text:
10 fakti par Latgolys azarim
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
22. martā atzeimoj Pasauļa iudiņa dīnu, kab pīgrīztu viereibu iudiņa resursu svareigajai lūmai myusu dzeivē. Taišni azari ir pyrmuo asociaceja par iudinim Latgolā – Zilūs azaru zemē. Nu 3195 Latvejis azaru Latgolā atsarūn 1225. Jūs skaitā Latgolā atsarūn leluokais īdambātais azars Eiropā, dziļuokais azars Baltejā, piec plateibys i iudiņa apjūma leluokī azari Latvejā, ari solom boguotuokais i mistiskuokais azars.
1. Leluokais azars piec iudiņa apjūma
Rāzna Rēzeknis nūvodā ir piec iudiņa tylpuma leluokais Latvejis azars – 405 miļjoni m3, kas ir pīktuo daļa vysu Latvejis azaru kūpejuo tylpuma. Rāznys plateiba ir 5781 ha (kūpā ar solom), garums 12,1 km, plotums 7 km, videjais dziļums 7 m, leluokais dziļums 17 m.
2. Leluokais azars piec plateibys i īdambiejuma
Pyrma Aivīkstis reguliešonys Lubuons iz Rēzeknis i Modūnis nūvodu rūbežim beja leluokuo (plateiba 9770 ha) dabiskuo iudiņa tiļpne Latvejā i senejūs olūtūs tyka saukts pat par jiuru. Ap 8.–12. g. s. Lubuona krostā plaukuse tierdznīceibys ūsta Varka (vāluok Ubogu cīms, piec tuo Kozsalīši), hipotetiskais tierdznīceibys ceļš guojs nu Suomu jiurys leiča: Narvys upe – Peipusa azars – Pliskovys azars (car Velikaju, Bolupi, Vjadu voi Pededzi) – Lubuona “jiura”.
Niule Lubuons ir leluokais īdambātais azars Eiropā: plateiba – 8070 ha (kūpā ar solom 8210 ha), garumā da 14 km (DR–ZA), leluokais plotums 9 km (R–A), videjais dziļums – 1,6 m, leluokais dziļums – 2,5 m). Storp cytu, itūs īdambiešonys dorbu deļ, kab izavaireit nu storprajonu birokratejis, 1963. godā Rēzeknis rajonā ītylpstūšī Varakļuoni tyka īkļauti Modūnis rajonā, i tai Varakļuonu nūvods palics Vydzemei pīdereigs.
Azara īploka ir na tikai unikala dobys teritoreja – Lubuona mytruojs ar unikalu biotopu daudzveideibu, tok ari radzamuokais akmiņa laikmata apmetņu izplateibys mikroregions Eiropā.
3. Lubuona mozuokī “bruoleiši”
Plašajam Lubuonam Latgolā ir nazcik mozuoku “bruoleišu”, tautā sauktu par Lubuonenim, Lubuoneišim, Lubančikim ci Lubuonim(pat vairuokūs variantūs izreiz) – Rēzeknis nūvoda Maltys pogostā 1 km iz DA nu Černastis (2,3 ha); Kruoslovys nūvoda Skaistys pogostā (5,2 ha) i Aulejis pogostā (1,9 ha); Dagdys nūvoda Konstantinovys pogostā (1,5 ha) i Škaunis pogostā (1 ha); Ludzys nūvoda Pyldys pogostā (1 ha).
A pats popularuokais Lubuoneņš ir pi Dagdys piļsātys rītumu rūbeža, Dagdys–Kruoslovys šosejis kreisajā pusē, Lubuona piļskolna pīkuojē (2 ha), kur īkuortuota pastaigu i atpyutys vīta. Ir skotu laukums, no kura pasavērt iz ezereņu, Dagdys piļsātu i juos apleicīni. Nasaverūt iz ezereņa mozajim izmārim, jis asūt cīš dziļš. Ir nūstuosts, ka valns tī jiems zemi, kab aizraust kaļneņā asūšū bazneicu ar vysim bazneicuonim.
4. Dziļuokais azars Baltejis vaļstīs
Kruoslovys nūvoda Sauliskolna pakuojē atsarūn Latvejā i Baļtejis vaļstīs dziļuokais azars Dreidzs, kas ir dziļuoks par Reigys jiurys leici (53 m). Plateiba – 753 ha (kūpā ar solom 772 ha), garums 9,8 km, leluokais plotums 2,4 km (R), videjais dziļums 12,8 m, leluokais dziļums 65,1 m, iudiņa tylpums 94,7 miļjoni m3.
Piec hidrokimiskūs ruodeituoju mierejumu Dreidzs atbylst augstai ekologiskai kvalitatei (azaru etalonstuovūklis), cīši rakstureigs ir tys, ka vysūs iudiņa sluoņūs ir daudz skuobekļa, kurūs ir īspiejams nūdrūsynuot lašu, taimeņu, upis foreļu, seigu, salaku dzeivuošonu.
5. Dzeļmainuokais azars
Sovutīs Kruoslovys i Dagdys nūvodā asūšuo Sivera (1759 ha) suomugru vuords nūruoda, ka jis ir dziļais azars. Volūdnīki dūmoj, ka tys ir nu suomu syvä i igauņu süva ‘dziļs’. Sivera leluokais dziļums ir 24,5 m, tam ir apmāram 85 dzeļmis – dziļuokys vītys.
6. Latvejis mistiskuokais azars
Čortoks aba Valna azars Aglyunys nūvoda Škeļtovys pogostā aizjam viņ 1,9 ha, jam ir piļtivis veida īploka i dzilīne dasnādz 18 m, azaram nav nūtecis i juo iudiņs ir naīrosti skaidrys (caurradzameiba 8–12 m) sovpateigi zaļgonā nūkruosā, kas nu godalaika ci apgaismuojuma apstuokļu var pursameit nu tirkiza zylys pat da malnai.
Ar Čortoku saistuos seviški daudz nūstuostu: sevkurs, kurs jimā maudojās, dreiži mieršūt ci, taišni preteji, dzeivuošūt ilgi i laimeigi; cīši bīži azara apleicīnē ļauds i zyrgi nūsablūdejūts i ilgi navarūts atrast pareizuo ceļa; azarā sakautuos Napoleona armejis saldati atsakuopdami nūgremdiejuši lelys boguoteibys; azars ass īeja eļnē, kas rodusīs, dīvam i valnam streidūtīs par Aglyunys pīdareibu. Interesanti, ka Latgolys dzejnīki nav uzadrūsynuojuši itam azaram veļteit koč dažys aileitis.
Pastuov atškiereigi skaidruojumi ari par Čortoka izceļsmi: 1) azardūbe rodusēs, nūkreitūt meteoritam ci pat NLO; 2) pazemis iudini mehaniski izskoluojuši īžus i īgrimuse zemis viersejuo kuorta; 3) pieclada laikmatā izalaids aprokts lada bluočs.
7. Latgolys teiksmainuokais azars
Cyrms (1261,2 ha) apjam daļu nu Ludzys nūvoda Cyrmys pogosta, Cyblys nūvoda Zviergzdinis pogosta i Rēzeknis nūvoda Leņdžu pogosta teritoreju. Cyrma nūslāpumainuokuo vīta ir Mārgu sola. Piec vīna nūstuosta, seņsenejūs laikūs azara vītā bejs nalels olūts, bet Dīvs gribēja, kab te byutu azars. Tok Dīvs nūliems, ka tikai tod izsaukšūt šamā vītā azaru, jo kaida jaunova atmynātu juo nūsaukumu. Vīnu dīnu div mārgys nūguoja iz olūtu piec iudiņa, i vīna najauši izsaceja: “Cyrms!”. Vīnā ocumirklī nu mozuo olūteņa izplyude lels iudiņa daudzums i aizlēja vysu apleicīni. Tī, kur bejs olūteņš, niule asūte vysdziļuokuo azara vīta, bet Cyrma zīmeļu molā rodusēs sola, kū īsauce par Mārgu solu. Ar laiku azara iudini nūsakrytuši i solys vītā izaveiduojuse pussola. Cyti stuoški viestej, ka Cyrma iudiņūs asūte zalta piļs, kurā iz myužeigim laikim ir aizglobuota nūsaukuma atguoduotuoja.
Stuosta, ka Cyrma iudini kai magnets pīvalkūt zibšņus, viers azara radzāta pat vasala guņs jūsta. Vālūs rudiņūs, kod iudiņs suoc apsaviļkt ar ladu, suocās lada plaisuošona, kas dzastruos naktīs izaklausa piec azara vaidiešonys. Sovutīs azara šņuokšona nūzeimej vātru, leitu i nagaisu dažu stuņžu laikā. Itū azaru apjiusmuojs V. Trojanovskis, J. Stulpāns, A. Viejāns, a Cyrma krostūs dzymušais Eugeņs Ruška (Karūdznīks) jam veļtejs fabulu kruojumu “Cyrma bruninīks”.
8. Solom boguotuokais azars Latvejā
Ješa, kas nūzeimoj Eža, azars (1065 ha ar solom) Dagdys nūvodā teik skaiteits par vīnu nu skaistuokūs i glaznainuokūs azaru Latvejā. Jimā atsarūn 33–36 solys (nazkurūs olūtūs 41–45) ar kūpejū plateibu 77,6 ha, bet kūpumā saskaiteiti ap 69 solu veiduojumu – puse no jūs ir ar nīdrem i maldrim apauguši siekli. Azara videjais dziļums – 6,4 m, leluokais dziļums – 21 m.
Solu nūsaukumi paruoda jūs izmontuošonys veidus: Vuškinica, Sīna sola, Leluo Teļu sola, Apšu sola, Kuorklu sola, Juoņūgu sola, Mīlesteibys sola, Līpu sola i tml. Iz Leluos aba Luoča solys leidz pat 20. g. s. 70. godim atsaroduse apleicīnē vacuokuo vīnsāta, kas stateita bez noglu.
9. Nu azara par pūru
20. g. s. 30. godūs niulenejuo Rēzeknis nūvoda Ūzulainis pogosta Losu (Lošu) azara plateiba beja 422 ha i jis beja cīš boguots vysaidom zivim. Bet kolhozu laikūs te iz azara riekina gribēja izveiduot sīna pļovys, 1955.–1958. godā bez padzilinuotys izpietis melioracejis ceļā tyka regulāta iztakošā Prezma i azars nūlaists. Bet nu azara dybyna turpynuoja izplyust olūti, azars palyka par pūru, iudiņs ir sasaglobuojs viņ azara ZA daļā, kūpejuo iudiņa spūguļa plateiba – 15,2 ha.
10. Azars – gluobiejs
1938. gods 11. junī Ludzā izacēle lels guņsgrāks. Kod sātys Ūdu kolna pakuojē apjēme līsmis, cylvāku vīneigais gluobeņš beja Lelajā Ludzys azarā. Vairuoki symti cylvāku nazcik stuņžu stuovēja da kokla iudinī, turādami viers golvys mozūs bārnus i vierteiguokuos montys. A korstums nu guņs beja tik lels, ka aizadaga pat pīkrastis meldri.
Patīseibā Ludzys piļsātu apskoloj pīci azari – jau pīmynātais Lelais Ludzys azars (846,4 ha), Mozais Ludzys azars (36,5 ha), Dyunuokļa azars (82,7 ha), Zviergzdinis azars (134,2 ha) i Runtorts (32,5 ha). Partū šauruokā nūzeimē ari Ludzu sauc par Zylūs azaru zemi.


c: text/html

text:
Kulturys īsacejumi nedeļai: pabyut izstuodēs, koncertūs i bazneicā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
“Ir īsasuocs oktobris, kurs jau vaira nakai godu symtu ir Rūžukrūņa mieness vysā Bazneicā. 7. oktobrī aicynoju apmeklēt Svātuos Misis sovuos draudzēs, kod Bazneica svinēs Rūžukrūņa Dīvmuotis svātkus,” tai itūnedēļ sovu kulturys īsacejumu stuostu aizsuoc Latgolā labi zynomais muzykants Aldis Kise.
Dažaiduos izstuodis Rēzeknis kulturys vītuos
Nu 3. oktobra Rēzeknis bibliotekuos byus apsaveramys vairuokys izstuodis. Eipaši īsaceitu apmeklēt Jēkaba Slišāna karikaturu izstuodi “UpītieDzeiveJauka”, kurys autors ir divpadsmitgadeigais puika, munys dzymtys kūka porstuovs. Tei byus apsaverama Rēzeknis Bārnu bibliotekā. Sovpus Centralajā bibliotekā muokslineicys Viktorijis Grappys gleznu izstuodē “Rēzeknes novada sakrālais mantojums” varēs redzēt divdesmit nūvoda dīvnomus akvareļtehnikā. Ari par vierteigu skaitu Pītera Korsaka fotoizstuodi “Latgales baltajos lielceļos sastaptie”, kura byus vaļā nu 5. oktobra Latgolys Kulturviesturis muzejā. Ir labi kotram pazeit Latgolys lelceļūs satyktuos personeibys – Pīters Zeile, Evalds Vasilevskis, Bronislava Martuževa, Juoņs Streičs, kai ari taipat munys dzymtys kūka dyžais zors Bronislavs Spridzāns.
Jaunuo i apduovynuotuo varganista Oskara Kalniņa uzastuošona
Ar 6. oktobri īsasuoks vargaņu festivals “ORGANismi”. Taišni atkluošonys koncerta suokumā ari uzastuos, pa manim, vārā jamams jaunīts ar Sarkaņu dzymtys saknem – Oskars Kalniņš, kurs vuicuos vargaņu spēli Jiurmolys muzykys vydsškolā pi prof. T. Dekšņa dzeivisbīdris Edītis Alpis-Deksnis i tikū vosorā uzvarēja storptautyskajā jaunūs varganistu konkursā. Cīši apduovynuots i harismatisks jaunīts, kurs koncertā spieļuos sovys improvizacejis! Tys ir uorkuorteigi sarežgeits žanrs i Latvejā ir kas cīši eipašs, jo ratais pat vodūšais varganists uzadreikst improvizēt.
Svātdīne bazneicai
Vysbeidzūt, 8. oktobrī, kai kotru svātdīni, duorgī kristīši, ejit kotrys iz sovu bazneicu pasateikt Dīvam par mīru myusu zemē, sajimtajom žielesteibom, aizlyugt par aktualū i suopeigū, sasatikt ar Dīvu i cylvākim.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Kulturys īsacejumi nedeļai Apjumeibu zeimē
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Ituos nedelis īsacejumi šudiņdīnys dzeivis jubilaris – školuotuojis, rūkdarbneicys, Latgolys etnografiskūs tārpu darynuotuojis i popularizātuojis Ivetys Seimanovys – ziņā. Juos šyupeļa svātki īkreit Apjumeibu laikā, partū Iveta pīduovoj izdzeivuot itū nūzeimeigū rūbežlaiku, prīcojūtīs par nūjimtū ražu, meditejūt pi dzīsmis “Cārmyukša”, īsadvasmojūt nu rudiņa kruosu Gaļānu (Vydsmuižys) parkā – tārpu meistaris dzymtajā vītā.
Apjumeibu lobumi
Septembra pādejuo nedeļa paīt Mikeļa dīnys, Apjumeibu zeimē. Itī godskuortu īražu svātki īzeimej rūbežu goda ritiejumā – aiztaisa durovys vosorai, attaisa vuortus iz zīmu. Nakts stuov vīnā garumā ar dīnu. Rudiņam pīstuov kruosu kūšums, pylns pogrobs ar lobumim, meditativys puordūmys, sylta čaja i adejumi nu vuškys vylnys vītejūs rokstūs.
Izej uorā, pasaver vysapleik, varbyut īraudzeisi kur Jumeiša zeimi. Varbyut jis sliepās zylajūs mikeleišūs, a voi cārmyukšā, kura teicās ar sorkonom ūgom. Salosit cārmyukšu ūgys, saīs eistyn gords cārmyukšu džems. Savuoriejs cārmyukšu zapts, izcep buļbu blīnu, lobuok – iz dzeivys guņs. Kaids sakars blīnim ar kulturu? Apjumeibuos – vystaisnuokais, partū ka tys ir myusu kulinarais montuojums.
Aņša Ataola Bierzeņa dzīsme “Cārmyukša”
Cikom losi cārmyukšys, pasaklausi Aņša Ataola Bierzeņa dzīsmi “Cārmyukša”. Maņ tei ir vīna nu meikuokūs. Moš i tev īs pi sirds.
Pastaiga Gaļānu (Vydsmuižys) parkā
Piec rudiņa navajag braukt da Siguldys, tys pats muokslinīks sakruosuojs Gaļānu parku. Apjumeibys ir ari dziļūs puordūmu laiks. Palosi R. Mūka puordūmys voi dzeju. Izstaigoj R. Mūka filozofejis stygu, īrūsmei kaids juo dzejūļs.
Mums nav lemts pazust no šī laika un telpas –
Tikai mainīties.
Pārvērsties tēlos, kuru viela
Ir rada sapnim un dziļāka par īstenību.
Starp sapņiem un īstenību mums ir jāatrod Sava vieta –
tas “klusais punkts”, kas nav
Tikai pieturas punkts, bet – atvēzēšanās.
Kā zemes lodes atvēzēšanās,
nepārprotams lēmums
Griezties ap savu asi.
Parkā atrassi symtim tūņu kruosuos i skaņuos. Voi atguodoj, kai smuordoj sakrytušuos lopys? Paej gobolu iz prīšku, īraudzeisi, kai vacajā gūdeibā Vydsmuižys muiža snauž. Vari nūsavērt tikū izguojušū muižys vizualizacejis video ITE.


