text:
Kotram sova “Prāta Vētra”
Gruomotu viertej: Laura Melne, viesturneica
Kod maņ beja kaidi pīci godi, es syltā 30. juņa dīnā staiguoju pa pogolmu eipašys jutūnis puorjimta, saimei paziņojūt, ka šudiņ tok ir svātki – Renāra Kaupera vuordadīna. Deveņu godu vacumā “Prāta Vētras” (PV) koncerts Rēzeknē beja vīns nu munu leluokūs sapynu pīpiļdejumu. Vēļ piec goda es, osorys reidama, bez apstuojis ar ritini braukuoju rindžus ap sātu, puordzeivojūt par Mumiņa tragiskū aizīšonu myužeibā. “Prāta Vētrys” koncerts Preiļūs taišni munā 18. dzimšonys dīnā beja vysskaistuokuo īspiejamuo duovona. Juosoka, ka beidzamajūs godūs vaira ar napacīteibu i sajiusmu nagaidu kotru jaunu dzīsmi i daudz vaira klausūs vacū PV muzyku (ar naivu cereibu, ka kaidu dīnu jī varātu nūspielēt koncertu ar sovom 90. godu dzīsmem). Tok naaizmierstamais grupys koncerts Daugovpilī pyrma puors godu, kod trokajā leitā atsatopu kūpā ar miļzeigu boru svešu, bet tikpat izmierkušu cylvāku dzīžam leidza pat tom PV dzīsmem, par kuruom mādzu savībt dagunu, pīruodeja, ka itei saikne ir nagaistūša.
Ar “Prāta Vētru” maņ ir taipat kai ar bierneibys draugim voi klasisbīdrim. Pīaugušā vacumā myusu attīceibys mādz veiduotīs cytaiž kai nazkod, tok eipaša vīta munā dzeivē jim byus vysod. Mes kūpā asam izauguši.
Pyrma puors mienešu puorskaiteju Juoņa Žildis gruomotu par grupu “Jauns mēness” i pi seve padūmuoju, ka Latvejā puoruok moz teik raksteitys itaida veida gruomotys par muzikim. A par “Prāta Vētru” vyspuor nav! Paguoja lobuokajā gadīnī puors nedeļu i jau koč kur socialajūs teiklūs suoce pazibēt runys, ka dreiži taida byus. Redz, kai darunuoju! Pyrmais lelais puorsteigums beja gruomotys autore – tei ir Alīna Katrāne-Šilinga – scenariste i reklamys tekstu autore nu Moskovys. Jei sarakstejuse gruomotu Krīvejis auditorejai, tok izlamts tū puortulkuot ari latviski (tulkuojs Ilmārs Šlāpins). Par sābru vaļsts auditoreju, prūtams, nikaidu vaicuojumu, bet voi eistyn latvīšu auditorejai, kas vys jau seņ byutu gotovi “Prāta Vētru” īraksteit kulturys kanonā, grupys koncertus Mežaparkā gaida tikpat cīši, cik dzīšmusvātkus, i labi zyna, kas sekoj piec “hop, hop, lala lala lala”, itaids tulkuots variants byus pījamams i pīmāruots? Tei maņ ruodejuos vysleluokuo gruomotys intriga.
Gruomotys “Prāta Vētra. Meklēt vienam otru” izmārs ir īspaideigs. Na puslopu ziņā (287), nu taišni leluma i vuoku bīzuma. Puorškūrstūt tei atsakluoj kai taids lels karteņu i atmiņu albums. Cīši, cīši daudz vysaidu laiku karteņu, suocūt nu grupys dalinīku bierneibys leidz pat šudiņdīnai. Gruomota sadaleita ostoņuos nūdaļuos, kas lakoniski izsaceitys ar vīnu vuordu (Suokums, Draudzeiba, Dzeive, Breiveiba, Aicynuojums, Mīlesteiba, Raksturs, Panuokumi). Vysys nūdalis suocās ar īvodvuordim, kam sekoj kotra grupys dalinīka atsevišks stuostejums. Nūdalis beiguos par grupu i ari attīceigū sadalis atslāgvuordu izasoka vīns voi vairuoki cylvāki, kam bejuse saisteiba ar “Prāta Vētru”. Autoris bolsu mes praktiski nadzieržom. Atškireibā nu jau pīmynātuos Juoņa Žildis gruomotys “Piekūns skrien debesīs”, ni mes zynom, kai tyka veiduota itei gruomota (tū viņ nadaudz paruoda PV menedžmenta vadeituojis Aijis Auškāpys īvodvuordi), ni mes zynom, kū autore dūmoj par grupu i kai ar jū sasatykuse. Gruomotā pat ir tulkuotuoja Ilmāra Šlāpina stuosts par grupu, tok Alīna Katrāne-Šilinga palykuse piļneigi naradzama. Centrā ir “Prāta Vētra”, i itys ir skots nu molys.
Pavirši puorškūrstūt gruomotu i piec tam suocūt tū skaiteit, puorjēme nalela viļšonuos sajiuta. 2015. godā izguoja dokumentaluo kina “Prāta Vētra: starp krastiem”, kura, leidzeigi itai gruomotai, tyka reklamāta ar apgolvuojumu, ka grupys dalinīki tamā byus tik atkluoti kai nikod. I taisneiba jau beja – tī pyrmūreiz jī publiski stuosteja par tragedeju ar Mumiņu i tuo īspiejamajim cālūnim, ari par krīzi PV darbeibā, kod 20 godu jubileja koncerts jim varēja palikt pādejais, pasaruodeja da šam naradzāti grupys arhivu video i stuosti par jauneibys trokuleibom. Tok vysleluokais akcents kinā tyka lykts iz stuostu par bierneibu Jelgovā, izaugšonu PSRS, krīvu volūdys zynuošonom, kas devs īspiejis īkaruot Austrumu tiergu. Tys beja nailgi piec sabīdreibys sašutuma par grupys koncertiešonu Krīvejā, eipaši festivalā “Našestvije”, kur tyka izruodeiti ari krīvu armejis tanki. Ruodejuos, ka ari itei gruomota suocās leidzeigi – tī poši jau zynomī bierneibys stuosti, par pīmāru, kai Renārs sēdēja dzeivūklī pi lūga i vērēs iz bārnim pogolmā, cikom pi juo naatguoja Kaspars i napasauce uorā, Jubalta atziņa par tū, cik labi ir zynuot sābru volūdu, jo tei ir atslāgs iz cylvāka sirdi i tautu i tt. Bez puormatumu saturam, nu ruodejuos, ka itū vysu es jau asu dzierdiejuse. Kur ir koč kas jauns i nazynams!? Tok pamozom teksts “īsasakrieja” i jau ūtruos nūdalis beiguos saprotu, ka gruomota pavysam nūteikti nabyus viņ kinys replika drukuotā veidā.
Vīns nu pīmynātuos kinys režisoru – Sandijs Semjonovs – intervejuos ir sacejs, ka nikas pruoteigs nu tuos nabyutu saguojs, ka jī intervātu vysus grupys dalinīkus reizē. “Prāta Vētras” kūpeiguos intervejis parosti beidzās ar daudzi smīklu i draudzeigu apsaceļšonu. I skateituoji, i intervātuojs beiguos palīk prīceigi, koč i eistineibā varbyut pat nav sajāmuši atbiļdis iz leluokū daļu nu sovu vaicuojumu. Cytaiž ir, kod runoj ar kotru atseviški. Itū metodi veiksmeigi izmontuojuse ari gruomotys autore. Jai ari izadevs izveiduot cīši veiksmeigu gruomotys kompoziceju. Grybātūs saceit, ka te radzama juos scenareju raksteišonys i reklamys jūmys pīredze – vīnys nūdalis (voi apakšnūdalis) teksts beidzās iz taidys notys, kam nuokamuos suokums ir cīši organiskys turpynuojums. Ja Renāra Kaupera teksta pādejais teikums ir par grupu “Bi-2”, tod nuokamais ir “Bi-2” stuostejums. Ja Kaspars Ruoga pabeidz ar stuostu par meditiešonu Indejā i Budu, Juoņs Jubalts kai nuokamais īsuoc ar tekstu, ka jis sevi religejā i filozofejā nameklej. Grupys dalinīku stuosti munā golvā izskanēja jūs bolsūs kai taidā kinā, kas cīši veiksmeigi samontāta. Varbyut naleli ībyldumi beja tik pret cytu cylvāku stuostu tematiku. Tymūs jī runoj na viņ par grupu, bet ari nadaudz par sevi attīceiguos nūdalis temys kontekstā. Nav juovaicoj, deļkuo “Bi-2” ir nūdaļā par draudzeibu voi PV menedžere Aija Auškāpa pi aicynuojuma. Ari Raimonds Pauls, vystycamuok, bierneibā PV puišim sovā ziņā beja muzykals suokums i juo personeiguos bierneibys atminis interesantys, lai ari tūs asameiba gruomotā nadaudz mulsynūša, tok krīvu akters Aleksandrs Petrovs ar sovom puordūmom par mīlesteibu puors puslopu garumā maņ kai latvīšu skaiteituojai lelu interesi naradeja.
Voi gruomota ir tik atkluota, kai teik sūleits iz tuos mugurpusis vuoceņa? Nui i nā. Vyss atkareigs nu tuo, kū gruomotys skaiteituojs grib sagaideit.
Kod TV raidejumā “Kultūrdeva” grupai vaicuoja, voi jī nasabeist nu dzaltonuos presis, Kaspars Ruoga pasasmēja, ka pīmāru jau paruodejs jūs školys bīdrys i draugs akters Artūrs Skrastiņš, par kū pārņ izguoja gruomota. Jī zyna, kas jūs sagaida (dzaltonuo prese skali apraksteja izvylkumus nu gruomotys, kas skar juo personeigū dzeivi), i ir tam gotovi. Taišni pats Kaspars ari beja tys, par kū piec gruomotys izīšonys ari pasaruodeja vysskaļuokī attīceigūs izdavumu i portalu viersroksti, tok kūpumā juosoka, ka nikuo daudzi sensacionalu viersrokstu cīneiga tī nav. Bet, pa manim, gruomota eistyn ir atkluota. Ar četrom individualom viestulem Mumiņam, kas raksteitys na viņ lai, īspiejams, tyktu golā ar sovom emocejom, bet ari publiskuošonai, kam vajadzeiga lela drūsme. Ar tū, ka “Prāta Vētra” beidzūt nasabeist sevi paruodeit aiz tuo burbuleiša rūbeža, kur jūs īlykuši klauseituoji i fani. Vysod gaiši, pozitivi i prīceigi. Gruomotā kotrys ir jis pats. Te mes varim izzynuot, cik gryuta ir bejuse škieršonuos nu PV pyrmuo menedžera Alda Hofmaņa, kai eistyn jiutās niulenejais grupys basgitarists Ingars Viļums, kurs it kai ir grupā, bet teoretiski vysur pasaruoda viņ četri dalinīki. Varbyut nadaudz mozuok jauna mes varim izzynuot par Renāru Kauperu. Ar jū vys tik vysmoz reizi godā pasaruoda kaida pamateiguoka interveja kaidā nu sīvīšu žurnalu, kur jis ir pastuostejs pat vaira kai var skaiteit gruomotā. Tok ite daudz lobuok var īpazeit puorejūs puišus (gryuši cytaiž jūs nūsaukt, koč i apsazynoju, ka jī vysi jau ir 45+ vacuma grupā) i saprast, cik jī vysi ir atškireigi. Tū akcentej i sovulaik nu jūs daiļradis aizgiutais kinys nūsaukums par četrim krostim, i gruomotys nūsaukums “Meklēt vienam otru”. Piec Mumiņa nuovis jī ir palykuši kai četri atškireigi krosti – cikom jī turpynuos cyts cytu meklēt, tikom “Prāta Vētra” pastuovēs.
Latvejā mums kotram ir sovys asociacejis ar grupu “Prāta Vētra” (roksta īvodā es nūruodeju sovejuos). Partū varbyut ari tys, ka autore Alīna Katrāne-Šilinga nav bejuse godu desmitem saisteita ar jim, ir gruomotys veiksmis atslāgs. Jei naruoda tū, kaida grupa ir jai (voi kaidu auditoreja grybātu tū redzēt), bet paruoda, cik atškireiga tei var ruodeitīs cytim. Na viņ cytim izasaceit par PV uzrunuotajim cylvākim, bet ari pošim tuos dalinīkim.
Izaruod, ka vīnam “Prāta Vētra” ir dzeivis pamatlītu sarokstā, par kū jis gotovs ceineitīs, cik viņ varēs, cikom cyts apsazynoj, ka kaidu dīnu juo stuosts itamā grupā, vysdreižuok, var beigtīs i tys nabyus nikaids pasauļa gols.
Gruomota nav par “Prāta Vētru” kai izstruoduotu i nūspūdrynuotu publiskū tālu, tei ir par Māri, Kasparu, Renāru, Juoni (i nakluotīnē Mumiņu). Te nav ni hronologisku puorskotu par “Prāta Vētras” darbeibu, ni diskografejis. Bet jūs pošu stuosti paruoda daudz vaira. Apzynuoti voi naapzynuoti, tīšūs tekstūs voi zemtekstūs. Taišni tī ir atbiļdis, deļkuo “Prāta Vētra” ir rodusēs i pastuov jau vaira nikai 30 gadu.


c: text/html

text:
Prestižai arhitekturys bolvai nomināti objekti nu Latgolys
Eiropys nūzeimeiguokajam apbolvuojumam arhitekturā itūgod nomināts lels skaits kandidatu nu Latvejis, tymā skaitā ari nu Latgolys.
„European Union Prize for Contemporary Architecture – Mies van der Rohe Award” ir Eiropys arhitekturys nūzeimeiguokais apbolvuojums i reprezentej izcyluokuos byuvis Eiropā. Nu Latvejis bolvai nomināti deveņi objekti, divi nu tim atsarūn Latgolā – Latgolys viestnīceiba GORS i Austrumlatvejis rodušūs pakolpuojumu centrs „Zeimuļs”.
Bolvys īgivieji byus zynomi 2015. goda majā.
Austrumlatvejis rodušūs pakolpuojumu centrs „Zeimuļs”

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Šudiņ raidejumā “Latvijas novadu cīņas” pīsadaleis Rēzeknis komanda
Jaunajā LTV1 erudicejis šovā “Latvijas novadu cīņas” 7. majā sasatiks dzīduotuoji – Arņs Slobožanins, Andris Ērglis, Olga Rajecka i jūs komandys – Rēzekne, Līpuoja i Ūgris nūvods.
Arņa Slobožanina vadeituos Rēzeknis komandys sastuovā byus ari Rēzeknis Augstškolas zynuotņu prorektore, profesore Ilga Šuplinska, Saeimys deputats Jurs Viļums i erudits Eriks Začs.
Kab nūskaidruotu, kurā nūvodā dzeivoj Latvejā erudituokī cylvāki, nu 30. apreļa 10 nedeļu garumā LTV1 var vērtīs producentu kompanejis “HansaMedia” veiduotu erudicejis šovu “Latvijas novadu cīņas”, kurā kotru nedeļu sasateik treis nūvodu komandys i treis sabīdreibā popularys personys, kab azarta pylnā spēlē izzynuotu, kuram nu jim pīsanuok nedelis gudruokuo nūvoda tituls.


text: Nu 1. da 7. majam Rēzeknē, Daugovpilī i Preiļūs nūtyka Latgolys symtgadis kongresa nūtikšonys, nu kurūs leluokuos beja izstuodis “Pāri slieksnim” atklāšana, apbolvuošonys ceremoneja “Laiks Ziedonim”, svātku koncerts Latgolys viestnīceibā GORS ar Riharda Dubrys eipaši itai nūtikšonai raksteituo jaundorba “Marija” pyrmatskaņuojumu, dīvkolpuojums Rēzeknis Vyssvātuokyos Jezus sirds katedralē, kuram sekuoje svātku guojīņs i pīminekļa “Latgolys kongresam 100” atkluošona, taipat 4. pasauļa latgalīšu saīta plenarsēde, Latgalīšu volūdys nakts, Tautu forums i cytys nūtikšonys.


