text:
VĪTVUORDI – LATGOLYS KULTURVIESTURISKAIS MONTUOJUMS: SAGLOBUOŠONYS PROBLEMYS I ĪSPIEJIS December 27, 2015
Andra Zubko-Melne
Latgola ir eipašs Latvejis nūvods ar sovu viesturi – tū cīši ītekmiejuse ari sābru vaļstu kultura. Viesturis guojumā ir pasastyprynuojušuos atškireibys nu puorejuos Latvejis teritorejis. Svareiguokuos tuo izpausmis ir katuoļticeiba, latgalīšu raksteiba iz pūļu ortografejis bazis, raibs etniskais sastuovs i svešzemu gryutais ekonomiskais jiugs.
Itī viesturis procesi ir ītekmiejuši ari vītvuordus. Sādžu(aba solu) nūsaukumi, kuruos dzeivuoja Latgolys teritorejā ir golvonī vītvuordi jau vairuokus godu symtus.
Izīšona iz vīnsātom Latgolā suocēs viņ XX gs. suokumā piec Stolipina agrāruos reformys, bet process turpynuojuos ari piec 1. pasauļa kara.
Izejūt iz vīnsātom, sātys i saimisteibys puorsvorā tyka numereitys, bet ļauds apvydā orientiejuos piec sādžys nūsaukuma i vīnsātys saiminīka vuorda, tāva vuorda voi palamis, kū sadzeivē lītuoja saimisteibys identificiešonai. Pīmāram, tāvs beja Geronims, tautā sauce par Gerusu, a saimi sauce par Gerusānim.
Sātu vuordi Latgolā beja cīši reši, puorsvorā tuos beja jaunsaimisteibys, kurys daškeire 20.gs. 20.-30.g. agraruos reformys laikā, sadolūt muižu eipašumus, kai ari atseviškys vīnsātys – foļvarkys voi mežsorgu sātys, kas beja nūstuok nu pošys sādžys.
Latgolys sādžys aba solys, kū niu saucam par cīmim i kuru saknis īsastīp vairuokūs godu symtūs, atsarūn krystceļūs, partū, ka jau 1991.godā lykums „Par Latvijas Republikas administratīvo teritoriju izveidošanu un apdzīvoto vietu statusa noteikšanu” nūsacieja, ka lauku apdzeivuotuos vītys ir cīmi i vīnsātys.
Pi tam cīmu kategorejā var īskaiteit lauku apdzeivuotuos vītys, kuruos ir viesturiski rodusēs voi teik plānuota koncentrāta apbyuve i kuruos dzeivoj pastuoveigī īdzeivuotuoji, pi tam cīmu robežys nūsoka vītejuos pošvaļdeibys teritorejis plānuojumā.
1999.godā pošvaļdeibys cīma statusus suoka apstyprynuot ar oficialim lāmumim i puorsvorā Latgolys pošvaļdeibys apstyprynuoja gondreiž vysus viesturiskūs cīmus, kaut gon leluokuo daļa Latgolys cīmu piec definicejis jau tymā laikā naatbylda spākā asūšajai lykumdūšonai, cīmu rūbežis gon natika apstiprynuotys.
2001.godā, suocūt kruot adrešu informaceju Vaļsts adrešu reģistrā, veiduojuos situacejis, kod daļā apstyprynuotū cīmu natyka reģistreita nivīna sāta, Adrešu reģistrs par itū faktu informēja pošvaļdeibys, bet tikai nadaudz pošvaļdeibu, itaidus cīmus likvidēja, leluokajā daļā pošvaļdeibu formali itī cīmi eksistej ari šudiņ.
Niu, kod vysom sātom Latgolā ir daškierta adrese, kurā ir vīnsātys nūsaukums, pošvaļdeibys teik vadynuotys likvidēt naatbylstūšūs cīma statusus aba atstuot pošvaļdeibā viņ cīmus, kas atbylst spākā esūšajam Administrativū teritoreju i apdzeivuotū vītu lykumam.
Vaļsts zemis dīnasts itūgod ir suocs cīmu rūbežu i tū statusu preciziešonu, nūsyutūt pošvaļdeibom informaceju par cīmim, kuri naatbylst itaidam statusam.
Ir pošvaļdeibys (!!!), kurys atsasauc itam aicynuojumam. Pīmāram, vysvaira cīmu likvideits Ruguoju nūvodā – 107 cīmi. Itymā nūvodā cīma statusu ir saglobuojuši viņ 3 cīmi, kurūs ir koncentreita apbyuve, puorejā nūvoda teritorejā ir vīnsātys. Leidzeigi dariejs ir Varakļuonu nūvods, kurā ari ir palykuši viņ 3 cīmi.
Itai teik izjauktys Latgolys kulturviesturiskuos tradicejis i nūvoda teritoreja kliust bezpersoniska. Sova lūma te irā Latgolys etnografiskū rūbežu sagraušonai, pīmāram, Varakļuoni atsarūn Vidzemis reģionā, kuram Latgolys kulturviesturiskuos vierteibys ir svešys.
Varakļuonu nūvods pyrms cīmu likvidacejis 2010. godā mieginuo cīma nūsaukumus saglobuot, īkļaunūt tūs vīnsātu nūsaukumūs, pīmāram, Mazo Cauņu Aizupītes voi Vēršuzepu Robežnieki, bet storp tīm beja ari na vysai veiksmeigi vuordu salykumi kai Lielo Leimaņu Leimaņi voi Smilšukalna Lāčukalns. Tūmār, ja obeji nūsaukumi ir gari i na vysod sadereigi, tūs drūši viņ praktiski lītoit beja gryuteibys i jau pēc goda itū lāmumu atcēle i pījēme lāmumu par cīma statusa likvidaceju, atstuojūt lauku teritorejā viņ vīnsātu nūsaukumus.
Principā ir suocīs ituo Latgolys kulturviesturiskuo montojuma likvidacejis process, partū ka absoluti nav dūmuots par tuo viesturiskū saglobuošonu. Publiski pīejamajā adrešu reģistrā Ruguoju nūvodā vairs naatrūnam nikaidys zinis par viesturiskajim cīmim, bet Varakļuonu nūvods ir izdariejs lobu dorbu koč iz nailgu laiku sātu nūsaukumūs ītvarūt arī cīma nūsaukumus. Itymā nūvodā apsaverūt Adrešu reģistrā vīnsātys adresis viesturi, radzam, ka Alksnāji ir bejuši Višņevsku Alksnāji voi Odumiņi ir Robežveipu Odumiņi, tai, ari piec godiem varēsim atrast viesturiskū sakni, preteimā, Ruguoju nūvodam.
Palīk vaicuojums, voi eistyn vysom pošvaļdeibom pyrms cīmu likvidacejis ir juodora kai Varakļuonu nūvodam kab piec godim jebkurš varātu atrast viesturiskūs datus?
Pādejū 10 godu laikā Latgola jau ir pagaisynuojuse apmāram 200 cīmus, izslādzūt nu Adrešu reģistra tukšūs cīmus. Izpietejūt kūpejū situaceju Latgolys nūvodūs varam secynuot, ka cīma statusam pošu reizi naatbylst vēļ apmāram 4800 cīmu, voi ari tī ir lamti izniceibai? Nu itīm cīmim apmāram 200 cīmūs Adrešu reģistrā nav reģistreita nivīna sāta.
Latgolys reģions ir vīneiguo vīta Latvejā, kur var saglobuot latgalīšu volūdu i veicynuot tuos atteisteibu, bet reši kurā Latgolys pošvaļdeibā vītvuordi atbylst latgalīšu rokstu volūdai. Vysu pošvaļdeibu īlu nūsaukumi ir atbylstūši viņ latvīšu literarajai volūdai.
Pietejūt cīmu nosaukumus, var secynuot, ka vyslatgaliskuokī Latgolā ir Cyblys, Baļtinovys, Kuorsovys nūvods, daļa Ludzys i Rēzeknis nūvoda pogostu i atsevišķi pogosti citūs nūvadūs. Biedeiguok ir ar pošim pogostu nūsaukumim, partū ka Nautrāni vys vēļ ir Nautrēni, Leiksna ir Līksna i Rundāni ir Rundēni, itaidu pīmāru ir daudzi. Bīži ari latviskuotī pogostu centri nateik puorsaukti atpakaļ latgalīšu volūdā, partū ka gon pogostu nūsaukumi, gon cīmu nosaukumi ir ietvarti školu i cytu sabīdriskū īstuožu nūsaukumūs i mainūt vīnu ir juomaina vērtine cytu nūsaukumu. Pogostūs ir arī taidis situacejis, kod, pīmāram, pogosta nūsaukums ir Griškāni, a cīms ir Greiškani, taipat pogosts ir Šķilbēni a cīms Škilbani.
Ka cīmu nosaukumi, kas pastuov vairuokus godsymtus Latgolā ir stypri īsasakņuojuši, tod jaunūs sātys vuordus, kas rodušīs pādejū 20 godu laikā Latgolā pījimt vēļ ir gryuši, partū ka bīži tī ir bezpersoniski i muoksleigi radeiti. Kaidi tod ir itī jaunī sātu vuordi?
Cīši daudzim sātys vuords tūmār asociejās tikai ar cīma vuordu, partū daudzi ir sātu, kas nūsauktys sādžys (voi cīma) vuordā, bet taida sāta cīmā var byut viņ vīna, partū ka pogosta robežuos sātys vuords navar atsakuortuot. Itaiduos situacejuos ir atrosti vysaidi cytaidi pajiemīni. Pīmāram, sātys vuorda nūsaukumā tyka īkļauta viesturiskuo sātu numeraceja cīmā, tūmār tei na vysur tyka atļauta i taidu vīnsātu saleidzynūši nav daudzi, koč i ir izjāmumi, partū ka Daugovpiļs nūvoda Naujinis i Malinovys pogostā itaida sātu numeraceja ar sādžys (cīma) nūsaukumu ir cīši izplateita, pīmāram Sandarišķi 3, Kreipāni 11 voi Vasiļova 149, pi tam numeracejai nav nikaidys kuorteibys.
Vēļ vīns rysynuojums ir nūsaukt vīnu vīnsātu latvīšu volūdā, bet ūtru latgalīšu volūdā, pīmāram, Ūzulmuižys pogosta Pilskalna cīmā, kurā reģistreitys 2 vīnsātys, vīnai nūsaukums Pilskalns, bet ūtrai Piļskolns, bet diez voi itī leidzeigī nūsaukumi paleidz orientētīs apvydā?
Dīvamžāļ Latgolys sātys vuordi cīši reši ir latgalīšu volūdai atbylstūši (pīm. Olūti, Batviņi, Vonogleiči), vālamū latgaliskū nosaukumu reģistrēt traucej arī pīraksta forma atbilstūši latvīšu literaruos volūdis pareizraksteibai.
Parosti pogosta teritorejā nav vairuok kai 10-15 vīnsātu nūsaukumu latgalīšu rokstu volūdā. Līderi latgaliskū vīnsātu nūsaukumu ziņā ir Rēzeknis nūvoda Drycanu, Nautrānu i Veremu pogosti.
Bīži sātys vuordu nūsaukumi ir saisteiti ar nostalgeju voi atmiņom i Latgolys sātom dūti nūsaukumi – Cerība, Vīzijas, Atmoda, Atmiņu ceļi, Vectēvi, Dzimta, Senči, Dzimtene, Dzīvības sakne, Laimes aka, Patrioti, Dzimtie plašumi, Mīļā zeme, Tēva mājas voi Mantojums tī zynomā mārā sasauc ar Latgolys ikdīnu.
Prūtams, dominejūšī sātys vuordi ir augu, dobys objektu, paruodeibu i dzeivinīku izceļsmis nūsaukumi, bet daudzi ir ari personvuordu nūsaukumi, pīmāram Sandras, Pāveli, Broņislavi, Līgas, Vitas, Jūlijas voi Malvīnes, nadaudzi nūsaukumu ir darynuoti piec uzvuordim. Interesna, ka ir ari nūsaukumi, kas dūti piec dzymtuos vītys, tai, pīmāram, Baļtinovys nūvodā ir vīnsāta Nautrēni, Aglyunā – Balvi, bet Indrys pogostā ir Dunavieši i Drycanūs – Kalupieši.
Jemūt vārā raibū etniskū sastuovu Latgolā ir vīnsātys, kas nūsauktys svešvuordūs i pieraksteitys latvīšu volūtā, pīmāram Gorizonti, Rodničoks voi Georgīnes.
Interesna ir tys, ka Krogasētas cīmā atsarūn Krūgasātas sāta i ari ūtraiž – Rūbežkolna cīmā ir Robežkalna sāta. Rūnās vaicuojums, voi ikdīnā teišom lītoj ituos divejis atškireiguos formys sātys i cīma nūsaukumā?
I kai orientētīs apvydā, kurā ir viņ vīnsātu nūsaukumi, kurus pat vītejī īdzeivuotuoji navar atpazeit, pavaicojūt ceļu leidz kaidai vīnsātai?
Vīnsātu nūruodis, kas paleidzātu aizmierst vacū cīmu sistemu i īgaumēt jaunū, ir radzamys reši.
Kaida atškireibys zeime byus sātom, ka vaicuosim Puķīšu sātu i Pučeišu sātu voi Līču i Leiču sātys, kas atsarūn vīnā pogostā? Itaidu pīmāru ir pīteikūši i tī nabyut naveicynoj vītys identificeišonu apvydā i nūuordūt Latgolys cīmu sistemu, degradejūt cīmu nūsaukumus kai vītvuordus, mes varam sasadūrt ar piļneigu haosu vītys identificeišonys ziņā.
Lai saglobuotu Latgolys kulturviesturiskū montuojumu cytom paaudzem svareiga ir vītvuorda pīroksta forma. Saskaņā ar Vītvuordu informacejis nūteikumim vītvuordus Latvejā veidoj latvīšu volūdā atbylstūši latvīšu volūdys normom, kas bīži ir par trauciekli pareizam vītvuorda pīrokstam.
Latgolā ir ari taidi nūsaukumi, kuru nūzeimi zyna viņ vacuokuo goda guojuma cylvāki, partū ka vuords ir lobskaneigs obejuos volūduos, viņ kotrā volūdā tam ir sova nūzeime, pīmāram, Ūdeņi, cīši labi skaņ latvīšu volūdā, bet viņ ratais zyna, ka nūsaukums nav cielīs nu vuorda yudins, bet nu vuorda ūds. Itymā situacejā lobuoks byutu divkuoršais pīroksts Odiņi (Ūdeņi), leidzeigi ir Stīgas (Steigas), itaids pīroksts paleidz saglobuot vuorda izcelsmi, bet risks tam ir latgaliskuo nūsaukuma pagaisynuošona, partū ka bīži nu paralelnūsaukuma vīnkuorši atsasoka. Rysynuojums ite varātu byut, ka nūsaukumus Latgolā raksteitu, jemūt par primarū latgaliskū formu i latviskū formu līkūt īkovuos, bet škierslis tam ir pareizraksteibys atškireibys.
Itaids rysynuojums izbeigtu ari situaceju, kas volda pošu reizi, kod daudzuos pošvaļdeibuos cīmu nūsaukumi ir viņ latvīšu volūdā voi ari naatbylst ni latvīšu, ni latgalīšu izrunai, bet tī nav pretrunā ar myusdīnu latvīšu volūdys normom. Pīmāram, daudzi kur cīmu nūsaukumim vīna vuorda daļa ir latgalīšu volūdā, ūtra latvīšu literarajā volūdā – Vuškusala, Ozupiene, Vacumnieki, Vuškārnieki, Vecsloboda voi Kozubērži .
Daudzi nūsaukumu naatbylst vītejai izrunai kai Bērži, Bēšoni, Dērvaniene voi Dubļava.
Pielāgojūt nūsaukumu latvīšu volūtai, teik pazaudeiti burti, pīm., Ausala, kam byutu juobyut Ausssalai voi ari iestorpynuoti papyldus burti kai Gorsvani, kam byutu juobyut Guorsanim voi Krišjāņi, kam juobyut Krišanim.
Veidojās absurdys situacejis, kod pogosta rūbeža šķeļ viesturiskuos cīma rūbežys i cīms atsarūn divejūs pogostūs i kotrā pogostā cīma nūsaukums atsaškir, pīmāram – Rēzeknis nūvoda Bieržgaļa pogostā Augstikalni, bet cīma ūtrei daļa, kas atsarūn Kuorsovys nūvoda Mežavydu pogostā ir Augstīkolni.
Atškireibys ir ari vīna nūvoda pogostūs, pīmāram – Rēzeknis nūvoda Rikovys pogostā – Piertnīki, bet Sakstagola – Pertnīki, taipat i Rībeņu nūvoda Stabuļnīkūs – Zvērgža Varaža, bet Seiļukolnā Zviergža Varaža, taipat Rēzeknis nūvoda Nautrānūs ir Rogozas, bet aiz rūbežys Iļžukolnā Rogozi. Itaidu pīmāru ir cīši daudzi.
Skumeiguokais ir tys, ka nūsaukumi ar klaidom suokuši īsasakņuot i ir cīši lela pretesteiba nu pošvaļdeibu pusis koč kū maineit. 2007.godā LĢIA ir izdavuse gruomotu „Latvijas ciemi”, kurā tyka nūruodeitys naprecizuos oficiāluo cīmu nūsaukumu formys. Itei gruomota tyka nūdūta kotrai Latvejis pošvaļdeibai, bet īteikumi reši, kod teik jimti vārā.
Lels juceklis pošu reizi volda vysaiduos datu bazēs i normativajūs aktūs, kas saisteiti ar vītvuordim. Pīmāram, pošvaļdeibu teritorejis atteisteibys dokumentūs teik izmontuota grafiskuo daļa, atbylstūši LĢIA topografiskuos kartis pamatnei, kur dobys objektu vītvuordi ir izlykki atbylstūši vītvuordu datu bazei, bet teksta daļā izmontuotys cyti datu olūti, MK lykumu i nūteikumu pīlykumi, kas sovā storpā nav savītuoti. Pīmāram, Rēzeknis nūvodā topografiskajā kartē ir Soloja ezers, bet teksta daļā ir nūruodeits publiskais azars – Salāja ezers (ar divejim papyldus nūsaukumim – Lakstīgalu ezers un Solovju ezers, atbylstūši Civillykuma I pīlykumam), taipat teksta daļā nūruodeita Rēzeknis upis pītaka Lūzena (ite nāatrodu atsauci uz nūsaukuma olūtu), kas topografiskajā kartē ir Liužonka.
Autoceļu reģistrā celi ari teik apzeimeiti ar apdzeivuotys vītys nūsaukumu, tai tod vītvuordu, bet ari itymā reģistrā nūsaukumi bīži naatbylst cīma oficialajam nūsaukumam. Itaidys sovā storpā nasavītuotys datu bazis, kuru nav moz un kuruos teik izmontuoti vītvuordi, tūs viņ degradej.
Vīgluokais ceļš ir vysus vītvuordus latviskuot, bet kur tod paliks kulturviesturiskais montuojums i, voi tod tei nav boguoteiba, ka myusu volūdai ir vairuokys formys? Valsts volūdys lykuma 3.panta 4.apakšpunkts nūsoka, ka Valsts nūdrūšynoj latgalīšu rokstu volūdys kai viesturiska latvīšu volūdys paveida saglobuošonu, aizsardzeibu i atteisteibu, bet tymā pošā laikā normativī akti tū na viņ neveicynoj, bet ari degradej.
Svareigi byutu Adrešu reģistra publiskū daļi papyldynuot ar informaceju par pagaisušajīm cīmim, lai tī tyktu saglobuoti kai Latgolys viesturis sastuovdaļa, i nuokūtnē jebkuram interesentam byutu pīejama informaceja par paguotni. Vītvuordu datubazi papyldynuot ar vītvuordu nūsaukumim latgalīšu rokstu volūdā, atbylstūši latgalīšu rokstu volūdys pareizraksteibai. Valstī byutu juoveicynoj vysaidu datu bazu savītojameiba, kuruos teik izmontuoti vītvuordi.
Latgolai napīcīšama vītvuordu kai kulturviesturiskuo montuojuma saglobuošonys programma, kurys ītvorūs varātu apkūpuot i pīsaisteit ģeografiskuom koordinatom ari mikrotoponimus, kurim ari ir kulturviesturiska nūzeime, daudzuos Latgolys školuos, vysaiduos studentu, volūdnīku i nūvodpietnīku ekspedicejuos teik vuokti itī vierteigī materiāli, bet na vysod tī teikk apkūpuoti i ar godim tūs kliust gryušuok identificēt dobā. Itū informaceju ir svareigi īkļaut datubazī i identificēt tuo atsarašonuos vītu. Svareigi byutu izkruot datubazī ari vītvuordu izrunys, atbylstūši vītejai izlūksnei, tū fonetiskū skaniejumu, partū ka na vysod raksteitais sakreit ar izrunu, lobi byutu īkļaut ari eisu anotaceju par vītvuorda izcelsmi, ka taida vēļ ir sasaglobuojuse.
Latgolys problema kulturviesturiskuo montuojuma saglobuošonai ir ari karšu tryukums latgalīšu volūdā. Bīži viņ vītvuordu pīrokstu rauga pietēt vaicojūt vacuos kartis, bet tymuos Latgolys vītvuordi ir gon pūliskuoti, gon krīviskuoti, gon vuociskuoti, gon latviskuoti, kas absoluti nasnādz prīškstotu par vītvuordu. Pīmāram, poguojušuo godsimta 30.godu Latvejis topografiskajā kartē. vītvuordi ir pavysam napareizi latviskuoti, pīmāram Īvulāni ir Ievulēni i Kuciņi ir Kucēni.
Latgolai cīši napīcīšamys kartis latgalīšu volūdā, lai varātu vītvuordus attāluot oriģinālvolūdā, a na pielāgojūt latvīšu literarajai volūdai.
Bīži var sasastapt ar situaceju, ka sabīdreibai ir cīši vyspuoriejys zynuošonys par Latgolys viesturi i kulturu, pīmāram, skaitūt pošvaļdeibys vadeituoja vīdūkli žurnalā „IR” juosecynoj, ka pat augstom omotpersonom tryukst viesturiskuos izpratnis par Latgolys kulturviesturi, partū ka intervejā ir skaidri pasaceits, citēju „sādžas ir mantojums, no kura vajadzētu atbrīvoties, kā orientierus atstājot novadus, pagastus un mājas.”
Secinuojums, ja sātys vuords byus eksotisks voi interesns kai, pīmāram, Skorpionu lauks, Pirmā mīla voi Paradīzes stūrītis, tod tūs īgaumēt i atpazeit byus vīgļuok, bet, ka byus juovaicoj Liepas, Liepiņas, Liepaines, Lieplejas, Liepzari, Liepziedi, Liepkrasti, Liepāres voi Liepkalni, tod dīz voi tik vīgli byus atpazeit, kuram saiminīkam pogostā ir kurs nu itīm sātys nūsaukumiem.
Vītvuordam ar viesturi i identitati vysod ir leluoks spāks, dīvamžāļ na kotrs tū var nūviertēt i apsveicami ir tī uzjiemieji, kas sovus uzjāmumus sauc vītvuordūs – Tyltasola, Cukrasāta, Muolakolns voi Rekļagols, partū ka atškireibā nu sātys vuordim, uzjāmumu nūsaukumūs var izmontuot ari latiņu burtus i tys ari ir vīns nu veidiem vītvuorda saglobuošonai.
Vītvuordu saglobuošonā svareiga lūma ir sabīdreibai. Dīvamžāļ bīži daīt sasastapt ar pošu golvonū – zynuošonu tryukumu, kū ir sekmiejs tys, ka Latgolys viesture, leidz ar tū ari kultura ir atškireiga nu puorejuos Latvejis teritorejis, bet tymuos pošuos vuiceibu programmuos, tys teik pasnāgts cīši vierspuseigi.
Cīši napīcīšams Latgolys školuos īvīst apleicīnis vuiceibu, bet viesturis i literaturys vuiceibu programmuos padzilinuoti apsavērt Latgolys kulturviesturi, kur vīna nu sadaļom varātu byut ari Latgolys vītvuordi. Eiss apleicīnis vuiceibu kurss kotrā nūvodā byutu napīcīšams arī pašvaļdeibu darbinīkim.
Vacajīm vītvuordim rakstureiga kūpeiga pamatpazeime – tī nikod nav rodušīs taipat viņ, iz lobu laimi, kai tys bīži beja vāruojams pādejuos zemis reformys nūrisis laikā, tie vysod ītvārušs sevī volūdu, nūtykumus – viesturiskū saturu i tī veidoj naatjemamu nacionalū boguoteibu, žāļ, ka tū na vysod var nūviertēt myusu īriedni.
Pīmāram, cīms Kitkova šudiņ myusim nikuo naizsoka, bet izarod, ka tuo izcelsme saisteita ar tū, ka ogruok na vysai augleigā i zamā teritorejā labi pasadeve sīna ražys i sīnu puordeve veikšūs – tūs saucūt par kitkom (kitkys). Dīvamžāļ itī skaidruojumi na vysod ir sasaglobuojuši da myusdīnu, bet tei ir Latgolys viesture, myusu saknis, kas byutu juosagloboj cytom paaudzem.
Andra Zubko-Melne, 2012.


