text:
Da ituo goda 30. juņa bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj jaunīšus vacumā nu 15 da 19 godu pīsasaceit daleibai Latgolys kulturviesturei veļteitā seminarā „Atzolys” (atlases, jaunī dzynumi), kas nu 2. da 6. augusta nūtiks Preiļūs. Seminars „Atzolys” nūtiks jau sastū godu piec kuortys, juo laikā jaunīšim nu vysys Latvejis byus vareiba izzynuot vaira par Latgolys kulturviesturi i šudiņdīnu, latgalīšu volūdu, literaturu i folkloru.
Jaunīšu seminars „Atzolys” nūteik nu 2004. goda, itūs godu laikā jimā ir pīsadalejuši vairuoki symti jaunīšu nu Latvejis i cytu vaļstu, tymā skaitā vairuoku itūšaļt popularu latgalīšu muzykys grupu daleibnīki, jaunī autori i sabīdriski aktivi jaunīši, kas taišni „Atzoluos” ir īgivuši pamudynuojumu vāluokajai rodūšajai darbeibai i daleibai navaļstiskajuos organizacejuos. Lela daļa nu atzolīšu ari iz prīšku ir saglobuojuši interesi par latgaliskū i saitis ar Latgolu. Ituo goda „Atzolys” organizej bejušī atzolīši.
Seminara aizdavums ir īpazeistynuot jaunīšus ar Latgolys nūvoda viesturi i kulturu, paleidzēt apsazynuot jūs sovpateibys, īsavuiceit byut lapnam par sovom saknem i pīdereibu, taidā veidā veicynojūt jaunuos paaudzis interesi par Latgolu i latgaliskū, par nūvoda paguotni, šudiņdīnu i atteisteibu iz prīšku
Seminara laikā teik organizeitys vuiceibu lekcejis par vysaidom ar Latgolys kulturviesturiskū mantuojumu, šudiņdīnu i nuokūtni saisteitom temom, teik taiseitys interešu grupys i diskusejis, nūteik puorguojīni i ekskurseja, teatralī i muzykalī vokori, teik apgiutys latgalīšu dzīsmis, tradicionalī daņči i latgalīšu rokstu volūda.
Seminara dorba volūdys ir latgalīšu i latvīšu. Latgaliski nūteik lekcejis, praktiskuos nūdarbeibys i izklaidis pasuokumi.
Seminaru organizej bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”, tai pyldūt sovu aizdavumu – veicynuot jaunīšu īsasaistiešonu Latgolys nūvoda kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibā, koordinēt ar tū saisteitūs projektu izstruodi i realiziešonu. Bīdreiba sadarbeibā cytom navaļstiskajom organizacejom, vaļsts īstuodem i pošvaļdeibom ir organiziejuse muzykys festivalus „Muzykys Skrytuļs”, „Taiseits Latgolā”, školuotuoju vosorys kursus „Vosoruošona”, zīmys omotu školu jaunīšim i latgalīšu rokstu volūdys kursus, izdavuse dzejis antologeju „Susātivs” i c. Bīdreibys 2009. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu. Bīdreibai ir sabīdriskuo lobuma organizacejis statuss, kas dūd vareibu zīduotuojim sajimt ari nūdūkļu atlaidis.
Seminara „Atzolys” nūtikšonu atbolsta Vaļsts Kulturkapitala fonds.
Kab pīsadaleitu seminarā, jaunīšiem da 30. juņa (posta zeimūgs) juonūsyuta CV i motivacejis viestule pa postu: bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”, Antonejis īla 8-3/6, Reiga voi pa e-postu: linda_orole i yahoo.com.
Seminara daleibys moksa, kurā ir īkļauta gultysvīta i baruošona, ir Ls 15, moznūdrūšynuotim jaunīšim – Ls 10. Par ceļu da Preiļu juomoksoj pošim daleibnīkim.
Vaira informacejis par seminara gaitu juo daleibnīkim tiks nūsyuteita piec pīsacejumu apkūpuošonys juļa suokuos.
.
Vaira informacejis par semināru „Atzolys”:
Linda Orole,
bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” vaļdis lūcekle
Mob. t. 26389380, e-posts linda_orole i yahoo.com
LgSC sātyslopa: http://www.lakuga.lv/lg/lgsc
LgSC dīnroksts:
.
Informaceja latgaliski Lakugā – lakuga.lv
Informaceja latvyski Dīnā – diena.lv
Leidzeigī roksti:


c: text/html

text:
Nu 13. apreļa leidz 12. majam muzejā apsaverama ceļojūšuo izstuode „Tautys apgierbs i mūde…”, kas teik pīduovuota sadarbeibā ar Modyunis nūvodpietnīceibys muzeju.
Modyunis nūvodpietnīceibys muzeja specialistu Inesis Jakobis i Laimys Garuos taiseitā izstuodē izzinuosit par tautys apgierba atteisteibu nu 11. godu symta leidz 20. godu symta suokuma. Materialus izstuodei vuokuse, pietejuse i apkūpuojuse LU agenturys LU LVI Etnologejis nūdalis pietneica Dr.hist. Anete Karlsone. Izstuodi Rēzeknē papildynuos LKM kruojuma materiali nu apgierbu kolekcejis i etnografiskuo ansambļa „Rikava” tārpi.
Nu 16. apreļa leidz 12. majam izstuodē „Tautys apgierbs i mūde…” 1.-4., 5.-9. i 10.-12. klašu školānim byus īspieja pīsadaleit muzejpedagogiskajā programā „Dzeipareņa stuosts”. Zeimu nūslāpumi i simbolika latvīšu cymdu rokstūs, tautys tārpā i c., školāni īpazeis Latgolys nūvoda tautys tārpa sovpateibu i nūskaidruos, kai tūp kruošnais tautu meitys vaiņuceņš i kai puiši uove kuojis dorba cielīņam.
Nu 10. apreļa leidz pot mieneša beigu 2.-6. klašu školāni var pīsadaleit muzejpedagogiskajā programā „Tolka Latgolys sātā”. Nūdarbeibys laikā bārni īsaviers lauku sātys dorba rytmā saskaņā ar godalaikim i dobu, izzynuos, kas ir tolka, kas ir rudzu tolkys, molkys tolkys, ražys tolkys i c., taipat īpazeiti tiks na viņ lauku dorbi i tradicejis, nu ari muzeja kruojumā asūšī dorbareiki.
Iz muzejpedagogiskom programom īprīšk juodasasoka pa teleponu 64622464 ci 26595434.
Muzeja dorba laiks:
ūtrdiņ, trešdiņ, catūrtdiņ, pīktdiņ – 10:00-17:00
sastdiņ – 10:00-16:00
svātdiņ, pyrmūdiņ – slāgts
Īejis moksa:
Školānim i studentim Ls 0,20;
pīaugušim Ls 0,40;
apvīnuotais bilets vysam muzeja Ls 0,30; Ls 0,70
pyrma školys vacuma bārnim – breiva;
muzejpedagogiskuo nūdarbeiba Ls 0,50;

