text:
Zynomi konkursa “Muna sāta, škola, pogosts/piļsāta 1917. – 2015. godi” laureati
27. novembrī Rēzeknis Augstškolā nūtyka konkursa “Muna sāta, škola, pogosts/piļsāta 1917. – 2015. godi” nūslāguma pasuokums i dalinīku apbolvuošona. Školānim individuali voi grupuos beja juoizveidoj avīze, kas atkluoj kaidu da šam moz pieteitu voi nazynomu stuostu par kaidu personeibu, nūtikšonu, 1917. goda situacejis ītekmi i izmainis 100 godu ilgā pūsmā. Tyka īsyuteitys 15 avīzis, kas tyka vārtātys divejuos vacumgrupuos: 8.–10. klase i 11.–12. klase. Pasuokuma laikā apmaklātuojim beja vareiba na viņ apsavērt školānu sagataveituos avīzis, nu ari īsavērt Luisa Kerola gruomotā “Alise Breinumu zemē”, kas tyka prezentāta pasuokuma pyrmajā daļā.
1. vītu konkursā 8.–10. klašu grupā sajēme Ilgmārs Rubīns nu Preiļu Vaļsts gimnazejis (konsultants Vadims Maksimovs, RA viesturis programys absolvents, Preiļu Viesturis i lītiškuos muokslys muzeja specialists) ar avīzi “Peļieču Gaisma”. Ilgmārs i juo konsultants sajēme ari Eiroparlamenta deputatis I. Vaideris specialū bolvu – braucīni iz Briseli.
2. vītu itamā grupā sajēme Uobeļu pamatškolys mārgys Paula Vasiļjeva i Samanta Vinciune ar avīzi “Gaisma”. Juos konsultēja Uobeļu pogosta nūvodpietnīks Arnolds Jakubovskis.
3. vītu gūdam izceineja Sidnija Kalvāne nu Austrumlatvejis Tehnologeju vydsškolys, kurei ar školuotuojis Marutys Krustānis atbolstu radeja avīzi “Spogulis” par Gaigalovys pamatškolu.
Atzineibu i vareibu pavadeit vīnu dīnu kūpā ar muziki Eriku Zepu sajēme Lovisa Kerubine nu Daugovpiļs 12. vydsškolys, kurei ar tāva Andra paleidzeibu izveiduoja avīzi par sovu sātu “Drošvarim”, sovukuort Mateisam Sondoram nu Gaļānu pamatškolys, kurs kūpā ar konsultantem – školuotuoju Ritu Upenīci i nūvodpietneicu Ilonu Sondori – beja izveiduojs avīzi “Sondoru dzimta”, byus vareiba pavadeit laiku kūpā ar muziki Sovvaļnīku.
11.–12. klašu grupā 1. vītu gūdam izceineja Maltys Bārnu i jaunīšu centra komanda: Leiga Runčis, Sintija Bundere, Vita Tarasika, Lileja Orlova, Una Kancāne, Daira Aleksandroviča i Evija Laizāne. Kūpeigim spākim ar konsultantem Skaidreiti Svikšu, Viju Danilovu i Intu Buli tyka izveiduota avīze “Dzirkstelīte”. Sintija Bundere kūpā ar konsultanti S. Svikšu brauks ceļuojumā iz Briseli, sovukuort puorejī komandys bīdri vīnu dīnu pavadeis Eiropys Parlamenta deputatis Inesis Vaideris birojā Reigā.
11.–12. klašu grupā Elvita Kotāne i Linda Bumbiša (avīze “Dzīpars”) nu Nautrānu vydsškolys sajēme 2. vītu, sovukuort 3. vītā īsarynduoja Ludzys piļsātys gimnazejis audziekni Dana Butrima, Sintija Bokiša, Santa Bule, Valereja Borhova, Māris Lapšovs, Roberts Pozņaks, Alise Fjodorova, Ilze Ostrovska i Evija Lisovska. Konsultejūtīs ar školuotuojom Intu Žeikari i Leigu Arcihoviču, tyka izveiduota avīze “Ludza Senāk un Tagad”.
Avīzis “Bārzsolys” autori Kristīne Laizāne i Armands Ivulāns sajēme vareibu pavadeit vīnu dīnu ar grupys “Dabasu Durovys” solistu Arni Slobožaninu.
Ūtrūs vītu sajiemieji, pasasokūt J. Viļuma finansialam atbolstam, brauks iz Latvejis Republikys Saeimu, sovukuort 3. vītys sajiemieji – ar dzejneicu Annu Rancāni ceļuos pa Latgolu.
Te juodasoka, ka, koč i na vysi konkursa dalinīki tyka laureatu gūdā, tok bez bolvu napalyka nivīns.
Rēzeknis Augstškola konkursu organizēja sadarbeibā ar Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreibu, finansiali tū atbaļsteja Kulturys ministreja.
Roksta autore: Ligeja Purinaša, RA akademiskuos bakalaura studeju programys “Filoloģija” 2. kursa studente
Foto: nu Rēzeknis Augstškolys arhiva


c: text/html

text:
Aizvadeita LgSC kūpsapuļce
21. janvarī Rēzeknē nūtyka bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) bīdru kūpsapuļce. Sēdis laikā tyka apsprīsti dažaidi svareigi vaicojumi par bīdreibys dorbu, izvirzeitys nuokušuo gods prioritatis, īvālāta jauna LgSC vaļde i c.
.
Kūpsapuļce suocēs ar īsapazeišonu (ir pījamti 12 jauni bīdri) i regionalūs biroju atskaitem par padareitū.
.
Reigys birojā napylna goda laikā nūtykušs daudzi pasuokumu: latgalīšu vokori folkklubā „Ala pagrabs”, literaturys i muzykys piecpušdīne „Agrais Pavasars”, Muzeju nakts, stuostu vokori „Latgalīša pādi pasaulī”, „Tievanānu čulans”, Kaupra valnakmiņa tolka kūpā ar apvīneibu „Mazā Kavalērija”, kinys „Latgolys Laikadečs” ruodeišona Reigā i c. Reigys biroja studenti sarakstiejuši i sajāmuši atbolstu nu Kulturys ministrejis projekta „Latgaliešu kultūras ziņu portāls Lakuga.lv” realizeišonai. Projekta golvonī aizdavumi ir: portala darbeibys nūdrūšynuošona, jaunu sadaļu i vizualuo nūformiejuma sataiseišona, jaunu rokstu autoru pīsaisteišona i cytys svareigys ar Lakuga.lv darbeibu saisteitys lītys. Pošu šaļti Reigys birojs meklej jaunu biroja koordinatoru.
.
Rēzeknis birojā napylna gods laikā ir pasamainejuši vairuoki biroja vadeituoji, bet tys naasūt trauciejs pilnvierteigam LgSC dorbam. LgSC aktivisti i bīdri ir aktivi jāmūši daleibu Rēzeknis Augstškolys reikuotojūs pasuokumūs: informacejis dīnā, Muokslys dīnuos, Zynuotnīku naktī i c. Kai ari reikovuši sovus pasuokumus: literari muzykalys piecpušdīnys, naformalis LgSC aktivistu sasatikšonys. Rēzeknis birojā napylna gods laikā pījimti 4 jauni bīdri. LgSC sasadorbojūt ar Nūdarbynuoteibys valsts agenturu (NVA) Rēzeknis biroja 5 aktīvistim moksoj stipendeju 40 Ls apmārā par breivpruoteigū dorbu, kū jī dora bīdreibā. LgSC Rēzeknis nūdalis vadeituoja Diāna Miščenko stuosta, ka sasadorbojūt ar Rēzeknis Augstškolu LgSC Rēzeknis birojs naseņ asūt puorsaciels iz jaunom telpom, jaunais biroja adress pavysam dreiž pasaruodeis LgSC sātys lopā sadalī: kontakti/Rēzeknis birojs.
.
Daugovpiļs birojs ar vaicojumu „Voi Daugovpilī ir vajadzeigs LgSC?” novembrī atsuocs sovu darbeibu nu jauna. Tai kai jaunī 12 aktivisti – Daugovpiļs Universitatis (DU) studenti, sasatyka pyrmū reizi, vaira maneibys pagaidom asūt pīviersuš sevis i cytu bīdru īpazeišonai i komandys taiseišonai (salīdeišonai) – na pasuokumim. Decembrī LgSC sasadorbojūt ar Raiņa sātu Berkenelē reikuoja literari muzykalū pasuokumu „Latgalīts – Latgalīšam – Draugs” (LaLaDra). Struodojūt Daugovpiļs birojā, studenti paspēja izpieteit LgSC kai sabīdrysku organizaceju, apzynuoja LgSC organizacejis kulturu, stypruos, vuojuos pusis i cytus bīdreibys darbeibu ītekmejūšus faktorus. Daugovpilīši sarakstē projektu „Vuicēsimēs raksteit latgaliski” i sajiema finansialu atbostu nu Kulturys Ministrejis. Projekta mierkis ir, sasadorbojūt ar volūdnīkim i pedagogim, izstruoduot jaunu, jaunīšim lobuok saprūtamu latgalīšu rokstu volūdys vuiceišonys modeli i vuiceit studentim i školu školānim raksteit latgaliski. LgSC Daugovpiļs biroja vadeituoja Zaiga Lāce stuosta, ka ari iz prīšku daugpilīši planavoj aktivi īsasaisteit Latgolys kulturys dzeivē, vīns nu pyrmajim aizdavumim byušūt jaunu aktivistu pīsaiste i LgSC prezentaceja cytim DU studentim.
.
Piec biroju atskaitem tyka izstuosteits par cytu projektu īspiejom, par fondim i agenturom, kas pīduovoj atbolstu. LgSC gruomatveds Artis Logins īpazeistynuoja ar finanšu goda puorskotu i sajamtū revidenta Harija Bernāna atzinumu.
.
Bīdreibai tyka īvieleita jauna vaļde: Raitis Tučs, Vineta Vilcāne, Jānis Papiņš, Ilze Bojāre, Dagnija Bramane, kas puorstuov vysus LgSC regionalūs birojus.
.
Lai veicynuotu bīdru komunikaceju i sadarbeibu, LgSC zynuošuokūs bīdru (ekspertu) zynuošonu i pīredzis apmaini ar jaunuokajim bīdrim, kūpsapuļcis nūslāgumā tyka organizātys „World Café” (latgaliski: Pasauļa kopejneicys ) diskusejis. Sarunu laikā varieja īsapazeit ar IT tehnologeju izmantuošonu dorbam (e-posti, socialī teikli) – eksperts Raitis Tučs; finansis, finanšu atskaitis projektim – Artis Logins; projekta ideja, projekta raksteišona – Ilze Sperga; Latgalīšu volūda, Lakuga.lv – Edeite Husare; nanūpītnuokys sarunys atpyutai – ideālais latgalīts i idealuo latgalīte Zaiga Lāce, Eva Kasparenoka .
Kai šytuo gods LgSC prioritates tyka izvirzeitys: sadarbeibys kulturys veicinuošona, komunikacejis apmaiņa, informacejis par LgSC darbeibu i pasuokumim snīgšona iz uoru. Vaira par bīdreibys dorbu tiks dūmuots, runuots i dareits jaunuos vaļdis sēdē 31. janvarī Reigā.
.
Lai bīdreibai „Latgolys Studentu centrs” saīt piļdeit sovu miseju: saglobuot, popularizēt i atteisteit latgaliskuos kulturys vierteibys, nūdrūšynuot jūs dzeivuotspieju, pīlāguot ituos vierteibys itam laikam, izceļt latgaliskū latvyskajā, paruodeit jū kai vīnuotu, naatjemamu latvyskuo sastuovdaļu i veicynuot jaunīšu vydā izpratni par latgaliskajom vierteibom kai īpašom, atškireigom, unikalom i lapnuma vārstom, reizē nūsarūbežojūt nu politisku vaicuojumu rysynuošonys, arī šymā godā!
.
LgSC Daugovpiļs biroja studenti
.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Trijādas sievas.
Teicēja 76. g. veca Īva Staleidzāne, Atašienes pag.
Kaidam tāvam ar muoti beja vīna paša meita. Meita ju beja lela un vajadzēja jau dūt pi veira. Atbraucja kaids bryutguons svuotūs un meita pasajīmia īt pi juo par sīvu. Ūtrā vokorā atbraucja ūtrs, un meita otkon pasajmja īt pi ūtra par sīvu. Trešā vokorā atbraucja trešs bryutguons un meita ari pi trešuo pasajēmja īt par sīvu. Ar vysim trejim bryutguonim meita nūsarunuoja taisīt kuozas vīnā vokorā. Tāvs ar muoti raud un nazyna kū danīt : meita vīna paša, bet treis bryubguoni. Jīm beja vē vaca kēve un kucīte. Kaidā dīnā īguoja vecīts un prosa tāvam ar muoti: "Kuo jyus raudit?"
"Kai mums naraudot?" atbildēja tāvs un muote, "meita vīna paša, bet pi trejim veirim juodūd!"
"Aizspīdīt par nakti klāvā meitu, kēvi un kucīti un vyss byus lobi," pamuocija vecīts un aizguoja sovu ceļu. Atguoja vakors. Tāvs un muote aizspīdja klāvā meitu, kēvi un kucīti. Reitā aizguoja tāvs uz klāvu pasavārtu un radz, ka klāvā treis meitas un vysas vīnaidas. Navar tāvs ar muoti pazeit, kura jūs meita, kura kēve un kucīte. Atguoja kuozu dīna. Sabraucja vysi treis precinīki. Precinīki zynuoja, ka tāvam ar muoti tik vīna meita ir un suoka streidētīs sovā stuorpā. Tāvs īvedja ustobā vysas tr'eis meitas un soka: "Jemīt, katrs kuru gribit!"
Meitas beja vysas uz mota vinaidas. Preciniki pajēmja pa vīnai meitai, nūdzēŗa kuozas un aizbraucja.
Pyrmajam precinikam beja krituse eistuo meita, ūtrajam kēve un trešajam kucīte. Pēc kuozu prmā svātdīnā tāvs ar muoti aizbraucja uz pyrmū znūtu pasavērt meitas. Veirs ar muoti navar atsateikt, ka meita vadakla cīši loba, gudra un struodīga.
Ūtrā svātdīnā tāvs ar muoti aizbraucja pasavārtu ūtru meitu. Veirs ar muoti navar atsateikt, ka meita cīši 1aba, gudra un struodīga, tikai tei vaiņa, ka cīši daudzi ādūte : paādūte pi golda ar vysim reizē, ejūte pi dorba un maizes kukuli nasūte leidza.
Trešā svātdīnā tāvs ar muoti aizbraucja uz trešū meitu pasavārtu. Veirs ar muoti navar atsateikt, ka meita cīši loba, gudra un struodīga, tikai tei vaiņa, ka jo izdzierstūte, kur kas lomuojas, tyuleņ atstuojūte vysu dorbu un skrīnūte, kaut uz ūtru cīmu. Tai tāvs ar muoti, cīmuodamīs pi meitom izzinuoja, ka jūs eistuo meita ir pi pyrmuo precinīka, kēve pi ūtruo un kucīte pi trešuo.


