text:
30. novembrī i 1. decembrī Rēzeknē nūtiks 9. storptautyskuo latgalistikys konfereņce, kas byus veļteita Fraņča Kempa 140 godu pīmiņai, informej konfereņcis organiziešonys komiteja.
Gaidūt Latgolys kongresa (2017) i Latvejis vaļsts (2018) symts godu svātkus, Rēzeknis Tehnologeju akademeja kūpā ar Latgalīšu Kulturys bīdreibu reikoj vērtini pasuokumu, kab pagūdynuot pyrmuos latgalīšu atmūdys izcyluokūs puorstuovus: Fraņci Trasunu, Nikodemu Rancānu, Fraņci Kempu.
Latgalistikys konfereņcis da šuo jau bejušys: Sanktpīterburgā (Krīveja, 2008), Rēzeknē (Latveja, 2009), Greifsvaļdē (Vuoceja, 2010), Poznaņā (Pūleja, 2011), Reigā (Latveja, 2012), Ačynskā (Krīveja, 2013), Rēzeknē (Latveja, 2014), Viļņā (2015, Leitova). Turpynojūt tradiceju, 2016. godā konfereņce nūtiks Rēzeknē i byus veļteita Fraņča Kempa 140 godu jubilejis pīmiņai.
Konfereņcis temys:
– Latgolys kongresa symts godi, sabīdryskūs i kulturys darbinīku dūtais vaļstiskuma idejis dzymdynuošonā i kaldynuošonā;
– etniskuo, teritorialuo, nacionaluo i c. ideņtitatis, jūs paruodeišona pīrūbeža kulturā i volūdā;
– pīrūbeža kulturu sovstarpeiga īsadorbuošona: puorjimšonys, tipologiskys leidzeibys i atškireibys folklorā, literaturā, plašsazinis leidzekļu telpā, muzeju dorbā;
– IT i muzeja dorbs, humanitaruos jūmys moderniziešonys vareiba;
– latgalīšu volūda zam cytu pīrūbeža volūdu;
– latgalīšu volūdys, nūvoda vuiceibys metodologiskī aspekti.
Dasacejums konfereņcei (pīsadaleituoja anketa i referata anotaceja da 1500 rokstu zeimu, īskaitūt atstarpis) teik gaideits da 2016. goda 20. septembra iz adresa: ilga.suplinska@ru.lv.
Paziņuojums par temys ījimšonu konfereņcis programā tiks izsyuteits da 2016. goda 10. oktobra.
Konfereņcis laikā nūtiks datorspēlis par Latgolys kulturys i sabīdryskajim darbinīkim “Īsapazeisim!” prezentaceja, literari muzykals Andryva dīnys pasuokums, tikšonuos ar pīrūbeža jaunajim muokslinīkim: muzikim, dzejnīkim. Smolkuoka kulturys pasuokumu programa tiks dalykta pi konfereņcis programys.
Konfereņcis dorba volūdys: latvīšu, latgalīšu, angļu, krīvu.
Ka izalaseituo referata prezentacejis volūda ir latvīšu, latgalīšu voi krīvu, prosom sagataveit elektronisku prezentaceju voi kūpsavylkumu angļu volūdā.
Izastuošonys garums: 30 minutys, īskaitūt diskuseju (10 min.).
Konfereņcis daleibys moksa: 40 EUR, studeņtim — 20 EUR.
Laiki:
– 2016. goda 20. septembris — konfereņcis dasacejumu pījimšona;
– 2016. goda 10. oktobris — konfereņcis organiziešonys komitejis atsaceišona par dasacejuma pījimšonu vai napījimšonu;
– da 2016. goda 25. novembra – konfereņcis daleibys moksys īmoksa;
– 2016. goda 30. novembris–1. decembris — konfereņcis nūtikšonys;
– 2016. goda 16. decembris — rokstu padūšona humanitarūs zynuotņu žurnalam „Via Latgalica” (Nr. 8, ISSN 1691-5569, EBSCO, Central & Eastern European Academic Source collection, datu bazē nu 2011. goda);
– 2017. gods — rokstu receņziešona i publiciešona.


c: text/html

text:
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu “Pi myusim Latgolā!”.
Catūrtdiņ raidejums aicynoj baudeit augstvierteigus vargaņu muzykys koncertus i pīsadaleit kaidā eipašā viesturis šaļtenā.
Pīktdiņ raidejums viestej par Australejis latvīti Ivaru Štubi, kurs itūvosor gastej Latvejā, kab satyktu rodus i izastuotu vairuokūs pasuokumūs.
Raidejumu “Pi myusim Latgolā” klausīs:
Diveju krostu radejā – catūrtdiņ 16.30, pīktdiņ 18.30 (atkuortuojums)
Latgolys radejā – pīktdiņ 11.05, pīktdiņ 16.30 (atkuortuojums), svātdiņ 11.00, pyrmūdiņ 14.30 (atkuortuojums)
Radejā “Ef-Ei” – pīktdiņ 15.30, sastdiņ 14.30 (atkuortuojums)
Radejā Marija Latveja – pīktdiņ 12.10, sastdiņ 9.00
Vysus raidejumus sevkurā laikā var nūsaklauseit ari LaKuGā.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Itūnedeļ iz „Kolnasātu” gostūs atguojuse Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra projektu vadeituoja Inga Krekele, kas ir bejuse ari centra tapšonys projekta vadeituoja.
Centra atkluošona 24. aprelī byus nūtykums na viņ Daugovpiļs voi vysys Latvejis, a pat pasauļa mārūgā. Niu Latgolā byus apsaverami Marka Rotko dorbu originali, kū centram iz nūteiktu laiku deponiejuši juo bārni. Veiksmeiguos sadarbeibys rezultatā ekspoziceja tiks regulari maineita.
Kai stuosta Inga Krekele, lai itei sadarbeiba i originaldorbu atvesšona iz Latgolu byutu īspiejama, beja juoiztur pamateigys drūšeibys puorbaudis. Tok centra ļaudim tys izadeve – deļtuo jau jaunnedeļ Daugovpilī tiks atkluots unikals laikmeteiguos muokslys centrs, kur bez pasaulī slavanu daugovpilīšu muokslys dorbu izstuodem byus radzama ari latgalīšu myusu dīnu muokslinīku dorbu izstuode.
Centra atkluošonys pasuocīņūs pīsadaleis kai vītejuos amatpersonys, tai gosti nu uorzemu. Byus īspieja apsavērt izstuodis i ekspozicejis vaira kai 2000 kvadratmetru plateibā. Taipat byus pīejami vysi centrā paradzātī pakalpojumi – konferenču sektors, rezidenču programys i kopejneica.
