text:
Treis Upineicys sarunā par Seiļukolna pučem, izaugsmi i lobīkuortuotu vidi
Roksta autore: Maija Upeniece portalam lakuga.lv
Preiļu nūvoda Seiļukolns da ituo beja populars ar vyslobuokajom ballem Latvejā, kovida laiks ballēs īlics lelu pauzi. Kovida deļ nasaīt ari bīdreibai “Sīļukalna gundegas” nūsvinēt oficialū 15 godu jubileju paguojušajā i 25 godu naoficialū itymā godā. Jubilejis reizē pasarunuoju ar div Seiļukolna aktivom sīvītem – Anitu Upenieci i Veltu Upenieci. Bīdreibu voda Anita Upeniece, jei ari ir Seiļukolna kulturys noma vadeituoja, kuru pazeist lela daļa Latvejis muzykantu, kuri Seiļukolnā ir spieliejuši. Es par Anitu zynu vaira, nakai stuosteišu, deļtam ka mes asam radineicys. Velta Upeniece bīdreibā dorbojās jau vaira nakai desmit godu. Veltai ir sova saimisteiba i jei struodoj ari Varakļuonu vydsškolā par povuori. Ar Veltu naasom radineicys, koč i uzvuordi vysom vīnaidi.
Kai tod saīt – eistuo bīdreibys jubileja beja voi byus?
Anita: Oficiali bīdreibu “Sīļukalna gundegas” registrējom 2005. godā, bet suocem dorbuotīs jau paguojušuo godu symta deveņdasmytajūs, byus jau 25 godi. Nu itymā kovida laikā nikai navarim sataiseit jubileju.
Deļkam nūdybynuojot bīdreibu i kū tī dorot?
Anita: Suokumā vīnkuorši saguojom kūpā, lai pavadeitu breivū laiku i pošys sev reikuojom vysaidys iedīņu tematiskuos balleitis – guļbu, blīņu i cytaidys. Pošys vadejom kulinarejis, rūkdorbu nūdarbeibys. Uzrunuoju sīvītis, kurys pogostā struoduoja, mamys, kurys vede bārnus iz pošdarbeibys puļcenim, vāluok pīsavīnuoja vēļ cytys. Bejom kaidys ostoņpadsmit. Puorsvorā myusu interešu puļceņā dorbuojuos sīvītis, kurys struodoj sovā sātā, kam nav olguota dorba cytur. Nu pyrmsuokumu asam divejis palykušys, cytys nūsamaineja, bet taipat kūpā asam 12 aktivys sīvītis. Tān jau ir ūtraižuok – leluokuo daļa struodoj olguotu dorbu.
Taids pyrmais gryudīņs bīdreibys nūdybynuošonai beja braucīņs iz Rēzeknis nūvoda Veremim. Izlasejom avīzē par lekcejom i mes “iz sitīņa”, napīsasacejušys sēdemēs autobusā i aizbraucem, mums vajadzēja ar sevi īpazeistynuot cytu bīdreibu puorstuovus. I tod aizguoja “pa kēdeitei” – braucem vysur, kur variejom, myus jau suoce pat aicynuot. Braukojūt apleik, saprotom, ka cytys bīdreibys roksta projektus, mes da tam vysu sponsorējom pošys. Tod registrējom bīdreibu oficiali i suocem sasadorbuot kai partneri cytūs projektūs, cikom daguojom ari da tuo, ka juoroksta pošom. Pyrmū naapstyprynuoja, ūtrū taipat, bet ar trešū beidzūt nūsaveice.
Kaids jums pošom personeigi ir lobums nu bīdreibys? Kū tys dūd?
Velta: Es bīdreibā dorbojūs jau 12 godus. Gribējuos gon jau agruok, tik navarieju dorba deļ, partū ka dzierdieju, ka bīdreibys daleibneicys vysur brauc, daudz kū jaunu muocuos. Kai tik varieju, tai pīsavīnuoju. Byudama bīdriebā, es ļūti pacieļu sovu pošapziņu, da tam beju gona kautreiga, tān jau vaira nasabeistu saceit sovys dūmys voi aizdūt kaidu vaicuojumu, asu daudz pošpuorlīcynuotuoka. Mes pošys regulari braucam iz seminarim, klausomēs lekcejis, pi myusu atbrauc lektori, tei ir tik loba īspieja izzynuot daudz jauna. Taipat ari praktiskuos lītys – mums beja kulinarejis nūdarbeibys, braucem iz dailduorzim, sareikuojom ceļuošonys vokorus iz Indeju, Gruzeju i cytom vaļstim, tod beja i stuosti par tū vaļsti, i pošu gataveiti iedīni nu indīšu, gruzinu i cytom virtuvem, asam pošys veiduojušys spēli “Es mīlu tevi, Latvija!”, vysa jau navar nūsaukt.
Anita: Bīdreiba koč kaidā ziņā maņ paleidzēja dreizuok izlemt, ka vēļ juosamuoca. Lauku sīvīšu apvīneiba izavēlēja myusu bīdreibu kai leidzdalinīkus kūpejā projektā. Tī beja rodūšuos darbneicys, interesanti lektori i tēmys, bet beja ari plānuošona i vysaidi dati nu mikro i makroekonomikys, kas maņ beja pavysam nasaprūtami. Tys beja kai stimuls, ka es īsastuoju Rēzeknis Augstškolā studēt rūkdorbu i muojtureibys programmā. Saīt, ka vajadzeiba leluokai saprašonai deļ bīdreibys, pagryude dreizuok mani iz augstuokuos izgleiteibys ceļa. Zynu, ka piec pyrmuo studeju goda, kod jau beju ekonomikys pamatus izguojuse, es jutūs pavysam sovaiduok – saprotu mikro i makroekonomiku, i biznesa plānus.
Cik pojektu jau asat realiziejušys?
Anita: Pošu raksteitūs – treis. Ari tī projekti, kurus suokumā naapstyprynuoja, ir puorveiduoti i tān vysi ir realizāti cytaidā veidā. Itūvosor eistynuojom mozūs grantu projektu “Priecīgai dzīvei skaistā vidē”, kū finansēja vēļ Rībeņu nūvoda pošvaļdeiba, i tys izmoksuoja 700 eiro. Niu Seiļukolns ir Preiļu nūvodā. Seiļukolna centrā īkuortuojom atpyutys zonu ar kūka šyupelem i sūlenim, sakūpem i atjaunuojom ari kulturys noma teritoreju, īstatejom kūšumkryumus i daudzgadeiguos pučis, atjaunuojom zuoluoju.
Velta: Itūgod izadeve lobs projekts – taipat kai pošom gribīs jaunys kleitys, tai ari gribīs, lai apleicīne byutu skaistuoka i modernuoka. Tān ir pavysam cyta līta.
Seiļukaļnīši nūviertej jiusu izdareitū? Voi ir īraudziejuši centra puormainis? Voi pogosta ļaudim tuo vajag?
Velta: Jā, garum īmūt soka, ka ir skaisti. Ir svareigi, ka pogosta centrs ir skaists uoreji, tys līcynoj, ka ari īškeji cylvāki ir skaisti.
Anita: Vajag, daži ir zvanejuši, daži pasacejuši, ka tagad šmuki izaver. Ari pyrmajūs godūs bīdreiba beja iniciatore (tod gon vēļ kai interešu puļceņš) sakuortuot pogosta centra ceļu krystceļus – sataisejom tī puču dūbi, ari pi autobusu pīturys. Tūlaik tū darejom leluos tolkys sastdīnē, īsasaisteja daudz breivpruoteigūs pogosta cylvāku. Tān tuos puču dūbis ir pošsaprūtamys. Vysu laiku kaidam nu jauna jopasajam iniciativa i juoīsaista cyti. Ari šūvosor projektā īsasaisteja cyti pogosta cylvāki.
Cyti poši pīsaduovoj paleidzēt voi jius uzrunojat?
Velta: Ka papraseisi, jī pīkreit paleidzēt. Poši kautrejās pīsaduovuot, deļtam juouzrunoj.
Anita: Nu uzrunuotajim nivīns nav atsacejs. Pīmāram, Seiļukolna vītejais uzjāmums “Alberts GS” pīguoduoja malnzemi. Sasadorbojam ar jim jau nu pyrmuo projekta i uzjāmuma vadeituojs Edgars Stikāns sūleja, ka vysam, kas saistuos ar Seiļukolna lobīkuortuošonu, jis nikuo nažāluos i vysod atbaļsteis. Tai ari ir – itam projektam jis malnzemi atvede, bet jau nuokušajam – dolomita kravu.
Taipat īsasaisteja ari Seiļukolna pogasta puorvaļde i olguotūs pagaidu sabīdryskūs dorbu struodnīki, kuri nūgrīze i izroka vacūs kryumus, sagataveja teritoreju zuoluoja īsiešonai. Tod mes – bīdreibā īsaisteituos – varējom suokt izdaiļuošonu, kotra nu sova duorza atnese pučis. Paleidzēja ari cylvāki nu cytu pogostu. Projektā bejom paaicynuojušys duorzneicu Aiju Kazāku nu Dekšuoru pogosta paleidzēt ar sovu padūmu teritorejis modernuokai īkuortuošonai. Tod izaruodeja, ka Aija sovā pogostā pastuostejuse par Seiļukolna projektu Dainai Latkovskai, Latvejis daiļduorzu konkursa uzvarātuojai, i Daina mums atvede daudz hostu i čeikstiņu stuodu.
Pīminieji, ka asat suokušys jau cytu projektu. Kas tī byus?
Anita: Myusu projektu turpynoj ūtra Seiļukolna bīdreiba “Saulrozītes”, bet dareisim obejis bīdreibys kūpā. Atpyutys zonā byus ari sajiutu aba boskuoju styga.
Voi centrā tys ir vajadzeigs? Bosom kuojom tok kotrys var sovā pogolmā, pļovā voi mežā staiguot.
Anita: Vajag gon, kod atbrauc gosti, tod gribīs jim kū paruodeit. Kaidu laiku pogostā beja īkuortuota rūkdorbu muzeja telpa, kūpā bejom salasejušys daudz seneju lītu – beja pat symtgadeiga gulta, rūkdorbi, kū pošys asam darynuojušys. Tod vēļ cytys bīdreibys brauce gostūs, i mums beja kū paruodeit, bet mainejās situaceja, rūkdorbu telpu vajadzēja atbreivuot. Tod otkon beja juodūmoj, kū cytim paruodeit. Tān centrā byus vīta ar sovu stuostu, kur varēs aizvest gostus i poši aizīt kūpā ar bārnim.
Cik gara byus tei sajiutu styga?
Anita: Varēs īt pa riņči, koč kilometru. I tīpat blokom byus ari lapine. Vajag ari pogosta stuostim atrast vītu i veidu, kai izstuosteit, ideja ir. Augustā Seiļukolnā gasteja raidejums “Kolnasāta”, piec kura poši sacynuojom, ka vajag ceļt gaismā Seiļukolna viesturi i personeibys.
Seiļukolns ir pasauļa centrs?
Anita: Prūtams, mums ir tik aktivi i breineigi cylvāki! Ka mes asam spiejeigi pīsaisteit tik daudz amateru (dorbojās 10 kolektivi), daudzi iz Seiļukolna kolektivim brauc ari nu Preiļu, Viļānu, Varakļuonu, Dekšuoru, taitod skaidrys, ka asam pasauļa centrs.
Velta: Itik lels cylvāku skaits pīsadola pogosta kulturys dzeivē. Seiļukolnā vysi ir lobi saiminīki – i lūpkūpi, i lauksaimnīki, i zemnīki, kotrys sovu sātu i teirumus tur kuorteibā, kotram ir sovs gūvu bareņš. Itū rudini pyrmū reizi beja vītejūs saiminīku Mikeļdīnys tierdzeņš, kur beja tik daudz lobu vītejūs produktu, prīca par kotru.
Voi jaunīšim ite ir perspektiva?
Anita: Ir vairuokys jaunuos saimis, kas palīk Seiļukolnā i puorjam sovu vacuoku saimisteibys. Par kotru jaunū saimi, kas palīk i saimnīkoj, ir prīca i grybātūs, lai jim ir kaids pogosta atbolsts. Itūgod pogosta svātkūs pyrmū reizi sumynuojom daudzbārnu saimis.
Laikam jau ar doncuošonu i dzīduošonu viņ jaunuos saimis nanūturēsim. Svareigi, voi jim ir vareiba, kai nūpeļneit, voi jim ir saimisteiba, voi poši uzadrūsynuos veiduot sovus uzjāmumus, īraudzeit jaunys īspiejis, pīmāram, Seiļukolna školys telpys tān breivys, tī varātu koč kū jaunu suokt. Ir daudz taidu, kuri varātu atsagrīzt, bet voi jī tū izavēlēs, nazynu.
Kod prosu, voi Seiļukolnā ir cylvāki, kuri byutu peļnejuši latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” i cytys bolvys, munys sarunu bīdris nūsauc vairuokus, viņ poši vītejī asūt kautreigi dasaceit. Vajadzātu, partū ka ite latgaliskais ir pošsaprūtams, par tū narunoj, tai dzeivoj.


c: text/html

text:
LTV projektā “Viens ciems, visa Latvija” stuosteis par Slutiškim
Latvejis Televizeja (LTV), gatavejūtīs Latvejis symtajai dzimšonys dīnai, suokuse jaunu projektu “Viens ciems, visa Latvija”, kura ītvorūs Latvejā zynomi rakstnīki brauc iz mozapdzeivuotom vītom, kur īsapazeist ar vītiejim dzeivuotuojim i pietej vītu viesturi i kulturu. Rakstneica Nora Ikstena augustu pavoda staraveru sādžā Slutiškūs.
Kūpā ar rakstnīkim tī uzatur ari LTV filmiešonys komandys, kas veiduos treis dokumentaluos kinys. Tamuos byus radzami rakstnīki, jūs satyktī dzeivuotuoji, tūs redzīni par šudiņdīnys Latveju, paguotnis stuosti i nuokūtnis sapyni. Rakstnīkim, īsadvesmojūt nu cīmūs radzātuo, juotūp stuostim, kurim izvierzeiti diveji nūteikumi: tim juonūteik konkretajā cīmā i myusudīnuos.
Rakstneicai Norai Ikstenai Slutišku napīradynuotais skaistums, ite satyktī cylvāki i jūs liktini byus par pamatu stuostam, kurs piečuok tiks ari dramatizāts. Stuosti i dokumentaluos kinys dīnysgaismu pīredzēs jau ituo goda novembrī. Sovukuort 2016. – 2017. godā vysmoz vīnu nu stuostim (Māris Bierzeņš vosoru pavoda Valgalcīmā, bet Pauls Bankovskis – Apē) planavuots puorveiduot televizejis īstudiejumā. Ar itū projektu LTV gryb fiksēt Latveju eisai pyrma symtgadis i reizē ari dūt byutisku īguļdejumu latvīšu rakstnīceibys i dramaturgejis atteisteibā.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Izveiduotys aplikacejis “WhatsApp” uzleimis latgalīšu volūdā
Roksta autors: portals lakuga.lv
Mobilūs telefonu aplikacejis “WhatsApp” lītuotuojim ir vareiba palikt latgaliskuokim, kasdīnys saziņā ar draugim, rodim i kolegom izmontojūt speciali izveiduotuos uzleimis (stickers) latgalīšu volūdā. Tuos radejs “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” ar ASV dzeivojūšuo latgalīša, filantropa Pītera Aloiza Ragauša finansialu atbolstu.
Speciali izveiduotuos uzleimis aplikacejai “WhatsApp” ītver kasdīnā i ari eipašuokuos dzeivis šaļteņuos lītuotys frazis latgalīšu volūdā, kai pīmāram, “Vasals!”, “Daudz laimis dzimšonys dīnā!”, “Es tevi mīļoju”, “Laimeigu Jaunū godu!”, “Nui!”, “Šmuki!”, “Lobs reits!” i c. Kūpumā radeitys 22 uzleimis ar latgaliskim tekstim. Aplikaceja “Latgalian stickers”/ “Latgalīšu uzleimis” papyldynuota ar četrim Latvejā lītuotim karūgim – Latvejis, Latgolys, līvu i Sielejis karūgu.
Uzleimu izveidē latgalīšu portals lakuga.lv sasadorbuoja ar dizaineri Inesi Krivmani i programātuoju Juoni Rancānu. Tūs izveidi finansiali atbaļsteja ASV dzeivojūšais latgalīts, uzjiemiejs i Latvejis gūda konsuls Teksasys štatā Pīters Aloizs Ragaušs.
“Mes gribējom latgalīšu volūdu paruodeit atraktivā i modernā veidā, jo eipaši uzrunuot jaunīšus. Latgalīšu volūda digitalajuos tehnologejuos veicynoj juos lītuošonu. Lītuotne “WhatsApp” paleidz dažaiduos pasauļa vītuos dzeivojūšajim latgalīšim uzturēt kontaktus. Munupruot, tys ir breineigi, ka itū saziņu vēļ interesantuoku padareis uzleimis latgalīšu volūdā,”soka P. Aloizs Ragaušs.
Aplikaceja “Latgalian stickers”/ “Latgalīšu uzleimis” bezmoksys itūšalt pīejama Android operātuojsistemu mobilūs īreiču lītuotuojim, sovukuort Apple iOS operātuojsistemys lītuotuojim uzleimis byus pīejamys 2020. godā. Cikom iPhone lītuotuoji “WhatsApp” sajimtuos latgalīšu uzleimis nu Android sistemu lītuotuoju var saglobuot kai “Favorīti/Favourite” (juoizspīž iz uzleimis i juosekoj tuoļuok nūruodeitojim darbeibom) i izmontuot syuteišonai.
Aplikaceja Android lītuotuojim pīejama: https://play.google.com/store/apps/details?id=com.ltg.stickers
“Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” ir pasaulē vīneigais tikai latgalīšu rokstu volūdā saturu rodūšs medejs. Tymā var skaiteit par Latgolys i latgaliskuos kulturys aktualitatem, intervejis ar sabīdreibā zynomim cylvākim, kai ari atrast vierteigus materialus latgalīšu volūdys raksteitprasmis uzlobuošonai. Portalu lakuga.lv uztur bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”.
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Zīmeļlatgolā treju dīnu doncuošona “Eima, eima!”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
28.-30. junī Zīmeļlatgolā – Bolvu, Viļakys i Baļtinovys nuvodūs – V Storptautyskais tautys deju festivals “Eima, eima!” kurymā pīsadaleis divdesmit jaunīšu, videjuos paaudzis i senioru deju kolektivi nu Latvejis, Igaunejis i Krīvejis, informej Bolvu nūvoda Turisma informacejis centrs.
Festivala atkluošona nūtiks 28. junī 19.00 stuņdēs Viļakys nūvoda Borisovā, Vacduorza estradē ar koncertu “Saejam dancotāji nu malu maliņām”. 29. junī 14.00 stuņdēs vītejūs festivala daleibnīku i gostu kolektivu izbraukuma koncerts “Ceļojam un dejojam!” Bolvu nūvoda Veiksnā.
Festivala “Eima, eima!” lelkoncerts “Līgosim Pēterdienu!” nūtiks Bolvūs, Bolvu piļsātys estradē, 29. junī 18.00 stuņdēs, pyrma juo – 17.30 stuņdēs festivala daleibnīku svātku guojīņs nu Bolvu Muokslys školys da estradis. Koncertā Bolvūs pīsadaleis pyutieju orkestris “Balvi”, Baļtinovys, Ruguoju, Viļakys, Bolvu nūvoda pīci jaunīšu, seši videjuos paaudzis i div senioru deju kolektivi, senioru deju kolektivs “Ziemeļblāzma” nu Reigys, Tautys deju ansamblis “Līksme” nu Daugovpiļs, Gulbinis 2. vydsškolys jaunīšu deju kolektivs, Litinis pogosta tautys noma jaunīšu deju kolektivs “Litenietis” i treis gostu kolektivi – deju kūpa “Rappivoo” nu Igaunejis, Pleskovys piļsātys saimu deju kūpa “ЗaBaлиHka” i “Aишa” nu Krīvejis. Itymā lelkoncertā “Līgosim Pēterdienu!” redzēsim vīnuotu uzvadumu ar 13 daņčim. Lelkoncertu vadeis Anda Sergejeva i Aldis Dauksts, muokslinīciskais vadeituojs Agris Veismanis, režisore Ilga Oplucāne.
Piec koncerta – Pīterdīnys zaļumbaļle, kuramā muzicēs “Dvinskas muzikanti”. Īejis moksa iz baļli 4 eiro, festivala daleibnīkim – bez moksys.
Festivala “Eima, eima!” nūslāguma koncerts nūtiks 30. junī 13.00 stuņdēs Baļtinovys parka estradē.
Vysa festivala muokslinīciskais vadeituojs – Agris Veismanis, koncertu režisori: Ineta Lindenberga, Ligita Kacēna, Ilga Oplucāne, Irēna Kaša.
Festivalu organizej i atbolsta: Bolvu, Viļakys i Baļtinovys nūvodu pošvaļdeibys, Latgolys regiona atteisteibys agentura, Vaļsts Kulturkapitala fonds, “Latvejis vaļsts meži”, Bolvu Kulturys i atpyutys centrs.
Koncertūs tiks filmāts i fotografāts.