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Intervejis autore: Laura Melne, LaKuGa
Guntis Rasims jau daudzus godus ir vīns nu radzamuokajim cylvākim Latgolys kulturā. Pats jis ir saskaitejs, ka itūšaļt koč nadaudz dorbojās 13 dažaidūs vierzīņūs, nu pamatā tuos ir treis sferys, nu kuru kotru var īdaleit divejuos daļuos. Publiski Gunti pādejā laikā bīžuok radz saisteibā ar skrīšonu, raugūt nūskrīt da vysu Rēzeknis nūvoda pogostu. Nu aktiva darbeiba nūteik ari muzykys jūmā, kuruos radzamuokuo daļa laikā, kod nadaudz pīklususe grupa “Bez PVN”, ir projekts “Jezups i muosys”, kas naseņ klauseituojim pīduovuoja albumu “Lai slava jam!”. Guntis ir ari Rēzeknis nūvoda dūmis deputats, dorbojās vairuokuos bīdreibuos i piec vairuoku godu dorba jaunuotnis lītu specialista omotā ari itūšaļt rauga veicynuot lokalpatriotismu i aicynoj jaunīšus nasabeit i dareit, veidojūt vidi sev apleik taidu, kab grybātūs palikt, na vaicuot laimi cytur.
Esi cylvāks, kurs daudz dora, partū suoc palikt dīzgon gryuši definēt, kas tod tu eisti esi. Ka tev pošam pavaicuotu, kas tu esi, kū tu atsaceitu?
Es asu cylvāks, kam pateik izaicynuojumi, pateik puorbaudeit sevi. Maņ ruodīs, ka es, taipat kai daudzi cyti cylvāki, naasu vēļ apsazynuojs, kas es asu i sovys rūbežys. Tū es tān raugu ar sevi puorbaudeit – cik tuoli cylvāks var fiziski, morali koč kaidys lītys dareit. Maņ ruodejuos, ka byus daudz gryušuok, bet cylvāks ir cīši iztureiga byutne. Nu tymā pat laikā cīši slynka. Tys ir gon pluss, gon mynuss. Maņ ruodīs – ka cylvāks nabyutu slynks, jis jau seņ pats sevi byutu iznycynuojs. Vysys tehnologejis jau bolstuos iz slynkumu.
Nu, ka tu grybi zynuot konkretuok, kū es doru… Maņ ir gryuši nūviļkt rūbežys storp tū, kas ir nūsadorbuošona i kas ir valis prīca. Ir vīna daļa cylvāku, kas mani pazeist kai cylvāku, kas ir saisteits ar muzyku – dažaiduos izpausmēs. Tū es sauktu par lobu valis prīcu, ar kū tu vari izpaust sovys idejis i dūmys. “Bez PVN” vaira raugu radeit lītys, kas pošam pateik, – gon muzykali, gon tekstuali. Tys mums vysod ir bejs svareigi – lai obeji komponenti ir ar jāgu. Projektu “Jezups i muosys” pat ir gryuši nūsaukt par muzyku, tys dreižuok ir abstrakts vuojpruots. Apzynuoti raugom īt paceli nu vysu dogmu, klišeju i stereotipu, kas ir muzykā. Tamā pat laikā atseviškūs gobolūs hiperbolizejam lītys, kas vysim cylvākim cīši pateik. Vysmoz pošim smīklys, ka nu zala ir vīns diveji cylvāki, kas vēļ par tū var īrēkt, taitod ar mums vyss ir kuorteibā.
Muzyka ir vīna sfera. Tod ir vēļ vīna nūsaceiti nūpītna sfera, kas saisteita ar sabīdriski politisku vierzīni. Tei otkon doluos divejuos daļuos: politiskuo daļa, kas ir, struodojūt pošvaļdeibā i pi dažaidu projektu, i sabīdriski aktivuo sfera, kas ir navaļstiskuos organizacejis. Tī ari teik gon raksteiti, gon administrāti projekti. Trešais hobijs dzeivē ir aktivuo darbeiba – gon paskraidu, gon pastaigoju.
Pādejā laikā cylvāki tevi varbyut vaira īvāroj taišni ar skrīšonu. Ruodīs, ka samārā dreiži nu saleidzynūši eisom distaņcem tyki da maratona i nu jau skrīņ ultramaratonus. Kai vyspuor suocēs tovs skrīšonys stuosts?
Ruodīs, ka tys ir dīzgon klasisks – tu sovūs divdesmit pīcūs plu godūs redzi, ka suoc veiduotīs ola vādars, kai jau bīži veirīšim tymā vacumā, i saprūti, ka nazkas ir juodora. Radzu, ka daļa nu pazeistamajim pi tuo ari palīk – ka nazkas ir juodora (smaida). Ar tū nūpītnuok suoču nūsadorbuot pyrms kaidu treis godu. Sportiskys aktivitatis maņ nikod nav bejušys svešys – vydsškolā vaira skraidieju, taipat laika gaitā ari vysaidi komandu sporti ir bejuši, bet nu reši, taidā, ka ar draugim sasalosi, leiminī. Es nazynu, voi tys nūteik najauši voi apzynuoti, ka tev vajadzeigajūs breižūs īkreit rūkuos vajadzeiguos lītys – tu koč kū palosi, atrūni, paeksperimentej. Tod nazkai tam vysam nūpītnuok pīsavieršu, izlaseju puora gruomotu par cylvākim, kas tū kasdīnā dora, kam tei ir dzeivis sastuovdaļa. Saprotu, ka tys ir nazkas interesants, kas maņ ir juoparauga.
Pa druskai tu kruoj tūs kilometrus, izlosi, ka tū pošu ultramaratonu ir īspiejams nūskrīt, cylvāka organisms var pat dīnom i nedeļom skrīt nu vītys. Prūtams, tū navar izdareit vīnys dīnys laikā. Mozi bārni cīši daudz skraida. Jī tu dora organiski i bīži cīši pareizi. I tod vacuoki bļaun: “Kur tu nosojīs!?” Jī atsādynoj jū pi teļvīzera, i tai jis sovūs 30 godūs atsatūp, ka otkon var skrīt. Pakuopeniski tu saprūti, ka tev itymā vacumā vajag laiku, lai pīrostu skrīt gari i tuoli. Ka naesi tū darejs 10–20 godu, tod organisms vaira ir pīsalāguojs sēdēt voi gulēt. Siediešona vyspuor cylvākam nav dabeigs process. Ka suoc daudz sēdēt, tod suocās ari mugorys problemys. Ari tys maņ beja vīns nu īmaslu. Prūtams, golvonais īmasls laikam ir, ka kasdīnā cīši labi var provādynuot golvu.
Kai roduos ideja par skrīšonu iz vysim 25 Rēzeknis nūvoda pogostim?
Maņ pateik izaicynuojumi. Jebkurā lītā, kū tu dori, ari skrīšonā ir juobyut plānuošonai: eistermeņa, videja termeņa, ilgtermeņa mierkim. Tod tev ir motivaceja koč kū dareit. Itys maņ beja vīns nu videja termeņa mierkim. Reizi vierūs iz nūvoda karti, nazkur jau beju daskriejs, i padūmuoju: “A parkū nadaskrīt da puorejūs?” Leidzeigi kai vīnā nu munom favoritkinom “Forests Gamps”, par kū daudzi reizem īsmej munā sakarā, kur taidā veidā beiguos saguoja vairuoku godu skriejīņs. Saprotu, ka suokumā reizi mienesī organisms var taidu vīnu skriejīni izturēt. Pusē jau asu, vēļ ūtra puse pogostu juonūskrīn.
Kas ir ituos aktivuos sferys ūtruo daļa – staiguošona?
Skrīšona ir daudz efektivuoka nu attuoluma puorvariešonys, tu eisuokā laikā vari puorvarēt leluokus attuolumus, nu skrīnūt nimoz tik daudz lītu navari apsavērt. Eimūt tu tyvuok i lobuok vari izjust dobu, kas ir apleik. Gon skrīšonai, gon īšonai ir meditativuo funkceja – ka cylvāks koč kū dora vīnā ritmā, jam īsastuoj zynoma meditaceja. Īmūt ari bīži viņ pīsapuļcej leluoks grybātuoju puļceņš. Skrīnūt tūmār na kotrys ir gotovs puorvarēt garuokys distaņcis.
Puorīsim pi muzykys sferys. Kas vyspuor niu nūteik ar “Bez PVN”? Piec grupys 10 godu jubileja izdevet dzīsmi “Loopi”, kas beja kai gaidomuo albuma dasacejums, nu tū albumu tai ari vysi vēļ gaida. Voi tys ir par tū, ka jums niu grupā ir cīši aizjimts cylvāks (teik runuots par grupys dalinīku Kristapu Rasimu – aut. pīz.) voi ari kaidi cyti īmasli, i voi nu jums var koč kū jaunu gaideit?
Prūtams, vīns nu grupys dalinīku, kurs, nanūlīgsim, ir cīši svareiga tuos sastuovdaļa, ir aizjimts, vysmoz itūsezon nūteikti nabeja variantu. Bet “Bez PVN” jūprūjom nūteik mieginuojumi, nav tai, ka mes nikur nakoncertejam, tod ari nikuo nadorom. Pa druskai gon asam pamainejuši koncepceju nu tuo laika, kod palaidem “Loopus”. Kod tu plašuokai sabīdreibai atruodi kaidu dzīsmi, tod juosaver, kaidu rezonansi tys atstuoj. Laika pūsmā, kod beja, pīmāram, “Digitaluo gūteņa” voi “Screen”, beja daudz nūzeimeiguok izdūt albumu, bet nu jau kaidi 2–3 godi grupai lelys jāgys nu albuma izdūšonys nav. Myusdīnuos cylvāks ir cīši mainejs sovus parodumus. Jam nav vajadzeigs albums, tys varbyut pošom grupom ir vaira vajadzeigs. Myusdīnuos cylvāks atseviškam produktam (kas ir, pīmāram, dzīsme voi videoklips) ir gotovs veļteit uzmaneibu 3–4 minotus. Albums parosti ir vysmoz 10 reižu vairuok.
Voi grupai “Bez PVN” kuodreiz vēļ byus albums, es nazynu, bet mums ir vysaidys idejis, kuruos gribim pīpiļdeit. Vīneigi mes tū vysu gribim īlikt taidā vīnuotā konceptā, lai pošim interesanti i ir koč kaida atdeve. Pyrms 10 godu, ka gribieji, lai tevi klausuos, vajadzēja tikt koč kaiduos vītejuos radejis stacejuos, sataiseit klipu i tikt vītejuos televizejuos. Tagad konkureņce pasaulī ir pīauguse nanormali, kam pi vainis ir škārsteiklys. Nu vīnys pusis tys ir labi, nu ūtrys – nā. Labi ir tys, ka tev nūsaceiti vysi tiergi ir vaļā, tu vari ar vīnu dzīsmi palikt populars gon tepat Latgolā, gon Pūlejā, Londonā i tai tuoļuok. Nu ūtruos pusis, tymā pat laikā vyss pasauļs tev ir konkurenti. Lai cylvāks pamona taišni tū, kū tu esi radejs, tam vajag byut voi nu koč kam nanormali trivialam i vīnkuoršam, voi ari juosaīt koč kaidai apstuokļu sakriteibai, voi ari vajag cīši daudz naudys. Muzykys koncepts ir mainejīs, i tai eisti gryust energeji vīnkuorši koč kaiduos lītuos… Saprūtu, ka cylvāki ir pīroduši pi jūs, bet paīs 2–3 godi i tys pats cylvāks saprass, ka ir lītys, kas mainejušuos. Es, prūtams, saprūtu, ka ir cylvāki, kam ir nostalgiskys sajiutys. Vīns gudrys cylvāks nazkod saceja, ka vysbīžuok jau cylvāks palīk tymā laika periodā, kurā jis jauneibys laikā jutuos vyslobuok, tei ir taida cylvāka eipatneiba. Gon jau ari maņ ir koč kaidi nostaļgiskī kritīni, nu es cenšūs tū vysaiž salauzt. Gribīs tū laiku, kas mums kotram iz zemis ir atstuots, vysmoz pošam deļ seve interesanti pavadeit.
Kai roduos projekts “Jezups i muosys”? Gūdeigi sokūt, maņ nu suokuma roduos īspaids, ka “Bez PVN” ir pauze, partū jums vīnkuorši nav kuo dareit.
Tev daleji ir taisneiba, partū ka itam projektam jau ir kaidi 4–5 godi. Jis roduos grupys “Bez PVN” mieginuojumūs. Ka kū nūpītni dori, ir šaļts, kod vyss apneik. Tod tu taisi taidys sovys hohmys pauzis pa vydu, kod vari par sevi īsmīt. Grupys dalinīki ir taidi, kas par sevi bīži smejās, ari cyts par cytu. Mes pi tuo asam pīroduši i normali uztveram. Varbyut kaidam, kas atguojs nu molys iz mieginuojumu, varātu ruodeitīs cīši nažieleigi, ka mes tai varim smītīs cyts par cytu.
Kai jius izdūmuojot tū vysu publiskuot?
Nazkai vīnā breidī saguoja, ka “Bez PVN” beja garuokys pauzis storp mieginuojumim. Paguojušajā godā Upeitē mums beja pyrmais oficialais koncerts, iz kurū mes braucem, dūmojūt, voi cylvāki vyspuor kū taidu saprass i pījims. Tod mes īkšeji nūsasūliejom, ka mums ir piļneigi vīnolga, kū cylvāki par mums dūmuos (smejās), vysmoz itymā projektā. Ar tū kai golvonū dūmu ari jūprūjom struodojam. Tys ir taids emocionals projekts, deļtuo nav nikaidu garanteju. Tagad, pīmāram, beja albums izdūts, kurū mes vīnkuorši īrakstejom diveju stuņžu laikā. Maņ ruodīs, ka tikai vīnu voi divejis dzīsmis mes puorrakstejom, vysys puorejuos tyka īraksteitys ar pyrmū reizi.
Storp cytu, mums ar itū projektu pyrms treis godu ir ari nūfilmāts videoklips, kuru mes jūprūjom naasam publiciejuši (smejās). Ir dūma beidzūt tū izdareit itymā septembrī. Tū mes filmiejom pi Rāznys, partū ka redziejom, ka cīši daudz muokslinīku fiļmej klipus pi Rāznys. Raudzejom cīši daudz lītu pajimt nu tūs muokslinīku stila. Tymā klipā pat Guntix nu Vertukšnis byus radzams, partū ka dzīsme ir kūpdorbs ar jū.
Kai tu vyspuor viertej tū, kas latgalīšu muzykā itūšaļt nūteik?
Latgalīšu muzyka ir taišni taida, kai poši latgalīši – cīši dažaida. Nasaceitu, ka latgalīšu muzyka ir puorstuovāta piļneigi vysūs pasauļa stilūs, galeigi nā. Maņ ruodīs, ka cīši moz ir elektronikā, vajadzātu byut vaira. Golu golā taišni pop-elektronika niu pasaulī ir meinstrīms, kurū vysi klausuos.
Maņ ruodīs, ka, dzīžūt latgaliski, ir juobyut cīši lelai apstuokļu sakriteibai, lai tyktu stypri tuoļuok par valis prīcu. Lai izasystu ar dzīsmem, kam ir latgaliski teksti, es pat narunoju par uorzemem, bet tepat Latvejā, tei barjera jūprūjom ir dīzgon lela. Tikt radejis stacejuos ir sarežgeiti, vītejuos radejis, es skaitu, ka napastuov. Škārsteikla vide i dzeivuo vide ir vīneiguos, kur latgalīšu muzyka var dzeivuot. Prūtams, stili ir dažaidi, i ir puors stili, kuri vēļ var dzeivuot atseviškuos radejis stacejuos i televizejis raidejumūs.
Niu ir vīns projekts Latvejis symtgadei, kur dreiži sevkurs interesents varēs nūbolsuot par vysu laiku popularuokuom latgalīšu dzīsmem. Byus vēļ tūmār vīns taids albums kai apkūpuojums ar, saceisim, 12 vysu laiku popularuokuom voi lobuokuom latgalīšu dzīsmem. Daļu dzīšmu izavielēs cylvāki aptaujā, nu kaidu daļu atlaseis ari poši muzykanti. Tys jau nuokušuo goda suokumā byus vysim pīejams i klausoms, nu poša aptauja byus jau pavysam dreiž.
Vīna nu bīdreibom, kurā tu dorbojīs, ir “Latgolys Producentu Grupa”. Maņ ruodīs, ka tei ir vīna nu latgalīšu bīdreibom, kurei daudz dora, bet par tū moz runoj.
Tei ari ir taida valis prīcys bīdreiba, breivpruoteiga organizaceja, kurā ir vairuoki bīdri, kas saisteiti ar muzyku voi kulturu. Da šam tei ir bīdreiba, kas pamatā paleidziejuse vītejim latgalīšu muzykantim izdūt albumus, vēļ ir ari koč kaidi pasuokumi, projekti i tai tuoļuok. Nasaceitu, ka tys ir koč kas cīši apjūmeigs i grandiozs, vaira sistematisks dorbs – na sistematiski kotru mienesi, nu pa godu ir vairuoki projekti.
Kai tīši izapauž tei paleidziešona – vaira pi projektu voi jau pi tūs realiziešonys?
Dažaidi. Vysbīžuok grupai voi muzykantam materials jau ir gotovs, bet mes paleidzam savest kūpā ar tim, kas koč voi fiziski īspīž diskus, dorbojomīs kai izdevnīceibys storpnīks, paleidzam atrast kontaktus ar medejim voi veikalu teiklim. Nu mums nav taidu resursu, ka varātu tam veļteit daudz laika, pošai grupai ir juodora tuos lītys. Atseviškim albumim teik ari raksteiti projekti, pošvaļdeibom syutāti īsnīgumi, lai atbolsta. Kotrs gadīņs ir individuals, partū ka kotrys stils ir individuals. Tautys muzykai finansiejumu var dabuot Kulturkapitala fondā, cytam stilam tys ir praktiski naīspiejami. Pošvaļdeibys lobpruotuok atbolsta, pīmāram, šlagermuzyku voi ari muzykantu nu attīceiguo regiona.
Esi vīns nu “Boņuka” bolvys idejis autorim, nu pādejūs godūs vaira asat tū nūdavuši Latgolys viestnīceibai GORS. Saisteibā ar tū nūtykušys ari vysaidys puormainis, taipat ruodīs, ka kotru godu kaids ir ari ar koč kū naapmīrynuots. Kū tu vyspuor dūmoj par “Boņuka” atteisteibu itymūs godūs?
Dūmoju, ka pīci godi beja maksimums, kū mes, dūmubīdru grupa, kas tū veiduoja, variejom nu tuo izspīst. Tei reali beja vīnys dūmubīdru grupys iniciativa, koč i, kai mes sprīdem, tū vajadzēja veiduot Latgolys kulturys asociacejai, kur saītu vysys pošvaļdeibys ar kulturys darbinīkim voi tamleidzeigi. Mes raudzejom tū tai pavērst, bet beja daudz ciļvieciskūs i politiskūs faktoru, kas tū vysu ītekmej, partū dīvamžāļ vysmoz pagaidom tys nav īspiejams. GORS beja demokratiskuokuo vīta, kur kulturys goda bolvu “Boņuks” atteisteit nuokūtnē. Maņ ruodīs, ka jim saīt cīši breineigi. Es jūprūjom asu īsaisteits viertiešonys komisejā, raugu paleidzēt ari ar koč kaidim īteikumim, cik ir munūs spākūs.
“Boņuka” veiduošonys procesā mes vēremēs, kai ir cytur pasaulī, koč voi “Grammy”, “Oskara” i cytys bolvys. Komentari i naapmīrynuoteiba ir vysuos nu jom, koč ari dažai ir jau ostoņdesmit godu. Piec kotra “Boņuka” vysod ir rezonanse, i tys ir labi. Es vysod soku, ka esi koč kū izdarejs latgalīšu kulturā i tics nominantu vydā, taidod tu esi pamaneits, partū ka konkurence ir – nav tai, ka teik vysi, kas dora. Kurs nu vysim nominantim daboj statueti, varbyut ari nav pats golvonais. Tei vysod byus laimis spēle.
Par bolvys formatu var dūmuot. Varbyut teišom ir juosaver piec byuteibys – kaidi ir tī projekti, kas peļnejuši bolvu, navys ka ir kaida atseviška kategoreja, kurā tymā godā nivīna eisti kvalitativa projekta nabeja. Ir īspiejis atsateisteit, i tei bolva nūteikti vēļ maineisīs i augs.
Kaida ir tova attīksme, ka piec nu jau vaira kai desmit godu vēļ ir cylvāki, kas tevi asociej ar da Gunchi nu Talantu fabrikys? Laiki i paaudzis mainuos, nu taipat ik pa laikam vēļ dzierd, ka taišni tevi skaita par sova veida 21. godu symta latgalīšu atmūdys aizsuocieju, kas ir īdvasmuojs cylvākus.
Kotram atmūdys veiduotuojam jau ir sovi atmūdys veiduotuoji, kas tevi ir ītekmejuši. Maņ tys beja Guntix, kas nūteikti beja vīns nu tūs cylvāku, kas atstuoja na mozu ītekmi iz munu apziņu laikā, kod vēļ guoju školā, paruodeja, ka muzykā var dareit ari tai. Varbyut tys beja pavysam naformali i alternativi, cīši daudzim nasaprūtami i kaidam napījamami, bet tys beja pavysam cytaiž. Da tam latgalīšu muzyka puorsvorā beja tautys muzyka voi šlagermuzyka. Par koč kaidu popmuzyku pat eisti runuot beja cīši sarežgeitai, tys vyss beja nūsaceiti – “Laimas Muzykantim” beja kaida pop-folk dzīsme voi Ingai i Normundam, Aijai beja kaida pop-šlagerdzīsme.
Kod mes suocem ar grupu dorbuotīs, saprotom, ka tys ir vierzīņs, kas pošim pateik i ruodīs interesants i organisks. Ir svareigi, ka tymā, kū dori, jiutīs organiski, ka tu naraugi koč kū muoksleigi sataiseit, vysu laiku kopēt voi parodēt, pazaudejūt sovu īkšejū sajiutu. Ite tei sajiuta beja. Tys pats Stanislavskis* vysod ir sacejs, ka vajag lai ir tei verju sajiuta – ka tu nūtici. A tai var byut tik tod, ka dori caur sovu pīredzis prizmu. A kas var byut vēļ lobuoka pīredzis prizma latgalīšu muokslinīkam, ka na latgaliskuo vide i kultura, ar kuru esi izaudzs?
Vīglys etaps tys munā dzeivē nūteikti nabeja, kod nu augstškolys 1. kursa sūla tyku īmasts televizejis raidejumā i pieški iz īlys vysi suoce iz mani vērtīs. Bet es otkon dabuoju vysaida veida pīredzi, kas maņ daudz paleidzēja. Es saprotu, ka nūteikti tymā vierzīnī nagrybu turpynuot, vysmoz vīns pats. Popkultura piec byuteibys mani nikod nav interesiejuse. Iz reizis saprotu, ka grupa ir tys, kur es vaira grybu dorbuotīs.
Ka tu Latvejā palyki populars, cylvāki tevi atguoduos 2–3 godi. Piec tam tev byus otkon juodora jaunys lītys, lai jī otkon ītu iz tovim koncertim. Tys laiks jau ir seņ puorguojs, nu ari tān par godu ir vēļ kaidi 3–4 cylvāki, kas daīt i tevi nūsauc taidā vuordā (dūmuots da Gunchi – aut. pīz.). Ruodīs – jau cik laika puorguojs… Es nazynu, voi tys ir labi voi nā. Tys ir apmāram tai – ka tovi vacuoki ruoda bierneibys albumu, kuru tu na cīši gribi, lai vysi verās (smejās). Tys beja dzeivis pūsmys, kas tevi ir izveiduojs, bet tys beja cīši seņ. Varbyut tod tu beji pavysam cyts cylvāks ar cytom vierteibom, cytu attīksmi pret dzeivi. Es navarātu dzeivuot tai, ka tu vysu dzeivi ej pi cylvāku i stuosti, ka esi da Gunchi nu Fabrikys. Kas bejs, bejs. Pat jūceigi dažreiz, ka tevi kaids nūsauc taidā vuordā.
Pabeigsim sarunu ar tū pošu temu, ar kuru īsuocem. Kas nu vysa tuo, kū da šam esi darejs, tev pošam ir radejs vysleluokuo gondarejumu?
Maņ ruodīs, ka kotrys process, kū tu pabeidz, dūd gondarejumu. Daudzi cylvāki dūmoj, pīmāram, ka nūīs pensejā i tod byus laimeigi. Bet tei ir napareiza attīksme pošā pamatā. Laime nav gola rezultats, laime ir process. Ka tev pateik tys, kū dori, ka vari vysu dareit piec lobuokuo pruota. Nivīns naizteik bez klaidu, vysūs procesūs ir kolni i lejis. Mozī gondarejumi ir tod, kod tev izadūd koč kaidi rezultati, kas ari motivej īt tuoļuok. Tys, iz kū tu vari atsavērt atpakaļ i padūmuot, ka beja forši. Tuos 2–3 sekundis, kod vari sev izsist iz placa i pasaceit: “O, forši!” A tod aizmierst – juostruodoj tuoļuok! Ar tū ilgi dzeivuot nadreikst, partū ka tod vari īsleigt pošapmīrynuoteibā i nu tuo beiguos nikas lobs nasaīt.
*Konstantins Stanislavskis – krīvu akters i režisors, “Stanislavska sistemys” radeituojs teatra muokslā.
Kartenis: Gunta Rasima p.a.


