text:
Maruta Avramčenko: Latgalīšu volūda ir muna muotis volūda
Rokstu sagataveja: Inga Kaļva-Miņina portalam lakuga.lv
“Muns latgalīša spāks ir munuos saknēs, dzymtajā Latgolā – Viļānūs,” tai par sevi soka literate Maruta Avramčenko. Sovus dorbus publiciejuse dažaidūs laikrokstūs i kūpkruojumūs, tūs vydā ari dzejis almanahā “Rēzekne”, literaturys almanahā “Olūts”, kulturviesturis i literarajā godagruomotā “Tāvu zemes kalendars”. 2017. godā izguoja juos pyrmuo gruomota “Skusteņš viejā” (redaktore Maruta Latkovska).
Sagaidūt Latgolys kongresu, saruna ar Marutu ir taišni laikā – pārnejā godā jei pīsadaleja literarūs i vizualūs dorbu konkursā “Tāva sāta myužam svāta”, kas beja vīns nu 2020. goda Latgolys kongresa dīnys nūtykumu. Ar tāluojumu “Skusteņš viejā” grupā “20+” jei dabuoja 1. vītu i bolvā sajēme portativū datoru. Jaunūs literatu konkursā, kas veļteits Pītera Jurciņa 89 godu pīmiņai, nominacejā “Dzeja” Marutai tyka pīškierta atzineibys bolva – 50 eiro. Veiksmeiga pīsadaleišona beja ari pārnejuo gods decembrī Namaterialuos kulturys montuojuma centra “Upīte” izsludynuotajā rodūšūs dorbu konkursā, kas veļteits Latgolys patriotam i dzejnīkam Ontonam Slišānam. Marutys dzejūli vacuma grupā 19+ tyka nūvārtāti ar 2. vītu.
Par rodūšūs dorbu raksteišonu, pīsadaleišonu literarūs konkursūs i dzymtū latgalīšu volūdu ir itei saruna. Marutys dzejūļus var puorskaiteit ITE.
Pastuosti, kod tu suoki raksteit i publicēt sovus rodūšūs dorbus?
Pyrmī literarī dorbi topa, kod vuicejūs vydsškolā. Tod beja puortraukums, a raksteit atsuoču pyrma desmit godu, portalā draugiem.lv īpasazeistūt ar cytim raksteituojim, Suoku internetā publicēt sovus dzejūļus, i 2013. godā tūs nūsyuteju pyrmajam kūpkruojumam “Sirdspuksti”. Tod jau suoku vairuok sovus dorbus publicēt – dažaidūs kūpkruojumūs, laikrokstūs. Maņ vīgluok izasaceit dzejis rynduos, bet rokstu ari prozu – eisūs stuosteņus.
2017. godā pi skaiteituoju nūguoja tova pyrmuo gruomota “Skusteņš viejā”, kurā dorbi publicāti kai latviski, tai latgaliski. Kū tev nūzeimej latgalīšu volūda?
Latgaliski rokstu deļtam, ka tei ir muna muotis volūda. 2017. godā nūliemu daļu nu sovu dorbu apkūpuot sovā autorgruomotā “Skusteņš viejā”. Dzejūli tymā ir kai latviski, tai latgaliski, lai byutu saprūtami kotram skaiteituojam. Kruojuma nūbeigumā ir diveji prozys dorbi – “Rūzis” i “Skusteņš viejā”. Par latgaliskū dorbu pīsleipiešonu soku paļdis Marutai Latkovskai.
Latgalīšu volūdu vuicejūs saimē. Dzierdieju tū, siežūt muotis kliepī, kod jei skaiteja puotorus, turūt rūkuos sovys mamys lyugšonu gruomotu. Tei pi manis ir sasaglobuojuse da šudindīnai ar munys babenis Strupišu Annys parokstu. Kod es pīdzymu, jei jau beja myruse. Itamā gruomotā, kas izdūta 1914. godā, es pyrmū reizi skaiteju latgaliski. Vāluok skaiteju “Katōļu Dzeivi”.
Runuot i skaiteit latgaliski varu, bet raksteiba saguodoj gryuteibys. Verūs vuordineicā, padūma vaicoju zynuotuojim. Daudzi sarunvolūdā nalītuotī vuordi jau ir suokušs aizamierst.
Kai tev rūnās teksti? Kas ir tovi īdvasmys olūti?
Sovu dzeju es rokstu kai dvieselis stuovūkļa pīrokstus. Dorbūs īlīku gon gaišuos, gon skumeiguokuos nūts, vysaidu emoceju gammu. Atmiņuos kavejūs pi Maltys upis, kurys krostūs pavadeju mozdīnys, jaundīnys i sovu mīlesteibu. Munūs dorbūs pasaruoda cylvāki i jūs puordzeivuojumi. Es rokstu ari par dobu vysūs godalaikūs. Man pateik byut dobā – vīnolga, kaids godalaiks, laikapstuokli. Vyslobuok poša jiutūs vosorā, laikam deļtam, ka asu vosorys bārns i dzimšonys dīnu svynu junī.
Zynu, ka Maltys upei ir lela nūzeime tovā dzeivē, upe pasaruoda ari tovā dailradē.
Nui, Maltys upe ir naatjemama munys dzeivis sastuovdaļa. Vacuoku sāta atsaroda pi tagadejuo Viļānu HES, deļtam daudz atmiņu saistuos ar upi. Tei beja dažu sūļu attuolumā. Tī es nūdzeivovu da 33 godu vacuma. Bierneibā kūpā ar bruoli i sābru bārnim ar marli givom zivs zam upis tylta i dyurem ar videļcu zivs, kas atsaroda zam akmiņu. Dīnā guojom mauduotīs daudz, daudz reižu.
Pārnejais gods tev beja rodūši veiksmeigs – tovi literarī dorbi tyka gūdolguoti Maltys Bārnu i jaunīšu centra organizātajā dubultkonkursā “Tāva sāta myužam svāta” i Jaunūs literatu konkursā, kas veļteits Pītera Jurciņa 89 godu pīmiņai.
Par dubultkonkursu “Tāva sāta myužam svāta” informaceju īraudzeju internetā i suokumā saprotu, ka konkurss dūmuots Maltys pogosta bārnim i jaunīšim. Tod draudzine pasaceja, ka ari pīaugušī var īsnēgt sovus dorbus. Temats maņ ruodejuos saistūšs, tai kai pīrokstu atminis par bierneibu. Konkursam īsniedžu jau agruok pīraksteitū dorbu “Skusteņš viejā”, kurā kavejūs atmiņuos vacuoku sātā, tuos apleicīnē pi Maltys upis Viļānūs. Pīteram Jurceņam veļteitajā literarajā konkursā nūsyuteju 17 dzejūļus.
Konkursūs cīši bīži napīsadolu. Atcerūs, pīmāram, izdevnīceibys “Domu pērles” konkursu 2018. godā, kurā dabuoju 1. vītu i īspieju izdūt sovu gruomotu – dzejis kruojumu “Dienu pavedienā”. Gruomotys vuoku rūtoj muns izšuvums krystdyurīnī “Pavasars pi upis”.
Kai tev kasdīnā nūdar konkursā “Tāva sāta myužam svāta” dabuotais portativais dators?
Konkursa duovona – dators – cīši nūdar kasdīnā. Dzejūļus i dažaidus pīrokstus rokstu iz papeira lapeņu, piec kaida laika puorrokstu datorā. Taipat dators nūdar jaunys informacejis i zynuošonu īsavuiceišonai, pīmāram, novembrī vuicejūs attuolynuotajūs kursūs, nūdar ari riekinu apmoksuošonai.
Voi kasdīnā saīt laiks puorskaiteit latgalīšu autoru dorbus?
Nui, skaitu latgalīšu autoru dorbus. Pateik Ilzis Spergys stuostu kruojums “Dzeiveiba”. Pateik ari Marijis Dzeislys dzeja, kū skaitu feisbukā. Naseņ skaiteju Ontona Rupaiņa gruomotu “Tauta grib dzeivōt”.
Tu dorbojīs literatu bīdreibā “Latgales ūdensroze” i Viļānu rodūšajā kūpā “Atļaujies ienākt”. Deļkam tev ir svareigi tī byut?
Man ir pasaveics – man ir daudz draugu i dūmubīdru. Sasatikšonys reizēs mes runojam, kas kuram dzeivē jauns, skaitom sovys liriskuos pīzeimis – dzeju i stuostus. Kustynojam ari sovus smedziņus, rodūši darbojūtīs i kūpeigi rodūt dažaidus tekstus. Literatu bīdreiba “Latgales ūdensroze” reikoj ari izbraukumus pi dobys. Vīns nu pādejūs taidu kūpeigūs izbraucīņu mums beja paguojušuo goda vosorā, kod braucem iz Teirumnīku dobys taku, kur nu gidis Ilzis izzynuojam daudz jauna par purva augim, putynim. Taidys kūpeigys sasatikšonys īdvasmoj jaunim dorbim. Maņ ir svareigi sasatikt ar cytim cylvākim i izzynuot daudz jauna.


c: text/html

text:
Pīktajā diktatā latgalīšu rokstu volūdā pīgrīzs viereibys raksteitprasmei latgaliski
Sastdiņ, 27. novembrī, pīgrīžūt viereibys sabīdreibys raksteit prasšonai latgalīšu rokstu volūdā, nūtiks jau Pīktais pasauļa diktats latgalīšu rokstu volūdā. Tys skanēs sastdīnis vokora raidejumā “Kolnasāta” (dzierdams Latvejis Radejis 1. programys eterā 18.15), kai ari video formatā byus daīmams Sabīdriskūs medeju portalā lsm.lv, latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv i socialajūs teiklūs. Diktatu organizej bīdreiba “LgSC”, Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv i Latvejis Radejis Latgolys studeja. Itūgod diktatā aktrise Inga Misāne-Grasberga skaiteis fragmentu nu Ilzis Spergys vēļ napublicātuo stuosta “Seiki kūceni zīdēja”.
Novembra pādejuo sastdīne itūgod ir dīna, kod nūteik ari Pasauļa diktats latvīšu volūdā, bet, kab aktualizātu ari latvīšu volūdys viesturiskuo paveida – latgalīšu rokstu volūdys – lītuojumu i pīvārstu sabīdreibys viereibys raksteit prasšonai latgaliski, jau pīktū reizi tamā pošā dīnā nūteik ari diktats latgalīšu rokstu volūdā. Ideja par itaida diktata nūtikšonu roduos 2017. godā tuo laika portala lakuga.lv redaktorei Vinetai Vilcānei. Nu ituo gods septembra pyrmū reizi mierktīceigi latgalīšu rokstu volūda kai pilotprojekts teik vuiceita septeņpadsmit Latgolys školuos. Pyrma tuo latgalīšu rokstu volūdu školuos beja vareiba īsavuiceit atseviškuos fakultativajuos stuņdēs, bet pīaugušajim viņ kaidūs dažaidu organizaceju reikuotūs naregularūs kursūs voi seminarūs.
Portala lakuga.lv vadeituoja Edeite Husare soka: “Jamūt vārā tū, ka vīnuotys latgalīšu rokstu volūdys normys ir jau nu 20. godu symta suokuma, i viertejūt tū, kū redzim publiskajā vidē, sabīdreibys raksteitprasme latgaliski ir saleidzynūši zamā leiminī. Skaidrojums atrūnoms tymā, ka školuos latgalīšu rokstu volūda da ituo gods nav vuiceita jau vaira nakai 80 godu – leluokā daļā kotram interesentam volūda juosavuica pošvuiceibys ceļā. Deļtuo ari portalā regulari raugam izgleituot i stuosteit par latgalīšu rokstu volūdys vaicuojumim. Leidza ar diktatu gribim aicynuot pīvērst uzmaneibu tam, ka ari latgalīšu rokstu volūdai ir sovys normys i raksteibys nūsacejumi.”
Pīktais pasauļa diktats latgalīšu rokstu volūdā skanēs sastdīnis, 27. novembra, vokorā 18.15 raidejumā “Kolnasāta” Latvejis Radejis 1 eterā, kai ari video formatā byus nūsaverams Sabīdryskūs medeju portalā lsm.lv, latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv, taipat i Latvejis Radejis Latgolys studejis i portala lakuga.lv socialajūs teiklūs. Diktata teksts, kū skaiteis aktrise Inga Misāne-Grasberga, piec diktata nūslāguma puorbaudei byus daīmams lakuga.lv i lsm.lv. Piečuok portalā lakuga.lv byus vareiba puorskaiteit vysu da ituo napublicātū Ilzis Spergys stuostu “Seiki kūceni zīdēja”, kuruo fragments ir ituos reizis diktata teksts. Diktata teksts sagataveits, īvārojūt 2007. godā apstyprynuotūs Latgalīšu raksteibys nūsacejumus.
Kab popularizātu raksteišonu latgaliski, nu 23. da 27. novembra diktata organizātuoji ari aicynoj socialajūs medejūs publicēt biļdis voi video, dalīkūt temturus #rokstulatgaliski i #latgaliski, ar koč kur publiskajā vidē radzamim uzrokstim latgaliski, tam, kai poši roksta latgaliski kasdīnā, voi tū, kai teik raksteits diktats latgaliski. Interesantuokuos publikacejis autors sajims puorsteiguma bolvu.
Ituogods diktats simboliski byus kai prīškviestness dreižumā gaidomajim pyrmajim radejis lasejumim latgaliski, kurūs nu 7. da 11. decembra Latvejis Radejis eterā skanēs seši Ilzis Spergys stuostu kruojuma “Dzeiveiba” stuosti. Radejis lasejumu eistynuošona ir ari Latvejis Radejis Latgolys studejis i bīdreibys “LgSC” sadarbeibys projekts.
Medeju “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” uztur i darbeibu nūdrūsynoj bīdreiba “LgSC”, kura jau vaira nakai 15 godu eistynoj dažaidus ar latgalīšu volūdys saglobuošonu, atteisteišonu i populariziešonu saisteitus projektus. Portals lakuga.lv sovu darbeibu izsuoce 2007. godā, tys vys vēļ ir vīneigais medejs pasaulī, kura saturs teik sagataveits tikai latgalīšu rokstu volūdā.
Latgaliskais raidejums “Kolnasāta” jau nu 2012. gods kotru sastdīni izskaņ Latvejis Radejis 1. programā. Raidejumu veidoj Latvejis Radejis Latgolys studeja i tymā dzierdamys kai sarunys i intervejis, tai izgleitojūšys rubrikys par latgalīšu volūdu, Latgolys kulturys procesim i nūtikšonom.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Roksti latgaliski. 5. nūdarbeiba
Pīduovojam vīnkuoršā tekstā raksteitus svareiguokūs latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumus i iz tim baļsteitus aizdavumus, kab pasatrenēt raksteit latgaliski. Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys atrūnamys ari bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” sagataveitajā pošvuiceibys materialā “Vuicīs raksteit latgaliski!”.
5. NŪDARBEIBA
Darbeibys vuorda nanūteiksmei parosti leluokuos problemys ir 2. i 3. konjugacejis vuordim, kam izskaņa ir -eit voi -ēt.
Kai zynuot, kuru izskaņu raksteit?
Jamam paleigā latvīšu literarū volūdu. Ka tymā darbeibys vuords beidzas ar -īt, tod latgaliski rokstom -eit: raksteit, skaiteit, gaideit, skraideit.
Ka latvīšu literarajā volūdā darbeibys vuords nanūteiksmē beidzas ar -ēt, latgaliski rokstom -ēt (izrunojam puorplotū ē (skaņa storp ē i ā, par tū tyka runuots suokuma nūdarbeibā): kavēt, revēt, redzēt, meklēt.
Izalosi pareizū nanūteiksmis formu!
laistiet, laisteit, laistēt
dzeļtēt, dzeļtiet, dzeļteit
mirdzēt, mirdzeit, mirdziet
vuoriet, vuorēt, vuoreit
maiseit, maisēt, maisiet
kaļtiet, kaļtēt, kaļteit
smaideit, smaidēt, smaidiet
rasēt, rasiet, raseit
peikstiet, peiksteit, peikstēt
speidēt, speideit, spediet
kaseit, kasiet, kasēt
praseit, prasēt, prasiet
kuosiet, kuosēt, kuosiet
meiceit, meiciet, meicēt
Nu darbeibys vuordu ar izskaņu –šona darynoj lītvuordus.
Taidūs gadīņūs:
Ka darbeibys vuorda nanūteiksmē ir izskaņa -eit, tod pyrms izskanis –šona juoroksta -ei-: raksteišona, skaiteišona, gaideišona, skraideišona.
Ka darbeibys vuorda nanūteiksmē ir izskaņa -ēt, tod pyrms izskanis –šona juoroksta -ie-: kaviešona, reviešona, redziešona, mekliešona.
Taipat lītvuordus nu darbeibys vuordu atvasynoj ar izskaņu -jums. Taidūs gadīņūs:
Ka darbeibys vuorda nanūteiksmē ir izskaņa -eit, tod pyrms izskanis -jums juoroksta -e-: rakstejums, lasejums, raidejums, nūsacejums.
Ka darbeibys vuorda nanūteiksmē ir izskaņa -ēt, tod pyrms izskanis -jums juoroksta -ie-: kaviejums, reviejums, redziejums, mekliejums.
Divdabim, kuri atvasynuoti nu darbeibys vuordu ar -eit nanūteiksmē, golūtnis voi izskanis prīškā roksta -ej-: lasejs, lasejuse, lasejušais, lasejušuo.
Divdabim, kuri atvasynuoti nu darbeibys vuordu ar -ēt nanūteiksmē, golūtnis voi izskanis prīškā roksta -iej-: pīredziejs, pīredziejuse, pīredziejušais, pīredziejušuo.
Tim, kam nanūteiksmē izkaņa ir -ēt, vīgļuok atguoduot – atvasynuojumūs izskanis prīškā rokstoms -ie-.
Puorbaudi sevi!
Pasatrenej! Puorlic latgaliski.
vārīšana
vārījis
dzeltēšana
dzeltējusi
mīcījums
mīcījuši
rasējums
rasējušas
kāsēšana
kāsējis
smaidīšana
smaidījusi
maisījums
maisījuši
laistījums
laistījušas
pieprasījums
pieprasījis
kavējums
kavējusi
maisīšana
maisījuši
pieprasīšana
pieprasījušas
Puorejuos nūdarbeibys meklej pošvuiceibys materialā Vuicīs raksteit latgaliski!, aizdavumu atbiļdis atrūnamys ite.


