text:
“Nūej tī, nazyn kur, atnes tū, nazyn kū”
Izgleitojūšuo spēle „Nūej tī, nazyn kur, atnes tū, nazyn kū” ir radeita, izmontojūt storptautyski pazeistamu puorsokys sižetu, kurs vuica seneju dzeivis patīseibu: suokumā cylvāks (varūņs) naapsazynoj sovu patīsū dzeivis jāgu i aizdavumu i dora škītami navajadzeigu dorbu, tymā pošā laikā, ka jis ir gūdeigs, klausa sovam vydabolsam, jis, puordzeivojūt nūsaceitu puorbaudejumu (iniciacejis) ceļu, atīt da sovys dzeivis „atslāga”, laimis, byuteibys. Vysbīžuok, apceļodams tuolys zemis, cylvāks (varūņs), atīt atpakaļ da sovys dzymtuos vītys, tīsa, bīži viņ nūmainūt sovu nabadzeigū sātu pret kieneņa pili, tai aplīcynojūt, ka ari bogoteibai, zynomam socialam stuovūkļam ir jāga viņ sovā dzymtajā pusē.
Spēlis mierkis – ceļojūt pa Latgolys piļsātom i cīmim, apzynuot spylgtuokuos itūs vītu atškireibys zeimis, īsavuiceit kaidu truopeigu latgalīšu izteicīni i puorbaudeit sovys dedukcejis spiejis – kai nu vuordu savīnuojumu „pužļa” tikt pi „laimis rota” lamtuos bolvys.
Spēlis natīšais mierkis – rūsynuot interesi par Latgolys konceptim, svareiguokajim kulturys, viesturis, geografejis, sabīdryskuos dzeivis objektim, kas ir svareigi latgalīša ideņtitatis apjausmai, jūs studejūt Rēzeknis Augstškolys virtualuos galerejis datu bazē „Latgolys koncepti” voi izdavumā „Latgolys lingvoteritorialuo vuordineica” (2012), kur konceptu aproksti ir ari angļu, krīvu i latgalīšu valodā.
Spēlis adresats – Latgolys kulturviesturis interesenti, školāni, studenti, pedagogi, kas apgiust nūvoda muoceibu, regiona kulturys viesturi, rauga atrast atbiļdis iz eksistencialim vaicuojumim – KAS ES ASMU? NU KURĪNIS ES ASMU?
Spēlis aproksts
Spēle sastuov nu 3 leimiņu:
1. leimiņs:
Improvizāta karte, kur atzeimātys 15 Latgolys piļsātys i cīmi. Spālātuojs laižās ceļā i izalosa vīnu no jūs (nazyn kur). Pasaruoda izalaseituos piļsātys voi cīma tyvplans, kurā pareizi ir juoatrūn i juonūsauc 10 ituos vītys objekti. Pīlaist klaidu var 3 reizis, tod spālātuojam pīduovoj puorskaiteit ituos piļsātys voi cīma aprokstu (škierkli) virtualajā galerejā „Latgolys koncepti”. Klaida ir tod, ka klikškinoj iz napareizūs objektu voi ka napareizi myn atrostuo objekta nūsaukumu. Piec attīceiguos piļsātys voi cīma aproksta (škierkļa) puorskaitiešonys, spālātuojs var turpynuot īsuoktuos piļsātys voi cīma objektu atpazeišonu voi izalaseit cytu piļsātu voi cīmu. 2. spēlis leiminī spālātuojs ir tod, kod ir atrosti i atpazeiti 10 vīnys administrativuos vītys objekti.
2. leimiņs:
Spālātuojs sateik ceļā vīnu nu itūs subjektu: bazneickungu, sovvaļnīku, muzykantu, pūdnīku, duraceņu, dzedu, buobu, Andryvu Jūrdžu, Pīteri Miglinīku, Nikodemu Rancānu, Fraņci Kempu, Ontonu Kūkuoju, Robertu Mūku, Jezupu, Ontonu, kas aizdūd meikli. Tys var byut sokomvuords voi teicīņs, kas ir juoatguodoj. Ari itymā gadīnī var byut viņ 3 klaidys, tod izalosa cytu satyktū personu. Kab tūmār spātu atguoduot dūtuos meiklis, vajag īsavērt virtualajā galerejā atbylstūšajūs rokstūs (škierkļūs). Ka atminiejums ir rūkā, tod spālātuojs ir daguojs da pādejuo leimiņa.
3. leimiņs:
Spālātuojs grīž laimis rotu, īgiust objektu, kas ari ir itys nazyn kas: kuozys, tolka, vakariešona, cukerka, maize, sāta, Rēzeknis Augstškola, gruomota, dziga, svečturs, gosts, ceļš, laime, strūps, Latgolys Radeja. Kab saceitu, ka jis ir atrads sovu vaicuotū objektu, jam ir juoizpylda pādejū aizdavumu. Ir radzamys darbeibys, kas juosalīk taidā seceibā, kas ļaun saprast laimis rota izgrīztuo objekta byuteibu voi paruoda ceļu, kai spālātuojs da ituo objekta var tikt. Darbeibu uzrokstus var puorcyluot 1 voi 3 reizis. Ka salyktuo seceiba ir pareiza, tod spālātuojs ir uzvariejs, ka – nā, tod jis teik atgrīzts iz suokumu, pyrmū leimini. Taitod īspieja grīzt laimis rotu ir dūta viņ vīnu reizi.
Kas nu vylka beistās, tys mežā naīt!


c: text/html

text:
Vakar izdūmōju, ka vajadzātu samoksōt par internetu. Moksoju nu sovas onlainbankas. Aizgōju uz https://www.onlinebanka.lv/ a tī vyss pa jaunam. Vyss taids gaišs, ka dagō moņikam spylgtumu pamaineit :) Nav freimu!!! Un pyrmais abloms :( Agrōk login formā vajadzē īraksteit klienta kodu, paroļi un kodu kartes numuru.
Tagad FIGU! Līka darbeiba jōdora. Sōkumā jōiroksta klienta numurs un paroļs + Enter, viņ tod kodu kartes numurs + vāļ vīns Enter. Fak! Līkas kusteibas. Dyžan nogi nīzēja Ajax’us parōdeit?
Vydā nikas taids uz pyrmōm izjiutom nav pazamainiejs. Viņ dizains i krōsas. Sazasveicynōšanōs un paziņōjumu lopā pareiza korporativa stila fotka nu kaida dōrga Stock Images biļžu banka.
Pats dorbs ar banku ir palics tik pat saprūtams un sprosts. Viņ otkol ir jōdora līkas darbeibas :( Maņ web formōs ir pīrodums porzavītōt starp laukim ar “Tab” pūgu. Tagad maņ Tab’s jōmaiga divejas reizes vaira, par tū, ka jis apzastōj ari pi “info” pūdzeņom, kur ir saite uz mozu lūdzeņu ar paskaidrōjumu, kū laukā jōroksta. Labi, jau ir – mozōk breinumu duraki sadareis. A maņ syt pa nervim :)
Secynōjumi:
- Svaigs izskots (vacais beja dyžan tymss);
- Nav vyss salauzts un samaitōts, kai hanzabankā (vysi ilgi špļaudējās. hz – mož jau pīrodušs);
- Ir seikumi, kas uzsyt nyknumu;
- Kūpumā – byus jau labi!

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Acagrīžu nu manifestacejas “Par Latviju. Pret netaisnību” Jelgavā. Vyss nūtyka dyžan mīreigi. Ļeņina laukumā. Laukumu nu vysom pusem beja īlankuši policisti. Vītom ik pa 10m. Redzieju ari pazeistamus cylvākus. Beja ari školōtōjs, kam jōroksta atlyugums par tū, ka ir pensionars :( Beja ari ōrste, pi kuras beju ōrstiejīs un daudzi ļaužu ar bārnim un pensionaru. […]
Month: June 2009
ESF
Uff! Nūdevu sovu atskaiti ESF projektā. Vyss bez aizaķeršanūs. Ja kaidam informatikas školōtōjam interesej pōrs pōrbaudes dorbi, tod jūs var nūviļkt itamā vītā. Treis jau viņ ir, bet var nūderāt.
Žurnals iekš iPhone
Lels paļdis @verpejs par muna lyuguma apmīrinōšonu. Maņ dyžan gribējās zynōt, kai muns žurnals izaver uz Apple iPhone. Uz Sony PSP es pats vierūs, bet ōbuļu kuļdinīka maņ nav. Laikam i nabyus. Vakar tyku pi gaideitajim ekranattālim: Nu vot! Izaver, ka augšejam menu ir jōsaeisynoj īrokstu garumi, kap vyss saītu vīnā rindā. Tū izdareišu! Vāļ […]
Tu esi tas, ko tu ēd
Ci dzer, kai itamā gadiejumā. Zamōk ir divejas biļdis nu vīna pasōkuma. Pi Kuzmich’a. Pi jō acarodās ols nu progōjušīm Jōņim. Lāčplēša “Dzintara”. Fočieju 2009:05:24 17:30:51 ar sovu K800i. Tys ir laiks, kod olu lītōm uzturā. Beja ari “svaigs” ols, kai radzams. Nu sōkuma beja tai kai pabaiss dzert. Bet garša naacašķir :) Ar vysu […]
2.7.1
Iz Twitter: @MarisRelins: Silti iesaku visiem upgradedot WP uz jaunāko versiju. nombre.lv arī bija saķēris to malware figņu. @arturs: @MarisRelins Kas tā par malware figņu? @MarisRelins: @arturs tiek uzlausts wordpress, un headerī ielikts iframe. kad lietotājs nāk uz lapu, tad piedāvā novilkt .exe failu Tai nu es steidzameibas kōrtā atjaunynōju sovu WP leidz 2.7.1 versejai. […]
WTF?
Šudiņ posta kastī reizē ar Jelgavas Dūmes apmoksōtu avīzi beja ari nazkaida viestule. Pazavieru adresi — muna. Viņ persona nav nūrōdieta. Nazkaidi mašinu mozgōtōji nu “Latbema” mierķtīceigi izsyuta spamu. I kaida hrena viņ munā kasteitī īsvīsta itei syuda viestule? I nafig Volvo? Maņ Mazda vaira pateik! Mail Merge randomā izdūmoj vysaidas mašiņu markas? Piļneigi un […]


text:
šudiņ taida tehniska dīna.
mekleju datoram mozu, boltu peleiti. ideali byutu, ka ar sorkonom acteņom i gaismeņom. atrodu 1 šmuku, tok jim birojs eļnē rotā, a pīguode Ls 4,5 Reigā. nu nā, par taidu cenu asu gotova īt kuojom puori Daugovai i pa ryupnīceibys kvartalim ar bezgaleigim betona statinim. tok naīšu. paļdis.
internetveikali Latvejā vyspuor ir vīna vīneiga izklaide. pat najemūt vārā apm. 120 % uzcenuojumu – gruomota, kas izdeviejam moksoj Ls 3,00 i sprostā veikalā Ls 5,40, pi jūs moksoj ls 6,90. a veikals, kur nūpierku mopsi (mozū, boltū datoru), jau bankrotiejs. raudzieju vīnā cytā nūpierkt teleponu. nā, jim precis nav. nu, ka nav, to nav. pasyutieju cytu teleponu – tože nav. pavaicuoju – a kas jiusim ir i kū es varu pasyuteit? lai verūs lopā. a lopā nav tikai pipartrauceņa ar parašutu i sudobra piltuvis. lopā ir vyss. tik nikuo nav.
itei peleite (Эkcпpecc-Mышb Ha koлëcиkax) maņ patyka. gon drupeit cyti aizdavumi i mierķauditoreja. mož mopšam (datoram) ari patyktu. byus juopavaicoj Annelei ci Līneitei, juos mož var iztambūrēt peleiti iz ritineišu. taipat. Ireta gon ari tambūrej sedzenis pa metram diametrā, tok juos dīgus mes itūnakt izlītuojom projekta īsīšonai (tyka īsnīgti 2 kilogrami 100 gramu projekta). tok jai niu ir ari juos japuoņu tamburka, kas nu 3. septembra atstuovēja Tonis birojā.
piec puors nakšu izklaidem ar datorim i pneimatiskajim vasarim izzynuoju div lītys:
a) niu es saprūtu, parkū guļamrajonus sauc par guļamrajonim. tī vysi guļ. tuos puors stuņdis piec veina i brandiņa gulieju kai Dīva ausī. taids klusums… nikaidu pneimatiskūs vasaru, nikaidu remontu.
b) pādejā laikā vysi naktīs sepinej jūceigys lītys: dagūši TV tūrni, kreitūši samaļoti, 3 dīnu laikā rokstomi magistra dorbi, avareja atteireišonys īkuortuos, cytplanetīši Puordaugovā, a es guļu i nikuo naradzu.
kai ari grybu atzeimēt – niu ir trokūs laiks. i es laikam izaveru piec laimeiga cylvāka – vysi maņ prosa ceļu i gryb apsarunuot. vakar maņ iz īlys pavaicuoja ceļu div reizis, šudiņ pagaidom tik 1 reizi. vakar ari vaicuoja, kur ir antena. stuovieju i meklieju, kur že iz Barona īlys ir antena. atrodu. a šudiņ pavaicuoja, kur ir poliklinika. paruodieju, guojem ar onkuli obeji suons pi suona i apsarunuojom par uorstim. pateikama saskarsme i dzeivisstuosti. vokorā braukšu iz sātu 4 h autobusā. ak jau byus vēļ kaida pateikama saskarsme.
ituo reita muzykalais fons – dzīsme par briļļu Valdi. skaipa sarakstē par itū temu izskanēja dūma, ka Arņam i RS ir baiguo Radejis suope. jim taidys iz LR sociali vārstys dzīsmis. varātu koncertēt iz īlu i, dūmojams, sapeļneitu vaira naudys kai Aņss ar sovim koncertim. nu tys tai. naformala sarakste par naformalom lītom.
vakar, lobojūt CV, atkluoju, ka vakar izabeidze šopera tīseibys. tai goduos. ceru, ka navajadzēs puorlikt, partū ka es nikuo nazynu ni par kaidom ceļazeimem. doru, kai vysi dora. policeja ir apturiejuse laikam 4 reizis itūs 10 godu laikā. 1. reizi nūvielēja prīceigus Zīmyssvātkus, 2. reizi izlyka 40 latu struopi par braukšonu bez tehniskuos apskatis (i izsacēja apbreinu, ka tik ilgi i tuoli asu bez juos i bez jūs braukuojuse), koč salonā beja 11 paplyki i napīsprādzeiti pasažīri (prīškā 2 gob.) – braucem iz azaru mauduotūs i tei beja konkursa golvonuo bolva “Ceļuojums iz vardivu leici”. 3. reizi aizruodēja, ka boltuos kurtkys jūsta kircinej uorā pa durovom, valkās pa zemi i var palikt nateira. 4. reizi izsacēja breidynuojumu par īšonu puori īlai naatļautā vītā (koč es beju pi ruļa i na tī nūsagrīžu pa kreisi).
par gūdu šopera tīseibom asu pīsavārsuse poliklinikom. izarud, muna saimis uorstīne ir atvalinuojumā. koč aizīprīkšejū reizi, kod maņ juos vajadzēja, tože beja atvalinuojumā. nu, tai jau julī goduos. a vajadzeiga mediciniskuo izziņa, ka asu pīskaitama. vyspuor naasu, tok jim tys nav juozyna. apjuojuse 3 Reigys poliklinikys i apzvaniejuse vēļ 2, sajiemu 5 atsacejumus i sūliejumus iz 18.-31.aug. partū nūliemu īt vīgluokū ceļu – meklēt izziņu Viļānūs. eisi sokūt, tāva ar muoti saimis uorsts Viļānūs pīrakstēs tū zeimi. jaunnedeļ. da tuo laika braukšu bez tīseibu. koč kai jau juodzeivoj.
šūreit kuortejā poliklinikā pasyutēja dierst. pasacēja, ka muna polise apmoksoj vysu, tok ni 2 uorstus – kluot juodamoksoj Ls 40 i tyvuokais komisejis datums ir 18. augusts. paļdis. tod mane vaira nabyus itymūs plotuma grādūs. byušu zemē ar UTC +8. koč veseleibys apskati itūgod jau asu izguojuse div reizis: 1. reizi slimeibys deļ, 2. reizi orūduorsta deļ. niu vajag 3. reizi tīseibu deļ. tys taids sova veida bulšits. nav kur naudu likt. a medapskati CSDD Bauskys īlā nagrybu īt. vajag pa rikteigam – poliklinikā i pi uorsta, na baruot vysaidus ārmu kantorus.
vēļ maņ patyka ziņa, ka Berlīnis veloceleni tai i suokušīs – ļauds poši sazeimēja ar trafaretim iz ītvu simbolus i savylka linejis. maņ ruodīs, reiz grafiti meistari varātu sasajimt i sazeimēt iz īlu vajadzeigys lītys. izapaust iz asvalta, na kiezēt sātu sīnys i svaigi nūbalsynuotus statiņus i elektreibys butkys. nikuo jau nasoku, maņ nav nikas pret grafiti. sovā ziņā jis mani īdvasmoj urbanajā pasaulī. tok par itū veloceleņu dzelu der padūmuot. grafiti pyutiejim koč ir pīredze pyust tai, ka policeja i sietnīki naredz. jūs pīredze byutu naaizvītojama i nastu pozitivu īguļdiejumu infrastrukturā i atvīgluotu traumpunktu uorstu dorbu. juotaupej tok vysaidūs veidūs – ka navar par 10 tyukst. sagrafēt ītvis, vajag pyust.
pasaklausieju šūreit draugūs muzyku. nu, kai lai soka. dīzgon nabaudama daiļrade. par pīmāru, itys – goboli par pakalem i dyrsom. kotram jau sovs. lai jau ļauds dzīd. asam tok dzīduotuoju tauta.
cyta storpā tikkū saguoja satureiga saruna skaipā ar nazkaidu arabu seksa dīvu:
5 atraideiti zvoni
– vēļ zvaneisi, nūsisšu ar syudainu mītu
1 atraideits zvons
–
3 atraideiti zvoni
– es najūkoju. voi ar nazi pa gerkli.
1 atraideits zvons
– engliche
1 atraideits zvons
– nasaprūtu
– sex
4 atraideiti zvoni
– pa seksti nagribi?
–
2 atraideiti zvoni
– “es ar čiulim nadoncoju.”
– hay……………
5 atraideiti zvoni
– apsarībs kai syudu myusa gūvei iz pakalis.
[12:11:02] *** Saruna beigta ***
nu tai tei dzeive i paīt. nūmainieju skaipam īstatejumus. nivīna araba. asu laipna bez gola. bet tūmār prīca, ka latgalīšu volūda ir lingua franca i jimā var sasaprast ar vysim. pādejū teikumu to jis saprota. 🙂
nu, tys vyss tai. pi tehniskuos dīnys pīsader ari tehniskys problemys. tuoļuok var naskaiteit. tok maņ ir zynoma suope par tū vysu.
____________________________________
cita starpā pa laikam esmu Linux lietotāja, bet nevienu brīdi Linux iekšu speciāliste. (: manuprāt, katram jādara savs, nav ko līst tur, kur nevajag. (:
bet netieku galā ar 1 problēmu.
kad pie portatīvā kompja ASUS Eee PC 1000H (tautā saukta par mopsi) lieku klāt pie vairākiem Windows XP un Vistas kompjiem jau gadu veiksmīgi lietotu un ejošu modēmu E220 HSDPA (http://en.wikipedia.org/wiki/Huawei_E220), izlec logs – ASUS Mobile Phone Tool un pat paprasa PIN kodu, pēc PIN ievadīšanas un apstiprinājuma viņš pat atrod operatora tīklu utt.
bet, spiečot connect, tad arī viss apstājas.
paziņo, ka dialing… un iet ilgi.
līdz izlec logs “Connection fail, please re-plug in your 3G device, then try again.”
cik jau sajēdzu, paskatījos pie setupiem, bet nekas nemainās, ja tur ko maina.
varbūt kādam ir idejas, kā mopsim iebarot modēmu? (:
P. S. kā jau teicu, es tikai lietoju Linux jau pāris gadus, bet neko nejēdzu no iekšām.
____________________________________
Problēma atrisināta 30. jūlija naktī.