text:
Puorbaudi III pasauļa diktatu latgalīšu rokstu volūdā
Roksta autors: portals lakuga.lv
Pasauļa diktats latgalīšu rokstu volūdā raidejumā “Kolnasāta” itūgod skanēja trešū reizi, tū organizēja Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv sadarbeibā ar Latvejis Radejis Latgolys studeju. Diktatam tyka izraudzeits fragments nu Egitys Kancānis stuostu gruomotys “Syltuo mola”. Pīraksteitū tekstu var puorbaudeit zamuok.
Diktata audio var nūsaklauseit raidejuma “Kolnasāta” profilā ite ci zamuok video. Teksts sastateits, īvārojūt Vaļsts volūdys centra 2007. godā apstyprynuotūs Latgalīšu raksteibys nūsacejumus, pīļaunama divskaņa “uo” apzeimuošona ari ar “ō”. Atsauksmis i īrūsynuojumus par diktatu lyudzam syuteit iz info@lakuga.lv.
Laižūt plūstu iudinī, tys bišku īgrymst, bet iz iudiņa turīs. Aņds brauks pyrmais! Īstumam jū leicī. Jau ruodīs, ka boltuo bura ir pavysam tyvai pi sagrybātūs vyzbuleišu, kod plūsts ūmai nūstuoj i vairs ni nu vītys. Aivars bļaun, lai Aņds jam paleigā airi. Aņds ruoda tukšys rūkys. Asam aizmiersuši jam īdūt tū leidza! I vyspuor airēt tukšom rūkom nav tik vīgli, kai ruodīs tim, kurī stuov krostā i tik bļaun.
“Palīc, kur esi! Mes tevi ratavuosim,” klīdz Aivars.
Jis izsādynoj mani iz leluos kamerys, īdūd rūkā divejus mītus, ar švunku īstum kameru nu krosta i pats izlāc iz juos nu ūtrys pusis. Kamera sasašyupoj, nūsmird piec gumejis, i kuojis dzolda pagaidom vēļ soltais pavasara iudiņs.
Lejupluodēt diktata tekstu: Word PDF
Diktatu finansiali atbolsta Latvejis Radeja i bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” projekta “Mozuoklītuotuos volūdys, leluos īspiejis. Sadarbeiba pietnīceibā, kūpīnu īsaisteišona i inovativi vuiceišonuos reiki – COLING” (projekta leigums Nr. 778384) ītvorūs.
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Kulturys īsacejumi Zīmyssvātku nedeļai: “Cylvāka bārns” i svātku koncerti
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Ituos svātku nedelis īsacejumus saguoduojuse muzykaluo šova “X Faktors” pusfinaliste, muzike i dzīšmu autore Diona Liepiņa. Diona īsoka Zīmyssvātku nedeļā pasavērt Juoņa Streiča kinu “Cylvāka bārns” i izbaudeit svātku koncertus.
“Cylvāka bārns”
Tei ir filma, kas nikod naapneik, deļtam ka tei ir patīsa, ciļvieceiga i bez līku uoriškeibu. Latvīšu i latgalīšu volūdys sajaukums ruodīs cīši labi atspīgeļuots.
Filmu individuali ci saimē var nūsavērt ITE.
“Lai visiem svētku egle mirdz” – 26. decembra koncerts Latgolys viestnīceibā “Gors”
Itys byus eipašs koncerts. Muns pyrmais koncerts “Gorā”, pyrmais koncerts ar Normundu Rutuli i pyrmais koncerts, kurā ari es asu eipašais gosts. Byus pateikama Zīmyssvātku gaisūtne, izpiļdeisim gon vītejūs, gon pasauļa muokslinīku dzīsmis. Vaira par koncertu ITE.
TV3 koncerts “Vislabākie Ziemassvētki”
Itymā koncertā, kas izskanēs 24. decembra vokorā 20.45 TV3 eterā, uzastuos “X Faktora” dalinīki i ari cyti “X Faktora” komandys kolegys. Pādejuo reize itymā godā, kab pasakavātu atmiņuos par šovu i izbaudeitu Zīmyssvātku nūskaņu. Zynu, cik cīteigai kotrys gataveja sovus prīšknasumus. Vaira par koncertu ITE.


text:
Nu 2011. goda 17. oktobra Rēzeknis Centraluos bibliotekys abonementā pīejams multimedeju resurss „Dziesmotā Latgale” DVD formatā, kuru īspiejams pajimt leidza lītuošonai sātā.
Projektu Multimediju resurss „Dziesmotā Latgale” Latgolys kulturys programmys projektu konkursa ītvorūs, pasateicūt Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstam, ir izstruoduojuse Latgolys Centraluo biblioteka, nu kurys DVD kai duovynuojumu sajēme ari Rēzeknis Centraluo biblioteka.
Informaceja par Latgolys Dzīšmu svātkim diskā apkūpuota teksta, foto, video i audio failu veidā, i sakuortuota tei ir gon pa godim (1940.–2010), gon piec veida. Multimedeju resursā pīejamys dzīšmu svātku programmys, informaceja par dirigentim i kuorim, daleibnīku atminis i dzīšmu svātkūs dzīduotūs dzīšmu teksti ar nuotim.
Resurss veiduots latvīšu volūdā, bet pamatinformaceja pīejama ari latgalīšu i krīvu volūdā, interneta vidī tū var apsavērt ite, rezervēt DVD nu Rēzeknis Centraluos bibliotekys lītuošonai sātā – ite.


text:
Projekta “Dubnys pīRoksti” karte i filma
Nu 2017. goda apreļa da novembra bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) eistynuoja jaunīšu iniciativu projektu “Dubnys pīRoksti”, kuruo laikā tyka organizāts laivu braucīņs — ekspediceja. Projekta mierkis beja apvīnuot Daugovpiļs, Leivuona, Preiļu i Vuorkovys nūvodu jaunīšus, izmontojūt dažaidys vuiceibu metodis, pieteit Dubnys upi i tuos apleicīni, taidā veidā veicynojūt jaunīšūs lokalpatriotismu, pylsūniskū iniciativu i leidzdaleibu.
Vosorys suokumā jaunīši devēs laivu braucīnī pa Dubnys upi, sasatyka ar tuos krostūs dzeivojūšajim ļaudim, īpazyna tī asūšūs kulturviesturiskūs objektus, atrūnamūs augus i pieteja Dubnys upi nu geografiskuo, geologiskuo, vidis vīdūkļa.
Apkūpojūt ekspedicejis laikā īgiutū informaceju, intervejis, video i foto materialus, jaunīši izveiduojuši kinu, kurā paruodeiti Dubnys krostūs asūšī kulturviesturiskī objekti i pīkrastē dzeivojūšūs cylvāku dzeivisstuosti. Projekta laikā izveiduota ari fotoizstuode ar spylgtuokajom ekspedicejis šaļtim, dobu i cylvākim, kai ari sovpateiga lelformata karte, kurā paruodeits Dubnys upis teciejums, nūzeimeiguokī objekti pīkrastē, kai ari dzeivinīki i augi, kas sastūpami upis gultnē i krostūs.
Karti pylnajā izmārā var apsavērt i zamynluodeit ite.
Kinu par ekspedicejis laikā radzārtū, dzierdātū i pīdzievuotū var apsavērt i zamynluodeit ite.
Naatsveramu īguļdejumu projekta eistynuošonā devs Vyšku pogosta jaunīšu centrs, Leivuona jaunatnis i iniciativu centrs “Kvartāls”, Preiļu jaunīšu centrs “Četri”, kai ari Vuorkovys nūvoda jaunīši. Eipašs paļdis par finansialū atbolstu Latvejis Republikys Kulturys ministrejai i Dīnvydlatgolys NVO atbolsta centram.


text:
Vaļsts svātkus Rēzeknē svietēs Latvejis Radeja
Atzeimojūt Latvejis Republikys Naatkareibys deklaracejis 25. godadīnu, Latvejis Radeja ar eipašim svātku pasuokumim dūsīs pi klauseituoju Latgolā. Diveju dīnu garumā nu Rēzeknis Festivala parka riezeknīšim, piļsātys gostim i klauseituojim vysā Latvejā tiks pīduovuoti raidejumi i intervejis ar zynomom personeibom, vareiba izasaceit breivajā mikrofonā, kai ari koncerti, kur pīsadaleis ari Latgolys muziki.
Svātku programu 3. majā 15.05 atkluos Latvejis Radejis 1 (LR1) informativi analitiskuo programa “Pēcpusdiena” ar jaunīšu veiduotū Latvejis Radejis 5 – Pieci.lv (Pieci.lv) raidejumu “Domnīca”. Stuņdis garumā byus sasatikšona ar latgalīšim, kas beja Augstuokajā Padūmē tod, kod paraksteja Latvejis Naatkareibys deklaraceju, taipat tiks satykta popularuo Latgolys grupa “Galaktika”. Raidejumu vadeis Tāļs Eipurs, Arta Skuja i Daira Kokoreviča.
Piec ziņu 16.00 dorbu suoks Aņss Bogustovs ar raidejumu “21.gadsimta latvietis”, kurā runuos par Latgolys karūgu, Latgolys identitati i sasazynuos ar uorzemēs dzeivojūšajim latgalīšim. Sovukuort 17.05 “Ģimenes studijā” kūpā ar Agnesi Linku i Mairitu Znūteņu varēs īpazeit tradicionalūs Latgolys iedīņus.
18.15 raidejumā “Kolnasāta” ar Aigaru Runči i Justīni Savitsku tiks diskutāts, kas ir lobs latgalīts, i byus vareiba īsaklauseit grupā “Kapļi”. Par lobuokū Latgolys alternativuos muzykys grupu 2013. godā atzeitais muzykys projekts koncertēs Rēzeknis Festivala parkā iz itam mierkam izcaltuos Latvejis Radejis leluos skotuvis.
Svātdīnis vokora izskaņā Festivala parka apmaklātuojus i klauseituojus Pieci.lv tīšraidē nu 20.00 ar muzykalu balleiti izklaidēs Pieci.lv dīdžeji DJ Rudd, DJ Magnuss Eriņš i grupa “Bermudu Divstūris”.
Vaļsts svātkūs pyrmūdiņ, 4. majā, 10.05 svātku programu nu Rēzeknis aizsuoks LR1 raidejuma “Kā labāk dzīvot” komanda. Raidejuma vadeituoji Daina Jāņkalne i Elvis Jansons sasatiks ar Latgolys uzjiemiejim, kab runuotu par inovacejom i turismu Zylūs azaru zemē.
11.05 dorbu turpynuos “Kultūras Rondo” Ingvildys Strautmanis i Ingus Ulmaņa vadeibā. Tiks runuots i par Latgolys viestnīceibys GORS darbeibu, i Latgolys Kulturviesturis muzeja aktivitatem, kai ari sasatykts ar spylgtom Latgolys kulturys personeibom: “Boņuks 2014” titula “Goda cylvāks latgalīšu kulturā” sajiemieju Aleksandru Lubānu i Latgaļu Rakstnīceibys muzeja vadeituoju Pīteri Luoci. Programu muzykali papyldynuos folklorys kūpys “Bolta vīšņa” i Latgolys barda Vincenta Kūkuoja dzīduojums.
12.35 iz skotuvis kuops latvyskuos dzeiviszinis puorzynuotuoji Iveta i Vidvuds Medeni, kuri sasadzīduos ar vītejom Latgolys folklorys kūpām. Piec ziņu 13.05 vysi aicynuoti iz “Krustpunktā” breivū mikrofonu, kū vadeis žurnalisti Aidis Tomsons, Eduards Lineņš i Anna Platpīre.
Latvejis Radejis tīšraižu izskaņā nu Rēzeknis Festivala parka 14.05 akustiskū koncertu iz leluos skotuvis snēgs ituo gods Latvejis puorstuove Eirovizejā Aminata i muziks Kristaps Rasims nu grupys “Bez PVN”.
Vysi tī, kas navarēs pīsadaleit pasuokumūs kluotīnē, video tīšraidi varēs vērtīs sabīdryskūs medeju ziņu portalā Lsm.lv, nu programu klauseitīs Latvejis Radejis 1 i Pieci.lv tīšraidē.


text:
Atkluos izstuodi par Konstantina Raudivis davumu, aizaraušonom, dzymtyskūku
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
7. augustā 11. stuņdēs Kruoslovys nūvoda Osyunā, Školys īlā 12, Konstantina Raudivis kulturviesturiskuo montuojuma centrā, tiks atkluota izstuode “Konstantīns Raudive – latvietis Eiropā”, kas te byus apsaverama da 31. augusta, piec tam – Dagdā i Kruoslovā, informej Konstantina Raudivis kulturviesturiskuo montuojuma centra i ituos izstuodis projekta vadeituoja Laura Pauliņa.
Izstuodis atkluošona nūtiks Osyuna pogosta svātkūs, juos izveide ir atbaļsteita Latgolys kulturys programā 2021 vēļ kai Dagdys nūvoda pošvaļdeibys projekts. Nu 1. septembra da 30. septembra izstuode byus apsaverama Dagdys Turisma informacejis centrā (TIC), bet nu 1. oktobra da 29. oktobra ar jū varēs īsapazeit Kruoslovā.
K. Raudive (1909–1974) ir Latvejā dzymuse personeiba, spūžs intelektuaļs i vīns nu spūdruokūs Eiropys mārūga dūmuotuoju ar sasnāgumim pasauļa mārūgā, kai rakstnīks, filozofs i parapsihologs. Izstuodē apsaveramī informativī stendi atainoj K. Raudivis dzeivis guojumu, juo radūšū darbeibu, izdūtuos gruomotys, davumu parapsihologejā, autora dūmu gryudus, kai ari Raudivis saimis dzymtys kūku.
Par izstuodē pīduovuotajom novitatem L. Pauliņa soka: “Izstuodis projekta mierkis ir popularizēt Raudivis dzymtuos sātys vītys apleicīni i juo davumu. Izstuodi veiduos 10 informativī stendi, kotrys nu jūs veļteits kaidam Raudivis dzeivis pūsmam voi aizaraušonai. Kas pavysam jauns myusu pīduovuojumā ir juo dzymtyskūks. Asam sasazynuojuši ar juo radineicu, jei dzymtyskūku ir maksimali preciziejuse. Izstuodis fonā skanēs Raudivis īraksteitī bolsi. Mes īsadūmuojom, ka tys izstuodei dadūtu drupeit mistisku auru.”


