text:
CYTYS VIESTS »
Latgalīšu kulturys izaicynojumi ceļā iz sasaprasšonu
Roksta autors: portals lakuga.lv Latgolys viestnīceibā “Gors” Rēzeknē aizvadeitajā pīktdīnē, 26. janvarī, nūtyka Kulturys ministrejis organizāts seminars “Kultūras organizāciju ieguldījums Latgales kultūrtelpas stiprināšanā”. Seminarā iz sasatikšonu i diskusejom tyka aicynuoti Latgolys regiona kulturys dzeivisSkaiteit vaira »
Portals Lakuga.lv klivs par medeju
Latgaliski rokstūšajam “Latgalīšu kulturys ziņu portalam lakuga.lv” niu ir medeja statuss, leidz ar tū tys ir vīneigais plošsazinis leidzeklis, kura saturs teik veiduots tikai latgalīšu rokstu volūdā. Portals lakuga.lv dorbojās jau nu 2007. goda,Skaiteit vaira »
“Kolnasātā” par Naatkareibys karu Latgolā, Rēzeknis teatri “Joriks”i trymdys literaturu
Latvejis Radejis kasnedelis latgaliskais raidejums “Kolnasātā” viestej par teatra dzeivi Latgolā. Ite ir virkne amatirteatru, kurūs spieliešona ir kai hobejs, breivuo laika pavadeišonys veids. Ir Daugovpiļs teatris, kura izruodis roda profesionali aktiri i rodūšuoSkaiteit vaira »
Puordūts latgaliskais veikals “Ūga”
Paguojušuo goda nūgalī puordūts Preiļu latgaliskais lelveikals “Ūga”, portalam lakuga.lv apstyprynuoje tuo bejušī saiminīki. 15. janvars beja Zīmeļu saimis pādejuo dīna “Ūgā”. “Ūga” beja klivuse par preilīšu i piļsātys gostu tikšonuos vītu, par LatgolysSkaiteit vaira »
Reigā nūtiks gruomotys par Latgolys pavuordem attaiseišonys svātki
30. janvarī 15.00 Latgolys puorstuovnīceibā Reigā nūtiks viesturnīka, geografa i demografa Ilmāra Meža izstruoduotuos vuordineicys “Latviešu uzvārdi arhīvu materiālos: Latgale” attaiseišonys svātki, informej Latvīšu volūdys agentura. Vuordineicā atrūnams gondreiž 4000 latgalīšu pavuoržu saroksts, kotrai dūmūt izplateibys raksturuojumu,Skaiteit vaira »
Juoņs Kuzminskis suoc jaunu projektu “Smejīs vasals”
Juoņs Kuzminskis, kurs labi zynoms kai gitaru meistars i grupys “Gandreiž 10nīkā” līders, suocs jaunu projektu “Smejīs vasals”, kuruo ītvorūs tiks veiduoti humoristiski video sižeti i anekdoti latgaliski. “Jautreibys nikod navar byut par daudz,Skaiteit vaira »
Aicynoj iz Ontona dīnys ļustem Upeitē
28. decembrī Latgolys patriotam, dzejnīkam i sabīdriskajam darbinīkam Ontonam Slišānam byutu 70 godu, deļtuo nu juo vuorda dīnys da dzimšonys dīnys itys gods tiks aizvadeits zam saukļa “Ontonam Slišānam 70”. 18. janvarī 11.15 piSkaiteit vaira »
Pagarynuota dasasaceišona Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2017“
Atsasaucūt interesentu lyugumam, pretendentu dasaceišona Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2017” pagarynuota da svātdīnis vokora, 2018. goda 14. janvara, informej Latgolys viestnīceibys GORS puorstuove Edeite Husare. Itūgod bolvys “Boņuks 2017” pretendentus var dasaceit 18Skaiteit vaira »
Fotografs Leonīds Važnais: “Tehnologejis fotografus ir izlutynuojušs”
Raidejumā “Kolnasāta” gostūs fotografs Leonīds Važnais, jis Rēzeknē izveiduojs sovu fotoškolu i daudzu godu laikā īgiutuos zynuošonys i uzkruotū pīredzi nūdūd jaunajim fotografim. Juo ceļš iz fotografiešonu aizasuocs teju pyrma 20 godu. Sarunā fotografs atkluoj,Skaiteit vaira »
LR 4 skaņ jauns raidejums par Latgolu
Nu 6. janvara Latvejis Radejis 4. programā krīvu volūdā suocs skanēt jauns raidejums par Latgolu “ЛaTraлbckaя cTyдия” (tulk. Latgolys studeja). Eterā raidejums skaņ sastdīnēs 11.10, atkuortuojumu var dzierdēt trešdīnēs 14.10, kai ari sevkurā laikā nūsaklauseitSkaiteit vaira »
“Kolnasāta” atsaver iz 2017. godu Latgolā
Latvejis Radejis raidejums “Kolnasāta” atsaver iz 2017. godu Latgolā i latgaliskom nūtikšonom. Sovuos puordūmuos par aizejūšū godu i zeimeiguokajom nūtikšonom 2017. godā doluos literate, publiciste i Rēzeknis nūvoda sātys lopys satura redaktore Anna Rancāne, LatgalīšuSkaiteit vaira »
Nūslādzūšī raidejumi cyklā “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”
Nu oktobra sovu skaniejumu vairuoku radejis staceju ēterā suoce jauns raidejumu cykls “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”, kurā treis mienešu garumā klauseituoji tyka īpazeistynuoti ar Latgolys regiona i Latvejis viesturi. Raidejumūs tyka analizātiSkaiteit vaira »
Suokusēs dasasaceišona “Boņuks 2017”
2018. goda 25. februarī jau dasmytū reizi tiks padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks”. Kab nūskaidruotu “Boņuks 2017” sajiemiejus, teik izsludynuota pretendentu dasaceišona, kas byus da 2018. goda 10. janvara. “Boņuks” ir vīneiguo bolva,Skaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” saruna ar VARAM ministru Kasparu Gerhardu
Goda nūslāgumā, kod izviertejam padareitū i kaļam jaunus planus, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji sasatyka ar Vidis aizsardzeibys i regionaluos atteisteibys ministru Kasparu Gerhardu, kab apsprīstu Latgolai aktualus vaicuojumus. Kaspars Gerhards nūruoda, ka VARAMSkaiteit vaira »


c: text/html

text:
Ingrīda Tārauda »
Rēzeknē dzejiskys sarunys ar Ingrīdu Tāraudu
Iz sasatikšonu Rēzeknē aicynoj Īrejā dzeivojūšuo latgalīšu dzejneica Ingrīda Tārauda. Decembrī izguoja juos catūrtais dzejūļu kruojums “Pērlītes zem kājām/Bisers zam kuoju”, tymā apkūpuoti dzejūli latgalīšu i latvīšu literarajā volūdā. Sasatikšona ar dzejneicu nūtiks 20. martāSkaiteit vaira »
Īrejā atvērs Ingrīdys Tāraudys dzejūļu kruojumu “Pērlītes zem kājām/Bisers zam kuoju”
Decembrī izguoje latgalīšu dzejneicys Ingrīdys Tāraudys catūrtais dzejūļu kruojums “Pērlītes zem kājām/Bisers zam kuoju”. 10. martā Tulovā (Tullow) Īrejā nūtiks ituo dzejis kruojuma prezentaceja. Kruojumā dzejūli ir gon latgalīšu, gon latvīšu literarajā volūdā. IngrīdaSkaiteit vaira »
Izdūts Ingridys Tāraudys dzejūļu kruojums “Pērlītes zem kājām/Bisers zam kuoju”
Decembrī izdūts latgalīšu dzejneicys Ingridys Tāraudys catūrtais dzejūļu kruojums “Pērlītes zem kājām/Bisers zam kuoju”, kurā atrūnami teksti i latgaliski, i latvīšu literarajā volūdā. Ingrida Tārauda stuosta, ka gruomotys nūsaukums bejs izdūmuots jau godus dsemit,Skaiteit vaira »
DZEJA. Tāraudu Ingrida: “..ka var byut i tai”
Pīduovuojam skaiteituojim Ingridys Tāraudis jaunuokūs dzejūļus. Zynomajai latgalīšu dzejneicai dreizumā gaidama ari gruomota “Bisers zam kuoju/Pērlītes zem kājām”. *** tu navaicoj manis kur pazuda pādejais spaits aiz tuo zora i smylgu daņčūs tevi mīļuojuSkaiteit vaira »
DZEJA. Tāraudu Ingrida: “..vari apsamaļdeit..”
*** es zynu kur ir šaubys pazaudiejumi atlaižu dīnā vairuok kai vajag meža ūgu kruosu i kritīņa nu viersyunis *** tyvuma vaid kod suop ikebana saveituse vakardīnys aizmiersta reita šampanīša druskys iz gluožainuo goldviersmaSkaiteit vaira »
Izdūts Ingridys Tāraudys trešais dzejūļu kruojums „Boltais šokolads”
Decembra pyrmajuos dīnuos nu tipografejis sovu ceļu iz dažaidim gruomotu plauktim i skaiteituoju sirdim īsuocs dzejneicys Ingridys Tāraudys trešais piec skaita dzejūļu kruojums „Boltais šokolads”. Kruojumā apkūpuoti vairuoku godu garumā raksteiti i 2009. godā apkūpuotiSkaiteit vaira »
Grybu tai, kab ilgi… Guntrai jauna dzīsme
Itymā laikā iz rudiņa i zīmys rūbeža, dobys skanis muzykā īauž Guntra i aicynoj nūsaklauseit juos jaunū dzīsmi „Ilgi”. Dzīsmis vuordu autore ir latgalīšu dzejneica Ingrīda Tārauda, kurai dreižumā izīs jauns dzejis kruojums, nuSkaiteit vaira »
Latgalīšu sīvītis ar tekstim i sarunom sasateik „Sovā ustobā”
Reigā, nu 5. da 7. oktobrim nūtyka tradicionalī Reigys gruomotu svātki, kurā kai kotru godu pīsadaleja ari bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” ar latgalīšu gruomotu i disku goldu. Itūgod gruomotu svātku programā tyka īkļauts ariSkaiteit vaira »

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Tievanānu čulans plus
Jau pīktū godu vosorys suokumā teik sasaukts Tievanānu čulans: nakomercials, nagudrys i nanormali glauns pasuocīņs sovejim, sovejūs sovejim, latgalīšu literaturys autorim i skaiteituojim. Tai kai itūgod 11. i 12. junī ir paradzāts pīktais – taitod jubilejis laidīņs – Tievanānu čulans paplašynoj rūbežys i programu, palīkūt par nelelu ceļojūšu festivalu.
11. juņs
12:30 Nagli – gruomotys „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” atsīšona Nagļūs pi sātys „Krystceli”.
Sāta atsarūn pi vīneiguo Nagļu krystuojuma: iz vīnu pusi ceļš iz Varakļuonim, iz ūtru – iz Īdeņu. Paradzātys puosokys, anekdoti i stuosti par krīzi kai ari dzīsmis „Nagļu trio” izpiļdejumā.
~ 13:30 starts Sukņu i švītu velobraucīņam Nagli – Viļāni.
Ceļa zeime soka, ka braucamuo ceļa gobols ir 13 km. Pa ceļam paradzātys pīstuošonys pi īvarojamu objektu:
– Kūrpinīku krysts, kas izjimts kinā „Cylvāka bārns;
– Piziču piļskolns ar stuosti;
– Trūpu Valna akmiņs (itū reizi gon dīnys gaismā, tok stabila Čulana tradiceja);
– vēļ vairuoki krysti, rejūši suni, puikys iz mopedim i c. atrakcejis.
Velobraucīņa dresscode: koč kas na nu ituo godu tyukstūša – švīteigs i glauns.
~ 16:00 finišs Tievanānūs.
Pikniks, nalela tolka (lupinu i peipiņu stateišona), tekstu i dzīšmu 1. dale
~ 19:00 Tievanānu čulans plus „Mukulēs”
Tekstu i dzīšmu 2. dale, breivdobys kinys seanss „Latgolys laikadečs”, pierts i vakarenis
12. juņs
Agri nu reita ap 6-7 stuņdem – tradicionaluo syvānu pierkšona Viļānu tiergā.
Meklejam raibu syvānu i broilera cuoļus.
11:00 (storp reita i pušdīņu mišim) gruomotys „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” atsīšonys pasuocīņs Viļānūs (pi bibliotekys) i latgalīšu gruomotu golds Viļānu tiergā.
Tehniskuo puse:
– velosipeds
– guļammaiss
– ādamys i dzeramys lītys
Vysu lobuok pyrma pasuocīņa par tikšonu, gribiešonu, problemom dasasaceit iz e-postu lgsc@lgsc.lv Pasuocīņa dīnā par datikšonu itt. dreikst zvaneit Ilzei 29512432
Ar sabīdriskuo transporta sarokstim vysu lobuok paleidzēs www.1188.lv
Kai Tievanānu čulanā beja cytus godus?
1. gods.
Vaļuka dzejūli i saulis pīlyugšona iz pogroba
2. gods.
Spylgtuokuo frāze nu Guntix – “Skaiti mudruok, dreiži atīs fašisti ar spičkom!”
3. gods.
Patriotu golds ar karūgu, zači i siļčis asti.
Spylgtuokuo frāze nu Raibuo Suņa – “Babys studiņs cīši gords. Tik daudz motu.”
4. gods
Loba daudzi navāga, bet bez guojīņa iz Trūpu Valna akmini – nikur!


text:
Sastdinē, 27.novembrī Rēzeknē nūtyka Latgolys školuotuoju konference. Oficialuo informaceja ite. Pasuokuma dalinīku vydā sūpluok školuotuojim beja ari žurnalisti, zynuotnīki, politiki, īriedni, studenti (nu tim 6 LgSC bīdri) i cyti interesenti. Ir aizdūmys, ka naškoluotuoju moš beja i vairuok…
Dreizumā juopasaruoda oficialam dokumentam – rezolucejai, kurā apvīnuoti dažaidys praseibys i īteikumi vaļdeibai.
Bet ite dažys dūmu pērlis. Koč – da kaidys tī pērlis? Kuorteigi dūmu gryudi:
- Latgolofobeja – rakstureiga LV kulturvidē (Anna Vulāne)
- Dzeivi maitoj sovim bārnim tī vacuoki, kuri narunoj ar sovim bārnim latgaliski (Anna Vulāne)
- Ka Latgolā papieteitu, izaruodeitu, ka fraņču volūdys raksteibys pratieju byutum vairuok kai latgalīšu rokstu volūdys ( Valentins Lukaševičs)
- Kaids varātum pīraksteit gruomotu/blogu “Kai es vuicejūs latgaliski raksteit” (Valentins Lukaševičs)
- Latvīši (puornūvodnīki) uzskota, ka latgalīši ir nu Boltkrīvejis leidz Reigai nadaguojušī boltkrīvi. (Arnis Slobožaņins, bet vyspuor itei uzastuošona beja tik interesna (i smīkleiga), ka daudz loba ir palics uorpus pīrokstim)
- Vajag panuokt, ka latgalīšus uztver par normalim navys trokim (Ilga Šuplinska)
- Sīvīte ir tyvuok Dīvam – tū aplīcynoj ari situaceja zālē (Ilga Šuplinska)
- Latgaliskuma tukšums školuos niule gondreiž taids pats kai padūmju laikūs (Imants Slišāns)
- Volūda strauji izmierst myusu acu prīškā (Imants Slišāns)
- Nav problemu – tī kopusvātkūs vēļ runoj latgaliski (uzskota puornūvodnīki, kurim nazkod saguojs īsamaļdēt Latgolā) (Imants Slišāns)
- Pi školom ir vaļsts karūgs, zaļais karūgs – ka ekologiski draudzeiga škola. Vajag īvīst lagaliskuos vidis karūgu (Anita Žogota)
- Pensionari var atīt ari iz bārnu pasuokumu – bārns naīs iz pensionaru pasuokumu (Andris Slišāns)
- “Latgolys Studentu centrs” ir guņsdziesieji (Ilze Sperga)
- Latgalīšu luga izgluob teātri (Latvejis Nacionalū) nu lelom finansialom gryuteibom (Jureits)
- Nav normali, ka mes kotrys stuostam sovu “uorkuortys” gadejumu, kai nūnuocem pi latgaliskuo (Jureits)
- Arnis: vajadzātu vysmoz vīnu “Dinamo” sezonys spēli komentēt latgaliski! Rugāte: nui, nui, Kreipāns breineigai runoj latgaliski. Jis pi manis vuicejuos pareizuos latvīšu intonacejis, bet breineigai runoj latgaliski.
P.S. Diktafons leidza nabeja – kai tyka pīfiksāts iz papeira, tai puorraksteits ite.


