text:
Latgalīšu literaturys raidīroksts “Puslopys” ir myusdīnu latgalīšu literaturys puslopu puorškūrsteišona – apsarunuošona ar autorim par raksteišonu, volūdu, kasdīnu i dzeivi kai taidu. “Puslopys” aicynoj īsaklauseit ari latgaliski pīraksteitūs dorbūs voi tūs fragmentūs pošu autoru skaitejumūs, taipat kotrā sasatikšonys reizē tūp vīna jaunys dzīsmis skice ar satyktuo autora tekstu.
Itūreiz raidīrokstā „Puslopys” Laura Melne.
Laura Melne īt nu Rēzeknis nūvoda Rogovkys pusis. Laura ir viesturneica i kaisleiga teatra baudeituoja. Ari sovu magistra dorbu Latvejis Universitatē veļtejuse Latgolys teatra darbeibai 1921.–1940. godūs. Taipat Laura ir aktiva tvītuotuoja socialajā teiklā twitter.com, i, kai poša soka, nu cytu tvītuotuoju īsavuicejuse ari daudzi kū nu latgalīšu rokstu volūdys. Rakstejuse škārsteikla portalim lakuga.lv, lvportals.lv, juos stuostus par viesturis i literaturu var dzierdēt ari LR1 raidejumā „Kolnasāta”. Mekliejumi literaturā Laurai jau bejuši nu školys vacuma. Juos pyrmais publicātais stuosts „Juoneits i baba” pīraksteits 15 godu vacumā i īkļauts kruojumā „Puosokys par krīzi”. Vysā naseņ Laura suokuse raksteit ari dzeju, kas pylna ar myusu laika, simbolisma i sovys pīredzis latgaliskajā kulturtelpā, par pīmāru, juos dzejūļs par slīkom. „Itys dzejūļs eistineibā roduos piec koč kaida nailga laika, atsaverūt iz realu dzeivis situaceju, kurā es beju īsaisteita. Beja mieginuojumi meklēt makškeriešonai slīkys i secynuojums, ka tī, kur mes juos meklējom, jūs cīši moz ir palics. I tad vīnkuorši, staigojūt uorā ar suni, maņ koč kai itei dūma atguoja atpakaļ. I tys beja tys laiks,
kod ap Brekti beja vysys tuos diskusejis, i plus es vīnkuorši īsadūmuoju par tū, cik dažaidi mes varim latgaliski interpretēt slīkys,”
sova dzejūļa tapšonu komentej Laura. Runojūt par idejom iz prīšku, jei nasliep – sapyns ir izdūt gruomotu bārnim latgaliski.
Ar latgalīšu literaturys autorim sasarunoj muzikis, viesturnīks Arņs Slobožanins i projektu vadeituoja, latgalīšu volūdys popularizātuoja Edeite Husare.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


c: text/html

text:
Nūtyka 20. atkluotuo vaļsts olimpiade latgalīšu rokstu volūdā
Šūgod 20. atkluotuo vaļsts olimpiade latgalīšu rokstu volūdā nūtyka tīšsaistē, partū aizdavumu beja mozuok — vysa tik treis kuortys i maksimalais dabojamūs punktu skaits — 60.
1. kuortā jaunīši ruodeja latgalīšu raksteibys pamatu zynuošonu, reizē aktualizejūt Latgolys kulturys dzeivis nūtykumus 2020. godā. Vajadzēja puorceļt latgaliski O. Kūkuoja dzejūļu kruojumu nūsaukumus, saraksteit tyvuokūs radinīkus, īvārojamuokūs Latgolys dobys objektu nūsaukumus i tml. Vuorda upe lūceišona izaruodeja saregžeita, mulsynuojs i vaicuojums par vītu vuordim. Volūdys aizdavumus i šūgod beja sagatavejuse LU profesore Lidija Leikuma.
2. kuortā školāni piļdeja aizdavumus par V. Kairiša filmu „Piļsāta pi upis“, kurūs kai kasgods beja sagatavejuse RTA profesore Ilga Šuplinska, šūbreid Latvejis Izgleiteibys i zynuotnis ministre. Olimpiadis nūtikšonu analizē I. Šuplinska izsaceja gondarejumu, ka filmys golvonuos idejis ir saprostys, koč viesturis fakti školānim zynomi navīnaidā mārā. Datryucs filmā lītuotūs muokslinīciskūs pajiemīņu dziļuokys izpratnis i detalizacejis viertiejuma nūtykumu seceibā.
3. kuorta otkon beja tradicionala, beja juopylda tests par kulturys dzeivi Latgolā 2020. goda gaitā i jaunuokajim izdavumim literaturā, muzykā. Ospruoteigus vaicuojumus otkon beja sagatavejuse rakstneica i žurnaliste Sandra Ūdre. Izaruodeja, ka “Boņuka 2020” laureatu Voldemaru Vogulu školāni lobuok pazeist kai keramiku, a na dzejnīku. Ari na vysi jaunuokī izdavumi par Latgolu bejuši rūkuos turāti, koč tys ir tikai lykumsakareigi.
Olimpiadis nūtykumu gaitys viertiejumā izskanēja vīna vīneiga vīnuota gribiešona — iz cytagods sasatikt kluotīnē! Lai īsadūd!
Rezultati:
1. vīta – Nautrānu v-škola: Laima Grišule, Viktorija Krišāne, Anna Kristijana Logina, Saiva
Karmena Magiča un Viktorija Lukšane, šk. Veronika Dundure
2. vīta – Rēzeknis Vaļsts 1. gimnazeja: Samanta Kristiāna Augustova, Elīna Batare, Ralfs
Bilinskis, Ramona Daukste-Saleniece, Ilva Lontone, šk. Irēna Prikule
3. vīta – Ludzys piļsātys gimnazeja: Marika Audijāne, Sanda Augustova, Amanda Daukste,
Jana Matvejeva, Maija Rancāne, šk. Laila Budreviča

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Kai nūsaukt i pīraksteit svātkus latgaliski?
Roksta autors: portals lakuga.lv
Nasenejūs Juoņūs publiskajā telpā redzējom daudz klaidainu apsveikumu tekstu latgaliski ar napareizu Zuoļu vokora apzeimiejumu “Leigū svātki”. Par oplomuo “Līgo” palaisšonu tautā sovulaik puordzeivuoja jau Emilis Melngailis. Tok latgalīšu tautysdzīsmem vaira soveigs refrens “rūtoj”, na “leigoj”, kur vēļ “Leigū svātki”. Pareizuokai raksteišonai pīduovojam vysam godam svātku i atzeimejamūs dīnu sarokstu, kai ari nu portala orūdu (pi svātku nūsaukuma zam vuorda ITE) apkūpuotu informaceju par svātku izceļsmi, tradicejom, nūzeimeibu Latgolys kulturā i cytom ar itū datumu saisteitom lītom.
Vaļsts svātki, atzeimejamuos i atceris dīnys
20. janvars – 1991. goda barikažu aizstuovu atceris dīna
26. janvars – Latvejis Republikys storptautyskuos (de jure) atzeišonys dīna
27. apreļs – Latgolys kongresa dīna ITE
27. janvars – Storptautyskuo holokausta uperu pīminis dīna
25. marts – Komunistiskuo genocida uperu pīminis dīna
1. majs – Latvejis Republikys Satversmis sapuļcis sasaukšonys dīna
4. majs – Latvejis Republikys Naatkareibys atjaunuošonys dīna
8. majs – Nacisma sagruovis dīna i Ūtruo pasauļa kara uperu pīminis dīna
9. majs – Eiropys dīna
14. juņs – Komunistiskuo genocida uperu pīminis dīna
17. juņs – Latvejis Republikys okupacejis dīna
22. juņs – Varūņu pīminis dīna (Ciesu kaujis atceris dīna)
4. juļs – Ebreju tautys genocida uperu pīminis dīna
11. augusts – Latvejis breiveibys ceinātuoju pīminis dīna
21. augusts – Konstitucionaluo lykuma “Par Latvejis Republikys vaļstiskū statusu” pījimšonys dīna
23. augusts – Stalinisma i nacisma uperu atceris dīna
22. septembris – Baltu vīneibys dīna
11. novembris – Luočplieša dīna
18. novembris – Latvejis Republikys proklamiešonys dīna ITE
5. decembris – Pret latvīšu tautu vārstuo totalitaruo komunistiskuo režima genocida uperu pīminis dīna
Vairuok saimē atzeimojamys dīnys
8. marts – Storptautyskuo sīvīšu dīna
Maja ūtruo svātdīne – Muotis dīna
15. majs – Storptautyskuo saimis dīna
1. juņs – Storptautyskuo bārnu aizsardzeibys dīna
Septembra ūtruo svātdīne – Tāva dīna
1. oktobris – Storptautyskuo senioru dīna
Popularuokī profesionalī svātki
24. janvars – Storptautyskuo izgleiteibys dīna
11. februars – Storptautyskuo dīna sīvītem i meitinem zynuotnē ITE
21. februars – Storptautyskuo dzymtuos volūdys dīna ITE
22. marts – Pasauļa iudiņa dīna ITE
27. marts – Storptautyskuo teatra dīna
1. majs – Dorba svātki
17. majs – Guņsdziesieju i gluobieju dīna
18. majs – Storptautyskuo muzeju dīna
Juņa trešuo svātdīne – Medicinys darbinīku dīna
1. septembris – Zineibu dīna
Oktobra pyrmuo svātdīne – Školuotuoju dīna
7. novembris – Rūbežsorgu dīna
5. decembris – Policejis darbinīku dīna
Godskuortu īražys i kristeigī svātki
1. janvars – Jaunais gods, Jaunsgods ITE
6. janvars – Treju Kieneņu dīna
2. februars – Sveču dīna, Svacaine ITE
5. februars – Agatys dīna
Aizgavieņs ITE
Palnu dīna ITE
19. marts – Jezupa dīna ITE
25. marts – Pavasara Muorys dīna, Kunga pasludynuošonys dīna
Pyupūlu svātdīne, Pyupūļneica, Vierbineica
Zaļuo Catūrtdīne
Leluo Pīktdīne
Leluo Sastdīne
Leldīne (Pyrmuo, Ūtruo, Trešuo), Lendīne ITE
23. apreļs – Jura dīna, Jurgine ITE
Vosoryssvātki ITE
13. juņs – Ontona dīna (piec Bazneicys kalendara) ITE
23. juņs – Zuoļu dīna, Zuoļu vokors, Vosorys saulgrīži, Juoni ITE i ITE
24. juņs – Juoņa dīna ITE
29. juņs – Pītera i Puovula dīna, Petrine ITE
10. juļs – Septeņu bruoļu dīna ITE
20. juļs – Eliaša dīna ITE
26. juļs – Anis/Annys dīna ITE
10. augusts – Guņs dīna ITE
15. augusts – Vysusvātuokuos Jaunovys Marijis Dabasūs uzjimšonys svātki (Aglyunys Muorys dīna) ITE
8. septembris – Vysusvātuokuos Jaunovys Marijis dzimšonys dīna
29. septembris – Mikeļa dīna ITE
1. novembris – Vysu Svātūs dīna
2. novembris – Dvieseļu dīna ITE
10. novembris – Muorteņa dīna (vacajūs kalendarūs – 11. novembrī) ITE
25. novembris – Katris dīna ITE
30. novembris – Andryva dīna
24. decembris – Kūču vokors, Zīmys saulgrīži (pogoniskai) ITE
25. decembris – Pyrmī Zīmyssvātki ITE
26. decembris – Ūtrī Zīmyssvātki ITE
27. decembris – Trešī Zīmyssvātki
31. decembris – Vacais gods, Vacsgods


text:
Vairuokys Latvejis piļsātys, tymā vydā ari Latgolā i Sēlejā, īsasaistejušys ceiņā par Eiropys kulturys golvyspiļsātys 2027 statusu. Kū taida statusa dabuošona varātu nūzeimuot Daugovpilij i Jākubpilij, kas obejis ir padavušys sovu pīsacejumu konkursā iz vierteigū statusu.
Par tū, kaidi ir golvonī “kozuri” voi argumenti, kurūs sovūs pīsacejumūs izmontoj kotra nu piļsātu, kaids nu statusa byutu reals lobums piļsātai, regionam, dzeivuotuojim, infrastrukturai i turistu pīsaistei, raidejumā atkluoj Eiropys kulturys golvyspiļsātys 2027 konkursa pīsacejuma izstruodis dorba grupys vadeituoja Līva Rūliete Jākubpilī, taidys pošys grupys koordinatore Daugovpilī Diāna Soldāne i režisore i dramaturge Krista Burāne.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Poļarrots
Poļarrots irā paraleļs sevkurā nu planetys pusrutuļu, aiz kuruo iz geografisku poļa pusi irā taida teritoreja, kur koč div reizis par godu nanūteik dīnnakts gaišuo i tymsuo laika meitovys. Apgabaļūs aiz poļarrota saule koč vinu reizi zīm naizlāc (t. i., nasabeidz poļaruo nakts) i koč vinu reizi vosor nanūsalaiž (t. i., nasabeidz poļaruo dīna). Kū tyvuok da poļam, tū poļaruo nakts i poļaruo dīna garuoka.
Planeta var turēt div poļarrotus. Jūs vīta pīdar nu planetys grīsšonuos ass styurīņa leluma pret ekliptiku.
Zemis poļarroti[pataiseit | labot pirmkodu]
Zemis poļarrotu geografiskuos koordinatys (plotums):
- Pūstumu poļarrots 66° 33′ 38" pūstumu plotuma
Pūstumu poļarrots īt caur Krīveju, Aļasku (ASV), Kanadu, Grenlaņdeju (Daneja , Suomeju, Norvegeju, Zvīdreju, i cīši mozu jiursolu pa pūstumu pusei nu Islaņdejis.
- Dīnavydu poļarrots 66° 33′ 38" dīnavydu plotuma
Dīnavydu poļarrots īt caur Antarktidu.


text:
Aicynoj pīsadaleit vokalistu konkursā „Dziedu Dievmātei”
Aglyunys bazilikys Kora škola aicynoj pīsadaleit XII jaunūs vokalistu konkursā „Dziedu Dievmātei”, kas nūtiks ituo goda 13. majā Aglyunys bazilikys Boltajā zalā.
Konkursā pīsadaleit aicynuoti bārni 3 vacuma grupuos: A grupā da 10 godu (īskaitūt), B grupā nu 11 da 13 godu (īskaitūt), C grupā nu 14 da 15 godu (īskaitūt). Dalinīkim repertuarā juoīkļaun 3 dzīsmis.
Konkursā tiks nūteikti 1.–3. vītys dabuotuoji kotrā grupā, tiks pīškierta Leluo bolva, kai ari puorsteiguma bolvys dažaiduos nominacejuos. Daleiba konkursam juopīsoka da 13. apreļa.
Vaira informacejis par konkursu, repertuaru i obligati izpyldomūs dzīšmu notys pīīmamys Aglyunys nūvoda sātys lopā.


text:
Latgalīšu organizacejis aicynoj iz sadarbeibys pīredzis stuostim
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Svātdiņ, 12. junī, 14.30 stuņdēs Lūznovys muižā (Rēzeknis nūvodā) paradzāta pīredzis stuostu nūtikšona “Kai sasadorbuot i kas juodora, kab sadarbeiba struoduotu?”, kurā aicynuotys pīsadaleit organizacejis, kas struodoj ar latgalīšu kulturvidis vaicuojumim, bet tamā ar sovim sasadorbuošonys pīredzis stuostim pasadaleis ari Kūrzemis i Sielejis organizaceju puorstuovi, viestej pasuokuma reikuotuoju, bīdreibys “LgSC” publicātuo informaceja.
Leidza ar Latgolys kongresu aktualizējīs ari vaicuojums par latgalīšu navaļstiskūs organizaceju sadarbeibu i īsaisti kongresa rezolucejis eistynuošonā, deļtuo svātdiņ, 12. junī, organizacejis, kuruos struodoj ar latgalīšu kulturvidis vaicuojumim, aicynuotys iz pīredzis stuostim “Kai sasadorbuot i kas juodora, kab sadarbeiba struoduotu?”. Tymūs byus vareiba nūsaklauseit diveju navaļstiskūs organizaceju ekspertu pīredzi par dorbu navaļstiskajā sektorā i organizaceju pīredzi i veidim sadarbeibys veiduošonai. Ar sovim stuostim, pīredzi i padūmim pasadaleis Vilis Brūveris nu bīdreibys “NEXT” (Aizpute), kurī eistynoj vierīneigū īdvesmis stuostu sereju tuesi.lv, kai ari veidoj video projektu “Vieta-Latvija”. Vilis ir ari pīredziejs pasuokumu vadeituojs, organizaceju mentors i daudzu ar navaļstikūs organizaceju izaugsmi saisteitu nūtikšonu iniciators. Ūtrys pīredzis stuosts byus nu Sielejis pusis – bīdreibys “Sēlijas salas” puorstuovs Juoņs Dzimtais pasadaleis ar sovu pīredzi, veidojūt niu spieceigū Sielejis organizaceju sadarbeibys teiklu i paleidzūt pi Sielejis atpazeistameibys veiduošonys.
12. junī īcarātajā nūtikšonā var pīsadaleit ari cytys organizacejis, kurom ir aktuala sadarbeibu, teiklu veiduošonys i navaļstiskuo sektora pīredzis izzynuošona, kai ari īpasazeišona ar latgalīšu kulturvidis organizacejom.
Pīredzis stuosti īcarāti kluotīnis sasatikšonys formā, bet, ka kaidam ir interese pīsadaleit, bet nav vareibys byut iz vītys Lūznovys muižā, varēs pīsaslēgt ari attuolynuoti. Kab pīsadaleitu nūtikšonā, organizaceju puorstuovi aicynuoti pīsateikt da sastdīnis, 11. juņa, pušdīnis laika, rokstūt bīdreibai “LgSC” iz lgsc@lgsc.lv.
Taipat vysi grybātuoji tamā dīnā var pīsadaleit ari cytuos nūtikšonuos – taišni pušdīnis laikā iz kūpsapuļci aicynoj Latgalīšu kulturys bīdreiba, kurys darbeibā var īsasaisteit ari jauni bīdri, bet piec pīredzis stuostu, 17.00 stuņdēs, nūtikšonys dalinīkim ir vareiba palikt ari iz literarūs sarunu Lūznovys muižā sasatikšonu ar literatu, publicistu i literaturzynuotnīku Valentinu Lukaševiču.
Pīredzis stuostu “Kai sasadorbuot i kas juodora, kab sadarbeiba struoduotu?” nūtikšonu pabolsta Sabīdreibys integracejis fonds nu Kulturys ministrejis daškiertūs Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu bīdreibys “LgSC” projektā “Latgaliskuos kulturvidis organizaceju sadarbeibys i sabīdreibys zynuošonu styprynuošona”.