text:
Grupys “Inde Indive” mozalbums “Mater Omnium”, kas beja prīškviestness dreiži piec tuo izguojušajam grupys albumam “II”. Mozalbumā īkļautys četrys kompozicejis – treis, kuruos īraksteitys 2012./2013. godā, bet tūs apstruode pabeigta viņ itūgod, kai ari taids kai “post scriptum” dalykts vīns improvizacejis īroksts nu 2012. goda aprelī nūtykušuo mieginuojuma, kab klauseituoji saprastu, kai veidojās grupys muzyka. Ari albumā “II” īkļautys četrys kompozicejis, itūreiz gon nivīna nu tūs nav latgaliski. Albuma “II” kompozicejis īraksteitys 2012./2013. godā, bet tūs skanis apstruode pabeigta 2020. godā. Albuma muzykalū saturu veidoj melanholiski tymsi, apjūmeiga garuma (kūpejais albuma skaniejums 40 minuti) skaņdorbi, kas ītārpti alternativuo roka, postroka i postmetala skaniejumā. Albums nūklausoms digitalā formatā platformā Spotify.
Jau stuosteits, ka grupa “Inde Indive” sovulaik bejuse ari vīna nu Latgolys jaunuos muzykys atmūdys grupu, sūpluok “Bez PVN”, “Dabasu Durovys”, “Green Novice” i cytom. Dažys dzīsmis sovulaik publycātys grupys muzykys profilā socialajā teiklā “draugiem.lv”, nu leidz pyrmajam īroksta publiciejumam gaideits cīši ilgi. Grupys sastuovs itūs godu laikā ir mainejīs vairuokys reizis, nu kūduls palics namaineigs – grupā muzicej Uģis Vilcāns i Edgars Vylcāns, bet nu 2008. goda grupys bundzinīks ir Valdis Metlāns (arī grupu “Green Novice” i “D-Light” bundzinīks). Nu 2009. da 2013. goda grupys basgitarists beja Kārlis Josts (niu grupys “The Sound Poets” dalinīks), kuruo izteiktais melodiskums caurvej īrokstus – taišni taidā sastuovā sovulaik padareits vyss studejis dorbs.


text:
“Kolnasātā” diskuseja par 4. pasauļa latgalīšu saīta rezoluceju
6. maja vokorā Rēzeknē piec garom i spraigom diskusejom 4. pasauļa latgalīšu saītā tyka pījimta rezoluceja. Tamā teik runuots par latgalīšu volūdys statusu, tuos lītuojumu oficialajā saziņā ar vaļsts i pošvaļdeibu īstuodem. Taipat ir vaicuojums par Latgolys regiona lingvistiskū ainovu, latgalīšu volūdys lūmu izgleiteibā, kulturā, plošsazinis leidzekļūs, zynuotnē i pietnīceibā. Rezolucejā izsaceits aicynuojums apstyprynuot latgalīšu (Latgolys) karūgu, kai ari īkļauts īrūsynuojums 27. apreli nūsaceit par Latgolys dīnu.
I poši latgalīši, i puorejuo Latvejis sabīdreiba rezolucejā izsaceituos dūmys naviertej vīnnūzeimeigi, tuos teksts radejs rezonaņsi Latvejis sabīdreibā. Daļa latgalīšu nūsarūbežoj nu tuos, izskaniejs ari redzīņs, ka rezoluceja škeļ Latvejis sabīdreibu, kai ari Latgolys i latgalīšu vierzīnī ir raideita osa kritika.
Kai tyka radeita rezoluceja, kai tuos saturu viertej latgalīši, voi juoreagej iz izsaceitajim puormatumim i kaida byus tuoluokuo reiceiba rezolucejis eistynuošonā, atsacejumi teik vaicuoti kūpā ar raidejuma gostim. Diskusejā pīsadola Rēzeknis Tehnologeju akademejis profesore i vīna nu 4. pasauļa latgalīšu saīta organizatorem Ilga Šuplinska, Rēzeknis specialuos ekonomiskuos zonys puorvaļdis vadeituoja Sandra Ežmale, SIA “Latgales dārzeņu loģistika” vaļdis lūceklis Edgars Romanovskis i kluba “Artilērijas pagrabi” saiminīks Andrejs Faibuševičs.


text:
Lūznovys muižys literarūs sarunu cyklā byus sasatikšona ar Valentinu Lukaševiču
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Svātdiņ, 12. junī, 17.00 stuņdēs Lūznovys muižā nūtiks sarunu cykla “Literārās sarunas Lūznavas muižā” sasatikšona, kurā byus vareiba vaira īpazeit literatu i literaturzynuotnīku Valentinu Lukaševiču. Sarunā pīsadaleit varēs kai muižā kluotīnē, tai tū vērtīs tīšraidē muižys sātyslopā.
Valentins Lukaševičs literaturā debitēja tandemā ar Oskaru Seikstu – obeji ir spylgti postmodernuos literaturys puorstuovi i labi zynomi ari myusu dīnu latvīšu literaturā. Pārņ Lukaševičam izguojuši div jauni dorbi: dzejūļu kruojums “Pādi navā svāti” i eseju kruojums “Casnāgu maizeitis”. V. Lukaševičs ir daudzu kūpkruojumu i audiovizualu projektu, raidejumu iniciators i vadeituojs. Jū raksturoj enciklopediskys, tymā pošā laikā ciļvieciski saistūšys zynuošonys i skots iz lītom nu molys. Vāruotuoja poziceja dzeivē i dzejā ļaun Lukaševičam precizi saukt lītys eistajūs vuordūs, tok tymā pošā laikā, pat nabyudams aktivs procesu vierzeituojs, jis ir kluotyn asūšs vysuos latgaliskajuos aktivitatēs. Lukaševiča komunikacejis prasmis paver vys jaunus apvuoršņus kruojumu i gruomotu idejom.
Sarunā ar dzejnīku, publicistu, literaturzynuotnīku Valentinu Lukaševiču klauseituoji varēs pīsadaleit kai kluotīnē, tai tīšraidē. Literarūs sarunu vierzeituoja ari itūreiz byus literaturzynuotneica Ilga Šuplinska, bet sarunu muzykali papyldynuos Sovvaļnīks. 2022. goda sarunu cykla sasatikšonys reizis rudiņa pusē vēļ paradzātys ar literati i tekstilmuokslineicu Anneli Slišāni, kai ari rakstneicu Gundegu Repši.
Sarunu cyklys “Literārās sarunas Lūznavas muižā” aizasuoce 2017. goda rudinī. Itūgod izvālātī sarunu cykla temati i autori, nu vīnys pusis, atkluos, cik daudzveideiga ir jaunuokuo literatura i kai tei atsabolsoj Latgolys, Latvejis i pasauļa kulturtelpā, ļaunūt apjaust sovu identitati, nu ūtrys – “meklēs” sovu publiku itaidys tradicejis turpynuošonai, partū uzrunuotī autori ir atškireigi kai piec puorstuovātuo žanra, tai auditorejis, kurai pamatā adresāti jūs dorbi.
Literarūs sarunu nūtikšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds i Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba. Īīšonys moksa kluotīnē 3,00 €, beletus var īsaguoduot “Biļešu paradīzes” kasēs. Nakluotīnē literarūs sarunu nūtikšonai leidza sekuot varēs Lūznovys muižys sātyslopā.


text:
Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv ir vīneigais tikai latgaliski rokstūšais portals pasaulī. Par latgaliskom nūtikšonom Latvejā i pasaulī tys viestej nu 2007. goda. LaKuGai ir svareiga lūma sabīdreibys informiešonā par Latgolys kulturtelpys aktualitatem, izgleituošonā par regiona viesturi i kulturviesturiskajom sovpateibom i nu jauna radeitūs vierteibu izplateišonā. LaKuGu uztur i taisa bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”. Potals klivs par sova veida Latgolys atpazeišonys zeimi. 2018. godā portals sajiems ari oficialu masu medeja statusu.
NOMINANTI:
Dautkom TV
Latgolys Radeja
Latgolys Regionaluo televizeja
Žurnals “Katōļu Dzeive”


text:
Vokora styga – Ej šī iz munom trepem!
Vīns nu 13. – 19. septembrim nūtykušuos Latgaliskuos nedelis īvodpasuocīnim beja nu jau par tradiceju īdibynuotuo – Vokora styga – atraktivs orientiešanuos pasuocīns Reigā ar mierki jaunūs studentus nu Latgolys īpazeistynuot ar Reigā atrūnomom latgaliskom vītom, pasuocīnim i informēt par Latgolys Studentu centra aktivitatem.
Itymā reizē 14. septembra Vokora stygys vadmotivs beja dažaidys spēlis i vītys, kas juozyna Reigys centrā i kur Latgaliskuos nedelis i cytuos reizēs nūteik kaidi latgaliski pasuocīni. Vokora stygā pīsadalieja 12 jaunīši nu dažaidom gon Latgolys, gon pī-Latgolys vītom i augstškolom – nu Reigys i Jelgavys. Dažaidu najaušeibu rezultatā jau ūtrū godu nūzeimeigs objekts Vokora stygys nūrisēs beja ailinīka Raiņa pīmineklis, līkūt maneit, ka ari jam ir kaids sakars ar Latgolu. Suokuos dalinīkus gaidieja īsapazeišonuos spēlis tī pot Esplanadē, bet piec sadaliešonuos 6 komanduos orientiešanuos varēja suoktīs.
Jaunīšus Reigys Vacreigys daļā i tuos apleicīnē gaidēja 9 kontrolpunkti, kurus vādzeja atrost ar dažaidu nūruožu paleidzeibu:
- Tautā teik saukta par Alma mater. Draudzeiga studentim nu jau 90 godus. Meklej bulvari ar dižana ailinīka vuordu! Tī aizdavums, kurā svareiga spieja preceizai pasceit guodus i byut draugūs ar laiku. Atbiļde: Latvejis Universitate – spēlis Latgalīšu alisas laukums, kurā dalinīki varieja puorbaudeit sovys spējis nu suoku saprast i tod izskaidruot ūtram latgalīšu vuordus.
- Vysys slīdis vad iz Reigu. Meklej Reigys auškuokū laika pavielnīku. Tī – kur nūliksi, tī pajimsi – vītā, kas iz laiku atvīgloj Tovu nostu. Lai itū vītu atrostu, sekoj čemodanam. Atbiļde: Centraluo dzelzceļa staceja – Erudicejis spēle par Latgolu, kurys golvonuo tema beja Drukys aizlīguma 105. godadīna.
- Kur navad slīdis, tī vad celi. Pīktdīnuos studenta golvonais aizdavums – nanūkavēt autobusu – sāta sauc! Aiz sarokstim meklej Latveju. Kai Tev ar geografeju? Atbiļde: Reigys autoūsta – ite kotrs pots varieja puorsalīcynuot par sovom zynuošonom Latgolys geografejā.
- Pa nakti tī guļ tramvaji i trolejbusi, bet pa nakti tī ari prīcojas ļauds i vīna nu vītom Reigā, kur vytu nakti var prīcuotīs latgaliski! Meklje pyrmū Vacreigys īlu piec bulvarim! Esi gotovs muzykalam puorbaudiejumam? Atbiļde: Klubs DEPO (ar nūruodi iz Taiseits Latgolā koncertu) – īspieja kotram koč reizi dzeivē sadzīdzuot latgaliski ar kuojuos apautim gumejnīkim
- Kai Krīvejis ūtrei leluokuo piļsāta var byut Reigā? Var. Caturtdīnuos bīžai pīpildeita ar lobim ļaudim i pīskandynuota ar latgalīšu volūdu. Atbiļde: Kopejneica Ļeņingrad (par gūdu Dabasu Durovu klipa prezentacejai i LA-LA-DRA pasuocīnim)
- Augsta škola tehniskim studentim. Pi poša Reigys geografiskuo i administrativuo centra. Lai puorts drupeit atsapyuš, bet struodoj kuojis! Atbiļde: Reigys Tehniskuo Universitate – pyrmais aizdavums – atrost nuokušā dīnā paradzātuo pasuocīna – Tehnodzeja – nūrisis vītu i ūtrais – pareizi nūduocuot kaidu latgalisku danci.
- Itū laukumu pa dīnom pīskandynoj olu kausu škindūņa, ļaužu smīkli, bet svātdīnuos daudzu bazneicu zvoni. Nu iteinis puor Latveju caur frekvencem kotru nedeli izskaņ vysys Latgolys vuords. Atbiļde: Dūma laukums – spēlis Māmais šovs laiks, kurymā jaunīšim beja juoparuoda i juoatmiņ dažaidys latgalīšu studenta sadzeivē nūdereigys lītys i procesi.
- Kai Luvra ar piramidom! Nakti prīcej ar skaistu gaismys i guņs spēli! Pošu reizi tī teik spūdrynuota pērle, bet cytim reizem ari latgaliskys idejis! Atbiļde: Kongresu noms – otkon dzīduošonys i spēlēšonuos aizdavumi.
- Latgolys Studentu centra štabs. Meklej Antonejis īlu 8. Ej iz ūtrū stuovu, tī pa kreisi, tod pa labi, otkon pa labi i klauvej pi duru pošā gola pa kreisi! Atbiļde: LgSC Reigys birojs – tautā saukts par Tonis biroju – muzykals aizdavums – spēle Uzmini melodeju!, kurymā dalinīkim nu dzīšmu fragmentim beja juoatmiņ 10 latgalīšu dzīsmis i tūs izpiļdeituoji.
Finišā – Esplanadē – Vokora stygys dalinīki tyka cīnuoti ar čaju. Paļdis Latgolys Regiona atteisteibys agenturai! Kai ari varēja nūsavērt i īsasaisteit LU Pedagogejis i psihologejis fakultatis teātra aktivistu – tautā sauktu par Bumbulim – improvizacejis spēlēs. Piec rezultatu apkūpuošonys par vysu veiksmeiguokū komandu izaruodeja Grabuli, bet vysi Vokora stygys dalinīki sajiema bolvys nu Latgolys Studentu centra – latgalīšu dzejis antologeju Susātivs i duovonu kartis gruomotneicā, grupys Borowa MC diskus Ui, lobs!, kai ari īejis biletus iz Latgaliskajā nedeļā paradzātajim pasuocīnim – Taiseits Latgolā klubā DEPO, Upītes Uobeļduorzu i grupys Borowa MC koncertim.