text:
Izsludynuots Artūra Uškāna jubileja papyldkoncerts
Tai kai beleti iz 5. novembrī paradzātū multimuokslinīka Artūra Uškāna 50 godu jubileja koncertu ir izpuordūti, izsludynuots vēļ vīns koncerts, kas nūtiks 22. janvarī 16.00 Latgolys viestnīceibā GORS.
Artūrs Uškāns dzims Rēzeknē, par sovu dzymtū vītu vysod skaitejs Dyužgolu, vītu pi Rāznys azara, kur atsaroda dzymdynuotuoju sāta. “Pyrmuos bierneibys atminis maņ saistuos ar skotu nu dzymtuos sātys pogolma – Rāznys azars i Muokūņkolns tuolumā, azara ūtrā krostā. Nazy voi korektai saleidzynuot, nu, tai kai Rainis vysai dzeivei sasasmieļs saulis nu Tadenovys, tai maņ itys skots devs plotuma sajiutu dvēselei i gribiešonu radeit muzyku. Na bez tāva ītekmis, prūtams – jis beja fantastisks muzykants. Latgolys doba savīnuojumā ar tāva spālātū muzyku beja tys, kas veiduoja pasauļa redzīni vysai dzeivei. Nui, ari kopi puori ceļam… Tī nu mozūtnis raiseja eksistencialys puordūmys,” atguodoj muokslinīks.
1986. godā Artūrs Uškāns pabeidze Juoņa Ivanova Rēzeknis Muzykys vydsškolys kordirigiešonys klasi, sajamūt kora dirigenta, muzykys školuotuoja i solfedžo pasnīdzieja specialitati. “Asmu pateiceigs vysim sovim školuotuojim, eipaši dirigentam Vitoldam Milaševičam, kurs vuiceja savaļdeit munu slynkumu, i kompozicejis pasnīdziejai, komponistei Leigai Liepiņai, kurei, koč i dirigentim nadasaguoja kompozicejis stuņdis, pījēme mani vuiceit fakultativi. Juos dūtuo vuiceiba – na tik daudz zynuot, nu vaira dūmuot, just, nūder vys vēļ,” pasmaida Artūrs.
Pyrmuos dorba vītys vys nav saisteitys ar tīšim dirigenta i školuotuoja pīnuokumim. Artūrs suoc dorba gaitys Rēzeknis i Kaunatys Kulturys nomūs, struodojūt par estradis orkestru vadeituoju. “Tas beja pats Atmūdys laiks, kod no munu radeitūs art i progresivuo roka kompoziceju daguoja atsasaceit par lobu dorba devieju praseibom spielēt tūreiz tautā popularys dzīsmis. Ir jau pateikamai ar poštaiseitu Latvejis karūdzeņu pi kryuteža, spielejūt “Jo šeit ir Latvija”, redzēt breivdobys pasuokumā 3000 leidza dzīdūšus cylvākus ar sveceitem rūkuos… Skaisti i pacylojūši, bet nu tuo laika šlagers maņ, kai soka, “īt caur kaulim”. Tuoluokajā dzeivē vys kai proviņcis muzykantam orientiešonuos ziņgu i šlageru pasaulī bīži ir paleidziejuse izdzeivuot materiali,” atsazeist muzikis.
1992. godā Artūrs puorsaceļ dzeivuot iz Daugovpili. Laiks muziciešonai vairs nav tik lobs, dzīsmuotuo Atmūda ir garum, daīt vuiceitīs jaunys profesejis. “Daguoja izmontuot vysus talantus – par nīka naudeņom beju i muokslinīks-nūformātuojs, i ekstrasensa asistents, īrunuoju radejis reklamys, vāluok suoču veiduot radejis raidejumus. Tai laimeigys sasagadeišonys rezultatā tyku Daugovpiļs Universitatis Multimedeju centrā, kur beja vajadzeigs žurnalists. Centrys sasadorbuoja ar Latvejis Televizeju, beja juoveidoj vysupyrma viests par universitatis nūtikšonom, tod pusstuņdis raidejumus kotru nedeļu, ari vuiceibu kinys… Tei beja miļzeiga pīredze, partū ka, izjemūt tū, ka dokumentaluo kino režisora Valentina Margeviča vadeibā īsavuiceju pareizai fiļmēt, montēt i apskaņuot videomaterialus, kasnedelis raidejumu laidīnim vēļ daguoja sacerēt originalmuzyku,” ar prīcu atguodoj Artūrs.
Struodojūt Daugovpiļs Universitatē, tīpat tyka pabeigtys ari studejis i dabuota jauna profeseja – informatykys školuotuojs, tyka vadeitys lekcejis Datordizaina nūdalis studentim. “Maņ patyka struoduot ar studentim, tok nūzeimeiguokais, kas pajimts nu Daugovpiļs Universitatis tuoluokai dzeivei, ir grupa “Laimas Muzykanti”. Piec Studentu deju ansambļa “Laima” vadeituoja Elmāra Belinska iniciativys vysupyrma bejom pavodūšais sastuovs deju ansambļam, nu maņ tymā pošā laikā beja miļzeiga prīca par tū, ka varieju atsagrīzt pi dzeivuos muziciešonys. Dīvamžāļ itūgod vosorā Elmārs piec gryutys slimeibys devēs vuiceit Dabasu doncuotuojus, nu es vysod byušu jam pateiceigs par šaļti, kod jis mani uzrunuoja sadarbeibai,” skumeigai nūsoka Artūrs.
Grupa “Laimas Muzykanti” ar jauna albuma izdūšonu i Latvejis koncertturu pārņ nūsvieteja 20 godu jubileju. Pastuoviešonys laikā grupa ir koncertējuse ASV, Kanadā, Austrālejā, Japanā, Turcejā, Pūlejā, Ungarejā, Boltkrīvejā, Krīvejā, Lītovā, Vuocejā, Italejā, Uzbekistanā i daudzuos cytuos vaļstīs. “Pasauļam mes varam byut interesanti tik ar sovu sovpateibu. Itei atziņa atausa, kod piec grupys rasšonuos saprotu, cik cīši maņ tryukst zynuošonu folklorā i suoču kai syuklis vuokt zynuošonys etnomuzykys teorejā, braukt folklorys ekspedicejuos iz laukim, studēt tautys muzykys instrumentu spēli. Niu dolūs sovuos zynuošonuos ar cytim – i nu skotuvis ar muzykys paleidzeibu, i skaitūt referatus konferencēs i vodūt meistardarbneicys. Zynuošonys attaisa pasauli – pieški izaruod, ka eistyns Latvejis produkts nav tik šproti, nu ari goreiguo bareiba – vierteibys, kas ir myusu folklorā – tys dzeivais, kas daudzom tautom seņ jau mirs,” pasmaida muzikis.
Paraleli dorbam universitatē Artūrs Uškāns kai komponists, muzikis i akters sasadorbuoja ar Daugovpiļs teatri i teatra trupu “III Variants”. Sadarbeibys rezultatā par muzyku R. Blaumaņa literaruos puosokys “Velniņi” skotuvis versejai Viktora Jansona režejā Daugovpiļs teatrī tyka nomināts “Spēlmaņu nakts” bolvai par lobuokū muzyku izruodei.
Dorbu Daugovpiļs Universitatē Artūrs atstuoj 2009. godā, i nu tuos šaļts vyss laiks teik veļteits tik muzykai – “Laimas Muzykanti” i daudzi cyti muzykys projekti, turpynojās i veidojās rodūša sadarbeiba ar vairuokim īvāruojamim Latvejis i uorzemu muokslinīkim. Kai producents, komponists i aranžātuojs Artūrs Uškāns itūšaļt struodoj pi jauna storptautyska pasauļa muzykys projekta ar dorba nūsaukumu “Draugi”, paraleli producejūt cytus kulturys i muzykys projektus.
Nu 2015. goda beigu Artūrs ir puorsacieļs iz pastuoveigu dzeivi Reigā.
Sasatikt ar Artūru Uškānu byus vareiba na tik 5. novembrī, nu ari 22. janvarī 16.00 Latgolys viestnīceibā GORS, kur ar koncertu “…ai pagaļi pa pakaļi…” tiks svieiteits muokslinīka 50 godu jubilejs. Skanēs daudzys zynomys i jaunys Artūra dzīsmis i tautysdzīšmu apdaris Īvys Akurateris, Olgys Rajeckys, veiru kūpys “Vilki”, bruoļu Puncuļu, etnografiskuo ansambļa “Vabaļis”, grupu “Patrioti.lg”, “Stage On” i fraņču muokslinīka Žiljēna Dišarī (Julien Dicharri) izpiļdejumā. Dzeivū pavadejumu dzīsmem koncertā nūdrūsynuos grupa “Laimas Muzykanti”, Sintija Šteinkopfa (klavīris), “Austrumlatgales stīgu kvartets” i kors “Ezerzeme”. Koncerts 2 daļuos.
Beleti “Biļešu Paradīzes” kasēs i škārsteiklā.


text:
Pruota spielis “Aļberts” uzsuok jaunū sezonu
Kuorsovā nu jau par tradiceju klivušuos i tautā īcīneituos pruota spielis “Aļberts” itūgod turpynuos izklaidēt i izgleituot sovus fanus. Suokusēs dalinīku dasasaceišona, i pyrmuo spēle nūtiks svātdīņ, 25. martā, Kuorsovys muzykys i muokslys školā.
Pasuokuma organizatori, bīdreiba “SK “Kuorsova””, nūruoda, ka itymā sezonā gaidomys vairuokys izmainis, par kurom informēs eisi pyrma pasuokuma i spieļu laikā.
Daleibai erudicejis spēlē juoizveidoj komanda treis cylvāku sastuovā i juodasoka, syutūt SMS pīteikumu iz telefona numeri 26142049. Pīsasokūt leidz 24. martam daleibys moksa ir 5 euro, piec 24. marta – 8 euro.
Pruota spielis “Aļberts” nūtiks ari 16. septembrī i 16. decembrī.


text:
Ciblas Tautas nams
Muižas ielā 1, Cibla, Ciblas pagasts, Ciblas novads, LV 5709
TN direktore: Sandra Beļavska
Mob.: 29285284
Epasts: sandrabelavska@inbox.lv
Misija: kultūras vērtību radīšana, izplatīšana un saglabāšana Ciblas novadā.
Darbība: sadarbībā ar pašvaldības iestādēm īsteno valsts kultūrpolitikas pamatvirzienu prasības, atbilstoši visu paaudžu un sociālo grupu interesēm un vajadzībām.
Ciblas Folkoras kopa “ILŽA”
Dibināta: 1990. gada 3. decembrī
Vadītāja: Dace Tihovska
Tālrunis: 26157311
E-pasts: dafnat@inbox.lv
Sovu nūsaukumu asom pajāmuši nu upeitis Ilžys vuorda, kura tak caur Cyblu i tuoļuok pa Latvejis austrumu rūbežu. Mes asom maineigi kai upe, kas vysu laiku atsajaunojās sovā teciejumā.
Daleibā īsaistom sovys saimis, myusim leidza dzīd myusu i radnis bārni. Dzīžam, kotrs spieļejam kaidu instrumentu, ejam rūtaļuos i vuicom tuos cytim.
Asom pīsadaļiejušīs vysūs Starptautiskajūs folklorys festivalūs Baltica, gondreiž vysūs Latgales TV festivalūs, sadraudzeibys koncertūs Lītovā i Vuocejā.
Ai prīku spieļejam tautyskū muzykys pavadiejumu rajona deju kolektivim.
Sovu darbeibu Ilža bolsta iz tautyskū intrumentu spieļi, sova nūvoda etnografiskūs tradiceju izpieti i saglobuošonu, folklorys vuokšonu. Repertuarā izmontojam gon dzierdātys, gon mozuok dzierdātys tautys dzīsmis i muzyku.
Sadarbeibā ar KMC “Lauska” ir iznuokuši 2 albumi – “Ilža” i “Ilža rūtoj, kalodoj”
Ciblas deju kopa “Everss”
Vadītāja: Anda Sprūža.
Mob. tālr. 26661602.
Epasts: everss2013@inbox.lv


text:
Režisora Edgara Blinova debejis kina “Latgolys laikadečs”. Kinys varūņam Intaram interese par sovys dzymtys viesturi roduos pieški – kopusvātkūs sarunā ar mamu jis najauši uzzynoj par sovys babys Veronikys i školuotuoja Benedikta tragiskū meilysstuostu. Iz 20. godusymta suoka viesturiskūs nūtikšonu fona teik viesteits, kaids beja Veronikys, Benedikta i Jezupa stuosts. Golvonajuos dūmuos deju kūpys “Dziga” doncuotuoja Leila Rasima, didžejs i muzykants Ainārs Svelpe i latgalīšu rokmuzykants Ingars Gusāns (Sovvaļnīks). Pyrmizruode nūtyka 2011. goda 4. majā.
NOMINANTI:
Festivals “Muzykys Skrytuļs 2011”
Latgalīšu DOMINO
LgSC gruomota “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”
Meilys aiļu i dzīsmu festivals “Upītes Uobeļduorzs”
Projekts “Teritoriālās identitātes lingvokulturoloģiskie un sociālekonomiskie aspekti Latgales reģiona attīstībā” (Rēzeknis Augstškola)


text:
Itei vīta ir pošā upis Jašys krostā. Te sūpluok muzejs, kurs ir kai nu 19. g. s. Pi lūgim uorā aug flokši i jurginis. Te naredz ni jaunlaiku skujiņu, ni cidoneju kryumu. Kūka dranku jumts. Te celeni ar rupu smiļkti, a ni ar betona pliteņom. Ruodīs – tiuleņ nu aiz pakša raitu iz zyrga Juoņuks izskrīs!
Jaunūs dīnu zeme. Itei vīta ir pīsuotynuota ar sapynim i intelektualom pīpyulem, nagulātom naktim i metaforu streipuošonu i otkon pīraksteišonu.
Taišni te sieļu pusis puiškins Plīkšāns atroda sev pseidonimu. Taidu sprostu, daudzim nikū naizsokūšu. Rainis.
Kai ba iz stabeņa (kai vacī latgalīši saceitu – stuļpeņa) ceļa molā īraudziejs.
Dūmoju, ka te lela nūzeime beja ari fonetikai – skaņai r suokumā, plyustūšam divskanim ai, divom zilbem, kur pyrmuo pamūdynoj i paceļ, a utrei smuki nūlaiž.
Lela nūzeime Raiņa poezejā ir skaņu i zilbju sabolsuojumim, puorliecīnim, atstotumim. Tys kitinoj bunguodenis i raisa asociacejis.
Raiņa latgaliskuošona. Tys zamaškuok ir nu tīm Raiņa dzejūlim, kuri navā publiceiti dzejis kruojumūs1. Maņ ruodīs, ka ituos ailis cīši atbiļsteigys Juosmuižys pariodam, partū taišni itū Raiņa tekstu puorlyku latgaliski.
* * *
Celeņš pa zuoli i labeibu lūžņoj,
Lānai šyupojūt zyrgs mani nas.
Sīns guļ sauleitē nūpļauts vuolūs –
Vēļ i nūpļauts tu smaršoj, muns meilais sīn,
Ek, byut maņ kai tev i nūpļautam smaršuot!
Soka sīns: „Mudri byus!”
Speid akmiņs sauleitē, ceļa molā nūsvīsts –
Vēļ i nūsvīsts tu speidi, muns meilais akmiņ,
Ek, byut maņ kai tev i nūsvīstam speidēt!
Soka akmiņs: „Byus.”
Dvašoj zeme sauleitē aportom vogom –
Tu aporta dvašoj, tu meiluo zeme,
Ek, byut maņ kai tev, kas aporta dvašoj!
Soka zeme: „Byus.”
Celeņš pa zuoli i labeibu lūknās,
Lānai šyupojūt zyrgs mani nas
Pi tevs, pi tevs!
Dūmuos i jiutuos sasabolsojūt ar tū Raiņa dzejūli, es sarakstieju sovu:
* * *
Juosmuižys patmaļuos,
Pavasarī, kod nabeja
kū maļt,
Turēja vāsumā
bucys ar olu.
Puiškins vīnu reizi
Attaisēja spuņdi,
Puse bucys
Aizguoja ar švunku.
Drusku tyka i ižbuonā.
Sēdēja jis uorā pi
sīnys.
Vyss vēļ prīškā!
Tukšā ižbuonā
Smēle vieju.
Kai pīsadziers
Ar tū gaisu
Laistēja flokšus.
Tāvs i muote
Vērēs pa lūgu.
Nabyus ravātuojs,
Byus laisteituojs!
2021. goda 9. septembrī es, Arņs Slobožanins i Liena Šmukste konvertējom Raiņa dzeju gitarys akordūs i melodejuos, kusteibuos i mimikā, cytā leksikā i sintaksē.
Školānim patyka, myusim ari. Dūmoju, ka i Raiņam ari.
I na jau pyrmais es tai doru. Gazetys „Gaisma” 1906. goda 8. janvara numerī publicāts Raiņa dzejūļa „Labdaris” atdzejuojums latgaliski2.
Kod Juoņuks te dzeivuoja3, tei latgalīšu volūda te skanēja i tolku bolsūs, i pajiugu vērtinē iz patmalem, i nu kolnim Juoņu naktī.
Interesanti, a kai Plīkšānu Juoņs svinēja Juoņus? Voi lēce puori guņskuram? Ar vysu vaiņuku golvā?
Juosmuižys muols. Maņ tys beja lels puorsteigums, kod 1990. goda pavasarī Juosmuižā baudeju, nui – Latgolys keramiku. „Skaistu pārsteigumu Latgales keramikas cienītājiem sagādāja J. Žugovs, sarīkojot izstādi „Latgolas keramika”, kurai ne vien liela mākslas, bet arī izziņas vērtība. Jānis Žugovs, profesionāls mūziķis, keramiķis, Tautas lietišķās mākslas studijas „Latgale” vadītājs un Valsts Daugavpils muzikāli dramatiskā teātra direktors, var lepoties ar patiesi bagātu Latgales keramikas kolekciju, kas izveidota ilgākā laika posmā. Tajā ietilpst ap 600 keramikas izstrādājumu, 235 no tiem šobrīd skatāmi Jasmuižā.”4
Keramikai pīstuov, ka apleik lauku vide! Skaiški tī vuoraunīki, madaunīki, svečnīki i sviļpaunīki beja!
Bet Atmūdys godi nav Juosmuižys muzeja Latgolys keramikys ekspozicejis suoki, tī beja daudz agruok. „Pirmsākumi datējami ar 1969. gadu, kad toreizējā Raiņa Litaratūras un mākslas vēstures muzeja nodaļas vadītāja Līvija Volkova kopā ar mākslas vēsturnieku, Latgales keramikas speciālistu noorganizēja braucienu pie Silajāņu meistariem. Vairākās muzeja darbinieku ekspedīcijās tika savākti ap 200 dažādu podnieku darinātie priekšmeti un 1972. gada 22. jūlijā Jasmuižā tika atklāta Latgales keramikas ekspozīcija. Līdz mūsdienām keramikas kolekcija ir ievērojami augusi, pašlaik tajā ir 130 autoru vairāk nekā 1 700 darbi.”5
Pasaulē ir tikai divys tik apjūmeigys i sistematiskys Latgolys keramikys kolekcejis – muzejūs Rēzeknē i Juosmuižā. Ka apsaver tī i šite, var dabuot teju vysu redzislūka piļneibu!
Latgaliskuma kužynuotuoji. Apmāram nu 1988. leidz 1995. godam Juosmuižā nūtyka izstuodis, pasuokumi, te izdeve gruomotys. Kas tik te nabeja!
Beja taida muzejam sūpluok asūša instituceja – Latgolas lauku kulturas komplekss „Jasmuiža”. LLKKJ logo beja uobeļs ar acteni ci muti i divom lapeņom pi kuota. Tys Lauku kulturys komplekss izdeve vairuokys gruomotys, skaiški cēle gaismā i popularizēja latgalīšu drukuotū vuordu.
Latgolys atdzimšonys lelū svātku gods beja 1992. Tod „Cylvāka bārns” plaši izguoja pi skateituojim. I Pyrmais Pasauļa latgalīšu saīts, i Latgolys Muorys svineiga atkluošona! A Latgolys lauku kulturys komplekss „Jasmuiža” izdūd pīcys gruomotys latgaliski! Lobuos tiražuos i smuki nūformātys – tymūs laikūs, kod i papeirs beja deficits!
Es i Juosmuiža. Pyrmū reizi es uzastuoju Juosmuižā 1991. godā. Kūpā ar Juoni Ryučānu i Leonu Briedi. Beja sylta i saulaina rudiņa dīna. Napaseņ izbyuvātuo leluo estrade beja cylvāku pylna. Na tikai školāni, bet arī pīaugušī, kuri nav školuotuoji! Rūkuos asteris i gladiolys – Dzejis dīnu botaniskī simboli.
Datumu napīmiņu, bet atrast ir vīgli. Kod mes iz estradis runuojam, vīna muzeja darbineica izskrēja iz skotivis i pasaceja, ka ari beidzūt PSRS Vaļsts dūme atzynuse Latvejis naatkareibu. Nu tān ir vyss! Piečuok sēdējom pi kamina ar muzeja darbineicom, a Leons Briedis filozofēja par Viesturis beigom i bezkonfliktu tuoļuokū dzeivi.
1998. goda 18. septembrī Juosmuižā Dzejis dīnuos gastēja Anna Rancāne, Linda Kilevica, Egita Terēze Jonāne i es. „Dzejai, tāpat kā gaismai, nav šķēršļu un robežu. Tā ir brīva un līdz krūts attālākajam stūrītim kā eksplozija, kā saules stars un lietus šalkas aizejoša,”6 par itū pasuokumu roksta Egita.
2016. goda 10. septembrī Dzejis dīnuos Raiņa muzejā „Jasmuiža” sovu dzeju skaiteja literati nu Daugovpiļs i Reigys: Inga Sokolova, Juoņs Ryučāns, Valentins Lukaševičs, Linda Kilevica, Faina Osina, Anna Jonāne, Aleksejs Solovjovs, Stanislavs Volodjko, Tatjana Ruskule, Stanislavs Januškevičs i c. Ka byutu vēļ vuocyski, tod skanātu vysys volūdys, kas skanēja Juoņuka laikūs Juosmuižā!
1 http://www.korpuss.lv/klasika/Senie/Rainis/Rnepdz/1dala.htm (skat. 15.05.2021)
2 Drūši viņ ka Franča Kempa dorbs.
3 Juosmuižys foļvarku Raiņa tāvs nūmuoja nu 1883. leidz 1891. godam. A muzejs te nūdybynuots 1964. godā.
4 Kučinska V. Latgales keramikas saulgrieži // „Cīņa", 29.05.1990.
5 Kleinarte S. Latgales keramiķim Jānim Backānam – 95 // „Vietējā Latgales Avīze", 26.06.2020.
6 Jonāne E. T. Līvānos, Preiļos un Jasmuižā skanēja dzeja // „Latgales Laiks", 02.10.1998.