text:
24.septembrī Latgolā nūtyka vīns cīš eipašs i, munupruot, sirsneigs pasuokums – Nikodema Rancāna bolvys padūšona lobuokajim Latgolys pedagogim. Uzaicynuojumu vadeit ituo[…]Read more
Category: Nedelis atskots
Latgolys SYMTGADIS KONGRESS
5. i 6. majī nūtyka Latgolys SYMTGADIS KONGRESS. Ar 4.pasauļa latgalīšu saīta gola rezoļuceji var īsapazeit portalā LaKuGa.LV Pi tuos,[…]Read more
Labdien, brāļi un māsas!*
Jau pyrmī vuordi viersrokstā līcynoj, ka ituo teksta gataviešona lejislatvīšu raksteibā nav tys lobuokais i na vīgluokais veids kai uzrunuot[…]Read more
18. martā Saeimas deputātu kopīga vizīte Rēzeknes novadā
Turpinot iesākto tradīciju, visu Saeimā ievēlēto partiju pārstāvji dodas apciemot kādu no Latgales pašvaldībām. Šoreiz piedalīsies no Latgales vēlēšanu apgabala ievēlētie[…]Read more
Par Dz.Rasnača demiseji
17.septembra Saeimas sēdē tyka pīpraseita Tīslītu ministra Dzintara Rasnača demiseja. Dīvamžāļ, natyka atbaļsteita, tūmār ite pīduovoju nūsavērt/nūsaklausēt manis sagataveitū pamatuojumu,[…]Read more


text:
Apvuiceibu laikā nūtyka dažaidys nūdarbeibys pi dažaidu lektoru, vysi materiali dalinīkim tyka izdaleiti iz vītys i aizsyuteiti elektroniski. Tai, kai apvuiceibu mierkis ir rūsyntuot i cytus Latgolys jaunīšus byut i dareit, kai sūlleits – īlīkam sātyslopā ari dažys vierteigys prezentacejis, kurys var nūdereit sevkuram cylvākam. Apvuiceibu eistynuošonu i prezentaceju izveidi finansēja Sabīdreibys integracejis foands nu […]
Apvuiceibu laikā taisejom ari video, kur var apsavērt, kū mes par četrom apvuiceibu dīnom darejom… 🙂 Prūtams, daudz kas palics ari aiz kadra… 🙂 Leidzeigī roksti:
Iz vaicojumim – kai mums guoja Atzoluos i gryušai atbiļdēt puors vuordūs, deļtuo pīduovojam apsavērt naz cik biļžu 🙂 Leidzeigī roksti:
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj jaunīšus da 11.augusta dasasaceit daleibai seminarā „Atzolys”, kurs nu 18. da 21. augustam nūtiks gostu sātā „Višķezers”. Seminara “Atzolys” mierkis ir veicynuot jaunīšu aktivu īsasaisteišonu demokratejis i piļsūniskys sabīdreibys veiduošonā, tūs izgleitojūt vaicuojumūs, kuri saisteiti ar socialekonomiskim faktorim i Latgolys regiona sovpateibom. Seminarā pīsadaleis vairuoki eksperti i lektori, uzjiemieji, pošvaļdeibu jaunuotnis darbinīki. Apvuiceibu laikā četru […]
20. aprelī LgSC Daugovpiļs birojs kūpā ar Daugavpiļs nūvoda kulturys centra folklorys kūpu „Dyrbyni” aicynuoje iz pavasara sasadzīduošonu i dančim. Pasuocīns nūtyka Daugovpiļs nūvoda kulturys centrā, iz kuru beja puļciejušīs f/k „Dyrbyni” i LgSC Daugovpiļs biroja bīdri i draugi. Kai nūsaskaidruoje pasuocīņa laikā, „Dyrbynim” i LgSC ir daudz kūpeigu draugu. Jamūt vārā, ka f/k „Dyrbyni” […]
Leidzeigī roksti:
12. martā nu 10.30 da 17.00 Latvejis Nacionalajā bibliotekā izstuodis “Nevar nerakstīt” ītvorūs nūtiks Latgolys dīna. Jau 10.30 pasuokums tiks atkluots kūpā ar Rogovkys ļaudim. Tam sekuos daņči i dzīsmis ar folklorys kūpu “Upīte”, kai ari Latgolā taiseita kina, darbneicys ar Ludzys omotnīku centra meistarim, virtualuos spēlis par Latgolys kulturys montuojumu, kai ari tradicionalī iedīni […]
Ar 2016. goda 1. janvari “Latgolys Studentu centra” Reigys birojs aba Tonis birojs Antonejis īlā 8 – 3/6 teik slāgts. Paļdis vysim, kas īguļdeja dorbu biroja tapšonā i dzeiveibys uzturiešonā tymā. Eipašs paļdis biroju vadeituojim. Daudz pateikamu breižu aizvadeits birojā, izsprīsts par pasuokumim i uzraksteiti naskaitomi projekti. Kai soka, vyss, kas nūteik, nūteik iz lobu! Tam tycam ari […]
16. decembrī 19 stuņdēs Tonis birojā aicynojam iz seminaru par Latgolys folklorys materialim Latvīšu folklorys kruotivis digitalajā arhivā garamantas.lv. Arhiva redaktore Kristīne Pokratniece īruodeis, kai struoduot ar arhivu i kai var pīsadaleit tuo pylnveiduošonā. Materiali, kas arhivā vysim daeimami bez moksys – manuskripti, fotografejis i audio faili, – ir seviški vierteigs pietnīcysks instruments folklorys i […]
Jau 9. decembrī 13.00 Rēzeknis Augstškolys muokslys i sporta terasē bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj iz ceļojūšuos fotoizstuodis “Myusu Latveja” atkluošonu. Latvejai i bīdreibai “Latgolys Studentu centrs” novembris ir svātku mieness. Taišni partū tyka reikuots fotokonkurss amaterim “Myusu Latveja”. Pīsadaleit konkursā tyka aicynuoti LgSC bīdri, aktivisti, draugi, kai ari cyti interesenti. Tai kai LgSC […]
Aicynojam iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibom Reigā 8. i 15. decembrī. Nūdarbeibuos varēs uzzynuot latgalīšu rokstu volūdys pamatlykumus i uzlobuot raksteitprasmi kasdīnys saziņā. Vālams apmeklēt obys nūdarbeibys, jo 15. decembra nūdarbeiba byus turpynuojums īprīkšejai. Nūdarbeibys paradzātys cylvākim bez prīkšszynuošonom pareizraksteibā i interesentim, kas gryb atsvaidzynuot jau apgiutuos prasmis. Vītu skaits īrūbežuots, par tū apmekliejumam juodasasoka […]
Ari itymā godā “Latgolys Studentu centrs” jaunūs studentus i tūs, kas reidzinīki jau kaidu laiceņu, aicynoj īpazeit tyvuok Reigu i piļsātys latgaliskuos vītys. Vysi meili aicynuoti iz fotoorientiešonūs „Vokora styga” 14. oktobrī. Sasatikšona 17:00 pi Breiveibys pīminekļa. Myusus atpazeisi piec čivynuošonys latgaliski i balonim! Vālams da 13. oktobra 24:00 iz e-postu lgsc@lgsc.lv dasaceit komandu 2-4 cylvāku […]
Nu 4. da 6. septembra Leivuona nūvoda Rūžupē bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” organizieja tradicionaluos kulturys i latgalīšu rokstu volūdys treju dīnu seminaru, kurymā pīsadaleja attīceigūs temu interesenti nu vysys Latvejis, nu pamatā dažaidu Latgolys vītu. Seminara laikā beja vareiba pīsadaleit itaiduos nūdarbeibuos: tradicionaluo dzīduošona, tradicionaluo deja, tradicionalūs instrumentu spēle, latgalīšu rokstu volūda i izbraucīnā iz […]
Leidzeigī roksti:
Ar pozitivom emocejom aizvadeits projekta „Latgales jauniešu drošumspēja un pilsoniskums” nūslāguma pasuokums Dagdā, Dagdys bārnu i jaunīšu centrā „Parka rozes”. Iz projekta nūslāguma pasuokumu, beja sabraukuši jaunīši nu Daugovpiļs, Rēzeknis, Ezernīku i Dagdys. Kai jau stuostejom īprīkš, projekta laikā nūtyka apvuiceibys, konsultacejis, video taiseišona i vysaidys aktivitatis. Sovu izpratni par projekta temom – pilsūniskuma prasmem […]
Jau kurū godu naformalajā, nagudrajā i nanormali glaunajā pasuokumā sovejim i sovejūs sovejim “Tievanānu pavasars” aba “Tievanānu čulans” sasatiks latgalīšu literaturys autori i skaiteituoji, muzykys radeituoji i meiļuotuoji. Tolka, guojīņs da Valna akmiņa i kūpā byušona itūgod 13. i 14. junī, kai jau īrosts, Tievanānūs (Jaunviļānūs). Itūgod „Tievanānu čulans” paīs Raiņa zeimē. Kaids nūstuosts viestej, […]
Leidzeigī roksti:
Leidzeigī roksti:
Kai jau viestejom, LgSC ar sadarbeibys partnerim bīdreibu „Darītājiem”, bīdreibu „Rēzeknes Augstskolas absolventu asociācija” i bīdreibu „Dagne” februarī ir aizsuokusi projektu “Latgales jauniešu drošumspēja un pilsoniskums”. Par itū laiku asam sataisejuši naformalus seminarus Daugovpilī, Dagdā i Rēzeknē. Apvuiceibu laikā ar Latgolys jaunīšim asam diskutiejuši par sovu lūmu pasaulī, par drūsumspieju sovu lāmumu pījemšonā, par pozitivom […]
Leidzeigī roksti:
Reigā 14. martā nūtyka kasgadejuo „Latgolys Studentu centra” kūpsapuļce, kurā atsavērem iz padareitū īprīkšejā dorba cielīnī i raudziejam saprast, kaidim byut iz prīkšu. Kai ari tyka īvālāta jauna vaļde. Aizvadeitajā godā ir eistynuoti vairuoki projekti, ar kurim asam davuši pīnasumu Latgolys kulturys izaugsmē i saglobuošonā. Padareitī dorbi gondreiž 10 oficialuos darbeibys godūs aplīcynoj, ka LgSC ir […]
Leidzeigī roksti:
Leidzeigī roksti:
Leidzeigī roksti:
Aicynojam Jelgovys jaunīšus iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu 5. matā. Nūdarbeiba paradzāta īsuociejim, par tū prīkšzynuošonys nav napīcīšamys. Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds projekta “Atbalsts biedrībai “Latgolys Studentu centrs” latgaliešu kultūras popularizēšanai 2015. gadā” ītvorūs. Leidzeigī roksti:
Reigā izstuožu centrā Kīpsolā nu 27. februara leidz 1. martam nūtiks storptautiskuo gruomotu i izdevnīceibu izstuode „Latvijas Grāmatu izstāde 2015”. Ari itymā godā “Latgolys Studentu centra” gruomotu stendā byus nūpierkamys latgalīšu gruomotys – literatura i kulturviesturis apceriejumi latgaliski, gruomotys par Latgolu, kai ari ar Latgolu saisteiti suveniri i latgalīšu muzykys diski. Kasdīnā gruomotys nūpierkamys LgSC […]
Papyldynojūt myusdīnu latgalīšu literaturys kluostu, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izdavuse latgalīšu autoris Anitys Mileikys debeja dzejūļu kruojumu „mūžīgā nepārtikusī stirna”. Gruomotys redaktore ir dzejneica i publiciste Anna Rancāne. Dzejis kruojums izdūts ar Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstu. Anita Mileika roksta gon latvīšu literarajā, gon latgalīšu rokstu volūdā. Ari dzejis kruojumam ir divejis dalis: latvīšu literarajā volūdā […]


text:
Juoīt pi zūbuorsta. Pasamūžu bez zvona ap 7 nu reita sovā gultā i dūmuoju. Kur es otkon asu, kas itei par ustobu, pi kuo es asu palykuse par nakti. Tod es dūmuoju – interesna, cikūs ir zūbuorsts. Es navarieju izdūmuot, bet navarieju ari atguoduot, kaids ir telepons i kur tys varātu byut pīraksteits.
I tod es saprotu, ka es naatguodoju, kai sauc munu zūbuorstu.
zūbuorsts
Juoīt pi zūbuorsta. Pasamūžu bez zvona ap 7 nu reita sovā gultā i dūmuoju. Kur es otkon asu, kas itei par ustobu, pi kuo es asu palykuse par nakti. Tod es dūmuoju – interesna, cikūs ir zūbuorsts. Es navarieju izdūmuot, bet navarieju ari atguoduot, kaids ir telepons i kur tys varātu byut pīraksteits.


text:
Kai pīsamūdu i kai pīsacieļu, jei bogu naatguodoju. Amnezeja ir ituo ceļuojuma līcineica!
Zynu tikai tū, ka pa nakti tyka izdzarts vyss iudiņs i daguoja dzert korstu čaju. Paspējem aizīt iz ateju da Moskovys, cikom nav aiztaiseits cīš. Moskova lela, stuņdi juobrauc vēļ da stacejis.
Aiz lūga prīškpiļsātys, a kuru tys interesej. Pakojam montys. Ir vaira nakai skaidrys, ka par vīnu reizi naaizvessim iz ūtru staceju.
Suocom sajimt pyrmuos draugu i rodu eiszinis – Sibirī itamā sutkā -57 gradi piec Celseja, sūla vēļ soltuoku. Aicynuojumi sorguot sevi, atsagrīzt dzeivim. Loba vieliejumi.
Ilze roksta: “Lai Dīvs stuov kluot!” Sūla nūīt da bazneicai. Maņ vysod patics, ka vysod nūīt to DA bazneicai, na īt VYDĀ bazneicā…
Suocās Moskovys epopeja. Puorbaucīņs ar metro nu vīnys stacejis iz ūtru.
Puorbraucīņs ir vīnkuorši mūrgs.
Sastīpam vysu montu stacejā. Ilona palīk, mes ar Aldi i Guntu vadam pyrmū porceju.
Nav jau prīca – tikt cauri metro durovom, vuortim, nūbraukt pa eskalatoru, īkuopt vagonā, spēt nūstuovēt, izkuopt, puorīt iz nuokušū ceļu car vysim tunelim, ejom i par trepem nabeidzamom, īkuopt, izkuopt, ar eskalatoru burzmā tikt augšā, tikt car vuortim, durovom.
Moskova nav dūmuota cylvākim. Te cauri teik tikai vasalī, styprī i jaunī, kam nav daudz montu i kas zyna, kū dora. Invalidim i muotem ar bārnim ite nav kuo darēt.
Asam piļneigi slapni. Stacejis montu globuotivē nūdūdam sumkys. Juomoksoj par kotru vīneibu. Sapakojam vysu rūtainajuos tierga buobu sumkuos.
Par vysim izdzeram kaidu litri iudiņa.
Sekoj ūtrais krystaceļš. Gunta ar Aldi nas nazkū lelu i gryutu, iz tuo viersā ir nazkaida mapeite. Jei taisuos krist, vysim pofig. Danasam da montu globuotivis, mapeite tai i nanūkreit.
Ar steigu braucam iz Sorkonū laukumu. Aldim Miņinam juonūsajem pi Miņina i Požarskuo pīminekļa. Svātajā nullis punktā svīžam monetys. Saņtimi naskan kai kapeikys, a kas par tū. Vys jau vierteiguoki!
Kod ite bejom īprīkšejū reizi, īguoduojom Sibiri. Vyss pīsapylda. Beidzūt braucam ari mes. Kū īguoduoju, nasaceišu. Bet ticīs, ka byus.
Pi Kremļa sīnys teik atrost breineigs kolns. skaidrys, ka braucam lejā iz čūksta. Oj, ideali! Pakale slapņa, a prīca kai mozim bārnim.
Naboga Putyns…
Tod iz bazneicu i iz tylta taisu gaismys biļdis. Pa tymsu aizpluovojam iz jau zynomū izstuožu vītu, kur jaunī muokslinīki izcāluši tūrni nu gruomotu. Aldim gruomotu žāl. Ar vari nūturim, kab napajimtu leidza. Dūmuot, myusim gruomotu tryukst, kuo nest!
Mozuo bazneiceņa naktī i zīmā izaver cytaiž. Vīnolga šmuka. Atrūnam krutu gastranomu, zylu egli i pat metro.
Stacejā ādam gordūs blīņus, dzeram olu. Teik atkluots brīsmeigais “Klinskoe” ols. Taida susla!!!
Sūpluok vīna kompaneja dzīd vīnā dzīduošonā. Mes ar gribim, a sasadzīduošona nasaīt. Par daudz lela ustoba. Da i jim labi pošim ar sevi.
Siežam ari iz greidys, tai ir ārtuok, var vysus sovejūs redzēt, sasarunuot. Apkūpiejis koments ir graujūšs – “kak cygani!”
Staceja ir svaigi remonteita, vīnā marmorā. Apkūpieju ustoba ari šmuka, tok aizdiersta kai baile. Iudini lej caurumā iz greidys. Nazkaida lupota. Nateiri atkrytumu maisi. Apskratuši spani.
Kas ļaudim, tys speid, kas sev, tys smird…
Pa mikrofonu skaņ informaceja. Cyta storpā – par bagaža svora īrūbežuojumim. Dzieržam 14 kg iz cylvāka. Cyta verseja – 36 kg. Myusim ir vaira obejūs gadīņūs.
Pa vysu kuormu izmeklejam informacejis, nikuo nav. Kas byus, tys byus.
Peronu pasoka tik pošuos beiguos. Sakraunam montu skaudzē. Div voi treis nu vysom myusu sumkom es navaru pat pakustynuot, par ceļšonu nadūmojūt.
Suocam nest.
Juoīt da sastuova viņa gola. Vīnā golā pi montu palīk Ilona, ūtrā Gunta. Nasam puorsagrīzuši. Laiks īt.
Myusu vagonā nav elektreibys. Vydā kuop grupa jaunīšu. Jim montu moz, a kurs nazyna školu ekskursejis – bez motu paliksim. Dzeivus apēss.
Nasam montu vydā, raugam sakraut. Aldis ir rikteigs ceļamkrans. Biblioteku jī divejūs ar Žeņu (sābri) izlīk iz augšejuo plaukta. Ka kriss zemē, nabyus labi. Nabašnīks par reizis!
Suocās viļcīņa manevri.
Vydā i uorā navar kuopt. Pravadneica izlomoj nu pancku. Jei ruodīs, ka mes asam sveši i bez biletu.
Paādam i ejam gulēt. Gaismu nūdzieš jau agri vokorā.
Gultysveļa ībuozta celofana kulēs. Ka izvalkam, jei ir mitra. Mīgam tys navuodej.
Pyrmū nakti guļu T-kraklā i tikai zam deča.


