text:
Raiņs, Kūkuojs i kuozys Latgolā
Rudiņs – kuozu laiks, kas šūgod nuok ar vairuoku Latgolys kulturis viesturei svareigu nūtykumu i personeibu atceri.
Kod tautys kulturis viesture jau kaidu laiku raksteita, tod redzīs, ka kotrs gods var byut par nūzeimeigu jubileju škārspunktu, bet ir taidi nūtykumi, personeibys i, golvonais, mīti, nūstuosti, kū jī ap sevi radejuši, ka tys izavierš par jaunu puordzeivuojumu i nūtykumu virpuli.
Tai i itys gods ir zeimeigs ar tū, ka pīmyn 145. Raiņa jubileju, juo apceriejuma pyrmpubliciejuma „Daugovpils apriņķa Višķu pogosta kuozu īrašys” 120. gadadīnu i Ontonam Kūkuojam byutu 70. Pyrmajā breisneņā redzīs, kas kūpeigs itim nūtykumim? Dzimšonys vīta – Latgola? Ari, bet pats svareiguokais, ka gon Raiņs 19. godu symta ūtrajā pusē, gon O. Kūkuojs, kai izaruoda tuos pošys Raiņa apceris rūsynuots, īinteresejās par vīnu nu bogotuokajom latgalīšu tradicejom – latgalīšu kuozys. Raiņs izveidoj pyrmū plašuokū etnografiskū apceri, bet O. Kūkuojs kūpā ar Rēzeknis Tautys teatri izdūmoj tū paruodeit vysai Latvejai, tai īkustynojūt folklorys kusteibys sasalumu, kas iz kaidu šaļti padūmu godūs beja īsastuojs.
Tai taps projekts „Rainis, Kūkojs un kāzas Latgalē”, kū atbaļstejs Vaļsts Kulturkapitala fonds i kam rodušīs finansiali atbaļsteituoji ari Latgolā: Aizkalnis tautys noms, VA Memorialūs muzeju apvīneiba, Rēzeknis nūvoda pašvaļdeiba, Nautrānu pogosts, Rēzeknis piļsātys kulturys noms, Rēzeknis Augsškola. I golvonī kuozu vaininīki – Rogovkys etnogrāfiskais ansambļs i dramatyskuo kūpa, deju kūpa „Dziga” i „Dzigis muzykanti”, kai ari sevkurs nu Jiusu, kas īlyugts dzīsmu i rūtaļu saspēlē „Kuozys Latgolā” 25. septembrī Jasmuižā. Var tikt pībiļst, ka treis lītys lobys lītys, i dzīsmu i rūtaļu saspēle nūtiks i Rēzeknē, bet, tyvojutīs O. Kūkoja i vēļ vairuoku cytu slavanūs rogovkīšu dzimšonys dīnom, ari Rogovkā.
Tim, kas plānoj kuozys i grib tuos atcerētīs, vysim, kas ir latgalīšu kuozu tradiceju zynuotuoji voi taidim, kas tuos vuicās, 25.09. ir juobyuņ Jasmuižā.
Ilga Šuplinska,
idejis autore
Dīnys parāds
Kuozinīki, kuozinīki,
Vot kur taisa ustabeņis:
Dasu bolkys, bļīnu jumts.
Koleidz poši kuozys dzēre –
Suņi dasys izvolkuoja,
Vuornys bļīnus iznosuoja.
Ja vēlaties vairāk uzzināt, kā agrāk svinējuši kāzas Latgalē, par to, kādas bijušas kāzu ieražas, mūzika, kādas dejas dejojuši, ko ēduši kāzinieki, tad 25. septembrī būsiet gaidīti Raiņa muzejā Jasmuiža (Preiļu novads, Aizkalne), kur Aizkalnes tautas nama zālē notiks sarīkojums „Rainis, Antons Kūkojs un latgaliešu kāzu ieražas”
I daļa: plkst. 12.00 – seminārs „Rainis un latgaliešu folklora, kāzu ieražas”
Priekšlasījumi:
- Angelika Juško-Štekele „Folkloras apzināšana Latgalē. Raiņa vākums” (Rēzeknes Augstskola)
- Janīna Kursīte-Pakule „Latgaliešu kāzu ieražas” (Latvijas Universitāte)
- Iveta Dukaļska „Kāzu mūzika Latgalē” (Rēzeknes Augstskola)
- Vija Ancāne „Ēdieni latgaliešu kāzās” (Aglonas Maizes muzejs)
Diskusija
II daļa plkst. 14.30
Dziesmu un rotaļu saspēle „Kuozys Latgolā”
Piedalās: Rogovkas etnogrāfiskais ansamblis, Nautrēnu pagasta kultūras nama dramatiskais kolektīvs, deju kopa „Dziga” „Dzigas muzikanti”
Par kuozu gostu kļyus sevkurs nu atguojušajim!
Ieeja pasākumos: Ls 1,00
Savu dalību pasākumā lūdzam pieteikt līdz 23. septembrim pa tel. 29487589; 65329313 vai e-pastu: solemia@inbox.lv
Atbalstītāji: VKKF, Rēzeknes Augstskola, VA Memoriālo muzeju apvienība, Rēzeknes novada pašvaldība, Rēzeknes novada Nautrēnu pagasts, Aizkalnes tautas nams.


c: text/html

text:
Gotu roksts irā konsonaņtiskai vokaliskaisroksts i alfabets, kurā saraksteiti izaglobuojuši IV—VI godusymtu gotu volūdys pīminiekli. Teik uzskateits, ka alfabetu radeja veiskups Vulfila (ci Ulfila), kas IV godusymta vydā radeja Biblejis puorvārsumu gotu volūdā. Leidz tam goti lītuoja rūnu rokstu, tok Vulfilam redzējuos, ka rūnys asociejās ar poguoneibu i jī irā navālami svātūs tekstu puorvēršonai. Jaunais alfabets tyka radeits iz greku alfabeta uņcialuo roksta pamata ar palīniejumim nu latiņu i, mozuokā mārā, rūnu roksta. Alfabeta literu pasaukys nuok nu rūnu pasaukom.
Pyrmuo Codex Argenteus ci «Sudobra Biblejis» lopa, VI gs. manuskripts ar veiskupa Vulfilas IV gs. Biblejis puorvārsumu gotu volūdā
Zamuok teikt izlykta gotu alfabeta tabele.
Kai greku alfabetā, gotu literi tyka lītuoti ari kai skaitli. Itymā gadīnī literi tyka raksteiti voi nu ar divim punktim (•𐌹𐌱• = 12), voi ar augšstreipi (𐌹𐌱 = 12). Divim literim — 𐍁 (90) i 𐍊 (900) — navā fotetiskuos vierteibys.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Eistynuo Jezus bazneica
Eistynuo Jezus Bazneica (anglīšu: True Jesus Church) — ir Vosorysvātku konfesejis kusteibys "Tikai Jezus" (Jesus Only) atzaruojums, kurš aizasuocs 1917 godā Pekinā, Kīnā, i kura pīkritieji ir atsasacejuši nu trinitaruos kristīteibys formulys. Eistynuo Jezus Bazneica ir pasauļa mārūga krysteiguo bazneicu savīneiba. 20 godusymtā roduos ari vairuokys teologiskys i praktiskys atškireibys nu Vosorysvātku konfesejis, kuo rezuļtatā daļa pietnīku skaita Harizmatismu par Protestantisma paveidu. Niu ar napilnim 1,6 miļjonim bīdru tei struodoj 45 pasauļa vaļstuos sešūs kontinentūs. Zīmyssvātki i Leldinis nateik svynātys.
Desmit doktrinys[pataiseit]
- Svātais Gors
- Kristeišona
- Pādu mozguošona
- Svātuo Komuneja
- Sabata dīna
- Jezus Krystus
- Bībele
- Pesteišona
- Bazneica
- Postoruo dīna


text:
Leiksnys katuoļu bazneica
Koordinatys: 55°59′55″N 26°23′48″E
Leiksnys Vysusvātuokuos Jezus Sirds Romys katuoļu bazneica irā katuoļu dīvanoms Daugpiļs nūvoda Leiksnys pogostā. Atsarūn Vaikulīšu solā pi Daugpiļs — Reigys autoceļa, 1 km nu pogosta centra Leiksnys.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
Leiksna jau nu XVIII gs. bejuse zeimeigs katuoļu centrys. 1749—1789 godūs ite dorbuojuos jezuiti. Pyrmuo Leiksnys bazneica stateita 1748 godā pi Līdinghauzenu-Volfu muižys, bet 1789 godā Juzefs Zibergs jū puortaiseja par kapleicu. XIX gs. 70 godu Napoleona Ordys Leiksnys tepiejumā redzīs, ka jis bejs nalels, kompakts statīņs ar oltorgolā nūšļauptu divsleipu jumtu i barokalu jumta tūrneiti augš īejis fasada trejstyuru zelmiņa.
Kod Leiksna daguoja Zibergu, piečuok — grafu Plateru-Zibergu sovumā, suocēs jaunys lelys bazneicys stateiba, kū dabeidze 1798 i pasvieteja 1801 godā. Kuormu pa daļai nūjauce piec 1913 goda, a materiali tyka izlītuoti plebanejis stateibai. Niulejuo bazneica stateita 1909—1913 godūs piec bazneickunga, piečuok arciveiskupa Ontona Springoviča iniciativys. Bazneica cīte Pyrmuo pasauļa kara laikā, bet pūstejumi tyka likvidēti XX gs. 20 godūs.
Nu vacuos bazneicys irā sasaglobuojuši XVIII gs. biktssūls i 1793 goda klasicizma stiļā darynuota monstrace.
Arhitektura[pataiseit]
Leiksnys bazneica irā apmāreigs latiņu krysta formys plana neogotikys stiļa statīņs ar trim garonyskim jūmim, škārsjūmu, poligonalu apsidu i divtūrņu fasadu. Divtūrņu fasads rysynuots izvārstuos proporcejuos: neogotiskū zelmini īramej slaiki, ažuriski tūrņi ar telts formys smaili, a centraluo īeja teik izceļta ar portalu i rūžys lūgu. Jūmu krystpunkts teik īzeimuots ar dekorativu tūrneiti jumta kūrē. Uorsīnu vertikalū dalejumu akcentej kontraforsi. Bazneicys apskaiste i ītaise veidoj vīnuotu ansambli.
Leiksnys bazneica irā zeimeigs historizma laika Latgolys bazneicu arhitekturys pīminieklis i vīns nu izcyluokajim neogotikys pīminieklim Latvejā.
Varganis[pataiseit]
Bazneicys varganis darynuotys 1931 godā Vaclava Bernacka Varšovys-Viļnis vargaņu fabrykā. Koņcertinstrumentam irā 27 registri i divi manuali. Jis ir vīns nu leluokajim puoļu vargaņmeistru budavuotim instrumentim Latvejā.
Literatura[pataiseit]
- Kaminska R., Bistere A. Sakrālās arhitektūras un mākslas mantojums Daugavpils rajonā. — Rīga: Neputns, 2006 — 296 lpp. — ISBN 9984-729-90-7
Nūruodis[pataiseit]
- Leiksnys katuoļu bazneica Vaļsteibys kulturys pīminiekļu sardzeibys inspekcejis teiklavītā


text:
Latgalīšu karūgs
- Najaukt ar Latvejis karūgu, kurs radeits, izlītojūt senejūs latgalīšu (senejūs latgaļu) karūga vuordysku aprakstejumu Livonejis Atskonu kronikā.
Latgalīšu karūgs aba latgaļu karūgs (baļtīšu: latgaliešu karogs, latgaļu karogs, anglīšu: Latgalian flag, flag of Latgalians, krīvu: лaTraлbckий флar, флar лaTraлbцeB) — nu 16 godusymta zynomuo Latgolys gerba (bolts grifs iz sorkona fona) myuslaiceigs izpiļdejums iz Latvejis vaļstiskuo karūga samārā izlykalātu latgalīšim soveiguos tymsai zyluos i boltuos kruosys streipu fona.
Karūgā radzamais gerbs ar boltu grifu iz sorkona fona kai Latgolys (Infļaņtejis) gerbs lītuots nu 16 godusymta da 1921 godam, cikom Reigā oficialai naapstyprynuoja cytaida Latgolys gerba , kurs izaškir nu viesturiskuo. Zyluo kruosa latgalīšu karūgā simbolizej senejūs latgalīšu muokslu (mieļu vylnainis), Latgolys azarus i upis, naktineicu zīdus i lynazīdus. Kruosu streipu samārs izlītuots taids pat kai Latvejis vaļsteibys karūgā, līvu karūgā i Sielejis karūgā, tai simbolizejūt Latvejis regionalūs kulturu vīneibu. Pa heraļdikys princypim, praktikā varams lītuot i zylai-boltai-zyluo latgalīšu karūga variaceju bez grifa.
Latgalīšu karūgs apstyprynuots latgalīšu pīstuoveibys organizacejā "Latgolys Saeima" Rēznē 2010 godā, īsvieteits Aglyunā 2011 godā. Latgolys planavuošonys regiona raisteibys padūme 2011 godā suokuse sarunys ar Latvejis Heraļdikys komiseju ap latgalīšu karūga apstyprynuošonu taipoš par Latgolys regiona karūgu.
Galereja[pataiseit]
-
-
Karugs Iudinus.jpg
Latgalīšu (Latgolys) karūgs sūpluok Rēzeknis nūvoda karūga i Latvejis vaļstiskuo karūga Gaigalovys pogosta Iudiņūs 3-uo Pasauļa latgalīšu sabraukuma laikā 2012 godā.
-
Karugs pi Rezeknis nuvoda posvolda.jpg
Latgalīšu (Latgolys) karūga paceļšona pi Rēznis nūvoda pošvolda kuorma 3-uo Pasauļa latgalīšu sabraukuma laikā 2012 godā.
-
Karugs pi Muola.jpg
Latgalīšu karūgs pi kopejneicys "Muols" Rēznē


