text:
„Latgolys laksteigola” Helena Erss-Kozlovska
Svātdinem LaKuGā raugam pīduovuot senejus stuostus par dzeivi Latgolā i latgalīšim pasaulī caur vacūs gazetu slejom. Tai, škūrstūt ituos gazetys, tūs slejuos šaļtim pasaruoda dzīduotuojis Helenys Erss-Kozlovskys vuords. Kas tod beja itei tautā sauktuo “Latgolys laksteigola”, „latgalīšu vīneiguo dzīduotuoja”, raugom izzynuot poši.
Helena Kozlovska dzymuse 1895. goda 5. oktobrī Rēzeknis apriņča Sylajuoņu pogosta Rībeņu muižā. Jei auguse sešu bārnu saimē muzykali labvieleigā vidē, kur skanieja muotis i babys tautiskuo dzīduošona i mutvuordu folklora.
Pamatškolys izgleiteibu Helena īgivuse Preiļūs, vieļuok piec saimis puorsaceļšonys iz Rēzekni, vuiciejusēs piļsātys školā, dzīduojuse katuoļu bazneicys kūrī i pīsadaliejuse Rēzeknis Latvīšu bīdreibys koncertūs i teatra izruodēs.
1910. godā Helena Kozlovska uzjimta Zavadska profesionalajā kūrī par solisti i koncertturnejuos apceļuojuse ari Krīveju i Ukrainu, dzīžūt ari latvīšu i latgalīšu tautysdzīsmis.
1913. godā jei īsastuojuse Sv.Katrīnys katuoļu bazneicys kūrī Reigā i suokuse gatavuošonūs Konservatorejis īstuojeksamenim.
1915. godā Rēzeknē tyka sareikuots pyrmais Helenas Kozlovskas solo koncerts, kurs piec tam atkuortuots ari cytuos Latgolys piļsātuos. Jei ir ari vuokuse latgalīšu tautysdzīšmu melodejis, kuruom juos školuotuojs Pāvuls Jurjāns sataisiejs apdaris.
1916. godā Helena īsastuojuse Pīterburgys Konservatorejā, bet piec goda viesturiskū nūtykumu Krīvejā dieļ vuiceibys tyka puortrauktys. Tuos Helena Kozlovska atsuoka tik 1920. godā, jau Latvejis konservatorejā. Piec konservatorejis beigšonys vokaluo meistareiba tyka papyldynuota ari Itālejā, Milanā.
Vuiceibu puortraukuma laikā 1917. godā Helena Kozlovska apsaprecieja ar rakstnīku Ādolfu Ersu.
Puors godus Helena Erss-Kozlovska bejuse Nacionaluos operys soliste, bet jau 1928. godā jei nūdybynuojuse sovu koncerttrupu, kurā kūpā ar pianistem Laumu Reinholdi i Karlīni Janelsīti, kai ari sovu muosu aktrisi Veroniku Podisu suokuse patstuoveigu koncertdarbeibu latvīšu, eipaši latgalīšu tautysdzīšmu popularizeišonai.
Tyka snīgti koncerti vysā Latgolā, lelu viereibu veļtejūt taišni školom. Koncertiejuse uorzemēs (Lītuvā, Igaunejā, Vuocejā, Pūlejā, Ungarejā), kur juos repertuarā ari naiztyka bez latgalīšu tautysdzīsmem. 1935. godā Berlīnē platē tyka īskaņuotys sešys latgalīšu tautysdzīsmis.
Kūpā ar veiru Ādolfu Ersu, vuokuse i pīrakstiejuse latgalīšu melodejis, kuru apdaris kūrim i solo bolsam ar klavīrem veiduojuši vairuoki latvīšu komponisti: A.Jurjāns, J.Vītols, A.Kalniņš, E.Melngailis, J.Graubiņš, L.Reinholde. Pazeistamuokuos nu ituom dzīsmem: „Aiz azara augsti kolni”, „Zīdi, zīdi, rudzu vuorpa”, „Treis jaunys muosys” i cytys.
Kara laikā dzīduotuojis darbeiba apseika, 1944. godā tyka represeits Ādolfs Erss, kurš apcītynuojumā ari myra.
1946.-1948. godā Helena bejuse Latvejis Filharmonejis soliste, pīsadaliejuse koncertūs Latgolā i bejuse uzticeiga tautysdzīsmem. Piec veseleibys paslyktynuošonuos suokuse pedagogiskū dorbu.
Helena Erss-Kozlovska myruse 1949. goda 23. oktobrī, paglobuota Reigā Sorkondaugovys katuoļu kopūs.
Informacejis olūts: enciklopedeja „Latgolys kulturys darbinīki”
Sagatavieja Laura Melne i Edeite Husare


c: text/html

text:
Muzike i muzykys školuotuoja, kurei aktivi dorbojās sovūs muzykalajūs projektūs – grupā “Borowa Mc”, projektā “Poparts” i solo, taipat komponej dzīsmis. 2013. godā Guntra nūdybynuoja Rēzeknis nūvoda vokalū studeju “Skonai”, kurymā tyka uzjimti 30 dalinīki treis vacuma grupuos.
NOMINANTI:
Aivars Arnicāns, Dagdys īdzeivuotuojs, nūvodpietnīks, dybynuojs Dagdys nūvodpietnīceibys bīdreibu “Patria”
Kristaps Rasims, grupys “Bez PVN” muzykys dvēsele, Dailis teatra akters, seriala “Ugunsgrēks” Jezups
Ilona Bukša, Viļakys kulturys noma kapelys vadeituoja, Viļakys muzykys i muokslys školys i Baļtinovys muzykys i muokslys školys pedagoge

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Cik latgalīšu volūdys lītuotuoju ir Latvejā? Tautys skaiteišonys dati
2011. goda Tautys skaiteišonā pyrmū reizi tyka izdūts vaicuojums par latgalīšu volūdys lītuošonu īdzeivuotuoju vydā. Dati ilgi i ar napacīteibu gaideiti i niu dalieji teik pīduovuoti ari jiusu viereibai. Publiski pīeimami Centraluos statistikys puorvaļdis sātyslopā byušūt atrūnomi jaunnedeļ.
Piec Latvejis Republikys Centraluos statistikys puorvaļdis 2011. goda Tautys skaiteišonys datim Latvejā iz vaicuojumu „Voi Jius kasdīnā lītojat latvīšu volūdys paveidu – latgalīšu volūdu?” apstiprynūši atbiļdieja 164 510 cylvāku, nu kurim 73 835 ir zāni, puiškini i veiri, bet 90 675 meitinis, mārgys i sīvys. Jamūt vārā Latvejis īdzeivuotuoju skaitu, saīt, ka latgalīšu volūdu lītoj napylni 8 % Latvejā Tautys skaiteišonā registrātūs īdzeivuotuoju.
Šudiņ LaKuGā pīduovojom dažaida veida informativys tabulys i grafikus par latgalīšu volūdys lītuotuoju skaitu Latvejā i Latgolā. Napretendejam iz analitisku apsavieršonu, vaira viņ pamatinformaceja, kū analizēt i izdareit secynuojumus var kotrs pots.
1. Latgalīšu volūdys lītuotuoju skaits Latvejis regionūs. Vysu vaira latgalīšu volūda teiri logiski teik lītuota Latgolys regionā, kur tū lītoj 97 590 cylvāku, kas procentuali sastota gon viņ napylnu trešū dali nu vysim regiona īdzeivuotuojim (304 032 cylv.) – 32,1 %.
2. Latgalīšu volūdys lītuotuoju skaits republikys nūzeimis piļsātuos. Latgalīši ir vysur, bet kai radzams, tod nu republikys piļsātom vysvaira jī dzeivoj Reigā – 29 393 cylvāku, ūtruo piļsāta ar leluokū latgalīšu volūdys lītuotuoju skaitu ir Rēzekne. Nu, ka pasaver procentuali, tod Reigā latgalīšu volūdu lītoj 4 % Tautys skaiteišonā registrātūs īdzeivuotuoju, Rēzeknē attīceiba ir vysu leluokuo – 37 %, Daugovpilī 8 %, Jākubpilī 7 %, Jiurmolā 4 %, Jalgovā 3 %, bet Līpuojā, Ventspilī i Valmīrā latgalīšu volūdu lītoj pa 2 % nu itūs piļsātu īdzeivuotuojim.
3. Latgalīšu volūdys lītuotuoju skaits Latvejis nūvodūs. Prīceiguokuo viests ir, ka nav taida Latvejis nūvoda, kur nabyutu kaida latgalīšu volūdys lītuotuoja. Vysu mozuok latgalīšu volūdu lītoj Kūrzemis pusē Vaiņuodis nūvodā – 8 cylvāki, nu vysu leluokais latgalīšu volūdys lītuotuoju skaits 15 836 cylvāku ir Rēzeknis nūvodā. Nu pasaverūt itūs datus procentuali, saīt, ka vysu vaira nu vysu nūvoda ļaudim, latgalīšu volūdu lītoj Kuorsovys i Baļtinovys nūvodūs – 78 % nu nūvodu īdzeivuotuojim latgalīšu volūdu lītoj kasdīnā. Gondreiž tikpat daudzi – 76 % nu nūvoda īdzeivuotuojim latgalīšu volūdu lītoj ari Vuorkovys nūvodā. Vaira kai 60 % nu vysim nūvoda īdzeivuotuojim latgalīšu volūdu lītoj Varakļuonu (67 %), Ciblys (67 %), Rībeņu (63 %) i Vileks (62 %) nūvodūs. Skumeiguok ir, ka cytūs Latgolys nūvodūs latgalīšu volūdu lītoj mozuok. Vysu mozuok nu Latgolys nūvodim latgalīšu volūdys lītuotuoju iz Zylupis nūvodā – viņ 10 %. Ka pajam nūvodu videjū ruodeituoju, najamūt vārā republikys piļsātys (Rēzekni i Daugovpili), tod saīt, ka nūsaceituos lauku teritorejuos latgalīšu volūdu kasdīnā lītoj gondreiž puse (49 %) vysu nūvodu īdzeivuotuoju, kas ir daudzi leluoks par īprīšk nūsauktū vysa regiona (ar piļsātom) videjū statistiskū ruodeituoju – 32,1 %, kuortejū reizi pīruodūt latvyskuma i leidza ar tū latgaliskuma problemys Latgolys lelajuos piļsātuos.
Apsavērt tabulu par vysim nūvodim (nūvodi sakuortuoti piec alfabeta)
4. Latgolys regiona latgalīšu volūdys lītuotuoju dzimumvacumstruktura. Latgalīšu volūdu kasdīnā lītoj ļauds vysuos vacuma grupuos – nu mozu bārnu da siermgaļvu. Vārojama gon tendence, ka latgalīšu volūdys lītuošona sasamazynoj mozu bārnu vydā, kas varātu byut skaidrojams ar tū, ka jūs vacuoki niu ir ļauds 25 – 34 godu vacumā, kas vysu mozuok nu pīaugušajim runoj latgaliski. Dzimumvacumstruktura paruoda, ka vysu vaira latgaliski runoj, roksta ci kai cytaiž lītoj volūdu ļauds vacumā nu 45 da 54 godu, bet pateikama ir ari jaunūs ļauds vacumā nu 15 da 24 godu volūdys lītuošona, kas vysu tycamuok lela daļa ir jūs (45 – 54 godu īdzeivuotuoju) bārni.


text:
Jūzmiņs
Jūzmiņs (anglīšu: waist, latvīšu: viduklis, krīvu: Taлия) — cylvāka vādara daļa iz vyds kryuteždūba i bļūdkauļu. Lelumam ļaužu jūzmiņs irā vytrūpa vysušauruokuo daļa.
Sīvīts jūzmiņs parostai šauruoks kai veirīša, bez tuo, sīvītem jūzmiņa vīta parostai 2—3 cm augšuok puponys. Veirīšu vydā byun leluokys izškireibys: vīnim jūzmiņs augšuok, a cytim — zamuok puponys. Sīvītem jūzmiņs cik nacik plotuoks na veirīšim, vysa pyrma deļtuo, ka sīvītem plotuoki bļūdkauli. Kab jūzmiņs izavārtu tīvuoks, daudzejis sīvīts XVIII i XIX godusymtūs nosuoja korsetus i korsažus.
Jūzmiņa i gūrņu samāru saprūt kai jūzmiņa apleikmāru, saleidzynojūt ar gūrņu apleikmāru (apjamūt ūksta muskuļu vysuleluokū opolumu). Deļ veseliška auguma lobs jūzmiņa i gūrnu samārs skaituos <1,0 veirīšim i <0,85 sīvītem.


