text:
A I C I N Ā J U M S Latgales plānošanas reģiona novadu vadītājiem, izglītības pārvalžu vadītājiem, skolu direktoriem un skolotājiem
Jau vairākus gadus tiek runāts un domāts par patriotiskās, valstiskās audzināšanas nepietiekamajiem akcentiem Latvijas izglītības sistēmā. Vērojot sociālpolitiskos procesus valstī un pasaulē kopumā (nelabvēlīgā demogrāfiskā situācija, darbaspēka un jauniešu aizplūšana, emigrācija uz citām Eiropas valstīm, bēgļu krīze utt.), ir skaidrs, ka lokālās un valstiskās identitātes veidošanai jāpievērš nopietna uzmanība, rosinot skolēnus labāk iepazīt sava novada valodisko dažādību, kultūru un vēsturi.
Līdz šim lokālā kultūrapziņa tika saglabāta un stiprināta atbilstoši tam, par cik lielu vērtību to uzskatīja (uzskata) ģimene, pedagogi un skolu dibinātāji. Skolā tas bija un ir iespējams interešu izglītībā, tomēr ar to nepietiek, jo: 1) netiek nodrošināta mērķtiecīgi virzītas kultūrapziņas veidošana visos skolēnos; 2) interešu izglītība ir papildu izglītība, un attieksme pret to bieži vien gan no vecāku, gan skolēnu un arī skolotāju puses ir formāla. Tas ir viens no iemesliem, kāpēc ļoti bieži saskaramies ar to, ka sabiedrībā valda negatīvi stereotipi par Latgali un tās iedzīvotājiem, zināšanu trūkums par latgaliešu rakstu valodu, kultūru un vēsturi. Šādu situāciju sekmējis arī tas, ka mācību līdzekļos informācija par latgaliešu rakstu valodu, Latgales literātiem, vēsturi un kultūru vai nu vispār nav iekļauta, vai tās ir pārāk maz. Līdz ar to arī Latgales skolēnu zināšanas par savu novadu lielākoties ir nepietiekamas. Savukārt mācību satura blīvuma un ierobežotā laika dēļ skolotāji nevar pilnvērtīgi pildīt vienu no svarīgākajiem skolas uzdevumiem – izglītot daudzpusīgu, domājošu personību, sava novada un valsts patriotu un atbildīgu pilsoni, atraisot skolēna dotības, spējas un attīstot prasmi izzināt sava novada kultūru un vēsturi. Tieši šim izglītības aspektam, ņemot vērā mūsdienu ģeopolitisko situāciju, būtu jāpievērš īpaša vērība. Viena no iespējām, kā to darīt sistēmiski, sistemātiski un mērķtiecīgi visā valstī, ir ieviest novadu mācību visā vispārējās izglītības posmā, bet Latgales skolās mācīt latgaliešu rakstu valodu ar novadu mācības elementim, izmantojot izstrādātos mācību priekšmeta standartus un Latgaliešu rakstu valodas programmas paraugus un Novadu mācības specializētā kursa programmas paraugu vispārējai vidējai izglītībai. (Pieejams: https://www.visc.gov.lv/lv/programmu-paraugi-vispareja-izglitiba un www.ltgasoc.lv).
Lai šis darbs vērstos plašumā, AS “Latvijas Valsts meži” mērķziedojums ir piešķirts latgaliešu rakstu valodas apguvei, tādējādi ļaujot vairāk nekā 25 skolās Latgalē nodrošināt kursa Latgaliešu rakstu valoda apguvi un samaksu skolotājiem par veikto darbu. Programmu īsteno Latgaliešu valodas, literatūras un kultūras vēstures skolotāju asociācija (LVLKSA).
Ņemot vērā, ka latgaliešu rakstu valoda skolās nav mācīta kopš Otrā pasaules kara, atjaunot šo tradīciju nav viegli. Kā zināms, arī K. Ulmaņa prezidentūras laika pastāvēja liegums mācībās izmantot latgaliešu valodu. Šāda pieeja bija arī padomju skolā. Jau daudzus gadus latgaliešu rakstu valodu māca Nautrēnu un Baltinavas vidusskolā, vēlēšanos mācīt jau izteikusi Ludzas pilsētas vidusskola un Rēzeknes 5.vidusskola.
Aicinām līdz 31. augustam pieteikties ieinteresētās skolas un skolotājus, kuri ar 2021./2022. māc. gada septembri vēlas mācīt 36 stundu kursu latgaliešu rakstu valodā, lai varētu nostiprināt tās attīstību atbilstoši Valsts valodas likuma 3. panta 4. daļai: Valsts nodrošina latgaliešu rakstu valodas kā vēsturiska latviešu valodas paveida saglabāšanu, aizsardzību un attīstību. (Pieteikuma veidlapa).
Tas ir sākums latgaliešu rakstu valodas plašākai apguvei izglītības iestādēs.
LVLKSA sadarbībā ar augstskolu mācībspēkiem un skolotājiem, kuri jau māca latgaliešu rakstu valodu, organizēs projektā iesaistītajiem skolotājiem kursus (72 stundas) un sniegs metodisko atbalstu. VKKF mērķprogrammas realizēšanā piedalās Latgales plānošanas reģiona vadība.
2021. gada 15. augustā.
Nodibinājuma „Latgaliešu valodas, literatūras un kultūrvēstures skolotāju asociācija” valdes priekšsēdētāja
Veronika Dundure
Rogovkā suokušīs latgalīšu volūdys i kulturys kursi "Vosoruošona – 2021"
Rēzeknis nūvoda Rogovkā suokušīs latgalīšu volūdys i kulturys kursi "Vosoruošona – 2021", kurymūs pīsadola pedagogi nu Latvejis i Pūlejis. Kursi nūtiks da 13. augusta.
“Vosoruošona” nūteik jau nu 2000. gods, itūgod jau 13. reizi pulcejūt pedagogus i latgalīšu volūdys interesentus.
Vosorys kursu "Vosoruošona – 2021" daleibnīki īpazeis vuiceibu prīkšmata “Latgalīšu rokstu volūda” paraugprogramu gon pamatškolys, gon videjuos izgleiteibys pūsmam, specializātuo kursa programys paraugu vyspuorejai videjai izgleiteibai, asūšūs vuiceibu i metodiskūs leidzekļus, kai ari nūstyprynuos latgalīšu rokstu volūdys zynuošonys, uzzynuos par cytom regionalajom i mozuok lītuotajom volūdom, padzilinuos zynuošonys par latgalīšu literaturu i folkloru, par Latgolys kulturviesturi. Taipoš dalinīki kūpā ar muokslinīkim dorbuotīs radūšojuos darbneicuos, aktivi i radūši atsapyust vokora pasuokumūs.
Organizatori tur nūceju, ka vosorys kursūs "Vosoruošona – 2021" giutuo pīredze i zynuošonys mudynuos školuotuojus leluoku maneibu pedagogiskajā dorbā pīvērst latgalīšu volūdai i rast vareibu tū vuiceit sovim audzieknim. Kursu beiguos dalinīki sajims 36 stuņžu aplīceibu.
Šūgod kursūs pīsadaleis školuotuoji na tikai nu Latgolys, bet ari cytu Latvejis vītu i nu Pūlejis, kas aplīcynoj – latgalīšu volūda i latgaliskuo kultura ir vierteiba na tikai Latvejis sabīdreibys acīs, bet ari storptautyskā mārūgā.
Vosorys kursus “Vosoruošona – 2021” reikoj Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKSA) i bīdreiba “LgSC”. Jūs nūtikšonu finansiali atbolsta Latvīšu volūdys agentura, Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba i Nautrānu pogosta puorvaļde.
Otkon vosoruosim!
Vosora ir laiks, kod Tu, školuotuoj, na tikai atsapyutīs pec garuo dorba cielīna, bet rūni jaunys idejis, apmeklejūt kursus, kuru pīduovuojums ir pīteikami plašs.
Nu 8. da 14. augusta Rēzeknis nūvoda Rogovkā nūtiks latgalīšu volūdys i kulturys vosorys kursi “Vosoruošona – 2021”. Tymūs aicynuojam pīsateikt školuotuojus nu vysys Latvejis, kas školuos vuica ci tyvuokajā laikā planavoj vuiceit latgalīšu rokstu volūdu, kai ari pedagogejis studenti.
Vosorys kursūs “Vosoruošona – 2021” varēs īpazeit vuiceibu prīkšmata “Latgalīšu rokstu volūda” paraugprogramu gon pamatškolys, gon videjuos izgleiteibys pūsmam, specializātuo kursa programys paraugu vyspuorejai videjai izgleiteibai, asūšūs vuiceibu i metodiskūs leidzekļus, nūstyprynuot latgalīšu rokstu volūdys zynuošonys, uzzynuot par cytom regionalajom i mozuok lītuotajom volūdom, padzilinuot zynuošonys par latgalīšu literaturu i folkloru, par Latgolys kulturviesturi. Dalinīkim byus vareiba kūpā ar muokslinīkim dorbuotīs radūšojuos darbneicuos, īgiut pīredzi, kai lobuok organizēt sovu kasdīnu, kai sevi motivēt i nūturēt leidzsvorā, i, prūtams, aktivi i radūši atsapyust vokora pasuokumūs.
Organizatori vosorys kursim aicynoj dasasaceit školuotuojus nu vysys Latvejis, kuri jau itūšaļt vuica latgalīšu volūdu ci planavoj tū dareit tyvuokajā laikā. Taipoš aicynuoti dasasaceit pedagogejis programu studenti, kuri, suocūt školuotuoju dorba gaitys, grib vuiceit latgalīšu volūdu.
“Ar pruotu var aptvert vysu pasauli, bet ar sirdi tikai dzymtū pusi. Vosoruošonā sasateik lobi cylvāki ar gaišom dūmom, lobom idejom, kas grib vaira izzynuot Latgolu. Ceru, ka nuokušajā vuiceibu godā vuosoruotuji byus gotovi īgiutuos zynuošonys nūdūt sovim školānim,” uzsver Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociacejis vadeituoja Veronika Dundure.
Vosorys kursim var dasasaceit da 16. juļa, aizpyldūt tīšsaistis anketu www.lakuga.lv Vītu skaits īrūbežuots. Ar detalizātu kursu programu dalinīki tiks īpazeistynuoti juļa beiguos. Kursu beiguos dalinīki sajims 36 stuņžu aplīceibu.
Organizatori sekuos leidza epidemiologiskajai situacejai, ka tei naļaus tiktīs kluotīnē, kursi “Vosoruošona – 2021” nūtiks tīšsaistē, i jūs nūtikšonys datumi var tik maineiti.
Vosorys kursus “Vosoruošona – 2021” reikoj Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKSA) i bīdreiba “LgSC”. Jūs nūtikšonu finansiali atbolsta Latvīšu volūdys agentura, Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba i Nautrānu pogosts. Informativū atbolstu nūdrūsynoj LVLKSA sātys lopa www.ltgasoc.lv i Latgalīšu kulturys ziņu portals www.lakuga.lv.
Rēzeknē, 01.06.2021. Informaceju sagataveja: Vineta Vilcāne i Veronika Dundure
Dailrunuotuoju konkursa „Vuolyudzāni“ rezultati
Nūtyka skotuvis runys konkurss „Vuolyudzāni“
27.aprelī, Latgolys kongresa pīminiešonys dīnā, nūtyka skotuvis runys konkursa „Vuolyudzāni“ i 20. atkluotuos vaļsts olimpiadis latgalīšu rokstu volūdā nūslāguma pasuokums, kurā tyka gūdynuoti uzvarātuoji. „Vuolyudzānūs“ šūgod pīsadaleja 21 deklamātuojs i latgalīšu prozys tekstu skaiteituojs.
Dailrunuotuojus viertēja dzejneica Anna Rancāne i režisore Māra Zaļaiskalns. Jūs viestejums skaņ:
„Vuolyudzāni“ — godskuortejuo pavasara prīca! Jau ūtrū godu bārnim i jaunīšim juopuorvar saskarsmis tryukuma barjera, tys, ka videoīrokstā navar sajust klauseituoja tyvumu, bet jī ar tū veiksmeigi teik golā. Itys gods īsazeimej ar loba, vacumam pīmāruota repertuara izvieli. Prūtams, vīgļuok ir skateituoju pajimt ar jūku paņtenim, bet myusu vuolyudzāni teik golā ari ar nūpītnu, dziļu literaturu. Tū var redzēt jūs acīs, jo acs namaloj!
Konkurss līcynoj par tū, ka saimēs tūmār ir dzeiva latgalīšu volūda, ka bārni jū muok i lītoj. Paļdis vysim dalinīkim, gūdolguotūs vītu nav daudzi, bet grybātūs bez laureatu paslavēt vēļ tūs, kam datryuka nadaudz — i Grietu, i Kresceņteju Tekli, i Romualdu, Ralfu i Rūtu, da i vysus, vysus! Paļdis školuotuojim, paļdis vacuokim, eipaši jau tai breineigajai babeņai, kura sovu unuku Kristoferu vuica tāvutāvu volūdeņā! Lai vysim Dīva paleigs i prīca!“
Šūgod daudzi školāni runuot beja izalasejuši fragmentus nu jaunuokuos latgalīšu literaturys, tū atzeimēja i Izgleiteibys ministre Ilga Šuplinska.
Taipat nu poša reita školys varēja pīsadaleit nūvodvuiceibys stuņdēs. Jaunīši, kas vadeja stuņdis, — Ēriks Zeps, Dāvis Suharevskis, Evika Muizniece — jau ir īrakstejuši sovu vuordu Latgolys kulturviesturē.
Nūvodvuiceibys stuņdis var nūsavērt https://www.youtube.com/channel/UCALP7Fam0rROugichV9gzQQ
Aicynoju sovu latgaliskū ideņtitati aplīcynuot ar konkretim dorbim, na vuordim!
Dailrunuotuoju konkursa „Vuolyudzāni“ rezultati:
Nūtyka 20. atkluotuo vaļsts olimpiade latgalīšu rokstu volūdā
Šūgod 20. atkluotuo vaļsts olimpiade latgalīšu rokstu volūdā nūtyka tīšsaistē, partū aizdavumu beja mozuok — vysa tik treis kuortys i maksimalais dabojamūs punktu skaits — 60.
1. kuortā jaunīši ruodeja latgalīšu raksteibys pamatu zynuošonu, reizē aktualizejūt Latgolys kulturys dzeivis nūtykumus 2020. godā. Vajadzēja puorceļt latgaliski O. Kūkuoja dzejūļu kruojumu nūsaukumus, saraksteit tyvuokūs radinīkus, īvārojamuokūs Latgolys dobys objektu nūsaukumus i tml. Vuorda upe lūceišona izaruodeja saregžeita, mulsynuojs i vaicuojums par vītu vuordim. Volūdys aizdavumus i šūgod beja sagatavejuse LU profesore Lidija Leikuma.
2. kuortā školāni piļdeja aizdavumus par V. Kairiša filmu „Piļsāta pi upis“, kurūs kai kasgods beja sagatavejuse RTA profesore Ilga Šuplinska, šūbreid Latvejis Izgleiteibys i zynuotnis ministre. Olimpiadis nūtikšonu analizē I. Šuplinska izsaceja gondarejumu, ka filmys golvonuos idejis ir saprostys, koč viesturis fakti školānim zynomi navīnaidā mārā. Datryucs filmā lītuotūs muokslinīciskūs pajiemīņu dziļuokys izpratnis i detalizacejis viertiejuma nūtykumu seceibā.