text:
Turpynojūt sporta pasuokumu atbalsteišonys tradiceju šūgod myusu uzjāmumi “NewFuels” i “Energy Resources CHP” kļiva par ikgadejuo tenisa turnira veiru puoru mača „NewFuels La Rocca Open”, kas nūtyka no 21.-22.juļam, titulsponsoru.
Itymā pasuokumā pīsadalieja 22 puori kategorejā Profesionalis+Amaters.
Gūda vīss – taišnuok, vīse – beja pati „Rolland-Garros 2017” uzvareituoja reidzineica Aļona Ostapenko, kura personeigi padeve bolvys čempionim un medaļnīkim.
Turnira organizatori izsacieja dziļu pateiceibu vaļdis prīkšsādātuojam Roman Vdovychenko i myusu uzjāmumim “NewFuels” i “Energy Resources CHP”: „bez kurim turnirs nasasnīgtu tik augstu leimeni, kaidā ņiu ir pasacielīs!”, pastreipuoja turnira organizeituoji Jevgeņija Sotikova personā.
Socialuo dzeive


text:
Ituos vosorys gruomotu i disku raža
Jau kluot rudiņs ar jaunim dorbim, projektim i idejom, bet itys ari ir eistais laiks paviļkt streipi zam padareituo i apsavērt, kaida raža pa itū vosoru īguojuse latgalīšu gruomotnīka i klauseituoja plauktūs voi ari juo cereibu skreinē.
Ite eisai par gruomotom, kas izdūtys par Latgolu i latgalīšim voi ari saraksteitys latgaliski, i diskim, kur skaņ latgalīšu muzyka.
Vosorys disku i gruomotu jaunumi sagataveiti sadarbeibā ar žurnalu “A12“.
Pasyuti žurnalu 2013. godam i sekoj leidza cytim jaunumim!
Jaunī diski
Dziga
Gotovs!
Kapelys „Dziga” jaunais latgalīšu mūzykys disks „Gotovs!” izguojs taišni pyrms 3. Pasauļa latgalīšu konfereņcis. Albumā īkļautys 11 tautys muzykys melodejis i apdaris.
Dzīšmu taiseišonā īsasaisteja “Dzigys” muzykanti i draugi Ilona Rupaine, Edgars Lipors, Einārs Lipskis. Disks izguojs ar VKKF Latgolys Kulturys atbolsta programys i cytu atbaļsteituoju finansialu atbalstu.
Jūlijs
Gadi virtenē krājas
Leivuonu lauku kapela „Jūlijs” par gūdu sovai 25. jubilejai izdavuse albumu „Gadi virtenē krājas”, kur atrūnomys 22 dzīsmis kapelys vadeituoja Jūlija Stikuta aranžejumā — kai nu kapelys „zalta fonda”, tai vēļ nivīnā īrokstā nadzierdātys.
Albumā īlykta pārnejuos sezonys Latvejis šlageraptaujā klauseituoju viereibu īgivušuo dzīsme „Reiz vecās dzirnavās” i veļtejums dzymtajam nūvodam dzīsmē „Atslēga Latgales vārtos”. Pīcys dzīsmis īdzīduotys latgaliski — jūs vydā i Pītera Jurceņa dzīsme „Jampadracis”.
Izdeviejs „Gailītis G”, atbaļsteituoji Leivuona nūvoda dūme i Leivuona nūvoda Kulturys centrs.
Galaktika
Rāzna
Sovu pyrmū albumu „Rāzna” ar vairuokom tautā jau pazeistamom dzīsmem izdavuse grupa „Galaktika” nu Rēzeknis.
Albumā īkļautys 13 grupys autordzīsmis, jūs vydā Latgolai veļteituos i klauseituojim jau zynomuos „Rāzna” i „Mans dzimtais novads”, latgaliskuo „Paleidzi Dīvs”, kai ari „Laika prognoze reitdīnai” latvyskuo verseja. Grupā „Galaktika” spielej i dzīd Normunds Zušs i Vitolds Gorņevs. Grupa ir ituo goda Latvejis šlageraptaujis uzvarātuoji i cīši sekmeigi pīsadalejuse šlageraptaujis paradā i cytus godus.
Izdeviejs „Gailītis G”, komponists, aranžātuojs i skonu režisors Normunds Zušs
Jaunuos gruomotys
M. H. KoлoTkиH
ЛaTraлbckиe пoceлeHцы B Cибиpи
M. Kolotkina dorbi par īceļuotuojim nu Baļtejis, 19.–20. g. s. mejis breivūs zemu maklātuojim, svareigi i zynuotnīkim, i puorceļuotuoju atlasem, i sevkuram, kam interesej latgalīšu volūda, kultura i viesture. Gruomotā stuosteits par iz Sibiri izceļūjušūs latgalīšu diasporys kulturys dzeivi i školom, kolhozim i storpkolhozu teatri, latgalīšu avīzi „Taisneiba”, kai ari represejom pret nacionalajom minoritatem padūmu Krīvejā.
M. Kolotkina gruomotys ir nūdrukuotys mozā metīnī i nav atrūnamys pat vysuos leluokajuos Krīvejis i Latvejis bibliotekuos, deļtuo sagataveits gruomotys „Latgalīšu īceļuotuoji Sibirī“ atkuortuots izdavums. Jaunuo izdavuma tekstā izdareiti naleli redakcionali lobuojumi, sataiseits vīnuots literaturys i olūtu ruodeituojs, piec īspiejis puorbaudeiti citati, taipat latgalīšu uzvuordu i apdzeivuotūs vītu nūsaukumu raksteiba.
Atbiļdeigī redaktori A. Andronovs, L. Leikuma.
Ilona Salceviča
Saucējs. Apcere par Jāni Klīdzēju
Apguoda „Zynuotne” serejā „Personeiba i daiļrade” izguojuse literaturzynuotneicys Ilonys Salcevičys monografeja par rakstnīku Juoni Klīdzieju — juo personeibu i literarū montuojumu, davumu latvīšu 2. Pasauļa kara biegļu nūmetņu laika i pieckara trimdys literaturā. Pietejums baļsteits rakstnīka daiļdorbu analizē i biografiskajuos apcerēs, sūpluok vysaidi materiali: autora teksti, laikabīdru atminis i viestulis, roksti i recenzejis par juo dorbim.
Gruomotai ir četrys dalis, treis viestej par J. Klīdzieja dzeivi i darbeibu kaidā myuža periodā: Latvejā, Vuocejā, Amerykys Savīnuotajuos Vaļstīs, catūrtuo ruoda jū kai esejistu i stuosta par golvanajim juo eseju adresatim: Latvejis vaļsts veirim, latgalīšu rakstinīkim i rakstinīkim i zynuotnīkim, žurnalistim, izdeviejim.
Gruomotai ir vierteigi pīlykumi — J. Klīdzieja prozys dorbu, rokstu, recenzeju i viestuļu publikaceju saroksts, autora dzejūļu i jam veļteitūs dzejūļu publiciejumu saroksts, nūzeimeiguokūs jam veļteitūs rokstu saroksts.
Mikelis Bukšs
Latgaļu atmūda
Ar Bolvu nūvoda dūmis, Latvejis Republikys ministrejis i bīdreibys „Vīnuoti Latvejai” atbolstu LKC izdevnīceibā atkuortuoti izdūts volūdnīka i viesturnīka Mikeļa Bukša pietejums „Latgaļu atmūda” (1976), kas byutu juopuorskaita kotram Latgolys kulturys i izgleiteibys darbinīkam, kab vaira izzynuot sova nūvoda i latgaliskuos kulturys i politiskuos dzeivis viesturi. Zynuošonu par paguotni nikod nav par daudz — juos paleidz saprast tagadnis politiskūs i kulturys procesus, kai ari dūmuot iz prīšku.
Sovā pādejā gruomotā pietnīks dzili ruoda latgaliskuos kulturys dzimšonys i atteisteibus cālūņus, gaitu i īsaisteitūs cylvāku ceņtīņus — suocūt nu senejim laikim leidz 20. g. s. pyrmajai pusei. Paruodeitys nu kulturys viesturis vaira voi mozuok zynomuos, bet moz pazeituos personeibys i jūs davums. Gruomotys centrā lelā mārā Fraņča Trasuna persona i juos ītekme. Ar interesnim faktim i autora interpretaceju apveitys idejis i ceinis, kas pavadeja Latgolys atmūdu i piečuok deve īspieju apvīnuot latvīšu tautu i nūdybynuot kūpeju vaļsti valsti, kai ari naryma i piec Fraņča Trasuna smierts.
Pēteris Zeile
Rainis un Latgale
LKC izdevnīceibā izdūtais pietejums iz Raiņa dzeivi i literarū davumu ruoda jaunu pietnīceibys ceļu — autora bierneibys i jauneibys spīgelī, kas lelā mārā nūsoka juo dzeivis vierzeibu, gaitu.
Gruomota ir kai kaleidoskops, kurā salykts daudz bīži atškireigom temom veļteitu eseju i skotu punktu — vaira publiscistiskā, na zynuotniskā viestejumā. Jei varātu byut saistūša i ryudeitam rainologam, i latgalīšu kulturys i volūdys pietnīkam i interesentam.
Sūpluok vysim zynomim i jau školā apgiutim faktim nu Raiņa biografejis teik atkluota juo dzeivis i tekstu latgaliskuo puse — kai pyrmī bierneibys īspaidi i jauneibys kaisleibys, sovys pateibys mekliejumi, tai juo saikne ar latgalīšim i latgalīšu volūdu vysaidūs dzeivis periodūs, Raiņa jau kai ministra ryupis par Latgolu i atbolsti juo tekstūs. Lela nūzeime gruomotā pīškierta ari Juosmuižys muzejam i juo viesturei.
Pēteris Keišs
Aizbraucēji un palicēji
Taipat kai i cytuos autora gruomotuos „Te maldu putni kliedz” i „Kur ilgu dzērve brien”, ari ite Pīters Keišs stuosta par seve pīdzeivuotū i radzātu, sovys apleicīnis ļaudim i nūtykumim. Viņ itamā gruomotā autors vaira pīsavierss myusu dīnom i ruoda aizbraucieju iz cytom Latvejis vītom i uorzemem liktiņus.
Gryutuo Baļtinovys apleicīnis viesture: 1941. goda izsyuteišona, īsaukšona vuocu, padūmu armejā, biegļu celi, nacionaluos pretesteibys kusteiba, kolektivizaceja, jaunūs biegšona iz piļsātom atsabolsoj i itymā gruomotā. Juos centrā — apleicīnis cylvāku i dzymtu liktini, konspektivā stylā raugūt atkluot jūs dzeivis ceļus i radeit ituo laika līceibu.
Izdeviejs LKC izdevnīceiba. Gruomotā daudz karteņu ar autoru, juo saimi i tekstā pīsauktajim cylvākim.
Eleonora Tjarve
Aiz mežim snīgōtim
Dzejneicys i tulkuotuojis Eleonorys Tjarvis trešuo dzejūļu gruomota izguojuse latgaliski, kruojumam ir divejis dalis: „Ceļruods sirdei” i „Aiz mežim snīguotim”. Pyrmajā daļā apkūpuoti definiceju tipa viestejumi, kur parosti pyrmajā riņdeņā pīsaukts kaids jiedzīņs i ūtrajā dūts juo skaidruojums, tam sekoj asociaceju plyusma. Ūtruo daļa — religiskī, puordūmu, Latgolai i sev svareigim cylvākim veļteitī dzejūli.
Rūnās īspaids, ka daļa tekstu tūmār na raksteiti latgaliski, a puorcalti iz latgalīšu volūdu, koč latgalīšu poetiskuo volūda ir nūpītns izaicynuojums kotram dzejnīkam — izavaireit nu poetiskūs letonismu i poezeju raksteit dzymtajā volūdā nav vīgli. Nasaverūt iz pyrmū īspaidu, kruojumā ir dzejūli, kas kuram na viņ skaiteituojam liks aizadūmuot, pajimt sev leidza autoris pasaceitū dūmu, jutūni.
Tāvu zemes kalendars 2013
Kulturviesturiskajai i literarajai godagruomotai itys ir jau 74. goda guojums. Gruomotā apkūpuoti popularzynuotniski roksti, memuaru literaturys teksti i dzeja latgalīšu volūdā.
Gruomotys izdūšonu atbaļstejuši uzjiemiejs Juoņs Blaževičs, Rēzeknis piļsātys Dūmis Kultutys puorvaļde i Latgolys regiona atteisteibys agentura.
Diskus i gruomotys vari nūpierkt bīdreibā “Latgolys Studentu centrs”. Preču sarokstu meklej ITE.
Tyvuokais tiergs – Reigys gruomotu svātki Kongresu nomā 5.-7. oktobrī
Dorba laiks: pīktdiņ i sastdiņ nu 11:00 leidz 19:00 stuņžu, svātdiņ nu 10:00 leidz 16:30 stuņžu.
Īeja svātkūs — par veļti.
Informaceju apkūpuojuse Ilze Sperga
Zinis par ituo rudiņa jaunumimsyuti iz e-postu info@lakuga.lv


text:
Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai” sovys muzykaluos gaitys suokuse 2013. godā muokslinīciskuos vadeituojis Guntrys Kuzminys i kusteibu i deju pasnīdzieja Edgara Juknys vadeibā. Studeja pīdzeivuojuse daudzys leluokys i mozuokys uzastuošonys, sovu originalizvadumu “Dasadūrt dabasim”, veiksmeigi pīsadalejuse vaļsts vokalūs ansambļu konkursūs, dzīduojuse kūpā ar Latvejā popularim muzikim, īrakstejuse sovys dzīsmis i taisejuse videoklipus. Ansambļa repertuarā ir tautysdzīsmis i latgalīšu originaldzīsmis, kai ari uorzemu komponistu dzīsmis.
NOMINANTI:
Asnate Rancāne i folklorys kūpa “Garataka”
Folklorys kūpa “Ceidari”


