimeiguo vaļsteibu Europā 17 i 18 godu symtā. Lelumu teritoreju uors Skaņdinavejis pussolys Švedeja pagaisynuoja. Taipoš Reitu Švedeju, myuslaiku Suomeju puorjēme Krīvejis Impereja 1809 godā. Pa 1814 goda vaidim pi Švedejis tyka daškierta i Norvegeja, tok obadiveju vaļsteibu savīneiba dreiži izjuka. Nu tuo laika Švedeja napīsadola nivīnūs vaidūs i vysod raudzej īvāruot neutraliteta politiku[3].
Myuslaikūs Švedeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu i labi izraisteitu ekonomiku. Jei aizajim pyrmū vītu pasaulī pa demokratejis iņdeksam i septeitū vītu pa ļaudeibys raisteibys iņdeksam. Švedeja irā Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejis (VEKRO) dalineica i nu 1995 gods janvara 1 dīnys Europys Savīneibys dalineica.
Etimologeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Daudzejuos pasauļa volūduos Švedejis pasauka skaņ leidzeigai. Varams, pasauka izacēluse nu vuordu "Sweon/Sweonas" (Vacnorvegu volūdā Sviar, latiņu Suiones) i suokuos vīnkuoršai lītuota kai "Švedu ļauds". Švedu pošu pasauka Sverige sasadora nu diveju vuordu "Svea" i "Rike", kas zeimoj "Švedu Kieneste", tok laika guojumā izsoka puorsamejuse. Latgaliskuo pasaukys variaceja sadar ar lītaunīku volūdys pasauku i irā vīna nu daudzejom vuorda "Sweden" variacejom.
Suomu-ugru volūduos švedu i Švedejis pasauka izacēluse nu švedu volūdys vuorda roþs - iertīs. Itū pasauku lītuoja i skaņdinavu varjagim, kuri īstateja Novgoroda mīstu. Kod varjagus slavi asimilēja, Suomu-ugru pasauka izaglobuoja (Rus - anglīšu Russia).
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Politiskuo sistema[pataiseit | labot pirmkodu]
Administrativais dalejums[pataiseit | labot pirmkodu]
Ekonomika[pataiseit | labot pirmkodu]
Demografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Etniskais sadors[pataiseit | labot pirmkodu]
Volūda[pataiseit | labot pirmkodu]
Religeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Sports[pataiseit | labot pirmkodu]
Verīs taipoš[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ name="publikationer2007"> Statistics Sweden. Yearbook of Housing and Building Statistics 2007. Statistics Sweden, Energy, Rents and Real Estate Statistics Unit, 2007. ISBN 978-91-618-1361-2. Available online in PDF format
- ↑ Taiss:Cite web
- ↑ Taiss:Cite web


text:
Lūznovā sasaveis pasauļa muzyka i latgalīšu dzeja
Lūznovys muižā 10. februarī nūtiks kamermuzykys programys “Pasauļa muzyka i latgalīšu dzeja” pasuokums, kurymā sasaveis ansambļa “Brokastis četratā” spālātuo pasauļa muzyks klasika džeza apdarē i latgalīšu literata Raibuo dzeja.
“Brokastis četratā” dalinīki ir profesionali muziki, kurim pateik rast prīcu muzykā – pianists Muorteņš Zilberts, kontrabasists Juoņs Stafeckis, flautists Andis Klučnieks i sytominstrumentālists Aivars Krastiņš. Ansambļa lūma Latvejis profesionaluos muzykys vidē ir eipaša, jo pīduovoj unikalu klasiskuos muzykys i džeza sintezi.
Raibīs latgalīšu literaturā debitēja 2011. godā ar stuostu kruojumu “Pyrma syltī”, ūtrais stuostu kruojums “Zalta tesmini” izguoja 2015. godā. Sovpus pārn Andrejdīnā Raibīs prezentēja sovu pyrmū dzejis kruojumu “Pistacejis”, ailis nu tuo skanēs ari Lūznovā.
Pasuokums nūtiks Lūznovys muižys Sorkonajā zalā 15:00 stuņdēs.
Raibīs skaita sovu dzeju raidejumā “Kultūras Rondo”


text:
Ļaudis maņ meilī
Beлиkий пocT
Ļaudis maņ meilī, kū jums nūdareju?
Vai es kū ļaumu jums kod izdareju?
Gribēju dōvōd visim debess prīcu;
ceļu jyus rōdot maņ uz nōves vītu.
Ļaudis maņ meilī, kū jums nūdareju?
Vai kaidu sōpi es jums izdareju?
Jyusus es cēļu vysom tautom pōri;
tagad uz munu nōvi visi kōri.
Ļaudis maņ meilī, kū jums nūdareju?
Vai Dīva spāku jums es narōdeju?
Varējot pōrīt sausom kōjom jyuru;
vīneigi naidu tagad apkōrt jyutu.
Ļaudis maņ meilī, kū jums nūdareju?
Vai jyusu sūļus vīnmār nasvētēju?
Barōju jyusus tuksnesī ik dīnas;
yudiņa lasi nav kas maņ te pīnas.
Ļaudis maņ meilī, kū jums nūdareju?
Vai es uz lobu jyusus navadeju?
Sorgōju jyusus es nu īnaidnīkim;
mani jyus stōdat blokus nūzīdznīkim.
Ļaudis maņ meilī, kū jums nūdareju?
Vai keidreiz jyusus aizmērsis es beju?
Yudini slōpēs jums nu klints es devu,
pošam man snīdzat etiķi lai dzeru.
Ļaudis maņ meilī, kū jums nūdareju?
Vai jyusu lobā vysu nadareju?
Īvežu jyusus zemē Apsūleitā;
man līkat nūmērt vītā nasvēteitā.
Ļaudis maņ meilī, kū jums nūdareju?
Vai lobu sirdi es jums narōdeju?
Audzēju jyusus es kai veina kūku;
napasnīdz tagad maņ nivīns pat rūku.
Ļaudis maņ meilī, kū jums nūdareju?
Vai lobu dareit jyusus namōcēju?
Trejs godi es jums kai Dīvs paleidzēju;
dzeiveibu tagad par jums upureju.
Ļaudis maņ meilī, kas vēļ byutu dorams?
Syuteibu sovu piļdeju cik varams.
Vyslobais Jezu, mes pi Tevis ejam,
pi Tovom kōjom osoras mes lejam.
Dīvs Kungs, mes Tevi lyudzam pazemeigi,
atzeistam vainas sovas vaļsirdeigi.
Pīdūd mums, Jezu, myusu vysus grākus,
Styprynoj sovu ļaužu vōjūs spākus.
Dūd, lai mes Tevi stipri īmīļōtu
un sovas dīnas svāti nūdzeivōtu!
Atļauņ pēc nōves īraudziet mums Tevi,
svātlaimi baudeit, kū mums nūpeļnēji! Amen.
Teicit Kungu. Reiga, 1990. lpp. 409-411.