text:
Stabuļnīku pogosts
Stabuļnīku pogosts irā Ribinišku nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora kulturys noms, biblioteka i feļčeru punkts Stabulnīku solā i Viļceņu staroveru parapeja Viļceņu solā. Pogosta centrys Stabulnīki.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
Viesturiskai Stabuļnīku pogosta teritoreja bejuse Rēznis apleiciņa Vydsmuižys pogostā. 1945 godā Vydsmuižys pogostā īstateja Stabuļnīku solys padūmi. 1954 godā Stabuļnīku solu daškiera Vydsmuižys (Gaļānu) solai. 1973 godā Vydsmuižys solys Kirova kolkoza teritoreju padaleja pa sevim i nu jauna īstateja Stabuļnīku solu.[1] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[2] 2004 godā kai administrativa teritoreja pogosts dasaškiera Ribinišku nūvodam.
Rūbeži[pataiseit]
Solujuoņu pogosts tur rūbežu ar:
- Ribinišku nūvoda Ribinišku pogostu, Seiļukolna pogostu i Vydsmuižys pogostu;
- Preiļu nūvoda Suovānu pogostu.
Saimisteiba[pataiseit]
Transports i saiteibys[pataiseit]
Pogosta teritoreju škārsoj vīns vaļsteibys zeimebys autoceļš Viļāni-Preili-Špogi (P58) i nazcik vītejuos zeimeibys celi.[3][4] Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj.
Stabuļnīku pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Stabuļnīki (LV-5333).[5]
Slavvītys[pataiseit]
- Pastaru patmalis - vīneiguos Latvejā rekonstruātuos holandīšu tipa patmalis, dora i myuslaikūs.
- Viļceņu staroveru cierkva.
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Latvejis vaļsteibys regionalī autoceli
- ↑ Latvejis vaļsteibys vītejuos zeimeibys autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Pyldys pogosts
Pyldys pogosts irā Ludzys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts, pamatškola i pyrmaškolys īstots. Brodaižūs dora katuoļu i pravoslavu parapejis.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
Viesturiskai Pyldys pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleicinī. 1935 godā pogosta pluots beja 188,1 km² i tymā dzeivova 7527 ļauds.[2] 1945 godā Pyldys pogostā īstateja Brodaižu, Egluoju, Ņukšu, Ostrovys, Pyldys i Purynu solys padūmi, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja. 1956 godā Ludzys rajona Pyldys solai davīnova likvidātū Brodaižu solu i dali Sīnuojis rajona sovetu saimisteibys "Komunars" teritorejis. 1958 godā sovetu saimisteibis "Komunars" 5 i 6 atdali davīnova Egluoju solai. 1975 godā davīnova dali likvidātuos Lūrupu solys.[3] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[4] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Ludzys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit]
Pyldys pogosts tur rūbežu ar:
- Ludzys nūvoda Nierzys pogostu, Ņukšu pogostu, Rundānu pogostu i Vysnovys pogostu;
- Rēznis nūvoda Kaunotys pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit]
Pyldys pogostā dzeivoj 688 ļauds, nu jū 45% latvīšu, 48,8% krīvu i 2% boltkrīvu. Pogosta katuoli pīdar Pyldys katuoļu parapejai, kurys bazneica atsarūn Ņukšu solā, ci Brodaižu katuoļu parapejai. Pogosta krīvi pīdar Brodaižu pravoslavu parapejai.
Solys[pataiseit]
Pyldys pogosta ļauds dzeivoj 77 soluos.[5] Pošu leluos solys - Boldyuni, Brodaiži, Gajova, Pylda, Tjapši.
Saimisteiba[pataiseit]
Transports i saiteibys[pataiseit]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys ceļš Kuorsova-Ludza-Bukmuiža (P49), kas irā dale nu ceļu projekta "Reitu styga". [6] Taipoš sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Dzeļžaceļa linejis pogostā navā.
Pyldys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Pylda" Pyldys solā (LV-5733).[7]
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ M. Salnais, A. Maldups. Pogostu aproksti (pa 1935 gods tautys saraksteišonys materialim). vaļsteibys Statistiskuo puorvolda izdavums, Reiga, 1935 godā
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys regionalī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text: vysavace eta, odsavacka hlenu na vysavac, - parni vysavac, filtr hepa, - vysavace pro alergiky, saci vykon vysavacu, - vysavac progress, vysavac zepter, - v akci, vodnik, - test robotickych vysavacu, hubice k vysavaci, - domaci spotrebice, tycove vysavace, - sacky do vysavace eta, krbovy vysavac popela, - hepa filtr, vysavace wax, - robot vysavac, 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10, - vysavace miele, vysavac dusty, - nastavec na vysavac, test vysavace, - vysavac akumulatorovy, vysavac rucni, - centralni vysavace, akumulatorove vysavace, - vysavac do bazenu, v praha, brno, ostrava, plzen, olomouc, - automaticky vysavac robot, vysavace rowenta, - levny vysavac, sacky do vysavacu, - vysavac popela s motorem, vysavace lux, - vysavac goddess, vysavace aeg, - vysavac homefriend, rucni vysavace, - rucni vysavac test, prumyslove vysavace, - vyber vysavace, opravy, - vysavac aeg, worverk vysavac, - akumulatorovy vysavac test, vysavac concept, - vysavac wax, vysavace philips, - vysavac na vodu, elektrolux, - vysavace elektrolux, nejlepsi vysavac, - rozmery vysavace, jaky vysavac, - v chomutov, prerov, prostejov, tycovy vysavac electrolux, - vysavac na mokre vysavani, vune do vysavace, - nejlepsi vysavace, vodni vysavac eta, - vysavace daewoo, vysavac clatronic, - rohnson, nejtissi vysavac, - cistice kobercu, prodej vysavacu, - roboticke vysavace srovnani, mokre vysavani, - centralni vysavac, dilenske vysavace, - filtry do vysavacu, rotacni kartac, - sacky do vysavace, vykonny vysavac, - bezsackove vysavace, nejlevnejsi vysavace, - srovnani vysavacu, vysavace hoover, - wax vysavac, sacky do vysavace vorwerk, - jaky vysavac je nejlepsi, nejpohodlnejsi, - aku vysavace, vodni vysavac, - viceucelove vysavace, vysavac listi, - parni vysavace, vysavac bosch, - vysavac na listi, dtest vysavace, - roboticke vysavace, vysavac daewoo, - prirucni vysavac, filtr do vysavace, - vysavac philips, roboticky vysavac diskuze, - cleanmate, vysavac lux, - v usti nad labem, pardubice, havirov, nejžádanější a další.


text: nove vysavace, levne, - test vysavac, vysavace bosch, - vodnik, opravy vysavacu, - prirucni vysavac, vorwerk vysavac, - vysavace vorwerk, d test vysavace, - rucni vysavac eta, podlahove vysavace, - jaky vysavac, vysavac do auta, - vysavac aeg, vysavani, - vysavac vorwerk, vysavac pro alergiky, - mountfield, vysavac samsung, - hepa filtr, krbovy vysavac, - sacky do vysavace rowenta, akumulatorovy vysavac test, - rucni vysavace test, rucni vysavac ecg, - vysavac trilobit, parni vysavac, - jezirkovy vysavac, vysavac narex, - vysavace prumyslove, mluvici vysavac, - kvalitni vysavace, parkside vysavac, - vysavace recenze, nahradni dily na vysavace, - bazenove vysavace, vysavace, - cyklonove vysavace, kartac na vysavac, - vykonny vysavac, aku vysavac, - krbovy vysavac popela, bateriovy vysavac, - automaticky vysavac robot, jaka je cena, - vyber vysavace, recenze vysavacu, - vysavac s vodni filtraci, vysavac recenze, - v liberec, hradec kralove, ceske budejovice, akumulatorove vysavace, - vysavac popela, sacky do vysavace eta, - opravny vysavacu, zelmer, - test robotickych vysavacu, vysavac goddess, - vysavace sencor, rotacni kartac, - detsky vysavac, vysavace rowenta, - vysavace husky, centralni vysavac, - jaky vysavac je nejlepsi, prumyslove vysavace, - vysavac panasonic, nejlevnejsi vysavace, - nastavec na vysavac, tepovac, - 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10, kolik stoji, - sacky do vysavacu, odsavacka hlenu na vysavac, - zahradni vysavace, vysavac tycovy, - oprava vysavace, bezsackove vysavace, - vysavac hoover, automaticky vysavac recenze, - levne vysavace, vysavac fagor, - vysavac dirt devil, vysavac zepter, - srovnani vysavacu, prodam roboticky vysavac, - akumulatorovy vysavac, vysavac daewoo, - odsavacka na vysavac, prodej vysavacu, - vysavac rucni, centralni vysavani, - vodni vysavac, vysavac na popel, - sacky do vysavace miele, vysavac bomann, - centralni vysavace husky, porovnani vysavacu, - vysavace philips, automaticke vysavace, - roboticke vysavace diskuse, slevy a další.


text:
Kas dzeivoj munā sātā? LaKuGa izsludynoj stuostu konkursu
Marta suokumā izguojuse jauna bārnu kruosojamuo gruomota „Munā sātā”, kur trejuos burtneicuos var puorskaiteit Ontona Slišāna bārnu dzejūleišus, latgalīšu tautys meiklis i Ilzis Spergys stuostu.
LaKuGa sovim skaiteituojim pīduovoj tikt pi ituos gruomotys — viņ pareizi juoatbiļd iz konkursa vaicuojumim i juoatsyuta stuosts par sovim sātys kustūnim i jūs pīdzeivuojumim.
Vaicuojumi
1) Ar kaidu izruodi ituo goda suokumā Reigā gasteja Baļtinovys dramatiskais kolektivs “Palādas”?
2) Kaids fonds itūšaļt atbolsta portala LaKuGa darbeibu?
3) Kurā datumā itūgod nūtiks skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni”?
Gruomotā “Munā sātā” apraksteiti i izzeimāti mozys meitinis Īvys sātys kustūni: vepris Onupris, vucyns Kostyns, kačine Murka, suneits Krikseits i cyti. Bet kas dzeivoj Tovā sātā?
LaKuGa aicynoj sovus skaiteituojus īsyuteit nalelu stuosteņu par kaidu sātys kustūni i juo pīdzeivuojumim. Stuostam kluot var dalikt karteņu voi zeimiejumu ar golvonū varūni, bet tei nav obligata praseiba i nikaidā veidā naītekmēs konkursa rezultatus, viņ dūs papyldu īskotu Tovā sātā i juos kustūņu dzeivē.
Atbiļdis iz vaicuojumim i stuosteņu gaideisim pa epostu info@lakuga.lv ar nūruodi —konkursam “Kas dzeivoj munā sātā?”. Termeņš — ituo goda 31. marts. Atbiļdei kluot juodalīk autora telepona numers.
Vysys atbildis iz vaicuojumim var atrast latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv. Konkursa rezultati byus zynomi apreļa suokumā i tiks publicāti portalā www.lakuga.lv.
Bolvys sajims 2 pareizū atbiļžu autori, kuri byus īsyutejušs ari stuosteņus. Ka pareizi byus atbiļdiejuši vaira cylvāku, uzvarātuojs tiks nūsaceits lūzejūt.
Pi gruomotom tiks ari tūs stuostu autori, kurūs LaKuGys žureja atzeis par lobuokajim. Interesantuokī stuosteni tiks publicāti LaKuGā.
Ziņu sagataveja:
Vineta Vilcāne
12.03.2013


text:
Sasauksme
Sasauksme (anglīšu: handshaking; krīvu: пoдTBepждeHиe cBязи; latvīšu: rokspiešana) — process, kurymā divejis ītaisis apstyprynoj, ka iz vyds jūs irā atsaroduse saita i suokusēs zynuošonuos: nūstateits ASCII liters voi puortraukuma signals/ aizprasejuma magistralis signals procesoram kūpā ar Control Bus.
Sasauksme suocās, kod vīna ītaise nūsyutejuse ūtrai ītaisei zini, ka grib sataiseit zynuošonuos kanalu. Tūlaik obadivejis ītaisis tei tai nūsyuta nazcik ziņu, kurys ļaun jom dasarunuot ap zynuošonuos protokolu. Kab nūtyktu datu puorlaide, pyrma tuo vajadzeiga obadiveju ītaišu (datu syuteituojis i datu dabuojiejis) sasauksme.
Sasauksme suocās, kod vīna ītaise nūsyutejuse ūtrai ītaisei zini, ka grib sataiseit zynuošonuos kanalu. Tūlaik obadivejis ītaisis tei tai nūsyuta nazcik ziņu, kurys ļaun jom dasarunuot ap zynuošonuos protokolu. Kab nūtyktu datu puorlaide, pyrma tuo vajadzeiga obadiveju ītaišu (datu syuteituojis i datu dabuojiejis) sasauksme.
This is an excerpt from the article Sasauksme from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Sokolku pogosts
Sokolku pogosts irā Viļānu nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms i biblioteka, feļčeru punkts, div puordūtuvis, solu sīvīšu apvīneiba "Ūdzeņa". Kai 2008 godā aizdareja Dylmaņu pamatškolu, pogostā nadora nivīns vuiceibu īstots. Lelums Sokolku pogosta škoļnīku vuicuos Cyskuodu vydsškolā. Pogostā dora vīna katuoļu parapeja, tok lelums dzeivuotuoju irā staroveri i apmeklej Sakstygola ci Sylmolys pogosta cierkvys.
This is an excerpt from the article Sokolku pogosts from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Jākubmīsts
Jākubmīsts — mīsts Latgolā i Sielejā pi Daugovys. Pats lelais mīsts Sielejā, trešais pa lelumam mīsts Latgolā. Niulejā teritorejā Jākubmīsts zynoms nu 1962 gods, kod saškeire Krystapiļs mīstu Latgolā ar Jākubmīstu Sielejā. Jākubmīsta nūvoda i Krystapiļs nūvoda administrativais centrys.
Puslopu ruodeklis
Cytys pasaukys[pataiseit]
Oficialuo pasauka latvīšu volūdā – Jēkabpils
Pasauka cytuos volūduos:
- latgalīšu — Jākubmīsts
- lītaunīku — Jėkabpilis
- krīvu — Ekaбпилc
- puoļu — Jēkabpils
- vuocīšu — Jēkabpils
Viesturiskuos i sūpluokuos pasaukys:
Viesture[pataiseit]
Da 1962 gods niulejuo Jākubmīsta teritorejā beja 2 atseviški mīsti — Jākubmīsts Daugovys kairajā molā i Krystapiļs Daugovys lobajā molā. Viesturē seņuok zynoma Krystapiļs, a mīsta tīseibu pyrmuo dabuoja Jākubmīsta daļa.
Krystapiļs viesturis olūtūs pyrmū reizi pīmynāta 1237 godā, kod Reigys veiskups Meikuls no Magdeburga itamā vītā pastateja myura pili (vuocyskai Kreutzburg). Pakuopiniskai ap jū atsaroda cyta pīstateiba. Kai mīsteņš Krystapiļs īraksteita 1511 gods arciveiskupa lenu gruomotā, a mīsta tīseibys Krystapilei daškiertys 1920 godā.
Jākubmīsts suoce taisetīs 17 godusymtā kai sīlejnīku apdzeive Daugovys kairajā molā pi Solys krūga. Ar Kūrzemis kunigaiša Jākuba aktu 1670 gadā jai daškiertys mīsta pilsētas tiesības i pasauka Jakobstadt (Jākubmīsts vuocyskai).
Dzeiveiguokys saitys iz vyds Krystapiļs i Jākubmīsta puordrūsynuoja 1764 godā pastateitais puorvozs par Daugovu. Obadivejis mīsteni daudzi cīte vaidūs i guņsgrākūs, tok mīstu atsajaunynuošonu ir raisteibu vadynuoja īdeveigī tierdzeibys celi pa Daugovu i 1861 godā atdareituo Reigys – Orlys dzeļžaceļa lineja. XIX godusymtā ite īsataiseja nazcik industrejis pasajāmumu. vapnineicys, ceglineicys, vylnys kuorstuve, patmalis i net 4 muzykys instrumentu fabriki.
Par zeimeigu adminstrativū centri Jākubmīsts tyka 1919 godā, kod nu Jaunjalgovys iz itīni beja puorcalti apleiciņa vaļdeišonys īstoti. Iz vyds obadiveju Pasauļa karu Jākubmīstā raistejuos puortykys i stateibmaterialu industreja. 1932 godā Krystapilī suoce dareit cukra fabriks, a 1936 godā par Daugavu pastateja tyltu. Juo myužs beja nagars - 1941 gods junī juo vīnu puosmu saspruodzynuoja sovetu armeja, a 1944 gods augustā jū da golam sagrauduoja vuocīšu armeja. Jaunū tyltu iz vyds Krystapiļs i Jākubmīsta atdareja 1962 godā.
Partnermīsti[pataiseit]
Zeimeigi ļauds[pataiseit]
Jākubmīstā dzymuši:
- Oto Skulme — tapātuojs, pedagogs
- Andrejs Puormaļs - keramiks, pedagogs
Krystapilī dzymuši:
- Kārlis Skaubītis - kara gaisskriejiejs, latvīšu aviacejis aizsuociejs
- Juoņs Lejeņš - tapātuojs, akters, rakstinīks
- Anna Žebeka - Operys dzīduotuoja, pedagoge
Dzymuši cytur, Jākubmīstā i Krystapilī vuicejušīs, dzeivuojuši, darejuši:
- Areja Eļksne — latvīšu ailineica
- Velta Tuoma - latvīšu ailineica
- Juoņs Akuraters — rakstinīks, ailinīks, dramaturgs


text:
Lītuotuojs:Jureits/Lakuga.lv
Portals LaKuGa.LV - "Latgalīšu Kulturys gazeta" darbeibu suoce 2005.gods vosorys suokumā. Da 2010.goda 28.decembram portals struodova iz portala latgale.lv pamata - visi vacuokū roksti atrūnami zam adresa Latgale.lv/lg Nu 2010.goda 28.decembra LaKuGa.LV suoce dorbu jaunā izskotā. Niu tys ir leluokais resurss škārsteiklā latgalīšu volūdā - kotru dīnu tymā pasaruoda kaids jauns roksts par aktualuokū inpormaceji.
Ar portala puorstuovim var sasazynuot pa e-postu: lakuga@latgale.lv


text:
Latgolys katuoļu bazneicys i kapleicys
Materials nu Vikipedeja
Latgolys katuoļu bazneicys pa pasaukai[pataiseit]
A[pataiseit]
- Aglyunys Vysusvātuokuos Jaunovys Marejis dabasūs uzjimšonys bazilika
- Aizpūris Vysusvātuokuos Jaunovys Marejis – ticeiguo paleiga bazneica
- Aņdzeļmuižys Svātuo Juoņa Krysteituoja bazneica
- Atašinis Suopu Dīvamuotis bazneica
- Augškaļnis Svātuos Saimis katuoļu bazneica
- Augustovys Svātuos Elizabetis bazneica
- Aulejis Svātuos Marejis Magdalenys bazneica
Ā[pataiseit]
B[pataiseit]
D[pataiseit]
- Daugpiļs Jezus Sirds Romys katuoļu bazneica
- Daugpiļs Svātuo Pītera važuos Romys katuoļu bazneica
- Daugpiļs Vysusvātuokuos Jaunovys Marejis bezvaineiguos ījimšonys Romys katuoļu bazneica
K[pataiseit]
- Krystapiļs Svātuos Trejadeibys Romys katuoļu bazneica
- Kryšanu Svātuo Juoņa Krysteituoja bazneica
- Kumbuļa Svātuo Jezupa Romys katuoļu bazneica
- Kuprovys Svātuo Ignaceja nu Lojolys Romys katuoļu bazneica
L[pataiseit]
O[pataiseit]
- Ombumuižys Svātuo Jura bazneica
- Ondrupinis Vysusvātuokuos Jaunovys Marejis - Skapulara Kienenīnes bazneica
- Osyuna Svātuo Krysta gūdynuošonys bazneica


