text:
Zuoļu čaju tolka i Viļānu atrakcejis
10. i 11. julī LgSC reikoj zuoļu čaju tolku Mukulēs pi Viļānim.
Dorbs byus svieteigs: čajus vuoksim lītuošonai zīmys sezonā – regionalajūs birojūs i suvenirim “Jezupa i Madalis linejai” (par lineji vaira skaiti: ).
10.julī suokam ap 14:00 (kod ībrauc viļcīni nu Reigys).
10. juļa programā:
- Čaju tolka
- Lauksaimnīceibys izstuode Viļāni – 2010 (tehnikys paraugdemostriejumi, vaislys bulli, syvānmuotis, amatnīki, Eriņu saimis koncerts, bals: vaira )
- Vokorā Mukulēs pierts, ols i dzīsmis
11.julī:
- Izslavātais Viļānu tiergs
Datikšona ar koč kaidu transportu da Viļānu. Nu Reigys vysu lobuok ar Zilupis ci Rēzeknis viļcīnim:
Reiga – Zilupe, nu Reigys izīt 10:30, Viļānūs 13:41
Reiga – Rēzekne, nu Reigys izīt 11:35, Viļānūs 14:03
Piec tam iz Mukulem (pītura Mukuļi, sāta vēļ 1 km dziļuok pa kreisi pa ceļu, cikom pasaruoda muorks pylns kai acs i sāta kolna golā ar myura klāvu). Pi viļcīna byušūt sagaideišona, tik lyugums pyrma tam breidynuot par vādzeibu, zvonūt Ilzei 29512432.
Leidza drūšeibai juopagiun guļammaiss.


c: text/html

text:
Latgolys Zyrga dečs LU Sātā Muzeju naktī
Goda viesturiskuokīs pasuocīns – Muzeju nakts – ītūgod nūtyka ar jaunu uzstuodejumu – sābri. Muzeji i muzeju sābri sapierka kopeju i vēre valī durovys vokora pusī, lai dorba tauta i intelektualuo jaunatne varētu pasavērt, kaidi breinumi (i hlami) godim ejūt kurā muzejā savuokti.
Kur muzeju sābri, tī i LU, a kur LU, tī – LgSC. LU izdūmuoja attaiseit sovys durovys tūpūšīm studentim i paruodeit, kū tī lobu var vuicētīs i ar kū lobu breivū laiku varātu aizpildeit – korporaceju beja sasalasejs navuoji daudz – dzīduo vīnā boltā gobolā tai, ka vyss Raiņa buļvars treiceja i drebeja (i LgSC breivpruoteigajim beja juoklīdz, kab sovim interesentim par bīdreibu pastuosteitu).
Kū tod LgSC tī drareja? Nu eistineibā dancynuoja apmaklātuojus iz Zyrga deča, kas nu pīduovuotuo beja popularuokuo atrakceja – sovus spākus i lūkaneibu daudzi gribeja puorbaudeit, i saguoja labi. Juosoka gon, ka spālātuojim vīgļuok beja īnimt joga cīneigu pozu nakai sovim spākim atrast raudivi, prasu, mārgu, stuņdinīku, lepetnīku ci vušku iz Zyrga deča. Bet deļ tam jau mes tī bejom, lai nastu gaismu pasauļam.
Foto nu Latvejis Universitatis arhiva
Tai caur kaitom LgSC stuosteja par sevi. Beja viktorina, beja jūki, beja volūda, beja ari čajs i capumi. Prauda – apmaklātuoju vareja byut vaira – vysi pa muzejim rozkleiduši, i izavēre, ka LU Sāta nav tys popularuokīs objekts – golu golā – napylngadeigīm tik vālai iz īlys eisti byut navar, leidz ar tū puorsvorā pa fakultašu i organizaceju prezentacejom kleida tī poši studenti.
Juorauga moš cytu godu Tonis biroja durovys iz itū pasuocīni taiseit valī – golu golā – tān tī ir tik daudzi monta, ka tys iz muzejs-biblioteka-veikals-izgleiteibys centrs-atpyutys komplekss. Vyss vīnā kabūzeitī. Par kū ta nā?
* Ari iz prīšku raudzeisim, kab piec pasuocīnim kaids nu LgSC aktivistim pīraksteitu sovu redzīni par aizvadeitū nūtykumu i tāņ ar sovu pasadaleja Kristīne.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Daugovpilī gaidoma Māra Čačkys izstuode “Klātienes dialogi”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzejs (DNMM) 2021. gods sezonu atkluos ar Māra Čačkys izstuodi “Klātienes dialogi”, informej DNMM puorstuove Jeļena Petrova.
Nasaverūt iz uorkuortys situacejis īrūbežuojumim, DNMM aktivi gatavejās jaunajai izstuožu sezonai. Leidz ar puļciešonuos īrūbežuojumu atceļšonu, muzejs sovus apmaklātuojus sagaideis ar muokslinīka M. Čačkys dorbu izstuodi, kurai dūts itam laikam simbolisks nūsaukums – “Klātienes dialogi”.
M. Čačka ir grafikis, gleznuotuojs i muokslys pedagogs, storptautysku muokslys projektu kurators, kai ari Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra vadeituojs. Īgivs doktora grādu izgleiteibys zynuotnē i magistra grādu muokslā. Jis ir Muokslu pedagogu apvīneibys i galerejis “SIVIA” dybynuotuojs, Latvejis Muokslinīku savīneibys i Latvejis Grafikys kamerys bīdrs. Nu 1997. gods pīsadalejs vairuok kai 85 muokslys izstuodēs, tamā storpā aizvadejs 24 personalizstuodis Latvejā, Leitovā, Boltkrīvejā, Italejā, Zvīdrejā, Vuocejā, Ukrainā, Pūlejā i Kīnā. Muokslinīka dorbi atrūnami muzejūs i privatkolekcejuos Latvejā, Leitovā, Vuocejā, Lelbritanejā, Pūlejā i Norvegejā.
Pādejūs div godu laikā topušajā lelformata dorbu serejā M. Čačka turpynoj atteisteit dialogu tēmu, kas beja kluotasūša ari juo leidzšinejā radūšajā dorbā i nūzeimeiguokajuos personalizstuodēs “Noteiktie un nenoteiktie dialogi ” i “Dialogi. Paralēles. Dimensijas”.
Itūreiz izstuode nūsaukta “Klātienes dialogi”, muokslinīks pīsagrīž cylvāka kasdīnā aktualuokajam i nūzeimeiguokajam, prūti, saskarsmis napīcīšameibai. Komunikaceju vysaiduos formuos i veidūs, saskarsmi ar leidzcylvākim M. Čačka atspīgelej grafiski gleznīciskim izteiksmis leidzeklim, rodūt vizualus dialogu stuostus, kuru daudzajūs kruosys sluoņūs konceptuali attāloj sovu sajiutu transformacejis pasaceitūs i napasaceitūs vuordu, satyktūs ciylvāku, raiseitūs puordūmu i sajimtūs emoceju īspaidā.
Puorsakluošona ar kasdīnys saskarsmem teik vizualizāta, kuortojūt sluoni iz sluoņa i tymā pošā laikā ari atsluoņojūt, izmontojūt monotipejis elementus, laziešonu i cytys grafiskuos tehnikys izteiksmis i niansis, leidz teik dabuota konkreta kompoziceja, kaidu muokslinīks tū ir īceriejs. Cytu reizi vīnam dialogam kluot īt ari cyts. Muokslinīks atkluoj, ka vīnā dorbā vysaidūs sluoņuojumūs varams saredzēt ari vairuokys mejīdarbeibys i sarunu turpynuojumus – kai dzeivē, kur mes namiteigi puorsakluojam i ar informaceju, i ar vysaidom saskarsmem. Gribiešona eksperimentēt dorbu radeišonys procesā i savīnuot pyrmajā šaļtī radzami nasavīnuojamus muokslys medejus i tehnikys sekmej M. Čačkys individualuo muokslinīciskuo rūkroksta veiduošonūs i namiteigu atteisteibu.


text:
Juņa vydā Reigā nūtiks Nūvodu dīnys
Nu 13. leidz 15. juņam Reigā ūtrū reizi nūtiks Nūvodu dīnys, kur byus īspieja īpazeit i izbaudeit Latvejis nūvodu daudzveideibu. Pasuokumā pīsadaleis folklorys kūpys, etnografiskī ansambli, lauku kapelys, omotnīki i tautys lītiškuos muokslys meistari nu vysu Latvejis nūvodu.
13. junī 18.00 vysi teik aicynuoti iz Ziņģu vokoru Esplanadē, kur kūpā ar Iergļu, Jākubpiļs, Līpuojis, Saļņovys, Siguldys, Smārdis, Svitenis i Valkys dzīduotuojim i muzykantim tiks izdzīduotys skaistuokuos Latgolys, Kūrzemis, Vydzemis i Zemgalis ziņgis.
14. i 15. jūnī Nūvodu dīnu pasuokumi nūtiks Latvejis Etnografiskajā breivdobys muzejā.
Obejis dīnys no 12.00 leidz 16.00 muzeja sātuos skanēs Latvejis nūvodu dzīsmis, sovys prasmis demonstrēs vysaidu omotu meistari i byus īspiejams nūgaršuot kotra nūvoda gorduokūs iedīņus.
Pyrmū reizi Nūvodu dīnuos nūtiks Vosorys dzīduošonys svātki aba dzīduošonys konkursi, kurūs lobuokī dzīduotuoji sasaceņss, kab nūskaidruotu, kurs ir skaneiguokuo rūtuotuoja i gavilātuoja, skaistuokuos leigūtnis voi brašuokuos dorba dzīsmis dzīduotuoja titula cīneigs.
Pīsadaleit dzīduošonys konkursā “Dziedi Latvijai!” teik aicynuots sevkurs, kurs gryb nūdzīduot sovu meiluokū tautysdzīsmi. Dasasaceit konkursam var leidz 6. juņam aizpyldūt elektronisku anketu.
Nūvodu dīnu 2014 programa
13. juņs Esplanadē
18.00 Ziņģu vokors ar sasadzīduošonu
14. juņs Breivdobys muzejā
12.00-16.00 Nūvodu programys Kūrzemis, Latgolys, Vydzemis i Zemgalis sātuos
12.00 Rūtaļu reits ar “Rotaļnieku” i “Tarkšķiem” pi Prīdis krūga
12.00 Rūtuošona muzeja pakolnūs
13.00 Tautysdzīšmu konkurss “Dziedi Latvijai!”
14.00 Dorba dzīsmis Zemgalis sātā
15.00 Vīna dzīduotuoja dzīduotys dzīsmis Vydzemis sātā
16.00 Pasuokuma “Satiec savu meistaru” nūslāgums Rītumu estradē
17.00 Kuozu dzīsmis i apdzīduošona
15. juņs Breivdobys muzejā
11.00 Goreiguos dzīsmis Usmys bazneicā dzīd Brīžucīma i Suitu sīvys
12.00 – 15.00 Nūvodu programys Kūrzemis, Latgolys, Vydzemis i Zemgalis sātuos
13.30 Zuoļu spāka dzīsmis Zemgalis sātā
14.00 Juoņu īleiguošona Vydzemis sātā
16.00 Nūslāguma koncerts “Dižais Līgo” pi Vydzemis pyuneitis
Nūvodu dīnys reikoj Latvejis Nacionalais kulturys centrs sadarbeibā ar Latvejis Etnografiskū breivdobys muzeju i Latvejis Folklorys bīdreibu.


text:
Latgolys Kulturviesturis muzejā restaurāti Ontona Šmulāna veļneni
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Pasasokūt Vaļsts Kulturkapitala fonda mierkprogramai “VKKF un Latvijas valsts mežu atbalsts kultūras programmām reģionos”, Latgolys Kulturviesturis muzejam (LKM) beja vareiba restaurēt daļu nu muokslys zynuotnīka Juoņa Pujāta Latgolys keramikys kolekcejis. Itūreiz pi sova suokūtnejuo izskota tyka Ontona Šmulāna veļneni. Par itū dorbu juopasasoka restauratorei Janai Lībietei.
Ontons Šmulāns (1927–1972) beja keramiks, dzims nazkodejā Ludzys apriņčī. Ontons sovā pusē aizsuoce dekorativuos īvierzis keramiku, kas dūmuota na viņ zemnīku sātys vajadzeibom, tok atbylda ari piļsietnīku estetiskajom praseibom. Jis taiseja svečturus, sīnu rūtuojumus, skryuzis i madaunīkus.
Tok pasauļa slavi Ontonam Šmulānam atnese taišni seikplastika – puorsoku nagativūs varūņu – valnu – atveiduojums. Šmulāna veļneni īmīsuoja ciļvieciskuos vuojeibys i tryukumus. Sovā laikā Ontons Šmulāns izgatavuoja ap pīcom tyukstūšom veļneņu, nu kurūs kotrys beja cytaiduoks i diveju vīnaidu dorbu naatrast. 1971. godā Reigys kinostudeja ari uzjāmuse filmu „Ragainais māls”, kas veļteita Ontona Šmulāna daiļradei. Tys ir poetisks apceriejums par keramika lelū veikumu i juo muokslys tālu bogotū pasauli.
Kai stuosta keramikys pietneica Evija Vasilevska, Ontons Šmulāns nabeja vīneigais, kurs tymā laikā veiduoja figuralys seikplastikys kompozicejis, sovu tīsu devs ari keramiks Odums Kuopusteņš, kurs taiseja vysaidys kompozicejis i putynus. Vys tik Šmulāns ir vīneigais autors, kurs tik padzilinuoti pīsavierss vīnam konkretam tematam, leidzeigu pīmāru nav ari akademiskajā muokslā.
“Mes poši da gola nanūviertejom tū, kas mums ir, namuokam izceļt sauleitē, pa manim, par Ontona Šmulāna veikumu byutu juorunoj daudz vaira. Beja laiks, kod kotram latvīšam kolekcejā beja pa Šmulāna veļneņam” tai Evija Vasilevska.
Evija Vasilevska ari papyldynoj, ka Šmulāna veļneni beja veids, kai tymā laikā runuot par sociali saasynuotom temom. Šmulāna veļneni paruodeja cylvākus i tūs eipašeibys, beja kai īriednis ar portfeli rūkā, tai i zemnīks ar sokumim. Evija ari stuosta, ka Ontons Šmulāns nabeja iz mutis krits i juo atbiļdis iz vaicuojumim vysleidz beja nadaudz nūslāpumainys, mistiskys i ar humora pīstīni, par pīmāru:
Ontona Šmulāna kompozicejis var īdaleit div leluos grupuos: uoži i valni. Kaidu reizi Juoņs Pujāts Šmulānam vaicuojs: “Kai var zynuot, kurs ir uozs, a kurs ir valns?” Iz kū Šmulāns atbiļdiejs: “Vīnam rogi iz prīšku, ūtram iz aizmuguri. A, kas tu dzeivē naesi redzejs?” Da šam tai ari nav skaidrys – Šmulāns tū vaicuoja par uozi, valnu voi obejim.
Juoņa Pujāta Latgolys keramikys kolekceju kūpā veidoj 351 dorbs, i Latgolys Kulturviesturis muzejs tū sovā eipašumā dabuoja pyrma vairuoku godu. Te juoizsoka lela pateiceiba Juoņa Pujāta muosys dālam Mārtiņam Kruonim, kurs itū kolekceju uzticēja taišni LKM, pastreipoj LKM kruojuma globuotuoja Renāte Vancāne. Jei ari papyldynoj:
“Kotram pūdnīkam i keramikam ir sovs rūkroksts, eipaši Latgolys vacmeistarim. Ar restauratori Janu Lībieti mums ir sadarbeiba jau vaira nakai 10 godu, i jei cīši labi puorzyna vacmeistaru dorbu zeimeiguos detalis. Šmulāna veļneni ir cīši eipaši ar sovim vysaidajim raksturim i veidim, kai autors tūs raksturus attāloj.”
Renāte ari papyldynoj, ka itūšaļt LKM ir īsniedzs pīsacejumu VKKF, i teik plānuots ituo poša projekta turpynuojums – vēļ cytu Šmulāna veļneņu i Andreja Paulāna svečturu restauriešona.