text:
Latgolys rokmuziķam Sovvaļnīkam jauna dzīsme
Piec dažu gadu klusiešonys par pīdereibu latvīšu rokmuzykys skotuvei atguodynoj latgalīšu muziks Sovvaļnīks. Kai soka jis pats: “Šaļtim ir taids nūgurums nu zynuotniskuo i organizatoriskuo dorba, ka grybuos uzspielēt koč kū tradicionalu i vālams smogu, kab atsabreivuotu nu vysa līkuo i dabuotu jaunu energeju.” Tai ari ir rodusēs dzīsme “Sāta”, kurys muzykys autors ir Sovvaļnīks, nu dzejis autore ir vīna no latgalīšu pazeistamuokajom dzejneicom Anna Rancāne, kura itūgod svieteja sovu 55 godu jubileju.
Dzīsme “Sāta” aktualizej folklorā baļsteitū ideju, ka dzeivē vyss nūteik cikliski. Itymā pasaulī napuortraukti koč kas aizīt, nu tuo vītā dreižuok ci vāluok atīt jaunais. Puormaiņu procesā ir juorūn sevī spāks bez nūlemteibys palaist gaistūšū, noviertēt palīkūšū i pījimt jaunū. Teksta izpiļdejums i muzyka tū tik paspylgtynoj, izceļūt cylvākā i pasaulī asūšuos pretrunys, ari ļaušonūs narymstūšai kusteibai.
Dzīsme ir īraksteita sadarbeibā ar Latvejā zynomajim skaņu režisorim Gintu Lundbergu i Gintu Stankeviču. Īrokstā pīsadola Sovvaļnīka grupys bīdri – Māris Lovniks (gitara), Artūrs Meļnikovs (bass) i Vadims Meļuščenkovs (bungys).
Juoatguodynoj, ka īprīkšejais Sovvaļnīka albums “Bolts susātivs” beja veļteits zynomajam latgalīšu i latvīšu dzejnīkam Ontonam Kūkuojam i izguoja 2010. goda beiguos.


text:
July 30, 2020
by NewFuels
Comments Off on Ukarainas viestnīceibas puorstuovu vizeite
2019.goda 30.julī Riezeknis specialū ekonomiskū zonu apmeklieja Ukrainas uorkuortiejais i pylnvarotais viestnīks Latvejī Oleksandrs Miščenko i Ukrainas viestnīceibas trešīs sekretars Andrejs Strašnijs. Vizeitis ītvarūs Ukrainas viestnīceibas puorstuovi īpasazyna ar uzjāmumu “NewFuels” RSEZ SIA i “Energy Resources CHP” RSEZ SIA darbeibu.
June 29, 2018
by NewFuels
Comments Off on ASV viestnīceibas puorstuovu vizeite
2018.goda 29.junī myusim tyka izruodeits lels gūds uzņimt myusu uzjāmumūs Amerikas Savīnuotūs Valstu viestnīceibas puorstuovus – Pagaidu pylnvaruotū lītvedi Polu Polītisa kungu, Politiskū padūmnieci Džīnu Svītoni i Politiskū specialistu Artjomu Uršuļski. Vizeitis laikā vīsi apskatieja “NewFuels” RSEZ SIA i “Energy … Continue reading →
April 16, 2018
by NewFuels
Comments Off on AAE Viestneicas Latvejā vizeite myusu uzjāmumūs
2018.goda 16.aprelī myusu uzjāmumim “NewFuels” RSEZ SIA i “Energy Resources CHP” RSEZ SIA tyka paruodeits leels gūds, dieļ tam, ka myusus apmeklieja Viņas Ekselence Hanana Al Alilī, Apvīnuotūs Arābu Emirātu (AAE) viestnieca Latvejā. Tikšonuos tyka organizeita pīsadolūt Riezeknis Specialuos ekonomiskuos … Continue reading →
May 30, 2012
by NewFuels
Comments Off on Gosty nu ES strukturfondu komitejis
2012. goda 30. majā Rēzeknē nūtyka Eiropys Savīneibys strukturfondu i Kohezejis fonda uzraudzeibys komitejis i apakškomiteju sēdis. Konfereņcis dalinīki apmeklēja nazcik projektu eistynuošonys vītys, jūs pulkā ari SIA „NewFuels” RSEZ ražūtni.
May 24, 2012
by NewFuels
Comments Off on ASV viestnīceibys porstovju apmekliejums
2012. goda 24. majā ražūtnē gasteja ASV viestnīceibys Latvejā Politikys i Ekonomikys nūdalis analitiks Stivens Stoltenbergs (Steven Stoltenberg) i tierdznīceibys specialists Guntars Vičmaņs (Guntars Vičmanis). Pyrms tam, 2011. goda 18. augustā, jūs kolēģis, Politikys i Ekonomikys nūdalis vadeituojs, Braiens Fips (Brian Phipps) īsapazyna ar … Continue reading →
February 2, 2012
by NewFuels
Comments Off on LR Prezidenta Andra Bierzeņa dorba braucīņs iz Latgolu
2012. goda 2. februarī Vaļsts prezidentam Andram Bierzeņam (Andris Bērziņš) beja dorba braucīņs iz Latgolu, kura laikā pagasteja ari myusu granulu ražūtnē. Prezidents paruodeja interesi par granulu ražuošonys procesu i uzjāmuma ekonomiskū izaugsmi.
October 27, 2011
by NewFuels
Comments Off on Uorvaļstu viestnīceibu delegaceja Rēzeknī
2011. goda 27. oktobrī Rēzeknis Specialuos ekonomiskuos zonys puorvaļdi apmeklēja Latvejā akreditātūs uorvaļstu viestnīceibu delegaceja, kurys mierkis beja īsapazeit ar Rēzeknis Specialuos ekonomiskuos zonys atteisteibys īspiejom. Vizeitē pīsadaleja 22 uorvaļstu viestnīceibu diplomati. Vizeitis laikā tyka apmaklāta ari SIA „NewFuels” RSEZ. Attālā: SIA … Continue reading →
June 17, 2011
by NewFuels
Comments Off on Premjera Valda Dombrovska vizeite
2011. goda 17. junī Ministru prezidents Vaļds Dombrovskis (Valdis Dombrovskis) apmeklēja Rēzekni i pīsadaleja Lelūs piļsātu asociacejis izbraukuma sēdē. Juo vizeitē beja īkļauts ari SIA „NewFuels” RSEZ ražūtnis apmekliejums.
February 17, 2010
by NewFuels
Comments Off on ASV viestneica Latvejā interesiejas par skolduotuoju nu Amerikys
2010. goda 17. februarī uzjāmumu apmeklēja ASV viestneica Latvejā Džudita Garbere. Jei izrodeja interesi par 42 tonnys gryutū skolduotuoju CBI Magnum Force, kas tika īguoduots ASV.


text:
LFK digitalajā arhivā ari materiali par Latgolu
Nu 2014. goda decembra sevkuram folklorys i tradicionaluos kulturys pietnīkam voi interesentam daīmams Latvīšu folklorys kruotivis digitalais arhivs garamantas.lv. Tei ir platforma ar mierki pīduovuot vareibu lītuotuojam īsapazeit ar LFK fondūs globuotajom folklorys materialu kolekcejom nu vysys Latvejis.
Arhivs garamantas.lv ir bezmoksys vītne, kurā poši lītuotuoji ari var pīsadaleit satura pylnveiduošonā – materialu šifriešonā. Svareiga ir ari sabīdreibys leidzdaleiba personu datu papyldynuošonā – teicieju i pīraksteituoju atpazeišona, preciziešona; fotografejuos radzamūs personu i vītu nūskaidruošona. Arhivs regulari teik papyldynuots ar jaunom kolekcejom.
Izstruoduotuo metadatu sistema, materialu sistematiziešona i teksta atlasis reiki nūdrūšynoj, ka arhivs ir ļūti ārti izmontojams pietnīceibai. Sev interesejūšū materialu var meklēt piec vairuokim atlasis veidim – pogosta, žanra, volūdys, tauteibys, organizacejis i tt. Atseviški izdaleitys ari kolekcejuos asūšuos biļdis i iļustracejis, taipat digitalais arhivs garamantas.lv sevī ītver ari lelu audio i video īrokstu kolekceju. Lītuotuojs arhivā var struoduot vairuokuos volūduos, tymā storpā ari latgaliski.
Foto nu LFK arhiva: Radopolis cīma etnografiskais ansamblis 1955. godā, LPSR ZA EFI IX. zynuotniskuo ekspediceja Viļānu rajonā.
Digitalajā arhivā interesentim jau daīmamys vairuokys Latgolys pusis kolekcejis – folklorys vuokumi nu Kruoslovys, Bolvu, Viļakys, Baļtinovys, Ruguoju, Aglyunys nūvodim, kai ari materiali nu Abrenis apriņķa.
Latgolā savuoktuos dzīsmis i tūs meļdeni atrūnami Emiļa Malngaiļa tautys muzykys materialūs. Arhivā atrūnami ari vierteigi materiali par mozuokumtauteibom Latgolā, kurim lela nūzeime Latgolys kulturviesturis kontekstā – Sergeja Saharova Latgolys boltkrīvu folklorys kolekceja, Giršys Etkina Latvejis ebreju folklorys kolekceja i Ivana Fridriha Latvejis krīvu folklorys materiali. Biļžu i iļustraceju sadaļā var apsaviert fotografejis, kas uzjimtys vairuokuos ekspedicejuos, suocūt jau nu 1955. goda, kod nūtyka pyrmuo ekspediceja iz Latgolu – bejušajā Viļānu rajonā.
Itymā šaļtī LFK Aigara Lelbuorža vadeibā suokuse Latvejis etnografiskūs ansambļu repertuaru īskaņuošonu. Majā jau ir īraksteiti diveji Latgolys pusis ansambli – Benislavys i Medņevys etnografiskī ansambli. Ari itī īroksti byus klausomi garamantas.lv digitalajā arhivā.
Latvīšu folklorys kruotive laipnai aicynoj sevkuru pīsadaleit digitaluo arhiva pylnveiduošonā!
Jaunumim var sekuot leidza:
Twitterī – @garamantas ci Facebook kontā.
Projekts teik eistynuots ar LR Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis budžeta apakšprogramys 05.04.00 „Krišjāņa Barona Dainu skapis” i Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstu.
Rokstu sagataveja: Kristīne Pokratniece


text:
Latgolys entuziastu grupa „Bildis” sataisejuse klipu Sovvaļnīka dzīsmei
Itymā vosorā Latgolys entuziastu grupa „Bildis” sataisejuse klipu Sovvaļnīka dzīsmei „Latgola”, kuru niu pīduovojam ari jiusu viereibai.
Dzīsme „Latgola” ar Ontona Kūkuoja vuordim ir nu Sovvaļnīka ūtruo albuma „Bolts susātivs”.
Klips ir pyrmais entuziastu grupys darbs muzykys klipu lauceņā, nu komanda zynoma ar padareitajim dorbim – sataiseitū kinu „Latgolys laikadečs” i pošu reizi taiseišonys procesā asūšū „Vīna vosora deļ vysu”.
Klipa režisors Edgars Blinovs, scenareja autore Ineta Atpile-Jugane, tehniskais nūdrūsynuojums Sergejs Čakāns i Vitālejs Dudarenoks, stiliste Sandija Sarkane, lūmuos – Kristīne Bautre i Ingars Gusāns aba Sovvaļnīks.
Vaira par Latgolys entuziastu grupu „Bildis” skaiti bildis.blogstpot.com, bet par Sovvaļnīku www.sovvalniks.lv.
Sovvaļnīks – Latgola
Karteņa – stopkadrs nu klipa