c: text/html

text:
Dzeive ir pagaidom. Napīrūņ.
Tag: dzeive
Sv. Speerx i privatuo dzeive
Muna privatuo dzeive ir muna privatuo dzeive. Partū jei i ir privatuo.
pruota dorbi
2005. goda 2. febraļs
Uorā šmuks snīgs. Vyss bolts i stuov iz zoru, sasnidzs lānai i mīreigai. Reali šmuki, ka nabyutu tik nūdruoztai, varātu saceit, ka kai puosokā, a niule juosoka, ka ir kai dzeivē. Tik dzeivā dzeivē, ka dzeivuot prīca.
Cikom rakstieju referatu, pruotā izzibsnēja dūma. Pat jūceigi, kai pruots struodoj. I cik pruotu cylvākam ir. Paraleli es tok veļ iežu i nadūmuoju, kai kimūsu dalikt pi mutis. Atsajiedžu tik tod, kod kruška beja tukša i peirāgs apāsts. Es tok tū darieju, na jau kaids cyts, a munā apzinē nav ni minota nu iešonys. Nu raksteišonys jau ari it kai nā, tikai rezultats. Nā, tys ir tik iņteresnai – kai pruotā vyss nūteik paraleli. Dūmys skrīn mudruok par tekstu.Īguoduoju sātu. Ka maņ cīši pateik byut sātā. Tī ir muna sakne. Kod nadūmoju par stumbru, zorim, lopom i taidā gorā, tod nav ni vainis. A tei pruotā īskriejušuo dūma ir eisa: “Dzeive ir stihiska nalaime, kas pīmeklej reizi myužā. Par laimi tys ir puoreimūši.”
Pat nazynu, kas tys ir i kū par tū dūmuot. Taipat kai godu četrpadsmit vacumā rakstieju: “Tik sasodīti garlaicīga dzīve, ka mirt ir sensācija” i veļ vydsškolā: “Reizēm no dzīves nav izejas citas kā vienīgi nāve. Reizēm izeja vienīgā – dzīvot.”, a saprotu tik piec desmit godu. Ka vyspuor asu saprotuse.
Varbyut ostoņdesmit godūs itim vuordim byus cyta dūma, a tei četrpadsmitgadeiguo meitine jau jū ir zynuojuse, tik nav muociejuse izdūmuot da gola. Kai cytaiž jei zynuotu raksteit. Jei poša tok tod byus vaca. Tok jei nabeja vaca, kos pasacēja tūs vuordus.
Ar divstuovu autobusu iz Reigu
2006. goda 20. apreļs
iz Reigu brauču divstuovu autobusā. atsasiežu pi trepu, i runys beja tik breineigys… atlyka tik pīraksteit i niu īraksteit ite.
nasokit, ka ļaudīs nivīns narunoj latgaliski. runoj. i kai. naba vacī vīn. cyts piec skota i bolsa pajauns cylvāks. īkuop Varakļuonūs, Stiernīnē, Krustpilī i runoj. 😉
A
– ite tok kokla atlauzt!
– da kas tev juolauž! siedi i vyss!
B
– itai maņ uorstīne saceja. ni pa trepem kuopt, ni kuo.
– a kai nakuopsi. kod vēļ myužā sātai iz jumta brauksi?
C
– nui. juonūbrauc da reigys.
– ak jau.
– redz, jau zuole lein.
– ak jau. kai jei naleiss. pavasars.
– pirmeņ dūmuoju, nūkaveišu. a nā. tik es pīturā, i itys škiuņs kluot.
– nu da.
– itaida blyudzga!
– tai, tai.
– a zyni, maņ stuostēja! jei taišni zam skrytuļa…
(suoce kluseņom runuot)
D
– vīnreiz beju lykusēs tymā Martys centrā.
– nu i? kai beja?
– da nikuo. nikuo nabeja. cylvāki vīn ir.
(šaļti obejis klusej)
– tai jau ir, kotram sova bāda.
– a kai nabyus. dzeive na prīca.
– ka sātā sēd, izsepinej, kas jam suop i nasuop. izgudrej, ka radeja par skaļu voi kaidu lūgu vajag attaiseit.
(klusej obejis)
– da. tik kai mes lejā tiksim?
– šļuksim iz čūksta! div buobys iz čūksta!
– da troka!
(obys smejās)
E
– nā jau. itaidu trepu. vaira to nanūkuopšu. i tai škeibi ītās.
(izkuopuse, poša breinojās)
F
(īkuops pajauns puors – puiss i ak jau juo sīva. sīvai bais.)
– maņ bais ir augšā. kuopšu lejā.
– nasmīdynoj!
– jis smejās. smejīs vīn!
– puotorus skaiti vysu ceļu! te jau nav zīma!
– a kaids tam sakars ar zīmu! atlīk tik strauji bremzēt… (jei kluseņom purp pi seve)
G
– kai draudzine soka, tyvuok pi Dīva!
(sīvīte nu blokus siedekļa puoram)
H
– pa breižam nikuo, a pa breižam gona vysakuo. kotram bārnam juomeklej sova vīta zam saulis. a byus jau labi. juolyudz Dīvs par sovim bārnim, a puorejais jūs ziņā.
– dzie, pīkabeite aizgryuzta ceļam prīškā!
– to avareja voi kas?
– ta bess jū zyna. syudu te redzeisi. brauc kai škiuņam iz jumta!
I
(saruna par bārnim)
– par vysim gudruoki. vysu zyna.
– nazkai eļpu raun cīš. ni nazkaids kuoss, ni nazkas cyts.
– a vylks zyna. ni te augšā veņtilacejis, ni gaisa palaiž.
– tušej až nūst.
– pats kai keiļs izalaids pi ruļa, a te koč lai nūspruogst ļauds!
(tuoļuok saruna par šoperi)
J
– kur tī godi kai nav braukts. pazaver, jaunu krustuojumu pastatiejuši! paza, i kuo mašynu iz laukuma sadzeits! i kūki izciersti. ite to gon nazkaids stulbums. redzieji? egleitis kaidys saaugušys! i tī vēļ!
(veirs klausuos, klausuos. naiztur.)
– tai ir. siedi sātā kai vaca baka. seņ jau vajadzēja kur ļaudīs iz Čiuleju pabraukt.
privatuo dzeive
Tys, kas nūteik ar mani, nav tys, kas es asu.
Vēļ mozuok es asu tys, kū rokstu publiski škārsteiklā i socialajūs teiklūs.
A patīseiba ir nazkur ite. Rindeņu storpā nūsaglobuojs nazkas svareigs.
kažuki i mugura
Par veļti nivīns nikuo nadūd.
Reizem ir juonūkolpoj devenis zīmys, juonūplieš deveni kažuki.
Reizem gona ar laikā dalīktu muguru.
zūbuorsts
Juoīt pi zūbuorsta. Pasamūžu bez zvona ap 7 nu reita sovā gultā i dūmuoju. Kur es otkon asu, kas itei par ustobu, pi kuo es asu palykuse par nakti. Tod es dūmuoju – interesna, cikūs ir zūbuorsts. Es navarieju izdūmuot, bet navarieju ari atguoduot, kaids ir telepons i kur tys varātu byut pīraksteits.
I tod es saprotu, ka es naatguodoju, kai sauc munu zūbuorstu.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Aigars i Ingūna Zīmeli Preiļūs beja sataisejuši tierdznīceibys centru “Ūga”, kurymā lela viereiba daškierta latgaliskuo i latgalīšu volūdys populariziešonai. 2016. godā tierdznīceibys centrā tyka attaiseits Latgolys ideņtitatis veikals “Latgolys ūga”, pīduovojūt pierciejim Latgolys sātys ražuotuoju i amatnīku produkceju. Lelveikalā regulari varieje apsavērt dažaidys izstuodis i baudeit latgalīšu muziķu uzastuošonu.
NOMINANTI:
Annele Slišāne, audieja, projekts #100dečiLatvijai
Artis Paeglis, ražuotnis “Jersikas čipsi” saiminīks
Jānis Krivtežs, “Latgolys šmakovka” dadzynuotovys saiminīks
Jānis i Anna Macāni, zemnīku saimisteibys “Zvejnieki” saiminīki


text:
Raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji tykuos ar muziki i akteri Oskaru Lustiku Rēzeknis Tautys teatra mieginuojuma laikā Rēzeknis kulturys nomā. Gatavejūtīs Storptautiskajai teatra dīnai, teik dasleipāta “Daudz laimes darba dienā”. Oskars Lustiks smejās, ka jam itamā izruodē asūt pamuļķa lūma.
Skotuvis kolegi Aldis Leidums i Ināra Apele nasliep, ka Oskars ir apbreinuojami talanteigs. “Tod, kod pyrmū reizi jis atguoja pi myusim iz teatri, kod mes spieliejam vīnā izruodē, es, gūdeigi sokūt, beju puorsteigts par juo vīglumu, atbreivuoteibu, kaids jis ir iz skotuves. Man tys beja cīši puorsteidzūši, kai cylvāks, kurs īprīkš nav bejs iz skotuvis, var tai īsajust,” par Oskaru Lustiku soka kolegs Aldis Leidums.
“Teatri Oskars atguoja spielēt godi 4-5 atpakaļ. Saleidzynūši naseņ, bet jis tik dreiži īsajuta, ka vyspuor ir sajyuta, ka mes pazeistam Oskaru 100 godu. Oskars ir cīši talanteigs cylvāks ar vysaidom lelom dobys dūtom bolvom i talantim. Cīši dreiži vysu nūgiun i saprūt,” soka Ināra Apele.
Sovu ceļu da teātra skotuvis atkluoj ari pats Oskars: “Nūtyka vīna izruode “Piļsātā nikod napalīk tymss”. Ar kori mes uzastuojam i Māra Zaļaiskalns saceja, ka tī varātu byut veļ vīna lūma. Tūreiz tai labi saguoja.” Režisore Māra Zaļaiskalns piec izruodis aicynuojuse Oskaru pīsavīnuot akteru kolektivam. Pats Oskars soka, ka teatris jū burtiski īsyuce īškā. Niu patyka pret teatri nav nūplokuse.
Gryutuokuo, naparostuokuo i leluokū lūma Oskaram Lustikam beja Fraņča Trasuna lūma izvadumā “Francis”. Izruode div reizis tyka demonstrāta Latgolys viestnīceibā GORS, i pavysam dreiž tei tiks izruodeita vēļreiz.
Oskara Lustika bolsu varēja dzierdēt ari Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studejis veiduotajā raidejumā, kas veļteits Latgolys kongresa temai. Oskars atzeist, ka školā i īprīkš kasdīnā bejs cīši moz informacejis par itū vysai Latvejai zeimeigū nūtikšonu i niu jam ir lels lapnums dasadaleit latgaliskuos aktivitatēs.