text:
Aicynoj pīsadaleit XIII Tautys muzykantu svātkūs Viļānūs
3. augustā Viļānūs Laksteigolu solā byus XIII Tautys muzykantu svātki. Vīnu dīnu kūpā muzicēt aicynuoti kapelys, muzykanti-vacmeistari, folklorys kūpu muzicejūšuos grupys, dzīdūšuos i muzycejūšuos saimis, individuali muzykanti, bārnu i jaunīšu kapelys i cyti interesenti.
Kai soka Tautys muzykantu svātku organizatori, itī svātki ir nūzeimeigs pasuocīņs tautys muzykantim-vacmeistarim, kur tradicionali sasateik vysu Latvejis nūvodu muzykanti-vacmeistari, pasakavej atmiņuos, kūpā muzicej, kai ari sovu muziciešonys pīredzi tuoļuok nūdūd jaunuokys paaudzis muzykantim.
Pasuocīņa programa:
11:00 – 12:00 Svātku dalinīku īsarašona, registraceja
12:00 – 13:00 Muzykantu-vacmeistaru sasatikšona: dzeivisstuosti, atminis, muziciešonā kūpā ar jaunuokuos paaudzis muzykantim
13:30 – 16:00 MuziciešonaViļānu nūvodā (izbraucīni iz Dekšārem, Sokolkim, Radopoli i Jaunviļānim)
17:00 – 18:00 Vakarenis dalinīkim
18:00 – 20:00 Svātku lelais koncerts Laksteigolu solā
Nu 21:00 Svātku dalinīku kūpā muziciešona, večerinka
Daleibu svātkus var dasasaceit da 25. juņa, atsyutūt dalinīka anketu iz e-postu: vilanu_kn@inbox.lv
Vaira dazynuošonys:
Tautys muzykantu bīdreiba, Iveta Dukaļska +371 29167594
Viļānu kulturys noms, Margarita Cakula +371 28662346
Karteņā – Žīguru KN kapela “Ilgas”, foto E. Husare


text:
Izdeviejs bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”. Gruomotys “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” septeņuos būrtneicuos apkūpotys skaistuokuos latgalīšu literaruos i tautys puosokys, dereigi padūmi lātai saimnīkuošonai i sliminīku lečiešonai, roksti par vacajom krīzem i anekdoti par myusu laiku Latveju i vaļdeibu, myusu dīnu jaunīšu raksteitī stuosti ar laimeigom beigom. Gruomotā sūpluok Dīvam, smutam, zalta putynam, veiksmis blusai i gudrajam zyrgam par puosoku tālim palykuši i Aija Kinca, Māris Grigaļs, Ministru prezidents, krīze i pat Latvejis hokeja fani.
NOMINANTI:
Līga Seiksta “Herbārijs aba sīna nikaida”
Ontons Slišāns “Labi ka labi”
Raibīs Suņs “Pyrma syltī”
Valentins Lukaševičs “Bolti burti”


text:
.
Cikom apkuris sezona vēļ nav īsasuokuse, student, nasaļsti – izakusti!
14. oktobrī Reigā, peintbola turnirā.
Peintbols (paintball
) ir ekstremais sporta veids, kurs pīsaistejs naskaitomus cylvākus vysā pasaulī, i niu varbyut ari Tevi.
Latgolys Studentu centra aktivisti pīduovoj jautri pavadeit laiku, giut pamateigu adrenalina devu i imitēt kaujis apstuokļus jaunajā peintbola laukumā Reigā, Zīpnīkkolnā, Graudu i Kartupeļu īlu krustuojumā, tikai dažu kilometru attuolumā nu Reigys centra (par eipašom – studentu cenom). Tu i Tovi kaujis bīdri gius naaizmierstamys emocejis i aktivu atpyutu.
Brauc i spēlej kūpā ar LgSC 14. oktobrī, suokums 16.00!
.
Pi Raita Tuča voi Vitys Briškys
Tel: 29128029


text:
Kvarbatkys Daugovpiļs gaumē
Roksta autors: Ināra Groce, žurnals “A12”
Malinova ir izavītuojuse viņ napylnus divdesmit kilometrus nu Daugovpiļs i te dzeivojūšajim kasdīnā ir ārtai tikt iz dorbu ci vuiceibom ūtramā leluokajā Latvejis piļsātā. Apdzeivuotuo vīta izauguse pieckara godūs bejušuos Malinovkys sādžys vītā kai cīma padūmis i kolhoza centrys.
Vēļ pyrma godu desmit Daugovpiļs nūvoda Malinovys cīms rūtojās ar vyskūšuokajom sātom i lūgu kūkgrīzumim zali zyluos i sorkaneiguos kruosu gammuos. Vysom kūka sātom ir bejs leidzeigs planavuojums i izvītuojums, juos vīnuoja na viņ kvarbatkys lūgūs, bet ari kruosaini sliegi. Paaudzem puorsamejūt, dažys ākys ir byutiski puorbyuvātys, īlīkūt plastmasys lūgus i nūraunūt dekorativūs lūgu graznuojumus. Dažys sātys ir sabrukušys. Bet daudzom eipašnīki dzeivoj uorzemēs ci cytuos piļsātuos, i kūka sāta ir kai rezervis variants lobuokim laikim puordūšonai ci izmontuošonai par vasarneicu.
Ari ite sātys tyka pierktys 50. godūs, i, kai soka vīna nu eipašneicu, vysod juos kruosuoja zaļā kruosā. Par sābrim stuosta, ka kūka sātys Malinovā ir nūpierktys, bet bīži viņ tik taipat ir pamastys. Vīnu sātu, kuru navariejuši veiksmeigi puordūt, pat paduovynuojuši bazneicai. Vairums sātu teik apšyutys ar plastmasu i myusu apvaicuotuo eipašneica taišni plastmasu pīzeist par vyslobuokū apdaris materialu – nav juokruosoj i jei ir ilglaiceiga. Vīneigi lūgu slieģus atstuošūt i napuormeišūt. I sāta izavērs kai vysys plastmasys kasteitis – bezpersoniska, tok uzturiešonā problemu mozuok, i taidi paraugi ceļa moluos pasaruoda gona bīži.
Malinovys cīmā sastūpam Larisu, kura dasaver unukus bārnu īguoduotajā sātā. I beidzūt sastūpam vīnu lobu pīmāru, ka vacajā kūka sātā var izveiduot syltu i ārtu mitekli, saglobojūt i kūka slieģus, i kruosuojumu, kūka kvarbatkys, i tei ir dzeivuošona dabeigā vidē. Larisa soka, ka kūkgrīzumus jau izsvīž cylvāki, kuri itamuos kvarbatkuos nasaredz vierteibu. Sāta izaver daudz lapnuok i graznuok, ka sātys fasadi nūkruosoj i kūka lūgus i rūtuojumus atstuoj. Sūpluok dzeivojūšī sābri nūplēse i sadadzynuoja lūgu apmaļu kvarbatkys. Sūpluok dzeivoj vēļ vīna babeņa, pi kurys atbrauc bārni, bet sāta jau zuolē īauguse. Viņ vaci ļauds te ir palykuši, vysi puorejī ir aizbraukuši peļņā. Tok Larisys bārni ir apmīrynuoti par īguoduotū kūka sātu i jau trešū zīmu dzeivoj Malinovā, ir sakūpuši apleicīni i izveiduojuši pībraucamū ceļu.
Roksts sagataveits sadarbeibā ar portalu lakuga.lv ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta leidzekļu projektā “Robežlīnijas”.


text:
Kampaņveideiga informacejis padūšana napaleidz
Jāzeps Korsaks ir praktizejūšs narkologs jau nu 1983. goda. Bet ari šudiņ par īprīcynūšu ainu nasauc Latgolys situaceju ar alkohola lītuošonu. Tys nav viņ stereotips. "Es vysod soku tai, ka ar alkoholu probļemu nav. Aizej iz veikalu, tī izvēle ir cīši lela. Ka nav veikala vari aizīt pi sābra. Bet, ka runuot nūpītnai, laikam jau problema ir,” kai soka pats uorsts – struodojūt tik ilgi itamā sferā radzāts i pīradzāts daudzi. "Divejus godus vuicejūs kliniskajā ordinatorejā Moskovā, piec tam Harkovā, ari Leningradā. Ir ar kū saleidzynuot. Ir ari paceļuots pa bejušū Padūmu savīneibu. Ceļuots ari pa Eiropu. Radzūt cylvāku attīksmi, alkohola lītuošonys parodumus, juoatzeist, ka laikam jau Latgolā ir tendeņce iz pastyprynuotu alkohola lītuošonu. Pamatā ite lītoj stypruokūs alkoholiskūs dzierīņus.”
Taipat jis izsver, ka naviņ Latgola, bet ari vysā Latvejā ir juostruodoj pi jaunīšu izgleituošonys itymūs vaicuojumūs. Kampaņveideiga informacejis padūšana ite napaleidz. Jim juozyna, kaidu kaitiejumu alkohols var nūdareit jūs organismam i veseleibai. "Vaļsts pamoz pīvierš uzmaneibu jaunuotnis izgleituošonai, kaidys sekys alkohola lītuošona atstuoj iz cylvāka organismu. Pavasarūs i rudiņūs, rudinī tys ir septembris, oktobris, narkologiskajuos nūdaļuos īsastuoj vysai daudzi pusaudžu, bārnu alkohola reibumā, intoksikacejā. Ūtrais taids periods ir vosora, kod pusaudžim ir mozuoka vēlme vuiceitīs, i tod īt vēlme patusēt ar vīnaudžim. Tys ir otkon alkohols.
Pusaudžu daudzums, kurais teik mediciniskajuos īstuodēs, izsauc puordūmys i līcynoj par tū, ka eisti kuorteiba vyss nav ar sabalansēteibu.”
Kai smaržoj tys pīns, gūvei baruotai ar skujom
Voi pastuov koč kaids pīļaunamais alkohola daudzums, kas organismam nanūdora nikaida ļaunuma? "Es pīmiņu Padūmu laikus, kod kotrys sev vālamū pasnēdze par eistineibu. Tys beja seņ, es vēļ beju mozinks. Kolhozūs beja izteikta naraža. Nabeja sapļauts sīns, batvinu nav, skuobbareibys nav. Nikuo nav. Tymā laika beja taida Rēzeknis rajonā populara avīze "Znamja Truda”, kurā tyka reklamāts, ka ir cīši labi baruot gūvs ar samoltom nīdrem i, kaba tuos byutu stypruokys, vāgūt vēļ skujis dalikt kluotu. Pīmiņu, ka gon slauciejis sacieja, gon ari es pats tū izjutu, kai smaržoj tys pīns, gūvei, kura baruota ar skujom. Nabeja, kuo ēst i gūvs raudzeja ēst vysu, kū deve. Taipat ari te, valkūt paralelis, es soku, ka sevkurs alkohols, eipaši jau jaunam, nanūbrīdušam organismam, īsadorboj iz nervu šyunom, endokrinū sistemu i atstuoj nūteiktu īspaidu. I itys īspaids nav nu lobuokūs. Runojūt par pīaugušu cylvāku, vēļ varātum diskutēt, kai tys jū īspaidoj i cik tys ir lobs ci švaks. Kai saceja vīns muns draugs, psihiatrs, alkohols ir lobs, kaba nūjimtu stresa, lobs antidepresants, mīga leidzeklis. Tikai ir vīns lels BET, pi juo uotri pīrūn. Aug dozys i ir izteikti blokusefekti iz organismu.”
Kai izsver Jāzeps, ka ūtrā dīna piec īdzeršonys lobuokuos zuolis ir alkohols, tod tei jau nūteikti ir atkareiba, i byutu juosuoc sasatraukt. Atkareiba ir slimeiba.
"Pamatā ite ir poša cylvāka attīksme, vēlme koč kū dareit i izpratne par sovu stuovūkli.
Sevkurs uorsts, narkologs ci psihiatrs var nūzeimēt atbylstūšu medikamentozū terapeju, kaba uzlobuotu vyspuorejū veseleibys stuovūkli, saceisim, oknu, sirds, nīru funkcejis. Nūzeimēt ari attīceigys zuolis, kas stabilizēs nervu sistemu, nūjims trauksmi, namīru, depreseju, mīga trauciejumus. Sovpus cylvāka psihologiskū nūskaņu, vēlmi lītuot ci nalītuot alkoholu, tys ir smogs dorbs ar psihologim, psihoterapeitim. Gryši tai cylvākam itū vysu izreiz izstuosteit, tū byutu juodora taišni jaunīšu i pusaudžu vydā. Juoruoda, juostuosta jim. Agruok beja lekcejis, kod ruodejom jim kinys, stuostejom, kuodreiz ari kaids pacients pīkryta pastuosteit sovu dzeivis ritiejumu.”
Uzdavums nav izkuopt kolnā, bet nūkuopt ari lejā
Jau puora godus vīna nu uorsta Jāzepa Korsaka aizaraušonu ir kuopšona kolnūs. Pa itū laiku sasnēgtys jau vairuokys viersyunis. "Vēlme izkuopt kaida kolnā, īvārojamuokā par Muokūņkolnu ci Lelū Līpu kolnu beja jau seņ. Vystik dorbs naļuove, ka struoduoju Rēzeknis slimineicā, nabeja īspiejams izbreivēt laiku. Muns bruolāns Juoņs Stramkalis jau seņ aicynuoja leidza i stuosteja par tom izjiutom, kū jis daboj, ceļojūt pa kolnim. Jam ir saleidzynūši lela pīredze. Es vysod saceju, nui, nui, es lobpruot, kai tikū byus vareiba… Kod pamaineju dorbu i nūlēmu pīvierst vaira uzmaneibys pats sev i realizēt vīnu, ūtru sapynu – īspieja roduos. Mums beja komanda, pīci cylvāki, mes devemīs iz Elbrusu. Pyrma tam beja taids sasagataveišonys periods. Juoņs maņ stuosteja, kū i kai jis pats dora, kai trenejās, kam juopīvierš uzmaneiba, skatejamīs vysaidys kinys. Īsacejumi, kurus dzierdieju nu tūs, kas jau pyrma tam ir kuopuši konūs, cīši nūderēja.”
Jāzeps izsver, ka golvonais, kuopūt kaidā kolnā, ir byut uzmaneigam i izavaireit nu puordrūšeibys. "Pamatā nav uzdavums izkuopt kolnā, bet nūkuopt ari lejā i byut dzeivam, vasalam. Tod var dūmuot par kuopšonu cytā. Vysu itū salīkūt kūpā, maņ izadeva izkuopt Elbrusā.
Kuopšona iz prīšku atpakaļ aizjēma četrpadsmit stuņžu. Nūkuopūt nu kolna, īkreitūt teltī, es saceju, ka nikod vaira nakuopšu… Ūtrā dīnā jau dūmuoju – nu kas par taidu glupu dūmu beja īguojuse pruotā.
Gryuteibys ir gryuteibys, i tys beja taids eislaiceigs vuojuma periods. Piec tam beja Kazbeks. Beja nūsalasejuse loba komanda.”
Nu pīcu cylvāku leidz viersyunei tyka treis
Pādejais kolns Jāzepa kontā ir Monblans, kas ir Alpu kolnu augšuokuo viersyune i ari augšuokais punkts Eiropys Savīneibā. Tymā jis izkuope itūgod. Jāzeps pīzeist, ka ite gon ir svareiga gon fiziskuo, gon psihologiskuo sagatavuoteiba. "Vystik ari smogumi juonas sev leidza, kai brunurupučam: teļts, iedīņs, guļammaiss i vyss puorejais. Sovs svors sasalosa. Fiziskais ir vajadzeigs, bet vajadzeiga ari apsajimšona i ari psihologiskuo sagatavuoteiba. Kuopūt tymā pošā Elbrusā, nu pīcu cylvāku myusu grupā leidz viersyunei tyka treis. Beja ari jaunuoki, spieceiguoki, kurim, dīvamžāļ, naizadeva. Beja ari puiss, kurais jau kaidus pīcus godus kuop, tūstorp ari organizej kuopšonys vysaidūs kolnūs. Jis jau pyrma tam Elbrusā beja izkuops, bet, kuopūt kūpā ar mums, jis tyka tik leidz pīcom tyukstūšom metru i saceja – na muna dīna.”
Ir svareigi īsaklauseit sova organismā i nadareit puori spākim. Ite vyss ir cīši nūpītnai. "Tymā aklimatizacejis periodā, treju, četru dīnu laikā ir juoizstruodoj kuopšonys temps, juonūnormalizej elpuošona. Ir juosakoncentrej iz kuopšonu. Maņ beja apmāram tai –
divdesmit sūļu paspieru, juoatsaelpoj, juoatdaboj balanss i ta var īt iz prīšku. Beja ari momenti, kur varēju paspert tikai desmit sūļu i beja juoatsaelpoj, juoatsagiust.”
Plans cytam godam – Kilimandžaro
Jāzeps pīmiņ kuopšonu Monblanā. "Kuopšona beja juouzsuok naktī, jo tod mozuok kreit akmini. Ir taids kuluars, kur izteikti kreit akmini, tī ir kaidi 80–100 metri. Itys pūsmys juopuorskrīn cīši uotri. Tod īt sīna septeni symti metru. Ka es jau kuopu zemē, es saceju: ka byutu bejs juokuop dīnā, dīz voi es pa tom divejom ar pusi stuņdem izkuoptu. Vysu laiku juosaruop pa akminim, tī ir nūstīptys trosis, juosatur pi trošu. Teiri fiziski problematiski. Mums startejūt, beja nūruna, ka desmit stuņžu laikā natiksim leidz viersyunei, atsagrīžam atpakaļ. Jo mums otkon juonūkuop pa tū septeņu symtu garū sīnu i juoatsagrīž dzeivim.”
Jāzeps stuosta, ka ite ir cīši labi vyss organizāts. Kai tikū kaids grupys instruktors ci kolnu darbinīks īrauga kaidu sādūšu cylvāku, jis nūteikti pi teve daīs kluotu i pavaicuos, ci nav vajadzeiga kaida paleidzeiba.
"Tys jim laikam taids raksteits ci naraksteits lykums, ka uzraudzeit i paleidzēt sevkuram cylvākam.”
Kai jaunu mierki, viersyuni sasnēgšonai Jāzeps nūsauc Kilimandžaro. Tys gon plans cytam godam. Vystik itymā i ari cytūs godūs tepat Latgolā jis nūteikti īsoka apmeklēt vītejūs kolnus, pakolnus i vysaidus skotu tūrņus. "Ka runoj par Latgolu, es dūmoju, ka tys ir vīns nu šmukuokūs nūvodu. Tuo skaistums ir azarūs, pakolnūs, grovuos, mežūs i ari iteinis cylvākūs, kuri, leluokūtīs ir cīši atsauceigi, izpaleidzeigi i draudzeigi. Tys ir tys, kas pīsaista cylvākus. Vysi nazkod saceja, ka rudinī juobrauc iz Siguldu, cīši labi i šmuki izaver. Tikpat labi, uzkuopūt myusu pošu Muokūņkolnā, Lelajā Līpu kolnā, eipaši jau tūrnī, juopajem tik leidz binūklis, var cīši šmuki vysu apleik redzēt. Skaidrā laikā nu Leluo Līpu kolna radz Ludzys bazneicu, radz Boltkrīvejis rūbežu, tūs tūrņus, Ezernīkus, Rāznys azaru. Cīši skaistai i breineigai. Kotrā vītā var atrast sovu skaistumu!”