text:
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj komandā regionaluo Rēzeknis biroja pasuocīnu koordinatoru – ambiciozu jaunīti, kurs/a ir gotovs/a īsavuiceit jaunys lītys i pilnveiduot sovys spiejis i prasmis.
Pīnuokumi:
– regulari reikuot formalus i naformalus latgaliskus pasuocīņus;
– struoduot ar cylvākim i vadeit komandu;
– sagataveit informaceju medejim i byut socialūs teiklu pavielnīkam;
– reizi nedeļā vīnu piecpušdini puora stuņdis pījimt apmaklātuojus LgSC birojā.
Praseibys:
– ituos šaļts dzeivis vīta ir Rēzekne;
– lobys latgalīšu, latvīšu volūdys zynuošonys;
– spieja struoduot pošam i komandā;
– byut atvārtam i gotovam vuiceitīs vysa kuo jauna;
– prasme sovys i cytu idejis realizēt dzeivē.
Pīduovojam:
– giut pīredzi pasuocīņu organiziešonā;
– giut pīredzi dorbā ar medejim;
– giut pīredzi projektu sagataveišonā i vadeišonā;
– īspieji realizēt napruoteigys idejis i īsapazeit ar atkivim Latgolys jaunīšim;
– īspieji poziceju izmontuot kai praksis vītu studeju vajadzeibom;
– atkareibā nu projektu realizacejis praksis vīta var kliut par apmoksuotu dorbavītu.
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i sabīdriska organizaceja, kura apvīnoj studejūšus i studejis beigušs Latgolys jaunīšus. Bīdreibys aizdavyms ir popularizēt i veicynuot Latgolys nūvoda kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibu, koordinēt ar tū saisteitūs projektu izstruodi i realizeišonu.
Zynomuokī LgSC pādejuo laika projekti ir gruomotys „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” izdūšona, latgalīšu kulturys ziņu portals www.lakuga.lv, aiļu i muzykys pasuocīņs, „La-la-dra”, seminars „Roksti!” i c. Vaira dazynuošonai par aktivitatem i dorbim verīs http://lgsc.lv
Mes nasabeistam riskēt, ļautīs trokom i radūšom idejom, struoduot i aktivi dorbuotīs. Pīsavīnoj!
Dasacejumus CV i motivacejis viestulis veidā gaideisim leidz 17. oktobrim iz e-postu vineta@lgsc.lv. Vaira informacejis pa teleponu – 26149207 (Vineta Vilcāne).


text:
23. majā bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” Daugovpiļs biroja jaunīši reikuoja pasuokumu “Kinu vokors Štabikā”. Kinu vokorā tyka ruodeita eiskinys “Pyrmī osni” pyrmuo sereja “Gambits 1917” i ūtrei sereja “Lauleibys”.
Eiskinys pamatā izmontuotys viesturiskuos nūtikšonys 20. godu symta suokuos, kas Latgolai radeja vareibu atsadaleit nu Vitebskys gubernis, kab apsavīnuotu ar Kūrzemi i Vydzemi. Itaids sprīdums tyka pījimts Rēzeknē 1917. goda Latgolys kongresā, kuruo kontekstā teik pīmynātys taidys viesturiskys personeibys kai Fraņcs Kemps i Fraņcs Trasuns.
Pyrmajā kinys serejā paruodeits Fraņča Kempa i Fraņča Trasuna dialogs Pīterpilī, kur 20. godu symta suokuos suocēs latgalīšu atmūda. Sovukuort ūtrajā serejā paruodeitys 1917. goda Latgolys kongresa pyrmuos dīnys nūtikšonys kinoteatrī “Diana” Rēzeknē.
Kinu vokora apmaklātuojim beja vareiba satikt kinys idejis autoru, grupys “Dabasu Durovys” solistu Arni Slobožaninu. Piec eiskinys nūsavieršonys, apmaklātuoji dalejuos īspaidūs i diskutēja par Latgolys viesturis nūtikšonu aktualitati i atspīgeļuošonu myusu dīnuos. Kinu vokora apmaklātuoji nūruoda, ka itaida veida eiskinys roda leluoku izpratni par viesturi, personeibom i nūtikšonom kai vuiceibu gruomotys. Ari kinys idejis autors Arņs Slobožanins izsoka cereibu, ka ituos kinys pedagogi izmontuos vuiceibu procesā.


text:
Ite seņ sūleituo 2. daļa stuostam par pyrmū mīlesteibu. 1. daļu klausīs ite.
Stuosts nu LgSC organizeituo jaunīšu stuostu konkursa “Stuosti par myusdīnom ar laimeigom beigom”.
[soundcloud url=”http://soundcloud.com/lgsc/pyrmuo-milesteiba-ii”]
Autore Marta Pētersone (Jelgovys Speidūlys gimnazeja).
Īrakstiejuse Edeite Husare.
Īrunuojuse Ilze Sperga.
Īraksteits Tonis birojā 2010. goda 24. martā.
Marta roksta: “Dzeivuot – tys nūzeimoj gaideit izdeveigu breidi, lai reikuotūs.”
Lai izadūd sagaideit izdeveigu breidi i nanūsabeit! Lai vysim prīceigs, cereigs pavasars i vysod sūpluok ūtrs cylvāks, kas saprūt, atbolsta i paleidz lobajūs dorbūs i vīnkuorši dzeivuot!


text:
Latgolys multimuokslinīks Raibīs “Kolnasātys” studejā īsaroda ar lelu zaļu ceļasūmu. Juo dzeive niu paīt Pūlejā, kur piec nacionalistu īšonys pi varys nūteik strauja politiskuo vierzīņa maiņa. Teik runuots ari par Raibuo (eistajā vuordā Oskara Orlova) stuostu kruojumu “Zalta tesmini”.
Vuordineicā Arņs Slobožanins i Valentins Lukaševičs runoj par vuordu “tesmini”, kai ari cytim dzeivinīku mīsys daļu nūsaukumim, tūs vys vēļ izmontoj par simbolu puorpiļneibai.
Sovukuort Dace Dambe skaidroj streideigū vaicuojumu par kailciertem, kas jau pamateigai mainejušys Latvejis ainovu – kaidi ir augu i dzeivinīku īgivumi i zaudiejumi piec meža nūciersšonys, i vaicoj, voi ir īspiejams bez tuo iztikt i kai tū izdareit.


text:
CertenejaCerteneja tiene 9 letras
Definición de certeneja aquí
Resultados de búsqueda:
Resultados de imágenes:
Youtube: certeneja
Nube de palabras :
- certeneja xerteneja verteneja ferteneja derteneja cwrteneja csrteneja cdrteneja crrteneja c4rteneja c3rteneja ceeteneja cedteneja cefteneja cetteneja ce5teneja ce4teneja cerreneja cerfeneja cergeneja ceryeneja cer6eneja cer5eneja certwneja certsneja certdneja certrneja cert4neja cert3neja certebeja certemeja certejeja certeheja certenwja certensja certendja certenrja certen4ja certen3ja certeneha certenena certenema certeneka certeneia certeneua certenejz certenejs certenejw certenejq


text:
Tim, kas labi zyna, kas ir (beja) Fraņcs Trasuns i Jezups Baško, itamā gruomotā nabyus daudz jaunu faktu, bet tūs nav slyktai ari atkuortuot. Vēļ gruomota dūd vareibu pasavērt iz cylvāka i bazneicys klaidom (grākim) nu osuoka autoris redzīņa pusis, i reizē vysu romanu caurauž Latgolys latvīšu (latgalīšu) spāku olūta izskaidruojuma mekliejumi.
Romanam par pamatu jimtys realys personeibys, bet, kab nabyutu juoatsaskaita par kaidu viesturisku naprecizitati voi par daudz spylgtu interpretaceji, tod visim gruomotys varūnim ir maineitys pavuordis (uzvuordi). Romans ir sapuškuots ar aizraujūšom sižetiskajom linejom (mistika, doba, liktiņa paviersīni, natycamys sasagadeišonys, tragiski i breižim klaji nažieleigi nūtykumi) boguoti kruosainā volūdā, kas gona veiksmeigai nūtur skaiteituoja interesi leidz pat pādejai lopai. Naratai var maneit, ka autore ir pamateigi pietejuse Mikeļa Bukša “Latgaļu atmūdu”, Dektera “Dorvas cīma ļaudis”, poša Franča Trasuna dorbus i cytus olūtus (kuru saroksts ari ir davīnuots), deļ tam gruomota byus eipaši vierteiga tim skaiteituojim, kas par latgalīšu sabīdriskūs darbinīku dzeivi nav nikuo daudz da šam dzierdejuši. Par skrīņmašynu (lidmašynu) pilotu pasauļa slavanū Jezupu (Baško) jaunuokajai latgalīšu paaudzei vēļ byus stypri vaira juoizpietej.
Sevkuru, bet it seviški nalatgalīšu skaiteituoji, puorsteigs naīrostu vuordu i apzeimiejumu dajaukums tradicionali īrostajai “pareizajai” latvīšu literarajai volūdai – tī gondreiž kotrā ryndu ailē ir Latgolys spieceigī vuordi (apleicīne, besi, ceisteiba, sola, gamanēt, kūzuls, kuormi, mienesnīks, pylnats, patmalis, šārmys, siņces, snuotine, tāvaine i daudzeji citi), kurim gruomotys beiguos īdūts skaidruojums davīnuotajā vuordineicā. Poša autore gruomotys piecvuordā Latgolys latvīšu volūdu nūsauc par juos dvēselis pīdzeivuojumu – tei asūt kai “zelta birste, kas (vysai latvīšu) valodai noņem pelēko eļļas krāsas virsmu” i vēļ jei tī dalykuse itaidu ryndkūpu:
Jau visi, kas stuosta par itū romanu, ir raudzejuši izskaidruot gruomotys nūsaukuma izvēli: taitod nu vīnys puses “mūks” vysim latvīšim saprūtamais gareiguos kolpuošonys ceļa guojiejs-vīntuļnīks, bet nu ūtrys puses teik atkluots Latgolys latvīšu izpratnis dziļuoks sluoņs, kur “mūka,mūceņa” ir krystā systuo Dīva dāla atveids – “kūkā izgrīztys cīsšonys” caur kurom dzymst jauna cereiba pat vysgryutuokajā breidī. I romanā na reizi viņ autore atsagrīž pi kuorklu atzolom caurauguša krucifiksa, kū gona precizai izskaidroj romana beiguos: “Ne velti balto vītolu sauc par Māras koku, bet Latgolu par Māras zemi. Jo kur vienu stumbru vējš izgāž, tur septiņas atvases ataug (..). Latgola nekad nav nekas viens, tā allaž un mūžam ir bijusi daudz – dzeraunēs, solās, saimēs. Te pat uzvārds nav katram savs, bet veselam ciemam viens (..), zeme dalīta šņorēs, sapīta kā no lūkiem. Klūgu pinumus viegli lietot – (..) tos var atjaunot, bojātās vietas izņemot un aizpinot ar citām. No klūgām vēl aizvien darina šūpuļus un gaisa balonu grozus, jo lūki ir viegli kā putnu kauli ar gaisu serdē un atļauj (..) viegli pārlaist nelaimi un neražu, viegli aizlidot sapņos un īstenībā. Klūgas ir lokanas un greznas kā latgaliešu prāti, klūgas var nokapāt, bet nevar iznīcināt. Tās stāda tad, kad grib iztīrīt kādu aizindētu, mirušu zemi.”
Kaids soka – latgalīšim beja atmūda tod, kod Fraņcs Trasuns, Fraņcs Kemps, Nikodems Rancāns pa zemis viersu staigova i aktivai struodova, cyts stuosta, ka paguojušuo godusymta deveņdesmytajūs godūs bejs gona lels pacālums i pyrma godim četrim ci pīcim ari. Kai romans “Klūgu mūks”, stuosteidams par vacūs laiku nūtykumim i styprajim culvākim, rauga aicynuot baļtīšus nasabeit i pa druskai sauc gostūs pi latgalīšu, ir tikai ceļa suokums, tai ari myusu dīnu latgalīšu sasnāgumi ir tikai pyrmī sūli, lai tyktu pi tūs idealu i tūs kulturys rezultatu, par kurim īsastuoja pyrma symts i īsastuos piec vēļ tik pat godim. Kotrai paaudzei pošai ir otkon nu jauna juoatkluoj i juoizceina sova personeiguo i vysys tautys gora breiveiba!
Autors: Jurs Viļums
Karteņa: nu LaKuGys arhiva


text:
1938. goda 11. junī Ludzā rysynuojēs nūtykumi, kas piļsātys vaibstūs izdareja naatgrīzeniskys izmainis – piļsāta pīdzeivuoje pūstūšu guņsgrāku. Itūgod paīt 80 godi nu guņsgrāka, par nūdareitū pūstu līcynoj ludzuonīšu atmiņu stuosti i fotografejis. Ludzys Nūvodpietnīceibys muzejā, atguodojūt itū nūtykumu, apsaverama fotoizstuode “Ludza liesmās”.
Vīnu nu leluokajim i pūstūšuokajim guņsgrākim storpkaru Latvejā pīdzeivuoja taišni Ludza 1938. godā. Nūdaga vysmoz catūrtuo daļa piļsātys, pajumti pagaisynuoja gondreiž 2000 Ludzys īdzeivuotuoju, būjā eimūt piļsātys kūka apbyuvei.
1938. goda 11. juņa reits Ludzā beja korsts, sauss i viejains. Nazynoma īmasla deļ kaida gruomotu tierguotuoja Buņimoviča sātys jumtā pasaruodeja līsmis. Laikapstuokļu deļ līsmis dreiži puorsamatušs iz sūpluok asūšajom kūka sātom, i piec kaida laika līsmēs jau beja lela daļa piļsātys, pusstuņdis laikā aizadaga ap pīcdesmit āku. Piļsātys guņsdziesieji, garnizona karaveiri i īdzievuotuoji, naspādami apsluopēt līsmis, izsauce paleigus nu Rēzeknis, Daugavpiļs, Zylupis, pat Reigys. Līsmis turpynuoja izaplateit, aizadaga piļsātys policejis āka, katuoļu bazneica, piļsātys aptyka, lels skaits veikalu i dzeivuojamūs sātu. Līsmis skuore arī nabadzeiguokū piļsātys daļu, kur suoce degt ap pussymta sātu. Īdzeivuotuoji ceņtēs gluobt sovu jau tai tryuceigū maņteibu, svīžūt vysu azarā. Naspiejūt gluobt dagūšuos sātys, dziesieji ceņtēs gluobt puorejuos ākys nu līsmu, nūciertūt kūkus, nojaucūt sātmaļus i aplaistūt ākys ar iudini. Guņi īrūbežuot izadeve tikai vokorā, bet dziesšonys dorbi turpynuojuos vysu nakti.
Kūpumā nūdaga vaira kai 400 āku, nu tuom ap 100 veikalu, 17 sabīdriskuos ākys i katuoļu bazneica, kas beja lels zaudiejums piļsātai. Pareizticeigūs bazneicu, kuru ari skuore guņsgrāks, breinumainā kuortā izadeve izgluobt. Drupuos tyka atrasts vīns myrušais, kai ari vīns cītušais nūmyra vāluok slimineicā.
Piec guņsgrāka tyka izstruoduoti piļsātys puorbyuvis plani, kas paredzēja plašu modernizaceju, dasamāruošonu sovam laikmatam. Vystik piec īdzeivuotuoju lyugumim piļsātā tyka saglobuota vacuo kūka apbyuve i suokūtnejais planuojums, Ludza saglobuoja sovu viesturiskū apveidu, viņ īvārojūt jaunūs byuvu guņsdrūseibu.
Karteite: zudusilatvija.lv