text:
Par styprom saimineicom i šmuki kluotim goldim. Saruna ar Ainu Barsukovu
Intervejis autore: Laura Spundere, portals lakuga.lv
Ar sātys restorana “Dzīles” saimineicu Ainu Barsukovu sasateikam 10. martā, kod, kai izaruod, ir “Dzīļu” vīnpadsmytuo godadīna. Aina ir latgalīte i eistyna saimineica jau vairuokuos paaudzēs. Koč i augumā smolka sīvīte, Aina nu seve izstaroj spieceigu, puošpuorlīcynuotu, tok cīši gaišu energeju.
Pastuosti drupeit par sevi i tū, kai tu suoci gataveit i pasnēgt iedīņus gostim.
Jo vacuoks tu palic, jo jiuteiguoks. Ite (Malnovā – L. S.) ir dzymuši munys mamys baba i dzeds i tuos parkā īmeitī vacvacuoku pādi vys tik pamat īspaidu ari iz mums. Kod tev cyti soka, ka tu vari gataveit, ari pošam suoc ruodeitīs, ka vari gon. Ar laiku tu pats aizej pi tuo, ka esi gotovs gataveit i pasnēgt cytim, tū, kū tu gribi, kas tev redzīs eipašuoks. Nūsaukums “Dzīles” roduos tod, kod Kuorsovys nūvodā tyka pījimts lāmums, ka sātom vajag nūsaukumus. Tūreiz mums zvaneja nu pošvaļdeibys, saceja, ka daudzim jau ir i vajag ari jiusu sātai nūsaukumu. Tod mums pīduovuoja kai vīnu nu variantu “Dzīles”. Mes iz reizis sacejom, ka tys byus myusejais, tys ir skaists, pamateigs nūsaukums.
Tu kasdīnā bīži sateic cylvākus nu dažaidu vītu i runoj ar jim latgaliski. Kaida ir cylvāku attīksme pret tū?
Es ar sovim gostim parosti runoju latgaliski. Ir bejuši gadīni, kod na jau puornūvodnīki, tok myusu vītejī aizruoda – parkū ar jim nateik runuots vaļsts volūdā. Kod praseju nu kurīnis ji ir, izaruodeja, ka nu Leivuona. Tok maņ redzīs, ka tys nav ruodeituojs, vīnkuorši goduos, ka cylvākam nav lobs nūskaņuojums. Vairumā gadīņu, ka kaids nu grupys soka, ka nasaprūt latgaliski, puorejī patulkoj, partū ka grib, lai es runoju latgaliski.
Reizi saceju, ka latgalīši ir parosti, tok nav sprosti. Latgalīši ir vīnkuorši, atsauceigi i sirsneigi, parosti cylvāki.
Voi Latgolai ir sovs iedīņs?
Pyrms kaida laika apvaicuoju daudzus cylvākus, pamatā taišni latgalīšus, kab jī nūsauktu pīcus iedīņus, kuri jim vyslobuok garšoj. Zyni, kas beja bīžuokuo atbiļde? Buļbu blīni. Maņ ari leidz šam laikam buļbu blīni ir vīns nu meiluokūs iedīņu, vēļ zalis buļbys, kas teik kraukškeigi apcaptys. Vēļ maņ redzīs, ka latgalīšam cīšyn svareigs ir bīzpīns.
Maņ redzīs napareizi daleit iedīņus – tys nu tīnis atguojs, itys nu cyturīnis. Par sovu var saukt tū iedīni, kuru konkretā apleicīnē zyna vysmoz 30 godu, tod tys jau palīk par vītejū. Vīnā gruomotā atrodu, ka rudzu maizis kuortuojums īt nu Vuocejis. Nazkod, ka maņ pavaicuotu par ituo iedīņa izceļsmi, es saceitu, ka tik latvīts pi boda laiku var izdūmuot rudzu maizi sataiseit par kuortuojumu. Tān tys ir smolks deserts, cytā laikā tū gataveja, kab nikas natyktu izsvīsts.
Kaida ir iedīņa kultura Latgolā?
Es dūmoju pādejūs desmit godu laikā tei ir uzalobuojuse. Beja vīns laiks, kod mes gribiejom paraudzeit vysu, kas īt nu uorzemu, pīmāram, suši, maņ redzīs, ka tān mes otkon atsagrīžom pi sev rakstureiguoku iedīņu. Latgalīšim nav pīrosts kūpā ar saimi īt paēst uorpus sātys, tok, atbraucūt gostim, ar lapnumu vadom i ruodom, kas lobs pi myusu ir. Pīmāram, uorzemēs lobuokī restorani juorezervej godu īprīšk.
Tok es nadūmoju, ka itei naīšona uorā ir koč kas švaks, mes vīnkuorši taidi asam. I taidā naīšonā uorā ir ari sova burveiba. Kas gon var byut lobuoks maņ kai mamai satikt sovus jau pīaugušūs dālus, kūpā pagataveit iedīni i kūpā vysim paēst.
Tovā dzymtajā Malnovā ari ir boguota iesšonys i iedīņu pasnīgšonys kultura.
Nui, te ir muiža. Ir saraksteita gruomota “Kārsavas stāsti”, tī pasaruoda informaceja, ka muižnīkam Šadurskim jau ap 1700. godu ir dūtys tīseibys reikuot caram medeibys i apkolpuot cara saimi pi golda. Tys ir cīši augsts omots, kuru pīškiera reši kuram.
Karteņa: Ainys Barsukovys personeigais arhivs
Vēļ ir cīši svareigi, ka te beja pyrmuo dzeļžaceļa staceja Baļtejā maršrutā Sanktpīterburga-Varšava.
Nui, taitod augstmani varēja te ārtai atbraukt i jim beja vareiba baudeit augsta leimiņa medeibys i iedīni. Mes pīmynam, ka te beja syltumneicys, te auga veinūgys. Prūtams, vysom muižom beja sovi parki, tok ite duorznīkam beja sova sāta i sova kūpamuo teritoreja. Pīmiņu, ka myusu babys jau seņ pazyna tomātus, i kod vacuokais bārns 80. godu suokumā guoja bārnu duorzā Malnovā, jī ēde muižys duorza veinūgys.
Malnovā beja šmakovka, kū tod, īspiejams, sauce par spirta bryuzi. Vēļ te beja pošu dareiti dažaidi veini. Veinu te taiseja vēļ 1921. godā jau naatkareigajā Latvejā, kod te veiduoja Lauksaimnīceibys školu. Ir atrūnami īroksti, kod augstī kungi atbrauc iz Malnovu revizejā i piec tuo ziņoj, kab jim puorsyuteitu buceni ar agrystu (ierkškūgu) veinu. Pīmiņu, kod beju moza, Kuorsovā beja krūgs “Babskije slezi”, kur beja pīejams vītejais izlejamais veins.
Niu Kuorsovys staceja (pyrmuo Baļtejis staceja), kas atsarūn Buozovys cīmatā, ir cīši biedeigā stuovūklī.
Tei ir muna leluokuo suope. Par pyrmū dzeļžaceļu, pyrmū staceju i cīmatu. Cik tī daudzi vysa kuo beja. Tys ir vīnreizeigs cīmats, kuru vajadzātu vysmoz dalieji restaurēt. Koč ari poša stacejis āka pīdar rūbežsorgim, es dūmoju vajadzātu byut vareibai rast rysynuojumu i dūt itai vītai jaunu dzeiveibu.
Te ir tik daudzi stuostu – gon na tik prīceigi, kai par izbraukšonu/izsyuteišonu, gon par bekona vesšonu iz vysom Krīvejis pusem, gon par eipašim viļcīņu vagonim, kurūs ruodeja filmys.
Voi nav tai, ka mes cytreiz da gola nanūviertejam tū, kas mums ir?
Nūteikti. Tei ir vīna nu myusu eipašeibom. Varbyut tānam drupeit mozuok, aug jaunys paaudzis, tī sevi nūviertej vaira. Sovpus cylvāki godūs vysai bīži dūmoj, ka jim tok nikuo nav, a tod baba suoc raust uorā, izlīk goldā sacaptūs peiragus i maizis, uzbur koč kū nu nikuo. Tymā pat laikā tei baba dūmoj, ka tys nikas nav. Vīnu dīnu, braucūt pa ceļu, īsadūmuoju, ka pi myusu suoc pagaist vīnsātys. Vacuos sātys nūjauc, izleidzynoj teirumus, siej gryudus. Tok pagaist lela vierteiba – īkūptuo vide, augļu kūki i leidz ar sātom pagaist ari šmukī kūka dekori ap lūgim. Ka byutu kaids kūka amatnīks, tūs dekorus vajadzātu savuokt i saglobuot! Tī ir na viņ šmuki, tok ari reala viesturiska vierteiba.
Ir gadejīs, ka pi mane atbrauc cylvāki i soka: “Cik pi teve labi!” Es aizbraucu pi jūs – a tī taida šmuka vaca sāta i auteniska vide! Tys cylvāks dzeraunē vaira naspiej saredzēt lobumu sovai sātai i deļtam jis nasaprūt, ka tei babys sāta ir eistyn svareiga vierteiba.
Karteņa: Ainys Barsukovys personeigais arhivs.
Cylvāki tuos vierteibys suoc apsazynuot tod, kod jau ir par vālu.
Maņ redzīs, tys īt nu kotrys saimis. Muna mama vysod vysim svātkim gataveja tai, ka golds lyuza. Nabeja svareigi, voi vyss tiks apāsts, bet goldam beja juobyun pylnam. Jei vysod kluoja sovu izšyutū goldautu, i maņ, asūt vēļ pavysam mozai, beja pīnuokums salikt nažus, dakšys i gluozis iz golda. Taipat turpynoju ari es – kod atbrauc muni bārni i mozbārni, mes kluojam goldu.
Cīši īspiejams, ka ir kaidi cyti jaunīši, kas pi seve dūmoj “deļkam itys”, tok tys taipoš koč kur īsasāst i, gribim voi nagribim, myusūs īsakodej sovys saimis tradicejis. Juos var tikt maineitys voi pīlāguotys, tok pamats palīk tys pat.
Kai tu niu nūraksturuotu sovu pīduovuojumu?
Tys ir garšu pīdzeivuojums, kurs dalieji gataveits nu cytuos vaļstīs atrūnamom sastuovdaļom, tok pamatā vyss sovejais. Mes na vysod varim izdūmuot, ka iedīni var pasnēgt sovaižuok. Pīmāram, pasnēgt sovaižuok oknu pasteti. Na vīnkuorši burcenī voi traukā, a īlīc ādamajā grūzenī voi iz škeiva šmuki nūformej ar zaļumim i pīlīc greifrutu voi pomelo. Pīmāram, zivi ar pyparmātrom i rūžlapeņom, ka muns bārns, kurs ir šefpovuors Dānejā, tū naīsaceitu, es poša naizdūmuotu. A pyparmātra tok aug tepat munā duorzā. Mes poši paguojušā godā taisejom upiņu etiki, elli i kaperus. Ka pajemam vacuos povuorgruomotys, kas ir izdūtys ap 1934.-1936. godu, tī vyss tys ir! Laika gaitā mes tū vīnkuorši asam pagaisynuojuši. Nu pareizi, padūmu sīvītei beja juoād iedneicā i juoceļ komunisms. Tok, redz, latvīti nikai navarēja puorveiduot, kai daudzi sātā cepe maizi, tai cap i vys vēļ.
Laiki īt, i veikalā vysa gona, tok sovu marinātū ogūrci navar saleidzynuot ni ar kū cytu. Tei ari ir myusu vierteiba.
Koč i bīži nagrybam tū atzeit, mums, latgalīšim (uzjiemiejim), ir gona rakstureigi vērtīs iz sābrim ar aizdūmom kai iz konkurentim. Voi itūs uzskotus var maineit?
Mes nazkai bejom Valmīrys pusē i tī beja pavysam cyta biļde. Mes braucem pi vīnu, a tī saiminīki soka: “Ka tu naībrauksi tī, tu nūžāluosi!” Maņ vīnu reizi pīzvaneja i palyudze pagataveit grūbu desertu. Es speciali pīzvaneju “Kotiņu” saimineicai (Bolvu nūvoda zemnīku saimnīceiba – L. S.) i saceju, ka šudiņ taisu juos desertu, tok tei beja vīna reize, kod tū palyudze maņ zynoms cylvāks, kurs gribēja taišni itū desertu. Es naskaitu, ka mums vysim juotaisa grūbu deserts. Maņ pateik, ka Aglyunys pusē ir guļbešnīki. Atbrauc gosti pi mane i soka: “Ot, jums Latgolā ir guļbešnīki!” Es soku, ka, nui, ir, tok Aglyunā, braucit iz tīni. Cylvāks atbrauc da mane, tok jam gribīs tūs guļbešnīkus i jis pajem vēļ nūbrauc iz Aglyunu.
Karteņa: Ainys Barsukovys personeigais arhivs
Byutu breineigi, ka Latgolys saimineicys varātu kotra pīduovuot koč kū sovu. Lai nasaīt tai, ka turists ībrauc “Kotiņūs” paād grūbys, atbrauc da mane – te ari grūbys, aizbrauc iz Rēzekni, a tī maršruts, kur var izgaršuot Rēzekni caur grūbom. Kū tys cylvāks par mums padūmuos? Nu, nikuo loba. Navajag vysim byut vīnaižim i sterilim! Ir vysaidi iedīni, kurūs mes varim pīduovuot, i ir labi, ka mes asam dažaidi.
Lai mes asam kai skaista Latgolys pļova ar vysaidim zīdim. I navajag myus ravēt. Nui, ir pi myusu latvani, kurūs varbyut na izravēt, tok raudzeit padareit eipašuokus.