text:
Latvejis Nacionalajā viesturis muzejā atkluos div Latgolai veļteitys izstuodis
Nu 6. apreļa da 8. septembra Latvejis Nacionalajā viesturis muzejā Breiveibys buļvarī 32, Reigā, byus apsaverama mobiluo izstuode “Latgales kongresam – 100” i izstuode “Latgales keramika – tradicionālais un mūsdienīgais”, informej muzeja puorstuovi.
Ar itū “Savējās Latgales” cyklu muzejs aizsuoc Latvejis symtgadei veļteitu nūtikšonu programu, izceļūt Latvejis apsavīnuošonys idejis nūstyprynuošonu 1917. goda pavasarī kai eipaši nūzeimeigu vaļsts veiduošonuos procesa sastuovdaļu.
Latvejis vaļsti izveiduoja 1918. godā, apvīnojūt treis administrativi nūškiertys dalis – bejušū Kūrzemis guberņu, Vydzemis guberņu i Vitebskys gubernis treis Latgolys apriņčus. Jau godu īprīkš tyka izsaceits atbolsts idejai par vīnuotu latvīšu nāceju ar pošpuorvaļdis tīseibom vysūs Latvejis kulturviesturiskajūs nūvodos. Izškirūša nūtikšona ceļā iz vīnuotu Latveju beja Latgolys kongress Rēzeknē 1917. goda 26.-27. aprelī (9.-10. majā), kuruo delegati atbaļsteja Latgolys atdaleišonu nu Vitebskys gubernis i tuos apvīnuošonu ar latvīšu apdzeivuotuom teritorejom Baļtejis guberņuos – Vydzemi i Kūrzemi. Tei beja izaškieršona na tik par administrativi-teritorialū pīdareibu, nu ari par latvīšu nācejis nuokūtni.
Kluotyn nācejis vīnuoteibys idejai na mozuok nūzeimeiga ir kotra nūvoda unikalitate, eipašais tuo kulturviesturiskajā ainovā, viesturiskajā pīredzē. 1917.-1918. godā nūstyprynuotī kūpeigī mierki vēļ šudiņ pastuov mejīdarbeibā ar kotra kulturviesturiskuo nūvoda sovpateibu.
Izstuode “Latgales kongresam – 100”
1917. goda pavasara politiskuos nūtikšonys – Latvejis apsavīnuošonu i autonomejis idejis – nūsaceja ilglaiceiga viesturiskuo pīredze. Partū mobiluo izstuode “Latgales kongresam – 100” veļteita na tik Latgolys kongresa nūtikšonai i tuo lāmumim, nu īzeimoj ari tuos viesturiskuos atškireibys, kas raksturoj Latgolys vysaiduokūs puorvaļdis, saimisteibys, sabīdriskuos i kulturys dzeivis, nacionaluos kusteibys atteisteibys ceļus gondreiž 300 godu laikā nu Latvejis teritorejis sasadaleišonys storp vairuokom politiskuom viersvarom.
Izstuodē izmontuoti LNVM kruojuma materiali, kas paruoda katuoļticeibys, pūļu volūdys i puorvaļdis sistemys izplateibu Latgolā, Krīvejis centraluos varys eistynuotū rusifikacejis politiku 19. gs. beiguos, latgalīšu nacionalū pošapziņu 20. gs. suokuos. Izstuodeitūs eksponatu vydā byus ari 20. gs. 30. godu vydā radeituo muokslinīka Jākuba Strazdiņa interpretaceja par Latgolys kongresa nūtikšonu Rēzeknis kinoteatrī “Diana”, vīneigais zynomais kruosainais attāls, kurymā itei nūtikšona atspīgeļuota.
Izstuode “Latgales keramika – tradicionālais un mūsdienīgais”
Kotram nūvodam rakstureiga kaida sovpateiga kulturys īzeime. Vīna nu spylgtuokajom tradicionaluos kulturys zeimem Latvejā ir Latgolys keramika. Da myusu dīnu vēļ sasaglobuojuse pūdnīceibys tradiceju puormontuošona tīšā veidā – dālam nu tāva, muocekļam nu meistara. Latgolys pūdnīceiba īkļauta ari Latvejis kulturys kanonā.
Latgolai rakstureiguos keramikys tradicejis suoce veiduotīs vēļ senuotnē, jaunuokajā akmiņa laikmatā, par tū var sprīst piec myusu prīškteču atstuotajim materialuos kulturys aplīcynuojumim muolā, kas izīti arheologiskajūs izrokumūs. Myusu dīnuos Latgolys keramika ir daudzškautņaina lītiškuos muokslys jūma. Laikam rytūt, muola pūdu veiduošonys procesūs īīt jaunys, modernys tendeņcis, pasaruoda jauni īspiejamī muola sastuovi, apstruodis pajiemīni, trauku formys, tok namaineigys palīk viesturiskuos tradicejis, seņču pīredzis izmontuošona muola apstruodē i dorba mīlesteiba, kurū styprynoj apziņa par Latgolys keramikys pīredzi i potencialu.
Izstuodē byus apsaverami apmāram divdesmit Latgolys pūdnīku dorbi – Tautys lītiškuos muokslys studejis “Rēzeknes apriņķa pūdnīki” i Andreja Paulāna Tautys lītiškuos muokslys studejis keramiku veikums. Tū papyldynuos projekta “Latvijas zelta pods” dalineicys Elīnys Kursītes Latgolys pūdnīku portreti lelformata izmārā.
Izstuožu atkluošonys pasuokumu 5. aprelī īvadeis diskuseja par Latgolys pūdnīceibys tradicejom i nuokūtnis perspektivom: keramiks Andris Ušpelis stuosteis par Latgolys keramikys vacmeistarim, Latvejis Nacionaluo kulturys centra tautys lītiškuos muokslys eksperte Linda Rubena analizēs Latgolys keramiku kai vīnu nu Latvejis namaterialuo kulturys montuojuma elementim, Latvejis Muokslys akademejis Latgolys filialis lektore Evija Vasilevska aicynuos dūmuot par Latgolys keramikys atteisteibys tendeņcem myusu dīnuos. Diskuseju nūslēgs projekta “Latvijas zelta pods” dalinīku prīšklasejumi. Literaturzynuotneicys Janīna Kursīte, Elīna Kursīte i Rūta Šmite pasadaleis ar projekta laikā sajimtajim īspaidim par Latgolys keramikys statusu i nūzeimi myusu dīnuos.
Karteņā: Latgolys kongresa nūtikšonys aina kinoteatrī “Diana” Rēzeknē 1917. goda 9. majā. Uzskaitis leidzeklis školom i sabīdriskajom īstuodem piec Jākuba Strazdiņa akvareļa. Izdevnīceiba “Pagalms”, 1935. gods. Latvejis Nacionaluo viesturis muzeja kruojums.
Jākuba Strazdiņa zeimātuo kongresa aina apvīnoj reali sasaglobuojušuos līceibys par kongresa dalinīkim i guojīnī izmontuotajim karūgim i plakatim ar muokslinīka interpretaceju par nūzeimeigū nūtikšonu.
Iz skotivis nu lobuos: kongresa organizatori 1.– Jezups Rancāns; 2.-Juoņs Rubuļs; 3.-Fraņcs Trasuns. Centrā nu lobuos: Vydzemis Pagaidu zemis padūmis puorstuovi – 1.-Zigfrīds Anna Meierovics; 2.-Juoņs Zālītis; kongresa organizatori – 3.-Pīters Dzeņs (?); 4.-Nikodems Rancāns; 5.-Vladislavs Rubuļs; 6.-Juoņs Velkme; 7.-Kazimirs Skrynda; 8.-Fridrihs Obšteins.


text:
“Tautumeitas” ir tradicionaluos muzykys grupa, kurei rodusēs 2015. godā i apvīnoj 6 mārgys, nu kurūs leluokai daļai ir etnomuzykologejis izgleiteiba. 2017. gods ir bejs cīši spylgts grupys rodūšojā darbeibā – uzastuojušys “Boņuks 2016” i “Laiks Ziedonim” ceremonejuos, ar grupu “Auļi” izbraukuojušys Latveju vierīneigā koncertturē, pīsadalejušys šovā “X-faktors”, kai ari uzastuojušys daudzi cytuos nūtikšonuos kai Latgolā (Latgalīšu volūdys nakts, Muokslys pikniks Lūznovā i c.), tai puorejā Latvejā, vysod koncertūs dzīdūt ari latgaliski, kas ir grupys repertuara naatjemama daļa.
Ni “Auļi”, ni ari “Tautumeitas” Latvejis muzykys laukā poši par sevi niu komentarus naprosa, bet obejis spieceiguos muzykaluos apvīneibys niu ir dzierdamys ari vīnā kūpeigā albumā, kurymā vydā ir 13 dzīšmu. Albumā teik izspālāts i izdzīduots cylvāka dzeivē svareigais preceibu i kuozu pūsmys. “Auļu” kuliņu i bungu styprais skaniejums puorstuov veiriškū spāku, bet “Tautumeitas” ar izteikti maiguoku skaniejumu, nu vys tik spāka pylnū daudzbaļseigū dzīduošonu, puorstuov sīviškū. Taipat kai dzeivē jaunam puoram piec kuozu ir juoīsavuica sadzeivuot, kab vīns napuormuoktu ūtra, tai i muzykā “Auļi” i “Tautumeitas” vaicoj saskanis, vīnam ūtru papyldynojūt.