text:
Breivdīnu izklaidis Latgolā – Vestarda Šimkus koncerts, stuostnīku festivals i muokslys pikniks
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Nedeļgols sūlās byut korsts na tikai gaisa temperaturys ziņā, bet ari izklaižu ziņā, varēs baudeit gon pasauļslavenuo pianista Vestarda Šimkus koncertu, gon īsaklauseit bitinīka omota stuostūs, gon “īsakūst” gabaleņā muokslys.
Vysys nedelis garumā leivuonīši sviņ piļsātys svātkus, šudiņ, 20. julī, svātku ītvorūs pl. 17.40 Leivuona Kulturys centrā nūtiks pasauļslavenuo pianista Vestarda Šimkus koncerts. Īeja bez moksys. Sovukuort nu pl. 20.00 leidz reitam nūtiks festivals “Kulakova nakts” pīsadolūt grupom “Pērkons”, “Menuets”, “Rīgas modes”, “Jauda”, “Dabasu Durovys”, “Laimas Muzykanti” i cytim muokslinīkim. Vaira informacejis par itom i cytom Leivuona piļsātys svātku nūtikšonom livani.lv.
20. i 21. julī Dagdys pusē var īsaklauseit bitinīku stuostūs, tī nūteik trešais Latgolys stuostnīku festivals, kas itūgod veļteits bitinīka omotam. 20. julī pl.16.30 Kroma kolnā tiks stuosteits par bitinīka omotu senatnī i pi guņskura tiks rytynuoti Latvejis nūvodu stuosti. Pyrmuo festivala dīna nūsaslēgs ar pasuokumu „Vokorā, kod bitis guļ…” – vakariešonu, anekdotu i jautrūs stuostu vokoru muzejā “Andrupenes lauku seta”. 21. julī pl. 19.00 festivala nūslāgumā Jaundomis muižys svātku lelajā sareikuojumā “Biteit’ motūs” pīsadaleis gon pošmuoju, gon gostu kolektivi i stuostnīki. Daleiba publiskajūs festivala pasuokumūs ir bezmoksys. Vaira informacejis facebook.com.
Sajust Latgolys garšu varēs 21. julī Kruoslovā piļsātys svātku laikā Storptautiskajā kulinaruo montuojuma festivalā nu pl. 14.00 leidz 17.00. Byus gon degustacejis, gon tierdzeņš. Latvejis Televizejis kulinaruo šova “Īstās latvju saimnieces” meistarklases, izjuodis ar zyrgu sātu “Klajumi” i radūšuos darbneicys bārnim. Vaira informacejis kraslava.lv.
Vargaņu muzykys cīneituojus 21. i 22. julī aicynoj Latgolys vargaņu dīnys. Sastdīnis vokorā pl. 18.00 Nautrānu Rūmys katuoļu bazneicā Rogovkā nūtiks vargaņmuzykys koncerts “Melodiju varavīksne”. Pīsadola Edīte Alpe (Deksne) (varganis), Guntars Ruņgis (boalss), Jāzeps Jermolovs (skripka). 22. julī vargaņu muzyku pl. 18.00 varēs baudeit Preiļu Jaunovys Marejis dabasūs uzjimšonys Rūmys katuoļu bazneicā koncertā “Ir mīļa Māras zeme”. Pīsadola Baiba Betlere (varganis), Vizma Zvaigzne (mecosoprans). Vaira informacejis facebook.com.
Iz muokslu, muzykys i garšu festivalu Muokslys pikniks 22. julī aicynoj Lūznovys muiža, tymā ari latgaliskys nūskanis. Varēs dzierdēt grupys “Bez PVN”, “Žvūrgzdyni”, “Pērkons” i c. Byus muokslys pleners ar Latgolys muokslinīču apvīneibu “V.I.V.A.” i cytim muokslinīkim. Pasuokuma laikā izjims eipaši Lūznovys muižai izcaltū keramikys apdadzynuošonys cepli. Vasala pasuokuma sadaļa byus veļteita jaunuokajai latgalīšu literaturai – byus tikšonuos i sarunys ar gruomotu “Pistacejis”, “Mozais Priņcs”, “Zalta puče” i “Meikuleņš īpazeist omotus” autorim. Festivals nūtiks nu pl. 13.00 leidz 22.00, vaira informacejis luznavasmuiza.lv.


text:
Akceja “Gostūs Latgolā”
31. julī Daugovpilī “Šmakovkys muzejs” reikuos akceju “Gostūs Latgolā”. Akceja veļteita Latgolys vīsmīleibai i “Šmakovkys muzeja” 5 godu jubilejai.
Vysys dīnys garumā – nu 12.00 da 22.00 stuņžu – Vīneibys laukumā byus vairuokys aktivitatis – “Šmakovkys muzeja” prezentaeja, Latgolys muojražuotuoju tierdzeņš, kulinaruos meistarklasis nu Daugovpiļs nacionalajom bīdreibom.
Taipoš byus vareiba pīsadalēt orientēšonuos spēlī “HI!STORY:LATGOLA”, kurys laikā varēs izzynuot vaira par cylvākim, kas dzymuši Latgolā, izzynuot Latgolys tradicejis, kulinarū i kulturys montuojumu.
Akcejis ītvorūs Vīneibys laukumā byus ari Antīko automobiļu kluba “AAK” braucīns – saliduojums. Vaira par braucīnu ITE.


text:
Kai turpynuot paleidzēt Ukrainai
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Paguojuši jau vaira nakai treis mieneši nu dīnys, kod Krīveja ībruka Ukrainā. Ka suokumā vysi šausmuos i šokā sekuoja leidza vysom kara nūtikšonom, tod niu interese par tū palykuse daudz mozuoka. Tikai napīrast pi kara – tai februara beiguos pi seve saceja daudzi. Lai cik brīsmeigi naskaneitu, tok šudiņ daudzi pi tuo eistyn ir pīroduši. Tok kars nav beidzīs, i mums juoturpynoj paleidzēt Ukrainai. Ir daudz vysaiduoku veidu, kai tū dareit.
Instagram kontā @bella_mariolla apkūpuoti veidi, kai turpynuot atbaļsteit Ukrainu ari piec treis kara mienešu:
1. Turpynoj sekuot leidza informacejai par nūtikšonom Ukrainā, tok nanūsleiksti ziņuos i trauksmē. Sekoj ukrainim socialajūs medejūs – tim, kuri var tevi savīnuot ar Ukrainu caur sovu saturu. Sekoj ari fotografim, kas atsarūn karalaukā i caur fotoobjektivu stuosta par Ukrainys cylvākim.
2. Vuicīs vysu kū jaunu par Ukrainu: viesturi, kulturu, tradicejis, volūdu, iedīni, apgierbu, sportu, dobu, piļsātom. Atrūņ tū, kas tevi vysvaira interesej, i īsavuici kū jaunu par tū!
3. Kotru mienesi zīdoj ukraiņu atbolstam! Nav svareigs zīduojuma apmārs, bet tuo regularitate. Izdūmoj, kam tu gribi paleidzēt: armejai, uorstim, bieglim, bārnim, vacim cylvākim, dzeivinīkim i regulari tūs atbolsti!
4. Īvīs koč kū ukrainisku sovā dzeivē! Par pīmāru, taisi ukraiņu iedīņus, skaiti ukraiņu autoru gruomotys, klausīs ukraiņu muzyku, pierc Ukrainā ražuotys precis, audzej saulispučis sovā duorzā!
5. Turpynoj raksteit varys puorstuovim par Ukrainu! Tys nūdrūsynuos, ka vaļdeiba turpynuos paleidzēt Ukrainai, pīguoduos municeju i atbaļsteis Ukrainu politiskajā i diplomatiskajā vidē.
6. Runoj par Ukrainu ar sovim draugim, radinīkim, sābrim i kolegim. Tam obligati nav juobyut par karu: Ukraina ir kas vairuok par tū. Izavielej tematu, kas tev pateik, i veidoj sarunu par Ukrainu!
7. Izruodi sovu atbolstu, izlepejūt uzleimi Ukrainys kruosuos iz sovys mašynys, izlīc Ukrainys karūgu pi sovys sātys voi iz sova balkona, dalīc Ukrainys karūga leņtu voi nūzeimeiti pi sovu drēbu! Tu navari īsadūmuot, cik nūzeimeigi ukrainim ir redzēt ituos atbolsta zeimis i kū tys jim nūzeimoj.
8. Paleidzi ukraiņu bieglim sovā apleicīnē i palīc par jūs draugu: paruodi jim apleicīni i dūd īsacejumus, īlyudz jūs gostūs pi seve i sovys saimis, īpazeistynoj jūs ar cytim ļaudim, paleidzi jim atrast dorbu, nasabeist runuot, ka redzi, ka jūs tīseibys ir apdraudātys.
9. Paleidzi uzvarēt informacejis karu, puorpublicejūt informaceju par Ukrainu nu drūsu olūtu, komentej rokstus par Ukrainu, vīnkuorši mīdz “pateik” voi sagloboj itūs īrokstus, kab socialūs medeju algoritmi tūs ruodeitu piec vareibys vaira cylvākim.
Vysdrūsuokais veids, kai zīduot Ukrainai, vys vēļ ir portalā ziedot.lv. Ukrainys cylvākim var zīduot ITE, taipat ITE var atbaļsteit ari “Twitter konvoju Ukrainai”, kas Ukrainys aizstuovim zīdoj mašynys. Portalā daīmamys ari vairuokys cytys iniciativys, kas paradzātys kaidam konkretam mierķam, kas saisteits ar Ukrainu i tuos ļaudim. Par cytim paleidzeibys veidim vaira izzynuot var ari bīdreibys “Tavi draugi” sātyslopā palidzibaukrainai.lv


text:
Vyss aktualuokais teik izstuosteits, nūfotogafiets i paruodeits myusu FB kontā
Daugovpiļs nūvoda Leiksnā 2018.gods 14. i 15. julī jau septeitū reizi nūtiks leluokais jaunuos latgalīšu muzykys festivals „Muzykys Skrytuļs‟, aicynojūt muzykantus, kuri vysaidūs žanrūs roda dzīsmes latgaliski.
Festivala sastdinis koncertūs uzastuos latgalīšu jaunuos grupys i byus vareiba baudeit jau atpazeistamu grupu muziciešonu. Svātdin Leiksnys Vyssvātuos Jezus Sirds Ruomys katuoļu bazneicā nūtiks gareiguos muzykys koncerts.
Jaunuos latgalīšu muzykys festivals „Muzykys Skrytuļs‟ pyrmū reizi tyka reikuots 2005.godā ar mierki popularizēt latgaliskū identitati i sekmēt jaunu dzīsmu radeišonu latgaliski. Festivals visim apmaklātuojim ir bez moksys. Festivalu tradicionali reikoj Daugovpiļs nūvoda Kulturys puorvaļde, Leiksnys pogosta puorvaļde i festivala iniciatoru grupa.
Kontaktinformācija:
Festivāla koordinatores:
Sanita Pinupe, mob. +371 26058951, e-pasts: sanita.pinupe@gmail.com
Gunta Mežule un Anna Briška, mob. + 371 26439059, e-pasts: skrytuls@gmail.com
Sabiedriskās attiecības:
Juris Viļums, mob. + 371 26393531, e-pasts: jureits@jureits.lv


text:
Jaunīšu bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” reikoj video konkursu „Latgaliskais tevī i pasaulī”, kura mierkis ir aicynuot ikvīnu jaunīti latgaliskuos vierteibys saskateit sovā ikdīnā i pasavērt iz tom nu natradicionala i naīrosta skotu punkta, lauzt leidzšinejūs stereotipus par Latgolu, lagalīšim i latgaliskū. Īmyužynuot ituos vierteibys i kulturzeimis video i paruodeit puorejai Latvejai i pasauļam.
Konkursa dorbus var īsnīgt leidz 15. martam, uzvarātuoju gaida vierteiga bolva – duovonu karte 200 Ls vierteibā. Konkursa nūlykumu var apsavērt ite.


text:
Rubyns
Rubyns (latiņu: Tetrao tetrix) irā vystiņu (Tetraonidae) ailis putyns, kurs pa lelumam dzeivoj Europys i Azejis skujukūku mežu jūstā. Latgolā paplateits gon cieški, tok jū skaits mazynojās.
Izavierīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
Rubyns samārā ar cytim putynim irā lels i masivs, lelu gnēzi. Tāvaini leluoki kai muotainis, garums dasnēdz 49—58 cm, spuornu paplēsums da 80cm, svors da 1,4 kg. Muotaiņu garums da 45 cm, svors da 1 kg. Taipoš cīši izškireigi obeju kuortu kruosuojums. Tāvainim spolvuojums malns ar metalisku speidīni, tik puor spuornu bolta jūsta. Seviški izaškir sorkonī uzači. Tāvaiņu astei izcylys suonu spolvys. Rubynu muotainis na tik spūdrys — spolvuojuma kruosuojums ryusaini palāks, vīngabaleigai raibs. Gryuts izaškirt nu medņu muotainem, kurys irā leluokys pa augstumam. Jaunī rubyni taipoš leidzeigi muotainem.
Paplateiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Dzeivoj vysūs Eurazejis pūstumūs i Centralajuo Europā, Krīvejā da Tuoleimim Reitim. Paplateibys areala vokoru rūbežs irā Vokoru Europa (Lelbrytaneja, Beļgeja, Alpu kolni), tok Europys rubynu populaceja irā fragmentara, partū ka labvieleigi biotopi lelā mārā irā nycynuoti i cylvāku darbeibys puormeiti.
Latgolā[pataiseit | labot pirmkodu]
Rubyns paplateits vysā Latgolā, pīdareigūs biotopūs gona parosts dzeivuotuojs. Pādejū treisdesmit godūs[1] sasamazynoj jū skaits. Seviški zeimeigys rubynu dzeivuošonys vītys irā Teiču pūrā (Vokoru Latgolā) i Vacumu mežūs (Pūstumu Latgolā). Rubyni Latgolā pīdar nominalajai zamškirai T. t. tetrix. Škira īraksteita Baltejis jiurys regiona Sorkonajuo gruomotā i Latvejis Sorkonuos gruomotys 3. kategorejā.


text:
Viesteitivi
Viesteitivi (anglīšu: mass media; krīvu: CMИ, cpeдcTBa MaccoBoй иHфopMaции; latvīšu: plašsaziņa; plašsaziņas līdzekļi) — leidziekli, kuri vareigi dūt informaceju seviški plotam ļaužu rotam, gona lelai ļaudeibys daļai.
Šauruokajā i tradiceigajā zeimeibā par viesteitivim īskaita presi, radeju i televizeju. Myuslaikūs pi viesteitivu šauruokuos zeimeibys var dalikt vēļ iņterneta ziņu portalus, elektroniskūs laidīņus.
Plotuokajā zeimeibā viesteitivu sapratīņs apjam sevkotru zynuošonuos kanalu, kura izlaižamū informaceju gatavej samārā napalela dareituoju grupa i daboj (puorskaita, izdzierst, īsaver) nasaleidzynojamai daudzuok ļaužu. Ite pīdar skonu īroksti, filmys, gruomotys, vyss iņternets i ct.