text:
Saruna ar Lauru Bicāni par muzyku, volūdom i nuokūtnis planim
Intervejis autore: Laura Melne
Latgalīšu dzīsmineicys Laurys Bicānis muzyka atstuoj cīši gaišu īspaidu. I nav nikaids breinums, ka cīši gaiša personeiba ruodīs ari Laura poša. Runojūt ar jū, laiks paskrīn dreiži i smaids nu sejis napagaist ni iz eisu šaļti. Myusu saruna pamatā ir par muzyku, kas Laurys dzeivē ir organiski īsakļuovuse jau nu agrys bierneibys. Jau pavysam dreiži nu juos varim sagaideit jaunu albumu i koncertus vairuokuos Latvejis piļsātuos. Nu piec tam Laurys dzeivē gaidomys nūzemeigys nūtikšonys, kas var jū nūvest pat iz cytu pasauļa molu.
Suoksim interveju ar taidu standartvaicuojumu – ar kū tu niu nūsadorboj kasdīnā?
Es struodoju Daugovpiļs Muzykys vydsškolā, kur vokalistim i teoretikim pasnādzu vuocu i fraņču volūdu, lai jī var pareizi dzīduot voi atrast sev vajadzeigū informaceju, kas bīži ir vuocu volūdā. Taipat ari bārnim muzykys školā vuicu klasiskū gitaru. Bet, prūtams, es doru ari daudzys cytys lītys – sovys sirdslītys. Navar jau tik struoduot, ir ari hobeji, tei poša muzyka.
Kai suocēs tova aizaraušona ar muzyku?
Tys nūtyka jau bierneibā, partū ka muna mama ir muzykys školuotuoja. Es nu tuo vysa navarēju izbēgt – maņ vajadzēja dzierdēt i kora mieginuojumus, i gostim dzīduot, spielēt i doncuot. Tai nu tys organiski veiduojuos nu bierneibys. Školai blokus beja muzykys škola, kur ari muna mama struoduoja. Ruodejuos pošsaprūtami, ka juoizavielej kaids muzykys instruments. Es pat nadūmuoju, voi tū grybu, voi tys nūderēs – ka maņ tys beja kluot, tod tys beja juodora. Sešus godus vuicejūs akordeona spēli, tod mama nūpierka gitaru. Tū ari es suoču vuiceitīs ar dūmu – ka jau ir instruments, tod maņ jis ir juospielej. Taipat ari ar pyrmom dzīsmem – plauktā stuovēja dzejūļu gruomotys, pajiemu kaidu tekstu i raudzeju. Vyss nūtyka tai organiski.
Saceji, ka tovs pyrmais muzykys instruments beja akordeons. Cik bīži tev niu saīt tū spielēt? Zynoms, ka reizem tu spielej akordeonu kūpā ar grupu “Dabasu Durovys”.
Tagad bīžuok saīt nakai agruok. Kod pabeidžu muzykys školu, vēļ kaidu laiku spielēju, beja pat izaveiduojs duets ar specialitatis školuotuoju, nu tod beja taids periods, kod akordeons beja puordūts i nūpierkta gitara. Eistineibā, taišni sokūt paļdis Arņam Slobožaninam, kod jis, struodojūt ar sovu muzyku, paaicynuoja mani pīsadaleit dzīšmu radeišonā, īspielēt akordeonu, es sev atkluoju akordeonu nu jauna. Ari poša izmontuoju tū sovā ūtrajā albumā, veidojūt aranžiejumus dzīsmem. Nu draugim Vuocejā kai duovonu sajiemu ari jaunu mozuo izmāra akordeonu.
Kai vyspuor izaveiduoja tova sadarbeiba ar “Dabasu Durovom”?
Pyrmūreiz jūs satyku festivalā “Muzykys Skrytuļs”, kur es izastuoju kūpā ar sovom muosom. Tod es vēļ meklieju sovu ceļu iz skotivis, bet “Dabasu Durovys” tū jau beja atroduši. Atguodoju, ka Arņam aizdevu sovu mediatoru, nu napīmiņu, voi jis maņ jū atdeve (smejās). Labi, ka ir latgalīšu pasuokumi, kas apvīnoj muzikus. Tai kai i es, i “Dabasu Durovu” muziki struodoj i dzeivoj Daugovpilī, sadarbeiba ari izaveiduoja.
Pīminieji sovu pyrmū daleibu “Muzykys Skrytulī”. Kai tod nu sovu pyrmūs dzīšmu tyki da leluokys skotivis? Ruodīs, ka piec tam nūzeimeigs ir bejs ari Arņa faktors?
Nui, tai, īspiejams, varātu byut. Tuos pyrmuos dzīsmis es tai eisti nikur nadzīduoju. Juos ir dīzgon normalys, nu, ka naesi juos palaids eistajā šaļtī, tod jom ir lamts palikt tamā mapeitē. I tys ari ir labi, tys palīk kai atskaitis punkts maņ pošai. Piec tam es suoču raksteit dzīsmis ar sovim tekstim. Juosoka paļdis munai literaturys školuotuojai nu Špogu vydsškolys, kas reizem stuņdēs maņ atļuove kaidu sovu dzīsmi nūspielēt. Muna pyrmuo auditoreja beja muni klasisbīdri. Kod redzieju, ka jim pateik, maņ roduos leluoka drūsme i sasajiemu “Muzykys Skrytuļam”. Piec tuo mani paaicynuoja ari iz Latgolys Radeju Rēzeknē. Jim beja vajadzeigys jaunys dzīsmis, jauni muokslinīki. Tī es ari īraksteju pyrmuos dzīsmis. Piec tam es satyku Arni, kurs ir taida personeiba, kas cīši uzrunoj i, pat varātu saceit, ītekmej cylvākus. Lobā ziņā (smaida). Taišni jis maņ paleidzēja atīt pi dūmys, ka juoīroksta albums. Paļdis “Dabasu Durovom”, kas maņ paleidzēja ar pyrmuo albuma tapšonu!
Tovā ūtrajā albumā leluokuo daļa dzīšmu ir ar Egitys Terēzis Jonānis tekstim. Kai suocēs jiusu sadarbeiba, i voi tei vēļ turpynojās?
Es i Egita kasdīnā dzeivojam i struoduojam Daugovpilī, kur es jū ari satyku. Suokumā es ar jū sasadraudzeju vīnkuorši kai ar cylvāku, ar žurnalisti. Kod jei izdeve sovu gruomotu, iz prezentaceju tyka aicynuoti draugi, rodūši cylvāki, ari es. Apsveiču Egitu ar juos pošys dzeju, pīrokstūt dzīsmi. Tai tys ari aizguoja. Rodūšajā dorbā ir svareigi, ka tu laiceigi prezentej sovys dzīsmis, ka juos nasasakruoj. Es saprotu, ka juos juoīroksta taišni tod. Cytaiž es varbyut tū nabyutu izdarejuse vēļ šudiņ.
Mes ari niu ar Egitu kontaktejamēs, jei turpynoj raksteit dzeju, nu pagaidom nav jaunu dzīšmu. Nasoku, ka tūs vaira nabyus, nu kotrai lītai ir sovs laiks.
Latgalīšu sabīdreibā tevi zynuoja jau agruok, nu pi leluokys atpazeistameibys tyki pyrms vairuoku godu, kod pīsadaleji Latvejis Eirovizejis atlasē. Kū tu dūmoj, atsaverūt iz tū laiku, voi ari šudiņdīnys Laura tī byutu gotova pīsadaleit?
Es nūteikti pīsadaleitu, nu dareitu lītys cytaiži. Tys nanūzeimoj, ka es nūžāloju, kai tys nūtyka, partū ka tamā laikā es ar sovu skatejumu voi naivumu dareju maksimumu, kū es varieju izdareit. Īspiejams, maineitūs arī īmasli, parkū es tī pīsadolu. Eirovizejā ir juosaceinej par atpazeistameibu, par tū, lai esi komerciali veiksmeigs, ari lai izdzeivuotu, ka tys ir tovs maizis dorbs. Gryušuok ir, ka tī gribi pasaceit koč kū nu sirds. Tod ir vajadzeiga baiguo veiksme.
Kaids tod beja tovs mierkis – nūdūt tū sovu viestejumu voi tūmār ari byut vairuok popularai?
Eistineibā es laikam pat par tū naaizadūmuoju (smaida). Tys beja taids pats stuosts kai par muzyku – īraudzeju, ka Eirovizejā var īsnēgt dzīsmis, i izdūmuoju, ka īsnīgšu. O, es tī tyku! Kas vēļ vajadzeigs – prīšknasums!? Labi, byus! (smejās). Es otkon nadūmuoju par īmeslim. Tagad jau es suoktu dūmuot. Tei naradzamuo daļa, menedžments ir cīši svareiga. Tī juoizdora miļzeigs dorbs, ka gribi iznest sovu projektu sabīdreibā.
Skaiteju jau vairuokus godus vacu interveju ar tevi “Katoļu Baznīcas Vēstnesī”, kur tu vaira tyki pozicionāta kai kristeiguos muzykys puorstuove. Voi tu tam varātu pīkrist, i kai poša definej sovu muzyku?
Es tū naatdolu, namainu sovu ideņtitati – ka es asu kristīte, tod vyss, kū es doru, ītekmej ari muzyku.
Sovuos dzīsmēs izmontoj tekstus ari nu Bībelis. Voi tys tev naroda leluoku atbiļdeibys sajiutu, kai pajamūt vīnkuorši kaidu dzejūli i sacerūt dzīsmi?
Nui, prūtams, ka ir cyta apziņa i sajiuta. Es ari cīši pīdūmoju, kū es grybu pasaceit par Dīvu ar sovu tekstu, lai nav pretrunu. Raugu pajimt [Bībelis tekstu] piec īspiejis autentiski, nalīkūt nikuo kluot, kai, pīmāram, dzīsmē “Mīlesteiba”. Es vys vēļ breinojūs par tū dzīsmi, kai jei ir aizguojuse – cylvāki klausuos ar osorom acīs. Es tū vysu nūrokstu iz viestejumu, ka vuordam ir spāks, ka tys ir Svātuo Gora īdvasmuots vuords, kas raksteits Bībelē. Tai jau ari ir – mīlesteiba ir vysuleluokuo.
Jau saceji, ka vuici muzykys vydsškolā volūdys. Ruodīs, ka zyni daudz volūdu, par tū līcynoj ari tovs albums, kurymā beja cīši lela volūdu dažaideiba. Cik tod volūdu tu zyni?
Tys ir hobejs, nu kuruo, saprūtu, nadaudz juoatsasoka, partū ka tys aizjem daudz laika, juosavuica kotru dīnu. Kai skaiteju vīnā gruomotā par volūdu vuiceišonūs – vīna dīna, kū tu izlaid, ir div dīnys atpakaļ. Es beju ar tū cīši aizaruovuse, vuicejūs cīši daudz volūdu – varātu byut, ka pat vaira par desmit. Vaira breivi navaru izmontuot pūļu, čehu, kīnīšu voi turku volūdu, kū vuicejūs. Niu varu sasarunuot pīcuos svešvolūduos: angļu, vuocu, fraņču, krīvu, spāņu. Ka lītuvīši runoj lānai i par maņ saprūtamu temu, tod varu raudzeit runuot ari lītuviski. Volūdys maņ ir kai narkotikys – cīši pateik tei sajiuta, ka tu atkluoj sev kaidu volūdu, suoc jū vuiceitīs nu nullis. Ka tu jau suoc jimā kū nūjaust, tev vairs nav tik interesantai i tu suoc meklēt cytu volūdu.
Tovs pyrmais albums maņ laikam ari asociējās ar tū, ka tī ir daudz dzīšmu vysaiduos volūduos. Kai izavielej volūdu, kurā byus dzīsme?
Vairuok jau laikam es volūdu izavieleju apzynuoti, eipaši jau tagad. Saprūtu, ka vajadzātu angļu volūdu vaira uzpucēt, koč i jei maņ eisti nikod nav patykuse, nu es navaru jū tik vīnkuoršai apīt. Nu, ka es suocu raksteit tū dzīsmi, es jiutu, ka jei aizīt taišni tamā volūdā. Pīmāram, tei poša Eirovizejis dzīsme maņ vaira īt pi sirds latgaliski (“Es tikai ļaujūs”). Varbyut, ka es poša pījamu tū lāmumu [par volūdu], nu tys ītekmej pošu dzīsmi. Dzīsmei “Tī vairs navar tikt” raudzeju raksteit maksimali daudz verseju, nu saprotu, ka vysvaira tūmār pīstuov tei pyrmuo volūda. Tys vyss vaira ir muni kai filologa eksperimenti (smejās). Tys, ka maņ pateik volūdys, vīnkuorši ītekmej ari munu muzyku.
Kaidi ir tovi tyvuokī nuokūtnis plani?
Pavasarī voi vosorys suokumā dūmoju izdūt sovu trešū albumu. Apzynuoti voi naapzynuoti grybu īturēt tū lineju, ka ik piec div godu ir jauns albums (smaida). Piec tam grybātu ari koncertturnejeņu pa Latveju. Tagad munā dzeivē cīši tyvu ir īguojuse Meksika, partū ka muns leigavaiņs ir nu tīnis. Nūbraucūt iz Meksiku i radzūt juos apmārus, es saprotu, ka juonūviertej, ka Latveja ir tik moza, ka es pat varātu izveiduot turneju pa sovu vaļsti. Pīmāram, maņ cīši pateik spielēt Līpuojā, kur asu jau bejuse div reizis. Tī ir publika, kas labi sajam, jūs ari latgalīšu muzyka interesej kai sova veida eksotika. Juoizmontoj itei īspieja, cikom vēļ var, partū ka itūvosor maņ plānuotys kuozys.
Vēļ maņ pateik meklēt cytus muzikus, ar kurim varātu kūpā īraksteit dzīsmis. Pīmāram, tei poša dzīsme ar “Rikšim” – suokumā dzīduoju vīna, nu saprotu, ka maņ tī vēļ vajag taišni “Rikšus”. Paļdis jim par rodūšū draudzeibu! Dūmoju, ka ari tagad uorpus munim dzīsmineicys rodūšajim dorbim es grybu sasadorbuot ar cytim muzikim taidūs vīnreizejūs projektūs. Ari uorzemu muzikim – pīmāram, maņ ir vīns meils vuocu dzīduotuojs, ar kurū es jau gondreiž īraksteju dzīsmi (smejās). Sasatykom ari ar vīnu dzīsmineicu Lītovā – dūmoju, ka ari ar jū varātu kū foršu sataiseit.
Voi jaunajā albumā pamatā byus dzīsmis ar tovim pošys vuordim?
Trešais albums maņ koč kaidā veidā atguodynuos pyrmū – tī byus dzīsmis latgaliski, latviski, angliski. Vuociski i franciski gon nabyus. Bet nūskaņa byus leidzeiga pyrmajam albumam – jis byus nadaudz kai mozaika salykts. Pyrmū albumu es nadaudz lyku kai puorskotu – ka es asu, kas maņ pateik. Ite byus leidzeigi, nu drupeit cytā kontekstā. Vēļ apmāram 40% albuma ir juoīroksta, nu skice par albumu ir i tei ar kotru reizi palīk skaidruoka. Pavasarī kai albuma prīkšviestness byus ari vīnys dzīsmis videoklips.
Tovu tuoluokū dzeivi ir paradzāts saisteit ar Latveju, Meksiku voi kaidu cytu pasauļa daļu?
Vīns ūtru naizslādz. Varātu byut ari kaida trešuo voi pat catūrtuo vaļsts. Tī daudz kas ir privats, vysu navar atkluot…
Ar tū gribieju pavaicuot, voi tevi piec ituos vosorys vēļ varēs satikt Latvejā?
Nazynu… Varēs, nu nazynu, cik ilgi i kurā piļsātā.
Ka dreikst privatu vaicuojumu, tod kai tu īsapazyni ar puisi nu Meksikys?
Lobs vaicuojums, partū ka tys savīnoj vysu kūpā. Jū sauc Karloss, jam ari pateik volūdys i eksotiskys lītys. Tai jis izdūmuoja, ka jam vosorā vajag kū eksotisku pasavuiceit kaidā eksotiskā vaļstī. Tei nabeja Latveja, bet Lītova. Es otkon mierktīceigi guoju iz tū, ka maņ vosorā vajag byut tymūs lītuvīšu volūdys kursūs. Tī mes sasatykom. Kai jau kursūs, tu na tikai siedi i roksti, bet ir ari kulturys programys, tu sateic tūs cylvākus kasdīnā… Tai tys ari saguoja.


text:
Vyškūs sakūp viesturiskuos Molu dzymtys muižys kolpu sātys
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Senejuo Molu dzymtys muižys apbyuve izaveiduojuse 19. godu symta beiguos niulenejuo Vyšku cīmata centrā i daleji sasaglobuojuse da pat myusu dīnu. Pošvaļdeibys eipašumā atsarūn treis muižys kompleksa ākys – div bejušuos muižys kolpu sātys i senejuo kliets. Sadarbeibā ar Špoģu Muzykys i muokslys školu Vyšku pogosta puorvaļde eistynoj projektu, sakūpūt divejis nu viesturiskūs āku – Molu dzymtys muižys kolpu sātys, informej Augšdaugovys nūvoda pošvaļdeibys Informacejis i sabīdryskūs attīceibu nūdalis specialiste Inese Minova.
Obejis ākys kulturviesturiskuo montuojuma datu bāzē īraksteitys kai muižys kolpu sātys. Vīna nu jūs padūmu laikā izmontuota kai dzeivojamuo sāta, tok zam juos atsarūn gona unikals pogrobs, kas sovulaik pīsaistejs kaida potencialuo investora interesi, partū ka jimā varātu izveiduot lobu veina pogrobu. Ūtruo āka izmontuota sovhoztehnikuma kantora vajadzeibom.
Ākys nav apdzeivuotys jau godim ilgi i atsarūn gona biedeigā stuovūklī, partū pogosts vys meklej vareibys juos sakūpt i saglobuot. Kab pasorguotu viesturiskuos ākys nu izdemoliešonys i nūkrišņu ītekmis, tyka nūlamts aiztaiseit lūgu i durovu ailys, tok izdareit tū tik radūši, kab ākys sev pīgrīztu viereibu. Tai kai pīmynātuos ākys ir īkļautys Augšdaugovys nūvoda aizsorgojamūs kulturys montuojuma objektu sarokstā, roduos ideja pīsadaleit pošvaļdeibys konkursā i dasasaceit finansiejumam nūvoda aizsorgojamūs kulturys montuojuma objektu saglobuošonai.
“Itūgod beja izsludynuots konkurss, varējom pīsaisteit finansiejumu nu kulturmontuojuma fonda. Mes pīrakstejom nalelu projektu sadarbeibā ar Špoģu Muzykys i muokslys školu, finansiejums tyka daškierts i itūšaļt mes radzam rezultatu – lūgu ailys ir aiztaiseitys cīt i skots iz ākom ir daudz pateikamuoks. Kūpumā projekts izmoksuos 2760 eiro i tiks sakuortuotys div viesturiskuos ākys,” stuosta Vyšku pogosta puorvaļdis vadeituojs Jānis Proms.
Pi projekta eistynuošonys jau vosorā givušīs Špoģu Muzykys i muokslys školys pedagogi Anita Jasinska i Valdis Grebežs. Itūšaļt vīnys ākys lūgu ailys jau aizpiļdeitys ar glaznuojumim, a dreiž vizuali puorsameis ari ūtra āka. Školys pedagogi ryupeigi pīmekliejuši glaznuojumu idejis i kruosu tūņus, kab jī īsadarātu viesturiskūs lūgu ailēs. Zeimiejumu skicis nu suoku veiduoja datorā i ļuove vaļu fantazejai, izalosūt glaznuojumūs attāluot kasdīnys dzeivis ainys. Lūgūs var redzēt vysaidus sātys dzeivnīkus, kas gaida atsagrīžam sātā saiminīku, ustobu interjera elementus, babeņu capam peirādzeņus, muokslinīkus glaznojam, puoreišus apsačeram, bārnus kaitojamīs i daudzys cytys interesantys idejis.
“Suokumā beja dūma lūgu ailuos glaznuot dobu, īkļaut vītejūs objektus. Tok nolēmem paruodeit ainys nu cylvāku kasdīnys dzeivis. Pyrmī dorbi beja primitivuoki, a niule ideju īt tik daudz, ka mums tam vysam var datryukt lūgu ailu,” smejās Anita.
Glaznuojumim ir izmontuots mytrumiztureigs sapluoksnis i akrila kruosa, kas jau ir puorbaudeiti materiali cytūs leidzeigūs projektūs. Zeimiejumi veiduoti tai, kab jūs var paspēt izpieteit garumbraucūt i kab lūgu ailys izavārtu patīsi dzeivys.
Vysupyrma muokslinīki izpieteja viesturiskūs āku lūgu ramys, kas vēļ vītom beja sasaglobuojušys, i atkluoja interesantus rokstus. Jūs izskicēja ar datorprogramys paleidzeibu, pīmeklejūt atbylstūšus zeimiejumus i kruosu salykumus. Glaznuojumim izmontuots minimals kruosu salykums – bolta kruosa i bryunī tūni, kab puoruok naizacaltu iz ākys fona i nasamaituotu kūpskota. “Tī, kas brauc garum i nazyna, ka tī nivīns nadzeivoj, varbyut izreiz napamaneis, ka ākys ir pamastys i ka vyss ir muoksleigi sazeimāts,” soka Valdis.
Jau tyvuokūs nedeļu laikā lūgu ailys tiks aizpiļdeitys. Kaids byus tuoļuokais āku liktiņs, ruodeis laiks. Vyšku pogosta puorvaļdis vadeituojs J. Proms pīzeist, ka beidzamūs treis godu laikā bejuse interese nu investoru pusis nūpierkt i sakuortuot vysys treis muižys kompleksa ākys, tok da ideju eistynuošonys tai ari nav tykts. Senejā klietī pošim nazkod bejuse dūma īreikuot telpu kulturys pasuokumim, tok projekts izaruodejs puoruok duorgs i napaceļams. Pogosta puorvaļdis vadeituojs dūmoj, ka tys ir laika vaicuojums, partū ka interese par ākom tūmār asūte i ar laiku ākys atrass saiminīku, tiks sakuortuotys, i vide Vyškūs byus vēļ lobuoka.