text:
DZĪDI AR ARHIVU
Kai tradicionaluo muzyka skanieja seņuok i kai tei skaņ myusu dīnuos? Aicynojam Tevi
īpazeit dzīsmis nu Latvīšu folklorys kruotivis skaņu īrokstu kruojuma i īdzīduot, īspēlēt, aranžēt, komponēt i augšupīluodēt Tovys versejis par arhiva skaņu dokumentim.
Dzīšmu izlasi asam taisiejuši satura, stila, vītu i volūdu ziņā īspiejami dažaidu. Tymā īkļautys sadzeiviskys i mitologiskys, jautrys i žieleigys tautysdzīsmis i ziņgis latvīšu, lībīšu, lītaunīku, boltkrīvu, krīvu i čyguonu volūdā. Puorstuovāti vysi Latvejis regioni, taipat ari Sibirejis i Baškirejis latvīšu cīmi. Seņuokī īroksti radeiti 20. godu symta 20.-30. godūs, jaunuokais – 21. godu symta suokumā.
Vairuok
1. Atrūni sovu dzīsmi!
Īgrīz dzīšmu karuseli voi izavielej dzīsmi nu saroksta voi kartis. Nūsaklausi dzīsmi.
Nūsaklausi vairuokys.
2. Sagatavoj sovu dzīsmis verseju!
Dzīsmi aicynojam apgiut, klausūtīs īrokstu i sekojūt leidza tekstam. Ka vajadzeigys ari
notys, spīd iz dzīsmis nūsaukuma i tys aizvess iz dzīsmis profilu Latvīšu folklorys kruotivis
digitalajā arhivā. Kab ārtuok dorbuotūs ar dzīsmem, vari ari saglobuot vysu dzīšmu
īrokstu, notu i tekstu arhivfailu, kū atrossi, spīžūt iz Saroksta. Dzīsmis vari izpiļdeit tai, kai
tuos skaņ īrokstā, voi ari breivi aranžēt voi, īsadvesmojūt no tuom, taiseit sovys
Autorkompozicejis.
3. Pīsaregistrej voi īej sistemā!
Bez pīsaregistriešonuos vari klauseitīs īrokstus, tok, ka grybi pasadaleit ar sovim īrokstim
voi bolsuot, pīsaregistrej voi īej garamantas.lv. Kab pi īroksta byutu radzams Tovs grupys
nūsaukums voi muziķa vuords, registrejutīs nūruodi tū kai Lītuotuoja vuordu!
4. Davīnoj arhivam sovu dzīsmis verseju!
Atrūni Sarokstā sovu dzīsmi i īdzīdi (voi īspielej), lītojūt īroksta pūgu. Nūsaklausi īrokstu.
Ka esi mīrā ar rezultatu, sagloboj tū. Ka napateik – izdzēs i raugi vēļreiz.
VOI
Īskaņoj sovu verseju kaidā īkuortā (vālamī formati – wav, aiff), atrūni Sarokstā eistū
dzīsmi i, spīžūt iz pūgys “Davīnuot failu”, augšupīluodej tū.
VOI
Ka īrokstu jau esi augšupīluodiejs kaidā nu sovom muzykys vītnem (Youtube,
Soundcloud), atrūni Sarokstā eistū dzīsmi i davīnoj īroksta saiti, spīžūt iz
pūgys “Davīnuot saiti”.
5. Nūsaklausi cytu īrokstus i izsoki atzineibu!
Davīnuotūs jaunūs īrokstus vari nūsaklauseit zam kotrys arhiva dzīsmis, kai ari sadaļā
“Jaunuokī īroksti”.
6. Sasazynoj ar mums!
Ka ir kas naskaidrs, lyudzu roksti iz e-posta adresi ieva.tihovska@gmail.com.


text:
vṛttiḥ --- prakāśaḥ sattvasya dharmaḥ| kriyā pravṛttirūpā rajasaḥ| sthitirniyamarūpā tamasaḥ| tāḥ prakāśakriyāsthitayaḥ śīlaṃ svābhāvikaṃ rūpaṃ yasya tattathāvidhamiti svarūpamasya nirdiṣṭam| bhūtendriyātmakamiti| bhūtāni sthūlasūkṣmabhedena dvividhāni pṛthivyādīni gandhatanmātrādīni ca| indriyāṇi buddhīndriyakarmendriyāntaḥkaraṇabhedena trividhāni| ubhayametadgrāhyagrahaṇarūpātmā svarūpābhinnaḥ pariṇāmo yasya tattathāvidhamityanenāsya kāryamuktam| bhogaḥ kathitalakṣaṇaḥ| apavargo vivekakhyātipūrvikā saṃsāranivṛttiḥ| tau bhogāpavargavarthaḥ prayojanaṃ yasya tattathāvidhaṃ dṛśyamityarthaḥ ||18||
tasya dṛśyasya nānāvasthārūpapariṇāmātmakasya heyatvena jñātavyatvāt tadavasthāḥ kathayitumāha ---


text:
“Pi myusim Latgolā” saruna ar Armandu Kūceņu
Koč i daudzi ļaužu nu Latgolys aizbrauc iz Reigu ci uorzemem, itamā reizē raidejuma “Pi myusim Latgolā” gosts ir pīvadums tam, ka ļauds rauga i atsagrīzt. Itūreiz Tenis Bikovskis sasatyka ar Armandu Kūceņu, kurs paspiejs īpazeit pasauli, nu taipoš planavoj atsagrīzt Latgolā.
Sovūs studenta godūs Armands Kūceņš izdeve gazetu “Graidi” latgalīšu volūdā. Kūpā ar Ansi Ataolu Bierzeņu jis izveiduojs baļtīšu-latgalīšu vuordineicu, kas daīmama škārsteiklā.
Armands Kūceņš ir poliglots, kurs puorzyna vaira kai 10 volūdys, sovpus par vysumeiluokū jis sauc latgalīšu volūdu. Pasasokūt Armandam, latgalīšu volūdā darynuoti jauni vuordi i nu latgalīšu vuordu kruojuma napagaist vacvuordi.


text:
Aglyunā atkluots karaļa Mindauga i karalīnis Martys pīmineklis
20. septembrī Aglyunys bazilikys sakralajā laukumā atkluoje karaļa Mindauga i karalīnis Martys pīminekli. Atkluošonys pasuokumā pīsadaleja gon goreidznīki, gon Latvejis i Leitovys vaļdeibu puorstuovji.
Treisfiguru kompozicejā Karaļa i Karalīnis tāli simbolizej lītuvju i latvju tautu radnīceibu i vīneibu, mozais puisāns – Priņcs ir kai cereibys zeime myusu zemju i tautu nuokūtnei, skaidroj idejis autori.
Pīminekļa autors ir lītuvīšu skulptors Vidmants Giliki, pīmineklis bronzā atlīts Viļņā.
Pīminekļa izgatavuošonys izmoksys ir ap 54 000 eiro, leidzekļus zīduoje gon Latvejis, gon Leitovys ļauds.
Pietnīku reiceibā asūšuo informaceja līcynoj, ka 1253. godā ar Rūmys pāvesta Innocenta IV svieteibu Mindaugs tyka krūnāts par Lītovys karali. Reizē ar jū tyka krūnāta ari karalīne Marta, kura beja cālusēs nu latgaļu virsaišu dzymtys i beja Madalānu piļskunga meita. Marta tyka krūnāta par Lītovys karalīni atbylstūši sova laika tradicejom – ar pāvesta svieteibu.
Kai viestej legenda, 1263. godā ceļā iz Aglyunu pi sīvys rodim Mindaugu i divejus juo mozgadeigūs dālus nūgalynuoja Lītovys augstmaņi. Karaļs tics paglobuots tīpat Aglyunā.
Itai versejai par lobu līcynoj 17. godu symta luteraņu muoceituoja Rīvija hronikā mynātais fakts, ka 1618. godā Aglyunā, nūvuocūt kaida trūņa drupys, ir atrosta marmora plāksne. Leidz myusu dīnu tei gon nav sasaglobuojuse, bet ir sasaglobuojs latiņu teksta nūroksts, kurā saceits:„Itamā zemē atsadus Mindaugs, kunigaits, lītuvīts, kuram dzeivuot i miert beja gūda līta…” Piec vīnys nu versejom, trūņa drupys atsarodušs pi tagadejim kopim, taipat ari pastuov uzskots, ka Mindaugs tics puorapglobuots bazneicā zam oltora.
Karteņa: facebook.com


text:
“Latgaļu sāta” aicynoj iz latgalisku piecpušdīni Madžuļūs
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Bīdreiba “Latgolas tradicionalōs kulturas centrs “Latgaļu sāta”” svātdiņ, 21. augustā, nu diveju da sešu stuņžu piec pušdīņu aicynoj iz tradicionaluos kulturys nūtikšonu ar rodūšajom darbneicom i sasatikšonom Rēzeknis nūvoda Dekšuoru pogosta Madžuļu “Rīkstūs”, viestej bīdreibys atsyuteituo informaceja.
Svātdiņ paradzātuos nūtikšonys parādā byus dažaidys rodūšuos darbneicys: maizis cepšona, svīksta neišona, kūklis spieliešona, garmanis spieliešona, bārza tuoss darbneica, kai ari daņči i praktiskys nūdarbeibys bārnim. Kai stuosta bīdreibys “Latgolas tradicionalōs kulturas centrs “Latgaļu sāta”” vadeituoja Marika Zeimule, sasatikšonā Madžuļūs pīsadaleis kai bīdreibys bīdri, tai gosti nu Modūnis, Leivuona i Reigys. Gostu vydā byus ari dendrologs Andrejs Svilāns, kuram variešūt aizdūt vaicuojumus par tū, kas ir tradicionas lauku sātys puču duorzs Latgolā. Sovpus keramiki Irēna Greivule i Māris Karlsons vuicēs bārnim keramikys pamatus, taipat grybātuoji varēs nūpierkt meistaru keramikys dorbus.
Nūtikšonys reikuotuoji sūlej, ka par eistyn latgalisku nūskaņu pasaryupēs garmanis spālātuoji Pīters Justs, Ilmārs Strods i cyti, taipat byušūt “Latgaļu sātys” tradicionaluo zupa i gords ols.


text:
Vīnu reizi lopsa staiguoja pa mežu barības maklātu, un staigodama izguoja uz desmit verstu garu gruovi. Tur jei sateik ezi un sveicyna: “Vasals, kum!” Ezis atbild: “Vasala, vasala, kumiņ!” Lopsa prosa jam smīdamīs: “Kum, vai gribi īt ar mani skrītūs?” Ezis atbild: “Varu īt skrītūs, kod cik tuoli.” Lopsa prosa: “A iz kuo mēs sadareisim?” Ezis soka: “Man, kumiņ, kod iz kuo!”
Lopsa soka: “Sadareisim uz bārnu! Juo es apskrīšu tevi, tod tu man dūsi sovus bārnus; juo tu apskrīsi mani, tod es dūšu tev sovus bārnus.” Ezis ir ar mīru, nu īt abi skrītūs pa gruovi desmit verstu tuolumā, un obēji nustuoj vīnuodā attuolumā. Lopsa prosa: “Kumiņ, vai jau sazataisējīs?”
Ezis atbild: “Pagaidi vēl drusku!” Lopsa ari gaida, bet par tū laiku ezis īzapynās lopsai astē un soka: “Jau gan!” Lopsa kai dūd skrītīs pa gruovi, dyuņa vīn grīžās pa gaisu. Skrīn, skrīn – nūskrīn da gruova gola, un kai svīžas atpakaļ, tai ezis izskrīn nu astes un sauc: “O, kumiņ, es jau sen tevi gaidu.” Lopsa padumuoja – nikuo dareit – kluot viņš ir. Jei prosa, lai ezis vēl reizi īt atpakaļ skrītūs. Ezis ir ar mīru un īzatynās ūtru reizi lopsai astē. Lopsa skrīn atpakaļ un nūskrīn da gola. Kai jei svīžas atpakaļ, ezis otkon izskrīn nu astes un sauc: “Kumiņ, es jau sen tevi gaidu.” Lopsai daguoja atdūt sovi bārni ežam. Gudram i gudra nalaime.
S. Cybuļs, N. Rancāna krājumā


text:
2019.goda 13.septembrī svineiguo pasuokuma laikā jau ostoitū godu pec kuortys tika pasnāgti Pašvaldeibu kūpeiguos īstuodis “Riezeknis specialuos ekonomiskuos zonys puorvalde” Goda bolvys konkursa apbolvuojumi. Itys konkurss kotru godu teik organizeits ar mierki nūvierteit un gūdynuot sekmeiguokuos Riezeknis SEZ komercsabīdreibys.
Atzineibys rokstu par īguļdiejumu RSEZ attīsteibā i gūdpylnū trešū vītu lelūs/videjūs komercsabīdreibu grupā saņēme “NewFuels” RSES SIA ar augstim rezultatim itaiduos nominacejuos: 1.vīta nominacejuo “Goda investicejis”, “Straujuok augūšais uznāmums”, “Sociali atbiļdeiguokais uznāmums”,
2.vīta nominacejuos “Goda inovacejis”, “Goda ražuotuojs”, “Leluokais eksporteituojs”.
panuokumi