25. aprelī centrs attaiseis durovys vysim apmaklātuojim. Leidz ar atkluošonu Daugovpiļs Marka Rotko centrā byus apsaveramys vairuokys izstuodis:
– Latgolys regiona Muokslys dīnu izstuode,
– Storptautyski atzeituo i Daugovpilī dzymušuo keramiķa Pītera Martinsona dorbu kolekceja,
– Daugovpilī dzymušuo gleznuotuoja i slavanūs muokslinīku Marka Šagala i Kazimira Maleviča škoļnīka Solomona Geršova izstuode.
Marka Rotko centra atkluošonys pasuokumā 24. aprelī 20:30 stuņdēs sentra vokorā pogolmā nūtiks suomu akardeonista Kimo Pohjonena (Kimmo Pohjonen) koncerts. Koncerts ir par breivu vysim piļsietnīkim i piļsātys gostim. Kimo Pohjonens teik saukts par pasauļa bezbaileiguokū akordeonistu i ir vīns nu slavanuokūs suomu myusu dīnu muzykantu. Jis akardeona spēli apvīnoj ar vokalu i vizualajim efektim.
Ite var nūsavērt Kimmo Phjonnen izpiļdeituo skaņdorba “Keko” video.
Reportažā nu Latgolys dzierdēsim par Rēzeknē gaidomū kinu festivalu „Open Place”.
Austrumlatvejis koncertzāle voi, cytim vuordim, Latgalīšu viestnīceiba GORS kūpā ar NVO kinematografejis atteisteibai “KINOFORUM” i Rēzeknis piļsātys vadeibu gatavejās itamā vosorā gaidamajam eisūs kinu festivalam „Open place”. Tys byus na viņ Rēzeknē i Latvejā, bet vysā Baltejā nabejs pasocīņs.
Vaira par juo ideju, saturu i mierkim klausitēs Gunys Zvīdris reportažā. Tymā dzierdēsit intervejis ar GORA vadeituoju Diānu Zirniņu, pasuocīņa golvonū organizatoru Sergeju Novožilovu, kai ari kinofestivala idejis autoru Sergeju Lihodkinu.
Raidejuma turpynuojumā runuos vēļ vīns cylvāks nu Daugovpiļs.
Valentins Lukaševičs itūnedeļ vuordineicā gotovs stuosteit par „dzāslanu”. Koč varbyut kaids tū dzierd pyrmū reizi, izaruod, tei ir kotram latvīšam labi zynoma līta.
Zinis eisumā
- Nu 15. apreļa Lauku atbolsta dīnasts suocs pījimt īsnīgumus par plateibu moksuojumim 2013. godā. Aizpiļdeits īsnīgums i lauku bloku kartis ar precizi īzeimuotom plateibom dīnastā juoīsnīdz da ituo goda 15. maja.
- Dagdys nūvodā veiduos atbolsta vītu krizis situacejā nūnuokušim bārnim i jaunīšim. Atbolstu tam snīdz Eiropys Lauksaimnīceibys fonds lauku atteisteibai. Paradzāts īkuortuot psihologa telpu jaunajā Dagdys jaunīšu iniciativu centrā „Parka rozes”, nūpierkt mebelis, tehniku, terapejis i sporta apreikuojumu. Mierkis ir radeit taidu vidi, kab krizis situacejā nūnuokušī jaunīši varātu īsasaisteit grupu psihologiskajuos nūdarbeibuos, atsabreivuot nu stresa, satureigi pavadeit breivū laiku i uzlobuot fiziskū stuovūkli. Projektu paradzāts eistynuot leidz 8. novembram.
- Loba ziņa par Ludzys īlom. Ar ERAF atbolstu paradzāts rekonstruēt īlu pūsmus Tālavejis īlā, Bazneicys īlā i Latgolys īlā. Projekta izmoksys sastuoda kai ERAF finansiejums, tai pošvaļdeibys i vaļsts budžeta dotaceja. Rekonstrukcejis dorbus varātu pabeigt novembra beiguos.
- Annys Rancānis kruojums “Pylni kārmani dabasu. Bezdelīgu pasts” sajiems Latvīšu literaturys goda bolvys „Laligaba” specialū bolvu. Ceremoneja nūtyka 18. aprelī Reigā. Annys Rancānis kruojums īgiva žurejis specialū bolvu, partū ka žureja jū navarēja īlikt nivīnā ramā, leidzeigi kai jaunū Beibelis tulkuojumu i cytus unikalus dorbus.
- Leivuonūs tyka organizāts konkurss „Leivuonu nūvoda firmys iedīņs”. Par konkursa uzvarātuoju tyka atzeits kopejneicys „Sipres” iedīņs „Dubnys i Daugovys akmini”. Tuos ir reivātu guļbu kļockys, piļdeitys ar bīzū pīnu i pasnīgtys svīksta i kriejuma mērcē. Nu vysu konkursā īsnīgtūs iedīņu „Dubnys i Daugovys akmini” vysvairuok atbylda Leivuona nūvoda i Latgolys regiona iedīņu gataveišonys tradicejom.
- Lai veicynuotu sabīdreibys interesi par goreigom vierteibom, Jura Soikāna Ludzys muokslys škola izsludynuojuse konkursu Latvejis i cytu vaļstu bārnim i jaunīšim “Tovys sirds mīleisteibys sāta 13”, kas veļteits šiupeļa dzīsmem. Organizatori leidz 15. juņam gaida dažaiduos tehnikuos izpiļdeitus vizualuos muokslys dorbus, kas paruoda šiupeļa dzīšmu tālus, sižetus, ritmu i senejūs prīkšstotus par lobū i ļaunū.
- Leidz 26. apreļam ir īspieja pīsasaceit jaunīšu vokalūs, instrumentalūs, deju grupu i individualūs izpiļdeituoju konkursam “Mans akorc 2013”, kas nūtiks 10. majā Rēzeknē. Anketu meklej Rēzeknis nūvoda sātyslopā pi „Zeimuļa” ziņu.
- Nu 22.leidz 27.apreļam Rēzeknis augstškolā nūtiks Inženīru dīnys. 22.aprelī vīnūs dīnā pi rodūšūs pakolpojumu centra „Zeimuļs” nūtiks Inženīru dīnu atkluošona i kugeišu saceņseibys pa Rēzeknis upi. Gaidoma ari konfereņce, sporta dīna, absolventu sasatykšona i Rēzeknis nūvoda školānu inženīrtehniskū dorbu demonstriejumi.
