text:
Jaunajā animacejis kinā latgaliski Vinnejs Pūks īsarūn Viļānūs
Roksta autore: Sarmīte Gaidule
Pīktdiņ, 17. augustā, Viļānu Muzykys i muokslys školā nūtiks animacejis kinys pyrmizruode par tū, kai Vinnejs Pūks atbraucs gostūs iz Viļānim. Itei ir trešuo animacejis kina, kuru veidoj Viļānu Muzykys i muokslys školys audziekni kūpā ar paleigim.
Školānim kinu paleidziejuši veiduot Inta Brence, Dainis Poikāns, Maruta Latkovska, Jurs Ruļuks i Anita Volāne. Pyrmais mieginuojums itymā žanrā beja “Biteit munu, zaltspuorneit”, kam sekuoja animacejis kina “Vasals, Vinnej Pūk!”. Niu ir topuse jau trešuo animacejis kina “Vinnejs Pūks Viļānūs”. Tai muzyku komponiejuši i īrakstejuši poši, taipat ari tykuši golā ar montažu. Izstruodis gaitā beja četri dorba dalejuma bloki – muzyka, muoksla, sižets, skaņa, kai ari papyldus Anitys Volānis vadeibā nūtyka runys darbneica, kur bārni vuicejuos skotivis runu, lai varātu labi īrunuot tekstus.
“Pyrmajā daļā Ružovais Sivieneņš, luoceits Mikeleits i palāda Zole raksteja dzimšonys dīnys apsveikumu Vinnejam Pūkam, bet ūtrajā Vinnejs Pūks brauc gostūs,” stuosta Inta Brence, Viļānu Muzykys i muokslys školys direktore. “Mums cīši īsapatyka animacejis žanrs, tamā var apvīnuot na tikai muokslu i muzyku, bet ari režeju, partū turpynojam tū dareit.”
Jau īprīkš īpazeitī varūni sagaideis gostūs sovu Anglejis cīmeņu, kas ar gaisa balonu nūsalaiss Viļānu stadionā. Jūs golvonais atkluojums byus, ka latgalīšu volūda ir cīši leidzeiga angļu mēlei, partū saziņa nūtiks obuos volūduos. Vītejī izruodeis Viļānus i labi pavadeis laiku kūpā ar slovanū Vinneju Pūku.
Inta Brence atzeimoj, ka latgalīšu volūdā veiduota animacejis kina ir interesanta pošim bārnim, kuri pīsadalejuši tuos veiduošonā. “Kina ir par i ap Viļānim, myusu dzymtū pusi, myusu dzymtajā volūdā, kū ir svareigi popularizēt bārnu vydā,” soka I. Brence.
17. augusta vokorā Viļānu muižys parkā jau nu 19 stuņžu nūtiks muzykys vokors, kurā pīsadaleis dzīdūšī jaunīši nu Dekšuoru, kai ari Dekšuoru saksofonistu kvartets i Rolands Naglis. Piec koncerta byus animacejis kinys “Vinnejs Pūks Viļānūs” pyrmizruode.


c: text/html

text:
garbha rakshambika stotram
garbha rakshambika stotram garbha raksha mantra garbarakshambigai temple garbha rakshambika slokam garbha raksha stotram in hindi garbha rakshambika slokam in tamil garbha rakshambika stotram in telugu pdf garbha rakshambika stotram lyrics garbha rakshambika stotram to get pregnant garbha raksha stotram garbha raksha stotram in telugu garbha raksha stotram lyrics in telugu garbha raksha stotram in telugu download garbha raksha mantra mp3 free download garbha raksha mantra in hindi garbha raksha songs garbha raksha mantram in telugu garbha rakshambika stotram,garbha rakshambika stotram,garbha rakshambika stotram in telugu pdf,garbha rakshambika stotram to conceive,garbha rakshambika stotram lyrics,garbha rakshambika stotram to get pregnant,garbha rakshambika stotram in tamil,garbha rakshambika stotram in sanskrit,garbha rakshambika stotram lyrics in telugu,garbha rakshambika stotram mp3 download,garbha rakshambika stotram by sudha raghunathan

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Latgaliski rokstūšajam “Latgalīšu kulturys ziņu portalam lakuga.lv” niu ir medeja statuss, leidz ar tū tys ir vīneigais plošsazinis leidzeklis, kura saturs teik veiduots tikai latgalīšu rokstu volūdā.
Portals lakuga.lv dorbojās jau nu 2007. goda, bet 2018. goda janvarī tys sajēme oficialu medeja statusu, i niu tys ir “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv”. Tymā vīnuvīt bez moksys sajamama jaunuokuo informaceja par Latgolys i latgaliskuos kulturys aktualitatem, portals palics par sova veida Latgolys vizeitkarti. Sovim skaiteituojim lakuga.lv pīduovoj īsapazeit ar jaunuokajim dorbim latgalīšu literaturā i muzykā, rokstus par Latgolys viesturi i latgalīšu volūdu, intervejis ar sabīdreibā zynomim latgalīšim i c.
“Verūtīs ar skotu nuokūtnē i apsazynojūt, ka sabīdreibā pīaug interese par latgaliskū kulturu i latgalīšu volūdu, nūlēmem spert nuokušū sūli i byut par medeju. Lakuga.lv ir cīši lela nūzeime latgalīšu rokstu volūdys saglobuošonā i volūdys prestiža ceļšonā, ar sovu darbeibu mes aplīcynojam – latgalīšu volūda nav tikai sātys volūda, tei ir lītojama medejūs. Prīca, ka myusu dorbs teik nūvārtāts i projektu konkursūs sajamam Vaļsts kulturkapitala fonda finansiejumu, kas ļaun nūdrūsynuot portala darbeibu. Jaunais statuss ari mums pošim izlīk lelu atbiļdeibu byut vēļ interesantuokim, daudzveideiguokim i radūšuokim,” soka portala redaktore Vineta Vilcāne.
2017. goda majā nūtykušajā 4. pasauļa latgalīšu saītā (Latgolys symtgadis kongresā) Latgolys sabīdreiba izsaceja vielmi piec plašuoka latgalīšu volūdys lītuojuma medejūs, lakuga.lv ir vīns nu nadaudzajim, kas var tū nūdrūsynuot.
Kulturys ziņu portalu lakuga.lv uztur bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”, kurai ir daudzu godu pīredze latgalīšu rokstu volūdys saglobuošonā i populariziešonā, eistynojūt cytus latgaliskuos kulturys projektus. 2017. godā portala lakuga.lv īguļdejumu latgalīšu volūdys populariziešonā nūviertēja, pīškirūt Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks”.
Lakuga.lv jaunumim var sekuot leidza socialajūs teiklūs facebook.com/LaKuGa.lv, twitter.com/LaKuGa i draugiem.lv/lakuga.lv.


text:
Latgalīši izdavuši puosoku gruomotu par krīzi Par speiti krīzei bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse gruomotu „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”, kurā apkūpotys skaistuokuos latgalīšu literaruos i tautys puosokys, dereigi padūmi lātai saimnīkuošonai i sliminīku lečiešonai, roksti par vacajom krīzem i anekdoti par myusu laiku Latveju i vaļdeibu, myusu dīnu jaunīšu raksteitī stuosti […]
Lai pārrunātu pēdējā laikā aktualizēto jautājumu par Latgalē runātās latviešu jeb latgaliešu valodas statusu un lomu novada identitātes saglabāšanā, Latvijas universitātes Latviešu valodas institūts otrdien, 8. decembrī, rīko diskusiju, lai šos jautājumus izvērtētu no zinātniskā viedokļa. Diskusija 8. decembrī notiks plkst. 13 Latvijas Zinātņu akadēmijas 3. stāva zālē. Diskusijā piedalīsies valodnieki un valodas politikas speciālisti: Izglītības un zinātnes […]
Da ituo goda 30. juņa bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj jaunīšus vacumā nu 15 da 19 godu pīsasaceit daleibai Latgolys kulturviesturei veļteitā seminarā „Atzolys” (atlases, jaunī dzynumi), kas nu 2. da 6. augusta nūtiks Preiļūs. Seminars „Atzolys” nūtiks jau sastū godu piec kuortys, juo laikā jaunīšim nu vysys Latvejis byus vareiba izzynuot vaira par […]
Šudiņ sajiemu Latgolys Radejis” direktora Valda Labinska viestuli (kai i daudzi cyti latgalīši). Vaira Naktineicā. Piec tam publicieju dīnrokstu “Dīnā” par latgalīšim i jūs radejom. Cyta storpā citejūt i LgSC 9. februara relizi par latgalīšu volūdu medejūs. “Par tū pošu problemu jau vairuok godu rauga runuot bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”. Tok plyka NVO bez politiskūs […]
INFORMACEJA PRESEI Latgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps Dagdu Reigā, 2009. goda 17. aprelī Īsasaistūt Lelajā tolkā, kas 18. aprelī nūteik vysā Latvejā i cytur, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Dagdys piļsātys dūmi, Dagdys dūmis piļsātsaimisteibu, jaunīšu bīdreibu “Dagne” i Dagdys uzjiemiejim reikoj sakūpšonys tolku Dagdā. Tolkā plānoj pīsadaleit jaunīši: studenti i škoļnīki nu vysys […]
Pīktdīņ, 27. februarī, nūtiks pikets par atbolstu latgalīšu medejim pi Nacionaluos radejis i televizejis padūmis (NRTVP). Jū organizej LgSC bīdrs Mareks Gabrišs i bīdreiba “Latgaļu sāta”. Informaceja par itū temu ir īgiustama škārsteiklā: diena.lv – Latgalieši protestēs pret vienīgā radioraidījuma slēgšanu lakuga.lv – Pikets latgalīšu volūdys atbolstam plašsazinis leidzekļūs reitingi.lv – Atbalstīsim medijus latgaliešu valodā! […]
Politiskuos situacejis nastabilitate i varys krize vaļstī ar vodūšus politiskūs spāku krahu i jaunu spāku, līderu mekliejumim i ceņtīnim izaraut prīškysgolā, taipat pošvaļdeibu, Eiroparlamenta i ak jau i Latvejis parlamenta vieleišonu tyvums naīt garom ari navaļstiskajom organizacejom. Ari LgSC kai aktiva i stabila NVO ir sajāmuse vairuokus aicynuojumus sasadorbuot ar politiskajom partejom: kai mudynuojumus īsapazeit […]


text:
Atkluotuos lekcejis i diskusejis par volūdys i regionaluos ekonomikys vaicuojumim (2000-2004)
Pasuokumi studentim: čajs, spēlis, puosokys, saļmu dzīduošona i vakariešona, dzīsmis i daņči (2000-2009)
Školuotuoju vosorys kursi „Vosoruošona” (2000-2005)
Buļbu, syudu i lopu kasšonys tolkys (2000-2009)
Kūpeiga leiguošona (2000-2009)
Kūpeiga čyguonūs īšona Zīmyssvātkūs (2002-2009)
Diskuseja par vīnuotu latgalīšu rokstu volūdu (2003)
Jaunīšu nūmetne i seminars „Atzolys” par latgalīšu volūdu i kulturu (2004-2009)
Lobdareibys akceja “Izduovynoj puosoku” Latgolys bārnu nomu i patversmu bārnu braucīņam iz Reigu nūsavērt čehu tautys puosokys kinā „Reiga”, aizīt iz Latvejis Dobys muzeju i t.t. (2005)
Ekspediceja iz Grybustu i Meža trūpu dzeraunem (2005)
Atbolsts Latvejis Etnografiskuo breivdobys muzeja reikuotajai Latgalīšu dīnai (2005-2009)
Rokstu dorbu konkurss Latgolys cylvākim „Es eju nu Latgolys” (2006)
Ekspedicejis da latgalīšu iz Sibiri (2006-2009)
Jaunuos latgalīšu muzykys festivals “Muzykys Skrytuļs” (2006, 2007)
Latgalīšu kulturys portals “LaKuGA – latgalīšu kulturys gazeta”, adress www.lakuga.lv (2007-2009)
Dzejis dīnu pasuokumi “Peguozeiša Vakarenis” (2007), “Nūvodu Pant-Tūni” (2008), “Tehnodzeja” (2009)
Pasuokumi “LaLaDra – Latgalīts latgalīšam draugs” Latgolys škoļnīkim (2007) i studentim (2008, 2009)
Portala draugiem.lv latgalīšu versejis munidraugi.lv tulkuošona (2007, 2008)
Latgalīšu autoru nakts “Tievanānu Pavasars” (2007-2009)
Ekspedicejis Latvejis i Boltkrīvejis pīrūbežā kūpā ar Minskys studentu etnografiskū bīdreibu (2007, 2008)
Latgalīšu sabīdriskūs organizaceju kongress Leiksnā (2008)
Latgalīšu ortografejis nūsacejumu izdūšona i duovynuojums Latgolys školom i sabīdreibai (2008)
Informativs seminars par latgalīšu rokstu volūdu (2008)
Daleiba Minskys studentu etnografiskuos bīdreibys reikuotajā sanūs omotu nūmetnē (2008)
Pasuokumu ciklys „Latgales jaunieši = Latgales nākotne”: koncerts, rodūšūs dorbu konkurss i diskuseja (2008)
Latgalīšu autoru īkļaušona dzejis diskā “Inflatio Poesis” (2008)
Sanūs omotu škola kūpā ar Minskys studentu etnografiskū bīdreibu (2008)
Latgalīšu jaunuos muzykys koncertu sereja “Taiseits Latgolā” (2008, 2009)
Latgalīšu studentu orienteišonuos saceņseibys Reigā (2008, 2009)
Latgalīšu rokstu volūdys kursi (2008, 2009)
Myusudīnu latgalīšu dzejis antologeja “Susātivs”, juos attaiseišonys pasuokumi Rēzeknē, Reigā i Lendžūs i juos duovynuojums Latgolys školom i bibliotekom (2008, 2009)
Jaunīšu rodūšūs dorbu konkurss “Latgola – zyrgs voi mašyna?” (2009)
Latgaliskuos apzinis veicynuošona Krīvejis Federacejis latgalīšu diasporā (katuoļu bazneickunga braucīni pī Sibira latgalīšu i informativī seminari) (2009)
Bārnu i jaunīšu lobūs stuostu konkurss (2009)
Puosoku izlase “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” (2009-2011)
… … …
LgSC doromī dorbi iz prīšku, kam vajag paleiga:
Latgalīšu volūdys gramatika
Vuiceibu leidzekli školom i pošvuiceibai
Tuoļvuiceibys kursi škārsteiklā
Latgalīšu volūdys vuordineica
Gruomotys bārnim, jaunīšim, lelajim
Muzykys diski, karaoke diski, latgalīšu autoru diski
Latgalīšu kulturys portals “LaKuGA – latgalīšu kulturys gazeta” – www.lakuga.lv
Latgalīšu muzykys koncerti Latgolā i vysā Latvejā
Latgalīšu autoru sasatikšona sovā storpā i ar skaiteituojim
Muzykali i literari pasuokumi bārnim i jaunīšim, škoļnīkim i studentim
Kūpeiga leiguošona i čyguonūs īšona, tolkys i ekspedicejis
Bārnu i jaunīšu nūmetnis, seminari i kursi
Ziņu portals latgaliski
Raidiejumi latgaliski Latvejis medejūs i internetā
Stipendeju fons latgalīšu studentu atbolstam
…..
Jau nu 2000. goda, kod aizasuoce lelais vairums myusu aktivitašu i dorbu, asam īgivuši lobu pīredzi, kas ļaun veiksmeigai pabeigt īsuoktūs dorbus i suokt jaunus – bīži ambiciozus i konkretajā laikā gryuši īdūmojamus.
Īgiutuo pīredze i juos puormontuošona, jaunu bīdru īsasaisteišona LgSC darbeibā ir garants bīdreibys pastuoveišonai i iz prīšku i paruoda, ka latgalīšu jaunīšim ir aktuala darbeiba kūpeigā NVO, vīnuotu mierķu izvierzeišona i sasnīgšona.
Ka vari i gribi paleidzēt ar sovu dorbu, laiku, atbolstu, naudu voi padūmu, soki.
Vīns nav dareituojs. Dareisim kūpā!