text:
Rībeņūs nūtiks muokslinīku pleners
Nu 10. da 14. oktobra nūtiks muokslinīku pleners “Latgales mākslas nedēļa Riebiņos”, viestej informaceja Rībeņu nūvoda sātys lopā.
Plenera mierkis ir īpazeistynuot nūvoda dzeivuotuojus ar profesionalū muokslu, popularizēt gleznīceibu Rībeņu nūvodā, attālojūt Rībeņu nūvodu muokslys dorbūs, kai ari turpynuot aizsuoktuos plenera tradicejis, veicynuot komunikaceju storp muokslys baudeituojim i radeituojim, kai ari dūt vareibu radūšys pīredzis apmaiņai vysom plenerā īsaisteitajom pusem.
Da 6. oktobra daleibai plenerā var dasasaceit sevkurs interesents, kurs gryb gleznuot i var sev nūdrūsynuot vysu gleznuošonai vajadzeigū.
14. oktobra vokorā Rībeņu nūvoda kulturys centrā paradzāts plenera nūslāgums, tuo dalinīku izstuodis atkluošona, kai ari koncerts latgaliski, pīsadolūt amatīrteatrim i folklorys kūpom.


text:
Kai myusim guoja LgSC Daugovpiļs biroja atkluošonys pasuocīnī…
Ituo goda 30. aprelī, Daugovpilī nūtyka bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” Daugovpiļs nūdalis jaunuo biroja atkluošonys pasuocīns.
Cylvākam nu molys, kurs sekoj leidza LgSC Daugovpiļs biroja aktivitatem, varātu pasalikt: „Kas tī īpašs, jī tokš biroja atsarasšonys vītys maina divejis reizis godā i tai kotru godu!?”, bet es pasoku iz reizis, ka tai gon itūreiz nav. LgSC Daugovpiļs nūdale beidzūt ir atroduse sovu eistū, syltū vīteņu sūpluok latgalīšu kopejneicai „SĀTA”, pošā piļsātys centrā, pretim Daugovpiļs teatram (Vīneibys ūļneicā 17)!
Jaunajā birojā (voi kai latgaliskuok saceit — „dorba ustobā”) ir īspiejams satikt latgaliski dūmojūšus i runojūšus jaunīšus, apsamaineit ar jaunuokajom spletņom, izzynuot informaceju par tyvuokajim pasuocīnim, Latgolys viesturi, apsavērt i īsaguoduot jaunuokuos gruomotys i muzykys diskus latgalīšu volūdā i gols golā kliut par korstu LgSC atbaļsteituoju i bīdru.
LgSC Daugovpiļs biroja atkluošona nūritieja studentiskā gaisūtnē, īsaistūt vacūs laiku tradicejis myusdīnu interpretacejuos. Beja gon tradicionaluo kača laisšona ustobā, lai izūsnei vysus ustobys koktus, gon naudys mesšona jaunajā „sātā”, lai saiminīkim natryuktu puorticeibys, gon myusdīnu tradiceja — lentys grīsšona, kas, ejūt pret tradicionalū sorkonū kruosu, tyka izvālāta tymsi zyla – latgalīšu karūga kruosā. Lai „sātā” natryuktu prīcys, dzīsmu, latgalīšu volūdys, maizis iz golda, gosti i LgSC jaunuotne vīnuojuos kūpeiguos latgalīšu dzīsmēs, dančūs, sarunuos, tradicionalū latgalīšu iedīņu i dzierīņu baudeišonā. Juosaka lels paļdis LgSC jaunuotnei — Agnesei, Aigaram, Laurai, Romānam par spieleišonu, gostim — par dzīduošonu!
Grybātu pi reizis pasceit LgSC vuordā ari lelu paļdis kopejneicys „SĀTA” kolektivam, galdnīkam Edgaram i Juram par breineigajim goldim i benčim, i vysim, vysim kuri paleidzēja pi biroja īkuortuošonys dorbim!
LgSC Daugovpiļs birojs deļ gostu ir atvārts kotru dorba dīnu nu 10 reitā da 18 vokorā. Ite var nūpierkt latgalīšu gruomotys, muzykys diskus, pavysam dreiži ari suvenīrus; var izzynuot jaunuokuos viests par gaidomajim latgalīšu pasuokumim ci vīnkuorši atīt i parunuot latgaliski. Taipoš LgSC Daugovpiļs jaunuotne planavoj birojā taiseit tematiskūs vokorus i sasatikšonys ar Latgolā pazeistamim cylvākim.
Vaira informacejis vaicojit
rokstūt iz daugovpils@lgsc.lv,
zvonūt iz 26326155 (Agnese).
Kai ari – portalūs lgsc.lv i lakuga.lv
Iz sasatikšonu Daugovpilī — ar sveicīni LgSC Daugovpiļs nūdalis interesents Artis Strods! 🙂


text:
Daugpilī otkon sasateik LgSC interesenti
29. novembrī nūtyka kuortejuo LgSC Daugpiļs bīdru sanuoksme. Tai kai jau īprīšk nuliemem, ka Latgolys Studentu centram Daugpilī ir juobyun, tāņ atlyka izstruoduot Daugpiļs nūdalis reiceibys planu, apsazynuot lobuokūs ceļus bīdreibys mierku sasnīgšonai, izzynuot, kas mes poši asom par cylvākim i kaidi pīnuokumi i vīta grupā myusim byutum vyslobuokuo.
Piec pyrmajom īsapazeišonuos i lada salauzšonys aktivitatem, vokoru turpinuojom ar Evys prezentaceju par Latgalīšu rokstu volūdu i izcyluokajim Latgolys cylvākim. Lels kraukškeigs paļdis capums jai par stuostejumu!
Piečuok Dagneja īsaceja, kai izastuot auditorejis prīškā i skaisti prezenteit sevi i prezentejamū materialu. Kai vyslobuok puorvareit satraukumu i kontroleit sovus naapzynuotūs žestus, kusteibys, kai pareizi sagataveit vizualū prezentaceju datorā. Paļdis lels ari Dagnejai par tū!
Vysvaira var izdareit struodojūt komandā, deļ tam ir juoatrūn sova eistuo i vyslobuokuo vīta tymā. Sanuoksmi turpynuojom ar pošizzinis testim, kurymūs mes izzynuojom voi otkon puorzalīcinuojom par sovom spiejom, vareišonom, talantim i atbilstūšuokajim pīnuokumim komandys dorbā.
Dagneja stuosteja par komandys nūzeimi mierku sasnīgšonai. Tyka apsavārti naraksteitītī lykumi, kas byutu juozyna i juodora, kab dorbs ītu mudri iz prīšku. Pīmāram, sokam lyudzu i paļdis; skaitom e-postus i atsokam iz tim; ka rūnās problemys, rysynojam iz raizi itml.
Izzynuojuši, kas eisti asam par fruktim mes apsprīdem tū, kai varom snīgt sovu īguļdejumu bīdreibys i Latgalīšu kuļturys lobā caur īspejamim projektim i dažaidom cytom aktivitatem.
Vysi laipni gaideiti cīmā nuokušajos sanuoksmēs i poši ari ar napacīteibu gaidam!!!
LgSC interesents Artūrs


text:
Baļtinovā nūtykuši Danskovītis gruomotys attaiseišonys svātki
11. oktobrī Baļtinovys Paaudžu centrā nūtyka Danskovītis (Anitys Ločmelis) lugu gruomotys “Ontans i Anne” attaiseišonys svātki. Sveicieju puļceņā beja Baļtinovys nūvoda dūmis prīšksādātuoja Lideja Siliņa, Baļtinovys amatīrteatra “Palādas” kolektivs, Baļtinovys nūvoda i vydsškolys bibliotekaris, Anitys Ločmelis tyvuokī saimis cylvāki i gruomotys ilustraceju autore Galina Gruziņa.
Gruomota izdūta, pasasokūt Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts Kulturkapitala fonda i a/s “Latvijas valsts meži” finansialam atbolstam, projekta īsnīdziejs – bīdreiba “Sukrums”. Gruomotā apvīnuotys 8 lugys dalis. Tys ir naparosts kruojums, i tū aplīcynoj teksta izkuortuojums, kur Baļtinovys izlūksne, kas ir traknrokstā, mejās ar latvīšu literarū volūdu, partū lugys skaiteišona i īstudiešona īspiejama vysim, kuri tik tū gribēs.
Gruomota var byut lobs materials volūdnīkim i sevkuram interesentam, studejūt latvīšu volūdys izlūksnis. Tei ir ari arhivs, kurymā globuosīs latgalīšu volūda Baļtinovys izlūksnis formā, ituo laikmata lauku sadzeive, nūtikšonys, tradicejis i latgalīša vierteibys.
Gruomotys ilustratore Galina Gruziņa kotrys dalis suokuos ir īlykuse karikaturu, kas sasasauc ar lugys nūtikšonom.
Prezentacejā autore smaļči izstuosteja gruomotys veiduošonys gaitu. “Niu es zynu, kai tūp gruomota i cik daudz dorba tī juoīlīk,” secynuoja Danskovīte. Iz svātkim atguojušī sajēme duovonā juos gruomotu.
Tei ir ūtruo Danskovītis lugu gruomota, nu pyrmuo, kuruos izdūšonu kuortoj jei poša, partū ka kruojuma “Lugas” ( 2008) publiciešonu vadeja dzejnīks Ontons Slišāns.
Danskovītis gruomota “Ontans i Anne” jau ir atrūnama vysuos leluokajuos Latvejis piļsātu bibliotekuos, nu Latgolā – ari nūvodu bibliotekuos.
Komentari
-
Gruomota var byut lobs materials volūdnīkim i sevkuram interesentam, studejūt latvīšu volūdys izlūksnis. Tei ir ari arhivs, kurymā globuosīs latgalīšu volūda Baļtinovys izlūksnis formā.
VAICUOJUMS AUTORAM – PAR KURYS VOLŪDYS IZLŪKSNEM?


text:
Latgalīšu iedīņu nūsaukumi
Roksta autore: Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv
Kai vīna nu Latgolys turisma “ūdzeņu” teik pasnāgts kulinarais montuojums. Goldā turistim ceļ tradicionalūs zemnīku iedīņus, gon myusu dīnuos radeitys interpretacejis par senejom receptem. Kas pyrma 150 godu beja kasdīnys iz golda, šudiņ ir kas eipašs i varbyut pat garšys ziņā puorsteidzūšs i napījamams. Rokstā apsavārti pīci latgalīšu iedīņu nūsaukumi, kas pi sirds īs ari 21. godu symta latgalīšim.
Zacerka
Zacerka ir pīna kļocku zupa. Myusu dīnuos puorsvorā kļockys taisa nu kvīšu myltu, nu seņuok vyra nu vysaidu – mīžu, rudzu i pat pupu myltu. Zacerku var mudri sataiseit, partū itū iedīni seņuok saimineicys taiseja reizēs, kod nabeja daudz laika itai nūdarbei. Iz vysa bīžuok zacerku ēde vakareņuos. Recepte ir pavysam vīnkuorša – izlīk kotlā virt pīnu, dalej drupeit iudiņa, daber cukra i suoļa. Cikom pīns vard, taisa kļockys – īsyt ūlu, damat cukra i suoļa, myltu i drupeit pīna. Dažaidūs materialūs skaitomys zinis par divu veidu kļockom – vīnā gadīnī tuos ir škeistuokys i ar lizeiku laiž vardūšajā pīnā, ūtrā gadīnī kļocku meikli taisa cītu, jam rūkuos i mozuos “skaideņuos” berž vardūšajā iudinī.
Zupys nūsaukums raksteits ari kai “zacirka”, taipoš tys pīraksteits pārņ izdūtajā Sielejis iedīņu gruomotā. Kai nūruodejuse profesore Janina Kursīte sovā gruomotā “Virtuves vārdene”, vuords aizgiuts nu krīvu ci boltkrīvu volūdys.
Cymuss
Kai jau daudzu senejūs latvīšu iedīņu receptis, ari cymusa recepte ir pavysam vīnkuorša. Tuo pagataveišonu aprakstejs pietnīks Leonards Latkovskis sovā 1937. godā izdūtajā brošureņā par latgalīšu iedīnim. Burkuonus i guļbys, cytu reizi ari grīziņus sagrīž mozuos škēleitēs, līk taidā traukā, kuru var likt maizis ceplī sutynuotīs. Kluotyn dalej drupeit iudiņa, dalīk taukus ci ari svīkstu, smolkai sagrīztu gaļu. Saprūtams, ka kotra saimineica itū iedīni taiseja pa sovam i variēja ar sastuovdaļom, tai, pīmāram, atrūnama recepte, kur par cymusu saukta bīzuo mīžu putra ar pupeņom i galis gabalenim. Cymusu seņuok vysvaira ēde zīmā pušdīnēs i vakareņuos.
Vāluok, byudams trymdā, L. Latkovskis publikacejā “Acta Latgalica” rakstejs, ka latgalīšu vyrtuvē itys iedīņs kūpā ar vysu nūsaukumu īsaguojs nu ebreju. Suoteiguo iedīņa nūsaukuma izceļsmi jis saista ar vuocu volūdu, prūti, tys radīs nu garšvīlys “der Zimt” aba kanieļa nūsaukuma.
Latgalīšu volūdā cymuss pasaruoda na tikai kai sautātuo iedīņa nūsaukums, J. Kursītes “Virtuves vārdenē” publicātajūs materialūs nu kaidys eskpedicejis radzams, ka itys vuords lītuots kai brāgys sinonims. Vīnlaikus latgalīšu volūdā vuords “cymuss” lītuots kai apzeimiejums koč kam gordam, kai koč kuo esence ci kulminaceja, par tū itys vuords izavālāts Ludzys veikala, kurā puordūd vītejūs produktus i ražuojumus, nūsaukumam.
Murcovka
Murcovka ir gavieņa iedīņs, tū puorsvorā seņuok ēde pyrma Zīmyssvātku i Leldīnis. Nalelūs gabaleņūs sagrīž rudzu maizi, dalīk sagrīztu seipulu, eļļu, pīmāram, lynsāklu, i suoli. Olūtūs ari mynāts, ka maizi miercej atdzasātā vuoreitā iudinī. Sovuos atmiņuos trymdā 1967. godā izdūtajā gazetā “Latgolas Bolss” bazneickungs Grišāns rakstejs: “Myusu ēdīņs beja “murcovka”. Kas tei beja “murcovka? Mōla bļūdā īlējom soltu yudini, lykom tur gabalenim sagrīztu maizi, bērem sōli klōt, seipulus, pīlējom eļļu, vysu samaisejom un vysi nu vīnas bļūdas strēbem.” Sovukuort Cyblys nūvoda Zviergzdinis cīmā kaidā ekspedicejā pyrma 56 godu pīraksteita itaida murcovkys recepte: “Čuguna pūdā savyra sagrīztus seipulus, maizis drupačys, suoli, iudini. Vyra tikai treis četri mynoti. Dalēja saulispuču eļļu i ēde.”
“Virtuves vārdenē” nūruodeits, ka vuords “murcovka” aizgiuts nu krīvu ci boltkrīvu volūdys.
Myusu dīnu cylvāka sejā smīnu varātu izraisēt vuords, kuru seņuok dažuos Latgolys vītuos lītuoja ituo poša iedīņa apzeimiešonai, – “čura”.
Sipisnīks
Vuords “sipisnīks” palics par vīnu nu zynomuokūs latgalīšu vuordu, tū nareši īkļaun vysaiduos vuordu miniešonys spēlēs. Īspiejams, sovu popularitati vuords īgiva pasasokūt Preiļu tierdznīceibys centrā “Ūga” sovulaik pastateitajim stendu nūsaukumim latgaliski, kurūs beja radzams ari vuords “sipisnīks”.
Vuordam “sipisnīks” latgalīšu volūdā ir viertine sinonimu – bīzapīns, tuorogs, žvyrpīns, boltpīns i c. Vēļ tikai nadaudz vaira kai symts godus atpakaļ itys pīna produkts beja vīns nu nūzeimeiguokūs produktu zemnīku kasdīnys uzturā. Sipisnīks beja sezonals produkts, golvonūkuort daīmams vosorā. Seņuok gūvs beja nalela auguma i deve daudz mozuok pīna na kai myusu dīnuos, gūvi, nu kurys dīnā varēja izslaukt ap sešu litru pīna skaiteja par pīneigu.
Pietneica Brigita Bušmane raudzejuse skaidruot sipisnīka nūsaukuma izceļsmi. Sovā monografejā “Piena vārdi” jei roksta, ka nūsaukums “sipisnieks” konstatāts Gaļānūs i Viļānūs. Viļānūs konstatāts ari vuords “sibisnieks”. Vuords “sipisnieks” B. Bušmanis īskotūs varātu byut atvasynuots nu vuorda “sipināt”, kas nūzeimoj bērt, bierdynuot. Pīļaunūt itū saisteibu, pietneica nūruoda, ka vuords “sipisnieks” suokūtnieji, īspiejams, ir apzeimuojs vīgli dryupstūšu bīzapīnu.
Pontāgs
Pontāgs ir ūlu iedīņs, runojūt myusu dīnu terminologejā, tei ir omlete. Itam ūlu iedīņam ir vairuoki sinonimi – poncāgs, pontuogs, ūlinīks, ūluoknis.
Seņuok, kod zemnīki pīsaturāja pi godskuortu kalendara, eipašu viereibu pīgrīze dīnai, kod pyrmū reizi pavasarī gonūs dzyna lūpus i zyrgus pīguļā, i ituos dīnys simboliskais iedīņs beja ūlu kuļtiņs, kurs varēja byut pagataveits vairuokūs veidūs. Ruguoju nūvoda Aizstirnē par pontāgu pīraksteitys itaidys zinis: “Pontagu deve ēst gonam, kod pavasarī pyrmū reizi dzyna gonūs lūpus. Saklapēja ūlys i īlēja vuorūtīs putrā nu beidalātu myltu. Sagrauzdēja speki – ciercineišus, īlēja vydā i ēde.”
Maruta Latkovska sovā autorraidejumā “Volūdys vaicuojums” atzeimuojuse, ka pontāgu aba ūlu i pīna kultini karsēja ceplī i tradicionali pasnēdze krystobuos, i itymā vuordā teik saukta ari bīza mērce, taipoš jaunpīns.
Medeju atbolsta fonda īguļdejums nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu. Par roksta saturu atbiļd portals lakuga.lv.


