text:
LATGOLYS KONGRESS
Rēzekne, Latgola, Latveja
2022. goda 27.–29. apreļs
Cīnejamī kolegys!
2017. goda 5.–6. majā Rēzeknē nūtyka Latgolys symtgadis kongress, kas atguodynuoja Latvejis i pasauļa sabīdreibai par Latgolai nūzeimeigim divim kongresim Rēzeknē: 26.–27. aprelī (piec j. st. 9.–10. majā), kurā vodūšuo lūma beja goreidznīceibai i kurā tyka pījimts viesturisks lāmums atsadaleit nu Vitebskys gubernis i veiduot vīnu vaļsti ar Vydzemi i Kūrzemi, paturūt pošnūsasaceišonys tīseibys tautsaimnīceibys, volūdys i ticeibys vaicuojumūs, i 3.–4. decembrī (piec j. st. 16.–17. decembrī), kur vodūšuo lūma beja strieļnīkim. Ūtruo kongresa rezultatā tyka panuokts, ka tuo laika treis apriņči — Rēzeknis, Ludzys i Daugovpiļs — teik atdaleiti nu Vitebskys gubernis. Latgolys apreļa kongress ir vīns nu pyrmūs, kas aktualizej kūpejis Latvejis vaļsts ideju i sagatavej politiskū i sabīdryski izgleitojūšū platformu Latvejis vaļsts dybynuošonai 1918. goda 18. novembrī.
2017. goda Latgolys symtgadis kongress pījēme rezoluceji i izveiduoja Saīta rezolucejis izpiļdis komiteju (SaRIK), kas atbiļd par rezolucejis izpiļdi i organizej nuokamū Latgolys kongresu. Izviertejūt sasnāgtū i vēļ rysynojamūs vaicuojumus, tyka izveiduota Latgolys kongresa koncepceja. Kongresa tema — „Latgaliskuma kods Eiropā: nu volūdys da ekonomikai“.
Četru godu pīredze piec 2017. goda Latgolys symtgadis kongresa, a seviški Latvīšu viesturyskūs zemu lykuma pījimšona, aplīcynoj vajadzeibu regulari i mierktīceigi apkūpuot i vierzeit Latgolai i juos dzeivuotuojim nūzeimeigus vaicuojumus. Partū ir svareigi vysmoz reizi pīcūs godūs, nūdrūšynojūt atbiļsteigu puorstuovnīceibu kai nu dzeivuotuoju, tai i nu pošvaļdeibu, NVO i cytu organizaceju, analizēt asūšū situaceju i izvierzeit praktyskus aizdavumus i vaicuojumus, kas svareigi Latgolys atteisteibai.
Kab precizuok izvierzeit prioritatis Latgolys kongresa dorba kuorteibai, tyka organizātys div diskusejis Rēzeknē i Daugovpilī, aicynojūt puorvaļdis, tautsaimnīciskū i navaļstiskū sektoru atsavērt iz padareituo i izvierzeit sasnādzamus mierkus. Kotrā nu itūs diskuseju tyka skaidruots ari kongresa delegatu i daleibnīku puorstuovnīceibys pryncyps.
Latgolys kongresa dorbs tiks organizāts vairuok sekcejuos, kur daleibu jims kongresa delegati i kongresa daleibnīki, taipat vīsi (aicynuotuos personys). Kongresa delegati puorstuovēs Latgolys dzeivuotuojus, pošvaļdeibys, tuos organizacejis i NVO, kas mierktīceigi kūp latgaliskū ideņtitati i rysynoj Latgolai i latgaliskajam svareigus vaicuojumus. Kongresā varēs jimt daleibu i pietnīki, jūmu praktiki, kuru pīsaceituo izastuošonys tema tiks apstyprynuota kai Latgolys kongresa nūrisei atbiļsteiga.
Kongresā aicynojam pīsadaleit ari politikus i vysaidu nūzaru praktikus — ar referatim, ar lītyskom temom deļ diskuseju. Taipat Latgolys kongresā daleibu jims puorstuovi nu vaļsts instituceju, īstuožu, vīsi nu cytu latvīšu viesturyskūs zemu. Īcarāts, ka Latgolys atteisteibai aktuali zynuotniskī prīšklasejumi meisīs ar naskaidru voi streideigu vaicuojumu publisku apsprīsšonu, kab kongresa gaitā izstruoduot i apsprīst rezolucejis pamatpunktus i kongresu beigt ar konkretim prīšklykumim tautsaimnīceibys, drūšeibys, kulturys, izgleiteibys, volūdys i plašsazinis leidzekļu politikys atteisteibai.
Pīsokūt temys i izstruodojūt tezis kongresam, prosom puordūmuot i nūviertēt sova pasūlejuma aktualitati konkretys nūzaris, taipat Latgolys i latgaliskuos ideņtitatis atteisteibys kontekstā Latvejis i Eiropys kulturys, izgleiteibys, tautsaimnīceibys telpā. Aicynojam aktivi īsasaisteit mierktīceigu prīšklykumu izstruodē regiona atteisteibys ceļšonai.
Jamūt vārā storpdisciplinarūs pietejumu pīaugumu i svareigumu ari Latgolys regiona problemu rysynuošonā, gaideisim pīsacejumu, kurī respektej myusu dīnu zynuotnis atteisteibys tendeņcis i padzilinoj myusu informieteibu i sapratni humanitarajuos (volūdys, kulturviesturis, folkloristikys, literaturzynuotnis), socialajuos (regionaluo ekonomika, demografeja, uzjiemiejdarbeiba, lykumdūšona, drūšeibys vaicuojumi i c.) i inžinerzynuotnēs (vidis, informacejis tehnologejis, byuvnīceibys i c.).
Latgolys kongresa nūslāgumā kongresa delegati apstyprynuos rezoluceju, kurā tiks nūsaceiti nuokamūs pīcu godu aizdavumi i sasnādzamī mierki, kai ari tiks apstyprynuots jauns SaRIK.
Kongresa dorba volūdys — latvīšu, latgalīšu, angļu.
Kongresā var pīsadaleit ar referatu voi stenda referatu.
Referata garums — 30 min.: 20 min. — referats, 10 min. — diskusejis.
Stenda referata prezentaceja — 5 min., 30 min. — diskusejis par 3–5 stenda referatim.
Kongresa nūtikšonys vīta — 27. aprelī — Latgolys viestnīceiba „Gors“, Piļs īla 4, Rēzekne; 28. aprelī — Rēzeknis Tehnologeju akademeja, Atbreivuošonys aleja 115, Rēzekne.
29. aprelī — nūslāguma plenarsēde, rezolucejis apstyprynuošona („Gors“), Volūdu nakts.
Vārā jamamī laiki:
- 26. septembrī diskuseja Rēzeknē, Rēzeknis Tehnologeju akademejā
- 4. decembrī diskuseja Daugovpilī, Daugovpiļs Universitatē
- da 2022. goda 31. janvara — referatu pīsacejumu pījimšona daleibai kongresā
- da 2022. goda 10. februara — organizacejis komitejis atbiļde par pīsacejuma i težu akceptiešonu voi napījimšonu; organizatoriski preciziejumi
- da 2022. goda 28. februara īdzeivuotuoju delegatu apstyprynuošona
- da 2022. goda 20. apreļam — težu publiciešana (da 3000 rokstu zeimu ar atstarpem)
- 2022. goda 27.–29. apreļs — Latgolys kongress
- 2022. goda 29. apreļs — Latgolys kongresa rezolucejis pījimšona
- da 2022. goda 1. septembra — rokstu padūšona kongresa materialu kruojumam
- 2023. goda janvars — kongresa rokstu kruojuma izdūšona
Saīta rezolucejis izpiļdis komiteja:
Agris Bitāns —zvārynuots advokats (prīšksādātuojs)
Dr. philol. Ilga Šuplinska — Latgalīšu kulturys bīdreiba (prīšksādātuoja vītneica)
Dr. oec. Sandra Ežmale — Malnovys koledžys direktore
Dr. paed. Irēna Kokina — DU rektore
Dr. philol. Lidija Leikuma — LU profesore
Dr. oec. Iveta Mietule — RTA rektore
Imants Slišāns — nūdybynuojuma „Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja“ vaļdis prīšksādātuojis vītnīks
Juris Viļums — Latgalīšu kulturys bīdreiba
Sergejs Maksimovs — Latgolys planavuošonys regiona prīšksādātuojs
Kongresa organiziešonys komitejis gūda bīdri:
Juoņs Buļs — Rēzeknis-Aglyunys diecezis veiskups
Vīsturs Kairišs — režisors, kusteiba „Ar Latgolu“
Anna Rancāne — dzejneica, žurnaliste
Pīteikumus kongresam prosom aizpiļdeit elektroniski ite da 2022. goda 31. janvara
Kongresa dorba grupys vuordā
Agris Bitāns
Uzziņai
1992. goda 11.–13. augustā Rēzeknē nūtyka 1. pasauļa latgalīšu saīts, kas pulcynuoja vysaidu nūzaru specialistus, lai kūpeigi vīnuotūs par atmūdys laika nūrišu strategeju i puorvierteibom, kuo vajag deļ Latgolys regiona atdzimšonys. Roduos lāmumi par latgalīšu volūdys vaicuojumu aktualiziešonu, regiona plašsazinis leidzekļu i gruomotu izdūšonys atbaļsteišonu, Rēzeknes Augstskolas (RA) (nu 2016. goda 1. janvara — Rēzeknis Tehnologeju akademeja, RTA) izveiduošonu. Pasuokums izskanēja ar atjaunuotuo pīminekļa „Vienoti Latvijai“ atkluošonu.
2002. goda 11.–13. augustā tyka organizāta 2. pasauļa latgalīšu konfereņce, kuramā tyka pījimts uzsaukums, adresāts Latvejis Republikys prezideņtei V. Vīkei-Freibergai i LR Ministru prezideņtam Andram Bierzeņam. Jimā tyka atzineigi nūvārtāta Vaļsts volūdys lykuma izstruode, RA nūdybynuošonys fakts, atbolsts Latgolys Kulturys centra izdevnīceibys dorbam, taipat akcentāti naatlīkami rysynojamī aizdavumi iz prīšku: „Latgolys kulturviesturyskuo montuojuma saglobuošona i atteisteiba ir skotoma nasaraunamā saisteibā ar nūvoda saimnīciskū dzeivi i vaļsts regionalū politiku. Laikā, kad leluokuo investiceju daļa palīk Reigā i juos apleicīnē, izraisūt Latvejis lauku izmieršonu i katastrofalu bezdorba pīaugumu, skaitom par vitali vajadzeigu vaļsts atbolsta palelynuošonu Latvejis periferejai, seviški Latgolai, samazynojūt nūdūkļu likmis i sekmejūt investiceju pīsaisti.“ Uzsaukumā tyka vārsta uzmaneiba iz kuortejuos administrativi teritorialuos reformys sasteigteibys i nalabvieleibys Latgolai, juos rezultatā tyktu maineiti Latgolys kulturviesturiskī rūbeži. Bažeišonuos izaruodejuse pamatuota — piec 2009. goda reformys Varakļuonu vairs nav Latgolys planavuošonys regionā, a jam pīvīnuoti vairuoki Sielejis nūmalis pogosti.
2012. goda 9.–10. augustā Latgolys dīnuos Rēzeknē nūtyka 3. pasauļa latgalīšu saīts, kurā sūpluok plotai kulturys programai nūtyka ari konfereņce, izviertejūt Latvejis naatkareibys laika Latgolys atteisteibys teņdeņcis i krysšonuos cālūņus ekonomikā, izgleiteibys, volūdys, kulturys politikā i aktivi īsasaistūt Latgolys atbolsta programys realizacejā. Pījimtuo rezoluceja paredzēja praktiskus pasuokumus kai Vaļsts volūdys lykuma 3. panta 4. dalis īdarbynuošonai Latvejis volūdys i izgleiteibys politikā, tai sabīdryskuo pasyutejuma aktiviziešonu i latgalīšu volūdys respektiešonu vaļsts komunikaceju i plašsazinis leidzekļu politikā. Itamā konfereņcē pyrmū reizi beja puorstuovāti ari Sibirejis latgalīši, īpazeistynojūt ar sovu izdzeivuošonys pīredzi 20. godu symta garumā.
2017. goda 5.–6. majā 4. pasauļa latgalīšu saītā nūtyka Latgolys symtgadis kongress, kas beja veļteits Latgolys kongresa symtgadei i analizēja 1917. goda lāmumu eistynuošonu. Kongresu organizēja Latgalīšu kulturys bīdreiba, Rēzeknis Tehnologeju akademeja, Daugovpiļs Universitate, a juridiski viesturyskuos sekcejis dorbu — K. Dišlera fonds i Publiskūs tīseibu iņstituts. Akademiskajam pasuokumam tyka izvālāts simbolisks nūsaukums: Latgolys symtgadis kongress izcēle pasuokuma zeimeibu Latvejis viesturē, pastreipojūt faktu, ka vīnuotys Latvejis vaļsts koncepts pyrmū reizi tics izvierzeits taišni Rēzeknē. Kongresā pīsadaleja 551 registrāts daleibnieks. Pyrmū reizi pasuokums tyka translāts Latvejis televizejā, sajamūt plotu rezonaņsi. Kongresa gaitā tyka pījimta rezoluceja i izveiduota Saīta rezolucejis izpiļdis komiteja (SaRIK), kurys aizdavums ir pauotrynuot i viertēt pījimtūs praseibu izpiļdi, taipat snēgt puorskotu par rezolucejis eistynuošonys gaitu kūpumā.
Rezolucejis pamats ir 1917. goda kongresa lāmums par apsavīnuošonu ar Kūrzemis i Vydzemis latvīšim, paturūt pošnūsasaceišonys tīseibys volūdys, pošvaļdeibu, ticeibys, školu i saimnīciskajūs vaicuojumūs. Rezolucejā ir četri pamatpunkti: 1) izpyldūt 1917. goda Latgolys kongresa lāmumu 2. punktu, Latvejis vaļstei nūdrūsynuot Vaļsts volūdys lykuma 3. panta 4. dalis realu darbeibu, 2) aicynuot Latgolys planavuošonys regiona padūmi oficiali apstyprynuot latgalīšu (Latgolys) karūgu (tymsai zyls-bolts-tymsai zyls), nūsokūt juo lītuojuma kuorteibu, 3) Latvejis Republikys regionalū politiku baļsteit iz Satversmis 3. panta, precizi i skaidri nūsokūt regionu funkcejis, kas ļautu efektivi rysynuot daudzys vaļstiskys problemys, 4) nūsaceit 27. apreli par Latgolys dīnu i īkļaut jū lykuma „Par svātku, atceris i atzeimojamom dīnom” 2. pantā kai atzeimojamu dīnu.


c: text/html

text:
Preču sajimšona
Bez papyldus moksys - veikalā "o!Marta", Reigys īlā 46-1b (īeja nu Mihoelsa īlys pusis), Daugovpiļs
Bez papyldus moksys - Davessim da sātai, ja myusu braucīna maršruts vess gar jiusu sātu, ci varit pajimt myusu stendā kaidā nu izbraukuma tierdznīceibys reizem.
Bez papyldus moksys - Dorbadīnuos pa vokorim (pēc 18:00 stuņžu) ci breivdīnuos varam davest ari Reigā i tuos tyvumā.
Par papyldus samoksu - a/s "Latvijas Pasts" - svors leidz 1 kg - EUR 2.99; svors leidz 2 kg - EUR 3.54
Omniva pakomats - suokūt nu EUR 2.88

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Meandra
Meandra (anglīšu: meander, krīvu: MeaHдp, latvīšu: meandra) — vīnmuks cylpa atmejis upis leikums. Pasauka cālusēs nu dyžan leikumojuos Leluo Meņderesa upis (Mozazejā, niulejuos Turcejis teritorejā) senejuos pasaukys greku volūdā — Mejándros (Maίavδpoς).
Meandrys soveigys leidzonaiņu upem. Juos atsarūn, upis iudiņa viersejom straumem graudojūt upmalis stuovonū, īdubušū daļu, a dzilīnis straumem nosojūt nūsādys car upmalis lāvū, izcylū daļu. Kod pasadora lels cylps, juo vysušauruokajā vītā upe cieški puorgrauž taisnuoku ceļu, pamazdama vacupi.