text:
24.septembrī Latgolā nūtyka vīns cīš eipašs i, munupruot, sirsneigs pasuokums – Nikodema Rancāna bolvys padūšona lobuokajim Latgolys pedagogim. Uzaicynuojumu vadeit ituo gods bolvys padūšonys ceremoneju skaitu par lelu pagūdynuojumu i ar pateiceibu pījiemu tū. Continue Reading →
Ite ir pīejama Finanšu ministrejis sagatavuotuo prezentaceja par nūdūkļu reformu kūpumā: prezentaceja Saeimys deputatim
Kai ari visi lykumprojekti ir pīejami ite: Saeimys sēdis dorba kuorteiba
Zynu, ka ir vosora, bet itei ir īspieja kotram nu jiusu īsasaisteit nūdūkļu sistemys (ka na sakuortuošonā), tod gluobšonā. Aicynoju sovys idejis, prīkšlykumus drūsai syuteit maņ iz epostu: juris.vilums@saeima.lv ci meklēt mani sevkurā škārsteikla socialajā teiklā. Izaver, ka reali prīšklykumus varam īsnīgt tikai da 24.juļam.
Byušu pateiceigs par kotru pruoteigu īsacejumu!
Nazkod rakstieju bīžuok, niu pavysam raitai. Itys ir vīns paseņ raksteits dzeivuleits, kuru lobuok vīnreiz īraksteit, kai nazkur pagaisynuot.
Testaments unukam
Iz munu bēru nabrauc, nasaveļc i naej!
Jei bogu, tūlaik maņ Tevi navajadzēs vairs.
Kū par mani dūmoj – lobu, slyktu – tū sabļuznieji jau.
Ka nā, tod īrūc vuordus zemē pats voi īkremej.
5. i 6. majī nūtyka Latgolys SYMTGADIS KONGRESS.
Ar 4.pasauļa latgalīšu saīta gola rezoļuceji var īsapazeit portalā LaKuGa.LV
Pi tuos, munupruot, niu tod ir juopīsatur i navaļstiskūs organizaceju puorstuovim i Saeimys deputatim – tei ir Latgolys inteligencis gryba. Svareigi ir volūdys vaicuojumi i pošam maņ ir prīca par rezoļucejis 3.punktu – “Latvejis Republikys regionalū politiku baļsteit iz Satversmis 3. panta: „Latvejis vaļsts teritoreju storptautyskūs leigumu nūsaceitajūs rūbežūs sastuoda Vydzeme, Latgola, Kūrzeme i Zemgale”. Precizi i skaidri nūsaceit Satversmē nūsauktūs regionu funkcejis, tys ļaus efektivi rysynuot daudzys vaļstiskys problemys: vaļsts īstuožu darbeibys struktura, pošvaļdeibu sadarbeibys modeļs, izgleiteibys sistema, veseleibys apryupe, vaļsts budžeta sadale, ari Vaļsts Kulturkapitala fonda darbeiba i c. Regionu izaugsmei vierzeit i atbaļsteit vaļsts i cytu īstuožu decentralizacejis ideju.” Continue Reading →


text:
Sasajiemu nūsavērt lītaunīku kinu “Ekskursante” da gola. Gryuts. Vairuok reižu taiseju cīši.
Niu, kod maņ pošai ir meita, es naasu vīnaļdzeiga pret pasauļa suopem, bārnu cīsšonom, smierti. Tam nav nikaida sakara ar hormonim. Muote ir nazkas vaira, pīredze, sirds jusšona.
Trokuokais tymā vysā – nav jau nikaidu boltūs baļtīšu voi malnūs krīvu, atpesteišonys i laimis solys, kur nūbēgt. Nu izsyuteitūs ešalona meitušku Mariju izlīk ar tekstu – ej iz rītumim, kur saule rīt, iz Lītuvu. Ceļš ir baileigs, a jei īt. Šaļtim pa naža asmini, šaļtim zam.
Tok nav jau tuos Lītuvys, nu kuruos jī aizbrauce smiertī. Tī poši nūdevieji, izvedieji viņ ir tepat – sābri, rodi. Mes poši asam malni i bolti, stypri i pakaļpeni, partū ka mes poši asam totalitarys sabīdreibys radeituoji, nūdevieji i nalītys. Tūreiz i niule.
Tūreiz i niule. Palmu ci vierbu svātdīnē tī nazkod Beibelis laikūs, kara i sovetskuos okupacejis laikā, šudiņ.
Nūdūt voi pasorguot. Paleidzēt voi īsist. Nūsist voi palaist.
Kai napalikt par ašņa suni – vaicuojums. Izvēle – par maitu voi par cylvāku.
Vierbu svātdīnis vaicuojums vysu pyrma sev.
Piec nedelis Jis miers. Nūdevieji varim byut kotrs nu myusu.
Vot, ka Tev byutu izvēle. Tu nanūsalīgtu? Tu naklusātu? Tu upereitu sevi ūtra cylvāka vītā?
I, ka niu soki – nui, es varu byut svāts, tod kū dareisi, ka tys ūtrs, kuo deļ īsi smiertī, izaruod maita.
Bet pasauļs na bez lobu cylvāku. Vysleidza jī ir.
A cylvāka spāks na jau iz ituos zemis, a nazkur tī tuoli augšā. Tāvs myusu, kas esi dabasūs. Atlaid mums kai mes atlaižam sovim poruodnīkim. I naīved myusu kārdynuošonā.


text:
garbha rakshambika slokam
garbha rakshambika slokam garbha raksha stotram in hindi garbha rakshambika slokam in tamil garbha rakshambika stotram in telugu pdf garbha rakshambika stotram lyrics garbha rakshambika stotram to get pregnant garbha raksha stotram garbha raksha stotram in telugu garbha raksha stotram lyrics in telugu garbha raksha stotram in telugu download garbha raksha mantra mp3 free download garbha raksha mantra in hindi garbha raksha songs garbha raksha mantram in telugu garbha raksha and omkara dhyana garbha raksha album download garbha raksgarbha rakshambika slokam,garbha rakshambika slokam,garbha rakshambika slokam in tamil,garbha raksha sloka,garbha rakshambika stotram,garbha rakshambika stotram in telugu,garbha rakshambika stotram lyrics,garbha rakshambika stotram in tamil,garbha rakshambika stotram mp3 download,garbha rakshambika stotra in kannada,garbha rakshambika stotram in sanskritha album


text:
HTML
HTML (Hyper text Markup Language "Hiperteksta īzeimuošonys volūda") – datorūs lītuota teksta īzeimuošonys (markēšonys) volūda, ar kū īzeimuot saturu Internetā. Bīžuokī lītuojumi - puorstaipteikla škūrsteitivim, pruottelefonim, e-posta viestim. Volūdu standartizej W3 konsorcijs. Dokumenti, kas raksteiti HTML formatā atsaškir nu Open Office Writer, MS Word ci Adobe PDF dokumentim ar tū, ka HTML aproksta vīn dokumenta saturu i daļu saturiskū nūzeimi, bet (eipaši HTML 4 i 5) naapzeimoj ituo dokumenta grafiskuos eipateibys - tuos var elasteigi pīmāruot datora videi, kur itys HTML dokuments lītuots. Pīvadumam, HTML apzeimoj, ka teksta gabaleņš irā pyrmuo leidzīņa vyrsroksts, bet naapzeimoj ar kaida fonta burtim, cik lels, kai izleidzynuots, i.t.t.
Puslopu ruodeklis
Elementi i jūs atributi[pataiseit | labot pirmkodu]
Pomota vīneiba HTML volūdā irā elements. Kai ari XML volūdā, HTML elementam var byut atributi i īkšpuse. Īkšpusē var byut teksts ci cyti elementi. Sevkuram elementa atributam ir sovs nūsaukums i nūzeime. Atributi bīži puormej nūklusātuos vierteibys. Pīvadumam, HTML fragments:
malns  R  sorkons
irā 2 elementi. Vīns nu elementu (font) puorslādz kruosu nu nūklusātuos (malnys) iz sorkonu. Ituo elementa īkšpusē asūšais elements (strong), puormej fontu nu nūklusāta iz trakna. Pyrmais elements ir ar vīnu atributu (style) i ituo atributa vierteibu color:red. Cytam elementam atributu navā.
HTML kodā atributu vierteibys īsokoms likt pēdeņuos (") ci apostrofūs ('), bet HTML 4.01 standarts tū naprasa.
HTML elementu grupys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Strukturys i naradzamī elementi. Pīvadumam html, head, link, meta, style, script.
- Bloku elementi, kas aizjam taisnstūri. Pīvadumam, div, p, table, ol, ul, li.
- Plyusmys elementi, kas var puorīt nu vīnys ailis iz citu, bet naprosa sev taisnstūri.
Versejis[pataiseit | labot pirmkodu]
HTML versijā nūruoda versejis (i reizim zamversejis) numurus. Pīvadumam, HTML 3.2, HTML 4.01, HTML 5. Pādējuos W3C versejis irā HTML versija 4.01. Versejai HTML 5 irā skices statuss, bet puorsavierieji jau nazcik elementu nu HTML 5 atbolsta. Bejuši centīni HTML raksteit ari teirā XML sintaksē (a ne SGML) - itū projektu sauc XHTML (verseja XHTML 1.0).
2009 godā suoca dorbu WWW arhitektu padūme, i apstyprynova HTML 5 malnrokstu[1]. HTML 5 irā pīmāruots pruottelefonim; tymā irā puors jaunu elementu (pīvadumam canvas), var bez Adobe Flash i leidzeigim līdzeklim attāluot ari audio i video.
Olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- W3C – WWW arhitektu padūme.
- HTML 4.01 – W3C rekomendacija.
- HTML 5 – W3C malnroksts
- WHATWG – HTML 5 automatikys aproksta dorba grupa.
- HTML4 i XHML1 puormej HTML5 – Vlado Palubinsko apskots ap HTML5.


text:
Ar vīna nu autoru, Aigara Runča, laipnu atļuovi i atbolstu ite jaunuokais grupys “Borowa MC” muzykys klips “Pavasars”. “Naktineicys” skaiteituoju īviereibai, īsapazeišonai, viertiejumam. 😉
[youtube=http://www.youtube.com/watch?v=9Vr2PZVoQLg&feature=player_embedded]
Kai Aigars pats soka:
“Es dūmoju, ka nūteikti ļīc! Stuovēsim ar dakšom i luopstom pretim AKKAi!
Uzskotu, ka tys ir napruots… Par video izvītuošonu jau ir samoksuojuši cylvāki, bet naudu turpyna prasāt, voi nav nagauši!?
Mes lobuok par skaistim muļcikim! ”
I es piļneigi pīkreitu. Deļtuo jau ari naasu AKKA / LA klients. Apzynuoti. Asu autors, tok tei ir Dīva, dobys duovona maņ i muna duovona pasauļam. Ka būrauka jem naudu, jai pagaist spiejis. Būrauka sovam klientam nasoka būršonys cenys. Klients jai nas duovonys. Nui, autoram tože ir juodzeivoj. Tok es poša sovys spiejis turu par būršonu, talantu nu augšys, ar kū nadreikst tiergavuot. I naudu peļneju cytaiž. Nui, naprofesionali, tok na jau naudys sajimšona par sovu dorbu pataisa par profesionalu fotografu, dzejnīku voi muzykantu, a sovu spieju izkūpšona i dorbs, dorbs, dorbs. I dzierksts, kas otkon i otkon īsazib – radiešonys breinums.
Lobuok 100 reižu munu dorbu nūzags, ni 1 reizi par mani naizzynuos tik deļtuo, ka publiskam munu tekstu atskaņuojumam vajag atļuovis. Nui, kai klients es navarātu vys volkuotīs apleik i sovus dzejūleišus skaitēt to tī, to ite. Kotrai dzejūleišu skaiteišonys reizei tok ir juoizjem publiskuo pasuokuma atļuove.
Interesnai, cik pasuokumim Latvejā ir itaidys atļuovis? “Susātiva” prezentacejai naizjiemu. Partū ka saprotu – ir lītys, kam juonūteik taipat. Moksuot to taipat navaru ni saņtima. Vīneigi nu sovys kuldys. I lobuok tod samoksoju par benzinu autorim i nūpierku maizi i sīru klauseituojim.
Ka tai padūmoj, kai AKKA / LA klientam maņ daža ak jau byutu juonūsoka, ka muna bloga skaiteituoji pīsaregistrej i tod ziņoj, ka tod i itod ir skaitiejuši autora mūrgus. Absurdam nav rūbežu. Kai var redzēt. Ak jau tai ari byutu juodora. Internets tok ass jauns medejs. Ar laiku ari itūs tekstu skaiteišonai izliks cenu. Voi vysmoz registrēs izmīgšonu iz jūs, tai saucamūs klikus. Ar atrunu, ka munys autora tīseibys nu tuo īgius.
Varbyut Raimondam Paulam atsamoksoj byut klientam ar sovom puordesmit i symts voi cik tī tyukstūšom latu ījāmumu. Tok dīzvoi jam pateik 20 voi cik tī % pamest itam kantoram. I jis jau beja zynoms, populars autors, kod palyka par jūs klientu. A mozajim autorenim, kas tī vysi sasastuojuši, pa munam, nu tuo ir tikai kaitiejums. Ni jūs vaira legali pasaukt, ni paaicynuot. Ni par jūs lelajim dorbim pastuosteit blogā. Partū ka itei runuošona saīt nalegala, ka dalīc jūs muzyku. Koč, nu ūtrys pusis, kotrys roksts, publikaceja škārsteiklā i runuošona par autorim i jūs dorbim, dalīkūt saiti iz jūs tekstim ci muzyku ir jauns autordorbs. I jūs muzyka ir… citats itymā runuošonā! Iz kū atsasaucu, īdūdūt saiti iz publiceišonys vītu – par pīmāru, YouTube.
Tod saīt, ka ari iz gruomotom navar atsasaukt – partū ka tei ir jūs teksta īlikšona sovā tekstā. A kai ar citeišonu vyspuor? Kū mes sataisom nu jauna i kas ir vysa īprīkšejuo citeišona? Varbyut vysi teksti ir intertekstuals cytu tekstu i cytu ļaužu volūdys salykums.
Parkū maņ kai volūdys runuotuojam, juos autoram i uzturātuojam, jaunradeituojam kasreizis, kod attaisu muti, nivīns namoksoj? I parkū namoksoj par munim komentarim škārsteiklā? Tys tok ari ir autordorbs.
A kas škārsteiklā pasaceis – par itū moksoj itys muns niks, a par tū cyts muns niks sajem samoksu. IP adrese? Kura nu munu datoru?
Kod autoru tīseibu aizstuoveiba nūzeimoj autoru īspieju apgrīsšonu, tei ir autoru īspieju apgrīsšona, a ni autoru tīseibu aizstuoveiba. I dzeivs cylvāks, rodūšs gors, kas var dzīduot, saveļt snīgaveiru, zeimēt muļtikus i aizīt iz mežu piec vyzbuleišu, dybynuot i nūjaukt bīdreibys, atrast sev leidzjutiejus, fanus, atbaļsteituojus, vysod ir kas vaira par juo jumtu, mafeju, tīseibu aizstuovi.
9. majā Tievanānūs byus latgalīšu autoru tekstu skaitiejumi. Nakomerciali. Naoficiali. Bez projekta. Bez naudys. Ar sovom buļbom i ogūrčim. Ar gunkuru i guļammaisim. Ari taidai kulturai i subkulturai ir juobyut Latvejā, kab mes vysi nasaītu svīkstā nu sova pareizuma.
Šudiņ īsasuoks pavasars. Oficiali, ar vysim papeirim. Beidzūt!
Žāl snīgaveiru, tok vēļ vaira žāl vyzbuleišu. Pavasaram byut! Uorā, pruotā i sirdī.
Vīglu i rodūšu Jiusim goru!


text:
Puma Store : Puma Lazy Insect - Women Puma Future Cat ,Puma Future Cat ,Puma Lazy Insect ,Puma Drift Cat ,Puma Ferrari ,Puma California ,Men Puma Drift Cat ,Puma Disc ,Puma Outdoor ,Women Puma Speed Cat Big ,Puma Espera ,Puma Complete ,Men Puma Ferrari Shoes ,Puma Ducati Shoes ,Women Puma Repli Cat III ,Puma Mihara ,Men Puma Future Cat ,Men Puma Speed Cat ,Puma Fluxion ,Puma Ballerinas ,Women Puma Ferrari Shoes ,Men Puma Repli Cat III ,Puma Boots ,Puma Clyde ,Puma First Round ,Puma Drifter ,Puma Ducati ,Puma Speed Cat ,Women Puma Drift Cat II Ferrari ,Puma Football Shoes ,Puma L.I.F.T. Racer ,Puma Shoes,Puma Running Shoes,Puma Ferrari Shoes
Copyright © 2011-2012 All Rights Reserved.


text:
Auguoji
Auguoji (latiņu: Plantae, anglīšu: plants, krīvu: pacTeHия, latvīšu: augi) — vysuleluokuo Zemis dzeivūs organizmu grupa, kuri autotrofai barojās, izlītuodami Saulis energeju (fotosiņteze), kuru šyunys tur bīzeigu apvolku (parostai nu škīzninis) i kuri natur vareibys dreiži puorīt iz cytu vītu.
Cieškuok pazeistamī auguoji: kūki, pučis, kryumi, zuole, staipekni, papards, syunys i tt.
Pasaulī vys vēļ navā zynoms precizs auguoju škiru skaits, izškireigi tāmātuoji runoj ap daudzumu nu 287 000 da 422 000.