text:
Aizvadeita pyrmuo “LgSC” bīdru apvuiceibu programys sasatikšona
Jau viesteits, ka bīdreiba “LgSC” sajāmuse Aktivūs īdzeivuotuoju fonda (AIF) atbolstu organizacejis kapacitatis styprynuošonai. Vīna nu projekta aktivitašu ir bīdreibys kūpeibys i vadeibys prasmu styprynuošona, kū paradzāts eistynuot ar četru mienešu “LgSC” bīdru i bīdreibys izaugsmis i mentoringa programu. 30. majā aizvadeita pyrmuo programys aktivate.
Svātdīnē, 30. majā, kluotīnē Lūznovys muižā i attuolynuoti kotrys nu sovys sātys sasatika “LgSC” aktivisti, kab suoktu dorbu pi bīdreibys kūpeibys styprynuošonys. Pyrmajā apvuiceibu programys reizē sasatyka 13 “LgSC” bīdri, projektu vadeituoji i aktivisti, kab runuotu par vierteibom i mierkim, kas vysus saista i rūsynoj dareit lītys. Sasatikšona ari breineigi atguodynuoja par tū, deļkuo vyspuor kotrys nu dalinīku īsasaistejuši latgaliskajās aktivitatēs, bīdreibys dorbā, kas pīdzeivuots i kai turpynuot dorbu iz prīšku.
“LgSC” apvuiceibu programu voda izaugsmis platformys MeYou.One treneri Ieva Johansone i Henric Johansson, kuri profesionali vierzieju sasatikšonys i vierteibu saprasšonys procesu kai kluotīnis, tai attuolynuotuos byušonys dalinīkim. Apvuiceibu programu paradzāts turpynuot junī i piečuok piec vosorys puortraukuma rudinī. “LgSC” bīdru i bīdreibys izaugsmis i mentoringa programā var īsasaisteit kotrys “LgSC” bīdrys voi potencialais interesents sevkurā breidī. Vaira dazynuot var, rokstūt Edeitei edeite@lgsc.lv.
Nu 2021. goda 1. maja da 2022. goda 30. apreļa bīdreiba “LgSC” eistynoj projektu “Bīdreibys “LgSC” kapacitatis styprynuošona pylsūniskuos sabīdreibys i īdzeivuotuoju leidzdaleibys veicynuošonai i tūs interešu puorstuoveibai Latgolys regionā”. Projekts sajiems atbolstu Aktivūs īdzeivuotuoju fonda kapacitatis projektu konkursā. Projekta finansātuojs ir Islande, Lihtenšteina i Norvegeja. Sajimtais atbolsts 19 994,87 €. Vaira par projektu var izzynuot ite: https://lgsc.lv/aktivus-idzeivuotuoju-fonds/.


text:
“Boņuka 2015” bolva par myuža īguļdejumu – pravestam Albertam Budžem
Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks 2015” par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturā itūgod tiks padūta katuoļu pravestam, kulturviesturnīkam i sabīdryskajam darbinīkam Albertam Budžem, informej Latgolys viestnīceibys GORS mārketinga nūdalis vadeituoja Edeite Husare.
Svātdiņ, 28. februarī, Latgolys viestnīceibā GORS nūtiks Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2015” svineiguo ceremoneja, kurymā tiks gūdynuots 2015. goda veikums latgalīšu kulturā 19 nominacejuos literaturys, muzykys i sabīdreibys i kulturys kategorejuos. Nominacejis “Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā” gūdu itūgod sajims Alberts Budže – aktivs sabīdryskais i kulturys darbinīks, izcyls paguotnis pietnīks i nūvoda viesturis apzynuotuojs.
Alberts Budže dzims 1930. goda 26. janvarī Reigā. Juo dzymdynuotuoji Donats i Tekle bejuši nu Leivuona pusis i iz Reigu puorsacāluši piec 1. pasauļa kara. Alberts Budže dzims i izaudzs religiozā saimē. Vuicejīs G. Merkeļa 20. pamatškolā i Reigys 1. vydsškolā. Piec vydsškolys beigšonys 1949. godā suocs struoduot Reigys gruomotu antikvariatā, nu 1952. godā, kod tikū attaiseja Goreigū seminaru, izsuocs tymā vuiceibys. 1957. goda 30. majā veiskups Pīters Strods īsvietejs jū par prīsteri. Kolpuojs Reigys Sv. Ontona bazneicā, Majuoru, Slūkys, Kemeru, Preiļu i Rībeņu katuoļu draudzēs. Nu 1991. goda kolpoj Tiļžys i Ruguoju draudzēs, prīsteru nabyušonā kluotyn jis ir apkolpuojs ari Kryšānu, Škilbānu i Baļtinovys draudzis.
Albertu Budži aizraun nūvoda kulturviesturis i pasauļa nūtikšonu sakareibu vaicuošona, jis ir pietejs dominikaņu, jezuitu i cytu goreigūs ordiņu darbeibu Latgolā, Latgolys vītvuordu saisteibu ar cytu vaļstu vītvuordim, savuocs materialus i pīrakstejs aprokstus par īvāruojamim i aizmierstim prīsterim, sasadorbuojs ar Bolvu pusis kulturys īstuodem, gatavejs aktualus puorskotus i pīsadalejs ar tim nūvodpietnīceibys konfereņcēs. Pravests Alberts Budže par kulturpietnīciskū i sabīdryskū darbeibu apbolvuots ar Latvejis Republikys Kulturys ministrejis Atzineibys rokstu (2000).
Latgalīšu literats i nūvodpietnīks Ontons Slišāns par pravestu gruomotā “Čipierksneits jeb apcirsto sakņu pieaudzēšana” nazkod sacejs: “Paļdis Dīvam, ka myusim ir taids Alberts Budže, kurs nasavteigi, ar Dīva vuordu iz lyupom, spiej sevi veļteit myusu latgaliskajai kristeigajai kulturviesturei! Alberts Budže vysod ir ceļā. Juo dzeive ir namiteigs ceļaveira guojums iz prīkšu, caur namiteigu paguotnis izpieti i ciļvieceigūs sakņu kūpšonu, caur pīminis atjaunuošonu, caur pīminis uzturiešonu, caur pīminis radeišonu!”
Sajamūt viesti par izsaceitū atzineibu, pravests īrostajā pīticeibā tik nūsoka: “Nikuo taida jau es naasu darejs! Naasu ni deputats, ni ministrys, ni veiskups. Vysus šūs godus tik asu darejs sovu dorbu. Vyss ir dareits Dīva gūdam! Ļūti interesanti ir pieteit sovu paguotni.”
Svineiguo bolvys padūšonys ceremoneja byus ituo goda 28. februārī 16.00 Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalā. Ceremonejis pyrmajā daļā tiks izruodeits uzvadums „Saule. Bērni. Rainis”, kurīs radeits pyrmajā vargaņu muzykys festivalā „ORGANismi”, bet ceremonejis ūtrajā daļā tiks gūdynuoti nūtikšonys, ļauds i aktivitatis, kas latgalīšu kulturā bejuši svareigi 2015. godā.
Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2015” nūtikšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds, Rēzeknis piļsātys dūme, Rēzeknis nūvoda, Daugovpiļs nūvoda, Bolvu, Kuorsovys, Cyblys, Dagdys, Ludzys, Leivuona, Viļakys, Ruguoju i Baļtinovys nūvodu pošvaļdeibys, Nacionalais Kinu centrys.
Puorejūs kategoreju nominantu saroksts
Kategorejis “Radejis hits” nominanti
“Boņuks 2015“ ceremoneju tīšraidē varēs redzēt “LMT Straume“ http://straume.lmt.lv/lv/kultura/kultura/bonuks/1844.


text:
LgSC Rēzeknis biroja tikšonuos rezultats – ideju puorpiļneiba
Pyrms dažom dīnom „Latgolys Studentu centra” Rēzeknis biroja vadeituoja Ingūna Sermule pulcynuoja latgalīšu jaunīšus vīnuvīt iz tikšonūs i jaunu planu kaļdynuošonu. Tikšonuos rezultats – ideju puorpiļneiba.
Iz tikšonūs beja īsaroduš 11 jaunīši, kurim beja kūpejs vīdūklis – latgalīšu kultura ir juosagloboj i ari juoatteista. Tyka apsprīstys idejis, kai tū izdareit jau bejušūs i vēļ nabejušūs veidūs. Jaunī ceņsūni ir nūlāmušs reikuot spieļu vokorus, večerinkys, erudītu konkursus i LgSC biroja sporta spielis i cytys pasuokumus. Kai soka poši jaunīši, ideju i dorba jim pylns tyvuokajim godim, tik juostruodoj. Sovuos aktivitatēs Rēzeknis jaunīši ir nūlāmušs īsaisteit na tikai latgaliski runojūšūs, bet ari vysus cytus interesentus i dorbuotīs grybātuojus.


text:
Latgalīšu literaturys raidīroksts “Puslopys” ir myusdīnu latgalīšu literaturys puslopu puorškūrsteišona – apsarunuošona ar autorim par raksteišonu, volūdu, kasdīnu i dzeivi kai taidu. “Puslopys” aicynoj īsaklauseit ari latgaliski pīraksteitūs dorbu voi tūs fragmentūs pošu autoru skaitejumūs, taipat kotrā sasatikšonys reizē tūp vīna jaunys dzīsmis skice ar satyktuo autora tekstu.
Itūreiz raidīrokstā „Puslopys” sasateikom ar spylgtu personeibu i raksteituoju – Eviku Muiznieci, agruok zynomu ari ar pseidonimu karonhisake. Dzeja, proza, lugys, tulkuojumi ir Evikys raksteišonys puse, bet vēļ ir ari muoksla, aizaraušona ar dažaidu video formatu dorbu produciešonu i niu ari latvīšu volūdys i literaturys vuiceišona školā projektā „Mācītspēks”.
Karonhisake ir Evikys suokuma perioda kai dzejneicys pseidonims, kod vydsškolā jei suoce raudzeit raksteit i, dzejnīka Valentina Lukaševiča mudynuota, ari publicēt sovys dzejis ailis. Kai zyna skaidruot dzejneica i niu jau ari prozys autore poša, vuords ‘karonhisake’ nu indiaņu volūdys tulkojams kai ‘tei, kas meklēj dabasūs’. Tūlaik jei ari poša bejuse romantiskuoka i ni tik skorba. Jaunajai autorei pīaugūt i atsateistūt, pseidonums itūšaļt ir nūlykts molā i ari dzeja drupeit ir palykuse ūtrā planā.
Niu Evika vaira pīsavārsuse prozai i juos dorbs „Daina, kas tev vainas” pārnejuo goda golā konkursā “Latgolys prozys skaitejumi” beja lobuokūs vydā i izapeļneja atzineibu par dzeivū skaitejumu i labi veiduotim dialogim. Evikys dorbus atškir vysā skorba i taišna volūda i šaļtim ari pikanta vuordu izvēle. Poša Evika kai tūpūšuo latvīšu volūdys školuotuoja skaidroj, ka tei ir vulgaru barbarismu izmontuošona, pībylstūt, ka sevkurs cylvāks sovā runā taidus sovu reizi lītoj. Ari, struoduojūt pi dažaidu cytu projektu, Evika īsastuoj par sovom vierteibom, ir taišna i „namaun pa straumei”.
Evika atkluoj – itūšaļt jei struodoj pi romana, bet juos vuords saistuos ari ar tulkuojumim. Jei ir tulkuojuse taidys klasikys dorbus latgaliski kai „Alise Breinumu zemē” i „Mozais priņcs”.
Ar latgalīšu literaturys autorim sasarunoj muzikis, viesturnīks Arņs Slobožanins i marketinga specialiste, latgalīšu volūdys popularizātuoja Edeite Husare.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Jaunumi nu Daugovpiļs
Sveicīns vysim LgSC bīdrim i draugim nu Daugovpiļs. Par itū laika ir nūtykuš daudzi vysaiduoku puormaiņu – myus ir jaunys telpys, jauni interesenti, planā jauni pasuokumi.
Pavasarī puorsavuocem iz jaunom telpom Reigys ūļneicā 48-3 (saīt pretim pazeistamajai kopejneicai „Vēsma”). Pa itū laiku jaunajuos telpuos asam sataisiejuši remontu, jaunu pasuokumu planu i vysi kūpā asam izdūmuojuši ari biroja telpom nūsaukumu. Atbylstūši atsarasšonys vītai i misejai tyka izvālāts nūsaukums „Štabiks” – vīta deļ sovejūs, kur saīt kūpā i puorrunuot svareigys dzelys, dariet koč kaidus (na)dorbus.
Myusu bareņā kluot ir daguojuši ari jauni cylvāki – Laura Macāne, Madara Ozoliņa i LgSC uzticeiga ir palykusi ari Gunta Nagle. Dažim nu myusu draugim beja izlaidumi, prīca, par jūs sajimtajim diplomim!
Leidzi ar jaunim draugim, myus ir ari sataseits jauns pasuokumu plans, itūreiz grybam vaira pasuokumus deļ sevim – sasatikšonys sova prīka piec, piknikus, volejbola spieleišonys vokorus. Tyvuokī pasuokumi julī deļ vysu interesentu ir nūdarbeibys par komunikacejis spiejom i „Latgalīšu pādi pasaulī”, kur Zaiga stuosteis par pīdzeivuotū Italejā. 23. augustā sadarbeibā ar Raiņa muzeju „Jasmuiža” teik planavuota tolka apleicīnis sakuortuošonai, piec tam bals ar latgalīšu muzyku. Par kotru gaidomū pasuokumu byus ari precyzuoka viests ite.
Myusim veļ ir lela prīca paviesteit, ka myusim sābrūs Reigys ūļneicā 50, ir attaiseits jauns veikals „O!Marta”. Ite var nūpierkt latgalīšu gruomotys, suvenirus, vysaiduokus rūkdorbus i materialus rūkdorbim.
Lai vysim kruosaina vosora i gaidom gostūs!
Ar sveicīni, Dagneja Bramane


text:
Koncerta “Dzīšmu gruomota” tīšraidi varēs vērtīs škārsteiklā
Jau itymā sastdīnē, 7. novembrī, 18.00 stuņdēs Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalē skanēs latgalīšu dzīšmu koncerts “Dzīšmu gruomota”, kurymā tiks izdzīduots i izstuosteits gondreiž 20 vysaidu dzīšmu latgaliski stuosti. Koncerta tīšraidi varēs vērtīs Latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv sātyslopā i portala kontā Facebook, kai ari lītuotnē “LMT Straume”, Latgolys viestnīceibys GORS Facebook kontā.
Koncerts “Dzīšmu gruomota” radeits, īsadvesmojūt nu ituo gods pavasarī izdūtuos latgalīšu dzīšmu gruomotys “Muna dzīšmu gruomota”. Gruomotu izdavuse bīdreiba “LgSC”, kruojumā apkūpuotys 300 dzīsmis latgaliski – i tautysdzīsmis, i autordzīsmis, kurys aptver ap 100 godu ilgu periodu – nu 20. g. s. suoku da pat 2019. gods ūtrai pusei.
Vysys koncertā izpiļdeituos dzīsmis atrūnamys itūgod izdūtajā dzīšmu kruojumā, dažys dzīsmis pīdzeivuos jaunu skaniejumu, dažom tys byus labi zynomais i godim puorbaudeitais. Koncerta programu papyldynuos video, atkluojūt dzīšmu rasšonuos i skaniešonys stuostus. Koncertā “Dzīšmu gruomota” pīsadaleis apvīneibys “Raxtu Raxti” muziki, Artūrs Uškāns, Guntis Rasims, Kristaps Rasims, Arņs Slobožanins, Dainis Skutelis, Andris Baltacis, Guntra Kuzmina-Jukna i Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai”, Jurs Vucāns, grupa “Latgales dāmu pops”, Jurs Ostrovskis i Kārlis Kazāks.
Koncertu “Dzīšmu gruomota” reikoj Latgolys viestnīceiba GORS sadarbeibā ar bīdreibu “LgSC”. Latgalīšu dzīšmu stuostu veiduošona tūp ar Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstu, bet koncerta tīšraide īspiejama, pasasokūt Vaļsts kulturkapitala fonda atbaļsteitajam projektam “Digitālā Latgale portālā lakuga.lv”, kuru eistynoj bīdreiba “LgSC”.


