text:
pat nazynu, kai tū nūsaukt – puorsteigums, prīca voi gondariejums. kai piec izreveita buļbu teiruma, kod nazuole na aplej ar leitu i daaug atpakaļ, a saulē sakolst i buļbu streipis tik leidzonys, zalis, prīceigys.
gruomota “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” pajēme labi daudz muna 2011. goda laika. tok nav ari kauns par rezultatu. zynu, ka tys ir lobuokais, kū tymā laikā varieju. niu varbyut dareitu cytaiž – tok tei ari ir pīredze.
gudrī vuicuos nu svešu klaidu, a sovejī – nu sovejūs. tok vysgudruokī – kas vuicuos. a laimeigī – kam ir nu kuo vuiceitīs. partū ka laime ir tod, ka vyss kas nūteik i jam ļauņ nūtikt. i vyss agri voi vieli nūteik iz lobu.
a prīca to taida, ka “Puosokys par krīzi” pajēme tierguošonai gruomotu noms “Valters un Rapa” – pi tam jau nu suoku izdaleja vysim sovim veikalim i na nūgryude nazyn kur pašelē, a nūlyka pošā prīškā. a ūtra prīca – pyrmais davums jau ir iztierguots. īsadūmoj, jau ūtru reizi dūdam tierguošonai jaunu parteju – na tikai Rēzeknis gruomatneicā “Liesma”, a Reigys gruomotu veikalam “Valters un Rapa”! vakar īguoju i īraudzieju, ka otkon stuov pi jaunumu. kai puče. breinuma puče.
atguodynuošu – tei ir gruomota 100% latgalīšu volūdā. ar latgalīšu gruomotom normali itai nav. latgalīšu gruomotys nivīns napierk i natiergoj, a nūgloboj i meklej. jūs nav veikalūs. juos nazkur pyust vasalom tiražom.
izjāmums ir “Puosokys par krīzi”. i LgSC gruomotu goldi ar padsmit izdevieju gruomotom latgaliski voi par Latgolu vysaidūs pasuokumūs i svātkūs. pošu salaseita kolekceja, kab latgalīšu muzyka i literatura atrostu sova skaitietuoja, klauseituoja, cīneituoja.
eisi sokūt – dzeive kai puosoka. ir i ir. ir šmuki i pa sovam. ir i dasadur.
vakar izamiercieju ar draugim Cāsu piļsātys stryuklokā, izkuopu Sv. Juoņa bazneicys tūrnī, nūsastuoju syltajā viejā kai fenā, slapņuos drēbis dasakļaun mīsai i saļdej – zamyškā vysa piļsāta ar taidim jumtim i fasadem kai nikur, augšā dabasi kai izzeimāti, saule i viejs. i īsadūmuoju – otkon vīna šaļteņa nu dzeivis, kū atguoduot vysu myužu.
a varbyut deļtuo mes i asam. seiku laimis šaļteņu deļ. kai puosokā.
Category
One Comment
-
super! vispār Valters un Rapa man ļoti patīkami pārsteidz, ar vēlmi tirgot gan maztirāžu, gan visai margināla rakstura grāmatas – man atlika tikai e-pastu nosūtīt ar piedāvājumu un aktīva lēdija no sagādes daļas atzvanīja un teica – jā, dodiet mums pa 10 no katras!
Leave a Comment


c: text/html

text:
Šudiņ ir paguojs taišni pusgods nu breiža, kod Reigā iz „Latgolys Studentu centra” aktivistu organizātū pyrmū sasadzīduošonys reizi sasapuļcieja vīnkuorši interesenti bez cīši lelom muzykalajom zynuošonom, kab īsavuiceitu jaunys dzīsmis latgaliski, pamatā tradicionaluos muzykys repertuara dzīsmis. Mierkis itam vysam taids vīnkuoršs – paplašynuot sovu kasdīnys repertuaru: apnics, ka kotru naformaluoku saīšonys reizi dzīsmis, kū vysi zyna nu A da Z ir gondreiž viņ „Rūžeņa” i „Tuoli dzeivoj”, taipat breineiga ir satureiga kūpeiguo laika pavadeišona i jaunu zynuošonu īsavuiceišona. Kai školuotuoja dzīduotuoju deideišonai pareizom notom i bolsu nūtureibai pīaicynuota JVLMA etnomuzykologejis 4. kursa studente Marta Vaivode ar izaceļšonu nu Rūžupis.
Kai tod pa itū laiku guojs? Var saceit, ka vysaiž, bet ar taidu prīceigu atteisteibys lineju iz augšu. Dzīšmu pyurs īkruots gona lels: salaseitys dzīsmis nu vysu Latgolys molu, taipat dažaideibai ir īsavuiceitys puora dzīsmis nu Latvejis ūtra gola. Laika gaitā pasakuplynuojs ari dzīduotuoju puļceņš. Kai kurū reizi gon īt ar atīšonu iz mieginuojumim, bet dzīduot grybātuoju ir gondreiž 20 cylvāku. Cikom gon vysa dzīduošona vaira ir sovai prīcai, bet ir ari bejušys dzīduošonys reizis ar klauseituojim. Vīns nu skaistuokūs vosorys pīdzeivuojumu beja pīsadaleišana Kārļa Kazāka i juo draugu-muziķu velo ekspedicejā „Ar Velomuzyku iz Liktiņduorzu”, kurū varēja nūsavērt ari Latvejis Televizejis 1. kanalā.
Kotrys reizis ūtardīņu dzīduošona nasabeidz viņ ar dzīduošonu – gona vīnam ūtra iz zūba paviļkšonys, jūku, smīklu, taipat sataiseita ari pošim sova folklora. Interesnais, ka vēļ arviņ nav varēts izdūmuot folklorys kūpys nūsaukums. Ir tikai taidys pagreidis pasaukys, pīvadumam, Razulinka – par gūdu „Rekavas dzintara” dzīsmei par žagatini, zečubiksis – deļ tuo, ka navar jau taišni tū dzīsmis melodeju nūturēt i ir tendeņce iz dzīsmis golu „nūšlukt”, astma – vēļ naīt cik labi ar elpu pareizu īviļkšonu i nav spāka da gola dzīsmi izviļkt. Taipat kotru reizi tolkā teik saukts ari „Martys spāks” – paleidzēt podturēt pareizuos notys, koč tū reizē var tik vīnam bolsam, bet lela daļa dzīšmu ir divejūs, ari trejūs bolsūs. Pa itū goda pusi dzīduotuoji niu zyna, kai tys ir dzīsmis teikt, kū nūzeimoj atlūceit, kai juorūtoj, kaidi ir lobuokī panti apdzīduošonā, kai juodzīd tolkā, kai tik sovaiži runoj Zīmeļlatgolā i kai iz Zīmyssvātku laiku kačeišam bārns mierst. Nu vysu leluokuo prīca pošim ir, ka ūtardīnis vokars īt i ir vīta, kur latgalīšus Reigā geida padzīduot!
Edeite Husare

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Dzeivī vysi mani sauc par Daņilu. Pīlypa kojōs. Kōjas aug nu muļtika par ДaHилa MacTep. Bet teiklā vysur danila jau ir aizjims, par tū es izdūmōju, ka labi byutu pazaraksteit ar kaidu ņi beis cytu skaneigu kļikuhu. Tai kai maņ pateik filma Бeлoe coлHцe пycTыHи un jōs golvanas varūņs KpacHoapMeeц CyxoB, tod niku taidu ari izavieļieju. Tai ka bloga nūsaukums losās: s u h o v [punkts] el vē.
Ja tev ir kaidas ni beis svareigas dareišonas ar maņi īcarātas, ci kas cyts – roksi: c y x o b (punkts) l v (pi) g m a i l (punkts) c o m
Autors
Dzeivī vysi mani sauc par Daņilu. Pīlypa kojōs. Kōjas aug nu muļtika par ДaHилa MacTep. Bet teiklā vysur danila jau ir aizjims, par tū es izdūmōju, ka labi byutu pazaraksteit ar kaidu ņi beis cytu skaneigu kļikuhu. Tai kai maņ pateik filma Бeлoe coлHцe пycTыHи un jōs golvanas varūņs KpacHoapMeeц CyxoB, tod niku taidu ari izavieļieju. Tai ka bloga nūsaukums losās: s u h o v [punkts] el vē.


text:
Dūmuoju, pasyuteišu mamai žurnalu. Da i poša vareišu puorskaiteit.
Jei to gon vysod pasyuta pi postneicys, a es dūmuoju – kod vēļ postneicu satikšu, ir tok 21. godu symts, pasyuteišu teiklā. Juopuorbauda, voi ir taida īspieja. Sok, ka jau es tū izdūmuoju, tam ir juobyut.
Īguoju Latvejis Posta sātyslopā. Kai to, ir ari e-aboneišona. Pravda, cikom saprotu, kur tys ir, čut kokla naatlaužu. Tok tys tai. Atrodu pat žurnalu. Nūsabreinuoju, ka tik lieši.
Izaruodēja – kab pasyuteitu presi, vajag pīsaregistrēt. Nu, kū vajag, vajag. Sarakstieju cīteigai vysus datus, tymā skaitā personys kodu (nikod napateik cytim dūt personys kodu, seviški ka jis paliks kaidā mistiskā datubāzē).
Tod beja juonūruoda adrese. Atrodu sovu rajonu, sovu pogostu i pat sovu dzerauni. Jūceiguokais beja, kod beja juoizalosa sātys vuords. Koč avīzis pasyutam jau godim, myusu sātys sarokstā nabeja.
Nu ūtrys pusis, kas dzeraunē kod sātys vaicoj – pogostā gona ar uzvuordu. Vysi zyna vysu par vysim. Nazkod jaunais postnīks beja sajaucs i atness na tū, tok tāvs ar muoti sēde i izdūmuoja, kur ūtra pogosta golā varātu byut tys, kas tū varātu byut pasyutiejs. I taisneiba! Beja jau ari. Īdeve uobeļu maisu.
Tai laikam i saīt – ka myužeigi prese aboneita iz gūdavuorda, aizrokstūt tik vuordu i pogostu, kur jimtīs sātys vuordam. Kam juo taida vajag. Tok e-aboneišonā vajag.
Vierūs iz sātu nūsaukuma saroksta – i smīklys, i až izmysums. Parkū ir taida atškireiba – oficialuo i dzeivis volūda. It kai muna zeme byutu okupeita i juos viesture i ideņtitate byutu juopuorroksta. Saīt otkon kuortejuo zogtuo dzeive i viltuotuo dzeivuošona.
Sprosta Latgolys dzeraune, pagaidom pat ir bārni i brauc iz školu. Krīvi, latgalīši. A sātu nūsaukumi: “Bērzaine”, “Dravas”, “Kļavas”, “Marijas”, “Rožlejas”, “Spaļi”. Nikas nav samaluots, tai beja raksteits sātyslopā.
Vierūs i breinuojūs. “Spali” – nui. Tī dzeivuoja Spaļu Aņciuks, dzeraunis sirdsapziņa. Stateisi buļbys nalaikā, nūsauks par nakryškuonu. Nalaikā molku grīzsi, nūlomuos par valna bagaturi i supastatu. Nalaikā cyuku nūkausi, sauks par nabarāgu. Vysam ir sovs laiks. A Svātuos Teklis, Annys i Marijis dabasūs braukšonys dīnā ir juosvietej, na juokaš sīns voi juorevej duorzs, ir juoskaita puotori, na spani, luopstys, gruobekli. Aņciuka deļ baba klāva golā īstatēja lozdys – lai nasaver pogolmā i naskandynoj pa pasauli. A mama pyunis golā īstatēja īrubinis i līpys – lai nasaver. A acs Aņciukam beja lobys i zam vacuma. Kai nabyus – kod beja leluo padūmu zemis elektrifikaceja i elektreibu sātā vylka čut ni ar varu, Aņciuks pasacēja – nikuo nabyus. Elektreiba maitoj acs. I nabeja ar. Cik prīšknīku i pakaļnīku izaskraidēja, a elektreibys naīvylka. Teļvīzers ari maitoj acs. Radeja ocu namaitoj, tū jau pādejā laikā klausējēs gon – iz batareju. A tai – tikai patafonu.
A kas ir tuos puorejuos sātys? Pavysam, skaiti, Lavrovkā div sātys, Bryškuos div sātys, myusim div sātys, Grytuonūs div sātys, tod vēļ Gryškys sāta, Spalīnis sāta, Ausejīnis sāta, Ļusis sāta, Rozys sāta i Actenītis sāta.
A kas ir “Bērzaine”, “Dravas”, “Kļavas”, “Marijas”, “Rožlejas”?
Bārzu pi myusu moz, tik malnzemis molā aiz Lavrovkys. Tok Lavrovkā vīni krīvi. Kur jī varātu byut izkosuši tik troku vuordu kai “Bērzaine”? Kļovs ir tik vīns, pi Grytuonu sātys. Kai reize, ka jūs meita precējēs, beja nūsarcs sorkons, sorkons. Vaira nikod tik sorkons nav bejs. Tok Grytuonūs ir ari Marija, pareizuok sokūt, kotrā Grytānu sātā ir pa Marijai – vīna Mare, ūtra Marija. Varbyut “Kļavas” ir tī, kur Marija ir nūmyruse, a “Marijas” tī, kur saimnīkoj Mare? “Dravas” laikam ir krystamuotis sāta. Vysmoz jim ir bitis, vīneigajim par vysu dzerauni.
Ilgi dūmuoju, kura nu apleicīnis sātu varātu byut “Rožlejas”. Rūzis aug pi vysu sātu, lela daļa nu jūs ir līknē, ūtra daļa kolnā. Myusu sāta ari iz kolna, tai i saucās jau nu 20. godu – “Pučukolns”, aizraksteits kai “Puķu Kalns”. Rūzis ari ir pučis, tok kura sāta varātu byut nūsaukta tik poētiski? Izdūmuoju – mož Čehovu sāta. Saimineicai to vuords Roza.
Tik tuoli labi, kotram nūsaukuma ir pīmaklāta sāta. A kū dareit ar sātom, kam nav nūsaukumu? Zynu, ka avīzis pasyuta i muns tāvs ar muoti, i Bryšku Marija, i Bryšku Ontons, i Puškins, i Dzimka, i cyti. Saīt, ka jūs sātom nav nūsaukumu. Voi ari jī nav bejuši gona leli poeti i nav izdūmuojuši kaidu puorpasauleigi skaistu i dzejisku nūsaukumu.
Īsadūmuoju. Kotrys sauc, kai gryb – pūra molā pi brikšņu ir “Ezerlīči”, meža styurī “Mežnoras”, kolnā pi ceļa “Augstrozes”. Ka tik šmuki skaņ.
Vēļ atguoduoju myužeiguos mūkys ar gūvim – nūsauc tu jū par Purynu, a kai ta lai vetuorsts registrej? Purene to jei nav. Tai i saīt Linde. Koč var izrunuot i latgaliski, i aizraksteit latvyski. Nūsauc par Vabali, uorsts iztulkoj par Vabuoli. Nūsauc par Rūtu, vetuorsts vaicoj – Ruota voi Ruta. Juoiztulkoj tok vuords vaļsts volūdā. Tys nikas, ka pats vetuorsts, gūvs saimineica i ak jau ari poša gūvs labi saprūt ari latgaliski. Tik ka raksteit namuok – kai vetuorsts, tai gūvs.
Nui, a žurnalu mamai tai ari napasyutieju. Izaruod, maņ nav ni sātys, ni adresa. A kū es varu dareit, ka nadzeivoju ni smolkajuos “Rožlejās”, ni glaunajā “Bērzaunē”, a sprostajā “Pučukolnā”.
Nu ūtrys pusis, var jau ari iztikt. Dzeive poša kai romans, kuo tī taida pīskaiteisi pa avīzem voi žurnalim.
____________________________________________
Publiceits ite.
Category
Tags
2 Comments
-
Loba dīna!
Dīna patīšam loba. Asu ļūti, ļūti pateiceiga, ka muns komentars, i reizē lygums, tika jymts vārā. I as tū īmīļotū i dziļi sirdī palykušū raksteņu varu vēlreiz porlaseit. Lai Jysim izadūd vysos jūmos. Lai gaiši i prīceigi atnok Zīmyssvātki i ražeigs jauns gods! Ar patīsu cīņu – jysu gora dorbu cīneitoja.
Leave a Comment


