text:
Goda arhivs: 2013 »
“Dabasu Durovys” pīduovoj Zīmyssvātku dzīsmi
Latgalīšu grupa “Dabasu Durovys” klauseituojim pīduovoj Zīmyssvātku dzīsmi angļu volūdā “Cristmas Chime”. Grupa īdzīduojuse skaņu režisora Džeimsa Boterila (UK) dzīsmi. Īrokstā pīsadaleja Aleksandrs Tamans, Arnis Slobožaņins, Džeimss Boterils, Valdis Rundzāns, Egils Kulmanis. Dzīsmi miksēja ArmandsSkaiteit vaira »
Zīmyssvātku ailenis
LaKuGa sovim skaiteituojim pīduovoj Zīmyssvātku ailenis. Tuos uzraksteitys dažaidūs laikūs i saglobuota autora laika volūda. Ivāns Zīmassvātku egleite Šudiņ bārnim lelōkī svātki – Skaistōkī, jautrōkī breiži ir klōt! Lobōkōs drēbeitēs visi ir tārpti- GreznōtūSkaiteit vaira »
Pi myusim Latgolā! – 06.12.2013.
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA „Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu „Pi myusim Latgolā!”. Raidejumā: Saruna ar tīslītu ministru Juoni Bordānu par latgalīšu volūdys tīsiskū statusu i atteisteibu; Raidejuma veiduotuoji dūsīs iz Vidzemis rūbežu – izSkaiteit vaira »
LgSC aicynoj iz vakariešonom Daugavpilī
Rudiņa laikā, kod vysi uora dorbi beja apdareiti, senejī ļauds pa vokorim sasalaseja kūpā i dareja vysaiduokus rūkdorbus – puiši taiseja stričus, apstruoduoja kūku, mārgys – adeja, izšyva, aude. Taidu atsarasšonu vīnuvīt, dorbu i puorsoku stuosteišonu,Skaiteit vaira »
Rēzeknē apsaverama izstuode „Nagļi.LV -4631”
Da 2014. goda 19. janvaram Rēzeknē Latgolys viestnīceibā “Gors” apsaverama Mara Maskalāna foto izstuode „Nagļi.LV -4631”. Fotoizstuode „Nagļi. LV – 4631” ir stuosts par mozys tautys identitatis saglobuošonys nūzeimi, kū fotomuokslinīks M. Maskalāns ir atkluojsSkaiteit vaira »
Džeinai Gavarei jauna dzīsme
Latgalīšu dzīsmineica Džeina Gavare klauseituojim pīduovoj jaunu dzīsmi “Sorgengelim”. Par dzīsmi poša Džeina soka: “Vīnmār der īsavērt sevī pyrma nūsūdeit cytus, vīnmār der īsaklauseit sirdsbolsā, kas klauvei pi apzinis…” Ziņu sagatveja: LaKuGa Karteņa: DžeinysSkaiteit vaira »
„Kolnasāta” 7. decembrī
Jiusu viereibai Latvejis Radejis 1. programys latgaliskuo raidejuma “Kolnasāta” kasnedelis laidīņs. Raidejumā saruna ar Gunāru Igauni, jis ir Saeimys deputats i tautys muzykys instrumentu kolekcionars. Gaigalovā juo kolekceja puortopuse muzejā. Sarunā Igauņs stuosteis parSkaiteit vaira »
Daugavpiļs apleicīnes literati i muzykanti byus SĀTĀ!
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar kopejneicu SĀTA 15.decembrī, 15.00 reikoj literari muzykalū pasuokumu „Latgalīts latgalīšam draugs” ci LaLaDra. Pasuokums ir kai tradiceja jau caturtū godu Adventa laikā Daugavpiļs pusē. Īprīkš pasuokums nūtyka RaiņaSkaiteit vaira »
Kū var skaiteit jaunajā “A12″ numerī
Ituo goda pādejā žurnala “A 12” numerī var skaiteit: Kai pazeit lobu madu – piec bitinīka, Aglyunys maizis muzeja Vijis Kudenis saulispuču spāks. Par cylvakim, kuri natāloj, bet dzeivoj – Nagļu patīsums Māra MaskalānaSkaiteit vaira »
Rēzeknē atvērs gruomotu par Francisku Varslavānu
10. decembrī 13:00 Rēzeknis muokslys nomā (18. Novembra īlā 26) tiks atvārta gruomota par Francisku Varslavānu. Francisks Varslavāns ir spylgta personeiba 20. g. s. 30. godu Latvejis muokslā. Jis reizē beja sovys vaļsts i Latgolys patriots, reizēSkaiteit vaira »
Andrejdīna – tradiceja 15 godu garumā
30. novembrī Rēzeknis piļsātys kulturys nomā nūtyka kasgadejais literari muzikalais pasuocīņs – Andrejdīna, kas dzejis mīļuotuojus puļcēja jau pīcpadsmitū reizi. Ituo goda pasuocīņa programa beja pakuortuota divim Rēzeknis Augstškolys (RA) izdavumim. Par gūdu augstškolysSkaiteit vaira »
Masku taiseišonys meistardarbneica Dagdā
Gaidūt Zīmyssvātku i čyguonūs īšonys laiku, 8. decembrī 14:30 stuņdēs Dagdys kulturys nomā paradzāta tradicionalūs sejis masku taiseišonys meistardarbneica. Nūdarbeibu vadeis Leivuona 1. vydsškolys školuotuoja Anna Kārkle i folklorys kūpys “Ceiruleits” dalinīki. Iz meistardarbneicu aicynuots sevkursSkaiteit vaira »
Kruoslovā i Ludzā gasteis deju izruode „Zalkša līgava”
8. decembrī 16.00 Ludzys Tautys nomā i 15. decembrī 15.00 Kruoslovys Kulturys nomā byus īspieja nūsavērt deju izruodi „Zalkša līgava”. Dejis izruodi izdoncuos Tautys deju ansamblis „Līgo”, izruodis autori ir Dace Micāne Zālīte, JuoņsSkaiteit vaira »
Iz čaju ar prīsteri
Suocīs Adventa laiks. Sajiuta, ka skriejīni gribam padareit lānuoku, dzīsmi klusuoku i dūmys apcereiguokys. Bet kaidi ir Advents laika pyrmsuokumi, kas vēļ jimā byutu juodora ci tīši pretieji – nabyutu?! LgSC Reigys birojs aicynojSkaiteit vaira »


c: text/html

text:
diktats latgaliski »
Uzroksti diktatu latgaliski i puorbaudi!
Latvejis Radejis Latgolys studejis veiduotais raidejums “Kolnasāta”sadarbeibā ar LaKuGu pīduovoj sevkuram puorbaudeit latgalīšu rokstu volūdys zynuošonys, uzrokstūt diktatu. Diktats skanēje 7. oktobra “Kolnasātā”, tū var nūsaklauseit ari zamuok īvītuotajā video, uzraksteitū var puorbaudeit LaKuGā.Skaiteit vaira »
Pīsadoli vyspasauļa diktatā latgaliski!
Sastdiņ, 7. oktobrī, kod nūtiks III pasauļa diktats latvīšu volūdā, Latvejis Radejis Latgolys studejis veiduotais raidejums “Kolnasāta” pīduovoj sevkuram puorbaudeit latgalīšu rokstu volūdys zynuošonys. Diktats latgalīšu volūdā skanēs sastdiņ, 7. oktobrī, 18.15 Latvejis Radejis 1Skaiteit vaira »

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Did you mean nutboltu.com ?
You maybe looking for “nutboltu” instead of “natboltu”
or you have mistyped these tags:
নাটবল্টু nut boltu, nat boltu, naatboltu, naat boltu, nattboltu, nuttboltu, nut and boltu, nuts and bolts, nuts bolts, nut bolts, nuts bolt, nutbooltu, natbooltu, nut booltu, nat booltu,
nut boltu, nat boltu, naatboltu, naat boltu, nattboltu, nuttboltu, nut and boltu, nuts and bolts, nuts bolts, nut bolts, nuts bolt, nutbooltu, natbooltu, nut booltu, nat booltu nut boltu, nat boltu, naatboltu, naat boltu, nattboltu, nuttboltu, nut and boltu, nuts and bolts, nuts bolts, nut bolts, nuts bolt, nutbooltu, natbooltu, nut booltu, nat booltu nut boltu, nat boltu, naatboltu, naat boltu, nattboltu, nuttboltu, nut and boltu, nuts and bolts, nuts bolts, nut bolts, nuts bolt, nutbooltu, natbooltu, nut booltu, nat booltu nut boltu, nat boltu, naatboltu, naat boltu, nattboltu, nuttboltu, nut and boltu, nuts and bolts, nuts bolts, nut bolts, nuts bolt, nutbooltu, natbooltu, nut booltu, nat booltu nut boltu, nat boltu, naatboltu, naat boltu, nattboltu, nuttboltu, nut and boltu, nuts and bolts, nuts bolts, nut bolts, nuts bolt, nutbooltu, natbooltu, nut booltu, nat booltu nut boltu, nat boltu, naatboltu, naat boltu, nattboltu, nuttboltu, nut and boltu, nuts and bolts, nuts bolts, nut bolts, nuts bolt, nutbooltu, natbooltu, nut booltu, nat booltu nut boltu, nat boltu, naatboltu, naat boltu, nattboltu, nuttboltu, nut and boltu, nuts and bolts, nuts bolts, nut bolts, nuts bolt, nutbooltu, natbooltu, nut booltu, nat booltu nut boltu, nat boltu, naatboltu, naat boltu, nattboltu, nuttboltu, nut and boltu, nuts and bolts, nuts bolts, nut bolts, nuts bolt, nutbooltu, natbooltu, nut booltu, nat booltu nut boltu, nat boltu, naatboltu, naat boltu, nattboltu, nuttboltu, nut and boltu, nuts and bolts, nuts bolts, nut bolts, nuts bolt, nutbooltu, natbooltu, nut booltu, nat booltu nut boltu, nat boltu, naatboltu, naat boltu, nattboltu, nuttboltu, nut and boltu, nuts and bolts, nuts bolts, nut bolts, nuts bolt, nutbooltu, natbooltu, nut booltu, nat booltu nut boltu, nat boltu, naatboltu, naat boltu, nattboltu, nuttboltu, nut and boltu, nuts and bolts, nuts bolts, nut bolts, nuts bolt, nutbooltu, natbooltu, nut booltu, nat booltu nut boltu, nat boltu, naatboltu, naat boltu, nattboltu, mutboltu, matboltu, mat boltu, mut boltu, ntboltu, ntbltu, nitboltu, nitbltu, nat bpltu, nubltu, nat bklry, nuyrbltu, nut, nut bolts, nuts bolt, nutbooltu, natbooltu, nut booltu, nat booltu nut boltu, nat boltu, naatboltu, naat boltu, nattboltu, nuttboltu, nut and boltu, nuts and bolts, nuts bolts, nut bolts, nuts bolt, nutbooltu, natbooltu, nut booltu, nat booltu nut boltu, nat boltu, naatboltu, naat boltu, nattboltu, nuttboltu, nut and boltu, nuts and bolts, nuts bolts, nut bolts, nuts bolt, nutbooltu, natbooltu, nut booltu, nat booltu nut boltu, nat boltu, naatboltu, naat boltu, nattboltu, nuttboltu, nut and boltu, nuts and bolts, nuts bolts, nut bolts, nuts bolt, nutbooltu, natbooltu, nut booltu, nat booltu, ntuboltu, nutblotu, nutbolut, netboltu, nutbolt, natboltu, nutbol, natbol, natbo, nutbo, nut, nat, na ,nu, n, nut-boltu, nut_boltu, nuttboltu, nutboltuu, nutbol2, nutboltu.com, nutsbolt, natsbolt, nat and bolt, nats & bolt, nut & bolt, nuts & bolt, nuts & boolts nut & boltu, nut and boltu, nuuts boltu, nutboltu


text:
Vileks nūvoda Škilbanu pogostā Balkanūs īsasuokuse latgalīšu rokstu volūdys vosorys škola “Roksti!”. Braucūt šudiņ iz teni, pa ceļam reizem ruodejuos – kaida Dīva i cylvāku pamasta zeme. Meži, kryumi, nakurīne.
A tod īsazib gaismys solys – sāta, klāvs, kopi, bazneica. Kaidam cylvākam nav bejs mīra, i jis izpļuovs gruovi. I par reizis sirds prīceiguoka – kai piec miera laika skaiteit sātys, kur dzīd gaiļs i rej suņs, kiup dyumi i skaņ cylvāka bolss, tai piec ituo NA-laika i ituos NA-gribiešonys, NA-variešonys īraudzeit apkūptu sātu Latvejis pīrūbežā.
Itī cylvāki, kas stota buļbys kuorklu plantaceju vydā. Kas tur gūvs, vuškys. Jī tok ari ir Latveja – eistuokys to i nav. Cik tuoli cylvāki, tik tuoli myusu zeme, na aizmierstys kryumu i ušņu palejis i latvaņu teirumi. PA-jem i PA-dora. PA-sauli PA-gluob.
Cikom Muora vadeja nūdarbeibu par latgalīšu raksteibys lykumim, izguoju uorā pastruoduot i sasagataveit vokoram. Sylta i mīreiga pavakare. Sakūpta sāta ar stidzeņom, dekorativim kūkim, muorkā iz mane verās zaļuo vardive, duorzā brīst seipuli, uobeļneicā karinej uobeli.
Šudiņ Annys dīna. Saimineicu dīna, kod jau var rakt jaunuos buļbys i būrkonus, ēst uobeļus i kaut pyrmū jāru. Tautys gudreiba soka – ka šudiņ byutu leits, to saītu slapnis rudiņs i daudz sieņu. A ni besa – sauleite i sylts, itūgod byus rīksti, na sieņs! Skaista dīna i skaista sīvīte – saimineica sovai dzeivei i sovai zemei.
Siedieju uorā pi vacuos Kangaru školys kuorma pogolmā iz sūleņa i skaiteju Emilejis Kalvānis dzeju nu juos sagataveituo jaunuo kruojuma “Atvosora”. Apleik šolc Balkanu prīdis, skrīn rasnuos meža skudris i bierst bārzu skarenis, mežs dzeivs elpoj Krīvejis pīrūbežā, sābri grīž molku, korsta vosora, muna mīsa jauna i vasala, vysa dzeive ruodīs cereibu pylna.
Bet puorskaiti i kai soltums apjem. Na nu ļauna voi bailis, a nu autora spiejis tai pasaceit, ka īsajiut ūtra tekstā, īej ūtra dzeivē i saprasšonā i da kaula sajiut sovys dzeivis eisumu i sovys laimis vuoreigumu. Ir tik daudz skaista, kuo es asu dabuojuse i kas maņ ir.
I Dūd Dīvs, ka tys ir iz ilgu – cikom es sevi atguodoju i asu. I tai gribīs pasaceit sovejim, cik cīši jūs mīļoju. Varbyut ari bez vuordu, sovā vyds jutūnē.


text:
Pīduovojam nūsaklauseit Latvejis Radejis raidejumu “Talantu galerija” par Raibū aba Oskaru Orlovu.
Piec div stuostu kruojumu Raibīs gatavej sovu pyrmū dzejis izdavumu i roksta magistra dorbu par Boņuka bolvai nominātū literaturu. Sarunā ar žurnalisti Justīni Savitsku teik runuots par “patīseibys prometejim” – nadaudz panciskū grupu “Kapļi”, Latgolys literatu eipašū rūkrokstu i sabīdreibys napamatuotuom gaidom latgalīšu volūdā dzierdēt tik koč kū smīkleigu.
Tū, kū napasoka Oskars, par jū stuosta dzejnīks Valentins Lukaševičs, “Kapļu” bundzinīks Andris Jurāns, gruomotys “Zata tesmini” redaktore Leiga Seiksta i komponiste Ilona Rupaine.