text:
2021. gods Naaizmierstulei veļteituo konkursa prozys dorbi
Sagataveja: portals lakuga.lv
Nu 2005. gods Aglyunā sevkuru godu organizej Naaizmierstulei (Naaizmērstulei), eistajā vuordā Rozalijai Tabinei (1890–1965), veļteitus Latgolys nūvoda lauku školu jaunradis konkursus, 2020./2021. vuiceibu gods paguoja rakstneicys 130 godu zeimē. Itūgod konkursa literarūs dorbu i ilustraceju tema – Naaizmierstulis vuordi “Ā-ā, tu beji tei drūšō laimes maklātōja?” Pīduovojam konkursa 1.–6. klašu audziekņu latgaliski saraksteitūs prozys dorbus.
Samanta Strogonova, Rykovys jaunūs literatu kūpa “Dzejas garša”, 1. klase
Ari suneiša atsagrīzšona – laimis gabaleņš
Dzeivuoja reiz pavysam mozs suneits, jis dzeivuoja sātā, kur beja mama un div meitinis: Inga un Samanta. Mama ryupējuos par tū, lai sātā vīnmār byutu kuorteiba, ryupējuos par iztyku, par tū, lai byutu vīnmār iedīņs goldā. Inga spēlējuos ar Samantu, muoceja jai burteņus un cyparus. Bet Samanta spēlējuos ar suneiti, juo vuords beja Soņa.
Kaidu dīnu Soņa izskrēja nu ustobys, Soņa beja ļūti dreizs suneits. Kod uorā izguoja Samanta un Inga, suneits jau beja pazuds. Meitinis tiuleņ pasauce mamu, vysys treis guoja suneiti meklēt. Juos izstaiguoja vysus pogolmus, aizguoja leidz upei, aizguoja leidz šosejai, bet suneiša nikur nabeja. Samanta un Inga ļūti rauduoja. Ari mama rauduoja.
Tod vysys treis izdūmuoja, ka vajag izprintēt Sonis fotografeju, pīraksteit kluot ziņu, ka suneiti meklej saimineicys, pīraksteit telefona numeri. Tai izdareja. Tod vysys guoja un lyka lopys ar Sonis biļdeiti iz vysim afišu stobim, lyka iz sātu durovom. Kod palyka pavysam tymss, mama, Samanta un Inga guoja iz sātu. Juos rauduoja, rauduoja, bet beidzūt aizmyga.
Nu reita vysys otkon guoja meklēt suneiti. Juos aizguoja leidz pat tuolejam veikalam un īraudzeja, ka pretim skrīn Soņa! Suneišam ap koklu beja nūtryukušys šņūris gobols. Soņu laikam kaids ļauns cylvāks beja nūzadzs, bet suneits tik stypri mīlēja sovys saimineicys, ka pōrruove šņūri un atbāga iz sātu.
Mama, Inga un Samanta beja ļūti laimeigys, juos vysys dzeivoj laimeigai ari šudiņ.
Selīna Svikša, Maltys vydsškola, 5.c klase
Stuosts par munu laimi
Kas ir laime?
L – Latgola, Latveja, laiks, Leldīne, lītys, “Loto”, lataka, lada puče, lozda, lotoss, leits, lokots.
A – asņeņš, aukleite, azars, augli, alpaks, akmiņs, azarts, Amerika, Avatars, apzineiba, anekdote.
I – iudiņs, internets, informaceja, iztēle, ideja, irbeite, ingvers, ikri, ilustraceja, izstode, Indeja.
M – mama, muosa, mīgs, mandarini, “Monopols”, molka, muols, muokūņs, muzyka, mozaika, Malta.
E – es, eņgeleits, elpa, emu, elektreiba, energeja, e-klase, “Eglītes-1” – myna sāta ir muna laime!
Tik daudz vuordu apleik. Kotru laimeigu dora kas cyts… Aiz lūga boltys snīga kuponys, i, verūtīs iz tom, es īsadūmuoju par syltu vosoru… Es radzu, kai dzīd putni, myusu vuškenis skraida aplūkā, bet vysskaistuokuo ir pļova, kurā zīd zvaneni i pīninis. Vēļ es radzu gruovi, kurā aug naaizmierstuleitis. Es īsadūmoju, ka laimis munā dzeivē ir daudz vairuok nakai itūs mozūs, zylūs pyčeišu…
Uh, nā, es naasmu tei drūsuo laimis maklātuoja! Es dūmoju, ka muna laime ir saime, kurā mani mīļoj i sauc par Pučeiti. Laime ir mama, kura mani bīži apskaun i vysod maņ paleidz, lai ari jei cīš daudz struodoj. Laime ir tēte, kurs ir sātys saiminīks, jis ir smaideigs i spēlej ar mani golda spēlis. Laime ir muna mozuo muosa, kura mani mūdynoj kotru reitu i ar kuru mes spēlejamēs, i, prūtams, baba, kura mani pīskota, kod vacuoku nav sātā. Laime ir ari draugi, ar kurim es sasarokstu. I muni kačeiši, kuri murroj maņ pi kuojom, kod es īmu uorā, i, prūtams, sāta, kura ir tik skaista i muojeiga!
Eistineibā vuords “meklēt” maņ saistuos ar mekliešonu Google voi Jandeksu, kur es bīži atrūnu ekrana biļdi ar kačeišim deļ muna telefona… Vēļ tys saistuos maņ ar munu mozū muosu, kod mes bīži navarim atrast montys i ūtru cymdu voi zeči. Es dūmoju: “Voi tod laimi var atrast Google?” I poša sev atbyldu: “Nā, laime ir kotrā nu myusim, na nadzeivōs lītos…”
Skaistys ir tōs dīnys, kod myusu vysa saime ir sātā. Muna mama cīš garšeigi gatavoj daudzus iedīņus, partū es bīži prosu, lai jei maņ kū sagatavoj, pīmāram, blīnus, tortis. Maņ pateik ar jū gatavuot kūpā, laseit gruomotys, rysynuot krystvuordu meiklis. Mani laimeigu dora tī vokori, kod mama, es i muoseņa staigojam uorā i vosoruos braukojam ar ritinim. Reiz es papraseju mamai, kas jai ir laime. A jei atbiļdēja, ka tod, kod vysi ir vasali i smaideigi.
I muns tēte ari ir vyslobuokais i struodeiguokais. Maņ pateik ar jū spēlētīs i vērtīs filmys, bet vysmīļuok ir tod, kod mes vysi blieņojamēs iz divana i piec tam apsačerom… Tēte bīži pierk maņ šokoladi voi čipsus i muoseņai atvad vysaidus gordumus. Maņ pateik ar tēti vosorā makškerēt, peļdētīs, ganeit vuškenis, a zīmā pateik, kod tēte mani i mōseņu vyzynoj iz rogovom i pykojās!
Muna mozuo muoseņa vēļ naīt školā. Juos leluo laime ir, kod es ar jū spielejūs (cytreiz maņ apneik, i tod jei dusmojās). Vēļ jai ir mīļa priņcešu kolekceja, ar kurom jei spielejās cīš, cīš bīži, i jai pošai dažreiz pateik apsamaukt kai priņcesei. Muoseņu prīceigu dora īšona iz bārnudorzu, taipat kai maņ školā. I, prūtams, gordumi! Laikam tys vyss ir juos laime…
A munaibabai ļūti pateik likt mozaiku gleznys. Jei ari bīži ar munu muoseņu spēlej “Loto” i losa ābeci. Baba verās televizoru ar vysu saimi, i tod jai nav vīntuli, jo myusu dzeds jau ir Dabasūs…
Ņau – kotru reitu soka muna kačīneite Džuljeta.Varbyut par tū, ka grib bareibu i syltumu? Romeo grib gondreiž tū pošu, kū juo muosa, bet jam vairuok pateik ēst i spēlētīs. Maņ ruodīs, ka munu miņceišu laime ir taida poša kai cylvākim – byut kūpā, paādušim i syltumā…
A es i navarātu byut drūsuo maklātuoja! Maņ ir baiss nu tymsys, kas atīt vokorūs, i nu švakajim sapynim, kuri ruoduos, kod es guļu. Cytreiz es radzu tī smukuos pļovys, kuruos aug daudz pučeišu i gonuos munys vuškys: Priņcese, Klibuceite i ari daudzys cytys. Bet dažreiz maņ ruoduos ļauni brīsmūni, kuri sameida vysys pučis pļovā, i ari roboti, kuri porjam nuokūtni, bet par švakū nasagrib dūmuot… Gribīs bīžuok vērtīs lūgā iz breineigū pļovu…
Pavasars atīt kotru godu. Tys maņ saistuos ar snīga stuņdinīcenim, pīniņu pļovu… Taišni pavasarī mes piec zīmys laižam uorā vuškenis ar mozajim jierenim iz myusu skaistū pļovu, iz tū pļovu, kura vysim dūd tik daudz laimis – vuškeņom iedīni, cylvākim skaistumu i, prūtams, pasauļam kruosys i gaišumu…
Leits vosorā ir reši, partū maņ ari tei pateik. Vosorā var mauduotīs, makškerēt i braukuot ar laivu, bet napateikami ir, ka ļūti korsts. Bet, ka vērtīs nu cytys pusis, tod vosorā ir tik skaisti taurini, pučis. Tys ir cīš skaists godalaiks, i vysod ir žāļ, ka jei paīt… I taišni vosorā naaizmierstuleitis gruovī zīd vyssmukuok.
Eh, rudiņs ir tik vāss i pateikams piec korstuos vosorys! Tys ir skaists, jo tod ir daudz skaistu lopu – vysaidu kruosu i veidu. Maņ napateik gruobt lopys, maņ lobuok pateik tymos laksteit i tuos svaideit. Rudiņs ir ari uobuļu laiks, kod mes losom uobuļus nu jaunūs uobeleišu.
I boltuoszīmys dīnys! Itymā godā zīma ir cīš skaista, bet solta. Kotru reitu es ceļūs, lai suoktu vuiceitīs pi datora. Es cīš grybātu ilguok pagulēt, bet muoceibys sōcās agri. Maņ pītryukst muoceibu kluotīnē i tikšonūs ar draugim. Škola i draugi ari ir moza munys laimis daleņa… Laime ir ari godalaiki, kuri Latvejā ir vysi četri – skaisti i jauki…
Kū vēļ lai meklej? LAIME, TU ESI MAŅ APLEIK!
Dainuvīte Garjonova, Rykovys jaunūs literatu kūpa “Dzejas garša”, 6. klase
Atrast laimi ar stuņdinīku, kurs reizem runuoja
Kaidu dīnu mama ar tēti aizguoja iz veikalu. Jim vajadzēja nūpierkt sīnys stuņdinīku, lai vysod ocu prīškā byutu laika ruodeituojs, lai saime nikod un nikuo nakavātu. Veikalā mama un tēte ilgi vērēs vysaidus stuņdinīkus. Cyts beja bez cyparu, tikai ar ruodeituojim. Cyts beja tymsu seju, cyts – gaišu. Cyts stuņdinīks izgreznuots taidim kruzulim, ka laika ruodeituojus navarēja redzēt. Un tod vīns stuņdinīks saceja: “Jemit mani, nūpiercit mani, es labi ruodeišu laiku!”
Mamma ar tēti sasatryuka, jī obeji nūdūmuoja, ka obejim golvys sajukušys, bet stuņdinīks tik kluseņom čukstēja: “Nasabeistit! Es teišom runoju. Reizem!” Nu tod mama ar tēti vaira nasabeida, pajēme stuņdinīku, jo tys teišom beja skaistuokais vysā veikalā. Sātā laika ruodeituoju pīlyka pi sīnys, vysa saime prīcuojuos, cik skaista palykuse ustoba, cik labi var redzēt stuņdis un minotis jaunajā stuņdinīkā. Tai jī vysi kaidu laiku dzeivuoja laimeigi, vysod zynuoja laiku, vysu vīnmār paspēja padareit, vīnmār paspēja iz kotru vītu, kur beja juopaspiej. Tys ari beja deļtam, ka reizem stuņdinīks, pamanejs, ka saime kavejās, sauce: “Jiusim laiks! Jiusim laiks! Nakavejit, jiusim laiks!”
Kaidu dīnu cīmā pi saimis atguoja mamys draudzine ar meitu. Vysi prīceigai pasarunuoja, dzēre limonadi un ēde gordus peirādzeņus. Nivīns naīvāruoja, ka gaškys meita ik pa laikam skumeigu aci verās iz stuņdinīku. Jai cīši patyka itei līta. Nivīns jau nadzierdēja juos dūmys: “Kai es grybu sovā ustobā tik skaistu stuņdinīku! Kai es grybu taidu stuņdinīku!!!” Jo kaids byutu juos dūmys dzierdiejs, to cīši sorguotu laika skaiteituoju, bet…
Kod gaškys taisejuos prūjom, meitine tik veiklai izadareja, ka nivīns napamaneja, ka jei nūruove nu sīnys stuņdinīku, īlyka aiz sovys viejjakys. Stuņdinīks beja tik izbreineits par tū, kas nūteik, ka pat naaizatikšēja. Bet saime tikai piec laika, kod jī otkon vysu suoce kavēt, pamaneja, ka nav skaistuo un gudruo stuņdinīka. Vysi suoce dūmuot, kai laika ruodeituojs varēja pazust, saprota, ka pādejī cīmeņi beja mamys draudzine ar meitu. Saime aizguoja pi jūs, tī atroda tur sovu duorgū lītu.
Nu tuo laika mama vairs nikod narunuoja ar sovu nazkodejū draudzini, nalaide jū vairs sovā sātā, bet stuņdinīks verās, voi saimē kotrys vysu paspiej tod, kod tys juopaspiej. Ik pa laikam jis vīgli nūsapyuš: “Gryuta dzeive stuņdinīkam!”
Inga Storonova, Rykovys jaunūs literatu kūpa “Dzejas garša”, 6. klase
Mozuo laime – sasatikšona ar draugim!
Reiz dzeivuoja Snīgaveirs. Naticēsit, bet jam patyka… Zīma jam patyka! Vēļ jam patyka bārni, deļtam ka jī Snīgaveiru taiseja. Snīgaveiram patyka soltums, patyka snīgputini. Tod jis prīceigai vērēs apleik un dūmuoja: “Cik daudz cytu snīgaveiru veļ varātu sataiseit! Cik tys byutu skaistai, ka byutu daudz, daudz, daudz snīgaveiru!” Snīgaveiram patyka naktīs tiemēt zvaigznēs, bet dīnā jam patyka nūsavērt, kai putneni laidelejāss apleik, reizem apsasāst iz snīgaveira golvys voi placa un nūdzīd kaidu dzīsmeņu. Snīgaveira sirds tod palyka tik sylta nu prīka, ka vajadzēja beitīs, voi Snīgaveirs naizkuss.
Un tod… Snīgaveirs izkusa, jo beja atguojs syltais pavasars. Bārni gauži rauduoja. Jūs mīrynōja zīmā uzjimtuos fotografejis. Bārni ik palaikam tamuos vērēs un prīcuojuos par tū, cik skaists bejs jūs Snīgaveirs, cik malnys jam bejušas ūgļu acis un cik sorkons bejs būrkuona daguns. Bārni prīcuojuos, ka jūs draugs palicis kaut biļdeitēs. Tys prīks paleidzēja īraudzeit arī pavasara, vosorys un rudiņa prīkus. Un tod…
Tod otkon atguoja zīma, suoce snigt. Bārni gaideja, kod beidzūt byus eistais snīgs – tys, nu kura var saveļt snīgaveirus. Kod zīmā īsastuoja taids laiks, kurā snīgs palīk par snīgaveiru snīgu, bārni izksrēja pogolmā un dreiži savēle Snīgaveiru. Jī īdeve jam ūgļu acis, būrkuona dagunu, izlyka golvā skaistu spaini. Lai golva nasasaļ. Bārni otkon fotografēja sovu skaistū snīga draugu, apsačēre vysi ap snīgaveiru, bet snīgaveirs otkon beja laimeigs. Nivīns nadzierdēja, kai jis soka: “Es asmu atpakaļ! Bārni, es asmu atpakaļ!” Bārnim lykōs, ka pieški byutu suocs virpuļuot smolks snīdzeņš, bet tys beja tikai Snīgaveira prīks par tikšonūs ar draugim.


text:
Lūznovys muižā apmaklātuojus gaida izstuode “Malny Wylky”
Sagataveja: portals lakuga.lv
Lūznovys muižā īkuortuota i šaļti, kod varēs sasatikt ar apmaklātuojim, gaida Vēsmys i Aivara Ušpeļu gleznīceibys i keramikys dorbu izstuode “Malny Wylky”, viestej informaceja Lūznovys muižys sātyslopā.
Ar izstuodi teik turpynuota pārņ īsuoktuo “Pūdu pavasara” nūrise Lūznovā. 2020. goda pavasarī pandemeja “nūguoze pūdys”, maineja pasauļa procesus i ari da ituo īrostū tradiceju Latgolā – sasatikšonu Latgolys pūdnīku dīnuos, kuruos ari itūgod puorcaltys iz rudini. Vys tik, kab ari pavasaram byutu ituos senejuos tradicejis pīskuorīņs, muižys komandai roduos ideja par “Pūdu pavasari”. Pārņ tei beja ostoņu pūdnīku darbneicu kūpeiga izstuode, kai ari iz Lūznovys muižys kompleksā asūšuos vacuos školys sīnys pi 2018. godā atkluotuo muižys keramikys cepļa, tyka izzeimuots grafiti “Pūdi”, kurū izzeimuoja hip-hop apvīneibys “Ausmeņa Records” dalinīks DJ Valns.
Pūdnīku dīnu puorceļšona iz rudini ari niu tukšu vītu napamat – Latgolys tradicionalū muokslu muižys “Kulturys škiunī” itūgod pīduovoj apsavērt Vēsma i Aivars Ušpeli. Vēsmys gleznu i Aivara keramikys dorbu izstuode, kam dūts taišni taids pats nūsaukums kai obeju muokslinīku darbneicai – “Malny Wylky”, ir īkuortuota i gaida tū breidi, kod īrūbežuojumu izmainis ļaus apmeklēt ari izstuodis i muzejus. Planavuots, ka izstuode byus apsaverama da 27. maja, bet, ka īrūbežuojumi byus garuok, tod i tuos apsavieršona tiks puorcalta iz vāluoku.
Muokslineica i keramika Vēsma i juos veirs Aivars Ušpeli, saiminīkoj pūdnīku darbneicā “Malny Wlky” ir vīni nu zynomuokūs myusu dīnu Latgolys pūdnīku. Jī Lūznovys muižai ir kai sovejī – dzeivoj gondreiž sābrūs, pi Rēzeknis nūvoda Maltys.
Vēsmas Ušpele absolviejuse Latvejis Muokslys akademejis gleznīceibys nūdaļu, nu 1995. goda regulari pīsadola grupu izstuodēs i plenerūs Latvejā i uorvaļstīs, sareikuojuse vaira nikai 40 personalizstuožu. Stuodoj gleznīceibā, keramikā, restauracejis dorbūs (2010–2012, Aglyunys bazilika), ir Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” muola statuešu autore. Nu 2006. goda kūpā ar muokslineicom Agru Ritiņu, Ilzi Griezāni i Viju Stupāni, kurei paleidzēja ari pi izstuodis muižā īkuortuošonys, dorbojās Latgolys muokslineiču apvīneibā “V.I.V.A.”, kas Latvejis muokslys vidis kontekstā ir unikala kai ilguokais muokslinīku savīneibys pīmārs. 2016. godā Vēsma tyka nomināta golvonajai bolvai izstuodē “Jāzepa Pīgožņa balva Latvijas ainavu glezniecībā”.
Aivars Ušpeļs turpynoj sovys – īvārojamuos pūdnīku Ušpeļu dzimtys – tradicejis Latgolys keramikā. Nu 1993. goda ir tautys dailomota meistars. Sovā darbeibā cīši lelu viereibu pīvierš tradicionalūs muola apstruodis pajiemīņu pieteišonai i saglobuošonai, izmontoj cylvākam i videj nakaiteigu tehnologeju i rauga ceļt amatnīceibys prestižu. Aktivi popularizej svāpātū aba tai sauktū dyumuotū, ari malnū keramiku.
Lūznovys muiža aicynoj apmaklātuojus sekuot leidza informacejai muižys sātyslopā ci socialū teiklu profilūs, kab izzynuotu par izstuodis apsavieršonys īspieju, koleidz tū ļaus ituos šaļts īrūbežuojumi ‘Covid-19’ deļ.


text:
“Pi myusim Latgolā” par slāgtū Brīžucīma pamatškolu
Turpynojūt sovu ceļu pa Zīmeļlatgolu, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej Brīžucīmā, kur eisai pyrma jaunuo vuiceibu goda slāgta pamatškola. Kab dazynuotu vaira par rodušūs situaceju, Brīžucīma pamatškolā gasteja Tenis Bikovskis.
Augusta beiguos aizritēja pādejuos dorba dīnys Brīžucīma pamatškolā. Vysai skumeiga atmosfera, zynūt, ka itū godu 1. septembrī ite školys zvons vaira nasauks iz pyrmū stundi. Školys direktors Aigars Keišs pastuosteja, ka Brīžucīma pamatškolā vuicejušīs 19 bārni i niu leluokuo daļa nūlāmuši školys gaitys turpynuot Baļtinovā.
Direktors i pedagogi atguodoj dīnu, kod tyka paziņuots Bolvu nūvoda lāmums par školys likvidiešonu – daļa bārnu itū viesti sajēme ar osorom acīs. Niu bārnim līgta vareiba sajimt pamatizgleiteibu tepat pi sātys. Taipoš byus gryuts, ka natiks organizāti školānu autobusa papyldreisi.
Bolvu nūvoda pošvaļdeibys izgleiteibys puorvaļdis puorstuovi nūruoda, ka lāmumu par školys likvidiešonu pījēme īprīkšejais deputatu sasaukums, i nūruoda, ka moza škola navar snēgt atbylstūšu izgleiteibys kvalitati. Tok Brīžucīma školys absolvente Aiva Ūzuleņa (Ozoliņa) stuosta, ka ite školuotuoji ir zalts, kas prūt vysu sakuortuot pa plauktenim.


