text:
Eistynojūt Vidis aizsardzeibys i regionaluos atteisteibys ministrejis atbolsta pasuokumus reemigracejis veicynuošonai, nu 2018. goda Latvejā dorbojās pīci reemigracejis koordinatori. Nu vysim vaira pazeistama ir Latgolys planavuošonys regiona reemigracejis koordinatore Astrīda Leščinska, kuru Latgolā sauc par “reemigracejis krystamuoti”. Pazasokūt Astrīdai Latgolā nu uorzemu jau atsagrīze vaira kai 200 saimis. Nasaverūt iz Covid-19 pandemeju, Astrīda turpynoj aktivi struoduot, kab paleidzātu tautīšim atsagrīzt Latgolā.
Pyrma dorba Latgolys planavuošonys regionā (LPR), Astrīda Leščinska struoduoja projektu vadeibā kai ari beja ētera seja i korespondente vītejā Daugovpiļs televizejā. 2018. godā jei pījieme jaunu izaicynuojumu i kliva par LPR reemigracejis koordinatori. “Da šam īgiutuos zynuošonys i pīredze cīš nūder tānejā dorbā. Niule navaru īzadūmuot sovu kasdīnu bez sazinis ar myusejīm, kurī gryb atsagrīzt iz sātu,” atzeist Astrīda.
Reemigracejis koordinators kasdīnā izmontoj vysaidys pīejis klientu konsultēšonā – sagatavej personalizātus pīduovojumus, bolstūtīs iz kotra klienta vielmem i vajadzeibom, komunicej i interesejās par reemigrantim, kai ari snādz informaceju par nūteikūšū regionā. “Kotram reemigrantam ir individualys vajadzeibys i apstuokli, kū juojem vārā,” stuosta Astrīda Leščinska, “Sazinis gaitā teik apzynuoti vysi interesejūšī vaicuojumi, iz kurīm reemigracejis koordinators Latvejā dūd atbiļdis. Man ir izveiduots sadarbeibys teikls ar vaļsts īstuožu i privatuo sektora specialistim, partū atbiļdis teik atrostys gondreiž vysod. Latvejai i Latgolai ir kū pīduovuot tīm, kurī gryb atsagrīzt – dorba vītys, īspiejis atsateisteit, sajemt atbolstu nu vaļsts, pošvaļdeibu i Eiropys leidzekļu. Vajag viņ pošim interesētīs pat tū, kas nūteik ci meklēt informativū atbolstu pi myusu – regionalūs koordinatoru.”
Kab sasnēgt sovu mierkauditoreju, lela nūzeime ir informacejis platformai. Tū Astrīda saprota jau pyrmajā dorma nedeļā, kod reemigrantus beja juouzronoj pošai, izmontojūt socialūs teiklus individualajūs profilūs i slāgtos diasporys grupuos. “Pyrmais, ar kū suoku struodojūt par reemigracejis koordinatori 2018. godā – www.lpr.gov.lv sātys lopā izveiduoju sadaļu “Reemigrācija” i Facebook.com lopu “Es atgriežos Latgalē”, ar dūmu, ka tei varātu byut platforma, kurā izvītuot informaceju par i ap Latgolu, Latveju, kab pīsaisteit aizbraukušūs uzmaneibu, veiduot sazinis tyltu i veicynuot reemigracejis procesu,” atguodoj Astrīda, “Niule nu sirds prīcojūs par sekuotuojim vysā pasaulī. Emigranti ir ari nu taidom eksotiskom vaļstim kai Čīle, Japāna, Egipte, Kīna, Taizeme.”
Lāmums atsagrīzt kotram ir individuals, tok bīžuok reemigranti nūruoda, ka skumst piec rodim i draugim Latvejā, bārnim juosuok īt bārnuduorzā ci školā, cyti jiut patriotismu pret sovu vaļsti, gryb atteisteit sovu biznesa ideju, veiduot sovu saimi ci pastuov kaidi sovi personeigi īmesli. Vielmi atsagrīzt sātā izruoda gon saimis ar bārnim, gon atseviškis personys. Astrīda Leščinska uzsver: “Es snīdzu informaceju sevkuram interesentam, ari īkšejim reemigrantim – tīm kurī atsagīž Latgolā nu cytu Latvejis regionu. Lela interese par atsagrīzšonu ir nu Reigys. Tūmār muna prioritate ir tī, kurī atsarūn diasporā i sasazynoj pyrma atsagrīzšonys. Es naškiroju cylvākus – jis īkuope lidmašynā vakar ci jau godu atsarūn Latvejā. Bīži viņ vysaidi problemvaicuojumi i izaicynuojumi rūnās piec atsagrīzšonys. Partū es vysod uzsveru, ka atsagrīzšona juoplanavoj ryupeigi, lai piečuok nasarūn puorprotumi kuortojūt formalitates vysaiduos vaļsts īstuodēs. Kasdīnā es atbiļdu iz telefona zvonim, e-postim, kai ari socialūs teiklūs.”
Astrīda Leščinska pastuostieja, ka, planavojūt puorsaceļšonu, emigrantus satrauc sekojūši vaicuojumi – dzeivisvītys deklareišona, ja nav sova īpašuma, nūdarbynuoteiba, bezdarbnīka statusa eksports, registreišonuos pi gimenis uorsta, registreišonuos izgleiteibys puorvaļdē, vydsškolys pabeigšonys īspiejis attuolynuoti, kvalifikacejis kursi, studejis, socialuos garantejis, maternitatis pabolsts, uzjāmuma registreišona, uzjiemiejdarbeibys suokšona, pīejamī granti i projektu konkursi. Cytim napīcīšams ari psihologisks atbolsts. “Reemigracejis atbolsta lūks pasalelynoj kotru godu. Niule itamā procesā īsasaista na viņ vaļsts īstuodis, tok ari pošvaļdeibu specialisti,” atkluoj Astrīda.
“Jemūt vārā Covid-19 pandemejis gaitu, aizviņ vaira Latvejis vaļstspīdereigūs gryb atsagrīzt dzimtinē,” nūruoda reemigracejis koordinatore, “Latgolā apzynuotys vaira kai 2400 aizbraukušuos saimis. Vairuokys gryb pierkt dzeivūkli ci ceļt sovu sātu, interesejās par aizdavumu īspiejom komercbankuos i vaļsts garantejom. Pazasokūt aktivam dorbam i efektivim reemigracejis sekmēšonys pasuokumim, Latgolā atsagrīze 228 saimis. Vēļ 105 saimis atsagrīze poši sovim spākim. Reemigrantu vydā ir ari jaunīši, kurī gryb pabeigt vydsškolu, apgiut jaunys prasmis i zynuošonys kaidūs kursūs ci īsastuot augstškolā. Jaunīšus uztrauc izgleiteibys dokumentu pīleidzynuošona, īsakuortuošona dorbā, kur ir augstys praseibys tīši īgiutuos izgleiteibys jūmā. Cyti otkon apgiust marketinga prasmis, kab eistynuotu sovu biznesa ideju, ci interesejās par biznesa inkubatorim i cytim projektim.”
Reemigracejis process Latgolā ir cīš nūzeimeigs. Astrīda Leščinska uzsver, ka Latgolys planavuošonys regiona pošvaļdeibys ir gotovys īt pretim īdzeivuotuojim, kurī gryp atsagrizt i dzeivuot tūs administrativajā teritorejā. Kab veicynuotu reemigracejis procesu, vairuokys pošvaļdeibys planavoj veiduot dzeivojamuo fonda i nakostamuo īpašuma datu bāzi i izplateit informaceju par atsagrīzšonys īspiejom i atbolsta pasuokumim. “Apmāram 60% reemigrantu atsagrīž nu Lelbritanejis, mozuok nu Īrejis, Vuocejis, Norvegejis, Zvīdrejis i Dānejis,” stuosta Astrīda, “Latgalīši atsagrīž na viņ iz leluokajuom piļsātom, jūs interesej ari lauku apleicīne. Leluokais reemigracejis process nūteik Daugovpilī i Rēzeknē, kur cylvākus i saimis pīsaista sakuortuota infrastruktura, mobilitate i nūdarbynuoteibys īspiejis. Saimem draudzeiga vide ir ari Bolvu nūvodā. Dorba praksē beja gadejums, ka tīši Bolvu īdzeivuotuojis veirs – Lelbritanejis pylsūņs beja tys, kurīs īrūsynuoja saimei ar trejim bārnim puorsaceļt iz Bolvu nūvodu, kab dzeivuot teirā i zaļā vidē. Reemigrantim interesej ari Kruoslova, Preili, Leivuons, Kuorsova, Daugovpiļs nūvods, Ludzys nūvods, Aglyuna, Dagda, Rībeņi, Vuorkova, Viļaka, Viļāni i Zylupes nūvods.”
Astrīda atzeist, ka Covid-19 pandemejis laiks nese jaunus izaicynuojumus reemigracejis procesā: “Pyrmuo Covid-19 viļņa suokumā sajiemu satrauktus tautīšu zvonus i e-postus par vielmi atsagrīzt dzymtajā regionā. Aizviņ bīžuok uzdeve vaicuojumu, voi pandemeju drūsuok puorlaist Latvejā. Ari saimes, kuruos uzrunuoju pyrma vairuoku godu, niule pieški suoka dūd par sevi ziņu, ka gryb atsagrīzt iz Latgolu. Pandemeja vaira ītekmej tūs emigrantus, kurī struodoj pakolpuojumu sektorā. Saimis ar školānim atsagrīž vuiceibu goda vydā partū, ka Latveju uzskota par drūsuokū pandemejis puorlaisšonys vītu. Reemigranti nūviertej dobys pīejameibu i plašumu Latgolā.”
Runojūt par reemigrantu integraceju vītejā sabīdreibā, Astrīda Leščinska nūruoda, ka pīaugušī integrejās uotri. Gryušuok īt bārnim, eipaši pusaudžim ci tīm, kurī naprūt latvīšu volūdu. Latgolā školuotuoji bīži viņ ar reemigrantu bārnim struodoj papyldus, poši izstruodoj vuiceibu materialus i izmontoj ari programmu “Pupmpurs”. Dzeivojūt uorpus Latvejis, tautīši rauga saglobuot latviskū kulturvidi, pīsadola vītejūs diasporys pošdarbnīku kolektivūs, veidojūt cīšuoku saikni ar Latveju.
“Latgolys planavuošonys regions reikoj vysaidys vīnojūšys aktivitatis gon vītejīm, gon tīm kurī vēļ uorzemēs, ci jau atsagrīzuši,” atkluoj reemigracejis koordinatore, “Paguojušuo goda nūgalē reikuojam vyspasauļa cylpuošonys tūri “Es atgriežos Latgalē” vītejuo regiona, potencialūs i reemigrantu saimem. Dūmoju, ka šūgod vareisem nūvadeit ūtrū kuortu. Lelu atsauceibu giust radūšī konkursi bārnim – “Esi varūņs palic sātā”, “Latvija manā sirdī”, “Vasals kai pyupols!”. Niule izsludynuots Starptautiskajai bārnu aizsardzeibys dīnai veļteits radūšūs dorbu konkurss bārnim “Esi vesels – ej dabā!”. Ari festivalā “LAMPA” paguojušajā godā runuovam par reemigracejis vaicuojumim. Šūgod aktivi pīsadolu diasporys reikuotajūs tīšsaistis pasuokumūs, virtualajūs latgalīšu salidojumūs, socialuo medeja “LAIVA” raidejumūs, kas dūd īspieju uzturēt saziņu i informēt par nūteikūšū Latvejā. Latgolys planavuošonys regions suoce jaunu stuostu cyklu “Biznesam izvēlos Latgali”. Tū caurvej īdvesmojūšu, apjiemeigu Latgolys jaunū i asūšū uzjiemieju pīredzis stuosti.”
Tautīšim, kurī nūlāmuši nu uorzemu atsagrīzt iz dzymtū zemi, Astrīda īsoka planavuot atsagrīzšonu laiceigi – vysmoz pusgodu ci godu īprīkš, izmontuot reemigracejis koordinatoru pakolpuojumus, mekleit dorba īspiejis Latvejā jau laiceigi, attuolynuoti iznontojūt EURES konsultantu pakolpuojumus kai ari ar interneta apguvis reikim vuiceit bārnim latvīšu volūdu. Reemigracejis koordinatore atkluoj: “Potencialī reemigranti nūruoda, ka atsagrīžūt jūs uztrauc vairuokys lītys – nūdarbynuoteiba partū, ka laikam eimūt zaudeita kvalifikaceja i nav atbylstūšys izgleiteibys. Jīm baist, ka olga naatbylst gaideitajam i izdavumi varātu puorsnēgt īnuokumus. Uztrauc ari muojūkļa vaicuojumi i vaļsts volūdys prasme. Cyti otkon nagryb radeit stresu bārnim, mainūt vidi.”
Na par veļti Astrīdu Leščinsku Latgolā sauc par reemigracejis krystamuoti. Ar sovu dorbu i aktivitati daudzim jei klivuse par tyvu draugu ci gimenis lūcekli. “Kotrs atsagrīzšonys stuosts man ir tyvs partū, ka asmu bejuse kluot nu poša suokuma. Ir reizis, kod man zvona vacmuote, lai atgrīztu iz Daugovpili sovu mozdālu. Atīt, mes parunojam i teišom jau piec mieneša mozdāls ir Latvejā. Myusim ir cīša saikne ar saimi i tradicejom! Bīži viņ tys spēlej lelu lūmu, kab pījemtu lāmumu atsagrīzt.”


c: text/html

text:
Nūskaidruots konkursa “Latgolys prozys skaitejumi 2020” uzvarātuojs
Literarūs prozys tekstu konkursā „Latgolys prozys skaitejumi 2020” nūskaidruota uzvarātuoja — tekstilmuokslineica i rakstneica Annele Slišāne. Jei skaiteja eisstuostus “Tuoraga kule”, “Ai tuoraga tortu gostūs” i “Vilcīnā” i pīsadaleis storptautyskajā literaturys festivalā “Prozas lasījumi 2020”, pyrmū reizi festivala autoru vydā byus ari lobuokais Latgolys prozys autors.
Latgolys regiona autoru prozys tekstu konkurss itūgod tyka izsludynuots pyrmū reizi, dorbu viertiešona nūtyka div kuortuos. Pyrmajā kuortā žureja aizkluotai viertēja vysus īsyuteitūs tekstus, izalosūt lobuokūs daleibai ūtrajā kuortā. Pandemejis īrūbežuojumu deļ ūtruo kuorta nanūtyka kluotīnē, kai suokumā beja īcarāts, bet autori sovus tekstus skaiteja kamerys prīškā Rēzeknē. Žureja nūsavēre tekstu skaitejumus video i izavielēja uzvarātuoju.
Autori tyka aicynuoti konkursā īsyuteit da tuo napublicietūs tekstus latgalīšu rokstu volūdā voi latvīšu literarajā volūdā. Dorbi tyka vārtāti, vysu vaira izceļūt na teksta volūdu, bet literaruo teksta kvalitati i pīdareibu Latgolys kulturtelpai. Konkursa „Latgolys prozys skaitejumi 2020” dorbus viertēja literaturzynuotneica i Austrumlatvejis literaruos akademejis vadeituoja Maija Burima, rakstneica Laima Kota, dzejneica Anna Rancāne i literaturzynuotneica i dzejneica Iveta Ratinīka.
Rakstneica Laima Kota, rezumejūt sovu pīredzi, soka: “Itymus laikūs byut rakstnīkam — tur dūmuot vajag, lai kū tik napraktisku dareitu ar prīcu! Vysim autorim — sirsneigs paļdis! Laseišona ci stuostu skaiteišona beja cīši interesnuo līta, nu tīsys prīceigi, ka ir jauni autori, kuri cer ar vuordu puormaineit pasauli.”
Tekstilmuokslineicai i rakstneicai Annelei Slišānei cyta goda suokumā izīs prozys gruomota “Tuoraga stuosti”. Konkursā “Latgolys prozys skaitejumi 2020” žurejis atzineibu giva autoris īsnīgtais eisstuostu ciklys nu ituos gruomotys manuskripta.
Slišānis īprīkšejuo gruomota i tekstilmuokslys projekts “100 deči Latvijai” beja duovona Latvejis dzimšonys dīnā i pīsaisteja plašu sabīdreibys viereibu. Symtgadeigūs stuovūs Latgolā i Reigā nūaustī deči kūpā ar aužūt pīraksteitajim stuostim tyka izstuodeiti naskaitamuos vītuos Latvejā i pīsaisteja viereibu ar dzili personeigā pīredzē sakņuotim stuostim, kas apkūpuoti gruomotā. Tymā pošā godā autore īgiva Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” par tekstilmuokslys i literaturys projektu “#100dečiLatvijai”.
Jaunajā A. Slišānis gruomotā “Tuoraga stuosti” ir apkūpuoti stuosti it kai par bīzpīnu, it kai par sīvītem, it kai par sīvītem myusu dīnu sabīdreibā. Kai autore poša soka: “Tuorags kuo metamorfoze. Stuosti par izaugšonu. Par cylvaka izaugšonu, izaugšonu caur vusuom suopiem i puorbaudejumīm. Par izaugšonu par cylvaku. Par sīvīti.” Kas tod ir tuorags, bīzpīns? Kod pīns ir saskuobs, jis vaira nav dzerams. Viņ saryudzs par ryuguli i atsiļdeits iz plitys, itys pats pīns otkon ir lītojams uzturā.
Konkursa nūrisi atbaļsteja SIA “Zeize”. Uzvarātuoja sajims uzjāmuma sagatavietū duovonu karti pakolpuojumu voi preču sajimšonai salonā “DekoPrint” Rēzeknē, Atbreivuošonys alejā 112. Konkursa video izveiduoti ar Vaļsts Kulturkapitala fonda finansialu atbolstu projektā “Digitālā Latgale portālā lakuga.lv”.
Konkursa organizators bīdreiba “LgSC” apvīnoj cylvākus, kam ir svareigi saglobuot i atteisteit Latgolys i latgaliskū kulturtelpu, latgalīšu volūdu. Bīdreiba vysod ir raudzejuse vysu pyrma atbaļsteit jaunūs latgalīšu autorus i izdūt kvalitativu literaturu, viereibu dagrīžūt jaunīšu auditorejai.
Itūgod storptautyskais literarais festivals “Prozas lasījumi 2020” nūteik tīšsaistē, jū organizej Latvejis Rakstnīku savīneiba. Laika gaitā „Prozas lasījumi” nu nalela pasuocīņa Andreja Upīša dzimšonys dīnys pīmiņai izauguši vairuoku dīnu prozys festivalā, kura programā ar sovu jaunuokūs dorbu voi jūs fragmentu skaitejumim pīsadola vysaidu paaudžu Latvejis i cytu vaļstu rakstnīki.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Izstuode “Likteņstāsti: pāri gadu tālēm” 14. juņa deportaceju pīmiņai
Atsacerūt 1941. goda 14. juņa deportaceju 80. godadīnu, Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzejs reikoj pīminis izstuodi “Likteņstāsti: pāri gadu tālēm”.
Izstuodē varēs īsapazeit ar Daugovpiļs izsyuteitūs saimu stuostim, taipoš izstuodē varēs izzynuot vaira par Daugovpiļs kara apriņča prīkšņika pulkveža Mārča Kamola saimis tragiskū stuostu, caur fotografejom īpazeit ari Luočplieša kara ordeņa kavaliera pulkveža Vilhelma Kaminska saimis stuostu.
Izstuode muzejā ir apsaverama leidz 30. novembram. Vaira par izstuodi ITE.


