text:
Pavasara sajiuta puori vysam. Saruna ar Diānu Zirniņu
Sarunu sagataveja: Līga Springa (plānuotuojs “Giut breidi”) portalam lakuga.lv
Vysu 2022. godu portals lakuga.lv sadarbeibā ar pyrmū plānuotuoju latgaliski “Giut breidi” kotru mienesi pīduovuoj sarunys ar 12 personeibom, kurūs spāka vuordi atrūnomi plānuotuoja puslopuos. Majā plānuotuojā i portalā lakuga.lv ir sasatikšona ar energisku i jaudeigu personeibu – Latgolys viestnīceibys GORS, kas itūmienes svietej jau deveitū dzimšonys dīnu, vadeituoju Diānu Zirniņu. Diānys dūmys sagiva plānuotuoja “Giut breidi” idejis autore Līga Springa.
Kaids spāks sliepās GORĀ?
GORĀ ir naaprokstoms spāks. Tok tei nav taida namaineiga i pošsaprūtama substance, tū spāku veidoj sevkurs, kas veidoj GORU, ir GORĀ i brauc iz GORU. Jau nū poša īsuokuma, nūsaucūt pyrmū regionālū koncertzali par Latgolys viestnīceibu GORS, mes sev nūlykom prīškā lelu mierki i miseju, iz kurū tīktīs napuortraukti. GORA spāks sliepās tymā, ka ite ir emocionali energetiska vīta, partū ka itei nav tik ceļtne, jei ir dzeiva, uzavad i reagej iz kotru pasuokumu – ar koč kaidu skani, izaicynuojumu. Prūtams, ka GORA spāks naapšaubami sliepās cylvākūs, latgaliskajā sajiutā i patīsumā. I asam bejuši gona drūsmeigi 2013. godā nūsaukt tik nūzeimeigu vītu, izmontojūt latgaliskū vuordu. Itys latgaliskais kods ir tamā vydā. GORS ir varona koncertzale, vīta, kur byut i baudeit, i vīta, kas Latgolai davuse jaunus vaibstus i šarmu.
GORS pīsaista spieceigus cylvākus voi GORS veidoj spieceigus cylvākus?
GORU veidoj spieceigi cylvāki, ar spieceigu gribiešonu, īdvasmu i puorlīceibu – tys ir svareiguokais, kas veidoj itū vysu. Maņ grybātūs ticēt, ka GORS ari veidoj spieceigus cylvākus – dūd sovu davumu personeibys veiduošonā, apzinis veiduošonā par pīdareibu Latgolai voi pīdareibu Rēzeknei, voi byušonu kulturā i nūtikšonuos. Tys vyss myus dora spieceiguokus kotru reizi – sūli pa sūļam. Maņ gribīs ticēt, ka GORS styprynoj. GORS ir vēļ vīns olūts, kur smeļtīs gora spāku, arī daudzi muokslinīki tū pīzeist.
Piec GORA apmekliejuma cylvāki parosti izīt pacyluoti, piec koncertu vysod jiutama eipaša energeja. Kai ir tod, kod skotive i vysa telpa palīk tukša? Voi jius jiutit ituos izmainis pyrma i piec koncertu?
Ir pasuokumi, piec kurūs cylvāki izīt na tik pacyluoti, bet ari ar lelom puordūmom. I taišni tys ir svareigi, ka kulturys nūtikšonys nav tik prīca. Piec koncertu šaļtim cylvāki īt kluot i soka: “Mes beidzamū reizi GORĀ bejom tod i tod, nu beidzūt asam atpakaļ.” Mes, latgalīši, GORĀ jiutamīs dabiski, jo tei ir myusu vīta, bet puornūvodnīkim, īīmūt vydā, tei jau ir nūtikšona. Asūt GORĀ eipaša sajiuta ir vysu laiku, ari maņ, asūt ite jau deveitū godu. Īīmūt lelajā zalē vokorā, kod tī nav nivīna, tys ir kas eipašs, tev ir juoizatur ar cīnu pret vītu, kurā tu esi. Ir interesanti īīt GORĀ, eipaši tod, kod pasuokumi atsasuoka, kod redzi, ka cylvāks ir sasabeids, seņ nav bejs pasuokumūs, nazyna kū, kur i kai, tik naveikls, kod radzu, ka zale sasateik ar cylvāku, tys ir kai pyrmais randeņs otkon.
Es struodoju GORA telpuos, vīnu reizi aizakavieju dorbā, vysi muni kolegi jau beja paceli, i es beju vīneiguo, maņ beja cīši interesanta sajiuta, kod tik lelā sātā asu vīna, tok es tū izbaudeju i puordūmuos brauču da sātai.
GORS ir miļzeigs i, ka kaidam redzīs, ka jis sovā spuornā ir palics vīns, ka it kai nikas nanūteik, itys cylvāks molduos, partū ka aiz skotivis voi koč kur cytur var nūtikt rūseiba, kū nivīns naredz. Tū daudzi nanūjauš, ka eipaši sastdīnēs i svātdīnēs voi pasuokumu dīnuos cylvāki struodoj ari pusnaktī i divejūs naktī. Kod brauc teatri voi opera, tod ite kaids dzeivoj jau sešu stuņžu, cytu reizi kaids aizmīg kaidā styurī voi bārnu ustobā iz spylvynu. Te dzeiveiba nikod nasabeidz, vysod byus vysmoz apsorgs, i apsorgs zyna vysvaira stuostu, kas ite ar itū sātu nūteik. Mums ir vīns lobais gareņš, kurs šod i tod pasaruoda, nui, ir ari taidi stuosti.
Tu esi minējuse, ka GORS nav vīnkuorši dorba vīta. Dūmojūt par tevi, tu i dorbs naīt kūpā.
Ir laime dareit dorbu, kuru tu naskaiti kai smogu pīnuokumu, bet kai aizrauteigu īspieju dareit lobys lītys. Daudzim ruodīs, ka kulturys cylvāki nastruodoj i vysu laiku bauda pasuokumus. Sok, ite tok ir tik jauki dzert kopeju, apmeklēt koncertus, sasatikt ar interesantim cylvākim, muokslinīkim, baudeit i byut. Tai, prūtams, ari ir, bet ir ari cytim naradzamais dorbs i ryupis. I, ka tev pateik tys, kū tu dori, tod tu esi tymā īškā i vuicīs atrast leidzsvoru, kas mums vysim ir problema. Partū daudzi cylvāki izdag, jo jī vysu laiku ir dorbā i aizmierst, ka ir ari personeiguo i sātys dzeive. Kod pasaruoda taidi lobi jaunumi kai bārna pīdzimšona, tod vysmoz ir kaids balanss, bet tod, kod atīt lockdown, i tu saprūti, ka ir arī sastdīnis i svātdīnis, kurys tu vari pavadeit sātā, ir spūceigi, sovaiži. Tev nav kur īt, nav pasuokumu, tev ir dorbs i tu raugi atrast veidu, kai tikt nu tuo vysa uorā, raugi paleidzēt kolegim, bet tymā pat laikā ir breivdīnys, kurys siedi sātā. Tod saprūti, ka mes ar saimi trejatā varim byut sātā i pavadeit laiku kūpā.
Tev ir bejuse izdegšona? Tu esi jutuse, ka vajag koč kū maineit voi dažaiduot dīnu?
Dūmoju, ka nā. Asu spiejuse ni tuo izavaireit, vysod atrast prīcu tymā, kū doru, napasakļaut rutinai i laikus saklauseit sevi, sovys sajiutys. Maņ ir dažaidys puordūmys par izdegšonu. Izdegšona eistyn var byut nu rutinys, var byut ari nu tuo, ka dīnys ir puoruok dažaidys, ka naspiej izsekuot leidza, i cylvāks emocionali nūgurst, eipaši, kod juorysynoj problemys. Kulturys nūzarē cylvāki cīši izdag. Mes kasdīnā cīši meiļojam vīns ūtru kritizēt, i tys ir vysleluokais svylynuošonys veids. Tod vēļ īt bailis pīlaist klaidys, mes poši sevi ar tū svylynojam. Tymā pat laikā izdegšona ir taids mūdis vuords i tū suoc pīsaukt vītā i navītā. Cylvāki, kurim eistyn ir izdegšona i jim otkon ir pyrmuo sasatikšona ar problemom, jau zyna, ka jim otkon byus izdegšona. Kod cīši jauns cylvāks, kurs tikū suocs dareit sovu dorbu, atīt i soka, ka ir izdedzs, tys ruodīs cīši sovaiži. It kai nasagryb jam nūdareit puori, tok varbyut jis da gola nimoz eisti nazyna, kū nūzeimoj izdegt. Mums vysim vajag atsapyust, aizbraukt koč kur, puormeit koč kū, kab mes nanūsvyltu, tok tei izdegšona zynomā mārā… Tys varbyut byus nažieleigi, kū es niu saceišu, kab maņ pīdūd vysi, bet tei izdegšona ir pat nadaudz vajadzeiga. Ir vajadzeiga taidā ziņā, ka cylvāks navar radeit gaismu nadagūt, vaicuojums – cik daudz. Kod suoc par daudz degt, tu suoc sevi sadadzynuot, vysu kas tev apleik i ceļā, tei degšona ir vajadzeiga, bet ni puordegšona. Cylvākim goduos puordegt, bet tod juomuok sevi atdzesēt, tok napalikt soltam, cylvākam juobyut syltam i juodag vysmoz par tū lītu, kū jis dora. Maņ i munim kolegim nav nivīnys vīnaidys dīnys. Golvonais ir dareit sovaižuok. Atrast veidu, kai vēļ var padareit, na atrast sev ārtu veidu “mes dareisim tai, jo tys struoduoja pyrma div godu”. Nā, tys nav pareizi, juodora koč kai sovaižuok.
Kai tev ir ar idejom, voi nav tai, ka kaidu reizi tu vaira nazyni, kai izdareit? Kai tu generej idejis?
Maņ tai nikod nav bejs. Ir bejušys šaļts, kod rūkys nūsalaiž, bet tod koč kas tevi tyrda golvā, i tod tu giunīs pi napruoteigu ideju, reizem pat glupu, es saceitu, tok patīseibā tuos nav taidys. Ir interesanti vērtīs iz kolegu reakceju, kod es pīduovoju taidys idejis, jo es vysod dolūs ar kolegim, i tod jī mani najam par pylnu i ir puorsteigti, tok jī ir taidi poši, vairuok voi mozuok. Maņ nav formulys, kai generēt idejis. Kotram nu myusu ir sovs raksturs, talanti, dūteibys, bet ir ari dzeivis pīredze, kura suocās jau bierneibā. Maņ niu aug bārns, i es cytreiz gribu jam aizruodeit – nadori itai. Tok nav pareizi veiduot sev ārtu bārnu, tū nadreikst dareit. Dūmojūt par sovu bierneibu, es naatguodoju sajiutu, kod mani nūsūdeitu par tū, ka es koč kū doru, pat tod, kod dareju napareizi. Tei nav apjiusmuošona, ka padori koč kū napareizi, bet tei ir spieja, ka tev paruoda, ka tu dreiksti pīlaist klaidys. Pīlaist klaidys ir dabiski, ka gribi koč kū dareit. Tod tev vīnkuorši vajag pīlaist klaidu i pasasaceit Dīvam, ka tovys idejis nasabeidz ar klaidu, ka tu vari saceit: “Hei, taidu lelu klaidu eisti nimoz nav bejs.” GORAM lelūs klaidu nav. Tikleidz mes beistomēs nu klaidu, mes beistomēs izdūmuot, runuot, radeit i koč kū pīduovuot, jo ruodīs – kū ta es, kū par mani padūmuos. Ari kautreigums, ar kautreigumu ceinejūs ari es, tys ir daudzim latvīšim. Maņ pateik izaicynuojumi, es īmu tī, kur maņ ir nakomfortabli. Es atguodoju sovu braucīni iz ASV pīredzis apmainis programā, tī mani puorsteidze, ka jī vīns ūtru tik cīši atbolsta i jiusmoj par mozom lītom, kū cylvāks padora. Kaids izzeimej it kai naprofesionalu zeimiejumu, bet tū pasnādz kai koč kū varonu, ir tei sajiuta, ka kūpīna cyts cytu atbolsta i spiecynoj, i cylvāks nasabeist īt dareit tuoļuok. Kas pi myusu nūtyktu? Tu poša, veidojūt plānuotuoju, arī uzatrauci. Nav tai, ka vysim patiks i vysi nu pyrmuos šaļts saceja: “Nui, ej iz prīšku, super!” Byus taidi, kuri pavaicuos: “Tev tū eistyn vajag, tu tū zyni? Kai tu tai latgaliski, kaidys tovys prasmis i kur tu vyspuor lein?” Tys ir rakstureigi cylvākim. Nūlaist rūkys vysod ir vīnkuoršuok, nakai tuos paceļt, tok, ka tu spiej īt tuoļuok i ar lobu energeju radeit lītys, tod vyss nūtiks. Nūkrist paļtī, gulēt i rauduot ir daudz vīnkuoršuok nakai pīsaceļt, nūsateireit i īt paceli.
Ka tev byutu vareiba izavielēt dīnu, laiku, naīrūbežuotu cylvāku skaitu, kaids byutu tys pasuokums, kurū tu grybātu uzbūrt, i ar kaidom sajiutom vysim byutu juoaizīt iz sātu?
Tei byus mirkļa emoceja maņ kai cylvākam, kurs vysu laiku kņudynoj kū i kai dareit, maņ nabyus vyspuoreigys i vīnkuoršys atbiļdis iz tū, kū es grybātu i cik daudz cylvāku es grybātu, tys vyss atkareigs nu laikapstuokļu. Pīmāram, ka uorā leis leits, es sevi radzātu iz GORA jumta terasis leitā ar moz cylvākim sev apleik, verūtīs kaidu filmu. Ka speidēs saule, es redziešu cylvākus koč kur piļneigi cytur, ari cylvāku skaits byus leluoks. Kod maņ kluot ir cylvāki, es cīši grybu, kab jī jiutās labi, tik es tū navaru ītekmēt, tys atkareigs ari nu kotra poša. Labi justīs kotram nūzeimej kū cytu. Kaidam labi ir tod, kod sātai jumtu raun nūst, kod ir smīklu osorys, trokuleibys, par kuruom vysim nav juostuosta, kod ir skali i troki, ari maņ reizem tai gribīs. Cytu reizi ir tai, ka gribīs kū mīreigu, nasagryb nivīnam uzabuozt. Maņ kai latgalītei ir gryuši, jo gribīs, kab vysod vyss ir labi, tok juomuok atškiert tys breids, kod nav juolein pi cylvāka, jo jam jau tai pat ir labi. Tys, ka maņ ir labi, nanūzeimej, ka tai labi ir ari cytim. Runojūt par pasuokumim, ir cylvāki, kuri gryb byut cīši emocionali pīpiļdeitā, nūpītnā pasuokumā, pīmāram, akademiskuos muzykys koncertā, jim tū vajag, jo jī piec byuteibys nav skalī cylvāki. Bīži viņ itūs cylvāku gribiešonu puorklīdz puorejī, kurim sovpus vajag cīši jautri, kruošni, skali i tamleidzeigi. I GORĀ mes raugam sadzierdēt kai vīnus, tai ūtrus.
Kai tu planavoj breivdīnys?
Es naplanavoju, es niu pi miļzeigys slūdzis raugu i vuicūs atrast i īplānuot breivys dīnys. Muni kolegi par mani smejas i soka: “Muna breivdīna, kai grybu, tai struodoju.” Es sovā plānuotuojā radzu breivdīnu i nūdūmoju, ka itei dīna byus maņ, bet es atīšu iz dorbu, nu iz puoris stuņdeitem, iz vysu dīnu naīšu. Leidz ar tū breivdīnu plānuošona ir cīši impulsiva, mes ar saimi cīši mudri koč kū izdūmojam i koč kur braucom. Plānuošona ir vajadzeiga, tok tymā pat laikā tei ir garlaiceiga. GORĀ es varu plānuot, tok tod koč kas nūteik, i plani ir juomaina. Kod mes varim koč kū dareit impulsivi, mes tū dorom. Ar saimi bīži braucom pa Latveju, Latgolu.
Laikapstuokli tevi ītekmej?
Nazkod, nui, maņ absoluti patyka saulains laiks. Rudiņs, zīma maņ ruodejuos tai na vysai, tok niu kotrā godalaikā asu atroduse skaistū. Laikam vacums voi pīredze, kod suocu izbaudeit vysus laikapstuokļus. Leits ir šmuks, snīgs ir šmuks, pat nateirs snīgs. Šaļtim, prūtams, nasagryb izmierkt leitā. Maņ cīši pateik saulains laiks, taipat pateik ari nagaiss, agri reiti, bet dažreiz es navaru pasamūst. Pateik, kai saule lāc i rīt. Tok puori vysam maņ pateik pavasara sajiuta!
Ka tevi naītekmej laikapstuokli, tod ir kaids voi koč kas, kas tevi var ītekmēt?
Mani vyss ītekmej, saprūtams. Asu cīši jiuteiga iz vysu, maņ ir vaļā vysi nervu goli, i tei ir naatjemama muna sastuovdaļa. Nanūteireits golds voi vēļ vysaidi seikumi, tok es raugu tikt golā ar tom lītom, kas mani nagativi ītekmej, gryušuok ir ar cylvākim, bet ari tū var saprast i pījimt. Kod cylvāks daboj slyktys emocejis, ir cīši vīgli tuos nūdūt cytim, golvonais ir napīļaut itū. Šaļtim redzīs, parkū cylvāks pret mani tik nagūdeigai voi slyktai izatur, tod navajag sirdeitīs, bet dreižuok pažāluot jū i naaiznest juo suopi tuoļuok cytim. Ir tok pateikamai, ka iz īlys preteimā īt cylvāks i smaida, tod es ari grybu smaideit.
Tova atziņa voi īsacejums.
Maņ niu juopadūmoj. Kotram sova recepte. Nazkod saceju – ka nazynuosi, kū gribi, tod dabuosi tū, kas paliks puori, tok niu es pi tuo tik cīši napīsaturu, tys vaira nader.
Tu vysod zynuoji, kū gribi?
Nā.
Niu zyni?
Nu, apmāram zynu. Tok ar tū gribiešonu juobyut viereigim, lai šaļtī, kod saprūti, ka vysi lelī sapyni navar pīsapiļdeit, naīsastuoj pasauļa gols. Maņ golvonais nav lītys, bet emocejis. I svareigi vysu uztvert ar pateiceibu, vysā atrast laimi i vareibys. Cytaižuok maņ žāļ tūs cylvāku, kuri struodoj it kai lobūs dorbūs, tok jiutās absoluti nalaimeigi.


