text:
Gaļānu muižai sataiseitys 3D vizualizacejis
Roksta autore: Laura Melne, portals lakuga.lv
Gaļānu kulturviesturis bīdreiba aktualiziejuse vaicuojumu par Gaļānu muižys liktini. Tuos kuormi jau daudzus godus ir pamasti i grymst aizmiersteibā. Dūmojūt par tū, kai gluobt muižu, suokts dorbs pi tuos populariziešonys – pārņ pastateiti informativi uzroksti, kai ari sataiseitys muižys 3D vizualizacejis, kas apsaveramys ari videostuostā, kurā teik viesteits par muižys viesturi.
Gaļānu kulturviesturis bīdreiba dorbojās jau 15 godu. Tei izveiduota, kab piec nūvodnīka, filozofa i religeju pietnīka Roberta Mūka nūīšonys myužeibā saglobuotu juo montuojumu. Mūka atraitne Gaļānim beja izduovuojuse boguoteigu filozofa pīminis lītu, dorbu i rūkrokstu, sadzeivis prīškmatu kolekceju. Vysupyrma suokts reikuot R. Mūka jaunradis konkursu, tod Marta Binduka uzajēme nūdybynuot muzeju, kas vys vēļ aktivi dorbojās, lai ari poša M. Binduka nu jau davusēs peļneitā atpyutā. Apzynuotys i pieteitys ari cytys īvāruojamys personeibys, kas īt nu Gaļānu, organizātys ari nūmetnis, struoduots ar jaunīšim, kab jūs īinteresātu kulturviesturis izzynuošonā. Tai godu gaitā izaveiduojuši četri Gaļānu kulturviesturis bīdreibys lelī pamatvierzīni: kulturviesturis pietnīceiba, dorbs ar jaunīšim, komunikaceja storp dažaidim sabīdreibys sluonim i nacionaluos identitatis styprynuošona. Kai soka bīdreibys vadeituoja Gunita Strode, praktiski kotru godu realizāts kaids projekts. Eipaši lels atbolsts sajimts nu Dīnvydlatgolys NVO atbolsta centra i Latgolys kulturys programys.
Ar Latgolys kulturys programys atbolstu radeits ari bīdreibys paguojušuo goda leluokais projekts – Gaļānu muižys 3D vizualizacejis. Muižys liktiņs, prūtams, bejs suopeigs daudzim, tok nav bejs nivīna, kurs īkustynuotu idejis par tū, ka vajadzātu koč kū dareit. Partū bīdreiba soka paļdis Oskaram Zugickim, kurs īrūsynuojs pīsavērst itam vaicuojumam. “Tys vairuoku godu symtu garumā ir bejs kulturys centrs, vīta, kas apleicejuos zemis pīsaistejuse kai centrs,” Gunita Strode pastreipoj Gaļānu muižys viesturiskū nūzeimi. Vyspyrma suokts sakūpt muižys parku – pasasokūt Martys Bindukys iniciativai, tī izveiduota Robertam Mūkam veļteituo Filozofejis styga ar R. Mūka dorbūs sakņuotom kūka skulpturom. “Parks ir atsadzeivuojs, jam ir izaveiduojuse sova seja. Tuoļuok juodūmoj, kai atdzeivynuot muižys seju,” soka Gunita Strode. Saprūtams, ka muižys atjaunuošonai byutu napīcīšami cīši leli īguļdejumi, tok ir vārts suokt ar kū cytu – paruodeit cylvākim, cik lela vierteiba ir Gaļānu muiža. Kai soka Gunita: “Projekts ar videostuostu ir taids muižys vierteibys atmūdynuošonys process.” Cylvāku atsauksmis līcynoj, ka pat daļa vītejūs nav zynuojuši par muižys viesturi i tū, cik lela i nūzeimeiga tei sovulaik bejuse. Video tekstu, kurā stuosteits par muižys viesturi, īrunuojs gaļānīts Aleksandrs Zeimuļs-Priževoits, kū daudzi labi zyna kai glaunū Aleksi nu filmys “Cylvāka bārns”. Ar Rībeņu nūvoda atbolstu pārņ ari pastateiti informativī uzroksti par muižu latvīšu, angļu i krīvu volūdā, kurūs radzams ari, kaids nazkod varātu byut kuormu nūvītuojums. Sovpus ar Vydslatgolys puornūvodu fonda atbolstu sataiseits muižai veļteits kalendars i reklamys baners ar karteņom nu 3D vizualizacejis, kab paruodeitu cylvākim, kai muiža varātu izavērt.
Cylvākus nu molys interesejūt parks, tok jī atbrauc tū apsavērt ar cereibom, ka te byus ari muiža, tok dīvamžāļ tei ir cīši biedeigā stuovūklī. Piec agraruos reformys, 20. godu symta 20. godūs tī izveiduota Vydsmuižys lūpkūpeibys škola, ari lūpkūpeibys izmieginuojumu staceja. 20. godu 50. godūs muiža puorguojuse vītejuo kolhoza eipašumā, tī bejs školys internats, aptīka, mežsaimisteibys īcirknis, izmontuota kliets i pogrobi, kai ari īreikuoti dzeivūkli. Industrializacejis rezultatā Gaļānu muiža padūmu okupacejis laikā pamozom pagaisynuojuse sovu centra statusu. Niu tei pīdar pošvaļdeibai, beidzamajā laikā tī vēļ bejuši kaidi dzeivūkli, tok niu tei praktiski palykuse piļneigi tukša.
Muižys 3D vizualizacejis veiduojs arhitekts Viesturs Balodis. Bīdreiba ir cīši pateiceiga par juo redziejumu, kas lics aizadūmuot i pasavērt cytaiž iz daudzom lītom. Arhitekts īsacejs suokt dorbu pi muižys atjaunuošonys koč pa mozeņam, tok suokt. “Ir daudz īspieju, kai tū varātu paveikt. Tik vaicuojums, voi mums kai mozai bīdreibai, kuruos bīdri ir aizjimti sovūs dorbūs, pīteik dareišonys, spāka i energejis tam? Prūtams, ka nā. Tok mes asam īšyupuojuši itū vaicuojumu, i dūmoju, ka jaunajai pošvaļdeibai (piec administrativi teritorialuos reformys Gaļānu pogosts ītylpst Preiļu nūvodā – L.M.) itys ir lobs atspaids, lai atteisteitu Gaļānus kai centreņu. Vysi sabīdriskuos dzeivis elementi, kas vajadzeigi lauku teritorejai, te jau ir. Ar kū suokt? Mums vysim kūpā juosalīk golvys i juodūmoj,” stuosta Gaļānu kulturviesturis bīdreibys vadeituoja. Jei ir puorlīcynuota, ka atteisteiti lauku centri pošvaļdeibai ir izdeveigi. “Nav izdeveigi, ka te nav cylvāku, nikas nanūteik, ka apsastuoj kulturys i izgleiteibys dzeive. Tod ari cylvāku energejis palīk mozuok. Ka mes spēsim itū energeju vairuot, tod ari pošvaļdeiba byus īinteresāta. Kur ir cylvāki, tī ir dzeive. Kur cylvāku nav, tī ari dzeive apsastuoj. Lai mums vysim kūpā izadūd!” iz gaišys nūts sarunu nūslādz Gunita Strode.
Galerejā Gaļānu muižys komplekss arhitekta Viestura Baloža vizualizacejuos i portala lakuga.lv fotografejuos pārnejuo goda pavasarī.


c: text/html

text:
Puorizdūs vīneigū povuorgruomotu latgaliski
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Itūšaļt nūteik aktivs dorbs, kab jau rudinī skaiteituoju rūkuos tyktu puorizdūtuo 1992. godā izguojušuo vīneiguo povuorgruomota latgaliski “Povōru grōmota”, kurys autore ir Antonina Masiļūne.
1992. gods Latgolys viesturē ir eipašs, nu 11. leidz 13. augustam nūtyka Pyrmais latgalīšu saīts, puļcejūt na tik vītejūs, bet ari uorpus Latvejis dzeivojūšūs latgalīšus. Tyka lamts par latgalīšu volūdys vaicuojumu aktualiziešonu, gruomotu izdūšonu latgaliski, par Rēzeknis Augstškolys izveiduošonu i c. Saīta laikā atkluoja ari atjaunuotū pīminekli “Vienoti Latvijai” aba Latgolys Muoru, kai tys īsaukts tautā. Saguoja ari tai, ka iz saīta laiku izdeve Antoninys Masiļūnis “Povōru grōmotu”.
Pyrmū i da šam vīneigū povuorgruomotu latgalīšu volūdā izdeve 15 000 eksemplarūs. Verūtīs nu myusu dīnu perspektivys, tys ir miļzeigs apjūms, jo niu gruomotys latgalīšu volūdā izīt videji ap 300–700 eksemplarūs. Koč ari sovulaik izguojuse miļzeigā metīnī, niu itei povuorgruomota ir cīši gryuši atrūnama, vys tik interesenti gruomotu var apsavērt Nacionalajā bibliotekā. Vaira par pyrmū izdavumu skaiti portala lakuga.lv rokstā ITE.
Niu piec 30 godu Antoninys Masiļūnys gruomota tiks puorizdūta. Par tū dubults paļdis juosoka Rēzeknis Tehnologeju akademejis docentei Diānai Apelei, kura ir kai pyrmuo izdavuma muokslineica, tai gruomotys puorizdūšonys idejis autore. Goda suokumā tyka īsnāgts dasacejums Rēzeknis Mozūs kulturys i turisma projektu konkursam i piečuok ari sajimts atbolsts gruomotys puorizdūšonai.
Kai stuosta Diāna Apele, jei uzrunuojuse Rēzeknis Tehnologeju akademejis profesionaluo magistra studeju programys “Dizains” studenti Valentīnu Siņakovsku, kurai iz tū šaļti vēļ nabeja pīteikta magistra dorba tema. Studente lobpruot pīkrytuse plotuok apsavērt itū temu, leidz ar tū niu tiks na viņ puorizdūta vīneiguo povuorgruomota latgaliski, tok ari byus daīmams padzilinuotuoks puorskots par Antoninys Masiļūnis dzeivi i dorba gaitom. Magistra dorba vajadzeibom tyka īvuokta informaceja par pošu Antoninu, kai ari intervēti juos radinīki. Sovpus par gruomotys volūdys kvalitati ryupejās Maruta Latkovksa. Gruomotu paradzāts izdūt 400 eksemplarūs.
Itūšaļt paradzāts, ka 30. septembrī byus gruomotys prezentaceja Latgolys Kulturviesturis muzejā Rēzeknē, 12. oktobrī – Daugovpiļs tehnikuma Dagdys filialē i novembra beiguos – Rēzeknis tehnikumā.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Radio raidījumi
Kū dūtu Latgolys atpyutys parka izveide Latgolys turisma atteisteibai?19.07.2019
Raidejuma gosts ir tūrisma jūmys specialists nu Francejas Aivars Provejs. 1989. godā jys kai Rēzeknes LNNK jaunīšu nūdaļas puorstuovis tyka uzaicynuots uz Pasauļa latvīšu jaunīšu kongresu Sūmejā. Tuoļuok juo ceļš veda uz Sabīdriskūs zinuotņu institutu Minsterē.
Pādejūs 25.godus Aivars dzeivoj i struodoj kai tūrisma menedžeris Francejā. Tymā pošā laikā jys bīži ir Latgolā, kur konsultej tūrisma objektus. Vīna nū juo iecerēm ir izveiduot Latgolys atpyutys parku. Kū ītvar itei ideja i kas ir Karaliskuos kuozys ? Par tū vysu sarunā ar Aivaru Proveju, kurš uzskota, ka Latgolys atpyutys parks ir vīns nu īspiejamajim rysynuojumim Latgolys turisma atteisteibā.
20. julī Latgolas tradicionalōs kultūras centrā „Latgaļu sāta" Dekšōru pogosta „Madžuļūs" nūtyks atvārtuo durovu dīna. Īsam gostūs pi bīdreibas puorstuoves Astrīdas Vucynas.
Raidejums "Pi myusim Latgolā" gatavuots ar Nacionaluos elektroniskūs plošsaziņas leidzekļu padūmes (NEPLP) atbolstu.
Pi myusim Latgolā: 2.raidijumsAtgriezties atpakaļ
Katharina Heyer movie sex scene pamela anderson bret michaels beatiful korean sex full hd movie song download Round ass nurse sticking a dildo deep in her rectu Hot Teen Scandal Free Hot Teen Sex Porn Video Telugu housewife cheating xxx porn video hot fuck in living room Fingering Amateur Cock Sucks Movies xxx Busty Girlfriend Fucked Hard by her BF
Lasiet vēl
Nedēļas skaitlis
No 1. jūnija siltumapgādes tarifs Vipingas un Ziemeļu rajonos “samazinājās” no 99,66 eiro par megavatstundu līdz 124, 15 eiro par megavatstundu (summas bez PVN).Apspriest
Aptauja
Vai Jūs esat gatavi atteikties no pārvietošanas ar personisko autotransporta līdzekli degvielas cenu kāpuma dēļ?Skatīt rezultātus
Jaunākie komentāri:


text:
Ilgys Šuplinskys sakuortuotojā i bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” izdūtajā myusdīnu latgalīšu dzejis antalogejā publicāta 17 latgalīšu autoru dzeja. Sūpluok pīredzejušūs Annys Rancānis, Ingrīdys Tāraudys, Emīlejis Kalvānis, Ontona Slišāna, Valentina Lukaševiča dorbim, vīna nu pyrmajom nūpītnajom publikacejom gruomotys formatā “Susātivs” beja taidim jaunajim autorim kai Raibīs Suņs, Janai Skrivļai-Čeverei i Baibai Zveigulei.
NOMINANTI:
Literaturys almanahs “Olūts – 13”
Ontona Slišāna dzejūļu kruojums “Salve Regina”


text:
Latgalīts latgalīšam draugs
Maņ īguoja pruotā dūma. Varbyut niulenejūs krizis laikūs var apsamaineit ar informaceju, kod kurs brauc, saceisim, nu Rēzeknis iz Daugovpili ci nu Daugovpiļa iz Reigu. Pi vīna savuoc vysaidys montys, kas kur nabejs juoaizvad. Voi aizvad kaidu studentu iz sātu, školu, tusovku.
Īsadūmoj – atvad bednajam studenteņam kaids farizejs ar godu nostu i mašynu nu dzeraunis buļbu maisu… Par reizis cik vaira var īsavuiceit, ka nav golva juolauž par buļbom. 😀 Ci otkon kaids studenteņš, stopuodams iz sābru mīsta festivalu, pagiun leidza vēļ kaidu cytu studentu drūsmei.
Tik juosadūmoj, kai tū tehniski varātu iz ituos platformys. Kai komentarus augšā kurā sadaļā? Tymā i tymā datumā braucu. Ci tymā i itymā laikā maņ nav kuo ēst. Mož kuram ir pārnejī kabači.


