text:
latgalīšu literatura »
“Skrējīņs ap sevi un asi…” – Alberta Spoģa dzeja
Rokstu sagataveja: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Dzejnīks, publicists i filozofs Alberts Spogis itūgod sajēme Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā. Jis dzims 1924. goda 9. oktobrī Vuorkovys pogosta Bracišku solā, betSkaiteit vaira »
Bet kū skaiti tu? Treis stuosti par gruomotom
Roksta autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Atzeimojūt 23. apreli, UNESCO Pasauļa gruomotu dīnu, vaicojam trejim zynuotkuorim latgalīšim par i ap jūs attīceibom ar gruomotom. Kotram nu jim gruomotys zeimoj nazkū sovu, vīnam tei ir sirdslīta,Skaiteit vaira »
Īrejā atvērs Ingrīdys Tāraudys dzejūļu kruojumu “Pērlītes zem kājām/Bisers zam kuoju”
Decembrī izguoje latgalīšu dzejneicys Ingrīdys Tāraudys catūrtais dzejūļu kruojums “Pērlītes zem kājām/Bisers zam kuoju”. 10. martā Tulovā (Tullow) Īrejā nūtiks ituo dzejis kruojuma prezentaceja. Kruojumā dzejūli ir gon latgalīšu, gon latvīšu literarajā volūdā. IngrīdaSkaiteit vaira »
Latgalīšu literatura. Jaunuo dzejneica Rasma Svikle
Itūšaļt jaunuo dzejneica Rasma Svikle (dz. 1994) studej Daugovpiļs Universitatē, par sevi jei soka: “Pateik daudz skaiteit gruomotys, fotografēt īt garuos pastaiguos i, prūtams, raksteit dzeju”. Ar dzejis raksteišonu Rasma nūsodorboj vaira kai 10Skaiteit vaira »
Gruomotu izstuodē Reigā latgalīšu gruomotys i sasatikšona ar autorim
Reigā, Kīpsolys izstuožu hallē, nu 23. leidz 25. februara nūtiks Storptautiskuo gruomotu i izdevnīceibu izstuode. Tuos laikā varēs īsaguoduot ari latgaliski izdūtuos gruomotys i satikt latgaliski rokstūšūs autorus. Latgaliskūs gruomotu i muzykys CD stenduSkaiteit vaira »
Empatiskuo dzejnīka pasauļa lītuošonys rūkysgruomota
Autore: Krista Anna Belševica, jaunuo dzejneica i literaturys pietneica Recenzeja par Raibuo dzejis kruojumu “Pistacejis” (2017) Runojūt par Raibuo aba eistajā vuordā Oskara Orlova dzeju, juoizavaira pasceit puoruok daudz. Lai ari jis, kai sevkursSkaiteit vaira »
Quo vadis, Kemp?: romans “Aizlauztais spaits”
Roksta autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Fraņča Kempa (1876–1952) atspīgelejums latgalīšu kulturā ir gona bleivs. 1963. g. trymdā teik izdūts Ontona Rupaiņa romans “Tauta gryb dzeivuot: latgaļu atmūdas romans”(puorizdūts 1991.g.), kurā vīns nu varūņu irSkaiteit vaira »
Jauneibys idealisms: Čenču Jezupa romans “Pīters Vylāns”
Roksta autore: Ligija Purinaša Čenču Jezupa (eist. v. Jezups Kindzuļs, 1888–1941?) par autobiografiskū skaiteitais romans “Pīters Vylāns” (izdūts 1943. g., puorizdūts 1967. g.) ir vīns nu apjūmeiguokūs latgalīšu literaturā. 560 puslopuos īsaduord 1905.–1907. g. revolucejis bolsi, īsaskaņ jaunīšu mīlesteibysSkaiteit vaira »
Izdūts Ingridys Tāraudys dzejūļu kruojums “Pērlītes zem kājām/Bisers zam kuoju”
Decembrī izdūts latgalīšu dzejneicys Ingridys Tāraudys catūrtais dzejūļu kruojums “Pērlītes zem kājām/Bisers zam kuoju”, kurā atrūnami teksti i latgaliski, i latvīšu literarajā volūdā. Ingrida Tārauda stuosta, ka gruomotys nūsaukums bejs izdūmuots jau godus dsemit,Skaiteit vaira »
“Kolnasātā” par dzejnīku i atdzejuotuoju Eināru Pelšu i latgalīšu gruomotom 2017. godā
Raidejums sasateik ar dzejnīku i atdzejuotuoju Eināru Pelšu. Naseņ jam izguojuse pīktuo dzejis gruomota “Condom”, tū autors publicējs ar pseidonimu Demon. Eināra dzeja ni kotram varātu byut saprūtama i pījamama, sovuos radūšajuos izpausmēs jis izmontoj avangardaSkaiteit vaira »
Dzejis antologeja “Kūkle” (1914, 2017): vēļ vīna sevis atkluošona
Roksta autore: Ligija Purinaša 2017. g. Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba ir izdavuse faksimilizdavumu pyrmajai latgalīšu dzejis antologejai “Kūkle” (1914), kurys kuortuotuojs beja Indrikis Leidumnīks (eistajā vuordā – Ontons Skrynda). Faksimilizdavums ir svareigs aiztuo, kaSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” par jaunom gruomotom latgalīšu volūdā
Novembra beigos 10. latgalistikys konfereņcis ītvorūs Rēzeknis Tehnologeju akademejā tyka atdareitys div jaunys gruomotys latgalīšu volūdā. Gruomotu atdareišonys pausokumus apmeklēja ari radejis raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji. Kārļa Skalbis puosoka “Kaķīša dzirnavas” aba “KačeišaSkaiteit vaira »
Latgolys multimuokslinīks Raibīs izdevs dzejūļu kruojumu “Pistacejis”
30.novembrī Rēzeknis Tehnologeju akademejis reikuotajā literari muzykalajā pasuokumā “Andrejdīna 2017” tyka prezentāts latgalīšu multimuokslinīka i literata Raibuo dzejūļu kruojums “Pistacejis”, informej bīdreiba “KUKUŽI”. Da šam Raibīs daiļliteraturā sevi ir dasacejs/pozicionējs kai prozaiki, 2011. godāSkaiteit vaira »
DZEJA. Tāraudu Ingrida: “..ka var byut i tai”
Pīduovuojam skaiteituojim Ingridys Tāraudis jaunuokūs dzejūļus. Zynomajai latgalīšu dzejneicai dreizumā gaidama ari gruomota “Bisers zam kuoju/Pērlītes zem kājām”. *** tu navaicoj manis kur pazuda pādejais spaits aiz tuo zora i smylgu daņčūs tevi mīļuojuSkaiteit vaira »


c: text/html

text:
Ari cyti nūtykumi i apraksteitī pasuocīni leluokā ci mozuokā mārā saisteiti ar svātkim – viestejom par dažaidim iz Zīmyssvātkim Latgolā paradzātim pasuocīnim – koncertim, teatra izruodem, par egleitis rūtuošonu Leivuonūs, par Zīmys saulgrīžim i atrodom Daiņu skapa čyguonūs īšonys dzīsmis, kai ari raudzejam apkūpuot vysus vairuok ci mozuok latgaliskūs pasuocīņus, kas pa itim svātkim paradzāti Latgolā.
Svātku nūskaņu Latgola itymā nedeļā beja atvaduse ari iz Reigu – Spīkeru kvartalā nūtyka pyrmais Latgolys Zīmyssvātku tierdzeņš, kurā pabeja ari LaKuGa i sataiseja nalelu foto galereju par itū nūtykumu.
Nasaverūt iz svātkim, pa nedeli nūtics ari vysa kas cyts – decembra suokumā izguoja gruomota par latvīšim Sibirī i LaKuGa ari stuosteja par itū gruomotu, atsavērem iz Berkenelē nūtykušū pasuocīni La-La-Dra, taipat ari aicynuojom iz fotografeju izstuodi Latgolys Kulturviesturis muzejā „Juoņa Gleizda kruosu pasauļs” i iz Dagdys folklorys kūpys „Olūteņi” 15 godu jubileji.
Vakar leli svātki beja Frančam Kempam – 135. jubilejis goda dīna, kurai par gūdu LaKuGā publicāta Kempa monografeja „Latgalieši”.
Nedeļa paskriejuse, svātki atguojuši i pyrmajūs Zīmyssvātkus sovu sveicīni i pateiceibu vysim skaiteituojim syuta ari LaKuGa i Latgolys Studentu centrs!
.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Valerijans Rundzāns dzims 1930. goda 1. februarī Viļakys pogosta Ūlasu cīmā. Dzejuot suocs 65 godu vacumā i, dzejnīku Bruno Vilka i Viļa Bukša īdrūšynuots i jim paleidzūt, 1997. godā datorsalykumā tika izdūts pyrmais dzejis kruojums “Manas emocijas Viļakā”. Tys uzmundrynuoja dzejnīku i sovys dzejis meiļuotuoju mudynuots Valerijans datorsalykumā 1999. godā laiž pasaulī ūtrū dzejis kruojumeņu “Emociju gūstā dzimtā novadā”. Tam sekoj 2003. godā izdūtuo dzeja “Atbalss provincē” i 2004. godā izīt catūrtais dzejis kruojums “Veltījums dzimtā novada skolām”. Jis ir pyrmais i vīneigais Viļakys nūvodā, kas pīsaistūt konkretus cylvākus i nūtykumus, sadzeivis leimenī apdzīž sovu dzymtū nūvodeņu.
“Vītola izdevniecībā” drukavuotū Valerijana Rundzāna dzejis gruomateņu “Nav manis bez Dzimtenes dziesmas” sastatejuse i ceļa vuordus veļtejuse izdevnīceibys redaktore i vadeituoja Ilona Vītola. Gruomatenis vuokam speciali itam dzejis kruojumeņam fotografeitū karteņu veļtejs fotografs Ilmārs Gūža i maketejuse Valentīna Cibuļska.
Dzejis gruomatenis atdareišonys svātkūs Viļakys Kulturys nomā autors pots skaiteja sovus patriotiskūs, ciļvieciskuos mīlesteibys pylnūs, dobai i tyvim cylvākim veļteitus dzejūļūs. Valerijana Rundzāna dzeja caur i caurausta ar Viļaku i dzymtū Viļakys nūvodu, ar cylvākim i dzymtuos pusis dobys ainavom. Juo dzeja ir rūtaļeiga, vīgla i patīsa, deļtuo ka pots dzejnīks ir vīnkuoršs i atkluots sevkuram lobys grybys cylvākam.
Dzejnīku i Viļakys nūvoda patriotu jaunys dzejis gruomatenis svātkūs sveice i atzineigus vuordus saceja gon Viļakys nūvoda prīšksādātuojs Sergejs Maksimovs, gon nūvoda dūmis deputate Regīna Brokāne. Pateiceibys vuordus, zīdus i vielejumu “tai tik turpynuot!”, Valerijans sajieme gon nu muosys Janīnys, Viļakys nūvoda bibliotekys vadeituojis Vijis Circānis, Viļakys muzeja vadeituojis Maijis Boldānis, gon nu sābrim, draugim i cytim juo dorbuošonuos atbaļsteituojim. Ar muzykalu sveicīni dzejis gruomatenis uotoru sveice folklorys kūpa “Atzele” i ansamblis “Sudaruški”. Pasuocīņa izskaņā Valerijans Rundzāns pasateice sovim lobvielim, Viļakys nūvoda dūmei, Regīnai Brokānei i izdeviejai Ilonai Vītolai par finansialū i materialū atbolstu, kab dzejis gruomateņa, kurys golvonais moto: “Kab es beju, kur nabeju, Viļakā maņ juobyut bej’, Pa pasauļu staigojūt, Viļaka bej’ ozūtē” varātu izīt tautuos.
Sagataveja: Vilis Bukšs, Viļakys biblioteka
Vaira par Valerijanu Rundzānu, skaiti ITE
Valerijana Rundzāna dzejis gabaleni:
Ezerzeme
Rītā sauli uzlēcot,
Ezerzeme pirmā sveic.
Labu rītu Latvijā,
Viens otram skaļi teic.
Braucot pa šīs zemes
Ceļiem kalnainiem
Ak, laime, kur tu ņēmi
Ezeru tik daudz!?
Te Balvi, Rēzekne un Viļaka,
Te mūsu Latgale vismīļākā.
Zini, ne jau vara,
Bet daba, ezeri to mīļu dara.
Un ezerzemes meitenes,
Kas ezeros šais peldās,
Ne visiem laime redzēt tās,
Bet tikai izredzētiem.
Lai kur es būtu pasaulē,
Ezerzeme mani sauc.
Jo tu man esi dvēselē,
Kas teici: “Mīļais, mājās brauc!”
Es atkal šajos kalnājos,
Kur Jāņugunis deg,
Kur apkārt visi strautiņi
Šais ezeriņos tek.
Priekā staro manas acis,
Klusos ezerus, kas redz,
Dzelmēs nogrimst mani sapņi,
Kad ezerzemi sniegi sedz.
*****
Ņem ceļa rozes manas sārtās
No Rīgas vilciens steidz ar mani,
Vecumos tam gala punkts.
Ausīs skan man sliežu zvani:
Gaidi mani, gaidi mani!
Jel neprasi man, pavadone,
Kamdēļ es skumji raugos logā.
Ja novīss manā ceļā rozes,
Ko dāvāt būs man viņai rokā.
Tu mana mīla, gaišie sapņi,
Kas manā sirdī koši zied
Es satikt tevi steidzu, steidzu,
Ar tevi dzīvē kopā iet.
Stāj vilciens sava ceļa galā,
Bet sliežu zvans vēl ausīs skan,
Divas skaistās, mīļās acis
Vecumos steidz pretī man.
Nu mēs esam kopā abi,
Tu gaidīji, es steidzos ļoti.
Ņem ceļa rozes manas sārtās,
Tās saudzētas tev vienai doti.
*****
Skaista mana tēvu zeme
Skaista mana tēvu zeme
No maliņas, līdz maliņai.
Ezerzemē saule lec,
Dzintarjūrā rotājas.
Latgalītē lini zied
Līdzās ziliem ezeriem.
Latgalītē baltie bērzi
Turas pretī negaisiem.
Vidzemīte vidū ir
Gaiziņkalna pakājē,
Gauja tek čalodama
Ievu ziedu paklājā.
Zemgalītē dziesmas bieži
Skan abos krastos Lielupei.
Tur aug rudzi, tur aug mieži,
Tur aug latvju zeltenītes.
Kurzemīte, jūras pērle,
Dzintarjūras apskalota,
Jūras vēju purināta,
Tautas dziesmās apdziedāta.
Skaista mana latvju zeme
Dzintarjūras maliņā,
Lakstīgalām skandināti
Meži, pļavas, kalni, lejas.
Galerejā: Valerijana Rundzāna gruomotys atdareišonys svātki Viļakā
Foto nu Viļakys bibliotekys arhiva


text:
Uralu palāda
Uralu palāda (latiņu: Trix uralensis; anglīšu: Ural Owl; latvīšu: Urālpūce; lītaunīku: Uralinė pelėda) — peliediņu saimis (Strigidae) palādu ciļts putnys. Perekli taisa Pūstumu Eurazejā nu Skaņdinavejis leidz Tuoleimim Reitim, gon cieški sateikams putyns Latgolā i pūstumu Vydzemē.
Puslopu ruodeklis
Aproksts[pataiseit | labot pirmkodu]
Vīna nu pošu leluokū palādu, spuornu paplatīņs byun net 125 cm, garums da 62 centimetrim i aste 30 cm. Pamata kruosa gaišai palāka ar bryunom streipom.[1] Taipoš kai cytom palādom, zeimeiguokuo pīzeime škiru nūsaceišonā irā bolss. Uralinis palādys gon labi redz i gaismā, kod nakod medej i dīnys laikā.
Bolss[pataiseit | labot pirmkodu]
Pacīši augsts "hau... hau... hau", muotaine kod nakod augstuoku "vak-vak" skonu. Rūjis laikā tāvainim dūbs "ūūūu u u-hu".[2]
Dzeivisvīta[pataiseit | labot pirmkodu]
Pa lelam dzeivoj nasausūs lelūs skujukūku ci jauktūs mežūs, mežamoluos, pūrmoluos, pi mežapļovom i lyuzūs. Perekli taisa kūku dūbūs, cylvāka taiseitūs puļciņuos, vacuos cytu plieseigu putynu perekļuos, iz kūku stubuļnem. Nu apreļa mieneša pereklī 3-4 boltys ūlys.
Paplateiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Perekli taisa vysā Eurazejis skujukūku jūstā, taipoš Skaņdinavejā kai areala vokoru rūbežā i Latgolā kai golvonuo Europys areala dīnavydu rūbežā. Napalelā skaitā dzeivoj Reitu Europys i Vydseuropys kolnu regionūs, taipoš i Balkanu dīnavydūs. Lītovā cīši rats putyns. Azejā perekli taisa Sibira taigā, Krīvejis Pijiurys nūvodā, Pūstumu Korejā i vysā Japonejā.