text: prumyslovy vysavac pro suche i mokre cisteni, nejlepsi, - vysavac rucni, roboticke vysavace diskuse, - aku vysavac, vodnik, - vysavac na mokre vysavani, tichy vysavac, - nejoblibenejsi, centralni vysavace beam, - sleva, sacky na vysavace, - vysavace listi, odsavacka hlenu na vysavac, - centralni vysavace husky, sacky do vysavace rowenta, - jezirkovy vysavac, bezsackove vysavace, - sacky do vysavace eta, bezdratovy vysavac, - prodam roboticky vysavac, vysavace testy, - zahradni vysavace, zahradni vysavac, - tycovy vysavac electrolux, porovnani vysavacu, - vysavace daewoo, podlahove vysavace, - vysavac na plovouci podlahy, vysavac s rotacnim kartacem, - hodnoceni vysavacu, vysavace do auta, - recenze vysavacu, male vysavace, - vysavace samsung, podlahovy vysavac, - rucni vysavac ecg, nejlepsi vysavac, - vysavace wax, hepa filtr, - akcni cena, vysavac recenze, - vysavac zepter, vysavace clatronic, - vysavace s vodnim filtrem, centralni vysavac, - auto vysavac, bezsackovy vysavac eta, - vysavac dusty, mechanicky vysavac, - vysavace fagor, pytliky do vysavace, - vysavac samsung, vysavace bosch, - bosch vysavac, wax vysavac, - cisteni, vysavace rowenta, - testy vysavacu, inteligentni vysavac, - vysavace aeg, parni vysavace, - usb vysavac, dilenske vysavace, - sackove vysavace, nejvyhledavanejsi, - zelmer, hyla vysavac, - tycove vysavace, vysavac clatronic, - vysavac bezsackovy, vysavac trilobit, - vysavac na popel, viceucelovy vysavac, - recenze robotickych vysavacu, kvalitni, - filtr hepa, kartac na vysavac, - worverk vysavac, vysavace, - vysavace philips, vysavace zelmer, - vysavac hyundai, v trinec, ceska lipa, trebic, znojmo, - centralni vysavac husky, test rucnich vysavacu, - vysavacu, v akci, - vysavac bosch, vodni vysavac, - vodni vysavac eta, vysavace lux, - vysavace test, rucni vysavac, - vysavac bomann, v chomutov, prerov, prostejov, - vysavac na listi, akce, - vysavac lux, v opava, karlovy vary, decin, teplice, jihlava, - vyber vysavace, slevy a další.


text: vysavac s rotacnim kartacem, nosni odsavacka na vysavac, - test rucnich vysavacu, bezsackovy vodni vysavac, - prirucni vysavac, krbovy vysavac popela, - bezsackove vysavace, centralni vysavace beam, - vysavac goddess, cistice kobercu, - automaticky vysavac robot, vysavac hyundai, - hodnoceni vysavacu, hubice k vysavaci, - vysavace wax, jaky vysavac, - mini vysavac, roboticky vysavac, - ve sleve se slevou, vysavac clatronic, - rainbow vysavac, vysavace lg, - roboticky vysavac recenze, vysavac rainbow, - bezsackovy vysavac, cisteni, - multifunkcni vysavac, elektrolux, - vysavace popela, jaka je cena, - srovnani vysavacu, roboticke vysavace srovnani, - automaticke vysavace, sacky do vysavacu, - nejlevnejsi vysavace, vysavac 12v, - vysavac zepter, recenze vysavacu, - vysavac neptun, vysavace listi, - mokre vysavani, vysavac, - vysavace testy, sacky do vysavace eta, - vorwerk vysavac, cyklonove vysavace, - vysavacu, porovnani vysavacu, - vysavace fagor, domaci spotrebice, - auto vysavace, usb vysavac, - vyprodej, bosch vysavac, - nove vysavace, filtry do vysavacu, - sacky na vysavace, tichy vysavac, - prumyslove vysavace, opravy vysavacu, - mechanicky vysavac, saci vykon vysavacu, - sacky do vysavace rowenta, wax vysavac, - v opava, karlovy vary, decin, teplice, jihlava, eta neptun, - vysavac narex, opravny vysavacu, - vysavac fagor, nejoblibenejsi, - test vysavac, vysavace, - rucni vysavac elektrolux, vysavace hyundai, - vysavace clatronic, sacky do vysavace vorwerk, - akumulatorove vysavace, vysavac lg, - roboticky vysavac goddess, rohnson, - bazenovy vysavac, vysavace pro alergiky, - rucni vysavac eta, vysavac pro alergiky, - vysavace bosch, hepa filtr, - vysavac recenze, rucni vysavace, - profesionalni vysavac, vysavac do auta, - vysavace vorwerk, vysavac progress, - v praha, brno, ostrava, plzen, olomouc, rucni vysavac electrolux, - bazenove vysavace, rozmery vysavace, - cyklonovy vysavac, pujcovna vysavacu, - vysavac rowenta, rucni vysavac ecg, - rotacni kartac, slevy a další.


text:
Kastulīnis pogosts
Kastulīnis pogosts irā Aglyunys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Prīžmolys vydsškola , feļčeru punkts, pogosta buoreņtīsa, biblioteka i tautys noms. Pogostā vīna staroveru cierkva, katuoli vysucīškuok pīdar Bieržgola katuoļu parapejai Aglyunys pogostā.[2]
Viesture[pataiseit]
Viesturiskai pogosta teritorejā bejs Daugpiļs apleiciņa Kapiņu pogosts. 1945 godā Kapiņu pogostā īstateja Kastulīnys solys padūmi. 1954 godā Kastulīnys solai daškir Butkānu solu, a 1979 godā pa dalei nu likvidātuos Jaunokrys solys. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Aglyunys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit]
Kastulīnis pogosts tur rūbežu ar:
- Aglyunys nūvoda Aglyunys i Gruoveru pogostu;
- Dagdys nūvoda Ondrupinis pogostu;
- Rēznis nūvoda Puša pogostu i Vīmyna pogostu.
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Kastulīnis pogosts, Kruoslovys rajona teiklavīta
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0


text: vysavac vodnik, vysavac lg, - akcni cena, akce, - vysavac zelmer, vysavacu, - vune do vysavace, akumulatorove vysavace, - krbovy vysavac, prodam roboticky vysavac, - vysavace philips, detsky vysavac, - tycovy vysavac, dtest vysavace, - centralni vysavani, vysavac daewoo, - bazenove vysavace, vysavac na popel, - roboticke vysavace recenze, vysavac elektrolux, - ve sleve se slevou, vysavac aeg, - automaticky vysavac recenze, vysavac eta, - vysavace pro alergiky, vysavace lg, - vysavac rainbow cena, vysavac na plovouci podlahy, - podlahovy vysavac, vysavace lux, - v chomutov, prerov, prostejov, mechanicky vysavac, - testy vysavacu, hadice k vysavaci, - rucni vysavac elektrolux, aku vysavace, - vysavac miele, vysavac zepter, - nosni odsavacka na vysavac, vysavac bezsackovy, - vysavace eta, rainbow vysavac, - levne, centralni vysavace smart, - zahradni vysavace, cyklonovy vysavac, - centralni vysavace husky, vysavace clatronic, - vysavace hyundai, hodnoceni vysavacu, - v usti nad labem, pardubice, havirov, usb vysavac, - cistic, parkside vysavac, - vysavac neptun, domaci vysavace, - filtry do vysavacu, opravy vysavacu, - sacky do vysavace eta, hubice k vysavaci, - automaticky vysavac, vysavace daewoo, - vodni vysavac, automaticke vysavace, - jaky vysavac, test rucnich vysavacu, - vysavace, worverk vysavac, - mini vysavac, sacky do vysavacu, - vysavace test, vysavac robot, - rucni vysavace recenze, rohnson, - vysavac dusty, nejlevnejsi vysavace, - bazenovy vysavac, vysavac bomann, - vysavac vodni, inteligentni vysavac, - centralni vysavac, nejvyhledavanejsi, - vysavac listi, vysavace hoover, - vysavac do auta, hoover vysavace, - prodam vysavac, levny vysavac, - vysavac homefriend, vysavac samsung, - nove vysavace, sleva, - v akci, profesionalni vysavac, - sencor vysavac, vysavace prumyslove, - filtr hepa, test vysavac, - profesionalni vysavace, vysavace popela, - rucni vysavac ecg, slevy a další.


text:
Žagareni
Žagareni - olejā vyrti capumi, tradicionals latgaļu soldonums.
- 400 gr myltu
- ūla
- cukrys
- kriejums
- citrona sula
- citrona mizeņa
- soda
- olejs
- cukrapudra
Bļūdā īsyt ūlu, damat cukra i dalej citrona sulys. Datarkavoj citrona mizeņu i sakuļ. Dalīk 1/2 l kriejuma i samaisa. Daber 400 gr myltu, sodu i pa mozam suoc kuļcinēt meikli. Ka jei par meiksta, pa drupeitei daber vēļ myltu, cikom meikle vaira nalypst pi rūku i jū var ruļavuot. Vajag vērtīs, kab myltu nadasabārtu par daudzi, tūlaik žagareni byus pacīti. Lobuok, kab meikle drupeit meikstuoka, a na par cīta. Iz golda pabuorsta myltu, izlīk meikli i ruļavoj. Ka meikle meiksta i lypst pi golda, zamoškā pakaisa myltu. Izviļuotū meikli sagrīž apmāram 5 cm plotom slūksneitem, a juos sagrīž rombenim. Ar nazi sevkura rombeņa vyducī sataisa apmāram 1 cm garu īgrīzumu. Vardpūdā īlej oleja i sakarsej da tam, kab, īlasynojūt iudiņa lasi, olejs čierkstātu. Oleja vajag dasavērt, kab napuorkorstu. Kod olejs sakarss, līk vydā žagareņus i cap iz lelys guņs. Žagareņus apcap nu vīnys pusis, apgrīž ūtraiži i apcap ūtru pusi, cikom žagareni zeļteitai bryuni. Ar putu lizeiku žagareņus salīk traukā. Kod jī drupeit atsoluši, puorkaisa ar cukrapudru.
- 400 gr myltu
- ūla
- cukrys
- kriejums
- citrona sula
- citrona mizeņa
- soda
- olejs
- cukrapudra
Bļūdā īsyt ūlu, damat cukra i dalej citrona sulys. Datarkavoj citrona mizeņu i sakuļ. Dalīk 1/2 l kriejuma i samaisa. Daber 400 gr myltu, sodu i pa mozam suoc kuļcinēt meikli. Ka jei par meiksta, pa drupeitei daber vēļ myltu, cikom meikle vaira nalypst pi rūku i jū var ruļavuot. Vajag vērtīs, kab myltu nadasabārtu par daudzi, tūlaik žagareni byus pacīti. Lobuok, kab meikle drupeit meikstuoka, a na par cīta. Iz golda pabuorsta myltu, izlīk meikli i ruļavoj. Ka meikle meiksta i lypst pi golda, zamoškā pakaisa myltu. Izviļuotū meikli sagrīž apmāram 5 cm plotom slūksneitem, a juos sagrīž rombenim. Ar nazi sevkura rombeņa vyducī sataisa apmāram 1 cm garu īgrīzumu. Vardpūdā īlej oleja i sakarsej da tam, kab, īlasynojūt iudiņa lasi, olejs čierkstātu. Oleja vajag dasavērt, kab napuorkorstu. Kod olejs sakarss, līk vydā žagareņus i cap iz lelys guņs. Žagareņus apcap nu vīnys pusis, apgrīž ūtraiži i apcap ūtru pusi, cikom žagareni zeļteitai bryuni. Ar putu lizeiku žagareņus salīk traukā. Kod jī drupeit atsoluši, puorkaisa ar cukrapudru.
This is an excerpt from the article Žagareni from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Kenotafs
Kenotafs irā kops bez myrušuo. Taidus stota cylvākim, kurus kaidu īmesļu dieļ navarēja guļdeit dzymtajā zemē. Pi daudzu tautu pastuovēja ticiejums, ka myrušuo dvēselei tik ilgi nav mīra, cikm nūmiriejs ir bez kopa. Latvejā kenotafi atrosti Lejysbytānūs, Ņukšūs. Ņukšūs (arheologu napaseņ tiemētā dzeļžalaiku kopulaukā) atrosti 6 kenotafi krytušajim karaveirim.
Myusu dīnuos ari stota kenotafus, navarūt sagaideit pīdereigūs nu kora, ci zaudejūt cereibys sagaideit atsagrīžam izvastūs ci deportētūs tautys lūcekļus.
Myusu dīnuos ari stota kenotafus, navarūt sagaideit pīdereigūs nu kora, ci zaudejūt cereibys sagaideit atsagrīžam izvastūs ci deportētūs tautys lūcekļus.
This is an excerpt from the article Kenotafs from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Gotu roksts
Gotu roksts irā konsonaņtiskai vokaliskais roksts i alfabets, kurā saraksteiti izaglobuojuši IV—VI godusymtu gotu volūdys pīminiekli. Teik uzskateits, ka alfabetu radeja veiskups Vulfila (ci Ulfila), kas IV godusymta vydā radeja Biblejis puorvārsumu gotu volūdā. Leidz tam goti lītuoja rūnu rokstu, tok Vulfilam redzējuos, ka rūnys asociejās ar poguoneibu i jī irā navālami svātūs tekstu puorvēršonai. Jaunais alfabets tyka radeits iz greku alfabeta uņcialuo roksta pamata ar palīniejumim nu latiņu i, mozuokā mārā, rūnu roksta. Alfabeta literu pasaukys nuok nu rūnu pasaukom.
Roksta ISO 15924 kods irā Goth.
Roksta ISO 15924 kods irā Goth.
This is an excerpt from the article Gotu roksts from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Igauneja
Igaunejis Republika (igauņu: Eesti Vabariik) — vaļsteiba Pūstumu Europā pi Baļtejis jiurys. Vaļsteiba tur rūbežu ar Latveju dīnavydūs (343 km) i Krīveju reitūs (338 km). Baļtejis jiura skoloj Igaunejis molys vokorūs, pūstumūs Suomu leics, a dīnavydvokorūs – Reigys leics. Vaļsteibys 45 226 km² pluotā dzeivoj tik 1,34 milijoni dzeivuotuoju, ite vīns nu vysuzamuokūs bīzeibys ruodejumu Europā. Igauneja irā demokratiska parlamentariska republika, padaleita pīcpadsmit apleiciņūs. Golvysmīsts i leluokais mīsts — Talins.
Igauni vīna nu Baļtejis suomu tautu, kura etniskai radneiga suomu, līvu, votu i cytom tautom. Viesturiskai i kulturiskai igauņu zeme sasīta ar Švedeju, Daneju, Suomeju i Latveju. Igauņu volūda pīdar Suomugru volūdu saimei, jei leidzeiga suomu volūdai i tuoleimai leidzeiga vengru volūdai, tok natur radneibys ar latgaļu ci latvīšu volūdu. Igauņu, suomu, vengru i maltīšu volūdys vīneiguos vaļsteibys volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi Indoeuropīšu volūdu saimys.
Igauneja paslūdynova sovu napavaļdeibu 1918 gods pebraļa 24 dīnā, tok piec parvareigys daškieršonys PSRS, napavaļdeiba atjaunynuota 1991 gods augusta 20 dīnā. Nu 2004 gods maja 1 dīnys Igauneja irā Europys Savīneibys i nu 2004 gods marta 29 dīnys - NATO dalinīkvaļsteiba.
Igauni vīna nu Baļtejis suomu tautu, kura etniskai radneiga suomu, līvu, votu i cytom tautom. Viesturiskai i kulturiskai igauņu zeme sasīta ar Švedeju, Daneju, Suomeju i Latveju. Igauņu volūda pīdar Suomugru volūdu saimei, jei leidzeiga suomu volūdai i tuoleimai leidzeiga vengru volūdai, tok natur radneibys ar latgaļu ci latvīšu volūdu. Igauņu, suomu, vengru i maltīšu volūdys vīneiguos vaļsteibys volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi Indoeuropīšu volūdu saimys.
Igauneja paslūdynova sovu napavaļdeibu 1918 gods pebraļa 24 dīnā, tok piec parvareigys daškieršonys PSRS, napavaļdeiba atjaunynuota 1991 gods augusta 20 dīnā. Nu 2004 gods maja 1 dīnys Igauneja irā Europys Savīneibys i nu 2004 gods marta 29 dīnys - NATO dalinīkvaļsteiba.
This is an excerpt from the article Igauneja from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text: rohnson, profesionalni vysavac, - vysavac vodni, vysavac zelmer, - vysavac s vodnim filtrem, srovnani vysavacu, - hadice k vysavaci, rucni vysavac electrolux, - akumulatorovy vysavac test, kvalitni vysavace, - zelmer, vysavac progress, - jezirkovy vysavac, viceucelove vysavace, - vysavac aeg, parkside vysavac, - roboticke vysavace srovnani, prumyslove vysavace, - robot vysavac, sacky do vysavacu, - dilenske vysavace, nosni odsavacka na vysavac, - stolni vysavac, maly vysavac, - roboticky vysavac recenze, sacky do vysavace rowenta, - vysavace prumyslove, bateriovy vysavac, - vysavace do auta, aku vysavace, - vysavace hoover, centralni vysavani, - tepovac, centralni vysavace, - vysavace rowenta, vorwerk vysavace, - vysavac robot, krbovy vysavac popela, - opravny vysavacu, vysavac rucni, - vysavac miele, vysavace vorwerk, - vysavac do auta, domaci vysavace, - dilensky vysavac, rucni vysavac elektrolux, - nove vysavace, vysavac sencor, - viceucelovy vysavac, vysavace hyundai, - vysavac popela, nejtissi vysavac, - vysavac goddess, sacky do vysavace, - vysavac na plovouci podlahy, vysavac rainbow, - vysavac concept, roboticky vysavac zkusenosti, - hoover vysavace, saci vykon vysavace, - rozmery vysavace, prumyslovy vysavac, - vysavace s vodnim filtrem, vykonny vysavac, - vysavac philips, oprava vysavace, - nejlepsi vysavace, kolik stoji, - sacky na vysavace, centralni vysavace beam, - auto vysavac, detsky vysavac, - vysavace test, vysavace bosch, - vysavac na mokre vysavani, vysavace pro alergiky, - vysavace lg, nejlepsi, - centralni vysavace smart, odsavacka na vysavac, - bezsackove vysavace test, automaticky vysavac, - mechanicky vysavac, vysavac hyundai, - hepa filtr, centralni vysavac husky, - sleva, levny vysavac, - recenze robotickych vysavacu, mluvici vysavac, - ve sleve se slevou, bezdratovy vysavac, - nahradni dily na vysavace, test rucnich vysavacu, - vysavac elektrolux, vysavac daewoo, - vysavace concept, eta neptun, - d test vysavace, roboticke vysavace recenze, - nejlepsi vysavac, nejžádanější a další.