text: Janīna Mičule dzymuse 1927. goda 26. janvarī, myužeibā nūguojuse 2014. goda 19. oktobrī. Janīna beja školuotuoja, tradicionaluos kulturys kruojieja i popularizātuoja, iggadeja etnografiskuo ansambļa “Rikova” vadeituoja. 1954. godā dybynuotais ansamblis ir vīns nu senejuokūs folklorys kolektivu Latvejā, ansambļa dybynuošonys īrūsynuotuoji beja folklorys pietnīks Jānis Rozenbergs, školuotuojs Jāzeps Liepiņš i kluba vadeituoja Tekla Ikauniece. Ansamblī nu pošys dybynuošonys laika jei dorbuojās gon kai daleibneica, gon kolektiva vadeituoja, veicynojūt latgalīšu volūdys saglobuošonu, nacionaluos pošapzinis ceļšonu, patriotisma uzturiešonu i sekmejūt vierteiguo latgalīšu etnografiskuo montuojuma puormontuojameibu nu paaudzis paaudzē.


text:
Latgalīši i muzykaluo SVĪKSTA neišona pīktū reizi
27. julī ar etno-eko festivalu Cāsu piļs duorzā tyka atkluota izdevnīceibys „Lauska” taiseituo pīktuo etnomuzykys izlase „Sviests”. Itūreiz tymā īneitys 18 dzīsmis, nu kurom treis skaņ latgaliski.
Tradicionali kas puorgods izlase „Sviests” dūd puorskotu par latvīšu etnomuzykys aktualitatem. Tymā pīsadola dažaidys grupys, kuruos daboj īdvasmu nu tautys muzykys aba izmontoj voi nu melodejis, tautysdzīšmu vuordus voi tradicionalūs instrumentus.
Kai tod itūreiz svīksts teik neits latgaliski? Latgaliski muzykaluo svīksta neišona suocās jau ar pyrmū dzīsmi, i tei ir „Lata Donga” dzīduotuo „Lineni, muni lineni”. Vaicuosit, kas ir „Lata Donga”? „Lata Donga” ir veļtejums sīviškajam i dīviškajam, latgaliskajam i pasauleigajam, senejam i myusdīneigajam – tai stuov raksteits izlasis gruomateņā. Izaruoda, zam ituo nūsaukuma atrūnama dzīdūšuo saime, kas ir ari folklorys kūpys „Grodi” bolsts aba Andris Kapusts i Aīda Rancāne ar meitom Asnati i Aurēliju. Jim tolkā īt ari etnomuzykologejis studente Lauma Bērza, kurei īspieliejuse bubynu. Par tū eipaša prīca, ka sūpluok tik šmukajim Aīdys i mārgu bolsim sova vīta atsaroduse ari itam latgalīšu sytamajam instrumentam, kurs, kaidu laiku damiersts, niu ari Latvejā izsuocs ceļu nu aizmiersteibys.
Svīksta neišonā pīsadalejuši ari kuorteigi veiri nu Rūžupis pusis. Folklorys grupa „Rūžupis veiri” par sevi soka: „Veiri, kas prūt skali dzīduot, sevi tautys muokslai zīduot, teļa uodys bungys sist i iz mutis nanūkrist.” Izlasē veiri īdzīduojuši dzīsmi „Taidu olu padareju”, kas i cik daudzi nav par ols dareišonu, cik vaira par meitys pījauciešonu i mīlesteibu. Skorbi veiri, romantiska dzīsme, i mārgu siržu pījauciešonai vaira i nikuo navajag. „Rūžupis veiri”, ka zynuošonys naviļ, ir vīneiguo veiru folklorys grupa Latgolā i vīna nu rešajom ari vysā Latvejā. Laiku laikūs folklorys montuojuma globuošona i turiešona vaira baļstejusīs iz aktivūs sīvu placim, deļtuo veiru i itymā gadīnī godūs jaunu veiru dorbuošonuos tradicionalajā muzykā prīcej vēļ vaira!
Nu i trešuo dzīsme, kas itymā svīkstā īneita latgaliski, ir apvīneibys „Pulsa efekts” i dzīduotuojis Leilys Alijevys dzīsme „Gaismeņa ausa”. Nā, nā, nā – tei nav tei „Gaismeņa ausa”, kas, taipat kai maņ, varbyut i jiusim īguoja pruotā. Dzīsmis muzykys autori ir Dzintars Vīksna, Leila Alijeva i Ieva Rūtentāle. Apvīneiba „Pulsa efekts”, kas eksperimentej ar pasauļa muzykys skonu, izmontojūt ari cytu tautu etniskūs elementus, muzykys instrumentus i dažaidus ritmus, itūreiz sadarbeibā ar Leilu Alijevu dzīsmi latgalīšu vuordim sataisejuši azerbaidžāņu mugam dzīduojumu skonā. Ka kaidam latgalīšam Leilys vuords ruodīs koč kur dzierdāts, tod tai tys ari ir. Dzymuse Leivuonā i sovulaik kai soliste pīsadalejuse grupys „Borowa Mc” ūtruo albuma „Plastilina pasaule” topšonā, deļtuo ari vyss latgaliskais jai nav svešs. Niu gon Leilys muzykalī celi aizvaduši iz mugam muzykys pasauli, bet itaidā kombinacejā ar latgaliskū izlasē „SVIESTS V” juos dzidruos bolsa vibracejis skaņ tai eipaši, koč ari reizē naīrosti pi tradicionaluos latgalīšu muzykys pīrodušai ausej.
Latgalīši i tradicionaluo stila muzyka ir nanūdolomys vierteibys, deļ tuo muzykanti nu Latgolys pusis pīsadola ari cytūs projektūs i apvīneibuos, kas atrūnamys itymā izlasē. Zynuotuojim nabyus sveša Kārkļu saimis pavuorde, kas skaitoma izlasis gruomatenis aileņuos zam „Auļu” gobola „Zīmogs sarkanā vaskā”, taipat ari pazeistami ir puiškini nu Uškānu saimis ansambļa, kas itūreiz sasadorboj ar Dimantu muosom. Gon jau ir kaidi cyti, par kurim tik es nazynu.
Golā par vysu albumu gribīs saceit, ka itūreiz eipaši dzierdama pasauļa olpa muzykā i dažaidu cytu tautu muzykaluos ītekmis, gona sovpateigu eksperimentu i sova vīta pamasta ari tradicejom. Atsazeišu, ka gryuts byut kaidā veidā objektivai i „SVIESTS” maņ pošai ir cīši gaideita nūtikšona deļtuo, kab vysmoz reizi puora godūs tai par reizi apsavārtu tymā muzykys lauceņā, kas nas postfolklorys vuordu. Taipat skaidrs ir, ka tymā neikā vysi, kas variejuši, nav saleiduši, nu tys zeimoj, ka postfolklorys palīk arviņ vaira i tradicionaluo muzyka sūpluok sovai īrostajai eksisteņcei dzeivoj ari cytaidu, drupeit maineitu dzeivi.
„SVIESTS V” nūsaklauseja i pīraksteja Edeite Husare
Karteņa nu izdevnīceibys „Lauska” arhiva


text:
Latgalīšu literaturys podkasts “Puslopys” ir myusdīnu latgalīšu literaturys puslopu puorškūrsteišona – apsarunuošona ar autorim par raksteišonu, volūdu, kasdīnu i dzeivi kai taidu. “Puslopys” aicynoj īsaklauseit ari latgaliski pīraksteitūs dorbu voi tūs fragmentūs pošu autoru skaitejumūs, taipat kotrā sasatikšonys reizē tūp vīna jaunys dzīsmis skice ar satyktuo autora tekstu.
Itimā reizē sasateikam ar Raibū.
Literaturā jis ir pazeistams kai Raibīs, bet uorpus tuos – kai Oskars Orlovs. Kod dūmovom par Raibū, saprotom, ka jis ir vyss! Roksta prozu, roksta dzeju, paraudzejs rūku dramaturgejā. Raibīs ir ari karikaturists i sovulaik poetiskuos roka apvīneibys “Kapļi” bolss. Bet, ka stuosta par Oskaru, tod juoīsadzilinoj ari masera profesejā i latgalīša dzeivē uorpus Latgolys.
Ar latgalīšu literaturys autorim sasarunoj muzikis, viesturnīks Arņs Slobožanins i marketinga specialiste, latgalīšu volūdys popularizātuoja Edeite Husare.
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
“Volūdys vaicuojums”. 21., 22. i 23. raidejums
Pyrms vairuoku godu “Latgolys Radejā” izskanieja 47 cykla “Volūdys vaicuojums” raidejumi, kurus sagataveja žurnaliste Maruta Latkovska. Nu paguojušuo goda suoku raidejumu materialus var puorskaiteit žurnalā “Katōļu Dzeive”, nu niu vareiba ar tim īsapazeit dūta ari LaKuGys skaiteituojim. Itūreiz publicejam raidejumu materialus nu “Katōļu Dzeivis” 2014. goda februara numera.
21. raidejums (burts “e”)
Loba dīna! Latgolys Radejis viļņūs Volūdys vaicuojums. Kūpā ar Jums ir Maruta Latkovska.
Šudiņ alfabeta kuorteibā ir reize burteņam e. Itys nav puoruok izplateits i eipašajim vuordim boguots burts, ar kuru suoktūs naskaitomi leksiski nu lejslatvīšu piļneigi atškireigi vuordi, bet, nasaverūt iz tuo, ari itam burtam ir sovi pīkritieji voi, kai tagad sauc – fani myusu volūdys kruojumā.
Suoksim vysupyrma ar vītu vuordim: Eglaine, Egli, Egļova, Egļucīms, Eļkšni, Ereli, Eša azars, Ezereni, Ezernīki, Eiduki, Eisaki, Eisuli…
20. julī Latgolys bazneicuos teik svynāta profeta voi pravīša, Vacuos Dereibys puorstuova Beibelē svātuo Eliaša dīna. Nu bierneibys pīmiņu, ka babeņa, kod nūsabeiduse praseju, lai kū pastuosta par tū, kas nūteik dabasūs pārkiuņa laikā, jei saceja na tū vysbīžuok dzierdātū atbiļdi, ka Dīveņš barās, bet gon tū, ka pravīts Eliašs guņs rotūs pa dabasim braukoj… Tī tod munā iztēlē atsakluoja taida kruošņa redzis glezna, ka iz breisneņa i par bailem aizamiersa…
Bet… na jau viņ eipašvuords Eliašs, kura nosuotuojs Latgolā pazeistams Bazneicys tradicejā i ir mynāts jau Andryva Jūrdža “Myužeigajā Kalinderī”, suocās ar burteņu e. Ir myusu volūdys kruojumā taidi vuordeni kai: eļsinēt – elsot, ereļs – ierglis, eilyns, eilineņš – īlens.
Sovukuort vuords eikss (īkšķis) apzeimoj kuoju i rūku lelūs pierstus, bet vuords eikss (niere), eikši ( nieres) ir vīns nu svareiguokajim organim cylvāka tik sarežgeitajā kermiņa sistemā.
Ir vuords eglis ar nūzeimi ‘ecieža’, sovukuort vuords ecētīs, eceišonuos ir palics par sinonimu vuordim streidiešonuos, eņciešonuos.
Ar vuordu eņdžis apzeimoj durovu ‘eņģes’, a tū, ka taids pavysam eists draugs var byut tikai vīns, saprūt ari mozais Boņuks rakstnīka Juoņa Klīdzieja i kinorežisora Juoņa Streiča filmā “Cylvāka bārns”.
Na veļti ari tautā popularajai dzīsminīka Pītera Miglinīka vuorsmai pīdzīduojums skaņ:
Ei, ei, nabādoj,
Ceiņā vysu giusim!
Osorys kas bierdynoj,
Napaleidzēs myusim.
Tai ka lobuok ceņssimēs byut breivi i naatkareigi kai ereli voi iergli gaisā, lai gon tymā pošā laikā tys nanūzeimuos, ka dzeivuosim kai eikši voi nīris taukūs.
22. raidejums (burts “f, g”)
Šudiņ parunuosim par vuordim, kuri suocās ar burtu f i burtu g. Parkū asu tai “īsaskriejuse” ar divejim burtim iz reizis?
Tys ir deļtuo, ka burts f ir pavysam napopulars kai suokuma burts latgalīšu runā i, prūtama līta, raksteibā. Vuordi, kuri ar itū burteņu suocās, puorsvorā ir svešvuordi.
Ituo suokuma burta sakareibā gribieju tikai atguodynuot tim, kam tys aizamierss, i paskaidruot tim, kas tuo nav zynuojs, ka vuordu kūpa figu kūks, kurs bīži sastūpams latgalīšu senejūs rokstūs, nav nikaids tī (pīdūdit par izteicīni – čapstis) – kai myusu dīnuos latgalīši īsavuicejuši saukt tū pošu figu – kūks, bet gon vīgis kūks. Taitod figu kūks ir vīgis kūks, par jū ir raksteits i tai tys teik saukts vacūs izdavumu Svātajūs Rokstūs.
Ar ūtru šudiņ apsaveramū burteņu g myusu Latgolā suocās taidi vītu vuordi kai: Gaigalova, Gailumi, Gauri, Geņgeri, Greči, Greiškāni, Grigi, Grybuli, Grybusti, Grugulis, Gruoveri, Glaudāni, Gryudinīši, Gryušļova, Gryužņa, Grundāni, Garaņči, Greiži …
Vuordeņu gaist, izgaist – latgalīši lītoj ar vuorda ‘zust’ nūzeimi. Sovukuort vuords garcs ir tylpuma mārvīneiba, i vēļ par dzeda garci ar taidu drupeit nīvojūšu nūzeimi sauce mozūs pyrmūs klašu školānus, sokūt, pīm., “A kū ta jau tī seikī, tī vēļ tikai dzeda garcī vuicuos…”
Vystu puorvaļdnīkam gaiļam, kai zinim, ir gnēze (knābis), a motus mes sukojam ar grebini (ķemmi). Pučis, burkuonus, batviņus voi tūs pošus buraceņus mes siejam grāduos, a lejslatvīši tuos sauc par dūbem. Iz rudiņa pusi mes nu sovu grādu raunam tī izaugušūs grīziņus, a puornūvadnīki – kāļus. Pi latgalīšu pārkiuņs grauž, a pi puornūvodnīku vīnkuorši ryuc.
Gruomota pi myusu ir ari viestule, a gruomotu atlaist nūzeimoj ‘atsyuteit viestuli’. Gruomatnīki ir na viņ leli gruomotu laseituoji, bet ari gruomotu puorraksteituoji drukys aizlīguma laikā kai nautrānīts Andryvs Jūrdžs, Vincents Leika nu Gaigalovys pogosta Strūžānu, JuoņsSeiļs nu Gaigalovys pogosta Seiļu,Fraņcs Škesters nu Makašānu pogosta Škesteru, Andrivs Skutele nu Sylajuoņu pogosta, Juoņs Salinīks nu Salinīku cīma pi Lubuona, Juoņs Vaikuļs nu Kolupa i, prūtama līta, daudz daudz vēļ cytu nanūsauktūs. Juoņs Lejāns, kurs vuicejīs Rēzeknis piļsātys školā, kuojom apstaiguojs Latgolu, rakstejs dzīsmis, tulkuojs lyugšonys, īsiejs gruomotys. Ceļuodams vysod apsamets tikai pi naboga ļaužu. Jam bejs daudz vacu gruomotu. Dzeivuojs Rēzeknē.
I vysbeidzūt vēļ drupeit par augu vaļsti. Pīm., par garbuzu voi arbuzu. Itys dīnvydu auglis ar lobim panuokumim paguojušajā korstajā vosorā auga tepat myusu Latgolys zemeitē i beja daudz veseleiguoks deļ sovu lītuotuoju par īvastajim garbuzim – uorzemnīkim. Cerēsim, ka ari itei – atejūšuo – byus kuorteiga garbuzu vosora!
Ar burteņu g ir saisteits ari taids cīši svareigs uorstnīceibys augs kai guņspuče voi šaurlapu ugunspuķe. Itys augs ir bīži sastūpams Latgolā, jo puorjiems vysys tuos sātu vītys, kurys ir pamets cylvāks. It kai grybādams saceit: “Pasaverit iz myusu, ļauteni, cik mes skaisti zīdim! Nu myusu var izvuoreit breineigu čaju, kurs, īpaši sagataveits,var kolpuot kai malnuos tejis aizvītuotuojs. Myusu jaunuos lapenis var lītuot salatūs i zupuos. Ar tom var dzīdēt bryucis!” I kai raksteits jaunuokajā Latvejā izdūtajā uorstnīceibys augu gruomotā, guņspuče ceļūt organisma aizsardzeibys spiejis pret vysaidom infekcejom, a tuos izvylkumūs naseņ ir atkluota pretvieža aktivitate.
Izīt kai tymā slovonajā dzīsmē par mārgu, kura navar dabuot veira, jo sābru Apaleite, redz, izpļuopuojuse, ka jei “pubuļainu dzeju spriež”. A mārga izdūmoj, ka ari tū pubuli var likt lītā, jo, iz tuo pubuļa pakuopuse, jei īrauga sova bryuguona sātu.
Tai pruoteigai dasaītu dareit ari myusim, latgalīšim. Jo jau asam pamatuši guņspučis reiceibā sovu babeņu i dzedu sātys, tod vysmoz tuos uorstnīciskū spāku napaslynkuosim izmontuot sovys veseleibys styprynuošonai.
23. raidejums (burts “i, ī”)
Loba dīna! Latgolys Radejis vilņūs ar Jums ir Maruta Latkovska.
Kai jau tys ir īsuokts, niu rubrikā “Volūdys vaicuojums” mes runojam par timlatgaliskajim vuordenim, kuri nu lejslatvīšuatsaškir na viņ gramatiski – ar kaidimnazcik burtenim voi izskaņom, bet ariteiri leksiski – tī ir pavysam cyti vuordi.
Šudiņ alfabeta kuorteibā ir daguojuse kuorta burteņam i. Pyrma par kaidim skaneigim vītu vuordim, kuri suocās ar i, ī:Ikaunīki, Iļžukolns, Indra, Isnauda,Istra, Istalsna, Izvolts, Iubelis, Iubuli,Iudreiši, Iudri, Iudrine, Iudrupe, Iugulova,Īdeņa, Īrubine, Īsaļnīki.
Tikkū vuordeņu īrubine mes dzierdējom kai vītys nūsaukumu, bet tei poša īrubine ir ari irbenuoju kryums ar boltim zīdim i sorkonom ūgom. Īrubinem pateik augt upu krostūs. Muna babeņa stuosteja, ka nazkod īrubiņu ūgys kolpuojušys kai pyrmuos zuolis bārnim pret pasaļšonu.
Cik daudz šudiņ volūdā vaira lītojam vuordeņu izpiļceits, izpiļceita i voi vyspuor zinim, kū itī vuordeni nūzeimoj? A nazkod par smukom, bet struoduot nagrybūšom tāva meitom saceja: “Izpiļceita gon tai myusu Muoreņai atlaseite. Mārga kai līpa, a kas jū pi veira jims.” Piec itūs pīmāru konteksta varim saprast, ka izpiļceits,izpiļceita ir ‘izlutynuots, izlutynuota’.
Idri ir pļovu augs, nazuole lynūs voi rudzūs. Itam vuordam ir cyta nūzeime. Par idrim sauc pļovys, kurys pavasarūs puorplyust.
A cik nu myusu kas zyna, ka vuordeni īkors, īkareņš agruok tyka lītuoti ar nūzeimi lauleibu gradzyns, gredziņteņš?
A īsaļneica, vēļ azneica, ir deļ īsola kaļteišonys pierts augšā.
Ižbuons, ari žbans, užbuons ir lela ola nasamuo skryuze, kas dūmuota salīšonai mozuokūs traukūs.
Niu taids vuords kai īskuot. Myusu dīnuos tū jau varātu nūsaukt par sova veida golvys masiešonu, a agruokūs laikūs tū dareja merkantiluokūs nūlyukūs, lai nu golvys izdzeitu bužys, niu mes tuos vaira saucam par utim.
Izpors ir piertī izpārta slūta, ari maizis cepļa slaukomuo slūta, vēļ pomeļnīks,požogs.
Iuzys ir apakšbiksis, a iuzeļs – stričeits voi bikšu jūsta gonim. Sovukuort izkaseits, izkasiņs, ari paskrebeļs, sakaseits, sakasneits ir pādejais mozais maizis kukuleits kuortejā maizis cepīnī. Par sakasneiti, taipoš pastareiti, sauc ari pādejū, jaunuokū bārnu saimē.
Izdavenis – ir nalels kuozu mīlasts bryutis sātā.
Īvedine, ari īvesšona – pi katuoļu ir jaunuos muotis īsarasšona bazneicā pyrmū reizi piec dzemdeibu, kod piec tūs ir paguojušys 6 nedelis i vysys ar tū saisteituos paražys. 40 dīnu piec dzemdeibu sīvīte nadreikstēja izīt uorpus sovys sātys apleicīnis, piec sešu nedeļu jei devēs iz bazneicu, nūstuoja pi svieteituo iudiņa trauka voi kristineicys. Bazneickungs izguoja prīškā, padeve jai aizdagtu sveci i stolys golu, īvede jū bazneicā i deve jai muotis svieteibu. Niu itū svieteibu sīvītis sajam bierneņa kristeišonys laikā.
Ar tū ari Volūdys vaicuojums ir izskaniejs. Vysu lobu!


