text:
Vīns
Raiba dīna šudiņ izgō. Nu reita pazvanē nu posta un uzzynō, cikūs lobōk īvest jaunū HDD. Kas pateikami – jī vysod zvona īprīkš. Tai nu pa dīnu tyku pi papyldu 465GB diska vītas. A uz kasteites raksteits 500GB. Nu da. Ražōtōji takš nazyna, ka 1GB=1024MB…
KrasavEcs:
Tagad viņ jōizdūmoj, kai jū sagraizeit partīcejōs. Cik īdūt NTFS’am un cik EXT2, kap varātu strōdōt i nu lūgim i Linux’a. Žāļ, ka FAT taids tyzls :(
Divi
Sazazvanīju un sōku kōrtōt lītas LMT iBirojs Open abonementa virzīņī. Vajag sīvastāvam derauņī sataiseit internetu. Tele2 tī ņi syuda nastrōdoj. Nav zonas. Tys beja rysynōjums, kas īzašōve prōtā švagram kai tele2 klientam. Dabōšu es ari modemu uz nedeļas nūgali testam. Vajag tikai vāļ vīnu SIM karti sataiseit. Beju prikolam īskriejs pi Triatel’a izplatietōjim. 3,14zdec! CEŅŅIKS!!! Ls 23,xx mienesī, Ls 90 par pīsliegšonu (modems cenā) un tikai 5000+ MB trafika mienesī. Kas ir jūs klienti???
Treis
Beigōs dōvona nu maņi vysim window$ vista lītōtōjim. Špaļers ekranam. Imho dyžan pīmārōts izsoka startup byuteibu. Vnk dabōju pazajōt ar itū putynu pi vīna drauga…
fotkas autors: es
Raibā 1diena
Vīns


c: text/html

text:
taišni pyrms goda nūmyra tāvs. var tukšumu aprakt kasdīnys īšonuos i aizmierst, a tod nazkas sasastuoj koklā i saprūti, ka nivīns to napažāluos tai kai jis. tai vot i siežu, dūmoju, dzeru čaju i tūmār īlyku itū karteņu i itū sajiutu publiskai apsavieršonai.
pyrms goda kopūs buobys nūsavēre i tod pa koktim nosuoja – jei naļūbej sova tāva, partū ka naraud. tok osorys ir muna i juo dareišona. taipat kai vyss lobais i švakais, kas bejs. suocūt nu kolnu ekspedicejom pa ustobu, beidzūt ar uobūleņa teirumu i mikriesli pi sātys pakša, kod saprūti, ka ir ari taida līta kai beznūsacejuma mīlesteiba. vīnkuorši esi, ļūbej i vyss, partū ka tys varbyut ir pats svareiguokais, kas tev kai cylvākam ir dūts.
vīnkuorši maņ dūts drupeit vaira kai cytim – raksteit. kab na tāva stuostu i fantazeju, atmiņu i humora i mamys pacīteibys, atbolsta i pakvāleišonys, myužeigūs ryupu, nikuo taida nabyutu. partū ka kotram kūkam ir vajadzeiga zeme, saule, syltums i iudiņs, drūšeiba i atbolsts, kab jis varātu izaugt i tod mest ānu. iz sīnu, iz papeira, iz monitora, iz cytu cylvāku siržu i pruota.
vyss ļaunais puorīt i otkon pavasar saplaukst lopys. otkon cylvākim i lūpim ir pakrieslis korstā vosorys dīnā. a kas zyna, kū zīmys soltumā dūmoj kūks. kas jam aiz myzys i nu kuo patīseibā pavasarī suoc tecēt sula.
seika fotošaļteņa nu šudiņdīnys pastaigys.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Zipfa lykums
Sovā suoku versejā Zipfa lykums soka, ka dabeigys cylvāka volūdys tekstu korpusā, vuorda relativais bīžums ir apgrīzti proporcionals juo kuortas numuram vuordu bīžuma sarokstā. Pīmāram, vysbīžuok lītuotais vuords tekstūs pasaruodēs divtik bīži nakai ūtrais bīžuokais, a ūtrais bīžuokais pasaruoda divtik bīži nakai caturtais, i.t.t. Myusu dīnuos tū sapratīni lītoj kab apzeimuotu vasalu saimi ar varbyuteibu sadalejumim. Itū empiriskuo lykumu pyrmū reizi lika prīškā Harvarda lingvists Zipfs (Zipf).
Pīvadumam, Brauna korpusā ar anglīšu tekstim, "the" ir bīžuok aptiktais vuords, i jis vīns pats sastata 7% nu vysim vuordim tymūs tekstūs (69971 "the" eksemplari iz drupeit vairuok nakai 1 miļjona vuordu kūpskaita). Lobi atbiļst Zipf'a lykumam ūtrys bīžuokais vuords "of", kurs sastata 3.5% nu vysu korpusa vuordu (36411 eksemplari), a tuoļuok īt "and" (28852). Vīn 135 bīžuokī vuordi jau ir vairuok nakai puse nu vysim Brauna korpusā atrūnamajim vuordim. Zipfa lykums ir ceisti empirisks a na teoretisks. Zipfa sadalejumus nūvāroj i puors cytuos vītuos. Cālūni tam nava vēļ piļneigi saprasti.
Kab pamateitu skaitļu aiļa atbiļsteibu Zipf'a lykumam, tū attāloj uz 2 koordinatom log(kuortas numurs) i log(bīžums). Pīmāram, "the" vāg atlikt kai punkteņu koordinātuos x = log(1), y = log(69971). Ka tī punkteni ir tiuli kluot vīnai taisnei, tod sadalejums atbiļst Zipfa lykumam. Biļdeitis ar tū varit apsaviert ituo rokstīņa anglīšu versejā.
Latgaļu tekstu korpusi[pataiseit | labot pirmkodu]
Latgaļu tekstu elektroniska apstruode vēļ dora vīn pyrmūs sūļus. Bet ari ite byutu svareigi zynuot bīžuok lītojamūs vuordus; zynuot cik lela dale nu tekstu korpusa ir tai puorkluota. Ka kurs zyn, kur aptikt taidus latgaļu tekstu korpusus (vālams tymā pošā pareizraksteibā) dūdit zini.
Varbyut tys sadalejums juosauc par Cipfa (na Zipfa) sadalejumu, kai tys dareits krīvu volūdā? Pavuorde varātu byut vuocu, a jis dzeivova Amerikā ir juo vuords byutu skaitoms angliski.
Programys pīmārs[pataiseit | labot pirmkodu]
Lyuk Javys programa, kas vīnam argumentam izvoda tabeleiti ar Zipfa sadalejumu n lelumu vydā:
public class Zipf { public static void main(String[] args) { if (args  "); System.exit(0); } // komandys aiļa parametrys - vasals pozitivs skaitlys: int n = Integer.parseInt(args[0]); double total = 0.0; for (int i = 0; i < 19; i++) { total += 1.0/(i+1); } for (int i = 0; i < 19; i++) { System.out.printf("%d.lelums: %2.2f\n", (i+1),(100.0/((i+1)*total))); } } }
Pīmārs juos izsaukumam deļ n=10:
c:\temp>javac Zipf.java c:\temp>java Zipf 10 1.lelums: 34.14 2.lelums: 17.07 3.lelums: 11.38 4.lelums: 8.54 5.lelums: 6.83 6.lelums: 5.69 7.lelums: 4.88 8.lelums: 4.27 9.lelums: 3.79 10.lelums: 3.41
Zipfa sadalijums bīži īsastuoj ari tierga sadalejumā konkurentu vydā. Pīmāram, ka ir 10 maizis ryupnīcys, tod leluokai bīži byus 34% dale maizis tiergā, ūtrai leluokai - 17% (divreiz mozuok), i.t.t.


text:
Grupa “Baltie lāči” izdavuse jaunu albumu “Ar draugiem”. Kai nūruoda grupys dalinīki: “Zīmys soltumā, pavasara »
Reigā i Daugovpilī nūtiks grupys “Dabasu Durovys” albuma “Pādys runoj” prezentacejis koncerti. 27. oktobrī 21.30 »
Raidejums gastej pi naparostu personeibu, kuru kasdīnys gaitys i dzeivis uztvere, dūmuotīs, īvārojami atsaškir nu »
3. novembrī Latgolys pyrmizruodi pīdzeivuos režisora Vīstura Kairiša kina, kas uzjimta piec rakstneicys Melanejis Vanagys »
Randaukys (Arendolis) muižā 29. oktobrī Latvejis Piļu i muižu asociacejis organizātuos Legendu nakts ītvorūs nūtiks »


text:
Nūdereiga informaceja Tovam dīnys grafikam i iņteresem par Latgolys studentu aktivitatem maja ūtrā pusē! Volejbols, dzīsmis, fiļceišona, tematiskī vokori, diskusejis, pasuokumu planavuošona – tys vyss maņ, Tev i myusim vysim vēļ juopagiust majā!
19. majā
Reigā: Atguodynuojums par pīduovuojumu īt spieļuot volejbolu! Šudiņ nu 18 leidz 20 Reigā, Moskovys īlā 197. Kartu i vaira informacejis atrassi ite:
Kūpeiguo izbraukšona nu centra teik organizāta ar 17:40 nu 7. tramvaja pīturys “Nacionālā Opera” vierzīnī iz Ķengaragu.
Rēzeknē: 18.00 Anna turpynuos vadiet tematiskūs vokorus par storpkulturu attīceibom. Vīta: Atbreivuošonys aleja 115-313.kab. Vaira dazynuošonai vaicuot iz e-postu lgsc-rezekne@inbox.lv
20. majā
Reigā: 18:30 Tonis birojā vosorys īskandynuošona! Muzykali dzīšmuots vokors ar pavasareigu i vasareigu dzīšmu sadzīduošonu latgalīšu, latvīšu i cytu volūdu mēlēs i dzīšmuota saceņseibys gora treniešonu! Pīduovuojumā pi dzīsmem čajs i limonads. Varbyut ir kaids ar gitaru, kam reitvokors breivs? 😉
25. majā
Reigā: 18:00 Pozitivūs ideju tolka – pikniks Vērmanis duorzā! Dorba kuorteibā:
- idejis brīdinuošona festivalam “Positivus” (ir izsludynuots ideju konkurss par NVO daleibu festivalā – uzvarātuojim – bezmoksys īeja);
- ideju kaldynuošona latgalīšu studentu nedeļai Reigā
Sasatikšona voi nu 17:45 Tonis birojā i kūpeigs guojīņs iz Vērmanis duorzu voi 18:00 pi vuortu, kas preteimā LU golvonai ākai. Leidza juojam kaida svīksta maize i lokots ci kisins siediešonai.
Rēzeknē: 17.00 vylnys veļšonys vokors. Omotu īruodeis Dagneja. Vaira dazynuošonai vaicuot iz e-postu lgsc-rezekne@inbox.lv
26. majā
Reigā: ka testa volejbola treneņš byus izadevs, tod turpynuosam tū pošu dareit ari piec nedelis! 😉
ATCALTS!!! 27. majā
Reigā: mieneša pādejuo caturtdīne i latgalīši sasateik folklubā “Ala”! Sarunys, spēlis i dzīsmis pi ola kausa ci čaja kruškys! Suokums 20:00. Kotra mieneša pādejuo catutrdīne varātum byut taida draudzeiga latgalīšu sasatikšona naformalā atmosferā, kab izzynuotu, kai īt, sasapazeitu, dabuotu jaunus kontaktus i.t.t. Vaira par folkklubu: http://folkklubs.lv/


text:
:)
Sōkās jauns stōsts. Stōsts par “haļvu” nu googles. Pareizōk nu gmaila. Habrā zāni īmete ziņu, ka gmails izsyuta haļaunōs uzleimes. Par tū ir īroksts gmail blogā. Shema sekojūša: Jōaizsyuta gmailam viestule, kuramā īkšā ir konverte ar marku atpakaļsyuteišonai, iz kuras raksteita syuteitōja adrese.
Tai kai amerikaņu marku pi maņi nav, dagō postā (jer viņ lelajōs nūdaļōs) nūpierkt International Reply Coupon (IRC).
Summā “haļava” maņ izmoksō Ls1,00 par kuponu + Ls0,60 par marku + 2 konverti pa 2 santimim. Tagad sōkās gaideišonas svātki. Par rezultatim ziņōšu :) Ceru sajimt kū ni viņ leidzeigu:
Adrese ekstremistim:
Send me some Gmail stickers already
P.O. Box 391420
Mountain View, CA 94039-1420
p.s. Dūmōju, kai īs postā? Laikam byus megadaudz ļaužu. Kai nikai preses aboniešonas laiks, i Zīmassvātku apsveikumi jōsyuta. A vot i nā :) Tukšs. Pi itīm tarifim ļauds uzlykuši meikstū postam…