text:
2011.godā vēļ pyrma Saeimys vieliešonu izvirzieju treis prioritatis: 1) vysmoz vīna programa taišni Latgolys ekonomiskajam atbolstam; 2) latgalīšu volūdys tīseibu aizstuoveiba; 3) sabīdreibys informiešona, lāmumu skaidrošona, napuortraukta saikne ar sovu regionu (roksti, sasatikšonys, internets i.c.), cylvāku īsaisteišonai sabīdriski poltiskajūs procesūs.. Continue reading
Kategoriju ruodeituojs
Sekoj myusim Twitterī
Error: Twitter did not respond. Please wait a few minutes and refresh this page.
Jura Twitters
- Večellai Varslavānei «Spēlmaņu nakts» bolva par myuža īguļdejumu lsm.lv/lv/raksts/teat… 1 hour ago
- "A kas ir Ontons Slišāns?" Nalels munejais atskots iz Upeitis Uobeļduorzā pīradzātū: jureits.lv/?p=823 2 hours ago
- Lobs roksts krīviski. Bcero зa oдиH roд ПyTиH пpoиrpaл Bcë. Дpyжбy HapoдoB. ПoлиTиky. БeзoпacHocTb. ЭkoHoMиky. Mиp. - gubernia.pskovregion.org/number_712/05.… 10 hours ago
Apsaver ari itū:
Ka gribi, davīnoj pi sevi munus pādus:


text:
Beringa šauris
Beringa šauris — jiuru šauris iz vyds Sibira (Azejis reitu dalis) i Aļaskys (Amerikys vokoru dalis). Šauru garums- ap 85 km, dziļums - tik 30–50 m. Nu geografiskuo redzīņa šauris taipoš saškir Beringa jiurys ar Čukču jiurom.
Beringa šauru vydā irā Diodemu jiursolys.
Beringa šauris i Beringa jiurys pasauktys Danejā dzymušuo krīvu tāmātuoja Vitusa Beringa (Vitus Bering), atceļuojuša da šauru 1728 godā, vuordā.
Beringa sauszemis puorīma[pataiseit]
Irā izcalta hipoteze, ka ladslaikūs Beringa šauru vītā egzistiejuse sauszemis puorīma, pa kuru pyrma 12 tyukstūšu godu ļauds varēja atīt nu Azejis da Amerikai.
Myuslaikūs atsarads pasūlejums stateit tyltu voi zamiudiņa tuneli, kurs saškiertu Ameriku i Azeju Beringa šauru vītā, tok cikom kas dorbi navā dareiti.


text:
Adventa trešō svātdīne
Labsirdeiba – kristīša rūta
Brōli: vīnmār prīcojitēs Kungā!Veļ reizi soku: prīcojitēs! Jyusu labsirdeiba lai ir zynoma vysim cylvākim (Fil 4,4-5)
Adventa trešajā svātdīnē, kas ir prīceigais Kunga atnōkšonas gaideišonas laiks, sv. Pōvuls myus aicynoj prīcōtīs, saceidams: Vīnmār prīcojitēs Kungā. Padūmōsim par tū, seviški tōpēc, ka sv. Pōvuls šūs prīcas vōrdus narakstēja kōzu svineibu laikā, voi kaidūs seviškūs veiksmes apstōkļūs, bet nu cītuma, par kū līcynoj vēstules filipīšim rindas: …jo munas važas Kristū ir kļyvušas zynomas vysai sardzei un vysim cytim (Fil.1,13). Nav vīgli prīcōtīs cītumā! Atcerūs kaidu sarunu ar cītuma kapelanu Favignanas solā Itālijā. Jys pastōstēja, ka vyslelōkū īspaidu uz jū atstōja tī cītumnīki, kuri raudōja sovōs kamerōs Kristus Dzimšonas svātkūs. Nav vīgli prīcōtīs cītumā, kod tev ir atļauts pōrsavītōt tikai sovā mozajā kamerā, kur cītumnīks jyutās iznīkōjis sovu dzeivi un tagad grybātu dzeivōt pavysam cytaidōk, nakai leidz šam. Tūmār sv. Pōvulam natryukst goreigō īprīcynōjuma, kū jys izsoka sovā vēstulē: Vīnmār prīcojitēs Kungā. Un nav kō breineitīs par šim apostola vōrdim, jo tajā pošā vēstulē filipīšim jys roksta ari vōrdus: Kristus ir muna dzeive, bet nōve – īgyvums (Fil 1,21). Jō vōrdus par prīku lobōk var saprast jō tōļōk raksteitō kontekstā: Tod pīpyldat munu prīku, byudami vīnprōteigi, vīnōti mīlesteibā, vīnōti dūmōs un nūdūmūs! (Fil 2,2). Bet napīteik tikai grybēt kūpeigi prīcōtīs, jo tryukst kūpeigō mērķa voi kūpeigō lobuma, bez kura navar byut eista prīka. Sv. Pōvuls skaidri redzēja, ka vyslelōkais kūpeigais lobums ir tikai Dīvs, un tikai Jys var apvīnōt cylvāku sirdis kūpeigi izjustam prīkam.
Adventa trešajā svātdīnē apostols veļ roksta: Jyusu labsirdeiba lai ir zynoma vysim cylvākim(Fil 4,5). Jau pogōnu filozofs Seneka sovā dialogā rakstēja, ka nu vysim tykumim nivīns tai napīstōv cylvākam vairōk, kai labsirdeiba, jo nivīns cyts nu cylvāku tykumim nav par tū augstōks. Un tōļōk jys pībylda, ka noms, kurā īnōk labsirdeiba, vīnmār byus laimes un prīka pylns. Pateišam! Labsirdeiba ir vīna nu vysskaistōkajim cylvāka rakstura īpašeibom!
Sv. Akvinas Toms myus mōca, ka labsirdeiba ir moralō īpašeiba, kas atsateic uz jytom, jo tei panōk, ka asam spējeigi pōrvarēt myusūs rodušōs naida jyutas.
Cylvāks, kurs dusmojās uz ūtru, gaida pretdarbeibu, bet labsirdeiba nūmōc myusūs šū tīkšonūs atbiļdēt ar tū pošu, tōpēc varam saceit, ka labsirdeiba ir tōs mīlesteibas izpausme, kas nameklej sovu lobu, nasadusmoj un napīmiņ ļaunu (sal.1 Kor 13,5).
Mes zynam, ka kotra Jezus reiceiba, kotrs Jō vōrds ir deļ mums pamōceiba, kai vajag dzeivōt. Un raug, Jezus sovā slovonajā Kolna mōceibā soka vōrdus: Svēteigi lānprōteigī, jo jī īmontōs zemi (Mt 5,4). Labsirdeiba ir mīlesteibas auglis. Dažreiz kaids jau nu sovas dobas ir labsirdeigs, bet godōs ari tai, ka labsirdeiba ir auglis ilgstūšam dorbam pi sevis.
Katōliskū pasauli aizraun sv. Sales Franciska labsirdeiba un prīceigais raksturs, ar kuru jys pīvylka Bazneicai ari protestantus, jo jys sacēja, ka vīns mada pilīņs pīvalk sev vairōk mušu, nakai vasala muca etiķa. Tūmār reti kurs zyna, ka sv.Sales Franciska slovonō labsirdeiba tyka panōkta, strōdojūt pi sevis vysu myužu, jo jys pēc dobas beja ļūti korstasineigs un ōtri īsadaga. Pāvests Pijs XI trejs symtus godu pēc svātō nōves ar lelu prīku nūturēja sv. Misi pi svātō kopa un atgōdynōja ticeigajim faktu, ka pēc svātō nōves ōrsti, kuri balzamēja jō mērsteigōs atlīkas, atklōja, ka jō žultspyuslis beja ļūti samozynōts un pōrsaakmiņōjīs. Nu tō tyka izdareits slēdzīņs, cik dōrgi moksōja sv. Sales Franciskam jō slvonō labsirdeiba. Bazneicas doktors labi atcerējōs Kristus vōrdus: …mōcitēs nu manis, jo es asu lānprōteigs un pazemeigu sirdi, un jyus atrassit mīru sovom dvēselem (Mt 11,29).
Tykumi naatsaklōj pa vīnam, bet tys, kurs ir labsirdeigs, byus ari taisneigs un liks atdūt cytim tū, kas jim pīsanōk, un tōpēc taisneiguma tykums regulej myusu atteiceibas ar cytim cylvākim. Šaidu taisneigumu nu sovim klauseitōjim pīprosa sv. Jōņs Kristeitōjs, jo, voi tod savōkt tikai tik daudz nūdūkļu, cik paredz lykums, napīdar pi taisneiguma, un voi palikšona karaveira statusā un laupeišonas nūvērsšona naizrīt nu taisneiguma?
Tōpēc censsimēs īmontōt un padzilinōt sevī lobūs tykumus, jo tī, saskaņā ar Bazneicas Tāvu mōceibu, dora myus leidzeigus Dīvam: „Tykumeigas dzeives mērkis ir – leidzynōtīs Dīvam”. (Henriks Majkžaks SCJ)


text:
The Major List: Latvian league roster applications
This article(let’s be modest, this list) reveals approximately 70% of all the players, who will step on the ice for a Latvian league game next season. Today a list of roster applications was published in Sporta Avize. However, HK Ogre and Lithuanian Orakulas Vilnius have not submitted applications as of yet.
HK Ozolnieki/Monarhs
The team has not added a single player to the roster, the teams will still consist of veteran Latvian players, who have played for Ozolnieki/Monarhs (Vilki Riga, HK NIK’s Brih Riga) for many, many years. Naturally, team also includes several younger players, like Kristaps Stigis or Aldis Pizans.
HK Ozolnieki/Monarhs roster:
Metalurgs Liepaja-2
Metalurgs farm club has only a couple of minor additions, but most of the new faces on the Metalurgs Liepaja-2 roster will come from the Metalurgs U18 team.
Metalurgs Liepaja-2 roster:
DHK Latgale
DHK Latgale roster:
Zemgale
Zemgale roster:
SK LSPA/Riga
SK LSPA/Riga roster:
Prizma Riga
Prizma Riga roster:
Written by Didzis Rudmanis
August 24, 2010 at 10:44
Posted in Latvian league
Tagged with Aigars Mironovics, Aigars Pauce, Aldis Pizans, Aleksandrs Kercs, Aleksandrs Siskovics, Andis Abolins, Andrei Lukin, Andrejs Kondrovskis-Kudrjavskis, Andrejs Smirnovs, Andris Vegners, Ansis Brikainis, Armands Holms, Arnis Kusins, Artjoms Ogorodnikovs, Artjoms Sutovs, Arturas Kuzmicius, Arturs Abolins, Arturs Batraks, Arturs Kuzmenkovs, Arturs Sevcenko, Arvis Petunovs, Bruno Zabis, Dags Laucins, Dairis Zarins, Daniel Bogdziul, Daniels Riekstins, Davis Paipa, Deniss Baskatovs, Deniss Martjusovs, DHK Latgale, Dmitrijs Ankudinovs, Dmitrijs Labovskis, Edgars Apelis, Edgars Cuss, Edgars Dzirkalis, Edgars Kurmis, Edgars Opulskis, Edgars Rozentals, Edgars Siksna, Eduards Bullitis, Eduards Zenins, Edvins Kolcins, Egidius Bauba, Egils Kalns, Eriks Bisenieks, Eriks Ozollapa, Filips Plostnieks, Gatis Bruders, Gints Leitis, Hardijs Paradnieks, Henrijs Uzraugs, HK NIK's Brih Riga, HK Ogre, HK Ozolnieki/Monarhs, Imants Lescovs, Ivans Dmitrijevs, Ivans Kokins, Janis Auzins, Janis Kalnins, Janis Liepa, Janis Lukasevskis, Janis Sahno, Janis Vegners, Janis Zarins, Jevgenijs Fjodorovs, Juris Ziemins, Justas Steponaitis, Kalvis Ozols, Karlis Hirss, Karlis Zakrevskis, Kaspars Kragis, Kriss Kupcus, Kristaps Kruze, Kristaps Riekstins, Kristaps Stigis, Kristians Drelings, Lauris Dzerins, Lauris Ziemins, Leonards Rimjans, Livars Lans, Maksims Firsovs, Maksims Krutjko, Maris Dreilings, Marks Zeldess, Metalurgs Liepaja U18, Metalurgs Liepaja-2, Mihails Bogdanovs, Miks Komuls, Mikus Hermanis, Nauris Buskevics, Nauris Grinvalds, Nikita Krilovs, Nikolajs Jakovlevs, Nikolajs Jerofejevs, Ojars Smaukstelis, Olegs Koreskovs, Orakulas Vilnius, Oto Everss, Otomars Plinta, Pauls Hodzko, Pauls Krumins, Pavels Tribuncovs, Peteris Ostosovs, Peteris Pujats, Prizma Riga, Raivis Cimoska, Raivis Turks, Ralfs Barkevics, Reinis Demiters, Renars Kalinovskis, Renars Kazanovs, Renars Zeltins, Renats Vabiscevics, Ricards Berzins, Rihards Grigors, Rihards Kepitis, Rihards Malinovskis, Rihards Strauss, Rinalds Audziss, Rodijs Razmuss, Romans Glazkovs, Romans Sevcenko, Ronalds Burnickis, Ruslans Kurelass, Sandis Saulite, Sandis Sostaks, Sandis Virkstenis, Sergejs Kuznecovs, Sergejs Petuskovs, Sergejs Povecerovskis, Sergejs Tarabrins, Silvestrs Kulins, SK LSPA/Riga, Vadims Miscuks, Vadims Romanovskis, Vadims Sinakovs, Vadims Solovjovs, Valters Freijs, Viktors Lobacovs, Viktors Rutkovskis, Viktors Sorins, Vilki Riga, Vilnis Vabolis, Vitalijs Goncaruks, Vitalijs Gurevics, Vitalijs Lescovs, Vladislavs Balakuns, Vladislavs Dudins, Vladislavs Lescovs, Zemgale


text:
Kas myus sagaida nuokūtnē?
Voi apstuokli pasaulī byus...
...taidi kai ir?
...švakuoki?
...lobuoki?
KAS SACEITS BĪBELĒ
”Dīvs.. nūslauceis nu jūs acim ikvīnu osoru, un nabyus vairs ni nōves, ni sōpu, ni žālōšonōs, ni cīsšonu, jo tys īprīkšejais jau ir pagōjis.” (Apokalipsis 21:3, 4.)
KŪ TYS TEV VAR DŪT
Vysim byus pateikams dorbs. (Jesajas 65:21–23.)
Nivīns vaira naslymuos i nasamūceis. (Jesajas 25:8; 33:24.)
Laimeigu i myužeigu dzeivi ar gimini i draugim. (Psalms 37:11, 29.)
VOI VAR TICĒT TAM, KAS SACEITS BĪBELĒ?
Jā, var, i tam ir vysmoz divi īmesli:
Dīvs var izdareit vysu, kū ir apsūlejs. Bībelē Dīvs Jehova vīneigais ir nūsaukts par ”Vysvareigū”, del̗tuo, ka jam ir naīrūbežuots spāks i vara. (Apokalipsis 15:3.) Del̗tam jis var izpil̗deit sūlejumu izmaineit apstuokl̗us pasaulī iz lobū pusi. Bībelē saceits, ka ”Dīvam vyss ir varams”. (Mateusa 19:26.)
Dīvs gryb izpil̗deit sovus sūlejumus. Pīmāram, Bībelē var laseit, ka Jehova ilgojās pīcel̗t nu nuovis myrušūs. (Ījaba 14:14, 15.)
Bībelē ir ari saceits, ka Jezus, Dīva Dāls, dzīdynuoja slymūs. Del̗kam jis tū dareja? Del̗tam, ka jis tū gribēja. (Marka 1:40, 41.) Tīši taipat kai juo Tāvs, ari Jezus gribēja paleidzēt tim, kam tys beja vajadzeigs. (Jōn̗a 5:19.)
Del̗tuo mes varam byut pil̗neigi puorlīcynuoti, ka gon Jehova, gon Jezus gryb, lai mums byutu laimeiga nuokūtne! (Psalms 72:12–14; 145:16; 2. Pītera 3:9.)
PADŪMOJ
Kai Dīvs izmaineis apstuokl̗us pasaulī iz lobū pusi?
Atbil̗di iz itū jautuojumu var izlaseit Bībelē MATEUSA 6:9, 10 i DANIĒLA 2:44.