c: text/html

text:
Oktobrī atceramēs pošaizlīdzeigū jaunuotnis audzynuotuoju i rakstneicu Naaizmierstuli. Sovys vīnkuoršuos, kotram saprūtamuos volūdys dieļ jei tyka saukta par tautys rakstneicu. Auguse ticeigā saimī, R. Tabine ari sovus audzynojamūs i vysu tautu mudynuoja mīļuot Dīvu, Dzimtini i cylvākus sev apleik.
Naaizmierstulis biografejis dati
Rakstneica Naaizmierstule (eistajā vuordā Rozālija Tabine) dzymuse 1890. goda 29. oktobrī Bieržgaļa pogosta Vackubulovā.
1904. godā beiguse Krīvu draudzis meitiņu školu. Struodojūt par slymūs kūpieju pi dziernovu eipašnīkim Leščinskim, īsavuicejuse pūļu volūdu.
1905. godā nūklivuse Pīteburgā, struoduojuse par kolpyuni, vuicejusēs par šyvieju.
Ta kai protuse latvīšu, krīvu i pūļu volūdu, 1906. godā īgivuse školuotuojis dorba vītu Daugovpiļs apriņķa Juzefovys muižā grafa Vaclava Moļa izveiduotajā kolpu bārnu školā, kur vuicejuse latvīšu i krīvu volūdu, raksteišonu i riekinuošonu.
Nu 1907. leidz 1913. godam vuicejusēs muosu Nacarīšu klūstera školā Viļnī. 1911. godā beiguse bārnuduorzu audzynuotuoju kursus Ļvovā, 1912. godā tīpat beiguse gruomotvedeibys kursus.
1913. godā atsagrīzuse i turpynuojuse dorbu Moļu privatškolā, a 1915. godā kara dieļ kūpā ar Molim puorsacāluse iz dzeivi Sebežys tyvumā, kur turpynuojuse vuiceit Moļu i vēļ divus tī dzeivojūšus latvīšu bārnus.
Atsagrīzuse Latvejā, struoduojuse par školuotuoju Bolvūs, Somersetā, Mežinīkūs, Aulejā i Aglyunā. Vysys četrklaseiguos školys, kuruos struoduojuse, puorveiduojuse par sešklaseigom. Myuža pādejūs godu dasmytūs jai nav bejs breiv struoduot par pedagogi religiskuos puorlīceibys deļ.
Vuokuse teikys i puosokys.
1990. godā Rēzeknī izdūtuo Naaizmierstulis pīminis brošura „Naaizmērstulei 100”
Sarakstejuse daudz literarūs dorbu, nu kurim vierteiguokuo daļa ir literaruos puosokys, kai ari teikys i nūstuosti kristeiguos moralis gorā. Pyrmuo publikaceja – dzeja prozā „Tu manis navaicoj” avīzī „Dryva” 1913. goda 24. junī. Didaktiskūs stuostus, tāluojumus i saceriejumus suokuse raksteit deļ tuo, ka, struodojūt par školuotuoju, redziejuse, ka tryukst bārnim pīmāruotys skaitamvīlys. Školu vajadzeibom ari tulkuojuse i lokaliziejuse literaturys klasiķus i c.
Nūzeimeiguokuos gruomotys – dorbu apkūpuojumi „Lauku zīdi” (1934. g.) i „Dīva dōrza pučeites”(1943. g.).
Iz pošdarbeibys skotuvem daudz izruodeitys Naaizmierstulis saraksteituos voi lokalizātuos lugys.
Myruse 1965. goda 17. martā Aglyunā, paglobuota Aglyunys kopūs.
Citi pseidonimi: N, N-le, Živilbia, Žogota, R. T., Tautas školōtōja.
Informaceja sagataveita, izmontojūt gruomotu „Latviešu rakstniecība biogrāfijās” II (Reiga, 2003)
Nūdereigys saitis
- Naaizmierstulis gruomotys Latgolys Kulturviesturis muzejā
- Naaizmierstulis dorbi periodiskajūs izdavumūs (piļnī teksti)

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Sorkonboltsorkonuos kruosys lai zīd!
Kab rūsynuotu školānus i studentus par Latveju i tāvu zemis mīlesteibu dūmuot, runuot i raksteit latgaliski, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izsludynoj patriotisku rodūšūs dorbu konkursu „Sorkonboltsorkonuos kruosys lai zīd!”. Konkursā aicynuoti pīsadaleit bārni i jaunīši leidz 30 godu vacumam.
Bārni i jaunīši aicynuoti konkursam īsyuteit dzejūli, stuostu voi eseju latgalīšu rokstu volūdā par tū, kai jī izjiut latgaliskū Latveju, kū par tū dūmoj, kaidus sapynus ar tū saista.
Konkursa dorbi leidz ituo goda 4. novembram ar nūruodi „Konkursam „Sorkonboltsorkonuos kruosys lai zīd!”” juosyuta voi nu elektroniski iz e-posta adresi: lgsc@lgsc.lv, voi ari pa postu iz adresi: LgSC birojs, Antonejis ūļneica 8-3/6, Reiga, LV-1010.
Konkursa 1. i 2. vītys īgivieji kotrs bolvā sajims divejus īlyugumus iz 20. novembra Latvejis Nacionaluo teatra izruodi „Latgola.lv” i īspieju izavieleit duovonys bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” CD i gruomotu goldā attīceigi Ls 20 i Ls 15 vierteibā. Eipaša bolva paradzāta ari tam školuotuojam, kurs vysu aktivuok aicynuos bārnus i jaunīšus pīsadaleit konkursā. Školuotuojs sajims īspieju izavieleit duovonys bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” CD i gruomotu goldā Ls 10 vierteibā.
Īsyuteitajam dorbam juobyut latgalīšu rokstu volūdā. Autoram, kura dorbā byus vysmozuok pareizraksteibys klaidu, LgSC duovynuos puorsteiguma bolvu.
Konkursa nūlykums i Latgalīšu volūdys pareizraksteibys nūsacejumi atrūnami bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” interneta sātys lopā https://lgsc.lv.
Konkursa rezultati tiks publiceiti bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” interneta sātys lopā piec ituo gods 11. novembra, a lobuokī konkursam atsyuteitī dorbi – portalā „LaKuGa.lv” – piec 18. novembra.
Konkursu organizej bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”. Konkurss veļteits Latvejis Republikys proklamiešonys 93. goda dīnai. Juo mierkis ir akcenteit latvyski latgaliskū identitati i paruodeit latgaliskū kai sovpateigu i vierteigu latvyskuos kulturys daļu.
Nūlykums: LgSC_konkurss_sorkonbolts_nulykums