text:
Autore: Krista Anna Belševica, jaunuo dzejneica i literaturys pietneica
Recenzeja par Raibuo dzejis kruojumu “Pistacejis” (2017)
Runojūt par Raibuo aba eistajā vuordā Oskara Orlova dzeju, juoizavaira pasceit puoruok daudz. Lai ari jis, kai sevkurs muokslinīks, caur sovu radūšū darbeibu pauž ari uorkuorteigi komplicātu nūzeimu, lykumsakareibu, asociaceju, alūzeju i cytu volūdys sovpateibu i golaproduktu masivu, maņ ruodīs, ka juo dzejis kruojums “Pistacejis” izaceļ ar tū, ka eipaša vīta tamā atvālāta taišni skaiteituojam. Kruojumā autors ījam nūvāruotuoja poziceju, kas realitati puorvierš dzejā tik tīšā veidā, ka tū var vērtīs na tikai kai autora muokslinīciskuos realitatis interpretaceju. Dzejis volūda ir realitatei tik pītyvynuota, ka daleji tū var vērtīs pat kai faktologisku materialu, kuru taišni skaiteituojs var interpretēt piec sovys gaumis i saprasšonys.
Raugūt tyvuok raksturuot poša autora realitatis atdzejuošonys metodiku, juoizceļ puors vīnojūšu motivu. Pyrmkuort, ruodīs, ka autoru uzrunoj sajiuta, kas rūnās, braucūt gon fiziskā nūzeimē, pīvadumam, ar transporta leidzekli, gon metaforiskā nūzeimē, kas viestej par atsarosšonu sevkurā emocionali voi intelektuali kusteigā stuovūklī. Tei ir sajiuta, kas rūnās, vīnmiereigai, leigonai kustūtīs caur leidzcylvākim, ikreita ziņu lopom, attīceibom ar cytim i sevi. Es saceitu, ka tam autoram, kū izlosu tekstā, dzeive leluokūtīs paīt stacejā gaidūt, kod itei kusteiguo dzejūļa sajiuta atīs, voi ik pa laikam nūgraužūt pa dzejūļam, kuru itaida atguojušuo sajiuta izradejuse.
Šopers rypoj
nu kotra kalna
neitralkā (…)
Autobusi, kurūs teik īsādynuots skaiteituojs, vysod ir pustukši, i tys zeimoj divys lītys. Pyrmkuort, mozuok cylvāku nūzeimoj vaira breiveibys laikā i telpā. Īt pruotā, ka varbyut tai reizem jiutās kaids, kas, dzeivuodams Latgolā, izavieliejs vāruotuoja karjeru, bet tymā pošā šaļtī byudams informāts par tū myusu dīnu pasauļa normativū stuovūkli, kas atbolsta tikai steidzeigus i stuovgryudom pylnus autobusus. Ūtrkuort, tys nūzeimoj gon eipašu vaļu, gon, īspiejams, pat vajadzeibu nadaleitu viereibu vērst iz cīši smolkom detaļom – iz individualū i sovdabeigū. Ar tū dūmojūt, ka Raibuo dzeja ir izteikti empatiska (psihologejā lītuotuo jiedzīņa nūzeimē*). Dzejis niansieteiba, kas bīži izapauž dažaidūs (gon personu, gon vidis) tālu kusteibā, ļuove munai skaiteituoja mīsai kustētīs leidza vuordam, šyupuotīs, saspringt, tīktīs iz prīkšu, atsleigt atpakaļ i daudzys cytys lītys. Reizem itaida dzejis volūdys konkretizaceja padora dzeju pat narativu – ruodīs, ka vysa dzejūlī dorbojušūs tālu kusteibu kūpsuma dzejūļa beiguos sasnādz kulminaceju, kas sovukuort dūd dzejūļam kai kūpumam jaunu nūzeimi. Itū dzejis kusteigū īdobu pastyprynoj ari tuos spieceigais skaneigums, kas ir gon latgalīšu volūdys specifikys, gon autora izvielis radeits. Izmontuots gon dabiskais volūdys ritms, gon dažaidu ziļbu saspēle, kas izapauž atsevišķu patskaņu/leidzskaņu izvītuojumā, bīžumā, atkuortuojumā, gon atseviškūs gadīņūs atskaņuos, gon izteiksmis vuordūs, kas bīži aizjam pat vasalu atsevišķu rindeņu.
(…) tok referata laikā
naizīt nu golvys
vakardīnys kupluos kryuts
vui vui vui
iz vīnys guli
nu ūtrys dzer (…)
Poetiskajā volūdā autors ir realists aba taids, kurs atzeist realitati par gona interesantu, kab pīdāvātu tai ari estetiskys eipašeibys. Autors gon īt vēļ tuoļuok i bīži apdzejoj taidu realitati, kū vīns ūtrs dzejnīks varātu pat naatzeit par apdzejuošonys cīneigu.
(…) atsidora vaļā jauni veikali
lītuotas drēbeitis
i draudzeigī
ritualī pakolpuojumi (…)
Taidā veidā mani puorjam sajiuta, ka autors apzynuotai gryb diskreditēt sovu voi sovys dzejis (voi dzejis vyspuor, cīši īspiejams) vierteibu. Voi pīškiert vysim mynātajim pavysam cytu kvalitati. Autors kai pajiemīņus izmontoj gon humoru, gon naivitati, ik pa šaļtei tūmār tekstā īmatūt kaidu kulturviesturisku atsauci voi spūžu ryndu, kab it kai atguodynuotu, ka nav ni idiots, ni bez kuorteiga talanta i, pats golvonais, – ka kotrs vuords ir izvēle, navys namiteiga atsaduršona pret sovu izteiksmis leidzekļu īrūbežuoteibu voi dūmys aprūbežuoteibu.
Maltys nazynomais dzejnīks
ir īsavuicejs
vysys pasauļa dzīsmis
pats nu seve
bez paleidzeibys
voi styngra okuota
spieļoj iz nūspālāta
seņ zynoma
Weltmeister akordeona
staigoj riņčī pa pogosta centru
skrīnīt meitys trejsūlī
pataisit jam
lobuokū vītu (…)
Simboliski, prūtams, ari pistacejis var byut gon reizē cīši duorgi rīksteni, gon pasakļaut taidam naestetiskam procesam kai grauzšona i čaumolu spļaušona zam sūleņa. Autora dzejā pasaruoda izteikta konkreteiba – darbeibuos, vītuos, lītuos, kas jau īprīkš mynātys dzejis faktologiskuos dobys kontekstā. Ite juomiņ ari tys, ka abstraktī, “lelī” jiedzīni bīži pasaruoda, kab paskaidruotu “mozuos” lītys (na ūtraiž, kai īrosts). Voi tys diskreditej lelūs, fundamentalūs jiedzīņu vierteibu voi dūd tim jaunu, ciļviecisku dimenseju – tys kotram skaiteituojam juoizlem pošam. Daleji nui, bet koč kaidā mārā tei ir ari volūdys dobys pietnīceiba – raudzeišona rast veidus, kai kotra subjektivuo, cīši personeigi izjustuo pīredze sasasauc ar škītami objektivajim, vysim saprūtamajim nūjāgumim. Itaidys dzeivys, dzilis pīredzis prīškā mynātī “lelī” jiedzīni pat zaudej sovu pīsaisti realitatei – palīk par smīkleigi tukšu skaņu blokus tam, kas varbyut nav ni cāls, ni augstuokajai estetikai pīdereigs, bet vysmoz ir dzeivs.
Muna romantika ir tei
kod vodku nu soltaunīka izjamu
iz greidys kopu svecis rozlīku
tod gaidu tevi
plyks
Ari piec formys kruojums ir kai plyustūšs ceļš, kas, lai ari nasasuoc ar poša autora dzejūli, it kai pīsīnūt dzejūli vysai latgalīšu dzejis tradicejai, bet vāluok gon — caur mynātū kusteibu, kuru padora izteiktuoku ari tys, ka nivīnam dzejūļam nav nūsaukuma i šaļtim vīns dzejūļs pat namonamai puorplyust ūtrā. Ritms, skaņa, tāli, kas atsakuortoj i papyldynoj vīns ūtru, veidoj atmosferu, kas saista kūpā atseviškus dzejūļus, kurus nasaista kūpā nikaida radzama struktura. Tys veidoj ari golvonū kruojuma kompoziceju, saturūt vysus atseviškūs dzejūļus kūpā.
Siežu autobusā
salauztā krāslā
reiz par godu
ir juonūbrauc da sātai
nazkur smird piec benzīna
nazkas aizkūž kotletus (…)
Vysbeidzūt, mani pīsaisteja interesantuo politiskuo poziceja, kurā autors sevi nūlīk. Jis ir kai Latgolys viestnīks gon puorejai Latvejai, gon Latgolai pošai. Interesanta ir autora izvēle gruomotu padareit par latgalīšu volūdys vuiceišonys reiku puorejai Latvejis sabīdreibai. Tys varātu tikt skaiteits par vysai pragmatisku sūli, līkūt sovim tekstim sasnīgt plašuoku mierķauditoreju, bet poša dzeja paruoda tū, ka autoram ir ari izvārsta filozofiska nūstuoja pret it kai problemsituaceju. Autoru es gon radzu na kai aktivistu, bet muokslinīku-nūvāruotuoju, kas sovā daiļradē neitralā veidā dekonstruej apleicejū realitati.
Vīneigais dzimtinē
palykušais safari
šudiņ ir cīt
hmmm taitod čiuli
cyku bēris
brauks filmēt pi mysu
ot ta beidzūt byus prīca
ot ta beidzūt ruodeisim jūkus
symt vīntuleibys godu atpakaļ
viņ atguodoju kai smiejūs (…)
Prūtams, identitatis vysod ir iztāluotys, partū, dekonstruejūt kaidu, tuos maklātais kods vysod izaruoda vysai izškeids. Bet Latgolys i Latvejis gadīnī, kas “Pistacejis” rynduos it kai identificej i definej vīna ūtru, tys līk aizadūmuot par tū, kaidu realitati mes konstruejam, parkū tei mums ir vajadzeiga taišni itaida. Partū sovā ziņā kai vīnu nu kruojuma aizdavumim saredzieju ari stereotipu gaisynuošonu. Tūmār juosoka ari, ka tys, kū es autora dzejā saredzieju kai beidzami eistū i unikalū, beja pats cylvāks – tys, kas dažaidūs kasteišu i stereotipu kategorejā vaira naītylpst.
* Empateja kai spieja izprast ūtrys personys stuovūkli nu ituos personys perspektivys. Vairums pietnīku atzeist, ka itaida īsajusšona nūteik apzynuotā i naapzynuotā leiminī, ar sovu mimiku i kusteibom atspīgelejūt ūtru personu.


text:
20. oktobrī pīcu godu ēterā skaniešonys jubileju svieteja Latvejis Radejis latgaliskuokais raidejums “Kolnasāta”. Pyrmū reizi radejis viļņūs raidejums izskanēja 2012. goda 20. oktobrī, itūs godu laikā kotru sastdīni prīcynojūt ar Latgolys personeibu i nūtikšonu stuostim, izgleitojūt par regiona kulturviesturi i popularizejūt latgalīšu volūdu.
Pīcūs godūs raidejums palics par sastdīnis vokoru sabīdruotū vysā Latvejā – paleidziejs veicynuot Latgolys kulturvidis, vierteibu i tradiceju saglobuošonu i atteisteibu, pīduovuojs klauseituojim pasavērt iz regionu caur interesantim i īdvasmojūšim Latgolys personeibu stuostim, unikalū volūdys boguoteibu i īsaklauseit latgalīšu redzīņūs. Taipat “Kolnasāta” aktivai īsasaista sabīdryskajuos nūtikšonuos, par pīmāru, naseņ, oktobra suokuos, kod nūtyka III pasauļa diktats latvīšu volūdā, pīduovuoja raksteit I pasauļa diktatu latgaliski. Raidejums izapeļnejs na tik radejis klauseituoju atzineibu, nu ari vairuokkuort sajiems Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” nominacejuos par latgalīšu volūdys i Latgolys populariziešonu.
Svātku raidejumā pīsadaleja latgaliskajā kulturvidē zynomi cylvāki – muziki Normunds Zušs i Mārteņš Strods, vīglatlete Gunta Latiševa-Čudare i latgalisku projektu vadeituoja Edeite Husare, kab draudzeigā atmosferā pīsadaleitu vaicuojumu-atbiļžu spēlē par “Kolnasātys” viesturi i Latgolu, kai ari nūskaidruotu, kurs ir vyszynūšuokais.
Raidejuma veiduošonā pīsadalejuši i vys vēļ pīsadola daudzi Latgolys kulturvidē zynomi cylvāki – literaturzynuotnīks Valentins Lukaševičs, muzikis i sabīdryskais aktivists Arņs Slobožanins, muzikis i reklamys specialists Aigars Runčis, žurnaliste Daira Zīle, literate Ilze Sperga, žurnaliste Justīne Savitska, literats Oskars Orlovs i cyti. Itūšaļt raidejumu voda etnomuzikologs i muzikis Ēriks Zeps, bet producej Vineta Vilcāne, kura bejuse ilggadieja latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv redaktore. Nu 2017. goda suoku raidejums teik veiduots Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studejā Rēzeknē.
“Kolnasāta” ir pyrmais i pagaidom vīneigais raidejums latgaliski, kas regulari skaņ Latvejis Radejis 1 ēterā vysys vaļsts FM puorkluojumā. Pyrma tuo vaira kai 20 godu Latvejis Radejā 4 skanēja žurnalista Bronislava Spridzāna veiduotais raidejums “Latgolys Vuords”. Ideja par latgaliski skanūšu raidejumu Latvejis Radejis 1 ēterā roduos, kod sabīdreibā tyka pīvārsta pastyprynuota viereiba vaļsts atbolsta pīsaistei latgaliski veiduota satura i latgaliski raidūšu medeju atbolstam.


text:
Latgalīšu grupa “Unknown Artist” pīduovoj jaunu dzīsmi “Fenikss”.
Grupa stuosta, ka dzīsmis vuordi ir jimti nu, īspiejams, realu nūtikšonu. Tei humoristiski, tok tymā pat laikā spieceigi stuosta par aktualu problēmu latvīšu vydā – atkareibu nu treis septeitnīku gaideišonys, “gruomotu lasiešonys” (atsauce iz spēli “Book of Ra”, kur, lai sajimtu vinnestu, vajag dabuot gruomotys) i vysaidys cytaidys naudys izškierdiešonys, lai, nikuo nadorūt, atrostu skreini, kas pylna ar naudu. Dzīsme nikaidā gadīnī nanūmalnojūt itū padariešonu, tei vīnkuorši par tū stuosta.
“Unknown Artist” ir grupa nu Upeitis, kas dybynuota 2014. godā. Pa itū laiku jī izdavuši 4 dzīsmis, nūspieliejuši naskaitamus balus i pīsadalejuši vysaiduokūs festivalūs. Atsauceiba asūt loba, partū ka, cik zynoms, cytys jaunu puišu grupys Latgolā pagaidom naasūt.


text:
Eliezers Ben-Jehuda
Eliezers Ben-Jehuda (žydu: אֱלִיעֶזֶר בֶּן-יְהוּדָה; anglīšu: Eliezer Ben-Yehuda; 1858.07.01 — 1922.12.16) — myuslaiceiguos žydu volūdys (vaļstiskuos volūdys Izraelī) atjaunynuotuojs. Ideja ap senejuos žydu volūdys kai nacejis volūdys atdzimšonu E. Ben-Jehudai atsaroduse vuicūtīs školā Latgolā, Daugpilī.
Biografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
E. Ben-Jehuda dzims Boltkrīvejā, Lužkūs. Senejūs žydu volūdu vuicejīs nu 3 godu vacuma, skaitejs Toru, Mišnu i Talmudu. Vuicejīs vītejā žydu parapejis školā, piečuok laidīs iz Latgolu. Byudams škoļnīks Daugpilī, skaitejs laikrokstu "Ha-Shahar" žydu volūdā, i tai jam atsarads dūms, ka senejuos žydu volūdys atdzimšona Izraeļa zemē varātu vīnumeiguot žydu diasporys i apsorguot žydus nu asimilacejis.
Piec Daugpiļs školys beigšonys laidīs iz Parižu studātu Sorbona universitetā. Cyta vydā tī studiejs žydu volūdu i idzierds juos runojamū formu. Tys da gola ītyvcynuojs Ben-Jehudu, ka žydu volūdys kai nacejis volūdys atdzimšona irā praktiskai varama. Nu Pariža laidīs iz Aļžiru i ar vītejim žydim runuojs senejūs žydu volūdā, dabuodams lobys praktikys kasdīneigajā runā.