text:
Divys filmys par latgalīšu folkloru i literaturu
Ituo goda 10. majā plkst. 17.00 Rēzeknis Augstškolā (RA, Atbreivuošonys alejis 90 zālē) studentu zynuotniskuos konfereņcis nūslāgumā nūtiks divu muoceibu filmu prezentacejis: „Ondrupinis roksti” i „Laiku i myuža roksti”.
DVD „Ondrupinis roksti” (scenarejs I. Šuplinska, video rež. M. Justs) ir RA folklorys ekspediceju cykla par folklorys nūzeimi myusu dīnuos trešais izdavums. Pyrma ituo ir izdūti DVD „Cyblys meiklis” (2009) i „Aulejis anekdoti” (2010). Tys ir bilingvals izzinis i vuiceibu materials, kas dūmuots školom, bibliotekom, nūvoda kulturviesturis i folklorys pietnīkim i sevkuram interesentam.
Filma ir veiduota treis daļuos. Pyrmajā daļā teik raksturuota Ondrupinis kasdīna i unikalitate cytu pogostu storpā, dūts „ondrupinīša” aproksts. Ūtrei daļa īpazeistynoj ar dobā i cylvāku dzeivē asūšajim rokstiem (musturim), bet trešuo daļa ir interaktiva nūdarbeiba, kurā paskaidruots, kai izveiduot vuorda voi dzimšonys dīnys rokstu. Izaruoda, ka roksts ir ari kotra cylvāka dzimšonys dīnys pamatā, tys var byut par pamatu poša talantu i dzeivis „misejis” izpratnei.
Dokumentaluo filma „Laiku i myuža roksti” (rež. V. Ivdris, video rež. M. Justs) ir veļtejums latgalīšu rakstnīka Ontona Rupaiņa dzeivei i daiļradei. Filma atkluoj O. Rupaiņa personeibys i literaruos dzeivis spylgtuokuos nūrises, demonstrej O. Rupaiņa nūzeimi kai romana, tai drāmys žanru atteisteibā latgalīšu literatūrā, ļauj izbaudiet autora dialoga ritiejumu juo dorba dramatizejumūs. Filma viestej na tik par vīna autora dzeivi, bet atkluoj viesturiskū kontekstu, kas svareigs latgalīšu literaturys „zīdu” laika (1930–1944) i trymdys pūsma raksturuojumam.
Diska prezentācijā ir gaideiti vysi, kas interesējās par latgalīšu folkloru, literaturu, kulturys viesturi. Filmu veiduotuoji pasateic par finansialu atbolstu Rēzeknis Augstškolai, vaļsts pietejumu programai „Nacionālā identitāte,” Vaļsts Kulturkapitala fondam, Latgolys regiona atteisteibys agenturai, latvīšu katuoļu studentu i akademiķu apvīneibai „Dzintars” i vysim, kas paliedzēja filmu veiduošonā.
Diski tiks duovynuoti školu, muzeju, bibliotēku puorstuovim.
Ilga Šuplinska,
idejis autore
03.05.2012


text:
Vosorassvātku svātdīne
Bez Tevis, Kungs Jezu, mes nikō navaram dareit, bet Tu esi apsūlējis mums syuteit spāka un patīseibas Goru.
Tu mums esi sacējis, ka dabasu Tāvs dūs Goru tim, kas nu Jō tū lyudz; Goru, kurs nōk paleigā myusu naspākam, lai īmōceitu mums lyugtīs, kai pīsanōk, un kurs pats aizlyudz par mums. Jezu, muns Pesteitōj, dōvoj maņ tagad lyugšonas Goru, dūd maņ Tova Mīlesteibas Gora sveidējumu.
Vysuaugstōkō Dīva Dōvona, nōc manī!
Gudreibas un saprōta Gors, nōc manī!
Zineibu un dīvbejeibas Gors, nōc manī!
Pīlyugsmes un slavēšonas Gors, nōc manī!
Pazemeibas Gors, nōc manī!
Žēlesteibas un lyugšonas Gors, nōc manī!
Svātais Gors, dorbojīs manī un lic maņ dorbōtīs Dīva gūdam.
Lyudzīs manī un lic maņ caur Tevi lyugt dzeivū Dīvu.
Mīļoj mani un lic maņ mīļōt ar Jezus mīlesteibu.
Runoj manī un lic munōs lyupōs Kristus vōrdus.
Nōc un lic, lai es pīlyudzu Dīvu gorā un patīseibā.
Kungs Jezu, palelynoj tū ticeibas māru, kū Tu maņ esi jau pīškeiris, un kurs maņ dūd īspēju ticēt Tev un vysom atklōtajom patīseibom, kū mōca Tova Bazneica. (Nu grōmoteņas „Lūgties kā Ķēniņa bērnam”)
PŌRDŪMOM
Dīva Gors lyudzās myusūs.
„Taipat ari Gors paleidz myusu vōjumam, jo mes eisti nazynam, kū lai lyudzam, un Gors pats aizbyldynoj par mums ar nūpyutom, kas nav izsokamas vōrdūs.(Rom 8,26)
Mes nikod tik stypri naizjyutam sovu naspāku, kai lyugšonas laikā. Cik bīži myusu dūmas izkleist uz vysom pusem, un mes palīkam vōji ceņtīņūs paceļt tōs uz Kungu! Kurs nu mums nav cītis nu šōs naspējas lyugtīs, kurs gon nav izjutis šū atsolumu, šū sausumu, kas apjem myusus, un pret kurim mes asam naspējeigi ceineitīs? Reizem mes nazynam, par kū lyugtīs, mes prosam na tū, kas vysvairōk vajadzeigs, - mes naprūtam apjēgt lyugšonas goru, myusim nav tōs ticeibas, kas īmōceitu myus nūlikt myusu nostu Kristum pi kōjom un atstōt tū tī ar piļneigu paļōveibu.
Mes poši asam bezspēceigi un navareigi, bet Dīva Gors var myus styprynōt – „Jys paleidz myusu vōjumam”. Vīneibā ar Dīvu Tāvu Jam ir zynoms tys, kū Kungs labvēlejās mums dōvōt, un, kod mes poši nazynam, par kū lyugtīs, Jys aizbylst par mums ar vōrdūs naizsokamom nūpyutom.
Atdzeivynōtōjs Dīva Gors var ļaut mums sajust pavysam naapzynōti myus aptverūšū augstōkū vēlēšonūs un tīksmju straumi, kas atbreivoj myus nu šōszemes ryupem. Pasaļausim šai straumei ar vysu myusu byuteibu, atstōjūt molā myusu seikōs ikdīnas napatikšonas, kuras bīži vīn myus pīsaista šai zemei, - pasaceļsim uz augšu, kaut vai lyugšonā bez vōrdim, zynūt tū, ka „vōrdūs naizsokamōs nūpyutas” aizbylst par mums Vysuaugstōkō Trūņa prīškā!
Lai naapvoldamō vēlēšonōs reizem pat sōp, lai myusu sirds slōpst un raud; Kungs taidūs breižūs dora myusu dvēselē lelas lītas, izlejūt pōr mums svēteibu leitu un dzesejūt myusu slōpes!
Lyuk, kaida ir eista lyugšona: dvēseles censšonōs izlīt Dīva prīkšā vysu dziļū, naizsokamū, mums pošim nasaprūtamū, vōrdūs naizteicamū un ar naapjaušamom skumem pōrpylnū, olkstūšū sirdi. Un Dīva Gors, kas mōjoj myusūs, pajem nu mums šū lyugšonu, un Pats lyudzās myusūs!
***
„Tur, kur uzaturēja mōcekli, aiz bailem nu jūdim beja aizslāgtas durovas, atnōce Jezus, nūsastōja jūs vydā un jim sacēja: „Mīrs jums!”(J 20,19)
Nasabeisim, kod Kristus pasarōda myusu nūcītynōtajōs sirdīs. Pīeja tai ir it kai aizslāgta; mes poši ītīpeigi aizslādzam sovu siržu durovas vysam lobajam, naprōteigā lepneibā atraidam nu sevis „vīneigū vajadzeigū” un cenšamēs nūslōpēt myusu sirdsapziņas bolsu, kurs mums nadūd mīru. Bet pat šajā ītīpeigajā atsasvešynōšonā, šajā it kai naījemamajā cītūksnī, kurā mes īsaslādzam, Kungs var pasarōdeit, kod mes Jū pavysam nagaideisim, myusu patmīleibas, naeistū jyutu, pasauleigū dūmu vydā, un var mums pasaceit: „Mīrs jums!” Kungs gryb myusu pesteišonu un, ignorejūt vysas myusu naskaitamōs nalykumeibas, Jys klauvej pi myusu sirds durovom. Kaut ari Jys atrūn šōs durovas aizslāgtas, Jys tūmār īnōk tajā un apgaismoj ar Sovu gaismu myusu dvēseles mikrēsli.
Kungs Jezu, īnōc ari munā sirdī! Tu, kas esi uzcēlis nūmyrušū, Tu, kas Pats esi Augšancālušais Kristus, uzmūdynoj ari manī apklusušū lobū sāklu un pat caur aizslāgtom durovom īnōc munā sirdī, apgaismoj munu oklumu ar Tovas klōtbyutnes gaismu un ļauņ man sadzērdeit Tovu Svātū Vordu: „Mīrs jums!”. ( Nu grōmotas „Kotra dīna – Dīva dōvona” krīvu vol.)
Nōc, Svātais Gors!
Pēc Jezus debeskōpšonas kristīšu saime palyka kūpā, vīnprōteigi lyugšonōs kūpā ar Mariju, Jezus Mōti. Šei kristīšu saime veļ nabeja kristeigō Bazneicā pylnā vōrda nūzeimē, jo tei nabeja sajāmuse Svātū Goru. Kristīšu saime lyudze Dīvu, un Svātais Gors nōce pōr jim Vosorassvātku dīnā, un tei sajēme spāku līcynōt par Kristu. Vosorassvātku dīna dzyma Bazneica.
Svātais Gors deve apostolim sevišku spēju runōt vysōs volūdōs, tai pasludynōdams par ciļvēces apsavīnōšonu. Cylvāki ar sovu ciļvēciskū darbeibu beja ciļvēci saškāluši. Atcerēsimēs kaut vai Bābeles tūrņa cālōjus. Svātō Gora atnōkšona Vosorassvātkūs ir ciļvēces apsavīnōšonas izejas punkts.
Latvijā Vosorassvātkūs ir parodums izrūtōt ustobas ar bārzu zorim. Veistūšī bārzi smaržoj kai balzams un īprīcynoj cylvāku sirdis. Šei smarža ir naradzama, taipat kai Svātō Gora klōtbyutne myusūs ari ir naradzama, bet tei izmaina myuus dzeivi. Bārzi zaudēja dzeiveibu, lai jūs pateikamō smarža dūtu mums svātku nūskaņu; ari Kristus nūmyra, lai mums atsyuteitu Svātū Goru. Ari mums pošim ir jōmērst grākam, lai Svātō Gora lobō smarža byutu jyutama myusu dzeivē, šei, ar juteklim nasajyutamō smarža, kas padora dzeivi dīviškeigu, jo Svātō Gora augļi ir: mīlesteiba, prīks, mīrs, pacīteiba, laipneiba, augstsirdeiba, lānprōteiba, uzticeiba, pīklōjeiba, attureiba, škeisteiba – tai soka sv. Pōvuls vēstulē galatīšim. Bet 1. vēstulē korintīšim Pōvuls izskaidroj, ka Svātais Gors ir Bazneicas dvēsele un ka Svātō Gora dōvonas izapauž kolpōšonā un nasavteigā darbeibā leidzcylvāku lobā.
Ikvīnam nu mums ir dūta īspēja dorbōtīs Svātō Gora ītekmē. Svātais Gors myus syuta pasaulē izpiļdeit myusim dūtu uzdevumu. Svātais Gors vēlejās izveidōt nu myusim svātūs. Lai tys byutu īspējams, myusim ir jōļaun sevi vadeit nu Svātō Gora, taipat kai Jezus ļōve sevi vadeit Svātajam Goram. Mes – kristīši – asam sajāmuši Svātū Goru jau kristeibā un veļ vairōk – īstyprynōšonas sakramentā. Ar Īstyprynōšonas sakramentu Svātais Gors myus dora aktivus. Naaizmērssim, ka na tikai goreidznīki ir Svātō Gora leidzdarbīki, bet ari vysim kristīšim ir uztycāta īpaša lūma Bazneicas darbeibā. Svātais Gors vysim dūd prōta gaismu, teirej sirdis un dūd spāku, lai ikvīns spātu līcynōt par Kristu. Tōpēc vysim kristīšim ir jōlyudz Svātais Gors, lai Jys mums paleidz byut par eistim kristīšim, jo tikai Svātais Gors spēj paleidzēt Dīva vōrdu pareizi saprast un ikvīnā gadejumā izaturēt kai eistam kristīšam. Tikai Svātais Gors spēj dūt spāku gryuteibōs izavēlēt tū, kas ir lobs, un dōvōt cylvākam dīviškū izpratni, kas atklōj, ka goreigōs un myužeigōs vērteibas ir augstōkas par pōrejūšajom lītom. Tikai Svātais Gors spēj dūt cylvākam eistu dīvbejeibu un paceļt jō prōtu uz Dabasu Tāvu. Svātais Gors dūd mums ari Dīva spāku izavaireit nu grāka.
Jo mes vēlejamēs sasnēgt kaut kū cālu un augstu, un ar vysim spākim cenšamēs tū eistynōt, tod Svātais Gors mums paleidzēs; un byus sasnāgts na tikai īcarātais mērķis, bet mes poši ari byusim svātdareiti, kļyusim svāti. (V.E.A. Brumanis nu grōmotas „Dzīvais vārds”)
Litanija uz Dīvu Svātū Goru (privatai laseišonai)
Kyrie, eleison! Chryste, eleison! Kyrie, eleison!
Kristu, klausi myus! Kristu, uzklausi myus!
Dīvs Tāvs nu dabasim, apsažāloj par mums!
Dīvs Dāls, pasauļa Pesteitōjs, apsažāloj par mums!
Dīvs Svātais Gors, apsažāloj par mums!
Svātō Trejadeiba, vīns Dīvs, apsažāloj par mums!
Svātais Gors, Trešō Vysusvātōkōs Trejadeibas Persona, apsažāloj par mums!
Svātais Gors, kurs nu Tāva un Dāla izīt, apsažāloj par mums!
Svātais Gors, kurs pasaules radeišonas īsōkumā nūsalaidi pōr yudinim, apsažāloj par mums!
Svātais Gors, kurs bolūža veidā pasarōdēji vērs Kristus pi Jordanas upes, apsažāloj par mums!
Svātais Gors, kurs nūsalaidi pōr apostolim guņs mēļu veidā, apsažāloj par mums!
Svātais Gors, kurs Kunga mōcekļus pīpiļdēji ar dedzeibas goru, apsažāloj par mums!
Svātais Gors, kurs myus atdzymdynōji svātōs kristeibas yudinī, apsažāloj par mums!
Svātais Gors, kurs myus spācynōji Īstyprynōšonas sakramentā, apsažāloj par mums!
Svātais Gors, caur kuru Dīvs myus padora par sovim bārnim, apsažāloj par mums!
Svātais Gors, kurs īlej myusu sirdīs Dīva mīlesteibu, apsažāloj par mums!
Svātais Gors, kurs myus mōci patīsai dīvbejeibai, apsažāloj par mums!
Svātais Gors, prīka olūts, apsažāloj par mums!
Svātais Gors, myusu sirdsapziņas sorgōtōjs, apsažāloj par mums!
Svātais Gors, klōtasūšs myusūs caur Dīva žēlesteibu, apsažāloj par mums!
Svātais Gors, gudreibas un saprōta devējs, apsažāloj par mums!
Svātais Gors, padūma un veiriškeibas dōvōtōjs, apsažāloj par mums!
Svātais Gors, prōta un dīvbejeibas devējs, apsažāloj par mums!
Svātais Gors, Dīva baimes īdvesējs, apsažāloj par mums!
Svātais Gors, ticeibas, cereibas un mīlesteibas dōvōtōjs, apsažāloj par mums!
Svātais Gors, grāku nūžālas un gondareišonas īdvesējs, apsažāloj par mums!
Esi mums žēleigs, atlaid mums, Svātais Gors.
Esi mums žēleigs, uzklausi myus, Svātais Gors.
Esi mums žēleigs, izpestej myus, Svātais Gors.
Nu šaubom par Dīva žēlesteibas pestejūšū īdarbeibu, pasorgoj myus, Svātais Gors.
Nu pretōšonōs kristeigom patīseibom, pasorgoj myus, Svātais Gors.
Nu leidzjyuteibas tryukuma pret myusu tyvinīkim, pasorgoj myus, Svātais Gors.
Nu aizacītynōšonas grākūs, pasorgoj myus, Svātais Gors.
Nu nūlaideibas gondareišonas dorbūs, pasorgoj myus, Svātais Gors.
Nu vysom ļaunom un naškeistom dūmom un dorbim, pasorgoj myus, Svātais Gors.
Nu pēkšņas un nagaideitas nōves, pasorgoj myus, Svātais Gors.
Nu myužeigōs pazusšonas, pasorgoj myus, Svātais Gors.
Mes, grēcinīki, Tevi lyudzam, uzklausi myus, Svātais Gors.
Ka Tu Sovu svātū Bazneicu vadeitu un sorgōtu, Tevi lyudzam, uzklausi myus, Svātais Gors.
Ka Tu myus katōliskajā ticeibā styprynōtu, Tevi lyudzam, uzklausi myus, Svātais Gors.
Ka Tu mums iztureibu un veiriškeibu dōvōtu, Tevi lyudzam, uzklausi myus, Svātais Gors.
Ka Tu myusu prōtus uz ilgom pēc dabasu vaļsteibas nūvērzeitu, Tevi lyudzam, uzklausi myus, Svātais Gors.
Ka Tu myusūs sev pīnōceigu mōjvītu sagatavōtu, Tevi lyudzam, uzklausi myus, Svātais Gors.
Ka Tu myus cīsšonōs mīrynōtu, Tevi lyudzam, uzklausi myus, Svātais Gors.
Ka Tu myus Sovā žēlesteibā styprynōtu, Tevi lyudzam, uzklausi myus, Svātais Gors.
Ka Tu mums vysim pesteišonu dōvōtu, Tevi lyudzam, uzklausi myus, Svātais Gors.
Dīva Jārs, kas nūceļ pasauļa grākus, atlaid mums, Kungs un Dīvs!
Dīva Jārs, kas nūceļ pasauļa grākus, uzklausi myus, Kungs un Dīvs!
Dīva Jārs, kas nūceļ pasauļa grākus, apsažāloj par mums!
P. Dīvs, rodi manī teiru sirdi.
V. Un patīseibas Goru atjaunoj manī.
Lyugsimēs. Dīvs, Svātais Gors, kas esi sapulcynōjis vysas tautas ticeibas vīnōteibā, nōc un pīpyldi Tovu kolpu sirdis ar Sovu žēlesteibu, īdedz myusu sirdīs Tovas mīlesteibas guni un pasorgoj nu vysa ļauna. Caur myusu Kungu Jezu Kristu, kurs ar Tevi un Tāvu dīviškeigā vīneibā dzeivoj un volda myužeigi myužam. Amen.
Ziņas nu Vatikana.
Pēc trejom nedeļom sōksīs Prīstereibas gods, kuru pāvests izsludynōja 16. martā, teikūtīs ar Klera kongregacijas reikōtōs plenarsēdes daleibnīkim. Svineibu nūrises programa ītvarta kongregacijas prefekta kard. Klaudio Hjummesa un sekretara arhiv.Mauro Piačencas paraksteitajā vēstulē, kas nūsyuteita vysim veiskupim. „Mes varam lepōtīs ar daudzim lobim un svātim prīsterim,”roksta kardinals Njumess. „Tys byus prīsteru lyugšonu gods, kūpā ar prīsterim un par prīsterim.”
Kardinals skaidroj, ka Bazneica vēlejās jim parōdeit mīlesteibu, cīnu un pateiceibu. Bez prīsterim nabyutu Bazneicas. Klera kongregacijas prefekts atzyna, ka šudiņ dažu prīsteru reiceiba bīži vīn roda nūpītnas problemas. Jys uzsvēre, ka šaidūs gadejumūs ir napīcīšams ryupeigi izpēteit situaciju un strōpēt vaineigūs. Bet lelōkais vairums prīsteru ir lyugšonas cylvāki, kuri pošaizlīdzeigi kolpoj Kristum un brōlim. Ar sovu dzeivi jī aplīcynoj mīlesteibu uz Dīvu, Bazneicu un cylvākim. Kardinals Hjumess uzsvēre, ka lelōka uzmaneiba ir jōveļtej ari apstōklim, kaidūs dzeivoj prīsteri.
Prīstereibas goda tema „Kristus uzticeiba, prīstera uzticeiba”. Prīstereibas gods sōksīs 19. junijā, Vysusvātōkōs Jezus Sirds svātkūs. Pāvests prīstereibas godu atklōs ar vesperem sv. Pītera bazilikā. Nu Francijas tiks atvastas sv. Jōņa Vianneja relikvijas. Šūgod 4. junijā Bazneica atzeimēs jō nōves 150. godadīnu. Jau nu 1928. goda sv.Jōņs Viannejs teik gūdynōts kai prāvestu aizbiļdnis, bet šūgod pāvests Benedikts XVI pasludynōs jū par vysu prīsteru debeseigū aizbiļdni.
Klera kongregacijas vadeitōji aicynoj veiskupus 19. junijā goreigi vīnōtīs ar pāvestu, atklōjūt Prīstereibas godu sovu diecežu katedralēs un lelōkajūs sanktuarijūs. Jubilejas goda ītvorūs tiks izdūts dokuments „Īteikumi biktstāvim un goreigajim vadeitōjim”, kai ari Benedikta XVI uzrunu apkūpōjums par prīsteru dzeivi un misiju myusdīnu pasaulē. Plašōku informaciju par Prīstereibas goda pasōkumu programu var īgyut Klera kongregacijas interneta mōjas lopā www.clerus.org. Tajā publiceiti ari materiali, kas paradzāti prīsteru rekolekcijom, lyugšonu dīnom un cytim pastoralajim pasōkumim.
Jubilejas gods nūsaslēgs 2010. goda 11. junijā, Vysusvātōkōs Jezus Sirds svātkūs. Tei byus ari Pasaules Prīsteru dīna. (Vatikana radio)
ZIŅŌJUMI
31.maijs – VOSORASSVĀTKU SVĀTDĪNE
Aglyunā sv. Mises plkst. 7.00; 9.00(bārnu I sv.Komunija); 12.00 (procesija); plkst.. 17.00 – V.J.Sirds litanija; vokora Mise – plkst. 19.00
Kopusvātki: 14.00 Gūteņu kopūs, Aglyunas draudzē
16.00 Rutuļu kopūs, Rušyunas draudzē
14.00 Makušu kopūs, Bērzgales draudzē
16.00 Gutas kopūs, Bērzgales draudzē
14.00 Leitānu kopūs, Aglyunas draudzē
16.00 Madelānu kopūs, Bērzgales draudzē
1.junijs – pyrmūdīne, ŪTRĪ VOSORASSVĀTKI, V.J.Marijas – Bazneicas Mōtes svātki, sv. Mises Aglyunā plkst. 7.00;10.00;12.00; plkst. 17.00 – V.Jezus Sirds litanija; Vokora Mise – plkst. 19.00
2.junijs – ūtardīne, TREŠĪ VOSORASSVĀTKI
Aglyunā sv. Mises plkst. 7.00;10.00; 12.00 sv. Misi vadeis pāvesta nuncijs Baltijas valstīs V.E. Luidži Bonacci, Īstyprynōšona; vokora Mise plkst.19.00
7. junijs – sv. Mises Aglyunā plkst. 10.0; 12.00; 19.00. Bērzgalē – plkst.9.30; Rušyunā – plkst. 11.00
Prīceigus Vosorassvātkus! Lai Dīvs Svātais Gors bogōteigi izlej pōr jums Sovas dōvonas!


