text:
Ar koncertu Reigā 35 godu jubileju svieteis folklorys kūpa “Grodi”
Roksta autore: Laura Melne, portals lakuga.lv
3. septembrī 18.00 stuņdēs Latvejis Universitatis Botaniskuo duorza pasuokumu telpā “Šķūnis” nūtiks folklorys kūpys “Grodi” 35 godu jubileja koncerts “Sudrabu smeldama”. Kai stuosta vīna nu “Grodu” izveiduotuojom Aīda Rancāne, vysys dzīsmis tymā izskanēs latgaliski.
Folklorys kūpu “Grodi” 1987. godā Reigā leidz folklorys kusteibys atdzimšonu izveiduoja Aīda Rancāne i Andris Kapusts, kuri pīredzi folklorā jau beja dabuojuši tautys tradiceju kūpā “Budēļi”. Jī tī bejuši vīneigī ar latgaliskajom saknem, partū izdūmuojuši veiduot sovu kūpu. “Grodi” sevi pīsaceja ar Daugovys programu, kas beja kai protests pret tuo laika aktualitati – planavuotū Daugovpiļs HES izveidi. Jī ari suoce braukt ekspedicejuos pi teicieju iz Latgolu, tī savuoktuos dzīsmis tyka īraksteitys vinilplatē “Piesni Latgalii”, kū izdeve Pūlejis izdevnīceiba. “Grodi” aktivi īsaisteja trešuos atmūdys nūtikšonuos – dzīduoja strieļnīku i izsyuteitūs dzīsmis, 1988. goda festivalā “Baltica” izguoja ar pošu taiseitu Latvejis karūgu. Jī ari beja pyrmuo folklorys kūpa, kura tyka aiz “dzeļža prīškkara” i 1988. goda majā gasteja Rītumberlinē, snādzūt koncertu ari trymdys latvīšim. Aīda Rancāne soka, ka tūlaik jau natyka dūmuots par sevis paruodeišonu voi pošizpausmi, bet cīši svareigs bejs taišni nacionaluos identitatis, Latvejis naatkareibys vaicuojums.
“Grodi” teik saisteiti ar maskuošonuos tradiceju atjaunuošonu, da ituo mozuok zynomu godskuortu svātku svieteišonu. Vīns nu “Grodu” nūpalnu ir ari tautys vejūlis muziciešonys gaismā ceļšona folklorys kusteibā, kas da tuo nabeja īvāruota i atzeita. Foklorys kūpā tyka īsaisteits ari Aīdys tāvs – tautys vejūļnīks Andrejs Rancāns (1929-2014). Taipat taišni “Grodi” bejuši vīni nu pyrmūs, kas Reigā vēļ 80. godu beiguos suokuši dzīduot latgaliski. Vysod lela daļa folklorys kūpys repertuara bejušys dzīsmis nu Latgolys, tok na tik. Kai stuosta Aīda, saprūtams, ka jai kai nu Latgolys guojušai ituo nūvoda folklora ir eipaši tyva, tok “Grodu” uzstuodejums nikod nav bejs dzīduot tik latgaliski. Tok saguojs tai, ka 35 godu jubileja koncertā gon vysys dzīsmis byušūt latgaliski.
Kai soka Aīda, itymūs 35 godūs, kod nūtics daudz puormaiņu vaļstī i sabīdreibā, vysu laiku ir vajadziejs dūmuot i aktualizēt tū, kaids ir “Grodu” darbeibys mierkis. Tī ir mainejušīs, tok pošai Aīdai, juos saimei i tyvuokajim leidzgaitnīkim tys nūteikti jau ir palics par dzeivisveidu. Jaunī dalinīki otkon ar tū ir juoīpazeistynoj. “Kod suoc nūsadorbuot ar folkloru, tev ir juoīpasazeist ar tradicejom, tū, kod i kai dzīsmis dzīduotys, kaidi ir svātki, rituali. Partū mes kūpā svietejom godskuortu svātkus. Myusu mierkis ir ari dzīduot – pats dzīduošonys process. Tys ir cīši vierteigs i veseleigs – ka cylvāks dzīd i doncoj, jis jiutās labi. Mums ari svareigi, kab mes tū dareitu tradicionali. Vēļ vīns mierkis ir taidys idealuos Latvejis uzturiešona. Taidys varbyut nikod nav i nabyus, bet mes varim sovā golvā, dvieselē izveiduot, kai tys ir bejs. Dainys pīduovoj materialu par idealū, skaistū pasauli,” stuosta Aīda.
Daudz puormaiņu pīdzeivuojs ari “Grodu” sastuovs. Niu folklorys kūpā dorbojās 11 dalinīku: Aurēlija, Asnate i Aīda Rancānis, Irita i Reinis Vimbys, Elīna Ose, Dārta Apsīte, Agita Berga, Ieva Šmite, Germans Gordejevs i Oskars Pakers. Leluokuo daļa nu jūs pīsavīnuojuši beidzamūs puors godu laikā. Jaunūs dalinīku tyvuoka īpazeistynuošona ar tradicejom ir ari vīns nu īmaslu, deļkuo “Grodi” reikoj vosorys nūmetnis Latgolā, kur brauc gostūs pi teicieju. Kai soka Aīda, “kur tod vēļ cytur kai Latgolā folkloru vyslobuok var izbaudeit i sadzierdēt da kaula”. Jī pārņ bejuši Viļakys, itūgod – Juosmuižys apleicīnē. Partū “Grodi” ari soka, ka jūs sudobra olūti ir Latvejis ļauds i jūs tradicejis, iznastys i izsejuotys cauri godu symtim, gudrī veiri, struodeiguos sīvys, jūs dzīduotuos dzīsmis i doncuotī daņči, jūs muoka izdzeivuot vaidu i mīra laikus. “Grodi” nūmetnēs na tik vuoc folkloru, bet ari izzynoj teicieju dzeivis guojumu i atzinis.
Saulis sagaideišona i pavadeišona, maizis cepšona, pīna slaukšona, deču i ručnīku ausšona, dzīduošona, pīdereiba dzymtajai vītai – tī ir tī mozī kasdīnys spāka olūti, par kurim sovā pīredzē dalejuos satyktuos teiciejis. “Grodu” jubileja koncertā skanēs itūs teicieju bolsu, jūs izsaceituos dzeivis gudreibys. Tymā tiks izdzīduotys tuos Latgolys nūvoda dzīsmis i dejis, kas, atsajaunojūt “Grodu” dalinīku sastuovam, repertuarā īguojušys beidzamajūs godūs. Vysvaira īcīneita niu “Grodim” ir Latgolys daudzbalseiguo a capella dzīduošona, tok koncertā naizpaliks ari jaunuokuo folklorys sluoņa dzīsmis ar muzykys instrumentu pavadejumu. Eipašs ir ari “Grodu” izskots – tī nav klasiski tautystārpi, bet da ituo naaktualizāts 19. g.s. beigu/20. g.s. suoku drēbu komplekts ar pučainom katuna blūzem i streipainim prīškautim. Aīda soka, ka tuos var saukt par “svātdīnis drēbem”, kas laukūs bejušys cīši izplateitys.
Kod vaicoju par “Grodu” planim iz prīšku, Aīda soka, ka itys ir vysgryutuokais vaicuojums – beidzamī godi pīruodejuši, ka nikuo daudz planavuot navar. Tok jim cīši grybātūs īraksteit i izdūt muzyku, kū “Grodi” jau gona ilgu laiku nav darejuši. Itūgod jau īraksteitys sešys dzīsmis, vēļ, īspiejams, varātu īraksteit ari kaidus instrumentalus skaņdorbus i tod, cerams, varim gaideit ari kū taustamā formatā.


c: text/html

text:
Vuorna, staiguodama pa azarmali, atroda vēzi. Prīcīga, ka byus lobs kimūss, saķēra tū un nesja uz perekli. Vēzis radzādams, ka nuove tyvojas, suoka pruotuot, kai nū tuos atsapestēt. Te jis suoka vuornu slavēt, un sūlejuos sašyut tai jaunu skaistu un syltu apģērbu, juo šis asūt lobs skraucis [jeb kraucis no poļu un baltkrievu “kraviec” skroderis].
Lai tik palaižūt šū azarā zirkles patacynuot. Vuornai tei runa patyka. Jei palaidja vēzi un tys uotri īruopuoja yudinī. Nu tines vēzis teicja: “Sauc sova skrauča!”
Vuorna dūmuoja, ka viņai jāsauc vēža, viņa suoka liduot viers yudiņa un klīgt: “Skrauc, skrauc!” Bet vēzis naatsaucja. I šūdīn vuorna, skrīdama par yudini, klīdz: “Skrauc, skrauc!” bet skraucis kai naīt, tai naīt svuorku šyutu.
R. Tabine Rēzeknē.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Stuostnīki var dasasaceit “Omotu stuostim”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Vosorys pylnbrīdā, 19.–20. julī, Preiļūs, IV Latgolys stuostnīku festivalā “Omotu stuosti” iz sasatikšonu aicynoj stuostnīkus nu vysu Latvejis nūvodu, kai ari amatnīkus i tradicionaluos kulturys mīļuotuojus. Dasasaceišona da 28. juņa, itūgod Latgolys festivalā gūdā teik calta kūka amatnīceiba – eipaši pinieju omots, informej festivala koordinatore, Preiļu Golvonuos bibliotekys Bārnu literaturys nūdalis vadeituoja Vilhelmīne Jakimova.
Vīns nu Latgolys festivala aizdavumu ir veiduot atpazeistamu iradūšu platformu Latgolys amatnīceibys izzynuošonai ipopulariziešonai. Īprīškejūs godūs īpazeits pūdnīka, kuozu saimineicys i bitinīka omots. Ituo gods tema veļteita kliudzeņu piniejim, partū itūreiz stuosteisim par itū omotu, juo pratiejim, byus vareiba vāruot, kai nūteik peišonys process ipuorsalīcynuot, kū spiej radeit myusu rūkys.
Pyrmuo festivala dīna tiks atkluota Preiļu Golvonajā bibliotekā ar eisū īsasiļdeišonys stuostu riņči, tod vysi dūsīs iz kliudzeņu pinieja Jura Gavara dzymtys sātu Vuorkovys nūvoda “Mežlokos”, kur, dorbuodamīs juo vadeitajā peišonys meistardarbneicā, varēs klauseitīs omota nūslāpumu stuostus. Turpynuojumā Rībeņu vydsškolys školuotuoja Rita Pudāne izstuosteis nūvodpietnīceibys i stuostnīceibys saskarsmis veiksmis stuostu, kuo rezultatā tyka izveiduotys tradiceju būrtneicys “Riebiņu novada stāsti”, bet vokorā sevkursinteresents aicynuots iz “Stāstu groziņvakaru” ar Jāņa Eglīša Preiļu Vaļsts ģimnazejis folklorys kūpu “Rūtoj”.
Festivala ūtruos dīnys aktivitatis rysynuosīs Rībeņu nūvodā. Mozajim klauseituojim byus vareiba pīsadaleit Bārnu reitā “Stuostu rypuļs”, ko vadeis Inguna Radziņa i Vilhelmīne Jakimova, bet lelajim stuostnīkim tymā laikā nūtiks M. Mellēnys i G. Pakalna vadeituo treneņnūdarbeiba.
Festivala eipašais gosts – Rēzeknis Tehnologeju akademejisstudeju i zynuotņu prorektore Angelika Juško-Štekele ar lekceju “Laimes meklējumi latgaliešu pasakās”, i festivala nūslāgumā – padomu dūšonys piecpušdīne “Jaunim devu suoļ ar maizi, vacim – jauku volūdeņ” ar folklorys kūpu “Jumalāni”.
Iz festivalu teik aicynuoti vysu Latvejis kulturviesturiskūs nūvodu stuostnīki, UNESCO Latvejis Nacionaluos komisejis teikla “Stāstu bibliotēku” puorstuovi, tradicionaluos kulturys meiļuotuoji, kai ari vītejuos folklorys kūpys, stuostnīku kusteibys atbaļsteituoji i interesenti. Iz festivala atkluotajim pasuokumim aicynuots sevkurs i jī ir bez moksys.
Festivala projektu finansiali atbolsta VKKF, Preiļu, Vuorkovys iRībeņu nūvoda pošvaļdeiba i vītejī uzjiemieji.
Sekmeigai festivala nūtikšonai vajadzeiga individuala daleibnīku dasasaceišona. Seikuoka informaceja par festivalu, rokstūt iz e-postu jakimovavilhelmine@gmail.com ci zvonūt 29495394 Vilhelmīnei Jakimovai.
Dasasaceišonys anketa i festivala programa.


text:
Veidoj filmu par Konstantinu Raudivi
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Nacionaluo Kinu centra 2019. gods jaunu filmu ražuošonys konkursā vaļsts atbolstu kūpumā sajāmuši 14 projekti – četrys spēlis filmys, četrys animacejis filmys i sešys dokumentaluos filmys. Pādejūs skaitā ari studejis “Centrums” veiduotuo “Izlaušanās”.
Par filmiešonu producents Bruno Aščuks: “Nazcik godus studeja gataveja dokumentaluos filmys par Konstantinu Raudivi “Izlaušanās” uzjimšonu. Ituo gods Nacionaluo kinu centra konkursā dokumentalūs filmu eksperti pīškeire atbolstu dorba turpynuošonai, bet pabeigt filmu varātu viņ 2020. gods beiguos. Pi filmys veiduošonys struodoj scenarists i režisors Andis Mizišs, operators Andrejs Verhoustinskis, skaņu režisors Ģirts Bišs, skaņu operators Aivars Riekstiņš, scenarists i producents Bruno Aščuks.
Projekta atteisteišonys laikā apzynuojom i izpietejom arhiva materialus, mekliejom i interviejom cylvākus, kuri beja satykuši i pazyna Konstantinu Raudivi i Zentu Mauriņu. Filmiejom kai Latvejā, tai Vuocejā i Šveicē. Sovuos atmiņuos par Raudivi dalejuos juo i Z. Maurinis paleidzis Annemarija Morgentālere nu Šveicis i Heidelore Heringa, kura dzeivoj Manheimā. Sovutīs Minsterē nūfilmiejom Albertu Spoģi, kurs taipat kai Raudive īt nu Latgolys i 2018. godā sajēme “Boņuka” bolvu. Lelu atbolstu filmiešonys grupai deve Latvīšu centrs Minsterē.
Školys gaitys Konstantins suoce Osyunā. Partū kotru godu školāni i školuotuoji sakūp Raudivis dzymtuos sātys vītu, kur nūlykts pīminis akmiņs. Ari itūgod, dīnu pyrma Raudivis 110. dzimšonys, kū atzeimiejom 30. aprelī i Osyunā beja ari filmiešonys grupa.
Tuoļuok filmēt dūmuots ar Raudivi saisteituos Latgolys piļsātuos – Kruoslovā i Daugovpilī.”
Rakstnīks, publicists i filozofs K. Raudive (1909–1974) ir vīns nu spūdruokūs i erudituokūs Eiropys mārūga dūmuotuoju, koč Latvejā jū vysod drupeit aizānuojuse dzeivisbīdris Zentys Maurinis popularitate. Raudive beja i spāņu kulturys viestnīks Latvejā, i aktivs latgalīšu inteligencis puorstuovs, bet dzeivis pādejā desmitgadē emigracejā nagaidūt palyka storptautiski slovons ar sovim eksperimentim, sasazynuodams ar tūpasauli i pat īraksteidams bolsus “nu tīnis”.