text:
Aelita Andrejeva: Tod, kod Latgola sirdī…
Stuosta autore: Aelita Andrejeva
Autobusa pīturā mani nu školys sagaida dzeds.
Nu autobusa kuopūt, īlācu taišni pļoņčkā tai, ka dubli aizlāc iz vysom pusem. Paslepus pasaverūt iz tim, kas palyka siežūt autobusā, pi seve kluseitem nūmurmineju:
Labi, ka naīkrytu iudinī ar vysu školys sumku! Tod to byutu kauns par vysu geimi…
Izsvīžu aci sovim jaunajim gumejis zuobokim – niu tī izaver kai izviļuoti šokolada vannā… Gūdeigi sokūt – nav ni vainis! Nadaudz gon bādoju par mieteli… Babai napatiks tī dubļainī zierneiši pa vysa podula molu…
Dzeds pajem munu školys sumku, nūsmaida i, pakosūt dagunu, mīrynoj:
Taids tys pavasars! Nabādoj par seikumim!
Sūļoju aiz dzeda, raugūt naatpalikt.
-Dzed! Kod beidzūt atīs eists pavasars?
-Kas ta tān ir?
-Solts! Itys pavasars izaver vairuok piec dubļūs izviļuotys i ar tymsom kruosom apzīstys zīmys!
-Nu! Nu! Tai nasoki! Vysam sovs laiks! Ļaudim jau taida namūde – vyss natai! Vosorā par korstu, zīmā par soltu… Pavasars par slapņu, rudiņs par garu… Vysim napatruopsi!
Juopagaida…
Tīpat gruova molā īraugu dzaltonu pučeiti. Apleik jai zaļuma cikpat kai nav, sauleite nasylda…
Ka jau taida moza, smolka pučeite var gaideit, i es pagaideišu!
-Dzed! Mums šudiņ školā stuosteja, ka Latgolys kongresa dīnu svietej 27. aprelī! Voi mes sātā varim sataiseit sovu Latgolys dīnu? – īsuocu sovu šudiņdīnys svareiguokū runojamū, navarūt sagaideit, kod tiksim da sātai.
Dzeds apsastuoj, verās iz sātys pusi, i vysā nūpītneibā nūsoka:
-Tys labi, ka beidzūt ir suokuši par tū runuot! Nav pasaulī skaistuokys zemis par Latgolu! Ni par kaidu naudu jū namaineitu pret cytu!
Parunuosim par tū piec “Panoramys”!
Zynu, ka dzeds tukša narunoj, deļtuo prīceiga par gaidomū vokora sarunu, īskrīnu dzedam pa prīšku sātys pogolmā.
*
Kai vysod vokorūs – tupu iz babys divana, kuojis satynuse meikstā vatys dečā. Solts… Aiz lūga kauc viejs, ik pa laikam krakšinejūt sātys pakšus. Nazkur tuoļumā rej suņs.
Ustobā vēļ kurīs pļita, iz čiteņa stričeiša kolst munys vylnonuos zečis i šudiņ pa dīnu dubļūs izmeiceitais mieteļs. Tīpat sūpluok nūlykti muni speideigī gumejis zuoboki – otkon kai jauni, gotovi nuokušajai dorba dīnai!
Smuordoj piec mada i zuoļu čaja, kuru kotru vokoru baba sataisa deļ myusu vysu. Jei soka, ka par veseleibu juodūmoj tod, kod esi vasals, na tod, kod jau guli bez spāka slyms i sveisti deveņus svīdrus!
Televizorā ruoda “Panoramu”.
Zynu, ka “Panoramys” laikā juosiež pavysam klusi i mīreigi, kab dzeds ar babu napalaistu garum kaidu pasaulī svareigu nūtykumu.
Baba pa dīnu šū tū pasaver i škārsteiklā. Dzeds vaira uzatyc televizoram…, jis soka, ka “Panoramu” var palaist garum viņ tod, kod sātā nav elektreibys.
Baba oda zeči i, ni breidi naapstuodynojūt odotys, caur briļļu viersu ik pa laikam izsvīž aci televizoram.
Dzeds bolsā komentej kotru dzierdātū nūtykumu, dūdūt padūmus, kai problemys varātu atrysynuot piec īspiejis veiksmeiguok, i dzer čaju ar capumim, kotru capumu pyrma kūdīņa īmārcūt korstuo čaja kruškā.
Jau “Panoramys” beigys! Stuosta reitdīnys laika prognozi! Tū dzeds nūsaklausa na tikai vokorūs “Panoramā”, aba vysūs radejis reita, dīnys i vokora ziņu raidejumūs, kuri skaņ juo mozajā radejeņā, kura nūlykta tīpat kuknī iz skapeiša pi pošys gultys. Baba gon smejās, ka izīs uorā i saprass kaids laiks, viņ dzedam ni da smīkla – kai ta saplanavuot dorbus, nazynūt, kaids laiks gaidoms!
Reizē i es nūsaklausu laika zinis.
Dzeds saceja, lai načeikstu par pavasara kaviešonūs!
Jam taisneiba! Kas niu vainis soltajim i tymsajim vokorim?
Dzedam pa uorīni nav cik daudzi dorbu kai cytod, deļtuo i laika deļ mane vairuok. Jis pyn skalinis, taisa kūka lizeikys i stuosta maņ vysaidus poša izdūmuotus i nūklauseitus stuostus. Ka viņ jam izīt ļuste!
Ir bejs tai, ka jam ni da mane, nūskaita sovu eisū puosoku: “Stuostu, stuostu puosaceņu – suņs izdiersa asaceņu, kas tū pyrmū vuordu saceis – tys tū asaceni apēss!”, satyn mani dečā i īlein sovā koktā gulēt. Es jau nasataisu ēst taidu apdierstu osoku, deļtuo par pīci minuti jau asu aizmyguse.
Niu dzeds nūlīk iz golda izdzartū čaja krušku, izslādz televizoru, pīstum beņčeiti pi munys gultys, sakuortoj spylvynu, apsadz mani da poša zūda, i suoc stuosteit:
-Meiteņ! Tu saceji, ka školā runuoja par Latgolys kongresa dīnu, par myusu meiluos Latgolys dīnu! Tai tys ir! Apreļs ir myusu mieness!
Mes, latgalīši, asam stypri!
Tev loba ideja par tū, ka sātā vysi kūpā mes varātu svieteit Latgolys dīnu!
Tu zyni dzejūleišus i dzīsmeitis latgaliski!
Baba izceps kaidu gordumu!
Es varu izvyzynuot vysus ar zirdzeni tepat pa myusu kutura rūbežim!
Latgolys dīna – tei ir dīna ar sovejim! Pavadeisim itū dīnu vysa saime kūpā!
Taisi actenis cīt! Lai soldonuoks mīdzeņš, es tev pastuosteišu puosaceņu par mozū vardiveiti. – dzeds kluseņom, lai napamūdynuotu babu, kas jau šnuoc sovā gultā, īčukst maņ ausī.
Pi leluo prūda iz pavasara koncertu, kas beja cikpat kai konkurss, sasaroda vasals bors vardivu.
Taids koncerts puoruok bīži nanūtyka. Vacuos vardivis pat eisti napīminēja, kod taišni pi ituo vacuo prūda koncerts tyka reikuots paguojušū reizi.
Tai beja nūlamts, ka koncerta, kas beja cikpat kai konkurss, uzvarātuojs varēs vysu vosoru byut prūda golvonais dirigents i dīdžejs.
Žurejā sēdēja diveji, jau labi dzeivi redziejuši, rupuči.
Vīna vardive īsaroda ar speideigu limuzinu i vysmoz desmit pavadūnim, ūtra atliduoja iz speideiga, kūšom pučem apzeimāta drona, trešuo pībrauce elektromobilī, vēļ dažys izleida nu autobusu, motociklu ļuļku i ceļuojumu sumku. Viņ vīna moza vardiveite atguoja iz koncertu kuojom, partū ka juos sāta beja tīpat natuoli.
Vardivis dzīduoja vysim zynomuos volūduos, muzicēja iz pasaulī popularuokajim muzykys instrumentim, grūzeja sovys opoluos acs, cenšūtīs puorspēt vīna ūtru skaistumā i skaļumā, pi reizis pasnādzūt žurejis rupučim pa aizjiurys egļu čīkureņu izvylkumā nūturātim kukaineišim.
Viņ mozuo vardiveite stuovēja maleņā, gaidūt sovu uzastuošonys kuortu.
Kod jei suoce dzīduot skaneigā, maiga viejeņa gluostūšā baļsteņā, sovā dzymtajā, cytim koncerta dalinīkim nasaprūtamā volūdā, vysi apklusa i apbreinā syta plaukstis. Kaida drūsme! Kaids spāks taidā mozā, pavysam seikā radeibeņā.
Vysi putineni, kukaineiši, kūceni, zuoleite, zivtenis, pat prūda iudisneņš spielēja juos dzīsmeitei pavadiejumu, deļtuo ka jī saprota dzīsmis vuordus.
Rupuči mozū vardiveiti nūsauce par koncerta, kas beja cikpat kai konkurss, uzvarātuoju, i izlēma, ka cik skaistys dzīsmis var dzīduot tikai tod, kod esi sātā, kod sirsneņa ir pylna ar mīlesteibu pret sovu dzymtū pusi.
Mozuo vardiveite pasaklaneja i pasasaceja vysim koncerta dalinīkim par īspieju dzīduot savā dzymtajā volūdā, aicynojūt i cytus pīsavīnuot dzīsmei vysys vosorys garumā.
*
Vēļ navaru aizmigt, pa golvu jaucās vysaidys dūmys…
Vardiveite…
Juos dzymtuo volūda… I muna dzymtuo volūda…
Juos dzymtuo puse… I muna dzymtuo puse…
Mes ar klasisbīdrim, školysbīdrim i školuotuojim kasdīnā narunojam latgaliski. Zynu, ka daži muni draugi ar vacuokim voi babu i dzedu gon runoj, viņ nazparkū školā kautrejās…
Soka, ka naprūt…
Es ar sovu klasis audzynuotuoju latgaliski runoju jau nu tuos dīnys, kod pyrmū reizi jū īraudzeju! Jei ir latgalīte, taipat kai es! Stuņdēs gon mums latgaliski parunuot nasaīt… Školuotuoja soka, ka pagaidom taidu školu, kuruos var runuot tikai latgaliski, nikur nav, bet nav aiz kolnim tei dīna, ka vyss var pasamaineit.
Školuotuoja maņ reizi saceja, ka jai latgalīšu volūda skaņ kai upeite, kas tīpat natuoli pi sātys pavasarūs laužās cauri nūkrytušajim kūku zorim, kai dzērvis klīdzīņs, rudinī pamatūt natuolejuo pūra molu, kai kruosaina pļova vosorys korstumā, pylna ar vosorys pučeitem, i snīga gurksteišona zam kuoju pošā soltuokajā zīmys reitā.
Es poša ar sirdi jiutu, ka nav pasaulī skaistuokys i skaneiguokys volūdys par latgalīšu!
Muna volūda! Volūda, kurā es dūmoju!
Suocūt vuiceitīs školā, es cytys volūdys nimoz nazynuoju, runuoju viņ latgaliski.
Niu zynu i cytys! Maņ tai dūmojās, ka volūdu zynuošona ir cīši lela boguoteiba!
Baba ar dzedu soka, ka sova dzymtuo volūda ir juotur cīši stypri, nadreikst jū pagaisynuot!
Zynu, zynu! Par mani jius varit byut pavysam drūsi! Napagaisynuošu!
*
Laižūtīs mīgā, atguodoju šudiņdīnys klasis stuņdi…
Es attaisu klasis durovys.
Skaņ dzīsme “Cik skaidra volūda…”
Latgaliski…
Pa vysu klasi!!!
Bīži tai nanūteik, deļtuo nazynu, kū i dūmuot…
Nūskaņ zvons iz stuņdi.
Školuotuoja iz klasis iz tāfelis uzroksta:
LATGOLYS DĪNA
Pi sīnys, sūpluok Latvejis kartei, jei dalīk vacu, apdzeļtiejušu karti ar nasaprūtamim uzrokstim, tod vēļ biļdi, kurā var redzēt lelu sapuļci ar Latvejis karūgim.
Tī uzraksteits: “DĪWS, SWĒTEJ LATGOLU!” i “DIEWS SWĒTĪ LATWIJU!”
Tod školuotuoja iz tāfelis pīsprauž plakatu.
Školuotuoja, radzūt, cik mes nūpītni veromēs iz tū, kū jei dora, nūslāpumaini pasmaida:
-Šudiņ mes gataveisimēs svātkim, kurus vysi kūpā svieteisim 27. aprelī.
Sokit, kai jius svynātu sev cīši svareigus svātkus?
Mes vysi cyts aiz cyta:
-Ar dzīsmem, spēlem, rūtaļom, dejom, konkursenim, prūtams, ar gordumim!
-Izdūmuosim kū naparostu!
-Izrūtuosim klasi!
-Izcepsim tortu!
-Paaicynuosim gostus!
-Taiseisim koncertu!
-Sacerēsim jautrus stuosteņus voi dzejūleišus!
-…
Radzūt, cik cīši mes gribim svinēt svātkus, par kurim nikuo nazynojam, školuotuoja otkon nūslāpumaini pasmaida i turpynoj:
-Vysi kūpā izdūmuosim!
Jums cik daudz lobu ideju!
Tik vai jius zynot, kas tī ir par svātkim?
Parkū Latgolys dīna svietejama taišni 27. aprelī?
Munā golvā tiuleņ suoc jauktīs vysaidys dūmys i naatbiļdeiti vaicuojumi.
Latgolys dīna! Kas tī ir par svātkim, ka jī tai eipaši juosviņ? Parkū školuotuoja tai gryb, lai mes itūs svātkus svynom kai sev cīši svareigus svātkus? Cikpat kai sovu dzimšonys dīnu?
Redzu, ka i puorejī klasisbīdri verās iz školuotuoju. Saprūtu, ka na es vīna nazynu nikuo par svātkim, kuru nūsaukumā ir muna nūvoda vuords…
-Es jums pastuosteišu! Suokšu ar kaidu myusu vaļstei svareigu nūtykumu!
Tys nūtyka Rēzeknē, 1917. godā.
Paskaitit! Cik seņ tys beja?
Latgalīši sasapuļcēja Rēzeknē, saorganizēja kongresu i kūpā pījeme lāmumu:
Latgolys, Vidzemis i Kūrzemis latvīši ir vīna tauta, i Latgolai juoapsavīnoj ar puorejim tūpūšuos Latvejis vaļsts nūvodim vīnā zemē!
Voi pīminit, ka jums stuosteju par Breiveibys pīminekli, kas ir Reigā. Tū atkluoja 1935. godā. Jaunuo meitine Milda sovuos rūkuos tur treis zalta zvaigznis – Kūrzemi, Vidzemi i Latgolu! Kai skaņ dzīsmē “Myusu zeme” – Daugav` abas malas mūžam nesadalās: Ir Kurzeme, ir Vidzeme, ir Latgale mūsu!
Tai saīt, ka Latgolys latgalīts Fraņcs Trasuns Mildys rūkuos īlyka trešū zvaigzni – Latgolu! Jis beja kongresa vadeituojs i vīns nu tūs, kas pījēme gola lāmumu.
Školuotuoja verās iz myusu izbreinā īplastuom acim i turpynoj:
-Kongress nūtyka 26. i 27. aprelī, deļtuo niu mes 27. apreli svynom kai Latgolys kongresa dīnu, es saceitu – Latgolys dīnu!
Vēļ školuotuoja pastuosta par tuos dīnys nūtykumim Rēzeknē. Par cylvākim, kas sprīde, streidējās, bolsuoja i lēme, viņ maņ golvā jau grūzuos vysmoz desmit idejis, kai mes kūpā ar klasisbīdrim varātu svieteit myusu nūvodam cik svareigū dīnu!
Školuotuoja pasaver iz mane i prīceigā bolsā nūsoka:
-Latgolys dīnā vysuos vuiceibu stuņdēs školā runuosim latgaliski! Cik prassim!
*
Ir 27. apreļa reits!
Pavasars! Pavasars!
Cik šudiņ pavasareigi saulaina, svineiga i pateikami nūslāpumaina dīna!
Kaida jei byus?
Tys atkareigs viņ nu myusu pošu…
Latgalīšim! I vysim, kurim Latgola sirdī!
*
Kū školuotuoja skaiteja i īsoka pasavērt cytim:
Anna Rancāne, Juoņs Karūdznīks (Eugeņs Ruško) “Skaidra volūda”
Roksts par Latgolys kongresa prīškviesturi


text:
Rūkdorbu darbneica
Seņuok tymsūs zīmys vokorūs meitys puļcejuos iz vakariešonom – sadzīduot i pastruoduot rūkdorbus. Runojūt par tū ūtrū – rūkdorbu dali, 14. decembrī Reigā Tonis birojā 18 stuņdēs vokorā ari Tu vari atīt i īsavuiceit kaidu jaunu omotu! Itymā reizē aukleņu, rūkassprādžu ci kaidu cytu lenteišu peišonu nu dzejs vairuokuos tehnikuos. Varbyut pi reizis vari sataiseit kaidu duovonu sev ci draugim tyvajūs svātkūs!
Dzejs ir iz vītys, bet, ka gribi kaidys eipašys kruosys, tod gon juojam leidza pošam!
Piec tom esi aicynuots palikt i paleidzēt pi LgSC Zīmyssvātku apsveikumu taiseišonys! Kūpā dorbs īs uotruok i ļusteiguok!
Bīdreibys 2008.- 2011. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs, i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu.


text:
Video konkurss “Latgaliskais tevī i pasaulī” pagarynuots leidz 15.martam
Video konkurss “Latgaliskais tevī i pasaulī” tīk pagarynuots leidz ituo goda 15. martam.
Konkursa mierkis ir aicynuot ikvīnu jaunīti latgaliskuos vierteibys saskateit sovā kasdīnā i pasavērt iz jom nu natradicionala i naīrosta skotu punkta, lauzt leidzšinejūs stereotipus par Latgolu, latgalīšim i latgaliskū. Īmyužynuot ituos vierteibys i kulturzeimis video i paruodeit puorejai Latvejai i ari pasauļam.
Konkursa tema ir „Latgaliskais tevī i pasaulī”, kuru ikvīns konkursa dalinīks var interpretēt piec sovu īskotu, paruodūt, kur jis kasdīnā redz latgaliskū. Sovukuort latgaliskais ir na tikai Latgolā, bet sevkurā Latvejis i pasauļa vītā, kur viņ cylvāks apsazynoj sovu pīdereibu latgalīšim i Latgolai voi ari, nabyudams latgalīts, saskota tuos unikalitati i daudzveideibu.
Konkursa dorbus gaideisim leidz 15. martam.
Konkursa golvonuo bolva ir duovonu karte 200 Ls vierteibā elektronikys preču veikalā, kuru sajims žurejis nūteiktais uzvarātuojs. Sovukuort 3 skateituoju favoriti sajims veicynuošonys bolvys.
Vaira informacejis par konkursu nūlykumā


text:
Leluos laseišonys Top 21 ari Klīdzēja „Cilvēka bērns”
Kaidu laiceņu atpakaļ beja īspieja dasaceit sev tyvu gruomotu raidejuma „Lielā lasīšana” veiduotajam Latvejis īdzeivuotuoju meiluoku gruomotu sarokstam. Tyka nūskaidruotys 100 meiluokuos gruomotys, nu tom nuokušajā bolsuošonys kuortā tyka atlaseita 21 gruomota. Storp itū 21 gruomotu ir ari latgalīšu literata Juoņa Klīdzēja saraksteituo gruomota „Cilvēka bērns”, kurā atsakluoj autora pīdzeivuotais berneibā Latgolā i nūvodam rakstureiguos sovpateibys.
Nu 27. septembra leidz 7. novembram ar gruomotu TOP 21 tykušajom gruomotom skateituoji tiks īpazeistynuoti tyvuok iknedelis raidejumā. Pyrmais raidejums jau itymā sastdīnē LTV1 18:35. Piec tam tiks izveiduots gruomotu TOP 5 i 16. novembrī, raidejuma finalā, telefonbolsuojumā nūskaidruos, kura gols golā ir Latvejis īdzeivuotuoju meiluokuo daiļliteraturys gruomota.
Ite skaiti LaKuGys rokstu par J. Klīdzēja dzeivis guojumu.
Viesti sagataveja: LaKuGa piec LTV 1 materialim


text:
Šūgod aprit 80 godi, kūpš dzims tautā īmīļuotais dzejnīks i publicists Pīters Jurceņš. Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā leidz 29. decembram apsaverama dzejnīkam veļteita izstuode.
Īskots Pītera Jurceņa biografejā
Dzejnīka šyupeļs kuorts 1932. goda 17. decembrī Ludzys apriņča Nautrānu pogosta Rogovkā kūrpnīka i postneicys saimī.
Vuicejīs Nautrānu vydusškolā, kuru pabeidzs 1950. godā, piec tam struoduojs par tramvaja vadeituoju Reigā, dīniejs armejā, bejs mebeļu arteļa „Asociācija” struodnīks. Vuicejīs specialajā milicejis vydusškolā Kauņā, kuru beidzs 1957. godā.
Struoduojs kriminalajā izmekliešonā Aucī, Līpuojā, Aizputī, Tukumā, vadejs milicejis nūdalis dorbu Madūnā. Nu 1959. goda struoduojs Īkšlītu ministrejā, 1968. godā nakluotīnī pabeidzs PSRS Īkšlītu ministrejis Augstuokū školu.
Nu 1979. leidz 1985. godam bejs izdevnīceibys „Liesma” redakcejis vadeituojs, nu 1987. leidz 1993. godam – Latvejis Radio literarūs raidejumu komentātuojs i programmu vadeituojs. Vīnu godu (1997–1998) bejs sabīdriskūs lītu nūdalis vadeituojs Latvejis Policejis akademejā. Nu 1970. goda – Rakstnīku savīneibys bīdrs, kūpš 1983. goda – Nūpalnim boguotais kulturys darbinīks.
Nasaverūt iz tū, ka pamatdorba gaitys izavieliejs saisteit ar miliceju, jau agrā jauneibā bejs radūšs sovuos izpausmēs – rakstejs dzejis rindys, spieliejs teatri, muziciejs i dzīduojs. Pyrmuo publikaceja – avīzī „Kaujas Postenī”, 1960. goda žurnala „Liesma” 6. numurā sovpus īspīsts dzejūļs „Soļu dziesma”.
Dzeivis laikā dzejnīkam guojušys klajā vairuok nakai desmit dzejūļu gruomotys, tūs vydā ari bārnim, izdūta dzejis izlase krīvu volūdā. 2002. godā klajā guojušajā „Vasala, muos, vasals, bruoļ!” ītvarti dzejūli viņ latgalīšu volūdā.
P. Jurceņa dzejūlim rakstureiga spylgta gleznaineiba, vysaidu dzejis formu lītuojums, tautys mutvuordu daiļradī sakņuots pasauļa redzīņs, dzili izjusti ritmi i cylvākmīlesteiba. Latgaliski raksteituo dzeja satur daudz apvydvuordu i seņvuordu, tymā var redzēt Nautrānu izlūksnī lītuotūs vuordus i gramatiskuos formys.
Daudzi latvīšu komponisti P. Jurceņa dzeju ir izmontuojuši dzīšmu tekstim, a dzīsmei „Vuolyudzeite”, kuru tik cīš īmīļuojuse tauta, P. Jurceņš ir devs naviņ tekstu, bet ari muzyku.
Dzejnīks mirs 2004. goda 18. februarī, juo atdusys vīta ir Nautrānu pogosta Desetnīku kopi. 2007. godā tyka izdūta P. Jurceņa pīmiņai veļteita gruomota „Nojausmas vien”.
Jau kūpš 2004. goda ir izaveiduojuse tradiceja, kura Nautrānu pogosta Rogovkā ik godu Pīterdīnys svātkūs pulcynoj kūpā Latgolys i vysys Latvejis literatus, i Pīterdīna Rogovkā teik ari par Latgolys dzejis dīnu.
Informaceja sagataveita, izmontojūt bibliotekys nūvodpietnīceibys materialus