text:
VIESTURE I RELIGEJA »
Stuostu cyklā stuosteis par Latgolys kongresa viesturi
Desmit stuostu garumā Latvejis Radejā stuosteis par Latgolys kongresa viesturi i nūzeimi. 1917. godā nūtykušajā kongresā Latgolys latvīši lēme par apsavīnuošonu ar puorejim latvīšim, tys beja nūzeimeigs pagrīzīņa punkts Latvejis vaļsts izveidē. Latvejis RadejisSkaiteit vaira »
Vareiba virtuali ceļuot pa Preiļu viesturi
Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzejs, sveicūt Preiļu dzeivuotuojus piļsātys 89. godadīnā, pīduovoj izstuodi – virtualu ceļuojumu Preiļu viesturē. Izstuode “Preiļi pagātnes mirkļos” bez moksys daīmama vītnē HistoryPin.org. Itys projekts ļaun savīnuot vacuos kartenis ar niulenejūsSkaiteit vaira »
Nu Rēzeknis vīsneicys viesturis puslopu
Autors: Kaspars Strods Kartenis nu Latgolys Kulturviesturis muzeja arhiva Par Latgolys sirdi sauktuo Rēzekne pādejuo godu dasmyta laikā pīdzeivuojuse lelys puormainis, niu piļsāta ir gon sakūpta, gon labīkuortuota. Tān ari palics zynoms, ka pavysam dreižSkaiteit vaira »
Latgolys Kulturviesturis muzejā varēs izzynuot vaira par Rēzeknis piļsātys vaļdi
14. februarī 14.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks tradicionaluo Viesturis šaļteņu pītura, kas itūreiz veļteita tematam “Nu Rēzeknis piļsātys vaļdis viesturis”, informej muzeja eksperts kulturviesturis vaicuojumūs Kaspars Strods. Piec Latgolys atbreivuošonysSkaiteit vaira »
Nūsaklausi radejis raidejumus par Latgolys viesturi 20. gs. 40. g.
Janvara catūrtdīnēs Latgolys radejā izskanēja Latgolys viesturei 20. gs. 40. godūs veļteits raidejumu cyklys “Mūsu pagātne līdzās: spēka avots vai skelets skapī”, kurū veiduoja Latvejis Okupacejis muzejs. Pyrmajā viesturneicys Elīnys Kalnenis vadeitajā raidejumā Rūmys Katuoļu bazneicys Rēzeknis – Aglyunys diecezisSkaiteit vaira »
Latgolys radejā izskanēs raidejums par Latgolys viesturi 20. gs. 40. g.
Catūrtdiņ, 12. janvarī, Latgolys radejā skanēs viesturneicys Elīnys Kalnenis vadeitais raidejums, kurymā Rūmys Katuoļu bazneicys Rēzeknis – Aglyunys diecezis veiskups Juoņs Buļs i Latvejis Okupacejis muzeja viesturneica Inese Dreimane runuos par gareigumu, gareidznīceibu i okupacejis varuSkaiteit vaira »
Viesturis šaļteņu pīturā itūmienes – par Rēzeknis biblioteku
10. janvarī 14.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks kuortejuo Viesturis šaļteņu pītura par Rēzeknis bibliotekys viesturi, kur pīsadaleis bibliotekys specialisti i byus apsaverama jūs veiduotuo ekspresizstuode, informej muzeja kulturviesturis nūdalis vadeituoja AnnaSkaiteit vaira »
Daugovpilī nūtiks Latgolys viesturei veļteits lektorejs
Latgolys Centraluos bibliotekys reikuotuo vuiceibu lektoreju cykla “Latgola ceļā iz Latvejis vaļsti” trešais vuiceibu lektorejs “Latgolys viesturiskī aspekti ceļā iz Latvejis vaļsti” nūtiks 24. novembrī 10 stuņdēs Latgolys Centraluos bibliotekys laseitovā. Tū vadeis viesturisSkaiteit vaira »
Daugovpilī nūtiks lekceja par atteisteibys atškireibom storp Latgolu i puorejū Latveju
17. novembrī 10.50 – 12.20 Daugovpiļs Universitatē, 308. telpā (Vīneibys īlā 13, Daugovpilī), nūtiks Dr. Manfreda fon Betihera lekceja ““Konfesionalizācija” kā vēsturisks griezums: par attīstības atšķirībām starp Rietumlatviju un Latgali”, informej Baļtejis – VuocejisSkaiteit vaira »
Konfereņcē LNB runuos ari par Latgolys gruomotu i rūkrokstu kulturys montuojumu
24. i 25. novembrī Latvejis Nacionalajā bibliotekā (LNB) nūtiks storptautyska zynuotniska konfereņce “Grāmata un sabiedrība Latvijā līdz 1945. gadam”, kas veļteita gruomotnīceibys i literaturys viesturnīka, biblioteku darbinīka Alekseja Apīņa (1926–2004) 90. dzimšonys dīnai, informejSkaiteit vaira »
Rēzeknē varēs izzynuot 9. kuojinīku pulka viesturi
8. novembrī 14.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks tradicionaluo Viesturis šaļteņu pītura, kas veļteita tematam “No Rēzeknes 9. kājnieku pulka vēstures”, informej muzeja eksperts kulturviesturis vaicuojumūs Kaspars Strods. Novembris ir Naatkareibys kara mieness,Skaiteit vaira »
Izdūta jauna gruomota par Latgolys ebrejim
25. oktobrī 15.00 Latgolys Centraluos bibliotekys pasuokumu telpā (Reigys īlā 22a, 3. stuovā) nūtiks Josifa Ročko gruomotys “EBpeи B ЛaTraлии. ИcTopичeckиe oчepkи” 2. siejuma prezentaceja, informej bibliotekys puorstuove Inga Gedžūne. Gruomota izdūta ar Daugovpiļs dūmis atbolstu iSkaiteit vaira »
Kai Latgolā syta laptu
Autors: Vadims Maksimovs Bierneiba nav īdūmojama bez aktivu pogolma spēļu, myusu dīnuos tuos gon suok pagaist. Senatnē spēlem beja eipaša nūzeime, partū ka puiškinim tuos ļuove atteisteit sovys fiziskuos spiejis i īsavuiceit svareigys prasmis,Skaiteit vaira »
Vuorkovys nūvodā apsaverama Vonogu bazneicai veļteita izstuode
Vonogu biblioteka aicynoj apsavērt izstuodi “Vanagu pērle”, kas veļteita Vonogu bazneicys 80 godu jubilejam i pravesta Leona Garškys 110. godadīnai. Izstuodē da 28. oktobra byus apsaverami dokumenti i viesturiskys kartenis par bazneicys ceļtnīceibu, svātkimSkaiteit vaira »


text:
Kū ni dīna – jauni breinumi. Šudiņ nu reita nu cīnejamo Neo (Ilmāra Poikāna) dabōju zynōt, ka pazarōdejuši “Noteikumi par 2011.gada tautas skaitīšanas programmu“. Kur beja vysaidi jautri vaicojumi ar ni mozōk jautrom atbiļdem. Bet vīns vaicojums, par kuru jau beja cepīņs, maņ īdyura mugurā. Sadaļa: 7. Etnokultūras rādītāji; Vaicojums 7.2. Valoda: Kādu valodu Jūs […]
Month: October 2010
Absolventu salidojums LPĢ
Beju sastdiņ aizbraucs uz Ludzu. Školā beja absolventu salidōjums. Drusku tai kai apzalaužu :( Nu munas klases beja tikai 1 cylvāks t.i. es. Nu paralēlklases ari beja vīna pate Iluta. Bet nikō – pazatusieju ar nikod naradzātim cylvākim :) Tai kai naasu reģistriets Latvejas īdzeivōtōju datu bāzē, tod gribieju par cytim kū ni beis uzzynōt. […]
MagicFIB radūšais direktors daleisīs ar pīredzi reklamys i muzykys menedžmenta nūzarē
Edīte Husare maņ atsyutēja preses relīzi. Varbyut kaidam interesej? Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izsuok lekceju i pīredzis stuostu ciklu studentim i cytim interesentim, kura ītvorūs ar sovu pīredzi i zinuošonim daleisīs dažaidu profeseju i jūmu puorstuovi, golvonūkuort, latgalīši i ar Latgolu saisteiti ļauds.
Nokia apdāvina Latvijas skolotājus
Šūgod deļ vieliešonom ir pajukušas školōtōju dīnas svineibas. Nav ni tuseņu ni ekskurseju :( Byus Jelgavas kulturas nomā pasōkums. Bet tī dzīdōs “Asni” i laikam īdūs pa pyldspolvai. Dyžan vajag :P Tai kai seikais maņ ir slyms un es siežu sātā, ņiuļa ir laiceņš pabyut internetā. Te maņ i nūspeidēja! Nokijas pōrstōvji Latvejā sadūmō apdōvynōt […]


text:
Austrumi Linux’a mōjaslopa tagad stōv uz latgola.lv servera. Kontents ir statisks (html+css+js), kas myusu dīnōs ir jau nūvacōjs modeļs. Par tū inni96 izdūmō, ka vajadzātu sōkt lopu darbynōt izmontojūt kaidu ni beis CMS. Un kai lobs kandidats tyka pajimts modx. Es ar jū nabeju īprīkš sazaskōrīs, un dūmōju: “Kas ņiuļa byus?” BET vyss ir super! Maņ kai naprogrammietojam, bet vaira mōkslinīkam šis CMS dyžan īt pi sirds. Viņ varā byut vaira dokumentacejas.
Mozs pīmārs:
Maņ vādzē īkļaut sovā HTML+CSS based template dinamiskōs fiškas nu dzinieja. Vyss izarōdē tik vīnkōrši. Vyss dinamiskais rokstu saturs teik īvītōts konstrukcejā:
nazkaids html kods
[*content*]
kods turpynojās
Vaira kai vīnkōrši. Beju jau gotovs laseit manus, lai īlikt site menu, bet izarōdē vyss dyžan vīnkōrši. Modx’s ģenerei menu, kai unordered list (  ). A s jau seņ vysus sovus menu veidoju tikai kai sarokstus. Kods šablonā:

{{topmenu}}

Rezultats brovserā izaver kai:

Galvenā
cyxob
cits
cits2
cits3
cits4

Eļementarno Vatson :)


text:
Viņ ni sovu a UK. Latvejā vyss dyžan dōrgs :( Jōpiec Anglejā. Nazkur internetā izlasieju, ka Amazon‘s ņiuļa syuta uz Latveji na viņ grōmotas, diskus un cytus seikumus, bet ari cytas preces.
Dūmōts dareits! Sazajieju testa syutejumam. Uz dorbu īmamō jaka galeigi nūnosōta — syuteišu jaku. Tai ari izdarieju. Kai reize beja 60% atlaides CAT drābom. Jī ražoj na viņ traktorus/smogū tehniku, bet ari dorba/atpyutas drābis. Tāvam beja bociki nu humpalom, kas beja nanunosojami. Lobōkas reklamas navar byut! Tai es atrodu breineigu jaku: Caterpillar Mens Classic Hoodie Sweatshirt.
Myusu naudā drābeite moksoj Ls14,47 (£18.39). Plus par pīgōdi Ls 5,15 (£6,55), kas ir smīkla nauda. Pi myusim par pīgōdi jōmoksoj vysmoz 5 lati (Reiga – Jelgava) a te nu Vōcejas jōvad. Jā, nu Vōcejas. Tī ir loģistikas centrs, ka pareizi saprotu. Syuta ar DHL. Sajimšona posta nūdaļā.
Ūtrais pierkums ari bija izmieģinōjuma. Jaka palīk jaka — nikō tī taida. Bet štani! Štani jōmierej, kū navar izdareit. Tod vāļ 100 un vīna māru sistema. Labi, ka es asu pilneigi standarta cylvāks. Maņ īt standarta izmāru drābis. Asu videjais statistikais cylvāks :)
Riskieju un tyku pi Nike Mens Premium Utility Pant smukā zaļā krōsā.
Štani ir rikteigi lobi! Lāti (£19.59). Var kusteit bez vysaidu īrūbežōjumu!
Taids, vot, stōsts. Kod pi myusim byus taidas cenas? Kod es vareišu sildeit myusu ekonomiku? Ņiuļa muni lati aizīt pyustušīm kapitalistim. Gaidiešu…
p.s. Redz, kai maņ angļu mārceņas devalvaceja gōja par lobu. Vyss lātōks palyka.
p.p.s. Vōcu Amazon‘ā ari daudzi preču. Drusku sovaidōkas. Atlaides tymā strāčī beja mozōkas. Bet ari lobs variants, viņ moments pareizais jōnugaida.
Sildu ekonomiku!
Viņ ni sovu a UK. Latvejā vyss dyžan dōrgs :( Jōpiec Anglejā. Nazkur internetā izlasieju, ka Amazon‘s ņiuļa syuta uz Latveji na viņ grōmotas, diskus un cytus seikumus, bet ari cytas preces.


