text:
Mieneša arhivs: May 2017 »
Latvejis Nacionalais teatris rudinī sezonu suoks ar “Klūgu mūku”
Latvejis Nacionalais teatris rudinī jaunū sezonu suoks ar Ingys Ābelis “Klūgu mūka” īstudiejumu Indrys Ruogys režijā, viestej informaceja teatra sātyslopā. Pyrmizruode paradzāta 14. septembrī, beleti jau nūpierkami teatra kasē i škārsteiklā. Izruodē paradzātys 57Skaiteit vaira »
Reigā prezentēs gruomotu bārnim “Gostūs pi Boņuka”
31. majā 16.00 Latvejis Nacionalajā bibliotekā nūtiks gruomotys “Gostūs pi Boņuka. Stuosti bārnim par Latgolu” prezentaceja, informej vīna nu gruomotys autorem Ilga Šuplinska. Pasuokumā varēs sasatikt ar četrom gruomotys autorem: Leigu Rundāni (dramys terapeite,Skaiteit vaira »
Latgaliskais gors Amerikā – “Kolnasātā” gastej trymdys latgalīts Ugis Sprūdžs
Maja suokuos 4. pasauļa latgalīšu saītā Rēzeknē kluotyn beja ari latgalīši, kurūs seņči Ūtruo pasauļa kara laikā devēs trymdā iz Rītumim. Vīns nu jūs ari gastej “Kolnasātā”. Ugis Sprūdžs dzeivoj Čikagā, ASV, i irSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” sasateik ar Rēzeknis piļsātys pošvaļdeibys deputatu kandidatim
Gatavejūtīs pošvaļdeibu vieliešonom, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji sasatyka ar Rēzeknis piļsātys pošvaļdeibys puorstuovim i deputatu kandidatim, kab dazynuotu vaira par dzeivis kvalitati piļsātā. Tenis Bikovskis sasatyka ar Rēzeknis piļsātys pošvaļdeibys vieliešonuos kandidejūšūs partejuSkaiteit vaira »
Oskars Orlovs: Latgolys kongresa atkuozys
Roksta autors – Oskars Orlovs, rakstnīks. Atkuozys. Taišni taids nūsaukums ir grupys “Hospitāļu iela” vīnai nu dzīšmu. Piec vysu kongresa trūkšņu i trokumu, kas nūsarysynuoja puora dīnu, napamat atkuozu sajiuta. Kuozys bejušys, niule pošim juoteikSkaiteit vaira »
Iz kinu vokoru aicynoj LgSC Daugovpiļs birojs
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) sevkuru grybātuoju 23. majā 19.30 aicynoj iz Kinu vokoru Štabikā, Reigys īlā 48-3, Daugovpilī, informej Edgars Makņa. Paguojušajā godā latgalīšu muzykys grupys “Dabasu Durovys” solists Arnis Slobožaņins kūpā arSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” – par muzeju nakti Daugovpilī i Rēzeknē
Itymā nedeļgolā Muzeju nakts ītvorūs uorpus īrostuo dorba laika muzeji i cytys kulturys i sabīdryskuos īstuodis attaiseis sovys durovys, kab paruodeitu sovus duorgumus cytā gaismā. Raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej leluokajuos Latgolys piļsātuos, kabSkaiteit vaira »
IV storptautyskais muokslys i muzykys festivals SEVEN HILLS Rēzeknē
Rēzeknē 26. i 27. majā nūtiks IV storptautyskais muokslys i muzykys festivals SEVEN HILLS. Festivala programā muokslys darbneicys, kinu i koncertu vokori, zamuok divu dīnu kūpejais nūtikšonu saroksts. 26. majā, pīktdiņ: 18.00–00.00 Vokora koncerts (FestivalaSkaiteit vaira »
Laura Bicāne izdūd trešū albumu “Lauzīsimies cauri pūlim”
Dzīsmineica Laura Bicāne izdūd trešū albumu “Lauzīsimies cauri pūlim”, kurymā atrūnamys 10 kompozicejis latviski, latgaliski i angliski. Laura Bicāne ir dzīsmineica nu Daugovpiļs nūvoda Vyškim. Vairuoku godu laikā izkūpuse sovu daiļradi, koncertiejuse, kai ariSkaiteit vaira »
“Latgolys Studentu centrs” suoc jaunu projektu jaunīšim “Dubnys pīRoksti”
Apvīnuojūt Daugovpiļs, Vuorkovys i Leivuona nūvodus, bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) suoc jaunīšu iniciativu projektu “Dubnys pīRoksti”. Projekta golvonuo dūma ir saaicynuot jaunīšus nu dažaidu nūvodu, kab vosorys suokuos dūtūs kūpeigā pīdzeivuojumā – sešuSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” gastej folklorys kūpa “Ilža”
“Kolnasātā” gastej folklorys kūpa “Ilža”, kurai pavysam naseņ izguojs trešais albums “Kuodeļ maņ nadzeivuot”. Tys veiduots, izmontojūt 20. godu symta folklorys ekspediceju pīrokstus i pošys folklorys kūpys dalinīku 90. godu vydā savuoktū materialu. Itūšaļt “Ilža”Skaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” viestej par Latgolys Symtgadis kongresu
Itūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji aicynoj atsavērt iz Latgolys kongresa symtgadi i spylgtuokajom runom, kai ari uzrunoj augstuokuos amatpersonys, kab dazynuotu jūs redzīni par Latgolys kongresa symtgadis pasuokumim. Paguojušuos nedelis beiguos Rēzeknē bejaSkaiteit vaira »
Varakļuonūs apsaverama diasporys latvīšu muokslys izstuode
Da 5. juļa Varakļuonu nūvoda muzejā apsaverama latvīšu diasporys muokslys izstuode, kū nu sovys kolekcejis ceļojūšuos izstuodis veidā iz Ludzys Nūvodpietnīceibys muzeju atveds Cēsīs izveiduotais “Pasaules latviešu mākslas centrs” (PLMC), tai veicynojūt uorzemēs radeitys augstvierteigysSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” saruna ar gazetys “Ludzys Zeme” redaktori Laimu Linužu
Gatavejūtīs pošvaļdeibu vieliešonom, raidejums “Pi myusim Latgolā” rauga dazynuot, kaidys politiskuos vāsmis volda Austrumu pīrūbeža pošvaļdeibuos. Kab sajimtu plotuoku īskotu, Laura Sondore-Strode tykuos ar gazetys “Ludzas Zeme” redaktori Laimu Linužu, sovpus Tenis Bikovskis izguojaSkaiteit vaira »


c: text/html

text:
Švedeja
Švedeja, oficialai Švedejis Kieneste (švedu: Konungariket Sverige) - vaļsteiba Pūstumu Europā pi Baļtejis jiurys. Vaļsteiba tur rūbežu ar Norvegeju i Suomeju, a dīnavydūs ar Oresunda tyltu saškierta ar Daneju. Baltejis jiurā vaļsteibai namoz solu, pošys leluos - Gotlandeja i Elandeja.
Pa vaļsteibys pluotam 450,295 km², Švedeja irā trešuo poša leluo vaļsteiba Europys Savīneibā, kuramā dzeivoj 9,2 miljoni dzeivuotuoju. Švedejā cieški moza dzeivuotuoju bīzeiba - tik 21 cylvāks iz vīnu km². Vaļsteibys dīnavydūs dzeivoj labtik vaira cylvāku kai pūstumūs. 85% dzeivuotuoju dzeivoj mīstūs i guodojams, atīsmē itys skaits pasalelynuos[1]. Švedejis Kienestis golvysmīsts irā Stokholmys, kurs taipoš irā pošu lelais vaļsteibys mīsts ar 9 223 766 dzeivuotuojim[2]. Ūtrais pa lelumam mīsts irā Geteborgs, trešais - Maļme.
Švedejis vaļsteiba īstateita vydslaikūs. 17 godu symtā jei pasaplateja sovys teritorejis i tyka par Švedejis Impereju. Tei beja vīna nu pošu zeimeiguo vaļsteibu Europā 17 i 18 godu symtā. Lelumu teritoreju uors Skaņdinavejis pussolys Švedeja pagaisynuoja. Taipoš Reitu Švedeju, myuslaiku Suomeju puorjēme Krīvejis Impereja 1809 godā. Pa 1814 goda vaidim pi Švedejis tyka daškierta i Norvegeja, tok obadiveju vaļsteibu savīneiba dreiži izjuka. Nu tuo laika Švedeja napīsadola nivīnūs vaidūs i vysod raudzej īvāruot neutraliteta politiku[3].
Myuslaikūs Švedeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu i labi izraisteitu ekonomiku. Jei aizajim pyrmū vītu pasaulī pa demokratejis iņdeksam i septeitū vītu pa ļaudeibys raisteibys iņdeksam. Švedeja irā Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejis (VEKRO) dalineica i nu 1995 gods janvara 1 dīnys Europys Savīneibys dalineica.
Puslopu ruodeklis
Etimologeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Daudzejuos pasauļa volūduos Švedejis pasauka skaņ leidzeigai. Varams, pasauka izacēluse nu vuordu "Sweon/Sweonas" (Vacnorvegu volūdā Sviar, latiņu Suiones) i suokuos vīnkuoršai lītuota kai "Švedu ļauds". Švedu pošu pasauka Sverige sasadora nu diveju vuordu "Svea" i "Rike", kas zeimoj "Švedu Kieneste", tok laika guojumā izsoka puorsamejuse. Latgaliskuo pasaukys variaceja sadar ar lītaunīku volūdys pasauku i irā vīna nu daudzejom vuorda "Sweden" variacejom.
Suomu-ugru volūduos švedu i Švedejis pasauka izacēluse nu švedu volūdys vuorda roþs - iertīs. Itū pasauku lītuoja i skaņdinavu varjagim, kuri īstateja Novgoroda mīstu. Kod varjagus slavi asimilēja, Suomu-ugru pasauka izaglobuoja (Rus - anglīšu Russia).
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Politiskuo sistema[pataiseit | labot pirmkodu]
Administrativais dalejums[pataiseit | labot pirmkodu]
Ekonomika[pataiseit | labot pirmkodu]
Demografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Etniskais sadors[pataiseit | labot pirmkodu]
Volūda[pataiseit | labot pirmkodu]
Religeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Sports[pataiseit | labot pirmkodu]
Verīs taipoš[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ name="publikationer2007"> Statistics Sweden. Yearbook of Housing and Building Statistics 2007. Statistics Sweden, Energy, Rents and Real Estate Statistics Unit, 2007. ISBN 978-91-618-1361-2. Available online in PDF format
- ↑ Taiss:Cite web
- ↑ Taiss:Cite web

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Francis Trasuns »
Fraņcs Trasuns: storp politiskuom kaisleibom i intrigom gazetys “Zemnīka Bolss” publikacejuos
Roksta autors: Kaspars Strods, Latgolys Kulturviesturis muzeja specialists kulturviesturis vaicuojumūs. 20. godu symta suokumā Pīterpilī aktivi suoce dorbuotīs Latgolys sabīdriskī, politiskī i kulturys darbinīki. Vins nu aktivuokūs beja gareidznīks Fraņcs Trasuns (1864–1926). TaišniSkaiteit vaira »
Rūsynoj kaidu nu Reigys īlom nūsaukt Franča Trasuna vuordā
Vairuokys latgalīšu sabīdriskuos organizacejis parakstejušys Reigys dūmei adresātu viestuli ar aicynuojumu kaidu nu Reigys īlom nūsaukt Latgolys politiķa, kulturys i sabīdryskuo darbinīka Franča Trasuna vuordā. Ituo goda 6. aprelī palyka 90 godi nu izcyluo vaļstsveira,Skaiteit vaira »
Franča Trasuna ceņtīni latgalīšu apvīnuošonā ar puorejim latvīšim
Daži vuordi par tū laiku Myusdīnuos ir pošsaprūtami, ka Latgola i latgalīši ir taida poša naatjamama Latvejis i latvīšu daļa, kai Kūrzeme, Vidzeme i Zemgale i tī dzeivojūšī latvīši. Leidz pat Pyrmajam pasauļa karamSkaiteit vaira »
Zīmyssvātku ailenis
Pādejuo nedeļa pyrma svātku ir eistais laiks, kab steigtu pīraksteit pādejuos apsveikuma kartenis i īsavuiceitu dzejūleišus, kū skaiteit pi egleitis. Pīduovojam puora Zīmyssvātku ailenis ari itūgod! Kū raksteit karteņuos i vēļ skaudze Zīmyssvātku dzejūļuSkaiteit vaira »


text:
Vyss nazkai mīreigi. Voi nu Zīmyssvātki, voi izalīkom normāli strausi pyrma medeibu. Ev, ļauteļi! Te ari twitter.com pazacēle saruna – kas tī taidi „Zīmeiši”? WTF? Otkon kaidys reidzinīku ospruoteibys i izgudruojums?!? Tai jau volūda pylna musura, nā, veļ nazkaidi – Zīmeiši. Jeballo – jebalissimo! Atkluoti sokūt, skaņ gejiski.
Sātā vyss mīreigi, jo TV ir sazamaituojs i veļ pastuov dzela taida, lai jū ratavuotu, nav naudys voi nav laika. Ka ir vīns, to nav ūtra. Principā jemūt, tuo antikrista pītryukst viņ tāvam. Smīkleigi maņ veļ tys, ka atīt gosti voi rodi to replikys taidys – „Kai pi jiusu klusai?!? ”. Tai ir, nui. Maņ atsarūn cyti prīceņi. Vīni nu tīm stuov tepat blokim iz tumbočkys -> A.Čehovs „Stāsti”; Č.Bukowski „Holivuda”, nu i studeju materiāls – Latiņu volūda i Sengreku literaturys antalogeja.
Kas veļ pasmīkleigs? Ā, lakuga.lv komentaru kari . Ite i veļ cytur – [http://lakuga.lv/lg/news/comments?id=4360] Da,da mes te ceļom slīdis i gatavejom ešalonus… Reāli! Toč laikam juouzblīž kaidu performanci zam nūsaukuma “Komentaru kari”. Nūsaukums “Kaislības Latgalē” … nā,tys jau nader. Tys jau tai kai aizjimts deļ tīm nūtykumim, kas te pi myusu Drycanūs vaļdej
Pasmīkleigi veļ ir tys, ka jiutūs kai školā voi agrīnajūs studeju laikūs, kod populari beja “Smsbomberi”. Vysmoz maņ itī nūtykumi atsauc tū atminī . Taitod maņ reizi pa reizeitem uzzvona napazeistams telefona nr. Pyrmajā reizē tys beja nazkur piec Luočplieša dīnys. Nu, to – klausīs, kai beja! -> Guļu. Nakts. Laiks ap 01.00. Zvona telefons. Pa mīgam paceļu -> “Hallo.” A tī, kas mani izbreinē, skons taids, kai ka valni suok sēkt. Nā, nu valni to pīrosta līta, viņ tys, ka nakts. Nu,ok. Narunoj..nu i navāg. Nūlīku nūst. Tod veļ sekoj mistiskī uzpeikstynuojumi i uzzvaniejumi, kur taipat nateik da dialoga, kur veļ da atbiļžu. Pādejuo reize beja nazkur paguošu nedeli atpakaļ -> Siežu, nazkū rokstu datorī, zvona nazkur radzāts numers. Paceļu, tī meitine “Oskar, lūdzu, pārzvani!”. “Oooo!” – es dūmoju – “Laipni cylvāki.” Puorzvonu…, jo bolss beja satraukts … moš otkon, kas juopestej…moš otkon, kam mašyna juostum…, nu vysaiži varianti var gadeitīs + mani vuordā nūsauce…moš atbrauks gosti ar Gļukveinu, moš nazyn ceļa… zīma tok …nu vysaižuok var gadeitīs! A tī meitinis nūdūmoj – vajadzātu Raibū izjūkuot (sasytom plauksteņis, jo maņ ustobā +14). Atsagrīžom atpakaļ pi temys – taitod, tī meitinis dalīk (piec skona var daprast) nu second telefona īraksteitu “prikoleņu”, kur vīns džeks gruzej ēm…nu nasaprotomi kū, jo tys vyss monologā. Nu jasna, jasna… Lai jau meitinem kojuos ir funny, nūlīku telefonu (jūprūjom īslāgtu) tuoļuok nu seve i turpyoju rakstēt datorī. Pazaklausu, paprosu – “Nivīns narunuos, nā”– Nūspīžu klausuli.
Klausīs tuoļuok -> pīzvona vēl i latgaliski nūsoka “Laiks vokora puosokai!”. “Ō, jā!” – nūdūmoju es. Bet tī meituškom reāls Fail, uzlīk CD “Latgalīšu puosokys i puorsokys” ar manis īrunuotū puosoku. Tai kai es sovu bolsu asu dzierdiejs i itymā puosokā i cytūs īrokstūs, i mani navar puorsteigt ar tū – “pazaklaus cik Tev smīkleigs bolss, moš naasi dzierdiejs” – to otkon nūlīku (naizslāgtu tel.,) drusku tuoļuok, i turpynoju raksteit datorī. Tuoļuok var dzierdeit, ka muns bolss nav daž puosokai da pusis tics i pazakar iz Pause, klusums, es prosu – “A, tuoļuok?” – Nav atbiļdis.
Nu, nikuo, nikuo. Ar klusumu runuot es varu i sovā ustobā, na ar mistiski bezatbiļžu variantu telefonā. Plus vēl īzazoga suopeite – “A, moš meitinem kaida ZZ, voi O karte… iztērēs kredita naudeņu – kū tod?!” Tai, beja juolīk nūst. Kūpumā atzeistu – ni maņ tī godi, deļ taidu jūceņu, ni es jūs saskotu par gudrim asom. (ļaunijenotsmīkly2). Lai maņ leidzeigi zvoni natrauceitu pabeigt īsuoktū, tymā vokorā telefonam sataisieju Shut down.
Tai, vot i dzeivojom.
Tuoļuokīs ir na smīkleigīs, bet atziņa voi foršums.
Vyspuor, tagad asūt pyrmajam kursam i kluotīnē, ir/byut interesanti. Nazkaida cyta vieršonuos iz pīduovuotajuom zynuošonom. Jau dažys kursabīdrinis ir izjāmušys dokumentus i niule laikam sepinej par zaļu dzeivi U.K, voi cytā republikā. Kas kuram.
A kurss kūpsummā taids pasmīkleigs. Vuorda lobuokejā nūzeimē
I veļ kas – par 1.00 Ls nūpierku 36 kruosainus zeimuļus Waršovys Vuoverei.
P.S – vot naforši saguo – Vuoveris epizods Nr.4 ir nazkur propuļs, tod byus Nr.4.1 … laikam vajadātu kaidu tyvojūšūs svātku motivu i nūskaņis. Redzēs.
Čau, kačeiši!