text:
Rēzeknē atkluos izstuodi „Cylvāks”
Rēzeknē nu 30. leidz 31. augustam nūtiks bīdreibys „Artistence” reikuotais pīktais multimedeju festivals „Žavoronaks – 2013”. Itys festivals ar nalelim puortraukumim nūteik jau kūpš 2006. goda i pīduovoj baudeit dažaida veida muokslu – vizualū, literarū, muzykalū i dejis muokslu.
Festivala ītvorūs 30. augustā puļkst. 16.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Rēzeknē, Atbreivuošonys alejā 102) tiks atkluota izstuode „Cylvāks”. Izstuodē varēs baudeit vītejū muokslinīku glaznys, grafikys, fotografejis i tielnīceibys dorbus, kuru mierkis ir apzynuot i izvērtēt cylvāku īškejuo i uorejuo pasauļa mejīdarbeibu Latgolys regionalajā kontekstā. Taipoš tiks eksponāti ari itamā dīnā topušī plenera muokslys dorbi.
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec organizatoru informacejis


text:
Dūmys vaļdnīks Roberts Mūks nu Gaļānu
Roksta autors: Ināra Volkova, žurnals “A12”
Roberts Mūks (Avens) ir izcyls filozofs i dūmuotuojs, kurs pīsagrīzs arhetipiskajai psihologejai i Austrumu religejom, raudzejs izceļt tyltu storp Rītumim (K. G. Junga i Dž. Hilmana psihologejis ītārpā) i Austrumim (budisma ītārpā). Jis veics pietejumus ari par P. Tillihu, antropozofeju i juos dybynuotuoju R. Šteineru. Mūka pasauļa izjiuta rodusēs plašā viesturiskā, filozofiskā i religiozā, ari psihologiskā saleidzynuojumā ar myusu dīnu subkulturu i tradicejom. Juo gruomotys tulkuotys daudzuos pasauļa volūduos i teik izmontuotys kai vuiceibu literatura Amerikys augstškoluos, universitatēs, koledžuos, religeju viesturē.
Nu trymdys Latvejā Mūks atsagrīze 1989. godā, dorbuojuos kai Latvejis Kulturys akademejis profesors, palyka par juos gūda doktoru. 2001. godā izguojušais dzejūļu kruojums “Ar pīpi uz mākoņu malas” sajiems K. Barona fonda premeju. Dzymtajūs Gaļānūs da ituo par Robertu Mūku nivīns nazynuoja. Ari atsagrīžūt piec trimdys iz Gaļānim, Roberts jūs naatguoduoja, partū ka te beja dzeivuojs viņ pyrmūs pīcus dzeivis godus, literaturys školuotuoja Marta Binduka izruodeja jam dzymtuos vītys. A jis tai nikuo ari naatguoduoja.
Roberta jauneibys īguoduos dzymtuo volūda – latgalīšu, babeņa beja tei, kas par jū klapatēja. “Muote beja cīš praktiska sīvīte. Muna trešuo sīva Elza maņ cīš atguodynoj muoti. Jei beja taida poša praktiska, zemis cylvāks. Es nikuo, es jau pa dabasim, pa muokulim, praktiskā dzeivē es nikuo navaru,” tai R. Mūks. M. Binduka atstuosta juo atminis: “Tāvs, cik es nu juo stosteituo saprotu, beja cīš inteligents, lels gruomatnīks, kas lasejs bezgola daudz i mierkis tāvam bejs izškoluot dālu, kab dzeivē nu juo koč kas izītu. Kod Roberts pabeidz pamatškolu Drycānūs, tod tāvs izlem, jis ass bejs gona sovvaleigs, dzeiveleigs, azartisks puika, nu kura tāvs, kab iztaiseitu cylvāku, atdūd iz katuoļu gimnazeju Aglyunā. Tī ceņtēs cylvāku iztaiseit. Tī beja dzeļža disciplina, tī beja praseibys, i pamatus īlyka iz vysu myužu. Kai jis pats roksta, ka juo religiskuo platforma ir Aglyunā izveiduota. Nu bet disciplina beja šausmeiga, partū jū jis napabeidze. Kod es vaicuoju – parkū, jis atbiļdeja: “Mani slēdze uorā.” Bet Reigā jis pabeidze klasiskū gimnazeju.
Aglyunā jam bejuši treis puorkuopumi. Pyrmais, ka jū nūgiva peipejūt. Tys beja lels skandals, bet atbrauc tāvs, i izarunoj, jis pasūlej, ka napeipēs. I tod tū grāku pīdūd. Ūtrys ir bejs miļzeigs puorkuopums, jis ar draugu, ar laivu beja ībraucs azarā i palics pa nakti iz solys. Tū ari vēļ jam pīdeve. Trešuo reize beja, kod jam beja īsapatykuse vīna meitine nu meiteņu gimnazejis, a jim nabeja nikaidys saskaris tiktīs ar meitinem, ni runuot, ni redzēt i tod vīneiguo vīta, kur gimnazejis puiši variejuši redzēt meitini, tei beja bazneica. Bet bazneicā ari bejuse meitiņu eile i puišu eile. Jis nūsaver, kur tei meitine nūlīk sovys galošys i īlīk zeimeiti vydā. I nūgiva jū ar tū zeimeiti. Jis pat tū meitini nasatyka i meitine pat naizlaseja zeimeiti. Tāvs atbrauc, bet jis navariejs nikai puorlīcynuot i pīrunuot, i Robertu izslēdze. Tāvs pats beja pajiems dokumentus i aizveds iz Reigu. Tod vuiceibys jis turpynuoja Reigā Klasiskajā gimnazejā.”
Juo klasisbīdrys Raimonds Dzelzskalējs ir rakstejs, kai jis atguodoj tū laiku, kod Roberts īīt 1. Reigys klasiskajā gimnazejā. “Nu Latgolys, na vysai lela auguma puika īīt, nu mes dūmuojom tai kai byus apceļamais, bet nikuo, jis vysu tai apgrīž, ka mes kai muļči palīkam, jis tys gudruokais i nikai mums naizadūd jū apceļt. I tod, īt senejūs greku i latiņu volūdys stuņdis, školuotuojs bejs pedantisks i vysi nu juo beidušīs, nivīns tūs volūdu navariejs ni apjēgt, ni saprast. Školuotuojs īrauga, ka jauns školāns i ir īmeslis niu jū eksaminēt. Tod mums vysim beja mutis vaļā, jis tok vysu zynuoja, jis laseja, tulkuoja, skaidruoja, runuoja.” Tod kaidā leiminī Aglyunā volūdys beja vuiceitys! “Ka jis tai varēja izaceļt, tod jū mes par Austrumu gudrū, par Zaratustru īsaucem, tod jam beja sova vīta klasē. Tod par apceļšonu nabeja ni runys.”
Trimdys godūs Beļgejā, Briselē, jis studej žurnalistiku. Tāvs ar muoti jau 1950. godā aizceļuojuši iz Ameriku, tāvs suokumā struoduojs pi fermera cīš gryuši, kai vergs par vādara tīsu. Jis izceļuoja iz Ameriku 1956. godā. 1977. godā jis naturalizējuos. Ir juo naturalizacejis aplīceiba, kai Amerikys piļsūņa. Tys nūzeimej, ka 19 godus jis nūdzeivuoja kai “pagaidom”. Jis jau pats tai dūmuoja, ka tei beja dzeive pagaidom, kaut jis studēja, struoduoja, publicējuos, dabuoja doktora gradu i vīnolga. Tok palyka par Amerikys piļsūni.
Ameriku jis nagribēja, jam beja apzeimuojums “syuda Amerika”. R. Mūks beja sabīdreibys cylvāks, koč ari kluss, runuotuojs jis nabeja. Bet, kod koč kū saceja, tam beja svors i saturs, tys palyka taids dominejūšais sarunā. Beja sajiuta, ka tys, kū jis pasoka ir vierteiguoks par vysu tū, kū runuoja puorejī.
Tys beja Dīvs, kas jū nūdarbynuoja. Praseja, ci ir Dīvs. I pats atbiļdēja, ka nabyutu, tod jau dzeivei nabyutu jāgys. Jis tai ari roksta – vysu myužu es guoju iz Dīvu ci pi Dīva. Tys teišom tai ari beja. Jis par tū roksta dzejūļūs – sovus grākus es izkaisu viejā. Pi grāksyudzis jis naguoja, bet bazneicuos R. Mūks guoja. Jis runoj par tū, ka tyvys ir div religejis – dzenbudisms i katuolisms. Ka juos salyktu kūpā, tod byutu taida idealuo religeja. Jis piec sovys dobys tūmār beja breivdūmuotuojs. Jis vuicejuos ari katuoļu goreigajā seminarā, pi veiskupa Sloskāna. Vāluok jis saceja: “Es navarieju ar tom dogmom sasamīrynuot. Kas ir dogma? Tys ir pīzynums, bet tū vajag izprast i tū vajag pīruodeit, ka tys teišom tai ir. Tod beja taidys lītys, kurom es byuteibā napīkrytu.”
R. Mūks līk pasavērt cytaižuok iz nūtykūšū. Gaļānūs dorbojās Roberta Mūka muzejs. Marta Binduka muzeja apmaklātuojim stuosta par div lītom. Pyrmuo – kai jis struoduoja, nu reita četrys stuņdis, pušdīnis, pastaiga uorā, i tod vēļ četrys. Kotru dīnu. Vīnolga, slyms ci vasals. Ūtra līta, vīnolga, kaidā gruomotā – juos vysys ir ar juo pastreipuojumim, atzeimem, pīrokstim, zeimeitem. “Dūmoju, varbyut tys viņ studenta godūs, bet nā, tys parodums ir da pošu myuža pādejūs dīnu. Varbyut na pavysam kotrā gruomotā, bet tuos lītys, kas jam lykušuos svareigys, vysys ir atzeimiejs. Vīnā gruomotā jis ir nūstreipuojs anotaceju i pasacejs sovu redzīni. Kotrys pīraksteitais vuords ir personisks. Tys ir tev raksteits, tev ir juopajam nu Mūka, redz, kai jis ir jiems nu kotra koč kū. Saīt, nu kotra ir kū pajimt,” stuosta M. Binduka.
Roksts sagataveits sadarbeibā ar portalu lakuga.lv ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta leidzekļu projektā “Robežlīnijas”.


text:
Pruota vātra Tonis birojā
Vakar vokorā aktivuokī LgSC Reigys bīdri Tonis birojā sataiseja rikteigu pruota vātru gon par temu Drukys aizlīguma atceļšonai Latgolā 105 i cytys nūzeimeigys jubilejis, pīmāram, „Tāvu Zemis Kalendaram” – 70, vairuokys izcylys personeibys svieteitu opolys jubilejis: Marija Andžāne i Konstantins Raudive -100, Fraņcs Trasuns -145, gon par īspiejamū LgSC saukli, aizbiļdni – mītisku tālu, zvāru voi cytu kukaini…
Saisteibā ar pyrmū temu izdarejom nūpītnu dorbu – radejom i uzrakstejom jaunīšu radūšūs dorbu par Latgolu konkursa nūlykumu.
Jaunīšu rodūšūs dorbu par Latgolu konkursa mierkis ir veicynuot Latgolys jaunīšūs interesi par sova nūvoda kulturu, viesturi, nūzeimeigom personeibom, volūdu i sabīdriski politiskim procesim. Rūsynuot jaunīšus izsaceit sovys puordūmys latgalīšu rokstu volūdā, tai veicynojūt rokstu volūdys tradicejis nūsastyprynuošonu Latgolā, kai ari paust sovu vīdūkli par myusdīnu i viesturiskajim procesim, izmontojūt vizualuos muokslys tehnikys.
Konkursam sovus dorbus aicynojam īsnīgt jaunīšus: pamatškolnīkus (7.-9.klase), vydsškolānus, studentus vacumā leidz 25 godim.
Eseju konkursa temati:
- Kaidys personeibys vīta Latgolys kulturciesturē i juos davums.
- Nūzeimeigs nūtykums Latgolys kulturviesturē.
- Myusudīnu leluokuos problemys Latgolā i jūs rysynuojumu.
- Vīzeja par Latgolu i latgalīšim 2059. godā.
- Latgola – zyrgs voi mašyna?
Plakātu i karikaturu temys:
- Nūzeimeigs nūtykumsLatgolys kulturviesturē.
- Myusudīnu leluokuos problemys Latgolā i jūs rysynuojumi.
- Latgola i latgalīši 2009. godā.
- Latgola – zyrgs voi mašyna?
Dorbi tiks gaideiti leidz 10. apreļam (posta zeimūgs syutūt pa postu) ar nūruodi jaunīšu rodūšūs dorbu konkursam iz adresi: bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” Reigys birojam, Antonijas ielā 8-3/6, Rīga, LV-1010 voi iz e-postu: lgsc@inbox.lv
A bez jautreibys nikai. Vajadzēja sasprēst i kū nanūpītnu. Tod i sprīdem i sprēdem, kaidam vajadzātu byut LgSC simbolam – dzeivnīkam voi tālam, kas, izdrukuots iz lynu kuleitis ci papeira mapeitis, sevkurā Latgolys studentā radeitu puorlīceibu – juobyut, juodora.
Prototipi tyka maklāti kai Tonis birojā, tai škārsteiklā. Tyka lītuots kuļdinīks i zylais zūbs. Pi gola tai i natykom. 🙂
Pruota vātra par mistiskū zvieri ci kustūni, kukaini ci radeibu beja tik aktiva i prīcynūši ļusteiga, ka pi vīnuota kūpsaucieja tai i natykom… 😉 Nūsprīdem tik, ka par itū tematu diskusejis turpynuosim cytureiz.
Varbyut ari Tev, ituo dīnroksta skaiteituoj, ir kaidys idejis? Roksti komentarūs!
Ci gribi nūbolsuot par myusu idejom? Ite byus saroksts:
[polldaddy poll=1466784]


text:
Atsaverūt iz X kūklātuoju saītu
Aizguojušajā nedeļgolā Latgolā nūtyka X kūklātuoju saīts, kas suocēs ar pīminis breidi kūkļu meistaram Donatam Vucinam. Varakļuonu muzejā tyka atkluota izstuode „Kokļu dienām desmit gadi”, kas byus apsaverama leidz 18. novembrim. Paraleli īkuortuota retrospektiva izstuode par bīdreibys „Latgales tradicionālās kultūras centrs „Latgaļu sāta”” pīcu godu darbeibu.
Iz kūklātuoju pasuokumu beja īsarads plašs klauseituoju pulks. Kai stuosta pasuokuma organizatore Marika Zeimule, kotram nu 14 kūklātuojim ceļš pi kūklis bejs sovaižuoks.
Kūklātuoju koncerts pīruodeja, ka kūkle daudzim jaunīšim palykuse par meilu instrumentu i tei nav arhaisks muzeja prīkšmats. Klauseituoji varēja baudeit, kai kūklis skaņuos puorsavierš Imanta Kalneņa kompozicejis, varēja dzīduot leidza „Pi Dīveņa gari goldi” i dzierdēt cesvainītis Latvītis Cirsis kūklātuoju saītam radeitū kompoziceju elektriskajai kūklei „Saulīt vēlu vakarā”.
Par pasuokuma īskaņu guoduoja varanuos Varakļuonu sīvys Kristīnis Strodis vadeibā. Kūklātuoji i gosti vokoru pavadeja „Latgaļu sātā” Dekšuorēs, kur natryuka ni dzīšmu, ni daņču.
Īskotam dažys šaļtenis nu pasuokuma.
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec „Latgaļu sātys” snīgtuos informacejis
Kartenis: „Latgaļu sāta”


text:
Vineta Vilcāne ir vīns nu spylgtuokūs pīmāru tam, kas ir latgalīšu kulturys aktivists. Vineta ir bejuse lela daļa nu daudzu projektu, nu kurūs naviņ vīns ari ir nomināts BOŅUKS 2020. Jei ar sovu dorbu ir paleidzējuse atteisteit Latgolys kulturvidi i popularizēt volūdu i kulturu naviņ Latvejā, bet ari uorzemēs.
Kai jau var nūprast, dorbu i sasnēgumu Vinetai ir cīši daudz, bet lekceja par latgalīšu volūdys revitalizaceju (angļu volūdā) paruoda gon deksmi, gon zynuošonys, gon redziejumu par latgalīšu kulturu i volūdu, ar kū Vineta ir nūpeļnējuse nominaceju BOŅUKS 2020. Lekceju vari nūsaklauseit ite.