text:
Otkon ir daguojs laiks, kod varom runuot latgaliski na tikai satuos voi ar solys ļaudim, bet arī pogostu īstuodēs, Skoluos, oficiāluos sanuoksmēs. Varom veiduot televīzejys puorraidis, runuot latgaliski pa radio, drukuot avīzis, gruomotys. Kod smolkim i na vysod taisnim sūleišim, bet dzymtuo volūda atsagrīžos Latgolys sadzeivē i kulturys aprite.
Leidz šam latvīšu austrumu pusis muosa, kura davuse nūsaukumu Latvejys zemei, tautai i vaļstei, bīži ir palykuse aizmiersta voi nasaprosta. Aizmiersteiba sakņojās garajā (voi zynom, kū Latgolai nese 1561., 1629., 1772., 1802., 1865. gods?) Atšķierteibā nu puorejūs latvīšu nuvodu. Nasaprasšonys (bīži - nagribiešonys saprast) pamats ir zynuošonu voi objektīvys attiksmis tryukums pret zylīm azarim nūsātu molu, kurys dzeivuotuoji arī piec 1917. goda atpakaļapsavīnuošonys ar tautīšim gribēja runuot, raksteit, skaiteit gruomotys, lyugt Dīvu, dziduot dzīsmis poši sovā volūdā, bet na puornūvoda latvīšu meilē. Dīmžāl aizmiersšona i nasaprasšona bejuse na tikai nu svešu varu pusis vīn.
Par kū naasam, pīmāram, vuicejušīs par tautys atmūdys īzvaneituojim Latgolā - sakstagalīti Franci Trasunu, nautrānīti Nikodemu Rancānu, makašuonīšim Franci Kempu, Valereju Seili, leiksnīšim bruoļim Skryndom (par taidim pošim "agreimajīm ceiruļim" nu cytu Latvejys molu - Juri Alunānu, Andreju Pumpuru, Krišjani Valdemaru, Ati Kronvaldu, Jēkabu Zvaigznīti tak runojam)? Par kū īpasazeistam, pīmāram, ar Neredzīgo Indriķi, bet klusejam par Andryvu Jurdzu? Par kū napazeistam Latgolys literātus Naaizmierstuli, Aļbertu Sprūdžu, Aleksandru Garanču, Meikuļu Apeļi, Augustu Egluoju, Martu Skuju, Mareju Andzāni, Madsolys Juoni, Ontuonu Rupaini, Juoni Klīdzieju (vuicomēs tak par A.Leitanu, Apsišu Jekabu, Ausekli, A.Saulieti, J.Janševski, E.Dinsbergu, brāļiem Kaudzītēm, E.Birznieku - Upīti - atškireigu laiku i kvalitatis rak- steituojim nu puorejus Latvejys nūvodu)? Vuicomes par pyrmūs latviskūs gruomotu sastuodeituojim puornūvoda latvlšim K.Fīrekeru, G.Manceli, E.Gliku, Veco Stenderu, bet pat napīminom Juoni Lukaševiču, Jezupu Akeleviču, Tomašu Kosovski, Jezupu Macileviču, Juoni Kurminu - taidu pošu gruomotu guoduotuojus Latgolys latvīšim.
Skaitom par periodiskīm izdavumim "Mājas Viesi", "Sētu, Dabu, Pasauli", "Pēterburgas Avīzēm", bet nicik nadazynojam par Gustava Manteifeļa kalendarim, F.Kempa "Daugovys" kalendarim i pyrmū latgalīšu avīzi "Gaisma", Kazimera Skryndys "Dryvom". Runojam par Valkys, Valmīrys školuotuoju seminarim, bet klusejam par faktiski pyrmū augstuokū muoceibu īstuodi Latvejys teritorejā - Kruoslovys goreigū seminaru (1757-1844).
Niu asam ceļa suokumā i otkon vyss ir pošu rūkuos. Voi breiveibu izmontuosim sovstarpeju vaiņu mekliešonai, voi ari saprassim, ka mums vēļ garš kūpeigs ceļš ejams?
Pruots nav mīreigs, dūmojūt ari par latgalīšu literarū (rokstu) volūdu. Zynu, ka daļa latvīšu breineisīs kai nazkod, dieļ kuo mums vajadzeigys divys raksteibys. Cyti sirdeisīs, kod naatrass latgalīšu literarajā raksteibā vysa, pi kuo pīrosts dzymtajā izluksnē, voi kod tamā vīna voi ūtra forma izaruodeis cytaiduoka, nakai teik runuots poša sāta. Voi iz prīšku miusam byus gona īcīteibys i sapratnis?
Par vīnu gon asmu drūša: cik labi spēsim īsavuiceit sovu senču volūdu, cik svareigs mums izaruodeis myusu latgaliskais montuojums, tik ari augsim pošcīņa, leidz ar tū - pīsajimsim spāka i tāvu zemis mīlesteibā. Par tū, ka, atsasokūt nu bierneibys svātumu, nulidzūt sovu tāvu i muoti, vāļ nikur iz pasauļa nivīns nav palics par īgivieju...
Lideja Leikuma
1993.gods


text:
pavuordis »
Pošizzinis paleigs – Ilmāra Meža gruomota “Latviešu uzvārdi arhīvu materiālos: Latgale”
Roksta autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv 2017. goda nūgalē dīnys gaismu īraudzeja Ilmāra Meža gruomota “Latviešu uzvārdi arhīvu materiālos: Latgale”*, kas tyka gataveita pīcus godus i jau pyrma izdūšonys pīsaisteja ļaužu viereibu. Tys laikamSkaiteit vaira »
Reigā nūtiks gruomotys par Latgolys pavuordem attaiseišonys svātki
30. janvarī 15.00 Latgolys puorstuovnīceibā Reigā nūtiks viesturnīka, geografa i demografa Ilmāra Meža izstruoduotuos vuordineicys “Latviešu uzvārdi arhīvu materiālos: Latgale” attaiseišonys svātki, informej Latvīšu volūdys agentura. Vuordineicā atrūnams gondreiž 4000 latgalīšu pavuoržu saroksts, kotrai dūmūt izplateibys raksturuojumu,Skaiteit vaira »
Izdūta Ilmāra Meža gruomota par pavuordem Latgolā
Izdūta viesturnīka, geografa i demografa Ilmāra Meža izstruoduotuo vuordineica “Latviešu uzvārdi arhīvu materiālos: Latgale”, viestej informaceja Latvīšu volūdys agenturys sātyslopā. Vuordineicā atrūnams gondreiž 4000 latgalīšu pavuoržu saroksts, kotrai dūmūt izplateibys raksturuojumu, daudzom ari nūzeimis skaidruojumu. VēļSkaiteit vaira »
Latgolys pogostu īdzeivuotuoji i pavuordis: Aulejis i Izvolta pogosti
Aulejis pogosts Aulejis pogosts atsarūn tuolā dīnvydaustrumu Latgolys styurī i niule ir vīns nu 10 mozajim Kruoslovys nūvoda pogostim. Tys ir ar daudzim skaistim azarim svieteits pogosts, i pat pogosta rūbežys leluokūtīs īt gar azarim –Skaiteit vaira »
Latgolys pogostu īdzeivuotuoji i pavuordis
Baltinovys, Škilbanu i Brīžucīma pogosti Itī treis nu jau nalelī i viesturiski saisteitī pogosti atsarūn Zīmeļaustrumu Latgolā pi pošys rūbežys ar Krīveju, bejušajā Bolvu rajonā. Nasaverūt iz tīšū tyvymu Krīvejai, pogosta īdzeivuotuoju lelais vairuokumsSkaiteit vaira »


text:
Datu puorlaidis protokols
Datu puorlaidis protokols (anglīšu: protocol, data transmission protocol; krīvu: пpoTokoл пepeдaчи дaHHыx; latvīšu: protokols; datu pārraides protokols) — diveju ītaišu sovā vydā dasarunuoti nūsacejumi ap tū, kaidam vajag byut puorlaižamūs datu formatam.
Kab nūtyktu datu puorlaide iz vyds sevkuru diveju ītaišu, jom pyrma tuo sovā vydā vajag dasarunuot ap protokolu.
Ītaisis, kurys dasarunoj ap protokolu, var byut, pīvadumam:
- dators i drukaunīks;
- dators i dators;
- dators i servers;
- dators i maršrutātivs
i leidz.
Datu puorlaidis protokols nūstota:
- kaidu klaidu puorvēris atmeju ītaisis lītuos i voi vysā lītuos (pīv., puorvēris skaitlis, kura juo atmeja/kaida formula);
- kaidu datu samīgšonys metodu lītuos i voi vysā lītuos (pīv., "zip" lelim failim puorsyuteit caur iņternetu, LAN voi WAN);
- kai syuteituoja ītaise paviesteis, ka beiguse zinis syuteišonu (in a zynuošonuos davodā (Communications port) lītuos pagluobis kanalu, serejeigaji (USB) puorlaidei lītuos suoku i nūstuošonys skaitus);
- kai dabuojieja ītaise paviesteis, ka dabuojuse zinis;
- datu puorlaidis dreizums (bodūs voi bitūs);
- ci puorlaide byus sihroniska, ci asinhroniska;
i leidz.
Protokolā taipoš var byut paradzāti pruoteigi pajiemīni datu puorlaidis klaidom aptikt i pareizajim datim atjaunynuot, taipoš pajiemīni datim šifrēt i atšifrēt.


text:
danči »
Pyrmūreiz nūtiks Storptautyskais folklorys deju festivals “Lipa kust”
Nu 22. da 26. augusta Zīmeļlatgolā nūtiks pyrmais Storptautyskais folklorys deju festivals “Lipa kust”, kurymā pīsadaleis folklorys kūpys nu Latvejis, Lītovys, Rumanejis i Slovakejis, daņču vokorūs, meistarklasēs i koncertūs paruodūt Eiropys tradicionalūs deju daudzveideibu.Skaiteit vaira »
Folklorys kūpa “Dyrbyni” aicynoj iz pavasara daņčim
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynoj dasavīnuot Daugovpiļs nūvoda Kulturys centra “Vārpa” folklorys kūpai “Dyrbyni” kūpeiguos dzīsmēs i daņčūs. Pasuokums nūtiks 20. aprelī 19.00 Daugovpiļs nūvoda Kulturys centrā “Vārpa” Dūbelis īlā 30, Daugovpilī. Meitys aicynuotysSkaiteit vaira »
Daugovpilī rudiņa sezonu atkluos ar tradicionalajim daņčim
6. oktobrī 18.30 Daugovpiļs nūvoda kulturys centrā nūtiks bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) Daugovpiļs biroja i folklorys kūpys “Dyrbyni” reikuotais pasuokums “Rudiņa danču i dzīsmu vokors”, informej LgSC puorstuove Gunta Nagle. Bīdreiba “Latgolys StudentuSkaiteit vaira »
“Vīteri” aicynoj jaunū godu īskandynuot ar daņčim
Folklorys kūpa “Vīteri” aicynoj iz jaunuo goda īskandynuošonu 10. janvarī 19:00 stuņdēs Rēzeknis 1. vydsškolys aktu zalā. Leidz 20:00 īeejis moksa ir 0,70 €, vieļuok 1,40 €Skaiteit vaira »
Daņči Daugavpilī
“Latgolys Studentu centra” Daugavpiļs birojs i folklorys kūpa “Dyrbyni”aicynoj iz daņčim 16. oktobrī. Varēs izakusēt, īsavuicēt kaidu jaunu deju sūli i vīnkuorši aktivi kūpā pavadeit rudiņa vokoru. Suokums 18:00 Daugavpiļs nūvoda Kulturys centrā “Vārpa”Skaiteit vaira »
Daņči Daugavpilī
18. septembrī 18:00 Daugavpiļs nūvoda kulturys centrā “Vārpa” nūtiks latgalīšu daņči. Byus lobuok ļustēt, ka kuojuos byus ārtys kūrpis i kerzinē kaids gordums, kū dakūst pi čaja, ka doncojūt energejis apsatryukstSkaiteit vaira »
Rūžupē nūtiks daņču muzykantu saīts
Rūžupis estradē 16. augustā 20 stuņdēs nūtiks daņču muzykantu saīts-konkurss. Itaids pasuokums teik reikuots jau 18. reizi, i tei ir loba īspieja dzierdēt i īpazeit vēļ nadzierdātys i jaunys grupys, kai ari ļustēt kūpā ar jauSkaiteit vaira »
Īdoncoj pavasari ar “Vīterim”
Folklorys kūpa “Vīteri” i “Latgolys Studenta centra” jaunīši aicynoj rēzeknīšus iz pavasara īdoncuošonu 18. aprelī 19:00 stuņdēs “ZeimulīSkaiteit vaira »
Aun kuojis i nuoc pulceņā
Pavasars ir laiks, kod gribīs fiziskys aktivitatis, ka nav laika skrīt ci īt iz sporta zalu, lobs rysynuojusm ir daņči. Byus lobuok ļustēt, ka kuojuos byus ārtys kūrpis i kerzinē kaids gordums, kū dakūst piSkaiteit vaira »
Latgalīšu danči Daugovpilī byus vēļ
Ituo gods 17. oktobrī Latgolys Studentu centrs kūpā ar Daugovpils nūvoda Kulturys centra folklorys kūpu „DYRBYNI” vysus kojuos nūsolušūs i doncuot grybūšūs pulcynuoja vīnuvīt – Daugovpiļs nūvoda Kulturys centrā „Vārpa”. Lela prīca beja parSkaiteit vaira »


text:
Nailgi pyrma ļusteiguos leiguošonys i Juoņa dīnys raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej Stiernīnē, kur jau vairuokus godus dzeivoj labi zynomais koru dirigents Juoņs Grudulis. Kab dazynuotu, kai paīt itaida muzykala cylvāka kasdīna i kai Juoņs Grudulis svietej Juoņa dīnu, pi energiskuo kunga nūbrauce Laura Sondore-Strode.
Juoņs Grudulis ar muzyku saisteits jau nu jaunu dīnu. Jamūt pīmāru nu bruolāna, jis muzykys školā suoce vuiceitīs saksofona spēli. Sovpus, suocūt vuiceibys Rēzeknis muzykys vydsškolā, jis jau struoduoja par muzykys školuotuoju i koru dirigentu.
Vysspūdruok Juoņa Gruduļa vuords saisteits ar veiru kori “Olūts”, kurū jis pats izveiduojs 1979. godā Viļānūs. Dirigenta sīva Ilze atkluoj, ka veira profeseja ir cīši gryuta, partū ka viņ ratais apjādz tū dorbu, kas juoīgulda, kab sasagataveitu mieginuojumim.
Gruduļu saimei ir ari sovys Juoņa dīnys svieteišonys tradicejis. Sīva Ilze parosti vyn vaiņukus, sovpus pats Juoņs vysod rauga leiguot da reita gaismys.


text:
Vakar pēc saulis kalendera Latvejā beja Meteņa dīna, kas zeimoj pavasara atīšonu i Jauna goda suokšonūs. Bet piec katuoliskuos tradicejis, Meteni byus viņ 8. martā, deļ tuo itū šaļti vysu lobuok izmontuot pādejū zīmys prīcu baudeišonai. Jamūt īdvasmu i pīmāru nu rēzeknīšim, ari reidzinīkus LgSC aicynoj iz kūpeigu slēpuošonys vokoru!
Sasatikšona ūtardiņ, 8.02. iz 17:45 Tonis birojā Reigā (atsarūn ite), kab sasatiktu i pēc tom kūpeigi brauktu iz Uzvorys parka slēpuošonys trasi. Tonis birojā pyrma tam paradzāta teoretiska nūdarbeiba par slēpuošonys sporta veidu (kab slēpuotuoji ar mozuoku pīredzi ari varātu sasajust pilnvierteigi) i sylta čaja kruška ašņa īkustynuošonai! (Ka navar paspēt iz Tonis biroju, tod sasatikšona Uzvorys parkā varātu byut iz 19:15-19:30).
Trasis izmontuošona bez moksys, bet slēpu nūma 3,00 LVL stuņdē.
Vaira dazynuošonai: http://www.slalom.lv/index.php?idp=86
Ka ir vaicuojumi, tod roksti edeite@inbox.lv ci zvoni 29509672.
Bīdreibys 2008.- 2011. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs, i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu.


