text:
Tyvojūtīs svātkim, LgSC, kab ite radeitu svātku laika sajiutu, treis reitus sātys lopā publicēs Naaizmērstulis (Rozālejis Tabinis, vaira par jū var paskaiteit: http://ej.uz/naaizmerstule) Zīmyssvātku puorsokys. Šudiņ ūtruo puorsoka.
AUGYS SKUME
Tyvuojuos Zīmyssvātki. Gondreiž vysi piļsātys bārni prīcuojuos, jo Zīmyssvātkūs bārnus sagaida leli puorsteigumi.
Bārnu vacuoki i sabīdreiba reikoj bārnim egleitis, dola duovonys.
Boguotnīki i daudzmoz puortykuši cylvāki, kotrs sovā saimē pyulejās daudzynuot pēc īspējas skaistuokū egleiti. Sabīdreiba, sovukuort, guodoj par vysā tryuceigim i buorinim.
Mozais Augusteņš voi, kai jū sauce, Auga, beja dīzgon boguota piļsuoņa dāls.
Augam vēļ beja mozuoks bruoleits i muoseņa.
Kaut ari krīzis laiki, tūmār tāvs mēnesi īprīšk suoka dūmuot par egleiti i, kod atguoja Zīmyssvātki, egleite vysā spūžumā stuovēja lelajā zālē i bārnus aicynuoja pi sevis.
Mozuokī prīcuojuos, laksteja. Suokunā ari Auga prīcuojuos, bet pēški jis palyka ļūti skumeigs.
Apskateidams egleitē pakuortuos lītenis, storp cytu jis tī īraudzeja cukra kūrpeiti koruojamēs. „Ai, kūrpeite!” Pēški, tei pazuda nu zāna acim i tuos vītā jis redzēja saplāstūs sova pat skūlys bīdra Juoneiša kadaceņus.
Nedeli pyrma Zīmyssvātkim Juoneits saplāstūs kadaceņūs īdams iz skūlu apsaļdeja kuojis.
– Voi cyta nikuo tev nav kū kuojuos īaut? – praseja jam Auga.
– Nav, atteice Juoneits.
– Nav? Deļ kuo tāvs tev nanūpārk?
– Maņ tāva nav! – teice Juoneits i aizrauduoja. Auga nadreikstēja tuoļuok jū pratynuot, bet Juoneiša osorys, apsaļdeituos kuojis i saplāstī kadaceni tik dzili īsaspīde zāna sirdī i atmiņā, ka pat Zīmyssvātku prīkus jam traucēja.
Tāvs, pamanejis, ka vacuokais juo dāls palyka skumeigs, praseja:
– Auga, dieleņ, voi egleite tevi naprīcynoj?
– Prīcynoj gon, bet…
Auga naīsadrūšynuoja tuoļuokū teikt i apsaruove.
– Bet? Kū tys „bet” zeimoj? Vai tu naasi vasals? Vai, varbyut kū padareji?
– Nā, tēteit, maņ nikas nasuop i nikuo naloba naasu padarejis. Maņ taipat…
Otkon zāns nabeidze i tāvs vairuok jū napratynuoja, gaideja, kod Auga pots jam sovu skumi atkluos.
Kad spūžuos sveiceitis izdzysa i muozuokī, bruoleits i muoseņa aizguoja gulātu, Auga nadrūši pīguoja pi tāva i pavaicuoja:
– Tēteit, pasoki, cik taida egleite duorga?
– Cik duorga?
Tāvs viereigi pasaskateja dāla acīs, teice:
– Nu, tev, kai vacuokajam dālam varu pasaceit. Par šytū egleiti es iz tierga samoksuoju 10 latu.
– Desmit latu! – īsasauce zāns i pībylda: – i kur vēļ pušķuojumi, soldonumi, sveceitis…
– Nu, kūpā jau byus puori par trejdesmit latim, teice tāvs.
– Puori par trejdesmit! I tagad tik gryuti laiki…
– Redzi, dieleņ, tū es pamozom sakruoju, lai jums leluokus prīkus saguoduotu. Vai par tū tu šudiņ skumsti?
– Nā, tēt, bet pasoki, cik moksoj puors taidu zuobaceņu, kai maņ kuojā?
– Kas, vai tovi šņūru zuobaceni jau sapleisa? – sovukuort praseja tāvs i taipat gribēja zynuot.
– Taidi zuobaceni, kai tovi, moksoj demit latu.
– Desmit latu? Tik pat, cik egleite bez puškuojumim! Tēt, maņ pi tevis ir vīns lels, lels lyugums!
– Soki, dieleņ, jo vareišu, izpiļdeišu.
– Tēt, vai navarātu egleiti sataiseit par divdesmit, vai pat par pīcpadsmit latim?
– Varātu gon, bet tei nabyutu tik skaista. Bet soki, dāls, kū tu gribēji lyugt?
– Redzi, tēt, jo egleite byutu bejuse par divdesmit latim, tad par tim desmit latim varātu nūpērkt zuobaceņus. Muorys Juoneiša kadaceni vysā sapleisuši i pyrma svātkim jis apsaļdēja kuojis i rauduoja…
– Taids tovs lyugums? Deļ kuo pyrma svātkim tuo maņ nateici? Tagad, dāls, jau par vālu. Egleitei sakruotuo nauda izlaista i cytys līkuos maņ nav. Varbyut Muorys Juoneišam cytaidi varēs paleidzēt, bet cytu god, dāls, es tev apsūlu taiseit lātuokū egleiti. Par palykušū naudu tad varēsim kaidam buoriņam zuobaceņus nūpierkt.
– Paļdis, tēt!
Auga klusu nūbučuoja tāva rūku i, nūskaitejis vokora lyugšonu, atsagula.
Ilgi jis navarēja aizmigt. Acīs jam mirdzēja spūžuos egleites boguotnīku sātuos i kluot pi tom rāguojuos nūsolušuos nabadzeigūs bārnu kuojenis. Pruotā jis rēkinuoja, cik taidu kuojeņu varātu apaut, jo kotrs boguotnīks taiseitu lātuoku egleiti.


c: text/html

text:
Rudzātu pogosts
Rudzātu pogosts irā Leivuona nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora biblioteka i div vuiceibu īstoti - Rudzātu vydsškola i Rudzātu specialuo iņternatpamatškola. Partū ka pogostā navā nivīna tautys ci kulturys noma, ļauds lītoj vydšskolys ustobys.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Rudzātu pogosts īstateits 1920 godā, padalūt Stirnīnis pogosta teritoreju. 1925 godā pogostam daškiera pa dalei nu Preiļu, Vuorkovys i Leivuona pogosta zemu. 1935 godā pogosta pluots beja 141 km² i tymā dzeivova 3355 dzeivuotuoju.[2] 1945 godā pogostā īstateja Aizupis, Muolkolna, Rudzātu i Vyds solys padūmi, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja. Rudzātu sola nu 1949 gods da 1959 godam bejuse Leivuona rajona, a nu 1959 gods Preiļu rajona sadorā. 1954 godā Rudzātu solai davīnova likvidātū Muolkolna i Vyds solu, 1962 godā i Stirnīnis solys kolkoza "Pa Lenina ceļu" teritoreju. 1975 godā solai davīnova daļu Turku solys kolkoza "Narata" teritorejis.[3] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[4] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Leivuona nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Rudzātu pogosts tur rūbežu ar:
- Leivuona nūvoda Rūžupis pogostu, Sutru pogostu i Turku pogostu;
- Krystapiļs nūvoda Atašinis pogostu;
- Preiļu nūvoda Suovānu pogostu;
- Ribinišku nūvoda Seiļukolna pogostu.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Price: $42.00
Quantity: 1 available
141pp. In Latvian. Includes choreographies and musical notation. A very good, clean, tight, bright copy - Almost as new Teoretiski raksti un apskats : Originalrakstu izlase; Tautas dejas un kopas pasaule; Latvisku deju jaunrade; Latviesu tautas deju un rotaldeju elementi; Deju analize -- Latviesu tautas dejas un apdares, kuras tauta pienemusi : sis gramatas lietotajiem; Paru dejas; Paru dejas ar grupu deju raksturu; Trisparu dejas; Cetrparu dejas; Astonparu dejas; Dejas noteiktam dejotaju skaitam; Meitu vai puisu dejas; Dejas saistitas ar muza gajumu -- Latviskas deju apdares, kuras tauta vel izverte : Nicas-Bartas materialu apdares; Latgales materialu apdares; Dazadu materialu apdares -- Muzikalie pavadijumi dejam. Large, heavy book, additional postage required. Please contact Trimdadimd in advance for best rates.xx
Title: 88 latviesu tautas dejas un Apdares (88 Latvian Folk Dances and Choreographies)
Categories: Muzika (Music), Folklora / Etnografija (Folklore / Ethnography),
Publisher: Toronto, Latviesu Dziesmu Svetku Biedriba Kanada: 1973
Binding: Hard Cover
Book Condition: Almost As New
Size: 4to - over 9¾" - 12" tall
Seller ID: 003950
Keywords: Latvian


text:
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” sagatavejuse latgalīšu rokstu volūdys pošvuiceibys materialu, kas byus lobs paleigs sevkuram latgaliski raksteit grybātuojam. Latgalīšu rokstu volūdys prasšonys izkūpšona ir byutiska volūdys saglobuošonā i tuoluokā atteisteibā. Īspiejis kluotīne īsavuiceit latgalīšu rokstu volūdu ir cīši īrūbežuotys, partū raksteit grybātuojim naatlīk nikas cyts, kai tū dareit pošvuiceibys ceļā. “Latgolys Studentu centrs” jau vairuoku […]
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj latgaliski raksteit grybātuojus iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu. Uzmaneibu! Nūdarbeiba puorcalta iz 4. decembri! Nūdarbeiba paradzāta cylvākim bez īprīkšejūs zynuošonu latgalīšu volūdys pareizraksteibā, bet latgaliski runojūšim. Dalinīki tiks īpazeistynuoti ar myusdīnu latgalīšu volūdys ortografeju i varēs izkūpt praktiskuos raksteit prasmis. Nūdarbeiba byus bez moksys, suokums 18:30, par vītu dalinīkim tiks […]
Ar 1. martu Latvejā suokusīs Tautys skaiteišona. Itei reize atsaškir nu īprīškejom ar eipašu vaicuojumu – “Vai Jūs lietojat latviešu valodas paveidu – latgaliešu valodu?”. Latvejis viesturē pyrmū reizi teik saskaiteiti ari latgalīšu volūdys lītuotuoji i, ka Tu ituo roksta skaiteišonā esi tics icik tuoli, tod nūteikti varēsi ari apstiprinūši atbiļdēt iz vaicuojumu par latgalīšu […]


text:
Puorpublicejom M. Nizinskys rokstu (pamasts originalraksteibā) i I. Spergys atsacejumu.
***
Kas napateik Ilzei Spergai
Gudri cylvāki internetu sauc par Vysuma nateirumu bedri, vītu, kur izspļaun sovu žuļti vysaidi sūmozgu strēbēji i puskūka lēcēji. Beju vairōk kai pōrsteigta, ka taidu žuļts spani internetā īlējuse sīvīte, kura, ja sprīž pēc izgleiteibas, zynōtniskīm grādim i diplomim, pretendej iz inteligenta cylvāka vōrdu. Es runoju par zynōtņu doktores, vysaidu cytaidu zynōtnisku grādu īpašneicas Ilzes Spergas izvyrdumu interneta vītnē “Lakuga”.
Zynōtneica seiki jo seiki analizej literarō almanaha “Olūts” jaunōkū, 17. laidīni. Patīseibu sokūt, tei analize ir vīņ taida nakulturala spļaudeišonōs. Gryuts saprast, kas tai sasyrdynōjis cīnejamū autori, ka jei aizmērsuse naraksteitū lykumu: sērms cylvāks jōcīnej jau vīņ par tū, ka garu myužu nūdzeivōjis, daudz kū pīdzeivōjis i pōrdzeivōjis.
Jōņam Eļkšņam, Latgolas Kulturas centra izdevnīceibas vadeitōjam, na tikai godu nosta placūs. Nivīns cyts Trešōs atmūdas godūs nav darejis tik daudz Latgolas pošapziņas ceļšonai, kai itys cylvāks. Nabyuteibā aizgōjušas Tautas frontes laikā dybynōtōs bīdreibas i sabīdreibas. Izdevnīceiba dzeivoj. Izdevnīceiba atgrīzuse Latgolai un ari Latvijai Franča Trasuna, Jōņa Klīdzēja, Naaizmērstules, Marijas Andžānes, Ontona Rupaiņa, Mikeļa Bukša un daudzu cytu izcylu latgalīšu dorbus. Lyugšonu grōmotas, kalendari, jaunōkōs paaudzes rakstnīku dzeja, romani — voi var nūsaukt vysas latgalīšu goreigōs bogōteibas, kas tikai ar Eļkšņa izdevnīceibas paleidzeibu otkon atdūtas Latgolai, latgalīšu jaunōkōm paaudzem…
Bet atsagrīzsim pi publikacijas “Lakugā”. Ar kaidu vōji slāptu ironiju i nacīnu Spergas kundze roksta par “Olūta” autori Diānu Varslavāni i jōs dorbu “Laksteigola — pavasara putns”. I teksts asūt kai aizaudzis dōrzs, kas nanas augļu, i škeleta tam stōstam tryukst, i virzeiba natei. I vyspōr navarūt pasaceit, cik autobiografisks itys dorbs, cik tī fikcijas, cik atmiņu.
A kam tev, bērneņ, zynōt, cik tī atmiņu, cik nu cytim olūtim īgiuta materiala par pēckara laika dzeivi Latgolā i Latvijā. Ja šudiņ vēļ dzeivī pēckara laika līcinīki nauzraksteis i naatstōs myusim sovu atmiņu, dreiži vysi jaunī myusdīnu zynōtnīku audzēkni, i naktī nu mīga pamūdynōti, sovim bārnim i mozbārnim nūstōsteis, ka vysi, kuri tymūs pēckara laikūs padūmijā dzeivōjuši, beja līkuli voi nalīši; ka eistī patrioti tūreiz staigōja malnūs lokotūs i laksteigolu dzīsmes nasaklauseja… Vysi cyti, Diānu Varslavāni, Jōni Eļksni i Plōciņu Masi īskaitūt, nav peļnejuši, lai jūs dorbus drukōtu. It seviški deļ tō, ka jī atzeist Stroda, navys Leikumas gramatiku…
Ilzes Spergas poštaisnō nūstōja, jōs nacīna pret cytu latgalīšu dorbu atziņom i vīdūklim navīš optimismu. Dīvamžāļ ari mes, vacī, asam vaineigi, jo naasam protuši jaunajūs īaudzynōt cīnu pret vacōkōs paaudzes pōrdzeivōtū, pret jūs dorbu. Kai doktore varēja tik rupji, kai ar augstpapīžu kurpem, pabrodōt pa daudzu “Olūta” autoru dvēselem, īsist pļauku trauslajai Ilzes Keišas dvēselei… Kai varēja par grōmotu kūpumā pasaceit: “A ka tryukst i talanta, i prasmes, saīt taida grabūšu rotu nūskaņa…”
Nav jōbyut psihologam, lai saprostu: recenzijas autori Ilzi Spergu nazkas stypri sadusmōjis. Kas? Pōrlaseju jōs internetspļaudeišonūs vīnu reizi, ūtru, leidz īraudzeju: autorei stypri kūž kaulā, ka “Olūta” izdevējam izadūd otkon i otkon atrast sponsorus šōs (i daudzu cytu Latgolas grōmotu) izdūšonai. Tikai tōdēļ Spergas interpretacijā i sponsors Blaževičs nikaids, i izdevējs nataids, kai vajag, i “Olūts” na olūts, “i maize taida ušņaina, i smiļts grīžās zūbu storpā (interesanti, par kū —“storpā”), i autori nikam dereigi”.
Ja itū naudeņu īdūtu eistīm, Reigas, latgalīšim… nu tim, kuri slepeneibā, Ēlertei pīsadolūt, dybynōja Latgolas saimu; tim, kuri Vōrkovā slepeneibā pōrsprīde latgaļu volūdas vaicōjumus, par golvonū eksperti pīsaucūt Jaunzemi-Grendi, tod… “Olūta”, par prīcu Spergas kundzei, laikam nabyutu.
Kas byutu, kotrs pats lai pīdūmoj klōt.
Māra Nizinska
***
Muorka efekts
Ruodīs, jau kaidus desmit divpadsmit godus, sateikūt latgalīšu gruomotu izdevieju Juoni Eļksni, dzieržu – cik švaki, ka latgalīšim nav literaturkritikys, kai ari – autorus vajag audzynuot.
Itymā godā apjiemeibys pylna puorskaiteju jaunū “Olūtu” nu vuoka da vuoka i pīraksteju par tū recenzeju Lakugai. Par literaturu, kurys šaltim literarajā almanahā nabeja. Par tekstim, kas breižam izavēre kai puorprotums. Ari par potenciali lobim tekstim, kam byutu vajadziejs viereigys i gudrys acs nu molys ci redaktora. Recenzeju skaiti ITE.
Tikkū puorskaiteju Rēzeknis rajona avīzis “Rēzeknes Vēstis” redaktoris Muorys Nizinskys maņ veļteitu sleju. Juosoka, cīši lela puorsteiguma tī nabeja – šaurai videi sovi lykumi, mozā muorkā peile ap peili trynās. Taids muorka efekts – vīni klusej, deļtuo ka bais gūdeigi pasaceit acīs, vēļ cytim bais nu konkureņcis. Pasaceit gūdeigi – kai īsvīst muorkā akmini. Nivīns tok tai nadora! Nav šmuki! Peilem, vardivem i kurkulim napateik.
Tai ir i latvīšu literaturkritikā, kur roksta pasyutejuma recenzejis. Tai i latvīšu teatra i kinu kritikā, kur tys tam draugs, rods voi pazeistams i atkluoti pasaceit beistās. Pasyuta recenzeju, palīlej cyts cytu, a aiz mugorys aprunoj. Ir lobs latgalīšu teicīņs – acīs eņgeļs, aiz ocu čorts.
Izaruod, eistineibā es asu gribiejuse atsarībt i maņ žāļ “Olūtam” īdūtuos naudys. Sok, navar byut, ka kaids roksta par tekstu taipat viņ – teksta deļ.
Ak jau jei atsarīb. Ak jau jei izariekinoj. I ak jau jai ir kaids cyts īmeslis – cyta ortografeja, cyta dzeivis vīta, cyta vacuma grupa i t. t.
Partū ka par latgalīšu literaturu nivīns narunoj – juos tok nivīns naskaita, tik īlīk plauktā i cīnej. Par latgalīšu literaturu soka tikai lobu voi puorsvorā nikū – kai par nabašnīku.
I smīklys, i žāļ – voi eistyn myusu kultura i literatura jau ir tik tuoli myruse, ka dasadūrt navar – sakreit palnūs i smird.
Gribīs tok ticēt, ka ir īspiejama ari nuokūtne – ar jaunim i kvalitativim tekstim, kuru vīneiguo vierteiba nav latgalīšu volūda, bet ari pats teksta viestejums i prasme stuosteit, raksteit.
Komentara teksts
Par reizis saceišu, ka “Olūta” nauda mani nainteresej i maņ nav nikaida patologiska naida pret Stroda ortografeju (jei tok daļa nu myusu raksteibys viesturis) voi siermom golvom (vysi taidi byusim, ka tik ilgi nūdzeivuosim). Nav ari nikas pret “Olūta” autorim – muns roksts ir par almanahā publicātajim tekstim, na cylvākim.
Ir taids žanrs kai literaturkritika – latgalīšim laikam tok mirs, ka jau izsaucs taidu reakceju.
Pats golvonais – lai dūd Dīvs, ka Eļkšņam izadūd jū (naudu – vāluoka pīzeime. I. S.) dabuot vysim sovim izdavumim, tys tikai boguotynoj latgaliskūs tekstu bagateibu i kaidam raksteituojam dūd īspieju trenētīs, trenētīs, raksteit i raksteit. Ka veiksīs, nu tuo izaškeļs ari pa talantam, īspieja publicēt tekstu ir autora maize.
Ka ituo roksta autore skaiteitu munu rokstu viereigai, varbyut pamaneitu, ka izsoku sovu cīnu Eļkšņa naatlaideibai izdūt literaru almanahu apstuokļūs, kod Latvejis kulturys vidē pagaist vīns literars i kulturys izdavums aiz ūtra. I tys eistyn ir Latvejis, na Latgolys mārūga fenomens!
I LKC izdevnīceibys vadeituoju nacīneju vys deļtuo, ka jam sierma golva, bet deļtuo, ka jis ir seiksts kai eļksnis i styprys kai ūzuls. Lai kotram latgalīšam byutu taida speiteiba dareit sovu i ticeiba napasadūt ari gryutūs apstuokļūs!
A cyta līta – tekstu literaruo kvalitate.
Ka dzeja grab, voi jei juoslavej tik deļtuo, ka latgaliski?
Ka prozā nav centraluos fabulys i par daudz seiku detaļu, voi navar aizruodeit – tik deļtuo, ka latgalīšu proza?
Nikū voi tikai lobu soka tikai par myrūnim ci nabašnīkim. Ticīs, ka Olūta autori i cyti latgaliski rokstūšī var vaira. I kaidam ir ari juopasoka, ka karaļs ir plyks, kab jis apmauktu drēbis.
Voi ari švakūs ziņu nesiejus pi myusu nūšaun i iz prīšku dzeivoj tuoļuok sovuos iluzejuos?
Ari ar pošu apguoda vadeituoju Eļksni na reizi asu runuojuse, ka latgalīšu literaturā ir vīna bāda – literaturkritikys tryukums. Roksta i roksta, glauda cyts cytu, a napasoka, kas tai voi na tai.
A kas raksteis par tekstim, ka ni literaturzynuotnīki?
Munā rokstā runa to par literaturu i tekstim, kam nav nikaida sakara ar siermumu voi cīnu pret siermumu.
Tymā skaitā – Blaževičam ak jau nav ni vainis kai cylvākam i kai latgalīšu kulturys atbaļsteituojs jis juocīnej, tok almanahā jis pīsacejs sevi kai autors. I muna atsauksme beja par tekstu, na cylvāku.
Taipat kai na vysi sentimentalī dzejūli par nalaimeigu mīlesteibu i švakū vaļdeibu ir peļniejuši viereibys, ari jaunūs autoru dzejuojumi par m…om i m…eibom bīži viņ ir tikai spams, kas pagaiss i aizamierss.
Bet voi eistyn vyss, kas izaver kai literatura, ari ir literatura? I voi vysi latgaliski raksteitī i vuojī teksti ir publiciešonys vārti?
Voi ari latgaliski raksteits teksts ir svātuo gūvs, par kū sovejī latgalīši navar saceit nivīna ļauna vuorda – ak jau jim skauž i ak jau koč kas tī nav teirs.
Lai loba veseleiba siermajom golvom!
I lai latgalīšim daudz tekstu, kū Eļkšņam i “Rēzeknis Viestim” drukuot. 🙂
Ilze Sperga