text:
Boņuks »
Padūti “Boņuki” lobuokajom 2017. goda nūtikšonom. Triumfej “Latgalīšu Reps”
Itūgod 25. februarī dasmytū reizi padeve Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks”. Vysvaira Boņuku, kūpumā 3, sejēme apvīneiba “Latgalīšu Reps”, par goda cylvāku kliva režisors Vīsturs Kairišs, par goda nūtikšonu – 4. pasauļa latgalīšu saīts “LatgolysSkaiteit vaira »
“Boņuks 2017″: lakuga.lv skaiteituoju bolsuojuma rezultati
Svātdiņ, 25. februarī, dasmytū reizi padūs Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks”. Bolvai izvirzeitūs pretendentus 17 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos nūsaceja žureja. Nu kam žureja byus daškeiruse Boņukus par padareitū 2017.Skaiteit vaira »
“Boņuks” par myuža īguļdejumu Aļbertam Spuogim i Lidejai Leikumai
Svātdiņ, 25. februarī, dasmytū reizi tiks padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks“, kur sūpluok pārnejuo goda svareiguokajom latgalīšu kulturys nūtikšonom, personom i aktivitatem par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā tiks gūdynuoti Vuocejā dzeivojūšais literats,Skaiteit vaira »
Zynomi “Boņuks 2017” nominanti
Februara golā jau dasmitū reizi tiks sveikti Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” sajiemieji. Paziņojam ituo goda bolvai izvirzeitūs pretendentus 17 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos. “Boņuks” ir vīneiguo bolva, kas eipašiSkaiteit vaira »
Pagarynuota dasasaceišona Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2017“
Atsasaucūt interesentu lyugumam, pretendentu dasaceišona Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2017” pagarynuota da svātdīnis vokora, 2018. goda 14. janvara, informej Latgolys viestnīceibys GORS puorstuove Edeite Husare. Itūgod bolvys “Boņuks 2017” pretendentus var dasaceit 18Skaiteit vaira »
Suokusēs dasasaceišona “Boņuks 2017”
2018. goda 25. februarī jau dasmytū reizi tiks padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks”. Kab nūskaidruotu “Boņuks 2017” sajiemiejus, teik izsludynuota pretendentu dasaceišona, kas byus da 2018. goda 10. janvara. “Boņuks” ir vīneiguo bolva,Skaiteit vaira »
“Kolnasātā” diskuseja par Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks”
Februara pādejā svātdīnē Latgolys viestnīceibā GORS Rēzeknē 18 nominacejuos jau deveitū reizi tyka padūta Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks 2016”. Kotru godu piec bolvys padūšonys latgalīšu vydā nūteik diskusejis par nominantim, bolvu sajiemiejim iSkaiteit vaira »
Atsaver iz “Boņuka 2016” bolvys padūšonu foto šaļteņuos!
26. februara vokorā jau deveitū reizi tyka padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” 17 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos. “Boņuks” ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē,Skaiteit vaira »
Padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2016”
26. februara vokorā jau deveitū reizi tyka padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” 17 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos. “Boņuks” ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē,Skaiteit vaira »
“Boņuka” bolvu par myuža īguļdejumu sajims dirigenti Anta i Vitolds Milaševiči
Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks” par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturā itūgod tiks padūta dirigentim i školuotuojim Vitoldam i Antoninai Milaševičim, informej Latgolys viestnīceibys GORS puorstuove Edeite Husare. Svātdiņ, 26. februarī, Latgolys viestnīceibā GORS nūtiksSkaiteit vaira »
Zynomi Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2016“ nominanti
Februara golā jau deveitū reizi tiks padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks”, deļtuo, tyvojūtīs “Boņuks 2016” ceremonejai, kuruos nūtikšona byus ituo goda 26. februarī Latgolys viestnīceibā GORS, nūskaidruoti bolvys pretendenti 17 nominacejuos sabīdreibys iSkaiteit vaira »
Vēļ puors dīnu var dasaceit pretendentus bolvai “Boņuks 2016“
Da 11. janvara Latgolys viestnīceiba GORS gaida pretendentu dasacejumus Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2016”, kab svineigajā ceremonejā 26. februarī gūdynuotu padareitū i sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē 2016. godā, informej Latgolys viestnīceibys GORS puorstuove EdeiteSkaiteit vaira »
Suocās Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2016” pretendentu dasaceišona
Suokusēs pretendentu dasaceišona Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2016” par sasnāgumim i padareitū latgalīšu kultūrā 2016. godā. Bolvu sajiemieji tiks nūskaidruoti svineigā ceremonejā 2017. goda 26. februarī, pasnādzūt tuos jau deveitū reizi. “Boņuks” ir vīneiguoSkaiteit vaira »


text:
Aiz lūga jau jiutams novembra dzastrais pīskuorīņs. Par speiti solnom, mikeleišu zīdi muoj atvodys rudiņam.
Arī myusim – Latgolys Studentu Centram novembris ir īsasocs ar pateikamu otkonsasatikšonu, sarunom i čaja ritualim, kas myusim tik cīši vajadzeigi itymūs soltajūs rudiņa vokorūs.
Trešdin, 2. novembrī LgSC bīdri sasatyka Rēzeknē, kab svynātu bīdreibys 6 godu jubileju. Vokora golvonuo darbeiba tika vārsta iz picu cepšonu latgalīšu gaumē, kas niule palikuse kai tradiceja. Svineibu laikā tika puorunuotys lītys, kas padareitys i ari tuos, kas vēļ prīškā..
Atlīk tik nūvēlēt, kab myusim nikod napītryukst ticeibys sev, deļ tuo, ka ticeiba ir tei, kas īdvesmoj jaunim dorbim i idejom.


text:
CYLVĀKI »
“Pi myusim Latgolā” saruna ar uorstu Juoni Juknu
Eisai pyrma Medicinys darbinīku dīnys, kū atzeimojam trešajā juņa svātdīnē, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji sasatyka ar Juoni Juknu, kab dazynuotu, voi vīglai byut par uorstu. Juoņs Jukna ir kirurgs Rēzeknis slimineicā, lektors ReigysSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” saruna ar Armandu Kūceņu
Koč i daudzi ļaužu nu Latgolys aizbrauc iz Reigu ci uorzemem, itamā reizē raidejuma “Pi myusim Latgolā” gosts ir pīvadums tam, ka ļauds rauga i atsagrīzt. Itūreiz Tenis Bikovskis sasatyka ar Armandu Kūceņu, kurs paspiejsSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” sasateik ar Vuocejis latgalītem
Itūreiz raidejums “Pi myusim Latgolā” sasateik ar divejom latgalīšu mārgom nu Vuocejis, kab dazynuotu, kai latgalīšu volūda i kultura izdzeivoj i atsateista svešumā. Žurnaliste Dace Dambe sasatyka ar Vuocejis latgalītem – Latvīšu kulturys bīdreibysSkaiteit vaira »
Daugovpilī pyrmizruodi pīdzeivuos Vladislavam Luočam veļteits raidejums
Muokslys naktī, 9. junī, 23.30 Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra konfereņču zalā nūtiks gruomotizdeviejam i rakstnīkam Vladislavam Luočam (1912–1984) veļteituo raidejuma “Latgalīšu volūdys sorgi: Vladislavs Lōcis” pyrmizruode. Vladislavs Luocs dzims 1912. goda 26. janvarīSkaiteit vaira »
Izsludynuota Nikodema Rancāna bolva
Nu 2. maja da 12. septembram ir izsludynuots Nikodema Rancāna konkurss izcyluokajim Latgolys regiona školuotuojim. Nūslāguma pasuokums itūgod nūtiks Viļānūs 24. septembrī. Ir aizritiejs kuortejais vuiceibu gods školuos i augstškoluos. Tys nūteikti ir bejs boguots ar dažaidimSkaiteit vaira »
IV storptautyskais muokslys i muzykys festivals SEVEN HILLS Rēzeknē
Rēzeknē 26. i 27. majā nūtiks IV storptautyskais muokslys i muzykys festivals SEVEN HILLS. Festivala programā muokslys darbneicys, kinu i koncertu vokori, zamuok divu dīnu kūpejais nūtikšonu saroksts. 26. majā, pīktdiņ: 18.00–00.00 Vokora koncerts (FestivalaSkaiteit vaira »
Sandra Ūdre: “Ka volūdai ir lykumi, tod tū cīnej ari cyti cylvāki”
Intervejis autore Laura Stepiņa Volūdneica, žurnaliste, pasnīdzieja, aktiva latgaliskuos kulturtelpys darbineica – gondreiž voi cylvāks orkestris, tai varātu saceit par filologejis magistri i gruomotys “Aizlauztais spaits” leidzautori Sandru Ūdri. Kasdīnā jei ari aktivi īsastuoj parSkaiteit vaira »
Raidejumu cyklys “Trešā zvaigzne. Sākotne. Personība”
Četrys nedelis piec kuortys Latvejis Televizeja pīduovuoja Latgolys kongresam veļteitu viesturisku raidejumu cyklu, kas stilistiski īsakļuove Latgolys stuostu “Cytaidi latviskais” ītvorūs. Kotra raidejuma pamatā beja stuosts par vīnu personeibu – Latgolys kongresa delegatu, kuruo dzeivis ceļšSkaiteit vaira »
Goran Gora par “Laiks Ziedonim” ceremoneju: “Juosuoc ar sevi i vīnkuorši juobyut lobam cylvākam”
Roksta autore: Laura Melne Imanta Zīdūņa (Ziedoņa) fonda “Viegli” reikuotuo apbolvuojuma “Laiks Ziedonim” laureatu cyldynuošonys ceremoneja itūgod nūtiks Latgolys Symtgadis kongresa nūtikšonu laikā 3. majā Latgolys viestnīceibā GORS, Rēzeknē. Jau pyrma tuo fonda puorstuoviSkaiteit vaira »
Preiļūs prezentēs gruomotu “Latgalietis XXI gadsimtā”
3. majā Preiļūs nūtiks 1917. goda Latgolys kongresa symtgadei veļteitī pasuokumi, kurūs centraluo nūtikšona byus fotogruomotys “Latgalietis XXI gadsimtā” prezentaceja. Svātku dīna īsasuoks 11.00 ar dīvkolpuojumu Preiļu Rūmys katuoļu draudzis bazneicā. 12.00 tiks suoktsSkaiteit vaira »
Interveja: latgalīšu unuki Renārs Kaupers i Juoņs Aišpurs
Intervejis autore: Laura Melne 18. aprelī Reigā, Latgolys puorstuovnīceibā, tyka prezentāta latgalīšu dzīšmu izlase “Celīs, bruoļ!”, kas ir veļtejums Latvejai symtgadis svātkūs. Tamā atrūnamys 12 vysaiduoku stilu i laiku latgalīšu kultūrai nūzeimeigys kompozicejis, kuruosSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” – saruna ar Viesturu Kairišu
Aizvadeituos nedelis nūslāgumā raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji Reigā sasatyka ar režisoru i kaisleigu latgalīšu volūdys i kulturys aizstuovi Viesturu Kairišu. Viesturs Kairišs īsasaistejs ari Latgolys kongresa symtgadis pasuokumu organiziešonā. Jau īprīkšejuos intervejuos ViestursSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” sasateik ar Arturu Doniku
Jau kaidu laiku socialajā vītnē “Facebook” latgalīšu vydā īcīneita lopa “Latgaļu vyspasauļa gudreibu olūts”, kurā kotru dīnu skaitami jūki, myusdīneigi ticiejumi i parunys latgalīšu volūdā. Kad dazynuotu kod i parkū radeita itei lopa, raidejumaSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” saruna ar muziki i akteri Oskaru Lustiku
Raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji tykuos ar muziki i akteri Oskaru Lustiku Rēzeknis Tautys teatra mieginuojuma laikā Rēzeknis kulturys nomā. Gatavejūtīs Storptautiskajai teatra dīnai, teik dasleipāta “Daudz laimes darba dienā”. Oskars Lustiks smejās, ka jamSkaiteit vaira »


text:
showing 1-1 of 1
By: Rubenis, Arturs
Price: $11.00
Publisher: Latgales Centra Izdevnieciba: 1983
Seller ID: 004011
64pp. A faint, almost imperceptible crease to front cover, else a very good, clean, bright, unmarked copy. ( Naatrostos Latgolas gromotas ; 3. luga ) " Ar [latgaliesu] dramatiskajiem darbiem trimda gajis vistrucigak. Gandriz ka vienigais lugu autors jamin Arturs Rubenis" (J. Kursite) "Teatru vajadzeibom pats ari sarakstejs vairuok nakai 70 lugu gon latvisu literaraja voluda, gon latgalisu rokstu voluda, tuos izdutys kai kruojumus, tai atseviski." (Rezeknes Centrala Bib... View more info


text:
Sasadorbojūt „Latgolys Studentu Centram,” Rēzeknis Augstškolai i Austrumlatgolys radūšu pakolpuojumu centram „Zeimuļs”, aizvadeits jau ūtrais kulturys vokors. Itymā reizī apmeklētuojim beja īspieja īsapazeit ar Turcejis puorstuovju kulturu, viesturi, ēst taiseišonys tradicejom i daņčim.
Rēzeknis Augstškolys students Mert’s atzeist, ka itei ir loba īspieja saīt iz kūpeigu pasiedeišonu i pi vysa tuo – īsavuicēt koč kū jaunu, īpazeistūt pasauli cytu tautu puorstuovju acim.
„Latgolys Studentu Centra” aktivisti soka lelu paļdis Rēzeknis Augstškolai, eipaši docentam Gunaram Strodam, bez kura paleidzeibys itaidi vokori nabyutu īspiejami, taipoš lels paļdis Austrumlatgolys radūšū pakalpojumu centram “Zeimuļs”, eipašu paļdis sokūt Lindai Vanagai.
Iz sasatikšonu nuokamajā kulturys vokorā, kod byus īspieja īpasazeit vīnus nu tyvuokajim sābrim – pūlim.
A karteņuos apsaver, kai myusim ir guojs! 🙂
Latgolys Studentu centra Rēzeknes biroja aktivisti