text:
3,14zdec! Laikam tī kas deļ komercTV taisa playlistus ir nūkritušs nu Saturna – vysi bārnu multgrōvieji pa TV3 sōkās 21.10 (beidzās ap 23.00). Un tys nūteik regulāri. Pa dīnu rōda vardarbeibu a vokorā, kod seikī jau tū vysu pītiemiejušs tod, redz’, muļtikus :)
A LNT maņi vyspōr šudiņ yбилo! Ap 11.30 īslāgļu TV a tī mašinā PIŠĀS Salaveceits ar mazkaidu блядb’i kura bļaun:”jā, drātē mani, drātē!!!”
Zyli breinumi. Kur tiemej NRTP?
Par tū es vinkōrši izsļiedžu nafig tū TV. Ir daudzi cyta kū loba izdareit.
Papyldynōts:
Aizgōju uz NRTP forumu un pazalomōju:


text:
Cikom vīni pliešās par tū, ka krīvi ir maitys, a cytim maitys ir latvīši, cikom nu hokeja sorkonboltsorkonūs i 9. maja sorkonūs karūgu ļauds puorsamat iz geju daudzkruosainajim karūgim, es dūmoju, voi vyspuor grybu kuo raksteit. Kod apleik vysi bļaustuos, ir cīši lels vylynuojums nūīt maleņā i pasavērt iz bļaunūšūs ārmu.
Vys verūs, kai pazinis jemās ar balotiešonūs i vieleišonom. Nazkod beja pruoteigi cylvāki, niu roksta blogūs totalys glupuosts i socialajūs portalūs līk politiskuos reklamys. Pruoteigi cylvāki – es dūmoju taidi, ar kū var apsarunuot par dzeivi, navys par politiku. Ka par daudz runuot par politiku, to i dzeivis nikaidys.
Īsadūmojit, lels tierga laukums. Vysi sakuopuši iz bucu i bļaun. Sludynoj, aicynoj, mudynoj. Kotrys sovā bolsā – kurs skaļuok. Demokrateja. Tev tože ir izvēle. Kuopt iz breivuos i tev rezerveituos bucys i kū ta saceit. Īraksteit vuordu i paroli, īīt sistemā i raksteit dīnrokstu sūpluok vysim cytim voi nā.
A tekstu to kai bailis. Cyts par cytu. Purynojās kai vystys smiļtī pi klāva – izaplātušys, izalykušys, kuojis izstīpušys, golvu atsvīdušys. Sauleite speid, vysi verās. Nanormals kaifs itai – sovys spolvys spūdrynuot i ka vēļ pasaver. Popularitate, reitingi. PR mašyna struodoj ryukdama.
Vys tik dūmoju – voi jī eistyn tic tam, kū roksta. I kur jim vysim ir tik daudz laika, kab raksteitu itūs tekstu kolnus – vysūs socialajūs teiklūs, sātyslopuos, tviterī i nazyn kur. Vysmoz es tuo vysa svīksta, kas niu guožās puori golvai, navaru ni spēt, ni maņ gribīs puorskaiteit. Kūrslums pret trūksni.
A ļauds prīceigi. Lelajā tolkā apmauce krekleņus ar parteju logo, lasēja syudus plastmasys kulēs – ekologiski. Niu jim ir vīdūklis par 9. maju i par 15. maju. Narunojūt nimoz par gejim. Geji vyspuor pasagadēja zam vieleišonu kai gords kimūss: saimis vierteibys, demokratejis vierteibys, vuorda breiveiba, myusu bārnu laime. Pylns komplekts – līc pa taisnū bukletā, blogā voi reklamys kinā.
Itymā zemē vysi rauš politiskū kapitalu iz cytaidūs riekina. Ite vēļ labi, ka tu esi tikai gejs. A īsadūmoj – tu esi gejs, krīvs i bezdarbnīks ar kreditu iz 30 godu. Voi latgalīts, gejs i vēļ invalids, kam vajag duorgys kompensejamys zuolis i kam pīder tikai Makintoš dators. Voi krīvs staravers nazkur Latgolys dzeraunē, kura bārnim slādz školu, atceļ autobusa reisus, ceļu nagreiderej, pi vīna slādz slimneicu, a saimis bogotuokajam cylvākam dzedam penseju moksuos tikai bankā iz kartis. Dzeivis nikaidys.
I vēļ vysi plucynoj tovys spolvys i lein zam deča. Voi varieji jimt kreditu, ka tev nav bārnu. Voi varieji dzemdēt četrus bārnus, ka tev ir magistra grads akademiskā leidzīnī i namuoki stateit buļbu i slaukt gūvs. A ka pīdzemdieji četrus bārnus, kur beja pruots izaškiert nu veira dzāruoja i vysleidza palikt dzeivuot dzeruanē. I kai tu vari slymuot i prasēt zuolis ašņaspīdīņam, ka vaļstei jau tai gryuts. I kaida besa piec tu vyspuor dzeivoj dzeraunē, ka mīškuonim juomoksoj par tovom slimneicom, školom i celim.
Zam vieleišonu ļauds palīk drusku taidi kai sazombeiti. Suoc runuot svešys patīseibys. Ka esi labejā partejā, to pyut vīnā stabulē, ka kreisā – to cytā. A ka esi partejā, kas izlākuse kai zvaigzne pi dabasu i itamuos vieleišonuos pylda mesejis lūmu, to juosoka par vysim, cik jī švaki, i cik tu lobs. Kai gluobsi i pesteisi. Koč zyni, ka ni gluobsi i ni pesteisi.
Par itū es breinojūs vysu vaira. Voi eistyn kaids cylvāks tic, ka, īīdams politikā kai jaunuotnis grupenis skryuveite, skraideidams ar partejis maiku pa piketim i komenteidams pa portalim sovys partejis lobā, varēs maineit pasauli. Ka skryuve vyspuor kū nabejs var maineit, dasaslīdama kaidam spākam.
Deļtuo es i naasu nivīnā partejā i nasataisu byut. Kam maņ byutu juopyuš kaidā cyta pastateitā stabulē tik deļtuo, ka partejis lineja tai prosa? Kaids paceļ pierstu i vysim juodora, kai līk – i vysi dora. Kaids pasoka, ka tolka ir labi, i vysim juoskrīn ar plastmasa maisim laseit ceļamolys syudus. Dūmuot, tys plastmasa maiss sapyus muna myuža laikā. I dūmuot, piec mieneša otkon vyss nabyus aizdiersts.
Vakar siedieju i pieški saprotu. Cik labi. Varu runuot i varu narunuot. Varu kuopt iz tierga laukuma bucys i sūpluok pasauļa gluobejim i sludynuotuojim sovā dīnrokstā ci blogā stuosteit sovejuos pupu myzys. I varu nakuopt. Vīneigīs, kas mainuos – kaids puorskaitēs muna teksta. Voi kaids cyts pavaicuos, parkū narokstu.
Ar atvīgluojumu naapzynuoti nūsapyušu: cik labi, ka es nikur nakandideju. Ar tik ciļviecisku slinkumu i prīcu. Nivīnam nav juoskoloj smadzinis, cik es loba. Taida breiveibys sajiuta. Esi slinka kai maita, tok i esi slinka kai maita. Dabeigi slinka i dabeigi maita.
Pat bloga nivīns mane navar dalikt pīraksteit. Ni Dīnai, ni Viestnešam. Nagrybu i narokstu. I nivīnam nu tuo nikas. Itai var atlikt vysu dzeivi i nikas nasamaina.
A šudiņ īguoduoju, ka tok 15. majs. Piec 1934. goda 15. maja Latveja suoce maluot Latgolai i napiļdeit, kū beja sūliejuse vaļsts dybynuošonys laikā, kod latvīši apsavīnuoja, apvīnuoja sovys zemis i sataisēja sev vaļsti.
Es naraksteišu nikuo vaira. Nagrybu vuordu plyudu i nikaidu agitaceju. Šudiņ es vīnkuorši pīsaucu i atguodoju tuos vierteibys: volūdu, raksteibu, breiveibu i cytaidumu, kas mums ir bejušys i kas tyka pagaisynuotys bekona i svīksta eksporta vuordā.
Vīnkuorši pasaverit iz 1931. goda Saeimys vieleišonu biletena. 4. saroksts, Latgolys apgobols. Latgaliski.
Šudiņ Latgolā latgaliski ir tikai roksti škārsteiklā i šaļtim avīzēs. Školuos, pošvaļdeibuos, vaļdeibā volūdys nav – latgalīšu volūdys i pa šai dīnai nav nikur Latvejā.
Ā, i pi vīna es gribieju pasaceit paļdis vysim, kas atbrauce iz Tievanānu pavasari 9. majā i skaitēja sovus tekstus, klausējēs cytu skaiteitū, asistēja pi syvānu pierkšonys i tierga breinumu vieršonuos. Ka es nabyutu tik slinka, es dalyktu kartenis nu puors pādejūs latgaliskūs pasuokumu, koč voi latgalīšu škoļnīku olimpiadis i runys konkursa “Vuolyudzāni” voi latgalīšu literatu pasuokuma “Tievanānu pavasars”, voi unikaluo Viļānu tierga, par kū beja, ir voi byus Annys Rancānis roksts “Dīnā”. Voi Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks”, kas tyka sataiseita pyrmū reizi i kur vīnā nu nominaceju beja nūsaukts ari itys Dīnys dīnroksts. Tok es asu slinka. Kartenis varbyut byus, tok ni šudiņ.
_____________________________________________
Niu mīdz i lepej (copy-paste) pasuokumu reklama. Ka jau sasajiemu itam dīnrokstam.
Drupeit informacejis nu LgSC dīnroksta ziņu skrienis. Par puors tyvuokajim pasuocīnim i byušonom.
Pyrmudiņ, 18. majā, Latgalīšu rokstu volūdys kursi Latvejis Nacionalajā bibliotekā – Kr. Barona īlā 14, Eiropys Padūmis Informacejis centra 312. telpā. Vita ir pīrakstiejuse cīši lobu atrasšonys pavuiceibu: “Tys ir 3. stuovā. Ka īīsi bibliotekā, tod kuop iz 2. stuovu (nikur cytur aizkuopt navar), lelajā ustobā ar datorim pasagrīz pa kreisi (bibliotekys darbinīkam, kas sēd aiz gaļdeņa, var pasaceit, ka ej iz kursim), tod ej da trepu i izkuop vīnu stuovu iz augšu. Pretim byus durovys ar kursu plakatu. Tī ej vydā. Vyspuor jau itim kursim beja juopīsasoka iz e-postu lgsc@inbox.lv i ir jau bejušys divejis nūdarbeibys i vīna lekceja, kuru skaitēja Lideja Leikuma, tok vēļ paradzātys 5 nūdarbeibys. Tai ka iz prīšku! Vuicīs i kūp sovu latgalīšu rokstu volūdu! Kursi teik pasnīgti divejom grupom: 17:00 – īsuociejim, 18:15 – prakstiskuos nūdarbeibys raksteibys apgivē. Ari itymā semestrī kursi ir bez moksys – paļdis LNB i KKF! ;)”
Cyta storpā. Vitai ir sataiseits cīši interesnys dīnroksts “Sauve”. Par vysaidim gadīnim juos dzeivē, juos puordūmys i vyss kas cyts – īskaitut burlakstuostus par juos stopiešonys pīredzi. Ari Vita roksta latgaliski!
Sastdiņ, 16. majā 15:00 stuņdēs Reigā, Slūkys īlā 37, Itys Kozakevičis Latvejis nacionalūs kulturys bīdreibu asociacejis telpuos, nūtiks seminars par gūdu latgalīšu drukys aizlīguma atceļšonys 105. godadīnai. Reikoj bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar bīdreibu “Trešuo Zvaigzne”. Seminarā runuos Lideja Leikuma, Ināra Klekere-Krekele, Kristīne Zute i Muora Mortuzāne. Vakar naktī izzynuoju, ka es tože tī runuošu par sātys arhiva materialim – leidzeigi kai Pīterburgys konfereņcē, kur skaitieju referatu par vysu bagateibu, kū var atrast sprostā Latgolys sātā. Piec izgleitojūšuos dalis paradzāts čajs i kopejs, vareiba turpynuot izagleituošonu naformaluos sarunuos i gaisūtnē. Leidza pajem gastiņci čaja i kopeja pauzei 🙂
Ka gribi nedeļgolā pabyut pi dobys ciču (skaņ labi) i paūst pavasara smuordus, ir pādejuo vareiba dabuot pādejū īlyugumu iz Nacionaluo Botāniskuo duorza godatiergu 16. majā (Salaspilī), kur cyta storpā ekskursejis var pasyuteit na tikai latvyski i cytuos mēlēs, a ari latgalsiki. Par tū pošu cenu! Ka gribi īlyuguma, vyss, kas Tev juodora – pareizi juoatbiļd iz 3 vaicuojumu. Verīs LgSC dīnrokstā. Tik naveļc garumā! Tys ir minotu, na stuņžu vaicuojums.
Svātdiņ, 17.majā 12:00 stuņdēs Breivdobys muzejā byus pasuokums “Latgalīšu dīna”. Spēlēs kapela “Dziga”, varēs nūpierkt Ludzys amatnīceibys centra amatnīku i tautys omota meisteru dorbus. Eleonorvilis kapelā byus Sv. Mišs latgaliski – vadēs bazneickungs Edgars Cakuls, pīsadalēs Goreiguo seminara studenti. Sūlejās byut tikpat lobs pasuokums kai kasgods majā. Ka sātā nav buļbu statiešonys tolkys, var atīt iz muzeju.
Nui, i runojūt par muzejim. Paguojušuo Muzeju nakts Rēzeknē beja breineiga. Tik gordu blīņu tik lobā kompanejā natyku āduse i nazynu, kod iesšu. Vīneigi varbyut Tievanānu pavasara atskaņuos junī – kod otkon byus Viļānu tiergs i itūreiz pierksim cuoļus.
Itūgod piec puspasauļa apjuodeleišonys vīnu nedeļgolu byušu Reigā. Cik ta var juot! Izdūmuojom, ka pyrms Muzeju nakts varātu sasatikt LgSC Reigys birojā, Antonejis īlā 8-3/6. Tonis birojā sataisēt špeka maizis i īt meklēt breinumus naksneigajā Reigā. Ap kaidom 17:00 stuņdem vokorā. Voi kai jau tī saīs.
Kū mozuok planavoj, tū lobuok saīt. Lai lobs nedeļgols!
Kai dzeivuosi, tai i byus. 🙂
Publiceits diena.lv


text:
„Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar latgalīšu muzykys apvīneibu „Sovvaļnīks” pīduovuoja īspieju pīsadaleit konkursā i sovā eipašumā īgiut „Sovvaļnīka” jaunū muzykys albumu „Bolts susātivs”.
Lels paļdis par atsauceibu i daleibu konkursā! Gondreiž vysi konkursanti iz aizdavumu atbiļdieja pareizi. Ituo konkursa uzvarātuoju vuordus ar laimeiguos lūzis paleidzeibu nūsaceja īprīškejuo konkursa uzvarātuojs, kas beja atguojs gostūs iz Tonis biroju i kai reizi tika dalikts pi dorba.
Sovvaļnīka „Bolts susātivs” sovā eipašumā daboj:
DACE JAKOVELE
RENĀRS KANCĀNS
Ar uzvarātuojim sasazynuosim!
Puorejim konkursa dalinīkim vielejam naskumt, bet paraudzēt veiksmis kaidā nu jaunim LgSC konkursim! Taidi byus!
Pareizuos atbiļdis:
Sovvaļnīka dzīšmu tekstu rindenis jimtys nu itaidu autoru ailem:
1. Puori myužim cauri myurim
Apleik trejim muoneituojim
Tova dīna, Oskars Seiksts
*
2. Syltūs vosorys vokorūs es īmu
Kai iz nešporu tovu mīsu turēt
Pa reizei bezvērts prīceibom sacyn
Koldrē īteit tevi i žāluot
Gribēt navarūt, Valentins Lukaševičs
*
3. Latgola ir saules goldauts,
Seņ izausts, vīn napuorkluots.
Latgola, Ontons Kūkuojs
*
4. Volūda pasauli sateik, pasauļs cylvāku sateik
I Dīvam lobuok teik
Vosoruošonai, Līga Rundāne
Vaira informacejis par „Sovvaļnīku” verīs www.sovvalniks.lv


text:
Maņ īguoja pruotā dūma. Varbyut niulenejūs krizis laikūs var apsamaineit ar informaceju, kod kurs brauc, saceisim, nu Rēzeknis iz Daugovpili ci nu Daugovpiļa iz Reigu. Pi vīna savuoc vysaidys montys, kas kur nabejs juoaizvad. Voi aizvad kaidu studentu iz sātu, školu, tusovku.
Īsadūmoj – atvad bednajam studenteņam kaids farizejs ar godu nostu i mašynu nu dzeraunis buļbu maisu… Par reizis cik vaira var īsavuiceit, ka nav golva juolauž par buļbom. 😀 Ci otkon kaids studenteņš, stopuodams iz sābru mīsta festivalu, pagiun leidza vēļ kaidu cytu studentu drūsmei.
Tik juosadūmoj, kai tū tehniski varātu iz ituos platformys. Kai komentarus augšā kurā sadaļā? Tymā i tymā datumā braucu. Ci tymā i itymā laikā maņ nav kuo ēst. Mož kuram ir pārnejī kabači.