text:
Cikam cyti školōtōji pa koktim raud i vielej T.Koķei dreizu smierti, es izdūmōju īzasaisteit nalelā aferā. Vīnu strāči beja bums ar Lattelecom Affiliate. Vītejī SEO’šņiki lyka rokstus par 240 latim mienesī nikō nadorūt utt. Poši tagad sapierkuši AdSense reklamas un kariņej apmoksōtajūs rezultatūs googlē. Dūmōju, ka tys nav deļ maņi, bet aizlīgtais rakstnīks @BlackHalt sakoļā […]
Month: October 2009
Gnome spārda :)
Jau vakar nūzaprīcōju par smīkleigū teikla atrašonas paziņōjumu jaunajā GNOME 2.8. Latvīts, kurais ir izstulkōjs itū rindeņi ir ģenijs :) Ka kurais pīsadola GNOME tulkōšonā — nalobojit itū rindeņu! Navajag! Lai ir, kai ir. Byus kotru reizi prīks i laime :) Nazynu, gon, voi tys ir ari cytūs distributivūs. Maņ pošam tagad Gaujā dzeivoj Fedora […]
WordPress obligātais apdeits
Vakar pa teiklu proskrāja ziņa, ka WP satur klaidu, kas ļaun izdareit DOS uzbrukumu blogam. Acaroda ari zōles. Dagō ar rūkom functions.php failā likt papyldu koda rindas aizsardzeibai. Beja jau ari radeits spraudņs, kurais lobō kodu automatiski. Klaida ir izlobōta jaunajā WP 2.8.5 versejā, kas izgō nazkod nakti. Parostam lītōtōjam atjaunōšona jōdora pošam. A maņ […]
Ziema nāk
Zīma vys tyvōk i tyvōk. Nu reita, eimūt uz autobusu, vāļ malna nakts. Vakar dagō mašinai apmaineit skrytuļus nu vosoras iz zīmas. Labi, ka maņ ir 2 pylni komplekti :) Nav kotru reizi jōplieš gumeja uz jōmontej skrytuļus kotru sezonu. Atkreit skrīšana pa servisim un līki tiereņi par montažu, balansiešonu i svešu dorbu. Vakar viņ […]
Konflikts beidzies
Ir maņ vīna haltura, kur taisu lopu un poligrafejas materialus vīnai gostu mōjai. Vyss itkai beja jauki, bet lopā beja pōrs errori. Ilgi navarieju saprast, kas pa kam. Dūmōju, ka vaineigs Fancybox, kas nastrōdoj. Pazažālōju Fancybox grupā googlē. Jōņs (autors) izarōdē atsauceigs puiss. Ari briiC twitterā vysaiži pabakstē, bet nikō :( Vysa beigōs nahrenizieju cForms […]
Firefox + Print = Love
Vakar munā RSS lasietōjā īkrita dyžan loba fiška par printiešonu Firefox’ā. CSS Tricks beja aproksts, kai jebkuru lopu pataiseit drukai draudzeigōku. Jā, lelajim portalim pi rokstim ir pūga “Print” voi “Drukas versija” u.c., bet lelajā daudzumā lopu taidu ekstru nav. Navajadzeigu syudu gona. Un izdrukas ir rībeiga paskota :( Vieršam pi rogim: Uzstōdiešona. Īma iz […]
Chromāda
Jiemūs ar Google Chrome Developer Tools. Tod ībridu pi ōdom. Izarōda Chrome ņiuļa ir pīītama vasala kopona ar jaunom ōdom. Ōdas zeimiejuši vysaidi mōkslinīki un cytas, pec Googles dūmom krutas personeibas. Lelōkais prīks par “Ezītis miglā” ōdu (saite), kas laikam dūmōta bejušō Varšavas pakta daleibvaļstu īdzeivōtōjim :) upd. Habrā, izarōda arī ir roksts. Un ari […]


text:
Jer školas vadeibā bōba, kura nūstōda jaunūs tehnoloģeju izmontōšanu par pošmierķi. Vajag/navajag — živai davai izmontoj IT! Maņ informatikā un mōjtureibā ta pofigu. Mōceibu materialu, grōmotu nav. A tōs, kas ir, ci naatbylst planim i standartim, ci ir galeigi atpalykušs nu dzeives. Par tū varu improvizeit i vaicōt jaunus ceļus. Mōjtureibā pi rasiešonas sadaļas apmōceibas […]
Month: April 2009
Laikam pavasars
Divu dīnu laikā bārzs pi mōjis jau vyss lopōs. Svātdīn viņ pumpurūs beja! Asu pōrgōjs uz šortim. Laiks atļaun. Nazynu, kai byus 4din. Vot jau 2 dīnas rokstu atskaites Eiropas Socialajam fondam par tū, kai atstrōdōju jūs stipendeji. Projektam nūsaukums ari brīsmeigs: „Atbalsts vispārējās izglītības pedagogu nodrošināšanai prioritārajos mācību priekšmetos”. Ka pa sprostam, tod $$$ […]
Pakaļa
© fotka nu CREAMASTER Pakaļa ir tyvu, tyvu. Lela i malna — bez gaismaņas golā :) Vakar pōri golvai gōzēs tik daudzi syudu, ka taids īspaids rodās. Es strōdoju švakā dorbā. Školā. Škola ir pašvaldeibas dybynōta īstōde. Leidz ar tū nav īspiejama nūdūkļu “optimizaceja” :( Es NAGRIBU moksōt nūdūkļus ITAI vaļstij. Fuck off! Par kū […]
Atbalsts grāmatas izdošanai
Šudiņ testieju hanzanet’u. Jau 3 nedeļas nikai navarieju porskaireit $$$ Marekam grōmotas izdūšanai. Beidzūt tū izdarieju. Lai jau muni pōrs lati tuvynoj mōkslinīka 5.maija prīceigū nūtykumu.
Aldems iespārda
Drusku man kreit uz nervim apkolpōšanas kultura itamā kantorī :( Martā apzaverūt rieķinu par internetu http://mria.aldems.lv/view_invoice.php palyku biedeigs. Tagad jōmoksoj ni Ls 8,00 a Ls 8,50 :( Fuck! Napateikams pōrsteigums. A īprīkš ni čiku ni grabu. Koč leigumā raksteits, ka klients jōbreidynoj 30 dīnas īprīkš. Aizrakstieju supportam, ka cena napareiza, voj naasmu informiets atbylsūši leigumam. […]
Kā izskatās Tavs mūzikas atskaņotājs?
Siežu pi datora i dzejoju atskaiti projektam. Fonā klausūs radio. Padūmōju: daudzi klausās. Kotrs sovu (gaumes līta). A kai izaver pleijers pi cytu ļaužu? Muns tai: Tys windowā. Linuxā es izmontoju Rhythmbox, kurā klausūs viņ radio. A tovs?
Gaidam
Koč i nu februara jau lītoju uz Gaujas, bet gribu sagaidēt relīzi un uz eeepc uzlikt jau gotovu distru. Tags: ubuntu, eeepc. gauja, 9.04
LOST s5e11 aprill aprill
ПaцTaлoMM :) Indžoj ze video:
Sapurgātais protesta gājiens
Es beju pīzasaciejs gōjīņam šudiņ Reigā. Bet vakar ap 23.00 pordūmōju. Es nabraukšu! I kolēģim pascieju, kap nabrauktu. Hax… Īmasly Pyrmais “Šī nav cīņa par algām, bet gan par izglītotu sabiedrību nākotnē,” uzsver Latvijas Izglītības un zinātnes darbinieku arodbiedrības (LIZDA) Rīgas nodaļas priekšsēdētāja Ligita Semjonova. WTF? Āst i moksōt par syltumu i cytim pakolpōjumim vajag […]
Latvijas valsts mērķis
Vakar vokorā tiemieju pa TV Zatlera uzrunu. Pareiza runa — nikaida ekšena :( Maņ napatyka. Pec runas ari J.Peters i J.Ķibilds nikō loba navarā pasceit. Runa — raBHo! Vyss teksts te M$ Word dokumentā. KГ/AM! Un itei tausteišanōs pa tymsu: Es skaidri apzinos, ka mēs nevaram atļauties politiskās krīzes eskalāciju līdz tās galējam punktam. Es […]


text:
Pyrms nedeļas es atjaunynōju programmaturu uz laptopa. Šūreiz uzlyku Ubuntu Gusty Gibbon. Man Ubuntu īt pi sirds. Par kū? Par tū, ka Latvejā ir spieceiga lītōtōju kūpīna, forumi, helps utt. Daudzi, prūtams, ratavōs, ka “Ubuntu фToппky! Debian, Slackware, Gentoo (vajadzeigū pasveitrōt) Haшe ффcиo!!!”, bet, lai ari popsa, tūmār lobōks par SuSE… Vīns nu apgreida īmaslym […]
Month: October 2007
offline
Sātā treis dīnas nabeja pīejams internets :( a tik daudzi sazakrōjīs kū teikt… vokorā raksteišu. abizateļna…
iPod’am seši
Šudiņ boot.lv izlasieju, ka iPod pleijerim apritiejušs 6 godi. Šajā sakarā gribātu uzraksteit pōrs lobus vōrdus par Apple īreici. Es asu iPod Shuffle laimeigais īpašnīks. Pierkšonas process beja dyžan sarežģeits, jō firma, kas jūs tiergoj acarūnās reigas nūmalē nazkaidā aizlaistā syltumneicu dōrzā. Bet kod es atpakōju mozū, zaļū kasteiti mmmmmmmm. Pa ceļam uz dorbu klausiejūs […]
Kamēr gāž Kalvīti tikmēr…
Maņ šudiņ vōrdadīna. Ar kū sevi i apsveicu :) Dīna paīs dorbā, vokorā mož ar draugim pasēdēsim pi kaida viskija glōzes. Maņ garšoj viskijs. Is ir kai samagonka. Jōdzer teirs, bez vysaidim pījaukumim, ladu īskaitūt. Bet par dorbu – jōskryuvej klasī goldi un šapi. Divejus lelūs školōtōja goldus jau byušu pībeidzs. Tryukst viņ diveju šupļetku […]
AлчHocTb
Byušu slyktais. Īvītōšu blogā reklamu. Es navaru cīst reklamu, bet pameiģinōt tak vajag. Es labi apsazynūs, ka munu blogu apmeklej 1..2 pastōveigī apmeklietōji: es un a1zdedze. Vysmoz sprīžūt pec komentarim :) Vyspōr jau šis blogs nav nikaida naudas peļņiešonas mašina. Tys tai – sirdij. Gribās kur ni beis īmyužinōt sovas dīnas gaitas, pīdzeivōjumus/pordzeivōjumus. Un tys […]
Latvija – muļķu zeme :(
Precīzōk Kaļveiša karaļvalsts… Tikkū nūtiemieju Dombura šovu. Bļa! Quo vadis? Man Loskutova k-gs patyka jau nu poša sōkuma. Es kai Ļaunō laika neidiejs beju pret Strīķes īceļšonu omotā. Un jō izteikumi pyrms pōrs nedeļom par tū, ka pyrms sovas īceļšonas jam beja vizītes gon pi Lemberga, gon Šķēles. Respekt! Zāns pascē, kai ir. A tagad […]
Latgaļu valoda. Progresīvi
Beju aizbraucs pi sīvastāva. Tī dabōju palasiet LAvīzi. Atrodu interesantu interveju ar Latgolas Studentu Centra prīkšsādātōji. Daudzi vysaidu lobu dūmu. Pordūmas par latgalīšu kai reģionālū volūdu maņ lykās dyžan loģiskas un argumenteitas. Bet tymā pat laikā, dīz vai myusu čiuļi taidu rupuci vareis nūreit :(Bet lelōkais īguvums nu roksta, beja jauna, naseņ izveidōta, latgalīšu volūdas […]
Palīdziet, plz!
Cik, lai paņem $$$ par haltūru? Mans darbiņš ir pārcelt statisko html uz cms Drupal. Biķīt tiek pārzīmēta template un protams veidots/kopēts/pārveidots viss kontents. Lapu nav daudz ap 30 + visādas bildes. Nav ne jausmas, kādas ir cenas :( Ls 50? 100? 1 000 000???
Atbalsts
Šis ir mans atbalsts Brīvo arodbiedrību protestam pret valdību!
Kunst über alles
Vakar beju postā un dabōju sovu pyrms pōrs dīnom pasyuteitū krūzi. Krūze nu slavanōs krīvu dizaina studejas artlebedev.ru Gūdeigi sokūt man lykās, ka byus lobōka. Biļžōs vyss izlyzgōts ar Photoshop’u. A dzeivī jei taida drusku raupja un na dyžan kvalitatīva. Made in China. Bet izaver super! Nu metra attōluma :) Kai vysot mani aplauze Latvijas […]
Бyш – cpaHый koBбoй!*
Redzieju sižetu pa TV, ka Latvejā byus jana parauga pases. Fu b…@! Taidas, kai beja CCCP laikūs :( preteiga paskota sorkoni-bryunā krōsā. Parodeja uz Majakovska slavanū dzeju: Я дocTaю из шиpokиx шTaHиH, чeM дoBoжy Bac Bcex дo иcTepиkи ЧиTaйTe! ЗaBидyйTe!! Я rpaждaHиH CoeдиHëHHыx ШTaToB AMepиkи!! Jā, kaida hrena ASV? Da taida, ka vysā Eiropā tagad […]
Joomla gallery
Šudiņ ar koolēģi taisam jaunū školas “portalu”. Vyss īt labi, koč i ar mozom aizaķeršanom. Tagad vot mūkam galerejas. Kai CMS mes izavieļām Joomla. Joomlai ie vīns dyžan lobs galereju komponents: datso. Cik var nūprast, jū veidoj vīns krīvalāns nu Francejas. Vyss beja dyžan labi, cikam naizleida ōža kōja :) Biļdis sōka patvaleigi porlēkt pa […]
Valters
Vakar redzieju reklamu ar Valtera pīsadaleišanūs. Reklamē nazkaidu franču pīna produktu. Grōve latvīšu pīnsaimnīceibas nūzari, tai saceit. Un tod es īsadūmoju:”A kur tys šovs, kur daleibnīkim vajag atmineit, cik moksoj vysaidi syudi?” Pyrms šova sōkuma jū dyžan reklamē kai supermegapuper šovu kū rōda 100 pasauļa valstīs jau 200 godus :) Es gon jū natiemieju deļ […]
XP poweroff fixed!
Šudiņ sazaskōru ar problemu. Svaigi uzstōdeitais XP uz M79 jaunō datora nagribē da gola izaslēgt. “Ic nav seif tu turn off jou fakin kampjutar!” Rībeigi. Bet rysynōjums izarōdē pavysam trivials: My Computer / rclick / Properties / Device Manager Eimom uz View / Show Hidden Devices Meklejam APM/NT Legacy Node rclick / Enable Un tys […]
Latgola ruļavoj!
Beju pa nedeļas nūgali derauņī. Super! Beja breineigs laiks un dorbi gō dyžan labi. Paveikts ir daudz. Piertī nu ir izšyuts nameņš ar reģipsi. Palyka viņ greidas un trūba. Pa ceļam kai vysod pīgōzem saļarku Krustpilī. Cenu starpeiba ir jiutama. Ja Jelgavā Nestī DD moksoj 0,642, tod Krustpilī viņ 0,623. Taitod par vasalim 2 santimim […]