text:
Ķēniņa dēls muciņā.
A. 331. Teicējs J. Razgals, Sakstagala pag. Kultūras balss kr.
Tuoļi nu mīstiņa mežā stuovēja moza muojiņa. Tymā muojiņā dzeivuoja buoriņi : bruols ar muosu. Bārni paši ryupējās par sevi. Meitina saiminikuoja muojuos, bet bruols lasīja molku un kurinuoja cepli. Tai vini ilgi dzeivuoja.
Kaidu reizi muižinīks, braukdams pa mežu, īguoja mozā muojiņā puorgulēt nakti. Buorinīši pījēmja muižinīku, un kad muižinīks braucja uz sātu, īduovynuoja meitai buciņu, teikdams: "Te byus tovs talismans!"
Muižinīks aizbraucja, bruols ar muosu gribēja pasavērt, kas ir buciņā īkšā, bet atskrēja pele un soka: "Navajag vērtīs buciņi, līcīt jū labuok uz cepa, lai mīrīgi stuov!'`
Peie pazuda. Tai buorinīši izdarīja. Guoja dīnas, buca vys stuov uz cepļa. Muosa soka bruoļam: "Pazavērsim, kas tur ir!'` Bet bruoļs teicja: "Na, muosiņ, lobuok, lai mīrīgi stuov!"
Muosa tūmār nabija ar mīru, un kad bruols aizguoja mežā, muosa attaisēja buciņu vaļā un nūsabeida, kad īraudzēja tur jaunekli. Jauneklis pajēmja jū aiz rūku un teicja: "Paļdis tev, sīviņ, ka tu maņi izlaidi nu šuo cītuma un devi man atkon breivību!"
"Bet kas tu esi?" vaicuoja meita.
"Es esmu nūluodātais kēniņa dāls, un tagad tu byusi muna sīva," atbildēja jauneklis.
Bet meita teicja: "Na, es nabyušu tova sīva par tū, ka es asmu buorinīte un man vēl ir brouls!"
"Tagad tev nav vairuok bruoļa, jo tu viņu puormainīji ar maņi, jis tagad atsāda manā vītā un aizskrēja meklēt laimi," soka jauneklis.
Meita pasaskatīja uz cepļa, kur stuovēja buca un viņas tur vairuok naradzūt, suoka rauduot, jo jai bija cīši žāļ bruoļa. Bet nikuo darīt, vajadzēja pamest sovu ustabiņu un braukt ar kēniņa dālu uz juo kēnesti.
Tai buorinīte palyka par kēninīni, bet juos bruoļs laikam vēl tagad vys meklej sev laimi un nivīns nazyna, vai sameklēs, jo jis ir nabogs.


text:
Latgalīšu literaturys raidīroksts “Puslopys” ir myusdīnu latgalīšu literaturys puslopu puorškūrsteišona – apsarunuošona ar autorim par raksteišonu, volūdu, kasdīnu i dzeivi kai taidu. “Puslopys” aicynoj īsaklauseit ari latgaliski pīraksteitūs dorbu voi tūs fragmentūs pošu autoru skaitejumūs, taipat kotrā sasatikšonys reizē tūp vīna jaunys dzīsmis skice ar satyktuo autora tekstu.
Itymā reizē sasateikam ar Sandru Ūdri.
Sandra Ūdre ir vīna nu tūs rešūs, kurei cīši labi jādz raksteit latgaliski, ir žurnaliste, publiciste, literate. Kūpā ar Juoni Ryučānu (eist. vuordā Ivars Magazeiņs) īsadzilinuojuse Fraņča Kempa dzeivis puslopuos romanā “Aizlauztais spaits” (2016), par kū sajāmuši ari Latgalīšu literaturys goda bolvu “Boņuks”, bet niu, pošā 2021. goda suokumā, izguojs i Sandrys pošys debeja stuostu kruojums “Tīsys syla bolsi”. Sandrys kai žurnalistis dorbi puorskaitomi gon žurnalā “A12”, gon latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv, gon ari Latvejis Rakstnīku savīneibys mienešrokstā “konTEKSTS”.
Ar latgalīšu literaturys autorim raidīrokstā “Puslopys” sasarunoj muzikis, viesturnīks i raidejumu vadeituojs Arņs Slobožanins i latgalīšu volūdys entuziaste, marketinga specialiste Edeite Husare.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Kas tei taida sekanka?
Roksta autors: Sandra Ūdre, žurnals “A12”
Ituo vuorda navar atrast latgalīšu vuordineicuos, ari Janīnys-Kurseitis “Virtuves vārdnīcā” nav. Bet taidu iedīni Dīnvydlatgolā pazeist. Izaruoda, stuosts par sekanku nu suokuma ir stuosts par cytu Latgolā labi zynomu iedīni ‒ vyltuotū zači.
Pyrma puors godu symtu Eiropā svātku golda cīneigs galis iedīņs skaitejuos viņ medejums, a medeit i ēst meža zvāru gali – taida priviligeja vydslaikūs beja viņ aristokratim. Tureiguokī zamuokūs kuortu ļauds raudzeja radūši atrysynuot svātku cepeša problemu. 18. g. s. ūtramā pusē Vuocejā populars palyka, izaplateja ari Pūlejis i Čehejis zemēs i vēļ tuoļuok “vyltuotais začs“ (vuocu Falscher Hase voi Heuchelhase) – ceplī sacapts iedīņs nu smolki kopuotys cyukys galis (myusu dīnuos moltys), maizis, buļbu, ūlu i seipulu. Latgolā, pasokūt vuordu „začs“, iztēlē redzīs moltuos galis kukuleits, kas gūdu goldā ir tikpat pats par sevi saprūtams kai šuba voi rasola salati.Tai kai izmontoj kopuotu gaļu, vuocu volūdā itam iedīņam ir ūtrys vuords Hackbraten (burtiski ‘kopuotais cepets’). Slavu volūduos vuordim, kas apzeimoj kopuošonu, ir atpazeistama sakne sek-. Myusu dīnuos Čehejā itū pošu iedīni sauc par sekanku (sekanká). Pūlejā ir pat sastūpams taids uzvuords, a pūli sovu sekanku (siekanka) taisa prostuok – sagrīž rupuokūs gabaleņūs jau gotovu gaļu (ščiņči, dasu), buļbis, seipulus, skaurodā ci dukovkā, sajauktus ar garšvīlom, sacap, ūlys izlej pa viersu.
Latgolā ar sekanku saprūt pluonūs bleinu (lejnīku) eipašū piļdejumu – plaušys, sirdi izvard, samaļ ci sakopoj mozenim gabalenim, ar seipulu sacap, ītyn bleinā. I vyss. Leitovā leidzeigu iedīni “blynai su plaučiais” gadejīs redzēt iedīņkartē, viņ nikai eipaši nasauc. Varbyut kaidam nazkod vajadziejs gordai i seitai paēst, gribiejs sekanku, a vajadziejs iztikt ar produktim, kas pi rūkys. Saguojs sovs sekankys variants – lātuoks, a na mozuok gords.
Roksts sagataveits sadarbeibā ar portalu lakuga.lv ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta leidzekļu projektā “Robežlīnijas”.


text:
Eura
Eura (latvīšu: eiro, eira; anglīšu: euro) irā Europys Savīneibys kūpeiguo naudys vīnine, kura aizvoduota i lītojama eurys zonā (2015 goda janvara mienesī — 19 ES vaļsteibuos) i kuru atīsmē planavojams lītuot kai atsaskaitīņu leidziekli vysuos ES vaļsteibuos.
Valutys zeime: €
Vydtautyskais valutys kods: EUR
Vērte:
- 1 eura (EUR) = apmāram 0,702804 latu (LVL);
- 1 lats (LVL) = apmāram 1,422872 euru (EUR)
Eura aizvoduota kai atsaskaitīņu leidzieklis 1999 godā, atmejūt ekeju (ECU, European Currency Unit) pa kursam 1:1. Kai fiziska nauda eurys apgrūzā palaistys 2002 godā. 2006 gods beiguos apgrūzā beja jau 610 milijardi euru, i juos beja vīneiguo valuta vaira kai 317 milijonim europīšu.
Euru volda Vuocejis mīstā Frankfurtā pi Maina asūšais Europys centralais banks (ECB), kurs pīstuov vysu ES dalinīkvaļsteibu centralūs bankus. ECB vīneigais tur tīseibu nūstateit ES monetariskū politiku, jis dasaver euru banknotu druku, euru monetu kaļšonu, taipoš euru plateišonu i lītuošonu vysuos eurys zonys vaļsteibuos.


text:
Aizvadeits LaLaDra Ārdavā
23. novembrī, Ārdovys saītu kuormā, sadarbeibā ar LgSC tyka aizvadeits literari muzykalais pasuokums „Latgalīts latgalīšam draugs” ci „LaLaDra”.
Kai jau vysod šymūs pasuokumūs dalinīku vydā beja aicynuoti latgalīšu literati i muzykanti, vysu vaira tī, kuri dzeivoj Preiļu, Daugavpiļs apleicīnī. Lai gon LaLaDra parosti ir cīši pozitivs i ar humora dasitīni, itūreiz tys tika izveiduots mīreiguos i puordūmu nūskaņuos, pīmynūt „Maxima tragedejā” cītušūs. Pasuokums beja kai aicynojums vysim apleicejajim apsazynuot patīsūos vierteibys, cylvāka dzeiveibys trauslumu.
Pasuokumā ar sovom dzīsmem i muzyku pīsadaleja Ārdovys folklorys ansamblis „Noktirnes”, dzīsmineica Džeina Gavare, Romāns Sladzis i Tatjana Nizjulko nu grupys „Ze Pikniks”, Agnese Timofejeva nu folklorys kūpys „DYRBYNI”. Sirds vuordus dzejā izsaceja Rita Cvetkova, Anita Urča, Rasma Zariņa, Dagneja Bramane. Klauseitīs prīkšnasumus i byut tymā vysā vydā beja atbraukuši gosti nu Aizkalnis, Pelieču i Preiļu. Apmaklātuojim beja īspieja pīsadaleit konkursūs i dabuot gruomotys nu LgSC i Ārdavys biblotekys, kai ari īspieja īsaguoduot suvenirus, muzykys diskus i gruomotys latgaliski i par Latgolu.
LgSC „LaLaDra” taisa jau 5 godus dažaiduos Latvejis vītuos. Pavysam dreiži (26.novembrī) LaLaDra byus Reigā i 13.decembrī – Daugavpilī. Aicynuoti pīsadaleit muzykanti i literati, i gaidom ari klauseituojus! Vaira informacejis byus LgSC lopā i lakuga.lv
Dagneja


text:
Suokušuos “LgSC” bīdru individualuos koučinga sesejis
Turpynojūt Aktivūs īdzeivuotuoju fonda atbaļsteituo projekta “Bīdreibys “LgSC” kapacitatis styprynuošona pylsūniskuos sabīdreibys i īdzeivuotuoju leidzdaleibys veicynuošonai i tūs interešu puorstuoveibai Latgolys regionā” eistynuošonu, projekta aktivitatē par bīdreibys kūpeibys i vadeibys prasmu styprynuošonu suokušuos bīdru individualuos koučinga sesejis.
Koučinga (latvīšu literarajā volūdā – spējraisis) individualajom sesejom varēja pīsateikt “LgSC” bīdri, projektu vadeituoju i aktivitašu dalinīki. Pyrmajam koučinga sasatikšonu pūsmam pīsasacejuši septeni interesenti. Individualajuos sasatikšonuos ar “LgSC” apvuiceibu programas vadeituojim, izaugsmis platformys “MeYou.One” trenerim Ievu Johansoni i Henric Johansson teik izrunuoti vaicuojumi par kotra poša bīdra izaugsmi, dareišonu, problemvaicuojumim i vītu organizacejā.
Turpynojūt apvuiceibu i izaugsmis programu, individualajom koučinga sesejom varēs pīsasaceit vēļ. Par gribiešonu lyugums raksteit Edeitei edeite@lgsc.lv.
Atguodynojam, ka nu 2021. goda 1. maja da 2022. goda 30. apreļa bīdreiba “LgSC” eistynoj projektu “Bīdreibys “LgSC” kapacitatis styprynuošona pylsūniskuos sabīdreibys i īdzeivuotuoju leidzdaleibys veicynuošonai i tūs interešu puorstuoveibai Latgolys regionā”. Projekts sajiems atbolstu Aktivūs īdzeivuotuoju fonda kapacitatis projektu konkursā. Projekta finansātuojs ir Islande, Lihtenšteina i Norvegeja. Sajimtais atbolsts 19 994,87 €. Vaira par projektu var izzynuot ite: https://lgsc.lv/aktivus-idzeivuotuoju-fonds/.


text:
Daugavpiļs biroja kruosainais rudiņs
Jau kaidu strēči LgSC Daugavpiļs birojs reikoj daudzus kulturys pasuokumus. Par oktobri, novembri ir bejuš projektu raksteibys apvuiceibys, latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibys, rodušuo darbneicis i dzejis i muzykys vokori, kinu vieršonuos i sasatikšonys ar dažaidim cylvākim.
Kai vīnu nu prioritatem LgSC ir izvirziejuse sovu bīdru izgleituošonys pasuokumus, deļ tam oktobrī nūtyka, projektu raksteišonys apvuiceibys i latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibys. Apvuiceibys tyka organizātys naformalā veidā, tūs laikā jaunīši īgiva leluoku redziejumu iz projektu raksteibu, planavuošonu, ideju radeišonu. Latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibuos tyka sataiseits „Pareizraksteibys nūsacejumu dečs”, kurs labi nūder „īmest aci” rokstūt tekstus latgaliski.
Oktobra suokuos ar sovom autordzīsmem i tekstim iz kopejneicu SĀTA i LgSC Daugavpiļs biroju beja atguojs A.Uškāns. Bez daleibys folklorys muzykys kūpuos „Laimas Muzykanti”, „Vabalis”, šlagergrupā „Patrioti LG” i cytūs muzykys projektūs, A.Uškāns pats sacer i izpylda sovys dzīsmis. Dzīsmu teksti i dzeja pi juo atajūt poša, tuos ir par apleicejū, par ceļojumim, par interesantim pastuoškim, kai pīvadumam, par taņti Martu, kura runuodama latgaliski izceļoj pa Franceju i Čikagu.
Oktobra vydā nūtyka ari kinu vokors, kur beja atguojs V.Lukaševičs i pastuosteja par kinu cikla „Citādi latviskais” taiseišonys aizkulisem, satyktajim cylvākim. Izaruoda, ka ari Latvejā var safiļmeit Antarktidu i daudzys piļsātys i vītys ir tyvuok na kai ruodīs, daudzi lobi sova omota meistari naprūtūt runuot kamerā i ka lobu kinu var sataiseit ari par mozu naudu.
Ar aicynojumu iz izamaukšonu oktobra beiguos LgSC sasauce Daugavpiļs apleicīņa ailinikūs iz kūpeigu dzejis vokoru „Tys navaineigais rudiņa striptizs”. Draudzeigā atmosferā, runojūt par tū, kas ir savareigi, ailinīki (E.T.Jonāne, V.Lukaševičs, Z.Lāce, J.Skrivļa-Čevere, L.Purinaša, K.Setinsone, A.Uškānss, L.Kilevica i c.) dalejuos ar sovom aiļom, taidā veidā it kai izamaucūt nu kasdīnā izlyktajom maskom i pīnuokumim. Ailinīki dalejuos sovūs raksteišonys nūslāpumūs i īdvasmys olūtūs. Tyka izrunuots kai ir tod, kod dzejai ir bezolgys atvalinojums, kuramā breidī jei atīt, kai jū salikt ar muzyku. Roduos dūma, ka ir dzejuli, kuri ir pošpītīkami, kurym nav vajadzeiga muzyka. V.Lukaševičs izsaceja dūmu, ka dzejūļs i muzyka ir kai pierts i dzeršona – obi naīt kūpā – vīnam ir juobyun golvonajam ūtram ir juobyun kai fonam (izjāmums asūt tautys dzīsmes). Pasuokuma nūslāgumā tyka izdareits secynojums, ka pošu dzeive ir kai vyseistuokuo dzeja…
Taipoš par LgSC Daugavpiļs biroju lelu interesei ir izruodejuš ari školāni i bārnim, par itū laiku iz biroju beja atguojuš vairuokys grupys ar bārnim i jaunīšim, kuri grybē izzynuot vairuok par pošu bīdreibu i pīsadaleit rodušajuos darbneicuos. LgSC Daugavpiļs birojs veļ aiziviņ sasadorboj ar jaunīšu folklorys kūpu „Dyrbyni” i reikoj latgalīšu daņčus.
Laikā da Zīmyssvātkim bīdreiba aicynoj vysus interesentus iz vakareišonom – rūkdorbu, sarunu i stuostu vokorim LgSC Daugavpiļs birojā i kopejneicā SĀTA. Novembra beiguos byus kinys „Vīna vosora deļ vysu” vieršonuos, a decembrī kai tradiceja Adventa laika literari muzykalais pasuokums. Vysa informaceja par gaidomajim pasuokumim byus sātyslopā i socialajūs teiklūs.
Dagneja