- Sastdiņ, 27. aprelī, 2 stuņdēs dīnā Dagdys nūvoda tautys nomā nūtiks 10. dzīdūšūs kolektivu i gveļžu saīts „Auni kuojis, laksteigola!”, kurs itūreiz izskanēs tikai i vīneigi latgalīšu volūdā. Pīsadaleit aicynuoti dažaidu paaudžu dzīduot i stuosteit grybātuoji kai pa vīnam, tai grupuos. Daleiba juopīsoka leidz 22. apreļam.
- Sovu 60 godu jubileju atzeimoj vīns nu vacuokūs Latvejis etnografiskūs ansambļu „Naktineica”. Reizē ar jubileju ansamlis ir tics ari pi jauna muzykys albuma „Seju, veju, rallalā”, kas 27. aprelī tiks īskandynuots Preiļu Kulturys nomā.
- Sastdiņ, 27. aprelī, Rēzeknis 1. vydsškolā nūtiks ari latgalīšu skotuvis runys konkurss „Vuolyudzāne” Latgolys školu audzieknim i 1. atkluotuo latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade vydsškolānim.
Raidejumu taisa – Aigars Runčis, Daira Kokoreviča i Ilze Sperga.
Ka raidejums nasuok skanēt automatiski, tod klausīs ITE.
Ingys Krekelis fotokarteņa nu sātyslopys llf.partneribas.lv


text:
Pēc garos dorba dīnis siedieju meikstā odis krāslā, dzieru čaju i lasieju gromotu par Latgalis kongresim, kas risinojās 1917- 1918 godā i pēc kurim Latgala acadaļājās nu Vitebskis guberņis i pizavinojās Latvejai. Lasieju i breiniejūs par tū kas tika nulamts i kas nu to tika izdarāts, pēc kongresa nulamto citēju " Tika nolēmts, ka Latgales, Vidzemes un Kurzemes latvieši ir viena tauta un Latgalei jāapvienojas ar pārējo Latviju vienā zemē, saglabājot autonomijas tiesības." I TĀN PĒC ITO RŪDAS JAUTOJUMS KUR TAGAT I TŪLAIK BEJA LATGALIS AUTONOMEJA? JA NAZINOT AUTONOMEJIS VORDA SKAIDROJUMU TOD LIVDZU acavainojus ka pirakstāts civļu mālī.
Vārds Autonomija cēlies no grieķu valodas, kas tulkojumā nozīmē : auto - pats + nomos – likums, vadīšana.
Iedzīvotāju tiesības valsts varas patstāvīgā realizēšanā
Bet ja šī vara ir piešķirta kādai organizācijai, tad šai organizācijai ir tiesības patstāvīgi lemt par visiem jautājumiem.
Tās pirmkārt ir katra cilvēka pamattiesības: tiesības dzīvot un mirt, tiesības vairoties, tiesības uz privātumu...
I pēc ito vusa rūdas jautojums: Voj tīk ivāroti kongresā nulamtī lāmumi par Latgali, Kur ir mivsu autonomeja? Jautojums vīta autonomeja pēc kongresa nulamto mivsam jei jobīt, bet pēc konstitūcejis latgalīšim nav daž volūdis, bet poša latvīšu volūda ir veidota nu latgalīšu i ku lai vin civli nascātu tis tai ir i tis ir fakts, pēc konstitūcejis vispor saīt ka Latgalīšu volūda ir svešvalūda koč kei as īprīkš minieju jei ir latvīšu volūdis pamats. Gūdeigi sokūt konstitūceji pēc kuris mas dzeivojom jau aptuveni 20 godus ir aplami i īrubežoj Latgalīšu tīseibis iz volūdu i kultūru. I vispor losu gromotis i studeju par Latgali daudzi i nikei navaru saprasy kai mas Latgalīšī pīļaunom mivsu diskreminiešonu apspīšonu i porcivlošonu, man ir kauns ka lila daļa Latgalīšu vairs naatdziest tū ka jī ir Latgalīši ji vinkorši porzacivlojās i nūlīdz sovis saknis. K.Ulmaņa porcivlosonis politika zam skaisto nusaukuma " Draudzīgais aicinājums" nas augļus Latgalīšu volūda izmierst i pi to vin poši asom vaineigi ka sovim bārnim vairs navīcom Latgalīšu volūdu, ni kultūru. ni tradīcejis i vusu porejū, kas tei par slimiebu ir mivsam ka acasokomas nu sova Latgalisko i vinkorši porzacivlojmis ar dūmu ka dzieva bivs skaistoka un vīgloka ka runosam civliski.
Broļi Latgalīši napadūdītās nanūdūdit sovis saknis i sovu tāvu zami mas val asom i eksistejom i dorit vusu lai mas val ekssistātu i bivtu autonomi kai tū paradzā Latgalis kongress, bet kas natīk īvārots i vispor Broļi Latgaļīšī cik mas ilgi tū pacīssam taidu attīksmi pret mivsam!!!
P.S
Ka itis roksts natiks publicāts spūkūs tis vin bīs lobs pīmārs par munim vordim!!!


text:
Itymā nedeļgolā Viļakys nūvodā Dzintars Dvinskis jau 11. reizi Zīmeļlatgolys retro rallijā puļcēs retro mocikletu cīneituojus. Kab dazynuotu vaira par vacajim spākrotim i īpazeitu pošu rallija organizatoru, Laura Sondore-Strode gasteja Viļakys pusē.
Dzintars stuosta, ka dūma par itaida mārūga pasuokumu, kas apvīnuotu retro mocikletu cīneituojus Latgolā, bejuse jau seņ. Pošā suokumā vaira tyka braukuots iz Reigu ci cytu Latvejis vītu. Agruok asūt bejs mozuok mocikletu, sovpus niu itei kusteiba atsateistejuse tik tuoli, ka gondreiž kotrā vosorys nedeļgolā nūteik pa kaidam pasuocīņam mocikletistim i retro mocikletu cīneituojim.
Kai jau kotru godu, ari itūgod rallijā izstruoduots maršruts, tai kab pošim mocikletistim byutu interesanti apsavērt Latgolys dobu, kai ari lai Zīmeļlatgolys dzeivuotuojim byutu vareiba apsavērt retro mocikletus. Tehnika byus apsaverama Vieršukolnā, Viļakā, Rekovā, Kuorsovā. Dzintars nūruoda, ka tei byus taida sovpateiga ekspediceja pa Austrumu rūbežu.
Paraleli dorbam sovā saimisteibā, Ceiruleišu saiminīks kapcej gali, atjaunoj saimisteibys kuormus, kolekcionej retro mocikletus i mopedus, kai ari vacus prīškmatus i dorbareikus. Dzintars ar aizrauteibu pietiejs sovys sādžys viesturi i izdevs ari gruomotu. Juo eipašumā patīsai ir īspaideiga senlītu kolekceja, kū apskaustu na viņ viesturnīki, nu ari muzeji.