text:
Kas ir Jehovys līcinīki?
Mes asam nu daižaidom tautom i runojam dažaiduos volūduos, a myus vysus apvīnoj kūpeigi mierki. Vyssvareiguokais mums ir gūdynuot Dīvu Jehovu — vysa Radeituoju, par kū ir runuots Bībelē. Mes nu sirds cenšamēs leidzynuotīs Jezum Kristum i mums ir gūds byut kristīšim. Kotrs nu mums regulari izmontoj laiku, lai paleidzātu cylvākim īpazeit Bībeli i uzzynuot par Dīva val̗steibu. Mes dūdam līceibu jeb stuostom cytim par Dīvu Jehovu i juo val̗steibu, del̗tuo myus sauc par Jehovys līcinīkim.
Laipni lyugts myusu interneta vītnē! Ite tu vari uzzynuot vairuok par mums i myusu uzskotim.


text:
Mīsta vierīņs nu Olava bazneicys tūrņa
Talins (igauņu: Tallinn) — Igaunejis golvysmīsts i pats leluokais mīsts. Ite vysuzeimeiguo Igaunejis ūsta pi Suomu jiuru leiča pošūs vaļsteibys pūstumūs. Taipoš mīsts irā vysu leluokais industrejis i finansu centrys. Talina vacmīsts īlykts UNESCO pasauļa kulturiskuo puormaņtīņa sarokstā. Mīstā izaglobovuse vydslaiku pīstateiba ar sorgsīnu. Harjis apleiciņa administrativais centrys.
-
-
Talina vacmīsta vydslaiku sorgsīna
-
Vierīņs iz Talina bizneša centra
-
-


text:
Daugova

Daugova — vysuleluokuo Latgolys i Latvejis Republikys upe, iztakūša nu Valdaja augstainis Krīvejā, takūša pa Krīvejis, Boltkrīvejis i Latvejis teritorejom, ītakūša Baļtejis jiuru Reigys leicī . Kūpeigais upis garums – 1020 km.
Krīvejā Daugova (Zapadnaja Dvina) caur kanalu saškierta ar Berezinys i Dnepra upem.
Iz Daugovys pastateitys tris iudiņspākainis ar dambom – Reigys iudiņspākaine 35 km iz viersu nu upis greivys, Keguma iudiņspākaine vēļ 70 km iz viersu nu greivys i Pļaveņu iudiņspākaine 107 km iz viersu nu greivys. Catūrtuo – Daugpiļs iudiņspākaine beja planavuota XX gs. 80-tajūs godūs, tok projekts satyka lelu pretiveibu nu ļaudeibys pusis i nabeja īdzeivynuots.
Mīsti pi Daugovys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Veližs, Krīvejā
- Vicebskys, Boltkrīvejā
- Polackys, Boltkrīvejā (Polacka apleicīnē atrūnami Daugovys akmini)
- Daugpiļs
- Jākubmīsts
- Uogre
- Solyspiļs
- Reiga
Datakys[pataiseit | labot pirmkodu]
Zeimeiguokuos datakys:
Datakys Latgolā i Sielejā:


text:
Volūda
Volūda (ari mēle voi runa) var zeimuot konkretai cylvāka vareigumu apjimt i lītuot kompleksys komunikaciju sistemys voi ari konkretu itaidys kompleksys komunikaceju sistemys gadīni. Volūdys zineiba sevkurā juos zeimeibā teik saukta par lingvistiku aba volūdzineibu.
Apmāram 3000—6000 volūdu, kuruos cylvāki myuslaikūs runoj, irā vysuīvāruojamuokī pīvadumi, tok dobyskuo volūda var byut baļsteita ari iz vizualu, a na tik dzierdeibys stimulu kai, pīvadumam, zeimu volūdys i rokstu volūda. Kodus i cytus muoksleigai radeitu komunikacejis sistemu veidus kai tūs, kas teik lītuoti datoru programiešonā, ari var saukt par volūdom. Volūdā itamā zeimeibā irā zeimu sistema informacejis kodiešonai i dekodiešonai.
Teik īskaiteits, ka cylvāka volūda irā fundamentalai izškireiga nu cytu dzeivnīku škiru volūdu, i jai pīmeit daudz augstuoks komplicātums. Cylvāka volūda irā cīši sapeita ar tū, ka jei irā baļsteita iz vērtiņa nūsacejumu, kas saista simbolus ar jū zeimeibu, taidejaidai rodūt bezgaleigu varamū izasacīņu skaitu nu aprūbežuotūs elementu skaita. Teik īskaiteits, ka volūda roduos, kod agreimī hominidi pyrmūreiz suoka sasadorbuot, damāruojūt agruokys komunikaceju sistemys, baļsteitys iz izsaceigu zeimu, tymā skaitā suzinis teorejis i kūpeigū iņteņcionaliteta.


text:
Igauņu volūda
Igauņu volūda — vīna nu suomugru volūdu grupys volūdu, jei radneiga suomu, līvu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru - latgaļu, latvīšu, krīvu i švedu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei. Igauņu volūda irā Igaunejis Republikys i Europys Savīneibys oficialuo volūda. Igauņu, suomu, vengru i maļtīšu volūdys vīneiguos vaļstiskuos volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi indoeuropīšu volūdu saimis. Pa 2000 gods datim, igauņu volūdu kai dzymtū runoj 83,4% Igaunejis dzeivuotuoju.


text:
Sarja
Sarja [1] (latvīšu: Sarjanka, boltkrīvu: Cap’яHka) - upe Latgolā i Boltkrīvejā, Daugovys lobuos upmalis dataka. Tak car Dagdys nūvodu i Ludzys nūvodu Latvejā i Vicebskys apgabaļa Drysys (Verhņadzvinskys) rajonu Boltkrīvejā. Iztak nu Bižys azara Rundānu pogostā. Latvejis teritorejā upe 15 km garumā melioriāta, a Boltkrīvejis teritorejā cīši moz cylvāka puorgrūzeita. Zamyn datakys Muoļneicys 7 km garumā Sarja sadora Latvejis i Boltkrīvejis rūbežu.[2] Upe aizasuoc Rāznovys kauprainē, tuoļuok tak car Dagdys kaupraini, a Boltkrīvejā car Polocka zamaini. Ītak Daugovā puors kilometru zamyn Drysys (Verhņadzvinskys).
Upis teciejuma vydsdaļā nadzeivojams apvyds, nazkodejuos solys tukšys, tok atrūnami vierteigi dobys i vaidu laiku pīminiekli. Upmalis prīžu mežūs i kluonu pļovuos daudzi ratu auguoju i dzeivinīku škiru, kurys īraksteitys Latvejis i Boltkrīvejis Sorkonajā gruomotā - mežoguo gladiola, malnuo žugure, bryunais luocs, zyvu dzeneits i cyti.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ M. Andžāns "Reits", Viļāni, 1933, 9-10 psl.; "Zīdūnis", 1939 g., nr. 5, 137 psl.
- ↑ Eņciklopedeja "Latvejis doba", Presis kuormi, 1998, ISBN 9984-00-312-4


text:
Jākubmīsta Svātuo Gora kleštors
Jākubmīsta Svātuo Gora veirīšu kleštors i Jākubmīsta Svātuo gora pravoslavu cierkva irā Latvejis pravoslavu svietneica i pravoslavu svietceļuojumu golasnāgs. Cierkva i kleštors atsarūn Jākubmīstā, Breiveibys ūļneicā 202. Kleštora teritoreja irā Jākubmīsta viesturiskais centrys. Sūpluok Svātuo Gora cierkvys irā Svātuo Nikolaja Breinumdora cierkva.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Pravoslaveibys viesture Jākubmīstā īsasuoce 16 godusymtā, kod nu Krīvejis pa Daugovu ceļuoja daudzi silejnīku. Niulejuo pravoslavu kleštora apleicīnē nu 1670 da 1675 goda pastateja pyrmū kūka Svātuo Gora cierkvi i sūpluok taipat kleštoru. Apleik cierkvys teritorejai pastateja bīzu myurini sīnu ar saujamlūkom, kas izglobuota da myuslaikim. Piec guņsnelaimem tymā pošā vītā 1887 godā pastateja myurini cierkvu Bizantejis stiļā – krystveida cierkvi ar pīcim kupolim i supluok asūšu zvanineicu. Cierkva irā slavanuo Jakobštatis Vysusvātuokuos Dīvadzymdynuotuojis ikona, deļtuo niule itei vitā irā Latvejis zeimeibys pravoslavu svātceļuojuma golasnāgs. Niule otkon dora veirīšu Jākubmīsta Svātuo Gora kleštors. Tī dzeivoj 10 ticeibys veiri, kuri dūd paleigu Jākubmīsta tryuceigajim i bezdarbnīkim, poši struodoj goldnīceibā i sovā saimisteibā. Dora biblioteka, svātdinis škola, dvēseliskais seminars ticeibys vuiceibys školuotuojim i virīņa vyrtuve. Cierkvā dora i krīvu, i latvīšu pravoslavu parapeja. Sevkura mieneša pyrmejuo svātdinē – dīvakolpuošona latvyskai.