text:
LTV projektā “Viens ciems, visa Latvija” stuosteis par Slutiškim
Latvejis Televizeja (LTV), gatavejūtīs Latvejis symtajai dzimšonys dīnai, suokuse jaunu projektu “Viens ciems, visa Latvija”, kura ītvorūs Latvejā zynomi rakstnīki brauc iz mozapdzeivuotom vītom, kur īsapazeist ar vītiejim dzeivuotuojim i pietej vītu viesturi i kulturu. Rakstneica Nora Ikstena augustu pavoda staraveru sādžā Slutiškūs.
Kūpā ar rakstnīkim tī uzatur ari LTV filmiešonys komandys, kas veiduos treis dokumentaluos kinys. Tamuos byus radzami rakstnīki, jūs satyktī dzeivuotuoji, tūs redzīni par šudiņdīnys Latveju, paguotnis stuosti i nuokūtnis sapyni. Rakstnīkim, īsadvesmojūt nu cīmūs radzātuo, juotūp stuostim, kurim izvierzeiti diveji nūteikumi: tim juonūteik konkretajā cīmā i myusudīnuos.
Rakstneicai Norai Ikstenai Slutišku napīradynuotais skaistums, ite satyktī cylvāki i jūs liktini byus par pamatu stuostam, kurs piečuok tiks ari dramatizāts. Stuosti i dokumentaluos kinys dīnysgaismu pīredzēs jau ituo goda novembrī. Sovukuort 2016. – 2017. godā vysmoz vīnu nu stuostim (Māris Bierzeņš vosoru pavoda Valgalcīmā, bet Pauls Bankovskis – Apē) planavuots puorveiduot televizejis īstudiejumā. Ar itū projektu LTV gryb fiksēt Latveju eisai pyrma symtgadis i reizē ari dūt byutisku īguļdejumu latvīšu rakstnīceibys i dramaturgejis atteisteibā.


text:
2012. goda 26. janvarī plkst. 14:00 Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā nūtiks latgalīšu gruomotizdevieja i rakstnīka Vladislava Luoča symtgadei veļteits pasuokums, kuru reikoj Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba i Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba.
Kai golvonuo referente pasuokumā izastuos literaturzynuotneica Ilona Salceviča, ari Latgolys Kulturys centra izdevnīceibys vadeituojs Juoņs Eļksnis, puorstuovi nu Latgolys Kulturviesturis muzeja i Latgalīšu rakstnīceibys muzeja vadeituojs, Vladislava Luoča bruoļadāls Pīters Luocs. Pasuokumu muzykali kuplynuos Rēzeknis kulturys noma folklorys kūpa „Vīteri”.
Laipni gaideisim vysus interesentus!


text:
Nūtiks folklorys kūpys “Upīte” albuma attaiseišonys svātki
LaKuGa jau viesteja, ka izdūts folklorys kūpys “Upīte” pyrmais albums “Vusi ļauds breinovuos”, kurymā vydā ir 14 Zīmeļlatgolys (Škilbānu pogosta) tradicionalūs dzīšmu i vīnys dzīsmis myusu dīnu verseja. Vysupyrma albums tyka īskandynuots Reigā, nu 7. novembrī leluoks pasuokums paradzāts Upeitē.
Albuma “Vusi ļauds breinovuos” attaiseišonys svātki nūtiks 7. novembrī 19.00 Upeitis tautys nomā. Ar pasuokuma vaininīkim kūpā byus ari Upeitis etnografiskais ansamblis, Škilbānu etnografiskais ansamblis, folklorys kūpa “Rekovas dzintars”, folklorys kūpa “Gara taka”, grupa “Unknown Artist” i Guntis Rasims.
Aktivuokajim apmaklātuojim byušūt vareiba ari tikt pi jaunuo albuma.
Piec pasuokuma nūtiks ari bals ar dzīdūšū Igauņu saimi.
Īīšona pasuokumā i balā – ar gastiņci.


text:
Juoņa dīnys vokorā LTV1 varēs vērtīs izruodi “Latgola.lv 2”
Pošā Juoņa dīnys vokorā, 24. junī, 21.20, Latvejis Televizejis 1. kanalā “Teātris.zip” nūslēgs sovu pīktū sezonu ar Latvejis Nacionaluo teatra izruodi “Latgola.lv 2”, viestej informacejis televizejis sātyslopā.
Kod nūleiguots i sagaideits jau mīreiguoks Juoņu vokors, eistyn vītā i laikā saīt kūpā, kab nūsavārtu vīnu ļusteigu i sirsneigu izruodi par jau zynomim varūnim, kas dzeivoj Latgolys laukūs, Ontanu i Anni (Pīters Liepiņš i Dace Bonāte) i jūs sābrim Pīteri i Mari (Voldemārs Šuoriņš i Indra Burkovska). Vysaiduokys nūtikšonys, nasaprasšonys, cylvāku kaisleibys i mīlesteiba nūīt laika riņdžu nu Juoņu da Zīmyssvātku.
“Teatris.zip” sezonys nūslāguma raidejumā pyrma izruodis pīsadaleis raidejuma vadeituojs Ojārs Rubenis i akteri Dace Bonāte, Pīters Liepiņš, kurs gastej Ontana lūmā nu Dailis teatra, Indra Burkovska, Voldemārs Šuoriņš i Muorteņš Egliens.
Publicitatis karteņa