text:
Kai Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks” ītekmiejuse Latvejis kulturvidi?
Roksta autore: Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv
Piec dažu nedeļu jau 13. reizi padūs Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks”. Muola statuetis par padareitū sajims 11 latgaliskuos kulturys aktivitatis, nūtikšonys, procesi i personeibys. Portals lakuga.lv vaicoj, kai bolvys asameiba ītekmiejuse Latvejis kulturvidi.
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” organizatora Latgolys viestnīceibys GORS vadeituoja Dināna Zirniņa par bolvys ītekmi iz Latvejis kulturvidi soka: “Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks” ir veids, kai mums pošim apjaust, cik boguota ir latgaliskuo kultura, īdrūsynuot i byut lobā nūzeimē lapnim. Bolva itūgod tiks padūta jau 13. reizi i leidza ar tū uzskotam, ka itūs godu laikā par latgaliskū kulturu ir suokts dūmuot i saprast vaira kai par kusteibu, vasalu kulturys daļu, kurei ir tik dažaida. Sovulaik kotrys latgaliskais projekts, aktivitate vaira beja pats par sevi i raudzeja pīvērst uzmaneibu sev, tod niu “Boņuks” ir tys, kas paleidz izaceļt vysim kūpā – paruodūt, kas ir bejs lobs nūtics goda laikā, pīvieršūt vēļ uzmaneibu koč kam taidam, kū vysi ir pamanejuši kūpejā kulturys kontekstā, bet vēļ vaira – taidam, kū varbyut regiona voi vaļsts mārūgā cik daudzi i nav pamanejuši. “Boņuks” Latvejis kulturvidē paleidz veicynuot izpratni par varbyut cytaižuokom Latvejis kulturys aktivitatem, bet pošim latgaliskuos kulturys dareituojim īdūt kluotyn pošpuorlīceibu, ka tys, kū jī dora, ir svieteigs i svareigs dorbs ni tikai sovai vītejai kūpīnai, bet, ka var tai saceit, vysai latgaliskajai kulturai pasaulī, jo latgaliskais nav tikai regiona voi pat vaļsts rūbežūs.” D. Zirniņa ari pībylst, ka “Boņuks” nūteikti veicynoj kūpejū izpratni par latgaliskū kulturu Latvejā.
Kulturys ministra biroja vadeituoja Marika Zeimule atzeimoj, ka Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks” ir unikals pasuokums Latvejis kulturvidē, sovukuort kulturai ir lela nūzeime regionalajā atteisteibā. “Svareigi, ka akcantāts cylvāku personeigais īguļdejums Latgolys kulturys dzeivis ilgtspiejis nūdrūsynuošonā. Kulturys ministreja nūviertej “Boņuku” kai lobu pīmāru regionaluos pošapzinis veicynuošonā, izceļūt Latgolai sovdabeigū, kas ir kūpeigs vysai Latvejai,” soka M. Zeimule.
Pa 13 bolvys pastuoviešonys godim muola Boņukus sajāmuši desmitem cylvāku, storp tūs ari Latgolys Regionaluo televizejis žurnaliste Ausma Sprukte. Ar Latgalīšū kulturys goda bolvu “Boņuks 2019” tyka nūvārtāts Ausmys kai žurnalistis veikums latgalīšu volūdys populariziešonā, i, kai atzeist bolvys sajiemieja, tys ir mudynuojs turpynuot īskuoktū.
“Bolvys sajimšona munu aktivitati latgaliskajā kulturā nūstyprynuoja. Deve pošpuorlīcynuoteibu i cīši motivēja īt i dareit tuoļuok, lyka saprast, ka latgalīšu volūdys izskaniešona i populariziešona televizejā, turkluot na viņ Latgolys regionā, a vysys vaļsts leiminī, ir kai sova veida miseja. Da tam beja reizis, kod lykuos, ka viņ pošai tys ir svareigi, a, sajamūt bolvu, sajutu ari sabīdreibys atbolstu, par kū asu cīši pateiceiga i laimeiga. Ir ari praktisks īgivums, ituo goda suokumā otkol ar “Re:TV” kanala producentim atsajaunuoja diskuseja par tū, voi dreikst ziņuos “stand up” jeb tekstu kamerys prīškā runuot latgaliski. Kai vīnu nu pamatuojumu, parkū es dreikstu i varu tai dareit, minieju ari “Boņuka” bolvys sajimšu taišņi par tū, ka “Re:TV” i “LTV” ziņu sižetūs izcieļu latgaliskū i tai motivieju tū dareit ari cytim” soka Ausma Sprukte.
Ari Oskaru Maculeviču, kopejis grauzdātovys “KUUP” eipašnīku, sajimtuo bolva ir motiviejuse naapsastuot pi īsuoktuo. Latgalīšū kulturys goda bolvu “Boņuks 2019” jis kūpā ar dzeivisbīdri sajēme par Latgolys i latgalīšu volūdys populariziešonu caur kopejis zeimynu.
“Bolvys sajimšona veicynuoja plošu atpazeistameibu i paaugstynuoja produkta vierteibu.Lai gon vysys idejis deļ īrūbežuojumu 2020. godā myusim naizadeve eistynuot, goda laikā asom radejuši div jaunus kopeja produktus – “’Pynaklu Jurs” i “Malnais Ontons”. Mes cīši cerim, ka ar sovu stuostu asom īdvesmuojuši latgalīšus radeit i atteisteit sovys idejis tepat sātā,” soka Oskars.
Medeju atbolsta fonda īguļdejums nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu. Par roksta saturu atbiļd portals lakuga.lv.


text:
Kuprovys ryupnīciskais bluzs
Roksta autore: Ināra Groce, žurnals “A12”
Latvejis mozuokais pogosts ir Kuprova Viļakys nūvodā. Piec industriali ryupnīciskuos paguotnis, cīmā nazkod dorbuojuos ceglu drenu ryupneica, Kuprovā ir koncentriejīs vīns nu leluokūs graustu rajonu. Tukši lūgi i pamesteiba ir na viņ ryupneicys teritorejā, bet ari daudzstuovu sātys ir kūku cauraugušys. Koč ari Kuprovā niu nav straujis i aizraujūšys dzeivis, tok jei sevī globoj saistūšus i kruosainus stuostus.
Kuprova divdasmytuo godu symta suokuos beja nalela sādža pi dzeļžaceļa stacejis. Luteraņu Kuprovā ir daudz, īguojuši, kod zemis daleja. Kupravītis Ainys Bricis vacvactāvs ari atguoja zemis deļ. Dzeļžaceļa lineja i tylts – nazkod Kuprovys centraluo vīta. Pyrmuos Latvejis laikā kinīši meža dorbūs struoduojuši. Kūkus nu zyrgu pajiugu kruovuši vagonūs, gryuts rūku dorbs.
A. Brice ir struoduojuse Kuprovys ceglu drenu ryupneicā nazcik desmitis godu. Tymūs laikūs cīmatā beja tyukstūša cylvāku, kuru dorbavīta beja ryupneica i vīna nu leluokūs muola atradņu Baltejā. Ryupneica struoduoja maiņu dorbā, partū ka cepļus nevarēja apturēt. “Ryupneicā struoduoju nu pyrmuos dīnys, tūlaik vēļ tūpūšuos ryupneicys direkceja atsaroda Bolvūs, pretim autoūstai. Naticējom, ka Kuprovā varātu izbyuvēt taidu ryupneicu. Industrialuos ākys celtnīceibai materialus syuteja nu vysys Padūmu Savīneibys. Vagonus kruove ari muns veirs. Beja apriekinuots, ka vītejuo muola pītiks i ryupneica struoduos, mozais, 50 godus. 70. godūs ryupneicu atkluoja. Pyrmais direktors beja Leonīds Tumačovs, taids smuidrys i cīš styngrys, nu izsyuteitūs.
Pyrmais dorbaspāks drenu fabrikā beja cītumnīki. Reizē ar ryupneicu Kuprovā tyka izcēle ari cītumu, niulenejuo školys sporta laukuma vītā. Puorejim struodnīkim izbyuvēja barakys, kurys niule ir nūjauktys. Vysa ryupneicys teritoreja beja nūžūguota, kotru styuri karaveiri apsorguoja i tikt varēja viņ ar caurlaidem. Drūši viņ cītumnīku dorbs tyktu izmontuots ari tuoļuok, ka na vīns atgadejums. Zam Oktobra svātku vīns cītumnīks gribēja “izapeļneit“ i vagonkā īlyka skuobekļa balonu, rateni tyvuojuos cepļam, bet kaids tū pamaneja. Kas tod byutu bejs, ka izspruogtu vysa ryupneica!
Vysa ryupneicys dokumentaceja beja krīvu volūdā. Ryupneicys struodnīkim, kuri maiņuos struoduoja, olga beja loba, maņ kai sekretarei – moza,” stuosta Aina. Lai uzturētu saimi, vajadzēja struoduot duorzā i puordūt ražu. Tod licīs, ka vyslobuokuo dzeive ir daudzstuovu sātuos – juos kurynoj, navajaga molku nosuot. Kod apturēja ryupneicu, daudzstuovu sātys atslēdze nu syltuma, tūlaik sevkurs nūviertēja privatuos sātys lobumus. Sātā atīmūt – sylts ceplis, lūpeni i duorzs.
Kuprovys viesturiskū atteisteibu nūdrūsynuoja paguojušuo godu symta 20. godūs caltuo dzeļžaceļa lineja Reiga–Abrine. Nu 1993. gods leidz linejis piļneigai sliegšonai pasažeru viļcīni kursēja da Vecumu. A. Brice stuosta, ka juos saime regulari izmontuoja viļcīņu satiksmi – i bārni, školuodamīs Reigā, i radinīki atbrauce. Pyrma linejis pūsmu sliegšonys vīnreiz dīnā kursēja viļcīņs Reiga–Ieriki–Guļbine i Reiga–Pļavenis–Guļbine–Vecumi.
Pādejā pasažeru viļcīņa lineja Vecumi–Pļavenis–Reiga tyka slāgta 2001. gods 1. julī, bet pādejais kravys viļcīņs devēs ceļā 2001. gods augustā maršrutā Žeiguri–Guļbine ar kūkmaterialu kravu. Aina atguodoj, ka pādejū viļcīni cylvāki guojuši pavadeit un rauduojuši. 2009. godā slīdis demontātys. Aiz Kuprovys stacejis vēļ beja Žeiguri i Vecumi, bet Latvejai pīdarūšū Purvmolu i Abrini 1992. godā nūdeve Krīvejis Oktobra dzeļžaceļam. Krīvejis pusē jū oficiali slēdze 2004. godā. Informacejis olūti viestej, ka 2014. godā Vydzemis planavuošonys regions devs konceptualu atbolstu dzeļžaceļa linejis atjaunuošonai pūsmā Guļbine–Pitalova. Niu Kuprovā dzeļžaceļa slīžu uzbārumus izmontoj autotransportam, teritoreja teik sakūpta i atteireita nu kryumu, bet dzeļžceļnīku kūka sātuos dzeivoj saimis.
Industrialuo āra ir beigusēs. Bet varbyut Černobilis cīneigi grausti cīmata portretā ir Kuprovys prīškrūceiba? Kur vēļ Latvejā var atrast tik apjūmeigu graustu koncentraceju nalelā teritorejā? Īvārojūt drūšeibys pasuokumus, pamastuo ryupneica i spūkainuos sātys var palikt par fiļmiešonys laukumu myusdīneigom šausmu filmom, pīsaisteit izdzeivuošonys školys reikuotuojus. Te var veiduot popārta muokslys poligonu, līkūt zeimiejumim i grafiti sazīdēt ryupneicys tūrņūs i tukšajuos bloku sātuos. Sūpluok regionam soveigajai kūka apbyuvei veiduot postindustrialu muokslys ci pīdzeivuojumu objektu ir izaicynuojums vysim radūšajim pruotim i lāmumu pījiemiejim.
Roksts sagataveits sadarbeibā ar portalu lakuga.lv ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta leidzekļu projektā “Robežlīnijas”.


text:
Izdūts jauns albums ar Ludzys i Kuorsovys dzīsmem
Tradicionaluos dzīduošonys grupa “Saucējas” ar prīcu viestej, ka izdavuse jaunu tradicionaluos muzykys albumu “Trīci, munu ustabeni”, kurymā īraksteitys 29 Ludzys i Kuorsovys dzīsmis.
Latvejis Kulturys akademejis tradicionaluos dzīduošonys grupa “Saucējas” izaveiduojuse 2003. godā Reigā. Grupys dalineicys apvīnoj kūpeigs mierkis – vuiceitīs i popularizēt latvīšu tradicionaluos dzīduošonys stilus i tehnikys, eipašu viereibu veļtejūt tuom lokalajom tradicejom, kuruom rakstureiga daudzbolseiba. “Saucēju” repertuarā ir puorstuovāti vysaidi latvīšu tradicionaluos polifonejis veidi, kas dokumentāti puorsvorā treis Latvejis nūvodūs – Kūrzemē (R), Sielejā (DA) i Latgolā (A) i dūd prīškstotu i par arhaiskuos burdondaudzbolseibys veidim, i vysaidom vielīnuos izceļsmis daudzbolseibys formom. Cyta prioritate grupys repertuara izalaseišonā rūnās nu vareibom izmontuot arhivūs uzkruotūs tradicionalūs dzīduojumu skaņu īrokstus voi tīšus kontaktus ar dzīduotuojim – tradicejis nesiejim lauka pietejumu laikā. Sovys darbeibys laikā “Saucējas” sagatavejušys vairuokys koncertprogramys, kas veļteitys atseviškom Latvejis vokaluos muzykys tradicejom. Grupa da šam izdavuse treis muzykys albumus (“Saucējas” 2007, “Dziediet, meitas, vokorā. Sēlpils un Vārnavas folklora” 2012 (sajiems Latvejis muzykys īrokstu goda bolvu kai 2012. goda lobuokais tautys muzykys albums), “Saucējas. Enconcert á Paris” 2014), kurim nu dasavīnuojs ari catūrtais – “Trīci, munu ustabeni”.
Jaunajā albumā īkļautuo repertuara pamatā ir Latvejis PSR Zynuotņu akademejis folkloristu XII zynuotniskajā ekspedicejā, kurei nūtyka 1958. godā Ludzys i Kuorsovys rajonūs, savuoktī materiali. 2014. godā ari pošys “Saucējas” reikuoja lauka pietejumu, kurymā apmeklēja vītys Ludzys i Kuorsovys apleicīnē, kurymuos nūtyka folklorys vuokšona 1958. godā, kab dabuotu papyldu zinis par tūreizejim folklorys teiciejim, fiksātuo folklorys materiala tradicionalajim kontekstim, ekspedicejis nūtikšonys apstuoklim i tml., kai ari īsapazeitu ar tradicionaluos muzykys tuos šaļts situaceju Ludzā i Kuorsovā. Nu dorbs ir nūsasliedzs i rezultats atrūnams albumā “Trīci, munu ustabeni”, kurymā kruošņa vokaluo daudzbolseiba mejās ar melodiski daudzveideigim i niansātim solo dzīduojumim, kū papyldynoj ari daži instrumentaluos muzykys paraugi.
1958. goda ekspediceja dzīduotuojis īdvasmuojuse vaicuot i pieteit ari tuo laika kartenis i izveiduot albumam eipašu fotoseseju, kurymā “Saucējas” īmyužynuotys speciali dalaseituos 50.–60. godu suknēs.
Albumu izdevs Kulturys menedžmenta centrys “Lauska”, tuo izdūšonu atbaļstejs Vaļsts kulturkapitala fonds. Septembrī grupa īcerējuse reikuot albuma attaiseišonys koncertus i Reigā, i Latgolā.
Foto: Aivis Šmulders i Jeremy Smedes


text:
Daugovpilī nūtiks konfereņce “Dižo latgaliešu devums Latvijai”
30. novembrī Daugovpilī, Latgolys Centralajā bibliotekā (LCB), nūtiks kulturviesturiskuo konfereņce “Dižo latgaliešu devums Latvijai”, informej bibliotekys puorstuove Inese Vaivare. Konfereņcis dalinīkim byus vareiba pīsadaleit četruos seminarnūdarbeibuos, kuruos vadeis Latgolā, Latvejā zynomi i kompetenti specialisti.
“Latgales kultūras programmas 2017” ītvorūs tyka podturāts Latgolys Centraluos bibliotekys projekts: “Kultūrvēsturiskā konference “Dižo latgaliešu devums Latvijai” Daugavpils reģiona kultūras un izglītības iestāžu darbiniekiem”. Sagaidūt Latvejis vaļsts symtgadi, nūzeimeigai ir apsazynuot i popularizēt Daugovpiļs piļsātys i regiona nūvodnīku īguļdejumu Latgolys i Latvejis vaļsts ekonomiskajā, socialajā, politiskajā, izgleiteibys i kulturys atteisteibā, partū ari itūgod LCB planavoj veicynuot regiona sabīdreibys tuoluokizgleiteibys vareibys nūvodpietnīceibys jūmā.
Daugovpiļs Universitatis Humanitaruos fakultatis Latvīšu literaturys i kulturys katedrys docents, filologejis doktors Valentins Lukaševičs vadeis nūdarbeibu par Pabārzu dzymtys lūmu Latvejis kulturā i politikā. Pabārzu dzymta ir davuse nūzeimeigu īguļdejumu latgalīšu izgleiteibys leimiņa veicynuošonā, literaruos dūmys atteisteišonā i Latgolys socialekonomiskuos atteisteibys sekmiešonā.
Latgalīšu literats, tulks, filologejis magistrs Ivars Magazeinis snēgs satureigu informaceju par taidim zynomim daugavpilīšim Latgolys kongresā kai mediki, politiki, izgleiteibys i presis darbineicu Apoloneju Lavrinoviču (1886-1967), literatu, politiki i presis darbinīku Jezupu Kindzuli (1883–1941), juristu, politiki i sabīdriskū darbinīku Puovulu Laizānu (1888–1933). Seminarnūdarbeibys dalinīkim byus vareiba viertēt pīmynātūs personu kūpejuos i atškireiguos vierteibys, idejis i darbeibys teņdeņcis Latgolys atteisteibys veicynuošonā.
Latgolys pietnīceibys instituta vadeituoja, viesturis doktora Henriha Soma seminarnūdarbeibā kluotyn asūšī izzynuos vēļ nazynomus faktus par 1917. goda nūtikšonom Daugovpilī, “breiveibu pavasari” i tuo īvāruojamuokajim darbinīkim.
Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra golvonuo kruojuma globuotuoja, pedagogejis i viesturis magistre Zane Melāne, apkūpojūt viesturis olūtu līceibys, seminarnūdarbeibā stuosteis par Daugovpilī zynomuos izgleiteibys darbineicys, politikis i literatis Valerejis Seilis (1891–1970) davumu Latgolys atteisteibā.