text:
Cylvāks, kas daga iz tautys i Bazneicys oltora
Par Nikodemu Rancānu raksteit ir sarežgeiti deļtam, ka juo dzeive beja cīši nūtykumim boguota i pakuortuota gon Dīvam, gon tymā pošā laikā ari juo tautīšim – latgalīšim. N. Rancāna darbeibys jūmys beja dažaidys i tymā pošā laikā sovā storpā saisteitys. Jis dorbuojuos kai tautys audzynuotuojs, školu i bīdreibu dybynuotuojs, literats i izdeviejs, i golu golā jis beja saisteits ari ar politiskū dzeivi i deļtuo (i na veļti) N. Rancāns teik saukts par latgalīšu inteligencis tāvu, Latgolys školu tāvu, tautys duorznīku, jaunuotnis draugu.
Nikodems pīdzyma 1870. goda 15. septembrī tagadejuo Rēzeknis nūvoda Nautrānu pogostā (Zaļmuižā) zemnīku (muižys rentnīka) saimē. Agri zaudiejs tāvu, deļtam audzs muotis saimē – Pīters Miglinīks bejs N. Rancāna krystāvs. Vuicejīs pogosta draudzis školā, vāluok ari Ludzys piļsātys školā i Pliskovys realškolā, kuru absolvēja 1889. godā. Piec sekmem Rancāns asūt bejs gondreiž voi teicamnīks, i, uzjiems sevī puorlīceibu par sovim spākim, jis brauce iz Pīterburgu vuiceitīs tuoļuok karaškolā, kurā izapeļnejs vadeibys uzmaneibu i deļtuo jam tics tys gūds braukt iz Franceju, lai papyldynuotu sovu izgleiteibu. Acimradzūt juo dzeivē lyuzums nūtics Parīzis apmekliejuma laikā, i, kai uzsver V. Seile, radzādams Parīzis grezneibu, N. Rancāns pīminiejs par sovim tautīšim „mozajuos, nateirajuos byudeņuos”. I rezultatā gareidznīka ceļa suokums meklejams N. Rancāna gribiešonā byut tyvuokam sovim tautīšim. 1896. godā jis pabeidze gareigū seminaru i tyka īsvieteits par bazneickungu. Pyrmuo dorba vīta Nikodemam beja Kruoslovā, piec puora godim jis suocs struoduot ari Pīterburgā, kur bejuse latgalīšu „koloneja”. M. Bukšs atzeimoj, ka vīneigais laiks, kod Rancāns i Trasuns sasadorbojuši, bejs nu 1899. leidz 1902. godam, kod Sv. Stanislava bazneicā bejuši vikari. Itymā laikā Rancāns vuicejuos kai eksterns ari Katuoļu Gareigajā akademejā, kuru absolvēja 1903. godā ar magistra grādu teologejā. Rancāns beja daudzpuseigi izgleitots, prota vairuokys Eiropys volūdys, labi pazyna dzeivi i redzēja cauri cylvākim, ar kurim satics labi: bejs laipns, izpaleidzeigs, atsauceigs, prota cytus aizraut i daudzi jūkuojs. Acīmradzūt taišni itaidys eipašeibys cylvākus pi juo saisteja gon Pīterburgys (jis beja vīns nu tim, kas veicynuoja latgalīšu saīšonys, i vāluok nu tuo izauga ideja par vajadzeibu ryupētīs par bruoļu i muosu latgalīšu izgleiteibu i meklēt cytys īspiejis ceļt dzeivis leimini), gon Rēzeknis laikā.
Rakstnīceibai N. Rancāns suoce pīsavērst nu 1906. goda 15. febraļa, kod suoce izīt poša redigātuo i izdūtuo gazeta „Sākla”. Lai gon jei pastuovēja tikai leidz tuo poša goda 28. apreļam, tai beja miļzeiga nūzeime: tymā tyka puorrunuoti tautys lobkluojeibys vaicuojumi, skaiteituoji tyka aicynuoti dabuot izgleiteibu – eipaši, vuicūtīs taidus omotus, kas varātu nest peļņu, taipat tureiguokī tyka lyugti nabēgt nu sovys tautys, naatsasaceit nu dzimtinis, kura beja gluži kai vacuoki, kas apgierbti nabadzeigi; gazetā tyka raksteits ari par ticeibys lītom, dūti praktiski padūmi i runuots par 1905. goda revoluceju. Gazetys tematiskais spektrs raksturoj N. Rancāna rakstnīceibu vyspuoreigi – juo roksti pamatā beja dūmuoti nabadzeiguokajai latgalīšu sabīdreibys daļai, i deļtuo jis raksteja tai, lai raksteitais byutu saprūtams vīnkuoršajai tautys daļai. Bīži viņ N. Rancāns tolkā jiems ari sovu humora izjiutu, lai feletoni i roksti byutu prīceiguoki. Jis rakstejs ari „Drywai”, „Latgales zemnieka kalendāram” i „Latgolas Vordam”. Paralēli publicistikai jis rakstejs ari gruomotys: religiski morāliskuos, kai „Ticības pamati”, „Sw. Rožons i jo atlaidas” i c.; vuiceibu gruomotys – „Latvijas vēsture no 1184.g. līdz 1914.g.”, „Lementars deļ mozim bārnim” i c.; lauksaimnīciska satura gruomotys – „Augļu dorzs”, „Sakņu dorzs” i c.; kai ari dažaidys, sovam laikam aktualys gruomotys, par pīvadumu, „Dzeršona latvīšu nelaime” i c. Leidz Rancāna nuovei i eisi pēc tuos tyka izdūtys ap 20 juo gruomotu. N. Rancāns izmontuoja taidus pseidonimus kai Kristops Brems, Brīdis, Bryute, Rēzeknīts, Spunde, publicists, feletonists. Daļa pseidonimu atsatīc iz publicistiku, bet beja ari taidi, kurus jis izmontuoja sovom gruomotom, par pīvadumu, Kristops Brems beja autors gruomotai „Ceļojums pa Latgolu”.
Pīmineklis N. Rancānam Rēzeknē. Karteņa: atputasbazes.lv
Nu 1907. leidz 1918. godam N. Rancāns dzeivuoja Rēzeknē i piļdeja dekana pīnuokumus. 1907. godā jis nūdybynuoja draudzis školu pi Rēzeknis katuoļu bazneicys. Paraleli dekana omotam jis beja ari školotuojs – vuiceja ticeibys vuiceibu i latvīšu volūdu – itymā laikā nūsastyprynuoja juo devīze „Raunit, raunit!”. Taipat jis 1909. godā nūdybynuoja ari Latgolys zemkūpeibys bīdreibu i divgadeigū zemkūpeibys školu Greiškānūs. Bīdreiba pīduovuoja kursus i prīšklasejumus zemnīkim, kai ari izplateja latgalīšu literaturu i aicynuoja cylvākus nu sādžom puorīt iz vīnsātom. 1911. g. draudeigā stuovuklī tyka Rēzeknis tierdznīceibys škola, N. Rancāns devēs iz Pīterburgu, kur jam īsadeve dabuot tierdznīceibys izgleiteibys bīdreibys nūdybynuošonu, kas paleidzātu školai giut panuokumus. Tai pat jis paleidziejs pi pyrmuo Rēzeknis latvīšu kora organiziešonys i 1907. g. Zīmyssvātkūs organizēt latvīšu teatra izruodi. Ari 1910. g. lauksaimnīceibys izstuode beja juo „aukliejums”.
Pyrmuo pasauļa kara laikā jis aktivi paleidzēja pi Latgalīšu paleidzeibys bīdreibys kara upurim nūdaļom, beja Rēzeknis centra vadeituojs, materialu leidzekļu maklātuojs.
Lelinīkim īeimūt Latgolā, Nikodems kai Latgolys Zemis padūmis lūceklis beja spīsts puorsaceļt iz Reigu, kur jis dzeivuoja M. Palisādys ūļneicā. Vāluok – jau piec Latgolys atbreivuošonys – jis pamete Reigu i nūbrauce iz Preilim, kur piļdeja dekana pīnuokumys. Piec tam jis beja ari Aglyunys katuoļu gareiguo seminara i Aglyunys veirīšu gimnazejis vadeituojs, kai ari jis dybynuoja Jaunaglyunys sīvīšu gimnazeju. 1928. g. N. Rancāns tyka otkon puorcalts iz Rēzekni, kur jis beja Školuotuoju instituta vadeituojs. 1932. g. martā jis atsavēre iz sovys sabīdriskuos darbeibys 35 godim – juo nūpalni tyka cyldynuoti Rēzeknis tautys pilī. Piec goda juo myužs nūsaslēdze Rēzeknē 21. julī. Juo bieru dīnā bazneickungs P. Strods saceja: „Vairuok nakai 30 godu N. Rancāns daga iz Bazneicys i tautys oltora, i iz tautys oltora tūmār spūžuok nakai iz Bazneicys.”
1925. g. apbolvuots ar Treju Zvaigžņu ordini, bet 1933. g. par zynuošonom i ceņsšonūs pāvesta kūrija jam deve monsinjora titulu.
Roksta autore: Ligija Purinaša