3. kuorta otkon beja tradicionala, beja juopylda tests par kulturys dzeivi Latgolā 2020. goda gaitā i jaunuokajim izdavumim literaturā, muzykā. Ospruoteigus vaicuojumus otkon beja sagatavejuse rakstneica i žurnaliste Sandra Ūdre. Izaruodeja, ka “Boņuka 2020” laureatu Voldemaru Vogulu školāni lobuok pazeist kai keramiku, a na dzejnīku. Ari na vysi jaunuokī izdavumi par Latgolu bejuši rūkuos turāti, koč tys ir tikai lykumsakareigi.
Olimpiadis nūtykumu gaitys viertiejumā izskanēja vīna vīneiga vīnuota gribiešona — iz cytagods sasatikt kluotīnē! Lai īsadūd!
Rezultati:
1. vīta – Nautrānu v-škola: Laima Grišule, Viktorija Krišāne, Anna Kristijana Logina, Saiva
Karmena Magiča un Viktorija Lukšane, šk. Veronika Dundure
2. vīta – Rēzeknis Vaļsts 1. gimnazeja: Samanta Kristiāna Augustova, Elīna Batare, Ralfs
Bilinskis, Ramona Daukste-Saleniece, Ilva Lontone, šk. Irēna Prikule
3. vīta – Ludzys piļsātys gimnazeja: Marika Audijāne, Sanda Augustova, Amanda Daukste,
Jana Matvejeva, Maija Rancāne, šk. Laila Budreviča
„Latgolys kongresa dīnys 2021” svineibys nūtiks tīšsaistē
27. aprelī jau trešū godu tiks svynāta Latgolys kongresa dīna, i itūgod vysi pasuokumi nūtiks attuolynuotai, aplīcynojūt, ka ari latgaliskais spiej izapaust jaunuos, rodūšuos formuos, vīnoj paaudzis i dzeivoj cauri īrūbežuojumim. Ituo goda pasuokumu kūpums planavuots tīšsaistē, kas ļaun nūtikšonys organizēt kompaktai i interesentim vysā pasaulī ruodeit latgaliskuos ideņtitatis izpausmis muzykā, muokslā i volūdā.
Vysi školuotuoji kūpā ar školānim aicynuoti pīsadaleit virtualajuos Latgolys nūvodvuiceibys i latgalīšu volūdys stuņdēs, kas byus sagataveitys, īvārojūt nūteiktu bārnu vacumu, bet tamuos var jimt daleibu kotrys, kam ir taida gribiešona.
1.–3.klasis i 4.–6. klasis (9.00–9.40) teik aicynuotys tiktīs ar etnomuzykologu, radio žurnalistu, pedagogu i postfolklorys grupys „Rikši” vadeituoju Eriku Zepu, kurs stuosteis par sovu darbeibu i latgaliskajom idejom. 7.–9. klasis (10.00–10.40) varēs īsaklauseit atmiņuos par spieļfilmys „Piļsāta pi upis” (scenareja autors i režisors Vīsturs Kairišs) fiļmiešonys procesu, tamuos daleisīs Aņša lūmys atveiduotuojs, Leluo Kristapa bolvys laureats Dāvis Suharevskis. Sovukuort vydsškolānus laikā nu 11.00 leidz 11.40 īdvasmuos dzejneica i produceņte Evika Muizneica. Nūvodvuiceibys i latgalīšu volūdys stuņdis teik reikuotys jau nu 2017. goda. Juos ir veļteitys Latgolys kongresa godadīnai. Tamuos Latgolā pazeistami kulturys i sabīdryskī darbinīki stuosta par Latgolys kongresu, popularizej latgalīšu volūdu, muzyku, tradicejis i t. t.
12.00 tīšsaistē suoksīs pyrmuo literaruo i vizualuo dorbu dubultkonkursa „Tāva sāta myužam svāta” laureatu apbolvuošonys pasuokums, kurā tiks paziņuoti golvonūs bolvu īgivieji, kai ari veicynuošonys i simpateju bolvu sajiemieji. Sovu specialbolvu daškiers ari obeju muokslinīku meitys. Konkursu organizēja Maltys Bārnu i jaunīšu centrs, lai popularyzātu rakstneicys Veronikys Tenčys-Goldmanis i muokslinīka Jura Gaigala rodūšū davumu (poemu prozā „Pastareite” i tautys dzīšmu ilustracejis). Dubultkonkurss tyka pīduovuots ari kai dorba forma Latgolys nūvodvuiceibys stuņdei školuos.
13.00 tiks gūdynuoti 20. atkluotuos latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis vaļsts olimpiadis i 21. skotivis runys konkursa „Vuolyudzāni” ituo goda laureati. Olimpiadē, kas nūtyka tīšsaistē, tyka aktualizāti latgaliskī pasuokumi, nūtykumi i jubilejis 2020. godā, filma „Piļsāta pi upis”, školāni puorbaudeja ari latgalīšu volūdys pareizraksteibys īmanis. Sovukuort skotivis runys konkursā viertēja školānu īrunuotūs latgalīšu dzejis i prozys fragmentu videoīrokstus. Obejus tradicionalūs pasuokumus „Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja” organizēja sadarbeibā ar Izgleiteibys i zynuotnis ministreju, Vaļsts izgleiteibys satura centru, Rēzeknis Tehnologeju akademeju, Latvejis Universitati i Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibu. Atboslta ari Namaterialuos kulturys centrs “Upīte”.
27. apreļa svineibu izskaņa planavuota 15.00 ar svineigu pasuokumu Latvejis Republikys Saeimā, kas tiks puorraideita LR Saeimys sātys lopā www.saeima.lv. Sēdi vadeis Cylvāktīseibu i sabīdryskūs lītu komisejis Latgolys apakškomisejis prīšksādātuojs Edmunds Teirumnīks i apakškomisejis sekretare Janina Kurseite. Paradzātys ari Saeimys prīšksādātuojis Ināras Mūrnieces, Egila Levita i Ministru prezidenta Artura Krišjāņa Kariņa uzrunys. Taipat programā ir Dr. hist. Henrika Soma lekceja „Izgleiteiba Latgolā, viesturiskais redzīņs” i Dr. philol. Sanitys Martenys – „Latgalīšu volūda digitalūs resursu i myusdīnu volūdu izgleiteibys koņtekstā”.
Ituo goda „Latgolys kongresa dīnys” svineibys organizej: „Latgolys symtgadis kongresa SaRIK” (Sareikuojuma reiceibys izpiļdis komiteja), „Latgalīšu kulturys bīdreiba”, „Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja”, Maltys Bārnu i jaunīšu centrs. Atbolsta: Rēzeknis Tehnologeju akademeja (www.rta.lv), latgalīšu kulturys gazeta (lakuga.lv) i „Vītejuo Latgolys Avīze” (www.vieteja.lv),
Vysa informaceja ar tīšraidis saitem byus atrūnama sātys lopuos www.lakuga.lv, www.lpr.gov.lv www.rta.lv un www.malta.lv .
Sagataveja
Skaidrīte Svikša (žurnaliste, Maltys BJC iņterešu izgleiteibys školuotuoja)
20. atkluotuos latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiadis nūlykums
1. Olimpiadis mierkis i aizdavumi:
1.1. Školu jaunuotnis vydā popularizēt latgalīšu kulturys montuojumu;
1.2. Nūstyprynuot izpratni par latgalīšu rokstu volūdu kai svareigu latvyskuos identitatis daļu, rūsynuot jaunīšu interesi par latgalīšu volūdu, kulturviesturi, viesturi;
1.3. Veicynuot kulturys vierteibu i izcyluokūs nūvadnīku apzynuošonu školuos.
2. Olimpiadis daleibnīki: vyspuorizgleitojūšūs školu 10.–12. klašu komandys 3–5 školānu sastuovā.
3. Olimpiadis organizātuoji: Vaļsts izgleiteibys satura centrs, Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKŠA), RTA, LU Humanitarūs zynuotņu fakultatis Baltu volūdnīceibys katedra, Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba.
4. Olimpiadis nūrise:
4.1.0. 1. pūsmys — školys olimpiade:
4.1.1. Nūrisis laiks školā — olimpiade nūteik leidz 2021. goda 16. apreļam;
4.1.2. Olimpiadis aizdavumus izstruodoj školā;
4.1.3. Dorbus viertej i daleibnīkus 2. pūsmam vierza školys žurejis komiseja.
4.2.0. 2. pūsmys — vaļsts atkluotuo olimpiade:
4.2.1. Nūtikšonys laiks i vīta — 2021. goda 24. apreļs, olimpiade nūteik tīšsaistē (instrukceja par tīšsaisti tiks izsyuteita);
4.2.2. Aizdavumus i viertiešonys kriterejus izstruodoj RTA, Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv, Latvejis Universitatis Baltu volūdnīceibys katedra;
4.2.3. Dorba ilgums treis astronomiskuos stuņdis (10:00–13:00);
4.2.4. Olimpiadis aizdavumus komanda veic kolektivi;
4.2.5. Dorba saturs: tests, aizdavumi latgalīšu rokstu volūdā.
5. Olimpadis aizdavumu temys:
1) Latgalīšu rokstu volūda (rokstu volūdys prasmis);
2) Latgolys kulturtests (latgaliskī pasuokumi, nūtykumi, jubilejis 2020. godā);
3) Vīstura Kairiša filma „Piļsāta pi upis”.
6. Pīteikumi olimpiadei juoatsyuta leidz 2021. goda 16. apreļam LVLKŠA iz e-postu (ltgasoc@gmail.com). Pīteikumā juonūruoda škola, klase, školāna vuords i uzvuords, školuotuojs konsultants.
7. Viertiešona i apbolvuošona
Olimpiadis rezultatus viertej LVLKŠA veiduota viertiešonys komiseja. Rezultati tiks paziņuoti nedelis laikā pēc olimpiadis. Gūdolguotūs vītu īgiviejis komandys i jūs daleibnīki sajam bolvys, puorejī daleibnīki — pīminis veļtis. Školys bolvys sajims leidz 4.majam.
Informaceju var atrast https://visc.gov.lv/vispizglitiba/olimpiades/kartiba.shtml
8. Olūti
Latgalīšu rokstu volūda
Vaļsts volūdys lykuma 3. pants (Atrūnams: www.likumi.lv)
LR Tīslītu ministrejas Vaļsts Volūdys centrs (2008). Latgaliešu pareizrakstības nosacījumi.(Atrūnams: http://www.lu.lv/filol/latgalistica/doc/LGPNusacejumi.pdf )
Cibuļs, J., Leikuma, L. (2003) Vasals! Latgaliešu valodas mācība. Rīga: N.I.M.S.
(Atrūnams: https://www.lu.lv/filol/latgalistica/index.htm )
Leikuma, L., Dundure, V., Vulāne, A. (2017) Olūteņš. Latgalīšu rokstu volūda 4. klasei. (Atrūnams:https://registri.visc.gov.lv/vispizglitiba/saturs/dokumenti/metmat/olutens_4kl_mac_lidz.pdf )
http://www.lakuga.lv/raksteiba/
Latgolys kulturys tests
(myusu dīnu latgaliskī pasuokumi, nūtykumi, Boņuka bolva – 2021, jubilejis 2020. g.)
http://www.lkcizdevnieciba.lv/
http://iepazisimies.rta.lv (A. Jūrdžs, P. Miglinīks, O. Kūkuojs, Naaizmierstule)
www.gors.lv (latgaliskuos aktivitatis)
Filma “Piļsāta pi upis”
1. https://vimeo.com/ondemand/pilsatapiupis?ref=fb- share&1&fbclid=IwAR0Q5McHavyI3J9a8S1t1UE7cP_vr8jRKjN79lOBcBQh8xghZQlj8SrFfbo
2. https://www.filmas.lv/filmas-skolas/
3. Izlaseit recenzejis škārsteiklā www.lakuga.lv i.c.
21. skotuvis runys konkursa „VUOLYUDZĀNI” nūlykums
Konkursa mierkis
- īpazeit nūvoda literaturu i folkloru, veidojūt izpratni par latgalīšu autoru vuorda muokslu, latgaliski raksteita teksta vierteibu, izteiksmeibu;
- atteisteit školānu skotuvis runys meistareibu, emocionalitati, ceļt runys kulturu;
- izkūpt latgalīšu rokstu volūdu.
Organizātuoji
- Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKŠA)
- Rēzeknis Tehnologeju akademeja
- Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba
Konkursa nūtikšonys laiks i vīta
Konkurss nūteik nu 2021. goda 17. leidz 24. apreļam.
Školuotuoji īsyuta sovu audziekņu īrunuotūs daildorbu videoīrokstus leidz 2021. goda 17. apreļam iz e-postu ltgasoc@gmail.com, nūruodūt školāna vuordu, uzvuordu, školu, klasi, školuotuoju, taipat - daildorba autoru i nūsaukumu.
Videoīrokstam:
1) izavielejit klusu telpu ar lobu apgaismuojumu i neitralu fonu;
2) kamerai voi telefona kamerai juobyut nakusteigai, izvītuotai horizontali;
3) ja nav uorejuo mikrofona, tod kameru izvītojit pēc īspiejis tyvuok runuotuojam;
4) runuotuoju juoīkadrej da pusei, lai labi radzātu žestus.
Daleibnīki
- Konkursā pīsadola pyrmsškolys vacuma bārni, 1.–12. klašu školāni, studenti
- Nu vīnys školys pīsadola na vairuok par 2 školānim nu kotrys klašu grupys
- Daleibnīkim nu vīnys školys vālams najimt vīnaidus dorbus
Konkursa gaita
- Konkurss nūteik pa vacuma grupom: pyrmsškola, 1.–4. kl., 5.–8. kl., 9.–12. kl., studenti
- Kotrys konkursa daleibnīks sagatavej 2 daildorbu fragmentus latgaliski
- Videoīrokstā kotrys daleibnīks īrunoj pyrmū prozys voi dzejis fragmentu i ūtrū sagataveitū prozys voi dzejis fragmentu
- Kotra literaruo dorba lasejuma garums nadreikst puorsnēgt 3 min.
- Konkursu paprīšku īteicams organizēt školuos
Viertiešona
Konkursantus viertej LVLKŠA izveiduota komiseja.
Viertej dorba atbiļsteibu vacumam, teksta zynuošonu, kontaktu ar klauseituojim, prasmi atkluot daildorba nūskaņu, īsakļaušonu laikā.
Apbolvuošona
Atkareibā nu rezultatu konkursa uzvarātuoji kotrā vacuma grupā sajam diplomus i bolvys voi Atzineibys rokstus i pīminis bolvys. Teik gūdynuoti i škuoltuoji – konsultanti.
Videoīrokstus syuteit iz LVLKŠA e-postu: ltgasoc@gmail.com leidz 17. apreļam, nūruodūt školāna vuordu, uzvuordu, školu, klasi, školuotuoju, taipat — daildorba autoru i nūsaukumu.
Pādejī īroksti
-
A I C I N Ā J U M S Latgales plānošanas reģiona novadu vadītājiem, izglītības pārvalžu vadītājiem, skolu direktoriem un skolotājiem
19. aug. 2021
-
Rogovkā suokušīs latgalīšu volūdys i kulturys kursi "Vosoruošona – 2021"
10. aug. 2021
-
Otkon vosoruosim!
1. jūn. 2021
-
Dailrunuotuoju konkursa „Vuolyudzāni“ rezultati
30. apr. 2021
-
Nūtyka skotuvis runys konkurss „Vuolyudzāni“
30. apr. 2021
-
Nūtyka 20. atkluotuo vaļsts olimpiade latgalīšu rokstu volūdā
30. apr. 2021
-
„Latgolys kongresa dīnys 2021” svineibys nūtiks tīšsaistē
26. apr. 2021