text:
Augusta beiguos svieteis Kuorsovys nūvoda svātkus
Nu 22. da 30. augusta Kuorsovys nūvodā nūtiks tradicionalī nūvoda svātki, kuri pulcynoj dzeivuotuojus i gostus kūpeigā kulturys baudeišonā, sporta saceņseibuos i vītiejūs sātys ražuotuoju meistaruojumu baudeišonā.
Kai viestej Kuorsovys nūvoda sabīdryskūs attīceibu specialiste Inese Krivmane, nūvoda svātki īsasuoks ar sporta aktivitatem. Jau 22. augusta reitā Kuorsovys piļsātys tenisa kortūs nūtiks tenisa turnirs i 25. augustā pludmalis volejbola saceņseibys. 27. augustā jau īcīneitais Nakts strītbols i 30. augustā minifutbola saceņseibys, kai ari byus vareiba puorbaudeit sovus spākus īlu vyngruošonā, dambretē, šautreņu svīsšonā i saušonā mierkī.
23. augustā 11.00 Malnovys maizneicā “Dzīles” Bārtuļa dīnys tiergs ar omuleigu atmosferu i nasteidzeigom breivdīnu reitiškom uorpus sātys, kurymā byus vareiba degustēt Latgolys sātys ražuotuoju produkceju.
Kulturys programa suoksīs ar Jaunīšu dīnu 28. augustā Saļņovys breivdobys atpyutys laukumā, kuru pīskandynuos jaunūs talantu koncerts. Piečuok balleite rokenrola rytmūs, kurus nūdrūšynuos grupa “Breathe Today”. Iz pasuokuma vītu 19.00 dūsīs “Party Bus”, kurs apmaklātuojus īsiļdeis vokora pasuokumam.
Nūtikšonom pīpiļdeituokuo dīna byus 29. augustā, kur reits suoksīs ar piļsātys mūdynuošonu i Svātū Mišu 10.00 par Kuorsovys nūvoda ļaudim Malnovys Rūžukrūņa Dīvmuotis Rūmys Katuoļu bazneicā. 11.00 pi “Krosta estradis” puļcēsīs omotnīki i sātys ražuotuoji ar sovu gordū i kvalitativū produkceju. 12.00 “Krosta estradē” jaundzymušūs Kuorsovys nūvoda dzeivuotuoju sveikšona i uorvaļstu gostu koncerts.
Nu 14.00 vysi teik aicynuoti pīsadaleit rodūšajuos darbneicuos, kur byus vareiba pošu rūkom radeit vysaidys lītys, īsavuiceit gatavēt smuordleleitis i dabuot skaistu kermiņa rūtuojumu – zeimiejumu ar hennu. Sovukuort Vaļsts rūbežsardze apmaklātuojim pīduovuos kinologu i dīnasta suņu paraugdemonstriejumus.
Svātku vokora daļu atkluos kruošņuo “Saļņavīšu paruode” pa Vīneibys īlu, kura suoksīs 18.00 nu Kuorsovys dzeļža ceļa puorejis iz “Krosta estradi”. Estradē varēs apsavērt i viertēt zīdu pakluojus, cīnuotīs ar čaju i pīsadaleit atmiņu īmyužynuošonā – fotosesejā. 19.00 koncerts “Vērtības, kas nerūs”, kurymā pīsadaleis Saļņovys KN amaterkolektivi i uorvaļstu gosti.
21.00 Večerinka ar tautys muzykantim, muzicēs kapelys “Sābri”, “Danču muzikanti” i lītaunīku kapela nu Zipļu. 23.00 svātku salūts i zaļumbals, kurymā spielēs “Dvinskas muzikanti” ar Juri Ostrovski i VIA ”p.s. SALA”.


text:
Stuostus nav izteiktu varūņu. Tikai vīnkuorši cylvāki, bez sadaliejuma „lobs – slykts”. Tūmār jūs ikdīnys dzeives momenti ar sovu pīrasteibu īsyt pa kaidu sirds apvydu.
Antons Čehovs – talanteigs rakstnīks, uorsts pec profesijas i aicynuojuma, sovūs dorbūs ar lelu meistareibu attāloja dzeivi XIX godsymta 80-tūs godu Krīvejī, patīseibā diagnosticeidams laika plyudumam napakļautuos cylvāku dobys rakstureiguokuos īzeimes.
„Doktora Čehova laboratorija” – uz Daugavpiļs teatra skotuves vēļ nabejis eksperiments, kurā skateituojim, lai piļneibā ļautūs laikmeteiguos muokslys pīredzei, līgta pīrostuo īspēja sēdēt krāslūs i vāruot nūtykumus uz skotuves. A. Čehova eisī stuosti „Īnaidnīki” , „Ļaunpruotis”, „Lauluotuo draudzene”, „Aņuta” i cyti šūreiz pasnāgti skateituoju nūvērtiejumam dramatisku miniaturu veidā. Kusteigī krāsli spēles laukuma rinčī skateituojim ļaun grūzeitīs i uzvert nūteikušū 360 gradu amplitudā.
Pyrmizruode : 2019. goda 24. majā


text:
Pītyvynuojumi. Atsavieršona iz izruodi “Muols”
Roksta autore: Laura Melne, portals lakuga.lv
Par Rēzeknis teatra “Joriks” izruodi “Muols”
Kai nu pandemejis piļneiga klusuma pa drupeitei otkon suokuši atsadzeivuot teatri, asu īvāruojuse, ka vēļ vaira nakai īprīšk mani pīsaista mozuos formys, navaļstiskī teatri, izruodis, kuruos jiutu, ka tuos veiduotuoji ar mani rauga runuot personeigai. Tī kluotyn asūša ir koč kaida sovejūs izjiuta, tys, kuo beidzamajūs godūs (a vui, kai tys izaklausa!) dzeivē ir datryucs. Taida izjiuta roduos ari, īīmūt Rēzeknis teatra “Joriks” zalē eisai pyrma izruodis “Muols” suokuma. Lai ari eistineibā izruode jau beja suokusēs – tuos akteri Liena Šmukste, Juoņs Kruonis (Jānis Kronis) i kūklātuoja Liene Skrebinska jau beja iz skotivis, tik mes niu jim pīsavīnojam. Tik puors skateituoju ryndys pi pošys skotivis i puors vītu ari iz pošys skotivis (tymā skaitā munejuo). Lela daļa puorejūs skateituoju vysmoz koč kur radzāta, ka ni personeigi zynoma. Piec bezgaleiguos distanciešonuos mes otkon asam tyvu kluotyn cyts cytam i vēļ muolam.
Skotivis greida ir puorkluota ar malnu plēvi, akteri savylkti zemis kruosys drēbēs, vysapleik kūka kastis i muola trauki (scenografe i kostimu muokslineica Paraskēva Deikina). Pat caur FFP2 sejis masku var drupeit sajust muola smuordu. “Grybātūs pameiceit muolu!” pyrma gaismys izdzisšonys zalē maņ ausī īčukst mama, ar kuru kūpā asam atbraukušys iz izruodi. Voi maņ ari gribīs? Nazynu, juopadūmoj. Naasu tū darejuse kaidus 15 godus, kai vaira nasavuicu Rogovkys muokslys školā. Mums tī struoduot ar muolu vuiceja keramiks Pīters Gailums. I varbyut natradicionali Latgolys pūdnīkim voi keramikim, jis mums deve dīzgon lelu breiveibu. Prūtams, īvuiceja muola vierteibu, ka ni mozuokū pykuceiti navar svīst uorā, tok munā bierneibys muola darbeņu kolekcejā, par pīmāru, ir panka figureņa, kū es sataiseju kai protestu pret tū, ka maņ naizguoja taida smuka tautumeitys figureņa kai cytim. Pījēme i izdadzynuoja ceplī munu panku ar vysu grebeni. Izruodē muna mama eistyn ari tyka pi muola meiceišonys, naleli darbeni tyka uztycāti ari cytim skateituojim. Ruodīs, ka tys otkon myus satyvynuoja i pītyvynuoja muolam.
Ka maņ byutu juoraksturoj izruode vīnā teikumā, tys byutu: “Ka jius nikuo nazynit par Latgolys keramiku, tod piec izruodis zynuosit daudz.” Dramaturge Rūta Holendere ir padarejuse lelu dorbu i apkūpuojuse daudz informacejis, tok ruodīs, ka varbyut izruodē tuos ir ari nadaudz par daudz. Tei ir drupeit saguojuse kai izruode-lekceja, kur šaļtim informativais aspekts dominej puor muokslinīciskū voi ir vīnā leiminī ar tū. Nasagrib nikuo puormest, tys nūteikti ir lobs i interesants veids, kai izgleituot cylvākus par Latgolys keramiku, tok maņ nav puorlīceibys, ka taids ir bejs golvonais režisora Mārtiņa Eihis mierkis, īstudejūt itū izruodi. Tok ari tys ir pītyvynuojums – na vērtīs iz muolu par gobolu, bet raktīs i tikt da tuo dzili kluotyn.
Nav jau ari tai, ka vysa izruode ir tik informativa lekceja. Tei līk dūmuot par daudz i dažaidim vaicuojumim. Piec izruodis, īmūt nu teatra iz mašynu, munā golvā jau moluos vasala skaudze ar tim. Zynūt, ka par “Muolu” byus juoroksta, raudzeju koč kai tūs salikt i strukturizēt, lai piec tam byutu vīgļuok. Tok tī vysi izgaisa cytā reitā, kod pasamūdu ar ziņu, ka Krīveja ir ībrukuse Ukrainā. Voi laikā, kod aktuali ir vaicuojumi par pasauļa i ciļviecis byušonu iz prīšku, ir jāga diskutēt par Latgolys pūdnīceibu? Voi maņ tys vyss vyspuor byutu pruotā, ka iz izruodi byutu aizguojuse dīnu vāluok, kod akteri jau beiguos iz skotuvis pasaruodeja ar Ukrainys karūgu? Pyrmajuos dīnuos piec kara suokuma vyspuor navarieju nikuo pruoteiga padareit, piec tam suocēs sirdsapzinis puormatumi, ka naspieju pīraksteit apsūleitū recenzeju. Kod piec puors nedeļu atsaroda itam spāks, roduos sirdsapzinis puormatumi par tū, ka otkon spieju raksteit par it kai nasvareigom temom. Bet kas gon mums kotram ir svareigs voi nasvareigs? Ari izruode aizdeve vaicuojumu, voi pūdnīks muolam naatdūd puoruok daudz sovys dzeivis. I maņ nasagryb iz tū atbiļdēt apstyprynūši. Trauksmainais laiks, kurā dzeivojam, pa manim, vēļ vaira līk puorviertēt sovu vierteibu sistemu. I tei mums vysim nav vīnaida. Dzeiveiba, tyvinīku drūseiba vys jau leluokajai daļai ir pošā viersyunē, tok tuoļuok var byut vyss kas cyts. I tycu, ka lelai daļai pūdnīku jūs dorbs ir jūs miseja, na uzstuodejums, ka “koč kas jau dzeivē juodora, kab varātu samoksuot riekinus”. I pūdnīks bīži viņ nateik skaiteits par vīnkuoršu profeseju, tī ir koč kas nu sakraluo, kū paruodeja ari izruode. I maņ gribīs ticēt, ka tys sakralais ir eists, na glorificātuoju izmuozuota glazurys kuorteņa iz aproksta muzeja stendā. Kai malnuos keramikys pūds industriali ražuotu vāzeišu vydā. Na vysod mums ticīs, ka taidys lītys vēļ eksistej – ka cylvāks var dzeivuot mežā, puortikt nu naturaluos saimisteibys, pats sev izceļt sātu. Bez bloga, vloga voi instagram konta par tū.
Mes bīži ironizejam, ka Latgolu ļauds saredz kai taidu rezervatu, kur ļauds taisa pūdus, dzīd tautysdzīsmis i vēļ runoj latgaliski. Ā, vēļ kotru svātdīni īt iz bazneicu. I ka vēļ koč kur pa ceļam pasaruoda dzeds zyrga rotūs (vālams, pi azara), tod vysi punkti Latgolys apceļuošonys spēlē sakruoti. Partū maņ suokumā drupeit natycami stereotipiska ruodejuos ari izruode. Muols, tautysdzīsmis, kūkle, volūda… Tok, kū ilguok vierūs, tū vaira saprotu, ka glupa itūreiz asu bejuse es. Bēdz kai gribi, nu seve naaizbiegsi. Atsasaceit nu seve, tik partū, ka cyti redz tikai daļu nu teve, navajag. Tys vyss jau myusūs ir, pat tod, ka nagribim tū atzeit. I te es pītyvynuojumā īraudzeju latgalīšus. Cyti bīži gaida, ka mes vysu myužu dzeivuosim paguotnē, mes gribim paruodeit, ka prūtam dzeivuot ari niu i nu tuos paguotnis bāgom. Daļa lobpruot ari palyktu paguotnē i lomojās iz tūs, kuri rauga īt laikam leidza. Voi latgalīša identitate ir tys vyss, kas mums beja pyrma 1917. voi 1940. goda voi mes tū papyldynojam i audzejam ari šudiņ? Voi latgaliskais ir tik viesture i tradiceja, voi otkon tys vyss ir juoaizmiež, kab dzeivuotu kai myusdīneigi ļauds. Kai atrast tū vydsceļu? Tū vaicoj ari izruode, līkūt sasatikt tradicionalam Latgolys pūdnīkam ar myusdīneigu porcelana muokslineicu. Voi jim ir vareiba atrast kūpeigu volūdu, ka kotrys dzeivoj sovā pasaulī? I, ka kaidam ir juopīsakuop, tod kuram pyrmajam?
Ruodīs, ka dorbs kai miseja bejuse ari muokslys zynuotnīkam Juoņam Pujātam. Jis sovulaik otkon izcieļs gaismā Latgolys pūdnīceibys tradicejis i atjaunuos tuos ašņariti, īsaistūt tamā jaunus cylvākus, jaunus keramikus. Niu jam Rēzeknē tūp pīmineklis, i presis relīzēs par tū raksteits, ka jis ir īvāruojamuokais latgalīts piec 2. pasauļa kara. Itam apgolvuojumam var pīkrist voi napīkrist, tok sevkurā gadīnī – cik daudzi zyna, kas ir Juoņs Pujāts (kai izruodē soka – najaukt ar kardinalu)? Atsaļaušu saceit, ka moz. Kai juo nūvodneica, kas izauguse Nautrānu pogostā, leidz taidam sapruoteigam vacumam par jū zynuoju tik tū, ka jis ir vīns nu tūs puors īvārojamūs cylvāku, kura vuords ir īraksteits Pujatu cīmā asūšajā pīmineklī, i pietejs keramiku. Vyss. Lai ari izzynūt par jū vys vaira, ruodīs, ka taišni itaidys personeibys stuosts varātu īdvasmuot ari cytus lelim dorbim Latgolys lobā. Izruodē Pujātu naspielej vīns konkrets akters. Pujāts ir tys, kuram ir capure i portfeļs. Pujāts ir Juoņs Kruonis. Pujāts ir Liena Šmukste. Pujāts ir veirīts pyrmajā skateituoju ryndā. Mes vysi varim byut Pujāts. Tok eistineibā nivīns nu myusu nav Pujāts. Kas niu varātu byut Latgolys keramikys Pujāts? Kas niu varātu byut Latgolys Pujāts? Vai Latgolai otkon vajadzātu sovu Pujātu?
Liena i Juoņs izruodis gaitā pucej muola trauceņus, izceļ tūs gaismā, paruoda, kai tī var speidēt. Tai sovulaik ar Latgolys pūdnīceibu padareja ari Juoņs Pujāts. Tok izruodis beiguos Juoņs Kruonis tūs vysus traukus sastota iz muola kolna skotuvis aizmugurē. Iz muola kolna kai kopu kolna. Voi Latgolys pūdnīceiba lieneišam mierst? Voi mes jū varim gluobt? Kai mes jū varim gluobt? Voi mums jū vajag gluobt? Mārtiņš Eihe atbiļdis nadūd, tys juosaprūt mums pošim.