text:
Uorzemnīkus aicynoj dasasaceit latgalīšu volūdys kursim
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
“Valodu māja” organizej pyrmūs tīšsaistis latgalīšu volūdys kursus īsuocejim bez latvīšu volūdys zynuošonu. Kursūs izmontuotī materiali piečuok byus kai pamats latgalīšu volūdys vuiceibu gruomotys izdūšonai, kurā latgalīšu volūdu varēs vuiceitīs cylvāki ar prīškzynuošonom latvīšu, krīvu voi angļu volūdā.
Kursus vadeis latgalīšu volūdys entuziaste i vairuoku latgaliskūs projektu vadeituoja, kai ari īprīškejuo lakuga.lv redaktore Vineta Vilcāne. “Pādejūs godus asu veļtejuse daudz pyuļu latgalīšu volūdys i kulturys populariziešonai na tikai Latvejā, bet ari storptautyskā leiminī. Tys ir ļuovs daudz lobuok apjaust latgalīšu volūdys situacejis plusus i minusus, ari tū, kai volūdys situaceju varātu uzlobuot. Maņ ruodīs svareigi latgalīšu kūpīnai paruodeit, ka par latgaliskū interesejās ari nu uorys, tys ceļ volūdys prestižu pošu acīs, sovutīs puorejai sabīdreibai atguodynoj – latgaliskais ir vierteiba,” stuosta Vineta.
Vineta skaidroj, ka pīkrytuse vadeit kursus, kab varātu popularizēt latgalīšu volūdu. “Vuiceit latgalīšu volūdu uorzemnīkim ir vīns nu veidu, ka latgaliskū nest pasaulī, partū atsasauču “Volūdu sātys” aicynuojumam. Vuiceišona maņ pošai byus lels pīdzeivuojums i ari puorbaudejums. Nūdarbeibu saturs atbiļss volūdu prasmis A1 leimiņam, tī byus poši pamati. Lels uzsvors byus iz runuošonu, tai, lai īvuicātais nūdarātu kasdīnys saziņā.”
Kursu idejis radeituojs Snorre Karkonens-Svensons pībylst: “Kursus reikojam, deļtam ka gribim aprobēt latgalīšu volūdys vuiceibu gruomotu, ari lai popularizātu latgalīšu volūdu uorpus Latvejis rūbežu. Gribim izmontuot sovys zynuošonys i pīredzi volūdu vuiceišonys jūmā, lai izstruoduotu myusdīneigus, interesantus i nūdereigus latgalīšu volūdys viuceibu materialus ari mierkauditorejom, kurom agruok nav bejs nu kuo vuiceitīs. Latgalīšu volūdai vēļ nav tuo statusa, kas tai pīsanuoktu Latvejā. Popularizejūt jū uorzemēs, gribim na viņ sekmēt volūdys storptautyskū atpazeistameibu, bet ari tū, ka cylvāki, kam latgalīšu volūda ir dzymtuo, vaira ar sovu volūdu lapnuotūs i poši plašuok jū lītuotu.”
Dalinīku skaits ir īrūbežuots, grybātuojim juodasasoka leidz 20. oktobram, rokstūt ziņu iz info@valodumaja.lv.
Vaira par kursim var skaiteit ITE.


text:
Trešais pasauļa latgalīšu saliduojums veļteits bārnim
Roksta autors: portals lakuga.lv
Maja izskaņā nūtiks Trešais pasauļa latgalīšu saliduojums virtualajā vidē. Itū reizi tymā eipaši aicynuoj pīsadaleit saimis ar bārnim.
Pasauļa latgalīšu saliduojums nūtiks 31. majā “Zoom” platformā 18.00 stuņdēs piec Latvejis laika. Iniciativys autoris ir Vuocejā dzeivojūšuo Aija Mežale i Īrejā dzeivojūšuo Ingrida Tārauda. Aijai ideja par uorzemēs dzeivojūšūs latgalīšu sasatikšonom škārsteiklā rodusēs jau pyrma vairuokim godim, tok eistynuot tū saguojs tikai niu.
“Latgolys nuokūtne ir bārni, ar kurim muotis i tāvi runoj latgaliski, vuica latgaliskuos tradicejis. Taidu ir gona, bet na daudz. Mes aicynojom iz Pasauļa latgalīšu saliduojumu bārnim, lai kūpā parunuotu par latgaliskuo montuojuma nūdūšonu sovam turpynuojumam, pamineitu meiklis, padzīduotu dzīsmis, parunuotu par kasdīnu – kai bārnim izadūd latgaliskais,” par gaidomū pasuokumu soka organizatoris.
Saimis, kurys grib aktivi pīsadaleit sasatikšonā, aicynoj leidz 31. majam dasasaceit, aizpyldūt anketu ITE. Vāruot i tīšsaistē komentēt varēs ari pasuokuma lopā Facebook.
Organizatoris uzsver – lai pīsadaleitu nav obligati juomuok runuot latgaliski pošam, tikai juosaprūt saceitais.


text:
Muna vīta: Baļtinovai jaunuo reforma nav atsagrīzšona vacajā rajonā
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Itūgod Baļtinova, pyrma tuo mozuokais nūvods Latvejā, kū veiduoja vīns pogosts, kūpā ar bejušajim Viļakys, Ruguoju i Bolvu nūvodim apsavīnuoja Bolvu nūvodā. Kaids nūsmēja, ka tei ir atsagrīzšona vacajā Bolvu rajonā, tys tai nav, partū ka tūlaik beja diveju leimiņu pošvaļdeibys, tān – vīna. Kai baļtinovīši piec administrativi teritorialuos reformys (ATR) jiutās i kū dūmoj? Augustā pagastējom Baļtinovā i pavaicuojom. Sovys dūmys mums uzticēja Sonora Logina, Anele Bordāne, Imants Slišāns, Rolands Keišs.
Tānejuo reforma nav atsagrīzšona Bolvu rajonā
Niule cylvāki Baļtinovā saleidzynoj i runoj par tū, kai beja sovā vīna pogosta nūvodā 2009.–2021. godā i kai ir tān, īsuocūt dzeivi kūpejā Bolvu nūvodā. Bet, kai beja pyrms sova nūvoda 1990.–2009. godā, niansēs vairs atguodoj ratais.
Baļtinovys vydsškolys direktors Imants Slišāns ir vīns nu jūs: „Daži soka, ka piec ituos reformys byus, kai beja agruok – Bolvu rajonā. Es myusu apvīnuošonu Bolvu nūvodā kai atsagrīzšonu vacajā Bolvu rajonā nauztvaru. Tūlaik sova liemejvara beja kotrā pogostā, puori 500 pošvaļdeibu vaļstī. Rajons – pogostim vīns, bet daudzu vaicuojumu izlemšona pogostā iz vītys. Pīmāram, 2008. godā Baļtinovā atkluota jaunuokuo sporta zāle Bolvu rajonā. Tys nūtyka vēļ pyrms reformys. Pogosts pats jēme kreditu i halli izcēle. Tān par taida kredita jimšonu lam kūpejuo pošvaļdeiba, i te var ari vinnēt. Mozs pogosts navar pajimt kreditu, a lels nūvods – var. Dūmoju, ka tys ari beja pareizi, ka Baļtinovys pogostam izadeve nūsaturēt, palīkūt par atsevišku nūvodu. Mes daudzejaidā ziņā bejom naatkareigi, plusu beja vairuok kai minusu. Bet cylvāku skaits taipat palyka vys mozuoks.”
Imants turpynoj par tānejū situaceju, pošvaļdeibu vieliešonuos nu Latgolys partejis jis tyka īvālāts par deputatu jaunajā Bolvu nūvoda dūmē: „Asam jaunajā Bolvu nūvodā, kai īs, redzēsim ilgtermiņā. Tys, kai nūtyka pošvaļdeibu reforma, nabeja demokratiski. Bejušī mozī nuvodi, ari Baļtinova, bejom pret itū reformu. Aptaujā cylvāki vairuokumā izasaceja, ka jī naatbolsta nūvodu apvīnuošonu. Pa vysu Latveju nūtyka ari tīsuošonuos.
Tei reforma varēja byut sovaiduoka. Daudzi par itū runuoja Latvejis Pošvaļdeibu savīneibā, ka vajadzēja veiduot ūtrū pošvaļdeibu leimini. Daudzi soka tai: mozī nūvodi naspiej veikt sovys funkcejis. Tys byutu ideals rysynuojums, daudz kur Eiropā ir mozuokys pošvaļdeibys. Kai Latvejā beja leidz reformai. Pošvaļdeiba rysynoj daļu funkceju, ūtru atdūd ūtruo leimiņa pošvaļdeibai. Latvejis regioni Kūrzeme, Zemgale, Vydzeme, Latgola, Sēleja, Pīreiga izveiduotu pošvaļdeibu ūtrū leimini, daļu funkciju atdūtu jom. Tod mozuos varātu dzeivuot. Kū tyvuok cylvākam pošvaļdeiba, tū lobuok.
VARAM skaisti stuosteja, ka reformys rezultatā jebkurā Latvejis vītā uzalobuos pakolpuojumu pīejameiba i kvalitate. Nav saprūtams, kai tys var nūtikt vītā, kur beja nūvods i tān vairs juo nav. Svareigi, lai nūvodūs, kū pīvīnuoja, situaceja napalyktu švakuoka. Tei problema jau nav nūvodu izmārā, tod tei byutu breinumu viezeņa – apvīnoj četrus nūvodus, pieški atsarysynoj problemys.
Mes teišom mozuokais nūvods Latvejā bejom, bet taidi kai Viļakys, Kuorsovys nūvods beja piļneigi pošpīteikami. Piļsieteņa pa vydu, vydsškola, apleik kompakti pīci pogosti. Pūce pyrms tam reklamēja, ka reforma dūs pakolpuojumu kvalitati, uzlobuos naatkareigi nu atsarasšonys vītys. Kod beja tikšonuos ar tūreizejū VARAM ministru Juri Pūci Kuorsovā 2019. godā, es papraseju, kas izamaineis Kuorsovā. Jis gūdeigi pasaceja, lai jam naprosūt, a, kod byus jaunais Ludzys nūvods, tam lai i prosūt.
Pietnīki pīzeist, ka vīns nu atteisteibys svareigu faktoru ir attuolums nu Reigys. Lai tū rysynuotu, vajadzeiga regionaluo politika, tī var byut regionalī koeficienti voi nūdūkļu atlaidis. Iztaisūt lelu nūvodu, nikuo naatrysynoj, riski nūmalem taipat palīk leli.
Tys rysynojams kompleksi. Ir vaļstis, kur īvīsts regionalais koeficients. Pīmāram, ka struodoji Pīreigā, tev ir vīna olga, ka struodoji attuolynuoti 200 km nu Reigys, tev ir olga reizynuota ar koeficientu. Voi, pīmāram, nūdūkļu politikā, ka dūd kreditu jaunam uzjiemiejam, kas uzjāmumu attaisa Kuorsovā, Baļtinovā, Cyblā, Zylupē, jam daļu kredita dzieš vaļsts, lai veicynuotu, ka jis tū uzjāmumu attaisa. Bet, ka jis tū attaisa Reigā, Pīreigā, kur lels cylvāku skaits i vīgļuok atpeļneit, dorbojās cyti principi. 2009. godā pyrms īprīškejuos reformys Baļtinovys nūvodā beja 1380 dzeivuotuoju, tān zam tyukstūšys palykuši. Samozynuojums 10 godūs par 28%. Tys ir tys risks, kū vaļsts nikai narysynoj.”
Puorejis perioda naskaidreibys
Daudzi cylvāki kai pyrmū problemu, ar kū sasaskuoruši 2021. gods 1. julī, nūsauc tū, ka nivīns nazynuojs, kaids nūvods juoroksta pavadzeimē. Deļ ituo julī navariejuši pat dagvīlu pogosta vajadzeibom nūpierkt, sabīdryskuos vītuos zuole kaidu laiku palykuse naizpļauta, tys naradejs loba īspaida. Baļtinavīts Rolands Keišs struodoj Škilbānu pogostā asūšajā z/s “Kotiņi”, juo redziejums par itū situaceju ir kritisks: “Īstuodis i uzjāmumi beja izmysumā. Pyrms tuo nivīns napasaceja, kaidu nūvodu raksteit 1. julī pavadzeimēs. Kur grīzīs, vīns syuta iz Bolvu nūvodu, cyts – iz Viļakys nūvodu (z/s “Kotiņi” bejušajā Viļakys nūvodā – S. Ū.). Nu ituo daudz vysaidu ačguorneibu. It kai normali, reforma pošā suokumā… Nā, patīseibā nav tys normali, reformai gatavejuos, taitod vajadzēja vysu paredzēt īprīšk, kai reikuotīs vīnā voi ūtrā gadejumā. Itam vajadzēja byut jau sakuortuotam, na kai tān – leidz Zīmyssvātkim mieginuos sakuortuot īstuožu dorbus. Uzjiemiejim nikas nasamaina, tī, kas struodoj, jī taipat turpynoj struoduot.
Dūmoju stipri padaudz ir īriedņu, daudz līku omotu pret tū dorbu, kū jī padora. Daudz efektivuok struodojūt, var sasnēgt tū pat, kū ar daudzim darbinīkim. Es samazynuotu gona daudz kū.
Dūd, Dīveņ, kab tuos naudenis te, Baļtinovā, vairuok bejs. Lai byutu naudeņa, vajag tūs cylvāku, kas naudeņu iz teni pīsaista. Pošvaļdeiba ir vīns, varim tūs smukūs atpyutys laukumus taiseit. Ka nabyus tī kam staiguot, tam vysam nav jāgys. Vajag dūmuot, kai uzjiemieju ar vysim juo biznesa kontaktim dabuot iz teni. Tod, kod jis paliks te dzeivuot, piec tam ir jāga taiseit sporta i bārnu laukumus.”
Imants dasoka: “Birokrateja teišom pīaug. Nu viersa teik uzspīstys praseibys, kam vajadzeigs leluoks birokratisks aparats. Juobyun specialistam dorbā ar jaunīšim, datu aizsardzeibā, dorba aizsardzeibā. Mozam nūvodam vys gryušuok itū birokrateju izpiļdeit – vajag nūdarbynuot daudz darbinīku. Lelā nūvodā ar itū byus cīš vīnkuoršuok. Puorejis periods vēļ nav beidzīs. Izgleiteibys puorvaļdis beja Bolvu nūvodā un Viļakys nūvodā, Ruguoju nūvodā – izgleiteibys specialists, mes bejom mozs nūvods, mums tik leigums ar Bolvu puorvaļdi par pakolpuojuma sniegšonu. Jaunuos puorvaļdis vēļ nav, dašamejā izgleiteibys, kulturys un sporta puorvaļdē vysi mehaniski apvīnuoti. Tān dūmuots veiduot atseviški izgleiteibys un kulturys puorvaļdis, atseviški sporta centru, kurs apvīnuotu sporta koordinatorus. Vēļ nav tūs puorvaļžu, nav nūlykumu. Ar laiku sasaliks pa vītom. Tān finanšu darejumus jau veic Bolvūs, duorzeņa puortykys pavadzeimis apstruodoj Viļakā. Paīs laiks, cikom itys vyss sasakuortuos.”
Jaunuo paaudze ir par Baļtinovu Bolvu nūvodā
Rolands turpynoj: “Asmu par itū reformu. Dūd, Dīvs, kab tys vyss devs lelu lobumu. Pyrms vaira kai 10 godim, kod beja Bolvu rajons, cik atguodoju, pogosti par sevi atseviškuok pastuovēja, rajonā sevi beja juopīruoda. Caru, ka itei pīruodeišona i lobuo konkurence byus kulturā un uzjiemejdarbeibā. Kod konkurencē vītys papyldynuos vīna ūtru, rassīs lobs produkts – lobi pasuokumi, kas nanūteik kekseiša piec, atbolsts uzjiemiejim un dzeivuošona laukūs paliks prestiža līta.”
Vydsškolys vacuma jaunīši myusu gasteišonys dīnā atrūnami muokslys plenerā, Sonora Logina pīkreit pasadaleit ar sovom dūmom par reformys radeitajom puormaiņom: „Īprīšk sovā Baļtinovys nūvodā nabeja švaki, bet maņ lobuok pateik, ka asam Bolvu nūvodā. Partū, ka Baļtinovā nav daudz aktivu jaunīšu. Ka salīk vysus aktivūs nu Bolvu nūvoda, saīt forša kompaneja. Ar jim kūpā var forši izaklaideit, pavadeit laiku. Pavasar beja īspieja pīsadaleit forumā “Atpakaļ nākotnē”, kurymā mes, jaunīši jau tādin nu vysa Bolvu nūvoda, pīsadalejom i varējom apsprīst vysaidys temys, kas īprīšk bejs lobs vysūs nūvodūs, varējom īsaceit kaidys idejis, kū tuoļuok realizēt. Mes varim pīsadaleit “LabsVaibs” pasuokumūs, vīns jau nūtics Bolvūs, tān beja Baļtinovā, byus ari Viļakā.”
Anelis Bordānis kaimini i pazinis, izdzierduši, ka jei tiksīs ar žurnalistim, zvanejuši jai i deligiejuši pīminēt ari jim aktualus vaicuojumus. Anele ir aktiva seniore, dzīd kuorī, doncoj sīvīšu deju kolektivā “Gaspaža”, apmeklej kulturys pasuokumus. Jei runoj par daudzim vaicuojumim, kas satrauc cylvākus: „Myusu pogostā ir daudz amaterkolektivu. Ka mums beja kaida vajadzeiba – tārpi, autobuss aizbraukt kur uzastuot, mes skrējom iz nūvoda dūmi, sarunuojom, pīrakstejom īsnāgumus, a kai byus tān? Cik ilgi īs tei vysa saskaņuošona ar leluo nūvoda birokrateju? Nu molys redzīs, ka tī pavysam mozi seikumi, bet mes ar tū dreiž sasaskarsim. Pi ituo tys pats vaicuojums – cik īdaleis Baļtinovai, voi pītiks.
Mani satrauc celi un sakūptuos vītys, Baļtinovā vide sakuortuota, dīz voi lelajā nūvodā tū byutu izsytuši cauri. Ite poši izlēme, tī byutu “juoūrb”. Tu iz vītys redzi, iz vītys jiuti, kuo kur vajag. Tān kūpejais maiss, kūpeji projekti, viļks dečeiti kotrys iz sovu pusi. Voi pīnuoceigi tiks uzturāta tei poša Svātiunis azara paldvīta? Aktivi braucu peļdētīs, cylvāku pludmalē vysod cīš daudz. Objekts ir īkļauts turisma bukletūs, bet, reformai suocūtīs, julī zuole nabeja izpļauta, vyss nūlaists, vīns uorzemnīks tamā zuolē pi azara teļti cēle… Tān gon vyss izpļauts, sakūpts. Voi taidys vītys tiks pīnuoceigi uzturātys kuorteibā vysu laiku?
Senioru paaudzis cylvāki osuok saradz problemys
Par kulturys dzeivi dūmojūt, ari pi mums vajadzātu leluokus pasuokumus. Baļtinovā ir breineigs bejušais muižys parks i estrade. Ari Bolvūs un Viļakā. Kai nūvodā sovā storpā tiks sadaleiti leluoki kulturys pasuokumi? Var organizēt vysaidus pasuokumus ar plānuošonu, lai vyss nanūteik vīnā vītā. Lai nav tai, ka viņ Bolvūs kas nūzeimeiguoks nūteik, a puorejā nūvodā, viņ mozi lokali pasuokumi. Par itū daudzi cylvāki, kuri apmeklej kulturys pasuokumus, runoj. Varātu te centralizāti plānuot vysa nūvoda nūzeimis pasuokumus. Parkū lai nu Viļakys, Bolvu naatbrauktu? Atbrauks.
Taipat Baļtinovā ir Muokslys un muzykys škola, nūvods jū nūdybynuoja, īkuortuoja, atbaļsteja, kai byus tān, nazynom. Tys ir palics par svareigu centru myusu izaugsmei.”
Baļtinovā daudz jaunūs saimu
Itys vaicuojums nav teiši saisteits ar reformu, tok cykom kaidā vītā dorbojās škola, tikom tī rūsās aktiva kasdīnys dzeive. Kai nabyus školys, nikuo nabyus, pīzeist myusu izasaceit uzrunuotī cylvāki, bet muokslīgi itū uzturēt ari navar, zynomam leimiņam un kvalitatei školā ari ir juobyun. I. Slišāns kai školys direktors itū komentej tai: “Pyrms vairuokim godim bārnuduorzs tyka pīvīnuots pi školys. Tūlaik beja 23 bārni, tān mums ir 46. Mozūs bārnu ir daudz. Ir saimis, kas atsagrīž laukūs. Baļtinovā jaunūs saimu ir vairuok kai pyrms godim 15. Baļtinovys vydsškolā nu bejušuo Bolvu nūvoda (Brīžucīms) īt 38 školāni, nu bejušuo Viļakys nūvoda (puorsvorā Upīte) – 18, saskaitūt kūpā školu un pyrmsškolu.”
Anele pībylst: “Dzimsteiba ir vaļsts leimiņa problema. Par sovu Surikovys cīmu varu pasaceit, ka nazkod beja 35 vīnsātys, beja vēļ Nikodema Rancāna dybynuota škola. Tān palykušys pīcys voi sešys saimisteibys, tys nav nikaids izmierstūšais cīms. Zemnīki ir jauni cylvāki, saimēs bārni. Voi jī vēļ varēs izviļkt? Skaidrys, ka nu mozuos saimisteibys izdzeivuot navar, papyldus vajadzeigs olguots dorbs. Vaicuojums, voi tī, kam 300 ha, varēs nūsaturēt, saviļkt golus kūpā. Ka miļjonaru saimisteibys vysu puorjims, jī byus spīsti puordūt zemi. Muni sābri lūpus tur i vysu laiku lauza golvu. Ar pīna ražuošonu vēļ saīt izdzeivuot. Ka nabyus moksuojumu… Jim ir vīnolga, voi tys ir Bolvu, voi Baļtinovys nūvods. Zemnīkus tys naskar. Vīneigi, cik sakuortuoti vītejī celi, jim cīš nu svora.”
Apkūpojūt
Var sacynuot, ka cylvāki Baļtinovā nu ATR vēļ nasasteidz nūformulēt, ka nūtykušys pozitivys ci nagativys puormainis. Tānejū laiku uztver kai puorejis periodu ar naskaidreibu i naziņu. Tok aktivī dareituoji pīroduši pi sevkurys situacejis, jī pīsamāruos sevkurai situacejai i turpynuos struoduot.