text:
Lalalalalala
fdiàjfidjf dfjidjfi djif jdifj difj idjfoidj foij dfiodjoidj fodj fidoj foidjfoidj fodjf oidjfoidjf odjf oidjfoi dfioj dfoijdfoijd fdjfoidjf oidjfpijozjfçz fçjzfçzej fjzefijzeifjze fjzef zejfàzejfàizej fizejf zejf zejfzeçfjzeifjzeiofjoziejf zefjizejfiozejf izeojfizejfizejf izejfizejf zeifjiezjf ijezfi zejfijzeijf izej fizej fozejfoij zeoifjzeoifj izej fize jfizej foize jfoi jzeoifjzeoifj zeiofj oziejf oizejfiozejfoizejf ozie fzeofj zeofj zoeifj ioze jfoizejf oizej foizej foizej fozejf oizej foizejfoizjfo izejf zejf zeifjzoeifjzei fzoiejfoizejf oziej fozie jfoizej foizej fiozejfoizej foizej foizej foizej foizej foziej foizej foizej foize jfoijze foijz efoizj efoizje foijz efoij zeofij zeofj zeoif zeoifjzeioj fiozej foizej fiojz efoij zeiofjiof jzeoifjzioejfiozej foizejfzej fiozje foijzefoijze oif jzeiofjzefoizejfoizej fozj efoze fzoe foeiz jfzejfzeoifj zeoif jzeof zeofj zie fzeoifjzeoif jzeoifjoizejfiozef ze foizefjzeoif zeio jfzeiofjzefaz)okazofzeioj)çaifidjfoiz fzeofjzeofj oizejfiozjfojzefoizejkzepjfn zoe fizejio zefijzeohf zejfizej fiozejfouzeçf jzeof z


text:
5. junī 85. dzimšonys dīnu sviņ dramaturgs i teatra darbinīks, Andryva Jūrdža fonda laureats Arturs Rubenis. 30 dorba godus jis nūstruoduojs bibliotekā, dorbuojīs ari kai pedagogs, teatra spieliešonā īsaistūt jaunuotni i vuicūt tai izpratni par teatra muokslu.
Dzeivis ceļš A. Rubeņam īsasuocs Bieržgaļa pogostā, suokuma izgleiteiba apgiuta Viļānu pamatškolā, Varakļuonu pamatškolā i gimnazejā, biegļu gaituos Vuocejā pabeigta Iceho Latvīšu biegļu nūmetnis gimnazeja.
Dzeivuodams ASV, A. Rubenis ir īgivs augstuokū izgleiteibu teatra jūmā i bejs cīš aktivs teatra darbinīks, daudz rokstu par trymdys latvīšu teatra izruodem publiciejs presī, sarakstejs vairuokys gruomotys par teatra vaicuojumim.
Teatru vajadzeibom pats ari sarakstejs vairuok nakai 70 lugu gon latvīšu literarajā volūdā, gon latgalīšu rokstu volūdā, tuos izdūtys kai kruojumūs, tai atseviški. Pošys pyrmuos lugys raksteitys jau bierneibā, pyrmuo izvastuo luga – „Jaunuo audze” (Vuocejā). Par lugu kruojumu bārnim „Tykumeni sudobreņu vyzynoj” sajiems A. Jūrdža fonda gūdolgu. Tulkuojs lugys nu lītuvīšu i angļu volūdys. Kai akters i režisors pīsadalejs apmāram 40 izvadumūs.
20. godsymta 90. godūs suocs skaiteit lekcejis par dramaturgeju Rēzeknis Augstškolys studentim, augstškolā nūdybynuojs studentu teatri. Organiziejs i vadejs latgalīšu dramaturgu seminarus, reikojūt saītus Rēzeknī i Bieržgalī. Bieržgaļa seminaru daleibnīkim veiduojs lugu raksteišonys problemom i praksei veļteitu izdavumu „Bēržgola Dramaturgs”.
Artura Rubeņa biografeja goda skaitļūs
1927 Dzims Bieržgaļa pogosta Sylaunīkūs
1944 Devīs biegļu gaituos iz Vuoceju
1948–1949 Studiejs baltu filologeju Baltejis univeristatī Pinebergā
1950 Devīs iz ASV
1954 Emersona koledžā Bostonā īgivs bakalaura gradu dramā
1956 Bostonys universitatī īgivs muokslys magistra gradu režejā
1958 Rītumu rezervis universitatī īgivs magistra gradu bibliotekzynuotnī
1959–1989 Struoduojs par bibliotekaru
1965 Zīmeļamerikys Latvīšu teatru apvīneibys vaļdis lūceklis, ari prīkšnīks (1965–1971, 1979–1984)
1965–1979 Zīmeļamerikys Latvīšu teatru apvīneibys apkuortroksta redaktors
1967–1983 Rokstu kruojuma „Skatuve” redaktors
Artura Rubeņa gruomotys par teatri
1968 „Piezīmes aktiera gramatikai”
1981 „Rakstīsim skatuvisku lugu”
1987 „Pašiem savs teātris” (leidzautors – Vitolds Kārkliņš)
2000 „Režijas pamati skolotājiem un pašdarbniekiem”
--- Artura Rubeņa dorbi Rēzeknis bibliotekuos
Informaceja sagataveita,
izmontojūt bibliotekys nūvodpietnīceibys materialus


text:
Reigā nūtiks Zīmyssvātku koncerti ar Ilonys Rupainis sagataveitu programu
24. decembrī 15.00 i 25. decembrī 14.00 Lelajā gildē nūtiks Zīmyssvātku bezmoksys koncerti, kurys tradicionali sovim klauseituojim duovoj Reigys kamerkors “Ave Sol”.
Itymā godā, sasadorbojūt ar komponisti i aranžātuoju Ilonu Rupaini, ir radeita jauna programa, kurā skanēs i skaistuokī cyttautu Zīmyssvātku meļdeni, i interesantys latgalīšu i latvīšu tautysdzīšmu apdaris, i komponistis originaldzīsmis.
Koncerta dalinīki:
Reigys kamerkors AVE SOL, solistis Agnese Urka i Baiba Urka, Einārs Lipskis (tausteni), Toms Lipskis (kontrabass), Mārcis Lipskis (mandolina), Pīters Daugulis (stabule), Liene Brence (vejūle), Vadims Meļuščenkovs (sytaminstrumenti), Igors Čistjakovs (gitara).
Dirigents Andris Veismanis
Īīšona koncertūs ar bezmoksys īlyugumim, kas nu 15. decembra dorbdīnuos nu 10.00 leidz 18.00 sajamami tik Reigys Kongresu noma “Biļešu paradīzes” kasē.


text:
Latgolys fakti jaunuokajā Latvejis kulturys viesturē
Recenzejis autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Napaseņ apguods “Jumava” izdeve 752 puslopu bīzu “Latvijas kultūras vēsturi”. Gruomotu sastatiejs akademiks i Latvejis Muokslys akademejis profesors Ojārs Spārītis, pi 14 nūdaļu, naskaitūt sastuodeituoja īvodu i Latvejis kulturys viesturis hronologiskū tabulu, struoduojuši 22 autori. Kaidim faktim apjūmeigajā izdavumā puorstuovāta Latgola i cik nūdereigs izzinis leidzeklis tys ir ari par latgalīšu vierteibom?
Latgolys eiropiskuo doba
Pyrmajā šaļtī, kod pajiemu rūkuos itū gruomotu, nūdūmuoju, ka smolkai sainventariziešu faktus – gona voi na tik gona puorstuovāta Latgolys kultura, voi vyss aptvarts, kas mums svareigs. Pasaceišu izreiz, vīlušīs byus tī, kas meklēs lopys, kur kas pīraksteits par Latgolys keramiku voi saaiļuoti latgalīšu sabīdryskūs darbinīku uzvuordi ar jūs davumu. Tuo nav. Itamā izdavumā cyti akcenti, vyspuoreigi formulejūt – kulturys process ir akademiski pieteits, īzeimejūt “Latvijas kultūrainavas eiropisko dabu”.
Mums laikam jau asnī i tai laikam i gribīs, kab vysur byutu pastreipuoti Latgolys gryutuoki apstuokli, ilguo nūškierteiba ar rūbežu nu Vydzemis voi latiņu drukys aizlīgums. Kas Latgolā ir napastorpynuoti eiropisks? Muižu i sakralais montuojums, atguoduosim myusdīnuos puorizdūtū “Terra Mariana”, kas 1887.–1888. godā tyka sagataveits pāvestam Leo XIII prīstereibys 50. jubilejā. Par jū Ojārs Spārīts roksta: “Albuma lappusēs un to saturā vācbaltu vēsturnieks Gustavs fon Manteifels pauda katolisko baznīcu un vācu misiju cildinošus uzskatus un iekļāva pāvestam veltītajā albumā romantizētus vēstures mītus par Daugavas uzzieģelēšanu, pirmā bīskapa Meinarda nozīmi, Rīgas celtniecību, bīskapa Alberta, Zobenbrāļu un Vācu ordeņa panākumiem pagānu pievēršanā kristietībai. Albums ir mākslinieciski skaists vācu kolonizācijas īstenotāju – Baltijas politiskās, garīgās, ekonomiskās un tiesiskās varas mantinieku ideoloģisko uzskatu piemineklis.” (12. lpp.)
Ir vārts padūmuot par attīksmi, ar kaidu teik sakūpts i uzturāts, atteistāts i pasauļam ruodeits Latgolys muižu montuojums – viņ prīcojamēs, ka nu asam tūs priviligātūs kungu vītā i reikojamēs ar jūs montu, ci apsazynojam ari seņču, dzymtļaužu, izlītūs svīdrus, bīži i asni, muižu ceļšonā, uzturiešonā, eipašnīka tureibys vairuošonā i ar cīnu pret muokslys i kulturys vierteibom turpynojam jūs dorbu jaunā leiminī. Latgalīšu tekstūs pīmynātuo barona vuocyskū uzvuordu roksta divejaidi – Manteifeļs/Manteifels. Agruok ci vāluok – Latgalīšu rokstu volūdys apakškomiseja izsprīss da gola Latgolys kulturai svareigu personu uzvuordu sarokstu. Tok maņ redzīs, uzvuorda raksteibā ari attīksmis vaicuojums – voi īkļaut pi sovejūs, voi atstuot pasvešuoku.
Vēļ nu ituo akademiskuo izdavuma varātu jimt vārā padūmu nakrist ūtrā galejeibā – napataiseit vysu latgalisku i naraksteit latgalisku viesturi, partū ka “griba rakstīt “latvisku” vēsturi” mēdza rosināt starpkaru perioda pētniekus pārspīlēt etnisko faktoru nozīmi. Tas dažkārt deformēja kultūras mijiedarbības procesu izpratni, tendenciozi sašaurināja skatījumu, kas savukārt arī secinājumiem piešķīra provinciālu intonāciju”. (15. lpp.)
Izzinis leidzeklis par obejom latvīšu volūdys tradicejom
Vierteiguokais, pa munam, itymā izdavumā ir Lidejis Leikumys i Pētera Vanaga saraksteituo nūdaļa “Valoda”, kuramā apsavārta latvīšu raksteibys izaveiduošona i rokstu volūdys atteisteiba, vīnleidz jamūt vārā obejis viesturiski izaveiduojušuos latvīšu rokstu tradicejis – vyds dialekta rokstu volūda (myusdīnuos – latvīšu literaruo volūda) i latgalīšu rokstu volūda. Itū terminu vārts atguoduot, da ituo golvys lauzeišonu saguoduojs tys, kai nūsaukt latgalīšim preteju latvīšu volūdys paveidu. “Valodā” ir da šam nabejs objektivs pasavierīņs iz obejom tradicejom kūpā kai leidzvierteigom. Autori pīduovoj boguoteigu ilustrativū materialu i jaunu volūdys viesturis periodizaceju. Partū itū nūdaļu īsaceitu latvīšu volūdys školuotuojim i cytim interesentim.
Viestura Zandera saraksteitajā nūdaļā “Grāmatniecība” ir pīmynāts drukys aizlīgums (307. lpp.), tok nav nikas pasaceits par latgalīšu gruomotu izdūšonu 20. i 21. g. s. Sovutīs Jana Dreimane, Lilija Limane nūdaļā “Bibliotēkas” gruomotu kruotivem Latgolā 17.–19. g. s. paredziejušys atsevišku apakšnūdaļu, bet vysa informaceja saguojuse vīnā ryndkūpā. Atsakluoj, ka tys ir napieteits vaicuojums, kur palykušys Latgolys muižu i bazneicu bibliotekys. Pīmāram, Kruoslovā, Grāfu Plāteru īlā atsarūn Plāteru bibliotekys āka, cik gruomotu tī varēja byut!
Piec autoru kompetencis
Vysumā izdavuma nūdaļuos Latgolys fakti puorstuovāti atškireigi, tys atkareibā nu autoru kompetencis. Izaver, ka nav bejs vysim raksteituojim obligatu kritereju, kas juoīvāroj. Tai, pīmāram, Jāņa Krastiņa saraksteitajā nūdaļā “Arhitektūra” vīnleidz arhitekturys stilu pīmārūs puorstuovāta vysa Latveja, maksimali objektivi īturāta nūdaļa par Latvejis teatri, struoduojuši četri autori i par kotru profesionalū teatri, tymā skaitā, Daugovpiļs, veiduots sovs stuosts, izceļūt veiksmeiguokūs īstudejumus i variejuma viersyunis. Pretstotam Edvardys Šmitis i Eduarda Dorofejeva saraksteitajā nūdaļā “Māksla” nu 20. g. s. muokslys procesu apsavārts viņ Reigā nūtīkūšais. Kur Francisks Varslavāns i Rēzeknis muokslinīku grupa, aristokrate i vysvaira ar Eiropys tradiceju saisteituo Anna Soltane-Romere? Kur padūmu laikai muokslys personeibys Osvalds Zvejsalnieks i Leonīds Bauļins? Maņ datryukst itūs ryndkūpu!
Latgolys patrioti prīceigi skaiteit nūdaļu par kinu. Storp izcaltajom personeibom – Juoņs Streičs i Hercs Franks, kurs pazeistams pasaulī ar dokumentaluos kinys poetiskū tradiceju, juo “Vecāks par desmit minūtēm” (1978) īļauta Latvejis Kulturys kanonā. Sovutīs par Vīstura Kairiša “Piļsāta pi upis” Zane Balčus roksta: “..filma uzņemta latgaliešu valodā, kas to padara īpaši nozīmīgu latviešu mūsdienu kino vēsturē.” (522. lpp.)
Vairuok pasaceit gribīs par raksteitū vuordu. Nūdaļa par literaturu uztycāta Paulam Daijam, tok interesi par latgalīšu literaturu jis paruodejs nav. Tam, ka gona ryndkūpys par jezuitu dorbuošonūs 18. g. s. i diveju par literarim tekstim latgaliski 19. g. s., pīkrystu, L. Leikuma par ituo laika tekstim daudz sarakstejuse volūdai veļteitā nūdaļā. Varbyut pietnīks varēja pīminēt ari Stefana Bagiņska religiski filozofiskuos dzejis “Kawieklis piestieygs…”
Nu 20. g. s. pīmynāta Vaļža Zepa literaruo puorsoka “Ķēves dēls Kurbads” (1970), 291. puslopā jaunuoku godu Bronislavys Martuževys foto. Tok taids teikums “Annas Rancānes krājumi “Advente” (1991) i “Aizlūgums” (1997) ienāk ar reliģisko tematiku” (292. lpp.) raisa naizpratni, partū ka nikuo napasoka par juos dzejis dziļumu.
Runojūt par latgalīšu literaturu, es īsaceitu nasabeit apzeimiejuma “lokals”, tai kai daudzi teksti sovys kvalitatis deļ nav ruodomi uorpus Latgolys. Tok apsarūbežuot viertiejumā par myusdīnu latgalīšu literaturu ar teikumu “Aktivizējas Latgales jaunās paaudzes dzejnieki, kas raksta dzeju latgaliski, – Anna Rancāne, Oskars Seiksts, Valentīns Lukaševičs u. c. (293. lpp.) ir napasaceit nikuo pat deļ 90. godu situacejis. Voi teišom da Reigys nadaīt viestis, ka Latgolā na viņ paņteņus roksta, a seņ jau izauguši pat da konkurētspiejeigu romanu?