text:
Jākubpiļs “Radio 1” sagatavejs radejis raidejumu cyklu “Ir Latgale mūsu”. Pīduovojam nūsaklauseit jaunuokūs raidejumus.
Ostoitais raidejums viestej par vīnu nu Latvejis kulturys kanona styurakminim muzykā ar saknem Latgolā – Juoni Ivanovu. Pasauļa slovonais komponists sevi vysod skaiteja par latgalīti. Saruna ar Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys školuotuoju Inesi Pāvuli i komponisti Ilonu Rupaini.
Deveitais raidejums veļteits Latgolys ebrejim. Rēzeknis Zaļajā sinagogā raidejuma veiduotuoja Inga Čekša-Ratniece sasateik ar sinagogys gidu Voldemāru Ivdri, nu Ludzys Lelajā sinagogā sasarunoj ar Ludzys Nūvodpietnīceibys muzeja ekspoziceju i izstuožu kuratoru Valēriju Dzevaltovski i Ludzys nūvoda Atteisteibys i nakustamuo eipašuma nūdalis vadeituoju Ilonu Igovenu.
Dasmytajā raidejumā žurnaliste Gunta Nagle gastej Daugovpiļs cītūksnī – myusu dīnuos vīnā nu īcīneituokajim i teritorejis ziņā leluokajim turisma objektim Latgolā ar kulturviesturisku nūzeimi. Nūzeimeiguokais objekts, kas kai magnets davalk turistus nu Latgolys, Latvejis i vysa pasauļa ir Marka Rotko Muokslys centrys, kas te īreikuots pyrma četru godu. Kab izzynuotu, kod i parkū suokusēs ituos viesturiskuos vītys atdzimšona, saruna ar Daugovpiļs cītūkšņa puorvaldnīku Juoni Ostrovski. Turpynojūt ceļu iz Marka Rotko muokslys centru, tīpat pi restaurātūs Nikolaja vuortu sasatikšona ar gidu Māri Grunski. Kai roduos ideja par vajadzeibu Daugovpiļs cītūksnī radeit muokslys baudeišonys vītu – stuosta Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra vadeituoja vītnīks Māris Čačka.
Vīnpadsmytais raidejums viestej par iedīnim, kas montuoti nu babu i probabu, kas garšoj pošam latgalīšam i ar kū cīnej gostus. Par eistu rudzu maizi kai spāka olūtu stuosta Aglyunys maizis muzeja saimineica Vija Kudiņa, partū ka jei par maizeiti zyna cīši daudz. Par Latgolys boltū zaltu, kurs dūd spāku i veseleibu, špeku stuosta bīdreibys “Latgolys golds” vadeituojs Andris Meijers.
Divpadsmytajā raidejumā teik turpynuots izgaršuot Latgolys iedīņus i stuosteit par Latgolys kulinarū montuojumu. Itūreiz – kaidi iedīni beja saimis kasdīnys goldā, kaidi svātku goldūs, kaidus čajus dzēre latgalīši. Par tū stuosta Dagdys nūvoda turisma specialiste Inta Lipšāne, Aulejis saimineica Anna Ļaksa i “Kurmīšu” čaju saiminīks Ivars Geiba.
Treispadsmytajā raidejumā saruna ar Ondrupinis tautys noma vadeituoju Daini Plataci i folklorys kūpys “Sovvaļnīki” vadeituoju Aiju Vaičuli. Ondrupine ir vīna nu tom vītom, kur latgaliski dzīd vītejūs paaudžu paaudzēs montuotū folkloru. Kab saglobuotu ituos vierteibys, 2002. godā Dagdā tyka izveiduots Folklorys centrys, vīns nu pyrmajim itaida veida centrim Latvejā. Raidejums gastej pi Dagdys Folklorys centra vadeituojis Intys Viļumys.


text:
18. augustā Viļānūs nūtyka tradicionalī Gruomotu svātki, kurūs laikā Viļānu nūvodpietnīceibys muzejā tyka prezentāts Stefanejis Uļanovskys 19. godu symta beigu etnografiskais tāluojums “Poļu Inflantijas latvieši”, viestej informaceja Rēzeknis Tehnologeju akademejis (RTA) sātyslopā.
Kai informej RTA studeju i zynuotņu prorektore Angelika Juško-Štekele, gruomota tulkuota nu pūļu volūdys i izdūta ar Vaļsts Kulturkapitala fonda, Viļānu nūvoda pošvaļdeibys i Rēzeknis Tehnologeju akademejis atbolstu i byus saistūša vysim, kas interesejās par latgalīšu kulturys montuojumu. Tei satur unikalys līceibys par Viļānu apleicīnis dzeivuotuoju materialū i namaterialū kulturu 19. godu symta ūtrajā pusē.
Detalizātus etnografiskus aprokstus par Viļānu apleicīnis dzeivuotuoju apgierbu, iedīni, uorejū izskotu, kasdīnu, dorbareikim, saimisteibu papyldynoj unikals latgalīšu volūdys aproksts, kas puorsteidz ar sovu precizitati. Viļānūs pīraksteitī luosti i lomuvuordi ir vīneigais tik plašais t.s. invektivūs tekstu apkūpuojums 19. godu symta ūtrajā pusē.
Gruomotā atrūnami gūdu i godskuortu īražu aproksti, kur eipaša viereiba juodagrīž S. Uļanovskys pīraksteituom dzīsmem, rūtaļom i spēlem. Taipat uzmaneibys vārti ir masku guojīņu aproksti, kur tradicionalūs i īrostūs masku vydā (čyguons, smierts i c.) izaceļ mozuok īrostys maskys, par pīmāru, svīksta nejiejs, myltu kuce i c..
Folklorys pietnīkus nūteikti īinteresēs S. Uļanovskys apkūpuotī mitologiskī nūstuosti. Plaši apraksteiti ari tautys ticiejumi par čaraunīkim i uorstnīkim, vysaidom slimeibom i tūs uorstiešonys vareibom.


text:
Žėrnėks
Žėrnėks (luotīnėškā: Vicia) ī tuoks augals, katros muokslėškā prigol prī brondėniu augalū (Fabaceae) šeimuos.
Žėrnėku stombrē tēvi, laipontīs, basivėniuojontīs. Lapā aug grotėm, ėšruod padabnē plonksnā, toria galė ūsioka. Žėidā padabnē popu, tėktās dėdlesni, vairiū spalvū (balti, mielėni, geltuoni, vėjuoletėnē), ba smuoka. Nuokėn tēvas brondis, katrūs būn nadėdlės, joudas kap pėpėrā sieklas.
Aug žėrnėkā pėivūs, patuoriūs, daržūs, pakelies, dėrvuonūs. Daugoms anūm tink šieralou, anūm žėidūs lonka bėtis. Tepuogė piktžuolė ī – vīniuojas ont rogiū, avėžū.


text:
Decembrī izdūts latgalīšu dzejneicys Ingridys Tāraudys catūrtais dzejūļu kruojums “Pērlītes zem kājām/Bisers zam kuoju”, kurā atrūnami teksti i latgaliski, i latvīšu literarajā volūdā.
Ingrida Tārauda stuosta, ka gruomotys nūsaukums bejs izdūmuots jau godus dsemit, bet tam “apakšā” asūšī dzejūli tyka īprīkšejā kruojumā “Boltais šokolads” 2012. gadā, bet daži – par biseri – beja aizagivuši nikur napublicāti i pyrma pīcu godu suoce apaugt ar cytim dzejūlim, cikom beigbeiguos “Bisers..” tyka da logiska iznuokuma. “Dūmoju, ka sovu stilu laika gaitā i sovu “ingridismu” autore nav pagaisynuojuse, par tū, saprūtams, sprīss skaiteituojs,” soka Ingrida.
Gruomotys attaiseišonys vokori paradzāti 8. martā Ingridys niulejā dzeivisvītā Īrejā i ari marta beiguos Rēzeknē, iz kuru byus gaideiti vysi interesenti.
“Gruomotys izdūšonys ceļš beja navīgls – sponsori, konkursi i tamleidzeigai, vyss beidzēs dreižuok kai autore izdūmuoja, bet gruomotai beja juoizīt taišni itymā laikā, kab paspātu pasaceit paļdis munim vystyvuokajim – eipaši munai pyrmajai vyslaiku kritikei – mamai. Jei sagaideja itū gruomateņu!” stuosta Ingrida.
Gruomotu izdavuse managramata.lv, par kū autore eipaši pasasoka Aijai.
Latgalīšu dzejneica Ingrida Tārauda (1971) regulari publicejās periodikā i škārsteiklā, literarūs almanahūs i kūpkruojumūs. Dzejneica izdavuse treis dzejūļu kruojumus “Vīgla byušonys ironeja” (2000) i “Izdadzynuota sirds” (2001) i “Boltais šokolads” (2012). Juos vuords labi zynoms latgalīšu modernuos literaturys i myusu dīnu latvīšu dzejis kontekstā. Valentins Lukaševičs par juos dzeju ir sacejs: “Jei sovā lirikā sintezej latgalīšu literarū tradiceju ar modernom, myusu dīnu pasauļa uztverei atbylstūšom izteiksmis formom.”


text:
delegati »
Raidejumu cyklys “Trešā zvaigzne. Sākotne. Personība”
Četrys nedelis piec kuortys Latvejis Televizeja pīduovuoja Latgolys kongresam veļteitu viesturisku raidejumu cyklu, kas stilistiski īsakļuove Latgolys stuostu “Cytaidi latviskais” ītvorūs. Kotra raidejuma pamatā beja stuosts par vīnu personeibu – Latgolys kongresa delegatu, kuruo dzeivis ceļšSkaiteit vaira »
“Cytaidi latviskais” pīduovuos raidejumu cyklu par Latgolys kongresa dalinīkim
Nu 6. apreļa Latvejis Televizeja (LTV1) pīduovuos Latgolys kongresam veļteitu viesturisku raidejumu cyklu, kas stilistiski īsakļaun Latgolys stuostu “Cytaidi latviskais” ītvorūs. Kai viestej informaceja LTV sātys lopā, kotra raidejuma pamatā byus stuosts par vīnu personeibuSkaiteit vaira »


text:
Tvereiguo raisteiba
Tvereiguo raisteiba (anglīšu: sustainable development; krīvu: ycToйчиBoe paзBиTиe; latvīšu: ilgtspējīga attīstība) — taids zemis, vaļsteibys, regiona, mīsta, ekonomikys, kūpeibys i t. t. raisteišonys process, kurs apmīrej tānejuos vajadzeibys, nasamazynojūt atīsmis audžu vareibu apmīreit jūs vajadzeibys.
Tvereiguos raisteibys koņcepceja aizprosa sovā vydā sadarynuot resursu izlītuošonu, iņvesticejis, ziniskai tehniskuo progresa sūļus i politiskai ekonomiskūs sasprīdumus tai, kab jī styprynuotu niulejū i gaidomū poteņcialu, izlītojamu ciļviecis vajadzeibom i snāgim apmīreit.
Latgaliskuo termina etimologejis pamatā — tautys soveibnīks tvereigs 'taids, kura gona ilgam laikam'.