text:
Ir internetā taida breineiga lopa opendesk, kur izplota mebeļa rasiejumus. Pīzareģstrieju ari es. Open Source un galdnīceiba – tys ir deļ maņi! Kaidu strāčeiti nikū nu tīni najiemu, cikam sagōja gribiešona + variešona. Izdūmōju es sataiseit Johann Stool benčeiti.
18 mm bīza saplākšņa pi maņi nav. Izdūmōju taiseit nu masiva. Beja palykušs vysaidi zoraini i syudeigi ūzula atgrīzumi, nu kurim es sagrīžu strāmeļis i saleimieju. Kaidi ni kaidi, bet vairūgi sagōja.
Tai kai benčeiti taisieju nu leimeita kūka, tod drusku izmainieju izejis failus frieziešonai un izjiemu ōrā lelū caurumu nu šķieršļa, kas ir orginalam. Beja pabaiss, ka var tryukt iztureibas šaurymōs vītōs un kūks sazadalēs.
Ar CNC frēzi sagatavōju vysas benča detaļas. Zoru vītas i plaisas aizmōzōju ar špakteli (itei beja ar “ūša krōsā”), pec kō vysas viersmas apsleipieju.
Tai kai interneta biļžos varāja redzēt, ka tapeņas ir dīzgon žieleigys, tos es urbumus portaisieju, kap varātu likt drusku rasnōkas topas. Leimiešona drusku grytōka kai detaļom ar taisnim ļeņķim, bet nikas brīsmeigs. Tod jau rīvu apstrōde, eļļōšona ar lyneļļi un benčeits gotovs!
Rezultats:
Benči padōvynōju mamai Mōtes dīnā :)


text:
Nu ituo goda 2. augusta leidz 6. augustam Preiļūs nūtyka „Atzolys” – jau sastū godu piec kuortys bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” reikuots izgleitojūšs seminars Latgolys jaunīšim. Seminaru reikoj latgalīšu studenti deļ jaunīšu, kam ir interese par Latgolu i latgalīšu volūdu, literaturu, viesturi, kulturu.
Na par veļti „Atzolu” moto ir Kazimira Skryndys vuordi: „Iz tom jaunom atlasem lai ir vysa myusu cereiba i par jom lai mes vysvairuok guodojom. Izaugs lelys atlasis, tod ari vacim kūkim jūs pakrieslī byus loba atpyuta.” Seminarā jaunīši sasateik i īsavuica byut kūpā ari latgaliski – kasdīnā, svātkūs, vuiceibuos, prīcā i sovuos puordūmuos, kab apsazynuotu sovys saknis i īspieju kūpt sovu īpašū pateibu i iz prīšku.
Nu 2004. goda, kod pyrmū reizi nūtyka nūmetne „Atzolys” i pyrmū reizi salasēja kūpā latgaliski runojūšus, rodūšus i dzīdūšus jaunīšus, atzolīšu bolsi vosoruos ir bejuši dzierdami Kuorsovā, Baļtinovā, Dagdā, Rogovkā, Bieržgalī. Itūgod pyrmū reizi „Atzolys” nūtyka Preiļu pusē.
Pavysam „Atzoluos” beja 20 dalinīku – puiši i mārgys nu Latgolys: Kuorsovys, Rogovkys, Saļnovys, Kolupa, Preiļu, Ludzys, Rēzeknis i c. i nu puornūvodu – Lelvuordis. Atzolīši dzeivuoja ustabeņuos ar Preiļu apleicīnis vītvuordu nūsaukumim: puiši dzeivuoja Muktupuovulūs i Prīkuļūs, meitys – Upmolā, Vuorkovā, Arendolē, Rūžupē, Tyltovā, Rozalinā.
Kotra dīna suocēs ar reita rūsmi i reita riņči, kura laikā tyka pīškierti ordeni īprīkšejuos dīnys spylgtuokajim atzolīšim, skaiteitys „Atzolu” spletnis, kotrys atzolīts dabuoja sovu laimis devu – vysmoz 26 atzolīšu apskuovīņus.
Seminara laikā dalinīki klausejuos lekcejis par latgalīšu literaturu i latgalīšu rokstu volūdu, prezentaceju taiseišonu, latgalīšu portalim internetā. Īgiutuos zynuošonys atzolīši varēja nūstyprynuot praksē – taisūt seminara avīzi „Atzolu Viestness”, prezentacejis par nūtykumim i cylvākim, kas saisteiti ar Latgolu.
Ari itūgod atzolīši ekskursejis laikā izzynuoja vaira par seminara nūrisis vītu – Preilim – i jūs viesturi.
Vokorūs atzolīši varēja rodūši izapaust, taisūt vysaidus muzikalus i teatralus prīšknasumus pasuokumim „Preiļu Oskars”, „Dzīšmu dueļs”, īpazeistynojūt puorejūs ar sevi, sovim talantim „Talantu vokorā”, sovu dzymtū vītu, sovu „Atzolu” ustabeņu i c. Juoatzeist, ka vysi atzolīši ir cīši rodūši i talanteigi jaunīši – kai aktīri i muzykanti, tai muokslinīki i ailinīki, akrobati i doncuotuoji. Seminara laikā topa jaunys dzīsmis, ailis, spuornuotī teicīni.
Piec rodūšūs aktivitašu atzolīši izadoncuoja, doncojūt tradicionalūs daņčus. Kotrys ustabenis atzolīšim beja sovs „Atzolu” krysttāvs voi krystamuote nu organizatoru pusis, ar kurim piec garuos dīnys varēja puorrunuot dīnys prīcys i bādys, pasarunuot par dzeivi vyspuor. „Atzolu” krystvacuoki skaiteja prīškā latgalīšu puosokys, stuostus i c. Pyrms naktsmīra vysi atzolīši dzīduoja mīga dzīsmeiti „Par sapynu zyrgim”.
„Atzolu” dorba grupys i dalinīku vuordā lelu paļdis sokom Vaļsts Kulturkapitala fondam par finansialū atspaidu, SIA „Salang-P” vadeibai i darbinīkim par atsauceibu i seminara atbaļsteišonu ar kancelejis precem, Preiļu Vaļsts gimnazejis folklorys kūpai „Rūtoj” i vadeituojai Ilzei Rožinskai par skaneigom dzīsmem i ļusteigim daņčim! Taipat sokom paļdis grupys „D-Light” puišim par myusdīnu muzyku i bala daņčim, Ilgai Šuplinskai, Muorai Mortuzānei, Iretai Čeksei, Juram Viļumam par saistūšom i interesantom lekcejom! Sokom paļdis ari bistro „Preilene” vadeibai par sadarbeibu i kolektivam par gordu i suoteigu iedīni, a seviški – Preiļu Vaļsts gimnazejai par naktsmītnem i telpom seminara nūrisei!
Paļdis dalinīkim par aktivitati, rodūšū i latgaliskū goru i paļdis dorba grupai par nasovteigu paleidzeibu seminara organiziešonā i vadeišonā. Itūgod „Atzola” dorba grupa atsaškeire ar tū, ka vysi ir bejušī atzolīši: Linda Orole, Arnita Grigāne, Edgars Ciganovičs, Laila Kaša, Laima Rēriha, Vineta Vilcānei i Vita Briška. Paaudžu maiņa ir nūtykuse, atzolys jau dūd paieni – cytom atzolom.
„Atzolu” vadeituoja Linda Orole,
bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” vaļdis lūcekle


text:
Edīte Husare maņ atsyutēja preses relīzi. Varbyut kaidam interesej?
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izsuok lekceju i pīredzis stuostu ciklu studentim i cytim interesentim, kura ītvorūs ar sovu pīredzi i zinuošonim daleisīs dažaidu profeseju i jūmu puorstuovi, golvonūkuort, latgalīši i ar Latgolu saisteiti ļauds.
Pyrmajā lekcejā – pīredzis stuostu daleišonys reizē „Muzykali izaicynuojumi nu Sovvaļnīka leidz Lady Gaga” aicynuots uzastuot reklamys i pasuocīņu agenturys „Magic Factory of Idea Branding” (MagicFIB) radūšais direktors Aivars Līpenītis. Lekceja nūtyks 12. oktobrī RTU(Reigys Tehniskajā universitatē) golvanajā sātā Kaļķu īlā 1, 219. kabinetā, plkst. 18:30.
Aivars Līpenītis aktivi i produktivi dorbojuos muzykys menedžmentā, organizej fanu reisus, taisa škārsteikla portalus i niule ir latgalīšu muzykys projekta „Sovvaļnīks” producents, leidz ar tū pīredzis stuostu cikla pyrmuo reize ir breineiga īspieja tim, kam interesej latgalīšu i vyspuoreigs muzykys menedžments, reklama i pauoscīņu organizeišona. Kluotasūšajim byus ari vareiba izdūt sev interesejūšus vaicuojumus i īgiut papildinformaceju.
Nuokušais pasuocīņs byus 19. oktobrī, kurā par runys muokslu lekciju vadeis ELVI zeimola sabīdriskūs attieceibu specialiste Vineta Grigāne-Drande.
Vaira informacejis atrūnoms „Latgolys Studentu centra” sātys lapā lgsc.lv


text:
Trešdiena, 7. maijs 2008 09:19
– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –
Meilam bārnam daudz vuordu.
Daudz vuordu bārnam i tod, ka tāvs ar muoti nav variejuši sarunuot sovā storpā. Tai bārnam jī īdavuši kotrs sovu vuordu, a trešū vuordu – par gūdu dzedam Donatam, Luočplieša ordeņa kavalīram i lobam cylvākam, i vēļ catūrtū – nu seriala, kuru nūsavāruši vokorā pyrms bārna ījimšonys.
Tai i saīt Klāvs Sigismunds Donats Maikijs Mežatrūps.
Sauc, kai gribi, taipat natruopeisi.
Latvejis ZA Terminologejis komisejis īsaceitais termina “weblog” latvyskais nūsaukums “emuāri” (latgaliski saīt “emuari”) eisti nav īsadzeivuojs. Jis ir darynuots nu jiedzīņu “elektroniskī” ci “e-vidē asūšī” i “memuari”.
Teikla vidē jū lītoj, tok, kai ir atzynuši poši teikla dīnysgruomotu raksteituoji, jis nav ni dzeivs, ni latvysks. Gols golā, ari vuords “memuari” nav latvyskys ciļmis, tik aizgiuts seņuok i jau pīrosts.
2007. goda maja beiguos tyka taiseita apvaicuošona par vuorda “blog, blogger, blogging” lītuojumu. Jū taisēja LZA Terminologejis komisejis Informacejis tehnologejis, telekomunikacejis i elektronikys terminologejis (datorterminu) apakškomiseja sadarbeibā ar portalu www.termini.lv.
Itei apvaicuošona breineigi paruodēja, ka normala latvyska termina itam jiedzīņam nav i lītuotuoju vydā dominej taidi vuordi kai “blogs”, “bloguošona” i “blogers”. Nu napylnom divejom tyukstūšom apvaicuotūs par pyrmū bolsuoja 54%, par ūtrū – 54%, trešū – 50%. Taidi jiedzīni kai “teikla dīnysgruomota”, “emuars” i “teikla žurnals” nadabuoja vaira par 10% bolsu.
Itūreiz latvīšim nav izadevs radeit tik veiksmeigu terminu kai “dators”, kas ir pulka eisuoks i vīgluoks par angliskū “kompjūters”, partū i īsavīss dzeivē. Kurs niu pasaceis, ka nazkod taida vuorda nav bejs.
Izdūmuot precizu i lobskaneigu terminu ir vīna līta, a cyta – kab jis īsakļautu volūdā, kab nu juo byutu vīglai darynuot jaunus vuordus.
Maņ vysu vaira pateik atvasynuojumi nu vuorda “emuari”.
Kū dareit? Emuaruot. A tikpat kai sīnys i cepli myurēt voi i mēli atlauzt.
Kas dora? Emuarists, emuaruotuojs, emuarnīks, emuareituojs. Laikam meimuroj i myurej.
Tai i saīt, ka latvīšu volūdā vysleidza dzeivoj i dominej taidi termini kai “blogs”, “bloguot”, “bloguošona”, “blogers”.
A kai tod ar latgalīšim?
Jim tok nav pat terminologejis komisejis. Kaidi to jim termini?
Nu ūtrys pusis, par pīmāru, Linux jau struodoj i latgaliski – koč leluokuo daļa terminu ir puorjimti nu latvīšu volūdys.
Pyrma puors godu atsevišku entuziastu radeituo latgalīšu datorterminu vuordineica izsauce sajiusmu, prīcu i smīklus latvīšu jaunīšu inteligencis vydā.
Puors pīmāru: cookie – peirāgs, home page – sātys puslopa, Internet – škārsteiklys, message – viests, message board – dūmu meits, mailing list – viestu eile, WWW ci World Wide Web – puorstaipteiklys.
Vysu vaira diskuseju i izapliesšonys beja par puorstaipteiklu i škārsteiklu. Kai par lobskaneigumu i lītuošonys vīglumu, tai vuordu darynuošonys pamatuojumu.
Kai vysu raksteituoju i skaiteituoju dīgi sasapyn i sasavej, kab byutu škārs garum vīnā pasauļa teiklā. Kai jim itys teikls ir juoškūrsta lopu piec lopys, kai teikli staipuos puori cyts cytam
Niu, cik verūs, aktivai teik lītuoti taidi termini kai teikls (Internet), capumi (cookies), dūmu meits (forums), sātyslopa (home page). Nav daudz, tok pateikamai sovi.
20. gs. 60. godūs poststrukturalisma filosofs Žaks Derida atzyna, ka volūda ir asameibys pamats i pasauļs atsakluoj kai teksts. Filosofs Rolans Barts tū skaidruoja kai asameibu vīnā volūdys i dūmuošonys teiklā, dzeivuošonu vīnā pasaulī, citejūt jau bejušūs i asūšūs tekstus i vīns ūtru, kab saprostu cytus i tyktu saprosti.
Nav īspiejams runuot sovā poša izdūmuotā volūdā i gaideit, ka cyti saprass. Myusim ir juorunoj jau gotovim vuordim i teikumim. Copy-paste ci kopej i lepej, spīd i mīdz.
Nivīnu terminu nav īspiejams izgudruot nu augšys. Jū voi nu pījem i lītoj (jis ir volūdys i pasauļa teiklā), voi ari juo nav i jis pastuov tikai vīna cylvāka apziņā i volūdā.
Volūda nav nivīna cylvāka privatīpašums. Mes jū pajemam lītuošonā iz laika, cikom myusim ir juopasoka cytim tys, kū mes dūmojam i kuo myusim vajag nu cytu.
Tai i saīt – cikom koč vīns cylvāks runuos, raksteis i skaiteis latgaliski i iz pasauļa koč kur byus vēļ ūtrys cylvāks, kas juo saprass (ļaunuokā gadīnī jis pats kai teksta skaiteituojs i sapratiejs), byus i latgalīšu volūda. Tymā skaitā – teiklā.
2006. goda beiguos latgalīšu dūmu meitā “Vasals”, kas atsarūn sātyslopā www.latgola.lv, beja saruna par blogim i bloguošonu. Tymā laikā tei beja vysā jauna līta, partū lela daļa runuotuoju viereibys vaira dagrīze pošai ituos dzelys byueibai – kas tys taids ir i voi jis byus i myusim.
Pīduovuotī nūsaukumi: teiklaroksts, dīnroksts, jaunumroksts, žurnals, teikla dīnysgruomota, e-vuordi, žeperi, pīroksti, teikmota, teikdimota i cyti.
Cik procenti nu vysa, kas latvīšu teikla vidē teik saukti par blogim, eistyn atbylst terminam “weblog”? Voi eistyn tī ir emuari – elektroniskī memuari i autobiografiskuos literaturys žanrs, kas atškireibā nu memuaru teik publiceits teikā?
Lelā vairumā tei eistyn vaira ir teikla dīnysgruomota, kurā seceigi i regulari teik publiceiti personys voi personu grupys puorsprīdumi voi atrodumi teiklā. Taida poša kai publiska papeira dīnysgruomota voi sīnysavīze, tik teiklā – leidza ar tū pīejama daudz leluokam pasauļa ļaužu skaitam.
Voi itys ir muns blogs? I nui, i nā.
Rokstus ite var komentēt. RSS pādi jam ir, tok jis nav nūškirams nu puorejuos teikla avīzis. Roksti teik īlykti seceigi, tok jūs navar apsavērt tematiski (piec autora voi temu).
Pats golvonais, nikas nav pabeigts – itys nav myuža golā pīraksteits dzeivis guojums ci memuari, a šudiņ raksteituos ituo laika pīzeimis par tū, kū radzu i kū dūmoju, sasaskorūt ar pasauli sev apleik.
Teikla žurnals voi dīnysgruomota?
Varbyut teikline?
Taipat kai peitine (peits monts), skaline (grūzs nu skolu), pīnine (puče ar pīnainu sulu), meitine (kas nazkod byus meita). Poša pinieja nūpeits teikls, kas ir daļa nu leluo teikla.
Tai i saīt, ka autors kai ziernūklis sēd iz zora i pyn sovu teiklu, kas jū savīnuos ar puorejū pasauli i dūs jam skaiteituojus, myusys i ūdus.
Bloga nūsaukums latgaliski?
Kai mes izdūmuosim i lītuosim, tai i byus.