text:
.
A es dūmoju par tū vysu.
Sibireja.
Bez juos es byutu cyta.
Bez vysu tūs cylvāku. Bez bruoļu Ūzulu, kas runuoja krīvyski, a beja blondim i viļņainim motim – gari, pleceigi. Leli kai ūzuli, ni taidi kai krīvi.
Bez Čeveru, Ševeļu, bez Lastovskuos i Latkovskys, bez Guļbu Almys i Sprukuļu Bertys. Bez Puku Emilis i Vimbu Genupis.
Bez kaida sentimenta. Vīnkuorši taipat.
Nūraut kleitu nu kaulu kai Genupei nu Sčastlivuos dzeraunis.
– Oi, bārni, navaru, dušej nust! Navaru, navaru. Kai īguodoju, navaru.
Nūsvīst kopku kai Olgai nu Byčkovys, sasīt skustu kai Emilei nu Bogotuos.
– Nu pošys Latvejis? A jius muokat skaiteit latgaliskuos bukvys? Kod bārni nūguoja školā, krīvyski namuocēja. Kod beja juosauc pīmāri krīvu volūda, nu suoku sauce latvyski, tod tik puorvede krīvyski.
Sasist papīžus kūpā kai Juoņam, Donatam, Pīteram nu Grjaznovys, Saharnuos.
– A kas jiusim pasē raksteits? Latyši voi latgalīši? Latyši? A maņ pasē – latgalec! Es asu latgalīts! Laikam taidys nacejis nav?
Da i pudeli likt iz golda. Nu Udačnuos, nu Krajevuos. Nu Podtajožnuos, nu Okunevys, Olugys, Ladogys. Nu bejušuos i gaisušuos.
– Vysi rozbraukoj, vysi rozbrauc. Vacī apmierst, jaunī aizbrauc iz gorodu. Ļauds nusadzer. A pi jiusu Latvejā kai? Ļauds labi dzeivoj?
Izcēle dzerauni kolna gola, saguoja kolhozā. Labi ļauds dzeivuoja. Hutarūs to lobuok kai dzeraunēs beja, a dzeraunēs otkon veseluok.
Iz balim ar traktoru braucem. Pīsalasēja puiki i mārgys, laidem iz sābru dzerauni. Ni ceļa, ni saprasšonys. A solts! Traktoram rīpu puordyurem, večim i nasacējem. Bais.
Dzeraune Sčastlivuo, dzeraunis golvonuo ūļneica – Vesjolaja gorka.
Prīcys bez gola, bez molys. Tāvu nūsuove, bruoli tože. Razkulačili. Palyka bārni, mama aizacierta i vylka.
I es mamai zam sirds.
– Es nikuo, nikuo jiusim napasaceišu, bārni, nazynu nikuo, naatguodoju nikuo. Es breineigi slyma.
– A Pyupuļneica ite beja?
– Joptvajumaķ, vysys Pyupuļneicys, vysu juos zyna! A pi jiusu tože?
– Nedeli pyrma Leldīnis!
– Kai to, kai to – beja Pyupuļneica! Bārni pīplēse pyupulu mežā, skrēja agri pa dzerauni i pyupuluoja. Napīmiņu, nazkai beja. Ni to veseleiba, ni to kas. Veseleiba īškā… Ni napīmiņu!
– A vēļ kaidi svātki ogruok beja? Juoņadīna beja?
– Nui, beja i Juoņadīna. Pulkim guoja, jaunī leiguoja, pa sātom staiguoja, pa ūļneicu guoja, dzīduoja. Ka kurs ola nadeve, tū zam kubula buoze, dzēre i doncuoja, zuoļu vaiņukūs pyna i ituos dīnys svietēja.
– A kaidys skaituos juoņazuolis? Nu kuo pyna vaiņugus?
– A kaida zuole beja, taidu i sapyna. Kaidys tī pučis. Zuole kur šmukuoka, tī i paplēse. Voi kaidi vanadži kur. Juoņam golvā lyka.
– Dzīduoja tože?
– Meitys to staiguoja, dzīduoja. Es to mozuoka beju. Nikuo, nikuo napīmiņu. Tī nazkaidys eisenis dzīsmeitis beja. Vylks juos zyna!
– Nivīnys i naatguodojit?
– Es jau nabeju dzīduotuoja. Muosys jau lelys mārgys. Muote nu Rasejis ar meitom atbrauce, tāvs tī numyra.
Leigoj saule, leigoj bite
Pa lelū teirumeņu.
Saule sīna kaļteidama,
Bite zīdu laseidama.
Saule sīna izkaļtēja…
A bite zīdu napīlasēja.
Tai nazkai beja. A nikuo, nikuo napīmiņu. Nikuo nazynu, bārni.
– A cyti svātki?
– A rudiņ Dvieseļdīna, tod juoīt iz kopu. Na āstu voi kū. Niu jau tik puorjāmuši nu krīvu tuos mūdis – i latgalīši, i latvīši.
Dvieseļu pīminēt juoīt. Tāva ar muoti. Dzeda. Meitinis munys, moza nūmyra, pagaisa kai nabyudama.
Cytaiž iz kopu to nā. Lai jī tī dzeivoj mīrā. A kuo dzeivajim pi myrušūs to meklēt? Dvēselem sovs laiks, sovs laiks i dzeivajim.
Cikom jau tei mīsa, tei dzeivuošona. Cikom jau mīsa kopūs nav aiznasta.
Cikom dzeivs, i juodzeivoj. Nabyusi dzeivs, tod i nadzeivuosi.
A dunduri apleik kai myusys, vys lidinej, vys sīnās. Vys jau dzeiva mīsa.
I kopu ceļš puori vacainei – cik godu kai pamastai. Kai nu savetskūs godu, kai nu cytu laiku. Kolhozi beja, vys apora. A niu vysu rozjauce, roznosuoja. Kur palyka, kas jū zyna. Nikuo vaira nav. Cik cylvāku beja, cik bārnu. Niu tik pjanicys da biči. Par vysu dzerauni četrys vecenis vuorgulej.
Smylgys viejā šveikst, nazkaidys pučis boltim zīdenim. Kiula speid cauri sakoltušim veibūtņu kaulim. Zeme nūsacītuse, až malna.
Tik kopu ceļš. Naseņ bēris bejušys. Par cik sūļu – egļu skujis. Piedejuo styga. Puori teirumam. Cik sen ni ortam, ni kustynuotam.
Vys viejs ceļās. Par kolnu pārkiuņs īt malnym dabasim. Grudinej, zibsnej.
A kopu ceļš skujom izlykts – par cik sūļu egļu skujis. Tai vajag, tai dabasūs juokuop – pa skujom izlyktu ceļu, par kolnu, aiz vacainis, aiz zylūs kopu vuorteņu.
Kiukoj, uora dzagiuzeite.
Kiukoj stulpa golā aizaklīgdama, kiukoj kasgods nu jauna. Kiukoj pi ustobys, suņubūrkšūs, ņuotrēs i saryusiejušūs kolhoza dzeļžūs vārdamuos, kiukoj aizkiukuodoma, aizkiukoj dzeivis.
Tu kiukuoji, es rauduoju.
Es bolsā sauču tuo, kas ir bejs, kas nazkod dzeivuojs i mirs, a varbyut i šudiņ ir dzeivs – ka jau es juo atguodoju.
Tev pītryuka treju kūku, maņ deveņu buoleleņu.
Gunīs dagušūs, karā rautūs, palnūs sakrytušūs, sorkonuos ūglēs gailiejušūs i malnā zemē guļdeitūs. Karā kautūs, piļsātā i severā pagaisušūs, aizrautūs, atjimtūs, aizguojušūs, nūsadzārušūs, kopūs lyktūs. Sovu, sovejūs, bruoļu.
Da i nikuo vaira nav. Tik nazkas pruotā – vuordi, bolsi.
I tu atguodoj. I tev vaira nav mīra. Aizkiukuota tu esi.
Tik tei Pyupuļneica, Juoņadīna, Dvieseļdīna pruotā. Atguoduoji, niu jau vaira nikuo. Nazkas vaira kai beja i reizē vaira nikuo.
Nūrauņ sukni nu mīsys – nikuo jau vaira nav, nikuo tok tī nav. Zamuškā nikuo nav. Tik tei plykuo mīsa. Tik tys, kas esi tu poša.
Nikuo jau nav. Plyka mīsa. Tei esi tu poša. Car gunim izrautuo, car dorbu dorbim voi laiku laikim.
Tik volūdys nikai naaizmierssi. Pa vuordam atsagrīž runuota, pa plykam vuordam i piečuok jau vasalom vuordu čečem, vasalim kūdulim, osnim, lopom i dzeislom. Mierdama namierst, cikom viņ mīsa turīs. Cikom tei mīsa kai sukne iz kaulu. Cikom jau dzeiva.
Bičkovys ūļneica leitā izškeist glumūs dubļūs. Malna i sleideiga. Až leipst. Spersi sūli, i Sibirejis augleiguo zeme īraus tevi, īsyuks. Myužam naaizīsi.
Jaunuoka byutu, kuojom iz Latveju nūītu. Ni nadūmuotu.
Pateik i šyut, i adēt. A taidu uzoru, kai nu Pribaltikys atvad, taidu nikur nav. Kurs jau gostūs nūbrauc i cymdu atvad, tuo jau vysi nūsaver i tod oda.
A kū ta vaira. I tāvs ar muoti ite paglobuots. I vaira veseleiba na tei. I vaira iz kopim juosaver, na jau pasaulī skrīt.
Es i meitai sacieju. Roksti pasē latgalka. Vys tiksi kur pasaulī – nu suoku iz Latveju nūbrauksi. A tod mož iz Vuoceju voi kur. A kū jaunam ite darēt?
Nudi, jaunuoka byutu, nadūmuotu a ni. Koč pastruoduotu Latvejā.
Ūzula pierts. Bolkys lelys, bolkys mozuokys, listvennica voi apse, vacs kažuks pakuorts prīškeņā, zūbubirste i zīpis uorā iz beņča, ružovs plastmasys čarpāks boltim zīdenim. Vacys rogovys čardakā. Bucys dieleiši. Nūderēs. Voi ari nā.
Meitine verās i smaida, ružovys plastmasys tapkys, bryunys kuojis, pluona kartona kleiteņa. Boltu suneiti tur aiz kaklinīka, suneits izaruovs rej, koč pošam bais.
– Vasali!
– Kaids suņam vuords?
Meitine nūsorkst i vys smaida. Sagruob suneiti, apjem tīvom i bryunom rūkom. Nikuo nasoka. I naizzynuosi – bārns nasaprota voi nūsakaunēja.
Ūzuls sovu pogolmu izlics dielim. Kuoju nasabrist. Kai greida jī skaņ zam kuoju, daža nasacyloj eimūt. Kai ustobā, tik zam dabasu.
Pierts nav pierts, jei ir tik vīna nu juo pogolma ustobu, ūtrā ustobā dzeivoj gūvs, trešā stuov mociklets.
Ūzuls pi autobusa, smaida atbraucs nu piļsātys. Jaunajā kraklā i bez capureitis napazeit. Pats taids kai cyts. Dokumentu mapeite padusē. Taids vāžnys. Bejs gorodā nuokūrtuot dzelu.
A varbyut jam ir i cyta dzeive, na tikai tei, kur jis ir sātys saiminīks i kurynoj pierti.
Dzeraunis puiši staigoj, staigoj. Tod brauc – ar mocikletu, ar mašynu.
Nagribit pasavyzynuot?
Mociklets, ūdi mutē. Benzina smoka. Sylta nakts, i nazyni. Tu poša voi cyta jau.
Piec leita palejuos kruojas mygla. Mygla ceļās i kuop nu upeitis, kurai nivīns nazyna nūsaukuma. Upeite, kam nav latgaliska vuorda. Voi ari jī myusim nasoka.
Voi varbyut jūs ite nimoz nav bejs, jī tik ite pa ceļam. Jī ite tikai nūstuoja, jī ite nadzeivoj.
Muote dzonoj jaunuokuo Ūzula reveitu duorza, i Ūzuls īt. Muote moza i zama kai buceņa, dāls sūpluok jei kai brīds. Muote jam ka ni da kryušu zierneišu, to pazušu.
Ūzulam pateik meitinis, nūzūg maņ capuri, izlīk sev golvā. Rūceņu paturēt. Ūzulam nūtykums. Par dzerauni puorīt. Iz mocikleta pavyzynuot, aizvest, aizblūdeit.
Susedka ar binokli vārusēs, kai ejam mozguotūs iz upeiti. Dvīļūs īsatynušys. Bosom kuojom i tapkuos.
Nikuo tok vaira nav, tikai tei mīsa zam driebu – sukņu, lupotu, kleitu, maudkostima. Dzeiva. I korsta vosora.
A mes teiri tai nikuo asūšys, piečuok susedka poša atsazeist. Nikuo tai. Vyss sovā vītā.
Nasoka, kuo gaidiejuse. Ka cytys mes byusim voi nu cytys mīsys. Voi ka cytaižuok izavērsim.
Ejam da veikala. I puiši pi vuorteņu, nazdeļkuo pi vuorteņu vys truopejās puiši. Pučis, dzaltonys puču taureitis. Taidys tik vīnā pļovā pi Uluja aug. Vīnā pļovā iz vysa pasauļa, cytur nikur.
Ite jiusim. Pierti izkūrsim.
Kai najauši – vasali. Vuorteņu golā – vasali.
Mozi bārni bļaun pakaļ – vasali! Mes že tepat asam, mes že tī poši!
I suneits bolts, kai aizmaduots skrīn pa prīšku. Īsi pakaļ, aizamaļdeisi. Īsi iz prīšku, pagaissi. Suonim īsi, poša propuļsi.
Volūda cylpys mat, volūdys voduotuojs dasamat. Naatsagrīzsi. Ka atsagrīzsi, to cyta.
Padūd vīnu pierstu, aizmierssi vysys rūkys, atguoduodama naatguoduosi, naatguoduodama vys atguoduosi. Da placa voi sirds. Voi da eikšu.
Dzeraunis ūļneica. Škutāni, Šyroni, Ševeli.
Sātys i klieveni, pyuneitis, budonkys, kuormi. Traktors pastateits, škeiba pīkabe, skrytuli izagrīzuši. Cyuku duorzeņš ar dūbem, cyuka zeidej syvānus, poša iz suona zemē i ūrkš. Puču duorzeņš, vystys kašās, gaiļam sorkona sekste i bolss par vysu dzerauni, aizacierts dzīd i izlāc iz sātmaļa. Kai sauce tuos smolkuos pučis boltajim zīdenim?
Lūgu dieli nūmaļavuoti, zyls, zaļš i sorkons. A klieveņam nūtrīpti bolti vysi bolku goli i bolta streipe car durovu molu. Molka sasvīsta skaudzē, ņuotris rindeņā car statini. Molkys grāda car duorza molu, teli, īdami vyscaur car ūļneicu, pa maleņu pi sātmaļa īmynuši stidzeņu. Poši stuov paienī pi saryusiejušuo kombaina i dauzuos ar kuojom. Pats pušdīņu korstums, dunduri kūž kai troki. Teli nabāg nikur, nikur nabyus lobuok. Stuov paienī i gramoj, mīgainai myrkšynoj acs.
Bryuna gūvs da vādara iudinī, syt ar asti, nateirys streipis iz spolvys saulē izkolst i palīk boltys. Dubļu i zemis zeimis. Cytā dubļu dūbē klīdz zūsyni, šņuoc, koklus izstīpuši, mozi zūsalāni veļās pa zemi, peikst, dzaltoni komuli.
Reits. Saule lein nu dabasu molys, tūrkš putyni, tuolīnē ryuc nazkaida mašyna, mygla ni to ceļās iz augšu, ni kreit zemē – byus saulaina dīna. Varbyut izskrīs leits.
Dzagiuze kiukoj stulpa golā aizaklīgdama.
Jūceigys dzagiuzis, nabāg a ni. Sēd stulpa golā i kiukoj pylnā reiklē. Rasni, palāki putyni, kņuobs vys atsataisa i aizataisa, i dzagiuzis bolss skaņ pa dzerauni.
Niu saprūtu, kai tam kūkam, kur dzagiuze kiukoj, var apīt treis reizis apleik i izzeilēt sovys dzeivis.
Kiukoj, uora dzagiuzeite, kiukuodama naaizkiukoj dzeivis. Vēļ nazkas juopadora. Vēļ gribīs tūs boltūs puču duorzeņā i dzaltonūs nu Uluja, vēļ napasaceiti vuordi trynās pi vuorteņu: ateimūt – vasali i aizeimūt – palīc vasals.
I pūreņā nazkas tūrkš. Ni to leita putyns, ni to nazkas cyts. Vuorda naatguodoju.
I nazkas tuolīnē kai sisineidams sisinej. Kai atguoduodams nazkuo, kuo vēļ nav bejs, a varbyut nabyus nikod.
Gūvu bori. Īt iz klāvu vokorā, smogai lykdamys kuojis, rogi kai tauris. Bolsā ni naīsamyud – īt kai māmys, kai svareigu dorbu dareidamys, putekli ceļās, ūļneicys zeme. Leigojās gryuti tesmini, a cyta kai koza – ciči kai izveituši, tik tī rogi i sasavāluse bolta spolva. Goni gumejnīkūs, īt ar suneiti nu pakalis.
Daguojuse da vuorteņu, bolta gūvs myud saimineicys. Saimineica attaisa vuortus, i gūvs īīt sātā. Sātā – zam jumta voi zam dabasu.
Dunduri saskriejuši pakaļ lūpim, niu vyss gaiss vīnūs dundurūs. Pīskriejušys pylnys siņcis, kreit i ceļās, sytās pret lūgu styklim. Nav gaisa.
Pārkiuņs ceļās. Tepat i leits. Leita lasis kai nu dabasu bumbvedieja izsyt dzilis rānys ceļa putekļūs, piec šaļts iudiņa upis nasās nu kolna.
I tu tī beji. Stuovieji iz gaņku i navarieji izīt iz ceļa. Nasamaituot leita ar sovu byušonuu, tys byutu par daudz – ari izmierkt.
Slapņu sukni iz mīsys, iudinī samierkušu, gryutu i slapņu. Dasadur mi mīsys i daleipst. Kai bārza lopys piertī, kai moti pi pīris i kokla nu korstuma.
I lelys lasis iz mīsys kai puotogys. Kai iz zemis.
Leitā vērtīs kai izruodē. Vērtīs, kai bolta sylta iudiņa sīna guožās par buļbu teirumu, ņuotrem, līc da zemis i leigoj, sytās tymsi palākūs škiuneiša dieļūs, sasyt palnus guņkurā, samiercej ceglus sorkonus, apdzieš guni. Nazkas kai kiup, kai nā. I aizamaļdiejs teļš nazkur bļaun piec sātys.
Mygla ceļās. Otkon tei gaisma nu dabasu kai aplaista ar sorkonu vuoku. Nazkas tūrkš, sisinej, nazkaidi kukaini voi putyni. Nazynu vuorda.
Tuolīnē muzyka. Skaņ nu nazkurīnis, syt ar sisšonu. Dzieržami tikai basi.
Ninai puotori. Reita mikrieslī izguojuse uorā i lyudzas. Skaita puotoru gruomotu tīpat pļovā zam ūļneicys lampys.
Pi stulpa sliedzs – var īslēgt i izslēgt guni kai ustobā.
Zam jumta voi dabasu.
I nazkas cyts. Nazkas, kuo vuordūs napasaceisi. Saplaisuojuse dabasu zyluo kruosa iz cepleiša suonu, ar kruosu aiztrīptys škierbys iz sīnu. Māms televizors iz gaļdeņa. Suveniri – opolys kūka sieņs iz dieleiša, nūļakavuotys i speid – bryunys capuris, boltys kuojis.
Parkū kotrā sātā ir taidi kramasli, kas nivīnam nav vajadzeigi, a napagaist i tod, ka saiminīku pošu vaira nav.
I iz gaņku dzeļža prass. Kurā sātā jis beja bejs, kas ar jū beja prasavuots i pyrma cik dzeivu.
Dzeļža gobols, apryusiejs. Tys, kas palics nu paguojušuo i kam pat eisti nav nūzeimis, ka meklēt dzeivuos volūdys i runuotuoju. I kam vyspuor varbyut nav nūzeimis.
Klams, atrosts pi māslu skaudzis. Mieslīnī izsvīsts monts.
Cylvāku jau laikam tai naizsvīž, apmauc bieru suknē, puorsvietej dūbis koktus ar sveci, nūdzīd saļmys voi Dīva dzīsmis, ka ir dzīduotuoji. Mīsu aprūk zam zemis, dvēseli palaiz dabasūs. Izlīk plastmasys puču krūni – ružovu, sorkonu, boltu.
A piedejū saļmu dzīduotuoju aprūk klusumā, grobā puotarneica – naļausi jau vuoļuotīs apleik pa pasauli, lai viejs lopys škūrsta, lai leits salej.
Lai īt iz zemi, lai palīk par zemi.
Muotis muotis puotarneica īlykta grobā.
Drukavuots vuords zam zemis – ar vysu drukys aizlīgumu, ar vysu globuošonu izglobuots, atvasts, nūsorguots.
A iz kopa tovs vuords. ШkyTaH, ШыpoH, ШeBeлb.
I gaisdama napagaissi, cikom kasgods zam Troicys byus kas iz kopa plitkys izkruosoj burtus, cikom jau ryuss, cikom jau ņuotrēs pagaiss vyss.
A Dvieseļdīnā vīna pa pasauli brissi. Sovejūs nasagaideisi, sovejī da Troicys iz kopu naatīs, sovejim sova dzeive.
Ustobys atslāgys dzelža prasā. Prass iz gaņku. Ryušim saryusiejs prass pi ustobys durovu. Atrass voi naatrass. Apzags?
Nanūzoga. Tehnika ciparu ciparim spielejamuo, jei ustobā zibinej dzeļža suonus. Jei īroksta bolsus i dzeivis, suknis, skustus i ļauds. Dzeivu dzeivis ciparu formatā: jpg, wma, tif, mp3.
Kurā mieslīnī vuoļuosīs jei. Zam kurys zemis apraks tūs vuordus – ciparu diktofonūs, ciparu kameruos nūgiutūs. Kai pagaiss i jī.
Tik Robinsons Kruzuo, īguojs sovā olā, atzyna, ka jam pateik tei boltuo smiļkteņa iz greidys. Jam pateik tei ola. Labi. Labi īsakuortuojs jis ir. Niu tik dzeivuot i dzeivuot.
Nazkaida gruomota vuoļojas. Es tī ni vuorda nasaprūtu. Varbyut Dīva gruomota voi kas. Nazkod muocieju bukvas saukt, niu nikuo nazynu.
Atbrauce nazkur nu Rasejis. Ni to dasmytā, ni to ostoitā godā. Deveni symti ostoitā. Muns dzeds ar savim brolim. Zemis vajadzēja, daudzi bruoļu beja, zemis nicik. A ite – cik taigā tuoli vari izacierst, tik tovs. Zemi deve, gūvi deve, naudu tože deve. Vot i atbrauce dzeivuotu.
Izkarčavuoja zemi. Labi dzeivuoja, voi ta švaki. Vysakuo beja.
Ustobu pastatēja. Tod patmalis. Nu vysa pasauļa da jūs moltu brauce! Ustoba stypra, šmuka.
Robinsons Kruzo, atsasieds pi sovys olys, vērēs dabasūs. Niu, ka leis leits, jam byus sova ola, kur ībēgt. Vys na zam dabasu.
Jī atbrauce nazkod, bārna šiupeli zorā kuore. Zam dabasu gulēja, zemi apsedze ar deči, plykū mīsu sorguodami. Izdzeivuoja i izasyta. Zemi izkarčavuoja, sātu pastatēja. Gruomotys pierka.
Školys beja i izputēja. Nui, div klasus latgaliski guoju, a tod vyss beja krīvyski. Da catūrtuos klasis tīpat dzeraunē. Jauns školuotuojs beja, taišni nu kursu. Jurka, Juriks. A tod iz Bičkovu. Div smenuos vuicējemēs, bārnu daudzi beja.
Školuotuoji apsauti, apmyruši i māmi. Školai grīsti īleikuši, jumts ar kupri, palāks kuorms meža molā.
Varbyut koč kod tī beja puču dūbe. Varbyut plitka ar karā krytušūs vuordim – susedim, rodim i tāvu. Škutāni, Šyroni, Ševeli.
Školuotuoja zamai sasalīkuse – breineigai, breineigai slyma. Verās, nazkū soka.
Školuotuoji gon vysā pasaulī vīnaidi. Otkon nūgiun dūma, ka jei tevi viertej. Īlīk atzeimi sovā pruotā, guodoj, kas nu teve saīs, rauga atkūst kai rīksta čumolu.
I ka vydā voi tuorps, voi kūduls.
I tys symtu godu vacais Robinsons latgalīšu sātā. Nivīns tok juo vaira napuorskaiteis.
Pagaisa, pagaisa nazkas, i gruomota aizaslēdze. Nūlykta sūpluok puotarneicai.
Nivīns juos vaira napuorskaiteis, lai stuov.
Boltū suneiti īspīde pogolmā. Lai naskraida pa pasauli. Stuov pi vuorteņu, kauc. Vasali, vasali!
Aleksejs sataisiejs gaņku trepeitis. Ar dzeļža gobolu atsits saryusiejušuos noglys, izlīcs, iztaisnuojs, sasits atpakaļ.
Ūzuls myusu škiuneitī bez jumta salics pliteņu nu ceglu, Nina iz juos vuorej zivu zupu.
Jumta, nav tik dabasi. Dabasi taidi kai vysur. Ite voi Latgolā. Taidi kai Vitebskys guberņā, Rasejā, Sibirī, Sibirejā.
Dyumi atsasyt pret kotla dybynu, pret škiuneiša sīnom, aizīt dabasūs stuovus gaisā.
I ūdi, ūdi, dunduri, ūdi. Vīnā mīsā kūž, vīnu asni dzer.
Dundurus par dundurim sauc i krīvi. Dundur, da dundur. Dundurs i krīvam ir dundur. Volūda izaplēte. Mierdama nanūmyra.
– A zynit, kai mes ogruok krīvus saucem? Krīva lupots!
– Nikai nazynu, voi pi jiusu Latvejā tože jī ir. A ite to gon taidi dzeivoj. Čiuli. Tai jau cylvāki kai cylvaki, tok taidi vredni. Latgalīts vysod tev acīs pasaceis, no čiuļs tai i rauga kai īkūst.
– Mes sokom “buļbys”, jim “kartupeli”. Myusim “naulečka”, jim saīt “kisiņdriebis”. Mes ar sokumim rūkam, a jim – dakšys.
Puotarneicys lapenis pamastys sātys pogroba zemē, sasajaukušys ar bierstūšu smiļkti, zemis gobolim apsabārušys.
Saimineica myruse. Jau treis vosorys zam zemis.
Ni dālu, ni meitu, unuks aizpluovuojs pasaulī. Tai jī vysi pasaulī aizīt.
Ni greidys, ni lūgu. Tik plyka ustoba ar bierstūšu zemi zam kuoju. I apdzeļtiejušys puotarneicys lapenis sasajaukušys ar zemi. Burti ar zemis gryudim. Malns i malns.
Nazkod žydu kontrabandys vastuos puotoru gruomotys, nazkod iz Sibiri leidza vastuos, nazkod globuotuos i nu sorkonūs sorguotuos.
– Vysys gruomotys izgubieju, ituos to gon navarieju. Palyku zam bolkys, lai stuov. A niu i laiki puorsagrīze, i Dīvu pa televizeņju ruoda. I kas tuo byutu padūmuojs.
– Muote mozam lyka latvyskuos bukvys gruomotā saukt. Vot i īsavuicieju latgaliskū mēli.
– Kristeits asu, kai to. Brone nūkristēja. Jei skaitēja puotoru gruomotā, nazkū dzīduoja, iudini lēja. Vysi bruoli i muosys maņ kristeiti.
Zeme iz groba vuoka, grobā puotarneica. Zeme bierst, burti sasalej kūpā. Kas jūs vaira puorskaiteis.
I es asu cyta, i cyts laiks. Vyss cyts, a vys jau tys pats.
Te tu beji, te teve nav. Nu zemis tu esi guojs, par zemi paliksi. Dīvs aizmoksuos.
Moksuodams aizmoksuos, vuordā nūsauks, pīraksteis sovūs rokstūs. Ak jau latgaliski, ka jau latgaliski es lyudzūs.
I kopūs izliks pīminekli. Dzeļža krystu ar jauneibys dīnu obrozu – taidu, kaida tu nazkod beji, cikom nabeji cyta.
ШkyTaH, ШыpoH, ШeBeлb.