text:
Tyvojūtīs regionalūs laikrokstu aboniešonys kampaņu laikam, kai īrosts sasateikam ar regionalūs medeju puorstuovim, kab saprostu, kai šudiņ dzeivoj myusu tyvuokī “sorgsuni”, kas uzmona i kam byutu juouzmona, kū dora vītvarys, kū i kai dora vaļdeiba i dažaidys institucejis. Tī ir ļauds, kuri dūmoj par vītejū sabīdreibu, par sovu skaiteituoju, klauseituoju, skateituoju. Vītejuo prese dūmoj par mums – sovim īdzeivuotuojim, apleicīni i lobuoku dzeivi, bet itūreiz padiskutēsim ari par tū, kai dzeivoj poša itei vītejuo i regionaluo prese, kaidys ir atteisteibys īspiejis i sovā veidā apsavērsim Latgolys regionu drupeit ar skotu nu molys.
Itūreiz raidejumā ar interesantim redzīnim pasadaleis laikroksta “Dzirkstele” golvonuo redaktore Ginta Alberte, “Neaktarīgās Tukuma Ziņas” redaktore Ivonna Plaude, bet Latgolys regiona medeju vidi raksturuos naatkareigais žurnalists, kurs īsasaista dažaidūs radejis i TV projektūs, Tenis Bikovskis.
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
15. augusta svātku katuoliskuos i poguoniskuos saknis
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Vyssvātuokuos Jaunovys Marijis Dabasūs uzjimšonys svātki 15. augustā jau godu desmitem salykuši stabilu asociaceju komplektu ar Aglyunu, svātceļnīku pulkim i vaļsts omotpersonu kluotbyušonu. A itī Dīvmuotis svātki ītver daudzus arhaiskus sluoņus, kas šudiņ vaira nav īraugomi tradicejuos.
Aglyunys Breinumdareituoja Dīvamuote
15. augusta svātkus Aglyunā tik īspaideigus padora svātbiļde “Aglyunys Breinumdareituoja Dīvamuote”, kas pīvalk cylvākus ar izdzīdynuošonys spiejom, i baroka dīvnoma eipašais statuss (1780) – Aglyunys Vyssvātuokuos Jaunovys Marijis dabasūs uzjimšonys Rūmys katuoļu bazilika. 1980. godā, iz bazneicys 200 godu jubileju pāvests Juoņs Puovuls II pīškēre jai titulu “bazilica minoris” – mozuo bazilika.
Piec nūstuostu Aglyunys Dīvamuotis Breinumdareituojis svātbiļde glaznuota Bizantejā, vāluok paduovynuota Leitovys lelkņazam Vītautam, kas pījiems kristīteibu 1384. godā i turāta Traku bazneicā.
Kara godūs voduota leidza vaļdnīkam, cikom atstuota i palykuse Aglyunā. 17. g. s. beiguos dominikani pasyutejuši glaznys kopeju, kas saguojuse tik loba, ka navariejuši atškiert nu originala. Ir verseja, ka glaznys originals atstuots Aglyunā, a kopeja atdūta iz Trakim.
Rakstnīks Ontons Rupaiņs pīzeist, ka seņuok Aglyunu daudzynuojuši viņ muižnīki i pūļa šļakta, latvīši svātceļuojuši iz Sarkanim, kur ir sova Jaunovys Marijis Breinumdareituojis glazna. Aglyunys nūzeimeibu pacāluši prīsteri ar politiskom aktivitatem – 1917. godā te sasaukta prīsteru apsprīde par Latgolys kongresu, 1920. godā nūtykuse veiskupa Antoneja Springoviča konsekraceja i organizāts goreigais seminars. (Piec “Pasaules vējos”, 2000, 181)
Dabasūs uzjimšonys svātku pyrmsuokumi
Agreimajā kristīteibā, runojūt par Dīvamuotis zemis dzeivis nūslāgumu, lītuots termins “aizmigšona”. Austrumu Bazneicā itaida sviniešona pasludynuota 7. g. s. ar Bizantejis imperatora dekretu. Pareizticeibā vēļ šudiņ lītoj itū vuordu, Latgolā Vyssvātuos Dīvamuotis Aizmigšonys pareizticeigūs draudzis ir Ludzā, Daugovpilī, Bolvūs.
Tamā pat godu symtā “aizmigšonys” svātki tyka puornasti iz Rūmu, 8. g. s. katuoli itū terminu nūmaineja ar daudz plašuoku “dabasūs uzjimšonu”. Tūlaik jau svynāti četri lelī Marijis svātki: Marijis ceisteišonuos dīna 2. februarī, poši senejuokī Marijis svātki, kū niule sauc par Kunga prezentaceju svietneicā, a mes zinim ari kai Svacaini; Kunga pasludynuošona 25. martā; jau nazcik pīmynātī Vyssv. Jaunovys Marijis Dabasūs pajimšonys svātki 15. augustā i Marijis dzimšonys dīna 8. septembrī, kas Latgolā ar 1939. gods 8. septembrī atkluotū Latgolys Muorys pīminekli ir nūzeimeiguoka dīna kai viņ religiski svātki.
Cytys katuoliskuos Marijis dīnys
Vairuok ci mozuok plaši sevkurā draudzē svietej ari cytus Jaunovys Marijis svātkus ci ar lyugšonu atzeimoj Jai veļteituos pīminis dīnys: 1. janvarī Vyssvātuokuos Jaunovys Marijis – Dīva Muotis –svātki; 11. februarī Vyssv. Jaunovys Marijis pasaruodeišona Lurdā; nuokušajā dīnā piec Vosorysvātkim Bazneicys Muotis svātki, 13. majā Fatimys Dīvamuotis dīna, 24. majā Vyssv. Jaunovys Marijis Kristeigūs paleidzeibys dīna; 31. majā Vyssv. Jaunovys Marijis apmekliešonys svātki, 27. junī Vyssv. Jaunovys Marijis Namiteiguos Paleidzeibys dīna, 2. julī Vyssv. Jaunovys Bezvaineiguos Sirds svātki, 16. julī Vyssv. Jaunovys Marijis, Karmela Dīva Muotis, dīna, 2. augustā Vyssv. Jaunovys Eņgeļu Karalīnis dīna, 22. augustā Vyssv. Jaunova Marija – Dabasu i zemis Karalīne, 12. septembrī Vyssv. Jaunovys Marijis vuorda dīna, 15. septembrī Vyssv. Jaunova Marija – Suopu Muote, 7. oktobrī Vyssv. Jaunovys – Rūžukrūņa Karalīne, 21. novembrī Vyssv. Jaunovys Marijis prezentaceja templī, 8. decembrī Vyssv. Jaunovys Bezvaineiguos ījimšonys svātki.
Uorpus liturgiskuo kalendara ticeigī gūdynoj Dīvamuoti ari mieneša pyrmajuos sastdīnēs. Nu nedelis dīnu sastdīnis ir Juos dīnys, partū ka Lelajā Sastdīnē, piec Jezus nuovis iz krysta, ari Marijai vēļreiz beja juonūtic i juopasaļaun, ka Dīvs vysu voda.
Nu mienešu majs ar dzīduojumim pi krysta i oktobris ar Rūžukrūni ir Vyssv. Jaunovys Marijis mieneši. Rēzeknis-Aglyunys diecezē 16 Rūmys Katuoļu bazneicys veļteitys Vyssv. Jaunovai Marijai.
15. augusts – katuoliskuo Zuoļu dīna
Kaidi byutu Vyssv. Jaunovys Marijis Dabasūs uzjimšonys svātki, ka mums nabyutu Aglyunys, var sprīst, pasaverūt iz Leitovu. Tī tautā itūs svātkus sauc Žolinė, kas nūzeimoj Zuoļu dīnu i ar myusu Vosorys saulgrīžu Zuoļu dīnu nav sakara. Ari Latgolys nūmaļuokuos draudzēs, kur masveidā nasadūd iz Aglyunu, īvāroj tradiceju 15. augustā piec sv. misis nūsvieteit bārnus i atnastūs zuoļu aba puču puškeišus.
Tradiceja nest pučis Jaunovai Marijai itamā dīnā saisteita ar legendu, ka apostols Toms nūvāluoja Dīvamuotis paglobuošonu i atguoja pi juos kopa treis dīnys vāluok, Juos vītā jis kopā īraudzeja zīdūšys rūzis.
Zemnīki, pareizuok, zemneicys, ir praktiski cylvāki i zīdu buketeitēs līk čaju zuoleitis. A vēļ Leitovā buketūs īlīk labeibys vuorpys, kuopustu lopu, nūmozguotu i dekorativi saslītu augšyn būrkuonu voi vēļ kū nu teiruma, duorza voi suoda. Tys pateiceibā Dīvamuotei par gotovū ražu, kas ir poguoniskūs ticiejumu atskanis.
Poguoniskuos Muorys dīnys – rūbežzeimis dobā
Senejom zemkūpu tautom svareigs beja i Saulis kalendars, kas īzeimēja 8 rūbežpunktus atškireigā dīnys i nakts garuma proporcejā, i Mieneša kalendars, kurā dīnys skaiteja piec pylnmienešim i kas kotrūs Mieneša grīžūs viesteja jaunys puormainis dobā. Mieneša kalendarā ir četrys Muorys dīnys, kas arhaiskajā byuteibā veļteitys Zemis i augleibys dīveibai Muorai, tok jaunuokūs laikūs piec datuma pīskaņuotys Bazneicys kalendara Marijis dīnom.
Hronologiski pyrmuo ir Pavasara Muorys dīna 25. martā, dzeivojūt piec vacuo stila, jei īkryta niulenejā 7. aprelī. Itamā dīnā doba jau ir piļneigi atsamūduse, suocās kuopustu siešona rasādā, nu reitu vaira nadreikst ilgi gulēt, juosaceļ pyrma saulis, var mozguotīs upē ci ryucī.
Par Vosorys Muorys dīnys datumu folkloristim i etnografim skaidreibys leidz golam nav, jai vajadzātu īkrist nuokušajā pylnmienesī piec Pārkiuņa aba Pītera dīnys, puornūvodā jū saista ar Laidini 2. julī. Itys ir laiks, kod vysam, kas pavasar īsāts i īstateits, juolaiž augt i brīst. Lai tū veicynuotu, senejūs laikūs sātys gorim dadzynuojuši guņskurus – prīcys gunis, kas kaļtej, gatavynoj, bryunynoj. Leluos Muorys dīna kalendarā ir tyvu Guņs dīnai.
Leluo Muorys dīna, kas pīskaņuota 15. augustam, zemnīka dorbu cyklā īzeimej duorzu i teirumu nūjimšonu. Tys ir jaunuos maizis i vysa puorboguoteibys laiks, kai tū paruoda ari tautysdzīsmis: “Kas pīsēja malnu zyrgu/ Munuos kliets durovuos?/ Meiluo Muora pīsiejuse,/ Kvīšus, rudzus mierejūt.” Piec Rudiņa Muorys, kas pīsaisteita 8. septembram, suoce gataveitīs zīmai – sakuortuot pa vītom puortykys kruojumus, teireit sātu nu kukaiņu.


text:
Cytaidi latviskais – uzjiemeigī latgalīši
Uzjiemeiba (nu vuorda – uzjāmums) ir eipašeiba, kas vyrza, motivej i līk cylvākam sasnīgt mierki. Raidejuma „Cytaidi latviskais” fiļmiešonys grupa, gastejūt Latgolā, ikreizi sasatyka ar uzjiemeigim cylvākim. Tys rūsynuoja veiduot atsevišķu stuostu par cylvākim, kuri atroduši sev interesantu nūsadorbuošonu, suokūtnieji pat nadūmojūt par biznesu, viņ dorbojūtīs, lai byutu interesanti, lai maklātu pīpiļdejumu kasdīnai i lai izdzeivuotu. Valentins Lukaševičs runuos ar bīdreibys „Latgolys tiergs” uzjiemeigajim zemnīkim i baudies jūs gordūs ražuojumus. Sovu skaistū duorzu Tiļžys pusē ruodeis bitinīks Ēriks Kašs, Preiļu nūvodā pabyusim eistā veina dareitovā pi Irēnys Koledas. Rāznys pīkrastē apsavērsim zemnīku saimnīceibu „Rudo kumeļu pauguri”, kur 45 zyrgus kūpj i par Latgolys rikšuotuoja nuokūtni ryupejās Ivara Stašuļa saime.
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec LTV1 materialim


text:
Pavysam dreiž programā “Waze” byus daīmama latgalīšu volūda
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
“Waze” ir vīna nu popularuokūs navigacejis aplikaceju, kas dūmuota kuļdinīkim i planšetdatorim. Tei ir izveiduota Izraelā i dorbojās jau nu 2008. goda. Itūšaļt “Waze” izmontoj jau vaira nakai 50 miļjoni lītuotuoju, junī tuos lītuotuojus sagaideis ari aplikacejis latgaliskuo verseja.
Izaruoda, ka ideja realizēt latgaliskū “Waze” verseju roduos jau kaidu strēči atpakaļ. “Kod “Waze” pasaruodeja, i pasaruodeja pyrmuo latvīšu volūdys verseja, jau tod beja dūma, ka byutu forši sataiseit ari verseju latgaliski,” stuosta vīns nu idejis autoru Jurs Viļums.
Tyka raudzeits sasazynuot ar “Waze” komandu, tok tei saziņa nabeja eisti sekmeiga. “Voi nu mes namuociejom paskaidruot, cik feina byutu latgalīšu volūda aplikacejā, voi beja kaids cyts īmeslis, nazynu,” atzeist Jurs.
Piec kaida laika tūmār izadeve dūmu par latgaliskū aplikacejis verseju nūdūt tuoļuok. “Suoču struoduot Dagdys nūvoda Turisma informacejis centrā, piec kaida napylna mieneša Dagdā vīnai īlai beja remonts, poši “Waze” administratori papraseja, lai aizsyutu nūruodis, kai remonta vītu apbraukt. Es jim aizsyuteju, i pi reizis pavaicuoju, voi jī var paleidzēt sasazynuot ar storptautyskajim “Waze” administratorim, deļtam ka ir gribiešona sataiseit aplikacejis latgaliskū verseju,” doluos Jurs.
Tyka nūlamts izveiduot na tikai audio nūruodis latgaliski, bet iztulkuot ari vysu programys interfeisu. Jurs stuosta, ka kūpā beja kaidys četrys tyukstūšys vysaidu frāžu i tekstu, kas beja juopuortulkoj. Iz tū aizguoja gondreiž pusgods. “Tod īrakstejom audio, tū pīkryta izdareit Arņs Slobožanins. Tū izdarejom jau pyrma goda. Kaidu laiku beja klusums, bet niu ari audio ir īlykts testa režimā, kaidi 20–30 cylvāki tū itūšaļt testej,” skaidroj Jurs.
“Cerim, ka beigsīs testiešonys režims i junī tū vysu akceptēs, tod kotrys cylvāks varēs sovā kuļdinīkā atrast latgalīšu volūdu gon programys interfeisā, gon ari dzierdēt nūruodis latgaliski,” cereigi stuosta Jurs.
Kai skaidroj Jurs, tod motivaceja struoduot pi “Waze” latgaliskuos versejis beja viņ plyks entuziasms. “Redzieju tū kai īguļdejumu turismā, tei byutu feina līta na tikai lītuotuojim, bet arī ceļuotuojim, kas iz Latgolu atbrauc.”
Pi aplikacejis latgaliskuos versejis pamatā struoduoja pats J. Viļums, tū eistynuot paleidzēja Sergejs Čakāns, ari vīns nu “Waze” latvīšu administratoru. “Pyrma audio versejis īraksteišonys frāzis puorsavieršonai syuteju gon Edeitei Husarei, gon Marutai Latkovskai,” stuosta Jurs.
Navigacejis aplikaceju “Waze” var dabuot gon “Play Store”, kas dūmuots “Android” lītuotuojim, gon ari “App store” iOS lītuotuojim.