text:
Šūreit daguoju pi lūga i nūsabreinuoju – saule pīliejuse ar kruosu vysu pasauli: sorkoni i bolti jumti, bryunys i dzaltonys lopys, malni padebeši. Vyss taids tumeigs i eists. Saule, a pamalē malni dabasi.
Īsadūmuoju – parkū myusim itys vyss skaistums. Itys vyss niu ite.
I tod, apliejuse puči, saprotu – partū ka mes asam ite. Mes vīnkuorši asam Latvejā, deļtuo i skaistums.
Svešumā ir interesnys i šmukys lītys, vysaidi breinumi i puorsteigumi. Jiurys, kas bāg i atsagrīž. Kolni, kas pasaceļ i sadryupst. Šosejis, kas vejās apleik kolnam i kuop pa serpentinu. Breineigys pučis zīmu i vosoru, dzili kolnu azari, bolta kreita īlejis, dyuņu līknis. Tok tys vyss puorsteidz, izbreinej, izgleitoj par pasauļa plašumu i vysaidumu, tok tuo vysa ir par daudz.
I vysleidza sātā ir nazkas taids. Īsatreis i ir. Seika seiceņa šaļteņa, kod dzymtī dabasi ir cytā kruosā. Saucit tū koč voi par mīlesteibu.
Itymā godā maņ beja izaicynuojums – atrast vuoka karteņu jaunajai latgalīšu gramatikai “A short grammar of Latgalian“, kū sarakstejuse volūdneica Nikole Nau i izdevs apguods “Lincom Europe“.
Partū ka kai paruodeit volūdys dvēseli? Dabasi vysur ir dabasi, zeme vysur ir zeme, azari vysur ir azari. Zyrgi ir zyrgi, bazneicys ir bazneicys, krysti ir krysti, akmini ir akmini. Cylvāki? Tok kuri? Jaunīši džynsūs ci tautyskūs brunčūs? Babys ar skustenim i puotarneicom? Veči pi zyrga ci traktora? A kaids tam sakars ar volūdu.
Apvaicuoju puors normalu fotografu. Mani pasyutēja pupuos – pasoki, kuo tev vajag, tod pasaciešu, voi maņ ir. A kai maņ zynuot, kas jam ir? I kai maņ zynuot, kas vajadzeigs.
Tod vīnkuorši vierūs sovā piļneigi haotiskajā i vysaidu breinumu pylnajā arhivā. Kas nu tuo, kas maņ ir, ir par volūdu. Partū ka ir kartenis, kas paruoda mierstūšu volūdu. Ir kartenis, kas paruoda skumis, prīcu voi dzeiveibu. Tok kai paruodeit latgaliskumu.
Latgolys Muora ci Aglyunys bazilika? Ceļamolys krysts ci muola pūdi? Traktors ci pīna konys? Lauku dzeive ci dobys breinumi?
Atbiļde ir ite. Īdevu skaudzi atrodumu, iz vuoka tyka Īva. Jauna sīvīte tautystārpā Juoņadīnys reitā pi gunkura.
A kaids tam sakars ar žyguleišim? A nikaida. Vīnkuorši tī dabasi – malni īt nu pamalis kai bluočs, tok sirdī mīrs – rudiņa leits atīt par kolnu i atnas soltumu, tok jis i padzirdej zemi, kas pyrms mīga piec korstuos vosorys gryb atsadzert, kab cytugod okuos byutu iudiņs, kab zeme otkon byutu zaļa i kruosaina.
Nazkurā nedeļgolā itūrudiņ braucem ar draugim iz Latgolu i pīstuojim Kūknesē. I īsadūmoj – brauc pa ceļu iz piļsdrupom i pieški sirdī īsyt bierneiba. Mašynu stuovvītā tikai žyguli, zaparožeci, volgys, latvejis, moskviči.
I tu otkon esi mozs. I atguodoj. Vysus bierneibys koncertus, teatra breivdobys pasuocīņus, tautys manifestacejis, bazneicys svātkus, kod tāvs ībrauce pļovā i raudzēja nūlikt mašynu (i jis nazynuoja, kas ir nūparkuot mašynu), a muote tik saceja, lai nalīk cīši tuoli voi pret kolnu – rūkysbremze to švaka (i jei nazynuoja, ka var braukt i ar mašynu, kam kotru sastdīni nav koč kas juokapačoj motorā). A es siedieju aizmugurē iz siedekļa ar zaļom rūtim i cerieju – cukragaileiši, poņčiki, pepsikola (i es nazynuoju, ka nazkod žyguleiši byus tikai malnbolti – munā bierneibys albumā).
Category
4 Comments
-
hei, nav pat iz Sibiri juobrauc – ite poš kruosainys retro mašynys nu padūmju laikim! 🙂
par bierneibys albumu taisneiba. kod pasaruodeja kruosainī aparati, tod beja jau tīneidžera godi, kod beja drusku tai kai kauns nu vacuo žiguleiša, koč apleik ļauds braukuoja ar vēļ vacuokom, lītuotom mašynom, bet importa, i jutuos par tū cīš kruti. mainuos laiki, mainuos vierteibys i uzskoti.
Tei gruomota – lela prīca, koč i nazynu, kas tī vydā.
Žyguli šmuki. Latgaliskums fotografejā taipat.
-


text:
Festivalā uzastuos jaunī i talanteigī muzykanti: Diāna Jaunzeme, Iveta Pelše, Ilze Vizule, Ilona Birģele, Jolanta Barinska, Larisa Carjkova, Guna Skrima, Jacinta Bicāne, Ruta Birzule, Ance Purmale, Daiga Maskaļūne, Madara Behmane, Līga Kuzmane, Agnese Urka, Baiba Betlere, Jana Aņisimova, Laura Reksne, Laura Struķe, Jānis Trūps, Ilze Grēvele, Renāte Stivriņa i citi.
Itūgod Latgolys iergeļu dīnu ītvorā nūtiks divi eipaši koncerti: 19.julī Daugavpilī muzicēs tūpušī iergeļnīki – muzykys vydsškolu audziekni, sovukuort, 22. julī Stiernīnē nūtiks iergeļu muzykys nakts koncerts Varakļuonu nūvoda svātku ītvorā – piec laiceiguos dzeivis svātku pasuokumim īeimūt bazneicā, visi aicynuoti atsapyust i puordūmuot gareiguos vierteibys.
Turpynojūt tradiceji, piec koncertiem klauseituojim byus īspieja apsavērt instrumentu demonstriejumus, uzdūt vaicuojumus iergeļnīkim i izmeiginuot sovus spākus, īzajiutūt iergeļnīka vītā!