text:
Eiropys pādi latgalīšūs: Jorens Dobkevičs nu Daugovpiļs bīdreibys “New East”
Rokstu sataveja: Egita Terēze Jonāne (Vietējā Latgales Avīze)
Nu ituo gods maja zam Latgolys planavuošonys regiona spuorna struodoj “Europe Direct Dienvidlatgale” centrs, kas sovu darbeibu aizsuoce ar vierīneigu “Vidis dīnu Daugovpilī” i itūšaļt eistynuojs viertini dažaidu nūtikšonu izgleiteibys, uzjiemiejdarbeibys i jaunuotnis sferuos. Niu centrs, sasadorbojūt ar “Vietējā Latgales Avīze” i portalim grani.lv i latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv, kab padareitu plotuokys Latgolys īdzeivuotuoju zynuošonys par Eiropys Savīneibu (ES) i īpazeistynuotu ar dažaidu sferu puorstuovim Latgolā, skaiteituojim pīduovoj sarunu cyklu “Eiropys pādi latgalīšūs”.
Itū sarunu cyklu, jemūt vārā, ka 2022. gods Eiropys Savīneibā pasludynuots par Jaunuotnis godu, aizsuoks stuosts par Eiropys davumu aktiva daugovpilīša Jorena Dobkeviča dzeivē, kurs prasmeigi īsaista jaunīšus vysaiduos aktivitatēs, kurys finansiejušys dažaidys ES programys.
Jorens vysa pyrma izsvēre sovys školys – J. Pilsudska Daugovpiļs vaļsts pūļu gimnazejis – atvierteibu demokratejai, vuorda breiveibai, tom vierteibom, kas ir ES lobkluojeibys i izaugsmis pamats. “Škola beja tei, kas myusūs izkūpe vuorda breiveibu, tei nasabeide īvīst eksperimentaluos programys, metodis, pīeju, izmontuot Eiropys Savīneibys i Pūlejis vaļdeibys programu atbolstu. Kod vuicejamīs suokumškolā, beja pyrmī braucīni iz Pūleju, tai mes uzlobuojom pūļu volūdu, satykom jaunus draugus i īpazynom pūļu Pūleju, cytys kulturys, tradicejis, skotupunktus i tml. Pi tuo myusūs pamozeišam izaveiduoja ari cytys kulturtelpys saprasšona. Tīpat školā varēju īpazeit sovus vīnaudžus ari cytuos Eiropys vaļstīs, jo škola ir īsasaistejuse školānu apmainis programuos. Par pīmāru, mes, byudami vēļ školāni, poši rakstejom i poši eistynuojom Eiropys Savīneibys “Erasmus+” programys projektus. Tī beja kai taids pļuss izgleiteibai i interesem, jo tu īsavuici jaunu volūdu, padzilinuoti izzynoj konkretu dzeivis sferu, sateic školānus nu vysa pasauļa. Piečuok ar itū lelū zynuošonu, ideju, pīredzis bagažu, kū dabuoju školā i Eiropys programu projektūs, guoju tuoļuok studeju i dorba gaituos. Pats asu bejs jau ap 30 “Erasmus+” projektūs i pabejs vaira nakai 35 vaļstīs,” izsvēre Jorens.
Jorens pazeist ari breivpruoteiguo dorba kusteibu, kas ir cīši populara kai Eiropā, tai cytūs kontinentūs. Jis kai breivpruoteigais struoduojs Pūlejis Nacionaluos atminis viesturis centrā (Varšovys sasaceļšonys muzejs). Piečuok, byudams Pūlejis Parlamenta fonda “PpnW” īriednis, Jorens īpazyna, kai funkcionej vaļsts institucejis.
Itūšaļt Jorens ir bīdreibys “New East” vadeituojs, roksta i eistynoj naformaluos izgleiteibys, navaļstiskuos kulturys, medeju i sabīdreibys īsasaisteišonys projektus Daugovpilī i cytur Latgolā. “Muna piļs ir Daugovpiļs, jo itei ir tei piļsāta, kas ar jiegšonu sadzeivuot dažaidom volūdom, tauteibom i religejom ir pīmārs puorejam pasauļam, kai ceļt reitdīnys breivū i demokratiskū sabīdreibu, meklēt pozivitus pīmārus i nasabeit nu pasamaineišonys,” atsazeist Jorens. Pi tuo bīdreiba “New East” itūgod ir regionalais “Eurodesk” koordinators Latgolā i taisa projektu darbneicys, naformaluos teikluošonuos i cytys nūtikšonys.
Jorens aicynoj jaunīšus jau školys laikā interesētīs par Eiropys Savīneibys atbolsta programom i pasuokumim, deļtuo ka tys vyss vairoj poša breiveibu runuot, izagleituot, ceļuot, eistynuot sovus projektus i īceris.
Kai stuosta “Europe Direct Dienvidlatgale” vadeituojs Oskars Zugickis, sadarbeibā ar regiona vuiceibu īstuodem i jaunīšu bīdreibom “New East”, “Dagne” i cytom, centrs īplanavuojs reikuot viertini jaunīšus īsaistūšu i izgleitojūšu nūtikšonu, par pīmāru, taids byus jau 27. augustā Augšdaugovys nūvoda Vyškūs paradzātais “Demokratejis festivals”, kurā sasatiks vaira nakai 120 Latgolys regiona jaunīšu.
Vysu jaunuokū informaceju par “Europe Direct Dienvidlatgale” darbeibu i pakolpuojumim var izzynuot Facebook.com/EuropeDirectDienvidlatgale i sātyslopā lpr.gov.lv.


text:
- Veikals
- Gruomotys
Kraukle Daina Dienvidlatgalē austās segas
Cītajūs vuokūs, 368 lpp.
Daina Kraukle izdavuma īvodā roksta: “Leidz šam Latvejis dīnvydu pīrūbežys nūvodu amatnīku veikums ir moz pieteits. Etniski boguoteigais īdzeivuotuoju sastuovs, kai ari cīšī kontakti ar Boltkrīveju ir veiduojuši viņ itai pusei soveigu izpratni par skaistū, kas amatnīceibā puorsteidz ar boguoteigim rūtuojumim i spūdru, dzeivisprīceigu kruosu zīdu. Pietejuma pamatā ir deču kolekceja (204 deči), kas 2003. godā beja eksponāta Kruoslovā. 2015. godā Latvejis Etnografiskais breivdobys muzejs reikuoja ekspediceju, kurys laikā izvaicuoju audiejis par izmontuotajim dorbareikim, materialim, audumu tehnikom i c. Īspieja tiktīs ar audiejom ir nanūviertejama, partū ļaun īraudzeit i dziļuok saprast gon vidi, gon dorba pajiemīņus, gon pošu muojamatnīču dvēseli. Maņ Latgola vysod lykusīs kai Latvejis energejis i vitalitatis olūts. Caru, ka gruomotā apkūpuotais ļaus audieju nuokušajom paaudzem smeļtīs īdvesmi i radeit jaunus interesantus dorbus.”
Kataloga pamatā ir div golvonī olūti: lītyskī, kuru leluokuo daļa atsarūn privatajūs kruojumūs, bet jūs attāli – Latvejis Etnografiskuo breivdobys muzeja zynuotniskajā arhivā, i raksteitī, kur golvonuo informaceja dabuota nu teicieju tekstu, partū ka kolekcejis prīkšmati puorsvorā topuši 20. godu symta ūtramā pusē. Rakstureigi, ka vēļ 20. godu symta pyrmajā pusē deči austi voi sevkurā sātā, bet itūšaļt, 21. godu symta pyrmajā pusē, puorsvorā var sastapt viņ godūs cīnejamys audiejis, kas vaira naturpynoj sovys prasmis tradicionalā veidā (puormontojūt saimē) nūdūt tuoļuok jaunuokajom paaudzem.
Kolekceju veidoj deči, kas darynuoti Aulejis, Ezernīku, Indrys, Izvolta, Kombuļu, Osyuna, Rūbežnīku, Skaistyas, Svareņu, Škaunis i Škeļtovys pogostūs.
Daina Kraukle nu 1985. gods struodoj Latvejis Etnografiskajā breivdobys muzejā i itūšaļt ir Kruojumu nūdalis vadeituoja. Beiguse Emīla Dārziņa muzykys vydsškolu (1977), kai ari Latvejis Muokslys akademeju (1985) Muokslys viesturis i teorejis specialitatē. Nu 1985. leidz 2015. godam ir vīna nu Latvejis Etnografiskuo breivdobys muzeja godatiergu reikuotuojom, par kū 2005. godā sajāmuse Lelo folklorys gods bolvu, 2006. godā itei bolva pīškierta ūtrreiz kai daudzu izstuožu autorei i īkuortuotuojai. D. Kraukle ir pīcu gruomotu par ornamentu i pīcu gruomotu par godatiergim Latvejā autore. Gruomotys par ornamentu tulkuotys angļu i kīnīšu volūdā.
Aproksta olūts - www.lakuga.lv
Draugi
Tyvuokuos izbraukuma tierdznīceibys vītys (ar gruomotom i muzykys diskim)
Pasyuti niu i mes pajimsim leidza!
Kuorsovys Lelajā tiergā, Telegrafa ūļneicā, Kuorsova
18.09.2022 nu 7:00 stuņžu leidz 13:00
Viļānu tiergā, Viļānu stadionā
09.10.2022 nu 7:00 stuņžu leidz 13:00
SIA "Cymuss", reg. Nr. 41503041285
Tel. Nr. +371 22002412