text:
Latvejis svātki nūsvieteiti
16. novembrī „Latgolys Studentu centrs” kūpā ar „Latvejis Aizsorgu organizaceju” aicinuoja jaunīšus kūpā nusvinēt Latvejis dzimšonys dīnu LU golvonajā ākā. Kab vokoru padareitu azartiskuoku, kluotasūšī sasadaleja trejuos komanduos – „Sorkons ar zylu”, „Kolchozs „Kurgāniņi”” i „Lāčplēša mazbērni”. Komandys veica vairuokus aizdavumus i tika pi gordom bolvom. Gūdpilnū pyrmū vītu igiva komanda „Lāčplēša mazbērni”, bet kai vysodr uzvareja draudzeiba.
Vokora gaitā prīceigā svātku nūskaņā i breivā atmosferā tika veiduotys jaunīšu versejis par Breiveibys pīminekli, izspālātys vairuokys kaitys, kuru laikā varā pursalīcinuotīs par sovom zynuošonom Latvejis viesturē i kulturā, i sacarātys jaunys tautysdzīsmis:
Tu, puiškins, lobs cylvāks,
Eime obi teļu zogtu;
Es pa prīkšu, tu pakaļ
Īsim obi kliets vydā.
Tu, puiškins, lobs cylvāks,
Eime obi teļu zogtu;
Obi teļu nūzoguši,
Kūpā jautri padzāruši.
Tu, puiškins, lobs cylvāks,
Eime obi teļu zogtu;
Ja teleites tu nūzogsi,
Byušu tova leigaveņa.
Vairuoki jaunīšu uzraksteja, ar kū jī lepojās Latvejā, jūs dūmys var skaiteit ite http://www.diena.lv/dienas-projekti/tikai-latvija/par-projektu/tikai-seit-latvija-13897229
Vokora izskaņā pasuokuma organizatori Vineta nu LgSC i Arturs nu „Latvejis Aizsorgu organizacejis” gostus īpazeistynuoja ar sovom bīdreibom.
Sisrneigs paļdis Latvejis Universitatei par īspieju izmontuot telpys i vēļ sisrneiguoks paļdis vysim, kas atguoja!
Kartenis: Vineta i Artūrs


text:
Mudovys zamaine
Mudovys zamaine (latvīšu: Veļikajas zemiene, Mudavas zemiene) — reļjefa īleikums, apjamūšs Latgolys pošu reitu daļu i Krīvejis Pliskovys apgabaļa dīnavydvokoru daļu, t. i., Mudovys upis (krīvu: Beлиkaя, latvīšu: Veļikaja, Mudava) baseinu. Rūbežmalē Latgolys pusē Mudovys zamaine īīt Vileks, Baļtinovys, Cyblys, Ludzys i Sīnuojis nūvodu teritorejuos. Zamainis dīnavydvokoru styurs dasaglauž Latgolys augstainei.
Pa zamaini tak na viņ Mudova, a i juos datakys – Iudrupe (krīvu: yTpoя, latvīšu: Rītupe), Sīnuoja (krīvu: CиHяя, latvīšu: Zilupe), Iļža (aba Ludza, krīvu: Лжa), Kūkova (krīvu: KyxBa) i ct.


text:
Jurs Ostrovskis: vysmozuok munā repertuārā ir dzīšmu par mīlesteibu
Ar Juri Ostrovski sasarunuoja Gunta Nagle i Renāte Lazdiņa
Itūgod īt jau desmitais gods, kai Jura Ostrovska vuords Latgolys muzykys mīļuotuojim ar kotru dīnu palīk vys vaira i vaira zynomuoks, bet klauseituoju puļceņš izaudzs leidz pylnim koncertu zalim. Juri klauseituoji nūviertej, partū ka muzikis na viņ izpylda, bet pats ari roksta sovys dzīsmis. Tuos mozuok ir par mīlesteibu, bet vaira par dažaida sociala rakstura vaicuojumim, i, golvonais, sovys dzimtinis – Latgolys – gūduošona. Popularuokuos Jura dzīsmis apkūpuotys projekta “Dvinskas muzikanti” pyrmajā muzykys albumā, kas izguojs pavysam naseņ.
“Dvinskas muzikantim” ražeigs laiks – izguojs pyrmais albums. Ar kaidom sajiutom dzeivojat piec albuma izīšonys, i kaida ir klauseituoju atsauceiba?
Atsauceiba ir breineiga, par tū ari sokom cīši lelu paļdis sovam klauseituojam i skateituojam. Kolosalū atsauceibu jau pīruoda viņ fakts, ka goda beiguos, pīsadolūt Šlageraptaujā ar dzīsmi “Hei, bruoļ, latgalīt”, asam tykuši ari lelajā goda finalā. Taišni tys ari stimulēja myus izdūt albumu.
Albumu veiksmeigi īrakstejom, i pateiceiba par tū ari vysim aranžiejumu autorim, dalinīkim. Eipaša pateiceiba Kasparam Makam, pi kuo studejā mes vysu rakstejom. I, kab atsavārtu iz padareitū dorbu, janvara beiguos organizējom albuma prezentacejis koncertu. Mums nagaidūt, jau leidz jaunajam godam iz pyrmū koncertu izpierka vysus beletus, par tū izsludynuojom papyldkoncertu.
Debejis albumu nūsauci “Dzymtuo puse”. Kai pats raksturoj pyrmuo albuma nūskaņu?
Tys ir latgalīša stuosts par sovu dzymtū pusi, par sovu nūvodu – par socialom problemom i par mīlesteibu ari drupeit. I, tai kai Latgola var lepuotīs ari ar eipašū folklorys zalta fondu, albumā īkļuovem ari vīnu tautysdzīsmi – “Rūžeņu”. Dzīsmi īdzīduojom piec sova redzīņa, ar sovu eipašū nūskaņu, kab klauseituojs sajam ari koč kū jaunu. Albumā ir īkļauta dzīsme “Neskumsti”, kas īraksteita sadarbeibā ar Dūbelis zemissorgim, kas ari pīsadaleja prezentacejis pasuokumā. Albumā dzieržama dzīsme “Mana laime”, ar kuru maņ pyrmū reizi saguoja pastruoduot na kai dzīsmis autoram, bet kai cylvākam, kas latviskuoja tekstu nu krīvu volūdys. Tei ir ebreju tautysdzīsme. Jau laiku atpakaļ Piļskalnis videjuos paaudzis deju kolektivs izvede specialu dejis prīšknasumu itai dzīsmei. Deļtuo piļskaļnīši ari beja paaicynuoti albuma prezentacejis pasuokumā. Pādejuo dzīsme ir “Hei, bruoļ, latgalīt”, kas ir stuosta nūslāgums, paruodūt, ka dzeivē atsagoda ari pa kaidai problemeņai, bet navajag bāduotīs, vajag vērtīs pozitivi, optimistiski, i vyss byus labi.
Kūpumā ostonis nu albuma desmit dzīsmem ir tovys autordzīsmes. Pats sevi viertej kai ražeigu dzīšmu autoru?
Ka viertej piec skaita, tod naasu ražeigs, deļtuo, ka maņ dzīsmis tūp vysai reši. Iz itū šaļti asu sarakstejs varbyut pi 20 dzīšmu. Sarokstūt dzīsmi, es ceņšūs ryupeigai pīsleipēt tekstu, ryupeigai pīstruoduot pi muzykys. Rokstūt pādejū albumu, dažom dzīsmem beja pat vairuoki aranžiejumi, kas ļuove izavēlēt lobuokū. Kai autoram maņ gribīs, lai kotra dzīsme teik saklauseita i palīk cylvāku sirdīs. Ir ari vierteigys – naaizvītuojamys – dzīsmis, kurys jau sajāmušs cylvāku atsauceibu. Ceru, ka ituos dzīsmis iz ilgu laiku paliks Latgolys muzykys datubazē voi dzīšmu skreineitē. Tī nūteikti jau ir “Daugaveņa”, ar kuru sovā laikā ari suocēs projekts “Patrioti LG”. Taipat ari projekta “Dvinskas muzikanti” dzīsme-vizeitkarte “Hei, bruoļ, latgalīt”, kuru ari jau var skaiteit par izadevušu hitu.
“Dvinskas muzikantu” pyrmuo albuma nūsaukums ir “Dzymtuo puse”, bet kura tod ir tova dzymtuo puse?
Muna dzymtuo puse ir Rēzeknis nūvoda Silmolys pogosts. Tī ari vacuoku sātā asu nūdzeivuojs da 18 godim, leidz šaļtei, kod īsastuoju Reigys Tehniskajā universitatē. Munys studenta gaitys suocēs Daugavpilī, tod turpynuojuos Reigā, tod otkon atsagrīžu Daugavpilī. Saguoja, ka tī ari palyku. Lai ari dzymtuo puse maņ ir Silmolys pogosts, cylvāki vairuok asociej mani ar Maltu. Varbyut deļtuo, ka Maltā sovā laikā pabeidžu vydsškolu, i ari Artūrs Uškāns, kod struoduojom projektā “Patrioti LG”, beja sarakstejs dzīsmi “Malta, Malta lobim ļaudim calta”.
Cik ilgi tova dzeive ir saisteita ar muzyku?
Vyss suocēs 2006. godā, kod sacerieju sovu pyrmū dzīsmi “Daugaveņa”. Da tam ar muzykys pasauli vyspuor nabeju saisteits. Uzrunuoju dažus muzykalūs projektus i vaicuoju, kas varātu dzīsmi īdzīduot. Jī, niu jau var saceit par laimi, atsaceja dzīsmi īdzīduot. Arturs Uškāns īsaceja dzīsmi īraksteit maņ pošam. Iz tū breidi Atim Auzānam beja studeja Daugavpilī, sameklieju finansiejumu, mani atbaļsteja tuo laika zemkūpeibys ministrs Mārtiņš Roze, partū ka bejom pazeistami nu studeju laikim Reigā. 2006. godā beja pasaruodejuse ari Latgolys radeja ar Valdi Labinski prīškgolā. Aizsyuteju jim dzīsmi, i jau 2007. godā “Daugaveņa” beja ūtruo spālātuokuo dzīsme goda topā. Dzīsmi suoce bīži atskaņuot Latvejis Radeja 2. Nūfilmiejom klipu i isnīdzem Šlageraptaujā, i tykom goda finalā. Itymā laikā suocēs “Patrioti LG” gaitys i muna muzykanta karjera.
Kai viertej sovu snīgumu Šlageraptaujā?
Šlageraptaujā nav viņ muns snīgums. Pyrmom kuortom tei ir sadarbeiba ar puišim, kuri dorbojās grupā. Tys ir Andis Ķīsis, profesionals muzykants, kurs spielej tausteņus, ari saksafona spēlē jis ir kolosals. Tys ir myusu akordeonists Valerejs Mukāns, apveļteits ar absolutū dzierdi. I, vysubeidzūt, ari es kai dzīšmu autors i vokalists. Prūtams, dzīšmu radeišona ir komandys dorbs. Klauseitojs voi skateituojs ir golvonais vārtātuojs, kurš ari paleidz mums tikt pi panuokumim. Ka kūpumā viertēt projekta “Dvinskas muzikanti” daleibu Šlageraptaujā, jau nu debejis ar dzīsmi “Dzymtuo puse”, leidz pat dzīsmei “Hei, bruoļ, latgalīt”, mes naatlaideigi vyscaur asam bejušs pīcinīkā.
Sarunys laikā vairuokkuort pīmini sovu īprīkšejū muzykys projektu “Patrioti LG”, deļkuo tān sevi sauc par “Dvinskas muzikantu” dalinīku?
Projekts “Patrioti LG” sastuovēja nu divim cylvākim – Artūra Uškāna i mane. Tī, kas sekoj leidza latgalīšu muzukai, redzēja, ka Arturs dorbojās paraleli sovā projektā “Laimas Muzykanti”. Beja taidys reizis, kod izastuot aicynuoja Patriotus, bet Arturs navarēja tikt. Es suoču dorbuotīs sovā solo projektā. Tymuos reizēs, kod izastuoju kai solo muokslinīks, reizi pa reizei aicinuoju tolkā ari cytus muzykantus. Leidz tam, kod topa “Dvinskas muzikanti”, maņ jau beja sadarbeiba ar vairuokim muzykantim. Tān “Dvinskas muzikantim” jau trešū godu ir namaineigs sastuovs – asam trejatā, i skaitu tū par cīši veiksmeigu sadarbeibu.
Cik vīgli voi gryuši byut par muzykantu Daugavpilī, Latgolā i Latvejā?
Daugavpilī par latgalisku i latvisku muzykantu byut gryuši, partū ka ite nav tik daudz latgaliskos i latviskos publikys. Deļtuo Daugavpilī, kur dzeivoju niu jau 15 godu, ir spālāts vysmozuok. Koncerti pa vysu Latveju mums ir kotru nedeļu.
Muzykanta dorbs nav vīgls, kai tys varbyut ruodīs nu molys. Cylvāki dūmoj, o, cik labi, pa televizoru paruoda, dzīsmis pa radeju skaņ. Tam vysam apakšā ir īguļdeits dorbs. Darbeiba muzykā vairuok saistuos na ar fiziskū slūdzi, bet taišni ar emocionalū slūdzi, i emocionali dažreiz var byut cīši gryuts. I, kab smaltūs spāku i energeju, kurā tuoļuok daleitīs ar skateituoju pasuokumā, es izmontoju sovys aizaraušonys. Maņ tei ir cope, medeibys i aktivuo atpyuta pi dobys.
Kai tu pats sevi sauktu – par muzykantu voi muziki?
Asu dzierdiejs teoreju, ka muzykants ir tys, kas spielej mozuos lauku balleitēs, bet muzikis ir tys, kas komponej i roksta notys. Es skaitu, ka teorejis itymā ziņā nav cīši svareigys. Kai es jau saceju, pats golvonais vārtātuojs ir skateituojs i klauseituojs. Bet es pats vysbīžuok stuodūs prīškā kai dzīšmu autors i izpiļdeitojs.
Muziciešona tev ir maizis dorbs voi paraleli vēļ dori koč kū cytu?
Ar muziciešonu, atsazeišu, ir gryuts nūpeļneit iztykai. Daudz kas atkareigs nu sezonys. Vosorā ir vairuok pasuokumu, rudinī – mozuok, bet piec Jaunuo goda, janvars, februars, ir klusī mieneši. Taipoš ari ap Leldīni, kod ir gavieņs. Itū laiku mes, latgalīši, raugom tai klusai pavadeit – naīt iz balim, nadoncuot i nasaprīcuot. Deļtuo asu spīsts dorbuotīs ari cytuos sferuos. Tān struodoju ari kai pasuokumu organizators, sasadorboju ar pošvaļdeibom. Par pīmāru, Preiļūs jau pīktū reizi ir nūtics muns izdūmuotais i organizātais pasuokums Latgolys šlagermuzykys paruode. Pasuokumi ir saplanavuot ari itam godam. Taipoš es nadaudz nūsadorboju ar lauksaimnīceibu, kod ir breivs laiks, paleidzu tāvam, apstruodoju ari zemi pi Daugavpiļs, kas maņ nu mamys ir tykuse apsaimnīkuošonā.
Īprīkš esi izasacejs, ka šlagermuzyka Latvejā teik drupeit diskrimināta. Voi niu ari tev tai ruodīs?
Ka viertej, pīmāram, kulturys goda bolvu “Boņuks”, skaitu, ka pyrmī viertiejumi beja, kai beja, ari pādejuo goda viertiejums nabeja eistyn vīnnūzeimeigs. Taipoš kai Raimonds Pauls atsataisnoj par sovu darbeibu šlagermuzykā – dzimšonys dīnā voi kuozuos naasu dzierdiejs, kab draugu kompaneja dzīduotu kaidu āreju nu operys. Bet, prūtams, ir taidi profesionalī muzykanti, kas, dorbojūtīs taidūs žanrūs kai roks, drūši vīņ šlāgeri skaita par banalu žanru. Bet eistyneibā šlagermuzyka, kab īkaruot sovu vītu zam sauleitis, bolstuos iz smoga dorba.
Niu Šlageraptaujā ir daudz muzykys projektu nu Latgolys, bet nu tim vysai moz dzīšmu atskaņoj Latvejis Radeja 2 voi Latgolys radeja. Es skaitu, ka tei ir apzynuota voi naapzynuota, bet tūmār sovā ziņā diskriminaceja.
Kaids, piec tovu dūmu, ir eistais recepts, kab dzīsmei byutu panuokumi?
Asu puorlīcynuots, ka taida recepta nimoz nav. Goduos dažaidi. Sarokstūt dzīsmi, pats ari navari sevi objektivi nūviertēt. Objektivi nūviertej tikai klausietojs, i taišni jis beigu beiguos tev paruoda, kū tu esi sarakstejs. Ka dzīsme pazyud i nikur nateik atskaņuota, tod esi aizsuovs garom. Ir bejs, ka dzīsmis, kas maņ pošam na cīši pateik, pasuokumūs lyudz nūspēlēt, pīmāram, dzīsmi “Aleņš”. Ir dzīsmis, kas pateik pošam, bet cylvākūs nav aizguojušs.
Ka atsagrīžam pi jaunuo albuma “Dzymtuo puse”, tymā salyktys dzīsmis, kurys saraksteitys vairuoku godu garumā. Ari laikā, kod paraleli projektam “Patrioti LG” struoduoju kai solo muokslinīks.
Kai tev tūp dzīsmis, kai rūnās idejis?
Process doluos vairuokūs pūsmūs. Pyrmais i pats golvonais ir īdvasma, kura nav ni prognozejama, ni kontrolejama. Es navaru iz sitīņa, ka maņ pasoka – saroksti dzīsmi, atsasēst i saraksteit. Gaidu īdvasmu. Jei parosti atīt naktīs. Bīži goduos, ka piec kaida pasuokuma, kod atbrauc iz sātu, dasasēst pi instrumenta i koč kas atīt. Piec tam materialu nūlīku maleņā i pajemu tū, tai sokūt, “skaidrā pruotā” cytā dīnā, izlosu i suoču viertēt, kas tī ir lobuojams, kas sleipejams. Bīži goduos, ka, pajemūt saraksteitū materialu ūtrā dīnā, maņ tys nimoz napateik. Par pīmāru, dzīsme “Viss tikai Tev” pyrmajā variantā beja pavysam ar cytu tekstu, bet, kaidu reizi braucūt mašynā i klausūtīs pavadejumu, maņ atguoja pavysam cyti vuordi.
Sovuos dzīsmēs grīz viereibu iz socialom temom, deļkuo tai?
Tys nav apzynuoti. Pīsasāstūt pi dzīsmis, maņ suokumā nav nūjausmys, par kū jei byus. Es pat nazynu, kaidā volūdā jei byus – latviski voi latgaliski. Navaru pat pasaceit, nu kuo tys atkareigs. Asu saprats, ka vysmozuok munā repertuarā dzīšmu ir par mīlesteibu, deļtuo ka, dzīdūt par mīlesteibu, ir juobyut eipašam dzīduotuoja tipažam. Bet, iz skotivis dorbojūtis trejim puišim, i vēļ par mīlesteibu dzīduot… Varbyut deļtuo dzīšmu par mīlesteibu ir cīši moz. Pamatā mēs dzīžam par latgaliskom vierteibom – dzimtini, Latgolu, saimi i volūdu.
Sovulaik esi kandidiejs ari vieliešonuos.
Beja taida dzela. Divreiz beju startiejs pat iz Saeimu, vīnreiz iz Daugavpiļs nūvoda pošvaļdeibu.
Gribieji kū maineit vaļstī voi pasaulī, ka nūsprīdi īt politikā?
Nā, maņ vīnkuorši beja interesanti, kas tys taids ir. Bet tān asu pīziņs, ka tys nav cīši pateiceigs dorbs. Beju vīlīs vysā procesā i deļ seve pīziņs vairuokys lītys, par kurom tān nagrybātu diskutēt, i nagrybu vairuok ar tū ari nikaidys dareišonys.
Kas ir vīgļuok – raudzeit maineit koč kū ar muzykys paleidzeibu voi īmūt politikā?
Es dūmoju, ka lobuok ir dareit tū, kas pateik, i, ka tys kaidu uzrunoj i sajam atsauceibu i pateiceibu nu cylvākim, tod ir breineigi.
Meklejūt īdvasmu, varbyut skaiti latgalīšu ailis voi literaturu latgalīšu volūdā?
Gryuts atbiļdēt. Raugu pīvērst sovu vieriebu naparostom i interesantom lītom. Latgalīšim ir lobys kinys, atzeistu režisora Juoņa Streiča daiļradi. Nu gruomotom mani ir izrunuojuse Danskovītis daiļrade i tys, kū padarejs Baļtinovys teatris, izbraukojūt vysu Latveju ar amatirteatra izruodi par Ontanu i Anni. Apsveicami ari tys, ka Danskovītis lugu īstudiejs Nacionalais teatris. Ka nu latvīšu autorim, muns meiluokais dzejnīks ir Čaks, kura dzeja mani izrunoj. Ka pajam pasauļa leiminī, tod atzeistu krīvu autoru Jeseninu. Juo dzeja var byut cīši romatiska, bet, ka jis gribēja pasaceit koč kū skorbuoku, tod pasaruodeja ari lomuvuordi. Prūtams, ari myusim Latgolā ir sovi dzejnīki, ar kurim lepuotīs, – Anna Rancāne, niu jau myužeibā nūguojušais Ontons Kūkuojs, Francis Kemps i cyti.
Runojūt par latgalīšu volūdu, tān iz ūļneicom pasaruoda uzroksti latgaliski, daudzi muzykanti dzīd latgaliski. Voi tei ir sabīdreibā īkšeji emocionala vajadzeiba sevi paruodeit i identificēt ar latgalīšu volūdu, voi tei tūmār ir mārketinga reiks?
Es ceru, ka zam ituo vysa ir patriotisms. Vīneigais, kas mani bīdej, ka politikā volūdu izmontoj kai instrumentu. Teik saceits, ka mes sorguosim volūdu, aizstuovēsim, bet, teikūt Saeimā, darbeiba ir viņ runuot par volūdu i taiseit PR*. Munu puorlīceibu nikas navarēs maineit, vysa pamatā ir socialuo labkluojeiba i ekonomika, par kuru, īmūt politikā, pyrmom kuortom vajadzātu ryupētīs. Ka mes dzeivuosim labkluojeibā i ekonomiski atteisteitā regionā, ļauds mīļuos sovu nūvodu i byus laimeigi, dzeivojūt i struodojūt ite, es dūmoju, volūdys vaicuojums atīs pats par sevi. Deļtuo mani tracynoj politiskuo ažiotaža, kas veidojās ap latgalīšu volūdu. Tū, cik tu mīļoj sovu Latgolu, vajag ruodeit ar dorbim.
Kaidu nuokūtni tu paredzi latgalīšu volūdai?
Vīnā munā dzīsmē ir teksts “i pļovuos pučis zīd kai symtu godu atpakaļ, kas saknē īlykts, palīk namaineigs”. Skaitu, ka taipoš byus ar volūdu. Golvonais ir ryupētīs par tim cylvākim, kas ir palykušs ite, i raudzeit atgrīzt tūs, kas ir nūbraukušs. Ka mes veicynuosim lobkluojeibu sovā nūvodā, tod latgalīšu volūda dzeivuos ilgu myužu.
* Red. pīz. Saeisynuojums nu angļu volūdys “Public Relations” (sabīdriskuos attīceibys).
Kartenis: Jura Ostrovska personeigais arhivs