text:
Teatra festivalu “Soli pa solim” aizsuoks koncertizruode “Dzeivis graidi”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Storptautyskais teatra festivals “Soli pa solim” Rēzeknē nūteik kotru ūtrū godu nu 2000. goda. Festivalā ir vareiba īpasazeit ar lobuokajim amaterteatru, naatkareigūs i profesionalūs Latvejis i uorvaļstu teatru īstudiejumim. Itamā reizē festivals nūtiks nu 16. da 18. septembra.
Kotru ūtrū godu rudinī Rēzeknis kulturtelpa pīsapylda ar aizraunūšom teatra festivala “Soli pa Solim” nūtikšonom. Itys ir gaideits nūtykums, kuru apmeklej kai vītejī rēzeknīši, tai ari cytu piļsātu dzeivuotuoji. Festivals aicynoj sūli pa sūļam īpazeit teatra muokslu, paplašynūt redzislūku i pīdzeivuot dažaidu vaļstu volūdu i emoceju izpausmis. Itūgod festivalā pīsadaleis teatri nu Latvejis, Pūlejis, Leitovys i Igaunejis.
Režisore Māra Zaļaiskalns stuosta, ka aktivuo teatra sezona deļ Rēzeknis Tautys teatra suoksīs vēļ nedeļu pyrma “Soli pa solim” festivala, partū ka tikū ir nūsaslāgušys Latvejis amaterteatru īstudiejumu “Gada izrāde 2021” skatis i Rēzeknis Tautys teatra izruode “Sibīrijas haiku” ir izvierzeita finalā, kurs nūtiks 10. i 11. septembrī “Dirty Deal Teatro” i Eduarda Smiļģa Teatra muzejā Reigā.
Sovpus par ituo goda festivalu “Soli pa solim” Māra dasoka: “Itūreiz raudzejom preparēt teatri kai muokslys veidu, kas sastuov nu cytu muokslys veidu. Festivalā byus divys pantonimys, interesanta izruode nu Pūlejis, eipaša sasatikšona Rēzeknis Muokslys nomā, kur teatris byus saisteits ar gleznīceibu i muokslu. Itys festivals vysleidz rauga meklēt jaunys formys, jaunus dramaturgiskūs materialus tai arviņ nu jauna īpazeistūt ari pošim sevi.”
Māra Zaļaiskalns ari atkluoj, ka iz “Soli pa solim” kai skateituoji brauks gostūs teatru kolektivi nu vysys Latvejis. Svareigi pīminēt, ka ari itūgod vysim skateituojim piec izruodem byus vareiba sasarunuot ar izruožu akterim.
Teatra festivalu 16. septembrī 18.00 stuņdēs Latgolys viestnīceibā GORS atkluos režisoris Mārys Zaļaiskalns koncertizruode “Dzeivis graidi”. Izruodis idejis autors ir veiru kuora “Graidi” dirigents Juoņs Mežinskis. Izruodī skanēs originaldzīsmys ar Ilonys Rupainis i Guntrys Kuzminys-Juknys muzyku i Inetys Atpilis-Juganis i Oskara Orlova (Raibīs) tekstim. Izruode byus latgalīšu i latvīšu volūdā.
Sovpus 21.30 stuņdēs Rēzeknis Muoklys nomā byus vareiba apmeklēt performaņcis, pleneru, kinys, īīšonu gleznā, sarunys i sasatikšonu ar festivala dalinīkim.
Pylnu teatra festivala “Soli pa solim 2022” programu meklej ITE.
Vysuos izruodēs vītu skaits ir īrūbežuots. Deļtam beleti juoīsaguodoj aiz laika, tī ir daīmami Latgolys viestnīceibys GORS kasē i Rēzeknis Kulturys noma kasē.


text:
Kulturys īsacejumi nedeļai: dzeja latgaliski cytaižūs formatūs
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Septembra tradiceja ir Dzejis dīnu laiks, deļtuo kulturys īsacejumūs itai nedeļai latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv redakceja atguodynoj izbaudeit latgaliski raksteitūs dorbus na viņ tradicionalajā gruomotys formatā i sasatikšonuos ar autorim, nu ari drupeit cytaižūs veidūs, kas lītojami sevkurā laikā i vītā.
Dzejis minuts kotrai dīnai video formatā
2018. godā bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa” aizsuoka latgalīšu literaturys populariziešonys akceju “Dūmoj ar komatim!”, kurei turpynuojuos ari 2019. godā. Tymā ar video paleidzeibu latgalīšu kulturys aktivisti pīgrīze viereibys latgaliski radeitim literarim dorbim i tekstim – ir daīmami vaira nakai 20 muokslys video, kurūs dažaidu laiku latgalīšu autoru dorbus skaita sabīdreibā zynomi ļauds. Video ir vīna dzejūļa garumā i, ka suoksit vērtīs šudiņ pa vīnam dzejūļam, video byus gona gondreiž i da septembra gola! Vysi “Dūmoj ar komatim!” video nūsaverami ITE.
Ontona Kūkuoja dzejis i Kristapa Rasima muzykys sasatikšona stuostā par mīlesteibu
Svietejūt Ontona Kūkioja (1940–2007) 80 godu jubileju, Jura Soikāna Ludzys muokslys škola i bīdreiba “Teātris azotē” 2020. godā radeja dzejis video izruodi “Pa mīlesteibu brīnūt, kuojis nasaļ”, kurā Kūkoja dzeja nu dzejūļu kruojuma “Mīlesteiba, Lelais Līpu kolns” (1995) izskanēja ari Kristapa Rasima radeitajā muzykā. Pats izruodis stuosts ir par puisi (Kristaps Rasims) i meitini (Jolanta Znuotiņa), kuri runoj atškireiguos – latgalīšu i zeimu – volūduos. Dzejis kruojumu “Mīlesteiba Lelais Līpu kolns” skaita par vīnu nu skaistuokūs mīlesteibys dzejūļu kruojumu latgaliski, kas sovulaik izguojs cīši mozā tiražā i dreiži tics par bibliografisku rešumu. Drupeit vaira nakai pusstuņdi garuo dzejis video izruode byus aizkustynūšs pīdzeivuojums i emocionals leidza puordzeivuojums. Vaira par izruodi Sandrys Ūdris recenzejā ITE.
Digitaluo dzeja latgaliski
Pasaplašynojūt socialūs teiklu īspiejom, ari dzeja myusu laikūs teik tyvuoka socialūs teiklu lītuotuojim. Ka nasaīt atrast šaļtenis dorbim gruomotu ci video formatūs, vys tik varbyut saīt kaida sekuņde tai socialajūs teiklūs. Ir vairuokys latgalīšu myusu laiku dzejis autoris, kurūs dorbi puorskaitami dažaidūs socialajūs teiklūs i tīpat var sekuot leidza ari jaunuokūs dorbu publikacejom. Socialajā teiklā “Facebook” taida ir Marija Dzeisla, Instagram dorbus publicej Dagneja, mygluojs i Gunta Ločmele, bet, gaidūt jaunuokuo dzejis kruojuma “pierobežas” izīšonu, platformā TikTok var sekuot leidza Ligijis Purinašys dorbim.
@leegeeya šņak #pierobežaspiezīmes #latgalian #latvianpoetry #pierobežas #poetry #latvian #latgaliannature ♬ original sound – pierobežas piezīmes


text:
Valmīrā apsaverama Latgolys muokslineicu izstuode
Da 3. decembra Valmīrys muzeja Izstuožu nomā apsaverama Latgolys muokslineicu apvīneibys V.I.V.A. gleznu izstuode “Laiks krāsās”.
Muokslineicu četrinīka aba rodūšuos apvīneibys V.I.V.A. (Vēsma Ušpele, Ilze Griezāne, Vija Stupāne i Agra Ritiņa) kūpeiguos rodūšuos gaitys suokušuos 2006. godā. Kotrā publiskā dorbu atruodeišonys reizē apvīneiba aplīcynoj, ka rodūšais individualais rūkroksts teik izkūpts vys piļneiguok.
Vysys gleznuotuojis ir nu Latgolys: Vēsma dzeivoj Maltys pogosta Garkolnūs i rodūšū spāku sevī apsazynuojuse jau vydsškolys laikā, partū ari studējuse gleznuošonu Latvejis Muokslys akademejis Latgolys filialē (LMA LF) i sajāmuse muokslys bakalaura gradu, itūšaļt kūpā ar veiru Aivaru aktivai dorbojās pūdnīku darbneicā “Malny Wylky”. Ilze kasdīnā voda Latgolys muokslys i omotnīceibys centra dorbu Leivuonā, ari LMA LF sajāmuse bakalaura gradu, nūpītnai gleznuošonai dasavārsuse nu 2006. goda. Vija dzeivoj Preiļu nūvodā Kasterā i audzynoj pīcus dālus, atrūnūt laiku ari gleznuošonai, kū jei ir vuicejusēs LMA LF, ir muokslys bakalaurs. Agrys rodūšais ceļš ir ilgstūšs i cīši saisteits ar juos kai pedagoga dorbu nu 1997. goda, ari jei studējuse LMA LF i vāluok sajāmuse ari magistra gradu muokslā LMA.
Nu 2012. goda V.I.V.A. dorbi kotru godu apsaverami vairuokuos izstuodēs i Latgolā, i Reigā, kai ari uorpus Latvejis (Lītovā, Boltkrīvejā).


text:
Tautys muzykantu bīdreiba apzynoj i lyudz atsasaukt bybyna spālātuojus
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Tautys muzykantu bīdreiba ir īsuokuse projektu “Iepazīsti un mācies spēlēt bubynu!!!”, da ituo gods beigu tiks izveiduota eipaši bubynam veļteita sātyslopa. Jamā plānoj apkūpuot i īlikt informaceju par bybyna individualajim spālātuojim i muzykantu grupom, kuramuos spēlej bubynu, informej Tautys muzykantu bīdreiba.
2017. godā ramys bungys (mazās bundziņas Vydzemē; sietiņš Kūrzemē; bubyns, buņdzeņa, mozuo bubna, mozuos buņdzenis Latgolā) tyka īkļautys Namaterialuos kulturys montuojuma sarokstā kai saglobojama i tuoļuok nūdūdama kulturys vierteiba.
Tautys muzykantu bīdreiba grib apzynuot, cik daudz bubyna spālātuoju ir Latvejā. Partū, ka ari tu spēlej itū instrumentu individuali voi esi kaidā nu muzykantu grupu, bīdreiba lyudz atsasaukt, atsyutūt aizpiļdeitu anketu, fotografeju ci video īrokstu, kur esi radzams spēlejūt bubynu, iz e-postu bubyns2021@inbox.lv. Anketā prosa nūruodeit individualuo muzykanta vuordu, uzvuordu, dzimšonys godu voi muzykantu grupys nūsaukumu, dybynuošonys godu.
Anketu var zamynluodēt ITE.
Viestulis bīdreibā gaideis da 10. decembra, par uzticātūs datu aizsardzeibu vīnuosīs privati. Vaicuojumus var aizdūt Tautys muzykantu bīdreibys vadeituojai Ivetai Dukaļskai, t. 20019452.
Ka pats naspēlej instrumentu, a varbyut zini kaidu, kas muok spēlēt bubynu, lyudzu, nūdūd itū ziņu bīdreibai.


text:
Eiropys kulturys golvyspiļsāta 2027. godā byus Līpuoja
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Ūtardiņ, 10. majā, storptautyska naatkareigu ekspertu žureja pabeidze dorbu pi konkursa “Eiropas kultūras galvaspilsēta 2027” finalistu izviertiešonys i paziņuoja Eiropys kulturys golvyspiļsātys 2027 titula sajiemieju Latvejā. 2027. godā Eiropys kulturys golvyspiļsāta byus Līpuoja.
Konkursa “Eiropas kultūras galvaspilsēta 2027” finala kuortā saceņseiba nūtyka storp treis Latvejis piļsātom – Daugovpili, Līpuoju i Valmīru. Vysys treis piļsātys nedeļā nu 2. da 6. maja kluotīnis vizeitēs apmeklēja žurejis delegaceja – Beatrise Garsija (Beatriz Garcia) nu Spānejis, Hrvoje Laurenta (Hrvoje Laurenta) nu Horvatejis i obeji Latvejis eksperti – Diāna Čivle i Ģirts Majors, kai ari nūvāruotuoju statusā asūšī Eiropys Komisejis i Kulturys ministrejis puorstuovi.
Daugovpiļs, Līpuojis i Valmīrys dasacejumi konkursa finala kuortā izvārtāti itaiduos kritereju kūpuos: īguļdejums ilgtermeņa strategejā, Eiropys dimenseja, kulturys i muokslys saturs, izpiļdis spieja, sabīdreibys īsaiste i puorvaļdeiba.
Konkursa žurejā dorbuojuos deveni Eiropys Parlamenta, Eiropys Padūmis, Eiropys Komisejis i Eiropys Regionu komitejis atlaseiti eksperti, kai ari div nacionalī eksperti, kurūs izvierzejuse Nacionaluo kulturys padūme i Kulturys ministreja.
Eiropys kulturys golvyspiļsātys nūsaukumu pīškir kotru godu nu 1985. goda. Tū pīškir na vaira kai vīnai piļsātai kotrā nu div ES daleibvaļstu, jemūt vārā eipašā kalendarā nūsaceitu seceibu. Itys kalendars paredz, ka 2027. godā Eiropys kulturys golvyspiļsātys nūsaukumu pīškir div daleibvaļstim – Latvejai i Portugalei. Itaida vareiba Latvejai jau vīnu reizi ir bejuse – 2014. godā Eiropys kulturys golvyspiļsāta beja Reiga reizē ar Zvīdrejis piļsātu Ūmeo.
Līpuojis dasacejuma koncepcejā “(ne)miers” izveiduota plota, daudzveideigu žanru puorstuovāta pīcu lineju programa, kab runuotu par nūzeimeigom problemom, kas ir aktualys kai Līpuojai, tai Eiropai kūpumā. Kotra nu pīcu programys lineju – “Eiropas sapnis”, “Pilsēta paradokss”, “Jaunatklāj vietējo!”, “Apzinātā mērenība” i “Radošā tālnojauta” – atkluoj stuostu, kas cīši saisteits ar Līpuoju i tuos sasaisti ar Eiropu.


text:
Ūzulu stateišonys tolka Upeitē kūpā ar Imanta Zīdūņa fondu “Viegli”
Viļakys nūvoda Škilbānu pogosta Upeitis cīms nabeidz puorsteigt. Te nūteik kasgadiejī pasuokumi, kai festivali “Pulkā eimu, pulkā teku”, “Upeitis Uobeļduorzs”, “Svātki Upeitē”, kurim apmaklātuoji gatavejās laiceigi, rezervejūt laiku sovūs grafikūs i izabreivejūt nu daudzūs dorbu, nu tod ir taidi nagaideitī pasuokumi. Tūs nav laika izreklamēt, partū ka tī nūteik pieški i nagaideiti.
20. aprelī naparosti darbeigs i sirsneigs pasuokums nūtyka Upeitē. Namaterialuo kulturys montuojuma centra “Upīte” direktors Andris Slišāns aicynuoja rodus, draugus, Upeitis pamatškolys audziekņus i Imanta Zīdūņa fonda “Viegli” puorstuovus iz ūzulu stateišonys tolku. Atzeimojūt Latvejis Republikys 93. dzimšonys dīnu, Ontons Slišāns kūpā ar bārnim, dūmubīdrim i aktivim cylvākim sastateja jaunajā parkā natuoli nu Upeitis pamatškolys 75 ūzulus. Cytūs godūs ari tyka īstateits kaids ūzuleņš. 20. apreļa tolkā īstateja 37 kūceņus. Itūšaļt parkā ir īstateits ap 150 ūzuleņu.
Upeitē sevkuru dorbu īsuoc ar dzīsmi. Imanta Zīdūņa fonda “Viegli” puorstuovus Upeitis pamatškolys audziekni sagaideja ar dzīsmi, īsuocūt ūzulu stateišonu, Upeitis jaunīšu folklorys kūpys meitys i sīvys skandēja dzīsmi, tolka beidzēs ar kūpeigu sasadzīduošonu Upeitis tautys nomā. Dzīduoja i muzicēja Renārs Kaupers, Muora Upmane-Holšteine, Juoņs Strapcāns, Žaneta Jaunzeme-Grende, gitarists Enriko Plivcs, paleidzēja ari Andris Čeksters i Ants Grende. Ar dzīsmem atbiļdēja Upeitis bārni, meitys i sīvys. Atkluojam, ka vysvīnkuoršuokuo sasadzīduošonys forma ir taida, kur vīns nūdzīd rindeņu i puorejī atkuortoj tū pošu tekstu.
Itūgod grupa “Prāta Vētra” dūsīs koncertturē “7 soļi svaiga gaisa”. Grupys solists Renārs Kaupers asūt dzierdiejs, ka Latgolā beja sacalta ažiotaža, ka koncerttura laikā nivīns koncerts nanūtiks Latgolā. “Tei nav taisneiba. Šudiņ “Prāta Vētra” ir Upeitē i snādz koncertu”, saceja smaideigais Renārs Kaupers.
“Pyrma sešu godu sasapuļcēja dūmubīdru grupeņa, kas izdūmuoja, ka nikas navar byut lobuoks par tū, kai pajimt luopstu, gruobekli, futbolbumbu, kaidu muzykys instrumentu i aizbraukt piec īspiejis tuoļuok nu Reigys. Myusu pyrmais braucīņs beja iz Latgolu – iz Bierzpili. Godā veicam itaidus 8, cytureiz pat 10 braucīņus. Sovu septeitū sezonu suocom ar ūzulu stateišonu Upeitē,” viesturi atkluoja “Mazās kavalērijas” aktivs bīdrs Renārs Kaupers. “Mes gribiejom lobu dareit sev i cytim, savylkom paralelis ar dyžkūku atbreivuotuoju grupu, īsapazynom ar Imantu Zīdūni, tod tyka nūdybynuots fonds “Viegli”, kas turpynoj saglobuot Imanta Zīdūņa idejis. Viņgod pyrmū reizi nūtyka konkurss “Laiks Ziedonim”, kurā raugom cyldynuot cylvākus, kurim ir degsme, stuoja i syuteiba. Nominacejā nūvodpietnīceibā “Kedas” uzvarēja Slišānu saime. Īsapazynom, sasadraudziejom i partū šudiņ asam kluotyn, kab stateitu ūzulus. Myusu “Mazā kavalērija” stota, kruosoj, vuoc akmiņus, ceļ tiļteņus, laipenis. Braucom iz sovom dzymtajom vītom i tī, kur myus paaicynoj,” pībylda Juoņs Strapcāns.
Muora Upmane – Holšteine kūpā ar mozū meiteņu Ronju atkluoja: “Mes jutomēs kai sovejī. Jutomēs kai sātā. Prīcuojamīs, ka myus uzjem tik sirsneigai. Dorbs šudiņ nabeja gryuts i paveicem pavysam veikli. Kūpeiga pastruoduošona vysod salīdej. Prīca, ka jiusu jaunīši ir pozitivi i aktivi. Turit jaunīšus pi dzīšmu, deju i dobys. Ka Viļakys nūvodam byus jaunīši, tod byus ari spāks nūvodam!”
“Šudiņ jutomēs pacyluoti, īprīcynuoti. Asam sasatykuši ar vītejim Upeitis dzeivuotuojim, kuri mums vuica dejis i dzīd vysaidys dzīsmis ar spieceigim vuordim, spieceigim bolsim i meļdenim. Asu prīceigs, ka te es sajemu goreigu energeju. Mes asam jauki pastruoduojuši, īstatejom ūzuleņus. Ceru, ka myusu stateitī ūzuleni augs. Turpynojit turēt gora līsmeņu, kab ari kaidi vieji pyustu!” vielēja Juoņs Strapcāns.
Renārs Kaupers saceja: “Itys ir lobs laiks. Maņ vysod ir patykuse šaļts, kod tyvojās pavasars, tyuleņ vyss zaļuos i saplauks. Dzeive otkon byus daudz kruošņuoka i skaistuoka. Tai ir sevkurā sferā, atguodojit, ka tī aiz muokūņu ir saule. Lai jums vysim labi īt i itū cereibu paturit sevī!”
Informaceju sagataveja Vineta Zeltkalne sadarbeibā ar Namaterialuos kulturys montuojuma centra “Upīte” direktoru Andri Slišānu
Kartenis: Vineta Zeltkalne i Andris Slišāns