text:
Škūrsteitivs
Škūrsteitivs (ci Puorstaipteikla škūrsteitivs ci puorsavieriejs) irā softa aplikaceja kab ruodeitu, navigētu i maklātu informaceju Puorstaipteiklā. Sevkuru informacejis gabaleņu (resursu) identificej URL adress - tei var byut teikla lopa, obrazeņš, video ci kaids cits turīņs.[1] Nūruodis (hipersaitys) resursūs ļaun lītuotuojim vīgli puorīt škūrsteitivā nu vīna resursa da cyta.
Škūrsteitivi gon vysulobuok pīmāruoti, kab puorsavārtu uorejūs teiklu resursus, bet jūs var lītuot ari privatūs teiklu ci lokalu failu ruodeišanai. Goduos, ka puorsavārtivam irā eipašs režims (nadaslēdzis režims ci Offline mode), kur mozuok drūšuma kontroles nakai verūtīs publisku turīni.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Škūrsteitiva viesture suocās 1980-tū godu beiguos, kad nazcik tehnologeju ļuove Tim'am Berners-Lee radeit pyrmuo puorstaipteikla (World Wide Web) arhitekturu. Jau ogruok Ted's Nelson's i Douglas Engelbart's beja radejuši hiperteksta sapratīni. Hiperteksts beja vīns nu centralim konceptim ari Puorstaipteiklā. Cyti koncepti beja URL adress (Uniform Resource Locator - vīndabeigais resursa vītruods), HTTP protokols (Hypertext Transfer Protocol - hiperteksta puorsyuteišonys protokols), i markēšonys volūda HTML.
Pyrmuo ārtuok lītuojamuo i grafisko škūrsteitiva NCSA Mosaic pasaruodeišona 1993.godā nūvede pi Web'a lītuošonys strauja pīauguma. Marc's Andreessen's, kurs vadeja Mosaic dorbus NCSA organizacejā dreiži suoca sovu uzjāmumu, kū nūsauce Netscape, i radeja pyrmū komercialū škūrsteitivu Netscape Navigator 1994.godā, kas dreiži kliva populars, i jū popularitates maksimuma breidī lītova 90% nu vysim puorstaipteikla lītuotuojim.
Microsoft dreiži radeja sovu škūrsteitivu Internet Explorer 1995.godā, i suocās pyrmī "škūrsteitivu vaidi" (browser war). Izmantojūt sovu monopola poziceju operaceju sistemu tiergū, Microsoft varēja audzēt sova škūrsteitiva popularitati - i ap 2002.godu jū lītova kaidi 95% nu Web'a lītuotuojim.[2] Vāluok, kad pasaruodēja cyti lobi konkurenti - Firefox, Safari, Opera, Google Chrome, tod Explorer'a tiergus dale samazynuoja da 56.8%.[3]
Napaseņ škūrsteitivi atsateistej ari iz pruottelefonim. Lītuojūt Web'a biblioteku WebKit, irā pataiseiti softa rysynuojumi iz Google Android (operaceju sistema Android), Apple iPhone (operaceju sistema iOS), Nokia (softa platforma S60) i iz Palm (operaceju sistema webOS). Nu vysu jaunuokais škūrsteitivs irā Google pataiseitais Google Chrome (ari lītuoj tū pošu WebKit biblioteku). Tierga dale jam strauji aug.
Softa funkcejis[pataiseit | labot pirmkodu]
Lītuotuoja sadurs[pataiseit | labot pirmkodu]
Lelajai dalei nu škūrsteitivim irā kūpeigi taidi sadura elementi:
- "Atpakaļ" i "iz prīkšu" (Back i forward) pūgys, kab atsagrīztu ogruokā lopā, ci ītu škūrsteišonys viesturē iz prīkšu.
- Škūrsteišonys viesture (Browsing history) - saroksts, kur radzomi resursi, kas pīpraseiti ogruok.
- "Atsvīžeit" (refresh ci reload) pūga - kab pīpraseitu tū pošu resursu vēļ reizi.
- "Stop" pūga, kab prīkšlaiceigi beigtu resursa pīprasejumu.
- "Sātys" (home) pūga, kab atsagrīztu lītuotuoja sātyslopā.
- "Adresa lūdzeņš" (address bar) kab īraksteitu URL vītruodu ci adresu.
- "Meklēšonys lūdzeņš" (search bar), kab īraksteitu terminus maklātivā
- "Statusa jūsta" (status bar), kab attāluotu viestejumus nu softa aplikacejis.
- Mierīņa īstateišana (zooming), kab tekstu lelynuotu ci mozynuotu.
- Meklēšona lopā (Ctrl+F)
Drūšeiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Leluo dale škūrsteitivu atbolsta HTTPS protokolu i pīduovuoj veidus, kai iztreit Web'a kešu, glabiņus i puorsavieršonys viesturi.
Standartu atspaids[pataiseit | labot pirmkodu]
Ogruok škūrsteitivi lītoja vīnkuoršu HTML verseji, vāluok jī paplatynova HTML volūdys vareibu, irā ari atspaids GIF, JPEG, PNG obrazeņu formatim, CSS stiļam, nazcik mediju formatim. Suocūt nu HTML5 Web'a lopu autori var īlikt audio i video failus (pīvadumam, Ogg Vorbis formatā), nalītuojūt Adobe Flash, ci cytus papiļdejumus.


text:
2000. goda 13. febralī nūtyka televizejis diskuseja “Latgalīšu volūda: situaceja i atteisteiba”.
2000. goda 1. aprelī Rēzeknē teik organiziets seminars školuotuojim “Latvīšu volūdys kvalitativuokys vuiceišonys īspiejis Latgolys nūvoda školuos”. Izveiduota dorba grupa ar mierki dybynuot Latgolys Školuotuoju asociaceju.
2000. g. 20. majā nūdybynuota Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja. Īvālāta asociacejis vaļde:
Imants Slišāns – Baļtinovys vydsškola,
Marija Mickane – Rēzeknis piļsātys Izgleiteibys nūdalis vadeituoja,
Veronika Dundure – Nautrānu v-škola,
Lidija Polukejeva – Makašānu omotu vydsškola,
Anna Lavrentjeva – Rēzeknes 1. vydsškola,
Par vaļdis prīkšsādātuoju īvālāta Nautrānu vydsšškolys latvīšu volūdys školuotuoja Veronika Dundure, par vītnīku - Baļtinovys v-školys geografejis školuotuojs Imants Slišāns.
2001. goda 17. janvarī Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKŠA) registrieta LR uzjāmumu registrā kai sabīdriska organizaceja.
LVLKŠA ir organiziejuse školuotuoju kursu nūmetni “Vosoruošona” (2000 -2006). Kursi atjaunuoti nu 2012.goda leidz 2018.godam.
20 godus teik organiziets skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i latgalīšu rokstu volūdys olimpiade vydsškolānim i studentim. Nu 2013.g. olimpiade īgivuse vaļsts atkluotuos olimpiadis statusu.
2001. godā avīzē “Izglītība un Kultūra” tyka publicāta LVLKŠA puslopa “Gaita”.
2002. godā Nautrānu vydsškolā atkluots Latgalīšu volūdys i kulturviesturis Metodiskais centrs.
LVLKŠA ir organiziejuse školuotuoju pīredzis apmainis seminarus i konferencis par Latgolys kulturmontuojuma apgivi nūvoda školuos, pīsadalejuse dažaidūs vaļsts instituceju organizietajūs pasuokumūs i dorba grupuos par muoceibu prīkšmatu Latgalīšu rokstu volūda i Nūvoda muoceiba īvīsšonu školā, izveiduojuse muoceibu prīkšmatu Latgalīšu rokstu volūda un Nūvodvuiceiba standartus i paraugprogramys, izstruoduojuse vuiceibu gruomotu školānim i metodiskū leidzeikli školuotuojim “Latgalīšu rokstu volūda 4.klasei” ar dorba lopom.


text:
Kas par latgalīšu volūdu saceits Vaļsts volūdys politikys pamatnūstuodnēs 2021.–2027. godam?
Roksta autors: Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv
Vaļsts sekretaru sanuoksmē oktobra suokumā izslodynuotys Vaļsts volūdys politikys pamatnūstuodnis 2021. – 2027. godam. Tymuos teik runuots ari par latgalīšu volūdu i pīmynāti darbeibys vierzīni i napīcīšamais finansiejums. Latgalīšu rokstu volūdys atteisteibai i nūstyprynuošonai īcarāts atvēlēt vaira kai vīnu miļjonu eiro.
Atbaļsteis latgalīšu rokstu volūdys atteisteibu
Pamatnūstuodņu projektu “Valsts valodas politikas pamatnostādnes 2021.–2027.gadam” izstruoduojuse Izgleiteibys i zynuotnis ministreja. Vaļsts sekretaru sanuoksmē projekts izsludynuots 8. oktobrī, vāluok tys juoskota ari Ministru kabinetam. Ar dokumentu var īsapazeit ITE.
Izgleiteibys i zynuotnis ministrejā portalam lakuga.lv nūruoda, ka pamatnūstuodņu projekta izstruodē i apsprīšonā īsasaisteja volūdnīki i ari aktivi latgalīšu kūpīnys puorstuovji, kuri izsaceja sovu vīdūkli. Tys tics jimts vārā dokumenta izstruodē.
Kai Vaļsts volūdys politikys viersmierkis 2021.–2027. godam ir nūsaceits nūdrūsynuot latvīšu volūdys ilgtspieju, tuos lītuojumu vysuos sabīdreibys jūmuos, sekmejūt volūdys izpieti i volūdys resursu atteisteibu i digitalizaceju, styprynuot sabīdreibys leidzdaleibu i individualū atbiļdeibu vaļsts volūdys politikys eistynuošonā, i atbaļsteit latgalīšu rokstu volūdys atteisteibu i lībīšu volūdys saglobuošonu.
Dokumentā identificāti Latvejis volūdys politikys puorvaļdeibai byutiskuokī nuokamajūs septeņūs godūs risynomī vaicuojumi, tūs storpā ari naregularais i nasistematiskais atbolsts latgalīšu rokstu volūdys izpietei i atteisteibai.
Latgalīšu kulturys bīdreibys vadeituojs Jurs Viļums nūruoda: “Cīši labi, ka dokumentā ir tics konstatāts, ka latgalīšu volūdai da šam ir tryucs regulara i sistematiska atbolsta. Ka tys ir nūruodeits vaļsts dokumentā, rokstūt projektu dasacejumus, prosūt nu vaļsts finansiejumu, varim atsasaukt iz itū dokumentu.”
Dokumentā ari atzeimuots, ka latgalīšu rokstu volūda ir byutiska latgalīšu identitatis apzinis daļa i naatjamama Latvejis kulturys vierteiba. Kai ari nuokamajūs septeņūs godūs veicami daudzveideigi atbolsta pasuokumi latgalīšu rokstu volūdys atteisteibai, izpietei i vuiceišonai vyspuorejā izgleiteibā i diasporā – latgalīšu volūda īkļaunama nūvodvuiceibā, vuiceibu programu paraugu i vuiceibu materialu izstruodē vysaida vacuma grupom, pasuokumi latgalīšu rokstu volūdys populariziešonai, školuotuoju izgleituošonai, vosorys nūmetnem.
Latgalīšu volūdai īcarāts atvēlēt vaira kai vīnu miļjonu eiro
Izstruoduotajā dokumentā īkļauts Vaļsts volūdys politikys reiceibys plans, t. sk., punkts 1.3. ar aizdavumu atteisteit i nūstyprynuot latgalīšu rokstu volūdu. Ituo punkta eistynuošonai nūsaceiti četri pasuokumi – latgalīšu rokstu volūdys izpiete; latgalīšu rokstu volūdys pareizraksteibys reika lingvistiskuos dalis izstruode; myusdīnu latgalīšu rokstu volūdys korpusa (MuLa) atteisteiba i digitalais reiks latgalīšu rokstu volūdys apgivei; atbolsta pasuokumi latgalīšu rokstu volūdys apgivei vyspuorejā izgleiteibā i diasporā.
Kai atbiļdeiguos institucejis pamatnūstuodņu projektā, nūsaceitys Izgleiteibys i zynuotnis ministreja i Tīslītu ministreja, sovukuort kai leidzatbiļdeiguos – Vaļsts volūdys centrs, Latvejis Universitatis Latvīšu volūdys instituts, Latvejis Universitatis Matematikys i informatikys instituts i Rēzeknis Tehnologeju akademeja. Pamatnūstuodņu aizdavumu eistynuošonā plānuota ari latgalīšu navaļstiskūs organizaceju īsaiste.
Nu pamatnūstuodņu projekta radzams, ka cikom nav konkreta finansiejuma mynātūs četru pasuokumu eistynuošonai, bet ir nūruodeits napīcīšamais finansiejums – 2021. godam 166 tyukstūšys eiro, 2022. godam 168 tyukstūšys eiro, periodam nu 2023. leidz 2027. godam kotru godu paradzātys 172 tyukstūšys eiro.
Kūpumā septeņu godu periodā latgalīšu rokstu volūdys atteisteibai i nūstyprynuošonai īcarāts atvēlēt vaira kai vīnu miljonu eiro.
Leidzekļus paradzāts īgiut videjuo termiņa budžeta lykuma ītvorūs, leidz ar tū itūšaļt navar apgolvuot, ka ministrejis īcarātais finansiejums latgalīšu volūdys situacejis uzlobuošonai pylnā apmārā tiks daškierts. Tys byus atkareigs nu vaļsts budžeta finansialajom īspiejom.
Pamatnūstuodņu projektā nav pīmynāts, cik lels finansiejums vajadzeigs kotra ar latgalīšu volūdu saisteituo pasuokuma eistynuošonai. Detalizaceja par pasuokumim i tim vajadzeigais finansiejums byus daīmams pamatnūstuodņu eistynuošonys plānā laika periodam nu 2021. leidz 2023. godam, portalam lakuga.lv nūruoda Izgleiteibys i zynuotnis ministrejā. Tū plānuots izstruoduot i īsnēgt apstyprynuošonai Ministru kabinetā da nuokušuo gods 30. apreļa.
Latgalīšu volūdai leluoka viereiba kai īprīkšejuos nūstuodnēs
Ka saleidzynoj 2021.–2027. gods Vaļsts volūdys politikys pamatnūstuodnis ar īprīkšejuo perioda pamatnūstuodnem, tod nuokušuo perioda pamatnūstuodēs latgalīšu volūdai pīvārsta daudz leluoka viereiba.
Pamatnūstuodnēs 2015.–2020. godam latgalīšu rokstu volūda ir pīmynāta viņ treis reizis, cikom pamatnūstuodnēs 2021.–2027. godam 17 rezis. Īprīkšejuo perioda dokumenta pasuokumu plānā pīmynāta viņ skatuvis runys konkursa “Vuolyudzāni” i latgalīšu literaturys, volūdys i kulturviesturis olimpiažu organiziešona, cikom nuokušuo perioda dokumenta reiceibys planā nūruodeiti četri pasuokumi ar daudz leluoku finaniejuma apjūmu, kuru eistynuošona nanūlīdzami uzlobuos latgalīšu volūdys situaceju.
Medeju atbolsta fonda īguļdejums nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu. Par roksta saturu atbiļd portals lakuga.lv.