text:
Pošys popularuokuos latgalīšu dzīsmis vīnā albumā
Voi ir kaids taids albums, kurymā vīnā gobolā vydā byutu vysyspopularuokuos latgalīšu dzīsmis? Da ituo iz vaicuojumu varieja pagrūzeit golvu i saceit, ka dreižuok navā gon. Ituo goda juļa mieness situaceju ir mainejs – izguojs kapelys “Maskačkas spēlmaņi” (“Maskačkys spieļmani”) dubultalbums “Apleik kolnu”.
Albuma “Apleik kolnu” divejūs diskūs kūpā vydā atrassit 26 popularys i iz vysa popularuokuos latgalīšu dzīsmis – nu “Auga, auga rūžeņa” i “Tuoli dzeivoj” da “Nadūd, Dīvs, veitulam”. Gondreiž 140 minutu popularūs dzīšmu, kas īraksteitys ar maksimali dabeigu pajiemīņu – vīnlaiceigi īrokstūt vysus instrumentus i bolsus. Kai atzeist poša kapela – seņuok, stateidami īrokstu programys, “Maskačkas spēlmaņi” raudzeja atrast kuo na viņ iņteresnuoka, nazynomuoka, nu balūs, večerinkuos i jubilejūs vysod taipat spālātys popularuos dzīsmis. Kod ļauds vaicuoja, kur i voi var atrast ituos popularuos dzīsmis, kapela saprotuse, ka ir iņterese ari par taišni taida veida īrokstim. Dubultalbums nu suoku nabeja planavuots, nu “Maskačkas spēlmaņi” raudzeja dzīsmem īraksteit vysus zynomūs pantus, deļtuo dzīsmis naīsakļuove īrostajūs laika standartūs. Dzīsmis daudzūs panteņu garumā ir na viņ nūklausomys, nu ari vysi dzīšmu vuordi ir puorskaitami simboliskajā diska gruomateņā.
Albums īraksteits gondreiž treis godu garumā nu 2011. goda decembra da 2014. goda augusta, skona operators Pauļs Paulins. Vizuali izdavumu dyžan pīviļceigu padora karikaturista Gata Šliukys zeimiejumi.
Kapela “Maskačkas spēlmaņi” dorbojās nu 1995. goda septembra i par sovu lauceņu izavieliejuse ļusteigu spieliešonu 19. godsymta beigu – 20. godsymta suoka stilā, raugūt spēlēt tai, kai lauku muzykanti spielieja pyrma symta godu.
“Apleik kolnu” izdūšonu atbaļstejs Vaļsts kulturkapitala fonds.


text:
Bīdreiba “Latvejis regionalūs i ratuok lītuotūs volūdu savīneiba” dybynuota ar pamatmierki puorstuovēt mozuok lītuotūs i regionalūs volūdu intereseis Latvejā, i Eiropā, tymā skaitā ari latgalīšu volūdys. Latgalīšu interesis bīdreibā puorstuovēje Ilga Šuplinska i Mārtiņš Viļums. Piec organizejis īrūsynuojuma 2009. godā atsasuoka diskuseja par latgalīšu volūdys statusu. 2009. goda pavasarī organizaceja aicynuoa izdareit grūzejumus Ministru kabineta nūsacejumūs, lai tyktu nūskaidruoti latgalīšu volūdys, kai “viesturiska latvīšu volūdys paveida” lītuotuoju skaits atbylstūši Vaļsts volūdys lykuma 3. panta 4. daļai. Rezultatā 2011. goda tautys skaiteišonā vys tik tyka īkļauts papyldvaicuojumu par latvīšu volūdys izlūkšņu prasmi izsokūt itaidā redakcejā: “Vai Jūs ikdienā lietojat latviešu valodas paveidu – latgaliešu valodu?“.
NOMINANTI:
TLMS “Rēzeknes apriņķa podnieki”
Latgolys Studentu centrs
Latgolys Producentu grupa
Latgales tradicionālās kultūras centrs “Latgaļu sāta”


text:
Volūda
Konspekts ci špikers
Latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumi (2007)
Skanis i burti
Vuorda suokumā roksta iu
Iubuļs, iudiņs, iudris
Aiz g, j, k roksta i voi iu
giva, jimt, kimūss; giut, jiura, kiuļs
Aiz č, r, š, ž roksta y voi yu
čyguons, čyvynuot, grybu, ryka, šys, šyvums, Žykars;
gryuds, šyut, žyužuot,
izjamūt gadīņus, kod nuokušajā ziļbē ir meikstynuotuoja skaņa
čivinēt, gribēt, riceņa, šivieja, žideņš
Meikstūs leidzskaņu burtus ģ, ķ, ļ, ņ roksta, kod aiz jūs ir a, ā, au, o, u, ū, uo
kuģa, Ķuzāns, ļaut, ņaudēt, dat. rūtaļom, pļuove, lok. Seiļūs
Leidzskaņu burtus nameikstynoj, kod aiz jūs ir e, ē, i, ī voi ei, ie, iu
saule, lēkt, likt, kugis, līkt, neit, lieni, kiula, šliukt
Lītvuordūs, kuri atvasynuoti nu darbeibys vuordu ar izskaņu –eit nanūteiksmē, izskanis –šona prīškā rokstoms –ei– (peļneit – peļneišona), atvasynuojumūs ar -jums -j- prīškā roksta -e- (nūsaceit – nūsacejums).
Lītvuordūs, kuri atvasynuoti nu darbeibys vuordu ar izskaņu –ēt nanūteiksmē, izskanis –šona prīškā rokstoms -ie– (meklēt – mekliešona), atvasynuojumūs ar -jums -j- prīškā roksta -ie- (meklēt – mekliejums).
Darbeibys vuords


text:
Saturs
Pyrmō daļa
Kara pasludynōšona
Kara ziņas atskaņ saleņōs
Pīterpiļs
Janušs Vyganovskis
Eiss vēsturisks atskots uz pagōtni
Zīmassvātki
Ermitaža
Fronte
Leldīnas Pīterpilī
1915. gada vosora grymstūšajōs saleņōs
Helenas Laurinovičas-Pronevskas pīmiņai. Vladislavs Lōcis
"....Jei ir dzymuse 1898. goda 4. janvarī Daugavpiļs apriņka Leiksnas pogosta Jaunušānu cīmā. Myruse 1968. godā 28. janvarī Pasadenā, Kalifornijā, Amerikas Savīnōtajōs Vaļstīs. Paglobōta San Fernando katōļu misijas kopsātā 1. februarī.
1913. godā jei aizbrauce uz Pīterpili, kur apmeklej Pokrovas vydsškolas sagatavōšonas kursus un nūlīk pōrbaudejumus par vydsškolas četrom klasem. Nu 1914. leidz 1917. godam apmeklej sīvīšu gimnaziju, bet jau pēc revolucijas, kod Pīterpilī sōcēs bods, jei kai septeitōs klases škoļneica novembrī izceļoj caur Moskvu un tōļōk leidz Zīmeļu Kaukaza Kubaņas apgobola golvaspiļsātai Jekaterinodarai. Tur jei īsastōj Jekaterinodaras Jekaterinas 1. sīvīšu gimnazijā, kurā jei beidz sekmeigi septeitū un ostoitū klasi. 1919. godā jei sajam diplomu par ostoņom vydsškolas klasem ar pylnom tīseibom studēt kurā kotrā universitatē.
Vīnu godu jei vēļ turpynoj izgleiteibu Jekaterinodaras Augstōkajā školā Fizikas un matematikas fakultatē. Lekcijas apmeklej pēcpusdīnōs, jo nu deveņom stuņdem reitā leidz trejom stuņdem pēcpusdīnā strōdoj Kubaņas Apgoboltīsas kancelejā, dorbvedeibas nūdaļā pi dokumentu registracijas. Pi tam jei divi reizes nedeļā studej konservatorijā dzīdōšonas klasē. Nu konservatorijas teik nūzeimōta dzīdōt Operas kōrī, kur jei paspēj uzastōt trejōs operōs: „Karmena”, „Rusalka” un „Pajaci”. Daudz ceļoj kai ekskursante pa apkōrtni, peļdejās Malnajā jyurā un ir tyvu Elbrusa kolnam, ka līkās – tū varātu ar rūku sasnēgt, bet kolnam tyvōtīs nadreikstēja partizanu darbeibas dēļ.
1919. un 1920. godā turpynojās krīvu piļsōņu kars. Kubaņas apgobolu 1920. goda martā ījēme komunistu vara, celi atsabreivōja, un satiksme ar pōrejū Krīviju atsajaunōja. Jei pīsasaceja braukšonai uz Moskvu. Daboj atļōvi un dūdās nadrūšajā ceļā. Sasnādz Caricinu pi Volgas, sāstās kugī un brauc pa Volgu leidz Ribinskai. Ībraucūt Moskvā, jei īt pi Latvijas konsula Škipsnas. Tys akceptej jōs dokumentus un izdūd atļōvi braukšonai uz Latviju. 1920. goda julī jei pōrīt rūbežu pa Zylupes tyltu un ir sovā dzymtajā zemē – Latvijā.
Pēc atpyutas jei brauc uz Reigu un īsastōj Latvijas Universitatē. Jei ir Latgolas studentu organizacijas lūcekle, ari sastōv universitates Lauksaimnīceibas fakultates studentu apvīneibā. Dzīd universitates kōrī pi dirigenta Bobkovica. Tymā laikā jū atbaļsteja un daudz paleidzēja Valerija Seile, par kū jei vīnmār beja pateiceiga.
Pēc zemes reformas izvesšonas Latvijā ar myusu tautas labklōjeibas ministra Vladislava Rubuļa gōdeibu jei teik īcalta pi Zemkūpeibas ministrijas Taksacijas nūdaļas par zemes taksatori. Vosorā strōdoj uz laukim kūpā ar cytim taksatorim.
1923. goda 27. oktobrī jei apsaprecej ar bejušū Satversmes sapuļces lūcekli Jezupu Laurinoviču. 1924. godā kūpā ar veiru pōrsaceļ uz Rēzekni: Tautas labklōjeibas ministrijas Socialōs aizgōdeibas departaments jū īcēlis par bārnu inspektori Rēzeknes un Ludzas apriņkī. Jōs uzraudzeibā leidz 1937. godam beja pi zemnīkim pījimtī bārni bōrini pa vosoras atpyutu voi audzynōšonā uz kaidu laiku, leidz tūs adoptēšonai.
Jei beja Bārnu paleidzeibas savīneibas „Mōte un bārns” lūcekle un teik komandēta uz treju vaļstu – Latvijas, Leitovas un Igaunijas – kongresu Kauņā, Leitovā.
Sovā sātā ari nivīns sūļs nateik sparts bez jōs paleidzeibas. Veiram jei ari ir vīnmār klōt vysōs gryuteibōs – leidz pat jō nōvei 1942. goda 29. junī.
Pēc veira nōves Helena palyka bez atspaida un padūma ar trejim napīaugušim dālim – Aloizu, Leonu un Jezupu.
Frontei tyvojūtīs rūbežam, jei atstōj saimnīceibu un brauc uz Reigu, bet 1944. goda augustā atstōj dzimtini un dūdās uz Vōciju. Vōcijā jei strōdoj gryutu dorbu un pēc kapitulacijas dzeivoj ar divejim dālim pa dažaidom pōrvītōtūs personu nūmetnem, leidz 1950. godā izceļoj uz Ameriku, kur dzeivōja ar dālim Leonu un Jezupu.
Dzeivojūt Pasadenā, ōrpus maizes dorba jei vairōkus godus ir apmeklējuse Pasadenas piļsātas koledžā vokora stuņdes angļu volūdā, divejus semestrus apmeklējuse lekcijas „Our World and Trade and Travel” – ceļōjumi un kai ļaudis dzeivoj cytōs zemēs. Instruktors īteicis nūlaseit un pastōsteit ari par Latviju, kū jei ari labprōt dareja klauseitōju prīškā. Četrus semestrus jei studēja gleznīceibu (eļļā) un pōrmaiņus ar raksteišonu nūsadeve gleznōšonai. Daudz ceļōja pa Ameriku un cerēja apkūpōt ari radzātō īspaidus.
Jōs pyrmō atmiņu grōmota „Grymstušōs saleņas” iznōce 1964. godā. Ūtrō grōmota „Pasauļs līsmōs” (Autores pošas lyktais vērsroksts: „Tymsi mōkūni sasavalk”. – Red. ) tyka īsōkta drukōt 1967. godā – un jau beja nūdrukōtas 96 lopaspuses, kod autores rūkroksti apseika un vairōk napīnōce. Rūkrokstu turpynōjumu, kuri jai beja, naizadeve leidz šam laikam dabōt. Jōs davums ir tik vērteigs, ka šū napabeigtū atmiņu krōjumu nūdūdam laseitōjim, lai tys naītu zudumā. Varbyut kaidreiz byus pīejami jōs rūkroksti un varēs tod turpynōt aizsōktū. Jei beja paredzējuse ari trešū atmiņu grōmotu, bet asam tykuši tikai leidz pusei, leidz pusceļam.
1981. goda 20. septembrī
Vladislavs Lōcis