text:
Autors: Vineta Vilcāne
Avots: Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv
2020. gada 27. aprīlī internetā un 2. maijā Latvijas Televīzijā pirmizrādi piedzīvos jaunākā latgaliešu dokumentālā filma "Laiki. Cylvāki. Volūda".
Tā stāsta par dažādu Latvijā pastāvējušu politisko režīmu attieksmi pret latgaliešu valodu un centieniem ierobežot tās lietojumu laika periodā no 1920. līdz 1960. gadam.
Pilnmetrāžas dokumentālā filma "Laiki. Cylvāki. Volūda" izstāsta Latvijas vēsturē mazāk zināmus notikumus un atklāj piemirstus, bet varbūt arī apzināti aizmirstus, faktus, kas parāda politisko režīmu attieksmi pret Latgales latviešiem un latgaliešu valodu. Filma arī atklāj latgaliešu likteņus un viņu veikumu cīņā par savas valodas saglabāšanu, reizēm arī bezdarbību, iespēju neizmantošanu un pašu kļūdas. Dokumentālais stāsts sākas ar 1920. gadu, kad pēc uzvaras Neatkarības karā Latgalē bija iestājies miers un sanāca Satversmes sapulce, un noslēdzas ar 1960. gadu, kad okupētajā Latvijā tika pārtraukta desmitgadēm pastāvējusī iespieddarbu izdošana latgaliski.
"Dokumentaluo filma "Laiki. Cylvāki. Volūda" aptver 40 godus ilgu laika pūsmu. Taišni itymā laika pūsmā var rast daudzys atbiļdis iz vaicuojumim, parkū ar tevi, ar mani, ar puorejim latgalīšim ir nūtics taišni tai, kai ir nūtics. Parkū mes asam taišni tī, kur mes asam," saka filmas producents un režisors Arnis Slobožaņins.
Kā atzīst A. Slobožaņins, filmu nav viegli skatīties, tā ir piesātināta, daudzšķautņaina un skarba. Filmas veidotāji aicina to noskatīties ikvienu latgalieti un Latvijas iedzīvotāju, lai labāk izprastu latgaliskuma sarežģīto vēsturi, latgaliešu vēlmi lietot savu valodu un prasību latgaliešu valodai ierādīt pienācīgu vietu šodienas Latvijā.
Filmas "Laiki. Cylvāki. Volūda" pirmizrāde būs 27. aprīlī, Latgales kongresa dienā, pl. 19.00 internetā, biedrības "Latgolys Producentu grupa" kontos Facebook un Youtube. Savukārt televīzijas pirmizrāde būs 2. maijā pl. 12.30 LTV1.
Dokumentālā filma ir veltīta dziesminiekam un latgaliešu rokraksta grāmatniecības pārstāvim Andryvam Jūrdžam, godinot izcilo latgalieti 175 gadu jubilejā. Filma veidota latgaliešu valodā, bet tai būs pieejami subtitri latviešu literārajā valodā un angļu valodā.
Filmas idejas autors un līdzproducents ir ASV dzīvojošais latgalietis, mecenāts un Latvijas goda konsuls Teksasas štatā Pīters Aloizs Ragaušs. Režisora un producenta pienākumus veicis Arnis Slobožaņins, kurš arī iepriekš veidojis Latgales vēsturei veltītas filmas. Par video, skaņu un montāžu rūpējies Ivars Utināns. Filmas stāstu papildina ekspertu – Lidijas Leikumas, Valtera Ščerbinska, Henriha Soma un Valentīna Lukaševiča komentāri. Savu roku vēsturiskā stāsta tapšanā pielikuši arī Guntis Rasims, Māris Susējs un Tenis Bikovskis.
____________________________________________
Pyrmizruode filmai "Laiki. Cylvāki. Volūda" par politiskūs varu attīksmi pret latgalīšu volūdu
27. aprelī škārsteiklā i 2. majā Latvejis Televizejā pyrmizruodi pīdzeivuos jaunuokuo latgalīšu dokumentaluo filma "Laiki. Cylvāki. Volūda". Tei stuosta par dažaidu Latvejā pastuoviejušu poltiskūs režimu attīksmi pret latgalīšu volūdu i ceņtīnim īrūbežuot juos lītuojumu laika periodā nu 1920. leidz 1960. godam.
Pylnmetražys dokumentaluo filma "Laiki. Cylvāki. Volūda" izstuosta Latvejis viesturē mozuok zynomus nūtykumus i atkluoj damierstus, bet varbyut ari apzynuotai aizmierstus faktus, kas paruoda politiskūs režimu attīksmi pret Latgolys latvīšim i latgalīšu volūdu. Filma ari atkluoj latgalīšu liktiņus i jūs veikumu ceiņā par sovys volūdys saglobuošonu, reizem ari bezdarbeibu, īspieju naizmontuošonu i pošu klaidys. Dokumentalais stuosts suocās ar 1920. godu, kod piec uzvarys Naatkareibys karā Latgolā beja īsastuojs mīrs i saguoja Satversmis sapuļce, i nūsaslādz ar 1960. godu, kod okupātajā Latvejā tyka puortraukta desmitgadem pastuoviejušuo īspīddorbu izdūšona latgaliski.
"Dokumentaluo filma "Laiki. Cylvāki. Volūda" aptver 40 godus ilgu laika pūsmu. Taišni itymā laika pūsmā var rast daudzys atbiļdis iz vaicuojumim, parkū ar tevi, ar mani, ar puorejim latgalīšim ir nūtics taišni tai, kai ir nūtics. Parkū mes asam taišni tī, kur mes asam," soka filmys producents i režisors Arņs Slobožanins.
Kai atzeist A. Slobožanins, filmu nav vīgli vērtīs, tei ir pīsuotynuota, daudzškautnaina i skorba. Filmys veiduotuoji aicynoj tū nūsavērt sevkuru latgalīti i Latvejis īdzeivuotuoju, kab lobuok izprostu latgaliskuma sarežgeitū viesturi, latgalīšu vēļmi lītuot sovu volūdu i praseibu latgalīšu volūdai īruodeit pīnuoceigi vītu šudiņdīnys Latvejā.
Filmys "Laiki. Cylvāki. Volūda" pyrmizruode byus 27. aprelī, Latgolys kongresa dīnā, 19.00 stuņdēs škārsteiklā, bīdreibys "Latgolys Producentu grupa" kontūs Facebook i Youtube. Sovukuort televizejis pyrmizruode byus 2. majā 12.30 stuņdēs LTV1.
Dokumentaluo filma ir veļteita dzīsminīkam i latgalīšu rūkroksta gruomotnīceibys puorstuovam Andryvam Jūrdžam, gūdynojūt izcylū latgalīti 175 godu jubilejā. Filma veiduota latgalīšu volūdā, bet tai byus daīmami subtitri latvīšu literarajā volūdā i angļu volūdā.
Filmys idejis autors i leidzproducents ir ASV dzeivojūšais latgalīts, mecenats i Latvejis gūda konsuls Teksasys štatā Pīters Aloizs Ragaušs. Režisora i producenta pīnuokumus veics Arņs Slobožanins, kurs ari īprīkš veiduojs Latgolys viesturei veļteitys filmys. Par video, skaņu i montažu ryupiejīs Ivars Utināns. Filmys stuostu papyldynoj ekspertu – Lidejis Leikumys, Valtera Ščerbinska, Henriha Soma i Valentina Lukaševiča komentari. Sovu rūku viesturiskuo stuosta topšonā dalykuši ari Guntis Rasims, Māris Susējs i Teņs Bykovskis.
Laiki. Cylvāki. Volūda. (a time. a people. a language.) from Peter Ragauss on Vimeo.
Par rakstu pārpublicēšanas noteikumiem lūdzam kontaktēties ar Travelnews.lv redakciju.


text:
Staņislavs Poņatovskis
Staņislavs II Augusts (puoļu: Stanisław August Poniatowski; pīdzims 1732 goda jaunagods m. 17.d - nūmyrs 1798 goda svacainis m. 12.d) — beja Puolejis-Lītovys Sadraudzebys piedejais valdnīks nu 1764 ļeidz 1795 godam, kod nūtyka Trešuo Puolejis daļeišona. Juo persona aizvīn iraid pretruneigi vārtāta Puolejā. Poņatovskis beja ļels muokslys i zynuotnis atbolsteituojs, bet tymā pošā laikā, juo vaļdeišonys laikā tyka sagrauta Puolejis-Lītovys Sadraudzeibys naatkareiba i vaļsteiba puorguoja styprā Krīvejis Impērejis ītekmī.[1] Jis tīk kritizāts por tū, ka jam naizadeve stuotīs pretī Puolejis daļeišonai i cytu vaļsteibu ītekmei.


text:
„Rēzeknē esmu dzimis un audzis, bet latgaliešu dialektam jābūt tikai sarunvalodā. Deputātiem jārunā pareizā latviešu valodā,” soka Ilmārs. Kū dūmoj i, golvonais, kai sovu vīdūkli pamatoj citi, skaitit avīzī!
Anna Babre roksta par piļcinīti, latgalīšu „rokstu gaismys luktureiti” Vladislavu Luoci, kuram 2012. goda janvarī gaidama opola godskuorta – myuža 100. godadīna, i aicynoj sabraukt itymā jubilejis reizī pi juo kopa Piļcinis kopsātā.
Latgolys Kulturys Centra (LKC) izdevnīceibys vadeituojs Juoņs Eļksnis informej, ka „byutu svareigi 2012. godā izdūt nu jauna Vladislava Luoča romanu „Bruoli””, i mudynoj finansiali atbaļsteit itū īceri. 1997. goda izdavums romanam, kurā Luocs, izmontojūt daudz vītejuos folklorys materialu i nūstuostu, aproksta saimis viesturi nu 19. gs. vyda leidz 20. gs. divdasmytajim godim, šūbreid jau vairs gondreiž naasūt pīejams.
Tai kai 2012. goda augusta suokumā gaidams 3. Pasaulis latgalīšu saīts, LKC izdevnīceiba nuokamgod almanahu „Olūts” i „Tāvu zemes kalendaru” 2013. godam plānoj izdūt jau juļa beiguos, leidz ar tū aicynoj autorus dorbus itim izdavumim īsnīgt piec īspiejis uotruok.
Vēļ itymā numurā skaitams Dagutakolna Apaleitis satiriskais dialogs par politikys vaicuojumim „Es to jūs kruši izmāztu”.