text:
Teik veiduota Polikarpam Čerņavskim i Veronikai Kučinskai veļteita gruomota
8. decembra Preiļu nūvoda dūmis sēdē deputati izsprīde nūdrūsynuot leidzfinansiejumu Vaļsts kulturkapitala fonda atbaļsteitam projektam – gruomotys “Līgsmības koki” izdūšonai. Preiļu nūvoda dūmis leidzfinansiejums paradzāts 1174,98 eiro apmārā, Vaļsts kulturkapitala fonda finansiejums ir 3500 eiro, sadarbeibys pošvaļdeibu finansiejums 1700 eiro, bet kūpejuos projekta izmoksys – 6374,98 eiro, informej Preiļu nūvoda puorstuove Ilona Vilcāne.
Gruomota veļteita div īvāruojamu Latvejis kulturtelpys personeibu – Latgolys keramikys tradiceju atteisteituoja Polikarpa Čerņavska i muokslys zynuotneicys Veronikys Kučinskys – dzeivei i dorbam, tei byus boguoteigai ilustrāta ar īvāruojamuo keramika dorbu attālim. Gruomota dūmuota kai izcyluo keramika Polikarpa Čerņavska (1923-1997) i zynuotneicys Veronikys Kučinskys (1929-2016) gūdynuošona, sagaidūt muokslinīka 95 godu jubileju 2018. godā i zynuotneicys 90 godu jubileju 2019. godā. Gruomota byus da šam vīneigais izcyluo Latgolys keramika dorbu foto albums. Gruomota teik veiduota sadarbeibā ar žurnalisti Antu Rugāti.
Karteņa: Inese Bērziņa (momenti.lv). Karteņai ir tik ilustrativs raksturs


text:
2014. goda pyrmajā pusē LaKuGys darbeibu atbaļsteis VKKF
Latgolys Studentu centra” eistynuotais projekts „Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” 2014. godā dorbu turpynuos ar Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstu. Konkursa kuorteibā LgSC īsnīgtais projekts beja tuo 21 projekta vydā, kas sajēme atbolstu storpdisciplinarūs projektu konkursā. Portala uzturiešonai tyka pīškierti 1000 lati, i projekts tiks eistynuots nu 2014. goda 1. janvara leidz 2014 goda 1. juņam.
„Latgalīšu Kulturys Gazeta” jūprūjom ir pasaulī vīneigais latgaliski rokstūšais portals i ir palics par sova veida latgalīšu puļciešonuos vītu internetā, kur vysod var satikt kaidu pazeistamu, atrast kū sev nūdereigu i saistūšu.
portala lakuga.lv
vadeituoja Vineta Vilcāne
vineta@lgsc.lv


text:
Leldīnis ticiejumi
LgSC nadaudz pasaviera, kū tautys ticiejumi myusim viestej par Leldīni:
Par Leldīnom juovuora ūlas, lai opolas teleites barojās.
/A. Ancāns, Eglūna./
Leldīnā nūdātū ūlu vajag likt izperēt, jo nu tuos ūlas izīs skaista un dējīga visteņa.
/Jaunais Vords, 1932. III, 22./
Leldīnē vajag pajemt svēteituos tukluos gaļis gabaleņu un nulikt leidz tam laikam, kad suoc labību pļaut, un pyrmū reizi ejūt pļautu, vajag nusmērēt sierpu ar tū tuklū gaļi, tad pelis naēss labības. Svēteibas vajag cīši sorguot nu pelēm, jo peles daboj ēst svēteitu maizi voi goļi, tad polīk par plykspuornim un dora cylvakim vysaidus ļaunumus.
/A. Gari-Jone, Dricāni./
Kas zam Leldēnis lelā sestdīnā ēss vairuok zierņu, tod itei pīzīmēj, ka tys byus boguots cylvāks.
/V. Podis, Rēzekne./
Kas leldīnā pyrmais atbrauc nu bazneicas, tys vysu godu pyrmais pī darba un tureibas.
/Jaunais Vords, 1932. III, 22./
Jo meita grib zynuot, nu kuras puses nuoks precinīki, tad leldīnas prīkšvokorā uz dzirnuovom juomaļ odamū odotu; kurā dziernovu pusē caur akmiņim odota izīs, nu tuos puses precinīki brauks.
/Jaunais Vords, 1932. III, 22./
Ari Jelgovys jaunīšu savuokuši ticiejumus par Leldīni. Izlosi, mož kaids nu jīm Tev pasoka prīškā, kai reikuotīs Leldīnē!
*Leldīnis reitā agri juozaceļ, tod vysu godu byus mūžums.
*Leldīnī vajag daudzi šyupuotīs, tod vysu godu naīs mīgs.
*Ka jau īprīkš Leldīnis ryuc pārkiuņs, tod byus borga vosora.
*Ka nagrybi, kab ir lelys kuojis, tod vajag Leldīnis reitā ar bosuom kuojuom uzkuopt iz akmiņa.
*Leldīnis naktī radzātī sapyni pīsapylda.
*Kod vardives pa Leldīni īt puori lelceļam, tod gaidama leitaina vosora.


text:
Latgalīša pādi pasaulī
Kotrs mes vaira ci mozuok asam pasauļa pluovi. Vysmoz vīna taida pluova stuostus Tev byus vareiba pasaklauseit 3. junī nu 18:30 Reigā, LgSC Tonis birojā! Jiusu viereiba, dāmys i kungi, Guntis Šmaukstelis ci vīnkuorši Šmikucs! Jis rozstuosteis par sovom gaitom i dzeivi treis mienešu garumā Kazahstanā, kur jis kai breivpruoteigais vuiceja angļu volūdu. Bet Kazahstana ir bejs tik vīns pīturys punkts juo dzeivē – vysaidu cytu na mozuok iņteresantu jam ir bejs gona! Ari karš Gruzejā Šmikučam nav nazynoma paruodeiba! 😉 Ka ari Tevi iņteresej svešys zemis, breivpuoteigūs dorbs ci vīnkuorši pīdzeivuojumi – par tū vysu tod „Latgalīša pādi pasaulī” stuostu vokorā! 😉
Varbyut Tu ari esi atstuojs sovus latgaliskūs pādus kaidā pasauļa molā tuoli nu sātys durovu? Atej i pasadoli! Byusim prīceigi pasaklauseit i natīši apceļuot tuos svešuos molys!
Pyrma tam par Gunti informaceju var īvuokt juo sātys lopā
Kai ari ite vīns sviežns roksts nu „Latvejis Avīzis” orūdim
Tai kai “Latgolys Studentu centra” bīdri puorsvorā ir aktivi jaunīši, kas regulari īsasaista dažaidūs interesantūs pīdzeivuojumūs, dūdas ekspedicejuos i apceļoj na viņ Eiropu, bet ari tuoluokys i na mozuok interesantys pasauļa molys – Sibireju, Āzejis valstis, planavuots, ka stuostu vokors “Latgalīšu pādi pasaulī” klius par ciklistu tradiceju i īpazeistynuos interesentus na viņ ar Kazahstanys kulturys sovpateibu, bet ari daudzom cytom pasauļa valstim, kur davušīs aktivī latgalīši.
Zynuošonai: Tonis biroja adress ite
Bīdreibys 2008.- 2011. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs, i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu.


text:
Septeni padūmi, kai mudruok i lobuok īsavuiceit latgalīšu volūdu
Roksta autors: Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv
Latgalīšu volūda ap 164 tyukstušom cylvāku ir kasdīnys sazinis volūda. 2011. gods tautys skaiteišona paruodeja, ka latgalīšu volūdu kasdīnā lītoj 8,8% Latvejis īdzeivuotuoju. Gryuši sprīst, voi i par cik pa itim godim volūdys runuotuoju skaits sasamazynuojs. Īspiejams, tik dreiži tū nimoz ari naizadūs nūskaidruot, jo 2021. gods tautys skaiteišonā tiks izmontuota administrativajūs datu olūtūs daīmamuo informaceja, piļneibā atsasokūt nu īdzeivuotuou aptaujis škārsteiklā i jūs dzeivisvītā. Nivīnā datubāzē nateik uzkruoti dati par latgalīšu volūdys lītuotuoju skaitu.
Latgalīšu volūdys runuotuoju i raksteituoju pulkam ik pa laikam pīsavīnoj jauni ļauds. Portals lakuga.lv apkūpuojs septeņus padūmus, kas var paleidzēt mudruok i ari lobuok apgiut gon runuotū latgalīšu volūdu, gon latgalīšu rokstu volūdu.
1. Izlem, voi tu gribi apgiut runuotū voi rokstu volūdu
Suocūt apgiut latgalīšu volūdu, tev pyrma juoizlemj, kuru volūdys formu tu gribi apgiut – runuotū ci rokstu volūdu, bet varbyut ari obejis. Atškireibā nu latvīšu literaruos volūdys, kuru esim vuicejušīs školā, latgalīšu runuotuo i raksteituo volūda vairumā gadīņu atsaškir, pīmaram, sarunā ar kaidu dzierdiesi vuordus “sasatiktīs”, “paļdīs”, sovukuort kaidā gazetys rokstā skaiteisi “sasatikt” i “paļdis”. Tys partū, ka latgalīšu rokstu volūda teik normāta, t. i., iz tū atsatīc oficiali apstyprynuoti gramatikys nūsacejumi, pi kuru juopīsatur, sovukuor runuotajai volūdai nav tik styngru nūsacejumu i tuos lītuotuojs sovā izteiksmis veidā ir daudz breivuoks. Sarunvolūdā pasaruoda izlūkšņu eipatneibys, kas na vysod atsaspīgeļoj latgalīšu rokstu volūdā.
Volūdys apgiviejus “atškireiguos” latgalīšu volūdys var mulsynuot, i tim, kuri da šam ar latgalīšu volūdu bejušs iz “Jius”, volūdys apgivis procesu var padareit drupeit sarežgeituoku aiz tuo, ka dzierdātais piļneibā nasakreit ar skaiteitū.
Ka tu breivi runoj latgaliski i tova prioritate ir prast raksteit latgaliski bez klaidu, fokusejīs iz gramatiku. Sev nūdereigus materialus atrassi lakuga.lv sadalis “Volūda” apakšsadaļā “Raksteiba”.
Sovukuort, ka mutvuordu saziņa latgaliski tev ir svareiguoka, raugi vaira byut vidē, kur runoj latgaliski, papyldynoj sovu vuordu kruojumu, bet tymā pošā laikā nasakautrej raksteit latgaliski, i tys nikas, ka tekstā byus klaidys.
2. Suoc ar eisu tekstu skaiteišonu
Naatkareigi nu tuo, voi tova prioritate ir īsavuiceit runuot latgaliski voi ari uzlobuot rokstu volūdu, svareigi ir skaiteit tekstus latgaliski. Tys paleidzēs lobuok izjust volūdu i ari papyldynuos vuordu kruojumu.
Pat, ka kasdīnā runoj latgaliski, roksta puorskaiteišona latgalīšu volūdā var byut izaicynuojums. Partū suoc ar eisu tekstu skaiteišonu, jo tod pītiks spāka vysam tekstam i nasarass sajiuta, ka teksts ir par sarežgeitu. Īspiejams, tev vajadzēs vairuokys nedelis, kab pīrostu pi skaiteišonys latgaliski. Raugi tū dareit regulari, i piec laika latgaliski variesi skaiteit tikpat breivi kai latvīšu literarajā volūdā.
Kai ari, lai skaiteišonys process byutu efektivuoks, izavēlej tekstus par temom, kas tev ir interesantys.
3. Lyudz apkuortejim ar tevi runuot latgaliski
Latgalīšu volūdu mudruok variesi apgiut, ka tū dzierdiesi kasdīnā. Nareši, kod draugu voi rodu kompanejā ir kaids, kurs naprūt latgaliski, puorejī puorsaslādz iz kūpvolūdu – latvīšu literarū volūdu. Ka tev godās itaida situaceja, palyudz sarunys bīdrim turpynuot runuot latgaliski.
Ka latgalīšu volūdu kasdīnā ir gryuši dzierdēt, raugi atrast kaidu draugu voi kolegu, kuram latgalīšu volūda ir dzymtuo, i praktizēt ar jū eisys sarunys par dažaidom kasdīnys temom.
Vairuoki eksperti svešvolūdu apgivei īsoka īt iz randenim ar kaidu, kuram konkretuo svešvolūda ir dzymtuo. Tū var raudzeit dareit ari vuicūtīs latgalīšu volūdu. Bez tuo, ka attīceibys izadūs, latgalīšu volūda var palikt par jiusu saimis volūdu.
Ka īsapazeisti ar kaidu jaunu cylvāku i zini, kas jis runoj latgaliski, suoc iz reizis ar jū komunicēt latgaliski, pat, ka naesi drūss par sovu latgalīšu volūdu. Ja suoksit ar konkretū cylvāku runuot latvīšu literarajā volūdā, piečuok byus gryuši puorīt iz latgalīšu volūdu.
4. Klausīs audio i verīs video latgaliski
Īspiejams, na kotru dīnu tev byus vareiba ar kaidu pasarunuot latgaliski, kab sevi uzturātu formā, klausīs dažaidus audio latgaliski, ari latgalīšu muzyku, kai ari verīs video. Škārsteiklā ir daīmams gona daudz televizejis sižetu i raidejumu latgaliski, taipoš raiedejumus i sižetus latgalīšu volūdā pīduovoj vairuokys radejis stacejis.
Pyrms kaida laika tyka izveiduotys video serejis latgalīšu volūdys apvuiceibai, ari tuos tev byus nūdereigys.
5. Pīroksti sev interesantus vuordus
Kab justūs drūsuok, runojūt i rokstūt latgaliski, ik dīnu raugi papyldynuot sovu vuordu kruojumu. Ka kaidā sarunā, video, audio voi tekstā moni da šam sev nazynomu vuordu, pīfiksej tū. Tu vari ari izveiduot sovu vuordineicu ar vuordim, kas tev ruodīs interesanti i kurus tu grybātu lītuot. Ka vuorda nūzeime da gola nav izprūtama, raugi tū nūskaidruot, kab cytu reizi varātu vuordu lītuot atbylstūša kontekstā i tys palyktu tovā leksikā.
6. Raugi īgaumēt atslāgys vuordus i frāzis
Ka latgalīšu sarunvolūdys apgivē esi īsuociejs, īgaumej bīžuok izmontuotūs vuordus i frāzis i izmontoj jūs atbylstūšuos situacejuos. Ka vys vēļ kautrejīs runuot latgaliski, vari suokt ar dažaidom pīkluojeibys frazem – kai “Lobs reits!”, “Lyudzu!”, “Paļdis” i tt., bet puorejū sarunu turpynuot sev ārtā volūdā. Taidā veidā tu apkuortejim dūsi signalu, ka tev ir interese par latgalīšu volūdu i pozitiva attīksme pret jū. Tod ari tovi potencialī sarunys bīdri jussīs komfortabluok ar tevi runuot latgaliski, koč tu jim vēļ atbiļdiesi cytā volūdā.
7. Nasakautrej raksteit latgaliski
Ka esi apsajiems uzlobuot latgalīšu rokstu volūdu, ir svareigi praktizēt raksteišonu. Tikai taidā veidā tu variesi nūstyprynuot sovys zynuošonys. Vysvaira tev paleidzēs, ka kaids latgalīšu volūdys eksperts puorbaudeis tovus tekstus i nūruodeis iz klaidom. Izanalizej tuos, raugi īgaumēt, kur tu parosti kliudīs i kaids gramatikys lykums tī dorbojās, i nuokušajā reizē ituos klaidys napīļaut.
Ka tev nav īspiejis sovus latgaliskūs tekstus īdūt kaidam puorbaudeit, tik un tai roksti latgaliski. Nasabeist tū dareit ari publiski, par speiti tam, ka kaids nūruoda iz tovom klaidom. Ari latgalīšim ir sova “volūdys policeja”. Raugi pīzeimis nauztvert personiski, izanalizej i, ka atzeisti tuos par saturiski vierteigom, raugi aizruodejumus jimt vārā.
Ari tod, ka tovs mierkis ir apgiut tikai runuotū latgalīšu volūdu, nasakautrej raksteit latgaliski. Leidzeigi kai runojūt, vari suokt ar bīžuok izmontuotajim vuordim i frāzem.
Medeju atbolsta fonda īguļdejums nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu. Par roksta saturu atbiļd portals lakuga.lv.