text:
Abstract
Ar atteisteibu saprūtam jaunys kvalitatis rasšonūs, īšonu nu zamuoka iz augstuoka, brīdumu. Taipat i volūdnīceibā. „Bet kurs gon dorbs nanūvacoj, jo pētnīceiba īt uz prīšku?“ (M. Bukšs). 1969. godā sovi „Latgalīšu volūdas ortografijas nūteikumi“ gotovi beja Stepuonam Seiļam. Trymdys filologi, baļsteidamīs iz 1929. gods Izgleiteibys ministrejis (IM) apstyprynuotūs pareizraksteibys nūsacejumu, tūs papyldynoj „ar tagadejim volūdas pētnīceibas atzynumim un praksē īvastom tradicijom“ (Bukšs 1973: 346). Latvejā sovus pījāmumus par latgalīšu raksteibu atkluoj Viktors Vonogs, fragmentaruok Eugeņs Karūdznīks i cyti. Ar Vitolda Valeiņa guodeibu divskaņs [uo] ar digrafu pasaruoda Aleksandra Adamāna izlasē „Sapņi un zemes balss” (1987). Latgalīšu filologu dorbu nu 1989. gods voda volūdnīks Ontuons Breidaks, pīzynumim rezuļtejūtīs „Latgalīšu literaruos volūdys pareizraksteibys nūteikumūs“ – Nūteikumi 1996. Iz tūs i tuoluokais. Kai t. s. Pītera Stroda ortografejis papyldynuojums i turpynuojums Atmūdys nūskaņuos izīt eksperimentaluo „Latgalīšu ābece (lementars)“ (1992) i „Gruomota školuotuojim“ (1993). Tamuos lītuotuo raksteiba, saukta par „jaunū“, ir latgalīšu filologu (Ivars Magazeiņs, Ontuons Breidaks, Vitolds Valeiņs, Juoņs Cybuļskis, Anna Stafecka, Jurs Cybuļs) diskuseju rezultats. Jaunynuojumi beja grafiski: divskaņa [uo] raksteiba ar digrafu (muosa, na mōsa), divskaņa [ie] škeirums nu [ē] (pierts, viejs, sēt – es sieju), škierta [yu] (dyumi) i [iu] raksteiba (iudiņs, kiuļs), atsasaceišona nu apostrofa dsk. genitivā (kūrpu, zemu), ķ, ģ lītuošona atseviškūs lūcejumūs (zaķam, kuģūs), beja i gramatiski: ļaužu runai dabeigu formu pīļuovums golūtnēs (lasejs, na lasejis; ustobys, zemis, na ustobas, zemes), pīdiekļūs (Latveja, na Latvija), prīdiekļūs (izkryta snīgs, na uzkryta snīgs, dalīt pīna, na pīlīt pīnu) i prīvuordūs (iz ceļa, na uz ceļa, da vuortu, na leidz vuortim). Vītā lykta izlūkšņu leksika, lejslatvīšu vuordi puormeiti iz sovu: saikļa un vītā raksteits i (bruoli i muosys), jo vītā – ka (ka nagribi, navajag), cytus izlūkšņu vuordus i formys pīļaunūt par literaruos normys variantim (kaimini // sābri, grīziņs // sakne; skoluoju // skolovu, es skrītum // es skrītu). Sprīsšona ap „vacū“ i „jaunū“ raksteibu atrūnama „Tāvu zemes kalendarūs“ 1994., 1996., 1998., 2001. godam, cytur. Koč na vysi volūdnīku guodi tyka leidzvierteigi saprosti i vīnpruoteibā pījimti, „Latgalīšu ābece (lementars)“ (1992) i „Gruomota školuotuojim“ (1993) sabīdreibā īguoja pozitivi. [ē] i [ie] škeirums pasaruoda Augusta Egluoja dzejūļu sakūpuojumā „Varaveiksna“ (1995), golūtnis -ys, -is – Juoņa Cybuļska izlasē „Myuža dīnys, myuža dūmys“ (1995), rokstu kruojumā „Olūts“, „Tāvu zemes kalendarī“ i tml. Šauruos vītys atsakluoj gaitā: jys, kuojys; lobīm; sakrituši, krisdams, naatsapyuzdamīs; vīnaidi runoj; mērcej, vētej; kumeļš; žāl, filmeņa; sūmugri; Ēvalds, Daugavpiļs). Ituos i cytys na(at)rysynuotys latgalīšu pareizraksteibys lītys nūdarbynoj i vāluok, vērtīs: J. Cybuļs, L. Leikuma. „Vasals! Latgaliešu valodas mācība“ (2003); A. Andronovs, L. Leikuma. „Latgalīšu-latvīšu-krīvu sarunu vuordineica“ (2008); J. Cybuļs, L. Leikuma. „Skreineite. Vuicūs laseit“ (2014); kruojums „Latgalistikys kongresu materiali“ (I–V, 2009–2015); J. Klīdziejs. „Zalta kristeņš“ (2016) i tml. Raksteibys reformys vajadzeibu i svareiguokuos mainis adekvati ir pījāmuse i sovūs rokstūs drūši lītoj latgalīšu jaunuo audze (Ilze Sperga, Muora Mortuzāne-Muravska, Sandra Ūdre i c.). Originalys izstruodis pīduovoj Rēzeknis Augstškolys (nu 2016. g. – Rēzeknis Tehnologeju akademejis) pietnīki. Latgalīšu volūdys poteņcis aplīcynoj I. Spergys stuosti „Dzeiveiba“ (2014), S. Ūdris i J. Ryučāna „Aizlauztais spaits“ (2016). Tys zeimoj, ka reformātajai latgalīšu raksteibai ir nuokūtne, koč degradejūši dorbojās latgalīšu volūdys stuņžu naasameiba školā. Taipat lītai nakolpoj nazynuošona, nagribiešona zynuot i napuordūmuotys sovvaleibys, kam dīvamžāļ juodaskaita i „Vikipedeja“ latgaliski. Nu 2007. gods latgalīšu raksteiba teik baļsteita oficialūs (apstyprynuoti 28.09.2007) pareizraksteibys nūsacejumūs (Nūsacejumi). Tik ar itū deļ volūdys izdzeivuošonys, kur vēļ atteisteibys, vaļsts paleiga ir stypri par moz!
Keywords
latgalīšu volūda; latgalīšu raksteiba; „Tāvu zemes kalendars“; „Latgalīšu ābece (lementars)“
References
Bukšs 1973 – Bukšs, Mikelis, Placinskis, Jurs. Latgaļu volūdas gramatika un pareizraksteibas vōrdneica. [Minhene]: P/s Latgaļu izdevnīceiba, 1973.
Nūsacejumi – Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumi. Reiga; Rēzekne, 2008.
Nūteikumi 1996 – Latgalīšu literaruos volūdys pareizraksteibys nūteikumi // Tāvu zemes kalendars 1997. Rēzekne: Latgolas Kulturas centra izdevnīceiba, 1996, 281–288; Acta Latgalica 9. Daugavpiļs: Latgolas Pētnīceibas instituta izdevnīceiba, 1997, 151–160.


text:
Mikeļam Bukšam 110
Trešdiņ, 1. junī, Bolvu nūvodā ar pīmiņas pasuokumu 110. jubilejā tiks gūdynuots literaturas i kulturas viesturnīks, volūdnīks i publicists Mikelis Bukšs (1912–1977), vīns nu īvārojamuokūs latgalīšu (latgaļu) trimdas kulturas darbinīku. Ar pīmiņas strieči i bārnu folkloras kūpu i kapelu koncertu Bukšs tiks gūdynuots sovā dzymtajā pusē – Škilbānu pogosta Plešovas cīmā.
Īvārojamais latgalīšu (latgaļu) trimdas kulturas darbinīks – literaturas i kulturas viesturinīks, volūdnīks i publicists Mikelis Bukšs dzims 1912. goda 1. junī Bolvu nūvoda Škilbānu pogosta Plešovā. Dzeivuojs i muocejīs Baļtinovā i Rēzeknē, struoduojs Aglyunā, Rēzeknē i Daugovpilī, bet 1944. godā nūbraucs biegļu gaituos iz Zvīdreju, kur vadejs tuoluokū dzeivi. Dzeivuodams Zvīdrejā, Bukšs aktivi dorbuojās trimdas sabīdryski politiskajuos organizacejuos, jis bejs vīns nu latgalīšu organizaceju dybynuošonas iniciatoru i vadeituoju. Kuo zynuotnīks pietejs latgalīšu kulturas i literaturas viesturi i volūdu, sarakstejs nūzeimeigus pietejumus Latgolas kulturviesturē. Myužeibā nūguojs 1977. godā i paglobuots Stokholmā, iz kopa pastateits pīmiņas akmiņs ar uzrokstu “Latgolas dvēseles tulks”. Mikeļa Bukša davuma gūdynuošonai pīminekli pastateiti ari Rēzeknē i Plešovā pi dzymtuo dvora.
1. junī Mikeļa Bukša dzimšonas dīna tiks svieteita Bolvu nūvodā – pušdīnis laikā ar sasapuļciešonu pīmiņas striečei Baļtinovas pogosta Merkuzīnes kopūs, kur paglobuoti Bukša dzymdynuotuoji, nu vīnā stuņdē piec pušdīnu Škilbānu pogosta Plešovā pi Bukša dzymtuo dvora, kur byus svātku sasatikšona ar Upītes Baļtinovas, Rekovas, Viļakas i Viduču bārnu folkloras kūpom i kapelom.
Mikeļa Bukša gūdynuošonas pasuokuma organizators, Namaterialuos kulturas montuojuma centra “Upīte” direktors Andris Slisāns stuosta: “Man nu biernības, kod viel muocejūs Upītes pamatškolā, Mikeļa Bukša dzimšonas dīna palykuse pīminie ar pyrmū breivlaika dīnu, sauli, dančīm i rūtaliem Plešovā. Mes ar vacuokim, Ontonu i Irenu Slišānim, kotru godi 1. junie iz tīni braucem. Tān, izaugūt lylam, man ir lepnums, ka dzeivoju tumā pat nūvodā i pogostā, kur dzims izcylais Latgales zynuotnīks. Deļtuo itūgod svātkus svietiesem kūpā ai nūvoda bārnim.”
Jau februarī, 110 dīnas pyrma jubilejas, suocūt dūmuot par Bukša dzimšonas dīnu i aicynojūt Latgolas kulturas darbinīkus, īstuodes i cytus interesentus pasadaleit ar stuostim i atmiņom par Mikeli Bukšu, internetā akceju #SazavasalojarMikeliBukšu aizsuoce Bolvu Centraluo biblioteka, itūs stuostus publicejūt sovā profilā socialajā teiklā “Facebook”. Akcejas idejas autore, bibliotekas vadeituoja Ruta Cibule soka: “Dūmoju, ka Mikeļs Bukšs šupavasar var justīs laimeigs! Juo i juos dzeivesbīdrenes Janinas Bukšs pīnasumu Latgolas izzynuošonā i latgalīša pošapziņas veiduošonā mes daudzynojam jou 110 dīnas pyrms Mikeļa leluos jubilejas. Izaver, ka asam tykuši par lelu sovejūs pulku, kuri naspiej dzeivuot bez Mikeļa rakstietuo vuorda. Deļtup 1. junī vysi, kuru sirdis dzeivoj Latgolai, tiek aicynuoti puļcietīs Merkuzīnes kopūs i Plešovā. Ļustiesem i runuosem par Mikeli!”