text:
Daugovpilī nūtiks storptautysks laikmeteiguos keramikys festivals
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Ar lekcejom, meistarklasem, performaņcem i izstuodem nu 26. da 29. juļa Daugovpilī nūtiks Storptautyskais laikmeteiguos keramikys festivals 2022, informej organizatoru puorstuove Inita Paegle.
Vosora eistyn ir festivalu laiks, kod pasuokumu vērtini var baudeit vairuokys dīnys piec kuortys. Itūgod keramiki i keramikys muokslys cīneituoji puļcejās Daugovpilī Storptautyskajā laikmeteiguos keramikys festivalā 2022. Tuo programa paradz izstuodis, lekcejis i prezentacejis. Ari keramikys simpozejs “Ceramic Laboratory”, kas itūgod Daugovpilī nūteik jau dasmytū reizi, ļaus sevkuram interesentam baudeit cepļu kūršonys i attaiseišonys svātkus i vērtīs keramiku paraugdemonstriejumus.
Festivala kulminaceja paradzāta pīktdiņ, 29. julī, 16.00 stuņdēs Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā, reizē atkluojūt div izstuodis: keramikys simpozeja “Ceramic Laboratory” nūslāguma izstuodi i Pūlejis laikmeteiguos keramikys izstuodi “Telpas jautājumi”. Pyrma izstuožu atkluošonys 15.00 stuņdēs pūļu kuratore i muokslys viesturneica Marta Vrublevska vadeis lekceju, kurā īpazeistynuos ar Pūlejis keramiku. Lekceju cyklys turpynuosīs ari piec svineiguos izstuožu atkluošonys – 17.00 stuņdēs Rotko centra konferenču zalē plašuoku publiku īpazeistynojūt ar Latvejis sābru vaļstu laikmeteigū keramiku. Leidz ar saulis rītu 22.00 stuņdēs Martinsona sātys pogolmā byus baudoma rumaņu muokslineicys Delijis Maksimys i ungaru muokslinīka Jozefa Islai audiovizualuo performance “Polywaves”. Festivala nūslāgumā 23.00 stuņdēs tīpat īsamirdzēs i tiks atkluota latvīšu keramikis Elīnys Titānis guņs skulptura.
Festivalā pīsadaleis četrpadsmit muokslinīki nu septeņu vaļstu: Rasa Justaite Gecevičiene (Leitova), Ingrīda Allika (Igauneja), Alicja Bulavka-Fankidejska (Pūleja), Dmitrijs Bulavka-Fankidejskis (Pūleja), Marta Vrublevska (Pūleja), Delija Maksima (Rumaneja), Jozefs Islai (Ungareja). Latveju puorstuov muokslinīki Elīna Titāne, Lauris Krauze, Hanna Mjadzvedzeva, Una Gura, Lilija Zeiļa, Nellija Dzalba i Ilona Abdulajeva. Dalinīku pulkā ir ari muokslinīks nu Ukrainys – Andrijs Ilinskis.
Ar Storptautyskuo laikmeteiguos keramikys festivala programu var seikuok īpasazeit ITE.


text:
Uzjiemiejus, organizacejis i sabīdreibu aicynoj īsasaisteit akcejā “Latgalīšu volūdai draudzeiga vīta”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Svietejūt Latgolys kongresa dīnu, bīdreiba “LgSC” i latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv aktualizej akceju “Latgalīšu volūdai draudzeiga vīta” i aicynoj tamā īsasaisteit jaunus dalinīkus – uzjiemiejus, organizacejis, vaļsts i pošvaļdeibu īstuodis. Taipat itūgod akcejā paradzātys vairuokys jaunys aktivitatis, kab rūsynuotu leluoku latgalīšu volūdys lītuošonu kasdīnā i veicynuotu sabīdreibys izpratni par latgalīšu volūdys vierteibu i pozitivu attīksmi pret jū.
Akcejis i eipašys atzeimis, kab rūsynuotu sabīdreibu lītuot sovu dzymtū voi kaidam regionam eipašū volūdu pasaulī ir īrosta prakse. Eipašys uzleimis, kab atzeimātu latgalīšu volūdai draudzeiguos vītys, tykušys radeitys jau pyrma laika, bet kai sabīdreibys īsaistis kampaņa “Latgalīšu volūdai draudzeiga vīta” aizsuokta 2020. godā. Akcejis mierkis ir mudynuot latgalīšus kasdīnys saziņā izmontuot dzymtū volūdu, kai ari veicynuot sabīdreibys izpratni par latgalīšu volūdys vierteibu i pozitivu attīksmi pret jū. Kasdīnys saziņā latgalīšu volūdu izmontoj napylni 9 % Latvejis īdzeivuotuoju, bet Latgolys regionā viņ trešdaļa Latgolys īdzeivuotuoju, i volūdai ir cīši lela nūzeime latgaliski latvyskuos identitatis saglobuošonā.
Itūšaļt akcejā “Latgalīšu volūdai draudzeiga vīta” jau īsasaistejuši vaira nakai 90 dalinīku – uzjiemieji, navaļstiskuos organizacejis, pošvaļdeibu i vaļstis īstuodis kai Latgolā, tai cytur Latvejā i pasaulī. Itūgod akcejis mierkis ir aicynuot tamā īsasaisteit jaunus dalinīkus, aktivizēt jau asūšūs i rūsynuot ari leluoku sabīdreibys pīsadaleišonu. Bīdreiba “LgSC” i portals lakuga.lv itūgod īcerējuši vaira stuosteit, informēt sabīdreibu par akcejis dalinīkim – latgalīšu volūdai draudzeigajom vītom, taipat vosorys suokumā tiks izsludynuota itamuos vītuos gasteišonys aktivitate, kū apvīnuot ar Latgolys apceļuošonu, kai ari tiks sagataveits akcejis ceļveds i eistynuotys cytys aktivitatis.
Kab pīsadaleitu akcejā, interesenti aicynuoti aizpiļdeit dasacejuma anketu, kas atrūnoma akcejis lopā http://lakuga.lv/ltg-vita. Kotrys akcejis dalinīks var sajimt ari uzleimi “Latgalīšu volūdai draudzeiga vīta”, kurū var izmontuot kai vītys atpazeišonys zeimi i īdrūsynuojumu sabīdreibai ite runuot latgaliski. Vīns nu veidu, kai uzjiemieji var aktivi īsasaisteit, ir taiseit specialus pīduovuojumus, par pīmāru, latgaliski runojūšajim klientim pīduovuot kaidu atlaidi precei voi pakolpuojumam. Taipat bīdreibys “LgSC” aktivisti i portala lakuga.lv komanda ir gotovi vysod pakonsultēt akcejis dalinīkus pareizys latgalīšu rokstu volūdys vaicuojumūs.
Aicynojūt pīsadaleit akcejā, bīdreibys “LgSC” vadeituoja Edeite Husare soka: “Apzynojūt latgalīšu volūdai draudzeiguos vītys, asam sacynuojuši, ka runuošonai sabīdreibā latgaliski ir diveji atslāga vuordi – suokšona i entuziasms. Ir daudzys vītys, kuruos var runuot latgaliski, bet golvonais ir kaida pyrmais sūļs – klienta voi uzjiemieja, īstuodis puorstuova – ka īsuoc runuot latgaliski, tod tai saruna ari turpynojās. Taipat tū, cik latgaliska ir vide Latgolā, nūsoka pošu vītu i sabīdreibys entuziams runuot, dareit, reikuot koč kū latgaliski – dīvamžāļ pamatā niu vyss cikom turīs viņ iz tuo. Tī statistikys dati, kas publiski daīmami par latgalīšu volūdys lītuošonu, nav cīši prīcynojūši, nu vys tik turim nūceju, ka ar itaidom i cytaida veida aktivitatem vys tik var raudzeit rūsynuot sabīdreibu vaira runuot latgaliski.”
Akcejis “Latgalīšu volūdai draudzeiga vīta” nūtikšonu 2022. godā finansiali pabolsta Sabīdreibys integracejis fonds nu Kulturys ministrejis daškiertūs Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Bolvu nūvodā 110. jubilejā gūdynuos Mikeli Bukšu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Trešdiņ, 1. junī, Bolvu nūvodā ar pīminis pasuokumu 110. jubilejā tiks gūdynuots literaturys i kulturys viesturnīks, volūdnīks i publicists Mikelis Bukšs (1912–1977), vīns nu īvārojamuokūs latgalīšu (latgaļu) trimdys kulturys darbinīku. Ar pīminis šaļti i bārnu folklorys kūpu i kapelu koncertu Bukšs tiks gūdynuots sovā dzymtajā pusē – Škilbānu pogosta Plešovys cīmā, portalu lakuga.lv informej Namaterialuos kulturas montuojuma centra direktors Andris Slišāns.
Īvārojamais latgalīšu (latgaļu) trimdys kulturys darbinīks – literaturys i kulturys viesturinīks, volūdnīks i publicists Mikelis Bukšs dzims 1912. goda 1. junī Bolvu nūvoda Škilbānu pogosta Plešovā. Dzeivuojs i vuicejīs Baļtinovā i Rēzeknē, struoduojs Aglyunā, Rēzeknē i Daugovpilī, bet 1944. godā nūbraucs biegļu gaituos iz Zvīdreju, kur vadejs tuoļuokū dzeivi. Dzeivuodams Zvīdrejā, Bukšs aktivi dorbuojās trimdys sabīdryski politiskajuos organizacejuos, jis bejs vīns nu latgalīšu organizaceju dybynuošonys iniciatoru i vadeituoju. Kai zynuotnīks pietejs latgalīšu kulturys i literaturys viesturi i volūdu, sarakstejs nūzeimeigus pietejumus Latgolys kulturviesturē. Myužeibā nūguojs 1977. godā i paglobuots Stokholmā, iz kopa pastateits pīmini akmiņs ar uzrokstu “Latgolas dvēseles tulks”. Mikeļa Bukša davuma gūdynuošonai pīminekli pastateiti ari Rēzeknē i Plešovā pi dzymtuos sātys.
1. junī Mikeļa Bukša dzimšonys dīna tiks svieteita Bolvu nūvodā – pušdīnis laikā ar sasapuļciešonu pīminis šaļtei Baļtinovys pogosta Merkuzīnis kopūs, kur paglobuoti Bukša dzymdynuotuoji, nu vīnā stuņdē piec pušdīnu Škilbānu pogosta Plešovā pi Bukša dzymtuos sātys, kur byus svātku sasatikšona ar Upītis Baļtinovys, Rekovys, Viļakys i Viduču bārnu folklorys kūpom i kapelom.
Mikeļa Bukša gūdynuošonas pasuokuma organizators Andris Slisāns stuosta: “Maņ nu bierneibas, kod vēļ muocejūs Upītes pamatškolā, Mikeļa Bukša dzimšonas dīna palykuse pīmiņā ar pyrmū breivlaika dīnu, sauli, daņčim i rūtaļom Plešovā. Mes ar vacuokim, Ontonu i Irenu Slišānim, kotru godi 1. junī iz tīni braucem. Tān, izaugūt lelam, maņ ir lapnums, ka dzeivoju tymā pat nūvodā i pogostā, kur dzims izcylais Latgolas zynuotnīks. Deļtuo itūgod svātkus svieteisim kūpā ar nūvoda bārnim.”
Jau februarī, 110 dīnys pyrma jubilejis, suocūt dūmuot par Bukša dzimšonys dīnu i aicynojūt Latgolys kulturys darbinīkus, īstuodis i cytus interesentus pasadaleit ar stuostim i atmiņom par Mikeli Bukšu, internetā akceju #SazavasalojarMikeliBukšu aizsuoce Bolvu Centraluo biblioteka, itūs stuostus publicejūt sovā profilā socialajā teiklā “Facebook”. Akcejis idejas autore, bibliotekys vadeituoja Ruta Cibule soka: “Dūmoju, ka Mikeļs Bukšs šupavasar var justīs laimeigs! Juo i juos dzeivisbīdrinis Janinys Bukšs pīnasumu Latgolys izzynuošonā i latgalīša pošapzinis veiduošonā mes daudzynojam jau 110 dīnys pyrms Mikeļa leluos jubilejis. Izaver, ka asam tykuši par lelu sovejūs pulku, kuri naspiej dzeivuot bez Mikeļa raksteituo vuorda. Deļtuo 1. junī vysi, kuru sirdis dzeivoj Latgolai, teik aicynuoti puļcietīs Merkuzīnes kopūs i Plešovā. Ļustēsim i runuosim par Mikeli!”