text:
Zīmeļlatgolys bārnu i jaunīšu folklorys kūpu sasatikšona
19. aprelī nu 9:00 Rēzeknis nūvoda Drycanu vydsškolā nūtiks Zīmeļlatgolys nūvoda bārnu i jaunīšu folklorys kūpu sasadzīduošona „Putineņi šmuki dzīd”, kuruos mierkis ir Zīmeļlatgolys lokaluos dzīduošonys, stuosteišonys, muziciešonys i doncuošonys tradiceju apgiušona i puormontuošona temā par putynim i putynu dzīsmem.
Sasadzīduošonā pīsadaleis ap 250 dalinīku nu vairuokim nūvodim. Rēzeknis nūvodu puorstuovēs Drycānu vydsškolys „Driceiši”, Gaigalovys pamatškolys „Purineņš”, Kaunatys vydsškolys „Rāznaviņa”, Līpu pamatškolys „Liepiņa”, Nautrānu vydsškolys „Rogovka”, Rykovys pamatškolys „Mozō Rykova”, Makašānu omotu vydsškolys „Kūkleite”, Kolnazaru katuoļu pamatškolys folklorys kūpa i Jaunstrūžānu pamatškolys folklorys kūpa. Nu Viļānu nūvoda sasadzīduošonā pīsadaleis Viļānu Kulturys noma folklorys kūpa „Biteitis”, nu Rēzeknis byus atbraukuši Rēzeknis Kulturys noma folklorys draugu kūpa „Vīteri”, bet Ludzys nūvodu puorstuovēs Ludzys muzykys pamatškolys folklorys kūpa, Nirzys pamatškolys „Spryguļi” i Ludzys piļsātys gimnazejis folklorys kūpa.
Bārnu i jaunīšu folklorys kūpu sasatikšonys reizē „Putineņi šmuki dzīd” kotram kolektivs ruodeis septeņu minotu garu programu, kurā ruodeis dzīduošonu i doncuošu par putynim i jūs dzīduošonu. Taipat vysi dzīduos ari vysi kūpā, īs rūtaļuos i sasadoncuos. Planavuots, ka nūtikšonā tiks atruodeiti 16 tradicionalī daņči i rūtaļdzigys, 30 dzīsmis, 8 teikys i puosokys, 5 muzykalī prīšknasumi. Koncerta suokys iz 12:00 i meili byus gaideiti vysi apsavārtu i pasaklauseit grybātuoji.
Taipat dīnys gaitā dalinīki dorbuosīs 6 radūšajuos darbneicuos, izbrauks iz Drycanu pogosta kulturviesturiskom vītom – Ontona Matvejāna apbedeišonys vītu, Drycanu bazneicu, kur sasatiks ar draudzis bazneickungu Māri Laurecki i O.Matvejāna dzeivisbīdri Annu Matvejāni, kai ari Kakarvīšu piļskolnā byus sasatikšona, dzīduošona, rūtalis i teiku stuosteišona kūpā ar Drycanu folklorys kūpys „Bolta vīšņa” dalinīkim.
Nūtikšonu organizej Zīmeļlatgolys nūvoda bārnu i jaunīšu folklorys kūpu koordinatore Rasma Igaune i Drycanu vydsškolys folklorys kūpys „Driceiši” vadeituoja Irēna Ivanova.
Karteņā – Rēzeknis KN folklorys draugu kūpa “Vīteri”


text:
Jau aizvadeituos nedelis nūgalē daudzuos katuoļu draudzēs nūtyka pyrmī kopusvātki itymā vosorā. Tymā vydā ari Kuorsovys i Ludzys apleicīnē. Ausma Sprukte beja nūbraukuse pasarunuot ar pravestim Ringoldu Klimonu i Juoni Kolnu. Juos sagataveitajā sižetā klausīs vaira par tū, kas sovpateigs ituo goda kopusvātkim i kaidi nūsacejumi juoīvāroj 'Covid-19' pandemejis laikā.
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Aglyunys svātku kuorteiba
Augusts katuolim ir eipašs laiks, kod tyukstūšys ticeigūs puļcejās Latgolā – Aglyunā, lai rostu pīpiļdejuma sajiutu sevī, aplīcynuotu sovu ticeibu i gūdynuotu Jaunovu Mariju.
Svātku kuorteiba 14. – 15. augustā
14. augusts, pīktdīne
7.00 Reita sv. Mišs (bazilikā pi Dīvmuotis oltora)
9.00 Dīnys sv. Mišs, goreiguo adopceja (bazilikā pi leluo oltora)
11.00 Rūžukrūņs (bazilikā pi leluo oltora)
12.00 Sv. Mišs svātceļnīkim (pi pāvesta oltora)
15.00 Žālsirdeibys krūneits
15.30 Tāva V. Pentjuša gruomotys prezentaceja
16.00 Sv. Mišs (pi Dīvmuotis oltora bazilikā)
Vyssvātuokuos Jaunovys Marijis dabasūs izjimšonys obligatuos svineibys
17.30 Goreiguo muzyka (pi bazilikys)
18.00 Konkursa “Dziedu Dievmātei” laureatu dzīduojumi (pi bazilikys)
18.30 Nešpori
19.00 Vokora Sv. Mišs, īstyprynuošona, Dīvmuotis litaneja, euharistiskuo proceseja (pi pāvesta oltora)
22.00 Tautys Krystaceļš (sakralajā laukumā)
24.00 Pusnakts Sv. Mišs (pi pāvesta oltora)
1.00 – 7.00 adoraceja bazilikā
15. augusts, sastdīne
7.00 Reita Sv. Mišs (bazilikā pi Dīvmuotis oltora, latgaliski)
9.00 Sv. Mišs jaunīšim (pi pāvesta oltora), Īstyprynuošona.
10.00 Sv. Mišs svešvolūdā apakšejā bazneicā
10.00 Muoceiba krīvu volūdā
11.00 Rūžukrūņs (pi pāvesta oltora)
12.00 Svātku golvonais Sv. Mišs, Dīvmuotis litaneja, euharistiskuo proceseja (pi pāvesta oltora)
19.00 Vokora Sv. Mišs (pi Dīvmuotis oltora)


text:
Latgalīšu rakstneicai, dzejneicai i tautys školuotuojai Naaizmērstulei (eistajā vuordā Rozālijai Tabinei, 1890–1965) veļteitais rodūšūs literarūs dorbu konkurss, kurs nūtyka jau 6. reizi. Konkursa iniciatore ir Aglyunys vydsškolys školuotuoja Monika Pušņakova.
NOMINANTI:
Skotivis runys konkurss “Vuolyudzāni”, vydsškolys latgalīšu olimpiade, Rēzeknis 1. vydsškola
Roberta Mūka ekspozicijis atkluošonai veļteits pasuokums, Gaļānu pamatškola
Žetonu vokors Drycanu vydsškolā, luga latgaliski
Baļtinovys vydsškolys izlaidums


text:
Vuoceja
Vuoceja (vuocīšu: Deutschland), oficiali zinuoma kai Vuocejis Federaluo Repubļika (vuocīšu: Bundesrepublik Deutschland) iraid vaļsteiba Europys centrālojā i vokoru daļā, kura acarūn storp Baļtejis jiuru vaļsteibys zīmeļūs i pi Aļpim dīnavydūs. Tei rūbežoj ar Praņceju, Austreju, Beļgeju, Nīderlandeju, Luksemburgu, Puoleju, Daneju, Čekeju i Šveicareju.
Vuoceja ar vaira nakai 82 miļjonim īdzeivuotuoju iraid ūtruo ļeluokuo vaļsteiba Eiropā piec dzeivuotuoju skaita piec Krīvejis, i ļeluokuo Eiropys Savīneibā.


text:
Pavasars it kai byutu, it kai nabyutu. Snīga da besa, a saule jau sylda nu vysa spāka. Nav švaki. Lobuok snīgs martā, ni dubli februarī.
Zīma gols golā saguoja šmuka, koč i pošuos beiguos. Juocer, ka i vosora taida byus.
Bet naba par laika apstuoklim es raksteitu 3 naktī. Koč i Naktineica ir nakšuneica.
Šudiņ sīvīšu dīna beja. Voi vakar.
Beja tik vysaiduokys pīredzis.
Nu reita ar viļteibu i uzleimem dabuoju meitu iz duorzeņu. Izlyku dālam muļtiku i paiežu brūkaškys. A tod jau aizguoja rikteigs skriejīņs. Sataiseit bārnim ēst, pastruoduot pi datora, izmēzt greidys, nūlikt vīnu gulātu, aizskrīt pakaļ ūtram iz duorzeņu, sagaideit ōmi, nūteireit mašynu.
I tod DZEIVE! Radeja mašynā skali, partū ka nav juodzierd, kū kaids čīpst. Sastrāgumā var nauzatraukt par tū, ka kaids apsavems. Var nasabeit, ka jam nūkriss soska pakalis siedeklī voi plastmasa ponijs nu tuos nanormali duorguos iudiņa pudelis, kū jai obligati vajadzēja, partū ka viersā ponijs.
Koč bess ruovs itūs vysus marketinga guru, kas nu mane rauga nūplēst naudu par lītom, par kū maņ suokumā ruodīs, ka bārni navarēs iztikt, a piečuok bārnim ruodīs, ka jī naiztiks. Suocūt nu vysaidu bārnkūpeibys pribambasu, bez kuo myusu babys vāsai iztyka (muns favorits ir konteiners izlītuotajim pamperim – taids kai spaņs ar plēvi, kurā ītyn nateiruos auteņbikseitis), beidzūt ar kruosainim plastmasa syudim i muļtiku varūnim VYSUR. Kas byutu bārnu apakšbiksis bez Elzys voi sintetiskuo suleņa bez tūs zylūs voi dzaltonūs, minjonu, pokemonu, maņ (pagaidom) nav ideju, kai jūs vysus sauc. Meita pylnā puorlīceibā stuosta, ka “Sesame Street” ir bīdākli, muna škola.
Nu suokuma beju Zvīdrejis viestnīceibā iz Wikigap pasuocīni, kur sasatyka sīvītis, kas beja rakstejušys Wikipedejis škierkļus par Latvejis sīvītem. Kai jau tys goduos, ari Latvejis Wikipedejā dominej roksti par veirīšim, ari autori vaira ir veirīši – 8. marta cīneigs secynuojums i reiceiba maineit tū.
Pasuokums beja tikpat smolks kai tuos mikroskopiskuos kanape maizeitis. Gordys, bet kai ūda vazumi. Telpā beja cīši daudz jaudeigu sīvīšu, a gols golā apsarunuoju ar div vīneigajim veirīšim, ka naskaita vīsmeili, kas nosuoja tuos ūda atraugu maizeitis.
Nasaceišu “hop”, partū ka zynu sevi – kū vaira muldi, tū gols golā rezultats īt lieņuok voi vyspuor naatīt. Ka saīs, zynuos vysi. Ka nā, piec godu es poša dūmuošu, kas te beja dūmuots.
Bet maņ jau seņ vajadzēja koč kaidu gryudīni dzeivuot na tikai mamys dzeivi. Rutina ir loba bārnim, bet pīaugušu cylvāku jei paralizej. Maņ pat dators ir lyuznis nu īprīkšejuos dzeivis. Obeji datori. Vysmoz 7-10 godi vaci! Antikvariats.
Piec tam aizguoju iz Zvaigznis gruomotneicu i nūpierku skaudzi gruomotu sev i bārnim. Aizguoju iz Ivetys Ratinīkys gruomotys “tikko & tikai” prezentaceju. Juos dieleņš nūpieteja mani ar vēļ dyumakainu pa pusei na ituo pasauļa aci, sasavībe moza bārna vībšonūs, paknikstēja. Apbreinojami mīreigs bārns, gols golā aizmyga.
Lai maņ pīdūd tuos, kam nav bārnu, bet mozs bierneņš ir poša lobuokuo sīvītis rūta. Na jau cacka, grabuļs voi pīlykums, bet guņteņa, kas aizdadz sīvīti. Nagulātuos nakts, nasukuotī, namozguotī moti, pīna smoka – tys ir štrunts. Varbyut tei ir dzeiveiba, atbiļdeiba, mīlesteiba, tok našmuku mamu nav.
Nu sirds dziļuma i da aušu prīca par Ivetu. Guoju pa īlu i smaideju. Navar atjimt pīredzis, a bārns i gruomota – tei ir skaista i loba pīredze.
Īkuopu autobusā, kab braukt piec mašynys, a tī pa div siedeklim īsakriets vecs. Golva pyžyks, ap koklu šai tai apsvīsts šaļs. Tik malna kača tryukst, gotovuo Gunara Bierzeņa karikatura! Biški īsiļs, pļuopeigs. Vys aicynuoja kaidu atsasēst sev sūpluok – iz krāsla naass pīšpļauts! Reklama!
Autobusa šopers brauce kai itāļs – strauji bremzejūt, strauji suocūt gaitu, a pats golvonais – taurejūt kai dulla zylūņmuote. To jam kaids maisa, to na tī īlein, to bremzej navītā, to tyulojās, to vīnkuorši duraks. Tu-tuuuuuu!
Bierzeņa večam par tū beja vīdūklis: “Odni baby! Mužykov seičas voopšče ņetu!” Jis apsavēre apleik, voi vysi dzierdēja. Taišni tai – vysi. Jis runu adresēja puišam ar papeirūs īteitim puču veikšim. Apleik kai iz grāka vīnys buobys. Jis konsekventai runuoja ar tū puisi, a tys ignorēja. “Raņše sem ļet nado bylo učitsa, štobi vodzitj avtobus! A seičas…” jis atmete ar rūku. “Odni baby!” Jis beja vēļ konkretuoks: “Ņekomu ņe avtobus vodzitj, ņe vojevatj!”
Īkuope div mužyki. Izaruod, pyrmajam pazinis. Jiusmeigai sasavasaluoja: “S prazdņičkom!” Vecs ar tikpat lelu prīcu i sajiusmu: “S prazdņičkom i vas!”
Nūmiert cylvāks navar, kab kaids juo naradzātu. Autobusā pabraukt navar, kab kaids pazeistams naīkuoptu. Ot dzeive…
Teoreju par buobom jis izstuosteja i jim. Ari jī izavēre kai izkuopuši nu laika mašynys – vīnam bryuns, ūtram malns mieteļs i tipiskys veirīšu capuris, kū atguodoju nu bierneibys. Vīnam beja zūbi, ūtram tikai daži.
A te kontrole. Draugi spruka uorā kai prusaki, paspēja. Nanūgiva. Vecs palyka. Jau dūmuoju, byus problemys. Kontrolīrei ari profesionaluo acs tū saceja, mudri pasauce apsorgu. A večam beja e-talons. I attaiseita odekolona buteleite. Troinoj.
Jis na tikai beja atbraucs laika mašynā nu munys bierneibys i atness sveicīni 8. martā, a ari kulturalai īdzēre odekolonu. Skaisti.
Gon jau policeja nikuo navar padareit, par tū ka sabīdryskuos vītuos navar atsarast ar attaiseitu alkoholiskuo dzierīņa buteli, a par odekolonim nikas nav saceits. Cylvāks-muzejs.
Izkuopu i dalyku sūli, kab pasavērt. Ziņkuoreiba nadeve mīra. Autobusa šopers beja veirīts.


text:
Distancis leigums
(aktualizēts 2020. goda 30. novembrī 23:55 stuņduos (Latvejis laiks))
Itamā Interneta veikalā pīduovuotū preču puordevējs nu vīnys pusis, tuoļuok saukts Puordevējs, i persona, kas veic pasyutejumu, tuoļuok saukta Piercējs, nu ūtrys pusis, nūslādz itaidu Leigumu: Puordevējs apsajam puordūt i atvest Piercējam precis, atbilstūši Piercēja pasyutejumam.
Preču sajimšona i samoksys parāds
Piercējs veic preču pasyuteišonu caur itū sātyslopu, nūruodūt pasyutamū preču veidu i daudzumu. Puordevējs sagatavoj i Piercējam iz e-postu nūsyuta pasyutejumam atbylstūšu riekinu. Riekins teik sataiseits elektroniski i ir dereigs bez paroksta.
Puordevējs nūdrūšynoj preču pīguodi 20 dīnu laikā nu dīnys kod ir sajimta samoksa pa preci, saskaņojūt sajimšonys laiku ar Piercēju.
Garanteja
Puordevēja Interneta veikalā pīduovuotojom prečom garanteja teik nūdrūšynuota saskaņā ar precis taiseituoja nūteiktajim garantejis apkolpuošonys nūsacejumim.
Atsacejuma tīseibys
Piercējam ir tīseibys atsasaceit nu precis 14 kalendārū dīnu laikā nu Precis sajimšonys breiža, nūsyutūt Puordevējam par tū atsacejuma vēstuli. Atsacejuma vēstulis veidlopu Puordevējs nūsyuta Piercējam pa e-postu pēc Piercēja pīprasejuma.
Piercēja pīnuokums ir 7 dīnu laikā pēc atteikuma vēstulis nūsyuteišonys atdūt preci Puordevējam originalīpakojumā. Vysus izdavumus, kas rassīs saisteibā ar precis nūsyuteišonu atpakaļ Puordevējam, sadz Piercējs. Nauda teik aizskaiteita atpakaļ 7 dīnu laikā pēc precis sajimšonys.
Piercējs navar izmontuot atteikuma tīseibys, ja:
- pasyuteituos precis pēc tū rakstura navar atdūt atpakaļ, ci tuos mudri maitojās ci mudri juoizlītoj;
- ir attaiseits īpakojums precei, kuru veseleibys i higienys apsvārumu pēc nava atdūt atpakaļ;
- prece tuos eipašeibu pēc leidz ar tuos sajimšonu ir naatgrīzeniski sasajaukus ar cytom lītom;
- teik pīguoduoti laikroksti, periodiskī izdavumi ci žurnaly, izjamūt gadejumu, ja tī teik pīguoduoti saskaņā ar aboneišonys leigumu;
- pasyuteituos precis ir taiseitys tīši Piercējam pēc individuala pasyutejuma;
- Piercējs ir atvērs audioīrokstu ci videoīrokstu, ci datorprogrammu īpakojumu.
Latvejis Republikys Patārātuoju tīseibu aizsardzeibys lykuma 12. panta sastuo daļa nūsoka, ka "patārātuojs ir atbiļdeigs par precis kvalitātis i drūšuma saglobuošonu atsacejuma tīseibu realizēšonys termiņā". Puordevējs patur tīseibys Piercējam atsaceit izmontuot atsacejuma tīseibys ci paturēt kompensacejis moksu gadejumā, ja prece ir samaituota, lītuošonys laikā navēreigi izaturūt pret preci ci naīvārojūt instrukcejis nūruodejumus, ja ir nūzaudāts precis originalais īpakojums ci ja tuos īpakojums ir byutiski samaituots.
Datu apstruode
Īvodūt napīcīšamū informaceju, nūformejūt pasyutejumu, Piercējs aplīcyna, ka ir īsapazins i pīkreit, ka juo padūtī dati tiks izmontuoti, lai Puordevējs varātu pījimt Piercēja pasyutejumu i veikt preču pīguodi saskaņā ar Latvejis Republikys lykumdūšonys praseibom. Īvodūt informaceju, Piercējs pīkreit, ka jam iz nūruodeitū e-posta adresi tiks izsyuteiti paziņuojumi, kas saisteiti ar Piercēja pasyutejuma apstruodi.