text:
Puika kalpo Dievam un velnam.
A. 710. 361. r. Rancāns, Rēzeknē.
Dzeivuoja vīns cylvāks ļūti nabogs, bet saime beja jam lela. Kotru godu tryuka maizes, tai ka gondreiž pa vysu pavasari vaiadzēja cīst bodu.
Tad vīnu reizi taidā gryutā laikā sadīunuoja jis sleicynuot sovus bārnus. Pajēme divi bārnus īlyka peitinē [pītene, grozs un aiznese uz upi sleicynuot. Īdams pa upes krostu, īraudzēja vacu veceli. Vecs suoka vaicuot vuorguļam : "Kū tu nes kerzē [kr., grozs]?"
Vuorguļs atbild, ka kalsus nas sleiynuotu. Tad vecs vēl vaicoj, bet otkon dzierd taidu pašu atbildi. Tik ka vecs trešu reiza pavaicuoja, tad tik vuorguļs pasacēja taisneibu. Vecs tūlaik lyka vnorgrrļam nest bārtus atpakaļ uz sātu, un ari pats reizē nūguoja uz vuorguIa muojom.
Īguojis satā, vecs līk vuorguļam dabuot nu cepļa syltas gaļas pusdīnem. Vuorguls veras uz veča, izplētis acs. Kur lai jis jem gaļi, ka jam jau sen ni kimūsa nav? Bet vecs attaisa cepli, un vuorguļs īrauga pylnu cepli vysaidu ēdīņu un maizes. Nūsabreinuojis nas vysu uz golda un pabaruoj vysus.
Tad vecs otkon soka uz vuorguĪa, lai jis īt uz klāvu [kūts] un nūkaun pašu tukluokū vērsi. Vuorguļs otkon dūmoj: vecs soka kaut pašu tukluokū vērsi, bet jam klāvā nav ni kūda ni tukla, tik vīna vīn gūtiņa. Tam laikam, radzādams jau. breinumu nav veča, īt uz klāvu un redz, ka pylns klāvs lūpu. Nūsaprīcoj vuorguļs un skrīn uz sātu pateikt večam. Bet vecs jam pīsoka, ka jis -- kai tik paliks jaunuokam dālam ostoņi godi - lai atsyuta tū dālu uz ja, un īdūd komūleiti dīgu, kurs valdamīs nūvess vuorguļa dālu uz veci. Vuorguls apsūlej večam vysu tū izpildīt. Tad vecs atsavasaļoj un aizīt sovu celi.
Puorīt ostoņi godi un vuorguļs syuta sovu dālu uz veci, īdūd dālam komūleiti un pasoka, kur komūleits velsīs, tur lai jis īt. Dāls pajem komūleiti un laižas ceļā. Par nazcik dīnom teik pi veča ,an palīk dzeivuot. Vecs atļaun vuorguļa dālam staiguot pa .ysim kambarim, tik vīn vīnā aizlīdz īt. Bet vuorguļa dāls nanūcīš un īīt aizIīgtā kambarī. Īguojis redz, ka stuov pi sīnas yudena trauks un spīgels. Vuorguļa dāls pajem un nūmozgoj sev rūkas un ari pats nūsamozgoi. Tamā pat breidī apbierst rūkas ar sudobru un moti ar zaltu.
Atīt vecs un redz, ka vuorguļa dāls napaklausēja juo, bet šū reizi jam pīdūd. Nūslauka sudobru nu rūku, zaltu uz golvas pamat, bet otkon naatļaun īt vīnā kambarī. Vuorguļa dāls kaidu laiku nūcīš, bet golu golā īīt otkon kambarī, kurā vecs naatļuove. Īguojis īrauga smuku vēzdini [vēzda, kūja], pajem jū un pacyloj. Tamā pat laikā atīt ari vecs uz šū kambari un soka uz vuorguļa dāla: "Kū tu padarēji? Tu apsyti ar šū vēzdini pus pasauļa. Tu manis naklausēji un es vairs navaru tevi pi sevis turēt. Ei, kur gribi!"
Tai vecs palaiž vuorguļa dālu un īdūd iam leidza treis sāklas.
Pīsaka, ka naītu par kolpu pi taida saiminīka, kuram byus malni sprūguoti moti, un ari kur paliks dzeivuot, lai tur pasēj šuos treis sāklas. Tad vecs apsīn vuorguļa dālam golvu ar drēbes gobolu, un līk sacīt tam, kas vaicuos, ka golva suop.
Tai vuorguļa dāls laižas otkon ceļā. Īdams sateik cylvāku, kurs grib jū pajemt par kolpu; bet vuorguļa dāls līk jam paruodīt sovus motus. Cylvāks nūjem capuri, un paruoda sovus malnūs sprūguotūs motus; tad vuorguļa dāls atbild: "Naīšu par kolpu, tuodēļ ka tev malni sprūguoti moti."
Tys cylvāks beja valns. Jis tyulen aizskrīn uz sovu sātu, izpervej motu cytā kruosā. sasukoj un otkon aizīt vuorguļa dālam prīškā. Un tai jis apmuonej vuorguļa dālu, un tys palīk pī valna par kolpu.
Jis tagad īguodoj par tuom saīklom, kuras īdeve vecs, un pasēj zemē. Par laiku izaug treis uobelneicas: vīna medzes [baltkrievu un poļu miedz, varš, ūtra sudobra, treša zalta. Tai dzeivoj kaidu laiku vuorguļa dāls pi valna. Bet vīnu reizi valns soka uz vuorguļa dāla : "Tev daīs īt kautīs ar lelu pulku, jo izvarēsi, tad tev moksuošu, a cytaiž dīneisi pi manis par velti."
Vuorgua dāls aizzadūmoj, ka jam by us izvarēt un īguodoi par uobelneicom. Nūīt, nūlaiž zoru nū pyrmuos uobelneicas, cārt par uobelneicu. Izskrīn nu uobelneicas zyrgs. Sāst uz zyrg: vuorguļa dāls un aizskrīn kautīs. Dabraucis pi tuos vītas, kur beja saeits, īrauga pulku ļaužu, bet te kai skrīn zyrgs, tai vysus sameida.
Tad vuorguļa dāls brauc laimeigs atpakaļ un natuoli nu sā tas palaiž zyrgu un pats īt pi vuortu, sateik jū valns un vaicoj : Voi tev lūbēs?"
" "Lūbēs [lobās, izdevās]," atbild vuorguļa dāls. Valns palīk dusmeigs un otkon syuta kautīs. Vuorguļa dāls ari taipat dabuoi zyrgu nu ūtras uobeļneicas, aizjuoj un taipat apsyt vysus.
Bet vēl na gols, valns syuta trešū reizi. Tys pats ari nūteik i trešū reizi. Tagad jau nav kū dareit, vaiag valnam moksuot vuorguļa dālam par dīneišonu. Bet vuorguļa dāls na munis, kai tik dabuoja nu valna naudas, tai tyulen laidēs prūjom. Lobu laiku staiguoia pa vysom molom, koleidz otrada sovu tāvu un tad palyka dzeivuot pi juo.


text:
Konkursa „Kas dzeivoj munā sātā?” rezultati
Martā LaKuGa sovim skaiteituojim pīduovuoja īspieju tik pi jaunuos latgalīšu kruosojamuos gruomotys „Munā sātā”, pīsadolūt konkursā „Kas dzeivoj munā sātā?”. Lai tyktu pi kruosojamuos gruomotys, beja juoatsoka viņ iz 3 vaicuojumim i juoatsyuta stuosts par sovim sātys kustūnim i jūs pīdzeivuojumim.
Atbiļdis iz konkursa vaicuojumim
1) Ar kaidu izruodi ituo goda suokumā Reigā gasteja Baļtinovys dramatiskais kolektivs “Palādas”? – „Ontons i Zīmassvātki”
2) Kaids fonds itūšaļt atbolsta portala LaKuGa darbeibu? – Vaļsts kulturkapitala fonds (VKKF)
3) Kurā datumā itūgod nūtiks skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni”? – 27. aprelī
Paļdis vysim dalinīkim par skaistajim stuostim, kustūņu karteņom i zeimiejumim. Par konkursa uzvarātuoju ir atzeita Agnese Kalvīte ar stuostu „Saimnīkdāls”, kurs tiks publicāts ari LaKuGā. Sovukuort atzineiba pīškierta Juram Šantaram i Diānai Adamovai. Vysi treis autori sajims kruosojamū gruomotu „Munā sātā”, LaKuGa personiski sasazynuos ar uzvarātuojim.
Karteņa: Diānys Adamovys konkursam īsnīgtais zeimiejums
Ziņu sagataveja: LaKuGa


text:
Atašīnis pogosts
Atašīnis pogosts[2] (latvīšu: Atašienes pagasts) — Krystapiļs nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Pogostā dora vydsskūla, biblioteka i Romys katuoļu bazneica.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Atašīnis pogosts tur rūbežu ar:
- Krystapiļs nūvoda Mežuoris pogostu;
- Leivuona nūvoda Rudzātu pogostu i Turku pogostu;
- Modyunis nūvoda Mātrainis pogostu;
- Ribinišku nūvoda Seiļukolna pogostu;
- Varakļuonu nūvoda Mūrmastinis pogostu i Varakļuonu pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Atašīnis pogostā dzeivoj 735 ļauds, nu jū 86% latvīšu, 11% krīvu i 3% cytu tauteibu ļauds.[3] Atašīnis pogostā irā pošu mozuo cylvāku bīzeiba Krystapiļs nūvodā, partū ka vaira kai 70% pogosta zemu aizjam meži i pūri.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Atašīnis pogosta ļauds dzeivoj 25 soluos.[4] Pošys leluos solys — AtašĪne (pogosta centrys), Rejnīki, Truoškys.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Aija Kukule — dzīduotuoja, muzykys skūluotuoja;
- Pīters Babrys — pedagogs, Baļtejis viesturis tāmātuojs trymdā ASV.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Jākubmīsts—Rēzne—Terehova (A12) i Kruoslova—Preili—Modyune (P62), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi.[5] Atašīnis pogostu škārsoj dzeļžaceļa lineja Krystapiļs—Sīnuoja, iz kurys irā staceja „Atašīne”.
Atašīnis pogosta teritoreju apkolpoj posta atdaļa — AtašĪne (LV-5211).[6]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Atašīnis Suopeiguos Dīvamuotis Romys katuoļu bazneica;
- Mariņdzis piļs i muižys suods;
- Pūdarneica „Zaļbierzis”;
- Retro motociklu i senejūs formys aptārpu kolekceja;
- Teiču dobys rezervats.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Latgolys administrativais īdalejums. Latgolys piļsātys, nūvodi, pogosti (2019. goda 27. majā). Vaļsts volūdys centrs. Veireits: 2020. goda 3. janvarī
- ↑ Atašīnis pogosta teritorejis planavīņs
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys golvonī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Ar kuojom pa muojom
16.novembrī 18:30 esi aicynuots iz atraktivu izzinis spēli “Ar kuojom pa muojom” par gūdu Latvejis dzimšonys dīnai. Sasatikšona Reigā pi Breiveibys pīminekļa. Atpazeišonys zeime – čaja kruška (vokori tymsi i solti, byus juorauga sasasiļdēt – dreikst atīt ari ar tukšu krušku, čajs byus! 😉 )
Vokora gaitā dažaidi vaicuojumi i atrakcejis ar viesturisku i latvisku īvirzi! Finišs Daugovmolā pi Leluo Kristapa!
Atej pats, pajim leidza draugu i suoksim svinēt Vaļsts svātkus reizē!
Foto nu “Vokora stygys” ar kontrolpunktu pi Breiveibys pīminekļa


text:
LgSC aicynoj iz īsapazeišonys vokoru Reigā
21. martā „Latgolys Studentu centrs” aicynoj jaunīšus iz īsapazeišonys vokoru LU golvonajā ākā (Raiņa bulvarī 19) 1. auditorejā, suokums 18:30, bet drūši var pīsavīnuot arī vāluok.
Vokora gaitā paradzāts latgalīšu domino, aliass, cyrks, meiklis i cytys latgaliskys izklaidis. Kai arī pastuosteisim, kas ir LgSC i kū mes dorom, gribim, lai pīsavīnoj myusim!
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) ir sabīdriska organizaceja, kurei apvīnoj rodūšus i aktivus jaunīšus, kurim ir svareigi apsazynuot sovys latgaliskuos saknis i lepuotīs ar tom. Darbeibys mierkis ir pīduovuot studentim breivū laiku pavadeit latgaliskā gaisūtnē, kūpā izaklaidejūt i veidojūt projektus, kuri popularizej latgalīšu volūdu, Latgolys kulturu i viesturi.
Kūpā jautruok – pīsavīnoj myusim!


text:
Puolejis Jadviga
Puolejis Jadviga (puoļu: Jadwiga; vengru: Hedvig; pīdzimuse 1374 goda svacainis m. 18.d - nūmyruse 1399 goda sīna m. 17.d) — beja Puolejis Karalīne nu 1384 goda ļeidz sovai nuovei.[1] Jei beja Vengrejis Karaļa Lajoša Ļeluo i Bosnejis Eļizabetis jaunuokuo meita. Por juos piecteci Puolejis trūņī kļuve juos veirs Vladislavs II Jagaiļs, kurš pīkrita atsateikt nu paguonisma i pījimt katuoļu ticeibu, lai varātu kļiut por Jadvigys veiru.[2] 1997 godā Rūmys Katuoļu Bazņeica īcēļe Jadvigu svātū kuortā.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Sīvīte, kura tyka krūnāta por Puolejis Karalīni (angliskai)
- ↑ Četrys Jagaiļa sīvys (angliskai) - draugas.org | 2005 goda roksts


text:
100gadis bolsi CELĪS, BRUOĻ!
Par gūdu Latgolys kongresa symtgadei 2017. goda pavasarī izdūts latgalīšu muzykys izlase “Celīs, bruoļ!”, kurā apkūpuotys Latgolā zynomys dzīsmis jaunā i naīrostā izpiļdejumā. Itei muzykys izlase ir Latgolā i Latvejā zynomu muokslinīku duovona Latgolas kongresa symtgadē. Izlasis idejis autori ir muziki Guntis Rasims i Arnis Slobožanins, izdeviejs bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa”, bet izlasis izdūšonu podturiejuse Kulturys ministreja. Albumā īkļautys 12 popularys latgalīšu dzīsmis jaunuos skaņos, kuruos izpylda zynomi muokslinīki: Renārs Kaupers, Juoņs Aišpurs, Kārlis Kazāks, Valters Frīdenbergs, Kristaps Rasims, Aigars Runčis, Andris Eriņš, Guntra Kuzmina, Atis Auzāns, Ingars Gusāns, Artūrs Uškāns, Gunārs Igaunis, Jurs Ostrovskis, Laura Bicāne, f/k “Dyrbyni”, Normunds Zušs, Ēriks Zeps, Jurs Vucāns, Gints Ločmelis, Aija Eriņa, “Rūžupis veiri”, Ingars Puncuļs, Vinsents Kūkojs, Oskars Orlovs, Inga i Normunds, Kvāps i Ūga nu “Ausmeņa records”, Dainis Skutelis, DJ Guntix i vēļ daudzi cyti. Sūpluok dzierdamys taidys dzīsmis kai “Tuoli dzeivoj”, “Screen”, “Latgaleite”, “Babeņa”, “Skaidra volūda”, “Rūžeņa” i cytys, kai ari eipašu atdzimšonys reizi pīdzeivuojuse bruoļu Valda i Māra Muktupuovulu (vuordu i muzykys autori) dzīsme “Pīmiņ, bruoļ!”, kurū itymā izlasē dzīd ari latgalīšu pyrmuos paudzis piecteči Renārs Kaupers i Juoņs Aišpurs.


text:
Latgolys augstaine
Latgolys augstaine — reļjefa pasacālums Latgolys dīnavydreitu daļā, vysuaugstuokuo Latgolys daļa augšuok jiuru leidzīņa, īīt Daugpiļs, Kruoslovys, Dagdys, Aglyunys, Preiļu, Ribinišku, Rēznis i Ludzys nūvodu teritorejuos. Latgolys augstainē izasliejušys pošys augstuos regiona viersyunis: Lelais Līpkolns (289,3 m augšuok jiuru leidzīņa), Dzierkaļu kolns (286,3 m a. j. leidz.), Dubuļu kolns - (273,8 m a. j. leidz.), taipoš cik nacik zamuokais, tok deļ skaistūs vierīņu izslyvušais Muokuļkolns.
Latgolys augstainē izapliets ūtrys pa lelumam Latgolys azars – Rāzna (viersa pluots 5756,4 ha).