text:
Ituo goda 14. martā Rēzeknis Kulturys nomā nūtyka Latgalīšu kulturys Goda bolvys „Boņuks” pasnīgšonys ceremoneja, kurā tyka gūdynuoti latgalīšu kulturys darbinīki, literati, muziki, pašvaļdeibys i organizacejis par padareitū 2009. godā i tuo vydā Latgolys Studentu centrs īgiva lelū „Boņuku” nominacejā „Latgalīšu sabīdriskuo organizaceja”. LgSC bolvu itymā kategorejā īgiva jau ūtrū godu piec kuortys, par kū […]
Jaunuokuos viests nu Latgolys Studentu centra Reigys biroja. 11. martā. – tys ir jau reitu – nu 17:00 paradzāta „Atzolu” dorba grupys veiduošona i pyrmuo sasatikšona. Ka ari Tu gribi īsasaisteit atraktivuo jaunīšu seminara taiseišonā i vadeišonā – byusi gaideits! 15. martā 19:00 Ortografejis seminaru Latgolys školuos braucīņa dorba grupys sasatikšona 18.martā nu 18:00 Tonis […]
Vasali! Navarieju ilgi nūbrīst lelajam info spamam, partū ka nikuo taida, ruodīs, nav, a par seikumim var puorskaiteit www.skreine.wordpress.com i lakuga.lv Ļauds gatavej projektus, īsnīdz, tok pagaidom nikaidu lelu rezultatu vēļ nav – projektu pīsaciejumi teik vierteiti voi ari termeni nav beigušīs. Deļtuo ite ziņa projektu raksteituojim, kas dūmoj LgSC vuordā snīgt pīsacejumus LRAA konkursam […]
Vasali! Nu suokuma cīši lels paļdis LgSC bīdrim par izruodeitū uzticeibu, atbolstu i motivaceju sasadorbuot sovā storpā, pījemūt svareigus lāmumus – kai kasdīnys dorbā, tai ari kūpsapuļcē! Ka kaids publiski soka, ka jam ir kauns par LgSC, partū ka organizaceja nav izdariejuse tuo voi ituo, tod es tikpat publiski varu atbiļdēt – maņ ir lapnums […]
Kūpsapuļce nūtiks 28. februarī Reigā, Slūkys īlā 37. Tys ir bīdreibys “Trešō Zvaigzne” īrātajuos telpuos. Tei ir I. Kozakevičys Latvejis nacionalūs kulturys bīdreibu asociacejis sāta. Datikt var ar 4. i 5. tramvaju. . Pyrms kūpsapuļcis ir Sv. Mise Nabadzeiguo Jezus bārna klūsterī. Sv. Misi voda bazneickungs Aigars Bernāns, LgSC bīdrs. Sasateikam 9:45 pi Adoracejis kapelys, […]


text:
Tyvojūtīs Zīmyssvātkim, kotra sirdī i dvieselē aizviņ spylgtuok pasaruoda sirsneigums, labesteiba, dvieselis syltums i duosnums. Ari mes, Jelgovys latgalīši, vieliejomēs snīgt apleicejim kaidu jauku i sirsneigu duovonu, kas radeitu kaidam smaidu sejā i syltumu sirsneņā.
Ituo goda pādejā Latvejis Lauksaimnīceibys universitatis vuiceibu nedeļā tyka izdareiti puora pateišom lobu darbeņu. LgSC Jelgovys biroja aktivisti beja planavuojušs īt iz Jelgovys slimineicu i nūdūt ašni, daļu nu atleidzeibys zīdojūt lobdareibai. Ūtardīnys pīvakarē Latgolys rūkeiši Līga, Juoņs i Anita devēs pi Jelgovys eglis i garomguojiejim praseja nūlaseit īprīkš sagataveitus dzejūleišus i nūvieliejumus latgalīšu volūdā, par kū jī pretim sajēme kampetu maiseņus. Tuos pošys dīnys vokorā biroja aktivisti i jūs draugi tykuos bīdreibys „Šalkone” telpuos iz vakariešonu, kur vīns ūtru apduovynuoja i skaiteja dzejūleišus.
Video verīs latgaliskūs nūvieliejumus i dzejūleišus.
LgSC Jelgovys birojs


text:
Pārnejuo goda rudinī bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izsludynova lobūs stuostu konkursu bārnim i jaunīšim. Tymā reizī par rezultātu paziņuošonys laiku tyka izavēlēts 2010. goda suokums. Bet ni konkursa reikuotuoji, ni īsyuteitūs dorbu vierteituoji nabeja gaidejuši tik lelu atsauceibu. Leidz ar tū viertiešonys process īsavylka, bet nu ar pavasara atīšonu ari žūreja ir tykuse golā ar sovu nimoz i na vīglū pīnuokumu i ir atlasiejuse kruojuma koncepcejai pīmāruotuokūs dorbus. I tūs autori ir:
Aija Muktupāvela; Aivis Vaļulis; Alvis Lipšāns; Anda Abuže; Anna Brokāne; Arta Avena; Arta Dinsberga; Arvis Vanags; Dagnija Bramane; Ieva Lapiņa; Ilze Ļaksa-Timinska; Inga Kaļva; Ivo Koļčs; Jana Poplavska; Jānis Kļavinskis; Jānis Liepiņš; Jolanta Šmukste; Kaspars Vanags; Kitija Nulle; Kristīne Glušenko; Kristīne Zute; Laura Melne; Līva Štāle; Marta Pētersone; Maruta Krasnobaja; Santa Laurinoviča; Santa Sirmoviča; Sarmīte Gaidule; Sintija Silagaile; Vita Viļuma; Zaiga Lāce; Zane Plone; Zane Rubene; Zane Vaļule; Žanis Sargūns.
Atlaidit, ka nuocēt tik garai gaideit.
Paļdis, ka pīsadalejot!
Jius asat breineigi!


text:
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj komandā regionaluo biroja pasuocīnu koordinatoru – ambiciozu jaunīti, kurs/a ir gotovs/a īsavuiceit jaunys lītys i pilnveiduot sovys spiejis i prasmis.
Pīnuokumi:
– regulari reikuot formalus i naformalus latgaliskus pasuocīņus;
– struoduot ar cylvākim i vadeit komandu;
– sagataveit informaceju medejim i byut socialūs teiklu pavielnīkam;
– reizi nedeļā vīnu piecpušdini puora stuņdis pījimt apmaklātuojus LgSC birojā.
Praseibys:
– ituos šaļts dzeivis vīta ir Reiga ci tuos apleicīne;
– lobys latgalīšu, latvīšu volūdys zynuošonys;
– spieja struoduot pošam i komandā;
– byut atvārtam i gotovam vuiceitīs vysa kuo jauna;
– prasme sovys i cytu idejis realizēt dzeivē.
Pīduovojam:
– giut pīredzi pasuocīņu organiziešonā;
– giut pīredzi dorbā ar medejim;
– giut pīredzi projektu sagataveišonā i vadeišonā;
– īspieji realizēt napruoteigys idejis i īsapazeit ar atkivim Latgolys jaunīšim;
– īspieji apvīnuot pīnuokumus birojā Reigys centrā ar studejom;
– īspieji poziceju izmontuot kai praksis vītu studeju vajadzeibom;
– atkareibā nu projektu realizacejis praksis vīta var kliut par apmoksuotu dorbavītu.
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i sabīdriska organizaceja, kura apvīnoj studejūšus i studejis beigušs Latgolys jaunīšus. Bīdreibys aizdavyms ir popularizēt i veicynuot Latgolys nūvoda kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibu, koordinēt ar tū saisteitūs projektu izstruodi i realizeišonu.
Zynomuokī LgSC pādejuo laika projekti ir gruomotys „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” izdūšona, latgalīšu kulturys ziņu portals www.lakuga.lv, aiļu i muzykys pasuocīņu „Vālais rudiņs”, „Agrais pavasars”, „La-la-dra” organizēšana, koncertu „Taiseits Latgolā”, „Studiņs” reikuošana i c. Vaira dazynuošonai par aktivitatem i dorbim verīs http://lgsc.lv
Mes nasabeistam riskēt, ļautīs trokom i radūšom idejom, struoduot i aktivi dorbuotīs. Pīsavīnoj!
Dasacejumus CV i motivacejis viestulis veidā gaideisim leidz 1. februaram iz e-postu lgsc@lgsc.lv.


text:
9. novembra vokorā bufete-skaiteitova „Pie Humberta” kliva par sovpateigu geografejis stuņdis nūrisis vītu ar golvonū stuņdis temu – Muzykaluo geografeja: Viļāni i Varakļāni. Tys deļ tuo, ka Latgolys Studentu centrs ar itū vokoru aizsuoka jaunu projektu „Muzykaluo geografeja”, kura ideja ir caur muzykalu Latgolys jaunīšu aktivitatem drupeit vaira izzinuot par Latgolys vītom, kai ari vaira izzinuot par grupom, apvīneibom, kolektivim, kurūs spielej muziki nu Latgolys i na viņ latgaliski. Pyrmā reizē ar muzykalu snīgumu prīcieja duets „Momend”, kurā dorbojuos Kārlis nu Varakļānim i grupa „Inlay” ar viļānītem Aritu i Zani.
Pa storpu muzykalajai prīcai vokora vadeituoja Dace Skrauča ar vaicuojumim patirdieja ari atguojušūs klauseituojus. Pīduovuojom ari Tev īspieju puorbaudeit sovys zinuošonys. Voi zini:
Par Varakļānim:
- Kas attāluots Varakļānu gierbūnī?
- Kurā godā daškiertys piļsātys tīseibys?
- Cik tuoļ nu Reigys ar mašini ir Varakļāni?
- Kurys grupys koncerts Varakļānūs nav cīši vālams?
Par Viļānim:
- Kas attāluots Viļānu gierbūnī?
- Kurā godā (godu symtā) Viļāni pyrmū reizi mināti?
- Kaida upe tak cauri Viļānim?
- Kod pyrmū reizi nūtyka Viļānu tiergs?
Kotram – i muzikim, i klauseituojim beja juoatsazeim kartē, taidā veidā kūpeigi taisūt muzykalū geografeju, kas iz prīšku klius arviņ plašuoka i plašuoka.
Muzykaluo geografeja obrozūs:
Vaicuojumus izdūd vokora “konferensjē” Dace
Duets “Momend”: Normans (sitaminstrumenti) i Kārlis (gitara i bolss)
Grupa “Inlay” Ilze, Arita, Zane, Artūrs i aiz kadra palics Mārtiņš
Pyrmuos reizis muzykaluo geografeja – ar sorkonim apleišim muzykalūs jaunīšu dzymtuos pusis
Ari Reigā ir latgalīšim draudzeigys vītys!
Vaira biļžu: http://picasaweb.google.com/ortografeja/MuzykaluoGeografeja#


text:
Studentu organizaceju laime i nalaime reizē ir paaudžu maiņa – vīni atīt, cyti aizīt. Ka napasaveic, pa vydu ir puorruovums – tradicejis i suoktais dorbs pagaist.
Tai ari Latgolys Studentu centrs, kas atsajaunuoja 20. gs. 90. godu beiguos i ar aktivitatis kuopumim i krytumim struodoj da myusu dīnu, gon raudzeja puorjimt 90. godu suoku pīredzi i zynuošonys, tok reizem pat 5 godi ir par daudz – seviški jaunīšu organizacejai. Beidzūt studejis, jaunīši izkleist, suoc dorbu, īsasaista cytuos organizacejuos, nūdybynoj saimi, a cytim vyss juosuoc otkon nu gola. Darbeibys napuortraukteiba i nūtureiba ir vīns nu leluokūs jaunīšu organizaceju izaicynuojums.
Ite zamyškā konkursa “Mōras Zeme” nūlykums, kū Latgolys Studentu centrs izsludynuoja tuolajā 1991. godā – 20 godu sana viesture! Pīviersit viereibys organizacejis logo! (: Ir bejs kai konts bankā, tai prīkšsieds, kas dzeivuojs Buļļu pilī (kojuos).
Tai kai latgalīšu ortografejis komiseja O. Breidaka vadeibā suoce struoduot tikai 90. godu vydā, raksteiba vēļ vacuo. Tok itymā dokumentā puors interesnu faktu nu Atmūdys laiku latgalīšu studentu dzeivis i latgaliskajom aktivitatem vyscaur.
Niulenejuos abreviaturys LgSC vītā lītuota LSC (kas ar laiku tyka atmasta, kab najuktu ar Latvejis Studentu centru). Sabīdriskuo studentu apvīneiba “Latgolas Studentu centrs” dybynuota 1990. goda 21. majā. Apvīneivys mierkis – apvīnuot Latgolys studentus rodūšam dorbam Latgolys lobā, vīnlaiceigi ceļūt jūs nacionaluos pošapzinis, kulturys i izgleiteibys leimini.
Pateikamai redzēt, ka jau tymā laikā studentu apvīneiba sasadorbuojuse ar LR Izgleiteibys ministreju Latgolys izgleiteibys sistemys problemu rysynuošonā, tok kas zyna, deļkuo rezultats i pa šai dīnai ir taids nikaids, koč sadarbeibai taidā gadīnī jau 20 godu i ari pārnejā i itymā godā LgSC bīdri pīsadaleja IZM dorba grupys sēdēs.
Ir bejs nūdybynuots Latgolys studentu fonds, kas pīškir premejis i stipendejis aktivuokajim studentim par studeju dorbim, kuru tema skar Latgolu – ideja, par kū myusu dīnu LgSC ir dūmuojs jau ilguoku laiku, tok kam pītryucs naudys, energejis i mecenatisma. Varbyut niu, kod bīdreibys vaļdē īvālāta jau nuokušuo studentu paaudze i ryupēsīs par kasdīnys darbeibu, ar bīdreibys vacuokūs bīdru atbolstu i dorbu tys izadūs.
Lai itys viesturis materials dūd dorba sporu jaunajai vaļdei i bīdrim! (: Pastuovēs tys, kas puorsamaineis. A ilgi pastuovēs tys, kas saglobuos sovys saknis i nu jūs dzeis jaunys i svaigys atzolys.
Dūd vacam gūdu, ej jaunam leidza!