text:
Kai pi svātku reizis, šudiņ pījamam apsveikumus i sveicīņus!
Lels paļdis Jureišam par lobim vuordim šudiņ i dorbim daudzu godu garumā!
Jureits (Jurs Viļums) ar apsveikumu i drupeit viesturis:
2005.goda julī tyka sareikuota dybynuošonys sanuoksme, kurymā tyka pījimts lāmums oficiali registrēt bīdreibu “Latgales Studentu centrs”. 2.novembrī tyka ari oficiali izdūta registracejis aplīceiba.
Vysaiž ir bejs i vysaiž byus. Deļ tuo teik taiseiti statuti, lai kūpā visi – bejušī i asūšī – studenti varātu izsaceit sovys dūmys. As naasu Dīvs, i enģeļs ari naasu. As naasu struodovs LGI, naasu struodovs (vēļ) “Trešajā Zvaigznī”… ;-> As navaru zynuot vysu. Tak izejūt nu tuo, kū zynu, voi ruodīs, ka zynu… verūs, kai tū “mītu” (ar divejim ci vairuokim golim) ceļt augšā. Nu obejim vīnlaiceigi as paceļt navaru, tod nu ceļu nu vīna, ka ir kaids, kas grib dasavīnuot – lyudzu! Ci, ka rassīs pēc kaidys šaļtenis, kaids/a students/e, kas ari gribēs paleidzēt pi ceļšonys, tod jim vysmoz nabyus otkon juocyloj itys mīta gols, kurs munā pusī…
As daudz kuo nazynu. Tak es vēļ drupeit tycu, ka Latgolai ir nuokūtne, ka latgaļu volūdai i nuokūtne, ka LgSC (ari statutim) ir nuokūtne… Ka as tam vysam vairs naticiešu, tod vedit mani da kopu… ;-> i mīrs byus – tod varēs otkon vysi pa sovam pruotam dareit! ;->
Nasoku, ka zynu vysu, kai dareit. As tikai aicynoju īt paleigā, paļdis tīm, kas atsasauc.
Lai izadūd jyusim vyss, kas lobs! ;->
Paseņ atpakaļ, kod beja pirmuos Vosoruošonys, bedzomī Graidi, i ticeiba, ka kaida vysu (ar tū dūmoju ļauds, kurus kūpā turieja Latgolys ideja) dybynuota organizaceja dūs vajadzeigū “jumtu”, nabeja gona apzynuota vajadzeibys sajyuta darbuotīs dēļ OFICIALA studentu centra. Vēluok jau beja drupeiti baile nu otkon naizadūšonys. Eistyn lela dale ļaužu, kuri pīsadaleja ilgi, niu ir cīši skeptiski pret sevkaidu oficalu registriešanūs. Ari es pīdaru pi taidim – ir vajadzeiga PUORLĪCEIBA, ka registrātuo organizaceja nabyus vīn tukšs skons. Asu jau pīredziejuse (Naz cik reižu i ari poša iz sovys uodys).
Sovaižuok (atsakuortuošu) saīs, ka sevkurs students aizīs iz TV ci radio, ci vēļ sazyn kur i siss pi golda saceidams, jis ir golvonais nu visim Latgolys studentim, vot klausit jū. Piec tam otkon aij i pīruod, ka jis taids vīns vieja dzonuotuojs, a puorejī normali.
Naapmoksuota reklama:
Ka meklej apsveikumus latgaliski, ej iz LaKuGu!
Paleigs tim, kas apsveikumus gryb raksteit latgaliski
.
http://lakuga.lv/apsveikumim/
.
.


text:
folklorys kūpa “Upīte” »
Aicynoj pīsadaleit Zīmeļlatgolys tradicionaluos dzīduošonys meistarklasē
Itymā nedelis golā, 21. i 22. oktobrī, Vileks nūvodā nūtiks tradicionaluos dzīduošonys meistarklasis, kurymuos tradicionaluos dzīduošonys školuotuojis Zanis Šmitis vadeibā dzīduotuoji varēs uzlobuot sovys dzīduošonys prasmis – pyrmuos nūdarbeibys eipaši veļteitys Škilbanu etnografiskuo ansambļa,Skaiteit vaira »
Folklorys kūpa “Upīte” izdavuse daņču DVD
Bīdreiba “Upītes jauniešu folkloras kopa” 2014. goda pošuos beiguos pīraksteja i Vaļsts kulturkapitala fonds atbaļsteja projektu, kurymā tyka apsajimts izveiduot Zīmeļlatgolys daņču i rūtaļu DVD disku, kas iz prīšku školuos, tautys nomūs, folklorys kūpuosSkaiteit vaira »
Upeitē nūtiks daņču DVD diska attaiseišonys svātki
1. majā 18.00 Upeitis tautys nomā nūtiks folklorys kūpys “Upīte” daņču DVD “Dzīduot muoku, doncuot muoku” attaiseišonys svātki. Svātku gosti byus Bolvu Vaļsts gimnazejis deju kūpa “Purenīte”. Piec svātku koncerta paradzāts zaļumbals kūpā arSkaiteit vaira »
Folklorys kūpa “Upīte” i Artūrs Slišāns pīduovoj muzykalu sveicīni svātkūs
Folklorys kūpa “Upīte” sadarbeibā ar Artūru Slišānu Zīmyssvātkūs vysus sveic ar dzīsmis “Jauni puiši, siermi zyrgi” remiksuSkaiteit vaira »
Kai folklorys kūpa “Upīte” pyrmū albumu prezentēja
Sastdiņ, 7. novembrī, Upeitis tautys nomā Škilbānu pogosta ļauds i gosti pīsadaleja folklorys kūpys “Upīte” pyrmuo albuma “Vusi ļauds breinovuos” attaiseišonys svātkūs. Atkluojūt pasuokumu, Andris Slišāns kā karalīnem lyka sasajust Upeitis meitom i vīnamSkaiteit vaira »
Nūtiks folklorys kūpys “Upīte” albuma attaiseišonys svātki
LaKuGa jau viesteja, ka izdūts folklorys kūpys “Upīte” pyrmais albums “Vusi ļauds breinovuos”, kurymā vydā ir 14 Zīmeļlatgolys (Škilbānu pogosta) tradicionalūs dzīšmu i vīnys dzīsmis myusu dīnu verseja. Vysupyrma albums tyka īskandynuots Reigā, nu 7.Skaiteit vaira »
Izdūts folklorys kūpys “Upīte” pyrmais albums
21. oktobrī J. Vītuola Latvejis Muzykys akademejā ar stuostejumu par Zīmeļlatgolys tradicionaluos kulturys montuojumu i dzīšmu izdzīduošonu tyka īskandynuots ari folklorys kūpys “Upīte” pyrmais albums “Vusi ļauds breinovuos”, kurymā vydā ir 14 Zīmeļlatgolys (ŠkilbānuSkaiteit vaira »
Folklorys kūpa “Upīte” pīduovoj dzīsmi “Kur tu skrīsi, vanadzini”
Folklorys kūpa “Upīte” īrakstejuse dzīsmi “Kur tu skrīsi, vanadzini”, kurys remiksu veiduojs Artūrs SlišānsSkaiteit vaira »


text:
1917. gods »
Aicynoj atbaļsteit kinys “Gambits 1917” turpynuojumu
Rodūšuo grupa aicynoj zīduot latgalīšu viesturiskajai eiskinai, kas turpynuotu stuostu par Latgolys liktiņa izlemšonu. Itamā eiskinā tyktu paruodeiti idejiskī struovuojumi, Kempa i Trasuna preteimā stuoviešona i vysbeidzūt Latvejis vaļsts pamatu likšona 1917. goda 26. apreļaSkaiteit vaira »
Eiskinai “Gambits 1917” izveiduoti subtitri angļu volūdā
Svietejūt Fraņča Kempa 140 godu jubileju, eiskinai “Gambits 1917” izveiduoti subtitri angļu volūdā. Angļu subtitri atkluos Latgolys 1917. goda kongresa vaicuojuma problemys daudz leluokai auditorejai. Pi subtitru struoduoja Pīters Ragaušs i Arņs Slobožanins. DorbaSkaiteit vaira »
Nūsaver eiskinu “Gambits 1917”
Viesturiskajā eiskinā “Gambits 1917” tiks paruodeita Latgolys inteligeņcis – Franča Kempa i Franča Trasuna sasatikšona, kuri, izmontojūt varys vakuumu piec cara guosšonys Krīvejis imperejā, Latgolys latvīšu (latgalīšu) vuordā lem par sovom nuokūtnis perspektivom, teikūtSkaiteit vaira »
Rēzeknē prezentēs eiskinu par Kempu i Trasunu
7. majā 17.00 Latgolys viestnīceibys GORS Mozajā zalā nūtiks eiskinys par Latgolys inteligeņcis sanuoksmi Petrogradā 1917. goda 12. martā prezentaceja. Kinys centrā ir diveju redzīņu – Fraņča Kempa i Fraņča Trasuna sadūrsme, kurei paruodeitaSkaiteit vaira »
Īskots eiskinā par Latgolys iņteligeņcis sanuoksmi Petrogradā 1917. godā
Tūp latgalīšu viesturiskuo eiskina par Latgolys iņteligeņcis sanuoksmi Petrogradā 1917. goda 12. martā. Kinys centrā byus diveju redzīņu – Kempa i Trasuna sadursme, kas attāluota emocionalā dialogā. Kinā “Pyrmī osni” tiks paruodāta Latgolys iņteligeņcisSkaiteit vaira »
Puormet krystu i klusej!
Publicejom Arņa Slobožanina, Mg. paed., grupys „Dabasu Durovys” muzykanta, žurnalā „Ir” 15.08.2013. publicātuos latgalīšu slejis pylnū verseju. Pastuov uzskots, ka Latgolys goreidznīceibai pīsanuok vysleluokī nūpalni Latgolys apsavīnuošonā ar puorejim tūpūšuos Latvejis nūvodim, tūmār, analizejūt taiduSkaiteit vaira »
Latveja bez Latgolys?
Ilgus godu symtus Latgola bejuse nūdaleita nu puorejuos Latvejis, guojuse sovpateigu ceļu, deļtuo tuos īkļaušona jaunajā Latvejis vaļstī 1918. godā nabyut nabeja tik pošsaprūtama. Latgalīši sovu namaineigū ceļu iz vīnuotu Latveju beja izavieliejuši jau goduSkaiteit vaira »


text:
Nedelis kūpsavylkums par nūtykumim i aktualū latgalīšu kulturā i ziņuotū LaKuGā, kab puora šaļtīs byutu informāts par nedelis laikā nūtykušū.
Par nedeli 12.-18.12. 2011. LaKuGā publycāti 20 roksti par dažaidom ar Latgolys i latgalīšu kulturu saisteitom temom.
Pasaverūt iz aizvadeitū nedeli, var pasceit, ka tymā bejušs daudzi Latgolys kulturā nūzeimeigi nūtykumi na viņ nedelis grīzumā.
Nedeli īsuocom ar tradicionalūs rubryku turpynuošonu. Speciali Latgalīšu kulturys gazetys skaiteituojim – Dūmu pylnu pogolmu decembra izlaidums. Taipat beja ari tradicionalais radejis raidejuma „Latgolys Vuorda” īroksts, kurymā tyka stuosteits ari par LaKuGu.
LaKuGā bīži stuostom ari par paradzātom izstuodem i nūtykumim Latgolys Kulturviesturis muzejā, bet ituos nedelis laikā muzejs LaKuGā gasteja vasalys treis reizis – stuostejom par muzeja realizātū pedagogiskū programu – 24 stuņdis latgalīts, kai ari viestejom par pošom puormaiņom muzejā, kas izadevušs ar Rēzeknis pošvaļdeibys projekta “Latgolys Kulturviesturis muzeja āku kompleksa rekonstrukceja” paleigu. Muzejā bejom virtuali gon ar video, gon radejis raidejuma versejuos. Ka turpynojom stuosteit par muzejim – pi seve gostūs gaideja ari Bolvu nūvoda muzejs, kur paradzāta Tradiceju kalendera attaiseišona, kai ari apsaveromys cytys izstuodis.
Aizguojušā nedeļā atsavērem iz aizvadeitim pasuocīnim i aicynuojom iz jaunim. Apsavērem, kai guoja Preiļūs, svietejūt kinys „Cylvāka bārns” 20 godu jubileji, kai ari aicynuojom iz Adventa pasuocīnim Rēzeknē, iz rakstneicys Santys Mežuobelis jaunys gruomotys prezentaceju i Juoņa Streiča izstuodis atkluošonu, kas paradzāta jaunnedeļ, taipat raudzejom mudynuot latgalīšus karteņuos dokumentēt Latgolu „garuos trepis” laikā 13. decembrī.
Aizvadeituo nedeļa bejuse ari taida muzykala – LaKuGys skaiteituojim atruodeiti vasali divi jauni muzykys klipi latgaliski – “Dabasu Durovu” dzīsmei „Trešais pagarynuojums” i grupys „Ginc&Es” dzīsmis „Esi latgalīts” video verseja.
Gaideits nūtykums, kas beidzūt realizeja dzeivē, beja latgalīšu autora Raibuo Suņa gruomotys „Pyrma syltī” izīšona i prezentaceja, kai ari stuostejom par bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” ceļojūšu gruomotu goldu, kurymā kai reizi jaunū gruomotu beja vareiba nūpierkt. Ka par tiergim i pierkšonu, tod jaunnedeļ 22. decembrī Reigā (Spīkeru kvartalā) pyrmū reizi nūtyks Latgolys tiergs. Napalaidit garom!
Eipašais latgalīšu kulturā, kas padora itū nedeli par svareigu vysys latgalīšu kulturys vydā – itymā nedeļā tyka izsludynuota pretendentu dasaceišona kasgadejai latgalīšu kulturys Goda bolvai „Boņuks 2011”. Sovus pretendentus var dasaceit leidz jauna goda 13. janvaram. Nu, cikom teik maklāti i dasaceiti pretendenti „Boņukam 2011”, ir atrasti pretendenti „Latvejis muzykys īrokstu Goda bolvai 2011”, kuru vydā ir ari puorstuovi nu Latgolys nūvoda.
Beiguos tik gribim atzeimuot, ka tyvojūtīs Zīmyssvātkim i gaideitam Jaunam godam, ari LaKuGai byus taids „svātku režims” – kotru dīnu raudzeisim ite izturēt svātku sajiutys i nūskanis, apkūpojūt i skaiteituoju viereibai pīduovojūt latgalīšu dzejūļus par Zīmyssvātkim i zīmu, kab raksteit karteņuos i skaiteit pi egleitem dzejūleišus varātu ari latgaliski. Pyrmuos nūskanis var nūgiut jau šudiņ!
Prīceigu jaunu nedeli i cerom iz boltim svātkim (nu vysmoz Latgolā)!
Karteņā: šaļteņa Latgolā, Bieržgaļa golā 11.12.13. 14:15


text:
Jau par tradiceju Daugovpiļs birojā klivuši studentu čaja vokori. Kotru nedeli sasatikšona i čaja dzeršona teik papyldynuota ar kaidu latgalīšu jaunuos kulturys pīdevu. Oktobrī vadmotivs ir muzyka. Leidz šam beja īspieja tiktīs ar muzykantu Edgaru – klauseitīs i dzīduot leidza, vērtīs latgalīšu jaunuos muzykys i muokslys festivala “Muzykys Skrytuļs” 2006.goda koncertīrokstus.
Oktobra piedejā čaja vokorā – catūrtdiņ, 28.oktobrī 19.00 myzykalais mieness tiks aizvadeits ar sarunom par temu “Latgalīšu jaunuo muzyka – riski i īspiejis”. Eipašais gosts – latgalīšu muzykantu menedžere Anna Briška.