text:
Pyrmajā novembrī Jelgovā tyka svieteita “Latgolys Studentu centra” 9. pastuoviešonys jubileja.
Tai kai itymā reizē LgSC dzimšonys dīna tyka svieteita Jelgovā, Jelgovys biroja jaunīši nu suokuma īpazeistynuoja ar piļsātu, kuru jī niu sauc par sovu sātu. Muzejā “Academia Petrina” varieja apsavērt i īpazeit Jelgovu viesturyskā škārsgrīzumā. Sv. Treisvīneibys bazneicā gidis pavadeibā varieja īpazeit na tik sanū, bet ari myusdīnu Jelgovu. Jau otkon varam saceit – cik pasauļs mozs! Ekskursejis laikā izaruodieja, ka myusu breineigajai pavodūnei pošai saknis ir nu Latgolys – Viļakys nūvoda. Ka tu esi tics leidz tūrņa pošai augšai, cīteigi īsaklausūt stuostiejumā, drūsai sevi vari saukt par Jelgovys pazinieju. Pi diploma, ka par taidim teik atzeita ari myusu grupa, tyka ari LgSC. Piec ekskursejis gūda aplis pa Mītavys tyltu puori Driksai leidz LLU Studentu klubam i atpakaļ.
Piečuok vysi sasapuļciejom “Sabiedrības integrācijas puorvaļdis” telpuos, kur paļdis juosoka Jelgovys biroja draugam Mārim Liscovam. Nu svātkūs kai jau svātkūs – daudz smīklu, jautreibys, sarunu i gords kliņgers! Šmukim i prīceigim breižim vysod ruodīs, ka ir par moz atvālātuo laika, bet ruodīs, ka vysu tūmār paspiejom – apsarunuot, apsamaineit planim, nūdzīduot kūpā ar Lauru Bicāni latgalīšu tautys dzīšmu starta komplektu i izkustynuot kuojis i pruotu kaidā atrakcejā.
Paļdis vysim, kas beja kluot i redzieja, dzierdieja, pīsadalieja!
LgSC vaļde


text:
Kod gods aizvadeits, tai viņ gribīs atsavērt, kaids tod tys bejs, kab ar jaunu dorba sporu suoktu cytu. Ari bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) atsaver iz aizvadeitū godu.
.
Puosokys par krīzi
2011. gods „Latgolys Studentu centram” lelā mārā paguojs pošu izdūtuos gruomotys „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” zeimē. Gruomota tyka izdūta zeimeigā datumā – 27. majā, kod teiri teoretiski var saceit, ka Latvejā izabeidze krīze. Drupeit rodūša pīguojīņa, „sadarbeibys” ar Ministru prezidentu Dombrovska kungu – i par gruomotu „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” zynuoja ari tī, kas kasdīnā varbyut nikod latgalīšu gruomotys rūkā nav turiejušs. Kotrā ziņā – tik daudzi kameru i filmietuoju pasuocīnī prīca byutu redzēt sevkuram sabīdryskūs attīceibu i medeju specialistam!
.
Literatura i muzyka rūkrūkā
Literari muzykali pasuocīni ir taids pateiceigs formats, kod sabīdreibys interesi var pīvierst gon latgalīšu literaturai, gon muzykai, i breineigi, ka saīt obejim iz reizis. 2011. godā beja gon kasgadejī pasuocīni, gon roduos ari jauni, kurūs gon sevi paruodeit, gon prīceit atguojušūs interesentus vareja latgalīšu muziki i autori. Nu tradicejom veiksmeigi tyka turpynuotys vairuokys: nakomercialais, nagudrais i nanormali glaunais „Tievanānu čulans”, kura aktivitatis nūtyka na viņ, kai īrosts, Viļānūs, bet ari Nagļūs, „Vāluo rudiņa” īsuoktū turpynuoja muzykali literarais pasuocīņs Latvejis Nacionalajā bibliotekā – „Agrais pavasars”, taipat goda beiguos Raiņa sātā „Berkenelē” Daugpiļs nūvodā ļauds ar prīcu par ailem i latgaliskū muzyku sasatika „Latgalīts latgalīšam draugs” piecpušdīnē. Kasgods ari LgSC pīsadola Dzejis dīnuos i 2011. godā pi seve gostūs iz latgalisku dzejis vokoru aicynuoja Raiņa i Aspazejis sāta Reigā. Pyrmū reizi Rēzeknē Latgaļu Rakstnīceibys muzejā nūtyka dzejisks pasuocīņs „Vuordu meitovys”. Pi tradicejom – taipat ar sovom aktivitatem LgSC pīsadaleja muzykys festivala „Muzykys Skrytuļs” nūrisēs i ar sovim spākim i īspiejom atbaļsteja ari koncerta „Taiseits Latgolā” nūtikšonu Reigā, LMA Studentu klubā.
.
Poši sev i cytim
Koč ari LgSC pasuocīņu vydā ir daudzi publisku, iz kurim ir aicynuots sevkurs interesents, gona ari taidu pošu prīcai, kurūs, prūtama līta, bīdreiba prīcojās redzēt ari jaunys sejis. Dažaidi pasuocīni i aktivitatis regulari nūtykuši vysūs LgSC birojūs – Reigā, Daugpilī i Rēzeknē.
Vīns nu interesantuokajim „projektim”, kurā tyka apvīnuotys tradicejis i modernuo kultura, saguoja Donata dīnys svineibys Reigā, kod dzyma folklora – Donata dīnys ticiejumi i naiztyka bez amerikaņu donatim. Taipat goda laikā naiztykom bez tradicionalajom sasatikšonom ar padzīduošonu folkklubā „Ala pagrabs” Reigā, Daugpiļs kojuos i Rēzeknē. Beja gon Zapts stiklineica, Sasavasaluošona, pikniki, sportiskys aktivitatis, projektu raksteišonys, ideju vātrys, naformalys latgalīšu volūdys stuņdis, piparkūku cepšonys i vēļ vysakuo. Tradicionala sasatikšona sovejim i na tikai turpynuojuos ari pasuocīņu cikla „Latgalīša pādi pasaulī” ītvorūs – virtuali izbraukuojom Eiropys ceļus, bejom Indejā i gastejom ari Australejā.
Vairuokūs pasuocīņūs guojom gostūs ci aicynuojom gostus pi seve. Tai majā pīsadalejom ar sovu tvistera spēlis latgalīšu verseju „Zyrga dečs” ari Latvejis Universitatis reikuotajā pasuocīnī LU Sāta, vosorā Viļānūs kūpā ar Mozuos kavalerejis (ceļojūša, darbeiga, muzykala i īdvasmojūša draugu i dūmubīdru kūpa, kurys lela daļa puorstuovu zynomi ari kai Imanta Zīdūņa fonda „Viegli” aktivisti) dalinīkim padarejom šmukuoku Trūpu (Kaupra) Valnakmini pi Viļānu. Kūpā ar Latvejis Aizsorgu organizaceju guojom puorguojīnī pa Preiļu apleicīni, svietejom Latvejis dzimšonys dīnu. Sadarbeibā ar kinys „Latgolys laikadečs” veiduotuojim organiziejom kinys seansu ari Reigā, par prīcu Rēzeknis Augstškolai spākus fiļmiešonā paraudzejom ari poši.
.
Gruomotu nūdaļa
2010. godā asuoktais dorbs pi latgalīšu gruomotu, muzykys īrokstu i suveniru golda uzturiešonys turpynuojuos ar vēļ leluokim apgrīzīnim ari 2011. godā. Daleiba gruomotu tiergūs, piļsātu svātkūs, latgalīšu pasuocīņūs i cytur – veids, kai LgSC ar sovu breivpruoteigūs paleidzeibu raudzeja paleidzēt latgalīšu gruomotu i muzykys izdeviejim atrost sovu piercieju i naļaut latgaliskajam nūputēt plauktūs, bet pierciejam i cytim interesentim paruodeit gruomotu dažuodeibu, kas pīeimama ari latgaliski.
.
Rodūšais konkurss
Ari 2011. godā LgSC turpynuoja tradiceju par latgaliskuos raksteibys veicynuošonu jaunu ļauds (školānu i studentu vydā), reikojūt rodūšūs konkursus. Tai pyrma vaļsts svātkim nūtyka rodūšais konkurss „Sorkonboltsorkonuos kruosys lai zīd”, kas prīcēja ar sovim rezultatim i paruodeja, ka Latgolā ir školāni, kas jādz i var raksteit labi latgaliski – gon saturiski, gon piec formys.
.
Projekti
Vysaidi pasuocīni i dareišonys ir breineiga līta, bet, kab tys vyss nūtyktu, bīži viņ vajag ari finansialys podturiešonys, deļtuo LgSC ceņteigi raksteja, realizēja i turpynuoja atteisteit daudz i dažaidus projektus. 2011. goda februarī nūslēdzem bīdreibys kapacitatis ceļšonys projektu, kū atbaļsteja Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu. Pīsadalejom Vaļsts kulturkapitala fonda projektu konkursūs, gon poša fonda organizātūs, gon caur Latgolys reigona kulturys programmu, i sajiemem finansiejumu jaunu latgalisku gruomotu izdūšonai 2012. godā. Ar Nūdarbynuoteibys vaļsts agenturys programmys „Atbalsts jauniešu brīvprātīgajam darbam” paleidzeibu LgSC veicynoj jaunīšu bezdarbnīku īsaisti breivpruoteigojā dorbā i snīdz īspiejis sajimt stipendejis vairuokim Rēzeknis jaunīšim-bezdarbnīkim. Ar Kulturys ministrejis atbolstu goda beiguos sajiemem finansejumu divejim projektim – latgalīšu kulturys gazetys lakuga.lv atteisteibai i latgalīšu volūdys izbraukuma stuņdem Latgolys školuos.
.
Medeji
Tai ir saguojs, ka itys gods bīdreibai „Latgolys Studentu centrs” ir bejs boguots ari ar dažaidom publiskom pasaruodeišonom. Vasalys treis reizis goda laikā asam intervāti radejis raidejumā „Latgolys Vuords”, bejušs speciali sižeti televizejis raidejumā „Vyss nūteik”, pīsadalejom portala www.diena.lv „Dīnys gostu ustobys” diskusejā par latgalīšu spāku, kai ari par myusu projektim i dorbim bejušs publikacejis drukavuotajūs medejūs, sižeti i roksti cytur škārsteiklā, radejuos i televizejuos – „Latvejis Aveizē”, „Ir”, TV3, LNT, PBK, LR1 „Gruomotu apskotā” i cytur. Goda beigu daļā ūtrū elpu devem ari vīnam sovam medejam – latgalīšu kulturys gazetai „LaKuGa” i cīši cerejam veiksmeigi ar tū turpynuot ari iz prīšku.
.
Daudz dareits, padareits, vajadzātu vēļ izdareit – taids tys 2011. gods bejs „Latgolys Studentu centram” i tikpat pasuocīnim i nūtykumim boguoti i darbeigi cerejam ari nūdzeivuot tū 2012.
.
Foto šaļteņu kolaža – Latgolys Studentu centra 2011. gods


text:
BALVOS ATKLĀTS UN IESVĒTĪTS SKVĒRS
PAR GODU PRIESTERIM ANTONAM RIMOVIČAM
(papildināts ar fotogaleriju)
Dīvam un cylvākim.
Bolvu
draudzē ilgajā godu ritējumā ir kolpōjuši daudzi ļūti izcyli
prāvesti. Kaids šudiņ nūteikti var pavaicōt, dēļ kam taišņi prāvestu Ontonu
Rimoviču mes pīmynam īpašā veidā. Atbiļde ir gona vīnkōrša un reizē ļūti
pīpīļdeita. Jam leidzeiga personeiba nav zynoma Latvijas un Lītuvas
katōliskajā sabīdreibā. Dzims Lītuvā Šauļu apriņķa Šakinu draudzē, vysu
myužu sapņojis par tū, bet vysu myužu kolpojis Latvejas draudzēs: Malnajā
Dukstugolā, Vōrkovā, Andrupenē, Bikovā, Sventē, Rubeņūs, bet vysilgōk, nu 1897.
goda leidz 1914. godam, lelajā Bolvu darudzē. Jōatzemoj, ka tymā laikā vēļ
nabeja Rugōju, Šķilbānu un Tiļžas draudžu. Kolpōdams Bolvūs, prāvests Ontons
Rimovičs ļūti daudz dareja bazneicas sakōrtošonai. Taišņi Bolvūs prāvests
nūpītni sōka nūzadorbōtīs ar kūka grīšonas mōkslu, kurai taipat kai Dīvam
palyka uzticeigs leidz kopa molai. Par prāvesta grīztajīm kūka tālim kaids
Lītovas mōkslas zynōtnīks ir sacejs: ,,Kurš kaut reizi myužā ir satics prāvesta
Rimoviča veikumu, tam nikod vaira nabyus mīra, un jys nikod vairs naspēs palikt
vīnaldziegs.” Un patīsi, tī vysi ir īpaši izteiksmeigi un emocionali, kotrs ar
sovu seju un attīksmi. Šūbreid myusim ir unikāla īspēja Bolvu nūvoda muzejā
redzēt plašōkū pravesta Rimoviča dorbu izstōdi, kaida ir īspējama
apvīnojūt tūs dorbus, kas atsarūn Šauļu un Rundāles pils muzeja krōjumūs.
Vysōs darudzēs, kur prāvests kolpoja, jys
veice nūpītnus būvnīceibas un kūktēlnīceibas dorbus. Bet vysvairōk Bolvu
draudzē. Te apglobōta jō mōte, te sovu myuža mōju gribeja atrast ari jys pats.
Ap 1902. godu ap Bolvu bazneicu sōka veidōtīs
mīsts. Vysur apleik Bazneicai beja labeibas teirumi, bet vyss centrs atsaroda Verpuļovas
sādžā. Prāvests atpērka nū vītejīm cylvākīm mōjas, nūjauce tōs un otkol
uzcēle nu jauna bazneicas tyvumā un laide tymōs īrnīkus: omatnīkus un
tērgōtojus. Taišņi itō īmesļa dēļ Benedikts Skrinda, kurš kolpoja Bolvu
draudzē pēc Ontona Rimoviča, nūsauce sovu prīkšgōjeju par Bolvu mīsteņa
dybynōtoju un vēja patmaļu taisētoju.
Prāvests aizgōja myužeibā 1933. godā un ir
apglobōts Rubeņu bazneicas dōrzā. Napīsapiļdēja jō sapnis byut apglobōtam
Bolvūs.
Sapnis par dzymtū Lītuvu pīzapiļdēja īpašā
veidā. Dzeives laikā Ontons Rimovičš ir izveidojs apmāram 500 kūka figuras,
daudzas nu kurōm beja lelōkas par 2 metrim. Dzeives laikā jys beja
apmeklejs AUŠROS muzeju Šauļūs. Un tašņi šim muzejam ar testamentu piec jō nōvis
tyka nūvālāta jō dorbu kolekcijas lelōko daļa. Ūtro Pasauļa kara laikā
daļa nu tim ir gōjuse būjā, bet vēļ šudiņ muzeja krojumūs ir vairōk nakō 100 jō
grīztū kūka figuru. Prāvests Rimovičš ir arī izgrīzs vairōkus Krysta ceļus.
Divejus nu tim mes varam skateit Šauļu bazneicōs, kur tī sōkuši sovu ūtrū
dzeivi.
Ievietots: 16:00, 07.05.2018.
Teksts: Ruta Cibule
Foto: Tatjana Vinogradova