text:
Sveicīņs nu Rēzeknis!
Rēzeknis gaisā jiutams rudiņa i jaunuo Atbreivuošonys alejis asfalta smuords. Ir atsasuocs jauns vuiceibu gods škoļnīkim, studeju gods – studentim, dorba gods školuotuojim i docātuojim. Nedelis vydā bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) Rēzeknis birojs sauce studentus, škoļnīkus i cytus interesentus iz “LgSC sasavasaluošonu”.
Pasuokuma laikā ar biļžu kinys paleidzeibu tyka atguodynuoti pārnuo vuiceibu goda dorbi, pasuokumi, nūtykumi. Piečuok jaunīši dalejuos sovūs stuostūs par kotra vosorys nūtykumim, sasnīgumim, veiksmem i pīredzi. Tyka planavuoti jauni pasuokumi, projekti, aktivitatis LgSC jaunīšu daleiba Rēzeknis Augstškolys (RA), Rēzeknis piļsātys i.c. reikuotojūs pasuokumūs.
Pa vosoru LgSC Rēzeknis birojs ir puorsacieļs iz sūpluok ustobu ar numeri 314., kas ir ari RA Humanitārūs i juridiskūs zynuotņu fakultatis studejūšu pošpuorvalde. LgSC Rēzeknis biroja adress tāņ ir: Atbreivuošonys aleja115-314.
Nu septembra LgSC Rēzeknis birojam ir jauna vadeituoja – Inga Grīnbauma. Par sevi Inga soka tai: „filologs i folklorists dvēselē i dorbā, mozu i na tik mozu bārnu latgaliskū tradiceju školuotojs, kur ta cīši skaļa, kur ta klusa… troks doncuotojs i vēļ trokuoks dzīduoutojs. Sapynej par etnografejis profeseji i divim godalaikim Latgolā – zīmu i vosoru.
LgSC – jauns horizonts, jauna īspieja dareit lobys i produktivys lītys. Sovu spāku puorbaude, jaunu projektu, latgaliskū dūmu aktualiziešuona. Paļdis par dūtū īspieju byut itymā komandā! Vīnvuordsokūt – prīks sasastrodot i sapyneit kūpā ar jiusim.”
Kab Ingai i LgSC izadūd eistynuot sovus mierkus i miseju, kas veļ aiz vin ir popularizeit i veicynuot Latgolys nūvoda kuļturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibu, koordinēt ar tū saisteitūs projektu izstruodi i realiziešonu.
Ar rudineigim sveicīnim –
Dagneja (bejušuo LgSC Rēzeknis biroja vadeituoja)


text:
Gūds kam gūds, informaceju, ka pasuokums nūteik itū, ni cytu catūrtdiņ, izzynuoju tik laikam itū pīktdiņ. Da tuo laika mes i Googlis cioce dzeivuojom kai informacejis pūrā. I izzynuoju tik deļtuo, ka muzeja darbineica Siļva struodoj ari munā dorbā i pastuostēja. Cytaiž naboga cioce Google pīduovuoja obejus datumus. 😀
Tok ar vysu zynuošonu taipat bejom stuņdi par agri muzejā. Izaruod, pamaineits pasuokuma suokums… 😀 Pat muzeja afišā izlepeiti cyti stuņžu laiki. Suokums ni 12, a 13 stuņdēs. Tai goduos.
Lai ari gols golā sasalasējem lels pulks cylvāku, pasuokums beja taids stypri paškidrys. Laiks ari pasolts. Cytim godim beja pulka syltuoks i saulainuoks – laikam kam cytim godim reikuoja ap divdasmytajim datumim.
Pītryuka Maja dzīduojumu pi krysta, babeņu dzīšmu i značku viļkšonys, saulē veistūšu tuļpu i vysys dzeivuos rūseibys, kas až ni kai kopusvātkūs – rods sateik rodu i draugs draugu. Ruodīs, piedejūs godus Latgalīšu dīna Breivdobys muzejā jau beja palykuse par taidu kai sovejūs saīšonys vītu – Reigys latgalīšu vacuokajai paaudzei ar sumceņom i unucānim, videjai paaudzei ar bārnim i fotoaparatim, jaunīšim ar daņčim i kūpā byušonu.
Kab ni Sv. Mišs ar seminaristim i bazneickungu Edgaru Cakulu… varātu i saceit, ka pakuosta dīna i 2 lati. 😀 Tai koč iz bazneicu aizīts. Īsvieteits Eleonorvilis kapleicys oltora obrozs – bejušuo obroza kopeja, kū sataisiejs Andris Začests i kas niu stuovēs muzejā. Paļdis Dīvam, obrozs sataiseits ar ellis kruosu – svieteitais iudiņs navuodēja.
Bet var jau byut, ka tei taida “leluos goris” laika Breivdobys muzeja taktika i koncepceja – amatnīku dorbu demonstriejumi i tierdzeņš, a nu pasuokumu tik Sv. Mišs kapleicā i piečuok pi Latgolys sātys “Dzigys” spieleišona. Nikuo līka. Pat ni mikrofona runuotuojim.
Tok vys jau nabeja tik trokai. Lobā kompanejā vysur labi. 😀 Latgalīts i iz plyka calma ir latgalīts.
Beja i kapelys “Dziga” koncerts, i Ludzys amatnīku dorbu tierdzeņš, i varēja paaust lynu dvīli i pīmiereit postolys, īpyust peileitē i pagrabynuot klabatys, paspēlēt gonu laika veikleibys spēlis ar akmistenim i pasist barabanu.Ka tik gribiešona.
Ļaužu to gon beja stypri pamoz – tikai tī, kas izzynuoja najauši voi jau beja muzejā. Leluokuo daļa uorzemnīku, ni poši Reigys latgalīši. Seviški aktivs beja kaids japuoņs, kas nūfotografēja vysys “Dzigys” spālātuoju nūts, grumbys i zūbus – ar teleobjektivu daleida kaida pusmetra attuolumā. Tai ka vysim prīca – i spālātuojim, i klauseituojim, i dzīduotuojim i doncuotuojim.
Eisi sokūt – nazkai ar kreisū rūku organizeits pasuokums. Laikam muzejam pošam “kreize” i darbinīku tryukums. Voi ari nabeja nivīna, kas da gola atbiļd par itū pasuokumu i labi suoktūs dorbus i idejis davad da gola.
Laikam cytugod juoreikoj pošim – LgSC. Koč i bez naudys, šaļtim daudz vaira var, ka ir gribiešona i azarts, interese.
Bet nu vīns lobums ir. Nūdybynuojom LgSC folklorys kūri. Dzīd daudzbaļseigi – kotrys sovā bolsā. Parosti dzīd krūgūs i autobusūs, nosoj džinsus. Daguoja gols golā krūgā i autobusā dzīduot pošim. Ar latgalīšu repertuaru puors stuņdis izvylkom, tod jau i bolss beja gotovs. Laikam bez ols ar vīnu kefiru nav nikaida dzīduošona. Pi attīceiga treneņa i pīdūmuošonys ar laiku dzīšmu vajadzātu pītikt vysai naktei.
Tai ka lobs, kas beja. Iz prīšku byus vēļ kas nabejs cyts.
Kai īlys vydā, gaidūt zaļū gaismu, pazeistamā meļdeņā tyka dzīduots: “Maņ apleik myužeigs Juglys ceļš, i myužeigs ceļš zam kuoju. Jis vad iz zemi laimeigū, a izaruod – iz sātu. Kur zaļuo gaisma, tymsuo nakts, kur mygla rūkom maigom, kur, laimis bārnus meklejūt, kasdīnys Laima staigoj.”
Ilze


text:
Parosti jau soka, ka Gaideišonys laiks ir vaira puordūmu i guodu laiks, bet grybātūs saceit, ka ari laika atrasšonys laiks – itymā mienesī storp vysim speigulim, egleitem i duovonom raugam atrast vaira laika na viņ sovom dūmom, bet ari sirsneigom sasatikšonom, deļ tuo Latgolys Studentu centrs atrūn i aicynoj atrast ari cytus kaidu breisneiņu nūstuošonai i sasatikšonai:
8. decembrī 18:30 Reigā, Tonis birojā Zīmyssvātku gaideišonys laikam veļteits vokors. Par tū, kas ir Advents, kai Zīmyssvātki teik svieteiti i gaideiti, par tradicejom, naparostū i svātkim – par i ar tū vysu lobpruot pasadaleitu trešdīnis vokorā!
Gostūs byus Reigys Gareiguo seminara, ar kuru izaveiduojuse loba sadarbeiba itūs godu laikā, puorstuovi, kas vaira rozstuosteis par ituo laika nūzeimi i rašonuos viesturi. Vokora gaitā sarunys, diskusejis par Advenu i Zīmyssvātkim, latgalīšu Zīmyssvātku puorsoku skaitiejumi i koč kas skaneiguoks gitarys pavadiejumā.
Kaids ir Gaideišonys laiks i Zīmyssvātki Tovā sātā?
Bīdreibys 2008.- 2011. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs, i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu.


text:
Reigā varēs redzēt izruodis „Latgola.lv” originalverseju
20. aprelī Reigā gasteis Baļtinovys dramatiskais kolektivs „Palādas” i ruodeis izruodi „Ontans i rodne”. Izruodis laikā skateituoji izzynuos, kai latgalīši teik golā ar izslavātuos latgalīšu vīsmīleibys sekom, kai ari redzēs, cik jautrai reizem var saīt ar nagaideitu gostu īsarasšonu sātā.
Izruode „Ontans i rodne” 20. aprelī 19:00 st. byus apsaverama kinuteātrī „Splendid Palace”, Reigā, Elizabetis īlā 61. Izruodis volūda – latgalīšu. Bileti nūpierkami „Biļešu servisa” kasēs i internetā.
Vysā serialkomedejā „Ontans i Anne” ir ostonis serejis. Kinuteatrī „Splendid Palace” nūsaveramuo izruode „Ontans i rodne” (Antons un radi) ir komedejis 7. sereja.
Pi Annys nagaideitai atbrauc gostūs juos muosa Ļuce, kuruo pyrms 15 godu gribēja atjimt muosai kūpeigū montuojumu. Jei ir slyma i nabadzeiga, grib atgiut veseleibu lauku svaigajā gaisā, tik na vyss ir tai, kai izaver. Ir taids sokomvuords „Īlaid vuti kažukā, uorā nadabuosi” – ari itamā reizē Ontans rauga dabuot uorā „vuti” nu kažuka. Kai vysod – Ontans rauga ar dažaidim pajiemīnim i puorbaudeitom metodem, bet naveiksmeigai. Gols golā vysu izškir gadejums ci tai sauktais „Dīva pierksts”.
Komedeja „Ontans i Anne” nazkod tai īsapatyka režisoram Valdim Lūreņam, ka pyrmuos treis komedejis serejis tyka īkļautys Latvejis Nacionaluo teatra izruodē „Latgola.lv”. Baļtinovīši Reigā ruodeis izruodis originalverseju.
Ituo goda suokuos baļtinovīši kinuteātrī „Splendid Palace” jau ruodeja komedejis 6. sereju, vysi bileti beja izpuordūti, i skateituoji pīpraseja komedejis turpynuojuma.
Kai atzeist lugys autore un režisore Anita Ločmele ci Danskovīte: „Reiga Baļtinovys aktīrim nūzeimej cīši garu ceļu i vysod nu ilguos siediešonys suopušys mugorys. Vīneigais prīceņš pa ceļam parosti ir apsastuošona ceļamolys kopejneicā. Tok leluokuo bolva mums ir Reigys skateituoju atsauceiba, dzeivuošana leidza lugys nūtykumim i smaidi, ejūt paceli nu izruodis.”
Baļtinovys dramatiskais kolektivs „Palādas” (latvīšu volūdā – „Pūces”) darbeibu suoka 1999. goda novembrī. Piec puors godu muokslinīcyskuos darbeibys kolektiva režisore Anita Ločmele, nūsaglobuojuse aiz pseidonima Danskovīte, Baļtinovys izlūksnē saraksteja lugys „Ontans i Anne” pyrmū daļu – tei beja luga par pošim baļtinovīšim. Tai īsasuoka latgaliskūs lugu tradiceja Baļtinovā. Izruode kliva par serialu, partū ka poši skateituoji pīpraseja turpynuojumu i pīduovuoja idejis, par kū vēļ varātu raksteit.
Amaterteātris „Palādas” ar izruodi „Ontans i Anne” ir pīsadalejuši Latvejis amatīrteatru skatēs „Gada izrāde”, kur 2004. godā izruode sajēme Goda lobuokuos izruodis titulu, bet 2006. godā kolektivs sajēme Kulturys ministrejis premeju par spylgtu davumu sova nūvoda volūdys mentalitatis populariziešonā.
Vaira informacejis:
Kristīne Pokratnīce,
bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” vaļdis lūcekle
mob. t. 28240441


text:
Vasals!
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” meklej biroja vadeituoju –
ambiciozu latgalīšu studentu, kurs ir gotovs īsavuiceit jaunys lītys:
sagataveit projektu aprokstus i vadeit projektus,
struoduot ar cylvākim i vadeit komandu,
regulari reikuot latgaliskus pasuokumus.
Praseibys:
studejis Rēzeknē, Daugovpilī voi Reigā,
lobys latgalīšu, latvīšu, angļu, krīvu volūdu zynuošonys,
spieja struoduot pošam i komandā,
prasme sovys i cytu idejis realizēt dzeivē,
informacejis sagataveišona medejim.
Pīredze projektu vadeibā i dorbā ar cylvākim byus prīškrūceiba.
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) ir sabīdriska organizaceja, kas apvīnoj studejūšus i studejis beigušus bīdrus, kam ir svareigi LgSC statutūs nūsaceitī mierki i aizdavumi.
LgSC aizdavums ir popularizeit i veicynuot Latgolys nūvoda kuļturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibu, koordinēt ar tū saisteitūs projektu izstruodi i realiziešonu.
Bīdreibys 2008.- 2011. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs, i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu.
Motivacejis viestuli i CV lyudzam īsyuteit da 20. janvara.
E-posts: lgsc i inbox.lv
Adress: bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (ar nūruodi “biroja vadeituojs”), Antonejis īla 8-3/6, Reiga, LV-1010


text:
5. janvarī Ministru prezidents Valdis Dombrovskis sasatyka ar Navalstiskūs organizaceju (NVO) i Ministru kabineta memorandu parakstejušom navalstiskom organizacejom, kam nu jauna pīsavīnuoja 33 organizacijis, kuru vydā beja ar bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”.
Memoranda mierkis ir sekmēt efektivys i sabīdreibys interesem atbilstūšys puorvaļdis darbeibu, nūdrūšynūt pilsūniksys sabīdreibys īsaisti lāmumu pījimšonys procesūs vysūs leimeņūs i stadejuos vaļsts puorvaļdē, taidā veidā veicynojūt demokratiskys vaļsts pamatelementa – pilsūniskys dabīdreibys atteisteibu.
Kai sasatikšonys reizē uzsvēre Ministru prezidents Valdis Dombrovskis – ituos vaļdeibys vīns nu svareiguokajim mierkim ir sabīdreibys leidzdaleibys i iniciativys veicynuošona daleibai vaļsts puorvaļdis procesūs, sabīdreibys uzaticiešona vaļsts varai i tīsiskuma nūstyprynuošona. Vaļdeibys i NVO memorandam ir byutiska nūzeima leidzaleibys procesu pilnveiduošonā i NVO ir finansiali atbaļsteitys gon nu vaļsts budžeta, gon Eiropys Savīneibys strukturfondu leidzeklim.
Ministreju snīgtuo informaceja par memoranda mierku izpiļdi 2011. godā līcynoj par aktivu sadarbeibu storp vaļsts puorvaļdis i navalstiskūs organizaceju sektoru – pārnejā godā ir reikuotys 88 savīdriskuos apsprīdis, kai ari 152 publiskuos apsprīšonys. Taipat par augūšū navalstiskūs organizaceju leidzdaleibu lāmumu pījimšonys procesā Ministru kabinetā līcynoj ari tys, ka gondreiž divejis reizis pasalelinuojs NVO puorstuovu skaits ministreju konsultativūs padūmu sastuovā.
Sadarbeibys memorands pījimts 2005. godā i pa itū laiku sovu lobū grybu dialogam ar vaļsts puorvaldi paruodejušs i memorandu parakstejušs jau 237 navalstiskuos organizacejis.
Ministru kabineta i NVO sadarbeibys memorands apsaverams ITE
Informaceja nu Vaļsts kancelejis olūtim
Karteņa: Toms Norde, Vaļsts kanceleja


text:
Kai jau kotram bārnam, ari Jelgovys birojam pateik dzimšonys dīnys svineibys. Itūgod mes jau leluoki – myusim jau 2 gadeni , deļ tuo ari baļļuku nuocuos taiseit kai pīsanouk – draugu kompanejā ar peiruogim, balonim, spieļom i vysim puorejim lobumim.
Itūgod sovus svātkus atziemiejam 10.oktobrī, LLU Studentu klubā. Iz svineibom tika īlyugti vysi draugi, draugu draugi i puorejī interesanti. Tyka īvāruots ari nūteiktais dresscode – divgadeigs bārns. Kai jau vysuos dzimšonys dīnuos, ari itymā bejom pasariupejušs ari par soldumim, fotostūreiti, dančim, jautru muzyku i spieļom kai, pīmāram, latgalīšu aliass, uzzeimoj vuordu, dejas iz gazetys i cytys.
Ēdem, dzērem, prīcuojomīs da reita gaismys. Jautreibys i pozitivu emociju natryuka. Prīks, ka svātkus apmeklēja na tikai bīdri i aktivisto, bet ari ar Latgolu nasaisteiti cylvāki, kuri vokora gaitā sajuta tū īpatnejū latgaliskū atmosferu i sasajuta kai sovejī. Juocer, ka piec „latgalīšu aliasa” i dažim mielis mežgim kaids nalatgalīts atguoduos, kas ir sipisnīks, lizeika voi krepecss. 🙂 Latgalīšim tymā vokorā izadeve atdzeivynuot Studentu kluba soltuos telpys.
Tai vot i mes dzeivojam! Sasateikam pavysam dreiži LgSC jubilejā Jelgovā i tod jau leidz 3. gadeņam!
Valērijs,
Jelgovys biroja vadeituojs