text:
Pīzavīnoj svinībuom arī Tu!
Nūzaklausī Upītes Uobeļduorza himnu:
Sastdiņ, 19. septembrī, iz sasatikšonu aicynoj vacuokais latgalīšu muzykas i aiļu festivals “Upītes Uobeļduorzs”, bez kura niu jau deveņpadsmitū reizi nav īsadūmuojams rudiņs Zīmeļlatgolā. Ituo goda festivals pyrmū reizi tuo pastuoviešonas viesturē nūtiks breivā dobā. Festivala vadeišona uztycāta raidejumu i pasuokumu vadeituojam Kozmenam, bet latgalīšu muziķu i literatu vydā byus gon “Dabasu Durovys”, “Laimas muzykanti”, “Unknown Artist”, Anna Rancāne, Ligija Purinaša, Ilze Sperga i cyti, kuo ari gaidomi eipašī gosti – grupa “100. debija”.
“Upītes
Uobeļduorzs” ir vēļ arviņ vīneigais festivals, kurs kotru godu puļcej latgalīšu
literatus i muziķus, īpazeistynojūt gon ar jaunim vuordim latgalīšu kulturā,
gon aicynojūt latgalīšu muzyku i literaturu atkluot kotram grybātuojam. Itūgod
festivala dalinīku vydā ir grupas “Dabasu Durovys”, “Unknown Artist”, “Laimas
muzykanti”, “Kei-Rei”, “Trešīs Ņutona lykums”, folkloras kūpa “Upīte”, bet ar
literarajim prīšknasumim prīcēs Ligija Purinaša, Anna Rancāne, Ilze Sperga,
Ineta Atpile-Jugane, Mārīte Slišāne, Karonhisake, Annele Slišāne, kuo ari Māris
Mičerevskis. Itūgod festivala vadeišona uzticāta raidejumu i pasuokumu
vadeituojam Kozmenam (aba Mārtiņam Kozlovskim), kuruo dzymtas saknes ir taišni
Zīmeļlatgolā, bet eipašūs gostu gūdā itūreiz byus grupa “100. debija”. Izmainis
pīdzeivuos ari festivala formats – tys pyrmū reizi nūtiks uorā, eipašajā Upītes
cīma solmu ruļļu estradē, kas vosoras golā sataiseita cīma centrā i tikū
prīciejuse Upītes svātku pasuokumūs. Gaidūt festivalu, tuo reikuotuojs Andris
Slišāns soka: “Uobeļduorzs Upītē byus jau deveņpadsmitū reizi, nu pyrmū reizi
izīsim uorā nu īrostūs kluba sīnu, deļ tuo cīši ceram iz lobu laiku, jo loba
festivala atmosfera byus tuopat!” Bet dzejneica Anna Rancāne pībiļst, ka ituo
goda festivalu nadreikst laist garum, jo kod gon vēļ byuškūt tuoda izdeveiba –
skaiteit dzeju solmu cysu ruļļūs.
Meilas
aiļu i dzīšmu festivala “Upītes Uobeļduorzs” aizsuokums meklejams 2002. godā, i
tys ir vacuokais da ituo nūteikūšais latgalīšu festivals pasaulī. Pasuokuma
idejas autors ir latgalīšu literats, nūvodpietnīks Ontons Slišāns, kurš
sovulaik īsadūmuoja sataiseit sovpateigu dzejas dīnom veļteitu festivalu, kab
popularizātu i saglobuotu latgalīšu volūdu. Pošu reizi festivala organiziešonu
turpynoj Ontona dāls Andris Slišāns ar saimi, saglobojūt festivalu kai
kasgadeju latgalīšu sasatikšonas reizi, kurā skaņ latgalīšu volūda.
Festivala
īejis beleti byus nūpārkami gon bezrindas.lv, gon iz vītas pyrma nūtikšonas 19.
septembrī, suokums 18.00. Beletu cena nu 17.40 leidz 18.00 byus 3,50 €, bet
piečuok 5,00 €. “Upītes Uobeļduorzs” reikuotuojs ir Namaterialuos kulturas
montuojuma centrs “Upīte”, Viļakas nūvodā, Škilbānu pogosta, Upītie.
Festivala
nūtikšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds, Latvejas Republikas Kulturas
ministreja, Latvejas Nacionalais kultururas centrs, Viļakas nūvoda dūme,
Zīmeļlatgolas laikroksts “Vaduguns” i latgalīšu kulturas ziņu portals lakuga.lv.
Ontona Slišāna Upītes kultūrviestures muzejā ir īkuortuota jauna izstuode. Stosts par Ontonu Slišānu un pamata īlikšonu "Upītes Kultūrtelpai"
Īsuoksem ar Tekstilmuokslas simpoziju.
Turpynuosem ar U`pītes etnografiskuo ansambļa 40 godu jubileju. Skatiesemies treis teātra izruodes i nūsliegsem ar grupas "Dakota" balli.
Pa vydam, spieļuosem, veiduosem i sportuosem.
Napalic molā!
#UpītieDzeiveJauka
Viļakas novada folkloras kopa “Upīte” izdevusi
Ziemeļlatgales vīru dziesmu albumu “Padzīdam i…”, kura ierakstā līdzās
folkloras kopas dalībniekiem piedalījušies arī Renārs Kaupers, Kaspars Zlidnis,
Jānis Strapcāns, Kristaps Rasims, Guntis Rasims, Katrīna Dimanta un citi. Albuma
prezentācija paredzēta 20. jūnijā Upītē notiekošajā pasākumā “π-dzīdam”.
Jaunajā albumā, kas ir jau ceturtais folkloras
kopas albums, iekļautas 17 Ziemeļlatgales dziesmas. Tās savas dzīves laikā no
Upītes puses teicējiem pierakstījis novadpētnieks, dzejnieks, folklorists
Ontons Slišāns (1948–2010). 2009. gadā Ontons Upītes Tautas namā vadīja
meistardarbnīcu “20. gs. pirmās puses visvairāk dziedātās dziesmas Upītes
apkārtnē”, kas bijusi kā ierosme folkloras kopas vadītāja Andra Slišāna idejai
par šo dziesmu ierakstīšanu albumā. 14 albuma dziesmas ir tieši no šīs
meistardarbnīcas, bet tās albumā papildinātas ar vēl trim Upītes puses
dziesmām. Kā mazi bērni vīru dziesmu meistardarbnīcās savulaik piedalījās arī
folkloras kopas dalībnieki, Ontona Slišāna mazbērni Kate un Domeniks Slišāni,
kuri nu ir dziesmu 2020. gada apdaru autori.
Albuma ierakstā līdzās folkloras kopas “Upīte”
dalībniekiem piedalījušies un Ziemeļlatgales dziesmas iedziedājuši arī Latvijā labi
zināmi mūziķi – Renārs Kaupers, Kaspars Zlidnis, Jānis Strapcāns, Kristaps
Rasims, Guntis Rasims, Katrīna Dimanta, Arnis Slobožaņins, tāpat ierakstā
piedalījušies arī Viļakas katoļu draudzes prāvests Guntars Skutels, grupa
“Unknown Artist” un citi.
“Padzīdam i…” vizuālo noformējumu veidojuši Jēkabs
Slišāns un Artūrs Slišāns, dziesmu ierakstus apstrādājis Māris Keišs. Albuma
izdošanu atbalstījuši: Latvijas Republikas Kultūras ministrija, Latvijas
Nacionālais kultūras centrs un Valsts kultūrkapitāla fonds.
20. jūnijā Nemateriālās kultūras mantojuma centrs
“Upīte” aicina uz tradicionālo ielīgošanu Viļakas novadā – pasākumu “π-dzīdam”,
kas reizē būs arī jaunā albuma “Padzīdam i…” prezentācijas pasākums. Albuma
prezentācija iecerēta plkst. 17.00, bet vakara koncerta programma no 18.00.
Pasākumā šogad piedalīsies folkloras kopa “Upīte”, grupa “Unknown Artist”,
grupa “All Day Long”, kā arī “The Evening Sun” un apvienība “Kei-Rei”. Ieeja
albuma prezentācijas pasākumā bezmaksas, vakara koncertā – 1,00 €, nopērkot
biļeti iepriekšpārdošanā bezrindas.lv. Pasākuma norisē tiks ievēroti visi
šobrīd noteiktie pulcēšanās ierobežojumi un drošības noteikumi.
Te karantīnas laika video klips Irēnas Slišānes mīļuokejai dzīsmei - Kiukova zagiuze:
#UpītieDzeiveJauka
1) Namaterialuos kulturas montuojuma saglobuošona, puormontuošōna i populariziešona Upītes kultūrtelpā i Zīmeļlatgalie.
2) Kūkovas nūvoda bārnu i jaunīšu folkloras svātki Upītie
3) Folkloras kūpas "Upīte" dalība starptautiskejā folkloras festivalā Nowa Ruda, Pūlejā
4) CD - Upītes puses veiru dzīsmes
5) Latvijas Nacionālā teātra , Latvijas Leļļu teātra i Dirty Deal Teatro vīsizruodes Upītie
6) Meilys aiļu i dzīsmu festivals "Upītes Uobeļduorzs"
Sekoj informacejai i brauc gostūs
#UpītieDzei veJa uka
Sazateikam Upītie. #UpītieDzeiveJauka
Paļdīs par atbolstu Latvejas Republikas Kulturas ministrejai i Latvejas Nacionālejam Kultūras centram
22. novembrī Viļakas nūvoda
Škilbānu pogosta Upītē nūtiks pyrmī namaterialuo kulturas montuojuma svātki
“Gūdi”, kurus, svietejūt goda jubileju Upītes kulturtelpas īkļaušonai Nacionalajā
namaterialuo kulturas montuojuma sarokstā i grybūt pasceit paļdis ituos puses
namaterialuos kulturas veicynuotuojim, atbaļsteituojim i leidza jutiejim,
reikoj Namaterialuos kulturas montuojuma centrs “Upīte”. Svātku koncertā
pīsadaleis Jānis Aišpurs, folkloras kūpa “Upīte”, grupa “Unknown Artist” i
Rēzeknes nūvoda i Juoņa Ivanova Rēzeknes muzykas vydsškolas pyutieju orkestris,
bet koncertu vadeis Māris Susejs.
Upītes kulturtelpa, kas taišni
pyrma goda tyka īkļauta Nacionalajā namaterialuo kulturas montuojuma sarokstā,
ir daļa nu viesturyskuo Abrenes apriņča i unikala ar saglobuotū i dzeivū
Zīmeļlatgolas latvīšu (latgalīšu) kulturas montuojumu, tradicejom i volūdu.
Upītes kulturtelpas suokums – 20. gs. 30. godi, bet 40.–50. godūs, izaveidojūt
kolhozim, tyka radeits pamats Upītes cīmam, kas atsarūn centrā vacajai
kulturtelpai, kū veidoj lelī cīmi. Upīte ir pazeistoma gon ar Zīmeļlatgolai
rakstureigū folkloras montuojuma globuošonu i aktivu populariziešonu, tei
sovulai beja dzejnīka i nūvodpietnīka Ontona Slišāna darbeibas vīta, kai ari
myusu dīnuos Upīte ir vīna nu aktuovuokūs latgaliskūs nūtikšonu vītu Latvejā,
reikojūt kai vacuokū latgalīšu dzejas i muzykas festivalu “Upītes Uobeļduorzs”,
folkloras festivalu “Lipa kust” i cytas nūtikšonas. Kab gūdynuotu ituos
kulturtelpas kūpiejus, veicynuotuojus, atbaļsteituojus i leidza jutiejus, pyrmū
reizi Viļakas nūvoda Upītē teik reikuoti lelī svātki “Gūdi”, kurūs vēļ nabejušā
veidā sasaveis tradicionalais ar myusdīneigū gon mutvuordu i amatnīceibas, gon
kulinarajā Upītes kulturtelpas montuojumā. Svātku koncertā 22. novembrī 19.00
pīsadaleis grupas “The Sound Poets” solists Jānis Aišpurs, folkloras kūpa
“Upīte”, grupa “Unknown Artist” i Rēzeknes nūvoda i Juoņa Ivanova Rēzeknes
muzykas vydsškolas pyutieju orkestris, bet koncertu vadeis Māris Susejs. Piec
koncerta svineiguos daļas byus balle i daņči ar grupu “Celinieki”.
Namaterialuos kulturas montuoja
centra “Upīte” direktors Andris Slišāns par svātku “Gūdi” idejas rosšonūs soka:
“Ideja par ituodim svātkim roduos jau seņ, tik nazkai nasaguoja pīpiļdiet, bet
itūgod ir tys eistīs gods i eistuo dīna! Jubileja vīnam godam Namaterialuo
kulturas montuojuma sarokstā ir lobs laiks, kab izlyktu punktu iz “i” tam, kas
jau padariets, i suoktu jaunus i ambiciozus projektus. Gribīs tuodūs svātkūs
pasciet paļdis vusim, kuri veicynoj, atbolsta i jiut leidza Upītes puses
kulturai.”
Upītē dorbuošonuos, ceļūt gūdā
taišni namaterialū kulturas montuojumu, turpynuosīs vēļ i vēļ, kū aplīcynoj ari
itūgod nūslāgtais bīdreibas “Upītes jauniešu folkloras kopa” i Latvejas
Nacionaluo kulturas centra leigums par sadarbeibu projektā “Kulturas tradiceju
saglobuošona i populariziešona i storpkulturu dialoga veicynuošonas pasuokumu
organiziešona Latgolas regionā”, kai ari apsajimšona dūt jaunu dzeivi i
virzeibu pārn slāgtuos Upītes pamatškolas telpom.
2018.goda novembrie Latvijas Nacionālais kultūras centrs paziņova, ka "Upītes kultūrtelpa" tyka īkļauta Nacionālejā Namaterialuos kulturas montuojuma sarokstā. Paguojs gods i mes kūpā sviniesem svātkus. Saciesem paļdīs vuordus, klausiesemies koncertu, kur sazaveis dažuodas muokslas, doncuosem dančus i atsapyusem. Prīcuosemies kūpā byut!
Upīte konkursā beja uzaicynuota, kuo eipašī gosti, jū kūpai ir nasen izguojs kuozu dzīsmu albums "Ryugts".
Te video facebukā nu meistardarbnīcuom
Nūslāgumā kuo eipašī gosti folkloras kūpa "Upīte"kuopa uzastuot iz kulturas noma lyluos skaruves. Te beja cīši atsauceigi skatietoji i klausietoji, napuortraukti applaudej. Prīks!