text:
Juņa suokumā “Latgolys Studentu centrs” Reigā atkluoja jaunu tematiskūs pasuocīņu sereju – sarunys ar latgalīšu pasauļa apceļuotuojim “Latgalīša pādi pasaulī”. Pyrmajā tematiskajā vokorā par sovu pīredzi dzeivojūt uorpus Latvejis pasadaleja divi fizmati i LgSC bīdri Laura Putāne i Guntis Šmaukstelis.
Pyrmū “Latgalīša pādi pasaulī” vokoru kai “īsiļdeituoja” atkluoja Laura Putāne, kas sovulaik dorbuojusīs kai Latgolys Radejis programmys “Čaja vokors” vadeituoja, bet niu jau puora godus par sovu sātu sauc Vuoceju, kur jei struoduojuse kai breivpruoteigais jaunīšu centrā mozā piļsieteņā Nagold, bet niu struodoj jaunīšu organizacejā i dzeivoj Štutgartē. Laura vaira pastuostieja par sovu tādinejū dorbu, kurā jei organizej taidys kai dorba nūmetnis jaunīšim nu vysa pasauļa – jaunīši sabrauc kaidā piļsātā i, strodojūt nedeli ci vaira, padora kaidu lobu dorbu, pīmāram, īkuortoj i sakūp piļsātys parku. Laura zynuoja saceit, ka Eiropā i cytur pasauļā taidys nūmetnis jaunīšim ir cīši popularys i itūgod tikšūt organizātys ari Latvejā.
Ūtrs vokora stuostnīks beja gaideits ar eipašu napacīteibu: Guntis Šmaukstelis ir puorlīcynuots “fizmats”, aktivs latgalīts, pasauļa īkaruotuojs, daudzim pazeistams kai Šmikucs. Guntis ituo goda suokumā treis mienešus pavadieja breivpruoteiguo dorbā Kazahstanā, kur školās vuiceja angļu volūdu, bet leidza pedagoga gaitom izbaudeja ari Kazahstanys kuļturys i dobys koloritū byuteibu. Interesanta fotostuosta veidā klauseituoji tika īpazeistynuoti ar Kazahstanys sovpateibom i juo pīdzeivuojumim ari sābru zemē Tadžikistanā, kur Guntis devēs piec breivpruoteiguo dorba gaitu beigom. Klauseituoji izzynuoja par Kazahstanys zīmu skorbumu, cenom i dzeivis leimeni, vītejim školānim i studentim, vaļsts dzeivis izskotim i biznesa “taiseišonu”, kai ari Guntis lobpruot deve sovpateigu Latvejis i Kazahstanys saleidzynuojumu.
Piec obu stuostu nūsaklausiešonuos, skaidrs ir vīns – aktivs i darbeigs latgalīts napazuss nivīnā pasauļa molā!
Tai kai LgSC bīdri puorsvorā ir aktivi jaunīši, kas regulairai īsasaista dažaidūz interesantūs pīdzeivuojumūs, dūduos ekspedicejuos I apceļoj dažaidys tyvys i tuolys zemis, planavuots, ka stuostu vokori “Latgalīša pādi pasaulī” klius par ciklisku tradiceju i īpazeistynuos ar daudzu cytu pasauļa valstu, kuruos bejušs latgalīši, kuļturu sovpateibom!


text:
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu “Pi myusim Latgolā!”.
Catūrtdiņ raidejums viestej par nadaudz damierstim svātkim – Bārtuļa dīnu, kai ari raidejuma veiduotuoji ir līcinīki, kai tūp pīmineklis izcylam pūdnīkam.
Pīktdīnis raidejumā profesore Lideja Leikuma pasadola īspaidim i vāruojumim par Sibira latgalīšim myusu dīnuos.
Raidejumu “Pi myusim Latgolā” klausīs:
Diveju krostu radejā – catūrtdiņ 16.30, pīktdiņ 18.30 (atkuortuojums)
Latgolys radejā – pīktdiņ 11.05, pīktdiņ 16.30 (atkuortuojums), svātdiņ 11.00, pyrmūdiņ 14.30 (atkuortuojums)
Radejā “Ef-Ei” – pīktdiņ 15.30, sastdiņ 14.30 (atkuortuojums)
Radejā Marija Latveja – pīktdiņ 12.10, sastdiņ 9.00
Vysus raidejumus sevkurā laikā var nūsaklauseit ari LaKuGā.


text:
Volūda
Volūda (ari mēle voi runa) var zeimuot konkretai cylvāka vareigumu apjimt i lītuot kompleksys komunikaciju sistemys voi ari konkretu itaidys kompleksys komunikaceju sistemys gadīni. Volūdys zineiba sevkurā juos zeimeibā teik saukta par lingvistiku aba volūdzineibu.
Apmāram 3000—6000 volūdu, kuruos cylvāki myuslaikūs runoj, irā vysuīvāruojamuokī pīvadumi, tok dobyskuo volūda var byut baļsteita ari iz vizualu, a na tik dzierdeibys stimulu kai, pīvadumam, zeimu volūdys i rokstu volūda. Kodus i cytus muoksleigai radeitu komunikacejis sistemu veidus kai tūs, kas teik lītuoti datoru programiešonā, ari var saukt par volūdom. Volūdā itamā zeimeibā irā zeimu sistema informacejis kodiešonai i dekodiešonai.
Teik īskaiteits, ka cylvāka volūda irā fundamentalai izškireiga nu cytu dzeivnīku škiru volūdu, i jai pīmeit daudz augstuoks komplicātums. Cylvāka volūda irā cīši sapeita ar tū, ka jei irā baļsteita iz vērtiņa nūsacejumu, kas saista simbolus ar jū zeimeibu, taidejaidai rodūt bezgaleigu varamū izasacīņu skaitu nu aprūbežuotūs elementu skaita. Teik īskaiteits, ka volūda roduos, kod agreimī hominidi pyrmūreiz suoka sasadorbuot, damāruojūt agruokys komunikaceju sistemys, baļsteitys iz izsaceigu zeimu, tymā skaitā suzinis teorejis i kūpeigū iņteņcionaliteta.
Verīs taipoš[pataiseit | labot pirmkodu]


text:
Nu 6. janvara Latvejis Radejis 4. programā krīvu volūdā suocs skanēt jauns raidejums par Latgolu “ЛaTraлbckaя cTyдия” (tulk. Latgolys studeja). Eterā raidejums skaņ sastdīnēs 11.10, atkuortuojumu var dzierdēt trešdīnēs 14.10, kai ari sevkurā laikā nūsaklauseit internetā. “ЛaTraлbckaя cTyдия” veidoj Latvejis Radejis Latgolys studeja Rēzeknē, bez jaunuo raidejuma studeja gatavej vēļ divus raidejumus – “Kolnasātu”, kas skaņ satdīnēs LR 1, i “Latgolys stuņde”, kas skaņ kotrū pīktdīni tīšraidē LR 1 Latgolys teritorejā.
Pyrmajā “ЛaTraлbckaя cTyдия” raidejumā stuosta par Goliševu, kas ir vīns nu Latgolys krīvyskuokajim pogostim, raidejuma vadeituojs Sergejs Kuznecovs teikās ar daiļsliduotuoju Denisu Vasiļjevu. Raidejumā tiks runuots ari par latgaliskim vuordim, itymā reizē par vuordu “Vasals!”.


text:
humors »
Komikis Juoņs Skuteļs: jūkuot latgaliski nav vīgli
Intervejis autore: Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv Daudzi ar napacīteibu gaida pyrmūdīnis, kod internetā varēs nūsavērt kuortejū komiķa Juoņa Skuteļa vadeituo “Pusnakts šova” epizodi. Pādejā laikā tī ari pasaruoda pa kaidam jūkam latgaliski, par LatgoluSkaiteit vaira »
Juoņs Kuzminskis suoc jaunu projektu “Smejīs vasals”
Juoņs Kuzminskis, kurs labi zynoms kai gitaru meistars i grupys “Gandreiž 10nīkā” līders, suocs jaunu projektu “Smejīs vasals”, kuruo ītvorūs tiks veiduoti humoristiski video sižeti i anekdoti latgaliski. “Jautreibys nikod navar byut par daudz,Skaiteit vaira »
“Kolnasātā” gastej gitaru meistars Juoņs Kuzminskis
“Kolnasātā” gastej gitaru meistars Juoņs Kuzminskis. Juo darbneicā Rēzeknis nūvoda Kaunatys pogostā nu Latgolā augušu kūku teik taiseitys gitarys. Raidejumā izzynuosit, kai teik radeitys zeimūla “Attack” gitarys. Iz tūs spielej Latgolā zynomi muziki, kai ariSkaiteit vaira »
Latgalīšu humors: vacūs gazetu viests
Pyrmuo apreļa aba jūku dīnys prīkšvokorā pīduovojam īskotu vacajuos latgalīšu gazetuos. Kas ogruok raksteits pylnā nūpītneibā, niu izraisa smaidu! Ogruok gon kozom beja loba dzeive! Ogruok precējēs na tikai aiz mīlesteibys, bet ari aizSkaiteit vaira »


text:
Meža saskys
Meža saskys aba tik saskys (latiņu: Mustela putorius; anglīšu: European polecat; latvīšu: Meža sesks; lītaunīku: Juodasis šeškas) irā cauņu saimis (Mustelidae) plieseigais zviers nu sasku giņtis (Mustela). Taipoš zynoms kai Malnais saskys ci Europys saskys. Saski radneigi luoseicom, caunem i sormulim. Sātā dajaucātī saski saucomi par fretkom aba sātys saskim. Saski paplateiti kūna vysā Europā da Uralu kolnim Krīvejā, atskaitūt Skaņdinavejis pūstumus i jiuru solys - Airejā, Īslaņdejā, Sicilejā i cytuos jiursoluos jī nadzeivoj.[1] Saskys vīns nu treju Latgolā dzeivojūšūs sasku giņtis dzeivinīku - sūpluok luoseicys i sormuļa.[2]
Izavierīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
Saskys, taipoš kai cyti cauņu saimis dzeivinīki, irā smuidra, spieceiga auguma, ar eisom kuojom i plotom golvom.[3] Meža sasku tāvaini labtik leluoki kai muotainis. Tāvaiņu svors ūtratik leluoks kai muotaiņu, auguma garums kūna treštik garuoks. Saska garums byun 35-45 cm, svors muotainem 0,7 kg, tāvainim 1,7 kg. Kažuks tymsai bryuns ci malns. Iz vaiga gaišuoks, ap acim pasataisa taida kai maska, izaverūša kai tymsi okuleri.[4] Zīmā kažuks nūaug bīzs i spūdrys, a vosorā pluons i naskaists. Taipoš kai cytim cauņu saimis pīstuovim, i saskim byun analī dzīdzeri, kurī izdola osu smuorda sekretu. Itei reakceja nūteik viņ tod, kod dzeivinīks sajiut baili par sovu dzeiveibu.
Izavedīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
Saski pa lelumam byun nakts dzeivinīki. Jūs var satikt mežūs, pūrūs, peisūs i mežu pļovuos pi iudiņu. Zīmā jī apsadzeivoj sātu ci solu tyvumā i, maklādami barūklis, var net īīt ustobuos. Kolnūs dzeivuot namīļoj. Mygu vusycīškuok ītaisa pi upu zam lelu kūku sakņu. Saski dzeivoj vīnā vītā, vīns saskys izlītoj apmāram 1 kvadratkilometru lelu pluotu. Vosorā saski dzeivoj saimē, a zīmā pa vīnam. Saskys aktivs vysu godu. Zīmys snīgā saska īstaiguotuos stidzenis var ītēmēt pi olūtaiņu, naaizsalstūšu upu, kur puorzīmoj vardivis.
Pošu lelī sasku īnaidnīki - suni, kači, lopsys i lelī palādiņu putni.


text:
Price: $18.00
Quantity: 1 available
422pp. A very good, clean, tight copy Scarce. incudes Latgalian Books And Periodicals General Catalogue 1970. Latgaliski. " Nu Dorvas cima laudim var sprist vyspori par Latgolas cylvaku, kaids ir bejis tymus laikus un valok, ar vysom jo vojeibom un lobajom pusem, ar jo dumosonas veidu un dzeives irazom." (Autors)
Title: Dorvas Cima Laudis
Illustrator: Jonis Trups
Categories: Proza (Prose), Latgale (Latgalia),
Publisher: P/s Latgalu Izdevnieciba: 1970
Binding: Hard Cover
Book Condition: Very Good +
Seller ID: 003145
Keywords: Latgalian


text:
Gatavejūtīs pošvaļdeibu vieliešonom, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji sasatyka ar Rēzeknis piļsātys pošvaļdeibys puorstuovim i deputatu kandidatim, kab dazynuotu vaira par dzeivis kvalitati piļsātā.
Tenis Bikovskis sasatyka ar Rēzeknis piļsātys pošvaļdeibys vieliešonuos kandidejūšūs parteju sarokstu pyrmajim numerim.
Konkurenti osi kritizej niulejuos pošvaļdeibys vadeibys dorbu. Vīni puormat par naapdūmuoti pīškiertim bezmoksys pakolpuojumim, cyti soka, ka niu teik cīši daudzi kas calts i taiseits, kas nabyutu eistuo prioritate.
Uzrunuotuos personys vīnbalseigi skaita, ka leluokuos problemys ir dzeivuotuoju aizbraukšona i bezdorbs, partū napīcīšams dasaisteit investorus.
Rēzeknis piļsātys dūmis prīšksādātuojs Aleksandrs Bartaševičs sovu dorbu viertej apmīrynūši, nu soka, ka vēļ ir gona daudz doramuo.


text:
Nu 1. da 3. juļa Daugovpilī i vysā Latgolā piec LR Kulturys ministrejis Mozuokumtauteibu navalstiskūs organizaceju puorstuovu konsultativuos komitejis iniciativys nūtiks Latvejis pyrmais kulturu festivals “Pynu, pynu sītu”, kū organizej bīdreiba “Dienvidlatgales NVO atbalsta centrs” sadarbeibā ar Latgolys planavuošonys regionu, Daugovpiļs piļsātys dūmis Kulturys puorvaļdi, Latvejis Nacionalū kulturys centru i Eiropys Minoritašu centru (Vuoceja).
Latviskū kulturtelpu vysaidūs godsymtūs ir ītekmiejušys i papyldynuojušys ari cytu tautu kulturys, dūmūt sovu pīnasumu. Unikaluo kulturtelpa sekmej nacionaluos ideņtitatis nūsastyprynuošonu, globalizacejis apstuokļūs uztur i styprynoj pīdereibys sajiutu Latvejai.
Latvejis kulturu festivals, gatavejūt Latvejis symtgadei, reprezentej mozuokumtauteibu kulturys daudzveideibu i pīnasumu Latvejis kulturtelpai i veicynoj kūpeigūs vierteibu (breiveiba, tīsyskums, solidaritate i cytu) apsazynuošonu.
Festivalā pīsadaleis 1400 dalinīku nu 92 (nu tūs 52 mozuokumtauteibu) tradicionaluos kulturys muokslinīciskūs kolektivu, kurī kūp i popularizej sovys tautys kulturys tradicejis.
Festivala laikā kūpā nūtiks gondreiž 60 pasuokumu. 1. – 2. julī Daugovpiļs dzeivuotuoji i gosti dažaiduos piļsātys vītuos varēs baudeit vaira nakai 15 koncertus, vērtīs festivala dalinīku guojīni Reigys īlā, sekuot leidza i pīsadaleit vaira nakai 9 meistarklašu nūtikšonā, gasteit omotnīku teltīs, baudeit muzykaluo tramvaja koncertus. Festivala ītvorūs nūtiks ari Latvejis jaunīšu forums, storptautyskais NVO seminars i cytys aktivitatis. Sovukuort 3. julī kolektivi koncertēs vysā Latgolys regionā (Preiļūs, Rībeņūs, Viļānūs, Maltā, Malnovā, Ondrupinē, Leivuonā, Ludzā, Strūžanūs, Nagļūs, Gaigalovā, Drycānūs i cytur) i vokorā Kuorsovā sasapuļcēs nūslāguma koncertā, kurū vadeis akters Kristaps Rasims.