text:
Kulturys īsacejumi nedeļai: Purlovys gruomota, Mikeļs Bukšs, ābeču kolekceja
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Nedelis kulturys īsacejumus pīduovoj šudiņdīnys jubilars – filologs, tulkuotuojs, poliglots, publicists, daudzu gruomotu autors i leidzautors, ābeču kolekcionars Jurs Cybuļs. Par sovu 10 330 ābeču kolekceju jis pastuosta vīnā nu īsacejumu, a pyrma – par sovom saknem Purlovā i tyvajā Plešovā dzymušū dūmubīdru Mikeli Bukšu (1912–1977). Sirsneigs sveicīņs Juram 70 godu dzeivis jubilejā nu portala lakuga.lv, a skaiteituojim – interesantu faktu dazynuošona.
Purlovys gruomotys trešais izdavums
Purlovys gruomotys tapšonys pamatā beja najaušeiba. Latvejis Universitatis Latvīšu volūdys instituta vadūšuo pietneica Dr. philol. Anna Stafecka maņ paduovynuoja Sarmītis Balodis “Kalnienas grāmatu“ (2008), kas stuosta par dzymtuos pusis kulturviesturi, eipašu uzmaneibu pīvieršūt vītejai izlūksnei. Anna beja ituos gruomotys zynuotniskuo redaktore. Īsapazeišona ar itū gruomotu beja kai zibiņa spierīņs nu skaidru dabasu, prūti, ka ir juobyun ari gruomotai par Bolvu nūvoda Lozdulejis pogosta apdzeivuotū vītu Purlovu. Laika gaitā gruomota ari topa. Itys ir jau trešais izdavums (īprīškejī 2011, 2014).
Gruomotys pyrmuo daļa īpazeistynoj ar Purlovys rasšonuos viesturi, juos īdzeivuotuojim i jūs nūsadarbuošonu. Itū informaceju papyldynoj dažaidi arhiva dokumenti i fotografejis. Leluokū daļu informacejis dabuoju, izvaicojūt sovu muoti i tāva bruoli Vuocejā. Nu 2007. goda janvara da 2015. goda augusta Purlovys vīneiguo pastuoveiguo īdzeivuotuoja beja muna muote Marta Cybule, tod te suoce dzeivuot vēļ div cylvāki.
Gruomotys ūtrajā daļā skaidruotys Purlovys izlūksnis raksteibys i izrunys golvonuos atškireibys saleidzynuojumā ar latgalīšu literarū volūdu, vītom ari ar latvīšu volūdu. Gramatikys sadaļā eisi raksturuotys vysys vuordu škirys. Ir īlykta vuordineica, kurā atrūnami sovpateiguokī Purlovys izlūksnis vuordi ar tulkojumu latvīšu volūdā, taipoš Purlovys izlūksnis vuordi Storpkontinentaluos vuordineicu serejis “Intercontinental Dictionary Series (IDS)” datu bazē i piec skaņu metodis sastuodeitais lementars.
Mikeļa Bukša dzymtuo vīta
Apmāram 6 km attuolumā nu Purlovys atsarūn Škilbānu pogosta Plešova (nasajaukt ar cytom Plešovom ci Pliešovom – red.), kur dzims latgalīšu literaturys i kulturys viesturnīks, volūdnīks Mikeļs Bukšs. Jis trimdā sarakstejs i izdevs vairuokus dorbus par latgalīšu literaturu i volūdu. M. Bukšs uzskota, ka latgaļu volūda ir trešuo dzeivuo baltu volūda, kam pīsavīnoju ari es.
Vairuok par M. Bukšu var skaiteit ITE.
Pasauļa tautu lementaru kolekceja
Ābecē kai iudiņa laseitē atspeid i laikmata praseibys, i tautys kulturys leidzīņs. Tei uzskotomi ruoda, kai kurai tautai dora golva i kai tei dūmoj par bārnim atīmūšajūs laikūs. Munā kolekcejā ir apmāram 10 330 ābeču nu 224 zemēm 1187 volūduos. Tei ir bejuse izstuodeita 220 reižu Latvejis vītuos i uorzemēs. 2012. godā tyka izdūts ābeču kolekcejis katalogs trejūs siejumūs. 2020. godā izguoja daziņu kruojums “Pasauļa tautu ābeču kolekceja“, kurā iiformaceja par kolekceju dūta 30 volūduos, sātyslopa par ābeču kolekceju ir angļu, krīvu, latvīšu, latgalīšu, vuocu volūdā ITE.
Bierneibā kruoju daudz kū, suocūt ar kūku paraugim, tukšim putynu perieklim i ūlu čaumolom, kompetu ītynomajim papeireišim i beidzūt ar pošom kompetem. I tod beja buteļu etiketis, postmarkys, kuruos ar tymsu, bīzu leimi tyka leimātys parostajuos būrtneicuos, piec tam plāstys nūst. Vāluok školā postmarkys beja sova veida valūta par dūšonu nūraksteit sātysdorbus.
Žurnala “Zvaigzne“ rubrikā “No visas pasaules“ reiz izlaseju, ka kaids sovaidnīks Pūlejā kruoj ābecis. Tys beja kai zibiņa spierīņs nu skaidru dabasu, kas lyka saprast, ka iz prīšku juokruoj vīneigi i tikai ābecis, a vysi cyti prīškmati var nūderēt maiņai.


text:
Laura Bicāne i “Rikši” pīduovoj dzīsmi “Myužeņš jauns”
Dzīsme “Myužeņš jauns” ar Ontona Slišāna dzeju tyka radeita vīnam nu “Upeitis Uobeļduorza” festivalim. Dzīsme izauklāta i pīdzeivuojuse jaunys skanis postfolklorys grupys “Rikši” aranžiejumā, informej Laura Bicāne.
“Nu Ontona Slišāna dzejūļu izlasis mani uzrunuoja taišni dzejūļs “Myužeņs jauns”. Tai ari saucās dzīsme. Tī ir vyss – saime, bierneiba, jauneiba, prīca, saule pavasarī i rudinī. Saīt taids kai mozs CV, uzsvoru līkūt iz dzeiveibys duovonu, kuru dūts nūsorguot vacuokim,” tai par dzīsmi soka Laura.
Dzīsmineica soka lelu paļdis draugim nu grupys “Rikši” par sadarbeibu!
Dzīsme īraksteita studejā “Reiga”, miksēja i māsterēja Ugis Vilcāns. Video meistari: Sergejs Čakāns i Mihails Rižkovs.


text:
Latgolys pīvīnuotuo vierteiba – cylvāki i latgaliskums: turismā, inovacejā, augstuokajā izgleiteibā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
4. decembrī nūtyka trešais seminars, plānojūt Latgolys kongresu (2022. gods 27.–29. apreļs). Tys beja veļteits Latgolys ekonomiskuos telpys raksturuojumam, kai ari izaicinuojumim i tūs rysynuojumim eksporta, uzjiemiejdarbeibys, turisma i augstuokuos izgleiteibys vaicuojumūs, portalu lakuga.lv Latgolys kongresa nūtikšonu vuordā informēja Sandra Ežmale.
Četruos paneļdiskusejuos: “Latgolys ekonomiskuos telpys pīvīnuotuo vierteiba i eksports”, “Uzjiemiejdarbeibys (t.sk. jaunuzjiemumu) darbeibys ryski i vareiba Latgolā”, “Turisms kai Latgolys ekonomikys augšupejis nūzare”, “Augstuokuos izgleiteibys pīvīnuotuo vierteiba Latgolys regionā”, eksperti diskutēja par kotrai jūmai svareiguokū, pamatojūt sovu skatejumu i potencialūs rysynuojumus.
Paneļdiskusejā “Latgolys pīvīnuotuo vierteiba i eksports” (vad. Dr. Sandra Ežmale) pīsadaleja Kaspars Abiks (Latvejis investiceju i atteisteibys agentura), Jānis Lāčplēsis (Latgolys specialuos ekonomiskuos zonys Uzraudzeibys komiseja), Nikolajs Pušņakovs (SIA “MIDIS”), Jānis Igaunis (“Timber Kit” SIA). Jī dalejuos ar sovu pīredzi par Latgolys eksportpreci i tū, kai mazynuot škieršļus tuos pīduovuojumam pasauļa tiergā i kai kulturidentitate var paleidzēt styprynuot Latgolys ekonomiskū telpu. Eksperti secynuoja, ka juosaver na tik iz tradicionalū Latgolys eksporta preci, bet juoatteista digitalūs tehnologeju vierzīņs, unikalu i inovativu produktu pīduovuojums. Kai potenciāli rysynuojumi eksporta i augstuokys pīvīnuotuos vierteibys produktu radeišonai Latgolā tyka mynāta vajadzeiba styprynuot investiceju pīsaistis ekosistemu, specialū ekonomiskū zonu i inkubatoru atbolstu, veiduot kvalitativuoku izgleiteibys pīduovuojumu. Tyka uzsvārta myusu laika praseiba dūmuot plotuok, investēt sevkura individa izgleiteibā i zynuošonuos.
Paneļdiskusejā par uzjiemiejdarbeibys (t.sk. jaunuzjiemumu) darbeibys ryskim un vareibu Latgolā (vad. Nikita Kazakevičs) pīsadaleja Skaidrīte Baltace (LIAA Rēzeknis biznesa inkubators), Regita Zeiļa (Latvejis Socialuos uzjiemiejdarbeibys asociaceja), uorsts neirologs Einārs Kupats (SIA “NeuroTech”), Matīss Neimanis (Buildit), Ričards Križanovskis (jaunuzjiemums “UpMatched”). Eksperti uzsvēre, ka ir vajadzeigs vaira dūmuot par ilgstpiejeiga vierzīņa biznesu. Tys zeimoj, atteisteit uzjiemiejdarbeibu, kas rysynoj kaidu nu pasauļa aktualūs problemu – klimats, tehnologejis, īkļaujūša nūdarbynuoteiba, kiberdrūšeiba, socialuo uzjiemiejdarbeiba. Tyka nūruodeits, ka vitali svareigi ir atteisteit videjūs i augstūs tehnologeju uzjāmumus. Papyldus tyka uzsvārts, ka Latgolys regionā ir milzeigs potencials socialuos uzjiemiejdarbeibys atteisteibai. Pi potencialūs rysynuojumu tyka mynāta sinergejis i sadarbeibys veicynuošona, publiskuo sektora atvierteiba, plotuoka vareiba puorsakvalificēt. Praktiskī pīvadumi beja uorkuorteigi daiļruneigi, kab nūtycātu sapynim i vareibai ari Latgolys vīnradžu tapšanai.
Paneļdiskusejā “Turisms kai Latgolys ekonomikys augšupejis nūzare” (vad. Aivars Mackevičs) pīsadaleja Līga Kondrāte (Latgolys Turisma asociaceja), Vija Kudiņa (Aglyunys Maizis muzejs), Dr. Andris Klepers (Vydzemis Augstškola), Dr. Elīna Vasiļjeva (Daugovpiļs Universitate, DU), diskutejūt par īrūbežuojumim, styprajom pusem i potencialu Latgolys tūrismam. Turisms veicyna vītu pīviļceibu i biznesa nūtureigumu regionā, par tū vitali svareiga ir jaunu, talanteigu cylvāku pīsaiste regionā.
Turisma diskusejis daleibnīki atzyna, ka svareigi naviņ runuot latgaliski, bet saglobuot latgalisku reiceibu, kas ir atbylstūša latgalīšu goram i tradicejom, tys, kas myus padora atškireigus unikalus. Partū juobyuņ plotuokam latgalīšu volūdys izmontojumam: naviņ zeimis i nūruodis, bet ari publiskajā telpā kūpumā, t. sk., masu informacejis olūtūs, eipaši vītejūs. Papyldus tyka mynāti pīmāri iz latgaliskuos identitatis vierteibom atteisteita uzjiemiejdarbeiba, dobys montuojuma i bogoteibu komercializaceja, kai ari strategeju veiduošona ar ambiceju, ar naapsastuošonu birokratiskajūs gaiteņūs voi naspiejā sasadorbuot.
Paneļdiskusejā par augstuokū izgleiteibu (vad. Dr. A. Zeps) pīsadaleja eksperti Dr. Angelika Juško-Štekele (Rēzeknis Tehnologeju akademeja, RTA), Dr. Maija Burima (Daugovpiļs Universitate, DU), Dr. Lienīte Litavniece (RTA), Jānis Staris (“Latvijas finieris”), Dr. Alīna Daņiļeviča (DU), Dr. Olga Lavriņenko (DU). Tyka diskutāts par augstškolu lobu i kompetentu puorvaļdeibu, darbeibys efektivitati, daīmamim resursim, storptautyskū sadarbeibu. Kab veicynuotu augstškolu davumu tautsaimisteibā, primari ir juosagatavoj lobus, puorkvalificiešonai i myuža izgleiteibai gotovus specialistus. Tyka uzsvārta sinhronizacejis vajadzeiba ar industrejis pīprasejumu, leidz ar tū pastuoveiga sadarbeibys platforma ilgtermeņa strategiskajai planavuošonai ir vīns nu rysynuojumu. Runojūt par dūtajā šaļtī veiduotajom augstuokuos izgleiteibys īstuožu padūmem, eksperti uzsvēre, ka kritiski svareigi ir, kab padūmu sastuovi byutu naatkareigi i profesinali.
Seminarā apsprīstuos idejis i prīšklykumi tiks apkūpuoti Latgalīšu kulturys bīdreibys i kongresa sātyslopā www.latgolyskongress.lv. Tī var nūsavērt ari interesejūšū diskusejis daļu. Svareigi atguoduot, ka globalizacejis i digitalizacejis laikmetā ir eipaša vīta i lūma volūdai, tradicejai, kas var byut par Latgolys izaugsmis veiksmis stuostu, i daudzim uzjiemiejim Latgolā tei jau ir kasdīna. Vuicimēs nu lobuokūs i īsastuojam par jaunom idejom!
Seminaru organizēja Latgolys 2017. goda Saīta rezolucejis izpiļdis komiteja (SaRIK), Latgalīšu kulturys bīdreiba sadarbeibā ar Latvejis Nacionalū kulturys centru, sasagatavojūt Latgolys kongresam, kas 2022. goda 27. un 29. aprelī nūtiks Rēzeknē. Semināru finansiali atbolsta Latvejis Republikys Kulturys ministreja, tehniskū nūrisi nūdrūsynuoja DU.