text:
Latgolys lauki ir muna meiluokuo vīta iz pasauļa. Saruna ar Aurēliju Rancāni
Intervejis autore: Laura Melne, portals lakuga.lv
Grupai “Tautumeitas” itei ir nūtikšonom boguota vosora. Pīsadaleišona vairuokūs storptautyskūs pasuokumūs, koncertiešona kūpā ar grupu “Prāta Vētra”, kai ari augusta beiguos Skultis ūstā gaidomais pošu lelkoncerts “Skrejceļš”. Vīna nu “Tautumeitu” – Aurēlija Rancāne – tam vysam pa vydu vēļ paspiejuse absolvēt Latvejis Muokslys akademeju, kur ar myusdīneigu skotu pasavāruse iz maskuošonuos ritualu, kai ari aktivi īsaisteit folklorys kūpys “Grodi” darbeibā. Par tū vysu ari myusu saruna.
Pyrma puors nedeļu redzieju Instagram tovu biļdi ar nūkoltušu augu i komentaru, ka tys atbylst itai vosorai. Saprūtu, ka tev tei ir aizjimta ar vysaidom nūtikšonom, pasuokumim. Drupeit paraksturoj tū – kas jau nūtics, kas vēļ paradzāts iz prīšku.
Nui, tei nūkoltušuo egleite iz muna balkona precizi raksturoj itū vosoru. (Smejās.) Saceišu gūdeigi, es nabeju gotova tik intensivai vosorai. Tys vyss uzjēme apgrīzīņus jau pavasarī, kod maņ tyvuojuos Muokslys akademejis bakalaura diploma sajimšona i beja ari cyti dorbi ar “Tautumeitom”. Tūreiz padūmuoju, ka, nu, nikas, maja beiguos aizstuoviešu diplomdorbu i paliks breivuoks. (Smejās.) Eistyn juosasmej, partū ka es vēļ da ituo naasmu pat aptvāruse, ka asmu pabeiguse akademeju. Tys beja tik vīns nu darbeņu, kas maņ itymā pūsmā ir bejs. Jau izlaiduma dīnys vokorā beju koncertā Kūknesis piļsdrupuos. Tys vyrpuļs vys vēļ nav beidzīs. Ruodīs, ka vyss vosorys skriejīņs vad iz tuos kulminacejis punktu, kas byus “Tautumeitu” lelkoncerts 26. augustā.
Jums ir dīzgon naparosta koncerta nūtikšonys vīta – Skultis ūsta. Deļkuo tai?
Es naasmu ituos idejis autore, partū saīs tik puorstuosteit, bet tys tai dabiski atguoja nu tūs meitiņu pusis, kuruom sātys ir Saulkrostu pusē. Muna muosa Asnate ari kaidu laiku struoduoja Saulkrostu dūmē, partū jei labi puorzynoj tū vidi nu īškpusis i uorspusis. Kod roduos vaicuojums, kur taiseit koncertu, Asnate dīzgon dreiži atguoja ar pīduovuojumu, ka juotaisa Saulkrostūs. Mums tei ruodejuos super ideja – tys ir dīzgon natuoli nu Reigys, bet dūd tū dobys sajiutu, kas mums ir cīši svareiga. Mes nūteikti naredziejom itū koncertu īšktelpuos. Skultis ūsta ir eipaša vīta, kur koncerti parosti nanūteik, tei ir apmaklātuojim nadaīmama. Tys tū padora tik interesantuoku.
Par jiusu jaunū albumu “Skrejceļš” var skaiteit i dzierdēt dīzgon pretruneigys atsauksmis. Ir muzykys zynuotuoji, kuri soka, ka jius esit cīši tyvu popmuzykai, cyti otkon ir puorlīcynuoti, ka jius zynit, kū dorot i esit radejušys gondreiž voi sovu stylu latvīšu muzykā. Kaidys ir jiusu pošu sajiutys par tū?
Mes pošys “Tautumeituos” vysod asam darejušys tū, ar kū asam piļneigā saskaņā. Nikod naasam raudzejušys byut koč kas, kas mes naasam. Ka mes niu skanam itai, tod taids ir myusu ituos šaļts nūskaņuojums i koč kaids kosmosa stuovūklis. Skaidrys, ka mums pateik eksperimentēt, meklēt jaunus pavedīņus. Nui, mes aizguojam taidā drūsā attuolumā nu īrostuos post-folk muzykys, tik deļtuo, ka mes cīši spieceigai sevī jiutam tū folklorys sakni. Ka mes tū najustu, mes nasajustu tik breivai pajimt folkloristiskuos vierteibys i pamatus i apdarynuot tuos taidā vīgli jautrā apdarē. Tys ir myusu ituos šaļts pīturpunkts, ar kuru mes asam piļneigā saskaņā. Tys, kai tys rezonej ar cylvākim apleik, ir interesanti ari mums pošom. Kas byus nuokušajā albumā? Tū nazyna nivīns, ari mes. Vysdreižuok, tys otkon byus koč kas piļneigi cytaižuoks.
Jius ar sovu darbeibu cylvākim ruodit, ka tautyskais var byut ari myusdīneigs. Voi par tū bīži dzieržot uzslovys, kritiku voi vyspuor sabīdreibys redzīni?
Eistineibā nimoz tik daudz naasmu dzierdiejuse kritisku attīksmi pret tū, kai mes ruodom folkloru. Varbyut vaira pat pyrmsuokumūs, kod ar “Tautumeitom” suocem dzīduot itū muzyku ar kedom kuojuos. Tod varēja dzierdēt: “Kai tod jius tai!?” Nu jau ruodīs, ka cylvāki ir saprotuši, pījāmuši “Tautumeitas”. Ceru, ka jī nu myusu pajam na tū, ka ar folkloru var dareit vysu, kū grybu, bet tū, ka tī ir koč kas, kur īsadzilinuot, pasasmeļt gudreibys, padūmus, kuri var rezonēt ar 21. godu symta cylvāku, kurs dzeivoj piļsātā storp betona myurim.
Ar “Tautumeitom” itūvosor bejot ari Japanā. Kū jius tī darejot?
Japanā mes bejom jau ūtrū reizi. Pyrmajā reizē bejom kai vīni nu gostu, kas reprezentej latvīšu kulturu, tok tūreiz myus pamaneja japaņu muzykys producenti, kuri īsainteresēja par “Tautumeitu” muzyku. Ari beletus iz myusu koncertu tūreiz izpierka div stuņžu laikā, kas paruodeja, ka vītejai publikai myusu, latvīšu, muzyka varātu byut saistūša. Koncerts ari eistyn beja breineigs, myus cīši syltai uzjēme. Tys gon beja jau dīzgon seņ, ari itai koncertturei vajadzēja nūtikt jau 2020. godā. Kovids, prūtams, tū atlyka div godus.
Mums tī beja pīci koncerti vysaiduos Japanys piļsātuos. Mes izbraukuojom vysu Japanu, kas beja breineiga pīvīnuotuo vierteiba. Storp Japanys i Latvejis cylvākim eistyn ir koč kaida lela saikne – mes cīši labi saprūtam, uztveram vīns ūtru. Kulturys ir dažaidys, bet tys ciļvieciskais syltums ir cīši tyvs.
Tys beja breineigs pīdzeivuojums, lai ari na vīgls – divejis nedelis paceli nu sātys, vysu laiku puorbraucīni. Maņ tys ari personeigi beja slūdzis lyuzuma punkts – es ari napīsadaleju vīnā koncertā i divejūs pīsadaleju siežūt, partū ka suoce buksēt veseleiba. Pabaudeju ari Tokejis slimneicu. Saguoja taids pīdzeivuojums pīdzeivuojumā. Tok vītejī organizatori par mani cīši ryupejuos, vyspuor nasajutu, ka nabyutu drūseibā.
Ruodīs, ka “Tautumeitas” niu sasnāgušys cīši augstu sovys karjerys punktu, kū pīruoda ari, pīmāram, koncertiešona itūvosor kūpā ar “Prāta Vētru”. Kaidi varātu byut jiusu plani i vierzīni iz prīšku?
Saceišu, ka nazynu. (Smejās.) Vyss “Tautumeitu” ceļš da ituo ir vierzejīs dīzgon dabiski, itūs septeņu godu laikā nikod naasam siediejušys i dūmuojušys – kū niu dareisim? Nu pošys pyrmuos dīnys vysod prīškā ir bejuse kaida izaicynojūša, tok prīceigi satraucūša nūtikšona, kū cīši gaidom. Kod tū sasnādzom, jau nūteik koč kas tuoļuok. Tei ir svieteiba, ka tai ir guojs vysus itūs godus. Mes tū nūviertejam. Itei šaļts eistyn ir taida sovā ziņā kulminējuša, tok tī nikuo navar izdūmuot, kas byus iz prīšku. Laiks ruodeis.
Mums itūvosor beja ari pavysam nacerāta breineiga nūtikšona Pūlejā. Tys beja festivals, kur vysaiduoki pūļu muziki sasadorboj ar uorvaļstu muokslinīkim. Mums beja juoveidoj kūpeiga uzastuošona ar pūļu rokgrupu “Afromental”. Jau pyrmajā mieginuojumā saprotom, ka mums ir tik loba energetiska saskaņa. Tys beja koč kas natycams. Ari festivala publika myus cīši labi uzjēme. Piec tam saprotom, ka navarim tik dreiži škiertīs, sadarbeiba ir juoturpynoj, ceram, ka tys ari nūtiks. Pūleja mums vyspuor atsakluoja kaids taids slāptais duorgakmiņs. Cytaiž jau ruodīs – tepat jau, vaļsts, kurai ilgi juobrauc cauri, lai koč kur tuoļuok tyktu. (Smejās.) Eistineibā tī ir breineiga muzykys pasaule.
Tu jau saceji, ka tī plani iz prīšku “Tautumeitom” atīt poši, vyss nūteik dabiski. Tok jius esit gona lels kolektivs. Nav tai, ka šaļtim dūmys atsaškir?
Prūtams, atsaškir, bet mums ir cīši lela sovstarpieja saskaņa i lels cīns cytai pret cytu. Pat nazynu, voi var izstuosteit, kas ir tys atslāgs iz taidom attīceibom, kaidys ir mums. Mums ir moz streidu voi dūmstarpeibu. Mes navarim sevi saukt par lobuokajom draudzinem, tuos nav vīnkuorši taidys lobys attīceibys. Tei ir koč kaida mageja.
Dūmoju, ka tys nūteikti ir ari kolektiva vadeituojis nūpalns. Kod Asnate ir davusēs kur cytur ceļuojumūs voi dorbūs, ir gryušuok, nav vadeituojis, kura pasoka, kai lobuok dareit.
Prīcojūs, ka maņ ir tykuse laime byut itymā kolektivā. Kotra nu myusu ir cytaiduoka, ar sovu ūdzeņu. Mes tai cīši veiksmeigai vīna ūtru papyldynojam. Myusu dzīsme “Vīna ūtrai” i jaunais videoklips tai byus taišni par itū temu – kai asam bejušys i vysod byusim vīna ūtrai. Taida eipašuo meitiņu draudzeiba – muoseiba.
Ir skaidrys, ka jiusu koncertūs var sagaideit ari dzīsmis latgaliski, taidu natryukst ari jaunajā albumā. Tys saisteits ar tovom i muosys saknem, latgalīšu folklorys boguoteibu voi vēļ kū cytu?
Vīnnūzeimeigai tys, ka latgalīšu dzīsmis ruodīs vysskaistuokuos i meiluokuos, nūteikti ir saisteits ar myusu saknem Latgolā, ar kurom mes eistyn gribim lapuotīs. Koncerti Latgolā vysod ir eipaši. Ari tikū, kod kūpā ar “Prāta Vētru” bejom Daugovpilī, ruodejūs, ka taišni tī nu vysu treis da tuo nūtykušūs koncertu beja vyssyltuokuo uzjimšona.
Mes ari jiutam, ka “Tautumeitu” ceļš īsasuoce Latgolā, Rēzeknē. Kod nivīns vēļ nazynuoja, kas ir “Tautumeitas”, mes jau sajēmem Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” par lobuokū videoklipu i debeju. Tys beja taids lels gryudīņs i īdrūsynuojums turpynuot īt myusu vierzīnī. Vairuoki nūzeimeigi pīturys punkti mums bejuši taišni Latgolā.
Skaitu, ka Latgolys tautysdzīšmu melodejis i teksti cīši ītrycynoj sirdi. Osorys vysvaira maņ izraisa taišni latgalīšu tautysdzīsmis. Tī ari vēļ ir daudz taidu pierleišu, kū gribīs izceļt uorā plašuokai auditorejai.
Pīmiņu tū “Boņuka” bolvys padūšonu. Vysim beja vaicuojums: “Kas ir “Tautumeitas”?” Mums tūlaik pat Lakugā rokstam beja taids nūsaukums. Voi tūlaik īsadūmuojot, ka tys vyss atsateisteis tik tuoli, kai ir šudiņ?
Nūteikti nā. Suokumā kotra itaida nūtikšona tev izraisa cīši lelu emoceju spektru. Dreiži viņ tu suoc pīrast i vari aizīt taidā pošsaprūtamā pošplyusmā. Partū vajag pasavērt nu molys i nūviertēt – kur esi niu i kur beji suokumā. Mes nūteikti tod nadūmuojom, ka tiksim tik tuoli. Kas tū lai zyna, kur mes byusim vēļ piec septeņu godu!? Kai asmu dūmuojuse – es pat nabeju paspiejuse izsapynuot tū, kū pīdzeivuoju. Pīmāram, ka mes jau piec pīcu pastuoviešonys godu dzīduojom iz vīnys skotivis ar “DakhaBrakha” (ukraiņu pasauļa muzykys kvartets – L. M.), kas ari nūtyka Latgolā, GORĀ. Tī, nūejūt nu skotivis, maņ byra aizkustynuojuma osorys. Dūmuoju – kai tys var byut, ka tys nūteik ar mani!? Ka dzīduoju ar grupu, kū beju atkluojuse taišni pyrma pīcu godu, kas ir bejuse tei, kas mani īdvasmoj i aizkustynoj. Ari itūvosor, 25. augustā, kuopsim ar “DakhaBrakha” iz vīnys skotivis, Mežaparka estradē, kū jau navaru sagaideit. Dūmoju, ka itūreiz tys byus cīši aizkustynojūši ari Ukrainys kara kontekstā.
Jau pīminieji, ka itūgod pabeidzi Muokslys akademeju. Saprūtu, ka ari tovs diplomdorbs ir bejs saisteits ar maskom. Pastuosti par tū vaira.
Interese par maskom maņ aizasuoce jau pyrma septeņu godu, kod maņ beja juobeidz Reigys Dizaina i muokslys vydsškola. Dūmojūt par diplomdorbu, nazkai tyku da maskuošonuos temys. Leidzeigi kai muzykā, tai ari muokslā maņ ir svareigi meklēt senatnis i myusu dīnu sasadūršonys punktu, jemūt nu folklorys pamatu i impulsu, kab radeitu kū jaunu.
Nazynu, voi maņ ir eista atbiļde, deļkuo taišni maskys. Ar tū asmu bejuse saisteita vysu sovu dzeivi, partū ka asmu pīsadalejuse masku festivalūs jau nu bierneibys. Muna mama ir izpietejuse itū ritualu Latvejā, sarakstejuse par tū gruomotu, kas maņ ir kuorteigs pamats. Tuoļuok jau tys ir breivs, rodūšs dūmu liduojums, jaunu formu mekliejums. Suokums taidai formai, kaida tei ir šudiņ, ari nūtyka Latgolā, munūs laukūs. Staigojūt pa kuormim, darbneicom, nūlyktovom, verūtīs iz munu vacvacuoku dzeivis laikā taiseitajim i īvuoktajim materialim, dorbareikim, kuri niu tī stuov kai taidā muzejā, saredzieju tymūs tik daudz skaistuma. Beja žāļ, ka tys stuov škiunī i nateik izmontuots. Vīns nu impulsu beja pīškiert itom lītom ūtrū elpu i dzeivi. Vīnā vosorā, kod tī beju ar sovu lobu draudzini Alisi, mes tū kūpeigi aizsuocem. Tys vyss rezultiejuos fotografejuos, kas ir vīns nu munu hobeju. Maņ cīši pateik fotografēt i fotografeja. Asmu ari saprotuse, ka vīnai dareit maņ napateik, vajadzeigs ūtrys cylvāks, ar kuru kūpā veiduot tū sinergeju. Ruodīs, ka tai var spieceiguok kū radeit. Laika gaitā ir īsavuocs biļžu arhivs, dūmoju, varbyut vajadzātu sataiseit kaidu nalelu izstuodi.
Saprūtu, ka tu turpynoj dorbuotīs ari folklorys kūpā “Grodi”. Naseņ jums beja koncerts “Jasmuižā” i reizē ari “Grodu” nūmetne. Pastuosti vaira par tū, kū tī darejot.
Itei nūmetne beja gataveišonuos myusu 35 godu jubileja koncertam, kas 3. septembrī nūtiks Reigā, Botaniskajā duorzā. Sasatykom ar vacuokuos paaudzis puorstuovem Latgolā, kas voda kasdīnu sovā īrostajā lauku vidē. Koncerta koncepts ir, ka mes īmam pi itūs cylvāku i vaicojam, kas ir jūs spāka olūts. Prūtams, tu navari cylvākam itaidā formā tū pavaicuot, varbyut jī par tū sovys dzeivis laikā nimoz nav dūmuojuši. Tī juomuok ari aizavaicuot tai, kab tu sajimtu atbiļdi. Dažaidu sīvīšu stuostus par spāka olūtim koncertā atskaņuosim ari audioformatā, asam atlasejuši ari atbylstūšys dzīsmis. Nūmetnēs smeļomēs gudreibu i dzīsmis nu lauku taņtem, vuicomēs dzīsmis, puorrunojam izzynuotū, daudz muzicejam, pavodom laiku kūpā. Mums “Grodos” ir saleidzynūši jauns sastuovs, partū cīši svareiga taida pasarunuošona. Kasdīnā, sasateikūt mieginuojumūs Reigā, varbyut nasaīt tikt da taidu dziļuoku sarunu.
“Grodi” ir vēļ vīna aktiva saime, kura itūgod ir aktivi dorbuojusēs, pīsadalejuse festivalā “Baltica” i snāguse ari koncertus. Ari te taida aktiva dzeive nūteik. (Smejās.) Tok maņ tys cīši pateik. Es navarātu aizīt nu folklorys kūpys, partū ka maņ tam nav laika voi ar “Tautumeitām” ir svareiguoki koncerti. Folklora ir tei vide, kur tu atsagrīz pi seve, sasazemej i atguodynoj sev par pamatvierteibom.
Piec ituos atbiļdis maņ ruodīs pavysam sovaids īcarātais pādejais vaicuojums. Tok, sekojūt tev leidza socialajūs teiklūs, asmu īvāruojuse, ka breivajā laikā raugi braukt iz sovim Latgolys laukim. Voi Latgola ir vīta, kur tu daboj spāku?
Cīši lobs vaicuojums, i Latgola ir tei vīta, kur es daboju spāku. Muna lauku sāta Baļtinovā ir muna svātvīta, kur es braucu, kab atsajaunuotu, sasazamātu, atsagrīztu i pabyutu pi seve. Tys, ka tī vys vēļ dzeivoj muna baba, ari ir nūzeimeigs faktors i papyldu mudynuojums bīžuok aizbraukt. Itūvosor dīvamžāļ ir saguojs daudz mozuok tī byut. Gaidu septembri, kod varbyut tī aizbraukšu iz ilguoku laiceņu. Varātu saceit, ka Latgolys lauki ir muna meiluokuo vīta iz pasauļa.


text:
- Detaļas
-
10. novembra dīnys ūtruo puse Rībeņu nūvoda Gaļānūs paguoja atmiņu gaisūtnī i piec tam ari Maltys Trūpūs ar pīminis breidi, gūdynojūt izcylu Latgolys personeibu – literaturys kritiki i tulkuotuoju Stanislavu Belkovski.
Lasīt tālāk: Stanislava Belkovska 110. jubileju pīminēja Gaļānūs i Maltys Trūpūs
- Detaļas
-
Vēļ raugūt īlēkt aizejūšuo Dzejis mieneša viļcīnī, Rēzeknis Centralajā bibliotekā skaiteituojim i vysim dzejis mīļuotuojim 27. septembrī beja īspieja tiktīs ar Lozdukolna pogosta (Ruguoju nūvods) nūvodpietnīku, literatu i tulkuotuoju Leonardu Rakicki.
Lasīt tālāk: Benislavsku dzymtys viesturis loppusis puorškierstūt
- Detaļas
-
2012. goda 1. augustā Rēzeknis Centralajā bibliotekā tyka prezentāts jauns periodiskais izdavums par Latgolu i tuos ļaudim – žurnals „A12”, kuru izdūd SIA „5 labas ziņas”. Žurnals izīs reizi divūs mienešūs, tymā byus skaitamys reportažys nu Latgolys cīmim, aktuali vīdūkli, intervejis ar uzjiemeigim cylvākim, informaceja par kulturu, regiona šmukuokajom vītom, viesturis liktiņstuosti, tradiceju vierteibys. Izdavums byus dabojams skaiteišonai ari bibliotekā.
- Detaļas
-
2012. goda 27. septembrī plkst. 13.00 Rēzeknis Centraluos bibliotekys Konferenču zālī byus tikšonuos ar nūvodpietnīku, literatu i tulkuotuoju Leonardu Rakicki. Pasuokumā izskanēs L. Rakicka latgaliski tulkuotuo pūļu dzejneicys Konstancis Benislavskys (1747–1806) dzeja, kai ari poša literata dzejis skaitejumi. Aicynojam iz interesantu sarunu i vīdūkļu apmaiņu par dzeju i mudynojam sagataveit vaicuojumus! Bibliotekys skaiteitovā apsaveramys K. Benislavskai i L. Rakicikm veļteitys izstuodis.
Lasīt tālāk: Konstance Benislavska, Leonards Rakickis: tikšonuos dzejis mienesī
- Detaļas
-
2012. goda 20. julī plkst. 14.00 Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā nūtiks literaturys almanaha „Olūts” 17. laidīņa i 2013. goda „Tāvu zemes kalendara” attaiseišonys svātki.
Lasīt tālāk: Bibliotekā attaiseisim jaunū „Olūtu” i „Tāvu zemes kalendaru” 2013. godam
1 lapa no 2


text:
Taurynu īpazeišona Grebļa kolnā i nakts puorguojīņs pīrūbežā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
12. julī jau timseņā praseiti gostūs Grebļa kolnā (Zylupis nūvoda Pasīnis pogosta Meikšānūs). 23.00 stuņdēs entomologa stuosti, taurynu gaismuošona, organizāta nakts pastaiga pa osu. 2.00 stuņdēs puļciešonuos pi Austrys kūka 6,4 km garam nakts puorguojīņam “Dabas un vēstures vērtības pierobežā”, informej Ilga Ivanova.
Grebļa kolns ir dobys līgums ar eipatneju mikroklimatu i augu vaļsti. Leluokuo taurynu populacejis vīta Baļtejis vaļstīs (ap 500 sugu) i vairuokys te sastūpamūs augu i taurynu sugys ir īraksteitys Latvejis Sorkonajā gruomotā. Pats kolns izaveiduojs pyrma kaidu 14 miljonu godu. Tys ir vīneigais taida veida objekts Latvejā.
Itei 5,4 km garuo osu grāda Pintu azara zīmeļaustrumu krostā pasaceļ da 30 m par apleicīnis mežim i pūrim. Kolna nūguozis ir stuovys, viersyune nu 1 da 7 m plota, bet pamatne – nu 50 da 150 m plota. Grebļa kolna dīnvydu daļā nu austrumu apskoloj Šešku azars, bet nu rītumu – Pintu azars. Šauruos osu grādys golūs atsarūn senejī Meikšānu i Kausa piļskolni. Ite jau 1957. godā izveiduots botaniskais līgums 212,3 ha plateibā.
Kasdīnā mudynojam nūvoda gostus ar sovu kluotīni naapgryutynuot taurynu paradizi, i pateiceibā par leidzcylvāku sapratni vīnu reizi godā prosom gostūs. Nakts tauryni tik cīš atsaškir nu sovu dīnys sugys bruoļu!
Apcīmuojumam izalosit pīmāruotys drēbis. Labi nūderēs pretinsektu leidzeklis, plēve ci beņčeits siediešonai, luktureits. Apmeklejūt leidza juobyun dereigai pasei (ID kartei) i rūbežsardzis izdūtai caurlaidei, kas ļaun uzaturēt pīrūbežys jūslā. Kab ceļuojums pīrūbežā byutu pateikamuoks, lyugums caurlaidi nūformēt sovlaiceigi.
Transportu nūvītojam pi Austrys kūka. Tuoļuok 1,2 km dūdamēs kuojom ci zyrga pajiugā (2 eiro nu personys). Daleibai puorguojīnī 5 eiro nu personys, cenā īkļautys reitiškys reitausmā.
Atbiļdis iz vysim vaicuojumim vālams nūskaidruot pyrma apcīmuojuma, zvonūt +371 28656530 ci rokstūt ilgaivanova@inbox.lv, partū ka pasuokuma nūtikšonys vītā sakari ir traucāti.