text:
Par jaunajim nūvodim, atteisteibu i perspektivom iz prīšku saruna ar īvālātajim pošvaļdeibu vadeituojim nu diveju Latgolys nūvodu: nu Preiļu nūvoda Ārijs Vucāns (APVIENĪBA IEDZĪVOTĀJI, politiskuo parteja “Latvijas Reģionu Apvienība”, Jaunuo konservativuo parteja) i Sergejs Maksimovs (Latgales partija) nu Bolvu nūvoda.
Latgolys stuņdē kai īrosts ari aizvadeituos nedelis aktualitatis i gaidomī kulturys dzeivis nūtykumi.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Nūtiks diskuseja par Latgolys parka Reigā atteisteibu iz prīšku
Itūnedeļ Reigys dūme piec latgalīšu navaļstiskūs organizaceju rūsynuojuma lāmuse Moskovys duorzu Reigā puorsaukt par Latgolys parku. Kab dūmuotu, kai reizē ar itom puormaiņom parku padareit par pīviļceiguoku teritoreju i īspieju reidzuonim car tū vaira izzynuot par Latgolu, 27. majā tiks reikuota diskuseja “Pošim sovs Latgolys parks Reigā. Kai nūsaukumu pīpiļdeit ar saturu?”.
Diskuseja 27. maja 15 stuņdēs suoksīs ar ekskurseju-nalelu tūri pa Latgolys parku (sasatikšona pi Reigys Nacionaluos sporta manežys), bet 16 stuņdēs turpynuosīs Latvejis Universitatis Socialūs zynuotņu fakultatē, apsprīžūt parka niulinejū situaceju, runojūt i diskutejūt, kai Latgolys parku padareit par pīviļceiguoku teritoreju i pīpiļdeit ar saturu, kas ļautu reidzuonim i parka lītuotuojim car tū vaira izzynuot par Latgolu. Ekskurseju i diskuseju vadeis piļsātvidis i turisma pietnīks i kritikis, TV raidejuma “Ielas garumā” vadeituojs Mārtiņš Eņģelis, bet tamā pīsadaleit aicynuoti Reigys dūmis, latgalīšu navaļstiskūs organizaceju, Latgolys planavuošonys regiona, Reigys piļsātvidis atteisteibys organizaceju puorstuovi, Reigys latgalīši i vītejuos apleicīnis dzeivuotuoji. Diskusejai pīsateikt vālams da 25. maja, aizpiļdūt dasacejuma anketu ite (voi tepat zam informacejis): https://ej.uz/latgolysparks. Taipat anketā gadīnim, kod nav variešonys pīsadaleit diskusejā, bet ir redzīņs, kū dareit iz prīšku, ir īspieja pīraksteit sovys idejis parka atteisteibai.
Planavuotuos diskusejis mierkis ir saprast, kas i kai vajadzeigs, kab Latgolys parks iz prīšku nastu na viņ Latgolys vuordu, bet byutu vareiba tuo lītuotuojim reizē vaira izzynuot ari par Latgolu, tuos kulturu i vierteibom, kai ari parks tiktu par pīviļceigu vītu, kurei boguotynoj Reigys piļsātvidi. Diskusejis “Pošim sovs Latgolys parks Reigā. Kai nūsaukumu pīpiļdeit ar saturu?” reikuotuoji tur nūceju, ka parkā varātu pasaruodeit ari kaidys nūruodis latgaliski, latgalīšu kulturai veļteiti vidis objekti, par pīmāru, tūs Latgolys sabīdryskūs darbinīku gūdynuojums, kurī pīsadalejuši Reigys dzeivē i atteisteišonā, dzeivuojuši golvyspiļsātā, taipat ite varātu nūtikt latgaliski pasuokumi i cytys aktivitatis. Latgalīšu navaļstiskuos organizacejis ideju radeišonā i eistynuošonā aicynoj īsasaisteit Reigys latgalīšus, kai ari Latgolys regiona pošvaļdeibys i cytys organizacejis, veidojūt parka vidi i saturu kūpā.
Atguodynuojumam – Reigys teritorejai, kū da ituo sauce par Moskovys duorzu, jaunais Latgolys parka nūsaukums byus viesturiskuo nūsaukuma atjaunuošona. Parku suoce īreikuot 1937. godā i da 1945. goda tū sauce par Latgolys duorzu. Parka puorsaukšonu rūsynuoja latgalīšu navaļstiskuos organizacejis, bet ituo gods 18. majā puorsaukšonu ar deputatu bolsuojumu apstyprynuoja Reigys dūme. Ideju par teritorejis nūsaukuma puormeišonu i atsagrīzšonu pi viesturiskuo pavierzieja agresivais i nūsūdamais Krīvejis ībrukums Ukrainā i diskusejis par Padūmu laika montuojumu publiskajā vidē. Idejis rūsynuotuoji nav prīceigi, ka taišni itaidi apstuokli veicynuojuši parka puorsaukšonu, bet cer, ka leidza ar jaunū nūsaukumu i tuoļuokajom idejom parka īdzeivuonuošonā, iz prīšku lobums byus kai apleicīnis dzeivuotuojim i Reigys piļsātvidei, tai i jo eipaši pošam Latgolys regionam.
Diskusejis “Pošim sovs Latgolys parks Reigā. Kai nūsaukumu pīpiļdeit ar saturu?” nūtikšonu pabolsta Sabīdreibys integracejis fonds nu Kulturys ministrejis daškiertūs Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu bīdreibys “LgSC” projektā “Latgaliskuos kulturvidis organizaceju sadarbeibys i sabīdreibys zynuošonu styprynuošona”.


text:
Pīsasoki dubultkonkursam “Tāva sāta myužam svāta”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Leidz 11. apreļam bārni, jaunīši i pīaugušī aicynuoti pīsadaleit literarūs i vizualūs dorbu konkursā “Tāva sāta myužam svāta”, informej konkursa idejis autore i Rēzeknis nūvoda Maltys Bārnu i jaunīšu centra (BJC) Žurnalistikys puļceņa školuotuoja Skaidrīte Svikša.
Dubultkonkursa organizatori soka paļdis tim, kas jau ir dorbus īsyutejuši, tok vys vēļ sevkurs teik aicynuots vuordūs i kruosuos viesteit par sovu dzymtū vītu i meilū sātu. Daleibnīku īdvesmei nūlykumam ir pīvīnuoti ari obeju autoru dorbu fragmenti i paraugi. Konkursā var pīsadaleit Latgolys vyspuorizgleitojūšūs školu školāni nu 1. leidz 12. klasei, 6–25 godus vaci bārnu i jaunīšu centru apmaklātuoji, kai ari individualī daleibnīki nu 20 godim i vacuoki. Paradzātys golvonuos bolvys – dators literarūs dorbu konkursā i planšetdators vizualūs dorbu konkursā, kai ari veicynuošonys i simpateju bolvys obejūs konkursūs i vysuos pīmynātajuos vacuma grupuos. Lyugums jimt vārā, ka pīaugušūs grupa ir viņ literarūs dorbu konkursā!
Dubultkonkurss teik reikuots, kab popularizēt Latgolā mozuok pazeistamu, bet ar Latgolys Maltu saisteitu personeibu, rakstneicys Veronikys Tenčys-Goldmanis i muokslinīka Jura Gaigala, radūšū davumu – poemu prozā “Pastareite” i tautysdzīšmu ilustracejis. Daleibnīkus aicynoj dubultuot īgivumus – i pīsadaleit konkursā, i izzynuot/viesteit par diveju Latgolys personeibu nūzeimi latgalīšu literaturā i muokslā. Itys konkurss teik pīduovuots ari kai dorba forma Latgolys nūvoda vuiceibys stuņdei, svynūt Latgolys kongresa dīnu 27. aprelī.
Konkursu organizej BJC, atbolsta Maltys pogosta puorvaļde, Rēzeknis Tehnologeju akademeja, V. Tenčys-Goldmanis meita Ināra Paiča, J. Gaigala meita Dace Gaigala, literaturzynuotneicys Ilgys Šuplinskys i advokata Agra Bitāna puorstuovātuo kusteiba “Ar Latgolu”, Rēzeknis Centraluo biblioteka, Latgolys Kulturviesturis muzejs, bīdreiba “Latgolys Saeima”, Latgalīšu kulturys bīdreiba i c.
Rezultati tiks paziņuoti 23. aprelī škārsteikla vītne www.malta.lv i Maltys BJC “Facebook” kontā. Lobuokūs dorbu autori tiks aicynuoti iz apbolvuošonys pasuokumu 27. aprelī (laiks i nūrise tiks precizāti, jamūt vārā epidemiologiskū situaceju vaļstī). Konkursa nūlykums daīmams ITE i kūpā ar papyldu materialim atrūnams pīmynātajuos vītnēs, kai ari saitē https://failiem.lv/u/q3cp324u9.


text:
“Bez PVN” ar jaunū video aicynoj nūjaukt rūbežus
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Eisi pyrma koncerta “Rūbeži” grupa “Bez PVN” prezentej jaunu muzykys video dzīsmei “Apveļc!”. Goda leluokais nūtykums grupai paradzāts 26. oktobrī Latgolys viestnīceibā GORS. Vysi beleti iz koncertu jau ir izpuordūti, atkluoj grupys puorstuovs Guntis Rasims.
Par dzīsmis “Apveļc!” ideju grupa soka: “Mes kotrys dzeivojom sovā, pošu īdūmuotu rūbežu, lineju i apvylktu riņču pasaulī. Nu vīnys pusis itī rūbeži ļaun myusim justīs drūši, nu ūtrys – myus napuortraukti īrūbežoj. Lels izaicynuojums vysod ir atrast leidzsvoru, lai rūbeži tevi gon sorgoj, gon i ļaun augt i atsateisteit vysys dzeivis garumā. Nasabeistam tuos “īdūmu linejis” ik pa laikam paplašynuot. Nasabeistam dzeivuot!”
Dzīsmis muzykys i vuordu autors ir Kristaps Rasims, tei īraksteita studejuos “Hodila Records” i “Reiga”, dzīsmi miksēja Krišjānis Geidāns, masterēja Kaspars Ansons.
Video idejis autori ir poši grupys dalinīki, operators ir Ivars Utināns, gaismu inžiners – Justs Ribinickis.
Grupā “Bez PVN” dorbojās Kristaps Rasims (bolss, bandžo), Guntis Rasims (bolss, akordeons), Jurs Vucāns (bolss, elektriskuo gitara, samplers), Valdis Vucāns (basgitara) i Normans Bārbals (bungys).
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Piec diveju godu puortraukuma apreļa pādejā nedelā Latgolā otkon nūteik Latgolys pūdnīku dīnys – 41. reizi. Ituo pasuokuma golvonais mierkis jau daudzi godu ir muola meistaru i keramikys meiļuotuoju sasatikšona. Myusdīnuos muocekla i meistara tandems sastūpams arviņ rešuok, koč ari nazkod sevkurā amatnīka darbneicā tyka izaudzynuoti vysmoz puora jaunī meistari, nareši nu sovys saimis. Navarātu saceit, ka niu Latgolā ir cīši daudzi jaunūs keramiku ci pūdnīku, bet kotru godu pa kaidam vys tik īt kluotyn. Itūreiz gribim pīduovuot jums sarunu ar kaidu jaunu meistari, pūdneicu Līgu Krasnikovu. Līga ir Kruoslovys pusis keramiku Valda i Olgas Pauliņu meita, kura niu piec studeju Reigā i dorbuošonuos cytuos jūmuos, atsagrīzuse atpakaļ dzymtajā pusē, kaba turpynuotu dzymtys tradicejis pūdnīceibā. Kai pīzeist poša meistare, sovu eistynū rūkrokstu muolā jei vēļ veidoj – asūt vysā daudzi teoretiskūs zynuošonu, kurys rūkom juosavuica.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Klausīs raidejumus “Pi myusim Latgolā” (papyldynuots)
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu “Pi myusim Latgolā!”.
Catūrtdiņ raidejums aicynoj baudeit augstvierteigus vargaņu muzykys koncertus i pīsadaleit kaidā eipašā viesturis šaļtenā.
Pīktdiņ raidejums viestej par Australejis latvīti Ivaru Štubi, kurs itūvosor gastej Latvejā, kab satyktu rodus i izastuotu vairuokūs pasuokumūs.
Raidejumu “Pi myusim Latgolā” klausīs:
Diveju krostu radejā – catūrtdiņ 16.30, pīktdiņ 18.30 (atkuortuojums)
Latgolys radejā – pīktdiņ 11.05, pīktdiņ 16.30 (atkuortuojums), svātdiņ 11.00, pyrmūdiņ 14.30 (atkuortuojums)
Radejā “Ef-Ei” – pīktdiņ 15.30, sastdiņ 14.30 (atkuortuojums)
Radejā Marija Latveja – pīktdiņ 12.10, sastdiņ 9.00
Vysus raidejumus sevkurā laikā var nūsaklauseit ari LaKuGā.


text:
Latgolys viestnīceibys GORS sirds ir diveji akustiskī koncertzali – Lelais zals “Gors” ar 1000 sādvītu (3000 stuovvītu) i Mozais zals “Zeidaste” ar 220 sādvītu (1000 stuovvītu). Augstvierteiga akustika ļaun da piļneibai baudeit muzykali dramaturgiskus izvadumus (opera, balets, muzykli), simfoniskuos muzykys koncertus, kora i kamermuzykys koncertus, amatermuokslys i plašizklaidis nūtikšonys.
Latgolys viestnīceibā GORS ir treis ustobys seminarim, konfereņcem, plenerim i korporativajim pasuocīnim ar ītiļpeidu da 60 personu. Kluotyn ir vareiba dabyut cīnastu, nūdrūsynuot organizatoriskūs rysynuojumus (vīsneicu rezerviešona, dalinīku registriešona, dalinīku vuordu karšu sagataveišona, izdalis materialu nūkomplektiešona, pasuocīņu foto dokumentiešona, telpys nūformiejums), ka ari sagataveit pasuocīņa scenareju, kulturys ci izklaidis programu. Muzykys i cytu muosklinīcyskūs izteiksmis veidu mīļuotuojim ir dabojamys ustobys radūšajom darbeibom.
Latgolys viestnīceibā GORS sātu atroduse plaša i muojeiga Dzymtsarokstu nūdaļa. Jaunuo puor i gostu ierteibom ir dabojama “šampanīša ustoba”, kai ari atseviškys ustobys bryutei i bryuguonam. Kluotyn ir vareiba saryupēt cīnasta, kai ari nūdrūsynuot telpys nūformiejumu i muzykalū prīšknasumu.
Latgolys viestnīceiba GORS ir vīta dzeivis baudeišonai vysom maņom – ari garšys. Ite gordieži var nūbaudeit gon latgalīšu kukni, gon cytu zemu lobumus. Latgolys viestnīveibā GORS ir meili gaideits kotrys – ari tod, kod nanūteik kulturys pasuocīni. Informacejis centrā var izzynuot gon par Latgolys šmukuokajom apskatis vītom gon naktssātu vareibom, gon īpasazeit ar plašu i sev teikamu kulturys nūtikšonu pīduovojumu i nūpierkt beletus. Kotram ir vareiba kliut par GORS viestnīku, īmūt ekskursejā – emocionalā, izzynūšā i izklaidejūšā ceļuojumā par Latgolys viestnīceibys GORS sātu, kai ari baudeit šmukū ainovu, kas apsaverama nu jumta terasis.