text:
“Volūdys vaicuojums”. 18., 19. i 20. raidejums
Pyrms vairuoku godu “Latgolys Radejā” izskanieja 47 cykla “Volūdys vaicuojums” raidejumi, kurus sagataveja žurnaliste Maruta Latkovska. Nu paguojušuo goda suoku raidejumu materialus var puorskaiteit žurnalā “Katōļu Dzeive”, nu niu vareiba ar tim īsapazeit dūta ari LaKuGys skaiteituojim. Itūreiz publicejam raidejumu materialus nu “Katōļu Dzeivis” 2014. goda janvara numera.
18. raidejums (burts “b”).
Loba dīna! Šudiņ Latgolys Radejis viļņūs Volūdys vaicuojums. Ar Jums kūpā ir Maruta Latkovska.
Parunuosim par burteņa “b” izplateibys arealu myusdīnuos mozuok lītojamūs vuordūs.
Pyrma suoksim ar dažu skaneigu vītu vuordu nūsaukšonu. Īsaklausit: Babri,Baļbinova, Baļtinova, Bambāni, Bikernīki,Bokuoni, Bolvi, Borkova, Brodaiža,Breidaki, Bukmuiža, Buoleni, Buozova…
Niu pīminēsim kaidus augu nūsaukumus! Vysim labi pazeistamī buraceni voi batvineiši, nu kuru suortums byudūs i veseleibys da valis. Taipoš slovonuo nazuole buolyudine ir tei poša vysim tik labi pazeistamuo balanda, kura cīši labi var papyldynuot vitaminu davu pavasara salatūs. Sovpateigs augs ir ari bezdeleigulizeicenis voi teiruma atraitneitis, taipoš ari smuordeigī baduni voi pūra vaivareni i cereni voi besakūki. Tod vēļ būneja – geraneja voi mušketers.
Boika, boiceņa ir svīsta kuļamais trauks, būrte – motūs sīnamuo lenta. Bazvyns ir svori , a britvans – capamuo ponna. Bačs ir jauns audakla rulleits. Baraks ir tai saucamuo cauruo guba – konusveideiga kaudzeite labeibys voi sīna kaļteišonai. Beraks ir puika, beruki – bārni, besētīs – trokuot. Birnavuot – ir īsvieteit, a braščuks – procesejis daleibnīks katuoļu dīvkolpuojumā A bričkys, gaptys, spicis, knipelis ir mežginis. Brika, briška – ir ore (vēļ daļžons, tarantass). Brile ir platmale, a brist zivs – zvejuot. Bruolinīks ir bruolāns, a brīdaklys – pļuopa. Bagars ir gon īreice ūgu laseišonai, gon muorku teiramais (bagarēt – teirēt). Baļva ir baļļa, vēļ abra. Blise ir pliņte, a būgons – vijūlis lūceņš. Bradiņs – ratynuotūs velkūs austa drēbe teiklam, divbrids. Buļvinīks ir nalela ieceņa guļbeišu i sakņu globuošonai, a buļbaite – nūrokts kartupeļu lauks. Sovukuort burnass, burnaseņšir rudiņa mieteļs, žakete. Blīni ir pankūkys, blyugžuons – ryugušpīns, a buobine – baka. Bīzineica ir mīžu bīzputra, kuru vuoreja tikai apsiejeibuos. Bygucs ir Gavieņa laika iedīņs nu pīstā sagryustu guļbu, pupu i lynsāklu eļlis. Pamieginuosim taidu sataiseit! Vysmoz izaklausa veseleigai i ari tuo sastuovdalis nav nu aizjiurys zemu juoguodoj, a vyss atrūnams tepoš myusu duorzūs izaudzātuos produkcejis sarokstu pyrmajā ailē.
Ar tū Volūdys vaicuojums izskaniejs, paļdis, ka klausējitēs. Vysu lobu!
19. raidejums (burts “c”)
Šudiņ mes parunuosim jau par alfabeta trešū burteņu. Kai asam tū īsuokuši, pyrma nūsauksim kaidus vītvuordus, kuri suocās ar burtu „c”. Itūreizi tī byutu: Cakuli, Catlakši, Cārmyns (azars), Cirši,Cybla, Cybuli, Cyrms (azars), Cyskuodi,Cucuri, Cesļova, Cierpinski, Cierps(azars), Čilipine…
Augu nūsaukumūs itūreizi ir taids cīši slovons i nūpalnim boguots cylvāka uorsts kai pats casnāgs, cybuļs voi kiplūks. I vēļ tikpoš populars pi kotrys sātys vālams kūks kai cārmyuška, kurys augli ir taida eista vitaminu kruotiveite, a poša cārmyuška sorgojūt sātu i tuos īmeitnīkus nu naškeistu goru i vysaidu cytu mūšku. Taidi lobi draugi mums ir dūti, viņ juomuok tūs izmontuot i jūs spiejis likt lītā!
Vēļ burteņš “c” var lapnuotīs ar taidim vuordim kai ciši – nazuole, kura aug lynūs, i vuordeņu čymyni. Nu čymynu mes vuorejam čaju, lai mameņom natryuktu pīna, ar kū baruot sovus zeidaineišus, vēļ čymynus līkam deļ gorduma Juoņa sīram.
Čyzmys, čizmis voi biškriesleņus sēsim zam uobeļneicu, lai aizbīdeitu nu sova duorza loputs, lai izmontuotu ituo auga kuorteigajuos skalineitēs salyktuos sieklenis kai garšaugu – piparu aizvītuotuoju, kai organisma atteireituoju, maisejumā ar madu kai sova veida efekteigu prettuorpu “slūtu”. Bet, jo myusu duorzā ir īsamanejuse poša čorta padauza voi valna uobeļs, tod gon sorguosim unuceņus i unučkenis, lai nateik kluot pi ituo auga, jo tys ir cīši iņdeigs!
Taipoš pīminēsim vuordeņu colonka – tei ir atspūle, voi ūtra nūzeime itam vuordeņam ir šaudeiga, pļuopeiga sīvīte,Apaleitis prototips nu taida poša nūsaukuma Veronikys Tenčys-Goldmanis stuosta, kurs beja publicāts 1999.godaguojuma žurnalā “Katōļu Dzeive” 12.nr.Vyseistuokuo colonka ir ari rakstneicys Naaizmierstulis stuosteņa “Es nagrybuaprunuot” varūne žogota. Apaleitispīdzeivuojumu turpynuojumu rubrikā“Paleigs teatra mīļuotuojim” var izlaseit,suocūt nu 2007.goda “Katōļu Dzeivis”Leldīņu numura.
A niu otkon par cytim vuordenim: vuords cegli, kai zinim, ir kīgeli, a cjorka – smolkuo rīve. Cukrineica ir cukra trauks, a cureite – gavieņa iedīņs nu maizis gabaleņu iudinī. Cybuocs ir cybys vuoks, a cisinīks – gultys maiss voi solmu pynums lūgu syltuma izolacejai nu uorpusis zīmā. Čipka, ari čepka ir moza aubeite, a čaukstine – moza, naīsadavuse kuopustu gaļveņa. Poša breineiguokuo vīta soltā zīmys dīnā ir pi čiteņa ar syltom čobom kuojuos. Bet tai kai niu laiks jau slīnās iz pavasara pusi, tod suoksim lobuok sepinēt par tū, ka pavysam dreiž mežu pļaveņuos mes varēsim atrast pyrmūs čāpukus (sieņs, kuru gaļveņu capureitis atguodynoj cylvāka smadzinis). Nu pādejūs čumolu (čauleņu) ceņssimēs atbreivuot rīkstu kūduleņus i cytys sieklenis, lai papyldynuotu sovus zīmys soltumā paputiejušūs spākus. Gatavēsimēs ari jaunuos ražys siejai. Par kolnim i lejom traucās pavasars, nasdams zini, ka jis gon naļaus myusim rūkys kliepī salykušim sēdēt. Voi par zīmu asam sagatavejuši čubeleitis – bārza tuoss skalineitis, lai, (kod daīs laiks) varātu dūtīs smuordeigajuos meža zemineitēs….
20. raidejums (burts “d”)
I tai namonūt ir daguojs laiks burteņam “d”. Vysupyrma nūsauksim kaidus vītvuordus, kuri suocās ar itū burtu: Dagda, Daugova, Daugavpiļs, Dekšuore, Dekteri, Drycāni, Dubna, Dudari, Dudeli, Dundys, Dzalbi, Dzeni, Dzierkali, Dzīsnīki, Dreidzs (azars), Dzipšli.
A niu parunuosim par augu nūsaukumim! Maņ babeņa nazkod stuosteja par taidu sīvīšu cylvāka smukumam cīši svareigu augu kai dzierksteņu (lejslatvīši voi baltīši itū pučeiti sauc par dzierksteleiti). Na veļti myusu dzejneica Dzierksteņa (dzymuse Genovefa Stafecka) sev taidu skaneigu pseidonimu izavielēja. Pučeite piec sova paskota nauzbuozeiga, atguodynoj mozu mini neļkeiti! Paleidz pi dzemdis asiņuošonys i cytūs ar dzemdeibom saisteitūs sarežgejumūs, pi muogys slimeibu, pi sirds suopu. Ar dzierksteņu nūvuorejumu mozgoj rātys, tuos ir ari pretkuosa zuolis i paleidz pi lūceitovu suopu.
Dzeļzine. Jei saukta ari par cītini, cītū zuoli, dzeļža puči, sausū puči, kolnu dzeļzini, susekleiti, dakli (Rāznā), pļovu vasiļku (Bieržgalī) i.tt. Ar ituo auga nūvuoriejumubārnus juomozgoj, kod tī kuojom naīt. Iteizuoleite – uorstnīceibys augs ir cīši iztureigs– nivīnys sausuos i putekļainuos ceļa molysnasmuodej, ni cylvāku kūpta, ni laisteita, acytu reizi zīd kruošņuok par myusu duorzūsizpiļceitajom puču karalīnem. Ejūt garum,pasveicynuosim itū pučeiti, jo jei vysodpadūd “Lobu dīnu!” myusim, viņ voi messovā aizjimteibā tū īvārojam?!
Taipoš kruošnis i daudzom uorstnīciskom īpašeibom apveļteits ir taids augs kai deveņveiru spāks voi saulis svece i duobūleņš(boltais i sorkonais). Ka duobūls piļneibā suoc zīdēt, tys juopļaun. Jo, tam puorzīdūt, nūsagatavej sieklenis i par zīmu taidu puorzīdiejušu duobūlu cārt pelis. Tai ka vysam sovs laiks, kurs juoīvāroj, jo nagribi līku napatikšonu iz sova kokla.
Vēļ ir ari taids cīši iņdeigs augs nu naktiņu dzymtys kai dridžine. Jo tūmār ir nūtykuse sasaiņdeišona, tod juosnādz pyrmuo paleidzeiba, juoizraisa vemšona, juoskoloj muoga, juodzer aktivuo ūgle i juosagrīž pi uorsta. Tai ka lobuok tuoļuok nu ituo auga. Ar acim jū var apmīļuot, bet ar rūkom lobuok naaiztikt.
Ar burtu “d” suocās vuordi dardacs, drugņa, dzeļvēdzere, kas ir tei poša mumsvysim zynomuo varaveiksna.Vuords drupeit nūzeimej drusceņ,maizis drupona ir maizes drupata, dulis ir bumbīris, dumtive – kalieja pliešys, a dajiukt – nūzeimej pīrast. Pīminit, kaiAntuāna de sent Ekziperī mozais priņcsdajaucēja (pīradynuoja) kruošņū rūzi… Dynduorzs ir lūpu aplūks, kas atsarūnstorp divom ākom, kurys, sasavīnojūtjumta molom, izveidoj nūjumi. Depe, depeite ir suņa voi kačeiša “rūceņa”,kuru jis, jo saiminīks ir pasaceņtstū īvuiceit, padūs jam sasavasalojūt. Džieļs ir grēmas, a dryuksts – sabuoršona, sabraneišona. Sovukuort dreļs ir ūrbs metala voi akmiņa ūrbšonai. Džierksts ir suope rūkys dalnys lūceitovā. A drypatāīšona ir bārnu spēle ar globuošonūs. Dzanyukšys ir dzenauksts (zyrga aizjiuga pīdarums), a dzjākavuot nūzeimej pasateikt, dzeds ir vactāvs, dāds – ari vactāvs, večuks, vacs cylvāks, a dziga ir deja. Skaists vuords ir dzīsna, kas nūzeimej reita ausmu voi vokora bluozmi. Dečs ir saga, a dzāsluons – pīslīnamys maizis kruosnis durovys. Redzit, cik daudz smuku, bet niu jau vysai moz myusu sarunvolūdā lītuotu vuordu! Taida pošam sevis apzagšona viņ izīt… a vuordu kruojums kiust kai pavasara ladi.


text:
Latgolys viestnīceibys GORS sirds ir diveji akustiskī koncertzali – Lelais zals “Gors” ar 1000 sādvītu (3000 stuovvītu) i Mozais zals “Zeidaste” ar 220 sādvītu (1000 stuovvītu). Augstvierteiga akustika ļaun da piļneibai baudeit muzykali dramaturgiskus izvadumus (opera, balets, muzykli), simfoniskuos muzykys koncertus, kora i kamermuzykys koncertus, amatermuokslys i plašizklaidis nūtikšonys.
Latgolys viestnīceibā GORS ir treis ustobys seminarim, konfereņcem, plenerim i korporativajim pasuocīnim ar ītiļpeidu da 60 personu. Kluotyn ir vareiba dabyut cīnastu, nūdrūsynuot organizatoriskūs rysynuojumus (vīsneicu rezerviešona, dalinīku registriešona, dalinīku vuordu karšu sagataveišona, izdalis materialu nūkomplektiešona, pasuocīņu foto dokumentiešona, telpys nūformiejums), ka ari sagataveit pasuocīņa scenareju, kulturys ci izklaidis programu. Muzykys i cytu muosklinīcyskūs izteiksmis veidu mīļuotuojim ir dabojamys ustobys radūšajom darbeibom.
Latgolys viestnīceibā GORS sātu atroduse plaša i muojeiga Dzymtsarokstu nūdaļa. Jaunuo puor i gostu ierteibom ir dabojama “šampanīša ustoba”, kai ari atseviškys ustobys bryutei i bryuguonam. Kluotyn ir vareiba saryupēt cīnasta, kai ari nūdrūsynuot telpys nūformiejumu i muzykalū prīšknasumu.
Latgolys viestnīceiba GORS ir vīta dzeivis baudeišonai vysom maņom – ari garšys. Ite gordieži var nūbaudeit gon latgalīšu kukni, gon cytu zemu lobumus. Latgolys viestnīveibā GORS ir meili gaideits kotrys – ari tod, kod nanūteik kulturys pasuocīni. Informacejis centrā var izzynuot gon par Latgolys šmukuokajom apskatis vītom gon naktssātu vareibom, gon īpasazeit ar plašu i sev teikamu kulturys nūtikšonu pīduovojumu i nūpierkt beletus. Kotram ir vareiba kliut par GORS viestnīku, īmūt ekskursejā – emocionalā, izzynūšā i izklaidejūšā ceļuojumā par Latgolys viestnīceibys GORS sātu, kai ari baudeit šmukū ainovu, kas apsaverama nu jumta terasis.


text:
Tūp stuostu kruojuma “Dzeiveiba” radejis lasejumu verseja
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Septembra ūtrajā pusē tyka aizsuokts dorbs pi Ilzis Spergys stuostu kruojuma “Dzeiveiba” radejis lasejumu īroksta. Radejis lasejumu muokslinīcyskais vadeituojs-režisors ir muzikis, akters i pasuokumu vadeituojs Kristaps Rasims, bet stuostu klausomuos versejis golvonais bolss – Latvejis Nacionaluo teatra aktrise Inga Misāne. Radejis lasejumi tūp, sasadorbojūt bīdreibai “LgSC” i Latvejis Radejis Latgolys studejai, ar Vaļsts kulturkapitala mierkprogramys “KultūrElpa” atbolstu.
Ilzis Spergys debeja stuostu kruojumā “Dzeiveiba”, kas izguojs 2014. godā, apkūpuoti deveni da tuo napublicāti voi škārsteiklā fragmentari publicāti stuosti latgaliski. Stuostu kruojums sajēme Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” par lobuokū snāgumu literaturā 2014. godā, kai ari Ilze Sperga par “Dzeiveiba” tyka nomināta Latvejis literaturys goda bolvā “LaLiGaBa” kategorejā “Goda debeja”. Stuostu kruojuma redaktore Anna Rancāne par tū sovulaik sacejuse: “Ilzis Spergys stuostūs dzeivoj mozī ļauds. Tī, par kurim Svātajūs Rokstūs saceits, ka taišni jim Dīvs atkluojs dabasu vaļsteibys nūslāpumus. I bāda asūt viņ tim, kurī nūdareis puori koč vīnam nu tūs mozūs. Šaļtim skaitūt izīt smogums nu cik skaudra dzeivis materiala, bet gruomotys nūsaukums ir “Dzeiveiba”, i tys līcynoj, ka vyss gols golā vys tik pasavierš iz gaišū pusi. Itī ir stypruos Latgolys styprī stuosti.”
Ideja par latgaliskim radejis lasejumim jau pyrma laika roduos Latvejis Radejis Latgolys studejis vadeituojai Renātei Lazdiņai i Ilzis Spergys “Dzeiveiba” pasalics tam breineigs materials. Kaidā sarunā ar latgaliskūs projektu vadeituoju Edeiti Husari izlamts, ka varbyut taišni itys laiks i tuo īspiejis ir eistuo šaļts ideju eistynuot. Koč i stuostu kruojumā ir deveni literarī dorbi, radejis lasejumu variantā puortops pīci nu tūs, kotrys byus dzieržams gondreiž stuņdi garā īrokstā. Klausomajūs stuostūs sūpluok Latvejis Nacionaluo teatra aktrisis Ingys Misānis bolsam skanēs ari cytu leluoku i mozuoku īrunuotuoju bolsi. Vysu papyldynuos īroksta muokslinīcyskuo vadeituoja i režisora Kristapa Rasima radeituo muzyka.
Planavuots, ka radejis lasejumi Latvejis Radejis 1 eterā izskanēs ituo gods decembrī, taipat kotram grybātuojam tūs byus vareiba nūsaklauseit škārsteiklā kai Latvejis Radejis sātyslopā, tai latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv. Stuostu kruojuma “Dzeiveiba” radejis lasejumi byus pyrmī piļneibā latgaliski īraksteitī lasejumi, kas izskaņ Latvejis Radejis eterā. “Dzeiveiba” īrokstus sajims ari Latvejis Naredzeigūs bīdreibys biblioteka i tuos filialis Latvejā, kab tī byutu daīmami i izmontojami iz vītys bibliotekuos.
Stuostu kruojuma “Dzeiveiba” radejis lasejumu verseja tūp ar Vaļsts kulturkapitala fonda programys “KultūrElpa” i Latvejis Radejis finansialu atbolstu.
Foto nu radejis lasejumu īroksta procesa: Amanda Anusāne


text:
2021.goda pyrmais mieness ir cauri i skaidrs – daudzys apsajimšonuos izkūpiejušs gaisā kai Zīmyssvātku snīgs! Par laimi, uzsnyga jauns! 😀
Itymā reizē podkāstā parunuosim par tū, voi apsajimšinuos vyspuor ir pozitīva vai na cik pozitīva līta, par kū dažim saīt, bet dažim nasaīt sasnīgt izvyrzātūs mierķus i par tū, kai myusu apsajimšonuos ītekmej sabīdreibu i cytus cylvākus myusim apleik.
Sarunā pīsadalēs:
- Māris Resnis – “meža koučs”, apmuoceibu i pīdzeivuojumu projektu vadeituojs,
- Maija Hartmane – Riezeknis nūvoda pošvaļdeibys Izgleiteibys-uzņiemiejdarbeibys kontaktpunkta specialiste,
- Leila Rasima – podkāsta vadeituoja & jaunīšu mentore projektā “Proti un dari!”
Teikomēs pīktdiņis vokorā 5. feruārī 19:00 ite pat FB LIVE!
Pīsadoli sarunā, komentejūt, uzdūdūt vaicuojumus & izsokūt sovu vīdūkli!
Podkāstu atbolsta Aktīvo Iedzīvotāju Fonds.