text:
Bivalvia - Pectinida - Pectinoidae
PaleoDB taxon number: 59699
Belongs to Chlamys according to M. A. Kosnik 2002
Sister taxa: Chlamys (Anatipopecten), Chlamys (Azumapecten), Chlamys (Camptochlamys), Chlamys (Camptonectes), Chlamys (Chlamys), Chlamys (Leochlamys), Chlamys (Mimachlamys), Chlamys (Miyagipecten), Chlamys (Radulopecten), Chlamys (Scaeochlamys), Chlamys (Swiftopecten), Chlamys anapleus, Chlamys angsanana, Chlamys antiaustralis, Chlamys ashiyaensis, Chlamys asper, Chlamys asperrimus, Chlamys badenpowelli, Chlamys bartschi, Chlamys bellicostata, Chlamys biarritzensis, Chlamys biddleana, Chlamys bifrons, Chlamys branneri, Chlamys cacawensis, Chlamys caillaudi, Chlamys calkinsi, Chlamys carinata, Chlamys choctavensis, Chlamys cinnabarina, Chlamys clarkeana, Chlamys cookei, Chlamys corteziana, Chlamys curvivarians, Chlamys cushmani, Chlamys decemnarius, Chlamys decussata, Chlamys deshayesii, Chlamys dringi, Chlamys egregius, Chlamys eupatagonicus, Chlamys exaratus, Chlamys feddeni, Chlamys fenestratus, Chlamys funebris, Chlamys grossouvrei, Chlamys hertleini, Chlamys hodgei, Chlamys hupeanus, Chlamys indecisa, Chlamys ingeniosa, Chlamys jamviniensis, Chlamys janiroides, Chlamys kebolintangensis, Chlamys kotaklensis, Chlamys kotorana, Chlamys kumanodoensis, Chlamys lentiginosa, Chlamys lowei, Chlamys matchgarensis, Chlamys mediacostatus, Chlamys menkrawitensis, Chlamys mercuria, Chlamys milvus, Chlamys miurensis, Chlamys nisataiensis, Chlamys nuwokensis, Chlamys opuntia, Chlamys palmyrensis, Chlamys peroni, Chlamys picoensis, Chlamys picta, Chlamys portoricoensis, Chlamys praenuncius, Chlamys proavus, Chlamys rollei, Chlamys rubida, Chlamys ruschenbergerii, Chlamys sanctiludovici, Chlamys sanguinolenta, Chlamys scabrellus, Chlamys sespensis, Chlamys seymouri, Chlamys shitakaraensis, Chlamys sokolovi, Chlamys solea, Chlamys splendens, Chlamys squamosa, Chlamys substriata, Chlamys talahabensis, Chlamys tamurae, Chlamys tenuicostatus, Chlamys textoria, Chlamys titirangiensis, Chlamys tjaringinensis, Chlamys wahtubbeana, Pecten (Chlamys) alexandri, Pecten (Chlamys) articulatus, Pecten (Chlamys) caloosensis, Pecten (Chlamys) eboreus, Pecten (Chlamys) erlangeri, Pecten (Chlamys) prototranquebaricus, Pecten (Chlamys) rogersii, Pecten (Chlamys) santamaria, Pecten (Chlamys) satoi, Pecten (Chlamys) tauroperstriaus, Pecten (Chlamys) thompsoni, Pecten (Chlamys) waylandi
Ecology: stationary epifaunal suspension feeder


text:
2017. godā ar jyusu finansiālu un materiālu paleidzeibu,
dorbu un lyugšonom:
*uzturāta kōrteibā Stērnīnes bazneica un tōs teritorija;
*nūsyltynōti bazneicas bēneņi;
*izgatavōti dubultlūgi sakristejom un tūrņu telpom;
*izgatavōtas siltynōtas dubultdurovas īejai;
*īreikōta apsildeišonas sistēma.
Vysa goda garumā paļdis jyusim vysim, kas jebkaidā veidā esit atbalstejuši myusu bazneicu!
Īpaša pateiceiba vysim apkures, elektreibas, syltynōšonas remontu meistarim, paļdis amatnīkim, kuri izgatavōja lūgus un durovas.
Paļdis vysim zīdotōjim un sponsorim, īpaši pīmynūt jau myužeibā asūšū Ontonu Zalānu.
Paļdis tīm, kuri ikdīnā strōdoj bazneicā, īpaši Naurim Lozdai un jō komandai.
Paļdis tīm, kuri svātku reizem sagatavoj dīvnomu.
Par zīdu kōrtōjumim paļdis Marijai Pastarei un vysim zīdu audzātōjim.
Par snīga teireišonu paļdis Annai Eidukai.
Par Zīmsvātku kaladu daleišonu paļdis Helēnai un Annai.
Paļdis vysim mozajim un lelajim kūra dzīdōtōjim un mūziķim, īpaši diriģentam Gruduļu Jōņam.
Paļdis ministrantim un procesijas daleibnīkim.
Paļdis Mōrteņam Gruduļam par bazneicas mōjaslopas uzturēšonu.
Par vysa veida atbolstu pateiceiba Varakļōnu nūvoda pašvaldeibai un pogostam, vadeibai un darbinīkim.
Pateiceiba par jyusu lyugšonom.
Paļdis Dīvam, paļdis ļaudīm!


text:
Petanks
Petanks (praņcīšu: pétanque) — Provansa praņcīšu nacionaluo sporta atmeja, bumbuļu svaideišona.
Aprakstejums[pataiseit | labot pirmkodu]
Kaitys snāgs irā diveju komandu kaitaunīkim 15 reiz 4 m pluota laukumeņā pa ailei voda metaliņus bumbuleišus raudzeit dastumt sovu bumbuleiti kai varams tyvuok da kūciņa bumbuleiša — košoneta (praņcīšu cochonnet — cyuceņa). Pi tuo, metaliņam bumbuleišam nabreiv aizgiut košoneta, tok sasaveicieja bumbuleiti jis var izsist nu vītys, kab puorstumtu jū tuoļuok nu košoneta. Kaita tuoļuojās da 13 ocu.
Petanku var kaitavuot sevkotrā laukumeņā: smiļkšuotā, gruntātā, žvyruotā i t. t. Pyrma kaitys suoku kaitaunīki aizzeimoj itū laukumeņu pa nūstateitajim mārim.
Bumbuļu māri i svors:
Kaitaunīku skaits komandā: 1—3, komandys kaitavoj vysaidūs sadorūs. Vacuma aprūbežuojumu navā.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Petankam leidzeigys kaitys beja jau Senejā Grekejā i Romā. Eladā parostai izlītuoja opolus akmiņus i lumdynuojuos tuoļsvīsšonā, a romīši svaideja ar dzeļzi apkoltus kūciņus bumbuleišus kurs taisnuok ītruopeis.
Piec Romys imperejis krisšonys itei kaita beja aizmiersta i atdzyma viņ Vydslaikūs ar pasauku ([Test-Praņcīšu volūda|praņciskai]] bouleurs. Jei tyka taida populara, ka XIV godusymtā beja nūlīgta, kab pavaļdini aizajimtu ar nūdareiguokom sporta atmejom - fehtuošonu voi lūksaušonu.
Koč i bejuši nīlūgumi, kaita atguojuse da myusu dīnu. Vysaiduos formuos, ar vysaodom pasaukom, jei ekzistej vysaiduos Vydsjiuru vaļsteibuos, taipoš Lelbritanejā. Niulejā atmejā petanks atsaroda 1907 godā.
Petanka kaitaunīki sasaškeiruši Vydtautyskajā petanka asociacejā.


text:
12. martā nu 10.30 da 17.00 Latvejis Nacionalajā bibliotekā izstuodis “Nevar nerakstīt” ītvorūs nūtiks Latgolys dīna.
Jau 10.30 pasuokums tiks atkluots kūpā ar Rogovkys ļaudim. Tam sekuos daņči i dzīsmis ar folklorys kūpu “Upīte”, kai ari Latgolā taiseita kina, darbneicys ar Ludzys omotnīku centra meistarim, virtualuos spēlis par Latgolys kulturys montuojumu, kai ari tradicionalī iedīni nu bīdreibys “Latgolys golds”.
11.20 komedeju “Ontans i Anne” ruodeis Baļtinovys nūvoda teatris “Palādas”, piečuok paradzāti Latgolys Studentu centra literari muzykalī prīšknasumi “LaLaDra”, Luisa Kerola gruomotys “Alise Breinumu zemē” skaiteišona kūpā ar gruomotys veiduotuojim, kai ari otkon daņči i dzīsmis ar folklorys kūpu “Upīte”.
Pasuokuma nūslādzūšajā daļā paradzāti akademiski lasejumi, veļteiti latiņu drukys aizlīgumam Latgolā 19. gs. ūtrajā pusē i Latgolys kulturys renesaņsei. Pīsadaleis dzejneica i žurnaliste Anna Rancāne, Reigys Augstuokuo religejis zynuotņu instituta profesore Dr. philol. Skaidreite Kalvāne (muosa Klara P.I.J.), Daugovpiļs Universitatis asociātais profesors Dr. hist. Henrihs Soms, LNB Ratūs gruomotu i rūkrokstu nūdalis golvonuo bibliografe Lilija Limane, Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatis Baltu volūdnīceibys katedrys profesore Dr. philol. Lideja Leikuma, Rēzeknis Tehnologeju akademejis profesore Dr. philol. Ilga Šuplinska.
Pošuos beiguos ar muzykalu prīšknasumu vysus prīcynuos postfolklorys grupa “Rikši”.


text:
Posts Tagged ‘Nikolajs Jakovlevs’
The Major List: Latvian league roster applications
This article(let’s be modest, this list) reveals approximately 70% of all the players, who will step on the ice for a Latvian league game next season. Today a list of roster applications was published in Sporta Avize. However, HK Ogre and Lithuanian Orakulas Vilnius have not submitted applications as of yet.
HK Ozolnieki/Monarhs
The team has not added a single player to the roster, the teams will still consist of veteran Latvian players, who have played for Ozolnieki/Monarhs (Vilki Riga, HK NIK’s Brih Riga) for many, many years. Naturally, team also includes several younger players, like Kristaps Stigis or Aldis Pizans.
HK Ozolnieki/Monarhs roster:
Metalurgs Liepaja-2
Metalurgs farm club has only a couple of minor additions, but most of the new faces on the Metalurgs Liepaja-2 roster will come from the Metalurgs U18 team.
Metalurgs Liepaja-2 roster:
DHK Latgale
DHK Latgale roster:
Zemgale
Zemgale roster:
SK LSPA/Riga
SK LSPA/Riga roster:
Prizma Riga
Prizma Riga roster:
Written by Didzis Rudmanis
August 24, 2010 at 10:44
Posted in Latvian league
Tagged with Aigars Mironovics, Aigars Pauce, Aldis Pizans, Aleksandrs Kercs, Aleksandrs Siskovics, Andis Abolins, Andrei Lukin, Andrejs Kondrovskis-Kudrjavskis, Andrejs Smirnovs, Andris Vegners, Ansis Brikainis, Armands Holms, Arnis Kusins, Artjoms Ogorodnikovs, Artjoms Sutovs, Arturas Kuzmicius, Arturs Abolins, Arturs Batraks, Arturs Kuzmenkovs, Arturs Sevcenko, Arvis Petunovs, Bruno Zabis, Dags Laucins, Dairis Zarins, Daniel Bogdziul, Daniels Riekstins, Davis Paipa, Deniss Baskatovs, Deniss Martjusovs, DHK Latgale, Dmitrijs Ankudinovs, Dmitrijs Labovskis, Edgars Apelis, Edgars Cuss, Edgars Dzirkalis, Edgars Kurmis, Edgars Opulskis, Edgars Rozentals, Edgars Siksna, Eduards Bullitis, Eduards Zenins, Edvins Kolcins, Egidius Bauba, Egils Kalns, Eriks Bisenieks, Eriks Ozollapa, Filips Plostnieks, Gatis Bruders, Gints Leitis, Hardijs Paradnieks, Henrijs Uzraugs, HK NIK's Brih Riga, HK Ogre, HK Ozolnieki/Monarhs, Imants Lescovs, Ivans Dmitrijevs, Ivans Kokins, Janis Auzins, Janis Kalnins, Janis Liepa, Janis Lukasevskis, Janis Sahno, Janis Vegners, Janis Zarins, Jevgenijs Fjodorovs, Juris Ziemins, Justas Steponaitis, Kalvis Ozols, Karlis Hirss, Karlis Zakrevskis, Kaspars Kragis, Kriss Kupcus, Kristaps Kruze, Kristaps Riekstins, Kristaps Stigis, Kristians Drelings, Lauris Dzerins, Lauris Ziemins, Leonards Rimjans, Livars Lans, Maksims Firsovs, Maksims Krutjko, Maris Dreilings, Marks Zeldess, Metalurgs Liepaja U18, Metalurgs Liepaja-2, Mihails Bogdanovs, Miks Komuls, Mikus Hermanis, Nauris Buskevics, Nauris Grinvalds, Nikita Krilovs, Nikolajs Jakovlevs, Nikolajs Jerofejevs, Ojars Smaukstelis, Olegs Koreskovs, Orakulas Vilnius, Oto Everss, Otomars Plinta, Pauls Hodzko, Pauls Krumins, Pavels Tribuncovs, Peteris Ostosovs, Peteris Pujats, Prizma Riga, Raivis Cimoska, Raivis Turks, Ralfs Barkevics, Reinis Demiters, Renars Kalinovskis, Renars Kazanovs, Renars Zeltins, Renats Vabiscevics, Ricards Berzins, Rihards Grigors, Rihards Kepitis, Rihards Malinovskis, Rihards Strauss, Rinalds Audziss, Rodijs Razmuss, Romans Glazkovs, Romans Sevcenko, Ronalds Burnickis, Ruslans Kurelass, Sandis Saulite, Sandis Sostaks, Sandis Virkstenis, Sergejs Kuznecovs, Sergejs Petuskovs, Sergejs Povecerovskis, Sergejs Tarabrins, Silvestrs Kulins, SK LSPA/Riga, Vadims Miscuks, Vadims Romanovskis, Vadims Sinakovs, Vadims Solovjovs, Valters Freijs, Viktors Lobacovs, Viktors Rutkovskis, Viktors Sorins, Vilki Riga, Vilnis Vabolis, Vitalijs Goncaruks, Vitalijs Gurevics, Vitalijs Lescovs, Vladislavs Balakuns, Vladislavs Dudins, Vladislavs Lescovs, Zemgale


text:
LNT pīduovuos jaunu raidejumu “Atklāj Latgolu ar Kristapu Rasimu”
Nu 26. septembra kotru ūtardīnis vokoru 21.10 televizejis kanalā LNT byus radzams raidejums “Atklāj Latgolu ar Kristapu Rasimu”, informej televizejis puorstuove Raita Celma. Jaunajā raidejumā akters, muzikis i eistyns Latgolys patriots Kristaps Rasims kūpā ar kaidu labi zynomu Latvejis slaveneibu dūsīs aizraujūšā ekskursejā iz Latgolu.
“Tai jau reizem saīt, ka mes naradzam dimantus sovā pogolmā, partū raidejumā dūsimēs tūs vaicuot i puorsalīcynuot, ka Latgola ir cīši boguots nūvods. Nūvodam ir sovs dobys skaistums, tradicejis, inovacejis i sirsneigi cylvāki, kurī struodoj, ceinejās, stuov i kreit par Latgolu, zeimojās, ka ari par vysu Latveju! Koč i asu īdzymts latgalīts, itymā ceļuojumā cīši daudz kū atkluoju sev. I, prūtams, naizpalyka bez puorsteigumu,” stuosta Kristaps.
Pyrmajā raidejumā dzīduotuojs Ralfs Eilands izzynuos, kaidys ir sajiutys, kod puor seju ruopoj ļumeigi veinglīmieži i izmieginuos saceņseibys ar Latgolys rykšuotuojim. Nuokušajūs raidejumūs Latgolu atkluos LNT reita raidejuma “900 sekundes” vadeituoja Kristīne Garklāva i LNT laika ziņu vadeituojs Kristaps Tālbergs, dzīduotuojs Miks Dukurs, aktrise Zane Dombrovska, muzikis Dons, dzīduotuoja Elza Rozentāle, akters Andris Bulis i dzīduotuojs Goran Gora. Raidejums veiduots sadarbeibā ar Vaļsts kulturkapitala fonda finansialu atbolstu.
LNT sātyslopā, izspielejūt interaktivu spēli, byus vareiba izzynuot, cik daudz latgalīša ir kotrā nu myusu, bet sastdīnis reitūs radejā “Star FM” varēs dzierdēt pošu raidejumu veiduotuoju i gostu pīdzeivuotū filmiešonys laikā, kai ari tikt pi vierteigu bolvu, atbyldūt iz eipašim vaicuojumim par Latgolu.
Info:www.lakuga.lv
Karteņa: Juoņs Deinats (nu LaKuGys arhiva)