text:
muzeji »
Ineta Zelča Sīmansone: Latgolys muzejim juomeklej sova identitate
Intervejis autore: Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv Latgolys kulturys dzeivis naatjamama daļa ir iteinis muzeji, gon akreditātī i pošvaļdeibu uzturātī, gon privatī. Pārn 4. pasauļa latgalīšu saītā pījimtajā rezolucejā runuots par vajadzeibu izveiduot Latgolys MuokslysSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” diskuseja par Latgolys muzeju identitati
“Kolnasātys” diskusejis tema ir Latgolys muzeji. Latgolā ir 18 pošvaļdeibu muzeji i vīns vaļsts muzejs. Dorbojās ari vairuokys privatys iniciativys, kuruos sevi sauc par “muzejim”, tok nav akreditiejuši kai muzeji. Kūpā ar gaškom InetuSkaiteit vaira »
Pi myusim Latgolā! – 04.07.2014. i 05.07.2014.
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitūs raidejumus “Pi myusim Latgolā!”. Pīktdiņ teik paklausts, voi i kai muzeji Latgolā rauga dasaisteit tūristus, gastejūt ari dažūs interesantūs muzejūs tepat pi myusu. Sastdiņ raidejums gastej pi dzīsminīka Vincenta Kūkuoja . Raidejums “PiSkaiteit vaira »
Muzeju nakts nūtikšonys Latgolā
Sastdiņ, 17. majā, jau tradicionali nūtiks Storptautiskuo Muzeju nakts, kod muzeji reikoj vysaidus pasuokumus i aktivitatis i pasuokumus, kas nav īrosti kasdīnā. Daudz nūtikšonu paradzāts ari Latgolys muzejūs. Raiņa muzejā “Jasmuiža” nūtiks Muzeju naktsSkaiteit vaira »


text:
Malnuo žugure
Malnuo žugure (latiņu: Ciconia nigra; anglīšu: Black Stork; latvīšu: Melnais stārķis; lītaunīku: Juodasis gandras) — žuguriņu (Ciconiidae) ailis putnys, vīglai apmonoms pa malnajom spolvom. Augumā drupeit mozuoka kai Boltuo žugure. Augums 52-58 ceņtimetru augsts, svors vydyskai 3 kilogrami. Golva, koklys, pakakle, auguma viersejuo puse malna ar pazali sorkonu metalisku myrgumu. Kryuteža, spolvys, zamaste i spuornu zamoška bolta. Gnēze, kuojis i ocu gradzyni sorkoni. Maneigs i izsardzeigs putyns, izasorgoj nu cylvāku. Auguma sadors i izavedīņs leidzeigs Boltajai žugurei.
Barūkle vysaida - vardivis, dēlis, sīnakozys, kūrmuli, slīkys, vabalis, iudiņa kustūne i zivs. Cieškuok barūklis meklej i ād vīna.
Iz Latveju atskrīn martā, aprelī, nūskrīn da zīmuošonys vītom Afrikā seņtebrī. Zemeiguokuo Latgolys žuguru zīmuošonys vīta - Etiopeja.
Puslopu ruodeklis
Pereklis[pataiseit | labot pirmkodu]
Bolss kluss, gnēzi klabynoj rešuok kai Boltuo žugure. Dzeivoj vacūs, tymsūs mežūs i pūrūs, cylvākam gryuši daīmamuos vītuos. Perekli vyn lelu lopukūku viersyunēs, rešuok nūlīktūs zorūs. Perekļu atostumam tam nu tuo vajagbyut na tyvuok kai 6 kilometri. Malnuos žuguris cīši koņservativys i sovu perekli lītoj daudzi godu. Latvejā vysuilguok zynomais pereklis lītuots kūna 57 godu.
Plidiešona[pataiseit | labot pirmkodu]
Diej 3-5 boltai pazalis ūlys. Perej 30 dīnu. Žugurāns izīt nu perekļa par 65 dīnys, kod jau izavuicejs skrīt. Puori monogami, atskrīn kūpā i dzeivoj divejūs daudzi godu. Mežogumā malnuos žugures myužs var viļktīs da poš 26 godu. Latvejā kūpeigais malnūs žuguru daudzums 500 — 700 puoru [1].
Sardzeiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Malnuo žugure Latvejā 2008 gods pavasarī izalaseita par goda putynu. Īīt Latvejis seviški sorgojamūs škiru sarokstā i Latvejis Sorkonajā gruomotā. Žuguris popuļacejai gražejās vacūs mežu izciersšona, vacūs kūku maituošonuos, mikronūlīgtiņu tryukums i urbanizaceja. Nu 1991 gods malnuos žuguris skaitlis Latvejā sasamazynuojs kūna div reizis.


text:
Feisbukā jauna spēleite. Zynu, ka saknis jai aug tuoli i zori izaplātuši ari cytūs teiklūs. Vysmoz Instagramā brangi kuploj ar tim haštagim ci temturim, kai izdūmuojuši volūdnīki.
Pyrms nedelis Oskars Orlovs ari mani īpyna tymā B&W spēleitē. Pīsadaleju. Izdūmuoju, ka nav vārts pamest pagaisšonai Feisbuka bardakā. Deļtuo muna 5 dīnu i 5 malnboltūs fotografeju kolekceja niu ite.
1. dīna. Veceits ar žiguleiti
Āgenskolns, Reiga. Es atsagrīžu nu pastaigys, a pi tierga vīns vacs veceits ar sorkonu i labi kūptu, speideigu žiguli rauga nūsagrīzt pa kreisi. Jam ilgi guoja. Vīns zaļais signals, ūtrs. Trešs. Jū apdzan nu prīškys, nu pakalis, jam taurej. A jis taids vacs, vacs īlys vydā ar Sovu Žiguli.
Jis beja na nu ituo laika. Nu laiku, kod mašyna beja vierteiba. I varbyut ari cylvāks beja leluoka vierteiba – ka dzeivuoja pareizi i piec nūteikumu. A niu vyss na tai. Nazkai cytaiž. Ļauds it kai brauc piec nūteikumu, it kai īvāroj vīns ūtru. Tok tī ir cyti nūteikumi, cyti ļauds i cyts laiks.
Jis nūsagrīze. Vīnā šaļtī krustuojums beja breivs, nabeja nivīna, jam daga zaļuo gaisma. Lieni i cīneigi jis ar sovu skaistū myuža žiguli puorrypuoja puori tramvaja slīdem i aizbrauce pa Mozū Nūmetņu īlu.
2. dīna. Sludynuojums
Itys sludynuojumu stabs maņ pasaruodeja tik puorlaiceigs. Īt godu symti, a ļaudim ir rūze, gryža i sazyn kaidys klopotys i ļaudim vajag peļņu.
Atrosts 2009. godā Āgenskolnā, kod dzeivuoju Atpyutys īlā i sovā ziņā tei beja atpyuta. Nikod tik daudz naasu volkuojusēs apleik ar fotoaparatu i givuse vysaidus ārmus.
Nav jau tai, ka osuma nav. Vītom jis gondreiž ir.
3. dīna. Zeme pasaceļ dabasūs
Vierūs i dūmuoju, izdūmuoju dalikt koč kū nu munys malnboltuos dīnys, 2009. goda 18. novembra. Malnboltuos partū, ka gondreiž vysu dīnu maņ rūkā beja fotoaparats, a dīna beja apsalaiduse tik tymsa i palāka, ka vysys kruosys pagaisa. Deļtuo jau agri nu reita kruosys izsliedžu i raudzeju nūgiut gaismu.
A dīna beja na pa jūkam. Cieļūs ap 7 nu reita voi agruok, guoju korporaceju guojīnī iz Bruoļu kopim, tod ar vīnu draugu brauču iz Getleņu izguoztuvi, a gols golā ar cytu draugu guoju iz prezidenta pījimšonu i koncertu Lelajā Giļdē. Dīnā saguoja puorsamaukt nazcik reižu, kab iz kopim aizīt šmuki i tuos šmukuos drēbis nasazīst izguoztuvē i kab pi prezidenta naūst piec vacu zivu.
Ite izguoztuvis aineņa. Kaijis sasatryukušys ceļās spuornūs. Taida sajiuta, ka zeme tiuleņ aizliduos, partū ka iz kotra zemis lapača ir spuorni i tī spuorni tū lapaci raun bļaudami dabasūs.
4. dīna. Jureiša dvēsele
Nazkas drupeit sirreals i na nu ituo pasauļa. Poša nasaprūtu, parkū tymā vokorā īsliedžu malnboltū režimu. Dūmuot, vyss tok beja skaisti i kruosaini. Kod īraudzeju itū biļdi, nūsabreinuoju – tik nareali.
Koč ari pats pasuokums beja nareals. Jam navajadzēja nūtikt, jam naīdeve naudys laikam 2 voi mož 3 projektu konkursūs. Bet jis nūtyka. 2008. goda decembra beiguos Raiņa sātā Berkenelē, kur ītaiseita elektriskuo apkure i vyss tik duorgi, tik duorgi. Bet mes bejom jauni i troki. Sasaucem gostus nu Boltkrīvejis, Anna mistiskā veidā dabuoja telpys, LgSC jaunīši iz maiņom dežurēja kuknē i taiseja ēst miļzeigā kotlā, ladusskapī Zīmyssvātku gordumi, Dyrbynu jaunīši spēlēja daņčus, dzīsmis, rūtalis, vylnys sukuošona, voilaku taiseišona, čyguonūs īšona, maskys, jūki i smīkli.
Zynu, ka siedieju iz gultys i dūmuoju – vyss ir īspiejams, bet bez naudys tys prosa cīši daudz energejis, taišni atrast resursus i saorganizēt. I ka ir nazkaids lykums, kur idejis i resursu saspēlē naudu var aizstuot ar trokumu, tikai proporcionali naudys tryukumam trokuma vajag vaira.
5. dīna. Malnboltuo biļde, kas nav malnbolta
Jau suocūt sereju, es atguoduoju par itū karteņu. Atrodu. Saprotu, ka jei nimoz nav malnbolta (vērtīs iz klāva durovom), nūlyku molā. A vys taipat atguodoju. Piec nedeļgola pauzis, kod ni da datora i vysmoz ni da datora izklaidei, tūmār īlikšu. Koč jei nav malnbolta.
90. naudys nabeja ni suņa. A sātā beja vēļ sovetskūs godu blata filmenis – uorzemu, vacys, globuotys naboltai dīnai. Maņ beja mozs fotoaparats “Lomo”, i daudz vacu filmeņu. Kruosu jom gondreiž vaira nabeja. A fotografēt to beja okuots. Fotografieju, nešu atteisteit, vierūs pret gaismu. Biļdis taiseju, kod beja nauda.
Tys ir muns bierneibys suņs Džers (centrā pi kēdis), malnuo kuceite Bille i boltais kucalāns Bobs ar malnū ausi.
Aizmugurē ir voljers. Tys, ka palics puori nu voljera. Piečuok jū lītuoja kai vystu butku, tod globuoja hlamus, turēja trušus, tod vīnu laiku tī dzeivuoja vīna poša palāka trusīne, kas izroka olu i izaudzēja tī bārnus. Suņam zam daguna.
A stuosts par voljeru ir eiss – napatyka.
Voljers beja lobs tikai vīna īmesļa piec – iz juo jumta Džers varēja izkuopt i vērtīs tuoli, iz juo varieju sēdēt ari es ar suni, bužynuot jam spolvu, izrauduot pusaudža godu puoristeibys jam kažukā, apsavērt pasauli i sepinēt par tuolim celim ar suni pavadeņā.
Izavolkuojom mes pa vysu apleicīni, vysim mežim, gruovim i graustim. Bierneibai vajag suni.
Pajēmem vosorā suneiti, izaudzējem suni, suņs iz cytu rudini izauga i palyka groznys, daguoja nu juo sorguot svešus cylvākus.
Sirdeigs to jis beja tikai sātā. Kod guojom pastaigā, svešūs jis ignorēja – viņ dasavēre, lai nivīns nalein pi maņa. Kod tev ir 13-14 godu i ļūbej kleist pa mežim, celim i nacelim, ir 90. godu bardaks i pofigisms, tei beja lela vierteiba – pošai sovs sorgs.
Tai kai tys piec ilga laika beja pyrmais suņs myusu sātā (ka naskaita Džeinu, kas nūmyra vēļ kai kucalāns), tod jam beja sataiseita glauna butka ar prīkškambari i guļamustobu, kur varieju īleist ari es poša, a gols golā tyka taiseits voljers – kūka stulpim, ībetonātim iz pakšu, druošu sītim, speciali taiseitom durovom, kū es poša nūkruosuoju ružovys.
Prīca beja eisa. Suņs cīst navarēja tuo voljera. Vydā vajadzēja stumt ar stumšonu, uorā leida kai zuts pa kuojstarpi, rēja, kauce i pasaceja vysu, kū dūmoj. Dalyka likt pi kēdis, pi voljera, partū ka jam garšuoja cylvāki. Nu i tod suņs kai suņs, mīrs sātā.
Atbiļdi saprotu piečuok. Pi kēdis jis pīsadaleja pogolma dzeivē, pi juo daguoja, jam guoja garom, pakasēja aiz auss, apsarunuoja, a kū voljerā – siedi vīns bez pīskuorīņu, dauzeišonuos ar cytim sunim i kačim i kompanejis.
Tai vot i saguoja. Na vysys lobys idejis ir lobys vysim.
Vot i vyss. Taidi 5 kadri nu munys dzeivis. Atrosti datorā.


text:
FOLKLORA »
Tautys deju kolektivu sadraudzeibys koncerts Daugovpilī
9. aprelī 17.00 Vīneibys noma koncertzalā nūtiks Tautys deju kolektivu sadraudzeibys koncerts ““Saime” draugu lokā”, informej Daugovpiļs piļsātys dūmis kulturys puorvaļdis sātys lopa. Daugovpiļs Latvīšu kulturys centra videjuos paaudzis deju kolektivs “Saime” (vadeituoja LilijaSkaiteit vaira »
Daugovpilī reikuos XI storptautyskū folklorys festivalu
Īskandynojūt Jura dīnu, nu 22. da 24. apreļa nūtiks XI Daugovpiļs Storptautyskais folklorys festivals, informej Daugovpiļs piļsātys puorstuovi. Festivals puļcēs na tik vītejuos Latvejis folklorys kūpys i interesentus, nu ari daudzys uorvaļstu grupys, kuruosSkaiteit vaira »
Nūsvieteits deju kūpys “Dziga” 25 godu jubilejs
12. marta vokorā deju kūpa “Dziga” Latgolys viestnīceibā GORS svieteja sovu 25 godu jubileju. Kūpeigā deju sūlī sasavīnuoja i bejušī, i asūšī dzyguotuoji, kab izdoncuotu sovu 25 godu Gūdu sūli. Deju kūpa “Dziga” ir dybynuotaSkaiteit vaira »
Naujinē iz vakariešonu aicynoj folklorys kūpa “Rūžeņa”
18. martā 17.00 Naujinē, Školys īlā 6, Naujinis kulturys centra folklorys kūpa “Rūžeņa” aicynoj iz vakariešonu. Pasuokuma laikā folklorys kūpys dalinīki sapazeistynuos ar gavieņa laika iedīnim (kaidu nu tūs varēs ari pagatavēt i paraudzeit), tiksSkaiteit vaira »
Kas ir “Tautumeitas”?
Itys vaicuojums ir bejs vīns nu popularuokuos piec tikū februara golā aizvadeituos Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2015” ceremonejis. Cereibys tikt pi Boņuku trejuos nominacejuos, tikšona pi tūs divejuos: “Goda debeja” i “Lobuokais muzykysSkaiteit vaira »
Dagdā gatavejās XIII Golda dzīšmu i “gveļžu” saītam
17. aprelī 15.00 Dagdys nūvoda Tautys nomā nūtiks XIII Golda dzīšmu i “gveļžu” saīts “Auni kōjas, laksteigola!” Saīta tema: “Pučis ir dobys skaistuokī vuordi i hieroglifi, ar kurīm tei dora zynomu, cik mes taiSkaiteit vaira »
“Dziga” ar koncertu Rēzeknē svieteis 25 godu jubileju
12. martā Latgolys viestnīceibā GORS sovu 25 godu jubileja koncertu svieteis Rēzeknis deju kūpa “Dziga”. 25 godu laikā tautys dejis i muzykys varā “Dzigā” izaudzynuots gondreiž 250 doncuotuoju i 25 godus kūpta dzeivuo muziciešonaSkaiteit vaira »
Daugovpilī nūtiks tautys muzykys koncerts “Pavasari gaidot”
4. martā 18.00 Daugovpilī, Vīneibys noma koncertzalā, nūtiks tautys muzykys koncerts “Pavasari gaidot”, kurymā divejis atraktivys muzykalys grupys – tautys muzykys ansamblis “Rakari” (Daugovpiļs) i jaunīšu postfolklorys grupa “Rikši” (Rēzekne) – īskandynuos pyrmuos pavasaraSkaiteit vaira »
Ziņgātuoju i stuostnīku vokors Viļānūs
13. februarī 15.00 Viļānu kulturys nomā (Kulturys laukumā 2, Viļānūs) nūtiks XIV Ziņgātuoju i stuostnīku vokors, aicynojūt dalinīkus i skateituojus vīnuotīs kūpeiguos ziņgēs i stuostūs par temu “Katram prieki krājas…”, informej Tautys muzykantu bīdreibysSkaiteit vaira »
Vabalē nūtiks tradicionalais pasuokums “Aizgavienī cīmūs braucu”
6. februarī Vabalis pogostā jau ostuotū godu nūtiks tradicionalais pasuokums “Aizgavienī cīmūs braucu”, informej Vabalis kulturys noma direktore Vija Pabērze. Tī ir pādejī svātki pyrma leluo gavieņa, partū pyrma tuo juopaspiej izaprīcuot i kuorteigaiSkaiteit vaira »
Daugovpilī nūtiks Storptautyskais tautys deju sadaņcs
Nu 5. da 7. februara Daugovpilī, Kulturys pilī (Smiļšu īlā 92), nūtiks Storptautyskais tautys deju sadaņcs, kurymā pīsadaleis deveni vysaidu tauteibu deju kolektivi nu Latvejis i uorvaļstu. Daugovpiļs piļsātys dūmis Kulturys puorvaļde, suocūt jaunuSkaiteit vaira »
Vareiba dasasaceit ziņgātuoju i stuostnīku vokoram Viļānūs
13. februarī 15.00 Viļānu kulturys nomā nūtiks jau XIV Ziņgātuoju i stuostnīku vokors, kuruo tema itūgod ir “Katram prieki krājas…”. Ziņgātuoju i stuostnīku vokors jau palics par tradicionalu pasuokumu, iz kurū īsarūn ap 200Skaiteit vaira »
Daugovpilī nūtiks vakariešona ar folklorys kūpom i prīsteri
4. februarī 18.30 Daugovpilī, Latvīšu kulturys centra kopejneicā (Reigys īlā 22a), Latvīšu kulturys centra folklorys kūpa “Svātra”, Daugovpiļs nūvoda Kulturys centra folklorys kūpa “Dyrbyni” i katuoļu prīsters Rodions Doļa aicynoj iz vakariešonu. Kai informejSkaiteit vaira »
Sutrūs prezentēs “Rūžupis veiru” albumu
9. janvarī 19.00 Sutru kulturys nomā nūtiks folklorys kūpys “Rūžupis veiri” albuma prezentacejis koncerts. Īīšonys moksa – 2 eiro. Kulturys i menedžmenta centrys “Lauska” oktobrī izdeve folklorys kūpys “Rūžupis veiri” pyrmū albumu, kurā vydāSkaiteit vaira »