text:
Velni moka cilvēkus
Vacs soldots, nūdīnējis divdesmit pīci godi, guoja uz sātu. Beja korsts vosoras laiks. Vysi ļauds struoduoja ap sīnu, un soldots navarēja dabuot nikur paēst. Īt soldots un redz, ka brauc pa ceļu ļauds ar vysu sovu montu. Pīguoja soldots pi braucējim un prosa: "Nu kurīnes un uz kurīni braucit?" Braucēji pastuostīja soldotam; ka jī brauc nu muižas aiz kolna, ka muižā navarūt dzeivuot, jo asūt pylns valnu. Dīnā valni nikuo nadorūt, bet nakti muižā nivīns cylvāks navarūt palikt. Soldots stuosta, ka jam ēst gribūtīs, bet ļauds atbildēja: "Muižā tev ēst nikas nadūs!"
Muižas ļauds aizbraucja sovu ceļu, bet soldots īt tuoluok uz muižas pusi. Napaguoja soldots nicik tuoļi, jam prīškā aizguoja juotnīks, nūstuoja un baroj zyrgu ar pluocini. Tys juotnīks beja muižas valns. Soldotam sailas tak, bet prasīt jis nu juotnīka pluociņa naprasīja. Juotnīks pabaruoja zyrgu un pazuda, bet soldots īt tuoļuok uz muižas pusi. Īt soldots un redz, ka jam priškā īt vecīts ar kulīti. Tys vecīts beja Dīvs. Guoja, guoja vecīts un nūkrita juo kulīte. Soldots klīdz: "Vecīt, vecīt, kulīte nūkrita!" Bet vecīts naatsavēra atpakaļ un aizguoja sovu ceļu. Soldots pīguoja pi kulītes un pacēļa jū. Kulītē beja maizes gobols, kuru soldots ar soldonu muti apēdja. Ēst soldotam vairs nasagribēja, bet īsagribēja dzert. "O, ka byutu, kas soldans skuobs, kū dzert!" padūmuoja soldots. Atver solduots kulīti un redz: kulītē ir butele dzērīna. Soldots ar soldonu muti atsadzēra un aizguoja uz tuos muižas pili, kurā dzeivuoja valni. Soldots īguoja pyrmā pils ustobā un redz: cīši smuka meita sēd un skaisti dzīd, ustobas koktā stuov divi meikstas gultas. Soldots dūmoj: "O, labi byutu puorgulēt ar itū meitu vīnu nakti!" Tei meita beja valns, kura gribēja īkārdynuot soldotu. "Nā, nagulēšu!" padūmuoja soldots un īguoja ūtrā ustobā. Meita puorstuoja dzīduot. Ūtra ustoba beja pylna škierstu pīstatīta. Soldots izguoja nu ūtras ustobas un īguoja trešā ustobā. Trešuo ustoba beja vysā tukša. Pakluoja soldots sovu mēteli un dūmoj: "Ka byutu svētīts kreits, apvilktu riņķi apkuort, lai valni natyktu kluot!" Pasavēra soldots kulītē: ir kreita gobols. Izvylka soldots nu kulītes kreitu, apvylka riņķi, atsagula un guļ. Atskrīn uz jū duorzinīks un soka: "Kai tu te vari gulēt?"
Gribēja duorzinīks, kurs beja valns, saķert soldotu, bet nikuo; par riņķi navarēja puori tikt. Duorzinīks aizskrēja un atskrēja daudz malnu kaču. Gribēja kači skrīt pi soldota, bet par riņki navarēja tikt puori. Na par garu laiciņu atīt kungs un gaspaža. Kungs atnesja maisu un pīslēja koktā, bet gaspaža gaļu un buteli brandīna. Tad kungs soka soldotam: "Par valnu izdzeišonu mēs tev labi samoksuosim. Ej šur, pajem itū maisu ar zaltu un dzersim vysi reizē!" "Nesit, šur, es pajemšu," atbildēja soldots. Kungs nas brandīnu un gaspaža gaļu, bet par riņki puorīt navar. Tai jī, naapmuonījuši soldota, aizguoja. Tys maiss beja pylns pīlykts zyrga stropulu, gaļa beja saritynuots tuorps un brandīns oss nazis. Otkon saskrēja kači un kaids kačs soka: "Muns bruoļs ir par pārkyuni un tyuleņ spers. Sabēgsim kotlā, lai itū cylvāku nūsyt!" Kači saskrēja kotlā, soldots tyuleņ pīsacēļa un aizlyka kotlu ar vuoku, bet pats atsasēda sovā riņķī. Kai spēŗa pārkyuņs, tai vysus kačus saspuordīja smolkim gobolim, bet soldots sēd dzeivs un vasals. Īskrēja ustobā pats golvonais valns, un, īraudzējis soldotu dzeivu, soka: "Dzeivoj pats šite, myusus izdzeivuojis!", un aizskrēja.
Soldots cēļās reitā, izstaiguoja vysas ustobas, bet vairs nabeja ni meitas, ni šķierstu. Palyka soldots dzeivuot muižā un dzeivoj laimīgi.


text:
Veļi māžojas
Braucu reizi es pa sylu, beja gaiša nakts, debess zyla, zvaigznītes pi debesim mirdz un mēness gaiši, gaiši speid. Dabrauču leidz žvyra dūbem, suoka man sēstīs rotūs bārni boltūs krekleņūs, vīns pēc ūtra, vīns pēc ūtra. Pīsasāda pylni roti un bārni grib pajemt nu manis grūžus. "Sēdīt, bārni, jo gribīt braukt, a grūžu gon es jums nadūšu," soku es. Man palyka taids nalobs pi pruota, dūmuoju, kas byus, kas na. Tikkū es izbrauču nu syla — vysi bārni pazuda. Redzi, tamuos dūbēs jaunas meitas gubēja bārnus, tūs bārnu dvēselītes pušnaktīs staiguoja, jom gribējuos pasavyzynuot un sasametja pi manis rotūs. Tū es pats ar sovom acim redzēju, nabeju ni pīdzērs, ni apreibs.


text:
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) sevkuru grybātuoju 23. majā 19.30 aicynoj iz Kinu vokoru Štabikā, Reigys īlā 48-3, Daugovpilī, informej Edgars Makņa.
Paguojušajā godā latgalīšu muzykys grupys “Dabasu Durovys” solists Arnis Slobožaņins kūpā ar dūmubīdrim prezentēja kinys “Pyrmī Osni” pyrmū sereju “Gambits 1917”. Kinys pamatā izmontuotys viesturiskys nūtikšonys 20. godu symta suokumā, kas radeja augleigu vidi, kab Latgola, byudama Krīvejis imperejis sastuovā, varātu atsadaleit nu Vitebskys gubernis, kab apsavīnuotu ar puorejuom latvīšu apdzeivuotajuom teritorejom. Par tū tyka lamts 1917. goda Latgolys kongresā Rēzeknē, kū pīmynūt, cieški teik atzeimeitys taidys personeibys kai Fraņcs Trasuns i Fraņcs Kemps.
Pyrmajā kinys serejā teik ruodeits Fraņča Kempa i Fraņča Trasuna dialogs Pīterpilī, kur tymā laikā suocēs latgalīšu atmūda, sovpus ūtrā serejā “Lauleibys” atveiduotys nūtikšonys 1917. goda Latgolys kongresa laikā. Ūtruo sereja skateituojim tyka prezentāta pyrms mieneša.
LgSC sadarbeibā ar kinys idejis autoru Arni Slobožaņinu pīduovoj sevkuram atīt iz Kinu vokoru Štabikā, pi sylta čaja kruškys nūsavērt kinys “Pyrmī Osni” obejis serejis i izvaicuot pošu Arni par kinys tapšonu, Latgolys kongresu i nuokameibys redzīni.
Gaideisim sevkuru ūtardiņ 23. majā, 19.30 bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” Daugovpiļs birojā Reigys īlā 48-3.
Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” darbeibu 2017. godā atbolsta Vaļsts Kulturkapitala fonds.


text:
17.oktobrī 14.00 Rēzeknis nūvoda dūmis Lelajā zalā (Atbreivuošonys aleja 95a) pyrmizruodi pīdzeivuos Latgolys entuziastu grupys “Biļdis” veiduotuo dokumentaluo kina par dzīduotuoju Aiju Rimšu “Īsamirdzi zvaigznem leidza”, kab atguoduotu, prīcuotūs i skumtu, kab lepuotūs i pasasaceitu, ka jei beja i ar radeitajom dzīsmem ir mums kluotyn. I byus vysod, myrdzūt leidza zvaigznem, informej projekta idejis autore Ineta Atpile-Jugane. Sovukuort Latgolys Kulturviesturis muzejā nu 17. oktobra da 11. novembra byus apsaverama tematiska izstuode “Piederēt savai nolemtībai”, kas veļteita Aijis personeibai i daiļradei.
Īsamirdzēt leidza zvaigznem var, ka tu esi zvaigzne voi tovi dorbi runoj poši par sevi, izstorojūt gaismu, kū navar dzēst ni laiks, ni tymsa, ni suopis, ni ceļš, ni naatbyldami vaicuojumi. 14. oktobrī palīk 10 godu nu talanteiguos dzīduotuojis Aijis Rimšys aizīšonys myužeibā, tok jei vys vēļ spūdrai speid pi Latvejis muzykys dabasu, juos bolss uzrunoj daudzus klauseituojus, juos radeituo muzyka i vuordi līk i pasaceļt spuornūs, i aizadūmuot, i dūtīs leidza sapynam, i patīsi i dzili skumt, suopēt i vaicuot.
Kinys veiduotuoji ir Latgolys entuziastu grupa “Biļdis” (ideja, scenarejs – Ineta Atpile-Jugane, video, montaža – Sergejs Čakāns, video – Artis Vītols, dorba grupa – Edgars Blinovs, Pīters Laizāns, Vitālejs Dudarenoks).
Kina radeita nu 2014. goda pavasara da 2015. goda rudiņa. Tuos veiduošonā sovu atbolstu davuse i Aijis saime, i Aijis dzeivē tyvi i nūzeimeigi cylvāki, muziki i Aijis kolegi, leidzgaitnīki. Kinys veiduotuoji pasasoka Aijis mamai Marijai Tāraudei, Aijis dālim Ilvaram i Intaram Rimšim, Pīteram Laizānam, Andram Dzērvem, Eināram Lipskim, Andram Šīrantam, Normundam Liepiņam, Daiņam Platačam, Teņam Bikovskim, Valentinai Lohovai, Siļvejai Kolesnikai, Inesei Grāvlejai par daleišonūs puordūmuos, pīdzeivuotajā, kūpā veidojūt atmiņu stuostu par naatkuortojamū i talanteigū dzīduotuoju, personeibu i vīnkuorši cylvāku – Aiju.
Kinā izmontuoti materiali nu Aijis saimis arhiva, Latvejis Televizejis arhiva, Latvejis Radejis arhiva, P. Laizāna, V. Lohovys, A. Dzērvis, A. Bondarenko personeiguo arhiva.
Kinu atbolsta Rēzeknis nūvoda dūme, Latgolys Kulturviesturis muzejs, Latvejis Radeja 2, SIA “Projektēšanas birojs AUSTRUMI”, IK- VP 10 i cyti.
Kinys veiduotuoji par atbolstu dorba gaitā i pyrmizruodis organiziešonā paļdis soka Monvīdam Švarcam, Anastasejai Strautai, Armīnam Ruoņam, Juoņam Poplavskim, Ivo Dembovskim, Vasilejam Pukinskim, Aleksandram Bondarenko.
Piec pyrmizruodis kinu var dasaceit ruodeišonai vysā Latvejā, rokstūt bildis@inbox.lv.
Karteņa nu Andra Dzērvis arhiva


text:
Žurnals “A12” »
Kolnasāta 30. aprelī
No Latgolys īvālāts deputats pīstruodoj par žurnalistu. Voi tymā ir kaids slāpts nūlyuks voi etikys puorkuopums? Saeimys deputats Jurs Viļums intervej Latgolā zynomus cylvākus i publicejās žurnalā “A12”. Renāte Lazdiņa uzklausa deputata, žurnala redaktorisSkaiteit vaira »
Kū var skaiteit “A12” apreļa/maja numerī
Žurnala “A12” jaunajā numerī: • Režisora Vīstura Kairiša gareigais komforts Latgolā. • Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2015’’ par myuža īguļdejumu sajiemiejs – pravests Alberts Budže. • Latgalīte par breivpruoteigū dorbu biegļu nūmetnē Sicilejā.Skaiteit vaira »
Kū var skaiteit “A12” februara/marta numerī
Žurnala “A12” ituo gods pyrmajā numerī: Tūreiz vīneigais latvīšu bārnuduorzs Rēzeknē – viesturiskys puordūmys ar Lideju Kimsi i Ilzi Gruduli. Uorsts Anatolijs Danilāns par veseleigu kusteibu i laimeiguoku dzeivi. Gostūs Preiļu Breivajā školā. SasatikšonaSkaiteit vaira »
Kū var skaiteit “A12” decembra/janvara numerī
Žurnala “A12” jaunajā zīmys numerī: Gostūs pi Juoņa Karro. Kai napagaist pasaulī aba kai īsaguoduot dobai draudzeigys lītys – saruna ar taišnuos pierkšonys iniciatoru Rēzeknē Muorteņu Arbidānu. Kas dzeivoj pi poša Latvejis austrumu rūbeža?Skaiteit vaira »
Kū var skaiteit “A12” oktobra/novembra numerī
Žurnala “A12” jaunajā rudiņa numerī: • Sasatikšona ar jaunū uzjiemieju i muziki Juri Vucānu par patriotismu, optimismu i laimi. • Dzimšonys dīna dyžajam školuotuojam i monsinjoram Nikodemam Rancānam. • Saruna ar Latgolys mārgu IlziSkaiteit vaira »
Kū var skaiteit “A12” augusta/septembra numerī
Žurnala “A12” jaunajā vosoreigajā numerī: Pierts tradicejis Latgolā ar dobys duovonom. Interveja ar Rēzeknis Augstškolys pyrmū rektori Irenu Silineviču. Dzeivisprīceigais Eriks Zeps par jaunīšim, folkloru i Latgolu. Kai gruzini dzeivoj Latvejā i Gruzejā. BaļtinovysSkaiteit vaira »
Kū var skaiteit jaunajā žurnala “A12″ numerī
Žurnala A12 jaunajā pavasareigajā numerī: Itūreiz vaira par sīvītem i mamom: par vīneigū sīvīti Latgolā, kurai pīdar i kura voda inženīrprojektiešonys uzjāmumu – Tatjanu Loginovu, par Ludzys jaunīšu kluba “Lietussargs’’ īdvasmuotuoju Tatjanu Juškāni, parSkaiteit vaira »
Kū skaiteisim jaunajā žurnala “A12″ numerī
Žurnala A12 ituo gods pyrmajā numerī teik vaicuots, kur sliepās cylvāka spāks. Zemnīki bruoli Zuji skaita, ka vīnam ūtru atbolstūt, var panuokt daudz. Sergejs Maksimovs, pīrūbeža piļsātys Viļakys vadeituojs vysā redz Dīva planus iSkaiteit vaira »
Kū skaiteisim jaunajā žurnala “A12″ numerī
Žurnāla A12 jaunajā numerī: Arhitekts Arnis Dimiņš ar saknem nu Latgolys. Rūtaļlītys nu kūka bārnim tūp Lyuznovys pusē. Jaunuokuo audieja Latgolā. Gostūs pi latgaliskūs vierteibu kolekcionara Jura Cybuļa. Sasatikšona ar muokslinīku nu Preiļu –Skaiteit vaira »
Kū skaiteisim jaunajā žurnala “A12″ numerī
Žurnala A12 jaunajā numerī: Latgalīšu lelveikals Preiļūs. Sasatikšona ar aktrisi Mirdzu Martinsoni. Baļtinovā pi Imanta Slišāna. Romana “Klūgu mūks’’ autore Inga Ābele. Saruna ar goreidznīka Fraņča Trasuna dzimtys atlasi Ivaru Graudeņu. Gostūs pi DaugovpiļsSkaiteit vaira »
Kū var skaiteit jaunajā “A12” numerī
Žurnala A12 jaunajā numerī: Latgalītis uzjiemiejdarbeiba Nīderlandē. Stuosts par leluokuos brīžu saimisteibys īpašnīku – kai dzeivuot veseleigai. Par folklorys mageju i vīteruošonu Sandra Stare. Muokslineicys Agra Ritiņa i Vēsma Ušpele par laimi un energejisSkaiteit vaira »
Kū var skaiteit jaunajā “A12” numerī
Žurnala A12 jaunajā numerī: Kur natradicionali sagaideit eistūs vosorys Saulgrīžus Muokslineica Silva Linarte par šausmeigi skaistū Sibiri, uzaticiešonu i dzeivisstuostim gleznuos Kū Čaks ir darejs Rēzeknē? Postpadūmu ceļuojums iz Krimu Italejis veinu tradicejis Idejis,Skaiteit vaira »
Kū var skaiteit jaunajā “A12” numerī
Žurnala A12 jaunajā numerī: Juos myužs kora dzīsmēs aba tikšonuos ar dirigenti Terēziju Broku. Boņuka autoram Juoņam Klīdziejam – 100. Par Latgolys muola psihoterapeju pūdnīki Jolanta i Juoņs Dundenīki. Varslavānu dzymtys muokslinīku paaudzis. GaļānūsSkaiteit vaira »
Skaiti jaunū “A12” numeri
Žurnala “A12” juņa/juļa numera tema ir Saule. Kotram mums ir vīna saule – poša sirds. Saulgrīžūs leluo Saule sasavīnoj ar sauli myusu sirdī i nūnuokam saskaņā ar sevi i dobu. Kotram žurnala varūņam sauleSkaiteit vaira »