text:
BOLVU PADŪŠONYS CEREMONEJA PIEC
Latgalīšu kulturys goda bolva BOŅUKS
Latgalīšu kulturys goda bolva BOŅUKS teik reikuota, kab gūdynuotu goda aktivuokūs, leluokūs i ītekmeiguokūs latgalīšu kulturys dareituojus, projektus, dorbus i sasnāgumus, veicynojūt, atteistūt i saglobojūt latgaliskū kulturvidi. Bolvu reikoj Latgolys viestnīceiba GORS.
5. martā Latgolys viestnīceibā GORS plkst 18.00
LTV1 translaceja plkst. 21.05
JAUNUMI
VIESTS
Viertīs vaira
Apsavērt vysys
Svineigā ceremonejā apbolvuoti Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2021“ sajiemieji
READ MORE
Suocīs “Boņuks 2021” publikys simpatejis bolsuojums
READ MORE
Bolvu par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā sajims kordirigents Juoņs Gruduls
READ MORE
Zynomi “Boņuks 2021” nominanti
READ MORE
Sekoj leidza bolvys jaunumim:
SASAZYNUOT
bonuks@rezekne.lv | 64633303


text:
Īstudāts veļtejums Latgolys pūdnīceibai – teatra izruode “Muols”
Rokstu sagataveja: Edeite Husare, portals lakuga.lv
Ka nabyutu itaids sātā siediešonys laiks, Rēzeknis teatrī “Joriks” niu pyrmizruodi ar skateituojim pīdzeivuotu režisora Mārtiņa Eihis jaunuokais dorbs – jauns stuosts par Latgolys kulturviesturis procesim – teatra izruode “Muols”.
Teatra izruode “Muols”, kurys režisors ir ari Rēzeknis teatra “Joriks” muokslinīcyskais vadeituojs Mārtiņš Eihe, atkluoj Latgolys pūdnīceibys procesus – kai teik dabuots i gataveits veiduošonai dereigs muols, kai nūteik cepļa kūršona, kai atdzymuse Latgolys malnuo keramika, kai var izavuiceit par pūdnīku, kai sūpluok sadzeivoj jaunuo i tradicionaluo keramika i cyti vaicuojumi, bet jo eipašu vītu izruodē ījem muokslys zynuotnīka, Latgolys keramikys viesturis pietnīka Juoņa Pujāta (1925–1988) personeiba i darbeiba. Izruode taiseita kai simboliska saruna storp dažaidus laikus i tehnikys puorstuovūšim meistarim, kurūs prototipu īdviesme dabuota nu “Pūdnīku skūla” dybynuotuoja Evalda Vasilevska (1953–2018) i jaunuos keramikis, ar porcelanu vaira struodojūšuos Sintijis Bērzinis.
Jaunajā izruodē pīsadola akteri Juoņs (Jānis) Kronis i Liena Šmukste, kuru obeju dzymtys saknis vaicojamys Latgolā – Juoņa Gaigalovys i Kolupa pusē, Lienai Leivuonā. Taipat izruodis dalineica ir jaunuo muzike, folklorys kūpys “Vīteri” dalineica Liene Skrebinska. Izruodis scenografeju taisejuse Paraskēva Deikina, bet dramaturgiskū materialu – izruodis stuostu – veiduojuse aktrise i dramaturge Rūta Holendere. Izruodē akteru izspālātajuos sarunuos sūpluok skaņ kai latvīšu literaruo, tai latgalīšu volūda.
Akters Juoņs Kronis, kurs pats taišni ir nu Juoņa Pujāta dzymtys, muokslys zynuotnīks beja juo vacmamys (Gabrielys Kronis – E.H.) bruoļs, portalam lakuga.lv soka, ka jam pošam rodusēs sajiuta, ka izruode “Muols” ir jau par taidu aizīmūšu procesu. Juo poša tāvs (Mārtiņš Kronis – E.H.) ari bejs pūdnīks, nu niu ar tū vaira nanūsadorboj.
“Drupeit skumi palīk, ka ar kotru nūguojušū pūdnīku vys tik koč kas pagaist. Varbyut itys ir taids sova veida atguodynuojums i oda aizīmūšai lītai,”
tai Juoņs par sovom sajiutom. (Pārņ portalā lakuga.lv publicātū sarunu ar Juoni par Latgolu i teatri var puorskaiteit ITE).
Dūmojūt par tū, kas ir pats muols, aktrise Liena Šmukste sprīž, ka jai muols Latgolā i izruodē ruodīs vysa pyrmsuokums i maize, veids, kai cylvāks varēja izdzeivuot – i peļneit, i ēst, i dzeivuot nu tuo. Juoņs dasoka, ka tai asūt saguojs, ka Latgolā muols ir leluokā cīnā nakai cytūs Latvejis nūvodūs.
Kasdīnā obeji akteri latgaliski daudz narunoj, deļtuo spēlēt latgaliski vys tik asūt cīši gryuši. Liena, kurai vys tik jau ir pīredze spieliešonā latgaliski taišni tīpat “Jorikā”, nūsmej, ka itūreiz vys tik ir gryušuok: “Itei nav pyrmuo izruode, bet “Muolā” ir cīši daudzi teksta, kurs par reizi juoīsavuica latgaliski, na latvyski. Smejūs, ka ite ir divejis gryuteibys pakuopis – vysa pyrma, īsavuiceit tekstu, bet ūtrei – tekstu īsavuiceit taišni latgaliski. Vēļ jau ari vajadzēja īsavuiceit vysys lītys par muolu, vysus dorbus, kū pa prīšku dareja, kū piečuok – cīši daudzi jaunys informacejis.” Juoņs pyrma tuo latgaliski ir drupeit spielējs vīnā lūmā, bet kai pats soka – itaidūs apmārūs – taida pīredze ir pyrmū reizi. “Mes ar Lienu taišni vīnu dīnu piec mieginuojuma runovom, ka ir sajiuta kai pošim izlaistim car muola maļamū mašynu – cytureiz, kod saīt diveji mieginuojumi dīnā, esi pīkuss, bet cytaiž – jo tys, ka kasdīnā narunojam latgaliski, ir leluoka gryuteibys pakuope. Bet niu piec ituo vysa mieginuojumu laika gon ir sajiuta, ka volūda suoc īsaskrīt.” Liena asūt seve niu dagivuse, ka šaļtim jau suocūt dūmuot latgaliski.
Izruode kai jauna pīredze bejuse kūklātuojai Lienei Skrebinskai, kurei izruodis stuostu papyldynoj ar kūkliešonu i dzīduošonu. “Maņ cīši pateik, kotra dīna mieginuojumūs ir sovaižuoka, ir cīši interesanti. Es ari nazynuoju itaidu muola stuostu,” tai Liene par sovu pīsadaleišonu “Muolā”.
Taišni Juoņa Kroņa radnīceiba ar muokslys zynuotnīku Juoni Pujātu bejs vīns nu pamudynuojumu izruodis tapšonā – par itū sovys dzymtys faktu Juoņs sovulaik pastuostejs režisoram Mārtiņam Eihem i nu tuo rodusēs ideja. Vaicuots, voi car izruodi pats Juoņs izzynuojs koč kū jaunu par sovu dzymtu, akters atsmej: “Vīnā breidī jau smiejūs, ka labi, ka vacuomuote vaira nav dzeiva, jo nūsiermuotu pa ūtrai reizei, kai mes ite spielejam par Juoņonkuli. Bet tys tai – vaira ar syltu smaidu. Pats uzzynovu par jū nu koč kaidys cytaižuokys pusis, nu cyta skotupunkta, kai jū redzēja cyti cylvāki, jo maņ par jū stuosteja voi nu tāvs, voi vacuomuote, tuos beja vaira taidys sadzeivyskuokys lītys.”
Var saceit, ka “Muols” simboliski turpynoj režisora Mārtiņa Eihis aizsuoktū Latgolys kulturviesturis stuostu atkluošonu – vosorā Rēzeknis īluos īsadzeivuojuse izruode “Mans kaimiņš ebrejs”, niu radeits veļtejums Latgolys pūdnīceibai, bet režisoram pruotā ir vēļ cytys idejis. Izruodis režisors Mārtiņš Eihe stuosta:
“”Muols” ir tys vierzīņs, kū mes gribim dareit – daudz konsekventuok i dziļuok pieteit lītys, cylvākus, nūtikšonys, personeibys iz vītys Latgolā. Maņ ruodīs, ka Juoņa Pujāta stuosts ir vīna cylvāka entuziasmys, kas ir ļuovs sasaglobuot vasalai kulturys nūzarei.
Tys ir interesanti runuot par itaidom lītom. Paraleli jau dūmojam iz prīšku par cytim cylvākim, kuri guojuši nu Latgolys – Uļjana Semjonova, Aija Kukule, ari Beness Aijo – kotrys piļneigi cytā vītā, laikā, ar cytu nūtikšonu, bet īt nu iteinis, kotrys pamets kaidus pādus ite, tai i itei sabīdreiba pamatuse kaidus pādus jimūs. Ruodīs, ka laikā, kod par slaveneibu tu vari tikt treju minutu laikā, tod itī ir ļauds, kas sovu vītu ir nūpeļnejuši voi ari īspīsti tamā, atkareibā, par kuru nu jūs mes runojam. Kod niu maņ vaicoj par personeibom Latvejā, maņ itūšaļt byutu gryuts nūsaukt taidu cylvāku, kurū es turu par personeibu. Maņ ruodīs, ka mes dūmuošonys leiminī tuoļuok par personu naasam tykuši i leluokuo daļa nu myusu palīk “es” leiminī. Pujāta gadīnī jis ir spiejs īt puori sistemys rūbežim, izmontuot sistemu par lobu sovai tautai – i itys ir stuosts, kurū ir vārts izstuosteit.”
Niu izruode ir dabeigta, nu tuos sasatikšonys ceļš ar skateituojim cikom palīk naskaidrys – vyss atkareigs nu pastuovūšūs īrūbežuojumu i izruodis dalinīku īspieju. Vys tik ir cereibys, ka eista sasatikšona “Muolam” i skateituojim varātu byut vēļ itūgod.
Izruodis īstudiešona bejuse īspiejama, pasasokūt Vaļsts kulturkapitala fonda i Rēzeknis piļsātys dūmis atbolstam.


text:
Radeitys jaunys latgalīšu uzleimis aplikacejom “WhatsApp” i “Telegram”
Roksta autors: portals lakuga.lv
Latgalīšu portals lakuga.lv papyldynuojs aplikaceju “WhatsApp” i “Telegram” latgaliskūs uzleimu kluostu, īkļaunūt jaunus kasdīnys saziņā lītuotus vuordus i frazis. Digitaluos uzleimis radeitys ar mierki ceļt latgalīšu volūdys prestižu i veicynuot tuos lītuojumu.
2019. gods nūgalē “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” prezentēja aplikaceju “Latgalian stickers”/ “Latgalīšu uzleimis”, pīduovojūt sazinis aplikacejā “WhatsApp” integrēt viertini latgalisku vuordu i fražu i izmontuot tuos syuteišonai sarakstēs ar rodim, draugim i kolegom. Vāluok uzleimis tyka pīduovuotys ari aplikacejis “Telegram” lītuotuojim.
Svynūt 27. apreli kai Latgolys kongresa dīnu, portals lakuga.lv papyldynuojs uzleimu kluostu ar jaunim latgalīšu vuordim i frazem, par pīmāru, “Lai lūbās!”, “Lyudzu!”, “Veseļojīs!”, “#nameiz”, “Troks voi nu Rogovkys?”, “Cīšs apskuovīņs!” i c. Kūpumā aplikacejā daīmamys 42 uzleimis.
Uzleimu izveidē portals lakuga.lv sasadorbuoja ar dizaineri Inesi Krivmani i programātuoju Juoni Rancānu. Tūs izveidi finansiali atbaļsteja ASV dzeivojūšais latgalīts, uzjiemiejs i Latvejis gūda konsuls Teksasys štatā Pīters Aloizs Ragaušs.
Digitaluos uzleimis radeitys latgalīšu volūdys prestiža ceļšonai i lītuojuma pīauguma veicynuošonai.
“Asmu gandareits i prīceigs, ka uzleimis ir givušs atsauceibu, i ceru, ka papyldynuotuo verseja aplikacejis lītuotuojim patiks,” soka P. Aloizs Ragaušs.
Lītuotnei “WhatsApp” dūmuotuo aplikaceja “Latgalian stickers”/ “Latgalīšu uzleimis” bezmoksys daīmama Android operātuojsistemys mobilūs īreiču lītuotuojim. iPhone lītuotuojim cikom aplikaceja nav daīmama, jo nu uzjāmuma “Apple” natyka sajimts akcepts tuos īvīsšonai. Idejis autori itūšaļt struodoj pi cytu rysynuojumu, lai uzleimis byutu daīmamys ari iPhone eipašnīkim. Cikom iPhone lītuotuoji “WhatsApp” sajimtuos latgalīšu uzleimis nu Android sistemu lītuotuoju var saglobuot kai “Favorīti/Favourite” (juoizspīž iz uzleimis i juosekoj tuoļuok nūruodeitojim darbeibom) i izmontuot syuteišonai.
Sovukuort lītuotnis “Telegram” izmontuotuoji bez īrūbežuojumu uzleimis var lītuot gon sovūs Android, gon iOS tuolruņūs.
Uzleimis “WhatsApp” lītuotuojim Android telefonūs
https://play.google.com/store/apps/details?id=com.ltg.stickers
Uzleimis “Telegram” lītuotuojim Android i iOS telefonūs
https://t.me/addstickers/LatgalianStickers
Jau asūšajim uzleimu lītuotuojim papyldynuotuo verseja byus daīmama, apstyprynojūt aplikacejis atjaunynuojumus. “WhatsApp” lītuotuojim piec atjaunynuojumu veikšonys juoatver uzleimu aplikaceja i juonūspīž “Add to WhatsApp”.
“Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” ir pasaulī vīneigais tikai latgalīšu rokstu volūdā saturu rodūšs medejs. Tymā var skaiteit par Latgolys i latgaliskuos kulturys aktualitatem, intervejis ar sabīdreibā zynomim cylvākim, kai ari atrast vierteigus materialus latgalīšu volūdys zynuošonu uzlobuošonai. Portalu lakuga.lv uztur bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”. Portalu i bīdreibys itūšaļt atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds.