text:
Prelata Adolfa Grosberga pīminis fonda
stipendejis katuoļu studentim
.
Fonds ir izsludynuojs pīsasaceišonu stipendejom 2009. / 2010. vuiceibu godam.
Praseibys stipendejis pretendentim:
1. Studej vysmoz 2. kursā.
2. Studej akrediteitā Latvejis augstškolā i akrediteitā pamatstudeju programā.
3. Svareigys paguojušuo studeju perioda sekmis.
4. Studeju programa, vierzīņs i leimiņs nav svareigi.
5. Stipendeja dūmuota socialūs i studeju procesa vajadzeibu segšonai, tymā skaitā – moksai par studejom.
6. Students ci studente aktivi dorbojās Latvejis Katuoļu bazneicā, jaunuotnis voi sabīdriskajā dorbā.
7. Students ci studente pīder kaidai Katuoļu bazneicys draudzei Latvejā.
8. Kod studejis byus pabeigtys, stupendiatam ir morals pīnuokums atbaļsteit Katuoļu bazneicu Latvejā.
.
Stipendejis pīškieršonys nūsacejumi:
1. Leidzdaleiba i aktivitate Latvejis Katuoļu bazneicys dzeivē.
2. Sekmeigys studejis vysā īprīkšejā periodā.
3. Studenta ci studentis materialais stuovūklis.
.
Pīsacejuma viestulei kluot juodalīk itaidi papeiri:
1. aizpiļdeita veidlopa (veidlopys teksts atrūnams ite);
2. rekomendaceja nu studenta draudzis bazneickunga;
3. CV;
4. izziņa par studejom i sekmem nu sovys augstškolys.
.
Pīsacejums juosyuta elektroniski iz e-postu fonds.grosbergs i inbox.lv leidz 2009. goda 2. novembram.
Fonda vaļde izsludynuos konkursa rezultatus mieneša laikā piec dokumentu īsnīgšonys termeņa beigom.
.
Vaira informacejis: Dr. hist. Inese Runce
E-posts fonds.grosbergs i inbox.lv
Telepons 26810848
.
Lai veicās! Sekmeigys studejis i daleibu konkursā!


text:
E-resursu apskoti
Multimedeju resurss par Latgolys Dzīšmu svātkim
Nu 2011. goda 17. oktobra Rēzeknis Centraluos bibliotekys abonementā pīejams multimedeju resurss „Dziesmotā Latgale” DVD formatā, kuru īspiejams pajimt leidza lītuošonai sātā.
„Izdzeivuot pīdereibu” – filma par Ontonu Kūkuoju
Nu 2011. goda 17. oktobra Rēzeknis Centraluos bibliotekys abonementā pīejama dokumentaluo filma „Izdzeivuot pīdereibu. Dzeive gleznuos”, kura ir veļtejums Latgolys kulturys darbinīka O. Kūkuoja septiņdesmitgadei. Filmu taipat kai puorejūs abonementa kruojuma materialus īspiejams pajimt leidza iz sātu.


text:
Artūrs Rundzāns »
Nikodems Bojārs – kosmosa pietnīks nu Latgolys
Roksta autors: Artūrs Rundzāns, viesturnīks Latvejis i Latgolys viesturē bīži ir sastūpamys izcilys personeibys, kurys pazeist vyss pasauļs, tok deļ vītejuos sabīdreibys jī ir nūslāpums. Vīns nu taidu ir Nikodems Elejs Bojārs (dzims 1925. godā)Skaiteit vaira »
Latgola CIP arhivūs: Soltuo kara ainys
Roksta autors: Artūrs Rundzāns, viesturnīks Ituo goda 17. janvarī ASV Centraluo izlyukuošonys puorvaļde (CIP) paziņuoja, ka apmāram 930 000 tuos deklasificātūs dokumentu nu daīmamion-line režimā sevkuram pasauļa dzeivuotuojam. Īprīkš tī beja daīmami publikai tik kluotīnēSkaiteit vaira »
Latgola i Latvejis lauku dorbaspāka vaicuojums 1934.–1940. godā
Latgolys nūvods – „trešuo zvaigzne” Latvejis Republikā – visod ir izacieļs ar sovu kulturu, cylvākim i eipašū viesturiskū liktini. Mozuok raksteits par tū, ka sovys eipašuos viesturis deļ ari saimnīciski Latgola vaļsts saimnīciskajā sistemā ījēme eipašuSkaiteit vaira »


text:
taišni pyrms goda nūmyra tāvs. var tukšumu aprakt kasdīnys īšonuos i aizmierst, a tod nazkas sasastuoj koklā i saprūti, ka nivīns to napažāluos tai kai jis. tai vot i siežu, dūmoju, dzeru čaju i tūmār īlyku itū karteņu i itū sajiutu publiskai apsavieršonai.
pyrms goda kopūs buobys nūsavēre i tod pa koktim nosuoja – jei naļūbej sova tāva, partū ka naraud. tok osorys ir muna i juo dareišona. taipat kai vyss lobais i švakais, kas bejs. suocūt nu kolnu ekspedicejom pa ustobu, beidzūt ar uobūleņa teirumu i mikriesli pi sātys pakša, kod saprūti, ka ir ari taida līta kai beznūsacejuma mīlesteiba. vīnkuorši esi, ļūbej i vyss, partū ka tys varbyut ir pats svareiguokais, kas tev kai cylvākam ir dūts.
vīnkuorši maņ dūts drupeit vaira kai cytim – raksteit. kab na tāva stuostu i fantazeju, atmiņu i humora i mamys pacīteibys, atbolsta i pakvāleišonys, myužeigūs ryupu, nikuo taida nabyutu. partū ka kotram kūkam ir vajadzeiga zeme, saule, syltums i iudiņs, drūšeiba i atbolsts, kab jis varātu izaugt i tod mest ānu. iz sīnu, iz papeira, iz monitora, iz cytu cylvāku siržu i pruota.
vyss ļaunais puorīt i otkon pavasar saplaukst lopys. otkon cylvākim i lūpim ir pakrieslis korstā vosorys dīnā. a kas zyna, kū zīmys soltumā dūmoj kūks. kas jam aiz myzys i nu kuo patīseibā pavasarī suoc tecēt sula.
seika fotošaļteņa nu šudiņdīnys pastaigys.


text:
Itys gods latgalīšim sovā ziņā paguojs puorsoku zeimē – bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa” izdevuse latgalīšu puorsokys audio versejā (vaira var puorskaiteit ite: http://www.latgale.lv/lg/news/article?id=4140), bet “Latgolys Studentu centrs” ir tyvai mierķa – gruomotys “Puosokys par krīzi” izdūšonai.
Cikom teik gaideita gruomota, LgSC pīduovoj konkursu, kurā bolvys duovynoj LPG.
Leidz 21. decembrim atbiļdi pareizi iz vaicuojumim i sajam disku “Latgalīšu puosokys i puorsokys”!
Pareizuos atbiļdis (pīmāram, 1-C, 2-A i.t.t.) syuti iz e-postu: ortografeja@gmail.com ar nūruodi “Puorsoku konkurss”.
Rezultati 23. decembrī!
1. Kurs nu nūsauktajim Latgolā zinomajim kuļturys aktivistim nav pīsadalejs puorsoku īrunuošonā albumā “Latgalīšu puosokys i puorsokys”?
a) Līga Rundāne
b) Ingars Gusāns
c) Ilmārs Dreļs
2. Cik puorsokys īkļautys albumā?
a) 28
b) 30
c) 31
3. Puorsoku albuma muzykalū fona nūformiejumu taisejs i vairuokys puorsokys īrunuojs muzikis i aktiers Kristaps Rasims. Kurā Latvejis teatrī jis dorbojas?
a) Dailis teatrī
b) Daugovpiļs teatrī
c) Latvejis Nacionalajā teatrī
4. Kaidā nu puorsokom, kab pasasorguotu nu kača nogim, pelis izdūmuoja, ka:
a) syudzēsīs Dīvam
b) nūzogs kača breiveibys gruomotu
c) dasīs kačam pi astis zvaneņu
5. Kaidā popularā latvīšu kinā golvonū lūmu spēliejs vīns nu puorsoku īrunuotuojim Andris Rudzinskis?
a) Eisa pavuiceiba mīlesteibā
b) Cylvāka bārns
c) Rūdolfa montuojums
Taipat informejam, ka tyvuokuo īspieja puorsokys dzierdēt kluotīnē ir 18. decembrī 12:00 Kruoslovā, bet reidzinīkim disku īspiejams īsaguoduot ari LgSC Reigys birojā (http://lgsc.lv/kontakti).


text:
Tod kas jer tai saucamī latvieši? Voj slavenos tautis piečteči – Latigolas? Kuršu, zemgaļu, sēļu vai čivuļu piečteči? Tod kas jei itī latvieši? Voj slavenos tautis piečteči – Latigolas? Kuršu, zemgaļu, sēļu vai čivuļu piečteči?
Latgale, Tālava, Atzele – itos jer seny latgaļu zamis.Trešo daļa šudinejos Latvijas pīderāja latgaļim.
As apbreinoju ity seny dorbu mīlyšy tautu – latgaļus jeb kai jūs dažreiz mādza dievēt citis tautis letiņi.
Latgaļi jau jer zinomi jau nu sasto gadsimta. Latgale, Tālava, Atzele – tos jer Baltejis teritorejis, par kurom valdāja Visvaldis, Tālivaldis..
Tagad jer divdesmit pirmīs godsimts,no latgaļi, nazaskotytīs ni iz ky jer saglobojuši sovu volydu, sovu kultyru, sovu pošlepnumu. Jī jer SORGOJUŠI i SORGOJ sovu valydu. Tei jer Tauta – tīši tai, tauta ar lilū burtu. Voj jer daudz mazy tautu ky tu zini, loseitoj, kuris jer saglobojušos nu sasto gadsimta leidz pat miusu dīnom.
Dīmžāl itimā rokstā runa naīs par dižojīm Latgaļis dālim i meitom, bet par itos jaukos tautis atkritiejim, jy muisdīnu Latgales vietura jer cīši saistāta ar tīm, kurus latgaļi ņicinyši sauc –ČIUĻI.
Kas tod jer itī čiuļi? Krīvu valydā jer šods definiejums – Vaņka, kurīs neatceros dzimtu. Itimā situācejā tis jer Janka, kurīs ty naatceros. No itis ni visai atainoj latgaļu teikto jāgu – ķiuļi, kai man centos paskaidrot vacos paaudzis latgaļi ito vorda jāgu, jer gon izstumtīs, gon vīglos dzeivis meklietojs, viss vīnā vordā.
“ПpekaTи пoлe” – laikam jau itis buis attieceiģīs teicīns latgaļu vordam – čiuļi.
Kai tod tis jer nytics, ka jer rodušīs itī čiuļi? ys jau taipat pītiek kotrā tautā. Tī jer cilvāķi, kurī namok cīnātīs. Cilvāķi, kas pasī jebkuru griuteibu prīkšā, tiklīdz tos sajūt. Tod nu taj jer sanocs, ka latgaļu – strodnīku i karotoju – vidā jer nykļuvuši jankas, kas sovu dzimtu pat naatceros. Itī poši jankas krita ceļys vocu krustnešim, krievu bajārim.īkortojās par sulaiņim pilsātos, pi kam Reigā nakšņot jī nedreikstāja, jy ty beja nylīguši vocu baroni. Salasiejušīs visodus vordus ny soviem kunģim, īmocījās runot vocu i krīvu valydā.
Vocīši jīm radāja ābeci, krīvu bajāri siutāja mocātīs iz Krīveju. Gon vīnim, gon ytrim beja vajadzeiģi paklauseiģi sulaiņi. I tod peikšņi ni nu ko rodās latvieši. Tīsi tai – pēkšņi pēc viesturiskos mierleņtis. Vot nu kyrīņis jer radušīs Latvieši.
Tagad šod tod atbraucyt iz Latgali, jī ar nicinojumu sokuši skatātīs iz sovim rodim, kai gon jī te pa zami var raktīs, bet latvieši – čiuļi pilsātos voi leidzos tom dzeivoj i zina, kas tis taids vaterklozets jer. Raizam ny bajāru golda kods gobaleņš butterbroda tīk. Visā visumā – kulturāli latvieši navis kai tī latgaļi.
Goja laiks. Latvejai tika īdyta breiveiba. Tīši tai – īdyta. I sokos miužeigos golvis sopis – nu, ky gon var iesokt vakardīnis sulains? Pareizi, tikai zagt. Pirmā repubļikā tika vinkorši izzogta. Rausa jau raiz sarausty. Vocu inženierus patrīca, topat kai krīvus – pi velna jys vusus.
Četrdesmitajys godys padevās PSRS žeilasteibā, padevos bez nevīna šovīnja. Jī nabeja karotoji, kai Jys senči Latgaļi, bet gon čiuļi.
Pēc jīm noca hitlerīši, i otkol ķepis gaisā i padevās. Atgrīzās padomīši i jau pa īradumam – ķepis gaisā. Kas tod tei toda par tautu – latvieši?
Otrej republika. Otkal Krīveja uzdovinoja breiveibu. Bet ky lai ar ity breiveibu īsok? Pareizi – zagt jau reiz sazagty. Divdesmit gadu laikā visu izzoga.
Otros repubļiķis prezidents aicina lepotīs. Bet ar ko lepotīs? Ar ty, ka vienmār bijušis ķepis gaisā? Ar ty, ka kalpoja gan hitlerīšim, gan padomiešim? Par ty, ka kaimiņš par kaimiņu sūdzeibis rakstīja, lai tikai ty nalaimeigy izsūtātu iz Sibīreju? Voi ar ty?
Bet jer toču ar ky lepotīs! Tapat blokus, jau cik gadsimtys dzeivoj rodi – latgalieši. Tože starp latviešiem, jy ne visi jau jer čiuļi, jer ar ky lepotīs, pīmāram, Rainis i Aspazeja, pasauļslavens profesors – Viktors Kalnbērzs, pazīstamīs REMANTADINA izgudrotojs – Jānis Polis, kurš šybreid mukos nabadzeibā. Topat Otro Pasauļis kara varyņi, latgalīši i porejī, kas raizī ar sorkanarmīšim atgrīza Eiropai breiveibu.
Taču nā – čiuļi lepojās ar sovu unikālo moku ollaž padytīs, zaudāt cīņu pat nasokyt ty.
Tod kas jer itī latvieši? Voj slavenos tautis piečteči – Latigolas? Kuršu, zemgaļu, sēļu vai čivuļu piečteči?
P.S.
Viss parezi mināts itimā rokstā. I vāl vīnu lītu pateikšu, ty, ka īstens latvietis - čiuļs šo rakstu ne par ko neatzīs.Civļu īdumeiba nav vordūs aprakstāma.


text:
Tabuoks
Tabuoks ī tuokis augals (žuolie), katros muokslėškā prigol prī boblėniu augalū šeimuos, ėr ī kėlėma nug Amerėkas, tepuogė anou sodžiuovintė lapā, katrūs žmuonis kūrėj, šniaukšt aba kromt, ka gautom kuokė maluonė.
Tabuoka žuolėnug senuobės kūrėjė Amerėkas indienu tautas, paskom, kap ėspanā atrada Amerėka, tabuoka parvežė i Euruopa, pradiejė anou augintė ė kūrītė. Tabuoka liuob šniaukštė (oustītė), kūrītė, kromtītė ė žemaitiu vīrā. Anėi liuob augins makuorka, vuo kūrīs anuos sodžiuovintus lapus. Paprastā tabuoka rūka par pīpkė. Pu ontras svieta vainas atsirada cėgarietā, tūdie tikra tabuoka mažā kas barūk.
Tabuoka tepuogė liuob dietė i rūbus, ka kondis najiestom.