text:
Sarunu festivalā “Lampa” sprīss par raksteišonu latgaliski i raksteituoju īspiejom publicētīs
Sagataveja: portals lakuga.lv
Augusta golā, 20. i 21. augustā, kluotīnē Ciesīs i tīšsaistē cytur Latvejā nūtiks septetais sarunu festivals “Lampa” ar vierstemu “cīns”. Tymā vaira nikai 200 nūtikšonu vydā, kas veļteitys dažaidom sabīdreibā aktualom temom, byus ari saruna par raksteišonu latgaliski Latvejā i īspiejom publicētīs kur vaira, naviņ regionā, viestej informaceja festivala sātyslopā.
Īzeimejūt ituo goda festivala temu, festivala “Lampa” direktore Ieva Morica soka: “Cīneit ūtra atškireibu voi sabīdreibys dažaideibu na vysod ir vīgli. Ir gryuts cīneit cylvāku, kuram ir atškireigys vierteibys, kurs dzeivoj cytā “burbulī” i informativajā telpā. Nu, atsasokūt īsaklauseit i raugūt iztīpt sarunu bīdram sovu vīneigū “pareizū” redzīni, mes naviņ pagaisynojam vareibu izzynuot kuo jauna i pasavērt aiz sova apvuoršņa, nu ari atsasokam nu sarunys i aizsuocam ceiņu, kur cīnam nareši vaira nav vītys. Deļtuo “Lampa” itūgod aicynoj runuot par sarežgeitom temom – ari tū, kas kasdīnā līk sasajust naierši, atrast temys, par kurom īprīšk naasam dūmuojuši, i izvērtēt, cik cīnpylni spiejam pījimt dažaidū i atškireigū, kab kūpā taiseitu lobuoku sabīdreibu.”
Ituo gods festivalā byus vaira nikai 200 dažaidu nūtikšonu – sarunys, diskusejis, pasuokumi i cytys aktivitatis. Festivals suoksīs pīktdiņ, 20. augustā, 12 stuņdēs, bet beigsīs sastdiņ, 21. augustā, pušnaktī ar tradicionalū “Politiķu cepīni”. Ar vysu festivala programu var īsapazeit ITE. Festivalu varēs pīdzeivuot kai iz vītys Ciesīs, sekuot leidza tīšsaistē voi vērtīs kaidā nu kūpā vieršonuos vītu vysā Latvejā, nu kurūs Latgolā taida vareiba byus vysmoz septeņuos vītuos.
Pīktdiņ, 20. augustā, pusdesmitūs vokorā festivalā varēs dzierdēt sarunu-diskuseju “Tu mane cīnej voi nacīnej? Rakstīt latgaliski Latvijā”. Kai sarunys aprokstā festivala sātyslopā īzeimoj tuos reikuotuoji zeimyna “Valodu māja” bīdreiba “Valodu muzejs”, tod Latgola ir breineiga vīta, ka iz tīni juonūbrauc pagasteit pi babys, izkuopt Padebešu kolnā, īdzert šmakovkys voi apsavērt Maizis muzeja. Itaiduos šaļtīs latgalīši i latgalīšu volūda izaver i izaklausa kai sirdei tyva eksotika, kas breivdīnuos ir viņ ceļuojumu biroja organizāta braucīņa attuolumā. Bet kū dareit tod, kod kaids trokais latgaliski saroksta dzeju ci prozu i izdūmoj tū pīduovuot plotuokam skaiteituoju lūkam?
Diskusejā “Tu mane cīnej voi nacīnej? Rakstīt latgaliski Latvijā” tiks raudzeits nūskaidruot, deļkuo latgaliski rokstūšī autori spīrojās preteimā tulkuošonai literarajā volūdā i deļkuo kulturys medeji pretojās latgaliskajam. Sarunā kluotīnē pīsadaleis rakstnīks Aldis Bukšs, daudzmuokslinīks Raibīs, literate i publiciste Ilze Sperga, dzejnīks, atdzejuotuojs i literaturzynuotnīks Māris Salējs, kai ari dzejnīks i škārsteikla žurnala “Satori” golvonais redaktors Henriks Eliass Zēgners, bet nakluotīnē izskanēs vēļ cyti gon raksteituoju, gon skaiteituoju, gon medeju puorstuovu redzīni. Sarunu, puorstuovūt latgalīšu literaturai veļteitū raidīrokstu “Puslopys”, moderēs Latvejis Radejis Latgolys studejis vadeituoja Renāte Lazdiņa i jai tolkā īs porala lakuga.lv atteisteibys vadeituoja Edeite Husare. Diskuseju sarunu festivalā “Lampa” reikoj bīdreiba “Valodu muzejs” sadarbeibā ar bīdreibu “LgSC”, portalu lakuga.lv i Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studeju. Vaira par diskuseju ITE.
Bīdreibys “Valodu muzejs” puorstuove Elīna Kokareviča par diskusejis rosšonuos ideju stuosta: “Itūšaļt zam zeimyna “Valodu māja” (bīdreiba “Valodu muzejs” i SIA “Vārdu vārti”) teik eistynuoti treis dažaidi projekti, kurim ir saisteiba ar latgaliskū i latgalīšu rokstu volūdu. Vīns nu projektu ir Marijis Dzeislys dzejūļu kruojuma izdūšona, eistynojūt kuru, “Valodu māja” sasaskuore ar vaicuojumu par īspiejom latgalīšu autorim publicētīs presē i par publiciešonuos īspieju kai taidu. Apvaicojūt cytus autorus, saprotom, ka tys ir izaicynuojums. Uzrunuojom literati i publicisti Ilzi Spergu, vaicojūt, voi par itū vaicuojumu byutu vārts runuot vaira publiski, jei pīkryta i dreiži viņ ari izdūmuoja diskusejis nūsaukumu. Pamatā itū vysu raiseja puordūmys, kai mes uztveram latgalīšu volūdu i kai izaturim pret tū. Maņ ruodīs, ka ir breineigi, ka ar itū diskuseju mes drupeit vaira pakitynojam ari pošus latgalīšu autorus par itū vaicuojumu runuot ni tik sovā vydā i regionā, bet ari uorpus tuo. “Lampa” ir breineiga īspieja paruodeit, ka ir taids aspekts, ar kaidu autori sasakar, pīvērst viereibys latgalīšu volūdai, taipat diskuseja kai taišni poša autoru i medeju sasatikšona. Varbyut apsarunuošona ļaus atrast kūpsaucieju, saprast vaira vīnam ūtru. Itei ir īspieja Latgolu drupeit “izvest” nu Latgolys, īlykt cytā vidē i pīvērst uzmaneibu, ka regionaluo identitati nav taida šaura padareišona, bet interesej plotuoku cylvāku lūku.”
“Valodu mājas” interese par latgaliskū ir, pasateicūt tuos vadeituojam norveģam Snorrem Karkonenam-Svensonam, kurs Latvejā dzeivoj jau daudzus godus i palics par latgalīšu volūdys draugu. Vinetys Vilcānis interveju ar Snorri var puorskaiteit ITE.