text:
- Detaļas
-
Nu 3. leidz 18. augustam Rēzeknis Centraluos bibliotekys abonementā apsaverama izstuode „Muna Latgola”. Viesture, volūda, religeja, literatura, vyrtuve, muoksla, muzyka, simboli… Aicynojam īsavērt Latgolys paguotnī i šudiņdīnā, atcerētīs aizmierstū i papyldynuot zynuošonys! Vysys izstuodī izlyktuos gruomotys i diskus ar elektroniskajim materialim i filmom var pajimt leidza skaiteišonai i apsavieršonai sātā.
- Detaļas
-
Augusts ir mieness, kurā kūpā puļcejās leli i mozi, lai nu tuoļuokom i tyvuokom molom dūtūs ceļā iz Aglyunu, leluokū marianiskū svātceļuojumu vītu Zīmeļaustrumeiropā, i 15. datumā tī pīsadaleitu Jaunovys Marejis Debesīs pajimšonys dīnys svineibuos. Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā nu 2. augusta apsaverama izstuode „Svātceļnīku laiks”.
- Detaļas
-
Leidz 14. majam Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā apsaverama īvārojamajam katuoļu goreidznīkam, goreiguos literaturys autoram, latgalīšu volūdys gramatikys i pareizraksteibys vuordneicys sastuodeituojam, dramaturgam i filozofam Pīteram Strodam veļteita jubilejis izstuode.
- Detaļas
-
Šūgod literaturzynuotnīkam, kritikam i pedagogam Vitoldam Valeiņam apritātu 90 godu. Nu 25. juļa leidz 8. augustam Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā var īsapazeit ar izstuodi, kurā apsaveramys gon V. Valeiņa saraksteituos i sastuodeituos gruomotys, gon bibliotekys apkūpuotī materiali par profesora dzeivi i dorbu.
- Detaļas
-
1927. goda 20. aprelī pasaulī nuoce romantiskais latgalīšu dzejnīks, ari prozaiks, kritiks i esejists, ilggadejais latvīšu literaturys žurnala „Karūgs” („Karogs”) golvonais redaktors Andris Viejāns, leidz 27. apreļam Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā apsaverama juo jubilejis izstuode.
2 lapa no 5


text:
Kai pateik/napateik itei sātys lopa?
- This topic has 23 replies, 1 voice, and was last updated 2 weeks ago by NojusPocius.
-
AutorsIeraksti
-
Fooruma skaiteituojsGuest
Paldis, ka tu komentātuoja uzraksteituos dūmys saukoj par kieziejumu. Ja kaida dūma napatyka, tod varieji jū ar argumentim atspākot voi pīruodēt ar faktim, ka taida dūma ir oploma.Prūtams, vīgluok ir izdzēst…
Par cenzūru palosi itū Latkovks rokstu.
https://neatkariga.nra.lv/komentari/bens-latkovskis/371170-komunikacijas-zinatnu-doktors-ar-personisko-piemeru-ilustre-kapec-krit-uzticiba-sabiedriskajiem-medijiem
Man komentāru dzēšona naraisa uzticeibu kongresa organizatorim. Interesanti, kongresā ari byus taboo tēmys par kurom nadreikstēs runuot? Par homoseksualismu dreikstēs runuot? Par 40 miljonu kompensaceju žeidim dreikstēs runuot? Par krīvu volūdys tīseibu paplašynuošonu dreikstēs runuot?
Vēļreiz. Nivīna DŪMA natyka dzāsta. Ka skait – nazkurs svareigs īsacejums ir tūmār izredigāts, tod rokst TAGAD. Rokst, vysu kas iz pruota i vysu, kas iz mēlis. Nedeli dazavieršu itū Forumu personeigi.Cyts skaiteituojsGuest
Pa munam saīt, ka tyka izdzāsti 4 komentāri. Mož pavaicoj Maijai, mož jei kū izdzēsa?
Zynu, ka tyka izdzāsts komentars, kur beja pateiceiba Teirumnīkam i partejai NA par Saeimys deputatu kvotom, kas rezultējās ar 10 000 eiro kongresa reikuošonai. I izdzāstajā komentārā beja vaicuojums, kur deputāte Šuplinska nuvirzēja sovu kvotu i par kū nanūvirzēja kongresam.
Aleluja! Tod pateiceiba vysai Saeimai, ka atbaļsteja! Asu drūss, ka Ilgai nikaidys kvotys nimoz nabeja.
Ka jau esi tik labi informāts, tod vari jai ari personeigi puorvaicuot.
P.S. Kaids itam komentaram sakars ar ituos sātys lopys saturu?
Cyts skaiteituojsGuest
- This reply was modified 7 months, 3 weeks ago by Juris Viļums.
Tod jau pateicība tikai i vīneigi Saeimai par Latgolas dīnu i Latvejas vēsturiskū zemju lykumu! Sariks bolsuošonā napīsadalēja i itūs lykumus naizstruoduoja. Interesanti, Saeima cīši daudz dora Latgolas lobā, bet cik delegatu vītys Sariks ir daškiers Saeimai?
Tu jau ar esi labi informāts. Pastuosti par kū Saeima īdeva naudu Latgalīšu kulturas bīdreibai kongresa organizēšonai, lai gon Latgalīšu kulturys bīdreiba kongresu naorganizej, bet kongresu reikoj Sariks?
Juri Viļum, pats pastuosti kam dūmuota itei sātas lopa i par kū ite var komentēt? Par i ap kongresu? Par i ap rezoluceju? Kai pateik/napateik itei sātys lopa? I tagad padūmoj zam kurys sadalis var īlikt ziņu, ka pasateicūt Teirumnīkam kongresa reikuošonai ir 10 000 eiro.
Ka tryukst sadalis, tod ite Forumā vari īsuokt jaunu tematu, pīvadumam, Pateiceibys.
Kotrs, kas gryb dareit i pīsadaleit rezoļucejis sastuodeišonā (naatkarrigi nu statusa) var pīzasaceit vēļ da 10.februara. Anketu, cik saprūtu, jau atrodi.
Ar lobu nakti!ČangaļsGuest
Ite ir garlaiceigi i nikas nanūteik. Aicynu vysus pīzadalēt Facebook diskusejuos!
https://www.facebook.com/groups/275277214701871/BaHяGuest
Cyпep!NojusPociusGuest
Šī ir ļoti interesanta diskusija.https://www.reddit.com/
-
AutorsIeraksti


text:
Praņcīšu volūda
Praņcīšu valūda (français, IPA: [fʁɑ̃sɛ]) — romanīšu volūda, kuru kai dzymtū ronoj leluokuo daļa cylvāku nu Praņcejis, praņciski runojūšuos Šveicarejis, Valonejis, Briseļa (Beļgeja) i Kvebeka (Kanada), kai i minoritetu grupys cytuos vaļsteibuos. Praņcīšu kai ūtruos volūdys runuotuoji irā paplateiti daudzuos pasauļa daļuos, lelums nu kurim dzeivoj praņciski runojūšajā Afrikā, vysuvairuok Gabonā (80%), Mauricejā (72,7%) i Elefanta Kaula Molā (70%).[3] Pa izškireigim apskaitim jei irā dzymtuo volūda nu 75[1] leidz 110 milijonim[2] i ūtruo volūda 190 milijonim cylvāku.[1] Bez tuo fraņcīšu volūdu vuicuos kai svešvolūdu leidz apmāram 200 milijonim cylvāku, padorūt jū par ūtrū vysuvairuok pīsovynojamūs volūdu pasaulī piec anglīšu volūdys.[4]


text:
Mes pīkreitam teicīņam “vasalā mīsā – vasals gors” i dūmojam, ka fiziskuos aktivitatis labvieleigi ītekmej kūpeigū veseleibys stuovūkli i dzeivis kvalitati, dieļ tam ar leluokū prīku atbolstam Olimpiskuo centra Rēzekne muļtifunkcionaluos hallis atkluošonu.
Bejom pagūdynuoti par aicynuojumu pīsadaleit Olimpiskuo centra Rēzekne arenys atkluošonys pasuokumā, kas nūtyka 2020.goda 19. septembrī.
Pasuokums suoceis ar svineigiejom uzrunom, kod kluotasūšūs sveice Riezeknis piļšatys dūmis prīkšsādātuojs Aleksandrs Bartaševičs, Latvejis Republikys Izgleiteibys i zynuotnis ministre Ilga Šuplinska, Latvejis Olimpiskuos komitejis prezidents Žoržs Tikmers i cyti.
Olimpiskīs centrs Rēzekne kotram apmekleituojam dūd īspieju pīsavierst veseleigam dzeivisveidam i veidoj platformu, kurā pylnveiduotīs, lītdereigi pavadeit breivū laiku i atsapyust.
Jaunatkluotuos daudzfunkcionaluos sporta zālis golvonū āku veidoj zāle ar tribinem (620vītys), kai i lada arena ar tribinem (529 vītys).
Nūvielejam Olimpiskiejam centram naapsastuot pi sasnīgtuo i turpynuot atsateisteit, lai prīkšā vēļ jauni projekti, līliski sasnīgumi i naaizmierstami pasuokumi!
Socialuo dzeive


text:
Anna Keiša
Anna Keiša(Slišāne) dz. 29.02.1936. Tautas dzīsmu i gareigūs dzīsmu teicieja. Pabeiguse Upītes 7-gadīgū školu.
Dzymuse Komugreivā Slišāna Ontana i Monikas (Ločmeles nu Sviļpovas) treis bārnu saimie, kuo jaunuokīs bārns. Tāvs beja zemnīks 1928.godie nūpierka sovu zemi. Annas tāvs muoceja spieļuot garmošku, jis saimie beja golvanīs kristīguos tradicejas turātuojs. Tāva mīļuokīs muzikalīs gobals beja “Augsti kolni, zaļi bārzi tī sorkonas ūgas auga, jauni puiš, siermi zyrgi vīgli mani vyzynova”. Vusa saime beja ticīga. Anne 10 godu vacumā beja īzamuociejusies aust lylajūs stuovūs 8 nīšu kuortuos. Saimie audzeja sovus lynus, puorstruodova i aude sovuom vajadzībuom dvīļus, pologus, goldautus, kraklus i bikses. Aude ari vadmolu, nu kuras šyva uzvalkus. Anne beja golvanuo lynu balynuotuoja. Dīnuos, kod beja ļūti saulains, Annei beja juonas audakli i juorozkluoj, lai saule balynoj, a vokarā - juosanas ustobā.
Mīlestība pret dorbu i dzīsmi Annai Keišai nu sova tāva i muotes.
Upītes etnografiskejā ansamblie Annīte ir ūtruo bolsa dzīduotoja. Annīte dzīd ari vieļ garīguos dzīsmes nu vacuos puotaru gruomatas, kas jai ir palykuse montojumā nu sova tāva. Upītes pusie jei ir vīna nu pādejuom, kas zyn senūs garīgūs dzīsmu bolsus, kū dzīdova juos saimie i kū jei atsaceruos dzīduot vieļ nu sova tāva. Apsapreciejuos i dabova uzvuordu Keiša, sovā saimie izaudzynovuse divejus dālus.
Upītes etnografiskejā ansamblie dzīd nu ansambļa dybynuošaonas 1980.goda. Ansamblie ir atnasuse ari sovas dzīsmes. Tricej kolni, skanei meži ir Annes sacātuo dzīsme, kas ir ari ansambļa himna. I abeji diveji gobali Es karā i aizīdams ir Annītes dzīmes.


text:
„Rēzeknē esmu dzimis un audzis, bet latgaliešu dialektam jābūt tikai sarunvalodā. Deputātiem jārunā pareizā latviešu valodā,” soka Ilmārs. Kū dūmoj i, golvonais, kai sovu vīdūkli pamatoj citi, skaitit avīzī!
Anna Babre roksta par piļcinīti, latgalīšu „rokstu gaismys luktureiti” Vladislavu Luoci, kuram 2012. goda janvarī gaidama opola godskuorta – myuža 100. godadīna, i aicynoj sabraukt itymā jubilejis reizī pi juo kopa Piļcinis kopsātā.
Latgolys Kulturys Centra (LKC) izdevnīceibys vadeituojs Juoņs Eļksnis informej, ka „byutu svareigi 2012. godā izdūt nu jauna Vladislava Luoča romanu „Bruoli””, i mudynoj finansiali atbaļsteit itū īceri. 1997. goda izdavums romanam, kurā Luocs, izmontojūt daudz vītejuos folklorys materialu i nūstuostu, aproksta saimis viesturi nu 19. gs. vyda leidz 20. gs. divdasmytajim godim, šūbreid jau vairs gondreiž naasūt pīejams.
Tai kai 2012. goda augusta suokumā gaidams 3. Pasaulis latgalīšu saīts, LKC izdevnīceiba nuokamgod almanahu „Olūts” i „Tāvu zemes kalendaru” 2013. godam plānoj izdūt jau juļa beiguos, leidz ar tū aicynoj autorus dorbus itim izdavumim īsnīgt piec īspiejis uotruok.
Vēļ itymā numurā skaitams Dagutakolna Apaleitis satiriskais dialogs par politikys vaicuojumim „Es to jūs kruši izmāztu”.