text:
Ar vīna nu autoru, Aigara Runča, laipnu atļuovi i atbolstu ite jaunuokais grupys “Borowa MC” muzykys klips “Pavasars”. “Naktineicys” skaiteituoju īviereibai, īsapazeišonai, viertiejumam. 😉
[youtube=http://www.youtube.com/watch?v=9Vr2PZVoQLg&feature=player_embedded]
Kai Aigars pats soka:
“Es dūmoju, ka nūteikti ļīc! Stuovēsim ar dakšom i luopstom pretim AKKAi!
Uzskotu, ka tys ir napruots… Par video izvītuošonu jau ir samoksuojuši cylvāki, bet naudu turpyna prasāt, voi nav nagauši!?
Mes lobuok par skaistim muļcikim! ”
I es piļneigi pīkreitu. Deļtuo jau ari naasu AKKA / LA klients. Apzynuoti. Asu autors, tok tei ir Dīva, dobys duovona maņ i muna duovona pasauļam. Ka būrauka jem naudu, jai pagaist spiejis. Būrauka sovam klientam nasoka būršonys cenys. Klients jai nas duovonys. Nui, autoram tože ir juodzeivoj. Tok es poša sovys spiejis turu par būršonu, talantu nu augšys, ar kū nadreikst tiergavuot. I naudu peļneju cytaiž. Nui, naprofesionali, tok na jau naudys sajimšona par sovu dorbu pataisa par profesionalu fotografu, dzejnīku voi muzykantu, a sovu spieju izkūpšona i dorbs, dorbs, dorbs. I dzierksts, kas otkon i otkon īsazib – radiešonys breinums.
Lobuok 100 reižu munu dorbu nūzags, ni 1 reizi par mani naizzynuos tik deļtuo, ka publiskam munu tekstu atskaņuojumam vajag atļuovis. Nui, kai klients es navarātu vys volkuotīs apleik i sovus dzejūleišus skaitēt to tī, to ite. Kotrai dzejūleišu skaiteišonys reizei tok ir juoizjem publiskuo pasuokuma atļuove.
Interesnai, cik pasuokumim Latvejā ir itaidys atļuovis? “Susātiva” prezentacejai naizjiemu. Partū ka saprotu – ir lītys, kam juonūteik taipat. Moksuot to taipat navaru ni saņtima. Vīneigi nu sovys kuldys. I lobuok tod samoksoju par benzinu autorim i nūpierku maizi i sīru klauseituojim.
Ka tai padūmoj, kai AKKA / LA klientam maņ daža ak jau byutu juonūsoka, ka muna bloga skaiteituoji pīsaregistrej i tod ziņoj, ka tod i itod ir skaitiejuši autora mūrgus. Absurdam nav rūbežu. Kai var redzēt. Ak jau tai ari byutu juodora. Internets tok ass jauns medejs. Ar laiku ari itūs tekstu skaiteišonai izliks cenu. Voi vysmoz registrēs izmīgšonu iz jūs, tai saucamūs klikus. Ar atrunu, ka munys autora tīseibys nu tuo īgius.
Varbyut Raimondam Paulam atsamoksoj byut klientam ar sovom puordesmit i symts voi cik tī tyukstūšom latu ījāmumu. Tok dīzvoi jam pateik 20 voi cik tī % pamest itam kantoram. I jis jau beja zynoms, populars autors, kod palyka par jūs klientu. A mozajim autorenim, kas tī vysi sasastuojuši, pa munam, nu tuo ir tikai kaitiejums. Ni jūs vaira legali pasaukt, ni paaicynuot. Ni par jūs lelajim dorbim pastuosteit blogā. Partū ka itei runuošona saīt nalegala, ka dalīc jūs muzyku. Koč, nu ūtrys pusis, kotrys roksts, publikaceja škārsteiklā i runuošona par autorim i jūs dorbim, dalīkūt saiti iz jūs tekstim ci muzyku ir jauns autordorbs. I jūs muzyka ir… citats itymā runuošonā! Iz kū atsasaucu, īdūdūt saiti iz publiceišonys vītu – par pīmāru, YouTube.
Tod saīt, ka ari iz gruomotom navar atsasaukt – partū ka tei ir jūs teksta īlikšona sovā tekstā. A kai ar citeišonu vyspuor? Kū mes sataisom nu jauna i kas ir vysa īprīkšejuo citeišona? Varbyut vysi teksti ir intertekstuals cytu tekstu i cytu ļaužu volūdys salykums.
Parkū maņ kai volūdys runuotuojam, juos autoram i uzturātuojam, jaunradeituojam kasreizis, kod attaisu muti, nivīns namoksoj? I parkū namoksoj par munim komentarim škārsteiklā? Tys tok ari ir autordorbs.
A kas škārsteiklā pasaceis – par itū moksoj itys muns niks, a par tū cyts muns niks sajem samoksu. IP adrese? Kura nu munu datoru?
Kod autoru tīseibu aizstuoveiba nūzeimoj autoru īspieju apgrīsšonu, tei ir autoru īspieju apgrīsšona, a ni autoru tīseibu aizstuoveiba. I dzeivs cylvāks, rodūšs gors, kas var dzīduot, saveļt snīgaveiru, zeimēt muļtikus i aizīt iz mežu piec vyzbuleišu, dybynuot i nūjaukt bīdreibys, atrast sev leidzjutiejus, fanus, atbaļsteituojus, vysod ir kas vaira par juo jumtu, mafeju, tīseibu aizstuovi.
9. majā Tievanānūs byus latgalīšu autoru tekstu skaitiejumi. Nakomerciali. Naoficiali. Bez projekta. Bez naudys. Ar sovom buļbom i ogūrčim. Ar gunkuru i guļammaisim. Ari taidai kulturai i subkulturai ir juobyut Latvejā, kab mes vysi nasaītu svīkstā nu sova pareizuma.
Šudiņ īsasuoks pavasars. Oficiali, ar vysim papeirim. Beidzūt!
Žāl snīgaveiru, tok vēļ vaira žāl vyzbuleišu. Pavasaram byut! Uorā, pruotā i sirdī.
Vīglu i rodūšu Jiusim goru!
Category
4 Comments
-
klips gan taads… nu… ja godiigi, ne parak.
ir iespejams uztaisit labak, pieljauju, par to pashu naudu, netaisot 3D animaciju, bet 2D. Vai ari 3D, bet dzivaku.
-
nui, ir taids pasteivs tys zvierbuļs i ruņcs. 😀
paļdis par vīdūkļim. nu i klipu!
nu luuk! ja ir veelme radiit ko dziivaaku, var droshi sazinaties ar mani!
Leave a Comment
-
-


text:
Aiz mugorys Tev smaida, i Tu sajiuti, kai sasylst mugora. Kai tierpenis nūskrīn pa skrīmelim, leidz pošom sakneitem, leidz pošim kaula dziļumim, kur ražoj tik svareigūs ašņa kermineišus. Tū īsasmej, pīmīdz ar aci, paceļ rūkys iz augšu, kai tverūt sauli. I plaukstuos Tev nūkreit varaveiksne. Tu jū aplīc ap placim kai šali. Tova meiluokuo kruosa tī izaver vyslobuok. Vēļ vīns smaids aiz mugorys, i vēļ Tu īsaspurdz. Cylvāki apleik verās iz Tevi, it kai Tu byutu sovaids.
Saleis Tev mugora, vaira nabyus korsta. Tvaikuos nu Tevis uorā. Varbyut ari kaida loba līta, tykums. „Bet es jau asu lobs cylvāks. Nivīnam nikuo slykta nadoru.” Bīži gon dzierdāta frāze. Hmmm. Saīt, ka mes vysi asam lobi cylvāki. A varbyut lobys grybys cylvāki? Atškireiba ir jiutama. Vēļ vīns smaids aiz mugorys, i Tu vairs najiuti , ka Tev smaida. Bet Tu suoc smaideit pats. Kaidam cytam aiz mugorys. Lai sasiļdeitu ūtru. Varbyut tyvuokū? Ir jiutama atškireiba.
„Nav vyss bolts voi malns.” Vīnreiz dzierdāta frāze. Līk aizadūmuot. Es saceitu – Tova izviele ir voi nu bolta, voi malna. Tovys vierteibys ir voi nu boltys, voi malnys. A puorejais vyss attīceigi sasakuortuos. Tu pīruodeji, ka kotrā palākā lītā ir koč kas bolts i malns. Malnī parosti ir grāki. Boltī vysod ir cylvāki. Kas palīk palāki. Tai roduos jiedzīņs „palākuo masa”. A varbyut ari teicīņs „palākuos šiunenis”. Vysleidza Tu turpynoj smaideit. Cikom Tu atsaļausi vairuok nakai smaideit.
Laura
_____________
“Dūmu pylni pogolmi” ir apzinis plyusma. Maņ pateik, ka es varu izlikt tū, kas vydā, i varbyut kaids cylvāks munūs tekstūs kū atrass. Bīži rokstu par mīlesteibu, bīži par nalaimeigu mīlesteibu, tī vēļ ir taidi ezeiši i vysakas.
Karteņā dabasi Aglyunys pusē, A. Plūme


text:
PYRMAIS LASEJUMS 1 Sam 3, 3b–10. 19
Samuela paaicynōšona.
LASEJUMS NU SAMUEĻA PYRMŌS GRŌMOTAS
Samueļs gulēja Kunga teļtī, kur atsaroda
Dīva skreine. Tod Kungs sauce Samueli, bet jys atbiļdēja: «Te es asu.» Un jys
aizskrēja pi Heli un saceja: «Te es asu: tu taču sauci mani.» Heli atteice: «Es
naasu saucis. Ej atpakaļ un guli!» Un jys aizgōja un apsagula. Un Kungs otkon
sauce Samueli. Pīsacēlis Samueļs aizgōja pi Heli un saceja: «Te es asu: tu taču
mani sauci.» Jys atbiļdeja: «Naasu tevi saucis, muns dāls. Ej atpakaļ un guli!»
Samueļs tod vēļ napazyna Kungu, un jam nabeja atsaklōjis Kunga vōrds. Un Kungs
otkon sauce Samueli trešūreiz. Jys pīsacēlis aizgōja pi Heli un saceja: «Te es
asu: tu taču sauci mani». Tod Heli saprota, ka jaunekli beja saucis Kungs. Un
jys saceja Samueļam: «Ej un guli. Bet jo vēļ kas tevi sauks, tod soki: «Runoj,
Kungs, jo tovs kolps klausōs.»» Tod Samueļs aizgōja un apsagula sovā vītā. Un
Kungs atnōce un apsastōjis sauce, kai beja īprīkš saucis: «Samueļ, Samueļ!» Un
Samueļs atbiļdēja: «Runoj, jo tovs kolps klausōs». Samueļs auga, un Kungs beja
ar jū un nivīnam jō vōrdam naļōve nūkrist zemē.
Tys ir Dīva vōrds.
PSALME 40 (39)
Refrens: Lyuk,
es nōku piļdeit tovu grybu. (R. sal. 8a un
9a)
2 Es
gaideit gaideju Kungu,
un jys maņ pīsavērse.
4 Munā
mutē jys īlyka jaunu dzīsmi,
slaves dzīsmi myusu Dīvam.
Daudzi redzēs un beisīs,
un cerēs uz Kungu.
Refrens
7 Kaunamū
un ādamū upuri tu naesi gribējis,
bet esi atvēris maņ ausis.
Dadzynojamū un gondareišonas upuri tu
naesi
prasejis,
8 tod
es saceju: «Lyuk, es nōku.
Refrens
Grōmotas veistūklī ir raksteits par
mani.
9 Piļdeit
tovu grybu, muns Dīvs, es vēlejūs,
un tovs Lykums ir munā sirdī.»
10 Es
sludynōju tovu taisneibu lelā draudzē;
lyuk, munas lyupas es naaizvēru – Kungs,
tu zini.
Refrens
ŪTRAIS LASEJUMS 1 Kor 6, 13c–15a. 17–20
Jyusu mīsas ir Kristus lūcekli.
LASEJUMS NU SVĀTŌ APOSTOLA PŌVULA PYRMŌS VĒSTULES KORINTĪŠIM
Brōli:
Mīsa ir navys natikleibai, bet Kungam,
un Kungs – mīsai. Dīvs uzmūdynoj Kungu, un jys ar sovu spāku uzmūdynōs ari
myusus. Vai tod jyus nazynot, ka jyusu mīsas ir Kristus lūcekli? Bet kas ir vīnōts
ar Kungu, tam ar jū ir vīns gors. Bēdzit nu natikleibas. Ikvīns cyts grāks, kū
cylvāks dora, palīk ōrpus mīsas, bet kas ir natikleigs, tys grākoj pret sovu mīsu.
Vai jyus nazynot, ka jyusu lūcekli ir mōjūklis Svātajam Goram, kas ir jyusūs? Tū
jyus asat sajāmuši nu Dīva, un jyus napīdarat poši sev. Mes taču asam atpērkti
par dōrgu moksu. Tod pagūdynojit Dīvu sovā mīsā.
Tys ir Dīva vōrds.
PYRMSEVANGELIJA DZĪDŌJUMS Ebr 1, 1–2
Alleluja.
Dīvs ir daudzkōrt runōjis uz myusu tāvim
caur pravīšim;
beidzūt šamōs dīnōs jys ir runōjis uz
mums caur Dālu.
Alleluja.
EVANGELIJS Jņ 1, 35–42
Pyrmūs mōcekļu paaicynōšona.
LASEJUMS NU JEZUS KRISTUS EVANGELIJA, KŪ UZRAKSTEJIS SVĀTAIS JŌŅS
Tymā laikā:
Jōņs Kristeitōjs stōvēja kūpā ar divim
sovim mōceklim. Īraudzejis ejam Jezu, jys saceja: «Lyuk, Dīva Jārs.» Obi mōcekli
dzērdēja, kū Jōņs saceja, un jī sekōja Jezum. Bet Jezus pasagrīze atpakaļ un,
radzādams jūs sekojam, jautōja: «Kū jyus meklejat?» Tī jam atbiļdēja: «Rabbi
(kas tulkōjumā nūzeimej: Skūlōtōj), kur tu dzeivoj?» Jys tim saceja: «Nōcit un
redzēsit.» Jī aizgōja un redzēja, kur jys mōjoj, un palyka tū dīnu pi jō. Tys
beja ap dasmytū stuņdi. Nu tim obim, kas dzērdēja Jōņa vōrdus un sekōja Jezum, vīns
beja Andrejs, Seimaņa Pītera brōļs. Jys vyspyrms sameklēja sovu brōli Seimani
un jam saceja: «Mes atrodom Mesiju!», kas tulkōjumā nūzeimej: Kristu. Un jys
atvede jū pi Jezus. Bet Jezus, jū uzlyukōdams, saceja: «Tu esi Seimaņs, Jonas dāls;
tevi sauks par Kefasu», kas tulkōjumā ir: Pīters.
Tys ir Kunga vōrds.


text:
sastdīna, 6. JANVARS
KUNGA PASARŌDEIŠONŌS (epifanija)
Obligatōs svineibas
PYRMAIS LASEJUMS Is 60, 1 - 6
Kunga gūdeiba ir pasarōdejuse pōr Jeruzalemi.
LASEJUMS NU PRAVĪŠA ISAJA GRŌMOTAS
Celīs un tūpi gaiša, Jeruzaleme, jo tova
gaisma nōk, un Kunga gūdeiba uzaust pōr tevi. Jo, lyuk, tymsa apklōj zemi, un
krāsla apjam tautas, bet pōr tevi pasarōda Kungs un tevī kļyust radzama jō
gūdeiba. Tautas staigōs tovā gaismā, un karali – tovas pasarōdeišonas spūžumā.
Paceļ sovas acis un skotīs vysapkōrt: Tī vysi sapulcynōtī nūkļyus pi tevis.
Tovi dāli nōk nu tōlīnes, un tovas meitas teik nastas uz rūkom. Tod tu redzēsi
un storōsi prīcā, tova sirds breineisīs un atsavērs, jo tevī saplyuss aizjyuru
bogōteibas, un tautu īpašumi nūnōks pi tevis. Tevi pōrpiļdeis kameļu pulki, Madiana
un Efas kameli. Tī vysi nōks nu Sabas, nasdami zaltu un smaržzōles un prīceigi
teikdami Kungam slavi.
Tys ir Dīva vōrds.
PSALME 72 (71)
Refrens: Kungs,
tevi pīlyugs vysas tautas. (R. Sal. 11)
1 Dīvs,
dūd karaļam sovu tīsneša gudreibu
un sovu taisneibu karaļa dālam,
2 lai
jys tīsoj tovu tautu taisneigi
un tovus nabogus - pēc patīseibas.
Refrens
7 Jō
dīnōs uzplauks piļneigs mīrs un taisneiba,
cikom vīn byus mēness.
8 Jys
vaļdeis nu jyuras leidz jyurai,
un nu Upes leidz zemes rūbežom.
Refrens
10 Tarsas
un solu karali pasnēgs dōvonas,
arabu un Sabas kēneni nōks ar veļtem.
11 Un
vysi vaļdnīki jū pīlyugs,
vysas tautas jam kolpōs.
Refrens
12 Tōdēļ
ka jys atbreivōs nabogu, kas vaimaņoj,
un apspīstū, kam nabeja paleidzeibas.
13 Jys
žālōs tryuceigū un vōrgū
un izglōbs dzeiveibu nabogim.
Refrens
ŪTRAIS LASEJUMS Ef 3, 2 - 3a. 5 - 6
Pogōni ir pesteišonas leidzmantinīki.
LASEJUMS NU SVĀTŌ APOSTOLA PŌVULA VĒSTULES EFEZĪŠIM
Brōli:
Jyus asat dzērdējuši par Dīva
žēlesteibas pōrvaļdeišonu, kas maņ uztycāta jyusu lobā, jo saskaņā ar atklōsmi
man ir klivis zynoms nūslāpums, kas nabeja atklōts īprīkšejom cylvāku bārnu
paaudzem. Tagad Gors ir atklōjis jō svātajim apostolim un pravīšim, ka pogōni
caur Evangeliju ir jō apsūlejuma leidzmaņtinīki kai vīnas mīsas lūcekli un leidzdaleibnīki
Jezū Kristū.
Tys ir Dīva vōrds.
PYRMSEVANGELIJA DZĪDŌJUMS Mt 2, 2
Alleluja.
Mes redzējom Austrumūs jō zvaigzni
un nōcem pīlyugt Kungu.
Alleluja.
EVANGELIJS Mt 2, 1 - 12
Gudrī nu Austrumim pīlyudz Kungu.
LASEJUMS NU JEZUS KRISTUS EVANGELIJA, KŪ UZRAKSTEJIS SVĀTAIS
MATEJS
Kod kēneņa Heroda laikā Judas Betlemē
beja pīdzimis Jezus, lyuk, gudrī nu austrumu zemes atnōce uz Jeruzalemi un
jautōja: «Kur ir jaunpīdzymušais jūdu karalis? Jo mes Austrumūs redzējom jō zvaigzni
un atnōcem jū pīlyugt.» Tū dzēržūt, kēneņš Herods nūsabeida, un leidz ar jū vysa
Jeruzaleme. Un saaicynōjis vysus tautas vērsprīsterus un Rokstu zynōtōjus, jys
izjautōja tūs, kur Kristum jōpīdzymst. Un tī jam saceja: «Judas Betlemē, jo
pravīts roksta tai: Un tu, Betleme Judas zemē, nabyut naesi mozōkō storp Judejas
piļsātom, jo nu tevis nōks vaļdnīks, kas vaļdeis munu Izraeļa tautu.» Tod
Herods, slapyn ataicynōjis gudrūs, seiki izvaicōja nu jim zvaigznes pasarōdeišonas
laiku un, syuteidams jūs uz Betlemi, saceja: «Eite un ryupeigi īvōcit ziņas par
bārnu un, kod byusit jū atroduši, ziņojit maņ, lai ari es aizgōjis jū pīlyugtu.»
Uzklausejuši kēneņu, jī aizgōja. Un, lyuk, zvaigzne, kū jī beja redzējuši
Austrumūs, gōja jim pa prīšku, cikom nūstōja vērs tōs vītas, kur beja Bārns. Un,
zvaigzni īraudzejuši, jī ļūti nūsaprīcōja. Mōjā īgōjuši, jī atroda Bārnu ar jō
mōti Mariju un, uz vaiga krizdami, jū pīlyudze. Tod jī atvēre sovas montas un
dōvynōja jam zaltu, smaržzōles un mirres. Un, sapnā sajēmuši nūrōdejumu
naatsagrīzt vairs pi Heroda, jī aizgōja uz sovu zemi pa cytu ceļu.
Tys ir Kunga vōrds.