text:
2013. goda majā tyka atkluota Latgolys viestnīceiba GORS – pyrmuo regionaluo koncertzale Latvejā. Tei ir vīta, kur teik radeits jauns Latgolys stuosts, sasateik kulturys montuojums, senejuos vierteibys, tradicejis i jaunrade, volūda i nūtikšonys, pasauļa tendeņcis, muoksla, kultura, dejis i dzīsmis. GORS nu 2013. goda ir ari Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” reikuotuoji. Kotru godu koncertzalē nūteik vaira nikai 150 nūtikšonu, nu kurūs svareiga daļa ir ari latgaliskajim koncertim, muziķu jubilejom, kinu izruodeišonom, izstuodem i cytom nūtikšonom.
NOMINANTI:
Grupys “Bez PVN” albuma “Reits” videoklipi i 10 godu jubileja koncertturneja
LTV1 dokumentalūs kinu cyklys “Cytaidi latviskais”
“Ontonam Slišānam 65”: reikuotuoji – Bolvu centraluos bibliotekys vadeituoja Ruta Cibule, Upītes tautys noma vadeituojs Andris Slišāns, Upītes kulturviesturis muzeja vadeituoja Ligita Spridzāne
Uzvadums-dzīšmu spēle “Ķēniņmeita. Latgales pasaka”


text:
Rubrikā „Zemis suoļs” žurnaliste Maruta Latkovska mums pastuosteis par kaidys cīši cīnejamys pūļu tauteibys zynuotneicys, slovonuos etnografis Stefanejis Uļjanovskys veikumu Latgolā. Viļānu apleicīnē jei tyka salasejuse i apkūpuojuse breineigys tautysdzīsmis, kurys tyka pīraksteitys ari ar notom. I mes niu vairim juos skaiteit, vuiceitīs, dzīduot i spēlēt ari myusu dīnuos. Taipat tyka laseitys meiklis, ticiejumi, nūstuosti, anekdotis, augu nūsaukumi, slimeibu uorsteišona i kaidi uorstnīceibys augi tam tyka izmontuoti, kaidys drēbis cylvāki tūlaik nosuojai i kaidu puortyku ēde, kaidus prīškmatus izmontuoja saimisteibā i kaidys sātys cēle. I tys vyss ir nūtics pyrms 130 godu, jo 1891. godā Pūlejā Krakovys zynuotņu akademejis rokstu kruojumā jau izguoja juos etnografiskais tāluojums „Pūļu Inflantejis latvīši”.
Niu Stefanejis Uļanovskys Etnografiskū tāluojumu „Pūļu Inflantejis latvīši” mes varim skaiteit ari latvīšu volūdā. Tū Rēzeknis Tehnologeju akademeja izdavuse 2017. godā, bet vēļ agruok, jau 2011. godā, ar Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstu tys izguojs Latgalistikys bibliotekys gruomotā gon latgalīšu rokstu volūdā, gon pūliski. Vysai Latgolai i patīseibā jau vysai Latvejai tei ir lela i breineiga kulturviesturis montuojuma līceiba. A mes, viļānīši, eistyn varim byut lapni i prīceigi, ka taišni itū vītu etnografe Stefaneja Uļanovska beja izalasejuse, te dzeivuojuse, tykusēs ar myusu seņčim i gastejuse jūs sātuos. Deļtuo pateiceibā par juos prācu myusu apleicīnē salaseitūs unikalūs materialus kruojūt, apkūpojūt i kuortojūt. Vilānu bazneicys duorzā ir pastateita pīminis pluoksne itai pūļu tautys eistyn dižajai meitai, jo da ituo pasauļa gora pietnīkim pavysam moz beja ziņu par Inflantejis latvīšu sadzeivi i folklorys boguoteibom.
Bet saceisim, kai tys ir, ari myusu dīnuos, mes, latgalīši, vysai moz zinim poši par sevi. Moz apsazynojam, ka pasauļa zynuotnīku i volūdys pietnīku acīs, myusu volūda vystik ir interesanta i īviereibys cīneiga. Stefanejis Uļanovskys tekstim kai vīna nu pyrmūs pīsavārsue Adama Mickeviča universitatis Poznaņā profesore Nikole Naua, atrozdama tī jaunus, moz apsavārtus faktus viesturiskajai volūdnīceibai i volūdu tipologejis izzynuošonai. 2011. godā izīt juos latgalīšu volūdys gramatika angļu volūdā, kas saucās „A short Grammar of Latgalian”. Prasēsit, kaida tod ir ituos gruomotys syuteiba? Saprūtama līta – dareit latgaliskū lobuok zynomu volūdu pietnīkim pasaulī.
Lels bolsts latgalīšu volūdys aizstuoveibā, sapratnē, ka pret tū juoizatur nūpītni i atbiļdeigi kai tys teik dareits Norvegejā, ir norvegu tulkuotuojs i vuiceibu gruomotu sastuodeituojs Snorre Karkonens-Svensons. Norvegejā jim ir leidzeiga situaceja kai Latvejā, jo pastuov divejis rokstu tradicejis. Niu juo vadeibā tūp interesanta latgalīšu rokstu volūdys apgivis gruomota īsuociejim. Snorris „Valodu mājā” Reigā nūteik ari latgalīšu volūdys kursi, kurus voda myusu jaunuokuos paaudzis latgalistikys specialiste Māra Mortuzāne-Muravska.
Nanūviertejama paleidzeiba vysus itūs Atmūdys godus ir sajimta nu Sanktpīterburgys Vaļsts universitatis baltistikys nūdalis vadeituoja Alekseja Andronova. Jim tī baltistikys studeju programā ir latgalīšu volūdys kurss. Ir tykušys organizātys ari daudzys storptautyskys latgalistikys konfereņcis.
Tys vyss tai labi izaklausa i dorba nu myusu volūdnīku pusis ir īveikts daudz, pat Sibirejis latgalīšim, ekspediceju iz tīni laikā, nūvadeitys zīmys školys. Sovpus tys, cik mes poši asam grybūši kū latgalistikys lītuos dareit tepat pi myusu, Latvejā i Latgolā, ir viņ myusu pošu ziņā.
.
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Sūļs iz prīšku
Ar unuceņu škurynuojom vosorā skaitamuos gruomotys voi tai saucamū „obligatū literaturu”. Jis riekinuoja, cik godu kurs autors ir nūdzeivuojs. Kod daguojom da Margaritys Stārastis, suocem apbreinuot juos boguotū myužu. Jau 98! A puisāns saceja: „Es dūmoju, ka jei tik iļgi dzeivoj par tū, ka jai pošai ir prīca par sovim zeimiejumim, lela prīca bārnim i ari Dīvam.”
Muokslineica teišam ir lobs pīmārs tam, kai dzeivis laikā sasnēgt taidu sova dorba atzeišonu. Tikai… Na jau vysod tys ir atkareigs nu poša ceņteiguo dareituoja. Es itamā sakareibā par latgalīšu volūdnīkim i tū, ka vysai gars i kryvasains beja ceļš leidz LR Tīslītu ministrejis Vaļsts volūdys centrā 2007.goda 28.septembrī pījimtūs i apstyprynuotūs „Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumu”. Puormatumu par jūs golvom ir birs daudz, ari niu tī nav beigušīs. Vysu leluokais „krisšonys akmiņs” izaruodeja divskaņa „uo” pīduovuojums. Leidz tam latgalīšu raksteibā itys divskaņs beja viņ garuo ō izskotā.
Nu ir jau juoatzeist, ka mes, latgalīši, asam stypri viņ konservativi cylvāki. Pošai, lai gon ar latgaliskuos raksteibys lītom ir bejuse saskare jau nu paguojušuo godu symta 70. godu, kod studieju LU Filologejis fakultatis Žurnalistikys nūdaļā i interesiejūs par Latgolys presis viesturi, beja gryuši itū jaunynuojumu pījimt. I tai eisti tys nūtyka viņ tod, kod goda garumā „Latgales Radio” vadeju rubriku „Volūdys vaicuojums” i latgaliskūs tekstus beja juoroksta vairumā. Tod saprotu, ka ar divskani tys ir daudz organiskuok, plyustūšuok, vīgļuok.
Pi tam jaunī „Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumi” ir vysai elasteigi i saprūtūši attīceibā iz vacuokuos paaudzis īmīļuotū ō. Nūteikumūs tū ir atļauts lītuot. Saprūtams, viņ vīna roksta ītvorūs nadreikst byut sajaukta „putra ar kuopustim”, prūti, lītuots gon vīns, gon ūtrys.
Ari satraukumam par tū, ka teik apīti veiskupa prof. Pītera Stroda i juo komandys izstruoduotī pareizraksteibys nūsacejumi, nav pamata, jo 1929. godā Izgleiteibys ministrejā apstyprynuotī nūsacejumi ir paredziejuši turpmuoku raksteibys problemu rysynuošonu ar divskaņa „uo”, „ie” īvīsšonu i golūtņu sakuortuošonu.
Deļ tuo, atdzymstūt latgaliskajai presei i literaturai, 1989. godā tyka izveiduota ortografejis komiseja profesora Ontona Breidaka vadeibā, a piec profesora aizīšonys myužeibā 2002.godā, Latgalīšu raksteibys apakškomisejis prīkšsādātuoja pi LR Tīslītu ministrejis Vaļsts volūdys centra Latvīšu volūdys ekspertu komisejis beja volūdneica Dr. philol. Anna Stafecka. Tuos sastuovā ari volūdneica Dr. philol. Lideja Leikuma i Dr. philol. Anna Vulāne.
Sirsneigs Paļdis latgalīšu raksteibys patriarham veiskupam Pīteram Strodam i myusu dīnu volūdnīkim, ari cytim ituos komisejis daleibnīkim: Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis skūluotuoju asociacejis vadeituojai Veronikai Dundurei, dzejneicai Annai Rancānei, Dr. philol. Skaidreitei Kalvānei, Dr. Philol. Ilzei Spergai, Latgolys Studentu centra vaļdis pr. Ilonai Zaicevai, prīsteram Lic. theol. Edgaram Cakulam, diplomatam i volūdnīkam Albertam Sarkaņam, LKC izdevnīceibys vadeituojam Juoņam Elkšņam. A vysleluokais paļdis myusu Muotei Latgolai par taidu sirdsgudru, sovu volūdu „sauleitē ceļt” grybūšu meitu i dālu aukliejumu!!!
Nu praktika vīdūkļa verūtīs, bet žurnalists taids praktiks ari ir – tikai volūdnīku īveiktuo lītuotuojs, jūs izstruoduotūs volūdys normu īvāruotuojs – varu saceit, ka golvonuo pozitivuo divskaņa „uo” nūzeime byus latgalīšu raksteibu vuicūtīs. Prīks, ka tū ir pījāmuši jaunuos paaudzis cylvāki, kuru rūkuos latgaliskuos raksteibys byut voi nabyut, nuokūtne. I niu teišam ir pādejuo šalteņa tū dareit skūluos, jo pretejā gadejumā myusu volūdys atteisteibys īspieja paliks tikai mutvuordūs, par tū ka cīši labi zynu, cik ir tūs realūs raksteituoju latgaliski.
I pīminēsim vīnu, ka nakreit jau volūdnīkim tuos atzinis „nu gaisa”: teik skaiteiti i puorskaiteiti senejī i vyssenejuokī rokstu dorbi (latgalīšim pyrmuo Latgolys latvīšu rokstu volūdā sasaglobuojušuo gruomota ir evaņgeleju tulkuojumi „Evangelia toto anno..” 1753), pieteiti i saleidzynuoti dialekti, tūs izplateibys areals, teik vātrainai sprīsts, puorsprīsts i izsuopāts… Na veļti profesors Leonards Latkovskis (sen.), kurs zynuoja 15 volūdu, asūt naktīs sepiniejs par naatrysynuotim latgalīšu raksteibys vaicuojumim. Deļ tuo varu drūši saceit, ka tys, kas izdareits tagad, ir lels sūļs iz prīšku. Pi tam vyss tī ir piec veiskupa Pītera Stroda īceru, viņ eistynuots cytys paaudzis laikā.
Maruta Latkovska
Kartenis nu Marutys Latkovskys personeiguo arhiva


text:
Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv ir vīneigais tikai latgaliski rokstūšais portals pasaulī. Par latgaliskom nūtikšonom Latvejā i pasaulī portals viestej nu 2007. goda. 2018. goda janvarī oficiali registrāts kai medejs. Portalu uztur bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”.
NOMINANTI:
Animacejis kina “Vasals, Vinnej Pūk!”
Bankys “Citadele” mobiluo aplikaceja latgalīšu volūdā
Latgalīšu kulturys ziņu portals Lakuga.lv
Latgalīšu rokstu volūdys pošvuiceibys materials “Vuicīs rakstiet latgaliski!”, bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”
Raidejums “Pi myusim Latgolā”


text:
Izdūts Latgolai veļteits “Satiec savu meistaru” DVD
28. martā Reigā pasuokuma “Satiec savu meistaru” ītvorūs tyka prezentāts “Satiec savu meistaru” ūtrais – Latgolai veļteitais DVD, kur īkļauti četri stuosti par Latgolys meistarim i jūs prasmem.
Materials par Latgolys pūdnīkim radeits 2014. goda pavasarī Latgolys pūdnīku dīnu laikā. Meistari Valdis Pauleņš, Jurs Krompāns i Andris Ušpeļs stuosta par sovu pūdnīka pīredzi, sajiutom, tradicejom i myusu dīnom Latgolys keramikā.
Saimineica Janina Skrule īpazeistynoj i ar iesšonys tradicejom latgalīšu saimēs, i atkluoj sovu dzeivis pīredzi mīlasta gataveišonā vysaidim svātku goldim. Diskam dalykti ari diveju Latgolys tradicionalūs iedīņu recepti.
DVD īkļauts ari emocionals stuosts par Baļtinovys bārnim i jaunīšim, kas sovu breivū laiku pavoda, vuicūtīs ausšonys prasmis i pietejūt Zīmeļlatgolys tautys tārpa darynuošonys tradicejis.
Sovukuort muzykys instrumentu meistars Aleksandrs Maijers nu Kruoslovys pusis atkluoj kai pagatavēt skaņu reikus – sviļpaunīkus, stabulis, vargānus, muola zvonus i zvuorguļus, grabuļus i perkusejis nu vysaidu materialu.
DVD “Satiec savu meistaru! Latgale” var īsaguoduot Latvejis Nacionalajā kulturys centrā Reigā, Piļs laukumā 4.
Latgolā DVD tiks prezentāts Latgolys Pūdnīku dīnu ītvorūs 24. aprelī Latgolys Kulturviesturis muzejā.
Karteņa: Cepļa izjimšona Jasmuižā, LaKuGys arhivs


text:
Grupys “Rikši” Saulis koncerts Stoļerovā
18. majā 19:00 gostūs aicynoj Rēzeknis nūvoda Stoļerova, kur Rēznys pamatškolys mozajā zalā folklorys muzykys cīneituojim byus īspieja izbaudeit saulis mada postfolklorys grupys “Rikši” izpiļdiejumā.
Īeja iz koncertu bez moksys.
Vaira dazynuošonys: Inga Grīnbauma(20260263)
Grupa “Rikši” izaveiduojuse 2011. goda 14. janvarī, kod kūpā saguoja 5 Rēzeknis jaunīšu folklorys kūpys „Vīteri” veterani. „Rikšu” sastuovā muzicej: Zane Dukaļska (bubyns, bolss), Ēriks Zeps (akordeons, bolss), Madara Leglere (vijūle, bolss), Mārtiņš Arbidāns (gitara), Ivars Utāns (basgitara).
Vaira par “Rikšim” skaiti ITE


text:
Izdūts Zīmeļlatgolas veiru dzīšmu albums
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Viļakas nūvoda folkloras kūpa “Upīte” izdavuse Zīmeļlatgolas veiru dzīšmu albumu “Padzīdam i…”, kura īrokstā rādā folkloras kūpas dalinīkim pīsadalejuši ari Renārs Kaupers, Kaspars Zlidnis, Jānis Strapcāns, Kristaps Rasims, Guntis Rasims, Katrīna Dimanti i cyti. Albuma prezentaceja paradzātu 20. junī Upītē nūteikūšajā pasuokumā “π-dzīdam”.
Jaunajā albumā, kas ir jau catūrtais folkloras kūpas albums, vydā ir 17 Zīmeļlatgolas dzīsmes. Tuos sovas dzeives laikā nu Upītes puses teicieju pīrakstejs nūvodpietnīks, dzejnīks, folklorists Ontons Slišāns (1948–2010). 2009. gadā Ontons Upītes Tautas nomā vadeja meistardarbneicu “20. godu symteņa pyrmuos puses vusvaira dzīduotuos veiru dzīsmes Upītes apkuortnie”, kas bejuse kai īrūsme folkloras kūpas vadeituoja Andra Slišāna idejai par itūs dzīšmu īraksteišonu albumā. 14 albuma dzīsmes ir taišni nu ituos meistardarbneicas, bet tuos albuma papyldynuotas vēļ ar trejom Upītes puses dzīsmem. Kai mozi bārni veiru dzīšmu meistardarbneicuos sovulaik pīsadalejuši ari folkloras kūpas dalinīki, Ontona Slišāna mozbārni Kate i Domeniks Slišāni, kuri niu ir dzīšmu 2020. goda apdaru autori.
Albuma īrokstā rādā folkloras kūpas “Upīte” dalinīkim pīsadalejuši i Zīmeļlatgolas dzīsmes īdzīduojuši ari Latvejā labi zynomi muziki – Renārs Kaupers, Kaspars Zlidnis, Jānis Strapcāns, Kristaps Rasims, Guntis Rasims, Katrīna Dimanta, Arnis Slobožanins, taipat īrokstā pīsadalejuši ari Viļakas katuoļu draudzes pravests Guntars Skutels, grupa “Unknown Artist” i cyti.
“Padzīdam i…” vizualū stuostu taisejuši Jēkabs Slišāns i Artūrs Slišāns, dzīšmu īrokstus apstruoduojs Māris Keišs. Albuma izdūšonu atbaļstejuši: Latvejas Republikas Kulturas ministreja, Latvejas Nacionalais kulturas centrs i Vaļsts kulturkapitala fonds.
20. junī Namaterialuos kulturas montuojuma centrs “Upīte” aicynoj iz tradicionalū īrūtuošonu Viļakas nūvodā – pasuokumu “π-dzīdam”, kas reizē byus ari januo albuma “Padzīdam i…” prezentacejas pasuokums. Albuma prezentaceja īcarāta 17.00, bet vokora koncerta programa nu 18.00. Pasuokumā itūgod pīsadaleis folkloras kūpa “Upīte”, grupa “Unknown Artist”, grupa “All Day Long”, kai ari “The Evening Sun” i apvīneiba “Kei-Rei”. Īīšona albuma prezentacejas pasuokumā bezmoksas, vokora koncertā – 1,00 €, nūpārkūt beletu īprīškpuordūšonā bezrindas.lv. Pasuokuma nūrisē byus īvāruoti vysi pošu reizi nūsaceitī puļciešonups īrūbežuojumi i drūseibas nūsacejumi.