* Iergelis – varganis (tekstā atstuots festivala organizatoru lītuotuotais vuords)
Festivala nūrise
- DAUGAVPIĻS VYSSV. JAUNOVYS MARRJIS BEZVAINEIGUOS ĪJIMŠONYS DRAUDZIS BAZNEICA – 19. juļs plkst. 17.00
- MALNOVYS JAUNOVYS MAREJIS – RŪŽUKRŪŅA KARALĪNES DRAUDZIS BAZNEICA (Kuorsovā) – 20. juļs plkst. 12.00
- LEIKSNYS VYSSVĀTUOS JEZUS SIRDS DRAUDZIS BAZNEICA – 22. juļs plkst. 15.00
- STIRNĪNIS SVĀTUO LAURENCIJA ROMYS KATUOĻU DRAUDZIS BAZNEICA – 22. juļs plkst.21.00 (nakts koncerts)
- NAUTRĀNU JAUNOVYS MAREJIS BEZVAINEIGUOS ĪJIMŠONYS DRAUDZIS BAZNEICA (Rogovkā) – 23. juļs plkst. 13.00
- RĒZEKNIS JEZUS SIRDS KATEDRALE – 24. juļs plkst. 12.00
Ituo goda festivalā savuoktī zīduojumi tiks nūdūti iergeļu restauracejai vīnā nu skaistuokajom sakralom celtnem Latvejī – Pasīnī.
PASĪNIS SV. DOMINIKA DRAUDZIS BAZNEICA
Adrese: Pasīne, Pasīnis pog., Ludzys nūv., LV-5732
Prāvests: KUPČS JUOŅS
Iergelis: 1 manuaļs ar pedali, 12 registri (suokumā 10), mehaniskuo traktura, vālais baroks, byuveitys 1765. godā (Viļņa). Šūbreid instruments cīš slyktā stuovūklī.


text:
Majā, atkluojūt Latvejis vaļsts symtgadi, Latgolys Symtgadis kongress i boguota nūtikšonu programa byus vīna nu centralajom svineibu atkluošonys nūtikšonom, informej Latvejis vaļsts symtgadis biroja puorstuove Linda Pastare. Golvonuos svineibu nūtikšonys gaidomys Rēzeknē nu 22. apreļa da 7. maja i Daugovpilī 6. majā. Ar daudzveideigu pasuokumu programu tiks akcentāta Latgolys nūzeimeiba Latvejis vaļsts izveiduošonā i izcaltys Latgolys vierteibys.
Pyrmais Latgolys kongress, kas nūtyka Rēzeknē 1917. goda 26. – 27. aprelī piec tuo laika skaiteišonys sistemys (9. – 10. majā), beja Latgolys latvīšu puorstuovu sanuoksme, kurymā apsprīde Latgolys pošpuorvaļdis vaicuojumus, ari vaicuojumu par Daugovpiļs, Ludzys i Rēzeknis apriņču atdaleišonu nu Vitebskys gubernis i tūs davīnuošonu Vydzemis i Kūrzemis latvīšu apdzeivuotajai teritorejai.
Atzeimojūt itū viesturiskū nūtikšonu, kas palyka par pagrīzīņa punktu ceļā iz naatkareigu Latvejis vaļsti, nūtiks Latgolys Symtgadis kongresa plenarsēde, kurymā tiks izviertātys Latgolys atteisteibys tendencis i ziņuots par vysaidu nūzaru sasnāgumim, i konfereņce, kuruos laikā tikts prezentāti jaunumi pietnīceibys procesā i nūtiks zynuotniskuo diskuseja “1917. goda Rēzeknis kongresa viesturiskuo i juridiskuo nūzeime i lūma Latvejis vaļstiskumā i Satversmē”.
Nūzeimeiguokuos nūtikšonys Rēzeknē byus Latgolys Symtgadis kongress i Latgalīšu volūdys nakts.
Kongresa symtgadis svineibu programā paradzāts atkluot eipašu Latgolys kongresa symtgadei veļteitu izstuodi Latgolys kulturviesturis muzejā, i Latgolys regiona školuos Latgolā zynomi kulturys i sabīdriskī darbinīki vadeis Nūvodvuiceibys stuņdis.
Atkluošonys dīnā, 5. majā, nūtiks dīvkolpuojums Rēzeknis Jezus sirds katedralē ar kūpeigu svātku guojīni i Latgolys kongresa pīminis vītys atkluošonu. Reizē tys byus ari 4. pasauļa latgalīšu saīts, kurū apmeklēs ari latgalīši nu Sibira. Taipat tiks prezentāta Latgolys kongresa symtgadei veļteita Latvejis Bankys moneta.
Nūtikšonai par gūdu teik radeiti vairuoki jaundorbi. VSIA “Latvijas Koncerti” veidoj koncertcyklu par kotru nu Latvejis nūvodim, kas nūtiks Latvejis nūvodu koncertzalūs vysaidūs godalaikūs 2017. i 2018. gadā. Latgolys koncertizvadumu “Rakstiem un skaņai” veidoj Latgolys izceļsmis rodūšuo komanda i Latvejis radejis kors Sigvarda Kļavys vadeibā. Kompozicejis pamatā ir Latgolys unikaluos kulturtelpys izceļšona, saplyudynojūt vīnuotā muokslinīciskā vasalumā katuoliciskuos tradicejis i tradicionalū folkloru. Kruoslavīts Aleksandrs Meijers itam izvadumam radejs eipašu muzykys instrumentu nu keramikys pūdu. Latgolai veļteituo izvaduma pyrmizruode Latgolys viestnīceibā GORS nūtiks 22. aprelī. Sovukuort 4. majā svātku koncertā izskanēs R. Dubrys oratorejis pyrmatskaņuojums Latvejis nacionaluo simfoniskuo orkestra, kora “Latvija” i varganistis Ivetys Apkalnys izpiļdejumā.
6. majā Daugovpilī nūtiks Tautu forums. Forumā tiks akcentāts vysaidu tauteibu Latvejis dzeivuotuoju davums vysaiduos jūmuos, eipaši izceļūt lūmu vaļsts veiduošonā i atteisteibā. Foruma saturiskuo programa teik radeita sadarbeibā ar Daugovpiļs jaunīšu iniciativu LAVKA i Vīneibys nomu, kurs itū godu aizvoda 80. jubileja zeimē.
Latgolys kongresa symtgadis programa turpynuosīs ari majā i junī ar storptautyskū tielnīceibys simpozeju i Storptautyskū militarūs orkestru festivalu Daugovpilī, Tautys muzykys svātkim Ludzā i Latgolys muokslys svātkim Vyškūs.