text:
2018. goda 25. februarī jau dasmytū reizi tiks padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks”. Kab nūskaidruotu “Boņuks 2017” sajiemiejus, teik izsludynuota pretendentu dasaceišona, kas byus da 2018. goda 10. janvara. “Boņuks” ir vīneiguo bolva, kurei eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus i padareitū latgaliskuos kulturys dzeivē.
Kotru godu Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” padūšonys ceremoneja ir na tik atsavieršona iz pārnejā godā padareitū, bet ari latgalīšu kulturys aktivuokūs ļaužu, interesentu i atbaļsteituoju sirsneiga i īdvesmojūša sasatikšona. 2018. goda 25. februarī Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalē bolvys svineigā ceremonejā tiks padūtys jau dasmytū reizi. Ceremonejā ar prīšknasumim prīcēs Latvejā zynomi latgaliski dzīdūši muziki i apvīneibys – grupa “Bez PVN”, apvīneiba “Latgalīšu reps”, grupa “Unknown Artist”, Guntra Kuzmina i Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai” i cyti muokslinīki.
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” mierkis ir veicynuot latgalīšu kulturvidis saglobuošonu i atteisteibu, kai ari apkūpuot i gūdynuot spylgtuokūs i nūzeimeiguokūs sasnāgumus latgalīšu kulturā pārnejuo goda grīzumā. 2018. goda bolvai pretendentu dasacejumi teik pījimti 18 nominacejuos, kas atsatīc iz sabīdryskūs aktivitašu, muzykys i literaturys laukim. Ituo goda suokumā bolvys par padareitū, sasnāgumim voi aktivitati latgalīšu kulturā pārn sajieme Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studeja, Preiļu tierdznīceibys centra “Ūga” saiminīki Ingūna i Aigars Zīmeli, dokumentaluo kina “Likteņzeme”, izdavums “Škilbanu sīvas”, dokumentaluo kina “Runātāji”, Rēzeknis Tautys teatra izruode “Pupas”, Sandrys Ūdris i Juoņa Ryučāna romans “Aizlauztais spaits”, grupa “Piparmētra”, projekts “Jezups i Muosys”, apvīneiba “Sovvaļnīks”, latgalīšu kulturys ziņu portals “LaKuGa.lv”, muokslineica Daina Salmiņa, literaturzynuotneica i latgalīšu kulturvidis aktiviste Ilga Šuplinska, tradicionaluos dzīduošonys grupa “Saucējas”, kamerkors “Muklājs”, grupa “Dvinskas muzikanti”, bet par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys populariziešonā tyka gūdynuoti dirigenti i školuotuoji Antonina i Vitolds Milaševiči.
Aizpiļdeitys dasacejuma anketys bolvai “Boņuks 2017” elektroniskajā formatā, pa pastu voi tīšsaistis dasacejuma veidā Latgolys viestnīceiba GORS gaideis da 2018. gada 10. janvara. Īsnāgtūs dasacejumus izvērtēs latgaliskū kulturvidi voi attīceigū bolvys nūzari puorzynūša žureja sovu sferu profesionaļu sastuovā.
Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” jau pīktū reizi reikoj Latgolys viestnīceiba GORS. Bolvys “Boņuks 2017” nūtikšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programa ar A/S “Latvijas valsts meži” atbolstu, Rēzeknis piļsātys dūme, Rēzeknis nūvods i Rībeņu nūvods. Informativī atbaļsteituoji: žurnals “Ir”, Latgalīšu kulturys gazeta lakuga.lv, Latgolys radeja i Latvejis Radejis Latgolys studeja.
Bolvu padūšonys ceremoneju kluotīnē varēs pīdzeivuot kotrys grybātuojs. Beleti nūpierkami Latgolys viestnīceibys GORS i “Biļešu Paradīze” beletu sistemuos. Beletu cena 5,00 €.


text:
Jem daleibu naformaluos apvuiceibuos „Latgolys bārni II”
„Latgolys Studentu centrs” aicynoj jaunīšus iz naformalom apvuiceibom „Latgolys bārni II” par uzjiemiejdarbeibu nu 12.augusta leidz 16. augustam Drycanu vydškolā. Ka esi 18-23 godus jauns i gribi 5 dīnys aktivi i lītdereigi pavadeit laiku ar cytim jaunīšim, īgyustūt jaunu i naradzātu saskarsmi ar i par uzjiemiejim, tod dareisim tū kūpā.
„Latgolys bārni” ir naformaluos apvuiceibys, kas aizasuoka 2011. godā Drycanūs. Tymā godā uzsvors tyka lykts iz latgalīšu kulturu: muzyku, literaturu, teatri. Šūgod „Latgolys bārni” byus par uzjiemiejdarbeibu Latgolā. Itymuos dīnuos dalinīki tiksīs ar vīslektorim, kuri tīšā voi natīšā veidā ir saisteiti ar uzjiemiejdarbeibu Latgolā. Itūgod temats ir izavālāts taids, jū jaunīši na vīn izavielej laseit zemneicys Īrejā, bet i nasaradz nikaidys uzjiemiejdarbeibys īspiejis i izaugsmi Latgolā. A itai nav, i tys tiks pīruodeits nu cylvāku pīredzis, kas ar tū ir tykuši golā i veiksmeigi. Nūdarbeibys vadeit tiks pīaicynuoti gon pavysam jauni, gon pīredziejuši uzjiemieji, gon tī, kas paleidz uzsuokt jaunu uzjāmumu. Dasacejuma anketu nūsyuti inguuna.semule@inbox.lv ci oskars.orlovs@gmail.com.
Ar dīnys parādu var īsapazeit ite.


text:
Latgalīšu volūdys kursi pyrmūdīņu vokorūs
Izkūpsim sovu latgalīšu rokstu volūdu!
LgSC reikuotī latgalīšu rokstu volūdys kursi Reigys centrā nūteik pyrmūdīņu vokorūs da semestra beigu.
17:00 – volūdys pamati
18:00 – kai pareizi raksteit
Latvejis Nacionaluos bibliotekys telpuos, iz Elizabetis i Barona īlys styura, Barona 14, 3. stuovā, 312. ustobā taišni trepēs.
Nav svareigi, ci ar latgaliskū vuordu iz lyupu pasamūst nu reita ci Tev tikai ir interese par ūtru latvīšu volūdys rokstu tradiceju – kursūs Tev atsarass vīta.
Nasacesnej i nasabeist nikuo – vadeituoji nav pyrmū reizi ar peipi iz jumta (i vēļ ni reizis biblioteka nav nūdaguse).
Kai jau īrosts, kursi tiks pīduovuoti divejūs variantūs – interesentim bez prīkšzynuošonu i tim, kas latgaliski runoj daudzi i niule gryb īsavuiceit raksteit.
Pamatleimeņa nūdarbeibys īsasuoc 17:00. Juos kai i da šuo vadeis filologejis magistrante Kristīne Zute. Ite uzsvors byus lykts iz latgalīšu volūdys pamatu – runuošona, drupeit raksteišona.
Augstuokuo leimiņa nūdarbeibys īsasuoc 18:00. Juos vadeis filologejis magistre Muora Mortuzāne. Ite golvonais byus raksteišona, raksteišona i raksteišona.
Ka ni reizis naesi bejs kursūs – niu ir īspieja tū izdareit i suokt.
Ka esi guojs pārņ – atej nūstyprynuot zynuošonys i turpynoj!
Kū var zynuot – varbyut Latgola dīnuos byus jaunuo Amerika, kur iz prīšku nūtiks vysa attīsteiba. Esi pyrmais itymā viļcīnī i naguli!
Tys, kū zini, iz placu nav juonas – atej iz kursim i īsavuici!
.
Kursus atbolsta VKKF i LNB.
Tys kursu klauseituojim dūd īspieju sevi izgleituot bez papyldu moksys, kas krīzis laikā ir gona svareigi.
.


text:
Andris Grunte, Artis Orubs, Laima Jansone - Elektriskais Gans Andris Grunte, Artis Orubs, Laima Jansone
Andris Grunte, Artis Orubs, Laima Jansone - Kippis Andris Grunte, Artis Orubs, Laima Jansone
Andris Grunte, Artis Orubs, Laima Jansone - Vilcins Andris Grunte, Artis Orubs, Laima Jansone
Andris Grunte, Artis Orubs, Laima Jansone - Zarbugans Andris Grunte, Artis Orubs, Laima Jansone
Andris Grunte, Artis Orubs, Laima Jansone - Zuzu, Zuzu Andris Grunte, Artis Orubs, Laima Jansone
Andris Grunte, Artis Orubs, Laima Jansone - Uguns Andris Grunte, Artis Orubs, Laima Jansone
Andris Grunte, Artis Orubs, Laima Jansone - Elektriskais Gans Andris Grunte, Artis Orubs, Laima Jansone


text:
Vydspunktā storp rudini i zīmu
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Tradicionali novembra suokums saistuos ar Bazneicys nūlyktajom Dvieseļu dīnom, kod lyudzās par myrušajim i dzīd saļmys. A nazkod zemnīkam taišni itys beja ari goda bilancis i nūdūkļu nūmoksys laiks, psihologiski – īīšona tymsuokajā goda riņča pūsmā.
Apkiuleibys i Muorteņa dīna – vydspunkts storp rudini i zīmu
Piec Saulis kalendara ap Muorteņa dīnu, kas Latgolā nav populara, vaicojams vydspunkts storp rudiņa ekvinokceju (Mikeļa dīnu) i zīmys saulgrīžim (Zīmyssvātkim). Tod beidzās ar Apjumeibom īsasuokušais Veļu laiks, i īsastuoj Soltuma laiks.
Zeme aizmīg nuovis mīgā, jū nadreikst aiztikt, pat gonūt lūpus, – naraža cytugod vysuos nūzeimēs, cikom pavasar piec trešuo pārkiuņa byus nu jauna atmūdynuota. Vysi sasolušī pūri palīk izjuojami, var gaideit bruņuotu laupeituoju siruojumus. Ap itū laiku ir, kū pajimt.
Apkiuleibys ir zemnīka saimnīcyskuo goda nūslāgums – vyss nu teiruma pajimtais puorlaseits i salykts pa vītom, labeiba izkulta i sabārta orūdūs, teik nūmoksuoti nūdūkli. Latgolā Muorteņa dīna i pats sv. Muorteņš (316–397) nav populari, partū latgalīšu zemnīki par bilancis nūsliegšonys termeņu turēja 2. novembri.
Itys svātais, Rūmys imperejis karaveirs, nabeja pat kristeits, i reiz, sovys lobuos sirds deļ, jis puorškēle sovu apmetni i atdeve pusi juo plykam ubogam – i tod īraudzeja sapynā pasateicūšū Jezu.
Vāluokūs laikūs simboliskū sv. Muorteņa apmetņa pusi franku armejā izmontuoja kai karūgu, kuru latiniski sauce par “cappa”, a goreidznīku, kurs jū nese, par “cappellanu”, nu kuo cielīs kapelana vuords. Myusu dīnuos kapelani armejā, ari Latvejis Nacionalajūs bruņuotajūs spākūs, ir vysu konfeseju goreidznīki.
Ritualais iedīņs – gaiļs
Puorejā Latvejā svinātuos Muorteņa dīnys kai Apkiuleibu golvonais iedīņs ir gaiļs. Jis ir saulis sauciejs i gaismys viestness. Ari Latgolys saimineicys stuosta, ka Dvieseļu dīnu saļmu dzīduotuojom goldā vajadziejs likt gaili. Piec kaidys receptis sagataveitu – ci captu vasalu, ci sašmuorātu gabaleņūs – na tik svareigi.
Diveji gaili kūpā kai Muorteņa dīnys zeime veidoj vuortus iz pādejū – dzyļuokū – tymsumu, caur kū vajag izīt, lai suoktūs jauns gaismys cykls. Itei zeime atguodynoj gailūšu guņskuri, a gaisma i syltums itymā laikā ļaudim ir cīš vajadzeiga. Grafiski zeime ir puorveiduojums nu Juma zeimis (nu Apjumeibu pi Apkiuleibu) ar sarytynuotim golim, kas simbolizej saknis vysaiduos nūzeimēs. Zīmā dzeiveibys spāks globojās saknēs.
Myrušūs laika nūslāgums
Poguonu seņčim laiks storp Apjumeibom i Apkiuleibom beja myrušūs mīluošonys laiks, nu jūs lobvieleibys beja atkareiga jaunuos sezonys izadūšona. Ituo laika nūslāgums sakreit ar Rūmys katuoļu tradicejā īdybynuotū Dvieseļu dīnu oktavu – ostoņu dīnu (1.–8. novembris) lyugšonu cyklu par myrušajim. Jis suocās ar Vysu svātūs dīnu 1. novembrī, gūdynojūt vysus dabasūs tykušūs. 2. novembris ir Vysu ticeigūs myrušūs pīminis dīna aba Dvieseļu dīna – svareiguokuo vysā cyklā. Zeimeigi, ka 1. novembris ir breiva dīna mums tyvajā katuoļticeigajā Pūlejā (Wszystkich Swiętych) i Leitovā (Visų šventųjų diena), a Boltkrīvejā – 2. novembris (ДeHb пaMяTи, BoceHbckiя Дзяды).
20. godu symta 20. godūs Latgolā itamuos dīnuos oficiali naguoja iz školu, a kur i vysys ostonis oktavys dīnys.
Itamuos dīnuos na viņ celebrej sv. misi, tok ari reikoj proceseju ar dzīduojumu “Tymōs postordīnas brīsmēs..” ar nūslādzūšū aizlyugumu pi simboliskuo kopa. 2. novembrī saļmu dzīduošona ir obligata, cytuos oktavys dīnuos – piec draudzis īspieju. Individualūs lyugšonu naatjamama sastuovdaļa ir “Myužeigū duseišonu dūd vinim, o Kungs, un myužeigō gaisma lai speid vinim myužam! Amen.”
Halovīns – Vysu svātūs dīnys vigileja
Latiņu “vigilia” burtiski nūzeimej nūmūdu i nakts sardzi, bazneicys terminologejā – pyrmssvātku nakti ar eipašim dīvkolpuojumim, kai pyrma Zīmyssvātku ci Leldīnis, tok ari pyrma Vysu svātūs dīnys – 31. oktobrī. Angļu volūdā Vysu svātūs dīnys vigileju sauc “Halloween” (eisynuojums nu pylnuo nūsaukuma “All Hallows’ Evening” – Vysu svātūs vokors).
Globalizacejis rezultatā ari Latgolā īsavīsuse amerikaņu tradiceja Halovīnā bārnim apsaviļkt par spūkim, rogonom, myrūnim ci sovaiduokim mūkstim i staiguot pa sātom, prosūt kampetys. Kluot pi tuo ari izgrebt garbuzus ļaunūs goru bīdynuošonai.
Dūmojams, ka svešuo tradiceja vīgli īsavīsuse partū, ka bārnim myusu tradicejā nav nikaidys specialys nūdarbis, gatavejūtīs Dvieseļu dīnom.
Ceisteišonys guņs i eļnis kotli
Latgalīšu literaturā varim atrast tekstus, kurūs bārnim tālaini skaidruots, kas nūteik ar myruša cylvāka dvēseli. Nu Marijis Andžānis stuosta “Dvēseļu dīna” (kūpkruojums “Mozais brōleits”, 1943, 48): “Ceisteišonas gunī nasadag ari drēbes, ni moti, bet ir cīši korsts. Dvēseļu dīnā vysas dvēseles saīt sovas draudzes bazneicā, apsamat ap škērstu un lyudz Dīvu. Ari jūs tyvynīki lyudz par jom Dīvu. Kurom teik izlyugta Dīva žēlesteiba, tōs aizīt uz dabasim, bet kurom nā, tōs īt atpakaļ uz ceisteišonas guni.”
Nu Pōvula Prīkuļa stuosta “Dvēseļdīnā” (kruojums “Nūsamaļdejuši”, 1943, 44) par eļnē tykušajim: “Apleik gunkuram stōvēja augsti, leidz boltam nūtveicāti kotli. Un ap kotlim – vys tī ragaini… Bēdeigōs dvēseleites nu sōpem tai tik i lūkuos kai vēdzeleites zvejnīku rūkōs. Cyta jau kotlā īmārkta leidz ausim, cyta līsmu vydā maudojās.”
Myusu dīnu literaturā dominej poetiska i metaforiska dvēseļu uztvere, kai Annys Rancānis dzejā (kruojums “Advente”, 1991, 123): “Bet dvēseles – dvēseles nevar/ raisīties no saviem zariem,/ tās paliek par brūniem pumpuriem/ līdz jaunam pavasarim.”
Slaucama guņs
Vacuokuos latgalīšu puotoru gruomotuos dvieseļu ceisteitovu sauc par slaucamu guni, pat “slaucumu guni”. Ar slaukšonu te nav nikaida sakara, itaids apzeimiejums radīs nu tulkuotuoja sveštautīša klaidys.
Ceisteitova pūliski ir “czyściec” (nu “czyścić” – teireit). Tū tulkuot varēja kai “teireišonu“, “teireišonys guni”. Acimradzūt tulkuotuojs paziņs viņ vuordu “slauceit”, kas daleji ari nūzeimej teireišonu – gružu i putekļu nūvuokšonu. Meklejūt originaluoku formu, tok bez volūdys izjiutys – saguojuse “slaucama guņs”.
Tūlaik par klaidom ticeigī nauzadrūsynuoja aizruodeit, vysu svātā gruomotā raksteitu pījēme par pošsaprūtamu. Taipat par stilistiskom klaidom varātu pīzeit “Jezu soldons”, “gordoka towa draudziba”, “wysu waldigs Diws”. Taidi volūdys ļapsusi tyka nūvārsti 20. g. s. 20. godūs, kod pi latgalīšim dūmuotys goreiguos literaturys stuojuos pošu latgalīšu prīsteri.
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Sasatikšona ar BezPVN Jelgovā
Vasali!
Trešdiņ Tev ir īspieja dzierdēt grupu BezPVN studentu golvyspilsātā Jelgovā. LgSC Jelgovys birojs sadarbeibā ar vysstudentiskuokū muzykys klubu “Jelgavas Krekli” ir aicynuojs pyrms poša koncerta grupys dalinīkus iz sarunu. Nu tai – par dzeivi, muzyku, mūzom, prīkim i cytom vierteibom. Gaideisim vysus, kam gribīs uzdūt sovu vaicojumu grupai kluotīnē 4.decembrī 22.30 stuņdēs 6.dīnesta vīsneicā laseitovys telpā. Ka byusi atguojs, tiksi pi flajera, ar kuru klubā varēsi īkliut par breivu 🙂
Ka Tev ir kaidi naskaidri vaicojumi, drūši zvoni Valērijam 287 194 92


text:
Nedelis nūgale latgaliskā gaisūtnē Reigā
Itamā nedelis nūgalē Reigā nūteik vairuoki pasuokumi latgalīšim i Latgolys nūskaņuos, iz kurim laipnai aicynuoti vysi interesenti!
- Sastdiņ, 16. majā 15.00 Slūkys īlā 37 bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar bīdreibu “Trešuo Zvaigzne” reikoj seminaru par gūdu tam, ka pyrms 105 godim tyka atcalts drukys aizlīgums Latgolā.Seminarā ar ziņuojumim uzastuos: Lideja Leikuma, Ināra Klekere-Krekele, Kristīne Zute, Muora Mortuzāne i Ilze Sperga. Piec ziņuojumim byus vareiba turpynuot izagleituošonu naformaluos sarunuos i gaisūtnē pi čaja i kopejis. Leidza juojam gastincs čaja/kopejis pauzei.
- Svātdiņ, 17.majā 12.00 Breiveibys gatvē 440 Latvejis Etnografiskajā breivdobys muzejs reikuoj Latgalīšu dīnu. Itūgod centralais nūtykums ir Eleonorviles kapelys altārgleznys īsvieteišona. Vairuok informacejis ite.