text:
Piļsāta pi upis »
Vīstura Kairiša kinā “Piļsāta pi upis” golvonū varūni tāluos Dāvis Suharevskis
Pošuos februara beiguos uzsuoks zīmys ainu fiļmiešonu Vīstura Kairiša jaunajai kinai “Piļsāta pi upis”, kas byus latgalīšu volūdā. Pyrmūs kinys kadrus uzjims Latgolā – Kruoslovā, Ludzā i Rēzeknē. Kinys golvonuo varūņa Anša lūmai apstyprynuotsSkaiteit vaira »
Akterus Vīstura Kairiša tūpūšajai kinai meklēs ari Kruoslovā
Portals lakuga.lv jau ziņuoje par aktiru atlasi Rēzeknē tūpūšajai režisora Vīstura Kairiša kinai “Piļsāta pi upis”, kas byus latgalīšu volūdā. Aktiru atlase turpynojās, i fiļmētīs grybātuoji aicynuoti iz kastingu Kruoslovā. Latgalīši, kuri gryb fiļmētīsSkaiteit vaira »
Aicynoj iz akteru atlasi Viestura Kairiša jaunajai kinai “Piļsāta pi upis”
Interesenti vysuos vacuma grupuos aicynuoti pīsadaleit režisora Viestura Kairiša jaunuos kinys “Piļsāta pi upis” akteru atlasē, kas nūtiks 8. janvarī nu 14.00 da 21.00 Rēzeknis Kulturys nomā, Bruoļu Skryndu īlā 3. Fiļmiešonys process ViesturaSkaiteit vaira »


text:
Vasals!
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” meklej biroja vadeituoju –
ambiciozu latgalīšu studentu, kurs ir gotovs īsavuiceit jaunys lītys:
sagataveit projektu aprokstus i vadeit projektus,
struoduot ar cylvākim i vadeit komandu,
regulari reikuot latgaliskus pasuokumus.
Praseibys:
studejis Rēzeknē, Daugovpilī voi Reigā,
lobys latgalīšu, latvīšu, angļu, krīvu volūdu zynuošonys,
spieja struoduot pošam i komandā,
prasme sovys i cytu idejis realizēt dzeivē,
informacejis sagataveišona medejim.
Pīredze projektu vadeibā i dorbā ar cylvākim byus prīškrūceiba.
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) ir sabīdriska organizaceja, kas apvīnoj studejūšus i studejis beigušus bīdrus, kam ir svareigi LgSC statutūs nūsaceitī mierki i aizdavumi.
LgSC aizdavums ir popularizeit i veicynuot Latgolys nūvoda kuļturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibu, koordinēt ar tū saisteitūs projektu izstruodi i realiziešonu.
Bīdreibys 2008.- 2011. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs, i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu.
Motivacejis viestuli i CV lyudzam īsyuteit da 20. janvara.
E-posts: lgsc i inbox.lv
Adress: bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (ar nūruodi “biroja vadeituojs”), Antonejis īla 8-3/6, Reiga, LV-1010


text:
Jau kurū godu zam ailis sevi pīsoka vysu godu gaideitais nakomercialais, nagudrais i nanormali glaunais pasuokums sovejim i sovejūs sovejim latgalīšu literaturys autorim i skaiteituojim „Tievanānu pavasars” aba „Tievanānu čulans”. Itūgod teksti, muzyka, tolka i guojīņs da Valna akmiņa 7. i 8. junī, kai jau īrosts, Tievanānūs (Jaunviļānūs).
Golvonuo pasuokuma dūma ir puļcēt vīnuvīt latgalīšu literaturys autorus, skaiteituojus, sovejūs i vysus, kurim interesej latgalīšu kultura i pīdzeivuojumi. Pasuokums naiztiks bez tradiceju: latgalīšu dzejis, prozys skaitejumim, guojīņa naktī da Trūpu Valna akmiņam, bet byus ari puorsteigumi i daudzi vaira muzykys!
Pasuokumu tradicionali taisa bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” jaunīši i jūs draugi, tok aicynuots pīsadaleit ir sevkurs. „Tievanānu pavasars” ir kai tekstu i sajiutu pleners, bet naiztikt ari bez dorbu pi apleicīnis sakuortuošonys ci ēst taiseišonys.
Vaira dazynuošonys, zvonūt 282 404 41 (Kristīne) ci rokstūt – reiga@lgsc.lv.
Īskotam – 2013. goda „Tievanānu pavasara” tvitersīnys spuornuotuos frazis:
…VNK dinozauri boguoteigi ražuoja metanu, i tod pyrmatnejais cylvāks atroda guni, nu a dinozauri apspruoga. /Oseits/ – teoreja par lelū spruodzīni.
Who is your Papiņš? /Regita/
Myusim ir cylvāki bez mītenim. /Juoņs Papeņš/
Indra Juoņam: „Navaru īsadūmuot tevi ar motim.” Oseits: „Dalic sīnu.”
Es asu Edeite, es asu puoruok vaca! Jezup! Muora! Jezus Marija!
Es namuoku fočēt bez smaidim. -Aizej iz bērem.
Strods navar izliduot nu sovys ligzdys. (Par Arti Strodu)
Ka Kreipāns komeņteitu buļbu viršonu, jis stuosteitu par selekcionaru babu dzeivis gryuteibom. /Renārs/
Napuordzeivoj par Oseiša līsu, golvonais, lai galeņš nasasakrota. /Renārs&Papeņš/
Muora ir latgalīšu Čaks Noriss – LaKuGā naīt, bet vysu zyna. /Edeite/
–Ite maņ ir ūlys! –Nā, ūlys ir Aināram! /Ligijai aizruoda…/
Lobuokī fragmenti nu iztēlis veicynuošonys treneņa darbneicuos ar Raibū Suni:
Taids, ar lobu plešu iz golvys, pogosta prīkšnīks Vaņa ar veikala puordevieju Daugovpiļs autobusu parkā dzīduoja himnu, lai styprynuotu Latvejis izgleiteibys sistemu.
Sakoltušais angļu sportists ar tāva sīvu Zabludovkys pūrā dzyna šmakovku, lai kačeišim byutu labi.
Taids pamozs, paņūrceits i tūmār glauns, suortais batviņs ar Šimandrū, nu pokemonim, pi transformatora durovu mozguoja lupotys, lai dzeive, koč gryuta, bet skaista byutu.
Pīters, tys, kam kasilka kuoju nūruove, lels, meiksts i opols, nu Vipingys autobusa iz šosejis leikuma iz točku skrēja palākdams, deļtam ka augstuokī spāki tai beja lāmuši. Punkts.
Garais Jureits ar biļešu konduktoru, pasamūds dzeivinīku nūvītnē, daleja pīnu dzāruojim, a kū ta cytu vītejim bomžim dareit?


text:
Sveiki, vasali!
LgSC sadarbeibā ar Nacionaluo Botāniskuo duorza direktoru Andreju Svilānu pīduovoj divejus īlyugumus – kotru divejom personom iz NBD godatiergu Salaspilī 16.majā.
Kab īgiutu īlyugumu, Tev juoatbiļd pareizi iz itim vaicuojumim:
1. Kurā godā oficiali registrāta bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”?
a) 1995
b) 2000
c) 2005
2. Kurā godā dybynuots botāniskais duorzs Salaspilī?
a) 1956
b) 1973
c) 1990
3. Cik godu ītūgod aprit nu laika, kod atcalts drukys aizlīgums Latgolā?
a) 55
b) 105
c) 115
Pareizuos atbiļdis syuti leidz 14.maja 24.00 iz e-postu: lgsc [at] inbox.lv ar nūruodi konkursam (pīroksti sovu telepona nr., kab vīgļuok sasazynuot).
Ite vēļ drupeit, kaidys īspiejis Tev pasavērs, ka veiksmeigai pīsadaleisi konkursā. Nacionalais Botāniskais duorzs Salaspilī apmaklātuojim pīduovoj:
- leluokū augu kolekceju Baltejā i vīnu nu leluokajim dendrārejim ZA-Eiropā;
- vīnys nu Eiropā leluokajom krystuobeļneicu, sārmyukšu, spireju, zamūs skujukūku formu, dekoratīvūs uobuļneicu i c. augu kolekcejom;
- īrūsmis sova duorza pylnveiduošonai ar jaunim augim;
- botānikys zynuošonys apgiut dobā;
- vareibu palyldynuot personeigū fotoarhivu ar ekskluzivom i breineigom biļdem;
- spieļu vītu bārnim, ārtus celeņus lisapedistim (velosipēdistiem), izjuodis ar zirgim, piknika ispiejis i c.
Nacionalū Botāniskū duorzu ir vīglai atrast i ārtai dabraukt. Īeja NBD ir pretī Salaspiļs dzeļžaceļa stacejai. Vaira info par NBD ite.


text:
Janina Kurseite »
“Nacionālie dārgumi. 100 g kultūras”. Fraņčam Trasunam – 150
Izcilais vaļsts veirs, prīsters i kulturys darbinīks Fraņcs Trasuns Latvejis gierbūnī īdeve trešū zvaigzni – Latgolu, i niu asam vīnuoti Latvejā. Juo 61 godu garais myužs ir kinu, gruomotu, apceriejumu vārts, partū ka juoSkaiteit vaira »
Nūtykuse Janinys Kurseitis gruomotys “Virtuves vārdene” atkluošona
Vakar, 12. junī, Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatē nūtyka latgalītis, LU profesoris i Latvejis Republikys Saeimys deputatis Janinys Kurseitis-Pakulis (Janīnas Kursītes-Pakules) gruomotys „Virtuves vārdene” atkluošonys svātki. Gruomota ir vuordneicys formata bīzs izdavums par vysaidom arSkaiteit vaira »


text:
28. februarī Latgolys viestnīceibā GORS 19 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos tyka padūta Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks 2015”.
Ceremonejis pyrmajā daļā tyka izruodeits izvadums “Saule. Bērni. Rainis”, kurs radeits pyrmajā vargaņu muzykys festivalā “ORGANismi”, nu ūtrajā daļā tyka gūdynuotys nūtikšonys, ļauds i aktivitatis, kas latgalīšu kulturā bejuši svareigi 2015. godā. Taipat, pasasokūt “LMT Straume” škārsteikla tīšraidei, puortraukumā tyka pīduovuotys intervejis ar bolvys nominantim i sajiemiejiem.
Muzykalais uzvadums “SAULE.BĒRNI.RAINIS.”
Boņuka aizkulisis
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2015” padūšonys ceremoneja


text:
Jurs Saukāns »
“Latgolys stuņde” nu “Vosoruošonys” par nūvodvuiceibu i latgalīšu volūdu
Kab runuotu par nūvodvuiceibys atteisteibu i latgalīšu volūdys perspektivom školā, raidejuma “Latgolys stuņde” veiduotuoji gasteja kasgadejā vosorys školā aba školuotuoju nūmetnē “Vosoruošona”. Žurnalists i raidejuma vadeituojs Jurs Saukāns iz sarunu aicynuojs literaturzynuotneicu, 4. pasauļaSkaiteit vaira »
Nūsaklausi jaunū Latvejis Radejis raidejumu “Latgolys stuņde”
Kotru pīktdīni laikā nu 15.05 da 16.00 Latvejis Radejis 1 trejuos Latgolys frekveņcēs skanēs Latgolys multimedeju studejis veiduota programa, nu puorejuos LR1 frekveņcēs turpynuos skanēt īrostuo programa. Stuņdi garajā raidejumā “Latgolys stuņde” skanēs diskusejisSkaiteit vaira »


text:
Roksta autors: portals lakuga.lv
Latgolys viestnīceibā “Gors” Rēzeknē aizvadeitajā pīktdīnē, 26. janvarī, nūtyka Kulturys ministrejis organizāts seminars “Kultūras organizāciju ieguldījums Latgales kultūrtelpas stiprināšanā”. Seminarā iz sasatikšonu i diskusejom tyka aicynuoti Latgolys regiona kulturys dzeivis veiduotuoji. Par garim laikim itei beja pyrmuo itaida veida sasatikšona, kurā izvērtēt da šam padareitū i saprast vierzīni tuoluokajam dorbam.
Itūšaļt gryuts sprīst, voi tikšonuos mierkis tyka sasnāgts, partū ka konkreti sūli tuoluokai reiceibai natyka nūsaceiti. Ari pošu latgalīšu dūmys par seminara saturu i tuo mierki ir atškireigys. Tikšonuos reize ir puordūmys rūsynojūša ari partū, ka pošim Latgolys kulturys dzeivis organizatorim byutu vaira sovā storpā juoapsamaina ar informaceju, juosasadorboj i juodiskutej par Latgolys kulturys politiku.
Seminarā kluotasūšūs uzrunuoja kulturys ministre Dace Melbārde, puorskotu par vaļsts īguļdejumu Latgolys kulturys telpys styprynuošonā snēdze Kulturys ministrejis vaļsts sekretara vītneica kulturpolitikys vaicuojumūs Dace Vilsone. Pastuosteit par da šam padareitū i sovim nuokūtnis mierkim regiona kulturys dzeivis uzlobuošonā beja aicynuoti dažaidu Latgolys kulturys organizaceju puorstuovi.
Seminara ūtruo daļa beja diskuseja ar mierki izvierzeit nuokūtnis aizdavumus Latgolys kulturtelpys atteisteibai. Lai ari pasuokums raiseja lelu interesi i iz pyrmū daļu sasalaseja kupls apmaklātuoju skaits, iz diskuseju palyka viņ daļa.
Kaida beja pasuokuma eseņce?
1. Kulturys ministre seminara atkluošonā definēja sasatikšonys mierki: “Sanākt kopā un pārrunāt, kā mēs pašlaik vērtējam kultūras pakalpojumus Latgalē.” Taitod – veicynuot redzīņu apmaiņu i diskusejis.
2. Pateikams puorsteigums beja fakts, ka Vidis aizsardzeibys i regionaluos atteisteibys ministreja (VARAM) sadarbeibā ar Izgleiteibys i zynuotnis ministreju struodoj pi digitaliziešonys projekta, daļa nu kura ir mašyntulkuošonys reiks latgalīšu rokstu volūdā.
3. Kulturys ministre vairuokkuort uzsvēre, ka Latgola ir pyrmais nūvods, kurā teik izvārsta speciala regiona medeju programa. Projektu konkursūs tyka daškierts finansejums, par kuru topa publikacejis, audiotranslaceju īroksti i videoraidejumi.
4. LRAA direktors Māris Bozovičs uzrunuoja auditoreju latgaliski, pastreipojūt, ka kategoriskī uzstuodejumi i puorspeilātys praseibys naveicynuos latgalīšu volūdys lītuošonu i ka ir svareigi nanūsastuot pret puorejū Latveju. “Naļausim volūdai apsastuot pi myusu paaudzis!” saceja M. Bozovičs.
5. Daugovpiļs teatra puorstuove Rita Strode kluotasūšūs īpazeistynuoja ar teatra viesturi, pastreipojūt teatra darbeibys puortraukumu 1962.–1988.godā, kas vēļ itūšaļt ītekmej teatra apmekliejumu. Jei atzeimuoja, ka teatris lobpruot dūdās gostu izruodēs pa Latgolu, bet skateituoju atsauceiba ir zama, i tys roda zaudiejumus.
6. Latgolys viestnīceibys GORS vadeituoja Diāna Zirniņa runuoja par jaunu formu daškieršonu vierteibom i tū, ka uzjiemeiba i gribiešona riskēt atsamoksoj: “Ka mes nabyusim vajadzeigi sev, tod nabyusim vajadzeigi ari cytim!” Sovukuort Marka Rotko centra puorstuove Zane Melāne aktualizēja personeibu nūzeimi muokslys i kulturys viesturis aktualizeišonā.
7. Dzilis puordūmys raiseja Preiļu Muzykys i muokslys školys direktors Edgars Znuteņš, kas runuoja par dzīduošonys tradicejom i tūs napīcīšameibu regiona kulturys saglobuošonā; kas nūteik ar harmoneju gon muzykys volūdā, gon kulturā kai taidā; voi naasam aizaruovuši ar inovacejom, pīmierstūt par tradicionalom vierteibom.
8. Bolvu Centraluos bibliotekys direktore Ruta Cibule dalejuos sovuos puordūmuos par latgalīšu volūdys šaurū lītojumu, latgalīšu lītu atdzeivynuošonys problemom. Jei pastreipuoja, ka nareši taišni bibliotekars ir tys cylvāks, kas paleidz atrast vajadzeigū informaceju i pat nūmoksuot riekinus.
9. Daugovpiļs nūvoda Kulturys puorvaļdis vadeituoja Ināra Mukāne i Latgolys Kulturviesturis muzeja direktore Anastaseja Strauta runuoja par sovu nūzaru problemom – par gryuteibom, ar kurom sovā dorbā juosasaskar lauku kulturys nomim, i muzeja dorba viersmierkim i prioritatem.
10. “Latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv” redaktore Vineta Vilcāne īzeimuoja golvonūs izaicynuojumus medeja dorbā: pastuoveiga finansiejuma i latgaliski rokstūšu autoru tryukumu, kai ari napīcīšameibu piec latgalīšu rokstu volūdys konsultanta, kas ir byutiskys na tikai medeja dorbā, bet sevkurai regiona latgaliski raksteitgrybūšai kulturys organizacejai.
11. Paneļdiskusejā tyka cyluoti vaicuojumi par redzīņa lidera vaicuošonu, latgalīšu kulturys konsultanta ci “uzrauga” pozicejis izveiduošonu, par napīcīšameibu regulari reikuot Latgolys kulturys dzeivis veiduotuoju sasatikšonys. Myusdīnu muokslys galerejis Leivuonā vadeituojs Raimonds Vindulis pastreipuoja, ka muoksla vysod ir bejuse saisteita ar mecenatismu, kura Latgolā nav. Osu diskuseju zalā i piečuok ari interneta vidē izraiseja vaicuojums par latgalīšu kulturys veciškumu aba iz paguotni vārstū skatīni – voi tys Latgolu napadora napīviļceigu, i kū dareit ar Latgolys subkulturom. Latvejis vaļsts symtgadis biroja Regionalūs i navaļstiskūs projektu vadeituoja Jolanta Borīte uzsvēre, ka latgalīšim ir juosaprīcoj par regiona kulturys dzeivi vīnojūšū elementu – latgalīšu volūdu –, kuo nav cytim nūvodim.
Karteņa: Rēzeknis Kulturys i turisma centrs, Aleksandrs Lebeds