text:
Atsasaucūt interesentu lyugumam, pretendentu dasaceišona Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2017” pagarynuota da svātdīnis vokora, 2018. goda 14. janvara, informej Latgolys viestnīceibys GORS puorstuove Edeite Husare.
Itūgod bolvys “Boņuks 2017” pretendentus var dasaceit 18 nominacejuos par aktivitati i padareitū 2017. godā latgaliskuos kulturys laukā, itūšaļt sajimtys jau 120 dasacejuma anketys. 2018. goda 25. februarī Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalē bolvys svineigā ceremonejā tiks padūtys jau dasmytū reizi. “Boņuks” ir vīneiguo bolva, kurei eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus i padareitū latgaliskuos kulturys dzeivē.
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” mierkis ir veicynuot latgalīšu kulturvidis saglobuošonu i atteisteibu, kai ari apkūpuot i gūdynuot spylgtuokūs i nūzeimeiguokūs sasnāgumus latgalīšu kulturā pārnejuo goda grīzumā. 2018. goda bolvai pretendentu dasacejumi teik pījimti 18 nominacejuos, kas atsatīc iz sabīdryskūs aktivitašu, muzykys i literaturys laukim. Ituo goda suokumā bolvys par padareitū, sasnāgumim voi aktivitati latgalīšu kulturā pārn sajieme Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studeja, Preiļu tierdznīceibys centra “Ūga” saiminīki Ingūna i Aigars Zīmeli, dokumentaluo kina “Likteņzeme”, izdavums “Škilbanu sīvas”, dokumentaluo kina “Runātāji”, Rēzeknis Tautys teatra izruode “Pupas”, Sandrys Ūdris i Juoņa Ryučāna romans “Aizlauztais spaits”, grupa “Piparmētra”, projekts “Jezups i Muosys”, apvīneiba “Sovvaļnīks”, latgalīšu kulturys ziņu portals “LaKuGa.lv”, muokslineica Daina Salmiņa, literaturzynuotneica i latgalīšu kulturvidis aktiviste Ilga Šuplinska, tradicionaluos dzīduošonys grupa “Saucējas”, kamerkors “Muklājs”, grupa “Dvinskas muzikanti”, bet par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys populariziešonā tyka gūdynuoti dirigenti i školuotuoji Antonina i Vitolds Milaševiči.
Aizpiļdeitys dasacejuma anketys bolvai “Boņuks 2017” elektroniskajā formatā, pa pastu voi tīšsaistis dasacejuma veidā (atrūnamys sātyslopā bonuks.lv) Latgolys viestnīceiba GORS gaideis da 2018. gada 14. janvara vokora. Īsnāgtūs dasacejumus izvērtēs latgaliskū kulturvidi voi attīceigū bolvys nūzari puorzynūša žureja sovu sferu profesionaļu sastuovā.
Kotru godu Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” padūšonys ceremoneja ir na tik atsavieršona iz pārnejā godā padareitū, bet ari latgalīšu kulturys aktivuokūs ļaužu, interesentu i atbaļsteituoju sirsneiga i īdvesmojūša sasatikšona. 2018. goda 25. februarī Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalē bolvys svineigā ceremonejā tiks padūtys jau dasmytū reizi. Ceremonejā ar prīšknasumim prīcēs Latvejā zynomi latgaliski dzīdūši muziki i apvīneibys – grupa “Bez PVN”, apvīneiba “Latgalīšu reps”, grupa “Unknown Artist”, Guntra Kuzmina i Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai” i cyti muokslinīki.
Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” jau pīktū reizi reikoj Latgolys viestnīceiba GORS. Bolvys “Boņuks 2017” nūtikšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programa ar A/S “Latvijas valsts meži” atbolstu, Rēzeknis piļsātys dūme, Rēzeknis nūvods i Rībeņu nūvods. Informativī atbaļsteituoji: žurnals “Ir”, Latgalīšu kulturys gazeta lakuga.lv, Latgolys radeja i Latvejis Radejis Latgolys studeja.
Bolvu padūšonys ceremoneju kluotīnē varēs pīdzeivuot kotrys grybātuojs. Beleti nūpierkami Latgolys viestnīceibys GORS i “Biļešu Paradīze” beletu sistemuos. Beletu cena 5,00 €.


text:
9. i 10. novembrī Daugovpiļs nūvoda Vabalē, Skryndu dzymtys muzejā, nūtiks storptautyskuo zynuotniski praktiskuo konfereņce “Latgales pirmās atmodas darbinieku devums Latgales virzībā uz Latvijas valstiskumu”, informej Daugovpiļs nūvoda Kulturys puorvaļdis vadeituoja Ināra Mukāne.
Konfereņce nūtiks Latvejis vaļsts symtgadis i Latgolys kongresa symtgadis programu ītvorūs, kab gūdynuotu vaļsts dybynuotuojus i pīmynātu nūtikšonys, kas bejušys nūzeimeigys Latvejis vaļsts izveidē.
Daleiba konfereņcē bez moksys. Registraceja ite.
Konfereņcis zynuotniskūs temu lūks dūs vareibu izzynuot Latvejis vaļstiskuma veiduošonuos ceļus nu lokaluos vidis skotpunkta, kur atmiņa cauri kūpīnys cylvāku stuostim, saimis albumim globojās nūtureiguok, kur viesturis i kulturys montuojumam myusu dīnuos ir cīšuoka sasaiste ar nūtikšonom vītejuos sabīdreibys dzeivē.
Konfereņcis laikā nūtiks ari Latgolys Kulturviesturis muzeja Latgolys kongresa symtgadis ceļojūšuos izstuodis “Pāri slieksnim” atkluošona Vabalis kulturys nomā, kai ari O. Skryndys 1914.g. izdūtuos dzejis antologejis “KUKLE” atkuortuotuo izdavuma prezentaceja.


text:
nu tuo laika, kod muns dīnroksts pa tīšū īt vydā Lakugā, latgalīšu kulturys sātyslopā, maņ tai bais koč kū ite raksteit. kai pret kolnu i tik tod, ka aizmierstu. nazkuo ruodīs – kū šauruoka kaida vide, tū vaira kņuobieju. tys kai saimē atsazeit, ka pa vokorim naskaiti puotoru voi esi gejs. sovejī īkūss da kaula – mīlesteibys vuordā. i tu tok iztureisi, partū ka tev tok tai labi. lobu grybādami, apēss pa ceipsleņai – kai jau lobuokajuos saimēs pījimts. tu kai privatīpašums, kai patafons, iz kura atskaņuot sovys platis – latgaliski i par boltom bierztolom, muola pūdim i bezgaleigu tāvainis mīlesteibu, ka ni ocu atraut nu ušņu teiruma i kapleicys durovu.
konteksts reizem nūsoka tekstu. tok kaida jāga sevi kastrēt – itei ir muna vīneiguo dzeive, i cytim var byut tikai vīdūklis par jū, na vara nūsaceit munus ceļus. tik saīt, ka tys taids pasyutejums raksteit latgaliski. atbiļdeiba voi pynāklys koklā. muna nūstuošona i muna aizīšona. pasakļaut ramai voi puorsalīt puori kai rauga meiklei, kas aug iz plitys. voi puorskrīt puori kai zapts kotlam i tod smirdēt ryugtu i rībeigu smuordu, ka až mutē ryugts i koklā kaš.
nazkai da ituo dīnrokstā asu labi iztykuse ar obejom volūdom – latvīšu skaiteituojim daguojs sasamīrēt, ka lela daļa tekstu ir latgaliski. kurs saprūt, tys saprūt. kurs nasaprūt, tys aizīt tuoļuok. latgaliski, gols golā, rokstu tod, ka mane ir vysā moz – nūsaglobuot vysmoz volūdā. pīsagiut pi vacu i seņ zynomu lītu, kab ītu tuoļuok.
a kod latgalīšu skaiteituojam viersā lāc teksti latvyski? jis īīt latgalīšu rezervatā Lakugā, a tī – nazkaidi privati murgi latvyski. tai var i par impotentu palikt. i raksteituojs, i skaiteituojs. tok vysam pasauļam meils nabyusi, da i voi vajag. kas pasauļam nu mane, kas maņ nu pasauļa. dzeivoj pa sovam sovā virtualajā ustobā i nasaver apleik.
deļtuo niu par svātdīnis glupuostem. izguoju pastaigā pasavērt, kai kiust. a kiust labi. kai vīna buoba, nazkur iz šaurys stidzenis raudzeidama sasameit ar mani, saceja: oi, bļaka, kad raztajalo! skoro paplyvjom uz jurmalu! dūmuota ak jau beja jiurys mola. a mož i mīsts pi jiurys. kas zyna. a vēļ tī beja snīgaveiri i vīnys stidzenis golā suleigs aicynuojums – dzirkstošie dzērieni.
i maņ tai gribīs pasaceļt spuornūs i nazkur aizbraukt. ļautīs ceļam i nadūmuot. laiks, kod naasu ni te, ni tī, a aiz kotra kilometra stabeņa speid otkon nazkas jauns. a naspeid. īdur dagunu monitorā i dzeivoj. partū ka uorā ir zīma. i dorbs. bezgaleigs i napadorams pīnuokums, nu kura naaizīsi. lai kur īsi, vysod nessi sev leidza, partū ka lītys napagaist nu tuo, ka iz jūs nasaver.
P. S. cīši atsavainoju foto estētim. tymss beja jau tod, ka es izguoju uorā. 🙂
zam tylta vysod vysaidu breinumu gona. itys breinums ak jau prosa ēst.
monitors i snīga ola kaidam, kur nūsaglobuot i vērtīs kinu.
nazkai nasatic, ka nazkod beja ari vosora. šašliks. coca-cola.
šaurs ir ceļš iz tykumeibu.
trillu celi ir naizdybynojami. vyspuor to es guoju iz veikalu.
mygla i dyumi. gaiss taids, ka ar nazi var grīzt.
snīga začs ar nūlauztu būrkuona dagunu. tai tei dzeive paīt. tok peicka vēļ rūkā. byus dzeivuotuojs.


text:
Gaļāni »
Viests nu Gaļānu pamatskūlys
Roksta autore: Madara Zalāne, Gaļānu pamatskūlys 8. klase 26.janvarī, pīmynūt 1991. goda barikažu laika viesturiskūs nūtykumus, myusu skūlā nūtyka konkurss 5.-9.klašu skūlānim “Erudits”. Pirms konkursa mums beja interesanta tikšonuos ar žurnalisti Marutu Latkovsku, kura latgaliskiSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” gastej Gaļānūs pi Martys Bindukys
Raidejums “Pi myusim Latgolā” gastej Gaļānūs, kur niu dzeivoj i struodoj titula “Latvijas lepnums” sajiemieja Marta Binduka. Pasasokūt Martys kuņdzei, Gaļānūs niu ir rakstnīkam, filozofam i religeju pietnīkam Robertam Mūkam (eistajā vuordā Robertam Avenam) veļteitsSkaiteit vaira »
Kolnasāta 16. majā
Roberts Mūks (Avens) – dzejnīks i religeju filozofs, kas pabejs ari goreigajā seminarā, legionā i “Elles ķēķī”. 1923. goda 14. janvarī Gaļānūs jis, poša Mūka vuordim sokūt, na pīdzyma, a puordzyma niulejā formā. ParSkaiteit vaira »
Gaļānūs atkluos Roberta Mūka muzeju
24. aprelī 14.00 Gaļānūs nūtiks Roberta Mūka muzeja atkluošona piec veiktūs remontdorbu. Pasuokuma ītvorūs paradzāts īsapazeit ar telpom i projekta “Mums nav lemts pazust no šī laika un telpas” (R. Mūks) eistynuošonu, kai ariSkaiteit vaira »
Robertam Mūkam veļteita nedeļa Gaļānūs
Zynuotnīks Roberts Mūks, eistajā vuordā Roberts Avens, dzims 1923. goda 14. janvārī Riezeknis apriņčī Vydsmuižys (Gaļānu) pogostā. Ūtruo pasauļa kara nūtykumu deļ devēs trymdā i Latvejā iz patstuoveigu dzeivi asagrīze tikai deveņdasmytajūs godūs. Myužeibā R. MūksSkaiteit vaira »
Gaļānūs i Maltys Trūpūs atguodoj Stanislava Belkovska 110. jubileju
10. novembra dīnys ūtrā puse Rībeņu nūvoda Gaļānūs paguoja atguoduošonā i piečuok ari Maltys Trūpūs ar pīminis strēči gūdynuoja izcylu Latgolys cylvāku – literaturys kritiki i tulkuotuoju Stanislavu Belkovski. Pyrmais vaicuojums, kas interesēs daudzus,Skaiteit vaira »


text:
Raidejums “LATGALĪŠU VOLŪDYS SORGI” “VLADISLAVS LŌCIS”
Raidejums “LATGALĪŠU VOLŪDYS SORGI” “VLADISLAVS LŌCIS”
Gruomotizdeviejs, rakstnīks, redaktors i sabīdryskais darbinīks. Vīns nu tūs ratūs latgalīšu, kurs sovā laikā īlyka cīši daudz spāka Latgolys kulturys, volūdys saglobuošonā un izkūpšonā, tai sekmejūt tuos pastuoviešonu.
1938. godā Daugovpilī jis nūdybynuoja latgalīšu gruomotu izdevnīceibu, kur tyka nūsaceiti pamatvierzīni vysys latgalīšu kulturys dorbam. Juo vadeibā Daugovpilī izdeve 30 gruomotys, rokstu kruojumus, laikrokstus.
Ūtrais pasauļa kars V. Lōča izdeviejdarbeibys naaptur, nasaverūt iz gryutūs kara apstuokļu, jis sovu dorbu turpynoj Vuocejā.
Raidejums dūd īspieju ar laika atkuopi īsavērt latgalīšu inteligeņcis un sabīdryskuo darbinīka izvierzeitajuos idejuos un ituo cylvāka jūs nasavteigajā un ceņteigajā pīpiļdeišonā.
Projektu eistynoj: Naatkareiguo producentu grupa “Studija 3KM”
Projektu podtur: Bīdreiba “LR”, Daugovpiļs piļsātys dūme


text:
9 vārti Gogolashvili Giorgi (RTU FC)
8 vārti Kouadio Alain Cedric Herve (BFC Daugavpils)
7 vārti Askerov Vugar (BFC Daugavpils), Oleksandr Chunikhovskyi (FK Tukums 2000)
6 vārti Urbāns Edgars (BFC Daugavpils), Borisovs Dmitrijs (Rēzeknes FA)
5 vārti Kuzmin Dzmitry (SK Super Nova)
4 vārti Pihockis Staņislavs (FK Auda), Emsis Aivars (JDFS Alberts), Krautmanis Jānis (RTU FC), Teremko Elvis (Smiltenes BJSS)
3 vārti Carmona Munoz Naisir, Sibirjanovs Dainis (BFC Daugavpils), Vanags Kārlis (Balvu Sporta centrs), Raščevskis Ričards (Rēzeknes FA), Apsītis Ralfs (Smiltenes BJSS)
2 vārti Gorkšs Jorens (FK Auda), Švāns Kristers Eduards (FK Tukums 2000), Džeriņš Ralfs Denijs, Tumanovs Antons (Grobiņas SC), Kubilovičs Valters (JDFS Alberts), Kovaļkovs Igors, Ķipsts Roberts (RTU FC), Dobratuļins Ņikita (Rēzeknes FA), Kārkliņš Edgars, Vasiļjevs Maksims (SK Super Nova), Rozītis Kārlis (Smiltenes BJSS)
1 vārti Afanasjevs Valerijs, Akifjevs Grigorijs, Morozs Jegors, Skrebels Raivis, Sokolovs Jurijs, Ševčuks Iļja (BFC Daugavpils), Korts Rihards (Balvu Sporta centrs), Ivakins Ņikita, Kim Yeon Wang (FK Auda), Grāveris Kalvis, Jansons Valdis, Lācis Kārlis (FK Staiceles Bebri), Denys Gatsko, Leja Ronalds, Pilāts Pāvels, Sarva Andris (FK Tukums 2000), Freimanis Jānis, Freimanis Renalts, Jēkabsons Jānis, Knapšis Emīls (Grobiņas SC), Daugavietis Dāvis Mārtiņš, Remess Mārtiņš, Roderts Fricis (JDFS Alberts), Babris Miks, Reinis Valters, Vavilovs Vitālijs (Preiļu BJSS), Andersons Krišs, Boļšakovs Ņikita, Jankovskis Ņikita, Juhņevičs Ņikita, Smuļko Marks (RTU FC), Amemiya Kotaro, Halimons Jurijs, Radevičs Jans, Silagailis Guntars (Rēzeknes FA), Hvoiņickis Daniils, Strautiņš Edgars (SK Super Nova), Puriņš Kristers Aldis, Putrālis Olafs, Rozītis Rūdis, Rullis Ričards (Smiltenes BJSS)