text:
Kasgadejūs augusta svātku Aglyunys bazilikā programa
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Aglyunys bazilikā Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis Dabasūs uzjimšonys svātki 15. augustā ir cīši eipaša dīna – tei ir katuoļu bazneicā obligati svietejama dīna, kas saistama ar Dīvmuotis Dabasūs uzjimšonys gūdu, tok vīnlaikus ari bazilikys titulsvātki.
1697. godā Viškovys (niulejuo Aglyuna) muižys eipašneica Eva Justīne Šostovicka (dz. Selicka) ar tūreizejuo Livonejis veiskupa Nikolaja Poplavska (1683–1709) atbolstu aicynuoja Viļnis dominikaņus izveiduot Aglyunā klūsteri i draudzis školu. Muižnīki dominikanim duovynuoja zems eipašumus i apsajāme uzceļt bazneicu, klūsteri i nūdrūsynuot atbylstūšus dzeivis apstuokļus divpadsmit dominikaņu tāvim.
1700. godā tyka uzcalta pyrmuo kūka bazneica. 1751. godā tū svineigi īsvieteja Livonejis veiskups Jāzeps Dominiks Puzina (1741–1752), veļtejūt tū Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis dabasūs uzjimšonys gūdam.
1762. godā dominikani suoka ceļt jaunu mūra klūsteri i bazneicu īprīškejuos bazneicys vītā (cyti autori roksta par guņsgrāku, tok nav skaidru viesturisku olūtu, kas aplīcynuotu, ka kūka ākys byutu nūdagušys).
Ir sasaglobuojs nūstuosts, ka itymā apvydā kaidai kolpyunei Annai pasaruodejuse Jaunova Mareja ar Jezus bārnu. Meitine tū izstuostejuse tāvam Remigijam, kurs tamā pošā vītā lyudzūtīs redziejs vizeju: boltu bazneicu ar divejim tūrnim. Itī nūtykumi ari pamudynuojuši ceļt bazneicu Dīvmuotis gūdam. Dreizi piec bazneicys uzceļšonys, iz bazneicu suoka dūtīs pyrmī svietceļnīki.
1980. godā atzeimejūt bazneicys 200. jubileju, pavests Jānis Pāvils II tai pīškeira mozuos bazilikys – „Basilica minoris” – titulu. 1993. godā pavests ari personeigi apmeklēja baziliku, sovpus 2018. godā tū apmeklēja niulejais pavests Francisks.
Ir fiksāts, ka iz 1911. goda Vosorsvātkim piec tūreizejuo Aglyunys dekana Juoņa Velkmes ziņom, iz Aglyunu prīstera Bronislava Vežbicka vadeibā ir davušuos pyrmuos organizētuos procesejis nu Višķu, Kolupis i Nidricys draudzem. Kūpš tuo laika svietceļuojumi ir nūtykuši kotru godu i seviški uzplauka nu 1918.–1940. godam. Piec žurnala “Katōļu Dzeive” publicātuom ziņom 1934.–1938. godā svātceļnīku skaits 15. augustā sasnēdze ap 100 000 cylvāku.
Izmainis svātceļuojumu tradicejā Latgolā nūtyka padūmu varys periodūs, kod tyka aizlīgts organizēt svietceļnīku grupys, vystik daudzys tyukstūšys ticeigūs atrūņ vareibu privati apmeklēt Aglyunu. 1989. godā, t. i., Trešuos atmūdys laikā atsuokuos regulari svātceļuojumi iz Aglyunu.
Myusu dīnuos Jaunovys Marejis dabasūs uzjimšonys svātkus suok svieteit jau nu 11. augusta, kotru nu dīnu veļtejūt konkretim nūdūmim. 11. augusts – lyugšonys par sliminīkim; 12. augusts – lyugšonys par saimem; 13. augusts – sv. Meinarda gūdam; 15. augusts – Dīvmuotis Dabasūs uzjimšonys gūdam.
Svātku programa Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis Dabasūs uzjimšonys gūdam.
11. augusts
12.00 Dīnys Svātuo Mise par sliminīkim pi Bazilikys duorza oltora.
19.00 Vokora Svātuo Mise Dīvmuotis gūdam pi Bazilikys duorza oltora.
12. augusts
12.00 Dīnys Svātuo Mise par saimem pi Bazilikys duorza oltora.
19.00 Vokora Svātuo Mise Dīvmuotis gūdam pi Bazilikys duorza oltora.
13. augusts
12.00 Dīnys Svātuo Mise Dīvmuotis gūdam pi Bazilikys duorza oltora.
Svātuo Meinarda svineibys: 19.00 i 24.00 Svātuo Mise pi Bazilikys duorza oltora.
14. augusts
10.00 Svātuo Mise bazilikā.
12.00 Svātuo Mise pi Bazilikys duorza oltora.
16.00 Svātuo Mise Bazilikā pi Dīvmuotis oltora.
14. augusts, Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis Dabasūs uzjimšonys obligatuos svineibys
18.00 Nešpors (vesperis), vokora dīvkolpuojums pi pavesta oltora.
19.00 Svātuo Mise, īstyprynuošona, euharistiskuo proceseja, svieteiba ar vyssvātuokū sakramentu Bazilikys sakralajā laukumā.
22.00 Tautys krystaceļš Bazilikys sakralajā laukumā.
23.30 Pušnakts Svātuo Mise pi pavesta oltora.
15. augusts
07.00 Svātuo Mise latgaliski Bazilikā pi Dīvmuotis oltora.
09.00 Svātuo Mise ar īstyprynuošonu pi Bazilikys duorza oltora.
10.00 Svātuo Mise pūļu volūdā bazilikys kriptā.
12.00 Svātku golvonuo Svātuo Mise, euharistiskuo proceseja, svieteiba ar vyssvātuokū sakramentu, Vaļsts prezidenta uzruna, vaļsts himna pi pavesta oltora.
15.00 Svātku nūslāgums.
19.00 Svātuo Mise Bazilikā.


text:
- Detaļas
-
2013. goda 22. februarī Rēzeknis Centraluo biblioteka duovynuojumā nu Rēzeknis Augstškolys sajēme Eiropys Socialuo fonda finansātuo projekta „Teritorialuos ideņtitatis lingvokulturologiskī i socialekonomiskī aspekti Latgolys regiona atteisteibā” (2009–2012) ītvorūs izstruoduotū „Latgolys lingvoteritorialū vuordineicu”, kurā popularzynuotniskā volūdā skaidruota Latgolys kulturys telpys sovpateiba.
Lasīt tālāk: „Latgolys lingvoteritorialuo vuordineica” byus dabojama Rēzeknis Centralajā bibliotekā
- Detaļas
-
Šūgod aprit 80 godi, kūpš dzims tautā īmīļuotais dzejnīks i publicists Pīters Jurceņš. Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā leidz 29. decembram apsaverama dzejnīkam veļteita izstuode.
- Detaļas
-
Ituo goda 10. decembrī muokslinīkam Aleksandram Stankevičam aprit 80 godu. 1932. godā juo dzeivis ceļš ir īsasuocs Rēzeknī. Nu 4. leidz 28. decembram Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā apsaverama muokslinīka dzeivei i daiļradei veļteita izstuode.
- Detaļas
-
Leidz 14. decembram Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā apsaverama Rēzeknis Suopu Dīvmuotis Ruomys katuoļu bazneicai veļteita izstuode, kurā izmontuoti bibliotekā apkūpuotī nūvodpietnīceibys materiali.
- Detaļas
-
Keramikis Voldemārs Voguls dzims Rēzeknī 1952. goda 16. novembrī. Vysaidys figurenis nu muola suocs veiduot jau agrā bierneibā, bet dzeivis laikā izkūptais muokslinīka talants, zynuošonys i prasmis ļuovušys jam giut daudz panuokumu, kuri vainaguoti ar nūzeimeigim apbolvuojumim. Kūpš 1973. goda keramikis roksta ari dzeju. Nu 8. leidz 21. novembram Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā apsaverama muokslinīkam veļteita izstuode.
1 lapa no 5


text:
Dzymuši Latgolā, slovoni pasaulī
Roksta autors: portals lakuga.lv
Latgolā dzymuši i sovys dzeivis pyrmūs godus aizvadejuši daudzi dažaidu tauteibu cylvāki, kuri vāluok atpazeistameibu ar sovu dorbu i panuokumim īmontuojuši vysā pasaulī. Portals lakuga.lv atzeimuojs dažus nu jūs.
Nikolajs Poļakovs – slovona klauna tāla radeituojs
Coco the Clown aba klauns ar peirāgim 20.godu symta 40.–60. godūs beja vīns nu zynuomuokūs klaunu Lelbritanejā. Juo radeituojs Nikolajs Poļakovs (1900–1974) ir dzims Daugovpilī žydu saimē. Juo vacuoki struoduojuši teatrī, bet agri nūmyruši, i Nikolajam daguojs pošam peļneit sev maizi. Ostoņu godu vacumā jis dasavīnuoja klejuojūšajam cyrkam i suoce interesētīs par klaunadi. Tai ari suokusēs juo karjera cyrkā.
Krīvejis Imperejis keizarīne Katrina I nu Vyšķu
Par keizarīnis Katrinys I izceļsmi viesturnīki streiduos vēļ da šudiņdīnai. Vīna nu verseju ir, ka jei dzymuse 1684. godā Vyšķu sādžā Zāmuela Skavronska saimē. Juos vacuoki nūmyruši epidemejā, i meitini sovā aizguodeibā pajiems bazneickungs Gliks, kurs latviski puortulkuojs Bībeli. Dzeivis celi nuokušū keizarīni, eistajā vuordā Martu, nūvede iz Krīveju. Tī jū īraudzejs cars Pīters I, i meitine topuse par juo mīļuokū, bet 1712. godā par juo sīvu. 1725. godā piec veira nuovis Katrina I kliva par Krīvejis vaļdneicu.
Kinu režisors Teuvo Tulio
Teuvo Tulio eistajā vuordā Teodors Tugajs (1912–2000) ir pazeistams Sūmejis režisors. Jis dzims viļcīnī Reiga–Pīterburga, bierneibu pavadejs Latgolā, kur tyka saukts par Fedju, vāluok itaids nūsaukums dūts gruomotai i dokumentalajai kinai par jū. 10 godu vacumā jis puorsacēle iz dzeivi Helsinkūs pi muotis, kur nu padsmitnīka godu suoce filmētīs māmajuos kinuos, piečuok pīsavierse kinu režejai. Tulio vysaktivuok struoduojs 20. godu symta 30.–50. godūs, režisiejs 16 akterkinys, vysvaira jutekliskys i kruošņys melodramys, kuruos nareši izspieļuoja “pavastuos i pamastuos” dramu – jaunys, naivys lauku mārgys sapynu par lelpiļsātu i atsamūsšonu nu sapyna, kreitūt grākā i pīdzeivojūt pierkamys sīvītis skorbū liktini. Piec pādejuos kinys “Sensuela” (1973), kuru cenzura pamateigi sagraizeja i kritika ignorēja, Tulio nūsasliedze nu sabīdreibys – nauzjēme jaunys kinys, aizlīdze izruodeit vacuos, nasnīdze intervejis i naļuove sevi fotografēt. Juo kinu montuojums Sūmejā tyka puorvārtāts i atjaunuots ostoņdasmitūs godu beiguos, kinu gordiežu aprynduos Tulio palīk par kulta režisoru.
Marka Rotko gleznys miljonu vierteibā
Gleznuotuoja Marka Rotko (1903–1970) dzymtuo piļsāta ir Daugovpiļs. Kod jam beja 10 godu, juo saime puorsacēle iz Amerikys Savīnuotajom Vaļstim. Suokūtnieji jis gribēja byut par iņženeru ci advokatu, tok muoksla palyka par juo syuteibu i aizaraušonu. Piec Ūtruo pasauļa kara Rotko kliva par centralū figuru gleznīceibys atteisteibā Amerikā. Jis skaiteja, ka atpazeistami tāli ir škieršli tīšai muokslys pīredzei, jis atteisteja sovu stilu, kū var raksturuot kai divys ci treis taisnstyura formys, kas ir izvītuotys vīna viers ūtrys i meijīsadorboj vīna ar ūtru pret laukumu. Rotko dorbi ir vīni nu duorguokūs pasaulī, 2015. godā juo gleznu “No. 10” (Nr. 10) puordeve par 73 miljonim eiro.
2013. godā muokslinīka dzymtajā piļsātā atkluoja Daugavpiļs Marka Rotko muokslys centru, tymā apsaverami seši Marka Rotko originaldorbi.
Operys zvaigzne Kristīne Opolais
Operdzīduotuoja Kristīne Opolais ir dzymuse Rēzeknē. Vairuokus godus jei beja Latvejis Nacionaluos operys soliste, vāluok uzastuojuse “Metropolitan” operā Ņujorkā, Minhenis, Berlinis, Milanys, Vīnis i cytu piļsātu operuos.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Atsagrīž pūdnīku leluokuo pavasara nūtikšona – Latgolys pūdnīku dīnys
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Piec diveju godu puortraukuma pavasars Latgolā otkon atīt ar Pūdnīku dīnom. Ituo pasuokuma golvonais mierkis jau vaira nakai četrdesmit godu ir muola meistaru i jūs talanta meiļuotuoju sasatikšona, ideju i dūmu apmaiņa, vareiba redzēt, sajust i svinēt Latgolys muolu, kas ir ari daļa nu Latvejis Kulturys kanona.
Vaļstī nūteiktūs īrūbežuojumu deļ 40. Latgolys pūdnīku dīnys 2020. godā nūtyka natradicionalā laikā, septembrī, sovpus paguojušajā godā Pūdnīku dīnu pasuokuma nūrise tyka atcalta. Vys tik tys nanūzeimej, ka pūdnīku cepli pandemejis laikā apdzysa, dorbs turpynuojuos, muola trauki roduos i meistari ar napacīteibu gaideja vareibu otkon sasapuļcēt Pūdnīku dīnuos.
Itymā pavasarī Latgolys Pūdnīku dīnys nūtiks nu 23. da 30. apreļa. Ituo goda nūtikšonys var apsavērt ITE.
Sovpus golvonais Latgolys Pūdnīku dīnu ceplis itūgod tiks kūrts Rēzeknis nūvoda Greiškānu pogosta “Muoldedžūs”, Andra Ušpeļa keramikys darbneicā. Pūdnīku dīnu izstuode byus apsaverama Rēzeknis nūvoda Sakstagola pogosta Fraņča Trasuna muzejā “Kolnasāta”.
“Muoldedžu” saiminīks Andris Ušpelis: “Ir pateikamai atsasēst i vērtīs iz guni, vīnā breidī ceplis suoc “dzīduot”, tei ir pūdu tiņkškiešona, naaprokstama skaņa, kod puorjem taida kai svātlaime. ”
Itūgod lelū pūdnīku cepli kūrs preilīts Raivo Andersons i olyuksnīts Kristaps Braslis. “Muoldedžu” ceplī pīteik vītys 120-150 muola izstruoduojumim, leidz ar tū pūdnīki sovim pavasara svātkim gatavojās jau vysmoz mienesi īprīšk. Kūpumā cepli pīpiļdeis apmārām 15 dažaidi pūdnīki nu dažaidu Latgolys i Latvejis vītu. Sovpus “Muoldedžu” saiminīks Andris Ušpelis skaidroj, ka sevkuram pūdnīkam vyss napīcīšamais cepļa kūršonai teik gatavuots vysmoz div godus iz prīkšu, partū ka ir napīcīšama labi izkoltuse molka, cytaiži ar zaļu molku temperatura ceplī napuorsnādz 900 gradus, kas ir stypri par moz, tai kai kulminacejis breidī ceplī juobyun ap 1050 gradu augstai temperaturai.
Cytus godus Pūdnīku dīnys vysod beja apmaklāts pasuokums, nareši brauce vasali turistu autobusi nu Reigys. Kai byus itūgod, pagaidom nav skaidrs, Andris Ušpelis soka: “Pūdnīki, prūtams, prīcojās, kod ir daudz gostu, tok ari tod, ka atbrauc tik vīna saime, kas nikod nav bejuši, kas nav redzējuši vysu procesu, ari tod miseja ir izpiļdeita.”
Latgolys Pūdnīku dīnys organizej: Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba, TMLS “Rēzeknes apriņķa pūdnīki”, Latgolys Kulturviesturis muzejs sadarbeibā ar TLMS “Latgale” (Daugovpiļs), A. Paulāna TLMS (Rēzekne).