text:
Ir tai, ka organizacejōs, firmōs, īstōdēs ir labi, ka ir īvārōts korporativais stils. Smukōk izaver, ka īstōdē uz datoru dorba viersom ir smuki, vīnaidi špaļeri a na vysaidi kači, anime, plykas bōbas/veči i cyts yжocHax’s. Tai i pi myusim školā. Gribīs kap vysim datorim ir vīnaidi špaļeri. Deļ tō es izmontoju Smashing Magazine špaļerus, kurus […]
Category: tai dzeivojam
Haļava valda pasauli II
Da. Nikas nav mainiejīs, haļava man nav porstōjuse patikt :) Šudiņ nu reita, parreizi pec stuņdinīka reita zvona, maņ pa telefonu pīzvanēja kurjers i sacēja, ka ir klōt ar dōvonom. Līta taida, ka es pyrmūdiņ strōdōju vysu dīnu pi datora i lobōju informatikas eksamena dorbus un paraleli tam maņ fonā strōdōja Twitter’s. Nu interneta veikala […]
Informātikas eksāmens 2011
Pyrmais informatikas eksamens munā darbeibas laikā. Agrōk beja obligatō vaļsts īskaite. Progōjušā godā eksamenu pi maņi nivīns lalyka, bet itymā godā līk 4 cylvāki nu 13. Vakar jau sōku gatavōtīs – izsvīžu (īkurim) vasalu koponu ar papeirim un sakōrtōju kabinetu. Un pi duravom dalyku breidynōjuma zeimi, ka vāga byut klusam, kod īt gar kabineta duravom. […]
Ē Elksnis
Taids glups nūsaukums par tū, ka tys beja pyrmais, kas īzašōve golvā :) Baismeigi seņ naasu nikū īrakstiejs žurnalā. Nabeja laika. A kod nav laika dūmas ir nasakōrtōtas i saklas. Pec pordzeivōtō nagadiejuma, ņiuļa vyss ir labi. Rāta smuki aizauga i nalac acīs. Cikam kas, asu īsnīdzs īsnāgumus Jelgavas Dūmī un prokuraturā. Atbiļžu vāļ navaida. […]
Individuālais komersants #1
Foto:nra.lv Laikam palīku vacs ci kai, bet izdūmōju pīreģistrēt sovu uzjāmumu. Ik pa laikam ir halturkas, bet ir taidi klienti, kam nav īspieju moksōt pa taisnū iz rūkom. Tod jīm ir čakars ar uzjāmuma leigumim i tai… Grib kab byutu uzjāmums. Tai sprostōk. Tod nu es izdūmōju vakar aizīt uz VID’u
Haļava valda pasauli!
Vysi zyna, ka maņ dyžan pateik haļava. Jebkaida. Pat syuda bukleti informacejas centrūs jōjem sev :) Tai nu es medeju haļavu ari internetā. Vīna nu īspiejom ir pīsadaleit vysaidūs konkursūs twitterī. Pīmāram, interneta veikals xnet.lv taisa konkursu kurtu caturtdīnu. Tai nu es jau nu oktobra pīzadolu xneta konkursūs. Vysu laiku maņ beja viņ abloms, bet […]
Absolventu salidojums LPĢ
Beju sastdiņ aizbraucs uz Ludzu. Školā beja absolventu salidōjums. Drusku tai kai apzalaužu :( Nu munas klases beja tikai 1 cylvāks t.i. es. Nu paralēlklases ari beja vīna pate Iluta. Bet nikō – pazatusieju ar nikod naradzātim cylvākim :) Tai kai naasu reģistriets Latvejas īdzeivōtōju datu bāzē, tod gribieju par cytim kū ni beis uzzynōt. […]
Nokia apdāvina Latvijas skolotājus
Šūgod deļ vieliešonom ir pajukušas školōtōju dīnas svineibas. Nav ni tuseņu ni ekskurseju :( Byus Jelgavas kulturas nomā pasōkums. Bet tī dzīdōs “Asni” i laikam īdūs pa pyldspolvai. Dyžan vajag :P Tai kai seikais maņ ir slyms un es siežu sātā, ņiuļa ir laiceņš pabyut internetā. Te maņ i nūspeidēja! Nokijas pōrstōvji Latvejā sadūmō apdōvynōt […]
Par ko balsot? Varbūt par Juri?!
Kod studieju LLU, beja myusim tī vīns aktivists ekūs. Jurs Viļums. Tautā Jureits. Aktīvi dorbōjās latgalīšu studentu kusteibā, reikō piertis un beja žurnalists universitātes avīzī “Plēsums”. Pateikams, jauns cylvāks. Godi īt un es uzzynōju, ka Jureits ir Dagdas nūvoda domes deputats un jemās ar projektim (sīva beja satykuse saītūs), bet niuļa jis ir saeimas deputata […]
Neo msg
Twitterī nūteik ari nūpītnas lītas. Vakar Neo īlyka ziņōjumu: Rudens ir pienācis… Laiks atmodai… http://www.mediafire.com/file/pes3hz3aq1d40x5/explosive.tc Maņ palyka interesanti un es nūvylku failu, kas izarōdē programmas TrueCrypt fails. Aizsorgōts ar paroli. Neo gon deve mōjīņi: Vienu paroli var uzminēt – lietvārds, ko bieži lietoju, datīvā. Otra parole tiks atklāta pirms vēlēšanām. Teic nu gudrs :( Dūmōju […]
Anālais sekss 2
LOL! Nazkas LV teiklā nūteik :) Šudiņ nekur.lv popularōkais roksts ir: “Kāpēc vīriešiem patīk anālais sekss”. Tipiski. Bet roksts nav par tū, ka veirim pateik dyrsā bōzt (nu kurāņi taidi dati?), bet gon tys ir reklāmroksts jaunam resursam analaissekss.org. Saceišu gūdeigi, ka resursā nabeju, ibo par dyrsā bōšanu nazaintereseju. Bet nūtykums nav apgōjs ari maņi. […]
Fucking rudens
Vys vaira i vaira var just rudiņi. Pec pōrs dīnom jau sōksīs jaunais mōceibu gods :( Vosora proskrāja kai vīns strāčeits. Jau divejis nedeļas strōdoju. Ja tū var nūsaukt par dorbu. Škola vāļ nav kōrteibā — vysur bardaks, ceļtnīki raun, putekļi, krōsas smoka. Vysi datori un goldi munā kabinetā stōv manis īpakōti pļāvī. Kod vareišu […]
Krīze beigusies!
Tai ir dāmas un kungi. Gribieju pazavērt, cik moksoj tumbeņas un izarōdēja, ka pierktōkōs moksoj 25’999.00 Ls voj 21’486.78 bez PVN. Tai, ka dzeive īt kolnā :)
Vasara
Sōkumā par īprīkšejā īrokstā īlyktū meikļi. Atrysinōjums ir dyžan sprosts. Īvītōtais “teksts” eisteneibā ir sankrīvu raksteibas skaitļi. Un skaitlis ҂AЦOЗ ir muns dzimšonas gods 1977. IMHO prikoļnō tēma tetoviejumim. Krīvim. Jau 3 nedeļas dzeivoju derauņī. Laime. Laiceņš perfekts. Koč i pyrmō nedeļa beja dīzgon troka. Vysu laiku leja leits un nabeja saules. Vyspōr. Vysu laiku […]
Nauda seko skolēnam
No Money, No Funny… Taida ir situaceja myuslaiku Latvejā. Vajag, kap školā byutu daudzi bārnu. Kur bārni tī nauda. BET, kai sacietu Godmanis, nav vyss tik sprosta. Vaļsts pa druskai pīgrīž skōbekli :) Niuļa ir taidi MK nūteikumi, ka porceļt uz nōkušū klasi pamatškolā (5. … 9.kl.) var ar divejom nasekmeigom atzeimem (1 … 3 […]
Ētikas kodekss
Niuļa siežu matematikas eksamenā pi 9.b klases. Brīsmeigi garš laiks. Jau izlasieju vysu twitteri un pōrlopōju Rīgas laiks maja numeri. Eksamens дo бeзoбpaзия sprosts. Bet jaunō paaudze mūkās kai suneits, kurais grib dierst, bet navar!
Tautas skaitīšana
Dreiži byus tautas skaiteišona, un aktivisti ir pacāluši vaicojumu par latgalīšu un līvu volūdu. MK nūsacejumi par 2011.goda tautas skaiteišonas programu (Nr. 384) vaicuojumā „Kādu valodu jūs lietojat mājās” ir viņ četri atbiļdis varianti: „latviešu, krievu, baltkrievu vai citu (īroksta kaidu)”. Un izarōda, ka 2000. goda tautas skaiteišonā īraksteitō latgalīšu volūda tyka ignorieta. Par tū […]
Ieraksts bez nosaukuma
Skrīšona sōk paļikt lānōka. Školas gods īt uz beigom. Šudiņ “pādejais zvons” 9. un 12. klasem. Bonuss – nabyus pādejūs 4 stundžu :) Uz zvonu es tai pat naīšu. Besej tī pūrduļi i gauduļeigais soundtrack‘s :P Vakar maņi gūdynōja par sasnīgumim. Vāļ vīns beseigs pasōkums (publikaceja 1 un publikaceja 2). Kai muzykanti beja daaicynōti “Drums […]
Don’t Worry, Be Happy!
Asu nūzaskriejs kai vōvere skrytuļī. Ik pa laikam uzīt gribiešona kū ni beis īraksteit žurnalā, bet variešonas nav :( Pat Twitterī labi, ka vīnu īrokstu pōrs dīnōs īčivynoju. Bļ… To tys to itys. I tai nu reita da vokoram. Pīzapysa školas vadeiba, ka jōroksta metodiskais dorbs, kap nōkušā godā byutu punkti stipendejai. Symtu godu maņ […]
Publiska debate
Sakareibā ar prīceigū nūtykumu, ka latgalīšu volūdai ir pīškierts ISO kods, ņiuļa vajaga īt tōļōk. Pyrmais darbeņš ir laika vīneibu definiešona. Par tū es palasieju P.Stroda 1933.goda “Pareizraksteibas vōrdneicu” un izrakstieju dīnu un mienešu nūsaukumus. Maņ lykās, ka nūsaukumi ir lobi un atbylsūši munai sajiutai par pareizeibu. Aizsyutieju failu “dorba grupai” uz Rēzekni, kur dīnu […]


text:
Volūda
Volūda (ari mēle voi runa) var zeimuot konkretai cylvāka vareigumu apjimt i lītuot kompleksys komunikaciju sistemys voi ari konkretu itaidys kompleksys komunikaceju sistemys gadīni. Volūdys zineiba sevkurā juos zeimeibā teik saukta par lingvistiku aba volūdzineibu.
Apmāram 3000—6000 volūdu, kuruos cylvāki myuslaikūs runoj, irā vysuīvāruojamuokī pīvadumi, tok dobyskuo volūda var byut baļsteita ari iz vizualu, a na tik dzierdeibys stimulu kai, pīvadumam, zeimu volūdys i rokstu volūda. Kodus i cytus muoksleigai radeitu komunikacejis sistemu veidus kai tūs, kas teik lītuoti datoru programiešonā, ari var saukt par volūdom. Volūdā itamā zeimeibā irā zeimu sistema informacejis kodiešonai i dekodiešonai.
Teik īskaiteits, ka cylvāka volūda irā fundamentalai izškireiga nu cytu dzeivnīku škiru volūdu, i jai pīmeit daudz augstuoks komplicātums. Cylvāka volūda irā cīši sapeita ar tū, ka jei irā baļsteita iz vērtiņa nūsacejumu, kas saista simbolus ar jū zeimeibu, taidejaidai rodūt bezgaleigu varamū izasacīņu skaitu nu aprūbežuotūs elementu skaita. Teik īskaiteits, ka volūda roduos, kod agreimī hominidi pyrmūreiz suoka sasadorbuot, damāruojūt agruokys komunikaceju sistemys, baļsteitys iz izsaceigu zeimu, tymā skaitā suzinis teorejis i kūpeigū iņteņcionaliteta.


text:
Diskriminaceja iz latgalīšu akcenta pamata – tradiceja ci normativais reguliejums? December 29, 2015 1 Comment
Vyspuorzynoms fakts, ka latgalīšim (taipat kei daļai Vidzemis i Kurzemis latvīšu) ir rakstureigs akcents, kas ir jyutams situacejuos, kod mes runojam oficiciālajā latvīšu literarajā aba lejyslatvīšu volūdā. Latgalīšu volūdys skaņu sistema (lauztuos intonacejys i.t.t.), pi kuo cylvāks ir dajiucs, nu bierneibys runuodams latgaliski, ir skaidri jyutama, runojūt latvīšu literarajā volūdā. Volūdys sepcialists piec akcenta var […]


text:
Sasatikšonys i īsapazeišonys prīks, smaidi i smīkli, draudzeiba i jaunys idejis – tys vyss vyrmuoja gaisā jaunīšu bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” kūsapuļcē, kas nūtyka 9. februarī Reigys jaunīšu centrā „Kaņieris”. Var drūsai apgolvuot, ka LgSC ir vīna nu spieceiguokajom latgalīšu organizacejom, kura ar padareitajim dorbim ir īgivuse atpazeistameibu na tikai latgalīšu vydā, bet arī vysā Latvejā. Panuokumu […]
Nasiedi kai bednais sābru suņs aiz vuortu! Deļtuo vuortim ir kļamka, kab cylvāks tyktu vydā i nasystu sīnu ar pīri voi žieleigai nakauktu pi cīš vuortu. Rudiņs, solts, vyss rībās? Gribi, kab kas naviņ interesnys nūtyktu? Nu, tod pīsadoli tymā, kas nūteik! Brauksi LgSC laivu braucīnī? Juobrauc! Pīlauz sovu lobuokū draugu, atrūnit laivu, telti, guļammaisus […]
Vasals! Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” meklej biroja vadeituoju – ambiciozu latgalīšu studentu, kurs ir gotovs īsavuiceit jaunys lītys: sagataveit projektu aprokstus i vadeit projektus, struoduot ar cylvākim i vadeit komandu, regulari reikuot latgaliskus pasuokumus. Praseibys: studejis Rēzeknē, Daugovpilī voi Reigā, lobys latgalīšu, latvīšu, angļu, krīvu volūdu zynuošonys, spieja struoduot pošam i komandā, prasme sovys i […]
Reigys LgSC bīdri – studenti brauc gostūs iz Jelgovu. Tys nav nikaids jaunums, ka Jelgovā ir daudz studentu nu Latgolys. Beidzūt asam sasajāmuš i sajāmuši ari īlyugumu nu jelgavnīku. 🙂 Ka ari Tev ir pa ceļam, ir interess – pīsavīnoj! Kod: 25. novembrī Cikūs: 19.00 Kur: 3. dīnesta vīsneicā (Driksys īlā 1) Kas: īsapazeišona, drupeit […]
Vaira informacejis i nūlykums ite. Paleidz Latvejis Nacionaluo biblioteka i Bārnu literaturys centrs. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Jaunīšu lobūs stuostu konkursa nūlykumsinfo LgSC 4. augustsInformaceja par kursim LNB palaistaLatgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps DagduLatvejā krīze izabeigs 27. majā
Prelata Adolfa Grosberga pīminis fonda stipendejis katuoļu studentim . Fonds ir izsludynuojs pīsasaceišonu stipendejom 2009. / 2010. vuiceibu godam. Praseibys stipendejis pretendentim: 1. Studej vysmoz 2. kursā. 2. Studej akrediteitā Latvejis augstškolā i akrediteitā pamatstudeju programā. 3. Svareigys paguojušuo studeju perioda sekmis. 4. Studeju programa, vierzīņs i leimiņs nav svareigi. 5. Stipendeja dūmuota socialūs i […]
Bārnu i jaunīšu stuostu konkursa nūlykums Kab sekmeitu bārnu i jaunīšu interesi par myusu dīnu Latvejā nūtīkūšajim socialajim, ekonomiskajim i politiskajim procesim i mudynuotu jūs kai nuokūtnis sabīdreibys daļu izsaceit sovu redziejumu par šudiņdīnys pasauli i juo puormainem, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izsludynoj bārnu i jaunīšu stuostu ar laimeigom beigom konkursu. Teik gaideiti stuosti, kurūs […]
Vīns nu 13. – 19. septembrim nūtykušuos Latgaliskuos nedelis īvodpasuocīnim beja nu jau par tradiceju īdibynuotuo – Vokora styga – atraktivs orientiešanuos pasuocīns Reigā ar mierki jaunūs studentus nu Latgolys īpazeistynuot ar Reigā atrūnomom latgaliskom vītom, pasuocīnim i informēt par Latgolys Studentu centra aktivitatem. Itymā reizē 14. septembra Vokora stygys vadmotivs beja dažaidys spēlis i […]
Vasali vosorā! Pasaverit rokstu “Latvejis Viestnesī”. Varbyut ir kaidi komentari, vīdūkli? Voi varbyut ir napīcīšama kaida LgSC reakceja – atbiļdis roksts, diskuseja voi informativa akceja? LgSC vuordā vakar KKF tyka īsnīgti 7 projekti: – latgalīšu muzykys karaoke disks (Edeite Husare); – latgalīšu puosoku izlase “Tu soki. Es soku. Puosokys par krīzi” (Marita Papiņa); – Danieļa […]
Nu 2. leidz 6. augustam Preiļūs nūteik „Atzolys” – seminars jaunīšim par Latgolys nūvoda viesturi i kulturu. Itūgod „Atzoluos” pīsadola 20 jaunīšu, leluokuo daļa nu jūs ir nu Latgolys, vysu vaira nu Rogovkys i Kuorsovys. Ari itūgod dalinīku vydā ir puors jaunīšu nu puornūvodu. Seminars „Atzolys” teik reikuots kotru vosoru jau nu 2004. goda, itūs godu laikā […]
Šudiņ vokorā Tonis birojā projektu vokors. Reit turpynuojums itai izklaidei. Kai smejīs, cytim vosora, a cytim i vosora, i juodūmoj par rudini. Ite zemļuok karteņa nu paguojušuos nedelis izprīcom ar SIF projektu, kas gols golā īsīts svēre 2 kilogrami i symtu gramu. Ireta i Artis cap i lej iudini. Koč kai tei latgalīšu volūda juodaboj […]
Pagaidom tikai latvīšu volūdā. Latgalīšu tulkuojums taps. Byutu zam myusu gūda informaceju pa latgalīšu kursim nadūt latgaliski. 🙂 Tok LNB gribēja, kab relize ītu jau šudiņ, partū ka pyrmūdiņ byuškys par vieli. Deļtuo sastrāpuojom mudri nazkū i jī izsyutēja. LNB sātyslopā var apsavērt par latgalīšu rokstu volūdys kursim. Nūtiks nu 20.04. da 15.06. pyrmūdīnēs. Nu […]
INFORMACEJA PRESEI Latgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps Dagdu Reigā, 2009. goda 17. aprelī Īsasaistūt Lelajā tolkā, kas 18. aprelī nūteik vysā Latvejā i cytur, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Dagdys piļsātys dūmi, Dagdys dūmis piļsātsaimisteibu, jaunīšu bīdreibu “Dagne” i Dagdys uzjiemiejim reikoj sakūpšonys tolku Dagdā. Tolkā plānoj pīsadaleit jaunīši: studenti i škoļnīki nu vysys […]
Vasali! Navarieju ilgi nūbrīst lelajam info spamam, partū ka nikuo taida, ruodīs, nav, a par seikumim var puorskaiteit www.skreine.wordpress.com i lakuga.lv Ļauds gatavej projektus, īsnīdz, tok pagaidom nikaidu lelu rezultatu vēļ nav – projektu pīsaciejumi teik vierteiti voi ari termeni nav beigušīs. Deļtuo ite ziņa projektu raksteituojim, kas dūmoj LgSC vuordā snīgt pīsacejumus LRAA konkursam […]
LgSC Reigys birojs ir tics pi oficialys, glaunys šiļteitis jau trepēs. 🙂 Pavasars ir atstuojs pozitivu īspaidu iz visim Tonis birojā satyktajim ļaudim. Vysi ir apjiemeibys piļni dorbuotīs – raksteit projektus, reikuot tolkys i c. atraktivus pasuokumus. Ituos nedelis muzikaluo nūformiejuma favoriti ir Projekts – Kapļi. Reali īkaplej! 😉 Kluot jau apreļs. Ar tū ari […]
Maņ īguoja pruotā dūma. Varbyut niulenejūs krizis laikūs var apsamaineit ar informaceju, kod kurs brauc, saceisim, nu Rēzeknis iz Daugovpili ci nu Daugovpiļa iz Reigu. Pi vīna savuoc vysaidys montys, kas kur nabejs juoaizvad. Voi aizvad kaidu studentu iz sātu, školu, tusovku. Īsadūmoj – atvad bednajam studenteņam kaids farizejs ar godu nostu i mašynu nu […]
īsoku puorskaiteit šudiņ nu reita najauši atrostū LU Juridiskuos fakultatis doktoranta Juoņa Plepa rokstu par vēļ vīnu Latvejis vaļsts prezidentu – veiskupu Jezupu Rancānu. atzeimeišu, ka roksts beidzās ar Mikeļa Bukša citatu: “Nasaverūt uz tū, ka latgaļi Satversmes Sapuļcē, tai saceit, tyka izpārti, un ka latgaļi pi Latvijas Satversmes pījimšonas atsatureja nu bolsōšanas, taidā veidā […]
Ar Latvejis Universitatis Filologejis i muokslys zynuotņu fakultatis vuiceibspāku entuziasmu, kai ari ar Vaļsts Kulturkapitala fonda finansialū atbolstu no ituo goda 16. janvara da 2. februara nūtyka Catūrtuo latgalīšu volūdys i kulturys zīmys škola Sibirī Krasnojarskys nūvoda Ačynskā. Zīmys škola ir centralais pasuokums ar Sibiri saisteitajūs projektūs, sovu rūku projektūs pīlīk ari Latgolys Studentu centra […]