text:
Bārnu i jaunīšu stuostu
konkursa nūlykums
Kab sekmeitu bārnu i jaunīšu interesi par myusu dīnu Latvejā nūtīkūšajim socialajim, ekonomiskajim i politiskajim procesim i mudynuotu jūs kai nuokūtnis sabīdreibys daļu izsaceit sovu redziejumu par šudiņdīnys pasauli i juo puormainem, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izsludynoj bārnu i jaunīšu stuostu ar laimeigom beigom konkursu.
Teik gaideiti stuosti, kurūs teik izsaceits bārnu i jaunīšu redziejums par myusu laika Latveju, kasdīnys dzeivis nūvāruojumi, sovs vīdūklis i pozitivys izejis mekliejumi – dzeivē voi fantazejā, pa smīklam voi nūpītnai.
Konkursā var pīsadaleit školāni i studenti, bārni i jaunīši da 25 godu vacuma.
Stuosti īsnīdzami latvīšu literarajā volūdā voi latgalīšu rokstu volūdā.
Rodūšūs dorbu konkursa aizdavums
Veicynuot jaunīšū interesi par myusu dīnu Latvejā nūtīkūšajim procesim i rakstureiguokajom myusu laika paruodeibom i sekmēt jūs leidzdaleibu, viertejūt ituos paruodeibys i snīdzūt rysynuojumu, kai pasauli i dzeivi iz prīšku padareit lobuoku.
Rūsynuot jaunīšu interesi par Latgolu i latgalīšu rokstu volūdu, tai sekmejūt sabīdreibys toleranci.
Dūt jaunajim autorim īspieju publicēt sovu stuostu i runuot ar sovim vīnaudžim i lelajim.
Konkursa temats
Jaunīši teik aicynuoti raksteit stuostus par myusu dīnom ar laimeigom beigom.
Konkursa parāds
Konkursā var pīsadaleit jaunīši: pamatškoļnīki (7.-9. klase), vydsškoļnīki, studenti vacumā da 25 godu.
Dorbus var īsnīgt latvīšu literarajā volūdā voi latgalīšu rokstu volūdā (gruomota tiks izdūta latgaliski, deļtuo vajadzeibys gadīnī organizatoru izalaseitī stuosti tiks tulkuoti).
Stuosti īsnīdzami puorskaitamā rūkrokstā voi datorrokstā (atstarpe 1,5 i burtu izmārs 12).
Stuosta garums: leidz 1000 vuordu voi apmāram 2 plp.
Viertiešonys parāds
Konkursam īsnīgtūs dorbus viertej bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” vaļde i juos pīaicynuotuos personys.
Konkursa dorbi teik vārtāti atseviški 3 grupuos: pamatškoļnīki, vydsškoļnīki i studenti.
Plagiati i tematam naatbylstūši dorbi nateik vārtāti. Dorbūs paustais vīdūklis var nasakrist ar konkursa reikuotuoju vīdūkli. Dorbi nateik syuteiti atpakaļ autorim. Autortīseibys pīdar rodūšūs dorbu autorim, a konkursa reikuotuojim pīdar tīseibys publicēt konkursa dorbus pylnā voi saeisynuotā versejā.
Dorbu īsyuteišona
Rodūšūs dorbus syuteit bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” Reigys birojam Antonejis īlā 8-3/6, Reiga, LV – 1010, ar nūruodi „Rodūšūs dorbu konkursam” da 2009. goda 21. decembra (posta zeimūgs, syutūt pa postu) voi iz e-postu: lgsc i inbox.lv.
Lyudzam nūruodeit: vuordu, uzvuordu, vacumu, vuiceibu īstuodi, e-postu i kontakteleponu.
Rezultati i apbolvuošona
Lobuokī stuosti tiks publiceiti stuostu izlasē i portalā www.lakuga.lv
Rezultatu paziņuošona 2010. goda janvarī, apbolvuošona 2010. goda martā gruomotys prezentacejis laikā.


text:
Pyrma daudzim godim, kod vēļ nabeja nikaidu oficialu statusu Latgolys Studentu centra jaunīši reikuoja vosorys kursus školuotuojim “Vosoruošona”, kuru laikā vysi dūmuoja, runuoja i raksteja latgaliski
Ingars Gusāns i Līga Rundāne sarakstieja dzīsmi “Vosoruošonai”, kas ir kai himna latgalīšu volūdys entuziastim i cylvākim, kas kūpj itū volūdu. Tuolajā 2006. godā “Vosoruošonai” Ingars (Sovvaļnīks) īdzīduoja kūpā ar grupu “Bez PVN” (bruolim Gunti i Kristapu Rasimim). Niu, 2010. godā, dzīsmei jauna, ari skotoma verseja.


text:
20. aprelī tyka aizvadeits grandiozuokais pasuokums LgSC Jelgovys biroja viesturē. Div mienešu dorbs, kū mes īguļdejom itam pasuokumam, nabeja veļteigs.
Jau nu reita 18 jaunīši nu LgSC Jelgovys biroja īsaroda Ūzulnīku kulturys nomā, kab paleidzātu organizēt latgalīšu saītu, kura laikā tyka īskandynuota dīna „Byusim vīnuoti Latvejā”. Itys pasuokums vīnā vītā sapulcynuoja, varātu saceit, rekordlelu skaitu Jelgovys biroja bīdru i aktivistu.
Vysys dīnys garumā vajadzēja sasagataveit, kab gūdam tyktu nūvadeiti 2 koncerti, kab gosti sasajustu kai sātā i kab vysim apmaklātuojim natryuktu izklaižu. Iz Ūzulnīkim atbrauce ari īpaši gosti nu Lendžu i Bieržgaļa, kurī uzastuoja ar daņčim, dzīsmem, teatri i apdzīduošonu.
Vysys dīnys garumā varēja nūsavērt dažaidys kinys par Latgolu, apsavērt i īsaguoduot keramikys izstruoduojumus, kai ari gruomotys latgaliski i par Latgolu, muzykys diskus i suvenirus. Sevkurs, kas īsagrīze pasuokumā, varēja Latvejis kartē atzeimēt, nu kurīnis jis ir i kur dzeivoj niu. Tys apstyprynuoja, ka cylvāki tik teišom beja sabraukuši nu molu molom!
LgSC bīdri vadeja vokora koncertu, kai ari beja īstudiejuši ludzeņu, kū ruodeja vysim vokora koncerta skateituojim. Vysa nūslāgumā beja balle, kuru spielēja Rasma un Gunārs Igauni.
Paļdis vysim par sirsneigū i draudzeigū pasuokumu, kas atnese lelu gondariejumu par padareitū dorbu, kai ari cerim iz sadarbeibu ar Ūzulnīkim ari iz prīšku.
Jelgovys birojs


text:
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” itymā vosorā otkon aicynoj pīsadaleit jaunīšus vosorys naformalajuos apvuiceibuos”Atzolys”. Apvuiceibuos byus īspieja īsavuiceit raksteit latgaliski, uzzynuot viesturis i kulturys faktus, sasatikt ar Latgolys kulturys cylvākim,muzykantim, literatim. Tradicionali “Atzolys” paleidz apsazynuot jaunīšim Latgolys sovpateibu, īvuica byut lapnim par sovom saknem i pīdereibu i veicynoj jaunuos paaudzis iņteresi par Latgolu i latgaliskū. Golvonuo “Atzolu” vierteiba ir stypruos tradicejis, kurys teik saglobuotys jau godim i natiks pīmierstys ari itūgod.
Naformaluos apvuiceibys nūtiks Rēzeknis nūvoda Bieržgaļs pogostā nu 10. da 13. juļam. Aicynuoti pīsadaleit jaunīši nu 17 da 22 godu vacumam.


text:
Paziņuojums par konfidencialitati i seikdatņem
Personiska rakstura informaceja
Personiska rakstura informaceju, kas īvadeita itamā interneta vītnē, Watchtower Bible and Tract Society of New York, Inc. i organizacejis, ar kū tei sasadorboj, izmontoj tik tim mierkim, kas dareiti zynomi lītuotuojam informacejis īvadeišonys laikā. Watchtower Bible and Tract Society of New York, Inc. nanūdūd nikaidu personisku informaceju trešajom personom, izjamūt gadejumus, kod tys ir vajadzeigs lītuotuoja pīpraseituo pakolpuojuma nūdrūšynuošonai, i lītuotuojs par tū ir skaidri informāts voi arī kod ir pamatuots īmeslis uzskateit, ka ituos informacejis izpausšona ir vajadzeiga tam, lai byutu īvāruoti lykumi voi nūteikumi, voi tam, lai atkluotu i nūvārstu kruopšonu voi drūšeibys i tehniskys problemys. Nikaida personiska rakstura informaceja nikod natiks puordūta, īmaineita voi iznūmuota.
E-posta adrese
E-posta adrese, kū nūruodi, veidojūt kontu itamā interneta vītnē, tiks lītuota, lai sasazynuot ar tevi jautuojumūs, kas atsatīc iz tovu kontu. Pīmāram, ja esi aizmierss sovu lītuotuoja vuordu voi paroli i lyugsi paleidzeibu, lai īītu interneta vītnē, vajadzeigū informaceju tu sajimsi ziņuojumā, kas tiks nūsyuteits iz tovu lītuotuoja profilā nūruodeitū e-posta adresi.
Seikdatnis
Seikdatnis teik lītuotys, lai atsacerēt īstatejumus, kū lītuotuojs izavieliejs itamā interneta vītnē. Pīmāram, volūda, kaidu lītuotuojs ir izavieliejs itamā interneta vītnē, teik globuota seikdatnē, lai tod, kod lītuotuojs otkon apmeklej itū interneta vītni, attīceiguo volūda jau byutu izvālāta. Nikaida personiska rakstura informaceja nateik ni apkūpuota, ni globuota seikdatnēs.
Aktivuo skriptuošona jeb JavaScript
Skriptuošona vītnē teik lītuota, lai uzlobuotu vītnis darbeibu. Ar skriptuošonys paleidzeibu lītuotuojam informaceju var paruodeit uotruok. Vītnē skriptuošona nateik izmontuota programmaturys instaliešonai datorā voi nasankcionātai pīkliušonai lītuotuoja datim.
Puorlyukā ir juobyut īslāgtai aktivajai skriptuošonai jeb JavaScript, lai dorbuotūs nūteiktys vītnis funkcejis. Leluokūtīs puorlyuki ļaun īslēgt i atslēgt skriptuošonu nūteiktom interneta vītnem. Vairuok informacejis par tū, kai īslēgt skriptuošonu nūteiktom interneta vītnem, meklej puorlyuka paleidzeibys dokumentacejā.
Jo paziņuojumā par konfidencialitati koč kod byus vajadzeigys izmainis, tuos tiks paruodeitys itamā lopā, lai vysod byutu zynoms, kaida informaceja teik īvuokta i kai tei teik izmontuota.


text:
Ceturtdiena, 26. jūnijs 2008 19:07
– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –
Redz kai. Cikom es asu bejuse prūm nu Latvejis, vysaidu breinumu gona.
Navar a ni iz minota pamest ituos vaļsts, kab kaids vaļdeibys veirs naapsadauzeitu avarejā, voi kaids cyts, braukdams pa šoseju, nanūsystu kaida policista nu kuoju. Voi kab kaids uozs napaleistu zam buobys lyndraku.
Moza gon tei Latveja. Nav kur ceglam nūkrist i nav kur ar mašynu mudrai parbraukuot – vysuos moluos pa šosejom volkojās policisti, a buobys pošys karās koklā.
Nazkurā blogā vakar cyta storpā īsavieru, ka publiskajā telpā ir pasaruodiejuse nazkaida sekseiga sīvīte Aleksandra Jolkina, kam vīnu laiku ir bejs blogs, a tod jau dzāsts.
Vēļ pasabreinuoju – vyss škārsteikls pylns ar seksu: var apsavērt i plykus bārnus i kai buoba juojās ar suni i vecs ar ūtru veci, a ite atsarūn nazkaida Jolkina i pīroksta nazkū taidu, ka blogs par reizis teik dzāsts.
Redz, kaida Latvejā spieceiga tykumeiba. Voi — redz, kaids vuordam spāks!
Var stuovēt koč divejis tyukstūšys plyku buobu obrozu i četrys tyukstūšys ciču, a ite vīna nazkū pīroksta i nūsaraun.
Tik skaidrs, ka škārsteiklā navar izdzēst nikuo – blogs jau seņ beja nūkopeits i dabojams ZIP formatā. Ka kas – parole alexa.
Tai kai maņ ir pi kuojis, kū kura buoba roksta, ni es tuo bloga vierūs, ni skaitieju, ni maņ juo vajag.
Tik saprotu, ka tys ir koč kas, kas ir nūtics, cikom mane nabeja Latvejā.
Otkon i otkon saprūtu – Quo licet Iovi, non licet bovi.
Kas atļauts Jupiteram, nav atļauts vieršam.
Kas atļauts ministram, nav atļauts sprostam šoperam.
Ministri ir namiersteigi. Jī var napīsasprādzēt i braukt iz sazyn cik kilometru stuņdē. Nivīns policists jūs nanūstruopēs. Partū ka policists nūsabeis i pa prīšku pīzvaneis sovam prīšknīkam, kab struopeidams pats nadabuotu struopis.
Taida, redz, vaļsts, taida i morale. Korupcejai sveicīni nu mane!
Tik smierts i slimeibys prīškā vysi ir vīnaidi.
Napīsasprādzej i brauc. Kū nastruopēs policeja, tū struopēs dzeive.
Lai jau vyss labi.
Koč varbyut Latvejis medicīnai i sabīdreibai nabyutu par ļaunu, ka augšys gols sasatyktu ar dzeivis ūtru pusi i īsavārtu, ka laime nav myužeiga.
Nu ūtrys pusis, voi Latvejā kod nabejs byus prezidents bez sīvys voi prezidents invalida krāslā?
Golvys golam tok ir juobyut šmukam i taisnam. Ka ni pošim, koč keizaram juobyut idealam.
A poši to mes dzeivojam, kai Dīveņš devs i penseja voi olgys atļaun.
Šudiņ puorskaitieju ziņu portalus.
Izaruod, taisnajam Kastānam, kas nacik seņ īsastuoja par saimis vierteibom, pasleidiejuse kuoja.
Nu, goduos i tai.
Na vysod taisnī ir taisni.
Kai grybātūs sabīdreibai voi jim pošim – guodojūt par sabīdreibys atbolstu i bolsim vieleišonuos.
Kai jaunai sīvītei, kas dzeivoj myusudīnu Latvejā, maņ na reizi ir saguojs izdareit izvēli – byut par matraci voi nā. Ļaut dasadūrt sovom gryutim, gūžom voi sist.
Kotra jau poša izalosa – atsaguļt zamyškā i dabuot vysaidus lobumus voi pasavērt acīs i aizīt. Apsverūt vysus par i pret, guodojūt par īgyustamū i pagaisynajomū.
Mama stuostēja par sovu kursabīdrini, kas piec sekmeigu studeju i sorkonuo diploma Reigā aizbrauce iz Moskovu īsastuot aspiranturā.
Tī jai skaidrai pasacēja – vītu nav. Piec šaļts – vītu var dabuot. Tu šmuka meita. Nu Rigys, Pribaltikys. Vysu varim sarunuot.
Tai kai jei napuorgulēja ar profesoru, ar vysu sovu diplomu i ryugtumu dabuoja atbraukt iz sātu. Tai i vysu myužu nūstruoduoja slimneicā, gluobe bārnus, cylvākus. Latvejai vajag lobus i gudrus uorstus. Niu jau pensejā laikam.
Byutu puorguliejuse, byutu zynuotnē – kaida asistenteite voi paleidzeite.
Varbyut – byutu Latvejis medicinys zīds. Varbyut – atkluotu, kai izgluobt nu smierts trokūs Latvejis šoperus i jūs puorgaļveibys uperus.
Napasenim beja pietiejums par sīvītis lūmu zynuotnē. Statistika līcynoj, ka sīvītis zynuotnē lelā vairumā ir mozajūs omotūs, koč jūs tī ir vaira.
Kab sīvīte tyktu iz augšu, jai vajag struoduot daudz vaira i upurēt vaira – kab izkonkurātu cytys sīvītis i tyktu garom veirīšim, kam a apriori ir ļauts vaira.
A ceļš iz augšu na reši īt caur gultu. Na jau tikai zynuotnē.
Ka kaida Kastānam pasabuozuse apakšā i vyss ir nūtics, ar nikuo jauna.
Ni jei pyrmuo, ni pādejuo. I kas vēļ svareiguok – ni jis pyrmais, ni pādejais.
Nav iluzeju, ka kaids vecs, lai cik tykumeigu dvieseļu sorgu nu seve taiseitu ļaužu acīs, tai sprostai pasavērs acīs šmukai sīvītei, kas gulstās juo prīškā, i aizīs.
Niu žurnalistei vajadzēja kompromatu i roksta. Cytu reizi kaidai vajadzēs dorba i karjerys. Vēļ cytai vajadzēs kuoseiša juos intimajā CV.
Te nu beja saimis vierteibu aizstuovi, tai sabīdreiba niu moralizej.
Taidi poši veči kai tī, kas nabļaun medejūs par vierteibom.
Keizaram nivīns napīdūs klybys kuojis voi greizys mutis.
Keizaram juobyut idealam – verīs i navari nūsaprīcuot, cik ideals i bolts.
Deļtuo jau tautai i vajag keizarus.
Deļtuo jau dybynoj apmozguotūs i balsynuotūs keizaru jaunuos partejis.
Deļtuo jau tauta i bolsoj par balsynuotajim keizarim, a vacūs svīž mieslīnī i lomoj nu saeimys uorā.
Quo licet bovi, non licet Iovi.
Ka dzeraunis cyukai atļauts tust i gulēt dubļūs, tuo navar cylvāks.
Kas atļauts sprostam večam, nav atļauts integracejis ministram.
Omots na komots, a pīnuokums i atsasaceišona nu sovu privatūs ierteibu.
Nikod nadori nikuo taida, kuo Tu nadareitu Dīva i pasauļa prīkšā.
Sevkura sīna var byut tikai styklys, aiz kura ir tyukstūšom ocu.
Sevkurai sekseigai začīnei sumkā var byut diktofons.
Ka kaids keizars ļaudim ir saciejs vīnu, a dora cytu, navar gaideit, ka cyti jam tuo napīminēs.
Te jau ari lelais nūzīgums – na jau apsagruobuošona ap cičim i lytkom, čaja dzeršona voi gribeišona kuo vaira, a publiska aizalīgšona i uobeļa pajimšona vystik.
Runa jau nav par seksu, a par morali.
Par atbiļdeibu.
Atbiļdeibu par sovom dūmom, vuordim, dorbim i nūlaideibu. Kai tū vuica kristeiguo morale.
Interesnai, kas itymā situacejā byus upers?
Ministrs, kas demisionēs, partū ka juo vuordi nasaskaņ ar dorbim?
Ministra sīva, kas jam ir šmuks īluops iz publiskuo ancuka?
Žurnaliste, kurys identitati ministrs var elementari nūskaidruot piec juos mobiluo telepona numera?
Avīze, kam skaiteituoji puormat dzaltonumu, partū ka leist aiz ministra moralis durovu nav labi?
Sabīdreiba, kam pasagadiejs našmuks keizars ar vīnu aci i klybu kuoju?