text:
Zelta mikrofons »
Iz muzykys bolvu “Zalta mikrofons” pretendej latgaliskuo muzyka
Paziņuoti muzykys īrokstu goda bolvys “Zalta mikrofons” (Zelta mikrofons) pretendeti, storp tim ari Latgolys muziki i ar Latgolu saisteiti īroksti. Bolvu padūs 2017. goda spylgtuokajim muzykys īrokstim i nūzaris puorstuovjim. Kategorejā “Šlagera muzykys albums” nominātaSkaiteit vaira »
Bolvai “Zelta mikrofons” nomināti ari latgaliski dzīdūši muziki
Vakar paziņuoti Muzykys īrokstu goda bolvys “Zelta Mikrofons 2017” nominanti. Tūs vydā ari vairuoki latgaliski dzīdūši muziki: “Dabasu Durovys”, “Saucējas” i “Brāļi un māsas”. Itūgod bolvai īsnīgti 114 albumi, 46 dzīsmis, 66 videoklipi, 32 debitantiSkaiteit vaira »
„Zelta Mikrofons 2013” nominantu vydā ari latgalīšu muziki
Šudiņ presis konferencē Latvejis Nacionalajā teatrī tyka paviesteiti pretendenti iz Muzykys īrokstu goda bolvu „Zelta Mikrofons 2013”. LaKuGa jau īprīšk raksteja, ka nominacejom īsnāgti ari latgalīšu ci latgaliski dorbi. Niu ar prīcu varam paziņuot,Skaiteit vaira »
Latgalīši pretendej iz Muzykys īrokstu goda bolvu
5. decembrī nūsaslēdze muzykys īrokstu īsnīgšona viertiešonai 18. Muzykys īrokstu goda bolvai „Zelta Mikrofons”, kas īprīšk beja zynoma kai „Latvijas Mūzikas ierakstu Gada balva”. Sovys īrokstus īsnīdze ari vairuokys latgalīšu grupys, izpiļdeituoji i latgaliskiSkaiteit vaira »


text:
Pyrmudinis vālā vokorā eimūt pa celi nu Tonis biroja garum Kongresu nomam i piečuok nu trolejbusa iz kojom sasajutu kai puorsokā – apleik apsnyguši kūki i izgaismuoti ar laternu gunim. Myužeigs skaistums! A šudiņ gaisā pavasars – putyni dzīd, saule speid, daguns saūž tū eipašū, pavasara smuordu. 🙂
Dorbuošonuos i rodūšais gors kai uzjiems apgrīzīņus ar jaunu sporu piec kūpsapuļcis, tai turpynoj ruļavuot Tonis birojā – projekti tūp, rūnās i teik eistynuotys vysaidys jaunuokus i vacuokys idejis. Juoatzeist, ka tys apstuojs ari mani, munu pruotu, sajiutys i aktivitatis. Izaver, ka na tik maņ vīnai čakrys atsavāruš ;). Voi tys deļ pavasara gaisa, voi zīmys izaruodeišonys vysā tuos kruošņumā? Gryuts pasceit… Nazkur īškā ir sajiuta, ka daudz leluoks spāks ir apleicejim cylvākim, i puorlīceibai, ka kūpā mes varam padareit lobuoku, kruosainuoku, dažaiduoku sovu i apleicejūs kasdīnu, Latgolu, Latveju i vysu Pasauli! Nui, ak jau pi reizis ari Kosmosu i vysus Malnūs caurumus! 🙂 Varam izdareit daudz loba, kūpā varam puorkuopt malnajom sveitrom, prīcuotīs i daleitīs prīkā par dzeivis boltajom sveitrom.
Nuokušūtardiņ, 17.martā 18.00 stuņdēs Tonis birojā byus pruota vātra , kab izkristalizātu idejis pasuokumim i aktivitatem par gūdu tam, ka pyrms 105 godim Latgolā atcēle Drukys aizlīgumu. Nuoc i dūd sovu īguļdejumu arī Tu!
Caturdiņ, 19.martā Jezupa dīna i latgalīšu muzykantu labdareibys koncerts Latgolys Radejis atspaidam. Vaira info: www.lakuga.lv, organizatori meklej paleigus iz koncerta laiku, ka vari ratavuot, roksti i dasasoki Jureišam jureits[at]madeinlatgola.lv
Sorgoj veseleibu! Itys laiks taids viļteigs – pavasars atīt, vysi juo gaidam, a zīma vēļ nagrib saprast, ka jai laiks īt pa celi…


text:
Pādejūs nedeļu laikā lelu rezonaņsi sabīdreibā izsauce planavuotuo izgleiteibys reforma. Izgleiteibys ministrejis sātyslopā publicāts pietejums, kurs paradz Latgolā reorganizēt 21 vydsškolu, atstuojūt viņ pamatškolys. Kab izskaidruotu itū vaicuojumu, raidejumā “Pi myusim Latgolā” Tenis Bikovskis sasatyka ar izgleiteibys ministru Kārli Šadurski, vīnu nu pietejuma autoru, kai ari Saeimys deputatim i izgleiteibys darbinīkim.
Vīns nu pietejuma autoru ir ekonomgeografs Juoņs Turlajs, kurs nūruoda, ka pietejuma pasyuteituojs ir Izgleiteibys i zynuotnis ministreja: “Vīns nu aizdavumu beja saprast, kai izgleiteibys jūmā Latveja varātu tyvuotīs Eiropys leimiņam, vysmoz Eiropys videjam leimiņam. Niu mes tierejam 1,6 reizis vaira kai videji Eiropys vaļsts izgleiteibai, tok tys rezultats ir gaužom naīprīcynūšs, i mums datryukst naudys ceļu uzturiešonai i veseleibai.”
Pietejūt tūs vaļstu pīredzi, iz kuruom cieški peļņā brauc latvīši, Juoņs Turlajs pamanejs, ka tī izgleiteibys sistema ir lobuok strukturāta. Taipoš jis nūruoda, ka sābri igauni, eistynojūt leidzeigys izgleiteibys reformys, niu tykuši daudz tuoļuok.
Izgleiteibys i zynuotnis ministrs Kārlis Šadurskis nūruoda, ka pietejums beja vajadzeigs, kab apkūpuotu kvalitativus faktus, kab piečuot tūs izvierteitu i izstruoduotu reiceibys planu.


text:
Pyrms dažom dīnom „Latgolys Studentu centra” Rēzeknis biroja vadeituoja Ingūna Sermule pulcynuoja latgalīšu jaunīšus vīnuvīt iz tikšonūs i jaunu planu kaļdynuošonu. Tikšonuos rezultats – ideju puorpiļneiba.
Iz tikšonūs beja īsaroduš 11 jaunīši, kurim beja kūpejs vīdūklis – latgalīšu kultura ir juosagloboj i ari juoatteista. Tyka apsprīstys idejis, kai tū izdareit jau bejušūs i vēļ nabejušūs veidūs. Jaunī ceņsūni ir nūlāmušs reikuot spieļu vokorus, večerinkys, erudītu konkursus i LgSC biroja sporta spielis i cytys pasuokumus. Kai soka poši jaunīši, ideju i dorba jim pylns tyvuokajim godim, tik juostruodoj. Sovuos aktivitatēs Rēzeknis jaunīši ir nūlāmušs īsaisteit na tikai latgaliski runojūšūs, bet ari vysus cytus interesentus i dorbuotīs grybātuojus.


text:
vuordineica »
Reigā nūtiks gruomotys par Latgolys pavuordem attaiseišonys svātki
30. janvarī 15.00 Latgolys puorstuovnīceibā Reigā nūtiks viesturnīka, geografa i demografa Ilmāra Meža izstruoduotuos vuordineicys “Latviešu uzvārdi arhīvu materiālos: Latgale” attaiseišonys svātki, informej Latvīšu volūdys agentura. Vuordineicā atrūnams gondreiž 4000 latgalīšu pavuoržu saroksts, kotrai dūmūt izplateibys raksturuojumu,Skaiteit vaira »
Izdūta Ilmāra Meža gruomota par pavuordem Latgolā
Izdūta viesturnīka, geografa i demografa Ilmāra Meža izstruoduotuo vuordineica “Latviešu uzvārdi arhīvu materiālos: Latgale”, viestej informaceja Latvīšu volūdys agenturys sātyslopā. Vuordineicā atrūnams gondreiž 4000 latgalīšu pavuoržu saroksts, kotrai dūmūt izplateibys raksturuojumu, daudzom ari nūzeimis skaidruojumu. VēļSkaiteit vaira »
“Kolnasāta” 20. aprelī – Marks Rotko i dzāslans
Itūnedeļ iz „Kolnasātu” gostūs atguojuse Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra projektu vadeituoja Inga Krekele, kas ir bejuse ari centra tapšonys projekta vadeituoja. Centra atkluošona 24. aprelī byus nūtykums na viņ Daugovpiļs voi vysys Latvejis,Skaiteit vaira »
Ituos nedelis “Kolnasātā” gostūs Emileja Kalvāne
Itū sastdiņ 18:15 stuņdēs īslēdz Latvejis Radejis 1. programu! Tī skanēs latgalīšu raidejums “Kolnasāta”, itys byus jau pīktais raidejums. Raidejumā byus gaška – dzejneica Emileja Kalvāne, kam pavysam dreiž izīs jauns dzejūļu kruojums “Atvosora”.Skaiteit vaira »
Vaļuka „Latgalīšu – latvīšu vuordineica”
Godu mejā Daugovpiļs Universitatis akademiskajā apguodā „Saule” izguojuse Valentina Lukaševiča sastateituo „Latgalīšu – latvīšu vuordineica. Vīna cylvāka specvuorduojs”. Izdavumā īkļauti ap 4000 vuordu i tūs puornasumi iz latvīšu volūdu, latgalīšu personvuordi kai ari 2007.Skaiteit vaira »


text:
Auguoji
Auguoji (latiņu: Plantae, anglīšu: plants, krīvu: pacTeHия, latvīšu: augi) — vysuleluokuo Zemis dzeivūs organizmu grupa, kuri autotrofai barojās, izlītuodami Saulis energeju (fotosiņteze), kuru šyunys tur bīzeigu apvolku (parostai nu škīzninis) i kuri natur vareibys dreiži puorīt iz cytu vītu.
Cieškuok pazeistamī auguoji: kūki, pučis, kryumi, zuole, staipekni, papards, syunys i tt.
Pasaulī vys vēļ navā zynoms precizs auguoju škiru skaits, izškireigi tāmātuoji runoj ap daudzumu nu 287 000 da 422 000.


text:
Laura Bicāne »
Eggyman kūpā ar Lauru Bicāni jaunū godu īskandynoj ar dzīsmi “Suopis”
Ir suocīs jauns gods, kas kai ar Zīmyssvātkim, tai ari jauna godalaika īsastuošonu, aizness paceli rudiņa nostalgeju. Taišni ar taidu nūskaņu klauseituojus uzrunoj Egils Kulmanis ar skotuvis vuordu Eggyman i latgalīšu dzīsmineica Laura Bicāne.Skaiteit vaira »
Laurai Bicānei jauns video dzīsmei “Samuēls”
Dzīsmineica Laura Bicāne pīduovoj videoklipu dzīsmei “Samuēls” nu juos jaunu albuma “Lauzīsimies cauri pūlim”. Dzīsmis vuordu i teksta autore ir poša Laura, video autors – Sergejs Čakāns. Video uzjimts Lūznovys muižā. ““Samuēls” ir dzīsmineicysSkaiteit vaira »
Bazneicu naktī Lūznovys muižā gaidoma diskuseja i Laurys Bicānis koncerts
2. junī Lūznovys muiža nu jau ūtrū reizi aicynuos iz kulturys nūtikšonu “Bazneicu nakts”, ļaunūt apmaklātuojim īpazeit ari muižā asūšū kapleicu, pīsadaleit diskusejā, nūsaklauseit dzīsmineicys Laurys Bicānis koncertu i byut kluotyn vokora dīvkolpuojumā, informejSkaiteit vaira »
Laura Bicāne izdūd trešū albumu “Lauzīsimies cauri pūlim”
Dzīsmineica Laura Bicāne izdūd trešū albumu “Lauzīsimies cauri pūlim”, kurymā atrūnamys 10 kompozicejis latviski, latgaliski i angliski. Laura Bicāne ir dzīsmineica nu Daugovpiļs nūvoda Vyškim. Vairuoku godu laikā izkūpuse sovu daiļradi, koncertiejuse, kai ariSkaiteit vaira »
Saruna ar Lauru Bicāni par muzyku, volūdom i nuokūtnis planim
Intervejis autore: Laura Melne Latgalīšu dzīsmineicys Laurys Bicānis muzyka atstuoj cīši gaišu īspaidu. I nav nikaids breinums, ka cīši gaiša personeiba ruodīs ari Laura poša. Runojūt ar jū, laiks paskrīn dreiži i smaids nuSkaiteit vaira »
Adventa muzykys svātku ītvorūs Reigā koncertēs Laura Bicāne
Vysuos četruos Adventa svātdīnēs Reigys bazneicuos nūtiks koncerti ar dažaidu Latvejā zynomu muziku pīsadaleišonu. Jūs vydā byus ari latgalīšu dzīsmineica Laura Bicāne. Lauru Reigā varēs dzierdēt 27. novembrī, kod Reigys Sv. Treisvīneibys bazneicā muzicēsSkaiteit vaira »
Kolnasāta 12. novembrī
“Navajag daleit latvīšus seikuok, nu tys nanūzeimoj, ka latgalīši ir juopadora leidzeigi baltīšim,” soka grupys “Dabasu durovys” solists Arņs Slobožanins. Ar jū i dzīsmineicu Lauru Bicāni saruna par latgalīšu muzykys nišu Latvejā, par sajimtūSkaiteit vaira »
Laura Bicāne pīduovoj video dzīsmei “Pavasaris”
Dzīsmineica Laura Bicāne nu Daugovpiļs nūvoda Vyšku aizvad myus pavasara suokuos, kod sevkura pyrmuo pavasara vāsme ruodīs eipaši svareiga i sasylda dūmys. Taids ir ari dzīsmis “Pavasaris” teksts, kuruo pamatā ir jimtys Egitys TerēzisSkaiteit vaira »
Laura Bicāne i “Rikši” pīduovoj dzīsmi “Myužeņš jauns”
Dzīsme “Myužeņš jauns” ar Ontona Slišāna dzeju tyka radeita vīnam nu “Upeitis Uobeļduorza” festivalim. Dzīsme izauklāta i pīdzeivuojuse jaunys skanis postfolklorys grupys “Rikši” aranžiejumā, informej Laura Bicāne. “Nu Ontona Slišāna dzejūļu izlasis mani uzrunuojaSkaiteit vaira »
Latgalīšu volūdys apvuiceiba īsuociejim. Video Nr. 2
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” sagatavejuši jau ūtrū latgalīšu volūdys apvuiceibys video, kurymā pīduovoj vareibu īsavuiceit skaiteit. Projektu eistynoj: bīdreiba “Bruoli un Muosys”: Sandra Poplavska, Juoņs Rimicāns Video: Studeja 3KM Teksta redaktore: Edeite Husare TekstuSkaiteit vaira »
Laurai Bicānei jauns video klips
Itymā pavasarī latgalīšu dzīsmineica Laura Bicāne prezentēje ūtrū muzykys albumu “Trīspuksti”. Albumā īkļautys 13 dzīsmis ar Egitys Terēzis Jonānis haiku tekstim i vīna eipaša dzīsme latgaliski. Niu pi klauseituojim i skateituojim ir atguojs video klipsSkaiteit vaira »
Vareiba atbaļsteit latgalīšu muzikus topūs i aptaujuos
Latgalīšu muziki aktivi pīsadola vysaidūs muzykys topūs i aptaujuos. LaKuGa apkūpoj vareibys jūs atbaļsteit. Latvejis Radejis 2 organizātajā Muzykalajā bankā pīsadola grupa “Dabasu Durovys” ar dzīsmi “Šūpuļdziesma”. Par jim vareiba bolsuot ite. Atguodynuosim, kaSkaiteit vaira »
Dacis Jangblūdis dzīsme “Muoseņas” izskaņ ari ASV
Dzīsmineicys Dacis Jangblūdis (Youngblood), kas muzykys cīneituojim zynoma ari kai Dace Kaša, skaņdorbs “Muoseņas”, kas īraksteits viņgod majā Latvejā, nu ir piļneibā pabeigts i gotovs dūtīs pi sovu klausietuoju kai ASV, tai ari, prūtams,Skaiteit vaira »
Laura Bicāne Daugovpilī prezentēs jaunū albumu
21. majā 18.00 Daugovpiļs nūvoda kulturys centrā paradzāts dzīsmineicys Laurys Bicānis ūtruo muzykys albuma “Trīspuksti” prezentacejis koncerts. Albumā “Trīspuksti” īkļautys 13 dzīsmis ar Egitys Terēzis Jonānis haiku tekstim i vīna eipaša dzīsme latgaliski. KaiSkaiteit vaira »