text:
Voi gazeta i škola ir latgalīšu volūdys gosti?
Roksta autors: Valentins Lukaševičs
Nui, roksta viersā speciali īkombinieju tūs treis vuordus – gazeta, škola i gosti, par kurim jau kurū reizi grybu i, ruodīs, vajag izstuosteit sovejuos dūmys.
Pats asu filologs, specializiejīs literaturzynuotnē, naasu teirs volūdnīks ci folklorists. Bet nazkū saprūtu i lingvistikā, partū ka asu tū studiejs, da i ir maņ čupeit pīredze latgalīšu raksteibā i vuordineicu taiseišonā.
Gazeta
Svātdiņ, 1905. goda 27. novembrī (piec vacuo stila), izguoja pyrmais, kai itamūs laikūs saceitu, latgalīšu medeju produkts – gazetys “Gaisma” pyrmais numers.
Kai redaktors-izdeviejs pasaraksteja Francis Kemps (Kempišs), redakcejis adress beja Sanktpeterburga, Malaja Masterskaja sāta numer 9, kvatire numer 13. Tei sāta atsarūn pi pošys Stanislava bazneicys, juodūmoj, ka redaktors dzeivova i redakceja struodova bazneicai pīdarūšā sātā.
Ituos pyrmuos gazetys pošys pyrmuos lopys pošā viersā, zamyn GAISMA nūdrukavuots – pyrma latgalīšu awize. Ka turēt gūdā Franci Kempu i myusu pyrmū gazetu, byutim vuords avīze kai golvonais juolītoj myusu latgaliskajā komunikacejā.
Var tai. Var i cytaiž.
Avīze nav ni latgaļu, ni baltu vuords, nazkas cīši senejs i nazkas cīš nu sovs, kai cytim tys iz ausi ruodīs. Kai roksta Konstantīns Karulis “Latviešu etimoloģijas vārdnīcā”, vuords avīze ir nu svešu tautu pajimts – nu fraņču avis, kas ir ‘paziņuojums’, tuoliņ caur vuocu dialektim īsaveds latvīšu volūdā 18. godu symta beiguos*.
Vuords gazeta nav nimoz krīvu vuords, kai daudzim iz ausi ruodīs. Ari krīvim tys ir svešvuords, kuru “urra-patrioti” rauga jau kurū reizi aizmeit ar kaidu eistyn senslavisku ekvivalentu.
Vuords gazeta īt nu itaļu volūdys. Par gazzetta naoficiali sauce seiku divu soldu venecīšu monetu, pa myusiskam – žagateņa, deļtuo ka iz monetys beja atveiduota žogota, a tei italiski – gazza. Taišni vīnu gazetu 16. godu symtā Venecejā moksova papeira lapenis ar oficialom ziņom i svareiguokajim jaunumim. Piečuok i pošys lapenis suoce saukt par gazetom.
Vuordu gazeta pajēme fraņči, tod i cyti. Beja laiks, kod pūli cīši aizaruove ar fraņču volūdu (Napoleons sūleja jim atjaunuot jūs vaļsti), lieneišom i pūļu volūdā īguoja itys vuords. Ari tān tys tai pi jim ir, vīna nu leluokūs jaunlaiku Pūlejis gazetu ir “Gazeta Wyborcza”.
Voi latgalīši vuordu gazeta pajēme nu pūļu voi nu krīvu? Kas jū zyna… Varēja i nu obeju reizē – nabeja ite cytu literaru kulturtelpu.
Laikroksts? Nui, bet ari īt nu vuocīšu. Zeitschrift ir saliktiņs, kuru burtiski pa daļom puorlīkūt pa myusiskam saīt “laikroksts”. Gars i vuocysks vuords, ar kuru karova jau jaunlatvīši.
Kod Jurs Viļums i es izdūmovom taiseit latgalisku kulturys ziņu portalu, es beju tys, kurs īsvuotova vuordu gazeta. Skaniski maņ itys vuords pateik, ni lingvistiski, ni politiski jamā nikuo švaka naradzu. I vēļ – ir taida līta, kū sauc par gazetnīku. Cyti dūmoj, ka tys ir postnīks, nā. Tai agruok sauce pi sīnys dakaramu konstrukceju, kurā varēja ībuozt jaunuokuos gazetys i žurnalus. Lai nasasvaida sātā pa vysurīni, lai kotrys saimē zyna, kur pajimt i paskaiteit. Radzamajā pusē tai konstrukcejai beja šmuki izšyustejumi, myusu sātā Lelajūs Garaņčūs – zam plota kūka siež puika i skaita gazetu, a viersā nu zora iz juo verās žogota.
Škola
Beja latgalīšim 20. godu symta 20.–30. godūs inteligeņcis vydā cīši populars žurnals “Latgolas Škola”. Valerejis Seilis izauklāts i dasavārts, na tik viņ par pedagogeju rokstūšs. Tī i Meikuls Apeļs prācavova, i Stepons Seiļs, i Donats Trūps, i Juoņs Soms, i daudzi cyti.
Ka jau vuordu škola daudzu gadu garumā lītova pyrmī latgalīšu pedagogi i ka nivīns jūs tūlaik par itū nakaunynova, nadūmoju, ka myuslaikūs vuorda škola izmontuošona runā voi rokstūs byutu kaida kauna līta.
Nui, tymūs pat laikūs latgalīši izmontova ari vuordu skūla. Tū ščīrai redz, ka pasaver tekstus gazetuos, vacuos fotografejis ar školānim (skūlānim) i školuotuojim (skūluotuojim) pi školu (skūlu) durovom ar izkuortnem, štempeļus gruomotuos i līceibuos.
Na jau vysod, bet ir volūdā daži taidi vuordi, kurim viesturiski ir izaveidovuši absolutī sinonimi, deļ pīvaduma, kadiķis i paeglis pi puornūvadnīku. Pa manim, tai varātu byut i ar skūla/škola, avīze/gazeta, gosti/cīmeni pi latgalīšu. Ka viņ volūdā varim byut toleranti, naizmontojam kaidus vuordus voi raksteibys priņcipus kai karūgus sovu karapulku atpazeišonai i brukšonai iz pretinīka.
Vēļ vaira partū, ka vuordi sovā myužā mat vysaidus kiuliņus, ka nimoz navar tai vīnkuoršai pasaļaut tik iz “a muna babeņa tai runuoja” voi “lai nav tik kai jūs volūdā”.
Vuords ministris pyrmsuokumūs nūzeimova ‘kolps’, vēļ niu tei vuorda suoku nūzeime ir sasaglobuojuse katuoļu bazneicā. Ministrants ir laiceigs cylvāks, kurs pīkolpoj pi miša. A tai – ministris ir vaļdeibys lūceklis, kurs voda i atbiļd par kaidu nūzari.
I skūla, i škola – dziļuokuos saknis itam vuordam nu senejūs greku. Heraklita, Perikla, Sokrata i Pitagora laikūs ar tai apmāram skanūšu vuordu apzeimova pateikamu, lītdereigu atpyutu. Cieški tei beja byušona kūpā ar cylvākim, kuri var kū naviņ īvuiceit, ar kurim ir interesantai pasarunuot. Voi nu staiguoja pa parkim i dialogizēja, voi zviļnēja pi baseinu i diskutēja… Tod tys vuords aizguoja da romīšu, a tod i da daudzu cytu. Vuorda sakne vīna i tei poša, tik kotrā volūdā sova nadaudz reiklis i tipografejis specifika – vuocīšim Schule, anglim school, slovakim škola. Leidzeigi ir čehim, ukrainim, boltkrīvim i c. Pūlim ir szkoła, ar pūliskū ł.
Volūdnīki skaita, ka nu pūļu itys vuords aizguoja da krīvu. Tim beja vuords učilišče, bet škola – jaunuoks i na sovs.
Ka gribīs nu eisti sovu vuordu, ir juoīt tod pa lītaunīku modai – basketbola vītā skalinīks, volejbola vītā teiklinīks, a skūlys/školys vītā vuiceitova. Tamā – vuiceituoji i vuicinīki.
Gosts
Pūliski tai i ir – gość. Tai cīši meikstai izarunoj… Ceiņa ar rusicismim latgalīšu volūdā, es padūmovu, eistineibā itymā gadīnī ir ceiņa ar polonismim i modificātim internacionalismim. Vītejī pūli partū nazyna voi ari pīkluojeigi klusej.
Hostis – latiņu volūdys vuords, kura kiuliņus mes redzim Latgolā vysapleik. “Latgola” Daugovpilī i “Latgale” Rēzeknē – vizualajā informacejā pasaruoda vuords hotelis. Vīsneicys, gostneicys, hoteli…
Es braucīņūs raugu palikt hosteļūs. Maņ ka tik vīnam ustobā i sova duša… Nu skaidrys, ka tī hoteli i hosteli ir vīnys saknis ar vuordim gosts, gosti.
I hospitaļs nu tuos pošys operys. I kai ba cīši latgaliskais vuords špitale.
Cīmeni myusiskuoks, nu lītaunīku, jatvingu i pryušu bazis vuorda kaimas. A vēļ dziļuok tys vuords aizīt iz indoeiropīšu pyrmvolūdu. Vīss, vīšņa ari kai cīmeņš – nu lītaunīku i dziļuok da indoeiropīšu.
Latgalīšu volūdā, pateik myusim ci nā, daudz aizjāmumu, hibrida internacionalismu. Kai soka, latgalīši ir vīsmīleigi aba gostmīleigi. Maņ ruodīs, ka vītys pītiks vysim itim trejim.
Par cytim – cyta runa i cytu reizi.
* Karulis K. Latviešu etimoloģijas vārdnīca. 1. sēj. A-O. – Rīga: Avots, 1992., 93. lpp.


text:
Dabasu Durovys ĻEPETNĪKS
2008. goda oktobrī izguoja latgalīšu rokgrupys „Dabasu Durovys” pyrmais myzykys skrytuļs ar nūsaukumu „Ļepetņīks”. Albumā apkūpuotys 11 dzīsmis, nu kurom zynomuokuos ir „Bezpruotā”, „Vipingys blūzs”, „Piparmātru čajs”, „Maņ nav” i cytys. Dzīšmu muzykus i tekstu autori ir grupys muzykanti Arns Slobožaņins, Juoņs Veliks, Egils Kulmanis, a dzīsme „Soldons leits” radeita sadarbeibā ar Latgolys jaunū aiļinīku Oskaru Orlovu (Raibīs Suņs). Muzykys skrytuļs „Ļepetņīks” tyka izlaists, kab veicynuotum latgalīšu jaunuos rokmuzykys pīejameibu Latvejis i pasauļs muzykys apritē, lai aktualizātum latgalīšu volūdys daudzveideigu lītuojumu i lai raiseitum jaunīsu interesi par radūšajom izpausmem muzykā. Grupys „Dabasu Durovys” muzykanti stuosta, ka grupai skrytuļa izdūšona ir kai logisks pīturys punkts radūšajā darbeibā. Arns Slobožaņins stuosta, ka klausūtīs albumā izdūtuos dzīsmis, klauseituojs varēs dzierdēt, kai grupa ir izaugus diveju godu laikā. Albuma dzīsmis īraksteitys „Rīgas Skaņu ierakstu studija” i „Latgolys Radejis” īrokstu studejā laikā nu 2006. da 2008.gadam. Albuma miksu i māsteringu veice Armands Treilihs. Grupys „Dabasu Durovys” muzykys skrytuli „Ļepetņīks” izdūd „Latgolys Producentu Grupa” ar Vaļsts Kulturkapitala fonda Latgolys programys, Latgolys Regiona Attīsteibys agenturys, Latgolys Regiona Turisma asociacejis i Aglyunys Turisma informacejis punkta, park hotel „Latgola” restorana „PLAZA” i kluba „Depo” atbolstu.


text:
Rēzeknis LgSC- Ziņ voi miņ par Latveju!
10.novembrī plkst. 20.00 Krišjuoņa Voldemāra īlā 8-17 Rēzeknē nūtiks spielu vokors- „Ziņ voi miņ par Latveju”. Leidza juojam sovys zynuošonys par Latvejis i Latgolys geografeju, kuļturu, viesturi, nūtykumim i cylvākim!
Piečuok Rēzeknis Augstškolys Sporta nomā- bals, muzicei grupa „Ginc&Es”, puorsteigumā- eipašs gosts! Bala īeja- 1 Ls, LgSC bīdrim i aktivistim īeja bez moksys, sajamūt īprīkš eipašu atapazeišonys zeimi.
Informaceja- Dagneja 28362243, lgsc-rezekne@inbox.lv


text:
Sābrūs iz LU Sātu
Itūnakt starptautiskuo muzeju nakts ar tematiku – sābri (kaimini, susedi ci kai cytaiž kotram teik). Nu 18-23 pi sevs gostūs tūpūšūs studentus i vysus cytus interesentus aicynoj ari Latvejis Universitate, kurys golvanajā sātā Raiņa bulv. 19, Reigā nūtyks pasuocīņs “LU Sāta” ar dažaidom Latvejis Universitatis fakultašu, organizaceju i cytu sābru aktivitatem, kurūs vydā pīsadaleis ari Latgolys Studentu centrs saimnīkojūt pyunē. Latgalīšu kaitu variacejis, viktorina, volūdys darbneica i golu golā aicynuojums iz čaju – tū vysu šudiņ, 14. majā, meklej LU golvanajā sātā koridorā pi Mozuos Aulys.


text:
Sešu mienešu latgaliskuos nūtikšonys īmyužynuotys kulturys ziņuos
Turpynojūt dūmuot par latgaliskuos kulturys ziņom dažaiduokūs i auditorejai interesantuokūs formatūs, bīdreibys “LgSC” uzturātais Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv pyrmū reizi itūgod pīduovuoja nūsavērt lagaliskuos kulturys viests video formatā – tymuos eisi tyka stuosteits par latgaliskuos kulturys nūtikšonam īprīškejā mienesī.
Itūgod veiksmeigi eistynojīs portala lakuga.lv ir plans itaida formata viests gataveit reizi mienesī – kūpā sataiseitys seši ziņu raidejumi par latgaliskuos kulturys nūtikšonom 2021. gods majā, junī, julī, augustā, septembrī i oktobrī. Ziņu satura redaktore, portala lakuga.lv atteisteibys vadeituoja Edeite Husare, aizsuocūt projektu, saceja: “Apsazynojūt, ka pi izvēlis skaiteit viests latvīšu literarajā volūdā voi latgaliski, vys tei gribiešona nav latgalīšu rokstu volūdys vierzīnī, bet video formats i eisa hronometraža ir veids, kai par latgaliskuos kulturys nūtikšonam varim izstuosteit plotuokai auditorejai, nūturūt tuos uzmaneibu.”
Kulturys ziņu eistynuošona ir projekta “Latgaliskā kultūrtelpa: problēmas, analīze, atspoguļojums portālā lakuga.lv” daļa, tū finaņsej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu. Par raidejuma saturu atbiļdēja latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv. Cikom sataiseiti vysi īcarātī seši ziņu raidejumi, bet tiks maklātys īspiejis, kab itaida formata viests varātu turpynuot ari iz prīšku.
Portala lakuga.lv komanda soka paļdis par atsauceibu i atbolstu ziņu sataiseišonā raidejuma vadeituojam Dāvim Suharevskim, video operatoram i montažys režisoram Sergejam Čakānam, grafiku veiduotuojam Krišjānim Pleiko (Upes kinostudija), kai ari Krasta studejai Rēzeknē.