text:
„Latgolys Studentu centra” Rēzeknis birojs eistynuoja projektu „Zynuot” , kas beja baļsteits iz Rēzeknis nūvoda školānu informiešonu par myusdīnu pasuokumim i cylvākim Latgolā.
Ideja par projektu roduos piec Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2013” ceremonejis, kod īsaroduši beja puorsvorā daleibnīki i nominanti, bet nu jaunīšim puorstuovju moz. Lela daļa Rēzeknis nūvoda jaunīši nimoz ari nazyna, ka ir taida Latgalīšu kulturys goda bolva i kam jei teik pasnāgta. Tai tyka izvālātys 10 nūvoda školys, piec informacejis – vysmozuok aktivuokuos. Nu vysom izvālātojom asom pabejuši viņ Rēznys pamatškolā, Kalnezeru katuoļu pamatškolā, Audriņu pamatškolā i Drycanu vydškolā. Iz puorejuom školom – Maltys vydškolu, Feimaņu pamatškolu, Makašānu omotu vydškolu, Rykovys pamatškolu, Bieržgaļs pamatškolu i Gaigalovys pamatškolu – brauksim jaunajam vuiceibu godam īzasuokūt. Braukojūt pa školom i runuojūt ar jaunīšim, gryušuok beja tī, kur školāni narunoj pat latviski, deļ tam saguoja sasaskart ar vysaidu attīksmi nu školānu pusis. Bet prīcej taida līta, ka niule vysi jī zyna, kas ir „Boņuks”. Vīnā nu školom beja vaicuojums par „Boņuku”: „эTo kak «Ockap» Toлbko B ЛaTraлии?”
Ar jaunīšim apsprīdem ari latgalīšu muzyku, mozuok gon tūs, kas vaira namuzicej, bet vaira taidus, kas “atsamūduši”, izaveiduojuši. Stuostiejom, ar kū grupys ir paruodiejušys sevi i kaidūs Latvejis mārūga pasuokumus pīsadaliejušys. Piec tam taisiejom viktorinu, nūsaklausiem kaidu dzīsmu apgrīztus “gobolus” i lykom jaunīšim uzminēt, kas tei par grupu ir. Prīca, ka beja ari zynuotuoji. Ka īprīkš pasalyka, ka grupu “Bez PVN” Latgolā vysi jaunīši zyna, tod nasasatraucit – nazyna gon! I pat na tik daudz ,kai grybātūs…
Literatura deļ školānim beja poša garlaiceiguokuo daļa, bet raudziejom ari tū naipalaist garom. Pastuostiejom par spylgtuokajim tuos puorstuovim, taidim kai Ontons Slišāns, Ontons Kūkuojs, nu myusdīnu literatim – Ilze Sperga, Raibīs, Valentīns Lukaševičs. Leidza beja ari gruomatenis, kū īdūt apsavērt i paskaiteit. Ar skaiteišonu tod nu guoja kai nu kuram, cytam vīgluok, cytam gryušuok.
Gon suokumā, gon beiguos jaunīšim uzdevom vaicuojumus, tik suokumā atbiļdēt jī navarieja, bet piec prezentacejis atbiļdis tūmār sajēmem. Tys līk dūmuot, ka na veļti sasatraucom, kai nu byus. Tāņ, īzasuokūt jaunam vuiceibu godam, turpynuosim braukuot iz školom, kai tys ir paradzāts projektā.
Ingūna Semule


text:
Raidejums pietej Latgolys vītvuordus. Storpkaru laikā daudzi vītvuordi ir tykuši puorlatviskuoti. Ari padūmu laikūs turpynuojuos Latgolys vītvuordu krūpļuošona, itūreiz puorkrīvojūt. Raidejums pietej, kaida situaceja ir itūšaļt, uzklausa ekspertu redzīņus, uzrunoj cylvākus, kas ceinejās pret viesturiskū nataisneibu, i skaidroj, kaids varātu byut rysynuojums itai problemai.
“Sajūti Latgali”. Vītvuordi6. Decembris, 2016. gods Comments Off on “Sajūti Latgali”. Vītvuordi
Leidzeigi roksti »
Komentari slāgti.


text:
Mārgu grupa “Piparmētra” pīduovoj klauseituojim sovu jaunuokū dzīsmi “Spējāk”.
Dzīsmis muzykys autoris ir vysys sešys grupys dalineicys, nu teksta autors – Fjodors Tjučevs (atdzejuojs Andris Vējāns).
Grupā “Piparmētra” apsavīnuojušys 6 školysbīdrinis, kas sasatyka Īlyukstis bārnu i jaunīšu centrā, kur piec gitarspēlis pamatu vuiceišonuos tyka nūdūmuots dybynuot grupu. Grupā muzicej: Adelīna Olehnoviča (bass), Amanda Lapa (gitara, bolss), Jana Dudare (bolss), Lonija Kakeševa (tausteni), Megija Pabērza (bungys), Elza Timšāne (gitara). Īsatekmejūt nu taidu grupu kai “Prāta Vētra”, “The Beatles”, “The Rolling Stones” i cytu, teik na tik izpiļdeitys itūs grupu kaverversejis, nu ari radeitys sovys originaldzīsmis.
Grupa ir sajāmuse lobus panuokumus vairuokūs jaunūs grupu konkursūs, kai ari sajāmušys Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks 2016” kategorejā “Goda debeja muzykā”. Grupa “Piparmētra” elektroniski izdavuse ari mozalbumu “Slāpes“, kurymā īkļautys pīcys dzīsmis.


text:
Caņzreja
'Caņzreja' se parece a 'caņareja', ŋCon caņzreja querías decir caņareja?
Caņzreja tiene 8 letras
Definiciķn de caņareja aquí
Resultados de búsqueda:
Resultados de imágenes:
Youtube: caņzreja
Nube de palabras :
- caņareja xaņareja vaņareja faņareja daņareja czņareja csņareja cwņareja cqņareja caņzreja caņsreja caņwreja caņqreja caņaeeja caņadeja caņafeja caņateja caņa5eja caņa4eja caņarwja caņarsja caņardja caņarrja caņar4ja caņar3ja caņareha caņarena caņarema caņareka caņareia caņareua caņarejz caņarejs caņarejw caņarejq


text:
Svātdiņ, 11. septembrī Naujinē nu jau pīktū reizi nūtiks folklorys kūpu sasadzīduošonys pasuokums “Atvasara Juzefovā”, informej Naujinis kulturys centra vadeituoja Olga Kuzmina. Pasuokums suoksīs 12.00 Juzefovys parkā, kur iz rodūšuom izdareibom i sasadzīduošonu sasapuļcēs 13 kolektivi nu vairuoku nūvodu. Sovukuort nu 10.00 da 19.00 Naujinis nūvodpietnīceibys muzejs pīduovoj apsavērt muzeja ekspoziceju “Slutišķu vecticībnieku māja”.
Pasuokumā pīsadaleis Daugovpiļs nūvoda kolektivi – Naujinis kulturys centra folklorys kūpa “Rūžeņa” (vad. I. Zeile), Dubnys pogosta folklorys kūpa “Atzola” (vad. M. Umbraško), Ambeļu kulturys noma folklorys kūpa “Speiga” (vad. I. Skutele), Vabalis etnografiskais ansamblis “Vabaļis” (vad. A. Uškāns), Neicgaļa pogosta folklorys kūpa “Neicgalīši” (vad. I. Bozoviča), Skrudalinys pogosta vokalais ansamblis “Līgaviņas” (vad. R. Almakajeva), Daugovpiļs LKC folklorys kūpa “Svātra” (vad. S. Teivāne), Kruoslovys nūvoda kolektivi – Iudreišu pogosta folklorys kūpa “Rudzutaka” (vad. A. Tuče), Izvolta folklorys kūpa “Izvoltīši” (vad. A. Leikuma), Vuorkovys nūvoda folklorys kūpa “Vecvārkava” (vad. R. Kairāns) i Īlyukstis nūvoda Bebrenis pogosta folklorys kūpa “Ritam” (vad. R. Kalvāne), Aglyunys folklorys kūpa “Olūteņš” (vad. M. Bicāne) i tuolī gosti nu Kūrzemis pusis – Nīcys etnografiskais ansamblis (vad. L. Zeile).
Pasuokuma dalinīkim i apmaklātuojim byus vareiba īsapazeit ar senejuos mysys darbneicys nūslāpumim i nūbaudeit duorza “stypruokuo” duorziņa – casnāga – varonū garšys spāku.
Pasuokumu atbolsta Daugovpiļs nūvoda dūme, Naujinis pogosta puorvaļde i Sporta klubs “Beibuks”.


text:
1. junī 12 stuņdēs Latgolys Centraluos bibliotekys (LCB) daiļliteraturys sektorā tiks atkluota tautys fotostudejis “Ezerzeme – F” fotoizstuode “Daugavpils cietoksnis”, informej bibliotekys puorstuove Tatjana Hodokova. Izstuode ir fotostudejis dalinīku veļtejums piļsātai tuos dzimšonys dīnys svineibuos.
Fotostudeja “Ezerzeme – F” nu jau vaira kai 30 godu garumā apvīnoj cylvākus, kas nav vīnaļdzeigi pret fotografeju: i profesionalus fotogrāfus, i amatīrus. Fotostudejis dalinīki aktivi pīsadola kolektivajuos izstuodēs, reikoj personalizstuodis, pīsadola cytu fotoklubu reikuotajūs pasuokumūs. 2016. goda beiguos fotostudejai “Ezerzeme – F” ir izguojuse pyrmuo fotogruomota “Daugavpils. Cilvēki. Daba”, kurymā apkūpuots tuos bīdru rodūšais veikums pādejūs pīcu godu laikā.
Izstuodē Latgolys Centralajā bibliotekā byus apsaveramys Daugovpiļs cītūkšņa kartenis – i kruosainys, i malnboltys. Karteņu autori ir Linards Onzuls, Olga Perevalova, Jurs Buklovskis, Ivars Skudra, Valērijs Cigankovs, Sergejs Sokolovs, Svetlana Pokule, Viktors Savčenko, Jūlija Kožemjakina i Genādijs Lins.
Izstuodis atkluošonys pasuokumā tiks nūsaukts fotostudejis “Ezerzemes – F” izsludynuotuo amatīru fotokonkursa “Cietoksnis objektīvā” uzvarātuojs. Konkursa mierkis beja dagrīzt viereibu nūzeimeigam Daugovpiļs kulturviesturis objektam – Daugovpiļs cītūkšņam i rūsynuot interesi par fotografeju. Izstuodis ekspozicejā tiks īkļauti lobuokī fotokonkursa dorbi.
Fotostudejis “Ezerzeme – F” izstuode byus apsaverama LCB daiļliteraturys i nūzaru literaturys sektorūs da 31. augusta.


text:
A. 1162. K ā d s s k o l n i e k s V ā r k a v ā.
Vacā rejā dzeivuoja valns un mūcēja ļauds. Vīns drūss kaļvs lobi īdzēris, aizguoja uz šū reju. Jis iztaisīja nu dzelža cylvāku ar dzelža zūbim, jo kai tik kas tyka dzelža cylvāka mutē, zūbi tū stypri samīdzja un nalaidja vaļā. Vīnā kuldā jis pībēŗ zierņu un ūtrā tārauda gabaliņus. Iguojis rejā, apsasāda uz cepļa un spēlej vīns pats kartas. Valns arī kluot: "Labs vakars, cylvāks!"
"Lobs vokors, kyuma!" atbildēja kaļvs.
"Kū tu te dori? Vai navarātu ar tevim pasalauzt?" dusmīgi īsavaicuoja valns.
"Kai tod, lauzsimēs gon, es jau dēļ tuo asmu uz šejīni atguojis. Tikai pyrmuok saspēlēsim kartas."
"Saspēlēsim!" atbildēja valns.
Kaļvs, vysu laiku kartavuodams, ēdja zierņus. Valns īraudzījis suoka prasīt, lai īdūdūt šam arī. Kaļvs pagruobj tārauda gabaliņu un padevja valnam. Valnam tikai guņs vīn laistuos ap zūbim, bet īkūst nimoz navar. Stypri sasadusmuojīs par cītim zierņim, pasagrīzja uz suonim un īraudzīja tur dzeļža cylvāku.
"Kas tur?" aizzabļuovja valns.
"Tys ir mums bruolis," atbildēja kaļvs. "
"Es īšu pabadīt jam zūbus."
"Ej, ej, es jau nažāluoju."
Vains daguoja un gryudja rūku zūbūs, a dzelža cylvāks tyulen i samīdzja. Valns šai i tai - nikai sprukt uorā. Tod kaļvs ka jēmja cārmyukšas vāzdu, syt par vīnu suonu, syt par ūtru, pavaicuodams: "Vai vaira naīsi uz šejīni?"
Valns devjās pa lūgu uorā, bet īsaspīdja lūdziņā. Tod nu lelas suopes devjās vēl stypruoki, izruovja divi bolkas un aizskrēja pa šai dīnai.


text:
školāni »
Latgolys školānus aicynoj pīsadaleit Ontonam Slišānam veļteitā rodūšūs dorbu konkursā (precizāts)
Dzejnīks, rakstnīks, folklorists, nūvodpietnīks i muokslinīks Ontons Slišāns ir zīmys saulgrīžu bārns, dzims 28. decembrī, bet vuordadīnu svieteja 18. janvarī. Itys laiks Ontonam beja rodūšais laiks, kod jis sovu aktivū darbeibu veļteja Zīmeļlatgolai. Latgolys školāni teikSkaiteit vaira »
Pagarynuots LgSC rodūšūs dorbu konkurss „Tai beja – tai ir ”
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” projekta „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu” laikā nu 1. juļa da 25. juļam izsludynuoja konkursu „Tai beja – tai ir” Latgolys školu školānim, kab sakmātu latgalīšu rokstu volūdys lītuošonu jaunīšu vydāSkaiteit vaira »
Senejī omoti i tolkys Latgolys Kulturviesturis muzejā
Laikā, kod vysā Latvejā gatavejās Leluos Tolkys dīnai, Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nu 10. apreļa da 10. majam jaunuokūs klašu školāni (2.-6. klase), atejūt iz muzejpedagogiskū programu „Tolka Latgolys sātā”, varSkaiteit vaira »