text:
Iz muzykali latgalisku nakti “Taiseits Latgolā” 9. decembrī “LMA Studentu klubā” Reigā aicynoj latgalīšu grupys “Dabasu Durovys”, “Krampis”, “Green Novice” i dzīduotuoja Laura Bicāne. Īeja klubā nu 21:00, īejis moksa iz pasuocīni 2 lati.
Dabasu Durovys – pošu reizi vīna nu aktivuokojom latgalīšu grupom, kas rodusīs 2006. goda suokumā Daugpilī. “Dabasu Durovu” stilu var definēt kai “latgalīšu roku”, bet ka nadaudz īsadzilinoj, grupys muzykā var dzierdēt melodiska poproka apvīnojumu ar blūza i SKA elementim. Itūgod grupa veiksmeigi startejuse dažaidūs Latvejis radeju staceju topūs ar dzīsmi “Grēku fani”. Vaira par “Dabasu Durovom”
Krampis – grupa nu Leivuonim, kas spielej vaira folk-rock stylā. Rodusīs 2009. goda majā. Pa itū laiku paspiejuse saspieļuot vairuokūs latgalīšu festivalūs kai ari šūgod dzīsme “Kuopu, kuopu kolnā” īkļauta myusdīnu tautys muzykys izlasis “SVIESTS 4” dzīšmu vydā. Vaira par Krampi
Green Novice – latgalīšu smoguo folk-rock/metal grupa nu Preilim, kas aktivi pīsadola koncertūs i festivalūs. Vysvaira zynoma ir jūs dzīsme “Zili malni padebeši”, bet cytaiž ar dzīšmu īrokstim nasasteidz – vaira nūsadūd koncertēšonys prīcai. Vaira par Green Novice
Laura Bicāne – dzīsmineica nu Daugpiļs pusis, nu Špogim. Iz skatuvis dobys bārns, apbur klauseituojus ar sovu vīnkuoršeibu, starojumu. Itymā godā Laura ar dzīsmi “Freakin’ out” pīsadaleja “Eirodzīsmis 2012″ konkursa atlasē i tika tuoļuok pusfinalā. Vaira par Lauru
Koncertu informativi atbolsta: bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”, portals draugiem.lv i Latgalīšu kulturys gazeta lakuga.lv
Pasuocīni organizej: Arnis Slobožaņins, Juris Viļums i “Latgolys Studentu centrs”


text:
Vuolyudzāni »
Atsaverūt iz “Vuolyudzānim” i latgalīšu volūdys i kulturviesturis olimpiadi
Rēzeknē 21. aprelī jau 18. reizi nūtyka skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i vaļsts atkluotuo latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade. Dažaidu vacumu bārni i jaunīši puorbaudeja sovys zynuošonys latgaliskajā kultūrā, latgalīšu rokstu volūdā iSkaiteit vaira »
Nūtiks “Vuolyudzāni” i latgalīšu volūdys i kulturviesturis olimpiade
21. aprelī nūtiks skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i atkluotuo latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade. Itūgod obeji pasuokumi nūtiks jau 18. reizi. Skotuvis runys konkursa „Vuolyudzāni” mierkis ir styprynuot bārnūs i jaunīšūs nacionalū identitati,Skaiteit vaira »
Aizvadeiti jau 17. “Vuolyudzāni” i latgalīšu volūdys olimpiade
22. aprelī, Latgolys kongresa symtgadis prīškvokorā, jau 17. godu Rēzeknis Vaļsts 1. gimnazejā nūtika skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i vaļsts atkluotuo olimpiade latgalīšu rokstu volūdā i kulturviesturē. 63 bārni nu 27 Latgolys školu puļcejuos, kabSkaiteit vaira »
Izsludynuoti “Vuolyudzāni” i latgalīšu volūdys i kulturviesturis olimpiade
22. aprelī Rēzeknis Vaļsts 1. gimnazejā nūtiks 17. skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i atkluotuo latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade, informej Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKŠA). Skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” irSkaiteit vaira »
Aizvadeiti 16. “Vuolyudzāni” i latgalīšu volūdys olimpiade
Salaseit kūpā gryudus, pa viejam kaiseitūs. Tautu salaseit kūpā. Volūdu salaseit, bolsi kab napagaist, Pasorgoj, Dīveņ, bolsus! (Anna Rancāne) 16. aprelī Rēzeknē 16. reizi nūtyka skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i latgalīšu rokstu volūdys iSkaiteit vaira »
Izsludynuoti “Vuolyudzāni” i latgalīšu volūdys i kulturviesturis olimpiade
16. aprelī Rēzeknis Vaļsts 1. gimnazejā nūtiks 16. skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i atkluotuo latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade, informej Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKŠA). Olimpiadis mierki ir školu jaunuotnisSkaiteit vaira »
Nūtiks skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade
18. aprelī Rēzeknis 1. vydsškolā nūtiks 15. skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i atkluotuo latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade. Vīns nu olimpiadis mierku ir školu jaunuotnis vydā veicynuot vītejūs kulturys vierteibu apzynuošonu i izcyluokūsSkaiteit vaira »
Cylvāks ar augstu pošapziņu var atsaļaut byut prosts
Cylvāks ar augstu pošapziņu var atsaļaut byut prosts* Latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade pyrmū reizi īlykta Latvejis Republikys olimpiažu sarokstā, i paralelai itam pasuokumam nūtiks ari kuortejais daiļrunuošonys konkurss „Vuolyudzāni”. Jau treispadsmytū goduSkaiteit vaira »
Nūtiks skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni”
Rēzeknis 1. vydškolā 27. aprelī nūtiks 13. skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni”. Konkursa mierkis ir īpazeit nūvoda literaturu i folkloru, izkūpt latgalīšu rokstu volūdu, nūviertēt konkursantu prasmi atkluot daiļdorba nūskaņu. Konkursā pīsadola pyrmškolys vacuma bārni,Skaiteit vaira »


text:
Skaistvabalis
Skaistvabalis (latiņu: Buprestidae; anglīšu: Jewel beetles; latvīšu: Krāšņvaboles; lītaunīku: Blizgiavabaliai) - vysaāduoju vabaļu saime, kuramā vaira kai 15 000 škiru 450 giņtīs. Latvejā dzeivoj 45 škiru skaistvabalis.[1] Vysuvaira skaistvabalis dzeivoj tropu i subtropu klimatā. Lelys i cīši kruosainis skaistvabalis irā augši viertietys kustūņu kolekcionaru vydā. Kuru nakuru škiru viersspuorni tradicionalai lītuoti juveliru dorbūs i tautys dekorejumūs nazcik Azejis vaļsteibuos (Japonejā, Iņdejā, Taizemē).
Aproksts[pataiseit | labot pirmkodu]
Vysaižu māru vabalis, garumā nu 3 mm da 100 mm. Forma drupeit leidzeiga spradzem. Antenys leidzeigys dīgam. Prīkškryuteža gludai i nakusteigai saauguse ar vydskryutežu. Viedereņš sasadora nu 5 segmentu. Kuojis pīcdaleigys. Skaistvabalis - syltummeilūša saime. Vabalis sateikamys sauļuotuos, syltuos dīnuos mežamoluos ci mežapļovuos iz zīdu i kūku viersys. Namosnai skraida. Saauguši ād zīdaputekli ci grauž lopys.
Pošlelī īnaidnīki irā dzeni, kuri nu kūkim izkņuopoj skaistvabaļu kuopurus.
Zeimeiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Lelums skaistvabaļu puordora nūsaguozušus kūkus ci calmus i irā cīši līteigys - dreizynoj kūknys sakrisšonu. Tok kurys nakurys škirys grauž i vasalus kūkus ci zaļūs auguojus i irā vuodekli. Latgolā vysuvaira vuodis var padareit tik kurys nakurys šaurspuorņu (Agrilus) i Anthaxia škirys.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Dimitrejs Teļnovs (2004). Latvejis Entomologejis bīdreiba. Latvejis vabaļu (Insecta: Coleoptera) škiru saroksts. ISBN:9984-9768-0-7


text:
“Kolnasātā” diskuseja par Latgolys karūgu – voi Latgolai i latgalīšim ir vajadzeigs sovs karūgs, kū dareit ar asūšuo karūga lītuojumu.
Itūšaļt latgalīšu vydā lelu popularitati īmontuojs t.s. “Latgolys karūgs” tymsi zyli-bolti-tymsi zyls ar gierbūni viersā. Itū naoficialū simbolu lītoj privatpersonys, vairuokys bīdreibys, Latgolys parteja. Karūgu izmontoj ari pošvaļdeibu īstuodis, par pīmāru, školys. Tīsa, lykums līdz vaļsts i pošvaļdeibu īstuodem lītuot mynātū karūga variantu, par ituo simbola lītuošonu var ari struopēt.
Vaicuojumu par karūgu skateja majā nūtykušajā 4. pasauļa latgalīšu saītā. Pījimtajā rezolucejā Latgolys planavuošonys regiona padūmei izsaceits aicynuojums oficiali apstyprynuot latgalīšu (Latgolys) karūgu bez gierbūņa i nūsaceit tuo lītuojuma kuorteibu. Vidis aizsardzeibys i regionaluos atteisteibys ministreja nūruoda, ka Latgolys planavuošonys regiona padūmei nav tīseibu oficiali nūsaceit Latgolys karūga statusu. Regiona simboliku itūšaļt var apstyprynuot ar uoreju normativū aktu Saeima ci Ministru kabinets.
Diskusejā pīsadola: Aigars Zīmeļs, tierdznīceibys centra “Ūga” saiminīks, ari Preiļu nūvoda dūmis deputats, Māris Rumaks t.s. “Latgolys karūga” autors, “Baltic flags” menedžers, dūmneicys “Creative Museum” vadeituoja Ineta Zelča-Sīmansone, Latgolys partejis leidzprīšksādātuojs i 12. Saeimys deputats Aldis Adamovičs i Latgolys planavuošonys regiona padūmis prīšksādātuoja i Ludzys nūvoda dūmis deputate Alīna Gendele.


text:
Satversmis sapuļce »
Valereja Seile – nanūgurdynojamuo latgalīte
Valereja Seile ir vīna nu Latgolys spylgtuokajom i nūzeimeiguokajom sīvītem. Par Valereju Seili varātu saceit, ka jei beja miniatura sīvīte, kura padareja lelus dorbus Latgolys lobā, eipaši kulturys i izgleiteibys jūmā. Jei beja pyrmuoSkaiteit vaira »
Čenču Jezupa dzeive i dorbs
Divdesmituo godu symta suokuma Latgolys atmūda nabyutu īdūmojama bez aktivim i ceņteigim tautys darbinīkim. Vīns nu taidim beja ari Jezups Kindzuļs aba Čenču Jezups – pazeistams sabīdriskais darbinīks, agronoms, rakstnīks i publicists, cylvāks, kam saitisSkaiteit vaira »


text:
Goda arhivs: 2014 »
Grupa “Dabasu Durovys” tykuse “Muzykaluos Bankys” Top 25
Vakar, 9. decembrī, tradicionalajā Latvejis Radejis 2 reikuotajā dzīšmu aptaujā “Muzykaluo Banka” paziņuotys 25 “vierteiguokuos” dzīsmis, kas turpynuos ceiņu par klauseituoju goda meiluokuos dzīsmis gūdu. Itūs dzīšmu vydā ari grupys “Dabasu Durovys” kompoziceja “Sejas grāmata”.Skaiteit vaira »
Grupa “Borowa Mc” gastej TV i radejis raidejumūs
Grupa “Borowa Mc”, kas, svietejūt 10 godu jubileju, naseņ klauseituojim pīduovuoja jaunu dzīsmi “Eņgeļs”, aktivi suokuse ari gasteit TV i radejis raidejumūs. Pīduovojam nūsavērt “Rīga TV24” raidejumu “Rampas Ugunīs” i Latvejis Radejis 5 “pieci.lv”Skaiteit vaira »
Vaicojūt krystpunktus pīrūbeža kulturā, volūdā i viesturē
21. i 22. novembris Rēzeknis Augstškolā (RA) aizritēja zynuotniski rodūšā jutūnē, partū ka ituos divejis dīnys beja pīsuotynuotys ar daudzveideigom nūtikšonom, kas saisteitys ar Latvejis–Lītovys–Boltkrīvejis puorrūbežu programys projekta LLB-2-269 “Virtualuo paguotne – muzeju byutīne”Skaiteit vaira »
Aicynoj dasaceit pretendentus Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2014”
Suokusēs pretendentu dasaceišona Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2014”. 2015. goda 22. februarī bolvys padūs jau septeitū reizi. “Boņuks” ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē. Latgalīšu kulturys godaSkaiteit vaira »
Izguojs pādejais “Katōļu Dzeivis” numers
Kū skaiteisim žurnala “Katōļu Dzeive” decembra numerī Moto: Iz tom jaunajom atlasem lai ir vysa myusu cereiba… Byusim pateiceigi i izavēlēsim duovynuošonys filozofeju! Zeime deļ cylvāka bārnu… Gaismys sauciejs Tukša vīta napalīk Latvejis apvīnuošonysSkaiteit vaira »
Rēzeknis Vaļsts gimnazejis deju kolektivs aicynoj atbaļsteit projektu
Rēzeknis Vaļsts gimnazejā jau 16 godu aktivi dorbojās tautys deju kolektivs “Vadži”, kurā 10.-12.klašu školāni veiksmeigi apvīnoj muokslinīciskū jaunradi ar uzastuošonys prīcu, doncuotprasmi ar sasnāgumim deju skatēs i pīsadaleišonu Vyspuorejūs Latvejis dzīšmu i dejuSkaiteit vaira »
Kolnasāta 6. decembrī
Raidejumā byus stuosts par Leivuona folklorys kūpys “Ceiruleits” rodūšū darbeibu i ilggadiejim storptautiskajim panuokumim. Par tū vaira stuosteis “Ceiruleiša” vadeituoja Anna Kārkle. Byus vareiba īsavērt ari Daugovpiļs teatra aktualitatēs i “Spēlmaņu naktī” nūviertietajūs īstudiejumūs,Skaiteit vaira »
Pi myusim Latgolā! – 05.12.2014. i 06.12.2014.
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitūs raidejumus “Pi myusim Latgolā!”. Pīktdiņ raidejums atkluoj, kū aiz seve Latgolā atstuojs Afrikys cyuku miers Sastdiņ raidejuma veiduotuoji gastej pi pasauļa leimeņa Leivuona uzjiemieja, mecenata Daumanta Pfafroda Raidejums “Pi myusimSkaiteit vaira »
Troks ci nu Rogovkys voi lobs ar lobu sasatyka
Sevkuram ir sovys gaitys iz zemis. Sovs īdūtais laika vektors – deigšonai, augšonai, pumpuruošonai, zīdiešonai, brīdumam i siermumam. Skriejīņam i gausumam. Dūšonai i jimšonai. Kluotbyušonā i atguoduojumūs. Sevkura sirds stuņdinīks dzeivis dīnvydā ir apjiemeibysSkaiteit vaira »
Izdūts Juoņa Gleizda 90 godu jubilejam veļteits kalenders
28. novembrī Latvejis Universitatis Akademiskajā bibliotekā nūtyka jubileja kalendera “Juoņam Gleizdam 90” prezentaceja. Par kalendera izdūšonu juopasasoka Juoņa Gleizda sīvys Annelis, uzjiemieja Jura Laizāna i Latvejis Universitatis Akademiskuos bibliotekys vadeituojis Ventys Kuoceris kūpeigam dorbam.Skaiteit vaira »
Autobiografeja
Tūlaik guojom iz veikalu. Jis turēja sovu rūku munejā, dzīduoja strodi, kryta leits nu dabasu kai manna – lelim, soldonim pykim. Es nu sumkys izvilku sovu vacū, lelū zontiku, par kuru jis tai breinuojās.Skaiteit vaira »
Pi myusim Latgolā! – 04.12.2014.
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu “Pi myusim Latgolā!”. Catūrtdiņ raidejums stuosta stuosta, kai i parkū jaunīši Rēzeknē sasacenš iz teatra skotuvis – teatra sports aba “komunikacejis škola” jaunīšim Raidejums “Pi myusim Latgolā” skaņ radejāSkaiteit vaira »
Ardīvys žurnalam “Katōļu Dzeive” Latgolys Kulturviesturis muzejā
9. decembrī 14.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks tradicionaluo Viesturis šaļteņu pītura, kurā adventa laika nūskaņuos byus vareiba sasatikt ar žurnala “Katōļu Dzeive” redaktori Marutu Latkovsku i kūpā atsavērt iz 25Skaiteit vaira »
Kū skaiteisim jaunajā žurnala “A12″ numerī
Žurnāla A12 jaunajā numerī: Arhitekts Arnis Dimiņš ar saknem nu Latgolys. Rūtaļlītys nu kūka bārnim tūp Lyuznovys pusē. Jaunuokuo audieja Latgolā. Gostūs pi latgaliskūs vierteibu kolekcionara Jura Cybuļa. Sasatikšona ar muokslinīku nu Preiļu –Skaiteit vaira »