text:
Sibirī nūtiks konfereņce „LATGALĪŠU ŠKOLU SUOKUMAM SIBIRĪ — 90”
2013. godā paīt 90 godu nu pyrmuos latgalīšu pamatškolys atkluošonys Sibirī — Tjažynys rajona Poperečnajā. Ar laiku latgalīšu školu skaits Krīvejā izaug da 70 pamatškolu i 7 napylnūs vydsškolu (Jaunadamovā, Borokovkā, Kreslavkā, Maličevkā, Okuņovā, Timofejevkā, Akimo-Anenkā), Ačynska Pedagogiskajā tehnikumā dorbojās Latgalīšu nūdaļa (1931–1938). 20. gs. 20.–30. godi ir latgalīšu kulturys izplaukuma laiks Padūmu Krīvejā: veidojās i sakuploj latgalīšu periodika („Taisneiba“, „Ceiņas Karūgs“, „Latgalīšu kalendars“), spākā jamās jauni autori (I. Kūkojs, O. Začs, A. Mežule, A. Ladusāns, D. Logins i c.), gaismu i dzymtuos volūdys prīcu tautā dadz Latgalīšu kolhoznīku teatris. Školom teik gataveiti vuiceibu leidzekli, metodikā i didaktikā jaunus viejus īnas V. Daškeviča, gruomotys deļ dzymtuos volūdys vuiceišonuos roksta jei poša, taipat J. Silinīks, A. Eisuļs, I. Meikšāns, P. Grovers, M. Zaļāne. Itam laikam tīk veļteita 6. storptautyskuo latgalistikys konfereņce „LATGALĪŠU ŠKOLU SUOKUMAM SIBIRĪ — 90”, kas nūtiks nu 19. da 25. augustam.
Konferenci organizej Krasnojarskys nūvoda regionaluo sabīdriskuo organizaceja „Latgalīšu kulturys centrs“ (Krīveja), Latvejis Universitate (Latveja), Sanktpīterburgys Vaļsts universitate (Krīveja).
Pīsasacejumus konfereņcei (pīsasacejuma anketu i referata kūpsavylkumu da 300 vuordu) da 2013. goda 15. juņa juosyuta iz adresi latgalec@list.ru. Paziņuojums par pīsasacejuma pījimšonu voi napījimšonu tiks izsyuteits da 2013. goda 1. juļa.
Konfereņcis dorba volūdys — latgalīšu, latvīšu, krīvu, angļu. Referatim, kurī ir latgalīšu / latvīšu ci angļu volūdā, prosom sagataveit prezentaceju ci kūpsavylkumu krīvu volūdā. Konfereņcē skaiteitūs referatus varēs publicēt zynuotniskūs rokstu kruojumā. Daleibys moksys nav.
Tuoļuok vaira par konfereņci i pīteikuma anketa


text:
Lūznovā atkluos Latgolys Pūdnīku dīnu izstuodi
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Itūgod jau 40. reizi iz sasatikšonu aicynoj Latgolys Pūdnīku dīnu tradiceja, kurys pasuokumi īcarāti gon Latgolys Kulturviesturis muzejā, gon keramikys darbneicā “Mōldedži”, gon ari Lūznovys muižā.
Sastdiņ, 12. septembrī, pļkst. 12.00–13.00 sevkurs interesents aicynuots iz Latgolys Pūdnīku dīnu 2020 izstuodis atkluošonu Lūznovys muižys Kulturys škiunī.
Izstuodē pīsadola vairuok nakai 30 Latgolys pūdnīceibys meistari ar jaunuokajim darynuojumim. Svātku reizē aicynuoti ari meistari, kuri beiguši aktivū darbeibu. Vīnuvīt byus apsaverami vyrpuoti i lypynuoti, kruošni glazāti i niansem boguoti reducāti (t. s. malnuo keramika) kasdīnā lītojami i dekorativi trauki. Par gūdu Pūdnīku dīnu 40. godadīnai tiks eksponāta kūpeigi darynuota servize. Izstuodi kuplynoj kalieja Juoņa Ļubkys metalkolumi.


text:
Nu 2018.goda 27. da 30.apreļam Moskovā nūtyka Eiropas čempionats pauerliftingā, kurā pīsadalieja Edgars Ratnīks, “Energy Resources CHP” RSEZ SIA operators. Sacenseibuos pīsadalieja 2600 sportisti nu 19 valstim. Edgars startieja spāka divcīņā: stīņa spīšona guļus i vilkme nu zemes svora kategorejā 110 kg. Stīņa spīšonā guļus jis izceinieja lobuokū sacenseibu rezultatu – 217,5 kg, vilkmī – 325 kg. Dīmžāl, kuojis trauma nadeve Edgaram paceļt 335 kg, dieļ tuo kūpviertiejumā ar rezultatu 542.5 kg jis dabuoja 2.vītu i 3.vītu vilkmī.
Edgars Ratnīks soka: “Ituos sacenseibys beja muns mierkis, iz kurū as tīcūs jau vairuokus godus. Ar itū rezultatu as izpiļdieju Starptautiskuo sporta meistara normativus. Sacenseibys beja cīši augstā leimenī i as asu cīši prīceigs, ka varieju jimuos pīsadaleit, puorbaudeit sovus spākus, īpazeitīs ar sportistim no cytom Eiropas valstim. Itys čempionats motivieja mani turpmuokajam, i as plānoju atjaunuot sovus spākus i veseleibu, lai sazagatovuotu Pasaulis čempionatam, kas nūtiks novembrī.
Grybu pasateikt Roman Vdovychenko, “Energy Resources CHP” RSEZ SIA Valdis prīkšsādātuojam par pastuoveigu moralu un materialu atbolstu. Ceru i iz prīkšu pīsadaleit sacenseibuos ar myusu uzjāmuma vuordu.”
Mes asam cīši lepni par Edgara rezultatiem i vielejam jam naapsastuotīs pi sasnīgtuo!
Socialuo dzeive


text:
Saidris
Saidris, sīkēs da vikšris (luotīnėškā: Carex) ī tuokė šlapiū vėitu žuolie. Muokslėškā ana prėgol prī vėinskiltiu augalū.
Saidrē daugomuo būn daugiametės žuolės. Anas tonkiausē žīdia gegožė–bėrželė mienėsēs. Lapā būn ėlgi, ėšruod padabnē kap kards, anūm rombā aštrē ī, tūdie parbraukus pėrštās anūs parpjaun. Žėidā sogolė̄ i tuokės plaukoutas varpalės.
Aug saidrē šlapiūs pėivūs, pelkies, pjauniūs, tīrūs, ondenū krontūs, prī balū, raistūs. Daugoms saidriu soaug i dėdlius kēsus ė palėik cielus kēsīnus. Ėš anou šierals menks – rets gīvuolis tejied saidrius.


text:
Latgaliešu Apsveikumi Dzimšanas Dienā
Dzymtās dīnas horoskops – Svari (Bazvyns)
Cīši gudri cylvāki a cyti otkol tikai smuki. Bīži vysu kū jūceigu izdūmoj. Ka smejās – vysa sāta skaņ. Labi guni kur i ēst taisa. A cyti daudz ād poši. Cīši draudzeigi, par tū ka leli dzāroji, bet ļūti lobi cylvāki.
Nu sirds sveicu dzymtā dīnā!
Lai nagaist ticeiba, cereiba i mīleiba! Nu sirds sveicu dzymtā dīnā!
Dzymtās dīnas horoskops – Jaunava (Bõba)
Cīši korteigi cylvāki a cyti otkol nā. Vysu labi acacerās. Vīnmār zyna, kur batviņi sastateiti a kur būrkõni. Acacerās ari kur īprīkš nūslēpe buteļi, par tū ka cīši pateik īdzert. Vyspor leli dzāroji. Jīm bīži īt cīmeņi par tū ka cīši lobi cylvāki.
Nu sirds sveicu dzymtā dīnā!
svecis līsmeņa
glaudeiga vyrpuleigi korst
veļ vīna minute
maņ navajag daudz
i tod jau kod jau
šaļts byus īpaša
tev ir palākys acs!
tūmār
zvaigzni najimšu sev
/Tāraudu Ingrida/
Cylvāki ir zemis zīdi,
Zīdūt, dvēseleite, dzīdi!
Prīcā tai kai ceiruļs laistīs,
Osoruos kai rosa – skaisti!
Dzīdi, dvēseleite! Dzīžūt
Dzīsme paleidz pacīst, pīdūt,
A kod tu naidā īsadedzi,
Mīlesteibys nasaredzi.
Taisnī, grieceigī i svātī,
Vysi Dīva rūku sātī,
Asam Muorys zemis zīdi,
Dzīdi, dvēseleite, dzīdi!
Nabādoj, ka uora pļovā
Myuža zīdiešona tova,
Nav nikaidi trādi-rīdi,
Kod caur suopi prīcu dzīdi! /Emīlija Kalvāne/
Poši lobuokī vieliejumi dzymtā dīnā!
Dzymtās dīnas horoskops – Zivs (Osoka)
Cīši gleiti cylvāki, bet na vysi. Ir leli mõkslinīki. A kuri taidi nav, tī ļūti strodeigi. Cyti ir leli gulātoji. Cyti leli doncoitõji, par tū ka daudz dzer. Bet kūtu padareisi – ļūti lobi cylvāki.
Nu sirds sveicu dzymtā dīnā!
SVEICINS LATGALIŠIM
Jyus muni dorgi broli, latgalīši,
Mes otkon sasasnādzam rūku rūkos,
Kas škērti myužam dvesem mūku mūkōs,
Nu, šķēršļus laužūt, plyustam kūpā teiši.
Lai jauno straume – tei, kas kūpā voda!
Lai aiznest naida sorņus viņai veicas!
Lai jauko meila jaunu dzeivi roda!
Tai pornokūt nu svešnīceibas tōli,
Mēs svineibos un dorbūs byusim brōli.
/Rainis/
Grybu sveikt tevi ar svātkim! Poši lobuokī vieliejumi dzymtā dīnā!
Dzymtās dīnas horoskops – Dvīņi (Dveini)
Troki mīreigi cilvāki. Ilgi dzeivoj par tū, ka cīši meilej īdzert. Vairõk dzeijvoj pa mõjom, a cyti otkoln zyrgā jõj apleik. Tur daudz lūpu- suņu, kaču, vystis ari cytaidis reimys. Itīm cylvākim vysi lobprot dūd iz poroda par tū, ka cīši lobi cylvāki.
Nu sirds sveicu dzymtā dīnā!
Nu sirds sveicu dzymtā dīnā!Lai īsadūd vyss, kuo gribīs!
Dzymtās dīnas horoskops – Auns (Vucins)
Var byut lobi dakteri. Labi õrstei nu pohmeļa. Puišim pateik meitas a meitom puiši. I lobõk vairõk. Drusku slinki a cyti cīši strodeigi. Ka vāg, labi pļaun sīnu. Bīži īdzer, tod vysi ir draugi. Ļūti lobi cilvāki.
Nu sirds sveicu dzymtā dīnā!
Dzymtās dīnas horoskops – Mežāzis (Meža uozs)
Daudz draugu koč i moz naudys. A cytim otkol daudz naudys. Pateik daudz ēst. Garšoj buļbu blīni. A kam nagaršoj, tod švaki. Itīm cylvākim sātā vīnmār ir ols, par tū ka poši ir leli dzāroji, bet ļaudis runoj, ka cīši lobi i uztycami cylvāki.
Nu sirds sveicu dzymtā dīnā!
Dzymtās dīnas horoskops – Strēlnieks (Metiejs)
Cyti mienessierdzeigi a cyti otkol nā. Leli runõtoji i leli strõdotõji. Kod võrej sīru, vīnmār saīt. Gondreiž. Kod võrej olu, saīt vīnmār. Troki pateik bučoitīs, bet tikai tod, kod nav cīši pīdzāruši. Dvēselē cīši lobi cylvāki, koč i dzāroji.
Nu sirds sveicu dzymtā dīnā!
Grybu laimis tev vēlēt! Poši lobuokī vieliejumi dzymtā dīnā!
Loba vieliejumi nu myusu vysu! Sveicynojam ar svātkim!
Dzymtās dīnas horoskops – Lauva (Strāšnīs)
Cīši smaideigi i cīši taupeigi a cyti otkol nā. Daudz dzer ola a kas nadzer tī dzer pīna. Napateik, ka cyti troki palīk. Bīži sapynūs radz pavasari. Pēc tam skrīn iz krūgu olu dzert par tū, ka leli dzāroji, bet gora stypri i lobi cylvāki.
Nu sirds sveicu dzymtā dīnā!
Dzymtās dīnas horoskops – Skorpions (Rupucs)
Puiši kori uz meitom a meitas uz puišim. Tī kas gudri, gotovi zvaigznes saskaitēt a tī kas nav gudri tī nā. Meitom pateik pučis a puišim ols. Godos arī ūtraižõk. Vyspõr itī cylvāki cīši meilej īdzert. Kod iz pohmeļa sõp golva nūzaspļaun i palīk vīglõk. Kai soka, kū tu lobam cylvākam padareisi.
Nu sirds sveicu dzymtā dīnā!
Lobu veseleibu, daudzi mīleibys i lai īsadūd vyss, kuo gribīs! Nu sirds sveicu dzymtā dīnā!
Sveicinojam, vieļējam jums lobu laimi,
ilgus godus nūdzeivuot!
Sveicynojam, vieļējam jums lobu laimi,
ilgus godus nūdzeivuot!
Ar veseleibu, ar vysu lobu,
ar syltu, jauku vasareņ’!
Ar veseleybu, ar vysu lobu,
ar syltu, jauku vasareņ’!
Mīlesteiba nanūvecej,
Viņ ar godim vairuok zyna:
Izlīk rūku tev iz placa,
Sasyldūt vairs nadadzynoj.
Mīlesteiba napīkust
I naskrīn vairs kai aizsvyluse.
Viņ, aplykuse placu skustu,
Dasāst tyvuok vieja pusē.
Mīlesteiba nasakleivoj
Zam puori darejumu nostys,
Jei caur pīdūšonu dzeivoj
Dziļuos uzticeibys krostūs. /Emīlija Kalvāne/
Lai nagaist ticeiba, cereiba i mīleiba!
Poši lobuokī vieliejumi dzymtā dīnā!
Dzymtās dīnas horoskops – Vēzis (Viezs)
Itīm cylvākim nikod nav žāļ. Jautri cylvāki, cīši leli dzāroji, tī kuri prūt dzīdot … kuri naprūt, toža. Pateik cytim vysu kū dõvynõt a reizem poši kai dõvonas. Strodeigi, leli buļbu laseitõji i runkuļu pliesieji. Cīši leli dzāroji, bet lobi cylvāki.
Nu sirds sveicu dzymtā dīnā!
Atsasēst, atsapyut,
Muna vacuo muomuleņ,
Gon tu beji pīkususe,
Mani mozu auklejūt.
Muomuleņ, nu sirds sveicu dzymtā dīnā!
Kanepeite, garaudzeite,
Gar’ izauga vosorā;
Myus’ muoseņa moz izauga
Par deveņom vasareņom.
Mouseņ, poši lobuokī vieliejumi dzymtā dīnā!
Es nagōju krystabōs sovu mīgu izgulēt,
Nōču iesti, noču dzerti, nōču jautri padoncōt.
Eita kūmas padancōt itos sātis videņā,
Kū mes kūmys vēlēsim mozojami bierneņam?
Simtu gūvu, simtu vēršu, simtu bāru kumeļeņ.
Lai aug myusu krystabārns, kō mes pošys krystamōtis
Lai aug dorbu dareitōja, grōmateņu laseitōja.
Poši lobuokī vieliejumi krystabārnam dzymtā dīnā!
Tevi vīn es pīmineišu,
Ab tevim vīn es dūmōšu,
Koleit byušu tōlīnē,
Kotrā dzeives breiteņā.
Tevim vīn es rūku snēgšu,
Koleit dzives ceļu īšu.
Tev tod vīn es sūlejūs
Un nu tevis naškirūs.
Tu munas sirdes sauleiti,
Munu mīlu dzaltāneiti,
Aizmērst tevi navarēju,
Bet tik korsti tev’ mīļoju.
O! Kab dreiž tei dīna nōktu,
Kab ar tevi dzivōt sōktu!
Kab tev’ korsti mīļotu,
Koļs mums nōve rozškērtu!
/Andrivs Jūrdžs/
Nu sirds sveicu dzymtā dīnā!
Dzymtās dīnas horoskops – Vērsis (Vierss)
Pateik daudz runot. Īpaši, kad pylna sirds sazakrojuse. Nabogi. A citi otkol cīši bogoti. Itīm cilvākim gūvs vīnmār atdūd vysu pīnu. Arī poši nav skūpi. Par tū, ka dzāroji, bet cīši lobi cylvāki.
Nu sirds sveicu dzymtā dīnā!
Dzymtās dīnas horoskops – Ūdensvīrs (Žbaņķeļs)
Lels dzārojs, bet lobs cylvāks. Kai bolūdeits. Moz ād. Cyti moš i daudz ād. Cīši sirsneigi. Lelõlo daļa ir tīvi. A cyti nav. Ka jīm stõsteisi sovas bādas, jī saprūt. A ka stõsteisiprīkus, jõnas buteļa. Itī cylvāki ir mõņticeigi. Bet kai īdzer vyss ir labi.
Nu sirds sveicu dzymtā dīnā!


text:
Svahili volūda
Svahili volūda (Kiswahili) irā leluokuo bantu volūda i vīna nu zeimeiguokom volūdom Afrikys koņtinentā. Svahili volūdā runoj vairuok kai 50 milijonu[1] cylvāku, bet dzymtuo jei irā tik 5—10 milijonim runuotuoju. Svahili irā Kenejis, Tanzanejis i Ugandys oficialuo volūda, kai ari Afrikys Savīneibys dorba volūda. Austrumafrikā svahili cieški kolpoj kai lingua franca.
Piec M. Gatrija negenetiskuos bantu volūdu klasifikacejis svahili pīdar pi grupys G42.
Rokstā teik lītuots latiņu alfabets, kū aizvodova kristīšu misionari. Pyrmuok tyka lītuots arabu alfabets.
Nūruodis i olūtiLabot
- ↑ Lutz Marten, "Swahili", Encyclopedia of Language and Linguistics, 2nd ed., 2006, Elsevier


text:
Ludzā apsaverama keramikam Ontonam Šmulānam veļteita izstuode
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Ludzys Nūvodpietnīceibys muzejā apsaverama izstuode “Ragainā māla stāsts”, kas veļteita keramikam Ontonam Šmulānam, kurs itūgod svieteitu 95. jubileju.
Ontons Šmulāns (1927–1972) dzims i rodūši dorbuojīs Ludzys nūvoda Blontu pogosta Kucevkā. Bejs vīns nu radzamuokūs Ludzys pusis pūdnīku. Taisejs ari svečturus i cytus saimisteibā nūdereigus traukus, tok slovons Šmulāns palyka ar seikplastikys figureņom, eipaši valnim. Iz tū ari atsauce izstuodis nūsaukumā i 1971. godā uzjimtajā filmā “Ragainais māls”, kū var nūsavērt portalā filmas.lv.
Ontonu Šmulānu mādz saukt par meistaru, kurs muocieja stuosteit muola puosokys. Juo veļneni stuosteja par cylvāku attīceibom, raksturim, lobū i ļaunū. Figurenis beja cīši plastiskys, ar labi saprūtamim žestim, kusteibom i mimiku. Sovā eisajā myužā keramiks sataisejs vairuokys tyukstūšys valnu, tok diveju vīnaidu tūs vydā nav bejs. Šmulāna veļneni sovulaik beja ari prestižs zeimyns muokslys gardiežu kolekcejuos, taipat nivīnam nav saguojs muokslinīka dorbus atdarynuot.
Kai informej Ludzys Nūvodpietnīceibys muzeja puorstuove Aina Loseviča, izstuodē apsaverami 34 Šmulāna dorbi nu muzeja keramikys kolekcejis. Tī ir kai svečturis, skryuzis ar vuokim, vāzis, tai seikplastikys darynuojumi – veļneni i dzeivinīku orkestris. Taipat izstuodē var vaira izzynuot ari par poša Ontona Šmulāna personeibu i juo radūšū darbeibu.
Izstuode apsaverama muzeja dorba laikā: nu pyrmūdīnis leidz pīktdīnei nu 8.00 leidz 17.00, kai ari sastdīnem nu 10.00 leidz 15.00.