c: text/html

text:
“Muosys” izlaiž jaunu dzīsmi “Gūteņ, muna raibaleite”
Roksta autors: portals lakuga.lv
Muzykalū projektu “Muosys” veidoj treis muosys – Laima Maslova, Liene Brence i Marta Igaune. Leluoku atpazeistameibu “Muosys” dabuoja 2016. godā koncertā “Vysi zīdi pļaveņā”, tok niu klauseituojim pīduovoj jaunu dzīsmi “Gūteņ, muna raibaleite”.
Kai stuosta “Muosu” puorstuove Liene Brence, dzīsme topa syltā vosorys dīnā, kod saule rītūt īkruosuoja dabasus vysaidūs tūņūs. Liene revēja puču dūbi i suoce dunguot melodeju tīpat gūteņai ganeibuos.
Dzīsmis pamatam jimti latvīšu tautysdzīsmis vuordi, muzyku veiduojuse Liene Brence, kurei ari īdzīd “Gūteņ, muna raibaleite” i īrokstā spēlej ari vejūli. Marta Igaune dasadola ar mandolinys spieliejumu, tok Laimu Maslovu var dzierdēt spielejam melodiku i bungys.
2020. goda februarī portals lakuga.lv skaiteituojus īpazeistynuoja ar pyrmū izdūtū “Muosu” dzīsmi “Zynu, zynu tāva sātu”. Jau tod “Muosys” stuosteja, ka tuoļuok planavoj izdūt jaunus skaņdorbus.
Dreiž peic tam “Muosys” tyka paaicynuotys spēlēt solo koncertu Latgolys viestnīceibā GORS, leidz ar tū topa vēļ daudz jaundorbu, nu kurūs vīns ir “Gūteņ, muna raibaleite”. Dzīsme ir īraksteita i palaista tautuos pyrma Juoņu kai vosorys nūskaņu melodeja
Iz prīšku “Muosys” planavoj īraksteit vēļ cytus skaņdorbus, lai varātu īprīcynuot klauseituojus.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Siejamais lyns
Siejamais lyns (Linum usitatissimum L.) liniņu (Linaceae) saimis lynu (Linum) giņts auguojs. Vīngadeigs zuoluoju auguojs, 50-120 cm augstumā. Arheologiskajūs izkasumūs dazynuots, ka siejamais lyns bejs vīna nu pošu pyrmū cylvāka kuļtivietū solsaimisteibys kulturu. Lyns jau kuļtiviets vaira kai 5000 godu pyrma Krystus pīdzimšonys Tyvajūs Reitūs, Egiptā i Kinejā[1].
Aprakstejums[pataiseit | labot pirmkodu]
Siejamūs lynus nu tū lītuošonys padola div tipūs – oleja lyni i škīznys lyni. Škīznys lynu kuots 75-135 cm augstumā, tīvs, cilinddryskys, zarains tik augstīnē. Sieklineicys dūbu sataisa mozuok kai oleja lyni, taipoš sāklys mozuokys. Sakņu sistema mītsakne ar vuoji izraisteitom suonu saknem. Oleja lyni eisuoki, rasnuoku i cīši zarainu kuotu jau nu zamoškys. Cīši daudzi zīdu. Oleja lynu sakņu sistema zaraina. Lopys obadiveju tipu lynim puormeiš. Siedūšys, laņcetiskys, ar leidzonu mali i trejom dzeislom. Lopa 2-3 cm gara, 0,4-3,0 cm plota[2].
Zīdi[pataiseit | labot pirmkodu]
Lynu zīdi irā nu vysaižu zylu pakruosu da liļovu ci boltu. Cytuos vaļsteibuos irā net dzaltonom krūņlopom. Zīdi vācakleņā ci skrajeniskā saliktā čačē. Divkuortu zīdi ar pīcom krūņlopom, kauslopom, putekšņlopom i augļlopom. Zīd vosorys i sīna mienesī [3]. Skiadrā, syltā dīnā saplaukst agrai nu reita i ap desmitim nu reita krūnlopys jau nūbierst. Vāsā i volgonā laikā zīd da dīnavydam. Kod lynu zīdi prozīd, beidzuos i lynu kuota augšona garumā[4].
Sāklys[pataiseit | labot pirmkodu]
Sāklys ploskonys, ūlveida. Viersa speidona i leidzona. Kruosa parostai tymsai bryuna, rešuok dzaltona ci cytuos pakruosuos. Sāklys 0,6-0,8 cm garuos ūlveioda pūgaļuos. Pūgaļai irā pīci sieklineicys dūbi, sevkuru dūbu škārsīna padola div daļuos, partū kod nakod soka, ka pūgaļai irā 10 sieklineicys dūbu. Sevkurā daļā pa vīnai sāklai, sāklys gotovys labeibys i rudiņa mienesī. Lynu sāklys podtur 33-40% (kod nakod i 46-48%) oleja.
Lynu lītuojums[pataiseit | labot pirmkodu]
Lynu škīzna[pataiseit | labot pirmkodu]
Lynu šķiznu padola garā i eisā škīznā. Garū šķīznu lītoj škīznu industrejā – audaklu, fiļtru, viervu, maisu, apavis, dīgu, špaleru, oboru i buru pīgatavē. Eisū šķīznu lītoj stateibmaterialu iņdustrejā – skaidu pluotu, guņsdrūšu durovu, škīznys cymenta pluotu, sausys vapnys, šykaturkys, dūbū cegļu i cytu materialu pīgatavē. Taipoš lynu škīznu lītoj kai jumta saguma i skonu izolacejis materialu[5].
Lynu olejs[pataiseit | labot pirmkodu]
Lynu oleju lītoj i medicinā, i iedīņūs, i kruosu, laku, kitu pīgatavē. Taipoš papeira i ceratys pīgatavē vajag lynu oleja. Olejs irā lels taukskuobu olūts. Saimisteibā lynu oleju lītoj laka, kruosys i muoksleiguos uodys pīgatavē, taipoš i apavis, papeira, linoleja i cytuos industrejuos[6] [7]. Linolejs irā vīns nu pošu senejū lynu oleja lītuojuma pajiemīņu. Tū gatavej nu lyna oleja svečim, smolkai samolta styra, kūknys i pigmenta maisejuma. Linoleju kai greidys sagumu vysaižuos ustobuos lītoj jau vaira kai 100 godu.
Lynu kultura Latgolā[pataiseit | labot pirmkodu]
Jau nu senejim laikim Latgolā ļauds aizajieme ar lynu audziešonu i taišni Latgola beja golvonais lynu saimisteibys regions Latvejā [8]. Myusu dīnuos lynu saimisteiba cīši sasamazynuojuse. Tān vīneiguo vīta Latgolā i vysā Latvejā, kur aizajim ar lynu selekceju, irā Latgolys solsaimisteibys zineibu centrys. Lynu puordaris fabriki dora Kruoslovā, Ludzā, Preiļūs, Rēznī i Vilekī. Pošu lelī lynuoji myuslaikūs aug Kruoslovys apleicīnī.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Vroman J. (2006) Molecular genetic studies in flax (Linum usitatissimum L.). PhD thesis, Wageningen University, The Netherlands. p. 144
- ↑ Latvijasdaba.lv
- ↑ Latvijasdaba.lv
- ↑ Ivanovs S., Stramkale V. (2001) Lynu audziešonys i nūjimšonys tehnologejis (latvyskai). lpp. 18. – 20
- ↑ Znuotiņa Dz. (2006) Atjaunynuotuos škīznys i lyni – ceļā iz škīznys industrejis inovativū raisteibu Latvejā. Reiga, 9.-28. lpp (latvyskai)
- ↑ Latvijas Republikas Zemkopības Ministrija (2008) Latvijas lauksaimniecība un lauki. Latvijas Republikas Zemkopības ministrija. 79.-81. lpp
- ↑ Flaxcouncil.ca
- ↑ Ivanovs S., Stramkale V. (2001) Lynu audziešonys i nūjimšonys tehnologejis (latvyskai). lpp. 18. – 20


text:
“Boņuki” sadaleiti!
Gūdynojūt lobuokūs veikumus latgalīšu kulturys dzeivis uzturiešonā i boguotynuošonā 2013. godā, 24. februara vokorā Latgolys viestnīceibā GORS padūtys Latgalīšu kulturys Goda bolvys “Boņuks 2013” statuetis 19 nominacejuos.
Nominacejā “Lobuokais snāgums dzejā” ar “Boņuka” bolvu nūvierteita Inetys Atpilis-Juganis dzeja latgalīšu volūdā. Bolvu par lobuokū prozys dorbu sajēme Guntix nu Vertukšnis par stuostu “Reits mežā”. Sovukuort par lobuokū izdavumu/gruomotu paguojušajā godā atzeita Latgolys lingvoteritorialuo vuordineica.
Nominacejā “Lobuokais snāgums alternativajā muzykā” apbolvuots projekts “Kapļi” i albums “Prauda par Madali”. Nominacejā “Lobuokais snāgums akademiskajā muzykā” gūdynuots komponistis Ilonys Rupainis veikums – skaņdorbi, kas izskanieja XXV Vyspuorejūs Dzīšmu i XV Deju svātku nūslāguma koncertā. Nominacejā “Lobuokais snāgums tautys muzykā” bolvu sajēme DJ Monsta i Biruta Ozoliņa par albumu “Sauli sēju”. Sovukuort par goda debeju muzykā “Boņuka” bolva padūta grupai “ZePikniks”. Atsasaucūt iz Latvejis Izpiļdeituoju i producentu apvīneibys dūtajim datim, par goda spālātuokū dzīsmi nūsaukta Alda Kisis dzīsme “Strūga”. Par goda lobuokū muzykys video atzeits dueta “Poparts” videoklips “Muna sirds”. Nominacejā “Lobuokais snāgums pop/rok muzykā” bolva padūta grupai “Bez PVN” i albumam “Reits”.
Bolva par latgalīšu volūdys populariziešonu padūta Latvejis Radejis pyrmuos programys raidejumam “Kolnasāta” i tuo veiduotuojim. Par goda saiminīku atzeits jaunais uzjiemiejs Valters Murāns, kurs Rēzeknē saimnīkoj kopejneicā i kulturys pasuokumu nūrisis vītā “Ausmeņa kebabs”. Deveiguokais latgalīšu kulturys atbaļsteituojs paguojušajā godā bejs uzjiemiejs Juoņs Blaževičs, kurs jau daudzus godus atbolsta latgalīšu gruomotu izdūšonu.
Par goda snāgumu vizualajā muokslā bolva padūta fotografam Mārim Maskalānam par projektu “Nagļi. LV 4631”. Par goda lobuokū snāgumu skotuvis muokslā atzeits uzvadums-dzīšmu spiele “Ķēniņmeita. Latgales pasaka”. Nominacejā “Lobuokais snāgums audiovizualajā muokslā” bolva padūta Latvejis Televizejis pyrmuo kanala dokumentalajam kinu ciklam “Cytaidi latviskais” i tuo veiduotuojim. Par goda cylvāku kultūrā paguojušajā godā atzeita dzīduotuoja i vokaluo pedagoge Guntra Kuzmina. Sovukuort par goda nūtykumu latgalīšu kulturā 2013. godā atzeita Latgolys viestnīceibys GORS atkluošona.
Bolvu par myuža īguļdiejumu latgalīšu kulturā nu kinys “Cylvāka bārns” režisora Juoņa Streiča rūkom sajēme kordirigente i muzykys pedagoge Terēzija Broka.
Latgalīšu kulturys Goda bolvys “Boņuks 2013” apbolvuošonys vokora gostus ar muzykalim prīšknasumim prīcynuoja Kārlis Kazāks, Latgolys Studentu centra folklorys kūpa “Ceidari”, dzīdūšuo Tihovsku saime, postfolklorys grupa “Rikši”, grupa “Dabasu Durovys”, projekts “Kapļi”, vokaluo studeja “Skonai”, folklorys draugu kūpa “Vīteri”, grupa “Bez PVN”.
“Boņuka” statuetis latgalīšu kulturys paguojušuo goda lobuokajim dorbūnim padeve dzejneica i publiciste Anna Rancāne, muziks Ēriks Zeps, Latgolys gruomotu sorgs Juoņs Eļksnis, muziks Kārlis Kazāks, vokaluo pedagoge Lolita Greitāne, Tihovsku saime, kulturys apvīneiba “Ausmeņa Records”, dzīduotuojs Gints Ločmelis, kino entuziasts Edgars Blinovs, dzīduotuoja Aija Eriņa, kulturys darbineica Ruta Cibule, Rēzeknis piļsātys mērs Aleksandrs Bartaševičs, Latgalīšu kulturys bīdreibys vaļdis lūcekle Skaidreite Baltace, Latvejis Muokslys akademejis “Latgolys sāta” vadeituoja Ilma Rapša, akters Kristaps Rasims, kinorežisors Juoņs Streičs, Latgolys viestnīceibys GORS vadeituoja Diāna Zirniņa, kai ari “Boņuka” bolvys radeituoji Guntis Rasims i Raibīs. Vokora vadeituoju gūdā – Latgolys viestnīceibys GORS dirigents Juoņs Stafeckis i Rēzeknis Tautys teatra akters Aldis Leidums.
Latgalīšu kulturys Goda bolva “Boņuks” radeita ar mierki veicynuot latgalīšu kulturvidis saglobuošonu i atteisteibu, kai ari apkūpuot i gūdynuot spylgtuokūs i nūzeimeiguokūs sasnāgumus latgalīšu kulturā paguojušuo goda grīzumā. “Boņuks” ir vīneiguo goda bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē, i tei tyka padūta jau sastū godu. Itūgod īvīstys nalelys izmainis nūlykumā i nominacejuos – vairuokys apvīnuotys, bet cytys guojušys kluotyn, pīmāram, pyrmū reizi tyka padūtys bolvys par sasnāgumim vizualajā, audiovizualajā i skotuvis muokslā. Latgalīšu kulturys Goda bolvai “Boņuks 2013” tyka sajimti 84 dasacejumi, bolva tyka padūta 19 nominacejuos. Žūrejis komandā dorbuojuos tī, kas īprīkšejūs godūs poši bejuši kai nominantu, tai ari “Boņuka” bolvys sajiemieju pulkā. Žūrejis komandu kuplynuoja ari tuoluoki gosti, kas iz latgalīšu kulturys dzeivis nūrisem varieja pasavērt nu molys.
“Boņuks 2013” reikuotuoji ir Latgolys viestnīceiba GORS i bīdreibys “Kukuži” i “Latgolys Producentu grupa”. Latgalīšu kulturys Goda bolvys “Boņuks 2013” nūrisi atbolsta Vaļsts Kulturkapitala fonds ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys Latgolys kulturys programys projekta finansiejumu, Rēzeknis piļsāta, Rēzeknis, Bolvu, Dagdys. Viļānu, Kuorsovys i Preiļu nūvods, uzjāmums „Latgales ziedi”, „Valmiermuižas alus”, kai ari bolvys padūšonys ceremonejis muzykaluos apvīneibys i žūrejis komanda.
Ziņa sagataveita piec Latgolys Viestnīceibys GORS dūtuos informacejis
Karteņa: Juoņs Litavnīks