text:
Atkluots Ontana i Annes tematiskais parks
Par speiti draudeigajim nagaisa muokūnim i leitam Baļtinovā 11. juļs tyka pavadeits pozitivā i satraukuma pylnā jutūnē – Ontana i Annes tematiskais parks pīdzeivuoja sovu atkluošonu.
Projekta “Tev, man un visiem mums – lai top Baltinavā” golvonais mierkis beja izveiduot tautā zynomuos lugys “Ontans i Anne” tematiskū parku. Ideja par parka izveidi roduos bīdreibai “Jaunieši Baltinavai”, kas gribēja sakūpt sova dzymtuo nūvoda kulturviesturiskuos vītys, kurom seņču atmiņuos ir lela vierteiba. Vīna nu itaidu vītu beja Baļtinovys Vacais parks, kas godu gaitā beja pagaisynuojs sovu ogruokū spūdrumu, globojūt tū aiz aizaugušu upis krostu. I, pasasokūt Borisa i Inārys Teterevu fonda dūtajam atbolstam, bīdreibai “Jaunieši Baltinavai” beja vareiba eistynuot sovys īceris.
Parka atkluošonys pasuokums naiztyka bez svineiguos leņtis puorgrīsšonys, kas beja viestness par gryutuo dorba auglim. Leņtis puorgrīsšona tyka uztycāta Imantam Slišānam, Ontana lūmys atveiduotuojam, Anitai Ločmelei, Annes lūmys atveiduotuojai, i Lidejai Sileņai, Baļtinovys nūvoda dūmis prīšksādātuojai.
Piec svineiguos leņtis puorgrīsšonys beja daguojs laiks saceit pateiceibys vuordus vysim, kas paleidzēja parkam tapt tik unikalam. Bīdreibys “Jaunieši Baltinavai” puorstuovi beja sagatavejuši eipašus pateiceibys vuordus, sokūt paļdis nu sirds golvonajim atbaļsteituojim i struodeigajim paleigim par finansialū atbolstu i nasavteigi īguļdeitū dorbu.
Lelu gondarejumu bīdreibys jaunīšim deve lobī vuordi i atzineiba par dorbu, kas goda gaitā īguļdeits parka tapšonā. I juosoka, ka padareits patīsai ir daudz. Puor upi slīnās jauns tylts, iz kura īreikuoti sūleni dobys baudeituojim. Izveiduots bruga celeņš i Ontana i Annes silueti, pi kuru var nūsabiļdēt, īsajiutūt lugys varūņu tālūs. Izcalta lapine, kas ir breineiga atpyutys vīta parka apmaklātuojim, pastateitys šyupelis i foto rams dobā, kas ļaun īmyužynuot sevi, saimi i draugus breineiguos karteņuos, kai ari izgataveiti sūli i gunkura vīta pateikamys atmosferys radeišonai.
Sajiusmu kluotynasūšajūs radeja Imanta Slišāna duovona – Latgolys karūgs, kas tyka nūdūts bīdreibys “Jaunieši Baltinavai” prīšksādātuojam Ilgvaram Keišam.
Prūtams, Ontana i Annes tematiskuo parka atkluošona nabyutu tik zeimeiga, ka natyktu aizvadeita kūpā ar Ontanu i Anni. Partū sevkurs varēja baudeit teatra izruodi “Ontans i Vampiri”, īsaverūt, kai rodīs Ontana i Annes meilys stuosts.
Nūsaslādzūt pasuokumam, vysi kluotynasūšī varēja baudeit čaklū povuoreišu, Janinys i Ingridys, gordi pagataveitu zupu, baudūt kūpā byušonys laiku.
Atsaverūt iz padareitū, juosoka, ka dorbs ir īguļdeits lels i bīdreibys “Jaunieši Baltinavai” mierkis ir sasnāgts. Ir izveiduots i Ontana i Annes parks, i sakūpta parka teritoreja, kas niu prīcynoj sevkuru garumbraucieju. Dorbojūtīs kai breivpruoteigī, bīdreibys “Jaunieši Baltinavai” puorstuovi ir lepni par padareitū, partū ka skaita, ka myusu dīnuos cylvāki puoruok daudz gryb sajimt nikuo nadūmūt preteimā i materialuos vierteibys nūviertej augstuok nakai paleidzeigys rūkys dūšonu. Projekta realizacejis laikā bīdreibys jaunīši sakūpe na tik sova nūvoda kulturviesturiskuos vītys, nu ari styprynuoja sovu draudzeibu, dorbojūtīs vīnuotim mierkim, kai ari sajēme atbolstu nu cytu nūvodu dzeivuotuojim.
Informaceju sagataveja bīdreiba “Jaunieši Baltinavai”


text:
Izguojs jauns latgalīšu folklorys dzīšmu albums
Februara vydā Viļakys nūvoda Škilbanu pogosta Rekovys KC sovu pyrmū īrokstu CD formatā prezentieja folklorys kūpa „Rekavas dzintars”.
Ar eipašu koncertu tika prezentiets folklorys kūpys albums „Iz vacuo okas sukruma”, kurā īdzīduotys 12 pošu folklorys kūpys dalinīku meiluokuos Zīmeļlatgolys i Škilbanu pusis dzīsmis, nu kurom leluokuo daļa ir ļusteigys i jautrys latgalīšu dzīsmis. Koncertā pīsadaleja na viņ poši pasuocīņa vainenīki, nu ari deju kūpa „Nebēda” nu Bolvu, bet pasuocīni vadeja Aija i Ineta. „Rekavas dzintars” soka lelu paļdis vysim atbaļsteituojim i leidza jutiejim!
Albuma īrokstā izmontuoti muzykys instrumenti, kū spielej folklorys kūpys dalinīki – garmane, gitara, valna bungys, sazafons, mutis garmane, bungys i vijuole. Albums taiseits kai folklorys kūpys i Viļakys nūvoda prezentacejis materials.
LaKuGa pīduovoj īsavērt albumā i nūsaklauseit tuo tituldzīsmi „Iz vacuo okas sukruma”.
Vaira informacejis par albumu var vaicuot folklorys kūpai, rokstūt iz cibis@sveiks.lv.
Kartenis: Folklorys kūpys „Rekavas dzintars” albuma prezentacejis koncerts, foto Vineta Zeltkalne
.


text:
“LgSC” struodoj pi bīdreibys aktivistu leluokys komandys sajiutys radeišonys
Bīdreiba “LgSC” ar Aktivūs īdzeivuotuoju fonda (AIF) atbolstu turpynoj struoduot pi organizacejis kapacitatis styprynuošonys. 31. oktobrī ūtrū reizi nūtyka “LgSC” bīdru sasatikšona, kab struoduotu pi bīdru i bīdreibys izaugsmis i leluokys kūpeibys sajiutys.
Svātdīnis, 31. oktobra, reitā vīnpadsmit “LgSC” aktivī i itūšaļt bīdreibys dorbā mozuok īsaisteitī bīdri sasatyka ūtrajā bīdru i bīdreibys izaugsmis i kūpeibys styprynuošonys programys reizē, kab ar dažaidim vingrynuojumim i aizdavumim struoduotu pi tuo, kai, kūpā dorūt i sasadorbojūt, kaidai idejai, dorbam voi lītai dadūt vēļ leluoku vierteibu i sasnēgt piec īspiejis lobuoku rezultatu.
“LgSC” apvuiceibu programys vadeituoju, izaugsmis platformys MeYou.One treneri Ieva i Henriks (Henric) Johansoni (Johansson), vadeibā sasatikšonys dalinīkim ar teoretiskim i praktiskim aizdavumim, kab sasnēgtu izvierzeitūs mierkus, tyka atguodynuots, ka:
- juorauga byut proaktivim, juoizavielej dareit lītys i spert pyrmū sūli;
- juozyna mierkis, iz kurū teik kūpeigi īts;
- nav gona viņ ar lobom idejom, juosasarunoj i kūpā juosavīnoj par konkretim mierkim;
- juoplanavoj dareišona i sūli mierku sasnīgšonai;
Sasatikšonys laikā kai pa puorim, tai leluokuos grupuos dalinīki struoduoja ar konkretom idejom, kuruos bīdreiba varātu eistynuot kūpeigā dorbā. Taipat kai sātys aizdavums itūreiz sasatikšonys dalinīkim tyka aizdūts sagataveit vizeju par kaidu poša ideju, kū bīdreiba varātu eistynuot, i precizi juoatbiļd iz vaicuojumim, kod ideja tiks eistynuota:
- Kai izavērs lītys tī apleik?
- Kai pīpiļdeita ideja izaklauseis?
- Kaidys byus sajiutys, kod ideja tiks eistynuota?
Apvuiceibu programys sasatikšona nūtykuse jau majā, tū paradzāts turpynuot decembrī i janvarī, kai ari julī bīdreibys bīdri izmontuoja īspieju pīsadaleit individualajuos koučinga sesejuos. “LgSC” bīdru i bīdreibys izaugsmis i mentoringa programā var īsasaisteit kotrys “LgSC” bīdrys voi potencialais interesents sevkurā breidī. Vaira dazynuot var, rokstūt Edeitei edeite@lgsc.lv.
Nu 2021. goda 1. maja da 2022. goda 30. apreļa bīdreiba “LgSC” eistynoj projektu “Bīdreibys “LgSC” kapacitatis styprynuošona pylsūniskuos sabīdreibys i īdzeivuotuoju leidzdaleibys veicynuošonai i tūs interešu puorstuoveibai Latgolys regionā”. Projekts sajiems atbolstu Aktivūs īdzeivuotuoju fonda kapacitatis projektu konkursā. Projekta finansātuojs ir Islande, Lihtenšteina i Norvegeja. Sajimtais atbolsts 19 994,87 €. Vaira par projektu var izzynuot ite: https://lgsc.lv/aktivus-idzeivuotuoju-fonds/.


text: Idioma latgaliano; latgal; Latgaliera; latgalià; Lettgallisch; ЛaTraлbckaя MoBa; زبان لاتگالی; 拉特加萊語; Letgallisk; ლატგალიური ენა; ラトガリア語; lettgalliska; לטגלית; ЛaTraлb Teлe; ᱞᱟᱴᱜᱟᱞᱤᱭᱟᱹᱱ ᱯᱟᱹᱨᱥᱤ; 라트갈레어; latgala lingvo; ЛaTraлckи jaзиk; letgallo; latgallin kieli; latgalien; latgaleg; ЛaTraлbckaя MoBa; latgaļu volūda; lingua Latgalica; Latgalian; лaTraлbckий языk; latgali keel; ЛaTraлbcbka MoBa; Língua latgália; ЛaTraл kыB; latgaliešu rakstu valoda; Latgaliu kalba; Latgalių kalba; tiếng Latgale; Wikang Latgalyano; Latgalian; Latgalian; Bahasa Latgalia; język łatgalski; Linatgalan; Letgaals; لاتقالی دیلی; Latgali kiil; اللاتغاليه (لغه); latgalština; Lingua latgaliá; اللاتغالية; latgało; ਇਟਾਲੀਅਨ; lingua parlata in Lettonia; lett nyelvjárás; языk, Ha koTopoM roBopяT лaTraлbцы, или paзHoBидHocTb лaTышckoro; baltoslawische Sprache; Balto-Slavic language native to Latvia and Russia, sometimes considered a dialect of Latvian; Latviešu valodas vēsturiskais paveids, ko dažkārt uzskata par atsevišķu baltu valodu.; ラトヴィアで話されることば; bahasa Baltik Timur; cxiдHoбaлTiйcbka MoBa; שפה; taal; 拉脫維亞的拉特加爾地區語言; langue balto-slave, parfois considéré dialecte du letton; Lengua báltica oriental; balttilainen kieli Latviassa; historical variety of Latvian, sometimes considered a separate Baltic language; لغة في لاتفيا، وأحيانا تعتبر لهجة لاتفية; språk; iaith Baltaidd; lingua letgalla; latgalliano; lingua latgalliana; latgal nyelv; latgalīšu volūda; ltg; Letgalià; Latgalès; Letgalès; lettgallische Sprache; Latgalio; Latgálio; ltg; letgaļu valoda; latgaliešu dialekts; latgaliešu izloksne; latgaliešu valoda; latgaļu valoda; Latgalių tarmė; ラトガレ語; Latgalisch; ЛaTraлbckий; ltg; latgalli; ltg; Latgalian language; اللغة اللاتغالية; latgalské nářečí; Latgala; Latgala lingvo


text:
Kruoslovā apsaverama Pāvela Ostapceva gleznu izstuode
Kruoslovys viesturis i muokslys muzejā apsaverama riezeknīša Pāvela Ostapceva gleznu izstuode “Siltās atmiņas”.
Grafiks i gleznuotuojs Pāvels Ostapcevs dzims Rēzeknē 1958. godā. 1975. godā īsastuojs K. Savicka Penzys Muokslys školā Krīvejā, piec kurys veiksmeigys pabeigšonys atsagrīzs dzymtajā Rēzeknē. 1984. godā izjimts Muokslinīku savīneibys Jaunūs muokslinīku apvīneibā. Nu tuo laika regulari pīsadola izstuodēs i Latvejā, i uorvaļstīs.
Pāvels Ostapcevs regulari pīsadalejs vysaiduos muokslys izstuodēs i Latgolā, i cytur. Muokslinīka dorbi atrūnami i Latgolys Kulturviesturis muzeja kolekcejā i Rēzeknis Muokslys nomā, i privatkolekcejuos na viņ Latvejā, nu ari Lītovā, Pūlejā, Vuocejā, Krīvejā, Norvegejā, Anglejā, Australejā, Izraelā, Kanadā.
Muokslinīkam ir tyva doba rudinī, reita mygla, pādejūs saulis spaitu apspeidātī kūki i sātu jumti. Paraleli peizažu i klusuos dobys dorbim, naiztryukstūši ir ari portreti. Juo grafikys dorbi apbur ar sovu filigranū snīgumu i ryupeigi izstruoduotū kompoziceju, kurymā kotra līta i prīškmats teik pi sova rakstura i izteiksmis.