text:
Škilbani »
“Rekavas dzintars” iz festivalu “Baltica” itūgod brauc jaunajūs zuobaceņūs
Latgolys kulturys programys projektu konkursam pīteiktais projekts “Arheoloģiskie zābaciņi folkloras kopas “Rekavas dzintars” dalībniekiem” , kū īsnīdze bīdreiba “Dardedze”, tics realizāts. Folklorys kūpys “Rekavas dzintars” tārpi ir pošu saguoduoti piec Daņilovkys kopulaukā atrostūs tārpuSkaiteit vaira »
Latgolys pogostu īdzeivuotuoji i pavuordis
Baltinovys, Škilbanu i Brīžucīma pogosti Itī treis nu jau nalelī i viesturiski saisteitī pogosti atsarūn Zīmeļaustrumu Latgolā pi pošys rūbežys ar Krīveju, bejušajā Bolvu rajonā. Nasaverūt iz tīšū tyvymu Krīvejai, pogosta īdzeivuotuoju lelais vairuokumsSkaiteit vaira »
Zīmyssvātku sasatikšonys Rekovā
Kai īrosts Zīmyssvātku laikā Latgolys cīmu i piļsātu kulturys nomūs vītejī ļauds i gosti sasapuļcej iz Zīmyssvātku koncertim i nūtikšonom. Izjāmums nabeja ari Vileks nūvoda Rekovys cīms, kur gon 26., gon 27. decembrī izSkaiteit vaira »
Pīteram Apšinīkam 125
Šudiņ, 29. junī, pyrma 125 godim dzims katūļu goreidznīks i rakstnīks Pīters Apšinīks. Jis beja na tikai prīsters, bet kotrā nu sovom kolpuošonys vītom padareja daudz sabīdriski svareigus dorbus – atjaunuoja bazneicys, cēle tautysSkaiteit vaira »
„ALMUS” dīna Škilbanūs
Piec garuokys klusiešonys striečis Drycanu gareigūs dzīšmu ansambļa „Almus” meitinis laide vaļā byzuošonys šaļti. Koncertiešonys regularitate propuluse, vītejuo aktivitate iz nullis, transporta sarežgeituoka dabuošona – taidys beja pādejuo laika ansambļa aktualitatis. Bet devīze „NapalīcSkaiteit vaira »


text:
Paguojušuo goda nūgalī puordūts Preiļu latgaliskais lelveikals “Ūga”, portalam lakuga.lv apstyprynuoje tuo bejušī saiminīki. 15. janvars beja Zīmeļu saimis pādejuo dīna “Ūgā”.
“Ūga” beja klivuse par preilīšu i piļsātys gostu tikšonuos vītu, par Latgolys i latgaliskuo vizeitkarti. Atpazeistameibu veikals īmantuoje taišni latgaliskuos identitatis dieļ – piercieju uzmaneibu pīsaisteja stendu uzroksti latgalīšu volūdā, Latgolys amatnīku i muojražuotuoju stends, ari dažaidys kulturys nūtikšonys. Pārn “Ūgys” bejušī saiminīki Ingūna i Aigars Zīmeli sajēme Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks 2016” kai goda saiminīki par nūzeimeigu īguļdejumu latgalīšu kulturys, dzeiviszinis, tradiceju i volūdys atteisteibā. 2017. godā t/c “Ūga” nūsvieteja ostoņu godu pastuoviešonys jubileju.
Lelveikala jaunī eipašnīki itūšaļt publiski nav zynomi, nu kai nūruoda Aigars Zīmelis, jaunī eipašnīki tyvuokajā laikā naasūt planavuojušs lelys izmainis, lelveikalā palikšūt leidzšinejī nūmnīki i turpynuošūt snīgt pakolpuojumus. Sovpus puortykys veikalu sagaidūt byutiskuokys izmainis, nabyušūt Latgolys amatnīku i muojražuotuoju stenda “Latgolys Ūga”. A. Zīmelis nūruoda, ka ari jaunajā puortykys veikalā tikšūt pījimtys “Latgalīša ID kartis” i klienti sajimšūt atlaidi.
Lāmumu puordūt “Ūgu” ītekmiejušs vairuokys lītys – globaluos ekonomiskuos tendencis, cylvāku parodumi, kuri mainūtīs na par lobu vītejam uzjiemiejam, cylvāku migraceja, navīnmīreiguo cylvāku koncentraceja Latvejā, i puori vysam natuoļredzeigi vītejūs politiķu lāmumi, soka A. Zīmelis.
Zīmeļu saime sovus spākus i laiku kūpā ar dūmubīdrim nūlāmuse veļteit Preiļu Breivuos školys atteisteibai, ar ituo goda septembri tū nu Prīkulim planavuots puorcelt iz Preilim.
Video: “Latgolys Ūgys” atkluošona 2016. goda 22. junī
Viesti sagataveja: lakuga.lv


text:
Atašinis pogosts
Atašinis pogosts irā Krystapiļs nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora vydsškola, biblioteka i Romys katuoļu bazneica.
Puslopu ruodeklis
RūbežiLabot
Atašinis pogosts tur rūbežu ar:
DzeivuotuojiLabot
Atašinis pogostā dzeivoj 735 ļauds, nu jū 86% latvīšu, 11% krīvu i 3% cytu tauteibu ļauds.[2] Atašinis pogostā irā pošu mozuo cylvāku bīzeiba Krystapiļs nūvodā, partū ka vaira kai 70% pogosta zemu aizjam meži i pūri.
SolysLabot
Atašinis pogosta ļauds dzeivoj 25 soluos.[3] Pošys leluos solys - Atašine (pogosta centrys), Rejnīki, Truoškys.
Zeimeigi ļaudsLabot
- Aija Kukule - dzīduotuoja, muzykys školuotuoja;
- Pīters Babrys - pedagogs, Baļtejis viesturis tāmātuojs ekziļā ASV.
SaimisteibaLabot
Transports i saiteibysLabot
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Jākubmīsts-Rēzne-Terehova (A12) i Kruoslova-Preili-Modyune (P62), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi.[4] Atašinis pogostu škārsoj dzeļžaceļa lineja Krystapiļs-Sīnuoja, iz kurys irā staceja Atašine.
Atašinis pogosta teritoreju apkolpoj posta atdaļa - Atašine (LV-5211).[5]
SlavvītysLabot
- Atašinis Suopeiguos Dīvamuotis Romys katuoļu bazneica;
- Mariņdzis piļs i muižys suods;
- Pūdarneica "Zaļbierzis";
- Retro motociklu i senejūs formys aptārpu kolekceja;
- Teiču dobys rezervats.


text:
Goda arhivs: 2016 »
Pīktais latgalīšu volūdys apvuiceibu video
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” pīduovoj jau pīktū latgalīšu volūdys apvuiceibu video serejis “Runuosim latgaliski” klipu, kurā teik taiseits ēst. Kai viestej idejis autori i realizātuoji, kulturys montuojums ir nūzeimeigs resurss socialai i etniskai integracejai,Skaiteit vaira »
Kolnasāta 10. decembrī
Andra Čudare naseņ atsagrīzuse nu Tadžikistanys, kur pavadeja treis mienešus, dzeivuoja Širinbeku saimē, kuope kolnūs, vuoce uorstnīceibys augus i fotografēja tūs gruomotai, gataveja aptīkā čajus, kai ari fiļmēja video par tradicionalajim iedīnim Pamirā. Tadžikistanys braucīņsSkaiteit vaira »
Kotram sovu sauvi laimis itymūs Zīmyssvātkūs
2016. goda beiguos Lūznovā, Rēzeknē, Preiļūs i Ludzā gaidomi Zīmyssvātku muzykaluos apvīneibys labdarības koncerti “Katram savu sauju laimes”. Koncerta muzykaluo programa pīduovoj vīnkuoršeibu, sirsneibu, nadaudz ari naivumu i rūtaleibu, kas izgaismoj tymsūs zīmys vokorus.Skaiteit vaira »
Suocās Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2016” pretendentu dasaceišona
Suokusēs pretendentu dasaceišona Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2016” par sasnāgumim i padareitū latgalīšu kultūrā 2016. godā. Bolvu sajiemieji tiks nūskaidruoti svineigā ceremonejā 2017. goda 26. februarī, pasnādzūt tuos jau deveitū reizi. “Boņuks” ir vīneiguoSkaiteit vaira »
Klausīs raidejumus “Pi myusim Latgolā” (papyldynuots)
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu “Pi myusim Latgolā!”. Catūrtdiņ raidejums 140. jubileja godā tyvuok īpazeist Fraņci Kempu i juo montuojumu. Pīktdiņ raidejumā Dr. Manfreds fon Betihers nu Vuocejis atkluoj sovu redzīni parSkaiteit vaira »
Rēzeknē pīminēs Fraņci Kempu
13. decembrī 14.00 Latgolys kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks tradicionaluo Viesturis šaļteņu pītura, kurymā itūreiz tiks pīmynāts vīns nu nūzeimeiguokajim pyrmuos latgalīšu inteliģeņcis puorstuovim – Fraņcs Kemps, partū ka decembris paīt juo jubilejaSkaiteit vaira »
Pyrmū reizi Andrejdīna gostus aicynuoja iz Lūznovu
Roksta autore: Edeite Husare 30. novembrī iz kasgadejū sasatikšonu jau 18. reizi aicynuoja literari muzykaluo nūtikšona – Andrejdīna, kuruos tradiceja dzymuse 1998. godā Rēzeknis Augstškolā (niu Rēzeknis Tehnologeju akademeja (RTA)). Pyrmū reizi Andrejdīna bejaSkaiteit vaira »
Attaiseis Zigfrīda Miglinīka gruomotu
9. decembrī 14.00 Rēzeknis Centralajā bibliotekā (3. stuovā) nūtiks Zigfrīda Miglinīka gruomotys “Dzīvosim ar dziesmu” attaiseišonys svātki, viestej informaceja bibliotekys sātys lopā. Zigfrīds Miglinīks (1941-2006) beja muzykys pedagogs, komponists i dirigents. Sovys dzeivis laikāSkaiteit vaira »
“Sajūti Latgali”. Vītvuordi
Raidejums pietej Latgolys vītvuordus. Storpkaru laikā daudzi vītvuordi ir tykuši puorlatviskuoti. Ari padūmu laikūs turpynuojuos Latgolys vītvuordu krūpļuošona, itūreiz puorkrīvojūt. Raidejums pietej, kaida situaceja ir itūšaļt, uzklausa ekspertu redzīņus, uzrunoj cylvākus, kas ceinejās pret viesturiskūSkaiteit vaira »
Aizvadeita 9. storptautyskuo latgalistikys konfereņce
Nu 30. novembra da 1. decembra, sagaidūt Latgolys kongresa (2017) i Latvejis vaļsts (2018) symtgadi, Rēzeknis Tehnologeju akademeja (RTA) sadarbeibā ar Latgalīšu kulturys bīdreibu, Kulturys ministreju i Latvejis Universitatis, Sanktpīterburgys Vaļsts universitatis i A. Mickeviča Poznanis universitatisSkaiteit vaira »
Suokusēs dasasaceišona Rēzeknis Mozūs kulturys i turisma projektu konkursam
Da 2017. goda 1. februara var īsnēgt projektus Rēzeknis Mozūs kulturys i turisma projektu finansiešonys konkursā, kū organizej pošvaļdeibys agentura “Rēzeknes Kultūras un tūrisma centrs”, informej tuos puorstuove Maija Upeniece. Projekti juorealizej laika pūsmā nu 2017. godaSkaiteit vaira »
Kolnasāta 3. decembrī
Viesturnīks Muorteņš Mintaurs “Kolnasātā” stuosta par breinumainu Eiropā zynomu nūtikšonu Rēzeknis bazneicā, kas atsaroduse natuoli nu Rēzeknis piļs. Vosorys svātku sastdīnē ir nūtykuse breinumaina myrušūs augšonceļšonuos. Īīmūt bazneicā, bejuse dzierdama dzīduošona i dīviškeiga muzyka, iSkaiteit vaira »
“Dvinskas muzikanti” pīduovoj dzīsmis “Hej, bruoļ latgalīt!” remiksu
Grupa “Dvinskas muzikanti” sadarbeibā ar DJ Mart Inc pīduovoj remiksu popularajai dzīsmei “Hej, bruoļ latgalīt”. Itys gods grupai bejs panuokumu pylns – taišni ar “Hej, bruoļ latgalīt” jī beja tykuši “Latvijas šlāgeraptaujas” goda finalā,Skaiteit vaira »
Catūrtais latgalīšu volūdys apvuiceibu video
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” pīduovoj jau catūrtū latgalīšu volūdys apvuiceibu video serejis “Runuosim latgaliski” klipu, kurā vuica puču nūsaukumus. Kai viestej idejis autori i realizātuoji, kulturys montuojums ir nūzeimeigs resurss socialai i etniskai integracejai,Skaiteit vaira »


text:
10. septembrī 14:00 Rēzeknē Latgolys Kulturviesturis muzejā varēs klauseitīs muzeja specialistu sagataveitajā stuostā par pīminekļa „Vienoti Latvijai” laukumu.
Laukums, kur šudiņ stoltai stuov Latgolys Muora, ir līcinīks viesturiskajim nūtykumim nu 19. gs. vyda. Tys redziejs rypojam zyrgu posta rotus, dzierdiejs Krīvejis cara i Latvejis prezidentu bolsus, puordzeivuojs diveju pasauļa karu nūtykumus, pīdzeivuojs varu i pīminekļu maiņu. Šudiņ tys ir līcinīks piļsātys i riezeknīšu kasdīnai, kas kuodreiz byus viesture. Ka laukums varātu runuot, mes dzierdātu nabeidzamus stuostus nu trejim godu symtim.
Īeja pīaugušajim 1,00 Ls, školānim 0,50 Ls.
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec organizatoru informacejis
Karteņa: A. Bondarenko


text:
Īskandynojūt Jura dīnu, nu 22. da 24. apreļa nūtiks XI Daugovpiļs Storptautyskais folklorys festivals, informej Daugovpiļs piļsātys puorstuovi. Festivals puļcēs na tik vītejuos Latvejis folklorys kūpys i interesentus, nu ari daudzys uorvaļstu grupys, kuruos varēs dzierdēt festivala atkluošonys koncertā, lelkoncertā i grupu individualajūs koncertūs.
Vjačeslavs Lukjanovs i Valentins Krulikovskis (Viļņa/Lītova) senejuo tautys muzykys instrumenta vargana spēlis meistarklasē izstuosteis instrumenta rasšonuos viesturi, tuo spēlis ītekmi iz cylvāku, tuo izmontuošonu myusu dīnu muzykā, kai ari īvuiceis ituo instrumenta spēlis pamatpryncypus. Festivala dalinīkus i sevkuru interesentu gaida ari tradicionaluos dzīduošonys meistarklase kūpā ar Zani Šmiti (Reiga/Latveja). Jura dīnys svineibys kuplynuos Inga Karpiča (Reiga/Latveja) ar tautysdzīšmu sasadzīduošonys meditaceju “Dziedināšanās caur tautasdziesmu”. Festivala eipašī gosti ar speciali sagataveitu programu, kas bolstuos iz boltkrīvu i cytu Eiropys tautys muzykys materialu, byus grupa “Stary Olsa” nu sābru vaļsts Boltkrīvejis golvyspiļsātys Minskys.
Festivala ītvorūs nūtiks eipašs rituals – Ūseņa zeimis izgataveišona kūpā ar Daugovpiļs keramiki Ligitu Pakni i pantāga garšuošona nu kūpejuo festivala kotla, par kū pasaryupēs Aglyunys Maizis muzeja saimineica Vija Kudiņa.
Piec koncertu, meistarklašu i cytu izdareibu vālā vokorā vysus gaida sasadoncuošona.
Festivala reikuotuoji sovu pasuokumu raksturoj itai: “Festivalā, Ūseņa aizsorguoti, atslēgsim vuortus vosorai. Ūseņš itamuos dīnuos mums paleidzēs ar dzīsmem i dejom savīnuot paguotni, tagadni i nuokūtni, tradiceju i kasdīnu, guoduos par zyrgim i bitem, ness veiksmi na tik ceļā iz festivalu i sātu, nu ari vysā festivala nūrisē.”