Latgolys kongresa symtgadis pasuokumu mierkis ir viesteit par Latgolys specifiskū ceļu Latvejis vaļsts veiduošonā, akcentēt Latgolys daudzškautņainuos identitatis i vierteibys, apzynuot vysa pasauļa latgalīšus, izpieteit i aktualizēt Latgolys viesturi, i veicynuot sabīdreibys izpratni par tū.


text:
Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai” pīduovoj videoklipu dzīsmei “Kod tevis nav”.
Klipa filmiešona nūtyka ituo gods julī jau tradicionali lauku sātā “Jāņi” Rušyuna azara krostā, itūreiz pi dyžūzula. Filmiešonys laikā vairuokkuort vysu procesu jauce leits i nagaiss, tok leluo filmiešonys komandys pacīteiba ļuove sagaideit eipaši skaistus dobys apstuokļus, kurī radeja naatkuortojamus efektus.
Dzīsmis muzykys autore ir Guntra Kuzmina, teksta autors Voldemārs Voguls. Klipu veiduoja Latgolys entuziastu grupa “BIĻDIS”.


text:
Ēni dažādos veidos
Vīnā cīmā dzeivuoja vīns zemnīks. Sadūmuoja jis pastatīt sev jaunu ustobu: pajēmja struodnīkus un ustoba dreiži beja gotova. Suoka struodnīki kluot jumtu. Dīnu struodnīki struodoj, bet naktī guļ tymā pat ustobā. Reizi jī dzierd — nazkas struodoj uz jumta. Struodnīki izguoja uorā vārtūs, bet nikuo navar redzeit. Jī pastuostīja sovam zemnīkam, ka nazkas naktī struodoj uz jumta. Zemnīks ari nūguoja gulātu ar struodnīkim jaunā ustobā un dzierd, ka nazkas struodoj uz jumta. Izguoja pats zemnīks uorā pasavārtu, kas struodoj, bet naredz nikuo. Reitā struodnīki otkon nūstruoduoja dīnu un vokorā aizzeimēja, leidz kurai vītai jī nūstruoduoja. Nūīt struodnīki gulātu — klausuos: otkon uz jumta struodoj, bet nivīns naguoja uorā vārtūs. Reitā izīt struodnīki uz dorba un redz, ka kai jī aizzeimēja, tai ir. Dorbu pabeidzja, ustoba gotova, un struodnīki nūguoja uz sovu sātu. Zemnīks ar sovu saimi īguoja ustobā dzeivuot. Dzeivoj zemnīks, bet nav jam mīra: naktī atīt nazkas un struodoj uz jumta. Vīnu reizi zemnīks salasīja tolku un izstuostīja, ka juo ustobā nazkas bīdynoj, navar naktī guleit. Vīna jauna meita runoj: "Es nikuo nasabeistu! Es jū izdzeišu, tū našķeistū goru!" — "Labi!" pasacīja zemnīks. Jau taisuos vokors. Meita pajēmja nu sovas sātas svēteita yudeņa, atnezja uz jaunū ustobu pi zemnīka, pajēmja ar svēteitu yudeni apkristīja vysu ustobu un guluos guleit. Guļ meita un klausuos — nazkas pajēmja skrūzi ar yudini un suoka līt pa ustobu. Meita suoka klīgt: "Vai tu puorstuosi? Kad es pīsacelšu, tad tu nu manis dabuosi pērīnu!" Nikas meitai naatbildēja, bet svīdja ar skrūzi uz juos gultu. Tyuleņ meita aizdadzynuoja guni, un redz, ka nav nikuo. Pasēdēja, parunuoja, otkon apdzēsja guni un lykuos gulēt. Napaguoja minutes pīcas, nazkas tvēŗa meitu aiz kuoju un suoka vilkt pa ustobu. Cik tī beja ustobā ļaužu satvēŗa meitu un ar lelu spāku atruovja. Ūtrā naktī, kad vysi nūguoja gulātu, zemnīks īraudzēja, ka nu pacepļa izleida nazkaids malns zvērs. Suoka zemnīks sorguot. Verās zemnīks, otkon izguoja nu pacepļa malns zvērs. Zemnīks gribēja ar pagaļu jū nūsist, bet natyka kluot. Klausuos zemnīks, ka nu pacepļa nazkas runoj kai cylvāks: "Es te dzeivuoju uz ituos vītas daudz symtu godu un manis nikas nasyta, bet tu gribi mani nūsist ar pagaļu!" Reitā zemnīks sadūmuoja, ka vajag ustobu puornest cytā vītā. Tai zemnīks padarīja un puornesja ustobu uz cytu vītu. Nu tuos reizes nikas zemnīka nabīdēja un jis tagad tur dzeivoj un stuosta tadas puosokas.


text:
Itamā nūdarbeibā runuosim par lītvuordim. Kab byutu vīgļuok saprast, juorauga atguoduot latvīšu volūdys stuņdis i lītvuordu deklinacejis – tys var byut svareigai, kod ir šaubys, kaidu burtu raksteit kaidā konkretā gadīnī.
Tuoļuok apraksteitys lītvuordu deklinacejis latgalīšu volūdā.
1. deklinaceja: veirīšu dzimtis lītvuordi, kam vīnskaitļa nominativā ir golūtne -s (dāls), -ys (orklys), -š (ceļš).
Viereibai! Vuordus “kars” i “viejs” roksta ar golūtni -s.
Tāvam beja pīci _____ (dēli), kotram nu jim beja četri _____ (lopi).
Ka pīrakstejot “dāli” i “lūpi”, tod ir pareizi. Pyrmuos deklinacejis daudzskaitļa nominativa golūtne ir -i.
Vēļ var atguoduot — vuords navar beigtīs ar y. Taitod — lūpy, dāly, orkly, kuorkly i tt. nav pareizi.
Vysim _____ (dēliem) patyka struoduot ar _____ (arkliem).
Daudzskaitļa dativa i instrumentaļa golūtne 1. deklinacejis lītvuordim ir -im. Taitod pareizuo atbiļde ir “dālim” i “orklim”. (Napareizi – dālym, orklym, dālīm, orklīm i tml.)
2. deklinaceja: veirīšu dzimtis lītvuordi, kam vīnskaitļa nominativā ir golūtne -s (bruoļs, bolūds, rudiņs, zuts, spaņs) voi -is (greislis, gruobeklis, kauslis). Pi 2. deklinacejis latgalīšu volūdā puorsvorā pīskaitomi tī vuordi, kas ir 2. deklinacejis lītvuordi latvīšu literarajā volūdā, viesturiski latgalīšu volūdā jim nu golūtnis ir pazuds i, bet par tū, ka jis tī bejs, līcynoj meikstais (voi meikstynuotais izrunā vuordūs “bolūds”, “zuts” vuorda beigys izrunojam meikstuok, nakai taidys pošys skaņu kūpys tyktu izrunuotys latvīšu volūdā) leidzskaņs pyrms –s. (Atguodoj nūdarbeibu, kurā beja stuosteits, ka i, ī, e, ē meikstynoj leidzskaņus.)