text:
Latgalīšu literaturys raidīroksts “Puslopys” ir myusdīnu latgalīšu literaturys puslopu puorškūrsteišona – apsarunuošona ar autorim par raksteišonu, volūdu, kasdīnu i dzeivi kai taidu. “Puslopys” aicynoj īsaklauseit ari latgaliski pīraksteitūs dorbūs voi tūs fragmentūs pošu autoru skaitejumūs, taipat kotrā sasatikšonys reizē tūp vīna jaunys dzīsmis skice ar satyktuo autora tekstu.
Itūreiz raidīrokstā “Puslopys” Gunta Ločmele (Nagle).
Gunta Ločmele īt nu Ludzys nūvoda Saļņovys. Daugovpiļs Universitatē studējuse storpkulturu attīceibys, Rēzeknis Augstškolā – viesturi. Poša Gunta atzeist, ka vaira jū saista taišni religeju viesture i katuolicismys Latgolā. Dorbuojusēs ari “Latgolys Studentu centrā” (LgSC) Daugovpilī. Kai literati plotuok Guntu īpazynom dzejis kruojumā “Linejis”, kur jei kūpā ar vēļ treis Latgolys dzejneicom atkluoj sovu rūkrokstu. Itū rūkrokstu raidīroksta “Puslopys” vadeituojs Arņs Slobožanins nūsauc par šerpu i pošpuicisku. Bet dzejneica Jana Skrivļa-Čevere par juos dzeju itymā kūpkruojumā soka, ka Gunta pi lītu pīīt rodūši tehniskai “atskaņuos īvierp antenys, aizdedzis, FM viļņus i baitus. Eislaiceigus sakaru trauciejumus jei nūvierš, apgrīžūt pasauli atkuortiņ. I aizīt tymsā uobeļu laseitu. Pylnu atminis karti.”
Gunta sovu dzeju roksta kai latvyski, tai latgaliski i krīviski. Bet pyrmuo, kas vēļ školys godūs Guntai īsacejuse vaira raksteit taišni latgaliski, bejuse literate Anna Rancāne. Raksteit dzeju Guntai ir veids, kai koč kū pasceit, nūformulēt eisuok nakai varbyut īrostā sarunā. “Jau cik godu mes dzeivojam taidā lelā informacejis plyusmā. Eistyn. I nav tuo laika. Koč kurā breidī vajag tū pauzi, kab tū puorgramuotu, izanalizātu i izviļktu nu tuo koč kaidu sovu eisū konspektu, i apstruoduotu tū informaceju, kab tuoļuok koč kū ar tū varātu dareit.”
Sovus dzejūļus Gunta nareši veļtejuse ari dažaidom Latgolys piļsātom.
“Interesantuokais, ka vysod kotrys, kas izlosa koč kaidu tekstu, nūteikti rauga dūmuot, ka tī tys saceisim liriskais “es”, kas uzrunoj koč kaidu personeibu “tu”, ka tys nūteikti ir reals cylvāks. Bet eistineibā munā gadīnī tys reši kod ir koč kaids reals cylvāks. Tei ir koč kaida sajiutu iz tū breidi.”
Tymā pošā laikā Gunta atzeist, ka nav tys dzejnīks, kas citejams svineigūs pasuokumūs voi romantiskūs breižūs.
Ar latgalīšu literaturys autorim sasarunoj muzikis, viesturnīks Arņs Slobožanins i projektu vadeituoja, latgalīšu volūdys popularizātuoja Edeite Husare.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Nasabeit i īt iz prīšku! /Saruna ar Dairu Kokoreviču
Reitu Latvejis Radejis 1. programā pyrmū reizi izskanēs pusstuņdi gars raidejums latgaliski “Kolnasāta”. Raidejuma taiseišana i vysa naradzamuo puse uzticāta jaunai mārgai nu Latgolys – Dairai Kokorevičai.
Tod nu itei saruna ir īspieja LaKuGys skaiteituojim koč drupeit īpasazeit ar Dairu – kas jei taida, nu kureinis īt? Dairys kasdīnys dorbs ir ziņu taiseišona i ļaužu mūdynuošona radejis stacejā „Radio 101” Reigā. Latgaliskuo raidejuma produciešona ir jauns izaicynuojums juos žurnalista pīredzē. Nu kai Daira poša soka – jai ir ambicejis i jei nasabeist nu dorba. Iz sarunu Dairu LaKuGa aicynuoja gon tod, kod itys jaunais izaicynuojums vēļ beja viņ īcere. Niu vaira par žurnalistiku, radeju, dareišonu i Dairys Latgolu.
LaKuGa: Tāņ tu struodoj radejā, voi Tys ir bejs Tovs sapyns jau nu bierneibys?
Daira: Eisteneibā muns sapyns beja televizeja. Tys ir interesna. Školys laikā es cīši labi raksteju dūmrokstus, atstuostejumus, deļ tuo, stuojūtīs žurnalistūs, es dūmuoju īt taišni rakstiskajā žurnalistikā. Piec ūtruo kursa vajadzieja izīt praksi, es pīraksteju dasacejumu Kārļam Dagiļam (tūlaik „Radio 101” ziņu dīnasta vadeituojs – LaKuGa)i jis pajieme praksē – izaveiduoja loba sadarbeiba ar jū i puorejū radejis kolektivu i tai beiguos Māris Žigats, kas ir radejis producents, pīduovuoja dorbu. Koč ari es poša nikod nabeju dūmuojuse, ka varātu struoduot radējā, skaiteit viests, taipat maņ beja ari akcents… kurš mani Reigā gribēs ar latgalīšu akcentu dzierdēt… Nu saguoja tai, ka cīši īpasatyka i ir sajiuta, ka asu sovā vītā. Koč ari vēļ es grybātu paraudzeit tū televizeju. Tāņ beju ERASMUS studentu apmainis programā Spānejā i vyss, kū es vuiciejūs tī, taišni ari beja televizeja i produciešona, video i kino. Tū es ari grybātu paraudzeit.
Varbyut radeja ir tys pyrmais pakuopīņs.
Nui, es ari tai dūmoju. Juoīkruoj pīredze i tod juosaver.
Kas ir tys, kū Tu televizejā grybātu dareit?
Televizejā es ari grybātu nūsadorbuot ar žurnalistiku, vadeit raidejumus, producēt. Pamatā mierkis ir byut lobai žurnalistei kaidā medejā, vysu lobuok, prūtams, televizejā.
Deļ kuo taišni žurnalistika? Deļ tuo, ka labi pasadeve dūmroksti?
Ruodīs, ka dūmroksti nu suoku kai dūma par raksteišonu. Tai saguoja, ka piec deveituos klasis es gribieju īt iz Rēzeknis muzykys vydsškolu, iz akademiskū vokalu, nūsadorbuot ar muzyku – jau tūlaik dzīduoju korūs, spielieju klavīris, bet tai kai naaizguoju, tod desmitajā klasē izdūmuoju – ka naaizguoju iz muzykys vydsškolu, tod īšu iz žurnalistim.
Varbyut Tu vari pastuosteit par tū, nu kureinis Tu esi.
Pīdzymu Bolvūs, nu asu nu Vileks, tī es nūdzeivuoju pyrmūs 12 sovys dzeivis godus, tod puorsacielem iz Rēzekni. Niu muna sāta ir Rēzekne.
Tu latgaliski suoki runuot nu bierneibys?
Nui, nu bierneibys. Volūda vysod ir bejuse apleik. Eisteneibā bierneibā latgaliski es runuoju vaira kai tāņ, par tū drupeit žāļ. Volūda ir vīna nu munom identitatem i es tai jiutūs pīdereiga. I par akcentu runojūt. Maņ ruodīs, ka daudz paleidzieja muzykaluo dzirde. Maņ cīši pateik vysaidys volūdys, pateik struoduot ar sevi, ari ar bolsu. Pi ituo vysa juosoka paļdis ari muzykys školai i dzīduošonai.
Kaida ir Tova Latgola?
Muna… Muna ir zaļa. Ar šmuku dobu. Ar energiskim, labesteigim cylvākim. Ari ar vysu pyrmatnejū, kas ir. Tys ir guojs cauri laikim i sasaglobuojs cylvākūs i attīksmē. Myusim vys tik ir cytaiduoks temperaments na kai vydzemnīkim, reidzinīkim i tys ir juosagloboj – mes ar tū asam atškireigi i navāga nu tuo kaunētīs, raudzēt nūslēpt voi, atbraucūt iz Reigu, tāluot kū ta cytu. Latgola ir muna sāta. Es zynu, ka tei ir vīta, kur es varu atbraukt, tī ir drūšeiba, tī vyss ir pazeistams – vītys, lītys, cylvāki. Reigā tai nav vysur, bet aizbraucūt iz Latgolu Tu vari byut Tu pats.
Cik bīži Tev tāņ saīt nūbraukt iz sātu?
Nu, Dīvam žāļ, arviņ rešuok i rešuok. Reizi mienesī raugu. Tod, kod es nūbraucu, tod gon tei ir muna mīra sola. Aizbraucu pīluodēt batarejis i tod Reigā otkon iztiereju.
Varbyut Tev Reigā ir kaidys lītys, kas atguodynoj Latgolu?
Vysvaira muni cylvāki apleik – nu vydsškolys laikim. Vītys… Tod kod nu fakultatis (Latvejis Universitatis Socialūs zynuotņu fakultatis – LaKuGa) cauri Purvcīmam brauču iz sovu sātu Teikā, beja taidys vītys, kuruos maņ ruodejuos, ka asu Rēzeknē. Leidzeigys sātys, īlys. Šaļtim maņ Purvcīms atguodynoj Rēzekni. Ari sajiutuos.
Kaidu Tu radzi Reigu i Reigys ļauds nu radio 101 īškīnis (radejai ir atkluotuo tipa stykla studeja i var labi vysu redzēt, kas vydā – LaKuGa)? Cik daudzi cylvāki pīvierš viereibu?
Pīvierš. Vysu laiku verās, muoj. Eipaši turisti nu vīsneicys (sūpluok ir vīsneica „Latvija”). Cytu reizi doncoj, dzīž leidza. Kod īt kaidi pazeistamī, tod ari pamuoj. Nu Reigys ļauds taidi steidzeigi – vysi nazkur skrīņ. Bārni i jaunīši taidi atvārtuoki. Var redzēt vysus hipsterus – kurs skrīņ, kurs ar velosipedu brauc. Nu pa lelam ļauds cīši skrīņ i par reizi var pazeit, kuri ir turisti.
Saceji, ka Latgola ir Tova īdvasmys vīta. Kur Tu tod vastu ļauds, kas dūmoj, ka tī vysi nūsadzāruši i vyslaik nūteik nazkas švaks?
Es aizvastu jūs iz Rāznys azaru, Aglyunu, iz piļsātom Rēzekni, Kruoslovu. Tī juopastaigoj. Varbyut ari nav konkretys vītys, nu ir sajiutys. Pīmāram, Ludzys piļskolns. Maņ ir lauki natuoli nu Ludzys i tuos sajiutys, kas ir palykušys nu bierneibys – vosorys dīna, saule, azars, piļskolns.
Cik Tev pošai daudzi saīt sekuot leidza latgaliskam, kas nūteik?
Saīt gon vaira tai garom skrīnūt. Cik ziņuos, tviterī, socialajūs teiklūs pasaruoda. Ari nu pazeistamim cylvākim – vysu laiku zynu, kas nūteik Rēzeknē i maņ pateik, kas tī nūteik, pīmāram, jaunuo jaunīšu centra atkluošona.
Kai Tu kai žurnalists verīs iz vysu latgaliskū dzelu niu sabīdreibā? Volūdu školuos i cytom aktualajom?
Par volūdu – maņ ruodīs, ka vāga. Cytaiž, ka nabyus ļaužu, kam niu tys ir svareigi, tod piec 50 godu nivīnam vaira nabyus svareigi. Vajag dareit, vajag saglobuot – eipaši svareigi, kab volūdai justūs pīdereigi mozi bārni. Pamati ir juoīlīk nu bierneibys. Školā vāga runuot par kulturu, izmontuot informaceju, kas ir medejūs.
Kū Tu kai žurnalists varātu īsaceit tim Latgolys jaunajim cylvākim, kas ari grybātu studēt žurnalistiku, nu varbyut beistās par volūdu ci par kū cytu…?
Pyrmais nūsacejums – nikod navāga beitīs nu tuo, kas Tu esi – nu sovys identitatis i pīdereibys. Ir juojādz tū izmontuot. Nav juosliep akcents – ir ļauds, kam tys ruodīs interesna, eksotiski. Es uzskotu, ka tei ir kai pīvīnuotuo vierteiba. Reigā vysi ir taidi vīnaidi i tei ir īspieja izaceļt. Golvonais ir puorlīceiba par sevi. Ūtrais – ir juobyut mierkim, iz kurū īt. I kū leluoks, tū lobuok. Ka sevi redzi kai žurnalistu piec godu pīcu, desmit, tod iz tū ari juoīt. I trešais – nasabeit nu dorba, nu tuo, vādzēs struoduot daudzi. Nasabeit nu naveiksmem i tuo, kū cyti saceis, golvonais klauseitīs sevi i paturēt pruotā mierki.
Kū Tu dori šaltīs, kod varbyut ruodīs – ai, deļ kam…?
Prūtams, ir taidi breiži, kod dūmoju – ai, deļ kam es tū vysu doru, lobuok braukt atpakaļ iz Rēzekni. Bet nu navar tai – tys dreiži puorīt. Tū īdvasmu tī pat viņ sevī atrūnu. Vysu laiku dūmoju, ka na par veļti asu beiguse bakalauru, asu tī, kur asu, i nav juosaver atpakaļ – juoīt tik iz prīšku. Nu tys kai vysim – goduos i švakys, i lobys dīnys.
Kas byutu juodora tam garomguojiejam, kas īt gar radejis lūgim, kab Tev byutu loba dīna?
Vīnkuorši juopasmaida. Lai nav taidi kai videjī latvīši – ni kū naradz, ni kū nagrib redzēt.
Kaidys ir Tovys breivūs breižu prīcys uorpus radejis i žurnalistikys dorbim?
Jau sauktuo dzīduošona, muzyka. Tod maņ cīši pateik zeimēt. Gribu nūpierkt sev molbertu. Zeimiešona ir tei, kas nūmīrynoj. Daudzi skaitu gruomotys, klausūs muzyku, sportoju. Kasdīnā, kod saīt laiks, raugu atrost laiku deļ skrīšonys ci padareit kū ta aktivu. Vosorys sezonā gon vaira saīt, zīmā na tik daudzi. Bet breivuo laika nav nimoz tik daudzi.
I tod zam beigu – Tovs nūvielejums LaKuGys skaiteituojim.
Nūvālu pīsaturēt pi latgaliskuo i tū nūdūt cytom paaudzem!
Karteņā Daira, foto nu privatuo arhiva.