text:
Latvejis symtgadi gaidūt, Latvejis Nacionaluo arhiva Rēzeknis zonalais vaļsts arhivs ir sagatavejs izstuodi “Cilvēks ar Latgali sirdī”, viestej informaceja Latvejis Nacionaluo arhiva sātyslopā.
Izstuode simboliski atkluoj Latgolys vītejuo dzeivuotuoja – latgalīša – pasauļa redzīni, vierteibys, dorba mīlesteibu i ticeibu Dīvam. Izstuodis pamatdūma ir īpazeistynuot sovus apmaklātuojus ar lītom, objektim, materialajom i gareigajom i cytom vierteibom, ar kuruom Latgolys cylvāks pieckara kasdīnā sasatyka kotru dīnu.
Apjimtuo teritoreja ir bejušī Rēzeknis i Ludzys rajoni, nu apsavārtais laika pūsmys puorsvorā ir nu 20. godu symta 40. godim da 1990. godam, dūmūt ari nalelu prīškstotu par situaceju myusu dīnuos. Myusu dīnu attālus ir radejs Rēzeknis Tehnologeju akademejis video studejis golvonais specialists Māris Justs.
Izstuode apsaverama Latvejis Nacionaluo arhiva Rēzeknis zonalajā vaļsts arhivā, Duorzu īlā 7a, Rēzeknē, kotru dorba dīnu nu 8.30 da 16.30.


text:
Itūšaļt Juoņs Žugovs dzeivoj Reigā, nu ostoņdasmytajūs i deveņdasmytajūs godūs jis beja vīns nu pazeistamuokajim kulturys darbinīkim Daugovpilī. Jis gon nanūlīdz sovu sabīdriskū aktivitati ari dzeivojūt golvyspiļsātā. Taipoš Juoņs Žugovs pastreipoj, ka latgalīšam obligati nav juodzeivoj Latgolā, jam juopalīk latgalīšam naatkareigi nu atsarasšonys vītys.
Juoņs Žugovs dzims 1950. godā Rēzeknē, kur ari pavadejs bārnu dīnys. Juo sātā bejs cīš daudzi gruomotu latvīšu i latgalīšu volūdā, nu kurūs jis vuicejīs viesturi i izzynuojs kulturu. Jau nu pošys bierneibys juo dzeive saisteita ar muokslu i muzyku.
Izaruod, ka Juoņs Žugovs ir pyrmais profesionalais obojis spālātuojs Latgolā, pyrmais Daugovpiļs teatra direktors. Taipoš jis kūpā ar dumubīdrim dybynuoja tautys lītiškuos muokslys studeju “Latgale” i beja iniciators Tautys frontis kusteibai Daugovpilī. Tok par sovu golvonū miseju, dzeivojūt Daugovpilī, jis skaiteja piļsātys latviskuošonu.
Ari niu Juoņs Žugovs aktivi sekoj leidza nūtikšonom i procesim Latgolā.


text:
Da 17. juņa Bolvu Nūvoda muzejā apsaverama Latgolys muokslineicu apvīneibys V.I.V.A. gleznu izstuode “Izkāpt no ikdienišķā”, viestej informaceja Bolvu nūvoda sātyslopā.
Muokslineicu četrinīka aba rodūšuos apvīneibys V.I.V.A. (Vēsma Ušpele, Ilze Griezāne, Vija Stupāne i Agra Ritiņa) kūpeiguos rodūšuos gaitys suokušuos 2006. godā. Kotrā publiskā dorbu atruodeišonys reizē apvīneiba aplīcynoj, ka rodūšais individualais rūkroksts teik izkūpts vys piļneiguok.
Vysys gleznuotuojis ir nu Latgolys: Vēsma dzeivoj Maltys pogosta Garkolnūs i rodūšū spāku sevī apsazynuojuse jau vydsškolys laikā, partū ari studējuse gleznuošonu Latvejis Muokslys akademejis Latgolys filialē (LMA LF) i sajāmuse muokslys bakalaura gradu, itūšaļt kūpā ar veiru Aivaru aktivai dorbojās pūdnīku darbneicā “Malny Wylky”. Ilze kasdīnā voda Latgolys muokslys i omotnīceibys centra dorbu Leivuonā, ari LMA LF sajāmuse bakalaura gradu, nūpītnai gleznuošonai dasavārsuse nu 2006. goda. Vija dzeivoj Preiļu nūvodā Kasterā i audzynoj pīcus dālus, atrūnūt laiku ari gleznuošonai, kū jei ir vuicejusēs LMA LF, ir muokslys bakalaurs. Agrys rodūšais ceļš ir ilgstūšs i cīši saisteits ar juos kai pedagoga dorbu nu 1997. goda, ari jei studējuse LMA LF i vāluok sajāmuse ari magistra gradu muokslā LMA.
Nu 2012. goda V.I.V.A. dorbi kotru godu apsaverami vairuokuos izstuodēs i Latgolā, i Reigā, kai ari uorpus Latvejis (Lītovā, Boltkrīvejā). Vysys gleznuotuojis pārņ pīsadaleja “Jāzepa Pīgožņa (1934-2014) balva Latvijas ainavu glezniecībā” izstuodē. Vēsma Ušpele par sovu Latvejis ainovu materializaceju iz audaklim beja nomināta golvonajai bolvai. Gleznuotuojis aktivai pīsadola vysaiduos grupu izstuodēs, kasgadejā Latgolys muokslinīku dorbu rudiņa izstuodē Latgolys kulturviesturis muzejā, rodūšūs i pīredzis braucīņūs aiz Latvejis rūbežu, plenerūs Preiļūs, Jiurmolā, Varakļuonūs, ir gaideitys i īsasaistejušys vysaiduokuos muokslys i kulturys nūtikšonuos.
Karteņa: balvi.lv


text:
Latvejis Radejis raidejumā “Kolnasāta” gastej Lāsma i Raimonds Vinduli – Myusu dīnu muokslys galerejis saiminīki. Tiuleņ pat galereja svieteis sovys pastuoviešonys pyrmū godadīnu. Kūpā ar gostim teik skaidruots, kai Latgolys sabīdreiba uztver laikmeteigū muokslu, kai galerejis asameiba mainejuse Leivuona kulturys dzeivi, kai ari teik īsavārts tuos nuokūtnē.
Sižetā par ekspediceju “Dubnys pīRoksti”. Tuos laikā jaunīši pieteja Dubnys upis augus, dzeivinīkus, īsapazyna ar upis krostūs asūšajim kulturviesturiskajim objektim i tī dzeivojūšūs cylvāku dzeivisstuostim.
Raidejuma klauseituojus sagaida konkurss ar vareibu laimēt divejis latgalīšu dzejis gruomotys.