text:
šudiņ taida tehniska dīna.
mekleju datoram mozu, boltu peleiti. ideali byutu, ka ar sorkonom acteņom i gaismeņom. atrodu 1 šmuku, tok jim birojs eļnē rotā, a pīguode Ls 4,5 Reigā. nu nā, par taidu cenu asu gotova īt kuojom puori Daugovai i pa ryupnīceibys kvartalim ar bezgaleigim betona statinim. tok naīšu. paļdis.
internetveikali Latvejā vyspuor ir vīna vīneiga izklaide. pat najemūt vārā apm. 120 % uzcenuojumu – gruomota, kas izdeviejam moksoj Ls 3,00 i sprostā veikalā Ls 5,40, pi jūs moksoj ls 6,90. a veikals, kur nūpierku mopsi (mozū, boltū datoru), jau bankrotiejs. raudzieju vīnā cytā nūpierkt teleponu. nā, jim precis nav. nu, ka nav, to nav. pasyutieju cytu teleponu – tože nav. pavaicuoju – a kas jiusim ir i kū es varu pasyuteit? lai verūs lopā. a lopā nav tikai pipartrauceņa ar parašutu i sudobra piltuvis. lopā ir vyss. tik nikuo nav.
itei peleite (Эkcпpecc-Mышb Ha koлëcиkax) maņ patyka. gon drupeit cyti aizdavumi i mierķauditoreja. mož mopšam (datoram) ari patyktu. byus juopavaicoj Annelei ci Līneitei, juos mož var iztambūrēt peleiti iz ritineišu. taipat. Ireta gon ari tambūrej sedzenis pa metram diametrā, tok juos dīgus mes itūnakt izlītuojom projekta īsīšonai (tyka īsnīgti 2 kilogrami 100 gramu projekta). tok jai niu ir ari juos japuoņu tamburka, kas nu 3. septembra atstuovēja Tonis birojā.
piec puors nakšu izklaidem ar datorim i pneimatiskajim vasarim izzynuoju div lītys:
a) niu es saprūtu, parkū guļamrajonus sauc par guļamrajonim. tī vysi guļ. tuos puors stuņdis piec veina i brandiņa gulieju kai Dīva ausī. taids klusums… nikaidu pneimatiskūs vasaru, nikaidu remontu.
b) pādejā laikā vysi naktīs sepinej jūceigys lītys: dagūši TV tūrni, kreitūši samaļoti, 3 dīnu laikā rokstomi magistra dorbi, avareja atteireišonys īkuortuos, cytplanetīši Puordaugovā, a es guļu i nikuo naradzu.
kai ari grybu atzeimēt – niu ir trokūs laiks. i es laikam izaveru piec laimeiga cylvāka – vysi maņ prosa ceļu i gryb apsarunuot. vakar maņ iz īlys pavaicuoja ceļu div reizis, šudiņ pagaidom tik 1 reizi. vakar ari vaicuoja, kur ir antena. stuovieju i meklieju, kur že iz Barona īlys ir antena. atrodu. a šudiņ pavaicuoja, kur ir poliklinika. paruodieju, guojem ar onkuli obeji suons pi suona i apsarunuojom par uorstim. pateikama saskarsme i dzeivisstuosti. vokorā braukšu iz sātu 4 h autobusā. ak jau byus vēļ kaida pateikama saskarsme.
ituo reita muzykalais fons – dzīsme par briļļu Valdi. skaipa sarakstē par itū temu izskanēja dūma, ka Arņam i RS ir baiguo Radejis suope. jim taidys iz LR sociali vārstys dzīsmis. varātu koncertēt iz īlu i, dūmojams, sapeļneitu vaira naudys kai Aņss ar sovim koncertim. nu tys tai. naformala sarakste par naformalom lītom.
vakar, lobojūt CV, atkluoju, ka vakar izabeidze šopera tīseibys. tai goduos. ceru, ka navajadzēs puorlikt, partū ka es nikuo nazynu ni par kaidom ceļazeimem. doru, kai vysi dora. policeja ir apturiejuse laikam 4 reizis itūs 10 godu laikā. 1. reizi nūvielēja prīceigus Zīmyssvātkus, 2. reizi izlyka 40 latu struopi par braukšonu bez tehniskuos apskatis (i izsacēja apbreinu, ka tik ilgi i tuoli asu bez juos i bez jūs braukuojuse), koč salonā beja 11 paplyki i napīsprādzeiti pasažīri (prīškā 2 gob.) – braucem iz azaru mauduotūs i tei beja konkursa golvonuo bolva “Ceļuojums iz vardivu leici”. 3. reizi aizruodēja, ka boltuos kurtkys jūsta kircinej uorā pa durovom, valkās pa zemi i var palikt nateira. 4. reizi izsacēja breidynuojumu par īšonu puori īlai naatļautā vītā (koč es beju pi ruļa i na tī nūsagrīžu pa kreisi).
par gūdu šopera tīseibom asu pīsavārsuse poliklinikom. izarud, muna saimis uorstīne ir atvalinuojumā. koč aizīprīkšejū reizi, kod maņ juos vajadzēja, tože beja atvalinuojumā. nu, tai jau julī goduos. a vajadzeiga mediciniskuo izziņa, ka asu pīskaitama. vyspuor naasu, tok jim tys nav juozyna. apjuojuse 3 Reigys poliklinikys i apzvaniejuse vēļ 2, sajiemu 5 atsacejumus i sūliejumus iz 18.-31.aug. partū nūliemu īt vīgluokū ceļu – meklēt izziņu Viļānūs. eisi sokūt, tāva ar muoti saimis uorsts Viļānūs pīrakstēs tū zeimi. jaunnedeļ. da tuo laika braukšu bez tīseibu. koč kai jau juodzeivoj.
šūreit kuortejā poliklinikā pasyutēja dierst. pasacēja, ka muna polise apmoksoj vysu, tok ni 2 uorstus – kluot juodamoksoj Ls 40 i tyvuokais komisejis datums ir 18. augusts. paļdis. tod mane vaira nabyus itymūs plotuma grādūs. byušu zemē ar UTC +8. koč veseleibys apskati itūgod jau asu izguojuse div reizis: 1. reizi slimeibys deļ, 2. reizi orūduorsta deļ. niu vajag 3. reizi tīseibu deļ. tys taids sova veida bulšits. nav kur naudu likt. a medapskati CSDD Bauskys īlā nagrybu īt. vajag pa rikteigam – poliklinikā i pi uorsta, na baruot vysaidus ārmu kantorus.
vēļ maņ patyka ziņa, ka Berlīnis veloceleni tai i suokušīs – ļauds poši sazeimēja ar trafaretim iz ītvu simbolus i savylka linejis. maņ ruodīs, reiz grafiti meistari varātu sasajimt i sazeimēt iz īlu vajadzeigys lītys. izapaust iz asvalta, na kiezēt sātu sīnys i svaigi nūbalsynuotus statiņus i elektreibys butkys. nikuo jau nasoku, maņ nav nikas pret grafiti. sovā ziņā jis mani īdvasmoj urbanajā pasaulī. tok par itū veloceleņu dzelu der padūmuot. grafiti pyutiejim koč ir pīredze pyust tai, ka policeja i sietnīki naredz. jūs pīredze byutu naaizvītojama i nastu pozitivu īguļdiejumu infrastrukturā i atvīgluotu traumpunktu uorstu dorbu. juotaupej tok vysaidūs veidūs – ka navar par 10 tyukst. sagrafēt ītvis, vajag pyust.
pasaklausieju šūreit draugūs muzyku. nu, kai lai soka. dīzgon nabaudama daiļrade. par pīmāru, itys – goboli par pakalem i dyrsom. kotram jau sovs. lai jau ļauds dzīd. asam tok dzīduotuoju tauta.
cyta storpā tikkū saguoja satureiga saruna skaipā ar nazkaidu arabu seksa dīvu:
5 atraideiti zvoni
– vēļ zvaneisi, nūsisšu ar syudainu mītu
1 atraideits zvons
–
3 atraideiti zvoni
– es najūkoju. voi ar nazi pa gerkli.
1 atraideits zvons
– engliche
1 atraideits zvons
– nasaprūtu
– sex
4 atraideiti zvoni
– pa seksti nagribi?
–
2 atraideiti zvoni
– “es ar čiulim nadoncoju.”
– hay……………
5 atraideiti zvoni
– apsarībs kai syudu myusa gūvei iz pakalis.
[12:11:02] *** Saruna beigta ***
nu tai tei dzeive i paīt. nūmainieju skaipam īstatejumus. nivīna araba. asu laipna bez gola. bet tūmār prīca, ka latgalīšu volūda ir lingua franca i jimā var sasaprast ar vysim. pādejū teikumu to jis saprota. 🙂
nu, tys vyss tai. pi tehniskuos dīnys pīsader ari tehniskys problemys. tuoļuok var naskaiteit. tok maņ ir zynoma suope par tū vysu.
____________________________________
cita starpā pa laikam esmu Linux lietotāja, bet nevienu brīdi Linux iekšu speciāliste. (: manuprāt, katram jādara savs, nav ko līst tur, kur nevajag. (:
bet netieku galā ar 1 problēmu.
kad pie portatīvā kompja ASUS Eee PC 1000H (tautā saukta par mopsi) lieku klāt pie vairākiem Windows XP un Vistas kompjiem jau gadu veiksmīgi lietotu un ejošu modēmu E220 HSDPA (http://en.wikipedia.org/wiki/Huawei_E220), izlec logs – ASUS Mobile Phone Tool un pat paprasa PIN kodu, pēc PIN ievadīšanas un apstiprinājuma viņš pat atrod operatora tīklu utt.
bet, spiečot connect, tad arī viss apstājas.
paziņo, ka dialing… un iet ilgi.
līdz izlec logs “Connection fail, please re-plug in your 3G device, then try again.”
cik jau sajēdzu, paskatījos pie setupiem, bet nekas nemainās, ja tur ko maina.
varbūt kādam ir idejas, kā mopsim iebarot modēmu? (:
P. S. kā jau teicu, es tikai lietoju Linux jau pāris gadus, bet neko nejēdzu no iekšām.
____________________________________
Problēma atrisināta 30. jūlija naktī.


text:
Latgolys Studentu centrs sadarbeibā ar latgalīšu muzykys apvīneibu „Sovvaļnīks” pīduovuoj Tev īspieju pīsadaleit konkursā i sovā eipašumā īgiut „Sovvaļnīka” jaunū albumu „Bolts susātivs”. Vaira informacejis par „Sovvaļnīku” verīs www.sovvalniks.lv
Pareizuos atbiļdis iz aizdavumu leidz 31. janvarim gaideisam iz e-postu ortografeja@gmail.com ar nūruodi SOVVAĻNĪKA KONKURSS.
Aizdavums: Nūsauc „Sovvaļnīka” dzīsmis , kuruos skaņ itī aiļu fragmenti i pīroksti kas ir attīceiguos ailis autors:
(Pīvadumam, atbiļdis pīroksts: 3. – Pats sevī dzeivs; Oskars Seiksts)
1. Puori myužim cauri myurim
Apleik trejim muoneituojim
2. Syltūs vosorys vokorūs es īmu
Kai iz nešporu tovu mīsu turēt
Pa reizei bezvērts prīceibom sacyn
Koldrē īteit tevi i žāluot
3. Latgola ir saules goldauts,
Seņ izausts, vīn napuorkluots.
4. Volūda pasauli sateik, pasauļs cylvāku sateik
I Dīvam lobuok teik
Rezultati tiks publicāti http://lgsc.lv 2. februarī!


text:
Jauneklis apprecē saules meitu.
Teicēja Veronika Pizele Jasmuižas Blakās. Kultūras balss kr.
Dzeivuoja veirs ar sīvu un jīm beja dāls Juonis. Dreiži muote ar tāvu nūmyra un Juonis palyka vīns pats. Jau Juonis izauga lels un jam vajadzēia īt dīnēt, Atspīdja Juonis ar maizes luopstu sovu ustabiņu un aizguoja dīnestī.
Laiks guoja un Juonis, atdīnējis sovus gadus, guoja uz sātu. Īdams uz sātu, Juonis nūpierka vazumu ladūņa un upurej Dīvam. Atīt engeļs un prosa: "Kū tu te, Juoņ, dori?"
"Dīvam upurēju!" atbildēja Juonis.
"Jau gon, Juonīt, ej uz sātu!" soka engeļs.
"Atdūd Saules meitu man par sīvu, tad īšu uz sātu!" atbildēja Juonis.
Engeļs aizguoja prūjom. Juonis nūpierka ūtru vazumu ladūņa un otkon upurej Dīvam. Atīt engeļs un soka: "Ej, Juonīt, uz muojom, jau gon Dīvam upurēt!"
"Atdūd Saules meitu man par sīvu, tad īšu uz sātu!" atbil,
dēja Juonis.
Tad engeļs soka: ,,Nu ej, ej, Juonīt, uz muojom!"
Juonis atguoja uz muojom, nūskaitīja puotorus un atsagula. Reitā pasamūst Juonis un redz, ka ar jū gu cīši skaista meita. Tei meita beja Saules meita. Pasaver Juonis uz golda un redz, ka uz golda vysaidu ēdīņu un dzērīņu pylns: "Tai luonis ar Saules meitu dzeivuoja ilgus godus.


text:
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Norberts Neikšānīts (eistajā vuordā Norberts Trepša, 1913–1972) beja latgalīšu rakstnīks i katuoļu gareidznīks. Dzims latgalīšu saimē Krīvejā, bet piec tāva smierts saime atsagrīzuse Latvejis teritorejā. Noberts ir vuicejīs Dagdā i Kruoslovā, augstuokū izgleiteibu īgivs Latvejis Universitatē. Dzeivuojs Daugovpilī, kur ari bejs laikroksta “Latgolys Bolss” redaktors.
1944. godā Vladislava Luoča vadeituo izdevnīceiba sareikuoja literarūs dorbu konkursu par gūdu drukys aizlīguma atceļšonys 40 godu jubilejam, kurā par prozys laureatim kliva Norberta Neikšānīša romans “Myura kolns” i Čenču Jezupa romans “Pīters Vylāns”. Tamā pošā godā Norberts emigrēja iz Vuoceju, piečuok, 1947. godā, – iz Belgeju, kur jis studēja filozofeju. Vēļ piec trejim godim jis puorsacēle iz ASV, kur 1953. godā jū īsvieteja par prīsteri. N. Neikšānīts beja vīns nu Andryva Jūrdža fonda dybynuotuojim.


text:
Roksta autors: portals lakuga.lv
Kod leidz Latvejis symts godu jubilejam paliks viņ simts dīnu, vysā Latvejā reikuos večerynkys. Vīna nu taidu večerynku nūtyks ari Viļānūs, Laksteigolu solā. Iz XVIII Tautys muzykantu svātkim 11. i 12. augustā Viļānūs īsarass vaira nakai 150 dalinīku nu 15 Latvejis nūvodu i 45 dalinīki nu Lītovys i Igaunejis.
Itūgod svātkūs pīsadaleis 23 muzykanti – vacmeistari i jaunī muzykanti nu Latgolys i Vydzemis: Pēteris Zeps, Leonards Sarnovičs, Aleksandrs Špundzāns (Viļāni), Irēna Znūteņa (Rēzekne), Pēteris Belinskis (Rēzeknis nūv., Rogovka), Mārtiņš Jurciņš (Rēzeknis nūv., Lendži), Eventijs Zelčs, Aivars Zelčs, Leo Bērziņš, Voldemārs Džigurs (Bolvi), Vitālijs Plešs (Bolvu nūv.,Vactiļža), Pēteris Laganovskis (Baļtinovys nūv., Baļtinova), Verners Dūre (Ruguoju nūv., Ruguoji), Pēteris Jermacāns (Ruguoju nūv., Lozdukolns), Dainis Ločmelis (Kuorsovys nūv., Saļnova), Aleksandrs Boginskis (Daugovpiļs), Leonīds Andžāns, Pēteris Verebs, Antons Rutka (Dagdys nūv., Dagda), Māris Meisters, Lidija Veidemane (Mozsalacys nūv., Sieļi), Teodors Simis, Nikolajs Zaharovs (Reiga) i. c.
Taipat skateituojus i doncuotuojus večerynkā prīcynuos 13 kapelys i muzykantu grupys i nu Latvejis nūvodu, i nu Lītovys i Igaunejis: “Biteitis” (Viļāni, vad. Inga Stafecka), “Bumburneicys” (Viļāni, vad. Vivita Skurule), “Mozī sābreiši” i “Sābri” (Kuorsovys nūv., Saļnova, vad. Elvīra Bleive), “Kramiņi” (Reiga, vad. Nikolajs Zaharovs), “Sēļu muižas muzikanti” (Mozsalacys nūv., Sieļi, vad. Iveta Dukaļska), “Drabešu muižas muzikanti” (Ciesu nūv., Drabeši, vad. Inese Roze), “Mūžam zaļi” (Modūna, vad. Imants Pulkstenis), “Kokle” (Reiga, vad. Dina Liepa), “Spēlmaņi” (Saldus nūv., Neigraņde, vad. Artis Šulbergs), “Ziņģes brāļi” (Bauska, vad. Aigars Urtāns), “Svirbe” (Kauņa, Lītova, vad. Aurelija Bareišienė), “Hanila” (Hanila, Igauneja, vad. Eha Raja, Valvo Valgur).
Pyrmū reizi Tautys muzykantu svātki nūtyka 2001. godā Modūnys rajona Borkovā, nu 2007. goda svātki izskaņ Viļānūs, i tī ir nūzeimeiguokais pasuokums Latvejis nūvodu individualajim muzykantim i muzykantu grupom.
XVIII Tautys muzykantu svātkus reikoj Tautys muzykantu bīdreiba i Viļānu kulturys noms, atbolsta Viļānu nūvoda pošvaļdeiba, Vaļsts kulturkapitala fonds, Gadsimta zaļumballe, moteļs/kopejneica “Pie Kaupra”, Aivars Tauriņš, SIA “Aiva G” i c. sadarbeibys partneri.
XVIII Tautys muzykantu svātku PROGRAMA 2018. goda 11. i 12. augustā
11.augustā
17.00–19.00 XVIII Tautys muzykantu svātku suokuma koncerts
Laksteigolu solā, Viļānūs
19.00–24.00 Latvejis Symtgadis večerynka
Laksteigolu solā, Viļānūs
12.augustā
10.00–11.00 Muziciešona
Viļānu amatnīku tiergā
12.00–14.00 Svātku lelais koncerts
Breivdobys skotive Viļānu tierga placī
Īeja vysūs pasuokumūs – bez moksys