Kotram ______ (brālim) beja pa ______ (grābeklim).
_________ (balodim) i ______ (zutim) ir kotram sovs dzeivis areals.
Pareizi: “bruoļam” i “gruobekļam”, “bolūžam” i “zušam”. Vīnskaitļa dativa golūtne ir -am.
Taipat kai latvīšu volūdā, ir ari leidzskaņu meja — zuts, zuša, zušam, zušu, zušim, zušūs, bolūds, bolūža, bolūžam, bolūžu, bolūžim, bolūžūs i.tml.
Izjāmums! Leidzkaņu mejis nav, ka vuorda sakne beidzas ar p – skaps, skapa, skapūs i tml.
3. deklinaceja: pi juos latgalīšu volūdā pīskaitomi vuordi Jezus Kristus i personvuordi ar golūtni -us (Mikus, Ingus i tml.) Lūceišona naatsaškir nu latvīšu literaruos volūdys.
4. deklinaceja: sīvīšu dzimtis lītvuordi, kam vīnskaitļa nominativā ir golūtne -a (golva, kuoja, samaņa)
Viers ______ (galvas) dabasi, es radzu juos ______ (kājas), asu vēļ pi _____ (samaņas).
Pareizi byus, ka pīraksteji – “golvys”, “kuojis”, “samanis”.
Aiz cītuo leidzskaņa vīnskaitļa genitivā, daudzskaitļa nominativā un akuzativā ir golūtne -ys: golvys, lopys, aiz meikstynuotuo (meikstuo) leidzskaņa – golūtne -is: kuojis, samanis.
Īmu sovom ______ (kājām), verūs iz kruosainajom kūku _____ (lapām).
Daudzskaitļa dativā i instrumentalī golūtne ir -om (kuojom, lopom) (latgalīšu rokstu volūdā nav pareizi izmontuot Zīmeļlatgolai rakstureiguos daudzskaitļa dativa i instrumentaļa golūtnis -uom – kuojuom, lopuom, samaņuom).
5. deklinaceja: sīvīšu dzimtis lītvuordi, kam vīnskaitļa nominativā ir golūtne -e (egle, muote). Itei ir sareižgeita deklinaceja, deļtuo ka izlūksnēs ir daudz lūcejumu golūtņu variantu.
Puorbaudi sevi pīmārā i saleidzynoj tabulā, ci pareizi pīraksteji.
Pīcys ______(egles), vīnā _____(eglē) vuovereite.
______(eglēm) zalis skujis, vysuos _____(eglēs) siež putyni.
Vsk.
N. egle, muote
G. eglis, muotis
D. eglei, muotei
A. egli, muoti
I. ar egli, ar muoti
L. eglē, muotē
Dsk.
N. eglis, muotis
G. egļu, muošu
D. eglem, muotem
A. eglis, muotis
I. ar eglem, ar muotem
L. eglēs, muotēs
Taitod vsk. genitiva, dsk. nominativa i akuzativa golūtne ir -is (eglis, muotis); vsk dativa golūtne -ei (eglei, muotei), vsk. lokativa golūtne ir -ē (eglē, muotē), dsk. dativa i instrumentaļa golūtne -em ((ar) eglem, muotem), dsk. lokativa golūtne ir -ēs (eglēs, muotēs).
Napareizi: eglī siež vuovereite, egļuos siež putyni, egļom zalis skujis.
Ka vuords beidzas ar b, m, p, v, daudzskaitļa genitivā jis rokstoms itai: dūbe-dūbu, zeme-zemu, zīpis-zīpu, vierve-viervu.
6.deklinaceja: sīvīšu dzimtis lītvuordi, kam vīnskaitļa nominativā ir golūtne –s. Ari itymā deklinacejā izlūksnēs ir vairuoki lūcejumu golūtņu varianti, deļtam pīraksteisim pylnu lūceišonys paradigmu. Pīroksti i puorbaudi! Kotram ir divejis _____ (acis). Mes redzim ar _____(acīm). Labi, kod _____(acīs) nav osoru. Jam kotrai ______(acij) ir sova kruosa.
Vsk.
N. acs, zivs
G. acs, zivs
D. acei, zivei
A. aci, zivi
I. ar aci, ar zivi
L. acī, zivī
Dsk.
N. acs, zivs
G. ocu, zyvu
D. acim, zivim
A. acs, zivs
I. ar acim, ar zivim
L. acīs, zivīs
Taitod vsk. dativā golūtne -ei (nakteim sirdei), vīnskaitļa nominativā golūtne -s (nakts, sirds), dsk. dativā i instrumentalī ((ar) naktim, sirdim), dsk. lokativā -īs (naktīs, sirdīs).
Napareizi: ačom, siržom, sirdej, acej, ačuos, siržuos i tml.
Lai ari vairumam lītvuordu latgalīšu volūdā deklinaceja sakreit ar latvīšu volūdu, tūmār ir ari vuordi,kam ir cyta deklinaceja i pat dzimte, pīmāram, pasauļs (pasaule), atslāgs (atslēga), kļovs (kļava), pāds (pēda), bolss (1.dekl.) (balss (6.dekl.)), dzīsme (dziesma), prīca (prieks), līsme (liesma), lads (ledus), sieņs (sēne) i c.
Puorbaudi sevi!
Īkovuos dūtū vuordu pīroksti pareizi latgaliski!
Aiz pagrīzīņa razami _____(kalni).
______ (kalpiem) _____ (dzīvē) īt cytaiži nakai _____ (kungiem).
Kotram ______ (brālim) bija četri _______ (bērni).
Vysur sakrytušys _______ (rudens) dzaltonuos ______(lapas). Kotrā _____ (puķē) _____ (bitei) ir atrūnams nektars, nu kuruo tiks taiseits ______ (medus).
Kotrā ______ (daļā) ir vēļ cytys ______ (daļas). Vysom ______ (māsām) beja četrys ______ (meitas).
Dzīžu šmuku _________ (dziesmu) par vysom _________ (Latvijas) _______ (upēm).
________ (saulē) navajag vērtīs.
__________ (pelēm) garšoj gryudi. _________ (pelēs) ir baile nu _______ (kaķiem).
Munai __________ (ausij) ir loba dzierde.