text:
Februara golā jau dasmitū reizi tiks sveikti Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” sajiemieji. Paziņojam ituo goda bolvai izvirzeitūs pretendentus 17 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos. “Boņuks” ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē, verūtīs na tik Latgolys regionu, nu ari latgaliskuos aktivitatis cytur Latvejā i pasaulī. Bolvys padūšonys ceremoneja nūtiks 25. februarī 16.00 Latgolys viestnīceibā GORS, kai ari byus nūsaverama tīšraidē lītuotnē LMT Straume.
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” mierkis ir veicynuot latgalīšu kulturvidis saglobuošonu i atteisteibu, kai ari apkūpuot i gūdynuot spylgtuokūs i svareiguokūs sasnāgumus latgalīšu kulturyā pārnejuo goda grīzumā. Ar kotru godu pīaug bolvai dasaceitūs pretendentu skaits – itūgod žurejai nominantus vajadzēja izlaseit nu 180 pretendentu. Jau tradicionali bolvys sajiemiejs nominacejā “Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā“ tiks paziņuots, kod ceremoneja īs tyvuok.
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2017” nominanti ir (nominacejuos pīraksteiti alfabeta parādā):
Sabīdreiba i kultura:
Goda cylvāks kulturā
Arnis Slobožaņins, muzikis i latgalīšu kulturys aktivists
Guntra Kuzmina-Jukna, muzike i školuotuoja
Kaspars Strods, viesturnīks
Kristaps Rasims, muzikis, raidejumu i pasuokumu vadeituojs
Viesturs Kairišs, režisors i latgalīšu kulturys aktivists
Goda nūtikšona
4. pasauļa latgalīšu saīts “Latgolys symtgadis kongress”
Latgalīšu volūdys nakts
Latgolys muokslys svātki “Krāsas karogā”
Latgolys symtgadis kongresa nūtikšonys nu 1. leidz 7. majam Rēzeknē, Daugovpilī i Preiļūs
Latgolys vierteibu īkļaušona Namaterialuos kulturys montuojuma sarokstā
Par latgalīšu volūdys populariziešonu
Bankys “Citadele” bankomats latgalīšu volūdā
Gruomota “Kačeiša patmalis”
Latvejis Radejis raidejums “Latgolys stuņde” (LR1 regionalais lūgs)
Lītuotne “LMT Straume” ar latgaliskūs nūtikšonu translaceju – Latgalīšu volūdys nakts i Latgalīšu kuturys goda bolva “Boņuks”
Vyspasauļa diktats latgaliski
Goda amatnīks/saiminīks
Audieja Annele Slišāne, projekts #100dečiLatvijai
Kebabneicys “Hasans” (Preili) saiminīki Laura i Jurs Vucāni
Kūka mebeļu ražuotuojs i restaurators Stanislavs Maļkevičs
Reigys kebabneicys “Ausmeņa Kebabs” saiminīks Valters Murāns
Tuošu meistars Jurijs Ivanovs
Goda snāgums vizualajā muokslā
Annelis Slišānis projekts #100dečiLatvijai – izstuode Bolvūs i aktivitatis
Gleznuotuoju apvīneiba V.I.V.A. ar izstuodis “Iemīlējušās Latgalē” aktivitatem
Ivetys Vaivodis Latgolai veļteita fotoizstuode “Zobens lilijas”
Izdavums “Vitālijs Kalvāns Latvijas glezniecībā”
Kolekcejis moneta “Latgales kongress”
Muokslineica Ieva Jurjāne – gruomota “Kačeiša patmalis”
Goda snāgums skotivis muokslā
Daugovpiļs teatra izruode “Nūgrymušuo pile”
Koncertizruode rokstim i skaņai “Latgales gredzens”
Latvejis Nacionaluo teatra izruode “Klūgu mūks”
Muzykals izvadums “Nomoda sapnis par Lūznavu”
Goda snāgums audiovizualajā muokslā
Ingys Ābelis romana “Klūgu mūks” radejis īskaņuojums i CD
Latvejis Radejis stuostu cyklys “Latgales kongress. 10 stāsti”
LTV1 Latgolys kongresa symtgadei velteitais viesturiskais raidejumu cyklys “Trešā zvaigzne. Sākotne. Personība”
Raidejumu cyklys “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”
Raidejums “Latgalīšu volūdys sorgi. Vladislavs Locis”
Par latgalīšu kulturys populariziešonu Latvejā i pasaulī
Kina “Lidojošo mūku templis”
Komikis Jānis Skutelis
Latgaliskūs vierteibu īkļaušona Nacionalajā Namaterialuos kulturys montuojuma sarokstā
Raidejums “Atklāj Latgolu ar Kristapu Rasimu”
Raidejums “Latgalīšu volūdys sorgi. Vladislavs Locis”
TV raidejumu ciklys “Sajūti Latgali”
Muzyka:
Lobuokais snāgums pop/rock muzykā
Aija Eriņa ar dzīsmi “Taurens” i albumu “Par martu, maiju un decembri”
Grupa “Bez PVN” ar koncertdarbeibu i dzīsmi i videoklipu “Golds iz ustobys”
Kārlis Kazāks ar koncertdarbeibu i dzīsmem albumā “Dzirdi balsis”
Laura Bicāne ar albumu “Lauzīsimies cauri pūlim”
Projekts “100gadis bolsi” ar albumu “Celīs, bruoļ”
Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai” ar koncertdarbeibu i albumu “Rūtaļa”
Lobuokais snāgums tautys muzykā
Folklorys kūpa “Ilža” ar albumu “Kuodeļ maņ nadzeivuot”
Folklorys kūpa “Upīte” ar koncertdarbeibu i festivalu “Lipa kust”
Postfolklorys grupa “Rikši” ar koncertdarbeibu i jaunom dzīsmem
“Raxtu Raxti” ar dzīsmi “Zynu, zynu tāva sātu”
Saimu folklorys studeja “Garataka”ar koncertdarbeibu i albumu “Laukā”
“Tautumeitas” ar koncertdarbeibu i albumu “Lai māsiņa rotājās”
Lobuokais snāgums alternativajā muzykā
Apvīneiba “Latgalīšu Reps” ar koncertdarbeibu, dzīsmem i videoklipim
Grupa “Gandreiž 10nīkā” ar albumu “Nasoki nikuo” i videoklipu “Bļaunu”
Poetiskuo roka apvīneiba “Kapļi” ar koncertdarbeibu i dzīsmi “Valereja Seile”
Projekts “Jezups i Muosys” ar koncertdarbeibu
Vinsents Kūkojs ar albumu “Breineigō nosta”
Lobuokais snāgums akademiskajā muzykā
Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys vargaņu klasis 25 godu jubilejis koncertizvadums “Māras zemes ērģeļu gaisma”
Koncertizruode rokstim i skaņai “Latgales gredzens”
Rihards Dubra – oratoreja “Marija”
Lobuokais muzykys video
Bez PVN “Golds iz ustobys”
Emīls Bauga “Stuosts”
Latgalīšu Reps “Ceļš iz muojom”
Latgalīšu Reps “Es tycu”
Latgalīšu Reps “Skots pa lūgu”
“Upītes Uobeļduorzs“
Goda debeja muzykā
Dagdys Tautys noma vokaluo grupa “Solversija”
Emīls Bauga
Latgalīšu Reps
Lobuokais snāgums šlagermuzykā
“Dvinskas muzikanti” ar videoklipu “Baļļuosim da reita”
Grupa “Galaktika” ar koncertdarbeibu i albumu “Sirds vēl tic”
Igauņu saime ar koncertdarbeibu i pīsadaleišonu raidejumā “Latvijas sirdsdziesma”
Literatura:
Lobuokais snāgums literaturā
Ingrīda Tārauda ar dzejis kruojumu “Pērlītes zem kājām/Bisers zam kuoju”
Ligija Purinaša ar dzejūlim
Maruta Latkovska ar Kārļa Skalbis puorsokys “Kaķīša dzirnavas” puorlykumu latgaliski “Kačeiša patmalis”
Raibīs ar dzejūļu kruojumu “Pistacejis”
Lobuokais izdavums/gruomota
Fotoalbums “Latgalietis XXI gadsimtā”. Igors Pličs i “Latgales fotogrāfu biedrība”
I. Šuplinska, L. Rundāne, A. Andrejeva ar gruomotu “Gostūs pi Boņuka. Stuosti bārnim par Latgolu”
Ilmārs Mežs “Latviešu uzvārdi arhīvu materiālos: Latgale”
Jurs Cybuļs, Lideja Leikuma “Skreineite”
Maruta Latkovska, Ieva Jurjāne “Kačeiša patmalis”
Raibīs “Pistacejis”
Bolvys “Boņuks 2017” viertiešonys komisejā dorbuojās 29 pārnejūs godu bolvys sajiemieji i pīaicynuotī attīceiguos sferys puorzynuotuoji: muzikis i latgaliskūs projektu vadeituojs, Latgalīšu kulturys goda bolvys dybynuotuojs Guntis Rasims, varganiste Iveta Apkalna, dzejnīks i literaturzynuotnīks Valentīns Lukaševičs, latgalīšu tradicionaluos kulturys eksperte Ruta Cibule, režisore Māra Zaļaiskalns, komponiste Ilona Rupaine, literaturzynuotneica Ilga Šuplinska, dzejneica i žurnaliste Anna Rancāne, portala “Latgalīšu kutlurys gazeta” puorstuove Laura Melne, portala “Latgalīšu kulturys gazeta“ redaktore, raidejumu producente Vineta Vilcāne, režisors Jānis Ozoliņš, Latvejis Radejis Latgolys studejis vadeituoja Renāte Lazdiņa, grupa “Piparmētra“, muzykys žurnalists Orests Silabriedis, muzikis Ingars Gusāns, literate, publiciste i žurnaliste Sandra Ūdre, literats Juoņs Ryučāns, dirigents Jānis Kokins, deputats i latgalīšu kulturvidis aktivits Juris Viļums, muzykants Juris Ostrovskis, režisors Ugis Olte, uzjiemieji, latgalīšu kulturvidis aktivisti Ingūna i Aigars Zīmeli, Latvijas Nacionaluo kulturys centra vadeituoja Signe Pujāte, muzykys izdeviejs i dzīšmu autors Guntars Račs, režisors Dainis Kļava, muzikis i uzjiemiejs Juris Vucāns, latgalīšu kulturvidis aktiviste i projektu vadeituoja Edīte Husare, literats i muzikis, Latgalīšu kulturys goda bolvys dybynuotuojs Oskars Orlovs i Latgolys viestnīceibys GORS vadeituoja Diāna Zirniņa.
Svineiguo bolvys padūšonys ceremoneja byus ituo goda 25. februarī 16.00 Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalē i tīšraidē lītuotnē LMT Straume. Iz ceremoneju meili aicynuoti nominanti, viertiešonys komiseja, medeju puorstuovi i kotrys latgalīšu kulturys interesents. “Boņuks 2017“ ar muzykalim prīšknasumim prīcēs grupa “Bez PVN”, grupa “Unknown Artist“, tradicionaluos muzykys grupa “Tautumeitas”, dzīsminīks Kārlis Kazāks, apvīneiba “Latgalīšu Reps“, hārdroka grupa “Fēnikss“, projekts “100gadis bolsi“, Guntra Kuzmina i Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai“, Jāņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys jauktais kors i cyti muokslinīki.
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2017” nūtikšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds, AS “Latvijas valsts meži“, Rēzeknis piļsātys dūme, Rēzeknis nūvoda, Dagdys, Bolvu, Daugovpiļs, Ruguoju i Rībeņu nūvodu pošvaļdeibys. Informativī atbaļsteituoji: žurnals “Ir”, Latgalīšu kulturys gazeta lakuga.lv, Latvejis Radejis Latgolys studeja, Latgolys radeja i LMT Straume. Vaira par balvu: http://bonuks.lv.


text:
Grupa “Gandreiž 10nīkā” izdavuse sovu pyrmū albumu “Nasoki nikuo”. Albumā var dzierdēt devenis grupys izpiļdeituos dzīsmis, tymā skaitā ari jau leluoku popularitati sajāmušuos “Putneni”, “Ješka” i “Traktoru pavielnīks”. Vysu dzīšmu muzykys i tekstu autors ir Juoņs Kuzminskis (dzīsmē “Ehti” izmontuoti ari Ontona Slišāna vuordi), aranžiejumu i mix veiduojs Vitālijs Grišunovs.
Grupys liders Juoņs Kuzminskis stuosta, ka itys disks ir tik vīna daļa nu paradzātuo treiskuoršuo albuma. Taids formats izvālāts, partū ka “Gandreiž 10nīkā” sasakruojs ap 30-40 dzīšmu, kū salikt vīnā diskā nabyutu pruoteigai. Kotra albuma daļa tiks prezentāta atseviški.
2017. godā slternativuo pankroka grupa “Gandreiž 10nīkā” pīduovoje jaunu videoklipu dzīsmei “Bļaunu”.
Par dzīsmi grupys liders Juoņs Kuzminskis soka: “Dzīsme ir emoceju liduojums, kuruos ir īspiejams izbaudeit, dzīžūt nu vysys sirds. Tei ir kai aicynuojums vysim pīsabīdruot dzīduot i muzicēt, dorūt tū vēļ lobuok. Video paruoda, kai grupa gaida busu, kurs vess jūs i aparaturu koncerttūrī, bet tuo vītā dažaidu apstuokļu dieļ atbrauc vacs opeleits. Grupys bīdri puorjam situacejis vadeibu sovuos rūkuos, i, prūtams, vyss beidzās laimeigai.”


text:
Rēzeknē apsaverama izstuode „Nagļi.LV -4631”
Da 2014. goda 19. janvaram Rēzeknē Latgolys viestnīceibā “Gors” apsaverama Mara Maskalāna foto izstuode „Nagļi.LV -4631”.
Fotoizstuode „Nagļi. LV – 4631” ir stuosts par mozys tautys identitatis saglobuošonys nūzeimi, kū fotomuokslinīks M. Maskalāns ir atkluojs caur latgalīšim – Nagļu pogosta īdzeivuotuojim – skorbajim, sirsneigajim i patīsajim. Pats M. Maskalāns par Nagļu ļaudim soka: „Viņi nespēlē teātri, bet dzīvo.”
Fotografejuos ir īmyužynuoti Nagļu īdzeivuotuoji – nu vacim veirim i sīvom leidz pusaudžim i bārnim, kas pīškir izstuodei na viņ muokslinīcisku, bet ari kulturviesturiski antropologisku vierteibu. M. Maskalāns uzskota, ka ir svareigi saglobuot līceibys par pošreizejim nūtykumim Latgolā, par kasdīnu i svātkim, par tragiskim i reizē nūzeimeigim dzeivis mirklim, lai ari piec vairuokim godu desmitim ituos fotografejis uzrunoj cylvākus, snīdz informaceju i paruoda patīsus stuostus, līk apsazynuot i styprynuot sovys tautys saknis. Ituos fotografejis kolpoj kai pīmineklis vīnkuoršim lauku ļaudim i ir palīkūša vizuala dokumentaceja par Latgolys identitati 21. godsymta suokumā.
Projektā izmontuota analoguo fotokamera, attālu atteisteišonu veics pats autors, kopejūt malnboltuos fotografejis tradicionalajā veidā – pošrūceigi iz sudobra želatina papeira. Itys dorba ītilpeigais i sarežgeitais process ir vierteiba poša par sevi, partū ka ļaun īgiut augstys kvalitatis biļdis, izbaudeit tūņu boguoteibu i izceļt portretejamūs emocejis.
Fotoprojekta „Nagļi” ideju M. Maskalāns izlūluoja regularūs Nagļu pogosta apcīmuojumu laikā 20 godu garumā. Jū apbyure itys Latgolys cīms, partū ka tamā nav lelpiļsātys burzmys, kņadys i steigys, bet gon pošpīteikami i nasamuoksluoti cylvāki, kas fascinej ar sovu dzeivis i dūmuošonys veidu. Jī ir rūdeiti sovstarpejuos i dzeivis ceiņuos, taišni deļtam jī ir atkluoti. Cīms i tuo cylvāki īdvasmuoja izveiduot dokumentalū kinu „Par dzimtenīti”, kū M. Maskalāns kai operators kūpā ar režisori Lailu Pakalniņu pabeidze 2008. godā, sajamūt Lelū Kristapu kai lobuokais operatora dorbs 2009. godā. Piec kinys pabeigšonys M. Maskalāns suoce struoduot pi fotoprojekta „Nagļi”.
Karteņa: projekta publicitatis foto. Laizāns Staņislavs, pensionāts mežstruodnīks (1938)
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec pasuokuma organizatoru informacejis