text:
Ceļmolu krysti Latgolā – daļa nu Latvejis kulturys montuojuma
Roksta autore: Digne Ūdre, LU LFMI Latvīšu folklorys kruotuve, zynuotniskuo asistente
Katūļticeibys simbols Latgolā – ceļmolu krysti
Latgolys kulturainovys tipiskuokais i reizē katūliskū ideņtitati aplīcynojūšais Latgolys kulturainovys elements ir ceļmolu krysti aba uora krucifiksi. Tī atsarūn breivā dobā vysaiduos vītuos: ceļu moluos i krystceļūs, sādžu centrūs i pi vīnsātom, bazneicom i kopsātom. Taipoš vysaids ir ari ceļmolu krystu vizualais tāls, muokslinīciskais i tehniskais izpiļdejums – nu atsevišku, breivi stovūšu kūka krystu leidz krucifiksim, kas nūvītuoti nūjumēs, īžūguoti ar sieteņu ci kolonnom i lobīkuortuotu apleicejū vidi.
Ceļmolu krysti skaitomi par sakraluos arhitekturys objektim, kurūs apsavīnuojušys religiskuos muokslys vierteibys i tautys amatnīceibys prasmis. Tī aplīcynoj katūliskū tradiceju funkcioniešonu tautys vidē i atspīgeļoj Latgolys specifiskuos tradicejis, kas veidojušuos viesturisku apstuokļu i cylvāku mejīdarbeibā i puormontuotys nu paaudzis paaudzē.
Kulturys montuojums ir cylvāka gareiguos darbeibys līceiba materialā voi namaterialā formā. Latgolys ceļmolu krysti ir kulturys pīminekli, kurūs radzami sasateik materialais i namaterialais kulturys montuojums. Senejuokī krucifiksi globoj vierteigys līceibys par Latgolys īdzeivuotoju amatnīceibys i kūktielnīceibys prasmem, bet ituo montuojuma namaterialī aspekti atsakluoj arviņ praktizeitajā maja dzīduojumu tradicejā.
Maja dzīduojumi
Maja dzīduojumi aba maja breivdobys dīvakolpuojumi ir tradiceja, kas pādejūs godūs īmontoj arviņ leluoku atpazeistameibu na viņ Latgolā, bet ari cytvīt Latvejā. Dzīduojumi teik skaiteiti par Latgolai i Augšzemei rakstureigu tradiceju, bet dzīduots pi krystim teik ari Kūrzemis pusē pi suitu i nu 2015. goda ari Reigā, Latvejis Etnografiskajā breivdobys muzejā. Radio “Marija“ translacejis dzīduojumu klauseišonūs nūdrūsynoj ari tīšajā eterā.
Kūpā ar myrušūs oficeju Latgolā i Augšzemē maja dzīduojumi ir īkļauti Latvejis kulturys kanonā. Ituos tautys religejis praksis aizsuokumi Latgolā meklejami 19. godu symta ūtrajā pusē. Maja mieneša rituali par gūdu jumprovai Marejai ītver sevī vairuokus aspektus: religisku pīredzi, muzykalu baudejumu i socializiešonūs vītejā kūpīnā.
Lai ari pasaruoda bažys par tradiceju puormontuošonu jaunuokūs paaudžu vydā, tai pīvārstuo namaterialuo kulturys montuojuma pietnīku, kai ari oficialuos bazneicys viereiba i iņterese aktualizej itū vaicuojumu. Par lobu tradicejis dzeivuotspiejai līcynoj ari aizviņ nu jauna veiduotī īsvieteitī ceļmolu krysti.
Ir īrosts ceļmolu krystus apsavērt kai Latgolys kulturys montuojumu, vystik tūs nūzeime akcentejama ari Latvejis mārūgā. Kotrs Latvejis regions ar sovys kulturainovys sovdabeibu veidoj kūpejū Latvejis kulturys montuojumu. Par kulturys montuojuma aizsardzeibu, praktisku saglobuošonu i izpieti Latvejā ryupejās Vaļsts kulturys pīminekļu aizsardzeibys inspekceja.
Kulturys pīminekļa aizsardzeiba Latvejā
Eiropys Padūmis Vyspuorejā konvencejā par kulturys montuojuma vierteibu sabīdreibai (2005) kulturys montuojums teik defināts kai uzkruotu resursu kūpums, kas sajimts montuojumā nu paguotnis i kas naatkareigi nu pīdereibys individa i sabīdreibys uztverē teik skaiteits par vierteibu, puorlīceibu, zynuošonu, tradiceju atspīgeļuotuoju i paudieju. Tys ītver ari vidi, kas izaveiduojuse cylvāku i vītu mejīdarbeibā, laikam īmūt. Saskaņā ar itaidu montuojuma izpratni dorbojās Vaļsts kulturys pīminekļu aizsardzeibys inspekceja (VKPAI). Tei struodoj sabīdreibys iņteresēs – apzynoj, aizsorgoj i pietej kulturys montuojumu, – kab saglobuotu tū nuokušom paaudzem kai nūzeimeigu cylvāka dzeivis kvalitatis faktoru.
Lai ari ideja par kulturys montuojuma aizsardzeibu ir senuoka, pamats kulturys pīminekļu tīsiskajai aizsardzeibai tyka radeits 1923. godā, pījemūt lykumu par kulturys pīminekļu aizsardzeibu. Tymā pošā godā tyka izveiduota Pīminekļu vaļde – pyrmuo speciali kulturys pīminekļu aizsardzeibai paredzātuo instituceja Latvejā. Kab nūdrūsynuotu kulturys montuojumu aizsardzeibu, tyka izveiduots aizsorgojamūs pīminekļu saroksts, pyrmū obejektu tymā īkļaunūt 1924. godā.
Mysu dīnuos VKPAI turpynoj veiduot kulturys pīminekļu uzskaitis sarokstu. Kotram objektam teik daškierts aizsardzeibys numers, īdolūt tūs grupuos – vītejuos voi vaļsts nūzeimis pīmineklis. Īdalejums teik veiduots ari pa tipim, izdolūt arheologejis, arhitekturys, industrialuos piļsātbyuvnīceibys, viesturis i viesturiskūs nūtykumu vītys pīminekļus.
Itūbreid vaļsts aizsorguojomūs kulturys pīminekļu sarokstā īkļauti vaira kai 9000 objektu. Kulturys pīminekļu aizsardzeibu nūdrūsynoj VKPAI pīcys regionaluos nūdalis. Latgolys regiona nūdaļa atsarūn Rēzeknē. VKPAI ir atvārta dialogam ar sabīdreibu i tuos leidzadaleibu. Īrūsynuojums par kaida objekta īkļaušonu vaļsts aizsorgojamūs kulturys pīminekļu sarokstā var īt nu sevkurys īiņteresātys personys.
Ar nūžālu juopīzeist, ka Latgolys ceļmolu krysti ir puorstuovāti viņ ar treis objektim. 1998. godā vaļsts aizsorgojamūs kulturys pīminekļu sarokstā kai vaļsts nūzeimis arhitekturys pīmineklis tyka īkļauts Leimanišķu krucifikss (Nr. 6131), kas atsarūn Rēzeknis nūvoda Kaņtinīku pogostā. 2015. godā sarokstā tyka īkļauti vēļ diveji objekti kai vītejuos nūzeimis arhitekturys pīminekli nu Rēzeknis nūvoda Feimaņu pogosta – Feimaņu krucifiksa nūjume (Nr. 9091) i obelisks “Krusta nesējs” (Nr. 9092). Feimaņu krucifikss ir lobs pīmārs tam, cik byutiskys kriterijs kaida objekta īkļaušonai vaļsts aizsorgojamūs pīminekļu sarokstā ir tuo auteņtiskums. Vaļsts aizsardzeibā itūbreid atsarūn Feimaņu krufiksa nūjume i obelisks, bet na pats Kristus tāls, partū ka tuo originals 1990. godā aizstuots ar kūktielnīka Ontona Rancāna veiduotu dorbu. Kulturys pīminekļu saglobuošonys byuteiba ir tuo pastuoveišonys paildzynuošona auteņtiskā, namaineitā veidūlā, piec īspiejis vairuok sagolobojūt nu tuo originaluos substaņcis. Vīns nu apdraudejumu kulturys pīmineklim var byut nakvalitativi renovacejis dorbi. Senejuokī kūktielnīceibys dorbi prosa eipašys prasmis i zynuošonys. Deļtam VKPAI aizdavums, sasadorbojūt ar kulturys pīminekļu eipašnīkim, ir veicynuot iz tradicejom baļsteitu metožu, materialu i īmaņu izmontuošonu, apzynojūt īspiejis tuos lītuot myusu dīnuos.
Kurpinīku krucifikss ceļā iz īkļaušonu aizsorgojumūs kulturys pīminekļu sarokstā
Kulturys montuojums Latvejā ir daudz plašuoks nakai sarokstā īkļautais, i dorbs pi tuo apzynuošonys namiteigi turpynojās. Ituo goda junī VKPAI ir suokta dorbu nūrise, kab vaļsts aizsorgojamūs kulturys pīminekļu sarokstā tyktu īkļauts Kurpinīku krucifikss ar nūjumi, kas atsarūn Rēzeknis nūvoda Rykovys pogosta Kurpinīkūs.
Kurpinīku krucifikss sovu atpazeistameibu īmontuojs vairuoku īmaslu deļ. Vysupyrms jau ar tuo vizualū tālu – krysta nūjume ar boltom kolonnom skaisti īsakļaun apleicejā lauku ainovā, veidojūt dominaņti, kas pamonoma jau nu attuoluma. Pīminiešonys vārts ir ari fakts, ka pi ituo krucifiksa fiļmeitys ainys nu Juoņa Streiča 1991. godā uzjimtuos kinys “Cilvēka bērns”. Kina veiduota piec Juoņa Klīdzēja taida poša nūsaukuma romana motivu, i īspiejams, ka ituo ceļmolys krysta izviele nav bejuse najauša, partū ka kūkā veiduotais Kristus tāls sovulaik asūt atsarads Juoņa Klīdzēja dzeda Donata Klīdzēja sātys pogolmā. Plašuokys zinis par Kurpinīku krucifiksu sovā gruomotā “Kokā cirstās ciešanas. Krucifiksi Latgales ainavā” snēdzs kūktielnīks Ontons Rancāns.
Kurpinīku krucifiksa ansambli veidoj bolti kruosuota myura nūjumeite ar skuorda jumtu. Storp nūjumis kolonnom īreikuots kūka nūžūguojums ar vuortenim. Nūjumis vydā nūvītuots masivs ūzulkūka krysts, kura golūs atsarūn virpuotys kūka lūdis. Krystam pīstyprynuots 1898. godā veiduots Kristus tāls nu kūka. Pi nūjumis aizmugurejuos sīnys pa kreisi atsarūn Kristus, pa labi – Jumprovys Marejis svātbiļde. Īkšpusē nalels gaļdeņš i sūleņš. Krucifiksa apleicīne ir labīkuortuota i sakūpta, īkštelpa rūtuota ar muoksleigim zīdim. Nu kūka veiduotais Kristus tāls ir uzskotoms pīmārs tautys amatnīceibys prasmem, lobīkuortuotuo nūjume līcynoj par tradicejis dzeivuotspieju i aktualitati ari myusu dīnuos, bet kūpejais ceļmolys krysta ansamblis demonstrej kristeigūs tradiceju funkcioniešonu tautā Latgolai rakstureigā veidā.
Ontons Rancāns nūruoda, ka leidz ar Latvejis Trešuos atmūdys laiku Kurpinīku krucifiksa nūjumeiti sakūps i atjaunuojs natuoli dzeivojūšais zemnīks Osvalds Salmanis. Itys pīmārs aplīcynoj kulturys montuojuma vierteibu.
Kulturys pīminekļu aizsardzeibys sistemai ir juokolpoj cylvākim i sabīdreibai, tei nav radeita, lai īrūbežuotu. Vystik juonūruoda, ka kulturys pīminekļu statuss var byut zynoms apgryutynuojums tuo eipašnīkim. Nareši kulturys pīminekli ītver na viņ pošu objektu, bet ari vidi ap tū. Pīmineklim juobyun nūdrūsynuotai publiskai pīejameibai i natraucātai vizualai apskatei, deļtam kotram nu tim teik nūteikta aizsardzeibys zona. Tai teik nūdrūsynuota pasorguošona nu naatbylstūšys apbyuvis voi cytom pīminekli degradejūšom darbeibom tuo tyvuokajā apleicīnē. Kulturys pīminekļu saglobuošonai juobyun saisteitai ar cylvāka dzeivis kvalitatis ceļšonu, i par pīminekli juopīzeist taidi objekti, kuri ir nūzeimeigi sabīdreibys acīs. Nav šaubu, ka Latgolys ceļmolys krysti taidi ir.
Na tikai Kurpinīku krucifiksa, bet ari daudzu cytu Latgolys ceļmolu krystu īkļaušana vaļsts aizsorgojamūs kulturys pīminekļu sarokstā ir pamats kulturviesturisku vierteibu saglobuošonai ilgtermeņā. Vaļsts aizsorgojamuo kulturys pīminekļa statusa pīškieršona ir ituo objekta vierteibys manifestaceja, kas reizē ar tradicejis funkcioniešonu i atteisteibu tūmār nūdrūsynoj sovys poguotnis sasnāgumu gūdynuošonu. Latgolys ceļmolu krysti ir daļa nu kūpejuo Latvejis kulturys montuojuma. Itys montuojums ir myusu atbiļdeiba, myusu aizdavums ir tū saglobuot i nūdūt lītuošonā nuokušom paaudzem.
Kartenis: Kurpinīku krucifikss, D. Ūdre