text:
Facebook eksperts Dmitrijs Nikitins i juo reklamys mozā televizorā
Ar Dmitriju Nikitinu sasarunuoja Edeite Husare
Beja vosorys vyds, juļa vokors, garais kuozu golds. Preteimā atsasāst puiškins i soka: “Edeit, a tu mani atguodoj?” Maņ lelys acs i drebeleigs “Nā…”. “Rogovkys “Atzolys”!” “Paga, paga, kai tev pavuorde?” Atmiņa atause i saprotu, ka Dmitriju Nikitinu nu Kuorsovys atguodoju gon. Seminars jaunīšim “Atzolys” Rogovkā beja seņ, vaira nikai pyrma desmit godu, bet digitaluo marketinga i socialuo teikla “Facebook” eksperts Dmitrijs ir niu. Aicynuoju jū iz sarunu par pīaugšonys izvēlem, digitalū pasauli i latgalīšu volūdu tod, ka dzymtuo ir krīvu.
Nu turisma menedžera par “Facebook” ekspertu
Dmitrijs ir nu Kuorsovys, studieja Danejā, niu dzeivoj Reigā i stuodoj iMarketings.lv par socialuo teikla “Facebook” (iz prīšku – FB) ekspertu – voda kursus i nūsadorboj ar FB reklamom. Dmitrijs par itaidu karjerys virzīnu stuosta: “Kliušona par digitaluo marketinga ekspertu saguoja dīzgon najauša, tys nabeja apzynuots sūļs. Danejā studieju turisma menedžmentu, studejuos beja viņ eiss kurss par socialajim teklim, par kurū dreiži viņ i aizmiersu. Piečuok praksis vītu izavielieju Latvejā, suoču struoduot vīsneicā, rezervaceju nūdaļā. Vīnā breidī saprotu, ka asu puoraudzs tū vysu, nagrybu vaira, i maņ pīduovuoja puorīt iz dorbu marketinga nūdaļā, nūsadorbuot taišni ar socialim teiklim. Es par tū nikuo daudzi nazynuoju, beju drupeit nūsabeids, bet pīkrytu, vys tik jauns izaicynuojums! Piečuok pošvuiceibys ceļā skaiteju rokstus, blogus, suoču nūsadorbuot taišni ar satura veiduošonu lopom, drupeit beja reklamys, bet cīši moz. Piečuok otkon saprotu, ka asu puoraudzs vīsneicu, tod Feisbukā īraudzeju sludynuojumu, ka teik maklāts FB reklamys specialists, dasasaceju. Tūlaik gon bez cīši lelys pīredzis, bet ar lelu gataveibu vuiceitīs – otkon daudzi vuicejūs pats, guoju iz kursim, tai niu jau godu varu sevi saukt par “Facebook” ekspertu. Cikom es itymā sferā radzu cīši daudzi īspieju, kur pylnveiduotīs. Varbyut reitu tiks izdūmuota aplikaceja, kas byus jaunais feisbuks, bet tī ari byus reklamu integracejis. Taidā ziņā naradzu itam gola. ”
Kod vaicoju, voi Dmitriju nabīdej tei dreižuo digitalūs lītu maineiba, jis atsoka, ka taišni tys ruodūtīs interesanti. Kotru dīnu juomeklejūt jaunys viests, jaunys pīejis, juoeksperimentejūt, i jam taišni pateikūt dinamika, ka kotra dīna ir sovaiduoka, ka esi spīsts dareit jaunys lītys, vysu laiku dūmuot ar golvu, vajagūt vuiceitīs – navar palikt tī, kur esi. Ari ar tū, ka tys, kas beja aktuals vakar, bet šudiņ vaira nā, naasūt cik troki – jaunuos socialūs teiklu funkcejis naasūt jau tik iz nedeļu voi mienesi, asūt ilguokam laikam. “Ka nazkū esi palaids garum, esi suocs īpazeit vāluok par cytim, tod gon esi nūkaviejs – puorejī jau sūli prīškā i suoc izmontuot koč kū jaunu. Juosekoj leidza vysu laiku! Taipat vēļ i vēļ juoīt iz seminarim, juoskaita jaunumi. Koč gon leluokuo daļa informacejis, kas teik izmontuota, ir nu Rītumu, bet tī cylvāki sovaižuok izavad internetā. Uorzemēs daudzi vīgļuok nūteik pierkumi internetā, Latvejā gon – ļauds apsavērs, bet vīnolga nūīs iz fiziskū veikalu i nūpierks tū pošu lītu tī. Deļ tuo Latvejā juomeklej jaunys pīejis, kai cylvākus puorlīcynuot, ka ari pierkšona internetā ir drūsa, ārta i vīgļuoka. Regionūs ir vēļ mozuok internetpierkumu. Izaicynuojums ite ir – internetu jau lītoj vysur, tik kai tū dora. Tod juostuosta ari regionūs, kai reklamētīs feisbukā, kai izmontuot digitalū marketingu sova biznesa, par pīmāru, lauksaimisteibys atteisteibā, ka tai var vysā paplašynuot sovu klientu lūku. Juostuosta, ka tys ir aktuali niu, ka tū var izmontuot jau reitu, na piec mieneša, goda, i tys var nest rezultatus.”
Pa munam, ari digitaluos lītys vajadzātu vuiceit jau školys laikā, jo na vysi nūbrauc studēt iz augstškolu, palīk iz vītys, bet taidys zynuošonys paleidz atteisteit uzjāmumu i leidza ar tū regionu.
Dmitrijs na cīši pīkreit uzskotam, ka “Facebook” izmierstūt: “Vīnolga daudzi cylvāku itū teiklu izmontoj. Nui, varbyut tei paaudze palīk vacuoka, bet tys nūzeimej, ka pasalelynoj pierktspiejeiga auditoreja. Jaunīšim naudys nav cik daudzi. FB ir vīns nu vīnkuoršuokūs i efektivuokūs reiku, kurū izmontuot reklamā. Pat ar mozu īsadzilinuošonu jau var dabuot lobuma. Ir ari Instagram reklamys, gon jau dreiži i Latvejā byus Whatsapp reklamys, bet FB ir lobs pamats, iz kuo taiseit uzjāmuma digitalū strategeju. ” Dmitrijs dūd ari vairuokus padūmys par digitalū marketingu, kas varātu nūderēt Latgolys uzjāmumim – suokt i sataiseit “Facebook” uzjāmuma/organizacejis lopu i nasabeit byut drūsmeigim i eksperimentēt, byut smīkleigim voi provokativim, cytaiž internetā izaceļt navarūt, juobyut drūsmeigim.
Nūbraukt, kab piečuok atsagrīztu
Koč pats ir nu Kuorsovys, vydsškolu Dmitrijs pabedze Rēzeknē, piečuok turisma menedžementa studejis Danejā. Iz vaicuojumu, aiz kuo taida “paceli braukšonys” izvēle, Dmitrijs stuosta: “Tys, ka es piec deveituos klasis aizguoju iz Rēzekni, jau īvuiceja patstuoveibu, nasabeišonu izleist nu komforta zonys. Studejis Danejā izavielieju deļ tuo, ka tī ir bezmoksys izgleiteiba i ruodejuos, ka varbyut tai piečuok byus vaira īspieju. Nūdzeivuoju tī treis godi, beja dūmys, ka varbyut juopalīk, bet vysu laiku gribiejuos iz Latveju, iz kureini kotru atvalinuojumu i brauču, kab satyktu saimi, draugus. Pādejā kursā, kod vajadzieja izavēlēt praksis vītu, pasaruodeja īspieja izīt praksi Reigā, tai i atsagrīžu. Uzskotu, ka tei beja cīši loba pīredze, kuru, vyss var byut, ka muocūtīs ite, nadabuotu i nabyutu tī, kur es niu asu. 19 godūs nūbraucu vīns pats iz jaunu vaļsti, kur maņ nav nivīna pazeistamuo, bet dabuoju dorbu, varieju sevi uzturēt i vacuokim nazkū paleidzēt, studieju, atrodu draugus i var saceit, ka tys nūryudieja pīaugušūs dzeivei. Koč ari piec studeju iz reizis atsagrīžu Latvejā, vys tik tī treis studeju godi beja forši! Cytim jaunīšim itaidā gadīnī vysod īsoku klauseitīs sevi. Braukt iz uorzemem i dūmuot, ka tei ir atbiļde vysam – tai nav juosaver. Dreižuok juodūmoj par tū, kū pats vari, kai vari sevi atteisteit Latvejā. Varbyut es tū pošu i byutu sasnēdzs Latvejā, bet tei beja vēļ kluotyn interesanta pīredze. Ari volūdys īsavuiceišona – volūdys pošu reizi ir cīši svareigys. Ka ir mierkis, deļ kuo braukt, tod ir juobrauc!”
DJ Guntix filmys i latgalīšu volūda
Ar Dmitriju īsapazynom “Atzoluos” i cytaiž kai viņ latgaliski ar jū naasu runuojuse, Dmitrijs atkluoj, ka saimē runoj krīviski, tei ir juo dzymtuo volūda: “Saimē runojam krīviski, školā runuoju latviski, bet
latgaliski runuot, lai cik i tys smīkleigi nabyutu, īsavuicieju nu DJ Guntix filmu, nu “Maltečkys” i tod puorejūs.
Vierūs, atguoduoju frazys, saprotu, kū tys nūzeimoj. Ari draugi runuoja latgaliski, runuoju ar jim kai kasdīnā futbola treneņūs, tai i školā, īsavuicieju arviņ vaira i vaira. Interese par volūdu roduos, kod saprotu, ka draugi runoj sovaiduokā volūdā nikai es, tys beja kaidu 12–13 godu vacumā. Kod nūbrauču iz “Atzolom”, izzynuoju vēļ vaira – ka latgalīšu volūdai ir ari gramatika, ka navar “kai dzierdi, tai roksti”. Smīkleigi, bet “Atzolys” maņ lyka saprast, ka latgaliski var runuot ari ar meitinem, jo īprīšk runuojom sovā storpā tik ar puišim. Niu saīt, ka ar draugim leluokū daļu runoju latgaliski, ari Reigā daudzi runoju. Kolegi, kod kaids pīzvona i es runoju latgaliski, interesejās, prosa, lai koč kū īvuicu. Tod nu es runoju latgaliski, jī ari rauga imitēt.” Dmitrijs tur, ka latgalīšu volūda Latgolā ir cīši svareiga: “Tei ir myusu volūda! Volūda ir pyrmais, ar kū indeņtificej Latgolu. Pyrmais, kas cytim īīt golvā, ka “tu nu Latgolys, taitod runoj latgaliski!” I piečuok tod jau tī cyti stereotipi. Volūda ir myusu kolorits.”
Breivajā laikā Dmitrijs sportoj, kod ir īspieja, rauga saspēlēt futbola. Itūgod ar draugim ir aizaruovs ar pruota spēlem, cīši lobus rezultatus paruodejuši, pīsadolūt spēlē “Cietie rieksti”. Iz Kuorsovys pruota spēlem “Aļbertu” gon jam vēļ naasūt saguojs nūbraukt. Kod vaicoju, kai Dmitrijs kaidam vacuokam cylvākam stuosteitu, ar kū jis nūsadorboj, kas ir tys “Facebook” eksperts, jis nūsmej: “Es saceitu, ka ruodu reklamys mozā televizorā, kuram nav vodu!”
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Izguojs jauns žurnals par Latgolu
25. julī Latvejis tierdznīceibys vītuos pasaruodeja jauns regionalais žurnals „A12” – pozitivi stuosti par cyltākim Latgolā i pasaulī.
Žurnala nūsaukums “A12” rodīs nu ceļa nūsaukuma. A12 ir ceļš iz Latgolu, šoseja nu Jākubpiļs da Latvejis austrumu rūbežam, ceļš, kas savīnoj Latgolu, daudzim ir ceļš iz sātu nu Reigys, daudzim otkon ceļš iz pasauļu.
Pyrmajā žurnalā sasatikšona ar izjiemeigim i interesantim ļaudim nu Reigys, Ludzys nūvoda i Preilim, riezeknīšim, latgalīšu literatura i puordūmys par Pasauļs latgalīšu saītu.
Pyrmajā žurnalā skaitit:
Izjiemieji pīrūbežā aizaraun ar lidmašinem
Voi Latgolā sātys veins konkurej ar „šmakovku”?
Latgaliskais literaturā i Pasauļs latgalīšu kongresā
Popularuo reidzinīka Jezupa Peiguožņa bierneibys atminis
Skaistūs sātu viesture i dižanī iergli
Rogovkys viesturnīki
Voi Rēzeknē atsagrīzs Latgolys televizejis festivals?
Latvejai ir sova karalīne
Balalaiku dzeraune bez zaļumbalim
Latgalīši pasaulī – stuosts par vīnu nu 200 000 izbraukušajim
Žurnals „A12”, kura moto ir Patīsi. Dzili. Skaisti izīs reizi divejūs mienešūs.