text:
Latgolys kongresa eiszinis
28. aprelī akademiskuos i profesionaluos sferys ekspertu diskusejis nūslēgs četrys prezentacejis, ruodūt pietnīceibys rezultatu konkretūs izstruodēs i pakolpuojumūs.
Akademiks, arheologs Jurs Urtāns (Latvejis Kulturys akademeja) viesteis par unikalu i Latgolys kulturviesturi aktivam tūrismam veicynūšu faktu, tik juoatrūn pareizuos padūšonys formys. Četru godu laikā Latgolā ir atrosti 49 jauni piļskolni. Profesors gatavej jaunu izdavumu par piļskolnu viesturi, atkluošonys i vuorda dūšonys prīcu.
Diāna Apele (Rēzeknis Tehnologeju akademeja) sadarbeibā ar Valentinu Siņakovu (Daugovpiļs Byuvnīceibys tehnikums) i žurnalisti Marutu Latkovsku ir sagatavejušys atkuortuotai izdūšonai izcyluos kulinaris Antoninys Masiļūnis povuoru gruomotu. Gruomotys receptis ir labi paruodejušys sevi Latgolys kulinarajā montuojumā, niule byus vareiba 1992. goda pyrmū i latgaliski vīneigū povuoru gruomotu īraudzeit ari myusu dīnu audzei.
Rēzeknis Tehnologeju akademejis docātuoju i studentu, tymā skaitā absolventu, kūpeigā dorbā ir sagataveits izdavums bārnim i pyrmsškolai. Dzejneicys Inetys Atpilis-Juganis “Burtu vuoceleite” ir sajāmuse puordūmuotu muokslinīciskū nūformiejumu (Ieva Širiņa) i tagad meklej sova mozuo skaiteituoja, kab īinteresēt jū skaiteitprasmis (laseitprasmis) breineibai. Ar gruomotys muokslinīciskū koncepceju īpazeistynuos asociātuo profesore Aina Strode.
Lūznovys muižys puorvaļdneica Iveta Balčūne stuosteis par muižu montuojuma lelū lūmu tradiceju izglobuošonā i taisnū sakaru ar konkretys geografiskuos vītys dzeivis kvalitatis ceļšonūs. Aplīcynuojumam tiks ruodeita Lūznovys i Lelbornis muižu dzeive myusu dīnuos.
Latgolys kongresu informativi atbolsta: “Vietējā Latgales avīze”, Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv, Latvejis Radio Latgolys studeja


text:
2022. goda 26. septembrī (piec vacuo kalendara – 13. septembrī) paīt 152 godi kai dzims izcylais katuoļu goreidznīks i pedagogs, Latgolys pyrmuos atmūdys darbinīks, monsinjors Nikodems Rancāns (1870–1933). Lai gūdynuotu juo īspaideigū davumu Latgolys kulturā i izgleiteibā, Latgalīšu kulturys bīdreiba (LKB) īdybynovuse Nikodema Rancāna bolvu Latgolys izcyluokajim pedagogim.
Pretendentu pīteikšona nu 29. augusta da 16. septembra.
N. Rancāna bolva teik daškierta reizi godā pyrmsškolys audzynuotuojim, vyspuorejuos i pamatizgleiteibys īstuožu školuotuojim, kai ari augstuokūs i videjūs profesionalūs vuiceibu īstuožu pedagogim par īguļdejumu vuiceibu dorbā, latgaliskuos kulturys i tradiceju īaudzynuošonā jaunajā paaudzē. Nominaceju skaits sevkuru godu ir nadaudz atškireigs, sekojūt aktualitatem izgleiteibys jūmā. Itamā reizē izsludynuotys ir 4 nominacejis, treis par latgaliskuo koda saglabuošonu i nūdūšonu jaunajai paaudzei, caturtuo – par radūšu i psihologiski atbalstūšu vuiceibu voi studeju procesa organiziešonu izgleiteibys īstuožu vadeituojim. Vaira var vērtīs konkursa nūlykumā.
Konkursu organizej LKB sadarbeibā ar Latgolys Planavuošonys regionu i Bolvu nūvoda pošvaļdeibu. Nūslāguma pasuokums nūtiks Bolvūs, 25. septembrī.
Konkurss ļaun izceļt i gūdynuot lobuokūs nūzaris pedagogus, ceļūt školuotuoja profesejis prestižu sabīdreibā i atguodynojūt, cik svareiga lūma puormaiņu procesā ir izgleiteibai.
Nikodema Rancāna bolvys NŪLYKUMS i DASACEJUMA VEIDLOPA:
Konkursa dasacejumu pījimšona nūteik da 16. septembra plkst. 24:00, aizpiļdeitu anketu syutit iz e-postu: latgalisubidreiba@gmail.com
Konkursu finansiali atbolsta Latgolys Planavuošonys regions, Bolvu nūvoda pošvaļdeiba, z/s “Kotiņi”, informativi – “Vietējā Latgales avīze”, Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv, Latvejis Radio Latgolys studeja.
Ilga Šuplinska, LKB vadeituoja


text:
Roksti! I pīdūmoj! (Trešuo dīna)
Iz pasauļa nazkur nūteik Olimpiskuos spēlis, Reigā ļauds capās par „Jaunū Viļni”… a myusim tys vyss pofig. Mes vuicomēs latgaliski raksteit, ādam, runojam, jūkus pliešam, izamaudojam, teatri saspielejam, sadzīžam, sadoncojam, drusku paguļam i otkon vuicomēs Latgolys latvīšu (latgalīšu) volūdu tuoļuok – vosorys seminarā tim, kas gryb zynuot, kai pareizai raksteit latgaliski.
28.juļs Latgolys Balkanu kolnūs īsasuoce, kai īrosts, ar reita procedurom – nūsamozguošonu, kam – reita vyngruošonu, a kam – ar ilguoku pasnausšonu, koleidz visi draudzeigai sasatykom otkon pi leluo saimis golda reitišku īturiešonai. Izreiz juopasoka – paļdis saimineicom: baroj kai iz nūbaruošonu i tod jau laikam i kaušonu.
Muorys lekceja par darbeibys vuordu raksteišonu, prīdieklim, golūtnem i konjugacejom beja eistyn vierteiga, koč ari daļa vuicamūs šudiņ beja gona nanūpītnā nūskaņuojumā i deļtam školuotuojai beja breižim gryuts saganeit smīklu i (ari puorgudrūs) komentaru puorpiļdeitū auditoreju. Paļdis jai par pacīteibu, i gols golā visi kūpeigai tykom pi jaunu zynuošonu ar golvonū ituos dīnys saukli: „Roksti! I pīdūmoj!” Dūmoj leidza tam, kū roksti, deļkam tai roksti, i gols golā – kai tys izaklausa, ka puorskaita kaids! Dažus pamata lykumus apgiustūt, kūpā ar myusim jau taipat leluokai daļai īdzymtū muotis volūdys izjiutu var eisā laikā dasnēgt gona pozitivu rezultatu, kab par pīraksteitū nav juosakaunej cytu prīškā.
Šudiņ Māreite Slišāne pastuosteja par tāva – Ontona Slišāna – dorbu i dzeivi. Kas vēļ nav puorskaitejs, obligati varim īsaceit kaidu nu juo daudzajim stuostim, pastuostim voi dzeivulim!
Piec pušdīņu – ekskurseja iz apleicīnis unikalajim dobys objektim, gastejom Upītē pi vysod aktivuo Andra Slišāna, apsavērem zemnīku saimisteibu „Kotiņi”, Rekovā īsagrīzem i muzejā, i bazneicā, i veikalā… Koleidz, izbraucūt cauri Škilbanu centram, tykom otkon da sovai apsamesšonys vītai.
Edeite paruodeja Lakuga.lv i pīsavīnojam juos aicynuojumam – raksteit i syuteit sovus rokstus iz info@lakuga.lv, lai myusim vysim vaira informacejis, a Ilze rūsynoj myusus dūmuot par idejom i projektim, kai latgaliskū varim nest plašumā – pozitivs pīvadums ir ari nasenejuo latgalīšu puosoku gruomotys izdūšona i tuos reklama. Latgalīšim tikai drusku datryukst reklamys i pošapzinis.
Vokorā dzīsmis i daņči ar Upītes jaunīšu folklorys kūpu i Rekovys grupu “Napruots” da reita!
Jurs


text:
“Tautumeitas” ir tradicionaluos muzykys grupa, kurei rodusēs 2015. godā i apvīnoj 6 mārgys, nu kurūs leluokai daļai ir etnomuzykologejis izgleiteiba. 2017. gods ir bejs cīši spylgts grupys rodūšojā darbeibā – uzastuojušys “Boņuks 2016” i “Laiks Ziedonim” ceremonejuos, ar grupu “Auļi” izbraukuojušys Latveju vierīneigā koncertturē, pīsadalejušys šovā “X-faktors”, kai ari uzastuojušys daudzi cytuos nūtikšonuos kai Latgolā (Latgalīšu volūdys nakts, Muokslys pikniks Lūznovā i c.), tai puorejā Latvejā, vysod koncertūs dzīdūt ari latgaliski, kas ir grupys repertuara naatjemama daļa.
Ni “Auļi”, ni ari “Tautumeitas” Latvejis muzykys laukā poši par sevi niu komentarus naprosa, bet obejis spieceiguos muzykaluos apvīneibys niu ir dzierdamys ari vīnā kūpeigā albumā, kurymā vydā ir 13 dzīšmu. Albumā teik izspālāts i izdzīduots cylvāka dzeivē svareigais preceibu i kuozu pūsmys. “Auļu” kuliņu i bungu styprais skaniejums puorstuov veiriškū spāku, bet “Tautumeitas” ar izteikti maiguoku skaniejumu, nu vys tik spāka pylnū daudzbaļseigū dzīduošonu, puorstuov sīviškū. Taipat kai dzeivē jaunam puoram piec kuozu ir juoīsavuica sadzeivuot, kab vīns napuormuoktu ūtra, tai i muzykā “Auļi” i “Tautumeitas” vaicoj saskanis, vīnam ūtru papyldynojūt.


text:
Klausīs raidejumus “Pi myusim Latgolā”
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu “Pi myusim Latgolā!”.
Catūrtdīnis raidejumā teik runuots par pasuocīni ir gondreiž godsymta garuma viesturi – Meža dīnom.
Pīktdīnis raidejumā teik skaidruots, cik atteisteita ir zynuotne Latgolā i kū atkluojuši myusu jaunī zynuotnīki.
Raidejumu “Pi myusim Latgolā” klausīs:
Diveju krostu radejā – catūrtdiņ 16.30, pīktdiņ 18.30 (atkuortuojums)
Latgolys radejā – pīktdiņ 11.05, pīktdiņ 16.30 (atkuortuojums), svātdiņ 11.00, pyrmūdiņ 14.30 (atkuortuojums)
Radejā “Ef-Ei” – pīktdiņ 15.30, sastdiņ 14.30 (atkuortuojums)
Radejā Marija Latveja – pīktdiņ 12.10, sastdiņ 9.00
Vysus raidejumus sevkurā laikā var nūsaklauseit ari LaKuGā.


text:
“Pi myusim Latgolā” saruna ar uorstu Juoni Juknu
Eisai pyrma Medicinys darbinīku dīnys, kū atzeimojam trešajā juņa svātdīnē, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji sasatyka ar Juoni Juknu, kab dazynuotu, voi vīglai byut par uorstu.
Juoņs Jukna ir kirurgs Rēzeknis slimineicā, lektors Reigys Stradeņa Universitatis medicinys koledžā i nazkodejais Rēzeknis piļsātys mērs.
Jau pošā sarunys suokumā Juoņs Jukna nūruoda, ka par uorstu var byut daudzi, viņ juoīgulda daudzi laika i daudzi dorba, prūtams, ir ari taidi, kurim uorsta talants ir nu dzimšonys.
Uorsta profeseju Juoņs Jukna izavielēja pyrms 40 godim. Jis stuosta, ka nu juo kursa cīši moz studentu piec vuiceibom atsagrīze regionūs, leluokuo daļa palyka Reigā. Sovpus jis pats juta aicynojumu atsagrīzt Latgolā.
Uorsta kasdīna ir cīš aizpiļdeita i gryuta – dorbs i emocionaluo slūdze, deļtam breivajā laikā Juoņs Jukna kūpā ar sīvu atsapyuš ceļojūt ci giunūt zivs.
Vaira par Juoņa Juknys kasdīnu klausīs raidejumā “Pi myusim Latgolā”:


text:
Latgolys ainovys Latvejis kulturys kanonā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Latvejis kulturys kanonā sūpluok taidu nūzaru kai tautys tradicejis, arhitektura i dizains, skotuvis muoksla, literatura, vizualuo muoksla, muzyka i kinys izcyluokajom vierteibom niule īkļautys ari ostonis kanoniskys Latvejis ainovys – Daugovys ainova, Zemgalis leidzonuma ainova, Gaujis senīlejis ainova, Latgolys azarainis ainova, Latvejis mežu ainova, pījiurys ainova, Vydzemis pauguraiņu ainova i Abovys seņīlejis ainova, informej Latvejis Nacionaluos bibliotekys (LNB) projekta “Latvijas kultūras kanons” vadeituoja Maija Treile.
Jaunuos vierteibys varams īpazeit Latvejis kulturys kanona škārsteikla vītnē ITE, kur ekspertu Anitys Zarinis i Oļģerta Nikodemus tekstus papyldynoj boguoteigi materiali: myusdīnu fotografejis nu projekta “Ainavu dārgumi” i viesturiskuos fotografejis nu projekta “Zudusī Latvija”, kartis nu LNB Kartografiskūs materialu kruojuma, 20. g. s. suoku turistu bukleti nu LNB Seikīspīddorbu kruojuma, kai ari saitis iz interesantuokajim rokstim periodikys resursā.
Paplašynojūt Latvejis kulturys kanonu ar ainovu sadaļu, suokta ari sadarbeiba ar Latvejis Nacionaluo arhiva Latvejis Vaļsts kinofotofonodokumentu arhiva audiovizualūs, foto i skanis dokumentu digitalū kruotuvi “Redzi, dzirdi Latviju!”, kas ainovu paguotnis skotus ļaun īraudzeit dokumentalu filmu i kinohroniku kadrūs. Latvejis apceļuotuojim kanoniskūs ainovu īpazeišonā nūderēs saitis iz vysaidim maršrutim Latvejis Investiceju i atteisteibys agenturys vītnē ITE, profesionaluos lauku ceļuotuoju asociacejis “Lauku ceļotājs” sātyslopā i cytūs resursūs. Leidzeigi kai vysā kanona škārsteikla vītnē, informaceja tiks regulari puorsavārta i papyldynuota.
Ideja papyldynuot Latvejis kulturys kanonu ar ainovu sadaļu roduos jau apmāram pyrms desmit godu – nailgi piec 99 kanona vierteibu atlasis septeņuos kulturys nūzarēs. Godu gaitā itamā procesā sasadorbuojušys Latvejis Kulturys ministreja, Vidis aizsardzeibys i regionaluos atteisteibys ministreja i LNB. Latvejis vaļsts symtgadis svineibu pasuokumu programys ītvorā tyka realizāts vierīneigs projekts “Ainavu dārgumi” (ITE). Juo ītvorā, īsaistūt īdzeivuotuojus i Ainovu ekspertu padūmi, kai Latvejis duorgumi tyka izvierzeitys 50 ainovys, kas boguoteigi atspīgeļoj Latvejis ainaviskuos vierteibys regionalā mārūgā. Jamūt vārā kotrā plānuošonys regionā izvierzeitūs ainovu duorgumus, Ainovu ekspertu padūme vīnojuos par plašuokom ainovom – nacionaluo mārūga vierteibom, kas ir īkļaunamys Latvejis kulturys kanonā. Byutisku īguļdejumu ainaviskūs vierteibu formuliešonā davuse habilitātuo geografejis zynuotņu doktore, Latvejis Zynuotņu akademejis (LZA) korespondentuojlūcekle Aija Melluma, Latvejis Universitatis (LU) profesors, LZA korespondentuojlūceklis Oļģerts Nikodemus i LU asociātuo profesore, Dr. geogr. Anita Zariņa.
Latvejis kulturys kanona pamatu septeņuos tematiskuos kulturys nūzarēs 2008. godā izaraudzeja eipaši veiduotys ekspertu grupys. Nu 2013. gods aktivi nūteik Latvejis kulturys kanona izgleiteibys programys radūšuos darbneicys regionūs, par tradiceju ir palics Kulturys kanona konkurss, kū reikoj Latvejis Kulturys akademeja. LNB Latvejis kulturys kanona škārsteikla vītnis atjaunuošonu suoce 2015. godā i nu 2017. gods septembra jei ir daīmama plašam apmaklātuoju lūkam. Itūšaļt informaceja daīmama latvīšu i angļu volūdā, dreizumā lopa tiks dublāta ari vuocu i krīvu volūdā. Latvejis kulturys kanona projektu LNB eistynoj ar Latvejis Republikys Kulturys ministrejis finansiejumu.
“Latgolys azaru ainova aba Latgolys zylūs azaru zeme ir tālains apzeimiejums Latgolys augstīnei, kuru caurauž lels skaits leluoku voi mozuoku azaru. Storp augstajim pakolnim jī vejās i lūkuos paugurainis lejuos, vierknejūtīs sovpateigā azaru rokstā i veidojūt Latvejai unikalu ainovu – laduoja veiduotuos azaru zemis simbolu. Itai azaru paugurainei na viņ soveigs dobys skaistums, kuru aprakstejuši daudzi latgalīšu autori i apbreinuojuši daudzi Latgolys apceļuotuoji, bet juos geografiskajam nuvītuojumam bejuse ari nūzeimeiga lūma ainovys kulturviesturiskūs sovpateibu veiduošonā,” par Latgolys azarainis ainovu roksta Anita Zariņa.
Kas soveigs taišni Latgolai Latvejis mežu ainovā? “Latgolys augstīnis i Austrumlatgolys ainovzemēs i ari puorejā Latvejis teritorejā ainovys raksturu i dizainu ītekmej bārzu audzis, kas daudzvīt veiduojušuos iz bejušom lauksaimnīceibys zemem. Sovutīs, Zemgalē i ari Kūrzemē gon teiraudzēs, gon mystruotuos audzēs plaši izplateiti ir ūzuli aba gāršys tipa mežu ainovys,” par Latvejis mežu ainovu roksta Oļģerts Nikodemus.
A. Zarinis rokstā “Daugavas ainava” Latvejis liktiņupei Latvijā izdaleiti pīci pūsmi, kas vad cauri atškirigom ainovom, iz Latgolu atsatīc div Daugovys pūsmi: “Augštecē Pīdrujis–Daugovpiļs pūsmys atsarūn terasātā seņīlejā, te upe mat deveņus lelus leikumus, veidojūt kruošnis i unikalys mežainūs terašu, grovu, pītaku īleju i stuovūs krauju ainovys. Saskaņā ar geografa Gunta Eberharda pietejumim tei ir senejuokuo īleja Latvejā, sarežgeituokais i daudzveideiguokais Daugovys īlejis pūsmys. Īlejis ainovu i dobys vierteibu aizsardzeibai te ir izveiduotys “Augšdaugovys” i “Daugovys lūku” aizsorgojamuos dobys teritorejis, kurys īmīsoj na viņ daudzveideigu kulturvidis telpu (pīmāram, vacticeibnīku sādžys, muižys i pusmuižys), tok ari ceiņu pret īlejis appludynuošonu 1980. godūs, apstuodynojūt Daugovpiļs HES byuvnīceibu.
Aiz Daugovpiļs, upei pasagrīžūt iz zīmelim, Daugovpiļs–Pļaveņu pūsmā upe tak caur leidzonumu, pajamūt lelu daudzumu tuos pītaku iudiņu. Te Daugova palīk plotuoka i mozuo krytuma deļ romoni veļ sovus iudiņus zamajūs krostūs. Lejpus Jersikys pasaruoda dolomiti gon Daugovys gulļnē, veidojūt krācis, gon krostu kraujuos. Ainovys daudzveideibu i glaznainumu te vairoj daudzuos Daugovys solys. (..) Leidz ar Keguma HES i vāluok ari Reigys HES izbyuvi Daugovys plyudu režims vairs naapdraud upis lejteci i Reigu, tok Kruoslovys–Daugovpiļs pūsmā i lejpus Jākubpiļs vys veidojās lads straumis, veidojūt īspaideigys vižņu i lads sableiviejuma ainovys.”


text:
Aizvakar stuovieju krystceļūs pi sorkonuos gaismys i maņ kluot daguoja puiss ar plyku plešu i ar taidim kai oranžim sateitim brunčim zam pagaruos kurtkys. Moti nūdzeiti, iz pīris nazkas iztrīpts ar dzaltonu kruosu, kuojis plykys – až vysa spolva sasarīzuse. Tik syltuma kai tei kurtka i zuoboki. Gryuts byut krišnaitam zīmeļūs.
Jis pīduovuoja maņ gruomotys, vaicuoja par dzeivis jāgu. Lobuokais vaicuojums, kū aizdūt pi luksofora – voi dzeivei ir jāga? Pīduovuoja literaturu ar raibim i drupeit nūtreitim vuokim, zīduot tempļam i goreigū izaugsmi. Pats smaida i kai na nu ituo pasauļa.
Vierūs iz juo i nikai navarieju atguoduot – nazkur beja raksteits, cik ilgs psihoterapejis kurss vajadzeigs kotram nu sektantu, kab jī atsagrīztu normalā dzeivē. Nu pusgoda da diveju godu laikam. I kas byutu normala dzeive – skrīt da nuokušuo luksofora? Voi stuovēt, vērtīs dabasūs i smaideit?
Suoce myrguot zaļuo gaisma mašynom. Dreiž juoīt. Parunuosim par Dīvu? Jis maņ pieški pavaicuoja. Es apjuku. Dīvu? A ni Krišnu? Dīvu – jis saceja. Par Dīvu.
Vēļ lobuok, tys der piec scenareja. Es pasacieju, ka tycu Dīvam, ka asu kristeita i īstyprynuota. Ituos zuolis der vysim sludynuotuojim. Jis pagaisynuoja interesi i aizagrīze, a es puorguoju puori īlai.
.
Vakar maņ stacejis tunelī dasasēja čygonka. Saprotu, ka nazkas ar mani nav labi – laikam nu skota izaveru nūguruse i nalaimeiga. Voi ari taišni ūtraiž – par daudz atvārta pasauļam.
Jei pīduovuoja kodēt iz laimi. Apsarunuojom par laimi, i es guoju tuoļuok.
Tai pi seva i padūmuoju, a kur ta kaida bāda. Es eju, kreit snīgs, maņ ir, iz kurīni īt, mani gaida, austeņuos skaņ muzyka, par teleponu maņ nav juomoksoj, partū ka jis jau seņ ir samoksuots, dīnys palīk vys garuokys i garuokys, a čygonka beiguos pat pasmaidēja. Koč es jai tai i nikuo naīdevu.
.
Īguoju veikalā. Dorba dīnys beigys, a ryndys nikaidys. Ari taids lobums nu krizis. Nūpierku litri soldonuo pīna, rupū maizi i divejus avokado – lai nūsagatavej iz palūdzis jaunai nedeļai.
Izkuopu augšys stuovā, dūmuoju – mož kaidom drēbem atlaidis. Drēbis lātuokys kai Viļānu tiergā, tok saprotu, ka maņ tuos lupotys napateik, vysleidza ir par duorgu deļ ituos Kitaja kvalitatis. A leluokuo daļa veikalu aiz rešotkys – nastruodoj, laikam bankrotiejuši voi puorsavuokuši.
Apmešu riņči i jau īšu prūm, a pieški nazkaida kosmetikys purdevieja skrīn prīškā. Moza krīvuška bryunom acim, runoj ar akcentu, ceņšās. Kaidi maņ nogi? Apjuku. Dabeigī? Nui. Cik breineigai! Pasavieru iz juos. Jei sasajuta nūgivuse piercieju.
Tai jei maņ skaidruoja par sovu Smierts jiurys kosmetiku, stuostēja par dimanta, azbesta, zeida i kaidom vēļ nogu veilem, par apeļsinu i rūžu eļļom. Es jai palobuoju volūdys klaidys. Jei ceņtēs. Nūbeju tī mož minotu desmit pīcpadsmit, verūtīs, kai jei struodoj i īt cauri īstudeitajai puordūšonys shemai.
Gols golā rūku i nogu kūpšonys komplektu, kas moksojs 45 lati, jei maņ beja gotova puordūt par 14 latim, par dempinga cenu. Tok es tai ari nanūpierku. Partū ka nogus taipat napuleišu i navajag seve muoneit, ka tuo dareišu. I rūžu eļļa maņ jau nazkur svaiduos, narunojūt par kremim i veilem. Bez tuo muni šai tai kūptī nogi ysleidza izavēre lobuoki i dzeivuoki par puordeviejis samūceitajim nogim. Nikod naasu saprotuse, deļkuo nogim juogrīž uorā īnadzis – līks dorbs, tolka nikaida, izaver strāšnai i ataug vēļ leluokys.
Tok juosoka, ka strategeja i puordūšonys taktika beja atstruoduota da beidzamuo. Kai statistikys vīneiba es laikam apguožu vysu statistiku, partū ka nūbeju tī tik ilgi i vysleidza aizguoju bešā. Pavaicuoju škārsteikla adresu i tiuleņ pat aizmiersu. A puordevieja da poša pādejuo momenta cerēja.
.
Tikom kaids cyts pierciejs pierk “Latgolys Radeju”, kaids cyts puordeviejs juos puordūd, vēļ kaids cyts rauga apstreidēt i saglobuot latgalīšim, vēļ cyts ak jau dūmoj, kai pa tū trikmīni pajimt radeju sev. Seikuok par tū naizaviersšu, partū ka pādejā laikā regularai asu rakstiejuse par itū temu sovā dīnrokstā, apkūpojūt i publicejūt īgiutū i atsyuteitū informaceju i saitis. Gon bez analizis, partū ka tai ari nasaprūtu nūtykumu īmesli i gaitu – nikas nav tik vīnkuorši, kai ruodīs.
Cīši, cīši žāl i laikam tai ari nikod nasaprasšu, deļkuo radeja ar tradicejom i potencem navarēja nūsaturēt latgaliska i saglobuot vēļ vīnu latvysku medeju Latgolā – laiceigai atsazeit finansialuos problemuos i laiceigai papraseit naudys i atbolsta sovejim. Tok tei laikam ir latgalīšu bāda – avīzis, žurnali, radejis, kas beidz dorbu piec 2-3 godu. Tai beja 20. g. s., tai i šudiņ.
Iz ituo fona deļtuo seviška prīca par žurnalu “Katōļu Dzeive”, kas tikkū nūsvinēja 20 godu jubileju i turīs – katoliski latgalisks i latgaliski katolisks. Tai kai Dīva lyudzu tikai latgaliski, maņ ir zynomys problemys skaiteit par Dīvu cytuos volūduos – par daudz abstrakti i na nu muna vacmūdeiguo pasauļa, kur dreižuok īsader babu vylktuo i dzīduouo saļmu vacuo volūda i Jumprova svāta, a ni ruporā dzīduotys dzīsmenis par Jēzeņu.
Tok auditorejis nivīns napietej, automatiskai pījem, ka juos nav – ka nivīnam tuo latgaliski latvyskuo navajag. Koč voi reklamu devieji Latgolai – ka ite dzeivoj vīni krīvi, deļtuo reklamejās tik krīvu radejuos. Nui, dzeivoj i krīvi, tok kur ta liktīs latvīšim? Izkuopt prīdē, kai tū švakys dzierdeišonys gadīnī īsaceja “Latolys Radejis” reklamys sauklis?
Auditoreja patīseibā ir. Cylvākim vajag muzykys latgaliski – pasaverit, kas nūteik ar Latvejis muzykys topim, šovim i bolsuojumim. I tī nav tikai latgalīši.Vysod asu breinuojusēs par puornūvodu cylvākim, kas latgalīšu volūdu vuicuos kai svešvolūdu. Izaruod, laikam myusim ir nazkas vaira, nazkas sovs, dzeivs i taids, kuo cytam nikod nav bejs voi kū jī jau ir pagaisynuojuši i niu meklej kai ar guni, a pi seve vaira navar atrast.
Paļdis Dīvam, dzīsme latgaliski nav smīkleiga. Lai kai uovejās Jarānam leidzeigī it kai smīkleigūs smīkla raidiejumu taiseituoji – latvīšu biedeigais humors ar pasanirguošonu par cytim. Jei var byut i osa, troka i biedeiga, popseiga, žieleiga i sova, gryuta, prīceiga.
Niu raugu īsadūmuot, voi ir kaida myusudīnu latvīšu grupa, kas dzīd venteņu dialektā voi vēļ kaiduos izlūksnēs. Nikas naskrīn golvā.
Tik juovaicoj, parkū raidiejumim latgaliski Latvejis sabīdriskajūs medejūs nu Latvejis vaļsts nav naudys – latgaliski skaņ vīneigi Bronislava Sprydzānā taiseitī 30 minoti reizi nedeļā Latvejis Radejis 4. kanalā! Storp krīvu raidiejumim i reklamom. Voi tei byutu vaļsts i sabīdriskuo medeja eistynuota latgalīšu integraceja par krīvim?
I parkū latgalīšim, kab dzierdātu sovys dzīsmis, ir juomoksoj vēļreiz – nu suokuma nūdūkli vaļstej, tod bolsuojumi šovūs? Voi tys vīn naruoda, ka muzykai i volūdai ir auditoreja, ka sabīdreibā ir pīprasiejums?
.
Niu rokstu i dūmoju, kura parteja nuokušuo maņ pīduovuos sovu pakriesli. Kuo vēļ pasūlēs.
Vēļ dūmoju – cik parteju itamuos vieleišonuos latgalīšim sūlēs dabasu vaļsteibu zemis viersā. I cik parteju gius latgalīšu bolsus kai zivs aizaugušā muorkā? I, kas nav mozuok svareigi, cik latgalīšu kulturys i sabīdriskūs darbinīku paleidzēs jom giut ituos zivs?
Pādejā laikā laikam nav ni dīnys bez partejis – ka ni medeibys tīšā veidā caur e-postu, to jūs darbeibys nūvāruojumi škārsteiklā. Kai jī bužynoj spolvys pyrma vieleišonu i medej auditoreju. Kai vīni taisa sātyslopys, ūtri sataisa profilus vītejūs socialajūs teiklūs i roksta nazkaidu svīkstu tuo vītā, kab struoduotu.
Ir jau skaisti, sirsneigi i personeigi puorskaiteit publiskajā dīnysgruomotā, kai kaidai deputatei īt dzeivē. I vēļ īraudzeit drukys klaidys i stila naveikleibys – ka jau cylvāks pats roksta i žālojās, ka nav laika. Tok kam maņ taidi deputati, kas najādz nūolguot studentus, kas jūs vītā sādātu feisbukā, draugūs, fotoblogā, a tam tierej sovu laiku i munu naudu? Saīt, ka tod, ka es jū īvieleišu, jei vaira narakstēs maņ viestulis i dīnysgruomotys?
Ar partejom kai ar čygonkom, preču izplateituojim i sektantim – atstruoduota smadziņu skoluošonys shema. Niu – byut sociali tyvim i sovejim ari škārsteikla vidē. Niu – pasūleit poša besa, koč voi atbolsta dzeraunis cylvākim, invalidim, jaunajom mameņom, studentim, pensionarim, latgalīšim, cytim marginalajim.
Piečuok – a kai jau saīs. I ak jau nasaīs, partū ka nav saguojs nikod.
A kur liksīs – juobolsoj. Par kaidu vystik byus juobolsoj.
Interesnai, cik parteju programuos regionu atteisteibys vīzeja ir na tikai īraksteita, a ari īcarāta i tiks ari sataiseita dzeivē. Dzeivu i stypru dzerauņu i mozūs mīstu Latgolā, Vidzemē, Kūrzemē, Zemgalē, Sielejā, Malīnā, Suitejā. Ar normalim celim, školom, slimneicom i dzeivim, vasalim, styprim, jaunim cylvākim – na tikai nabašnīkim.
Partū ka cytaiž saīt – kas gols golā vinnej krīzis laikūs i kam dzeraunēs ir stypruokais bizness? Buobai, kas runoj zagsā i morgā, partū ka jei var runuot ari morgā. I apbedeišonys kantoram, partū ka nūmirs to iz zemis napaliksi i groba naudai vysod juobyut nūlyktai. Pat Indejā, lai cik nabadzeigi ļauds, puors pagaleitis myrūņa dadzynuošonai nūpierk.
Tai vot i dzeivojam. Nu vieleišonu da vieleišonu. Nu kopusvātku da kopusvātku.
I kai piec sarunys ar čygonku, puordevieju, krišnaitu voi parteju lai nasmaida i nasaprīcoj par snīgu i saulis atliekšonu tiuļuok pavasaram. Cikom medeibys, tikom i esi vajadzeigs.