text:
4 vārti Kefa Vasyl (FC Petrow)
3 vārti Putāns Rolands, Zeps Oskars (Jēkabpils Lūši), Diakvnishvili Giorgi (New Project)
2 vārti Aleksejevs Aleksandrs, Macuks Aleksandrs (DFA), Babris Matīss, Babris Miks, Hudaiberdijevs Aleksandrs (FC Petrow), Gnutovs Romans (FK Flaminko), Matjušenko Germans (FK Nikars), Krasnovs Leons, Strazdiņš Artūrs (FK RABA), Tarasovs Pāvels (Jēkabpils Lūši)
1 vārti Halimons Jurijs, Koļcovs Pāvels, Radevičs Jans, Volkovs Vladimirs (DFA), Burenkovs Andrejs, Jerofejevs Artūrs, Martins Eduards, Škeņevs Ņikita (FC Petrow), Atamaņukovs Vadims, Jermiļins Pāvels, Kuzmin Dzmitry, Kuļešovs Artūrs, Narčuks Arkādijs, Peņkovskis Oļegs, Šustrovs Andrejs (FK Beitar), Rosoha Aleksejs, Sovtuss Sergejs, Telešs Dmitrijs, Čulkovs Vitālijs (FK Flaminko), Baklanovs Andrejs, Zabarovskis Dmitrijs, Zabarovskis Konstantīns, Zolotuhins Sergejs (FK Nikars), Gaļļamovs Dmitrijs, Rožkovskis Romāns (FK RABA), Cherevko Andrii, Lapkovskis Igors, Potlovs Maksims (Jēkabpils Lūši), Bobrovs Mihails, Lavrenovs Aleksejs (New Project), Aguls Vitālijs, Andrushchenko Stanislav, Borisovs Dmitrijs, Ikstens Oskars, Prokopkins Sergejs, Silagailis Guntars (TFK Rēzekne)


text:
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
18. oktobrī Latgolys viestnīceibā GORS tiks atkluota Rakstnīceibys i muzykys muzeja (RMM) izstuode “Vaļsts pyrmuo filgeļa stuosts”. Izstuodē varēs taišni Latvejis symtgadis svātku laikā apsavērt i pīdzeivuot sasatikšonu ar unikalu, latvīšu vaļstiskajai ideņtitatei dyžan svareigu muzykys instrumentu – komponista Baumaņu Kārļa (1835–1905) fligeli, pi kuruo komponāta ari myusu vaļsts himna, viestej izstuodis puorstuovu dūtuo informaceja.
Izstuodē grybātuoji byus aicynuoti izsekuot leidza fligeļa naparostajam ceļuojumam, kas aizasuoce 19. godu symta 50. godūs Pīterpilī, kur instruments nu klavīru fabrikys “Diederich” tyka Baumaņu Kārļa eipašumā, pie tuo tū vede iz Limbažim, komponistam atsagrīžūt dzymtajā zemē, bet piečuok piec ūtrupis i vairuoku puorsaceļšonys reižu fligeļa ceļš nūsaslēdze Rakstnīceibys i muzykys muzejā. Izstuode Rēzeknē turpynoj instrumenta ceļuojumu, īzeimojūt nūstuošonu ari Latgolā. Izzynojūt fligeļa viesturi, viereiba tyka dagrīzta ari tuo izbyuvis sovpateibom i atškireibai nu myusu dīnu klavīru, bet tuo skaniejumu īmyužynuojuse izcyluo pianiste Vilma Cīrule.
“Vaļsts pyrmuo fligeļa suosta” ūtrys viestejums saisteits ar Latvejis himnys, tautys lyugšonys “Dīvs, svietej Latveju!” topšonu i liktinim. Izstuodē aicynojam nūsaklauseit dažaiduos godu desmitēs i viesturyskajūs apstuokļūs īraksteitus himnys atskaņuojumus. Bet Jēkaba Nīmaņa sataiseituo aplikaceja-spēle ir īspieja kotram personiski pīdzeivuot vaļsts himnu, reizē puorbaudūt sovu dzīduošonys prasšonu i sajemūt viertejumu par tū. Īsapazeit ar izstuodis stuostu i dzīduot himnu varēs latviski, krīviski, angliski i latgaliski.
Ekspoziceja Latgolys viestnīceibā GORS byus apsaverama da 10. decembra – bez moksys stuņdi pyrma pasuokumu i storpbreižūs, bet cytā laikā ar īprīškeju dasaceišonu i īejis moksu 0,50 € (ka grupys lelums ir vysmoz 10 ļaužu). Seikuoka informaceja par apsavieršonys īspiejom byus atrūnoma Latgolys viestnīceibys GORS informacejis olūtūs. Izstuodis atkluošona – 18. oktobrī 13.00, aicynuots kotrys grybātuojs.
Izstuodi “Vaļsts pyrmuo fligeļa stuosts” izstuodi veidoj Rakstnīceibys i muzykys muzejs, bet atbolsta Latgolys viestnīceiba GORS, vaļsts pyrmuo fligeļa oficialais puorvoduotuojs, syutejumu pīguodis uzjāmums “DPD Latvija” i apdrūsynuošonys kompaneja “BALTA”.
Karteitē – himnys notys nu V. Lōča Latgalīšu rakstnīceibys muzeja kruojuma.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Gribi zynuot, kai australīši sadzeivoj ar kengurim i aborigenim i kū Australejā dareja latgalīši? Atej gostūs trešdiņ 18 stuņdēs iz LgSC Tonis biroju Antonejis īlā 8-3/6. Itūreiz Jurs Viļums i Jurs Vucāns stuosteis par grupys „Dabasu durovys” pīdzeivuojumim Australejā. . Leidzeigī roksti:Svinēsim Latvejis dzimšonys dīnu!Latvejā krīze izabeigs 27. majāOriginalais “Ontans i Anne” ReigāLatgaliskais Raiņs ReigāNu Latgolys […]
„Latgolys Studentu centrs” i „Latvejis Aizsorgu organizaceja” aicynoj Tevi svinēt Latvejis dzimšonys dīnu kūpā 16. novembrī 19:00 stuņdēs LU golvonajā ākā (Raiņa bulvārī 19), 1. auditorejā. Patriotiskā nūskaņā izzynuosim vaira par Latveju, spēlēsim kaitys, byus īspieja izzynuot, kai svātku svineibom gatavejās cyti. Prīcuosimīs, ka atīsi ar sovu grūzeņu. Pasuokumu atbolsta Latvejis Universitate. Leidzeigī roksti:Latgalīšu pādi […]
Ūtardiņ, 13. septembrī, 18:00 stuņdēs Raiņa i Aspazejis sātā, Reigā, Bazneicys īlā 30, byus vīns nu ituo goda Dzejis dīnu latgaliskuokūs pasuocīņu – myusu dīnu latgalīšu dzejis vokors «Gostūs pi Raiņa». Pasuocīnī paradzāts prof. Janinys Kursītis-Pakulis stuosts «Raiņa Latgola», sovus tekstus skaiteis latgalīšu dzejnīki Juoņs Ryučāns, Valentins Lukaševičs, Emileja Kalvāne, Ilze Sperga i c. Latgalīšu vokori Reigā […]
Latgalīši izdavuši puosoku gruomotu par krīzi Par speiti krīzei bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse gruomotu „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”, kurā apkūpotys skaistuokuos latgalīšu literaruos i tautys puosokys, dereigi padūmi lātai saimnīkuošonai i sliminīku lečiešonai, roksti par vacajom krīzem i anekdoti par myusu laiku Latveju i vaļdeibu, myusu dīnu jaunīšu raksteitī stuosti […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” 17. decembrī 16:00 aicynoj iz ilgi carātū i beidzūt sareikuotū Baļtinovys amatīrteatra “Palādas” vīsizruodi Reigā – Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatē Visvalža īlā 4a, 401. ustobā (zalā, 4. stuovā). Īeja bez moksys. Izruodis garums pusūtra stuņde. Pasuocīni reikoj LU Huminitarūs zynuotņu fakultate sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys Studentu centrs”. Izruode nūtiks LU […]
10.novembrī plkst. 20.00 Krišjuoņa Voldemāra īlā 8-17 Rēzeknē nūtiks spielu vokors- „Ziņ voi miņ par Latveju”. Leidza juojam sovys zynuošonys par Latvejis i Latgolys geografeju, kuļturu, viesturi, nūtykumim i cylvākim! Piečuok Rēzeknis Augstškolys Sporta nomā- bals, muzicei grupa „Ginc&Es”, puorsteigumā- eipašs gosts! Bala īeja- 1 Ls, LgSC bīdrim i aktivistim īeja bez moksys, sajamūt īprīkš […]
Ka Latgolys Studentu centram vajag braukt ar laivu, beja skaidrs jau pavasarī (voi ka tik na zīmā). Tok kur braukt, kai braukt, ar kū braukt, deļkuo braukt, kam braukt? Itī vaicuojumi aizjēme cīši daudz laika. Vīna braukšona vosorā izjuka, partū ka beja vosora. Vosorā ir tik nedeļu, cik ir. I kotrai nedeļai tik vīns gols. […]
Jau itū sastdīņ vokorā Viļakas nūvoda Šķilbanu pogosta Upītes tautas nomā nūtiks vacuokais latgalīšu festivals “Upītes uobeļduorzs 2010”! Ite pasuokuma programa. 1. Vinsents Kūkuojs 1910 a. Ontons Slišāns 1925 2. Karburators 1935 b. Valentins Lukaševičs 1950 3. Soldanī 2000 c. Mārīte Slišāne 2015 4. Rekovas dzintars 2025 d. Puosoku diska prezentaceja 2040 5. Zintis […]
Nasiedi kai bednais sābru suņs aiz vuortu! Deļtuo vuortim ir kļamka, kab cylvāks tyktu vydā i nasystu sīnu ar pīri voi žieleigai nakauktu pi cīš vuortu. Rudiņs, solts, vyss rībās? Gribi, kab kas naviņ interesnys nūtyktu? Nu, tod pīsadoli tymā, kas nūteik! Brauksi LgSC laivu braucīnī? Juobrauc! Pīlauz sovu lobuokū draugu, atrūnit laivu, telti, guļammaisus […]
Vasali! Palnu dīnys prīceiguo viests – LgSC ir tics pi div jaunom i spareigom, vareigom regionalūs biroju vadeituojom. Anna Briška niu struoduos Rēzeknē, Edeite Husare – Reigā. Atbolstit, podturit i dzeivojit leidza! Vēļ nav atrosts Daugovpiļa biroja vadeituojs. Lobs īt ar gaideišonu, sylts ar siļdeišonu. Laikam krīze ar tū ari ir krīze, ka jei naļaun […]
Pyrmū reizi Rēzeknē! 16. februarī 20.00 stuņdēs kopejneicā “pi Olmāra” (Reigys īlā 1) nūtiks literāri muzykals pasuokums LaLaDra (Latgalīts – Latgalīšam – Draugs). Pīsadaleis latgalīšu muzykanti, dzejis i prozys raksteituoji. I cyti lobi ļauds. Tova daleiba breiva! Piec pasuocīņa nu 22.00 balle kūpā ar grupu “Marchello”, īeja 1 Ls. Aicynojam jimt daleibu itymā pasuokumā ar […]
Vasali! Sveicīni Adventa laikā! Nuokušajā ūtartdīnē, 15. decembrī, 18.00 stuņdēs Adventa laika nūskaņu vokors Reigys Goreigajā seminarā (Katuoļu īlā 16, Reigā). Seminaristi pastuosteis par Adventa laika nūzeimi, izvoduos nelelā ekskursejā par seminara telpom. Varēsim pīsavīnuot Adventa nešporam (vokora lyugšonai). Lyudzu, padūd zini leidz ūtartdīnei, voi byusi! (RGS grib zynuot ar cik lelu ļaužu pulku jim […]
Svātdiņ, 13. decembrī 15.00 stuņdēs Raiņa sātā Berkenelē (Daugovpiļs nūvoda Birkineļūs) nūtiks literari muzykals pasuocīņs Adventa nūskaņuos Latgalīts Latgalīšam Draugs. Vaira informacejis attālā i/voi ite: LaLaDra_2009 Aicynojam Tevi īdegt trešū sveceiti i Adventa vainagā sovā sātā, i kūpā ar cytim latgalīšim Latgolā – pasuokumā Latgalīts Latgalīšam Draugs. Tai giustūt Svātku gaideišonys sajiutu i ituo laika […]
Ituo goda 8. decembrī 13:00 stuņdēs Latvejis Zynuotņu akademejis 3. stuova zalā LU Latvīšu volūdys instituts reikoj zynuotnisku diskuseju “LATGALES LATVIEŠU VALODA LATVIJAS VALODAS POLITIKAS KONTEKSTĀ”. Pīsadola: IZM vaļsts volūdys politikys nūdalis vadeituoja Zaiga Sneibe, LU Latvīšu volūdys instituta direktore Dr. habil. philol. Ilga Jansone, Vaļsts volūdys centra direktors Dr. habil. med. Māris Balteņš, Rēzeknis […]
Vaira informacejis i nūlykums ite. Paleidz Latvejis Nacionaluo biblioteka i Bārnu literaturys centrs. Leidzeigī roksti:Jaunīšu lobūs stuostu konkursa nūlykumsinfo LgSC 4. augustsInformaceja par kursim LNB palaistaLatgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps DagduLatvejā krīze izabeigs 27. majā
Bārnu i jaunīšu stuostu konkursa nūlykums Kab sekmeitu bārnu i jaunīšu interesi par myusu dīnu Latvejā nūtīkūšajim socialajim, ekonomiskajim i politiskajim procesim i mudynuotu jūs kai nuokūtnis sabīdreibys daļu izsaceit sovu redziejumu par šudiņdīnys pasauli i juo puormainem, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izsludynoj bārnu i jaunīšu stuostu ar laimeigom beigom konkursu. Teik gaideiti stuosti, kurūs […]
Vīns nu 13. – 19. septembrim nūtykušuos Latgaliskuos nedelis īvodpasuocīnim beja nu jau par tradiceju īdibynuotuo – Vokora styga – atraktivs orientiešanuos pasuocīns Reigā ar mierki jaunūs studentus nu Latgolys īpazeistynuot ar Reigā atrūnomom latgaliskom vītom, pasuocīnim i informēt par Latgolys Studentu centra aktivitatem. Itymā reizē 14. septembra Vokora stygys vadmotivs beja dažaidys spēlis i […]
Izkūpsim sovu latgalīšu rokstu volūdu! LgSC reikuotī latgalīšu rokstu volūdys kursi Reigys centrā nūteik pyrmūdīņu vokorūs da semestra beigu. 17:00 – volūdys pamati 18:00 – kai pareizi raksteit Latvejis Nacionaluos bibliotekys telpuos, iz Elizabetis i Barona īlys styura, Barona 14, 3. stuovā, 312. ustobā taišni trepēs. Nav svareigi, ci ar latgaliskū vuordu iz lyupu pasamūst […]
Nu 2. leidz 6. augustam Preiļūs nūteik „Atzolys” – seminars jaunīšim par Latgolys nūvoda viesturi i kulturu. Itūgod „Atzoluos” pīsadola 20 jaunīšu, leluokuo daļa nu jūs ir nu Latgolys, vysu vaira nu Rogovkys i Kuorsovys. Ari itūgod dalinīku vydā ir puors jaunīšu nu puornūvodu. Seminars „Atzolys” teik reikuots kotru vosoru jau nu 2004. goda, itūs godu laikā […]
Šudiņ vokorā Tonis birojā projektu vokors. Reit turpynuojums itai izklaidei. Kai smejīs, cytim vosora, a cytim i vosora, i juodūmoj par rudini. Ite zemļuok karteņa nu paguojušuos nedelis izprīcom ar SIF projektu, kas gols golā īsīts svēre 2 kilogrami i symtu gramu. Ireta i Artis cap i lej iudini. Koč kai tei latgalīšu volūda juodaboj […]
Da ituo goda 30. juņa bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj jaunīšus vacumā nu 15 da 19 godu pīsasaceit daleibai Latgolys kulturviesturei veļteitā seminarā „Atzolys” (atlases, jaunī dzynumi), kas nu 2. da 6. augusta nūtiks Preiļūs. Seminars „Atzolys” nūtiks jau sastū godu piec kuortys, juo laikā jaunīšim nu vysys Latvejis byus vareiba izzynuot vaira par […]
Gūds kam gūds, informaceju, ka pasuokums nūteik itū, ni cytu catūrtdiņ, izzynuoju tik laikam itū pīktdiņ. Da tuo laika mes i Googlis cioce dzeivuojom kai informacejis pūrā. I izzynuoju tik deļtuo, ka muzeja darbineica Siļva struodoj ari munā dorbā i pastuostēja. Cytaiž naboga cioce Google pīduovuoja obejus datumus. 😀 Tok ar vysu zynuošonu taipat bejom […]
Kai Jius ak jau zynit, pyrmūdīnēs nu 20. apreļa da 15. juņa nu 17:00 da 19:45 LNB Krišjuoņa Barona īlā 14 (312. ustobā, 3. stuovs tīpat trepēs) nūteik latgalīšu volūdys kursi, kū voda Muora i Kristīne. 17:00 latgalīšu volūda īsuociejim, 18:15 pareizraksteibys nūdarbeiba. Aicynoju vysus, kam ir taida vareiba, atbaļsteit itū iniciativu i īsavuiceit raksteit […]
Moto: Iz tom jaunom atlasem lai ir vysa myusu cereiba i par jom lai mes vysvairuok guodojam. Izaugs lelys atlasis, tod ari vacim kūkim jūs pakrieslī byus loba atpyuta. Kazimirs Skrynda Atzolys – seminars Latgolys jaunīšim vacumā nu 15 da 19 godu. Atzolys (ari atlasis) – atvasis, jauni dzynumi. SEMINARA MIERKI: *īpazeistynuot Latgolys jaunīšus ar […]
Sataisieju diplomus jaunīšu rodūšūs dorbu konkursa daleibnīkim i lobuokūs dorbu autorim. Iz šmuka dzaltona papeira. Saguoja loba čupeņa gols golā. Dorbi raksteiti latgalīšu, latvīšu i krīvu volūduos. Lobi dorbi. Maņ patyka, cylvāki tūmār vēļ dūmoj, cer, tic, ir. Cylvāki jau nu cytys paaudzis, jaunī. Nūkavieju gon viļcīni, cikom paraleli dorba dzelys, LgSC padareišonys i vēļ […]
Pagaidom tikai latvīšu volūdā. Latgalīšu tulkuojums taps. Byutu zam myusu gūda informaceju pa latgalīšu kursim nadūt latgaliski. 🙂 Tok LNB gribēja, kab relize ītu jau šudiņ, partū ka pyrmūdiņ byuškys par vieli. Deļtuo sastrāpuojom mudri nazkū i jī izsyutēja. LNB sātyslopā var apsavērt par latgalīšu rokstu volūdys kursim. Nūtiks nu 20.04. da 15.06. pyrmūdīnēs. Nu […]


text:
Apvīneiba “Latgalīšu reps” nu Ludzys fanu viertiejumam nūdavuse jaunu skaņdorbu i videoklipu “Ostoitīs veikals”.
“Ostoitīs veikals – vīta ar plošu dvieseli, kur dzymst jautri dzeivis stuosti i teik apsprīstys skandalozuokuos piļsātys baumys. Veikalā, kas nūdrūsynuoja vysu rajonu ar puortyku, bez šaubom, nūtyka seikys zuodzeibys,” par jaunū video stuosta vīns nu apvīneibys dalinīku Ivo Grigalis. Dzīsmis “Ostoitīs veikals” viddeoklipā teik atainuota na vysai veiksmeiga garnadžu laupeišonys epizode, kurymā golvonūs garnadžu lūmu īsajutušs apvīneibys reperi Ivo i Didzis.
Itys ir jau caturtais apvīneibys videoklips, itūšaļt “Latgalīšu reps” aktivi struodoj pi sova pyrmuo albuma izdūšonys, dzīsmis tymā byus latgaliski.