text:
“Myusu ir tik moz, ka mes navarim atsaļaut škiruot cylvākus,” interveja ar Viktoru Andruškeviču
Intervejis autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv
Viktors Andruškevičs ir studiejs viesturi i storpkulturu attīceibys, ceļuojs pa pasauli i īpaziņs dažaidys kulturys. Viktors ir bejs vīns nu breivpruoteigūs, kas puorstuovēja Latveju pasauļa izstuodē “Expo 2017” Kazahstanā. Itūšaļt jis struodoj Naujinis jaunīšu centrā i informacejis centrā ībrauciejim. Myusu saruna ir par Kazahstanu, latgalīšu volūdys pastuoviešonu, stereotipim par Daugovpili i tū, voi ir varams veicynuot sovstarpejū toleraņci sabīdreibā.
DORBS I PĪREDZE
Kai tu tyki puorstuovēt Latveju “Expo 2017” Astanā, i kaidi ir īspaidi?
Es tī tyku pavysam najauši. Maņ ruodīs, ka daudzeji nimoz nanūviertej socialūs teiklu spāku i īspiejis – par vysim projektim, kurūs asu pīsadalajs, asu izzynuojs taišni nu socialūs teiklu. Taipoš tys beja ari ar Astan – kolege dalejuos ar ziņu, i es nūliemu paraudzeit. Aizsyutieju pīsacejumu i aizmiersu. Atbiļde atguoja piec mieneša – grybim tevi redzēt puorrunuos Latvejis tierdznīceibys i ryupnīceibys kamerys telpuos. Izguoju treis atlasis kuortys i, vei, jau asu ceļā iz Astanu. Tī mes bejom cīši loba komanda – desmit breivpruoteigī. Kaids beja studiejs Kazahstanā, cytam beja zynuošonys i pīredze arhitekturys jūmā ci vīsneicu sektorā. Cīši dažaids profeseju spektrs. Mums beja cīši lobi prīkšnīki. Maņ ruodejuos interesanti, ka myusu atbiļdeigī beja autodidakti, pīmāram, atbiļdeigais par reklamu vysu beja īsavuicejs pošvuiceibys ceļā. Vīna nu munu atziņu – na vysod vysys zynuošonys mes dabojam akademiskajā ceļā.
Kaida beja kasdīna Astanā?
Paviljons struoduoja 12 stuņdis. “Expo” teritoreja beja sadaleita geografiskajūs sektorūs: Eiropa, Amerika i tt. Mes bejom Eiropys daļā sūpluok Čehejai, Grīkejai, Luksemburgai, Austrejai, Šveicei. Beja reita i vokora maiņa. Kotra beja sešys stuņdis. Ka tev tyka reita maiņa, tod beja juosaceļ i juostopej mašyna, kab tyktu iz dorbu. Mašynu stopiešona ir Kazahstanys tradiceja, kas atguojuse nu dīnvydu Kazahstanys, Almatys i Šimketys leidz ar īdzeivuotuojim. Astana ir samārā jauna piļsāta ar daudzejim ībrauciejim.
Cylvāku plyusma izstuodē beja atkareiga nu nedelis dīnys, pīktdīnēs beja apmāram 6000–13 000 apmaklātuoju. Daļa nu myusu atbiļdēja par veikalu, kur tyka tierguota “Dzintara” kosmetika, keramika, vysaidi čaji. Vēļ kaids beja atbiļdeigs par lokomativis modeli. Beja ari 3D brillis ar stuostim par Latveju. Vīnā stuostā klavīris spēlēja Raimonds Pauls, kuru ari daudzeji kazahi atguoduoja. Kaids japāņs saceja, ka zyna dzīsmi “Dāvāja Māriņa”! Beja ari Gigi bloki, Reigys Breivūstys stends. Myusu aizdavums beja stuosteit par Latveju, paruodeit uzskatis materialus – pryncypā vyss dorbs ar apmaklātuojim beja iz myusu placu. Ruodīs, ka myusu paviljons beja cīši lobs. Pīmāram, Vuocejai beja desmit reizis leluoks budžets, bet atškireiba storp myusu i Vuocejis paviljonu nimoz tik lela i nabeja.
Kai uorzemnīki redz Latveju?
Kazahi dūmoj, ka mes asam atsabreivuojuši nu padūmu režima palīkim. Jim tī prīkšstoti ir rūžaini – myus radz kai nazkaidu idealu. Kazahi Latveju radz kai naatjamamu Eiropys sastuovdaļu, i eipaši jaunajai paaudzei ir gryuts īsadūmuot, ka koč kod i Latveja, i Kazahstana beja Padūmu Socialistiskūs Republiku Savīneibā. Vaicuojums, iz kuru vysbīžuok beja juoatbiļd: “Deļkam jius tai naļūbejat krīvus?” Jim pyrma “Expo” pa televizeju beja paruodeits nazkaids sižets par Latveju i napylsūnim, i kazahi gryb nu Latvejis puorjimt pylsūneibys pīškieršonys sistemu. Respektivi, ka tu nazyni kazahu volūdu, tod tu nasajam pylsūneibu. Bet, prūtams, jim ir sova verseja par tū vysu, kas nu Latvejis realuo pīmāra stypri atsaškir.
Kaidys ir puordūmys par pīdzeivuotū i radzātū?
Astana nav eistuo Kazahstana, tei ir muoksleigi izveiduota piļsāta. Kazahstana vyspuor ir miļzeiga vaļsts – nu vīna gola leidz ūtram ir tikpat cik nu Reigys da Barselonai. Kultura jim ir piļsātvaļstnīciska, ka tai var saceit. Apleik ir stepe, i jim ir koč kaidi sovstarpejī stereotipi par pīdereibu vīnai voi ūtrai piļsātai. Kazahstanā jūprūjom ir obligatais militarais dīnasts, i tī nasasaprasšona ir na storp nacionalitatem, bet storp piļsātom. Kazahi vyspuor ir cīši draudzeigi, atvārti, naivi i nasamaituoti. Jim jūprūjom ir styprys musulmanisma tradicejis, bet jaunuo paaudze nu tuo pakuopeniski atsasoka. Vyspuor es beju gaidejs leluokys atškireibys, saleidzynojūt Kazahstanu i Latveju.
Zynu, ka esi vairuokys reizis bejs ari Makedonejā, Itālejā, Bulgārejā, Maltā i cytur. Pastuosti, parkū tu tik daudz esi ceļuojs i kū tev itī braucīni ir davuši. Voi tu niu verīs iz pasauļa cytom acim?
Maņ apneik vīnveideiba. Vysod raugu sevi izaicynuot, nūspraust jaunus mierķus. Kod tu esi uorzemēs, tod tu pasaver iz sevi nu cytys pusis, koč kū ari īraugi i saprūti. Es asu saprats, kaidys ir Latvejis i Latgolys cylvāka pamatpazeimis.
Kaidys?
Jis ir cīši konservativs. Eipaši latgalīts. Jis pīsatur pi nazkaidu normu i paguotnis pīredzis, kas ruodīs vyslobuokuo. Taišni tei pīredze ir svareiga. Maņ ir gryuts īsadūmuot latgalīti kai piļsātnīku.
Ir tok pat dzīsme par latgalīšim, kas iz Reigu brauc…
Tī tei līta, ka jis iz tīni brauc, na tī atsarūn! Latgalīša arhetips ir ceļā nu lauku iz piļsātu, i saikne ar dobu ir i palīk nūteicūša. Pa munam, tys ari veidoj prīkšstotu par latgaliskumu: tyveiba dabiskajam dzeivis cyklam, dobai, ciļvieciskais patīsums. Kur nūteik leluokī latgalīšu pasuokumi – piļsātā voi laukūs? Pasaver koč iz “Muzykys Skrtyuli”, kas nūteik Leiksnā.
Ari maņ dzymtajā Naujinē i Malinovā ir daudz latgalīšu. Muna dzymtuo volūda ir krīvu volūda, tok pyrmū es īsavuiceju taišni latgalīšu volūdu, na latvīšu literarū volūdu, – vysi draugi i sābri runuoja latgaliski. Formali, prūtams, latgalīšu volūda atbylst vysom volūdys pazeimem, bet kai mozai volūdai tai ir cīši gryuts napalikt politizātai.
Volūda ari ir politikys leidzeklis?
Prūtams, tys ir teišs politikys leidzeklis. Latgalīšu volūdai ir pagaisšonys draudi – tei izmierst. Deļtam ir īdzeivuotuoju grupys, kas itū situaceju izmontoj sovteigūs nūlyukūs. Redz, es ar latgalīšu volūdu i kulturu sasaskaru pastarpynuoti aiztuo, ka Daugovpiļs sevi vaira pozicionej kai Latvejis, na Latgolys piļsātu. Lai cik ari tys jūceigi byutu…
I, kū tuoļuok esi nu sovys dzymtuos vītys, tū vaira saprūti, ka vysi itī streidi ir smīkleigi. Streidiešonuos deļ streida. Pa munam, daudz svareiguok ir dzeivuot saticeibā i spēt vīnam ūtru respektēt. A, runojūt par latgaliskumu i latgalīšu volūdu, ir svareigi spēt tū saglobuot.
(Viktors jēme daleibu ekspedicejā ar zyrgim posta ceļā Pīterpiļs-Kauņa-Varšava)
Tu esi struoduojs i vys vēļ struodoj ar jaunīšim. Voi jaunīši lobpruot vaicoj īspiejis palikt sātā, na emigrēt?
Sevkurs gryb palikt sātā, vītā, kur jis ir dzims. Jaunīši vaicoj īspiejis. Rūbeži ir attaiseiti, pasauļs palics tyvs. Ka agruok brauci paceli i integriejīs svešajā sabīdreibā, tod niu socialī teikli i medeji ļaun saglobuot saikni ar dzymtū vītu. Veidojās vīnuots pasauļs aba pasauļa teikls. Prūtams, jaunīši gryb adekvatu atolguojumu, jī grib dzeivuot lobuok. Mes jau navarim jūs nūsūdeit. Cylvāks grib byut laimeigs, bet laimei i prīkam vajadzeigi koč kaidi finansialī leidzekli.
Naujine ir leluokais pogosts Daugovpiļs nūvodā. Mums ir apmāram 640 jaunīšu, bet reali aktivi ir kaidi 150 jaunīši. Puorejī ir saisteiti ar Daugovpili – jī tī struodoj, dzeivoj, pavoda sovu breivū laiku.
Deļ manis poša idealuo dzeivis vīta ir lauki – es asu i grybu byut dobai tyvs. Jai ir miļzeigs spāks. Ka nūteik koč kas švaks, japāni īt pi dobys, na pi cylvāku. Doba atteirej. Citejūt Marko Rotko: “Klusums ir tik perfekts.” Īdvasmys šaļtenis jau ari bīži ir saisteitys ar dobu, – tam tok tu pīkreiti?
Tu esi ari regionaluo informacejis centra ībrauciejim kontaktpunkta “Latgale” Daugovpilī vadeituojs navaļstiskajā organizacejā “Patvērums “Drošā māja””. Pastuosti par “Patvērums “Drošā māja”” – kas tys ir i kū jius dorot?
Informacejis centrs ībrauciejim dorbojās kai vīnys pīturys agentura Reigā i četrūs Latvejis regionu centrūs: Daugovpilī, Jelgovā, Cēsīs i Līpuojā. Centrs nūdrūsynoj konsultacejis gon uorvaļstu pilsūnim, gon ari dažaidu jūmu pokolpojumu snīdziejim i specialistim, kuri struodoj ar itū mierķgrupu. Bīži konsultejam cylvākus, kuri ir puorsacāluši iz Latveju voi planavoj tū dareit nu Krīvejis, Ukrainys, Turcejis, Uzbekistanys, Gruzejis i cytu pasauļa vaļstu. Lai gon birojs ir Daugovpilī, munā puorziņā ir vyss Latgolys regions. Dorbs itamā jūmā maņ ir lels izaicynojums. Bet ceru, ka muna pīredze storpkulturu vidē byus cīši nūdereiga.
SABĪDREIBA
Nadaudz atsakuopūt nu dorba lītu. Ik pa laikam mosu medejūs dzieržam, ka Daugovpiļs ir cīši nalatviska piļsāta. Tu ari runuoji par stereotipim. Pastuosti, kai tu redzi multietniskumu – kai problemu voi, taišni ūtraižuok, kai bonusu?
Medeji, pa munam, nagryb lauzt prīkšstotus par Daugovpili. Vīnkuoršuok ir sataiseit sižetu par autoūstu, nūfiļmēt cylvākus, kas tī apsagrūza. Koč i mes labi zynim, ka tei nav pīviļceiguokuo vīta Daugovpilī. Prūtams, Daugovpiļs ir dažaida, nasaprūtama, sarežgeita, koč eisteneibā – pavysam moza.
Multietniskums… Es tū nagrybātu attīcynuot iz Daugovpili. Mes grybim byut cīši dažaidi, bet mes eipaši vīns nu ūtra naatsaškiram. Par pīvadumu, Kazahstanā tu redzi kazahu, indīti, kīnīti, krīvu i cytus i jī koč kai sadzeivoj! Cik ta ite ir tūs pasuokumu, kas veicynoj multietniskumu?!
Asu dzierdiejuse, ka Daugovpilī aizviņ popularuoki palīk latvīšu volūdys vuiceišonuos kursi…
Tys ir apsveicami. Tai tam juobyut. Tys aplīcynoj, ka mes tīcamēs iz vīnuotuoku sabīdreibu, kurā latvīšu volūda palīk par vierteibu voi vysmoz par vajadzeibu.
Kaida tod eisti ir Daugovpiļs?
Tei ir naizmontuotūs īspieju piļsāta. Pa munam, leluokuo problema ir tamā, ka viesturiski jai nav bejs vīndabeigys atteisteibys. Suokumā beja mīsts, kas atsateisteja dzeļžaceļa atteisteibys deļ. Vāluok beja Pyrmais pasauļa kars i īdzeivuotuoju skaita lejupsleide. Breivvaļsts laikā īdzeivuotuoju skaits otkon pasalelynuoja. Tod atkon beja Ūtrais pasauļa kars, kas piļsātu gondreiž piļneibā iznycynuoja. Padūmu laikā īdzeivuotuoju skaits pīauga iz īvastuo dorba spāka riekina. Vysys ituos viesturiskuos atskanis mes vys vēļ redzim.
Voi tu jiuti sprīdzi sabīdreibā?
Pa munam, vairumā gadīņu sprīdze ir muoksleigi radeita.
Voi tryukst sovstarpejuos toleraņcis?
Nui, tryukst sovstarpejuos sapratnis. Atbrauču nu Igaunejis, ostonis stuņdis beju autobusā, izkuopu Daugovpiļs autoūstā, stuovu iz ītvis, puorsaveru sovu e-postu telefonā. Daīt maņ kluot cylvāks sporta tārpā i vaicoj: “Чero Takoй шиpokий c TeлeфoHoM cToишb?” (tulk. nu krīvu vol. – kū tu taids izapliets ite stuovi ar telefonu? – aut.pīz.). Tamā breidī es saprotu – nui, es asu sātā! (smejās –aut.pīz.) Maņ ruodīs, ka cylvāki nagryb vīns ūtru dzierdēt, cylvāki dzeivoj dažaiduos informacejis telpuos. Juoatzeist, ka Daugovpiļs leluokūtīs ir pavārsuse sovu seju iz Austrumim – cylvāki verās Krīvejis televizejis kanalus, skaita Krīvejis internetportalus. Tys ir tai, kai tys ir.
Varbyut cylvāki pavierš seju pret Austrumim aiztuo, ka Latveja naspiej jim snīgt pīdereibys sajiutu?
Tys ir obpusieji. Pyrmkuort, jī poši nagryb. Kotrai paaudzei tys ir cīši subjektivi, kotram ir sovi apstuokli. Dažim tī ir koč kaidi napīpiļdeitī sapyni – sūleja vīnu, saguoja nazkas cyts, ari dorba nav. Sabīdreibā ir pījimts syudzētīs par augstuokstuovūšajim, na vērtīs iz sovu problemu voi iz tū, kū tu vari maineit. Cylvāki nagryb lauzt, maineit sevi, bet puormejis grib. Īt pruotā Viktora Coja dzīsme “Mы ждeM пepeMeH” (tulk. nu krīvu vol. – mes gaidom puormainis – aut. pīz.). Tai ari mes. Gaidom, na dorom.
Piļsūniskuos sabīdreibys pamats ir tīsiskums. Ir juopīmiņ, ka lykums ir vīnaids vysim. Nav tai kai Džordža Orvela romanā, ka daži ir vīnleidzeiguoki par cytim. Prūtams, vys vēļ ir dzeivs padūmu laika pryncyps, ka lykumu jau vysod var apīt. I nivīns jau naībylst. Daugovpilī ir sprīdze sabīdreibā, kas daleji roda ari tīsiskuma krīzi. Koč voi pasaverom iz napylsūņu vaicuojumu. Daugovpilī tei ir miļzeiga īdzeivuotuoju daļa, kas navar pīsadaleit piļsātys pošpuorvaļdē, koč i tamā pošā Igaunejā napylsūnim ir tīseibys pīsadaleit pošvaļdeibu vieleišonuos…
Maņ ruodīs, ka napylsūni ir juointegrej myusu sabīdreibā. Jim ir juodūd īspieja. Myusu ir tik moz, ka mes navarim atsaļaut škiruot cylvākus, – mums ir vajadzeigs kotrs! Mes, Latveja, asam vīna lela Kīnys piļsāta, tok mes ite capamēs par viesturi, kas mums vysur sekoj, rāgojās, naspādami nu juos tikt vaļā. Asam tuoli nu vysaidu pasauļa procesu. Daži saceis, ka asam pasagrīzuši pret Austrumim, cyti – ka pret Rītumim, bet es skaitu, ka mums vajadzātu pasagrīzt vīnam pret ūtru. I tod byus daudz lobuok nakai niu.
Karteitis nu Viktora privatuo arhiva


text:
Bivalvia - Pectinida - Pectinoidae
PaleoDB taxon number: 304740
Full reference: J. Weir. 1929. Jurassic Fossils from Jubaland, East Africa, Collected by V. G. Glenday, And the Jurassic Geology of Somaliland. Monographs of the Geological Department of the Hunterian Museum, Glasgow University 1-63
Belongs to Chlamys according to J. Weir 1929
Sister taxa: Chlamys (Anatipopecten), Chlamys (Azumapecten), Chlamys (Camptochlamys), Chlamys (Camptonectes), Chlamys (Chlamys), Chlamys (Leochlamys), Chlamys (Mimachlamys), Chlamys (Miyagipecten), Chlamys (Radulopecten), Chlamys (Scaeochlamys), Chlamys (Swiftopecten), Chlamys alockamanensis, Chlamys anapleus, Chlamys angsanana, Chlamys antiaustralis, Chlamys archiaciana, Chlamys ashiyaensis, Chlamys asperrimus, Chlamys bartschi, Chlamys behringiana, Chlamys bellicostata, Chlamys biarritzensis, Chlamys biddleana, Chlamys bifrons, Chlamys branneri, Chlamys cacawensis, Chlamys caillaudi, Chlamys calkinsi, Chlamys carinata, Chlamys choctavensis, Chlamys cinnabarina, Chlamys clarkeana, Chlamys cookei, Chlamys cornwalli, Chlamys corteziana, Chlamys cowlitzensis, Chlamys curvivarians, Chlamys cushmani, Chlamys decemnarius, Chlamys decussata, Chlamys dentata, Chlamys deshayesii, Chlamys dringi, Chlamys egregius, Chlamys elongata, Chlamys enfieldensis, Chlamys eupatagonicus, Chlamys exaratus, Chlamys faujasi, Chlamys feddeni, Chlamys fenestratus, Chlamys funebris, Chlamys goldfussi, Chlamys grossouvrei, Chlamys grunskyi, Chlamys hastata, Chlamys hertleini, Chlamys hodgei, Chlamys hupeanus, Chlamys indecisa, Chlamys ingeniosa, Chlamys jamviniensis, Chlamys janiroides, Chlamys jordani, Chlamys kakanuia, Chlamys kebolintangensis, Chlamys kotaklensis, Chlamys kotorana, Chlamys kumanodoensis, Chlamys landesi, Chlamys lentiginosa, Chlamys lowei, Chlamys matchgarensis, Chlamys mediacostatus, Chlamys menkrawitensis, Chlamys mercuria, Chlamys milvus, Chlamys miurensis, Chlamys mojsisovicsi, Chlamys nisataiensis, Chlamys nupera, Chlamys nuwokensis, Chlamys opuntia, Chlamys palmyrensis, Chlamys peroni, Chlamys picta, Chlamys portoricoensis, Chlamys praenuncius, Chlamys proavus, Chlamys reticulata, Chlamys rollei, Chlamys rubida, Chlamys ruschenbergerii, Chlamys sanctiludovici, Chlamys sanguinolenta, Chlamys santamaria, Chlamys scabrellus, Chlamys sespeensis, Chlamys sespensis, Chlamys seymouri, Chlamys shitakaraensis, Chlamys sokolovi, Chlamys solea, Chlamys splendens, Chlamys squamosa, Chlamys subacuta, Chlamys substriata, Chlamys talahabensis, Chlamys tamurae, Chlamys tenuicostatus, Chlamys textoria, Chlamys titirangiensis, Chlamys tjaringinensis, Chlamys wahtubbeana, Chlamys washburnei, Pecten (Chlamys) alexandri, Pecten (Chlamys) articulatus, Pecten (Chlamys) caloosensis, Pecten (Chlamys) coronatiformis, Pecten (Chlamys) desiderii, Pecten (Chlamys) eboreus, Pecten (Chlamys) erlangeri, Pecten (Chlamys) prototranquebaricus, Pecten (Chlamys) rogersii, Pecten (Chlamys) rothpletzi, Pecten (Chlamys) sakitoensis, Pecten (Chlamys) satoi, Pecten (Chlamys) scutella, Pecten (Chlamys) subalpinus, Pecten (Chlamys) subdextilis, Pecten (Chlamys) tauroperstriaus, Pecten (Chlamys) thompsoni, Pecten (Chlamys) wautubbeanus, Pecten (Chlamys) waylandi, Pecten (Chlamys) yneziana
Type specimen: Its type locality is Rukesa (Middle Muddy Limestone), which is in a Kimmeridgian/Oxfordian carbonate limestone in the Daua Limestone Formation of Kenya
Ecology: stationary epifaunal suspension feeder