text:
Taišni itamuos dīnuos septembra golā bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” izdavuse jaunu Latgolys dzejneicys, literatis, žurnalistis, publicistis i ari dramaturgis Annys Rancānis dzejis gruomotu “Prīca i klusiešona”, kurymā skaitomi pādejūs godūs saraksteitī vaira nikai symts autoris dorbi kai latgalīšu, tai latvīšu literarajā rokstu volūdā. Anna Rancāne ir myusu dīnu Latgolys spylgtuokuo raksteituoja. Gruomotā “Prīca i […]
Latgalīšu dzejneicai Emilejai Kalvānei paguojušuo goda nūgalē izguoja dzejūļu kruojums „Atvosora”, kurs tyka izdūts Latgolys Regiona programmys ītvorūs. Emileja Kalvāne (1944) ir dzymuse Mērdzinis pogosta Styglovā. Jauneibā autore ir pīsadalejuse Mirdzys Kempis Jaunūs autoru apvīneibā, bet latgaliski roksta i publicejās viņ nu 1995. goda. Juos pyrmuo gruomota „Lobuo dīna” (2003) ar atsauceibu tyka pījimta i literaturzynuotnīku, […]
Decembra pyrmajuos dīnuos nu tipografejis sovu ceļu iz dažaidim gruomotu plauktim i skaiteituoju sirdim īsuocs dzejneicys Ingridys Tāraudys trešais piec skaita dzejūļu kruojums „Boltais šokolads”. Kruojumā apkūpuoti vairuoku godu garumā raksteiti i 2009. godā apkūpuoti dzejūli latgaliski i latvyski, kurūs maiga i lieneiga sīviškeiba mejās ar raganisku sīvīteibu, napacīteibu i olkonumu. Latgalīšu dzejneica Ingrida Tārauda (1971) regulari publicejās […]


text:
Kolnasātā gostūs skriejiejs Andrejs Jesko, vīns nu iztureiguokajim i mudruokajim Latgolys i vysys Latvejis veirim. Uzvarys laurus plyucs gon vītejuos, gon storptautiskuos saceņseibuos. Maja nūtykušajā 16 kilometru taku skriejīnī Zvīdrejis golvyspiļsātā Stokhholmā jis īgiva pyrmū vītu. Sovu giutū pīredzi i zynuošonys Andrejs nūdūd Rēzeknis nūvoda bārnu-jaunatnis sporta školys audzieknim. Kas raksturoj lobu skriejieju, kaids ir ceļš iz panuokumim i ar kaidim izaicynuojumim juoteik golā skriejiejim, izvaicojam Andreju Jesko. Jis soka: “Kab skrītu, golvonais ir nūskaņuojums, attīksme i atbylstūšs apgierbs. Komer akmini nu dabasu nakreit, var skrīt!”
Gunta Nagle teikās ar tūpūšū dirigentu Renātu Cvečkovski. Lai gon bierneibā Renāts sapņova kliut par bazneickungu, turpmuokī dzeives ceļi jū sasaistija ar muzyku. Itūšaļt jis ir Staņislava Broka Daugovpiļs muzykys vydusškolys 3. kursa audzieknis. Renāts apgiust myzykys teoreju i kora dirigiešonu. Jau nu 10 godu vacuma Renāts komponej, jo dorbi skaniejušs vairuokūs koncertūs.
Skaņ rubrika “Kolnasātys gruomotplaukts” tymā literats Raibīs aba Oskars Orlovs stuosta par literaturys almanaha “Olūts” jaunuokū laidīni. Kaidi dorbi īklauti itymā izdavumā i voi tī atbylst myusu dīnu laseituoju praseibom?


text:
Pyrmuo apreļa aba jūku dīnys prīkšvokorā pīduovojam īskotu vacajuos latgalīšu gazetuos. Kas ogruok raksteits pylnā nūpītneibā, niu izraisa smaidu!
Ogruok gon kozom beja loba dzeive!
Ogruok precējēs na tikai aiz mīlesteibys, bet ari aiz naudys. Mudruok, mudruok, ka tik kaids cyts napagiust pyrmais!
Koč ari paguojs teju symts godu, padūmi školānim nūdereigi ari myusu dīnuos.
Par gūdu Latvejai ūtrajā dzimšonys dīnā! Loba biznesa ideja, sagaidūt symtū proklamiešonys godadīnu. Atguodoj! Peipēt ir švaki!
Gonūs bārni vairs naīt, nu vijūleitis zīd!
Cīši lela izvēle! Atguodoj, dzert ir švaki.
Mīlesteiba aizmygloj acs!
Storp ilgdzeivuotuojim ir na tikai japani, bet ari latgalīši.
Lai kai tī byutu, latgalītis tok ir peļnejušs vysus pasauļa briljantus.


text:
“Kolnasātā” diskuseja par Latgolys karūgu - voi Latgolai i latgalīšim ir vajadzeigs sovs karūgs, kū dareit ar asūšuo karūga lītuojumu.
Itūšaļt latgalīšu vydā lelu popularitati īmontuojs t.s. “Latgolys karūgs” tymsi zyli-bolti-tymsi zyls ar gierbūni viersā. Itū naoficialū simbolu lītoj privatpersonys, vairuokys bīdreibys, Latgolys parteja. Karūgu izmontoj ari pošvaļdeibu īstuodis, pīmāram, školys. Tīsa, lykums līdz vaļsts i pošvaļdeibu īstuodem lītuot mynātū karūga variantu, par ituo simbola lītuošonu var ari sūdeit.
Vaicuojumu par karūgu skateja majā nūtykušajā 4. pasauļa latgalīšu saītā. Pījimtajā rezolucejā Latgolys planavuošonys regiona padūmei izsaceits aicynuojums oficiali apstyprynuot latgalīšu (Latgolys) karūgu bez gierbūņa i nūsaceit tuo lītuojuma kuorteibu. Vidis aizsardzeibys i regionaluos atteisteibys ministreja nūruoda, ka Latgolys planavuošonys regiona padūmei nav tīseibu oficiali nūsaceit Latgolys karūga statusu. Regiona simboliku itūšaļt var apstyprynuot ar uoreju normativū aktu Saeima ci Ministru kabinets.
Diskusejā pīsadola: Aigars Zīmeļs, tierdznīceibys centra “Ūga” saiminīks, ari Preiļu nūvoda dūmis deputats, Māris Rumaks t.s. “Latgolys karūga” autors, “Baltic flags” menedžers, dūmneicys “Creative Museum” vadeituoja Ineta Zelča-Sīmansone, Latgolys partejis leidzprīkšsādātuojs i 12. Saeimys deputats Aldis Adamovičs i Latgolys planavuošonys regiona padūmis prīkšsādātuoja i Ludzys nūvoda dūmis deputate Alīna Gendele.
Komentāri (7)
Latgolys karūgs radzams daudzejuos latgalīšu i cytu Latgolys patriotu mašinēs, autobusūs, kantorūs, veikalūs i sātuos, taipoš Latgolys karūgu redzim svātkūs, i Latgolys karūgu nas svātceļnīki sovūs guojīņūs iz Aglyunu. Nanūbrīdušī laksteituoji sovā jauneibys maksimazlizmā vys jau varātu turēt cīnā itūs ļaužu patriotiskuma jutūnis.
Pievienot komentāru
Lai komentētu, ienāc arī ar savu draugiem.lv, Facebook vai Twitter profilu!


text:
Rēzeknis piļsātys dūmis
prīšksādātuojam Aleksandram Bartaševičam,
dūmis deputatim
Atkluotuo viestule par napiļneibom Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa uzrokstūs
Latgolys jaunīšu bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj Rēzeknis piļsātys dūmi nūvērst napiļneibys Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa tekstā latgalīšu rokstu volūdā, tū veidojūt atbylstūši 2007. godā apstyprynuotajim Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim. Taipat vieršam viereibu iz 1917. goda 26. i 27. aprelī (p.v.st.) Rēzeknē nūtykušuo kongresa nūsaukuma izvieli pīminekļa uzrokstā.
Rēzeknis piļsātys dūmis sēdē 2016. goda 2. junī tyka apstyprynuots Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa uzroksta teksts. Dūmis deputati lēme, ka iz pīminekļa byus uzroksts latvīšu literarajā volūdā “I Kurzeme, i Vidzeme, i Latgale mūsu” (Rainis) i zam tuo uzroksts latgalīšu rokstu volūdā mozuokim burtim – “1917. goda 26. un 27. aprelī p. v. st. itymā vītā kinoteatrī “Diana” nūtyka Pyrmais Latgolas latvīšu kongress, kas lēme par apsavīnōšonu ar Kūrzemi un Vidzemi.”
Myus namīreigus dora fakts, ka da pīminekļa atkluošonys ir palics tik puora mienešu, bet nu Rēzeknis piļsātys dūmis atbiļdeigūs amatpersonu pusis nateik dareits nikas, kab lobuotu pošu pīlaistuos klaidys. Vys vēļ nav nūtykušys konsultacejis ar kompetentim latgalīšu volūdys specialistim i viesturnīkim, kab izveiduotu korektu uzrokstu – līceibu par 1917. godā Latgolys kongresā pījimtajim Latgolai i vysai Latvejai tik nūzeimeigajim lāmumim. Mums nav saprūtams, parkū uzroksta izstruodis procesā nanūtyka konsultacejis ar attīceigūs jūmu specialistim, koč i daudzi nu tūs ir daīmami Rēzeknē.
Ituos šaļts latgaliskuo teksta verseja naatbylst myusu dīnu latgalīšu rokstu volūdys pareizraksteibys nūsacejumim. Jau 2007. godā Vaļsts volūdys centrys apstyprynuoja Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumus (daīmami http://likumi.lv/doc.php?id=164904). Itūšaļt dorbu pi latgalīšu rokstu volūdys normiešonys turpynoj Tīslītu ministrejis Vaļsts volūdys centra Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu rokstu volūdys apakškomiseja. Tok tys, ka turpynojās dorbs pi latgalīšu rokstu volūdys normiešonys, nanūzeimoj, ka pret tū var izaturēt naveižeigai i atkluoti ignorēt jau padareitū i īvīstuos pareizraksteibys normys. Pīmineklis teik veiduots nuokūtnei – nuokušajom paaudzem, kuruos sovā raksteibā pīsaturēs pi myusu dīnuos izstruoduotuos ortografejis. Aicynojam Rēzeknis piļsātys dūmi konsultētīs ar Latgalīšu rokstu volūdys apakškomiseju par latgaliskuo teksta pareizraksteibu.
Taipat skaitom, ka vajadzeigys konsultacejis ar profesionalim viesturnīkim par kongresa nūsaukuma atveiduojumu iz pīminekļa. I akademiskajā, i popularajā literaturā 1917. goda 26. i 27. aprelī Rēzeknē nūtykušū kongresu sauc vysaiž – par Pyrmū Latgolys latvīšu kongresu, Latgolys kongresu, Latgalīšu kongresu, 1917. goda Rēzeknis apsavīnuošonys kongresu i c. Pīminekļa uzrokstā paradzātais nūsaukums “Pyrmais Latgolas latvīšu kongress” līk aizdūt vaicuojumu, voi eistyn taids nūsaukums ir korekts, partū ka kongresa pījimtī lāmumi atsatīc na tik iz latgalīšim, bet ari Latgolā jau godu symtim dzeivojūšajim krīvim, pūlim, ebrejim i c. mozuokumtauteibom. Kotram vuordam ir sova, atškireiga nūzeime, i nu tūs izvielis pīminekļa uzrokstā atkareigs kūpejais Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa viestejums. Aicynojam Rēzeknis piļsātys dūmi par korektu kongresa nūsaukuma lītuojumu konsultētīs ar Rēzeknis Tehnologeju akademejis i Daugovpiļs Universitatis vuiceibspākim, viesturis doktorim, kai ari ar Latgolys Kulturviesturis muzeja viesturnīkim.
Cīši ceram, ka Rēzeknis piļsātys dūme jims vārā LgSC īsacejumus i atrass laiku konsultacejom ar latgalīšu volūdys i viesturis specialistim, veidojūt pīminekli – līceibu par Latgolys izvālātū ceļu kūpā ar puorejū Latveju, kas vīnuos, na škeļs Latvejis sabīdreibu.
Daugovpilī, 2017. goda 26. janvarī
Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” vuordā
vaļdis prīšksādātuoja Gunta Nagle


text:
Roksta autore: Edeite Husare
30. novembrī iz kasgadejū sasatikšonu jau 18. reizi aicynuoja literari muzykaluo nūtikšona – Andrejdīna, kuruos tradiceja dzymuse 1998. godā Rēzeknis Augstškolā (niu Rēzeknis Tehnologeju akademeja (RTA)). Pyrmū reizi Andrejdīna beja izbraukuse gostūs iz Rēzeknis nūvoda Lūznovys muižu.
Kai kotru reizi Andrejdīnys tradiceja ir na viņ sasatikšona latgaliskajā muzykā i literaturā, nu ari vysod ir sagataveits kaids puorsteigums – gruomotys voi diska prezentaceja. Itys gods nabeja izjāmums. Tai kai Andrejdīna simboliski beja 9. Storptautyskuos latgalistikys konferencis, kas itūgod veļteita Fraņča Kempa pīmiņai, nūslāguma nūtikšona, taišni Kempam veļteituo romana prezentaceja beja ituo goda jaunuo literaruo prīca. Romana “Aizlauztais spaits” autori ir Sandra Ūdre i Juoņs Ryučāns i vokora suokā autori stuosteja par romana topšonu, kai ari atsaceja iz saguojušūs klauseituoju vaicuojumim. Sūpluok jaunajai gruomotai, sova vīta Andrejdīnys vokorā tyka veļteita ari cytim ituo goda jaunumim – eiss īskots RTA folklorys ekspedicejā topušajā DVD “Viļakys ticiejumi” (autori Ilga Šuplinska i Māris Justs). Izdavumi tyka ari duovynuoti školom i biblioteku puorstuovim. Taipat kaidam pyrmū reizi, nu kaidam vēļ reizi beja vareiba nūsavērt eiskinu “Gambits 1917”, kas akteru Kristapa Rasima i Mārtiņa Egliena attālojumā viestej par diveju dyžanūs latgalīšu personeibu – Fraņča Trasuna i Fraņča Kempa dialogu pyrma 1917. goda Rēzeknis kongresa.
Nu 2003. goda par naatjamamu Andrejdīnys tradiceju ir klivs literarais kabare, kas ir dzejnīku i muziķu konkurss par Andrejdīnys goda bolvu – Uoksta capuri. Itūgod konkursā pīsadaleja 15 dalinīku, kurūs vydā beja kai jaunī, tai jau pīredzis boguotuokī literati i muziki – Ineta Atpile-Jugane, Anna Rancāne, Raibīs, Guntis Rasims, Arnis Slobožaņins, Līvija Liepdruviete, Ligija Purinaša, Mārīte Krasnobaja, Meldra Gailāne i cyti, kai ari itūgod starptautyskū dimenseju konkursam daškeire gosti nu Pleskovys Vaļsts universitatis. Na pyrmū reizi pi Andrejdīnys Uoksta capuris, sajemūt klauseituoju simpatejis, tyka Raibīs, bet itūreiz ar jū itū gūdu daleja ari Pleskovys Vaļsts univeristatis docents Vadims Andrejevs, kurs prīcynuoja ar gitaru i poša raksteitom dzīsmem. Vokora gaitā ar sovu muzykalū stuostu par tautysdzīsmem prīcynuoja grupa “Rūnas”, kurā apsavīnuojušs Rēzeknis muzykalī ļauds Juoņa Mežinska vadeibā.
Vysu pastuoviešonys godu gaitā Andrejdīna klivuse na tik par vīteja mārūga nūtikšonu, bet ari par dažaidu paaudžu sasatikšonu, izskotu i puorlīceibu, ideju apmainis vītu. Iz nūtikšonu beja sabraukuši ļauds na tik tīpat nu Rēzeknis i Rēzeknis nūvoda, bet ari cytu Latvejis vītu – Baļtinovys, Vileks nūvodim, Preilim, Daugovpiļs i cytom vītom. Lūznovys muižys Sorkonais zals nūtikšonai dadeve sirsneigu atmosferu, koč i pīsadaleit grybātuoju beja cik daudzi, ka vysim ustobā vītys nimoz i natyka, tok kotrys grybātuos pīsadaleit vareja ari virtuali – verūtīs taišnū translaceju tīpat nu Sorkonuo zala.