text:
Autore: Ināra Juškāne, viesturneica
Inženeram, kulturys darbinīkam i politikim Francim Kempam ir nanūviertiejama lūma Latgolys nacionalajā atmūdā. Ar sovu darbeibu jis veicynuoja latgalīšu izgleituošonūs i pošapzinis ceļšonūs. Sovys idejis i nūstuoju Kemps paude caur pyrmū latgalīšu gazetu “Gaisma” (izguoja nu 1905. leidz 1906. godam), byudams tuos redaktors, izdeviejs i golvonūs rokstu autors.
Vīns nu byutiskuokūs Fraņča Kempa viereibys lūka vaicuojumu beja latgalīšu i baļtīšu tyvynošonuos i vīnūteibys vaicuojums. Vēļ “Gaismys” numeru slejuos jis mudynuoja latgalīšus vysaiduos dzeivis sferuos jimt pīmāru nu Baļtejis latvīšim, kas ir boguotuoki i gaišuoki par latgalīšim. Plašuok par tū losoms pyrmajā rokstā, kas atrūnams ite. Bet voi Fr. Kempa uzskoti itymā vaicuojumā beja tikpat namaineigi ari turpmuokajūs godūs, tū raudzeisim apskateit itymā rokstā.
Kemps maina nūstuoju latgalīšu i baļtīšu vīnuoteibys vaicuojumā
Turpmuokajūs godūs ir nūvāruojams kai pakuopeniski mainuos Fr. Kempa nūstuoja latgalīšu i baļtīšu (kūrzemnīku i vydzemnīku) vīnuoteibys vaicuojumūs. Jau 1910. godā Fraņcs Kemps sovā kulturviesturiskajā izdavumā “Latgalieši. Kultūrvēsturiska skice” pīraksteja, ka Latgola ir ar tukšom rūkom, vystik nav ubadze, kurai vīta ubogsātā. I pat tod tei naīs i naklauvēs pi sovu tautīšu durovu piec paleidzeibys, ka tī poši napaleidzēs. Kemps jutuos pīvylts, partū ka cereibys iz atbylstūšuoku konsolidaceju napīsapiļdeja. Piec Kempa dūmu, latgalīši vēļ izaruodeja na tik atsauceigi i aktivi iz puormaiņom dūmuošonā, bet puornūvodnīki na puoruok atsauceigi iz jaunuo i sovaižuokuo pījimšonu.
Piec gazetys “Gaisma” sliegšonys Kemps pastyprynuoti pīsavērse Latvejis viesturis i kulturviesturis vaicuojumim, izdūdūt Pīterpilī eisu, popularu dorbu par Latvejis viesturi latgaliski “Eisa Latwijas wēsture” (1909.–1910.). 1910. godā (Reigā) Kemps izdeve kulturviesturisku skici par latgalīšim “Latgalieši: Kultūrvēsturiska skice”. Itymā dorbā Fr. Kemps, nabyudams profesionals viesturnīks, bolstūtīs iz zynomu faktologisku materialu, deve nūpītnu īguļdejumu Latgolys viesturis i kulturys pieteišonā, tamā vydā eipašu uzmaneibu veļtejūt latgalīšu integracejis vaicuojumim i leidz ar tū ari latvīšu konsolidacejis problemom. Myusu dīnu viesturnīki itū dorbu viertej kai ratu viesturiski publicistisku skici. Tymā Fr. Kemps Latgolu attīcynuoja iz Austrumlatveju. Jis viertiejūši apsaver dažaidūs varu politikys vaicuojumus Latgolā, muižnīku i gareidznīku lūmu varys mainis procesūs i jūs attīksmi pret zemnīkim. Fr. Kemps aizstuovēja dūmu, ka pūļu sasaceļšona pret Krīvejis imperejis varu i tuos apspīšona 1863. godā atnese stypru puorkrīvuošonu latgalīšim, bet zemnīkim – tymsūneibu, nabadzeibu i atpaliceibu. Atzeimejams, ka taišni dorbā “Latgalieši: Kultūrvēsturiska skice”, vairuok nakai gazetys “Gaisma” rokstūs vysplošuok tyka atspīgeļuots vaicuojums par Baļtejis latvīšim i latgalīšim. Ar itū dorbu Kemps vērsēs pi “Baļtejis publikys” ar mierki izskaidruot Latgolys poguotnis i tagadnis apstuokļus, tū, kai roduos latgalīts, kai jis jutuos sovā dzimtenē, i atkluoja Latgolys skaudruos viesturis liktini. Fraņcs Kemps skaiteituojim paruodeja Latgolys i Baļtejis atteisteibys kūpeigūs i atškireigūs ceļus. Nu “Gaismā” jiutamuos cereibys par vīnuotu baļtīšu i latgalīšu ceļu itymā dorbā Kemps jau skaiteja, ka latgalīšu tautiskuo laikmeta laikā baļtīši sova tautiskuo laikmeta idejis „..jau seņ ir piedzīeivuojušs i kopā aprokušs”, partū Kempa īskotūs līcynuojuse baļtīšu attīksme pret muzejiskom vierteibom, kas beja sasvīstys tymsuos ustobuos. Ar tū Kemps ari izskaidruoja baļtīšu jūceigū vīnaļdzeibu pret latgalīšu liktini i Latgolys apstuokļu napazeišonu. Fraņcs Kemps beja izbreineits, ka ilgu laiku nivīns pat nabeja īsadūmuojs, “..ka uorpus Vydzemis i Kūrzemis vēļ eksistej vasala latvīšu ciļts, prīkš kurys Baļtejis dzeivis katehisms nav obligats, kura īt sovu atteisteibys gaitu, ceinuos par sovom idejom i uzstuoda sovus prasejumus, kura uzskota sevi par latvīšu ciļti, i viereigi nūsaver iz Baļtejis atteisteibys straujajim sūlim i rauga naatsaraut nu leluo Latvejis calma”.
Fr. Kemps latgalīšus i puornūvodu latvīšus apsavēre kai vīnys tautys “divys nūzaris”, kur latgalīši bejuši vīna nu leluokuom i varenuokuom ciļtim Latvejis teritorejā. Sovys dzeivis nūgalē Fr. Kemps sovu uzskotu par vīnys tautys asameibu maineis.
Franča Kempa izteikumi i viertiejumi ir gon puorsteigumu pylni, gon pretruneigi, tam laikam ari radikali osi. Tī ītekmej ari myusu dīnuos arviņ dzierdamūs sprīdumus par Kempa politiskū darbeibu kuru viertiej navīnnūzeimeigi, najemūt vārā tuo laika viesturiskūs apstuokļus.
Nareši Kempu raksturoj kai spieceigu individualistu ar šerpu i nalūkomu raksturu, tys apgryutynuoja juo sadarbeibu ar politiskom apryndom. Aizkaitynuojuma deļ beja radīs Kempa idealim narakstureigys reiceibys i izteikumu skaidruojums tymā pošā 1917. goda Rēzeknis kongresa sakarā. Runa ir par Kempa reakceju i publicistiski izvārstū polemiku 1917. godā publicātajuos gazetuos “Drywa” i “Liaužu bolss”. Tūs prīkšviestness roduos tautiskūs ideju propagandys laikā 1916. godā, kod aktualizejuos vaicuojums, voi Latgola ir apvīnuojama ar puorejim Baļtejis apgobolim vīnā autonomejā voi tūmār Latgolai byutu meklejama sova autonomeja. Prīkšplanā vairs naizavierzēja dūma, ka “mes vysi asam vīna tauta”, bet gon Fr. Kempa arguments, ka “..mes asam divi dialekti i divys ticeibys, kas nav apvīnojamys”. Itei Fr. Kempa nūstuoja latgalīšu i baļtīšu vaicuojumūs vysspylgtuok atsakluoja 1917. goda gazetys “Liaužu bolss” izdavumūs.
Fr. Kempa uzskotu maiņa, ari zynoma radikaliziešonuos vysizteiktuok ir pausta 1917. goda 3. juņa gazetā “Liaužu bolss”, nr. 4, rokstā “Munim pretinikim”, kurā jis atsazeist, ka kuodreiz mudynuoja latgalīšu kolpus dūtīs pi baļtīšim peļneit naudu i izagleituot zemis apstruodis lītuos.
Jis beja puorlīcynuots, ka baļtīši (kūrzemnīki i vydzemnīki) ir daudz gudruoki i boguotuoki par vīnkuoršīm latgalīšu zemnīkim i kolpim. Vys Fr. Kempa dūmys mainejuos, uzklausūt zemnīku i kolpu “bādu stuostus” par pīradzātū pi baļtīšu Fr. Kemps beja saprats, ka latgalīši tykuši izmontuoti kai malnais dorba spāks, jūs volūda tykusi izsmīta i ticeiba aprunuota. Partū Kemps retoriski vaicuoja: “Pasokit, muni pretinīki, woi pi Baltīšim ir kultūra, kad ji tai apsagoja ar myusu kolpim? Tymsajs kriwu strodnīks nikod sev naatliaun pīsasmīt par sweša cylwāka woludu un ticību.” Taidu attīksmi pret latgalīšu kolpim jis skaiteja par struodnīku eksplautaceju i cylvāku jiutu aizskaršonu, kū jis navar ni saprast, ni pījimt, partū atzeistūt sovu vainu, Fr. Kemps apsajēme vairs nikod namudynuot cylvākus dūtīs pi baļtīšu. Fraņcs Kemps beja vīns nu tūs, kurs kuodreiz beja aicynuojs baļtīšus iz “myusu Letgaliju” nest kulturu i gaismu, bet, kai izaruodeja realajā dzeivē, ite beja īsaroduši baļtīšu peļnis cylvāki: rupi kupči, krūdzinīki i būdnīki. Jis vīluos ari baļtīšu školu muocietuojūs (pedagogūs), kuri Latgolā beja nūdzeivuojuši jau 10 godu, bet tai ari nabeja īsavuiciejuši latgalīšu volūdu; Kemps skaiteja, ka jī ari nabyutu tūs vydā, kuri atzeitu latgalīšu volūdu i literaturu. Vyscaur Kemps baļtīšūs sajuta nagativu attīksmi pret Latgolu i latgalīšim, kas nikai nasasaisteja ar “bruolisku paleidzeibu”. Tys vyss nūstyprynuoja Fr. Kempa puorlīceibu, ka latgalīšim ir juopasaļaun tikai pošim iz sevi, sovu pruotu i spāku, nagaidūt nikaidu paleidzeibu nu cyturīnis. Fr. Kemps beja puorlīcynuots, ka tikai tod, kod latgalīši poši, bez cytu paleidzeibys paliks gudruoki i stypruoki, poši sakuortuos sovu sātu, tikai tod baļtīši turēs latgalīšus leluokā cīnā nakai da šam.
Latgolys autonomejis ideja
Franča Kempa uzskotu veiduošonūs īspaiduoja 1917. goda pavasarī vysapkuor daudzynuotais sauklis “Breiva Latveja breivā Krīvejā”. Jis itū saukli pīmāruoja sovam redzīņam par Latgolu. Kemps skaiteja, ka “Letgalejis” autonomeja ir vīneigais veids, kai byut breivim. Jis “letgalīšu” tautu, kura dzeivuoja Ludzys, Rēzeknis, Daugovpiļs, Ilūkstis apgobolūs i apkuortiejuos moluos, saredzēja apvīnuotys vīnā, breivā apgobolā “Letgolā”, kura kūpā ar cytom tautiskom autonomejom varātu veiduot Krīvejis Federativū Republiku. Vysizteiksmeiguok Fr. Kempa nūstuoja uztverama gazetys “Liaužu bolss” 1917. goda 15. apreļa 1. numera viersrokstā: “Lai dzīvo brīva, pašvaldīgā Letgola lielajā Krievijas Republikā!” Fr. Kemps Latgolys autonomejis eistynuošonys gadīnī gribēja, kab byutu nu Baļtejis naatkareiga lykumdevieja Saeimu ar centru Rēzeknē. Gon Latvejis politiskuos autonomejis problema, kas tūlaik beja reala politiska praseiba, gon Fr. Kempa īdūmuotuos Latgolys situacejis redzīņs beja saisteits ar cereibu, ka Krīveja atsateisteis demokratejis vierzīnī. 1917. goda 4. novembra gazetys “Liaužu bolss” (gazeta, kas švuorbuojuos par gaidomim “lobumim” Latgolys pīvīnuošonys gadīnī) 12. numera rokstā “Letgolas autonomija”, Kemps paude, ka “Tai sagojuši Reigas Seimā mias, Letgališi, niko loba naizdarisim ar Baltijas Latwišim. Mias wins ūtram tik maisesim un golu golā namocesim sasarunot, todel ka jūs woluda un myusejo naw winaidas. Kad ji runos mias nasaprassim; kad mias runosim, ji myusu woludai pisasmis, kai tys tagad dorōs latwyskūs bataljonūs, ..” Fr. Kemps paude nūžālu, ka klerikaļu parteja (redakcejis pīzeime “gorigi un pasauligi inteligenti”) (dūmuota t.s. batīšu parteja, kuru puorstuovēja Fr. Trasuns i c.), kas uzstuoja iz Latgolys apvīnuošonu ar Kīrzemi i Vydzemi, negribēja ticēt sovys tautys spākaim i vysur “smuodēja sovus “Letgaliešus”, skaitūt jūs par tymsim, mozim i navareigim, kurus “apreis” krīvi voi žydi. Jis ceņtēs pīruodeit, ka baļtīšim Latgolys teritoreja beja vajadzeiga vīneigi deļ sovys leluokys autonomejis, republikys izveiduošonys, i nikaida Latgolys eipatneibu īvāruošona i respektiešona volūdā, ticeibā i tradicejuos jūs nainteresēja. Vēļ jū vaira īviereibys cīneigi ir Fr. Kempa uzskoti par Latgolys uorejū politiku 1917. goda ūtruos pusis situacejā, kod palyka skaidrs, ka Krīvejis Pagaidu vaļdeiba ignorej latvīšu māranuos praseibys par politiskuos autonomejis nūdrūšynuošonu, Krīvejis militaruos naveiksmis Pyrmajā pasauļa karā līcynuoja par ituos vaļsts īkšeju sabrukšonu, navys atjaunuošonu. Tai kai ni Latgolys, ni ari Latvejis savīneibā (1,5 milj., dzeivuotuoju) Kemps nasaskateja nūpītnu spāku uoreju apdraudejumu gadīnī, pīmāram, nu Krīvejis voi Vuocejis, tod gazetys “Liaužu bolss” 1917. goda 30. decembra, 16. numera, rokstā “Letgola un Latwija” jis pīduovuoja atrast i veiduot sadraudzeibys bloku nu pīcu tautu autonomeju: Lītovys (Litowys), Boltkrīvejis (Belorusijas), Latvejis (Latwijas), Latgolys (Letgolas) i Igaunejis (Estonijas), kuru konfederacejā byutu ap 15 miljonu ļaužu, kas leidzynuotūs Pūlejai i byutu leluoka par Šveici i Norvegeju kūpā jimtom. Kai zynom, tod viesture aplīcynoj, ka ni Latveja vīna poša, ni izmiseigi maklātuos savīneibas garantejis 1939. goda ģeopolitiskajā situacejā i agresejis apstuokļūs nespēja ni ītekmēt, ni gluobt Latvejis vaļsts suverenitatis zaudiešonu.
Kemps nasaradz īspieju latgalīšim apsavīnuot ar baļtīšim
Latgolys kongresa nūrisis godā Fraņcs Kemps baļtīšūs jau saskateja tik daudz “tryukumu i švakuma”, ka, apsavīnojūt ar latgalīšim, tī pādejūs galeigi samaituos ar sovu merkantilismu i “verdzeibys goru inteligencē”. “Baltiešu kupcis un turienes žīds apcirps latgaliešus kā vuškas”. Jis skaiteja, ka baļtīši Krīvejis dūmē nikod nabyutu īsastuojuši i ari cytūs apstuokļūs naīsastuos par latgalīšim, ka byus juogaida daudzi godu desmiti, cikom baļtīšu slimeigais gors byus breivs nu paguotnis slūga, tai kai jī politiski, religiski i morali atsarūn dziļā krīzē. Kemps dūmuoja, ka apsavīnuošona baļtīšim zeimuotu leist bezizejis sprūstā. Kemps saceja: “Mes naasam savīnojami, mes asam tik leidza stotami kai div naatkareigi tautyski organismi, par kaidim mes asam vesturiski izauguši un nūbrīduši.” Jis apsavīnuošonu nūsace par Latgolys kapitulaceju. Kempa īskotūs ir bejušys treis baltu ciļts: lītuvji, latvīši i latgalīši. I tuos var prīkšskateit kai škiertys, patstuoveigys etniskys grupys. Jis skaiteja, ka kotra nu tom ir ar pretenzejom iz patstuoveigu tautu, tuos volūdu i kulturu “uz patstoveigu sovas nōkūtnes nūdrūšynošonu”. Fraņcs Kemps pats sevi tymā laikā beja skaitejs par styurgalveigu i pošpīteikamu vīnpati. Izvārstuo polemika ar cytim pyrmuos atmūdys darbinīkim par apsavīnuošonuos nūteikumim ar puorejū Latveju izskaidroj Kempa i juo pīkritieju spontanū uzvedeibu Latgolys kongresā – pieškū aizīšonu. Pastuov napīruodeits uzskots, ka Latgolys kongresa dorbu Kempa vadeiba ceņtēs izbūjuot ar nakuorteibom, musynojūt īdzeivuotuojus pret kongresu. Latgolys kulturviesturis pietnīks Mikeļs Bukšs, analizejūt Kempa laikabīdru izsacejumus tuo laika presē, viertej tūs pretruneigi, partū ka tī radeja prīškstotu par Kempu kai zemisku i slimeigi gūdkuoreigu cylvāku, kas naatbylda patīseibai. M. Bukšs Kempa aizīšonu nu kongresa saisteja ar politisku uzskotu nasadereibu i latgalīšu tīseibu naīvāruošonu. Jis skaiteja, ka tei pat asūt bejuse dueliešonuos storp Trasunu i Kempu, iz kaidim nūsacejumim Latgolu pīvīnuot baļtīšim. Latgolys kulturys viesturis pietnīks P. Zeile dūmoj, ka Kemps ībylda pret mutvuordu vīnuošonūs ar Baļtejis latvīšim i īsastuoja par rakstisku leigumu. Kemps beja par tū, lai Latgolai pīsaisteitu Drisys apriņči, nūvodus Osvejis vierzīnī, kur beja daudz slaviskuotu latgalīšu. Vystik byutiskuokais īmeslis atsakluoja vuordūs: “Par zamokim mes palikt negribiesim. Tikai kai leidzeigs ar leidzeigu. Vai pavisam ne!” Kemps vysupyrma beja par autonomeju nu Krīvejis, par sovu pošpuorvaļdi i tikai piec tam ar apsavīnuošonu ar Vydzemi i Kūrzemi. Juo pamatuojums apsavīnuošonys nūgaideišonai atsakluoja 1917. goda 15. apreļa rokstā “Atbilde Drywai”: “Draugi, pagaidit ar tu vinošonus, pagaidit kopt baltišu klepī! Mums pašim, Letgolas latwišim vajag vel apsavinot sovā storpā, mums vajag sovus liautenius apgaismot, pacelt jus protu, i taisit paradu sovā satā”. (..) „.. tej vinošonos nikur nanubegs, ka ti Baltiši paliks uz vitas un mes jus vusod varēsim atsaukt un ilaist sovā zemiā cik gribēsim.” (..) „.. Baltišus mes moz vel pazeistam, ka napazeistamus liauds protigs cylwaks nasauc tik dreiži gostūs.” (..) „.. myusu latwiši (letgališi) namilioj Baltišus, ka storp prostim liaudim daudzi vitōs razdams naids vinai daliai pret ūtru, ka pi taidas byušonas vinotis vel agri, vysleidza kai agri vinotis jaunam poram, kurš vins utra labi napazeist un namilioj.” Itymā laikā Fr. Kemps latgalīšus i Baļtejis latvīšus redzēja tikviņ kai lobus, draudzeigus i sovstarpeji izpaleidzeigus sābrus sovys breiveibys, kotram sovys dzymtys sorguošonā. Sova myuža nūgalē, 1952. godā, Kemps vaicuojumā “Vīna tauta vai divejas tautas?” vystik nalūkomi palyka pi uzskota, ka latgalīši i latvīši nav vīna i tei poša tauta, bet ir divys tautys, ar divom patstuoveigom volūdom, patstuoveigu kulturu, lai gon apsavīnuojušys vīnā vaļstī.
Sovu reiceibu Latgolys kongresā Kemps skaidroj atmiņuos
Sovu skaidruojumu nūtykušajam pats Fraņcs Kemps snēdze 1947. godā raksteitajuos atmiņos par 1917. goda aprelī (majā) nūtykušū kongresu. Pyrmom kuortom jis itū kongresu īrūsynuoja saukt navys par Latgolys kongresu, bet par latgalīšu kongresu, partū ka tymā pīsadaleja Latgolys apgobolu mozuokumtauteibys: krīvi, boltkrīvi, pūļi i žydi, kas apgobolā kūpā veiduoja 35–40% nu dzeivuotuoju skaita. Ūtrom kuortom, jis skaiteja, ka kongresa sasaukšona bejuse sasteigta i nasagataveita, partū ka kongresa aizdavumi nabeja īprīkš izziņuoti tautai ni ar gazetu storpnīceibu, ni apsprīsti ļaužu dzeivis vītuos. Par tū zynuojuši tikai kongresa organizātuoji – bazneickungi J. Rancāns, Fr. Trasuns, N. Rancāns, cyti bazneickungi i daži civilī, kai J. Rubuļs i V. Rubuļs.
Fraņcs Kemps sovu skeptiskū nūstuoju pret Rēzeknis 1917. goda kongresa mierkim 1947. godā pamatuoja ar naticeibu par gaidomim lobumim. Jis praseja protokolēt nūsacejumus, iz kaidim pamatim veiks zemis reformu, kaida byus Latgolys puorvaļde, tīsys lykumi, kas atsaškir nu Baļtejā pastuovūšim lykumim. Jam byutisks beja zemnīku zemis montuošonys lykums. Kemps praseja rakstiskys garantejis, ka Latgolys praseibys tiks īvāruotys nuokušajā Latvejis parlamentā. Sovu straujū aizīšonu nu Latgolys kongresa Kemps 1947. godā skaidruoja ar apstuokli, ka Jezupa Rancāna vadeitais prezidejs nadeve jam ūtrreiz izasaceit, kas tyka uztvarta kai vuorda breiveibys ignoriešona. Fr. Kemps Latgolys kongresu vairuok saisteja ar vītejuos gareidznīceibys inspireitu nūtykumu i tuo nūzeimi kai puorspeilātu viesturisku nūtykumu katuoliskūs gazetu slejuos.
Sovuos atmiņuos Fr. Kemps ar saryugtynuojumu raksteja, ka tūs godu katuoliskūs gazetu zinis juo uzskotu pīkritiejus nūsauce par kongresa opozicionarim i “komunistu bandu”, kurys prīkšgolā bejs pats Kemps kai “..bazneicys i tautys leluokais īnaidnīks, kurs atzeits par vaneigu diveju bazneickungu – Martinenasa Rogovkā i Bičkaiša Pasīnē slepkaveibā”. Atmiņuos Kemps uzsvēre, ka kotra juo uzastuošona gon Satversmis sapuļcēs, gon 1. Saeimys laikā, par taisneigu zemis pīškieršonu latgalīšim, par latgaliskuos izlūksnis īvīsšonu školuos i īstuožu runuos i presē tyka komenteita kai separatisms, draudzeiba ar Padūmu Krīveju i kai ceņtīni Latgolu atdaleit nu Latvejis i pīvīnuot komunistiskajai Krīvejai. Tai tys nabeja! Ari nacionalū procesu pietneica Ilga Apine 20. godu symta 90. godūs secynuojuse, ka “Kemps nabeja vys seperatists, bet gon Latgolys patriots – cīši konsekvents Latgolys eipatneibu aizstuovs”.
Fraņcs Kemps napraseja Latgolai koč kaidys privilegejis, bet gon sovys nalūkamos puorlīceibys deļ ceinejuos par nūvodu leidztīseibu i eipatneibu īvāruošonu kai idealom vierteibom.
I voi Latgolys kongresa symtgadis atceris gaiduos publiskajā telpā izvārstuo polemika par itam nūtykumam veļtetuo pīminekļa uzrokstu myusim naatguodoj Fraņča Kempa arviņ aktualuos idejis i namīru par latgaliskuos ideņtitatis i sovpateibys saglobuošonu latviskajā kulturā i volūdā?