text:
Akcejā #WhiteFriday var atbaļsteit ari bīdreibys “LgSC” dorbu
Pīktdiņ, 4. novembrī labdareibys organizaceja “Ziedot.lv” kūpā ar uzjāmumu “Mobilly” jau catūrtū reizi aicynoj iz par tradiceju palykušū Vyslatvejis zīduošonys akceju #WhiteFriday (#BoltuoPīktdīne). Tuos mierkis ir ari itūgod veicynuot sabīdreibys īsasaisteišonu i zīduojumu vuokšonu vaira nakai 90 labdareibys i navaļstiskajom organizacejom, kam kasdīnys dorbu padareišonai eipaši vajadzeigs finansials atbolsts. Akcejis daleibnīku vydā ir ari bīdreiba “LgSC”.
Labdareibys akceja #WhiteFriday aizasuoce 2020. godā kai atbiļde “Black Friday” aba malnuos pīktdīnis īsapierkšonys trokumam, kod tuos organizatori aicynuoja sabīdreibu īsapierkšonys vītā izbaudeit zīduošonys azartu i izceļt lobūs dorbus, kū, nasaverūt kasdīnys izaicynuojumim, dora dažaidys organizacejis. Tūs skaits kotru godu turpynoj augt, taipat aug ari akcejis laikā pazīduotuo naudys summa, kas līcynoj par īdzeivuotuoju gribiešonu paleidzēt leidzcylvākim ari ekonomiski gryutuokā šaļtī. Pārņ sazīdūtūs leidzekļu kūpejuo summa beja vaira nakai 84 000, i ari itūgod kotrys teik aicynuots snēgt sovu atbolstu kai leluokom, tai mozuokom organizacejom i iniciativom, kas kasdīnā vysa kuo dora sabīdreibys lobā.
“Vaļsts navar byut bez piļsūnyskys sabīdreibys, kas īsasaista sabīdreibai svareigu problemu rysynuošonā. Akceja #WhiteFriday ir breineiga iniciativa, kas nūdrūsynoj platformu daudzu i dažaidu mums vysim svareigu mierku sasniegšonai,” komeņtej organizacejis “Ziedot.lv” vadeituoja Rūta Dimanta.
Lela daļa svareigūs iniciativu teik eistynuotys viņ ar atbaļsteituoju regularim zīduojumim, i, koč ari organizaceju vajadzeibys pasamaina leidza ar itūšaļt aktualajim sabīdryskuos dzeivis procesim, ar #WhiteFriday akcejis paleidzeibu ir vareiba nūvierzeit leidzekļus konkretim i saleidzynūši eisā laika pūsmā sasnādzamim mierkim. Pārnejā godā akcejā pīsadaleja 60 organizaceju, nu itūgod tūs jau ir gondreiž 100. Akcejis daleibnīku vydā ir ari bīdreiba “LgSC”, kurei kasdīnā dorbojās ar aktivitatem i iniciativom, ar kurom rauga popularizēt latgalīšu volūdu i tuos aktivuokā lītuošonā īsaisteit sabīdreibu, par pīmāru, akcejā “Latgalīšu volūdai draudzeiga vīta”. Bīdreiba “Mobilly” organizaceju katalogā atrūnama ITE. Tok bīdreibys komanda aicynoj akcejā atbaļsteit naviņ “LgSC”, nu turpynuot atbaļsteit aktivitatis, kas paleidz Ukrainai i ukrainim turētīs preteimā Krīvejis agresejai.
“Ir eistyna prīca, ka ari itūgod kūpā ar “Ziedot.lv” varim dareit lobus dorbus i mudynuot iz tim vysus Latvejis dzeivuotuojus. Itys laiks mums vysim nav vīnkuoršs i ir pylns izaicynuojumu, vys tik arviņ pīaugūšais pozitivūs labdareibys projektu i dažaidu iniciativu skaits līk napasadūt i turpynuot vairuot lobū, kūpā paleidzūt tim, kam myusu atbolsts itūšaļt ir vēļ svareiguoks nakai koč kod. Taišni deļtuo aicynojam kotru Latvejis īdzeivuotuoju zīduot kaidai labdareibys voi navaļstikajai organizacejai, kuru mierki ir dažaidi, nu gribiešona vīna – kab Latvejis sabīdreiba byutu lobuoka,” komeņtej “Mobilly” vadeituojs Girts Slaviņš.
“Akceja #WhiteFriday kai reizi īkreit bīdreibys “LgSC” dzimšonys dīnys nedeļā, kurā 2. novembrī svieteisim sovys oficialuos registracejis dīnys 17. godadīnu. Itūs godu laikā asam aktivi darejuši, kab latgalīšu volūda skanātu i byutu daudzūs dažaidūs veidūs, kai ari kab sabīdreibai pošai byutu svareigi tamā runuot. Itūreiz akcejā kai sovu eipašū mierki asam izavieliejuši atbolstu dorbim, kas vaira veļteiti bārnim i jaunīšim, jo taišni tei ir sabīdreibys daļa, kura latgaliski runoj i zyna vysu mozuok, bet nu kuru iz prīšku byus atkareigs tik daudzi!” soka bīdreibys vadeituoja Edeite Husare.
Vaira informacejis par ituo gods akceju ite. Taipat atguodynojam, ka zīduot bīdreibys dorbam “Mobilly” sistemā var naviņ itamā nedeļā i akcejis laikā, bet ari tod, kod ir gribiešona. Kai vīna nu īspieju ir ari regularais moksuojums.
Zīduošonys īspieju bīdreibai paplašynuošona caur platformu “Mobilly” i īsasaisteišona akcejā #WhiteFriday ir vīna nu bīdreibys “LgSC” aktivitašu projektā “Bīdreibys “LgSC” kapacitatis styprynuošona pylsūniskuos sabīdreibys i īdzeivuotuoju leidzdaleibys veicynuošonai i tūs interešu puorstuoveibai Latgolys regionā” ar mierki styprynuot bīdreibys “LgSC” kai patstuoveigys, aktivys, ilgtspiejeigys i sabīdreibā pozitivys puormainis nasūšys organizacejis kapacitati. Projektu atbolsta Aktivūs īdzeivuotuoju fonds, bet tuo finansātuojs ir Islande, Lihtenšteina i Norvegeja. Vaira par projektu ITE.


text:
Latgalīšu dzīšmu stuosti: Lobs bej’ puika myusu Jezups
Rokstu sagataveja: Edeite Husare
“Lobs bej’ puika myusu Jezups” nūteikti ir vīna nu myusdīnu popularuokūs dzīšmu latgaliski. Navar nimoz apjaust, cik daudz i dažaidu dzīduojumu variantu ir itai dzīsmei – tū vēļ napaseņ dzīduojuši “Laimas Muzykanti”, “Dunduri”, “Vecie draugi”, Valdis i Māris Muktupāveli, bruoli Puncuļi, Eriņu saime, folklorys kūpa “Rūžupis veiri”, “Maskačkas spēlmaņi”, Aija, tei skanējuse Mežaparka lelajā estradē Dzīšmu svātku laikā i vēļ, i vēļ. Dzīsme nūteikti ir tei, kas izskanēs sadzeiviskuos i svātku dzīduošonys reizēs draugu i rodu vydā, taipat, nūsaucūt Jezupa vuordu, par reizi ir skaidrys, ka pruotā īīs taišni itymā dzīsmē pīmynātais naleluo auguma brašais puiss.
Bet, pietejūt dzīsmis izaceļšonu i atteisteibu, izaruod, ka stuosts nimoz nav par latgalīšu tautysdzīsmi, kai tū myusdīnuos puosvorā apzeimej, i vēļ vaira – stuosts nimoz nav par Jezupu. Ontons, Mikeļs, Juoņs, Jezups i cyti dzīsmē ir guojuši i aizguojuši, bet vysim laikim cauri palykuse jei – Madaļonka (Madaļa, Madaleņa).
Izaruod, ka itūbreid zynomuos dzīsmis “Lobs bej’ puika myusu Jezups” stuosta suokums vaicojams 19. godu symta suokumā, i vaininīks ir dzejnīks Ansis Līventāls (Anss Lieventhal, 1803—1878). Koč ari bejs nu dzymtļaužu, pošvuiceibys ceļā īsavuicejs skaiteit i raksteit prasmi, īsavuicejs volūdys, spieļuošonu iz vargaņu, kai ari skrauča omotu. A. Līventāls dzims Ļauduonys pusē, bet vysu myužu nūdzeivuojs Biržūs, Sielejā – 22 godu vacumā tics par bazneickunga paleigu, skaņuojs varganis i klavīris, vadejs kori, bejs školuotuojs, pogosta rakstveds, bet paraleli ari turpynuojs sovu skrauča omotu i, saprūtams, tulkuojs i saceriejs literarūs dorbus, rakstejs dzīsmis. Anša Līventāla dzejūļs “Matīsiņš” (pyrmū reizi publicāts 1838. godā) teik turāts par pyrmū latvīšu autora dzejūli bārnim. (1, 2) 1837. godā laikroksta “Latviešu Avīzes” 20. numerī ir publicāti Līventāla dzīsmis “Madaļa” (Maddala) vuordi, kas tod ir “Jezupa” aizsuokums. Dzīsme stuosta par kaidu meitu Madaļu, pi kuruos īsarūn vairuoki precinīki, tok teik atraideiti. Dzīsmis ūtrais panteņš skaņ: “Viļums ražīgs vīrs pie darba,/Bet ne liels no auguma,/Bāzis butelīti tarbā,/Rāpjas baltam mugurā./Maddaliņa musina:/”Krupis nācis precībā.”(3) Izaruod, ka tūlaik Viļums bejs gona populars veirīšu personvuords, bet sižetā skaidri radzams ari tagad latgaliski zynomais “Jezupa” stuosts. Itys pats dzejūļs kūpā ar cytim Līventāla tulkuojumim, lokaliziejumim i originaldorbim bez poša autora zinis publicāts ari 1863. godā izdūtajūs divejūs kruojumūs ar kūpeigu nūsaukumu “Vecas modes dziesmiņu un ziņģu līksmības”. (2)
Kaids ir bejs “Madaļa” tuoluokais ceļš? 1910. godā Rūdolfa Blaumaņa (1863—-1908) kūpuotajūs rokstūs publicāts dzejūļs “Madaliena”, tam kluot ir poša autora komentars “No tautas mutes norakstīta”. Teik pījamts, ka tei ir tuos pošys Līventāla “Madaļa” transformaceja laika gaitā. Blaumaņa variantā dzejūļa pyrmais pants skaņ: “Rožu Jānis sārtu vaigu,/Bet nelieliņš augumā,/Bāzis butelīti tarbā,/Iet pie Madlas precībās./Madalienai tas nav gods:/”Krupus tādus paraun jods!”. (4)
Pietejūt tū, kas vēļ piec tam nūtics ar dzejūli/dzīsmi, tolkā īt Latvīšu folklorys kruotivis (LFK) digitalais arhivs garamantas.lv – tymā atrūnomys līceibys par jau latgaliski dzīduotom dzīsmem par Madalis precinīkim. Reigys piļsātys 2. vydsškolys vuokumā (vuokts da 1944. goda) ir tūlaik Latgolā, Gauru pogostā, pīraksteituos dzīsmis vuordi, kas skaņ: “Mikelīts bej gudrs puika,/Lai gon mozs nū auguma./Ībož pudelīti kešā,/Ropjas meļļam mugurā.” (5) Taipat literaturys i muzykys školuotuoja, LFK leidzstruodnīka Arvīda Aizsila (1904—1940) folklorys vuokumā nu Lubuonys pusis ir materials par latgalīšu tautysdzīsmi ar vuordim “Ontons puika mudris dorbūs,/Toļkin mozs nu auguma.” (6) Ontons folklorys materialūs atrūnoms vēļ vairuokys reizis, bet līceiba par precinīku Jezupu pasaruoda folklorista, dzejnīka i profesora Luda Bērziņa (1870—1965) Latvejis Universitatis Filologejis i filozofejis fakultatis materialūs, kurūs ir teiciejis B. Rubenis dzīduotuo dzīsme “Lobs bej puika myusu Jezups,/Tikai moza augumeņ./Cīmūs brauc pi Madaļonkys,/Parunuot par preceibom”. (7) Juosoka, ka ari seņuokais “Jezupa” (voi kaids nu leidzeigūs variantu) audio/video īroksts, kas atrūnoms garamantas.lv, ir 1987. godā Jāņa Rozenberga īraksteitais Pušmucovys etnografiskuo ansambļa “Olūti” izpiļdejumā.
Taids dzīsmis variants, kaidu tū zinim itūšaļt, ruodīs, ka popularitati pīdzeivuojs 80. godu beiguos, i te ir vaicuojums, kurs ir bejs “vaineigs”, deļkuo dzīsme tykuse tik pazeistama i daudzim meila? Cikom skaidru atbiļdi iz tū nav īsadevs atrast, tok dabuotī pavedīni līcynoj, ka pi vainis varātu byut vairuokys muzykaluos apvīneibys. Grupys “Baltie lāči” liders Andris Baltacis atguodoj, ka “Lobs bej’ puika” jam pazeistams nu 80. godu beigu, kod doncuojs Daugovpiļs Universitatis deju ansamblī “Laima”, i dažaidūs kolektiva braucīņūs dzīsmi “ruovuši vaļā” ansambļa vadeituoji. Tod dzīsmei sovu verseju kūpā ar horeografim Elmāru Belinski (1961—2016) i Jāni Butkeviču sataisejuse kapela “Dunduri”, kurū 90. godu suokumā Daugovpilī nūdybynuojs muzikis Atis Auzāns, par tuos daleibnīku klivs ari Baltacis. Muziki sprīž, ka vysatycamuok, ka dzīsmi nu kaida teicieja varēja byut sovulaik īsavuicejs taišni Belinskis. “Dunduri” spieļuojuši pavadejumu ari “Laima” doncuotuojim, taipat kapelys “Jezupa” versejai tykuse dejis horeografeja. (9) Vāluok jau “Dunduru” dzīsmis variantam sovu verseju taisejuši ari “Laimas Muzykanti”. Taipat 90. godu suokumā “Lobs bej’ puika myusu Jezups” dzīduojuse i video versejā īrakstejuse 1980. godā dybynuotuo kapela “Vecie draugi”. Tuos dalinīks Guntis Urtāns atguodoj, ka dzīsme kapelys repertuarā tykuse car cytu kapelys dalinīku – Ivaru Erdmani, kura kursabīdrs Jurčiks (Juris Prokopjevs, piečuok bejs i Ludzys tautys noma vadeituojs) dzīduojs taišni taidu “Jezupa” variantu. (10)
Par dzīsmis popularitatis suokumim nūteikti ir vārts izzynuot vēļ vaira, bet skaidrys ir tys, ka itūšaļt “Jezups” ir naatjemama Latgolys myusdīnu muzykys ainovys daļa. Vysus dzīsmis variantus, aranžejis i versejis jau i vaira navar apjaust. Laika gaitā “jaunpīguojiejs” Jezups ir klivs daudz popularuoks par dzīsmis “pastuoveigū dzeivuotuoju” Madaļu, obeji tāli gon suokuši “dzeivuot” ari poši sovu, nu dzīsmis naatkareigu dzeivi – Jezups i Madaļonka kaidu reizi kliust par kaida pasuokuma vadeituojim, taipat niu īmyužynuoti Rēzeknis nūvoda zemnīku saimisteibys “Liepkalns” ražuotūs biologiskūs produktu nūsaukumūs i vizualizacejā.
Roksts sataiseits ar Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstu. Paļdis par īšonu tolkā i pavedīnim Andrim Baltacim, Gitai Lancerei, Guntim Urtānam, Kristīnei Pokratniecei i Valentīnam Lukaševičam!
(1) Padomju Daugava Nr. 79 (04.07.1978)
(2) Latviešu literatūras vēsture. II (1935)
(3) Latviešu Avīzes Nr. 20 (20.05.1837)
(4) Rūdolfs Blaumanis. Kopoti raksti. 6. sējums (1998)
(5) LFK 17, 7084
(6) LFK 935, 8103
(7) LFK 1600, 110806
(8) LFK 2609, 37
(9) Autoris interveja ar Andri Baltaci 2021. goda janvarī
(10) Autoris interveja ar Gunti Urtānu 2021. goda janvarī