text:
Leluo zeile
Leluo zeile (latiņu: Parus major; anglīšu: Great Tit; latvīšu: Lielā zīlīte; lītaunīku: Didžioji zylė) — zeiliņu saimis (Paridae) putnys. Perekli taisa kūna vysā Europā, Afrikys pūstumūs i centralajuo i vokoru Azejā. Vysucīškuok zīmoj tīpat, kur taisa perekli.[1] Latgolā cieški sateikams putnys. Cieški sateikams zīmā pi barūtovu.
[pataiseit] Aproksts
Golvys vierss, reikle i pakoklys malns, pazylys pakruosys myrgu. Mugorys dale padzoltonai zaļa. Byudi bolti. Pakausī bolta pleme. Spuorni pazylai palāki ar gaišu škārsu jūslu. Auguma zamoškys puse dzaltona, tik reikle, jūsleņa iz kryutežys i vādara vyds i paaste malna. Muotainis auguma zamoškys puse padzoltona, a iz kryutežys malnuo jūsleņa na tik spūdra kai tāvainim. Svors 16-17 gramu.
[pataiseit] Dzeivisvīta
Dzeivoj vysaižūs mežūs, apleikmīstūs, parkūs, vīnpošūs kūkūs. Zīmā skraida kūpā pa 5-10 individu. Vosorā muotainis guļ pereklī, a tāvaini kūku pazorūs. Parostai vysu godu dzeivoj apleik sova perekļa, tok šaltim zīmā migrej nu pūstumim iz Vokoru Europu ci Baļteju.
[pataiseit] Barūkle
Barūkli meklej zoru vaiņagā i iz zemis viersa. Vysuvaira ād kustūni, taipoš i auguoju produktus. Zīmā cieški apmekle barūtovys, kur ād gryudus, sāklys, lašini i druponys. Leluo zeile irā vierteigs suodu putyns, kurs nūād vysaižus vuodekļus.
[pataiseit] Nūruodis i olūti
- ↑ http://www.ornitofaunistika.com/lvp/lvp_parmaj.htm Ornitofaunitsika.com (latvyskai)


text:
Definición de "treja"
treja treja - Definición de treja en NiceDefinition.com - treja Definition treja - Definición de treja en NiceDefinition.com, treja, treja Definición, treja sentido, treja origen, treja ejemplos, muestras, treja Definición treja, es decir, treja, treja origen, ejemplos treja, muestras treja, diccionario en línea, diccionario, diccionario de español, treja Definition, treja meaning, treja origin, treja Examples, treja Samples, Definition treja, meaning treja, origin treja, Examples treja, Samples treja, online dictionary treja Definición, Definición treja, treja - Definición de treja, treja - Definición de treja en NiceDefinition.com, treja, treja Definición, treja sentido, treja origen, treja ejemplos, muestras, treja Definición treja, es decir, treja, treja origen, ejemplos treja , las muestras treja, diccionario en línea, diccionario, diccionario de español, treja Definition, treja meaning, treja origin, treja Examples, treja Samples, Definition treja, meaning treja, origin treja, Examples treja, Samples treja, online dictionary , sanakirja.


text:
Suomu volūda
Suomu volūda — vīna nu suomugru volūdu grupys volūdu, jei radneiga igauņu, līvu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru - norvegu, švedu i krīvu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei. Suomu volūda irā Suomejis Republikys i Europys Savīneibys oficialuo volūda. Suomu, igauņu, vengru i maļtīšu volūdys vīneiguos vaļstiskuos volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi indoeuropīšu volūdu saimis. Švedejā kasdīn suomiskai runoj 200 tyukstūšys ļauds i tei irā pīzeita kai minoriteta volūda. Taipoš suomiskai runoj Norvegejis pūstumūs, Finmarkys regionā, Krīvejis Federacejis Karelejis Republikā i Igaunejis pūstumūs.
Par suomu volūdys rokstiskūs volūdys aizsuocieju tur veiskupu Mikaelu Agrikolu (1508-1557).


text:
Definition for "Lynx rufus"
Definition for
Lynx rufus
Lynx rufus - (General)
Ads related to sponsored links
Lynx rufus Definition, Definition Lynx rufus, Lynx rufus - Definition for Lynx rufus at NiceDefinition.comLynx rufus - Definition for Lynx rufus at NiceDefinition.com,Lynx rufus,,Lynx rufus Definition,,Lynx rufus meaning,,Lynx rufus origin,,Lynx rufus Examples,,Lynx rufus Samples,,Definition Lynx rufus,,meaning Lynx rufus,,origin Lynx rufus,,Examples Lynx rufus,,Samples Lynx rufus,,online dictionary, dictionary, English dictionary
Lynx rufus
Time To Load Page : 0 min, 0 sec, 0 mSec, Total mSec:0


text:
Gepards
Gepards (latiņu: Acinonyx jubatus) irā lels kaču saimis plieseigais zviers. Itys kačs dzeivoj Afrikā i Centraluos Azejis dīnavydūs.[1]
[pataiseit] Izavierīņs
- Auguma garums: nu 115 da 140 cm
- Astis garums: da 80 cm
- Svors: nu 40 da 65 kg
[pataiseit] Daudzatmejeiba
Gepardim irā 6 zamškiru:[2]
- Saharys gepards (Acinonyx jubatus hecki)
- Dīnavydu Afrikys gepards (Acinonyx jubatus jubatus)
- Reitu Afrikys gepards (Acinonyx jubatus raineyi)
- Centraluos Afrikys gepards (Acinonyx jubatus soemmeringii)
- Vokoru Afrikys gepards (Acinonyx jubatus velox)
- Azejis gepards (Acinonyx jubatus venaticus)
[pataiseit] Nūruodis i olūti
- ↑ BigCats.ru — Гeпapды
- ↑ BioLib Profil taxonu — druh gepard štíhlý Acinonyx jubatus (Schreber, 1775)


text:
Dadurekrans
Dadurekrans (anglīšu: touchscreen, touch screen; krīvu: ceHcopHый эkpaH; latvīšu: skārienekrāns, skārienjutīgs ekrāns) — elektroniskys ītaisis ekrans, kurs var na tik paruodeit informaceju, a i juos dabuot.
Kod lītuotuojs dadurekranā damīdz atsateikūšū vītu, piersta dasadyurīņs puormejams par informaceju i nūdūdams programaturai. Partū dadurekrans var atmeit klaviaturu, peli, gaismys zeimuli i leidz. paleigītaisis.
Dadurekranus tur datori, pruottelefoni, terminali (pīv., kopejneicuos apskaitei dareit, bankūs ailis numerim izdūt i tt.).


text:
Viesteitivi
Viesteitivi (anglīšu: mass media; krīvu: CMИ, cpeдcTBa MaccoBoй иHфopMaции; latvīšu: plašsaziņa; plašsaziņas līdzekļi) — leidziekli, kuri vareigi dūt informaceju seviški plotam ļaužu rotam, gona lelai ļaudeibys daļai.
Šauruokajā i tradiceigajā zeimeibā par viesteitivim īskaita presi, radeju i televizeju. Myuslaikūs pi viesteitivu šauruokuos zeimeibys var dalikt vēļ iņterneta ziņu portalus, elektroniskūs laidīņus.
Plotuokajā zeimeibā viesteitivu sapratīņs apjam sevkotru zynuošonuos kanalu, kura izlaižamū informaceju gatavej samārā napalela dareituoju grupa i daboj (puorskaita, izdzierst, īsaver) nasaleidzynojamai daudzuok ļaužu. Ite pīdar skonu īroksti, filmys, gruomotys, vyss iņternets i ct.


text:
Spanīšu volūda aba kastilīšu volūda (spanīšu: Español aba Castellano) — vysuvairuok runojamuo romanīšu volūda, vīna nu pasauļa vysuplotuok lītojamūs volūdu (sūpluok mandarinīšu aba kinīšu i anglīšu).
Spanīšu volūdu īsuokuos lītuoja Spanejis zīmeļūs, piečuok – vysā Kastilejis Kienestē, a suocūt nu 16 godusymta caur spanīšu kolonistu darbeibu jei pasūļam pasaplateja Afrikā, Amerikā, Azejā i Okeanejā.
Šudiņ spanīšu volūdu kai pyrmū voi ūtrū volūdu runoj vydyskai (pa vysaidim apskaitīnim) 400 mln. ļaužu – Spanejā, kūna vysuos Latiņamerikys vaļsteibuos, Ekvatora Gvinejā Afrikā i cytur.


text:
Pavaļa
Pavaļa (anglīšu: entertainment, recreation activities; krīvu: дocyr, paзBлeчeHия; latvīšu: izklaide) — darbeibys, kuru snāgs irā prīcynuot ļauds, paceļt jim jutūni, puordrūsynuot džadeigu (iņteresantu) i pateikamu breivuo laika puorlaisšonu.
Šauruokā zeimeibā par pavaļu apzeimoj pavalis industrejis pasūleitūs, publikai guoduotūs sariedīņus pīv.:
- koņcertus, teatra izruodis, kinys seansus,
- klubu i kopejneicu programys,
- uorīnis izastatīņus, atrakcejis, tierdzeņus,
- muzeju ekspozicejis, paruodis
i leidz.).
Plotuokā zeimeibā pavalis sapratīnī īīt vēļ i taidys prīcynojūšys darbeibys, kurys breivajā laikā cylvāks dora vīns voi napalelā ļaužu grupā, pīv.:
- datorkaitys,
- golda kaitys i kartavuošona,
- televizejis voi DVD vieršonuos,
- vakariešonys,
- izbraukšona dobā
i leidz.).
Izškireigai nu cytys breivuo laika darbeibu atmejis - kaviekļu, pavaļa parostai navā sasīta ar regularumu.


text:
Iņdeja
Iņdejis Republika (भारत गणराज्य, Bhārat Gaṇarājya) — vaļsteiba Dīnavydazejā. Tei irā septeituo leluokuo vaļsteiba piec geografiskuo pluota, ūtruo leluokuo vaļsteiba piec dzeivuotuoju skaita, i vysapdzeivuotuokuo demokrateja pasauļā. Rūbežojās ar Iņdejis okeānu dīnavydūs, Arābejis jiuru dīnavydvokorūs, i Bengālejis Leici dīnavydreitūs, tur rūbežu ar Pakistānu reitūs, Butānu, Kinys Tautys Republiku i Napālu pūstumvokorūs, i Bangladešu i Birmu reitūs. Iņdejis okeānā Iņdejis tyvumā atsarūn Šrilanka i Maļdivys, pi tam Iņdejis Aņdamani i Nikobaru solom irā jiurys rūbeža ar Taizemi i Indonēzeju.
Senuos Indys Īlejis Civilizācejis muojvīta i viesturisku tirdznīceibys ceļu i plotu impiereju regions, Iņdejis subkontinents cīši lelu sovys viesturys daļu bejis saisteits ar sovu komercialū i kulturālū boguoteibu. Četrys nu pasauļa leluokojom reliģejom: Hinduisms, Budisms, Džainisms i Sikhisms, aizasuokušuos ite, cikom Zoroastriuonisms, Kristīteiba i Islams īsarodušuos myusu ērys pyrmā godu tyukstūšā, pīpaleidzūt regiona kulturys dažuodeibai. Koč jū nu 18 godu symta pamozom aneksieja i administrieja Britu Ostiņdejis Kompaneja i nu 19 godu symta vyda tīši puorvaļdeja Lelbritaneja, 1949 godā Iņdeja kļiva par napuorvaļdeitu vaļsteibu, piec Mahatmys Gandeja vadeituos bezvarmuoceibys kusteibys.
Iņdejis ekonomika irā deveituo leluokuo ekonomika pasauļā piec nominaluo ĪKP i caturtuo leluokuo piec īsapirkšonuos spiejom. Suokūtīs tierga ekonomiskom reformom 1991 godā, Iņdeja irā padareita par vīnu nu mudruok augūšom ekonomikom pasauļā, jei uzskoteita par napaseņ industriaļizātu vaļsteibu, tok jei vēļ aizvīn irā lelys pynaklys ar veseleibys apryupi, korupceju i raksteitnamuociešonu. Kai kūdūlīrūču vaļsteibai i reģionālai lelvarai, Iņdejai irā trešuo leluokuo armeja pasauļā i tei irā dasmytuo pasauļā piec militārim izdavumim.


text:
Norvegeja
Norvegeja, oficialai Norvegejis Kieneste (norvegu: Kongeriket Norge) - vaļsteiba Pūstumu Europā, Skaņdinavejis pussolys vokorūs. Vaļsteiba tur rūbežu ar Švedeju (1619 km), Suomeju (727 km) i Krīveju (196 km). Dīnavydūs Norvegeju skaloj Pūstumu jiura, vokorūs Norvegu jiura, a pošūs vaļsteibys pūstumūs Barenca jiura. Norvegejai pīdar Svalbarda i Jana Majena sola Arktikā, taipoš Buvē sola, Pītera I sola i Kienenīnis Modys Zeme Antarktidā.
Norvegeja irā pīktuo pa lelumam vaļsteiba Europā ar 386 958 km² pluotu, kurymā dzeivoj 4,9 miljoni dzeivuotuoju.[1] Tei irā vīna nu rešuok apdzeivuotojom vaļsteibom Europā. Golvysmīsts i leluokais mīsts - Oslys. Vaļsteibys volūda irā norvegu ar divejom rokstu volūdys tradicejom - bukmolu i jaunnorvegu. Obadivejis tur vīnaidys tīseibys vysūs vaļsteibys i pošvoldu leidzīņūs. Maja mieneša 17 dīnā norvegi svin konstitucejis pījimšonys dīnu.
Norvegejis teritorejā ļauds apsadzeivovuši jau nu 6 godu symta. 872 gods kuovē pi Hafrsforda kieneņš Harolds Skaiškmots (norvegu: Harald Hårfagre) apvīnumova norvegu zemis. Nu tuo aizasuoce "Vikingu laiki". 1319 godā Norvegeja īsastuoja Kalmarys Savīneibā, kuramā beja Daneja i Švedeja. Kod 1521 godā Švedeja izastuoja nu savīneibys, Norvegeja palyka Danejis Kienestis pavaļdeibā. Piečuok Norvegeja puorguoja Švedejis pavaļdeibā, a napavaļdeiga vaļsteiba tyka 1905 godā, kod par pyrmū kieneņu tyka Hokons VII. 1940 gods apreļa mieneša 9 dīnā vaļsteibu okupēja Nacistiskuo Vuoceja, tok jau 1945 gods maja mieneša 8 dīnā norvegim izadeve atjaunynuot napavaļdeibu.
Nu Ūtrajim pasauļa vaidim Norvegeja cīši dreiži izaraisteja, kuo pamatā irā naftys i dobysgazys atrostuvis Pūstumu i Norvegu jiurā, kurys atrostys 1970 godā. Norvegeja irā catūrtuo poša leluo naftys eksporta vaļsteiba[2] i vīna nu pošu boguotū vaļsteibu pasaulī. Tok vysleidza 99% energejis Norvegeja īgiust nu HES[3]. Norvegejis krona teik īskaiteita kai pasauļa stabiluokuo valuta. 2007 godā vaļsteibu pīzyna kai pasauļa mīreiguokū zemi. Kūpā ar Švedeju jei aizajim vīnu nu pyrmajom vītom pasaulī pa demokratejis iņdeksam. Myuslaikūs Norvegeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Koč i divejūs referendumūs Norvegejis dzeivuotuoji nūbalsova pret īstuošonu Europys Savīneibā, vaļsteibai irā nūtalejis i styprys saitys ar Savīneibu i tuos dalineicom. Norvegeja irā pīsadalejuse nazcik vydtautisku organizaceju īstateošonā - Saškiertūs Naceju Organizacejā (SNO), NATO, Europys Padūmē (EP) i Pūstumu vaļsteibu Padūmē (PVP), taipoš Norvegeja irā Europys Ekonomiskuos Zonys (EEZ), Pasauļa Tierdzeibys organizacejis (PTO) i Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejis (VEKRO) dalineica.
[pataiseit] Etimologeja
Lelums etnologu guodoj, ka vaļsteibys pasauka irā izacēluse nu pūstumu germanu volūdom i zeimoj "pūstumu ceļš", kas senejuo norvegu volūdā byutu nord veg ar norð vegri. Norvegeja senajuo norvegu volūdā irā Nóreegr, anglosaksu - Norþ weg, a vydslaiku latiņu - Nhorvegia. Niule Norvegejis vaļsteibys pasauka norvegu bukmolā irā Norge, a jaunnorvegu volūdā Noreg. Senejū norvegu i jaunnorvegu formys irā leidzeigys senejū samu vuordam ar zeimeibu "pa jiurmolai" ci "pa jiurai". Myuslaiku Lule samu volūdā tys irā nuorrek. Arkaiskuos vuorda formys ļaun guoduot, ka vuords navā izacēls nu germanu volūdom.
Cytuos vītejuos Norvegejis volūduos vaļsteibys pasauka irā: Pūstumu samu Norga, Lule samu Vuodna, Dīnavydu samu Nøørje, suomu Norja. Oficialuo vaļsteibys pasauka norvegiskai Kongeriket Norge (bukmolā) i Kongeriket Noreg (jaunnorvegu). Cytuos volūduos pylnuo pasauka - Pūstumu samu Norgga gonagasriika, Lule samu Vuona gånågisrijkka, Dīnavydu samu Nøørjen gånkarijhke, suomu Norjan kuningaskunta. Latgaļu volūdys variants sadar ar latvīšu i lītaunīku volūdys pasaukom.
[pataiseit] Viesture
[pataiseit] Geografeja
[pataiseit] Politiskuo sistema
Norvegeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Norvegejis Kieneņš irā vaļsteibys golva, a Ministru Prezidents irā vaļdeibys golva. Piļdeituojvaļdi izpiļda Kieneņa padūmis kabinets, kura vadeituojs irā Ministru Prezidents. Lykumlaideibys vaļdi tur kai vaļdeiba, tai parlaments – Stortings (latgaliskai: Leluo Saīsme). Stortingu ībolsoj taisnā proporceigā ībolsuošonā iz četrim godim, kurs sadora nu 169 deputatim.
Oficialai monarhs tur piļdeituojvaļdi, tok īdzeivynojūt parlamentariskū vaļdeibys sistemu, monarha daguojumi myuslaikūs irā cīši reprezentativi I ceremonali. Norvegejis kieneņš irā pošaugstais militarū spāku komaņders, augstuokuo bazneicys instituceja I kolpoj kai uorzemu diplomatiskū saitu vadeituojs, taipoš irā vaļsteibys vīnumeibys simbols. Praktiskai Ministru Prezidents irā tys, kurs īdzeivynoj piļdeituojvaļdi dzeivē. Tīsu sistema irā napavaļdeiga nu piļdeituojvaļdis I nu lykumlaideibys vaļdis.
[pataiseit] Administrativais dalejums
[pataiseit] Ekonomika
[pataiseit] Demografeja
[pataiseit] Etniskais sadors
[pataiseit] Volūda
[pataiseit] Religeja
Ļutarticeiba irā oficialuo vaļsteibys religeja, kurai tic 86% Norvegejis dzeivuotuoju. Cyti protestaņti irā 3,5% nu dzeivuotuoju, Romys katuoli 1%, musulmoni 2% I cytu religeju ticeigī 1% (vysuvaira budisti, hinduisti I judaisti). Cyti natur kaidu naviņ religeju. Pa 2005 gods apklausys datim, 32% Norvegejis dzeivuotuoju „tic, ka ekzistej Dīvs”, 47% % „tic, ka irā kaids naviņ gors ci dvēseliska energeja”, 17% % „natic ni kaidam naviņ dīvam, ni goram ci dvēseliskai energejai”, a 4% „nazyna”. [4]
Senejī norvegi, taipoš kai vysys skaņdinavejis germanu tautys, beja paguoni i ticēja skaņdinavu mitologejai. Suomu-ugru tautys samu religeja beja šamanizmys Laikā nu 1000 gods da 1500 godam misionaru dorba rezultatā, pa mozam Norvegaja tyka kristeiga. Da reformacejai norvegi beja katuoļu bazneicys dale, a nu 1536 gods puorguoja protestaņtizmā.
Nu nakrysteigom religejom poša leluo irā musulmonu kūpeiba – gondreiž 2% nu dzeivuotuoju. Tū vysuvaira veidoj arabu, albaņu, somalīšu i turku imigraņti, taipoš pakistanu ciļmis norvegi.