text:
KRYSTACEĻŠ
Krystaceļu ejūt kūpeigi, var pīsaturēt pi šaidas kōrteibas:
R. Jo ar sovu krystu pasauli atpērki.
R. Apsažāloj par mums.
NŪDŪMS
Krystaceļu īdami, apdūmōsim un pagūdynōsim myusu Kunga Jezus Kristus cīsšonas, lyugdami sev grāku pīdūšonu un cytas vajadzeigōs žēlesteibas.
Lyugsimēs:
Svētej Kungs, šū sovu tautu, kuras dēļ myusu Pesteitōjs Jezus Kristus naatsateice sevi nūdūt grēcinīku rūkōs un uzajimt krysta cīsšonas. Mes Tevi lyudzam, kas dzeivoj un voldi myužu myužūs.
PYRMŌ NŪSTŌŠONA
Muns lobais Jezu, tīsas prīkšā stōvi,
Grēceigō
Īnaidā oklā beņdes klīdzūt prosa:
Tevi kaļt krystā!
Pēc tam jī Tevi, Kungu Dīvu augstū,
Ar osom reikstem nažēleigi šausta.
Tu atdūd ļaunim īnaidnīkim
Par grēcinīkim!
K. JEZU NŪTĪSOJ UZ NŌVI
Augstī prīsteri un tautas vacōki nūsprīde Jezu nūnōvēt. Jī, sasējuši jū, aizvede un nūdeve zemes pōrvaļdnīkam Pilatam. (Mt 27, 1. 2).
- Kas maņ dorom ar Jezu? – jautōja Pilats (Mt 27, 22) – es pi tō cylvāka naatrūnu nikaidas vaines (Lk 23, 4). Bet vyss ļaužu pyuļs klīdze... Pīkaļ jū krystā! (Lk 23, 18. 21).
- Lykuma sorgi Mani napazyna, tautas vadeitōji atkryta nu Manis – soka pravīts (Jer 2, 8).
Lyugsimēs:
Dīvs, Tu nivīnu naatraidi, bet laipni pīdūd pat vyslelōkim grēcinīkim, kas gondora; izklausi žēleigi myusu pazemeigōs lyugšonas un apgaismoj myusu sirdis, lai mes spātu Tovus lyukumus izpiļdeit. Caur Jezu Kristu, myusu Kungu. Amen.
ŪTRŌ NŪSTŌŠONA
Cik nažēleigi Jezu zaimōts tyka,
Ērškēžu krūni kad jam golvā lyka
Un uz jō placim mete gryutu krystu,
Lai jys tū nastu!
Par myusu vainem Jezum nōvi lēme.
Pasauļa grākus jys uz sevi jēme.
Jo vysus aizvest debess svātlaimeibā
Ir Dīva gryba!
K. JEZUS JAM SMOGŪ KRYSTU UZ PLACIM
Mes vysi maļdejomēs kai aitas, kotrs raudzejōs uz sovu ceļu. Bet Kungs vysu myusu nataisneibas uzlyka jam – soka pravīts (Is 53, 6).
- Myusu grākus jys aiznese sovā mīsā pi krysta, lai mes, grākim myruši, dzeivōtu taisneibai (1 P 2, 24).
Lyugsimēs:
Kungs Dīvs, īlej myusu sirdīs Svātō Gora žēlesteibu, lai mes varātu ar nūžālas osorom nūmozgōt sovu grāku vaines un nu Tovas labvēleibas sajimt pīdūšonu. Caur Jezu Kristu, myusu Kungu. Amen.
TREŠŌ NŪSTŌЉONA
Zam krysta nostas Jezus kreit bez spāka –
Jū smogi nūspīž vysu ļaužu grāki.
Bet beņdes līk Jam tyuleņ otkon ceļtīs
Un tōļōk dūtīs!
Trejs godus Jezus lobu dorūt gōja,
Ni atpyutas, ni dusas nazynōja,
Bet tagad sōpu ceļā systs un neivōts,
Nu vysim atstōts!
K. JEZUS PYRMŪ REIZI PAKREIT ZAM KRYSTA
Mes uzskatejom jū kai par spitaleigu, nu Dīva sasystu un pazamōtu – soka pravīts. Bet jys myusu pōrkōpumu dēļ ir īvaiņōts un myusu grāku dēļ ir satrīkst. (Is 53, 4, 5.) - ...Caur jō brycem mes asam džīdynōti. (Is 53, 5).
Lyugsimēs:
Vysuvareigais Dīvs, mes Tevi lyudzam, lai caur Tova vīnpīdzymušō Dāla cīsšonu nūpalnim mes tyktu styprynō
CATŪRTŌ NŪSTŌЉONA
Pesteitōjs sastūp sovu Mōti svātū.
Kas gon jōs sōpes vōrdūs izteikt spātu:
Jōs Dāls vyslobais, nataisneigi tīsōts,
Tūp syst un zaimōts!
Ak, sōpu Mōte! Ļauņ ar Tevi raudōt
Un krysta ceļu Jezum leidza staigōt!
Kad dzeives beigōs pagurs myusu kōjas,
Ved debess mōjōs.
K. JEZUS SATEIK SOVU SVĀTŪ MŌTI
Tev pošai caur dvēseli zūbyns cauri īs– soka pravīts (Lk 2, 35). Kam lai Tevi pīleidzynoju, lai Tevi īprīcynōtu...? Tovas bādas ir lelas kai jyura (Lam 2, 13).
Lyugsimēs:
Dīvs, kura cīsšonōs pēc Simeona pravītō
PĪKTŌNŪSTŌЉONA
Kur gon ir tī, kū Jezus dzīdynōja?
Kam deve maizi, bādōs mīrynōja?
Nav varis nivīna, kas jū aizstōvātu
Un paleidzātu!
Ak, Dīva Jārs, kas upurēji sēvi,
Par myusu grākim sevi beņdem devi
Ļauņ, lai ar Tevi smogū krystu nasu,
SEIMAŅS CIRENĪTS PALEIDZK. JEZUM NEST KRYSTU
Kud jū vede, jī sajēme kaidu cylvāku, kas gōja nu teiruma, un uzlyka jam krystu, lai jys tū nastu pēc Jezus. (Lk. 23, 26).
- Nagrybu lapnōtīs ar kū cytu, kai tikai ar myusu Kunga Jezus Kristus krustu (Gal 6, 14). Tim, kas īt pazusšonā – soka apostols – krysta vōrds līkās muļkeiba, bet mums, kas teikam pesteiti, tys ir Dīva spāks (1 Kor 1, 18).
Lyugsimēs:
Paleidzi mums, Kungs, myusu Dīvs, un sorgoj vīnmār sovā patvārumā tūs, kas prīcojās par Tova svātō Krysta gūdu. Caur Jezu Kristu, myusu Kungu. Amen.
SASTŌ NŪSTŌЉONA
Snādz Veronika Jezum drēbi svaigu,
lai nūslauceitu dīviškeigū vaigu.
Par tū Kungs Jezus atstōj drēbē skaidru
Sovu attālu.
Kungs, lai es Tevi vysur redzēt spāru,
Īspīd maņ dvēs’lē sovu vaigu svātū!
Lic maņ pi Tevis uzticeigi stōvēt
Dzeivē un nōvē!
VERONIKA PASNĀDZ K. JEZUM SVĪDRU LOKOTU
Mes redzējom jū– soka pravīts – jam nabeja nikaida izskota, na ari kaida skaistumsa, lai mes jū ar labpatyku uzlyukōtu... Veirs, kam nabeja svešas sōpes un kas beja nūryudeits cīsšonōs (Is 53, 2. 3).
... Jys nese daudzejū grākus un par grēcinīkim lyudzēs (Is 53, 12).
Lyugsimēs:
Vysuvareigais Dīvs, mes Tevi lyudzam, lai, ar svātdareitōju žēlesteibu īmontōjuši leidzeibu Kristum, mes tai nastu sevī šū Dīva attāļu, kai leidz šam bejom spīsti nosōt Oduma bārnu zeimi.
Caur Jezu Kristu, myusu Kungu, Amen.
SEPTEITŌ NŪSTŌЉONA
Jau ūtru reizi Jezus kreit zam krysta,
Jo ļūti smoga ļaužu grāku nosta.
Bet grēceigs cylvāks steidzās dareit ļaunu
Otkon nu jauna!
Uzlyukoj, cylvāk, sovu Pesteitōju;
Jō mīlesteiba dora jū tik vōju!
Žālōdams myusus, Jezus mūkas cīte
Pats myusu vītā!
K. JEZUS ŪTRŪ REIZI PAKREIT ZAM KRYSTA
Kungs beja nūlēmis jū satrīkt ar cīsšonom– soka pravīts (Is 53, 10).
Cik naizpētejami ir Dīva lāmumi un cik naizdybynojami ir jō celi! (Rom 11, 33). Jys nasaudzēja sova vīneigō Dāla, bet myusu dēļ jū atdeve (Rom 8, 32).
Lyugsimēs:
Pastōveigas grāku nostas nūspīsti, lyudzam Tevi, vysuvareigais Dīvs, lai mes tyktu atbreivōti caur Tova vīnpīdzymušō Dāla cīsšonom, kas ar Tevi dzeivoj un volda myužu myužūs. Amen.
OSTOITŌ NŪSTŌЉONA
Mūcekli svātū, kuru nōve apdraud,
Sīvītes dažas leidzjyuteibā apraud.
Jom Jezus soka: raudit tik par sovim
Un bārnu grākim.
Lyudzam, o Jezu, svētej vysus bārnus,
Sorgoj jūs sovā žēlesteibā svātus:
Ticeibā dzeivā, mīļodami Tevi.
Lai jī glō
Naraudit par mani – soka Jezus, - bet gon raudit par sevi un sovim bārnim (Lk 23, 28); t. i., par bārnim, kas virōk īmīļōja ļaužu gūdu nakai Dīva gūdu (J 12, 43).
Lyugsimēs:
Vysuvareigais Dīvs, mes Tevi lyudzam, lai Tovas žēlesteibas mīrynōjums styprynoj myusus, kas sovu grāku dēļ cīšam peļneitu strōpi. Caur Jezu Kristu, myusu Kungu. Amen.
DEVEITŌ NŪSTŌЉONA
Kreit Jezus otkon, klusu panas mūkas.
Tur cīši krystu nūgurušōs rūkas,
Jo ar šū krystu teikam atpesteiti
Un svātdareiti.
Sūlamēs, Jezu, staigōt Tovōs pādōs
Glōbtīs pi tevis vysōs dzeives bādōs.
Tik lyudzam Tovas žēlesteibas spāku
Ceiņa ar grāku.
K. JEZUS TREŠŪ REIZI PAKREIT ZAM KRYSTA
Apdūmojit par tū, kas pōrcīte nu grēcinīkim tik lelu vojōšonu, lai jyus napagurtu – soka apostols (Ebr 12, 3).
Lyugsimēs:
Dīvs, Tu ar sova vīnpī
DASMYTŌ NŪSTŌЉONA
Golgotas kolnā Jezum nūvalk drēbes.
Stōv, ļaužu apsmīts, tys, kū pīlyudz debess:
Ēršku krūņs golvā, mīsu apklōj rātas,
Mirdz Asnis svātais.
Jo kas grib sovu grāku skrondas nūmest
Un žēlesteibas tārpā sevi īgerbt,
Ar skaidru sirdi lai jys Jezum sekoj,
Jō gūdam dzeivoj.
K. JEZUM NŪVALK DRĒBES
Ļaundaru bors ir mani aplencis... jī sadola sovā storpā munas brēdes – teikts pravītōjumā (Ps 22, 17. 19).
Kristus pats sevi atdeve, lai myusus izpesteitu nu ikvīnas nataisneibas un sagatavōtu sev teiru tautu – soka apostols (Tit 2, 14). Īsagērbit jaunā cylvākā, kas pēc Dīva ir radeits (Ef 4, 24).
Lyugsimēs:
Vysuvareigais myužeigais Dīvs, kas lyki Pesteitōjam izcīst krysta nōvi, lai jys dūtu ciļvēcei cyldonu pazemeibas paraugu: mes prīkšzeimei, mes varātu dalneitīs ar jū arī augšanceļšonōs gūdeibā. Caur Jezu Kristu, myusu Kungu. Amen.
VĪNPADSMYTŌ NŪSTŌŠONA
Cik skaudras sōpes Dīva Dāls tad juta,
Kad rūkom, kōjom noglas cauri syta!
Par mums jys cīte mūkas nažēleigas
Aiz mīlesteibas!
Tu, lobais Jezu, sōpu dzeļmē grimi,
Lai glōbtu grākūs pagrymušū zemi,
lai dvēselem reiz austu lelō laime -
Byut svātū saimē!
K. JEZUS PĪKAĻ PI KRYSTA
Na ar zaltu vai sudobru asat atpērkti, bet ar dōrgū Jezus Kristus asni – soka apostols (I P 1, 18, 19). Upirāts ir, jo pats tūvēlējōs un naatdareja sovu muti (Is 53, 7).
Lyugsimēs:
Vysuvareigais myužeigais Dīvs, kas esi syutejis pasaulē sovu vīnpīdzymušū Dālu, lai ar jō Asni mes tyktu atpesteiti, Tevi lyudzam, paleidzi mums, lai mes gūdynojūt jō
DIVPADSMYTŌ NŪSTŌŠONA
Cylvāki ļauni zaimoj Pesteitōju,
Jam nūmērt krystā līk storp laupeitō
lai debess mōjōs vysim byutu vīta,
Jys mūkas cīte.
Žēleigais Jezu, esi tad pi manis,
Kad šytōs dzeives atvodas maņ zvaneis.
Lic maņ uz lyupom Tovu svātū vō
Muns lobais Jezus!
K. JEZUS MĒRST PI KRYSTA
Nu sastōs leidz deveitai stuņdei – soka Sv. Roksti – tymsa aplōja vysu zemi... un zeme nūdrebēja (Mt 27, 45. 51). Kristus nūmyra par myusu grākim (1 Kor 15, 3). Tī, kas sorgōja Jezu, ļūti nūsabeida un saceja: Patīši, jys beja Dīva Dāls (Mt 27, 54).
Lyugsimēs:
Kungs Jezu Kristu, dzeivō Dīva Dāls, kurs pasauļa pesteišonas dēļ ļōvi sevi krystā pīkaļt, izlejūt sovu vysudōrgū Asni myusu grāku atlaisšonai: ļauņ mums pēc nōves prīceigim īīt Tovā vaļsteibā. Mes Tevi lyudzam, kas dzeivoj un voldi myužu myužūs. Amen.
TREJSPADMITŌ NŪSTŌŠONA
Dus Jezus mīsa Dīva Mōtes klēpī.
Ļauņ mums, o Mō
Par Tvou Dālu, myusu dēļ kas cīte
Un gōja nōvē.
Kad mums byus jōmērst, naatstōj, ak Mōte,
Tu, sorōtōja, esi mums tad klōtu!
Pi sova Dāla ved myus vysus maigi
Redzēt jō vaigu.
K. JEZUS MĪSU NŪJAM NU KRYSTA
Pi Jezus krysta stōvēja jō Mōte (J 19, 25)... Un raudōs par jū, kai mādz raudōt pi pyrmdzymtō nōves – soka pravīts (Zah. 12, 10).
Lyugsimēs:
Vysuvareigais un žālsirdeigais Dīvs, kas grēcinīkim patvārumu un paleidzeibu esi licis meklēt Vysusvātōkajā Jaunovā Marijā: mes ar Jōs aizbiļdeibu un atbreivoj myusus nu grāku vainem. Caur Jezu Kristu, myusu Kungu. Amen.
ČETRUPADSMYTŌ NŪSTŌŠONA
Līk svātū Mīsu klinšu kopā klusā,
Leidz trešai dīnai Jezum tur byus dusa.
To jys, kai saule myrdzūt, gūdā ceļsīs,
Nu kopa izīs.
Tai myusu gaitas kopa moļa beigsīs,
Pōr soltū mīsu smiļšu saga klōsīs,
Bet tīsas dīnā taisneigūs Dīvs pīceļs
Un gūda īceļs.
K. JEZUS MĪSU ĪLĪK KOPĀ
Taisneigū dvēseles ir Dīva rūkā – soka Sv. Roksti (Gudr 3, 1). Atnōks stuņde, kad vysi, kas guļ kopūs, dzērdēs Dīva Dāla bolsu. Un tī, kas lobu dareja, pīsaceļs uz dzeivi; bet tī, kas dareja ļaunu – lai stōtūs tīsas prīškā (J 5, 28. 29).
Lyugsimēs:
Dīvs, Tu, grybādams atbreivōt myusus nu ļaunō gora varas, esi vēlējīs, lai Tovs Dāls uzajimtu krysta cīsšonas; ļauņ mums, Tovim kolpim, sasnēgt augšanceļšonōs žēlesteibu. Caur Jezu Kristu, myusu Kungu. Amen.
BEIGŌS
Tu, lobais Jezu, nōvi uzvarēji,
Ar sovu krystu myusus atpesteji.
tev pateiceibā dūdam sevi vysu:
Dvēseli, mīsu.
Mes Tovā gaismā dzeives ceļu īsim,
Ar krysta zeimi ļaunu uzvarēsim,
Jō svātais krysts vad debess Tāva mōjōs –
Myužeigā dzeivē.
Lyugsimēs:
Mes tevi lyudzam, Kungs, lai nōk bogōteiga svēteiba Tovim ļaudim, kas dīvbejeigi ir apdūmōjuši Tova Dāla cīsšonas un nōvi; lai jim teik atlaisti grāki, dūts īprīcynōjums, styprynōta ticeiba un nūdrūšynōta myužeigō pesteišōna. Caur Jezu Kristu, myusu Kungu. Amen.