text:
Tievanānu čulans 2011
Tievanānu čulans plus
Jau pīktū godu vosorys suokumā teik sasaukts Tievanānu čulans: nakomercials, nagudrys i nanormali glauns pasuocīņs sovejim, sovejūs sovejim, latgalīšu literaturys autorim i skaiteituojim. Tai kai itūgod 11. i 12. junī ir paradzāts pīktais – taitod jubilejis laidīņs – Tievanānu čulans paplašynoj rūbežys i programu, palīkūt par nelelu ceļojūšu festivalu.
11. juņs
12:30 Nagli – gruomotys „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” atsīšona Nagļūs pi sātys „Krystceli”.
Sāta atsarūn pi vīneiguo Nagļu krystuojuma: iz vīnu pusi ceļš iz Varakļuonim, iz ūtru – iz Īdeņu. Paradzātys puosokys, anekdoti i stuosti par krīzi kai ari dzīsmis „Nagļu trio” izpiļdejumā.
~ 13:30 starts Sukņu i švītu velobraucīņam Nagli – Viļāni.
Ceļa zeime soka, ka braucamuo ceļa gobols ir 13 km. Pa ceļam paradzātys pīstuošonys pi īvarojamu objektu:
– Kūrpinīku krysts, kas izjimts kinā „Cylvāka bārns;
– Piziču piļskolns ar stuosti;
– Trūpu Valna akmiņs (itū reizi gon dīnys gaismā, tok stabila Čulana tradiceja);
– vēļ vairuoki krysti, rejūši suni, puikys iz mopedim i c. atrakcejis.
Velobraucīņa dresscode: koč kas na nu ituo godu tyukstūša – švīteigs i glauns.
~ 16:00 finišs Tievanānūs.
Pikniks, nalela tolka (lupinu i peipiņu stateišona), tekstu i dzīšmu 1. dale
~ 19:00 Tievanānu čulans plus „Mukulēs”
Tekstu i dzīšmu 2. dale, breivdobys kinys seanss „Latgolys laikadečs”, pierts i vakarenis
12. juņs
Agri nu reita ap 6-7 stuņdem – tradicionaluo syvānu pierkšona Viļānu tiergā.
Meklejam raibu syvānu i broilera cuoļus.
11:00 (storp reita i pušdīņu mišim) gruomotys „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” atsīšonys pasuocīņs Viļānūs (pi bibliotekys) i latgalīšu gruomotu golds Viļānu tiergā.
Tehniskuo puse:
– velosipeds
– guļammaiss
– ādamys i dzeramys lītys
Vysu lobuok pyrma pasuocīņa par tikšonu, gribiešonu, problemom dasasaceit iz e-postu lgsc@lgsc.lv Pasuocīņa dīnā par datikšonu itt. dreikst zvaneit Ilzei 29512432
Ar sabīdriskuo transporta sarokstim vysu lobuok paleidzēs www.1188.lv
Kai Tievanānu čulanā beja cytus godus?
1. gods.
Vaļuka dzejūli i saulis pīlyugšona iz pogroba
2. gods.
Spylgtuokuo frāze nu Guntix – “Skaiti mudruok, dreiži atīs fašisti ar spičkom!”
3. gods.
Patriotu golds ar karūgu, zači i siļčis asti.
Spylgtuokuo frāze nu Raibuo Suņa – “Babys studiņs cīši gords. Tik daudz motu.”
4. gods
Loba daudzi navāga, bet bez guojīņa iz Trūpu Valna akmini – nikur!


text:
Latgalīšu reperes “Ūga” pyrmīs albums “LG ir HH” taps pusūtra goda laikā i tamā īkļautys 11 dzīsmis.
Par byušonu hiphopā Ūga soka: “Es esiti nasaceitu, ka nūsadorboju ar hiphopu, dreižuok asmu daļa nu juo. Taisu repmuzyku i vaira turūs pi 90. godu skaniejuma. Mani vysvaira īdvesmoj muni bruoli i tī, kas tikpat lelā mārā pīkūpj hiphopa kulturys saknis.”
Vaicojūt par jaunū albumu i tuo viestejumu, latgalīšu repere soka: “Taiseju muzyku, kas maņ nase jumtu nūst, munuprot, es klauseituoju raunu īškā izdzeivot leidza vysam myusu stuostam, kai vyss suocēs – kusteiba, muzyka.” Saisteibā ar jaunū albumu Ūgai vysleluokuo prīca ir par “piecgaršu”, kod vyss jau ir gotovs. “Apbreinojami lykos sevi sajimt rūkos i redzēt, ka nimoz nav tik gryuši sabeideit tūs tryukstūšūs klučus kūpā. It eipaši, ka ir taida komanda kai maņ. Tikpat svareigys vysys sadarbeibys, kas ir albumā. Pateikami struodot ar kolegom, kas dorbojās tymā pat lauceņā,” pībylst Ūga.


text:
Latgalīšu gruomotys Latvejis Gruomotu izstuodē
Reigā izstuožu centrā Kīpsolā nu 27. februara leidz 1. martam nūtiks storptautiskuo gruomotu i izdevnīceibu izstuode „Latvijas Grāmatu izstāde 2015”.
Ari itymā godā “Latgolys Studentu centra” gruomotu stendā byus nūpierkamys latgalīšu gruomotys – literatura i kulturviesturis apceriejumi latgaliski, gruomotys par Latgolu, kai ari ar Latgolu saisteiti suveniri i latgalīšu muzykys diski.
Kasdīnā gruomotys nūpierkamys LgSC Reigys birojā Antonejis ūļneicā 8 – 3/6, īprīkš sasazynojūt ar bīdreibu. Preču saroksts pīejams ite.
LgSC daleibu Latvejis Gruomotu izstuodē atbolsta Vaļsts Kulturkapitala fonds projekta “Atbalsts biedrībai “Latgolys Studentu centrs” latgaliešu kultūras popularizēšanai 2015. gadā” ītvorūs
Viesti sagataveja: LgSC Reigys birojs


text:
LgSC jauna gruomota – „Boltais šokolads”
Decembra pyrmajuos dīnuos nu tipografejis sovu ceļu iz dažaidim gruomotu plauktim i skaiteituoju sirdim īsuocs dzejneicys Ingridys Tāraudys trešais piec skaita dzejūļu kruojums „Boltais šokolads”.
Kruojumā apkūpuoti vairuoku godu garumā raksteiti i 2009. godā apkūpuoti dzejūli latgaliski i latvyski, kurūs maiga i lieneiga sīviškeiba mejās ar raganisku sīvīteibu, napacīteibu i olkonumu.
Latgalīšu dzejneica Ingrida Tārauda (1971) regulari publicejās periodikā i škārsteiklā, literarūs almanahūs i kūpkruojumūs. Dzejneica izdavuse div dzejūļu kruojumus „Vīgla byušonys ironeja” (2000) i „Izdadzynuota sirds” (2001). Juos vuords labi zynoms latgalīšu modernuos literaturys i myusu dīnu latvīšu dzejis kontekstā. Valentins Lukaševičs par juos dzeju ir sacejs: „Jei sovā lirikā sintezej latgalīšu literarū tradiceju ar modernom, myusu dīnu pasauļa uztverei atbylstūšom izteiksmis formom.”
Dzejūļu kruojumu izdavuse bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” ar Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programys atbolstu, kurū administrej Latgolys regiona atteisteibys agentura. Kruojuma redaktore i korektore – Ilze Sperga, vuoka muokslineica Iveta Zāģere. Itys kruojums sovā ziņā ir bīdreibys i eipaši redaktoris izaicynuojums i myusu dīnu modernūs teiklu pasauļa pīruodejums. Nasaverūt iz tū, ka poša dzejneica laiceni niu kai dzeivoj Īrejā i tai ni reizis izdūšonys komandai nasaguoja sasatikt dzeivē, varbyut drupeit napruoteigais dorbs ir padareits i Ingrida ruodīs tik tyva i pazeistama.
Ingridys Tāraudys dzejūļu kruojums saīt kai vīns nu ituo goda „Latgolys Studentu centra” latgalīšu dzejneicu-sīvīšu trilogejis – aprelī izdūts Annys Rancānis kruojums „Pylni kārmani dabasu/Bezdelīgu pasts” i pādejī lobuojumi teik padareiti Emīlejis Kalvānis kruojumam „Atvosora”.
Dzejūļus nu jaunuos gruomotys skaiti lakuga.lv


text:
2019. goda februara beiguos vīnpadsmytū reizi nūtiks kasgadejuo latgaliskuos kulturys aktivistu i nūtikšonu sasatikšona – tiks padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks”. Kab nūskaidruotu bolvys sajiemiejus, teik izsludynuota pretendentu dasaceišona, kas byus da 2019. goda 10. janvara. Suocūt jaunū bolvys godu desmiti, puormeits “Boņuka” nūlykums i cytugod bolvy sajims 11 latgaliskuos kulturys aktivitatis, nūtikšonys, procesi i personeibys. “Boņuks” vēļ arviņ ir vīneiguo bolva, kurei eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus i padareitū latgaliskuos kulturys dzeivē.
Da ituo Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” kas gods tyka padūtys vysmoz 18 nominacejis, nu, aizsuocūt jaunu bolvys godu desmiti, “Boņuks” sajiemieju skaits byus 11. Iz prīšku bolvai ari nabyus atseviški izvierzeitu nominaceju, bet pretendentus varēs īsnēgt treis kategorejuos, nu kuru bolvys žureja izavēlēs 10 bolvys sajiemiejus – aktivitatis, personeibys, nūtikšonys, dorbus, bez kuru vysa vaira nabyutu īsadūmojama latgaliskuo kultura 2018. godā. Vīna bolva namaineigi tiks padūta par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteiba. Pretendentus bolvai kategorejuos “Volūda. Literatura. Publicistika”, “Aktivitatis. Nūtikšonys. Personeibys” i “Audio. Video” var īsnēgt da 2019. goda 10. janvara.
Kas gods Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” padūšonys ceremoneja ir na tik atsavieršona iz īprīškejā godā padareitū, nu ari latgalīšu kulturys aktivuokūs ļaužu, interesentu i atbaļsteituoju sasatikšona. 2019. goda 24. februarī Lagolys viestnīceibys GORS Lelaja zalē bolvys padūšonys ceremoneju muzykali boguotuoku padareis apvīneiba “Latgalīšu Reps”, grupa “Baritoni”, Arņs Slobožanins, etnografiskais ansamblis “Vabaļis”, grupa “Lata Donga”, projekts “Teksasys latgalīši”, “Misters&Nospiedumi” i “Ausmeņa Records” repere Ūga i cyti. Pyrma ceremonejis tīpat Latgolys viestnīceibā GORS kotrys grybātuos varēs pīsadaleit pruota spēlēs “Aļberts”, kuruos īrosts nūteik Kuorsovā, raugūt atbiļdēt iz ar Latgolu saisteitim vaicuojumim.
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” mierkis ir veicynuot latgalīšu kulturvidis saglobuošonu i atteisteibu, kai ari apkūpuot i gūdynuot spylgtuokūs i nūzeimeiguokūs sasnāgumus latgalīšu kulturā pārnejā godā. Bolvys jubileja reizē, kurei nūtyka ituo goda februarī, “Boņuks” tyka padūtys 19 nominacejuos. Bolvys par padareitū, sasnāgumim voi aktivitati latgalīšu kulturā 2017. godā sajieme Raibīs, gruomotys “Gostūs pi Boņuka” i “Kačeiša patmalis”, Viesturs Kairišs, bankys “Citadele” bankomāti latgaliski, Latgolys symtgadis kongress, “Reigys Ausmeņa Kebabs” saiminīks Valters Murāns, Annelis Slišānis projekts #100dečiLatvijai, Latvejis Radejis stuostu ciklys par Latgolys kongresu, Latvejis Radejis kora koncertizruode “Latgales gredzens”, latgaliskūs vierteibu īkļaušona Namaterialuos kulturys montuojuma sarokstā, grupys “Bez PVN”, “Tautumeitas”, “Galaktika”, apvīneiba “Latgalīšu Reps” i Riharda Dubrys oratoreja “Marija”, bet par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā tyka gūdynuots sabīdryskais darbinīks, literats i školuotuojs Aļberts Spuogis i volūdneica Lideja Leikuma.
Aizpiļdeitys dasacejuma anketys bolvai “Boņuks 2018” tīšsaistē voi pa postu Latgolys viestnīceiba GORS gaideis da 2019. goda 10. janvara. Īsnāgtūs dasacejumus izvērtēs latgaliskū kulturvidi voi attīceigū bolvys lauku puorzynūša žureja vysmoz 25 ļaužu sastuovā.
Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks” pyrmū reizi tyka padūta 2009. godā, bet nu 2013. goda bolvu reikoj Latgolys viestnīceibys GORS komanda. “Boņuks 2018” nūtikšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programa ar A/S “Latvijas valsts meži” i Latgolys regiona atteisteibys agenturys atbolstu, kai ari Rēzeknis piļsātys dūme i latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv.
Bolvu padūšonys ceremonejā kluotyn byut var kotrys grybātuojs. Beleti nūpārkami Latgolys viestnīceibys GORS i “Biļešu Paradīze” beletu sistemuos. Beletu cena 5,00 i 7,00 €.
Dasacejuma anketa ITE


text:
LgSC aicynoj iz rokstu volūdys stuņdi Daugpilī
Bīdreiba „Latgolys Studenu centrs” 16.februarī 17.00 stuņdēs Vīneibys īlā 13-113 (Daugpilī) vysus latgaliski raksteit grybātuojus aicynoj iz latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibu “Vuceisimēs latgalīšu rokstu volūdu vīnuvīt”.
Rokstu volūdys apvuiceiba nūteik LR Kulturys Ministrejis izsludynuotuo konkursa „Integracejis pasuocīni 2011” tematiskajā jūmā par latgalīšu rokstu volūdys saglobuošonu apstiprynuotuo projekta „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu!” ītvorūs, kura mierkis ir paplašynuot latgalīšu rokstu volūdys pratieju lūku jaunīšu vydā, veicynuot jaunīšu interesi par regionalū kulturu, rūsynuot sevkuru izmontuot latgalīšu volūdu na viņ mutvuordu saziņā, bet ari rokstūs.