text:
Atejūt pavasaram, kod pamozom suoc mūstīs doba i kotrā cylvākā rūnās gribiešona vairuok dorbuotīs, arī mes, LgSC Rēzeknis jaunīši, izdūmuojom palutynuot sovys acs ar kū pateikamu i nūdereigu. I, prūtams, ka myusim nav nikuo svareiguoka, kai vairuok uzzynuot par Latgolys sirdi – Rēzekni. Ituo gods 13. martā nūguojom iz Latgolys Kulturviesturis muzeju i pavadejom laiku, […]
Raidejuma “Viss notiek” ūtrais sižets par Latgolu i latgalīšim, par Rogovku i puosokom. Nu raidejuma anotacejis: “Troks voi nu Rogovkys”, tā latgalieši saka par tiem, kuri dara ko neprātīgu. Ne velti Rogovku dēvē par Latgales kultūras centru, arī šobrīd tur darbojas Latgaliešu valodas, literatūras un kultūrvēstures skolotāju asociācija, kas Latgales skolēniem organizē latgaliešu valodas olimpiādes […]
Kaidam vuiceibys aiz mugorys, kaidam vēļ aste palykuse, bet atpyutys strāčeišam pīduovojam nalelu konkursu par pādejuo laika latgaliskajom aktivitatem. Uzvārātuoji (ka byus daudzi pareizi atbiļžu, sauksim paleigūs veiksmi) sajims popularuos golda spēlis (Cyrks, Riču raču), kas taiseitys tepoš Rēzeknē. Vosorai gon vaira pīstuov aktivuokys spēlis, bet kai soka varbyut kaidam piknikam ci leitainai dīnai draugu […]
Studentu organizaceju laime i nalaime reizē ir paaudžu maiņa – vīni atīt, cyti aizīt. Ka napasaveic, pa vydu ir puorruovums – tradicejis i suoktais dorbs pagaist. Tai ari Latgolys Studentu centrs, kas atsajaunuoja 20. gs. 90. godu beiguos i ar aktivitatis kuopumim i krytumim struodoj da myusu dīnu, gon raudzeja puorjimt 90. godu suoku pīredzi […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” nu 3. leidz 6. martam Starptautiskajā izstuožu centrā Kīpsolā gruomotu i izdevnīceibu izstuodē “Baltejis Gruomotu svātki 2011” pīduovuos plašu latgalīšu rokstu volūdā izdūtūs gruomotu kluostu, kai ari cytuos volūduos izdūtys gruomotys par Latgolu i latgalīšim. Lāmumu pīsadaleit Baltejis Gruomotu svātkūs Latgolys studenti pījāmušs piec veiksmeiguos daleibys Reigys Gruomotu svātkūs 2010. goda […]
Nu šudiņdīnys vasalu (voi ari tikai) nedeļu ekskluzivā veidā ar “Atlaižu kluba” i Latgolys Studentu centra starpnīceibu, taišni Tev pīeimams latgalīšu rokmuziķa Sovvaļnīka jaunais (nu jau ūtrais piec skaita) albums “Bolts susātivs”. Albumu pierc škārsteiklā, bet sajem kaidā nu LgSC birojim Reigā, Rēzeknē ci Daugovpilī. Albumu meklej ite: http://www.atlaizuklubs.lv/lv/offer/ekskluzivi-tikai-atlaizuklubs-lv-latgaliesu-rokmuzika-sovvalnika-dubultais-cd-jaunais/ Vairadazynuošonai par “Boltu susātivu”: Godu mejā […]
Vasali! Sajiemu viestuli nu LR Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis par dorba grupys izveidi, kam da 20. decembra juoizstruodoj prīšklykumus i juoīsnīdz izglītības un zinātnes ministra parakstītu informāciju Ministru prezidentam par veicamajiem pasākumiem latgaliešu rakstu valodas kā vēsturiska latviešu valodas paveida saglabāšanai, aizsardzībai un attīstībai. Tys ir, dorba grupai juosagatavej prīšklykumi par Latvejis vaļstī napīcīšamajim pasuokumim […]
16.novembrī 18:30 esi aicynuots iz atraktivu izzinis spēli “Ar kuojom pa muojom” par gūdu Latvejis dzimšonys dīnai. Sasatikšona Reigā pi Breiveibys pīminekļa. Atpazeišonys zeime – čaja kruška (vokori tymsi i solti, byus juorauga sasasiļdēt – dreikst atīt ari ar tukšu krušku, čajs byus! 😉 ) Vokora gaitā dažaidi vaicuojumi i atrakcejis ar viesturisku i latvisku […]
Pīduovojom vitualu izstuodi – fotokonkursa “Eiropa Latgolā: lobs loba namaitoj” konkursa dorbus ar obrozu autoru originalaprokstim. Prīceigu vieršonūs! 1. Vīta 2009.goda majā Kruoslovā. Keramiks Valdis Pauliņš. Jaunu latgalisku Eiropys leimiņa vierteibu radeišona – unikaluo Latgolys keramika. Teik gataveita sveipātuo (malnuo) keramika – piec vairuoku stuņžu kurynuošonys ceplis teik ryupeigi aiztaiseits, teik aizlepeits kotrs caurumeņš, […]
2010. goda 30.septembrī 15.00 Rēzeknē Atbreivuošonys alejā 95 (Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys siežu zalā) nūtiks fotokonkursa „Eiropa Latgalē: lobs loba namaitoj” nūslāguma pasuokums, kura laikā ir paradzāta fotografeju izstuodis atkluošona, konkursa dalinīku apbolvuošona, sasatikšona ar profesionalim fotografim. Pasuokumā pīsadola dobys fotografs Andris Egleits ar lekceju “Dabas fotogrāfija” i Juoņs Mednis ar lekceju “Kas veido labu fotogrāfiju? […]
Ka Latgolys Studentu centram vajag braukt ar laivu, beja skaidrs jau pavasarī (voi ka tik na zīmā). Tok kur braukt, kai braukt, ar kū braukt, deļkuo braukt, kam braukt? Itī vaicuojumi aizjēme cīši daudz laika. Vīna braukšona vosorā izjuka, partū ka beja vosora. Vosorā ir tik nedeļu, cik ir. I kotrai nedeļai tik vīns gols. […]
Jau itū sastdīņ vokorā Viļakas nūvoda Šķilbanu pogosta Upītes tautas nomā nūtiks vacuokais latgalīšu festivals “Upītes uobeļduorzs 2010”! Ite pasuokuma programa. 1. Vinsents Kūkuojs 1910 a. Ontons Slišāns 1925 2. Karburators 1935 b. Valentins Lukaševičs 1950 3. Soldanī 2000 c. Mārīte Slišāne 2015 4. Rekovas dzintars 2025 d. Puosoku diska prezentaceja 2040 5. Zintis […]
Izstuodis atkluošona 13. novembrī 15:00 stuņdēs Kr. Barona īlā 14. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Latvejā krīze izabeigs 27. majāpa upi septembrī, īvu zīdu laikā Upītes uobeļduorzs 2010Bārnu i jaunīšu lobūs stuostu konkurssLatgalīšu volūdys kursi pyrmūdīņu vokorūs
Prelata Adolfa Grosberga pīminis fonda stipendejis katuoļu studentim . Fonds ir izsludynuojs pīsasaceišonu stipendejom 2009. / 2010. vuiceibu godam. Praseibys stipendejis pretendentim: 1. Studej vysmoz 2. kursā. 2. Studej akrediteitā Latvejis augstškolā i akrediteitā pamatstudeju programā. 3. Svareigys paguojušuo studeju perioda sekmis. 4. Studeju programa, vierzīņs i leimiņs nav svareigi. 5. Stipendeja dūmuota socialūs i […]
Nu ituo goda 2. augusta leidz 6. augustam Preiļūs nūtyka „Atzolys” – jau sastū godu piec kuortys bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” reikuots izgleitojūšs seminars Latgolys jaunīšim. Seminaru reikoj latgalīšu studenti deļ jaunīšu, kam ir interese par Latgolu i latgalīšu volūdu, literaturu, viesturi, kulturu. Na par veļti „Atzolu” moto ir Kazimira Skryndys vuordi: „Iz tom jaunom atlasem lai ir […]
Jureits sūlej, ka byus koč kas leidzeigs kai paguojušajā godā… Tuoļuok informaceja nu juo: “Latgalīšu dzīsmis, danči, gunkurs i lobi ļauds jau trešū godu Latvejis skaistuokuo i solom boguotuokuo azara krostā!” – tys taids reklamys sauklis pyrmajā dalī varātu byut nalels koncerts pi pogosta padūmes estradī – “Latgalīts Latgalīšam Draugs” stilā. suokums apmāram 19:00. Koncertā […]
īsoku puorskaiteit šudiņ nu reita najauši atrostū LU Juridiskuos fakultatis doktoranta Juoņa Plepa rokstu par vēļ vīnu Latvejis vaļsts prezidentu – veiskupu Jezupu Rancānu. atzeimeišu, ka roksts beidzās ar Mikeļa Bukša citatu: “Nasaverūt uz tū, ka latgaļi Satversmes Sapuļcē, tai saceit, tyka izpārti, un ka latgaļi pi Latvijas Satversmes pījimšonas atsatureja nu bolsōšanas, taidā veidā […]
Kruoslovā ituo goda 1. martā nūtiks Sibira dīna. Tiks paruodeiti storptautiskajuos etnolingvistiskajuos ekspedicejuos iz Sibiri īgiutī materiali – kinys, kartenis, īroksti, stuosti i sarunys. Ekspedicejis ar Vaļsts Kulturkapitala fonda i Latvejis Universitatis atbolstu jau vairuok godu reikoj volūdneica Dr. Lideja Leikuma sadarbeibā ar LU, Sanktpīterburgys Vaļsts universitatis, Ačinskys Pedagogiskuos koledžys pasnīdziejim i studentim i “Latgolys […]


text:
18. decembrī gostūs aicynoj jau tradicionalais Adventa laika La-La-Dra (Latgalīts latgalīšam draugs) pasuocīņs Raiņa sātā Berkenelē (Birkineli, Daugpiļs nūvods) ar muzykalim i literarim prīšknasumim, zeiļu kopeju i peirāgim. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:“Taiseits Latgolā” koncerts ReigāLatvejis Avīzis roksts par latgalīšu literaturuUobeļduorzs 2011Muzykys Skrytuļs“Agruo pavasara” obrozi
Iz muzykali latgalisku nakti “Taiseits Latgolā” 9. decembrī “LMA Studentu klubā” Reigā aicynoj latgalīšu grupys “Dabasu Durovys”, “Krampis”, “Green Novice” i dzīduotuoja Laura Bicāne. Īeja klubā nu 21:00, īejis moksa iz pasuocīni 2 lati. Dabasu Durovys – pošu reizi vīna nu aktivuokojom latgalīšu grupom, kas rodusīs 2006. goda suokumā Daugpilī. “Dabasu Durovu” stilu var definēt […]
Nu jau dasmitū reizi Viļakys nūvoda Upītē byus meilys aiļu i dzīšmu festivals. Sasatiksim 17. septembī! Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:La-La-Dra Berkenelē“Taiseits Latgolā” koncerts ReigāMuzykys SkrytuļsSovvaļnīks ar “Boltu susātivu”Skaneigi par Viļānim i Varakļānim
Piec treju godu klusiešonys itymā vosorā 16.julī Daugovpiļs nūvoda Leiksnā otkon nūtiks visim tik labi īpazeitais myusu dīnu latgaliskuos muzykys festivals “Muzykys Skrytuļs”. Daleibu pasuokumā pīsacejuse popularuo grupa “Dabasu Durovys” i pādejuo laika atzeituokais latgalīšu muzykants Sovvaļnīks, kai ari „Green Novice”, „Metrs”, Eriņu-Vorkaļu saime, „Krampis”, „Inlay”, „Afterdream”, „D-Light”, kai ari vokora koncertā pīsadaleis Guntra Kuzmina, […]
Nu šudiņdīnys vasalu (voi ari tikai) nedeļu ekskluzivā veidā ar “Atlaižu kluba” i Latgolys Studentu centra starpnīceibu, taišni Tev pīeimams latgalīšu rokmuziķa Sovvaļnīka jaunais (nu jau ūtrais piec skaita) albums “Bolts susātivs”. Albumu pierc škārsteiklā, bet sajem kaidā nu LgSC birojim Reigā, Rēzeknē ci Daugovpilī. Albumu meklej ite: http://www.atlaizuklubs.lv/lv/offer/ekskluzivi-tikai-atlaizuklubs-lv-latgaliesu-rokmuzika-sovvalnika-dubultais-cd-jaunais/ Vairadazynuošonai par “Boltu susātivu”: Godu mejā […]
9. novembra vokorā bufete-skaiteitova „Pie Humberta” kliva par sovpateigu geografejis stuņdis nūrisis vītu ar golvonū stuņdis temu – Muzykaluo geografeja: Viļāni i Varakļāni. Tys deļ tuo, ka Latgolys Studentu centrs ar itū vokoru aizsuoka jaunu projektu „Muzykaluo geografeja”, kura ideja ir caur muzykalu Latgolys jaunīšu aktivitatem drupeit vaira izzinuot par Latgolys vītom, kai ari vaira […]
21.10. 14.00 “Latgolys Studentu centra” Rēzeknis birojs Rēzeknē Atbreivuošonys alejā 115. 314. kab. aicynoj iz muzykalu latgalīšu dzīšmu pasuocīni „Leigonais kliņgers”. Sadzīdūosim vysi kūpā, vērsimīs latgalīšu dzīšmu videoklipus i vēļ, prūtama līta, čajs i kliņgers. Meili gaideiti! Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:LgSC meklej Rēzeknis biroja vadeituojuTykom pi sova Boņuka!Aizvadeita LgSC kūpsapuļceLa-La-Dra Berkenelē“Taiseits Latgolā” koncerts Reigā
Oktobrī bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” Reigā aizsuoks lekceju-pīredzis stuostu ciklu, kura laikā ar sovim pīredzis, veiksmis, zynuošonu stuostim i lekcejom daleisīs latgalīši, kas kasdīnī struodoj atbiļdeigūs i nūpītnūs omotūs, dorbojuos radūšuos jūmuos ci dora kaidys cytys interesantys lītys, zynuošonys par kurom varātu paleidzēt/nūderēt turpmuokuos gaituos ari cytim, golvonūkuort, studentim pīredzis giušonai. 12. oktobrī RTU (Reigys […]
16. septembrī kai Latgolys Studentu nedelis kulminacejis pasuocīņs klubā “Nabaklab” Reigā pyrmū reizi nūtyka studentu festivals “Studiņs 2010” (vaira dazynuošonai par pasuocīni ite), iz kuru puļcējās asūšī i bejušī studenti nu Reigys i cytom Latvejis molom. Festivalā uzastuoja i vysus prīcieja taidys grupys: “Sovvaļnīks”, “AK69”, “Dabasu Durovys”, “Green Novice”, “Crust”, “New Buzz” i par puorsteigumu […]
Grupa “Bez PVN” meklej leidzjutiejus SeMS raidiejuma īrokstam LTV7. Īroksts 11. augustā televizejā nu 16:30 da 18:00 stuņžu. Kai minimums vajag 10 ļauds, tok vīta atsarass i 50 cylvākim. Piec īroksta sūlej piecpasuokumu. 🙂 Ka Tu teic i gribi i ka Tev tuo vajag, pīsasoki Edeitei iz e-postu bezpvn@inbox.lv! Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Kas byus Bukmuižā 22.junī? […]
Vasali vosorā! Pasaverit rokstu “Latvejis Viestnesī”. Varbyut ir kaidi komentari, vīdūkli? Voi varbyut ir napīcīšama kaida LgSC reakceja – atbiļdis roksts, diskuseja voi informativa akceja? LgSC vuordā vakar KKF tyka īsnīgti 7 projekti: – latgalīšu muzykys karaoke disks (Edeite Husare); – latgalīšu puosoku izlase “Tu soki. Es soku. Puosokys par krīzi” (Marita Papiņa); – Danieļa […]
Šudiņ vokorā Tonis birojā projektu vokors. Reit turpynuojums itai izklaidei. Kai smejīs, cytim vosora, a cytim i vosora, i juodūmoj par rudini. Ite zemļuok karteņa nu paguojušuos nedelis izprīcom ar SIF projektu, kas gols golā īsīts svēre 2 kilogrami i symtu gramu. Ireta i Artis cap i lej iudini. Koč kai tei latgalīšu volūda juodaboj […]
Jureits sūlej, ka byus koč kas leidzeigs kai paguojušajā godā… Tuoļuok informaceja nu juo: “Latgalīšu dzīsmis, danči, gunkurs i lobi ļauds jau trešū godu Latvejis skaistuokuo i solom boguotuokuo azara krostā!” – tys taids reklamys sauklis pyrmajā dalī varātu byut nalels koncerts pi pogosta padūmes estradī – “Latgalīts Latgalīšam Draugs” stilā. suokums apmāram 19:00. Koncertā […]
Gūds kam gūds, informaceju, ka pasuokums nūteik itū, ni cytu catūrtdiņ, izzynuoju tik laikam itū pīktdiņ. Da tuo laika mes i Googlis cioce dzeivuojom kai informacejis pūrā. I izzynuoju tik deļtuo, ka muzeja darbineica Siļva struodoj ari munā dorbā i pastuostēja. Cytaiž naboga cioce Google pīduovuoja obejus datumus. 😀 Tok ar vysu zynuošonu taipat bejom […]
Lakugā puorskaitieju, ka 19. martā 19:00 stuņdēs Reigā, Kongresu nomā, nūtiks bīdreibys “LR” reikuots Jezupa dīnys koncerts. Koncertā tiks spālātys tikai latgalīšu dzīsmis i pīsadaleis Bez PVN, Dabasu Durovys, Green Novice, Likteneigais pagrīzīņs iz Vainovu, Laimas Muzykanti, Dzyga, Patina, Patrioti.lg, Latgolys damu pops, Maskačkys spieļmani i cyti… Īeja par zīduojumim. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Vosorys izklaidis – […]