text:
Izaver, ka Kaspersky Lab gatavoj reklamas kampaņu, voi agresivōku tierga polikiku. Jau nūteik aktivitātes, un laistas zondes. Varbyut byus kaidas akcejas un “krīzes” pīdōvōjumi?
Pošam 6diņ un 7diņ dagō ae kasperskō antivirusu drusku pazajimt. Atdevu sovu vacū PC radineicai. Mieneša laikā vacais W2K3 tyka nūkauts ar virusim. A pi maņi tī lūgi nūdzeivōja nu 2004.goda bez nivīna sistemas nūgraušanas gadiejuma. :( Dagō vysu lobōt.
Tai kai maņ beja 2HDD ar 3 sadaļom, tod pyrmajā īlyku XP a pōrejōs ar datim naaiztyku. A viruss suka parreizi aplaide jaunu XP’šku! Momentā :) Jō pyrmais sūļs beja anivirusa paceļšona. Avira sōka bļaut, ka nazkas maina jōs setup.exe kontrolsummu un instalaceja tymā pošā strāčī tyka portraukta. :(
Labi, ka leidza beja vacs (11.08.) Chip RU CD ar Kaspera trial verseju un atslāgim uz 6 dīnom. Jū es bez problemom uzlyku un sōku ōrteit sistemu. Tod, jau sōka īt kolnā. Pec vairōkim teireišonas ciklim un apdeitu pīskryuviešonas (labi, ka derauņī beja Triatela mobilais i-nets), sistemu piļneibā izteirieju. Izsvīžu Kasperu, kas nōveigi bremzē (256MB RAM) sistemu, un uzlyku, jau pīmineitū Aviru. Kam sekō vysu vajadzeigū reiku īinstaleišona.
Vasala epopeja, tai saceit :)


text:
Sakareibā ar prīceigū nūtykumu, ka latgalīšu volūdai ir pīškierts ISO kods, ņiuļa vajaga īt tōļōk. Pyrmais darbeņš ir laika vīneibu definiešona. Par tū es palasieju P.Stroda 1933.goda “Pareizraksteibas vōrdneicu” un izrakstieju dīnu un mienešu nūsaukumus. Maņ lykās, ka nūsaukumi ir lobi un atbylsūši munai sajiutai par pareizeibu.
Aizsyutieju failu “dorba grupai” uz Rēzekni, kur dīnu nūsaukumus atzyna par nalobim :( Par tū aicynoju vysus pasauļa latgalīšus apsprīst dīnu nūsaukumus. Kai nikai tys jau byus oficials dīnas nūsaukums vysōs lokalizietajōs programmōs datorā.
Muni īsaceitī nūsaukumi:
- pyrmudine
- ūtardine
- trešdine
- catūrdīna
- pīktdīna
- sastdīne
- svātdīna
Principā maņ vāļ patyktu, ka “catūrtdīne” varātu byut ari “catūrgs”. Tai pi myusim runoj sarunvolūdā.
“Dorba grupas” varianti:
- pyrmūdiņa, pyrmūdīņa, pyrmdiņa, pirmdiņa
- ūtardiņa, ūtardīņa, ūtrdiņa
- trešdiņa, trešdīņa
- caturtdiņa, caturtdīņa
- pīktdiņa, pīktdīņa
- sastdiņa, sastdīņa
- svātdiņa, svātdīņa
Komentari laipni gaideiti.


text:
Īprīkšejais īroksts maņ guoja gryuši. Jis vysu laiku beja manī, tok abortu tema ir sleideiga.
Es asu sīvīte, es sajiutu sabīdreibys spīdīni, es grybu dzeivuot sovu dzeivi, es cīneju dzeiveibu. Bet mani kaitynoj populistiska i politizāta jimšonuos ap itom jiuteigajom temom. Šaļtim vardarbeiga, šaļtim agresiva, šaļtim vīnkuorši okla.
Tys ir kai pa brist pa dvēselem ar zuobokim i cerēt, ka rosā napaliks pādi.
Sasacepu jau laikam nazkod pyrms goda, kod TV klausiejūs nazkaidu gudru ļaužu diskuseju par abortu temu. Maņ šaļtim gribiejuos klīgt nu tūs tukšūs frāžu i solkonys apsamīrynuošonys ar banalim tekstim. Nūlyku kai bādu zam akmiņa i guoju iz prīšku.
Rudinī suoču raksteit. Napublicieju. Par osu. Zynuoju, ka napatiks. Es beju tik laimeiga i tik klusa sovā mozajā pasaulī, ka nagribieju nikuo. Na jau nu vātrys. Na jau vysaidu sektantismu.
Cikom ituos dīnys īraudzeju cepšanūs par jau konkretu darbeibu, lykumprojekta vierzeišonu. Medeji i socialī teikli beja pylni ar puspatīseibom, a poša teksta nabeja. Viņ miļzeigs konteksts ar projekta vierzietuoju izsacejumim publiskā telpā.
Izkosu, apsavieru, nanūsaturieju. Koč jau kaidu laiku nabeju guliejuse vaira par 4-5 stuņdēm sutkā, nanūsaturieju, rakstieju. I šudiņ naguliešu. Bet tys tai. Kod teksts īt, puorejais atsakuop.
Pyrms publicēt, es ilgi dūmuoju. Tei ir tik sensitiva līta. Tys ir kai izīt plykai pasaulī i tikt puori nazkaidam tabu. Ir temys, par kurom publiski narunoj.
Publicieju. Naktī vēļ ilgi dūmuoju. Nu reita saprotu, ka izdzēst par vieli. Piec tam maņ vaira nabeja laika par tū dūmuot, kuortejuo garuo i skaistuo dīna.
Kū syudus kustynoj, tū jī smird. Izaver, ka itei tema ir labi īryuguse.
Bais īsadūmuot, kas pasanastu, ka suoktu kustynuot eitanazejis vaicuojumu. Koč medicinisku īmesļu piec aborts ir īspiejams leidz 24. nedeļai.
Paļdis Dīvam, nabeidzu atkuortuot pi seve i skali. Labi, ka tys maņ tyka aiztaupeits. 24. nedeļā bārns tok kustīs jau lobu laiku, jis ir dzeivs, jū var sajust ar vysu juo byuteibu, dīnnakts ritmu, parodumim. Vēļ drusku, i jis jau var dzeivuot pats.
Bet es nabeju muote, kai te kaids ir izdūmuojs. Ari tod, kod bārns pīdzyma, es nabeju muote.
Viņ niule es pamazeņam palīku par muoti. Tys ir kai izkuopt iz lelys solys i raudzeit saprast, kas nūtics. A vyss ir pasamainejs.
Niu tu esi Kristofers Robinsons, nu īprīkšejuos dzeivis nav palics nikuo, a mozais Pīktdīņs prosa ēst, samīļuot i es asu jam vyss. Pamazeņam bārns atsadola nu mane, a es vuicūs palaist. Partū ka muote – tys ir ari palaist pasaulī dzeivuot sovu dzeivi, koč grybātu vysu myužu nest iz rūku.
Muote nav nūsaukums lykumā. Muote ir izaugt i sevī atrast bezgaleigu mīlesteibu, kas ļaun piec nagulātu nakšu atsasaukt bezzūbainam smaidam i prīcuotīs nu sirds, ka kaids cyts ir paieds, prīceigs i izaguliejs.
Naasu augstuos dūmuos par deputatim, lai jī maņ pīdūd. Ak jau daļa nu jim ir spiejeigi struoduot ar juridiskim tekstim i runuot ar sabīdreibu, bet lela daļa vīnkuorši ir īsvīsti Saeimā i pošim viņ zynomu īmesļu piec pīkrytuši kandidēt, labi izskoluojuši ļaudim smadzinis i niu gluob pasauli pa sovai mūdei i skolojās iz prīšku. Es ceru, ka jī gluob pasauli i jim koč ir misejis apziņa sovys vaļsts i cylvāku lobuma deļ.
Bet tys lykumprojekts izaver cīši nagotovs. Narunuosim par ētikys, logikys i terminu vaicuojumim, bet nu drukys klaidom dokumentūs tok jau navajadzātu byut. Nav jau ar korstu sirdi raksteits dīnroksts. A mož ir. Ceļš iz eļni ir lobim dorbim bruģāts.
Kod muna mama aizguoja studēt medicinu, jei gribēja byut ginekologs. Jei nabeja ginekologs, partū ka 20. g. s. 70. godūs byut ginekologam nūzeimuoja taiseit abortus. Jei zynuoja, ka naspēs tū. Jei ari munā kluotbyutnē ceņtēs sīvītis atrunuot nu tuo. Es poša, piec tam radzūt tūs bārnus, asu dūmuojuse – cik daudz spiej laikā pasaceits vuords, ka jis ir ar sirdi saceits.
Par abortim mes runuojom jau bierneibā. Par dzimšonu, smierti. Dzeivi i dzeiveibu.
Jei beja pediatrs. Cylvāks, kas uorstej pīdzymušūs bārnus. Es cīneju i apbreinoju itū izvēli – saglobuot sovus sapynu, bet kolpuot cylvākam i naīt konfliktā ar sovu mugorkaulu.
Nūslādzūt temu, fragments nu munys gruomotys “Dzeiveiba”.
Ari jei guoja gryuši. Vasalu godu ilguok, kai beju dūmuojuse. Tok ar dzeiveibom nikod nav vīgli.
Babce nūglaude pučainuos kleitys prīšku. Vādars, ciči. Kab jauna bejuse. A niu nikuo, vysa dzeive kai apnosuota kopka iz rasnuo vādara. Četri bārni iznosuoti, a cik zemei atdūts, cik slimineicā pamasts. Agruok jau tai navarēja — vyss sīvītei vīnai iz placu. To zam sirds, to iz sirds.
Dzeivoj da dzeivoj, a par cik laika otkon da uorsta. I otkon pa vokorim raudi — osorys pošys bierst, dūmuot, tī nazkuo vajadzātu voi kuo varātu. Kai gobols nu mīsys izrauts, kai vasalom čečem tuos dvēselis daleipst i naļaun sirdei pasaceļt dabasūs. Kai zama i pīlejuse laiva laidīs pa iudiņa viersu, kai pīsmedziejuse sīksta. Tik pasaceļ iz iudiņa, tik otkon osorys bierst.
A kas tī kuo vaicuoja voi beja. Poša sasadūmoj i dūmoj pi seve. Veirs jau seņ guļ izalaids kai nadzeiva mīsa, a tu trinīs i trinīs pa korstim dečim i spylvynim. Vydā vyss kai izrauts, tukšs i māms. A sirds pylna i lejās puori molai. Na rauduot, a dabasūs taišni kaukt.
Cikom jau reita gaisma, otkon iz fermu da gūvu, tod Bryunei runkuļus, slauktu, bārni iz školu, āstu, otkon plita juokur, fermā elektreiba raustuos, jau agri zam pušdīņu skrīn vārtūs, gūvs gramoj mīreigys, atsasiest iz cysu skaudzis tīpat klāva golā i dūmoj. Kai byutu, kai nabyutu. A tod jau elektriki kluot, smejās i jūkoj, otkon vys tū pošu i pošu. Sprauna meita. Ej. Nes. Dzeivoj.
A vokorā ej nu gūvu slaukšonys, zvaigznis augši dabasūs, apleik a ni dzeivys dvēselis. Dūmuot, vīneiguo skaņa tei zvaigžņu treisiešona dabasūs i snīgs zam pošys kuoju. A nūstuoj i klausīs, šolc tik ausīs kai vasals mežs. Sirds sytās, dzan asni.
Esi i dzeivoj. Da cytys reizis.


text:
Kaut kas jau mainās, sevišķi mazveikaliņos, mazfirmiņās un citur, kur katrs klients un cents ir svarīgi. Bet pēc šitādas komunikācijas smagsvara bumbas manā dārziņā varu tikai ilgoties pēc Vācijas lielveikala kasieres, kas sasveicinās kā ar senu paziņu, pakoķetē ar bērnu, padomā un no galdapakšas izvelk piepūšamu “Nivea” bumbu, kaut ne tālu nav pirkts nekas no tās markas. Tāpat vien.
Kurjers zvana divreiz29.09.2016
Kaut kas jau mainās, sevišķi mazveikaliņos, mazfirmiņās un citur, kur katrs klients un cents ir svarīgi. Bet pēc šitādas komunikācijas smagsvara bumbas manā dārziņā varu tikai ilgoties pēc Vācijas lielveikala kasieres, kas sasveicinās kā ar senu paziņu, pakoķetē ar bērnu, padomā un no galdapakšas izvelk piepūšamu “Nivea” bumbu, kaut ne tālu nav pirkts nekas no tās markas. Tāpat vien.
Apēst mienesi10.09.2016
Ka bārnu nūlic mudruok gulātu, tod ari pošai mīgs apīt mudruok. Deļtuo viņ eisa pīzeime eisi piec pusnakšu.
Šudiņ guojom gulātu, rituala laikā daguojom pi lūga, a tī šmuks augūšs mieness. Soku meitai, ka mieness kai peirāgs. Jei, elpu aizturiejuse, verās i tod špļaun uorā: “Kuka! Am!”
Sarunuojom, ka mieness nav ādams. Bet peirāgu i gordumu vaicuojums ir aktuals nu dzimšonys dīnys. Jau nedeļa, kai bārns suoc rauduot smiļkšu kastē, partū ka grib Eistu Peirāgu, navys nu smiļts.
I kai niu byut?
Sasajimt i lītuot08.09.2016
Kod suocēs Atmūda, mes montuojom sātu. Vyss byutu breineigi, bet tei sāta beja pylna ar montom. Nabadzeiguo dzeda muosa zam lupotu i vysaidu veikšu beja saglobuojuse Latvejis laika traukus, drēbis i vysaidus seikumus. Vyss breineigai, tik sovu vīneigū dzeivi jei beja nūdzeivuojuse ar lupotom, veikšim i plastmasa škeivim. Da i juos vacūs škeivu niu nivīnam navajag, partū ka kotrai paaudzei gribīs pošai izalaseit nu pīduovuojuma i nūpierkt sev jaunu kruškeņu i škeivi, na tū laika zūba apgrauztū antikvariatu.
Laikam niu nazkod izsvīžu, bet maņ beja dūma tūs nūskrombuotūs, ar nazi sagraizeitūs i zyli palākūs, bryuni plečainūs plastmasa škeivus īlikt ramā i apakšā pīraksteit “Dzeive ir niu”… partū ka tei dzeive, kod ēst nu lobūs škeivu, tai ari nadaguoja.
Koč es pīdaru paaudzei, kas pīdzeivuojuse i sovetskuos ryndys, blatus i preču “izsvīsšonu” mieneša beiguos, i talonus, nabadzeibu i tai sauktūs myrūņu zīpu kastis čulanā, šaļtim ruodīs, ka munys dzeivis byus par moz, kab izgulātu vysus antresolūs sovā laikā nūglobuotūs pologus, puorvolkus i naulečkys. Da i gribīs kuo jauna, 21. godu symtā ražuota, lynu dvīļa ar putinenim voi kačim, na myužeigūs pa pusei siņtetiskūs dvīļu auduma ruļļu, nu kuo nūgrīzt i apveilēt, ka sasajimtu. Tok nasasajam. Tai i lītoj tūs pošus. Partū ka ir dzeive “nazkod”, nuokūtnē, sapynūs. Tod, kod īs, dareis, byus, lītuos, dzeivuos.
Pyrms nedelis munai meitai palyka div godi. Verūs iz tuo ciļvieceņa i breinojūs. Jauns pasauļs maņ sūpluok. Vyss nu jauna, vyss svežnis, vyss nu jauna radeits, vyss nu jauna atkluojums.
Pasoka “zeče” i izgaršoj tū vuordu, pasoka div, pīcys, desmit reižu. Zeče, zeče, zeče! Voi “kači” – tok breineigai skaņ. Nikod nabyutu īsadūmuojuse, cik smīkleigai skaņ vuords “kači”. Kači, kači, kači!
Iz dzimšonys dīnys atbrauce baba i cyta storpā atvede munu duovonu. Zaļu kasteiti ar lizeikom.
Kod es pīdzymu paguojušuo goda septeņdasmytajūs godūs, raudzeibuos atguoja mamys muosa ar saimi, jī piečuok ar veiru beja muna krystamuote i krysttāvs, Laimūņs jau mirs, Irena brauc ekskursejuos. Tok na par tū stuosts.
Vysu bierneibu, kod cyluoju kasteitis aiz stykla, manī skanēja: “Nasajauc, nasasit, nūlīc, naaiztīc!”, tok es vysleidza cyluoju. Tī beja gaiši zaļa kasteite, sešys dzaltonys lizeikys, vieļuok mama dalyka div par blatu dabuotys pučainys emāleitys lizeicenis, vēļ vieļuok ak jau nu nazkuru seņču montuotu Berlinis suvenira lizeiceņu, a varbyut jei beja nūpierkta mamys vīneigajā ceļuojumā iz DDR, apsveikuma karteņa ar rūzem. Vysu dzeivi. Tai i stuovēja skapī.
Niu es pajiemu rūkā tū kasteiti. Vaira ni tuo skapa, ni bais. Moza, drupeit smirdeiga eisti nanūsokomys kruosys kasteite, vydā pīduniejs atlasa audums, sešys apsyubiejušys lizeikys, div ar pučeitem, vīna pavysam malna, viersā Brandenburgys vuorti, vaca mašyna i raksteits “Berlin”.
Īdzymtuo i īaudzynuotuo taupeiba – naaiztīc, najauc, lai stuov, tok duovona, kūpā ar tū karteņu ar rūzem, vyss kūpā kai munys atminis komuļs.
Tok es sasajiemu. Dzeive ir niu. Sešys dzaltonuos lizeikys i div tuos emāleituos īlyku pi cytu golda pīdarumu, kasteiti atdevu meitai spēlētīs, karteņu nūlyku sovā plauktā pi cytu pīminis līteņu. Vakar jau vysys sešys lizeikys beja nateirys, izmozguoju trauku mašynā.
Maņ ruodīs, juos smaida. Skaistys, cīši ārtys i maņ vierteigys lizeicenis. Pat tod, ka kaida nu jūs pagaiss, a tai agri voi vieli nūteik ar lītom, partū ka jom ir sovi celi, maņ paliks pīcys.
Pat tod, ka pagaiss div, treis, četrys voi pat vysys, maņ byus bejuse muna dzeive, kū atguoduot. Kai es lītoju krystamuotis i krysttāva duovonu, koč i drusceņ apsyubiejušu.
Nui, maņ ir dīnroksts. Muna naktineica.lv ir dzeiva i grīžās ari septembrī.
Paļdis cyxob – jau ūtrū reizi! Kai katuolim ir svātī i aizbyldynuotuoji pi Dīva, tai naktineicai jis ir aizbyldynuotuojs pi Leluo Škārsteikla. 🙂
Niu tik sasajimt i lītuot.