text:
Pi myusim Latgolā! – 14.06.2013.
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA „Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu „Pi myusim Latgolā!”.
Itūnedeļ raidejumā:
- tiks nūskaidruots, voi latgalīšu „špeks” i „gruceite” īt pi sirds sābrim Krīvejā, kur ar sovim tradicionalajim iedīnim, dančim, dzīsmem i dorbim naseņ gasteja Latgolys omotnīki i folklorys kolektivi;
- pyrms vosorys saulgrīžim raidejuma veiduotuoji dūdās iz Ludzu, lai nūskaidruotu, kas gaidoms Lelajā latgaļu tiergā i kaidys kūpumā ir tierguošonuos tradicejis Latgolā;
- raidejums gastej pi pūdnīka Mihaila Sabanska, kas sovulaik Ludzys Lelajā latgaļu tiergā myurēja keramikys apdadzynuošonys cepli.
Raidejums „Pi myusim Latgolā!” skaņ pīktdinem 18:00 Latgolys Radejā, sastdinem 16:00 Rēzeknis radejis „Ef-Ei” ēterā, taipat tū var atrost i nūsaklauseit škārsteikla lopuos lakuga.lv, latgale.lv i i-rezekne.lv.


text:
“Pi myusim Latgolā” saruna ar Irēnu Saprovsku
Itūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji pīduovoj sarunu ar Irēnu Saprovsku. Jei izveiduojuse nūdybynuojumu “MĀRAS LOKS” i pietej myusu seņču tradicejis, kai ari nūruoda, ka Leigū svātkus kai vosorys saulgrīžus svietejam naeistajā datumā. Ar Irēnu Saprovsku Lelajā Latgaļu tiergā Ludzā sasatyka Tenis Bikovskis.
Iz vaicuojumu, kas ir Irēna Saprovska, jei atsoka ar nazkod sajimtu frāzi: “Kāpēc tur, kur tu ierodies, saceļas devītais vilnis? Tāpēc, ka nelietība pret mani atduras kā izkapts pret akmeni.” Jei sevi sauc par patīseibys maklātuoju.
Saprovskys kuņdzis saknis atsarūn tepat Latgolā. Juos tāvs ir nu Pasīnis, sovpus muote nu Škaunis. Juos vacuoki vīns ūtrā īsavēre, kod sasatyka Reigā. Sovpus Irēna Saprovska dzymuse Jiurmolā.
Irēnai cīš interesej seņču tradicejis i latviskuo dzeivisziņa. Tuos pamatā jei saradz taišni latgaliskuos kulturys i etniskuos vierteibys.


text:
“Roza i Miļa” – tys ir jauns Rēzeknis nūvoda, Viļānu kulturys noma rodūšais projekts, kod ‘Covid-19’ pandemejis deļ vaļstī izsludynuotuos uorkuortejuos situacejis laikā divejis atraktivys i jautrys Latgolys sīvītis ar ļusteigim video sveicīnim regulari informej par aktualimvaļdeibys lāmumims, kulturys dzeivis nūtikšonom i vysaidim pasuocīnim sovus Facebook profila sekuotuojus.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Par gūdu Latvejis Republikas proklameišonas 99.godadīnai 2017.gada 18.novembrī pyrmū raizi valsts viesturī nūtyka Latvejis atkluotīs čempionats spāka divcīņī.
Sacenseibuos pīsadalieja na tikai Latvejis sportisti, bet ari puorstuovi nu Lītovas i Igaunejis.
Smagatletu kategorejā viers 100 kg myusu kolega Edgars Ratnieks izceinieja 4.vītu kūpviertiejumā, kai ari uzstuodieja Latvejis rekordu vilkmī – 310 kg.
Apsveicam Edgaru ar kuortejīm sasnīgumim sportā i lepojamēs ar juo panuokumim!
Socialuo dzeive


text:
Leivuonā apsaverama Māra Čačkys grafikys dorbu izstuode
Nu ituos nedelis da 1. decembram Leivuonā, Latgolys muokslys i amatnīceibys centrā ir apsaverama Daugovpiļs muokslenīka, izstuožu kuratora, Daugovpiļs Universitatis Muokslys i dizaina katedrys docenta Māra Čačkys grafikys personalizstuode ar nūsaukumu „… uz ceļiem”.
„… iz celim, kuo prīškā? Kotram sovs, kuo prīškā ceļūs krist!”, soka muokslenīks Māris Čačka. Vuordam „celi” latvīšu volūtā ir daudzi jiedzīņa skaidrojūšūs nūzeimu i tys ļaun variēt tuo dažaidajuos interpretacejuos. Byušona iz celim vīnlaiceigi daboj atškireigys tuos nūzeimis, kur vīna nu tom raksturojama kai „byut vysur”, byut gon ite, gon tī…
Autors pie sovys ceļu idejis izsuoce struoduot jau 2011. goda rudinī, nu tūs realizēju īsuoka 2012. goda julī. Muokslenīka Māra Čačkys sereja „… uz ceļiem” radeita deveņūs lelformata kruosainūs augstspīdumūs.
Par Čačkys dorbim soka muokslineica i muokslys zynuotneica Yeva Harut: „Kolorits – tys ir autora ituos šaļts dzeivis atspeidums.”
Māris Čačka ir pedagogs i muokslenīks, Latvejis muokslenīku savīneibys, bīdreibys „Grafikas kamera”, bīdreibys „Mākslu pedagogu apvienība” bīdrs. Māris dzims 1976. Goda Varakļuonūs. 1998. godā pabeidzs Daugovpiļs Pedagogiskū Universitati i dabuojs vizualuos muokslys školuotuoja kvalifikaceju, itūšaļt struodoj , Daugovpiļs Universitatis Muokslys i dizaina katedrā i ir ekspoziceju i muokslys izstuožu kurators Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā. Vadejs i organiziejs vaira kai 30 muokslys projektu. Pīsadalejs vaira kai 50 muokslys izstuodēs, nu kurom 9 bejušys juo personalizstuodis i 9 dubultpersonalizstuodis.


text:
Kenotafs
Kenotafs irā kops bez myrušuo. Taidus stota cylvākim, kurus kaidu īmesļu dieļ navarēja guļdeit dzymtajā zemē. Pi daudzu tautu pastuovēja ticiejums, ka myrušuo dvēselei tik ilgi nav mīra, cikm nūmiriejs ir bez kopa. Latvejā kenotafi atrosti Lejysbytānūs, Ņukšūs. Ņukšūs (arheologu napaseņ tiemētā dzeļžalaiku kopulaukā) atrosti 6 kenotafi krytušajim karaveirim.
Myusu dīnuos ari stota kenotafus, navarūt sagaideit pīdereigūs nu kora, ci zaudejūt cereibys sagaideit atsagrīžam izvastūs ci deportētūs tautys lūcekļus.


text:
Vaļsts volūdys politikys pamatnūstuodnis 2021. – 2027. godam teik runuots ari par latgalīšu volūdu i pīmynāti darbeibys vierzīni i napīcīšamais finansiejums. Latgalīšu rokstu volūdys atteisteibai i nūstyprynuošonai īcarāts atvēlēt vaira kai vīnu miļjonu eiro.
Pamatnūstuodņu projektu “Valsts valodas politikas pamatnostādnes 2021.–2027.gadam” izstruoduojuse Izgleiteibys i zynuotnis ministreja. Ar dokumentu var īsapazeit ITE.
Izgleiteibys i zynuotnis ministrejā nūruodeja, ka pamatnūstuodņu projekta izstruodē i apsprīšonā īsasaisteja volūdnīki i ari aktivi latgalīšu kūpīnys puorstuovji, kuri izsaceja sovu vīdūkli. Tys tics jimts vārā dokumenta izstruodē.
Vysu viesti skaitit portalā lakuga.lv


text:
Apbolvuoti lobuokī Latgolys školuotuoji
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
22. septembrī Rēzeknis Tehnologeju akademejā nūtyka Nikodema Rancāna bolvys Latgolys izcyluokajim pedagogim nūslāguma pasuokums, apbolvojūt lobuokūs Latgolys školuotuojus.
Pasuokumu atraktivi vadeja Ēriks Zeps, vysim kluotasūšajim skanēja Kārļa Kazāka muzyka poša autora izpiļdejumā, papyldynuota ar vierteigom atziņom par pedagoga dorbu i izgleiteibys procesu kūpumā. Pasuokumā tyka padūtys sešys golvonuos bolvys – sudobrā koltys saktys, kuru autors i izgatavuotuojs ir rūtkaļs Rihards Ciblis. Papyldus itom bolvom Izgleiteibys i zynuotnis ministre Ilga Šuplinska padeve eipašuos ministrejis pateiceibys vēļ pīcim školuotuojim, kurim pavysam drusku datryuka leidz bolvai, tok jūs sasnāgumi ir nūteikti vārā jamami i prīškzeime cytim.
Školuotuojim atzineigus vuordus saceja ari Latgolys plānuošonys regiona Atteisteibys padūmis vadeituojs Gunārs Upenieks, Rēzeknis Tehnologeju akademejis rektore Iveta Mietule, kai ari dzejneica Anna Rancāne.
Informacejai: Nikodema Rancāna vuordā nūsauktais konkurss i bolvys padūšonys pasuokums teik reikuots jau pīktū godu. Itamā reizē kūpā tyka sajimti 32 pīteikumi. Konkursu reikoj Latgalīšu Kulturys bīdreiba sadarbeibā ar Latgolys Plānuošonys regiona Atteisteibys padūmi i Rēzeknis Tehnologiju akademeju.
Nikodema Rancāna bolvys sajiemieji:
Specbolva par inovacejom pyrmsškolys izgleiteibys īstuodē: Zinaīdai Bernātei, Kruoslovys nūvoda pyrmsškolas izgleiteibas īstuode „Pīlādzītis”.
Divys bolvys par myusdīneigu i rodūšu pīeju školānu dorba tykuma audzynuošonai i omotu apvuiceibai: Gunai Kisei, Kuorsovys Muzykys i muokslys škola, vargaņspēlis i klavīrspēlis pedagoge, koncertmeistere, Maijai Gailumai, J. Soikāna Ludzys muokslys školys Nautrānu filiale.
Divejys bolvys par inovacejom izgleiteibys procesā: Inārai Ostrovskai, Daugovpiļs Byuvnīceibys tehnikums, Marutai Krustānei, Austrumlatvejis Tehnologeju vydsškola (Rēzekne).
Vīna bolva par īguļdejumu i sasnāgumim latgalīšu volūdys, kulturviesturis i nūvoda vuiceibys īvīsšonā un īdzeivynuošonā školys vuiceibu vidē: Lūcijai Vaivodei, Daugovpiļs Vīneibys pamatškola.
Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis eipašuos Pateiceibys sajēme:
Anita Matule-Bordāne, Bolvu profesionaluo i vyspuorizgleitojūšuo vydsškola,
Aiga Hudobčenoka, Daugovpiļs Vaļsts ģimnazeja,
Iveta Meškovska, Daugovpiļs 12. vydsškola,
Staņislava Inkina, Rēzeknis nūvoda Kaunatys vydsškola,
Rita Upeniece, Rībeņu nūvoda Gaļānu pamatškola.
Konkursa reikuotuoju Atzineibys:
Par veiksmeiguokū jaunuo pedagoga debeju i par rodūšu pīeju školānu dorba tykuma audzynuošonai i omotu apvuiceibai: Mārtiņam Dzindzukam, Viļānu Muzykys i muokslys škola.
Par veiksmeigu jaunuo pedagoga debeju pyrmsškolys īstuodē Atzineiba Kristīnei Razānei, Dagdys piļsātys pyrmsškolys izgleiteibys īstuode ,,Saulīte”, i div atzineibys par latgaliskuos vidis radeišonu i latgaliskūs vierteibu saglobuošonu i styprynuošonu pyrmsškolys izgleiteibys īstuodē: Irinai Vasiļevskai, Ondrupinis pyrmsškolys izgleiteibas īstuode “Avotiņš”, Ilonai Znutiņai, Daugovpiļs piļsātys 24. pyrmsškolas izgleiteibys īstuode.
Atzineibys par myusdīneigu i rodūšu pīeju školānu dorba tykuma audzynuošonai i omotu apvuiceibai:
Aigaram Vigulim, Dagdys vydsškola,
Līgai Slicai, Leivuona nūvoda Jaunsylovys pamatškola,
Ingrīdai Kroičei, Aglyunys nūvoda Prīžmolys pamatškola,
Arnoldam Grīnbertam, Daugovpiļs 13.vydsškola.
Atzineibys par inovacejom izgleiteibys procesā:
Aigaram Bukšam, Baļtinovys Muzykys i muokslys škola (kai ari žurnala “A12” specbolva – goda abonements),
Benitai Lazdiņai, Rēzeknis suokumškola,
Inesei Kuzņecovai, Dagdys nūvoda Aleksandrovys pamatškola ,
Inesei Magdaļenokai, Leivuona 1. vydsškola,
Ivetai Kārklei, Leivuona nūvoda Rudzātu vydsškola,
Anitai Klismetei, Rēzeknis nūvoda Kaunatys vydsškola,
Marutai Ladusānei, Viļānu vydsškola,
Rutai Krišānei, Rēzeknis nūvoda Nautrānu vydsškola.
Atzineibys par īguļdejumu i sasnāgumim latgalīšu volūdys, kulturviesturis i nūvoda vuiceibys īvīsšonā i īdzeivynuošonā školys vuiceibu vidē:
Velgai Smoļakai, Ruguoju nūvoda vydsškola,
Irēnai Maļkevičai, Dagdys vydsškola,
Ivetai Vasitovai, J. Raiņa Daugovpiļs 6. vydsškola,
Ingūnai Ludboržai, Riezeknis nūvoda Nautrānu vydsškola,
Ritai Pudānei i Ārijai Bergmanei-Sprūdžai, Rībeņu vydsškola.
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Latgalīši pīskondynoj festivalu “Baltica 2012”
Latgalīšu Kulturys gazetā pīduovojam foto reportažu par latgalīšu folklorys kūpu i etnografiskūs kolektivu daleibu starptautyskajā folklorys festivalā “Baltica 2012”. Kartenis nu pasuokumim 5.-8. julī, reitu, 9. julī, festivals nūsaslēgs Modyunē.
Itymuos dīnuos latgalīši Reigā i cytuos Pīreigys vītuos beja sabraukušs nu vysom Latgolys vītom. Ari festivala sātā – Viermanis duorzā vysu auškuok pleivuoja Latgolys karūgs – pastateits viers Ludzys amatnīku centra.
Nūtikšonys karteņuos – festivala “Baltica” 25 godu jubileja koncerts Lelajā Gildē, festivala dižkoncerts kinu teatrī “Splendid Palace”, pasuokumi Viermanis duorzā, folklorys dzigu koncerts Reigys Latvīšu bīdreibys sātā, saļmu dzīduošona Sv. Marejis Magdalenys bazneicā i svātku koncerts “Iz krystceļu” Turaidys muzejrezervatā.
Ka kaidam ir iņteress, tod ituos i cytys kartenis var dabuot, vaicojūt iz info@lakuga.lv.
Foto: Edeite Husare, LaKuGa