text:
CYLVĀKI »
LNB atkluos Mikeļam Bukšam veļteitu izstuodi
Pīktdiņ, 5. oktobrī 15:00 Latvejis Nacionaluos bibliotekys Izstuožu zalā (K. Barona īlā 14, 2. stuovā) tiks atkluota izstuode „Latgolys dvēselis tulkam Mikeļam Bukšam 100”, kas ļaus pasavērt iz Latgolys kulturys viesturis i volūdys pietnīkaSkaiteit vaira »
Kulturu kokteiļs. Mīlesteiba. Es /II daļa
Aizvakar publiciejom Daugovpiļs Universitatis studentis Agnesis stuostu par ERASMUS studejom – I dali. Šudiņ turpynuojums ar īsacejumim cytim studentim, izmontojūt ERASMUS īspiejis. Padūms Nr. 3 – ļaunīs mirkļa burveibai i esi napruoteigs! Pyrms aizsuokuSkaiteit vaira »
Heronimam Tihovskim – 105
22. septembrī paīt 100 godu nu literaturzynuotnīka Heronima Tihovska dzimšonys. Heronims Tihovskis dzims 1907. goda 22. septembrī Pyldys pogosta Potorovā. Vuiceibys suocs Potorovys treisgadeigajā tautškolā, 1922.godā pabeidzs Ludzys piļsātys pamatškolu i 1926. godā –Skaiteit vaira »
Kulturu kokteiļs. Mīlesteiba. Es /I daļa
Leidza ar jaunuo školys i studeju goda atīšonu, studentim speid i pasaruoda jaunys īspiejis. Itūreiz – taidai kai vadynuošonai paraudzeit koč kū jaunu, stuosts par latgalīša celim Pūlejā ERASMUS* laikā. Sapazeisim! Mani sauc Agnese!Skaiteit vaira »
Latgalīšu studentu nedeļa Daugovpilī
Studeju goda suokums, vysi aiznjemti, vysim nazkas doroms, vysi stresā, bet mes Daugovpilī pīdzeivuojom latgaliskys izklaidis 2 dīnu garumā. Laiks puorskrēja tik dreiži, bet sūpluok byušona ar īsaisteitajim ļaudim lykuos cīšyn ilga i sirdiSkaiteit vaira »
Dīna, kod pasaceit tāvam paļdis
Latvejā Tāva dīnu oficiali sviņ vysā nailgu laiku, viņ treis godi. Bet ar kotru godu jei palīk vys popularuoka. Muotis dīna mums vysim labi zynoma, a Tāva dīna tai naīrostai. Es nu bierneibys asuSkaiteit vaira »
Latgolys Vuords nu Reigys – 06.09.2012.
Jiusu viereibai Bronislava Sprydzāna radejis raidejuma “Latgolys Vuords” jaunuokais laidīņs: Sarunys ar Nagļu zivsaimisteibys autovadeituoju Andreju Volku, aktivu pensionaru Boleslavu Purmali nu Naujenis pogosta, gazetys “Latgales Laiks” žurnalisti Egitu Terēzi Jonāni, kai ari fragmentiSkaiteit vaira »
Emileja Kalvāne veļtejuse dzejūli Kārļam Skrasteņam
Emileja Kalvāne Atvodys „Lokomotivei” i dzeļža veiram Kārļam Skrasteņam Lykuos, ka tuoli, Bet tūmār cik cīši tyvai Nu gaisa kreit lidmašyna, Bet dabasūs pasaceļ lokomotive… Tāvs myusu, vāroj, Cik dzili Latveja sāroj, Cik klusi,Skaiteit vaira »
Latgolys Vuords nu Reigys – 30.08.2012.
Jiusu viereibai Bronislava Sprydzāna radejis raidejuma “Latgolys Vuords” jaunuokais laidīņs: Sarunys ar Makašānu omotu vydsškolys direktori Gundegu Rancāni par školu i latgalīšu saītu, Rēzeknis nūvoda Bieržgaļa pogosta puorvaļdnīku Arvīdu Dunski par školys goda izsuokšonu,Skaiteit vaira »
Upīte – Latvejas vaļsts ZA pīrūbeža kulturviesturiskais centrs
Šudiņ LaKuGā taidas drupeit Zīmeļlatgolas vēsmas. Mārītes stuosts par Vileks nūvoda Upīti, kulturu i maineišonūs iz augšu. Tai kai Upītes biblioteka sovā darbeibā tyvojās 60. godskuortai, kura byus jau – 2013.godā, tod jau laiceigiSkaiteit vaira »
LKM atkluos Karīnys Ludbuoržys izstuodi „Pakuopīņs”
31. augustā 15:00 Latgolys Kulturviesturis muzejā tiks atkluota rēzeknītis Karīnys Ludbuoržys gleznu i zeimiejumu izstuode „Pakuopīņs” (Pakāpiens), kurā 28 dorbūs muokslineica atkluoj sova profesionaluo izaugsmis ceļa pakuopīņus. Karīna Ludbuorža ir dzymuse 1990. goda 17.Skaiteit vaira »
Teodoram Tugajam aba Teuvo Tulio – 100
Šudiņ sovu 100. jubileju svieteitu latgalīšu izceļsmis suomu kinu režisors Teuvo Tulio aba eistajā vuordā Teodors Antonejs Tugajs. Teodors, piec poša režisora stuosteituo, dzims 1912. goda 23. augustā viļcīnī, kas brauce iz Pīterburgu. JuoSkaiteit vaira »
3. Pasauļa latgalīšu saīts LRT sižetūs
Par 3. Pasauļa latgalīšu saītu nūtikšonom nu 3. da 10. augustam viesteja i ruodeja ari Latgolys Regionaluo televizeja. Pīduovojom par reizi apsavērt vysus sižetus, kas saisteiti ar saīta nūtikšonom. Latgolys Kulturviesturis muzejā izstuodeSkaiteit vaira »
Vītejuo roksta par 3. Pasauļa latgalīšu saītu
Paguojušā nedeļā Rēzeknē i Rēzeknis nūvodā nūtyka 3. Pasauļa latgalīšu saīta pasuokumi. Kluot beja ari gazetys “Vietējā Latgales avīze” puorstuove Skaidrīte Svikša, sadarbeibā ar kuru pīduovojam ari LaKuGys skaiteituojim izzynuot vaira ci kūpeigi atguoduotSkaiteit vaira »


text:
Vikipedeja:Stiļa rūkysgruomota
Ka sevkotrys turātumemēs pi Stiļa rūkysgruomotys, Vikipedeju byutu vīgļuok lītuot i autorim, i skaiteituojim. Bet pazeistamajā gruomotā The Chicago Manual of Style saceits tai:
Itī lykumi dūmuoti vydsmāra gadīnim i jūs vajag lītuot elasteigai.
Skaidra, vyspuseiga dazynuošona irā svareiguoka nakai teksta grafiskais atvaiguojums i formats. Vikipedeja kategoriskai naaizprosa autorim turētīs pi itūs apruodejumu, tok jī paleidzēs cytim lobuok saprast jiusu dorbu. Vikipedejis priņcips prīca byut autoram ir svareiguoks na kuru nakuru ļaužu gribiejums, kab vysi rakstīni jau nu pošu īsuoku byutu piļneigi.
Streidi ap stili[labot pirmkodu]
2005 godы juņa mien. Arbitražys komitets sasprīde, ka vysur, kur obadiveji varianti lobi, autorim navajag raudzeit puortaiseit vysu pa sovam. Bet irā tīseiba aizpraseit, kab vīnā rakstīnī byutu lītuots saksteigs stiļs.
Rakstīņu Pasaukys[labot pirmkodu]
Pasauka aba rakstīņa viersroksts var byut vuords ci eisa fraze, kura vysucieškuok pasaruoda jau pyrmajā rakstīņa sacīnī - vyslobuok kai sacīņa gramatiskais prīškmats. Pīvadumam, rakstīnī ap Rēzni lobuok suokt itai: Rēzne - mīsts Latgolā..., a na kai naviņ nataisnai: Ite raksteisim ap Rēzni - Latgolys mīstu. Napīdareigai nu vysu cytu apstuokļu, pasauku vajag raksteit jau pošā pyrmajā sacīnī.
Pyrmū reizi rokstit tekstā pasauku tuklim literim (lītuodami 3 apostrofus), saceisim,
'''rakstīņa pasauka'''.
"Rēzne - lels mīsts Latgolā...".
Lobuok nalicit hipernūruožu:
- Kod pyrmū reizi tekstā rokstot pasauku (ar tuklajim literim)
- Nivīnā zamdalis pasaukā
Kod nakod pasauku vajag raksteit (pīv., filmys, gruomotys i leidz. pasaukys) na viņ tuklim literim, a i kursivā. Pīvadumam:
Gruomota Evangelia Toto Anno beja nūdrukavuota 1753 godā.


text:
Div vardivis Viļānu tiergā sēd iz beņča i sprīž par pavasari i ļūbisteibu. Precēs voi naprecēs? Pierks voi napierks?
Ceturtdiena, 15. maijs 2008 18:04
– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –
Latvejā byutu loba dzeive, kab gaisu namaituotu vysaidi rībakli.
A to, kur na grīzīs, vys kaids maisa dzeivuot.
To tys, to itys.
To jam cylvāktīseibys, to sazyn kas. To tīseibys paust vīdūkli, to īt guojīnī, to stuovēt ar plakatim piketā, to cyluotīs i kritizēt, to bļaut par sovu hokeja komandu.
Sataisa taidu muokslu, ka saprast navar – čorts voi prezidents izmaļavuots. Cytplanetīts dūmuots voi sābru Matiļde.
Saroksta taidu literaturu, kuo nivīns naskaita.
Izdūd vysaidys gruomotys, bukletus. Klausuos nazkaidys radejis.
A jaunuotne niu kaida? Vīni pušvists – par gobolu napazeisi ni meitušku, ni puiku. Staigoj apleik, biksis nūlaiduši da ceļu, izmaļavuojuši malnys acs, sasukuojuši motus gaisā. Kēdis vīn grab.
Pīsavāruši pa kinom i teļvīzerim seksu i geju, poši uovejās pakaļ. Kas tī pruoteigs saīs. Da ni besa tī naizaugs.
Vārušīs “Panoramu”, vys gudruoki palyktu.
Voi Latvejis 1. radeju. Da i 2. radejā taida šmuka muzyka. Tys pats Pauls koč voi.
Voi ta latvīšim nav šmuku gleznu voi pruoteigu muokslinīku?
Kuo uovejās, kuo maļavoj, kuo taisa čučalu instalacejis?
Muokslinīki atsaroduši…
Vysaidim besim tīseibys ir, tik na normalam cylvākam.
A kur palikt eistajim latvīšim?
Jiems blisi i apšuovs!
Lai reizi par reizem ir mīrs.
A to pīsaplidiejs pylns pasauļs vysaidu nakryškuonu, smutu i nabarāgu.
Dzeivam cylvākam vaira nav, kur kuojis spert.
Pajimtu blisi i apšautu. Tok navar. Tīseibys iz dzeivi, saprūtit. A žāļ.
Tik loba Latveja saītu, kab variejs apšaut līkūs.
Apšautu vysus saeimys deputatus i ministrus, par reizis dzeive palyktu lobuoka.
Par reizis i inflaceja apsastuotu, i atsagrīztu sazogtais monts, i mes vysi byutu laimeigi.
Apšautu vysus kreditu deviejus, kas gryb atpakaļ sovu naudu.
Par reizis dzeive ruodeitūs saulainuoka. Nabyutu juograbynoj saņtimi, varātu “Rimi” pierkt par latim i tik kruot nakleikys i lizeikys.
Apšautu vysus baņditus, zagļus, par reizis iz īlys byutu drūsuok.
Taipat jī namoksoj nūdūkļu, a tī cītumā tikai sasavuica nu cytu baņditu, kai lobuok zagt, sist i laupeit. Ka jau nav lītys, to tī na cylvāki! Moksoj tik nūdūkļus…
Apšautu vysus gejus i lezbītis.
Par reizis saimis palyktu lelys, dzymtu daudz bārnu, jūs nivīns naizvaruotu, napavastu, jī vysi izaugtu leli i dzemdeitu otkon jaunus i jaunus bārnus. Latvju tauta zīdātu i zaļuotu, myužam dzeivuotu.
Apšautu latgalīšus, čyguonus, krīvus, belarusus, lītuvīšus.
Par reizis byutu vaira vītys i naudys. Sasavylkuši vysaidi, gūdeigam cylvākam vaira nav, kur kuojis likt.
Paraugi konkurēt ar vysaidim lītuvīšim – pīstota sovu marketu i bess jūs naraun.
Par reizis vaļstī byutu parāds. Vysi runuotu vīnā volūdā, dzīduotu vīnys dzīsmis i vīnaiž tautyskai ītu Dzīšmu svātku guojīnī.
Vysim pi mašynu byutu sorkonboltsorkonī karūdzeni. Nabyutu nivīnys oranži streipainuos Georga būrtis.
Nivīns navaideitu, ka gryb nazkū pa sovam. Vysi byutu kai cylvāki.
Apšautu…
Tai, kū vēļ varātu apšaut?
Ā, apšautu staraverus, pareizticeigūs, katuoļus, adventistus, baptistus, krišnaitus, satanistus, jehovīšus. Par reizis vysi ticeitu vīnam vīneigajam i eistajam Dīvam.
Apšautu invalidus. Lai jī par veļti nasamūka.
Apšautu glupūs. Lai jī par veļti naād maizis. Tolka tok tī nikaida nav. Kurs jau nu dzimšonys glups, tī vaira nikuo.
A kas tev deve. Myusim tok ir demokratiska i atvārta sabīdreiba, eiropeiskos i rītumu vierteibys.
Nūšaut nivīna navar. Tik nūrīt i aprīt, lai nacyloj golvu.
A to rozalaiduši, pīsaplidiejuši vysaidi uoksti, čapāsli, šismaraki…
Kuo jim besa vajag, kaida sova parāda.
Kuo jī jemās. Kas ta jim maisa dzeivuot?
Lai jī vysi integrejās normalā sabīdreibā.
Deļtuo ir integracejis programys, integracejis departamenti i ministri.
Voi ta jim par veļti naudys moksoj?
Lai jem i integrej! Myusim to kaida dzela.
Nā, jemās nazkuo.
Vys nazkas na pa jim, nazkuo cylojās.
To jim piketi, to guojīni, to akcejis, to sazyn kas.
To tai, to itai.
To ar baņtem, to karūgim, to nūzeimeitem.
To motus sukoj, to nasukoj, staigoj to nūlaistom biksem, to uodys mietelim.
To izačučaloj par buobom, to izataisa par bīdāklim.
Kas ta jim kuo maisa.
Nivīns tok nikuo jim nadora.
Dzeivuojuši, struoduojuši kai normali cylvāki, i nivīns gaiļs pakaļ nadzīduotu.
Pasauļs ir dūmuots eistajim. Naeistī lai teik golā poši.
Ka namuok dzeivuot, lai nadzeivoj.