text:
2016. godā I. Šuplinska latgalīšu kulturā deve lelu īguļdejumu gon kai Rēzeknis Tehnologeju akademejis profesore, filologejis doktore, gon kai navaļstiskuos organizacejis “Latgalīšu kulturys bīdreiba” vaļdis prīšksādātuoja vītineica. Ilga bejuse vīns nu golvonūs dziniejspāku Latgolys kongresa symtgadis programys izstruodei.
NOMINANTI:
Edīte Husare, latgalīšu kulturys projektu vadeituoja
Ilmārs Dreļs, horeografs, deju kūpys “Dziga” vadeituojs
Pēteris Ragaušs, aktivs latgalīts nu ASV, kinys “Likteņzeme” golvonais varūņs
Viesturs Kairišs, režisors


text:
Izdavums “Latgolys lingvoteritorialuo vuordineica” ir veids, kai, realizejūt storpnūzaru pietejumu, zynuotnyskys atzinis padareit zynomys plašuokai sabīdreibai. Tei ir pyrmuo taida tipa vuordineica Latvejā, metodologejis ziņā ari plašuokā arealā, kas snādz Latgolai rakstureigu zeimu, simbolu (konceptu) skaidruojumu viesturiskā, folklorys i myusu dīnu perspektīvā. Vuordeineica izdūta latgalīšu rokstu volūdā, latvīšu literarajā volūdā, krīvu i angļu volūdā.
NOMINANTI:
Anna Rancāne “Divpadsmit Latgales loki kopā ar Annu Rancāni”
Irena Vilčuka “Francisks Varslavāns”
Žurnals „A12”


text:
“Latgalīšu Reps” prezentej sovu verseju i video dzīsmei “Auga, auga rūžeņa”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Popularuo grupa “Latgalīšu Reps” klauseituojim pīduovoj sovu, modernizātu interpretaceju i video latgalīšu tautysdzīsmei “Auga, auga rūžeņa”. Dzīsme ir nu grupys ūtruo studejis albuma “Cyta dzela”, informej “Latgalīšu Reps” projektu menedžers Ņikita Turubanovs.
Tautysdzīsme “Auga, auga rūžeņa” ir labi pazeistama latgalīšu dzīsme, niu grupys “Latgalīšu Reps” dalinīki ir radejuši tautysdzīsmei jaunu hiphopa skaniejumu. Puiši ar dzīsmis stuostu paruoda myusdīnu attīceibu modeli, kurā mīlesteiba teik aplīcynuota caur materialū pasauli.
“Auga, auga” videoklipa idejis i scenareja autori ir grupys dalinīki, sasadorbojūt ar operatoru i montažys režisoru Jāni Jēkabsonu i Tomu Markovu – muokslinīku nu Jelgavys. Sadarbeibā ar Tomu pyrma kaidys šaļts taps ari vēļ vīns grupys “Latgalīšu Reps” video dzīsmei “Škola atā”, vaira par tū var skaiteit ITE.
Dzīsmis “Auga, auga” vuordu autori ir “Latgalīšu Reps” dalinīki Ivo Grigalis i Didzis Kozlovs, dzīsmis vokalū izpiļdejumu papyldynoj ari jaunuo dzīduotuoja Sanda Grigale.
Vaira par “Latgalīšu Repa” ūtrū albumu “Cyta dzela” var skaiteit ITE.


text:
LU Literaturys, folklorys i muokslys instituta akcejis “Dzīdi ar arhivu” mierkis ir popularizēt Latvīšu folklorys kruotivis skaņu īrokstus i aicynuot sabīdreibu papyldynuot arhiva dzīsmis ar myusdīnu versejom. Akceja nūtiks nu 2019. goda 15. februara da 15. juņam. “Dzīdi ar arhivu” ir turpynuojums akcejom “Lasīsim dzejiņas” (Lasi skaļi #2) i “Skandē Veidenbaumu” (Lasi skaļi #1), kurys da šam dabuojušys lelu sabīdreibys atsauceibu. Tymuos ikvīnam beja vareiba skali īrunuot bārnu i Eduarda Veidenbauma dzeju.
Klausīs arhiva dzīsmis. Uztaisi audioīrokstu sovā datora voi mobilajā īkuortā i augšupīluodej itymā sātyslopā; vari ari davīnuot saiti nu sovim muzykys profilim Youtube, Soundcloud.
Bolsoj par jaunajom dzīsmem, kas tev vysvaira pateik i sekoj statistikai, kab nūskaidruotu akcejis popularuokūs īrokstus. Piec tuo, kod redaktors byus nūsaklausiejs īrokstu, tys tiks apstyprynuots i e-postā sajimsi saiti iz sovu īrokstu, ar tū varēsi pasadaleit sovūs socialajūs teiklūs. Paraleli tiks taiseita akcejis redaktoru izlase interneta sātyslopā Youtube.
Akceju organizej LU Literaturys, folklorys i muokslys instituts (LU LFMI) ES ERAF pabaļsteituo projekta “Stiprinot zināšanu sabiedrību” (Nr. 1.1.1.1/16/A/040) ītvorā. Projekta mierkis i izstruoduot virtualu pietnīceibys i sabīdreibys īsaistis laboratoreju i informacejis analizis reikus pietejumu veikšonai digitalajuos humanitarajuos zynuotnēs, īsaistūt sabīdreibu kūpeigu zynuošonu radeišonā i padareit publiski breivu daīmamu, ārti lītojamu apjūmeigu kulturys datu kūpumu pietnīceibai i vyspuorejai izziņai.
Akceju organizej LU Literaturys, folklorys i muokslys instituts (LU LFMI) ES ERAF pabaļsteituo projekta “Stiprinot zināšanu sabiedrību” (Nr. 1.1.1.1/16/A/040) ītvorā. Projekta mierkis i izstruoduot virtualu pietnīceibys i sabīdreibys īsaistis laboratoreju i informacejis analizis reikus pietejumu veikšonai digitalajuos humanitarajuos zynuotnēs, īsaistūt sabīdreibu kūpeigu zynuošonu radeišonā i padareit publiski breivu daīmamu, ārti lītojamu apjūmeigu kulturys datu kūpumu pietnīceibai i vyspuorejai izziņai.