text:
Myužeibā aizguojs muokslinīks Jurs Gaigals
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
2018.goda 18.augustā myužeibā aizguojs Latgolys muokslinīks, latvīšu tautysdzīšmu ilustrators Jurs Gaigals.
J. Gaigals dzims 1931.goda 5.aprelī Rēzeknis apriņča Ružinys pogosta Kovalevsku sādžā. Vuicejīs Daugavīšu 1. pakuopis i Purvmolys pamatškolā, Rēzeknis piļsātys latvīšu vydškolā, beidzs Latvejis Vaļsts universitatis Mehanikys fakuļtati. Sūpluok konstruktora dorbam J. Gaigalam izadeva atrast laiku sova muokslinīka talanta pylnveiduošonai.
Jau vydškolys i studenta godūs Jurs zeimiejs karikaturys sīnys gazetom, bet vysaktivuok gleznuošonai pīsavērsa 2000.godā, kod aizguoja pensejā i atsagrīza dzymtajā Latgolā. Latgolys Kulturviesturis muzejā globojās Jura Gaigala gleznys i zeimiejumi, latvīšu tautys dzīšmu ilustracejis, fotografeju i dokumentu kolekceja.
Muokslinīka Jura Gaigala izvadeišona nūtiks 22. augustā 12.00 stuņdēs nu Rozentovys Rūmys katuoļu bazneicys.
Portala lakuga.lv kolektivs izsoka leidzjiuteibu Jura Gaigala saimei, draugim i juo talanta cīneituojim.
Publicitatis karteite, Latgolys Kulturviesturis muzejs.


text:
“Pi myusim Latgolā” gastej Viļakys pusē pi Dzintara Dvinska
Itymā nedeļgolā Viļakys nūvodā Dzintars Dvinskis jau 11. reizi Zīmeļlatgolys retro rallijā puļcēs retro mocikletu cīneituojus. Kab dazynuotu vaira par vacajim spākrotim i īpazeitu pošu rallija organizatoru, Laura Sondore-Strode gasteja Viļakys pusē.
Dzintars stuosta, ka dūma par itaida mārūga pasuokumu, kas apvīnuotu retro mocikletu cīneituojus Latgolā, bejuse jau seņ. Pošā suokumā vaira tyka braukuots iz Reigu ci cytu Latvejis vītu. Agruok asūt bejs mozuok mocikletu, sovpus niu itei kusteiba atsateistejuse tik tuoli, ka gondreiž kotrā vosorys nedeļgolā nūteik pa kaidam pasuocīņam mocikletistim i retro mocikletu cīneituojim.
Kai jau kotru godu, ari itūgod rallijā izstruoduots maršruts, tai kab pošim mocikletistim byutu interesanti apsavērt Latgolys dobu, kai ari lai Zīmeļlatgolys dzeivuotuojim byutu vareiba apsavērt retro mocikletus. Tehnika byus apsaverama Vieršukolnā, Viļakā, Rekovā, Kuorsovā. Dzintars nūruoda, ka tei byus taida sovpateiga ekspediceja pa Austrumu rūbežu.
Paraleli dorbam sovā saimisteibā, Ceiruleišu saiminīks kapcej gali, atjaunoj saimisteibys kuormus, kolekcionej retro mocikletus i mopedus, kai ari vacus prīškmatus i dorbareikus. Dzintars ar aizrauteibu pietiejs sovys sādžys viesturi i izdevs ari gruomotu. Juo eipašumā patīsai ir īspaideiga senlītu kolekceja, kū apskaustu na viņ viesturnīki, nu ari muzeji.


text:
LgSC i SĀTA aicynoj iz vakariešonom
Rudiņa laikā, kod vysi uora dorbi beja apdareiti, senejī ļauds pa vokorim sasalaseja kūpā i dareja vysaiduokus rūkdorbus – puiši taiseja stričus, apstruoduoja kūku, mārgys – adeja, izšyva, aude. Taidu atsarasšonu vīnuvīt, dorbu i puorsoku stuosteišonu, meikļu miniešonu sauce par vakariešonu.
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj vysus interesentus pa vokorim īt ar sovim rūkdorbim iz kopejneicu SĀTA, kur sūpluok ar cytim adeit, aust, izšyut.
LgSC jaunīši novembrī i decembrī pa dorba dīnu vokorim reikuos dažaidys darbneicys – vylnys veļšonā, ausšonā, adeišonā, rūtu taiseišonā. Iz rodūšajom darbneicom var īt vysi interesenti – tuos ir par veļti. Vakareišonu laikā tiks stuosteita ari rokstu zeimu nūzeime, aizdūtys meiklis i stosteiti pastuoški, dzīduotys latgalīšu dzīsmes. Vins nu organizacejis mierkim ir saglobuot i atteisteit latgaliskos tradicejis. Senejī omoti, rūkdorbi ir vins nu tradiceju pamatim. Aicynuoti ari cyti rūkdarbnīki daleitīs ar sovom zynuošonom, taiseit sovys rodūšuos darbneicys kopejneicā SĀTA.
Vaira informacejis par rodūšūs darbneicu laikim i tematiku var izzynuot LgSC sātyslopā (lgsc.lv) i latgalīšu ziņu portalā lakuga.lv, kai ari zvonūt iz teleponu 28362243 (Dagneja) i rokstūt iz e-postu: daugovpils@lgsc.lv.


text:
Itys laiks maņ naz deļkuo atguodynoj tymsū rudini i zīmu, kod raksteju disertaceju. Nav izejis, partū ka poša īleidi, bet apleik mutulim veļās dzeive i vīneigais lūgs iz jū ir datora monitorā i draugiem.lv profils, Skype čats. Vari raksteit, cik daudzi gribi, taipat nasasatiksi.
Tūreiz es beju vīna taida. Kod pasauļs aizguoja nazkur tuoli, a es grymu tekstūs, raudzeju salikt jūs iz zemis i pasaceļt puori kai liduojumā i īraudzeit sakareibys. Ir tik gryuts byut ar distaņci nu tekstu, ka byuteibā jau vari īraudzeit tik pa vuordam voi teikumam, na vysu stuostu voi romanu reizē. Ruodīs, ka īraugi. Ej tyvuok, a vaira naredzi dīdzeņu, kas it kai ruodeja tū kruosu. Nav zaļa. Ir zyli i dzaltoni dīgi saausti vīnā musturī.
Tūreiz es siedieju pi monitora i spruogu zemē nu bezizejis, nu rībuma, nu apnykuma, nu “vajag”, nu spīdīņa, nu sovu i ļaužu gaidu, bet byuteibā – nu vīntuleibys.
Kod esi tu, nav disertacejis. Kod ir disertaceja, nav teve.
Byuteibā tai ir ar kotru lelu dorbu, kas nav pagiunams vīnā vokorā i prosa struoduot regulari i atsasaceit nu vīgluokuos baudys ceļu. Vīgluokuo bauda maņ vysod ir bejuse raksteit.
Niu maņ byutu juopuorskaita Valentina Lukaševiča gruomotys “Pādi navā svāti” makets, jau ir tik tuoli. Bet es suoču raksteit ite. Kai nazkod školā, kod pyrms saceriejuma par Raiņa daiļradi, kam beja vajadzeigs nūteikts skaits vuordu, kū ari gūdeigi saskaiteju i vaira naraksteju, pīraksteju nazyn cik atvārumu sovā kladē, naskaitūt ni vuordu, ni stuņžu, ni teikumu. Partū ka raksteit nu golvys i breivai vysod ir vīgluokais ceļs, na raksteit par nazkū, raugūt nazkū pasaceit. Partū ka vysbīžuok saceit nav kuo voi ari tys nazkas nav tik vīgli nūgiunams garūs teikumūs, byuteiba vysod ir vīnkuorša.
Bet tagad, pandemejis laikā, mes daudzi siežam pi ekranu i asam vīni. Nav tuo dzeivis mutuļa nazkur, partū ka nazkas nūteik, bet nav breiveibys i vīgluma sasatikt bez lela mierķa, bez vajadzeibys. Pat sasateikūt navari nadūmuot, kab tikai naaplipt voi naaplypynuot. Viruss, pat jū nūlīdzūt, eksistej na tikai fiziski, bet ari myusu pruotūs.
Taipat kai ateisti šaļtim vaira dūmoj par Dīvu kai ticeigī, koč tok vajadzātu byut ūtraiž, tai virusa nūlīdzieji pa socialajim teiklim perās vaira kai tī, kas aplīk sovu masku, nūmozgoj rūkys i dora sovu dorbu.
Vīntuleiba pi ekrana otkon tymsā i gryutā rudinī, kod navari sasatikt kluotīnē i vīnkuorši pasasmīt par dzeivi, a juosasateik teiklūs. A kai nūsvieteit svātkus. Kai dabuot vīgluma.
Vakar naktī nūsavieru teatra bolvu “Spēlmaņu nakts”. Nabeju redziejuse nivīnys izruodis nu nūsauktūs, koč na jau pandemejā vaine, bet munā inertumā pierkt izruožu biletus i vokorā trīktīs iz Reigu. Bet gribieju redzēt, kai itaidā kovida laikā ir īspiejams organizēt bolvu – nasasateikūt.
Dreiži byus voi vysmoz byutu juobyut vasalai vērtinei vysaidu goda bolvu, i “Spēlmaņu nakts” lateņu ir pacāluse cīši augši. Parostam vāruotuojam acīs īkrystu varbyut tikai video bez skanis nu LTV. Redzēs, kai cyti tiks golā, dreiži ari literaturys festivals “Prozas lasījumi”.
Maņ patyka it kai vīnkuoršais rysynuojums, zam kuo tehniski ir bejs cīši lels dorbs. Izdūmuot, salikt, palaist.
Viejs kai uortelpys simbols, koč lela daļa filmātūs cylvāku tū vieju taiseja ak jau ar fenu voi vysmoz lopu pyušamū aparatu kai iz Līpuojis teatra skotivis. Mes vysi siežam kotrys sovā ustobā pi sova ekrana, bet viejs myusus apvīnoj. Kai napuorvarama vara, kai viruss.
Zynit, kai skaņ vīntuleiba?
Kai tī klusī leidzjutieju kaucīni teatru skateituoju zālēs, kod apbolvuotūs kolegys raudzeja paust sajiusmu, prīcu i leidza jusšonu, bet tys skanēja kai vylku gaudys.
Vīntuleiba ir cīši gryuta. Ka navys pats esi izavieliejs aizīt nu vysu, bet vysi ir spīsti aizīt cyts nu cyta. Ceru, ka mes muocēsim atīt atpakaļ.


text:
Latgalīšu literaturys podkasts “Puslopys” ir myusdīnu latgalīšu literaturys puslopu puorškūrsteišona – apsarunuošona ar autorim par raksteišonu, volūdu, kasdīnu i dzeivi kai taidu. “Puslopys” aicynoj īsaklauseit ari latgaliski pīraksteitūs dorbu voi tūs fragmentūs pošu autoru skaitejumūs, taipat kotrā sasatikšonys reizē tūp vīna jaunys dzīsmis skice ar satyktuo autora tekstu.
Itimā reizē sasateikam ar Ilzi Spergu.
Ilze Sperga ir myusdīnu latgalīšu literaturys veterans i literaturys procesūs pīsadola nu vysu pušu i latgalīšu literaturu atbolsta, kai viņ var – roksta dorbus poša, roksta projektus cytim, organizej, paleidz kai redaktors. Bet, kod stuosta par Ilzi, tod juostuosta ni tikai par stuostu kruojumu “Dzeiveiba”, par dīnrokstu naktineica.lv, byušonu aktivai socialajūs teiklūs i byušonu tai, kurymā īsaklausa, taipat par volūdu i dzeivi kai taidu ar tuos vysim izaicynuojumim.
Ar latgalīšu literaturys autorim sasarunoj muzikis, viesturnīks Arņs Slobožanins i marketinga specialiste, latgalīšu volūdys popularizātuoja Edeite Husare.
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
HTML
HTML (Hyper text Markup Language "Hiperteksta īzeimuošonys volūda") – datorūs lītuota teksta īzeimuošonys (markēšonys) volūda, ar kū īzeimuot saturu Internetā. Bīžuokī lītuojumi - puorstaipteikla škūrsteitivim, pruottelefonim, e-posta viestim. Volūdu standartizej W3 konsorcijs. Dokumenti, kas raksteiti HTML formatā atsaškir nu Open Office Writer, MS Word ci Adobe PDF dokumentim ar tū, ka HTML aproksta vīn dokumenta saturu i daļu saturiskū nūzeimi, bet (eipaši HTML 4 i 5) naapzeimoj ituo dokumenta grafiskuos eipateibys - tuos var elasteigi pīmāruot datora videi, kur itys HTML dokuments lītuots. Pīvadumam, HTML apzeimoj, ka teksta gabaleņš irā pyrmuo leidzīņa vyrsroksts, bet naapzeimoj ar kaida fonta burtim, cik lels, kai izleidzynuots, i.t.t.
Elementi i jūs atributiLabot
Pomota vīneiba HTML volūdā irā elements. Kai ari XML volūdā, HTML elementam var byut atributi i īkšpuse. Īkšpusē var byut teksts ci cyti elementi. Sevkuram elementa atributam ir sovs nūsaukums i nūzeime. Atributi bīži puormej nūklusātuos vierteibys. Pīvadumam, HTML fragments:
malns  R  sorkons
irā 2 elementi. Vīns nu elementu (font) puorslādz kruosu nu nūklusātuos (malnys) iz sorkonu. Ituo elementa īkšpusē asūšais elements (strong), puormej fontu nu nūklusāta iz trakna. Pyrmais elements ir ar vīnu atributu (style) i ituo atributa vierteibu color:red. Cytam elementam atributu navā.
HTML kodā atributu vierteibys īsokoms likt pēdeņuos (") ci apostrofūs ('), bet HTML 4.01 standarts tū naprasa.
HTML elementu grupysLabot
- Strukturys i naradzamī elementi. Pīvadumam html, head, link, meta, style, script.
- Bloku elementi, kas aizjam taisnstūri. Pīvadumam, div, p, table, ol, ul, li.
- Plyusmys elementi, kas var puorīt nu vīnys ailis iz citu, bet naprosa sev taisnstūri.
VersejisLabot
HTML versijā nūruoda versejis (i reizim zamversejis) numurus. Pīvadumam, HTML 3.2, HTML 4.01, HTML 5. Pādējuos W3C versejis irā HTML versija 4.01. Versejai HTML 5 irā skices statuss, bet puorsavierieji jau nazcik elementu nu HTML 5 atbolsta. Bejuši centīni HTML raksteit ari teirā XML sintaksē (a ne SGML) - itū projektu sauc XHTML (verseja XHTML 1.0).
2009 godā suoca dorbu WWW arhitektu padūme, i apstyprynova HTML 5 malnrokstu[1]. HTML 5 irā pīmāruots pruottelefonim; tymā irā puors jaunu elementu (pīvadumam canvas), var bez Adobe Flash i leidzeigim līdzeklim attāluot ari audio i video.
OlūtiLabot
NūruodisLabot
- W3C – WWW arhitektu padūme.
- HTML 4.01 – W3C rekomendacija.
- HTML 5 – W3C malnroksts
- WHATWG – HTML 5 automatikys aproksta dorba grupa.
- HTML4 i XHML1 puormej HTML5 – Vlado Palubinsko apskots ap HTML5.