text:
Puormiereiga dzeršona – golvonais katuoliskuos Latgolys natykums 20. gs. suokumā
Autore: Kristīne Ante, viesturneica
20. gs. suokums ir radikalu puormaiņu laiks. Pīminēsim koč voi tikai 1905. goda revoluceju i ar tū saisteituos nūtikšonys, kas atnese sev leidza na tik nagativys sekys, kai materialus zaudiejumus i cylvāku uperus, bet ari pozitivuos. Ar Krīvejis cara manifestim tyka pīškierta puļciešonuos, presis i sirdsapzinis breiveiba. Gaisā beja jiutama vēļ nabejušys breiveibys elpa. Itymā laikā dīnys gaismu īraudzeja ari pyrmī latgalīšu periodiskī izdavumi, kuru redaktori i izdevieji beja katuoļu gareidznīki voi ar bazneicys apryndom cīši saisteitys personeibys. Tī beja gondreiž vīneigī izgleituotī latgalīši, partū skaiteja, ka taišni jim ir juouzajam moraluo atbiļdeiba na tik par tautys gareiguos, bet ari laiceiguos dzeivis atteisteibu. Pyrmī latgalīšu periodiskī presis izdavumi beja cīši saisteiti ar Rūmys katuoļu bazneicu i zynomā mārā nu tuos atkareigi. Katuoļu augstuokajai gareidznīceibai beja ari izdeviejdarbeibai vajadzeigī finanšu resursi. Katuoļu prīsteri beja tī, kas pīguoduoja jaunajom gazetom rokstus. Tymūs tyka skateiti na tik teologiski, bet ari cyti sabīdreibai aktuali vaicuojumi.
Prese nūsūda dzeršonys natykumu
Sabīdriskuos moralis aba tykumeibys vaicuojumi pyrmajūs latgalīšu periodiskajūs izdavumūs pasaruoda saisteibā ar div golvonajim vaicuojumim: puormiereigu alkohola patiereņu i bārnu audzynuošonu. Styprūs alkoholiskūs dzierīņu lītuošona lelūs daudzumūs tyka skaiteita par golvonū nalaimi, kura ir izskaužama partū, ka maitoj na tik viņ individa veseleibu, bet roda ari daudzys socialys problemys: kavej tautys normalu atteisteibu, gaņdej tuos dzeivūs spākus i ir natykums, nu kuruo piļneigi nūteikti juoatsabreivoj vysom tom tautom, kas gryb pīdzeivuot lobuokys dīnys. Tauta, kas nūsadavuse “zaļajam pūķam”, nav peļnejuse lobuoku dzeivi. 1906. goda 23. februara gazetys “Gaisma” 10. numerī skaiteituoji tyka breidynuoti: “Dzeršonā myusu zemniks pazaudej sowu protu un sirds skaidribu, zagšonā izputynoj swešu un sowu montu. Kurai tautai byus pilypuši iti natykumi, tej natiks brejwibas cīniga, tej naredzēs wiglu dīnu. Brejwiba ir wislejdza kai skaista tykumiga jaunowa, kura namainīs gradzynim ar palaidni, bet atdūs sowu sirdi strodigam un gūdigam jaunekliam.”*
Saimis saīts 1930. godūs. Karteņa Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzejs.**
Myusu dīnu skaiteituojam varātu rastīs vaicuojums, voi situaceja ar ols i brandiņa patiereņu Latgolā ir bejuse namaineigi slykta voi tamā beja vāruojamys kaidys izmainis? Bolstūtīs iz pyrmūs latgalīšu gazetu publikacejom, var secynuot, ka 19./20. gs. mejā teišom beja radzamys kardinalys puormainis. Tuos beja taidys: 1) seņuok alkohola lītuošonā natyka īsaisteiti mozgadeigī (ka kaids ari tū dareja, tod slapani i par tū kauniejuos – sabīdriskuo dūma taidu reiceibu osai nūsūdeja); 2) jaunuokūs laikūs alkohola tierdznīceibā vys vaira īsasasaista na cyttautīši, bet poši latgalīši; 3) ols dzeršona nūteik ari taiduos cylvāka dzeivei nūzeimeiguos šaļtīs, kuruos tei agruok natyka praktizāta, par pīmāru, bērēs.
Kai īprīkš pīmynātī aspekti atspīgeļuoti presē? Gazetuos skaitom, ka ir izmainis alkohola lītuotuoju vacuma strukturā, svātku reizēs dzeršona palīk par gondreiž vīneigū laika pavadeišonys veidu i pi ols gluozis teikūt radynuoti ari bārni, kurim tys vēļ nabyutu juodora. Partū Kazimirs Skrynda 1906. goda 5. majā gazetā “Auseklis” īrūsynoj sovim tautīšim: “Guda laika vajag kavetis ar kaidom jaukom dzismitem, ar avižu skaitišonu, ar kaidim smiklu kaveklim un nasedet vysu laiku pi pylnas [ola] konas vai pi spaņa.” Ari 1906. goda 25. augusta tuo poša izdavuma 20. numerī saceits, ka trokys lītys nūteikūt ari jaunīšu balūs aba večerinkuos, kur meitys i puiši, puor māru īdzāruši, palīk sovā uzvedeibā puoruok izlaideigi: “Verīs, vēlōk jau vysi krītni sametuši, sōk gvelst napidarīgas runas, palajž ari rūkom vaļu … nūtejk napidarīgas kavešonōs… [dūmuots, ka pasuokums īilgst puoruok ilgi] Nu molas nusaverūt, rōdōs, ka ite ir rogonas kōzas, bet na gūdigu jaunekļu satiksme! [dūmuots jaunīšu komunikaceja].”
Krūdzinīks i krūdzineica – dzāruoja ūtrei saime
Apsaverūt ūtrū aspektu, juosoka, ka dabisks kotrys tautys pošaizsardzeibys mehanisms ir sevi redzēt kai idealizātu i nu vysaidim natykumim breivu ļaužu kūpu, kurā vysys ļaunuos eipašeibys ir tykušys īvozuotys nu uorspusis, respektivi, nu cytu tautu. Tai ari vyss nagativais teik saisteits ar svešu ītekmi. Gryušuok ir tod, kod uorejū ītekmi vainuot nav īspiejams. Tod ir viņ juoatzeist, ka natykumu izplateišonā pīsadola pošu “buoleleni”. Taišni itys fakts, piec “Ausekļa” korespondentu dūmu, ir vysnūžāluojamuokais. Ka agruok pa Latgolys laukim ar ols dareišonu i krūga lītom nūsadorbuojuši ebreji, tod niu tū dora poši latvīši. K. Skrynda sovā 1906. goda 5. maja rokstā “Nu kurines storp latvišim ceļas dzeršona” stuosta: “Naseņ storp latvišim ceļas jauna mude darit olu un paslapyn ju pordut. Šeneju židiņu omotā stojas latviši; un tagad jau lelokōs solōs atsarun pa vinai voi pa divi latvišu budes, kur pordud olu un laikam ar brandivinu.
Leigū svātku apsveikuma karteņa.Karteņa Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzejs.
Ka šitej mude veicynoj pisadzeršonas karibu, nav gryuti pirodit. Seņok uz židiņu vysi skatijos, kai uz kaidu nalobu un kardynotoju cylvaku, bet tagad latviši uz sovu latviti budniku skotos kai uz draugu. Un tys vairok drusynoj un skubynoj pi dzeršonas. [..] Taidā gadijumā dzaroju pulks paliks na mozoks bet leloks.”
Gazetā nūruodeits, ka tuo vysa rezultatā krūdzinīks ar krūdzineicu namonūt palīk par dzāruoja ūtrū saimi. Atstuostūt vysaidus gadīņus nu dzeivis, gazetys korespondenti nūruoda, ka alkohola tierguotuoji teik saukti par “krūga mamu i krūga papu” (acimradzūt itaidi apzeimiejumi tykuši lītuoti). Tys vēļ puorlīcynuošuok ruoda Latgolys zemnīka cīšū pīsaisti itam īstuodejumam. Krūdzinīki ir tik pretimnuokūši, ka par ols gluozi ļaun nūsariekinuot na tik naudā, bet ari “gryudā”, kas situaceju padora vēļ tragiskuoku, partū ka dzan tautu nabadzeibā i roda labvieleigus apstuokļus nūzīdzeibai. Rokstā “Ols pordušona pa solom” 1906. g. 20. numerī paruodeita itaida biedeiga aina: “Zūg nu satas kū varadami: labību, lynus, sīnu un daudz kū cytu. Itū vysu ols pōrdevejs pijem un vēļ pavujca, kaj uz prīkšu nūzagt un kur nūlikt, laj varetu lobōk pajēmt. Var jau saprast, ka ar lynu pudu, voj mižu majsu dīnas vydā naisi pi krūga papas. [..] Ka itajdi dōrbi nūtyktu vīnu rejzi, tod varbūt vēļ nikas nabyūtu, bet nūskumīgi, ka kotrs stajgoj pi tī krūga papas, cikom pādigajs gaļas gūrnins naišliuk krūga motes pūdā.”
Dzāruoju saimis teik izputynuotys na tik viņ finansiali, nu ari emocionalā ziņā, partū ka bārni nu sovu vacuoku puorjam ačguornus savstarpejuos saskarsmis i uzvedeibys modeļus. Tuos pošys publikacejis anonimais autors turpynoj: “Gryuts ir pavasars krūga mīļōtījim! Vajaga art, zyrgs navalk, jo pedīgū auzu pyuru ols pōrdevējs savorija kejselī, un tagad nav ar kū lūpinu ībarōt. Vajaga sēt, sēklas nav, jo tej ar nūdzerta. Un taj bīži godōs, ka nu stypra sajminika palik par nabogu… Un tajšni caur itim ols pōrdevējim vīnā pat sajmē vysi palīk par zaglim: vejrs zūg nu sīvas, sīva nu vejra, bārni nu dzymdynōtōjim… un itaj vīns sajminiks pēc ūtra izput.”
Dzeršona īt rūku rūkā ar cytim natykumim
Taitod “zaļais pūkis” valk sev leidza daudzus cytus slyktus parodumus: maluošonu, zagšonu i vīglpruoteigu attīksmi pret cytim cylvākim, deļtuo saimis teik lelā tryukumā. Gazeta “Auseklis” 1906. goda 11. numerī atstuosta itaidu saimis dzeivis ainu: “Jo kas šaubejas, kaj caur dzeršonu ceļas pi zemnīkim mozryupiba un natikliba, tajdim es te paskajdrošu, kaj tys nutejk. Vejrs kurs miļoj boltu buteliti ar sorkonu galviņu, kad natur naudas, soc runot sovaj sivaj, ka ir vajdzigs tu un tu nuperkt, bet naudas pi mums nav un pajemt ju nikur; ku laj dorom? Nagajdidams uz sivas atbiļdi, vejrs soka: “Voj zyni ku, bobiņ (tajdūs gadijumūs vejrs ir ciši mils un mejksts ar sovu sivu), pordusim mes sovu beriti: jis ir jauns, gon mudrs un gon opols, par ju gribetojs var mums labi samoksot; bet zemi strodot ir vīna olga ar jaunu voj ar vacu, todeļ nuperksim mes vacu zyrgu, kurs byus daudzi latoks, laj un lisoks, ar nabada: tak jau na pa tergim mums braukalet.” Uz tajdu gudru vejra runu, siva, kura lajkim ar labi mok izmest (izdzert) kajdu “soldono iudisniņa” maru, natur niko pretim. Nurunots, padarits! Vejrs kaj tik sagajdija terga dinas, stejdzigi ajzbraucia uz tergu, pordevia sovu beriti un ar percejim pa pusej nudzeris “barišus”, soc, labi sarejbis, sev zyrgu meklet. Golā atrun un nuperk sev vacu lisu un pusoklu zyrgu; un otkon vysi pulkā labi nudzer… Wajaga te pizejmot, ka pi pordušonas voj perkšonas atsarun daudzi palejgu, kurim vina olga voj labi voj slikti zyrgs ir nuperkts, jim byutu tik barišu dzeršona, un cyta niko jim navajag.”
Dzeršona – preteiguokais nu vysu natykumu
Kab radeitu rībumu pret alkoholismu i alkoholikim, latgalīšu presis izdavumūs dzeršona ir paruodeita kai preteiguokais nu vysu cylvāku natykumu. Tai pasaruoda ceņtīni panuokt, kab skaiteituojūs rostūs rībums pret styprū dziru i tuos lītuotuojim. Suokumā teik apelāts pi moralis, vāluok puorlīcynuošonai suoc izmontuot zynuotnīku jaunuokūs atkluojumus i mediciniskus argumentus. P. Silovičs 1906. goda “Ausekļa” 12. numerī roksta: “Pormeriga stypru dzeriņu baudišona atnes dažajdus ļaunumus dzarojam un jus familijom; seviški ti ir par imesli slimibom un tiklibas pakrisšonaj. Vysašņokos kara uperes nav salejdzynojamas ar pustu, kuru alkohoļs padora ļaudim. Ir pirodits, ka 75 proc. nu vysim cylvakim, kas atsarun slimnicōs, ir paražas dzaroji; 90 proc. nu vysim, kas merst ar tuberkulozu (dyluni) ar ir paražas dzaroji. Pormeriga alkohoļa ibaudišona kajt misaj nokušā ceļā: 1) samajtoj vadara sulu plevi, nu ko ceļas vadara sopes; 2) ajzker oknas, taj ka tos sasavelk un sasaraun; 3) kajt sirdej, jo taj porok jostrodoj un jopalik plotokaj; 4) alkohoļs sadzen asni smedziņūs, nu ko ceļas bezmiga naktis un dažurejzi trika; 5) saceļ korstumu rejklē, nu ko bolss tejk ajzsmacis; 6) dus imesli iudina tyukušam, jo ibauditajs iudiņa daudzums palik misā; 7) saceļ lucekļu pameršonu. Zynoms ka vysas šos slimibas nav pi kotra dzaroja, bet alkohoļs kaj gurs inajdniks uzbryuk taj kirmiņa daļaj, kura ir vojoka un kura naspej pretotis.”
Dzāruoji sagaņdej dzeivi na tik sev, jī ari nūdora naatgrīzenisku kaitiejumu ari sovim piecnuociejim: “Alkohoļs ved pi natiklibas un samajtoj dobu. Dzaroji ir nasaticigi un sevi tur kaj mežoni; ti nugrimst palajdnibā, un grakūs; ti izškerž sovu montu un igryuž sovu familiju ubadzibā, jo ajznes vysu sovu peļņu uz krugu; ji palik slinki un nagrib strodot, jo alkohoļs nugurdynoj kirmini un naļaun kritni pyuletis. Alkohoļs padora ar pecnocejus nalajmigus, jo dzaroju barni ir dažurejz naprašas, bez gora dovonom, un tim jociš par sovu dzaroju – vacoku grakim.”
Latevejis armejis karaveiri atpyutā Daugovpiļs cītūksnī 20. g.s. 20.-30. godūs.Karteņa Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzejs, E.Šenfelds
Vysi latgalīšu kristeigī presis izdavumi skaiteja, ka leluokais Latgolys latvīšu natykums ir dzeršona. Tuos pamatā ir i gryutī ekonomiskī i socialī apstuokli, i ari tys, ka cytu tautu puorstuovi (vuocīši voi žydi) suokūtnieji asūt latvīšus iz tū pamudynuojuši. Dzeršonys sārga ir natykums, kurs tuo laika presē tāluots daudzūs rokstūs, izmontojūt viskolorituokuos kruosys. Latgolys presis izdavumūs izsmīta ari tymsūneiba aba nasatīkšona piec izgleiteibys kai nūzeimeigys sevis atteisteišonys īspiejis, kas cīši svareiga cylvāka i tautys tykumam.
*Ite i iz prīšku gazetu citatūs saglobuota originaluo raksteiba.
** Karteņom ilustrativa nūzeime.


text:
Egļukolns
Egļukolns (latvīšu: Egļukalns) irā kaupris Daugpiļs nūvoda Sveņtis pogostā, poša augstuo viersyune Sielejis augstainē. Kaupra samiereigais augstums — ap 45 m augšuok jiuru leidzīņa.
Nu Egļukolna viersyunis, iz kurys 2004 godā pastateits 24,6 m augsts vierīņtūrņs, acim pasaruoda skaisti vierīni iz tuoleimys apleicīnis. Redzīs Daugpiļs mīsts. Saulis dīnuos redzīs net tiveimī Lītovys nūvodi. Apleicejū kaupruotū Daugpiļs nūvoda zemisvierīni rudiņ pastreipoj lelais kļovu skaits meža mozaikā.
Sūpluok vierīņtūrņa stīpās Bruno Jansona īriedeituo Egļukolna dazinis styga ar nazcik vierīņpunktim i atpyutys vītom (dazinis stygys garums — 1,2 km). Napatuoļ irā vysudzydruokais Latvejis azars — Sveņtis azars.
2014 godā iz Egļukolna atdareita sleižuošonys baza ar sleižu i cytys pastotys randu, 200 m garu slaloma trasu, 100 m garu saimis trasu i snīgrypuļuošonys (braukšonys ar snīgrypulim) trasu.