text:
LgSC meklej regionaluo biroja koordinatoru!
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj komandā regionaluo biroja pasuocīnu koordinatoru – ambiciozu jaunīti, kurs/a ir gotovs/a īsavuiceit jaunys lītys i pilnveiduot sovys spiejis i prasmis.
Pīnuokumi:
– regulari reikuot formalus i naformalus latgaliskus pasuocīņus;
– struoduot ar cylvākim i vadeit komandu;
– sagataveit informaceju medejim i byut socialūs teiklu pavielnīkam;
– reizi nedeļā vīnu piecpušdini puora stuņdis pījimt apmaklātuojus LgSC birojā.
Praseibys:
– ituos šaļts dzeivis vīta ir Reiga ci tuos apleicīne;
– lobys latgalīšu, latvīšu volūdys zynuošonys;
– spieja struoduot pošam i komandā;
– byut atvārtam i gotovam vuiceitīs vysa kuo jauna;
– prasme sovys i cytu idejis realizēt dzeivē.
Pīduovojam:
– giut pīredzi pasuocīņu organiziešonā;
– giut pīredzi dorbā ar medejim;
– giut pīredzi projektu sagataveišonā i vadeišonā;
– īspieji realizēt napruoteigys idejis i īsapazeit ar atkivim Latgolys jaunīšim;
– īspieji apvīnuot pīnuokumus birojā Reigys centrā ar studejom;
– īspieji poziceju izmontuot kai praksis vītu studeju vajadzeibom;
– atkareibā nu projektu realizacejis praksis vīta var kliut par apmoksuotu dorbavītu.
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i sabīdriska organizaceja, kura apvīnoj studejūšus i studejis beigušs Latgolys jaunīšus. Bīdreibys aizdavyms ir popularizēt i veicynuot Latgolys nūvoda kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibu, koordinēt ar tū saisteitūs projektu izstruodi i realizeišonu.
Zynomuokī LgSC pādejuo laika projekti ir gruomotys „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” izdūšona, latgalīšu kulturys ziņu portals www.lakuga.lv, aiļu i muzykys pasuocīņu „Vālais rudiņs”, „Agrais pavasars”, „La-la-dra” organizēšana, koncertu „Taiseits Latgolā”, „Studiņs” reikuošana i c. Vaira dazynuošonai par aktivitatem i dorbim verīs https://lgsc.lv
Mes nasabeistam riskēt, ļautīs trokom i radūšom idejom, struoduot i aktivi dorbuotīs. Pīsavīnoj!
Dasacejumus CV i motivacejis viestulis veidā gaideisim leidz 1. februaram iz e-postu lgsc@lgsc.lv.


text:
Tai ir saguojs, ka Ēriks Zeps piec pīcu godu raidejuma vadeišonys niu dareis cytus dorbus i nūdūd stafeti tuoļuok. Aiz tuo itūreiz raidejumā gribim jius īpazeistynuot ar jaunū raidejuma „Kolnasāta” vadeituoju — horeografu, deju pedagogu, Deju svātku viersvadeituoju, Latgolys nūvoda folklorys kūpieju i popularizātuoju, tautys muzykys instrumentu meistaru i frizeri Ilmāru Dreļu.
Ilmārs Dreļs atkluoj, ka jis īrosts ar atvārtu sirdi pījem jaunus izaicynuojumus i ir gotovs aizsuokt koč kū jaunu. Dūmojūt par raidejuma vadeišonu, jis izsver, ka Latgolā ir daudzi breineigu cylvāku i aizrauteigu dareituoju, kurus byutu juoīpazeist i juoatkluoj.
„Tūs cylvākus ir vaira juoapzynoj. Latgolā ir daudzi breineigu cylvāku, kuri ite dzeivoj i struodoj. Dora sovu dorbu, kurais jim pateik i kuru jī meiļoj. Bīži viņ jī naskrīn i nasyt pi kryušu, ka jī ir varūni. Jī vīnkuoršai dora sovu dorbu i dūd Dīvs, kaba jī vēļ pīkristu iz koč kaidu interveju pasarunuot par tū, kū jī dora.”
Vaicuots par izaicynuojumim, aizsuocūt raidejuma vadeišonu Ilmārs pīzeist, ka nalels satraukums vysod ir kluotyn lobam rezultatam.
„Pastuov nerveņs manī. Kai byus, kas byus, kai tys vyss nūtiks, voi byus labi. Tam nerveņam ir juobyut, tys vyss ir dorbs, tikai struodojūt saprassim, kas ir pareizi, kas napareizi, kū vajag ci navajag maineit.”
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Vēļ tik šudiņ var pīsaceit referatus ituo gods Latgolys kongresam
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Šudiņ, 31. janvarī, ir pādejuo dīna, kab ituo gods aprelī Rēzeknē plānuotajam Latgolys kongresam pīsaceitu referatu kaidā nu kongresa nūtikšonu. Kongresa tema ir “Latgaliskuma kods Eiropā: nu volūdys da ekonomikai”.
Kongresā ar referatim aicynuoti pīsadaleit pietnīki, politiki i vysaidu nūzaru praktiki, kai ari vaļsts instituceju i īstuožu, pošvaļdeibu i navaļstiskūs organizaceju puorstuovi. Jamūt vārā storpdisciplinarūs pietejumu pīaugumu i svareigumu ari Latgolys regiona problemu rysynuošonā, teik gaideiti pīsacejumi, kurī respektej myusu dīnu zynuotnis atteisteibys tendeņcis i padzilinoj sabīdreibys informieteibu i sapratni humanitarajuos (volūdys, kulturviesturis, folkloristikys, literaturzynuotnis), socialajuos (regionaluo ekonomika, demografeja, uzjiemiejdarbeiba, lykumdūšona, drūšeibys vaicuojumi i c.) i inžinerzynuotnēs (vidis, informacejis tehnologejis, byuvnīceibys i c.). Pīsokūt temys i izstruodojūt tezis kongresam, referenti teik aicynuoti nūvērtēt sova referata aktualitati konkretys nūzaris, taipat Latgolys i latgaliskuos ideņtitatis atteisteibys kontekstā Latvejis i Eiropys kulturys, izgleiteibys, tautsaimnīceibys telpā. Aicynojam aktivi īsasaisteit mierktīceigu prīšklykumu izstruodē regiona atteisteibys ceļšonai. Pīteikt sovu referatu Latgolys kongresam var, aizpiļdūt dasacejuma anketu ITE.
Taipat nūtikšonys reikuotuoji, Saīta rezolucejis izpiļdis komiteja, atguodynoj, ka da 10. februara pīsadaleišonai Latgolys kongresā var pīsasaceit delegati, referenti i klauseituoji. Kai viesteja kongresa reikuotuoju puorstuovi, itūšaļt cikom pīsasacejuši drupeit vaira nakai 20 delegatu i klauseituoju. Latgolys kongresa gaitā planavuots, ka sevkurs kongresa dalinīks varēs pīsadaleit i diskusejuos, i “kontaktu biržā”, kur varēs aizdūt vaicuojumus cytim kongresa delegatim voi gostim, atrast jaunus sadarbeibys partnerus, puorrunuot aktualū. Taipat kongresa delegati i klauseituoji tiks aicynuoti aktivi i konstruktivi izasaceit i aizdūt vaicuojumus kluot asūšajim politikim eipašā sesejā.
Vaira par nu 27. da 29. apreļa gaidomuo Latgolys kongresa aktualitatem var izzynuot kongresa sātyslopā https://latgolyskongress.lv.
Pīktdiņ, 28. janvarī, Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studejis raidejumā “Latgolys Stuņde” beja vareiba nūsaklauseit sarunu par tū, kaida Latgolys nūvodam, kulturtelpai i volūdai ir bejuse aizvadeituo pīcgade nu īprīškejuo kongresa, kaids nūtykums planavuots itūgod i kaidim byutiskajim vaicuojumim tymā vajadzātu pīsavērst. Raidejumā pīsadaleja Latgolys kongresa Saīta rezolucejis izpiļdis komitejis vadeituojs, zvārynuots advokats Agris Bitāns, Latgolys kongresa Saīta rezolucejis izpiļdis komitejis puorstuove, 13. Saeimys deputate, Latgalīšu kulturys bīdreibys vaļdis lūcekle Ilga Šuplinska, Vladislava Loča fonda leidzdybynuotuojs Harijs Bernāns, bīdreibys “AugšDaugava” vaļdis prīšksādātuojs Juoņs Strods i bīdreibys “Latgales tradicionālās kultūras centrs “Latgaļu sāta”” puorstuovs Dainis Mjartāns.


text:
Kod dīnys paleik eisuokys, a vokori tymsouoki, apziņa pīduovuoj pasarūtaļuotīs ai bilem - itys laiks ir kai radeits ašņi styndzynūšim šausmu stuostim!
Metēs krāsla. Aiz lūga ap styklu grabynuojās kūka zori, itin kai praseidamīs īškā. Pa ustobys sīnu ruopuoja draudeigys ānys, a svecis līsmeņa bažeigi treisēja, i sirds satraukti īlēce kokla dūbeitē. Pieški viss apkuort nūklusa, svece nūsabeiduse apdzysa, i aiz mugurys lānon īsačeikstējās durovys… Kod dīnys paleik eisuokys, a vokori tymsouoki, apziņa pīduovuoj pasarūtaļuotīs ai bilem - itys laiks ir kai radeits ašņi styndzynūšim šausmu stuostim!
Par rogonu burvesteibom i myrušūs gorim, par kaidu draudeigu paredziejumu i zylu zuorku jiurys krostā, par kopūs satiyktu nūslāpumainu byutni, kura savaldzynoj jaunu arhitektu i aizvad veirīti nakts malnumā, par Reigys Centraltiergā īguoduotu vacu spīgeli, nu kura dziļīnes uzglyunej nuoviejūšys brīsmys…
Izruodes pamatā lykti seši saceriejumi nu Bārbalys Simsones sastuodeituo kruojuma „Latvīšu šausmu stuosti” ( 2016) - Aleksandra Grīna „Klusī cīmeņi” i „Vecaru Indrika dzeivesstuosts”, Mirdzys Bendrupes „Helena”, Viestura Reimera „Spīgeļs”, Vladimira Kaijaka „Vizija” i Ralfa Kokina „Engures kopsātys zyluo zuorka stuosts”. Stuosti aptver dažaidus laika pūsmus, suokūt nu 20-to godsymta suokuma leidz myusu dīnom, snādzūt nalelu prīkšstotu par tū, nu kuo cylvāki beidušīs beidzamījūs symts godūs.
Pyrmizruode 2022. goda1. oktobrī


text:
Teatra viesture
Teatra vestures suokums Daugavpilī juomeklej 19. godsymta pīcdesmytojūs: 1856. godā Dinaburgā ( niuļejā Daugavpilī) cītūkšņa golvonīs inžiners i aizrauteigs skotuves muokslys pīlyudziejs Nikolajs Hagelstroms nūdybynuoja Krīvu dramatiskū teatri – pyrmū krīvu teatri tagadejuos Latvijis teritorijā.
1921
Daugavpilī nūdybynuots Daugavpiļs Latvīšu dramatiskīs teatris, kura pyrmuo muokslinīciskuo vadeitoja beja aktrise i režisore Otīlija Muceniece. Foto: Daugavpils Latvīšu dramatiskā teatra trupa, 1927./1928. goda sezona.
1938
Teatris daboj jaunu muojvītu – zāli jauonatkluotījā Vīneibys nomā. Tymā laikā celtne beja modernuokuo daudzfunkcionaluo byuve Eiropā. Foto: Latvīšu dramatiskuo teatra kūpbiļde Vīneibys nomā.
1945
Pēc Ūtruo pasauļis kara Daugavpiļs Latvīšu dramatiskīs teatris sovu darbeibu puortrauc, juo leluokuo latvīšu aktīru daļa devusēs trymdā. Vīneibys nomā suoc dorbuotīs Daugavpiļs Krīvu dramys teatris.
1953
Teatrī suoc struoduot Sergejs Radlovs, režisors ar pasauļis slavu. Radlova īstudeitīs V. Šekspīra „Hamlets” ar LPSR Nūpalnim bogotū skotuves muokslinīku V. Jakovļevu golvonījā lūmā ir muokslys nūtykums republikys kulturys dzievē. Foto: V. Jakovļevs Hamleta lūmā.
1958
Teik nūdybynuots Daugavpiļs Vaļsts muzykaly dramatiskīs teatris ar latvīšu i krīvu trupom, muzykantiem i baletu. Par Daugavpiļs teatra muokslinīciskū vadeituoju kļyust Oļģerts Dunkers. Foto: I. Kalmana „Marica”, krīvu trupa.
1962
Teatri slādz kai narentablu.
1988
Atmūdys laikā ar Daugavpiļs pašvaļdeibys i sabīdreibys aktivu atbolstu Daugavpiļs teatri atjaunoj. Uzjem divejus aktīru kursus latvīšu i krīvu trupā; pedagogi – režisori Pēteris Krilovs i Anna Eižvertiņa. Par golvonū režisoru īceļ Nauri Klētnieku. Foto: Lugys „Asiņainuos kuozys” pyrmizruode, Nauris Klētnieks ar trupu i radūšū komandu, 1992. gods.
1995
Latvīšu trupys aktīri puorīt dorbā uz Reigys teatrim, leidz ar tū latvīšu teatrys Daugavpilī otkon beidz dorbuotīs. Foto: Aina nu izruodes „Stuosts par kavaleri de Grijē i Manonu Lesko”, 1994. gods.
1996
Par teatra vadeituoju kļyust Valentīns Macuļevičs; ar palykušīm krīvu trupys aktīrim veidoj jaunu Daugavpiļs teatri. Foto: Daugavpiļs teatra krīvu trupa, 2000. gods.
2001
Daugavpiļs teatri voda Inese Laizāne. Uz pastuoveigu dorbu teatrī īnuok režisors Harijs Petrockis. 2002. godā teik izveidots jauns latvīšu trupys sastuovs – teatrī pylnvierteigi dorbojās gon krīvu, gon latvīšu aktīri. Foto: Latvīšu trupa izruodē „Romeo i Džuljeta”, 2003. g.
2007
Teatrī nūteik apjūmeigs remonts – atjaunuota skateituoju zāle, kafeineica, vestibils i teatra leluo skotuve, tuos rypu īskaitūt. Remonts pabeigts 2009. goda majā. Fotografe: Džeina Saulīte
2011
Par Daugavpiļs teatra vaļdis prīkšsādātouju i muokslinīciskū vadeituoju kļyust Oļegs Šapošņikovs. Izveidoj teatra vaļdi, kurys sastuovā Rita Strode i Valmīrys Dramys teatra vadeituoja Evita Sniedze (jei sovu posteni pamat 2013. godā pēc veiksmeiga dorba i naatsverama īguļdiejuma teatra darbeibys stabiliziešonā). Foto: O. Šapošņikovs, 2011. g.
2012
Teik īstudeits muzyklys „Dāmu paradīze”, pyrmīs vierīneigīs muzikaly dramatiskīs projekts kūpš Daugavpiļs teatra atjaunuošonys, suokuma punkts teatra nuokūtnes atteisteibā. Nu ituo goda teatrī dorbojās dejuotuoju trupa – vadeituoja i horeografe Irina Bogeruka. Foto: Džeina Saulīte
2013
Suocās jauna tradicija – teatra festivals/ darbneica „Telpa – Daugavpiļs”. Festivals atsakuortoj 2014. i 2016. godā.
2014
Sadarbeibā ar Daugavpiļs Dizaina i muokslys vydusskūlys „Saulis skūlu” izveidots aktīru studiju kurss. Foto: aina nu aktīru studijis diplomdorba izruodes „Durguo Jeļena Sergejevna”, fotografe Džeina Saulīte.
2015
Tūp teatra kritikis i muokslys zynuotneicys Silvijas Geikinas gruomota „Daugavpiļs teatris”. Foto: Džeina Saulīte
2017
Tūp Latgolys kongresa symtgodei veļteits muzykals īstudiejums latgaliski „Nūgrymušuo pile” ( rež. O. Šapošņikovs) – vīns nu Latvijis symtgodes pasuokumu cykla muokslys nūtykumim, kuru pagūdynūši apmeklej Vaļsts prezidents Raimonds Vējonis i kulturys ministre Dace Melbārde. Foto: Džeina Saulīte
2017
Vysleluokīs „Spēlmaņu nakts” nominaciju (10 nominacijis 8 kategorijuos) i bolvu (4) skaits Daugavpiļs teatra vēsturē. Par „Goda mozuos formys izruodi” atzeita „Jubileja 98”. Foto: Roberts Vidzidskis
2020
Paraksteits sadarbeibys leigums ar Jevgeņija Vahtangova Moskovys Akademiskū teatri.
2021
Nūslāgts sadarbeibys leigums ar Borisa Ščukina teatra institutu.
2022
Par gūdu desmitgadei kūpš muzykla „Dāmu paradīze” pyrmizruodes Daugavpiļs teatrī īstudeita muzykaly dramatiska kompoziceja „ Paradīze”, kurys pyrmizruodi ar sovu daleibu pagūdynuoja maestro Raimonds Pauls. Foto: Džeina Saulīte