text:
Meilai gaideisim Tevi iz Latgolys Studentu centra 12. jubileju! Itymā reizē sasatikšonys vīta maineita – Preiļūs 4. novembrī Preiļu jaunīšu centrā “Četri”. Iz sasatikšonu! Leidzeigī roksti:
Itūgod paīt 10 godi nu tuos šaļts, kai sovu dorbu suoce Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv. Tys ir pasaulī vīnaigais portals, kura saturs teik veiduots tikai latgalīšu rokstu volūdā, kas dīnys viestejūt par Latgolys kulturys aktualitatem i latgaliskom nūtikšonom vysā pasaulī. Portalu lakuga.lv 2007. godā izveiduoja jaunīšu bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ar studentu degsmi i […]
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj jaunīšus da 11.augusta dasasaceit daleibai seminarā „Atzolys”, kurs nu 18. da 21. augustam nūtiks gostu sātā „Višķezers”. Seminara “Atzolys” mierkis ir veicynuot jaunīšu aktivu īsasaisteišonu demokratejis i piļsūniskys sabīdreibys veiduošonā, tūs izgleitojūt vaicuojumūs, kuri saisteiti ar socialekonomiskim faktorim i Latgolys regiona sovpateibom. Seminarā pīsadaleis vairuoki eksperti i lektori, uzjiemieji, pošvaļdeibu jaunuotnis darbinīki. Apvuiceibu laikā četru […]
12. martā nu 10.30 da 17.00 Latvejis Nacionalajā bibliotekā izstuodis “Nevar nerakstīt” ītvorūs nūtiks Latgolys dīna. Jau 10.30 pasuokums tiks atkluots kūpā ar Rogovkys ļaudim. Tam sekuos daņči i dzīsmis ar folklorys kūpu “Upīte”, kai ari Latgolā taiseita kina, darbneicys ar Ludzys omotnīku centra meistarim, virtualuos spēlis par Latgolys kulturys montuojumu, kai ari tradicionalī iedīni […]
Jau kurū godu naformalajā, nagudrajā i nanormali glaunajā pasuokumā sovejim i sovejūs sovejim “Tievanānu pavasars” aba “Tievanānu čulans” sasatiks latgalīšu literaturys autori i skaiteituoji, muzykys radeituoji i meiļuotuoji. Tolka, guojīņs da Valna akmiņa i kūpā byušona itūgod 13. i 14. junī, kai jau īrosts, Tievanānūs (Jaunviļānūs). Itūgod „Tievanānu čulans” paīs Raiņa zeimē. Kaids nūstuosts viestej, […]
Kai jau viestejom, LgSC ar sadarbeibys partnerim bīdreibu „Darītājiem”, bīdreibu „Rēzeknes Augstskolas absolventu asociācija” i bīdreibu „Dagne” februarī ir aizsuokusi projektu “Latgales jauniešu drošumspēja un pilsoniskums”. Par itū laiku asam sataisejuši naformalus seminarus Daugovpilī, Dagdā i Rēzeknē. Apvuiceibu laikā ar Latgolys jaunīšim asam diskutiejuši par sovu lūmu pasaulī, par drūsumspieju sovu lāmumu pījemšonā, par pozitivom […]
LgSC nu 16.02.2015. leidz 01.06.2015. eistynuos projekta “Latgales jauniešu drošumspēja un pilsoniskums” aizdavumus. Projektu finansej LR Kulturys ministreja i “Dienvidlatgales NVO atbalsta centrs”. Projekta laikā ir paradzāts reikuot jaunīšim nūdarbeibys par iniciativom, drūšumspieju, pilsūniskuma prasmem, kuru laikā jaunīšim tiks dūta vareiba sajemt konsultacejis i izdareit kaidu lobu dorbu sova, pogosta, nūvoda ci piļsātys lobā. Projekta […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynoj latgaliski raksteit grybātuojus iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu 16.decembrī, 18 stuņdēs, Latgolys puorstuovnīceibā (Tūrņa īlā 4, III C). Bezmoksys nūdarbeiba paradzāta vysim, kas runoj latgaliski. Nav vajadzeigys īprīkšejuos zynuošonys latgalīšu volūdys pareizraksteibā. Nūdarbeibys laikā dalinīki tiks īpazeistynuoti ar myusdīnu latgalīšu volūdys ortografeju i varēs izkūpt praktiskuos raksteit prasmis. […]
Dzīdi, doncoj, stuovi iz golvys ci prūti ar mēli dasaskart pi daguna – pīruodi, ka latgalīšim ari ir sovi talanti! 20. novembrī, plkst. 19.00, kabakā „Ezītis miglā Monte Carlo” (Aldaru īla 12/14, Reiga), nūtiks draudzeigais pasuokums „Latgalīts Latgalīšam Draugs”. Ituo goda tema – paruodi sovu talantu. Pīsasoki leidz 17. novembrim, rokstūt iz e-postu reiga@lgsc.lv. Iz […]
Pyrmajā novembrī Jelgovā tyka svieteita “Latgolys Studentu centra” 9. pastuoviešonys jubileja. Tai kai itymā reizē LgSC dzimšonys dīna tyka svieteita Jelgovā, Jelgovys biroja jaunīši nu suokuma īpazeistynuoja ar piļsātu, kuru jī niu sauc par sovu sātu. Muzejā “Academia Petrina” varieja apsavērt i īpazeit Jelgovu viesturyskā škārsgrīzumā. Sv. Treisvīneibys bazneicā gidis pavadeibā varieja īpazeit na tik […]
Kai jau kotram bārnam, ari Jelgovys birojam pateik dzimšonys dīnys svineibys. Itūgod mes jau leluoki – myusim jau 2 gadeni , deļ tuo ari baļļuku nuocuos taiseit kai pīsanouk – draugu kompanejā ar peiruogim, balonim, spieļom i vysim puorejim lobumim. Itūgod sovus svātkus atziemiejam 10.oktobrī, LLU Studentu klubā. Iz svineibom tika īlyugti vysi draugi, draugu […]
Uorā palīk soltuoks i soltuoks, cylvākim rudiņs napateik drāgnuo laika dēļ, deļtam Rēzeknis biroja aktivisti i bīdri sadūmuoja īprīcynuot i duovynuot smaidu cytim. Nu vielmis īprīcynuot roduos ideja, kai tū paveikt – uobeļu zibakceja. Sasadorbojūt ar Z/S „Ezermala” tyka saguoduots gondreiž 200 uobuļu. Sovu dorbu pīlykom pi parunu mekliešonys i zeimeišu pīsīšonys pi kotra uobuļa. […]
Ituo goda 30. septembrī pi Breiveibys pīminekļa sasatyka četrys jaunīšu komandys, lai pīsadaleitu ikgadējā foto-orientiešonuos pasuokumā „Vokora styga”. LgSC Reigys birojs puorbaudieja daleibnīku zynuošonys i atjauteibu. Beja vairuoki aizdavumi – biļdēs atpazeit īvāruojamus latgalīšu cylvākus, uzminēt dzierdātys i nadzierdātys melodejis, piec ortofoto saprast, kas par objektu attāluots kartē, lēkt klaseitis i byut pat latgalīšu – […]
Īsasuokūt jaunajam vuiceibu godam, Rēzeknis LgSC birojs na viņ suocs jaunus dorbus i projektus, bet i pabeidz īsuoktūs. Maijā beja aizsuokts projekts „Zynuot”, kas paredzieja naformalys apvuiceibys pa Rēzeknis nūvoda školom par vysu, kas nūteik apleik Latgolā i kas pi tuo “vaineigi”. Tai kai pavasarī Rēzeknis biroja komanda napaspēja izbraukuot paredzātuos školys, tod nu īsuoktū […]
Cikom lopys vēļ zalis i nav suokušys krist, bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” Daugovpiļs birojs īlyudz iz „Štabika” atkluošonys pasuokumu! Pavasarī puorsavuocem iz jaunom telpom, sataisiejom remontu i deļ tuo aicynojom ari Tevi pīlikt sovu rūku pi „Štabika” stabilitatis. Pīnagluosim pādejū noglu biroja sīnuos, īsapazeisim ar Latgolys Studentu centru, uzzynuosim, kū jaunu i breineigi pavadeisim […]
Sveicīns vysim LgSC bīdrim i draugim nu Daugovpiļs. Par itū laika ir nūtykuš daudzi vysaiduoku puormaiņu – myus ir jaunys telpys, jauni interesenti, planā jauni pasuokumi. Pavasarī puorsavuocem iz jaunom telpom Reigys ūļneicā 48-3 (saīt pretim pazeistamajai kopejneicai „Vēsma”). Pa itū laiku jaunajuos telpuos asam sataisiejuši remontu, jaunu pasuokumu planu i vysi kūpā asam izdūmuojuši […]
Jaunīt! Tev vēļ ir puors dīnu, kab dasasaceitu jaunīšu naformalojuom apvuiceibom “Atzolys” Bieržgalī (Rēzeknis nūvods). Byus trokys reita rūsmis, pušdīņu īdvesmys stuosti, vokora puosokys i breineigi nakts puorguojīni. Pa vydu vysam – vuiceisimēs raksteit latgaliski, vuiceisimēs saprast, vuiceisimēs īzaklauseit latgaliskajā, Latgolā i vīns ūtrā. Gostūs – latgalīšu muzike, vokaluo ansambļa “Skonai” vadeituoja Guntra Kuzmina, grupys […]
Tipografejis smaržys apveitys, nadaudz trokys i posta kasti redzēt grybūšys, LgSC izdūtuos postkartis! Eksemplaru nav cīši daudz, deļtuo – pasasteidz, ka gribi sev kaidu nu Edeitis biļdem ar latgalīšu teicīni voi Raibīs ziemiejumu! Postkartis varēs nūpierkt Reigys birojā Antonejis īlā 8-3/6 i vysur, kur redzēsi LgSC gruomotu goldu izbraukuma tierdznīceibā. Vīnys postkartis cena: 0.50 eiro […]
Jaunīši nu organizacejis „Jelgovys sorkanuo krysta jaunīši” i bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” lobdareibys akcejā prīcej bārnu noma audziekņus! Sastdiņ – 7. junī nūtyka lobdareibys akceja „Būsim kopā”, kura jau tradicionali nūteik pīktū godu. Jemūt vārā, ka Jelgovys sorkonuo krysta jaunīšim ir „uzplaukuse” patīsa draudzeiba ar bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” Jelgovys biroju, tod nu itūgod jī […]
Nu 30. maija leidz 1. juņam Jelgovā nūtyka piļsātys svātki, kurūs varieja jimt daleibu sevkurs interesents – jelgovnīks ci gosts nu tyvuokys voi tuoluokys vītys. Jelgovnīku puorsteidzūšā ospruoteiba beja vārojama piļsātys svātku guojīnā, kurā devēs Jelgovys uzjāmumu i firmu, kolektivu i īstuožu puorstuovji. Leidz ar tū ari bīdreibys „Latgolys studentu centrs” Jelgovys biroja jaunīši nasiedieja […]
Vasals! Ka Tu esi atraktivs, komunikabls i struodot grybūšs aktivists, tod ej i pīsavīnoj myusu Daugovpiļs biroja pulkam! Latgolys Studentu centrs ir sabīdriska organizaceja, kas apvīnoj studejūšus i studejis beigušus jaunīšus, kurim interesej latgalīšu kultura i kuri aktivi īzasaistuos tuos saglobuošonā. LgSC Daugovpiļs biroja mierki ir popularizēt latgalīšu kulturu Daugovpilī, īsaisteit latgaliskuos aktivitatēs Daugovpiļs jaunīšus […]
22. februarī LgSC bīdri sasatyka Rēzeknē iz cīši svareigu pasuokumu – kūpsapuļci! Kūsapuļcis laikā, kai jau īrosts, ar sovim padareitajim dorbim i nuokūtnis planim pasadalieja vaļde i LgSC biroji. Par godu LgSC ir uzjiems 9 jaunus bīdrus: Olitu Bidzāni, Ligiju Purinašu, Baibu Raginsku, Edmundu Sudniku, Elviju Dzalbi, Lauru Melni, Agitu Vigupi, Dagniju Donāni, Guntu Nagli. […]


text:
Pazudusī līgava.
V. Zacharska no J. Mičula Ludzā.
Senejūs laikūs dzeivuoja treis zvejnīki, kuri giustēja zivis, puordevja un par tū dabuotū naudu dzeivuoja. Vīnu reizi zveinīki izvylka teiklu, vēl naizjēmja zivis itn puordevja teiklu ar vysim zivim. Taišņi tymā laikā kūpā ar zivim beja izvylkta duorga zalta vāza. Tys, kurs nūpierka teiklu ar zivim, pasacēja, ka itei izvylkta zalta vāza tagad pīdar jam par tū, ka jis jū nūpierka kūpā ar zivim. Zvejnīki nagrybēja atdūt ituos vāzas kupčam un nūguoja vysi pi kēneņa pavaicuot, kam pīdar itei izvylktuo zalta vāza: jim voi kupčam.
Kēneņš isklausēja zveinīku un kupča lyugumu, pasacēja: "Itei zalta vāza pīdar kupčam, par tū, ka jis pierka teiklu ar zivim uz sovy s laimis."
Kū darīt zvejnīkam, ka jau pats kēneņš runoj, ka zalta vāza pīdar kupčam? Jī atdevja itū vāzu kupčam, kupčs pajēmja itū vāzu, gribēja nest uz sovu sātu, bet nu lelys prīcys vāza jam izkrita nu rūku uz zemis un pataisējuos par jaunu dzeivu un skaistu meitu, kaidu navar ni posokā aprakstēt, ni izstuostīt. Kupčs veras, ka nu zalta vāzys pataisējās meita, jis nūsabeida, bet meita daskrēja pi jaunuokuo zvejnīka un suoka jū bučuot un stuostēt, ka jei byus jam par sīvu. Kupčam tyka žāl meitys un jis otkon nūvylka vysus pi kēneņa pavaicuot, kam pīdar itei meita? Atīt jī vysi pi kēneņa, ruoda kēneņam meitu un vaicoj, kai kēneņš jīm pasaceis. Kēneņš īraudzēja meitu un jei jam nu reizis patyka. Jis runoj: "Itei meita pīdar man. Es jū pats pajemšu par sīvu."
Meita suoka praseit, ka jei grib byut jaunuokam zvejnīkam par sīvu, bet kēneņš pasacēja, ka jis nikam nadūs meitys, bet izmoksuos kotram lelu naudu. Vvsi zvenīki beja ar itū mīrā un taipat kupčs. Kai zvejnīki pajēmja nu kēneņa naudu un tai pat kupčs, vysi izguoja uorā un nūguoja uz sovu sātu prīceigi. Kēneņš īguoja pazavārtūs uz sovu leigaviņu - veras: tī nav meitys, bet stuov vacs pūds. Kēneņš sazadusmuoja un lyka izsvīst pūdu uorā un pasaukt pi juo tūs zvejnīkus un kupci, ka jī atdūtu jam naudu atpakaļ. Zvejnīki un kupčs atguoja un atdevja naudu kēneņam atpakaļ. Īt ji vysi uz sātu un lomuojas, veras pretim jūs izīt skaista meita un runoj: "Jyus nagribējīt manis pajemt, jyusim lobuoka nauda beja, bet tagad jyusim nav ni naudys, ni meitys."
Pasaceidama itūs vuordus, meita nūgaisa. Nu tuo laika zvejnīki nikod vairuok taidys laimis naredzēja. Vysu sovu myužu gon giustēja zivis, bet boguoti nabeja.


text:
11. oktobrī Jelgovā beja eipašs pasuokums. Tyka svinieta LgSC Jelgovys biroja 1 goda jubileja, kura oficiali beja 8. oktobrī.
Pasuokums beja prīkš bīdrim i aktīvistim, taču daudz beja sasalasiejušs i potencialī LgSC bīdri. Asūt kuplā skaitā, svineibys izadeve cīši jautrys! Suokumā Jelgovys biroja izveiduošonys iniciators īpazeistynuoja kluotesūšūs ar goda laikā izdareitū, puors vuordūs pastuostūt par kotru reikuotū pasuokumu. I tod suokuos pasuokuma naoficialuo daļa, kur tradicionali tyka azartiski dzīduots, korsti doncuots i spālātys dažaidys spieļis. Kai jou vysuos dzimšonys dīnuos īrosts, ari mes naiztykom bez torta, kas myusu gadiejumā beja kliņgers ar sveceiti vīninīka formā.
Tyka konstatiets, ka aizvadeitais gods beja ražeigs i jautrs! Tai turpynuosim i daudzus nuokušūs godus, cikom vīn Jelgovā byus latgalīši!
Olita, LgSC Jelgovys birojs