text:
Šudiņ normala īroksta nabyus, partū ka tuo vītā es saceru taimšitus deļ projekta. Izaruod, vajadzēja raksteit pavysam cytaiž. Puortaisu jau nazkuru reizi. I kaids tam vaira sakars ar dorbu i ideju, kurys deļ struodoju?
Bezjiedzeiguok pavadeitais laiks munā myužā. Stuņdis, kuru rezultats byus nulle – nazkaidys A4 lopys, kurys globuot puordesmit godu, bet kuo nivīnam navajag jau niu. I deļkuo tys vyss juotaisa, juodrukoj, juoparoksta. Dūmuot, papeiri gluobs pasauli. Ni besa, taišni papeiri itū pasauli i pībeigs.
Itaidā reizē navaru nadūmuot par laika zaglim – pajimt var tikai tū, kū dūd. Varbyut vīneiguo izeja naiznīkuot sovu vīneigū dzeivi ir atslēgt telefonu i skaipu.
Citejūt sevi:
ja visas rozīnes pierakstītu, tā būtu atskaite. bet atskaišu man jau tāpat pietiek. līdz vēmienam – tā sajūta, kad nevis dari, lai padarītu, bet raksti, ko esi darījis atbilstoši projektā definētiem mērķiem. tādos brīžos gribas emigrēt un ravēt kartupeļus. sev, nevis ailītei time sheet.
vienkārši iedomājos brīžam, cik labi būtu būt dieva dotam putlūriņam, dzejniekam vai māksliniekam – manai eksistencei būtu alibi, bet neviens no manis neko negaidītu. neviena termiņa, nevienas norunas. nekādas atbildības. visi vienkārši rēķinātos, ka es nekad neko neizdaru un nekad neko laikā, tāpēc arī negaidītu, ka glābju pasauli, vadu, sasaucu, bīdu, nosaku, prognozēju, definēju, sakārtoju. (21.06.2011)
Eisi sokūt – ka dori koč kū, kas varātu byut myuža dorbs i kū grybātu pamest aiz seve, vysod atsarass kaida mauka (abstrakts tāls), kas mada bucai dalīs lizeiku gadasts i prīcuosīs, kai vysus paraun pliuts i jī suoc lomuotīs. Vyspuor to mani ir gryuts izvest, bet niu na tikai lomojūs, a varātu ari kautīs. Mož dzeda babys poļaku ašnis izlein taišni iz Eiropys projektu atskaitem? Puorrūbežu sadarbeiba kai nikai.
Piec idejis dreiž juosuoc spruogt datoram – ka dori tū, kas rībās, tehnika kapitulej pyrmuo (tikkū tū pīrakstieju, pagaisa teikls, kas div dīnys beja normali struoduojs). Varbyut es asu rogona? I tys nav dzeda babys poļaku ašnis, a slūta?
Cīši atsavainoju sovim skaiteituojim. Bet nu ir nu ari gadasts, až vemt gribīs. Nazkod rītumu civilizaceja nūspruogs zam papeiru kolna. Ruodīs, tys byus dīzgon dreiž i tī pa vydu tam kolnam byus ari mane saražuotys tonnys.
Kas nakaiš. Maņ ir bolta uodys kruosa. Es asu paāduse, siežu syltumā. Maņ ir dators ar teikla pīslāgumu. Maņ ir sova sāta. I tuo vītā, kab dzeivuotu, es rokstu atskaitis. Myusdīnu verdzeibai ir daudz veidu.
… i ostoitajā dīnā, kod juo vaļsteiba jau beja pylna, Dīvs radeja birokrateju… jis gribēja izzynuot, kas saguojs pa septeņom radeišonys dīnom… i jis suoce pīraksteit… i juo pīrokstim nabeja gola…
Pasuokuma bezjiedzeigumā tūmār vīna intriga – kurā sūlī roduos līkuos darbeibys i kurs birokrats izdūmuoja, ka juoroksta atskaite par kotru dorba paku atseviški, koč veidlopa dūmuota cytaiž.
Varu derēt, ka koč kaidai žurkai pa vydu pasaruodēja, ka nūsacejumi tī augšā nav gona styngri i vajag precizuok, konkretuok, seikuok – vēļ līkūs papeirus i līkū dorbu.
Vot, tys deļkuo īneistu īriedņus i vysaidus storpnīku žurkys i papeiru dvēselis. I deļkuo niu asu gotova kaidam īspert pa pautim. (Ari tod, ka birokrats ir buoba, jai ir pauti, partū ka birokratam vysod atsarass veids, kai izdruozt vysūs caurumūs i izpist smadzinis.)
Cīši atsavainoju par lomuošonūs, tok roksta tapšonys laikā nacīte nivīns dzeivinīks, ka naskaita 4 myusys, kū nūsytu.
Category
Tags
One Comment
-
oi, mīlīt, nu Tu dod!
šis jau ir tik labi, ka pretendē uz ieiešanu folklorā: “kaida mauka (abstrakts tāls)” 😀
Leave a Comment


text:
Kai tī ni beja voi byus, tok beja i byus. Tys īdvasmoj. Cereiba duraku mīrynuojums, a gudrī jau seņ ir nūguojuši nu pruota voi myruši. Cereibys ir myusu buferi, kab mes par daudz stypri nasasasystu ar dzeivi.
Kod rakstieju itū, atguoduoju Viļānu slimneicys pogolmu. Nazynu deļkuo. Laikam smadzinis ni tai sasaslēdze.
Asvaļteits pogolms, dzeiveibys kūki, beņčeits. A iz beņčeiša sēd veceits zyli streipainā flaneļa kitelī i verās, kai aug zuole. A es siežu mašynā, nazkuo gaidu i verūs, kai veceits nagaida nikuo. Jis tikai sēd i cer tikt vasals. Reizem nav juodora nikas – tikai juosēd i juogaida.Vyss apsastuoj, a laiks kreit kai leita lasis iudinī opolim riņčim.
Nikas nav tik svareigs, kab navarātu byut nasvareigs. Nav vaira ni slimneicys, ni ak jau veceiša. Slimneicā ak jau sēd sorgs i sorgoj naseņ izremoņteituos palatys, par kurom maņ koč pusgodu, tok beja lapnums – Viļānūs otkon kai pi cylvāku. Cik moksoj sorga olga, cik medmuosys – taupeišonai ir vysaidi veidi. Taida sajiuta, ka Latveja niu apklust, sastyngst, apsaraun, aprymst, īsakapsulej i sasaraun komulī kai ezs. Voi varbyut tikai vardive, kas cer, ka juos naīraudzēs.
Otkon leist leits. Otkon vosora kai baile, solts i rībeigs. I pa kuru laiku paīt dzeive – eisa kai Latvejis vosora: te uobeļneicys vēļ zīdēja, te jau aizamatuši uobeleiši, te statieji buļbys, te jau juorevej.
Verīs i breinojīs, kai paīt laiks. Kai vyss īt iz prīšku, a muna laika palīk vys mozuok i mozuok.
Lai voi kai, ir lītys, kas napuorīt. Cikom dzeivs, ir tik daudz vysa kuo, kas vēļ var nūtikt.
Tai vot i īsadūmuoju, i pīrakstieju. Atguoduojuse par itū karteņu.
Publiceits Dīnā, klausūtīs, kai aiz lūga leist leits.
Category
Tags
One Comment
-
Es pie tiem cerīgajiem piederu, tātad optimistiskajiem muļķiem, jo beigtu Napolenu aprok zemē, bet dzīvu kaķēnu baro ar siltu pienu.
Leave a Comment


text:
Šudiņ maņ palīk 32 godi. Vāļ gods un byušu Jezus vacumā. Uz prīcom, ka slimeiba ir golā un slimeibas lopa nūslāgta, sovai ģimenes ōrstei aiznešu modnū soldonumu — “Biezpiena pikas” nu gruzinu firmas “Staburadze”.
Es te pamūcieju jaunū un perspektivū meklietōju Wolframalpha. Maņ pateik ideja! Ik pa laikam pakaiteju ar wolframu.
Vot, kū uzzynōju par sovu dzimšonas dīnu:
- Saule. Nu reita lēce 07:16, vokorā nūrītēja 19:17. Leidz ar tū dīnas garums beja 12h1min;
- Mieness beja jauns:
- Pec vysa saīt, ka šudiņ maņ ir 11’688 dīnas nūdzeivōtas;
- Pasauļī nikas brīsmeigs itymā dīnā nav nūtics. Varbyut par tū, ka tei beja svātdīne. Pyrms pōrs dīnom (21.09.1977.) beja pījimts “Pakts par atomīrūču naizplatiešonu”, kū parakstēja 15 vaļstis, īskaitūt ASV un myusu Dzimteni — PSRS. Tai, ka pasauļs prīcōjās, ka ir atlykts 3. pasauļa kara sōkums un nikas extrems padūmā vāļ nabeja.
- Pec indīšu kalendara saīt, ka asu dzims opolā godā — precizi 1900 :)
Nu vot, taida dīneņa.
Labi, jōīt taiseit goldam ķiļka un gaļa. Paradzāts drusku nūsvinēt :)


text:
Šudiņ skandalistu raidejumā “Nekā personīga” žurnaļugas raudōja, ka Latvenergo byus jauns logotips. Is ir izmoksōjs 11’000 LVL. I īvīšana izmoksōs 35’000 LVL. AфффиreTb! Jaunīši skraidēja pa Reigu (laikam), bōze mordā lapeņu ar logotipu i prasēja ar kū ļaudim asociejas logo bez uzroksta. Prūtams, tyka atrostas tupōkōs atbildes i parōdeitas skateitōjim.
A maņ logo pateik! Smuks i ar fišku. Es te uzskicieju pec kō is izaver:
Nu apmāram itai. Ka pazaver, tod pyrmō asociaceja ar “E” burtu:
A ūtrei ar štepceļi:
Prikoļna! Un golvanais, ka tys nav sprosts logo, kū uzzeimiejs kaida ni beis managera dāls paintā. Logo satur ūrtō leimeņa asociacejas.
Kas tys?
Accoциaции BToporo ypoBHя — cBязи Meждy coбыTияMи, пpeдMeTaMи, яBлeHияMи и фakTaMи, HaйдeHHыe пocлe HekoTopoй MыcлиTeлbHoй дeяTeлbHocTи, ocHoBaHHoй Ha зHaHияx и oпыTe чeлoBeka. Ecли oбзыBaTb иx kakиM-To oдHиM cлoBoM, To, пoжaлyй, пoдoйдeT TepMиH «лorиka». ПepBыe иMпyлbcы и peфлekcы ocTaBлeHы пoзaди. ЧacTичHo HaчиHaюT BkлючaTbcя эMoции.
Var jau byut, ka dizaineri tū beja dūmōjušs kai 3.leimeņa asociaceji, viņ maņ nazkai nadavylka da trešō. IMHO 11K ir adekvata cena un Jaunalksne var guleit mīreigi…
p.s. Runojūt par žurnalistim, atceriejūs, kai vysi prīcōjās, ka Islandē syudeigi. A tagad pošim štani pītaiseiti :)


text:
Nu ko 3,14zdec laikam Mikrosoftam atgō. Jūs ofiss parostam lītōtōjam nafig nav vajadzeigs. Var tak rediģeit un radeit dokumentus jebkur uz pasauļa un globōt sovā GMail kontā. Deļ tō ir jōbyut posta kasteitei GMail’ā, un jāizīt uz http://docs.google.com
Kai jau web based rysinōjums tys strōdoj dadaudz lānōk kai parostais ofiss, bet par tū nav atkareigs nu platformas un kompeiša. Un namoksoj 100Ls! Tai kai nu sova PC windu vēl naasmu izdziess (vajag dorbam, studejom, fotošopam, golivem), man ofiss ir, BET jimā naloboj kļiudas. Nu nalikšu es Tildi, lai vēļ pīmoksoj! A tagad īzastō laime! Firefox2 sastōvā ir īkļauts spellčekers. Sokumā nu jō nabeja tolka, BET cyti jau atroda vōrdneicas deļ FF (naoficiālōs nu mozillas). Dagō ar jōm pazapist – addons īzainstalēja labi, da viņ napareizā vītā. A kai pareizī?
Tai:
- eimom uz: http://dictionaries.mozdev.org/installation.html un instalejom Latvian (vyss nūtiks pats nu sevi)
- FF adresis laukā rokstam: about:config
- Filter lūgā rokstam: spell (fitrs nūstrōdōs)
- dubulais klikš uz spellchecker.dictionary
- lūdzeņā mainam en-EN uz lv-LV
- vyss FF var aiztaiseit
- jebkurā failu managerā eimom uz [firefox_instalacejas_direktorija]/components/myspell/ un pajemom failus, kas satur lv nūsaukumā (2 gob.) un nūkopejam uz [firefox_instalacejas_direktorija]/dictionaries/
- alles! palaižam FF un teksta/komentaru īvades laukūs mīdzūt lobū pūgu->Languages jōbyun ķekšam pi latvian :)
Vot taidy bļīni. Man ir ofiss ar spellčekeru un īspieju saglobōt dokumentus teiklā vai datorā doc, odt, pdf formatūs. Zamōk radzama biļde ar dorba procesa atainōjumu.
p.s. ar exceli tys pats…
p.p.s. gaidam latgalīšu spellčekeri :)


text:
Dzeivojam taidūs laikūs, kod kotram ir sovas tīseibas. Vysaidas. Pīnōkumi pagōjušs molā. Šudiņ gribātu pafilosofeit par školānu tīseibom. Jīm ir tīseibas sajimt izgleiteibu. Bet tys vyss ir labi, cikam nazasōk napatikšonas. Bārni taisa syudus. Trūkšņoj, nalabi uzavadās, izarunoj, maitoj školas īkōrtas utt. Par nalobajim dorbim nu školas atskaiteit nav īspiejams, par tū, ka tiks aizskortas mozō, navareigō bārna tīseibas. Un tai itī monstri školōs veģetej. Vacōki par sovim pecnōciejim stōv un kreit (es arī), par salauztōm montom namoksoj (a kai pīrōdeit? policista rādā nabeja!). Mes ryupejamīs par individu! Jō tīseibas ir pōri vysam!
BET! Kur palīk pōrejūs 20 upuru (ķeilinīku) tīseibas? Jī ir tī lelōkī cītieji. Kaida ir jūs dīna školā? Dīna ir taida. Videji dīnā ir ap 7 stundem. Pyrmōs stundes laikā pyrmais školōtōjs minutes 15 karoj ar disciplinas grōvieju. Izabļaustās, izīt nu seva. Laiks īt. Mōceibom palīk mozōk laika un daļa nu stundes plāna nav izpildeita. Sōkās ūtrei stunde. Tys pats. Un tai vysu dīnu. Dīnu nu dīnas. Maņ palīk žāļ tūs pōrejūs bārnu. Kai jī nūliks eksamenus? Kaidā augstškolā tiks?
Sorgojūt vīnu individu nu atskaiteišanas nu školas, mes salaužam dzeives pōrejīm 20. Gudri vacōki vaicoj cytas školas, kas ir sarežģeiti un napraktiski (cyta škola ir tōļōk utt.). Cyti sazamīrinoj un cer, ka tik troki nabyus (svātō navaineiba (: ). Taida ir dzeive. Un kū skolōtoji? Pamozam porīt strōdōt uz cytim dorbim.
Un navajag par psihologim! Es uzskotu, ka tei ir pseidozynōtne. Vyss izzeists un Freida pi… piersta. Paprosi jebkuram psihologam: kū dareit, ja…? Nikaidas atbildes. Tikai izvaireigas frāzes un dzeja par augstōm materejom. Kū dareit cīnejamai školōtōjai, kuru stunas laikā pasyuta Haxyй, psihologi nazyna…