text:
Boņuka radeituojs Juoņs Klīdziejs
Roksta autors: Skaidrīte Baltace, žurnals “A12”
Boņuks ci pylnā vuordā Bonifacejs Pāvulāns, filmys “Cylvāka bārns“ golvonais varūņs, vuords, kas palics par sinonimu filmai, kura zynomā mārā roda bumbys spruodzīņa efektu attīksmē pret latgalīšu kulturys īpazeišonu i atpazeistameibu na viņ Latvejā, a vysā pasaulī. Filmys pamatā ir J. Klīdzieja romans “Cilvēka bērns“, kū saleidzynoj ar J. Jaunsudrabiņa “Balto grāmatu“ i cytys latvīšu literaturys bierneibys tāluojumu, romanu šedevrim. Romans ir saraksteits 1956. godā trymdā, a ceļu iz Latveju “atrūn“ dreižuok iz ekrana kai gruomotys veidā.*
Tyvojās Boņuka bolva, kas teik dūta par sasnāgumim latgaliskuos kulturys populariziešonā i atteisteibā. Cik daudz mes zinim par Boņuku i Juoni Klīdzieju, kurs radeja Boņuka tālu sovūs dorbūs? Daudzi nu mums rakstnīku Juoni Klīdzieju īpazyna ar kinorežisora Juoņa Streiča filmu “Cilvēka bērns“, viņ piec tam apjaušūt, ka jis ir autors daudzim na mozuok interesantim i boguotim stuostim, novelem i romanim. Latvīšu rakstnīks nu Latgolys. Kliniskuos sociologejis magistrs, vuiceibspāks Kalifornejis universitatē, psihologs, sabīdreibys pietnīks, Treju Zvaigžņu ordiņa viersnīks. J. Klīdzieja symtgadē, 2014. godā, tyka izdūts rakstnīka pruotulu kruojums, kuram zeimiejumus radeja Rēzeknis nūvoda mozī muokslinīki. Inārai Šindarjovai (Ducsaliete) ir sovs stuosts par “Cilvēka bērna” autoru: “Maņ jis ir dzedze. Cik sevi atguodoju, tik atguodoju nūstuostus ci runys par Juoni Klīdzieju, partū ka jis nu myusu sātys nikod nav bejs aizguojs. Jis munai babeņai beja krystdāls. Sajēmem Amerikys syutejumus i viestulis, kū cīš gaidejom. Juo mama Virgineja, myusu sātā saukta par Babeitis taņti, regulari pi mums brauce i “nese“ jaunuokuos zinis i sveicīņus nu Juoņa. Tymā vacumā, kod es vēļ naapsazynuoju jū kai rakstnīku, apsazynuoju jū kai Amerikys dzedzi. J. Klīdziejs maņ ir tāva bruolāns. Juo dzedze Donots – Juoņa Sokrats, kai rakstnīks jū sauce, i kuram bejuse lela ītekme Juoņa bierneibā, kurs vuiciejs jam laseit, raksteit, tālaini uztvert i saprast dobu, – ir muns vacvactāvs. Muna babeņa i J. Klīdzieja tāvs Aleksandrs ir bruoļs i muosa.
Pasateicūt J. Klīdziejam, muna Latvejis viesture i saprasšona par itū ir drupeit sovaiduoka. Maņ ir ari ūtrys dzedze Juoņs, kurs beja īsaukts Vuocejis legionā. Ar obejim sasarakstejom i vāluokajūs godūs ari tikomēs. Leidz ar tū muna saimis viesturis gruomota ir drupeit cytaiduoka, kai jei izavēre školā. Kod suocēs Atmūdys laiks i par jū varēja atkluoti runuot, dedzeigi guoju iz Tautys froņti, ceinejūs vysu dareju piec lobuokuos sirdsapzinis.
Klīdzieja atsagrīzšona Latvejā beja cīš skaistā šaļtī – Atmūda, Latgolys Muorys pīmineklis, tymā pošā laikā jis vysu myužu dzeivuojs ar sirdi Latvejā i Latveju sirdī. Jam pīdar daudzi vīdi vuordi, koč voi par tū, ka dzeive emigracejā nav nikaida dzeive. Pusdzeive. Lelu daļu sova 86 godu myuža jis pavadeja emigracejā, bet jimā beja latvyskais gors, latvyskuo zynuošona i dzeivuošona. Kod deviņdasmytūs godu suokuos dzedze gasteja Latgolā, kūpā ar jū braucem iz Klīdzieju sātu, kur palykuši viņ pamatu akmini i sudobra veitūli. Muni puikys vēļ beja mozi, i jis lyka munam Gatim kuopt veitūlā, pasasmīdams, ka mozūtnē jis pats variejs augšuok izkuopt!“
Klīdzieju literaturā saleidzynoj ar Jaunsudrabiņu. Nui, jūs dorbūs ir tīkšonuos piec cāluokim idealim i piec gaišuoka cylvāka, dīvpaleigs i ticeiba, daudz saulis, skaistu dobys skotu, jis vysys dzeivuos radeibenis īcieļs sauleitē, kab mes tū radzātu.
J. Klīdziejs leluokū daļu sovu literarūs dorbu ir sarakstejs latvīšu volūdā, nareti sajamūt kritiku par naraksteišonu dzymtajā – latgalīšu – volūdā. Sovulaik kaidā intervejā rakstnīks atsaziņs, ka, koč ari juo pyrmī roksti i gruomota “Gōjputnu dzīsme“ bejuse latgaliski, jis suopeigi apjauts, ka raksteišona latgaliski “atstuoj autoru pošu i juo laseituojus kai cīš īrūbežuotā īžūguojumā. Uorpus Latgolys moz kas jūs losa, ni ari par autorim ci pošu Latgolu kū zyna.” Kaiduos puordūmuos J. Klīdziejs rakstejs: “Ar tim dižlatgalim maņ na vysai sakreit. Taipat ar tim, kas Reigā grib dalikt “Latgolys rakstnīks”. Napīzeistu sevi par kaidu specialu Latgolys rakstnīku. Asmu latvīšu rakstnīks, kas īt nu Latgolys.”
*(Latgolys lingvoteritorialuo vuordineica, Rēzekne: Rēzeknis Augstškola, 2012., 97.–98. pl.)
Roksts sagataveits sadarbeibā ar portalu lakuga.lv ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta leidzekļu projektā “Robežlīnijas”.


text: Postfoklorys grupys “Rikši” jaunais albums ir ilgi lūluots i gaideits. “Kaidys tuolys Dīnvydu zemis ceļuojuma laikā manī atguoja atkluosme, ka taišni godskuortys lelā mārā veidoj latvīša mentalitati,” stuosta grupys liders Ēriks Zeps. Albumā ir dzieržamys Rēzeknis pusis godskuortu īražu dzīsmis grupys dalinīku aranžejuos. Postfolkloras grupas “Rikši” albuma nosaukums ir “trīp!” jeb latviski – triep, triept – kā viens no veidiem, kā uzklāt krāsu uz audekla. Vārds ‘trīp’ raisa asociācijas arī ar angļu valodas vārdu ‘trip’ – ceļojums, un kā atzīst grupas dalībnieki, albuma stāstā šī paralēle ļoti labi iederas.


text:
Suokusēs beletu puordūšona iz “Laimas Muzykantu” jubileja lelkoncertim
Etnoroka grupa “Laimas Muzykanti” sovā jubileja godā īt pi klauseituoju ar jaunu koncertprogramu “Atdot tautai tautasdziesmu”.
Naseņ atsagrīzuši nu leluokuo Centraluos Azejis muzykys festivala “Sharq Taronalari” Uzbekistanā, etnoroka grupa “Laimas Muzykanti” izsludynoj 20 godu jubileja koncertu sereju Latvejā.
Koncertūs pīsadaleis ari grupys ilggadieja dalineica, Latvejis etnomuzykys personeiba Kristīne Kārkle, nu eipašū gostu statusā byus 80. – 90. godu legenda – grupa “Elpa”, kurys dalinīki itūgod otkon ir apsavīnuojuši tik dažim koncertim.
“Nazkod tauta ir saceriejuse dzīsmis. Sleipiejuse tuos godu symtim caur paaudzem da briljanta myrdzumam. Piec tam daudzys nu tūs pagaisynuojuse. Palyka viņ dažys, kū jautrā kompanejā padzīduot, tok leluokajai daļai nu tūs, bīži viņ pyrmais panteņš – moza briljanta škautneite tik atmiņā palykuse. Ceru, ka myusu koncertā kotrs, kurs atīs, varēs atrast sovu briljantu,” uzsver grupys “Laimas Muzykanti” līders Artūrs Uškāns.
Grupa “Elpa” sovukuort duovuos klauseituojim sovu “zalta arhivu” – “Senā dziesma”, “Ezerā”, “Gan es tevi izauklēšu” i cytys legendarys dzīsmis.
“Piec grupys “Elpa” līdera Juoņa Logina aizīšonys myužeibā i grupys izjukšonys 90. godu suokuos kotrys nu atlykušūs grupys dalinīku kaidu laiku ir dorbuojīs ari etnoroka grupā “Laimas Muzykanti”. Nu sovys pīredzis varu kategoriski apgolvuot, ka tī ir augstuokuos raudzis muziki, kaidus Latvejā viņ var dzierdēt. Tys ir lels gūds, ka “Elpa” pīkryta byut gosti myusu koncertūs,” pībylst Artūrs Uškāns.
“Laimas Muzykantu” 20 godu jubileja koncerti nūtiks Rēzeknē, Latgolys viestnīceibā GORS (16. oktobrī), Līpuojā, LOC Rūžu zalā (30. oktobrī) i Jelgovys Kulturys nomā (8. novembrī).
Beleti iz koncertie jau pīejami vysuos “Biļešu paradīzes” kasēs, kai ari škārsteiklā.