text:
Dokumentaluo filma LAIKI. CYLVĀKI. VOLŪDA
Pylnmetražys dokumentaluo filma “Laiki. Cylvāki. Volūda” izstuosta Latvejis viesturē mozuok zynomus nūtykumus i atkluoj damierstus, bet varbyut ari apzynuotai aizmierstus faktus, kas paruoda politiskūs režimu attīksmi pret Latgolys latvīšim i latgalīšu volūdu. Filma ari atkluoj latgalīšu liktiņus i jūs veikumu ceiņā par sovys volūdys saglobuošonu, reizem ari bezdarbeibu, īspieju naizmontuošonu i pošu klaidys. Dokumentalais stuosts suocās ar 1920. godu, kod piec uzvarys Naatkareibys karā Latgolā beja īsastuojs mīrs i saguoja Satversmis sapuļce, i nūsaslādz ar 1960. godu, kod okupātajā Latvejā tyka puortraukta desmitgadem pastuoviejušuo īspīddorbu izdūšona latgaliski.


text:
10 saturiski boguoti stuosti par viesturiskim pagrīzīnim, personeibom i ceiņu
Recenzejis autore: Regita Zeiļa portalam lakuga.lv
Izruode “Mans kaimiņš – ebrejs” (latgaliski “Muns sābris – ebrejs) ir etnografiskys pīdzeivuojums paguotnē, kod Rēzekne (taipat, kai daudzys cytys piļsātys Latgolā), beja mutuļojūša ebreju piļsāta, kas ļaun īpazeit vasalu nacejis stuostu vīnā kvartalā.
Bet izruode nav tikai par tū – dūmoju, ka lelā mārā tei ir apceriejums par ceiņu, iztureibu i viesturis narativim, kas kaidu naceju attāloj vīnā voi cytā gaismā. Nazynomais bīži viņ teik apveits mītim, anekdotem, nūsaceitam attāluojumam i stereotipim. Ari ebreju tēma kūpumā nav vīnnūzeimeiga – bīži viņ jei teik saisteita ar holokaustu voi sārom, voi taišni ūtraiži – komiski, ar zynomom rakstura soveibom i izskotu. Ebreju narativs izruodē teik apsavārts daudzpuseigi – ar vīglumu anekdotēs, ar cylvākstuostim, ar avīžu viersrokstim i medeju ironiski greizū atainuojumu, i ari ar īsavieršonu viesturis rūbežškiertnēs, kas nūsacejušys nacejis pastuoviešonu i atteisteibu Latgolā.
Izruodi ir varams pīdzeivuot kai viņ daļu nu stuosta voi 10 ne-hronologiskus i nasaisteitus stuostus, kuri atainuoti shematiskā maršrutā iz A4 lopys, kū īgiustu pi īejis – kai ceļš, kuram sekuot, breivi izalosūt pīturpunktus i laiku, kū gribīs tī pavadeit – sevkurs stuosts teik atkuortuots ik piec 5 minotu i kūpumā ir ap 15 minotu gars. Tys ir narativs, kam nav suokuma voi beigu, voi riņča kompozicejis – viesture ir fons, bet ari golvonais fokuss, sevkuru stuostu papyldynuot ar godsskaitlim, kas paleidz stuostu pīsaisteit nūsaceitam kontekstam i vītai. Tī nav fakti voi tikai stuosti, tys ir viestejums caur dzeju, muzyku, kusteibom, skateituoju īsaisti – kaidā šaļtī Tu pats palīc par daļu nu izruodis, meitini ebreju školā, kas vuicuos raksteit i sajauc veidu, kai juolosa ivritā, Tu sverīs i mierejīs, kab izzynuotu, voi esi dereigs karaveirs breiveibys ceiņuos. Tu palīc par sovu sābri – ebreju – kurs var byut sevkurs nu myusu itamā kasdīnys ceiņā, kū navarim ītekmēt.
Izruode ir ari par nūzeimeigim cylvākim mums sūpluok, tei ir cylvāk-centrāta viesture i etnografisks pasavierīņs ar dziļu cīnu pret “mozū cylvāku”. Tys ir atguodynuojums, ka kasdīnai ir nūzeime i mums sevkuram ir stuosts, kū izstuosteit, sadzeive ir svareiga, partū ka tei ir daļa viesturis, laikmata, konteksta i leluoka stuosta, kur patīseibā sevkuram prīškmatam ir nūzeime. I mes sevkurs personeigi asam svareigi.
Es sovu ceļu itamā vierpulī īsuoču ar stuostu par školuotuoju, kas pošaizlīdzeigi organizej školu ebreju tauteibys meitinem Rēzeknē, izzynoju par Kopelu Goreliku – jaunuokū kareivi Latvejis armejā, Jefimu Grodzinski, kas beja pyrmais Rēzeknis piļsātys vaļdis prīšksādātuojs, uorsts i sabīdryskais darbinīks, kas devs naizmārojamu īguļdejumu piļsātai, bet stuostā izzynojam juo skaudrū liktini, Abramu Leibovicu, pyrmū fotografu Rēzeknē, Kukļu saimis stuostu par pretuošonūs i daudzus, daudzus cytus. Ir stuosti, kū pīdzeivoju vīnatnē – tys roda intimitati i pīsaisti, palīkūt par daļu nu akteru spēlis.
Izruode ir na statisks, linears stuostejums, bet vairuoku dimenseju narativs vairuokuos volūduos i kulturtelpuos. Izruodē mani pavoda soldoni siereiga sajiuta par tū, cik moz es īprīšk zynuoju par ebrejim Rēzeknē (piec izruodis suoču tū padzilinuotuok pieteit), kū papyldynoj īdereigais muzikalais pavadejums, sevkuram stuostam pīškirūt napīcīšamū nūkruosu. I tuos nav viņ suopis, taišni ūtraižuok, tys ir par iztureibu, pretesteibu, bīži viņ labesteibu i pošaizlīdzeibu, ironeju i ari ticeibu lobajam, ari humoru. Tys ir stuosts par sabīdreibu kai kūdūlu tam, kaidi asam. Par nūtikšonu interpretacejis īspiejom, medeju lūmu tamā, i ari par varu, juos radzamū i naradzamū kasdīnys ītekmi iz sadzeivi, myusu liktinim i dzeivis pagrīzīnim.
Pyrma pīcu godu Rēzeknē atkluoja Zaļū sinagogu – i tys ir pagrīzīņa punkts tymā, cik i kai mes runojam i dūmojam par ebrejim Rēzeknis kulturtelpā. Pasateicūt tam, izveiduots ari rokstu kruojums “Ebreju Rēzekne” i audio maršruts pa vītom, kas vēļ īdzeivynoj ebreju viesturi Rēzeknis īluos. Maņ ebreju tēma ir bejuse patuoļa – jei ir dzierdāta pa ausu golam, puorsteidzūt, ka nazkod munā dzymtajā piļsātā ir bejušys 11 sinagogys, tok ebreji ir veiduojuši leluokū daļu īdzeivuotuoju skaita, lelā mārā veidojūt Rēzekni par to, kas jei ir niu.
Izruode nūteik Zaļuos sinagogys kvartalā – patīseibā, izruode pyrmū reizi lokalizej itū apleicīni itai, īdzeivynojūt Zaļū sinagogu ari kai kulturvītu, kas ir ari izruodis sirds, ap kurū napīradzāti mutuļoj dzeiveiba. Sovutīs izruode nūsaslādz tierga laukumā, kas laiku laikūs bejuse vīta, kas apvīnoj dažaideibu, dūd īspieju tierguotīs i izdzeivuot daudzom sociali mozaizsorguotom sabīdreibys grupom. Kvartals, kuram parosti izanasam cauri, izmontojūt jū kai eisuokū ceļu voi īmūt caur tiergu, pieški ir dzeivs – te dzeivoj stuosti, kuri sovaižuok palyktu nasadzierdāti, te atsarūn cylvāki, kuri nūdzeivoj dzeivis i jūs vuordus mes, varams, nikod naizzynuosim. Parosti tik tukšuos (i reizem pavysam marginalizāti aizmierstuos) īlys pīpiļdeitys ar sarunom, dzīsmem i patīsim stuostim. Izruode mums ļaun īsavērt ari kasdīnā paslāptuos i nadaīmamuos lokacejuos, pīmāram, Trubicina sātys pogolmā, kas kasdīnā ir slāgts apmaklātuojim, i pogolmā aiz Latgolys rakstnīceibys muzeja, kur nimoz tik bīži nav daguojs dūtīs. Izruode ļaun īraudzeit mozūs pogolmus, telpiski īpazeit vuortim aizžūguotus koktus i īdzeivynoj tierga aizgoldus ar seikumu tierga elementim. Redzīs, nikod īprīšk naasmu pavadejuse ite tik daudz laika. Poši akteri ir pamonomi putekļainuos, laikmatam atbylstūšuos drēbēs, burtiski izkuopuši nu viesturis lopyspusem, kab izstuosteitu sovu stuostu i mes varātu palikt par daļu nu tuo.
Vīta, telpa i stuosts ļaun atskuorst ari leluokus vaitcuojumus – voi i kai mes pījamam cytaidū, volūdu, kuru mes nasaprūtam, kulturu, kuru neredzim kasdīnā, cylvākus, kuri nav myusu sābri, viesturi, kas stuosta par cytaidū, bet patīseibā ir nūzeimeiga daļa myusu pošu piļsātys viesturis. Izruode pastreipoj ari multikulturalismu – jei skaņ i latvyski, i krīvyski, mums vuica raksteit ivritā – Latgola viesturiski bīži ir bejuse rūbežjūsla i vīta, kur sasateik “izstumtī” nu cytim kontekstim, vīta, kur pasagluobt i rast īspiejis saglobuot sovpateibu – te jū roduši ebreji, vacticeibnīki i c. nacejis.Latgola vysod ir bejuse zynoma kai multikulturala, daudznacionala vīta ar kūšu dažaideibu. Bet voi mes tū redzim i pījamam kai daļu nu latgaliskuo itūšaļt? Voi apsazynojam i ar gūdbejeibu pījamam tū viesturi, kas radejuse myusu piļsātys mentalitati i, cīš varams, ari ir nūzeimeiga daļa myusu i myusu piļsātu identitatis?
Izruode pīdzeivoj kulminaceju maršā orkestra pavadejumā, kuram pīsapuļcej vysi skateituoji, garom vysom pīturvītom, kurys nu ir palykušys otkon tukšys. Mes vysi asam vīns i itys ir myusu kūpeigais ceļš. Bet tierga laukumā kūkūs karinej drēbis, kas tikai viestej par nasaskaitomim stuostim, kū vēļ naasam dzierdiejuši.
Bet, voi Tu zini sova sābra stuostu? “Ryupejīs par sovu sābri kai par sevi pošu” – Ņujorkys Rēzeknis ebreju bīdreibus moto[1].
Ka gribi izzynuot vairuok par ebrejim Rēzeknē, īsoku:
- Rēzeknis ebreju kopi, Zaļuo sinagoga;
- audio maršruts “Ebreju Rēzekne”;
- gruomota “Ebreju Rēzekne”;
- Video “Ebreju ielas”.
[1] Runce I. Rēzeknes ebreju vēstures un sociālās atmiņas pētniecība: Rēzeknes ebreju kopienas vēsture līdz 1940. gadam. Īss ieskicējums // Zelča Sīmansone, I. (sast.) Ebreju Rēzekne, Rīga: Creative Museum, 2017, 51. lpp.
Par recenzejis autori vaira izzynuot var ite: Dareit, lai nazkas pasamaina. Saruna ar Regitu Zeiļu
Izruodi “Mans kaimiņš – Ebrejs” veidoj Rēzeknis teatris “Joriks”. Rodūšuo grupa: komponists: Jēkabs Nīmanis, režisors Mārtiņš Eihe, librets Krista Burāne, dzejnīks Kirils Vilhelms Ēcis, scenogrāfija Pamela Butāne, viesturis konsultatnts Kaspars Strods. Lūmuos: Inese Pudža, Rūta Holendere, Karīna Lučiņina, Sandija Dovgāne, Jana Ļisova, Artūrs Čukurs, Kristīne Klimanova, Larisa Beilo, Tatjana Suhiņina-Pecka, Jekaterina Garfunkele, Nadežda Voronova, Larisa Ščukina, Aivars Pecka, Kārlis Tols, Vladimirs Petrovs, Genādijs Voronovs. Taipat izruodē pīsadola: J. Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys kors (vadeituoja Anda Lipska), pyušamūs instrumentu orkestris “Rēzekne” (vadeituoji Sergejs Sergejevs i Juoņs Pavlovskis), akordeonisti Zane Vancāne i Igors Popovs, Rēzeknis teatra jaunīšu studejis dalinīki (vadeituoji Edvins Klimanovs i Larise Ščukina), doncuotuoji nu jaunīšu deju kūpys “Dziga” (vadeituoja Inga Žirgule). Vaira par izruodi ITE.