text:
Jaunajā godā mes kotrs gribim suokt piļdeit tuos apsajimšonys, kurys asam apsūlejuši sev vacajā godā. Taišni taipat ir ar bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” uzturātū portalu lakuga.lv , kurs ar 2013. goda 1. janvari suoc jauna dorba cielīni. Goda pyrmūs treis mienešus portala darbeibu atbaļsteis Vaļsts kulturkapitala fonds, kurs pīškeire finansiejumu Latgolys kulturys programys ītvorūs. „Latgalīšu Kulturys […]
Tyvojūtīs Zīmyssvātkim, kotra sirdī i dvieselē aizviņ spylgtuok pasaruoda sirsneigums, labesteiba, dvieselis syltums i duosnums. Ari mes, Jelgovys latgalīši, vieliejomēs snīgt apleicejim kaidu jauku i sirsneigu duovonu, kas radeitu kaidam smaidu sejā i syltumu sirsneņā. Ituo goda pādejā Latvejis Lauksaimnīceibys universitatis vuiceibu nedeļā tyka izdareiti puora pateišom lobu darbeņu. LgSC Jelgovys biroja aktivisti beja planavuojušs […]
Pyrmais “Latgolys Studentu centra” reikuotais pasuokums jaunajā godā nūtiks 3. janvarī LgSC Reigys birojā (Antonejis īla 8-3/6). Tymā praktikante Kristīna Fedosejeva prezentēs sovu praksis atskaiti. Kristīna vuicās Latvejis Kulturys koledžā vidis dizainu i sovys praksis laikā ir izstruoduojuse LgSC korporativū stilu, izveidojūt bīdreibys logo i prezentaceju produktus. Kristīnai ir īsadevs atrast jaunu pīeju LgSC vizualajam […]
Decembra pyrmajuos dīnuos nu tipografejis sovu ceļu iz dažaidim gruomotu plauktim i skaiteituoju sirdim īsuocs dzejneicys Ingridys Tāraudys trešais piec skaita dzejūļu kruojums „Boltais šokolads”. Kruojumā apkūpuoti vairuoku godu garumā raksteiti i 2009. godā apkūpuoti dzejūli latgaliski i latvyski, kurūs maiga i lieneiga sīviškeiba mejās ar raganisku sīvīteibu, napacīteibu i olkonumu. Latgalīšu dzejneica Ingrida Tārauda (1971) regulari publicejās […]
Latgalīšu sabīdriskuos organizacejis („Kukuži”, „Latgolys Studentu centrs”, „Latgalīšu Etnokulturys centrs”, „Latgaļu sāta”, „Latgolys Saeima”, „Latgolys Producentu Grupa” i LatBLUL) i aktivuokuos Latgolys reģiona pašvaļdeibys jau pīktū godu piec kuortys reikoj Latgalīšu kulturys Goda bolvu „Boņuks”. Bolvys „Boņuks” ideja un mierki: veicynuot latgalīšu tradicionaluos i popularuos kulturys atteisteibu Latgolys regionā i aiz juo rūbežu, apkūpuot lobuokūs […]
Jaunīšu bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i latgaliski rokstūšais medijs www.lakuga.lv organizej video konkursu „Latgaliskais tevī i pasaulī”, ar kura starpnīceibu aicynoj lauzt sabīdreibys stereotipus par tū, kaidi ir latgalīši, kai cylvāki dzeivoj Latgolā i kurys vierteibys i lītys teik uzskateitys par latgaliskom. Bīži viņ ziņu sižetūs par Latgolu teik ruodeitys sakrytušys sātys, uzsvārta regiona nabadzeiba i atpaliceiba […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Studenti Jelgovā vuicuos latgalīšu rokstu volūduLatgalīši sasateik JelgovāLatgolys vokors JelgovāJelgovā byus LgSC birojs!
Par tū, kū latgalīši dora aiz leluo prūda jeb Amerikā, variesi uzzynuot 5. decembrī LgSC Reigys birojā (Antonejis īlā 8 – 3/6) 18:00. Itūreiz par sovim pīdzeivuojumim i dorba gaitom stuosteis LgSC bīdrs Ivo Brūvers. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Folklorys kūpa “Dyrbyni” i “Latgolys Studentu centrs” Tevi aicynoj iz danču i dzīsmu vokoru Daugovpilī 21. novembrī. Leidza pajem ļusteigu pruotu, lobus apovus i koč kū dakūst pi čaja. Tu tak zini, ka kūpā vīnmār ir jautruok, deļ tuo īčuksti austenī draugim i pajem jūs leidza. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:LgSC aicynoj iz dančim DaugovpilīLatgalīšu daņči DaugovpilīDaugovpilī LgSC […]
3. novembrī vairuoki LgSC bīdri i draugi puļcejuos vīnkūpus, lai Latgolā, Leiksnys pogosta Gančevskūs, nūsvynātu „Latgolys Studentu centra” 7. dzimšonys dīnu. Itei dīna beja na tikai LgSC dzimšonys dīna, bet ari vysu biroju — Reigys, Daugovpiļs i Jelgovys — sasatikšonuos dīna. Īsaroda ari vīns nu LgSC pyrmajim idejis autorim — Arvis Soldāns, kurs pastuosteja par […]
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj latgaliski raksteit grybātuojus iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu. Uzmaneibu! Nūdarbeiba puorcalta iz 4. decembri! Nūdarbeiba paradzāta cylvākim bez īprīkšejūs zynuošonu latgalīšu volūdys pareizraksteibā, bet latgaliski runojūšim. Dalinīki tiks īpazeistynuoti ar myusdīnu latgalīšu volūdys ortografeju i varēs izkūpt praktiskuos raksteit prasmis. Nūdarbeiba byus bez moksys, suokums 18:30, par vītu dalinīkim tiks […]
Paguojušajā pīktdinē, 26. oktobrī, LgSC Jelgovys biroja aktivisti latgalīšus i jūs draugus aicynuoja vīnuvīt iz pasuokumu „Latgolys vokors Jelgovā”. Itys pasuokums LgSC viesturē ir īguojs, kai ilguokais vokors – jautreiba suocēs ap 8 vokorā i beidzēs 4 nu reita. Vokoru atkluoja LgSC Jelgovys biroja vadeituojs Valērijs Kušnirs, saceidams svineigū runu, piec kurys sekuoja īsapazeišonys kaita, […]
Ka Tu kaidu laiku beji lelā nasaprošonā, dieļ kuo LgSC pasuokumūs nasatyki smaideigū LgSC vaļdis prīkšsādātuoju Raiti, tod mes Tev atguodynam, ka jis atstuoja sovus latgalīša pādus pasaulī! Trešdiņ, 31.oktobrī plkst. 19.00 LgSC Reigys birojā Antonejis īlā 8-3/6 Raitis Tučs gotovs pastuosteit par sovim pīdzeivuojumim i īgiutū pīredzi studejūt Austrejā i asūt praksē Spānejā. […]
LgSC Jelgovys birojs aicynoj iz sovu pyrmū pasuokumu. Atej gostūs! Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Studenti Jelgovā vuicuos latgalīšu rokstu volūduJelgovā byus LgSC birojs!
Kod studentam pītryukst jautreibys i fiziskūs aktivitašu, kod palīk solts šymā rudineigajā laikā, nikas cyts naatlīk, kai kūpā ar cytim sasalaseit i raudzeit vysu vierst par lobu. Deļtuo LgSC i folklorys kūpa „Dyrbyni” aicynoj vīnu tymsū rudiņa vokoru pavadeit kūpā latgaliskā gaisūtnī ar latgalīšu dančim. Byus lobuok ļustēt, ka kuojuos byus ārtys kūrpis i kerzinē […]
Trešdiņ, 3. oktobrī, LgSS Reigys biroja bīdri beja gostūs Latvejis studentu golvys piļsātā Jelgovā pi Latvejis Lauksaimnīceibys universitatis latgalīšu studentim. Jelgovys jaunīši ir nūlāmuši sovā kasdīnā īnest vaira latgaliskuo i izveiduot LgSC biroju. Leidz šam LgSC beja treis biroji – Reigā, Rēzeknē i Daugovpilī. Tikšonuos ar latgalīšu studentim nūtyka jaukā gaisūtnē LLU Meža fakultatis studentu […]
Latvejis Gruomotizdevieju asociacejis reikuotū Reigys Gruomotu svātku laikā 6. oktobrī 14:00 stuņdēs Reigys Kongresu noma Mozajā zalā byus rokstūšūs latgalīšu sīvīšu laiks. Pasuokumā „Sova ustoba” pīsadaleis latgalīšu dzejneicys i rakstineicys Anna Rancāne, Iveta Ratnīka, Emileja Kalvāne, Ilze Sperga, Ireta Čekse i Dagneja Bramane. Atsasaucūt iz Virdžinejis Vulfys tezi — kab sīvīte raksteitu, jai ir vajadzeiga sova […]
Lai laseitu rokstu, spīd uz attāla. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
12. septembrī Reigys latgalīšu studentim beja īspieja pīsadaleit “Piparmātru čaja kausā 2012”. Šūreiz pīsadaleja 3 komandus – ITE, Div` ar pusveiri i Ļepetnīks. Nalels īskots orientiešonuos pasuokumā: Komanda Div` ar pusveiri pi F.Trasuna pīminis plāksnis Komanda Ļepetnīks ceļā ceļā nu vīna posteņa uz nuokamū Komanda ITE ar dūmeigom sejis izteiksmem pi LU HZF Vysi ar […]
Studeju goda suokums, vysi aiznjemti, vysim nazkas doroms, vysi stresā, bet mes Daugovpilī pīdzeivuojom latgaliskys izklaidis 2 dīnu garumā. Laiks puorskrēja tik dreiži, bet sūpluok byušona ar īsaisteitajim ļaudim lykuos cīšyn ilga i sirdi syldūša. 1. dīnai LgSC reikotuos Studentu nedelis ītvorūs beja na tikai izklaidejūšs, bet arī izzynūšs raksturs. Ejūt pa Daugovpiļs latgalīšu pādim, […]
Īpazeisti latgalīšu jaunūs muzykantus Lauru Lo nu Bolvim i postfolklorys grupu “Rikši” nu Rēzeknis. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Studentu nedeļa, 11.–13. septembris
LgSC sveic studentus ar jaunuo vuiceibu goda suokumu i aicynoj studentus i tūs, kas sirdī jiutās jauni, iz latgaliskim pasuokumim Reigā i Daugpilī nu 11. leidz 13. septembrim. Reigā 12. septembrī Foto orientiešonuos jeb “Pyparmātru čaja kauss 2012”. Vokora gaitā orientiešonuos i latgalisku vītu mekliejumi Reigā. Nuoc vīns ci kūpā ar komandu 3-4 cylvāku sastuovā. Vālams […]
25. augustā Raiņa muzejā Juosmuižā (Preiļu nūvoda Aizkalnē) 17.00 nūtyka literari muzykalais pasuocīņs „Latgalīts latgalīšam draugs” (LaLaDra). Pasuokumā ar sovim tekstim pīsadaleja Zaiga Lāce, Raibīs Suņs, Valentins Lukaševičs, Dagneja Bramane, Jurs Viļums, nu ar muzyku – Jurs Vucāns (nu grupys „Likteneigais pagrīzīņs iz Vainovu”), daGunchi (Guntis Rasims nu grupys „Bez PVN”), Laura Kalvāne i folklorys […]
Latgalīšu entuziasti nu 26. leidz 29. juļam Škilbanu pogosta Balkanūs tykuos seminarā „Roksti!”, lai apgiutu latgalīšu rokstu volūdys pamatus, izzynuotu vaira par žurnalistiku i pavadeitu laiku latgaliskā gaisūtnē. Vosorys školu reikuoja bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Latgalīšu Kulturys Gazeta (LaKuGa) ar LR Kulturys ministrejis i Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programmys atbolstu. Vosorys školys golvonais […]
25. augustā Raiņa muzejā „Juosmuiža” (Preiļu nūvoda Aizkalnē) nu 17:00 nūtiks literari muzykalais pasuocīņs „Latgalīts latgalīšam draugs” (LaLaDra). Šūreiz pasuokuma vadmotivs ir Raiņa jauneibys dīnu moto: „Carpe diem!” (latgaliski – „Giuņ šaļtenis”). Pasuocīņa reikuotuoji bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Raiņa muzejs „Juosmuiža” aicynoj giut vosorys šaļts i pasavērt iz Raini kai Latgolā dzeivuojušu jaunīti, i […]
Ceļojūšais latgalīšu gruomotu golds nav nikaida breinumaina paruodeiba, bet gon bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” iniciativa pīduovuot pierciejim dažaiduos Latvejis vītuos īspieji nūpierkt latgalīšu gruomotys i audio īrokstus nu vysaidim latgalīšu literaturys i muzykys izdeviejim, taidā veidā paleidzūt izdeviejim vīgļuok realizēt latgaliskuos precis, kuru vydā laika gaitā ir pasaruodejušs ari dažaidi suveniri, bet interesentim ārtuok nūpierkt […]
Reitu, 26. julī Vileks nūvoda Škilbanu pogosta Balkanūs suoksīs latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis seminars „Roksti!”, kurā da 29. juļam pīsadaleis 15 interesenti nu dažaidu Latvejis vītu, ar mierki izlobuot latgalīšu rokstu volūdys zynuošonys, izzynuot Latgolys kulturviesturi i papyldynuot prasmis rokstu par regiona kulturys dzeivi sagataveišonā regionalajim i vaļsts medejim. Seminarā „Roksti!” pīsadaleis biblioteku, pošvaļdeibu, […]


text:
CYTYS VIESTS »
“Kolnasātā” diskuseja par Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks”
Februara pādejā svātdīnē Latgolys viestnīceibā GORS Rēzeknē 18 nominacejuos jau deveitū reizi tyka padūta Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks 2016”. Kotru godu piec bolvys padūšonys latgalīšu vydā nūteik diskusejis par nominantim, bolvu sajiemiejim iSkaiteit vaira »
Jauns īrūsynuojums uzrokstam iz Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa
Rēzeknē, 6.03.2017. Rēzeknis piļsātys dūmei Atbreivuošonys alejā 93, Rēzekne, LV-4601 dome@rezekne.lv Kopija: bīdreibai “Latgalieši” latgalieshi@inbox.lv Par vīnuotu 1917.goda Latgolys kongresam veļteituo pīminekļa uzrokstu Jamūt vārā vajadzeibu piec vīnuota sabīdreibys atbaļsteita varianta Latgolys kongresaSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” saruna ar prīsteri Muorteņu Klušu par gavieni
Ar Palnu trešdīni īsasuocs Lelais gavieņs. Laiks, kod kotram nu myusu ir īspieja apdūmuot, kū pamaineit dzevē, nu kuo asam gotovi atsasaceit i kam davērst leluoku viereibu, kab dzeive byutu pīpiļdeita. Reigys Goreiguo seminaraSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” viestej par Latgolys kongresa symtgadis pīminekli
Piec bīdreibys “Latgalieši” iniciativys Rēzeknē īsuokti byuvnīceibys dorbi pīminis vītys izveidei par gūdu 1917. gods Latgolys kongresa symtgadei. Pādejūs nedeļu laikā Latgolys sabīdreibā suokušuos plašys diskusejis par uzrokstim, kū vajadzātu raksteit iz poša pīminekļaSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” gastej “Škilbanu sīvas”
“Kolnasātā” gastej Škilbanu etnografiskais ansamblis, tuo dalineicys dzīd Zīmeļlatgolai rakstureigajā tradicionaluos dzīduošonys manīrē. Viņgod ansamblis svieteja 35 godu jubileju, izdūdūt muzykys disku-gruomotu “Škilbanu sīvas” i uzjamūt videoklipu. Veikumu nūviertēja ari Latgalīšu kulturys goda bolvysSkaiteit vaira »
Atsaver iz “Boņuka 2016” bolvys padūšonu foto šaļteņuos!
26. februara vokorā jau deveitū reizi tyka padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” 17 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos. “Boņuks” ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē,Skaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” – Renārs Bulduris par basketbolu, “slam dunk” i lelim sapynim
Laikā, kod sabīdreiba i medeji apsprīž Kristapa Puorziņģa sasnāgumus basketbolā, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej pi sportiskuo riezeknīša Renāra Buldura, kura speits i naatlaideiba vaduse pi zeimeigu panuokumu. Godūs jaunais sportists rateņkrāslu pamozomSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” gastej Bolvūs
Itūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej Bolvūs, kur dzeivoj i struodoj Goda bolvys medicinā 2016 sajiemieja Svetlana Puka i jau 6 godus dorbojās vuojredzeigūs teatra kūpa “Redzēt ar sirdi”. Kod pyrma vairuoku goduSkaiteit vaira »
Padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2016”
26. februara vokorā jau deveitū reizi tyka padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” 17 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos. “Boņuks” ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē,Skaiteit vaira »
“Kolnasātā” gastej grupa “Piparmētra”
Mārgu grupa “Piparmētra” ir nomināta Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks” treis kategorejuos. Vīna nu tūs ari par goda debeju muzykā. “Kolnasātā” grupa gastej akustiskā sastuovā: Amanda Lapa (bolss, gitara), Jana Dudare (bolss) i LonijaSkaiteit vaira »
Kaidom acim vērsīs iz pasauli, taidu jū i redzēsi – saruna ar Aņsi Ataolu Bierzeņu
Pyrma ituo gods Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” padūšonys sovu 2016. gods pavasarī žurnalam “A12” veiduotū interveju ar pārnejuos “Boņuka” bolvys laureatu Aņsi Ataolu Bierzeņu pīduovoj Lideja Lubuone. Kai tys gadejuos, ka par sovuSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” diskuseja par Latgolys kongresa symtgadis svātku programu
Raidejums atsaver, kai rysynuojušys nūtikšonys ap Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa uzrokstim piec 21. janvara raidejuma. Latgolys kongresa symtgadis tematika teik turpynuota ari itamā “Kolnasātā”, pietejūt svineibu programu i raugūt nūskaidruot, kaida byutu lobuokuo duovonaSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” – saruna ar latgalīšu hip-hop muzykys aizsuocieju Ivuku
Modernuo latgalīšu muzyka nav īdūmojama bez cylvāka, kurū varbyut kaids jau paspiejs aizmierst. Vēļ pyrma grupys “Borowa MC” pyrmsuokumu latgalīšu hip-hop muzykā dorbuojuos kaids jaunīts nu Ludzys, kurū niu varam saukt par latgalīšu repaSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” – par Rēzeknis muzykys vydsškolys vargaņu klasis jubileju
Itūgod Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškola atzeimoj vargaņu klasis 25 godu pastuoviešonys jubileju. Raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gasteja pi varganistis Gunys Kisis, kurei poša nazkod absolvējuse itū izgleiteibys programu. Niu Guna Kise irSkaiteit vaira »