text:
showing 1-1 of 1
By: Rubulis, Aleksis Arranged By
Price: $14.00
Publisher: Chicago, Janis Skirmants: 1954
Seller ID: 003531
189pp. Illustrated. A very good, clean, tight unmarked copy. Ar A. Rubula ievadu 5.-34. lpp. Satura: Francis Trasuns, Francis Kemps, Peteris Apsinieks, Janis Cakulis, Augusts Eglajs, Leonards Latkovskis, Antons Rupainis, Konstantins Plencinieks, Aleksandrs Adamans, Alberts Sprudzs, Marija Andzane, Mikelis Bukss, Norberts Neiksanietis, Madsalu Janis, Janis Klidzejs, Marta Skuja, Francis Murans, Juris Soikans, Roberts Muks, Alberts Spogis, Jazeps Setmalnieks, Vladislavs S... View more info


text:
Vīns nu 13. – 19. septembrim nūtykušuos Latgaliskuos nedelis īvodpasuocīnim beja nu jau par tradiceju īdibynuotuo – Vokora styga – atraktivs orientiešanuos pasuocīns Reigā ar mierki jaunūs studentus nu Latgolys īpazeistynuot ar Reigā atrūnomom latgaliskom vītom, pasuocīnim i informēt par Latgolys Studentu centra aktivitatem.
Itymā reizē 14. septembra Vokora stygys vadmotivs beja dažaidys spēlis i vītys, kas juozyna Reigys centrā i kur Latgaliskuos nedelis i cytuos reizēs nūteik kaidi latgaliski pasuocīni. Vokora stygā pīsadalieja 12 jaunīši nu dažaidom gon Latgolys, gon pī-Latgolys vītom i augstškolom – nu Reigys i Jelgavys. Dažaidu najaušeibu rezultatā jau ūtrū godu nūzeimeigs objekts Vokora stygys nūrisēs beja ailinīka Raiņa pīmineklis, līkūt maneit, ka ari jam ir kaids sakars ar Latgolu. Suokuos dalinīkus gaidieja īsapazeišonuos spēlis tī pot Esplanadē, bet piec sadaliešonuos 6 komanduos orientiešanuos varēja suoktīs.
Jaunīšus Reigys Vacreigys daļā i tuos apleicīnē gaidēja 9 kontrolpunkti, kurus vādzeja atrost ar dažaidu nūruožu paleidzeibu:
- Tautā teik saukta par Alma mater. Draudzeiga studentim nu jau 90 godus. Meklej bulvari ar dižana ailinīka vuordu! Tī aizdavums, kurā svareiga spieja preceizai pasceit guodus i byut draugūs ar laiku. Atbiļde: Latvejis Universitate – spēlis Latgalīšu alisas laukums, kurā dalinīki varieja puorbaudeit sovys spējis nu suoku saprast i tod izskaidruot ūtram latgalīšu vuordus.
- Vysys slīdis vad iz Reigu. Meklej Reigys auškuokū laika pavielnīku. Tī – kur nūliksi, tī pajimsi – vītā, kas iz laiku atvīgloj Tovu nostu. Lai itū vītu atrostu, sekoj čemodanam. Atbiļde: Centraluo dzelzceļa staceja – Erudicejis spēle par Latgolu, kurys golvonuo tema beja Drukys aizlīguma 105. godadīna.
- Kur navad slīdis, tī vad celi. Pīktdīnuos studenta golvonais aizdavums – nanūkavēt autobusu – sāta sauc! Aiz sarokstim meklej Latveju. Kai Tev ar geografeju? Atbiļde: Reigys autoūsta – ite kotrs pots varieja puorsalīcynuot par sovom zynuošonom Latgolys geografejā.
- Pa nakti tī guļ tramvaji i trolejbusi, bet pa nakti tī ari prīcojas ļauds i vīna nu vītom Reigā, kur vytu nakti var prīcuotīs latgaliski! Meklje pyrmū Vacreigys īlu piec bulvarim! Esi gotovs muzykalam puorbaudiejumam? Atbiļde: Klubs DEPO (ar nūruodi iz Taiseits Latgolā koncertu) – īspieja kotram koč reizi dzeivē sadzīdzuot latgaliski ar kuojuos apautim gumejnīkim
- Kai Krīvejis ūtrei leluokuo piļsāta var byut Reigā? Var. Caturtdīnuos bīžai pīpildeita ar lobim ļaudim i pīskandynuota ar latgalīšu volūdu. Atbiļde: Kopejneica Ļeņingrad (par gūdu Dabasu Durovu klipa prezentacejai i LA-LA-DRA pasuocīnim)
- Augsta škola tehniskim studentim. Pi poša Reigys geografiskuo i administrativuo centra. Lai puorts drupeit atsapyuš, bet struodoj kuojis! Atbiļde: Reigys Tehniskuo Universitate – pyrmais aizdavums – atrost nuokušā dīnā paradzātuo pasuocīna – Tehnodzeja – nūrisis vītu i ūtrais – pareizi nūduocuot kaidu latgalisku danci.
- Itū laukumu pa dīnom pīskandynoj olu kausu škindūņa, ļaužu smīkli, bet svātdīnuos daudzu bazneicu zvoni. Nu iteinis puor Latveju caur frekvencem kotru nedeli izskaņ vysys Latgolys vuords. Atbiļde: Dūma laukums – spēlis Māmais šovs laiks, kurymā jaunīšim beja juoparuoda i juoatmiņ dažaidys latgalīšu studenta sadzeivē nūdereigys lītys i procesi.
- Kai Luvra ar piramidom! Nakti prīcej ar skaistu gaismys i guņs spēli! Pošu reizi tī teik spūdrynuota pērle, bet cytim reizem ari latgaliskys idejis! Atbiļde: Kongresu noms – otkon dzīduošonys i spēlēšonuos aizdavumi.
- Latgolys Studentu centra štabs. Meklej Antonejis īlu 8. Ej iz ūtrū stuovu, tī pa kreisi, tod pa labi, otkon pa labi i klauvej pi duru pošā gola pa kreisi! Atbiļde: LgSC Reigys birojs – tautā saukts par Tonis biroju – muzykals aizdavums – spēle Uzmini melodeju!, kurymā dalinīkim nu dzīšmu fragmentim beja juoatmiņ 10 latgalīšu dzīsmis i tūs izpiļdeituoji.
Finišā – Esplanadē – Vokora stygys dalinīki tyka cīnuoti ar čaju. Paļdis Latgolys Regiona atteisteibys agenturai! Kai ari varēja nūsavērt i īsasaisteit LU Pedagogejis i psihologejis fakultatis teātra aktivistu – tautā sauktu par Bumbulim – improvizacejis spēlēs. Piec rezultatu apkūpuošonys par vysu veiksmeiguokū komandu izaruodeja Grabuli, bet vysi Vokora stygys dalinīki sajiema bolvys nu Latgolys Studentu centra – latgalīšu dzejis antologeju Susātivs i duovonu kartis gruomotneicā, grupys Borowa MC diskus Ui, lobs!, kai ari īejis biletus iz Latgaliskajā nedeļā paradzātajim pasuocīnim – Taiseits Latgolā klubā DEPO, Upītes Uobeļduorzu i grupys Borowa MC koncertim.


text:
Paguojušajā pīktdinē, 26. oktobrī, LgSC Jelgovys biroja aktivisti latgalīšus i jūs draugus aicynuoja vīnuvīt iz pasuokumu „Latgolys vokors Jelgovā”. Itys pasuokums LgSC viesturē ir īguojs, kai ilguokais vokors – jautreiba suocēs ap 8 vokorā i beidzēs 4 nu reita.
Vokoru atkluoja LgSC Jelgovys biroja vadeituojs Valērijs Kušnirs, saceidams svineigū runu, piec kurys sekuoja īsapazeišonys kaita, kurā kotram beja juopasoka sovs vuords i īpašeiba iz vuorda pyrmuo burta. Kai nuokūšuo sekuoja kaita „Lobais i švakais”. Vīnam vajadzēja pasceit lobu ziņu, bet nuokūšajam švaku, tod nuokūšajam – lobu i tt., pīmāram, Valērijs saceja: „Šūvokor ir forša latgalīšu pasiediešona”, Kaspars otkon saceja: „ …bet pamoz mārgu”, Rūdis otkon: „…bet labi, ka tuos pošys ir J” i tt.
Piec nalelys īpasazeišonys i sova bolsa paruodeišonys vokora gosti guoja īsastyprynuot ar cīnastu. Kai jau eistim latgalīšim izreiz sarunys guoja vaļā i nivīns napalyka vīntuļš. Vokora gaitā beja kaitys, tyka mynātys meiklis, doncuots i dzīduots, i runuots par Latgolu i latgalīšim i tū, kū LgSC varātu dareit Jelgovā.
Daudzi itymā vokorā īgiva jaunus draugus, daudz kas jauns atsakluoja saisteibā ar dzeivis vītuom, atsakluoja rodu roksti i daudz kas cyts interesants.
Paļdis Jelgovys Studentu klubam par īspieju izmontuot telpys i vysai jautrajai kompanejai par breineigū vokoru! J
LgSC Jelgovys birojs


text:
26. augustā 19.00 Lubuonys piļsātys klubā nūtiks dzejis dīna “Ko izteic vārdi: pārnākt mājās?”, kas veļteita Bronislavys Martuževys jauneibys laika desmitgadei: 1946-1956, viestej Lubuonys nūvoda sātyslopa.
Pasuokums tiks suokts ar Annys Eglienys īvodvuordim, dzeju skaiteis i sovā sātu sajiutā pasadaleis dzejneica Anna Rancāne. Bronislavys Martuževys dzeju runuos Latvejis Nacionaluo teatra aktrise Dace Bonāte. Byus dzierdomi skaņu īroksti, radzami fotostuosti.
Bronislava Martuževa dzymuse 1924. goda 8. aprelī Abrenis apriņča Domopolis (niu Bierzpiļs) pogosta Slavītu sādžā kai septeitais bārns saimē, bet 1928. godā puorsacāluši iz dzeivi Lubuonys pusē.
Dzejneicys dzeivis redzīņa pamati ir veidojušīs Latvejis breivvaļsts laikā, i tūs veiduoja na tik saime, bet ari školys. Pastuoveigu olguotu dorbu jei nabeja struoduojuse, partū ka kai Nacionaluos pretuošonuos kusteibys dalineica i atbaļsteituoja nu 1946. goda leidz 1951. godam globuojās pagreidē sovā “Lazdiņu” sātā. Tī, pagrobā, ari roduos dzīsme, kū zyna vysā Latvejā:
“Kādēļ skumjas tavās acīs šovakar, mans draugs,
Prieka brīdi garām laistu tās vairs neatsauks.”
1951. godā Martuževa tyka apcītynuota i aizsyuteita iz Sibiri, kur 5 godi beja juopavoda smogā dorbā, piec atsagrīzšonys ilgi i vairuokys reizis sekuoja uorstiešonuos slimneicuos i sanatorejuos.
Padūmu Latvejis izdevnīceibys atsasaceja izdūt politīslūdzeituos Martuževys dzejūļus, partū pyrmuos divejis gruomotys “Balta puķe ezerā” i “Rakstītāja” tyka izdūtys ar radineicys Evys Mārtužys vuordu.
Kūpumā tyka izdūti deveni Bronislavys Martuževys dzejūļu kruojumi i divejis izlasis.
Bronislave bejuse tautys teicieja, poša saceriejuse dzīsmem i vuordus, i meļdejus. Kinorežisors Zigurds Vidiņš par dzejneicu ir sataisejs dokumentalū kinu “Gaismas lāse”. Koč ari dzeivuodama tuoli nu centra i nabyudama kasdīnys sovstarpejā apritē, jei ir sajāmuse vairuokus apbolvuojumus – Treju Zvaigžņu ordini (1994), Rakstnīku savīneibys Goda bolvu par dzejūļu kruojumu “Nopūtas” (1999) i Kulturys fonda Speidulys bolvu par dzejūļu kruojumu „Kā putni dzied” (2004)
Bronislava Martuževa ir teikuse ari tautā zynomū latgalīšu tautysdzīsmi “Zemli zvaigzneite puorguoja”, kū sovulaik īrakstejuse kapela “Dziga”.
Martuževa myužeibā aizguoja 2012. goda 13. februarī.


text:
Prīca ziņuot, ka pa vydu vysim pavasara prīkim, asom ari centeigi struodovuš! Apreļa suokumā sastuodeitais dorba plans – izpiļdeits! Asom sareikavuš tematiskūs vokorus, dasadaliejuš vairuokūs pasuokumūs. I pats golvonais- jau irā gotovs i maja aktivitašu saroksts! Asit meili gaideiti!
Speideigi īpierkumu maiseni, kruosainys motu rūtys, klaudzīši kūrpeišu papīdeiši pasaruoda, paspeist, pasamainuos- a vysam puori Atbreivuošonys alejis mašynu ryukšona. Riezeknis pylsātā i ļaužu pruotūs -pavasars.
LgCS Riezeknis biroja aktīvisti- ari pavasareigi. Anna aizvin bīžuok teik maneita brunčūs i saulisokulerūs, Oskars tuods kuo ļusteiguoks i Juo: „ak, muni nervi” mainejs intonaceju. Dagneja skraida apleik i runojās ar vysim veļ vaira kuo parosti. A parkū lai nasaprīcuotu? Saule, putni, zaļa zuoleite, pylns gaiss vysuodu smuordu i jaunu īspieju!
LgSC Rēzeknes biroja apreļa suokumā sastuodeitais dorbu plans ir izpiļdeits. Prīca pošim i cytim!
Asam dasadalejušs Riezeknis Augstškolys informacejis dīnys reikuošonā.
Myusu aktīvists Oskars ir pabejs vairuokūs pasuokumūs i seminarūs. Nu 12. da17. apreļam Jis vuiciejuos par jaunatnis dorba kvalitātis ceļšonu. Seminarā tika sprīsts – kai lobuok struoduot Jaunatnis dorbu, īsaisteit jaunīšus, lai jim byutu kur pavadēt sovu breivū laiku.
24. aprelī Oskars apmeklieja skotuvis runys konkursu „Vuolyudzāni” i latgalīšu volūdys i kulturviesturis olimpiadi vydsškolānim. Par pasuokumu Oskars soka tuo: „Vyss suokās ar Juo Ekselencis veiskupa Juoņa Buļa uzrunu i Dīva žielesteibu. Pīsadalē vysu vacuma grupu dalinīki – 1.-4.kl., 5-9.kl.,10.-12.kl. kai ari Olimpiadis komandys. Itī Vuolyudzāni saguo jubilejis zeimē, jo jau itys nūzeimeigīs pasuokums nūtyka 10 godu piec kuortys. Īzaroduse beja ari A.Rugāte, kurei sovā imidžā beja īvīsuse vīnu rozīni, kas acaspūguļuo, kai varen brangi okulari. Vyss atbylda fasonam i nikaidys pompozys svineibys nasekuo. Paļdis dalinīkim i vārtātuojim!”
Asom īprīcynuojuš RA studentus ar īspieju dasadaleit tematiskajā vokorā par naformalojam izgleiteibys metodem storpkulturu attīceibuos. Anna myusim pastuostieja par sovu pīredzi i vuiceibom Daugavpils Universitatī, par starpkulturu attīceibu byuteibu, poši papruoviejom inceresnys īsapazeišonys metodis.
Apreļa beiguos Dagneja aicynova iz tematiskū vokoru par vylnys veļšonu. Interesentu beja daudzi, draudzeigu sarunu pavadejumā tika valti vysuodi leluoki i mozuoki kruosaini breinumeni: pučeitis, sirsnenis, kruosainys bumbenis. Dalinīki tuo aizaruova, ka nagrybie pat īt iz sātu.
Vysleluokuo prīca par tū, ka reikojūt ituos aktivitatis, asam atroduši jaunus draugus i dūmubīdrus.
Asom sastuodejuš aktivitašu planu i majam:
• 12.majā 18.00 Oskars tematiskajā vokorā stuosteis, gon par Jaunatnis politiku, Eiropys Breivpruoteigū dorbu – i cytom īspiejom, kai jaunīšim izmontuot jim daškiertuos īspiejis, kai realizēt sovys idejis i pavadēt breivū laiku.
• 18.majā 20.00 kopejneicā Olmāra (Reigys īla1)- diskuseju ustoba (vaira informacejis piečuok).
• Piec dalinīku lyuguma 19.majā 18.00 Anna turpynuos vadiet tematiskūs vokorus par storpkulturu attīceibom.
• 25.majā 17.00, tuopat piec dalinīku lyuguma, byus veļ vins vylnys veļšonys vokors. Lyugums īsarast ar sovim materialim!
Asit vysi meili gaideiti Rēzeknī, LgSC Rēzeknis birojā Atbreivuošonys alejā 115-313, pirmdinēs, ūtartdinēs, trešdinēs nu 16.00 da 19.00.
Aktivu i radūšu pavasari jyusim vielej LgSC Riezeknis biroja koordinatori: Anna Briška, Dagnija Bramane i Oskars Orlovs!
Vaira informacejis:
E-posts: lgsc-rezekne@inbox.lv
Adrese: Atbreivuošonys aleja 115-313.kab., Rēzekne, LV-4600