text:
Vakar satyku sovu liktini. Jis beja palākā mietelī i zuobokūs. Par tū ka leja. Aizguojom padzert kafiju. Jis ilgi klusieja. Es ar’ nauzadrūšynuoju īsarunuot. Es tikai dūmuoju.
„Tev pateik vīnmār aizbēgt.”
Liktiņa vuordi mani puorsteidze tik piekšņi, ka es suoku sadzierdēt sovus sirdspukstus i elpu.
„Kai? Kas? Kur?”
Vīneigī vuordi, kurus spieju izsaceit.
Liktins naatbildieja. Tikai nūsaskatie it kai nikas nabyutu bejs.
„Tik daudz pajiemīņu, bet nivins nu jim nastruodoj. I es aju pādys vīnu pi ūtra lykdama. Es aju pa taceņu, kur nikuo naradzu, kur spert sūli. I es ceru, ka tī kur es tikšu, man patiks. Bet es zynu ari, ka izīšu plošumā, kur vairuok kai horizonta naredziešu. Pasoki, liktiņ, voi tys ir tuo vārts? Kuopiec mes arvīnu spuordamīs i dagam? Kuopiec vēļ tik daudzi peld pret straumi?”
Bet jys tikai nūsaskatie it kai nikas nabyutu bejs.
„Grybūt nagrybūt juokuopj otkol iz tuo poša gruobekļa. Daboj kū gribi i
piectam vairs tū nagribi. Vyss ir tikai ilūzija. Moldynūša i puorajūša. Bet mes vīnolga turpynojam ticēt, sadegt. Tai, lai citim byutu sylts. Pošim puorsavierst palnūs. Aizliduot pa viejam. Dūmuot, ka reinkarniesimīs. Pīnenī, gūvs syudā… Naivi. Tai vīgluok. Aizbēgt nu atbildeibys. Izliktīs, ka vyss ir labi, ka vyss teik kontrolāts. Vīnolga nūteik naparadzamais. Viesture tūmār naatsakuortoj. Tei ir tikai ilūzija, moldynūša i puorajūša. Kuopiec tod iz kaut kurīni juoīt? Juosaceņš? Pasoki!”
Liktins naatbildieja. Tikai nūsaskatie it kai nikas nabyutu bejs.
Nu tuo laika es liktiņam vairs natycu.
Likam ari jys ir tikai ilūzija – moldynūša i puorajūša.
dūmu pylni pogolmi / augusts31. Augusts, 2011. gods Comments Off on dūmu pylni pogolmi / augusts
Vakar satyku sovu liktini. Jis beja palākā mietelī i zuobokūs. Par tū ka leja. Aizguojom padzert kafiju. Jis ilgi klusieja. Es ar’ nauzadrūšynuoju īsarunuot. Es tikai dūmuoju.
Komentari slāgti.


text:
Izdūmuoju dīnrokstā dalikt vuordineicu, kas 27. julī skanēs Latvejis Radejis raidejumā “Kolnasāta“. Varbyut kuram nūder, taisūtīs ituos vosorys Lelajam Braucīņam iz Latgolu.
Itys roksts vaira dūmuota tim, kas latgaliski narunoj. A varbyut kaida gudreiba nūderēs ari tam, kurs latgaliski runoj kasdīnys, tik nav aizadūmuojs, kai tys eisti ir i kai juobyut.
Ak jau daudzi nu jiusu itūvosor brauks gostūs iz Latgolu. Cyts gostūs da rodu voi iz kopusvātkim, cyts kai turists apsavērt, kas lobs pādejā laikā sataiseits i izcalts lelajuos Latgolys piļsātuos Rēzeknē i Daugovpilī, cyts nūsamauduot azarā i izapērt pierteņā, vēļ kaidam gribēsīs apsavērt staraveru dzeraunis, katuoļu krystus ceļa moluos voi taipat viņ pablūdeit pa Latgolys celim i nacelim.
Īejūt sātā, vīsneicā voi sateikūt cylvāku iz ceļa soka „Lobs reits”, „Loba dīna”, „Lobs vokors”. Kotrā teicīnī ir div vuordi, taipat kai lītuvīšim.
Tyvuokim cylvākim var saceit – „Vasals”, „Vasala”! Tys sovā ziņā ir analogs latvīšu „Čau”, tikai sevī satur nūvieliejumu, lai cylvāks ir vasals. Ari tod, ka kaids cylvāks nūsaškaudoj, jam apleicejī soka: „Byusi vasals!” voi vīnkuorši – „Vasals!” A kod pi svātku golda paceļ gluozi, tys tam soka dzardams: „Byusi vasals!”, a ūtrys jam atsoka: „Dzer vasals!” Tai jūceigai saīt, tok tys, kas dzer, ūtram vielej veseleibys, a ūtrys jam atsoka ar tū pošu.
„Vasals” vyspuor ir cīši ītiļpeigs vuords. Var gadeitīs, ka iz kaida ceļa staba, ībraucūt kaidā pogostā voi mīstā, gaideis uzroksts, par pīmāru: „Vasali Baļtinovā!” A sagaideituojs, izguojs prīškā iz sātys celeņa, saceis: „Vasali atbraukuši!”
Ir pat vuordi – „vasaluotīs”, „sasavasaluot”, „vasaluošonuos”, „sasavasaluošona”. Tys ir vasals process, kur nav gona ar vīnu „vasals”, „vasala” vuordu, a kas ītver ari apsarunuošonu – kai dzelys, kai sīva, kai bārni, kai veiram dorbs, kai ceļš da itejīnis, kaids laiks ruodīs, kai ar sīnu, kai mašyna īt. Kod ūtram dūsi lobu dīnu, lobu reitu voi vokoru, tī ir taida kai pīkluojeibys sīna pa storpu – kai vajag. A ka saceisi „vasals”, „vasala”, „vasali”, to obeji runuotuoji atsarūn vīnā telpā, vīnā ustobā, vīnā pogolmā. Lobadīnu dūd vysim, vasalojās ar sovejim.
Vēļ ir teicīņs, kū myusu dīnuos gon vaira soka tikai bērēs, ejūt iz saļmu dzīduošonu, kai ari bazneicuonu vydā, ari sarunā ar bazneickungu. Tok tei ir vaca katuoļu sasavasaluošona. Sateikūt soka: „Lai ir slaveits Jezus Kristus!” Ūtrys atsoka: „Myužeigi myužam!” Tai ak jau nasaceis jaunīši večerinkā ci tuseņā voi zaļumbalā, tok svātdīnis reitā, sateikūt babeņu iz ceļa ejam iz bazneicu, drūši vari saceit – jai byus prīceiguoks pruots, a Tovs pasauļs paliks gaišuoks.
Bērēs, voi ari runojūt par kaidu nūmyrušu, soka: „Myužeigu dusiešonu!” „Lai jam vīglys smiļkts” A kuozuos taipat kai i cytur Latvejā pi golda klīdz: „Ryugts, ryugts!” I tod: „Soldons!”
Pi golda var vielēt lobu apetitu voi apetiti – kai jau kuram tys vuords mutē pasagrīž. A vēļ lobuok āduojim nūvielēt: „Dīvs gaus!” Tys zeimoj – lai Dīvs gausynoj iesšonu, lai āduojs ād ar gausu, ar apdūmu i paād da seita, na pīsarej tai, ka navar pakustēt i tod suop māga. Lai iedīņs nas svieteibu i nūdar mīsai i goram. Gauss ir ari ar nūzeimi lāns, lieneigs. Lieni ādūt, var paēst lobuok, seituok. A pretim juosoka: „Ar gausu!” Tai ka āduojs ari apstyprynoj – ēst pamazeņam. Tai pi golda saīt dialogs: „Dīvs gaus!”, „Ar gausu!”
Pi golda var saceit ari „Lai Dīvs svietej!” – tys zeimoj, lai iedīņs nas svieteibu i seitu, reizē ari pateiceibu Dīvam par juo duovonom. Par sauli i zemi, kas izaudziejuse gryudus, par malieju i cepieju veseleibu i spāku. Ka redzi kaidu struodojam ceļa molā, soki: “Dīvs paleidz!” Na veļti ir teicīņs “Kas nadūd Dīvpaleiga, tam iz kokla čorts sēd”. A pretim vysod var saceit „Paļdis” – itys vuords der gondreiž kotrā situacejā.
A, ka kaids ir izdarejs kū na viņ lobu, tū „paļdis” var saceit vēļ stypruok, sokūt: „Lai Dīvs aizmoksoj!” Tys reizē ari ir lobys izadūšonys vieliejums nazkod iz prīšku. Partū ka lobs dorbs vysod atnas soldonus augļus – agri voi vieli. Taipat ari švaks dorbs – kotram dorbam sova olga, i na jau myusim ļauds struopēt. Deļtuo ari švaka dareituojim var saceit: „A lai jam Dīvs aizmoksoj…” I tei jau vaira na myusu vaļa – kaida tei moksa byus. I kod.
Taidi ir vaira lītuotī latgalīšu pīkluojeibys vuordi, pīkluojeibys frazis. Pareizuok sokūt – ceļa vuordi. Taids īskots latgalīšu pīkluojeibys pasaulī. Ka brauksi cīmā iz Latgolu, atguodoj jūs!
Itī vuordi „paļdis”, „lyudzu”, „vasals”, „Dīvs paleidz” varbyut naizgluobs pasauli, tok jī Tev paleidzēs ceļā i sātā i kai celinīkam attaiseis vysys durovys i paruodeis, ka ite naesi vyss najaušs cauri guojiejs i gosts iz eisa laika, a sovs cylvāks, kas pasaulī īt ar ciļvieceigu gudreibu.
Dzeivē iz prīšku tuoļuok teik nakaunis. Tok i jī nikur tuoli natiks, ka namuocēs pasaceit “paļdis” voi nūvielēt cytim ļaudim lobu dīnu i vīglu goru.
Gols golā – kai pasaulī īsi, tai i pasauļs īs tev pretim. Kai mežā sauksi, tai atskanēs. Kaidu dzīsmi dzīduosi, tai i skanēs.
Lai skaista vosora i breineigs ceļš zam kuoju!


text:
.
kod nabejs zamūs iudiņu krostūs
aizleiguos laika laivys i aizness
i otkon zeme grīzsīs ar iudini kūpā
i otkon es dūmuošu otkon par tevi
par laivom, kas aiznas i aiznas
i otkon zeme laissīs i atsalaiss
iudiņa steigys viļksīs jai puori
i otkon zeme byus iudiņa izgrauzta
zeme byus krunkaina vece
i otkon laiks aizzuodžēs laipys
kas aizvad iz viņu krostu i aiznas
i otkon vysi, kas napaspēs aizīt
puorīt jom sausā i puorīt aiz laika
sasasēss laika laivuos i maus
i otkon aizleiguos laika laivys i aizness
iz viņa iudiņa krostim i aizness
i otkon zeme ar iudini kūpā
sasajauks dubļu jauktivī malnā
i otkon zeme byus krunkaina vece
jei sēdēs iudiņa krostā i kauks
i otkon juos grumbainūs byudus
apjims laika i nalaika skusts
i juos moti siermi i gryuti
nu iudiņa izmierkuši i steivi
i otkon juos moti kai iudiņa zuolis
leiguosīs, laissīs i skars leigonuos laika laivys
i otkon juos leiguos iz viņu krostu
pa iudinim gryutim i malnim i aizness
i otkon jūs purni atsadūrs krostā
glumā i leigonā, izmierkušā i slapņā
i otkon jūs purni puoršliuks jam puori
i otkon i otkon pa iudinim malnim
a zeme kai vece grumbainim byudim
nūrauss osorys kaulainim pierstim
i sēdēs zamūs i leigonūs iudiņu krostūs
i otkon jei sauks, i jei cerēs i byus
i ļauds nu aizviņu krostu laissīs i maus
i laissīs nu krostu malnā i dyuņainā upē
pa laika izgrauztom osoru stygom
a zeme kai vece gaidēs aiz laika
kod laika laivys atleiguos gryutys i atness
kū laiku laikim ir nasušys prūm
Olūts: LaKuGa.lv


text:
16. martā 17:00 stuņdēs Latvejis Universitatis Akademiskajā bibliotekā (Ryupnīceibys īlā 10) atkluos izstuodi „2011. gods Latvejis gruomotnīceibā”, kurā tiks ruodeita i „Latgolys Studentu centra” izdūtuo gruomota „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”. Izstuodi organizej Latvejis Universitatis Akademiskuo biblioteka i Latvejis Gruomotizdevieju asociaceja.
Latgalīšu puosoku gruomota ir nomineita gruomotu muokslys konkursā “Zelta ābele 2011”, kū reikoj Latvejis Gruomotizdevieju asociaceja i kas deveņpadsmit godu laikā ir izaudzs par lelu pasuokumu, kas ceļ nūzaris prestižu, veicynoj izdevieju profesionalū izaugsmi i pīsaista plašys sabīdreibys viereibu gruomotom. Itymā godā konkursā “Zelta ābele” 34 izdevieji beja pīsacejuši 95 gruomotys i kalenderus. Bolvai nomineituos gruomotys tiks ruodeitys i cytuos izstuodēs Latvejā i uorpus juos rūbežu.
Gruomotā „Es soku.Tu soki. Puosokys par krīzi” apkūpotys skaistuokuos latgalīšu literaruos i tautys puosokys, dereigi padūmi lātai saimnīkuošonai i sliminīku lečiešonai, roksti par vacajom krīzem i anekdoti par myusu laiku Latveju i vaļdeibu, myusu dīnu jaunīšu raksteiti stuosti ar laimeigom beigom. Gruomota sastuov nu septeņu atsevišku burtneicu, kas sasītys saineitī ar eistu sovetskūs laiku papeira striči, kas piec ilgys mekliešonys tyka atrosts Baļtinovā.
Gruomotys „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” izdeviejs ir bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”. Idejis autoris ir Marita Papiņa i Ilze Sperga. Gruomotys vuoka dizaina autors ir Aldis Aleks. Izdūšonu finansiejs Vaļsts Kulturkapitala fonds.
Sovu atbolstu gruomotai „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” vari izsaceit gruomotu muokslys konkursa „Zelta ābele 2011” leidzjutieju bolsuojumā portalā delfi.lv da 9. apreļa. Prīcuosimīs, ka atdūsi sovu bolsu par myusu gruomotu. Bolsuot vari ite.


text:
Roksta autore: Ilga Šuplinska, Rēzeknis Tehnologeju akademejis profesore, vīna nu stunžu vadeituojom
1917. goda 27. aprelī Latgolys kongresā tyka pījemts viesturiskais lāmums par apsavīnuošonu ar Vydzemis i Kūrzemis latvīšim i pašnūteikšanuos tīseibom sovys volūdys (myusu dīnu termins – latgalīšu rokstu), izgleiteibys i tt. Saglobuošonā i atteisteibā.
2017. goda 5. majā Latgolys symtgadis kongresā tyka pījemta rezoluceja, kurā vīns nu punktu paradz jaunys atceris dīnys izveidi.
2018. goda 27. aprelī daudzvīt Latgolā atzeimēja Latgolys kongresa dīnu. Latgalīšu navaļstyskuos organizacejis aicynuoja školuos i cytuos izgleiteibys īstuodēs itamā dīnā runuot i vadeit stuņdis latgaliski.
Nu 26. apreļa leidz 3. majam nūvodvuiceibys stuņdis tyka vadeitys latgaliski daudzuos Latgolys školuos. Pedagogus itamā dīnā atbaļsteja i īdrūšynuoja runuot latgaliski režisors Viesturs Kairišs (Baļtinovā), literatis: Ineta Atpile-Jugane (Ludzys gimnazejā), Sandra Ūdre (Rēzeknis katuoļu vydsškolā), Karonhisake (Rēzeknis Pūļu vaļsts gimnazejā), Jana Skrivļa-Čevere (Preiļu Breivajā školā), volūdneica Lidija Leikuma (Izvoltā i Kruoslovā), literaturzynuotnīki: Ilga Šuplinska (Dagdā i Verēmūs), Valentins Lukaševičs (Daugovpiļs Saulis školā), muzyki: Arnis Slobožaņins (Dagdā), Guntis Rasims (Kuorsovā), sabīdryskī aktivisti: Andris Slišāns (Vilekā), Astrīda Vucina (Dekšārēs), Juris Viļums (Ezernīkūs), Lolita Kivleniece-Kuzņecova (Bieržgolā), Agita Vigupe (Viļānūs), Marta Binduka (Galānūs), Inese Germane (Pyldā) i c.
Eipaši juoizceļ Ruta Suseja, kas Rēzeknis Centralajā bibliotekā pīduovuoja interaktivu Latgalīšu gruomotu skaiteišonys dīnu, i Skaidrīte Svikša, kas jau ūtrū godu Maltā vadeja latgalīšu kulturys i volūdys nūdarbeibys.
Nūvodvuiceibys stuņdēs pīsadaleja kai poši mozuokī, tai leluokī školys bārni, tok mierkis stuņdem beja vīns – īdrūšynuot runuot latgaliski i stuosteit par latgaliski latvyskajom tradicejom i kulturvidi. Sevkurs runuotuojs veiduoja sovu stuņdis konceptu, tymā pošā laikā raudzeja salikt akcentus, kas itamā godā ir aktuals: 1) latgaliskūs pasuokumu kalendars, īzeimojūt gon „Muzykys skrytuli” Leiksnā, gon Kroma kolna svātkus Ondrupinē, Andrejdīnu i Upītes Uobeļduorzu, Nikodema Rancāna konkursu školuotuojim i Ontona Slišāna septiņdesmitgadi; 2) A. de Sent-Ekziperī filozofuskuos puorsokys tulkuojums latgaliski „Mozais priņcs” – vierteibu i dzeivis redzīņa mekliejumi sevkuram skaitūšam vacumpūsmam; 3) Latgolys kongress i Latvejis symtgade.
Leluokuo prīca par tom školom i školuotuojim, kas šūgod poši uzadreikstēja vadeit ari cytu prīkšmatu stuņdis Latgolys kongresa dīnā latgaliski, kai ari par tim, kas meklēja atbolsta pi sabīdryskajom organizacejom i aicynuoja sadarbeibom ar školom.
Nūvodvuiceibys stuņdis pīredzis stuostus varēja īsyuteit nalelam konkursam. Tūs nav daudzi, bet tī jau ir, kas zeimoj, ka pakuopeniski školu jaunuotne i školuotuoji pīrūn pi īspiejis runuot, raksteit, dūmuot latgaliski.
Karteite: Izvolta škola, Lideja Leikuma.