text:
Boleslavam Brežgo – 125
Moz iz pasauļa ir cylvāku, kuri vysu sovu myužu veļtejuši dzymtuos pusis vēsturei. Taids beja pyrmais profesionalais latgalīšu viesturis pietnīks Boleslavs Brežgo, kuru atzyna vyss pasauļs, a ignorēja Latvijas vaļsts. Brežgo Krīvejis vaļstī kliust par trejskuorteigu viesturis doktoru, a Briselis universitate pīškir catūrtū doktora gradu.
Profesora Brežgo laiceiguos dzeivis ceļš aizasuoka 1887. goda 31. martā Drycanu pogosta Aizupīšūs amatnīka – gaļdnīka saimē. Pyrmī myuža desmit godi saistuos ar Drycanim, tod suocēs izgleiteibys īgiušonys laiks Rēzeknis pilsātys školā, Vitebskys gimnazejā. 1911. godā īsastuoj Moskovys arheologejis institūtā. Pyrmais pasauļa kars puortrauc studejis, teik mobilizāts, beidz kara školu. Ceinā pret vuocīšim – īvainuots, a Arheologejis institutu beidz 1918. godā ar zalta medali.
Struoduojis dažaidūs dorbūs arhivūs Viļņā, Vitebskā, Petrogradā, Pūlejā, Krīvejis golvonuo arhiva puorvaļdē. Brežgo givis ari filologisku izgleiteibu Voronežys universitātē. Leidz 1925. godam ījam Moskovys Arheologejis instituta prorektora omotu, tod atsagrīž Latvejā, turpynoj Latgolas vēstures olūtu pēteišonu. Iztyku peļnej Latvijas pīminekļu valdē. Pastuovušajam režimam profesora latgaliskuo darbeiba nav pījamama. Laikā nu 1925. goda leidz 1937. godam Brežgo atrūn sev darbeibys lauku Krīvu universitatis zynuotnis institūtā. Leidz padūmu okupacejai 1940. godam, struodoj Latgolys centralajā muzejā kai instruktors. Koč ari baltīšu zynuotnīki i politiki naatzyna Latgolys tautu, juos viesturi, sabīdriskūs i politiskūs darbinīkus, tūmār vairuokums profesora dorbu tyka saraksteiti i izdūti šymā laikā, prosūt naatlaideigys pyulis i seve materialu īrūbežuojumu. Ūtruo pasauļa kara godūs Boleslavs Brežgo struodoj Daugovpilī Vladislava Lōča izdevnīceibā zynuotniskuo redaktora omotā. Atsagrīžūt komunistu varai 1944.godā, Brežgo dorba vīta ir Latvejis centralais arhivs, tod Latvejis Vaļsts universitatē voda slāvu filologejis katedru. Leidz aizīšonai myužeibā 1957.godā, profesora pamatdorbs ir LPSR viesturis i materialuos kulturys institutā. Vierteiguokī Latgolys viestures pietejumi saraksteiti i publicāti latgalīšu volūdā, rakstejis krīviski i baltiski.
Pīters Lōcs
.
Karteņa nu Rēzeknis nūvoda sātyslopys


text:
Kaidus raidīrokstus var klauseitīs latgaliski?
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Raidīrokstu aba aplāžu aba podkāstu klauseišonūs niu drūsai var saukt par 21. godu symta vīnu nu popularuokūs breivuo laika nūdarbu. Ruodīs, ka sevkurs var atrast sev atbylstūšu podkāstu par temu, kas interesej i aizraun. Ari latgaliskajā kulturtelpā ir pa kaidam podkāstam, kurā var izzynuot kū vaira par iedīņa gatavuošonu, literaturu i sabīdreibai aktualom temom.
Puslopys
Raidīroksts “Puslopys” tūp Latvejis Radejis Latgolys studejā Rēzeknē i īpazeistynoj ar myusdīnu latgalīšu literatim, autorim, tūs kasdīnu, volūdu, raksteišonu. “Puslopuos” var dzierdēt na tikai sarunu ar autorim par dzeivi, bet ari autordorbu fragmentus i kaidu jaunu dzīsmis skici ar konkretuo raidīroksta autora vuordim.
Ar literatim klauseituojus īpazeistynuoj muzikis i viesturnīks Arnis Slobožanins i latgalīšu volūdys entuziaste, kai ari marketinga specialiste Edeite Husare.
Niu ir daīmami deveni raidīroksti – kotrys par sovu autoru, jaunuokais – par Anitu Graudiņu aba Plōciņu Masi. ITE var nūsaklauseit vysus “Puslopu” raidīrokstus.
Ej šī! parunuosim?
“Ej šī! Parunuosim?”, kai par tū stuosta raidīroksta radeituojis – Leila Rasima i Aija Mežale –, ir vīta breivai, vīnkuoršai sarunai ar “parostajim miersteigajim” par temom, kuruos parosti ļauts runuot tikai “namiersteigim”.
Septeņuos epizodēs ir runuots gon par Marsa parku, Jaunuo goda apsajimšonom, gon par depreseju, kai ari jaunuokuo raidīroksta temu – demokrateju. Vaira par “Ej šī! Parunuosim?” var skaiteit ITE.
Latgalīšu kukne
Škārsteiklā jau ir seši raidīroksta “Latgalīšu kukne” raidejumi, kurūs dzejneica Ingrida Tārauda, kurei niu dzeivoj Īrejā, apvīnoj sarunys ar vysaidim cylvākim par vysaidom tradicejom ar iedīņa gataveišonys meistarklasem. Jaunuokais “Latgalīšu kukne” raidīroksts ir kūpā ar kanepu audzietuoju i “Obelisk Farm” eipašnīku Andri Višnevski i sabīdryskū aktivisti Jolantu Smani.
Pyrmajuoņu raidejumā Andris ar Jolantu gataveja kanepu pīnu i salatus ar kanepu sāklom, jūs eļļu. Vaira par raidīrokstu “Latgalīšu kukne” var izzynuot ITE.


text:
Pīrūbežā laikam cyts ritiejums – Leidumnīku stuosts
Rokstu sagataveja: Laura Spundere, portals lakuga.lv
Pīrūbežā ir juostruodoj vysim kūpā. Ka vīns cylvāks raudzeis lauzt vysus calmus, rezultata vys jau, ka nabyus. Taišni deļtam bīdreiba “Dorba i kulturys centrs Leidumnīki” ir kai sovs nalelais pasauļs, kur, nasaverūt iz saryukušū pogosta dzeivuotuoju skaitu, teik atjaunuotys i uzlobuotys telpys, reikuotys vysaida veida aktivitatis i radeita vareiba byut i atsapyust kūpā. Stypru pīrūbežu veidoj stypri cylvāki, taišni tai ir ari Leidumnīkūs.
Cyblys pusis Leidumnīku muižai (niu gon nav sasaglobuojuse) ir seneja i boguoteiga viesture. Pūlejis-Leitovys laikūs (1561-1772) muiža saukta par Zablocie, Krīvejis imperejis laikā (1772-1918) par Zabolotje, Latvejis naatkareibys godūs – Aizpūre, tok niu – Leidumnīki. Vys itūreiz narunuosim par viesturi, a pīsavērssim tam, kai Leidumnīkūs dzeivoj i dorbojās niu.
2011. godā tūreizejuo Ciblys nūvoda Leidumnīkūs tyka nūdybynuota bīdreiba, kurys izveidis iniciators beja vītejais dzeivuotuojs Igors Zabiļevskis. Pats bīdreibys veiduotuojs gon dzeivoj Pīreigā, tok cikom Leidumnīkūs saimnīkoj juo mama Valentina Zabiļevska, kai ari četrys vītejuos meitinis – Dagneja Sadovska, Laila Jarmoliča, Anita Jarmoliča i Gunta Lavrinoviča.
Latgolys cylvāku sirsneiba ir kai daļa nu Latgolys zeimyna, kurs palics slovons vysā pasaulī. Tok, ka maņ vaicuotu, kur atrast tū eistynū Latgolys sajiutu, saceitu, ka vīns nu variantu ir braukt iz Leidumnīkim.
Bīdreiba kai kūpīnys centrs
Bīdreiba “Dorba i kulturys centrs Leidumnīki” sovys pastuoviešonys laikā ir stypri izamainejuse i auguse. Nu jau tuolajā 2011. godā āka, kur niu atsarūn bīdreibys telpys, beja dramatiskā stuovūklī, sīnom cauri pyute viejs, vīns ākys styurs beja sakrits i pošys telpys, prūtams, naizmontojamys.
Nu suoku telpu remonts tyka veikts pošu spākim, tok vāluok ari pīsaisteits LEADER projektu finaņsiejums. Bīdreiba suokumā pamatā pīsavērse ausšonys tradiceju saglobuošonai. Ituos prasmis tyka apgiutys, vuicūtēs kūpā ar Ludzys nūvoda Mērdzines pogosta audiejom. Leidumnīku meitinis brauce gostūs iz Mērdzini i ūtraižuok – Mērdzinis meitines brauce iz Leidumnīkim, kab īruodeit ausšonys pamatus. Tok cīši daudz tyka apgiuts ari pošvuiceibys ceļā.
Suokumā telpys tyka īkuortuotys pošu spākim, stuovi tyka saguoduoti nu babu pyuru. Ari niu Leidumnīkūs diveji stuovi, kuri teik regulari izmontuoti, ir autentiski. Trešūs stuovus bīdreiba dabuoja piec Azarsolys školys likvidiešonys. Tok niu pats leluokais jaunums ir tikū dabuotī digitalī stuovi ar Latgolys planavuošonys regiona projekta paleidzeibu.
Kai smej pošys audiejis, ar digitalajim stuovim gon juosavuica aust nu jauna, partū ka process teik suokts, īvodūt vajadzeiguos kombinacejis datora programā. Juos ari pīzeist, ka digitalī stuovi varātu byut veids, kai vaira īiņteresēt jaunīšus dorbuotīs ar ausšonu.
Niu paraleli vysaidu veidu i kruosu austajim dorbim, Bīdreibys telpys rūtoj ari breineigi adejumi i tamburiejumi, tūp kruosaini greidys celeni i kruošni placu lokoti. Izveiduotuo produkceja ceļoj pa vītejim tierdzenim, dūdās ari iz uorzemem, taipat ir vareiba vysus šmukumus dabuot sovā eipašumā caur bīdreibys Facebook lopu.
Pasasokūt vairuokim projektim, Bīdreibys sātā ir daīmama nu jau gondreiž pabeigta kukne, kur gosti var dorbuotīs kai kūpā ar saimineicom, tai i poši koč kū pagatavuot. Taipat ir vareiba ari cept maizi krīvu tipa maizis kruosnī. Interesanti, ka kruosns byuvāta nu jauna, a cegli braukuši nu Līpuojis karaūstys kai duovynuojums. Kruosni byuvēja Latgolā zynomais meistars Vinsents Kūkuojs.
Tīpat atsarūn ari atjaunuota kaminzale, kur var nūtikt vysaida veida pasuokumi i sasapuļcēt ap 30 cylvāku, kai ari leluo svineibu zale – vīta pasuokumim deļ apmāram 150 cylvāku. Leidumnīkūs daīmamys ari kvalitativys skanis i gaismuošonys īkuortys, deļtam ir vysys īspiejis pošim organizēt vysvysaidus pasuokumus. Papyldu vysam jau nūsauktajam ir ari pierteņa iz plūsta, nalels treilers kai naktsmītne i telšu vītys.
Ka beidzamūs div pandemejis godu laikā cylvāku aktivitate i daleiba pasuokumūs stypri sarukuse, niu otkon cylvāki atsuok aktivuok apmeklēt bīdreibys nūtikšonys, interesejās par kūpeigom laika pavadeišonys vareibom.
Drūsuok ir dzeivuot pīrūbežā, nakai lelpiļsātā
Dzeive pīrūbežā ir mīreiga i loba. Vaicojūt Bīdreibys meitinem par tū, voi nikod nav bejuse gribiešona puorsavuokt iz kaidu leluoku piļsātu, atsoka, ka nā, i, kas gribēja aizbraukt, tī jau seņ ir aizbraukuši. Leidumnīkūs seņuok dzeivuoja daudz cylvāku, niu, taipat kai tys ir daudzvīt Latgolā, cylvāki sabrauc reizi godā iz kopusvātkim. Tod augusta pādejā sastdīnē Leidumnīkūs saplyust cylvāku straumis i teik svieteita Bārtuļa dīna. Nūteik aizlyugums, teik organizātys vysaidys izstuodis, koncerti i nūslāgumā, prūtams, bals.
Školys aiztaiseišona kai sprīdums
Ka pīrūbežā teik aizslāgta škola, tys ir kai sprīdums tyvejim pogostim, partū ka cylvāki ir spīsti puorsaceļt iz vītu, kur škola atsarūn tyvuok i kasdīnys gaitys ir drupeit vīgluokys. Doba Leidumnīkūs ir cīši skaista, viņ tryukst koč vysparostuokūs dorba vītu. Niu Cyblā planavoj aiztaiseit ari posta nūdaļu, deļtuo vacuoka godu guojuma cylvāki teik atgrīzti nu uorpasauļa. Infrastruktura dīvamžāļ nav taida, kab byutu ārtai izbraukuot iz Ludzys piļsātu. Autobuss īt div reizis dīnā nu reita i vokorā, kas nūzeimej, ka deļ vīnys vajadzeibys iz piļsātu nabrauksi. Cyblā vēļ pagaidom ir vydsškola, kuru planavuots saglobuot vēļ sešus godus. Tok, koč ari cylvāku pogostā palīk mozuok, dzymst ari bārni, kas prīcynoj.
Nalela tok pīpiļdeita ekspoziceja par kara godim
Ekspoziceja izveiduota, pasasokūt vītejim cīmata entuziastim, kuri viesturiskajā ākā (vacuo kolhoza padūmis āka) izvītuojuši sovys personeiguos kolekcejis i cytys vītejūs duovuotuos relikvejis. Daļa eksponatu ir taišni par Ūtruo pasauļa kara godim, daļa ir vysaida veida viesturiskuos līceibys, kas datātys pyrma 1941. goda (gruomotys, viestulis, burtneicys, dokumenti i.c.). Interesanti, ka vysi prīškmati atrosti tyvejā apleicīnē. Gostim vītejais dzeivuotuojs Ivars Novožilovs var paruodeit i pastuosteit par vysim eksponatim.
Atjaunuota kuzņa aba kaļve
Darbneica izveiduota vīneigajā nu muižys laiku palykušajā myura ākā. Sasadorbojūt ar kaļvi nu Rēzeknis nūvoda Nautrānu puses – Juoni Lubku, ir vareiba īpazeit ari kaļva omotu.
Jaunuokuo byuve – Svātuos saimis kapela
Nazkodejuo kolhoza pīnuotovā, kas ilgu laiku beja aizlaista, nasakūpta āka, niu ir izveiduota nalela kapela ar zvonu tūrni i zvonu, kurs zvona treis reizis dīnā. Koč i tei ir privata kapela, tuos durovys vysod ir vaļā i gosti laipni gaideiti. Poša telpa ir gleiši īkuortuota ar Jezus dzimšonys atainuojumu, greida izkluota ar pateikami čaukstūšu nīdru kluojumu.


text:
Ūkapyrms
Ūkapyrms (lītaunīku: Ukapirmas) — augstuokais dabasu, zemis i zvaigžņu dīvs pryušu mitologejā. 16—17 godu simteņa rokstūs mynāts kai golvonais nu dīvim i piec to tyka mynāti vai nu gaismys dīvs Svaikstiķs vai jiurys dīvs Autrimps. Atškireibā nu citim pryušu dīvim, Ūkapyrms nikod nav paruodejīs cytūs rokstūs i mitologi uzskota, ka tys varātu byut abstrokts dīvs bez nūtaiktom darbeibom i mitologiskim motivim, kai tys iraid reitbaltu mitologejā ar Dīvu.[1]
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]


text:
Daugovpilī apsaverama gleznu izstuode “Vēsturiskā Daugavpils”
5. augustā 15.00 Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzejā nūtiks Latgolys breivūs muokslinīku asociacejis izstuodis “Vēsturiskā Daugavpils” atkluošona.
Latgolys breivūs muokslinīku asociaceja tyka izveiduota 2003. godā. Itūšaļt asociacejā dorbojās 18 dalinīku, kas ir i profesionalī muokslinīki, i vīnkuoršai muokslinīki amateri. Asociacejis vadeituoja ir Marija Safronova. Rodūšais kolektivs aktivai pīsadola kai kolektivajuos, tai ari personalizstuodēs. Dorbu izstuodis ir bejušys na tik Latvejā – Daugovpilī, Reigā, Rēzeknē, Kruoslovā, Īlyukstē, Valkā, Viļānūs i Ludzā, nu ari Lītovys piļsātuos – Viļņā, Zarasūs i Ignalinā.
Izstuodis “Vēsturiskā Daugavpils” dorbu autori – Juoņs Daukšte, Marija Safronova, Liliāna Čukste, Valentina Vorotnikova, Anastaseja Sazankova i Larisa Sergejeva ir īmyužynuojuši i Daugovpiļs breineigūs dobysskotus, i klusuos dobys ainys, i ari nūzeimeiguokūs piļsātys arhitekturys pīminekļus. Kūpā izstuodē byus apsaveramys 25 Daugovpiļs autoru gleznys, kas atkluoj muokslinīku rodūšū energeju, izjiutys i vierteibys.
Izstuode apsaverama da 6. septembra.