text:
Kuorms
Kuorms (anglīšu: building; krīvu: здaHиe; latvīšu ēka) — statne, kura sasadora pa lelumam nu ustobu, paradzātu dzeivuošonai, dorbam birojā, pīgatavei voi cytaidai cylvāku darbeibai.
Kuorms irā vīna nu statņu atmeju.
Pa paškeirīņam kuormi sasadola itaiduos atmejuos:
- dzeivojamī kuormi (sātys);
- nadzeivojamī kuormi:
- admnistrativī kuormi (vaļstiskī īstoti (ministrejis, pošvoldi i tt.);
- komerceigī kuormi (biroju kuormi, puordūtuvis i leidz.);
- ļaudyskuo paškeirīņa kuormi (dzeidātovys, vuiceibu īstoti (školys, universiteti, bārnu suodeni i tt.) i leidz).


text:
Rubyns
Rubyns (latiņu: Tetrao tetrix) — vystiņu (Tetraonidae) ailis putyns, kurs pa lelumam dzeivoj Europys i Azejis skujukūku mežu jūstā. Latgolā paplateits gon cieški, tok jū skaits mazynojās.
[pataiseit] Izavierīņs
Rubyns samārā ar cytim putynim irā lels i masivs, lelu gnēzi. Tāvaini leluoki kai muotainis, garums dasnēdz 49-58 cm, spuornu paplēsums da 80cm, svors da 1,4 kg. Muotaiņu garums da 45 cm, svors da 1 kg. Taipoš cīši izškireigi obeju kuortu kruosuojums. Tāvainim spolvuojums malns ar metalisku speidīni, tik puor spuornu bolta jūsta. Seviški izaškir sorkonī uzači. Tāvaiņu astei izcylys suonu spolvys. Rubynu muotainis na tik spūdrys - spolvuojuma kruosuojums ryusaini palāks, vīngabaleigai raibs. Gryuts izaškirt nu medņu muotainem, kurys irā leluokys pa augstumam. Jaunī rubyni taipoš leidzeigi muotainem.
[pataiseit] Paplateiba
Dzeivoj vysūs Eurazejis pūstumūs i Centralajuo Europā, Krīvejā da Tuoleimim Reitim. Paplateibys areala vokoru rūbežs irā Vokoru Europa (Lelbretaneja, Beļgeja, Alpu kolni), tok Europys rubynu populaceja irā fragemntara, partū ka labvieleigi biotopi lelā mārā irā nycynuoti i cylvāku darbeibys puormeiti.
[pataiseit] Latgolā
Rubyns paplateits vysā Latgolā, pīdareigūs biotopūs gona parosts dzeivuotuojs. Pādejū treisdesmit godūs[1] sasamazynoj jū skaits. Seviški zeimeigys rubynu dzeivuošonys vītys irā Teiču pūrā (Vokoru Latgolā) i Vacumu mežūs (Pūstumu Latgolā). Rubyni Latgolā pīdar nominalajai zamškirai T. t. tetrix. Škira īraksteita Baltejis jiurys regiona Sorkonajuo gruomotā i Latvejis Sorkonuos gruomotys 3. kategorejā.


text:
Folkloras kopa
Ceiruleits
Sēlijas folkloras svētki Aknīstē, 1998.g. 1.augustā
Dibināta: 1990. gada septembrī
Atrodas: Līvānos, Preiļu raj., Latgalē
Vadītāja: Anna Kārkle
Dalībnieku skaits: 66, no tiem pēc vecuma:
jaunāki par 14 gadiem: 32
no 25 līdz 44 gadiem: 34
un pēc dzimuma:
vīriešu: 27
sieviešu: 39
Darbības veidi: dzied, spēlē, danco, iet rotaļās
Muzīkas:
kokles,
ģīga
vijole,
Pēterburgas ermoņikas,
akordeons,
stabule,,
taures,
bungas,,
dažādi sitamie instrumenti.
Apraksts: Rītumlatgolas pilsātā Leivōnūs, kas atsarūn Daugavas krostā,
sōkūt ar 1990.goda rudini, dorbojās bārnu folkloras kūpa Ceiruleits.
Kūpas vadeitōja, skūlātōja Anna Kārkle ap sevi pulcinōjusi tūs bārnus, kam
tyva un meiļa ir latgalīšu tautasdzīsme.
Jau nu pošim darbeibas pirmsōkumim kūpas daleibnīki aktīvi īsasaistejušīs
folkloras vōkšonas dorbā pi vītejim tautas teiciejim.
Repertuarā plašs latgalīšu dzīsmu, rūtaļu un deju klōsts. Atseviškūs
gadejumūs teik izmontōti arī citu Latvijas nūvodu folkloras materiali. Ļūti
plašs un daudzveideigs ir arī prīkšnesumu tematiskais apjūms. Ceiruleiša
daleibnīki uzastošonas reizēs lobprōt īsaista kūpeigā darbeibā arī klauseitōjus.
Kūpā lela uzmaneiba pīvārsta tautys tradicionalajim muzykas instrumentim.
Muzicejūt teik izmontota kūkle, stabulis, cītara, zvonu jūsta, kai arī jaunōkas
izcelsmes instrumenti - vejūles, akordeons un dažōdi ritma instrumenti.
Daleibnīki volkoj sova nūvoda tautastierpus.
Folkloras kūpa ar savu aizrauteigū dorbošonūs tautas tradiceju kūpšonā,
saglobōšonā un tōlōknešonā ir naatjamama sastōvdaļa vītējō reģiona kultūras
dzeives nūrisēs - folkloras festivalūs Pulkā eimu, pulkā teku, Baltica
u.c. Ir veikti radio īroksti. Kūpa ir bīži uzastōjusi dažōdūs sareikōjumūs gon
Latvejā, gon ōrzemēs: Itālejā, Sūmejā, Pūlejā, Vōcejā un Zvīdrejā.
Kūpas nūsaukums radīs īsaklausūt vacū leivōnīšu stōstejumā par pilsātas ģerbūni.
Jī stōsteja, ka tur viers upes lidinoj ceiruleits augsti pacaltu golvu un sveic
sauli. Tō mēs nūlēmem saulei seuteit arī sovas dzīsmas.
Folkloras svētki Pulkā eimu, pulkā teku Jūrmalā, 1997.gadā
Dziesmas paraugs: Gonūs mani mōte syuta (1998.g.)
Viens pantiņš AU formātā (208 Kb)
Visa dziesma MP3 formātā (272 Kb)
Adrese: Anna Kārkle, Jersikas iela 12, Līvāni, LV-5316, Latvija
Tālrunis: 6-53-42913, 2-9969943
Faksimils: 6-53-43623
E-pasts: ceiruleits_N@N_inbox.lv, ceiruleits_N@N_yahoo.com
Ziņas sniegtas: 1998. gada 25. augustā, 2006. gada 26. janvārī, 2011. gada 20. oktobrī


text:
Igauņu volūda
Igauņu volūda — vīna nu suomugru volūdu grupys volūdu, jei radneiga suomu, līvu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru - latgaļu, latvīšu, krīvu i švedu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei. Igauņu volūda irā Igaunejis Republikys i Europys Savīneibys oficialuo volūda. Igauņu, suomu, vengru i maļtīšu volūdys vīneiguos vaļstiskuos volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi indoeuropīšu volūdu saimis. Pa 2000 gods datim, igauņu volūdu kai dzymtū runoj 83,4% Igaunejis dzeivuotuoju.


text:
Narcise
Narcise (Narcissus) – amariliņu (Amaryllidaceae) saimis auguoju giņts. Giņts pasauka izacāluse nu greku volūdys vuorda narkao - reibeigs; zīdi tur stypru reibeigu smuordu. Daudzigadeigi seipulauguoji. Kuots gars, bez lopu, ar nazcik pamatlopom. Zīdi gona makani, parostai pa vīnam ci pa nazcik kūpā. Sāklys malnys, opolys ci styurainys.
Giņtī ap 50 škiru; vysuvaira aug Vydsjiurys regiona vokoru daļā. Latgolā audzejamys 3 škirys: boltuos aba ailinīku narcisis, pušku i dzaltonuos narcisis (Narcissus pseudonarcissus). Īvaiseitys cīši daudzi škiru i škiru izmeju.
[pataiseit] Pasauka
Senejūs greku mitologejā stuosteits par cīši skaistu jauniekli, kura vuords bejs Narciss. Jis tai sevi mīļuojs, ka apleik nikuo namanejs i vys vierīs iz sova šmukuo vaiga atspeidīņa iudinī. Tok partū dīvi jū nūstruopiejuši i puormejuši par puči, kura sovu zīdu pagrīzuse iz suonu ci zamyn, kaiba vārdamūs iudiņa spīgelī.


text:
Muižvuordu sistema
Muižvuordu sistema (DNS, Domain name system) irā datorim voi logiskajim resursim daškierti tekstuali adresi. Pīvadumam,
latgola.lv,
rus.delfi.lv, i.t.t. Jūs lītoj vītā numeriskūs IP-adresu (pīv., 159.148.108.128) partū, ka IP adresi gryušuok īguodojami. Muižvuordi atmej IP-adresus; var lītuot i vīnus, i ūtrus. Pyrmuo pakuopīņa muižvuordus, rokstomus DNS vuordu beiguos (
lv,
lt,
ru,
com,
edu i ct.), privatpersona navar registrēt. Ūtruo pakuopīņa muižvuordus (
folklora.lv,
folklore.ee i.t.t.), privatpersona var registrēt par moksu (vysucieškuok nazcik desmišu latu par godu), i trešuo pakuopīņa muižvuordi, kurus sevkotrys ūtruo pakuopīņa DNS vuorda sovinīks var registrēt bez moksys.


text:
Plaukstinīks
Plaukstinīks aba PDA (anglīšu: PDA, personal digital assistant, palmtop) — plaukstā turama leluma ītaise, kura kolpoj kai mozs datoreits.
Nu īsuoku plaukstinīki beja lītojami kai aizrakstinis i planavuotivi, tok ar godim dabuoja labtik plotuokys damāruošonys. Šudinejī plaukstinīki var turēt itaidys funkcejis (vysys voi daļu):
- stuņdinīks, kaleņders, aizrakstine, dorbu saroksts, planavuotivs, skaitļuotivs;
- e-posta (tymā vydā, strāpposta) skaiteišona i raksteišona;
- iņterneta lītuošona caur vārtivi;
- mobiluo zvaneišona i vierīņzvoni;
- datu sinhronizaceja ar serveri ci parostū datoru (nosojamū datoru);
- muzykys spieļuotivs, vierīņu spieļuotivs, diktofons, tuoļvaļdis puļts (saceisim, TV), GPS imtivs, nosojamais televizors i ct.
Myuslaiceigūs plaukstinīkus daslādz iņternetam izlītojūt bezvadeiguos voi mobiluos tehnologejis.


text:
Dīnavydu Afrikys Republika
Dīnavydu Afrikys Republika (anglīšu volūda: Republic of South Africa) - vaļsteiba Afrikā. Golvysmīsts — Pretorija, Blumfonteina, i Keiptauna. Dīnavydu Afrikys 1 221 037 km² pluotā dzeivoj vaira kai 50 milijoni dzeivuotuoju, i ite 25-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.
[pataiseit] Viesture
[pataiseit] Politika
[pataiseit] Geografeja
[pataiseit] Demografeja
[pataiseit] Etniskais sadors
[pataiseit] Volūdys
[pataiseit] Religeja
[pataiseit] Verīs taipoš
[pataiseit] Teiklavītys


text:
19 godu symts
Laika skaiteišonys zeimeibā 19 godusymts irā laikavyds, kurs suocēs 1801 godā i tuoļuojuos da 1900 godam (īskaitūt) pa Gregora kaleņderam.
[pataiseit] Nūtikšonys
- 1802 g. Latgola teik par Vicebska gubernejis sadordaļu Krīvejis vaļsteibā.
- 1805 g. Izlaista Vyssa mocieyba katoliszka - vierteiga i volūdys zinē.
- 1817 - 1820 g. dorbojās Izvolta jezuitu kolegeja, kuru beidz i J.Macilevičs - Pawujciejszonys (1850 g.) autors.
- 1817 g. Izdrukavuota pyrmuo latgaļu gramatika.
- 1861 g. Krīvejā (i leidza ar tū Latgolā) atceļama dzimteiba
- 1862 g. Suoc izīt G.Manteifeļa kaleņderi (laižami da 1871 g. īskaitūt)
- 1863 g. Par Latgolu veļās puoļu bunta nūtikšonys.
- 1865 g. Latgolys latvīšim nūlīgta gruomotu drukavuošona latiņu literim. Suocās rūkroksta literaturys raisteiba, lelynojās "muotis školys pi rateņa", latgaliskūs dīvakolpuojumu zeimeiba.
- 1869 g. Izdrukavuots pyrmais latgaļu tautysdzīšmu lasejums, juos aizrakstejuse C.Platere.
- Ap 1875 g. Latgolā likvidātys vysys katuoļu Bazneicys školys. Styprynojās rusifikaceja.
- 1879 g. Dorbu suoc Pīterpiļs katuoļu bazneickungu seminareja, kuramā vāluok atsarūn i latgaļu stuņdis.
- 1899 g. Izīt P. Smeļtera folklora izlaseite, pyrmū reizi latgaļu raksteibā bez "gubu literu".
[pataiseit] Nūruodis
- L.Leikuma. Gruomota Školuotuojim. Lielvārds, 1993.