text:
Atboļsti JDK „Vīmyns” daleibu storptautiskā folklorys festivalā Italejā
Rēzeknis nūvoda Feimaņu pogosta JDK „Vīmyns” pīsadola AS „Cēsu alus” reikuotajā projektu konkursā i ceinejās par īspieju pīsadaleit storptautiskā folklorys festivalā Italejā. Atbaļsteit „vīmynīšus” var, nūbolsojūt par jūs projektu cesupremija.lv, tū var dareit kotru dīnu, izmontojūt sovu socialūs teiklu pasi (draugiem.lv, facebook.com, twitter.com), bolsuošona nūtiks leidz 22. juļam.
JDK „Vīmyns” dorbojās aktivi jaunīši, kuri ar sovu doncuot prīcu ir paruodejušs lobus rezultatus skatēs, pīsadalejušs festivalūs Latvejā i koncertiejušs Čehejā. Lai atteisteiba kolektivā nūtyktu ari turpmuok kolektivam ir gribiešona i variešona pīsadaleit storptautiskā folklorys festivālā Italejā.
Projekta mierkis ir puorstuovēt Latveju i Latgolu storptautiskā folklorys festivālā Italejā, pasaulī nasūt Rēzeknis nūvoda Feimaņu vuordu, i dūt īspieju „Vīmyna” doncuotuojim paplašynuot zynuošonys par tuoļuokom vītom i cytu kulturu aspektim.
Vaira par konkursu skaiti ite.
Karteņa: JDK „Vīmyns” arhivs
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec informacejis nu cesupremija.lv


text:
Gunta Ločmele Daugovpiļs Universitatē studējuse storpkulturu attīceibys, Rēzeknis Augstškolā – viesturi. Poša Gunta atzeist, ka vaira jū saista taišni religeju viesture i katuolicismys Latgolā. Sovu pyrmū dzejis kruojumu Gunta sadadzynuojuse. Ločmele skaidroj: "Tys beja taids laiks. Vyspuor tei raksteišona suocēs tai jūka piec. Koč kod pamatškolā catūrtajā klasē školuotuoja lyka koč kaidus darbeņus raksteit. Dūmroksti. Nasagribieja, slynkums beja. Koč ari es beju lobs škoļnīks, es beju slynka, i es vysod ceņtūs eisuok izbraukt iz koč kuo. I tod, es nazynu, cik školuotuoja tū dūmuoja nūpītnai voi nā, – nu roksti dzejūli! I es saraksteju koč kaidu dzejūli. Saprūtams, koč kaidā bārnu tematikā. Piec tam koč kaidā breidī tys apsastuoja." Vacuokuos klasēs Gunta raksteišonu atsuokuse, i tod bloceņu ar juos rodūšajim raudzejumim izguojuši klasisbīdri. "I tys suoce ceļuot pa pasauli, bet maņ vēļ nasagribieja, tys nabeja tys eistais laiks, i tod es sasadusmuoju i kai Emīls Dārziņš…"
Latgalīšu volūda Guntai ir dzymtuo:
"Eistineibā, kod es suoku vuiceitīs školā, tod beja problema, kod tu navari dadūmuot, kai koč kaids vuords latvyski skaņ pareizi. Deļtuo maņ beja, par pīmāru, na "bietes", bet "batvenes"."
Gunta dorbuojusēs ari "Latgolys Studentu centrā" (LgSC) Daugovpilī. "Pryncypā navar saceit, ka Daugovpiļs ir tik krīviska voi latviska, voi latgaliska, voi pūliska. Tī saceisim, ka volūda kai koncepts īrostajā izpratnē nasadorboj, jo pryncypā vysi vīns ūtru saprūt. I labi viņ ir, ka saprūt," soka Ločmele. Iz vaicuojumu, kai ir ar latgaliskumu Daugovpilī, Gunta atbiļd: "Varbyut tys nav cik cīši izteikts koč kaidūs lelūs kulturys pasuokumūs, bet tei vide navar saceit, ka nav galeigi latgaliski, vyss ir atkareigs nu kotra poša, cik tu gribi ruodeit, cik tu gribi dareit, cik tu gribi runuot. Tai ka tys varbyut vaira palīk taids izaicynuojums pošim." Ari Gunta sovu dzeju roksta kai latvyski, tai latgaliski i krīviski. "Tai kai sovā kasdīnā es komuniceju trejuos volūduos, ir ari tai, ka kurā volūdā runoju, tamā ari dūmoju. I tod koč kai ir, ka īīt pruotā koč kaida frāze, tod nu suokuma suoc dūmuot, ka latgaliski varbyut apcerēt byutu vīgļuok, bet naskaņ." Bet pyrmuo, kas vēļ školys godūs Guntai īsacejuse raksteit taišni latgaliski, bejuse literate Anna Rancāne.
Raksteit dzeju Guntai ir veids, kai koč kū pasceit, nūformulēt eisuok nakai varbyut īrostā sarunā. "Jau cik godu mes dzeivojam taidā lelā informacejis plyusmā. Eistyn. I nav tuo laika. Koč kurā breidī vajag tū pauzi, kab tū puorgramuotu, izanalizātu i izviļktu nu tuo koč kaidu sovu eisū konspektu, i apstruoduotu tū informaceju, kab tu tuoļuok koč kū varātu dareit," soka literate.
Sovus dzejūļus Gunta nareši veļtejuse ari dažaidom Latgolys piļsātom. Autore stuosta:
"Interesantuokais, ka vysod kotrys, kas izlosa koč kaidu tekstu, nūteikti rauga dūmuot – ka tī ir tys saceisim liriskais "es" i uzrunoj koč kaidu personeibu "tu", kas tys nūteikti ir reals cylvāks, bet eistineibā munā gadīnī tys reši kod ir koč kaids reals cylvāks. Tei ir koč kaida sajiutu iz tū breidi."
Tymā pošā laikā Gunta atzeist, ka nav tys dzejnīks, kas citejams svineigūs pasuokumūs voi hromatiskūs breižūs.
Latgalīšu literaturys raidīroksts "Puslopys" ir myusdīnu latgalīšu literaturys puslopu puorškūrsteišona – apsarunuošona ar autorim par raksteišonu, volūdu, kasdīnu i dzeivi kai taidu. "Puslopys" aicynoj īsaklauseit ari latgaliski pīraksteitūs dorbūs voi tūs fragmentūs pošu autoru skaitejumūs, taipat kotrā sasatikšonys reizē tūp vīna jaunys dzīsmis skice ar satyktuo autora tekstu.
Ar latgalīšu literaturys autorim sasarunoj muzikis, viesturnīks Arņs Slobožanins i projektu vadeituoja, latgalīšu volūdys popularizātuoja Edeite Husare.


text:
Latgalīšu dīna Breivdobys muzejā
Gūds kam gūds, informaceju, ka pasuokums nūteik itū, ni cytu catūrtdiņ, izzynuoju tik laikam itū pīktdiņ. Da tuo laika mes i Googlis cioce dzeivuojom kai informacejis pūrā. I izzynuoju tik deļtuo, ka muzeja darbineica Siļva struodoj ari munā dorbā i pastuostēja. Cytaiž naboga cioce Google pīduovuoja obejus datumus. 😀
Tok ar vysu zynuošonu taipat bejom stuņdi par agri muzejā. Izaruod, pamaineits pasuokuma suokums… 😀 Pat muzeja afišā izlepeiti cyti stuņžu laiki. Suokums ni 12, a 13 stuņdēs. Tai goduos.
Lai ari gols golā sasalasējem lels pulks cylvāku, pasuokums beja taids stypri paškidrys. Laiks ari pasolts. Cytim godim beja pulka syltuoks i saulainuoks – laikam kam cytim godim reikuoja ap divdasmytajim datumim.
Pītryuka Maja dzīduojumu pi krysta, babeņu dzīšmu i značku viļkšonys, saulē veistūšu tuļpu i vysys dzeivuos rūseibys, kas až ni kai kopusvātkūs – rods sateik rodu i draugs draugu. Ruodīs, piedejūs godus Latgalīšu dīna Breivdobys muzejā jau beja palykuse par taidu kai sovejūs saīšonys vītu – Reigys latgalīšu vacuokajai paaudzei ar sumceņom i unucānim, videjai paaudzei ar bārnim i fotoaparatim, jaunīšim ar daņčim i kūpā byušonu.
Kab ni Sv. Mišs ar seminaristim i bazneickungu Edgaru Cakulu… varātu i saceit, ka pakuosta dīna i 2 lati. 😀 Tai koč iz bazneicu aizīts. Īsvieteits Eleonorvilis kapleicys oltora obrozs – bejušuo obroza kopeja, kū sataisiejs Andris Začests i kas niu stuovēs muzejā. Paļdis Dīvam, obrozs sataiseits ar ellis kruosu – svieteitais iudiņs navuodēja.
Bet var jau byut, ka tei taida “leluos goris” laika Breivdobys muzeja taktika i koncepceja – amatnīku dorbu demonstriejumi i tierdzeņš, a nu pasuokumu tik Sv. Mišs kapleicā i piečuok pi Latgolys sātys “Dzigys” spieleišona. Nikuo līka. Pat ni mikrofona runuotuojim.
Tok vys jau nabeja tik trokai. Lobā kompanejā vysur labi. 😀 Latgalīts i iz plyka calma ir latgalīts.
Beja i kapelys “Dziga” koncerts, i Ludzys amatnīku dorbu tierdzeņš, i varēja paaust lynu dvīli i pīmiereit postolys, īpyust peileitē i pagrabynuot klabatys, paspēlēt gonu laika veikleibys spēlis ar akmistenim i pasist barabanu.Ka tik gribiešona.
Ļaužu to gon beja stypri pamoz – tikai tī, kas izzynuoja najauši voi jau beja muzejā. Leluokuo daļa uorzemnīku, ni poši Reigys latgalīši. Seviški aktivs beja kaids japuoņs, kas nūfotografēja vysys “Dzigys” spālātuoju nūts, grumbys i zūbus – ar teleobjektivu daleida kaida pusmetra attuolumā. Tai ka vysim prīca – i spālātuojim, i klauseituojim, i dzīduotuojim i doncuotuojim.
Eisi sokūt – nazkai ar kreisū rūku organizeits pasuokums. Laikam muzejam pošam “kreize” i darbinīku tryukums. Voi ari nabeja nivīna, kas da gola atbiļd par itū pasuokumu i labi suoktūs dorbus i idejis davad da gola.
Laikam cytugod juoreikoj pošim – LgSC. Koč i bez naudys, šaļtim daudz vaira var, ka ir gribiešona i azarts, interese.
Bet nu vīns lobums ir. Nūdybynuojom LgSC folklorys kūri. Dzīd daudzbaļseigi – kotrys sovā bolsā. Parosti dzīd krūgūs i autobusūs, nosoj džinsus. Daguoja gols golā krūgā i autobusā dzīduot pošim. Ar latgalīšu repertuaru puors stuņdis izvylkom, tod jau i bolss beja gotovs. Laikam bez ols ar vīnu kefiru nav nikaida dzīduošona. Pi attīceiga treneņa i pīdūmuošonys ar laiku dzīšmu vajadzātu pītikt vysai naktei.
Tai ka lobs, kas beja. Iz prīšku byus vēļ kas nabejs cyts.
Kai īlys vydā, gaidūt zaļū gaismu, pazeistamā meļdeņā tyka dzīduots: “Maņ apleik myužeigs Juglys ceļš, i myužeigs ceļš zam kuoju. Jis vad iz zemi laimeigū, a izaruod – iz sātu. Kur zaļuo gaisma, tymsuo nakts, kur mygla rūkom maigom, kur, laimis bārnus meklejūt, kasdīnys Laima staigoj.”
Ilze


text:
Atškireibys storp latvīšu literarū i latgalīšu rokstu volūdu
Roksta autors: Vineta Vilcāne, Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Latvīšu volūdai ir divi paveidi, divejis rokstu volūdys tradicejis, vīna ir latvīšu literaruo volūda, ūtra – latgalīšu rokstu volūda. Viesturiski kotra nū tūs atsateisteja atškireigi i sovpateigi. Obejim latvīšu volūdys variantim ir daudz kūpeiguo, bet ir ari vairuokys atškireibys. Portals lakuga.lv apkūpuojs ostonis ituos atškireibys.
1. Latgalīšu alfabetā ir vaira burtu
Latgalīšu rokstu volūdys alfabetā ir 35 burti, bet latvīšu literaruos volūdys – 33 burti. Latgalīšu alfabetā ir burts “y”, kuru izrunoj cītai, leidzeigi krīvu volūdys burtam “ы”. Ir ari garais patskaņs “ō”, bet tū lītoj tikai atseviškūs izsauksmis vuordūs, pīmāram, “ō!”, “kaladō!”, “rūtō!”. Itū patskani apzeimoj taipoš kai teik apzeimāts divskaņs “uo” atbylstūši tai saucamajai “Pītera Stroda gramatikai” ci “vacajai raksteibai”.
2. Latgalīšu rokstu volūdā eisuokī vuordi sastuov nu vīna burta, cikom latvīšu literarajā nu diveju
Kaids ir eisuokais vuords latvīšu literarajā volūdā? Īspiejams, daudzim pyrmais vuords, kas īīs pruotā, byus kaids nu itūs – “jā”, “nē”, “jo”, “un”. Kai ir ari eisuokū vuordu latgalīšu rokstu volūdā? Latgalīšu rokstu volūdā eisuokī vuordi sastuov tikai nu vīna burta, i taidi ir diveji vuordi – saikli “i”, “a”. Vuorda “i” ekvivalents latvīšu literarajā volūdā ir “un”, vuorda “a” – “bet”.
3. Latgalīši izmontuoja latiņu burtus, puorejī latvīši – gotu
Latvīšu apdzeivuotuos teritorejis par vīnu administrativu vīneibu palyka tikai leidz ar Latvejis vaļsts izveidi. Leidz tam tuos beja vaļstiski voi administrativi škiertys, i kulturys, izgleiteibys, saimnīciskuo i ekonomiskuo dzeive kotrā nu teritoreju ritēja piec atškireigu nūsacejumu. Atsaškēre ari raksteibys.
Latgaliski raksteitūs tekstūs, gon taidūs, kurus pīrakstejuši poši latgalīši, gon cytu tauteibu cylvāki, vysod tyka izmontuoti latiņu burti, cikom Kūrzemis i Vydzemis guberņuos dzeivojūšī latvīši izmontuoja gotiskū raksteibu. Atškireibys raksteibā traucēja Latgolys latvīšim īsapazeit ar puorejūs latvīšu radeitajim tekstim, i ūtraiž.
Ar laiku nūtyka atsasaceišona nu gotiskūs burtu izmontuošonys i puorīšona iz latiņu tipa burtim. Juridiski jaunuo raksteiba beja obligata jau nu 1919. gods, bet praktiski nūsastabilizēja tikai četrdasmytajūs godūs.
4. Raksteiba taida poša, bet nūzeimis atškireigys
Ir vuordi, kuri obejuos latvīšu volūdys rokstu tradicejuos rokstuos taipoš, tok vuordu nūzeimis ir piļneigi atškireigys. Spylgtuokais pīmārs varātu byut vuords “vīns”, par tū ir ari anekdots.
Tok “vīns” nav vīneigais vuords ar atškireigū nūzeimi, taidi, pīmāram, ir vuordi “pūrs”, “miers”, “parāds”, “mīts”.
Niu ir eistais laiks īt dzērvinēs, labi, ka pūrs ir tyvai pi sātys.
Līgavas pūrs sastāvēja no dvieļiem, cimdiem, jostām, baltajām villainēm, galdautiem, palagiem, zeķēm un dāvanām vīra tēvam, mātei, brāļiem un māsām.
Pādejuo leluo miera epidemeja Austrumeiropā beja 18. g. s. suokuos, miers nūgalynuoja tyukstūšom cylvāku.
Beidzot pagalmā valdīja miers, lopi bija sadzīti kūtī, saimnieki bija devušies gulēt.
Seminara dīnys parāds byus itaids – pyrma paēssim brūkaškys, tod byus latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys, piec tam pušdīnis, a piecpušdīnē brauksim ekskursejā.
Viņa parāds bankai bija sasniedzis vairākus tūkstošus eiro.
Pi sātys uora durovu beja pastateits mīts, tei beja zeime, ka saiminīki nav sātā.
Tas ir mīts, ka vīrieši neraud.
5. Vuordim atškireigys dzimtis
Storp obejom latvīšu volūdys tradicejom ir vēļ kaida interesanta atškireiba – vairuoku vuordu dzimtis nav taidys pošys. Pīmāram, latvīšu literaruos volūdys vuords “pasaule” ir sīvīšu dzimtī, bet latgalīšu “pasauļs” veirīšu, voi ari vuords “prieks” ir veirīšu dzimtē, bet “prīca” – sīvīšu.
6. Latvīšu literarajā volūdā vuordi daudzskaitlī, latgaliski – vīnskaitlī
Kasdīnys saziņā latgaliski daudz teik lītuoti vuordi tai saucamajā “trešajā izlūksnē”, kod latvīšu literaruos volūdys vuordi teik latgaliskuoti. Taidā veidā teik zaudāti i aizmiersti latgaliskī vuordi i vuordu latgaliskuos formys. Ir viertine latgalīšu vuordu, kuri ir vīnskaitlī, cikom tūs analogi latvīšu literarajā volūdā ir daudzskaitlī. Pīmāram, “iesnas” – “īsna”, “smiekli” – “smīklys”.
7. Latgaliski pīkrisšonu var izsaceit ar treis dažaidim vuordim, latvīšu literarajā volūdā tikai ar vīnu
Latgalīšu volūdys bogoteiba ir vuordu daudzveideiba i dažaiduos izlūksnis. Tys var radeit situacejis, ka vīnā Latgolys vītā lītuots vuords kaidam, kurs dzims i izaudzs pavysam cytur, ir nasaprūtams. Bet tys nikaidā veidā nabyutu skaitoms par tryukumu, sinonimi tikai bogotynoj volūdu. Tai ir ari ar vuodim “nui”, “jā” i “da”, tūs izmontojam, kab dūtu sovu pīkrisšonu. Latgalīši var izavēlēt vīnu nu treis variantu, cikom puorejim latvīšim ir tikai vīns vuords.
8. Latgalīšu rokstu volūdā ir saglobuotys vacūs baltu volūdu īzeimis, kuo vaira nav latvīšu literarajā volūdā
Latvīšu literarajā volūdā prīdiekļa darbeibys vuordim atgrīzeniskais elements vuorda beiguos saplyust ar golūtni, latgalīšu rokstu volūdā prīdiekļa verbu atgrīzeniskū morfemu līk storp vuorda prīdiekli i sakni: sasisties – sasasist, apģērbties – apsaviļkt, nogriezties – nūsagrīzt.
Latvīšu literarajā volūdā kai jaunuokā variantā pyrmuos konjugacejis darbeibys vuordim vīnkuoršajā paguotnē ir vīns personu golūtņu variants, latgalīšu rokstu volūdā pyrmuos konjugacejis verbus deļ tai viesturiski atsateistejušu formu īdola ā- i ē- calmūs – ir div personu golūtņu varianti:
augu, augi, auga, augām, augāt – augu, augi, auga, augom, augot;
pirku, pirki, pirka, pirkām, pirkāt – pierku, pierki, pierka, pierkom, pierkot;
vedu, vedi, veda, vedām, vedāt – vežu, vedi, vede, vedem, vedet;
griezu, griezi, grieza, griezām, griezāt – grīžu, grīzi, grīze, grīzem, grīzet.
Latvīšu literarajā volūdā gondreiž vysod ir vīns pareizais formys variants, sovutīs latgalīšu rokstu volūdā daudzūs gadejumūs var izalaseit jaunuoku voi vacuoku formu:
mazgāju – mozguoju // mozgovu;
mazgājis – mozguojs // mozgovs;
gribētu – (es) grybātu // grybātum;
braukšot uz Rīgu – (jis) braukšūt da Reigys // braukškys da Reigys
Medeju atbolsta fonda īguļdejums nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu. Par roksta saturu atbiļd portals lakuga.lv.