text:
Nu 5. janvara da 1. februara Reigys Centralajā bibliotekā (Breiveibys īlā 49/53, 2. stuovā) byus apsaverama muokslinīka Aivja Pīzeļa gleznu izstuode “Ielu iedvesmots”, viestej informaceja bibliotekys sātyslopā.
Aivis Pīzelis dzims 1988. goda 14. decembrī Preiļūs. Latvejis Muokslys akademejā sajiems magistra grādu gleznīceibā. Sovu rodūšo darbeibu, pīsadolūt izstuodēs, suocs jau 2007. godā. Juo dorbi bejuši apsaverami i dzymtajūs Preiļūs, i cytur Latgolā – Rēzeknē, Daugovpilī, Varakļuonūs, Bolvūs, taipat ari cytur Latvejā – Mozirbē, Jelgovā, Ūzulnīkūs i, prūtams, Reigā. Aivis Pīzelis par sevi stuosta: “Es īmu nu Latgolys, nu mozys, bet meilys piļsātys – Preiļu. Puorsaceļt dzeivuot iz Reigu, beja dīzgon gryuši i napīrostai – vysys ituos cylvāku masys, namiteigai dunūšais transports i padreizynuotais dzeivis rytms ruodejuos galeigi maņ napīmāruots. Niu Reiga mani īdvasmoj, asu suocs redzēt i izjust tū sovuos Latgolys kruosuos.”
Muokslinīka Aivja Pīzeļa dorbi palīk atmiņā spūdrūs, pīsuotynuotūs kruosu dieļ, par kū pats muokslinīks soka: “Skateituoji maņ bīži prosa: “Voi tu teišom tik spūdrai redzi tuos kruosys?” Nui. Nui! Es tai jiutu! Tū kruosu izjiutu maņ Latgolys škola īvuiceja – ka taišni tys gleznīceibā ir nūteicūšais i svareiguokais. I maņ pošam ari tai ruodīs, partū ka gleznuot koč kū fotorealisma stylā… tū jau fotokamera var izdareit. Parkū muokslinīkam byutu vysu precizai i skrupulozai juoattāloj? Muokslys aizdavums ir paust sovys sajiutys, sovu redzīni. Kaids cyts muokslinīks varbyut vaira koncentrejās iz detaļu, iz arhitekturu i zeimiejumu, maņ tys nav eipaši svareigi. Es tū, kū doru, uztveru vaira emocionalai. Maņ vys patyktu, ka Reigā byutu vaira naskortuos dobys – kūki, kryumi, pučis, pļovys. Mežūneiga, zīdūša pļova Reigys centrā nūpļautuo maureņa vītā – tys tok byutu ekskluzivai, na tai?”


text:
MUOKSLA I OMOTI »
Daugovpilī apsaverama Valdys Mežbārdis gleznu izstuode
Da 21. janvara Daugovpiļs nūvodpietnīceibys i muokslys muzejā apsaverama īvāruojamuos Daugovpiļs muokslineicys Valdys Mežbārdis gleznīceibys izstuode “Starp mirkļiem”, informej muzejs. Izstuodē apsaverama Valdys Mežbārdis dorbu retrospektiva, kas aptver laika pūsmu nu 70. godu beiguSkaiteit vaira »
Šmakovkys muzejā Daugovpilī byus apsaverama fotoizstuode “Kas Tev ir Latveja?”
Nu 17. novembra da 28. februara Šmakovkys muzejā Daugovpilī teik pīduovuota vareiba apsavērt bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” veiduotū fotoizstuodi “Kas Tev ir Latveja?”, kurā kotra karteņa ir naatkuortojams stuosts par nūzeimeigom Latvejā pīdzeivuotom šaļtimSkaiteit vaira »
Bolvūs apsaverama Annelis Slišānis izstuode “1/4 no #100dečiLatvijai”
Da 29. decembra Bolvu Centralajā bibliotekā apsaverama Annelis Slišānis austūs deču izstuode “1/4 no #100dečiLatvijai”. Tekstilmuokslineica Annele Slišāne pyrma vaira kai goda suoce veiduot sovu duovonu Latvejis symtgadei – izaust 100 dečus, kotru nuSkaiteit vaira »
Reigā atkluos gleznuotuoju apvīneibys V.I.V.A. izstuodi “Iemīlējušās Latgalē”
Reigā, muokslys galerejā “Museum.LV” (Andreja Pumpura īla 2), 15. novembrī 19.00 nūtiks gleznuotuoju apvīneibys V.I.V.A. (Vēsma Ušpele, Ilze Griezāne, Vija Stupāne i Agra Ritiņa) izstuodis “Iemīlējušās Latgalē…” atkluošona. Izstuode “Iemīlējušās Latgalē…” ir stuosts parSkaiteit vaira »
Kruoslovā byus apsaverama tekstilmuokslineicys Ingunys Levšys izstuode
No 10. novembra da 21. decembra Kruoslovys kulturys nomā byus apsaverama tekstilmuokslineicys, kruoslavītis Ingunys Levšys dorbu izstuode “Otrpus”, viestej informaceja Kruoslovys nūvoda sātyslopā. Izstuodis “Otrpus” centrā ir tāli, vide i motivi, kas muokslineicai ruodīsSkaiteit vaira »
Reigā atkluos fotoizstuodi “Latgales veltījums Latvijai”
Svietejūt Latvejis Republikys proklamiešonys godadīnu, 15. novembrī 17.00 Reigā, Sv. Pītera bazneicā tiks atkluota fotoizstuode “Latgales veltījums Latvijai”, informej tuos organizatori. Izstuodis atkluošonys pasuokums suoksīs ar svineigū svātbreidi i organizatoru uzrunom. Turpynuojumā pasuokuma dalinīkusSkaiteit vaira »
Latgolys Centralajā bibliotekā apsaverama Valda Grebeža keramikys izstuode
3. novembrī 14.00 Latgolys Centraluos bibliotekys (LCB) periodikys sektorā tiks atkluota amatnīka, keramika Valda Grebeža rodūšūs dorbu izstuode “Grācijas”, informej bibliotekys puorstuove Jelena Jevsejeva. Ekspoziceju veidoj dorbi seikplastikys i skulpturys tehnikuos, ar kurūs paleidzeibuSkaiteit vaira »
Latgolys viestnīceibā GORS atkluos Osvalda Zvejsalnieka personalizstuodi
Latgolys viestnīceibys GORS Muokslys galerejā 1. novembrī 16.00 tiks atkluota riezeknīša, vīna nu Latgolys īvāruojamuokajim muokslinīkim Osvalda Zvejsalnieka personalizstuode “Pašportrets. Personība studijās“, kurā apsaveramuo gleznuotuoja dorbu retrospekceja ļaus īpazeit na tik poša muokslinīka, nuSkaiteit vaira »
Leivuonā atkluos gleznuotuoju apvīneibys V.I.V.A. izstuodi “Iemīlējušās Latgalē”
Latgolys muokslys i amatnīceibys centrā 7. oktobrī 14.00 nūtiks gleznuotuoju apvīneibys V.I.V.A. (Vēsma Ušpele, Ilze Griezāne, Vija Stupāne i Agra Ritiņa) kataloga prezentacejis pasuokums i izstuodis “Iemīlējušās Latgalē…” atkluošona, informej centra puorstuove Sanita Pinupe.Skaiteit vaira »
Preiļūs apsaverama latgalīšu avangarda muokslys izstuode
Catūrtdiņ, 21. septembrī, Preiļūs, kebabneicā “Hasans”, nūtyka latgaliskys avangarda muokslys pasuokums – Gunāra Indričāna personalizstuodis “Grybātuos atminis” atkluošona. Izstuodē ir apsaverami 14 dorbi sovpateigajā i muokslinīkam rakstureigajā peintisma stylā. Da ituo Gunārs, kuruo dzymtuo puseSkaiteit vaira »
Preiļūs izstuodeitys gleznys nu Igora Pliča privatkolekcejis
Vysu septembri Preiļūs, gostu sātā “Pie Pliča” apsaverama gleznu izstuode, kurā eksponāti dorbi nu Igora Pliča privatkolekcejis. Jis tū nūsaucs par unikalu gleznu izstuodi, partū ka tuos da šam nikod vēļ nav bejušys izstuodeitys.Skaiteit vaira »
Latgolys Kulturviesturis muzejā apsaverama Aivara Kisis gleznu izstuode
Da 30. septembra Latgolys Kulturviesturis muzejā (3. stuova vestibilā, Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) apsaverama Aivara Kisis gleznu izstuode “Starp debesīm un zemi”, informej muzeja Muokslys nūdalis vadeituoja Inese Dundure. Pyrma pīcu godu Aivars Kise muzejā svietejaSkaiteit vaira »
Trešū godu tiks padūta J. Pīguožņa bolva Latvejis ainovu gleznīceibā
16. septembrī 14.00 Preiļu kulturys noma lelajā zalā nūtiks Jezupa Pīguožņa bolvys Latvejis ainovu gleznīceibā padūšonys ceremoneja, viestej Preiļu nūvoda sātyslopa. Pasuokumu vadeis akters Juoņs Paukštello, muzicēs folklorys kūpa “Rūžupes veiri”. Itūgod Jezupa PīguožņaSkaiteit vaira »
Jaunnedeļ Leivuonā nūtiks Myusu dīnu muokslys galerejis festivals
Nu 24. da 26. augusta Leivuonā nūtiks ūtrais Myusu dīnu muokslys galerejis festivals, kas itūgod byus veļteits stykla temai, informej galerejis puorstuove Lāsma Vindule. Itūgod palīk 130 godu, kai Leivuonā nūtykuse stykla ražuošona, partūSkaiteit vaira »


text:
ITEPAT
Itepat blokus. Pat “blokus” nav eistais vuords, partū ka naeksistej rūbežs – storp mums nav saradzama lineja. Tū es najauši atkluoju. I nabyut na īsarūnūt pi Teve gostūs, nu mīreigi sādādams pats sovā sātā i īsaklausūt kaidā najauši, atviļktnis kuortojūt, atrostā kompaktdiskā*. Originalā. Tys ir – na puorkopātā nu draugu voi nalegali lejupluodietā nu plašuo teimekļa.
Kod ir pīrosts klauseitīs muzyku svešvolūduos (puorsvorā jau angļu mēlē), tod nacik bīži puoruok lelu viereibu dzīduotajam stuostam napīvieršam. Slynkojam saklauseit. I ari tūreiz, kod pyrmūreiz pamaneju Tevi cytaižuok, dzīšmu vuordi skanēja garum, naaizagiunūt. It kai tys byutu nūtics tikkū, es atguodoju tūs pieškūs apzinis sprakšķus, taidus kai vuordu krykumus īsaspraucūt manī nu plyustūšuo meļdeņa. Dzīsmis, kas skanēja zynomys, atsabolsuoja koč kur dziļuok manī par īprīkš dzierdātū. Pat drupeit gribējuos vuordus aizkavēt. Lai skaņ plyustūšais bolss.
I es jau dunguoju leidza. Napaguoja nacik ilgs laiks – dzīsmis mani beja atrodušys. Ari ar vuordim. Par spūleiti, par zeileiti, par naizstuostomū. Es vēļ naticieju, ka Tu esi daļa nu mane. Voi ūtraiž.
Nabeja jau tai, ka nabyutu bejs pi Teve ari agruok. Beju, i maņ pat patyka. Reizem – i tei sajiuta mādz atsagrīzt ari vēļ itūšaļt – pi Teve es jiutūs kai cytur. Cytā vaļstī. Uorzemēs. Vys ratuok. Var jau byut, ka tys partū, ka īsapazeistom vys cīšuok. I Tu zyni, ka es tū cīši izbaudu. Tū, ka varu ar Tevi īsapazeit, ka Tu aicynoj mani i ļaunīs. Taipat kai es.
Es reiz izkuopu Zylupis stacejā. Mes bejom vairuoki, i mes bejom gotovi ar velosipedim dasadūrt Draudzeibys kurganam, aprypynuot ap Rāznu, īelpuot Zosnys bazneiceņu, izastumt Muokūņkolnā, eļst i pyust Ondrupinis i Dagdys pakolnūs, baudeit Skaistys apleicīnis azarus, īdzert Kruoslovys olu, leikumuot pa Daugovys lūkim i tod jau aizšveikstēt Sielejis plašumūs. Nu mes nabejom gotovi Tovai vīsmīleibai. Tai bierniškeigajai sajiusmai, kaida myus pavadeja vēļ ilgi piec atsagrīzšonys sātā. Pat atminis par Rāznys krosta ūdim puorsavērte naizprūtamā baudā.
Nuokušreiz, jau nu Vydzemis pusis, nu Malēnejis, caur Veiksnys mežim pīsalovūt Bolvim, es jau gaideju, kod dzierdiešu Tovu bolsu. Bolvūs Tu kautriejīs. Vyspuor Tu piļsātuos esi kautreiguoka, naruneiguoka. Nu tod jau Egļucīmā i caur Tiļžu iz Gaigalovu i Viļānim Tu kūši ruodeji sovys kruosys. I tī pi Viļānu, Mukuļūs, skaistā augusta vokorā, pats izkurynuojs malnū pierti, dzieržūt Tovys dzīsmis – es īsamīļuoju. Tu tū pamaneji. Navar byut, ka naredzieji. Tuoļuok jau otkon ceļš mani aizvylka caur Varakļuonim i Ļaudūnys pusi. Paceli.
I es atsagrīžu vēļ i vēļ. I ar mašynom, īpazeistūt Tevi, jau drupeit uzabuožūt, i atsagrīžūt ar dzīsmem. Es mulsynuoju Tevi, dzīžūt Tovys dzīsmis. Maņ patyka redzēt, kai Tu mulsti.
Myusu celi nu jau vynuos cīšuok – es otkon navaru saceit – blokus, partū ka nikaida rūbeža jau nav. Es īkleidu Upeitē i vuicejūs ciļvieceibu i lapnumu. Pyrmū reizi redzieju lapnumu, kas spiej mīļuot. I Tu maņ ļuovi apjaust, ka, tik apsazynojūt sevi pa eistam, es varu saprast cytu. Cytaidū. Tod maņ vairs nav juosabeist. Nui, Tu maņ tū paruodeji.
Ari Upeitē es aizajiemu Tovus vuordus. Dzīsmem. I dzīsmis mani vede pi Teve vys bīžuok. Tu natycami labi skani dzīsmēs. I nav nūzeimis tam, ka, eimūt iz zīmelim Tu palīc cītuoka. Tu mani apbur vysa.
I es nimoz nazynu Tevi. Pateišom. Tu mani vēļ mozuok. Tik tū, ka mes navarim īt blokus, tū es grybu tev īvuiceit. Partū ka Tu esi daļa nu mane, taipat kai es asu daļa nu Teve. Kūpā.
*Birutys Ūzulenis “Bolta eimu”. I Tu esi Tu. Tū Tu jau zyni.
Karteņa: K. Kazāks sajamūt Latgalīšu kulturys Goda bolvu “Boņuks 2014”, Latgolys viestnīceibys GORS publicitatis foto