text:
2018.goda 24.augustā svineiguo pasuokuma laikā jau septeitū godu pec kuortys tika pasnāgti Pašvaldeibu kūpeiguos īstuodis “Riezeknis specialuos ekonomiskuos zonys puorvalde” Goda bolvys konkursa apbolvuojumi. Itys konkurss kotru godu teik organizeits ar mierki nūvierteit un gūdynuot sekmeiguokuos Riezeknis SEZ komercsabīdreibys, kai ari jūs produktus un pakolpuojumus, izviertejūt uznāmumu īprīkšejuo gada darbeibys rezultatus.
Atzineibys rokstu par īguļdiejumu RSEZ attīsteibā i gūdpylnū trešū vītu lelūs/videjūs komercsabīdreibu grupā saņēme “NewFuels” RSES SIA ar augstim rezultatim itaiduos nominacejuos:
1.vīta nominacejā “SOCIALI ATBIĻDEIGUOKAIS UZNĀMUMS”
1.vīta nominacejā “GODA PAKOLPUOJUMU SNĪDZIEJS”
2.vīta nominacejā “GODA RAŽUOTUOJS”
3.vīta nominacejā “LELUOKAIS EKSPORTEITUOJS”
2.vīta nominacejā “STRAUJUOK AUGŪŠĪS UZNĀMUMS”
Savukuort, mozūs komercsabīdreibu grupā Atzineibys rokstu par īguļdiejumu RSEZ attīsteibā i augstū ūtrū vītu 2017.godā īgiva “Energy Resources CHP” RSEZ SIA i kļiva par uzvareituoju itaiduos nominacejuos:
1.vīta nominacejā “GODA RAŽUOTUOJS”
1.vīta nominacejā “LELUOKAIS NŪDŪKĻU MOKSUOTUOJS”
1.vīta nominacejā “STRAUJUOK AUGŪŠĪS UZNĀMUMS”
2.vīta nominacejā “SOCIALI ATBIĻDEIGUOKAIS UZNĀMUMS”
Grybam izteikt patīsu pateiceibu myusu darbinīkim par kūpeigu dorbu augstūs rezultatu sasnīgšonā, kai ari SEZ kolektivam i puorvaļdneicai Sandrai Ežmalis kundzei, Riezeknie piļsātys dūmei i prīkšsādātuojam Aleksandram Bartaševiča kungam i vysim uzjāmumim, pazateicūt kuru atbolstam un sadarbeibai mes turpynojam sajimt augstus nūviertiejumus, kas dūd papiļdu stimulu myusu uzjiemiejdarbeibas attīsteibai, kai ari Latgalis regiona un Latvejis raisteibai kūpumā!
Ziņas


text:
„Latgaliskuma kods Eiropā: nu volūdys da ekonomikai”
Rēzekne, Latgola, Latveja
2022. goda 27.–29. apreļs
2017. goda 5.–6. majā Rēzeknē nūtyka Latgolys symtgadis kongress, kas atguodynuoja Latvejis i pasauļa sabīdreibai par Latgolai nūzeimeigim divim kongresim Rēzeknē: 26.–27. aprelī (piec j. st. 9.–10. majā), kurā vodūšuo lūma beja goreidznīceibai i kurā tyka pījimts viesturisks lāmums atsadaleit nu Vitebskys gubernis i veiduot vīnu vaļsti ar Vydzemi i Kūrzemi, paturūt pošnūsasaceišonys tīseibys tautsaimnīceibys, volūdys i ticeibys vaicuojumūs, i 3.–4. decembrī (piec j. st. 16.–17. decembrī), kur vodūšuo lūma beja strieļnīkim. Ūtruo kongresa rezultatā tyka panuokts, ka tuo laika treis apriņči — Rēzeknis, Ludzys i Daugovpiļs — teik atdaleiti nu Vitebskys gubernis. Latgolys apreļa kongress ir vīns nu pyrmūs, kas aktualizej kūpejis Latvejis vaļsts ideju i sagatavej politiskū i sabīdryski izgleitojūšū platformu Latvejis vaļsts dybynuošonai 1918. goda 18. novembrī.
2017. goda Latgolys symtgadis kongress pījēme rezoluceju i izveiduoja Saīta rezolucejis izpiļdis komiteju (SaRIK), kas atbiļd par rezolucejis izpiļdi i organizej nuokamū Latgolys kongresu. Izviertejūt sasnāgtū i vēļ rysynojamūs vaicuojumus, tyka izveiduota 2022. goda Latgolys kongresa koncepceja. Kongresa tema — „Latgaliskuma kods Eiropā: nu volūdys da ekonomikai”.
Gondreiž pīcu godu pīredze piec 2017. goda Latgolys symtgadis kongresa, a seviški Latvīšu viesturyskūs zemu lykuma pījimšona, aplīcynoj vajadzeibu regulari i mierktīceigi apkūpuot i vierzeit Latgolai i juos dzeivuotuojim nūzeimeigus vaicuojumus. Partū ir svareigi vysmoz reizi pīcūs godūs, nūdrūšynojūt atbiļsteigu puorstuovnīceibu kai nu dzeivuotuoju, tai nu pošvaļdeibu, NVO i cytu organizaceju, analizēt asūšū situaceju i izvierzeit praktyskus aizdavumus i vaicuojumus, kas svareigi Latgolys atteisteibai.
Kas ir organizātuojs?
Pasauļa latgalīšu saīti teik organizāti nu 1992. goda, kod Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba (prīšks. Pīters Keišs) sadarbeibā ar cytom NVO organizēja pyrmū saītu. Saīti nūtyka reizi 10 godūs, pījimtuos rezolucejis sovūs aizdavumūs atsakuortuoja, izsekuot jūs izpiļdei 10 godu garumā beja sarežgeiti. 2012. godā, organizejūt trešū Pasauļa latgalīšu saītu (RLKB prīšks. Anna Rancāne), tyka lamts, ka saīti nūtiks reizi pīcūs godūs, palelynojūt atbiļdeibu par pījimtajim lāmumim. Beja ari raudzejumi izveiduot vīnu „jumta” organizaceju, kas puorstuovātu piļsūniskūs organizaceju poziceju, atguodynojūt 1917. goda lāmumu svareigumu Latgolys atteisteibai. Tys naīsadeve, partū 2017. goda kongresā tyka apstyprynuots nūlykums i īvālāta pyrmuo Saīta rezolucejis izpiļdis komiteja (SaRIK), kas vierza rezolucejis izpiļdi.
Juopīzeist, ka tuoļredzeigs ir bejs komitejis puorstuovnīceibys aspekts, veidojūt komiteju nu Latgolai zeimeigu strukturu vadeibys (Latgolys planavuošonys regions, Rēzeknis Tehnologeju akademeja, Daugovpiļs Universitate, Latgalīšu kulturys bīdreiba (bej. Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba), Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja), Bazneicys, diasporys puorstuovs i personys, kas 4. pasauļa latgalīšu saītā veiduoja zynuotniskūs diskuseju pamatu. Kai ruodeja prakse, ideju piecteceibu nūtur taišni pādejī, partū ka vadeituoji vysuos strukturuos (izjamūt asociacejis puorstuovi) puorguojušūs pīcu godu laikā ir nūsamainejuši.
SaRIK sastuovs piec 2021. goda administrativi teritorialuos reformys: Saīta rezolucejis izpiļdis komitejis (SaRIK) prīšksādātuojs — Agris Bitāns, prīšksādātuoja vītneica — Ilga Šuplinska, Sandra Ežmale, Lidija Leikuma, Irēna Kokina (DU), Iveta Mietule (RTA), Sergejs Maksimovs (LPR), Imants Slišāns (LVLKŠA), Juris Viļums (LKB). Diasporys puorstuovs Ugis Sprūdžs, kas kongresā pīsasaceja dorbam SaRIK, kū saīta daleibnīki ari atbaļsteja, nu leidzdaleibys atsasaceja 2019. godā. Bazneicys puorstuovi darbeibā tai i nasaguoja redzēt.
Tys, ka SaRIK puorstuov vysaidys organizacejis i vierzīņus zynuotniskys diskusejis organiziešonai, ļaun byut atvārtim sadarbeibai ar pošvaļdeibom, politiskajim spākim, aktivuokajom piļsūniskajom organizacejom i c.
SaRIK 2021. goda 26. julī Varakļuonūs organizēja presis konferenci, kur īpazeistynuoja ar Latgolys kongresa pamatkonceptu, tymā skaitā nūsaucūt kongresa organiziešonys komitejis gūda bīdrus: Juoņs Buļs — Rēzeknis-Aglyunys diecezis veiskups, Vīsturs Kairišs — režisors, kusteiba „Ar Latgolu”, Anna Rancāne — dzejneica, žurnaliste.
Delegati, referenti, klauseituoji i gosti
Kab paplatynuot īsaisteitūs īdzeivuotuoju lūku i daškiert leluoku svoru pījimtajim lāmumim, SaRIK lēme, ka kongresā var pīsadaleit delegati, referenti, klauseituoji i gosti.
Delegatim ir nūteikta puorstuovnīceiba: leluokais delegatu skaits var tikt izvierzeits nu Latgolys pošvaļdeibu īdzeivuotuoju — 115 (proporcionali īdzeivuotuoju skaitam nūvodūs), nu kotrys Latgolys pošvaļdeibys pa divi puorstuovi, pa vīnam puorstuovam nu tūs pogostu, kas atsarūn cytuos administrativajuos teritorejuos; taipat piļsūniskūs (NVO) organizaceju, tūs školu delegati, kas pīsadalejuši latgalīšu volūdys, literaturys, kulturviesturis olimpiadē voi skotivis runys konkursā „Vuolyudzāni”*, Bazneicys, diasporys, uzjiemieju puorstuovi i kongresa organizātuoji (seikuok par puorstuovnīceibu var vērtīs sātys lopā: https://latgolyskongress.lv/2021/12/16/pisasoki-2022-goda-latgolys-kongresam/).
Kai delegati, tai klauseituoji i referenti pīsasoka kongresam elektroniski. Teik planavuots, ka ir ap 300 delegatu i apmāram tikpat daudz klauseituoju, referentu i gostu. Atsevišks aicynuojums pīsadaleit kongresā tiks syuteits medeju puorstuovim. Kongresa nūrisis platforma byus atkareiga ari nu vaļstī nūteiktūs epidemiologiskūs drūšeibys pasuokumu, nav izslāgta ari hibridforma.
Kongresa saturs i mierki
Kab precizuok izvierzeitu prioritatis Latgolys kongresa dorba kuorteibai, ar Latvejis Nacionaluo kulturys centra finansialu atbolstu tyka organizātys diskusejis Rēzeknē i Daugovpilī (2021. goda 26. septembrī i 4. decembrī), kai ari jaunīšu dūmneica, aicynojūt puorvaļdis, tautsaimnīciskū i navaļdeibys (piļsūniskū) sektoru atsavērt iz padareituo i izvierzeit sasnādzamus mierkus.
2017. goda rezolucejis pamatā ir četri punkti: ceļt latgaliski latvyskū pošapziņu, īdybynojūt Latgolys kongresa dīnu 27. aprelī i Latgolys regionā lītuojumam apstyprynojūt Latgolys karūgu, veicynuot regiona leidzvierteigu ekonomiskū atteisteibu paraleli puorejim Latvejis regionim, panuokt latvīšu volūdys ūtrys rokstu formys nūsastyprynuošonu školā, lingvistiskajā ainovā, plašsazinis leidzekļūs i lītyskajā sferā Latgolys regiona pošvaļdeibuos. Juopīzeist, ka, lai ari ir panuokti labvieleigi i vysaptverūši normativūs dokumentu grūzejumi, procesi, kas ir sakarā ar volūdu vysaiduos sferuos, vys vēļ ir fragmentari. Progress nūstuodnēs i darbeibā ir, tik par finaņsialu atbolstu sevkurā jūmā vys vēļ ir juosaceina atseviški i nav vēļ tics par pošsaprūtamu vaicuojums, ka obeju latvīšu rokstu formu atteisteiba finaņsiali teik atbaļsteita sistematiski.
Daudzys īspiejis (volūdys lītuojums presē, vītejuos aktivitatēs, školā kai izvielis prīškmats, ceļa zeimēs i tml.) ir atkareigys nu pošvaļdeibys iniciativys. Ir panuokta situaceja, ka latgalīšu volūdu var lītuot daudzuos jūmuos, tok sabīdreibys pīprasejums i utilitaruo volūdys vierteiba (pīmāram, latgalīšu volūdys zynuošonys vajadzeiba, stuojūtīs dorbā) ir zama. Partū Latgolys kongresā tiks akcentāta mozūs i regionalūs volūdu lūma Eiropā, taipat atguodynuota volūdys pīvīnuotuo vierteiba ari ekonomiskajūs procesūs, tymā skaitā unikalūs turisma pīduovuojumūs, inovativu produktu i pakolpuojumu izstruodē, jaunu dorba vītu radeišonā, ka teik izmontuota latgalīšu volūda.
Latgolys kongresa mierkis — izgleituot sabīdreibu, ruodūt, ka, saglobojūt sovys saknis (volūdu, tradicejis), sasadorbojūt ar leidzeigom strukturom Eiropā, eipaši Pūlejā i Leitovā, kas ir viesturyski saisteitys ar Latgolys atteisteibu, kai ari Norvegeju i cytom vaļstim, kur ir sekmeiga divu vaļsts volūdys formu voi vaļsts i regionaluos volūdys atteisteiba i lītuošona, ir lels potencials byut par unikala pīduovuojuma, produkta radeituojim i turpynuot byut par senejis kulturys, ideņtitatis nesiejim. Myusu ceļš — caur lokaluo atteisteibu iz nacionalū i eiropeiskū, ruodūt, ka lokaluo, t. i., latgaliskuo latvyskuma styprynuošona ļaun kūpt eiropeiskū.
Latgolys kongresa dorbs tiks organizāts vairuok sekcejuos, kur daleibu jims kongresa delegati i kongresa daleibnīki, taipat vīsi (aicynuotuos personys). Pīsokūt temys i izstruodojūt tezis kongresam, prosom puordūmuot i nūviertēt sova pasūlejuma aktualitati konkretys nūzaris, taipat Latgolys i latgaliskuos ideņtitatis atteisteibys kontekstā Latvejis i Eiropys kulturys, izgleiteibys, tautsaimnīceibys telpā. Aicynojam sevkuru aktivi īsasaisteit mierktīceigu prīšklykumu izstruodē regiona atteisteibys ceļšonai. Tūs aicynojam syuteit iz info@latgolyskongress.lv.
Latgolys kongresa nūslāgumā kongresa delegati apstyprynuos rezoluceju, kurā tiks nūsaceiti nuokamūs pīcu godu aizdavumi i sasnādzamī mierki, kai ari tiks apstyprynuots jauns SaRIK.
Nu sevkura piļsūņa aktivitatis ir atkareigs, kaida byus/ir Latgolys, Latvejis, Eiropys nuokūtne. Politiski aktivuo sabīdreibys daļa Latvejā šūbreid ir mozuoka par vīnu procentu, koč tūs, kas dorbojās piļsūniskajuos organizacejuos, puorstuov kulturys, izgleiteibys, pietnīceibys, uzjiemieju sektoru, ir daudz vairuok. Tod izaškiersim byut aktivi na tik sovā nūzarē, bet ari sabīdreibys atteisteibys i lobkluojeibys lobā!
* Olimpiade i konkurss teik reikuoti nu 2001. goda, bet vaļsts leimiņa jī ir nu 2013. goda.
Ilga Šuplinska,
SaRIK, 13. Saeimys deputate
Uzziņai
1992. goda 11.–13. augustā Rēzeknē nūtyka 1. pasauļa latgalīšu saīts, kas pulcynuoja vysaidu nūzaru specialistus, lai kūpeigi vīnuotūs par atmūdys laika nūrišu strategeju i puorvierteibom, kuo vajag deļ Latgolys regiona atdzimšonys. Roduos lāmumi par latgalīšu volūdys vaicuojumu aktualiziešonu, regiona plašsazinis leidzekļu i gruomotu izdūšonys atbaļsteišonu, Rēzeknes Augstskolas (RA) (nu 2016. goda 1. janvara — Rēzeknis Tehnologeju akademeja, RTA) izveiduošonu. Pasuokums izskanēja ar atjaunuotuo pīminekļa „Vienoti Latvijai” atkluošonu.
2002. goda 11.–13. augustā tyka organizāta 2. pasauļa latgalīšu konfereņce, kuramā tyka pījimts uzsaukums, adresāts Latvejis Republikys prezideņtei V. Vīkei-Freibergai i LR Ministru prezideņtam Andram Bierzeņam. Jimā tyka atzineigi nūvārtāta Vaļsts volūdys lykuma izstruode, RA nūdybynuošonys fakts, atbolsts Latgolys Kulturys centra izdevnīceibys dorbam, taipat akcentāti naatlīkami rysynojamī aizdavumi iz prīšku: „Latgolys kulturviesturyskuo montuojuma saglobuošona i atteisteiba ir skotoma nasaraunamā saisteibā ar nūvoda saimnīciskū dzeivi i vaļsts regionalū politiku. Laikā, kad leluokuo investiceju daļa palīk Reigā i juos apleicīnē, izraisūt Latvejis lauku izmieršonu i katastrofalu bezdorba pīaugumu, skaitom par vitali vajadzeigu vaļsts atbolsta palelynuošonu Latvejis periferejai, seviški Latgolai, samazynojūt nūdūkļu likmis i sekmejūt investiceju pīsaisti.” Uzsaukumā tyka vārsta uzmaneiba iz kuortejuos administrativi teritorialuos reformys sasteigteibys i nalabvieleibys Latgolai, juos rezultatā tyktu maineiti Latgolys kulturviesturiskī rūbeži. Bažeišonuos izaruodejuse pamatuota — piec 2009. goda reformys Varakļuonu vairs nav Latgolys planavuošonys regionā, a jam pīvīnuoti vairuoki Sielejis nūmalis pogosti.
2012. goda 9.–10. augustā Latgolys dīnuos Rēzeknē nūtyka 3. pasauļa latgalīšu saīts, kurā sūpluok plotai kulturys programai nūtyka ari konfereņce, izviertejūt Latvejis naatkareibys laika Latgolys atteisteibys teņdeņcis i krysšonuos cālūņus ekonomikā, izgleiteibys, volūdys, kulturys politikā i aktivi īsasaistūt Latgolys atbolsta programys realizacejā. Pījimtuo rezoluceja paredzēja praktiskus pasuokumus kai Vaļsts volūdys lykuma 3. panta 4. dalis īdarbynuošonai Latvejis volūdys i izgleiteibys politikā, tai sabīdryskuo pasyutejuma aktiviziešonu i latgalīšu volūdys respektiešonu vaļsts komunikaceju i plašsazinis leidzekļu politikā. Itamā konfereņcē pyrmū reizi beja puorstuovāti ari Sibirejis latgalīši, īpazeistynojūt ar sovu izdzeivuošonys pīredzi 20. godu symta garumā.
2017. goda 5.–6. majā 4. pasauļa latgalīšu saītā nūtyka Latgolys symtgadis kongress, kas beja veļteits Latgolys kongresa symtgadei i analizēja 1917. goda lāmumu eistynuošonu. Kongresu organizēja Latgalīšu kulturys bīdreiba, Rēzeknis Tehnologeju akademeja, Daugovpiļs Universitate, a juridiski viesturyskuos sekcejis dorbu — K. Dišlera fonds i Publiskūs tīseibu iņstituts. Akademiskajam pasuokumam tyka izvālāts simbolisks nūsaukums: Latgolys symtgadis kongress izcēle pasuokuma zeimeibu Latvejis viesturē, pastreipojūt faktu, ka vīnuotys Latvejis vaļsts koncepts pyrmū reizi tics izvierzeits taišni Rēzeknē. Kongresā pīsadaleja 551 registrāts daleibnieks. Pyrmū reizi pasuokums tyka translāts Latvejis televizejā, sajamūt plotu rezonaņsi. Kongresa gaitā tyka pījimta rezoluceja i izveiduota Saīta rezolucejis izpiļdis komiteja (SaRIK), kurys aizdavums ir pauotrynuot i viertēt pījimtūs praseibu izpiļdi, taipat snēgt puorskotu par rezolucejis eistynuošonys gaitu kūpumā.
Rezolucejis pamats ir 1917. goda kongresa lāmums par apsavīnuošonu ar Kūrzemis i Vydzemis latvīšim, paturūt pošnūsasaceišonys tīseibys volūdys, pošvaļdeibu, ticeibys, školu i saimnīciskajūs vaicuojumūs. Rezolucejā ir četri pamatpunkti: 1) izpyldūt 1917. goda Latgolys kongresa lāmumu 2. punktu, Latvejis vaļstei nūdrūsynuot Vaļsts volūdys lykuma 3. panta 4. dalis realu darbeibu, 2) aicynuot Latgolys planavuošonys regiona padūmi oficiali apstyprynuot latgalīšu (Latgolys) karūgu (tymsai zyls-bolts-tymsai zyls), nūsokūt juo lītuojuma kuorteibu, 3) Latvejis Republikys regionalū politiku baļsteit iz Satversmis 3. panta, precizi i skaidri nūsokūt regionu funkcejis, kas ļautu efektivi rysynuot daudzys vaļstiskys problemys, 4) nūsaceit 27. apreli par Latgolys dīnu i īkļaut jū lykuma „Par svātku, atceris i atzeimojamom dīnom” 2. pantā kai atzeimojamu dīnu.