text:
LTG i ES. Dzeivuos sarunys. Eiropys Volūdu dīnys nūtikšona
Pyrmūdiņ, 26. septembrī, “Europe Direct Dienvidlatgale” centrs, bīdreiba “LgSC” i Eiropys Savīneibys informacejis punkts Daugovpilī aicynoj iz Eiropys Volūdu dīnai veļteitu nūtykumu “LTG i ES. Dzeivuos sarunys” Daugovpilī, Latgolys Centralajā bibliotekā. Pasuocīņa laikā dzeivuos bibliotekys diskuseju veidā varēs izzynuot par latgalīšu volūdys tulkuošonys vajadzeibu i izaicynuojumim, saprast, kai ar latgalīšu volūdu var popularizēt Eiropys i atsagrīzšonys sātā stuostus, īpazeit Latgolys vītu raksturu car dzejis ryndom, izprast slovaku i latgalīšu volūdu situaceju leidzeibu, taipat tiks pīduovuots izzynūšs stuosts par Eiropys lelūs vaļstu mozajom volūdom, bet pasuocīņa nūslāgumā varēs pīsadaleit eisā latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibā.
Pasuokumā “LTG i ES. Dzeivuos sarunys”, kas nūtiks 26. septembrī 17.00 stuņdēs Latgolys Centraluos bibliotekys ASV Informacejis centrā Daugovpilī, pīsadaleis literaturzynuotnīks Valentins Lukaševičs, muzikis i viesturnīks Arņs Slobožanins, reemigracejis krystamuote Latgolā Astrida Leščinska, dzejneica Gunta Ločmele, latgalīšu kulturys projektu vadeituoja Vineta Vilcāne, portala lakuga.lv vadeituoja Edeite Husare, bet Eiropys Volūdu dīnys nūtikšonu moderēs “Europe Direct Dienvidlatgale” centra vadeituojs Oskars Zugickis i izaugsmis apvuiceibu vadeituoja Ieva Johansson. Taipat, īsuocūt Eiropys Volūdu dīnys diskusejis, byus vareiba sasatikt ar Daugovpiļs Universitatē studejūšajim cytu vaļstu jaunīšim i jūs runuotajom volūdom.


text:
Daugovpilī nūtiks Baļtejis studentu Dzīšmu i deju svātki
Nu 27. leidz 29. juņam Daugovpilī nūtiks 17. Baļtejis vaļstu studentu Dzīšmu i deju svātki “Gaudeamus”.
Vosorys lelais studentu nūtykums teik veiduots kai festivals, kurā tradicionalī koru i deju koncerti byus papyldynuoti ar atseviškom nūtikšonom, kuruos pīsadaleis studenti ar vysaidom izpausmis formom. “Gaudeamus” – jauneibys svātku – programys repertuars izstoruos jauneibys degsmi, mīlesteibu i rodūšū energeju. Daugovpiļs Universitate kūpā ar svātku organizatorim turpynoj gataveitīs itim grandiozajim studentu svātkim. Apzynuotys vysys īspiejis dalinīku izmytynuošonai, saskaņuoti sareikuojumu plani i īguoduots pasuokumim vajadzeigais inventars.
17. Baļtejis vaļstu dzīšmu i deju svātki tiks atkluoti 27. juņa vokorā ar pyutieju orkestru koncertu Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā, bet dīnys pyrmajā pusē centrā pyrmū reizi festivala viesturē tiks atkluota Baļtejis vaļstu muokslys augstškolu rektoru dorbu izstuode.
Festivala ītvorūs pyrmū reizi nūtiks ari simfoniskuos muzykys koncerts, kurā kai solisti uzastuos vysu svātku daleibvaļstu muzykys augstškolu rektori. Piec simfoniskuo koncerta nūtiks “Gaudeamus” luopu īdegšona i vysu dalinīku luopu guojīņs, kas suoksīs pi Daugovpiļs Universitatis i nūsaslēgs pi M. Rotko muokslys centra, kur nūtiks “Gaudeamus” svātku atkluošona, pyutieju orkestru koncerts, bet vāluok piļsātā nūtiks “Studentu nakts”, kur vysaiduos Daugovpiļs vītuos – īluos, pogolmūs, kulturys ākuos – studenti sovim kolegim i gostum ruodeis deju performancis i izruodis. Byus īspieja redzēt ari Latvejis i sābru vaļstu kinomuokslys studentu veikumu.
28. junī sevkurs byus aicynuots pi Daugovpiļs Universitatis, lai baudeitu Latvejis, Lītovys i Igaunejis koncertprogramys. Sovukuort vokorā Daugovpiļs Olimpiskajā centrā vysus prīcynuos Tautys deju lelkoncerts.
Kai atzeimoj svātku organizietuoji, turpynojūt tradiceju, nūslādzūšajam koncertam tyka radeits jauns skaņdorbs, itūreiz tys ir komponista Ērika Ešenvalda i dzejnīka Jāņa Petera kūpdorbs – dzīsme “Tava ir jaunība mana”, kas izskanēs festivala pādejā dīnā, 29. junī, Strūpu estradē.
Aktualuokuo svātku nūrisis informaceja – www.facebook.com/Gaudeamus2014
Ziņa sagataveita piec pasuokuma organizatoru dūtuos informacejis


text:
Lauz stereotipus par Latgali i latgalīšim – VIDEO KONKURSS
Jaunīšu bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i latgaliski rokstūšais medijs www.lakuga.lv organizej video konkursu „Latgaliskais tevī i pasaulī”, ar kura starpnīceibu aicynoj lauzt sabīdreibys stereotipus par tū, kaidi ir latgalīši, kai cylvāki dzeivoj Latgolā i kurys vierteibys i lītys teik uzskateitys par latgaliskom.
Bīži viņ ziņu sižetūs par Latgolu teik ruodeitys sakrytušys sātys, uzsvārta regiona nabadzeiba i atpaliceiba nu puorejuos Latvejis. Latgolys jaunīši aicynoj puorkuopt puori sovim i sabīdreibys prīškstotim i iz Latgolu i latgalīšim pasavērt nu cyta skotu punkta, atkluot jaunys lītys i vierteibys, tū vysu īmyužynuot video i paruodeit ari puorejai Latvejai, kai ari pasauļam.
Konkursa tema ir „Latgaliskais tevī i pasaulī”, kurū sevkurs konkursa dalinīks var interpretēt piec sovim īskotim. Video var radeit dažaiduos tehnikumos – zeimēt animacejis, veiduot video sižetus ci palyugt, kab par video golvonajim varūnim kliust draugi.
Golvonuo bolva ir duovonu karte 200 Ls vierteibā elektronikys preču veikalā.
Konkursa nūrisis laiks ir nu 2012. goda 4. decembra da 2013. goda 15. febraļam.
KONKURSA NŪLYKUMS
Nulykums_Latgaliskais_tevi_i_pasauli_LTG


text:
Kur palyka “Kapļi” i kas ir “PusKapļi”?
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Kaidu breidi Latgolys underground muzykys laukā spylgti dorbuojās literari-muokslinīcyskais projekts “Kapļi”, kura radzamuokuos personys beja Oskars Orlovs (Raibīs) i Arņs Slobožanins, nu 2019. goda rudinī tys sovu pastuoviešonu beidze. Niu Pīterdīnā Rogovkā debitēs grupa “PusKapļi”. Tys līk aizdūt vaicuojumus, kur palyka “Kapļi” i kas tod ir jaunī debitanti “PusKapļi”?
Kur palyka “Kapļi”?
Projekta, kurs saukts kai par literari-muokslinīcyskū projektu, tai poetiskuo roka apvīneibu, “Kapļi” aizsuokumi vaicojami 2007. godā, kod tū dybynuoja tūlaik jaunais literats Raibīs (aba Oskars Orlovs) i jaunais muzikis Arņs Slobožanins, pīsadolūt vibraceju meistaram Almai i piečuok tolkā īmūt gitaristam Kojōt (Kristapam Kalininam). Piečuok projekta sastuovs tyka plotuoks i otkon sasamazynuoja, nu pastuoveigi “Kapļūs” sūpluok Arņam i Oskaram spēlēja Jurs Linužs (basgitara), Rasma Kulamova (tausteni), Andris Jurāns (bungys) i Elgars Ludboržs (gitara). 2013. godā izguoja projekta mini albums “Prauda par Madali”, bet 2015. godā albums “Ašņa dasys”. Pastuoviešonys laikā projekts sevi dasaceja kai spylgtu latgaliskuos underground muzykys puorstuovi, sovu reizi, dzīžūt vuocu volūdā kai apvīneiba “Die Mattocks”, raugūt pīsadaleit ari Eirovizejis dzīšmu atlasis konkursā “Supernova”. “Drycanu mopedistu banda”, “Emigranta polka”, “XXL”, “Gareiguo komercdarbeiba” i cyti “Kapļu” skaņdorbi sovulaik tyka par spylgtu apvīneibys vizitkarti. Kod tyka vaicuots par Latgolys muzyku, kai sovus favoritus “Kapļus” sauce gon režisors Vīsturs Kairišs, gon ari muzykys žurnalists Orests Silabriedis. 2019. goda rudinī projekta dalinīks Oskars Orlovs izziņuoja “Kapļu” bēru pasuokumu, iz kurūs natyka paaicynuots ūtrys apvīneibys dybynuotuojs Arņs Slobožanins. Izaruod, ka “Kapļu” izabeigšona skaidrojama ar projekta dalinīku dažaidajom interesem i darbeibys vierzīnim, kai ari tai sauktū “raksturu i uzskotu nasadareibu”.
Grupys “PusKapļi” debeja
Niu, aicynojūt tīšraidē viertīs pasuokumu, tradicionalajā Pīterdīnys nūtikšonā Rogovkā teik sūleita grupys “PusKapļi” debeja. Muzikis Arņs Slobožanins portalam lakuga.lv skaidroj: “Projekts “Kapļi”, Oskaram nūbraucūt paceli, tyka īsaldāts: puse projekta dalinīku gribēja muzicēt tuoļuok kūpā, ūtrei puse nūlēme tū nadareit. Apsaprīžūt ar Oskaru, jis, vys tik piec zynoma puordūmu laika, naībylda, ka “Kapļi” atdzymst, nu jam beja nūsacejums, ka tī vaira nav “Kapļi”. Tam es pīkrytu – tī nav “Kapļi”, tī niu ir pus-Kapļi.” Dūmojūt par “PusKapļu” sastuovu, Arņs ar basgitaristu Juri Linužu sprīduši, kas varātu byut grupys solists, jo tys ruodejīs nareali – Oskars nav aizstuojams – i īsadūmuojuši par Margaritu Kolosovu, kurei seve spylgti dasaceja šova “X faktors” atlasēs. Arņs sprīž, ka Margarita ir Oskara sīvīšu variants i vīneigais cylvāks pasaulī, kas eistyn varātu turpynuot suokūtnejū “Kapļu” ideju. Margarita vysa pyrma asūt bejuse šokāta par itaidu pīduovuojumu, nu piec dīnys puordūmu pīkrytuse pīsadaleišonai grupā.
Ni lobuok, ni švakuok, bet cytaižuok
Grupys “PusKapļi” pyrmuo publiskuo pasaruodeišona paradzāta 29. junī Pīterdīnys koncertā Rogovkā. “PusKapļu” repertuaru veiduos septeņu projekta “Kapļi” dzīšmu kaverversejis, kurūs vydā septeni klauseituoju īmeiļuotī skaņdorbi “Drycanu mopedistu banda”, “XXL”, “Gareiguo komercdarbeiba”, “Rudiņa zalts”, “Emigranta polka”, “Doncoju plyks iz trepem” i “Autoservisa mylfs”. Cytys “Kapļu” dzīsmis atjaunuotys natikšūt, nu grupys repertuaru papyldynuošūt jauni skaņdorbi – Pīterdīnā pyrmatskaņuojumu pīdzeivuos dzīsme ar Pītera Jurciņa vuordim “Vēdzeļu kadriļa”. Arņs atzeist, ka grupys skaniejums, pīsalāgojūt solistam, vys tik byus pasamainejs. Cīši īspiejams, ka grupys repertuarā byus ari Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studejis raidīrokstā “Puslopys” radeitais skaņdorbs “Myužeigs skaistums” ar Pluociņu Masis vuordim. Arņs, vaicojūt par tū, deļkuo jam vys tik beja svareigi otkon kū ta dareit projektā, atzeist: “Sovulaik “Kapļūs” beju īguļdejs cīši daudzi dorba i maņ nasagribēja, kab tī pagaist. Kai pareizi Oskars saceja, ka jis ir cylvāks ar mikrofonu, nu ar tū nikas nasabeidz – ir ari cylvāks ar basu, asu es, kurs daudzi struoduojs pi aranžeju, i tai kai apvīneiba nav tik vīna cylvāka projekts, tod “Kapļu” gors myusūs vysūs dzeivuoja. Vysim ir tīseibys dareit pa sovam, turpynuot voi naturpynuot, bet darbeibys atjaunuošonys iniciativa guoja nu Jura Linuža.” Niu grupa “PusKapļi” aktivi mieginoj pyrmajam koncertam i tuos sastuovā niu muzicej pats Arņs Slobožanins, basists Jurs Linužs, tausteņinstrumentaliste Rasma Kulamova, taipat grupai pīsavīnuojuši – soliste Margarita Kolosova, gitarists Ingars Gusāns (pazeistams kai Sovvaļnīks) i bundzinīks Mareks Gusāns. Arņs pībiļst, ka “PusKapļi” nabyus ni lobuoki, ni švakuoki par “Kapļim”, “PusKapļi” byus cytaižuoki.


text:
Raiņa muzejā “Jasmuiža” atkluos Latgolys tradicionaluos kulturys i omotu sātu
7. augustā Raiņa muzejs “Jasmuiža” aicynoj sevkuru interesentu pīsadaleit eistyna Latgolys keramikys molkys cepļa kūršonys pasuokumā. Jau nu reita pūdnīki nu TLMS “Rēzeknes apriņķa podnieki” rekonstruātajā Andryva Paulāna darbneicā glazēs i īliks ceplī sovus apdadzynuošonai sagataveitūs muola traukus. Ap pušdīņlaiku meistari cepli īkūrs i trauku apdadzynuošona turpynuosīs da diveju stunžu naktī. Sovukuort 8. augustā 12.30 ceplis tiks atvārts, i sevkurs interesents varēs vāruot vēļ korstūs muola trauku izjimšonu nu cepļa, kai ari nūsavērt i īsaguoduot kaidu īpatykušūs prīškmatu.
Piec tam tiks atkluota atjaunuotuo muzeja āka – Latgolys tradicionaluos kulturys i omotu sāta.
Nu 2014. goda suoku da 2015. goda maja tyka realizāts Eiropys Savīneibys Eiropys Lauksaimisteibys fonda lauku atteisteibai (ES ELFLA) atkluota projektu īsnāguma konkursa Latvejis Lauku atteisteibys programys 2007. – 2013. godam pasuokuma “Lauku mantojuma saglabāšana un atjaunošana” projekts “Latgales tradicionālās kultūras un amatu mājas izveide Raiņa muzejā “Jasmuiža””. Projektu realizēja Memorialūs muzeju apvīneiba i VAS “Valsts nekustamie īpašumi”.
Taidā veidā tyka atjaunuots nazkodejais Juosmuižys muižys gūvu klāvs, izveidojūt myusu dīnu praseibom atbylstūšys telpys Latgolys keramikys ekspozicejis izvītuošonai, izstuožu zalu nūvoda tradicionaluos kulturys, lauksaimisteibys i omotnīceibys viesturis prezentiešonai, kai ari kruojuma globuotuvi i specialu telpu muzejpedagogiskajom nūdarbeibom. Tyka īreikuots iudiņsvods, kanalizaceja, jauna apkuris sistema i myusdīneigs sanitarais mazgls. Ākys atjaunuošonys projekta arhitekte – Ināra Cauneite, byuvnīki – SIA “Modus būve” i SIA “Kaskāde 19”.
Nu 8. augusta Latgolys tradicionaluos kulturys i omotu sātā byus apsaverama Latgolys keramikys ekspoziceja, kur varēs īsapazeit ar dažaidu Latgolys pūdnīku taiseitajim muola prīškmatim – saimisteibys traukim, dekorativū keramiku, kai ari seikplastiku i Ontona Šmulāna darynuotajim veļnenim nu dramaturga Gunāra Prīdis kolekcejis. Eipašs eksponats byus restaurātais pūdeņu ceplis, kū nazkod radeja pūdnīks Odums Kuopusteņš (1905–1987). Ceplis ir unikals ar tū, ka tys ir vīneigais itaida veida poša pūdnīka taiseitu pūdeņu ceplis na tik Latgolā i Latvejā, nu, ruodīs, vysā pasaulī. Restaurātais pūdeņu ceplis byus kai duovona Oduma Kuopusteņa 110. jubilejā.
Nu 8. augusta Latgolys tradicionaluos kulturys i omotu sātā byus apsaverama izstuode “Četri stūri – Latgales amatu pamati” (idejis autore Sigita Kušnere, autori – Solvita Bryuvere, Janina Kurseite, Aigars Lelbuords, muokslinīki – Ints Sedlenīks i Jākubs Voļatovskis). Izstuodē radzami četri tradicionalajā omotnīceibā izmontuotī materiali: muols, lyns, dzeļzs i kūks, tūs īpašeibys, apdarynuošonys i lītuojuma veidi. Apmaklātuojim byus ļauts ari pošim leidzdorbuotīs i izjust itūs materialu spāku, svoru, fakturu, garšu, kai ari īpazeit omotus, kurūs itūs materialus izmontoj.
Omotu sātys atkluošonā uzastuos kors “Rīdzene”.
Latgolys tradicionaluos kulturys i omotu sātys izstuodi, pūdeņu cepļa restauraceju i muzejpedagogiskuos programys atbolsta VKKF.