text:
Latgolys viestnīceibā GORS īskandynuos ekskluzivys digitaluos varganis
Apreļa vydā Latgolys viestnīceiba GORS ar ekskluzivu digitalūs vargaņu īskandynuošonys koncertu pavērs jaunys īspiejis vokali instrumentalūs skaņdorbu īstudiešonai Latvejā. Pasasokūt nu Rēzeknis guojušuos varganistis Ivetys Apkalnys naatlaideibai i degsmei, ar Vaļsts Kulturkapitala fonda, uzjāmuma “Latvijas Valsts meži” i Rēzeknis piļsātys dūmis atbolstu īguoduotys digitaluos varganis “Johannus Ecclesia”.
Kai atzeist Rēzeknē dzymušuo varganiste Iveta Apkalna, myusu dīnuos vairs nav nivīna koncertzala-jaunbyuvis, kurā natyktu dūmuots par vargaņu byuvnīceibu, partū ka varganis ir cīši nūzeimeiga skotuvis i koncerta sastuovdaļa. Ar jaunūs vargaņu īskandynuošonu Latgolys viestnīceibā GORS ari Latveja beidzūt tiks pi pyrmuos taida leimeņa koncertskotuvis, īsūļojūt Eiropys i pasauļa koncertzalu apritē kai pastuoveigs koncertzals ar sovu instrumentu. Da šam Latvejā nav bejuse nivīna koncertskotuve ar varganem, tik kai izjāmumus zalim ar instrumentu var pīminēt Latvejis Universitatis Lelū aulu, kurys varganis dīvamžāļ jau vairuokus godus nav taidā tehniskā leimenī, kab tuos varātu spielēt, i ari koncertzalu “Ave Sol”, kur ari ir varganis, tok i zala, i vargaņu izmārs ir cīši mozs.
2013. goda Latgolys viestnīceibys GORS atkluošonys pasuokums I. Apkolnai ir raisejs vaicuojumu par koncertzala tuoluokū atteisteibu, i vargaņu byušona iz GORA skotuvis ruodejīs logisks turpynuojums. Jau suokumā beja skaidrs, cik finansiali apjūmeigs ir jaunu vargaņu byuvnīceibys projekts, partū alternativu vaicuošonys rezultātā ir izvālāts konkretais digitalūs vargaņu rysynuojums. Varganiste atzeimoj, ka digitaluos varganis nanūzeioj naeistys varganis, bet tik tū, ka naradzama ir īrostai skaistuo vargaņu stabuļu daļa. Skaņa teik radeita digitali – vargaņu stabuļu skaniejums ir īraksteits elektroniskajā formatā pošuos varganēs, kas reizē paradz skanis kvalitatis nasamaineišonu. Taipat namaineiga palīk ari poša varganista pīskuorīņa sajiuta, kluotyn vēļ publikai itei ir īspieja redzēt, nu kuo sastuov varganis: na tik nu vīnys, bet itūreiz nu treju klaviaturu, sūla i vysa puorejuo, kū ir īrosts redzēt vargaņu balkonā aba luftā. Varganis iz GORA skotuvis beja radzamys ari koncertzala atkluošonys koncertā, tok Latgolys viestnīceibys GORS Muokslinīciskuos i pasuokumu nūdalis vadeituoja Ilona Rupaine stuosta, ka tys gadejums instrumenta sarežgeituos pastateišonys dieļ bijs vīnreizejs pasuokums. Jaunuos varganis byus myusu dīnuos izplateits i finansiali samiereigs rysynuojums, kai bīžuok rast īspieju vargaņu muzykai skanēt ari koncertzalā Rēzeknē.
Koč ari jaunuos varganis juridiski pīderēs Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolai, tūs sāta byus Latgolys viestnīceibā GORS. Jaunuo instrumenta atsarasšona koncertzalā piec I. Apkolnys dūmom pavērs na viņ plašys repertuara īspiejis, bet byus cīši svareiga pīredze jaunajim varganistim, kuri varēs trenēt i ruodeit praksē studeju procesā īvuiceitū. Tus ari nūzeimoj īspieju kruot koncertu pīredzi, uzastuojūt iz skotuvis, kas, kai atzeist Apkolna, ir cīši sarežgeits process, partū ka varganisti pīroduši byut nivīnam naradzami, tok tod izpalīk vizualais kontakts ar publiku, kas ir naatjemama koncertvarganistu uzastuošonys sastuovdaļa. Beidzūt ari publika varēs muokslinīku redzēt i pīdzeivuot tyvumā varganista emocionalū attīksmi pret instrumentu, spēlis tehniku, kusteibys – vysu tū, kas da šam bejs līgts. Taipat jaunais instruments nuokūtnē pavērs plašuokys īspiejas reikuot starptautiskus pasuokumus, vargaņu festivalu, reikuot pasuokumus, kurūs byutu īsaisteits orkestris i varganis voi varganis i kors – vysaiduos kombinacejuos. Akademiskuos muzykys īspiejameibys lūks ar itū nūtykumu tiks īvāruojami palelynuots.
Latgolys viestnīceibā GORS niu atsarass Nīderlandis digitalūs vargaņu byuvnīceibys uzjāmuma “Johannus” instruments “Johannus Ecclesia”. Apmāram 27 000 eiro vārtuo instrumenta īguode pavērs Latvejā jaunys da šam varbyut nabejušys īspiejis vokali instrumentalūs skaņdorbu īstudiešonai.
Instruments ir izveiduots vīnā eksemplārā, partū ka standarta vargaņu modeļs papyldynuots ar papyldu īspiejom, kas svareigys myusu dīnu koncertvarganistam.
Pasauļslavanajai varganistei jaunuo instrumenta īskandynuošana byus lels pagūdynuojums i saviļņojūšs nūtykums. 15. apreļa koncertā varganiste spielēs i solo, i kūpā ar Rēzeknē jau labi īpazeitū kamerorkestri “Sinfonietta Rīga”. Apkolna cer, ka itam nūtykumam sekuos vēļ daudzi koncerti i ar jaunu, i videjuos, i vacuokuos paaudzis varganistu pīsadaleišonu. Cīši īspiejams, ka itys ir pirmais sūļs kaida leluoka varganistu konkursa nūrisei Latvejā, varbyut leidz ar eipašuo instrumenta īskandynuošonu GORS suoks jaunu varganistu kusteibu.
Vargaņu atkluošonys koncerts Latgolys viestnīceibā GORS nūtiks 15. aprelī 19 stuņdēs, beletus iz koncertu var īsaguoduot “Biļešu paradīzes” tierdznīceibys vītuos vysā Latvejā, tymā skaitā Latgolys viestnīceibā GORS Rēzeknē, Piļs ūļneicā 4. Koncerts tiks translēts Latvejis Radejis trešajā programā “Klasika”.
Ziņa sagataveita piec Latgolys viestnīceibys GORS dūtuos informacejis
Publicitatis karteņa


text:
Velni mantas nesēji
Vīnā mīstiņā dzeivuoja vīns baznīckungs. Tymā mīstiņā vacuo baznīca nūdaga nu pārkyuņa. Baznīckungs pīsacīja sovim ļaudim, ka vajag sataisīt itymā vītā jaunu baznīcu. Suoka zemnīki vest akmeņus un struodnīki myurēt baznīcu. Vysi apkuortējī zemnīki ituos draudzes voduoja akmeņus, bet vīns zemnīks nagribēja pavysam vest. Tū darīt jū pīspīdja cyti un vēļ baznīckungs jū labi izlomuoja par tū, ka jis baznīcai nagribēja atvest kaidu vazumu akmeņu. Vīnu reizi dūmoj itys zemnīks: "Kū darīt, braukšu un vesšu kaidu vazumu akmeņu baznīcai!" Pīlyka zemnīks vazumu akmeņu un vad uz baznīcu. Ceļā jis satyka vīnu cylvāku, kuris beja apylkts lobuos drēbēs un ar brili golvā. Vaicoj nu zemnīka itys cylvāks: "Kur tu ved itūs akmeņus?" Zemnīks jam atbild: "Vesšu uz baznīcu!" Cylvāks jam runoj: "Kū tu troks palyki tai tuoļi vest akmeņus, un vēļ par breivu? Nikas tev namoksuos! Met labuok uorā akmeņus un brauksim uz mīstiņu! Es nūpierkšu apeiņus un īsolu, lobuok tu izvuorēsi olu. Es atbraukšu pi tevis, padzeršu ols un tev par ītū labi samoksuošu!" Zemnīks dūmuoja, dūmuoja un pasacēja: "Labi!" Izgryudja zemnīks akmeņus nu vazuma uorā, sādās ar itū boguotū kungu un aizbraucja uz mīstiņu. Mīstiņā itys kungs nūpierka apeiņus ar īsolu un īdevja zemnīkam. Zemnīks aizbraucja uz sātu, bet itys kungs ar brili aizguoja sovu ceļu. Atbrauc zemnīks uz sātu, un suoka taisīt olu. Atīt tei dīna, ols jau gotovs. Zemnīks pīsaucja vīsu. Vīsi dzeŗ ar saiminīku un gaida tuo leluo kunga ar brili, kuris pasajēmja atbraukt itymā dīnā uz ols. Atīt tei stunde, atbrauc ari tys lelais kungs ar brili. Zemnīks tyuleņ aizsādynuoja jū aiz golda. Lelskungs briles nu golvas nanūjem, taipat nanūmauc ari cymdu nu rūkom. Zamnīks pīlēja gluozi ols un padūt lelajam kungam dzert. Lelskungs runoj zemnīkam: "Kū man te dzert gluozi? Lej man vasalu garči!" Zemnīks pīlēja vīnu garči ols. Lelskungs izdzēra. Pīlēja ūtru, jis ari izdzēra. Pi durovu stendera stuovēja vīns bobuļa dāls, puiss godu divdesmit pīcu, un verās uz ituo leluo kunga, bet jam, kai bobuļam, vītas pi golda nabeja. Itys puiss vys verās uz ituo leluo kungu. Kungam pasacēļa mēteļa pola un zam polas varēja redzēt asti. Ilgi vērās itys puiss un jam izguoja lelas dusmes uz ituo leluo kunga. Kai tvēŗa itys puiss akmeni un kai lyka lelam kungam par golvu, nu leluo kunga golvas brile nūkrita un vysi īraudzēja kungam uz pīres rogus un tyuleņ saprota, ka te nabeja lelskungs, bet beja pats valns. Puiss labi pasyta tū kungu, sasyta un izdauzija lūgus un vysus traukus. Lelskungs vērās, ka slikta līta, izskrēja par lūgu uorā un aizskrēja, navar zynuot kur. Vysi vīsi izguoja nu zemnīka uorā, un aizguoja pa sovom sātom. Reitā pasacēļa zemnīks un redz, ka vysi trauki sasysti un lūgi izdauzīti. Suoka jis lasīt tūs sasystūs traukus un redz: uz golda stuov lela guba zalta. Zemnīks par itū zaltu īstatīja jaunus lūgus, sapierka traukus, otkon pītaisija ols, pīsaucja vīsu, bet vairuok ituo lelkunga pi juo nabeja. Itys lelkungs ar brili beja pats valns. Zemnīks nu juo dabuoja daudz naudas, par kuŗu jis tagad vēl taisa olu un dzeivoj boguots, bet akmeņu uz bazneicu pa šai dīnai navad.