text:
Attaiseita puorizdūtuo A. Masiļūnis “Povuoru gruomota”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
7. oktobrī Latgolys Kulturviesturis muzejā puļciejuos interesenti, kab pīsadaleitu puorizdūtuo Antoninys Masiļūnis izdavuma “Povuoru gruomota” prezentacejā. Tei da ituo ir vīneiguo latgaliski izdūtuo povuorgruomota, kuruos pyrmais izdavums jau beja palics par bibliografisku ratumu.
Myusdīneigai redizainātuo izdavuma projekta eistynuotuojs ir Rēzeknis Tehnologeju akademeja (RTA), tuos sadarbeibys partneri: Latgolys Kulturviesturis muzejs, Latgolys industrialais tehnikums i Rēzeknis tehnikums. Svineigajā pasuokumā Rēzeknis Tehnologeju akademejis rektore profesore Iveta Mietule pastreipuoja: “Asam prīceigi, ka RTA Izgleiteibys, volūdu i dizaina fakultatē ir rodūši vuiceibspāki, kuri projektūs īsaista studentus, snādzūt vareibu dabuot pyrmū pīredzi”.
Daugovpilīte Valentīna Siņakova ir RTA absolvente, kura sovā magistra dorbā ir izstruoduojuse jaunu pyrmuos latgalīšu volūdā izdūtuos povuorgruomotys grafikys dizainu. Kab gruomota atbylstu latgalīšu rokstu volūdys pareizraksteibys normom, pīsaisteitys volūdys konsultantis Maruta Latkovska i Lideja Leikuma. Gruomotā asūšūs fotografeju autore ir Zaiga Pettere. Izgleitojūšūs materialu veiduošonā, publiciešonā, populariziešonā tyka īsaisteiti Latgolys Kulturviesturis muzeja specialisti, Rēzeknis Tehnologeju akademejis studenti i docātuoji-pietnīki, Latgolys industrialuo tehnikuma i Rēzeknis tehnikuma audziekni i vuiceibspāki, kai ari cyti interesenti.
V. Siņakovys magistra dorba vadeituoja, projekta autore docente Diāna Apele nūruoda: “Gruomota ir pīdzeivuojuse ūtrū elpu, asam raudzejuši veiduot uzskotamys iedīņu fotografejis, pylnveiduojuši volūdu. Ceram, ka skaiteituojam byus pateikamai redzēt jaunū gruomotys veidūlu, kai ari nūdereigys byus pošys receptis. Gruomotys izdūšona ir lela Latgolys kulturys nūtikšona. Paļdis kotram, kurs ar sovu dorbu veicynuoja ituos gruomotys izīšonu.”
Izdavums sagataveits ar Rēzeknis Tehnologeju akademejis Izgleiteibys, volūdu i dizaina fakultatis i Regionalistikys zynuotniskuo instituta finansialū atbolstu. Projekts realizāts ar Rēzeknis piļsātys pošvaļdeibys agenturys „Rēzeknes Kultūras un Tūrisma centrs” leidzfinansiejumu Mozūs kulturys i turisma projektu konkursā.
Galerejā: “Povuoru gruomotys” prezentaceja Latgolys Kulturviesturis muzejā. Karteņu autore: Amanda Anusāne/portals lakuga.lv


text:
Rēzeknis Augstškola pīduovoj sevkuram vuiceitīs latgalīšu rokstu volūdu
Rēzeknis Augstškolys Myužizgleiteibys centra kursu pīduovuojumā niu īkļauta ari latgalīšu rokstu volūda.
Programā varēs tikt pi pamatprasmu latgalīšu tekstu radeišonā (tematika i žanrs byus atkareigs nu programys dalinīku vajadzeibu), korigiešonā i redigiešonā, bolstūtīs iz 2007. goda pareizraksteibys nūsacejumim. Tiks pīvārsta viereiba ari latgalīšu volūdys etiketei i frazeologejai.
Nūdarbeibys vadeis Rēzeknis Augstškolys Regionalistikys instituta zynuotniskuo asistente, Mg. philol. Sandra Ūdre.
Kursi nūtiks Rēzeknis Augstškolā, tūs daleibys moksa – 65 eiro.
Vaira informacejis par kursim var izzynuot, rokstūt iz e-postu muzizglitiba@ru.lv voi zvonūt 29336118.
Karteņa: nu LaKuGys arhiva


text:
LgSC fotoizstuode nūdūta Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzeja kruojumā
2015. godā, svietejūt bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) 10 godu jubileju, tyka sareikuots fotokonkurss “Myusu Latveja”, kura rezultatā tope ceļojūša fotoizstuode “Kas tev ir Latveja?” ar 15 spylgtom foto biļdem. Niu, kod izstuode apceļuojuse Latgolys kulturys i izgleiteibys īstuodis, biļdis nūdūtys Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzeja paleigkruojumā kai sova laika foto līceiba.
Tai kai LgSC jubileja mieness sakreit ar Latvejis vaļsts svātkim, taišni partū ituo fotokonkursa amaterim tema – “Myusu Latveja” – tyka izvālāta patriotiskuos nūskaņuos. Pīsadaleit konkursā beja aicynuoti LgSC bīdri, aktivisti, draugi, kai ari cyti interesenti. Konkurss tyka reikuots ar mierki aicynuot dalinīkus pasadaleit īspaidūs par 10 godu laikā radzātū, dzierdātū, sajustū i padareitū, kai ari atlaseit i īsyuteit biļdis, kurymuos tys teik atspīgeļuots iz vysa lobuok.
Daleibai konkursā kūpā tyka īsyuteitys 40 biļdis, kurymuos paruodeits kotra autora personeigais redzīņs par sev i Latvejai svareigom šaļtim. Ceļojūšajā izstuodē “Kas tev ir Latveja?”, kuruos pyrmuo pīturvīta 2015. godā beja Rēzeknis Tehnologeju akademeja (tūlaik vēļ Rēzeknes Augstškola), beja apsaveramys 15 biļdis, kas vysspylgtuok atspīgeļuoja latvīšu nacionaluos pošapzinis boguoteibys i izjiutys.
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” izsoka pateiceibu Dagnejai Dudarjonokai, Sandrai Švarcei i Gunai Gamazinai par īguļdeitū dorbu fotoizstuodis radeišonā i Guntai Ločmelei par ideju biļdis atdūt muzejam.