text:
20 godu symts
20 godu symts irā laikavyds, kurs suocēs 1901 godā i tuoļuojuos da 2000 godam (īskaitūt) pa Gregora kaleņderam.
NūtikšonysLabot
07.02.1922.gods. Istodišonys Sapuļcys sēdē nūteik Satversmys ūtrys dalys apsprīsšona. Par deputata Fraņca Kempa prīšklykumu pi 115.panta, kas nūzeimej latvīšu volūdu, kai vaļsts volūdu („pi kam Latgolys apgabalā par oficialu volūdu teik skateita latgaļu vītruna”) balsoj tikai 18 cylvāki un jis nateik pījamts. Latgaļu parteju puorstuovi blokej Satversmys ūtrys dalys pījimšonu.


text:
Saruna ar cylvāku, kurs vys vēļ tīcās sasnēgt jaunys viersyunis – tīšā i puornastā nūzeimē. Ar aizrauteigū ceļuotuoju, medinīku, politiki i uorstu narkologu Jāzepu Korsaku runuosim kai par juo aizaraušonu ar kuopšonu kolnūs, tai alkohola lītuošonys parodumim Latgolā. Par šmakovku, stereotipim, statistiku i pīradzātū. Jāzeps Korsaks ir praktizejūšs narkologs jau nu 1983. goda.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
“Laika leigučuos” 10. raidejums
Roksta autors: Latgolys entuziastu grupa “Biļdis”
Raidejums “Laika leigučuos” saleidzynoj, kai Rūbežsardzis vuiceibu centrs Rēzenē nu 1992. gods atsateistejs par Vaļsts Rūbežsardzis koledžu, kai mainejusēs infrastruktura i kaidūs apstuokļūs teik eistynuots studeju process myusu dīnuos.
Kai Latgolai nūzeimeigu personeibu raidejums īpazeist ilggadejū Rakstnīceibys i muzykys muzeja golvonū kruojuma globuotuoju Annu Eglienu. Jei veiduojuse pyrmū F. Trasuna muzeja “Kolnasāta” ekspoziceju i populariziejuse Latgolys literatu atstuotū montuojumu.
Latgolys kulturtelpys aktivitašu sadaļā par nu Latgolys īvālātūs deputatu Janinys Jalinskys (ZZS) i Ingys Goldbergys (Saskaņa) redzīni, kū juos gryb padareit Latgolys regiona atteisteibā.
Raidejums “Laika leigučuos” taps ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys mierkprogramys “Regionalūs i vītejūs medeju atbolsta programa” apakšprogramys “Atbolsts sabīdriski nūzeimeigys žurnalistikys radeišonai medejūs Latgolys planavuošonys regionā” atbolstu.


text:
Horeografs, deju pedagogs i muzykants, Rēzeknis tautys teatra akters, deju kūpys “Dziga” vadeituojs. I. Dreļs radejs daudzys Latvejā doncuotuoju īmeiļuotys tautiskuos dejis – “Ābrama polka”, “Kūmas”, “Īdeņas dancis” i cytys, ir Deju svātku virsvadeituojs, vairuokkuortejs Leluos folklorys goda bolvys laureats.
NOMINANTI:
Inta Uškāne, Daugovpiļs nūvoda kulturys centrys
Anita Ločmele, Baļtinovys dramatiskuo kolektiva “Palādas” režisore
Ināra Rasima, Kuorsovys Tautys noma vadeituoja
Ruta Cibule, Bolvu centraluos bibliotekys vadeituoja


text:
Indīpopa grupa “The Sound Poets” 2020. godā publicēja video latgaliskajai dzīsmei “Tik lānai kai munys dūmys”, kuru pyrmū reizi izpiļdeja Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2018” padūšonys ceremonejā.
Dzīsme “Tik lānai kai munys dūmys” latgalīšu muzykys klauseituojim ir zynoma jau daudzus godus, tū sarakstejs i izpiļdejs Uģis Vilcāns. Par izvēli izpiļdeit Uģa dzīsmi grupa “The Sound Poets” sovā facebook.com kontā roksta: “Ir vairuoki īmesli, parkū asam izavieliejuši īskaņuot i pavasara koncertserejā “Klusāk” atskaņuot itū breineigū Uģa Vilcāna dzīsmi “Tik lānai kai munys dūmys”. Pyrma gods, kod Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” organizatori aicynuoja pagūdynuot ceremoneja ar sovu daleibu, myusu Kārlis Josts, dzims i audzs Latgolā, pīduovuoja ideju par myusdīneigu latgalīšu dzīsmi myusu aranžejā. Mes patīsi īmīļuojom itū dzīsmi i izlēmem tū īraksteit, kab tei atītu da jiusu vysu”.


text:
Leivuonā byus apsaverama stykla pyutieju dorbu izstuode “Līvāni = stikls”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Nu ituogods 1. decembra da 2022. gods 29. janvara Leivuona nūvoda Centralajā bibliotekā apmaklātuoji varēs apsavērt unikalus Leivuona Stykla i amatnīceibys centra (LSAC) stykla pyutieju Aleksandra Logvina i Valērija Veisa vysaidu formu izstuožu dorbus, informej LSAC mārketinga specialiste Maija Dziesma.
Piec Leivuona stykla fabrikys sliegšonys 2008. godā, tūreizejā Latgolys muokslys i amatnīceibys centrā 2016. godā tyka izveiduota stykla pyušonys darbneica, kuramā dorbu suoce pīredziejuši stykla pyutieji A. Logvins i V. Veiss. Meistaru prasmeiguos rūkuos tūp kruosaini i myrdzūši stykla darynuojumi i suvenirim, i praktiskai izmontuošonai. Itūšaļt LSAC interesenti var apsavērt i īsaguoduot A. Logvina i V. Veisa izgataveitūs vysaidu izmāru originalus dorbus, suocūt nu mozūs formu suveniru – putynu i dzeivnīku figureņu, zīdu, kruojkaseišu, videja izmāra trauku, da pat vysaidom lela izmāra vāžu. Sevkurs darynuojums ir unikals, partū ka teik radeits bez īprīšk sagataveitu formu. Meistari sasadorboj ari ar muokslinīkim, stykla darynuojumūs realizejūt vys jaunys idejis.
Izstuodis laikā tiks demonstrāta ari jaunuo eisfilma “Stikla pūšanas tradīcija Līvānos”, kurei pīduovoj īsavērt Leivuona stykla tapšonys procesā. Eisfilmā Leivuona stykla fabrikys bejušī stykla pyutieji doluos atmiņuos par sovom dorba gaitom i fabrikys bejušajim zīdu laikim. Stykla pyušonys tradiceja Leivuonā ir īkļauta Nacionalajā namaterialuo kulturys montuojuma sarokstā. Filma izveiduota pasateicūt, VKKF mierķprogramys “KultūrElpa” i Kulturys ministrejis atbolstam.
Eisfilma “Stikla pūšanas tradīcija Līvānos” digitaluos īreicēs daīmama sevkuram interesentam.


text:
Kulturys īsacejumi nedeļai: sagiut vosoru fotosesejā, tyvuokais koncerts i Daugovpiļs skrošu ryupneica
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Itūnedeļ Bolvu nūvoda Rekovys vydsškolā suoksīs jaunīšu latgaliskais seminars “Atzolys”, kurā byus vareiba sasatikt ar latgaliskajā vidē aktivim ļaudim, izzynuot vaira par breivpruoteigū dorbu, kai ari, saprūtams,vaira runuot i raksteit latgaliski. Ituos nedelis kulturys īsacejumim uzrunuojom vīnu nu poša pyrmuo seminara “Atzolys” (kas nūtyka 2004. godā Kuorsovā) dalinīku – Latgolā lobuok zynomu kai grupys “Borowa MC” muziki Aigaru Runči.
Atguodojūt sovu pīsadaleišonu jaunīšu seminarā “Atzolys”, Aigars soka: “Tys beja seņ, bet beja taisneiba! “Atzoluos” es tai eistyn apsazynuoju, ka latgaliskais nav svareigs tik maņ, bet ari daudzim cytim leidzeigi dūmojūšim jaunīšim, i ka latgaliskajā i myusūs ir taids spāks! “Atzoluos” es īpasazynu ar sovu sīvu, īpasazynu ar Ingaru (Gusānu – red.), ar kuru dreiž piec tam kūpā suocem raksteit dzīsmis i ar “Atzolu” jaunīšim par reizi piec nūmetnis mes kūpā uzastuojom i ar “Borowa MC” uzvarējom festivalā “Osvalds”. Breineigs laiks, viņ gryuts nūticēt, ka tys beja tik seņ…” Īsavieršonai ari pyrmajuos “Atzoluos” Aigars pīduovoj ari puora fotokadrus, sokūt, ka biļdis ir burtiski puorfotografātys, jo tūlaik jau taidu teleponu nabeja.
Itai nedeļai i vosorai, cik vēļ tuos ir palics, Aigars īsoka itaidys aktivitatis i doromuos lītys:
Atrakceju ci izzynūšī parki sasajusšonai kai bārnam
Sasajust pošam kai bārnam i nūdarbynuot bārnus iz vysu dīnu!? Ar sovim bārnim lobpruot braucu iz dažaidim atrakceju, kai ari izzynūšajim parkim, kur var izatrokuot dažaiduos atrakcejuos. Ka saīt byut Reigys pusē, tod īsoku nūīt iz “Skypark” tierdznīceibys centrā “Domina” (tī pīaugušajim, kas pavoda bārnus, īīšonys moksa ir diveji eiro). Ka brauc iz Reigu nu Rēzeknis i Daugovpiļs pusis, tod pa ceļam, saprūtams, ir “AB Parks”, bet, ka asat gotovi braukt garuoku ceļa gobolu, tod jauns aizraunūšs parks ir “Vizium” Ventspilī.
Fotoseseja vosorys sagiušonai
Kai reizi saceja vīnā reklamā, vosora nav eisa – vosora ir uotra, kod juoīspiej i juopīdzeivoj cik daudz! Mes saimē raugam īmyužynuot, kai mes izaveram i jiutamīs, deļtuo raugam sareikuot kaidys fotosesejis – dobā voi kaidā interesantā vidē. Piečuok ituos kartenis cīši labi nūdar duovonom babom i rodim.
Stuojitēs zemissardzē!
Nu ituo gods breivdīnu planūs jo eipaši īsoku atrast laiku ari zemissardzei. Itys ir nūzeimeigs i breivpruoteigs sūļs, ar kuru puorbaudeit sevi, nu reizē īsavuiceit ari daudzi kuo jauna.
Vosorys koncerti
Itūvosor koncertu vysapleik ir tik daudzi i vysi tik lobi! I lobuokais, ka koncerti kotram ir tik tyvai kai nikod – patiemejit nūtikšonu afišā i nūteikti atsarass lobuokais sev, jo nūteik VYSS! Ari mes ar “Borowu MC” tikū pīsadalejom Rēzeknis svātkūs – tik breineigs i aizrauteigs koncerts, bejom sasailguojuši vīns piec ūtra (kai grupys bīdrim, tai klauseituojim).
Ekskurseja ar gidu Daugovpiļs skrošu ryupneicā
Itūvosor ar saimi bejom Daugovpiļs skrūšu ryupneicā. Tik švaki sasajutu par tū, ka nazyn par kū tī da ituo nabeju bejs agruok! Tik autentiska i aizraunūša vīta, kur gids (kurū obligati īsoku) paleidzēja izzynuot skrošu ražuošonys procesu i dažaidys nūtikšonys ap ryupneicu kai niu, tai nu viesturis puslopu. Ekskurseja tī beja izcyli pavadeits laiks!