text:
Svahili volūda
Svahili volūda (Kiswahili) irā leluokuo bantu volūda i vīna nu zeimeiguokom volūdom Afrikys koņtinentā. Svahili volūdā runoj vairuok kai 50 milijonu[1] cylvāku, bet dzymtuo jei irā tik 5—10 milijonim runuotuoju. Svahili irā Kenejis, Tanzanejis i Ugandys oficialuo volūda, kai ari Afrikys Savīneibys dorba volūda. Austrumafrikā svahili cieški kolpoj kai lingua franca.
Piec M. Gatrija negenetiskuos bantu volūdu klasifikacejis svahili pīdar pi grupys G42.
Rokstā teik lītuots latiņu alfabets, kū aizvodova kristīšu misionari. Pyrmuok tyka lītuots arabu alfabets.
[pataiseit] Nūruodis i olūti
- ↑ Lutz Marten, "Swahili", Encyclopedia of Language and Linguistics, 2nd ed., 2006, Elsevier


text:
Igauneja
Igaunejis Republika (igauņu: Eesti Vabariik) — vaļsteiba Pūstumu Europā pi Baļtejis jiurys. Vaļsteiba tur rūbežu ar Latveju dīnavydūs (343 km) i Krīveju reitūs (338 km). Baļtejis jiura skoloj Igaunejis molys vokorūs, pūstumūs Suomu leics, a dīnavydvokorūs – Reigys leics. Vaļsteibys 45 226 km² pluotā dzeivoj tik 1,34 milijoni dzeivuotuoju, ite vīns nu vysuzamuokūs bīzeibys ruodejumu Europā. Igauneja irā demokratiska parlamentariska republika, padaleita pīcpadsmit apleiciņūs. Golvysmīsts i leluokais mīsts — Talins.
Igauni vīna nu Baļtejis suomu tautu, kura etniskai radneiga suomu, līvu, votu i cytom tautom. Viesturiskai i kulturiskai igauņu zeme sasīta ar Švedeju, Daneju, Suomeju i Latveju. Igauņu volūda pīdar Suomugru volūdu saimei, jei leidzeiga suomu volūdai i tuoleimai leidzeiga vengru volūdai, tok natur radneibys ar latgaļu ci latvīšu volūdu. Igauņu, suomu, vengru i maltīšu volūdys vīneiguos vaļsteibys volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi Indoeuropīšu volūdu saimys.
Igauneja paslūdynova sovu napavaļdeibu 1918 gods pebraļa 24 dīnā, tok piec parvareigys daškieršonys PSRS, napavaļdeiba atjaunynuota 1991 gods augusta 20 dīnā. Nu 2004 gods maja 1 dīnys Igauneja irā Europys Savīneibys i nu 2004 gods marta 29 dīnys - NATO dalinīkvaļsteiba.
[pataiseit] Etimologeja
Igaunejis pošu pasauka ‘’Eesti’’, varama līta, izacēle nu romīšu viesturnīka Tacita dorba „Germania”, kurymā apraksteitys kai germaņu tautys, tai i reitu patautys ar pasauku „aisti” (latiņu: ‘’Aesti’’). [2] Tacits jūs aprakstejs kai cīši barbaryskys patautys, runojūšys vysā izškireigā volūdā kai cytys itamā apleicīnē. Taipoš skandinavu saguos Igauneja cieški apraksteita kai ‘’Eistland’’. Latiņvolūdeigajūs rakstīņūs igauņu zemis cieški pasauktys kai ‘’Estia’’ ci ‘’Hestia’’. Igauņu pošu tautys pasauka beja ‘’maarahvas’’ (zemis tauta). Tik 19 godu symtā, kab styprynuotu sovu nacionalū ideņtitetu, igauņi sovu tautu i zemi suoce saukt pa cytu volūdu paraugam ‘’Eesti’’. Latgaliskuo i latvyskuo pasauka „Igauneja” izacāluse nu Henrika kronikā apraksteituos Ugaunejis pasaukys, kura pa latvīšu lingvista Juoņa Eņdzelina guodim, bejuse izrunojama kai ‘’Ügaunija ‘’ [3]
[pataiseit] Viesture
Igauneja jau 13 godu symta suokuos pīmynāta kai igauņu patautu apdzeivuota teritoreja, sasadorūša nu 8 zemu. Piec pyrmūs krysta vaidu Baļtejā (13 godu symta suokuos) Igaunejis zeme padaleita pa pusei – Dīnavydu Igauneju īslēdze Livonejis Konfederacejā, a Pūstumu Igaunejā nu 1219 da 1346 īstateja Igaunejis gercogisti kai Danejis vaļsteibys daļu, a piečuok puordeve vuocīšu Teutonu ordynam. Jau par godu itei zeme atdūta Livonejis ordynam. Livonejis Konfederacejā nalītova Igaunejis pasaukys. Jei atdzeivynuota 1583 godā, kod pūstumu Igauneju puorjēme Švedeja i juos sadorā beja pa sevim voldoma Igaunejis gercogiste (piečuok proviņceja). Dīnavydu Igauneja 1561 godā tyka Lītovys Lelajai Kunigaitejai (LDK, nu 1569 goda Obeju Tautu Republikai). Piec Obeju Tautu Republikys i Švedejis vaidu (1600-1629) dīnavydu Igauneja ītyka Švedejis sadorā, tok nabeja sasīta ar Igaunejis proviņceju, a kūpā ar pūstumu Latveju (Vydzeme i Reigys mīsts) īguoja Livonejis proviņcejā.
Nu 1645 goda, kod Švedeja puorjēme nu Danejis Sāremys solu[4], da Pūstumu vaidu beigom (1721) vysa igauņu apdzeivuotuo teritoreja pīdarēja Švedejai (lelums švedyskai runojūšu dzeivuotuoju beja repatriāti da Švedejis piec vuocīšu okupacejis Ūtrūs pasauļa vaidu godūs). 1721 godā vysys piec Pūstumu vaidu švedu vaļdeituos igauņu i latvīšu zemis tyka Krīvejis imperejai. Nazkodejuo švedu Igaunejis proviņceja pasadareja par Igaunejis guberneju, a Livonejis proviņceja – par Liflandejis guberneju.
Igaunejis napavaļdeiba īstateita 1918 gods pebraļa 24 dīnā, koč i mīreigai tū dareit trauceja vuocīšu okupaceja nu 1918 gods pebraļa da nojabra mienešam. Piec Vuocejis kapitulacejis Pyrmajūs pasauļa vaidūs 1918 gods nojabra 11 dīnā, sovu dorbu atjaunynova Igaunejis Tamlaiceiguo Vaļdeiba, kuru vadeja Konstaņtins Petss.
Ūtrūs pasauļa vaidu suokuos 1940 gods juņa mienenesī, pa aizagreigam TSRS i Vuocejis sasprīdumam, vaļsteibu okupej Sovetu Savīneiba i jau par mienesi pataiseita Igaunejis Sovetu Socialistiskuo Republika. 1940 gods augusta mienesī Igauneja daškierta Sovetu Savīneibai. Nu 1941 da 1944 godam, kod vaļsteibu kontrolej vuocīšu armeja, Igauneju puorjam Ostlandis komisiariats i īdzeivynoj Trešuo Reiha politiku.
Seviški lela pretiveiba Sovetu Savīneibys okupacejai aizsuoce 1987 godā, kurei, taipoš kai Latvejā, zynoma ar pasauku „Dzīšmuotuo revoluceja”. 1989 gods augusta 23 dīnā nūtyka „Baļtejis ceļš”. 1900 godā atjaunynuoja Igaunejis Apsardzeibys Savīneibu (‘’Eesti Kaitseliit’’). 1991 gods augusta 20 dīnā Vysaugstuokuos padūmis sasprīdumā pījieme Igaunejis vaļstiskū napavaļdeibu. 1991 gods seņtebra 17 dīnā Iganeja tyka par Saškiertūs Naceju Organizacejis (SNO) dalinīkvaļsteibu. 1992 gods juņa mienesī nūteik naudys reforma – rubli paslūdynoj kai nalīteigu i atjaunynoj Igaunejis kronu. Tymā pošā godā pījam jaunu konstituceju. 1944 godā Krīvejis armeja nūīt paceli nu Igaunejis teritorejis, palīkūt tik Petseru i Viru Ingrejis apleicīnē (tān ‘’de facto’’ Krīvejis Federacejis teritoreja).
Nu 2004 gods maja 1 dīnys Igauneja irā Europys Savīneibys i nu 2004 gods marta 29 dīnys NATO dalinīkvaļsteiba. Nu 2011 gods janvara mieneša oficialais atsaskaitīņu leidzieklis Igaunejis Republikā irā eura.
[pataiseit] Geografeja
Igaunejis rūbežs ar Latveju dīnavydūs irā 343 km, reitūs ar Krīveju 338 km. Nu 1920 da 1945 godam Igaunejis rūbežs ar Krīveju, pījimts pa 1920 goda Tarbatys Mīra Dasarunu, beja aiz Narvys upis pūstumreitūs i aiz Petseru mīsta dīnavydreitūs. Ituo teritoreja, aizjamūt 2,300 km² lelu pluotu, Stalins nalykumeigai daškīre Krīvejai Ūtrūs pasauļa vaidu beiguos. Deļ tam rūbežs iz vyds Igaunejis i Krīvejis navā nūstateits da myuslaikim.
Igauneja irā Baļtejis jiurys reitu molā taišni preteim Suomejai par Suomu jiurys leici iz daaugūšuos Reitu Europys platformys iz vyds 57,3 ° i 59,5 ° pūstumu paralelem i 21,5 ° i 28,1 ° reitu meridianim. Reļjefs zams, vydyskai tik 50 m viers jiuru leidzīņa. Vaļsteibys pošu augstais kolns – Lelais Munamegs (Suur Munamägi) dīnavydreitūs pasaceļ 318 m viers jiuru leidzīņa. Jiurmalis garums dasnīdz 3,794 km – ite jiurai daudzi leiču i šauru. Taipoš Igauneja tur vaira kai 1,500 solu (10% vaļsteibys pluota), tok dzeivoj tik kaiduos 9-10 soluos. Leluokuos irā Sāremā i Hījumā solys[5][6], kurys kūpā ar cytom mozuokom solom sataisa div apleicīņus.
Igaunejis klimats irā pūstumu dalis māranajuo zonā i puorīmys zonā iz vyds jiuru i koņtinentaluo klimata. Igaunejā irā četri godslaiki, vysi gondreiž vīna garuma. Vydyskuo temperatura sveirej nu 16.3 °C Baļtejis jiurys soluos da 18.1 °C zemisvidīnī juļa mienesī, goda pošuo syltuokajuo mienesī, i nu −3.5 °C soluos da −7.6 °C zemisvidīnī pebraļa mienesī, pošuo soltuokajuo mienesī. Vydyskuo goda temperatura Igaunejā irā 5.2 °C.[7] Vydyskais krytuļu daudzums nu 1961 da 1990 godam beja nu 535 da 727 mm par godu.[8] Snīga bīzums, kurs vysu bīzuokais irā dīnavydreitu Igaunejā, parostai byun nu dekabra mieneša vyds da vāleimom marta mieneša dīnom. Igaunejā irā vaira kai 1400 azaru, kuri pa lelumam mozi. Leluokais azars Peipuss (Peipsi) - 3,555 km2 pluotā. Vaļsteibys teritorejā i daudzi upu, tok vysys nalelys. Pošys garuokuos upis Vyhandu (162 km), Pernova (144 km) i Pyltsama (135 km). Taipoš byun daudzi pūri i peisi.
[pataiseit] Politiskuo sistema
Igaunejis Republika irā parlamentariska demokrateja, kuramā prezidentu ībolsoj parlaments (ībolsuošona kas pīktū godu), Vaļdeibu taisa premjerministris, kuru pazeimoj prezidents, i 14 ministri. Lykumlaideibys vaļdi tur parlaments Riigikogu, kurs sadora nu 101 deputata. Parlamentu ībolsoj taisnā proporceigā ībolsuošonā iz četrim godim. Tīsu vaļdis pošu augstuokais organs irā Riigikohus ar 17 tīsnešim, kuru prīškinīku pazeimoj prezidents, a piečuok apstyprynoj parlaments da myužu.
[pataiseit] Administrativais dalejums
Igaunejis Republika padaleita 15 apleiciņūs (maakond). Itaids dalejums irā nu 1990 gods, kod Igauneja atjaunynova napavaļdeibu nu Sovetu Savīneibys. Apleicīni seikuok padaleiti 33 mīstūs (linn) i 194 pogostūs (vald). 13 nu Igaunejis mīstim natur izškireigu pošvolda tīseibu i sadora kaudu nu pogosta pluotim.
[pataiseit] Ekonomika
Igauneja irā jauna Europys i Pasauļa Tierdzeibys organizacejis dalinīkvaļsteiba, lūbeigai puorguojuse pi paveiceigys tierga ekonomikys i tur styprys saitys ar Vokoru Europu vaļsteibom. Pyrmuo nu Baļtejis vaļsteibom, kura īdzeivynoja euru kai vaļsteibys valutu. Pa Krīvejis krizei 1998-1999 godā, taipoš kai cytu Baļtejis vaļsteibu ekonomika, mudrai pīauga (vydyskai 5% par godu, 2004 godā – 6,2%). Inflaceja 2004 godā beja 3%.
Golvonuos ekonomikys atzaris – elektronika, telekomunikacejis, jiureiba. Vaļsteibā izraisteita transporta infrastruktura. Seviški zeimeigu ītaku dora jaunuos tehnologejis nu Suomejis, Švedejis i Vuocejis, treis leluokim tierdzeibys partnerim. Nasaverūt iz tū, ka īmūšais saskaitys deficits palīk lels, vaļsteibys budžets tur €151 miljonu viersejumu. 2005 gods pādejuo catūrtdalē bezdorba leidzīņs dasnīdze 0,7%. Saleidzynūt ar tū pošu 2004 gods catūrtdali, nadorbs pasamazynoja par 1,5%. Nu 2011 gods janvara 1 dīnys Igaunejis krona puormeita iz Euru.
[pataiseit] Demografeja
Igaunejā 2009 godā dzeivova 1 340 415 dzeivuotuoju.[1] Dzeivuotuoju bīzeiba 29 cylv./km². Gondreiž vīna trešdale nu vysu dzeivuotuoju dzeivoj golvysmīstā Talinā. Cyti leluoki mīsti irā studentu mīsts i dīnavydu golvonais centrys Tarbata, industrejis rūbežmīsts Narva i vosorys atpyutys centrys Pernova. Vaļsteibā dreiži mazynojās dzeivuotuoju skaits deļ emigracejis, zama dzymstamuma leidzīņa i lela mierstamuma. Vydyskais vaļsteibys dzeivuotuoja vacums irā 39,9 godu. [9] Samārā ar pasauļa ruodejumim, vydyskais pasauļa dzeivuotuoja vacums irā 28,4 godu. Vydyskais dzeivis garums 72,82 godu. 2008 godā 69% vaļsteibys dzeivuotuoju dzeivova mīstūs, cyti soluos.
[pataiseit] Etniskais sadors
[pataiseit] Volūda
Oficialuo Igaunejis Republikys volūda irā igauņu. Pa 200 goda datim, tei irā dzymtuo volūda 83,4% Igaunejis dzeivuotuoju.[10] Igauņu volūda pīdar Suomugru volūdu saimei, jei irā radnesteiga suomu, līvu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru latgaļu, latvīšu, krīvu i švedu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei.
15,3 % Igaunejis dzeivuotuoju dzymtuo volūda irā krīvu. Taipoš jū zyna lelums vacuoku godu igauņu, kas dzeivovuši sovetu okupacejis laikā. 2006 gods apklausys dati līcynoj, ka krīvyskai runuot var 66% vaļsteibys dzeivuotuoju, kurim krīvu volūda navā dzymtuo. Taipoš 46% runoj angliskai i 22% vuocyskai.[11]
[pataiseit] Religeja
Igauneja irā vīna nu mozuok religiskajom vaļsteibom pasaulī[12]. Pa 2000 gods datim tik 32 %[13] dzeivuotuoju īskaiteja sevi pi kaidys konkretys ticeibys:
- 152 237 evangeliskī ļutari
- 143 554 pravoslavi
- 6 009 baptisti
- 5 745 Jehovys līcinīki
- 3 823 katuoli
- 2 515 staroveri
- 1 561 adveņtisti
- 1 455 metodisti
- 1 387 musulmoni
- 5 008 cytu religeju pīstuovi[14]
Pa 2005 gods apklausys datim, 16% Igaunejis dzeivuotuoju „tic, ka ekzistej Dīvs”, 49% „tic, ka irā kaids naviņ gors ci dvēseliska energeja” i 10% „natic ni kaidam naviņ dīvam, ni goram ci dvēseliskai energejai”.[15] Pa itim datim, Igaunejā irā mozuokais Dīvam ticeigū cylvāku skaits Europys Savīneibā.
[pataiseit] Sports
Sports irā zeimeiga Igaunejis kulturys dale. Pa napavaļdeibys paslūdynuošonai 1918 godā, Igauneja kai naceja pīsadaleja 1920 gods Vosorys Olimpiskajuos kaituos, koč i Olimpiskuo komiteja tyka īstateita 1923 godā. Pyrmuos Zīmys Olimpiskuos kaitys beja 1924 godā. Igaunejis atleti pīsadaleja Olimpiskajuos kaituos da 1940 goda sovetu okupacejai. 1980 gods Vosorys Olimpiskuo kaitu buruošonys regata nūtyka golvysmīstā Talinā. Atjaunynūt napavaļdeibu, Igauneja pīsadalejuse vysuos Olimpiskajuos kaituos. Vysuvaira medaļnīku Igaunejai irā vīglatletikā, ceiksteišonuos i leidzonumu sleižuošonā.
Kīkings irā vysā jauns sports, kuru radeja Ado Kosks Igaunejā 1996 godā. Tys irā sports ar specialai puormeitim šyupeļom, kuramuos sportists raudzej apsagrīzt par 360 gradu.
[pataiseit] Verīs taipoš
[pataiseit] Nūruodis i olūti
- ↑ 1,0 1,1 Most requested statistics
- ↑ Germania, Tacitus, Atdale XLV
- ↑ Igaunija
- ↑ History of Sweden
- ↑ World Info Zone
- ↑ World InfoZone – Estonia
- ↑ EMHI
- ↑ Sademed, õhuniiskus
- ↑ (Angliskai)CŽV pasauļa faktu gruomota: Igauneja
- ↑ (Angliskai)Estonia Today - POPULATION BY NATIONALITY
- ↑ (Angliskai)Europeans and their Languages (14 psl.)
- ↑ Country Studies: Estonia - Religion
- ↑ Statistical database: Population Census 2000 - Religious affiliation
- ↑ 2000 m. surašymas: pasiskirstymas pagal religijas.
- ↑ (Angliskai) Eurobarometer on Social Values, Science and technology 2005 - 11 puslapis