text:
Aicynoj iz sarunu ar dzejneicu Annu Rancāni
Ojāra Vuocīša 80. dzimšonys dīnys godā juo muzejā Puordaugovā, O. Vuocīša īlā 19, kotru mienesi nūteik volūdys vokori, kurūs ar skaiteituojim sasateik dzejnīki, rakstnīki, tulkuotuoji, atdzejuotuoji, teatra i literaturys zynuotnīki, lai runuotu par vuorda i volūdys nūzeimi muokslā i sadzeivē, dažaidu kulturu mejīdarbeibā. Storp pasuokuma gostim byus ari latgalīšu literati, 26. junī 18 stuņdēs ar dzejneicu Annu Rancāni sasarunuos Anna Egliena.
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec pasuokuma organizatoru informacejis


text:
Nu 26. janvara da 26. februara Reigā, Latvejis Fotografejis muzejā, i nu 7. juļa da 10. septembra Rotkon centrā beja apsaverama fotografis Ivetys Vaivodis izstuode “Zobens lilijas”, kas veļteita Latgolys kulturtelpai, viestej informaceja muzeja sātyslopā.
“Zobens lilijas” ir karteņu sereja, kas vizuali pietej Latgolys kulturtelpys montuojumu. Projekts ītver kartenis, kū 3 godu laikā ir veiduojuse vīna nu Latvejā lobuok zynomuom fotografem – Iveta Vaivode.
Latgolys regionam ir eipaša vīta Latvejis nacionaluos identitatis veiduošonā. Koč i Latgola ir daļa nu Latvejis, sovā ziņā tei veidoj nūškiertu zemi, kurā augsta religiozitate mejās ar boguotom tautys tradicejom. Latgalīšu volūda, katuolicisms i naatkuortojama, pat mežūneiga lauku ainova tī tykušajam svešinīkam ļaun pīredzēt magisku i reizē skorbu realitati. Projekta ītvorūs autoris sajimtuo pīredze tyka transformāta vizualā stuostejumā, kas līcynoj par ituos vītys cylvākim, vierteibom i pa drupeitei gaistūšom atmiņom.
Autore stuosta: “Asūt Latgolā, mani puorjam zaudiejuma, nu reizē mežūneigys prīcys izjiuta. Latgola maņ ir palykuse par metaforu pagaisynuotajai bierneibai. Radzūt ituos vītys tukšumu i paguojušūs laiku montuojuma truniešonu, es palīku par maņ zynomuos Latgolys pagaisšonys līcinīku. Tok tei nav tik pagaisuse paguotne, tys ir muns mieginuojums nūgiut vēļ pādejuos, mums tik zynomuos ainovys atbluozmis.”
Iveta Vaivode (1979) ir vīna nu zynomuokuom latvīšu fotografem. Sajāmuse magistra gradu Ālto Universitatē Helsinkūs. Juos fotografeju sereja “Klēpis” tykuse pi vairuoku storptautysku apbolvuojumu, kurūs vydā – CO Berlin Talents 2013, Burn Magazine stipendeja, CDS Dokumentaluos fotografejis bolva, kai ari nominacejis pasauļa nūzeimeiguokajūs fotokonkursūs “Sony World Photography Awards” i “Leica Oscar Barnack Award 2014”. Nu 2008. goda Iveta ir bezpeļnis organizacejis ISSP (Storptautyskuo Vosorys fotografejis škola) vaļdis lūcekle i ir atbiļdeiga par ISSP Školys vuiceibu programu i atsevišku kursu pasnīgšonu.


text:
Voi Breivdobys muzeja godatiergs itūgod bez Latgolys amatnīku?
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Jau nu 1971. goda Latvejis Etnografiskais breivdobys muzejs reikoj diveju dīnu godatiergu, kas tradicionali nūteik juņa pyrmajā nedeļgolā. Itūgod godatiergs nūtiks 4.–5. junī. Kotru reizi tymā pīsadola ari daudz amatnīku nu Latgolys, tok itūreiz Lakuga.lv redakceja sajēme drupeit satrauktu viesti, ka itūgod Breivdobys muzejā Latgolys amatnīki nav gaideiti gosti. Raudzejom saprast lītys byuteibu.
Pīcdesmit pastuoviešonys godu laikā Breivdobys muzeja godatiergs ir palics par nūzeimeigu nūtikšonu i tradicionaluos kulturys i amatnīceibys simbolu. Tys ir pasuokums, kurā sasateik tautys lītiškuos muokslys izstruoduojumu darynuotuoji nu vysu Latvejis kulturviesturiskūs nūvodu. Tei ir vareiba amatnīkim paruodeit i puordūt sovus izstruoduojumus.
Pīsadaleit godatiergā teik aicynuoti amatnīki, kuri darynoj tautys lītiškuos muokslys izstruoduojumus par pamatu jemūt myusu tautys arheologiskū i etnografiskū montuojumu. Taipoš godatiergā teik gaideiti ari tradicionalūs omotu pratieji: audieji, rūkdarbnīki, tārpu darynuotuoji, kaļvi, pinieji, keramiki i cyti. Godatiergā pīduovuotajim dorbim juobyut kvalitativim, pošu amatnīku taiseitim i izgatavuotim nu tradicionalu materialu.
Napaseņ portala lakuga.lv redakceja sajēme anonimu viesti, ka itūgod Breivdobys muzejā Latgolys amatnīki nav eisti gaideiti gosti. Prūti, ka itūgod oficialūs tierguošonuos atļuovu nūkuortuošona ir napīdūdami aizakavējuse, leidz ar tū pamatūt amatnīkus naziņā, voi vyspuor byus vareiba pīsadaleit godatiergā, i voi ir jāga gatavuotīs. Amatnīkim napuortraukti nav daīmama gotovuo produkceja, leidz ar tū ir cīši svareigi aiz laika zynuot kaidim pasuokumim juosagatavej. Taipoš anonimi tyka izsaceits komentars, ka itūgod Breivdobys muzeja styngruo koncepceja par godatierga dalinīku atlasi ir palykuse vyspuoreiguoka, nalīkūt uzsvoru iz tautys lītiškuos muokslys vierteibom i amatnīkim, kuru dorbu kvalitate ir puorbaudeita cauri godim. Itūšaļt amatnīkim ari nav skaidrys, kur atsarass jūs tierguošonuos vīta (respektivi – nav izsnāgtys caurlaidis) i izaver, ka vysi Latgolys tierguotuoji naatsarass kai parosti vīnā vītā, tok byus izsvaideiti pa vysu tierga teritoreju.
Kab izprast obeju pušu nūstuoju, sasazynuojam ari ar Etnografiskuo breivdobys muzeja puorstuovim. Direktore Zanda Ķergalve skaidroj: “Kai muzeja puorstuovs grybu pastreipuot, ka vys vēļ asam atvārti sadarbeibai ar vysu Latvejis nūvodu amatnīkim i ar lelu prīcu atguodojam 2021. gods septembri, kod muzejā nūtyka Latgolys dīnys. Itūgod pīsasaceišona iz godatiergu tyka izsludynuota iz reizis piec tuo, kai vaļstī atcēle īrūbežuojumus publiskim pasuokumim. Dūmojūt par tū, ka div pandemejis godi nūzarei ir bejuši cīši sarežgeiti, pīsasaceišona iz godatiergu beja īspiejama kotram interesentam, kas atbylst godatierga koncepcejai i izstruoduotajam nūlykumam. Vīneiguo byutiskuo atškireiba nu cytu godu ir elektroniskuo pīsateikšonuos anketa. Muzejs itūgod ir rads vareibu sovā teritorejā izvītuot 550 tierguotuojus i ceņtīs pīsaturēt pi asūšuo dalinīku izvītuojuma muzeja mežu i pļovu teritorejā, kas vys ilgtermiņā ir maineiga, kas nūzeimoj, ka mainuos ari tierdznīceibys vītu izvītuojums. Kab rūsynuot piec vareibys leluoku jaunīšu iņteresi par amatnīku prasmu nūdereigumu i realu vajadzeibu sadzeivē, itys godatiergs ir breineiga vareiba, kur apsavērt vysys Latvejis kūpainu i nūzaris atteisteibys teņdencis. Myusu dīnu amatnīku tendeņču īnesšona nikai navar izmaineit godatierga tālu, viņ rūsynuot īsadvesmuot jaunim pietejumim i rodūšuom izpausmem, kab lapnys byutu pats amatnīks i prīceigs apmaklātuojs!”
Uzrunuojam ari keramiku kūpys “Pūdnīku skūla” keramiki Eviju Vasilevsku, kura mīrynūši apstyprynuoja, ka Breivdobys muzeja godatiergā byus ari gona daudz Latgolys puorstuovu: keramiku, uodys izstruoduojumu meistaru, tekstilmuokslinīku i cytu amatnīku. Evija viņ izsoka cereibu, ka cytugod byus vareiba daudz mudruok nūkuortuot oficialū pīsateikšonu, kab tys nabyutu pādejuos šaļts sasteigts i satraukumu pylns process.
Kartenis: Latvejis Etnografiskuo breivdobys muzeja arhivs.