text: vyprodej, vysavac panasonic, - prumyslovy vysavac, vysavace elektrolux, - sacky do vysavace zelmer, vysavac listi, - pujcovna vysavacu, vysavac samsung, - v praha, brno, ostrava, plzen, olomouc, centralni vysavac husky, - rucni vysavac test, centralni vysavace electrolux, - vysavace, prumyslove, - profi vysavace, vysavac wax, - posledni trendy, sacky do vysavace, - akce, podlahovy vysavac, - rucni vysavac elektrolux, cisteni, - vysavac robot, tycove vysavace, - vysavac neptun, roboticky vysavac diskuze, - vysavac miele, kvalitni, - v usti nad labem, pardubice, havirov, vysavace prumyslove, - vysavace aeg, centralni vysavace beam, - hadice k vysavaci, usb vysavac, - vysavac bomann, mountfield, - tichy vysavac, podlahove vysavace, - cyklonove vysavace, vysavac hyundai, - hubice na vysavac, vysavac progress, - worverk vysavac, bezsackovy vysavac eta, - saci vykon vysavace, bateriovy vysavac, - roboticke vysavace, nejlepsi roboticky vysavac, - vysavace testy, bezsackovy vodni vysavac, - vysavace philips, vodnik, - sacky na vysavace, vysavace recenze, - vysavace lg, vysavace rainbow, - vysavacu, rucni vysavac electrolux, - roboticky vysavac zkusenosti, test vysavacu, - vysavac elektrolux, vysavac vorwerk, - nejoblibenejsi, vysavac s vodnim filtrem, - srovnani vysavacu, multifunkcni vysavac, - tycovy vysavac electrolux, vysavac na listi, - vysavac bosch, vysavac popela s motorem, - vysavace lux, levne, - vysavace vorwerk, elektrolux, - vysavac concept, zelmer, - vysavac na vodu, recenze robotickych vysavacu, - akumulatorovy vysavac test, porovnani vysavacu, - bezsackove vysavace, automaticky vysavac recenze, - nejlepsi vysavace, vysavac trilobit, - vysavac clatronic, vysavace popela, - vysavace pro alergiky, hubice k vysavaci, - sacky do vysavace aeg, nove vysavace, - vysavac rucni, domaci vysavace, - cleanmate, automaticky vysavac, - mechanicky vysavac, vysavac lux, - vorwerk vysavac, vysavace samsung, - rucni vysavac philips, rozmery vysavace, - rucni vysavac, slevy a další.


text:
Gavieņs beja gars. Nasaceitu, ka nasagribēja. Šaļtim tai, ka až suokt nu nullis cytā lopā.
Bet tys niu padareits. Paļdis @cyxob, kurs nagaideitā tempā reanimēja dzeivū myrūni! Vysa muna pateiceiba, cīns i apbreins!
Ka ari šaļtim pagaist ticeiba cylvākim i latgalīšu mafejai, vajag itaidu gadīni, kab saprostu – restart. Ir pavasars, otkon jauns suokums, vyss jau tikai īt iz prīšku, turpynojās, īsasuoc i palaiž vaļā bremzis. Kai īlīt mašynā benzinu voi izlikt vosorys rīpys.
Izaruod, tys ir mudri, ka cylvāks zyna, kū dora. A es nu zynuošonys pa itū laiku asu aizguojuse tuoli.
Mož tai īsasuoc vacums – pagaisynoj tempu i vaira naspēj izsakuot tehnologejom. Babom gryuts saprast teleponu bez opoluos grīžamuos ciparneicys, muotem gryuts saprast datoru i vys jaunus i jaunus izaicynuojumus i breinumus.
Naseņ aizadūmuoju, skaitūt nazkaidu rokstu par banku lītuošonys parodumim. Vīni īt iz postu sajimt penseju, partū ka namuok lītuot bankomatu, ūtri īt iz banku kuortuot vysys dareišonys kluotīnē, trešī lītoj tam internetbanku i ar jū ari cytus e-pakolpuojumus. Bet mani satrīce, ka vacuma kategorejā, kas beja tī cyti, jaunuoki par mani, paaudze, kas myn iz pādu vysuos jūmuos: zynuotnē, sadzeivē, tusiešonā, dzemdiešonā i saimnīkuošonā, ir vēļ cyti parodumi – teleponbanka ci banka glaudamajā teleponā – banku aplikacejis. (I te es nūsakaunu, partū ka sovā teleponā namuoku sakuortuot tai, lai byutu vīta jaunom aplikacejom, vacūs izdziesšona naleidz, laikam nazkur kruojās koč kaidi bekapi. Bet kur?)
I te saprūti – voi nu vuicīs, voi siedi ar sovom ūsom i čyrkainajim motim kai 70.-80. godu jaunīši, pakalē garuokim motim i augšā ezeiti, džinsa kurtkom, uodys jakom i vēļ daudzom cytom paaudžu rūbežlītom. Partū ka agri voi vieli mes sastyngstam. Drēbēs, frizuruos, īrodumūs.
Maņ nav bais nu vacuma kai mīsys nūvacuošonys. Maņ ir bais nu vacuma kai pruota sastingšonys.
Izeja – klauseitīs šudiņdīnys muzyku, skaiteit šudiņdīnys tekstus, maineit parodumus, ceļuot telpā i laikā. Ar tū dūmojūt – ceļuot laikā iz prīšku. Ceļuot vyspuor ir labi smadzinem. Apgiut jaunus īrodumus.
Bet tū, kai caur FTP iz Ubuntu datora palaist dīnrokstu, es nasaprotu. Programmu izlyku. Datus nu servera atvylku da seve, nazkū izdziešu, kur beja problema. A iz servera dzēst i vītā atlikt bais. Partū ka bais pagaisynuot seve radeitū.
I te laikam ir tys. Kū vaira dzeivoj, tū vaira kramaslu, kuo žāl.
Deļtuo maņ pateik gaideit bierneņu. Tei ir taida suleiga i stypra dzeiveibys energeja, ka bez kaidys žielesteibys vari izsvīst vysu paguotni – pamest tikai puors meiluokuos apsveikuma kartenis, puors svareiguokūs dzeivis nūtykumu bukletus, biletus. Vysu līkū, steivū i tū, kas maisa dzeivuot, kam leidza īt nagativys atminis – uorā!
Da i nav juogloboj vyss. Atguoju plyka i vīna, aizīšu vīna. Atejūt drēbis apvylka cyts, aizejūt ari viļks cyts.
Maņ gruomotu plauktā stuov mamys izšyutais krekleņš i capureite, kū jei sagatavēja, gaidūt mani, i kū maņ apvylka dzemdeibu zālē. Sovim bārnim naviļkšu. Partū ka tys ir muns, a ni jūs suokums.


text:
Reitā pasamūdu, pasavieru pa viļcīņa lūgu, tī vēļ reita mikrieslis, a apleik kolni, kolni, kolni. Vēļ tymss i nikaidys biļdis nasaguoja.
Piec šaļts otkon pasamūdu, pasavieru – nazkaidi kryumi i leidzons. I ar atvīgluojumu aizmygu – var gulēt.
Ap 10 stuņdem otkon beju augšā, verūs – kolni. I vēļ kaidi. Cieļu augšā Vitu – tev tys ir juoredz. Apleik klinšaini kolni, taidi kai opoli, vieja jau nūleidzynuoti, tok ar klinšu atsagumim. Vītom taidi kai apļa formā salykti ni to kopi, ni vacu sātu pundamenti.
Kolni opoli, apauguši seiku zuoleiti, vītom neikuleigi kūceni i pussapyvuši elektreibys stulpi.
Piec laika kolni atsakuope. Apleik stepe leidzona kai golds. Zylys pučeitis i pi slīžu atsavāluši nūdzeļtiejuši tuksneša zuoļu veikši.
Cylvāka nivīna, vīna ferma ar lūpu duorzim, puors traktoru, līknē laikam zeme augleiguoka. Tī sastateitys buļbys i pļauts sīns. Cīši moz taidys zemis. A tai, cik vēremēs, augleiguo kuorteņa pluona, pluoneņa. Smiļkts, akmini, neikuleiga zuoleite. Pat nazuole i dodzi knapi puordesmit centimetru garumā.
Piec Ačinskys apleicīnis myuža mežim až jūceigai.
Leidzonuma vydā moza dzeraune i staceja. Vīneiguos apdzeivuotuos vītys, vysuos nūtur viļcīņs. Cytā pat stuov. Stacejis kuormi leli i stypri, apleik budonkys. Cytā vītā otkon až ni eiropeiski remonti i pat kruosys cytaiduokys – na krīvyskys.
Skrēja suneiši, pavadūni jim svīde boltū maizi. Suneiši lēce rīdami pa slīdem.
Da gola vagonā palykom tik 5 cylvāki. Abakana suokuma naīsavieru, jau mīgs guoja i atlykušū stuņdi izdūmuoju pagulēt. Pasamūdu, apleik jau tipiskī ryupnīceibys rajoni. Postsovetskī kuormi i bardaks ar našmukom sātom i myužeigū pamesteibu. Jau izcaltys ituos sātys i cehi izaver pamasti. Nagleiti, nivīnam navajadzeigi.
Niu siežu iz vīsneicys pallūdzi i verūs iz lenina īlys. Pretim lela sāta, iz juos reklama – Mi saščitim vaši prava. Iz biļdis 5 miliči. Hakasejis republikys tīsu izpiļdeituoju federaluo puorvaļde. Ka pareizi saprotu i iztulkuoju.
Tuoļumā speid Abakana ola dareitovys teļts, logo ar brīžumuoti. Puču būde.
Mašynys kai kura – jaunuoki i vacuoki žiguli, toijotys. Cytai ruļs kreisā, cytai lobā pusē. A ļauds kai vysur.
Vīsneicys registraturā izacēle nasaprasšona – izaruod, myusim nav nazkaida registracejis papeira, kū Ačinska miliceja izdavuse. Papeirs to beja, tok jis juoatdūd Ačinskys miličim, deļtuo i pametem Taņai. Niu sasazvanieju, syutēs kopeju pa faksu.
Ak jau Krasnojarskā ar juo myusim vajadzēs.
Murgs ni vaļsts. Lai kai dūmojam i riekinojam, nu juos navar aizbraukt, napuorkuopūt lykumu.
Registraceja Ačinskā da 4. septembra. A kai mes varim pamest vaļsti registreitys, ka Ačinsku juopamat jau 2. septembrī. Pat tod, ka mes pa taisnū iz lidūstu.
Bez tuo milicejā pasaceja – kod brauksit nu Ačinska, lai saimineica atnas dokumentus. Nivīna vuorda, ka myusim vajadzeiga jūs kopeja iz rūku.
Koč itymā vaļstī laikam vysu juokopej. Kai ari izaruodēja Ačinskys milicejā, vysim papeirim beja vajadzeigys kopejis. Koč informacejis par tū nabeja – milicejis kuorma durovys to da dorba laika suoku beja aizslāgtys ar dzeļža restem. A informaceja beja pi kabineta durovu, pi kuo piec numera jau uorā sasastuoja rynda i tod vysa rynda otkon sasastuoja jau asūšā seceibā pi juo durovu.
Ruodīs, speidēs saule.
Īsim uorā, vērsimēs iz breinumu i raudzēsim atrast, kas juosaver.