text:
Raiņa sātā Berkenelē ruodeis muzykalu breivdobys izvadumu par Raiņa bierneibu
Turpynojūt Raiņa jubileja goda nūtikšonys, Raiņa dzimšonys dīnā 11. septembrī, kod Latvejā svietej Dzejis dīnys, Daugovpiļs nūvodā Raiņa sātā Berkenelē nūtiks pasuokumu cykla “Vai atmini mani? Rainis” ūtruo aina ar nūsaukumu “..manas bērnības atmiņas saule”.
Jau 10. septembrī 11.00 nūtiks godskuortiejais skotuvis runys konkurss “Zelta sietiņš”, kurymā pīsadola Latgolys školu 2. – 12. klašu školāni. Sovukuort 11. septembrī 18.00 Berkenelē izskanēs muzykals breivdobys izvadums “…atmiņās iegāju te…”, kur Daugovpiļs nūvoda amatermuokslys kolektivi īsajuss dzejnīka dūmuos i sajiutuos, atguodojūt Raiņa bārnu dīnu zemi Berkeneli, informej Raiņa sātys direktore Inese Bierzeņa.
Atmiņu izvadums suoksīs ar tierga ainom, kaidys varēja nūtikt Dinaburgā 19. gs. beiguos, darbeiba turpynuosīs pi Berkenelis sātys, kur tiks ruodeitys ainenis nu mozuo Žaneņa dzeivis. “Izvaduma laikā vysi kūpā tiksim laikūs, kad lelais Rainis vēļ beja mozais Žaneņs i iz vysu vērēs pyrmū reizi, laikūs, kod vyss radzātais, pīdzeivuotais i izjustais nuokamajam dzejnīkam varēja kolpuot par īdvasmu rodūšajai fantazejai i dzejai,” uzsver pasuokuma režisors Ivars Brakovskis.
Izvaduma scenareju veidoj Alda Krasteņa. Pasuokumā kūpā ar Daugovpiļs nūvoda teatra studeju “Berķeneles Kamolītis” pīsadaleis folklorys kūpa “Dyrbyni”, vokaluo studeja “Stage On”, Kulturys centra jauktais kors “Latgale”, Leiksnys pogosta kulturys noma amaterteatris “Maskas”, Leiksnys pogosta kulturys noma vidiejuos paaudzis deju kolektivs “Daugaveņa”, Daugovpiļs Latvīšu kulturys centra vidiejuos paaudzis deju kolektivs “Saime”, postfolklorys grupa “Rikši”, Dramaturgu teatra trupa i guņsšova grupa “Ello&Co”.
Pasuokumu atbolsta Daugovpiļs nūvoda Kulturys puorvaļde, Vaļsts Kulturkapitala fonda mierkprograma “Raiņa un Aspazijas gads”, Latvejis vaļsts mežu atbaļsteituo “Latgales kultūras programma 2015”.


text:
Daugpiļs
Daugpiļs (latvīšu: Daugavpils) — mīsts Latgolys dīnavydūs pi Daugovys. Pats lelais mīsts Latgolā, ūtrais pa lelumam mīsts (piec Reigys) Latvejis Republikā. Latgolys regiona ekonomiskais i vuiceibys centrys, vīns nu diveju (sūpluok Rēznis) golvonūs Latgolys kulturys centru, Daugpiļs nūvoda administrativais centrys.
Pasaukys[pataiseit | labot pirmkodu]
Daugpiļs — vītejuos baltu volūduos (latgaļu, lītaunīku) tradiceigai lītuota senejuo mīsta pasauka.
Dynaburgs — Daugpiļs mīsta oficialuo pasauka nu XIII da XIX g., cālusēs nu vuocīšu volūdys.
Ar vuordu Dünaburg vuocīšu volūdā viesturis olūtūs suokta apzeimuot myurine piļs, kuru Livonejis ordyna magistrys Ernsts fon Ratsenbergs (Ernst von Ratsenberg) 1275 g. pastateja latgaļu piļs Naujinis vītā i kuru īskaita par Daugpiļs mīsta suokom.
Dynaburga vuords vuocīšu volūdā, taipoš cytuos volūduos (puoļu: Dyneburg, krīvu: ДиHaбypr) Daugpilei apzeimuot oficialai lītuots da poš 1893 g., kod cara vaļdeiba mīsta puorsauce par Dvinsku (ДBиHck), a runuvolūdā – vēļ i XX gs. suokuos.
Borisoglebskys (krīvu: Бopиcorлeбck) — laiceiguo Daugpiļs pasauka nu 1656 da 1667 g.
Daugpiļs tai puorsauce piec tuo, kod 1656 g. jū aizjēme Krīvejis cars Aleksejs Mihailovičs. 1667 g. Krīveja atdeve Daugpili atpakaļ Puolejai, i mīstam otkon atjaunynuota pyrma tuo bejušuo pasauka – Dynaburgs (puoļu Dyneburg nu vuocīšu Dünaburg).
Cytys pasaukys:
Oficialuo pasauka latvīšu volūdā – Daugavpils.
Pasauka cytuos volūduos:
- latgaļu: Daugpiļs
- latgaļu: (poetiskuo pasauka) Dveiņuva
- lītaunīku: Daugpilis
- krīvu: ДayraBпилc, ДBиHck
- boltkrīvu: Дaўraўпiлc; ДзBiHck
- puoļu: Daugavpils, Dyneburg
- vuocīšu: Daugavpils, Dünaburg
- igauņu: Väinalinn
- suomu: Väinänlinna
Viesturiskuos i sūpluokuos pasaukys:
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Vīta i reļjefs[pataiseit | labot pirmkodu]
Daugpiļs irā Latgolys dīnavydūs, pi leluokuos Latgolys upis — Daugovys, natuoļ nu Lītovys i Boltkrīvejis rūbežu.
Daugpiļs geografiskuos koordinatys:
- 55° 53′ 0″ N (55,883333° N), 26° 32′ 0″ E (26,533333° E)
Atostumi nu Daugpiļs:
- Lītovys rūbežs – 25 km;
- Boltkrīvejis rūbežs – 33 km;
- Aglyuna — 52 km;
- Preili — 58 km;
- Leivuons — 61 km;
- Rēzne — 90 km;
- Krīvejis rūbežs — 120 km;
- Viļne — 214 km;
- Viļnis gaisūsta — 219 km;
- Reiga — 229 km;
- Reigys gaisūsta — 232 km;
- Minskys — 250 km;
- Vicebskys — 250 km;
- Varšova - 615 km
- Talins - 511 km
- Pīterpiļs — 538 km;
- Moskova — 845 km.
Daugpiļs azari[pataiseit | labot pirmkodu]
Daugpiļs mīsta teritorejā 12 azaru:
Daugpiļs upis[pataiseit | labot pirmkodu]
Daugpiļs mīsta teritorejā 5 upis:
Cyti iudini[pataiseit | labot pirmkodu]
Klimats[pataiseit | labot pirmkodu]
Klimats Daugpilī leidzeigs kai cytur Latgolā i koņtinentaluoks kai cytūs Latvejis regionūs. Vysuzamuokuo Daugpilī registrātuo temperatura beja — 43° C, vysuaugstuokuo +36° C.
Demografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Dzeivuotuoju skaits[pataiseit | labot pirmkodu]
Etniskais sadors[pataiseit | labot pirmkodu]
Daugpiļs dzeivuotuoju lelumam (>80%) dzymtuo volūda irā krīvu. Kasdīnā krīvyskai runoj na viņ krīvi, a i boltkrīvi, ukraini, puoli, žydi, taipoš lela daļa latgaļu. Cyti latgali kasdīnā runoj latgaliskai voi latvyskai.
Daugpiļs etniskūs latgaļu puorsakrīvuošonu XX godusymtā vadynuoja, nu vīnys pusis, sovetu rusifikacejis politika i lelī krīvvolūdeigūs ļaužu imigracejis māri, nu ūtrys pusis, latvīšu diskriminejūšuo nūstota pret latgaļu kulturu. Itei nūstota atsaroda deļ XX gs. 20-tūs i 30-tūs godu mononacionalizma propagandys, pasastyprynuoja K. Ulmaņa autoritaruo režima laikā i tuoļuojuos da poš XX godusymta beigu.
Nu šudīņdīnys Daugpiļs dzeivuotuoju latgaļu irā apmāram 15% (~16 tyukstūšys), tok latgalisku ciļmi tur labtik leluoks procents daugpilīšu.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
- XII gs. — viesturis olūtūs pīmynāta senejūs latgaļu piļs Naujine (Novena).
- 1275 g. — Livonejis ordyna magistris Ernsts fon Ratsenbergs (Ernst von Ratsenberg) latgaļu piļs Naujinis vītā suoc stateit myurini pili - Dynaburgu (Dünaburg). Itū godu īskaita par Daugpiļs mīsta īstateišonys godu.
- 1277 g. — lītaunīku kunigaikštis Traideņs (Traidenis) kreit viersā Dynaburgam.
- 1312 g. — lītaunīki aizjam i iznycynoj Dynaburgu.
- 1313 g. — Livonejis ordyna magistrys Gerhards fon Jorke (Gerhard von Jorke) atjaunynoj Dynaburgu.
- 1403 g. — lītaunīku kunigaikštis Vītauts (Vytautas) kreit viersā Dynaburgam i jū iznycynoj. Vuocīšu brūninīki atdaboj piļs i jū atjaunynoj.
- 1418 g. — lītaunīku kunigaikštis Vītauts otkon kreit viersā Dynaburgam i jū nūdadzynoj.
- 1481 g. — Krīvejis kunigaits Ivans III aizjam Dynaburgu i jū iznycynoj.
- 1559 g. — Dynaburgu par 700 000 daļderu īmej Puolejis kieneņam Zigizmundam II Augustam.
- 1561 g. — Dynaburgs teik par Inflaņtejis centru.
- 1577 g. — Ivana Borguo vodomi krīvu karapulki iznycynoj Dynaburgu. Pili atjaunynoj cytā vītā - 18 km zamyn pa Daugovu pi Šyuneicys ītakys Daugovā.
- 1582 g. — Dynaburgam daškiertys Magdeburga tīseibys (mīsta tīseibys).
- 1625 g. — jezuitu kleštors īstota Dynaburgā školu, ite pyrmuo škola Latgolā.
- 1626 g. — švedu kieneņš Gustavs II Adoļfs rauga aizjiems Dynaburgu, a Smolenska karaviersinīks Aleksandrys Goņsevskis nūgrīž viersākritīni.
- 1656 g. — Dynaburgu aizjam Krīvejis cars Aleksejs Mihailovičs.
- 1656-1667 g. — Dynaburgu puorsauc vuordā Borisoglebskys (Бopиcorлeбck).
- 1667 g. — Krīveja atdūd Dynaburgu Puolejai.
- 1772 g. — Dynaburgu daškir Krīvejai.
- 1794 g. — Kosciuškys sasaceļšonys laikā puoļu sasacāluoji, vodomi generala Oginska, īkreit Dynaburgā i nūdadzynoj jū da pamatu.
- 1810 g. — Dynaburgā pastateita jauna pyrmuos klasis styprūtne, kam Napoleona Bonaparta karapulki īkreit Krīvejā.
- 1812 g. — piec garu ceikstīņu Napoleona armeja aizjam i nūdadzynoj styprūtni.
- 1813 - 1827 g. — styprūtnis stateiba suocama nu jauna.
- 1826 g. — suokts stateit Jaunais Forštats.
- 1831 g. — Greiva daškierta Daugpilei (Vitebska gubernejai), tok par 18 godu deļ nazynomu īmešļu daškierta atpakaļ Kūrzemis gubernejai.
- 1833-1841 g. – pastateita Daugpiļs sorgdamba.
- 1849 g. — Greiva otkon atškierta nu Daugpiļs.
- 1855 g. — Pīterburgā apstyprynoj jaunu Dynaburga raisteibys planu, kurymā paradzāts stateit niulejū Daugpiļs Jaunstateibys (HoBoe CTpoeHиe) rajonu.
- 1856 g. — Jaunstateibā pastateita dzeļžaceļa vagonu remontdareitova (šudiņ - pasajāmums Lokomotivs).
- 1858-1861 g. — pastateita dzeļžaceļa lineja Reiga-Dynaburgs — pyrmais dzeļžaceļš Latgolā
- 1861 g. — atdareita dzeļžaceļa lineja Reiga-Dynaburgs.
- 1860-1862 g. — caur Dynaburgu stateita dzeļžaceļa lineja Pīterburgs-Varšova.
- 1893 g. — pa Krīvejis imperatora Alaksandra III riedejumam Dynaburga puorsauc vordā Dvinsk (ДBиHck).
- 1893 g. — pastateita Martina Lutera ļutaru bazneica.
- 1902 g. — pastateita Sv. Marejis katuoļu bazneica.
- 1905 g. — pastateita Borisa i Gleba pravoslavu katedrale.
- 1920 g. — Dvinsku puorsauc vuordā Daugavpils — ite senejuo latgaļu pasauka, damāruota latvīšu volūdai.
- 1935 g. — atdareits tylts nu Daugpiļs iz Greivu — pyrmais Baļtejis vaļsteibuos tārauda tylts.
- 1937 g. — pastateits Vīneibys noms.
- 1953 g. — Greivu otkon daškir Daugpilei.
- 1959 g. — centrā pastateits pyrmais Daugpilī pīcstuoviņs kuorms.
- 1959 g. — īstateita Kimiskuos škīznys taiseitova, jei pasadora par vysuleluokū taiseitovu Latvejis SSR teritorejā.
- 1961 g. — aizsuokta Daugpiļs Kryžu rajona stateiba.
- 1965 g. — Esplanada rajonā pastateits pyrmais Daugpilī deveņstuoviņs kuorms.
- 1989 g. — dabeigts stateit Vīneibys tylts.
Daugpiļs mīsta dalis[pataiseit | labot pirmkodu]
Pa Daugovys lobajai molai izalikaliejušys itaidys mīstadalis:
Pa Daugovys kairajai molai izalikaliejušys itaidys mīstadalis:
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
Arhitekturys pīminiekli:
- Daugpiļs styprūtne
- Jumprovys Marejis (Dīvamuotis) bezvaineiguos ījimšonys Romys katuoļu bazneica
- Sv. Pītera i Puovula Romys katuoļu bazneica
- Martina Lutera evaņgeliskuo ļutaryskuo bazneica
- Borisa i Gleba pravoslavu katedrale
- Aleksandra Nevska pravoslavu bazneica
- Dīvamuotis gluobis pravoslavu bazneica
- Daugpiļs sinagoga
- Daugpiļs nūvodtēmis i muokslys muzeja kuorms, jugendstiļs
- Vīneibys noms
Vuiceibys i kulturys īstatis:
Sporta īstatis:
Partnermīsti[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūvodnīki[pataiseit | labot pirmkodu]
Daugpilī dzymuši:
- Eigims Rihards — zeimeigs Latgolys politiks
- Fiteļbergs Gžegožs (Grzegorz Fitelberg) — puoļu dirigents i komponists, Mlada Polska bīdrys
- Kuks Abrahams Izāks (אברהם יצחק הכהן קוק) — pyrmais aškenazu golvonais rabins Britu Palestinā
- Lauskys Vaļds — zeimeigs Latgolys politiks
- Mihoelss Salomons (שלמה מיכאָעלס, CoлoMoH MиxaйлoBич Mиxoэлc) — žydu teatra režisors
- Ragiņs Vladidslavs (Władysław Raginis) — Puolejis 2 pasauļa kara varūņs (Virtuti Militari)
- Rotko Marks (Mark Rothko) — pasaulī izslivs tapātuojs, abstraktuo ekspresionizma klasiks
- Rubiks Aļfreds — Latvejis viesturē zeimeigs politiks
- Semjonova Uļjana — izslyvuse basketboliste
- Svanevičs Stanislavs (Stanisław Swianiewicz) — puoļu ekonomists i viesturnīks
Dzymuši cytur, Daugpilī vuicejušīs, dzeivuojuši, darejuši:
- Ben-Jehuda Eliezers (אֱלִיעֶזֶר בֶּן-יְהוּדָה) — myuslaiceiguos žydu volūdys (vaļstiskuos volūdys Izraelī) atjaunynuotuojs
- Raiņs — vysuzeimeguokais latvīšu ailinīks, rakstejs i latgaliskai
- Rancāne Anna — ailineica, vīna nu vysulobuokūs latgaļu liriku
- Seile Valereja — latgaļu vuiceibys dareituoja, Latgolys vuiceibys raisteibys vadynuotuoja
Galereja[pataiseit | labot pirmkodu]
Daugpiļs. Vierīņs iz Sv. Pītera i Puovula Romys katuoļu bazneicys
Teiklavītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- http://www.flashearth.com/?lat=55.883333&lon=26.533333&z=15&r=0&src=ggl
- http://maps.google.com/maps?ie=UTF8&z=11&ll=55.897261,26.572495&spn=0.260252,0.63858&t=h&om=1
- http://tools.wikimedia.de/~magnus/geo/geohack.php?params=55_53_N_26_32_E_region:LV_type:city
- http://www.mapsengine.com/daugavpils/?lang=1&dl=