text:
Pruottelefons
Pruottelefons aba pruotinīks (anglīšu: smartphone) — daudzifunkcionals mobilais telefons ar datora soveibom.
Lelumu pruottelefonu nu cytu mobilūs telefonu izškir (i da datora tyvynoj) itaidys soveibys:
- operātuojsistema, leidzeiga tai, kura dora datorūs;
- lītuotuoja sadurs, leidzeigs tam, kuru redzim datorūs;
- vareiba lītuot vysys personiskuo planavuotiva soveibys (parūči dareit ar e-postu, riedeit sasatikšonys, lītuot adresu/kontaktu gruomatenis i tt.).
Daļai pruottelefonu irā dadurekrans i moza QWERTY tastatureņa.
Puslopu ruodeklis
Apzeimīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
Praktiskā lītuošonā navā acimredzeiga rūbeža iz vyds itūs sapratīņu:
- "pruottelefons" (angl. smartphone);
- "komunikators" (angl. communicator);
- "daudzifunkcionals mobilais telefons" (angl. high-ended mobile phone; high-ended cellular phone);
- "plaukstinīks" aba PDA (angl. personal digital assistant).
Pīgatavātuoji rauga daškeiruši parostajim mobilajim telefonim vys daudzuok pruottelefona funkceju, pīvadumam:
- vareibu īstateit telefonā iņterneta vārtivi, leidzeigu tradiceigajam, datorūs lītojamam vārtivam;
- vierīņzvaneišonu;
- fotografiešonu i fiļmiešonu;
- e-posta i kaleņdera lītuošonu i tt.
Cytim vuordim, parostī mobilī telefoni vys cīšuok tyvynojās pruottelefonim (saucamim i par "komunikatorim").
Nu ūtrys pusis, šudinejī miniaturī datoreiši - plaukstinīki (saucami taipoš "PDA") zvaneišonys zinē nadaudzi izaškir nu pruottelefonu.
Kūpeigai jamūt, golvonuo izškireiba iz vyds pruottelefonu (komunikatoru) i plaukstinīku (PDA) irā funkceju pyrmaileigums:
- pruottelefons kolpoj vysu pyrma kai mobilais telefons (t. i., bolsa puorlaidis ītaise), i datora funkcejis jimā ūtraileigys;
- plaukstinīks vysu pyrma irā dators (t. i., datu puorlaidis ītaise), i telefona funkcejis jimā ūtraileigys.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
1992 - korporaceja IBM datoreibys tierdzeibys paruodē COMDEX Lasvegasā (Nevadys pavaļstē, ASV) stateja prīškā pasaulī pyrmū pruottelefonu "Simon". Sūpluok parostūs mobiluo telefona soveibu jis turēja kaleņderi, adresu gruomateņu, stuņdinīku (kurs ruodeja vysa pasauļa laiku), skaitļuotivi, aizrakstini, e-postu i kaitys. "Simon" naturēja eistynūs mīgteņu zvaneišonai, lītuotuojam vajadzeigū funkceju vajadzēja izalaseit mīdzūt atsateikūšū vītu dadurekranā ar pierstu voi strupuleiti.
1993 - amerikanīšu holdings "BellSouth" suoce pyrmuo pruottelefona "Simon" serejeigu pīgatavi i puordūšonu.
1996 - korporaceja "Nokia" (pasaulī vysuleluokuo mobilūs telefonu pīgatavātuoja) izlaide sovu pyrmū pruottelefonu "Nokia 9000", pasaukdama juo ""Nokia" komunikatora" ("Nokia communicator").
2001 - "Nokia" izlaistais modeļs "Nokia 7650" beja pyrmais pruottelefons ar pylnai valeimu operātuojsistemu.
Operātuojsistemys[pataiseit | labot pirmkodu]
Operātuojsistema irā zeimeiga pruottelefonu soveiba, kura jūs izškir nu parostūs mobilūs telefonu i ļaun īstateit datorā daudzi papyldomu programu (parostai - trešūs pušu programaturu), pīvadumam:
- programys, kurys padreizynoj dasasliegšonu pi iņterneta i datu puorlaidi;
- programys, kurys ļaun drūsai i šifrātai dasaslēgt pi organizacejis e-posta servera i tt.
Pasaulī lītoj itaidys pruottelefonu operātuojsistemys:
- "Symbian OS" (pīgatavātuojs - "Symbian Ltd.")
- "Linux"
- "RIM" (Research In Motion), paradzāta "BlackBerry" tipa pruottelefonim
- "Windows Mobile" (pīgatavātuojs - "Microsoft")
- "Palm OS" (niule - "Microsoft" meityspasajāmums)
Pīgatavātuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Pruottelefonu golvonī pīgatavātuoji pasaulī:
- Gigabyte
- Group Sense PDA
- Hewlett-Packard (HP)
- High Tech Computer Corporation
- Kyocera
- Mio Technology
- Nokia
- Palm Inc
- qtek
- Research in Motion Limited (RIM)
- Samsung Electronics
- Sony Ericsson


text:
Īprīkšejais īroksts maņ guoja gryuši. Jis vysu laiku beja manī, tok abortu tema ir sleideiga.
Es asu sīvīte, es sajiutu sabīdreibys spīdīni, es grybu dzeivuot sovu dzeivi, es cīneju dzeiveibu. Bet mani kaitynoj populistiska i politizāta jimšonuos ap itom jiuteigajom temom. Šaļtim vardarbeiga, šaļtim agresiva, šaļtim vīnkuorši okla.
Tys ir kai pa brist pa dvēselem ar zuobokim i cerēt, ka rosā napaliks pādi.
Sasacepu jau laikam nazkod pyrms goda, kod TV klausiejūs nazkaidu gudru ļaužu diskuseju par abortu temu. Maņ šaļtim gribiejuos klīgt nu tūs tukšūs frāžu i solkonys apsamīrynuošonys ar banalim tekstim. Nūlyku kai bādu zam akmiņa i guoju iz prīšku.
Rudinī suoču raksteit. Napublicieju. Par osu. Zynuoju, ka napatiks. Es beju tik laimeiga i tik klusa sovā mozajā pasaulī, ka nagribieju nikuo. Na jau nu vātrys. Na jau vysaidu sektantismu.
Cikom ituos dīnys īraudzeju cepšanūs par jau konkretu darbeibu, lykumprojekta vierzeišonu. Medeji i socialī teikli beja pylni ar puspatīseibom, a poša teksta nabeja. Viņ miļzeigs konteksts ar projekta vierzietuoju izsacejumim publiskā telpā.
Izkosu, apsavieru, nanūsaturieju. Koč jau kaidu laiku nabeju guliejuse vaira par 4-5 stuņdēm sutkā, nanūsaturieju, rakstieju. I šudiņ naguliešu. Bet tys tai. Kod teksts īt, puorejais atsakuop.
Pyrms publicēt, es ilgi dūmuoju. Tei ir tik sensitiva līta. Tys ir kai izīt plykai pasaulī i tikt puori nazkaidam tabu. Ir temys, par kurom publiski narunoj.
Publicieju. Naktī vēļ ilgi dūmuoju. Nu reita saprotu, ka izdzēst par vieli. Piec tam maņ vaira nabeja laika par tū dūmuot, kuortejuo garuo i skaistuo dīna.
Kū syudus kustynoj, tū jī smird. Izaver, ka itei tema ir labi īryuguse.
Bais īsadūmuot, kas pasanastu, ka suoktu kustynuot eitanazejis vaicuojumu. Koč medicinisku īmesļu piec aborts ir īspiejams leidz 24. nedeļai.
Paļdis Dīvam, nabeidzu atkuortuot pi seve i skali. Labi, ka tys maņ tyka aiztaupeits. 24. nedeļā bārns tok kustīs jau lobu laiku, jis ir dzeivs, jū var sajust ar vysu juo byuteibu, dīnnakts ritmu, parodumim. Vēļ drusku, i jis jau var dzeivuot pats.
Bet es nabeju muote, kai te kaids ir izdūmuojs. Ari tod, kod bārns pīdzyma, es nabeju muote.
Viņ niule es pamazeņam palīku par muoti. Tys ir kai izkuopt iz lelys solys i raudzeit saprast, kas nūtics. A vyss ir pasamainejs.
Niu tu esi Kristofers Robinsons, nu īprīkšejuos dzeivis nav palics nikuo, a mozais Pīktdīņs prosa ēst, samīļuot i es asu jam vyss. Pamazeņam bārns atsadola nu mane, a es vuicūs palaist. Partū ka muote – tys ir ari palaist pasaulī dzeivuot sovu dzeivi, koč grybātu vysu myužu nest iz rūku.
Muote nav nūsaukums lykumā. Muote ir izaugt i sevī atrast bezgaleigu mīlesteibu, kas ļaun piec nagulātu nakšu atsasaukt bezzūbainam smaidam i prīcuotīs nu sirds, ka kaids cyts ir paieds, prīceigs i izaguliejs.
Naasu augstuos dūmuos par deputatim, lai jī maņ pīdūd. Ak jau daļa nu jim ir spiejeigi struoduot ar juridiskim tekstim i runuot ar sabīdreibu, bet lela daļa vīnkuorši ir īsvīsti Saeimā i pošim viņ zynomu īmesļu piec pīkrytuši kandidēt, labi izskoluojuši ļaudim smadzinis i niu gluob pasauli pa sovai mūdei i skolojās iz prīšku. Es ceru, ka jī gluob pasauli i jim koč ir misejis apziņa sovys vaļsts i cylvāku lobuma deļ.
Bet tys lykumprojekts izaver cīši nagotovs. Narunuosim par ētikys, logikys i terminu vaicuojumim, bet nu drukys klaidom dokumentūs tok jau navajadzātu byut. Nav jau ar korstu sirdi raksteits dīnroksts. A mož ir. Ceļš iz eļni ir lobim dorbim bruģāts.
Kod muna mama aizguoja studēt medicinu, jei gribēja byut ginekologs. Jei nabeja ginekologs, partū ka 20. g. s. 70. godūs byut ginekologam nūzeimuoja taiseit abortus. Jei zynuoja, ka naspēs tū. Jei ari munā kluotbyutnē ceņtēs sīvītis atrunuot nu tuo. Es poša, piec tam radzūt tūs bārnus, asu dūmuojuse – cik daudz spiej laikā pasaceits vuords, ka jis ir ar sirdi saceits.
Par abortim mes runuojom jau bierneibā. Par dzimšonu, smierti. Dzeivi i dzeiveibu.
Jei beja pediatrs. Cylvāks, kas uorstej pīdzymušūs bārnus. Es cīneju i apbreinoju itū izvēli – saglobuot sovus sapynu, bet kolpuot cylvākam i naīt konfliktā ar sovu mugorkaulu.
Nūslādzūt temu, fragments nu munys gruomotys “Dzeiveiba”.
Ari jei guoja gryuši. Vasalu godu ilguok, kai beju dūmuojuse. Tok ar dzeiveibom nikod nav vīgli.
Babce nūglaude pučainuos kleitys prīšku. Vādars, ciči. Kab jauna bejuse. A niu nikuo, vysa dzeive kai apnosuota kopka iz rasnuo vādara. Četri bārni iznosuoti, a cik zemei atdūts, cik slimineicā pamasts. Agruok jau tai navarēja — vyss sīvītei vīnai iz placu. To zam sirds, to iz sirds.
Dzeivoj da dzeivoj, a par cik laika otkon da uorsta. I otkon pa vokorim raudi — osorys pošys bierst, dūmuot, tī nazkuo vajadzātu voi kuo varātu. Kai gobols nu mīsys izrauts, kai vasalom čečem tuos dvēselis daleipst i naļaun sirdei pasaceļt dabasūs. Kai zama i pīlejuse laiva laidīs pa iudiņa viersu, kai pīsmedziejuse sīksta. Tik pasaceļ iz iudiņa, tik otkon osorys bierst.
A kas tī kuo vaicuoja voi beja. Poša sasadūmoj i dūmoj pi seve. Veirs jau seņ guļ izalaids kai nadzeiva mīsa, a tu trinīs i trinīs pa korstim dečim i spylvynim. Vydā vyss kai izrauts, tukšs i māms. A sirds pylna i lejās puori molai. Na rauduot, a dabasūs taišni kaukt.
Cikom jau reita gaisma, otkon iz fermu da gūvu, tod Bryunei runkuļus, slauktu, bārni iz školu, āstu, otkon plita juokur, fermā elektreiba raustuos, jau agri zam pušdīņu skrīn vārtūs, gūvs gramoj mīreigys, atsasiest iz cysu skaudzis tīpat klāva golā i dūmoj. Kai byutu, kai nabyutu. A tod jau elektriki kluot, smejās i jūkoj, otkon vys tū pošu i pošu. Sprauna meita. Ej. Nes. Dzeivoj.
A vokorā ej nu gūvu slaukšonys, zvaigznis augši dabasūs, apleik a ni dzeivys dvēselis. Dūmuot, vīneiguo skaņa tei zvaigžņu treisiešona dabasūs i snīgs zam pošys kuoju. A nūstuoj i klausīs, šolc tik ausīs kai vasals mežs. Sirds sytās, dzan asni.
Esi i dzeivoj. Da cytys reizis.