text:
Latgolys kongress: pamatakmiņs Latvejis vaļsts izveidē
Autore: Vineta Vilcāne, viesturneica
Majā palīk 100 godi nu Latgolys kongresa. 1917. goda 9. i 10. majā (piec v. st. 26. i 27. aprelī) Rēzeknē iz Latgolys puorstuovu sapulci sasalaseja progresivuokuo latgalīšu iņteligencis daļa – bazneickungi, školuotuoji, inženiri, militarpersonys i cyti.
Kongresā Latgolys latvīši lēme, ka viesturiski škiertajai latvīšu tautai juoapsavīnoj i tuoluok pošai juolem sovs liktiņs. Kongresa delegati pījēme rezoluceju, kura paredzēja – Vitebskys gubernis, Kūrzemis i Vydzemis guberņu latvīšim teritoriali juoapsavīnoj i juodaboj autonomeja Krīvejis vaļstī. 1917. goda pavasarī vēļ narunuoja par naatkareigu Latveju, taida dūma nabeja nūbrīduse ari baļtīšu vydā, kai tymā laikā latgalīši sauce Kūrzemis i Vydzemis guberņu latvīšus. Tuo laika politiskuo situaceja ļuove dūmuot, ka Krīveja atsateisteis demokratiskā vierzīnī. Boļševiku tikšonu pi varys i jūs vāluokuos zviereibys navarēja paredzēt.
Deļkam Latgolys kongress beja vajadzeigs?
Varys ambiceju i teritoreju daleišonys rezultatā Latgola gondreiž treis godsymtu garumā beja administrativi škierta nu puorejūs latvīšu apdzeivuotajom teritorejom. Tys nūtyka tai sauktuo pūļu-zvīdru kara rezultatā (1600–1629). Piec Altmarkys pamīra nūsliegšonys Latgola palyka Pūlejis-Lītovys vaļsts atkareibā.
1772. godā Pūlejis daleišonys rezultatā Latgolu pīvīnuoja Krīvejis imperejai. Suokumā Latgolys teritoreja beja Pleskovys, bet nu 1802. goda – Vitebskys guberņā.
Kulturys i saimnīciskuo dzeive ite paguoja sovaižuok nakai Kūrzemē i Vydzemē, atškireibys beja ari lykumdūšonā i daudzuos cytuos kasdīnys sferuos. Kūrzemis i Vydzemis guberņuos spākā beja specialuos Baļtejis proviņču tīseibys, cikom Latgolā spākā beja Krīvejis lykumi.
Latgolys zemnīkim saimnīciskā ziņā kluojuos smoguok nakai puorejūs nūvodu latvīšim. Saimnīciskū atteisteibu kavejūšs faktors beja vāluo dzymtbyušonys atceļšona. Ka Kūrzemē tū atcēle 1817. godā i Vydzemē 1819. godā, tod Latgolā zemnīku breivlaisšonu pasludynuoja tikai 1861. godā.
Latgolys laukim beja rakstureigys sādžys, bet puorejā Latvejā pastuovēja vīnsātu saimnīceibys. Sādžā ļauds dzeivuoja cīši vīns ūtram blokus i daudz kas tim beja kūpiejs, pīvadumam, oka, ari zemis dorbūs beja juosariekinoj ar sābrim. Sādžuos dzeivojūšuo sabīdreiba beja konservativa, partū jaunynuojumi saimnīkuošonā tik mudri i sekmeigi naīsavīse. Latgolā pastuovēja tradiceja zemi daleit šņūrēs – tāva atstuotū zemi vysim dālim sadaleja vīnaidai. Dzimsteiba Latgolā beja augsta, tuo rezultatā jau tai naneluos zemis plateibys sadaleja vēļ mozuokuos. Kotrai saimei beja vairuokys garys i dīzgon šaurys zemis strēlis, t. s. šņūris.
Atškireibys izaveiduoja ari bazneicys dzeluos, latgalīšu vydā dzili beja īsasakņuojuse katuoļticeiba, bet vydzemnīki i kūrzemnīki vairums beja protestanti. Atškireiga beja ari Latgolys i puorejūs nūvodu latvīšu volūda. Atškireibys beja ari raksteibys ziņā, latgalīši raksteja latiņu burtim, bet puorejī latvīši – gotu.
Kulturys izaugsmi i izgleiteibys leimiņa paaugstynuošonu regionā kavēja imperejis eistynuotuo rusifikacejis politika. Smogs trīcīņs beja drukys aizlīgums, nu 1865. līdz 1904. godam Pūlejis bejušajuos teritorejuos, tymā skaitā ari Latgolā, beja aizlīgts īspīst gruomotys latiņu burtim.
Mynātī faktori stipri aizkavēja Latgolys nacionalū atmūdu, tei varēja nūtikt viņ piec drukys aizlīguma atceļšonys, cikom puorejā Latvejā nacionaluos idejis latvīšu vydā suoce izaplateit jau pusgodsymtu mudruok – 19. godu symta vydā.
Īprīkšmynātūs faktoru rezultatā latvīšu tautys obejis dalis beja škiertys godsymtu garumā. Jau 20. godu symta suokumā latgalīši suoce dorbu pi Vitebskys gubernis i Kūrzemis i Vydzemis guberņu latvīšu tyvynuošonuos i viesturiskuos nataisneibys lobuošonys. Itī ceņtīni sovu kulminaceju sasnīdze 1917. goda pavasarī Rēzeknē nūtykušajā kongresā, kurā tyka lamts par latvīšu apsavīnuošonu.
Prīkšnūsacejumi Latgolys kongresa īspiejameibai
Latgolys kongress nūtyka Pyrmuo pasauļa kara laikā, itymā laikā Latgola atsaroda Krīvejis sastuovā. Karš puorgrīze pasauli ar kuojom gaisā, mainejuos cylvāku dūmuošona, tyka radeita virkne izgudruojumu, sabruka imperejis, i pasauļa kartē pasaruodeja jaunys vaļsts, ari Latveja.
Ceļu Latvejis naatkreibai pataiseja 1917. goda Februara revoļuceja. Tuos rezultatā imperatoru Nikolaju II guoze nu trūņa. Sekuoja strauja Krīvejis demokratizaceja, tyka atļauta politiskuo, vuorda i puļciešonuos breiveiba. Rodušūs situaceju steidze izmontuot ari latgalīši, kab apsavīnuotu ar puorejim latvīšim, skanēja sauklis “Par breivu Latveju breivā Krīvejā!”.
Latgolys kongress kai regiona puorstuovu sapuļce nabeja unikals nūtykums, ari puorejūs nūvodu latvīši organizēja leidzeigus kongresus, kur lēme par Latvejis nuokūtni. Piecrevoļucejis laika paruodeiba beja vītejūs pošpuorvaļdis instituceju veiduošonuos, kurys guoze varys strukturys Krīvejā. Kongress ir nūzeimeigs pījimtūs lāmumu deļ.
Kongresu suoce organizēt martā Pīterpilī
Latgolys kongresa faktiskuo sagataveišona nūtyka Pīterpilī, piļsāta jau vairuokus godu desmitus beja latgalīšu kulturys centrs, te ari puļcējuos vairums nacionaluos atmūdys darbinīku. 1917. goda 25. martā (piec v. st. 12. martā) grupa Pīterpilī dzeivojūšu latgalīšu, kūpumā 66 personys, sasalaseja iz pamatvaicuojumu apsprīsšonu, pamatā jau itymā sapuļcē tyka izlamta Latgolys i vysys Latvejis nuokūtne. Jau īprīkš latgalīšu gazetā “Drywa” beja izvārsta osa polemika par Latgolys nuokūtni. Ite pamatā sasadyure diveji redzīni – vīns beja par vajadzeibu latgalīšim administrativi apsavīnuot ar puorejim latvīšim, bet ūtra redzīņa pīkritieji beja pret apsavīnuošonys ideju.
Par Latgolys nacionaluos atmūdys centru kliva Pīterpiļs, iz tīni latgalīši devēs lobuokys dzeivis mekliejumūs 19. godu symta ūtrajā pusē – 20. godu symta suokumā. Karteņa: moiarussia.ru
Avīzē “Drywa” par sapuļcis nūrisi losomys ryndys: “Runodami par Latwijas pašwaldibu, latgalīši wysi pikrita tam, ka Latgolai wajadziga sowa pošwaldiba, lai sowā sātā byutu par saiminikim. Bet, kad dagoja izškiert waicuojumu, kai lai tu pašwaldibu (wai autonomiju) sadabot, bolsi izaškeira tai […]”*
Bolsuojumā par Latgolys liktini sapuļcis dalinīku vydā nabeja vīnpruoteibys. Fraņcs Kemps, Pīters Līpiņš, kūpā 23 personys, bolsuoja par sovu Latgolys pošvaļdeibu, naveidojūt teritorialu vīneibu ar puorejim latvīšim. Bet Fraņcs Trasuns, Kazimirs, Skrynda, Pīters Apšinīks, kūpā 43 personys, bolsuoja par latvīšu apsavīnuošonu teritoriali i pošvaļdeibys izveidi. Itys pījimtais lāmums sovu apstyprynuojumu sajēma Latgolys puorstuovu sapuļcē majā Rēzeknē.
Kongresa organiziešonā lela nūzeime beja katuoļu gareidznīceibai. Organizatori devēs iz Latgolu, aicynojūt izvielēt delegatus. Tī beja nu draudžu, pogostu, bīdreibu, strielnīku bataljonu i latgalīšu koloneju. Paradzūt īspiejamuos nakuorteibys, kongresa apsardzi nūdrūšynuoja strielnīki.
Delegati sasalaseja Rēzeknē
Iz Latgolys puorstuovu sapuļci delegati sasalaseja Rēzeknē 1917. goda 9. majā (26. aprelī piec v. st.). Beja īsaroduši 232 delegati i 118 aicynuotī gosti. Kongresā bolsa tīseibys beja tikai latgalīšim, bet Latgolā dzeivojūšuos mozuokumtauteibys, krīvi, žydi, poļaki i cyti, beja aicynuoti pīsadaleit kongresā. Aicynuotī gosti uzastuoja ar apsveikuma runom. Storp gostim beja puorejūs nūvodu latvīšu puorstuovi, tymā skaitā vāluokais Latvejis uorlītu ministrs Zigfrīds Anna Meirovics.
Īsavērt kongresa nūrisē var caur tuo laika presi i dalinīku atmiņom, tuos gon pīraksteitys vairuokus godus piec poša nūtykuma. Saleidzynojūši naseņ pietnīkim tyka pīejami Minskys arhiva dokumenti par kongresa organiziešonu. Kongresā pījimtuos rezolucejis originals nav sasaglobuojs, ir pīejami tikai tuos nūroksti. Ka papietej dažaidūs laikūs i olūtūs publicātū rezoluceju, tod kotrā nu variantu niansēs var atrast pa kaidai atškireibai, tūmār tuos nav byutiskys i namaina pījimtū lāmumu nūzeimeigumu i jāgu.
Kongresu īvadeja svineigs dīvakolpuojums Rēzeknis katuoļu bazneicā, atrūnamys zinis, ka tymā sasalaseja tyukstūšom cylvāku. Piec dīvakolpuojuma tykuse dzīduota vāluokuo Latvejis himna. Piec tam kongresa dalinīki kūpā ar atbaļsteituojim devēs leidz kongresa nūrisis vītai – kinoteatrim “Diana”. Guojīņa laikā cauri piļsātai pleivuoja sorkonboltsorkonī karūgi.
Kongresu aizvadeja emocionalā gaisūtnē
Par Latgolys kongresa prīšksādātuoju īvielēja Fraņci Trasunu, jis beja īguļdejs lelu dorbu kongresa sasaukšonā, tuoluokajūs godūs leidz par sovai nuovei beja aktivs politikis i īsastuoja par Latgolys i latgalīšu interesem.
Stilizāts plakats ar 1917. goda 9. maja (26. apreļa) Latgolys kongresa īkšskotu kinoteatrī “Diana”. Darynuojs Jēkabs Strazdiņš 20. godu symta 30. godūs. Plakats 1935. godā piec tūreizejuo literaturviesturnīka i Īkšlītu ministrejis Informaejis i propagandys dalis darbinīka Alfrēda Gobas īrūsynuojuma pavairuots Latvejis školu vajadzeibom. Karteņa: Latvejis Nacionalais viesturis muzejs.
Kongress īsasuoce ar apsveikuma runom, piec tam sekuoja delegatu referati par Latgolys nuokūtni. Taipoš kai martā Pīterpilī nūtykušajā latgalīšu sapuļcē, ari kongresā Rezeknē sasadyure diveji redzīni par Latgolys i vysys Latvejis nuokūtni. Franča Kempa ideja paredzēja Latgolys autonomeju Krīvejis sastuovā, bet Fraņcs Trasuns īsastuoja par vysu latvīšu apdzeivuotūs teritoreju administrativu apsavīnuošonu Krīvejis sastuovā. Kai jau īprīkš atzeimuots, par naatkareigys Latvejis proklamiešonu 1917. goda pavasarī vēļ narunuoja.
Kongress tyka aizvadeits emocionalā gaisūtnē. Nagaideitai Fr. Kemps kūpā ar dūmubīdrim pamete kongresu. Kempa aizīšonys īmasli skaidruoti dažaidi, kai vīns nu tim mynāts līgums Kempam ūtrreiz izasaceit. Fr. Kemps asūt ari bejs pret mutisku vīnuošonūs ar Kūrzemis i Vydzemis guberņu latvīšim i prasejs rakstveida leiguma nūsliegšonu, bet Fr. Trasuns naredzēja vajadzeibys slēgt rakstveida vīnuošonūs. Streida rezultatā kongresu pamete 39 delegati ar Kempu prīkšgolā, tūmār dalis delegatu aizīšona natraucēja kongresam turpynuot dorbu.
Atmosfera pi kinoteatra beja nūkaitāta, vairuoki delegati pīdzeivuoja uzbrukumus i bailēs par sovu dzeiveibu Rēzekni pamete. Kongresa galeigūs lāmumu pījimšonu atlyka iz nuokušū dīnu, 10. maju.
Ūtruos dīnys sapuļce nūtyka pavysam natuoli asūšajā Rēzeknis tierdznīceibys školā (myusu dīnuos Juoņa Ivanova Rēzeknis Muzykys vydsškola). Vairuoku delegatu napīsadaleišona kongresa ūtrajā dīnā natraucēja pījimt lāmumus.
Kongresā Latgolys latvīši pījēme ostoņu punktu rezoluceju. Profesors Josifs Šteimans rakstejs, ka Latgolys kongresa lāmumim nabeja juridiska spāka, tei beja deklaraceja par latgalīšu politiski aktivuos dalis vēlmem.
Kongresa sprīdumi** skaņ itai:
1. Mes, Latgolas, latwiši pylnwarniki, sasapulcejuši 26—27. aprili Rēzeknē sasauktā kongresā, atzeidami latwišus, kuri dzeiwoj Witebskas gubernē, tai ari kurzemnikus un widzemnikus par winu latwišu tautu, nuspridem apsawinot ar Kurzemes un Wydzemes latwišim winā politiskā autonomā tautas organizmā Kriwijas Walsti.
2. Mes, Latgolas latwiši, apsawinodami ar Kurzemes un Wydzemes latwišim, paturēsim sowu pašwaldibu, pylnu tisibu pašnuteikšonas woludas, ticibas, baznicas, skolu un saimestibas, kai ari zemes jautojumā, boznicas dorišonos piwinojut pi Latgolas ari Kurzemes un Wydzemes katolius.
3. Mes, Latgolas latwiši, wyskorstoki welejamis paturēt wysloboku sadaribu ar cittautišim: kriwim, polim, žeidim un cytim, Latgolas rubežūs; paši makladami breiwibu sowai tautai, mes atzeistam, afstojam un pabalstisim cyttautišu breiwibas wysos ju tautyskos darišonos: ticibas, woludas, skolu izstožu un cytōs tautyskōs litōs.
4. Welešonas wysos pašwaldibas istodēs nuteik uz wisporiga, winleidziga, taisna, aizklota un proporcionāla pamata.
5. Mes, Latgolas latwiši, izweledami sowu Pagaidu Zemes Padumi, uztycam Padumei stotis sakarā ar cyttautišu izwalatom Padumem un izstrodot kupigus sadzeiwes pamatus.
6. Latgolas Pagaidu Zemies Padumei wajaga it sakarā ar Wydzemes un Kurzemes Zemes Padumem del Latwijas autonomijas aizstovvešonas un izwesšonas dzeiwē; ryupetis par Latgolas atškeršonu nu Witebskas gubernes.
7. Sapulce atzeist par napicišamu zemniku sawinibas nudybynošonu Latgalē un izteic welešonus, lai Pagaidu Zemes Padume nu sowas puses weicynotu taidu nudybynošonu.
8. Sapulce nuspride izwelet Latgolas Pagaidu Zemes Padumi, Padumes lucekliu skaitu nuteic — 60, nu tim latwišu 36, kriwu -12, žeidi – 8, poli – 3, cytu tautu – 1 (proporcionoli idzeiwotoju skaitam Latgolā).
Ar rezolucejis pyrmū punktu latgalīši pasaceja, ka Vitebskys gubernis latvīši i Kūrzemis i Vydzemis guberņu latvīši ir vīna tauta. Juoatzeimoj, ka leidz 1917. godam vēļ nabeja izaveiduojuse kūpeja nacionaluo pošapziņa. Latgolys kongress beja pagrīzīņa punkts Latvejis nacejis tapšonā. Kongresa delegati lēme par latvīšu apdzeivuotūs teritoreju apsavīnuošonu i autonomejis izveiduošonu Krīvejis sastuovā. Var saceit, ka lelā mārā Rēzeknē nūtykušajā kongresā pyrms 100 godim tyka īlykti pamati Latvejis vaļstei.
Rezolucejis ūtrais punkts paredzēja, ka latgalīši paturēs sovu pošvaļdeibu, tīseibys pošim lemt volūdys, ticeibys, bazneicys, školu, saimnīceibys i zemis vaicuojumus. Tū, cik lelā mārā rezolucejā izsaceituo vēlme eistynuojuos dzeivē, nūsaceja vāluokuo Latvejis vaļsts politika. Tuos veiduošonā tikpat lelā mārā, kai puorejūs nūvodu puorstuovi, pīsadaleja ari Latgolys latvīši. Satversmis sapuļcis i vāluok Saeimys deputatim dorbs nabeja vīgls, beja juospiej pamatuot sovu redzīni, puorlīcynuot cytaidi dūmojūšūs, aizstuovūt Latgolys i latgalīšu interesis. Nareši ari pošu latgalīšu vydā nabeja vīnpruoteibys, kas traucēja lāmumu pījimšonu.
Pījimtuo rezoluceja paredzēja ari cīšu latvīšu sadarbeibu ar Latgolā dzevojūšajom mozuokumtauteibom i jūs interešu respektiešonu.
Latgolys kongresa delegati 1917. goda 10. majā. Karteņa: Vl. Lōča Latgalīšu rakstnīceibys muzejs.
Latgolys kongresa rezoluceja paredzēja izveiduot Latgolys Pagaidu zemis padūmi. Tymā vītys paredzēja na tikai latgalīšim, bet ari Latgolā dzeivojūšūs mozuokumtauteibu purostuovim. Latgolys Pagaidu zemis padūme kūpā ar puorejūs nūvodu pošpuorvaļdis institucejom leidzdorbuojuos Latvīšu Pagaidu nacionaluos padūmis dorbā i veicynuoja Latvejis proklamiešonu 1918. goda 18. novembrī.
Beja īmams tikai vīns ceļš – kūpā ar puorejim latvīšim
Latgolys kongress i tymā pījimtī lāmumi nareši teik vārtāti emocionali, partū ari Fraņča Trasuna virzīnī ir tykuši raideiti puormatumi par lātticeibu i rakstisku garanteju napīpraseišonu, kas vāluok guojs par švaku latgalīšim, volūdai i kulturai kūpumā. Sovukuort Fraņčam Kempam puormasts separatisms. Ar Kempa izsacejumim myusu dīnuos teik spekulāts, tūs pagrīžūt sev vālamā gaismā. Nav gon atrūnams, kai tīši Kemps izatāluoja Latgolys nuokūtni, tai dabojūt autonomeju Krīvejā, i kaidi punkti, piec juo dūmu, beja juoīkļaun vīnuošonuos dokumentā ar puorejūs nūvodu latvīšim.
Var, prūtams, nūsadorbuot ar alternativū viesturi i sprīst, kai byutu bejs, ka byutu bejs. Modelejūt īspiejamūs scenarejus juopatur golvā, ka Krīvejā varu puorjēme boļševiki i jūs interesēs nabeja nacionalu vaļstu veiduošonuos. Jūs interesēs ari nabeja dūt latgalīšim breiveibu. Īspiejams, ka byutu eistynuojusēs Fr. Kempa ideja, 1920. godā Latgola nimoz natyku atbreivuota nu boļševiku i Latgolys i puorejuos Latvejis rūbeži byutu pavysam cytaidi.
Naapšaubami, Fr. Trasuna i juo dūmubīdru atbaļsteitais redzīņs par Latgolu kai daļu nu Latvejis vaļsts i latgalīšim kai latvīšu nacejai pīdereigim beja iz vysa lobuokuoais i pareizuokais.
*ite i turpmuok saglobuota attīceigajā olūtā asūšuo raksteiba
** Piec Latgolys Pagaidu zemis padūmis ziņuojuma Nr. 1 1917. goda 15. majā, kurs publicāts žurnalā “Sējējs”, 1936, Nr. 6.


text:
Skaļuo doba. Edeitis Madernīcys gleznu izstuode Bolvūs
Latgolā aktivi nūteik Muokslys dīnu 2012 pasuocīni. 10. majā iz nūtikšonom aicynoj ari Bolvu nūvoda muzejs.
15:00 „Īkuopšona Muokslys aplī”. Sasatikšona ar muokslenīkim – keramikim Jolantu i Valdi Dundenīkim, gleznuotuoju Edeiti Madernīci,
15:30 Muokslenīka Ilgvara Zalāna lekceja par laikmeteiguos muokslys izpausmem, Vaļsts Kulturkapitala fonda projekta „Sajiutu eksplozeja” ītvorūs,
17:00 Bolvu muokslys školys pogolmā Ilgvara Zalāna ACTION PAINTING performance – lelizmāra muokslys dorbu radeišona.
LaKuGā jau beja vareiba apsavērt virtualu Bierzpiļs pusis keramiķu Jolantys i Valda Dundenīku izstuodi Bolvu nūvoda muzejā, niu pīduovojom īspieju apsavērt gleznuotuojis Edeitis Madernīcys izstuodi „Skaļuo doba”.
Edeite Madernīce
Gleznuotuoja Edeite Madernīce dzymuse 1980. goda 30. junī Bierzpiļs pogosta „Bierzīšūs”. Vuicejusīs Bierzpiļs vydsškolā, piec kuruos īsastuojuse Rēzeknis Muokslys koledžys Gleznīceibys nūdaļā. Piec vuiceibom Rēzeknē studejis turpynuotys Latvejis Muokslys akademejā. Magistra studeju programu Gleznīceibys nūdaļā gleznuotuoja beiguse 2007. godā ar gleznu triptihu „Sapyns – ilūzeja, atkluosme, patīseiba”, kas apsaverams ari izstuodē Bolvu nūvoda muzejā.
Muokslineica pīmiņ, ka pyrmū dorbu izgleznuojuse ostoņu godu vacumā. Nūpierkuse guaša kruosys, aizguojuse iz Tūmužu sātu i izgleznuojuse saulrītu. Koč ari baba bejuse pret gleznuošonu, jei zynuojuse, ka gryb vuiceitīs taišni muokslys školā.
Pyrmuo izstuode, kuryma Edeite pīsadaliejuse, beja Suntažūs, kur bejuši izlikti dorbi nu plenera laikūs, kod vēļ vuicejusīs Rēzeknē. Vairuokys reizis bejušys izstuodis Jiurmolys muzejā, Valmīrys teatrī i cytur.
Leluoka izstuode, kurymā gleznuotuoja pīsadalejuse, bejuse Francejā jaunūs muokslenīku galerejā Parizē. Vysu vaira Edeitis dorbi apsaverami taišni grupu izstuodēs, bet vaira par izstuodem gleznuotuojai pateik pots gleznuošonys process. Edeitei rakstureiga improvizaceja i leli figurali dorbi, kurī tūp piec fotografejom.
Informaceja par gleznuotuoju nu Bolvu reģiona kulturviesturis datu bazis.
Karteņos – gleznuotuojis Edeitis Madernīcys izstuode „Skaļuo doba” Bolvu nūvoda muzejā, foto Edeite Husare /LaKuGa.