text:
“SKONAI” konkursā “Balsis” debitej ar lobuokū rezultatu
Rēzeknis nūvoda vokalais ansamblis “Skonai” (muokslinīciskuo vadeituoja Guntra Kuzmina) 12. aprelī devēs iz Reigu, lai ceineitūs ar Latvejis lobuokajim ansamblim konkursa “Balsis 2014” finalā. Mierktīceiga dorba rezultatā “Skonai” sasnīdze augstuokū rezultatu. Ansamblis izpiļdeja G. Kuzminys tautysdzīšmu apdaris “Gonu meita”, “Pyut, pyut viejeni”, kai ari G. Kuzminys originaldzīsmi “Skani, debesteņ”.
Konkursa “Balsis” organizators ir Vaļsts izgleiteibys satura centrs, tuo mierkis ir veicynuot bārnu i jaunīšu vokalūs ansambļu kolektivu rodūšū darbeibu, izaugsmi i atteisteibu, sasagatavejūt XI Latvejis školu jaunatnis dzīšmu i deju svātkim 2015. godā, padzilinuot bārnu i jaunīšu zynuošonys par latvīšu tautys dzīsmem i sekmēt jauna, muokslinīciski augstvierteiga i rodūša vokalūs ansambļu repertuara apgivi i paplašynuošonu.
Vokaluo ansambļa “Skonai” muokslinīciskuo vaddituoja Guntra Kuzmina soka: ““Skonai’’ jaunīši maņ saguodoj lelu prīcu! Ar jim struoduot i kūpā muzicēt ir naaprokstami! Jūs atdeve, mierktīceiba i dzeivisprīca ir tik eista i patīsa! Kūpā mes pīpyldom sapynus i kūpā myusim izadūd! Dzīduotuojam ir juobyut speiteigam, lai sasnāgtu īcarātū! Mums tei pīmeit! Prīcojūs par kotru dīnu, kuru varu pavadeit kūpā ar itim storojūšajim jaunīšim!”
“Mieginuojumūs struodojam cīteigai. Īsasaistom dorbūs i korigejam prīšknasumus nu vysim īspiejamajim skotupunktim. Deju sūļūs juobyut izteiksmeibai. Kotrai kusteibai juobyut ar jāgu, partū muokslinīciskais snāgums i emocejis ir nu svora kotrā dzīsmē,” uzsver “Skonai” horeografs i deju pasnīdziejs Edgars Jukna.
Īspaidūs doluos ansambļa dalinīks Dāniels Jukna: ““Skonai” breineigī sasnāgumi i augstais nūviertiejums ir lobs pīruodejums tam, ka mes asam kai saime – saprūtam, atbolstom vīns ūtru i jiutamīs cīši labi itymā draudzeigajā kolektivā. Svareiga ir ari motivaceja i vieliešonās, par kū juopasoka paļdis myusu vokaluo ansambļa muokslinīciskajai vadeituojai Guntrai, motivatoram, atbolstam i lelajai mamai, kas var atrast pareizūs vuordus vysod i vysur.”
“Skonai” soka lelu paļdis ari Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibai par ryupem i atbolstu!
Juosoka, ka ari vosorā “Skonai” aktivai turpynuos sovu īrostū dorba gaitu, lai jau rudinī klauseituojim otkon ļautu, koč nadaudz sajust i dasadūrt dabasim ar originaluzvadumu “Dasadūrt dabasim”. Rudiņs ir dzejis laiks, partū uzvadums tiks vēļreiz izdoncuots i izdzīduots vairuokuos Latgolys piļsātuos. “Skonai” nasataisa pagurt, partū par jim mes nūteikti dzierdēsim vēļ daudz.
Ziņu sagataveja: Rēzeknis nūvoda vokaluos studejis “Skonai” dalineica Sigita Kuzmina


text:
Naujinē izskanēs folklorys kūpu sasadzīduošonys pasuokums
Svātdiņ, 11. septembrī Naujinē nu jau pīktū reizi nūtiks folklorys kūpu sasadzīduošonys pasuokums “Atvasara Juzefovā”, informej Naujinis kulturys centra vadeituoja Olga Kuzmina. Pasuokums suoksīs 12.00 Juzefovys parkā, kur iz rodūšuom izdareibom i sasadzīduošonu sasapuļcēs 13 kolektivi nu vairuoku nūvodu. Sovukuort nu 10.00 da 19.00 Naujinis nūvodpietnīceibys muzejs pīduovoj apsavērt muzeja ekspoziceju “Slutišķu vecticībnieku māja”.
Pasuokumā pīsadaleis Daugovpiļs nūvoda kolektivi – Naujinis kulturys centra folklorys kūpa “Rūžeņa” (vad. I. Zeile), Dubnys pogosta folklorys kūpa “Atzola” (vad. M. Umbraško), Ambeļu kulturys noma folklorys kūpa “Speiga” (vad. I. Skutele), Vabalis etnografiskais ansamblis “Vabaļis” (vad. A. Uškāns), Neicgaļa pogosta folklorys kūpa “Neicgalīši” (vad. I. Bozoviča), Skrudalinys pogosta vokalais ansamblis “Līgaviņas” (vad. R. Almakajeva), Daugovpiļs LKC folklorys kūpa “Svātra” (vad. S. Teivāne), Kruoslovys nūvoda kolektivi – Iudreišu pogosta folklorys kūpa “Rudzutaka” (vad. A. Tuče), Izvolta folklorys kūpa “Izvoltīši” (vad. A. Leikuma), Vuorkovys nūvoda folklorys kūpa “Vecvārkava” (vad. R. Kairāns) i Īlyukstis nūvoda Bebrenis pogosta folklorys kūpa “Ritam” (vad. R. Kalvāne), Aglyunys folklorys kūpa “Olūteņš” (vad. M. Bicāne) i tuolī gosti nu Kūrzemis pusis – Nīcys etnografiskais ansamblis (vad. L. Zeile).
Pasuokuma dalinīkim i apmaklātuojim byus vareiba īsapazeit ar senejuos mysys darbneicys nūslāpumim i nūbaudeit duorza “stypruokuo” duorziņa – casnāga – varonū garšys spāku.
Pasuokumu atbolsta Daugovpiļs nūvoda dūme, Naujinis pogosta puorvaļde i Sporta klubs “Beibuks”.


text:
Taps vierīneigs pietejums par Kuorsovys viesturi
Roksta autore: Vineta Vilcāne
Itūgod Kuorsova, taipat kai vairuokys cytys Latgolys piļsātys, svietej 90 godus nu piļsātys statusa sajimšonys. Atzeimojūt Kuorsovys deveņdesmit godus, taps pietejums “Kārsavas stāsti” par piļsātys i tuos apleicīnis viesturi. Viesturnīku veikums rudinī puortaps rokstu kruojumā, bet jau nuokūšnedeļ, 24. augustā, Kuorsovys nūvoda svātku laikā atkluos izstuodi, kura izvess fotoceļuojumā pa Kuorsovai zeimeigom vītom senatnē i myusu dīnuos.
Vysa suokumā ideja par muzeju
Pyrma diveju godu Kuorsovys nūvoda pošvaļdeibai roduos ideja par muzeja izveidi, pīsaistūt dūmneicu “Creative Museum”. Sarunu gaitā topa skaidrs, ka pyrma muzeja izveidis juoveic akademiskys pietejums par Kuorsovys viesturi. Tuo veikšonai “Creative Museum” pīsaisteja vairuokus viesturnīkus, kuri pieteja Kuorsovys nūvoda arheologiskuos vītys, muižu viesturi, Kuorsovys dzeļžaceļa viesturi, etniskū daudzveideibu i kristeigūs draudžu viesturi, kai ari ebreju viesturi. Pietejums taps gondreiž pusūtru godu, i jau novembrī “Kārsavas stāsti” izīs rokstu kruojuma formatā latvīšu i angļu volūdā. Kai uzsver dūmneicys “Creative Museum” vadeituoja Ineta Zelča Sīmansone, ituo projekta golvonais mierkis ir Kuorsovys “īlikšona” kartē, atkluojūt vītys daudzveideigū viesturi, vīnlaikus pakužynojūt vītejūs īdzeivuotuoju apziņu i līkūt padūmuot par kulturys montuojuma saglobuošonu i tuo tuoluokū izmontuošonu.
Suokūtneji bejuse īcere pietejumu nūslēgt ar myusu dīnom, raugūt pasavērt, kaids ir myusu dīnu kuorsovīts-latgalīts, tok procesā topa skaidrs, ka pošlaik vairuoku temu izpietei tryukst resursu, partū rokstu kruojums nūsaslēgs ar Ūtruo pasauļa kara nūtykumim, atkluojūt holokaustu Kuorsovā i ari ebreju gluobšonys stuostus. Naizpieteitajom temom planavuots pīsavērst nuokūtnē.
I. Zelča Sīmansone atzeimoj, ka pietejums izceļ Kuorsovu kai rūbežpunktu dažaidūs viesturis pūsmūs. Tei ir bejuse vīta, kur leidzuos pastuoviejušs krīvi, latgalīši i ebreji, dažaidys religejis, kas vīna ūtru ītekmiejušs. “Puorsteidzūši, ka Kuorsovys rūbežstuosts ir cīši nūtureigs, tū īzeimoj etnografiskais i arheologiskais materials. Kuorsova faktiski ir bejuse ari galejais zīmeļu–zīmeļaustrumu punkts ebreju mīstu i tierdzīceibys kulturai. Zeimeigs ir ari fakts, ka Kuorsovā sovulaik tyka īreikuota pyrmuo dzeļžaceļa staceja niulenejā Latvejis teritorejā Pīterburgys–Varšavys dzeļžaceļa linejā. Paceļūt viesturi augšā dažaidūs aspektūs, ir cereiba maineit sabīdreibys attīksmi pret kulturys montuojumu,” papyldynoj projekta “Kārsavas stāsti” leidzautors Raivis Sīmansons.
Itūšaļt ideja par muzeja izveidi atlykta molā, tok nav zuduse pavysam, nūruoda Kuorsovys nūvoda sabīdryskūs attīceibu specialiste Antra Lipska. Muzeja izveidei tics planavuots finansiejumu pīsaisteit projektu konkursā, tok projekts nasajiems atbolsta.
Fotoizstuodē sasatiks senejuo i myusu dīnu Kuorsova
Pietejumam cīši nūzeimeigys beja fotolīceibys par Kuorsovu 19. godu symta beiguos i 20. godu symta suokumā, partū kuorsovīši tyka aicynuoti īsavērt sovys saimis fotoalbumūs i biļdis īdūt pietnīkim īskeniešonai. Eipaši tryucs Kuorsovys apleicīnis muižu attālu, partū ka leidz myusu dīnu sasaglobuojuse tikai Malnovys i Saļņovys muiža, bet cytom liktiņs nav bejs tik labvieleigs. Taipat fotoattāli sajimti nu arhivu i muzeju, eipaši vierteigys ir fotokartenis nu Pīminekļu vaļdis ekspedicejis 1926. godā.
Projekta veiduotuoji iz Kuorsovys apleicīnis kulturviesturiskū montuojumu pasavāruši ari caur fotoobjektivu nu myusu dīnu perspektivys, kūpā ar fotografu Didzi Grodzu īmyužynojūt tū. Struodojūt ar fotomaterialu, rodūsēs ideja tū eksponēt, izveidojūt fotoizstuodi.
Kuorsovys nūvoda svātku laikā 24. augustā 16 stuņdēs vīnā nu piļsātys vacuokūs myura āku, kuodreizejā lynu pījimšonys punktā, atkluos fotografeju izstuodi “Kārsavas stāsti”. Ākys īkšpusē tiks eksponātys Didža Grodza lelformata fotografejis, bet uorpusē ākys lūgūs – Kuorsovys nūvoda viesturiskuos fotografejis. Fotoizstuode byus apsaverama mienesi, bet, ka byus lela inteerse, tū varbyut pagarynuos, nūruoda A. Lipska.
25. i 26. augustā kuorsovīšim pošim byus īspieja byut par daļu nu Kuorosvys stuosta, pīsadolūt bezmoksys fotosesejā divu dīnu garumā ar fotografu Didzi Grodzu. “Fotografs veiduos portretus, kurus piec tam īdzeivuotuojim byus īspieja sajimt,” par gaidomū aktivitati atkluoj I. Zelča Sīmansone.
Publicitatis karteite, Didzis Grodzs.


text:
Sastais raidejums “Laika leigučuos”
Roksta autors: Latgolys entuziastu grupa “Biļdis”
Sastajā raidejumā “Laika leigučuos” par latgalīšu volūdu, tuos lītuošonys i vuiceišonys īspiejom školā. Raidejums īsaver paguojušuo godu symta 90. godu beigu i 21. godu symta suoku diskusejā par latgalīšu volūdu i redzīņūs par latgalīšu volūdys vaicuojumim myusu dīnuos. Voi vaira nakai 20 godu laikā ir kas mainejīs?
Raidejums īpazeist Aivaru Mackeviču, kurs pazeistams kai turisma nūzaris puorstuovs. Sovulaik Aivars, byudams students, apvīnuojs studentus, kas īt nu Latgolys , i veiduojs Latgolys Studentu centru, pīsadalejs nūtikšonuos Latvejis naatkareibys atjaunuošonys laikā.
Latgolys kulturtelpys aktualitašu sadaļā raidejums īsaver 6. novembrī nūtykušajā 13. Saeimys sēdē, kurā vairuoki nu Latgolys īvālātī deputāti nūdeve zvārastu latgaliski, atspīgeļoj Latgolys deputatu Juoņa Krišāna (Saskaņa) i Ilgys Šuplinskys (JKP) redzīņus par veicamajim dorbim.
Raidejums “Laika leigučuos” taps ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys mierkprogramys “Regionalūs i vītejūs medeju atbolsta programa” apakšprogramys “Atbolsts sabīdriski nūzeimeigys žurnalistikys radeišonai medejūs Latgolys planavuošonys regionā” atbolstu.