text:
Medejprateiba – veids, kai saprast pasauli. Saruna ar Klintu Ločmeli
Intervejis autore: Sintija Augustova, portals lakuga.lv
Ir skaidrys, ka vysaidys informacejis daudzums pīaug geometriskā progresejā, tok ir cīši svareigi miļzeigajūs ziņu, viestejumu kolnūs i arhivūs naapjukt, prast tymūs orientētīs aba cytim vuordim sokūt – byut medejprateigam. Par tū, kas ir medejprateiba, ar kū “fake news” atsaškir nu dezinformacejis i kaida ir situaceja ar medejprateibu Latgolā sarunā ar baļtinavīti, komunikacejis zynuotņu doktori i medejprateibys eksperti Klintu Ločmeli.
Kai aizasuoce jiusu interese par medejim i medejprateibu?
Par medejim interese suocēs jau vydsškolā, kod es suoču veiduot vydsškolys avīzeiti i jau 11. klasē brauču iz Latvejis Universitatis Socialūs zynuotņu fakultatis Komunikacejis studeju nūdalis atvārtūs durovu dīnom. Jau tūšaļt maņ roduos sajiuta, ka grybu nazkū studēt saisteibā ar žurnalistiku. Vydsškolys laikā suoču raksteit mozus raksteņus, syuteju vītejai avīzei “Vaduguns”.
Par medejprateibu runojūt, tys cīši organiski aizasuoce 2015. godā, kod suoču struoduot tikkū izveiduotajā Medeju politikys nūdaļā Kulturys ministrejā. Tūlaik mes rakstejom pyrmuos Latvejis medeju politikys pamatnūstuodnis, nūsokūt, kaidi byus tī atteisteibys vierzīni, kurim byutu juopīgrīž viereiba, tys beja pyrmais politikys planavuošonys dokuments Latvejā, kurā vyspuor tyka īkļauti medejprateiba, kai aktiviate, kurai beja nūdaleits finansiejums. Nūsacejom, ka ir napīcīšams gon bibliotekarus, gon pedagogus izgleituot par itū vaicuojumu, gon veiduot pasuokumus jaunīšim.
Struodojūt Kulturys ministrejā, cīši dabeigi saguoja, ka koordinieju medejprateibys partnerus, organizieju pīredzis apmainis braucīņus iz uorvaļstim vērtīs tū lobū praksi, kai tys nūteik cytuos vaļstīs. Taipoš dorbuojūs Eiropys Komisejis medejprateibys ekspertu dorba grupā Briselē, puorstuovūt Latveju. 2017. godā veicem ari pyrmū medejprateibys pietejumu Latvejā, tai i saguoja, ka medejprateiba palyka par tū jūmu, kurā specializiejūs.
Saisteibā ar medejprateibu dorbojūs ari tagad, losu lekcejis gon bakalaurim, gon magistrim, vodu profesionalus medejprateibys projektus.
Daudzim redzīs, ka medejprateiba saistuos tikai ar muoneigu ziņu “fake news” atpazeišonu, tok tei eisti nav taisneiba. Kas vēļ sliepās zam medejprateibys jiedzīņa?
Medejprateibys projektu tvārums Latvejā ir palics plošuoks saskaņā ar storptautiskom tendencem. Tai kai kūkim ir godu gradzyni, ari medejprateibys jiedzīns nu pyrmsuokumu ir atsateistejs i apaudzs.
Ka agruok medejprateiba tyka skaidruota kai prasme datikt, analizēt i radeit informaceju ar nūteiktu nūlyuku, tod tagad var redzēt, ka ir palics plošuoks tys vaicuojumu lūks, par kurim runojam saisteibā ar medejprateibu. Ka nu suoku tī beja vaicuojumi par drūseibu škārsteiklā, drūsom parolem, faktu puorbaudi voi propagandu nu Austrumu kaimiņvaļstim, tod itūšaļt, pasateicūt vysaidim medejprateibys projektim, kas Latvejā ir eistynuoti, mes par tū runojom jau saisteibā ar vuorda breiveibu, par tū, voi sabīdreiba izprūt, parkū medeji ir vyspuor vajadzeigi, parkū ir svareigi, lai medeji i žurnalisti var datikt informacejai i sabīdreibu informēt. Koč tys pats gadīņs Boltkrīvejā saisteibā ar prezidenta vieliešonom, paruoda, ka tys nav pošsaprūtamai – tikt pi uztycamys i patīsys informacejis.
Taipoš par medejprateibu varim runuot nu medeju psihologejis skotu punkta, kod runojam gon par vysaidim faktorim, kas ītekmej informacejis uztveri, koč voi kognitivi aizsprīdumi i stereotipi, tymā skaitā ari informacejis puorboguoteiba, ari jiedzīņs “FOMO” [fear of missing out – S. A.], kas nūzeimej bailis nazkuo nūkavēt, gon par vysaidom žurnalistikys funkcejom, kū nūzeimej etiska žurnalistika, kū nūzeimej žurnalistikys principu puorkuopumi, video vyltuojumi, kurus ar naapbruņuotu aci nimoz navar atškiert.
Itys ir vīns nu pīmāru, kai medejprateibys jiedzīņs ir izaudzs. Ka agruok tys vaira beja iz viestejuma izvierteišonu, radeišonu, tod niu jau par medejprateibu varim runuot kai par taidom prasmem, kas paleidz izprast sovstarpejuos saiknis i attīceibys storp sabīdreibu i medejim, kai sabīdreiba var ītekmēt medeja saturu, kai medeji var nūsaceit sabīdreibys vierteibys, attīksmi, izpratni par tū, kas ir skaists, stileigs, kai tehnologiskuo vide, konteksts, politiskais klimats, ekonomiskuo situaceja ītekmej medejus, parkū medeji suoc vys vaira veiduot klikškīņu viersrokstus – ekonomiskuos situacejis deļ, ir napīcīšameiba izdzeivuot, savuokt auditoreju.
Asat dasadalejuse i izstruoduojuse vairuokus projektus, tymā skaitā ari “Medejprateibys cyrku”*, kas topa kūpā ar Rēzeknis Tehnologeju akademejis docenti i komunikacejis zynuotņu doktori Sandru Murinsku. Kai roduos ideja taidam cyrkam, i kaida ir bejusi cylvāku atsauceiba?
Ideja roduos paguojušā godā, kod “Deutsche Welle” Baltejis vaļstīs organizēja projektu konkursu. Grants beja saleidzynūši nalels, tūmār tei beja īspieja izstruoduot kaidu leidz šam nabejušu i nūdereigu projektu. Mani uzrunuoja īsnēgt dasacejumu. Suokumā vēļ dūmuoju, prīškā beja gona aizjimts dorba pūsms.
Bet tod roduos ideja, ka tai kai cyrkā ir tei staiguošona pa viervi, tod ari mes iz viervis balansejam taidā informacejis vidē. Cyrkā ir taids iluzionisms, vysaidi burvesteibu triki, tai ari informacejis vidē mes varim redzēt, kai dezinformatori rauga ar myusim manipulēt. Tai roduos tei idejiskuo sasaiste ar bierneibys spēli. Ap Juonim roduos itei ideja, uzlyku tū iz papeira, kod tū apstyprynuoja, maņ beja vīnys dīnys laikā juopasoka, voi pīsadaleišu projekta eistynuošonā, sovaižuok finansejums tiks dūts ūtruos vītys īgiviejim.
Saprotu, ka maņ tys praktiski juoeistynoj, uzrunuoju kursa bīdru Rolandu Umbrovski nu bakalauru laikim, kurs maņ paleidzēja ar IT lītom i izveiduoja sātyslopu taidu, kaida jei izaver. Uzrunuoju ari Sandru Murinsku, kuru zynuoju jau lobu laiku, vairuokus godus. Tai ari kūpeigi itei spēle topa.
Juosoka, ka, verūtīs statistiku pa lejupīluodem, cik reižu izmontuoti materiali pedagogim i poša spēle, atsauceiba ir gona lela, prūtams, tei ir viļņveideiga. Atkareigs nu tuo, voi kaids školuotuojs izdūmoj itū spēli izmontuot, prūtams, tod kluot īt kaids leluoks skatejumu skaits, bet asmu ari, vodūt nūdarbeibys pedagogim i bibliotekarim, dzierdiejuse, ka spēli jau izmontoj, par tū prīca.
Ari es pyrma intervejis paraudzeju saspēlēt “Medejprateibys cyrku”, nūsabreinieju par tū, cik daudzi vysaidu ar medejprateibu saisteitu situaceju tī ir. Voi gryuši beja vysys situacejis sakūpuot i sameklēt?
Nui, dorbs beja juoīlīk, bet saceišu, ka tuos situacejis ir leidzeigys tom, kaidys ir dzeivē. Tī, prūtams, nav precizi mināts cylvāka vuords, pavuorde, bet faktiski tī ir vaicuojumi, kas ir vīns nu risku jaunīšu auditorejai. Tī ir adresāti nu 12 godu vacuma, mes raudzejom aptvert piec īspiejis vairuok aspektu – gon klasiskuos muoneiguos zinis, tū atpazeišonu, gon ari datu aizsardzeibu, naida runys, vuorda breiveibu, atbylstūšu attālu izvēli pi rokstu i tamleidzeigi, raudzeejom jaunīšim pīduovuot situacejis, kuruos jaunīši var tikt.
Asat struoduojuse ari pi projekta “Ceļazīmes mediju lietošanā”, ir izdūta ari rūkysgruomota. Jamūt vārā tū, ka vysaidu izgleitojūšūs i paleigmaterialu i materialu par medejprateibu daudzums pasalelynoj, voi asat pamanejuse atteisteibu sabīdreibys medejprateibu prasmēs?
Nui, es grybātu nūdaleit treis pūsmus – da 2015. goda, kod nūtyka taida kai īsaskrīšona medejprateibys materialu izstruodē, mes kai ministreja aktualizejom itū tematu, medejūs suoce pasaruodeit projekti. Ari Latgolys Regionaluo televizeja, munupruot, ir veiduojuse raidejumu par dezinformaceju pīrūbežā.
Ūtrais pūsmys ir ap 2017.–2019. godu, itymā laikā pasaruodeeja cīši daudz vysaidu aktivitašu, ari augsškolys īsasaisteja, navaļstiskuos organizacejis. Ka saleidzynojom 2017. goda ruodeituojus nu Kulturys ministrejis pietejuma, ar 2019. goda Latvejis Universitatis pietejumu, kurā tyka aizdūts vīns i tys pats vaicuojums par cylvāku pošviertiejumu – voi jī muok atpazeit uztycamu informaceju nu nauztycamys i safabricātys, var redzēt, ka tys ruodeituojs ir pīaudzs nu 40% 2017. godā iz 51% 2019. godā.
Tod īt trešais pūsmys, pandemejis laiks. Kulturys ministrejis paguojušuo goda beigu pietejums paruodeja lelu kritīni. Jau vairs tikai 23% cylvāku atzyna, ka jī var atpazeit, kura informaceja ir uztycama, kura – maldynūša. Verūtīs, kas nūtiks tuoļuok piec pandemejis, varēs redzēt, voi myusu medejprateiba byus styprynuojusīs, voi taišni ūtraižuok – byus īsastuojs vēļ leluoks apjukums.
Kai var atškiert dezinformaceju nu “fake news” aba maļdeigu ziņu?
Kod īguoja itys jiedzīņs, ari es nu suokuma lītuoju “vyltus zinis” – nabeja cytu alternativu. Tok pādejā laikā ir rodusīs izpratne gon Latvejā, gon ari storptautiski, ka vyltus ziņu jiedzīņs ir puoruok šaurs. Par vyltus ziņom varim runuot tod, kod informaceja ir piļneibā izdūmuota, tai nav nikaidys sasaistis ar realitati.
Pīmāram, tuos ir zinis par aviokatastrofom Latvejā, koč taidu nimoz nav bejs, faktiski vyss, kas ir dreizuok kai cylvāka iztēlis auglis, ar dailliteraturu klasificejams. Ar jiedzīni “fake news” raizem napareizi apzeimoj ari propagandu, ari gadejumus, kod tei ir maldynūša informaceja, tū spylgtai dareja Donalds Tramps – mulsynuoja cylvākus ar tū, ka vysus vīdūkļus, komentarus, kas paruodeja jū švakā gaismā, vīdūkļus, kam jis pats napīkryta, sauce par “fake news”.
Jiedzīņs “vyltus zinis” izmontojams tikai tymūs gadīņūs, kod tuos ir piļneigi, absoluti izdūmuotys zinis. Pīmāram, naseņ “Facebook” pasaruodeja ziņa, ka Reigā, vakcinacejis centrā piec nazkuruos pūtis sajimšonys asūt nūkrits veirīts, nivīns jam nav paleidziejs, jis tī tai ari nūmirs. Kai apstyprynoj atbiļdeigī dīnesti, itaids gadejums nav fiksēts, tam nav saisteibys ar realitati, leidz ar tū var saceit, ka tei ir vyltus ziņa.
Eiropys Komiseja īsoka dezinformacejis jiedzīni, kas ir plašuoks, izmontuot, kod ir puorbaudami napatīsa, maldynūša informaceja, kas ir radeita, publiskuota, lai īgiutu ekonomisku lobumu, apzynuotai maldynuotu sabīdreibu, kas var izraiseit kaitejumu. Vyltus zinis ir izdūmuotys zinis, bet ka nūteik kaitiejums sabīdreibai i sabīdreibys maldynuošona, tod tuos vyltus zinis jau var apzeimēt kai dezinformaceju.
Pīmāram, izdūmuota ziņa, ka Olyuksnā kačs ir īsavuicejs runuot latvyski, ir absoluti nakaiteiga ziņa, ka nu kaids nūticēs, tī nabyus nikaida švakuma, nav ļaunu seku, konsekveņču.
Es veļ telefonā saglobuoju vīnu fragmentu, par kuru beju cīši puorsteigta. [Klinta meklej ziņu telefonā.] Nui, Vaļsts policeja ir aizturiejuse kaidu sīvīti, kas socialajūs medejūs ir izplatejusi vyltus informaceju, kurā stuosteits, ka īdzeivuotuoji var īsarast Nūdarbynuoteibys vaļsts aģenturā i sajimt 130 eiro. Itei ziņa traucieja NVA dorbu, cylvāki daudz zvaneja.
Voi pīmāram, situaceja ar “Alfys” [“Alfa” – vīns nu leluokūs tierdznīceibys centru Reigā – S. A] jumta īkrisšonu – beja aizjimtys linejis gon guņsdziesiejim, gon policejai, cylvāki beja sasatraukuši, zvaneja. Ka tymā breidī kaidam pa eistam vajadzēja izaukt kaidu nu itūs paleidzeibys dīnestu, jūs nimoz navarēja sazvaneit, deļtam ka cyti beja nūslūguojuši lineju. Itaidūs gadejumūs ir vyltus zinis, kas suokumā ir izdūmuota informaceja, var palikt par dezinformaceju, kas nūdora kaitejumu sabīdreibai.
Ir dzierdāti vairuoki vīdūkli par tū, ka Latgola Latvejis kontekstā atpalīk gon nūdorbynuoteibys, gon ari socialuos uzjiemiejdarbeibys ziņā. Voi leidzeiga situaceja Latgolā ir ari ar medejprateibu?
Cīši lela korelaceja medejprateibys ziņā ir izgleitebys i īnuokumu leimiņam. Ite pat nav runa par cīši, cīši lelim īnuokumim, te pat ir atškireiba storp tim, kas sajam leidz 500 eiro mienesī, i tim, kas sajam viers 500 eiro.
Ari izgleiteibai ir cīši lela korelaceja tīši itymūs aspektūs, pīmāram, tī, kurim ir pamata, deveņu klašu izgleiteiba, atbyldūt iz vysaidim medeju vaicuojumim, pīmāram, voi pyrmī interneta meklātuoju pīduovuotī rezultati ir uztycamuokī, leluokuo daļa soka, ka nui, pyrmūs pīduovoj uztycamuokūs. Tai vaira atbiļd tī, kam ir pamatizgleiteiba, pret tim, kam ir augstuokuo izgleiteiba.
Medejprateibys pietejumi paruoda atškireibys pa Latvejis regionim, bet es saceitu, ka izteiktuoka korelaceja ir verūtīs piec izgleiteibys i īnuokumu leimiņa.
Kai, jiusupruot, varātu veicynuot medejprateibys leimiņa pasaceļšonu gon senioru storpā, gon ari Latgolys kontekstā tūs īdzeivuotuoju storpā, kas dzeivoj cīši tyvai vaļsts austrumu rūbežai?
Cīši lobs vaicuojums. Ar seniorim mes dorbojomēs projektā “Ceļazīmes mediju lietošanā”, kod beja lobvieleiguoka epidemiologiskuo situaceja, paspējom sasatikt kluotīnē. Suocem ar Vydzemi, ar Limbažim i Valmīru, kur beja seminars seniorim, sasatykom kluotīnē, runuojom par vysaidim medejprateibys vaicuojumim.
Vīns nu veidu, kai var informēt seniorus, ir caur biblioteku paleidzeibu. Biblioteka ir na tikai vīta, kur apsamaineit ar gruomotom, voi vīta, kur tikt kluot škārsteiklam i apmoksuot riekinus, bet faktiski laukūs tys ir vīns nu ratūs kulturys centru i īspieju, kur cylvāki var atīt i pasarunuot ar bibliotekaru. Izsyutūt vysom Latvejis publiskajom bibliotekom aptauju, mes vaicuojom, kaidi ir bīžuokī vaicuojumi, kurus biblioteku apmaklātuoji vaicoj saisteibā ar medejprateibu.
Tī izadeve atrast div golvonuos lūmys. Vysod bibliotekars pasaruoda kai taids digitalais agents, kas faktiski nūzeimej, ka bibliotekars paleidz aizpiļdeit vysaidys deklaracejis, nazkū nūmoksuot internetbankā. Kod seniors apsasāst pi datora, suocās lels uztraukums, tod bibliotekari īt paleigā kai viņ var.
Nu ūtrys pusis, bibliotekarim aizdūd vaicuojumus par tū, kai, pīmāram, izviertēt uztura boguotynuotuoju reklamys, voi var ticēt taidim izdavumim kai “Ko ārsti tev nestāsta”, taipoš vaicoj par politiskū komunikaceju. Nazkū dzierd īprīškejuo vokora diskuseju raidejumā, seniors atīt iz biblioteku i puorrunoj, kam var uzaticēt, kam nā. Leidz ar tū biblioteka ir vīna nu tūs vītu, kur var raudzeit izgleituot bibliotekarus, tai pastarpynuotai izgleitojūt ari seniorus.
Veļ nūzeimeigs veids, kai var uzrunuot seniorus, ir struodojūt ar senioru bīdreibom. Reigā jau ir pīmārs – ir senioru bīdreiba, kurā struodoj ar itim vaicuojumim, kur vīdūkļu līderi, kas ir zynūšuoki itamā temā, izgleitoj puorejūs. Seniori runoj ari par sovu pīredzi, stuosta, kai jī izviertej informaceju.
Gryuteibys sasnēgt ir tūs, kuri ir, tai sokūt, nasasnādzami, kurus navar uzrunuot, jī dzeivoj cytā medeju telpā, napatērej Latvejis medejus, a patērej kaimiņvaļstu i nav poši aktivuokī i atsauceiguokī. Ari seminarūs, kur mes bejom Limbažūs i Valmīrā, beja lela atsauceiba nu senioru, bet atguoja tikai tī, kuri poši gribēja.
Pietejumi ruoda, ka ir juosariekinoj ari ar tū, ka byus daļa, kas ari natiks taidā medejprateibys informacejis lūkā. Tī, kurim tuos informacejis nav, deļtam ka jūs gryuši sasnēgt, eipaši, ka ir projekti, kurim nav miļzeigs finansiejums ar lelom reklamys kampaņom, televizejis reklamom i tai tuoļuok.
Struoduojat ari kai pasniedzieja Latvejis Universitatē, kas jiusim kai pasniedziejai dūd vaira gondarejuma?
Vadeju magistra dorbus, pyrma puora dīnu nūsaslēdze magistra dorbu aizstuoviešona, lela prīca i gondarejums, ka studenti īgiust augstus viertiejumus, ka ir izadevs studentus motivēt, lai gon šaļtim studentim pošim licīs, ka juosvīž vyss pi molys i ka nikuo naizadūs.
Taipat cīši pateikamai, ka studeju dorbūs, puorbaudis dorbūs, nūslāguma dorbūs, kū studenti izstruodoj, var redzēt dorba augļus, ka dorbs, kas īguļdeits vodūt nūdarbeibys, snādzūt konsultacejis, nav bejs veļteigs, bet var redzēt, ka studenti tuos zynuošonys ir pajāmuši i pīduovoj tuoļuok sovā interpretacejā.
Laseju, ka jiusu mudynuoti studenti izveiduojuši ari podkāstu “Info-dēmija”, kū niu var dzierdēt ari radiostacejā NABA.
Pārnejā godā universitate suoce sadarbeibu ar ASV organizaceju IREX, kurys vīns nu mierķu ir medejprateibys atteisteiba, seviški jaunīšu auditorejā. Sadarbeibā ar jim beja kurss “Žurnālistika dezinformācijas laikmetā”, tuo ītvorūs studentim beja gola dorbs izstruoduot pošim kaidu medejprateibu veicynūšu materialu.
Beja vysaidys idejis – gon animacejis filmenis, “TikTok” video, “Instagram” īroksti, reali plakati, kurus studenti izvītuoja bibliotekuos, tok vīna studentu grupa izveiduoja podkāstu “Info-dēmija”, kas suokumā beja četrys epizodis – tikai kai sātysdorbs itam kursam.
Maņ ir lela prīca, ka podkāsts ir īgivs ari mozūs projektu grantu, leidz ar tū itys projekts ir atsateistiejs. Pyrma kaidu div nedeļu vierūs, beja jau 27 epizodis.
Kai jius atsapyušat?
Vīns nu munu atpyutys veidu ir saisteits ar Latgolu. Pandemejis laikā cīši rarai brauču iz laukim, bet niu, kod asam vakcināti, ir īspieja baudeit vosoru laukūs.
Vacuokim ir saimesteiba, i tuos ir taidys kai div identitatis, tai es tū saucu. Reigys identitate – profesionaluos dzeivis identitate, i ūtra identitate ir vīta, nu kurys es īmu – nu Baļtinovys. Cīši lepojūs, pīmynu itū vītu, tī ir breineigi sābri, ar kurim vosorā siežom ap guņskuru, vuorejom zupu i dzīdim. Tī ir vacuoki, krystamuote, mamys draudzinis, cyts cylvāku lūks i tei sirsneiba, taids patīsums, kas ir lauku vidē i Reigā nav tik bīži sastūpams.
Smejūs, ka maņ kači laukūs nūdrūsynoj kaču terapeju. Kai atbraucu, tai jī izreiz ir kluot. Ceņšūs ari vairuokys reizis godā nazkur aizbraukt, na vysod nazkur tuoli, bet vysmoz Eiropys mārūgā, giut jaunus īspaidus. Tagad gon tei ceļuošona nadaudz iz pauzis.
Vēļ maņ pateik organizēt i izdūmuot nazkaidys lītys. Ka ir kaidam dzimšonys dīna, tod es asmu tys cylvāks, kas padūmoj par atrakcejom, par tū, kai nazkai eipaši sveikt jubilaru. Agruok guoju iz jogu, bet pandemejis laikā tīšsaistē atkluoju latiņu dejis, cīši jauki saulainys Latiņamerikys muzykys i treneru pavadeibā izadoncuot i izakustēt.
Voi ir vēļ nazkas, par kū grybit izasaceit?
Nui, tei ir atsevišķa sadaļa, kas nav saisteita ar medejprateibu, bet tei ir vīna nu lītu, kas maņ cīši ryup saisteibā ar Baļtinovu – tys ir Baļtinovys vydsškolys liktiņs. Es napīkreitu tim, kas skaita, ka tikai lelūs piļsātu školuos ir īspiejams īgiut lobu izgleiteibu. Es poša īmu nu Baļtinovys vydsškolys, 12 godus tymā pavadeju i asmu cīši pateiceiga školuotuojim par vysaidom īspiejom, puļcenim. Deļtam ir taida suope par vydsškolys liktini, kas byus tuoļuok.
Tagad mes asam Bolvu nūvods, i tymā ir vairuokys vydsškolys. Kai byus tuoļuok atsateisteit [Baļtinovys] vydsškolai, voi tei pastuovēs, voi tiks samazynuota nu vydsškolys iz pamatškolu? Cīši caru, ka vēļ breidi tai izadūs byut kai vydsškolai.
Myusim ir breineigs žetonu vokors, kotru godu ir ari školys absolventu saliduojums. Tei klase, kurai ir opola jubileja, pīci, 10, 15 godi nu školys beigšonys, īt prīškā, nazkū stuosta par sevi, školai nazkū arī paduovynoj. Byus cīši biedeigai zaudēt itū tradiceju, ka nabyus vairs vydsškolys, kurim ir taids žetonu vokors. Man līkās, ka kūpīnai kai taidai laukūs ir cīši svareigi, ka taids izgleiteibys centrs i itei škola pastuov.
*Sātyslopā medijpratiba.lv var atrast pīmynātū spēli i puorbaudeit sovys zynuošonys i prasmis.