text:
Corvus Corax Lyrics
All Corvus Corax lyrics organized by album.
Send "Corvus Corax" Ringtones to your Cell
Sverker
[02] Corvus Corax Gjallarhorni lyrics
[03] Corvus Corax Sverker lyrics
[04] Corvus Corax Fiach Dubh lyrics
[05] Corvus Corax Trinkt Vom Met lyrics
[06] Corvus Corax The Drinking Loving Dancers lyrics
[07] Corvus Corax L Mbealtaine lyrics
[08] Corvus Corax Havfru lyrics
[09] Corvus Corax Baldr lyrics
[10] Corvus Corax Ragnark lyrics
[11] Corvus Corax Tjgundi Biil lyrics
[12] Corvus Corax Na Lma Sa lyrics
Corvus Corax Ahi! Amours (Tradução) lyrics
Corvus Corax Anti Dolares Capitis lyrics
Corvus Corax Bacchus lyrics
Corvus Corax Bacchus (Tradução) lyrics
Corvus Corax Ballade De Mercy lyrics
Corvus Corax Ballade De Mercy (Tradução) lyrics
Corvus Corax Curritur lyrics
Corvus Corax Die Klage lyrics
Corvus Corax Dulcissima lyrics
Corvus Corax Ergo Bibamus lyrics
Corvus Corax Estuans Intrinsecus lyrics
Corvus Corax Feralis Saltare lyrics
Corvus Corax Florent Omnes lyrics
Corvus Corax Fortuna lyrics
Corvus Corax In Taberna lyrics
Corvus Corax Lingua Mendax lyrics
Corvus Corax Merseburger Zauberspruch lyrics
Corvus Corax Merseburger Zauberspruch (Tradução) lyrics
Corvus Corax Mille Anni Passi Sunt lyrics
Corvus Corax Nummus lyrics
Corvus Corax O Langueo lyrics
Corvus Corax Palästinalied lyrics
Corvus Corax Qui Nous Demaine lyrics
Corvus Corax Rustica Puella lyrics
Corvus Corax Seikilos lyrics
Corvus Corax Seikilos (Tradução) lyrics
Corvus Corax Sol Solo lyrics
Corvus Corax Tanzwut lyrics
Corvus Corax Venus lyrics
Corvus Corax Venus Vina Musica lyrics
Corvus Corax Viator lyrics
Send "Corvus Corax" Ringtones to your Cell


text:
Apleiczineiba
Apleiczineiba (baļtīšu: vides zinātne; anglīšu: Environmental Science; krīvu: эkoлorия) — zineibys atzare, kura tiemej mejveici iz vyds fizikaliskūs, kimiskūs i biologiskūs apleicis komponentu.
Nazcik pošu svareigūs apleiczineibys tiemejamūs problemu kupsu:
- dobys pīmūrdīņs, tymā vydā iudiņu i augzemis pīmūrdīņs;
- palīku rāds;
- apleicis maituošona deļ cylvāka darbeibys;
- vītejuos i globaluos ekonomiskuos raisteibys ītaka iz biovysaideibu;
- globaliskuos klimata puormejis;
- dobys resursu saprateiga izlītuošona;
- tvereiguo raisteiba.


text:
Raisteiba
Raisteiba (baļtīšu: attīstība; anglīšu: development; krīvu paзBиTиe) — process, kura īmā subjekts, objekts ci pasaruodīņs teik leluoks, iņteņsivuoks, lobuoks, izsaceiguoks, a voi damāruotuoks jaunim apstuoklim.
Raisteiba var byut, pīvadumam:
- sistemys voi strukturys papiļdeišona, palobuošona voi damāruošona jaunim aizprasejumim (ļaudeibys raisteiba, ekonomikys raisteiba, regiona raisteiba);
- dasamāruošona jaunim apstuoklim (bārna runys raisteiba, organizma raisteiba);
- pasaruodīņa māru lelynuošonuos (naloba ījiukuma raisteiba', nūtikšonu raisteiba, naveseleibys raisteiba);
i leidz.
Cylvāka raisteibys procesu var padaleit trejuos sadordaļuos:
- fiziskuo raisteiba (auguma masys, garuma i tt. puormejis);
- socialuo raisteiba (socialuo statusa puormejis);
- psihosocialuo raisteiba (psihiskūs funkceju atsarasšona i formiešonuos).


text:
Vikipedeja
Vikipedeja (anglīšu: Wikipedia) — daudzivolūdeiga škārsteikla eņciklopedeja ar breivu turīni. Jei pīraksteita, izlītojūt wiki tehnologeju. Vikipedejis infrastrukturu patur napeļneiguo organizaceja 'Wikimedia Foundation', kura daboj pazīdu nu vysa pasauļa.
[pataiseit] Kūpeiga dazynuošona
Eņciklopedejis rakstīņūs pasūleitū informaceju breiv na viņ skaiteit, a i puorspīst i cytaiži plateit; autortīseibys iz informaceju irā cīši aprūbežuotys. Vysu itū turīni pīrakstejuši skaiteituoji - ci registrāti lītuotuoji, ci anonimi gosti. Vikipedejis anglīšvolūdeigais projekts aizasuoce 2001 gods janvara 15 dīnā. Na par ilgu atsaroda taidi poši projekti i cytuos volūduos. 2005 gods decembra mienesī suocēs dorbs pi latgaļu Vikipedejis testa versejis.
[pataiseit] Vikipedejis lobums
[pataiseit] Rakstīņu skaits
Itū enciklopedeju (anglīšu volūdā) regularai papylda tyukstūšys cylvāku, kuri labi zyna sovu omotu i muok raksteit saprūtamai.
Tai var labi konkurēt ar komercialom eņciklopedejom. Anglīšu Vikipedejā 2006 gods beiguos beja kaidys 960 tyukstūšys rakstīņu (5-10 reižu vaira kai Britannica - lelajā Britu eņciklopedejā). A latgalim izdrukavuotys myuslaiceigys eņciklopedejis navā vysā, partū Vikipedejai ite var byut unikala role, ka byus koč nazcik desmišu ļaužu, kuri ite raksteis ap vysaidom zineibys i ļaužu dzeivis atzarem.
[pataiseit] Guodu boguotums
Vikipedeja navā atsaceiga vīnai ļaužu grupai, partū jamā irā daudzipuseiga dazynuošona i visaidi redzīni. Vītys ite atlycyn, i tys ļaun apsavērt temu lobuok na parostajuos, drukavuotajuos eņciklopedejuos.
[pataiseit] Moksa
Informaceja Vikipedejā namoksoj nikuo, jei pasūloma sadareibā ar GNU Breivuos dokumentacejis liceņceju, partū pi juos datikšona irā vysim, kurim gribīs. Cytys eņciklopedijys duordži moksoj i Latvejā juos moz drukavoj i puordūd.
[pataiseit] Vikipedejis kritika
Vysu breivai papyldomajā eņciklopedejā izagoda i tryukumi, kurus juos kritiki pīmiņ saceidami, ka Vikipedejis projekts nadereigs voi nūlykts nalūbei. Cieškuok dzierdātī kritiku argumenti taidi:
[pataiseit] Vandali
Kuri nakuri cylvāki teišom samaitoj Vikipedejis rakstīņus, izsvīž jūs turīni i leidzeigai. Nazcik kritiku pasasacejuši, ka Vikipedejis projekta raisteiba i rakstīņu skaita lelynuojums davess da lela vandalizma i projekts nūmiers pats nu sova haosa i anarhejis. Vys jau irā zynoms, ka ļaužu, kuri grib grīztīs da loba parāda , irā daudzuok kai vandaļu, deļ tuo samaituotī rakstīni dreiži atsagrīž da napasenejuos lobuos versejis (tū ļaun Vikipedejis programatura). Atsagrīžūt pi agruokuos versejis, par nazcik sekunžu var izlobuot sovvaļnīku padareitū bādu.
[pataiseit] Profanaceja
Var lomuot Vikipedeju par informacejis naprofesionalumu. Leluma ļaužu dūmi naatsateik objektivim zineibys faktim. Partū daudzeji parostī datoru lītuotuoji var napīzeidami akademiskūs autoritetu puortaiseit rakstīņus kaidā naviņ napareizā atmejā. Tok dzeivē tai goduos reši - taišni autoritets, a na profani var aizastuot par sovu iņterpretaciju i pīminēt taidus faktus, kirūs i profani var pazeit kai pareizus i tycamus.
[pataiseit] Politkorektums
Izagoda, ka Vikipedeja nasatur pi politkorektuma aizprasejumu. Atsarūn vaicuojumi, ap kurim vajag raksteit maneigai, kab naīļaunuotu cytu Vikipedejis lītuotuoju. Taidu vaicuojumu, ticīs, nabyus daudzi; gruomotuos izdrukavuotuos eņciklopedejis vēļ cīšuok komojās ar politkorektumu.
[pataiseit] Streideibys
Vikipedejis kritiki roksta ap cieškim konfliktim redaktoru vydā ap tuo voi cyta rakstīņa pareizumu, vysaidom faktu interpretacijom i tt. Dzeive ruoda, ka tūlaik streideibys var izlītuot rokstūt objektivuok i īlaižūt raksīnī vysaidus redzīņus ap streideigajim vaicuojumim.
[pataiseit] Stiļa pamati
Vysim latgaļu Vikipedejis autorim byutu labi turētīs pi stiļa nūsacejumu. Irā stiļa nūsacejumi, kuri kūpeigi vysim - i anglīšim i latgalim. No vajadzeigi i stiļa nūsacejumi, kuri latgalim izaškir nu cytu volūdu, pīvadumam, pareizraksteiba.


text:
Palīku rāds
Palīku rāds (anglīšu: waste management; krīvu: yпpaBлeHиe oTxoдaMи; latvīšu: atkritumu pārvaldība) — palīku (parostai cylvāka radeitu palīku) salaseišonys, transportiešonys, globuošonys, puordaris i ūtrreizeiguos izlītuošonys process. Palīku rāda golvonī snāgi – samazynuot palīku nalobū ītaku iz ļaužu veseleibu, izglobuot apleicis dereigumu ļaudim dzeivuot, guorbeit i atjaunynuot dobys resursus.
Latgaliskuo termina etimologejis pamatā – tautys lītysvuords rāds, cielīs nu laikvuorda riedeit.


text:
Iudiņa cyklys
Zemis iudiņa cyklys aba hidrologiskais cyklys (anglīšu: water cycle, hydrologic cycle; krīvu: kpyroBopoT Boды, rидpoлorичeckий kpyroBopoT, BлarooбopoT; latvīšu ūdens cikls, hidroloģiskais cikls) — iudiņa nanūstuojūša cirkulaceja Zemis hidrosferā saulis syltuma ītakā. Cytaiž pasokūt, ite vīns nu pošsvareigūs dobys procesu, kura īmā iudiņs nu zemisviersa, reagādams iz Saulis syltumu, pasaceļ gaisā suta formā i atsaļs grīžās da zemisviersa krytuļu formā.
Saulis syltuma ītakā iudiņs nu Zemis iudiņtveru, augzemis i vegetacejis pasaceļ gaisā kai suts. Jis pasaceļ atmosferā, atsaļ i byudams vēļ škeistā stātē voi jau lads formā, sataisa muokuļus. Kod iudiņa lasis voi lads kristaleni teik par leli i gryuti, jī grīžās da Zemis kai krytuli. Daļa nu krytuļu iudiņa sasadzer augzemē, auguoji juo pīsasyuc, a voi jis izafiļtrej da zamzemis iudiņu. Palykušuo daļa īteik ryučūs, upēs i, vysa golā, okeanūs. Zemisviersa iudiņs izgaroj i suoc cyklu nu jauna.


text:
Zipfa lykums
Sovā suoku versejā Zipfa lykums soka, ka dabeigys cylvāka volūdys tekstu korpusā, vuorda relativais bīžums ir apgrīzti proporcionals juo kuortas numuram vuordu bīžuma sarokstā. Pīmāram, vysbīžuok lītuotais vuords tekstūs pasaruodēs divtik bīži nakai ūtrais bīžuokais, a ūtrais bīžuokais pasaruoda divtik bīži nakai caturtais, i.t.t. Myusu dīnuos tū sapratīni lītoj kab apzeimuotu vasalu saimi ar varbyuteibu sadalejumim. Itū empiriskuo lykumu pyrmū reizi lika prīškā Harvarda lingvists Zipfs (Zipf).
Pīvadumam, Brauna korpusā ar anglīšu tekstim, "the" ir bīžuok aptiktais vuords, i jis vīns pats sastata 7% nu vysim vuordim tymūs tekstūs (69971 "the" eksemplari iz drupeit vairuok nakai 1 miļjona vuordu kūpskaita). Lobi atbiļst Zipf'a lykumam ūtrys bīžuokais vuords "of", kurs sastata 3.5% nu vysu korpusa vuordu (36411 eksemplari), a tuoļuok īt "and" (28852). Vīn 135 bīžuokī vuordi jau ir vairuok nakai puse nu vysim Brauna korpusā atrūnamajim vuordim. Zipfa lykums ir ceisti empirisks a na teoretisks. Zipfa sadalejumus nūvāroj i puors cytuos vītuos. Cālūni tam nava vēļ piļneigi saprasti.
Kab pamateitu skaitļu aiļa atbiļsteibu Zipf'a lykumam, tū attāloj uz 2 koordinatom log(kuortas numurs) i log(bīžums). Pīmāram, "the" vāg atlikt kai punkteņu koordinātuos x = log(1), y = log(69971). Ka tī punkteni ir tiuli kluot vīnai taisnei, tod sadalejums atbiļst Zipfa lykumam. Biļdeitis ar tū varit apsaviert ituo rokstīņa anglīšu versejā.
[pataiseit] Latgaļu tekstu korpusi
Latgaļu tekstu elektroniska apstruode vēļ dora vīn pyrmūs sūļus. Bet ari ite byutu svareigi zynuot bīžuok lītojamūs vuordus; zynuot cik lela dale nu tekstu korpusa ir tai puorkluota. Ka kurs zyn, kur aptikt taidus latgaļu tekstu korpusus (vālams tymā pošā pareizraksteibā) dūdit zini.
Varbyut tys sadalejums juosauc par Cipfa (na Zipfa) sadalejumu, kai tys dareits krīvu volūdā? Pavuorde varātu byut vuocu, a jis dzeivova Amerikā ir juo vuords byutu skaitoms angliski.
[pataiseit] Programys pīmārs
Lyuk Javys programa, kas vīnam argumentam izvoda tabeleiti ar Zipfa sadalejumu n lelumu vydā:
public class Zipf { public static void main(String[] args) { if (args  "); System.exit(0); } // komandys aiļa parametrys - vasals pozitivs skaitlys: int n = Integer.parseInt(args[0]); double total = 0.0; for (int i = 0; i < 19; i++) { total += 1.0/(i+1); } for (int i = 0; i < 19; i++) { System.out.printf("%d.lelums: %2.2f\n", (i+1),(100.0/((i+1)*total))); } } }
Pīmārs juos izsaukumam deļ n=10:
c:\temp>javac Zipf.java c:\temp>java Zipf 10 1.lelums: 34.14 2.lelums: 17.07 3.lelums: 11.38 4.lelums: 8.54 5.lelums: 6.83 6.lelums: 5.69 7.lelums: 4.88 8.lelums: 4.27 9.lelums: 3.79 10.lelums: 3.41
Zipfa sadalijums bīži īsastuoj ari tierga sadalejumā konkurentu vydā. Pīmāram, ka ir 10 maizis ryupnīcys, tod leluokai bīži byus 34% dale maizis tiergā, ūtrai leluokai - 17% (divreiz mozuok), i.t.t.