text:
Daugpiļs
Daugpiļs — mīsts Latgolys dīnavydūs pi Daugovys. Pats lelais mīsts Latgolā, ūtrais pa lelumam mīsts (piec Reigys) Latvejis Republikā. Latgolys regiona ekonomiskais i vuiceibys centrys, vīns nu diveju (sūpluok Rēznis) golvonūs Latgolys kulturys centru, Daugpiļs nūvoda administrativais centrys.
Puslopu ruodeklis
Pasaukys[pataiseit | labot pirmkodu]
Daugpiļs — vītejuos baltu volūduos (latgaļu, lītaunīku) tradiceigai lītuota senejuo mīsta pasauka.
Dynaburgs — Daugpiļs mīsta oficialuo pasauka nu XIII da XIX g., cālusēs nu vuocīšu volūdys.
Ar vuordu Dünaburg vuocīšu volūdā viesturis olūtūs suokta apzeimuot myurine piļs, kuru Livonejis ordyna magistrys Ernsts fon Ratsenbergs (Ernst von Ratsenberg) 1275 g. pastateja latgaļu piļs Naujinis vītā i kuru īskaita par Daugpiļs mīsta suokom.
Dynaburga vuords vuocīšu volūdā, taipoš cytuos volūduos (puoļu: Dyneburg, krīvu: ДиHaбypr) Daugpilei apzeimuot oficialai lītuots da poš 1893 g., kod cara vaļdeiba mīsta puorsauce par Dvinsku (ДBиHck), a runuvolūdā – vēļ i XX gs. suokuos.
Borisoglebskys (krīvu: Бopиcorлeбck) — laiceiguo Daugpiļs pasauka nu 1656 da 1667 g.
Daugpiļs tai puorsauce piec tuo, kod 1656 g. jū aizjēme Krīvejis cars Aleksejs Mihailovičs. 1667 g. Krīveja atdeve Daugpili atpakaļ Puolejai, i mīstam otkon atjaunynuota pyrma tuo bejušuo pasauka – Dynaburgs (puoļu Dyneburg nu vuocīšu Dünaburg).
Cytys pasaukys:
Oficialuo pasauka latvīšu volūdā – Daugavpils.
Pasauka cytuos volūduos:
- latgaļu: Daugpiļs
- latgaļu: (poetiskuo pasauka) Dveiņuva
- lītaunīku: Daugpilis
- krīvu: ДayraBпилc, ДBиHck
- boltkrīvu: Дaўraўпiлc; ДзBiHck
- puoļu: Daugavpils, Dyneburg
- vuocīšu: Daugavpils, Dünaburg
- igauņu: Väinälinn
- suomu: Väinänlinna
Viesturiskuos i sūpluokuos pasaukys:
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Vīta i reļjefs[pataiseit | labot pirmkodu]
Daugpiļs irā Latgolys dīnavydūs, pi leluokuos Latgolys upis — Daugovys, natuoļ nu Lītovys i Boltkrīvejis rūbežu.
Daugpiļs geografiskuos koordinatys:
- 55° 53′ 0″ N (55,883333° N), 26° 32′ 0″ E (26,533333° E)
Atostumi nu Daugpiļs:
- Lītovys rūbežs – 25 km;
- Boltkrīvejis rūbežs – 33 km;
- Aglyuna — 52 km;
- Preili — 58 km;
- Leivuons — 61 km;
- Rēzne — 90 km;
- Krīvejis rūbežs — 120 km;
- Viļne — 214 km;
- Viļnis gaisūsta — 219 km;
- Reiga — 229 km;
- Reigys gaisūsta — 232 km;
- Minskys — 250 km;
- Vicebskys — 250 km;
- Pīterpiļs — 538 km;
- Moskova — 845 km.
Daugpiļs azari[pataiseit | labot pirmkodu]
Daugpiļs mīsta teritorejā 12 azaru:
Daugpiļs upis[pataiseit | labot pirmkodu]
Daugpiļs mīsta teritorejā 5 upis:
Cyti iudini[pataiseit | labot pirmkodu]
Klimats[pataiseit | labot pirmkodu]
Klimats Daugpilī leidzeigs kai cytur Latgolā i koņtinentaluoks kai cytūs Latvejis regionūs. Vysuzamuokuo Daugpilī registrātuo temperatura beja — 43° C, vysuaugstuokuo +36° C.
Demografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Dzeivuotuoju skaits[pataiseit | labot pirmkodu]
Etniskais sadors[pataiseit | labot pirmkodu]
Daugpiļs dzeivuotuoju lelumam (>80%) dzymtuo volūda irā krīvu. Kasdīnā krīvyskai runoj na viņ krīvi, a i boltkrīvi, ukraini, puoli, žydi, taipoš lela daļa latgaļu. Cyti latgali kasdīnā runoj latgaliskai voi latvyskai.
Daugpiļs etniskūs latgaļu puorsakrīvuošonu XX godusymtā vadynuoja, nu vīnys pusis, sovetu rusifikacejis politika i lelī krīvvolūdeigūs ļaužu imigracejis māri, nu ūtrys pusis, latvīšu diskriminejūšuo nūstota pret latgaļu kulturu. Itei nūstota atsaroda deļ XX gs. 20-tūs i 30-tūs godu mononacionalizma propagandys, pasastyprynuoja K. Ulmaņa autoritaruo režima laikā i tuoļuojuos da poš XX godusymta beigu.
Nu šudīņdīnys Daugpiļs dzeivuotuoju latgaļu irā apmāram 15% (~16 tyukstūšys), tok latgalisku ciļmi tur labtik leluoks procents daugpilīšu.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
- XII gs. — viesturis olūtūs pīmynāta senejūs latgaļu piļs Naujine (Novena).
- 1275 g. — Livonejis ordyna magistris Ernsts fon Ratsenbergs (Ernst von Ratsenberg) latgaļu piļs Naujinis vītā suoc stateit myurini pili - Dynaburgu (Dünaburg). Itū godu īskaita par Daugpiļs mīsta īstateišonys godu.
- 1277 g. — lītaunīku kunigaikštis Traideņs (Traidenis) kreit viersā Dynaburgam.
- 1312 g. — lītaunīki aizjam i iznycynoj Dynaburgu.
- 1313 g. — Livonejis ordyna magistrys Gerhards fon Jorke (Gerhard von Jorke) atjaunynoj Dynaburgu.
- 1403 g. — lītaunīku kunigaikštis Vītauts (Vytautas) kreit viersā Dynaburgam i jū iznycynoj. Vuocīšu brūninīki atdaboj piļs i jū atjaunynoj.
- 1418 g. — lītaunīku kunigaikštis Vītauts otkon kreit viersā Dynaburgam i jū nūdadzynoj.
- 1481 g. — Krīvejis kunigaits Ivans III aizjam Dynaburgu i jū iznycynoj.
- 1559 g. — Dynaburgu par 700 000 daļderu īmej Puolejis kieneņam Zigizmundam II Augustam.
- 1561 g. — Dynaburgs teik par Inflaņtejis centru.
- 1577 g. — Ivana Borguo vodomi krīvu karapulki iznycynoj Dynaburgu. Pili atjaunynoj cytā vītā - 18 km zamyn pa Daugovu pi Šyuneicys ītakys Daugovā.
- 1582 g. — Dynaburgam daškiertys Magdeburga tīseibys (mīsta tīseibys).
- 1625 g. — jezuitu kleštors īstota Dynaburgā školu, ite pyrmuo škola Latgolā.
- 1626 g. — švedu kieneņš Gustavs II Adoļfs rauga aizjiems Dynaburgu, a Smolenska karaviersinīks Aleksandrys Goņsevskis nūgrīž viersākritīni.
- 1656 g. — Dynaburgu aizjam Krīvejis cars Aleksejs Mihailovičs.
- 1656-1667 g. — Dynaburgu puorsauc vuordā Borisoglebskys (Бopиcorлeбck).
- 1667 g. — Krīveja atdūd Dynaburgu Puolejai.
- 1772 g. — Dynaburgu daškir Krīvejai.
- 1794 g. — Kosciuškys sasaceļšonys laikā puoļu sasacāluoji, vodomi generala Oginska, īkreit Dynaburgā i nūdadzynoj jū da pamatu.
- 1810 g. — Dynaburgā pastateita jauna pyrmuos klasis styprūtne, kam Napoleona Bonaparta karapulki īkreit Krīvejā.
- 1812 g. — piec garu ceikstīņu Napoleona armeja aizjam i nūdadzynoj styprūtni.
- 1813 - 1827 g. — styprūtnis stateiba suocama nu jauna.
- 1826 g. — suokts stateit Jaunais Forštats.
- 1831 g. — Greiva daškierta Daugpilei (Vitebska gubernejai), tok par 18 godu deļ nazynomu īmešļu daškierta atpakaļ Kūrzemis gubernejai.
- 1833-1841 g. – pastateita Daugpiļs sorgdamba.
- 1849 g. — Greiva otkon atškierta nu Daugpiļs.
- 1855 g. — Pīterburgā apstyprynoj jaunu Dynaburga raisteibys planu, kurymā paradzāts stateit niulejū Daugpiļs Jaunstateibys (HoBoe CTpoeHиe) rajonu.
- 1856 g. — Jaunstateibā pastateita dzeļžaceļa vagonu remontdareitova (šudiņ - pasajāmums Lokomotivs).
- 1858-1861 g. — pastateita dzeļžaceļa lineja Reiga-Dynaburgs — pyrmais dzeļžaceļš Latgolā
- 1861 g. — atdareita dzeļžaceļa lineja Reiga-Dynaburgs.
- 1860-1862 g. — caur Dynaburgu stateita dzeļžaceļa lineja Pīterburgs-Varšova.
- 1893 g. — pa Krīvejis imperatora Alaksandra III riedejumam Dynaburga puorsauc vordā Dvinsk (ДBиHck).
- 1893 g. — pastateita Martina Lutera ļutaru bazneica.
- 1902 g. — pastateita Sv. Marejis katuoļu bazneica.
- 1905 g. — pastateita Borisa i Gleba pravoslavu katedrale.
- 1920 g. — Dvinsku puorsauc vuordā Daugavpils — ite senejuo latgaļu pasauka, damāruota latvīšu volūdai.
- 1935 g. — atdareits tylts nu Daugpiļs iz Greivu — pyrmais Baļtejis vaļsteibuos tārauda tylts.
- 1937 g. — pastateits Vīneibys noms.
- 1953 g. — Greivu otkon daškir Daugpilei.
- 1959 g. — centrā pastateits pyrmais Daugpilī pīcstuoviņs kuorms.
- 1959 g. — īstateita Kimiskuos škīznys taiseitova, jei pasadora par vysuleluokū taiseitovu Latvejis SSR teritorejā.
- 1961 g. — aizsuokta Daugpiļs Kryžu rajona stateiba.
- 1965 g. — Esplanada rajonā pastateits pyrmais Daugpilī deveņstuoviņs kuorms.
- 1989 g. — dabeigts stateit Vīneibys tylts.
Daugpiļs mīsta dalis[pataiseit | labot pirmkodu]
Pa Daugovys lobajai molai izalikaliejušys itaidys mīstadalis:
Pa Daugovys kairajai molai izalikaliejušys itaidys mīstadalis:
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
Arhitekturys pīminiekli:
- Daugpiļs styprūtne
- Jumprovys Marejis (Dīvamuotis) bezvaineiguos ījimšonys Romys katuoļu bazneica
- Sv. Pītera i Puovula Romys katuoļu bazneica
- Martina Lutera evaņgeliskuo ļutaryskuo bazneica
- Borisa i Gleba pravoslavu katedrale
- Aleksandra Nevska pravoslavu bazneica
- Dīvamuotis gluobis pravoslavu bazneica
- Daugpiļs sinagoga
- Daugpiļs nūvodtēmis i muokslys muzeja kuorms, jugendstiļs
- Vīneibys noms
Vuiceibys i kulturys īstatis:
Sporta īstatis:
Partnermīsti[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūvodnīki[pataiseit | labot pirmkodu]
Daugpilī dzymuši:
- Eigims Rihards — zeimeigs Latgolys politiks
- Fiteļbergs Gžegožs (Grzegorz Fitelberg) — puoļu dirigents i komponists, Mlada Polska bīdrys
- Kuks Abrahams Izāks (אברהם יצחק הכהן קוק) — pyrmais aškenazu golvonais rabins Britu Palestinā
- Lauskys Vaļds — zeimeigs Latgolys politiks
- Mihoelss Salomons (שלמה מיכאָעלס, CoлoMoH MиxaйлoBич Mиxoэлc) — žydu teatra režisors
- Ragiņs Vladidslavs (Władysław Raginis) — Puolejis 2 pasauļa kara varūņs (Virtuti Militari)
- Rotko Marks (Mark Rothko) — pasaulī izslivs tapātuojs, abstraktuo ekspresionizma klasiks
- Rubiks Aļfreds — Latvejis viesturē zeimeigs politiks
- Semjonova Uļjana — izslyvuse basketboliste
- Svanevičs Stanislavs (Stanisław Swianiewicz) — puoļu ekonomists i viesturnīks
Dzymuši cytur, Daugpilī vuicejušīs, dzeivuojuši, darejuši:
- Ben-Jehuda Eliezers (אֱלִיעֶזֶר בֶּן-יְהוּדָה) — myuslaiceiguos žydu volūdys (vaļstiskuos volūdys Izraelī) atjaunynuotuojs
- Raiņs — vysuzeimeguokais latvīšu ailinīks, rakstejs i latgaliskai
- Rancāne Anna — ailineica, vīna nu vysulobuokūs latgaļu liriku
- Seile Valereja — latgaļu vuiceibys dareituoja, Latgolys vuiceibys raisteibys vadynuotuoja
Galereja[pataiseit | labot pirmkodu]
Daugpiļs. Vierīņs iz Sv. Pītera i Puovula Romys katuoļu bazneicys
Teiklavītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- http://www.flashearth.com/?lat=55.883333&lon=26.533333&z=15&r=0&src=ggl
- http://maps.google.com/maps?ie=UTF8&z=11&ll=55.897261,26.572495&spn=0.260252,0.63858&t=h&om=1
- http://tools.wikimedia.de/~magnus/geo/geohack.php?params=55_53_N_26_32_E_region:LV_type:city
- http://www.mapsengine.com/daugavpils/?lang=1&dl=


text:
Preču sajimšona
Bez papyldus moksys - veikalā "o!Marta", Reigys īlā 46-1b (īeja nu Mihoelsa īlys pusis), Daugovpiļs
Bez papyldus moksys - Davessim da sātai, ja myusu braucīna maršruts vess gar jiusu sātu, ci varit pajimt myusu stendā kaidā nu izbraukuma tierdznīceibys reizem.
Bez papyldus moksys - Dorbadīnuos pa vokorim (pēc 18:00 stuņžu) ci breivdīnuos varam davest ari Reigā i tuos tyvumā.
Par papyldus samoksu - a/s "Latvijas Pasts" - svors leidz 1 kg - EUR 2.99; svors leidz 2 kg - EUR 3.54
Omniva pakomāts - suokūt nu EUR 2.88


text:
Viļāni »
Viļānūs apsaverama izstuode “Ivars Matisovs. Ģeogrāfs. Dzimis Viļānos”
Viļānu Nūvodpietnīceibys muzejā da 9. maja apsaverama izstuode “Ivars Matisovs. Ģeogrāfs. Dzimis Viļānos”, informej Viļānu nūvoda sātys lopa. Tei ir veiduota kai meils i sovpateigs sveicīņs dzymtajai piļsātai i atspīgeļoj autora pasauļa redzīni –Skaiteit vaira »
Ziņgātuoju i stuostnīku vokors Viļānūs
13. februarī 15.00 Viļānu kulturys nomā (Kulturys laukumā 2, Viļānūs) nūtiks XIV Ziņgātuoju i stuostnīku vokors, aicynojūt dalinīkus i skateituojus vīnuotīs kūpeiguos ziņgēs i stuostūs par temu “Katram prieki krājas…”, informej Tautys muzykantu bīdreibysSkaiteit vaira »
Vareiba dasasaceit ziņgātuoju i stuostnīku vokoram Viļānūs
13. februarī 15.00 Viļānu kulturys nomā nūtiks jau XIV Ziņgātuoju i stuostnīku vokors, kuruo tema itūgod ir “Katram prieki krājas…”. Ziņgātuoju i stuostnīku vokors jau palics par tradicionalu pasuokumu, iz kurū īsarūn ap 200Skaiteit vaira »
Viļānūs apsaverama Osvalda Zvejsaļnīka dorbu izstuode
Da 12. decembra Viļānu nūvodpietnīceibys muzejā ir apsaverama Osvalda Zvejsaļnīka gleznu izstuode. Gleznuotuojs, Treju Zvaigžņu ordiņa kavalers, Rēzeknis Gūda pylsūņs, Latvejis Muokslys akademejis profesors, Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys direktors Osvalds Zvejsaļnīks vys aktiviSkaiteit vaira »
Viļānūs ar vairuokom nūtikšonom atkluos renovātuos kulturys īstuodis
Viļānu nūvoda īdzeivuotuojus i gostus 10. oktobrī aicynoj iz Viļānu nūvodpietnīceibys muzeja, bibliotekys i kulturys noma atkluošonu piec renovacejis. Renovātuos kulturys īstuodis atkluos ar virkni nūtikšonu vysys dīnys garumā. Piec vairuoku godu gaideišonys iSkaiteit vaira »
Laksteigolu solā nūtiks XV Tautys muzykantu svātki
8. augustā Viļānūs, Laksteigolu solā, nūtiks XV Tautys muzykantu svātki, kas ir nūzeimeiguokais pasuokums Latvejis nūvodu muzykantim-vacmeistarim, kapelom, folklorys kūpu muzykantu grupom, tradicionaluos kulturys (eipaši muzykys) pietnīkim, specialistim i jaunīšu muzykantu grupom. Tys ir vīneigaisSkaiteit vaira »
Aicynoj dasasaceit XV Tautys muzykantu svātkim Viļānūs
8. augustā Viļānūs, Laksteigolu solā, nūtiks XV Tautys muzykantu svātki, kas ir nūzeimeiguokais pasuokums Latvejis nūvodu muzykantim-vacmeistarim, kapelom, folklorys kūpu muzykantu grupom, tradicionaluos kulturys (eipaši muzykys) pietnīkim, specialistim i jaunīšu muzykantu grupom. Tys ir vīneigaisSkaiteit vaira »
Tievanānu pavasars 2015
Ari itūgod bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynoj iz naformalū, nagudrū i nanormali glaunū pasuokumu sevejim i sovejūs sovejim “Tievanānu pavasari” aba “Tievanānu čulanu”. Pasuokumā sasatiks latgalīšu literaturys autori i skaiteituoji, muzykys radeituoji i meiļuotuoji. Tolka,Skaiteit vaira »
Pi myusim Latgolā! – 31.07.2014
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu “Pi myusim Latgolā!”. Itūreiz raidejums viestej par tū, ka tautys muzykanti otkon saīt Viļānūs. Raidejums “Pi myusim Latgolā” skaņ radejā “Ef-Ei” (FM 91,4 Rēzekne) i “Divu krastu radio” (FM 96,9Skaiteit vaira »
Viļānūs kūpā saīs tautys muzykanti nu vysys Baļtejis
2. augustā Laksteigalu solā, Viļānūs, jau 14. godu piec kuortys Tautys muzykantu svātkūs puļcēsīs tautys muzykanti nu Latvejis, Lītovys i Igaunejis i upis krostūs otkon skanēs senejis i jaunys melodejis i vacmeistaru, i myusuSkaiteit vaira »
Viļānūs nūtiks XIII Tautys muzykantu svātki
Viļānūs 3. augustā nūtiks XIII Tautys muzykantu svātki, iz kurim kūpā muzicēt ir aicynuotys kapelys, muzykanti-vacmeistari, folklorys kūpu muzicejūšuos grupys, dzīdūšuos i muzicejūšuos saimis, individualī muzykanti, bārnu i jaunīšu kapelys i cyti interesenti.Skaiteit vaira »
Aicynoj pīsadaleit XIII Tautys muzykantu svātkūs Viļānūs
3. augustā Viļānūs Laksteigolu solā byus XIII Tautys muzykantu svātki. Vīnu dīnu kūpā muzicēt aicynuoti kapelys, muzykanti-vacmeistari, folklorys kūpu muzicejūšuos grupys, dzīdūšuos i muzycejūšuos saimis, individuali muzykanti, bārnu i jaunīšu kapelys i cyti interesenti.Skaiteit vaira »
Jaunīt, jem daleibu jaunūs literatu školā!
Jaunīšu bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” i LaKuGa aicynoj jaunūs latgalīšu literatus pīsadaleit „Jaunūs literatu školā „Tievanānu pavasars 2013””, kas šūgod nu 6. leidz 9. juņam nūtiks Viļānu nūvoda “Tievanānūs”. Apvuiceibu mierkis ir veicynuot latgalīšu literaturysSkaiteit vaira »
Ari itūgod Viļānu pusē nūtiks “Tievanānu pavasars”
Spolvys meistars navar tapt, četruos betona sīnuos īslāgts! Taišni deļtam “Latgolys Studentu centrs” aicinoj vysus jaunūs Rēzeknis i Viļānu nūvoda latgaliski raksteit grybātuojus iz naformaluom apvyuceibom lauku sātā literatu školā – „Tievanānu pavasars 2013” Jaunviļānūs nuSkaiteit vaira »


text:
Apvuiceibu laikā nūtyka dažaidys nūdarbeibys pi dažaidu lektoru, vysi materiali dalinīkim tyka izdaleiti iz vītys i aizsyuteiti elektroniski. Tai, kai apvuiceibu mierkis ir rūsyntuot i cytus Latgolys jaunīšus byut i dareit, kai sūlleits – īlīkam sātyslopā ari dažys vierteigys prezentacejis, kurys var nūdereit sevkuram cylvākam.
Apvuiceibu eistynuošonu i prezentaceju izveidi finansēja Sabīdreibys integracejis foands nu Latvejis vaļsts budžeta leidzeklim.
Mārites Kravales – Pauliņas prezentaceja “Drošumspēja un pilsoniskums”
Dagnejis Dudarjonokys prezentacejis “Es gribu, varu un daru!” i “Atbalsta pasākumi jaunajiem uzņēmējiem”.