text:
Cik tys vyss jūceigai – ar zemem i volūdom. Vyss vīns, a vys nazkai cytaiž. Vys tys pats – da mīļu tys pats. Lai kur tu ītu, vysur atrassi tikai sevi – tū, kū jau pazeisti i zyni īraudzeit.
Siedieju Vuocejis krūgā i gaidieju sovejūs.
Jī beja nūguojuši da viņa gola pasyuteit ola i apsavērt nazkuo.
Rūkā turieju paveist suokušu muollēpini, kū beju atrodusi pļovā aiz nazkaidys vuocu dzeraunis seikys upeitis krostā. Dzaltona. pusnūveituse. Pi myusu sātā pavasar tože vysa muorka mola vīnuos muollēpinēs, tik drupeit piečuok kai ite Vuocejā.
Īsaklausieju krūga murdūnē. Ļauds runuoja cyts car cytu, nasaklausēja nikuo apleik. Bolsi rikteigi tynuos i pynuos apleik.
Meitine žāluojuos, ka ite, pi jiurys, taids solts. Juos pusē jau rikteigs pavasars. Vysi kūki vīnūs zīdūs. Naz kur tī iz Vuocejis lejis golu. Puiss smējēs par jū – kai to, treis symti kilometru iz leju. Kū že jei te dūmojūte – nu dīnvydu atbraukuse!
Drupeit tuoļuok bors studentu svinēja semestra suokys. Kur bejuši, kū dariejuši. Kai Leldīne, kai saime. Kaida muzyka bejuse. Kai tū i itū dariejuši.
Vīna meituška pieški īsavaicuoja puišam – jam taids interesnys akcents, nu kurīnis jis ass? Puiss apsaruove – nu tīņs i tīņs. Meituška breinuojuos – a jis tok runojs tai i itai. Voi ta pi jūs narunoj cytaiž? Puiss kai sasameistēja, kai nūsakaunēja, tod cierta pretim i līleigs saceja – jī gon sātā runojūši tik “hochdeutsch”!
Meitine nasaryma. Jei vysu myužu dūmuojuse, ka tamā apleicīnē vysi runoj tik “plattdeutsch”.
Nā, nā, jis nā. Puiss suoce puordzeivuot. I tīpēs, ka nikuo nazyna. Nivīna vuorda.
Meitine breinuojuos: Tok jis že eims nu tuos i tuos pusis. Voi ta na tai?
Oi, nu kū tī! Puiss īsatīpe. “Plattdeutsch” že runoj tik vacī ļauds. Jaunī nā.
Jī nūsasmēja i suoce runuot nazkū par pasnīdziejim. Kurs maita, a kurs jau tai kai i nikuo. Sarunā īsapyna i puorejī. Jī smējēs i dzēre olu.
Piec šaļts atguoja muni ļauds. Atnese olu. Izdūmuojuši, ka juojem itys. Taiseits piec kaida to tī vaca recepta. Dabeigais. Dzeivais. Izlejamais.
Garšuoja na tai kai sātā. Vaira piec pierktuo ols. Koč i skaitējēs sātys i dabeigais. Tok nazkas jimā beja ni tai, nazkas atsyta nazkū zynomu. Na to ka Latgolys dzeraunis ols, a pierkts tože nā. Ni taids i ni itaids.
I tod es īsadūmuoju.
Vyss že ir taipat i tys pats. Ols. Krūgs. Studenti. Muollēpinis. Dzeraune. Ļauds.
Da i ar volūdu tys pats: vacī ļauds sovā storpā runoj latgaliski, ar jaunajim – latvyski. Ar voi bez akcenta. Ak jau ka ar akcentu i ar stypru latgalisku akcentu.
A beiguos nu volūdys puori palīk tik akcents.
Tys, kas nūdeve tū puisi. Tys, kū dzierdēja tei meituška, a nadzierdieju es. Pa munam, jī obeji tok runuoja pa vuocyskam.


text:
Ite dīnroksta skaiteituojim pyrmais īroksts nu LgSC organizeituo jaunīšu stuostu konkursa “Stuosti par myusdīnom ar laimeigom beigom”.
[soundcloud url=”http://soundcloud.com/lgsc/pyrmuo-milesteiba-1-dala”]
Autore Marta Pētersone (Jelgovys Speidūlys gimnazeja).
Īrakstiejuse Edeite Husare.
Īrunuojuse Ilze Sperga.
Īraksteits Tonis birojā 2010. goda 24. martā.
Kas nūtiks tuoļuok? Voi 18 godu vacumā ir īspiejama laimeiga mīlesteiba?
Gaidi turpynuojuma jaunnedeļ!
Tok nasabeist pyrms laika – ari itys stuosts tok ar laimeigom beigom.


text:
Sastdīņ, 2. junī, Rēzeknis nūvoda Drycānūs gūdynuos dzejneicys Bronislavys Martuževys i literata, varganista i školuotuoja Ontons Matvejāma pīmiņu.
“Ontons Matvejāns (1937 – 2008) ar sovim lelim i mozim dzīduotuojim i cytim drycānīšim vairuokys reizis gasteja Lubuonys “Dārziņos” pi Bronislavys Martuževys (1924 – 2012) – atruodeja sacarātuos dzīsmis, duovynuoja sovys gruomotys, kūpā muzicēja, puorrunuoja dzeivis nūtikšonys, natryuka ari jautreibys. B. Martuževa natyka gastejuse pi O. Matvejāna, tikai reiz, Drycānu bazneicā 2006. goda majā garom braucūt, iz breiteņu apsastuoja, pavāruoja, padūmuoja, i piec tam roduos dzejūļs “Dricāni”, publicāts kruojumā “Labā oma”. Nu ir tei reize, kod obim lamts Drycānūs sasatikt. Obejim tyva beja Dīvmuotis gūdynuošona i dzeivuošona Dīvmuotis mīlesteibys gaismā, obim pīmyta styngrs latgaliskais spāks i obi ir īraksteiti iz myužeigu palikšonu Dīva sarokstūs. “Mūzika – mana galvenā slimība,” ir rakstejs O. Matvejāns. “Kad es dziedu – es esmu vesela,” kai pībolsuodoma atsasauc B. Martuževa. “Tēvs debesīs, es neskaitu šo laiku, Lai pildās, kā Tev tīk”, raksteja B.Martuževa,” par pasuokumu soka tuo organizatori.
Pasuokuma programa:
12.30 pīminis šaļts pi Ontona Matvejāna Drycānu kopūs
13.00 Svātais Mišs – aizlyugums par Ontonu Matvejānu Drycānu Sv. apustuļu Simeona i Jūdys Rūmys katuoļu bazneicā
14.15 O. Matvejāna i B. Mārtuževys gūdynuošona Drycānu Kulturys nomā ar dzīsmem, lobim vuordim, kusteigom biļdem i īrokstim nu senejom dīnom.
Pasuokumā pīsadaleis goreigūs dzīšmu ansamblis “Almus” (vadeituojs Jānis Trūps), folklorys kūpa “Krauklēnieši” (vadeituoja Baiba Putniņa), Andris Eriņš, Silvija Laizāne, Bronislavys Martuževys fonds “RAKSTĪTĀJA” (vaļdis prīkšsādātuoja Anna Egliena). Īeja pasuokumā bezmoksys, byus vareiba zīduot Bronislavys Martuževys fonda “RAKSTĪTĀJA” projektam “Broņislavas Martuževas dzejas klēts”.
Portala lakuga.lv karteite.


text:
6. maja vokorā Rēzeknē piec garom i spraigom diskusejom 4. pasauļa latgalīšu saītā tyka pījimta rezoluceja. Tamā teik runuots par latgalīšu volūdys statusu, tuos lītuojumu oficialajā saziņā ar vaļsts i pošvaļdeibu īstuodem. Taipat ir vaicuojums par Latgolys regiona lingvistiskū ainovu, latgalīšu volūdys lūmu izgleiteibā, kulturā, plošsazinis leidzekļūs, zynuotnē i pietnīceibā. Rezolucejā izsaceits aicynuojums apstyprynuot latgalīšu (Latgolys) karūgu, kai ari īkļauts īrūsynuojums 27. apreli nūsaceit par Latgolys dīnu.
I poši latgalīši, i puorejuo Latvejis sabīdreiba rezolucejā izsaceituos dūmys naviertej vīnnūzeimeigi, tuos teksts radejs rezonaņsi Latvejis sabīdreibā. Daļa latgalīšu nūsarūbežoj nu tuos, izskaniejs ari redzīņs, ka rezoluceja škeļ Latvejis sabīdreibu, kai ari Latgolys i latgalīšu vierzīnī ir raideita osa kritika.
Kai tyka radeita rezoluceja, kai tuos saturu viertej latgalīši, voi juoreagej iz izsaceitajim puormatumim i kaida byus tuoluokuo reiceiba rezolucejis eistynuošonā, atsacejumi teik vaicuoti kūpā ar raidejuma gostim. Diskusejā pīsadola Rēzeknis Tehnologeju akademejis profesore i vīna nu 4. pasauļa latgalīšu saīta organizatorem Ilga Šuplinska, Rēzeknis specialuos ekonomiskuos zonys puorvaļdis vadeituoja Sandra Ežmale, SIA “Latgales dārzeņu loģistika” vaļdis lūceklis Edgars Romanovskis i kluba “Artilērijas pagrabi” saiminīks Andrejs Faibuševičs.


text:
-
RAUDUPIETE
Rūdolfs Blaumanis
Valmiera Drama Theater
Director : Elmārs Seņkovs
Dramatization of author: Rasa Bugavičute
Scenography : Reinis Dzudzilo
Costume artist : Krista Dzudzilo
Music : Jānis Holšteins
Lights : Oskars Pauliņš
Raudupiete – Elīna Vāne, Kārlis – Mārtiņš Lūsis, Marija – Inga Siliņa, Mālnieks – Rihards Rudāks, Matīsiņš – Krišs Briedis or Elvijs Škoba, Sievas: Astra Baumane, Ruta Birgere, Ligita Dēvica, Lelde Kalēja, Vizma Kalme, Baiba Valante, Puiši: Kārlis Artejevs, Matīss Brenneris, Elvis Čukurs, Ģirts Dubults, Artis Jančevskis, Kārlis Kļaviņš,Klāvs Kļaviņš, Tomass Tulinskis
07.02.2013
Photo © Matīss Markovskis, © Krista Dzudzilo


text:
Maja suokuos 4. pasauļa latgalīšu saītā Rēzeknē kluotyn beja ari latgalīši, kurūs seņči Ūtruo pasauļa kara laikā devēs trymdā iz Rītumim. Vīns nu jūs ari gastej “Kolnasātā”. Ugis Sprūdžs dzeivoj Čikagā, ASV, i ir nu Strodu dzymtys, tuos pošys, kurai pīdar ari gareidznīks i filologs Pīters Strods. Dzeivuodams Rītumūs, Ugis rauga uzturēt latgaliskū goru i vysmoz reizi godā braukt gostūs iz Latveju i Latgolu.
Pādejais laiks ir cīši ražeigs latgalīšu muzykā, itūreiz raidejums stuosta par Rēzeknis muzykaluos apvīneibys “Excelsus” albumu “Veltījums dzimtajai pilsētai”. Caur tū īspiejams dūtīs muzykalā ceļuojumā, albumā īkļautys pasaulī zynomys dzīsmis, kai ari latgalīšu radeiti skaņdorbi. Ar apvīneibu “Excelsus” sasatyka Dace Dambe.
Itamā reizē skaņ ari Vuordineica, kurymā rakstnīks i literaturzynuotnīks Valentins Lukaševičs i muzikis, viesturnīks Arņs Slobožanins runoj par vuordim “skaiteit” i “laseit”.


text:
Nu jau septeitū reizi aizvadeitys naformaluos apvuiceibys „Atzolys”, kas nūtyka nu ituo goda 10. juļa leidz 13. juļam, itū reizi – Bieržgalī. „Atzolys”ir izgleitojūša nūmetne, kū reikoj studenti nu bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” deļ Latgolys jaunīšim, kam ir gribeišona īsapazeit tyvuok ar latgalīšu volūdu, raksteibu, kulturu i viesturi.
Pyrmuos „Atzolys” nūtyka 2004. godā, i tai sešus godus piec kuortys leidz 2009. godam. Piec 4 godu puortraukuma itymā godā „Atzolys” tyka atsuoktys, deļtuo jaunuos atlasis na tikai pīpiļdieja dalinīku ryndys, bet ari puormeja apvuiceibu organizatorus. Šūgod seminaru vadeja „Latgolys Studentu centra” bīdre Ingūna Semule, kas gon saglobuoja pyrmuokuos tradicejis, gon kūpā ar dalinīkim radeja jaunys.
Bieržgaļs jau ūtrū reizi pījēme atzolīšus sovā aizguodeibā. Īprīškejūs godus „Atzolys” nūtyka Kuorsovā, Baļtinovā, Dagdā, Rogovkā i Preiļūs, kur tai pat kai itūgod Bieržgalī, nanūrymstami skanieja jaunīšu bolsi i dzīsmis. Pavysam apvuiceibys pulcynuoja 16 zynuot grybūšus jaunīšus vacumā nu 17 leidz 22 godim, kas beja sabraukuši gon nu Riezeknis nūvoda, gon nu Baļtinovys, Kuorsovys i Leiksnys.
Kotra dīna atzolīšim suocēs ar reita rūsmi, kū vadieja 2 jaunīši nu dalinīku ryndom. Kotru dīnu tyka puorvālāti gon sportisti (kai mes saucem reita rūsmis vadeituojus), gon cytu omotu īpašnīki. Rūsmei sekoja reityškys, kurys ari naizpalyka bez sovys tradicejis – pyrms kotrys iedīnreizis vysi dzīduoja „Ai gaļdeni, ai gaļdeni”. Reityšku laikā ari tyka puorskaiteitys vysys pyrmuokuos dīnys spļetnis, kas dīnys laikā ar dalinīku paleidzeibu kruojās spļetņu kastī.
Piec reityškom dalinīki tyka pi vuiceišonuos. Īpašs uzsvors itū godu tyka lykts iz latgalīšu rokstu volūdys i gramatikys vuiceišonūs, kū dalinīkim vuicieja Sandra Ūdre. Bet naizpalyka ari bez grupu dorbim, skečim, prezentacejom i pat „Atzolys 2014” logo, karūga i himnys radeišonys, kur dalinīki ari pīlītuoja īgiutuos zynuošonys. Dalinīkim ari beja vareiba izzynuot vaira par Latgolys viesturi Vinetas Vilcānes stuostiejumā.
Naizpalyka ari bez ekskursejis pa Bieržgali, kur jaunīši vaira uzzynuoja gon par pošu pogostu, gon par īvārojamim cylvākim, kas tī bejuši i dzeivuojuši, par pīmāru, Ontonu Rupaini, par kuru ari vāluok vysi draudzeigi nūsavēra kinu.
Dīnys rytumā atzolīši ari sasatyka ar cytim gostim, kab pasaklauseitu jūs stuostus par tū, kai ir byut latgalīšam Latvejā. Tai par vysom nūmetnis dīnom myusus apcīmuoja: Ineta Atpile-Jugane, Guntra Kuzmina i Alvis Bernāns (nu Green Novice). Nadreikst aizmierst ari breineigū daņču vokoru, kuru tik ļusteigu paleidzieja radeit Anna, Vita i Ingrīda Briškas. Paļdis muosom!
Vokorūs vysi nūstyprynuoja īsavuiceitū spielejūt vuordu spielis i dzīdūt latgalīšu dzīsmis. Kotrys dīnys jaunīvālātuo „krystamuote” vysim skaitieja pasaceņu pyrms likšonuos gulēt i nuokamajā reitā mūdynuoja.
„Atzolys” dalinīki i dorba grupa soka lelu paļdis Bieržgaļs pogosta puorvaļdei par muojeigom telpom, gordom reityškom, pušdīnem i vakareņom i jaukū uzjimšonu. Īpašs paļdis pogosta vadeituojam Arvīdam Dunskim. Ari lels paļdis vysim gostim i vīslektorim, kas apcīmuoja myusus i pasadalieja ar sovim stuostim, muzyku, daņčim i vuiceibom! Miļzeigu paļdis sokom myusu golvonajai lektorei Sandrai Ūdrei!
Vadeituoja Ingūna Semule soka: „Lels paļdis Rutai Ivonei, Renāram Kancānam, Kristīnei Pokratniecei, Artim Loginam, kas paleidzieja pi eistynuošonys, organiziešonys, planavuošonys i finansialajuom lītom.”
Dorba grupa ari soka paļdis dalinīkim par jūs radūšu sporu, aktivitati i latgaliskū patriotismu vysu dīnu guojumā! Sasatiksim cytu godu!
Rokstu sagatavieja: Ruta Ivone
Apsaver, kai myusim guoja!