text:
Divdesmituo godu symta suokuma Latgolys atmūda nabyutu īdūmojama bez aktivim i ceņteigim tautys darbinīkim. Vīns nu taidim beja ari Jezups Kindzuļs aba Čenču Jezups – pazeistams sabīdriskais darbinīks, agronoms, rakstnīks i publicists, cylvāks, kam saitis ar Latgolu i latgalīšim vysod bejušs pyrmajā vītā.
Čenču Jezups. Karteņa: P.Zeile “Latgales kultūrvēsture”
Jezups Kindzuļs dzims 1888. goda 16. aprelī Drycānu pogosta Kūzmūs zemnīku saimē. Piec vuiceibom pogosta školā i Rēzeknis Piļsātys školā jau ap 1900. godu Jezups devēs iz Pīterburgu, kur vuicuos 6. gimnazejā, aktivi īsasaistūt latgalīšu sabīdriskajā darbeibā, tymā storpā spielejūt teātri Muzykaliskuos bīdreibys puļceņā. Piec gimnazejis pabeigšonys Jezups Kindzuļs, saglobojūt dzymtū saikni ar zemkūpeibu, studej agronomeju Pīterburgys universitatē, kuru pabeidz 1913. godā.
Latgalīšu aktiru puļceņš 1907. godā. Karteņa: P.Zeile “Latgales kultūrvēsture”
Pyrmuo pasaulis kara laikā dorbuojīs kai sanitars frontē, piec 1917. goda Februara revolucejis Jezups Kindzuļs suoc aktivu politiskū darbeibu – īsasaista apreļa kongresa organiziešonā Rēzeknē, dorbojās Latgolys Pagaidu zemis padūmē, nu 1918. leidz 1920. godam – ari Latvejis Tautys Padūmē. 1919. godā Latvejā nūsadybynojūt padūmju varai, Jezups Kindzuļs voda Rēzeknis Tierdznīceibys školu, kur dorbojās ari kai školouotuojs. Piec naatkareibys ceiņu beigom jis turpynoj dorbuotīs politikā – struodoj Rēzeknis apriņča vaļdē, nu Latgolys Zemnīku partejis teik īvālāts ari Satversmis sapuļcē, nu 1920. leidz 1921. godam bejs ari īkšlītu ministra bīdrs.
Piec Satversmis pījimšonys i jaunuos Saeimys īvieliešonys Jezups Kindzuļs pamat politiku, bet turpynoj sabīdriskū dorbu sev tyvajā agronomejis lauceņā. Kindzuļs struodoj par redaktoru taidim izdavumim kai „Zemnīka Bolss” (1924) i „Latgolas Zemkūpis”, kam beja miļzeiga nūzeime Latgolys zemnīku saimnīciskuos dzievis atteisteibā. Kindzuļa redakcejā izīt ari „Latgolas lauksaimnīka kalendars”, divdesmitajūs godūs jis ir Latgolys Lauksaimnīceibys bīdreibu savīneibys prīkšsādātuojs, vāluok sekretars i agronomiskuo biroja vadeituojs, pats saiminīkuodams Ilyukstis apriņča Laucesys pogosta Pelēķūs. Treisdesmitajūs godūs Jezups Kindzuļs struodoj ari Daugovpiļs Zemis bankā.
Jaunuos Latvejis valsts byuveišona muokslai atjēme daudzus rakstnīkus i publicistus, nūvierzūt tūs vaļsts i saiminīciskajā dorbā. Izjāmums nabeja ari Jezups Kindzuļs, kurs pyrmū reizi publicējuos jau 1906. godā, rokstūt par volūdys problemom gazetā „Gaisma”. Sarakstejs i publiciejs ari stuostus i tāluojumus, kai „Piteriša ribšona”, „Eisa dzeive – gars myužs”, „Ar kristu pret Krystu” i c., sovūs dorbūs skorūt sabīdreibai svareigys temys, pīmāram, tīkšonūs piec izgleiteibys ci bazneickungu politikanismu. Tūmār sova nūzeimeiguokuo dzeivis dorba izdūšonu Jezups Kindzuļs napīdzeivoj, juo romanu „Piters Vylāns” izdūd Vladislava Lōča izdevnīceibā Daugavpilī viņ 1943. godā. Romans ir kulturviesturiska vierteiba, dorbs, kas stuosta par latgalīšu nacionalū atmūdu Latgolys laukūs, lelā mārā ari autobiografisks. 1944. godā reikuotajā latgalīšu literaturys konkursā romanam pīškeire pyrmū gūdolgu.
Jezupa Kindzuļa myužs apsaraun tragiski. Padūmu varys aptuokļūs 1941. goda 28. majā jū apcītynoj, spydzynoj i nūgalynoj. Nav precizuoku ziņu par latgalīšu sabīdriskuo darbinīka nuovis apstuoklim, pat par datumu. Juo davums Latgolys kulturys, politiskajā i saiminīciskajā atteisteibā gon bejs tik lels, ka itys veirs ir peļnejs palikt tautys atmiņā.
Roksta autors: Toms Tālbergs


text:
diskuseja »
“Kolnasāta”: pošvaļdeibu īstuodis nadreikst lītuot t.s. “Latgolys karūgu”
“Kolnasātā” diskuseja par Latgolys karūgu – voi Latgolai i latgalīšim ir vajadzeigs sovs karūgs, kū dareit ar asūšuo karūga lītuojumu. Itūšaļt latgalīšu vydā lelu popularitati īmontuojs t.s. “Latgolys karūgs” tymsi zyli-bolti-tymsi zyls ar gierbūniSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” diskuseja par 4. pasauļa latgalīšu saīta rezoluceju
6. maja vokorā Rēzeknē piec garom i spraigom diskusejom 4. pasauļa latgalīšu saītā tyka pījimta rezoluceja. Tamā teik runuots par latgalīšu volūdys statusu, tuos lītuojumu oficialajā saziņā ar vaļsts i pošvaļdeibu īstuodem. Taipat irSkaiteit vaira »
Bazneicu naktī Lūznovys muižā gaidoma diskuseja i Laurys Bicānis koncerts
2. junī Lūznovys muiža nu jau ūtrū reizi aicynuos iz kulturys nūtikšonu “Bazneicu nakts”, ļaunūt apmaklātuojim īpazeit ari muižā asūšū kapleicu, pīsadaleit diskusejā, nūsaklauseit dzīsmineicys Laurys Bicānis koncertu i byut kluotyn vokora dīvkolpuojumā, informejSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” diskuseja par Latgolys kongresa symtgadis svātku programu
Raidejums atsaver, kai rysynuojušys nūtikšonys ap Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa uzrokstim piec 21. janvara raidejuma. Latgolys kongresa symtgadis tematika teik turpynuota ari itamā “Kolnasātā”, pietejūt svineibu programu i raugūt nūskaidruot, kaida byutu lobuokuo duovonaSkaiteit vaira »
Kolnasāta 8. oktobrī
Latgalīšu volūda reklamā i marketingā – voi “latgaliskuo” apsazynuošonys i izmontuošonys viļņs līcynoj par kū palīkūšu, voi tys ir eislaiceigs puordūšonys triks? Diskusejā raidejumā “Kolnasāta” pīsadola Raimonds Platacis, reklamys agenturys “Abnormal” rodūšais direktors, volūdneica Muora Mortuzāne-Muravska i Aigars Zīmelis,Skaiteit vaira »
Kolnasāta 1. oktobrī
Vaļsts, latgalīšu volūda i latgaliskais. Kaidys ir itūs treis elementu attīceibys, par tū diskutēja Fraņča Trasuna muzejā “Kolnasāta”. Publiskūs tīseibu instituta reikuotajā juridiskajā sarunā “Ar mīlestību par Satversmi” pīsadaleja jurists Arvīds Dravnieks, advokats AgrisSkaiteit vaira »
Rēzeknē nūtiks diskuseja par nūvodvuiceibu
19. februarī Rēzeknis Tehnologeju akademejā nūtiks diskuseja “Novadmācība: reģionālās identitātes un valstiskās apziņas stiprināšanas iespēja”. Diskusejis moderatore byus Ilga Šuplinska. Vysupyrma diskusejis dalinīki varēs klauseitīs Veronikys Dunduris stuosteitū par pīredzi latgalīšu volūdys i literaturysSkaiteit vaira »


text:
Pavasara mieneša 7 dīna
Pavasara mieneša 7 dīna irā 66 goda dīna pa Gregora kaleņderam (garajuo godā - 67 dīna). Nu ituos dīnys leidz goda golam palīk 299 dīnys.
Puslopu ruodeklis
Svieteibu i pīminis dīnys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Albanejā Školuotuoju dīna.
Katuoļu svātū dīnys[pataiseit | labot pirmkodu]
Tumašs nu Akvinu - spredekers, bazneicys školuotuojs
Vuorda dīnys[pataiseit | labot pirmkodu]
Ella - Elmira
Nūtikšonys[pataiseit | labot pirmkodu]
Latgolā[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1855 - Daugpiļs styprūtnē vīnā stuņdē ceļuojuma laikā apsastuoj Meklenburga-Šverinys gercogīne Auguste Reuss (Auguste Reuß zu Köstritz) i Prūsejis princs Karls;[1]
- 1946 - piec puortraukumu dorbu atjaunynoj Reigys Goreigais seminars (īstateits 1920 gods leita m. 3 d. Aglyunā);
- 2005 - izaceļ guņsgrāks Rundānu školā, tok cīte tik trešuo stuova kolidors.
Latvejā[pataiseit | labot pirmkodu]
Pasaulī[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1876 - Aleksandris Grehems Bels (Alexander Graham Bell) dabova patentu sovai ītaisei, kuru pasauce par teleponu (ASV patenta numers 174,464);
- 1918 - boļševiki pasauce Krīvejis komunistu parteju;
- 1918 - Roalds Amundsens paviestej pasauļam, ka juo ekspediceja dasnēguse Dīnavydu polu (tū jī īveice 1911 gods zīmys m. 14 d.);
- 1996 - dorbu aizasuoc pyrmais demokratiski ībolsuotais Palestinys parlaments.
Dzimšonys[pataiseit | labot pirmkodu]
Latgolā[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1904 - Jezups Krumpāns, katuoļu bazneicnīks, Izvolta, Kumbuļu, Bykovys, Augustovys, Ruguoju i Sarkanu pravests;
- 1953 - Juoņs Gavars - politiks, saimis uorsts, Preiļu dzeidātovys direktors;
- 1970 - Andra Kudore, viesturneica, nūvodtāmātuoja.
Latvejā[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1891 - Teodors Spāde, Latvejis vaidu flotys admirals;
- 1955 - Aivars Hermaņs, latvīšu muziks, komponists, producents;
- 1977 - Vents Feldmaņs, latvīšu hokejists.
Pasaulī[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1913 - Prans Kulikauskys, Lītovys arheologs, humanitarū zineibu doktors;
- 1924 — Kobo Abe (安部公房, Abe Kōbō), japanīsu rakstinīks;
- 1938 - Aļberts Ferts (Albert Fert) - praņcīšu fiziks;
- 1941 - Andrivs Mironovs, krīvu akters.
Mieršonys[pataiseit | labot pirmkodu]
Latgolā[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1984 - Ivans Zavoloko (ИBaH HиkифopoBич ЗaBoлoko), staroveru bazneicnīks, pedagos i presis dareituojs.
Latvejā[pataiseit | labot pirmkodu]
Pasaulī[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1274 - Tomašs nu Akvinu, italīšu filosofs, teologs, katuoļu svātais;
- 1932 - Aristids Briands, Praņcejis i vydtautiskuos politikys dareituojs;
- 1954 - Ots Paulis Hermans Dīls, vuocīšu kimejis organiks, Nobela premejis laureats.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ http://latgalesdati.du.lv/3 Latgolys dati


text:
šodien tviterī ieraudzīju, ka mani uzrunā – par kaut kādu uzrakstu uz žoga, kas parauj vaļā skumjas pēc mājām. ilgi domāju.
tas ir, es jau uzreiz sapratu, ka laikam runa par konkrētu uzrakstu, jo nemaz tik bieži neko uz žogiem nerakstu. bet kaut kā aizdomājos.
runa taču bija par šo:
ite citati nu kaida vaca roksta, kod pasauļs beja nazkaids cytaids – 2009. goda 25. oktobris.
tālāko lasīt, it kā būtu pēdiņās. mūsdienu teksta vairāk nebūs. tikai mūsdienu bildes. jo toreiz tur pa vidu bija tā bilde, kas tagad ir augšā – trilliņi ar notecējušām acīm.
Tviters ir vīntuļnīku paradīze, kur atrast sovejūs, naizeimūt nu sātys. Tū var redzēt koč šūvokor, kod spontani dzyma #twitterkrogs – sarunys par nikū i par vysu, kū roksta ļauds bess zyna kur. Nav svareigai, kur jī atsarūn i parkū nadora nikuo pruoteiguoka, a meklej sovejūs monitorā.
Jau lobu laiku asu saprotuse, ka nikod vysi muni draugi nabyus vīnā vītā – cyts Londonā, cyts Hamburgā, cyts Minskā – tok jī vysi ir socialajūs teiklūs i munā monitorā.
Pagaidom tviterī ir vaira sovejūs nakai vysaidūs dr.lv i jūs klonūs i radinīkūs. Cyti soka, tī ir par moz ļaužu. Maņ ruodīs, tī ir eistais skaits cylvāku i tī ir eistī ļauds. Kas der vysim, nader nivīnam. Kur ļaužu par daudz, nu tīnis ir juoaizīt.
Mani tikai fascinej vysi tī tvitupi i jimšonuos ap jim. Ļauds savibrej, savibrej, sasalosa kūpā i tod ar gudru seju sprīž par sovu jaunatrostū dīvu tviteri i par jaunū religeju tviteruošonu. Sasajutuši koč kaidā ziņām asam informacejis teikla vierspusē, jī ar pylnom mutem gruob gaisu i runoj, runoj, runoj.
Nu i. Mes vysu laiku rokstom i sasarokstom, mes asam par tuoli vīns nu ūtra, kab varātu apsarunuot, a mobilais telepons ir par daudz lels surogats.
Pošuos beiguos munu ausainūs ārmu karteņa. Jī tī poši, es tei poša, tikai ni ar zeimuli voi pildsplovu puors mehanisku kusteibu iz papeira, a nazcik stuņžu pi Bārnu slimneicys statiņa, raugūt tikt golā ar kruosu, kas tak, nasakluoj, leip. Tai jī palyka taidi rasni, rasni i ar garom kleitom – raugūt sagluobt nūteciejumus.
Kod guoju prūm, mozajim trillenim suoce tecēt acs. Nazkai jūceigai palyka, tys tok taids dzāruoju styurs tymā teritorejā – tai sacēja sietneica, ari puors dzāruoju daguoja kluot i apsarunuojom par bārnim i bizbizmāreitem. Kotrā dzāruojā vysleidza ir bārns, ar kū par apsarunuot par nabyutiskim seikumim.
Acs izlobuoju – cytam saguoja daguns, cytam lelys acs. Naraudit, mozī. Dzāruoji jiusu dasavērs i izdzers par jiusim kaidu čarku ari tod, kod byus solts i snigs snīgs.
Beiguos, pyrms tviterkrūga bārmeni laist paceļu, pādejuo dzīsme nu virtualuo krūga. Arlobunakti!
i esityn ir upis, kuruos navajag īkuopt. piec laika nav nikuo nu tuo, kas beja. teikla eislaiceigums. kruoj, roksti, a ir tik niule.


text:
Zīmyssvātku muzykaluo apvīneiba (ZMA) aicynoj muzykys meiļuotuojus iz lobdareibys koncertim “Pasaules gaisma”, kas decembra beiguos nūtiks Borkovā, Lūznovā, Rēzeknē i Ludzā.
Koncertā “Pasaules gaisma” skanēs apvīneibys skaistuokī meļdeni, kurūs komponējuši muziku draugi – latgalīšu komponisti Liene Brence, Ineta Gedroica, Guntra Kuzmina, Tuoms Lipskis i cyti. ZMA pīsadola: Juoņs Igaunis, Agnese Abramāne, Ilze Grēvele, Jana Kuzmenkova, Iluta Igaune i Laura Reksne.
Vysi itī koncerti byus kai eipaša svātku duovona sevkuram klauseituojam, nu vēļ eipašuoki tī byus, partū ka sadarbeibā ar adventistu atteisteibys i paleidzeibys agenturu ADRA i Rēzeknis septeituos dīnys adventistu draudzi i tuos muoceituoju Imantu Gipsli, eistynojūt projektu “Bērni palīdz bērniem”, Lūznovys, Rēzeknis i Ludzys moznūdrūsynuotūs saimu bārnim duovuos duovonu pakys nu Austrejis.
Zīmyssvātku muzykaluo apvīneiba aicynoj ari puorejūs koncertu apmaklātuojus īsasaisteit lobūs dorbu vērtinē! Tū var dareit sevkurs lobys grybys cylvāks, atnasūt iz koncertim pošadeitys zečis, cymdus, capuris, rūtaļlītys, školys pīdarumus, kaidu soldonumu i cytys lītys, partū ka vysys duovonys prīcynuos bārnu sirsnenis!
24. decembrī 19.00 koncerts nūtiks Borkovys Sv. Stanislava Rūmys katuoļu bazneicā, 27. decembrī 13.00 Lūznovys muižā i 19.00 Rēzeknis teatra studejā “Joriks”, kai ari 28. decembrī 18.30 Ludzys kinoteatrī “Latgale”.
Īīšona koncertūs bez moksys, koncertam Lūznovys muižā vīta pyrma tuo juorezervej, zvonūt 29390701 voi rokstūt muiza@luznava.lv.