text:
Paļdis! I ejam tuoļuok
Pādejuos nedelis laikā LgSC ir sajiems vairuokys atzineibys par sovu dorbu 2008. godā: pīcus Boņukus i nominiešonu NVO instituta reikuotajā sabīdriskuo lobuma organizaceju goda bolvā.
Svātdīņ Rēzeknē nūtyka Boņuka bolvys pasnīgšona. LgSC tyka nūsaukta kai 2008. goda latgalīšu sabīdriskuo organizaceja i dabuoja Boņuku.
Papyldus bolvys dabuoja ari LgSC projekti. Lelais Boņuks i tituls “Lobuokais izdavums / gruomota” tyka pīškierts “Myusdīnu latgalīšu dzejis antalogejai “Susātivs”” , taipat Lelais Boņuks i tituls “Lobuokais pasuokums / projekts” tyka ari Latgalīšu muzykys koncertturnejai „Taiseits Latgolā / Made in Latgola”. Mozī Boņuki tyka dzejis antologejai “Susātivs” par Latgolys vuorda populariziešonu literatūrā i koncerttūris “Taiseits Latgolā” prezentacejis pasuokumim Latvejā kai lobuokajai publicitatis akcejai muzykā.
Tikkū atsagrīžu nu NVO instituta bolvys pasnīgšonys Saulis akminī. Bejom divatā ar Vitu. Par puorsteigumu pošim nu pīsaceituos 2008. goda programmys latgalīšu volūdys aizsardzeibai žureja par lobu inovativu beja atzynuse 3. septembra orienteišonuos saceņseibys.
LgSC vuords pasaruodēja prīškā iz ekrana sūpluok vēļ 4 nominantim – lobuokuo 2008. goda inovaceja. Až sirds īsatreisēja. 🙂 Beja komentars par y nūsaukumā, tok tai lobdabeigai. Kai atškireibys zeime. Izaruod, ari tai var īkrist kaidam acī.
Tai ka prīca par padareitū, prīca par padareituo publisku atzeišonu, tok niu laiks jaunim dorbim i sasnīgumim. Kab 2008. godā padareitais byutu vīns sūleits i trepu pakuopīņs i 2009. gods paītu jau tuoļuok ar jaunu sūli i jaunu pakuopīni.
Paļdis Jiusim vysim par trokumu, atbolstu i par skrīšonu!
P. S. Par Boņuka bolvu i cytu storpār ari par LgSC – šudiņdīnys “Kulturys Foruma” pyrmajā lopā. 🙂
Ilze


text:
Skip to content
Bīdreibys 2008.- 2011. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs, i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu.
Projekts
Finansials atbolsts bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” 01.04.2008. – 31.03.2011. darbeibys programmys realizacejai
Bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” darbeibys mierki: veicynuot Latgolys nūvoda kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibu;
īsaisteit organizacejis darbeibā jaunus bīdrus i atbalsteituojus, golvanūkuort jaunīšus i studentus;
paleidzēt apgiut i nūdūt sovim bīdrim jaunys zynuošonys par navalstiskū organizaceju darbeibu (tuoļuok tekstā – NVO), aktīvi īsaisteit sovus bīdrus LgSC aktivitatēs i sadarbeibys realizacejā ar cytim NVO, veicynuot bīdru aktivu īsasaisteiōsnūs dažaidu sabīdreibai svareigu lāmumu pījimšonā, vīdūkļu paušonā i formuleišonā;
styprynuot jaunīšūs i studentūs interesi par pilsūniskuos sabīdreibys veiduošanūs i demokratejis izpausmis pryncipim;
sasadorbuot ar valsts institucejom normativūs aktu sagataveišonā i pilnveiduošonā.
LgSC darbeibys aizdavumi: koordinēt ar bīdreibys mierku sasnīgšonu saisteitu projektu izstruodi i realizaceju;
aktivi attīsteit tuoļuoku organizacejis darbeibu i snīgt sabīdreibai informaceju par eistynuotajim projektim;
apvīnuot Latgolys jaunīšus, kam saistūši organizacejis mierki;
sekmēt Latgolys jaunīšu izgleituošanūs pilsūniskys sabīdreibys vaicuojumū i veicynuot jaunīšu pilsūniskū leidzaleibu;
atbaļsteit Latgolys jaunīšu izgleituošanūs i veicynuot jaunū specialistu atsagrīsšonu Latgolys nūvodā;
sekmēt jaunīšu integraceju Latgolys nūvoda kulturvidis veiduošonā i attīsteibys procesūs;
veicynuot sabīdreibys diskuseju par Latgolys nūvoda kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis veicuošonuos procesim, tūs problematiku i veicynuošonys īspiejom;
saglobuot i popularizēt Latgolys nūvoda kulturviesturiskū montuojumu, sekmejūt tuo apzynuošonu, izpieti i dorūt tū pīejamuoku plašuokai Latvejis i Eiropys sabīdreibai;
reikuot dažaidus izgleitojūšus, informativus i izklaidis pasuocīņus: seminarus, kursus, konferencis, nūmetnis;
sekmēt Latvejis sabīdreibys, pošvaļdeibu i vaļsts instituceju interesi par Latgolys nūvodam aktualu problemu rysynuojumu, īvārojūt tuo kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis specifiku;
aktivi turpynuot aizsuoktū sadarbeibu ar valsts institucejom normatīvūs aktu sagataveišonā i pilnveiduošonā, kas skar Latgolys nūvoda kulturvidis veiduošonūs i attīsteibys procesus.


text:
Bolvūs muzykys svātki puļceis vaira par 2000 daleibnīku
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
1. junī 20.30 stuņdēs Bolvūs ar guojīni nu Bolvu nūvoda pošvaļdeibys iz estradi suoksīs vierīneigs muzykys pasuokums “Mirklis Balvos”, 21.00 stuņdēs koncertā pīsadaleis 46 kori nu vysys Latvejis, 16 pyutieju orkestri nu Latgolys, pavadūšuo grupa Andra Sējāna vadeibā, Brīžucīma etnografiskais ansamblis i jaunīšu folklorys kūpa “Soldanī”, Bolvu Kulturys i atpyutys centra videjuos paaudzis deju kūpa “Nebēda”, kūpā puļcejūt vaira kai 2000 daleibnīku, informej svātku koordinatore Iveta Tiltiņa.
Dzīšmu i deju svātki ir unikals latvīšu tautys folklorys montuojumā i profesionaluos muzykys tradicejuos i jaunradē sakņuots Latvejis kulturys nūtykums, kurs viesturis gaitā ir dabuojs nacejis vīnuoteibys i nacionaluos identitatis simbola nūzeimi. Svātki ir regulars i ciklisks process, kuru kulminaceja ir Vyspuorejī Dzīšmu i deju svātki reizi pīcūs godūs. Kab veicynuotu Dzīšmu i deju svātku tradicejis ilgtspieju Latvejis pošvaļdeibuos, saglobuotu lobu skaniejumu, nūtureigu daleibnīku sastuovu, styprynuotu koru kūpdzīduošonys tradicejis, teik reikuots itys pasuokums.
Koncertā izskanēs 16 koru dzīsmis, suocūt ar “Dziesmai šodien liela diena” i “Dvēseles dziesmu” nūslāgumā. Kab paruodeitu latgaliskū identitati, pieškiltu dzierksteiti pasuokumam, Ilmārs Dreļs speciali itam pasuokumam ir izveiduojs dejis “Tolka” horeografeju (Ilonys Rupainis i Eināra Lipska muzyka i aranžeja), kuru izdejuos “Nebēda”. Koncerta muokslinīcyskais vadeituojs Uldis Kokars, režisore Edīte Siļķēna, pyutieju orkestru viersvadeituojs Egons Salmanis, muokslinīks-nūformātuojs Bolvu Muokslys školys direktore Elita Teilāne. Pasuokumu vadeis Oskars Lustiks i Agnese Laicāne. Piec koncerta – balle kūpā ar grupu “Sestā jūdze”. Īeja pasuokumā bez moksys.
Pasuokumu organizej Bolvu nūvoda pošvaļdeiba sadarbeibā ar Latvejis Nacionalū kulturys centru. Pasuokumu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds.


text:
Cytaidi latviskais – folklora, lītiškuo muoksla i amatnīceiba
Folklora, lītiškuo muoksla i amatnīceiba Latgolā nūzeimej gon viesturisku montuojumu, gon tradiceju, gon kasdīnys izpausmi, gon izdzeivuošonys veidu – par vysu itū raidejumā. Latgolys Muokslys i amatnīceibys centrā Leivuonā atrostuos kulturviesturiskuos līceibys tiks maklātys myusu dīnu Latgolā. Raidejuma vadeituojs Valentins Lukaševičs apbreinuos TLM „Dubna” audieju rūkdorbus, īpazeis gaļdnīka Zenona Baloža lelūs i mozūs darynuojumus, izvaicuos „Latgaļu sātys” saimineicys Mariku Zeimuli i Astridu Vucinu, kas jūprūjom kasdīnā īvāroj senču tradicejis. Par folklorys sadaļu raidejumā pasaryupēs Tihovsku saimis skaneigī bolsi.
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec LTV1 materialim


text:
Grupa “Saucējas” unikalā izdavumā viestej par tradicionalū dzīduošonu dobā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Itymā pavasarī izguojs unikals izdavums par tradicionalū dzīduošonu – Latvejis Kulturys akademejis tradicionaluos dzīduošonys grupa “Saucējas” izdavušys gruomotu i divejus CD, kas apvīnuoti izdavumā “Dabā”, viestej bīdreibys “Kultūras menedžmenta centrs “Lauska”” publicātuo informaceja.
Izdavums “Dabā” apkūpoj tradicionaluos dzīduošonys grupys “Saucējas” pīredzi unikalā projektā “Tradicionaluo dzīduošona dobys akustiskajā telpā”, kurā vydā asūšī tautysdzīšmu īskaņuojumi atkluoj dzīduošonu kai dzīduotuoju i dažaidu Latvejis dobys ainovu skanisku sasameišonu. “Saucējas” pi ituo izdavuma struoduojušys četrus godus i padareitais dorbs ir nav viņ diveji audio CD ar 60 dzīsmem nu vysu Latvejis nūvodu, nu ari gruomota ar rokstim par projekta laikā dabuotū pīredzi, kai ari grupys vadeituojis Ivetys Tālis pietejums par dobā dzīduošonys tradiceju atspīgeļuošonu tautysdzīsmēs.
“Saucējas” albuma dzīsmis īdzīduojušys dobā dažaiduos vītuos Latvejā – piļskolnā, mežā, pi azara, pļovā, pūrā, pogolmā pi guņkura, pi upis, atrūnūt 14 skaņvītys Modūnis nūvoda Ļaudūnys pogosta Sāvīnys piļskolnā, Solys nūvoda Rūžu pūrā, Amatys nūvoda “Ruķeļu” i “Lazdu” sātuos, kai ari pi Salacys upis natuoli nu Skaņuokolna Mozsalacys nūvodā. Dzīduošonu dobā sagiut grupai paleidzējuši skaņu inženeri Edmunds Racinskis i Gatis Gaujenieks. 23 nu vysu izdavuma 60 dzīšmu guojušys ari nu dažaidu Latgolys vītu – nu Aulejis, Upītis, Kuorsovys, Rekovys, Medņovys, Rudzātu, Vonogu, Škilbānu i ari Līpnys, dzīsmis sovulaik dzīduojušys taidys slovonys Latgolys dzīduotuojis kai Margarita Šakina, Anna Kaža, Domicella Līpeņa i cytys.
Grupys vadeituoja Iveta Tāle soka, ka projekta ideja nūbrīduse pakuopeniski – vairuoku godu garumā lauka pietejumūs izvaicuoti tradicionalī dzīduotuoji par jūs dzīduošonys pīredzi, īsapazeits ar tautysdzīsmem i dzīduošona ari periodiski praktizāta dobā. Tai uzkruotuos zynuošonys i pīredze ļuovuse sacynuot, ka dobai kai akustiskai telpai latvīšu dzīduošonys tradiceju kontekstā ir pamateiga nūzeime i eistynū prīškstotu par tū var dabuot viņ komunikacejā storp dzīduotuoju i dobys ainovu, kas itymā projektā bejs īspiejams, tolkā īmūt myusdīnu skaņu īrokstu variešonai.
Jaunū grupys “Saucējas” albumu “Dabā” var pasyuteit “Lauska” veikalā lauska.lv, kai ari varēs nūsaklauseit popularuokajuos muzykys straumiešonys vītnēs, bet poša grupa “Saucējas” cer, ka albuma attaiseišonys koncertūs varēs sasatikt jau itymā vosorā.