text:
Fraņcs Trasuns »
Izruodi „Nūgrymušõ pile” varēs nūsavērt raidejumā “Teātris.zip”
Pārn Latgolys kongresa symtgadei par gūdu Daugovpiļs teatrī tyka īstudāta muzykala izruode „Nūgrymušõ pile” Olega Šapošnikova režejā, kuru itymā nedelis nūgalē, 5. majā, 16.00 stuņdēs varēs nūsavērt ari televizejis ekranūs – LTV 1 raidejumuSkaiteit vaira »
“No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei” par Fraņci Trasunu i Fraņci Kempu
Nu oktobra sovu skaniejumu vairuoku radejis staceju ēterā suocs jauns raidejumu cykls “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”, kurā treis mienešu garumā klauseituoji tiks īpazeistynuoti ar Latgolys regiona i Latvejis viesturi. Raidejumūs tiks analizātiSkaiteit vaira »
Teik planavuots Fraņča Trasuna vuordā nūsaukt īlu Reigā
Reigys dūmis Piļsātys atteisteibys komiteja pyrmūdiņ atbaļsteja jaunu nūsaukumu pīškieršonu deveņom golvyspiļsātys īlom voi tūs pūsmim, tymā skaitā ari īlai Fraņča Trasuna vuordā. Galeigais lāmums vēļ byus juopījam dūmis sēdē. Piec Latgalīšu kulturys bīdreibysSkaiteit vaira »
Nacionalais teatris 99. sezonu atkluos ar “Klūgu mūku”
Sovu 99. sezonu Latvejis Nacionalais teatris atkluos ar Ingys Ābelis romana “Klūgu mūks” dramatiziejumu Indrys Ruogys režijā, kas pyrmizruodi pīdzeivuos 14. septembrī, informej teatra puorstuove Līga Rimšēviča. Režisoris Indrys Ruogys redzīnī “Klūgu mūks” runojSkaiteit vaira »
“Kolnasātys gruomotplauktā” par Trasuna lugu “Nūgrymušō pile”
Latvejis Radejis latgaliskais raidejums “Kolnasāta” uzsuocs jaunu rubriku “Kolnasātys gruomotplaukts”, īsaverūt dažaidūs laikūs latgaliski saraksteituos gruomotuos i gruomotuos par Latgolu. Planavuots, ka rubrika skanēs reizi mienesī kaidā nu “Kolnasātys” raidejumim. 5. augusta “Kolnasātā” literatsSkaiteit vaira »
Fraņcs Trasuns: storp politiskuom kaisleibom i intrigom gazetys “Zemnīka Bolss” publikacejuos
Roksta autors: Kaspars Strods, Latgolys Kulturviesturis muzeja specialists kulturviesturis vaicuojumūs. 20. godu symta suokumā Pīterpilī aktivi suoce dorbuotīs Latgolys sabīdriskī, politiskī i kulturys darbinīki. Vins nu aktivuokūs beja gareidznīks Fraņcs Trasuns (1864–1926). TaišniSkaiteit vaira »
Raidejumu cyklys “Trešā zvaigzne. Sākotne. Personība”
Četrys nedelis piec kuortys Latvejis Televizeja pīduovuoja Latgolys kongresam veļteitu viesturisku raidejumu cyklu, kas stilistiski īsakļuove Latgolys stuostu “Cytaidi latviskais” ītvorūs. Kotra raidejuma pamatā beja stuosts par vīnu personeibu – Latgolys kongresa delegatu, kuruo dzeivis ceļšSkaiteit vaira »
Muzejā “Kolnasāta” tiks svieteiti Trasuna fabulu svātki
Īvodūt Latgolys kongresa symtgadis nūtikšonys, 1. majā 14.00 Fraņča Trasuna muzejā “Kolnasāta” Rēzeknis nūvoda Sakstagola pogostā nūtiks vēļ nabejs pasuokums — Trasuna fabulu svātki. Itim svātkim par moto teik jimtys ryndys nu izcyluo vaļstsveira,Skaiteit vaira »
Daugovpiļs teatrī pymizruodi pīdzeivuos Latgolys kongresa symtgadei veļteita izruode
Daugovpiļs teatrī 6. majā nūtiks pyrmizruode īstudiejumam “Nūgrymušõ pile”, kas ir veļteita viesturiski nūzeimeigajam Latgolys kongresam, kas nūtyka 1917. gadā, pījamūt lāmumu Latgolai apsavīnuot ar Kūrzemi i Vydzemi ceļā iz naatkareigu Latvejis vaļsti, informej teatraSkaiteit vaira »
Aicynoj atbaļsteit kinys “Gambits 1917” turpynuojumu
Rodūšuo grupa aicynoj zīduot latgalīšu viesturiskajai eiskinai, kas turpynuotu stuostu par Latgolys liktiņa izlemšonu. Itamā eiskinā tyktu paruodeiti idejiskī struovuojumi, Kempa i Trasuna preteimā stuoviešona i vysbeidzūt Latvejis vaļsts pamatu likšona 1917. goda 26. apreļaSkaiteit vaira »
Eiskinai “Gambits 1917” izveiduoti subtitri angļu volūdā
Svietejūt Fraņča Kempa 140 godu jubileju, eiskinai “Gambits 1917” izveiduoti subtitri angļu volūdā. Angļu subtitri atkluos Latgolys 1917. goda kongresa vaicuojuma problemys daudz leluokai auditorejai. Pi subtitru struoduoja Pīters Ragaušs i Arņs Slobožanins. DorbaSkaiteit vaira »
Rēzeknē aizvadeita Fraņčam Trasunam veļteita piecpušdīne
Pīmynūt izcylū nūvodnīku, goreidznīku i vaļstsveiru Fraņci Trasunu, 14. oktobrī Rēzeknis Centralajā bibliotekā nūtyka tematiska piecpušdīne “Franča Trasuna zīmē”, informej bibliotekys direktoris vītneica Ruta Suseja. Pasuokums nūtyka divejuos daļuos. Pyrmuo daļa beja veļteita F. TrasunaSkaiteit vaira »
Nūsaver eiskinu “Gambits 1917”
Viesturiskajā eiskinā “Gambits 1917” tiks paruodeita Latgolys inteligeņcis – Franča Kempa i Franča Trasuna sasatikšona, kuri, izmontojūt varys vakuumu piec cara guosšonys Krīvejis imperejā, Latgolys latvīšu (latgalīšu) vuordā lem par sovom nuokūtnis perspektivom, teikūtSkaiteit vaira »
Rēzeknē prezentēs eiskinu par Kempu i Trasunu
7. majā 17.00 Latgolys viestnīceibys GORS Mozajā zalā nūtiks eiskinys par Latgolys inteligeņcis sanuoksmi Petrogradā 1917. goda 12. martā prezentaceja. Kinys centrā ir diveju redzīņu – Fraņča Kempa i Fraņča Trasuna sadūrsme, kurei paruodeitaSkaiteit vaira »


text:
.
Iz kopu nikuo cīši jauna nabeja. Vātra naktī kai skrēja, tai puorskrēja. Tik ka zori vīt vītom sakrytuši, kūki palauzeiti. Vaira jau tuos zibsneišonys i pārkiuņa grudineišonys beja kai vieja.
Verīs vīn, Jonānu dūbēs vasals prīdis zors īsaguozs. Ot jī lomuosīs, ka atīs iz kopu, ot jī čortuosīs! Taišni dzaltonojuos lilejuos, pošā dūbis vydā. Vysys pučis izlauzeitys i gar zemi. Vysa prāca pagolam. Vysa syudu nesšona i laisteišona.
Nav kuo nestīs iz lela. Kopūs izdūmuojuši nazkaidys lilejis audzēt kai pa čiuļu mūdei, sazyn kaidūs duorza žurnalūs tuos mūdis nūsavāruši voi pa teļvīzeri. Pošim sāta apšmukuse kai baile, duorzeņā dodzi aug, a ļaudīs izataisa par nazyn kū. Duorznīki atsaroduši.
Seržanim tik drupeit tics. Zors pasakuors rūzeišu kryumā i kircinej. Nav jau šmuki taidi kryumi kopūs, kai mežā vysleidza, tok sovs aizsorgs nu jūs ir. Ka jau veļ zīd, to pavysam nikaidys vainis. Majā itī rūzeišu kryumi tik breineigi smuordej, ka taišni gaiss soldons. Kai garom īsi, až juonūstuoj. Piečuok, ka puorzīd, to palīkt tik taids rikteigs suseklis, nikaida šmukuma tī nav. Tik tuo lobuma, ka vys zaļš i zaļš stuov.
Babce klymbuoja pa kopu stidzeņu, davylkdama steivū kuoju i rūkā nasdama zylu emāleitu kaneņu. Korsts, maita. Pats juļa vyds, sīna laiks. Otkon juomeklej sīna vedieja. Kaudzēs to tolcuoni sasvīde, vešolys sakruove, a ar tū pošu i aizalaida pa ceļu. Kai brandiņa smoku saūde, tai i tolka pagolam. Kur niu pa pasauli plenderej, cikom jau nauda byus puormeizta i otkon byus juoīt da Babcis dorba i naudys praseitu. A kur jei lai šeilaiks struodnīku raun, ka vyss sīns zam dabasu. Vātra applyukuojuse vešolom viersyunis, vys koč tuos juosacyloj. Nastuovēs jau, nadalepeisi, kai mozuokais viejeņš, tai otkon byus nūst. Vyss sīns saguļs, poša škiunī vesšonys reize. Kurs gudrys cylvāks, tys sīna laikā pats raun, a itī pasauļa pluovi tai i blūdej apleik. Ka nav cylvāku tī, to nav!
Suska, korstumā izkuoruse garu mēli i astis gryndzynu nūlaiduse iz leju, vylkuos nu pakalis. Babce attaisēja okys vuoku, nūklaudzēja vīn, i īsavēre vydā. Suska atsagula iz zemis aizasmylkstādama i aplaide ar mēli sausū dagunu. Gryuts.
Oka kai nu Vosorys svātku izkoltuse pavysam sausa, tai i stuovēja. Kur tev itaidā smiļktī kaida iudiņa lase turēsīs. Spaņs kircinēja pi trešuo kubula, sasaškībs suonim, a lejā naredzēja ni lasis, tik malnu podu. Vys jau puiši zam kopusvātku beja runuojuši, ka oka juoparūk dziļuoka, tik kū tī bļuzneituoji – voi ta jī kū darēs, voi ta tī kaidi racieji. Otkon juomoksoj voi krutka juodūd. Dūmuot, ka pošim nivīna tivinīka te nagulātu, ka vosor poši iudiņa nanastu nu sātys. Vīnys dīnys saiminīki – ar mēli jau gudri pasakuļt. Sasūlēja nazyn kū, niu jau raks, niu jau byus, tok propula ar vysu rakšonu. Kab jūs suņs aplaistu ar škeistu syudu! Babce nūsašpļuove iz zemis i aizcierta vuoku, Suska až sasatryuka.
Piec ituos nakts vieja zori sakrytuši pa vysu zemi, Babcei tik pi laseišonys. Veļ aizvakar jei vysu beja spraunai nūgruobuse, vysys lapenis salasiejuse, pat zuoleitis izraviejuse. Piec ituos nakts vyss dorbs kačam zam astis. Rikteiga nalaime tī kūki. Koč zuodžej i nūst! Cytim kai cytim, cytim kai cylvākim, a Babcis saimei bārzs taišni pa vydu dūbeitem. Rasnys kai blučs, īaudzs kai par apsmīkli. Kai viejs papyuš, tai vysa zeme žogorūs. Da i rudiņ – cyti nūkaš i mīrs, a Babcei cauru rudini da pošu soltumu juoleikoj, cikom vysys lapenis salosa.
Ryžajai Ontūzei kūrmuļs iz grabneicys izdziņs lelu vogu, byus nu sātys juoatnas seiva i juopalej olā. Lai spruodziņs paūž lobuma, lai zyna kai raktīs svieteitā zemē! Dakosuse zemis taipat ar rūku, Babce nūsastuoja i vērēs. Dūbe malna kai nūspruoguse, ni tī puču, ni syunys. Byutu koč kaidu sprostu kopu puču ībakstiejuši, lai nastuov ļaudim par apsmīkli. Voi aplaiduši, lai kops mīreigi nūaug ar syunu. Nā, saboksta nazkaids importa lokstus, ni jī aug, ni kuo. Radinīki atsaroduši.
Ka Ontūze dzeiva beja, varēja koč nūspruogt kai suņs ceļa molā, nivīnam navajadzēja. Kai zam zemis, tai i maņtinīki atsaroda. Pīminekli baileigu pastatēja, taidu blyudzgu, ka Ontūzei pošai byutu da pusauguma. Jei jau i beja izkoltuse i sasaruovuse kai sokuorņs, tok vysleidza. Maņtinīki. Mežu izpuordeve, naudys sarause. Ni prast vaira nasalīk. Lai tī Ontūzis dūbi koč ar zemi nūleidzynoj. Niu stuov kai baile. Ni kūpta, ni nakūpta.
Ontūze poša lobuo. Varēja tok tū mežu Juoņam nūvēlēt – vys jau beja ceriejuse apsaženēt. Pa senim jau i šmuka beja, moti ryži, poša bolta kai drēbe. Tok voi ta pi kaida guoja. Vysaidi izastaiguoja, lyudzēs, prasēja. Zam Brežneva smierts nu nazyn kurīnis atblūdēja nazkaids agronoms, taidu pasiermu golvu, a vys veļ prišs i styprys. Vys braukalēja, braukalēja ar ritineiti da Ontūzis, nazkuo vys cerēja. Bīdākli taidi, zam vacuma īguoduojuši kuozys taiseit! Buobom tik dorba beja, koč spletnis labi panosuoja. Beja pat izprasiejs žyguli nu seļsaveta, vesšūt Ontūzi iz Reigu, iz teatri i nazkur iz Čiuleju muotei ruodēt. Nā, jei navajags. Tai i nūsēdēja kai baka. Vys tuo Juoņa cerēja, gaidēja, ka Babce kai jau vacuoka damiers voi Juoņs nu juos izaškiers. Niu zam zemis obeji, a Babce dzeivoj. I nikaida vaine. Gūvs veļ klāvā i vystu kaida biška. Lai jī īpyuš!
Varēja, varēja tei ryžuo Juoņam tuo meža nūraksteit. Naaizītu nazyn kam, kaidim pasauļa pluovim. Juoņam i bārni, i vyss. Par godu i pats damyra. Nā, šai radinīki. Izkosa nazkaidus muotis pusmuosys unukus i nūrakstēja vysu. Kai aptrokuse.
Kas ta jū kūpe. Na jau tī pa pasauli sagruobuotī unuki. Taipat Juoņs maizi nu piļsātys vede i nazuoli iz Ontūzis pogolma ar izkapti apkaustēja. Labi jau nabeja laist pi vacuos bryutis, tok voi tī vysod leidza izstuoveisi. Suoks veļ ļauds apsasmīt, ka Babcei veira žāl. Da lai jis propulst! Utiņs taids! Jei savylka cīšuok boltū kartona skustu, pajēme zylū kaneņu i guoja tuoļuok.
Sābru Jezupa pīminekļam bezdeleiga izlaiduse syudu, taišni puori vysai prīškai. Tai par reizis pi tuo syuda ar rūku giutīs nasagribēja. Kaida valna piec tūreiz lyka malnu pīminekli, bagaturi atsaroduši. Niu iz tuo malnuo akmiņa kotra smiļkteņa i puteklis radzams. Kur ta veļ putyna syuds.
Poša Jezupīne to naguoja iz kopu, vaidēja i braucēja leikū kuoju. Ni tī kuoja jei suopēja, ni kas. Myužam jei Jezupa ļūbiejuse nabeja. Apmuove puisi, apčaravuoja, dzeivuoja kai bagaturka. Niule pučeitis navar iz kopu nūnest. Babce nūsašpļuove. Apčaravuoja i vyss. Taids puiss beja, malnys ūsys, moti viļnim vin, viļnim vin. Kai balā kuoju dacierta, až muzykanti palēce i suoce skaļuok spēlēt. Lobu lobūs meitu izlasēt varēja, nā, pajēme nazkaidu pūra molys gūmeizu.
Suska, izalaiduse iz zemis zam beņča, eļsinēja vin. Kur pruota beja leidza viļktīs, sātys a ni nasorgoj, susātivs taids. Ni tī suņa, ni sorga, kuojis tikkū zemis dasnīdz. Bolss kai čāguonam.
Īraudziejuse, ka saimineica verās, kuce daglaude auss i luncynuoja asti. Zaraza taida, otkon apsabārnuojuse. Akmini koklā i upē. Lai naād lobuma. Cik puorīt laika, tik otkon rasnys vādars. Kur taida jāmusēs. Otkon byus juomeklej cylvāka, kas tū naškeisteibu palaiž zam iudiņa. Jau taišni pasauļam par apsmīkli. Cik tī tuo dorba, a vys nazkai pošai rūka nasaceļ. Cuoli nūkaut cyta dzela, tī koč gale teik, a kū nu ituos spruodziņa sugys.
Jezups vīnā balā beja ar jū tai doncuojs, tai doncuojs, mīdzs pi kryušu, daviļcs tai kluot, ka až elpa aizaruove. Bučuojs, oi, kai bučuojs. Par šmukū Buorbolu sauce, sūlēja, oi, kai sūlēja. Preceiškys, iz bazneicu vesškys. Šmuku sukni sasūlēja, treis bārni saguoduot i mocikletu nūpierkt.
Babce nūglaude pučainuos kleitys prīšku. Vylnonuo kopka otkon nūsatrīpuse, par div dīnys i drēbis nateirys – kū tī dzeraunē izasorguosi nateireibys. Vys kotla dybyns dasamīdz voi nateira lizeika. A kur veļ vysa īšona iz klāvu voi kur. Da i kaida dzeraunē bāda, kas te suņa redz. Tik ka iz kopu jau tai šmukuok vajadzēja. Tok voi ta jei ļaudim ruodeitīs īt voi da sovu nabašnīku. Tim tok pi vīnys vītys, kaida jei sukne mugurā, ka tik plyks čūksts nasarāgoj pret grobu.
Oi, šmuka jei nazkod beja. Šmuka kai puče. Cyskys ni par tīvu, ni rasnu. Vādars gluds, na tai kai niule – kai buca. Ciči tūlaik šmuki stuovēja, puiši kluotyn vīn glaudēs. Kas ta niule. Nūsakuoruši kai pļotkys. Paraugi seši bārni izbaruot!
Jezupa ūsys knībe byudūs, ūde jis tymā balā piec samagona, a nu puiss beja kai ūzuls, kai ūzuls. Bulku bufetā nūpierka. Ar ūgom. I šampānu. Cik taids namoksuoja. Byutu veds iz kryumim, a jei nā i nā. Nu, i kū sadzeivuoja? Juoņam ni naudys, ni saprasšonys. Pi pylna golda ar taidu propuļsi, na tik mežā iz calma. Da i beiguos veļ tyka zam tuo kombaina, pusgoda nūvuorguļuoja pa slimneicom, cikom jau damyra taišni zam Svātku, vysu Adventu izmaituoja.
Tai jau cylvāks moš i lobs, lai jam vīglys smiļkts, a saiminīka tī nabeja. Tepat jau i syut zam zemis, ni jam niule vaira juostruodoj, ni kaida bāda. Lai cyti raunās – ar gūvim i sīnu, sātu i saimisteibu. Tok, ka i dzeivs beja, nikaida lela lobuma tī nabeja. Kai sāda iz mopeda, tai jau verīs, golva nūkust car bārzim. To šahi juospielej, to veļ vysaidys glupuosts. Šahists atsarads. Kū saspēlēja, kū nā. Naudys nikod nabeja.
Jezups koč korstu asni, a nauda jam turējēs. Ir že ļaudim puiši – iz plyka calma bagateibys sarauss. Zam beigu to sasakryta, viezs voi kas jam tī beja. Gultā škeistu laide. Jezupīne staiguoja apblaugžtom acim i tusa vin. Kū tussi voi natussi, vysa sāta jei palyka, monta vaira kai saprasšonys. Na taids bobuļa kokts kai Juoņam – kolhoza laikā pats par saguodnīku struoduoja, tok voi ta veižuoja koč noglys iz sātu atnest. Opiciali jam, vysu opiciali. Tai i daspruoga ar sovu opiciali. Rikteiga groba nabeja naudys nūpierkt, daguoja jimt nazkaidu skaidu plašu, apstīptu ar bryunu drēbi. Da i lai teik. Opiciali. Bārnus jis audzēja? Nu juo olgys tī školys partukam i sorkonajam galstukam nasaguoja. Kab na Babcis vepru naudys, propuluši jī vysi byutu.
Laime taidai Jezupīnei. Īguoja bogotā sātā pi pylna monta kai spruoguse žurka, ni muļtiņa lokota nabeja. Kur jau kaidā bobuļu dzeraunē beja sagruobuota. Pa pusei staraverka voi taipat krīvīte, pa pusei poļačka voi kas tī. Kur taidys jemās. Izlein nu nazynkurīnis i pajem lobuokūs puišus. A Babcei tod jūs kopi juokūp. Da kū tī. Klāvā īīt taida bagaturka nazynuoja, Jezuops pats skrēja i struoduoja. Tik, ka jau beidzamūs gods savuorga, tod Jezupīne mudri vīn lūpus nūlikvidēja. Taida šmuka gūteņa beja. Speideigu spolvu, boltym radzenim. Galē nūdeve. Labi, ka Jezupa acs tuo naredzēja, pa slimneicom gulēja, cikom jau atvede iz sātu damiert.
Da kū jūs tī, nasagryb i dūmuot. Ni tei buoba beja zynuojuse kuo loba, ni redziejuse. Kai Jezups ak jau īruove kur kryumūs i bārna sataisēja, tai i nūprecēja tū spruodzini. Izkoltuse beja kai škeista, ni tī mīsys, ni opoluma. Kai iz gavieņa dzeivuojuse, ni galis, ni pīna redziejuse. Tyka vacuos Knabīnis maizē, tai vīnā zīmā apsavēle kai buca. Iz pavasari to i bārns pīdzyma.
Knabīne vys veļ tūzīm pi saļmu dzīduošonys buobom tusa i žāluojuos, ka Jezupeņa sīva teiruo uomreja, nu golda nasaceļ, cikom galis bļūda tukša. Pa vysu dzerauni skoluoja, ka vadakla nu peisa izvylkta, loba naredziejuse.
Kai jau unuki tyka, to i vece apsamīrēja i beja laimeiga. Ucynuojuos i bazneicā sēdēja kai tronīne – skustu apsiejuse, īsakrātuse pyrmajuos rynduos. Pi oltora pyrmuo skrēja, dūmuot, bazneickungam svieteibys datryuks.
Tyka i Knabīnei, i Jezupīnei, tyka i Babcei. Vīna meita dokturka Preiļūs. Jaunuokuos meitys īsaprecēja Reigā. Treis dāli kai nūlaseiti. Maklādams naatrassi. Vīns to nūsadzēre, ūtram sīva krīvīte. Za to jaunuokais krīva laikā izavuicēja par prīšknīku i sēdēja raikomā. Niule sorgs metala skladā, sātā ar sīvu audzej vuškys i vad iz Reigu kaidam tī kazaku restoranam deļ šašlyka. Tys napropuļs. Nu Juoņa ašņa tī nav ni smokys, Babcis parodā pasadevs. Pat avīzē beja tics.
Gostūs pi muotis gon nivīns naīt, unuku tože nalaiž. Ni dāli, ni tei dokturka, ni reidzuonītis. A lai jī īt dierstu. Iz bieru monta dalēt to atskrīs vysi, a Babce paruodēs. Mat jim tai! Sātu i zemi bazneicai, gūvi nūdūs kautuvē bieru naudai. Lai jī vysi sēd plykim čūkstim, lai sēd! Plyku pakšu naatstuos.
Babce paplēse smolkuos zuoleitis tīpat pi krysta, raudzēja nu zyluos kanenis palīt iudiņa, a tī vaira nabeja ni lasis. Vysu lobumu salēja Juoņam iz dūbis. Tī jau i saulē taišni, dag vyss uorā. Ka nalaisteisi, naklemssi kasdīnys, to da rudiņa boltuo smiļkts tik paliks, vysa plykuo smylga izdegs, kur ta veļ samtineitis. Kū ta ļauds runuos. Ka Buorbola pavysam apsalaiduse. Kuorteibai juobyut. Lai tys Juoņs kaids beja, ļaudim nav juoredz. Kai šmuki dzeivuoja, tai obeji šmuki i nūmiers.
Babce špļuove zuolēs i raudzēja nūtreit malnū Jezupa akmini. Valna bezdeleiga, skrīdama i pliuteidama. Voi cytur dierst navarēja, ka taišni iz akmiņa juolaiž! Da kū tī, valns, laiks tik korsts, saule sutynoj, da i slīku mutē nicik nabeja, vyss izkaļts. Pārkiuņs voi kas te byus, gryuts kai eļnē. Da zemis i mīdz.
Koja kai jau nūtryna, vys lobuok nakai beja. Atsakuopuse nūstyn i nūraususe svīdrus bīzuos vylnys kopkys pīdurknē, Babce redzēja, ka pīmineklis, korstajā juļa saulē mudri nūkolsdams, vys matās palāks i palāks. Syuds beja iztrīpts par vysu. Byus pret vokoru juosavalk iz kopim otkon šai kai tai. Juopagiun kaneņā iudiņs deļ tūs besa Juoņa puču i Jezupa pīminekļa. Vys jau ar lupotu i iudini tei naškeisteiba nūītu nūst. Syuds vīn tī beja, na jau greidys kruosa.
Vot Ļoļukam, tivejuo gatara večam, gon pavasar pīminekli nūlēja ar greidys kruosu. Vot tei beja dzela! Dzeivē jis beja lels spruodziņs, par bolkom naudys gatarī namoksuoja. Cik ļaudim mežu izzoga, veļ krutku voi kū jis tī nu Krīvejis vede i tierguoja, ļauds dzeršonā pavede, cik apmierdēja ar sovu dzāraklu. Buobys dzeivam kluot natyka, koč i luodēja kai piedejū suni, a pīmineklis vys vīnu reitu speidēja kai nūļakavuots. Vysa zeme smirdēja, pīsasyukuse ar kruosu. Sīva teirēja, teirēja, da beiguos pastatēja jaunu akmini. Kū tī valna izteireisi, ka kotrā dūbeitē kruosa īsasyukuse. Kai jau pīmineklis, naleidzons i grumbains akmiņs.
Jaunais pīmineklis cik cikom stuovēja naaiztykts, tok Ļoļuka obroza sīva jimā vaira nabeja koluse. Ak jau beja bais naudys zemē izsvīst. Naz, kur jī tū aplītū akmini lyka. Nateireibys skaudzē aiz vuorteņu naredzēja. Byus kur dziļuok īvāluši voi aizvaduši kur nakur, lai nav ļaudim zam ocu. Navar jau kopu monta pa pasauli vozuot, a īstuosti tu jim. Kas jau iz lela nasās, tī izdūmoj sovu lykumu.
Tok tū skotu, Babcei saguoja smīklys. Pīmineklis bryunā kruosā, nu reita až speidēja. Vysi kopi smirdēja piec ellis kruosys i remonta. I Ļoļuks car speideigū kruosu būlej sovys teļa acs, aplaists kai ar škeistu suņa syudu. Kura jau buoba pa nakti beja jāmusēs, vylks jū zyna, a pīminekli tik piec pušdīņu apstīpe ar plēvem, kab ļauds nasabūleitu. Tok vysi i tai zynuoja. Voi ta ļaudim mēlis nav, vysu izskoluos, vysys peļu ūlenis pa parapeju roznosuos. I naapsagiusi, kai vyss pasauļs runuos.
Grāks, ka gūvs tūreiz beja juoīt puorsītu i iz pušdīņu slauktu. Tai Babce byutu vysu dīnu kopūs nūsiediejuse i smolkai nūsavāruse, kū tei Ļoļuka sīva tī jemās. Kasēja pīminekli nu suoku ar nazkaidu bļaku, smyrdynuoja acetonu, lomuojuos i pa mabilku bļaustējēs. Nazkaidi puiši veļ tuos plēvis bobikā atvede, smējēs, nazkū tārgavuoja. Ļolicīne kai aizarēce, tai vysi aizlepestēja nu kopu kai zači. Nā, deļ tuo cyrka vīn beja tolka sēdēt. Kur taida breinuma veļ radzātu, ka na kopūs.
Babce sagruobuoja skalinī bārza zareņus, lopys, zuolis, vacuos pučis, dastompuoja. Puorvylkuse ar gruobekli par smiļktim, nūleidzynuojuse sovus pādus, nese prūm. Otkon tī nakryškuoni sasvīduši nateireibu kopūs. Cik roksta i lomojās, ka juosvīž kryumūs aiz kopu vuorteņu, a vys kaids luopurs vālej tepat kopūs. Vucyni taidi.
Gūvs ak jau byus izāduse zuoli, juopuorsīn iz duorzeņa pusi. Tī taida spraunuoka zuoleite paauguse. Juopaškyn runkuļu lopys, lai jau lūpam teik. Vys kaidu litri vaira īdūs. Pret vokoru, ka vāsuoks messīs, juonūīt da kopu ar tū iudiņa konu. Kaida mačalka voi kas juopajem. Kai cytaiž tuo pīminekļa nūteireisi.
Babce izklymbuoja car kopu vuortim, izkratēja skaudzē skalini, izmauce iz alkiunis i īlyka jimā vydā zylū iudiņa kaneņu. Aizgrīzuse ar druoti vuorteņus, jei puormete krystu. Kotram sova vīta – nabašnīkim i dzeivajim.
Nūsytuse nu kuoju kopu smiļkti, Babce sapruovēja kartona skustu, aizmete kopkys pūgys i aizguoja iz sātys pusi. Suska vylkuos pakaļ, rasnais vādars leiguojuos pi kotra sūļa. Ka ni reit, to pareit byus kucalāni. I kur taidā korstā vosorys laikā sadūmuojuse apsabārnuot, kuce taida.