text:
20. aprelī LgSC Daugovpiļs birojs kūpā ar Daugavpiļs nūvoda kulturys centra folklorys kūpu „Dyrbyni” aicynuoje iz pavasara sasadzīduošonu i dančim.
Pasuocīns nūtyka Daugovpiļs nūvoda kulturys centrā, iz kuru beja puļciejušīs f/k „Dyrbyni” i LgSC Daugovpiļs biroja bīdri i draugi. Kai nūsaskaidruoje pasuocīņa laikā, „Dyrbynim” i LgSC ir daudz kūpeigu draugu.
Jamūt vārā, ka f/k „Dyrbyni” vadeituoja Anna Briška sovā laikā bejuse aktiva LgSC bīdre taipoš kai cyti „Dyrbynu” dalinīki, roduos dūma par itū pasuocīni.
Pyrmajā pasuocīņa daļā „Dyrbyni” izrytynuoja sovu deveņus godus kruotū dzīšmu komuli, i leidza dzīduot beja aicynuots sevkurs klauseituojs. Eipašus komplimentus par breineigū bolsu izapelneja LgSC jaunuos vaļdis prīkšsādātuojis vītnīks Jurs Kučinskis.
Piec cīnuošonuos ar syltu čaju i gordumim suocēs vokora kulminaceja – danči. Jau īprīkš reklamejūt pasuocīni portalā facebook.com, Anna Briška komentarūs raksteja, ka naz voi saīs doncuot krakovjaku, ka byus moz puišu. Tūmār beiguos puišu beja vaira i krakovjaks tyka izdoncuots, pat natradicionalūs savīnojumūs, kod leluokajom doncuotuojom tyka pa divim puišim.
Kurš klupa, kurš kryta, bet īskandynojūt Jura dīnu, danči tika īsavuiceiti gūdam.
Pasuocīņa nūslāgumā dasavīnuoja Kruoslovys Rūmys katuoļu draudzis vikars Rodions Doļa, kurš kūpā ar „Dyrbynim” spielieja kūkli i dzīduoja dzīsmes.
Juopīzeimoj, ka LgSC Daugovpiļs birojam jau īprīkš izaveiduojuse veiksmeiga sadarbeiba gon ar f/k „Dyrbyni”, gon ar prīsteri Rodionu Doļu, kurš ar sovu skaneigū kūkli gastejs ari „Štabikā”.
LgSC Daugovpiļs birojs soka lelu paļdis f/k „Dyrbyni”, Daugovpiļs nūvoda kulturys centram, prīsteram Rodionam Doļam par atbolstu. Paļdis vysim, kas atguoje. Eipašs paļdis Vitai Briškai par pasuocīņa īmyužynuošonu biļdēs. Ceram iz tuoluoku sadarbeibu.
Gunta Nagle


text:
Dzeive škārsteiklā nav vīgla, tok īspiejom bogota. Kab vysu laiku nabyutu juoskaita monitorā i juomūka acs, ite LgSC zinis klausomā veidā. Izlīc austenis, palaid tumbenis i pasaklausi, kas jauns. [soundcloud url=”http://soundcloud.com/lgsc/24-marts”] Iz prīšku vēļ. Atej iz Tonis biroju, na taidu breinumu vīn pīredzeisi! Dreizumā – latgalīšu erotiskais stuosts par patīsu ļūbesteibu i kaisleibom! Sekoj leidza […]
Ka par tradicejom, tod par tradicejom! Kotra mieneša pādejuo trešdine varātum kliut par jaunu tradiceju LgSC aktivitašu pīduovuojumā. Pasludynojom tū par LgSC podkāsta īroksta dīnu! Na vīnam viņ nūteikti ir vaicuojums: Kas tys par zvāru – podkāsts? Vuords “podkāsts” ir salikteņs, kas rodīs nu vuordim “iPod” i “broudcasting”. Vīnkuoršim vuordim skaidrojūt – tys ir entuziastu […]
Vasali! Paļdis vysim, kas vakar vieli vokorā pīsavīnuoja sarunai Skype par LgSC niu i bīdreibys atteisteibu! Kūpā sasalasējem 19 cylvāku. Ka Teve tī nabeja i gribi pīsadaleit, atsyuti maņ sovu Skype niku! Voi ari meklej pats – saprge. Sarunys turpynuojums Skype 16. martā 22:00-23:00. A sarunys turpynuojums kluotīnē – vieļuok pavasarī. Turpynojūt ideju vātru par […]
Vasals, bruoļ! Vasala, muos! Jaunā godā LgSC Tev pīduovoj, 3 īspiejis: automatiskū gruomotys vuoka paceļšonys mehanismu, manualū latgalīšu literaturys papyldynuošonys agregatu, dinamiskū rodūšuo i dorūšuo spāka skrytuli. Jaunuo goda suokumā – pyrmais realais ituo goda pīduovuojums. Taišni deļ Teve. Tev ak jau ir kaida sātyslopa voi dīnroksts, blogs, emuars voi vīnkuorši teiklavīta, kur pīraksteit sovus […]
Grupa “Bez PVN” meklej leidzjutiejus SeMS raidiejuma īrokstam LTV7. Īroksts 11. augustā televizejā nu 16:30 da 18:00 stuņžu. Kai minimums vajag 10 ļauds, tok vīta atsarass i 50 cylvākim. Piec īroksta sūlej piecpasuokumu. 🙂 Ka Tu teic i gribi i ka Tev tuo vajag, pīsasoki Edeitei iz e-postu bezpvn@inbox.lv! Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Kas byus Bukmuižā 22.junī? […]
Ceru, ka vosora Jiusim ir izadavuse, saule smaida i leits gluostej, sīns jau pyunē, buļbys jau zīd i vyspuor vyss īt nu rūkys. 🙂 Ka ni cytaiž, lai smaida dzaltoni moskviči i vyss kas cyts! Pādejuos šaļts pīduovuojums. Spontanuos idejis. 🙂 Mežcīmā šūvokor dasu bals: sasatikšona ar dasom i pasiedeišonu. 🙂 Ap 18:00 ak jau. […]
Jureits sūlej, ka byus koč kas leidzeigs kai paguojušajā godā… Tuoļuok informaceja nu juo: “Latgalīšu dzīsmis, danči, gunkurs i lobi ļauds jau trešū godu Latvejis skaistuokuo i solom boguotuokuo azara krostā!” – tys taids reklamys sauklis pyrmajā dalī varātu byut nalels koncerts pi pogosta padūmes estradī – “Latgalīts Latgalīšam Draugs” stilā. suokums apmāram 19:00. Koncertā […]
INFORMACEJA PRESEI Latgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps Dagdu Reigā, 2009. goda 17. aprelī Īsasaistūt Lelajā tolkā, kas 18. aprelī nūteik vysā Latvejā i cytur, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Dagdys piļsātys dūmi, Dagdys dūmis piļsātsaimisteibu, jaunīšu bīdreibu “Dagne” i Dagdys uzjiemiejim reikoj sakūpšonys tolku Dagdā. Tolkā plānoj pīsadaleit jaunīši: studenti i škoļnīki nu vysys […]
Latgalīšu rokstu volūdys kursi suoksīs 20. aprelī. Tīpat Latvejis Nacionalajā bibliotekā (Reigā), Barona i Elizabetis īlu styurī, – pyrmūdīnēs nu 17:00 da 20:00 da 15. juņa. Telpys sarunuotys, Muora i Kristīne tryn nazi i pildspolvu, dareišonys vaine. Itymā nedeļā byus vaira informacejis, pīsasaceišona da 20.04. piecpušdīnis iz e-postu lgsc i inbox.lv. Vari padūt itū ziņu […]
Maņ īguoja pruotā dūma. Varbyut niulenejūs krizis laikūs var apsamaineit ar informaceju, kod kurs brauc, saceisim, nu Rēzeknis iz Daugovpili ci nu Daugovpiļa iz Reigu. Pi vīna savuoc vysaidys montys, kas kur nabejs juoaizvad. Voi aizvad kaidu studentu iz sātu, školu, tusovku. Īsadūmoj – atvad bednajam studenteņam kaids farizejs ar godu nostu i mašynu nu […]
[polldaddy poll=1379067] Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:konkurss blogerim: nasoki nui, nasoki nā!Par vaļsti i latgalīšimPyrmais kačalāns. Klausīs, kai beja!Podkāsts i LgSCIdeju vātra skaipā i cytur


text:
Uorā tik solts i rībeigs laiks, ka nasagryb pat braukt ar sunim sienīs. Gruomotu tierguošonu šudiņ Preiļūs ari atcēlem, reit iz Aglyuni to gon brauksim. Ka ni gruomotys, to diskus i karūgus var tierguot i slapņumā. Aglyune i tierguot? A tī jau seņ vyss puordūts. Goreiguo komercdarbeiba. Dīvu lyudzu Viļānu bazneicā i na svātkūs, da i Dīvs atsatīc tik iz mani.
Īdvasmai dzīsme “Goreiguo komercdarbeiba” nu seņ ziņu nadavuša projekta “Kapļi” – Oseits (Blīziejs), Arņuks (Ruoviejs), Alma (Vibrāceju operators), Kojōt (pareizī Okordi), Juoņs (Menedžments).
Kapļi Goreiguo komercdarbeiba by saprge
Deļtuo ir eistais laiks pastuosteit par Bonifaceju. Jis ir mozs cuoleits, kas pīdzyma myusu sātā itymā svātdīnē. Cuoļs kai cuoļs. Tok Bonifacejs nav kai vysi cuoli – jam nav kuoju. Kuojis ir, tok juos naklausa. Atlīk tik spirinēt pa zemi ar vysu mozū augumeņu, stylbim, spuornim i kņuobi.
Nu suoku pastuosteišu par juo mamu Pūkainū Ārmu. Jei ir nu Tievanānu čulana cuoļu, malnuo vuškeņa ci Japanys zeida vysta. Perej jau trešu godu. Pavasarī periejums nasaguoja, kam nazkas izmaisēja, a julī izdūmuoja sadēt ūlys dzeda uobeļneicys stymbynā. Tai uobeļneicai dreiž byus 100 godu, jei turīs vīnā myzā, a aug i ražoj nu vysa spāka. Vacuo sorta antonovka.
Tymā pereklī beja septenis ūlys, pīcys apaugļuotys i div zuoperis. Vīns cuoļs nūmyra ūlā, četri izaškēle i izavoduoja. Tok vīnam cuoleišam ir nalaime – jam kuojenis nasakust, paralizeitys.
Te tod ari suocās stuosts par Bonifaceju. Cuoli, kam jau seņ vajadzēja nūmiert, a kas speiteigai dzeivoj, veļās i ceļās, kuļās ar spuornenim, vuicuos ēst i dzert. Partū ka jis navar paēst nu trauka – nateik puori molai. Jis navar padzert nu trauka – nadasnīdz.
Īvuicieju jū dzert pa laseitei – ībuožu pierstu iudinī, golā lase, dalīku pi kņuoba i iudiņs īsalej jam mutē, īsasyuc. Cuoļs tik nūrej.
Šudiņ Bonifacejs jau pats giva pierstu, kab padzartu. Tod ari suoču jam vuiceit dzert pošam. Ka jau jis ir dzeivs. Dzeivs jau 5. dīnu.
Bonifacejs ir gudrs. Mudri dasašuove, ka tys, kuo navar redzēt, ir iudiņs. Seviški jam garšoj prosa. I pateik gulēt syltumā zam vystys voi iz lupatenis. Iz lupatenis tai nasleid kuojis i jis ar sovim stymbynim var aizaraust pie iedīņa voi mamys.
Kas nūtiks tuoļuok? Ka Bonifacejs dzeivuos, jis dzeivuos tik ilgi, cikom dzeivuos. Kai vysys puorejuos vystys. Bonifacejs vīnkuorši ir cytaiduoks.
A pīrakstieju na deļtuo, ka grybu līlētīs, cik mes te Mukulēs lobi (nivīns jau naticēja, ka dzeivuos, a kai tu sissi nūst tū, kas pats gryb dzeivuot – juopaleidz paēst i padzert). A deļtuo, kab kaidam itymā leitainajā dīnā pasaceitu – načeiksti. Dzeiveiba ir tevī. Veseleiba ir tevī. Agri voi vieli atsarass kaids, kas pažāluos i kas žāluos (ļūbēs). Kuo vēļ tev vajag?
Tags
3 Comments
-
Smuks Bonifacijs! 🙂
Lai vinam laimiga dzive (vienalga, cik gara)!
Poša eistuo dīna itaidu rakstīni puorskaiteit! Aglyunā naasu, tok grybīs ap koč kū padūmuot. Koč kū, kas navā sasīts ar naudu ci laiku.
Leave a Comment
-


text:
Kolnasāta raidejums – breineigs resurss škārsteiklā February 10, 2016
Kas ir radeja i radejys raidejums? Tev juozyna programma i konkretā dīnā i laikā juoīslādz aparats iz konkretū staceju, napaspieji – nadzierdieji? NĀ!
Sev par nalelu puorsteigumu atkluoju, ka sevkuru “Kolnasātys” raidejumu var saglobuot mp3 formatā i klauseitīs, par pīmāru, telefonā ceļā iz dorbu. Tai šudiņ nūsaklausejūs 2015. gods 1. augusta raidejumu “Aktīvie latgalieši. Kāpēc viņu ir tik maz?” – masa pozitivu emoceju – par pīmāru, LKB, RTA Ilga Šuplinska sovu patriotismu raksturoj ar paziņuojumu, ka gadīņī, ka kas, jei “jimtu plinti i ītu mežā” bet DU Arvīds Barševskis iz sevi atsasauc kei iz “pārčūļotu latgalieti” i styprai kritizej vaļsts izvastū centralizacejys polotiku.
Breineigs raidejuma vadeituoju Aigara Runča i Justīnis Savitskys dorbs, konsekventai intervejūt vysus ļauds latgaliski, ari gadejumūs, kod intervejamais atsoka baļtiskai, kas ir interesanta paruodeiba, da itam izplateita Ukrainā i Boltkrīvejā, kur bīžai radzami raidejumi, kur paralelai īt dominejūšuo krīvu volūda i lokaluo ukraiņu ci boltkrīvu volūda vīnys sarunys ītvorā. Svareiga itei paruodeiba ir deļ tam, ka jei paruoda latgalīšu volūdu kei pylnvierteigi funkcionejūšu volūdu i taipoš apstyprynoj faktu, ka ari baļtiski runojūši ļauds saprūt latgalīšu volūdu, par tū nūjamūt sevkuru vajadzeibu vīnā ūtrā sarunā puorsaslēgt nu latgalīšu iz baltīšu izlūksni. Prūtams, ari raidejumu tematikys aktualitate ir naapstreidama – redakcejai, izaver, ir gon “čujs” gon “ņuhs”.
Latvejys ļaudiskuo medija platforma (lsm.lv), kura publicej “Kolnasātys” arhivu, pīduovoj itaidys vareibys, kas ir juoizlītoj:
- saglobuot failu mp3 formatā – varim klauseitīs raidejumu “podkasta” režimā iz telefona nazkur ceļā;
- klauseitīs sevkuru raidejumu ar datoru sevkurā laikā – navajag planavuot īslēgt LR tymā i tymā dīnā itamā stuņdē;
- komentēt sevkuru raidejumu – varim izsaceit sovys dūmys par tematiku, dūt raidejumu autorim atsaiti;
- nūruodeit iz Kolnasātys arhivu kei iz lobu latgalīšu runys volūdys olūtu, kū pasaklauseit ļautenim, kuri kei apmauti guodoj, ka latgalīšu volūda ir krīvu i poļaku volūdu mistris;
- īguļt konkretus raidejumus sovūs blogūs (kai par pīmāru es izdareju itamā rokstā), sātys lopuos i.t.t. gadīņī ka rokstit par raidejumā runuotū tematiku.
Klausamīs poši i paruodam draugim. “Share” i “like”, kei soka.