text:
Vydspunktā. Saruna ar arheologu Juri Urtānu
Intervejis autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Piļskolnu var skaiteit kai cytim nasaprūtamā volūdā pīraksteitu gruomotu, kas izrokumu procesā teik saplāsta. Kab saprast maksimali daudz nu pietejamuo, arheologam daudz juozyna i juosaorentej na viņ arheologejā. Kab napagaisynuot saprostū, arheologi poši daudz roksta. Taids leluokais piļskolnu skaiteituojs Latvejā ir Latvejis Kulturys akademejis (LKA) profesors, viesturis doktors, habilitātais muokslys doktors, Latvejis Zynuotņu akademejis (LZA) akademiks Juris Urtāns. Gastejūt juo lauku sātā, Kūku pogosta Laukazara krostā, runojamēs par jaunatkluotim piļskolnim, stereotipim ap arheologim i jūs kasdīnu, pīsagrīžam dzymtys stuostim, lai itei saruna ir par pīmiņu ari Jura tāvam Vladislavam Urtānam, kas taipat beja īvārojams arheologs i itūgod jam 100 godu jubileja.
Pa vydu
Atsarasšona kuo vydspunktā ļaun labi saredzēt iz vysom pusem, lītu izprasšona atkareiga nu tuo, kai puorredzi teritoreju. Juri Urtānu kai profesionali raksturoj frāze, ka jis atsarūn Latvejis arheologejis vydspunktā. Par “vydspunktu” prīškā pasoka jis pats. “Itū lauku sātu sīvystāvs ar sīvysmuoti pyrms 50 godu nūpierka. Nu dorba vīdūkļa te asu pa vydu – iz kotru pusi Vydzeme, Augšzeme i Latgola. Nu tenis Reiga pi 150 km tuoli, Ludza – 130 km, Daugovpiļs – 100 km. Vokorā atbrauc, palic pa nakti, brauc reitā iz sovim dorbim i atpakaļ,” ar sovys vītys prīkšrūceibom īpazeistynoj sātys saminīks.
“Krustpiļs pogosts viesturiski pīdar Latgolai, pyrma vairuok nakai 100 godu delegati brauce iz Latgolys kongresu, tok te nu muižnīku Korfu luterticeiba dominej i te pasaceit, ka esi Latgolā, nav pīkluojeigi. Vīna nu Varīšu pogosta praseibu 1905. goda dumpī, ka jī grib pi Vydzemis. Tān juos ir pīdareigys Zemgalis plānuošonys regionam. 5 km aiz pūra, Veipē, jau ir Latgola. Maņ latgalīšu volūda saīt kai svešvolūda, nu bārnu dīnu ar mani tai narunuoja. Vysa muna rodne ir nu Latgolys. Ari struoduot saguoja vairuok pa Latgolu, tai pamozom vuords pa vuordam… Pyrms godim pīcim suoču runuot latgaliski,” stuosta J. Urtāns.
Vēļ J. Urtāns ir vīneigais Latvejis arheologs, kam pīdar piļskolns – Dzierkaļu piļskolns. Par tū jis ari pasmaida, saīt, ka jis jau treis godus Briselē kai eksperts sprīž par Eiropys kulturys pīmineklim “dabasu” leiminī, tod “muokūņu” leiminī kai eksperts Latvejā pīsadola izsprīstuo eistynuošonā, gols golā “zemis” leiminī kai eipašnīks sajam oficialūs prīkšrokstus. Parosti piķskolnu eipašnīki ir nūsabeiduši – kas nūtiks, inspektors brauks, puorbaudeis, draudēs cītums. “Patīseibā vysu dreikst, nadreikst viņ piļskolnu nūrakt, nadreikst ākys iz kolna ceļt, a tyvumā dreikst. Saskaņojūt ari mežu grīzt i stateit dreikst,” komentej “treju lūmu izpiļdātuojs”.
Latgaliskuos saknis
Jura tāvs Vladislavs Urtāns dzims Ludzā 1921. goda 4. janvarī. “Jī dzeivuoja Petrogradā kai daudzi latgalīši, vactāvs,“дBopHиk Ha ЛиTeйHoM” (ЛиTeйHый пpocпekT – vīna nu golvonūs i viesturiski nūzeimeiguokūs Sanktpīterburgys magistraļu – S. Ū.), taidā omotā, ka naudys pītyka uzturēt sīvu i bārnus, vacuomuote varēja nastruoduot. Kai pastuosteja muna māmeņa, kas itūrudiņ aizguja myužeibā, ka iz Ludzu atbrauce vacuomuote 1919. gods beiguos ar munu tāvu zam sirds, vecaistāvs atbrauce vāluok, natyka nu Petrograda paceli.
1926. godā vactāvs aizguoja myužeibā, tai nu palyka vacuomuote vīna ar treis mozim bārnim. Jei školā beja guojuse vīnu dīnu, laseit muocēja, raksteja drukuotim burtim. A nasabeida dūtīs iz Reigu, lai vysi treis bārni, beiguši gimnazeju, ītu vēļ augstuokuos školuos. Kai jei tū spēja izdareit, nikai nasaprūtu. Tāvs napaspēja pabeigt universitati, 1941. goda 14. junī tāvu kai studentu nu “pretvaļstiskos” korporacejis “Lacuania” izsyuteja iz Sibiri. Tāva Sibirejis atminis asu apkūpuojs ari gruomotā,” stuosta Juris.
“Vīnys saimis treis bārnim saguoja cīš atškireigi liktini. Krystamuote, tāva muosa, tūlaik struoduoja Daugovpilī. Vēlākais čekists Alfons Noviks, kai muna māmeņa stuosteja, beja “īsaviers” sovā klasisbīdrinē nu Ludzys gimnazejis, jis treis četrus mienešus krīvu laikā 1940. godā dzeivuoja pi jūs, kara sākumā A. Noviks evakuējuos iz Krīveju. Partū krystamuote ar saimi tyka Štuthofys nūmetnē, juos veirs i mozuo meitine pagolam, a jei izdzeivuoja i atbrauce atpakaļ. Pi padūmu varys skaitejuos “pareizais” cylvāks. Trešais nu bārnu, tāva bruoļs, tyka īsaukts legionā, tod devēs emigracejā i trymdā, iz Latveju nikod naatsagrīze, Jaunzelandē paglobuots.
Tāvam oficiali beja īdūti treis godi – pyrmais gods lēgerī, piec tam meži i raktuvis meža dorbi. Jau 1944. godā jis tū jau beja izcīts, a jū kai jaunu cylvāku i nūmatynuotu nikur nalaide. Pyrmuo tāvam suoce raksteit vacuomuote, a krystamuote beja saisteita ar 112 bārnu atvesšonu atpakaļ iz Latveju. Tāvs atvede tūs 112 buoriņus nu Sibira 1946. godā pusoficiali, viņ ar izziņu, ka pavoda buoriņus. Tai ari muns tāvs tyka atpakaļ iz Latveju. Pa treis godim eksternā pabeidze studejis. 1949. godā lobi ļauds pasaceja napalikt Reigā, tai jis aizbāga iz Modyuni, partū es skaitūs modūnīts.
Tāvs 1958. godā atsagrīze Reigā struoduot Centrālajā vaļsts viesturis muzejā, kas tān Latvejis Nacionalais viesturis muzejs. 1971. godā aizstuovēja viesturis zynuotņu kandidata disertaceju arheologejā Moskovā. Latvejā arheologejā vyspuor nadreikstēja aizastuovēt, vēļ tāvam kluot birkys, ka politiski “na taids”, cylvāks “nu Sibirejis”. A maņ saguoja aizstuovēt Leningradā.
Tai tāvs vysu myužu pa muzeju, a 80. godūs puorguoja struoduot iz enciklopedeju redakceju. Tān ir vysaidu īspieju publicētīs, tūlaik ar publiciešonūs beja pavysam sovaižuok – kotrys raksteņš kai lels breinums. Jam kūpā ar Jāni Graudoni izdūta popularzynuotniska gruomota “Pa senatnes pēdām” (1961), tod nu disertacejis izveiduota monografeja “Latvijas senākie depozīti” (1977).
Muna māmeņa ir nu Pyldys pusis – Ņukšu. Izauguse pavysam nabadzeigā saimē, kam viņ 6 hektari zemis i seši bārni. Vactāvam nu pyrmuos sīvys beja div bārni, pyrmuo sīva nūmyra, precējuos ūtrreiz, mamys pusbruoļs i pusmuosa agruok aizguoja nu sātys – kai parosti pi latgalīšu.”
Tāva pādūs – par arheologu
Par sovu profesejis izvēli tānejais profesors nadūmuojs vyspuor, taipat skaidrs. Bierneibys vosorys paguojušys ar vacuokim leidza pa ekspedicejom. Gribiejīs Leningradā studēt, a naizturiejs konkursu, partū atguojs atpakaļ iz Reigu – iz Latvejis Vaļsts universitatis viesturnīkim. “Es Latvejis arheologu saimē taids kai autsaiders, vysi arheologi struoduoja Zynuotņu akademejis Viesturis institutā. Es – nu 70. godu arheologejis pīminekļu aizsardzeibā, leidz myusu dīnom itamā sistemā asu palics, nu 90. godu – kai eksperts. 1988. godā aizstuovieju zynuotņu kandidata grādu. Draugs Pēteris Laķis “izsauce” iz Latvejis Kulturys akademeju, saguoja maineit profilu – nu 1998. goda vodu akademejā apakšvierzīni par tradicionalū kulturu i folkloru.
Trešuo svareiguo līta – īsasaisteišona uorzemu projektūs jau 90. godūs, asu tī sovejais. Pīsadaleju kursūs Pūlejā, Ungarejā, struoduoju Lelbritanejā, kur tūlaik aeroarheologejā izmontuoja lidmašynys, četrus pīcus godus projektūs Zvīdrejā, kur atteisteita zamiudiņa arheologeja. Latvejā nivīna zamiudiņa arheologa nav, koč nirieju daudz,” par sovu karjeru stuosta J. Urtāns.
“Zvīdrejā arheologeja ir prestiža profeseja. Taids cylvāks, kurs vysu dzeivē jau nūkuortuojs – bankera karjera, lapna sāta, saime, jahta, 40 godūs suoc vēļ studēt arheologeju. Jis nastruodoj itamā profesejā, bet arheologūs skaituos.
Latvejā arheologeja Zīmeļeiropys leiminī ari stypra kai nūzare, koč īsaisteitūs specialistu, kas uztur leimini, nav daudz. Partū ka spieceiga tradiceja nūturāta nu Latvejis breivvaļsts laiku, a var saceit, ka jau nu cara laiku. Arheologi bejuši stypri, veiduojuši nūslāgtu vidi ari padūmu laikā. Tūlaik saceja, ka volūdnīks ir nacionalists piec profesejis, arheologs nūsadorboj ar konkretom lītom, kurom politiku napīliksi, i vītā, kuru nikur nanūnessi. Tev ir lauska voi ciervs, vari pasaceit, ka dorbaļauds izmontuoja ciervi – i vyss. Škiru ceiņa akmiņa laikmatā – dīzyn voi. Lenins nikuo natyka sacejs par arheologeju, navajadzēja citēt. Muna disertaceja beja par senejom kulta vītom, vajadzēja atsasaukt iz Leninu, partū ka jis par religeju beja kū pasacejs. Kai jūks šudiņ izaver. Tim, kas jēmēs ar jaunuoku viesturi, tim gon vajadzēja nūpītnai citēt Leninu i Stalinu.
Šudiņ treisdesmit i četrdesmitgadnīku paaudze arheologejā “labi valk”, pavysam jaunī īīt. Jī muok jaunuos tehnologejis, zyna volūdys, struodoj uorzemu universitatēs. Australejā, Lelbritanejā, Filipinuos, Kanadā, pat Nikaragvā latvīšu arheologi sevi aplīcynuojuši. Pasauļs atguojs pi myusu, mes īmam pi pasauļa.
Latvejis arheologu bīdreibā pi 50 cylvāku, tys nanūzeimoj, ka tī vysi arheologi. Eists arheologs ir viņ tys, kam tīseibys izdareit arheologiskūs izrokumus. Taidi ir 25, nu jūs aktivi struodoj viņ 15. Navar arheologus tikai ar studeju kursim sagataveit. Lai dabuotu tīseibys, vajag vysmoz diveju godu praktiskuo dorba pīredzi, div rekomendacejis i kuratora, kas dasaver. Jauns arheologs ar tīseibom pasaruoda ik piec trejim četrim godim. Ar tū gona, lai paaudzi nūmaineitu.
Es jau nu godu i pīredzis augstumu verūs – kai taids dzeds voi vacūksnis. Tūlaik pats, kod beju jauns, par sovu tāvu nūdūmuoju, kū jis tī vairs saprūt, lai tim jaunajim ļaun struoduot i pošim dūmuot. Bet cauri vysim laikim pamatlītys palīk, tuos juonūtur i juodasaver.
Labi, ka truopeji vītā, kas tev dūmuota. Ka es aizītu, pīmāram, biznesā, nivīns pat napamaneitu, ka te taids Urtāns ari kū dora. Partū golvonais ir atrast sovu vītu. Naatrassi, vysa dzeive kai pa kuormulim aizīs.”
Stereotipi par arheologim
Par arheologim sabīdreibā asūts radeiti zynomi stereotipi. “Vīns ir Bairona laika uzskots par romantiki ar buordu, kurs koč kur brauc, meklej i atrūn – atrūk zaltu. Ūtrys mīts ir taids, ka arheologs vysu laiku rūk. Nu narūk gon. Ir taidi, kas rūk 10% nu sova dorba laika, – tys ir cīši daudz. Puorejū laiku aizjam papeiri, papeiri, vēļ papeiri, tān – dators. Vysu laiku ir juoatstuoj iz papeira tys, kū esi izdarejs. Cyts jau navar zynuot, kū tu esi izdarejs. Te leidzeiba ar unikalu viesturisku gruomotu – kai izlosa, tai izplieš i izsvīž. Izlosa, izplieš i izsvīž. Izrūk, izlosa, izsvīž, arheologs rūkūt iznycynoj – vyss, tuo vairuok nav. Kū jis redziejs, tys palīk, kuo nav redziejs, kuo jis nav saprats, tys ir kas cyts. Partū vysu taida uzmaneiba i atbiļdeiba dokumentejūt. Seņuok poša pīraksteitus ziņuojumus tān losu ar lelu interesi, partū ka mes jau tān saprūtam par tū kū cytu.
J. Urtāns regulari publicej ari popularzynuotniskus rokstus i izdūd gruomotys, pīmāram, par Latgolys piļskolnim i juo Dzierkaļu piļskolna dīnysgruomotu var skaiteit pādejūs godu “Tāvu zemes kalendarūs”. Jis nūsasmej: “Tāvs saceitu – grafomans. Ka esi kū sarakstejs, nasagrib, ka stuov arhivā, gribīs palaist tuoļuok.”
Uorzemu detektivfilmuos burlaks par arheologu nūsamaskej voi kaids izmeklātuojs par arheologu izalīk, kas cyts, ka na spīgs, kai arheologs puorīt rūbežu… Latvejā tai nav. Maņ ari pīrūbežā četrys pīcys vītys vajadzātu apsavērt.
Voi apsorguota rūbeža tyvums pasorgoj paguotnis līceibys nu izvozuošonys? “Eisti tai nav. Dreizuok agruokī militarī poligoni, kur saun i salykta kara tehnika, vysā Eiropā. Militaristi nalaiž montračus īškā. Kod militarī poligoni izabeidz, tī var daudz kū atrast. Latvejā vairuok tys atsatīc iz dobu, sasagloboj kaidys aizsorgojamys sugys. Pīmāram, atstuotais uzroksts nu bejušuo poligona, ka nadreikst fotografēt i nikuo cyta dareit, paleidz saglobuot piļskolnu Meža Mackevičūs pi Daugovpiļs.
Arheologim leluokuo nalaime vysā pasaulī ir montrači, kas meklej Bairona laika atrodumus – zaltu, sudrobu. Kur kars, tī laupeišona. Nu Ukrainys Donbasa ir raudzejuši Latvejā īvest skitu zaltu. Maņ kai Nacionaluo kulturys montuojuma puorvaļdis ekspertam ir bejuse dareišona ar zaltu, sudobru, kod muita sagiun taidys seņlītys. Tī vairs nav montrači, tys jau augstuoks nūzīdzeibys leimiņs.”
“Leluokais arheologs storp folkloristim i leluokais folklorists storp arheologim”
Tai sevi raksturoj pats profesors. Atkluojūt jaunu piļskolnu, arheologu interesej ari tys, kaidi folklorys materiali atrūnami par tū vītu i kū par tū vītu stuosta apleicejī.
“Tī laiki paguojuši, kod īīsi dzeraunē pi vacuokuo dzeivuotuoja i babeņa tik stuosteis, ka tī kolns, ka iz kolna piļs bejuse, kas nūgrymuse…
Nav vaira taidu babeņu, nav vaira taidu teiku. Folklora jau ir “arheologizejusīs” – aprokta. Latgolu raksturoj depopulaceja.
Tu vari īt voi braukt kilometrim – nav pat nivīna satyktuo, ar kū pasavasaluot,” turpynoj stuosteit V. Urtāns.
“Puse nu jaunūs piļskolnu atkluoti pamastos staraveru voi pravoslavu dzeraunēs. Staraveri īguoja vītuos, kur latgalīši jau beja izmyruši, vacuo tradiceja ir puorlauzta. Godu symtim staraveri bejuši ticeigi i struodeigi cylvāki, bet bez školu izgleiteibys. Kas ir piļskolns, jī nazynuoja i navarēja atpazeit. Ari tān prosi jim krīvu volūdā, kur te apleicīnē “ropoдищe”, jī atbiļd, ka nav te taida uzvuorda.
Folklora, kai vyss puorejais, atsateista i puorsamej. Ka es tān stuosteišu apmāram tai, ka “redz, tū kolnu Valns atness. Beja lels viejs, kod Valns jū nese. Partū Valns vīnu akmini nūsvīde i pādu īmyna akminī”, cylvāki iz mani jūceigi vērsīs i nūsauks, mozuokais, par duraku. A ka es stuosteišu sovaižuok: “Te ir energetiskys linejis. Te nu kosmosa satak struovuojumi, kas ītekmej cylvāka čakrys…” Ot, kur gudrys cylvāks! – īsasauks cylvāki. Voi ari pavysam ikdīniški: “Suņs par tū kolnu naīt, pi tuo akmiņa apsastuoja…” Itei ari nav nikas cyts kai myusdīnu folklora.
Par Laukezeru ir legenda. 1995. godā maņ pīduovuoja nūpierkt mežu. Tai maņ pīdar vīns nu kolnu azara pretejā pusē. Reizē dabuoju zynuot, ka itymā azarā dzeivoj vīns nazvārs ar garu koklu. 90. godūs, kod vajadzēja eipašumim nūsaukumus īdūt, tī cylvāki gribiejuši vītu nūsaukt “Nesijas”. Pyrma I pasauļa kara vīnā azara styurī nu reita vīns guojs mautu – radz, kai nazkaida golva iz gara kokla ceļās nu iudiņa. Zvārs nūsabeida i nūlaide golvu. Kara laikā ap azaru vysys ituos dzeraunis nūjauktys, izveiduoti īrokumi, kaukazīši, sprydzynuodami azarā zivs, itū zvāru nūsytuši. Asam, tranādamīs zamiudiņa arheologejā, izmekliejuši azaru, tymā golā 16 m dziļums i nikuo naatrodom. Izaruodeja arheologim nainteresants azars.”
Arheologs i vītys energetika
Paprosu ari “modernu” vaicuojumu, voi kulta vītuos ci parostūs apbedejumu izrokumūs najiut kaidu eipašu energetiku, voi arheologi sajiut, ka teik puorkuopti sakrali rūbeži.
“Arheologs jau naredz auru voi ticeibu, tikai materialū. Pavysam reši, kod eists arheologs var runuot par ticeibu. Tī ir atseviški gadejumi, kod arheologs īraudziejs, kū tuo laika cylvāks dūmuojs. Kolega profesors Andrejs Vasks 70. godūs Kūrzemē, Paplakys pogosta Zīvertu kopulaukā, ar orklu saortā laukā atroda vīnu koklarūtu nu myusu erys 2.–3. godu symta, tī beja attāluoti vylks i koza. Zynom Zīmyssvātku dzīsmenis par vylku i kozu, varim nūdateit, ka itam ticiejuši pyrms divom tyukstūšom godu.
Asu runuojs par myrūnim, pomernīkim, nabašnīkim ar kolegom, nivīnam nikas nav ruodejīs. Ir saguojs gulēt vīnā teļtī ar kaulim, piec trejom dīnom atsajādz – stuov tys maiss ar kaulim, laikam nav labi. Mes, arheologi, dūmojam tai – cylvāks jau tyukstūš godu kai mirs, mes jam īdūdam ūtru dzeivi, ļaunam jam ar juo lītom, kaulim, apbedejuma īkuortuojumu pastuosteit par sevi.
Cylvāks grib sevi saglobuot piec nuovis, partū ceļ piramidys, roksta gruomotys, taisa bārnus – kū tik nadora, lai par jū palyktu pīmiņa.
Tū goreigū var salikt kūpā nu vysa – vītvuordi, volūda, arheologeja, folklora, raksteitī olūti. Vīns pats arheologs nateik ar tū golā. Vīns pats filologs ari. Bāda tei, ka filologs zyna sovu filologeju, arheologs – sovu arheologeju. Vajadzeigs taids, kas zyna ituos vysys nūzaris, pīmāram, Marija Gimbutiene beja arheologe i antropologe. Vēļ div treis bejuši, kas kū plašuok var pasaceit par baltim. Kab atbyldātu iz generalim vaicuojumi, cylvākim daudz juozyna.”
Vītys sajiutys nūsoka tys, voi tu psihologiski jiutīs kai saiminīks, voi kai gosts. J. Urtāns te atsaguodoj kaidu īšonu caur mežu pusauga godūs: “Muotis muosa īsaprecēja Mārcienā, juos veirs beja mežsorgs. Kai puikam saguoja tī pabyut. Mežā īt baiss – piec II pasauļa kara svaidejuos pat govyskausi pa mežu, a es puika padsmit godūs. Onkuļs reiz zam vokora pasaceja, ka vajag aizīt iz kaimiņu mežsorga sātu i nūdūt ziņu. Tai es pa meža ceļu pusteceņus, verūs – cylvāks īt pa prīšku. “Vacs” veirs ap 25, maņ tūlaik viņ 12 ci 13. Izdūmuoju, ka vīnā vītā aizskrīšu jam prīškā. Verūs, ka itys veirs ari skrīn. Jis nūsabeida nu mane. Kaids vysu laiku īt aiz mugorys, nasatyvoj naīt, a kū tu padūmuosi? Saprotu, ka mežā es asu saiminīks, es asu te golvonais, nu mane beistās.
Tī poši mežabruoli voi partizani, kas dzeivoj mežā, ir meža saiminīks. Tys, kurs īt jūs giutu, ir gosts. Jis nikuo nasaprūt, pi kotra trūksneiša beistās. Ka es te dzeivoju, es jau pazeistu trūkšņus, saprūtu mežu, kai zvārs orientejūs vierzīņus, navaru nūsablūdeit. Vylks viersā naīs, aļņs voi brīds ari, ar jim var parunuot – es sovu ceļu, tu sovu ceļu. Mežā juosabeist nu klejojūšu suņu, jī ir kai banditi, kas nikuo nasaprūt, jim nav gūda kodeksa. Tod juolein kūkā voi kai sivaižuok juosagluob.”
Puorprotumi ar senejom struopis vītom
Arheologejis zynuotnē ir formulātys 10–15 universalejis, kas cylvākam vyspuor vajadzeigs juo dzeivis laikā, kai, pīmāram, sāta, voi tei byutu ceļtne ar jumtu voi tikai ola, teirums, ceļš, kopsāta, bazneica voi sevkura cyta kulta vīta, ari tīsys vīta voi cītums. Profesors komentej pādejū: “Nūzīdznīki bejuši vysūs laikūs, kaidi nūzīgumi – tys jau cyts vaicuojums. Latvejā daudz taidu vītu kai Kaķa kalns, tys nu nu vacuos lejisvuocu volūdys – kāķis ‘kuortovys’. Cylvākus vaira nastruopēja, a nūsaukums sasaglobuoja. Reizem atīt jauna vara i bīži viņ vacuos svātvītys vītā, koč voi Bazneicys kolnā, suoc cylvākus struopeit. Latvejā pīci seši piļskolni ir Kuortovu kolni.
Interesants gadejums – Zalesjis pogosta Naumku piļskolns, pi Zylupis. Naumku dzeraune ir vysapleik krīvu apdzeivuota, vacais piļskolna nūsaukums “Šibenica” ir nu krīvu vuorda “шибaHyTb” ‘paraunūt augšyn, pakuort’. Pyrms kara nasaprota ituo krīvu vuorda, krīvi ari navarēja pasaceit, kū nūzeimoj “шибaHyTb”. Tai itū vītvuordu latvyskuoja par “Zibenīcu” – Naumku Zibineicys kolns. Kaida tī Zibineica! Cylvāks tū vacū pazaudej, partū ka nav aktuals. Senejūs laikūs i vydslaikūs struope beja publiska līta – lai cyti radz, ka tai dareit nadreikst, lai ir baile, ka pošu tai pakuors. Vīns nu izplateitustruopis ari veidu – dzeivu īrūk, ar orklu puorbrauc i nūraun golvu. Pakuortī karinēja mienešim ilgi, cikom atlīkys pošys nūkryta. Tān tys iz ūtru pusi aizguojs: ka asu nūtīsuots, nivīns nadreikst zynuot – munys cylvāktīseibys. Tai palīk vītvuordūs tys arheologejis narativs, tys arheologam dūd īraudzeit tū, kū navar izrakt.”
Pietnīka naatbyldātī vaicuojumi i jaunuos tehnologejis arheologejā
Itūgod Latvejis Kulturys akademejis konfereņču serejā “Kultūras krustpunkti XV” 2. novembra konferencē piļskolnu pietnīku grupa īpazeistynuoja ar Latvejis piļskolnu jaunatkluojumim 2018.–2021. godā, Latgolys piļskolni nu vysu Latvejis piļskolnu, izmontojūt jaunuos LIDAR tehnologejis, piec skaita atkluoti vysvairuok – 51 ITE.
Myusu tikšonuos reizē, profesors, demonstrejūt tū, cik zynoms i cik nav zynoms, īsvīde akmisteņu iudinī: “Itys ir muns jaunais vaicuojums, īsvīžu, viļneši īt iz vysom pusem – vaira, vaira, vaira. Nu ituo vaicuojuma perimetrs palīk leluoks. Redz, kas riņču jau saguojs, izabeidz. Tai kotrys vaicuojums aizīt tuoli vacūs laikūs, kur nazynom i navarim nūskaidruot. Arheologejā vysvairuok vajadzeigs konteksts, lai tu kū varātu pasaceit par vacim laikim. Ka nav konteksta, tu ciervam voi saktai vari pasaceit viņ datejumu.
Nav tai, ka atīs jaunuo tehnologeja, vyss paliks skaidrs. Vīnu vaicuojumu atrysynoj, pīci vaicuojumi vītā. Atrysynoj 5 vaicuojumus, tod 25 rūnās vītā. Vēļ pītiks dorba arheologejā i munai paaudzei, i vēļ cytom.”