text:
Ari itymā godā „Kolnasātys” rodūšuo komanda beja otkon nūbraukuse iz suprātkom aba vakariešonu, kab kluotīnē sasatyktu ar vītejim īdzeivuotuojim kaidā nu Latgolys pogostu i pasaronuotu par dzeivi, tradicejom i volūdys sovpateibom ite. Aiz tuo itūreiz aicynojam jius īpasazeit ar Preiļu nūvodā asūšū Vuorkovu i iteinis ļaudim, īsaklauseit jūs dzīsmēs.
Suprātkuos Vuorkovā pīsadola: jaunuo literate i sabīdriskūs attīceibu specialiste pošvaļdeibā Dagnija Dudarjonoka, pensionare i teicieja Valentīna Mačāne, vuorkavīte trešajā paaudzē, pensionare Irēna Leikuča, vuorkavīte niu jau pīktajā paaudzē, deveņdesmitgadneica, teicieja, nazkodejuo kuozu saimineica Bronislava Gavare, Vuorkovys vydsškolys školuotuoja Sandra Lazdāne, Vuorkovys vydsškolys latvīšu volūdys i literaturys školuotuoja Silvija Stankeviča, vysmoz catūrtajā paaudzē vuorkavīte, nūvodpietnīceibys muzeja vadeituoja Elvīra Āboliņa.
Vuorkova ir na vīna, bet vasalys divejis. Vīna pi Dubnys upis, saukta par Muižys i bazneicys Vuorkovu, sovpus ūtra ir drupeit vaira iz Preiļu pusi, saukta par Školys i pogosta Vuorkovu. Niu vīnu sauc par Vuorkovu, sovpus ūtru par Vacvuorkovu, bet sovā byuteibā tuos obejis ir kai vīns vasals. Myusu satyktuos vuorkavītis ir na viņ lobys dzīduotuojis, bet ari lobys stuosteituojis, aiz tuo gasteišonu vīsmīleigajā i autentiskajā Vuorkovā turpynuosim ari cytys nedelis raidejumā, kur vaira pīsavērssim volūdai i ituos pusis dzīsmei.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Saruna ar piļsūniski aktivū latgalīti, juristu, kurais jau daudzi godu profesionali pietej latgalīšu volūdys juridiskuo statusa vaicuojumus, Saīta rezolucejis izpiļdis komitejis prīšksādātuoju Agri Bitānu.
Apreļa golā nūtykušais Latgolys kongress veiksmeigi nūsasliedzs. Vysa informaceja par runuotū, sprīstū i nūtykušū vēļ tiks apkūpuota, tok rezolucejis gola verseja jau ir gotova. Šudiņ kūpā ar Agri Bitānu runuosim kai par jaunū rezoluceju, tai myusdīnu latgaliskajom vierteibom i tū, kas veidoj latgaliskū identitati. Raudzeisim dazynuot, kaids tod ir piļsūniski aktivais latgalīts šudiņ.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
20. i 21. julī Dagdā i tuos apleicīnē nūtiks trešais Latgolys stuostnīku festivals, kas itūgod veļteits bitinīka omotam. Cik plaša ir Latgolys stuostnīku kusteiba, kai kliut par stuostnīku i kaids ir lobs stuostnīks, vaicojam Preiļu golvonuos bibliotekys bārnu literaturys nūdalis vadeituojai i stuostneicai Vilhelmīnei Jakimovai. Sarunā ar Vilhelmīni ari par biblioteku dzeivi mozpiļsātā.
Žurnaliste Laura Sondore-Strode teikās ar Juri Bleideru, jis Ruguojūs izveiduojs darbneicu, kurā var izzynuot daudz interesanta par kūkim i sajust tū eipašū energeju.
Rubrikā “Vuordineica” rakstnīks i literaturzynuotnīks Valentins Lukaševičs i muzikis Arņs Slobožanins atkluoj vuorda “pavuorde” nūzeimi.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Suokusēs dasasaceišona Rēzeknis Mozūs kulturys i turisma projektu konkursam
Da 2017. goda 1. februara var īsnēgt projektus Rēzeknis Mozūs kulturys i turisma projektu finansiešonys konkursā, kū organizej pošvaļdeibys agentura “Rēzeknes Kultūras un tūrisma centrs”, informej tuos puorstuove Maija Upeniece.
Projekti juorealizej laika pūsmā nu 2017. goda 1. marta da 10. decembra. 2017. goda projektu konkursa prioritate – Ceļā iz Latvejis symtgadi.
Projektu konkursa mierkis ir finansiali atbaļsteit kulturys i turisma daudzveideigu i kvalitativu pīduovuojumu Rēzeknis piļsātā i veicynuot sabīdreibys leidzdaleibu Rēzeknis piļsātys kulturys i turisma atteisteibā. Projektu konkursā var pīsadaleit i juridiskys personys, i pylngadeigys i reiceibspiejeigys fiziskys personys. Izviertejūt īsnāgtūs projektus, komiseja pīškir papyldpunktus tim projektim, kurī atbylst goda prioritatei.
Finansiejums tiks pīškierts da 50 % nu īsnāgtuo projekta summys, partū pīškiertuo leidzfinansiejuma lelums nadreikst byut mozuoks par EUR 220,00 i nadreikst byut leluoks par EUR 2850,00. Kūpejais budžets projektu konkursa atbolstam – EUR 10 000.
Projektu dasacejumi juoīsnādz personeigi voi juonūsyuta pa postu: Pošvaļdeibys agenturai “Rēzeknes Kultūras un tūrisma centrs”, Piļs īlā 4, Rēzeknē, LV-4601 (349.kab.).
Konkursa nūlykums i dasacejuma veidlopys
Karteņa: momenti.lv (Evija Godiņa)


text:
“Dailes Kanona” pyrmais koncerts – veļtejums Bronislavai Martuževai
Nu 3. augusta Dailis teatris aicynoj iz septeņu koncertu cyklu “Dailes Kanons”, kuruo pyrmajā koncertā izskanēs veļtejums Bronislavai Martuževai aktrisis Olgys Dregis skaiteitajā dzejā i pianista Edgara Cīruļa spālātajā Imanta Kalniņa muzykā.
“Dailes Kanons” ir teatra symtgadei veļteits septeņu koncertu cyklys Dailis teatra duorzā, kurymā pianistu spālātuos klavīrmuzykys pavadejumā Dailis teatra legendarī akteri vess poezejis pasaulī. Cyklys “Dailes Kanons” īsasuoks ar aktrisis Olgys Dregis i pianista Edgara Cīruļa koncertu, kurymā Dreģe skaiteis dzejneicys, teiciejis, nacionaluos pretuošonuos kusteibys dalineicys Bronislavys Martuževys dzeju, car kuru aktrise ļaus īsavērt Latgolys i cylvāka myuža dažaidajā guojumā. Olgu Dregi i Bronislavu Martuževu saista ari Modūnis apleicīne – tei ir aktrisis dzymtuo puse, bet Martuževys dzeive cīši saisteita ar Modūnis nūvoda Lubuonu.


text:
Storptautiskais deju festivals “Eima, Eima” – Ruguojūs, Bolvūs, Viļakā
Itūgod nu 4. leidz 6. juļam jau trešū reizi Zīmeļlatgolā nūtyka storptautiskais deju festivals “Eima, Eima”. Pyrms sešu godu festivala muokslinīciskajam vadeituojam Agrim Veismaņam roduos ideja nūorganizēt storptautisku deju festivalu. Pasasokūt kulturys darbinīku, pošvaļdeibu i Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstam itū ideju Agrim ir izadevs realizēt.
Pyrmajūs divejūs godūs pīsadaleja gostu kolektivi nu sābru vaļstu Igaunejis, Lītovys, Krīvejis, nu itūgod festivalā pīsadaleja deju grupa “Rapsodia” nu Pūlejis, internacionaluo deju grupa “HaiLaJoc” nu Nīderlandis, orkestris “Ferdivedûnsje” nu Nīderlandis, flamenko doncuotuoja Tonje Lieberg nu Norvegejis. Krīveju puorstuovēja Pleskovys apgobola deju ansamblis “Pycckиe yзopы” i dzīduotuoja Jana Ivanova. Agris Veismaņs cer, ka catūrtajā deju festivalā pīsadaleis deju grupys nu vēļ tuoluoku i eksotiskuoku vaļstu.
Deju festivala dalinīki pīktdiņ, 4. julī, sasadoncuoja i skaistu koncertu deve Ruguoju nūvoda estradē. Sastdiņ, 5. julī, izbraukuma koncerti nūtyka Veiksnys pogostā i pansionatā “Bolvi”. Pīktdīnis vokorā Zīmeļlatgolys jaunīšu, pīaugušūs i senioru deju kolektivi beja īsaroduši Bolvūs, lai kūpā ar gostu kolektivim pīsadaleitu lelkoncertā “Es nedēļu izdejoju”. Viļakys nūvodu storptautiskajā deju festivalā puorstuovēja treis kolektivi: Rekovys vydsškolys jaunīšu deju kolektivs (vadeituoja Aija Leitena), Viļakys piļsātys kulturys noma deju kūpa “Dēka” (vadeituoja Akvilina Jevstigņejeva) i Škilbānu pogosta kulturys centra “Rekova” jaunīšu deju kolektivs “Bitīt matos” (vadeituoja Diāna Astreiko).
Svātdiņ, 6. julī, festivala “Eima, Eima” dalinīki uzastuoja Viļakys piļsātys estradē. Viļakys piļsātys, nūvoda īdzeivuotuojim i gostim beja īspiejams vāruot teatralizietū Nīderlandis deju grupys uzvadumu, kuru pavadeja dzeivuo muzyka – orkestris i beja īkļauti nacionalī vaļsts simboli – tulpis, kūka tupelis, vieja patmalis. Nīderlandīši pastuosteja, ka na vysod deju grupa uzastuoj kūpā ar orkestri festivalūs Nīderlandē, puorsvorā muzykalais pavadejums ir īraksteits fonogramā. Tok, dūdūtīs iz festivalu Latvejā, jī gribēja sagatavēt eipašu uzastuošonu kūpā ar orkestri. Kruošņys dejis graznūs tārpūs paruodeja Pleskovys apgobola deju ansamblis, flamenko dejis doncuoja norvēgīte. Sasiļdeja krīvītis Janys Ivanovys sirsneigi dzīduotuos dzīsmis. Viļakys nūvods lutynuoja gostu kolektivu dalinīkus, sagatavejūt gordys pušdīnis i nūorganizejūt ekskurseju Viļakā. Kulturviesturis muzejā “Vieršukolns” Aldis Pušpurs cepe gordū boltmaizeiti i cīnuoja ar frikadeļu zupu. Pleskovys deju kolektiva bārni gordom mutem ēde boltmaizeiti i gondreiž kotrs nalelu gabaleņu maizis ītyna salvetē, lai aizvastu pagaršuot mamai, tētem voi vacvacuokim.
Nīderlandīšu grupu vysvaira puorsteidze lelkoncerts Bolvūs, partū ka Nīderlandē ir īrosts, ka deju kolektivs nūdoncoj vīnu deju, nuokušū doncuoj cyts kolektivs. “Jums tik nalelā regionā ir tik daudz folklorys deju doncuotuoju. Asam puorsteigti, ka tik daudz doncuotuoju vīnlaiceigi var doncuot vīnu i tū pošu, ar deju rodūt naparostus deju rokstus. Pasasokom par vīsmīleigū uzjimšonu!” tai viertēja nīderlandīši.
Storptautiskuo deju festivala režisore Ilga Oplucāne pasasoka Viļakys nūvoda dūmei i prīšksādātuojam Sergejam Maksimovam, Viļakys nūvoda kulturys metodikei Sandrai Ločmelei, Viļakys nūvoda kulturys darbinīkim i kolektivim, koncerta Viļakā apskaņuotuojim, vadeituojim i tehniskajim darbinīkim. “Paļdis, ka Jius sacejot “nui”! Paļdis, ka īguļdejot sovu dorbu! Partū “Eima, Eima” koncerts nūtyka Viļakā. Deja vīnoj, deja uzrunoj, dejā vyss teik izsaceits bez vuordu! Iz tikšonūs nuokamajā festivalā!” saceja Ilga Oplucāne.
Teksts i foto: Vineta Zeltkalne


text:
Rēzeknē atkluos Jura Brieža grafikys izstuodi
10. februarī 15.00 Latgolys kulturviesturis muzejā (1. stuova izstuožu zalā, Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) tiks atkluota Jura Brieža grafikys izstuode “Vara gravīras”, informej muzeja Muokslys nūdalis vadeituoja Inese Dundure. Izstuode byus apsaverama da 11. marta.
Grafikis Jurs Briedis struodoj vīnā nu dorbītiļpeiguokajom i smolkuokajom iespīdgrafikys tehnikom – vara gravirā. Itei tehnika zynoma kai vīna nu senejuokajom dūbspīdis tehnikom. Vuocu renesaņsis laika izcylais muokslinīks Albrehts Dīrers izkūpe gravirys tehniku da piļneibys, juo dorbi vys vēļ ir īdvasmys olūts daudzim myusu dīnu muokslinīkim.
Sovā izstuodē Jurs Briedis pīduovoj skateituojim vara gravirā izpiļdeitūs dorbus, atsaverūt iz padareitū nu 2000. goda. Temu lūkā ir piļsātys – Reiga, Tallina, Sanktpīterburga, Moskova, kai ari Rēzekne, kur akcentāti i izcyluokī itūs piļsātu objekti, i izcalts piļsātys silueta raksturs. Operys i baleta tema, kai ari klasikys dorbu ilustracejis līk apbreinuot autora prasmi paruodeit cylvāka kermiņa skaistumu kusteibā i tālā. Linejis teireiba i fakturu daudzveideiba, kū dūd vara gravira, naatstuoj vīnaļdzeigu i aicynoj izzynuot smolkū estampa viersmu. Autors izlics apsavieršonai ari sovu pyrmū vara gravirys tehnikā radeitū dorbu –komponista Jezupa Vītuola portretu (1983).
Jurs Briedis (1949) struoduojs Latvejis Muokslys akademejis Latgolys filialē (docents), itūšaļt ir Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys zeimiešonys školuotuojs. Studējs grafiku na viņ Latvejis Muokslys akademejā Reigā, nu ari I. E. Repina Muokslys Akademejis asistenturā Sanktpīterburgā. Latvejis i uorzemu izstuodēs pīsadola nu 1977. goda, Muokslinīku savīneibys bīdrys nu 1981. goda.