text:
Zynomi konkursa „Mis i Misters Rēzekne 2012” dalinīki
Pi piļsātys īdzeivuotuojim i gostim atsagrīž konkurss „Mis i Misters Rēzekne”. Pādejais konkurss, kas beja 2008. goda Rēzeknis piļsātys svātku laikā, beja jubileja reize – pīktais piec kuortys, nu piec tuo īsastuoja 4 godu ilga klusuma šaļts. Vysu itū laiku izvarātuoja krūņs nakustynuots i puteklim kluots stuovēja Latgolys Kulturviesturis muzejā, nasūt pateikamu pīmiņu i cereibys, ka varbyut nazkod tys otkon rūtuos kaidys rēzeknītis golvu, i ka otkon prīcēs fakts, ka ir atrasts puors, kas lapni var nest Rēzeknis vuordu na viņ Latvejā, nu vyss var byut – ari pasaulī.
26. majā Rēzeknē tyka atlaseiti konkursa „Mis i Misters Rēzekne 2012” dalinīki. Nu vysim grybātuojim žureja izavielieja desmit jaunīšus, kas divejus mienešus gataviesīs konkursa finalam, kurs byus Rēzeknis piļsātys svātku laikā 2012. goda 3. augustā 18:00 Rēzeknis kulturys nomā.
Žurejis sastuovā iz dalinīku atlasi beja: : Inta Fogele – Agenturyss ‘’Mis Latveja’’ direktore; Agrita Grosbarte- puormaiņu i puorvierteibu trenere, pedagoge, psihologe, šmukuma eksperte; Deniss Tumakovs – profesionals doncuotuojs, konkursa horeografs i režisors; Uldis Vilks – konkursa oficialais fotografs , studejis ‘’Wolfstudio’’ vadeituojs; Sandija Sarkane – tāla dizainere, stila konsultante; Svetlana Vasina – skaistumkūpšonys salona ”ISA’’ vadeituoja; Edīte Melehova – marketinga projektu vadeituoja; Oksana Kardanece – SPA sejis estetike; Jānis Beķeris – Misters Foto konkursā ‘’Mis i Misters Latveja 2010’’; Edgars Blinovs – Misters Rēzekne 2004, kinys „Latgolys laikadečs” režisors; Ēriks Linkuns – konkursa tehniskais direktors i Kristīne Viļuma – konkursa ‘’Mis i Misters Rēzekne 2012’’ golvonuo organizatore i idejis autore.
Pasasokūt Intys Fogelis pamudynuojumam i Kristīnis Viļumys izjiemeiba itūgod atdzimst konkurss „Mis i Misters Rēzekne”. Kristīne jau daudzi godu struodoj mūdis sferā, vodūt sovu izjāmumu, kai ari sasteibā ar mūdis industreju, jau ilgu laiku pīsadola daudzi projektūs kai fotomodele, ir konkursa „E-Miss Latveja 2011” izvarātuoja kai ari puorstuoviejuse i nasuse Latvejis vuordu tuoļuok pasaulī starptautiskajā skaistuma konkursā Malaizejā ‘’Miss Tourism Internatinal World Final 2011’’.
Taipat dorba grupā stuodoj styprs sastuovs, kas dora cīši atbiļdeigu dorbu konkursa rekuošonā. Tuos sastuovā: Arnis Teivāns, Dmitrijs Suvorovs, Elīna Fjodorova, Aleksandrs Fedotovs, kai ari Rēzeknis piļsātys jaunīšu dūme ( Mārtiņs Strods, Alvis Berngards, Reinis Komuls, Ilze Burceva, Ervīns Arbidāns i cyti).
10 izvālātī dalinīki konkursa finalam ir:
Ivans Smirnovs – 18 godi, vuicuos Rēzeknis 6. vysdškolā. Iz konkursu atguoja, kab puorbaudeitu sovu variešonu. Pateik daudzi sportuot, maut, spēlēt šaha i par sovu leluokū karsmi izskota futbola frīstailu.
Rihards Zeiļa – 19 godi, studej BA ‘’Turība’’ Tīseibu zynuotnis. Gryb puorbaudeit sovu variešonu osā konkurencē. Izskota sevi par atvārtu, draudzeigu cylvāku, kurs dreiži dasamāroj kotrai situacejai.
Artūrs Voskāns – 18 godi, vuicuos Rēzeknis 5. vydsškolā. Iz konkursu atguoja puorbaudeit koč kuo jauna i varbyut ari izvarēt. Pīsadola kusteiba „Jaunsardze” i sovu dzeivi gryb saisteit ar militarū karjeru. Raksturoj sevi kai gūda i vuorda cylvāku.
Artis Salinieks – 23 godi, Rēzeknis Augstsškolys students. Vīns nu mierkim, deļkuo jis atguoja iz konkursu ir puorvarēt baili izastuot publikys prīškā. Vuicuos norvegīšu volūdu i breivā laikā pateik sportuot.
Juoņs Freibergs – 18 godi, vuicuos Rēzeknis Vaļsts gimnazejā, 11. klasē. Pīzeist, ka konkurss ir loba pīredze na viņ puorbaudeit, nu sevi ari paruodeit. Nūsadorboj ar svorceļšonu i iz prīšku planavoj tū dareit vēļ profesionaluoka leiminī.
Laima Studente – 19 godi, studej Rēzeknis Augstškolā. Konkursa laikā gryb paruodeit i pylnveiduot sevi. Laimai ir ceņteibys i atbiļdeibys sajiuta par lītom, kuruos dora, kai ari jei atzeist, ka pi pyrmuos naveiksmis nikod napasadūd.
Liliana Garkalane – 19 godi, vuicuos 12. klasē. Izskota sevi par emocionalu i atbiļdeigu cylvāku. Interesejāš par politologejis zynuotni, aktivi pīsadola dažaidūs konkursūs, saceņseibuos. pateik ceļuot i breivajā laikā sportuot.
Evija Priževoite – 18 godi, vuicuos Rēzeknis 5. vydsškolā, 11. klasē. Izskota sevi par ļusteigu, atraktivu i komunikablu mārgu, kurai pateik īsapazeit ar jaunim cylvākim i pījimt dažaidus dzeivis izaicynuojumus. Cīši pateik mūdis industreja.
Evelīna Šaulīte – 19 godi, vuicuos Austrumlatgolys profesionalajā vydsškolā – mozumtierdznīceibys komerczineibys. Izskota sevi par dabisku i daudzpuseigu mārgu. Treis vuordi, kas jū vysu vaira raksturoj ir mierktīceiba, spieja izadreikstēt i patīseigums. Atzeist, ka mierkis, ar kurū atguoja pīsadaleit konkursā, ir izvora.
Santa Seržante – 19 godi, vuicuos Rēzeknis Vaļsts gimnazejā, 12. klasē. Aizaraušonys ir sports, doncuošona, muoksla i muzyka. Izskota sevi par aktivu mārgu, kurai pateik pījimt jaunus izaicynuojums, izstuodeit sev augšus mierčus i vysod tūs ari sasnīgt.
Itūs diveju mienešu laikā da konkursa finalam dalinīkim byus daudzi juostruodoj i juopīsadola dažaidūs pasuocīņūs, bet skateituojus finalā gaideis breineigs pasuocīņs, kuru vadeis dzīduotuojs Lauris Reiniks.
Taipat konkursa finalā dalinīki ruodeis ari sovus talantus, kai ari pīsadaleis dzīduotuojs Roberto Meloni i cyti Latvejā zynomi muokslenīki i doncuotuoji.
Jiusu viereibai ari dalinīku pyrmuos fotosesejis rezultats. Par grimu i motu sakuortuojumu pasaryupieja salona „ISA” specialisti – frizīris Vita Laizāne i Svetlana Vasina, vizažiste Jūlija Kirillanova.


text:
LATGOLYS FRESKA. Dzejnieces Annas Rancānes jubilejas koncertizrāde
Sestdien, 12. septembrī, Latgales vēstniecībā GORS pirmizrādi piedzīvoja Latgales dzejniecei Annai Rancānei veltītais koncertuzvedums “Latgolys freska” – stāsts gan par pašu Annu, gan Latgali, kuru kopā ar Rancāni uz skatuves izdzīvoja Jaunā Rīgas teātra aktrise Baiba Broka, etnomūziķe Biruta Ozoliņa, mūziķis Sovvaļnīks, Latvijas Radio koris, pianists Rihards Plešanovs, tautas muzikants Aleksandrs Maijers un citi. “Latgolys fresku” veidoja diriģents un uzveduma mākslinieciskais vadītājs Sigvards Kļava, režisors Viesturs Kairišs, māksliniece Ieva Jurjāne un citi. Nosūtu foto ieskatu uzveduma pirmizrādē.
Foto: Andrejs Vasjukevičs / Latgales vēstniecība GORS


text:
Izcyluokī Latgolys školuotuoji sajāmuši Nikodema Rancāna bolvys
Roksta autors: portals lakuga.lv
26. septembrī Rēzeknis Tehnologeju akademejā sešim izcylim Latgolys pedagogim tyka padūtys Nikodema Rancāna bolvys i četri školuotuoji tyka pi papyldbolvys.
Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba Nikodema Rancāna bolvu Latgolys izcyluokajim pedagogim īdybynuoja i pyrmū reizi padeve 2015. godā, iz N. Rancāna 145 godu jubileju. Bolvys mierkis ir na viņ izcyluo latgalīša pīminis saglobuošona, bet ari školuotuoju profesejis populariziešona un juos prestiža paaugstynuošona sabīdreibā, atzeimejūt izcylu un pošaizlīdzeigu pedagogu dorbu.
Ari itūgod seši školuotuoji sajēme eipašu Riharda Cibļa darynuotu saktu, kas jau palykuse par tradicionalu ituo konkursa bolvu. Bolva – sudobra pokovsakta – ir laimis zeime, kam soveiga simboliska i praktiska vierteiba. Izviertejūt pretendentus, žureja pīgrīze viereibu pedagogu spiejom īvīst vysaidus jaunynuojumus sovā dorbā – jaunys pīejis, metodis, strategejis, jū seviški jamut vārā tū, ka īprīškejais vuiceibu gods paguoja golvonom kuortom attuolynuoti. Kai vysod, papyldu punkti viertiešonā tyka tim pedagogim, kas sovā dorbā izmontoj ari latgalīšu volūdu.
N. Rancāna bolvu sajēme: par inovacejom izgleiteibys procesā Viļānu vydsškolys viesturis školuotuoja Valentīna Beitāne i Jura Soikāna Ludzys muokslys školys pedagoge Iveta Ladusāne; par inovacejom izgleiteibys procesā, par jaunom metodem, par intensivu pietnīciskū dorbu, par jaunom tradicejom i par latgaliskajom aktivitatem Nautrānu vydsškolys viesturis školuotuoja Valentīna Turlaja; par par školys kolektivu motivejūšu i prasmeigu attuolynuota dorba organiziešonu Rēzeknis suokumškolys direktore Ilona Stramkale; par radūšu i psihologiski atbolstūšu pīeju attuolynuotūs vuiceibu laikā Kruoslovys Varaveiksnys vydsškolys sporta školuotuojs Dmitrijs Silovs (jis ir ari F37 sporta klasis paraolimpīts škāpa svīsšonā i lūdis gryusšonā, Pasauļa i Eiropys čempions škāpa svīsšonā sovā sporta klasē); Austrumlatvejis Tehnologeju vydsškolys programiešonys školuotuoja Sandra Trošina.
Papyldbolvu nu Latgalīšu kulturys bīdreibys: par īguļdejumu i sasnāgumim latgalīšu volūdys, kulturviesturis i nūvoda vuiceibys īvīsšonā i īdzeivynuošonā školys vuiceibu vidē pyrmsškolys izgleiteibys īstuodis “Annele” (Reigā) školuotuoja Iveta Seimanova, kas ir pazeistama Latgolys etnografiskūs tārpu darynuotuoja; par inovacejom izgleiteibys procesā, pozitivom emocejom sliepņošonys puļceņā Malnovys koledžys, Viļānu Muzykys i muokslys školys školuotuojs Dainis Poikāns; par par školys dorba kolektivu motivejūšu i prasmeigu attuolynuota dorba organiziešonu Daugovpiļs Vaļsts gimnazejis direktora vītneica audzynuošonys dorbā Sandra Rutkovska, par radūšu i psihologiski atbolstūšu pīeju attuolynuotūs vuiceibu vidē Kruoslovys Varaveiksnys vydsškolys latvīšu volūdys školuotuoja Valentīna Purpiša.


text:
Daugovpilī jaunys izruodis: Šekspirs latgaliski, erotiska filozofeja i bizness palatā
Dzeivi suokuse jauna Daugovpiļs Teatra izruode „Vosorys saulgrīžu burvesteibys”. 16. oktobrī ir nūtykuse juos pyrmizruode.
Itys ir pyrmais ituos Šekspira komedejis īstudiejums latgaliski, rakstneica Monika Zeile klasiskū lugys sižetu pīlāguojuse Latgolai. Izruodē Šekspira komiskū mīlesteibys stuostu var īraudzeit cytaiž – latgaliskā gorā, ar latgalīšim rakstureigū attīksmi pret dzeivi, temperamentu i parodumim.
Izruodis pamatā ir stuosts par četrim meilātuojim: Juoni, Helenu, Maļvinu i Pīteri. Vysaidu puorprotumu i intrigu rezultatā jī teik īrauti nabeidzamā kaisleibu vierputī, atkluojūt, cik mīlesteiba var byut okla, nažieleiga i naparadzama i cik atškireigai jei var ītekmēt kotru cylvāku.
Vīnu nu golvanajom lūmom izruodē spielej Latvejis skotuvis humora meistars Juoņs Jarāns, kurais eipaši aicynuots daleibai jaunīstudejumā i kuram tei byus debeja Daugovpiļs Teatrī. Interesns fakts, ka sovu aktera karjeru aktīrs ir suocs ar lūmu taišni Šekspira lugā „Sapyns vosorys naktī”.
Izruodis režisors Olegs Šapošnikovs, kostimu muokslineicys i scenografis Inga Bermaka i Agnese Stabeņa, horeografe Irina Saveļjeva, gaismu muokslinīks Sergejs Vasiļjevs.
Lūmuos: Juoņs Jarāns, Andris Bulis, Ivars Brakovskis, Inese Ivulāne-Mežale, Māris Korsiets, Kristīne Veinšteina, Ritvars Gailums, Egils Viļumovs, Maija Korkliša, Alda Krasteņa, Līga Korlaša, Jurijs Losevs, Konstantīns Zaics, Miroslavs Blakunovs, Inese Ignatāne, Dainis Jackevičs, Jelizaveta Petrova, Inga Zeile.
Režisors O. Sapošnikovs par jaunū īstudejumu stuosta, ka jam ir it kai div sluoni: vīns ir Šekspira teksts i M. Zeilis latgaliskuos interpretacejis humors, atpazeistamī tipaži i vacu vacī konflikti, ūtrs – seksuala rakstura simbolisku provokaceju kūpums. Taišni itei simboliskuo forma ļaun izruodē nūjimt seksualūs tabu i “aizvest skateituojus ceļuojumā na tikai romantiskūs, bet ari erotiskūs sapynu pasaulī.”
Teatris niu ir sagatavejs vēļ div jaunys izruodis: “Mali” i “Biznesa klasis palata”. Daugovpiļs teatra muokslinīciskais vadeituojs i vaļdis prīkšsādātuojs O. Sapošnikovs jaunajom pyrmizruodem veļteitajā presis konfereņcē ir nūruodejs, ka teatris dareis vysu, lai cytugod jam vaļsts dotaceja tyktu palelynuota taidā apmārā, kab tys ļautu atsateisteit planveidei i sekmeigi i iz prīšku.
Golvonuo teatra problema ir aktīru tryukums. Saleidzynojūt ar cytim profesionalajim teatrim, aktīru skaits trupā ir treis reizis mozuoks, koč itamā sezonā teatris ir sagatavejs 13 jaunys izruodis latvīšu, krīvu i latgalīšu volūduos. Nasaverūt iz tū, jau tyvuokajā laikā div pyrmizruodis.
“Mali” ir filozofiska izruode par trejim jaunim cylvāki, kas ītykuši mīlesteibys trejstyurī – nivīns nu personažu eistyn nazyna, kuru mīļoj, ar kuru grib dzeivuot kūpā i deļkuo. Tei nav izruode par seksu, bet filozofisks stuosts ar erotisku pīsitīni. “Malu” pyrmizruode byus 3. novembrī 17 stuņdēs, izruodis 4. novembrī 17 stuņdēs Daugovpilī i 10. novembrī 19 stuņdēs vīsizruode Reigā, Latvejis Nacionalajā teatrī.
“Biznesa klasis palata” ir komedeja, juos darbeiba nūteik slimneicā, kur najauši sasateik div piļneigi dažaidi cylvāki – augsta ranga īriednis, kam draud izjukt lela finansiala afera, i pensioneits aktīrs. Tai suocās vasala puorprotumu, sarežgiejumu i kuteleigu situaceju vērtine. “Biznesa klasis palatai” pyrmizruode – jau 26. oktobrī 18:30 stuņdēs, nuokušuo izruode 27. oktobrī 17 stuņdēs.
Kartenis nu Daugovpiļs teatra īstudejuma “Vosorys saulgrīžu burvesteibys” pyrmizruodis ituo goda 16. oktobrī.
Publicitatis materiali.