text:
Latgolys augstaine
Latgolys augstaine — reļjefa pasacālums Latgolys dīnavydreitu daļā, vysuaugstuokuo Latgolys daļa augšuok jiuru leidzīņa, īīt Daugpiļs, Kruoslovys, Dagdys, Aglyunys, Preiļu, Ribinišku, Rēznis i Ludzys nūvodu teritorejuos. Latgolys augstainē izasliejušys pošys augstuos regiona viersyunis: Lelais Līpkolns (289,3 m augšuok jiuru leidzīņa), Dzierkaļu kolns (286,3 m a. j. leidz.), Dubuļu kolns - (273,8 m a. j. leidz.), taipoš cik nacik zamuokais, tok deļ skaistūs vierīņu izslyvušais Muokuļkolns.
Latgolys augstainē izapliets ūtrys pa lelumam Latgolys azars – Rāzna (viersa pluots 5756,4 ha).


text:
Spanīšu volūda aba kastilīšu volūda (Spanīšu volūda: español aba castellano) — vysuvairuok runojamuo romanīšu volūda, vīna nu pasauļa vysuplotuok lītojamūs volūdu (sūpluok mandarinīšu aba kinīšu i anglīšu).
Spanīšu volūdu īsuokuos lītuoja Spanejis zīmeļūs, piečuok – vysā Kastilejis Kienestē, a suocūt nu 16 godusymta caur spanīšu kolonistu darbeibu jei pasūļam pasaplateja Afrikā, Amerikā, Azejā i Okeanejā.
Šudiņ spanīšu volūdu kai pyrmū voi ūtrū volūdu runoj vydyskai (pa vysaidim apskaitīnim) 400 mln. ļaužu – Spanejā, kūna vysuos Latiņamerikys vaļsteibuos, Ekvatora Gvinejā Afrikā i cytur.


text:
Dlužņovys piļs
Dlužņovys muižys piļs pastateita nu 1905 da 1911 godam jugendstiļa i eklektizma arhitekturā. Vaļsteibys zeimeibys arhitekturys pīminieklis. Muižys suodā izslivuo Madonys skulptura. Tān pilī dora Dlužņovys pogosta pamatškola.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
19 godu symta suokuos Dlužņovys muižys vītā beja Laizānu sola. Laizānu zemi nūpierka puoļu muižinīki - bruoli Pīters i Julejs Dlužnevskis. Jū vuords atness muižys i pogosta pasauku. Godu symta ūtrajā pusē nu bruolim Dlužnevskim muižys zemi nūpierka Lītovys puoļu iņženers Stanislovs Kerbedzs. Juo sīva Eugeneja Kerbedza bejuse Puolejā izsliva dailis atspaidneica, deļ juos Dlužņovys pilī gastejuši daudzi zynomi dailinīki (vīns nu jūs M. K. Čurļoņs). Eugeneja Kerbedza iztaiseja lelu dailis dorbu kolekceju, cieški braukaleja da Italejai, kur īsapazynuoja ar jaunim redzīnim dailis pasaulī. Nu sevkura ceļuojuma jī atvede tepiejumus i cytys dailis lītys, taipoš i idejis, kai taiseit sātu i muižys suodu. Vysys idejis arreizi īdzeivynuoja dzeivē. 1925 godā vīnā nu piļs daļom, kur nazkod beja Eugenejis tepietova, atdareja gaļdinīku taiseitovu. Daudzi tepiejumu i mebeļu tyka iznycynuotys.
Muižys suods[pataiseit | labot pirmkodu]
Suodu ītaiseja Kerbedzu saime 20 godu symta suokuos, tok praktiskūs dorbus padareja muižys vaļdeituojs - suodinīks I. Ksendzepolskis. Suoda pluots 22 dekteru, nu tū 2,2 dekteru iudiņa. Nu 1977 gods suods irā vaļsteibys sardzeibā. Tys irā vierīniskys parks ar 7 oporim, vysi opori saškierti. Vīnā nu oporim bejs net kruocs ītaiseits. Suodā bejuse lela kryumu i kūku vysaideiba, partū ka Kerbedzu puors nu dīnavydu ceļuojumim vysod atveds kaidu naviņ jaunu škiru. Suodā bejuse nazynoma itaļu dailinīka svātuos Jaunivis Marejis skulptura. Varams, ka poša saimineica atveduse. Aiz tuo ka skulptura beja maituota deļ laika, 1991 godā oroginalu puormeja ar dailineicys L. Vronevskys Madonys skulpturu.
Koordinatys: 56°21′29″N 27°15′38″E /


text:
Filmys JW.ORG
Ite var atrast filmys par dažaidom temom. Verīs internetā voi lejupluodej iz Bībeli bal̗steitys filmys giminem, jaunīšim i bārnim, taipoš informativys filmys par Jehovys līcinīkim.
VYSA GARUMA FILMYS
Jehovys līcinīki. Organizēti, lai sludynuotu lobū viesti
Jehovys līcinīku bībeliskuos apvuiceibys dorbs ir labi zynoms vysā pasaulī. Kai teik organizēta vadeiba i finan̗sēta jūs darbeiba?
Kai nūteik Bībelis apvuiceiba?
Vysā pasaulī Jehovys līcinīki ir pazeistami ar sovu bezmoksys Bībelis apvuiceibys programu. Apsaver, kai tys nūteik.
Kas nūteik val̗steibys zālē?
Pasaver, kai nūteik myusu sapul̗cis.
Del̗kuo ir vārts īpazeit Bībeli?
Mil̗jonim cylvāku vysā pasaulī ir atroduši atbil̗dis iz svareiguokajim jautuojumim dzeivē. Voi ari tu gribi uzzynuot, kaidys atbil̗dis dūd Bībele?


text:
Bārnu i jaunīšu folkloras kūpa Soldanī
Jaunumi
Sveicinuoti i vasali bārnu i jaunīšu folkloras kūpas "Soldanī" muzikas lopā!
Ite turmuok jyus varieset gon nūzaklausiet daļi nū myusu dzīduotojuom dzīsmiem, gon uzzinuot jaunuokuos viests nū myusu puses- kur īdam, kur dzīžam i kū lobu doram.
Lai gon myusu kūpa pastuov sen, tādinam nūtikuse, kuo maņ l... Lasīt tālāk
Ite turmuok jyus varieset gon nūzaklausiet daļi nū myusu dzīduotojuom dzīsmiem, gon uzzinuot jaunuokuos viests nū myusu puses- kur īdam, kur dzīžam i kū lobu doram.
Lai gon myusu kūpa pastuov sen, tādinam nūtikuse, kuo maņ l... Lasīt tālāk


text:
Švedeja
Švedeja, oficialai Švedejis Kieneste (švedu: Konungariket Sverige) - vaļsteiba Pūstumu Europā pi Baļtejis jiurys. Vaļsteiba tur rūbežu ar Norvegeju i Suomeju, a dīnavydūs ar Oresunda tyltu saškierta ar Daneju. Baltejis jiurā vaļsteibai namoz solu, pošys leluos - Gotlandeja i Elandeja.
Pa vaļsteibys pluotam 450,295 km², Švedeja irā trešuo poša leluo vaļsteiba Europys Savīneibā, kuramā dzeivoj 9,2 miljoni dzeivuotuoju. Švedejā cieški moza dzeivuotuoju bīzeiba - tik 21 cylvāks iz vīnu km². Vaļsteibys dīnavydūs dzeivoj labtik vaira cylvāku kai pūstumūs. 85% dzeivuotuoju dzeivoj mīstūs i guodojams, atīsmē itys skaits pasalelynuos[1]. Švedejis Kienestis golvysmīsts irā Stokholmys, kurs taipoš irā pošu lelais vaļsteibys mīsts ar 9 223 766 dzeivuotuojim[2]. Ūtrais pa lelumam mīsts irā Geteborgs, trešais - Maļme.
Švedejis vaļsteiba īstateita vydslaikūs. 17 godu symtā jei pasaplateja sovys teritorejis i tyka par Švedejis Impereju. Tei beja vīna nu pošu zeimeiguo vaļsteibu Europā 17 i 18 godu symtā. Lelumu teritoreju uors Skaņdinavejis pussolys Švedeja pagaisynuoja. Taipoš Reitu Švedeju, myuslaiku Suomeju puorjēme Krīvejis Impereja 1809 godā. Pa 1814 goda vaidim pi Švedejis tyka daškierta i Norvegeja, tok obadiveju vaļsteibu savīneiba dreiži izjuka. Nu tuo laika Švedeja napīsadola nivīnūs vaidūs i vysod raudzej īvāruot neutraliteta politiku[3].
Myuslaikūs Švedeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu i labi izraisteitu ekonomiku. Jei aizajim pyrmū vītu pasaulī pa demokratejis iņdeksam i septeitū vītu pa ļaudeibys raisteibys iņdeksam. Švedeja irā Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejis (VEKRO) dalineica i nu 1995 gods janvara 1 dīnys Europys Savīneibys dalineica.
Puslopu ruodeklis
Etimologeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Daudzejuos pasauļa volūduos Švedejis pasauka skaņ leidzeigai. Varams, pasauka izacēluse nu vuordu "Sweon/Sweonas" (Vacnorvegu volūdā Sviar, latiņu Suiones) i suokuos vīnkuoršai lītuota kai "Švedu ļauds". Švedu pošu pasauka Sverige sasadora nu diveju vuordu "Svea" i "Rike", kas zeimoj "Švedu Kieneste", tok laika guojumā izsoka puorsamejuse. Latgaliskuo pasaukys variaceja sadar ar lītaunīku volūdys pasauku i irā vīna nu daudzejom vuorda "Sweden" variacejom.
Suomu-ugru volūduos švedu i Švedejis pasauka izacēluse nu švedu volūdys vuorda roþs - iertīs. Itū pasauku lītuoja i skaņdinavu varjagim, kuri īstateja Novgoroda mīstu. Kod varjagus slavi asimilēja, Suomu-ugru pasauka izaglobuoja (Rus - anglīšu Russia).
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Politiskuo sistema[pataiseit | labot pirmkodu]
Administrativais dalejums[pataiseit | labot pirmkodu]
Ekonomika[pataiseit | labot pirmkodu]
Demografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Etniskais sadors[pataiseit | labot pirmkodu]
Volūda[pataiseit | labot pirmkodu]
Religeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Sports[pataiseit | labot pirmkodu]
Verīs taipoš[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ name="publikationer2007"> Statistics Sweden. Yearbook of Housing and Building Statistics 2007. Statistics Sweden, Energy, Rents and Real Estate Statistics Unit, 2007. ISBN 978-91-618-1361-2. Available online in PDF format
- ↑ Taiss:Cite web
- ↑ Taiss:Cite web


text:
Cyblys nūvods
Cyblys nūvods — administrativa i kulturviesturiska teritoreja natuoli nu Ludzys mīsta pi Krīvejis rūbeža. Nūvodā īīt Blontu, Cyblys, Leidumnīku, Pušmycovys i Zviergzdiņa pogosti. Nūvoda centrys - Cybla.
Puslopu ruodeklis
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūvods tur rūbežu ar Kuorsovys i Ludzys nūvodu i 35 km garu reitu rūbežu ar Krīveju. Nūvods irā rūbežmalis režima teritoreja.
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
Reljefs i geologeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Cyblys nūvoda reitu daļa izalikaliejuse Mudovys zamainis Sīnuojis leidzonainē, reitu daļa apjam Latgolys augstainis pūstumreitu styuri - Būrzovys kaupraini, kura pasadrejuse nu laduoju iudiņu guliejuma, partū ite vaira kaupru na nūvoda vokoru daļā. Augšuok apleicīnis vysucīšuok pasaceļ Kopukolns (samiereigais augstums - 32 m). Pa vyscaureigajam augstumam nūvoda vysuaugstais punkts - Vabaļu kolns (172 m augšuok jiuru leidzīņa).
Klimats[pataiseit | labot pirmkodu]
Māronuos jūstys koņtinentalais klimata tips. Vydyskuo temperatura janvara mienesī -7oC, juļa mienesī +17oC. krytuļu daudzums ap 650 - 700 mm godā. Snīgs turīs vydyskai 118 dīnu par godu. Kienejūšī vieji vosor - vokoru i dīnavydvokoru, zīm - dīnavydreitu i dīnavydu.
Geologeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Pamatplīkšni - viersejuo devona Daugovys svitys karbonatplīkšni, dolomiti, taipoš rati dolomitmergeļu i muola vydkluoški. Iz dīnavydim nu Kurjis upis - Salaspiļs svitys dolomiti, dolomitmegeli i vapnakmini. Pamatplīkšni viersā naatsasadz, jūs apkluoj vysaida vacuma, bīzuma (5 - 35 m ) i ciļmis kvatara nūsādys.


text:
Pyrmaviesture
Pyrmaviesture (anglīšu: prehistory, pre-history; krīvu: пpeдыcTopия; дoиcTopичeckaя эпoxa; latvīšu aizvēsture) — tradiceigai itai sauc ciļviecis viesturis pyrma roksta izguoduošonys. Pa cytam, šudiņ aktualuokam, redzīņam pyrmaviesture irā ciļviecis viesture da agrokulturys atsarasšonai. Vēļ irā redzīņs, pa kuram par pyrmaviesturi sauc ciļviecis viesturis da ļaudeibys lūmu atsarasšonai.
Pyrmaviesturis terminu pyrmū reizi izlītuoja praņcīšu zininīki (praņciskai pré-historique) XIX gs. suokuos, apraksteidami atradīņus Dīnavydpraņcejis oluos. Ciļviecis pyrmaviesturis tiemej arheologeja, paleoantropologeja i jūs sūpluokatzaris.
Deļ tuo, ka pyrmaviesturi vysucieškuok sīn ar roksta atsarasšonu, izškireiguos kulturuos pyrmviesture beigusēs izškireigā laikā, a kurys nakurys kulturys sova roksta net vysā natyka izguoduojušys.
Sadalejums laikavydūs[pataiseit | labot pirmkodu]
Tradiceigai pyrmaviesturi dola itaidūs danīšu zininīka K. J. Tomsena (C. J. Thomsen) pasūleitūs laikavydūs:
- Akmiņlaiki:
- Bronzlaiki;
- Dzeļžalaiki.
Kod nakod izškir vēļ i eneolita laikavydu.
Termina i periodizacejis kritika[pataiseit | labot pirmkodu]
XX godusymtā pyrmaviesturis termina zemeigums sasamazynuoja. Ciļviecis viesturis styngra daleišona laikavydūs da roksta atsarašonai i piec juos suoce naatsataisnuot, vairynojūtīs arheologejis datim ap boguotom kulturom, dzeivuojušom da roksta izguoduošonys i pasaplotūt radejaktivajai datiešonai, kura ļuove „viesturiskajim laikim“ pasastumt vys tuoļuok puorīsmē. Vīnulaik, „globalizejūtīs“ pasauļa viesturei, dalejums pa roksta izguoduošonai šaļtim davad da absurdiskim dalaidumim. Pīvadumam, itai dolūt, izītu, ka Egipts viesturiskajūs laikūs īsūļuojs jau 3500 godā pr. m. e., a Jaungvineja – tik XIX godusymtā.
Šudinejai kritikai pavaļdeiga i pa daļai savecejušuo Tomsena periodizaceja. Saceisim, šumeru civilizaceja rokstu turēja vēļ pyrma bronzlaiku. Nu ūtrys pusis, arheologiskī atradīni centralajā Anatolejā (Turcejā) ruoda, ka tīnis agreimuo neolita kultura jau muocēja apdareit varu (8000 g. pr. m. e.).