text:
Pyrmizruodi pīdzeivuos kina par Andryva Jūrdža dzymtys liktini
Kinoteatrī “Splendid Palace” 29. septembrī pyrmizruodi pīdzeivuos režisora Juoņa Ūzuleņa-Ūzula veiduotuo dokumentaluo kina “Likteņzeme”, kas sekoj leidza vīnys Latvejis dzymtys liktinim, kurūs aptymsuoja i emigraceja, i deportacejis Ūtruo pasauļa kara laikā.
Dzymtys vaicuojumu ceļā Amerikys latgalīši Pīters i Helena sateik rodus Sibirī…. Ūtruo pasauļa kara laikā legendaruo latgalīšu prometeja Andryva Jūrdža stypruo dzymta tyka nažieleigi saškalta. Gluobūtīs nu komunistu, jaunuokuo paaudze ar sovim bārnim devēs biegļu gaituos iz Rītumim. Vacuokuo paaudze palyka Latvejā, nu Stalina represeju deļ tyka izsyuteita iz Sibiri kai tautys īnaidnīki. Daļai rodu izadeve izdzeivuot Latvejā.
Trejūs pasauļūs izsvaideituos dzymtys pieckara paaudze cyts cytu nabeja satykuši. Nu Amerikā, verūtīs dokumentalū kinu “Mūžīgais kalendārs”, Pīters ekranā atpazeist Latvejis radinīkus. Bruoļs i muosa, Pīters i Helena, brauc iz Latgolu, kab satyktu radinīkus i izzynuotu vaira par sovu legendarū seņci. Izpietejūt dzymtys saknis, vaicuojumu ceļš vad jūs iz Tomskys apgobolu Sibirī.
Kina radeita latvīšu, angļu i krīvu volūdā ar subtitrim latvīšu volūdā.


text:
Izruodi “Nūgrymušõ pile” varēs nūsavērt ari Reigā
15. majā Latvejis Nacionalajā teatrī varēs nūsavērt Daugovpiļs teatra izruodi “Nūgrymušõ pile”, kurei veļteita Latgolys kongresa symtgadei, informej Daugovpiļs teatra puorstuove Janīna Ivanova. Fraņča Trasuna luga, Kārļa Lāča muzyka, Agra Danileviča horeografeja, Olega Šapošnikova režija kūpā radejuse muzykalu izruodi latgalīšu volūdā, kurai rodūšuo komanda davuse apakšnūsaukumu “Lūgšana par Latviju”.
Fraņcs Trasuns, kurs beja vīns nu Latvejis apsavīnuošonys idejis iniciatorim, ir ituos lugys autors. Jis vysod ir pastreipuojs, ka nikod nav gribējs byut par rakstnīku, nu itū dorbu ir darejs kai pīnuokumu, kab kolpuotu latgalīšu literaturai. Godim ilgi par itū lugu beja damiersts, i niu, gondreiž piec symtu godu, tauta otkon tiks uzrunuota Fraņča Trasuna vuordim. Skateituoji teik aicynuoti aizadūmuot par tū, kaidi beja latvīšu tautys sapyni tūreiz i voi kas ir pasamainejs itūs godu laikā.
Izruode viestej par kaidu pili, kurymā vysi nazkod dzeivuoja laimē i puorticeibā. Ar laiku piļs dzeivuotuoji tai daroduši pi boguoteibys, ka puorstuojuši cīneit dīniškū maizi, dorbu i godu gaitā izveiduotuos tradicejis, partū tei nūgryma. Nu tei augšamceļsīs, ka atsarass cylvāks, kurs gareiguos vierteibys gūduos augšuok par materialuom i byus gotovs vest sovus tautīšus ceiņā par itū pagaisynuotū laimeigū zemi. Rodūšuo komanda tyc, ka Trasuns par laimeigū zemi ir skaitejs Latveju.
Komponists Kārlis Lācis pīzyna, ka dorbs pi ituos izruodis ir pyrmais, kurymā jis sacerēja muzyku tekstim latgalīšu volūdā. Tok komponists dasaceja, ka puors dzīšmu, kuruos ir paradzātys koram, varātu byut vīnys nu lobuokajom, kas jam saguojušys.
Sovukuort deju studejis “Dzirnas” vadeituojs i horeografs Agris Danilevičs, kuram itei ir pyrmuo sadarbeiba ar Daugovpiļs teatri, nasliep sovu prīcu par daleibu itamā izruodē: “Es prīcojūs, ka niu asu ite. Itei izruode var tikt īstudāta tik Latgolā, kur ir taidi cylvāki, taida mentalitate, juosoka, taids ašņa, emoceju, raksturu i temperamentu kokteiļs cylvākūs, kas padora tū par unikalu vītu Latvejā. Partū maņ ruodīs, ka tys, kas nūteik iz skotivis, ir naatkuortojami!”
Kostimus i scenografeju veiduoja muokslineicys Inga Bermaka Apaiha i Agnese Leilande. Izruodē pīsadola Daugovpiļs teatra akteri i doncuotuoju trupa, kors “Daugava” Jevgenija Ustinskova vadeibā i gostu muokslinīki Juoņs Jarāns i Jurijs Djakonovs.
Beleti – “Biļešu paradīzes” kasēs vysā Latvejā i škārsteiklā.