text:
Atguodojūt tāvu Tomasu
Roksta autors: Juoņs Keičs
Sevkuram cylvākam laikam ir tai, ka vysduorguokuos atminis saistuos ar pyrmajim sūlim myusu tik naizzynuotajā pasaulī. Myus pīsaista dzymtuo puse ar sovom naatkuortojamajom vītom, nūtykumim i ari cylvākim, kuri myusus veiduojuši. Apcīmojūt dzymtys kopus, muns ceļš vad gar Bykovys bazneicu i vysod pruotā īt tuos dīnys, kod staiguoju iz bazneicys klebonu vuiceitīs Dīva vuordus, īpazynu Mozūs kapuciņu bruoļu ordiņa tāvu Tomasu.
Pyrmuo sasatikšona ar tāvu Tomasu
Klebonā mani tod sagaideja cīši nūpītns, vīnkuoršs, garā, malnā talarā gierbīs bazneickungs. Mani puorsteidze, ka ar mani, taidu mozu bārnuku, jis runuoja cīši nūpītni. Jam beja samtaini dyucūšs, zams bass. Piec īrostuo “Lai ir slaveits Jezus Krystus”, pabučuoju jam rūku, i suocēs myusu sarunys par Dīvu, pasauļa radeišonu, cylvāka syuteibu i lyugšonom grāku pīdūšonai. Tei rūka man palykuse pruotā iz vysu myužu. Ar tū rūku tyka atvārti bazneicys duorza mozī vuorteni, kod mes obeji kaidā nūvokorā vīni poši guojom iz bazneicu. Tyka īdagta gaisma i dīvnoms suoce speidēt sovā mikriešļa nūslāpumaineibā. Muns guojīņs iz pyrmū spovedi.
Tei rūka maņ deve ari pyrmū Komuneju. Bazneica pylna, mes – desmit īsvietejamī, gūda krāslūs pošā vydā. Dīna saulaina. Breineigs i nūslāpumains breids. Proceseja… Nu jau paguojuši vaira kai 60 godi nu tuos dīnys.
Tai es satyku sovā dzeivē Karlu fon Gumpenbergu, Mozūs kapuciņu bruoļu ordeņa tāvu Tomasu.
Nivīns jau tūlaik eisti nazynuoja juo ceļu iz Bykovys bazneicu. Taids nūslāgts sevī, bet ar miļzeigu īdvasmys spāku, ticeibys apstoruots. Bykovā jis suoce kolpuot 1960. godā. Runova, ka vuocīts, ka saimē vysi bruoli ir bazneickungi. Tāvs Tomass dreiži palyka par autoritati i pi juo iz spovedi brauce ticeigī nu tuolys apleicīnis.
Byudams prīsters, jis nasabeida fiziska dorba. Kod vajadzēja salobuot bazneicys tūrņa bļakys jumtu, pats kuope tūrnī, pats izlyka zibiņsnūvedieju tuo golā. Apkuortejī ar baili vērēs, a bazneickungs tikai pasasmēja, saceidams, ka Dīvs pasorguos i nav kuo beitīs.
Muni dzeivis celi aizguoja nu Bykovys. A tod vīnu reizi, cīmojūtīs pi rodu, najauši tyka pīmynāts Gumpenberga vuords. Ass puorsacieļs iz Kazahstanu pi sovim tautīšim, kuri tī izmytynuoti piec Ūtruo pasauļa kara. It kai jau ass aizguojs myužeibā. Vēļ piec godim dzierdieju, ka koč kur publicāta ziņa, ka jis pasludynuots par svieteigu. Atcerūtīs bierneibys godus, maņ roduos cīši lela interese nūskaidruot kū vairuok par goreidznīka liktini. Rokūs pa vysim īspiejamim interneta resursim Latvejā, Vuocejā, Vatikānā, Krīvejā, Kazahstanā. Pa kripateņai kruojuos informaceja. Nikū jau dižu nasameklieju, palyka daudz naatbiļdātu vaicuojumu. Tāva Tomasa myužs jau byutu vasalys gruomotys vārts. Vīns nu gora gaismys nesieju Latgolā.
Aktivuo dorbuošonuos Viļakā
Piec Pyrmuo pasauļa kara Reigys metropolita Antonija Springoviča aicynuoti Latvejā īsaroda kapucinu bruoli nu Bavarejis. 1929. godā jī Skaistkaļnē izcēle pyrmū klūstera āku. 1933. godā kapucinīši puorjēme pastoralā apryupē Sv. Aļberta bazneicu Reigā. Tymā laikā klūstera bruolim pīsavīnuoja ari latvīšu tauteibys kapucini.
Nu 1935. goda suocēs kapucinīšu darbeiba Latgolā, kod Viļakys dekans Alfons Vaivods uzaicynuoja iz Viļaku kapucīnu tāvu Tomu-Tomasu (Karlu fon Gumpenbergu). Tāvs Tomass, byudams Viļakā, ar prīcu pījēme dūmu par klūstera ceļtnīceibys napīcīšameibu taišni Viļakā. Tai tāvs Tomass tyka par klūstera dybynuotuoju. Klūsters darbeibu suoce 1936. goda 8. septembrī. Byudams pēc profesejis arhitekts, jis projektēja i vadeja klūstera ceļtnīceibas dorbus nu 1936. goda leidz 1940. godam, kod tyka pabeigta klūstera ceļtnīceiba. Tei beja plaša treju stuovu myura āka ar kapelu.
Leidz tam mūki Viļakā dzeivuoja i kolpuoja nalelā kūka sātā, kurys dieļu pībyuvē beja īreikuota kapela. Klūsteri izcēle nūjauktuos vacuos kūka bazneicys vītā. Klūsteri īsvieteja 1940. godā pāvesta syutnis Antonijs Arata. Tymūs laikūs klūsterī dzeivuojuši treis kapuciņu bruoli, kuri guoja tautā, navys sēdēja cellēs. Jī veice lelu izgleituošonys dorbu i īsakļuove Viļakys sabīdryskajā dzeivē. Agruok ļauds asūte guojuši nu reitu iz kapelu klauseitīs, kai bruoli augšā dzīd himnys.
Vēļ juopīmiņ bruoļu sadarbeiba ar Viļakys katuoļu bazneicu. Ir mynāts, ka 1937. godā Viļakas katuoļu bazneicai tāvs Tomass pasyuteja Italejā jaunus i skaistus procesejis karūgus i baldahinu.
Laika pūsmā nu 1939. leidz 1941. godam gondreiž vysi vuocu tauteibys kapucinu mūki Latveju atstuoja i repatriējuos iz Vuoceju. Izjāmums beja Karls fon Gumpenbergs, kuram beja Latvejis pavaļstnīceiba. Klūsteram pīdarūšū zemi, kai ari nakustamūs eipašumus 1940. godā nacionalizeja.
Padūmju varys spaidūs
1940. godā PSRS okupēja Latveju i okupacejis vara aizlīdze ordiņa darbeibu. Goreidznīki, kuri napaspēja izbraukt iz Rītumim, tyka arestāti i represāti.
Prīsters Krišjāņs Dambergs rakstejs, ka tod, kod tāvs Tomass Gumpenbergs tyka mūceits Centralcītuma pogrobūs Reigā, sovim mūceituojim jis saciejs: “Aiz tuo, ka ūlu ilguok vuorej, tei vys cītuoka palīk.” Itūs vuordus sokūt, juo sejā ir bejuse taida paļuoveiba i mīrs, ka vojuotuoji navariejuši nikuo ībiļst i vieļuok palaiduši breiveibā. Dambergs roksta i vaicoj – nu kurīnis prīsterī beja taids spāks? Dambergs nu cytu cylvāku līceibom beja daudz dzierdiejs par tāva Toma apduovynuoteibu i plašajom zynuošonom vysdažaiduokajūs dzeivis vaicuojumūs, kurys jis izmontuoja, byuvejūt bazneicys, rasejūt projektus bazneicu oltorim i veicūt cytus dorbus. Prīsters Dambergs roksta, ka, dūmojūt par vysu tū, ir saprats, ka tāvs Tomass nikod nabyutu variejs izturēt gryutūs dzeivis puorbaudejumus bez dzeivis i styprys ticeibys Dīvam i Dīva mīlesteibys pīdūdūšajam spākam.
Nu 1941. goda leidz 1944. godam Karls fon Gumpenbergs kolpuoja Reigys Sv. Aļberta bazneicā.
Atbolsta nacionalūs partizanus
2011. goda “Katoļu Baznīcas Vēstnesī” Mag. hist. Inese Dreimanepublicēja rokstu “Kapucīnu mūki – nacionālās pretošanās kustības atbalstītāji Bauskas apriņķī i citur Latvijā”. Jei pīmiņ, ka piec Sorkonuos armejis atsagrīzšonys Latvejā 1944. godā te vēļ darbeibu veice pīci kapuciņu ordiņa mūki. Viļākā dzeivuoja tāvs Tomass. Viļakys apriņkī tūreiz vīnā nu pyrmūs Latvejā suoce veiduotīs nacionalūs partizaņu grupys. K. fon Gumpenberga sakari ar partizanim izaveiduos 1945. goda suokumā.
Lai ari jis eisti naticēja, ka var maineitīs pastuovuošo īkuorta, vys tik naatsaceja paleidzeibu tim, kuri tū lyudze. 1945. goda laikā tāvs Tomass apguoduoja ar liturgiskajim prīškmatim i bazneicys veinu prīsteri Ludvigu Štagaru, kurs beja pīsavīnuojs “Cinīša” nacionalūs partizanu vīneibai. Ituos lītys beja napīcīšamys, lai mežā varātu nūturēt Sv. Misi. Ar partizanim tāvs Tomass nasatykuos i kontaktus uzturieja ar cytu paleidzeibu. Vīnlaiceigi jis beja informāts par nūtykumim i partizanu kusteibā īsaisteitajim cylvākim. Tāvs Tomass tyka breidynuojs īvaruot pīsardzeibu nu nūdevieju (pīmāram partizanu atbaļsteituoju Mariju Slišāni).
Izsyutejums iz Sibiri
K. fon Gumpenbergu apcītynuoja 1945. goda beiguos, inkrinimejūt jam “Viļakys apriņķa banditu idejiskū īdvasmuošonu i nacionalistiskys organizacejis vadeišonu”. Īmeslis beja Viļakys jaunīšu nalegaluos organizacejis atkluošona, tāvs Tomass ar tū nabeja saisteits i apcītynuošona beja liktineigs nagadīņs. Jis Viļakā vadeja religisku organizaceju i daudzi apcītynuotī jaunīši beja tuos daleibnīki.
Izmekliešona vylkuos vaira par pusgodu i čekisti gribēja pīruodeit, ka K. fon Gumpenbergs beja jaunīšu organizacejis vadeituojs. Jis tyka cīši mūceits i spydzynouts, vysleidza naatsazynuos napatīsajuos apsyudzeibuos. Par sakarim ar L. Štagaru čeka tai ari naizzinuoja. Tys atsakluojuos tikai 1947. godā piec L. Štagara apcītynuošonys. Apsyudzeiba tyka puorkvalificeita 1946. goda 9. decembrī i LPSR Augstuokuo tīsa K. Fon Gumpenbergam pīsprīde 10+3 godus par “Komunistyskuos partejis i Padūmu vaļdeibys apmaluošonu, kai ari par pretpadūmu sarunom”. Īslūdzejumā Sibirī jis sabeja leidz 1955. godam.
Par gaitom Sibirī maņ materialu faktiski nav, izjamūt dažys epizodis. 2001. goda 26. oktobra avīzē “Latgales Laiks” ir publicāts Terēzis Jonānis roksts par Tiļžys katuoļu draudzes prīsteri Albertu Budži, kurš vairuokus godus ir vadejs Latgolys Pietnīceibys instituta ikgadejuos konferencis “Latgolys paguotne, tagadne, nuokūtne” dorba grupu. Jis pīmiņ, ka praksē bejs pi kapucinu tāva Toma, kurs, byudams vuocīts, dzeivuoja i kolpuoja Latgolā, a vieļuok dybynuoja arī vuocīšu draudzi Sibirī. A. Budže pīzeist, ka Tāvs Tomass ar sovu pīmāru kolpuošonā i cylvākmīlesteibā ir cīši padzilinuojs juo mīlesteibu i interesi par Latgolys viesturi i cylvākim. Senejis Bavarejis baronu dzymtys piecnuociejs, kolpuodams Latgolā, nūstyprynoj dzymtuos Latgolys mīlesteibu tūpušajam prīsteram. I tyk cīši, ka palics atmiņā iz myužu! Voi tys naaplīcynoj Karla fon Gumpenberga personeibys lelumu i spāku?
Jā, bez dzeivis i dzilis ticeibys Dīvam pat taids styprys cylvāks kai Karls fon Gumpenbergs nabyutu variejs izturēt tū gryutumu, kas jū sagaideja piec Ūtruo pasauļa kara beigom izsyutejumā Sibirī. Nu pieckara dokumentim atrodu Tāvu Tomasu pīminātu 2005. goda 7.–8. juņa storptautyskuos konferencis “Nacionaluo pretuošonuos komunistiskajim režimim Austrumeiropā piec Ūtruo pasauļa kara” materialūs, kur jis pīmināts viļakītis, nacionaluo partizana sīvys Leontīnis Augustānis (Slucka, dzymuse Romāne) atmiņuos, pīraksteituos Jaunjelgovā 2002. goda februarī. Vīnkuorši div teikumi: “Kapucinu mūks Kārlis Gumpenbergs (1904–1984) beja gara auguma vuocīts. Mežā jis natyka radzāts.” Bet tei ir līceiba, ka pēc kara Tāvs Tomass beja atsagrīzs Viļakā turpynuot pyrms kara īsuoktū svieteigū dorbu.
Laiks Latvejā piec izsyutejuma
Piec Sibira liegera izcīššonys tāvs Tomass atsagrīze Latvejā. Informacejā par Dvītis Sv. Staņislava Kostkys Rūmys katuoļu bazneicu ir pīmynāts, ka pravests K. fon Gumpenbergs tī kolpuoja nu 1954. goda leidz 1958. godam. Par laiku nu 1958. leidz 1960. godam munā reiceibā informacejis dīvammžāļ nav. It kai dzeivuojs Neicgalī i nūsadorbuojs ar projektiešonys dorbim. 1960. godā Tāvs Tomass īsarads Bykovā (Gaigalovā) i suoce kolpuot munā dzymtajā draudzē. Jis daudz pyuļu veļteja bazneicys uzturiešonai kuorteibā.
Cik atguodoju nu bierneibys, pravestu Gumpenbergu meiļuoja tauta, a īneida padūmu varys puorstuovi, kas vysaižuok ceņtēs juo dorbu traucēt. Eipaši – dorbu ar bārnim. Mozī ministranti tyka pat izsmīti vītejuos i centralajuos avīzēs. Ari muna staiguošona iz puotorim nūtika dalejā slepeneibā, beistūtīs vojuošonu. Piec pyrmuos Komunejis svātkim muna pīdereiba bazneicai tyka zynoma školā, bet tai kai beju muoceibuos teicamnīks, nivīns nikuo daudz navarēja pasaceit. Pakaunynuoja i vyss. Bet ateistu propaganda školā tyka cīši attesiteita. Laikam beja baiļ nu tāva Tomasa leluos autoritatis. Streidūs ar varys puorstuovim tāvs Tomass saglobuoja mīru, atbiļdēja gudri, kai lels filozofs i nivīns jū navarēja vinnēt ar sovim sprostajim “sovetčinys” argumentim. Jis meiļuoja saceit, ka navajag cytam cytu apvainuot, apvainuot i lomuotīs – mes tok vysi asam rodi. Kod kaids tū nasaprota, jis saceja: “Mes tok vysi asam Dīva bārni.”
Puorsaceļšona iz Kazahstanu
1979. godā tāvs Tomass īsaroda Aktjubinskys piļsātā Kazahstanys rītumūs, Elekys upis krostūs. Kazahstanys katuoļu portalā raksteits: “1939. godā Tomass Gumpenbergs nu Bavarejis kūpā ar bruoli franciskani atbrauce misejā iz Latveju. Tī jū puorsteidze kars. Beja arestāts, 7 godus atsaroda cītumā. Leidz atbraukšonai iz Aktjubinsku 1979. godā – struoduoja Latvejis draudzēs. Tāvs Tomass beja dziļš teologs i lobs gareigais tāvs. Pi juo brauce iz spovedem 200–300 km nu Reigys i cytu piļsātomu. Beja ļūti talanteigs arhitekts. Pēc juo projektim izbyuvāti 20 oltori gotiskā i baroka stylā. Atbyudams sovu laiku Sibira liegerī, izstruoduoja projektu tyltam par lelu Sibira upi, kurs tyka ari izbyuvāts. Jis pats tyka sacejs, ka nikod nav bejs atvalinuojumā, partū ka nikod tam nabeja laika. Gulēja tikai 3–4 stuņdis dīnnaktī, a Aktjubinskys i Makinkys dīvnomu ceļtnīceibys laikā naktīs vyspuor nagulēja. Myra Aktjubinskā 1984. godā.”
Tī atrodu ari precizus Karla fon Gumpenberga dzimšonys i nuovis datus – 10.03.1904.–05.01.1984. Te atrūnama ari Aktjubinskys Rūmys katuoļu draudzis, kura pīdar pi vacuokajom Kazahstanā, viesture. Dybynuota Ūtruo pasauļa kara beiguos, kod iz tīni tyka izsyuteiti tai sauktī “Volgys vuocīši”. Tūlaik nūtyka vuocu īdzeivuotuoju pīspīdu izsyuteišona nu Ukrainys. Aktjubinskā (Aktobē) izmytynuotī vuocīši-katuoli, leluokuo daļa beja nu Odesys apgobola. Jī svātdīnēs i svātku dīnuos sasapuļcējuos pa vairuokom sātom iz lyugšonu dažaidūs piļsātys rajonūs. Pi jim atbraukušais goreidznīks Sv. Misis kolpuošonu veice pa naktim, tai kai ticeigū darbeiba tyka vojuota nu varys organim. Kod jim aizlīdze puļcētīs pa sātom, cylvāki suokace puļcētīs kopsātā. 1975. godā ari tys tyka aizlīgts.
Piec atļaujis sajimšonys nu Moskovys, par ticeigū naudu tyka nūpierkta dzeivojamuo muoja, kuru puortaiseja par kapelu. Par pyrmū prīsteri tyka aicynuots Karls fon Gumpenbergs, bejušais padūmu liegeru cītumnīks, kurs tod ari īsaroduosa Aktobē, lai organizātu draudzi. Nu tuo laika draudzis lūcekļu skaits suoce augt i vaira nasatylpa mozajā lyugšonu nomā.
Tāvs Tomass pīlyka vysus spākus i gudreibu, lai tymūs sarežgeitajūs laikūs Aktjubinskā izcaltu bazneicu. Itū vaicuojumu vajadzēja rysynuot Moskovā. Piec atļaujis sajimšonys, 1981. godā suocēs bazneicys projekteišona i ceļtnīceiba sūpluok lyugšonu nomam. Bazneica tyka calta pošu ticeigūs spākim i par draudzis lūcekļu zīduojumim. Varganis i vysu apreikuojumu atvede nu Reigys. 1983. goda 9. oktobrī nūtyka bazneicys īsvieteišona, kū veice veiskups Valerians Zondaks, jo padūmu periodā Kazahstanys katuoli skaitejuos pi Reigys Katuoļu diecezis.
1984. goda 5. janvarī Karls fon Gumpenbergs aizguoja myužeibā, pyrma vēļ nūvadeidams sovu piedeigū Zīmyssvātku Misi i atstuodams aiz seve kuortejū pīminiekli. Palyka juo paveiktī lobī dorbi cylvāku dvēselēs, juo izsapņuotī i izbyuvātī oltori i bazneicys, kas vysod atguodynuos par svātū tāvu.
Losūt materialus par Kazahstanys veiskupu Svātuo Krāsla apmiekliejumu Juoņa Puovula II pontifikata laikā, atrodu informaceju par Kazahstanys katuoļu bazneicys kandidatim beatifikacijai – pasludynošonai par svieteigim. Jūs vydā beja ari Tāvs Tomass Marija breivkungs Karls fon Gumpenbergs OFMCap.
Tei rūka
Tei rūka, kas vuorteņus vēre
Pi Bykovys bazneicys,
Vēļ šudiņ maņ acīs redzīs,
I nazyud nu atminis…
Tod mozuo rasgaļa grākus,
Pyrmūreiz syudzieju tev.
Tu muocieji mūdynuot spāku
Pasaļaut Dīvam, na sev.
Maņ duovoji svātbiļdi mozu,
Kur Jezus klauvej pi sirds…
Vēļ lyugšonu gruomotā munā,
Jei sasaglobuoj’se ir.
Tys beja, kai ceļa suokums,
Kaids vysim ticeigim ir.
Īt laiki, viņ Dīva tykums
Nu grākim pasauli škir.
Cik daudzim gryutajūs godūs
Tu leidzieji ticeibu rast.
I zynuoji, mīru tev nadūs –
Tī, kurim tū nasaprast…
Nu Vuoczemis atīmūt dzymtuos,
Par Latveju tuoļuok ceļš īt.
Tovs gors tev nadeve rimtīs,
Kur stepe bez gola zīd.
Tī, tuolajā Kazahstanā,
Jauns templis Dīvam teik slīts,
Piec kura īsvieteišonys
Tovs piedeigais ceļš ir īts..
A rūka, kas bazneicys vuortus,
Ikvīnam bej’ gotova vērt,
I saceitī svieteibys vuordi –
Nikod tūs maņ naaizmierst.
Niu svieteigū kuortā tu īcalts –
Bruoļs Toms, Karls fon Gumpenbergs!
Vuords – ticeibys kliņtī īkolts,
A rūka… vēļ vuorteņus ver.