text:
Jezuiti i gruomotnīceibys suokumi Latgolā 17. i 18.gs.
Suocūt ar 16.gs. beigom, jezuitim beja lela nūzeime latvīšu volūdys atteisteibā, partū ka jī sastateja i izdeve vysaidys vuordineicys, goreigūs dzīduojumu gruomotys, kalenderus, gazetys i žurnalus, taidā veidā vyspuorieji atteisteidami gruomotnīceibu, taipat jezuiti īvīse ūtrū literarū tradiceju – gruomotu saraksteišonu i izdūšonu latgalīšu volūdā. Beja vairuokys nūzeimeigys personys, kurys dorbuojuos itymā jūmā, par pīvadumu, 17.gs. īviereibys cīneigys beja tāva Jura (Georga) Elgera pyulis gruomotnīceibā, 18.gs. aktivi dorbuojuos Miķeļs (Mihaels) Rots. Prūtams, vāluokajūs godu symtūs pasalelynuoja taidu cylvāku skaits, kas īguļdeja sovu dorbu latvīšu volūdys atteisteibā.
Jurs Elgers – pyrmuos gruomotnīceibys vēsmis
17.gs. Latgolā nūzeimeiga beja jezuita Jura Elgera (1585-1672) darbeiba latvīšu volūdys i gruomotnīceibys atteisteibā. Elgers dzims Valmīrā protestantu saimē. Pyrmuok jis dedzeigi aizstuovēja protestantismu, tūmār vāluok paslapyn pīsavīnuoja katuolim i 1607. godā Viļņā īsastuoja jezuitu ordinī. Nav zynoms, kas lyka Elgeram konvertētīs i puorīt nu vīnys konfesejis ūtrā. Elgers kai katuoļu prīsters suoce dorbuotīs 1615. godā, i suokuos jis dorbuojuos Reigā, Ciesīs, Jelgovā, Ilyukstē. 17. gs. 20. godu suokumā Elgers īsaroda Braunsbergā, deļtuo ka piec tuo, kai zvīdri ījēme Vidzemi, vysi katuoļu prīsteri tyka padzeiti nu ituos teritorejis. 1621. godā tyka publicāta pyurmuo Elgera katuoļu dzīšmu gruomota latvīšu volūdā „Geistliche catolische Gesänge” (Goreigī katouļu dzīduojumi). Itys izdavums ir vīneiguo gruomota, kas tyka publicāta Jura Elgera dzeivis laikā. Vīneigais zynomais ituos gruomotys eksemplars atsarūn Viļnis Universitatis bibliotekā; iz ituos gruomotys losoms tituls latvīšu volūdā: „Garīgās katoļu dziesmas, labsirdīgu kristiešu tulkotas no latīņu, vācu un poļu psalmiem un baznīcu dziesmām nevācu valodā”. Elgers 1638. godā suoce dzeivuot Daugavpilī, kur leidz myuža beigom struoduojs kai lektors jezuitu koleģejā i latvīšu volūdā tulkuojs katuoļu evaņgeliju fragmentus, goreiguos dzīsmis, katehismus, kas drukavuoti Viļņā, leluokuo daļa – piec juo nuovis. Par pīvadumu, 1672. gadā izguoja Elgera sagataveitais katehisms „Catechismus seu brevis institutio doctrinae christinae..” (Katehisms aba kristeiguos vuiceibys eiss izskaidruojums, pīcuos nūdaļuos ītvarts par lobu latvīšu tautai); tymā pošā godā Viļņā izguoja Elgera tulkuojums nu latiņu volūdys „Evaņģēliji” vysom goda svātdīnem i svātku dīnom, kas beja pyrmais itaida veida izdavums latvīšu volūdā; Elgers beja ari vīns nu pyrmuos goreigūs dzīšmu gruomotys „Cantiones Spirituales” sastateituojim ar dzīšmu tulkuojumim nu latiņu, pūļu i vuocu volūdys, kas izguoja 1673. godā; 1683. godā Viļņā īspīde 674 puslopu gruomotā juo sagataveitū pūļu-latiņu-latvīšu vuordineicu „Dictionarum polono-latino-lottavicum”, i tei beja pyrmuo plašuokuo vuordineica, kas saisteita ar latvīšu volūdu. Veidojūt itū vuordineicu, Elgers izmontuoja kaidu pūļu-latiņu-lītovīšu vuordineicu, pa daļai īstruodojūt tymā Manceļa „Lettus” (1683) leksiku. Vysi īprīkšmynātī izdavumi beja izdūti Viļņā deļtam, ka tūlaik Daugavpiļs jezuitu rezidence beja īkļauta Viļņis provincē; taipat ari tūpūšī jezuitu ordiņa lūcekli izgleiteibu īgiva Viļņā. Nalels skaits gruomotu latgaliski tyka īspīsts Polockā, i kūpumā tī tyka nūdrukavuotys 7 gruomotys, bet vysys puorejuos izguoja Viļņā. Izguojušajom gruomotom titullopys beja latiņu volūdā, partū ka tūlaik tai beja pījimts; īspiejams, ka ari gruomotys saturs beja pa daļai ci piļneigi veiduots latiniski, tūmār tī beja pyrmī raudzejumi raksteit latviski i izmontuot itū volūdu kai leidzvierteigu cytom volūdom. Nav zynoms, cik mynātūs izdavumu eksemplari tyka īspīsti i kur tūs varēja nūpierkt ci ari kaidūs klūsterūs i bibliotekuos tī nūnuoce. Jurs Elgers pyrmais apzeimēja ziļbis intonaceju latvīšu volūdā i sovūs dorbūs lītuoja piec pūļu raksteibys parauga veiduotu ortografeju. Tūmār Elgera izdūtūs dorbus latgaliski navar skaitiet par piļneigu pamatu volūdai, partū ka izdavumūs beja rakstureigs vysaidu 17. gs. Latvejis teritorejā asūšu dialektu sajaukums. Izjamūt Elgeru, 17. gs. Latgolā vaira nav zynomi īvāruojami jezuiti, kas pīvārstu uzmaneibu volūdnīceibai, tūmār Elgers veiksmeigi suoce darbeibu volūdnīceibā i lyka pamatus tuos tuoļuokai atteisteibai.
Jura Elgera sastuodeituo vuordineica 1683. godā. Karteņa: biblioteka.valmiera.lv
Miķeļs Rots i laiceiguo rakstnīceiba
Jurs Elgers beja pyrmais, bet na vīneigais nu jezuitu ordiņa Latgolā, kas deve īguļdejumu latvīšu volūdys i gruomotnīceibys atteisteibā. Elgers dorbuojuos 17. gs., bet 18. gs. nūzeimeiga beja jezuita Miķeļa Rota (1721–1785) darbeiba. Atškireibā nu Elgera Rota izceļsme meklejama Latgolā – jis pīdzyma Ilyukstē. 1737. godā jis tyka uzjimts jezuitu ordinī, dzeivis laikā studiejs teologeju un filozofeju. Miķeli Rotu var skaiteit par latgaliski raksteituos laiceiguos rakstnīceibys i literaturys suocieju. Rots pīraksteja ari četrys goreiga satura gruomotys i pyrmū laiceigū dzejūli. Jis deve sovu īguļdejumu na tikai raksteituos latvīšu volūdys atteisteibā, bet taipat ari mutiski izmontuoja latvīšu volūdu, lai izgleituotu bārnus Latgolā. Jis kai školuotuojs dorbuojuos nu 1765. goda, aktivi puorlīcynojūt bārnu vacuokus Latgolā par izgleiteibys vajadzeibu; Miķeļs Rots beja tautys izgleituošonys suociejs. Puiškini i mārgys tyka vuiceiti skaiteit i dzīduot dzymtajā volūdā, bet vuiceit raksteit Rots uzajēme tikai ceņteiguokūs i apduovynuotuokūs bārnus. 1805. godā izdūtajā Rota sastateitajā gruomotā „Wyssa mocieyba katoliszka” radzami enciklopedisma elementi. Itymā izdavumā dūts daudzpuseigs i plašs materials par katuoļu ticeibu i dažaidim tuos aspektim. Enciklopediskuos teņdencis dorba strukturiejumā snēdzēs apsavīnuot ar izsmeļūšim skaidruojumim.
Jezuitu veikums gruomotnīceibā Latgolā
Pyrmuo latgaliski drukavuotuo gruomota beja 1730. godā Viļņā izdūtuo katuoliskuo dzīšmu gruomota, kas leidz myusu dīnom nav sasaglabuojuse. Tūmār nu 18. gs. sasaglobuojs latgalīšu volūdys literaturys pīmineklis ir 1753. godā Viļņā nūdrukavuotī evaņgeliju tulkuojumi „Evangelia Toto Anno”. 18.gs. i 19.gs. suokumā jezuitu dorbs latgalīšu volūdnīceibā vainoguojuos ar vairuokim izdavumim, par pīvadumu, 1766. godā „Katoliszka pilnīga ticibas mociba”, 1770. godā „Eysa salasieyszona Historyas Swatas”, 1805. godā „Wyssa Mocieyba Katoliszka” i c. Radzams, ka 18.gs. i 19.gs. suokumā latgaliski nūdrukuotuos gruomotys jūprūjom puorsvorā beja gareiga satura. Jezuiti Latgolā dorbuojuos samārā ilgu laiku – 190 godus – nu 1630. leidz 1820. godam (leidz jezuitu ordiņa aizlīgšonai Krīvejis imperejā 1820. godā), i itymā laikā tyka izdūtys vaira kai 50 dažaidys religiska satura gruomotys, bet laiceiguo literatura tyka izdūta īvāruojami mozuokā skaitā. Itymā laikā tyka izdūti tikai 4 lementari, 4 pretalkoholiskī izdavumi, vīna gruomota par bišu kūpšonu, vīna par elementarmatematiku, divejis gruomotys par bārnu audzynuošonu i treis didaktiskī moralstuosti. Jezuiti beja īzeimiejuši vairuoku žanru īspieju i davuši sovuos gruomotuos tūs paraugus – goreigūs saceriejumus, muoceibys, dzīsmis, dobys aprokstus, audzynūšys pamuoceibys, dzeju.
Itymā rokstā mynāti īvāruojamuokī jezuiti, kas ar sovu darbeibu veicinuojuši latvīšu volūdys atteisteibu, bet itī bruoli nabeja vīneigī, kas snīguši īguļdejumu volūdys atteisteibā. 18.gs. laikā Preiļūs i Varakļuonūs dorbuojuos jezuits Juoņs Lukaševics (1699–1779), kas gon piec tauteibys beja lītovīts, bet beja īsavuicejs latvīšu volūdu. Ari jam beja zynuošonys teologejā i filozofejā, Latgolā struoduoja četrus godus par pamatškolys školuotuoju. Latviski izdeve evaņgeliju, katehismu i vairuokus cytus goreiguos literaturys dorbus, taidā veidā styprynuodams latgaliskuos goreiguos kulturys atteisteibu.
Koč ari jezuitu darbeiba latvīšu volūdys atteisteibā tyka eistynuota i veicinuota caur goreigū literaturu, Jurs Elgers un Miķeļs Rots pīsavērse ari volūdys laiceigajam aspektam, taidā veidā styprynuodomi rakstnīceibys i gruomotnīceibys tradiceju, kas pīduovuoja na tikai goreiguos, bet ari praktiskuos zynuošonys. Elgers i Rots volūdys atteisteibys aspektā tyka mynāti kai divi pazeistamuokī i izciluokī jezuiti, kas aktivi pīsadalejušs latvīšu volūdys atteisteibā, nu jī nabeja vīneigī jezuiti Latgolā, kas suoce atteistēt i pylnveiduot latvīšu volūdu. 18.gs. suocēs arviņ aktivuoka jezuitu daleiba rokstu i mutiskuos tradicejis atteisteibā, partū ka tys beja saisteits ar izgleituotu prīsteru sagataveišonu Kruoslovys goreigajā seminarā, kurs tyka dybynuots 1757. godā i pastuovēja Kruoslovā leidz pat 1844. godam, kod tū puorcēle iz Minsku.
Latvīšu volūdys atteisteiba varēja suoktīs taišni jezuitu ordiņa darbeibys laikā Latgolā, kas beja saisteits ar ordiņa attīksmi pret kristīšim, kas nasaprota i narunuoja latiniski. Kab pylnvierteigi nūdūtu kristīteibys ziņu tuoļuok, jezuiti sevkurā teritorejā dasamāruoja vītejim apstuoklim i komunikaceju ar kristīšim veiduoja jūs – vītejā – volūdā. Tikai mutiskys vītejuos volūdys zynuošonys, kas nabeja ni vuocu, ni pūļu, ni latiņu, naspēja nūdrūsynuot jezuitim pylnvierteigu saskarsmi ar kristīšim, leidz ar tū beja vajadzeigs sastateit i izdūt vysaidys goreiga satura gruomotys vītejuos volūduos, kab puorlīcynūši nūstyprynuotu kristeigū ticeibu tim cylvākim, kuri nazynuoja ni vuocu, ni pūļu, ni latiņu volūdu. Vītejuos, latgalīšu, volūdys īsavuiceišona i lītuošona, kai ari gruomotu izdūšona raiseja uzticeibu cylvākūs pret jezuitim. Jim tys radeja apziņu, ka tī ar Vysuaugstuokū varēja sasarunuot, raideit sovys žālobys i lyugšonys dzymtajā volūdā. Itaida jezuitu ordiņa attīksme pret tautu volūdom veicynuoja tūs atteisteibu i gruomotnīceibys izaveiduošonu tymuos teritorejuos, kur jezuiti ryupējuos par ticeigūs dvēselem.
Roksta autore: Elīna Veismane


text:
Daugovpilī apsaverama Valdys Mežbārdis gleznu izstuode
Da 21. janvara Daugovpiļs nūvodpietnīceibys i muokslys muzejā apsaverama īvāruojamuos Daugovpiļs muokslineicys Valdys Mežbārdis gleznīceibys izstuode “Starp mirkļiem”, informej muzejs.
Izstuodē apsaverama Valdys Mežbārdis dorbu retrospektiva, kas aptver laika pūsmu nu 70. godu beigu da myusu dīnu. Apkūpuoti dorbi nu Daugovpiļs nūvodpietnīceibys i muokslys muzeja, Latvejis Muokslinīku savīneibys, Kruoslovys viesturis i muokslys muzeja kruojuma, kai ari nu muokslineicys privatuos kolekcejis.
Valda Mežbārde izstuodēs pīsadola nu 1969. goda i ir veiduojuse vaira kai 16 personalizstuodis kai Latvejā, tai ari uorzemēs.
Izstuodē “Starp mirkļiem” muokslineica pīduovoj apsavērt dorbus par juos pasauli, saimi i bārnim – par dzeivi, kurai jei dasadyuruse vysa myuža garumā. Tī paruoda sīvītis redzīni iz īkšejū i nadaudz ari iz uorejū pasauli.
Valdys dorbi vysod ir saisteiti ar Daugovpili i tuos muokslys aktivitatem. Juos gleznu audaklim ir rakstureiga kompozicionala struktura, kas ir racionala i reizem ar nadaudz paskūpu attīksmi pret kruosu.