text:
Rubyns
Rubyns (latiņu: Tetrao tetrix) — vystiņu (Tetraonidae) ailis putyns, kurs pa lelumam dzeivoj Europys i Azejis skujukūku mežu jūstā. Latgolā paplateits gon cieški, tok jū skaits mazynojās.
Puslopu ruodeklis
Izavierīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
Rubyns samārā ar cytim putynim irā lels i masivs, lelu gnēzi. Tāvaini leluoki kai muotainis, garums dasnēdz 49-58 cm, spuornu paplēsums da 80cm, svors da 1,4 kg. Muotaiņu garums da 45 cm, svors da 1 kg. Taipoš cīši izškireigi obeju kuortu kruosuojums. Tāvainim spolvuojums malns ar metalisku speidīni, tik puor spuornu bolta jūsta. Seviški izaškir sorkonī uzači. Tāvaiņu astei izcylys suonu spolvys. Rubynu muotainis na tik spūdrys - spolvuojuma kruosuojums ryusaini palāks, vīngabaleigai raibs. Gryuts izaškirt nu medņu muotainem, kurys irā leluokys pa augstumam. Jaunī rubyni taipoš leidzeigi muotainem.
Paplateiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Dzeivoj vysūs Eurazejis pūstumūs i Centralajuo Europā, Krīvejā da Tuoleimim Reitim. Paplateibys areala vokoru rūbežs irā Vokoru Europa (Lelbretaneja, Beļgeja, Alpu kolni), tok Europys rubynu populaceja irā fragemntara, partū ka labvieleigi biotopi lelā mārā irā nycynuoti i cylvāku darbeibys puormeiti.
Latgolā[pataiseit | labot pirmkodu]
Rubyns paplateits vysā Latgolā, pīdareigūs biotopūs gona parosts dzeivuotuojs. Pādejū treisdesmit godūs[1] sasamazynoj jū skaits. Seviški zeimeigys rubynu dzeivuošonys vītys irā Teiču pūrā (Vokoru Latgolā) i Vacumu mežūs (Pūstumu Latgolā). Rubyni Latgolā pīdar nominalajai zamškirai T. t. tetrix. Škira īraksteita Baltejis jiurys regiona Sorkonajuo gruomotā i Latvejis Sorkonuos gruomotys 3. kategorejā.


text:
Vikipedeja
Vikipedeja (anglīšu: Wikipedia) — daudzivolūdeiga škārsteikla eņciklopedeja ar breivu turīni. Jei pīraksteita, izlītojūt wiki tehnologeju. Vikipedejis infrastrukturu patur napeļneiguo organizaceja 'Wikimedia Foundation', kura daboj pazīdu nu vysa pasauļa.
Puslopu ruodeklis
Kūpeiga dazynuošona[pataiseit]
Eņciklopedejis rakstīņūs pasūleitū informaceju breiv na viņ skaiteit, a i puorspīst i cytaiži plateit; autortīseibys iz informaceju irā cīši aprūbežuotys. Vysu itū turīni pīrakstejuši skaiteituoji - ci registrāti lītuotuoji, ci anonimi gosti. Vikipedejis anglīšvolūdeigais projekts aizasuoce 2001 gods janvara 15 dīnā. Na par ilgu atsaroda taidi poši projekti i cytuos volūduos. 2005 gods decembra mienesī suocēs dorbs pi latgaļu Vikipedejis testa versejis.
Vikipedejis lobums[pataiseit]
Rakstīņu skaits[pataiseit]
Itū enciklopedeju (anglīšu volūdā) regularai papylda tyukstūšys cylvāku, kuri labi zyna sovu omotu i muok raksteit saprūtamai.
Tai var labi konkurēt ar komercialom eņciklopedejom. Anglīšu Vikipedejā 2006 gods beiguos beja kaidys 960 tyukstūšys rakstīņu (5-10 reižu vaira kai Britannica - lelajā Britu eņciklopedejā). A latgalim izdrukavuotys myuslaiceigys eņciklopedejis navā vysā, partū Vikipedejai ite var byut unikala role, ka byus koč nazcik desmišu ļaužu, kuri ite raksteis ap vysaidom zineibys i ļaužu dzeivis atzarem.
Guodu boguotums[pataiseit]
Vikipedeja navā atsaceiga vīnai ļaužu grupai, partū jamā irā daudzipuseiga dazynuošona i visaidi redzīni. Vītys ite atlycyn, i tys ļaun apsavērt temu lobuok na parostajuos, drukavuotajuos eņciklopedejuos.
Moksa[pataiseit]
Informaceja Vikipedejā namoksoj nikuo, jei pasūloma sadareibā ar GNU Breivuos dokumentacejis liceņceju, partū pi juos datikšona irā vysim, kurim gribīs. Cytys eņciklopedijys duordži moksoj i Latvejā juos moz drukavoj i puordūd.
Vikipedejis kritika[pataiseit]
Vysu breivai papyldomajā eņciklopedejā izagoda i tryukumi, kurus juos kritiki pīmiņ saceidami, ka Vikipedejis projekts nadereigs voi nūlykts nalūbei. Cieškuok dzierdātī kritiku argumenti taidi:
Vandali[pataiseit]
Kuri nakuri cylvāki teišom samaitoj Vikipedejis rakstīņus, izsvīž jūs turīni i leidzeigai. Nazcik kritiku pasasacejuši, ka Vikipedejis projekta raisteiba i rakstīņu skaita lelynuojums davess da lela vandalizma i projekts nūmiers pats nu sova haosa i anarhejis. Vys jau irā zynoms, ka ļaužu, kuri grib grīztīs da loba parāda , irā daudzuok kai vandaļu, deļ tuo samaituotī rakstīni dreiži atsagrīž da napasenejuos lobuos versejis (tū ļaun Vikipedejis programatura). Atsagrīžūt pi agruokuos versejis, par nazcik sekunžu var izlobuot sovvaļnīku padareitū bādu.
Profanaceja[pataiseit]
Var lomuot Vikipedeju par informacejis naprofesionalumu. Leluma ļaužu dūmi naatsateik objektivim zineibys faktim. Partū daudzeji parostī datoru lītuotuoji var napīzeidami akademiskūs autoritetu puortaiseit rakstīņus kaidā naviņ napareizā atmejā. Tok dzeivē tai goduos reši - taišni autoritets, a na profani var aizastuot par sovu iņterpretaciju i pīminēt taidus faktus, kirūs i profani var pazeit kai pareizus i tycamus.
Politkorektums[pataiseit]
Izagoda, ka Vikipedeja nasatur pi politkorektuma aizprasejumu. Atsarūn vaicuojumi, ap kurim vajag raksteit maneigai, kab naīļaunuotu cytu Vikipedejis lītuotuoju. Taidu vaicuojumu, ticīs, nabyus daudzi; gruomotuos izdrukavuotuos eņciklopedejis vēļ cīšuok komojās ar politkorektumu.
Streideibys[pataiseit]
Vikipedejis kritiki roksta ap cieškim konfliktim redaktoru vydā ap tuo voi cyta rakstīņa pareizumu, vysaidom faktu interpretacijom i tt. Dzeive ruoda, ka tūlaik streideibys var izlītuot rokstūt objektivuok i īlaižūt raksīnī vysaidus redzīņus ap streideigajim vaicuojumim.
Stiļa pamati[pataiseit]
Vysim latgaļu Vikipedejis autorim byutu labi turētīs pi stiļa nūsacejumu. Irā stiļa nūsacejumi, kuri kūpeigi vysim - i anglīšim i latgalim. No vajadzeigi i stiļa nūsacejumi, kuri latgalim izaškir nu cytu volūdu, pīvadumam, pareizraksteiba.


text:
Sīnuojis nūvods
Sīnuojis nūvods irā pošvolds Latgolys reitūs pi Krīvejis rūbeža. Pošvolda centrys — Sīnuojis mīsts. Nūvods tur rūbežu ar Dagdys i Ludzys nūvodu, taipoš ar Krīvejis Federacejis Opskovys i Boltkrīvejis Vitebska apgabali.
Puslopu ruodeklis
Pasauka[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūvoda pasauka cālusēs nu Sīnuojis mīsta, a tys sovu pasauku dabovs nu upis — Sīnuojis (sīna upe). Baļtīšu volūdā vuords Zylupe (latvīšu: Zilupe) atsarads 20 godusymtā kai agruokuos latgaliskuos pasaukys Sīnuoja aba Sīnupe tuoļuoks napareizs „puorcālums” krīvu volūdys ītakā (krīvu: CиHяя).
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
Sīnuojis nūvoda teritorejis pūstumu i reitu daļa īīt Mudovys zamainis Sīnuojis leidzonainē, a dīnavydi i vokori Latgolys augstainē. Poša augstuo nūvoda viersyune - Rudovys kolns (244 m). Nūvoda centrys Sīnuoja 62 km atostumā nu Rēznis i 302 km atostumā nu Reigys. Atostumi da nūvoda centram - nu Ļauderim i Posyunis 12 km, nu Zaļesis 7 km.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Pošvolds īstateits 2002 godā, saškirūt Sīnuojis mīstu i Zaļesis pogostu. 2009 godā nūvodam dasaškiera Ļauderu i Posyunis pogosts.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Sīnuojis nūvodā dzeivoj 3 655 dzeivuotuoju (2011 gods), nu jūs 868 latvīši, 1994 krīvi 574 boltkrīvi, 89 puoli i 131 cytys tauteibys.[3] 48% (1748 cylvāki) nu vysu dzeivuotuoju dzeivoj Sīnuojis mīstā, 23% (825 cylvāki) Zaļesis pogostā, a tuoļuok nu nūvoda centra Posyunis pogostā 19% (685 cylvāki), Ļauderu pogostā 10% (397 cylvāki).[4] Nūvodā dzeivoj 1741 veirīts i 1914 sīvītys. Lelums dzeivuotuoju irā Romys katuoļu ci pravoslavu ticeigī.
Leluokuos nūvoda solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Vitolds Valeiņs (1922 – 2001) — literaturzininīks, latgaļu ļaudiskais dareituojs, „Latgalīšu lirikys viesturis” (1998) autors, sastatejs gruomotu „Latgalīšu dzejas antoloģija” (2001). Dzims Istrys (niu Ļauderu) pogosta Rudovā;
- Grigorejs Groms (1928 - 1987) - uorsts, pediatrys, darejs Bārnu kliniskajā universiteta dzeidātovā Reigā, vadejs Latvejis pediatru ziniskuo bīdreibu, gruomotys "Bārnu cukravaideibys" (1968) krīvu volūdā autors. Dzims Posyunis pogostā.
Vuiceiba i kultura[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūvodā dora Posyunis pamatškola, Sīnuojis vydškola i Sīnuojis muzykys i dailis škola. Vīna bārnu pyrmškolys īstote Sīnuojā i pyrmškolys bārnu grupa Posyunis pamatškolā. Ļauderūs, Posyunē, Sīnuojā i Zaļesē dora biblioteka. Golvonā nūvoda kulturys īstote irā Sīnuojis Tautys noms, taipoš dora i Posyunis tautys noms i Ļauderu kulturys centrys.
Komercdarbeiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Vysuvaira nūvodā daraksteiti iņdividualī pasajāmumi i zemnīku saimisteibys, taipoš sabīdreibys ar aprūbežuotu atsaceigumu (SIA).[5] Pasajāmumi aizajim ar solsaimesteibu i mežsaimisteibu. Zeimeigu vītu aizajim transporta pakaļpīni, partū ka nūvodā irā īdeveigi tranzita celi. Mīstā dora nazcik sātysparāda pakaļpīņu pasajāmumi.
Sative[pataiseit | labot pirmkodu]
Sīnuojis nūvodu ar cytom apleicis teritorejom saškir autoceļš i dzeļžaceļš. Nūvoda pūstumu daļu škārsoj vaļsteibys golvonais autoceļš A12 (Jākubmīsts - Terehova), kas irā daļa nu Europys zeimeibys ceļa E22 (Lelbritaneja - Krīveja). Terehovā rūbežkontrolis punkts ar Krīveju, cieški byun autotranzita ailis. Pa pūstumu - dīnavydu tecīņam nūvodu škārsoj regionalais autoceļš P52 (Sīnuoja - Škauna - Bukmuiža). Zaļesis pogostu i Sīnuojis mīstu škārsoj dzeļžaceļa lineja Rēzne II - Sīnuoja, nūvoda teritorejā vīna staceja Sīnuoja.
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Draudzeibys kurgans - 1959 godā iztaiseits kaupris ar alejom nu treis vaļsteibom tautu draudzeibai
- Grebļa kolns - 5 km gars ladslaika kaupris ar seviški ratu dobu
- Posyunis Svātuo Dominika Romys katuoļu bazneica - vīna nu pošu zeimeigū baroka bazneicu Latgolā, pastateita 1770 godā
- Rudovys kolns (244 m) - poša augstuo vīta Sīnuojis nūvodā
- Rundānu valna dūbys - vaļsteibys sorgojamais geomorfologiskais objekts


text:
Lopu mieneša 7 dīna
Lopu mieneša 7 dīna irā 127 goda dīna pa Gregora kaleņderam (garajuo godā - 128 dīna). Nu ituos dīnys leidz goda golam palīk 238 dīnys.
Puslopu ruodeklis
Svieteibu i pīminis dīnys[pataiseit | labot pirmkodu]
Katuoļu svātū dīnys[pataiseit | labot pirmkodu]
Vuorda dīnys[pataiseit | labot pirmkodu]
Henriete - Henrejs - Jete
Nūtikšonys[pataiseit | labot pirmkodu]
Latgolā[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1904 - Krīvejis imperejā atsaukts latiņu druka nūlīgums, kas nu 1864 gods zeimovās iz nazkodejom Puolejis teritorejom (Lītovu i Vicebskys guberneju (kuramā beja i Latgola);[1]
- 1928 - Īstateita Latgolys studentu bīdreiba "Latgola".
Latvejā[pataiseit | labot pirmkodu]
Pasaulī[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1832- Grekeja dabova napavaļdeibys
- 1875 - paraksteita dasaruna iz Japonejis i Krīvejis deļ teritoreju meitu: Japonejai teik Kuriļu solys, a Krīvejai - Sahalins;
- 1895 - Pīterpilī krīvu zininīks Aleksandrys Popovs demonstrej pyrmū radejis imtivu - kohereru;
- 1915 - Pyrmais pasauļa kars: vuocīši apsleicynoj britu lellaivu "Lusitania", nūnuovāti 1198 cylvāki;
- 1945 - Ūtrais pasauļa kars: Reimsā vuocu generals Alfreds Jodlys parakstej Vuocejis kapitulaceju, kas aizastoj cytā dīnā;
- 1946 - Japonejā īstateits pasajāmums "Tokyo Telecommunications Engineering", kas piečuok pasaukts kai "Sony";
- 1954 - Indokinejis kars: Djen Bjen Fu kuovē Prancūzejis karinīki pagaisinoj kuovi(kuove aizsuoka pavasara mieneša 13 dīnā);
- 2005 - Libana krysteigajuo Džunejis ūstysmīstā spruoguse bomba savaiņoj 22 cylvākus.
Dzimšonys[pataiseit | labot pirmkodu]
Latgolā[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1927 - Juoņs Gleizds, fotomuokslinīks (m. 2010 godā);
- 1940 - Daile Dzene, aktere.
Latvejā[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1899 – Bruno Kalneņš, latvīšu politiks (m. 1990).
Pasaulī[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1840 - Pīters Čaikovskais (ПëTp Илbич ЧaйkoBckий), krīvu komponists (m. 1893);
- 1861 – Rabindranats Tagore (Rabindranath Tagore), bengaļu ailinīks, rakstinīks (m. 1941);
- 1867 – Vladyslavs Rejmonts (Władysław Reymont), puoļu rakstinīks (m. 1925).
Mieršonys[pataiseit | labot pirmkodu]
Latgolā[pataiseit | labot pirmkodu]
Latvejā[pataiseit | labot pirmkodu]
Pasaulī[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1682 – Fjodors III (Фëдop III AлekceeBич PoMaHoB), Krīvejis cars (dz. 1661).
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ http://latgalesdati.du.lv/5 Latgolys dati