text:
Svineigā ceremonejā apbolvuoti Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2020“ sajiemieji
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Svineigā ceremonejā, kū sastdīnis, 6. marta, vokorā nu Latgolys viestnīceibys GORS tīšraidejuse Latvejis Televizeja, gūdynuoti Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” sajiemieji – spylgtuokī i svareiguokī nūtykumi i personeibys 2020. godā, kai ari bolva par myuža īguļdejumu padūta keramikim Voldemāram Vogulam.
Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” par padareitū pārn sajiems Aldis Bukšs par kriminalromanu “Bruoli”, Viesturs Kairišs ar kinu “Piļsāta pi upis”, Latgolys viestnīceibys GORS koncertizvadums “Latgolys freska”, repere Ūga ar albumu “LG ir HH”, grupa “Tautumeitas” ar albumu “Dziesmas no Aulejas” i koncertdarbeibu, grupa “Rikši” ar albumu “trīp!”, folklorys kūpa “Upīte” ar aktivitatem, albumu “Padzīdam i…” i videoklipim, Andryva Jūrdža 175. jubilejis goda aktivitatis, Ontona Kūkuoja 80. jubilejis goda nūtikšonys, gruomota “Mīlesteiba. Lelais Līpu kolns” i dzejis izruode “Pa mīlesteibu brīnūt, kuojis nasaļ”, kai ari latgalīšu dzīšmu kruojums “Muna dzīšmu gruomota”.
Par publikys simpatejumu bolsuojuma bolvys, kurys nūtikšonu organizēja latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv i Latvejis Sabīdryskūs medeju portals lsm.lv i kurā par sovu simpateju varēja nūbolsuot kotrys grybātuojs, – “Žyka” – sajiemieju klive folklorys kūpa “Upīte”.
Ceremonejis reikuotuoji – Latgolys viestnīceibys GORS komanda – izsver, ka, nasaverūt iz navīnkuoršojim apstuoklim, pārnejais gods latgaliskajā kulturā bejs dyžan boguots i daudzveideigs, īviereibys cīneigys nūtikšonys i personeibys bejušys kai muzykā, tai izdeviejdarbeibā, skotivis muokslā i ari kino. Leidza ar tū eipašs gandarejums par vysim 30 suokuma bolsuojumā izvierzeitajim nominantim, kurūs padareitais boguotynuojs ni viņ latgaliskū, nu ari kūpejū Latvejis kulturtelpu.
Itūgod “Boņuks” bolvu padūšonys ceremoneja nūtyka drupeit cytaižuok nikai īrosts – Latvejis Televizejis tīšraidē, kas tyka izdzeivuota car virtualū realitati, TV raidejumu vadeituoja, komiķa Juoņa Skuteļa vadeibā. Ceremonejā varēja redzēt ari grupys “Tautumeitas”, grupys “Dabasu Durovys”, grupys “Židrūns”, folklorys kūpys “Upīte” i grupys “Raxtu Raxti” muziķu prīšknasumus. ”Boņuks” vēļ arviņ ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus i padareitū latgaliskuos kulturys dzeivē.
“Boņuks 2020” muola statuetis par padareitū 2020. godā sajēme (alfabeta parādā):
Aldis Bukšss ar pyrmū kriminalromanu latgaliski “Bruoli”
Aldis Bukšs ir rakstnīks, kurs īt nu Baļtinovys. Pats rakstnīks stuosta, ka gribiešona koč kū raksteit, pīraksteit i puorraksteit jimā bejuse jau nu bierneibys. 2020. goda decembrī Aldis izdeve sovu ūtrū krimilanromanu “Bruoli”, kas ir pyrmais kriminalromans, kas pīraksteits latgaliski. Romans reizē izguoja gruomotuos gon latvīšu, gon latgalīšu rokstu volūduos.
Andryva Jūrdža 175. jubilejis goda aktivitatis
Septembra izskaņā tyka svieteita izcyluo latgalīšu kulturys darbinīka, latgalīšu rūkroksta gruomotnīceibys puorstuova Andryva Jūrdža 175. dzimšonys dīna. Jūrdžs beja vīns nu nūzeimeiguokūs i zynomuokūs Latgolys nacionaluos atmūdys dalinīku. Jubilejis svineibyus – koncertizvadumā “Suprātka Kuorklinīkūs jeb Andryvam Jūrdžam 175” – pīsadaleja Nautrānu pogosta amaterkolektivi, jaunīšu grupa “Vysu voi nadaudz”, muziki Arnis Slobožanins i Vinsents Kūkuojs i postfolklorys grupa “Rikši”. Nūtikšonā tyka prezentāta Juoņa Cybuļska gruomota “Andryvs Jūrdžs”. Izdavums ir eipašs ar tū, ka tys izdūts divejuos volūduos – latgalīšu i angļu, i atkluoj ni viņ izcyluo latgalīša i juo saimis lūcekļu dzeivis gaitys, bet snēdz ari īskotu Latgolys sociali politiskajā dzeivē.
Folklorys kūpa “Upīte” ar aktivitatem, albumu “Padzīdam i…” i videoklipim
Folklorys kūpys “Upīte” viersaizdavums ir saglobuot, atteisteit, kūpt i popularizēt namaterialuos kulturys montuojumu, kas īt nu Zīmeļlatgolys, eipaši izceļūt “Upītes kultūrtelpas” davumu. Jaunajā albumā “Padzīdam i…”, kas ir jau catūrtais folklorys kūpys albums, ir 17 Zīmeļlatgolys dzīsmis. Tuos sovys dzeivis laikā pīrakstejs folklorists, nūvodpietnīks, dzejnīks i izcylais Latgolys kulturys darbinīks Ontons Slišāns. Par albuma vizualū nūformiejumu pasaryupeja tūlaik deveņus godus vacais Ontona mozdāls Jēkabs.
Grupa “Tautumeitas” ar albumu “Dziesmas no Aulejas” i koncertdarbeibu
Grupys “Tautumeitas” albumā “Dziesmas no Aulejas” apkūpuotys autentiskys Aulejis pusis dzīsmis. Albums vinila platis i kompaktdiska formatā izdūts Latvejā i Vuocejā. Albums ir sovā ziņā grupys atsagrīzšona pi pyrmsuokumu – “Tautumeitas” roduos, kab grupys vadeituojis Asnatis Rancānis eksamena koncertā dzīduotu Aulejis pusis tradicionalū muzyku.
Izdavums “Muna dzīšmu gruomota”: notu gruomota, koncerts “Dzīšmu gruomota” i latgalīšu dzīšmu stuosti
Da ituo leluokais latgalīšu dzīšmu kruojums, kurymā apkūpuotys 300 dzīsmis latgaliski – kai tautysdzīsmis, tai autordzīsmis gondreiž 100 godu ilgā periodā. Dzīsmem kruojumā ir vuordi, notys i akordi. Izdavums jau ir ar viesturisku vierteibu – īspieja dzīsmem sasaglobuot ni viņ audio versejuos, nu ari plotai lītojamajā notu pīrokstā. “Muna dzīšmu gruomota” mierkis ir popularizēt dzīduošonu latgaliski. Taipat pārn GORĀ nūtyka ari koncerts “Dzīšmu gruomota”, kuruo īdviesmis olūts beja taišni itys dzīšmu kruojums.
Koncerta īroksts ITE.
Koncertizvadums “Latgolys freska”
Anna Rancāne ir vīns nu myusdīnu Latgolys spylgtuokūs simbolu – gon literaturā i publicistikā, gon ari Latgolys sabīdryskajā i kulturys dzeivē. Koncertizvadums “Latgolys freska” ir kai simboliskys ceļuojums pa Annai eipašom Latgolys vītom, kuruos jei meilu pruotu ruoda cytim, kurys ir īdvesmuojušys i īprīcynuojušys, i tys ir veļteits Annys jubilejai. Ceļuojuma stuostus dirigenta Sigvarda Kļavys vadeibā izdzīduoja Latvejis Radejis kors i muziki, bet izstuosteja poša Anna Rancāne i Jaunuo Reigys teatra aktrise Baiba Broka. Izvadums paruoda gon dzejneicys Annys Rancānis personeibu, gon jai tyvys Latgolys vītys, kas īveitys muzykys volūdā, dzejis i prozys tekstūs.
Koncertizvaduma īroksts ITE.
Ontona Kūkuoja 80. jubilejis goda nūtikšonys, gruomota “Mīlesteiba. Lelais Līpu kolns” i dzejis izruode “Pa mīlesteibu brīnūt, kuojis nasaļ”
Latgalīšu dzejnīkam, publicistam, kutlurys i sabīdryskajam darbinīkam Ontonam Kūkuojam 2020. goda izskaņā palyktu 80 godi. Par gūdu tam ir aizsuokta juo literaruo montuojuma transformaceja jaunūs formatūs – tūp muzykala dzejis izruode, teik puorizdūta dzejis gruomota “Mīlesteiba. Lelais Līpu kolns”, kai ari Facebook kontā kotru dīnu tyka publicāts vīns Kūkuoja dzejūļs nu puorizdūtuos gruomotys. Gruomotai “Mīlesteiba, Lelais Līpu kolns” ir davīnuots QR kods, kas nūvess iz izruodi internetā. Itei ir ari pytmuo gruomota latgaliski, kuru reizē var skaiteit ari naredzeigi i vuojredzeigi ļauds.
Izruodis īroksts ITE.
Postfolklorys grupa “Rikši” ar koncertdarbeibu, albumu “trīp!” i videoklipim
Pošā 2020. goda janvara suokumā sovu trešū albumu, svietejūt desmit godu jubileju, izdeve postfolklorys grupa “Rikši”. Albumā “trīp!” dzierdamys 12 Rēzeknis pusis godskuortu īrožu dzīsmis grupys dalinīku aranžejuos. Albums pīdzeivuoja divejus atkluošonys koncertus – Latgolys viestnīceibā GORS i muzykys nomā “Daile”.
ŪGA. Albums “LG ir HH”
Latgolā ir hip-hops – par tū pārnejā godā ar sovu debejis albumu “LG ir HH“ atguodynuoja repere Ūga nu apvīneibys “Ausmeņa Records”. Par 11 dzīšmu apkūpuojumā īkļautim skaņdorbim jei īprīšk sacejuse: “Taiseju muzyku, kas maņ nese jumtu paceli, pa munam, es klauseituoju raunu vydā izdzeivuot leidza vysam myusu stuostam, kai vyss suocēs – kusteiba, muzyka.”
Viesturs Kairišs i kina “Piļsāta pi upis”
“Piļsāta pi upis” ir attīceibu stuosts iz īprīškejuo godsymta 30.–40. godu viesturiskūs puormaiņu fona. Pyrmū reizi vīnā Latvejis kinā paruodeitys daudzi i dažaidys viesturiskuos nūtikšonys, kas itymā laikā napīlyudzamā uotrumā sekuoja cyta cytai. Režisora Viestura Kairiša kina ir taiseita ar mīlesteibu pret Latgolu i ir īmyužynuojuse tuos kulturu i ļauds. Kai sacejs režisors: “Kina ir latgalīšu volūdā – skaistuokajā pasauļa volūdā.” “Piļsāta pi upis” ir 2020. gada skateituokuo kina Latvejis kinuteatrūs, tū nūsavēruši ap 70 000 skateituoju.
Balvai itūreiz tyka sajimti vaira 120 dasacejumi kategorijās “Valoda. Literatūra. Publicistika“, “Audio. Video“ i “Aktivitātes. Notikumi. Personības“, kūpejais bolvys pretendentu skaits sasnīdze 112 dažaidys nūtikšonys, personeibys, dorbus, projektus i cytys aktivitatis. Kai pretendentu viertiešonys kritereji ari itūreiz beja izvirzeiti gon pretendenta snēguma kvalitate, aktivitate vysa goda laikā, regionā, vaļstī voi plotuokā mārūgā raiseituo rezonanse, latgaliskums i/voi Latgolys kulturys vierteibu nesšona, pretendenta ilgtspieja – ītekme iz latgaliskuos kulturys procesim iz prīšku.
Bolvys “Boņuks 2020” žurejis komisejā viertejumus par pretendentim itūgod snīdze rekordels žurejis komisejis lūcekļu skaits – 56 latgaliskuos kulturys puorzynuotuoji, īprīškejūs godu bolvu sajiemieji, medeju puorstuovi, bolvys reikuotuoji puorstuovi, latgaliskuos kulturys sabīdryskī aktivisti i attīceigūs sferu pīaicynuotī eksperti.
Ceremoneju veja vareiba pīdzeivuot Latvejis Televizejis tīšraidē nu Latgolys viestnīceibys GORS, kai ari lsm.lv i replay.lv.
Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks” pyrmū reizi padūta 2009. godā, bet nu 2013. goda bolvu reikoj Latgolys viestnīceibys GORS komanda. Bolvys nūtikšonu atbolsta Kulturys ministreja, Vaļsts kulturkapitala fonds, Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programa ar AS “Latvijas valsts meži” i Latgolys Regiona atteisteibys agenturys atbolstu, kai ari Rēzeknis piļsātys dūme, Aglyunys nūvoda, Baļtinovys nūvoda, Bolvu nūvoda, Dagdys nūvoda, Kruoslovys nūvoda, Leivuona nūvoda, Ludzys nūvoda, Rēzeknis nūvoda, Viļānu nūvoda i Vileks nūvoda pošvaļdeibys, bīdreiba “Partitūra”, Latvejis Televizeja, SIA “Kompānija NA”, latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv, Latgolys Kulturviesturis muzejs, kinu studeja “Balti”, SIA “Latgales ziedi”, kopejnieca ZĪDS, Latvejis Radejis Latgolys studeja, Veseleibys inspekceja i Slimeibu profilaksis kontrolis centra Rēzeknis nūdaļa.


text:
Janvarī Lūznovys muiža pīduovoj koncertus, izstuodis i vakarenis
Diveji koncerti, divejis jaunys izstuodis i jugendstila vakarenis atjaunuotajā Lūznovys muižā turpynuos vysaidys nūtikšonys ari 2016. godā, aicynojūt gostūs i tyvuokus, i tuoluokus apmaklātuojus muižā rast īdviesmi.
23. janvarī 15.00 Lūznovys muižys Sorkonajā zalā ar koncertu “Čells un teorba” tiks atkluots pīcu kamermuzykys koncertu cykls. Pyrmajā koncertcykla reizē muzicēs Šveicē dzeivojūšī muziki – čelliste Ilze Grudule i komponists, muzikis i muokslinīks Vincents Flikigers (Vincent Flückiger), kurs itūreiz klauseituojim skaniski atkluos mozuok zynomu muzykys instrumentu – teorbu. Programa veiduota, jemūt vārā Lūznovys muižays unikalū akustiku. Intimā kamermuzykys jutūnē skanēs Bomortjē, Vivaldi, Massis i Bonočīni čella sonatis i Kapsbergera skaņdorbi teorbai solo. Obeji muziki stuosteis i par programu, i instrumentim, kas tiks spālāti koncertā. Ilze Grudule Rēzeknis pusē zynoma kai festivala “Baroka mūzikas dienas Rēzeknē” reikuotuoja, kura koncerts sadarbeibā ar Latgolys viestnīceibu GORS pārņ izskaniejs ari Lūznovā.
Tamā pošā dīnā stuņdi pyrma koncerta, 14.00, Lūznovys muižys izstuožu ekspozicejis pīduovuojumu papyldynuos divejis jaunys izstuodis – gleznuotuoja, Latvejis Muokslys akademejis profesora, Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys direktora Osvalda Zvejsalnieka dorbu izstuode “Terra Vitae”, kurymā muokslinīks skateituojus īprīcynuos ar pādejūs godu spylgtuokajim i kruosainuokajim dorbim, kas radeiti vosorys i rudiņa plenerūs, i, sasasaucūt ar muižys arhitekturys – jugendstila – lineju, sadarbeibā ar Ungarejis viestnīceibu Latvejā tiks atkluota izstuode “Budapeštas jūgendstila plakāti”, kurymā apmaklātuojim byus vareiba redzēt 20. godu symta suoku Budapeštys īlu plakatus.
Pošuos mieneša beiguos, 30. janvarī 15.00, muižys Sorkonajā zalā otkon skanēs saksofoni – ar koncertprogramu “Sniega šūpulī” muižā muzicēs Reigys Saksofonu kvartets i Latvejis Nacionaluos operys soliste Kristīne Gailīte (soprans). Reigys Saksofonu kvartets i Kristīne Gailīte iz skotuvis kūpā sasadorboj jau vairuokys sezonys. Itamā muzykalajā sadarbeibā atrūnama cīši inovativa pīeja latvīšu komponistu solo dzīšmu atskaņuojumam, kur tradicionaluo klavīru pavadejuma lūma eipašuos aranžejuos uztycāta saksofonu kvartetam. Beleti iz obejim koncertim “Čells un teorba” i “Sniega šūpulī” īprīškpuordūšonā atrūnamys “Biļešu Paradīzes” kasēs, beletu cenys 4-6 eiro.
Sovukuort 22. janvarī 19.00 Lūznovys muiža sadarbeibā ar “Pērtnieku gardumiem” pyrmūreiz aicynoj iz eipašom gordiežu vakariņom – sveču gaismā i ar jugendstila dasadūršonu. Iedīni i dzierīni tiks daskaņuoti na tik muižys arhitekturai, nu ari tuos nazkodejūs eipašnīku, pūļu izceļsmis muižnīku Kerbedzu smolkajai garšys izjiutai. Vakareņu gaitā tiks pīduovuota vareiba nūbaudeit iedīņus kūpā ar izcili davaicuotu veinu. Vīta vakareņuos juorezervej telefoniski (26106333) da 19. janvara. Vokora izmoksys vīnai personai – 36 eiro. Vokora beiguos gosti sajims fotobukletu ar vakareņu laikā baudeitūs iedīņu receptim i īsacejumim par pīmāruotuokajim veinim.
Informacejis olūts: rezeknesnovads.lv
Karteņa: facebook.com/luznavasmuiza/


text: For kai knife the following 182 typos were generated: ai knife, ki knife, ka knife, kai nife, kai kife, kai knfe, kai knie, kai knif, aki knife, kia knife, ka iknife, kaik nife, kai nkife, kai kinfe, kai knfie, kai knief, kkai knife, kaai knife, kaii knife, kai kknife, kai knnife, kai kniife, kai kniffe, kai knifee, uai knife, ukai knife, iai knife, ikai knife, oai knife, okai knife, jai knife, jkai knife, lai knife, lkai knife, mai knife, mkai knife, kqi knife, kqai knife, kwi knife, kwai knife, ksi knife, ksai knife, kzi knife, kzai knife, kxi knife, kxai knife, ka7 knife, ka7i knife, ka8 knife, ka8i knife, ka9 knife, ka9i knife, kau knife, kaui knife, kao knife, kaoi knife, kaj knife, kaji knife, kak knife, kaki knife, kal knife, kali knife, kai unife, kai uknife, kai inife, kai iknife, kai onife, kai oknife, kai jnife, kai jknife, kai lnife, kai lknife, kai mnife, kai mknife, kai kgife, kai kgnife, kai khife, kai khnife, kai kjife, kai kjnife, kai kbife, kai kbnife, kai kmife, kai kmnife, kai kn7fe, kai kn7ife, kai kn8fe, kai kn8ife, kai kn9fe, kai kn9ife, kai knufe, kai knuife, kai knofe, kai knoife, kai knjfe, kai knjife, kai knkfe, kai knkife, kai knlfe, kai knlife, kai kniee, kai kniefe, kai knire, kai knirfe, kai knite, kai knitfe, kai knide, kai knidfe, kai knige, kai knigfe, kai knice, kai knicfe, kai knive, kai knivfe, kai knibe, kai knibfe, kai knif2, kai knif2e, kai knif3, kai knif3e, kai knif4, kai knif4e, kai knifw, kai knifwe, kai knifr, kai knifre, kai knifs, kai knifse, kai knifd, kai knifde, kai kniff, kuai knife, kiai knife, koai knife, kjai knife, klai knife, kmai knife, kaqi knife, kawi knife, kasi knife, kazi knife, kaxi knife, kai7 knife, kai8 knife, kai9 knife, kaiu knife, kaio knife, kaij knife, kaik knife, kail knife, kai kunife, kai kinife, kai konife, kai klnife, kai kngife, kai knhife, kai knbife, kai knmife, kai kni7fe, kai kni8fe, kai kni9fe, kai kniufe, kai kniofe, kai knijfe, kai knikfe, kai knilfe, kai knifte, kai knifge, kai knifce, kai knifve, kai knifbe, gai knife, kei knife, kä knife, kaie knife, kaee knife, kai gnife, kai kneefe, kai kniphe, kai knifa, kai knifi, kai knifä


text:
Datu puorlaidis protokols
Datu puorlaidis protokols (anglīšu: protocol, data transmission protocol; krīvu: пpoTokoл пepeдaчи дaHHыx; latvīšu: protokols; datu pārraides protokols) — diveju ītaišu sovā vydā dasarunuoti nūsacejumi ap tū, kaidam vajag byut puorlaižamūs datu formatam.
Kab nūtyktu datu puorlaide iz vyds sevkuru diveju ītaišu, jom pyrma tuo sovā vydā vajag dasarunuot ap protokolu.
Ītaisis, kurys dasarunoj ap protokolu, var byut, pīvadumam:
- dators i drukaunīks;
- dators i dators;
- dators i servers;
- dators i maršrutātivs
i leidz.
Datu puorlaidis protokols nūstota:
- kaidu klaidu puorvēris atmeju ītaisis lītuos i voi vysā lītuos (pīv., puorvēris skaitlis, kura juo atmeja/kaida formula);
- kaidu datu samīgšonys metodu lītuos i voi vysā lītuos (pīv., "zip" lelim failim puorsyuteit caur iņternetu, LAN voi WAN);
- kai syuteituoja ītaise paviesteis, ka beiguse zinis syuteišonu (in a zynuošonuos davodā (Communications port) lītuos pagluobis kanalu, serejeigaji (USB) puorlaidei lītuos suoku i nūstuošonys skaitus);
- kai dabuojieja ītaise paviesteis, ka dabuojuse zinis;
- datu puorlaidis dreizums (bodūs voi bitūs);
- ci puorlaide byus sihroniska, ci asinhroniska;
i leidz.
Protokolā taipoš var byut paradzāti pruoteigi pajiemīni datu puorlaidis klaidom aptikt i pareizajim datim atjaunynuot, taipoš pajiemīni datim šifrēt i atšifrēt.