text:
19. julī pieški myužeibā aizguojuse latgalīšu muzike Aija Eriņa.
Aija Eriņa dzymuse 1985. goda 12. majā muzykalajā Eriņu saimē, auguse Rēzeknis nūvoda Drycānu pogostā.
Eipašu atpazeistameibu Eriņu saime īmontuoja piec daleibys šovā “Dziedošās ģimenes” 2009. godā, kurā jī ījēme 3. vītu. Nu Aija kai soliste beja labi zynoma jau piec uzvarys šovā “Latvijas talants 2008”, kas jai deve vareibu ari papyldynuot vokalū meistareibu muzykys školā Londonā.
Piec dzīdūšūs saimu šova Eriņu saime aktivi koncertēja pa vysu Latveju, baudūt lelu cylvāku mīlesteibu, kū radeja ari lelais saimis spāks, kas beja jiutams jūs uzastuošonys reizēs. Atkuortuoti saime televizejis šovā “Dziedošās ģimenes” pīsadaleja ari 2013. godā. Nu vēļ pyrma tuo, 2013. goda pavasarī, Aija Eriņa Rēzeknis Zaļūs pakolnu kora sastuovā pīsadaleja šovā “Koru kari 3”, izceinejūt 1. vītu.
Aija muzicēja ari kai solomuokslineica, izpyldūt i sovys originalkompozicejis, i ari tāva dzīsminīka Andra Eriņa sacerātuos dzīsmis. Zynomuokuos Aijis Erinis izpiļdeituos dzīsmis beja “Vysa pyrma”, “Oki, nalej, leiteņ”, “Sakura”, “Trešā maija dziesmiņa” i cytys.
2013. godā intervejā portalam TVNET Aija par sovu muziciešonu saceja: “Taidai nišai, kurā es grybātu dorbuotīs, Latvejā ir nalela auditoreja, partū ar tū varu nūsadorbuot tik hobeja leiminī. Sovai prīcai muziceju kūpā ar gora i dūmu bīdrim, palaikam īrokstu kaidu dzīsmi, tok maizeiti peļneju cytaiž.”
Paraleli muzykai Aija Eriņa, kas beja absolvējuse Reigys Stradeņa universitatis politikys zynuotnis studeju programu, struoduojuse ari žurnalistikys i sabīdryskūs attīceibu jūmā. Jei bejuse portalu diena.lv i lsm.lv kulturys ziņu redaktore, struoduojuse ari Latgolys viestnīceibā GORS.
Vīna nu pādejuom Aijis Erinis uzastuošonom beja Latgalīšu volūdys naktī majā suokumā Rēzeknē (uzastuošonys video).
Vysdziļuokuo leidzjiuteiba Aijis Erinis tyvinīkim.


text:
Malnova »
Par šmakovku i turismu
Intervejis autore Laura Stepiņa Latgolys Šmakovka Malnovā ir vīta, kur izbaudeit Latgolys šmakovku aba garšu i pasasmeļt energeju. Juoņs Krivtežs – Šmakovkys saiminīks – ir eistyns latgalīts, kurs aktivi struodoj pi tuo, lai ari Malnovys pusēSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” – par “Dyrbinim” i Juoni Krivtežu
Svietejūt Jezupa dīnu, raidejums “Pi myusim Latgolā” gastej Daugovpiļs nūvoda kulturys centrā “Vārpa”, kur jau 10 godu dzīd, doncoj i muzicej folklorys kūpa “Dyrbyni”, kai arī sasateik ar Latgolys šmakovkys dadzynuotovys saiminīku Juoni Krivtežu. LaiksSkaiteit vaira »
Malnovys “Dzīļu” maizneicā svieteis Vosorys svātkus
Vosorys īsastuošonu ar gordom vālajom brūkaškom nu vītejim produktim, skaneigom lauku muzykantu dzīsmem i sātys ražuotuoju tiergu 15. majā nu 11.00 aicynoj atkluot Tierga cīms i Malnovys “Dzīļu” maizneica, informej Kuorsovys nūvoda turisma organizatoreSkaiteit vaira »
21. majā svineigi atkluos “Latgolys šmakovkys” dadzynuotovu
Dadzynuotovys saiminīks Juoņs Krivtežs aicynoj 21. majā dūtīs iz Kuorsovys nūvodu, Malnovu – “Latgolys šmakovkys” atkluošonys svātkim, kur varēs baudeit izslavātū latgalīšu gasteibu, degustēt pošdzeitū šmakovceņu, gordi paēst, izasmīt Baļtinovys teatra “Palādas” komedejizruodē “OntonsSkaiteit vaira »
Malnovā nūtiks Jura dīnys tiergs
Latgolys tematiskais cīms – Tierga cīms – 24. aprelī nu 11.00 aicynoj iz sātys omotnīku tiergu i vālajom brūkaškom Malnovys “Dzīļu” maizneicā, informej Kuorsovys nūvoda turisma organizatore Inga Bernāne. Tierga cīma saimineica AinaSkaiteit vaira »
Majā Malnovā atkluos Latgolys šmakovkys dadzynuotovu
21. majā Malnovā nūtiks Latgolys šmakovkys dadzynuotovys atkluošonys festivals, informej sātys lopa latgalessmakovka.lv. Vēļ pyrma oficialuos atkluošonys paradzāts sātys ražuotuoju tiergs, nu piec tam uzastuos Baļtinovys teatris “Palādas” ar izruodi “Ontans i Anne”, kaiSkaiteit vaira »
Pavasara saulgrīžu suprātkys Malnovā
26. martā 11.00 Kuorsovys nūvoda Malnovys cīma maizneicā “Dzīles” teik reikuotys suprātkys, kas veļteitys Leldīņu tradicejom, informej Kuorsovys nūvoda turisma organizatore Inga Bernāne. Kūpā ar saimineicu Ainu Barsukovu gosti kruosuos ūlys i ceps LeldīņuSkaiteit vaira »
Šovs “Īstās latvju saimnieces” gastej Malnovā
Šovs “Īstās latvju saimnieces” gastej Malnovā, kur maizneicā “Dzīles” saimnīkoj Aina Barsukova. Jei sovā pogolmā, kas sajiems ari sakūptuokuos sātys titulu, reikoj omotnīku tierdzeņus, cap maizi i peirāgus, kai ari suokuse reikuot braņčus. Šovā pīsadolaSkaiteit vaira »
Šovā “Īstās latvju saimnieces” pīsadaleis ari latgalītis
Nu 3. februara trešdīnēs 19.30 LTV1 tiks ruodeits šovs “Īstās latvju saimnieces”, kurymā par golvonū bolvu – 1000 eiro nu lelveikalu teikla “Elvi” – sasaceņss septenis eistys saimineicys nu vysys Latvejis. Jūs vydā ariSkaiteit vaira »
Suprātkuos itūreiz ceps asuškys, stuosteis puosokys i minēs meiklis
17. janvarī 11.00 Kuorsovys nūvoda Malnovys cīma maizneicā “Dzīles” teik reikuotys suprātkys. Saimineica Aina kūpā ar suprātku apmaklātuojm gatavēs vīnu nu gorduokajim latgalīšu kulinaruo montuojuma iedīnim – asuškys. Kai informej Kuorsovys nūvoda turisma organizatoreSkaiteit vaira »
Treis gordi stuosti Latgolys īpazeišonai pīrūbežā
18. aprelī Kuorsovys nūvods pīduovoj pylnu dīnys izklaidis programu saimem i romantikim. Saplaukt lauku lobumu garšuos Jura dīnys tiergā, ļautīs pavasara vieja rūtaļom motūs i baudeit dzīsminīka Goran Gora koncertizvadumu “Ar skatu uz Debesīm”.Skaiteit vaira »
Latgolā ar koncertim gastēs Kārlis Kazāks
27. i 28. decembrī ar muzykalom sasatikšonys stuņdem pīcuos vītuos Latgolā gastēs dzīsminīks Kārlis Kazāks. 27. decembrī 15.00 Eversmuižys Sv. Andreja bazneicā Cyblā 17.00 Mērdzinis kulturys nomā 19.00 Malnovā 28. decembrī 11.00 Škilbanu socialuosSkaiteit vaira »
Izruode „Klepernīku pogosta zvaigzne” Malnovā
Par vīnu nu pādejuo laika lobuokajim veikumim latgalīšu dramaturgejā ir uzskotama Kristīnis Jokstis (eistajā vuordā Iveta Vibornā) saraksteituo komedeja „Klepernīku pogosta zvaigzne”, kura pyrmū reizi tyka īstudāta Daugovpiļs teatrī. Izruodis varūni skateituojus ir smīdynuojušsSkaiteit vaira »


text:
stuostnīki »
Vuorkovā stuosteis kuozu saimineicu stuostus
21. i 22. julī Vacvuorkovā i Vuorkovā nūtiks II Latgolys stuostnīku festivals “Omotu stuosti”, viestej informaceja UNESCO Latvejis Nacionaluos komisejis (LNK) teikla “Stāstu bibliotēkas” sātyslopā. Festivals itūgod veļteits kuozu saimineicom i jūs stuostim. Iz festivalu aicynuotysSkaiteit vaira »
Preiļūs nūtiks pyrmais Latgolys stuostnīku festivals
22. – 24. julī Preiļūs i apleicīnē nūtiks pyrmais Latgolys stuostnīku festivals. Tys puļcēs vītejūs stuostnīkus, stuostnīkus nu UNESCO Latvejis Nacionaluos komisejis teikla “Stāstu bibliotēkas” i cytu Latvejis stuostnīku grupu, kai ari vītejuos folklorysSkaiteit vaira »
Zynomi Dīvydlatgolys lobuokī stuostnīki
11. novembrī Leivuona 1. vydsškolys Laimenis školā sasapuļcēja Dīnvydlatgolys nūvoda lobuokī stuostnīki, kas sovu stuostnīka talantu, izteiksmis patīseigumu i personeibys šarmu aplīcynuoja konkursa “Teci, teci, valodiņa!” pusfinalā. Konkursā pīsadaleja jaunī stuostnīki nu Dravnīku, Rībeņu,Skaiteit vaira »
Preiļūs nūtiks lelais stuostu vokors
21. julī 20.00 Preiļu Vaļsts gimnazejā nūtiks lelais stuostu vokors par pīdzeivuojumim jauneibā “Kū tu jaunam padareisi?”. Atraktivus stuostus par pīdzeivuojumim i nūtikšonom sovā dzeivē stuosteis UNESCO Latvejis Nacionaluos komisejis (LNK) teikla “Stāstu bibliotēkas”Skaiteit vaira »


text:
Bārnus i jaunīšus aicynoj pīsadaleit storpnūvodu vizualuos muokslys konkursā “Kruosu roksti Latgolā” (Krāsu raksti Latgalē).
Konkursa aizdavums ir apzynot i cyldynuot Latgolys kulturys vierteibys interaktivā veidā – ļaunūt bārnim i jaunīšim radeit sovus dorbus, kurus ir īdvesmuojušs latgalīšu muokslinīku daiļdorbi i literatu teksti.
Dalinīkam ir juoizavielej vīns latgalīšu muokslinīka i vīns latgalīšu literata dorbs. Muokslinīka dorbs ir juoizprintej i piečuok juosataisa linears zeimejums iz boltys lopys. Daži kompozicejis laukumi ir juoaizpylda ar kruosainom aplikacejom. Tī, kas palykuši breivi, juoaizpylda ar tekstu (dzejūļs, stuosts, stuosta fragments i tt.) latgalīšu volūdā, izmontojūt malnu rapitografu, markīri i tt. Konkursa nūlykumā ir pīejams īsnādzamuo dorba paraugs i latgalīšu literaturys tekstu saroksts.
Leidz 2018.goda 30.apreļam sevkurs bārns ci jaunīts nu 7 leidz 18 godu vacumam, kas dzeivoj Bolvūs, Bolvu, Baļtinovys ci Ruguoju nūvodā, ir aicynuots jimt daleibu vizualuos muokslys konkursā.
Konkursa nūlykums i vaira informacejis creativeideas.lv.


text:
Augejam ak jau nebaja ni mozuokuos idejis, kai tys ir – aizaudzēt sovu dīnrokstu ar vysaidim māslim, cytaiž jis Heraklam byutu lics na mēzt staļļus, a sakuortuot rokstus ar gondreiž 5 godu ražu. I ar nūrunu, ka izdzēst var tikai seņ naaktualus māslus, a na dīnroksta rakstietuoja paguotnis stulbumu.
Jūceigai, bet sova lopa teiklā maņ ir jau 5 godi. Myužeiba. Syuds.
Pa tū laiku dzeive symtim reižu apsvīduse kiulini i izsvīduse nu sadlu, symtim reižu rauduots izmysumā i symtim smīklu bejs da osoru, prīcys i laimis sajiutys. Kai skapī ar zapts i kompota, salatu, sieņu, ogūrču burkom sasakruoj kruojumi zīmai, tai dzeivē sasalosa atminis. Pasauļs tī vydā aug leluoks. Tok ni tys, ka izaplieš, a krunku vys vaira. Tī vydā ir tik daudz vītys, tik moz kuorteibys. Kai duorzā, mežā, kai nazkaidā mežūneigā i dobys spāka puorjimtā vītā, nu kurys var smeļt tik tod, ka pa laikam aplej i izrevej līkū.
Goreiguo fizkultura. Restart. Lai nadaaug zeme pi kuoju.
Nūjiemu lopai līkū. Lai ir bolts. Varbyut iz bolta ir laiks nazkam pīdzimt, a varbyut vīnkuorši mīrs – ar sevi i apleicejim. Kai svātdīnis reitā, kod ēd blīņus, a laiks ir pagaiss i vyss vēļ ir īspiejams, a aiz mugorys vasala gryuta dorba nedeļa.
Rudiņs ir kluot. Grīzīs, kai gribi, jis ir atguojs – ar pyrmajim bezdeleigu bārnim iz klāva lūgu ramu, ar kača atnastim kūrmulim i susurenim, ar autobusa pīturā buobu tierguotim kabačim, ar apklusušom vardivem muorkā i leita lasem iz mašynys stykla. Bet ir labi. Sieņu, arbuzu i jaunu dorbu laiks.
Ka Dīvs dūs i sasalaseis loba komanda apleik, itys byus reizē i troks, i bogots gods. Dūd, Dīveņ, kolnā kuopt, na nu kolna lejeņā. Dūd, Dīveņ, ūtram dūt, na nu ūtra meilai lyugt.
Ar pylnim spanim i skalinem rudiņa lobumu i pylnu dvēseli kai cārmyušku zori itūrudiņ – aizleikuši sorkonom čečem gaida solnu i putynu.