text:
Daneja
Daneja (danīšu: Danmark) – vaļsteiba Pūstumu Europā. Kūpā ar Grenlandeju i Fareru Salom veidoj Danejis Kienesti (danīšu: Kongeriget Danmark). Daneja irā iz dīnavydim vysuvaira byunūša Skaņdinavejis vaļsteiba iz vyds Baļtejis i Pūstumu jiurys. Vaļsteibys teritoreju veidoj Jutlandejis pussola i nazcik solu – Zelandejis, Fina, Langelana, Bornholma i cytys mozys. Jutlandejis dīnavydūs rūbežs ar Vuoceju (68 km). Kategata i Eresuna jiuru šauris škir Daneju nu Švedejis, Skageraka jiuru šauris – nu Norvegejis. Pyrma Kīļa kanala izkasšonys, vīneigais kuģu ceļš nu Baļtejis jiurys da Pūstumu jiurai beja varams pa itym trejim kanalim, zynomim kai „Danīšu šauri”.
Myuslaikūs Daneja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Danejai irā vaļsteibys leidzīņa vaļdeiba i 98 vītejuos vaļdeibys (pošvoldi). Koč i nu 1973 gods Daneja irā Europys Savīneibys dalineica, jei navā dasaškieruse pi eurys zonys i vys vēļ vaļsteibys oficialuo valuta irā Danejis krona. Daneja irā nazcik vydtautisku organizaceju dalineica nu pošys īstateošonys dīnys – NATO i Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejā (VEKRO). Taipoš jei irā Europys Drūsuma i Kūpādareibys organizacejis (EDKO) dalineica. Byuteigai atguoduot, ka Grenaldeja i Fareru Solys, teritorejis ar lelu autonomeju, navā Europys Savīneibys dalineicys.
Danejai ar jaukta tierga kapitalizma ekonomiku i augstu vaļsteibys labtureibu irā vīns nu pošu augstū leidzīņu ījāmumu leidzonumā. Danejā irā pošu lobais komercdarbeibys klimats pasaulī. Nu 2006 gods da 2009 godam Danejis Kieneste pīzeita kai „pošu laimeiguo vīta iz zemis”, pamatojūtīs iz veseleibys, labtureibys i izgleiteibys standartim. 2010 godā Daneja pīzeita kai vīna nu pasauļa mozuok korumpetajom vaļsteibom.
Vaļsteibys nacionaluo daņu volūda irā cīši radnesteiga švedu i norvegu volūdai, ar kū irā styprys kultureigys i viesturiskys saitys. 80,9% Danejis dzeivuotuoju irā evaņgeliku ļutarticeigī. Pa 2010 gods datim 548,000 cylvāku (9,9% Danejis dzeivuotuoju) irā emigranti ci emigrantu piedinīki. Vysuvaira (54%) nu jū irā cytu Skaņdinavejis ci Europys vaļsteibu ļauds, cikom cyti pa lelumam irā nu Tiveimim Reitim i Afrikys vaļsteibom.
Etimologeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Politiskuo sistema[pataiseit | labot pirmkodu]
Administrativais dalejums[pataiseit | labot pirmkodu]
Ekonomika[pataiseit | labot pirmkodu]
Demografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Etniskais sadors[pataiseit | labot pirmkodu]
Volūda[pataiseit | labot pirmkodu]
Religeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Sports[pataiseit | labot pirmkodu]
Verīs taipoš[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]


text:
Izdoncuots II storptautyskais dzigu festivals „Eima, eima”
II storptautyskais dzigu festivals „Eima, eima” gūdam nūsvieteits. 30. junī festivals īsasuoce ar Lobdareibys koncertu Bolvu pansionatā i sasadoncuošonu Bierzkalnis pogosta estradē. Vokorā lelkoncertā „Doncuosim!” Bolvu piļsātys parka estradē pīsadaleja Bolvu, Baļtinovys, Ruguoju, Vileks, Olyuksna i Ludzys nūvodu dzigu kolektivi. Lelkoncertā kolektivi izdoncuoja raksturdzigys nu vosorys saulgrīžim da rudiņa saulgrīžu laikam. Vieramīs saulis dzigys vosorys saulgrīžu laikā, izdareibys darbeigūs saiminīku dienā Jākubūs i čakluos saimineicys Annys dīnā, ryupejamīs, kab labeiga aug teirumā, protom vysu izaudzātū nūvuokt i nūtierguot.
Storptautyskuo dzigu festivala idejis autors ir festivala muokslenīcyskais vadeituojs i Bolvu regiona dzigu kolektivu viersvadeituojs Agris Veismanis. Pyrma treis godu festivals pyrmū reizi nūtyka Bolvūs. Itūgod A. Veismanis nūlēme, ka ir daguojs laiks pulcynuot kūpā Baltejis valstu doncuotuojus, kab sev i skateituojim par prīcu izadoncuotu i nūsavārtu kaidus dzigu sūļus doncoj sābrūs. Lelkoncertā „Doncuosim!” Igauneju puorstuovieja Pilvys piļsātys jaunīšu dzigu kūpa „Kagu Kabujalakōsō”, Krīveju – Opskys piļsātys saimis dzigu kūpa „Zavalinka” i Lītovu – Zarasai kulturys centra dzigu ansamblis „Ežerūnas”. Sābru vaļstu kolektivi boguotynuoja svātkus ar naradzātom dzigom, horeografejom, muzykalū pavadejumu i tārpim. Koloritū Krīvejis kolektiva izastuošonu, skaiškūs tārpus i solistis Irinys Konopļovys skaneiguos dzīsmis vēļ ilgi pīminēs pasuokuma apmaklātuoji.
Lela prīca, ka na tik bolvenīšim beja īspieja viertīs sābru vaļstu kolektivu izastuošonu, nu ari Vileks nūvoda cylvākim, jo svātdiņ, 1. julī, Vileks piļsātys estradē koncertā „Igauneja, Latveja, Līvota… myus vīnoj dziga!” pīsadaleja Pilvys piļsātys jaunīšu kūpa „Kagu Kabujalakōsō” i Zarasai kulturys centra dzigu ansamblis „Ežerūnas”. Latvejis doncuot prasmi ruodeja „Dēka”, „Dēkaiņi”, Škilbanu pogosta jaunīšu tautu dzigu kolektivi i Bolvu Kulturys i atpyutys centra senioru dzigu kūpa „Luste”. Latvīšu tautu dzigu sūli pateikami papyldynuoja naradzātī lītovīšu tautystārpi i izastuošona, i naparastuos igauņu jaunīšu dzigys. Lītovīši ar eleganci i izneseigim tārpim paruodeja Klaipedys regiona dzigys, kas leidzynuojuos smolkom Anglejis golma dzigom. Kai ari lītovīšu videjuos paaudzis dzigu kolektivs paruodeja kaidus valšus i polkys doncoj Lītovā. Igauņu jaunīšu dzigu kolektiva atraktivuos dzigys, azartiskuo doncuot prīca, straujuos dzigu horeografejis aizruove kotru skateituoju. Igauņu kolektivs Zīmeļlatgolā gasteja ūtrū reizi. Puse kolektiva dalinīku ir pīsadalejuši ari pyrmajā storptautyskajā dzigu kolektivā „Eima, eima”. Kūpys „Kagu Kabujalakōsō” treners ir labi pazeistams Igaunejis horeografs i dzigu školuotuojs Maido Saar. Igauņu dzigu kūpā ir profesionali doncuotuoji, kuri koncertej Igaunejā i uorzemēs, kai ari pīsadola breivdobys izruožu īstudiešonā.
Nu Bierzpiļs pusē dzeivojūšim 1. julī koncertā beja īspieja sasatikt ar Opskys piļsātys saimis dzigu kolektivu „Zavalinka”. Krīvejis kolektivs izastuošonys laikā pasamaneja treis reizis puormeit tārpus, dūdūt īspieju skateituojim nūvērtēt krīvu tauteibys temperamentu i jim tik rakstureigūs dzigu sūļus.
Lītovīšu kolektiva vadeituoja Jovita Mikutaviciene atzineigi nūviertieja sakuortuotū kulturys infrastrukturu Bolvūs i Viļakā. J. Mikutaviciene saceja: „Jiusim ir sakuortuotys estradis i kulturys nomi. Myusim beja lela, lela prīca doncuot skaistajūs dzigu svātkūs Latvejā. Lelu paļdis par izjimšonu sokom Bolvu i Vileks nūvodu pošvaļdeibom. Caram ari iz prīšku sasadorbuot ar jiusu pašvaļdeibom. Aicynojam jiusu dzigu kolektivus pīsadaleit dzigu svātkūs Zarasai piļsātā i rajonā!”. Bolvu nūvoda dūmis prīšksādātuojs Andris Kazinovskis pasnīdze Pateiceibys rokstus vysim kolektivu vadeituojim, kuru vadeitī kolektivi pīsadaleja starptautyskajā dzigu festivalā. Jis pasateice vysim par īguļdeitū dorbu i beja prīceigs, ka skateituoju rynduos varieja redzēt vysu paaudžu cylvākus: bārnus, pīaugušūs i seniorus. A. Kazinovskis atzyna, ka dziga vīnoj vysys paaudzis i aicynuoja sasatikt jau cyta goda festivalā!”
Sagatavieja Vineta Zeltkalne
Karteņuos – II storptautyskais dzigu festivals „Eima, eima”, autoris foto


text:
Bolvi
Bolvi[1] (latvīšu: Balvi) — mīsts pūstumu Latgolā, Bolvu nūvoda centrys. Mīsts atsarūn Bolvu i Pārkuņu azara malē, obejus azarus saškir Bolupe, autoceļu P35 i P47 krystā. Atostums da Rēzeknei — 80 km, da Reigai — 219 km.
Mīsta centrā irā pīminieklis Latgolys partizanu pulka karaveirim, tautys pasaukā „Stanislavs”.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latgolys administrativais īdalejums. Latgolys piļsātys, nūvodi, pogosti (2019. goda 27. majā). Vaļsts volūdys centrs. Veireits: 2020. goda 3. janvarī


text:
Gavieņs, kab cylvāks varātu gareigi atsajaunuot
Cylvākam kotra dīna ir lela duovona i tymā pat laikā atbiļdeiba par tū, kai šei dīna teik izmontuota. Kasdīnys straujajā dzeivis skriejīnī myusu dīnys pīsapylda ar myusu dorbim, pīnuokumim myusu sātuos, ar atpyutys šaļteņom i tt. Bīži myusim daīt saceit, ka nav laika, ka daudz dorba, ka asam nūguruši i tt. Nu ir ari breiži, kod apsastuojam i redzim, cik laiks mudri ir aizskriejs, ka poši palīkam vacuoki, i varbyut golvā īīt vaicuojums, kas tod ir cylvāks? Voi tikai dorba zyrgs, kurs nu reita leidz vokoram skrīn dorbūs i ik pa laikam var atsapyust? I tuodeļ ir gavieņa laiks – laiks, kod varim nadaudz cytaižuok pavadeit myusu kasdīnu klusumā i attureibā nu īrostom lītom, lai nūvārtātu i pasaceitu paļdis par tū lelū duovonu nu Dīva, kas ir myusu kotra dzeiveiba.
Zinim, ka gavieņa laiks ir saisteits ar atsasaceišonu. Tys ir laiks, kod mes Bazneicā eipaši puordūmojam Kunga Jezus cīsšonys i nuovi, partū ka Kunga nuove pi krysta myusim dūd grāku atlaišonu. Caur tū Dīvs myusim paruoda, ka cylvāks ir aicynuots iz kū cīši breineigu – iz myužeibu. Var ruodeitīs, ka gavieņa laiks ir dūmuots, kab cylvāku kaidā nabejs veidā īgrūžuotu, padareitu jū nabreivu voi vīnkuorši lyktu cylvākam gaveit tikai tuodeļ, ka juogavej. Bet gavieņa laika atsasaceišona cylvākam īvuica lobuok izmontot pasauļa lobumus, kū Dīvs ir devs. Dīvs, kod radeja pasauli, cylvākam deve aizdavumu puorvaļdeit vysu radeibu. Cylvāks kai sapruoteiguoko byutne ir pasauļa lītu puorvaļdnīks, bet na saiminīks, deļtam ka pasauļa saiminīks ir Dīvs. Cylvākam šymā puorvaļdeišonā ir juoīvāroj Dīva lykumi, bet na juoizdūmoj sovi. Zinim, ka pasaulī ir daudz tragedeju, nalaimu i tys bīži ir deļtam, ka cylvāks ar pasauļa lobumim ir reikuojīs preteji Dīva lykumim ci, cytim vuordim runojūt, ir reikuojīs kai saminīks, gribādams byut Dīva vītā. Partū gavieņa laikā, kod mes atsaturim nu skaļom izprīcom, asam māranuoki iesšonā ci atsasokom iz gavieņa laiku nu kaida īrosta komforta, tod varim vairuok nūviertēt tuos duovonys, kū Dīvs myusim kasdīnā snādz, varim vairuok solidarizētīs ar tim, kuri dzeivoj tryukumā, i tys myusus ari mudynoj byut žāļsirdeigim ci izpaleidzēt kaidam cylvākam, kam īt gryušuok, na tik daudz dūmuot vīneigi par sevi, partū ka, snādzūt paleidzeigu rūku, mes jiutam gondarejumu i prīcu par cyta cylvāka smaidu sejā.
Gavieņa laiks ir ari eipašs žālošonys par grākim i lyugšonys laiks. Cylvāks palīk par griecinīku, kod puorkuop Dīva lykumu, kod reikojās preteji Dīva izveiduotajai dabiskajai kuorteibai. Dīva lykums ir kotra cylvāka sirdī, partū ka kotrs cylvāks dzili sirdī apsazynoj, ka dareit puoresteibu cytam ci sev nav labi. Mes, vysi cylvāki, asam griecinīki, partū gavieņa laikā eipaši īteicams pīīt pi grāku syudziešonys, kab sajimtu nu Dīva grāku atlaisšonu i styprynuojumu. Lyugšonā varim uzticēt myusu vajadzeibys, i ituos vajadzeibys myusim šaļtim ir ari saisteitys ar kaidom gryuteibom, i partū ir juolyudz nu Dīva paleidzeiba. Ruodīs, ka lyudzamīs, nu nikas nasamaina iz lobuokū pusi, bet tys nanūzeimoj, ka Dīvs nadzierd myusu lyugšonys. Pāvests Francisks soka, ka Dīvs dorbojās pazemeigi i klusi. Dīvs nu myusim prosa pacīteibu, i gavieņa laikā mes varim vyngrynuotīs pacīteibā.
Katuoļu Bazneicā jau nu senejūs laiku ir daudz skaistu lyugšonu i dzīduojumu, kas paradzāti gavieņa laikam: Krystaceļš, „Ryugtuos suopis” i cytys lyugšonys i dzīsmis, kas myusus mudynoj puordūmuot Kunga Jezus cīsšonys i nuovi, kai ari žāluot par sovim grākim. Lai myusu mīreigi i attureigi pavadeitais gavieņa laiks mums paleidz sasagataveit prīceigajim Kunga Jezus augšanceļšonuos svātkim, lai itī svātki myusim paleidz saprast tū, kas pateišom cylvāku var dareit laimeigu. Lai svieteigi teik pavadeits atlykušais gavieņa laiks i prīceigi i cereibys pylni ir Leldīņu svātki!
Roksta autors: prīsters Renārs Birkovs
Karteņa: K. Pokratniece


text:
Malvina Romka
Malvina Romka. Dz. 1932.godie 16.oktobrie Mukaušovas cīmā. Audeja, rūkdorbnīce. Ir muocejusies Upītes 4-gadeigajā školā, tod Rekovas 7-gadeigejā školā. Aust īzamuocejuos pi sovas mammas. Ir struodovuse “Daiļradie” par audeju.
Ar sovim dorbim 1980.godā ir pīzadalejuse tautas lītiškuos muokslas izstuodie Reigā, par kū ir ari Gūda roksts.
20.gs. 80.godu beiguos Upītes bibliotekā kūpā ar Irēnu Slišāni īkuortova aužamūs stuovus i muoceja školānus aust rūžcelini.
2020.goda augustā Upītie nūtyka Tekstilmuokslenīku simpozijs. Simpozija daleibnīki īzapazyna ar Upītes puses kultūrviesturiskū montojumu, tymā skaitā ari ar Malvinas darynuotū pyuru: austejīm dečīm, goldautīm, dvīļīm, greidasdečīm i gultasmaisīm, izšyutejuom sedziņuom, goldautīm i spilvanīm (poduškuom), adātejīm kulaiņīm, pierstenīkīm i zečiem, kuo ari tamburietuos dvīļu i pologu kvarbatkas, goldautus i sedzines.
Malvinas Romkas pyurs, apskota Tekstilmuokslas simpozija daleibnīkī, 2020. goda augusts