text:
Roksta autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv
Latgalīšu literata Aleksandra Adamāna (1908–1936) liktiņs ir leidzeigs vydzemnīka Eduarda Veidenbauma (1867–1892) dzeivis guojumam. Obi bejuši sabīdreibā atpazeistami i talanteigi, tok naveiksmeigys apstuokļu sakriteibys i slimeibys deļ myruši jauni – aiz sevis naatstuodami ni saimis, ni sovus dzejis kruojumus. Leidzeigi vīšnis zīdim, kas, solnys nūkūsti, puoragri nūbierst.
Blonti–Narva–Ludza–Reiga–Blonti
Aleksandrs Adamāns dzims 1908. goda 11. augustā Mērdzinis pogosta Blontūs. Bierneibu jis ir pavadejs Igaunejis teritorejā – Narvā, kur juo tāvs struoduojs iz dzeļžaceļa. Pyrmū izgleiteibu jis ari sajiems Igaunejā, tok 1921. godā saime atsagrīze Latvejā. 1929. godā pabeidzs Ludzys gimnazeju, Aleksandrs suoc studejis Latvejis Universitatē Tautsaimnīceibys i tīseibu zynuotņu fakultatē kai ekonomists. Sasnādzūt 21 goda vacumu, Aleksandrs teik īsaukts obligatajā militarajā dīnastā Latvejis armejā. Piec goda, 1930. g., mierst Aleksandra tāvs Odums, i tūpūšajam studentam juopuortrauc studejis finansialu apstuokļu deļ. Eisti lobu dorbu jis naasūt variejs atrast, bejs spīsts kaidu laiku Reigā dzeivuot kai t. s. inteligentais bezdarbnīks. Īspiejams, ka tod ari saslims ar plaušu dylūni. Pastuov ari verseja, ka studejis puortrauktys taišni Aleksandra nu dzimšonys vuojuos veseleibys deļ.
Aleksandra draugam i kolēģam Juoņam Ezernīkam, dolūtīs atmiņuos par literatu 1937. goda 1. augusta žurnalā “Straume”, ir sovs redzīņs: “Kapā Adamānu iedzina sliktie materiālie apstākļi. Līdz karadienestam viņš ar sekmēm studēja tautsaimniecību, bet pēc dienesta strādāja mazā vietiņā un nodevās rakstniecībai. Šī vieta deva tikai tik daudz, lai varētu kaut kā eksistēt, bet ne strādāt.” Kaidā dorbā Aleksandrs struoduojs? Vystycamuok, jis bejs nūdarbynuots kai vīns nu Dzeļžaceļa viersvaļdis statistikys darbinīkim Reigā, kur jis īsasaistejs ari sabīdriskajuos aktivitatēs gon Dzeļžaceļa darbinīku bīdreibā, gon kūpdams latgalīšu kulturys dryvu.
1936. godā strauji pasaslyktynuoja Aleksandra veseleiba – plaušu dylūņs izaplateja, skordams koklu i radeidams jaunajam dzejnīkam lelys mūkys. Pādejā laikā jis nav variejs ni ēst, ni dzert, ni sasarunuot. Dīmvažāļ uorsti jam vaira navarēja paleidzēt. 1936. goda 12. septembrī 28 godu vacumā Aleksandrs mirs tāva sātā, bet 17. septembrī paglobuots Pušmucovys kopūs. Aleksandrs piec sevis atstuoja leigovu Reigā i sovus nasakuortuotūs manuskriptus, kuru izdūšonai naatlyka ni naudys, ni laika.
1988. godā jam kopūs pastateits B. Buļa veiduots pīmineklis.
Literarais idealists
Ar dzeju Aleksandrs suocs nūsadorbuot jau školys laikūs – pyrmuo publikaceja bejuse 1925. godā žurnalā “Jaunais Cīrulītis”, piečuok jis īsasaistejs školānu žurnala “Vita Nostra” veiduošonā. Publiciejs sovus dzejūļus žurnalā “Zīdūnis”, “Jaunais Vārds”, “Jaunā Straume” ar pseidonimim Rušons i Ūdris. 1928. godā žurnala “Zīdūnis” literarūs dorbu konkursā jis sajiems 2. gūdolgu par dzejūļu cyklu “Pavasara vēji” i stuostu “Vīntuļa dīnas gromota”, 1930. godā par cyklu “Sapņu dorzā” – 1. gūdolgu.
Aleksandrs tyka skaiteits par klusu, sirsneigu, izpaleidzeigu, simpatisku cylvāku ar lobu humora izjiutu. Juoņs Ezernīks atzeist, ka Aleksandram beja daudz ideju par latgalīšu literaturys atteisteibu, bet jis ni ocu golā naasūt īredziejs tukšu līleibu, glaimuotuojus i bezrakstura cylvākus. Aleksandrs asūt nūsūdejs tūs inteligentus i studentus, kas tautai sasūlejuši sazyn kū, tok golā dūmuojuši viņ par sovom syltom vītom, bet idealistus jis lobpruot atbaļstejs. Vysjau – skaitiejs par sev leidzeigajim.
Ari rakstnīks Konstantins Strods-Plencinīks 1942. godā apstyprynoj, ka Aleksandrs bejs pryncipu cylvāks: “Atceros 1933. gada rudeni, kad satikos ar dzejnieku Rīgā. Iesākām sarunu par dzejošanu. Ieminējos par kādu Latgales dzejnieku, kas dienā var uzrakstīt 30 dzejoļu. Adamāns apstājās ceļā un sniedza man roku: “Draugs, es nevaru runāt par tādiem, kuri taisa dzejoļus un bārsta kā dadžus pa rozēm. Es rakstu ne tāpēc, lai būtu dzejolis, bet tāpēc, ka kaut kas spiež manu sirdi”.”
Pīpiļdeit Aleksandra sapynu par sovu gruomotu izadeve viņ piec 50 godim – 1987. godā Latvejā tyka izdūta juo dzejis izlase “Sapņi un zemes balss”.
Koč ari Aleksandrs Adamāns vaira teik skaiteits par dzejnīku, jis ir autors vairuokim stuostim i tālojumim. Īskotam pīduovojam eisū stuostu “Latgalītes stōsts”, kas publicāts 1930. goda 1. janvara izdavuma “Jaunais Vōrds” numerī. Stuostā saglobuota originaluo raksteiba.
Latgalītes stōsts
Es īpasazynu ar jū dzeļža ceļa remonta dorbūs pagojušū vosor. Jei beja vēļ pavysam jauna, veselīga un atsaškeira nu cytom strōdnīcom ar sovu mozrunību un vīntulību. Ni ar vīnu jei narunōja, najūkōja, nasasmēja. Kad fabriku sviļpes vēstīja pušdīņu sōkumu un strōdnīki un strōdnīcas sasadalīja pulciņūs un, kūpīgi īturūt leidza pajemtū maļtīti, sasarunōja un jūkōja, jei nazkur nūzuda. Nivīns pēc jōs naprasīja un nameklēja. Bet kad atpyutas stuņde beja pagōjuse un meistars, lyupas laizīdams, kas svīstmaizi ādūt beja aplypušas ar svīstu, pārkyuņa bolsā īsasaucia: “Pi kirkom un lōpstom!”, strodnīki vylcynodamīs gōja pi nūrōdītīm reikim, ari jei īsaroda un, nasavārdama uz cytim, sōka steidzīgi raust grantu. Par soilida-
ritates naīvārōšonu jei dabōja kūdīgas pīzeimes, bet, lykos, ka jei tūs i nadzērdēja. Ari pa vysu dorba laiku jei strōdōja tai, ka pat nikod naapmīrinōtais meistars apbreinōja jōs čaklumu.
Bet dažreiz jei īspraudia lōpstu zemē, atsaspīdia gurdi uz lōpstas kōta un dūmōja ilgi, ilgi. Par kū jei dūmōja, tō nivīns nazynōja, pat naīvārōja. Jōs uzvōrda naizzynōju. Mes jū sauciam vīnkōrši “Marija”. Kas tū beja izzynōjis un kaidā kōrtā, ari nazynu. Varbyut, tys ari nabeja jōs eistais vōrds; bet tam moza nūzeime.
Beja sastdīņa. Dorbu beidziam agrōk nakai cytom dīnom un gōjom uz kasi pēc olgas. Es palyku īpakaļ cytim. Gribēju pasarunot ar šū savaidū strōdnīcu.
— Vai seņ tu jau te strōdoj? — vaicoju.
— Trešū nedeļu — atbiļdēja.
Pēc izrunas nūprotu, ka jei latgalīte un turpynoju sarunu latgaliski.
— Kur agrōk strōdōji?
Jei savylka uzacis un dusmīgi pasaskatīja uz mani. Bet es īraudzīju, cik sōpīgi jai raustījōs lyupu kaktini. Es saprotu: jei nesia sevī dziļas sōpes.
— Agrōk … agrōk sātā strōdōju.
— Kōpēc brauci uz Reigu?
— Mani atvedia. Es nabrauktu…
— Kas tevi atvedia?
Jei naatbiļdēja. Es atkōrtōju vaicōjumu.
— Veirs atvedia.
Es nagribēju ticēt. Tik jauna un precējusēs! Bet jei dreiži mirkšinōja acis un, varēja redzēt, ar mūkom valdīja osoras.
Sajēmiam olgu. Uz ustobu nasagribēja īt. Nasagribēja īsaslēgt mozā, dryumā pogroba ustabiņā, kur ari vosor naīspīž saule. Pavadīju Mariju leidz sātai. Jei dzeivōja Latgolas prīkšpilsātā. Pa šaurom, nateirom trepītem izkōpiam myura mōjas caturtā stōvā. Es snēdžu jai rūku un gribēju atsasveicynōt, bet jei jau beja uzaticējuse maņ un aicynōja pi sevis. Lai īejut, jai asūt garlaicīgi, pazeistamu naasūt. Es beju ar mīru.
Vīnā ustobas koktā stovēja nalels gaļdiņš, uz kura beja malnōs maizes druponas un kaltītu siļču atlīkas. Pi sīnas stōvēja šaura gultiņa, divi tabureti un skapīts, — tei beja vysa ustobas īkōrta.
Marija nūsamozgōja un īraudzījuse, ka es verūs uz sovom nateirajom rūkom, lyka ari maņ nūsamozgōt.
— Kur tovs veirs? — vaicōju — vai strōdoj kur?
— Maņ nav veira. Jis nūsasleicynōja Daugovā — jei atbiļdēja ryugti smaidīdama. Nu šō smaida nūprotu, ka jai nabeja žāl sova veira.
— Bet tagad esi muns gosts. Pasaprīcōsim drusku. Ap sirdi paliks vīglōk.
Jei izjēmia nu skapīša lelu buteli braškas un nulyka tū uz golda.
— Kai? Vai tu dzer? — es breinōjūs.
— Nā, tikai tai… Sātā es dzeru tikai svātkūs un nu prīcas. — te dzeru, lai remdynōt bādas. Sastdīņom un svātdīņom, kad breivō laika tik daudz, palīk tai bēdīgi… gribīs raudōt… tad es dzeru. Šudiņ dzersim mes obeji.
— Tu esi sovaida sīvīte. Bet dzert, tūmār, nalabi. Dzeršona maitoj veselību. Vajag cytaidi baudīt prīku. Tu esi taida vīntulīga, narunīga. Vajag draudzētis ar cytom strōdnīcom, tad byus lobōk.
— Es navaru. Cytas taidas sovaidas. Na taidas kai es. Maņ kauns ari nu sovas volūdas.
—Nasoki tai. Es tevi sadraudzēšu ar strōdnīcom.
— Byutu labi, ka tu tū varātu… Maņ kauns pošai nu sevis. Cytu reizi maņ īskrīn prōtā taidas dūmas: gribīs pazust, īleist kur nabeis, lai nivīns manis naradzātu. Bet dzersim šudiņ!
Marija pilēja maņ glōzi, sev bryunū mōla krūzi un mes dzēriam uz myusu draudzību. Jei palyka dzeivōka. Daudz, daudz runōja. Maņ patyka klausītīs šūs vīnkōršūs, sirsnīgūs vōrdus. Tī beja navyltōti, dabiski. Ni izsmolcynōtūs frāžu, ni pōrgudras filosofijas jimūs nabeja. Jei stōstīja par sapņu zemi — Latgolu, par sovu dzeivi.
— Muns veirs beja īrēdnis nu Reigas. Jō brōļs dzeivoj myusu pogostā. Tur jam pōrtykas preču tērgōtova. Brōļs nu Reigas kotru vosoru apcīmōja jū. Es jimā īsamīļōju. Beja taids sovaids. Caurom dīnom staigōja pa myusu mežu. Jēmia myusu laivu un braucia azarā makšerētu. Beja taids gleits un labi apsaviļcs. Maņ jis patyka. Es vysod gōju uz azarmolu atraisīt jam laivu, kad jis gribēja braukt. Jis ar mani jūkōja un tai skaisti runōja. Vīnu reizi, kad nivīns naredzēja, jis apčēria mani un nūbučōja. Par tū es īsytu jam pa vaigu; tikai na nu dusmu; tai pat īsytu. Jis ari najēmia ļaunā, tikai smīdamīs sūlējōs mani aizvest laivā par azaru un tad uz Reigu. Reigā asūt daudz skaistōk un lobōk, nakai sādžā. Sūlējōs nūpērkt maņ zeida kleitu. Sūlējōs kotru vokoru vest mani uz teatri. Daudz skaistu lītu stōstīja. Es palyku dūmīga un vokorūs, kad mešu teiklus azarā, nadzīdōju kai agrōk, bet dūmōju par jū un par Reigu. Ak, kai tagad es gribātu byut sātā! Tur beja tik labi!
— Naskumsti, ari Reigā ir sovi lobumi.
— Un tad jis mani atvedia uz Reigu — jei turpynōja. — Un es palyku jō sīva. Bet jis beja nalobs cylvāks. Dzārōjs. Vālu naktī atgōja uz sātu. Lomōjōs un draudēja mani izdzeit. Reitūs, kad beja juoīt uz dorbu, es jū mūdynōju, bet jam sōpēja golva un jis gulēja leidz pušdīņom. “Vai tu vairs nadzersi?” es jam taidūs breižūs prasīju. Un jis dīvōdamīs sulējōs nikod vairs nadzert. Bet naktī atgōja pīdzēris. Tad jū atlaidia nu vītas. Jis palyka gryutsirdīgs un vairōkas naktis nagulēja mājā. Nazynu, kur jis pavadīja laiku. Ar mani vairs narunōja. Un tad … kaiminīne man pasacīja, ka jis asūt nūsleicis; jei izlasījuse avīzē. Es nalosu avīžu un nikō nazynu.
Jei apklusa. Acīs mirdzēja osoras. Bet jei pīpiļdīja glāzes un mes dzēriam. Mēginōjom jūkōt un smaidīt, bet acīs spīdiās osoras.
— Tu brauksi, tai tad, dreiži uz sātu? — es prasīju.
— Navaru, navaru! Es nikod vairs nabraukšu uz sātu. Es atbrauču ar jū pret tāva gribu. Es ari pōrgōju jō ticībā. Myusu baznīcā nalaulōja… Es navaru braukt. Tāvs mani izdzeis. Baznīckungs mani izrakstīja nu baznīcas grōmotom. Brīsmīgi!
Jei raudōja. Es mēginōju pīrōdīt, ka jei navainīga. Bet vērdzības gors jimā vēļ beja styprs: jei baidījōs nu Dīva sūda, jei vēļ ticēja dabasim un eļnei.
Kad jei nūsamīrinōja, es pīvežu jū pi luga, atvēru tū vysā plašumā un rōdīju jai piļsātu. Jūlija pēcpušdīņu saule kūpā ar īlu trūksni un puteklim plyuda ustobā. Maņ gribējās plašuma un es sacīju: “Īsim ōrā!”


text:
Roksta autors: portals lakuga.lv
“Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” iz projekta eistynuošonys laiku aicynoj sovai komandai dasavīnuot latgaliski rokstūšu žurnalistu.
Mes nu teve sagaidom:
Iņteresi par latgalīšu volūdu i Latgolys kulturys procesim, grybu veiduot Latgolys tālu Latvejā i pasaulī;
Latgalīšu rokstu volūdys zynuošonys i gribiešonu tuos padzilinuot (nasasatrauc, raksteitajā var byut klaidys, tovus tekstus puorbaudeis profesionals korektors);
Pīredzi dorbā ar tekstu sagataveišonu (vari byut ari bez pīredzis žurnalistikā);
Izpratni par medeja dorbu;
Analitiskū i logiskū dūmuošonu, spieju sovus dūmys formulēt runā i rokstūs;
Atbiļdeibys sajiutu i spieju struoduot komandā, patstuoveigi planavuot sovu dorbu;
Stresa nūtureibu i žurnalista etikys īvāruošonu;
Īspieju vysmoz 3-4 reizis mienesī byut iz vītys Latgolā (sovus pīnuokumus pamatā variesi veikt ari uorpus Latgolys);
Augstuokū izgleiteibu (vari byut students).
Tovi pīnuokumi byus:
Pīsadaleit portala lakuga.lv satura planavuošonā;
Veiduot portala lakuga.lv saturu latgalīšu rokstu volūdā;
Veiduot intervejis, analitiskus i vīdūkļu rokstus par latgalīšu volūdys problemvaicuojumim i Latgolys kulturys procesim;
Nu latvīšu literaruos volūdys iz latgalīšu rokstu volūdu puorlikt zinis.
Mes tev pīduovojam:
Īspieju struoduot pasaulī vīneigajā viņ latgaliski rokstūšajā medejā;
Īspieju struoduot nu sātys tev izdeveigā laikā (dorba pīnuokumus lakuga.lv var savīnuot ar studejom ci/i cytu dorbu);
Īspieju ītekmēt redzīni par Latgolu Latvejā i pasaulī;
Dorba tīsiskuos attīceibys i nūmoksuotus nūdūkļus iz projekta eistynuošonys laiku nu 01.09.2018. leidz 31.01.2019.
Olgu 630 eiro (pyrms nūdūkļu nūmoksys).
CV (dzeivis guojuma aprokstu) i motivacejis viestuli syuti iz info@lakuga.lv ar nūruodi “žurnalista vakaņce” leidz 13. augustam. Dasacejumu vari syuteit ari latvīšu literarajā volūdā. Papyldu informaceja, rokstūt iz e-postu info@lakuga.lv ci zvonūt 26149207 (Vineta Vilcāne).