text:
Bolvu Centraluos bibliotekys vadeituoja, namaterialuo kulturys montuojuma i Zīmeļlatgolys tradicionaluos kulturys eksperte. Pasasokūt Rutys aktivajam i pošaizlīdzeigajam dorbam gūdā caltys i saglobuotys daudzys Zīmeļlatgolys tradicionaluos kulturys tradicejis, izveiduoti voi darbeibu aktiviziejuši vairuoki folklorys kolektivi.
NOMINANTI:
Arnis Slobožanins, muzikis, latgalīšu kulturvidis aktivists
Dainis Mjartāns, latgalīšu kulturvidis aktivists
Ilze Sperga, literate, latgalīšu kulturvidis aktiviste
Laura Sondore, žurnaliste


text:
Izdavums “Muna dzīšmu gruomota” sajam Boņuku
6. martā Latgolys viestnīceibā GORS tyka gūdynuoti 10 bolvys “Boņuks 2020” sajiemieji. Tūs vydā arī “Muna dzīšmu gruomota”: notu gruomota, koncerts “Dzīšmu gruomota” i latgalīšu dzīšmu stuosti. Idejis autore i projekta eistynuotuoja ir Edīte Husare.
Da ituo leluokais latgalīšu dzīšmu kruojums, kurymā apkūpuotys 300 dzīsmis latgaliski – kai tautysdzīsmis, tai autordzīsmis gondreiž 100 godu ilgā periodā. Dzīsmem kruojumā ir vuordi, notys i akordi. Izdavums jau ir ar viesturisku vierteibu – īspieja dzīsmem sasaglobuot ni viņ audio versejuos, nu ari plotai lītojamajā notu pīrokstā. “Muna dzīšmu gruomota” mierkis ir popularizēt dzīduošonu latgaliski. Taipat pārn GORĀ nūtyka ari koncerts “Dzīšmu gruomota”, kuruo īdviesmis olūts beja taišni itys dzīšmu kruojums.


text:
Kluot Annys – Saimineicu dīna
Roksta autors: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
26. julī katuoļu bazneicuos svietej sv. Annys – Jaunovys Marijis muotis – dīnu. Kuramā bazneicā atlaidys – tī leluoki svātki ar tiergu i zaļumballi (myusu dīnuos ari plašu pasuokumu). Tautys tradicejuos itei dīna eipaša ar jaunuos ražys paraudzeišonu, pi tuo ari golda kluošona i saimineicys teikšona. Par Saimineicu dīnys tradicejom i sovu vuordu stuosta treis Latgolys Annys.
Annys muižys saimineica ANNA DANČA Kuorsovys nūvoda Saļņovā pazeistama ar zuoļu čajim, latgaliski raksteitom lugom i tradiceju zynuošonu: “Nikaidu eipašūs ticiejumu voi dobys vāruojumu Annys dīnai nav. Vīneigi, ka piec Septeņu bruoļu dīnys īilgušais leits lej ari piec Annys dīnys, tod kaidu laiceņu leis vēļ. Piec Annys dīnys byutu laikam juonūsastuoj. Tikkū pļautu sīnu var likt zuordā, i jis momentā izkolst. Vysi uorstnīceibys augi pļovā jau nūvuokti, palīk vīneigi sātī.
Ar Annys dīnu duorzā jau suocās jaunuos buļbis, saimineica var goldā izlikt jaunū maizi. Myusu saimis Annys dīnys iedīņs byutu – pameikstais. Izvuoreja jaunuos agreimuos buļbis, tod ar soli bez kriejuma sameiceja bīzpīnu, salyka škeivī, viersā kuorteigu svīsta kuortu. Nu boltūs myltu taiseja kļockys – zacirku. Pīns vyspuor beja vosorys iedīņs. Seipuli i špeks jau nūāsti nu pavasara pusis, piec tam guoja pīna iedīni. Zacirka – iz myltu izlēja suoleja iudisneņa, sajauce, kotlā sadrupačuoja, savuoreja pīnā. Muna bierneiba nabeja nu buoguotuokūs.
Taišni ar Annys dīnu maņ saistuos juoņūgys. Tod juos laseja i vuoreja morsu. Laiks beja taids, ka vyss vieļuok īsaguoja, ūgys suocem ēst nu Annys dīnys. Doba tai nasasteidze kai tān. Saleidzynojūt ar bierneibu, vyss par div nedeļom pasasteidzs iz prīšku. Nu čaju ar Annys dīnu saistuos soltuos mātrys (piparmētras), tān jūs vuocamais laiks. Ari melisa, raudine, vyrši gatavejās.
Tūmār tei eistuo Annys dīnys sviniešona vysod vairuok bejuse pa tureigū Vydzemi. Latgolā ari Jākuba dīnu nasvieteja, maņ kai Rogovkys pusis cylvākam svareiga Bārtuļa dīna (24. augustā). Annys dīnā vysi brauce iz Bieržgali, Bārtuļa dīnā – iz Rogovku.
Caru, ka naizzuss myusu dzymtys tradiceja, ka pa muotis linejai rodu rokstūs vysod kotrā paaudzē ir Anna. Maņ taņte beja Anna, vacvacmameņa Anna. Tai tys vuords ir īsaguojs, taipat kai daudzim Juoni veirīšu linejā. Myusu dzymtys Annom bejuši skaisti, gari moti, gona špetnys raksturs. Asmu īvāruojuse, ka Annys ir ar raksturu.”
Bīdreibys “Sidrabrasa” vaļdis lūcekle, sabīdryski aktiva viļānīte ANNA ADIJĀNE: “Annys dīna ir Saimineicu dīna, maņ baba ari ir Anna. Kod baba beja dzeiva, vysod iz Annys dīnu ceņtēs izcept maizeiti nu jaunūs gryudu. Ūgys i vysi duorzini jau ir, priyncyps taids, ka goldā līk tikai vysu nu jaunuos ražys. Mums golvonais iedīņs saimē beja jaunūs duorziņu sautejums – zierni, kuopusti, būrkuoni, buļbis ar soldonū kriejumu. Cīš, cīš gords. Tagad mes ari taidu vys taisom.
Tradiceja ir Annu sveikšona, mozu mani ari vuorda dīnā sveice. Tagad sveic caur telefonim ar eisziņom, caur internetu. Agruok ari zvaneja, bet vairuok guoja, brauce cīmā. Tagad mozuok tai dora. Daudzi nu vacuokuos paaudzis tamā saulē, ar jaunuokajim laikam nav tik styprys saitis, lai praseitu cīmā.
Pazeistu daudzys Annys, zynu Annu pat ar taidu pošu uzvuordu, Anna Adijāne Bieržgalī beja muna veira skūluotuoja. Annys ir ar speitu, kurys zyna, kuo juos grib. Var dabuot vīgli, var dabuot gryši, bet Anna sovu daboj. Styprys sīvītis. Baba Anna ari beja stypra. Kod jei navarēja staiguot, taipat vysam sekuoja, zynuoja daudz, jai varēja praseit padūma, vysus uzklauseja. Vuords “Anna” tulkuojumā nūzeimoj žālsirdeiba, tai ir. Es labi izaturu pret vysim cylvākim, cikom kaids naparuoda eistū dobu.”
Bieržgaļa folklorys kūpys vadeituoja ANNA ADIJĀNE: “Kaidu eipašu tradiceju Annys dīnai nav, nav ni dzīšmu, ni ticiejumu. Annys dīna skaituos Saimineicu dīna, ar Annu dūmuota saimineica. Agruok jau Jākuba dīnā vajadzēja pyrmū maizi izcept, Annys dīnā likt iz golda, duorzā jau nūteikti beja gurki, kuopustu golvys jau sasagrīzušys.
Bieržgaļa bazneica Annys vuordā, partū mes eipaši svynom. Bazneicā – leluos atlaidys, pi bazneicys agruok ari tiergs. Bieržgalī mums četrys golvonuos dīnys: Pītera dīna, Annys dīna, t. s. Šestinci (Kristus Dabasu braukšonys dīna – S. Ū.), Mateuša dīna. Jau kaidus 15 godus Annys dīnai taisam kaidu pasuokumu. Kod beju moza, pi myusu sabrauce rodi iz Annys dīnys atlaidom, guoja iz bazneicu. Vuorda dīnys agruok tai nasvinēja.
Muna mama gribēja maņ likt vuordu Lūcija. Kod mani iz bazneicu vede, beja nūlamts, ka byus Lūcija. Maņ jau beja bruoļs Leonards i muosa Lidija, mama i trešajam bārnam gribēja vuordu iz tuo poša burta. A muna krystamuote, mamys muosa, beja Anna, jei īlyka sovā vuordā. Jei viņ pasaceja: “Aizvedem bierneņu, atvedem Anneiti.” Es jai asmu cīš pateiceiga, maņ vuords pateik. Kod es pasaveru, kaidys ir Annys, pateik vēļ vaira. Vysys Annys ir lobys saimineicys, lobsirdeigys sīvītis. Nivīnys švakys Annys napazeistu.”
Tepat sābrūs, katuoļticeigajā Leitovā, Annys (Oninės) taipat ir pyrmuos ražys svātki. A interesanti, ka bernardiņu, kas aktivi izplateja sv. Annys kultu, īspaidā tautys muokslā i svātūs nūstuostūs par golvonū sižetu nūsastyprynuoja Marijis vuiceiba – jei stuov ci sēd Annai kliepī i vuicuos skaiteit gruomotā. Eipaši populars sižets palyka piec 1863. gods pūļu sasaceļšonys, drukys aizlīguma laikā itys motivs simbolizēja muotis školu pi rateņa. Tai lītuvīšim sv. Anna saistuos ari ar dzymtuos volūdys saglobuošonu, jei ir sīvīšu, atraišu, jiurnīku, kolnraču i cytu amatnīku patronese. (“Lietuvių šventinis kalendorius”, 2014.)


text:
Reigā nūtiks prīšklasejums par latgalīšu volūdu
3. aprelī 18.00 Reigys Latvīšu bīdreibys noma Kluba zalā nūtiks Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatis profesoris, Baltu volūdnīceibys katedrys vadeituojis Dr. philol. Lidejis Leikumys prīšklasejums “Latgaliešu valoda Latvijā – mīti un patiesība”.
Prīšklasejums byus veļteits latvīšu rokstu tradicejai, kas viesturiski izaveiduojuse 18. godu symtā iz latgaliskūs izlūkšņu pamata. Atsateistejuse ar puorruovumim, pīdzeivuojuse latiņu burtu drukys i cytus aizlīgumus, vairuokys reizis reformāta. Izdzeivuojuse i pastuov ari myusu dīnuos, aplīcynuodama sovu dzeivuotspieju i dasokūt dzeivuotgrybu daudzveideigūs izpaudumūs.
Īīšona pasuokumā breiva vysim interesentim.


text:
Piec puors godu klusiešonys, 2017. goda novembris suocīs ar latgalīšu muzykys grupys “Bez PVN” jaunuokuo video dzīsmei “Golds iz ustobys” atruodeišonu.
Video ir uzjimts Kuorsovys kulturys nomā – vītā, kur 2003. godā latgalīšu muzykys grupa “Bez PVN” suoce sovu darbeibu. Fiļmiešonys process vīnys dīnnakts laikā aizjiems 14 stuņdis, kas grupai ir jauns fiļmiešonys rekords. Video idejis beja gona apjūmeigys i sarežgeitys. Lai tuos realizātu, beja vajadzeigs gona daudzi dorba, laika i pacīteibys, ar kū vysa fiļmiešonys komanda tyka golā.
Grupa, kas ir video idejis autori, soka: “Dzīsmis videoklips ir veļtejums myusu bierneibai i lītom, kas koč kod bejušys cīši svareigys, bet niu jau damierstys. Ir juoatguodoj, ka ari tys, kas ar kotru nu myusu nūteikt tagad, koč kod byus tik paguotne. Var byut, ka arī nūlykta iz ustobys…”


text:
Viļānu kultūras nama folkloras ansamblis
Viļōnīši
Ziemassvētku pasākums Kultūras namā, Viļānos, 1995.g. 26.decembrī
Dibināts: 1989. gada oktobrī
Atrodas: Viļānos, Rēzeknes raj., Latgalē
Vadītāja: Inga Stafecka
Dalībnieku skaits: 27, no tiem pēc vecuma:
jaunāki par 14 gadiem: 9
no 25 līdz 44 gadiem: 7
no 45 līdz 64 gadiem: 7
vecāki par 64 gadiem: 4
un pēc dzimuma:
vīriešu: 5
sieviešu: 22
Darbības veidi: dzied, spēlē, danco, iet rotaļās
Muzīkas:
vijole,
cītara,
bungas,
akordeons.
Apraksts: Viļānūs folkloras tradīcejas aizasōkās 1989.goda rudinī.
Tūreizejō Kultūras noma vadeitoja Sarmīte Kalvāne sapulcē folkloras mīļōtōjus
un dorbōtīs gribātōjus, un kūpējim spākim tyka nūorganizāts kolektīvs 24 cylvāku
sastōvā. Kolektīvs dorbōjās divys sezonas un tod, sakarā ar vadeitōjas aizīšonu,
pajuka. 1992.godā nūtyka kolektiva ūtrō dzimšana , bet nu jau Ingas Stafeckas
vadeibā un jaunā sastōvā (nū īprīkšejo palyka 7 daleibnīki). Kai sovu dzimšonas
dīnu kolektīvs uzskota šo poša goda Zīmassvātkus, kod pyrmū reizi pasarodē
publikai. Kūpš to laika mes strōdojam, myus var redzēt un dzierdēt Viļānūs,
Rēzeknes rajonā, ōrpus rajona un arī republikas rūbežom.
Godu mēs sōkam ar braukšonu Meteņūs, tod Leldīnu šiupeļim un ūlu mātōšonu.
Gaviļejūt klusajūs pavasara vokorūs īdzīdom pavasari.Tod jau ļeigojom jautrōkajūs
svātkūs - Jōņūs. Vosora aizasteidz dorbūs un ryupēs par ražu. Kod pīnōk rudiņs
vakariešonu laiks ar meikļu miniešonu, posoku stōsteišonu, mēs svynom Mārteņus
pi bogōteigi klōta galda.
1992.-1994. goda dorba sezonas pagōja repertuāra apguvē un uzastōšonas beja vairōk
sovā Kultūras nomā. 1995.godā pīsadalējam rajūna svātkūs un tykom uzaicynōti uz
Lītuvu, kur Kupišķūs sveinējam Rosas dīnu. 1996.godā bejom Feimaņūs, Vydsmuižā,
Andrupenē. 1997.godā pīsadalējam festivalā Baltica-97.
Kolektivam aug jaunō maiņa - bārnu folkloras ansamblis Biteites.
Rasas svētki Kupišķos, Lietuvā, 1995.g. 24.jūnijā
Dziesmas paraugs: Čižyks (1998.g.)
Viens pantiņš AU formātā (445 Kb)
Visa dziesma MP3 formātā (360 Kb)
Adrese: Inga Stafecka, Masaļski, Viļāni, Rēzeknes raj., LV-4650, Latvija
Tālrunis: 46-63325 (m.), 46-62250 (d.)
Ziņas sniegtas: 1998. gada 26. augustā