text:
Dyžan latgaliska nedeļa Rēzeknē aicynoj iz vysaidom aktivitatem:
Latgalīšu “geocatchings” jeb zapts stiklineica Tevi gaida!
Visys nuokušuos nedelis garumā Tev, jaunais cilvāk, ir īspieja, pīsadaleit latgalīšu stiklineicys nūslāpuma mekliešonā. Ceļa suokums ūtardiņ 13.09., starta poziceja pi V.Luoča Latgalīšu rakstnīceibas muzeja, meklei tī, kur kūks smejās ar burtim, Tevi tī sagaideis viests, kuru nu trejim krystceļu celim īt tuoļuok. Pavisam Tev juosalosa 4 viests, i kod caturtdiņ gaiļs nūdzīduos trešu reizi piec divpadsmitim, mes Tevi gaidam LgSC Rēzeknis birojā (Atbreivošonys aleja 115- 314). Kurais dreižuok atīs i byus atkluojs vysus 4 latgalīšu stiklineicys nūslāpumus, dabyus sev eipošu puorsteiguma duovonu. Nastuovi molā, skrīn aulim!!!
***
14. septembrī (trešdin): LgSC Sasavasaluošona
Gaidom vysus, kuri ir drupeit vaira kai troki…
Sazatikšona nūteik LgSC birojā Atbreivošonys aleja 115- 314.
Atīšona nu plkst. 16.30. leidz 17.00.
17.00 – biļžu kina Tev i Tovim draugim
18.30. Stuostu maratons
19.00 Nūdereiga informaceja par vysaidom lobom lītom.
I piečuok leidz reita gailim ajam doncuot 🙂
Rēzeknis jaunīši par studejom, draugim i pasauļa golu:


text:
Apguods “Mansards” izdevs Marejis Platacis Fačsys Fainys gruomotu “Platās acis” – aizkustynūšu stuostu par tū, kai kara buorine piec 70 godu atkluoj sovys latvīšu saknis Latgolā. Gruomota suokūtnieji angļu volūdā izdūta 2016. godā ASV. Gruomotys prezentaceja i sasatikšona ar autori 16. majā nūtiks Daugovpilī.
Nacistu karaveiri Mareju, godu vacu bārnu, i juos muoti Solomeju sagiusteja 1944. goda martā, atsarībūt par juos tāva Bronislava Platača leidzdaleibu partizanu darbeibā Latgolā. Karaveiri muoti ar bārnu kai politiskūs īslūdzeitūs nūguoduoja Rēzeknis cītumā, bet piec tam – Salaspiļs koncetracejis nūmetnē. Solomeju aizsyuteja iz vuocu koncentracejis nūmetnem, bet Mareju iz Latvejis i Vuocejis buoriņu nomim. 1949. godā Mareju ar lidmašynu aizveda iz ASV, kur meitineiti adoptēja amerikaņu puors i jei kliva par ASV pylsūni.
Leidz 70 godu vacumam Mareja nikū nazynuoja par sovu izcelsmi, jo juos dzymtū Latveju beja okupiejuse Padūmju Savīneiba. Saimis detektivs Reigā 2014. godā uzzynuoja faktus par juos vacuokim. Tys Marejai deva īspieju sasatikt ar vīneigū vēļ dzeivū juos tāva saimis lūcekli, Bronislava muosu Leonoru. Itys atkluojumu ceļš atvēra Marejai acs, paleidzūt īraudzeit juos identitati, atbylstūši juos pavuordei Platačs – “plotuos acs”.
Mareja Platace Fačsa Faina (Marija Platace Futchs Fine) ir naturalizāta ASV pylsūne, kuru adoptēja juo svieteiba Džons i Selma Fačsi. Jei uzauga Kolorado i Teksasā i 1965. godā beidza Midlendys Universitati (Fremontā, Nebraskys štatā), īgiustūt humanitarūs zynuotņu bakalaura grādu viesturē. Humanitarūs zynuotņu magistra grādu jei īgiva 1970. godā, pabeidzūt Storptautyskū studeju fakultati Amerikys Universitatē Vašingtonā. Struodojūt par Luteraņu bazneicys izgleiteibys misionari Malaizejā nu 1965. leidz 1968. godam, jei pasnīdze angļu volūdu kai ūtrū volūdu, bet nu 1973. leidz 1974. godam struoduoja par pasnīdzieju universitatē Taipejiā. Vāluok ASV turpynuoja dorbu pedagogejā.
Marejis Fainys gruomota “Platās acis” papyldynoj 2015. godā “Mansardā” izguojušū viesturnīka Jāņa Riekstiņa stuostu “Latvijas bāreņi, kuri pazaudēja savu dzimteni”.
16. majā 14.00 stuņdēs Daugovpilī Latgolys Centralajā bibliotekā nūtiks gruomotys atvieršona i sasatikšona ar autori.


text:
Atbrīvošanas aleja 102
Rēzekne, LV-4601
Latvia
Gruomotā pīduovuota ari volūdneicys A. Stafeckys pavuoržu materiala lingvistiska analize, geografis O. Kovalevskys izpieteitais par pavuoržu saisteibu ar Latgolys vītvuordim, sovukuort viesturnīks M. Auns raksturuojs pavuoržu pīškieršonys viesturiskū fonu Latgolā.
Gruomotai eipaši sagataveitys 10 pavuoržu izplateibys kartis, kas snādz īskotu Latgolys pavuoržu geografejā i ļaun uzskotami nūsaceit īspiejamuos izceļsmis vītys i īzeimēt izplateibys arealu. Divejūs dalykumūs apkūpuotys Latgolā nalelā skaitā konstatātuos pavuordis i izplateituokuos pavuordis Latgolys pogostūs.