text:
“100 g kulturys” nacionalūs duorgumus meklej Latgolā
Kotru pīktdīni 18:30 Latvejis Televizejis raidejums „100g kultūras” pīduovoj eipašu diskuseju cyklu zam nūsaukuma „Nacionālie dārgumi” – plašuokys sarunys par konkretom temom, kas Latvejai i kulturai ir eipaši svareigys.
Šudiņ, 30. martā 18:30 nacionalī duorgumi tiks meklieti Latgolā. Kas Latgolu dora izškireigu i sovpateigu? Kaids ir latgalīša raksturs, par kū jis dzīsmis dzīž i Dīva lyudz, voi dažu reizi jiutās pamasts molā i nanūvārtāts? Studejā ar raidejuma vadeituoju Arno Jundzi par itim vaicuojumim puordūmuos daleisīs, kai raidejuma veiduotuoji soka – Latgolys zynuotuoji i patrioti.
Raidejumā pīsadaleis – zynuotneica Anna Stafecka, dzejneica Anna Rancāne, Nacionaluo teatra akters Uldis Dumpis, Saeimys deputats i muzykants Gunars Igauņs, bazneickungs Aigars Bernāns, Dailis teatra akters Kristaps Rasims, filologejis doktore i publiciste Ilze Sperga, Upeitis tautys noma vadeituojs Andris Slišāns.


text:
Var pīsadaleit vijūlis spēlis nūmetnē Baļtinovā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
10.–13. julī nūtiks tradicionaluos vijūlis spēlis vuiceibu nūmetne Baļtinovā. Īdvesmis olūts tai ir ilggadejais tautys muzykants – vijūļnīks Andrejs Rancāns, kuram itūgod palyktu 90 godu. Nūmetnis vuiceibspāki byus tradicionaluos vijūlis spēlis pedagogi i izpiļdeituoji, kurim ir īmanis Latgolys nūvodam soveigā vijūlis spēlis stylā i kuri vuicejušīs itū spēli ari nu Andreja – Asnate Rancāne, Liene Brence, Elīna Reinika i Liene Logina, par gaidomū nūtikšonu informej L. Brence.
Tiks veiduotys div vuiceibu grupys: 1. grupa – repertuara apgivei (daleibnīki ar pamatzynuošonom vijūlis spēlē), 2. grupa – styla izkūpšonai i pylnveiduošonai (daleibnīki ar padzilinuotom zynuošonom i prasmem vijūlis spēlē). Dasasaceit nūmetnei varams, aizpyldūt anketu i atsyutūt da 5. juļa iz adresi birojs@folklorasbiedriba.lv
Daleiba vuiceibu procesā ir bez moksys. Nūdarbeibys tiks organizātys Baļtinovys muzykys i muokslys školā. Daleibnīkim, kurim ir vajadzeigs, pošim juosamoksoj par ādynuošonu i izguldynuošonu. Papyldu par nūmetnis vuiceibu procesu informēs Liene Brence, t. nr. 28602773, e-posts brenceliene@gmail.com
13. julī 18.00 stuņdēs nūtiks Tautys muzykys koncerts, veļteits vijūļnīka A. Rancāna pīmiņai. Koncerts i večerinka piec juo nūtiks dabiskā lauku vidē, A. Rancāna lauku sātā “Mākoņi”. Koncertā pīsadaleis nūmetnis daleibnīki i pedagogi, kai ari tyvuoki i tuoluoki gosti: folklorys kūpys “Grodi” i “Garataka” nu Reigys, Baļtinovys etnografiskais ansamblis i kapela, muzykanti nu Upītis, Saļņovys i Rogovkys. Eipašī gosti – Aļgirds Klova ar kapelu nu Leitovys.
Tautys muzykants A. Rancāns (1929–2014) sovys vijūlis spēlis aktivuokūs godus ir pavadejs Baļtinovā, apcīmuodams apleicīnis muzykantus, pīraksteidams melodejis, kai ari spālādams Baļtinovys i Upītis kapeluos. Partū nūmetnis reikuošonai pīmāruotuokuo vīta izalaseita taišni Baļtinova. Nūmetnis nūdarbeibu ītvarūs golvonū repertuara daļu sastuodeis Andreja spālātuos melodejis. Sūpluok tam, eipaša lūma tiks īruodeita spēlis styla, maneris i soveiguokūs pajiemīņu apgivei. Nūmetni i koncertu organizej Latvejis Folklorys bīdreiba sadarbeibā ar Baļtinovys nūvoda pošvaļdeibu, atbolsta VKKF.


text:
Muzykys īrokstu izdevnīceiba “Upe tuviem un tāliem” sadarbeibā ar latvīšu folklorys zynuotuojim izdavuse īrokstu CD/DVD formātā “Sibīrijas latviešu dziesmas”, kurymā apkūpuotys latvīšu dzīsmis, rūtalis i daņči, kas īraksteiti vysmoz 16 Sibira latvīšu dzeraunēs kai napaseņ, tai ari pyrma 20 i vaira godu. Tūs vydā ari īroksti latgalīšu volūdā – lels skaits latgalīšu iz Sibiri izceļuoja 19. godusymta beiguos.
NOMINANTI:
Valodas Austrumlatvijā: pētījuma dati un rezultāti
Literaturys almanahs “Olūts Nr. 14”
Feimaņu draudzes pasakas
Ontons Slišāns “Rūtaļu vydā”


text:
Itūgod Leivuonā tautys dzīšmu kēde byus latgalīšu volūdā
Aizvadeitajā godā akcejis „Tautasdziesmu ķēde – garākās Rīgas ielas garumā” ītvorūs, dalinīkim veidojūt „cylvāku kēdi” nu vīnys Leivuona piļsātys rūbežys da ūtrai, tyka nūskaiteitys aptuveni 2000 latvīšu tautys dzīsmis. Tai kai pasuokums giva lelu atsauceibu, organizatorim roduos ideja akceju turpynuot i itūgod popularizēt taišni latgalīšu volūdu i kulturu.
Akceja „Lielā tautas dziesmu ķēde Līvānos – garākās Rīgas ielas garumā” itūgod nūtiks septembrī, kurys laikā muokslinīciskuos pošdarbeibys kolektivi, nūvoda īdzeivuotuoji i gosti tiks aicynuoti, veidojūt kēdi i nūdūdūt simbolisku „tautys dzīšmu komuli” nu rūkys rūkā, Leivuona piļsātys Reigys īlys garumā piec sovys izvielis skaiteit, izdzīduot ci nūdoncuot tautys dzīsmi latgalīšu volūdā.
Vīnlaikus Leivuona nūvoda Kulturys centrā byus Latgallīšu tradiceju škola – latgalīšu rūtalis i omota prasmju darbneicys – slūtu sīšona, mārrutku reiviešona, svīksta kuļšona, fotodarbneica „Esi latgalietis” (īspieja nūsabiļdēt latgalīšu tautys tārpūs).
Projekts „Lielā latgaliešu tautasdziesmu ķēde un tradīciju skola – nemateriālā kultūras mantojuma saglabāšanai un popularizēšanai” teik eistynuots Latvejis vaļsts mežu atbaļsteituos Latgolys kulturys programys ītvorūs.
Karteņa: Dzīšmu kēde 2014. godā, Leivuona nūvoda dūmis publicitatis foto


text:
Vysgorduokī špeka peiriedzeni. Myusdīneigs skots iz Masiļūnis “Povuoru gruomotu”
Roksta autore: Māra Ziemele, iedīņu blogere, Instagram konta @edamskaisti veiduotuoja
Par puorizdūtū Antoninys Masiļūnis “Povuoru gruomotu”
Vysapyrma, izsoku pateiceibu vysim projektā īsaisteitajim dalinīkim par Latgolys kulturys montuojuma saglobuošonu. Tys ir nanūviertiejams īguļdejums, kab senejais i drupeit pīmierstais palyktu par jaunu i modernu, kas spiej pīsaisteit myusu dīnu auditoreju.
“Povuoru gruomota” iz reizis pīsaista skatīni ar malni šarmantu dizainu, kas asociejās ar kū nibejs syltu, senatneigu i interesantu. Gruomotys vuoku rūtoj svaigi izcapti špeka peiriedzeni, kuri skaisti sasādynuoti peitā, ar dvīleiti izkluotā grūzeņā ar sūpluok asūšu muola trauku. Kompoziceja iz reizis ļaun izatāluot bierneibys svātku smuordu, kod sovlaiceigi tyka gataveits svātku mīlasts, raudzāta meikle, kuortuota sāta i mozuo breinumu laika nūskaņa.
Škūrstūt iz prīšku, ir uzskotoms satura ruodeituojs, kurā vysaiduokuos iedīņu receptis ir sadaleitys pa frakcejom – salati, virīni, sīri, soldonī iedīni i tt., kas vīnkuoršoj iztāluotuos receptis mekliešonu. Ka sīrs, tod meklejam sīru recepšu puslopys, ka soldonais iedīņs, tod īmam iz soldonajim.
Kotrā atvārumā ir vidieji 7–8 receptis, kas vīnkuorši i uzskotami ir pasnāgtys skaiteituojam. Pyrmajā ryndkūpā nūruodeitys vajadzeiguos sastuovdalis i tūs daudzums, kam tuoļuok sekoj pats gataveišonys process. Kab puslopu atvārums byutu gaumeiguoks i rūtaleiguoks, kotrys puslopys uorejuos malenis rūtoj kaids fragments nu sakluota golda voi iedīņa fragments, kas veidoj nūskaņu.
Drupeit saleidzynojūt receptēs izmontuotuos sastuovdalis ar myusu dīnuos popularuokajom izmontuotajom sastuovdaļom, tuos dyžan naatsaškir. Gondreiž vysys nu tūs ir zynomys i vīnkuoršai daīmamys. Spylgtuokuo atškireiba vārojama tik izmontuotūs taukvīlu sarokstā. Gruomotā dominej cyuku tauki gondreiž pi kotrys receptis. Tys vīnkuorši izskaidrojams ar tū, ka seņuok produktu dabuošonys parodumi beja cytaiduoki. Vairums cylvāku dzeivuoja laukūs, poši audzēja produktus pošpatiereņam, nūsadorbuoja ar fizisku dorbu, kod beja vajadzeiga papyldu energeja, kab vysu varātu padareit. Beidzamajūs godūs nūvāruotuos jaunūs recepšu tendencis ir vaira iz posnuokim i pylngraudu produktim. Laikim ejūt, mainuos ari cylvāku kasdīnys tendencis.
Kai pyrmū recepti, kū pagataveit nu ituos gruomotys, es izavielieju špeka peiriedzeņus. Niu ir eists svātku laiks – 18. novembris, Zīmyssvātki –, kod tai viņ gribīs syltu i muojeigu cīnastu, kai braucūt gostūs, tai asūt ar saimi sātā pi vakareņu golda.
Kai jau īrosts, kotrai saimineicai ir sovi mozī knifeni, kū lītoj pi meiklis gataveišonys, partū saceišu gūdeigi, gataveit, atkuortojūt originalrecepti, nav nimoz tik vīglai. Tok taiseišonys process redzīs daudz eipašuoks, jo puorjem moza nostalgiska sajiuta par senejim laikim, kod taišni tai gataveja, kai tū doru niu. Mozais paklupīņs suocās pi mārvīneibu, kod saīt veikt zvonu mamai, kab precizātu i puorsalīcynuotu, voi eistyn gluoze ir 250 ml, jo jaunī gataveituoji myusu dīnuos vaira izmontoj taišni gramu i mililitru mārvīneibys, kab precizi definātu sastuovdaļu daudzumus i “nanūsautu greizai”. Kod ar sastuovdaļu daudzumim vyss ir skaidrys, var giutīs kluotyn meiklis gataveišonai. Salīkūt vysys sastuovdalis rūkys stīpīņa attuolumā, kab process ītu dreiži, otkon rūnās it kai vīnkuorši, tok tymā pošā laikā sarežgeiti vaicuojumi. Receptē mynāts “meikli taisa bez īrauga”, tok cylvākam, kurs īprīšk itaidu meikli nav gatavejs, tys var radeit apjukumu – kai tod tū taiseit? Labi, ka, drupeit puorškūrstūt i paskaitūt sūpluok asūšuos receptis, rūnās nūjausma, kaidā seceibā tys juodora i kaids ir pareizais panuokumu atslāgs izcylys meiklis sataiseišonā. Tok, ka tys nikod nav dareits i meikle taiseita cytaižuok, grybātūs, kab gruomotys suokuma voi beigu daļā ir itūs procesu detalizāts paskaidruojums i nav švuorbu, voi vyss teik dareits tai, kai autore tū ir dūmuojuse. Nūteikti vacuoka godu guojuma cylvākim itys naradeitu nikaidu vaicuojumu, tok jaunam ēst taiseituojam tys var ruodeitīs gona gryuts aizdavums.
Kod meikle sataiseita i skaisti izauguse, gaist vysys īprīšk mynātuos švuorbys, voi sūli pa sūļam padareits pareizi, jo piec peiriedzeņu smuordoj jau vysa sāta.
Nikod īprīšk nabeju taisejuse peiriedzeņus taidā veidā, kod izraudzātū meikli saveļ mozuos bumbeņuos i atstuoj iz eisu šaļti vēļ paaugt leidz piļdejuma likšonai. Tei ir geniala meklis pagataveišonys ideja, naizmontojūt meiklis rulli! Jo, kotru bumbeņu atseviški izmeicūt par mozu bļūdeņu, īlīkūt tamā piļdejumu i aizspīžūt cīši, pavysam vīnkuoršai saīt sataiseit skaistus peiriedzeņus. Tūs apvyļojūt ūlys boltonumā i piec tam puorzīžūt ar ūlys dzaltonumu, tī daboj puosokaini zaltainu nūkruosu. Rezultatā tī mutē laižās, ir aromatiski, zaltaini i cīši meiksti. Itei nūteikti niu ir muna meiļuokuo špeka peiriedzeņu recepte!
Gruomota ir cīši skaista, gaumeiga, recepšu boguoteiga, taišni taida, kab tū taupeitu, lūluotu i varātu nūdūt ari sovim bārnim.


text:
Apsaverama Tautys lītiškuos muokslys studejis “Klūga” 35 godu jubileja izstuode
Da 2. augusta Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzejā, Reigys īlā 8, apsaverama Tautys lītiškuos muokslys studejis “Klūga” 35 godu jubileja izstuode “Draugu tikšanās”.
Tautys lītiškuos muokslys studejis “Klūga” pyrmsuokumi vaicuojami 1980. godā, kod Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzejā tyka nūdybynuota pinieju studeja. Itūšaļt 35 studejis dalinīkim ir pīškierts Tautys meistara gūda nūsaukums. Rodūšuo dūma i cylvāku aizrauteigais dorbs ir golvonī nūsacejumi panuokumim vysuos izstuodēs, kur ir pīsadalejuse studeja “Klūga”. Tuos dalinīki napuortraukti pylnveidoj sovu meistareibu, īvīš jaunus pinieju tehnikys pajiemīņus, uzloboj materiala apstruodis kvalitati, saglobojūt tuo dabiskuos īpašeibys. Studejis dalinīku dorbi ir apsaverami vysaidu vaļstu muzejūs: i vītiejā muzejā Daugovpilī, i Smoļenskys muzejā-rezervatā Krīvejā, i Polockys Franciska Skorinys vuordā nūsauktajā muzejā-rezervatā Boltkrīvejā, i muzejūs Francejā, Zvīdrejā i Anglejā.