text:
- Detaļas
-
Nu 2011. goda 17. oktobra Rēzeknis Centraluos bibliotekys abonementā pīejams multimedeju resurss „Dziesmotā Latgale” DVD formatā, kuru īspiejams pajimt leidza lītuošonai sātā.
Lasīt tālāk: Multimedeju resurss par Latgolys Dzīšmu svātkim
- Detaļas
-
Nu 2011. goda 17. oktobra Rēzeknis Centraluos bibliotekys abonementā pīejama dokumentaluo filma „Izdzeivuot pīdereibu. Dzeive gleznuos”, kura ir veļtejums Latgolys kulturys darbinīka O. Kūkuoja septiņdesmitgadei. Filmu taipat kai puorejūs abonementa kruojuma materialus īspiejams pajimt leidza iz sātu.
Lasīt tālāk: „Izdzeivuot pīdereibu” – filma par Ontonu Kūkuoju


text:
“Volūdys vaicuojums”. 27., 28. i 29. raidejums
Pyrms vairuoku godu “Latgolys Radejā” izskanieja 47 cykla “Volūdys vaicuojums” raidejumi, kurus sagataveja žurnaliste Maruta Latkovska. Nu paguojušuo goda suoku raidejumu materialus var puorskaiteit žurnalā “Katōļu Dzeive”, nu niu vareiba ar tim īsapazeit dūta ari LaKuGys skaiteituojim. Itūreiz publicejam raidejumu materialus nu “Katōļu Dzeivis” 2014. goda apreļa numera.
27. raidejums (burts “l”)
Loba dīna! Latgolys Radejis viļņūs kūpā ar Jums Maruta Latkovska!
Latgalīšu vuordu, kas atsaškir nu lejslatvīšu, apsavieršonā šudiņ ir daguojuse reize vuordim, kuri suocās ar burtu “l”. A pyrma – par kai dzīsmeite skaneigajim vītu vuordim: Laizāni,Landskorona, Laudari, Leiksna, Leivuons, Lejs (azars), Lelais Līpukolns, Leikumi, Leimani, Leinakolns, Leņdži, Liučāni, Liudāni, Liukāni, Liumani, Lizdiki, Līpna, Līpnīki, Līpiniškys, Lītavnīki,Lynova, Lubuons, Ludza,Ludzeiši, Luoči,Luocupi, Ļudvikova.
A niu cyti vuordeni, kuri suocās ar burteņu “l”: myusu, augšlatvīšu, vuords ir laidynuot, a lejslatvīši soka kausēt,laiška, laiškeņa ir liekšķere, a laiškuot ir vieteit, lataka ir lāsteka, ari vāsa sīvīte, ladauka ir solta ustoba. Vuords lauks tys nav teiruma apzeimiejums kai lejslatvīšim. Latgolā lauks soka par zyrgim ar lauku (gaišu) pīri, vēļ lauks ir ari cylvāks, kam moti iz pīrys atsakuopuši.
Sovukuort, laulobnīki ir kuozu gosti, a laupeit guļbys, buļbeišus ir teireit, myzuot kartupeļus.
Lāna gaļa ir jāla i meiksta gaļa. Vēļ par gaļu ir dzierdāts sokom: kas tei par gali – vīnys lānys, tai runoj par mozvierteigu, ūtruos škirys gaļu.
Lādeitīs ir pucētīs, pīm., redz kai meitys lādejās – īs iz večerinku, niu saceisim: īs iz diskoteku.
Luņgeibuos īt – īt raugūs da jaundzymušuo.
Lāvs ir lāzons, saklys, a par lementari nazkod sauce ābeci.
Lineika ir atsperu roti, a lynzīds – gaiši zyla kruosa.
Lipiņs ir tauryns, a literi – burti.
Lītūņs ir lietuvēns, lizeika – karūte.
Lyga ir slimeiba, a lytka ir gūrns, ari kuoja nu ceļagola iz augšu.
Luops ir prīžu skols, a luopturs – skolu turātuojs.
Lukta, lukteņa ir div` bolkys viers orūdim klietī – pierts slūtu, niešu globuošonai, a lūdzinīks – lūgu sliedži, “lūga duravenis”.
Lupatnīks ir lupotu saga zyrgim, a lūbtīs ir veiktīs, pīm. Maņ pasalūbedabuot taišni tū puisi par veiru, kuru esgribieju!
Laipeņa ir bišu izejis dieleits nu guļstrūpa.
Leluo Muorys dīna ir 15.augustā, kod Bazneicā teik pasvieteitys zuoleitis, tei ir breineiga dīna, kod pateiceibys litanejā dabasim pļovā, mežā i teirumā skaņ: “Svātuo zuoļu Vaļdineica, vysa zeme caur myusim, zuoleitem, lyudz Tevi, Dīvamuot, esi myusu aizbiļdne…”
Īvāruosim, ka ar burteņu l suocās na tikai Leluos Muorys dīnys nūsaukums, bet ari taidys skaistys duorza pučis vuords kai lataceņa, cytuos vītuos, pīm., Aglyunys gruomotu golda vadeituojis Lidejis Aglyunītys dzymtajā pusē Istalsnys draudzē juos sauc pa ļāleitem, a lejslatvīšim tuos ir sirdspučeitis. Jo teišam tūs zīdeni atguodynoj sirsnenis, taipat lataceņu i ļāleišu vuordeni tom nav nu gaisa nūkrytuši. Izaver, ka ari latgalīšim itī vuordeni ir guojuši nu sirds iz sirdi. Na vīnys viņ paaudzis bārni ar ļāleišu zīdenim kai mozom ļaleitem ir spieliejušīs smiļteņuos i piec pavasareiga leita prīcuojušīs, ka sirsneņu pučeitis sauleitē izaver kai dimanta latacenis.
Vēļ grybu pīminēt, ka ar burteņu “l” suocās ari lineņu (aug teirumu, gruovu moluos i tūs zīdeni ir leidzeigi laumuteitem, tik daudz smolkuoki) vuords. Uorstnīceibys augu gruomotuos itai lauku pučeitei ir parostuos vīrcelis nūsaukums, taipat ari upis pučei laičinei ir dzaltonuos lēpis voi dzaltonuos iudiņa rūzis vuords.
28. raidejums (burts “m”)
Šudiņ parunuosim par vuordim, kuri atsaškir nu lejslatvīšu i suocās ar burtu “m”. Pyrma īsaklausit vītu vuordūs: Mači, Medni, Madžuli, Mērdzine, Miglinīki, Mežarejis, Myurinīki, Meļderi, Malmona, ari Malmuta, Malnova, Malta, Mežavydi, Myglāni, Murāni, Muorteni, Muotrīne, Muokūņkolns, Muizinīki, Makuži, Murāni. Ari Viļakys vuords nazkod suocēs ar burtu “m”, jo tū sauce par Marinhauzenu.
A niu par cytim vuordenim: madaunīks – ir muola pūds madam, a mārga ir meitaleigovys godūs.
Maut ir peļdēt, meikstūne – atkusnis.
Meit nūzeimej maineit, a metļuks ir tauriņs.
Mīlis ir raugs, a motka ir dzejis šketere.
Mozgys ir mazgls, muļtiņs ir flaneļs.
Mylyns ir cyuku kaunamais duņcs, ari rūkys dziernovu darbynomais kūks, ari rasna vāza, mylna, ari catūrtuo nūzeime ir vuordam mylyns: tys ir na vysai gudrys cylvāks, tautā par taidim soka – “ar maisu systs”.
Muoga ir kuņgis, meitičs ir donžuans.
Meitīs ir maineitīs, a marudzēt ir kavēt.
Maule ir rotu rumba, dīmžāl myusu dīnuos tys ir gondreiž izgaisynuojs sovu senejū nūzeimi, a īgivs vaira nīvojūšū.
Merkavuot ir mieginuot, a myudēt ir mauruot.
Mieslīņs ir skaidīņs – vīta sātā, kur gatavej molku.
Miļtineica ir myltu putra, a molozejs ir jaunpīns.
Morgs, ari morga ir 2/3 desetinys (apmāram 0,74 nu ha) zemis, a murmuļs ir pīdziers pļuopa, ari cylvāks, kurs naskaidri runoj.
Muoceiba ir spredikis, a Bazneicys svātki – Mozuo Muorys dīna, kurus sviņ 8. septembrī, tei ir ari Dīva Muotis Jaunovys Marijis dzimšonys dīna.
A niu par augim, kuru nūsaukumi suocās ar burtu “m”:Muškiters ir lelzīdu pelargoneja, a mežoga ir meža uobeļneica.
Mienesnīki ir redisi, a par duorza mirtu latgalīši sauc zylū kuopneiti (trepeiti).
Moruška ir divlopu žagateņa, a muotis zuole ir matuzāle.
Par mīlesteibys kūceņu mes saucam smuordeigū sausserdi.
Maņ, prūtama līta, nav nikaidu zynuotnisku pīruodejumu, bet ari vairuokys sakriteibys pošys dzeivē līcynoj, ka myusu i augu liktini ir sovstarpeji saisteiti i vīns ūtru papyldynoj.
Tymā rudinī, kod nūmyra muns dzedeņš, zīmā nūsola ari mīlesteibys kūceņš (smuordeigais sausserds) babenis puču duorzā. Laikam jau ir kaida eipaša saikne storp zīdim, kūkim i cylvākim. Tys nūzeimej, ka, izdorūt puoresteibu sovam mozajam bruoļam, tū nagrybūt (morali) izdorom ari sev.
29. raidejums (burts “n”)
Loba dīna! Latgolys Radejis viļņūs kūpā ar Jums Maruta Latkovska!
Itūreiz parunuosim par taidu myusu alfabeta burteņu kai burts “n, ņ”, pīmynūt vuordus, kuri suocās ar itū burtu i piļneibā atsaškir nu myusu muosu i bruoļu – lejslatvīšu vuordu.
A vysupyrma, kai tys jau īsuokts, nūsauksim kaidus vītu vuordus ar burtu “n, ņ”: Narata (upe), Nartiši, Nagli, Naini, Naudyskolns, Naujine, Nautrāni, Neicgaļs, Neicinīki, Neikšāni, Nierza, Niperi, Nīdermuiža (ari Nīdarmuiža), Ņukši.
Vītu vuordu sakareibā grybu pastuosteit, ka pavysam naseņ ir izguojuse taida varona, 647 lopyspušu bīza autoru kolektiva sastuodeita gruomota, kura saucās “Latvijas ciemi” – Nosaukumi, ģeogrāfiskais izvietojums”. Itamā gruomotā ir īkļautys piec īspiejis vysys lauku apdzeivuotuos vītys, kurys sastuov vysmoz nu treju sātu i kurom ir apvīnojūšs nūsaukums. Itamā gruomotā ir dūti ari vītu latgaliskī nūsaukumi. Interesentim, kuri grybātu itū gruomotu dabuot sovā eipašumā na viņ personeigi, bet ari kaidys dorbavītys vajadzeibom, vajadzātu grīztīs ar lyugumu pi Latvejis Geotelpiskuos informacejis agenturys direktora. Tei patīši ir vīna cīši vierteiga gruomota!
Nu gon giusimēs pi vuordeņu, kuri suocās ar burtu “n”. I tai. Vuords nalpa, ari malpa ir lītuots mierkača apzeimiejumam. Pyrmū reizi maņ ar itū vuordu izguoja sasatikt kaidā Franča Trasuna fabulā, es tod nikai navarieju izdūmuot, kū varātu nūzeimēt vuords nalpa.
Ar vuordu naļūms teik runuots par kaidu nūmuoktu, navasalu cylvāku. A par naprašku sauc namuokuli, naizdareigu personu.
Našaļtē atguojs – tys nūzeimej, ka atīts ir nalaikā, nagaideitai, a nauošmi ir najauši, naviļši.
Naramūņs – namīreigs cylvāks, jis ir pats na sevī, jū puorjāmušys bailis, naramūņs.
Nabarāks – švaks dzeivuotuojs, naiedeleigs, vuojs, koltons cylvāks.
Naši ir nateirumi, a našmuks ir nagleits, sovukuort natiklis ir slynks cylvāks.
Necva,necveņa ir mulda, muļdeņa.
Neika ir svīsta kuļamais trauks, neit ir kuļt svīstu.
Nešļovys ir nastivis zemis nesšonai.
Nuotyna drēbe ir kūkvylnys drēbe.
Nalobums ir tyukšs, pīmāram, samiļzs, sasuopiejs piersts, tod soka, ka pierstā ir nalobums, vēļ tautā soka – džieļs ād, voi kai lejslatvīši saceitu, cylvākam ir grēmas. Ari taidu paruodeibu var saukt par nalobumu.
Nudi teik lītuots ar nūzeimi – tik tiešām, a nui – ar nūzeimi – jā!
Niu, niule ir ar nūzeimi nupat, tagad.
Nu reizis ir ar nūzeimi suokumā.
Neopresbiters ir naseņ īsvieteits prīsters, a nešpors – vesperis, vokora lyugšonys katuoļu Bazneicā.
Nabašnīks ir nalaikis, nakryškuons ir poguons, bezdīvs, naticeigs cylvāks,a nūceja ir cereiba. “Iz Teve es turunūceju, Kungs…” – tai raksteja vacajuoslyugšonu gruomotuos.I reizem ari dzeivē izīt, ka mes īsamonomsadadzynuot i cytaiž nūpūsteit apsevi vysu, viņ myusu eņgeļs sorguotuojsvēļ tur nūceju (cereibu), gaida pavasaraatsagrīzšonys cylvāka dvēselē i vīnkuoršilyudzās.
Nūslāgumā par dažim augu vuordim: pīmāram, nūrītinis, nūrītnis ir atvašu saulrītiņs. Itū pučeiti stota kopūs i tei kolpoj kai myužeibys simbols.
Naktineicys ir mums vysim labi zynomuos rudzupučis, a nastargys, nasturkys,nastarkys ir kresis. Nešporka (najauksim ar vuordu nešpors – vesperis) – taitod nešporka ir spargeļs. Augs, kurs leidzeigi pleivura pučei teik dalykts zīdu puškūs, a tuo gaišūs pavasara dzynumus izmontoj, lai sagataveitu breineigus duorziņu iedīņus, par kurim slovonais kulinars Reiteņš, ocu namyrkšynuodams, drūši saceitu “nu kas var byut lobuoks par itū!” Jo tys teišam ir gordai i veseleigai.
Ar tū ari Volūdys vaicuojums ir izskaniejs! Paļdis, ka klausejotēs. Vysu lobu!


text:
Eura
Eura (latvīšu: eiro, eira; anglīšu: euro) irā Europys Savīneibys kūpeiguo naudys vīnine, kura aizvoduota i lītojama eurys zonā (2015 goda janvara mienesī — 19 ES vaļsteibuos) i kuru atīsmē planavojams lītuot kai atsaskaitīņu leidziekli vysuos ES vaļsteibuos.
Valutys zeime: €
Vydtautyskais valutys kods: EUR
Vērte:
- 1 eura (EUR) = apmāram 0,702804 latu (LVL);
- 1 lats (LVL) = apmāram 1,422872 euru (EUR)
Eura aizvoduota kai atsaskaitīņu leidzieklis 1999 godā, atmejūt ekeju (ECU, European Currency Unit) pa kursam 1:1. Kai fiziska nauda eurys apgrūzā palaistys 2002 godā. 2006 gods beiguos apgrūzā beja jau 610 milijardi euru, i juos beja vīneiguo valuta vaira kai 317 milijonim europīšu.
Euru volda Vuocejis mīstā Frankfurtā pi Maina asūšais Europys centralais banks (ECB), kurs pīstuov vysu ES dalinīkvaļsteibu centralūs bankus. ECB vīneigais tur tīseibu nūstateit ES monetariskū politiku, jis dasaver euru banknotu druku, euru monetu kaļšonu, taipoš euru plateišonu i lītuošonu vysuos eurys zonys vaļsteibuos.