text:
Šūreit daguoju pi lūga i nūsabreinuoju – saule pīliejuse ar kruosu vysu pasauli: sorkoni i bolti jumti, bryunys i dzaltonys lopys, malni padebeši. Vyss taids tumeigs i eists. Saule, a pamalē malni dabasi.
Īsadūmuoju – parkū myusim itys vyss skaistums. Itys vyss niu ite.
I tod, apliejuse puči, saprotu – partū ka mes asam ite. Mes vīnkuorši asam Latvejā, deļtuo i skaistums.
Svešumā ir interesnys i šmukys lītys, vysaidi breinumi i puorsteigumi. Jiurys, kas bāg i atsagrīž. Kolni, kas pasaceļ i sadryupst. Šosejis, kas vejās apleik kolnam i kuop pa serpentinu. Breineigys pučis zīmu i vosoru, dzili kolnu azari, bolta kreita īlejis, dyuņu līknis. Tok tys vyss puorsteidz, izbreinej, izgleitoj par pasauļa plašumu i vysaidumu, tok tuo vysa ir par daudz.
I vysleidza sātā ir nazkas taids. Īsatreis i ir. Seika seiceņa šaļteņa, kod dzymtī dabasi ir cytā kruosā. Saucit tū koč voi par mīlesteibu.
Itymā godā maņ beja izaicynuojums – atrast vuoka karteņu jaunajai latgalīšu gramatikai “A short grammar of Latgalian“, kū sarakstejuse volūdneica Nikole Nau i izdevs apguods “Lincom Europe“.
Partū ka kai paruodeit volūdys dvēseli? Dabasi vysur ir dabasi, zeme vysur ir zeme, azari vysur ir azari. Zyrgi ir zyrgi, bazneicys ir bazneicys, krysti ir krysti, akmini ir akmini. Cylvāki? Tok kuri? Jaunīši džynsūs ci tautyskūs brunčūs? Babys ar skustenim i puotarneicom? Veči pi zyrga ci traktora? A kaids tam sakars ar volūdu.
Apvaicuoju puors normalu fotografu. Mani pasyutēja pupuos – pasoki, kuo tev vajag, tod pasaciešu, voi maņ ir. A kai maņ zynuot, kas jam ir? I kai maņ zynuot, kas vajadzeigs.
Tod vīnkuorši vierūs sovā piļneigi haotiskajā i vysaidu breinumu pylnajā arhivā. Kas nu tuo, kas maņ ir, ir par volūdu. Partū ka ir kartenis, kas paruoda mierstūšu volūdu. Ir kartenis, kas paruoda skumis, prīcu voi dzeiveibu. Tok kai paruodeit latgaliskumu.
Latgolys Muora ci Aglyunys bazilika? Ceļamolys krysts ci muola pūdi? Traktors ci pīna konys? Lauku dzeive ci dobys breinumi?
Atbiļde ir ite. Īdevu skaudzi atrodumu, iz vuoka tyka Īva. Jauna sīvīte tautystārpā Juoņadīnys reitā pi gunkura.
A kaids tam sakars ar žyguleišim? A nikaida. Vīnkuorši tī dabasi – malni īt nu pamalis kai bluočs, tok sirdī mīrs – rudiņa leits atīt par kolnu i atnas soltumu, tok jis i padzirdej zemi, kas pyrms mīga piec korstuos vosorys gryb atsadzert, kab cytugod okuos byutu iudiņs, kab zeme otkon byutu zaļa i kruosaina.
Nazkurā nedeļgolā itūrudiņ braucem ar draugim iz Latgolu i pīstuojim Kūknesē. I īsadūmoj – brauc pa ceļu iz piļsdrupom i pieški sirdī īsyt bierneiba. Mašynu stuovvītā tikai žyguli, zaparožeci, volgys, latvejis, moskviči.
I tu otkon esi mozs. I atguodoj. Vysus bierneibys koncertus, teatra breivdobys pasuocīņus, tautys manifestacejis, bazneicys svātkus, kod tāvs ībrauce pļovā i raudzēja nūlikt mašynu (i jis nazynuoja, kas ir nūparkuot mašynu), a muote tik saceja, lai nalīk cīši tuoli voi pret kolnu – rūkysbremze to švaka (i jei nazynuoja, ka var braukt i ar mašynu, kam kotru sastdīni nav koč kas juokapačoj motorā). A es siedieju aizmugurē iz siedekļa ar zaļom rūtim i cerieju – cukragaileiši, poņčiki, pepsikola (i es nazynuoju, ka nazkod žyguleiši byus tikai malnbolti – munā bierneibys albumā).
Category
4 Comments
-
hei, nav pat iz Sibiri juobrauc – ite poš kruosainys retro mašynys nu padūmju laikim! 🙂
par bierneibys albumu taisneiba. kod pasaruodeja kruosainī aparati, tod beja jau tīneidžera godi, kod beja drusku tai kai kauns nu vacuo žiguleiša, koč apleik ļauds braukuoja ar vēļ vacuokom, lītuotom mašynom, bet importa, i jutuos par tū cīš kruti. mainuos laiki, mainuos vierteibys i uzskoti.
Tei gruomota – lela prīca, koč i nazynu, kas tī vydā.
Žyguli šmuki. Latgaliskums fotografejā taipat.
-