text:
Jau pošā jaunuo goda suokumā suoksīs saceņseiba par Latvejis puorstuoviešonys tīseibom Starptautiskajā Eirovizejis dzīšmu konkursā. 7. janvarī gaidoms pyrmais pusfinals, kurymā pīsadaleis ari LaKuGys skaiteituojim zynomuo Laura Bicāne nu Daugpiļs pusis. Laura nabyus vīna – jei uzastuos duetā ar Romānu Sladzi i grupys „Dabasu Durovys” muzikim. „Freakin’ Out” ir dzeivisprīceiga dzīsmeņa par grybysspāku i naizseikstūšu energeju. Komanda aktivi gatavejās konkursam i aicynoj ari jius vysus atbaļsteit jūs dzīsmis prīšknasumu Eirovīzejis dzīšmu konkursa Nacionaluos atlasis pusfinalā.
Jiusu viereibai Laurys i Romāna Eirovizejis Nacionaluos atlasis dzīsme „Freakin’ out” (latgaliskajā versejā „Es tikai ļaujūs”) video verseja, kurymā jim paleidz ari cyti „Dabasu Durovu” zāni.
. Freakin’ out
Muzyka i teksts: Laura Bicāne
Izpiļdeituoji: Laura Bicāne i Romāns Sladzis
Video: 3 karūtis mada (3KM) /Sandra Poplavska i Juoņs Rimicāns/
Izruode byus kai sabīdreibys spīgeļattāls iz vaļsts symtgadis slīkšņa, darbeiba nūsarysynoj īdūmuotā Latvejis austrumu pīrūbežys cīmā. Stuosta varūni ir cīma dzeivuotuoji i jauna redzineica, kas ar vītejuo amatirteatra paleidzeibu cer Latvejis symtgadei par gūdu īstudēt[...]
Latgolys viestnīceibys GORS pīcgadis programys nūslāgums byus kai varens i leiksms simfonejis finals, kura golvonais uzsvors byus latgaliskuo sirsneiba i izdzīduošonuos. Sovejī, postfolklorys grupa “Rikši” i grupa “Tautumeitas” saveis bolsus ar grupu “Chveneburebi” nu Gruzejis un[...]
Latvejis Nacionalajā teatrī skotoma izruode “Mežainis”, kas viestej par latgalīti, pretuošonuos kusteibys dalinīku Juoni Pīnupu, kurs nu meža izguoje tikai 1995. godā. Juo sliepšonuos dzymtajā pusē, Pelieču pogosta Vātraiņūs, ilga vasalu pusgodsymtu. Lugu “Mežainis” veidoj[...]
Latvejis Nacionalajā teatrī skotoma izruode “Mežainis”, kas viestej par latgalīti, pretuošonuos kusteibys dalinīku Juoni Pīnupu, kurs nu meža izguoje tikai 1995. godā. Juo sliepšonuos dzymtajā pusē, Pelieču pogosta Vātraiņūs, ilga vasalu pusgodsymtu. Lugu “Mežainis” veidoj[...]


text:
Itūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej Rēzeknis nūvoda Kaunatys pusē, kur dzeivoj gitaru meistars ar zalta rūkom i talanteigs muzykants Juoņs Kuzminskis, kurīs atkluoja, kai tod eistyn Latgolā tūp gitarys.
Dzeivis leiklūči Juoni paspiejuši aizvest i iz Reigu, i Moskovu, nu jis sevi sauc par eistynu latgalīti i soka, ka vyslobuok jiutās tepat Rāznys nacionaluo dobys parka teritorejā.
Juoņs Kuzminskis jau vairuokus godus izgatavej elektriskuos gitarys. Izaruod, ka tys ir gona laikītiļpeigs dorbs, partū ka viereiba juodagrīž kotrai detaļai i seikumam, suocūt ar kūksnis kaļteišonu, beidzūt ar mozūs detaļu pīsleipiešonu. Niu Juoņa Kuzminska gitarys skaņ na viņ Latgolā i Latvejā zynomu muokslinīku rūkuos, nu ari aiz Latvejis rūbežu.
Juoņs Kuzminskis dybynuojs ari rokgrupu “Gandreiž 10nīkā”, ar kurū pavysam naseņ īraksteits pyrmais muzykys albums.


text:
Pa reizei īguodoju, ka maņ ir dīnroksts, tok sutkā ir viņ 24 stuņdis i, ka atjimt munu mīgu i iesšonu nu laika, kas palīk puori nu bārnu mīga i iesšonys, palīk tik moz, ka eisti nav tolka pat atguoduot paroli. A parole taida, ka mynādams naatmineisi.
Augustā beidzās hostings.
Varbyut atsagrīzt pi saprge.wordpress, kam jau seņ napīmiņu parolis. Varbyut suokt nu gola. Varbyut nimoz navajag. Ni virtualūs muzeju, ni izstuožu. Tī ir viņ teksti nu cytys dzeivis.
Es jau seņ asu cyta. Kod esi pīredziejs, kai nu tovys mīsys pīdzymst bārns, korsts i sleideigs, kai nobys saite kai glums stričs storp kuojom, kod saiuta kai piec pierts voi gryutuokuo eksamena, kod poša puorgrīz tū saiti, daudzim tekstim pagaist vierteiba, partū ka tī ir viņ teksti.
Atsataisa nazkaidys durovys. Ka vari dzemdēt, vari vysu.
Na veļti tik daudz jaunūs mamu suoc dareit koč kū jaunu – šyut skusteņus, vērt knupeišu krelleitis, gatavēt ēst. Tai gribīs dzeivuot i suleigu dzeivi.
Da i saprūti, ka nazkas ir paguojs. Sauc, sauc gostūs draugus, cikom saprūti, ka paguotnis to nasasauksi.
Nav jau jūs vaira. Ir cyti cylvāki ar sovom dzelom, īšonom, suopem, prīcom, a teve tī nabeja, partū ka beji aizguojuse maleņā, sovā olā. Atsagrīz, a laiks vysu puormejs. Kai izkuopt nu laika mašynys – i poša cytaida, i vyss cytaiž.
Cylvāki atīt i aizīt. Tei ir seika šaļteņa, cikom sūpluok.
Ari tys syltais bierneņš ir viņ pagaidom. Nu zūda da ceļgolu. Izaugs, aizīs. Nobys saiti juogrīž vysu myužu.
Vysleidza – tei ir tik jauna, tik cyta pīredze.
Voi es kod nabejs dzeivē varieju īsadūmuot, ka byušu mama, ka byušu mama divejim. Īsadūmuot, tok na cerēt.
Voi es varieju īsadūmuot, ka nikas nanūtiks kai žurnalūs. Veirs iz tū šaļteņu byus prūm, bierneņš pīdzims. I vacmuote padūs škēris – grīz. Ar pībiļdi, ka parosti tai nadora.
Nobys saite beja cīši seiksta, bārns elpuoja i vērēs nazkur dziļumā. Sylts, korsts, dzeivs. Tymā šaļtī beja viņ dūma – juogrīž. Juopalaiž.
Laiks sēdēt zam sirds, laiks sēdēt kliepī, laiks aizīt pasaulī.
Ticīs, ka es naasu nikaida instamama, kas instagramā līlejās ar sovu perfektū dzeivi, voi blogmama, kas aproksta vysys tuos perfektuos aktivitatis ar bārnim. Ni maņ laika, ni gribiešonys.
Tuos šaļtenis aizīt i pagaist kai rosys pērleitis zuolis golūs, a tei jau i ir vysa dzeivuošona, na jau pīraksteišona.


text:
06.11.2012
Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeiba Reigā
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj latgaliski raksteit grybātuojus iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu. Uzmaneibu! Nūdarbeiba puorcalta iz 4. decembri!
Nūdarbeiba paradzāta cylvākim bez īprīkšejūs zynuošonu latgalīšu volūdys pareizraksteibā, bet latgaliski runojūšim. Dalinīki tiks īpazeistynuoti ar myusdīnu latgalīšu volūdys ortografeju i varēs izkūpt praktiskuos raksteit prasmis.
Nūdarbeiba byus bez moksys, suokums 18:30, par vītu dalinīkim tiks paziņuots personiski.
Vītu skaits ir īrūbežuots, i interesentim ir juopīsasoka īprīkš, rokstūt e-postu iz vineta@lgsc.lv leidz 2. decembrim, lyugums nūruodeit ari sovu telefona numeri.
Vaira informacejis
T. 26149207
Leidzeigī roksti:


text:
MUOKSLA I OMOTI »
Daugovpilī byus apsaverama Latgolys pūdnīceibys izstuode
17. augustā 17.00 Daugovpiļs Muola muokslys centrā (18. novembra īlā 18) tiks atkluota Latgolys pūdnīceibys izstuode “Kopā. Pa ceļam. Paceļam”, viestej informaceja Daugovpiļs piļsātys sātys lopā. Latgolys pūdnīceibys tradiceja nazkod paredzēja tū, ka omotaSkaiteit vaira »
Reigys Porcelana muzejā apsaverama Eleonorys Pastaris personalizstuode
Da 10. oktobra Reigys Porcelana muzejā apsaverama keramikis Eleonorys Pastaris izstuode “Meditācijas”, viestej informaceja muzeja sātyslopā. Kab savaļdeitu sarežgeituokū keramikys materialu porcelanu, ir vajadzeigs meditativs spāks i piļneiga materiala kontrole. Eleonora Pastare ir struoduojuse arSkaiteit vaira »
Rēzeknē atkluos Jolantys i Valda Dundenieku izstuodi
Reitu, 2. augustā, 15.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) tiks atkluota Latgolys keramikys meistaru Jolantys i Valda Dundenieku izstuode “Es mālā – māls manī”, informej Rēzeknis Kulturys i turisma centra puorstuove Maija Upeniece. Jolanta iSkaiteit vaira »
Augustā kūrs keramikys cepli Juosmuižā
Latgolys keramikys vacmeistara Andreja Paulāna darbneicā – ceplī (Preiļu nūvodā, Aizkaļnē) 11. i 12. augustā nūtiks kasgadejais keramikys cepļa kūršonys i attaiseišonys pasuokums, informej Memorialūs muzeju apvīneibys puorstuove Sandra Zobena. Cepli kūrs TLMS “RēzeknesSkaiteit vaira »
Diāna Īve personalizstuodē Rēzeknē atkluos Latgolys i Provansys ainovu leidzeibu
Sastdiņ, 22. julī 17.00, Latgolys viestnīceibys GORS Muokslys galerejā tiks atkluota muokslineicys, komponista Juoņa Ivanova mozmeitys Diānys Īvis personalizstuode “Saulainie nostūrīši. Provansas un Latgales ainavas”, paruodūt obeju kūšū, temperamenteigū i tradicejom boguotū regionu leidzeibuSkaiteit vaira »
Kai laikmeteigū muokslu uztver Latgolys sabīdreiba
Latvejis Radejis raidejumā “Kolnasāta” gastej Lāsma i Raimonds Vinduli – Myusu dīnu muokslys galerejis saiminīki. Tiuleņ pat galereja svieteis sovys pastuoviešonys pyrmū godadīnu. Kūpā ar gostim teik skaidruots, kai Latgolys sabīdreiba uztver laikmeteigū muokslu, kaiSkaiteit vaira »
Rotko centrā atkluos vosorys izstuožu sezonu
7. julī 16.00 Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā tiks atkluota jaunuo vosorys izstuožu sezona ar vītejim i pasauļa muokslys projektim. Rotko muokslys centrā niu byus apsaverama ari fotografis Ivetys Vaivodis Latgolai veļteituo fotoizstuode “ZobensSkaiteit vaira »
Leivuona Myusu dīnu muokslys galereja svieteis goda jubileju
Myusu dīnu muokslys galereja, kas atsarūn Leivuonā, aicynoj iz goda jubileja svieteišonu, kas nūtiks 15. julī nu 19.00, informej galerejis puorstuove Lāsma Vindule. Goda jubilejs tiks atzeimuots ar Myusu dīnu muokslys galerejis idejis autoraSkaiteit vaira »
Reigā atkluos Pītera Martinsona tušys zeimiejumu izstuodi
Taišni Pīterdīnā, 29. junī, 16.00 Reigys Tehniskuos universitatis Arhitekturys fakultatē Reigā tiks atkluota pasauļslovonuo latvīšu muokslinīka, keramika Pītera Martinsona tušys zeimiejumu izstuode nu Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra kolekcejis, informej muokslys centra puorstuovi. AtzeimojūtSkaiteit vaira »
Reidzinīks ar portugalīti saimnīkoj fermā Viļānūs
Intervejis autore Laura Stepiņa Pamest dzeivi Londonā, kab dūtūs dzeivuot fermā Viļānūs? Izaklausa natycami, voi tai? Vystik reidzinīks Andris i portugalīte Debora pyrma treju godu izlēme, ka jūs saimei vyslobuok byus taišni tī –Skaiteit vaira »
Daugovpilī byus apsaverama fotoizstuode “Daugavpils cietoksnis”
1. junī 12 stuņdēs Latgolys Centraluos bibliotekys (LCB) daiļliteraturys sektorā tiks atkluota tautys fotostudejis “Ezerzeme – F” fotoizstuode “Daugavpils cietoksnis”, informej bibliotekys puorstuove Tatjana Hodokova. Izstuode ir fotostudejis dalinīku veļtejums piļsātai tuos dzimšonys dīnysSkaiteit vaira »
Juņa pyrmajā svātdīnē Daugovpiļs Marka Rotko Muokslys centrā akcejis cenys
Dīnys niu palykušys garuokys i vys vaira cylvāku breivdīnuos gatavejās eisuokim i garuokim izbraukumim. Itys ir ari eistais laiks, kab dūtūs iz Daugovpiļs Marka Rotko Muokslys centru apsavērt septeņus jaunuokūs muoklsys projektus par eipašom akcejisSkaiteit vaira »
Kaidus putynus i dzeivinīkus senuok gleznuoja iz tautys mebelem Latgolā
Roksta autore: muokslys viesturneica Inese Sirica Gleznuotī aba oteitī dzeivinīki i putyni Latvejis tautys muokslā atrūnami iz pyura mebeļu i rešuok iz cytu kūka prīkšmatu, kai gultys i šiupeli. Eiropys tautys muokslā mebeļu apgleznuošonysSkaiteit vaira »
IV storptautyskais muokslys i muzykys festivals SEVEN HILLS Rēzeknē
Rēzeknē 26. i 27. majā nūtiks IV storptautyskais muokslys i muzykys festivals SEVEN HILLS. Festivala programā muokslys darbneicys, kinu i koncertu vokori, zamuok divu dīnu kūpejais nūtikšonu saroksts. 26. majā, pīktdiņ: 18.00–00.00 Vokora koncerts (FestivalaSkaiteit vaira »


text:
Atguodynuojumam, ka šudiņ Reigā 18:00 Pozitivūs ideju tolka!
Tai kai leits šudiņdīnā ir īvīss zynomys korekcejis paradzātajā piknikā, tod pīduovuojums 18:00 sasatikt Tonis birojā i tod viertīs piec laikapstuoklim i gribeišonys – kur i kai īt piec tom. Varbyut leita vaira nabyus i speidēs saule i vys tik varēsim īt iz Viermaņduorzu, varbyut patvārumu (pīsaturūt piknika idejai) var pīduovuot kaida nu Reigys uora kopejneicom – tū tod izlemsim iz vītys!
Ideju tolkys dorba kuorteibā:
- idejis brīdinuošona festivalam “Positivus” (ir izsludynuots ideju konkurss par NVO daleibu festivalā – izvarātuojim – bezmoksys īeja, vaira informacejis: http://www.nvo.lv/news.php?id=21&newsid=2060&lang=lv);
- ideju kaldynuošona latgalīšu studentu nedeļai Reigā, kas paradzāta septembrī kai dažaidu pasuocīņu sereja;
Tai kai vīna nu Tonis birojam tyvejom uora kopejneicom ir ar nūsaukumu “Lidojūšuo vardive” tod Egita itai situacejai par gūdu pīduovoj juos babys meiluokū aili (autors nav zynoms):
“Iz vacim okys syrūbim
Siež posnim byudim vardive,
Tei skumst par draugu rupuci,
Kas karā krits pret buržujim.”
Koč ari saturiski tragisks gobols, nu komplektā ar Egitys babu asūt dyžan jautrs!
Ka gadejumā nateic iz suoku, tod paleidzeibys lineja 29509672 tolkys dislokacejis vītys nūskaidruošonai – Tovā reiceibā!