text:
Itūnedeļ „Kolnasātā” gostūs atguojs pasuokumu reikuotuojs i aktivs latgalīts Aivars Līpenīts.
Par sevi jis pats soka – ”riezeknīts Reigā”. Sabīdreibā Aivars vaira ir zynoms kai koncertu i festivalu reikuotuojs, muzykantu i muzykys grupu menedžers, jis ir nūsadorbuojs ari ar marketingu. Itūvosor Reigā, Mežaparkā, gaidomais festivals ”Pestivals” ir aktualais juo projekts. Intervejā Aivars stuosta ar padareitū i nuokūtnīs īcerem, kai ari par kūpejū kulturys, muzykys i sabīdryskuos dzeivis situaceju Latgolā.
Reportažā izskaņ Gunys Zvīdris sagataveitais stuosts par teatra festivalu Ludzā – intervejis ar Pildys i Istrys tautys noma vadeituojim, kai ari pošim aktīrim.
Ludzys nūvoda Pildys Tautys nomā nūtykuse IV Ludzys nūvoda amaterteatru festivala skeču paruode „Smejīs vasals!”. Prīca, ka kotru godu pīaug kolektivu skaits, kas pīsadola itymā humora pylnajā pasocīnī. Itūgod tī bejuši jau deveni amaterteatri, kas īprīcynuoja skateituojus, sovus nūvodnīkus.
Ilze Sperga vuordineicā stuosta par pavasara pučem, kas kotru pavasari nacylai izaug kotrā gruova molā, tok kū kotrys gaida ar napacīteibu – lels voi mozs.
Izaruod, ka zylajom vyzbuleitem ir vēļ cyts vuords – speidaceitis. Pučeitis, kam speid acs ar boltim zīdu videnim i putekšneicu buorkstim voi ari pošys vyzbuleitis kai zylys i skaidrys bārnu acs iz pārnejuo goda lopu i syunu.
A pa slapņom pļovom i gruova molom saaug puryni rasnim kuotim i dzaltonim zīdim. Na veļti nūsaukums purynam ir veirīšu dzimtē. Ir pat teicīņs – puiss kai puryns. Taitod seviški izneseigs, lels i styprys. Skaistim byudim, vasals i prīceigs. Vēļ ir teicīņs – prīceigs kai puryns. I kai lai nasaprīcoj? Kuojis iudinī, golva korstajā pavasara saulē. Zīd i dzeivoj.
.
Zinis eisumā
Itūnedeļ Daugovpilī tyka atkluots Marka Rotko centrs, kas ir nūzeimeigs nūtykums na viņ Latgolā, bet vysā Latvejā i īviereibu īgivs ari pasauļa mārūgā. Niu Latvejā kluotīnē ir apsaverami slavanuo muokslinīka dorbu originali, kū centram deponiejuši juo bārni. Centra apmaklātuoji var īsapazeit ar dažaidom laimeteiguos muokslys izstuodem i pīsadaleit centra organizātajūs kulturys dzeivis nūtykumūs.
25 godu jubileju nūsviniejs Ludzys Tautys noma senioru daņču kolektivs “Atvosora”. Jūs reikuotuo jubilejis koncerta “Peirāgs ar ūdzeņu” ūdzeņa beja doncuotuoju savuoktūs receptu gruomotys “Doncuotuoju receptu būrtneica” prezentaceja. “Atvosorys” daņči „Ols lobs, gosti lobi”, „Zoļa„, i „Buobu daņcs” ir īgivuši atzineibu dažaidūs jaunradis konkursūs, niu juos doncoj ari cyti kolektivi Latvejā.
Nu 18. leidz 27. apreļam tyka svieteitys Latgolys pūdnīku dīnys. Latgolys Kulturviesturis muzejā nutyka teoretiskī lasejumi „Tautys lītiškuo muoksla myusu dīnuos”, Daugovpiļs Muola muokslys centrā tyka demonstrāta keramikys ryudeišonona rudzu myltu īraugā, beja atvārtūs durovu dīnys Latgolys pūdnīku darbneicuos, tymā skaitā – dūbis tipa atkluotuos guņs keramikys cepļa atvieršona Viktora Pankova darbneicā, kai ari centralais nūtykums – „Latgolys pūdnīku dīnu 2013” keramikys cepļa kurynuošona i atvieršona Stanislava Viļuma darbneicā „Cukrasāta” Rēzeknis nūvoda Bekšūs.
Leivuonu stykla muzejs ir puorsavuocs iz jaunom telpom Latgolys muokslys i amatnīceibys centrā. Niu vīnā vītā var apsavērt kai Leivuonu styklu, tai viesturiskū ekspoziceju “Amatnīki Latgolā 19.-20. godu symtā”.
Puorsavuokšonys laikā sapleisa septeni stykla trauki, tok ituos lauskys tyka puortaiseitys par suvenirim. Juocer – trauki pleist iz laimi i Leivuonu stykla muzejs ari iz prīšku byus golvonais nūvoda turisma objekts, kas kotram jau itūvosor ļaus atkluot daļu nu Latgolys viesturis.
27. aprelī sovu 60 godu jubileju atzeimuoja vīns nu vacuokūs Latvejis etnografiskūs ansambļu „Naktineica”. Reizē ar jubileju ansamlis ir tics ari pi jauna muzykys albuma „Seju, veju, rallalā”, kas tyka īskandynuots Preiļu Kulturys nomā. “Naktineicys” sātyslopa ir apsaverama ite.
„Kolnasātys” nūslāgumā klauseituojim ir īspieja nūsaklauseit dzīsmi „Kur tu augi skaista meita” nu jaunuo „Naktineicys” albuma „Seju, veju, rallalā”. Dzīsmis teicieja Eleonora Dolģe, īrokstu veics Edgars Skrāģis 2012. godā.
Raidejuma komanda: Aigars Runčis, Daira Kokoreviča i Ilze Sperga.
Ka raidejums nasuoc skanēt automatiski, tod klausīs ITE.
Aivara Līpenīša fotokarteņa nu privatuo arhiva.


text:
MUOKSLA I OMOTI »
Autentiskuos “Juru” lūgu kvarbatkys
Rokstu sagataveja: Māris Justs, Inga Čekša-Ratniece, žurnals “A12” Šosejis Daugovpiļs–Rēzekne pūsmā pi Jaunaglyunys garombrauciejus pīsaista sāta, kuramā ražoj i tiergoj sīru. I vēļ ainovā itei sāta ir eipaša ar gaumeigim kūkgrīzumim. Saimisteibys pyrmsuokumi datejamiSkaiteit vaira »
Dizains paleidz suokt jaunu dzeivis pūsmu
Roksta autors: Ināra Groce, žurnals “A12” Aizguojušuos nedelis golā nūsasslēdze dizaina ekspoziceja “Gada balva dizainā 2018”, kurei nūtyka Kīpsolys izstuožu zalē Reigā izstuodē “Design Isle 2018”. Nu Latgolys lītu i interjera dizaina dorbus eksponējaSkaiteit vaira »
Lūznovā byus medeibu trofeju i Gundegys Rancānis gleznu izstuode
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv Svātdiņ, 7. oktobrī, pi seve gostūs aicynoj Lūznovys muiža, kab taišni pušdīnis laikā 12.00 atkluotu sovpateigu izstuožu kūpprojektu – Kulturys škiunī byus apsaverama medeibu trofeju i muokslineicys Gundegys Rancānis gleznuSkaiteit vaira »
Gotovi vysi symts projekta #100dečiLatvijai deči
Roksta autors: portals lakuga.lv 2016. goda vosorā Annele Slišāne izsuoce sovu duovonu Latvejai symtajā dzimšonys dīnā – tekstilmuokslys i literaturys projektu #100dečiLatvijai. Niu vysi deči i tūs stuosti gotovi i nu 2. oktobra daSkaiteit vaira »
Iļja Čašniks – pasaulī pazeistams suprematists nu Ludzys
Roksta autore: Sandra Ūdre Ludzā dzymušais krīvu avangarda puorstuovs IĻJA ČAŠNIKS (1902–1929) sovā napylnus 27 godus eisajā myužā muokslu radeja gryutūs nabadzeibys, pieckara i piecrevoluceju apstuokļūs – Vitebskā i Petrogradā. 2016. godā Londonā, pasauļaSkaiteit vaira »
Zvoni – viesturis i styla līcinīki
Roksta autori: Ināra Groce, Māris Justs, žurnals “A12” Latgolys regions puorsteidz ar vysaidom sovpateigom kolekcejom, kurys veidoj aizrauteigi cylvāki. Muokūņkolna pogosta Lipuškūs var īsapazeit ar 6000 zvanenim, kuru eipašneica ir Ludmila Merkulova. Ludmila irSkaiteit vaira »
Daugovpilī Ieva Pīgozne lekcejā stuosteis par apgierba viesturi Latgolā 19. godu symtā
Roksta autors: portals lakuga.lv Trešdiņ, 3.oktobrī, Daugovpilī muokslys zynuotņu doktore i apgierba pietneica Ieva Pīgozne aicynoj iz lekceju “Apgierba atteisteiba Latgolā 19. godu symtā. Tautystārpa kompektiešona i volkuošona myusu dīnuos”. Ar 2018. goda janvariSkaiteit vaira »
Ekspediceja pa lauku sātu kūkgrīzumim
Roksta autori: Ināra Groce, Inga Čekša-Ratniece, Māris Justs, žurnals “A12” Vīna nu Latgolys ainovys atškireiguokūs īzeimu ir lauku kūka vīnsātys, greznuotys ar kūkgrīzumim lūgūs i lūgu sliedžim. Laukim izatukšojūt, ari sātys aizīt nabyuteibāSkaiteit vaira »
Daugovpilī īpazeistynuos ar muokslineicys Silvys Linartis dzeivisstuostu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv 21. septembrī 15.00 Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā tiks prezentāts muokslineicys Silvys Linartis dzeivisstuosta izdavums i atkluota muokslineicai veļteita pīminis ekspoziceja “Dvēseles ainas”. Gūdynojūt izcyluos muokslineicys i ilggadejuos muokslys pedagogisSkaiteit vaira »
iPad planšetdatora zeimiejumi Rēzeknē
Rokstu sagataveja: Inese Dundure, žurnals „A12“ Kai vacais pasauļs sasateik ar jaunū – tys puorsteidzūši atsakluoj 95 godu siermuo muokslinīka dorbūs, kuri apkūpuoti izstuodē „Vacais pasauļs, Jaunais pasauļs“. Gleznuotuojs i iPad zeimuotuojs Kazimirs LaursSkaiteit vaira »
Rēzeknē apsaveramys Evitys Skrebinskys gleznuotuos Latgolys ainovys
5 Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv Nu 3. septembra da 3. oktobra Rēzeknis Centraluos bibliotekys abonementā (2. stuovā) apsaverama muokslineicys Evitys Skrebinskys gleznu izstuode “Latgales ainava”. Evita par sevi stuosta: „Asmu muokslineica i interešu izgleiteibysSkaiteit vaira »
Fotografeju izstuodē atkluoj Sakstagola viesturi 100 godu garumā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv Tyvojūtīs Latvejis vaļsts symtgadei palīk aktuals vaicuojums par tū, kas pīdzeivuots pādejūs 100 godūs. Tū var īraudzeit ari caur fotografejom. Rēzeknis nūvodā Fraņča Trasuna muzejā “Kolnasāta” apsaverama fotografeju izstuode “SakstagalsSkaiteit vaira »
Rēzekne – 20.gs. 30. godu Latgolys muokslys centrs
Roksta autore: Laura Melne 20. godu symta 30. godu vydā roduos labvieleiga situaceja Rēzeknis muokslinīku kūpys izveidei. Iz dzeivi dzymtajā piļsātā beja atsagrīzs Francisks Varslavāns, Rēzeknē beja apsamatuši ari Muokslys akademeju tikū absolviejušī ArvīdsSkaiteit vaira »
Francisks Varslavāns – profesionalys muokslys aizsuociejs Rēzeknē
Roksta autore: Laura Melne Nūpītnys tāluotuojmuokslys aizsuokumus Rēzeknē īspiejams datēt ar 1920. godu, kod iz dzeivi dzymtajā piļsātā atsagrīze muokslinīks Francisks Varslavāns (1899–1949). Muokslys viesturnīki nareši jū skaita par pyrmū Latgolys muokslinīku, partū ka,Skaiteit vaira »


text:
Raidejums atsaver, kai rysynuojušys nūtikšonys ap Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa uzrokstim piec 21. janvara raidejuma. Latgolys kongresa symtgadis tematika teik turpynuota ari itamā “Kolnasātā”, pietejūt svineibu programu i raugūt nūskaidruot, kaida byutu lobuokuo duovona Latgolai nu myusu pošu, latgalīšu. Diskusejā pīsadola Namaterialuo kulturys montuojuma centra “Upīte” vadeituojs Andris Slišāns, Latgalīšu kulturys bīdreibys vadeituoja Līvija Plavinska, kai ari puorstuovi nu Daugovpiļs – Vita Vilevko nu Daugovpiļs Kulturys puorvaļdis i Sandra Maskaļova nu Latvīšu kulturys centra.
Raidejuma izskaņā skaņ latgalīšu puosoka, kū skaita muzikis i akters Kristaps Rasims.


text:
Atkluotuos lekcejis i diskusejis par volūdys i regionaluos ekonomikys vaicuojumim (2000-2004)
Pasuokumi studentim: čajs, spēlis, puosokys, saļmu dzīduošona i vakariešona, dzīsmis i daņči (2000-2009)
Školuotuoju vosorys kursi „Vosoruošona” (2000-2005)
Buļbu, syudu i lopu kasšonys tolkys (2000-2009)
Kūpeiga leiguošona (2000-2009)
Kūpeiga čyguonūs īšona Zīmyssvātkūs (2002-2009)
Diskuseja par vīnuotu latgalīšu rokstu volūdu (2003)
Jaunīšu nūmetne i seminars „Atzolys” par latgalīšu volūdu i kulturu (2004-2009)
Lobdareibys akceja “Izduovynoj puosoku” Latgolys bārnu nomu i patversmu bārnu braucīņam iz Reigu nūsavērt čehu tautys puosokys kinā „Reiga”, aizīt iz Latvejis Dobys muzeju i t.t. (2005)
Ekspediceja iz Grybustu i Meža trūpu dzeraunem (2005)
Atbolsts Latvejis Etnografiskuo breivdobys muzeja reikuotajai Latgalīšu dīnai (2005-2009)
Rokstu dorbu konkurss Latgolys cylvākim „Es eju nu Latgolys” (2006)
Ekspedicejis da latgalīšu iz Sibiri (2006-2009)
Jaunuos latgalīšu muzykys festivals “Muzykys Skrytuļs” (2006, 2007)
Latgalīšu kulturys portals “LaKuGA – latgalīšu kulturys gazeta”, adress www.lakuga.lv (2007-2009)
Dzejis dīnu pasuokumi “Peguozeiša Vakarenis” (2007), “Nūvodu Pant-Tūni” (2008), “Tehnodzeja” (2009)
Pasuokumi “LaLaDra – Latgalīts latgalīšam draugs” Latgolys škoļnīkim (2007) i studentim (2008, 2009)
Portala draugiem.lv latgalīšu versejis munidraugi.lv tulkuošona (2007, 2008)
Latgalīšu autoru nakts “Tievanānu Pavasars” (2007-2009)
Ekspedicejis Latvejis i Boltkrīvejis pīrūbežā kūpā ar Minskys studentu etnografiskū bīdreibu (2007, 2008)
Latgalīšu sabīdriskūs organizaceju kongress Leiksnā (2008)
Latgalīšu ortografejis nūsacejumu izdūšona i duovynuojums Latgolys školom i sabīdreibai (2008)
Informativs seminars par latgalīšu rokstu volūdu (2008)
Daleiba Minskys studentu etnografiskuos bīdreibys reikuotajā sanūs omotu nūmetnē (2008)
Pasuokumu ciklys „Latgales jaunieši = Latgales nākotne”: koncerts, rodūšūs dorbu konkurss i diskuseja (2008)
Latgalīšu autoru īkļaušona dzejis diskā “Inflatio Poesis” (2008)
Sanūs omotu škola kūpā ar Minskys studentu etnografiskū bīdreibu (2008)
Latgalīšu jaunuos muzykys koncertu sereja “Taiseits Latgolā” (2008, 2009)
Latgalīšu studentu orienteišonuos saceņseibys Reigā (2008, 2009)
Latgalīšu rokstu volūdys kursi (2008, 2009)
Myusudīnu latgalīšu dzejis antologeja “Susātivs”, juos attaiseišonys pasuokumi Rēzeknē, Reigā i Lendžūs i juos duovynuojums Latgolys školom i bibliotekom (2008, 2009)
Jaunīšu rodūšūs dorbu konkurss “Latgola – zyrgs voi mašyna?” (2009)
Latgaliskuos apzinis veicynuošona Krīvejis Federacejis latgalīšu diasporā (katuoļu bazneickunga braucīni pī Sibira latgalīšu i informativī seminari) (2009)
Bārnu i jaunīšu lobūs stuostu konkurss (2009)
Puosoku izlase “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” (2009-2011)
… … …
LgSC doromī dorbi iz prīšku, kam vajag paleiga:
Latgalīšu volūdys gramatika
Vuiceibu leidzekli školom i pošvuiceibai
Tuoļvuiceibys kursi škārsteiklā
Latgalīšu volūdys vuordineica
Gruomotys bārnim, jaunīšim, lelajim
Muzykys diski, karaoke diski, latgalīšu autoru diski
Latgalīšu kulturys portals “LaKuGA – latgalīšu kulturys gazeta” – www.lakuga.lv
Latgalīšu muzykys koncerti Latgolā i vysā Latvejā
Latgalīšu autoru sasatikšona sovā storpā i ar skaiteituojim
Muzykali i literari pasuokumi bārnim i jaunīšim, škoļnīkim i studentim
Kūpeiga leiguošona i čyguonūs īšona, tolkys i ekspedicejis
Bārnu i jaunīšu nūmetnis, seminari i kursi
Ziņu portals latgaliski
Raidiejumi latgaliski Latvejis medejūs i internetā
Stipendeju fons latgalīšu studentu atbolstam
…..
Jau nu 2000. goda, kod aizasuoce lelais vairums myusu aktivitašu i dorbu, asam īgivuši lobu pīredzi, kas ļaun veiksmeigai pabeigt īsuoktūs dorbus i suokt jaunus – bīži ambiciozus i konkretajā laikā gryuši īdūmojamus.
Īgiutuo pīredze i juos puormontuošona, jaunu bīdru īsasaisteišona LgSC darbeibā ir garants bīdreibys pastuoveišonai i iz prīšku i paruoda, ka latgalīšu jaunīšim ir aktuala darbeiba kūpeigā NVO, vīnuotu mierķu izvierzeišona i sasnīgšona.
Ka vari i gribi paleidzēt ar sovu dorbu, laiku, atbolstu, naudu voi padūmu, soki.
Vīns nav dareituojs. Dareisim kūpā!