text:
Kulturys īsacejumi nedeļai: putni lidoj iz dīnavydim, a tu laidīs iz zīmelim
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
“Guoju putni vosorys beiguos laižās iz dīnanydim, tok, papietejūt augusta beigu nūtikšonys Latgolā i apleicīnē, vysmoz mani vaira valk iz zīmeļu pusi,” tai folklorys kūpys “Ceidari” dalineica Vizma Mičule pīsoka ituos nedelis īsacejumus.
Tikt pi spāka i sasaskrīt ar guoju putnim
Sastdiņ, 27. augustā, divejuos stuņdēs, ir vārts nūbraukt iz Indrānu pogostu, kur dzejneicys Bronislavys Martuževys dzejis kliets duorzā nūtiks veiru kūpys “Vilki” sasasaukšona ar Bronislavu. Itymā pasuokumā nūteikti varēs tikt pi eistyna spāka, i varbyut pa ceļam izadūs sasasaukt ari ar kaidu Lubuona guoju putnu kuosi. Ka nūbrauksi agruok, varēsi izpieteit ari Dzejis klieti, Slāptuvi, Dzejis strūpus i Rokstu akmiņus. Pyrma pasuokuma vari puorskaiteit “Broņislavas Martuževas Likteņgaitu kladi”, kuramā Bronislavys myužs cīši sasavej ar Latvejis viesturis dzeiparim.
Īprīcynuot vādaru i goru
Kai 27., tai 28. augustā byus vareiba gastēt pi Bolvu nūvoda saiminīku i nūbaudeit jūs saguoduotūs lobumus Sātys kopejneicu dīnuos. Prīca byus na tik vādaram, bet ari goram, tok sovam zūbam i gaumei atbylstūšuokuos sātys kopejneicys vari izavielēt ITE.
Izaļustēt daņčūs Upītē
Kab atvylktum elpu nu ražys nūvuokšonys dorbu, cīši loba izaļustiešona i izakustiešona nu 24. da 28. augustam sagaidoma Bolvu nūvoda Upītis pusē, kur nūtiks storptautyskais foklorys festivals “Lipa kust”. Baļtejis vaļstu i Pūlejis folklorys lobumus varēsi baudeit kai koncertūs, tai daņču meistarklasē i daņču naktī. #UpītieDzeiveJauka
Lipys kustynuošonys programu vari izpieteit ITE.


text:
Daugovpilī LgSC vuicejuos latgalīšu rokstu volūdu
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) 16.febralī Daugovpilī vysus interesentus aicynuoja iz latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibu „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu vīnuvīt”.
Lai dareitu sovu miseju – saglobuotu, popularizātu i atteisteitu latgaliskuos kulturys vierteibys, tūstorp latgalīšu rokstu volūdu, LgSC periodiski roksta projektus, reikoj pasuokumus, izdūd gruomotys latgalīšu rokstu volūdā. Itū reizi LgSC Daugovpiļs nūdalis studenti pārnejuo gods decembrī saraksteja projektu „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu”. LgSC ar sovu projektu pīsadaleja LR Kulturys ministrejis izsludynuotajā konkursā „Integracejis pasuocīni 2011” i sajieme finansialu atbolstu projekta realiziešonai.
Projekta mierkis ir paplašynuot latgalīšu rokstu volūdys pratieju lūku jaunīšu vydā, veicynuot jaunīšu interesi par regionalū kulturu, rūsynuot sevkuru izmontuot latgalīšu volūdu na viņ mutvuordu saziņā, bet ari rokstūs.
Vīns nu projekta aizdavumim beja sareikuot latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibu „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu vīnuvīt” Daugovpiļs Universitatis studentim. Lai sataiseitu apvuiceibu, projekta dorba grupa – studentis Dagneja Bramane, Zaiga Lāce, Eva Kasparenoka i pīaicynuotī eksperti volūdys vaicuojumūs Valentins Lukaševics, Ivars Juoņs Magazeiņs – īprīkš struoduoja pi apvuiceibys modeļa taiseišonys.
Lai sataiseitu jaunu apvuiceibu koncepceju (modeli), vysu pyrma projekta dorba grupa salaseja informaceju i aizsnādzamūs materialus par latgalīšu rokstu volūdu, ortagrafejis nūsacejumim, appraseja latgalīšu rokstu volūdys vuiceituoju redziejumu, apzynuoja jaunīšu vysvaira pīlaistuos klaidys.
Apvuiceiba LgSC bīdrim, interesentim i cytim DU studentim beja taids kai eksperiments, izmieginuojums, lai izzynuotu pošu jaunīšu dūmys par latgalīšu rokstu volūdu, vuiceišonuos īspiejom, izdalis materialu saturiskū i vizualū informaceju.
Apvuiceibys īsasuoce ar nalelu īvodu i vyspuoreigom temom par latgalīšu rokstu volūdu. Tuoļuok studenti vuicejuos „e”, „ē” izrunu i raksteibu, leidzskaņu meikstynuošonu, atgrīzeniskūs darbeibys vuordu raksteišonu, burtu: o, ō, uo, i, y raksteišonu i c. Apvuiceibys pasamejūt vadeja Valentins Lukaševičs i Ivars Juoņs Magazeiņs.
Piec apvuiceibom nūtyka diskuseja par latgalīšu rokstu volūdys, ortografejis nūsacejumim i cytim ar apvuiceibu saisteitajim vaicojumim.
Īguodojūt studentu redziejumu, projekta dorba grupa iz prīšku struoduos pi apvuiceibys modeļa izlobuošonys, lai martā jau varātu vuiceitīs latgalīšu rokstu volūdu kūpā ar Latgolys školu bārnim.


text:
“Mīlas kastings” – Dagdys puosoka pīaugušajim ar laimeigom beigom
Roksta autore: Laura Melne, portals lakuga.lv
Pārnejuo goda beiguos izdevnīceiba “Zvaigzne ABC” izdavuse Ilzis Aizsilys gruomotu “Mīlas kastings”, kas publicitatis materialūs teik saukts par “romanu latgaliskuos nūskaņuos”. Romantiskuo romana darbeiba nūsarysynoj Dagdā, tycami ir apraksteita ituos mozpiļsātys apleicīne, taipat šaļtim gruomotā īsaskaņ ari latgalīšu volūda.
Ilzei Aizsilai romans “Mīlas kastings” ir pyrmais lelais patstuoveigais literarais dorbs. Pyrma tuo izdūts kūpā ar Indru Ēķi-Začesti pīraksteitais romans “Dzīvot naktij”, kai ari puosoka “Teiksma par Babīti”. Kasdīnā autore dorbojās sabīdryskūs attīceibu jūmā, tok piec Literaruos akademejis absolviešonys aizaruovuse ari ar prozys raksteišonu. Kruoslovys nūvods ir juos dzymtuo puse, partū ari dīzgon lykumsakareiga bejuse “Mīlas kastinga” darbeibys vītys izviele.
Gruomotys golvonais varūņs ir jauns veirīts vuordā Ivo, kurs bierneibā puorsacieļs iz Vuoceju, tok niu ir spīsts atsagrīzt Latvejā i dzeivuot Dagdā. Jis īrej ustobu pi eksotiskys gleznuotuojis Kamenis i atrūn dorbu vītejā saimisteibys preču veikalā. Tok, kai jau paruoda tuo nūsaukums, golvonuos romana sižetiskuos linejis ir saisteitys ar mīlesteibu. Gruomotys varūņu sovstarpiejuos simpatejis veidoj geometrisku figuru ar dīzgon daudz styurim, cikom nūvad pi veiksmeiga atrysynuojuma.
Autorei veiksmeigi izadevs paruodeit, ka mīlesteibys romanu darbeiba var nūtikt ari Latgolys pīrūbežā, na tik Reigā vai kaidā cytā metropolē. Navajag duorgu zeimūlu, dzeivūkļa debesskruopī i ceļuojumu iz Bali. Pīteik ar vītejū azaru, saimisteibys preču veikalu i kasgadejim piļsātys svātkim “Annys Dagdā”. I tū es rokstu bez mozuokuos ironejis – “Mīlas kastinga” leluokuo vierteiba ir tuo vidis pītyvynuoteiba realitatei. Dūmoju, ka vītejuos dobys aproksti varātu vylynuot kaidu, kurs Dagdys pusē nav bejs, iz tū ari atbraukt. Gruomotā ir atsauce pat iz tū, ka ir īspieja palikt glempingā. Tok vyss nav tik izskaistynuotai, teik paruodātys ari mozpiļsātys na tik lobuos pusis, kū turisma bukletūs naatrassi. Šaļtim ruodīs, ka varbyut atseviški aspekti ir par daudz puorspeilāti, kas vaira atsakluoj tālūs i jūs reiceibā. Par pīmāru, lai ari iz reizis varu īsadūmuot taidu saimisteibys preču veikalu, kur var atrast vysdīvainuokuos lītys, suocūt nu gluozem ar plykom sīvītem i beidzūt ar muoksleigim batonim, ruodīs moz tycams, ka tys varātu byut daļa nu lela veikalu teikla.
Ka pījam, ka itaidi romani eistyn ir puosokys pīaugušajim, tod tai var attaisnuot taida tāla kai storptautyski zynoma mūdis noma mantinīks, kurs sevi socialajūs teiklūs apzeimoj kai “Raimix Miljonārs”, pasaruodeišonu. Leidzeiga ir ari vītejuos Dagdys televizejis žurnalistis straujuo karjerys maiņa i daudzi cyti sižeta paviersīni. Ka jau puosoka, tod puosoka. Mozuok izprūtama šaļtim ir golvonuo varūņa Ivo reiceiba i dūmys. Ruodīs, ka, īspiejams, romans byutu izadevs veiksmeiguoks, ka tys byutu raksteits nu sīvītis, na veirīša redzīņa. Cytaiž gruomotā ir vītys, kur juo puordūmys vaira atguodynoj jaunu padsmitgadeigu meitini, na pīaugušu veirīti. I absoluti brīsmeiga ruodīs situaceja, kurā jis uzaicynoj meitini iz romantisku randeņu sovā ustobā i izdūmoj, jai nasokūt, nūlikt styurī kameru, kas jūs filmātu. Izmontojūt angļu volūdys terminologeju, es saceitu, ka tī ir vysi īspiejamī “sorkonī karūgi” i nu taida juobāg pa gobolu.
Jiutams, ka autorei vēļ nav lelys rakstnīceibys pīredzi, vītom varbyut teksts vēļ naplyust tik breivai, cik grybātūs, tok grybātūs saceit, ka Ilzei Aizsilai nūteikti ir potencials i juorauga turpynuot raksteit. Jai ir loba humora izjiuta i spieja raksteit ari pošironiski. Gruomota ir 400 puslopu bīza, kas myusu dīnuos ir dīzgon lels apjūms, tok vysu laiku nūteik spraiga darbeiba. Eipaši beigu daļā var pat pamateigi aizaraut, raugūt izsekuot leidza nūtykumu atteisteibai, uzminēt atrysynuojumu, tok piec kaida laika suokt dūmuot, voi eistyn ar vysim vyss nūtiks tai, kai tikū ruodejuos. I vēļ vīns pluseņš – skaitūt romanu, tū var vīglai vizualizēt, kas nav nimoz tik bīži izplateita paruodeiba.
Voi gruomotā ir tuos apsūleituos “latgaliskuos nūskanis”? Es saceitu, ka nūteikti. Pa pyrmam, jau pīmynātais Dagdys piļsātys i tuos apleicīnis aproksts. Romana tāli izstaigoj piļsātu, izbrauc dobā, atguodoj legendarū “Narūtys” fabriku, svātdīnē apmeklej Dagdys katuoļu bazneicā, i vēļ poša sižeta kulminaceja ir Annys dīnys svātkūs Dagdā. Pa ūtram, gruomotā na puoruok bīži, nu ari na cīši reši izskaņ ari latgalīšu volūda. Par kū vysleluokuo prīca – ar latgalīšu rokstu volūdys pareizraksteibu nav nikaidu problemu (autore piecvuordā pasasoka Juram Viļumam par konsultacejom itymā vaicuojumā). I kas maņ ruodejuos vysjaukuok – vīnā nu gruomotys nūdaļu kaidam puoram taišni apziņa, ka obeji muok runuot latgaliski, sovā ziņā īkvālynuoja vēļ leluoku kaisli jūs storpā. Kur nu vēļ skaistuok – latgalīšu volūda izaruod erotiska!
Dūmoju, ka potencialajai ituo romana mierkauditorejai “Mīlas kastings” varātu teiri labi patikt. I tai jau ir, ka kotram juoskaita taidys gruomotys, kaidys jim pateik i attīceigajā dzeivis pūsmā ir vajadzeigys. Šaļtim mums vajag ari puosokys ar laimeigom beigom. Asmu dūmuojuse, ka latgalīšu literaturai tryukst kaida mīlys romana latgaliski. Taidys masu literaturys, kū varbyut puorskaiteitu ari kaids, kas kasdīnā runoj latgaliski, tok skaiteit varbyut beistās. Nazynu, cik labi Ilze Aizsila roksta latgaliski, tok izaver, ka jei varātu byut loba kandidate iz itaidys gruomotys autoris lūmu.


text:
Sovvaļnīks kūpā ar dālu īdzīduojuši jaunu dzīsmi “Kalado”
Sovvaļnīks taišni Zīmyssvātku laikā ir pabeidzs vēļ vīnu dzīsmi ar Latvejā zynomuos dzejneicys Annys Rancānis i latgalīšu tautysdzīsmis vuordim.
Jaunuo rokdzīsme “Kalado” ir babeņu dzeivisziņā baļsteits stuosts par vierteibom, kas izjiutamys ar sirdi, partū ka cīši izsaceitys var pagaisynuot sovu nūzeimi. Dzīsme stuosta ari par sovys identitatis saglobuošonu i napagaisynuošonu, puorvarūt tymsu, pat ka iz šaļti ir pagaisuse ticeiba i cereiba, kai ari par ciļvieciskū tyveibu goda vystymsuokajā laikā. Tū, cik byutiskai byut kūpā na tik svātkūs, atkluoj ari dzīsmis refrens kalado, kam pīmeit sasaukšonys i apvīnuošonys funkceja.
Dzīsme ir īraksteita sadarbeibā ar Latvejā zynomim skaņu režisorim Gintu Lundbergu i Gintu Stankeviču. Īrokstā pīsadola Sovvaļnīka grupys bīdri – Māris Lovniks (gitara), Artūrs Meļnikovs (bass) i Vadims Meļuščenkovs (bungys).
Juoatguodynoj, ka ari īprīkšejais Sovvaļnīka albums “Bolts susātivs” beja veļteits latgalīšu dzejnīkam Ontonam Kūkuojam i izguoja 2010. goda beiguos.