text:
Latgalīšu literaturys raidīroksts “Puslopys” ir myusdīnu latgalīšu literaturys puslopu puorškūrsteišona – apsarunuošona ar autorim par raksteišonu, volūdu, kasdīnu i dzeivi kai taidu. “Puslopys” aicynoj īsaklauseit ari latgaliski pīraksteitūs dorbu voi tūs fragmentūs pošu autoru skaitejumūs, taipat kotrā sasatikšonys reizē tūp vīna jaunys dzīsmis skice ar satyktuo autora tekstu.
Itūreiz raidīrokstā „Puslopys” Dagneja aba Dagnija Dudarjonoka.
Jei ir dzejneica, kuruos dorbi meklējami myusdīnu latgalīšu dzejis antologejā „Susātivs”, četru jaunūs dzejneicu kūpkruojumā „Linejis”, ari instagram kontā @dagneja_i_dzeja. Bet, kod runoj par i ar Dagneju, tod juorunoj na tikai par raksteišonu, bet ari par dorbu ar jaunīšim, navaļstiskajom organizacejom, atsagrīzšonu dzymtajā pusē i streika pīsaciešonu piļsātys dzeivei.
Dagneja sovūs rodūšajūs tekstūs narunoj tīši, bet ļaun laseituojam pošam tikt pi atbiļdis. „Maņ ir sacejuši, ka muni dzejūli ir gryuti. Bet muni dzejūli ir gryuti! Vīnkuorši jī taidi ir. Maņ pateik vuordu spēlis īlikt i maņ pateik, ka vajag padūmuot par tū dzejūli.” Pošys Dagnejis pruot, jei naroksta dzejūļus, kū laseit 1. septembrī voi dzimšonys dīnā.
„Maņ pateik dzejā īlikt koč kaidus taidus vuordus kai „zivs”, koč kū taidu, kū dzejā parosti nalīk,” par sovu dzeju stuosta Dagneja. „Maņ pošai pateik mokšoruot, maņ pateik tuos zivs i es piļneigi jiutu, kai tys ir pakaseit kaidam leiņam aiz spurys, voi kai jis glums pīsaskar i tu sajiuti juo glumumu. Maņ ruodīs tai forši taidā dzejūlī īlikt koč kū, kur ir asociaceja.”
Ar latgalīšu literaturys autorim sasarunoj muzikis, viesturnīks Arņs Slobožanins i marketinga specialiste, latgalīšu volūdys popularizātuoja Edeite Husare.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Latvejis Banka 2017. godā laide apgūrzeimā pīcu eiro sudobra kolekcejis monetu “Latgales kongress”.
Monetys prīškpusē (aversā) attāluoti vysaiduoku sabīdreibys grupu puorstuovi – Latgolys kongresa dalinīki – ar sorkonboltsorkonu transparentu, iz kuruo var skaiteit Latvejis apvīnuošonys aicynuojumu. Monetys viersa daļā kairajā pusē uzroksts “5 euro”, nu lobajā pusē ir goda skaitli “1917–2017”. Sovukuort monetys aizmugurē (reversā) attāluotys sīvītis ar bārnim pi krysta, nu monetys zamoškā – uzroksts “Latgola”.
“Monetys aversā atveiduotys cylvāku figurys, kuruos simbolizej Latgolys kongresa nūtikšonys golvonūs vierzeituojus – katuoļu gareidznīkus, strelnīkus, tautškoluotuojus i sabīdriskūs darbinīkus. Nu viesturiskuos kartenis puorjimtajā iz sorkonboltsorkonuo transparenta radzamajā uzrokstā, kas atspīgeļoj vēļ nanūsastabiliziejušu latgalīšu raksteibys formu, izsaceita kongresa pamatideja. Monetys reversā attāluots krysts, ap kurū maja dzīduojumim sasapuļciejušys sīvītis ar bārnim. Maja dzīduojumi kai Latgolai rakstureiga tautys tradiceja īkļauti Latvejis kulturys kanonā,” viestej Latvejis Banka.
Itei moneta ir Latvejis Bankas pateiceiba Latgolai par īguļdejumu Latvejis vīnuoteibys i vaļstiskuma idejis atteisteibā.
Monetys dizaina i plastiskuo veiduojuma autors ir Ivars Drulle. Muokslinīku īdvasmuojuse vīna nu ratuom kongresa dalinīku karteņom.
Kolekcejis moneta “Latgales kongress” izgataveita Šveicē “Faude & Huguenin”. Monetys maksimaluo tiraža – 3000 eksemplaru, sovukuort tuos cena Latvejis Bankys kasēs – 50 eiro.
Monetys svineiguo atkluošona nūtiks Latgolys viestnīceibā GORS, Rēzeknē, 4. majā.


text:
Nūtiks pyrmī namaterialuo kulturas montuojuma svātki “Gūdi”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
22. novembrī Viļakas nūvoda Škilbānu pogosta Upītē nūtiks pyrmī namaterialuo kulturas montuojuma svātki “Gūdi”, kurus, svietejūt goda jubileju Upītes kulturtelpas īkļaušonai Nacionalajā namaterialuo kulturas montuojuma sarokstā i grybūt pasceit paļdis ituos puses namaterialuos kulturas veicynuotuojim, atbaļsteituojim i leidza jutiejim, reikoj Namaterialuos kulturas montuojuma centrs “Upīte”. Svātku koncertā pīsadaleis Jānis Aišpurs, folkloras kūpa “Upīte”, grupa “Unknown Artist” i Rēzeknes nūvoda i Juoņa Ivanova Rēzeknes muzykas vydsškolas pyutieju orkestris, bet koncertu vadeis Māris Susejs.
Upītes kulturtelpa, kas taišni pyrma goda tyka īkļauta Nacionalajā namaterialuo kulturas montuojuma sarokstā, ir daļa nu viesturyskuo Abrenes apriņča i unikala ar saglobuotū i dzeivū Zīmeļlatgolas latvīšu (latgalīšu) kulturas montuojumu, tradicejom i volūdu. Upītes kulturtelpas suokums – 20. gs. 30. godi, bet 40.–50. godūs, izaveidojūt kolhozim, tyka radeits pamats Upītes cīmam, kas atsarūn centrā vacajai kulturtelpai, kū veidoj lelī cīmi. Upīte ir pazeistoma gon ar Zīmeļlatgolai rakstureigū folkloras montuojuma globuošonu i aktivu populariziešonu, tei sovulaik beja dzejnīka i nūvodpietnīka Ontona Slišāna darbeibas vīta, kai ari myusu dīnuos Upīte ir vīna nu aktivuokūs latgaliskūs nūtikšonu vītu Latvejā, reikojūt kai vacuokū latgalīšu dzejas i muzykas festivalu “Upītes Uobeļduorzs”, folkloras festivalu “Lipa kust” i cytas nūtikšonas.
Kab gūdynuotu ituos kulturtelpas kūpiejus, veicynuotuojus, atbaļsteituojus i leidza jutiejus, pyrmū reizi Viļakas nūvoda Upītē teik reikuoti lelī svātki “Gūdi”, kurūs vēļ nabejušā veidā sasaveis tradicionalais ar myusdīneigū gon mutvuordu i amatnīceibas, gon kulinarajā Upītes kulturtelpas montuojumā. Svātku koncertā 22. novembrī 19.00 pīsadaleis grupas “The Sound Poets” solists Jānis Aišpurs, folkloras kūpa “Upīte”, grupa “Unknown Artist” i Rēzeknes nūvoda i Juoņa Ivanova Rēzeknes muzykas vydsškolas pyutieju orkestris, bet koncertu vadeis Māris Susejs. Piec koncerta svineiguos daļas byus balle i daņči ar grupu “Celinieki”.
Namaterialuos kulturas montuoja centra “Upīte” direktors Andris Slišāns par svātku “Gūdi” idejas rosšonūs soka:
“Ideja par ituodim svātkim roduos jau seņ, tik nazkai nasaguoja pīpiļdiet, bet itūgod ir tys eistīs gods i eistuo dīna! Jubileja vīnam godam Namaterialuo kulturas montuojuma sarokstā ir lobs laiks, kab izlyktu punktu iz “i” tam, kas jau padariets, i suoktu jaunus i ambiciozus projektus. Gribīs tuodūs svātkūs pasciet paļdis vusim, kuri veicynoj, atbolsta i jiut leidza Upītes puses kulturai.”
Upītē dorbuošonuos, ceļūt gūdā taišni namaterialū kulturas montuojumu, turpynuosīs vēļ i vēļ, kū aplīcynoj ari itūgod nūslāgtais bīdreibas “Upītes jauniešu folkloras kopa” i Latvejas Nacionaluo kulturas centra leigums par sadarbeibu projektā “Kulturas tradiceju saglobuošona i populariziešona i storpkulturu dialoga veicynuošonas pasuokumu organiziešona Latgolas regionā”, kai ari apsajimšona dūt jaunu dzeivi i virzeibu pārn slāgtuos Upītes pamatškolas telpom.
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Muižys lampa, Ontona Skryndys luga i eipašys kartenis – Skryndu dzymtys muzeja kruojuma duorgumi
Roksta autore: Laura Melne, portals lakuga.lv
Portals lakuga.lv turpynoj rokstu sereju, kurā reizi mienesī īpazeist kaidu Latgolys muzeju i tuo kruojuma duorgumus. Itūreiz bejom gostūs Skryndu dzymtys muzejā Augšdaugovys nūvodā, kur kūpā ar muzeja specialisti Ilzi Ūzuleņu (Ozoliņu) īpazynom tuo duorgumus: grafa Plātera-Zīberga laika petrolejis lampu, cytur naatrūnamu Ontona Skryndys lugu i divejis sovā storpā saisteitys fotografejis ar zeimeigu stuostu.
1996. godā dybynuotū Skryndu dzymtys muzeju var drūsai saukt par cīši latgalisku vītu. Jūs miseja ir na tik popularizēt īvāruojamuos Skryndu dzymtys, kurys radzamuokī puorstuovi ir Latgolys sabīdryskī darbinīki gareidznīki Benedikts (1869-1947) i Kazimirs (1875-1919), kai ari jūs bruoļs uorsts Ontons (1881-1918) Skryndys, montuojumu, bet ari sovā veidā turpynuot jūs aizsuoktū dorbu. Tū muzeja vadeituoja Anna Lazdāne i vacuokuo specialiste Ilze Ūzuleņa ari dora, izceļūt latgalīšu volūdys i katuoliskūs tradiceju nūzeimeibu Latgolys kulturviesturē. Muzejs ari dokumentej kulturys dzeivis, dorba i sadzeivis tradicejis sovā Vabalis, kai ari apleicejūs pogostūs. Školāni ar latgaliskajom tradicejom teik īpazeistynuoti muzejpedagogiskajuos nūdarbeibuos. Muzejs aktivi publicej informaceju ari Facebook, i tuo darbineicys stuosta, ka myusu dīnuos taišni tī par jim izzynuojuši daudzi apmaklātuoji nu vysaidu Latvejis molu. Reizem izaruod, ka kaida nu saimem puorstuov pošu Skryndu dzymtu. Kai soka muzejā – tei niu ir cīši plaša i atrūnama daudzuos pasauļa moluos.
Muižys lampa
Tai kai Skryndu dzymtys muzejs ir īreikuots vīnā nu Vabalis muižys āku, lela viereiba tymā teik veļteita ari muižys nazkodejim eipašnīkim grafim Plāterim-Zībergim. Ilze Ūzuleņa stuosta, ka taišni, pasasokūt grafim, Vabalis pogostā īguojuse Skryndu dzymta. “Kod grafam vajadzēja lobu myurnīku, jis bruoļu Skryndu tāvu Donatu īvede nu Skrundys. Te Donats satyka vītejū meitini Apoloneju nu Līpys Mukuonu, apsaprecēja i dybynuoja Skryndu dzymtu. Jim beja septeni bārni – vīna muoseņa i seši bruoli. Uzvuords ir latgaliskuots Skrundys nūsaukums – Skrynda.” Partū ari vīns nu atlaseitūs kruojuma duorgumu ir taišni grafu Plāteru-Zībergu laika petrolejis lampa, kas nazkod atsaroduse muižā. Izaruod, ka muiža ari davuse Vabalei nūsaukumu, partū ka leidzeigs vuords pūļu volūdā nūzeimoj “pīvylynuot”. “Īsuokumā itei beja medeibu muiža. Grafi beja pūli, i medeibuos jau svareiguokais ir pīvylynuot tū medejumu. Tai ari roduos Vabalis nūsaukums,” stuosta Ilze. Pyrma drupeit vaira kai symtu godu muiža nūdadzynuota, nu tuos cīši moz kas palics puori. Skryndu dzymtys muzeja puorstuovi apzynuojuši muzejus i arhivus ari uorpus Latvejis, tok nav izadevs atrast ni prīškmatus, ni fotografejis. Kotru prīškmatu, kas saisteits ar muižu, muzeja darbinīki uztver kai sova veida breinumu. Ari itū lampu, kū nazkod muzejam duovuojs kaids vītejais dzeivuotuojs. Ilze eipaši izceļ iz lampys attāluotū suni. “Grafam Vabalis muižā beja ari suni. Itys izaver piec taida kai grafa suņa, jam beja vieja suni – taidi leli i tīvi. Te ari var redzēt mežacyuku i medinīkus. Var saceit, ka iz lampys attāluota sadzeivis aineņa nu muižys dzeivis.”
Ontona Skryndys luga
Ilze Ūzuleņa stuosta, ka Ontons Skrynda nu pūļu i krīvu volūdys latgaliski puorlics i lokaliziejs vairuokys lugys, tymā skaitā ari lugu “Pādejī divi rubli”. Tys nūtics 20. godu symta suokuos Pīterburgā, kur vītejī latgalīši īstudēja pyrmuos izruodis latgaliski. Tai kai originaldramaturgejis latgalīšu rokstu volūdā vēļ nabeja, suokumā iztyka ar puorlykumumim nu latvīšu literaruos i cytu volūdu. Kai gruomotā “Gadsimts latgaliešu prozā un lugu rakstniecībā” roksta literaturzynuotneica Ilona Salceviča, vyspopularuokuos i vysvaira izruodeituos tūlaik beja taišni Ontona Skryndys puorlyktuos lugys, eipaši jau “Pādejī divi rubli”, kas smīdynuoja skateituojus da osoru. Salceviča nūruoda, ka ituos lugys bejušys nūdrukuotys “Drywas kalendarā”, reši kura nu tūs atseviškā gruomateņā. Partū ari nav juosabreinoj, ka Ilzei tai ari suokumā nav izadevs tū atrast pat Latvejis Nacionalajā bibliotekā. “Beju ari pīrakstejuse Facebook grupā “Latgalians”, ka mekleju itū lugu. 2017. godā tepat Vabalē reikuojom konferenci par gūdu Skryndom, Viļam Siliņam i Raiņam. Tamā pīsadaleja ari profesore Lideja Leikuma. Beja cīši lels puorsteigums, ka jei beja izlasejuse itū munu īrokstu Facebook, i konferencis laikā jei muzejam izduovynuoja lugu “Pādejī divi rubli”,” atguodoj Ilze. Jei ari papyldynoj, ka 1910. godā luga uzvasta ari Ontona Skryndys kuozu laikā juo dzymtajūs Līpys Mukuonūs.
Eipašys fotografejis
Ilze ruoda divejis sovā storpā saisteitys fotografejis – vīnā radzams Ontons Skrynda, ūtrā – jauns puors. Izaruod, itūs diveju jaunīšu – Rūdolfa i Evgenijis – mīlesteiba pīdzeivuojuse na vīnu viņ puorbaudejumu. Suokumā pret jūs lauleibu ībyldumi bejuši vacuokim, partū jī aizbāguši iz Pīterburgu, kur ari apsaprieciejuši. Tok Evgenijai suokušuos veseleibys problemys, kurūs rezultatā jei varēja pat pagaisynuot redzi. Tī jai pasaveics satikt uorstu Ontonu Skryndu, kuram izadevs Evgeniju izuorsteit. Piečuok puors kai školuotuoji atsagrīzuši Latvejā, kur nūdybynuojuši Atašīnē školu. Daudzi vaicoj, deļkuo Atašīnis škola nūsaukta bruoļu Skryndu vuordā. Ite ir atbiļde – tū izdūmuojuši Rūdolfs i Evgenija par juos veseleibys izgluobšonu.
Obejis fotografejis muzejam duovuojuši puora radinīki. Jī ari stuostejuši, ka tuos treis reizis bejušys ākuos, kurys dagušys, tok kartenis palykušys dzeivys. Ilzis ruodeituos fotografejis itūreiz ir kopijis, partū ka originali niu iz laiku deponāti Latgolys Kulturviesturis muzejam Rēzeknē. Eipaša asūt itei 1912. godā uzjimtuo Ontona fotografeja, partū ka pyrma tuo tik kvalitativys juos kartenis muzejam naasūt bejs.
Galerejā Skryndu dzymtys muzeja ekspoziceja. Foto autore: Amanda Anusāne/portals lakuga.lv