text:
Zemisvierīņs
Zemisvierīņs (baļtīšu: ainava; anglīšu: landscape; vuocīšu: die Landschaft; krīvu: лaHдшaфT) — geografiskuo zemis gorūzys dalejuma pamatkategoreja, geografiskuos rajoniešonys vīneiba, zemisvierīņzineibys tiemiešonys objekts.
Šauruokā zemeibā zemisvierīni saprūt kai teritorejis uorejū izavierīni ci reļjefu (pīvadumam, „erozejis zemisvierīņs”, „kaupruots zemisvierīņs”). Taids sapratīņs aizaveds i geografejis zineibā suocūt nu 19 gs.
Plotuokā zeimeibā geografiskais zemisvierīņs apjam kurys naviņ teritorejis radzamuos soveibys – fizikaliskūs elementus (zemis formys, reļjefs), auguoju vysumu (flora), dzeivinīku vysumu (fauna), abstraktus elementus (gaismys i tymsa meitovys, gaisalaiks), nu cylvāka darbeibys atsarodušus elementus (cylvāka dorbs apleicis taiseišonā i īriedeišonā). Taids sapratīņs cīšuok soveigs myuslaiku geografejai i apleiczineibai.


text:
Interveja ar dzejnīci, rūkdorbnīci, bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aktivu personeibu nūrunuota LgSC tagadejā Rēzeknis sātā – Humanitarūs i juridiskū zynuotņu fakuļtatis 3. stuovā, 313. kabinetā, kas reizī ir ari Rēzeknes Augstškolys (RA) Sabīdriskū attīceibu nūdaļa. Sasateikam nūrunuotajā laikā pi biroja durovom divūs dīnā, kod saule, izaver, iz dažom minutem atvalk olpu. Īejūt LgSC „golvonajā birojā”, Dagneja spareigi latgaliski pasveicynoj sovu dorba kabineta kaimineicu ar „Vasala, kai īt?” Piečuok ari izskaņ vaicuojums, voi Dagneju kaids ir mekliejis. Suocās jauna dorba piecpušdine. I tai suocās myusu saruna.
Lyudzu, pastuost, kas eistyn ir LgSC, jo nazynuotuoji itū burtu salykumu bīži uztver kai mistisku organizaceju voi koč kū, kas saisteits ar augstškolys īstuodi.
Vaicuojumu, kas ir Latgolys Studentu centrs parosti uzdūdu pošim LgSC aktivistim i draugim, kuru kliust vys vairuok, i myusu ryndys kliust vys kūšuokys. Tai ir, bīži LgSC teik saisteits ar augstškolu, jo Rēzeknes birojs atsarūn RA telpuos. Laikam ir tai, ka vyspyrms LgSC ir studentu bīdreiba (navaļstiska organizaceja), i tod jau kotrs tū interpretej i izjiut sovaižuok, vīnam tī ir jautri, rodūši pasuokumi, projektu realiziešonys process, ūtram – kruosainys sarunys latgaliski, trešajam – bareņš sovejūs, caturtajam – kūpeiga čaja dzeršona i, skaidra līta, latgalīši, kuri vysod ir suplok.
Kaidi ir Tovi pīnuokumi, vodūt LgSC biroju Rēzeknē?
Par pīnuokumu daudzumu nikod naasmu žāluojusēs (pasmaida i nadaudz nūsapyuš). Birokratejis leikumi – dokumentacejis kuortuošona, kas ir cīš laikītiļpeigi, ryupejūs par bīdrym, jūs informejūt, ik pa laikam sasaucūt kūpā i jautri pasarunojūt voi lauzūt golvu par kaidu sarežgeitu vaicuojumu, jaunu bīdru pīsaistis pasuokumi, rokstu presis relizis i rokstus par jau nūtykušajim i tim pasuokumim, kas vēļ tikai byus, informacejis publiciešona sātys lopā lgsc.lv i „Latgalīšu Kulturys gazetā” lakuga.lv, aktivi mekleju sponsorus, draugus i atbaļstietuojus pasuokumu organiziešonā i „draudzejūs” ar RA, organizeju pasuokumus, sasateiku ar cylvākim, daudz runoju. Bet nanūviertiejami ir īgivumi: īspieja runuot, raksteit latgaliski, dareit tū, kas paeistam ir saistūšs dvēselei. Tys nūzeimoj byut latgaliskuos asiņsritis vydā.
Ar kaidom problemom sasateic, koordinejūt dorbu LgSC?
Problemys var sameklēt vysod. Byuteibā vuorda „problema” sinonims ir vuords „aizdavums” voi „vaicuojums”. Bet iz vaicuojumim var atrast atbiļdis, ka viņ tī nav cīš retoriski, i aizdavumu var izpiļdeit. Cytu reizi saīt, ka pats sev kliusti par lelu problemu. Dorbs ite prosa daudzi laika, energejis, bīži, it seviški pādejā laikā, dažaidi pasuokumi nūteik gondreiž voi kotru dīnu, i kur nu vēļ studejis, vuiceibu dorbs i cytys aktivitatis, piec tuo vysa esi „nūsaskriejs”, i vokorā, kod beidzūt teic sātā, esi kai šmuks puču trauks, tikai vokorā jau bez iudiņs i zīdy koč kur nūsaglobovuš. Asu garastuovūkļa cylvāks, bet taišni LgSC draugi i cyti lobi ļauds ir tī, kas atīt iz biroju, mes parunojam par dzeivi, dorbim, studejom, kasdīnu, varbyut kuodreiz ari par kaidom aktualom problemom, par LgSC, un tod rūnās taida pateikama „placa” sajiuta, ka draugi vysod ir blokus, vyss ir paveicams i smogais nav vaira tik smogs (otkon pasmaida, it kai atguoduotu kaidu nasenu jauku nūtykumu).
Pastuosti, lyudzu, par LgSC veiksmeiguokajim projektim i pasuokumim!
Vīns nu veiksmeiguokajīm projektim, kas eistineibā ir stabils i veiksmeigs styurakmiņs Rēzeknes LgSC birojam Rēzeknē, ir SIF (Sabīdreibys integracejis fonds) projekts par telpu īri i LgSC biroju vadeituoju olgom. Bez ituo projekta nabyutu bejs īspiejams ni atvērt biroju Rēzeknē, ni ari organizēt bīdreibys daudzūs pasuokumus. Prūtams, cīš nūzeimeigs projekts, kas veiksmeigai turpynojās i turpynuosīs, es ceru, vēļ ilgi, ir „Latgalīšu Kulturys gazeta”. Bet runojūt par pasuokumim i pasuokumenim, pyrmais, kas maņ nuok pruotā vīnmār – tī ir literari muzykālī pasuokumi „Latgalīts-Latgalīšam-Draugs”, kai ari koncerti „Taiseits Latgolā”, jaunīšu seminari „Atzolys”. Itī pasuokumi jau ir klivuši par skaistim, nūzeimeigim nūtykumim gon daleibnīkim, gon skateituojim. (Dagneja maņ pīmīdz ar aci, jo zyna, ka asmu pīsadaliejusēs dažūs nu mynātajim.)
Kai teik pīsaistāti jauni LgSC bīdri?
Informaceja par LgSC ir bīzā kuortā atrūnama interneta sātys lopuos, pīmāram, www.lgsc.lv, dūmubīdru grupā www.draugiem.lv i cytur. Informacejis, munupruot, dīzgon pīteikami, īinteresātī vysod zyna par aktualitatem i jaunī, tūpošī draugi par LgSC uzzyna nu „sovejim” kursabīdrim, draugim. Pyrma pasuokumim i LgSC jaunuokajim nūtykumim kūšys, latgaliski raksteitys afišys ir pyrmuos, kas bīži īintrigej jaunūs bīdrus. Interesentim jaunumi, svaiguokuos zinis par LgSC dzeivi kotru nedeli teik syutātys iz e-postu. Bet piec pīredzis – vyslobuok par informacejis veiksmeiguokū nesieju kliust tīšais, mutiskais kontakts, zinis nūdūšona, tai saceit, „nu mutis mutī”, jo, ja draugs soka: „Ejam iz LgSC, tur ir forši!”, kai gon var naaizīt..
Voi es pareizi saprūtu, ka par LgSC bīdru var kliut kotrs interesents?
Byuteibā tai ir, bet uzsvors teik lykts vairuok iz jaunīšu auditoreju, kaut gon prūm nivīnu naasam dzynuši. Interesenti ir aicynuoti iz sev tyvuokū LgSC biroju (Reigā, Daugpilī voi Rēzeknē), kur ir juouzroksta īsnīgums, i tod īsnīgumam teik pīvīnuoti divu jau asūšūs LgSC bīdru rakstiski apstyprynuojumi. Īsnīgums teik izskateits vaļdis sapuļcē i asūšais voi tūpūšais latgalīts teik pījimts LgSC bīdru vydā. Vīnkuorša procedura, bet pozitivu īguvumu ir daudz, koč voi tys, ka bīdrs automatiski kliust par juridiskys personys dali i latgaliskuos dūmys paudieju Latvejī. Runojūt par svareiguokajim plusenim daleibā LgSC, kaidam tai radūši i latgaliski teik aizpiļdeits breivais laiks, cyts te atrūn jaunus i cīši lobus draugus, sarunu bīdrus, kaids sovu pīpiļdejumu rūn aizrauteigā pasuokuma organiziešonā i jaunu ideju generiešonā, cyti vīnkuorši giust prīku, ateimūt iz kaidu latgaliskuos dvēselis sasiļdeitu, jauku pasuokumu.
Kaida, Tovupruot, ir LgSC bīdru attīksme pret latgaliskūs vierteibu sasaglobuošonu i latgaliskuo nūzeimi kasdīnā?
Iz itū vaicuojumu kotram atbiļde ir sova. Munupruot, attīksme pret lītom, vierteibom ir tei, kas raksturoj cylvāku. Vyss ir attīksmis vaicuojums. Ka jaunīšim tys nabyutu saistūši, es ite sādātu vīna i LgSC nivīnam nabyutu vajadzeigs. Bet ir vajadzeigs i jiutu, ka ir ari gona svareigs, lai atrastu tam laiku ari breižim saspryngtajā aktīvuo studenta dzeivī. Ja jaunīši īt i runoj latgaliski, tod itei vierteiba – latgaliskais i volūda ir svareiga, i grybātūs ticēt, ka ari byus svareiga vysod.
Pastuosti, lyudzu, par LgSC nuokūtnis planim!
Nuokūtne īplānoj myusus. Myusu laikūs koč kū plānuot ir taipoš kai zeimēt jiurys smiļktī gleznys, cerūt, ka viļni, kuri ik pa breižam sleid gleznom puori, tū saglobuos. Bet es grybātu, lai sovu darbeibu veiksmeigai turpinoj jau asūšī LgSC biroji i itam bareņam pīsavīnoj, pīmāram, biroji Preiļūs, Kruoslovā, Ludzā. Niu ar LgSC bīdrim kaļam tyvuokuo laika pasuokumu i aktivitašu planu, saglobojūt jau asūšūs – īmīļuotūs, tradicionālūs. Vyss turpynojās, bet, ja kaidu šaļti LgSC sovā skriejīnī apsastuoj, tod draugi muok uzmundrynuot i kai lobs treners pasaceit eistūs vuordus, lai skriejīnī turpynuojums byutu vēļ veiksmeiguoks i dinamiskuoks.
Autors: Ilze Vaivode
Puorpublicāts nu http://lakuga.lv/posts/myusu-sirdis-pukst-latgaliski/


text:
Tai ir. Laiks sovu dora pats. Viņ jam vāga munu rūku. Taipoš kai maņ – kotra školuoutuoja, bārna, juo mamys i tētuka, vacmamenis voi vactāva rūku, lai koč kū lobu, ļusteigu i kruosainu sameistaruot. Sameistaruot tū, kas navaida raksteits nivīnā izgleiteibys programā, i navaid satylpynuoms instrukcejuos voi zam lozunga “tai vāga ci pareizi”. Dvēselis syltumu tī naīlikt. Kūpā byušonys prīcu navar īprogramēt. Tys, voi nu ir, voi nav kūpeigajā ašņaritē. Deļtuo lelum lelais paļdis kotram, kas jēme daleibu 2015. goda 13. februārī J. Soikana Ludzys muokslys školys (JSLMS) divejūs pasuocīņūs.
Pyrmais. Tyka nūslāgta fotografa Imanta Urtāna izstuode – veļtejums bierneibys piļsātai Ludzai i aizguojušajam zyrga godam. Sasatikšona beja profesionali i radnīciski īkruosuota. Muokslinīks pastuosteja par sovom gaitom fotografejis pasaulī: darbeibys vierzīnim žurnalistikā, kuozu, dzīduotuoju, akteru, dobys ainovu i socialu reportažu fotografiešonā, gūdolgom konkursūs, izgleteibys īspiejom, dalejuos pīredzē i atbiļdeja iz vaicuojumim. Šys tys nu saceituo, kai spuornuots teicīņs lai dalidoj ari da jiusu, kas nabeja kluotyn: “Ka jums ir breivs laiks i breivi leidzekli, jius varit suokt nūsadorbuot ar fotografiešonu. Tod vaira nabyus ni breiva laika, ni leidzekļu.” Kai taustomu pateiceibu J. Soikana Ludzys muokslys škola paduovynuoja muokslinīkam kalenderi 2015. godam ar Latgolys i Latvejis fotografa – legendys Juoņa Gleizda dorbim i sorkonu amarilli.
Sarunys ar dailinīku Imantu Urtānu. Sandrys Vuorkalis foto.
Ūtrais, kas ar pyrmū cīšai kūpā saisteits, deļtuo ka īmyužynuoja biļdēs jū fotografs Imants Urtāns, beja pasuocīņs – Breivais mikrofons. Ideja puorjimta nu saimu kusteibys 3×3 i saturiski leidzynojās Biļžu trikmīņam, kod muokslinīki dzīd, bet muzykanti maļavoj. Pagaidom eistynojās viņ pyrmuo daļa. J. Soikana Ludzys muokslys školys bārni, jūs draugi, muosys, bruoli, vacuoki, vacvacuoki var atkluot cytus sovus talantus iz improvizeituos skotuvis ar eistu i butaforisku mikrofonu. Pasuocīņs lieneišom palīk par tradiceju – trešū reizi nūtykdams. Koncerta programys 35 prīkšnasumi beja saisteiti ar daudzim skotuvis muokslys veidim: dzejis deklamiešonu, dzīduošonu vīnam, duetā, trejatā, doncuošonu, klavīru spieliešonu div un četrrūceigi, flautys spieliešonu, cyrka muokslu: žongliešonu i tryku ruodiešonu, napīradynuotuos mūdis demonstriešonu, anekdotu stuosteišonu i paruodeišonu (teijātera spieliešona). Vēļ vīnā kuortā vysim cīšai lels PAĻDIS i da cyta gods breivuo mikrofona.
Breivais mikrofons voi BIĻDIS 2015 JSLMS gaumē. Imanta Urtāna foto.
Teksts: Sandra Vuorkale


text:
Latgolys Kulturviesturis muzejs da 30. janvara apmaklātuojim pīduovoj Guļbinis piļsātys kulturys centra Tautts lītiškuos muokslys studejis “Sagša” vysaiduos tehnikuos darynuotu lītiškuos muokslys i omotnīceibys rūkdorbu izstuodi “Četras krāsas”, informej studejis vadeituoja Biruta Akmentiņa.
Nu 1952. goda Guļbinis kulturys centra Tautys lītiškuos muokslys studejis “Sagša” meistari Guļbinis nūvodā nūdrūsynoj namaterialuo kulturys montuojuma dzeivuotspieju, pietnīceibu, populariziešonu i nūdūšonu tuoļuok. Itūšaļt studejā dorbojās 25 meistari – audiejis, adeituojis, rūkdorbneicys, keramike i kūkapstruodis meistars.
Ceļā iz Latvejis naatkareibys symtū godadīnu i Vyspuorejim latvīšu Dzīšmu i deju svātkim TLMS “Sagša” 2014. godā Guļbinis nūvodā īsuoce kusteibu “Darini savu tautas tērpu”, kuruos rezultatā studejā īguoja jauna paaudze, partū dorba sezonys golvonais aizdavums – vuiceitīs ausšonys teoreju i praktiskuos nūdarbeibuos īsavuiceit ausšonys, izšyušonys, mežgiņu zeču adeišonys prasmis.
Īsadvasmojūt nu Krystpiļs vylnaiņu, cymdu i zeču rokstu kruosu salykumu, roduos jaunuokuo lynu dvīļu kolekceja “Četras krāsas”. Tradicionalī roksti palyka kruosaini, žylbynūši i dzeivisprīceigi. Kruosu gammu izstuodē paspylgtynoj tradicionalī audakli – placu lokoti, tautiskuos jūstys, vylnys deči i lynu goldauti. Adejumi, keramikys i kūka izstruoduojumi akcentej formu i fakturu daudzveideibu.
Ar devizi “tradicionalais – myusdīneigi, rodūši i meistareigi” studeja vierš sabīdreibys viereibu latvīšu tautys kulturviesturiskuo montuojuma nūzeimeigumam. TLMS “Sagša” Birutys Akmentiņys vadeibā dorbojās rūku dorba prasmu saglobuošonys projektūs, reikoj tematiskuos sezonys izstuodis, organizej i īkuortoj Guļbinis nūvoda muokslys omotnīceibys izstuodis, pīsadola Latvejis Nacionaluo kulturys centra i sova nūvoda reikuotajūs pasuokumūs, organizej rodūšuos darbneicys. Studeja ir Tautys muokslys savīneibys bīdre.