text:
Uorā ir 13.decembris i nav ni minis nu vysa īprīšk minātuo. Lai koč drusku radeitu sev i cytim zīmys sajiutu, Rēznys LgSC jaunīši nūlēme izcept piparkūkys. Dūmots – dareits! Sasatykom RA Vipingys kojuos i suocem radeit svātku sajiutu. Ideju i variantu beja tik daudz, ka nazynuojom nu kuo suokt, bet vys tik moz pa mozam vyss nūtyka. Kaids centēs izruļlēt meikli, kaids izreiz kieros pi formu veiduošonys.
Aiz lūga beja tymss, kojuos kluss i īdvesmai fonā skanieja Latgolys Radeja. Puors minotu laikā topa sliepuotuoji, tautumeitys, uobuleni, kačeiši, hokejisti, maskys i cytys ni mozuok jautrys figurys. Naiztika i bez tradicionalojom sirsneņom i snīgaveirim. Piec pīcpadsmit minotim smaržuoja vyss stuovs i nu cytom durovom suoka pazaruodeit ziņkuoreigi skatīni, sok – kas tī cik garšeigi smaržoj?
Juosoka, ka iznuokums beja vysnūtaļ īprīcynūšs. Vokora nūslāgumā Rēznys LgSC sasazvaniejuos ar Daugpiļs LgSC i nūskaidruojom, ka mes nabejom vīneigī, kas tymā vokorā centēs pīsaukt zīmu. Storp cytu… Dagneja, daudz laimis!
LgSC Rēzekne aktivisti


text:
garamantas.lv »
Aicynoj atšifrēt folklorys kolekcejis manuskriptus
Kab Latvejis symtgadis jubileja godā dūtu sovu īguļdejumu folklorys montuojuma populariziešonā, AS “Sadalis teikls” kolektivs īsasaista “Symtgadis burtnīku” akcejā i nu 2018. goda febraļa da novembram digitalajā platformā lv100.garamantas.lv atšifrēs rūkrokstā asūšūs folklorys manuskriptus, ziņojSkaiteit vaira »
Garamantas.lv gasteis Rēzeknē
Folklorys i kulturviesturis interesenti 23. oktobrī 14.00 teik aicynuoti iz Latvīšu folklorys kruotuvis (LFK) izbraukuma seminaru Latgolys Kulturviesturis muzejā, Rēzeknē, informej garamantas.lv redaktore Kristīne Pokratniece. Latvīšu folklorys kruotuvis digitalais arhivs garamantas.lv ir daīmams sevkuram tradicionaluosSkaiteit vaira »
GARAMANTAS.LV gasteis Preiļūs
Folklorys i kulturviesturis interesenti 9. novembrī teik aicynuoti iz Latvīšu folklorys kruotuvis (LFK) izbraukuma seminaru Preiļūs. Latvīšu folklorys kruotuve ir Latvejā leluokais folklorys vuokšonys, izpietis i uzglobuošonys centrs, kurā atrūnams ap 3 milj. folklorysSkaiteit vaira »
LFK digitalajā arhivā ari materiali par Latgolu
Nu 2014. goda decembra sevkuram folklorys i tradicionaluos kulturys pietnīkam voi interesentam daīmams Latvīšu folklorys kruotivis digitalais arhivs garamantas.lv. Tei ir platforma ar mierki pīduovuot vareibu lītuotuojam īsapazeit ar LFK fondūs globuotajom folklorys materialu kolekcejom nu vysysSkaiteit vaira »


text:
1917 »
Latgolys Ūtrais kongress 1917. goda decembrī
Roksta autors: Jānis Šiliņš, viesturis zynuotņu doktors, Latvejis Vaļsts viesturis arhiva golvonais pietnīks Ceļš iz Latvejis viesturiskū nūvodu apvīnuošonu beja vysai gars. Jau 19. godu symta ūtrajā pusē jaunlatvīši īrūsynuoja sadaleit Vydzemis guberņu, kurā ītylpaSkaiteit vaira »
Izdūtys zynuotniskys publikacejis par 1917. goda Latgolys kongresu
Apreļa beiguos izdūtys divys zynuotniskys publikacejis par 1917. goda 9. i 10. majā (piec v. st. 26. i 27. aprelī) nūtykušū Latgolys kongresu. Latvejis vaļsts viesturē zeimeigajam nūtykumam veļteits jaunuokais žurnala “Latvijas Arhīvi” numers,Skaiteit vaira »
Recenzeja par Juoņa Urbanoviča Latgolys kongresam veļteitū gruomotu
Autors: viesturnīks Arnis Strazdiņš, LU Pedagogejis doktoranturys students Tik lelu viereibu, cik ituo goda pyrmajā pusē sajēme 1917. goda 9. i 10 maja (piec jaunuo stila) nūtykušais Latgolys latvīšu kongress, seņ nivīna paguotnis nūriseSkaiteit vaira »
Nūsaver viesturiskū eiskinu “Lauleibys”
Pīduovojam nūsavērt vakar pyrmizruodi pīdzeivojušū eiskinu “Lauleibys”, kas ir viesturiskūs eiskinu cykla “Pyrmī osni” ūtruo daļa. Viesturiskajā eiskinā “Lauleibys” paruodeita Latgolys inteligeņcis – Fraņča Kempa i Fraņča Trasuna argumentaceja i reiceiba Rēzeknis 1917. godaSkaiteit vaira »
Latgolys kongress: pamatakmiņs Latvejis vaļsts izveidē
Autore: Vineta Vilcāne, viesturneica Majā palīk 100 godi nu Latgolys kongresa. 1917. goda 9. i 10. majā (piec v. st. 26. i 27. aprelī) Rēzeknē iz Latgolys puorstuovu sapulci sasalaseja progresivuokuo latgalīšu iņteligencis daļa –Skaiteit vaira »
Arņs Slobožanins: “Skaitu par sovu pīnuokumu aizstuovēt Kempu”
Intervejis autore: Laura Melne Aizvadeituo goda beiguos socialajūs teiklūs izaplateja aicynuojums zīduot leidzekļus viesturiskajai eiskinai, kurā tyktu paruodeits 1917. goda apreļa Latgolys kongress. Tei dūmuota kai turpynuojums kinai “Gambits 1917”, kurā beja radzams FraņčaSkaiteit vaira »
Izceļs Latgolys davumu Latvejis vaļstiskuma izveidē
Vakar vaļdeiba izskateja informativū ziņuojumu “Par Latgales kongresa simtgades pasākumu organizēšanu”. Latvejis vaļsts symtgadis svineibys nūtiks pīcu godu periodā nu 2017. da 2021. goda. Itymā kontekstā nūzeimeigu lūmu ījam ar Latgolu saisteitys nūtikšonys, kurūs centraluoSkaiteit vaira »
Īskicātys Latvejis symtgadis nūtikšonys Latgolā
Latvejis vaļsts symtgadis svineibys aizasuoks jau nuokušgod, 2017. godā, i nūsaslēgs 2021. godā. Svātku programa veiduota pīcu godu periodā, aptverūt golvonuos ar vaļsts izveidi i nūsastyprynuošonu saisteituos nūtikšonys, tymā skaitā 1917. godā Rēzeknē nūtykušūSkaiteit vaira »


text:
gruomota »
Izdūta Ilzis Keišys gruomota “Muns laiks”
Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba izdavuse literatis Ilzis Keišys gruomotu “Muns laiks”, kurymā skaitami juos nu 2007. da 2014. godam radeitī dorbi latgalīšu volūdā. Gruomotā ir 214 puslopys, tuos vuoka dizainu veiduojuse Stella Elksne. GruomotysSkaiteit vaira »
Pyrmūreiz izdūta gruomota par Daugovpiļs teatri
13. novembrī Daugovpiļs teatris pīdzeivuoja nūzeimeigu nūtikšonu – teatra kritikis i muokslys zynuotneicys Silvijis Geikinys gruomotys “Daugavpils teātris” prezentaceju. Daugovpiļs teatra pyrmsuokumi vaicuojami vēļ 19. godu symtā, laikā, kod bīžuokī tuo apmaklātuoji bejuši puorsvorāSkaiteit vaira »
Prezentēs gruomotu par Daugovpiļs teatri
13. novembrī Daugovpiļs teatrī tiks prezentāta teatra kritikis i muokslys zynuotneicys Silvijis Geikinys gruomota “Daugavpils teātris”. Juoatzeimej, ka tei ir pyrmuo gruomota, kurei piļneibā veļteita Daugovpiļs teatram. Tuos ītvorūs pastyprynuota viereiba teik veļteita taišniSkaiteit vaira »
Baļtinovā nūtykuši Danskovītis gruomotys attaiseišonys svātki
11. oktobrī Baļtinovys Paaudžu centrā nūtyka Danskovītis (Anitys Ločmelis) lugu gruomotys “Ontans i Anne” attaiseišonys svātki. Sveicieju puļceņā beja Baļtinovys nūvoda dūmis prīšksādātuoja Lideja Siliņa, Baļtinovys amatīrteatra “Palādas” kolektivs, Baļtinovys nūvoda i vydsškolys bibliotekaris,Skaiteit vaira »
Gruomotā izdūtys Danskovītis komedejis
Vīnā gruomotā izdūtys Danskovītis komedejis “Ontans i Anne” ostonis dalis. Danskovīte (Anita Ločmele) dzymuse 1961. godā Baļtinovys pogosta Dansku cīmā. Vuicejusēs Piļskolna pamatškolā, tod Baļtinovys vydsškolā, kuru beiguse 1979. godā. Nu 1981. da 1986.Skaiteit vaira »
Teik veiduota gruomota par Terēzi Broku
Daugovpiļs piļsātys dūmis Kulturys puorvaļde, sasadorbojūt ar literati i žurnalisti Annu Rancāni, ir suokuse dorbu pi pietnīciskuo dorba veikšonys i materialu apkūpuošonys, kas piečuok tiks izmontuots gruomotys par Terēzi Broku veiduošonā, informej Daugovpiļs piļsātysSkaiteit vaira »
Prezentēs gruomotu “Rositten”
30. septembrī 15.00 Rēzeknis Augstškolys kopejneicā “Augstskolas dzintars” nūtiks rodūši literara piecpušdīne, veļteita gruomotys “Rositten” attaiseišonys svātkim. Itūgod Rēzekne svietej 730 godu jubileju, i par gūdu tam literatu rodūšuos kūpys “Latgales ūdensroze” dalinīki rakstejaSkaiteit vaira »
Izdūta gruomota “Īdzer ols, lai bāduom ira gols!”
Izdūta latgalīšim labi zynamuos jūku gruomotys “Īdzer veina, lai dzeive ira feina!” ūtruo daļa “Īdzer ols, lai bāduom ira gols!”. Kai informej gruomotys autors Jurs Cybuļs, gruomotys pyrmuos dalis materials sakuortuots piec nūtykumu vītys:Skaiteit vaira »
Jauna dzejūļu gruomota bārnim latgaliski
Rēzeknis piļsātys svātku ītvorūs 2.augustā 12.45 Rēzeknis Festivala parkā (Piļs īlā 7) nūtiks dzejneicys Inetys Atpilis-Juganis dzejūļu gruomotys bārnim “Otkon giunu sapynus” attaiseišona. Gruomota radeita kūpā ar meitu Agnetu Jugani (6 godi), kura ilustrējuseSkaiteit vaira »
Izdūta gruomota “Ludzas igauņu pasakas”
Apguods “Mansards” izdevs gruomotu “Ludzas igauņu pasakas”, kū nu igauņu volūdys tulkuojs Guntars Godiņš. Ludzys igauni aba luci (igauņu volūdā lutsi) beja Ludzys apriņčī dzeivuojūša katuoļticeigūs Latvejis igauņu etniskuo grupa. Luci dzeivuoja Pyldys, NierzysSkaiteit vaira »
Rēzeknis Augstškolā nūtiks bārnu gruomotys prezentaceja
14. februarī 18.00 Rēzeknis Augstškolys aktu zalā bīdreiba “Latgalīšu volūdys centris” i izdevnīceiba “Byumani” aicynoj iz gruomotys “Duraceņš īsmīdynoj kieneņa meitu” prezentacejis svātkim. Latgolys bārnim gruomota tiks daleita bez moksysSkaiteit vaira »
Izguojuse gruomota “Latgales sāga”
Izdūta Luānys Loinertis gruomota “Latgales sāga”, kas ir romans par Latgolys ļaudim – Skuteļu i Sedolu dzymtom -, kas ar saknem vysod ir bejuši dzymtajūs lauku plašumūs, 20. gs. vātrom eimūt puori i mainūt jūsSkaiteit vaira »
Tiks prezentāta gruomota “Tautas konservatorijas Latgales kultūrvidē (1923 – 1941)”
12. novembrī 11.00 Rēzeknē, Juoņa Ivanova Rēzeknis Muzykys vydsškolā nūtiks Rēzeknis Augstškolys lektoris Valdys Čakšys gruomotys “Tautas konservatorijas Latgales kultūrvidē (1923 – 1941)” prezentacejis svātki. Gruomotys tapšonā autore ir īguļdejuse vaira kai 20 godu,Skaiteit vaira »
Izīt Jāzepa Pīgožņa saraksteituo autobiografeja “Pēckarš. Krāsas. Jaunība”
Apguodā „Zvaigzne ABC” izīt Jāzepa Pīgožņa saraksteituo autobiografeja “Pēckarš. Krāsas. Jaunība”, kurā muokslinīks aprakstejs tū, kai četrdasmytū godu beiguos īsarads Reigā, vuicejīs Jaņa Rozentāla muokslys vydsškolā i piec tam Muokslys akademejā, kai dorbuojīs studentuSkaiteit vaira »


text:
Laura Stepiņa »
Olga Jermakova: Preili ir ideala vīta, kur pavadeit bierneibu i nūvacuot
Intervejis autore: Laura Stepiņa Olga Jermakova i Arturs Lapoško ir jauni cylvāki, kuri, kai poši īsmejūt soka, – atbraukuši nūvacuot iz Preilim. Šaļtī, kod jaunais puors puortopa par saimi, palīkūt par vacuokim, jaunīši saprota – laiksSkaiteit vaira »
Ruta Suseja: “Maņ ir svareigi tekstā meklēt tū “sulu”, vuordus kuri uzrunoj”
Intervejis autore: Laura Stepiņa Niu vysu vajadzeigū informaceju varim atrast škārsteiklā, vystik ir palykuse kaida daļa mohikaņu, kas datora ekrana myrguļuošonys vītā izavielej puorskaiteit kaidys guomotys puslopys. Pasarunuojom ar Rēzeknis Centraluos bibliotekys vadeituojis vītneicuSkaiteit vaira »
Kristīne Nicmane: “Paguoja ilgs laiks, cikom spieju pīrunuot kaidu izbyuvēt maņ cepli”
Intervejis autore: Laura Stepiņa Kristīne Nicmane nu Vydzemis puorsacāluse dzeivuot iz Latgolu – jei ar sovu saimi dzeivoj Preiļu nūvoda Aizkaļnis pogostā. Poša Kristīne sevi raksturoj kai universalu, rodūšu, zynuotkuoru i aizrauteigu cylvāku, kam maņSkaiteit vaira »
Ka nadreikst, bet cīši gribīs, tod var aba par autortīseibu etiskim aspektim
Autore: Laura Stepiņa Vaicuojumi par autortīseibom ir puorrunuoti na vīnu raizi viņ, redzīni doluos i škāpi teik cyluoti otkon i otkon. Vīni skaita, ka autora rodušuos darbeibys rezultatu bez poša autora zinis navar izmontuotSkaiteit vaira »
Voi Latgalīšu Underground?
Cytreiz soka, ka latgalīts ir tys pats latvīts, viņ ar kvalitatis zeimi. Vysai skali saceits. Vys jau kotrā pasacejumā ir zynoma daļa taisneibys, nui? Latgalīšu kulturys goda bolva „Boņuks” itūgod svieteja sešu godu jubileju.Skaiteit vaira »