text:
Latgalīšu literaturys raidīroksts “Puslopys” ir myusdīnu latgalīšu literaturys puslopu puorškūrsteišona – apsarunuošona ar autorim par raksteišonu, volūdu, kasdīnu i dzeivi kai taidu. “Puslopys” aicynoj īsaklauseit ari latgaliski pīraksteitūs dorbu voi tūs fragmentūs pošu autoru skaitejumūs, taipat kotrā sasatikšonys reizē tūp vīna jaunys dzīsmis skice ar satyktuo autora tekstu.
Itymā reizē sasateikam ar Inetu Atpili-Jugani: dzejneicu, scenaristi, dzīšmu autori i Latvejis Rakstnīku savīneibys bīdri.
Inetys pyrmuo dzejis publikaceja ir dzejūļu kūpa Rēzeknis Augstškolys jaunūs autoru kūpkruojumā “Emociju šķērēs” (1998). Jai kūpumā izguojuši pīci dzejis kruojumi – “Lobuo i nalobuo” (2019), “Mūdynuot muokuļus” (2016), “Otkon giunu sapynus” (2015), “Reveranss. Sarkans uz sarkana” (2008), “Neatburtā uguns” (2001). 2014. godā sajēmuse Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks 2013” nominacejā “Lobuokuo dzeja”.
“Suoc raksteit. Roksti. I tei ir taida piļneigi cyta pasauļa apziņa, kur tu vari īīt, kod tu roksti, kur tu teic. Maņ itūšaļt varbyut vaira ni kotru reizi izadūd tikt tik dzili sevī, bet es ceru ka es sakuortuošu sevi tik tuoli, ka es otkon varēšu raksteit tai,” par dzejis raksteišonu soka poša Ineta.
“Skaitūt koč kaidus sovus vacūs dzejūļus, maņ ruodīs, kur es vyspuor asu aizceļuojuse itymā dzejūlī, par kū es vyspuor asu te dūmuojuse, jo es soku, kod tu roksti, tod tu esi koč kas cyts, i tu reizem vari tikt cīši dzili i cīši tuoli.”
Ineta roksta dzeju na tikai pīaugušajim, nu ari bārnim, ir vairuoku kinu i raidejumu secenareju autore i taipat daudzu dzīšmu tekstu autore. “Maņ pateik, ka vysa pyrma ir muzyka, jo tod es izlīku austenis i pagaistu, i rūnās teksts.”
Ineta īt nu Bierzpiļs pusis Golvaru, kas juospruot ir energetiski stypra vīta, jo nu tuos īt vairuoki talanteigi cylvāki. Itūšaļt jei struodoj Latgolys Kulturviesturis muzejā kai direktoris vītineica zynuotnyskajā dorbā. “Patīseibā es pīkrytu vyspuor īt struoduot muzejā tikai par tū, ka es varēju byut latgalīšu literaturys nūdalis vadeituoja. Ar taidu dūmu, ka es drupeit struoduošu ari koč kū zynuotniski.” Niu gon, kai atzeist Ineta, atseviški muzejā taidys nūdalis vaira nav. I itūšaļt jai lobuok pateik pieteit seve, ni cik daudzi cytus.
Ar latgalīšu literaturys autorim raidīrokstā “Puslopys” sasarunoj muzikis, viesturnīks i raidejumu vadeituojs Arņs Slobožanins i latgalīšu volūdys entuziaste, marketinga specialiste Edeite Husare.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Prezentēs izdavumu “100 fakti par Rēzekni”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
31. julī 13.00 stuņdēs Latgolys Kulturviesturis muzejā nūtiks izdavuma “100 fakti par Rēzekni” attaisiešonys svātki, portalu lakuga.lv informej Latgolys Kulturviesturis muzeja specialists kulturviesturis vaicuojumūs Kaspars Strods.
Rēzeknis piļsāta jau izsenis atsarūn Latgolys vyducī, palīkūt par vīnu nu regiona, kai ari vaļsts mārūga politiskū, ekonomiskū i kulturviesturiskūs nūtikšonu centru. Vairuoku godu symtu garumā jei pīdzeivuojuse daudz dažaidu viesturis nūtikšonu, kuri atstuojuši sovus pādus leidz myusudīnom.
Gruomotā īkļauti 100 interesanti i daudzpuseigi fakti par Rēzekni, kas laseituojus īpazeistynuos ar Rēzeknis piļsātys interesantuokajim objektim, personeibom i nūtikšonom, vīnlaikus dūdūt vareibu izzynuot daudz kū jaunu par vītom, kurys redzīs kasdīniškys i dajiuktys. Jei ir veļtejums trejom lelom jubilejom – Pyrmuo Latgolys kongresa, Latvejis vaļsts proklamiešonys i Rēzeknis atbreivuošonys nu lelinīku symtgadem.
Izdavums taps ar Rēzeknis piļsātys pošvaļdeibys agenturys “Rēzeknes Kultūras un Tūrisma centra” finansialu atbolstu Mazūs kulturys i turisma projektu konkursā i Latvejis Muzeju bīdreibys atbolstu.
Īeja pasuokumā bez moksys.
Sakarā ar vaļstī nūsaceitajim īrūbežuojumim īeja pasuokumā piec īprīkšejis dasasaceišonys. Vītu skaits īrūbežuots. T. 64622464


text:
Ūga kūpā ar Dināru Rudāni i Patrishu izdūd dzīsmi “Pāries”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
“Ausmeņa Records” repere “Ūga” sadarbeibā ar dzīduotuojom Dināru Rudāni i Patrishu izdavuse jaunu dzīsmi ar nūsaukumu “Pāries”, kai ari izruodejuse Rēzekni raidejumā “#PiecasKartes”.
Daiga Barkāne aba Ūga par dzīsmi stuosta tai: “Maņ vīnu dīnu pīraksteja Dināra ar pīduovuojumu pīsadaleit nastandarta dzīsmē. Kod pyrmū reizi nūsaklauseju, izreiz saprotu, ka dzīsme nav kai radejis standarta hiti, bet dūma ir dziļuoka i maņ cīši tyva.”
Ūga soka, ka izreiz saprota, par kū raksteis i kū izceļs sovā partejā. “Dzīsmi nu molys radzu kai puors minotu, kod apsastuot i īviļkt elpu, saprast, ka tys vyss jau varbyut pat reit puorīs,” skaidroj Daiga.
Taipat Ūga ir prīceiga par sadarbeibu ar Dināru i Patrishu. Repere stuosta, ka sadarbeiba beja cīši breiva. “Sovā pantā vairuok izcieļu sīvišķū spāku, spieceigys sīvītis ir vysur!” puorlīcynuota ir Ūga.
Dzīsmē “Pāries” Ūga sovu pantu dzīd latgaliski, tok tī, kas grib dzierdēt Ūgu runojam latvyski, var apsavērt pavysam naseņ izguojušū raidejuma “#PiecasKartes” ūtruos sezonys nūslādzūšu epizodi, kurā Daiga kūpā ar “Latvijas Radio Pieci” personeibu Lindu Samsonovu izstaigoj vysaidys Rēzeknis vītys i izskaidroj, kas ir “čūksts”.
Daiga stuosta, ka jom ir guojs koloriti. “Nūliemu, ka pīīšu tam drupeit nanūpītnuok i izvoduoju pa nastandarta vītom. Redzīs, ka guoja samārā forši, es vysod asu gotova i atvārta gostim. Pošai beja vareiba pastaiguot pa rajonu drupeit sovaižuok, lānuok. Nasaverūt iz traumu, lānim tempim atsagrīžu vacajuos slīdēs,” ar emocejom doluos Ūga.


text:
Sutru pogosts
Sutru pogosts (latvīšu: Sutru pagasts) — Leivuona nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Sutru pogosts tur rūbežu ar:
- Leivuona nūvoda Rūžupis pogostu;
- Preiļu nūvoda Preiļu pogostu i Suovānu pogostu;
- Vuorkovys nūvoda Upmalis pogostu i Vuorkovys pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Sutru pogostā dzeivoj 693 ļauds.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Sutru pogosta ļauds dzeivoj 46 soluos.[2] Pošu leluos solys — Sutri (pogosta centrys), Lipuškys, Rogaviki.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Julians Vaivods — pyrmais latvīšu katuoļu kardinals.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Leivuons—Preili (P63) i nazcik vītejuos zeimeibys celi.[3] Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj.
Sutru pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Sutri" (LV-5334).[4]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- "Šuļtis" — zemdoru saimisteiba, etnografiskū dorbareiku kolekceja;
- Znūteņu Romys katuoļu bazneica.


text:
Leivuonā jaunu izstuožu sezonu īsuoks fotoizstuode “Deforma”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Leivuonā Myusdīnu muokslys galerejis 2019. gods sezonu īsuoks fotografu Gata Vanaga i Harija Dainys Liepiņa kūpizstuode “Deforma”. Izstuodis atkluošona i tikšonuos ar muokslinīkim nūtiks 23. martā 17.00 galerejis izstuožu zalē (Reigys īlā 108a, Leivuonā), portalu lakuga.lv informej Lāsma Vindule.
Kūpizstuodē “Deforma” obeji autori atroduši vīnojūšū individualajūs fotoprojektūs, kuru fokusā ir myusdīnu ainovys dekonstrukceja i estetikys mekliejumi ainovys žanrā. Jūs dorbūs īraugom ainovyskys abstrakcejis i vyspuorynuojumus. Tradicionaluos žanra ramys autori paplašynuojuši, eksperimentejūt – Gatis ar multiekspozicejis pajiemīnim, bet Harijs ar kusteigu kameru. Sovūs mekliejumūs uorpus realistiska ainovu tāluojuma autori sagloboj dobys realitatis atveidus, tai realais i deformātais veidoj jaunys, puorsteidzūšys vizejis par Latvejis ainovā īraudzeitū.
Gatis ir grafiskais dizainers i fotografs ar magistra grādim arhitekturā i muokslā, itūšaļt struodoj pi promocejis dorba LMA doktoranturā. Nu 2008. gods pīsadola kasgadejā Hāpsalys grafiskuo dizaina festivala plakatu izstuodē. Regulari pīsadola i ar fotografejom, i grafiskuo dizaina dorbim grupu izstuodēs Latvejā. Harijs sovu radūšū darbeibu suocs 80. godūs i ir bejs saisteits ar fotoklubu “Īriss”. Pyrmī dorbi radeiti sirrealisma ītekmē i paīt iz postmodernisma tendeņcem. Piec puortraukuma deviņdasmytajūs jis atsagrīze pi sovu autorkolekceju veiduošonys i nu 2006. gods sareikuojs vairuok kai 20 personalizstuodis i pīsadalejs grupu izstuodēs Latvejā, Leitovā, Vuocejā i Austrejā.
Izstuode byus apsaverama da 27. apreļa. Juos izveidi finansiali atbolsta Vaļsts Kulturkapitala fonds.
Myusdīnu muokslys galerejis apmekliejums – bez moksys. Galerejis dorba laiks – nu trešdīnis da sastdīnis 12.00–18.00.
Vairuok informacejis: www.facebook.com/musdienumaksla


text:
Pozitivys emocejis kasdīnai
Jau tradicionali Adventa laikā Daugavpilī nūtyka literari muzykalais pasuokums “Latgalīts Latgalīšam draugs”, kurs puļcieja vīnuvīt Daugavpiļs apleicīņa literatus i muzykantus. Kai jau īrosts pasuokuma tema beja puordūmys, gaideišonys laiks, mīlesteiba, tok itūraizi pasoukumus nūtyka klubā “Artilērijas pagrabi”.
Pasuokumā ar sovom truopeigajom sirds haikom pīsadalieja Egita Terēze-Jonāne, ar gudrom atziņom iz dzeivis – Gunta Nagle, ar dzeju Anna Karpinska i Dagneja Bramane. Savukuort, par muzykalū dali itūgod beja pasaryupejusi Lidija Breska. Klauseituoju rynduos īsajuta LgSC draugi, bīdri i cyti daugavpilīši.
Kai atzyna pasuokuma dalinīki, labi, ka ir taidi cylvāki, kuri savad vysus kūpā, jo tikai komunikacejā i sadarbeibā rūnās pozitivys emocejis i īdvesma kasdīnai.


text:
Gruomota “Syltuo mola” sajam Boņuku
23. februarī Latgolys viestnīceibā GORS nūtyka Latgolys kulturys goda bolvys “Boņuks 2019” padūšonys ceremoneja. Desmit spylgtuokūs 2019. goda nūtikšonu vydā tykuse Latgolys Studenta centra izdūtuo Egitys Kancānis stuostu gruomota “Syltuo mola”.
Stuostu kruojums „Syltuo mola” ir autoris debeja latgalīšu literaturā. Tī ir dalieji autobiografiski stuosti, nalelys sadzeivis ainenis par treju paaudžu sadzeivuošonu Vuorkovys nūvoda Andeņu cīmā 20. g.s. 80. i 90. godūs. Gruomotu papyldynoj volūdneicis Lidejis Leikumys komentars par autoris pusis dzymtū izlūksni. Par vizualū kruojuma izskotu paļdis muokslineicai Iļzei Dušelei. Projekta vadeituoja – Kristīne Pokratniece.
Gruomotu interesenti var īsaguoduot taiseitslatgola.lv.


text:
- Produkti
Komplekts "SEVKURI 3"
Īsaguodoj 3 plānuotuojus 2023. godam par izdeveigu cenu!
63,00 + pīguode
Produkta aproksts:
175 x 215 mm
- Daudzeju palākūs tūņu īšklopys, 208 lpp
- Cītī vuoki ar scratch free puorkluojumu i izlakuotys detalis ar reljeflaku
- Papeirs īšklopom 120 gr
- 2 puorškieršonys lentys
Īsaguodoj 2 voi 3 plānuotuojus 2023. godam par izdeveigu cenu!
Īprīcynoj draugu, muosu voi bruoli. “Giut breidi” ir breineigs plānuošonys reiks, kura puslopuos tu variesi izvirzeit sev jaunus mierkus, īplānuot atpyutu, izbreivēt kaidu vokoru, lai captu piparkūkys kūpā ar sovim tyvuokajim.
Naaizmiersti, ka “Giut breidi” plānuotuojs 2023. godam byus varen loba duovona, kura īdvesmuos i nūteikti kaidu puorsteigs.


text:
“Rikši”: jubilejis koncerts byus kai dzimšonys dīnys balleite
Roksta autore: Sintija Augustova, portals lakuga.lv
Koč i eistuo “Rikšu” dzimšonys dīna ir 14. janvars, pandemejis laika ītekmē puorcaltais svātku koncerts Latgolys viestnīceibā GORS byus tik itymā nedeļgolā – 4. septembrī 18.00 stuņdēs. Rokstā par “Rikšu” sajiutom i emocejom pyrma 10 godu jubilejis koncerta.
Postfolklorys grupa “Rikši” nūruoda, ka jī ir nūsailguojuši piec spieliešonys. “Sajiuta ir taida, ka tik julī, augustā koč kas ir suocs nūtikt. Asam līku reizi nūviertejuši, kas ir tys, deļ kam mes nūsadorbojom ar tū, kū mes doram – kas ir tei līta, parkū navarim iztikt bez spieliešonys, parkū gribim sasatikt ar cylvākim, izdancynuot i pasakustēt.” Taipat “Rikši” ir puorlīcynuoti, ka ari cylvāki ir nūsailguojuši piec koncertim i koč kuo prīceiga.
Muziki koncertā raudzeis “izsaut” vysu, kas jim ir, maksimali sevi atdūt koncertam. “Raudzeisim drusceņ uzluodēt sovys baterejis, lai varātu mīreigi puorlaist zīmu,” stuosta “Rikši”. Taipat muziki ir pīsardzeigi par nuokūtnis epidemiologiskū situaceju, deļtam aicynoj vysus paspēt “patusēt” i pabaudeit muzyku pyrma pandemejis trešuo viļņa.
Postfolklorys grupa “Rikši” doluos, ka koncerts byus kai dzimšonys dīnys balleite. “Gribim, lai ir taida sajiuta, ka esi atguojs iz dzimšonys dīnu, kur var parunuot, padoncuot, padzīduot.”
Taipat “Rikši” stuosta, ka koncertā varēs dzierdēt na tikai desmit godu laikā tapušuos popularuokuos dzīsmis, kas pateik gon klauseituojim, gon ari pošim muzikim, bet ari stuostus par jūs tapšonu, izzynuot atmosferu, kaidā roduos grupa, juos nūsaukums, kai ari stuostus par spūdruokajom nūtikšonom grupys viesturē. “Kai jau jubilejā – atsaver iz vysu sovu dzeivi, vysu, kas izdareits, kas nūtics,” stuosta “Rikši”. “Mes pīfiksejam nūtykumus, verūtīs iz vysu, kas saraksteits, ir bejuši daudzi braucīni, koncerti. Pat taidūs godūs, kod lykuos, ka mes nikuo nadarejom. Tī ir desmit godi, kur ir daudz pasuokumu – vīns spylgtuoks par ūtru,” pīzeist grupa.
Vaira informacejis par beletim i koncertu skaiti ITE.