text:
Kas ir vaclatgalīši i jaunlatgalīši, Vacuo i Jaunuo Latgola?
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
20. g. s. publicistikā i dailliteraturā var sasaskart ar bīži lītuotim jiedzīnim kai “vaclatgalīši”, “jaunlatgalīši”, par klišejiskim palykušajim “Vacuo Latgola”, “Jaunuo Latgola”. Rokstā izskaidruota jūs nūzeime.
Vaclatgalīši i jaunlatgalīši
Leluokajai daļai jau nu školys pruotā palics, kas Latvejis kulturviesturē ir “veclatvieši” i kas “jaunlatvieši”. Par “veclatviešiem” nūsaukti 19. g. s. 50.–60. godu kulturys darbinīki ar samārā konservativim uzskotim latvīšu nacionalā vaicuojumā, sovutīs “jaunlatvieši” kai latvīšu nacionaluos atmūdys kusteibys aktivisti davuši lelu īguļdejumu kulturys atteisteibā, literaruos volūdys izkūpšonā, folklorys vuokšonā, literaturys veiduošonā. Latgolys kulturviesturē “vaclatgalīši” i “jaunlatgalīši” nūškir div kvalitativi atškireigus pūsmus latgalīšu gruomatnīceibys i rokstu volūdys atteisteibā.
Itū temu komentej filologejis doktors, kulturviesturnīks i literazynuotnīks Valentins Lukaševičs: “Es lītoju itū terminologeju – vaclatgalīši i jaunlatgalīši. Vaclatgalīši, pat nabyudami latgalīši, radeja latgalīšu literaturu, suocūt ar “Evangelia Toto Anno” nu 1753. goda leidz drukys aizlīgumam. Tūlaik par Rēzekni, Ludzu voi Varakļuonim nikuo nadzierdēja, vysa kusteiba nūtyka Dīnvydlatgolā – Leiksnā, Izvoltā, Kruoslovā, Dagdys apleicīnē. Itī vysi teksti ir saraksteiti vaclatgalīšu volūdā, kuru radeituoji klausejuos izlūksnēs iz dīnvydim nu Aglyunys. Piec drukys aizlīguma kulturys aktivitašu stafeti puorjēme jaunlatgalīši – poši latgalīši, kas pamatā beja nu Rēzeknis i Ludzys apleicīnis, izacēle Rogovka, Sakstagols. Itūs izlūkšņu runuotuoji izaveiduoja jaunlatgalīšu volūdu, kū turpynojam atteisteit.”
Jaunlatgalīši nu Jaunlatgolys apriņča
20.–30. godu presē par jaunlatgalīšim sauce Jaunlatgolys apriņča īdzeivuotuojus. Itū apriņči izveiduoja 1925. godā, atdolūt nu plašuo Ludzys apriņča zīmeļu daļu, par juo centru izavēlēja bejušū Pitalovu, kū nūsauce par Jaunlatgolu. Daļa apriņča teritorejis beja ar 1920. godā paraksteitū Latvejis–Krīvejis mīra leigumu Latvejis Republikys sastuovā tykušuo Pleskovys gubernis Ostrovys apriņča rītumu daļa ar Pitalovys dzelžaceļa staceju. Jaunlatgolys nūsaukums radeja latgalīšūs naapmīrynuoteibu – saliktiņūs ar jaun- pasaulī nūsauc jaunīgiutys zemis voi kolonejis! Tyka aizmiersts, ka ituos ir senejis latgaļu zemis.
1938. godā piec viesturis olūtu izpietis, ekspedicejom, kas meklēja latgaļu volūdys i kulturys pādus puorkrīvyskuotajā zemē, Jaunlatgolu puorsauce “vecā latviskā nosaukumā” par Abrini.
Presē raksteja: “Abrene ir kāds seno Tālavas un Atzeles zemju sadalīšanas dokumentā minēts Atzeles novads, kas, 1224. g., bīskapam ar ordeni jauniegūtās zemes savā starpā sadalot, piešķirts bīskapam. Pēc mūsu pētnieku domām, Abrenes kunga valsts aizņēmusi tag. Augšpils. Gauru, Linavas un Purvmalas pagastu teritoriju un uz austrumiem sniegusies vēl aiz tagadējās valsts robežas uz Astravas pusi līdz pat Mudes upei – ar centru tag. Augšpilī. Augšpils lielajā vai svētajā kalnā stāvējusi Abrenes latv. pils, no kurienes mūsu sensenči sīvās cīņās atvairījuši svešnieku uzbrukumus.” (“Aizsargs”, 1938, nr. 5)
1944. godā Abrinis piļsātu ar sešim apriņča pogostim nu Latvejis PSR īkļuove Krīvejis PFSR Pleskovys apgobola sastuovā. Tautīši trymdā palyka pi dūmys, ka, veidojūt jaunū apriņči, Pitalovai vajadzēja atstuot juos vuordu, viņ atgrīzt latvyskū formu – Pītuolova, pīmāram, rokstā “Jaunlatgola voi Vaclatgola?”: “Šō Jaunlatgolas nūsaukuma īvesšona beja fatala klaida. Pītōlova ir vacs latgaļu vords, drūši vīn tō poša vacuma kai 13. g. s. chronikos daudzynōtais Tōlovas nūsaukums, un šū nūsaukumu kai vacu tautysku montu vajadzēja turēt cīnā un gūdā, bet na vīglprōteigi iznycynōt. (..) Vōrds Abrine nabeja ni lobōks, ni slyktōks par Tōlovu voi Pītōlovu, par tū nav šaubu, bet breinums tikai, kōdēļ vīns latgaļu vārds beja jāatvītoj ar ūtru!” (“Dzeive”, 1973, nr. 119)
Vacuo i Jaunuo Latgola publicistikā i muokslā
Latvejis breivvaļsts laikā izaveiduoja tradiceja, rokstūt par Latgolu, juos gryutū paguotni leidz Latvejis breivvaļsts laikam saukt par Vacuos Latgolys dzeivi, tok Latgolys atteisteibu Latvejā – par Jaunuos Latgolys laikmatu. Pīmāram, Oto Svenne tū demonstrej pat gruomotys nūsaukumā “Vecā un Jaunā Latgale un viņas īpatnības” (1923). Muokslinīkam Vitalejam Kalvānam ir glezna “Vacō Latgola” (reprodukceja apsaverama “Dzeive”, 1965, nr. 74), kur siermū Latgolu īmīsoj nu godu i gryutumu nostys sakrytušuo dryumuo sāta ar kuormim, bet ir muokslinīkam ari dorbi pretejuos nūskaņuos, kai pīmāram “Ziedošā Latgale” (“Vitālijs Kalvāns Latvijas glezniecībā”, 2017, 42).
Pat Ontona Rupaiņa groteskajā romanā “Zemes sōļs” (1953) naizteik bez Vacuos i Jaunuos Latgolys ikoniskys pīminiešonys, pīmāram: “..jyus, Mutuli, asat tys zemes sōļs. Te vacō un jaunō Latgola sēd ap goldu cīši placu pi placa kai bucas ūzula goldi. Te – vacī gudrī padūmi, te jūs pādūs minēji, jaunais saiminīks un saimineica, te dyžais Latgolas rakstnīks, te nōkamais jaunais students, te nōkušō komersante, te školōtōja. Te pōrradzama vysa Latgolas seja: kas beja, kas ir un kas byus – navīn pōrradzama vaigu vaigā, bet ari dorbūs. Es apbreinoju jyusu lelū rūsmi un dorba seikstumu! Jyus smiļšaiņū Vucynkoktu asat porvārtuši augleigōs dryvōs, nadereigū pūru izkuļtivējuši par pļovom, jyusim gūvis kai lōvas, zyrgi kai lauvas, sāta kai jauna skreine. Bet vysvairōk mani īprīcynoj tys, ka jyus asat kai nu akmiņa izkolti latgalīši, myusu daudz cītušōs un mūceitōs, bet skaistōs un nasalauztōs ciļts styprī zori un pazares. Topēc es paceļu šū pīna kausu un tukšoju sausu uz jyusu veseleibu un panōkumim. Lai dzeivoj zemes sōļs!” (“Latgola”, 1952, nr. 243–244)
Vacuo i Jaunuo Latgola padūmu ideologejā
Padūmu vara turpynoj Latgolys liktiņa interpretaceju caur dalejumu Vacajā i Jaunajā Latgolā – saprūtams, ka vyss leidz padūmu laikam Latgolys dzeivē bejs slykts, tok izaugsmi Latgolai “atnasue” viņ padūmu vara, pīmāram: “Jaunā Latgale, padomju Latgale, plaukst ar neredzētu spēku. Tā ir kā ilgi drēgnā pagrabā bez saules nīcis stāds, kas pēkšņi iekļuvis gaismā. Vēl gan redzamas mazās mājeles ar šaurajiem lodziņiem, bet tas ir tikai šodien. Ļoti drīz to vietā celsies jaunas, gaišas kolchoznieku mājas. Jau ceļas klubu ēkas, kolchozu kūtis un klētis. Vēl ceļmalās redzami krusti. Bet tie novecojušies un sakrīt. Neviens tos vairs neatjauno. Nepieciešams un vajadzīgs Latgales zemniekam tagad kļuvis daudz kas cits – avīze, grāmata, radio, kino, teātris.” (“Padomju Jaunatne”, 1950, nr. 19)
Medeju atbolsta fonda īguļdejums nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu. Par roksta saturu atbiļd portals lakuga.lv.


text:
10. novembra dīnys ūtruo puse Rībeņu nūvoda Gaļānūs paguoja atmiņu gaisūtnī i piec tam ari Maltys Trūpūs ar pīminis breidi, gūdynojūt izcylu Latgolys personeibu – literaturys kritiki i tulkuotuoju Stanislavu Belkovski.
Pyrmais vaicuojums, kas nūteikti interesēs daudzus, kū tod S. Belkovskis ir devs Latgolai? Atbiļde ir eisa, bet reizī ari tik izvadynojūša tim, kas patīsi interesejās par Latgolu. S. Belkovskis ir pyrmais, kurs Aļberta Prandis gruomotā „Latvju rakstniecība portrejās” pīrakstejs plašu apceri par latgalīšu literaturu. Kai nūruoda Marta Binduka, jis nav publiciejs plašus teoretiskus voi kritiskus apceriejumus, bet jam rakstureigi, ka, runojūt par kaidu konkretu gruomotu voi autoru, jis iz tū verās kai iz kūpejuo literaruo procesa sastuovdaļu i verās, iz kuru pusi – progresu voi regresu – itys rakstnīks spiej virzeit skaiteituoja dūmys.
S. Belkovskis ir apgivs vairuokys volūdys: krīvu, pūļu, čehu, slovaku, vuocu, horvatu, franču. Sovuos recenzejuos, tulkuojumūs lītuojs pseidonimus: E. E., E. Ego, Edgars Po, St. Baltais, Dr. Pikčulis, D. Pikčulis, D. Pikčs. (Par S. Belkovska dzeivi daudz var puorskaiteit „Vītejuos” 2012. goda 2. novembra numurā.)
Jis dzims Rēzeknis apriņča Vydsmuižys pogosta Maltys Trūpūs, i tīši ite 1997. goda 23. majā tyka īsvieteits pīminis akmiņs. Bet šūreiz jubilejis pīminis pasuokums piec Roberta Mūka muzeja vadeituojis M. Bindukys īrūsmis tyka reikuots Gaļānūs, iz kurīni tuolū ceļu beja nūbraukuse S. Belkovska meita Adele Borka (dzymuse 1929. godā) kūpā ar meitu Lāsmu Čulkstēnu (dz. Borka).
Siermuo kundze na vīn saistūši, bet ari teirā latgaliskā volūdā stuosteja par tū, cik ļaunatmineigi ļauds nūsacejuši tāva liktini, kai jī slēpe sovu eistū uzvuordu, kai durovys aizavēre i „izdeveigus kažukus apvylka” tāva kaidreizejī „draugi”, kai ar čudnu satraukumu pavadejuse tāvu leidz vuortim, vēļ nazynūt, ka pādejūreiz… Bet itys ryugtums beja radzams meitys acīs ari tagad – piec nu jau vairuok nakai 70 godim…
Pyrms pasuokuma vysi varēja apsavērt muzejā izveiduotū S. Belkovskim veļteitū izstuodi, bet tuo īvoddaļā M. Bindukys stuostejumā atsakluoja tik radūšais i nūzeimeigais, bet reizē ari tragiskais izcyluo Latgolys dāla dzeivisstuosts. Fiziskais punkts nataisneigi, naciļvieceigi i nažieleigi agri – vīn 39 godu vacumā – dalykts ar lūdi 1941. goda Leigū naktī pi Boltazara… Ādažu kopu memorialā paglobuoti ari cyti 112 tūnakt nūšautī mūcekli.
Adelis kundze, pīmynūt vysu nūtykušū, retoriski vaicuoja: „Pret kuru varu muns tāvs eisti beja „nūsagrākuojs”? Breivū Latveju voi padūmju Latveju? Jo tyka apcītynuots 2. augustā…?” Bet Adelis kundzis muotis, taipat kai daudzu cytu gūdeigu cylvāku, ceļš nūvede iz Sibireju… Kaidu „puorkuopumu” deļ? Tī ir vīn divi nu symtim viesturiski myglainim vaicuojumim.
Bet gaišu cylvāku pīmiņa ir svāta, deļtuo pateiceiba tim, kas atsasauce Bindukys kundzis aicynuojumam pīminēt izcylū Latgolys dālu. Dīmžāl iz pasuokumu nabeja īsarads nivīns nu Preiļu i Rībeņu nūvodā dzeivojūšajim, Maltys Trūpūs dzymušajim Belkovsku uzvuorda nesiejim. Tūmār pasuokumu kuplynuoja Gaļānu folklorys kūpa „Vydsmuiža” (vad. Anna Kupre), dzejneica Līvija Liepdruviete (veļtejūt dzejūli S. Belkovska pīmiņai), gaļānīte Margarita Krole (ar pošsacarātom dzejis rindom), kai ari Belkovsku dzymtys leluo kūka mozuo atvaseite – septeņgadeiguo Laura Svikša (Maltys Trūpūs dzymušuos, bet tagad Rēzeknis nūvodā dzeivojūšuos Valejis Belkovskys mozmeita) ar skaneigū dzīduojumu par babu.
Puorcylojūt dūmu i atmiņu luodis, izadreikstu ar prīcu secynuot, ka S. Belkovska aizdadzynuotuo goreiguo bāka, latgaliskais strāvuojums turpynojās nu paaudzis paaudzī. Pyrms pasuokuma mieginuoju izpieteit Belkovsku dzymtys kūku, kuru taisejušys Olga Poča, Valentina Širina i Adele Broka. Tys atkluoja, ka kotrā nu zorim ir kaids pumpurs, kas turpynoj papyldynuot Stanislava radūšū davumu. I vīdi skanēja pasuokuma nūbeigumā Adelis kundzis saceitais – „Cylvāks dzeivoj tik ilgi, cik ilgi jū atcerās”. Lai itei apziņa styprynoj Latgolys tagadni, bet ari kotram līk apjaust sovys saknis i turēt cīnā goreiguos piramidys.
Pasuokumā kluotyn beja, īspaidūs dalejuos i lapnumā par tū, ka ir moza slavonuos Belkovsku dzymtys daļa, – Skaidreite Svikša („Vītejuo Latgolys Avīze”).


text:
Klausīs raidejumus “Pi myusim Latgolā” (papyldynuots)
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu “Pi myusim Latgolā!”.
Catūrtdiņ raidejums sasateik ar folkloristi i kūklātuoju Birutu Ūzuleņu, kab parunuotu par dzeivi, muzyku i Latgolu.
Pīktdiņ raidejums gastej Preiļu Breivajā školā i rauga dazynuot, kai Latgolā atsateistej alternativuos izgleiteibys vareibys.
Raidejumu “Pi myusim Latgolā” klausīs:
Diveju krostu radejā – catūrtdiņ 16.30, pīktdiņ 18.30 (atkuortuojums)
Latgolys radejā – pīktdiņ 11.05, pīktdiņ 16.30 (atkuortuojums), svātdiņ 11.00, pyrmūdiņ 14.30 (atkuortuojums)
Radejā “Ef-Ei” – pīktdiņ 15.30, sastdiņ 14.30 (atkuortuojums)
Radejā Marija Latveja – pīktdiņ 12.10, sastdiņ 9.00
Vysus raidejumus sevkurā laikā var nūsaklauseit ari LaKuGā.


text:
Izsludynuots Rēzeknis Mozūs kulturys projektu konkurss
Rēzeknis piļsātys dūmis Kulturys puorvaļde izsludynuojuse kasgadejū kuortejū Mozūs kulturys projektu finansiešonys konkursu ar projektu īsnīgšonys termeņu da 1. juļam.
Rēzeknis piļsātys dūmis Kulturys puorvaļde Mozūs kulturys projektu konkursu izsludynoj divejis reizis godā. Ituo konkursa projektu realizacejis termeņš ir nu 2012. goda augusta da 10. decembram.
Konkurss var pīsadaleit gon juridiskys, gon fiziskys personys, kurys dasoka kulturys projektus i ituo konkursa ītvorūs tūs realizej Rēzeknē. Īsnīdzamuo projekta rezultatam juobyut sabīdriski nūzeimeigam Rēzeknis piļsātai.
Projektim juoatbiļst vairuokim kriterejim: tim juobyut aktualim Rēzeknis piļsātai i tuos īdzeivuotujim, idejom – originalom i ilgtspiejeigom; aprokstā juobyut skaidri izkluosteitai projekta realizacejis gaitai; juoparadz ari projekta rezultatu pīeimameiba plašai mierķauditorejai.
Pošvaļdeiba var daškiert leidzfinansiejumu leidz 50 % nu īsnīgtuo projekta kūpejuo budžeta. Daškiertuo leidzfinansiejuma apjūms nav mozuoks par 150 i nav leluoks par 2000 latim, projekta kūpejam budžetam navādzātu puorsnīgt 5000 latu.
Mozūs kulturys projektu finansiešonys konkursa nūlykums idasacejuma veidlopys pīeimamys Rēzeknis piļsātys dūmis Kulturys puorvaļdē (Atbreivuošonys alejā 93, 1. stuovā, 117. kab.), dorba dīnuos nu 10 da 12 i nu 12:30 da 16:00, kai ari sātyslopā www.rezekne.lv.