text:
Eiropys pādi latgalīšūs: Laimis muzeja vadeituoja Ilona Kangizere
Rokstu sataveja: Egita Terēze Jonāne (Vietējā Latgales Avīze)
Nu ituo gods maja zam Latgolys planavuošonys regiona spuorna struodoj “Europe Direct Dienvidlatgale” centrs, kas sovu darbeibu aizsuoce ar vierīneigu “Vidis dīnu Daugovpilī” i itūšaļt eistynuojs viertini dažaidu nūtikšonu izgleiteibys, uzjiemiejdarbeibys i jaunuotnis sferuos. Niu centrs, sasadorbojūt ar “Vietējā Latgales Avīze” i portalim grani.lv i latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv, kab padareitu plašuokys Latgolys īdzeivuotuoju zynuošonys par Eiropys Savīneibu (ES) i īpazeistynuotu ar dažaidu sferu puorstuovim Latgolā, skaiteituojim pīduovoj sarunu cyklu “Eiropys pādi latgalīšūs”.
Itūreiz par eiropeiskū dzeivis sajiutu Eiropys Savīneibys Austrumu pīrūbežā saruna ar Laimis muzeja Kruoslovys nūvoda Indrā vadeituoju Ilonu Kangizeri.
Kod teik uzrunuota par Eiropys sajiutu, Ilona jau sarunys suokumā soka: “Kod maņ beja 18 godu, es varēju pīsadaleit bolsuojumā par Latvejis atsadaleišonu nu Padūmu Savīneibys. Tei beja pādejuo reizi, kod es bolsuoju par padūmu cylvāka pasi. Taišni tod es sasajutu, ka asu Eiropā i ka maņ vaira nav nikaidys saisteibys ar vaļsti, kur beja apmīgta cylvāka gryba, juo vuorda, religiskuo i cytys breiveibys. I pavysam cytaiži ir Eiropā – ite īsastuoj par kotra cylvāka breiveibu saceit tū, kū dūmoj, studēt poša izvālātā augstškolā voi struoduot dorbu, kū meiļoj.”
Ilona ir dzymuse Indrā, meiļoj itū vītu, vacuoku i sovu sātu i ļauds – doncuotuojus seniorus, bīdreibys “Laimīgi Indrā” daleibnīkus, kulturys ļauds i cytus. Deļtuo jei aicynoj iz Indrys pogostu viertīs ar ituos dīnys acim. Te atsarūn Latvejis vaļsts dybynuotuos školys, pošvaļdeibys īstuodis, i tuos vysys uztur eiropeisku izgleiteibu i kulturu. Jei lepojās, ka Indrys pogostā bīdreibys ar ES atbolstu eistynoj projektus, te par Eiropys fondu naudu teik calti celi, syltynuotys sātys i tai tuoļuok. Svareigi ir justīs i kai latvīšam, i eiropīšam, uzskota Ilona, kurei ari atzeist: “Nu vīna daļa Indrys ļaužu fiziski dzeivoj Indrā i Latvejā, taitod ES, tok jūs golva vys vēļ ir pagrīzta paceli iz austrumim, var saceit, pat atsarūn austrumūs – Boltkrīvejā i Krīvejā. Poša tū cīši izjutu piec atbolsta piketa – dzeivuos kiedis gar Latvejis-Boltkrīvejis pīrūbežu Pīdrujā, kū pyrma treju godu 23. augustā taiseja Jurs Viļums i kur pīsadaleju ari es. Daži ļauds, kurī atbolsta Putinu ci Lukašenko, vaira nagryb komunicēt ar mani ci dora tū rupi tik deļtuo, ka īsastuoju par boltkrīvu tīseibom dzeivuot breivā vaļstī. Mes ite, Latvejā, zynim, kas ir breiveiba, cik cīši tei ir svareiga mums vysim, jo dzeivojam breivā Latvejā, breivā ES. Deļtuo mums ir svareigi īsastuot par boltkrīvu i cytu apspīstūs tautu breiveibu.”
Ilona īvāruojuse, ka Indrys bārni i jaunīši, kurī ir dzymuši atjaunuotajā Latvejis vaļstī, vys tik jiutās kai latvīši i kai eiropīši. “Tū jau 90. godūs veicynuojuse vacuoku izvēle Indrā saglobuot lavīšu, na mozuokumtauteibu školu. Tūlaik jī izsvēre, ka bārnim juozyna latvīšu volūda, bet dzymtajā volūdā sasarunoj saimē. Vacuoki saprota, ka jūs bārns ir dzims Latvejā i kai tei ir juo dzimtine. Jī apsazynoj ari tū, ka bārns jussīs pylnvierteigs cylvāks, Latvejis piļsūņs i saiminīks sovā zemē, pīdareigs Latvejai i Eiropai, ka jis zynuos latvīšu volūdu, pazeis latvīšu kulturu i paražys, ka jam byus myusdīneiga izgleiteiba. I niu skaidrys, ka vacuoku izvēle beja pareiza.
“Indrys bārni i jaunīši zyna latvīšu i cytys volūdys, pīsadola Eiropys projektūs, pīdzeivoj vysys breiveibys, kaidys pīduovoj ES, tūs vydā ari breiveibu breivai sprīst i ceļuot,” soka Ilona Kangizere.
Juos vielejums Latgolys cylvākim ir sajust, pīdzeivuot, saprast, ka mes vysi – poļaki, latgalīši, ukraini, krīvi, boltkrīvi, ebreji i cytu tauteibu ļauds varim justīs Latvejā latvīši i eiropīši ar nūrunu, ka mes Latveju meiļojam, na nūlīdzam. Ilona izsver: “Maņ Indra ir Latveja i Eiropa, i es asu puorlīcynuota, ka ar sovu kulturu i tradicejom mes, Indrys cylvāki, boguotynojam Latveju Eiropā.”
Vysu jaunuokū informaceju par “Europe Direct Dienvidlatgale” darbeibu i pakolpuojumim var izzynuot Facebook.com/EuropeDirectDienvidlatgale i sātyslopā lpr.gov.lv.


text:
Aizvadeits pasuokums „LaLaDra” Juosmuižā
25. augustā Raiņa muzejā Juosmuižā (Preiļu nūvoda Aizkalnē) 17.00 nūtyka literari muzykalais pasuocīņs „Latgalīts latgalīšam draugs” (LaLaDra). Pasuokumā ar sovim tekstim pīsadaleja Zaiga Lāce, Raibīs Suņs, Valentins Lukaševičs, Dagneja Bramane, Jurs Viļums, nu ar muzyku – Jurs Vucāns (nu grupys „Likteneigais pagrīzīņs iz Vainovu”), daGunchi (Guntis Rasims nu grupys „Bez PVN”), Laura Kalvāne i folklorys kūpa „Dyrbyni.
Kai ituo pasuokuma vadmotivs tyka izlaseits Raiņa jauneibys dīnu moto: „Carpe diem!” (latgaliski – „Giuņ šaļtenis”). Pasuocīņa reikuotuoji – bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Raiņa muzejs aicynuoja giut vosorys šaļts i pasavērt iz Raini kai Latgolā dzeivuojūšu jaunīti, i taipoš aizdūt sev interesejūšūs vaicojumus par myusdīnu latgalīšu literatu i muzykantu kasdīnu.
Pasuokuma laikā dzejis, prozys, dzīšmu klauseišonuos nūtyka dažaiduos Raiņa muzeja ustubuos. Skaitejumi i dzīsmis tyka papyldynuotys ar stuostim par Raiņa (tūlaik Juoņa Plīkšāna) jauneibu. Kai izaruoda, Juoņam Plīkšānam napatyka lauku dorbi tāva saimesteibā, jis lyka kartys par sovu jaunu dīnu mīlesteibu Tekleiti. Vysuvaira jam patyka aizīt kaidā nūstuokā vītā i skaiteit gruomotys voi raksteit, giut zivs voi juot zyrga mugorā pa apleicīni.
Zaiga Lāce sevi saucūt pa „trešū tāva dālu” deļ tuo, ka jai asūt diveji bruoli, kas padorūt vysus dorbus i jai grybūtīs ar jim vysur īt liedza. Jei skaiteja stuostu par Supermenu, kas jai izduovuoja laimeiti – skaidru, lobu redzi. Valentins Lukaševičs skaiteja sovu dzeju i pastuosteja, ka ir planavuots vēļ vīns juo dzejis kruojums „Sūpluokums”. Par kasdīnys lītom – nu lauku dorbim bierneibā jam napatyka revēt burkuonus, a patyka art ar zyrgu, garšoj vyrtys guļbys ar myzom. Skaneiguo bolsa eipašneice Laura Kalvāne dzīduoja sovys dzīsmis latgaliski „Par vosoru Latgolā” i „Vīnaiž atškireigi”. Laura pastuosteja, ka vysu dzeivi jei ir saisteita ar muzyku, vysu vaira nu sovom rakstura eipašeibom jai pateik sprygonums, planavoj Ludzā jaunu muzykantu puļceņu. Raibīs Suņs skaiteja sovu dzeju, pastuosteja par muzykaluo projekta „Kapļi” jaunajom dzīsmem. Vīna nu muzeja ustobom beja veļteita mīlesteibys temai, Dagneja Bramane skaiteja prozys dorbu „Mīlesteiba”, kuru rakstejuse nazkod vydsškolys laikā, niu izpratne par mīlesteibu asūt daudzi plašuoka. Guntis Rasims dzīduoja dzīsmis latgaliski i pastuosteja, ka dreizumā gaidomi jaunumi nu grupys „Bez PVN”. Folklorys kūpys „Dyrbyni” dalinīki beja cīši atškireigi, tī dzīž viesturis ekspediceju fans Viktors, 4. klasis škoļneica Jadviga, BMV braukšonys cīneituoja Agita, mīreiga meitine nu Tadenovys Agnese, kūpys vadeituoja Ilze Mežnīce i cytu. Dyrbyns asūt darbeigs cylvāks, i šī darbeigī cylvāki nūspielieja latgalīšu tautys dzīsmis „Gonūs” i „Reigys kungi”. „Dyrbyni” pasaryupieja ari par vokora dančim. Ar sovim lobuokuojim tvītim par Latvejis Saeimys kasdīnys dzeivi stuosteja Jurs Viļums.
Bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” pasuokumi „LaLaDra” savad vīnuvīt rodūšus Latgolys cylvākus, kurim sasateikūt rūnās jaunys izjiutys, idejis i jauni rodūšī dorbi.
Ka ir kaidi tekstu i muzykys autori, kas grybātu pīsadaleit taida veida pasuokumūs, aicynuoti sasazynuot ar bīdreibu „Latgolys Studentu centrs”.
Dagneja (T: 28362243); lgsc@lgsc.lv
www.lgsc.lv
Foto: Zane Bramane


text:
Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškola svieteis 90 godu jubileju
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškola (JIRMV) 2022. gods oktobrī svietej školys pastuoviešonys 90 godu jubileju. Kai informej školys puorstuovi, koncertūs Latgolys viestnīceibā GORS i muzykys vydsškolā, izalauzšonys spēlē, daņču vokorā i digitalajuos aktivitatēs tuos jaunīši i pedagogi aplīcynuos narymstūšu jaunradis goru i muzykys mīlesteibu, tok jubileja mieneša nūslāguma dīnā, 29. oktobrī, bejušī audziekni sasapuļcēs školys absolventu saliduojumā.
J. Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškola ir škola ar boguotom tradicejom i viesturi, kas pīdzeivuojuse vysaiduokus laikus. Tei ir škola, kur muzykys pasauli īpazynušys vairuokys tyukstūšys bārnu, muziķa profeseju vuicejušīs vairuoki symti jaunīšu. Reita i vokora stuņdēs pa školys attaiseitajim lūgim skaņ klavīru, vargaņu, steigu, pyušamūs i sytaminstrumentu skanis, bārnu skaneigī bolsi, beidzamajūs godūs – ari tautys instrumentu melodejis i džeza ritmi. Jubileja reizē škola ir sagatavejuse daudzveideigu pasuokumu programu vysa oktobra mieneša garumā.
Jubileja svieteišona suoksīs ar kasgadejū Latgolys viestnīceibā GORS nūteikūšū storptautyskū vargaņu muzykys festivalu “ORGANismi”, kura muokslinīcyskuo vadeituoja ir pasaulī slovonuo varganiste, JIRMV absolvente Iveta Apkalna. Juos spēli varēs dzierdēt divejūs festivala koncertūs – 7. oktobra koncertizvadumā “Ķepas, ūsas un Minkāns”, kura muzykys autore ir školys absolvente Ilona Rupaine, bet dalinīki – JIRMV bārnu kors i Rēzeknis kamerorkestris, kai ari 8. oktobra koncertā “Iveta Apkalna, LNSO un VAK “Latvija”.
13. oktobrī J. Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys lelajā zalē skanēs školys audziekņu sagataveits koncerts, kurā uzastuos bārnu muzykys školys, vydsškolys jaunī muziki i muziķu kolektivi. Sovpus 21. oktobra vokors byus JIRMV jaunīšu rūkuos. Cytu školu jaunīši i interesenti tiks aicynuoti pīsadaleit spēlē ”Izlaušanās no JIRMV”, kas ļaus īpazeit školu, tuos pedagogus, audziekņus i školys rodūšū atmosferu. 21. oktobra aktivitatis nūslēgs daņču vokors školys lelajā zalē.
Jubileja mieneša kulminaceja gaidoma sastdiņ, 29. oktobrī. 12.00 stuņdēs Rēzeknis Suopu Dīvmuotis bazneicā nūtiks školai veļteits dīvakolpuojums, kur Sv. Misi celebrēs školys absolvents veiskups Andris Kravalis. 16.00 stuņdēs Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalē suoksīs JIRMV 90 godu jubileja nūslāguma koncerts. Tuo dalinīki byus spūdri Latvejā i pasaulī atzeiti muziki – varganistis Ilona Birgele i Diāna Jaunzeme-Portnaja, čelliste Ilze Grudule, kontrabasists Einārs Everss, soliste Ilze Grēvele-Skaraine, folkmuzike Biruta Ozoliņa, trombonists Lauris Amantovs i cyti. Koncertā pīsadaleis ari JIRMV jauktais kors, Rēzeknis kamerorkestris, Rēzeknis bigbends, folkmuzykys i džeza muzykys apvīneibys, kuru dalinīki ir JIRMV absolventi. 29. oktobra vokorā vysi školys bejušī audziekni byus gaideiti absolventu saliduojumā J. Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolā.
Oktobrī nūtiks ari vairuokys jubilejam veļteitys digitalys aktivitatis – komponista Juoņa Ivanova dzimšonys dīnā, 9.oktobrī, školys Facebook lopā suoksīs rodūšūs dorbu konkurss “Caur Ivanova brillēm”. Vysa oktobra mieneša garumā školys Facebook lopā tiks publicāti JIRMV vysaidu godu absolventu video atmiņu stuosti. Kotram interesentam, kurs gribēs puorbaudeit sovys zynuošonys, nu 12. oktobra školys sātyslopā byus vareiba pīsadaleit interaktivā viktorinā “JIRMV 90”.
Vaira informacejis par jubileja aktivitatem i pīsasaceišonu iz školys absolventu saliduojumu var atrast školys sātyslopā jirmv.lv. Beleti iz festivala “ORGANismi” i JIRMV 90 godu jubileja koncertim nūpierkami bilesuparadize.lv i latgalesgors.lv