text:
Viesturiskajā eiskinā “Gambits 1917” tiks paruodeita Latgolys inteligeņcis – Franča Kempa i Franča Trasuna sasatikšona, kuri, izmontojūt varys vakuumu piec cara guosšonys Krīvejis imperejā, Latgolys latvīšu (latgalīšu) vuordā lem par sovom nuokūtnis perspektivom, teikūt da lāmuma divejus mienešus piečuok sareikuot Rēzeknis 1917. goda viesturiskū apreļa kongresu, kurymā tyka nūlamts, ka Latgolys, Vydzemis i Kūrzemis latvīši ir vīna tauta i Latgolai juoapsavīnoj ar puorejim tūpūšuos Latvejis vaļsts nūvodim vīnā zemē.
Obeju Fraņču lūmuos īsajutuši akteri Kristaps Rasims (Fraņcs Kemps) i Muorteņš Egliens (Fraņcs Trasuns). Kinu veidoj rodūšuo grupa: režisors Jurs Jonelis, scenareja autori Valentins Lukaševičs, Arņs Slobožanins i Jurs Jonelis, operators Sergejs Čakāns, muzykys autors Kārlis Kazāks. Kina radeita ar interesentu i zīduotuoju atbolstu.


text:
Juoņs Kuzminskis sovā z/s “Tiptops” nūsadorboj na tikai ar goldnīceibu i turismu, bet ari darynoj unikalys elektriskuos i akustiskuos gitarys. Interesantuo dizaina i breineiguo skaniejuma deļ Juoņa gitarys ir īcīnejuši daudzi profesionali muziki Latvejā i cytur pasaulī. Gitarys ir taiseitys nu Rāznys nacionalajā parkā augušim kūkim, dūdūt jom ari latgaliskū goru.
NOMINANTI:
Ingūna i Aigars Zīmeli, Preiļu tierdznīceibys centra “Ūga” saiminīki
Juris Vucāns, SIA “Sātys” eipašnīks
Vija Kudiņa, Aglyunys Maizis muzeja saimineica


text:
2014. godā latgalīšu folkrock/metal apvīneiba “Green Novice” izdeve debeja albumu “Padebeši”. Albumā vydā grupys daiļradis eseņci, kas realizāta ostoņuos dzīsmēs. “Green Novice” izveiduota jau 2000. godā Preiļūs, bet pastuoveigā i namaineigā sastuovā grupa spielej nu 2007. goda janvara. Kai daudzys jaunuos grupys, ari “Green Novice” suoce ar popularūs grupu dzīšmu atskaņuojumim (kaverim), cikom nūsaformēje grupys skaniejuma styls i skotivis veidūls. Niu “Green Novice” spielej folkmetala stylā. Dzīšmu, kuruos ir tik latgaliski, autori ir jī poši, rokstūt muzyku i vuordus, īsadvesmojūt nu latgalīšu tautys kulturys un tautysdzīsmem.
Dzīsme Green Novice Pārkiuņs Vede Vedekleņu
NOMINANTI:
Projekts “Kapļi”
Sovvaļnīks


text:
- ГлaBHaя
- ИcпoлHиTeли
- ЛaTBийckaя Hap.
- «Oi dīveņi soldons ols»
ЛaTBийckaя Hap. «Oi dīveņi soldons ols». TEKCT ПECHИ
пpи зarpyзke дaHHыx c cepBepa
Ha пecHю
пpи зarpyзke дaHHыx c cepBepa
Ha пecHю
Oi Dīveņi soldons olsi Pamaduota mysa beja Oi Dīveņi soldons olsi Pamaduota mysa beja Kam man siet i teirumini Ka jam zaļam nazaļuoti Kam man siet i teirumini Ka jam zaļam nazaļuoti Kam man nimti ļaudovini Ka man mīli nadzeivuot Kam man nimti ļaudovini Ka man mīli nadzeivuot Kumeliņi kieves bāriens Paleidz' ceļu puorteciet Kumeliņi kieves bāriens Paleidz' ceļu puorteciet Ļaudovine sirds pučīte Paleidz' myužu nūdzeivuot Ļaudovine sirds pučīte Paleidz' myužu nūdzeivuot Sorkons olsi krūzītiei Leidz pošam i dybunam Sorkons olsi krūzītiei Leidz pošam i dybunam Skeista muna ļaudovine Leidz pašami vacumam Skeista muna ļaudovine Leidz pašami vacumam Ols ai konnu ols ai konnu Mads ai bolītu bičerīti Ols ai konnu ols ai konnu Mads ai bolītu bičerīti Olam konna pīdareja Madam bolta bičerīte Olam konna pīdareja Madam bolta bičerīte Dzeru olu nebādoju ir galvine nasojine Dzeru olu nebādoju ir galvine nasojine Ir gudrīs i tēva dāls Kas pīdeve padūmini Ir gudrīs i tēva dāls Kas pīdeve padūmini Dzāruse beju krytuse nu tautīša kumeline Dzāruse beju krytuse nu tautīša kumeline Lobuok mani zeme nese na tautīša kumelins Lobuok mani zeme nese na tautīša kumelins Iz bruolīti gostūs guoju Sāstūs golda galinie Iz bruolīti gostūs guoju Sāstūs golda galinie Īt gluozīte kur īdama Īt muosines rūcinie Īt gluozīte kur īdama Īt muosines rūcinie Ols kannine par galdini Īt galvini grūziedama Ols kannine par galdini Īt galvini grūziedama Kas bejati dzārojini paceļati capurīti Kas bejati dzārojini paceļati capurīti
ЛaTBийckaя Hap.
- KAPAOKE
- TEKCT
- 1 Kur gaismeņa zyla ausa ЛaTBийckaя Hap.
- 2 Ar vēzīti arti gāju ЛaTBийckaя Hap.
- 3 Oi dīveņi soldons ols ЛaTBийckaя Hap.
- 4 Pieci gadi kalpiņš biju ЛaTBийckaя Hap.
- 5 Es bij’puika man bij nauda ЛaTBийckaя Hap.
- 6 Atiet viena balta viešņa ЛaTBийckaя Hap.
- 7 Bērīt's, manis kumeliņš ЛaTBийckaя Hap.
- 8 Es uzgāju sev priekšā ЛaTBийckaя Hap.
- 9 Mana sieva Rīgā brauca ЛaTBийckaя Hap.
- 10 Visu gadu dziesmas krāju ЛaTBийckaя Hap.


text:
Nu 27. leidz 29. juļām nūtiks Dagdys nūvoda svātki “Annas Dagdā”. Itūgod svātku programā uzsvers latvīšu tautys identitati, pīdereibu dzimtinei i ari unikalitati kulturā, volūdā i dzeivis ziņā, nūruoda pasuokuma dorba grupys koordinatore Inese Plesņa.
27. julī, pīktdīnē, jau nu ogra reita Dagdys tiergā i piļsātys skverā nūtiks dažaidys aktivitatis i izklaidis. Godatiergā varēs nūpierkt vītejūs muojražuotuoju i amatnīku darynuojumus, gon gostu darynuojumus. Popularizejūt Dagdys nūvoda turisma pīduovuojumu, godatiergā pīsadaleis muzejs “Andrupenes lauku sēta”, Vidis izgleiteibys i kulturys centrs “Ķepa” i Jaundomes muižys vidis izgleiteibys centrs, stuostūt par ituos sezonys aktualajim pīduovuojumim. Dorbuosīs ari amatnīku radūšuos darbneicys.
Laukumā pi dūmis 10.30 stuņdēs nūtiks saceņseibu „Latvijas spēcīgākā pilsēta” Dagdys pūsms. Daugovpiļs Byuvnīceibys tehnikuma stadionā 12.00 stuņdēs dorbuosīs mobiluo viervju trase i nūtiks Zumba Fitness maratons treis stuņžu garumā. Sevkuram svātku gostam byus īspieja izbaudeit korstūs Zumba dance ritmus, kai ari īsapazeit i iz sovys uodys izbaudeit Jumping Fitness studejis (Daugovpils) fitnesa programu.
Vokorpusē 19.00 stuņdēs Dagdys breivdobys estradē byus Folkmuzykys vokors ar grupom „Iļģi” i „ImantaDimanta un draugi”. Īsastuojūt tymsai, basketbola ceineituoji varēs pīsadaleit ci atbaļsteit spālātuojus nakts strītbola turnirā JIC „Parka rozes” laukumā.
28. julī, sastdīņ, jau nu 10.00 stuņdem Dagdys azara pludmalē Jelgovys īlā teik aicynuoti pludmalis volejbola spālātuoji i atbaļsteituoji.
Pušdīņlaikā sevkurs interesents varēs vāruot, kai nūteik cepļa izjimšona Evijas Maļkevičas keramikys darbneicā „Runčuki” (Ezermali, Andrupenis pogosts). Pošvaļdeiba nūdrūsynuos bezmoksys transportu nūkliušonai. Sovukuort Dagdys Muižā nūtiks zyrgu rikšuotuoju saceņseibys.
20.00 stuņdēs Dagdys breivdobys estradē izskanēs Dzīšmu i deju svātku atskaņu concerts. Piec koncerta nūtiks konkursa “Dagdas novada ziedu dzīpari Latvijas villainē” laureatu apbolvuošona, nūslāgumā zaļumbals ar Arno i Bernadetu Eversim.
29. julī, svātdīņ, 14.00 nūvoda īdzeivuotuojus i gostus aicynoj iz Beresnes Rūmys katuoļu bazneicu iz Sv. Annys dīnys atlaidom. Pošvaļdeiba nūdrūsynuos bezmoksys transportu nūkliušonai.
15.00 stuņdēs Dagdys breivdobys estradē nūtiks Putu balleite bārnim, bet svātku nūslāgumā varēs vērtīs animacejis kinu „Kukaiņu slepenā dzīve”. Vysi pasuokumi ir bezmoksys, vaira informacejis dagda.lv.


text:
27 vārti Askerov Vugar (BFC Daugavpils)
24 vārti Kouadio Alain Cedric Herve (BFC Daugavpils), Gogolashvili Giorgi (SK Super Nova)
19 vārti Carmona Munoz Naisir (BFC Daugavpils)
15 vārti Kārkliņš Edgars (SK Super Nova)
13 vārti Borisovs Dmitrijs (Rēzeknes FA)
12 vārti Silovs Dmitrijs (Rēzeknes FA)
10 vārti Nagamatsu Shuma (SK Super Nova)
9 vārti Jēkabsons Jānis (Grobiņas SC), Remess Mārtiņš (JDFS Alberts)
8 vārti Vanags Kārlis (Balvu Sporta centrs), Enjo Kensuke, Pihockis Staņislavs (FK Auda), Akmins Ralfs (Smiltenes BJSS)
7 vārti Urbāns Edgars, Žaldovskis Ričards (BFC Daugavpils), Labanovskis Mareks Matīss (FK Auda), Chunikhovskyi Oleksandr, Kalnciems Rinalds (FK Tukums 2000), Babris Miks (Preiļu BJSS), Grjaznovs Aleksejs, Lukin Gleb, Smuļko Marks (RTU FC), Amemiya Kotaro (Rēzeknes FA), Kuzmin Dzmitry (SK Super Nova)
6 vārti Sibirjanovs Dainis (BFC Daugavpils), Krūmiņš Krists (FK Tukums 2000), Džeriņš Ralfs Denijs, Knapšis Emīls, Tumanovs Antons (Grobiņas SC), Dobrecovs Devids (RTU FC), Satake Kyosei, Silagailis Guntars (Rēzeknes FA), Apsītis Ralfs, Rozītis Kārlis, Teremko Elvis (Smiltenes BJSS)
5 vārti Ivakins Ņikita (FK Auda), Daugavietis Dāvis Mārtiņš, Emsis Aivars (JDFS Alberts), Krautmanis Jānis (RTU FC), Ivenkovs Pēteris (Rēzeknes FA), Hvoiņickis Daniils (SK Super Nova)
4 vārti Iļjins Kirils (BFC Daugavpils), Ščogols Rihards (Balvu Sporta centrs), Savinovs Māris (FK Staiceles Bebri), Švāns Kristers Eduards (FK Tukums 2000), Sāmietis Raimonds (Grobiņas SC), Roderts Fricis, Zeltiņš Dāvis (JDFS Alberts), Vasiļjevs Maksims (SK Super Nova), Siliņš Valters Valts, Zariņš Dairis (Smiltenes BJSS)
3 vārti Afanasjevs Valerijs, Amaral de Oliveira Junior Marcio, Sokolovs Jurijs (BFC Daugavpils), Sņegovs Vadims (Balvu Sporta centrs), Gorkšs Jorens, Tamenieks Silvestrs (FK Auda), Grāveris Kalvis, Savinovs Mārcis (FK Staiceles Bebri), Gatsko Denys, Pilāts Pāvels, Salmiņš Rūdolfs, Terentiev Vladyslav (FK Tukums 2000), Freimanis Jānis (Grobiņas SC), Kubilovičs Valters (JDFS Alberts), Caics Aigars (Preiļu BJSS), Juhņevičs Ņikita, Krasivorons Aleksejs, Ķipsts Roberts (RTU FC), Dobratuļins Ņikita, Raščevskis Ričards (Rēzeknes FA), Strautiņš Edgars (SK Super Nova), Puriņš Kristers Aldis, Rullis Ričards (Smiltenes BJSS)
2 vārti Cucurs Dāvis, Kozlovs Deniss, Skrebels Raivis (BFC Daugavpils), Kim Yeon Wang, Truņins Pāvels (FK Auda), Petrivs Artūrs (FK Staiceles Bebri), Aizgrāvis Toms, Blumers Einārs, Havrylychev Valerii, Leja Ronalds, Ostrovskis Viesturs, Ozols Atis (FK Tukums 2000), Grotāns Haralds, Pavļučenko Vladislavs (JDFS Alberts), Babris Matīss, Pastars Renārs, Reinis Valters, Upenieks Kristaps (Preiļu BJSS), Andersons Krišs, Bāliņš Klāvs, Kovaļkovs Igors, Livšics Daniels, Pačko Ņikita, Petunovs Marks, Vilcāns Dāvis (RTU FC), Naoe Shogo (Rēzeknes FA), Perepļotkins Andrejs, Skorikovs Deniss, Stradiņš Deniss (SK Super Nova), Fiļipovs Sentis, Rozītis Rūdis (Smiltenes BJSS)
1 vārti Akifjevs Grigorijs, Magrins Roberts, Morozs Jegors, Zalaks Verners, Ševčuks Iļja (BFC Daugavpils), Kokorevičs Edmunds, Korts Rihards, Saliņš Kristaps, Sņegovs Aleksandrs (Balvu Sporta centrs), Apsītis Jānis, Bricis Edgars, Bukšs Mārtiņš, Ivanovs Pāvels, Myshei Serhii (FK Auda), Jansons Valdis, Lācis Kārlis (FK Staiceles Bebri), Kuznetsov Stanislav, Pirtskhalava Irakli, Reingolcs Rūdolfs, Sarva Andris (FK Tukums 2000), Freimanis Renalts, Hromovs Marks, Teretenko Jurijs, Tīls Filips (Grobiņas SC), Dombrovskis Pauls Ēriks, Lācis Edgars, Rizoto -Vidals-Pesoa Augusto, Strautmanis Kārlis (JDFS Alberts), Breidaks Vladislavs, Koroļs Jevgeņijs, Pastars Jānis, Vavilovs Vitālijs (Preiļu BJSS), Boļšakovs Ņikita, Jankovskis Ņikita, Jermolajevs Edgars, Silva Lelis Leonardo (RTU FC), Bovkuns Ņikita, Galajs Armans, Halimons Jurijs, Hishida Taku, Radevičs Jans, Rogozins Andrejs, Valters Renāts (Rēzeknes FA), Balsevičs Maksims, Grabčaks Artūrs, Kalniņš Krists, Troickis Artjoms, Višņevskis Aigars, Ņesterenko Bogdans, Štrauss Gatis (SK Super Nova), Deičs Eduards, Gaigals Dāvis, Kuprišs Kristaps, Mežulis Toms, Putrālis Olafs, Rakštelis Mārtiņš, Veģeris Eduards (Smiltenes BJSS)