text:
.
A es dūmoju par tū vysu.
Sibireja.
Bez juos es byutu cyta.
Bez vysu tūs cylvāku. Bez bruoļu Ūzulu, kas runuoja krīvyski, a beja blondim i viļņainim motim – gari, pleceigi. Leli kai ūzuli, ni taidi kai krīvi.
Bez Čeveru, Ševeļu, bez Lastovskuos i Latkovskys, bez Guļbu Almys i Sprukuļu Bertys. Bez Puku Emilis i Vimbu Genupis.
Bez kaida sentimenta. Vīnkuorši taipat.
Nūraut kleitu nu kaulu kai Genupei nu Sčastlivuos dzeraunis.
– Oi, bārni, navaru, dušej nust! Navaru, navaru. Kai īguodoju, navaru.
Nūsvīst kopku kai Olgai nu Byčkovys, sasīt skustu kai Emilei nu Bogotuos.
– Nu pošys Latvejis? A jius muokat skaiteit latgaliskuos bukvys? Kod bārni nūguoja školā, krīvyski namuocēja. Kod beja juosauc pīmāri krīvu volūda, nu suoku sauce latvyski, tod tik puorvede krīvyski.
Sasist papīžus kūpā kai Juoņam, Donatam, Pīteram nu Grjaznovys, Saharnuos.
– A kas jiusim pasē raksteits? Latyši voi latgalīši? Latyši? A maņ pasē – latgalec! Es asu latgalīts! Laikam taidys nacejis nav?
Da i pudeli likt iz golda. Nu Udačnuos, nu Krajevuos. Nu Podtajožnuos, nu Okunevys, Olugys, Ladogys. Nu bejušuos i gaisušuos.
– Vysi rozbraukoj, vysi rozbrauc. Vacī apmierst, jaunī aizbrauc iz gorodu. Ļauds nusadzer. A pi jiusu Latvejā kai? Ļauds labi dzeivoj?
Izcēle dzerauni kolna gola, saguoja kolhozā. Labi ļauds dzeivuoja. Hutarūs to lobuok kai dzeraunēs beja, a dzeraunēs otkon veseluok.
Iz balim ar traktoru braucem. Pīsalasēja puiki i mārgys, laidem iz sābru dzerauni. Ni ceļa, ni saprasšonys. A solts! Traktoram rīpu puordyurem, večim i nasacējem. Bais.
Dzeraune Sčastlivuo, dzeraunis golvonuo ūļneica – Vesjolaja gorka.
Prīcys bez gola, bez molys. Tāvu nūsuove, bruoli tože. Razkulačili. Palyka bārni, mama aizacierta i vylka.
I es mamai zam sirds.
– Es nikuo, nikuo jiusim napasaceišu, bārni, nazynu nikuo, naatguodoju nikuo. Es breineigi slyma.
– A Pyupuļneica ite beja?
– Joptvajumaķ, vysys Pyupuļneicys, vysu juos zyna! A pi jiusu tože?
– Nedeli pyrma Leldīnis!
– Kai to, kai to – beja Pyupuļneica! Bārni pīplēse pyupulu mežā, skrēja agri pa dzerauni i pyupuluoja. Napīmiņu, nazkai beja. Ni to veseleiba, ni to kas. Veseleiba īškā… Ni napīmiņu!
– A vēļ kaidi svātki ogruok beja? Juoņadīna beja?
– Nui, beja i Juoņadīna. Pulkim guoja, jaunī leiguoja, pa sātom staiguoja, pa ūļneicu guoja, dzīduoja. Ka kurs ola nadeve, tū zam kubula buoze, dzēre i doncuoja, zuoļu vaiņukūs pyna i ituos dīnys svietēja.
– A kaidys skaituos juoņazuolis? Nu kuo pyna vaiņugus?
– A kaida zuole beja, taidu i sapyna. Kaidys tī pučis. Zuole kur šmukuoka, tī i paplēse. Voi kaidi vanadži kur. Juoņam golvā lyka.
– Dzīduoja tože?
– Meitys to staiguoja, dzīduoja. Es to mozuoka beju. Nikuo, nikuo napīmiņu. Tī nazkaidys eisenis dzīsmeitis beja. Vylks juos zyna!
– Nivīnys i naatguodojit?
– Es jau nabeju dzīduotuoja. Muosys jau lelys mārgys. Muote nu Rasejis ar meitom atbrauce, tāvs tī numyra.
Leigoj saule, leigoj bite
Pa lelū teirumeņu.
Saule sīna kaļteidama,
Bite zīdu laseidama.
Saule sīna izkaļtēja…
A bite zīdu napīlasēja.
Tai nazkai beja. A nikuo, nikuo napīmiņu. Nikuo nazynu, bārni.
– A cyti svātki?
– A rudiņ Dvieseļdīna, tod juoīt iz kopu. Na āstu voi kū. Niu jau tik puorjāmuši nu krīvu tuos mūdis – i latgalīši, i latvīši.
Dvieseļu pīminēt juoīt. Tāva ar muoti. Dzeda. Meitinis munys, moza nūmyra, pagaisa kai nabyudama.
Cytaiž iz kopu to nā. Lai jī tī dzeivoj mīrā. A kuo dzeivajim pi myrušūs to meklēt? Dvēselem sovs laiks, sovs laiks i dzeivajim.
Cikom jau tei mīsa, tei dzeivuošona. Cikom jau mīsa kopūs nav aiznasta.
Cikom dzeivs, i juodzeivoj. Nabyusi dzeivs, tod i nadzeivuosi.
A dunduri apleik kai myusys, vys lidinej, vys sīnās. Vys jau dzeiva mīsa.
I kopu ceļš puori vacainei – cik godu kai pamastai. Kai nu savetskūs godu, kai nu cytu laiku. Kolhozi beja, vys apora. A niu vysu rozjauce, roznosuoja. Kur palyka, kas jū zyna. Nikuo vaira nav. Cik cylvāku beja, cik bārnu. Niu tik pjanicys da biči. Par vysu dzerauni četrys vecenis vuorgulej.
Smylgys viejā šveikst, nazkaidys pučis boltim zīdenim. Kiula speid cauri sakoltušim veibūtņu kaulim. Zeme nūsacītuse, až malna.
Tik kopu ceļš. Naseņ bēris bejušys. Par cik sūļu – egļu skujis. Piedejuo styga. Puori teirumam. Cik sen ni ortam, ni kustynuotam.
Vys viejs ceļās. Par kolnu pārkiuņs īt malnym dabasim. Grudinej, zibsnej.
A kopu ceļš skujom izlykts – par cik sūļu egļu skujis. Tai vajag, tai dabasūs juokuop – pa skujom izlyktu ceļu, par kolnu, aiz vacainis, aiz zylūs kopu vuorteņu.
Kiukoj, uora dzagiuzeite.
Kiukoj stulpa golā aizaklīgdama, kiukoj kasgods nu jauna. Kiukoj pi ustobys, suņubūrkšūs, ņuotrēs i saryusiejušūs kolhoza dzeļžūs vārdamuos, kiukoj aizkiukuodoma, aizkiukoj dzeivis.
Tu kiukuoji, es rauduoju.
Es bolsā sauču tuo, kas ir bejs, kas nazkod dzeivuojs i mirs, a varbyut i šudiņ ir dzeivs – ka jau es juo atguodoju.
Tev pītryuka treju kūku, maņ deveņu buoleleņu.
Gunīs dagušūs, karā rautūs, palnūs sakrytušūs, sorkonuos ūglēs gailiejušūs i malnā zemē guļdeitūs. Karā kautūs, piļsātā i severā pagaisušūs, aizrautūs, atjimtūs, aizguojušūs, nūsadzārušūs, kopūs lyktūs. Sovu, sovejūs, bruoļu.
Da i nikuo vaira nav. Tik nazkas pruotā – vuordi, bolsi.
I tu atguodoj. I tev vaira nav mīra. Aizkiukuota tu esi.
Tik tei Pyupuļneica, Juoņadīna, Dvieseļdīna pruotā. Atguoduoji, niu jau vaira nikuo. Nazkas vaira kai beja i reizē vaira nikuo.
Nūrauņ sukni nu mīsys – nikuo jau vaira nav, nikuo tok tī nav. Zamuškā nikuo nav. Tik tei plykuo mīsa. Tik tys, kas esi tu poša.
Nikuo jau nav. Plyka mīsa. Tei esi tu poša. Car gunim izrautuo, car dorbu dorbim voi laiku laikim.
Tik volūdys nikai naaizmierssi. Pa vuordam atsagrīž runuota, pa plykam vuordam i piečuok jau vasalom vuordu čečem, vasalim kūdulim, osnim, lopom i dzeislom. Mierdama namierst, cikom viņ mīsa turīs. Cikom tei mīsa kai sukne iz kaulu. Cikom jau dzeiva.
Bičkovys ūļneica leitā izškeist glumūs dubļūs. Malna i sleideiga. Až leipst. Spersi sūli, i Sibirejis augleiguo zeme īraus tevi, īsyuks. Myužam naaizīsi.
Jaunuoka byutu, kuojom iz Latveju nūītu. Ni nadūmuotu.
Pateik i šyut, i adēt. A taidu uzoru, kai nu Pribaltikys atvad, taidu nikur nav. Kurs jau gostūs nūbrauc i cymdu atvad, tuo jau vysi nūsaver i tod oda.
A kū ta vaira. I tāvs ar muoti ite paglobuots. I vaira veseleiba na tei. I vaira iz kopim juosaver, na jau pasaulī skrīt.
Es i meitai sacieju. Roksti pasē latgalka. Vys tiksi kur pasaulī – nu suoku iz Latveju nūbrauksi. A tod mož iz Vuoceju voi kur. A kū jaunam ite darēt?
Nudi, jaunuoka byutu, nadūmuotu a ni. Koč pastruoduotu Latvejā.
Ūzula pierts. Bolkys lelys, bolkys mozuokys, listvennica voi apse, vacs kažuks pakuorts prīškeņā, zūbubirste i zīpis uorā iz beņča, ružovs plastmasys čarpāks boltim zīdenim. Vacys rogovys čardakā. Bucys dieleiši. Nūderēs. Voi ari nā.
Meitine verās i smaida, ružovys plastmasys tapkys, bryunys kuojis, pluona kartona kleiteņa. Boltu suneiti tur aiz kaklinīka, suneits izaruovs rej, koč pošam bais.
– Vasali!
– Kaids suņam vuords?
Meitine nūsorkst i vys smaida. Sagruob suneiti, apjem tīvom i bryunom rūkom. Nikuo nasoka. I naizzynuosi – bārns nasaprota voi nūsakaunēja.
Ūzuls sovu pogolmu izlics dielim. Kuoju nasabrist. Kai greida jī skaņ zam kuoju, daža nasacyloj eimūt. Kai ustobā, tik zam dabasu.
Pierts nav pierts, jei ir tik vīna nu juo pogolma ustobu, ūtrā ustobā dzeivoj gūvs, trešā stuov mociklets.
Ūzuls pi autobusa, smaida atbraucs nu piļsātys. Jaunajā kraklā i bez capureitis napazeit. Pats taids kai cyts. Dokumentu mapeite padusē. Taids vāžnys. Bejs gorodā nuokūrtuot dzelu.
A varbyut jam ir i cyta dzeive, na tikai tei, kur jis ir sātys saiminīks i kurynoj pierti.
Dzeraunis puiši staigoj, staigoj. Tod brauc – ar mocikletu, ar mašynu.
Nagribit pasavyzynuot?
Mociklets, ūdi mutē. Benzina smoka. Sylta nakts, i nazyni. Tu poša voi cyta jau.
Piec leita palejuos kruojas mygla. Mygla ceļās i kuop nu upeitis, kurai nivīns nazyna nūsaukuma. Upeite, kam nav latgaliska vuorda. Voi ari jī myusim nasoka.
Voi varbyut jūs ite nimoz nav bejs, jī tik ite pa ceļam. Jī ite tikai nūstuoja, jī ite nadzeivoj.
Muote dzonoj jaunuokuo Ūzula reveitu duorza, i Ūzuls īt. Muote moza i zama kai buceņa, dāls sūpluok jei kai brīds. Muote jam ka ni da kryušu zierneišu, to pazušu.
Ūzulam pateik meitinis, nūzūg maņ capuri, izlīk sev golvā. Rūceņu paturēt. Ūzulam nūtykums. Par dzerauni puorīt. Iz mocikleta pavyzynuot, aizvest, aizblūdeit.
Susedka ar binokli vārusēs, kai ejam mozguotūs iz upeiti. Dvīļūs īsatynušys. Bosom kuojom i tapkuos.
Nikuo tok vaira nav, tikai tei mīsa zam driebu – sukņu, lupotu, kleitu, maudkostima. Dzeiva. I korsta vosora.
A mes teiri tai nikuo asūšys, piečuok susedka poša atsazeist. Nikuo tai. Vyss sovā vītā.
Nasoka, kuo gaidiejuse. Ka cytys mes byusim voi nu cytys mīsys. Voi ka cytaižuok izavērsim.
Ejam da veikala. I puiši pi vuorteņu, nazdeļkuo pi vuorteņu vys truopejās puiši. Pučis, dzaltonys puču taureitis. Taidys tik vīnā pļovā pi Uluja aug. Vīnā pļovā iz vysa pasauļa, cytur nikur.
Ite jiusim. Pierti izkūrsim.
Kai najauši – vasali. Vuorteņu golā – vasali.
Mozi bārni bļaun pakaļ – vasali! Mes že tepat asam, mes že tī poši!
I suneits bolts, kai aizmaduots skrīn pa prīšku. Īsi pakaļ, aizamaļdeisi. Īsi iz prīšku, pagaissi. Suonim īsi, poša propuļsi.
Volūda cylpys mat, volūdys voduotuojs dasamat. Naatsagrīzsi. Ka atsagrīzsi, to cyta.
Padūd vīnu pierstu, aizmierssi vysys rūkys, atguoduodama naatguoduosi, naatguoduodama vys atguoduosi. Da placa voi sirds. Voi da eikšu.
Dzeraunis ūļneica. Škutāni, Šyroni, Ševeli.
Sātys i klieveni, pyuneitis, budonkys, kuormi. Traktors pastateits, škeiba pīkabe, skrytuli izagrīzuši. Cyuku duorzeņš ar dūbem, cyuka zeidej syvānus, poša iz suona zemē i ūrkš. Puču duorzeņš, vystys kašās, gaiļam sorkona sekste i bolss par vysu dzerauni, aizacierts dzīd i izlāc iz sātmaļa. Kai sauce tuos smolkuos pučis boltajim zīdenim?
Lūgu dieli nūmaļavuoti, zyls, zaļš i sorkons. A klieveņam nūtrīpti bolti vysi bolku goli i bolta streipe car durovu molu. Molka sasvīsta skaudzē, ņuotris rindeņā car statini. Molkys grāda car duorza molu, teli, īdami vyscaur car ūļneicu, pa maleņu pi sātmaļa īmynuši stidzeņu. Poši stuov paienī pi saryusiejušuo kombaina i dauzuos ar kuojom. Pats pušdīņu korstums, dunduri kūž kai troki. Teli nabāg nikur, nikur nabyus lobuok. Stuov paienī i gramoj, mīgainai myrkšynoj acs.
Bryuna gūvs da vādara iudinī, syt ar asti, nateirys streipis iz spolvys saulē izkolst i palīk boltys. Dubļu i zemis zeimis. Cytā dubļu dūbē klīdz zūsyni, šņuoc, koklus izstīpuši, mozi zūsalāni veļās pa zemi, peikst, dzaltoni komuli.
Reits. Saule lein nu dabasu molys, tūrkš putyni, tuolīnē ryuc nazkaida mašyna, mygla ni to ceļās iz augšu, ni kreit zemē – byus saulaina dīna. Varbyut izskrīs leits.
Dzagiuze kiukoj stulpa golā aizaklīgdama.
Jūceigys dzagiuzis, nabāg a ni. Sēd stulpa golā i kiukoj pylnā reiklē. Rasni, palāki putyni, kņuobs vys atsataisa i aizataisa, i dzagiuzis bolss skaņ pa dzerauni.
Niu saprūtu, kai tam kūkam, kur dzagiuze kiukoj, var apīt treis reizis apleik i izzeilēt sovys dzeivis.
Kiukoj, uora dzagiuzeite, kiukuodama naaizkiukoj dzeivis. Vēļ nazkas juopadora. Vēļ gribīs tūs boltūs puču duorzeņā i dzaltonūs nu Uluja, vēļ napasaceiti vuordi trynās pi vuorteņu: ateimūt – vasali i aizeimūt – palīc vasals.
I pūreņā nazkas tūrkš. Ni to leita putyns, ni to nazkas cyts. Vuorda naatguodoju.
I nazkas tuolīnē kai sisineidams sisinej. Kai atguoduodams nazkuo, kuo vēļ nav bejs, a varbyut nabyus nikod.
Gūvu bori. Īt iz klāvu vokorā, smogai lykdamys kuojis, rogi kai tauris. Bolsā ni naīsamyud – īt kai māmys, kai svareigu dorbu dareidamys, putekli ceļās, ūļneicys zeme. Leigojās gryuti tesmini, a cyta kai koza – ciči kai izveituši, tik tī rogi i sasavāluse bolta spolva. Goni gumejnīkūs, īt ar suneiti nu pakalis.
Daguojuse da vuorteņu, bolta gūvs myud saimineicys. Saimineica attaisa vuortus, i gūvs īīt sātā. Sātā – zam jumta voi zam dabasu.
Dunduri saskriejuši pakaļ lūpim, niu vyss gaiss vīnūs dundurūs. Pīskriejušys pylnys siņcis, kreit i ceļās, sytās pret lūgu styklim. Nav gaisa.
Pārkiuņs ceļās. Tepat i leits. Leita lasis kai nu dabasu bumbvedieja izsyt dzilis rānys ceļa putekļūs, piec šaļts iudiņa upis nasās nu kolna.
I tu tī beji. Stuovieji iz gaņku i navarieji izīt iz ceļa. Nasamaituot leita ar sovu byušonuu, tys byutu par daudz – ari izmierkt.
Slapņu sukni iz mīsys, iudinī samierkušu, gryutu i slapņu. Dasadur mi mīsys i daleipst. Kai bārza lopys piertī, kai moti pi pīris i kokla nu korstuma.
I lelys lasis iz mīsys kai puotogys. Kai iz zemis.
Leitā vērtīs kai izruodē. Vērtīs, kai bolta sylta iudiņa sīna guožās par buļbu teirumu, ņuotrem, līc da zemis i leigoj, sytās tymsi palākūs škiuneiša dieļūs, sasyt palnus guņkurā, samiercej ceglus sorkonus, apdzieš guni. Nazkas kai kiup, kai nā. I aizamaļdiejs teļš nazkur bļaun piec sātys.
Mygla ceļās. Otkon tei gaisma nu dabasu kai aplaista ar sorkonu vuoku. Nazkas tūrkš, sisinej, nazkaidi kukaini voi putyni. Nazynu vuorda.
Tuolīnē muzyka. Skaņ nu nazkurīnis, syt ar sisšonu. Dzieržami tikai basi.
Ninai puotori. Reita mikrieslī izguojuse uorā i lyudzas. Skaita puotoru gruomotu tīpat pļovā zam ūļneicys lampys.
Pi stulpa sliedzs – var īslēgt i izslēgt guni kai ustobā.
Zam jumta voi dabasu.
I nazkas cyts. Nazkas, kuo vuordūs napasaceisi. Saplaisuojuse dabasu zyluo kruosa iz cepleiša suonu, ar kruosu aiztrīptys škierbys iz sīnu. Māms televizors iz gaļdeņa. Suveniri – opolys kūka sieņs iz dieleiša, nūļakavuotys i speid – bryunys capuris, boltys kuojis.
Parkū kotrā sātā ir taidi kramasli, kas nivīnam nav vajadzeigi, a napagaist i tod, ka saiminīku pošu vaira nav.
I iz gaņku dzeļža prass. Kurā sātā jis beja bejs, kas ar jū beja prasavuots i pyrma cik dzeivu.
Dzeļža gobols, apryusiejs. Tys, kas palics nu paguojušuo i kam pat eisti nav nūzeimis, ka meklēt dzeivuos volūdys i runuotuoju. I kam vyspuor varbyut nav nūzeimis.
Klams, atrosts pi māslu skaudzis. Mieslīnī izsvīsts monts.
Cylvāku jau laikam tai naizsvīž, apmauc bieru suknē, puorsvietej dūbis koktus ar sveci, nūdzīd saļmys voi Dīva dzīsmis, ka ir dzīduotuoji. Mīsu aprūk zam zemis, dvēseli palaiz dabasūs. Izlīk plastmasys puču krūni – ružovu, sorkonu, boltu.
A piedejū saļmu dzīduotuoju aprūk klusumā, grobā puotarneica – naļausi jau vuoļuotīs apleik pa pasauli, lai viejs lopys škūrsta, lai leits salej.
Lai īt iz zemi, lai palīk par zemi.
Muotis muotis puotarneica īlykta grobā.
Drukavuots vuords zam zemis – ar vysu drukys aizlīgumu, ar vysu globuošonu izglobuots, atvasts, nūsorguots.
A iz kopa tovs vuords. ШkyTaH, ШыpoH, ШeBeлb.
I gaisdama napagaissi, cikom kasgods zam Troicys byus kas iz kopa plitkys izkruosoj burtus, cikom jau ryuss, cikom jau ņuotrēs pagaiss vyss.
A Dvieseļdīnā vīna pa pasauli brissi. Sovejūs nasagaideisi, sovejī da Troicys iz kopu naatīs, sovejim sova dzeive.
Ustobys atslāgys dzelža prasā. Prass iz gaņku. Ryušim saryusiejs prass pi ustobys durovu. Atrass voi naatrass. Apzags?
Nanūzoga. Tehnika ciparu ciparim spielejamuo, jei ustobā zibinej dzeļža suonus. Jei īroksta bolsus i dzeivis, suknis, skustus i ļauds. Dzeivu dzeivis ciparu formatā: jpg, wma, tif, mp3.
Kurā mieslīnī vuoļuosīs jei. Zam kurys zemis apraks tūs vuordus – ciparu diktofonūs, ciparu kameruos nūgiutūs. Kai pagaiss i jī.
Tik Robinsons Kruzuo, īguojs sovā olā, atzyna, ka jam pateik tei boltuo smiļkteņa iz greidys. Jam pateik tei ola. Labi. Labi īsakuortuojs jis ir. Niu tik dzeivuot i dzeivuot.
Nazkaida gruomota vuoļojas. Es tī ni vuorda nasaprūtu. Varbyut Dīva gruomota voi kas. Nazkod muocieju bukvas saukt, niu nikuo nazynu.
Atbrauce nazkur nu Rasejis. Ni to dasmytā, ni to ostoitā godā. Deveni symti ostoitā. Muns dzeds ar savim brolim. Zemis vajadzēja, daudzi bruoļu beja, zemis nicik. A ite – cik taigā tuoli vari izacierst, tik tovs. Zemi deve, gūvi deve, naudu tože deve. Vot i atbrauce dzeivuotu.
Izkarčavuoja zemi. Labi dzeivuoja, voi ta švaki. Vysakuo beja.
Ustobu pastatēja. Tod patmalis. Nu vysa pasauļa da jūs moltu brauce! Ustoba stypra, šmuka.
Robinsons Kruzo, atsasieds pi sovys olys, vērēs dabasūs. Niu, ka leis leits, jam byus sova ola, kur ībēgt. Vys na zam dabasu.
Jī atbrauce nazkod, bārna šiupeli zorā kuore. Zam dabasu gulēja, zemi apsedze ar deči, plykū mīsu sorguodami. Izdzeivuoja i izasyta. Zemi izkarčavuoja, sātu pastatēja. Gruomotys pierka.
Školys beja i izputēja. Nui, div klasus latgaliski guoju, a tod vyss beja krīvyski. Da catūrtuos klasis tīpat dzeraunē. Jauns školuotuojs beja, taišni nu kursu. Jurka, Juriks. A tod iz Bičkovu. Div smenuos vuicējemēs, bārnu daudzi beja.
Školuotuoji apsauti, apmyruši i māmi. Školai grīsti īleikuši, jumts ar kupri, palāks kuorms meža molā.
Varbyut koč kod tī beja puču dūbe. Varbyut plitka ar karā krytušūs vuordim – susedim, rodim i tāvu. Škutāni, Šyroni, Ševeli.
Školuotuoja zamai sasalīkuse – breineigai, breineigai slyma. Verās, nazkū soka.
Školuotuoji gon vysā pasaulī vīnaidi. Otkon nūgiun dūma, ka jei tevi viertej. Īlīk atzeimi sovā pruotā, guodoj, kas nu teve saīs, rauga atkūst kai rīksta čumolu.
I ka vydā voi tuorps, voi kūduls.
I tys symtu godu vacais Robinsons latgalīšu sātā. Nivīns tok juo vaira napuorskaiteis.
Pagaisa, pagaisa nazkas, i gruomota aizaslēdze. Nūlykta sūpluok puotarneicai.
Nivīns juos vaira napuorskaiteis, lai stuov.
Boltū suneiti īspīde pogolmā. Lai naskraida pa pasauli. Stuov pi vuorteņu, kauc. Vasali, vasali!
Aleksejs sataisiejs gaņku trepeitis. Ar dzeļža gobolu atsits saryusiejušuos noglys, izlīcs, iztaisnuojs, sasits atpakaļ.
Ūzuls myusu škiuneitī bez jumta salics pliteņu nu ceglu, Nina iz juos vuorej zivu zupu.
Jumta, nav tik dabasi. Dabasi taidi kai vysur. Ite voi Latgolā. Taidi kai Vitebskys guberņā, Rasejā, Sibirī, Sibirejā.
Dyumi atsasyt pret kotla dybynu, pret škiuneiša sīnom, aizīt dabasūs stuovus gaisā.
I ūdi, ūdi, dunduri, ūdi. Vīnā mīsā kūž, vīnu asni dzer.
Dundurus par dundurim sauc i krīvi. Dundur, da dundur. Dundurs i krīvam ir dundur. Volūda izaplēte. Mierdama nanūmyra.
– A zynit, kai mes ogruok krīvus saucem? Krīva lupots!
– Nikai nazynu, voi pi jiusu Latvejā tože jī ir. A ite to gon taidi dzeivoj. Čiuli. Tai jau cylvāki kai cylvaki, tok taidi vredni. Latgalīts vysod tev acīs pasaceis, no čiuļs tai i rauga kai īkūst.
– Mes sokom “buļbys”, jim “kartupeli”. Myusim “naulečka”, jim saīt “kisiņdriebis”. Mes ar sokumim rūkam, a jim – dakšys.
Puotarneicys lapenis pamastys sātys pogroba zemē, sasajaukušys ar bierstūšu smiļkti, zemis gobolim apsabārušys.
Saimineica myruse. Jau treis vosorys zam zemis.
Ni dālu, ni meitu, unuks aizpluovuojs pasaulī. Tai jī vysi pasaulī aizīt.
Ni greidys, ni lūgu. Tik plyka ustoba ar bierstūšu zemi zam kuoju. I apdzeļtiejušys puotarneicys lapenis sasajaukušys ar zemi. Burti ar zemis gryudim. Malns i malns.
Nazkod žydu kontrabandys vastuos puotoru gruomotys, nazkod iz Sibiri leidza vastuos, nazkod globuotuos i nu sorkonūs sorguotuos.
– Vysys gruomotys izgubieju, ituos to gon navarieju. Palyku zam bolkys, lai stuov. A niu i laiki puorsagrīze, i Dīvu pa televizeņju ruoda. I kas tuo byutu padūmuojs.
– Muote mozam lyka latvyskuos bukvys gruomotā saukt. Vot i īsavuicieju latgaliskū mēli.
– Kristeits asu, kai to. Brone nūkristēja. Jei skaitēja puotoru gruomotā, nazkū dzīduoja, iudini lēja. Vysi bruoli i muosys maņ kristeiti.
Zeme iz groba vuoka, grobā puotarneica. Zeme bierst, burti sasalej kūpā. Kas jūs vaira puorskaiteis.
I es asu cyta, i cyts laiks. Vyss cyts, a vys jau tys pats.
Te tu beji, te teve nav. Nu zemis tu esi guojs, par zemi paliksi. Dīvs aizmoksuos.
Moksuodams aizmoksuos, vuordā nūsauks, pīraksteis sovūs rokstūs. Ak jau latgaliski, ka jau latgaliski es lyudzūs.
I kopūs izliks pīminekli. Dzeļža krystu ar jauneibys dīnu obrozu – taidu, kaida tu nazkod beji, cikom nabeji cyta.
ШkyTaH, ШыpoH, ШeBeлb.