text:
Izsludynuota dasasaceišona Latgalīšu kulturys Goda bolvai “Boņuks 2012″
Latgalīšu sabīdriskuos organizacejis („Kukuži”, „Latgolys Studentu centrs”, „Latgalīšu Etnokulturys centrs”, „Latgaļu sāta”, „Latgolys Saeima”, „Latgolys Producentu Grupa” i LatBLUL) i aktivuokuos Latgolys reģiona pašvaļdeibys jau pīktū godu piec kuortys reikoj Latgalīšu kulturys Goda bolvu „Boņuks”.
Bolvys „Boņuks” ideja un mierki: veicynuot latgalīšu tradicionaluos i popularuos kulturys atteisteibu Latgolys regionā i aiz juo rūbežu, apkūpuot lobuokūs paguojušuo goda veikumus, rūsynuot kvalitatis i originalitatis pīaugumu myusdīnu latgalīšu kulturā.
Lyudzam īpasazeit ar pīvīnuotū bolvys nūlykumu i nominaceju sarokstu.
Pretendentus nominacejom var izvirzēt da 2013. goda 11. janvaram.
Bolvys „Boņuks” pasnīgšonys ceremonejis laiks – 2013. goda 24. februars.
Iz pasuokumu tiks aicynuoti bolvys „Boņuks” pretendenti i dasaceitūs dorbu autori.
Dasasaceišona pa e-postu producenti@inbox.lv
Bolva „Boņuks”
Humanitarūs zynuotņu katedra
Atbreivuošonys aleja 115,
Rēzekne,
LV-4601
Fakss: 646 22681
Kontaktpersona: Guntis Rasims, 29492864
Par 2012. godu Latgalīšu kulturys Goda bolva “Boņuks” tiks daškierta itaiduos nominacejuos:
Sabīdreiba i kultura:
- Goda cylvāks
- Lobuokais pasuokums / projekts
- Latgalīšu kulturys sponsors / mecenats
- Latgalīšu kulturys masu medejs
- Goda pašvaļdeiba
- Latgalīšu sabīdriskuo organizaceja
- Lobuokais latgaliskais pasuokums školā
- Goda školuotuojs
- Lobuokais latgaliskais pasuokums kulturys / tautys nomā
- Goda kulturys darbinīks
- Goda folklorys darbinīks
- Goda amatnīks
- Lobuokuo publicitatis akceja latgalīšu kulturā
- Latgolys vuorda popularizeišona kulturā
- Lobuokais audio/video raidiejums/sižets masu medejūs
- Par īguļdiejumu latgalīšu kulturys atteisteibā
Muzyka:
- Lobuokuo pop/rock stila dzīsme
- Lobuokuo šlagera stila dzīsme
- Lobuokuo folk/tautys muzykys stila dzīsme
- Lobuokuo alternativuo (underground) stila dzīsme
- Lobuokais muzykys albums
- Lobuokais muzykys video
- Goda debeja muzykā
- Radejis hits
- Lobuokuo proza
- Lobuokuo dzeja
- Lobuokais izdavums / gruomota
- Spylgtuokuo publikaceja škārsteiklā / presē
- Spylgtuokuo debeja literaturā


text:
Laiks pyrms Jaungoda saistuos ar cereibu pīredzēt breinumu i jaunys dzeives suokumu 1. janvarī. Juris i juo muote ari gribātu suokt vysu nu jauna, ja vīn jīm izadūtūs nūslēgt mīru ar poguotni, kura naatsastuojuos i turpynoj vojuot… Daži zīmys vokori Gagrā tuolījūs 70-tījūs godūs attaisnos ticeibu breinumam i navīn tū…
Divdesmitgadeigīs Juris jūprūjom naspiej pilneibā atspiergt pēc autonagadiejuma. Ja breinums paleidzēs jam pīsaceļtīs kuojuos, vysa turpmuokuo dzeive nūteikti pasagrīzsīs sovaiduok. Tikai kai sasamīrynuotīs ar poguotni, ja, pošam nagrybūt, esi slapkova? Cīši vajadzātu ar kaidu parunuot, dīmžāl tyvuokīs cylvāks – muote – dīzyn vai saprūt poša sevi i nalaiž puori slīkšņam draudzeni, kas byutu gotova uzklausēt. Patīseibā kotrs nu myusim atsarūn sovu nūslāpumu, baiļu, aizvainuojumu, kompleksu i aizsprīdumu īslūdziejumā. Tī nu vīnom bailem dzymst jaunys bailes, veidojūt apburtu rinči, kas draud ar jaunu tragediju, ja cylvāki naīsamuocēsīs cyuts cytu uzklausēt i pīdūt.
1972. godā uzraksteituo Gunāra Priedes luga „Zyluo” ir vīns nu dramaturga izcyluokijīm dorbim. Lai gon autors sovys turpmuokuos radūšuos darbeibys ritumā izpeļņēja atzineibu ar daudzim cytym dorbim, aizguojušīs laiks pīruoda, ka „Zyluos” augstais nūvērtiejums nav najaušeiba – pyrms pusgodsymta raksteitījā lugā attāluotuos problemys jūprūjom aktualys, taipat kai dorbā atspūguļuotuo sarežgeituo sovstarpejūs attīceibu doba pat storp vystyvokīm cylvākim.
Pyrmizruode 2022. goda 21. oktobrī


text:
info LgSC 4. augusts
Vasali vosorā!
Pasaverit rokstu “Latvejis Viestnesī”. Varbyut ir kaidi komentari, vīdūkli?
Voi varbyut ir napīcīšama kaida LgSC reakceja – atbiļdis roksts, diskuseja voi informativa akceja?
LgSC vuordā vakar KKF tyka īsnīgti 7 projekti:
– latgalīšu muzykys karaoke disks (Edeite Husare);
– latgalīšu puosoku izlase “Tu soki. Es soku. Puosokys par krīzi” (Marita Papiņa);
– Danieļa Defo gruomotys “Robinzons Kruzo” (1935) atkuortuota izdūšona latgaliski (Ireta čekse);
– dzejis dīnu pasuokums, poezejis i muzykys performaņce “Tehnodzeja” (Egita Kancāne);
– gruomotys “Izlūkšņu tekstu hrestomateja” tipografiskī izdavumi (Lideja Leikuma);
– Baļtinovys amatīrteatra vīsizruodis Reigā (Vita Briška);
– Sibira latgalīši gostūs Latvejā, pasuokumu kūpa “Ceļš iz sātu” (Kristīne Zute).
Paļdis vysim projektu raksteituojim!
Tikai vīna, tok byutiska pībiļde ci lyugums: iz prīšku lyudzu projekta vadeituojam i dorba grupai paleidzeibys meklēt jau laiceigi i pādejā dīnā tikai īsnīgt paraksteišonai i apzeimūguošonai jau gotovu i izdrukuotu projekta aprokstu ar vysim pīlykumim. Lai var tikai paraksteit, na steigā i stresā drukuot, meklēt, lyugtīs. Partū ka kaida var byut puorlīceiba par īsnīdzamū projektu, ka dorba grupa ci vadeituojs naspiej laiceigi salaseit pats sovus papeirus… Pavirši sagataveiti projektu aproksti nav kvalitatis zeime i dorbs, ar kū latgalīšu i LgSC vuordu nest pasaulī.
SIF organizeitajā NVO konkursā tyka īsnīgts i pījimts projekts “www.vasals.lv – tuoļvuiceibys i resursu portals latgalīšu rokstu volūdys apgivei” (Ireta čekse, Artis Logins). Projektu konkursā tyka īsnīgts vairs par 140 projektu.
Preiļūs svātdiņ suokušuos “Atzolys” – LgSC organizeitais seminars jaunīšim.
Vaira skaitit itepat dīnrokstā.
I latvyski, par pīmāru, “Dīnā”.
Iz prīšku paradzāti itaidi LgSC pasuokumi i dorbi:
– leidz 1. septembram juoīsnīdz projekti programmai “Jaunatne darbeibā”, ka Tev ir 13-30 godu, vari taiseit sovu dorba grupu i guozt kolnus – 5. augustā informativais seminars par projektu raksteišonu;
– 3. septembrī pasuokums studentim Daugovpilī sadarbeibā ar DU, aicynoju atbaļsteit pasuokuma tapšonu, ka studej ci tymā laikā esi Daugovpilī (Jurs Viļums, jureits suneits jureits.lv);
– 5. septembrī tradicionaluos dzejis pasuokums Breivdobys muzejā sadarbeibā ar regionalajom autoru apvīneibom i Rakstnīku savīneibu, vajadzēs paleidzeibys iz vītys pasuokuma laikā (Egita Kancāne, egita.kancane suneits inbox.lv)
– 15. septembrī dzejis dīnu pasuokums “Tehnodzeja” jaunīšim sadarbeibā ar RTU i Rakstnīku savīneibu, muzyka i teksti, zynuotne i poezeja, dreizumā tiks izsludynuots studentu rodūšūs dorbu konkurss, cīši gaideiti vysi trokī i rodūšī pasuokuma dorba grupā! (Egita Kancāne, egita.kancane suneits inbox.lv);
– nazkuru dīnu nu 7. da 18. septembra studentu orienteišonuos saceņseibys Reigā, vajadzeigi ļauds pi kontrolpunktim (Vita Briška, vita.briska suneits gmail.com);
– 18. septembrī “Taiseits Latgolā” Reigā, klubā “Depo” (Jurs Viļums, jureits suneits jureits.lv).
Aicynoju pīsavīnuot itim dorbim i paleidzēt itim cylvākim, kai ari pošam izdūmuot sovu dorbus i dalikt sovu placu!
Kai ari – ka Tev ir kaida spolvaina ideja, tok bais par variešonu, kūpā var vaira. Vīns nav dareituojs, a trokī var vysu.
NVO spāks ir kūpeigā dorbā, kasdīnā, prīcā, nūtikšonā – nav jāgys byut bīdram iz papeira. 😉
Tok ka pats nemekleisi, cyti Tovā vītā naatrass.
Lai breineiga vosora i rudiņs ar jaunu spāku!
Ilze Sperga,
LgSC vaļdis prīšksādātuoja


text:
Raiņa muzejā “Jasmuiža” nūtiks amatnīku i rūkdarbnīku svātki
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
7. augustā Raiņa muzejs “Jasmuiža” aicynoj iz rodūši skaneigu svātdīnis vokoru, kur 17.00 stuņdēs suoksīs amatnīku i rūkdarbnīku svātki “Pūra vēdināšana” ar folklorys kūpu “Golūda” i “Grodi” pīsadaleišonu, informej muzeja puorstuovi.
Pasuokuma laikā byus apsaverama Ivetys Seimanovys izstuode “Lobs ar lobu sasatyka”, kai ari rūkdorbu ekspresizstuode. Sevkurs interesents varēs vērtīs i paraudzeit vysaidys omotu prasmis, ar kurom daleisīs rūkdarbnīki i amatnīki.
Pasuokuma gaitā Iveta Seimanova, bīdreibys “Latgolys etnografiskuo viestnīceiba” vadeituoja, audieja, tautys tārpu darynuotuoja, stuosteis par tūs darynuošonys i nosuošonys tradicejom Latgolā. Izstuodē “Lobs ar lobu sasatyka” eksponātys I. Seimanovys taiseitajūs miniaturūs tautystārpūs apvylktys lelis. Vaira par tū var skaiteit ITE.
Sovys zynuošonys par dobys vīlom i pierts lītom tuoļuok nūdūs aromterapeite, augu pazinieja, zeimyna “LabaSajūta” radeituoja Kristīne Stašulāne i piertneica Ināra Mūrniece.
Par muzykalū nūskaņu vokora gaitā ryupēsīs folklorys kūpa “Golūda”. Kūpā ar vadeituoju Aigaru Krekelu folklorys kūpa dzīd tautā īmīļuotys dzīsmis, atdzeivynoj sova nūvoda tautysdzīsmis, kai ari nazkodejuos dalineicys, teiciejis Annys Romanovskys aba Mīleigūs Aneitis teiktuos dzīsmis.
Pasuokuma laikā planavuota ari gruomotys “Saimnīka prāca”, kurā apkūpuota informaceja par amatnīkim Preiļu nūvodā, papyldynuošona. Tū suokts veiduot jau pyrma puors godu, tok laika gaitā ir guojuši kluotyn jauni amatnīki i rūkdarbnīki, partū ari informaceju par jim davīnuos gruomotā, kura nikod nabyus pabeigta, partū ka ari nūvoda amatnīku i rūkdarbnīku ryndys pasapyldynoj.
19.00 stuņdēs skanēs folklorys kūpys “Grodi” kuozu dzīsmis programā “Šķiramīs, mes, muoseņas, gona meili dzeivuojuš”, kur tiks izdzīduotys izdūšonys i kuozu dzīsmis, kai ari izspālāti taidi rituali kai jaunivis gierbšona, vaiņuka izlikšona, atvodys nu sātys ļaužu, baslaviešona, vaiņuka nūjimšona, lynauta izsīšona, vaiņuka dancynuošona i cyti.
Raiņa muote Dārta Pliekšāne nazkod beja lela rūkdarbneica, audieja i zuoļu čaju vuocieja. Jauneibys godūs Juosmuižys, Vyšku i Aglyunys pusē tūpūšais dzejnīks Jānis Pliekšāns nu vītejūs teicieju pīraksteja kuozu i apdzīduošonys dzīsmis, pīraksteja apceriejumu “Višķu pagasta kāzu ieražas”. Partū Raiņa jauneibys dzeivisvītā Raiņa muzejs “Jasmuiža” turpynoj popularizēt tradicionaluos omotu prasmis, latgalīšu folkloru i kuozu tradicejis, īdzeivynojūt namaterialū kulturys montuojumu muzeja vidē.
Īīšona pasuokumā: 5,00 EUR; školānim: 2,00 EUR; bārnim da septeņu godu – bez moksys.


text:
Latgolys kongresa 2022 rezoluceja
Latgolys kongresa brošura / Diskuseju tezis 2022
Latgolys kongress nūtyka 2022. gods 27.-29. aprelī Rēzeknē
Tema — “Latgaliskuma kods Eiropā: nu volūdys da ekonomikai”.
Ka ir kaidi vaicuojumi, roksti iz e-postu: info@latgolyskongress.lv
LATGOLYS KONGRESA 2022 PROGRAMA (LTG/LVS/ENG)
Latgolys kongresa Saīta rezolucejis izpiļdis komitejis lāmums (30.11.2021.)
Saīta rezolucejis izpiļdis komiteja (SaRIK), atbylstūši 2017. goda Latgolys symtgadis kongresa pījimtajai rezolucejai, atbiļd par rezolucejis izpiļdi i organizej nuokamū Latgolys kongresu.
Četru godu pīredze piec 2017. goda Latgolys symtgadis kongresa, a seviški Latvīšu viesturyskūs zemu lykuma pījimšona, ruoda vajadzeibu regulari analizēt, likt kūpā i mierktīceigi vierzeit tuoļuok Latgolai i juos dzeivuotuojim nūzeimeigus vaicuojumus, taipat — nūsaceit praktyskus aizdavumus i vaicuojumus, kas svareigi Latgolys atteisteibai.
Izviertejūt padareitū i vēļ napadareitū, 2022. goda 27.–29. aprelī Rēzeknē nūtiks Latgolys kongress, kura tema ir „Latgaliskuma kods Eiropā: nu volūdys da ekonomikai”.
Kab Latgolys kongresā varātu pīsadaleit leluoka aktivuos sabīdreibys daļa, dalykumā paskaidruota delegatu puorstuovnīceiba nu pošvaļdeibu dzeivuotuoju, pošu pošvaļdeibu, izgleiteibys īstuožu, navaļdeibys organizaceju, uzjiemieju, Bazneicys.
Latgolys kongresa nūslāgumā kongresa delegati apstyprynuos rezoluceju, kurā tiks nūsaceiti nuokamūs pīcu godu aizdavumi i sasnādzamī mierki, kai ari tiks apstyprynuota jauna rezolucejis izpiļdis komiteja.
Saīta rezolucejis izpiļdis komiteja (SaRIK) (2017—2022):
- Agris Bitāns —SaRIK prīšksādātuojs, Latgolys kongresa tīseibu, viesturis, drūšeibys sekcejis puorstuovs, zvārynuots advokats;
- Dr. philol. Ilga Šuplinska — SaRIK prīšksādātuoja vītneica, Latgalistikys sekcejis puorstuove, Latgalīšu kulturys bīdreiba;
- Dr. oec. Sandra Ežmale — Ekonomikys sekcejis puorstuove, Malnovys koledžys direktore;
- Dr. paed. Irēna Kokina — DU rektore;
- Dr. philol. Lidija Leikuma — Latgalistikys (volūdys) sekcejis puorstuove, LU profesore;
- Dr. oec. Iveta Mietule — RTA rektore;
- Imants Slišāns — Nūdybynuojuma „Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja” vaļdis prīšksādātuojis vītnīks;
- Juris Viļums — Latgalīšu kulturys bīdreiba;
- Sergejs Maksimovs — Latgolys planavuošonys regiona prīšksādātuojs.
Kongresa organiziešonys komitejis gūda bīdri:
- Juoņs Buļs — Rēzeknis-Aglyunys diecezis veiskups;
- Vīsturs Kairišs — režisors, kusteiba „Ar Latgolu”;
- Anna Rancāne — dzejneica, žurnaliste.