text:
Roksts »
Ūtru reizi varēs raksteit diktatu latgaliski
Roksta autors: portals lakuga.lv Sastdiņ, 3. novembrī, iz Ūtrū pasauļa diktatu latgalīšu rokstu volūdā aicynoj “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” i Latvejis Radejis Latgolys studeja. Diktats skanēs Latvejis Radejis 1 latgaliskajā raidejumā “Kolnasāta” 18.15Skaiteit vaira »
Latgolys i Italejis dīnvydu rūbežlinejis
Roksta autore: Ināra Groce, žurnāls “A12” Leidzeigi Latgolai, Italejis Kalabreja ir Eiropys Savīneibys rūbežregions pi jiurys rūbeža. Tuoļuok Afrikys kontinents. Syltais klimats i gluosmainuo jiura pīrūbežai nanūdrūsynoj uzplaukumu i turistu pīplyudumu. Izjamūt migrantus, kurimSkaiteit vaira »
Aicynoj iz sasatikšonu par latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv 2019. goda februara beiguos jau 11. reizi tiks padūtys latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks”. Gatavejūtīs ceremonejai i atsaverūt iz bolvys pyrmūs 10 godu, Latgolys viestnīceiba GORS i latgalīšu kulturys ziņuSkaiteit vaira »
“Latgalīšu Reps” puorsteidz ar jaunu video “Reita panorama”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv Papyldynuota pyrmuo i ūtruo ryndkūpa. Hip hopa apvīneiba “Latgalīšu reps” fanu viertiejumam nūdavuse sovu jaunuokū veikumu – videoklipu “Reita panorama”. Video taps sadarbeibā ar Sudrabu Sirds i Dj Aspirins. Reits –Skaiteit vaira »
“Laika leigučuos” teikās ar zynuotnīku Pīteri Zeili
Roksta autors: Latgolys entuziastu grupa “Biļdis” Latgolys entuziastu grupys “Biļdis” veiduotais raidejums “Laika leigučuos” atsaver iz Rēzeknis nūvoda Rykovys i Drycānu kulturys nomu atteisteibys ceļu nu Latvejis naatkareibys atjaunuošonys leidz šudiņdīnai. Raidejuma veiduotuoji gastejSkaiteit vaira »
Staraveru pogosts bez dīvnoma
Roksta autori: Inga Čekša-Ratniece, Māris Justs, žurnals “A12” Aiz Viļānu pa Maltys upis lobū krostu da Tyskodu azara izavītuojs Sokolku pogosts. Te pyrma vaira nakai 300 godim, gluobūtīs nu cara varys, iz dzeivi apsameteSkaiteit vaira »
Muzyka ir sapynu scenarejs! Saruna ar “The Sound Poets” basgitaristu Kārli Jostu
Ar Kārli sasarunuoja Edeite Husare Sastdiņ, 20. oktobrī, “Arēna Rīga” vīnu sovu lelu sapynu pīpiļdeis itūšaļt Latvejā cīši popularuo grupa “The Sound Poets”. Leidza ar grupu itū vysu pīdzeivuos “The Sound Poets” basgitarists KĀRLISSkaiteit vaira »
Latgalīšu ceņtīni normēt sovu rokstu volūdu
Roksta autore: Sandra Ūdre Ka pasavērt iz latgalīšu rokstu tradicejis rasšonūs 17. g. s. i atsateisteišonu tuoļuok, vaicuojums, kai byutu pareizuok, vysod latgaliski rokstūšajam bejs iz mēlis. Pūļu laikūs tū dareja sveštautīši, cara laikūsSkaiteit vaira »
Raidejums par Millenium paaudzi sasateik ar Arnoldu Strodu nu Norvegejis
Rokstu sagataveja: Dautkom TV Pyrmajā raidejumā “Latviešu Millenium paaudze diasporā: kādai ir jābūt Latvijai un Latgalei, kurā atgriezties?” tuo veiduotuoji raudzeja saprast, kas ir Millenium paaudze i kaida ir tuos pasauļa uztvere. Tyka secynuots,Skaiteit vaira »
Jaunā TV raidejumā izzynuos Vuorkovys nūslāpumus
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv Sastdiņ, 13. oktobrī, TV pyrmizruodi pīdzeivuoja jauns raidejums, dokumentals TV serials “Tas notika šeit”, kurymā treis viesturnīki rauga izzynuot i atkluot pīcu Latvejis vītu stuostus i nūslāpumus. 20. oktobra raidejumā byusSkaiteit vaira »
Izdūts monografiskys rokstu kruojums par Daugovpiļs nūvodu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv Latvejis Universitatis profesoris Janīnys Kursītis redakcejā izguojs monografisks rokstu kruojums “Daugavpils novads. Vietas vērtība”, kas raksturoj vīna Latvejis nūvoda kulturviesturiskū i dobys daudzveideibu. Juo attaiseišonys svātki – 26. oktobrī 14.00Skaiteit vaira »
TV šova “X Faktors” dalinīku vydā ari “Baritoni” nu Latgolys
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv Vakar nūsaslēdze TV3 šova “X Faktors” krāslu izaicynuojuma kuorta, piec kuruos šova divpadsmit dalinīku vydā, izturūt vairuokys atlasis kuortys, tyka ari grupa “Baritoni” nu Latgolys. Grupys dalinīki – Ingars Puncuļs,Skaiteit vaira »
Rēzeknē prezentēs Annys Rancānis jaunuokū dzejūļu kruojumu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Rēzeknis Tehnologeju akademeju aicynoj iz Annys Rancānis jaunuokuos dzejis gruomotys “Prīca i klusiešona” attaiseišonys svātkim 18. oktobrī 18 stuņdēs. Gruomotys prezentaceja nūtiks Rēzeknis TehnologejuSkaiteit vaira »
Seriali pūliskuokajā Latgolys pogostā
Roksta autori: Inga Čekša-Ratniece, Māris Justs, žurnals “A12” Sveņtis pogosts ir izavītuojs Daugovys kairajā krostā storp Daugovpili i Leitovys rūbežu. Tys ir eipašs ar tū, ka, byudams Latgolā, īškeji tys vaira jiut pīdareibu SielejaiSkaiteit vaira »


text:
Ailinīks i literaturzynuotnīks Valentins Lukaševičs stuosta, ka ideju dorbam jam vysod ir kaidim 10 godim iz prīšku. Jis gon nav ni uzjiemiejs, ni kaidys pašvaļdeibys vadeituojs, ni ari regionaluos atteisteibys eksperts, tak ari jam ir vairuokys inceresnys idejis Latgolys izaugsmis veicynuošonai, kurys puorrunojam Daugovpilī 11.aprelī, sasateikūt vokorā piec regionaluo foruma „Īspieju Latgola” – tymā pyrma puors stuņžu sovu redzīni par gaišuokuo Latvejis regiona ekonomiskū atteisteibu stuosteja izreiz treis ministri.
Deļ kam „gaišuokuo”? Taišni deļ tam, ka preteimā vyspuoreji pīsauktajam bezdorbam, emigriešonai, kontrabandai, elektreibys tryukumam… stereotipim, statistiskys datim i nu jau pīrostai depresejai, kai ari objektivi bīži vin izviertejūt, ka cytur saīt vīgluoka dzeive, daudzeji Latgolys ļauds kaļ sovus planus i turīs ite pat dzymtajā zemē – vaļstī, kuru vīneigū iz vysa pasauļa varam saukt par myusejū. Pi vysa tuo ļauds nūsorgoj tū dzeivis prīka dzierksti, kū naratai ir pagaisynovuši leluokā puorticeibā dzeivojūšī cytur.
„Latgalīšim krīze ir pi čūksta!” pyrma puors godu lapnai tyka saraksteits iz vairuoku mašynu, bet Latgolys Studentu centrs koč i bez vaļsts paleiga izdeve vīnu nu skaistuokūs Latvejis gruomotu ar latgalīšu puosokom par krīzi i jaunīšu saraksteitim stuostim ar laimeigom beigom. Starp cytu, apleik tyka laists ari kaids cyts jūks: „Latgolā krīze vēl nav suokusēs, deļ tam ka nikod ite nav pa eistam beigusēs”. I tai iz kotra styura, it seviški Latgolā, mes varam puorsalīcynuot par redzīs naizdziešama optimisma, dzeivis prīcys i starojūšu smaidu puorpilneibys atbiļdeigu karu pret nažieleiguos realitatis naatlaideigu vysa dareišonu, kab pa druskai nūsleicynuot nu Reigys vystuoļuok atrūnamū Latvejis suokumu – faktiski myusu vaļsts suokumu, deļ tam ka taišni Latgolys teritorejā ir meklejami pyrmī vaļstiskī veidojumi vēļ lobu laiku pyrma 13.godu symtā nu rītim atvastuos apgaismeibys. Bet tys byus pavysam cyts stuosts, deļ tuo ka par Latgolu i tuos vierteibom varātu raksteit daudz vairuok, kai maņ atvālātajuos apmāram 6000 zeimēs. Itūreiz tikai dažys skicis par īprīšk jau pīmynātū pasuokumu prezentejūt Latgolys nuokūtnis idejis i uzklausūt pošu latgalīšu kritiku, prīšklykumus i loba vielejumus.
Vidis aizsardzeibys i regionaluos atteisteibys ministrs Edmunds Sprūdžs, Lobkluojeibys ministre Ilze Viņkele, Ekonomikys ministrs Daniels Pavļuts i Saeimys deputate, regionaluos atteisteibys teoriju i praksis pietnīce Zanda Kalniņa-Lukaševica beja golvonī īprīšk apkūpuotūs vairuok kai 400 ideju viestnīki.
Pasūleitī atslāgys vuordi ilgtspiejeigai Latgolys atteisteibai – mobilitate, sadarbeiba, resursi i iniciativa. Prioritate ir dorba vītu radeišona, deļ tam ka taišni uzjiejdarbeibys atteisteibai regionā da itam atbolsts bejs styprai mozuoks, kai cytur. Seikuoku informaceju par foruma nūtikšonu var atrast ministrejis (varam.gov.lv) interneta sātys lopā, bet nu sovys pusis eisi atstuosteišu divejus, pa munam, zeimeigus gadīņus.
Kaids Latgolys uzjiemiejs saleidzynova myus ar vīnu lelu lidmašynu, kurā visi lidojam iz mierki. Var byut kuopumi i krytumi, bet kūpeigi mes sasnīgsim mierki, ka vin myusim pošim tys byus skaidrs – tod ari pilotus tuo dasnīgšonai mes varēsim izavēlēt atbylstūšus. Gols golā tei ir myusu lidmašynys prīškrūceiba, preteimā dažom cytom vaļstim, kur „pilots” teik nūsaceits piec citim kriterijim. Itaidā saleidzynuojumā vīta ir ari izgleiteibys sistemys nūzeimei, kam uzdavums ir sagatavēt jaunīšus tai, kab jī lidmašynys krysšonys gadīnī muocātu gona dreiž puorsagupēt i izleidzynuot liduojuma planu, naizslādzūt īspieji ari par pilota nūmainiešonu. Zynuošonys, atbiļdeibys sajiuta, gribiešona sasastruduot i iniciativys boguoteiba var nūdrūšynuot vysdrūšuokū i pylnvierteiguokū liduojumu.
Auditorejis īkustynuošonai i tik nūpītnā pasuokumā vysmoz nūjaušama vīgluma sajiutys radeišonai tyka pīaicynuoti daži balamuti nu „Karaliskuo improvizacejis teatra”. Internetā jau ir pīeinams video, kurā var apsavērt, kai divi ministri atsausauc iz aicynuojumu īsasaisteit vīnā atslūdzis pasuokumā. Pyrma tuo publikai tyka pīduovuots izavielēt – dareit pošim voi ļaut tū ministrim. Skaidrs, ka vīgluok ir vysod pasavērt iz vysu nu molys, pakritizēt, pasasmīt voi lobuokajā gadejumā uzslavēt. Tys varbyut tai simboliskai paruoda myusu leluokū sabīdreibys problemu? Mes poši naasom nikuo daudz dareit gotovi.
„Tys tak balagans i vyss ir tik slyktai!” saceis myužeigī pesimisti, bet, pa munam, sovys atbiļdeibys i veseleigys humora izjiutys leidzsvors ir eistyna latgalīša i kūpumā sabīdreibys harmonejis formula.
Leidzeigi taišni diveju elementu savīnuojums ir Latgolys atteisteibys pamats: ekonomiskuos izaugsmis veicynuošona i latviskums – taitod latgaliskums. Koč ari daudzeji atkon saceis, ka ar latgalīšu volūdu mes (ni Latvejā, ni Latgolā) nikur tuoļ natiksim, deļ tam ka svareiguokais asūt nauda, vysleidz koncentrejūt tikai iz ekonomiskūs ruodeituoju uzlobuošonu, mes cīš dreiž varam pazaudēt kū daudz svareiguoku i vierteiguoku par bankys kontu, jaunu mašynu i.c. lobumim – mes nadreikstam pazaudēt poši sevi!
Taišni par tū breidynova vēl tuolajā 1917.gods aprelī daudzeji tuo laika Latgolys politiki, kod piec garom runom izlēme kūpā ar baltīšim veiduot kūpeigu vaļsti. Koč ari tūlaik vēl Latgola navarie rauduot ni par demografejis problemom, ni dorba tryukumu, ni ari par sovys (latvīšu) volūdys nūsorguošonu, vysleidz jau tod tyka izsaceitys šuorbys, ka itaids unitarys vaļsts modeļs var pavysam molā atstuot Latgolu.
Ka pasaveram koč voi iz pādejūs divdesmit godu regionaluos atteisteibys tendencem i varys decentraliziešonys pasuokumim Latvejā, tod ituos idejis ir palykušys tikai iz papeira voi vēl trokuok – iz konsolidacejis riekina pa druskai ir mozynuotys darbinīku vītys taišni regionūs.
Prīcojūs, ka vys skaļuok nu ministru i nu jau vairuoku parteju pusis dzieržam atbolstu regionaluos atteisteibys strategiju īdzeivynuošonai – deļ tam ka taišni tys ir eistais leimiņs, kurā byutu kūpā juosaplyust Nacionaluo atteisteibyas plana i mozūs pašvaļdeibu mierkim, taidā veidā nūdrūšynojūt vysys Latvejis atteisteibu.
Vysagolā daži drusku retoriski vaicuojumi: kurš eisti ir atbiļdeigs par niulinejū Latgolys regiona situaceju? Politiki, vaļsts īstuodes, pašvaļdeibys, uzjiemieji, sabīdreiba kūpumā? I kurais byus atbiļdeigs piec godim 5, 10, 20, ka atkon nikas nabyus izadevs? Kurs eisti ir Latgolys lidmašynys pilots?
Par stypru Latgolu styprā Latvejā!
*Roksts latvīšu literarajā volūdā publicāts žurnalā IR. Vys vēļ latvīšim juosavuica saprast vīnam ūtru i na vysod tei ir tikai valūdu barjerys problema.
Jurs Viļums


text:
“Zalta tesmini” »
Intelektualuos spēleitis: puordūmys par Raibuo stuostu kruojumu “Zalta tesmini”
Autore: Ligija Purinaša, Rēzeknis Tehnologeju akademejis akademiskuos bakalaura studeju programys “Filologeja” 3. kursa studeņte Raibuo stuostu kruojums Zalta tesmini (2016) skaiteituoju var davest da vysaidu pīturu: da smīklu, da apstulbuma, da boltūs peleišu, da geibuļa,Skaiteit vaira »
Reit Reigā varēs sasatikt ar Raibū
17. majā 17.30 Latgolys puorstuovnīceibā Reigā varēs sasatikt ar Latgolys multimuokslinīku Raibū. Programā paradzāti skaitejumi nu Raibuo jaunuokuos gruomotys “Zalta tesmini”, kai ari publiskys sarunysSkaiteit vaira »
Rēzeknē nūtykuse Raibuo jaunuos gruomotys prezentaceja
24. februarī Rēzeknis Tehnologeju akademejis (RTA) Muokslys terasē nūtyka latgalīšu rakstnīka Raibuo ūtruos stuostu gruomotys “Zalta tesmini” prezentaceja. Tei īsasuoce ar Raibuo vuordim: “Dori, kū dareidams, beiguos padori pats, partū pasuokumu vadeišu es.” KluotynasušīSkaiteit vaira »
Rēzeknē nūtiks Raibuo ūtruos stuostu gruomotys prezentaceja
24. februarī 18.30 Rēzeknis Tehnologeju akademejis “Muokslys terasē” nūtiks latgalīšu rakstnīka Raibuo ūtruos stuostu gruomotys “Zalta tesmini” prezentaceja. Pasuokumā paradzāta īsapazeišona ar stuostim nu gruomotys, tūs fragmentu skaiteišona underground muokslinīka Guntix izpiļdejumā, kai ariSkaiteit vaira »


text:
lakuga.lv: Dzīsmusvātkūs izruodeis Rēzeknis Tautys teatra komedeju
6. julī 15.00 Dailis teatra Mozajā zalā tiks izruodāta Rēzeknis Tautys teatra komedeja latgaliski ar dzīduošonu i doncuošonu – Broņislava Vaļpītra „Patentēts inteliģents jeb kai Mikeļs precētīs gribēja”. Izruode ir īkļauta Dzīsmusvātku amatīrteatru programā.
Kū lai īsuok Mikeļs, kurs tik cīši gryb precētīs, nu izradzātuo ir cīma smolkuokuo mārga i par preciešonūs nimoz nadūmoj. Školys saimineica zyna saceit, ja preciešūtīs, tod tikai ar „inteliģentu personu”. Par paleigim i padūmdeviejim naivajam i paslynkajam, nu uzniemeigajam lauku puišam dasasoka gon Pabiru partejis vītejuos nūdali dybynuotuojs Misiņa kungs,gon veiklī tierguotuoji Abrams ar kundzi, gon cyti lobvieli.
Režeja – Māra Zaļaiskalns. Lūmuos: Oskars Lustiks, Vija Dikule, Ināra Apele, Daina Sprice, Aldis Leidums, Guntars Kozlovskis, Kaspars Balodis, Ilmārs Deļs, Pīters Daugulis, Linda Lonska, Marts Dreļs, Armands Rancāns, Sandra Juste, Dace Visocka, Rasa Deksne.
Informaceja nu: www.lakuga.lv