text:
Beju pa nedeļas nūgali derauņī. Super! Beja breineigs laiks un dorbi gō dyžan labi. Paveikts ir daudz. Piertī nu ir izšyuts nameņš ar reģipsi. Palyka viņ greidas un trūba.
Pa ceļam kai vysod pīgōzem saļarku Krustpilī. Cenu starpeiba ir jiutama. Ja Jelgavā Nestī DD moksoj 0,642, tod Krustpilī viņ 0,623. Taitod par vasalim 2 santimim lātōk. Fakinō Jelgava.
Latgola ruļavoj!
Beju pa nedeļas nūgali derauņī. Super! Beja breineigs laiks un dorbi gō dyžan labi. Paveikts ir daudz. Piertī nu ir izšyuts nameņš ar reģipsi. Palyka viņ greidas un trūba.


text:
Sasajiemu sataiseit ite div jaunys sadalis: dzīsmis i aforismus. Informaceja tik pa dalei muni. Tok varbyut ari cytim nūder daļa nu munā datorā nazcik godu laikā sakruotuos informacejis.
Kurs gryb publicēt iz papeira, lai meklej olūtūs. Partū ka daļa ak jau nazkod ir bejuši publiceiti. Tik kas zyna, kod i kur.
A elektroniskai i apsveikumu lītuošonai lobuok itai nikai nikai. Partū ka šaļtim ruodīs – kuo nav teiklā, tuo nav i pasaulī.
Bez tuo – nav jau kaida konkreta autora, a tautys radeits monts. Koč kaids autors i izkass, apdarynuojs, publiciejs. Tai i es izkašu, apdarynoju i publiceju.
Parkū folklora navar tikt puorstuosteita ari teiklā?
Īmeslis itai dūmai i dareišonai vīns – nav dīnys, kod nu Gūglis ciocis maklātuoja iz itū dīnrokstu naatīt kaids dzīšmu i aforismu voi, vēļ vaira, latgalīšu dzīšmu i aforismu maklātuojs.
Vyss gon tapšonys stadejā. Vaira nav kai ir. Tok tei lobojama līta. 😀
Kai vacā gudreibā saceits: acs dorba nūsabeida, rūkys padareja. I bez prācys nav tykuma.


text:
Jau pyrmī vuordi viersrokstā līcynoj, ka ituo teksta gataviešona lejislatvīšu raksteibā nav tys lobuokais i na vīgluokais veids kai uzrunuot Latgolys pamatdzeivuotuojus, ari laikroksta “Ludzas Zeme” skaiteituojus. Deļ tam pats piec īspiejis vysod raugu runuot latgaliski – tai pošam ir vīgluok izsaceit dūmu i ari vīgluok tikt sadzierdātam. Ka jau par “latgaliskajām vērtībām” runojam, tod taišni tūs lītuotuoji i (na ratai klusī) atbaļsteituoji ir tī, kurus ir vārts uzrunuot vysapyrms!
Laikroksta redakceja maņ palyudze saraksteit koč kū par “latgaliskumu kā vērtību, lai lasītājs var lepoties, ka dzīvo Latgalē, ka ikdienā lieto latgaliešu valodu”.
Vysapyrms gūdeigi juoatzeist, jo kaids dūmoj sovaižuok, tod nav īspiejams jū puorlīcynuot par preteimū ar ituo vīna roksta paleidzeibu. Ka Tev nav vajadzeiga latgalīšu volūda, ka Tev ruodīs tei līka, vaca i varbyut traucejūša, tod dzeivoj tik iz prīšku bez tuos! Tai ari var. Pasauļs ir pagivs pagaisynuot jau na vīnu volūdu viņ.
Sovulaik Latgolā dzeivova gondreiž pusmiljona ļaužu i gondreiž visi jī prota latgaliski, ka na runuot, tod saprast gon. Tagad vysā Latvejā ir vairs tikai 165 tyukstušys, kas beidzamajā tautys skaiteišonā atzeimeja, ka kasdīnā lītoj latgalīšu volūdu (runoj, klausās). Pavysam ratais muok latgaliski raksteit – daudzeji beistās. Kotrā Latgolys molā tok runoj drusku cytaižuok i tū vīnu pareizū latgalīšu literarū volūdu pīraksteit muok (miniešu) na vairuok kai 100 cylvāki iz vysa pasauļa. Deļ tam vysod stuostu: “Rokst kai nu muoc, golvonais – suoc!” Asu puorlīcynuots (vysmoz turu taidu nūceju) – ari “Ludzas Zeme” byus prīceiga sajimt Tovu gora dorbu. Ka vajadzēs, īdūs kaidam lobuokam rokstu volūdys pratiejam, i leluocī naleidzunumi tiks pīlobuoti kūpeigim spākim.
Tymā dīnā, kod mes puorstuosim poši lītuot latgalīšu volūdu (runuot, skaiteit i dūmuot tymā), tod byus atguojušys Latgolys beigys! Teritoreja, skaidra līta, paliks. Byus vys jau ka “Zilo ezeru zeme” ci “Austrumlatvija”, nadūd Dīvs, “ЗaпaдHaя ЛeHиHrpaдckaя oблacTb”… i tei vairs nabyus Latgola, kaidu es tū zynu, kaidu ļūbeju i kaidu grybu, kab satyktu ari muni unuki. Tai ir, pa manim, par tū eistyn ir vārts vēļ pasaceineit!
Kuri nu Latgolys ļaudim myusim ir leluocī latgaliskuma i latgalīšu volūdys patrioti? Zynuotnīki, kinu režisori, politiki, volūdnīki, gareidznīki, školuotuoji…?
Tu esi leluokais latgalīšu volūdys patriots i tuos bolsts, ka runoj latgaliski ar sovim bārnim (ari rodu atvasem i nu cyta pogosta satyktajim)! Latgola uzplauks ari ekonomiski, ka mes puorstuosim beitīs poši nu sevi, nu sovom saknem i sovys viesturis.
Ka Tev ir kū saceit, nasabeist – līc goldā sovu redziejumu!
* Roksta teksts lejislatviski publicāts avīzē “Ludzas Zeme”. Itymā reizē, koč ar gryutu sirdi, es pīsakuopu lyugumam.


text:
Biblioteka
Biblioteka (greku: BιBλίov, biblīos – "gruomota"; θήkn, tēke – "pagluobe") – privats ci ļaudiskys gruomotu kūplasejums, ci vuiceibu īstots, izalosūt, komplektejūt, sorgojūt gruomotys i ļaunūt jūs lītuot ļaudeibai. Taipoš par biblioteku sauc gruomotu serejis, kurei paškierta konkretai skaiteituoju grupai ci literaturys žanram (pīv., Škoļnīku biblioteka, Filosofejis biblioteka). Pa organizacejai, kuramā dora biblioteka, izškir kleštoru bibliotekys, universitetu bibliotekys, tīsu bibliotekys i ct.
Pošleluos bibliotekys Latgolā dora Daugpilī (Latgolys Centraluo biblioteka, Daugpiļs Universiteta biblioteka) i Rēznē (Rēznis Centraluo biblioteka, Rēznis Augstškolys biblioteka).


text:
.
Vysi aizguoja iz Bogotū, a mes ar Guntu palykom sadzeit pādejūs golus Bičkovā. Apstaiguojom sātys, kur nabeja tykts vyda, pīregistrējem pādejus cylvākus, atdevem pajimtuos montys. Da i vīnkuorši gostūs nūguojom. Atdevem nu Latvejis leidza pajimtūs gastiņčus: kompetys, šikaladu. Aiznesem plakatu beidzūt. Da i taipat parunuojom ar ciocem, boltū suneiti otkon satykom atreizreizem. Ūzulu satykom pa nazcik reižu, jis pat apsūlēja īkūrt pierti.
Tod myusim beja tics gryuši nu saulis i mes klausējemes Leigū vokora īrokstus, i es gondreiž aizmygu. Kaidys puors reizis. Cikom apsytu vysus ūdus, nabeja vīgli.
Tod atbrauce ceļojūšuo diskoteka – malna mašyna ar malnym lūgim. Nusastuoja pi sātys i skanēja: bums, bums, bums… Es kai ruovu cīši kļamku, tai par reizi durovys cīši! Pyrma i piec tuo tys maņ naizadeve ni reizis. Puiss sytuos, sytuos pi durovu. Saceja, ka grybs “poobšcatsa”. Myusim nazkuo nabeja okuots. I vyspuor – kas jis taids i kū jam. Kod saceja, ka Gena Sprukuļs, jau čut ni īlaižu. A tod Gunta pasaceja, ka itys jau ir interveits. I es nalaižu. Diskoteka aizbrauce. Jis patīšom beja bejs tikai vīns pats. A kū es pa sīnys škierbu storp dielim daudz varu redzēt…
Tod otkon nazkur guojom. Gunta īkuope gūvs graulē, a maņ apdaga placi drupeit, tok es tai i gribieju, guoju bez krema. Tok uoda tai ari nanūguoja.
Cikom Gunta mozguoja sovu grauli, es boltū suneiti baruoju ar kaļteitū boltmaizi, kū vys nosuoju sumkā deļ teļu. Teli Bičkovā glupi, kluot naīt, maizis est namuok, bāg. Suneits to beja breineigs. Ēde daudz. Jis beja nu vītejuo šerifa Ūša ci Uozenīka sātys. Vieļuok jū daseja voi ispīde. Kai guojom cauri, tai myusu draugs vys kauce. Suneits to cīši lobs. Ēde ari jiurys akmisteņus. I grauze Guntys čību. Bet tys tai.
Cikom Gunta mozguoja grauli i es fotografieju suneiti, gūvs i Guntu, kluot dabrauce Sprukuļs ar diskoteku. Tai jau nikuo. Beja pat zalta zūbi! Pravda, vysu zūbu to jam nabeja. Pasyutējem jū pakaļ myusejim iz Bogotū. Aizasirdēja, tok beja gotovs brauciejs. Mes čut ni saderējem, ka Leikuma diskotekā nakuops vys vydā i puiss voi nu vess puors cylvāku, voi ari izslēgs diskoteku. Dereibys nasaguoja, partū ka mes obejis lykom iz Leikumu. Ka jei tai nabrauks.
Dabuojom bīzpīnu nu školuotuojis – jei īraudzeja ejam myus pa ūļneicu storp gūvem, vuškom i telim, iznese pa vuortenim, īdeve. Bīzpīns cīši gords beja. Gunta sagrīze bīzpīnu škēlēs. I gordai edem ar svežņū maizi.
Aizguojom pa nazkuru šaļti tok ari iz veikalu. Laikam nu suoku piec kvasa voi šikalada. Voi varbyut ola? Beiguos maizi nupierkom – korstu, taišni nu captuvis. I gorūzeņa skrouksteiga. Mmmm… Vyss veikals ūde! I puordevieja latgalīte. Apsarunuojom.
Izdūmuojom veikalā, ka gribim ēst pelmeņus. Ladskapī beja tikai kaids napylns puskilograms. Puordevieja vys taisnuojuos, ka asūt sakusuši. Dzeraunei kaidu laiku nav bejs elektreibys. Nā, tai asūši lobi. Normali. Tik ka sakusuši. Nūpierkom.
Es kurynuoju uora plitu ar nazkaidim dieļu golym, kū atrodu nuotrēs. Nagribēja degt. Škiuneišam pat beja jumts, tī vydā atrodu nazkaidu dieļa golu, kas nabeja tics leitā. A guni aizkiuru ar dodza kaulim. Nazkuo švaki aizadaga, labi, ka tuoss beja. Piečuok to gon guoja ryukdams. Sasiļdieju iudini drēbem. Gunta sasyta sasolušū pelmeņu kluci gobolūs, jī pat atlēce. Sabērem katleņā.
Nazkū vēļ pa papeirim izarokom. Cikom es nazkū meklieju kladē i raudzieju saviļkt golus kūpā, cikom izmozguoju i izkuoru drēbis, ari raibū svuočis sukni, pelmeni beja gotovi.
Par kolnu jau skanēja: bums, bums, bums. Dabrauce ceļojūšuo diskoteka. Kai atsataisēja durovys, bumsi palyka vēl skaļuoki! Nu mašynys kuope vīns, ūtrys, trešs… Izavēle vyss bors. Ari Leikuma. I labi, ka mes nasaderējem!!! Taids abloms saītu…
Mes jau nūsabeidom, ka jī vysi ir golodni i vysu apreis. Tok nā. Jī beja āduši pušdīnis. Pagaršuoja tik bīzpīnu. Nazkas grauze ogūrci.
Pelmeni tyka myusim ar Guntu divatā. Breineigi. Cīši gordi beja. Maņ ruodīs, tī beja vīni nu lobuokajim pelmenim, kū atguodoju āduse.
I Ūzula pierts vokorā ari beja breineiga. Beja pat pologi aizplāsti prīskā. Tok pogolmā vys kaids beja i verēs, kai mes ejam iz pierti, i vasaluojuos. Vasaluošonuos niu ir ituos dzeraunis izklaide. Leli mozi pakaļ bluove “Vasali!” A kai naatbiļdeisi? Svāta dzela!
Piec pierts Katja ar mocikletu i Ūzula dālim aizbrauce braukuot. A Daiņs jau pyrma tuo pagaisa ar Sprukuli i ceļojūšū diskoteku.
Satā jis pasajuoveja tik iz reita pusi i tai ari napasaceja, kur bejs. Daiņs nūsabeida myusus mūdynuot i gulēja iz gaņku laikam, a tū piec tam zynuoja vysa dzeraune i vēļ ilgi puormete. Maņ ruodīs, jī tū atguoduos vēl kaidu lobu šaļti. Kai meitys puisus aiz durovu izlyka – vyspyrms Genu Sprukuli, a piečuok Daini.
Tok tys jau cytunakt namaisēja susedim zam myusu lūga dzīduot serenadis. “Ļistja žoltije” i taidā gorā. Breineigi, tik mes nadzierdējem. Gulējem kai systi. Koč i iz cītys greidys, kaudamuos ar korstumu i ūdim. Dzierdēja Leikuma. Piečuok Katja kauneigai atsazyna, ka šei ari dzierdiejuse. Tok naasūt bejs tik labi, kab myusus mūdynuot. Es jau nikuo nasoku, bet diktofonu to jei gon varēja īslēgt…