text:
Latgalīšu DOMINO + KONKURSS
Pyrma mieneša Leivuonūs pyrmū reizi tika īmieginuota Latgolai veļteituo spēle “Latgalīšu Domino”.
Tei ir itymā godā ar Vaļsts Kulturkapitala fonda i Latgolys Regionaluos atteisteibys agenturys atbolstu sataiseita spēle, kas atsaskir nu klasiskuo domino.
Spēlis mierkis ir na viņ izklaidēt, nu ari atstuot līceibu par Latgolu kai unikalu Latvejis kulturys sastuovdaļu i latgalīšu volūdu.
Spēlejūt “Latgalīšu Domino” spēlmanim ir īspieja īpazeit 63 vuordus, kuri teik izmontuoti latgalīšu sadzeivē. Biļdeitis iz spēlis kaulenim stilizātā veidā ilustrej Latgolai rakstureiguos ākys, iedīņus, sātys dzeivnīkus, dorbareikus i cytys sadzeivys lītys. Pi kotrys biļdeitis ir atbilstūšī nūsaukumi latgaliski.
Spēlis komplektā ir ari vuordineica, kur kotrs vuords tulkuots ari latvīšu, angļu i vuocu volūdā.
Spēlis dizaina autore ir Anna Orniņa, spēlis idejiskuo leidzautore i projekta vadeituoja – Baiba Altena, ražuotuojs – SIA “Darbnīca A projekti”.
Pagaidom spēlis Latgolā var nūpierkt Jēkabpilī puču veikalā MIMOZA, Leivuonūs – Leivuonu muokslys i amatnīceibys centrā, kai ari asūt Ludzys amatnīceibys centrā. Informaceja par īspiejom īsaguoduot cytur Latvejā (Reigā, Jelgavā, Līpuojā) ITE
Itymā sastdinē 3. decembrī 18:00 Vacreigys zaļajā studejā “pienene” (Kungu īla 7/9, preteimā Pītera bazneica) esi aicynuots iz pyrmū Latvejis kulturviesturei veļteitū Kūkmaizeišu golda spēļu turniru, kurā varēs saspieļuot ar “Latgalīšu DOMINO”. Vaira par turniru skaiti ITE
Kaidam LaKuGa skaiteituojam ir īspieja īgiut spēli.
Pīsadoli KONKURSĀ!
Atbiļdi pareizi iz vaicuojumim.
Pareizū atbiļdi leidz 3. decembrim (īskaitūt) syuti iz info@lakuga.lv i aicynoj tolkā veiksmi!
Rezultati LaKuGā 5. decembrī.
Kaids vuorda skaidrojums latvīšu volūdā atbiļst sekojūšim latgalīšu vuordim, kas īklauti Kūkmaizeišu golda spēlē “Latgalīšu DOMINO”?
1. jobiks
A vīrietis – dendijs
B sens latgaļu galdniecības rīks
C sviestā sautēts pīrādziņš
2. kuorms
A ēka – māja
B kurmja rakums
C kūts
3. skusts
A ķeblis
B trīsstūrains lakats
C pleds
Konkursu atbolsta “Kokmaizītes”.
Latgolys Regionaluos televizejis sižets par “Latgalīšu Domino”


text:
Leldīne
Leldīne – senejim latgaļu tautys svātkim damāruoti kristīšu svātki, kuri simbolizej Jezus Krystus augšanceļšonūs nu myrūņu piec pīkaļšonys krystā, kai aizraksteits Jaunajā Testamentā. Tys nūtics trešā dīnā piec Krystus mieršonys (nuovis dīnu skaitūt kai pyrmū dīnu).
Leldīne lelumam kristīšu irā poši svareigī gods svātki, kuramūs lela prīca izsokoma deļ galeiguos Dīva dāla īveicis par smierti. Nazcik saprasmēs svareiguoka irā Krystus mieršonys, a na augšonceļšonuos dīna, partū ka taišni mierdams Krystus izvede ciļvieci nu apdzymtuo grāka. Leldīnis svātki irā pādejuos gavieņa dīnys.
Taipoš kai cyti kristīšu svātki, i Leldīne sasaliejuse ar tautys poguonu tradicejom, pīvadumam, Leldīnis ūlu kruosuošonu.
Leldīnis data[pataiseit | labot pirmkodu]
Leldīne navā atzeimojama svietejamuo gods dīna pa Gregora kaleņderam. Jūs data damāruota pi žydu svātku, kurūs datu nūstota pa mienesnīka kaleņderam. Leldīni svietej pyrmajā svātdīnē nu pyrmuos pylnats piec pavasara leidzalaika (ekvinokcejis). Deļtuo gods nu goda Leldīnis data izaškir i byun nu pavasara mieneša 22 da sulu mieneša 25 dīnai.[1]
Reitu pravoslavu bazneicā, kuramā lītoj Juleja kaleņderi, Leldīnis data saīt nu sulu mieneša 4 dīnys da lopu mieneša 8 dīnai. Tok izagoda i taidi godi, kod katuoļu, pravoslavu i staroveru Leldīne saīt vīnā datā.
Leldīnis liturgeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Katuoļu bazneicā Leldīnis svieteišona aizasuoc Lelajā (Zaļajā) Catūrtdīnē i valkās vysu Leldīnis laiku da Krystus dabaspajimšonys svātkim. Lelajā Catūrtdīnē i Pīktdīnē kristīši īt Krysta ceļu, pīmynādami Kunga Jezus Krystus pīkaļšonu krystā i smierti. Lelajā Pīktdīnē bazneica nūsacejuse styngru gavieni. Lelajā Sastdīnē, kuruos kod nakod sauc i par Klusū Sastdīni, leidza ar saulislaidu svietejama Leldīnis nakts. Nakts tymsā svietejama "nakts, gaišuoka par dīnu" liturgeja, kura salosa ticeigūs apgaismuot apleici ar sovom atnestom, aizdegtom svecem. Ituos nakts rituala jāgs - atzeit sevi par vaineigu i sovā vainē, tymseibā īsavērt eistynū gaismu, kura navā ītēmiejama byunūt dīnā. Ituo rituala laikā skaitomi seviški daudzi Svātū Rokstu vuordi, kuramuos paviesteita Mesejis atīšona i vysu cylvāku grāku atlaisšona, i dzīdamys psaļmys. Leldīnis nakts kulminaceja - augšonceļšonuos viests. Nu ituos šaļts atļauts vargaņuot, kas katuoļu bazneicā irā nūlīgts nu Leluos Catūrtdīnis da Lelajai Sastdīnei.
Tautys tradicejis[pataiseit | labot pirmkodu]
Nazcik tautys īrodumi irā izaglobuojušs nu poguonu pavasara atīšonys svātkim i sasalejušs ar Jezus Krystus augšonceļšonuos svātkim, sataisūt myuslaiku latgaļu Leldīnis svātku tradicejis. Senejūs laikūs pavasara atīšona (Leluo dīna) sveiteita, kod dīnys i nakts garums vīnaids (pavasara ekvinokceja) i tys saīt pavasara mieneša 20 ci 21 dīnā.
Vīna nu pošu golvonūs tautys tradiceju irā ūlu kruosuošona (marguošona). Parostai ūlys kruosoj seipulu myzās, kluotyn līkūt vysaižus auguojus, putruomus i tai tuoļuok. Tok sevkura saime tur sovys ūlu kruosuošonys tradicejis. Leldīnis reitā saime ād reitiškys i sasaveic, kam stypruoka ūla. Taipoš nūteik leiguošonuos leigačuos, ūlu rypynuošona, ūlu mesšona i cytys atrakcejis.
Tautys ticiejumi[pataiseit | labot pirmkodu]
- Par Leldīnem juovuora ūlys, tod opolys teleitis aug.[2]
- Kas Leldīņu ūlys bes suoļa ād, tys vysu vosoru maluos.
- Kas zam Leldīnis lelā sastdīnē iess vaira zierņu, tod itei pīzeimoj, ka tys byus boguots cylvāks.
- Kas Leldīnē pyrmais atbrauc nu bazneicys, tys vysu godu pyrmais pi dorba un tureibys.
- Ka cylvāks gryb zynuot sovus grākus, tod lai pyrmā Leldīnis dīnā da pacelšonys krysta padzer solta iudiņa. Tū dīnu da pacelšonys krysta iudiņs irā soldons. Kod cylvāks padzers iudiņa i iudiņs byus soldons, tod itei pīzeimoj, ka pi tuo cylvāka grāku navā. A ka byus na soldons, taids kai jis irā, iudiņs kai iudiņs, itys pīzeimoj, ka pi tuo cylvāka cīši daudz grāku, koč ar maisu nosuoj.
Tautys dzīsmis[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Leldīnis data (angliskai). Rakstīņs nu Amerikys Saškierstū Vaļsteibu Jiuris Observatorejis (pavasara m. 27 d., 2007 g.).
- ↑ Latvīšu tautys ticiejumi
- ↑ Tautys dzīsmis ap Leldīnem


text:
Pošu spūžuokūs i jaukuokūs svātku – Zīmyssvātku i Jaunuo goda prīkšvokorā grybu vysim nūvieleit veseleibu, syltumu, ryupes i veiksmi dorbūs! Lai jiusu dzeivī nuokamejā godā volda dvieselis mīrs, muojeigums i dzierkstūšs prīks. Lai apkuort byutu tikai patīsi smaidi, bet vysys problemys i raizis palīk aizejūšiejā godā. Nūvieleju, lai atsakluoj jaunys, vieļ nazynomys viersūtnis i nūteik daudzi puorsteidzūšu i pateikamu puorsteigumu! Gaišus Zīmyssvātkus i Laimeigu Jaunū godu!
Ar cieņu,
Roman Vdovychenko
Valdis prīkšsādātuojs
NewFuels RSEZ SIA
Energy Resources CHP RSEZ SIA
Apsveikumi


text:
Vosorys sezonys atkluošona Dagdā
Ituo goda 2. junī Dagdys estradē byus vosorys sezonys atkluošonys pasuocīņs ar Latgolys popularuokūs grupu daleibu.
Pasuocīņa pyrmā daļā – koncerts, kurymā izastuos grupys „Patrioti.lg”, „Ginc&Es”, duets „Inga i Normunds”, kai ari eipašī gosti Dzintars Čīča i Kaspars Antess.
Vysa vokora garumā par atguojušūs lobū pruotu ryupēsīs koncerta vadeituojs Ilmārs Dreļs, bet dzīšmu storplaikūs skanēs popularuokuo latgalīšu, latvīšu i uorzemu muzyka DJ Normunda izpiļdejumā.
Piec koncerta bals ar grupu „Galaktika” i duetu „Inga i Normunds”, eipašī gosti „Dabasu Durovys”.
Koncerta suokys 20:00, īejis moksa leidz 23:00 3,00 Ls, piec 23:00 – 4,00 Ls.


text:
Ruodīs, jau kaidus desmit divpadsmit godus, sateikūt latgalīšu gruomotu izdevieju Juoni Eļksni, dzieržu – cik švaki, ka latgalīšim nav literaturkritikys, kai ari – autorus vajag audzynuot.
Itymā godā apjiemeibys pylna puorskaiteju jaunū “Olūtu” nu vuoka da vuoka i pīraksteju par tū recenzeju Lakugai. Par literaturu, kurys šaltim literarajā almanahā nabeja. Par tekstim, kas breižam izavēre kai puorprotums. Ari par potenciali lobim tekstim, kam byutu vajadziejs viereigys i gudrys acs nu molys ci redaktora. Recenzeju skaiti ITE.
Tikkū puorskaiteju Rēzeknis rajona avīzis “Rēzeknes Vēstis” redaktoris Muorys Nizinskys maņ veļteitu sleju. Juosoka, cīši lela puorsteiguma tī nabeja – šaurai videi sovi lykumi, mozā muorkā peile ap peili trynās. Taids muorka efekts – vīni klusej, deļtuo ka bais gūdeigi pasaceit acīs, vēļ cytim bais nu konkureņcis. Pasaceit gūdeigi – kai īsvīst muorkā akmini. Nivīns tok tai nadora! Nav šmuki! Peilem, vardivem i kurkulim napateik.
Tai ir i latvīšu literaturkritikā, kur roksta pasyutejuma recenzejis. Tai i latvīšu teatra i kinu kritikā, kur tys tam draugs, rods voi pazeistams i atkluoti pasaceit beistās. Pasyuta recenzeju, palīlej cyts cytu, a aiz mugorys aprunoj. Ir lobs latgalīšu teicīņs – acīs eņgeļs, aiz ocu čorts.
Izaruod, eistineibā es asu gribiejuse atsarībt i maņ žāļ “Olūtam” īdūtuos naudys. Sok, navar byut, ka kaids roksta par tekstu taipat viņ – teksta deļ.
Ak jau jei atsarīb. Ak jau jei izariekinoj. I ak jau jai ir kaids cyts īmeslis – cyta ortografeja, cyta dzeivis vīta, cyta vacuma grupa i t. t.
Partū ka par latgalīšu literaturu nivīns narunoj – juos tok nivīns naskaita, tik īlīk plauktā i cīnej. Par latgalīšu literaturu soka tikai lobu voi puorsvorā nikū – kai par nabašnīku.
I smīklys, i žāļ – voi eistyn myusu kultura i literatura jau ir tik tuoli myruse, ka dasadūrt navar – sakreit palnūs i smird.
Gribīs tok ticēt, ka ir īspiejama ari nuokūtne – ar jaunim i kvalitativim tekstim, kuru vīneiguo vierteiba nav latgalīšu volūda, bet ari pats teksta viestejums i prasme stuosteit, raksteit.
Tai kai pi M. Nizinskys roksta navarieju dalikt pylnu komentaru, a, puorkopejūt pa daļom, jam nūsamaineja formatiejums i pagaisa atstarpis, ite apakšā īkopeits pylns komentara teksts.
….
Komentars zam roksta
🙂 Prīca, ka skaitit Lakugu!
Ite roksta adrese – ka kuram gribīs atrast ituo M. Nizinskys roksta īdvasmys olūtu.
Par reizis saceišu, ka “Olūta” nauda mani nainteresej i maņ nav nikaida patologiska naida pret Stroda ortografeju (jei tok daļa nu myusu raksteibys viesturis) voi siermom golvom (vysi taidi byusim, ka tik ilgi nūdzeivuosim). Nav ari nikas pret “Olūta” autorim – muns roksts ir par almanahā publicātajim tekstim, na cylvākim.
Ir taids žanrs kai literaturkritika – latgalīšim laikam tok mirs, ka jau izsaucs taidu reakceju.
Pats golvonais – lai dūd Dīvs, ka Eļkšņam izadūd jū (naudu – vāluoka pīzeime. I. S.) dabuot vysim sovim izdavumim, tys tikai boguotynoj latgaliskūs tekstu bagateibu i kaidam raksteituojam dūd īspieju trenētīs, trenētīs, raksteit i raksteit. Ka veiksīs, nu tuo izaškeļs ari pa talantam, īspieja publicēt tekstu ir autora maize.
Ka ituo roksta autore skaiteitu munu rokstu viereigai, varbyut pamaneitu, ka izsoku sovu cīnu Eļkšņa naatlaideibai izdūt literaru almanahu apstuokļūs, kod Latvejis kulturys vidē pagaist vīns literars i kulturys izdavums aiz ūtra. I tys eistyn ir Latvejis, na Latgolys mārūga fenomens!
I LKC izdevnīceibys vadeituoju nacīneju vys deļtuo, ka jam sierma golva, bet deļtuo, ka jis ir seiksts kai eļksnis i styprys kai ūzuls. Lai kotram latgalīšam byutu taida speiteiba dareit sovu i ticeiba napasadūt ari gryutūs apstuokļūs!
A cyta līta – tekstu literaruo kvalitate.
Ka dzeja grab, voi jei juoslavej tik deļtuo, ka latgaliski?
Ka prozā nav centraluos fabulys i par daudz seiku detaļu, voi navar aizruodeit – tik deļtuo, ka latgalīšu proza?
Nikū voi tikai lobu soka tikai par myrūnim ci nabašnīkim. Ticīs, ka Olūta autori i cyti latgaliski rokstūšī var vaira. I kaidam ir ari juopasoka, ka karaļs ir plyks, kab jis apmauktu drēbis.
Voi ari švakūs ziņu nesiejus pi myusu nūšaun i iz prīšku dzeivoj tuoļuok sovuos iluzejuos?
Ari ar pošu apguoda vadeituoju Eļksni na reizi asu runuojuse, ka latgalīšu literaturā ir vīna bāda – literaturkritikys tryukums. Roksta i roksta, glauda cyts cytu, a napasoka, kas tai voi na tai.
A kas raksteis par tekstim, ka ni literaturzynuotnīki?
Munā rokstā runa to par literaturu i tekstim, kam nav nikaida sakara ar siermumu voi cīnu pret siermumu.
Tymā skaitā – Blaževičam ak jau nav ni vainis kai cylvākam i kai latgalīšu kulturys atbaļsteituojs jis juocīnej, tok almanahā jis pīsacejs sevi kai autors. I muna atsauksme beja par tekstu, na cylvāku.
Taipat kai na vysi sentimentalī dzejūli par nalaimeigu mīlesteibu i švakū vaļdeibu ir peļniejuši viereibys, ari jaunūs autoru dzejuojumi par m…om i m…eibom bīži viņ ir tikai spams, kas pagaiss i aizamierss.
Bet voi eistyn vyss, kas izaver kai literatura, ari ir literatura? I voi vysi latgaliski raksteitī i vuojī teksti ir publiciešonys vārti?
Voi ari latgaliski raksteits teksts ir svātuo gūvs, par kū sovejī latgalīši navar saceit nivīna ļauna vuorda – ak jau jim skauž i ak jau koč kas tī nav teirs.
Lai loba veseleiba siermajom golvom!
I lai latgalīšim daudz tekstu, kū Eļkšņam i “Rēzeknis Viestim” drukuot. 🙂