text:
Autors: A.Bierzeņš
Avots: bīdreibys LR volda prīšksādātuojs
Interesanta informācija?
pievienojiet
Apreļa 24 dīnā bīdreiba „LR“ Krystapiļs Kuļturys nomā reikoj latgalīšu muzykys labdareibys koņcertu latgaliskys „Latgolys radejis“ atspaidam.
Pīktdiņ, apreļa 24 dīnā, nu 20.00 da 24.00, bīdreiba „LR“ (http://lr.lv/) Krystapiļs Kuļturys nomā reikoj latgalīšu muzykys labdareibys koņcertu latgaliskys „Latgolys radejis“ atspaidam.
Koņcertā izastuos latgalīšu estradis ansambli: Crust, D-Light, Patrioti.lg, Piec leita
i Out of Horizon. Koņcertā byus siežamuos vītys deļ klauseišonuos i vīta deļ doncuošonys.
Vysi muzykaņti izastuos par breivu. Koņcertā salaseitū naudu bīdreiba izlītuos „Latgolys radejis“ daļu pierkšonai car mozuma dalinīkim i latgaliskys „Latgolys radejis“ darbeibys nūdrūšynuošonai.
Īīšona koņcertā par pazīdim.
Koņcertu cykla turpynovumā nūtyks koņcerti Preiļūs – apreļa 30 d., Kruoslovā – maja 8 d., Daugpilī – maja 14 d., Bolvūs – maja 15 d. i Rēznē – maja 21 d.
Par rakstu pārpublicēšanas noteikumiem lūdzam kontaktēties ar Travelnews.lv redakciju.


text:
Pruottelefons
Pruottelefons aba pruotinīks (anglīšu: smartphone) — daudzifunkcionals mobilais telefons ar datora soveibom.
Lelumu pruottelefonu nu cytu mobilūs telefonu izškir (i da datora tyvynoj) itaidys soveibys:
- operātuojsistema, leidzeiga tai, kura dora datorūs;
- lītuotuoja sadurs, leidzeigs tam, kuru redzim datorūs;
- vareiba lītuot vysys personiskuo planavuotiva soveibys (parūči dareit ar e-postu, riedeit sasatikšonys, lītuot adresu/kontaktu gruomatenis i tt.).
Daļai pruottelefonu irā dadurekrans i moza QWERTY tastatureņa.
[pataiseit] Apzeimīņs
Praktiskā lītuošonā navā acimredzeiga rūbeža iz vyds itūs sapratīņu:
- "pruottelefons" (angl. smartphone);
- "komunikators" (angl. communicator);
- "daudzifunkcionals mobilais telefons" (angl. high-ended mobile phone; high-ended cellular phone);
- "plaukstinīks" aba PDA (angl. personal digital assistant).
Pīgatavātuoji rauga daškeiruši parostajim mobilajim telefonim vys daudzuok pruottelefona funkceju, pīvadumam:
- vareibu īstateit telefonā iņterneta vārtivi, leidzeigu tradiceigajam, datorūs lītojamam vārtivam;
- vierīņzvaneišonu;
- fotografiešonu i fiļmiešonu;
- e-posta i kaleņdera lītuošonu i tt.
Cytim vuordim, parostī mobilī telefoni vys cīšuok tyvynojās pruottelefonim (saucamim i par "komunikatorim").
Nu ūtrys pusis, šudinejī miniaturī datoreiši - plaukstinīki (saucami taipoš "PDA") zvaneišonys zinē nadaudzi izaškir nu pruottelefonu.
Kūpeigai jamūt, golvonuo izškireiba iz vyds pruottelefonu (komunikatoru) i plaukstinīku (PDA) irā funkceju pyrmaileigums:
- pruottelefons kolpoj vysu pyrma kai mobilais telefons (t. i., bolsa puorlaidis ītaise), i datora funkcejis jimā ūtraileigys;
- plaukstinīks vysu pyrma irā dators (t. i., datu puorlaidis ītaise), i telefona funkcejis jimā ūtraileigys.
[pataiseit] Viesture
1992 - korporaceja IBM datoreibys tierdzeibys paruodē COMDEX Lasvegasā (Nevadys pavaļstē, ASV) stateja prīškā pasaulī pyrmū pruottelefonu "Simon". Sūpluok parostūs mobiluo telefona soveibu jis turēja kaleņderi, adresu gruomateņu, stuņdinīku (kurs ruodeja vysa pasauļa laiku), skaitļuotivi, aizrakstini, e-postu i kaitys. "Simon" naturēja eistynūs mīgteņu zvaneišonai, lītuotuojam vajadzeigū funkceju vajadzēja izalaseit mīdzūt atsateikūšū vītu dadurekranā ar pierstu voi strupuleiti.
1993 - amerikanīšu holdings "BellSouth" suoce pyrmuo pruottelefona "Simon" serejeigu pīgatavi i puordūšonu.
1996 - korporaceja "Nokia" (pasaulī vysuleluokuo mobilūs telefonu pīgatavātuoja) izlaide sovu pyrmū pruottelefonu "Nokia 9000", pasaukdama juo ""Nokia" komunikatora" ("Nokia communicator").
2001 - "Nokia" izlaistais modeļs "Nokia 7650" beja pyrmais pruottelefons ar pylnai valeimu operātuojsistemu.
[pataiseit] Operātuojsistemys
Operātuojsistema irā zeimeiga pruottelefonu soveiba, kura jūs izškir nu parostūs mobilūs telefonu i ļaun īstateit datorā daudzi papyldomu programu (parostai - trešūs pušu programaturu), pīvadumam:
- programys, kurys padreizynoj dasasliegšonu pi iņterneta i datu puorlaidi;
- programys, kurys ļaun drūsai i šifrātai dasaslēgt pi organizacejis e-posta servera i tt.
Pasaulī lītoj itaidys pruottelefonu operātuojsistemys:
- "Symbian OS" (pīgatavātuojs - "Symbian Ltd.")
- "Linux"
- "RIM" (Research In Motion), paradzāta "BlackBerry" tipa pruottelefonim
- "Windows Mobile" (pīgatavātuojs - "Microsoft")
- "Palm OS" (niule - "Microsoft" meityspasajāmums)
[pataiseit] Pīgatavātuoji
Pruottelefonu golvonī pīgatavātuoji pasaulī:
- Gigabyte
- Group Sense PDA
- Hewlett-Packard (HP)
- High Tech Computer Corporation
- Kyocera
- Mio Technology
- Nokia
- Palm Inc
- qtek
- Research in Motion Limited (RIM)
- Samsung Electronics
- Sony Ericsson


text:
Trejmiereigs
Trejmiereigs (anglīšu: three-dimensional; krīvu: TpëxMepHый; latvīšu: trīsdimensionāls, trīsdimensiju):
- taids, kurs tur treis mārus – plotumu, garumu i dziļumu (pīv., trejmiereigs pluots, trejmiereigs objekts);
- taids, kurs saceļ realiska pluota īspaidu (pīv., trejmiereiga filma, trejmiereiga datorgrafika, trejmiereigs skons, trejmiereigs zeimiejums, trejmiereiga licine);
- taids, ar kuru var dabuot realiska pluota īspaida (pīv., trejmiereigs skeners, trejmiereiga modeliešona);
- taids, kurs apjam lītys ar augšuok puorsauktajom soveibom (pīv., trejmiereigs albums, trejmiereigs dizains).


text:
Pavasara mieneša 7 dīna
Pavasara mieneša 7 dīna irā 66 goda dīna pa Gregora kaleņderam (garajuo godā - 67 dīna). Nu ituos dīnys leidz goda golam palīk 299 dīnys.
[pataiseit] Svieteibu i pīminis dīnys
- Albanejā Školuotuoju dīna.
[pataiseit] Katuoļu svātū dīnys
Tumašs nu Akvinu - spredekers, bazneicys školuotuojs
[pataiseit] Vuorda dīnys
Ella - Elmira
[pataiseit] Nūtikšonys
[pataiseit] Latgolā
- 1855 - Daugpiļs styprūtnē vīnā stuņdē ceļuojuma laikā apsastuoj Meklenburga-Šverinys gercogīne Auguste Reuss (Auguste Reuß zu Köstritz) i Prūsejis princs Karls;[1]
- 1946 - piec puortraukumu dorbu atjaunynoj Reigys Goreigais seminars (īstateits 1920 gods leita m. 3 d. Aglyunā);
- 2005 - izaceļ guņsgrāks Rundānu školā, tok cīte tik trešuo stuova kolidors.
[pataiseit] Latvejā
[pataiseit] Pasaulī
- 1876 - Aleksandris Grehems Bels (Alexander Graham Bell) dabova patentu sovai ītaisei, kuru pasauce par teleponu (ASV patenta numers 174,464);
- 1918 - boļševiki pasauce Krīvejis komunistu parteju;
- 1918 - Roalds Amundsens paviestej pasauļam, ka juo ekspediceja dasnēguse Dīnavydu polu (tū jī īveice 1911 gods zīmys m. 14 d.);
- 1996 - dorbu aizasuoc pyrmais demokratiski ībolsuotais Palestinys parlaments.
[pataiseit] Dzimšonys
[pataiseit] Latgolā
- 1904 - Jezups Krumpāns, katuoļu bazneicnīks, Izvolta, Kumbuļu, Bykovys, Augustovys, Ruguoju i Sarkanu pravests;
- 1953 - Juoņs Gavars - politiks, saimis uorsts, Preiļu dzeidātovys direktors;
- 1970 - Andra Kudore, viesturneica, nūvodtāmātuoja.
[pataiseit] Latvejā
- 1891 - Teodors Spāde, Latvejis vaidu flotys admirals;
- 1955 - Aivars Hermaņs, latvīšu muziks, komponists, producents;
- 1977 - Vents Feldmaņs, latvīšu hokejists.
[pataiseit] Pasaulī
- 1913 - Prans Kulikauskys, Lītovys arheologs, humanitarū zineibu doktors;
- 1924 — Kobo Abe (安部公房, Abe Kōbō), japanīsu rakstinīks;
- 1938 - Aļberts Ferts (Albert Fert) - praņcīšu fiziks;
- 1941 - Andrivs Mironovs, krīvu akters.
[pataiseit] Mieršonys
[pataiseit] Latgolā
- 1984 - Ivans Zavoloko (ИBaH HиkифopoBич ЗaBoлoko), staroveru bazneicnīks, pedagos i presis dareituojs.
[pataiseit] Latvejā
[pataiseit] Pasaulī
- 1274 - Tomašs nu Akvinu, italīšu filosofs, teologs, katuoļu svātais;
- 1932 - Aristids Briands, Praņcejis i vydtautiskuos politikys dareituojs;
- 1954 - Ots Paulis Hermans Dīls, vuocīšu kimejis organiks, Nobela premejis laureats.
[pataiseit] Nūruodis
- ↑ http://latgalesdati.du.lv/3 Latgolys dati


text:
İller
36 - Kars
PLAKA TÜRÜNÜZÜ SEÇİNİZ!
Kars
Hakkında Detaylı Bilgi
Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars Kars


text:
Strāpposts
Strāpposts (anglīšu: pushmail, push-mail, push e-mail) — tehnologejis i sistemys, kurys ļaun serverī asūšajā e-posta skreineitē dabuotuos viestulis tiuleņ pat puorsyuteit iz pruottelefonu voi plaukstinīku.
Tradiceigajuos e-posta sistemuos viestule īīt pastinīkserverī i tī gaida, cikom dasaslēgs programa nu lītuotuoja ītaisis (parostai - datora) i puorsavērs, ci navā atguojuse jauna viestule. Programa dasaslādz pastinīkserveram vys par nūstateitu laiku. Ka jauna viestule irā atguojuse da servera, to programa jū puorsasyuta iz posta skreineiti lītuotuoja ītaisē (parostai datorā).
Preteimā, strāpposta sistemuos jauna e-posta viestule serverī nagaida, jei puorsyutoma iz lītuotuoja ītaisi (parostai - plaukstinīku ci pruotinīku) tamā pošā šaļtī, kod īguojuse pastinīkserverī. Tai tod, strāpposts tur jāgu tūlaik, kod lītuotuoja ītase bez puortraukuma dasaslāguse pi iņterneta i pi pastinīkservera.
Strāpposts dūd vareibu sinhronizēt e-posta skaiteišonu i raksteišonu, kaleņdera i adresinis lītuošonu i datorā, i pruotinīkā. Pīvadumam, puorskaitūt strāpposta viestuli pruotinīkā i piec tuo verūtīs e-posta datorā, tei viestule automatiskai byus atzeimuota kai puorskaiteita. Cyts pīvadums - ar pruotinīku sovā kaleņderī īrokstūt jaunu sasatikšonu, piečuok jei redzēsīs kai īraksteita kaleņderī i datorā (itei sinhronizaceja nūteik serverī).
Strāpposts vaira vēļ nūdareigs organizaceju dorbā, kod svareigai cīši dreiži meitīs viestulem, par reizi dazynuot pošu jaunuokū informaceju, sadarynuot dīnysparādu ar kolegom i kūpeigai planavuot sasatikšonys i tt.


text:
Pīruna
Pīruna (anglīšu: aphorism, sentence, proverb; krīvu: пocлoBицa; latvīšu: sakāmvārds) — eiss, cieški ritmiskys kura naviņ tipiska procesa voi pasaruodīņa izsacejums (pīv., Caur glupu golvu i kuojom namīrs). Nareši pīrunuos lītojama alegoreja (pīv., Svīd vāzu prīškā, prīškā i atrassi).
Pīrunu tiemej paremiologeja.
[pataiseit] Latgaļu pīrunu pīvadumi
[pataiseit] A
- Ar acim teiruma naaparsi.
- Acīs lobs, aiz ocu nalobs.
- Acs apsabeist, a rūkys padora.
- Akmiņs na spylvyns, boguots na rods.
- Apleik uobeļs skaists, vydā sapivs.
- Ar acim redz tuoli, ar protu vēļ tuoļuok.
- Ar akminim zvaigžņu nu dabasu nanūgrauduosi.
- Ar dvašu vieja naatpyussi.
- Ar lizeiku klāva naizmiezsi.
[pataiseit] Ā
- Ād kai lels veirs, struodoj kai čyguons pi zemnīka.
- Ād vīns cylvāks ūtra vysleidza kai zivs zivi azarā.
[pataiseit] B
- Bez laika nasvīd izkapts kryumūs.
- Bez suopu nivīns nav pīdzims.
- Boda laikā i vylks dzērvinis losa.
- Bogotam i čorts bārnus auklej.
[pataiseit] C
- Cyta acī smylgu redz, sovā bolkys naredz.
- Cyuka atēss golvu, pats kieneņš nadaliks kluot.
[pataiseit] Č
- Čāpstynoj āzdams kai cyuka pi silis.
- Čyuska mat uodu, ni tykumu.
- Čorts čortam i kūrpis šyun.
[pataiseit] D
- Da kuozu i akmiņs veļās.
- Daudzi aicynuots, moz izlaseits.
- Deveni omoti, dasmyts bods.
- Dīvs deve, Dīvs jēme.
[pataiseit] E
- Ej ustobā ar volūdu, teirumā ar paleigu.
- Es gūvi aiz rogu tureišu, a cyti lai slauc.
[pataiseit] Ē
- Ērce dzer ašņa, ļauns cylvāks spāka.
[pataiseit] G
- Gaidi, cikom gaiļs ūlu izdēs.
- Gari moti, eiss pruots.
- Glums kai zuts.
- Gribi ar veizem dabasūs tikt.
[pataiseit] I
- Izdūmuoja kai suņs pīktdīnis.
- Iz ūtra loba plota acs.
[pataiseit] Ī
- Īluopeņ, verīs, kaida drēbeite!
[pataiseit] J
- Jauna putra plepinej, vaca buoba sepinej.
[pataiseit] K
- Ka dūd, to ēd, ka syt, to bēdz!
- Kai aizasauc, tai atsasauc.
- Kam meiksta mēle, tam peirāgs.
- Kam uobeļi, tam i moksuotuoji.
[pataiseit] L
- Lai dūmoj zyrgs, jam lela golva.
- Lobs loba namaitoj.
- Lobuok ar gudru izgaisynuot na ar glupu atrast.
[pataiseit] M
- Muotis meiluma da jiurys dziļuma, tāva meiluma da iuzu dziļuma.
[pataiseit] N
- Na vysu to var ēst, kū acs redz.
- Nasvīd ar akmini valnam, tiks Dīvam.
- Našpļaun cytam acīs, pošam viejs īness.
- Našpļauņ vacā okā, daīs atsadzert.
[pataiseit] O
- Ogruok beju jauns i šmuks, niu tikai šmuks.
- Okā zalta naatrassi.
- Oklajam daudzi kas pīsaruoda.
[pataiseit] P
- Pa bolsam i volūda, pa veiram dareišona.
- Pa zyrgam i vazums.
- Plotys acs, šaurs vādars.
- Progoreigys acs vys ēst grib.
[pataiseit] R
- Roskošs dyrsu kosa.
- Runoj, kai cymdūs!
[pataiseit] S
- Sajādz tikpat cik vucyns nu gradusnīka.
- Sevkurs sovu uodu sorgoj.
- Svīd vāzu prīškā, prīškā i atrassi.
[pataiseit] Š
- Švaks tys putyns, kas sovā pereklī diersna.
[pataiseit] T
- Taisnam cylvākam taisna runa.
- Taisuos kai vysta iz diešonu.
- Teic olā, nateic mysā.
- Tys aiz taida i aizastuoj.
- Troks voi nu Rogovkys.
[pataiseit] U
- Ubogam i kule par zvonu.
- Uobeļs nu uobeļneicas natuoļ kreit.
[pataiseit] Ū
- Ūtram sova pruota naīliksi.
[pataiseit] V
- Veirs kai ūzuls, pipss kai dīgs.
- Vīna vuška viekš, vysys daboj.
- Vuškys vylka nakūž.
[pataiseit] Z
- Zam akmiņa maize naaug.