text:
Apguods “Jumava” izdevs Latgolā dzeivojūšuo pūļu muižnīka Gustava Manteifeļa gruomotu “Poļu Inflantija”. Tys ir vīns nu nūzeimeiguokūs dorbu, viesturis olūtu, kas atkluoj Latgolys viesturi.
Gustavs Manteifeļs (1932–1916), byudams pūļu muižnīks, sevi i sovu dorbu veļteja Latgolai i latgalīšu volūdys atteisteibai. G. Manteifeļs dorbuojīs kai viesturnīks, izdeviejs, etnografs, goreigūs dzīšmu melodeju autors i latgaliskūs kalendaru tradicejis īdybynuotuojs, folklorys apkūpuotuojs, interesiejīs par tautys tradicejom, muokslu, literaturu i volūdnīceibu. Nūsadarbuojs ari ar gruomotu izdūšanu, raksteišonu i tulkuošonu latgalīšu volūdā. Tulkuojs Beibelis stuostus, lyugšonys, svātūs dzeivis stuostus, izdevs pyrmū riekinuošonys vuiceibu gruomotu latgalīšu volūdā.
Par izdavumu Pūlejis viestneica Latvejā Monika Mihališina soka: “Koč ari 19. g.s. pietnīks sovā dorbā naizteik bez subjektivisma devys, tūmār tys ir cīši nūzeimeigs viesturisks olūts, kas aproksta latvīšu zemu viesturi. Asmu dzili puorlīcynuota, ka divejuos volūduos izdūtuo Manteifeļa gruomota “Poļu Inflantija” na tikai spēs īpazeistynuot ar viesturis nūtykumim i regiona multikulturaluos identitatis bogoteibu, bet ari pamudynuot pūļu i latvīšu viesturnīkus iz dziļuokim pietejumim.”


text:
Ari itūgod nūtiks tīšraidis pasuokums “Latgales diena”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Turpynojūt pārņ suoktu tradiceju, ari itūgod Latgolys plānuošonys regions (LPR) aicynoj sagaideit novembri ar vierīneigu tīšraidis pasuokumu “Latgales diena 2022”, rūsynojūt īpazeit Latgolu vys nu jauna, informej LPR puorstuove Arnita Aleksejeva.
“Latgales diena 2022” nūtiks 9. novembrī nu 18.00 stuņdem tīšraidē nu “Fantadroma” Delfi Live i Latgolys plānuošonys regiona Facebook lopā.
Pasuokuma laikā varēs izzynuot Latgolys sātys ražuotuoju i amatnīku pīduovuojumus; īpasazeit ar drūsmeigim Latgolys uzjiemiejim, gūdynojūt Latgolys uzjiemiejdarbeibys centra organizātuo konkursa “Latgales reģiona uzņēmēju gada balva” laureatus; izbaudeit popularu muokslinīku – Dinārys Rudānis, grupys “Baritoni” i Vinetys Elksnis prīšknasumus, kai ari pasuokuma vadeituoju – zynomuo latgalīšu influencera Laura Zalāna i vysod atraktivuos saimineicys Vijis Kudinis – izbūrtū atmosferu i sagataveitūs puorsteigumus.
“Latgales diena” ir pasuokums, kas jau ūtrū godu ir LPR goda beigu vierīneiguokuo nūtikšona, kas ir veļteita Latgolys regiona uzjiemiejdarbeibys aktiviziešonai i atteisteibai, Latgolys puorstuovnīceibys darbeibys populariziešonai, kai ari vītiejūs uzjiemieju pīduovuotūs vareibu i regiona kai turisma golamierka prezentiešonai.
Latgolys uzjiemieji, sātys ražuotuoji i amatnīki aicynuoti pīsasaceit daleibai pasuokumā, leidz 2. novembram aizpyldūt pīsasaceišonys anketu ITE.
Aktualajai informacejai par “Latgales dienas 2022” nūtikšonu var sekuot Latgolys plānuošonys regiona sātyslopā i projekta UAP Latgale Facebook lopā.


text:
Meilas aiļu i dzīšmu festivala “Upītes Uobeļduorzs” aizsuokums meklejams 2002. godā, i tys ir vacuokais da ituo nūteikūšais latgalīšu festivals pasaulī. Pasuokuma idejas autors ir latgalīšu literats, nūvodpietnīks Ontons Slišāns, kurš sovulaik īsadūmuoja sataiseit sovpateigu dzejas dīnom veļteitu festivalu, kab popularizātu i saglobuotu latgalīšu volūdu. Pošu reizi festivala organiziešonu turpynoj Ontona dāls Andris Slišāns ar saimi, saglobojūt festivalu kai kasgadeju latgalīšu sasatikšonas reizi, kurā skaņ latgalīšu volūda.
2020. goda festivals pyrmū reizi tuo pastuoviešonas viesturē nūtyka breivā dobā.


text:
Bieržgaļa pogosta muzejā izveiduots atkluotais kruojums
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Rēzeknis nūvoda Bieržgaļa pogosts atsarūn pa vydu div azaru – Mycānu i Meirānu. Pošā Bieržgaļa centrā ir pogosta kulturys noms, kur daļa nu telpu atvālātys ari Ontona Rupaiņa muzejam. Dūmys par muzeja izveidi roduos vēļ 1987. godā, kod tyka apbraukuotys pogosta vīnsātys i apvaicuoti vītejī dzeivuotuoji, meklejūt muzejiskus prīškmatus kruojuma izveidei. Muzejs apmaklātuojim palyka pīejams 1988. gods 11. novembrī, vystik oficials dybynuošonys datums ir 1990. gods 21. septembris. Itūmienes muzejā atkluots atvārtais kruojums.
Bieržgaļa Ontona Rupaiņa muzeja apmaklātuojim niu ir vareiba īsavērt ari atkluotajā kruojumā. Kai stuosta muzeja vadeituoja Skaidreite Apeināne, ideja veiduot atkluotū kruojumu rodusēs pyrma div godu. Niu atkluotais kruojums ir gotovs, i sevkurs apmaklātuojs ir aicynuots tymā īsavērt. Projekts realizāts ar Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstu.
“Iz reizis beja skaidrys, ka atkluotajā kruojumā byutu juogloboj Ontona Kūkuoja pasteļu cyklys “Ontona Rupaiņa zeme”, kū Ontons Kūkuojs 2003. godā duovynuoja Bieržgaļa pogosta muzejam. Asūšajuos kruojuma paleigtelpuos mikroklimats nabeja pīmāruots trauslūs pasteļa gleznu uzglobuošonai,” paskaidroj Skaidreite Apeināne.
Jei ari paturpynoj, ka pādejūs godūs muzejā ir tykuši vairuoki nūzeimeigi prīškmati, kurim nabeja vareibys atvielēt vītu asūšajā ekspozicejā. Vīns nu taidu prīškmatu ir nūvodnīka Arkadeja Svecis Sidnejis Olimpiskūs spēļu parada kostims. Sovu karjeru Arkadejs suoka kai ritiņbrauciejs, tok piečuok palyka par velomehaniki. Jis bejs velomehaniks kai PSRS izlasē, tai profesionalajā sportā i pīsadalejs kai velomehaniks sešuos olimpiskajuos spielēs. Muzeja eipašumā tyka ari cyti prīškmati, pīmāram, sporta školuotuoja Meikula Dekšņa pīminis lītys.
“Te ir juo gondreiž voi legendaruos sviļpis, ar kurom suoktys naskaitomys sporta stuņdis i tīsuotys saceņseibys. Meikuls Deksnis ari raudzeja atteisteit Bieržgalī zīmys uora sporta veidus, kai slēpuošonu i uotrsliduošonu, deļtam kruojumā izvītuotys ari uotrsliduošonys slidys, ar kurom vītejī bieržgalīši startēja daudzuos saceņseibuos i dabuoja lobus panuokumus ari republikys mārūgā,” stuosta muzeja vadeituoja Skaidreite Apeināne.
Atkluotuo kruojuma īkuortuošonā paleidzeiba lyugta kolegim nu Latgolys Kulturviesturis muzeja, deļtam paļdis juosoka tuo Muokslys nūdalis vadeituojai Inesei Dundurei, kura ar sovom praktikantem izstruoduoja atkluotuo kruojuma telpys skici.
Cytastorpā, Bieržgaļa pogosta muzeja pamatekspoziceja ir “Ontona Rupaiņa ustoba”, kur var izzynuot na viņ par Ontonu Rupaini, tok ari par Bieržgaļa pogosta viesturi. Taipoš muzejs pīduovoj ekskursejis pa Bieržgali, kas īkļaun muzeju, bazneicu, muižu i cytus svareiguokūs objektus. Kab papyldynuot aktivitašu kluostu, ir izveiduots ari pužļu cyklys “Ontona Rupaiņa zeme”. Taipoš ir izstruoduotys treis muzejpedagogiskuos programys “Kas ir babys pyura skreinī”, “Spieļuosim teatri” par Bieržgaļa pogosta tradicejom, kur ari poši dalinīki var koč cik paraudzeit teatra muokslu. Trešuo programa ir saisteita ar nūvodvuiceibu i saucās “Bieržgaļa stuosti”.
Sovpus pavysam natuoli Leņdžu pogosta Pūriskūs ir vareiba īpasazeit ar Ontona Rupaiņa dzymtū sātu, kuru breineigā kuorteibā uztur Ontona vacuokuo bruoļa Jezupa jaunuokuo meita Genovefa Rupaine.


text:
Publicāti Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejis lāmumi
Roksta autors: portals lakuga.lv
Vaļsts volūdys centra, kura pakļauteibā dorbojās Latgalīšu rokstu volūdys apakškomiseja, sātyslopā publicāti komisejis lāmumi. Tī atspīgeļoj ekspertu lāmumus par īlu nūsaukumim, piļsātu, administrativū īdalejumu i tūs īdzeivuotuoju nūsaukumim, kai ari profeseju, omotu i akademiskajim nūsaukumim.
Latgalīšu rokstu volūdys apakškomiseja dorbu uzsuoce 2003. godā Vaļsts volūdys centra Latvīšu volūdys ekspertu komisejis sastuovā ar mierki sekmēt volūdys kulturvidis sakuortuošonu, eipaši nūdrūsynojūt latgalīšu rokstu volūdys vīnuotys ortografejis izstruodi i īvīsšonu.
Treis godu laikā apakškomiseja izstruoduoje latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumus, kuri baļsteiti iz gramatikys pamatim. 2007. godā tyka publicāts Vaļsts volūdys centra lāmums par Latgalīšu raksteibys nūsacejumim. Pošu latgalīšu vydā bīži itī nūsacejumi teik saukti par “jaunū ortografeju”, tūs nareši pretnūstotūt t.s. “vacajai” aba “Pītera Stroda raksteibai” – Izgleiteibys ministrejis 1929. godā apstyprynuotajim nūsacejumim. Juoatzeimoj, ka 1929. godā apstyprynuotī nūsacejumi tyka jimti par pamatu, izstruodojūt myusu dīnu raksteibys normys, kai ari tyka realizātys vairuokys prīstera i volūdnīka P. Stroda īcereis, tymā skaitā par divskani “uo”. Vaira par itū vaicuojumu var skaiteit rokstā “UO i Ō. Kurs pareizuoks?”.
Vaļsts volūdys centra apakškomiseju likvidēja 2009. godā, bet tuos darbeibu atjaunuoja 2013. godā. Kai līcynoj Vaļsts volūdys centra sātyslopā daeinamuo informaceja, itūšaļt Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejā dorbojās – LU Pedagogejis, psihologejis i muokslys fakultatis profesore Anna Vulāne, kas ir ari apakškomisejis prīkšsādātuoja, Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociacejis vadeituoja, školuotuoja Veronika Dundure, LU Humanitarūs zynuotņu fakultatis profesore Lideja Leikuma, lingviste Māra Mortuzāne-Muravska, LU Matematikys i informatikys instituta vadūšuo pietneica Ilze Ziņge, LU Latvīšu volūdys instituta vadūšuo pietneica Anna Stafecka, lingviste Sandra Ūdre. Kai apakškomisejis sekretare dorbojās viesturneica Laura Melne.
Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejis lāmumi:
Par Ludzys īlu i īstuožu nūsaukumim
Par īlu nūsaukumim Kuorsovys nūvoda pogostūs
Par Kuorsovys īlu nūsaukumim
Par Latvejis piļsātu i tūs īdzeivuotuoju nūsaukumim
Par Latgolys administrativū īdalejumu i īdzeivuotuoju nūsaukumim
Par profeseju, omotu i akademiskajim nūsaukumim
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
“Vālais rudiņs” i Gruomotu svātki
Ituos nedelis golā nu 5. leidz 7. novembrim Latgolys Studentu centrs pīsadola Reigys Gruomotu svātkūs Kongresu nomā, pīduovojū interesentim īsaguoduot daudz i dažaidys gruomotys i īrokstus nu latgalīšu literaturys i muzykys izdeviejim. Gruomotu svātku dorba laiks:
5. novembrī 11.00 – 19.00
6. novembrī 10.00 – 19.00
7. novembrī 10.00 – 16.00
Gruomotu svātku laikā 6. novembrī 17.00 Kongresu noma 301. auditorejā nūtyks latgalīšu literaturys skaitiejumu vokors “Vālais rudiņs”, kas ir pyrmais dzejis i prozys skaitiejumu vokors nu cikla “Cyti godalaiki”. Literaturys skaitiejumu cikls turpynuosīs leidz martam – “Dziļuo zīma” paradzāts janvarī, bet martā nu kupanom latgalīšu literaturys cīneituojus mūdynuos “Agrais pavasars”.
6. novembrī ar sovim dorbim pīsadaleis Ontons Slišāns, kam itūgod izguojs eseju kruojums “Čipierksneits”, Valentins Lukaševičs, kas sagataviejs izdūšonai jaunu aiļu kruojumu, Raibīs Suņs, kas dreižumā izdūs prozys kruojumu “Pyrma syltī”, kai ari Anna Rancāne, Juoņs Ryučāns i Ilze Sperga. Muzykali klauseituojus prīcēs latgalīšu muzyki Verners Martinovs (“Restauratori) i Guntis Rasims (“Bez PVN”).


text:
Solmu dīnys buļbu blīnis
Sajiemem nu LgSC vacbīdra i aktiva dalinīka Ilzeitis Mežneicys viesti i aicynuojumu iz tolku. Ka kaidam sovā sātā dorbi apdareiti, tod itymā nedeļgolā varbyut ir ļuste aizjuot iz Ambeļu pusi!
Aicinojam iz tolku-seminaru „SOLMU DĪNYS BUĻBU BLĪNIS” 25.septembrī plkst.12:00 Daugavpils nūvoda Ambeļu pogosta Putānūs visus, kuri interesējas par permakulturu i kartupeļu stateišonys citaidom metodem.
Pavasarī SOLMU DĪNĀ īstatejom buļbys zem solmim. Niu laseisim, kas saaudzis. Pasuokuma laikā runuosim par permakultūru, vērsimēs bilžu stuostus par kūka i solmu dūbju īreikuošonu, laseisim buļbys, cepsim buļbu blīnis, īsapazeisim ar vušku duovinuošonys projektu i citom aktivitatem.
Interesentus lyudzam pīsasaceit Ilzei (26358845) voi Astridai (29467696).
Leidza jemit dorba driebis.
Vairuok informacejis afišā i pa telefonu.