text:
Pādejuos nedelis laikā LgSC ir sajiems vairuokys atzineibys par sovu dorbu 2008. godā: pīcus Boņukus i nominiešonu NVO instituta reikuotajā sabīdriskuo lobuma organizaceju goda bolvā.
Svātdīņ Rēzeknē nūtyka Boņuka bolvys pasnīgšona. LgSC tyka nūsaukta kai 2008. goda latgalīšu sabīdriskuo organizaceja i dabuoja Boņuku.
Papyldus bolvys dabuoja ari LgSC projekti. Lelais Boņuks i tituls “Lobuokais izdavums / gruomota” tyka pīškierts “Myusdīnu latgalīšu dzejis antalogejai “Susātivs”” , taipat Lelais Boņuks i tituls “Lobuokais pasuokums / projekts” tyka ari Latgalīšu muzykys koncertturnejai „Taiseits Latgolā / Made in Latgola”. Mozī Boņuki tyka dzejis antologejai “Susātivs” par Latgolys vuorda populariziešonu literatūrā i koncerttūris “Taiseits Latgolā” prezentacejis pasuokumim Latvejā kai lobuokajai publicitatis akcejai muzykā.
Tikkū atsagrīžu nu NVO instituta bolvys pasnīgšonys Saulis akminī. Bejom divatā ar Vitu. Par puorsteigumu pošim nu pīsaceituos 2008. goda programmys latgalīšu volūdys aizsardzeibai žureja par lobu inovativu beja atzynuse 3. septembra orienteišonuos saceņseibys.
LgSC vuords pasaruodēja prīškā iz ekrana sūpluok vēļ 4 nominantim – lobuokuo 2008. goda inovaceja. Až sirds īsatreisēja. 🙂 Beja komentars par y nūsaukumā, tok tai lobdabeigai. Kai atškireibys zeime. Izaruod, ari tai var īkrist kaidam acī.
Tai ka prīca par padareitū, prīca par padareituo publisku atzeišonu, tok niu laiks jaunim dorbim i sasnīgumim. Kab 2008. godā padareitais byutu vīns sūleits i trepu pakuopīņs i 2009. gods paītu jau tuoļuok ar jaunu sūli i jaunu pakuopīni.
Paļdis Jiusim vysim par trokumu, atbolstu i par skrīšonu!
P. S. Par Boņuka bolvu i cytu storpār ari par LgSC – šudiņdīnys “Kulturys Foruma” pyrmajā lopā. 🙂
Ilze


text:
Pyrms dažom dīnom „Latgolys Studentu centra” Rēzeknis biroja vadeituoja Ingūna Sermule pulcynuoja latgalīšu jaunīšus vīnuvīt iz tikšonūs i jaunu planu kaļdynuošonu. Tikšonuos rezultats – ideju puorpiļneiba.
Iz tikšonūs beja īsaroduš 11 jaunīši, kurim beja kūpejs vīdūklis – latgalīšu kultura ir juosagloboj i ari juoatteista. Tyka apsprīstys idejis, kai tū izdareit jau bejušūs i vēļ nabejušūs veidūs. Jaunī ceņsūni ir nūlāmušs reikuot spieļu vokorus, večerinkys, erudītu konkursus i LgSC biroja sporta spielis i cytys pasuokumus. Kai soka poši jaunīši, ideju i dorba jim pylns tyvuokajim godim, tik juostruodoj. Sovuos aktivitatēs Rēzeknis jaunīši ir nūlāmušs īsaisteit na tikai latgaliski runojūšūs, bet ari vysus cytus interesentus i dorbuotīs grybātuojus.


text:
30. novembrī 18:00 vokorā Rēzeknis piļsātys kulturys nomā, Bruoļu Skryndu īlā 3, Mozajā zālē nūtiks Rēzeknis Augstškolys (RA) tradicionalais Andrejdīnu pasuokums. Kur sevkurs interesents kūpā ar divom stjuartem var pīsadaleit i izbaudeit fantazeju ceļojumu da pīturai Andreji. Kotrā pīturā pasažeri varēs aplīcynuot sovus talantus gon dzejā, gon muzykā. Andrejdīnu pasuokuma pyrmuo daļa byus veļteita dzejis skaitejumim, […]
„Latgolys Studentu centrs” i „Latvejis Aizsorgu organizaceja” aicynoj Tevi svinēt Latvejis dzimšonys dīnu kūpā 16. novembrī 19:00 stuņdēs LU golvonajā ākā (Raiņa bulvārī 19), 1. auditorejā. Patriotiskā nūskaņā izzynuosim vaira par Latveju, spēlēsim kaitys, byus īspieja izzynuot, kai svātku svineibom gatavejās cyti. Prīcuosimīs, ka atīsi ar sovu grūzeņu. Pasuokumu atbolsta Latvejis Universitate. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Latgalīšu […]
Kai radzams jūku obrozā zamuok, cīši lelys zynuošonys latvīšim par Austrāleju nav. Kab itū prīškstotu maineitu, aicynojam n-tū reizi sasatikt iz stuostu ciklu „Latgalīša pādi pasaulī”, kab nakluotīnē pabyutu kaidā pasauļa molā i golā, kas 8. novembra vokorā byus Austrāleja – par sovim pīdzeivuojumim i pīredzi tymā stuosteis Daina Blažēvica. „Latgalīša pādi pasaulī” ir mieginuojums […]
Kab īpazeistynuotu ar latgaliski rokstūšajim myusu dīnu autorim, Reigys Gruomotu svātku laikā Kongresu noma Mozajā zalā svātdiņ, 9. oktobrī, 12:30 stuņdēs nūtiks vuiceibu kinys „Latgolys kulturys montuojums” seanss i sasatikšona ar kinys taiseituojim i autorim. Vuiceibu kina „Latgolys kulturys montuojums” ir audiovizuals stuosts par taidim latgaliski rokstūšim autorim kai Ilze Sperga, Anna Rancāne, Juoņs Ryučāns, […]
Sajiemem nu LgSC vacbīdra i aktiva dalinīka Ilzeitis Mežneicys viesti i aicynuojumu iz tolku. Ka kaidam sovā sātā dorbi apdareiti, tod itymā nedeļgolā varbyut ir ļuste aizjuot iz Ambeļu pusi! Aicinojam iz tolku-seminaru „SOLMU DĪNYS BUĻBU BLĪNIS” 25.septembrī plkst.12:00 Daugavpils nūvoda Ambeļu pogosta Putānūs visus, kuri interesējas par permakulturu i kartupeļu stateišonys citaidom metodem. Pavasarī […]
Nu jau dasmitū reizi Viļakys nūvoda Upītē byus meilys aiļu i dzīšmu festivals. Sasatiksim 17. septembī! Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:La-La-Dra Berkenelē“Taiseits Latgolā” koncerts ReigāMuzykys SkrytuļsSovvaļnīks ar “Boltu susātivu”Skaneigi par Viļānim i Varakļānim
Ūtardiņ, 13. septembrī, 18:00 stuņdēs Raiņa i Aspazejis sātā, Reigā, Bazneicys īlā 30, byus vīns nu ituo goda Dzejis dīnu latgaliskuokūs pasuocīņu – myusu dīnu latgalīšu dzejis vokors «Gostūs pi Raiņa». Pasuocīnī paradzāts prof. Janinys Kursītis-Pakulis stuosts «Raiņa Latgola», sovus tekstus skaiteis latgalīšu dzejnīki Juoņs Ryučāns, Valentins Lukaševičs, Emileja Kalvāne, Ilze Sperga i c. Latgalīšu vokori Reigā […]
Šudiņ, 12.09. esi meili gaideits iz latgalīšu kinys vokoru Reigā, folkklubā “Ala pagrabs” (Smilšu īla 16, Vacreiga – natuoļ nu Pulvertūrņa), kur 21:30 pyrmū reizi plašuokai publikai Reigā tiks izruodeita itymā godā sataiseituo latgalīšu viesturiskuo melodrama “Latgolys laikadečs”. „Latgolys laikadeča” idejis autors ir tuos režisors Edgars Blinovs. I ceļš nu idejis leidz gotovai viesturiskajai melodramai, […]
27. i 28. augustā „Latgolys Studentu centrs” i „Latvejis Aizsorgu organizaceja” reikoj puorguojīni Preiļu apleicīnī i aicinoj Tevi izzynuot Latveju, izbaudeit juos dobys skaistumu, īpazeit Latgolys ainovu i labi pavadiet laiku. Maršruts: Leivuoni – Preiļi – Šaripovka – Preiļi Nakšņuošona: lauku sātā, ka daudz dalinīku, tod arī teltīs. Aptuvenuos izmoksys par apskatis objektim: ~ Ls […]
Juļa beiguos aicynom Tevi iz Viļānim, kur div dīnu garumā paradzātys gan sportiskys aktivitatis, gon lobu dorbu padareišona! 26.07. LgSC sporta spēlis, atkluošona 15:00 Aicynojom dasasaceit komandom (komandā 5 dalinīki) leidz 25.07. 15:00, piec kuo tod sajimsit apstiprynuojumu i precizuokys nūruodis par sasatikšonuos vītu! Leidza juojam ārts apgierbs sportuošonai, pierts lītys, telts i guļammaiss. *** […]
Breineigais latgalīšu festivals “Muzykys skrytuļs” paguojs! Paļdis organizatorim par lobū dorbu i ļusteigū vokoru. LgSC Muzykys skrytulī pīsadaleja ar latgalīšu gruomotu i disku goldu, kai ari apmaklātuojim pīduovuoja dažaidys atrakcejis ar latgalisku īvirzi. Tū, kai guoja, verīs obrozūs: Vīna nu aktivitatem beja “Atmini melodeju” – popurejā nu 15 latgalīšu dzīsmem pareizi juonūsauc dzīsmis […]
Piec treju godu klusiešonys itymā vosorā 16.julī Daugovpiļs nūvoda Leiksnā otkon nūtiks visim tik labi īpazeitais myusu dīnu latgaliskuos muzykys festivals “Muzykys Skrytuļs”. Daleibu pasuokumā pīsacejuse popularuo grupa “Dabasu Durovys” i pādejuo laika atzeituokais latgalīšu muzykants Sovvaļnīks, kai ari „Green Novice”, „Metrs”, Eriņu-Vorkaļu saime, „Krampis”, „Inlay”, „Afterdream”, „D-Light”, kai ari vokora koncertā pīsadaleis Guntra Kuzmina, […]
Atsasaucūt Latgolys audžusaimu bīdreibys “Muna sāta” i Latgolys školu atbolsta fonda “Veronika” aicynuojumam, “Latgolys Studentu centrs” aicynoj sevkuru itūsvātdiņ 8. majā 12 stuņdēs Reigys latvīšu bīdreibys noma Lelajā zalā iz lobdareibys koncertu “Veļtejums Muotis dīnā”, kurymā muzicēs grupa Boltī Luoči. Vysi pasuocīņa laikā savuoktī leidzekli tiks izmontuoti bārnu izzinis i atpyutis braucīnim iz Baltejis jiurys […]
Pyrmudiņ, 18. aprelī 12 stuņdēs Rēzeknē, Rēzeknis Augstškolus Ekonomikys fakultatē (Atbreivuošonys alejā 90) tiks atkluota ceļojūšuos izstuodis “133 īspiejis lobuokai dzeivei Latvejā” ekspoziceja Latgolā. LgSC Rēzeknis aktivisti komandu dorbā Sabīdreibys integracejis fonda eistynuotuo ceļojūšuo izstuode ar interaktivys ekspozicejis paleidzeibu treis dīnys (18., 19. i 20. […]
Sastdiņ 16. aprelī 14 stuņdēs Reigā, gruomotneicā “Satori” (Luočplieša īlā 31) nūtyks Leigys Seikstys-Deksnis gruomotys-performancis “Herbārijs aba sīna nikaida” i Valentina Lukaševiča aiļu kruojuma “Bolti burti” atvieršonys svātki. Leiga Seiksta-Deksne (1973) ir ailineica i žurnaliste, kūpā ar Oskaru Seikstu sarakstejuse romanu “Reitišku mads” (2000), juos ailis publicātys kūpkruojumā “Pagrauda”, izdavumūs “Rēzeknis Viests”, “Luna” i cytur. […]
Trešdiņ, 13. aprelī 18:00 stuņdēs iz koncertu ETNOLATS Gertrūdis ūļneicys teatrī aicynoj JVLMA Etnomuzykologejis klasis tūpūši absolventi. Koncertā tiks apvīnuotys div spilgtys programys: Dzīduošana ir loba pamuoceiba cylvākam ci teiciejis Annys Kažys dzīšmu pyurs, kai ari dzierkstūšs Latvejis tautys vijūļnīku repertuars. JVLMA pyrmais Etnomuzikologejis kurss sevi spūži […]
Reigā, 31. martā 19:00 Jūku dīnys 1. apreļa īskandynuošonai byusi gaideits sasatikt folkklubā “Ala Pagrabs” (Vacreigā, Smiļkts ūļneicā 16). Aicynojam latgalīšus i jūs draugus pi ola gluozis ci čaja kruškys pasadaleit ar smīkleigim atgadejumim iz dzievis, pastuosteit kaidu anekdotu i smeļtīs idejis 1. apreļam – Jūku dīnai, kai ari pi vysa catūrtdīnuos “Alā” ir vareiba […]
Pārnejuo goda juņa suokumā “Latgolys Studentu centrs” Reigā atkluoja jaunu tematiskūs pasuocīņu sereju – sarunys ar latgalīšim-pasauļa apceļuotuojim “Latgalīša pādi pasaulī”. Pyrmajā tematiskajā vokorā par sovu pīredzi, dzeivojūt uorpus Latvejis, pasadaleja divi fizmati Laura i Guntis, ar kuru paleidzeibu klauseituoji varieja aizceļuot iz Vuoceju i Kazahstanu, īsapazeistūt ar breivpruoteigūs gaitom itymuos vaļstīs, ūtrā reizē septembra […]
Tai kai par Donata dīnys tradicejom ir moz viesturisku līceibu, tod suokam nu šudiņdīnys i taisam Donata dīnys pyuru! ********************************************************************* 1) Īsuokumam – Donata dīnys himna, kam obligati ir juobyut par Donatu. Ite vītā “Jis i jī kam nav bolsa” dzīsme “Donats”: Jis i Ji Kam Nav Bolsa Donats by LgSC ********************************************************************* 2) Pyrmudīn izsludinuojom […]
Janvara vydā ar aicynuojumu iz interveju puorsteidze Latvejis Radejis catūrtuos programys raidejuma “Latgolys vuords” redaktors Bronislavs Sprydzāns. Tod nu par Latgolys Studentu centra ituo goda planim i projektim 27. janvara raidejumā stuosteja Reigys biroja vadeituoja Edeite. Raidejumu klausīs ite: Latgolys Vuords 27.01. Paļdis Broņam par kasnedelis Latgolys stuostim vysys Latvejis radeju aparatūs! Prīca, ka pa […]
Itymā caturtdīnā 20.janvarī 19:00 Reigā, tirdznīceibys centra “Galleria Rīga” 5. stuovā Dīnys gostu ustobā jaunīšu organizaceja “Avantis” i portals “Diena” aicynoj iz diskuseju ciklā “Domu ekspresis” – itūreiz tema “Latgalīšu spāks i tū nūslāpumi”. Diskusejā pīsadaleis Aija Eriņa – dzīduotuoja, TV šovu dalineica i uzvarātuoja, Edeite Husare – LgSC Reigys biroja vadeituoja i Aivars Līpenītis […]
Rēzeknis Augstškola sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys studentu centrs” 15. janvarī reikoj pozitivuos dūmuošonys centra “Pavasara studija” seminarus. 12.00-15.00. semninars: “Es esmu savas dzīves autors”, 16.00-19.00 seminars “Nauda un bagātība”. Piec seminarim vareis nūpierkt seminara vadeituojys Inesis Prisjolkovys gruomotu “Ieelpo laimi un mīlestību” i latviski īrunuotus meditacejis diskus. Moksa par kotru seminaru – 5 Ls. Vaira […]
Atsacerūt skaneigū koncertu “Rudiņs skanis” septembrī, bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynoj aizīt iz kaidu breineigu lobdareibys koncertu “Veļtejums…” Rēzeknē 30.decembrī 17:00 Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolā, kur uzastuos, nazabeistam ituo vuorda, myusu draugi – Latgolys jaunīšu kuors “Sono Juvenis” i vokali instrumentaluo grupa “Rudiņs steigys”. Koncerta laikā tiks vuokti zīduojumi mozai meitinei Elizabetei, i tys […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” 17. decembrī 16:00 aicynoj iz ilgi carātū i beidzūt sareikuotū Baļtinovys amatīrteatra “Palādas” vīsizruodi Reigā – Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatē Visvalža īlā 4a, 401. ustobā (zalā, 4. stuovā). Īeja bez moksys. Izruodis garums pusūtra stuņde. Pasuocīni reikoj LU Huminitarūs zynuotņu fakultate sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys Studentu centrs”. Izruode nūtiks LU […]
Jau vairuokus godus vīna nu bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” tradicejom ir muzykali literarī pasuokumi “La-La-Dra” jeb “Latgalīts Latgalīšam Draugs” voi “Latgalīts Latvīšam Draugs”. 😉 Pasuokums ir ceļojūšs i leidz šam aicynuojs muzykantus, literatus i klauseituojus sasatikt dažaiduos Latgolys vītuos – Rēzeknē, Dagdā, Vuorkovā, Daugovpilī – i Reigā. Šūnedeļ, 3. Adventa svātdīnē 16.00 latgalīšu muzikali literarais […]
25.novembrī Daugovpilī studenti tykuos ar eipašū gostu – ailinīku Juoni Ryučānu. Pasuokuma tema vysnūtaļ nūpītna – globalizacejis bubuļs i latgalīši, kuri molti godu symtim iļgi i ari niule daudzi davušīs iz cytom zemem. Kai saceit juosoka – optmismam nav pamata, bet vysod jau var dastuot molā i pasavērt, kaidys ir īspiejis, kai sovā, latgalīšu i […]
Rēzeknē byus literarais kabare i latgalīšu kuozys Andrejdīnā. 30.novembrī Rēzeknis piļsātys kulturys nomā, Bruoļu Skryndu 3, Mozajā zālē 18.00 vokora nūtiks Rēzeknis Augstškolys (RA) tradicionalais Andrejdīnu pasuokums ar literarū kabare i tradiceju izdzeivuojumu latgalīšu kuozuos. Andrejdīnu pasuokuma pyrmuo daļa byus veļteita literarajim skaitiejumim i literarajam kabare, kurā byus īspieja baudeit dzeju Valentina Lukaševica, Raibuo Suņa, […]