text:
20 godu symts
Laika skaiteišonys zeimeibā 20 godusymts irā laikavyds, kurs suocēs 1901 godā i tuoļuojuos da 2000 godam (īskaitūt) pa Gregora kaleņderam.
[pataiseit] Nūtikšonys
07.02.1922.gods. Istodišonys Sapuļcys sēdē nūteik Satversmys ūtrys dalys apsprīsšona. Par deputata F.Kempa prīšklykumu pi 115.panta, kas nūzeimej latvīšu volūdu, kai vaļsts volūdu ("pi kam Latgolys apgabalā par oficialu volūdu teik skateita latgaļu vītruna") balsoj tikai 18 cylvāki un jis nateik pījamts. Latgaļu parteju puorstuovi blokej Satversmys ūtrys dalys pījimšonu.


text:
Siejamais lyns
Siejamais lyns (Linum usitatissimum L.) liniņu (Linaceae) saimis lynu (Linum) giņts auguojs. Vīngadeigs zuoluoju auguojs, 50-120 cm augstumā. Arheologiskajūs izkasumūs dazynuots, ka siejamais lyns bejs vīna nu pošu pyrmū cylvāka kuļtivietū solsaimisteibys kulturu. Lyns jau kuļtiviets vaira kai 5000 godu pyrma Krystus pīdzimšonys Tyvajūs Reitūs, Egiptā i Kinejā[1].
[pataiseit] Aprakstejums
Siejamūs lynus nu tū lītuošonys padola div tipūs – oleja lyni i škīznys lyni. Škīznys lynu kuots 75-135 cm augstumā, tīvs, cilinddryskys, zarains tik augstīnē. Sieklineicys dūbu sataisa mozuok kai oleja lyni, taipoš sāklys mozuokys. Sakņu sistema mītsakne ar vuoji izraisteitom suonu saknem. Oleja lyni eisuoki, rasnuoku i cīši zarainu kuotu jau nu zamoškys. Cīši daudzi zīdu. Oleja lynu sakņu sistema zaraina. Lopys obadiveju tipu lynim puormeiš. Siedūšys, laņcetiskys, ar leidzonu mali i trejom dzeislom. Lopa 2-3 cm gara, 0,4-3,0 cm plota[2].
[pataiseit] Zīdi
Lynu zīdi irā nu vysaižu zylu pakruosu da liļovu ci boltu. Cytuos vaļsteibuos irā net dzaltonom krūņlopom. Zīdi vācakleņā ci skrajeniskā saliktā čačē. Divkuortu zīdi ar pīcom krūņlopom, kauslopom, putekšņlopom i augļlopom. Zīd vosorys i sīna mienesī [3]. Skiadrā, syltā dīnā saplaukst agrai nu reita i ap desmitim nu reita krūnlopys jau nūbierst. Vāsā i volgonā laikā zīd da dīnavydam. Kod lynu zīdi prozīd, beidzuos i lynu kuota augšona garumā[4].
[pataiseit] Sāklys
Sāklys ploskonys, ūlveida. Viersa speidona i leidzona. Kruosa parostai tymsai bryuna, rešuok dzaltona ci cytuos pakruosuos. Sāklys 0,6-0,8 cm garuos ūlveioda pūgaļuos. Pūgaļai irā pīci sieklineicys dūbi, sevkuru dūbu škārsīna padola div daļuos, partū kod nakod soka, ka pūgaļai irā 10 sieklineicys dūbu. Sevkurā daļā pa vīnai sāklai, sāklys gotovys labeibys i rudiņa mienesī. Lynu sāklys podtur 33-40% (kod nakod i 46-48%) oleja.
[pataiseit] Lynu lītuojums
[pataiseit] Lynu škīzna
Lynu šķiznu padola garā i eisā škīznā. Garū šķīznu lītoj škīznu industrejā – audaklu, fiļtru, viervu, maisu, apavis, dīgu, špaleru, oboru i buru pīgatavē. Eisū šķīznu lītoj stateibmaterialu iņdustrejā – skaidu pluotu, guņsdrūšu durovu, škīznys cymenta pluotu, sausys vapnys, šykaturkys, dūbū cegļu i cytu materialu pīgatavē. Taipoš lynu škīznu lītoj kai jumta saguma i skonu izolacejis materialu[5].
[pataiseit] Lynu olejs
Lynu oleju lītoj i medicinā, i iedīņūs, i kruosu, laku, kitu pīgatavē. Taipoš papeira i ceratys pīgatavē vajag lynu oleja. Olejs irā lels taukskuobu olūts. Saimisteibā lynu oleju lītoj laka, kruosys i muoksleiguos uodys pīgatavē, taipoš i apavis, papeira, linoleja i cytuos industrejuos[6] [7]. Linolejs irā vīns nu pošu senejū lynu oleja lītuojuma pajiemīņu. Tū gatavej nu lyna oleja svečim, smolkai samolta styra, kūknys i pigmenta maisejuma. Linoleju kai greidys sagumu vysaižuos ustobuos lītoj jau vaira kai 100 godu.
[pataiseit] Lynu kultura Latgolā
Jau nu senejim laikim Latgolā ļauds aizajieme ar lynu audziešonu i taišni Latgola beja golvonais lynu saimisteibys regions Latvejā [8]. Myusu dīnuos lynu saimisteiba cīši sasamazynuojuse. Tān vīneiguo vīta Latgolā i vysā Latvejā, kur aizajim ar lynu selekceju, irā Latgolys solsaimisteibys zineibu centrys. Lynu puordaris fabriki dora Kruoslovā, Ludzā, Preiļūs, Rēznī i Vilekī. Pošu lelī lynuoji myuslaikūs aug Kruoslovys apleicīnī.
[pataiseit] Nūruodis i olūti
- ↑ Vroman J. (2006) Molecular genetic studies in flax (Linum usitatissimum L.). PhD thesis, Wageningen University, The Netherlands. p. 144
- ↑ Latvijasdaba.lv
- ↑ Latvijasdaba.lv
- ↑ Ivanovs S., Stramkale V. (2001) Lynu audziešonys i nūjimšonys tehnologejis (latvyskai). lpp. 18. – 20
- ↑ Znuotiņa Dz. (2006) Atjaunynuotuos škīznys i lyni – ceļā iz škīznys industrejis inovativū raisteibu Latvejā. Reiga, 9.-28. lpp (latvyskai)
- ↑ Latvijas Republikas Zemkopības Ministrija (2008) Latvijas lauksaimniecība un lauki. Latvijas Republikas Zemkopības ministrija. 79.-81. lpp
- ↑ Flaxcouncil.ca
- ↑ Ivanovs S., Stramkale V. (2001) Lynu audziešonys i nūjimšonys tehnologejis (latvyskai). lpp. 18. – 20


text:
Leldīne
Leldīne – senejim latgaļu tautys svātkim damāruoti kristīšu svātki, kuri simbolizej Jezus Krystus augšanceļšonūs nu myrūņu piec pīkaļšonys krystā, kai aizraksteits Jaunajā Testamentā. Tys nūtics trešā dīnā piec Krystus mieršonys (nuovis dīnu skaitūt kai pyrmū dīnu).
Leldīne lelumam kristīšu irā poši svareigī gods svātki, kuramūs lela prīca izsokoma deļ galeiguos Dīva dāla īveicis par smierti. Nazcik saprasmēs svareiguoka irā Krystus mieršonys, a na augšonceļšonuos dīna, partū ka taišni mierdams Krystus izvede ciļvieci nu apdzymtuo grāka. Leldīnis svātki irā pādejuos gavieņa dīnys.
Taipoš kai cyti kristīšu svātki, i Leldīne sasaliejuse ar tautys poguonu tradicejom, pīvadumam, Leldīnis ūlu kruosuošonu.
[pataiseit] Leldīnis data
Leldīne navā atzeimojama svietejamuo gods dīna pa Gregora kaleņderam. Jūs data damāruota pi žydu svātku, kurūs datu nūstota pa mienesnīka kaleņderam. Leldīni svietej pyrmajā svātdīnē nu pyrmuos pylnats piec pavasara leidzalaika (ekvinokcejis). Deļtuo gods nu goda Leldīnis data izaškir i byun nu pavasara mieneša 22 da sulu mieneša 25 dīnai.[1]
Reitu pravoslavu bazneicā, kuramā lītoj Juleja kaleņderi, Leldīnis data saīt nu sulu mieneša 4 dīnys da lopu mieneša 8 dīnai. Tok izagoda i taidi godi, kod katuoļu, pravoslavu i staroveru Leldīne saīt vīnā datā.
[pataiseit] Leldīnis liturgeja
Katuoļu bazneicā Leldīnis svieteišona aizasuoc Lelajā (Zaļajā) Catūrtdīnē i valkās vysu Leldīnis laiku da Krystus dabaspajimšonys svātkim. Lelajā Catūrtdīnē i Pīktdīnē kristīši īt Krysta ceļu, pīmynādami Kunga Jezus Krystus pīkaļšonu krystā i smierti. Lelajā Pīktdīnē bazneica nūsacejuse styngru gavieni. Lelajā Sastdīnē, kuruos kod nakod sauc i par Klusū Sastdīni, leidza ar saulislaidu svietejama Leldīnis nakts. Nakts tymsā svietejama "nakts, gaišuoka par dīnu" liturgeja, kura salosa ticeigūs apgaismuot apleici ar sovom atnestom, aizdegtom svecem. Ituos nakts rituala jāgs - atzeit sevi par vaineigu i sovā vainē, tymseibā īsavērt eistynū gaismu, kura navā ītēmiejama byunūt dīnā. Ituo rituala laikā skaitomi seviški daudzi Svātū Rokstu vuordi, kuramuos paviesteita Mesejis atīšona i vysu cylvāku grāku atlaisšona, i dzīdamys psaļmys. Leldīnis nakts kulminaceja - augšonceļšonuos viests. Nu ituos šaļts atļauts vargaņuot, kas katuoļu bazneicā irā nūlīgts nu Leluos Catūrtdīnis da Lelajai Sastdīnei.
[pataiseit] Tautys tradicejis
Nazcik tautys īrodumi irā izaglobuojušs nu poguonu pavasara atīšonys svātkim i sasalejušs ar Jezus Krystus augšonceļšonuos svātkim, sataisūt myuslaiku latgaļu Leldīnis svātku tradicejis. Senejūs laikūs pavasara atīšona (Leluo dīna) sveiteita, kod dīnys i nakts garums vīnaids (pavasara ekvinokceja) i tys saīt pavasara mieneša 20 ci 21 dīnā.
Vīna nu pošu golvonūs tautys tradiceju irā ūlu kruosuošona (marguošona). Parostai ūlys kruosoj seipulu myzās, kluotyn līkūt vysaižus auguojus, putruomus i tai tuoļuok. Tok sevkura saime tur sovys ūlu kruosuošonys tradicejis. Leldīnis reitā saime ād reitiškys i sasaveic, kam stypruoka ūla. Taipoš nūteik leiguošonuos leigačuos, ūlu rypynuošona, ūlu mesšona i cytys atrakcejis.
[pataiseit] Tautys ticiejumi
- Par Leldīnem juovuora ūlys, tod opolys teleitis aug.[2]
- Kas Leldīņu ūlys bes suoļa ād, tys vysu vosoru maluos.
- Kas zam Leldīnis lelā sastdīnē iess vaira zierņu, tod itei pīzeimoj, ka tys byus boguots cylvāks.
- Kas Leldīnē pyrmais atbrauc nu bazneicys, tys vysu godu pyrmais pi dorba un tureibys.
- Ka cylvāks gryb zynuot sovus grākus, tod lai pyrmā Leldīnis dīnā da pacelšonys krysta padzer solta iudiņa. Tū dīnu da pacelšonys krysta iudiņs irā soldons. Kod cylvāks padzers iudiņa i iudiņs byus soldons, tod itei pīzeimoj, ka pi tuo cylvāka grāku navā. A ka byus na soldons, taids kai jis irā, iudiņs kai iudiņs, itys pīzeimoj, ka pi tuo cylvāka cīši daudz grāku, koč ar maisu nosuoj.
[pataiseit] Tautys dzīsmis
[pataiseit] Nūruodis i olūti
- ↑ Leldīnis data (angliskai). Rakstīņs nu Amerikys Saškierstū Vaļsteibu Jiuris Observatorejis (pavasara m. 27 d., 2007 g.).
- ↑ Latvīšu tautys ticiejumi
- ↑ Tautys dzīsmis ap Leldīnem


text:
Leidzonaine
Leidzonaine (anglīšu: plain, krīvu: paBHиHa, latvīšu: līdzenums) — ploskona ci drupeit viļņuota sausīnis, jiuru voi okeana dybyna viersa daļa, kurai soveigs napalels augstuma mejeigums (ni vaira kai 200 m) i napalela viersa atveļce (da 5°). Leidzonainis aizjam apmāram 64 % nu Zemis sausīnis teritorejis. Vysuleluokuo pasauļa leidzonaine — Amazonis zamaine (pluots vaira kai 5 mln. km²).
Viesturiskai leidzonainis atsarodušys, pa mozam atsalaižūt laduojim i atsakluojūt zam jūs pīnosuotajom nūsādom. Pa strukturai atškir platformu leidzonainis i orogeniskuos (kolnu) leidzonainis. Pa absolutajam augstumam atškir zamaiņu (da 200 m augstuma), augstaiņu (200 — 500 m) i kolnu aba augstuos (augšuok na 500 m ) leidzonainis i ploskonkaļnis. Pa kienejūšim uorejim procesim atškir denudativuos i akumuļativuos leidzonainis. Denudativuos atsaroda, nūsagraudojūt augstuokajom reļjeda formom (kolnim), a akumuļativuos cēlēs, pīsalosūt nūsādom.


text:
- Corvus Corax - Filii NeidhardiCorvus Corax Filii Neidhardi
- Corvus Corax - O Varium FortuneCorvus Corax O Varium Fortune
- Corvus Corax - In TabernaCorvus Corax In Taberna
- Corvus Corax and Kai Rosenkranz - Is Nomine VacansCorvus Corax and Kai Rosenkranz Is Nomine Vacans
- Corvus Corax - ФpaHcya BийoH-Бaллaдa o пpoщeHииCorvus Corax ФpaHcya BийoH-Бaллaдa o пpoщeHии
- Corvus Corax - Mille Anni Passi SuntCorvus Corax Mille Anni Passi Sunt
- Corvus Corax - De Mundi StatuCorvus Corax De Mundi Statu
- Corvus Corax - Causa LudiCorvus Corax Causa Ludi
- Corvus Corax - Ballade de MercyCorvus Corax Ballade de Mercy
- Corvus Corax - Saltarello Corvus Corax Saltarello
- Corvus Corax - DulcissimaCorvus Corax Dulcissima
- Corvus Corax - Qui Nous DemaineCorvus Corax Qui Nous Demaine
- Corvus Corax - FortunaCorvus Corax Fortuna
- Corvus Corax - Hymnus CanticaCorvus Corax Hymnus Cantica
- Tanzwut feat. Corvus Corax - Hymnus Cantica (electro mix)Tanzwut feat. Corvus Corax Hymnus Cantica (electro mix)
- Corvus Corax - TanzwutCorvus Corax Tanzwut
- Corvus Corax - Florent OmnesCorvus Corax Florent Omnes
- Corvus Corax - Ergo BibamusCorvus Corax Ergo Bibamus
- Corvus Corax - BacchusCorvus Corax Bacchus
- Corvus Corax - Custodes Sunt RaptoresCorvus Corax Custodes Sunt Raptores
- Corvus Corax - Quid AgamCorvus Corax Quid Agam
- Nik Page feat. Tanzwut/Corvus Corax & Angelzoom - Road Of DamnationNik Page feat. Tanzwut/Corvus Corax & Angelzoom Road Of Damnation
- Corvus Corax - VenusCorvus Corax Venus
- Corvus Corax - In TabernaCorvus Corax In Taberna
- Corvus Corax - Lingua MendaxCorvus Corax Lingua Mendax