text:
Ontonam Slišānam
Smierts atīt i pajem. Nivīnam navaicoj. Tok i dzeive atīt poša i suocās. Nivīns tok bārnam navaicoj, voi jis gryb dzeivuot. Jis jem i pīdzymst kaidai muotei i kaidam tāvam nazkur iz ituos zemis.
Breinums. Radeišona. Šyunys sasatyka i saguoja kūpā. Varēja tok nanūtikt, tok nazkas nūtyka, a tod jau cyta ceļa nabeja kai dzeivuot i dzeivuot pa sovam.
Kotrys cylvāks ir vasals pasauļs. Tys pasauļs nasarūn ni nu kuo iz leidzonys vītys. Tū pasauli mes kotrys izaudzejam pamazeņam viņ nu vysa, kas ir apleik – nu mamys gluostu, tētis vuordu i sābru lomuošonuos. Apleik tik daudz ceglu, nu kuo ceļt sovu pasauli, tok vysleidza kotrys pats atrūn tū pundamentu iz kuo ceļt – mīlesteiba voi naids, skumis voi cereibys, prīca voi bāda. Kotrs pats meklej i atrūn tū cementu, ar kū lepēt ceglus – speiteibu voi padeveibu, olkonumu voi progareibu, trokumu voi žālumu.
Cegli tymā pasaulī samyurāti cyts pi cyta, sakrytuši kai kaleidoskopā – pasaviersi tai, redzeisi tū, a viersīs itai i īraudzeisi itū. Vysaidi fragmenti sakrytuši, kotru reizi pa sovam. Ūtra taida cylvāka vaira nasatiksi. Ūtram i sova pasauļa naparuodeisi, partū ka jis tī redzēs kū sovu – seve atspeidumus iz ūtra pasauļa sīnu.
Kas zyna, voi latgalīšu pasauļs leluoks, partū ka jam ir dubultais dybyns – vēļ vīna volūda i vēļ vīna nu bierneibys zynoma zeimu sistema ar vuškom i klāvim, studini i batvinim, abādu i saļmom, kopusvātkim i Ganeņu mišu, atlaidom i spovidi, smutim i stulpim, aizalīgšonu runuot sovā volūdā ar bārnim i svešim, myužeigu i napuorejūšu akcentu vysuos pasauļa volūduos.
Voi varbyut latgalīšu pasauļs mozuoks, partū ka kartē jis aizjem tik nalelu daļu jau tai mozuos Latvejis i nikur dzeivē tuoli natiksi ar taidu dzeraunis volūdu – ka vēļ saimē voi veikalā, iz īlys voi kopūs, bazneicā voi diskotekā. A kur karjera, kur īspiejis?
Varbyut tys latgalīšu pasauļs tik mozeņš, ka vīneiguo īspieja jū īraudzeit sovys vaļsts televizejā ir nūbolsuot ar SMS dzīdūšus saimu šovā.
Tok otkon – ka šovu taiseituoji redz, ka ar latgaliskū ideņtitati var peļneit i kotrā šovā īlīk kaidu latgalīti, kab Latgola i alternativī bolsuotu, deļkuo ar latgaliskū napeļnej Latvejis kultura i izgleiteiba?
Latgaliskuo Latveja i šudiņ ir bolta pleme. Nazkas nazynoms, partū ka školā par jū navuica i nastuosta kai par normalu i godu symtim dzeivu latvyskuo pasauļa daļu, a sabīdreibai vīgļuok izalikt, ka nikuo nav. Pasasmīt, pasabreinuot i aizmierst kai nazkū nanormalu.
Zynit tū puosoku par buorineiti – atbrauc iz sātu precinīki, a div gudruos muosys tik pa pogolmu grūzuos, trešuo klietī zam kubula pabuozta, kam dorbūs nūsaskriejuse, nasukuota golva i mute nateira. Tok kas gols golā saguoja – gudruos muosys lobuokajā gadīnī apsaprecēja ar kolpim i aizbrauce iz Īreju, a buorineite palyka par sovys zemis kienenīni, tyka pi sova veirīša i ak jau beja loba mama juo bārnim i nikod nivīnu sovu bārnu nabuoze zam kubula tik partū, ka na tai runoj voi na tai apsaviļcs.
Koč varbyut buorineitis meitys vysys zam kubulu sēd i latgaliski runoj, a sabīdreiba nimoz naizzynoj, ka var apprecēt i koč kū cytu – na tikai tū kulturu, kas pa prīšku grūzuos. Tai tys īt godu godim – i cara i Ulmaņa, i vuocu i sovetskajūs laikūs, i myusu dīnuos.
Stereotipi i montuotys suopis ir myužeigys kai zīmys snīgs – pavasarī nūkiust, a nazkur vysleidza palīk, ka jau kasrudiņ izsnīg otkon nu jauna i kotram jaunam i jaunam satyktajam juoskaidroj, ka asu latvīte i maņ taišni taipat bais par sovu vaļsti i juos nuokūtni kai vysim.
Tok vīnu dīnu izaruod, ka tys pasauļs ir tik vuoreigs kai lads iz rudiņ aizsolušys paļts – mirdz solnā naradzātim rokstim, a dasadūrsi ar zuoboka purnu i sakriss gobolūs. Pa mozai drupaneņai salaseits, zynoms da mīļu i apnics kai babys bufets ar cyrmuļu saāstom kuojom i ar zeļonku aplītom duraveņom.
Vīnā reizē pasauļs saškeist, i vaira nikuo nav tai, kai beja. Nazkuo žāl – kai nanūtykušu svātku voi naapāstu kompetu. Kaleidoskopa stikleni otkon sakryta jaunā rokstā – šmuki, tok vaira na tys. Cyts cylvāks cytā vītā pīraksteis koč kū skaistu, tok vaira na tū. Stykla gabaleni i pērleitis aizrypuoja.
Cikom es runoju latgaliski, volūda ir dzeiva. Cikom es dūmoju i sovā apleicīnī deļ sova pasauļa atrūnu ceglus, muns pasauļs ir jauns i styprys, jis ceļās, aug i palīk vys kruosainuoks. Cikom tu skaiti, kū es rokstu, volūda ir dzeivuoka par dzeivu i munam pasauļam apleik pasaruoda vys vaira i vaira ceglu – jem i ceļ, jem i taisi.
Piec nazcik miļjardu godu saule izdziss i vyss dzeivais iz pasauļa izmiers. Saulis myužu latgalīšu volūdai, vaira i navajag.


text:
Rēzeknis Pīna konservu kombinats »
Nūtiks Rēzeknis Pīna konservu kombinata 60. jubilejam veļteits pasuokums
14. novembrī 14.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks tradicionaluo Viesturis šaļteņu pītura, kura itūreiz veļteita tematam “Rēzeknis Pīna konservu kombinatam – 60”, informej muzeja eksperts kulturviesturis vaicuojumūs Kaspars Strods. Piec Ūtruo pasauļaSkaiteit vaira »
Vaicojūt Rēzeknis Pīna konservu kombinata viesturi
Roksta autors: Artūrs Āboliņš Rēzeknis Pīna konservu kombinats (RPKK) beja vīns nu leluokūs i atpazeistamuokūs ībīzynuotuo pīna ražuotuoju na tikai PSRS, bet ari vysā pasaulī. Kombinats sovu darbeibu suoce 1957. goda novembrī i beidzeSkaiteit vaira »


text:
Latgolys Vuords (22.12.2011.) … Itymā reizē saruna ar prīsteri Viktoru Nagli par Zīmyssvātkim, īroksti nu Broņa gasteišonys Preiļu pusē – saruna ar Preiļu nūvoda sabīdriskūs attīceibu vadeituoju Maiju Paegli i vītejuo veikaleņa puordeviejis izvaicuošona par aktualuokajom Zīmyssvātku duovonom nu spēļu i rūtaļlītu gola.
Radejis raidejumu “Latgolys Vuords” tīšraidē varit dzierdēt kotru caturtdīnu ap 20:15 Latvejis Radejis 4. programā.
Nu jauna goda raidejums “Latgolys Vuords” skanēs taipat kotru caturdīnu, tik stuņdi mudruok: 19:15 Latvejis Radejis 4. programā.


text:
Pededze
Pededze (latvīšu: Pededze; igauņu: Pedetsi jõgi; vyrovīšu: Pedejä jõgi) - upe Vydzemē, natuoli nu Latgolys nūvoda rūbežu. Aivīkstis poša leluo lobuos malis dataka. Upe aizasuoc Hānjis augstainē, Kerigumis azarā, Igaunejis Vyrovys apleicinī. Tak iz dīnavydu sūpluok Krīvejis rūbežom, tod pasagrīž iz dīnavydvokoru i tak Latvejā Olyuksnis, Guļbinis i Modyunis nūvodūs. Deļ Lubuona hidrografiskuos sistemys, ītakā upe sasadola div storūs - Vacpededzē i Jaunpededzē. Vacpededze satak ar Bolupi.
Upmalis cīši mežainis, daudzi ūzuluoju. 1997 godā Strodu pogostā sataiseits dobys nūlīgtiņs "Pededzis ūzuluojs". Upei daudzi leikumu i vacupu, 50 km puosmā nu Litinis da Jaunpededzis kanalam upe tak lūklūkim. Zamyn nu Litinis upē 1950 godūs pastateita iudiņa spākaine, tok sakryta i tān likvidieta. Kūpā ar Aivīksti, upi cieški sauc par Latgolys i Vydzemis rūbežu.


text:
Trešdīnis vokorā Latgolys prīceigais dorba spāks īsuoce na tikai LgSC driebu lineju (vaira skaiti ite), bet ari suoce Latgolā vuokta čaja lineju.
Da itam LgSC pakoj diveju veidu čajus:
“Jezupa kumeļa zuole” i
“Madalis sviežnuma zuole“,
kuri paleidz pret vysaidom kaitem i nabyušonom.
Ar itū nateik dūmuots apsarūbežuot, partū niu LgSC izsludynoj čaja receptu i nūsaukumu konkursu.
Sovys idejis roksti komentarūs, syuti iz e-postu (lgsc@inbox.lv) ci atstuoj tviterī pi @LgSC!
_________________
P. S.
šudiņ i reit vokorā piec 6 stuņžu vokorā (18:00) Tonis birojā driebu dizaina i ideju tolka.
gols golā, cik var jimtīs ar tū separatismu i separatistim – ka kurs ir separatists, lai jis i jemās. 😀
laiks padareit koč kū sovu i nu sirds.
sastdīņ 9:00 Berga bazarā suocās tiergs, 5% nu vysa ītierguotuo (voi cik nav žāl) aizīs Bārnu slimneicai Vīneibys gatvē. gols golā, itymā slimneicā guļ ari Latgolys bārni, struodoj uorsti i muosenis nu Latgolys. ka kuram vajag īmesļa.
a voi lobam dorbam īmesļa juovaicoj?
deļkuo ta vajag? a deļkuo vairuot bādys? lai vairojās prīca!
ka vari, pīsadoli i paleidzi!
pasuokumu atbolsta Raibīs Suņs, kas duovynoj sovys rokstu pērlis (juo dīnroksti ite). kai ari daudz prīceiga i lāta dorbaspāka. vaira verīs karteņuos.


text:
“Pyrmī osni” »
LgSC Jelgovys birojs aicynoj iz kinu vokoru
Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” Jelgovys birojs aicynoj iz kinu vokoru 25. oktobrī 19.00 Sarmys īlā 4, Sabīdreibys integracejis puorvaļdis telpuos. Kinys byus par viesturiskom nūtikšonom 1917. godā, kod Latgola, kas tymā laikā beja KrīvejisSkaiteit vaira »
Atskots iz LgSC kinu vokoru Daugovpilī
23. majā bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” Daugovpiļs biroja jaunīši reikuoja pasuokumu “Kinu vokors Štabikā”. Kinu vokorā tyka ruodeita eiskinys “Pyrmī osni” pyrmuo sereja “Gambits 1917” i ūtrei sereja “Lauleibys”. Eiskinys pamatā izmontuotys viesturiskuos nūtikšonysSkaiteit vaira »
Iz kinu vokoru aicynoj LgSC Daugovpiļs birojs
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) sevkuru grybātuoju 23. majā 19.30 aicynoj iz Kinu vokoru Štabikā, Reigys īlā 48-3, Daugovpilī, informej Edgars Makņa. Paguojušajā godā latgalīšu muzykys grupys “Dabasu Durovys” solists Arnis Slobožaņins kūpā arSkaiteit vaira »
Nūsaver viesturiskū eiskinu “Lauleibys”
Pīduovojam nūsavērt vakar pyrmizruodi pīdzeivojušū eiskinu “Lauleibys”, kas ir viesturiskūs eiskinu cykla “Pyrmī osni” ūtruo daļa. Viesturiskajā eiskinā “Lauleibys” paruodeita Latgolys inteligeņcis – Fraņča Kempa i Fraņča Trasuna argumentaceja i reiceiba Rēzeknis 1917. godaSkaiteit vaira »
Apreļa beiguos Latgolys viestnīceibā GORS svieteis Latgolys kongresa symtgadi
27. aprelī Latgolys viestnīceibā GORS, simboliski īzeimejūt Latgolys kongresa symtgadis atceri i Latvejis vaļsts symtgadi, tiks izruodeits atjaunuotais literari muzykalais izvadums “Francis”, kas veļteits gareidznīkam, literatam, vaļstsveiram i sabīdriskajam darbinīkam Fraņčam Trasunam, pīduovuota dažaidaSkaiteit vaira »


text:
Latvejis Banka (LB) šudiņ, 14. novembrī, izlaiduse Latgolai i Kūrzemei veļteitys 2 eiro pīminis monetys.
Kai informej Latvejis Banka, ituos monetys, iz kuruom attāluoti Latgolys i Kūrzemis gierbūni, turpynoj Latvejis kulturviesturiskajim apgobolim veļteitū 2 eiro pīminis monetu sereju, kas ir vīns nu LB veļtejumim vaļsts 100 godu jubilejā. Pyrma goda tyka izlaista 2 eiro pīminis moneta ar Vydzemis gierbūni, bet vaļsts jubileja godā monetu sereju nūslēgs Zemgalei veļteita moneta.
Latvejis Banka turpynoj eipaša dizaina apgrūzeibys monetu kaļšonys tradiceju Latvejā. Sevkurai eiro zonys vaļstei ir tīseibys kotru godu emitēt div eipaša dizaina 2 eiro apgrūzeibys monetys aba pīminis monetys, kai ari vēļ vīnu pīminis monetu kaļt vairuoku eiro zonys vaļstu kūpeigys programys ītvorūs, ka taida teik organizāta.
Eiro pīminis monetys ir lykumeigs moksuošonys leidzeklis Latvejis Republikā i cytuos eiro zonys vaļstīs. Tai, sagaidūt myusu vaļsts 100 godu jubileju, pīminis monetys ar Latvejis kulturviesturiskūs apgobolu gierbūnim ceļuos pa vysu Eiropu, stuostūt par Latveju.
Jaunūs pīminis monetu nacionalūs pušu grafiskū dizainu veiduojs muokslinīks Laimuonis Šēnbergs, bet plastiskūs veiduojumus – Juoņs Strupulis. L. Šēnbergs ir Latvejis Bankys monetu dizaina komisejis prīšksādātuoja vītnīks, 19 kolekcejis monetu grafiskuo dizaina autors. J. Strupulis veiduojs grafiskū dizainu divejom, bet plastiskū veiduojumu – vairuokim desmitim LB kolekcejis i apgrūzeibys monetu.


text:
Ar 1. martu Latvejā suokusīs Tautys skaiteišona.
Itei reize atsaškir nu īprīškejom ar eipašu vaicuojumu – “Vai Jūs lietojat latviešu valodas paveidu – latgaliešu valodu?”. Latvejis viesturē pyrmū reizi teik saskaiteiti ari latgalīšu volūdys lītuotuoji i, ka Tu ituo roksta skaiteišonā esi tics icik tuoli, tod nūteikti varēsi ari apstiprinūši atbiļdēt iz vaicuojumu par latgalīšu volūdu ar “Jā”.
Leidz 10. martam sevi pīskaiteit vari elektroniski – aizpildūt anketu http://tautasskaitisana.lv/ .
Ari “Latgolys Studentu centrs” aicynoj nasakautrēt, bet, ka lītoj latgalīšu volūdu, atzeimuot tū ari anketā!
Vaira informacejis par aicynuojumu vari atrast LaKuGā.
LRT sižets par Tautys skaiteišonu:


text:
Polikarps Čerņavskis »
Teik veiduota Polikarpam Čerņavskim i Veronikai Kučinskai veļteita gruomota
8. decembra Preiļu nūvoda dūmis sēdē deputati izsprīde nūdrūsynuot leidzfinansiejumu Vaļsts kulturkapitala fonda atbaļsteitam projektam – gruomotys “Līgsmības koki” izdūšonai. Preiļu nūvoda dūmis leidzfinansiejums paradzāts 1174,98 eiro apmārā, Vaļsts kulturkapitala fonda finansiejums ir 3500Skaiteit vaira »
Preiļu muzejs sajiems vierteigu duovynuojumu
Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzejs duovynuojumā nu izcyluo muokslinīka Jezupa Pīguožņa dzeivisbīdris Leontinis Pīguoznis ir sajiems 20 prīškmatus – Latgolys keramiku Polikarpa Čerņavska i Andreja Paulāna dorbus, informej muzeja kruojuma globuotuoja Anda Mihailova.Skaiteit vaira »
“Kolnasāta” 1. junī – bruoli i dzīduojumi
Itūnedeļ „Kolnasātā” dominej vasareigi zaļa kruosa – gostūs atguojuši dzīduotoji nu Rēzeknis Zaļūs pakolnu kūra Leila Rasima i bruoli Punculi, Ingars i Arturs. Jī Dairai Kokorevičai pastosteis par sovu pīredzi šovā, muzyku i tuoluokimSkaiteit vaira »