text:
2005. goda 2. febraļs
Uorā šmuks snīgs. Vyss bolts i stuov iz zoru, sasnidzs lānai i mīreigai. Reali šmuki, ka nabyutu tik nūdruoztai, varātu saceit, ka kai puosokā, a niule juosoka, ka ir kai dzeivē. Tik dzeivā dzeivē, ka dzeivuot prīca.
Cikom rakstieju referatu, pruotā izzibsnēja dūma. Pat jūceigi, kai pruots struodoj. I cik pruotu cylvākam ir. Paraleli es tok veļ iežu i nadūmuoju, kai kimūsu dalikt pi mutis. Atsajiedžu tik tod, kod kruška beja tukša i peirāgs apāsts. Es tok tū darieju, na jau kaids cyts, a munā apzinē nav ni minota nu iešonys. Nu raksteišonys jau ari it kai nā, tikai rezultats. Nā, tys ir tik iņteresnai – kai pruotā vyss nūteik paraleli. Dūmys skrīn mudruok par tekstu.Īguoduoju sātu. Ka maņ cīši pateik byut sātā. Tī ir muna sakne. Kod nadūmoju par stumbru, zorim, lopom i taidā gorā, tod nav ni vainis. A tei pruotā īskriejušuo dūma ir eisa: “Dzeive ir stihiska nalaime, kas pīmeklej reizi myužā. Par laimi tys ir puoreimūši.”
Pat nazynu, kas tys ir i kū par tū dūmuot. Taipat kai godu četrpadsmit vacumā rakstieju: “Tik sasodīti garlaicīga dzīve, ka mirt ir sensācija” i veļ vydsškolā: “Reizēm no dzīves nav izejas citas kā vienīgi nāve. Reizēm izeja vienīgā – dzīvot.”, a saprotu tik piec desmit godu. Ka vyspuor asu saprotuse.
Varbyut ostoņdesmit godūs itim vuordim byus cyta dūma, a tei četrpadsmitgadeiguo meitine jau jū ir zynuojuse, tik nav muociejuse izdūmuot da gola. Kai cytaiž jei zynuotu raksteit. Jei poša tok tod byus vaca. Tok jei nabeja vaca, kos pasacēja tūs vuordus.


text:
Kod “Latvejis Postā” Reigys Centralajā dzeļzceļa stacejā beju nūdavuse apmāram 400 gramu vysaidu projektu i samoksuojuse par tū nacarāti moz (mokā palyka puori pat vīna boltuo moneta, narunojūt par dzaltonajom i bryunajom), izdūmuoju tūmār aizīt iz “Dīnys” reikuotū blogeru forumu. Pa nazkaidim vuojuma murgim pat beju pīsasacejuse, koč parosti itaidys akcejis ignoreju, ka kaids nasajem aiz škvarnika i naaizvalk. Patīseibā es breinojūs, ka aizguoju iz tīni. Poša nasaprūtu, deļkuo i kai. Varbyut deļtuo, ka nazkod pyrms goda laikam mani pajēme aiz škvarnika i aizvylka iz Latvejis Nacionaluos bibliotekys pasuokumu “Blogi – sērga vai iespējas” i nazkas aizagiva smadzinēs.
Beja skaidrys, ka nikas nanūteik taipat vīn i ituo foruma reikuošonys īmeslis ak jau patīseibā ir “Dīnys” jaunuos sātyslopys prezentaceja (mani jimā puorsteidze cīši lelais uzsvors iz blogim, pat pyrmajā lopā salyktajom tautys bolsa karteņom i cytaida veida interaktivu saturu, pat īspieju pošam iz jau gotovys platformys taiseit sovu blogu).
Vysmoz es tai padūmuoju par pasuokumu. Ka cytaiž nabyus – jauna lopa, jauna koncepceja, jauna saruna. Partū ka pyrms nazcik dīnu pieški naktī īsavieru, ka vyss izaver cytaiž. Tai kai taišni beja nūgļukuojuse Mozilla i škārsteiklu vierūs caur Explorer (tū, kam logo ir taids pats kai Reigys etalonam), padūmuoju – ot to gon, vīnā ruoda tai, a ūtrā cytaiž. Taišni pasabreinuoju pi seve – kaidā paralelā pasaulī cylvāks var nūdzeivuot godim i nazynuot, ka sūpluok Explorer pasaulī vyss ir cytaižuok.
Taipat kai maņ saguoja ar “Latvejis Viestneša” blogu platformu – vysu laiku rakstieju sovus dīnrokstus Mozillā i čakariejūs, a redakceja nasaprota, kur es izrūku problemys. Vyss tok ass labi. A reizi īguoju Explorer i saprotu, ka nikaidu problemu to patīseibā nav. Vīnkuorši tys, kū cytaiž doru ar rūku i viļteibu, raugūt apspēlēt muoksleigū intelektu i mašynys automatiku, te ir programmeituoja sataiseits jau gotovs. Tok ar rūku vysleidza lobuok. Pa sovam.
Tai goduos. Taipat kai es vysur volkojūs ar kuojom i nabraucu ar Reigys etanolu (etalonu) principa piec, partū ka maņ tei ruodīs naudys izsaimnīkuošona i bezparāds, tai es nalītoju i Explorer. Vajag tok koč kaidus principus. Taipat kai naādu marineitus kirbus i olīvis – tuo īmesļa piec, kab iz pasauļa byutu koč kas, kuo es naādu. A to ka cylvāks ād vysu, jū var nūturēt par sprostu. A kuram gribīs byut sprostam. Koč jis i ir sprosts dzeraunis cylvāks.
Tai es guoju iz tū blogeru forumu. Sumka beja vīgluoka par 400 voi cik tī gramim. I prīcuojūs par pavasari.
Dūmuoju, ka ak jau naaizīšu. Tys ir, es kavieju jau pyrms tuo, kai beju suokuse beidzūt īt iz postu. Narunojūt par puorejū guojīni lānā gorā.
Tai es gols golā iz jū tūmār aizguoju – nu stacejis puori Daugovai, garom bibliotekys ceļšonys laukumam ar statini vysapleik. Tai kai taisnuokī celi īt ar leikumu i eimūt apleik var vaira redzēt, tod es guoju iz dullū i raudzieju naīt pa taisnū. Partū ka pa taisnū īt nav nikaida šarma. Pa taisnū var aizīt kotrys duraks. A ar leikumu īt i tikt da mierķa – tei jau ir klase.
Gols golā, nikuo svareiga nūkavēt navar. Truopieju iz nazkaidim puors beidzamajim runuotuojim i iz temu, kas mani niu interesej – politiki i blogi. Iz Štokenberga runu, kur jis pīsauce i gūvi Dainu nu Makašānu klāva, i runuoja par sorkonū streipi, kam, blogojūt pyrms vieleišonu, nakuops puori.
Tei streipe mani taišni interesej – cik tuoli kurs var īt, kab puordūtu sovu jaunū sukni par leluoku bolsu skaitu. Tys ir, ar interesi jau puors mienešu verūs iz deputatu blogim, spamuošonu i kontaktu laseišonu socialajūs teiklūs, par pīmāru, draugiem.lv i Twitter. Suocūt ar seikom peškom, beidzūt ar lelajom zivim, kas rauga aizmuozuot tautai acs ar it kai byušonu sūpluok – tok jau tīpat škārsteiklā.
Ogruok zam vieleišonu vysys īlys beja aizkrautys ar palākom deputatu sejom, niu laikam nabyus mīra i virtualajā pasaulī. Lēks uorā i agitēs. Skrīs pa monitoru. Myrguos. Pļuopuos i sūlēs blogūs.
Tei deputatu jimšonuos škārsteiklā izaver nirdzeigi. I brīsmeigi.
Partū ka kam maņ byutu vajadzeigi deputati, kas stuņdem sēd draugūs, Tviterī voi mūka nazkaidus PR rokstus i kopej pa vysim sovim blogim…
Seikuok naizasaceišu. Par tū vysu maņ vēļ juopadūmoj.
Vēļ maņ tymā “Dīnys” organizeitajā blogeru pasuokumā pasaruodēja cīš smīkleigai vīna līta. Izvylku fotoaparatu i sasajiemu divejim kadrim (maņ rībās fotografēt cylvākus, i deļtuo es pat palaižu garom foršu ānu spēli iz projektora ekrana), a jau pi pyrmuo klikša vysi apleicejī žurnalisti atsavēre. Blogeri gon nā.
Kotram tok sova vuts – žurnalists dzierd fotoaparatu voi jiut jū ar trešū nuosi jau pa gobolu!
Tei ak jau ir leluokuo atškireiba žurnalistu i blogeru storpā: na vysi žurnalisti ir blogeri i na vysi blogeri ir žurnalisti. Tys ir, cylvāki var byut blogeri, a žurnalisti ari ir cylvāki.
Tai apmāram.
Kartenis var apsavērt ite: kai-es-guoju-iz-blogeru-forumu


text: v trinec, ceska lipa, trebic, znojmo, vysavace testy, - akumulatorovy vysavac, nejpohodlnejsi, - robot vysavac, roboticke vysavace srovnani, - vysavace hoover, auto vysavace, - vysavac samsung, nosni odsavacka na vysavac, - sacky do vysavace vorwerk, roboticke vysavace recenze, - rainbow vysavac, filtr do vysavace, - prumyslove vysavace, centralni vysavace, - vysavac 12v, vysavace popela, - vysavace s vodnim filtrem, vysavac zepter, - porovnani vysavacu, vysavace zelmer, - vyber vysavace, hubice k vysavaci, - sacky do vysavacu, vysavac na mokre vysavani, - vysavac concept, rucni vysavace recenze, - rucni vysavac ecg, vysavace recenze, - vodni vysavace, roboticky vysavac goddess, - jezirkovy vysavac, filtry do vysavacu, - vysavac wax, tycovy vysavac electrolux, - vodnik, vysavace hyundai, - nove vysavace, vysavac bomann, - vysavac vodnik, nejlevnejsi vysavace, - v praha, brno, ostrava, plzen, olomouc, parkside vysavac, - porovnani robotickych vysavacu, tycovy vysavac, - aku vysavac, centralni vysavace husky, - centralni vysavac husky, nejlepsi, - elektrolux, vysavani, - vysavace aeg, cistic, - inteligentni vysavac, vysavac lux, - filtr hepa, bosch vysavac, - multifunkcni vysavac, nahradni dily na vysavace, - rucni vysavace, pujcovna vysavacu, - vysavace pro alergiky, v jablonec nad nisou, mlada boleslav, - kvalitni, vysavac test, - aku vysavace, centralni vysavace electrolux, - vysavac panasonic, vysavac bosch, - vysavac s vodni filtraci, odsavacka hlenu na vysavac, - male vysavace, test vysavacu, - odsavacka na vysavac, vysavace lg, - vysavac vorwerk, akcni cena, - vysavace miele, levne, - vysavac progress, automaticky vysavac robot, - stolni vysavac, centralni vysavace smart, - sacky do vysavace rowenta, vysavac eta, - parni vysavac, podlahovy vysavac, - v kladno, most, karvina, frydek-mistek, zlin, nejlepsi roboticky vysavac, - test rucnich vysavacu, vysavace concept, - jezirkove vysavace, vysavacu, - rucni vysavac elektrolux, vysavac s rotacnim kartacem, - vysavace vorwerk, vysavac lg, - vysavac fagor, vyprodej, - vysavace husky, nejžádanější a další.


text:
šudiņ nikuo taida nabeja. eņgeļtauris izzīdēja jau vakar, maigi ružovys, a kopusvātki byus pareit. pi pierts atrodu beigtu slūku, aproku. bess zyna, kai atpluovuojuse. vysu dīnu laiks beja nacīšams – na jau korsts, a taišni nacīšams. mīgs guoja kai smierts – pasaļausi i nūkrissi. tok guli voi naguli, uorā mitrs i gryuts gaiss. iz vokoru gaiss suoce krist iz leju korstom lasem. kryta, kryta, cikom suoce leit. kaidu šaļteņu pasukuoja, a niu jau otkon sīnuoži čeigoj.
šudiņ otkon drusku dasagivu Augeja klāvam – miežu datoru i bloceņus. tī paņteni i teksti mani nūbeigs. taids syuds, rībās i pošai skaiteit. tok itys nazkai aizagiva i pošai. reši jau goduos.
itymā dzeraunē klusums
nadzīdoj gaili pūrā
nu pārnejuos zuolis izleida mirta
Tekle otkon ir dzeiva
jei aplej pučis iz lūga, izslauc gūvi i gaida
atīs nu kara Mikiļs i Juoņs
jei otkon byus jauna
dzeraunis večerinkā dasiss ar kuoju i lēks
byudi kai opoli uobeli, svīdri kai krellis
gotovi rudzi! jau mani vad!
jau muna jauneiba kiuliņus mat!
bolta puče nūzīd iz lūga
pūrā kai dzērvis bolss
Tekle otkon ir moza
jei salosa sauvē dzērvinis, īsvīž mutē
puordzeivuosim vysu!
i dzeivi, i smierti
tik ka tei dzeive
skuoba kai dzērvinis ūga
mute sasavīb grumbuos
i smylgys viejoj pi krysta
One Comment
-
Ō, kaidi puorcālumi i īvadumi tekstā nu molu molom. Itū reiz na banali, a taišni breineigi saguojs!
Leave a Comment


text:
Ari itymā godā “Latgolys Studentu centrs” jaunūs studentus i tūs, kas reidzinīki jau kaidu laiceņu, aicynoj īpazeit tyvuok Reigu i piļsātys latgaliskuos vītys. Vysi meili aicynuoti iz fotoorientiešonūs „Vokora styga” 14. oktobrī. Sasatikšona 17:00 pi Breiveibys pīminekļa. Myusus atpazeisi piec čivynuošonys latgaliski i balonim! Vālams da 13. oktobra 24:00 iz e-postu lgsc@lgsc.lv dasaceit komandu 2-4 cylvāku sastuovā. Ka nav komandys bīdru, ni bāda – atej vīns i “draudzeņu” atrassim iz vītys. Leidza naaizmiersti fotoaparatu, var iztikt ar telefonā asūšū! Vaicuojumu gadīnī zvoni ci roksti Vinetai (vineta@lgsc.lv, 26149207).
Mudruokūs i atjauteiguokūs dalinīkus gaida puorsteiguma bolvys! Piec pasuokuma kūpeiga paļustiešona pi sylta čaja kruškys.
“Vokora styga” teik reikuota ar Vaļsts kulturkapitala fonda atbaļseituo projekta “Atbalsts biedrībai “Latgolys Studentu centrs” latgaliešu kultūras popularizēšanai 2015. gadā” podturiešonu.


text:
Auguoji
Auguoji (latiņu: Plantae, anglīšu: plants, krīvu: pacTeHия, latvīšu: augi) — vysuleluokuo Zemis dzeivūs organizmu grupa, kuri autotrofai barojās, izlītuodami Saulis energeju (fotosiņteze), kuru šyunys tur bīzeigu apvolku (parostai nu škīzninis) i kuri natur vareibys dreiži puorīt iz cytu vītu.
Cieškuok pazeistamī auguoji: kūki, pučis, kryumi, zuole, staipekni, papards, syunys i tt.
Pasaulī vys vēļ navā zynoms precizs auguoju škiru skaits, izškireigi tāmātuoji runoj ap daudzumu nu 287 000 da 422 000.