text:
Katuoļu jaunīšu bīdreibys Viļānu nūdalis bīdra aplīceibys ūtruo puse. 20. g. s. 20. godi.
Ceturtdiena, 22. maijs 2008 13:30
– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –
Pavasarī ir buļbu stateišonys i runkuļu siešonys laiks. Nazkod pavasarī ir Eirovizeja, dreiži piec kiulys dadzynuošonys. Vēļ pavasarī vysi atguodoj bļaut par gejim i siedeišonu zuolē.
Nazkod pavasarī ir ari hokejs. Itymā godā hokejs jau laikam beidzīs, partū ka iz īlu vēļ šur tur var redzēt pa kaidai vieja izplucynuotai Jura būrteitei pi mašynys antenys, a sorkonboltsorkonūs karūdzeņu mašynu lūgūs i iz jumta vaira naredz. Puorguoja dorba svātki i naatkareibys pasludynuošonys dīna, puorguoja i hokejs.
Niu tik verūs i klausūs, ka Izgleiteibys i zynuotnis ministrejā atroduši puors hokejistu. Braukuši pīredzis apmaiņā, apsavāruši i hokeja. Tai saceit, pīredzis apmaiņa svāta dzela.
Interesnai vērtīs, kai rūdās ziņa. Nu suoku kaids palaiž ziņu, jū nūgiun avīzis i radeja, televizeja i škārsteikla lopys. Tod aizīt kai lavina, cikom jau apneikst. Gon jau žurnalistikā ir teorejis, cik ilgi ziņa sēd viereibys centrā i kai jei tī vyspuor teik.
Nikod naasu saprotuse, kaidi ļauds teik struoduot ministrejuos. Varbyut ir i izjāmumi, a leluokuo daļa, kū ir saguojs satikt, ir sausini i burtakolpi. Vīna taisneiba vysim – kai kurā gadīnī viejs papyuš, kaida parteja vaļdeibā. Puorsastruoduot navajag, taipat vaira namoksuos. Padori sovu dorbu i līcīs mīrā. Pasauļa naizgluobsi.
Ak jau bez īriedņu i ministreju vaļsts propultu. Tik interesnai runuot ar jim – jī nikod naatzeis cyta taisneibys, partū ka taisneiba a priori ir ministrejis īriedņam. Ministreja nastruodoj vaļsts i školys, medicinys i sabīdreibys lobā, a školys ir ministrejis deļ.
Bess ar jim. Poši lobuokī volūdnīki, pedagogi, zynuotnīki struodoj ministrejā. Tys nikuo, ka jim nav laika volūdnīceibai, pedagogejai, zynuotnei, partū ka juoškurynoj i juocyloj papeiri i juobrauc komandiejumūs nūsavērt cytys vaļsts parāda voi pastateit sova parāda pošu zemē. Tys nikuo, ka izgleiteibys parādu nūsoka cylvāki, kas nikod myužā nav struoduojuši školā.
Tai kai pīdaru paaudzei, kas suoce vuiceitīs sovetskajūs godūs, a pabeidze jau piecatmūdys laikā, asu dabuojuse iz sovys golvys vysys izgleiteibys reformys.
Kurs ministrejis duraks aizbrauce iz svešu vaļsti pīredzis apmaiņā, tys par reizis taisēja reformys. Kai jauns izgleiteibys ministrs, tai jauns parāds.
Nu suoku vuiceibu godā beja četri catūrkšni – nu vosorys da rudiņa breivlaika, tod da zīmys breivlaika. Trešais catūrksnis nu zīmys da pavasara breivlaika. I tod catūrtais da garuo vosorys breivlaika. Kotra catūrkšņa beiguos beja līceiba. Godā beja četri suokumi i četrys beigys.
Tod vīnu šaļti beja trimestri – treis vīneibys. Nikai napīmiņu, kaidā veidā jim izadeve vuiceibu godu sadaleit trejuos daļuos. Voi nu tys beja tikai vīnu godu, voi ari myusu klasei īkryta bardaka laiks bez klasis audzynuotuoja i ar školuotuoju dancynuošonu. Beja i taids laiks. Nesem školai nūst jumtu, par audzynuotuoju īdeve veirīti, fizkulturys školuotuoju. Tai saceit, dresura.
Beiguos palyka pi semestru – rudiņa i zīmys. Līceibys beja div reizis godā, ari atzeimu lobuošonys mūrgs beja div reizis. Nedeļu pyrms zīmys breivlaika nagrybu i atguoduot. jau tai vysi kontroldorbi, da i porodi i punktu lobuošona, papyldus dorbi. Tū nedeļu nivīns nasavuicēja, tik lobuoja atzeimis.
Vēļ pi školys reformu varu pīskaiteit 5. klasi. Nikod dzeivē naasu vuiciejusēs 5. klasē. Piec 4. par reizis beja 6. klase. Tai saguoa, ka asu beiguse 12. klasis, tok vuiciejusēs 11 godu.
Vīnu šaļti vuiceibu gruomotu nabeja, partū ka juos beja morali nūvacuojušys. Školuotuoja viesturi vuicēja nu avīžu rokstu. Vīnā semestrī tei beja taida, cytā semestrī jau cytaida viesture.
Vēļ cytu šaļti gruomotys pasajuovēja. Tik jimuos nikuo nabeja. Školuotuoja nūsapyute, lyka pajimt nu bibliotekys vacuos i skaiteit kritiskai – izlaist par parteju, pajimt par Raini. Puse iz pusis, tik nikod navarēja saprast, kura puse ir kura.
Tod pasajuovēja duorguos gruomotys. Varēja pierkt pats par cik tī latu, varēja jimt bibliotekā. Ka jēme nu tīnis, dorba burtneicuos beja juoroksta ar zeimuli, kab piečuok varātu izdzēst. Školys goda beiguos piedejā stuņdē sēdējem i draudzeigai dzēsem.
Munā školys laikā īkryta ari cyrks ar pionīrim. Nui, asu tik vaca, ka paspieju panosuot daža sorkonū galstuku! Beja juonūpierk Bārnu pasaulē, moksuoja laikam 50 kapeiku. Kotru reitu beja juogludynoj, nu tuo laika īneistu gludynuošonu.
A suocēs vyss ar braucīni iz Salyspili, ar svineigū lineju i zvārastu. Es, taida i itaida, īsastuojūt Vyssavīneibys pionīru rynduos, svineigi zviereiju… Gūda vuords, naatguodoju, kū zvierieju. Laikam dzeivuot, kai saciejs lelais Lenins i vuica Komunistiskuo parteja. Vyss pagaisa kai dyumi – cik dzeivē zvārastu beja i cik vēļ byus, kas nav tykuši i natiks piļdeiti.
Tū pavasari atguodoju. Kai es guoju pa ceļu nu školys, galstuka sorkonais audums viejā sytuos pret munys mugursumkys leņcem, rūkom i zyluos školys formys kryutim. Tymā pavasarī es jau beju lela – jau pionīre, jau cytā, augstuokā pakuopē. Tam nabeja nikaida sakara ar parteju, bet es eistyn beju lapna.
Mozajuos klasēs, kod vēļ bejom oktobrāni, audzynuotuoja vīnu dīnu pasacēja par ministrejis puorbaudi myusu školā. Tod jei lyka atkuortuot oktobrāna zvārastu, īvuokuot burtneicys. Pasacēja, kurim puikim juoīt da frizīra, ka meitinem vajag zylys voi bryunys baņtis. Maņ dasasēja, ka dzaltonys baņtis nadreikst byut. Tod jei pavaicuoja, kurā godā suocīs Tievejis kars. Nazkurs zynuoja. Kurā godā pīdzims Lenins. Goda laikam nivīns nazynuoja, datumu nūsauce. Jei rakstēja iz tāfelis, myusim burtneicuos beja juoīroksta – parteja dybynuota tod i tod, Lenins dzims tod i tod.
Jei pavaicuoja, voi Dīvs ir. Mes vysi treisdesmit seši goboli sēdējem klasē kai pelis. Par Dīvu tok školā narunoj. Mes nazynuojom, kas niu juosoka. Školuotuoja vaicuoja otkon, nivīns nikuo. Dzintars pacēle rūku. Školuotuoja prīceiga deve jam vuordu.
– Dīvs ir, – puika pīsacieļs lapnai sacēja.
Školuotuoja až aizaklīdze. – Nav Dīva, nav! Dīva nav!
Dzintars apjuka. Jis saprota, ka nazkas na tai. Tod jis sacēja, ka Dīvs beja, bet jū nūmūcēja i pīkola krystā Leldīnis laikā. Lelajā Pīktdīnē. Tod jis nūmyra i jū īlyka dūbē.
Školuotuoja palyka iz pauzis, tod suoce klīgt nabolsā. – Nav, nav Dīva, tuos ir puosokys! Puosokys tuos ir! Ka atbrauks nu ministrejis, kab nivīns itaidu glupeibu narunuotu! Dīva nav!
Aizguojuse sātā, es vaicuoju mamai i babai, voi Dīvs ir. Juos sasavēre. Baba beja sprāduse dzeji, tod jei mete mīru.
– Ir Dīvs, ir. Tikai nivīnam tys nav juozyna. Skaiti sātā puotorus, školā nikuo narunoj.
Nu tuo laika es saprotu, ka ir školys i sātys taisneiba. Ka mes sātā zynim vaira, nakai runoj školā. Ka ir bejuši i Kerenskī, i Ulmaņa laiki. Ka ir bejs kars, ka mežā beja baņditi. Ka Rēzeknē krīvi suove i mūcēja cylvākus. Ka piec kara, kod atguoja krīvi, Dīva obrozus nu leluos ustobys puornese iz ūtru ustobu – lai svešajim nasadur acīs. Dīvam to kaida atškireiba, kur juo obrozs stuov, kurā ustobā jam puotorus skaita.
Dreiži piecpījimšonys pionerūs, tymā pošā pavasarī školā beja škandals. Beja pat izmekleišona, kurs pādejā laikā piercs jaunu galstuku, kurs stuņžu laikā izguojs uorā nu klasis, kuram asiņuoks daguns. Klasis audzynuotuoja myusim nūskaitēja morali, kai draikst nosuot i kai nadreikst galstuku. Mes vysi nūsabeiduši sēdējem., tymā pošā pavasarī školā beja škandals. Beja pat izmekleišona, kurs pādejā laikā piercs jaunu galstuku, kurs stuņžu laikā izguojs uorā nu klasis, kuram asiņuoks daguns. Klasis audzynuotuoja myusim nūskaitēja morali, kai draikst nosuot i kai nadreikst galstuku. Mes vysi nūsabeiduši sēdējem.
Izaruod, sporta laukumā atrosti diveji ap dzeļžim apsīti i saplāsti pionīru galstuki. Kai tai dreikst. Vēļ vaira – školā iz sīnys ar asni pīraksteits “Breiveibu Latvejai”. Vysim pīsacēja cytudīn byut školā. Reit školā byušūt miliceja i jimšūt pierstu nūspīdumus. Kab atrostu tū, kas tai roksta. Nivīns navaicuoja, kū tys nūzeimoj. Nivīns nikuo narunuoja.
Es sātā vaicuoju mamai, kas niu byus. Jei lyka lobuok nūmozguot rūkys. Es beju plāsuse trušim zuoli i nikai navarieju attreit pīneju sulu. Mama dasagiva i tryna, až suopēja. Tod jei nūsaspļuove – lai es miličim pasokūte, ka pliešu zuoli. Atroduši dorbu, bārnus tārpynuot. Givuši baņditus, na pa školu volkuojušīs.
Piec goda maņ ap koklu jau beja prīveite i vaira nabeja ni īryndys skatis, ni sorkonuos styureiša. Nazkod zīmā myusus pījēme Latvejis pionīrūs, ap koklu apsēja zylu galstuku.
Vēļ piec goda myusus lomuoja par švakom atzeimem – pyrmuo līceiba jaunajā Latvejis vaļstī i divnīki. Tod mes saprotom, ka vaira nikuo nabyus pa vacam. Myusim ir juoizceļ itei vaļsts, myusim ir juostruodoj, juostruodoj, juostruodoj. Tai mes vysi struodojam pa šudiņdīnai, dorbaholiku i kreditu paaudze.
Vēļ piec goda školai zīmā atslēdze syltumu, partū ka nabeja naudys, par kū samoksuot par apkuri.
Vēļ piec goda mes viesturē vuicējemēs par Baiguo goda zviereibom. Es izzynuoju, ka vyss, kū runuoja baba, ir taisneiba.
Vēļ piec goda myusim beja juoizavielej stuņdis, kū veuicēsimēs vydsškolā. Fizika voi kīmeja? Krīvu voi angļu volūda? Biologeja voi zeimeišona?
Vēļ piec goda beja školuotuju streiks i nanūtyka stuņdis.
Vēļ piec goda beja juolīk ministrejis kontroldorbi i kotru godu eksameni.
Vēļ piec goda es veiču školu i īsastuoju augstškolā. Tymā, kur varieju tikt sovu izvēlis prīškmatu deļ.
Nu babys vuiceituo atguodoju – sovs keizaram, sovs Dīvam. Katuoļs ceļūs matās tikai Dīva prīškā i zvierej tikai bazneicā. Var uovētīs pakaļ vysim, kab palyktu dzeivs, a eista ticeiba, uzticeiba ir tevī pošā – sovai zemei, saimei i Dīvam.
Tev pošam juobyut vysu lītu māram i atbiļdeigam par sovim vuordim i dorbim. Tev pošam juozyna sova taisneiba. Sovs laiks hokejam, sovs reformom, tok izgleiteibys kvalitate paprīšku.
Kab myusim kotram izadūtu saglobuot vydspusē taidu metramāru, ar kū nūmiereit sovus dorbus i sovu taisneibu, sovu atbiļdeibu navys masu medeju, a sovys vaļsts, sabīdreibys, dorbu i dzeivis prīškā.


text:
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Raiņa muzejs „Juosmuiža” aicynoj bārnus, jaunīšus, rodūšus cylvākus i vysus interesentus iz literari muzykalū pasuokumu „Latgalīts Latgalīšam Draugs” Raiņa muzejā „Juosmauiža” ituo gods 24.augustā (12.00 tolka, 15.30 muzyka i teksti).
Augusta beigys ir Raiņa dzimšonys dīnys laiks, tīpoš jau rudiņs ar dzejis dīnom, studejom i dorbim, deļtuo LgSC aicynoj izīt uorpus telpom, byut tyvuok dobai, vosorai, muzykai, literaturai i satikt vīnam ūtru. Pasuokums ir salykts nu diveju daļu, pyrmuo daļa ir tolka – vacuo sātmaļa nūjaukšona i dobys sakūpšona, ūtruo daļa ir izīšona tyvuok pasauļam ar sovu muzyku i tekstim, kurus izpiļdeis zynomuoki i mozuok zynomi latgalīšu muzykys i tekstu autori.
LgSC pasuokumus „La-La-Dra” taisa jau vairuokus godus dažaiduos Latvejis vītuos. Pārņ Juosmuižā ar sovu muzyku dalejuos L.Kalvāne, G.Rasims, J.Vucāns, ar tekstim – Z.Lāce, V.Lukaševičs, Raibīs Suņs i c. Bīdreiba aicynoj vysus interesentus pīsadaleit tolkā i literari muzykalajā pasuokumā!
Vaira dazynuošonys: Baiba Raginska, e-posts: daugovpils@lgsc.lv, mob.t.: 224 116 90; Solvita Brūvere, mob.t. 29487589, e-posts: jasmuiza@memorialiemuzeji.lv.