text:
Par boltajim cimdenim i sorkonajim maisim Jelgovā…
Pavasaris – laiks, kod putneni čyvynoj, sauleite speid i pučeitis zīd.Vysa dzeivuo doba mūstuos i cylvāki lobpruotuok vairuok uzatur svaigā gaisā. Lai cik biedeigi nabyutu, lelokais „cyuka” ir i palīk cylvāks, kas vysus sovus musurus izmat dobā, taidā veidā būjojūt pavasara burveibu. Lai padareitu myusu dzimtini šmukuoku, jau kurū godu piec kuortys aprelī vysa Latveja pīsadola „Lelajā tolkā”. Ari LgSC Jelgovys biroja 7 jaunīši nabeja izjāmums.
26. aprelī, pozitivi nūskaņuoti laidomēs iz Pērnovys īlu, kur „Leluos tolkys” organizatori beja īdaliejuši objektu – dīki, kas atsarūn aiz daudzdzeivūkļu sātom. Myusim tyka izdaleiti gon cymdi, gon maisi. Dorbs nabeja vīgls, deļ tuo, ka doromuo beja daudzi i musurs beja gryuši pīejams, tūmār, radūši pīeejūt, kūpā nu kryumim i dīķa izlasejom 24 atkritumu maisus ar parostim i naparostim cylvāku izmastim prīkšmatim. Piec dažu stundu darbeņa saguruši, tok tūmār prīceigi par padareitū darbeņu, vysi kūpā guojom iz LLU Tehniskuos fakultatis organizētu „Mehu dīnu”, lai turpinuotu pozitivi īsouktū dīnu iz taidys pošys nūts.
Kai soka – lobs darbeņš, kas padareits. Lai gan tī beja tikai 24 maisi, tūmār prīks, ka ari myusim beja īspieja sakūpt mozu daleņu nu Jelgovys – sovys ūtruos sātys! Tik vysi kūpā mes varom padareit myusu Latveju šmukuoku!
Terēze Stanka,
Jelgovys biroja aktiviste


text:
Kai pi svātku reizis, šudiņ pījamam apsveikumus i sveicīņus!
Lels paļdis Jureišam par lobim vuordim šudiņ i dorbim daudzu godu garumā!
Jureits (Jurs Viļums) ar apsveikumu i drupeit viesturis:
2005.goda julī tyka sareikuota dybynuošonys sanuoksme, kurymā tyka pījimts lāmums oficiali registrēt bīdreibu “Latgales Studentu centrs”. 2.novembrī tyka ari oficiali izdūta registracejis aplīceiba.
Vysaiž ir bejs i vysaiž byus. Deļ tuo teik taiseiti statuti, lai kūpā visi – bejušī i asūšī – studenti varātu izsaceit sovys dūmys. As naasu Dīvs, i enģeļs ari naasu. As naasu struodovs LGI, naasu struodovs (vēļ) “Trešajā Zvaigznī”… ;-> As navaru zynuot vysu. Tak izejūt nu tuo, kū zynu, voi ruodīs, ka zynu… verūs, kai tū “mītu” (ar divejim ci vairuokim golim) ceļt augšā. Nu obejim vīnlaiceigi as paceļt navaru, tod nu ceļu nu vīna, ka ir kaids, kas grib dasavīnuot – lyudzu! Ci, ka rassīs pēc kaidys šaļtenis, kaids/a students/e, kas ari gribēs paleidzēt pi ceļšonys, tod jim vysmoz nabyus otkon juocyloj itys mīta gols, kurs munā pusī…
As daudz kuo nazynu. Tak es vēļ drupeit tycu, ka Latgolai ir nuokūtne, ka latgaļu volūdai i nuokūtne, ka LgSC (ari statutim) ir nuokūtne… Ka as tam vysam vairs naticiešu, tod vedit mani da kopu… ;-> i mīrs byus – tod varēs otkon vysi pa sovam pruotam dareit! ;->
Nasoku, ka zynu vysu, kai dareit. As tikai aicynoju īt paleigā, paļdis tīm, kas atsasauc.
Lai izadūd jyusim vyss, kas lobs! ;->
Paseņ atpakaļ, kod beja pirmuos Vosoruošonys, bedzomī Graidi, i ticeiba, ka kaida vysu (ar tū dūmoju ļauds, kurus kūpā turieja Latgolys ideja) dybynuota organizaceja dūs vajadzeigū “jumtu”, nabeja gona apzynuota vajadzeibys sajyuta darbuotīs dēļ OFICIALA studentu centra. Vēluok jau beja drupeiti baile nu otkon naizadūšonys. Eistyn lela dale ļaužu, kuri pīsadaleja ilgi, niu ir cīši skeptiski pret sevkaidu oficalu registriešanūs. Ari es pīdaru pi taidim – ir vajadzeiga PUORLĪCEIBA, ka registrātuo organizaceja nabyus vīn tukšs skons. Asu jau pīredziejuse (Naz cik reižu i ari poša iz sovys uodys).
Sovaižuok (atsakuortuošu) saīs, ka sevkurs students aizīs iz TV ci radio, ci vēļ sazyn kur i siss pi golda saceidams, jis ir golvonais nu visim Latgolys studentim, vot klausit jū. Piec tam otkon aij i pīruod, ka jis taids vīns vieja dzonuotuojs, a puorejī normali.
Naapmoksuota reklama:
Ka meklej apsveikumus latgaliski, ej iz LaKuGu!
Paleigs tim, kas apsveikumus gryb raksteit latgaliski
.
http://lakuga.lv/apsveikumim/
.
.


text:
Pruottelefons
Pruottelefons aba pruotinīks (anglīšu: smartphone) — daudzifunkcionals mobilais telefons ar datora soveibom.
Lelumu pruottelefonu nu cytu mobilūs telefonu izškir (i da datora tyvynoj) itaidys soveibys:
- operātuojsistema, leidzeiga tai, kura dora datorūs;
- lītuotuoja sadurs, leidzeigs tam, kuru redzim datorūs;
- vareiba lītuot vysys personiskuo planavuotiva soveibys (parūči dareit ar e-postu, riedeit sasatikšonys, lītuot adresu/kontaktu gruomatenis i tt.).
Daļai pruottelefonu irā dadurekrans i moza QWERTY tastatureņa.
Puslopu ruodeklis
Apzeimīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
Praktiskā lītuošonā navā acimredzeiga rūbeža iz vyds itūs sapratīņu:
- "pruottelefons" (angl. smartphone);
- "komunikators" (angl. communicator);
- "daudzifunkcionals mobilais telefons" (angl. high-ended mobile phone; high-ended cellular phone);
- "plaukstinīks" aba PDA (angl. personal digital assistant).
Pīgatavātuoji rauga daškeiruši parostajim mobilajim telefonim vys daudzuok pruottelefona funkceju, pīvadumam:
- vareibu īstateit telefonā iņterneta vārtivi, leidzeigu tradiceigajam, datorūs lītojamam vārtivam;
- vierīņzvaneišonu;
- fotografiešonu i fiļmiešonu;
- e-posta i kaleņdera lītuošonu i tt.
Cytim vuordim, parostī mobilī telefoni vys cīšuok tyvynojās pruottelefonim (saucamim i par "komunikatorim").
Nu ūtrys pusis, šudinejī miniaturī datoreiši - plaukstinīki (saucami taipoš "PDA") zvaneišonys zinē nadaudzi izaškir nu pruottelefonu.
Kūpeigai jamūt, golvonuo izškireiba iz vyds pruottelefonu (komunikatoru) i plaukstinīku (PDA) irā funkceju pyrmaileigums:
- pruottelefons kolpoj vysu pyrma kai mobilais telefons (t. i., bolsa puorlaidis ītaise), i datora funkcejis jimā ūtraileigys;
- plaukstinīks vysu pyrma irā dators (t. i., datu puorlaidis ītaise), i telefona funkcejis jimā ūtraileigys.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
1992 - korporaceja IBM datoreibys tierdzeibys paruodē COMDEX Lasvegasā (Nevadys pavaļstē, ASV) stateja prīškā pasaulī pyrmū pruottelefonu "Simon". Sūpluok parostūs mobiluo telefona soveibu jis turēja kaleņderi, adresu gruomateņu, stuņdinīku (kurs ruodeja vysa pasauļa laiku), skaitļuotivi, aizrakstini, e-postu i kaitys. "Simon" naturēja eistynūs mīgteņu zvaneišonai, lītuotuojam vajadzeigū funkceju vajadzēja izalaseit mīdzūt atsateikūšū vītu dadurekranā ar pierstu voi strupuleiti.
1993 - amerikanīšu holdings "BellSouth" suoce pyrmuo pruottelefona "Simon" serejeigu pīgatavi i puordūšonu.
1996 - korporaceja "Nokia" (pasaulī vysuleluokuo mobilūs telefonu pīgatavātuoja) izlaide sovu pyrmū pruottelefonu "Nokia 9000", pasaukdama juo ""Nokia" komunikatora" ("Nokia communicator").
2001 - "Nokia" izlaistais modeļs "Nokia 7650" beja pyrmais pruottelefons ar pylnai valeimu operātuojsistemu.
Operātuojsistemys[pataiseit | labot pirmkodu]
Operātuojsistema irā zeimeiga pruottelefonu soveiba, kura jūs izškir nu parostūs mobilūs telefonu i ļaun īstateit datorā daudzi papyldomu programu (parostai - trešūs pušu programaturu), pīvadumam:
- programys, kurys padreizynoj dasasliegšonu pi iņterneta i datu puorlaidi;
- programys, kurys ļaun drūsai i šifrātai dasaslēgt pi organizacejis e-posta servera i tt.
Pasaulī lītoj itaidys pruottelefonu operātuojsistemys:
- "Symbian OS" (pīgatavātuojs - "Symbian Ltd.")
- "Linux"
- "RIM" (Research In Motion), paradzāta "BlackBerry" tipa pruottelefonim
- "Windows Mobile" (pīgatavātuojs - "Microsoft")
- "Palm OS" (niule - "Microsoft" meityspasajāmums)
Pīgatavātuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Pruottelefonu golvonī pīgatavātuoji pasaulī:
- Gigabyte
- Group Sense PDA
- Hewlett-Packard (HP)
- High Tech Computer Corporation
- Kyocera
- Mio Technology
- Nokia
- Palm Inc
- qtek
- Research in Motion Limited (RIM)
- Samsung Electronics
- Sony Ericsson


text:
Tagad asu lels veirs. Maņ pasarōdē moks. Naudas moks. Leidz itam laikam maņ nikod nabeja sova moka. Nauda svaidās pa kabatim. Tam ir ari sovi plusi. Pajam štanus – ops, a tī Ls10 pakaļejā kabatā! Vysai dīnai prīks :) Bet ir ari švakas lītas. Naudas karte nu nosōšonas pa kabatim 3 godu garumā acaleimei, appleist un izaver brīsmeigi.
Tagad byušu pīaudzs. Likšu naudu mokā. Par tū aplaimōju sevi ar dōvonu vōrda dīnā i pasyutieju moku interneta veikalā mojo-jojo. Smuks! Ar uzrokstu, kai kinā Pulp Fiction. Kas redzē, tī zyna par kuru epizodi īt runa.
Bet ar syutiešonu sagō vasals stōsts.
Zvona kurjers. “Tu, kur? Es tev atvežu paceņu!” Soku, ka sātā. “Jōj tik da maņi!” Īdeve maņ paku. Es jū atpliešu. A tī pavysam nazkaida cyta prece :( Aizrakstieju e-postu, ka nūtikuse kļiuda. Veikalnīki beja atsauceigi. Palyudze maņ atsyuteit jīm napareizōs montas (par syuteižonu porskaitēja man $$$), a poši atsyutē maņ pareizū moku un dōvonā uzleimes un syukojamū bombonku, nu kuras maņ nazkai baiss :) Jimā dzeivoj skorpions. It kai bez indes.
Taida, vot, epopeja…
p.s. Ja, kas veikalā tagad izpordūšana. Saite.