text:
Pyrmūreiz Latvejā izdūta Ontona Rupaiņa gruomota “Baltie tēvi”
Latgolys Kulturys Centra izdevnīceibā Rēzeknē izdūts rakstnīka Ontona Rupaiņa viesturiskais romans “Baltie tēvi”. Romana darbeiba rysynojās vydslaiku Latgolā, atkluojūt dominikaņu klūstera i bazneicys, niulenejuos Aglyunys bazilikys, dybynuošonu. Tys ir pyrmais ituo vierīneiguo prozys dorba izdavums Latvejā atseviškā gruomotā i radeits kai veļtejums Latgolys kongresa symtgadei.
Romanu “Baltie tēvi” Ontons Rupaiņs pīrakstejs pyrma Ūtruo pasauļa kara. Tys pyrmūreiz publicāts 1937. godā turpynuojumūs žurnalā “Atpūta” i izapeļnejs lelu skaiteituoju atsauceibu. Trymdā Rupaiņs dorbu pi romana suocs pavysam nu jauna. Romans izdūts 1963. i 1964. godā Tylta apguodā Mineapolē (ASV) latvīšu literarajā volūdā, dīzgon stypri atsaškirūt nu pyrmuo varianta. Niu romans “Baltie tēvi” gols golā izdūts Latvejā vīnā lelā, 462 puslopu bīzā gruomotā.
Atkuortuotais izdavums izdūts pasasokūt ilggadejam Latgolys Kulturys centra izdevnīceibys dybynuotuojam i vadeituojam Juoņam Eļkšņam i juo komandai, kai ari Ontona Rupaiņa dālam Juoņam Rupaiņam, kurs dzeivuoja ASV Denverā (mirs 2016. goda 17. majā) i juo dzeivisbīdrei Betijai Rupainei, ari Pīteram Ragaušam, kurs īt nu Andryva Jūrdža dzymtys, dzeivoj Hjūstonā, ir Baļtejis – Amerikys fonda direktors.
Juoņs Elksnis godu gaitā nu jauna izdevs jau vairuokys O. Rupaiņa gruomotys: “Tauta grib dzeivōt”- 1991.g., “Jaunō skūlōtōja”- 1991.g., “Pasaules vējos”- 2000.g., “Māra mostas”- 2016. g. Teik dūmuots izdūt no jauna O. Rupaiņa viesturiskū romanu “Zemes sōļs” i “Jaunō skūlotōja”.
Trilogejis “Māra mostas” izdavums tyka izdūts kai veļtejums rakstnīka 110. dzimšonys dīnai, kas tyka atzeimuota 2016. goda septembrī. Gruomotys piecvuordu pīrakstejuse dzejneica i literaturzynuotneica Paulīne Zalāne – Vallena.
Rakstnīks Ontons Rupaiņs dzims 1906. godā Bieržgaļa (niu — Leņdžu) pogosta Pūriskūs. Latvejis breivvaļsts laikā struoduojs par školuotuoju, kordirigentu, režisoru. Ūtruo pasauļa kara beiguos devīs trymdā, dzeivuojs ASV. Pīrakstejs da šam nūzeimeiguokūs i apjūmeiguokūs prozys dorbus par Latgolys viesturi — “Baltie tēvi I — II” (1936 — 1937), “Māra mostas I — III” (1951 — 1956), “Tauta gryb dzeivōt” (1953), pietejumu par senvolūdu izceļsmi “Arheolingvistika” (1967). Mirs 1976. godā ASV, palnu urna puorapglobuota Bieržgaļa kopūs.
Roksta autore: Olga Pekša, O. Rupaiņa muzeja vadeituoja


text:
Dzymtuos volūdys dīnā – par arhaiskim latgalīšu vīnziļbis verbim
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Storptautyskuo dzymtuos volūdys dīnu pasaulī atzeimoj 21. februarī, kab pīgrīzt viereibu dzymtuos volūdys vierteibai. Ka vuordus īsadūmuot kai augus, tod gondreiž aizmierstūs vīnziļbis darbeibys vuordus varātu saleidzynuot ar pošim ratuokajim. Senejuo cylvāka uztverē pat vīnkuoršu darbeibu apzeimuojumi, kai peit, aust, šyut, sīt, grīzt, dūrt, lauzt, sist, ītvēre plašu semantiku. Itī vuordi īsuoce gaist jau pyrmsrokstu periodā, jūs bīži aizstuoja tuos pošys saknis atvasynuojumi, bet ar šauruokom nūzeimem. Moz nu jūs aizraksteits i palics mutvuordūs, interesantuokī – volūdiskai izgaršuošonai.
best
Arhaiskajam darbeibys vuordam “best” (es badu/ bedu; tu bed/ bedi; jis, jei bad/ bede) ir nazcik sinonimu – rakt, kast, raust. Niule vairuok lītuots “rakt”. Indoeiropīšu saknis bhed- nūzeime ‘dūrt, durūt rakt’ vairuok saglobuota atvasynuojumā “badeit”, “baksteit”. Tys nūruoda iz gryutu rakšonu, puorvorūt gryuteibys, īpretim “kast” – pa irdonu, vīgli dryupūšu zemi.
Angļu “bed” i vuocu “Bett” ir ituos pošys saknis vuordi, nazkod gulis i nūmetnis vītys, midzini beja zemē izroktys bedris. Ari “puorbaudeit” ir ituos saknis vuords, nūzeime atsateistejuse tai: dūrt → durūt meklēt → durūt pieteit, izmeklēt.
duzt
Arhaiskajam darbeibys vuordam “duzt” ‘pleist’, kū navajag jaukt ar “dust”, ir viņ 3. personys formys (jis, jei duzt/ duza), jū lītoj pabeigtys darbeibys apzeimuojumā, kū darynoj ar pīdieklim – īduzt, pīdust, saduzt. Vuordam ir plašs potencials atvasynuojumim – dauzt, dauzeit, dauzeitīs, aizadauzeit, pasadauzeit i tml.
dzierst
Itam arhaiskajam darbeibys vuordam (es dzierstu/ dzierdu; tu dzierst/ dzierdi; jis, jei dzierst/ dzierde) semantika bejuse plašuoka kai atvasynuojumam “dzierdēt”, atguodoju, kai mama par iedīni saceja: “Nadzierst suoļa” voi “Nadzierst casnāga.” Taitod dzierst nūzeimoj uztvert na viņ skanis, senejais cylvāks pasauli naseikdaļuoja, ceņtēs apzynuot vasalumā, daudz naanalizēja, ar kuru maņu kū uztver.
Myusu dīnu tekstūs vuords puortaps poetismūs “nūdzierst” i nūdzierdys ‘nūjautys’.
grīst/greist
Itū vuordu navajadzātu jaukt ar “grīzt”, grīst (es grīžu/ grīdu; tu grīd/ grīdi; jis, jei grīž/ grīde) nūzeimoj taiseit, kluot (parosti nu kūka dieļu) tyltus, laipys, greidys i tamleidzeigus objektus. Myusu dīnuos volūdā teik lītuoti ituos saknis lītvuordi – greida, grīsti, (molkys) grāda.
Latgolys laukūs dieļu greidys i grīstus masveidā suoce taiseit viņ 19. g. s. ūtrā pusē, kod zuodžs palyka par kasdīnys dorba instrumentu. Puorejā Latvejā zuodži izmontoj daudz agruok. Augstuokuo meistareiba i omota prasme, reikojūtīs ar zuodži, atsakluoja bolku sagrīzšonā dieļūs. Dieļu zuodža zūbi atsaškir ar eipašim atradzānim, nu pareizys asynuošonys atkareigs vyss dorba rezultats.
Itys vuords lītuots ari ‘brugēt, izkluot ar akminim’ nūzeimē. Jana Kurmina 1858. gods pūļu-latiņu-latvīšu (latgalīšu) vuordineicys (“Słownik polsko-łacinsko- łotewski”) škierklī “Bruk” atrūnams vuords “izgreist”: “..ar akmenim izgrejst”.
lūbtīs
Lūbtīs (jis, jei lūbās/ lūbēs) nūzeimoj veiktīs, tei ir puornastuo nūzeime. Pamata nūzeimē vuords “lūbt” ir ‘myzuot, gaļdeit, lupynuot’. “Lupt” ir tuos pošys nūzeimis fonetisks variants, nu kuo atvasynuoti vuordi “laupeit”, “lupynuot”.
piļkt
“Piļkt” ‘tikt lutynuotam’ (es pylkstu/pylku; tu piļkst/piļki; jis, jei pylkst/pylka) niulenejūs tekstūs atrast navar, pa ratam pasatruopej atvasynuojums “piļcēt” ‘lutynuot’.


text:
Dāvids Rubens: Kod ceiņā pagaist mierkis
Sagataveja: portals lakuga.lv
Dāvids Rubens ir jaunīts nu Leivuona nūvoda Rudzātu pogosta, juo vuordu portala skaiteituoji varātu byut dzierdejuši par juo sudobra medaļu Eiropys Savienībys Dobyszynuotņu olimpiadē Slovenejā (2018). Kaids varātu byut skaitejs juo literarūs dorbus. Šudiņ Dāvids studej Reigys Tehniskajā universitatē, kūpā ar draugim veidoj raidīrokstu par politiku i roksta prozu sovai i cytu prīcai. Lakuga.lv skaiteituojim pīduovojam puorskaiteit Dāvida puordūmu rokstu.
Rokstu savu redzīni vysleluokajā cīnā pret vysim latgalīšu sabīdryskim i kulturys darbinīkim – inteligenci, bet navaru sasamīreit, ka dreiži viņ latgalīšu volūda byus muzeja eksponats, par tū ka nabyus runuotuoju, i vyss iguļdejums paliks “kačam zam astis”. Kam dar myužeiguo pliesšonuos par tū, kai pareizi saukt latgalīšu volūdu. Saceisit – gūdam! A muote bārnam pa tū laiku damierst latgaliski īvuceit runuot i laseit. Ceikstētīs Reigys gaitiņūs var tī, kam daudz laika, myusu Latgola ir te. A tī, kas sprīdelej, ka puormaineit var kaut kū tik tī, kam vara rūkuos, poši varys kuoreigi.
Saprūtu, ka vysi gribim byut leli varūni, a i mozumeņā ir lels spāks. Vēļ 19. godu symtā krīvu varas i pūļu muižinīku apspīsteibā ar vysu latiņu drukys aizlīgumu, kod myusim nabeja taidu ītekmeigu veiru ci sīvu kai tagad, volūda tūmār beja. Nui, klieteņā, a ni pi smolkim goldim, bet beja – dzīsmēs, lyugšonās i gonu gaituos. Kū tad dūd vīns miļjons eiru latgalīšu volūdai, kū žieleigi izceineja Saimas darbūni, kū dūd gruomotys, materiali, burtneicys i pat kū dūd muoceibu stuņde latgaliski, ka dreiž daīs vuiceit latgaliski tikpat kai franču mēlē – nu piļneigys nullis. Volūdu nūturēsim, a cylvākus zaudēsim, kam tod myusim vaira taida volūda?
Ka tei myusu elite sasadaleitu pa pogostim i suoktu koč par školuotuojim struoduot, byutu vaira labuma, nikai tān. Latgalīšu volūda ir cylvāku volūda – saskarsmis volūda, ni lāmumi, ni diskusejis ir vajadzeigys, a lideri, kas koč sovus meilūs pogosta ļauds īvadeis latgaliskuo guļtnē. Dīmžāļ prīsteri, kas tik ilgi saudziejuši kai ticeibu, tai volūdu, šudiņ daudz vairuok laika spīsti veļteit draudzis saglobuošonai, deļtam blokus lītom laika napīteik, taipoš nūvodu, pogostu vadeibys moz viereibas pīgrīzušys volūdys vaicuojumim.
Daudzi pīzeist, ka Varakļuonu nūvoda īkļaušona Rēzeknis nūvodā beja cīši lela uzvara, kaut ari patīseibā apakšā palics lels zaudiejums, par tū ka ar lykumu byusim cylvākus atgrīzuši Muorys zemē, bet jūs skots pagrīzts pret Modūni. Bez tuo ni jau Varakļuonu īdzeivuotuojus vajag kaunynuot, bet pošim padūmot, cik daudz spāka īguļdeits, lai styprynuotu latgalīšu volūdu itymā regionā – voi koč puse nu tuo, kū dažs lobs iztērēja, piečuok paskaidruodams puornūvodnīkim, ka Varakļuoni ir Latgola.
Drūši viņ, kaids vaicuos, kas tys par nakauni, kas īsadrūsynoj sprāguot? Bet, dzeivuodams Rudzātūs, Leivona nūvodā, es zynu, kaids stuovūklis ir latgalīšu volūdai i kai ir, kod jau trešū reizi jem rūkuos Jura Cybuļa i Lidejis Leikumys “Skreineiti” , lai vuiceitūs latgalīšu volūdu. Nui, ziņuos roksta i televizejā runoj – vuicitēs latgaliski, a kū maņ tys dūd, ka pogostā nav taida cylvāka, kas reali aicynoj iz latgalīšu volūdys apgivi. Ir myusim folklora, ir tradicejis, bet kod palīk tys viņ, tod volūdu varim saukt par “aizguojušu”. Pat pījamūt, ka byus nūvodvuiceibys stuņdis latgaliski, kas par tū, ka, stuņdei beidzūtīs, nivīns vaira latgaliski narunuos. Atcerūs sovu izbreinu, kod izdzierdieju školotuojis sovā storpā runojam latgaliski, i es tycu, ka jī byutu daudz drūsuoki, ka ari jūs kaids namiteigi skubynuotu i uzrunuotu.
Prūtams, ka muns stuosts nav nu tūs vystragiskuokūs, aiz tuo, ka maņ dzeivē izadevs giut īdvesmi nu cylvāku, kas asūt Latgolys patrioti, ir ciļvieciski pamudynojūši vuiceitīs latgalīšu volūdu. Par tū spieceiguokū ītekmi var nūsaukt ministris Ilgys Šuplinskys uzaicynuojumu sasatikt, piec tam, kod jei beja atzineigi nūviertiejuse munu ideju “Jaunīšu Saeimā”. Varu golvuot, ka, lai cik reižu byutu dzierdiejs ministris uzrunys, nikas nikod naatstuoj tik dziļu īspaidu, kai vīnkuorša saruna. Vacuoki ar mani latgaliski narunuoja, školuotuoji ari nā, a ministre Reigā runuoja! Tys ari uzrunoj!
Deļtuo vysi, kas prūt latgalīšu volūdu, bet vysvaira tī, kuri ir vaira zynomuoki ļauds, ejit tautā! I na ar demagogeju, bet ar cīnu i pazemeibu. Latgalīšu volūda ir zemnīku volūda, i ikvīns, kas tū saprass i, pat augstā činā tics, nazaudēs itū vīnkuoršeibu, spēs aicynuot – cīneit i nūviertēt sovys saknis, sovu volūdu!


text:
“Kolnasātā” saruna ar kinologi i stuosts par “Latgolys Muorys” dzimšonu
11. novembrī, Luočplieša dīnā, pīmiņ Latvejis Naatkareibys karā krytušūs karaveirus. Naskaitomys pīminis vītys gūdynoj Latvejis naatkareibys ceineituojus. Latgolā zynomuokuo ir pīmineklis “Vienoti Latvijai” Rēzeknē, tautā saukts par “Latgolys Muoru”. Na mozuok svareigs ir Latgolys partizanu pulka krytušajim karaveirim uzcaltais pīmineklis Bolvūs, tū vītejī īsaukušs par “Stanislavu”. Itūs obeju pīminekļu topšonys i atjaunuošonys stuosts saisteits ar tielnīku Jansonu dzymtu. Vineta Vilcāne devēs iz Ciesim, iz “Siļķu” sātu da tielnīka Matiasa Jansona, kurs saimnīkoj sova vactāva darbneicā, tamā teju pyrma 80 godim dzyma “Latgolys Muora”.
Laura Sondore-Strode iz sarunu aicynuojuse kinologi Rutu Meiri, jei kūpā ar četrkuojainū puorinīku patrulej iz Latvejis rūbeža i ker kotrabandistus i nalegalūs rūbeža škārsuotuojus.
“Vuordineicā” literaturzynuotnīks Valentins Lukaševičs i muzikis Arņs Slobožanins runoj par vuordu “zediņs”.