text:
Naaizmierstulei veļteituo konkursa dorbi (II)
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Pīduovojam puorskaiteit Naaizmierstulei (Naaizmērstulei) veļteituo Latgolys nūvoda lauku školu jaunradis konkursa 8. klašu školānu latgaliski saraksteitūs dorbus. Itūgod konkursa tema beja ”Lobi dorbi var byut leli un mozi”.
Riskejūt, dorūt un meiļojūt…
Autors: Artis Zvīdriņš, Viļānu vydsškola, 8.a klase
Trrr… Trrr… (zvona mūdynuotuojs) Jau kluotyn muns mīluokais laiks. Muna saimineica mūstās, i mes pavysam dreiži brauksim iz laukim, kur ir dauuudz peleišu, kur var pastaiguot uorā pa meikstu zuoli. Jā! Saimineica ceļās nu gultys i aizīt mūdynuot Maiju, manu draudzineiti, kura pa vokorim ar mani vysilguok spielejās. Mes spielejam kačeišus i peleitis. Īt jautri! Jei mani nikod naaizmierst pabaruot, tikai, ka nadūmoj par tom trejom reizem… Nā, nā par tom es lobuok nadūmuošu, maņ pat spolva tod ceļās gaisā.
“Lote, ej šur!” Tī ir vuordi, kurūs maņ soka, kod koč kur dūdamīs uorpus sātys. Murrr… Īsasāstu sovā mīlajā ceļuojumu muojeņā i asu gotova dūtīs iz laukim, kur man atļaus padzeivuot breiveibā.
Straujais pagrīzīņs, vīna bedre, ūtra, trešuo… i asam kluot. Es tagad varu staiguot pa vysu plašū pīmuojis pļaveņu, tik, lai saimineica varātu mani redzēt, sovaižuok suoks uzatraukt. Vīneigais, kas maņ ite napateik, tys ir tys kaimiņu vacais ruņcs, kurs jiutās gondreiž kai sātā. Jis vysu laiku maņ sekoj, i maņ nuokās turētīs pa gobolu, jo, kas zyna, mož jis gryb mani apēst. Labi, par slyktū nadūmuošu, īšu lobuok medeibuos iz škiuneiti.
“Pī, pīīī….” Ūuu, izadeve! Es asu eista peļu medneica. Izaver, ka pelis pi mane kai magnets pi dzeļža pīsavalk. Ak, šausmys, tys aizdūmeigais ruņcs stuov tī pi sīnys prīškā. Jam mutē toža ir pele, laikam vīnys napīteik, gryb arī munu pajimt! Kū dareit? Maņ lānom jopazyud! Izalikšu, ka naasu jū redziejuse. “Maņ… Alek… ti… raudz… spēl… baida….aāaāa…” jis ar sovom speideigajom acim mani bīdynoj, ak, šausmys, maņ juoskrīn.
Hūūu… laikam aizbāgu, pagluobu kai sevi, tai medejumu! Pagaidit, a kur es asu? Labeibys teirumā? Vīna? Es vairs naradzu sātu? Kū maņ tagad dareit? Hūūuu… (dziļa īelpa i izelpa). Šausmys! Tagad zynu, deļkuo navajag skrīt tuoli prūm nu saimineicys. Paga! Bet varbyut tys rasnais nimoz mani nagribēja ēst, es tik kai muļķa dasa sovā pruotā sasadūmoju par daudz! Kū niu? Es nazynu pat iz kurū pusi īt, maņ te vyss ir svešs… Pīteik! Vyss! Ka riskiešu un nasabeišu, tod tikšu golā ar vysom gryuteibom. Maņ koč kas juodora, cikom veļ ir gaišs. Dūšūs taišni!
Radzu, radzu! Redz kur ceļš! Saprūtu, ka tys ir beistami, bet riskiešu. Īšu pa pošu ceļa maleņu. Dūmoju, ka kaids lobs cylvāks mani pamaneis i pajims sev leidza. Bet, ka nā?
Jau palīk tymsuoks, kū maņ dareit? Īt tuoļuok voi meklēt, kur puornakšņuot? Ka paliks galeigi tymss, mekliešu kaidu kūku, kur byutu drūsuok gulēt. Eh! Maijai laikam nav ar kū pasarūtaļuot…. Vādars gryb syltū pīnu… Bet nav, nikuo nav! Es īšu tuoļuok, es napasadūšu!
Kas tys? Ak, suok leit leits! Es byušu slapņa kai iudiņa žurka. Vokora mikrieslī īraugu guņtenis. Tī laikam Maija ar muoti mani meklej! Es ite! Ņaudoju, cik varu! Mašyna, mašyna! Bet na myusejuo… Mašyna apsastuoj. Izkuop kaids veirīts i īt pi mane. Kū maņ dareit? A, ka jis maņ kū slyktu izdareis!? Bet mož paleidzēs, maņ gribīs jam uzaticēt, jo asu cīši pīkususe. Eh, bejs nabejs! Dūšūs pi juo! Kas nariskej, tys ari pelis nagiun.
Braucīņs mašynā gon ir jūceigs, svešinīks maņ aizdūd symts i vīnu vaicuojumu, koč arī nasaprūt kaču volūdu. Piec laiceņa asam atbraukuši iz sātu. Taida pavysam jūceiga sāta – vysys sīnys ir kruosainim zeimiejumim nūkluotys. Ite nikas nav tai kai pi myusu laukūs. Muns gluobiejs apsasāst krāslā i suok jimtīs ap datoru. Jis pat fotoseseju maņ nūorganizēja, prūtams, es bezgola sasatrauču, bet smaideit vysleidza smaidu. Piec vysa nūtykušuo es varu pagulēt… Bet mīgs eisti naīt…
Tuk, Tuk! (kaids cīši klauvej durovuos) Pataisu vīnu aci, jau reits, vysu nakti naasu eisti guliejuse. Interesanti, kas tī tai cīši klauvej? Cerams, tī nav ļaundari. Durovys atsataisa, i pa tom gondreiž voi īkreit sīvīte, kura, mani pamanejuse, skrīn man viersā. Nu, prūtams! Muna saimineica! Es jau romantiskuos filmuos asu nūskatejuse, kū dora itaidūs breižūs – skrīnu preteimā…
Siežūt otkon sovā mīļajā ceļuojumu muojeņā, es napacīteigi gaidu, kod jau brauksim iz sātu.
“Lels paļdis, ka atrodot munu Loteiti!” čudnā bolsā soka saimineica.
“Voi mes vēļ kod tiksimēs…?” skaņ puiša bolss. Es sajiutu, ka koč kas nūteik. Ar skaļu “Ņauuu!” es aicynoju saimineicu iz mašynu.
Jiutu, ka muna pagaisšona ir izmainejuse div cylvāku dzeivi…
Nadzeņ Dīvu mežā
Autore: Annija Leikuma, Aglyunys Katuoļu gimnazejis 8. klase
Pots lobuokais dorbs – sevi īmīļuot,
Sevi cīneit, pījimt i nanīvuot!
Nadzeit Dīvu mežā, ja lobu Dīvs dora –
Tevi radeja pasauļam par duovonu!
Pots leluokais dorbs – meilūs sorguot,
Jim paleidzēt i jūs gūduot!
Nadzeit Dīvu mežā, ja meiļu Dīvs dora –
Tev cylvākus īdeve par atbolstu!
Pots svareiguokais dorbs – namaluot,
Ni rodim, ni draugim, ni pošam sev!
Nadzeit Dīvu mežā, ja pots kaut kū nūdareji –
Dīvs tev lobu gryb, navys nūsūdeit!
Pots gryutuokais dorbs – atsazeit
Vysim cylvākim, kurūs īmīļoj!
Nadzeit Dīvu mežā, ja pots nasajiemīs –
Dīvs deve tev duorgu cylvāku, nūviertej!
Pots svātuokais dorbs – pasalyugt Dīva,
Lai rūkys svātuos tev uzlīk!
Nadzeņ Dīvu mežā, ja nasalyudz –
Dīvs vysod tev paleidzēt gribēs, pasateic!
Vysslyktuokais dorbs – nikuo nadareit,
Lelus, mozus dorbus aizamierst!
Nadzeņ Dīvu mežā, ja nasaprūt,
Ka dzeive, pasauļs tev vysleluokais!


text:
Oktobrī Rēzeknē nūtiks Juoņa Streiča jubileja lelkoncerts
1. oktobrī Rēzeknē, Latgolys viestnīceibā GORS, nūtiks kruošņs jubileja sareikuojums, kurymā pīsadaleis režisora dzeivē i daiļradē nūzeimeigi ļauds. Kab sveiktu Meistaru dzimšonys dīnā i duovuotu juo “jaunu dīnu zemei” Latgolai eistus svātkus, koncertzalā gasteis Maestro Raimonds Pauls, Kauņys muzykaluo teatra primadonna, jubilara meita Viktorija Streiča ar sovim kolegim nu Lītovys, kai ari režisora daiļradē i kinuos nūzeimeigys lūmys spielejūšī akteri Artūrs Skrastiņš, Rēzija Kalniņa, Ivars Kalniņš, Gundars Āboliņš, Juoņs Paukštello, Uldis Dumpis i cyti.
Jubileja svineibu režeju veiduos Juoņa Streiča meita Viktorija i znūts Kestutis Jakštas. Viktorija itūšaļt ir Kauņys muzykaluo teatra režisore i vodūšuo aktrise, sovukuort juos dzeivisbīdrys Kestutis Jakštas – ituo teatra golvonais režisors.
Rēzekne ir Juoņa jauneibys piļsāta ar pyrmajim juo sūlim pedagogejā, gleznīceibā, teatra muokslā i režejis praksē Tautys teatrī, kai ari ar dorbu pi pyrmuos i vīneiguos Latgolys kinys “Cylvāka bārns”. Zeimeigai, ka itei kina, taipat kai režisors, itūgod ir jubilare. Taišni Rēzeknē pyrma 25 godu Zīmyssvātkūs nūtyka kinys “Cylvāka bārns” pyrmizruode.
Juoņs Streičs ir personeiba, bez kuruos gryuši īdūmuojama Latvejis goreiguo ideņtitate šudiņ. I na tik partū, ka lela daļa juo radeitūs kinu palykušys par latvīšu kulturys zalta fondu, nu ari partū, ka juo dziļuo Latvejis sajiuta, patīsuo i vīnkuoršuo cylvākmīlesteiba, plotais pasauļa redzīņs i skaidruo volūda ir napuorviertejama vierteiba myusu tautys ceļūs i liktiņgrīžūs.
Publicitatis karteņa


text:
Leidza ar lelū Covid-19 saslymušūs skaita dreizū kuopumu 7. oktobrī vysā vaļstī izsludynuota uorkuortys situaceja medicinā, kas nūzeimej maksimalu slimineicu resursu puororganiziešonu i planveida stacionaruos paleidzeibys īrūbežuošonu, kab varātu nūdrūsynuot naatlīkamū mediciniskū paleidzeibu, paleidzeibu akutūs gadīņūs i Covid-19 pacientu uorstiešonu. Nu 11. oktobra ari vaļstī pasludynuota uorkuortejuo situaceja. Itaidu tīsyskū režimu izlamts aizvest iz treju mienešu da 11. janvara.
Pīaugūt stacionātūs Covid-19 pacientu skaitam, pasalelinoj ari slimineicu nūslūdze, deļkuo itūšaļt nateik izslāgts, ka pacientu skaits varātu ari sasnēgt taidu apmāru, kod byus juosuoc dareit pacientu škiruošona stacionarūs.
Kai ar krizi medicinā teik golā Latgolys regiona medicinys pakolpuojumu snīdzieji, itūreiz sarunā skaidruosim ar Daugovpiļs Regionaluos slimineicys vadeituoju Grigoriju Semjonovu, Latvejis lauku saimu uorstu asociacejis vadeituoju, saimis uorsti Bolvūs i Bolvu nūvodā Līgu Kozlovsku, SIA “Ludzas medicīnas centrs” vadeituoju Juri Atstupenu i Naatlīkamuos mediciniskuos paleidzeibys dīnasta Latgolys regionaluo centra vadeituoja vītineicu Astrīdu Igolnieci.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Rasma Igaune jau nu 1994. goda Zīmeļlatgolā voda Latgolys bārnu i jaunīšu folklorys kusteibu “Pulkā eimu, pulkā teku”. Kusteibys mierkis ir popularizēt latgaīšu volūdys saglobuošonu car dzīsmem, stuostim, puorsokom, teikom, daņčim i kapelu muziciešonu. Rasma ir ari Gaigalovys pamatškolys školuotuoja, bārnu folklorys kūpys “Purineņš” vadeituoja.
NOMINANTI:
Andris Slišāns, jaunīšu folklorys kūpys “Upīte” vadeituojs
Anna Garanča, Nautrānu etnografiskuo ansambļa “Rogovka” vadeituoja
Artūrs Uškāns, grupys “Laimas muzykanti” liders
Sandra Stare, Rēzeknis folklorys draugu kūpys “Vīteri” vadeituoja


text:
Kulturys īsacejumi nedeļai: muoksla i svātki Daugovpilī
Sagataveja: portals lakuga.lv
Daugovpiļs ar vysys Latgolys atbolstu ir vīna nu tūs pretendentu Latvejis piļsātu vydā, kurys planavoj kandidēt iz Eiropys kulturys golvyspiļsātys 2027. godā gūdu. Da 4. juņa piļsātom juoīsnādz dasacejums Kulturys ministrejā. Cerejūt iz veiksmeigu izadūšonu, itūnedeļ kulturys īsacejumi Daugovpilī, kurus pīdzeivuot aicynoj Daugavpiļs piļsātys dūmis Kulturys puorvaļdis vadeituoja vītineica Vita Viļevko.
Apsveic Daugovpili dzimšonys dīnā
Kai īrosts, junī, svietejūt Daugovpiļs piļsātys dzimšonys dīnu, nūteik Daugovpiļs piļsātys svātki, kuri itūgod byus nu 15. da 20. juņa ar devizi “Muna piļs – Daugovpiļs”, nu jau tān, da 8. juņa, kotrys, kam Daugovpiļs tyva pi sirds, teik aicynuots ar apsveikuma video (da vīnys minutys) voi virtualu apsveikuma karteiti (vertikalu biļdi jpg voi png formatā (izškiertspieja 3840*2160)) sveikt piļsātu dzimšonys dīnā. Video apsveikums (ar tematu “Apsveikuma video”) voi virtualuo karteite (ar tematu “Atklātne”) juosyuta iz gunta.locmele@daugavpils.lv. Vysi sveicīni tiks publicāti Daugovpiļs piļsātys dūmis sociālūs teiklu kontūs Daugovpiļs piļsātys svātku nedeļā. Vaira par aktivitati ITE.
Grafikys dorbu kolekceja “Piļsāta. Daugovpiļs”
Nu 1. juņa da 31. juļa Latgolys Centralajā bibliotekā Daugovpilī (Reigys īlā 22a) apsaverama Daugovpiļs Marka Rotkon muokslys centra grafikys dorbu kolekcejis izstuode “Piļsāta. Daugovpiļs”. Īvārojūt vysus vaļstī asūšūs epidemiologiskūs nūsacejumus, ir īspieja kluotīinē apsavērt izstuodi, kurymā ir dūts nalels īskots muokslinīku interpretacejā par Daugovpili. Izstuodē apsaverams padareitais pīcūs grafikys simpozejūs – domineja individualais piļsātys redziejums. Rodūšuos īceris i muokslinīcyskī rūkroksti viestej par byutiskuokū piļsātvidē – tuos arhitekturā, īlu i kasdīnys rytmūs, cītūkšņa formuos i uzvedeibys normuos. Vysi muokslys dorbi ir topuši Daugovpilī i ir nasaraunomi saisteiti ar itū piļsātu. Vaira par izstuodi ITE.
Verīs nu īlys i virtuali – divejis izstuodis Saulis školā
Atbraucūt iz Daugovpili da 10. juņa vēļ var īspēt apsavērt kaidu izstuodi kluotīnē – Saulis školā izstuode “Slāptī kodi” ir apsaverama nu īlys, naīīmūt telpuos. Izstuodē apkūpuoti gon jaunuokī tekstilizstruoduojumu dizaina programys kvalifikacejis dorbi, gon fondu dorbi – dažaidi tārpi i tekstilejis. Kotrā nu dorbu i autora ideja, dūmys, jiutys i puordūmys, ar kurom jaunī muokslinīki grib pasadaleit ar skateituojim – izstuodē ir stuosts par kūka godu guojumu, veļtejums kataklizmom, kas liks aizadūmuot par attīksmi pret zemi, kur dzeivojam, ceiņa ar dažaidom fobejom, kai ari dorbi, kas radeiti, īsadvesmojūt nu Marka Rotko dailradis, kruosu i laukumu spēlis. Vysus dorbus vīnoj vīna nu interesantuokūs tekstiltehniku – batika i digitaluo druka. Vaira par izstuodi ITE. Bet virtualajā vidē, Saulis školys sātyslopā, var apsavērt kulturys projekta “Gleznas atdzīvojas” digitalū fotoizstuodi, kurā laikmeteiguos dejis elementi giuti fotografejā iz Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra kolekcejis izstuodis “Latvejis laikmeteiguo gleznīceiba” lelformata gleznu fona. Fotogalereja “Gleznas atdzīvojas” ir Gata Timofejeva i fotografis Džeinys Saulītis kūpeigs projekts, kurymā simbiozē ar gleznom kai modelis pīsadalejušys Daugovpiļs teatra doncuotuoju trupys dalineica Vanda Gibovska i jaunuo muokslineica Anastasija Kulgajeva. Digitaluo izstuode apsaverama ITE.


text: Pīters Luocs dzims 1945. godā, piec profesejis ir elektrikis, bet sovu myužu veļtejs latgaliski drukavuotuo vuorda saglobuošonai i sova radinīka, tāva bruoļa gruomotizdevieja Vladislava Luoča (Lōča) pīminis saglobuošonai. 1992. godā P. Luocs nu Minhenis (Vuocejā) iz dzimtini puorvad lelu daļu nu Vladislava Luoča izdūtuo montuojuma i suoc veiduot veiduot pīmiņu tāvabruoļam i latgalīšu rakstnīceibai. Izveiduojs latgalīšu gruomotu i cytu viesturis līceibu privatkolekceju, tai dūdūt nūsaukumu “Vladislava Lōča latgalīšu rakstnīceibys muzejs” (LRM). Muzejs (sataiseits Rēzeknē 2001. godā) ir vīneigais Latgolys, Latvejis i ari pasauļa latgalīšu rakstnīceibys muzejs ar pastuoveigu ekspoziceju, kai ari Latgolys izceļsmis literatu latgaliskuos mentalitatis spiecynuotuojs.