text:
Eiropys Savīneibys direktiva i pījimtais atkrytumu apsaiminīkuošonys vaļsts plans paradz, ka 2035. godā poligonūs varēs apglobuot viņ 10 % nu saražuotūs atkrytumu, puorejai atkrytumu masai juobyut nūdūtai puorstruodei voi kai cytaži izmontojamai. Niu apglobuotu teik drupeit vaira nakai 60 % atkrytumu. 2021. goda rudinī SKDS padareituo aptauja par atkrytumu škiruošonys paradumim Latvejā līcynoj, ka vysmoz vīnu atkrytumu veidu škiroj 69 % Latgolys dzeivuotuoju, kas ir mozuok nakai cytūs Latvejis regionūs.
Kai Latgolai pīsatyvynuot Eiropys “zaļajam kursam” i samazynuot poligonūs apglobojamūs atkrytumu daudzumu diskuseja, kurā pīsadola SIA “ALAAS” vaļdis lūceklis Aigars Metlāns, SIA “Atkritumu apsaimniekošanas Dienvidlatgales starppašvaldību organizācija” vaļdis lūceklis, Daugovpiļs komunaluos puorvaļdis vadeituojs Aivars Pudāns i VARAM Vidis aizsardzeibys departamenta direktore Rudīte Vesere.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Latgolā teik veiduots dzīšmu montuojuma kulturys ceļš
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
1987. godā Eiropys Padūme suoce projektu “Kulturys celi” (“Cultural routes”), kura mierkis ir atspīgeļuot vysaidu Eiropys vaļstu i kulturu montuojumus, snādzūt pīnasumu kūpeigajam kulturys montuojumam. Ar programys “Kulturys celi” paleidzeibu Eiropys Padūme pīduovoj kulturys i turisma puorvaļdeibys modeli. Sertificātī kulturys modeli teik vārtāti reizi trejūs godūs i jaunizveiduotim “Kulturys celim” ir juoatbylst vairuokim kriterejim. Pādejā sertifikacejis cyklā ir apstyprynuots ari jauns “Dzīšmu montuojuma Kulturys ceļš”, kurs izīt caur Leitovys, Latvejis, Igaunejis i Suomejis pīrūbežu. Latvejā jaunais “Kulturys ceļš” īt tik caur Latgolu.
Jaunais “Dzīšmu montuojuma Kulturys ceļš” ir viņ tikū apstyprynuots projekts, deļtam prīškā vēļ gaidoms lels dorba cielīņs leidz golam izstruodojūt sātys lopu singingroute.com, pastotūt informativuos zeimis pi turisma objektu, kas ir īkļauti itymā ceļā, i eistynojūt jaunuo “Kulturys ceļa” populariziešonys pasuokumus.
Kai stuosta Latgolys Turisma asociacejis puorstuove i Ludzys TIC vadeituoja Līga Kondrāte: “Vēļ ir cīši daudz kas dorams, vys ir labi, ka Latgola kai turisma golamierkis pasaruoda arviņ vaira i arviņ dažaiduokuos vītuos i veidūs.”
Nu Latgolys “Dzīšmu montuojuma Kulturys ceļā” ir īkļauti dažaida veida objekti – kai tī, kas tīšā veidā saistami ar tradicionaluos dzīduošonys montuojumu, tai ari tī, kas vīnkuorši atbylst Latgolys tradicionalajam montuojumam. Kūpumā Latgolys pūsmā ir vaira nakai 20 dažaidu vītu, dažys nu tūs: Bolvu nūvoda muzejs, Stompaku pūra styga Bolvu nūvodā, Namaterialuos kulturys montuojuma centrs “Upīte”, Ludzys Amatnīku centrs, Gunāra Igauņa muzykys instrumentu darbneica i muzejs Rēzeknis nūvodā, pūdnīki Stanislavs Viļums i Viola Anna Bīriņa Rēzeknis nūvodā, folklorys kūpa “Olūteni” Kruoslovys nūvodā, bīdreiba “Teira Latgolys muoksla” Ondrupinē, Naujinis nūvodpietnīceibys muzejs i Slutišķu vacticeibnīku sāta Augšdaugovys nūvodā i cytys vītys.
“Dzīšmu montuojuma Kulturys ceļa” projekta aktivitatem var sekuot leidza sātys lopā singingroute.com, Facebook lopā i Instagram lopā. Sovpus cytus taida veida “Kulturys ceļus” var apsavērt ITE.


text:
Nasabeit “apsalauzt” i ticēt dareišonai. Saruna ar Edeiti Husari
Sarunu sagataveja: Līga Springa (plānuotuojs “Giut breidi”) portalam lakuga.lv
Vysu 2022. godu portals lakuga.lv sadarbeibā ar pyrmū plānuotuoju latgaliski “Giut breidi” kotra mieneša suokumā pīduovuos sarunys ar 12 personeibom, kurūs spāka vuordi atrūnomi plānuotuoja puslopuos. Martā plānuotuoja puslopuos var sasatikt ar latgaliskūs projektu i ari portala lakuga.lv vadeituoju Edeiti Husari. Juos puordūmys i tū, car kaidu prizmu Edeite verās iz pasauli, sagiva plānuotuoja “Giut breidi” idejis autore Līga Springa.
Kai, pa tevim, ir pasamejuse situaceja ar latgalīšu kulturys i volūdys atteisteibu Latgolā, ka tu saleidzynoj ar tū laiku, kod atsagrīzi nu Reigys iz dzeivi Latgolā, konkreti Rēzeknē, i niu?
Ka gūdeigi, navaru saprast. Ruodīs, ka nikas cīši iz prīšku nav guojs, bet, paļdis Dīvam, ka nav ari palics švakuok. Kab ari cik čudnai naizaklauseitu, kod pyrma ostoņu godu puorsacieļu atpakaļ iz Latgolu, es beju tei, kas kompanejuos, dorbā, veikalā runoj latgaliski i navarieju saprast, nu kai tys var byut, ka maņ kai cylvākam, kurs tymā breidī skaituos, ka īt nu Reigys, ir juobyun tam, kurs mudynoj vītejūs, rēzeknīšus, runuot latgaliski. Vēļ arviņ ir tai, ka nūsaceiti “vītejī ļauds”, ar kurim es runoju tik latgaliski, sovā vydā runoj literarajā volūdā. I vēļ čudnuok itys vyss ruodīs, ka maņ latgalīšu nav pyrmuo volūda, koč i sūpluok nu bierneibys bejuse, bet tim cytim ir. Nazkai mes Latgolā poši latgalīši nimoz tai “nasaraunam” runuot latgaliski. Drupeit skumi maņ ir ari par tū, ka arviņ vaira apkolpojūšā sferā struodojūšī jaunī ļauds nasaprūt, kod kū ta vaicoj latgaliski, tū Rēzeknē asu pīdzeivuojuse pādejūs godūs vaira i vaira. Bet, ka runoj par latgaliskū kulturu, tei palīk kvalitativuoka, arviņ vaira pasaruoda taidi “lelī projekti”, kas izskaņ Latvejis mārūgā, par tū prīca i pateiceiba tim, kurī dora, kab tai byutu. Dīvamžāļ, cikom tūs dareituoju ari viņ taida sauveite ir…
Kaida ir latgalīšu volūdys byušona iz prīšku?
Es cīši ceru, ka loba, plotai lītuota i aktiva, koč ari īškā ir baile, ka tai vys nabyus. Tū baili roda tys, ka jaunīši myusu dīnuos latgaliski runoj cīši moz, ka vēļ arviņ vacuoki (nu jau tī, kas munu godu) tur, ka runuošona latgaliski ar bārnim jūs nuokūtnei nav cik loba, ka ir cik mozs latgalīšu rokstu volūdys pratieju skaits, ka školuos tei nateik voi teik cik moz vuiceita i augstškoluos nav piecteceibys tim pasnīdziejim i specialistim, kurī volūdu pietej. Asu cylvāks, kam nav baist dzeivē “apsalauzt” i es nu vysys sirds ceru, ka itei byus līta, kur es eistyn apsalauzšu i vyss ar latgaliskū byus breineigi. Ka saleidzynoj ar cytom mozuok lītuotom volūdom pasaulī, mums tei situaceja vēļ arviņ ir cīši loba, bet nasagryb pīdzeivuot tūs laiku, kod atvess jaunajim paruodeit dzeraunis pādejū latgalīšu volūdā runuotuoju. Pfu, pfu, pfu!
Kaida ir tova miseja?
Oi, ite juopīsavīnoj tūs ailei, kurī soka, ka itys taids gryuts vaicuojums. Maņ par dzeivi ir sajiuta, ka juodora tys, kas pateik i ruodīs svareigi. Tei varātu i byut taida kai miseja. Latgaliskuo kultura i latgalīšu volūda maņ ruodīs cīši svareiga, aiz tuo i dareit, kab tū atteisteitu, vierzeitu iz prīšku i radeitu kū ta arviņ jaunu, maņ dora prīcu i dūd tū misejis sajiutu. Bet es kai personeiba asu ari taida, kas cīši aizaraun ar koč kū, kas pateik, dīvamžāļ laikim i par daudzi, kas līk atsatopt izdegšonys sajiutā i stuovūklī. Niu tod var saceit, ka asu cīši aizaruovuse ar latgaliskū i veļteju sovu spāku, dareišonys prīcu i energeju tam. Asu pateiceiga Dīveņam i dzeivei, ka vyss sasalics tai, ka eistyn varu tū dareit.
Car kaidu prizmu pasauli radz Edeite Husare?
Kur tev ite cik gryuši vaicuojumi!? Hmmm, nu ruodīs, ka car dareišonys, ka tys īsaskaita. Piec dobys asu vysā pragmatiska, pyrma giutīs pi kaidu dorbu, jau pruotā asu salykuse vysus “bet”, koč ari tymā pošā laikā aizrauteigi varu ticēt idejai i par reizi giutīs pi dareišonys. Koč ari itys laiks i nūtikšonys pasaulī dūd nazkaidu nataisneibys, naizpratnis sajiutu, vys tik tycu lelai ciļvieceibai. I car tū ari grybātūs vērtīs iz pasauļa procesim.
Laiks i tuo nūzeime myusdīnu pasaulī…
Lela i troka. Mes vysi skrīnam, raugam īspēt vysa kuo, sleikstam informacejis okeanūs. Itys ir vīns nu munu leluokūs izaicynuojumu, kai pīradynuot laiku – dabuot sajiutu, ka tys pasakļaun maņ, na es tam. Vēļ nav saguojs. Ka kaids zyna metodi, drūsai var pasadaleit!
Voi tu planavoj sovu kasdīnu?
Nui, niu, kod struodoju vaira ar latgaliskajim projektim, arviņ vaira raugu i planavuot. Nu vysod raugu pamest i laika telpu improvizacejai i asu vysā “paraunoma” iz jaunom lītom i nūtikšonom. Īprīšk iļgi dzeivuoju bez planavuotuoja, koč ari taiseju dorbu sarokstus, syuteju sev e-postus ar doromajom lītom, nu niu taidi dorbu saroksti ir planavuotuojā kotru dīnu – nedelis suokumā raugu saraksteit dorba planu vysai nedeļai, kotru dīnu tod precizeju, izstreipoju padareitū. Drupeit vys stresā dzan tys, ka cīši daudz palīk ari napadareituo voi tys tik puorsaceļ i puorsaceļ nu dīnys iz dīnu, bet pīraksteišona vysmoz koč kai paleidz apjaust, aptvert tū, kas juopadora, sakuortoj i motivej.
Kas tevi īdvesmoj šudiņ?
Iz itū vaicuojumu gon maņ jau lobu laiku ir skaidra atbiļde! Mani īdvesmoj ļauds, kurī dora tū, kas jim pateik, kurim “dag acs”, kurī aizaraun i spiej paraut leidza i cytus. I ūtrei līta ir dažaida veida muoksla, vaira taida vizuali tveramuo – tamā par pasasmeļt idejis, īraudzeit koč kū, kas tīši voi natīši dūd rysynuojumus munom dzeivis naskaidreibom i paleidz atrast atbiļdis.


text:
Mārčam Lipskam i Arņam Slobožaninam jauna dzīsme – “Dīna bez gola”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Postfolklorys grupys “Rikši” dalinīks Mārcis Lipskis i grupys “Dabasu durovys” dalinīks Arņs Slobožanins pīduovoj nūsaklauseit kūpeigim spākim radeitū dzīsmi “Dīna bez gola”, kai ari apsavērt dzīsmis video.
Mārcis stuosta, ka dzīsme ir tituldzīsme stuostu serejai par latgalīšu muziķu pīredzi i pīdzeivuotū pandemejis laikā. Vysi muziķu stuosti tiks apvīnuoti ari EP albumā “Dīna bez gola”.
“Ar Arni rodūši sasadorbuot ir vīglai, deļtam ka jam ir plaša fantazeja, kurā regulari dzymst idejis. Muzykai itaidi apstuokli ir pateiceigi,” par sadarbeibu ar grupys “Dabasu durovys” solistu stuosta Mārcis. Arņs ir ari dzīsmis autors, īrokstā spēlej gitaru i dzīd, Mārcis spēlej basu, mandolinu, kai ari pīsavīnoj dzīdojūt i veidojūt aranžejumu.
“Dīna bez gola” videoklipā pi sytaminstrumentu var redzēt ari vēļ vīnu postfolklorys grupys “Rikši” dalinīku Jurgi Lipski, veļ video pīsadola Pīters Daugulis ar blokflautys spēli, Deniss Smirnovs ar trompetis spēli. Dzīsmi īraksteja i miksēja Einārs Lipskis, māstera autors ir Kaspars Ansons, tok dzīsmis video filmēja Ivars Utināns.


text:
Laimis muzejs Indrā mudynoj nūviertēt
Roksta autore: Ināra Groce, žurnals „A12“
Itūvosor Latgolys cīmā Indrā durovys attaiseja Laimis muzejs. Laimi Indrā var atrast naizcaltajā luteraņu bazneicā, kura damāruota fantazejom par tū, kas varātu byut laime.
Muzeja gide Ilona Kangizere laimis rasšonūs pamatoj ar kimiskūs procesu nūrisi cylvāka organismā, tok puorejom laimis muzeja idejis autorem – Ērikai Zarovskai i Andželai Kuzminskai ir cyts pasavierīņs. Vīna nu laimis formulu i muzejā, i indrīšu dzeivē skaņ – es asmu laimeigs, dzīvojūt Indrā. Ērika pīzeist, ka Indrys atsarasšona atstotu ir veiksme i partū taišni itei vīta ir vysvaira pīmāruota Laimis muzejam. Spreideits jau ari laimi meklēt devēs pasaulī, bet atroda sātā. Lai saprostu, ka tuoli navajag meklēt, tok ceļš paceli nu sātys ir juonūīt. Indra ir Latvejis rūbežlineja, vīns nu tuoluokūs punktu ceļā nu Reigys iz Latvejis austrumu rūbežu, partū muzeja stuostejums atceļā ir puordūmu laiks. „Mes esam ceļā i atsagrīžam sātā. Mums ir vajadzīgs laiks, lai padūmuotu. Partū, taišni ceļojūt, ir laiks padūmuot i paviertēt, i atsagrīžūt rūnās sacynuojumi i puordūmys. Laime, pa pyrmam, byut vasalam i zynuot, ka tovim tyvuokajim vyss ir kuorteibā. Patīseibā, svareigi, lai vysim apleicejim ari byutu kuorteibā, lai tu pats justūs laimeigs,“ pīzeist Ērika.
Laimis muzejā var izmieginuot, mozais, sešus laimis ceļus – orklys i gruobeklis ir stuosts par endorfinim, kuri rūnās gryuta dorba rezultatā. Skaistums i riskys ari vīns nu veidu, kai nūgiut laimi. I vēļ muoksla – muzyka i radūšums, kurs cylvākam roda palīkūšu laimis sajiutu. Muzeja interjera izveidē ir izmontuotys cīmā salaseituos viesturiskuos mebelis, drēbis i lītu dizains.
Roksts sagataveits sadarbeibā ar portalu lakuga.lv ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta līdzekļu projekta “Robežlīnijas” ītvarūs.