text:
PYRMAIS LASEJUMS Apd 1, 15–17. 20a. 20c–26
Mateja izvēlēšona par apostolu.
LASEJUMS NU APOSTOLU DORBIM
Tamōs dīnōs Pīters pīsacēle brōļu vydā –
bet kūpā beja gondreiž symts divdesmit cylvāku – un saceja: «Veiri, brōli!
Rokstim vajadzēja pīsapiļdeit, kurūs Svātais Gors jau īprīkš pasludynōja ar
Davida muti par Judasu, kurs beja vodūņs tim, kas apcītynōja Jezu, jo jys beja īskaiteits
storp muns un jēme daleibu šamā kolpōšonā. Psalmu grōmotā taču ir raksteits: «Jō
omotu lai pajam cyts». Tōdēļ vajag, lai vīns nu šim veirim, kas beja kūpā ar mums
vysu laiku, kod Kungs Jezus nōce un gōja myusu vydā, sōcūt ar Jōņa kristeibu
leidz pat dīnai, kurā jys nu mums tyka pajimts, kļyutu kūpā ar mums par jō augšanceļšonōs
līcinīku.» Un jī stōdeja prīškā divus: Jezupu, sauktu par Barsabu, kas beja īsaukts
par taisneigū, un Mateju. Un jī lyudzēs, saceidami: «Tu, Kungs, kas pazeisti
vysu sirdis, nūrōdi uz vīnu nu šim divim, kuru tu esi izvēlējis, lai tys ījimtu
apostola omotu un vītu šamā kolpōšonā, kū Judas pamete, aizīdams sovu ceļu». Un
jī deve tim lūzes, un lūze kryta Matejam. Un jys tyka pīskaiteits pi vīnpadsmit
apostolim.
Tys ir Dīva vōrds.
PSALME 103 (102)
Refrens: Dīva
trūņs ir dabasūs. (R. sal. 19a)
1 Teic,
muna dvēsele, Kungu
un vyss, kas ir manī, lai teic jō svātū
vōrdu!
2 Teic,
muna dvēsele, Kungu
un naaizmērsti, kū jys tev darejis lobu!
Refrens
11 Jo
cik augši ir dabasi pōri zemei,
tik lela ir jō žāļsirdeiba tim, kas jō
beistās;
12 cik rītumi
ir tōli nu austrumim,
tik tōli nu mums jys ir aiznesis myusu
vaines.
Refrens
19 Dabasūs
Kungs ir uzcēlis sovu trūni,
un jō vaļsteiba pōrvolda vysu.
20 Teicit
Kungu, vysi jō eņgeli,
jyus, spākā varenī, kas piļdit jō pavēles.
Refrens
ŪTRAIS LASEJUMS 1 Jņ 4, 11–16
Kas palīk mīlesteibā, tys palīk Dīvā.
LASEJUMS NU SVĀTŌ APOSTOLA JŌŅA PYRMŌS VĒSTULES
Muni meilī, jo Dīvs myusus tai īmīļōja, tod
ari mums vajag cytam cytu mīļōt. Dīvu nivīns nikod nav redzējis. Bet, jo mes
cyts cytu mīļojam, Dīvs palīk myusūs, un jō mīlesteiba myusūs ir piļneiga. Tū,
ka palīkam jymā un jys myusūs, mes zynom nu tō, ka jys mums ir devis nu sova
Gora. Un mes redzējom un līcynojam, ka Tāvs syuteja sovu Dālu pasauļam par
Pesteitōju. Kas atzeist, ka Jezus ir Dīva Dāls, tymā palīk Dīvs, un jys Dīvā. Un
mes, kas īticējom, asam īpazynuši Dīva mīlesteibu uz mums. Dīvs ir mīlesteiba. Un,
kas palīk mīlesteibā, tys palīk Dīvā, un Dīvs palīk jymā.
Tys ir Dīva vōrds.
PYRMSEVANGELIJA DZĪDŌJUMS Sal.
Jņ 14, 18
Alleluja.
Es jyusus naatstōšu kai bōriņus; es
aizeju
un nōkšu pi jums, lai īprīcynōtu jyusu
sirdis.
Alleluja.
EVANGELIJS Jņ 17, 11b–19
Lai jī ir vīns, taipat kai mes.
LASEJUMS NU JEZUS KRISTUS EVANGELIJA, KŪ UZRAKSTEJIS SVĀTAIS JŌŅS
Pādejū Vakariņu laikā Jezus, pacēlis
sovas acis uz dabasim, lyudzēs par sovim mōcekļim, saceidams: «Svātais Tāvs,
pasorgoj jūs sovā vōrdā, kuru tu maņ devi, lai jī ir vīns, taipat kai mes.
Cikom es beju ar jim, es jūs sorgōju tovā vōrdā, kuru tu maņ devi, un nūsorgōju,
un nivīns nu jim napazuda, kai tikai pazušonas dāls, lai pīsapiļdeitu Roksti. Bet
tagad es eju pi tevis un tū runoju, vēļ byudams pasaulē, lai muna prīca jymūs
byutu piļneiga. Es jīm devu tovus vōrdus, bet pasauļs jūs īneida, tōdēļ ka jī
nav nu pasauļa, taipat kai es naasu nu pasauļa. Es nalyudzu, lai tu jūs pajimtu
nu pasauļa, bet gon lai tu jūs pasorgōtu nu Ļaunō. Jī nav nu pasauļa, taipat
kai es naasu nu pasauļa. Svātdori jūs patīseibā. Tovi vōrdi ir patīseiba.
Taipat kai tu mani syuteji pasaulē, taipat ari es jūs syuteju pasaulē. Un par
jim es vaļtēju upurī pats sevi, lai ari jī tyktu svātdareiti patīseibā.»
Tys ir Kunga vōrds.


text:
lasejumi »
Romana “Klūgu mūks” radejis lasejumi izdūti CD formatā
Latgolys kongresa i Latvejis vaļsts symtgadis zeimē veiduotais radejis lelīskaņuojums – Ingys Ābelis romana “Klūgu mūks” verseja radejā niu daīmama ari CD formatā. Latvejā labi zynomais i ari lītaunīku volūdā tulkuotais Ingys Ābelis romansSkaiteit vaira »
Latvejis akteri apsavīnuojuši romana “Klūgu mūks” radejis lasejumūs
Latgolys kongresa i Latvejis vaļsts symtgadis zeimē radeits Latgolys radejis lelīskaņuojums – Ingys Ābelis romana “Klūgu mūks” verseja radejā. Nu 12. maja da 24. septembra Latgolys radejā skanēs 19 lasejumi, kurymūs lūmuos dorbojās divdesmit četriSkaiteit vaira »


text:
Aulejis pogosts
Aulejis pogosts atsarūn tuolā dīnvydaustrumu Latgolys styurī i niule ir vīns nu 10 mozajim Kruoslovys nūvoda pogostim. Tys ir ar daudzim skaistim azarim svieteits pogosts, i pat pogosta rūbežys leluokūtīs īt gar azarim – Sīvers, Ārdavs, Lejs, Cārmins i Cērps. Pyrms kara Aulejis pogosts ir bejs apmāram divejis reizis leluoks, tymā beja gondreiž vyss tagadejais Gruoveru pogosts, kai ari daļa tagadejuo Škeltovys pogosta. Pogosts ir vīns nu ratajim Latgolys pogostim i vīneigais Kruoslovys pusē, kurā latvīšu eipatsvors vysod ir bejs i jūprūjom sasaglobuojs viers 90%. Tys byutu pieteišonys vārts fenomens – nūskaidruot, parkū ari padūmu laikūs, kod apleicīnis pogostūs apsamete iz dzeivi daudzys saimis nu Krīvejis i Boltkrīvejis, Aulejis pogostā īdzeivuotuoju tauteibu sastuovs tikpat kai nasamaineja. Aulejis pogostā ir saglobuots sovs sevišks tautys tārpa variants, ir saglobuota Aulejis tradicionaluos dzīduošonys manīre, nu itīnis ir cālušuos vairuokys vysā Latvejā zynomys dzīsmis i daņči („Ūsi, ūsi, kod lopuosi” i Aulejas Žeperis), bet etnografim ir pazeistamys eipašuos Aulejis tipa jūstys. Aulejis sīvom 1986. godā izdūta sova plate, kas tymūs godūs beja lels ratums i gūds.
Pyrmī dati par tagadejuo Aulejis pogosta īdzeivuotuojim ir nu tuolejuo 1866. goda, kod tī dzeivuoja ap 2 tyukstūšom cylvāku, gondreiž vysi katuoļticeigī latgalīši. Leidz godusymtu mejai īdzeivuotuoju skaits beja pīaudzs viers 3 tyukstūšom, i taids tys ari sasaglobuoja leidz 2. pasauļa karam. Piec tam cīši daudz aulejīšu puorsacēle iz piļsātom i cytim Latvejis nūvodim i īdzeivuotuoju skaits strauji sasamozynuoja leidz 1108 cilvākim 1979. godā, i itūšaļt ir nūsakrits leidz 600 cylvākim. Pagaidom Aulejā vēļ ir saglobuota moza pamatškoleņa ar 30 školānim, bet nav zynoms, cik ilgi tai vēļ byus, partū ka pogostā pādejūs godūs dzymst tikai daži bārni.
Gondreiž vysi Aulejis pogosta cīmi beja i jūprūjom saglobuojuši vīndabeigu latgalisku īdzeivuotuoju sastuovu, izjamūt divejus cīmus pi Cārmina azara – Ramaniškus i Nitiškus, kur nu senejim laikim puorsvorā beja krīvu staraveri (vacticeibnīki). Bez nivīna īdzeivuotuoja pagaidom ir tikai 4 nu 42 pogosta cīmim.
Aulejis pogosta īdzeivuotuoju sastuovs 1866.–2011.gods
Aulejis pogostā jūprūjom ir sasaglobuojušs nu itīnis nuokušuos viesturiskuos pavuordis, kuru leluokai daļai ir ari atrūnams sovs cīms, nu kurīnis vysu dreižuok attīceiguo pavuorde ir cālusēs. Ite ir samārā moz vītejūs pavuoržu, bet daudzys nu tom ir vysai plaši izplateitys jūprūjom. Iz vysa vaira ir Aulejis pogosta viesturiskūs pavuoržu Dzalbs, Vigulis (Veiguls) i Stepeņš (Stepiņš), kuru pīdereigūs skaits ir snīdzīs vairuokūs symtūs. Arī nuokušuos pavuordis – Jakovels, Umbraško, Pudniks, Lipšāns, Cerpinskis i cytys zamuok rūnamā tabulā vairumā ir cālušuos Aulejis pogostā.
Aulejis pogosta izplateituokuos pavuordis 1935. godā
Izvolta pogosts
Leidzeigi Aulejis pogostam, ari Izvolta pogosts atsarūn tagadejā Kruoslovys nūvodā. Pyrms godsymta i agruok tū sauce par Užvaldis (-ys) pogostu. Pyrms kara Izvolta pogosts beja divejis reizis leluoks – tys ītvēre ari Škeltovys pogosta leluokū daļu, kai ari Naujenis pogosta rītumu daļu. Bet vēļ agruok Izvolta pogostā atsaroda ari vyss Aulejis i Gruoveru pogosts. Ari Izvolta pogosts ir saglobuojs cauri 20. godusymtam izteiktu latvīšu puorsvoru, i īdzeivuotuoju skaits tymā ir moz mainejīs. 1866. godā pogostā beja 2,3 tyukstūšys īdzeivuotuoju, i tuos leidz 1897. godam beja pīaugušys leidz 3,6 tyukstūšom, taids īdzeivuotuoju skaits ari palyka leidz 2. pasauļa karam. Itymā laikā vysā Latgolā vēļ beja augsta dzimsteiba, bet staraverim tei beja vēļ augstuoka – krīvu skaits nu 1866. goda leidz 1935. godam beja dubultuojīs, cikom latvīšu skaits tymā pošā laikā pīauga tikai par 2/3. Piec kara suocēs strauja īdzeivuotuoju skaita sasamozynuošona – leidz 1,4 tyukstūšom 1979. godā i leidz 703 īdzeivuotuojim 2011. gadā. Tikai 32 godu laikā pogosta īdzeivuotuoju skaits sasamozynoj divkuorteigi. Nūvacuojušuo vacuma piramida līcynoj, ka nikas lobuoks par tuoluoku izatukšuošonu Izvolta pogostu, taipoš kai leluokū daļu Latvejis, nagaida. Nasaverūt iz īdzeivuotuoju skaita sasamazynuošonu, latvīšu eipatsvors pādejūs paaudžu laikā ir palics tikpat kai taids pats – 77%.
Leidzeigi kai Aulejis pogostā, ari Izvoltā leluokū vairumu apdzeivuotoūs vītu apdzeivoj gondreiž vīneigi katuoļticeigī latgalīši. Tok Izvolta pogostā ir vairuoki staraveru krīvu cīmi – pīci nu tim ir nūvītuoti pošā pogosta rītumu molā, veidojūt vīnuotu krīvvolūdeigūs apdzeivuoteibys arealu ar Bikernīku i Škeltovys pogosta staraverim. Tī ir Pitrini, Kozliški, Torpāni, Krekeliški i Jaunračina. Vēļ vīns mozs krīvu cīms – Suveizdiški – beja pogosta austrumu pusē, niule jau zuds. Pyrms kara Izvoltā dzeivuoja vairuokys židu saimis. Padūmu laikā pogostā īceļuoja i jūprūjom dzeivoj vairuokys čiguonu saimis. Pavysam naapdzeivuoti ir tikai 3 nu 56 pogosta cīmim, nu pusē nu tim apdzeivuotys palykušs tikai pādejuos 1, 2 ci 3 sātys.
Izvolta pogosta īdzeivuotuoju skaits i etniskais sastuovs, 1866.–2011. gods
Izvolta pogosta izplateituokuos pavuordis ir Japiņš, Stivriņš, Celitāns, Butāns, Murāns i Leikums. Itom i cytom pavuordem pogostā ir atrūnams cīms ar attīceigu nūsaukumu, nu kurīnis, dūmojams, pavuordis ir ari cālušuos. Vītejuos pogostā cālušuos pavuordis ir ari Hmelnickis, Suveizda, Locis (Ločs, i c.), Peipiņš, Deļvers, Onzuls, Sprūgis (Sproģis), Valainis, Nainišs, Boliņš, Škipurs i cyti. Ka īvārojit pavuoržu sarokstā sev pazeistomu ļaužu pavuordis, tod vysai drūsi var saceit, ka jūs izaceļšona ir saistoma ar itū Latgolys pogostu.
Izvolta pogosta izplateituokuos pavuordis 1935.godā
Roksta autors: Ilmārs Mežs


text:
Garā pupa »
Leivuonā aizvadeita folklorys nūmetne “Garā pupa”
Nu 26. da 29. juņa Leivuona 1. vydsškolys Laimenis školā nūtyka Latgolys bārnu i jaunīšu folklorys nūmetne “Garā pupa”, kurymā pīsadaleja bārni i jaunīši nu Leivuona, Viļānu, Vabalis, Ondrupinis, Aglyunys, Rudzātu, Vuorkovys, Borkovys, Naujinis,Skaiteit vaira »
Leivuonā aizvadeita bārnu i jaunīšu folklorys nūmetne
Nu 27. da 30. juņa Leivuona 1. vydsškolys Laimenis školā nūtyka Latgolys bārnu i jaunīšu folklorys nūmetne “Garā pupa”, kurymā pīsadaleja bārni i jaunīši nu Leivuona, Rudzātu, Preiļu, Vuorkovys, Aglyunys, Vabalis ,Modyunis, Borkovys, Viļānu,Skaiteit vaira »
Nūtykuse Latgolys bārnu i jaunīšu folklorys nūmetne
Nu 18. leidz 21. juņam Leivuona 1. vydsškolys Laimenis suokumškolā nūtyka Latgolys bārnu i jaunīšu folklorys nūmetne “Garā pupa”, kurā pīsadaleja bārni i jaunīši nu Leivuona, Jaunsylovys, Rudzātim, Preilim, Vuorkovys, Seiļukolna, Kruoslovys, Izvolta, VabalisSkaiteit vaira »


text:
Sajiemem nu LgSC vacbīdra i aktiva dalinīka Ilzeitis Mežneicys viesti i aicynuojumu iz tolku. Ka kaidam sovā sātā dorbi apdareiti, tod itymā nedeļgolā varbyut ir ļuste aizjuot iz Ambeļu pusi!
Aicinojam iz tolku-seminaru „SOLMU DĪNYS BUĻBU BLĪNIS” 25.septembrī plkst.12:00 Daugavpils nūvoda Ambeļu pogosta Putānūs visus, kuri interesējas par permakulturu i kartupeļu stateišonys citaidom metodem.
Pavasarī SOLMU DĪNĀ īstatejom buļbys zem solmim. Niu laseisim, kas saaudzis. Pasuokuma laikā runuosim par permakultūru, vērsimēs bilžu stuostus par kūka i solmu dūbju īreikuošonu, laseisim buļbys, cepsim buļbu blīnis, īsapazeisim ar vušku duovinuošonys projektu i citom aktivitatem.
Interesentus lyudzam pīsasaceit Ilzei (26358845) voi Astridai (29467696).
Leidza jemit dorba driebis.
Vairuok informacejis afišā i pa telefonu.