__________ (pirtīs) ļauds īt na tikai mozguotūs.
__________ (acīs) jam ________ (asaras).
Puorejuos nūdarbeibys meklej pošvuiceibys materialā Vuicīs raksteit latgaliski!, aizdavumu atbiļdis atrūnamys ite.


text:
Augi
Dzeivuoja vīns divpadsmit godu vacs puisāns, un jam nazkod stuostēja vactāvs par svāta Juoņa dīnas papardīti. Tam puisānam ļūti gribējuos dabuot papardītes zīdeņu, un jis ļūti prīcīgi gaidēja svāta Juoņa nakti. Kad atguoja svāta Juoņa nakts, tys puisāns apsagērbēs jaunu kraklu, pajēmja vērdiņu un nūguoja meklēt papardītes zīdiņu. Jis guoja, guoja — daguoja pi tuos papardītes zīdiņa, nūruovja jū un cīši samīdzja sovā rūkā. Koč šitei pukīte beja korsta kai guns, bet tys puisāns turēja jū stypri pierstūs. Tai jis guoja pa ceļu un ejūt dūmuoja: "Kab man byutu pils, tūlaik byutu lobi!" Tajā acumierklī jis atrodās nazkaidā lelā pilī, kur beja daudz kolpu un kolpyuņu. Tod kolpi apģērbja jū zalta apģērbā un atnesja jam vysaidus gordus ēdīņus un dzērīņus. Jis dzeivuoja cīši lobi, bet nabeja tūmār prīcīgs. Jis vys dūmuoja par tāvu, muoti, par bruoļim, muosom un jam gribējuos aizbraukt uz muojom. Tyuleņ atbraucja zalta roti ar divi zyrgim un tai jis nūbraucja uz muojom. Dabraucis pi muojas jis īraudzēja sovu mozuokū bruoli stuovūt pi durovom. Jis izkuopja nu rotim, daguoja pi bruoļa un vaicuoja: "Kur ir tovs tāvs, muote, bruoļi, muosas?" Bruolis soka: "Tāvs jau nūmiris, bet muote guļ slima uz nuoves gultas." Jis daguoja pi muotes, kas gulēja gultā, un ļūti rauduoja. Padzeivojis kaidu laiku, jis nūbraucja otkon uz sovu skaistū pili. Pēc divi godim jis vēļ nūbraucja uz sovu dzimtini, izkuopja nu rotim, daguoja pi durovom un veras: durovas aizslāgtas un nava nivīna cylvāka. Atguoja vīns vacs vecīt's un vaicuoja: "Kū tu, dāls, tī meklej?" Puisāns atbild: "Atguoju pasavērt sovu tāvu un muoti." Vecīts soka: "Jī vysi nūmira nu boda." Puisāns padūmuoja breidi un sacīja: "Muna laime nava eista laime."


text:
Kai radzams jūku obrozā zamuok, cīši lelys zynuošonys latvīšim par Austrāleju nav. Kab itū prīškstotu maineitu, aicynojam n-tū reizi sasatikt iz stuostu ciklu „Latgalīša pādi pasaulī”, kab nakluotīnē pabyutu kaidā pasauļa molā i golā, kas 8. novembra vokorā byus Austrāleja – par sovim pīdzeivuojumim i pīredzi tymā stuosteis Daina Blažēvica. „Latgalīša pādi pasaulī” ir mieginuojums […]
Ūtardiņ, 13. septembrī, 18:00 stuņdēs Raiņa i Aspazejis sātā, Reigā, Bazneicys īlā 30, byus vīns nu ituo goda Dzejis dīnu latgaliskuokūs pasuocīņu – myusu dīnu latgalīšu dzejis vokors «Gostūs pi Raiņa». Pasuocīnī paradzāts prof. Janinys Kursītis-Pakulis stuosts «Raiņa Latgola», sovus tekstus skaiteis latgalīšu dzejnīki Juoņs Ryučāns, Valentins Lukaševičs, Emileja Kalvāne, Ilze Sperga i c. Latgalīšu vokori Reigā […]
Itūcaturdiņ, 19. majā 19 stuņdēs vokorā esi aicynuots pīsavīnuot latgaliskam vokoram pi cīši šmukuo Dambjapūra azara Mežcīmā ar kū var pasludynuot uora pikniku sezonu par atkluotu! Vokora programā sasatikšona ar latgalīšim, stuosti, smīkli, volejbols, golda teniss, futbols (varbyut kaidam ir futbola bumba, kū pagiut leidza?!) Leidza – koč kas nu ādamuo, koč kas nu dzaramuo. […]
Vakar, 11. aprelī LVT1 raidejumā “Vyss nūteik” beja sižets ari par latgalīšim i Latgolys Studentu centru. Sižeta autore Eva Ikstena-Strapcāne sižeta dasacejumā soka: “Jau kādu brīdi vēroju, ka zilo ezeru zemes iedzīvotāji ir sarosījušies – latgaliešu valodai ir piešķirts savs valodas kods (LTG), elektroniskajā enciklopēdijā Wikipedia lasāmi vairāk kā 450 raksti latgaliešu valodā un arvien […]
Studentu organizaceju laime i nalaime reizē ir paaudžu maiņa – vīni atīt, cyti aizīt. Ka napasaveic, pa vydu ir puorruovums – tradicejis i suoktais dorbs pagaist. Tai ari Latgolys Studentu centrs, kas atsajaunuoja 20. gs. 90. godu beiguos i ar aktivitatis kuopumim i krytumim struodoj da myusu dīnu, gon raudzeja puorjimt 90. godu suoku pīredzi […]
Ar 1. martu Latvejā suokusīs Tautys skaiteišona. Itei reize atsaškir nu īprīškejom ar eipašu vaicuojumu – “Vai Jūs lietojat latviešu valodas paveidu – latgaliešu valodu?”. Latvejis viesturē pyrmū reizi teik saskaiteiti ari latgalīšu volūdys lītuotuoji i, ka Tu ituo roksta skaiteišonā esi tics icik tuoli, tod nūteikti varēsi ari apstiprinūši atbiļdēt iz vaicuojumu par latgalīšu […]
Itymā caturtdīnā 20.janvarī 19:00 Reigā, tirdznīceibys centra “Galleria Rīga” 5. stuovā Dīnys gostu ustobā jaunīšu organizaceja “Avantis” i portals “Diena” aicynoj iz diskuseju ciklā “Domu ekspresis” – itūreiz tema “Latgalīšu spāks i tū nūslāpumi”. Diskusejā pīsadaleis Aija Eriņa – dzīduotuoja, TV šovu dalineica i uzvarātuoja, Edeite Husare – LgSC Reigys biroja vadeituoja i Aivars Līpenītis […]
Vasali! Sajiemu viestuli nu LR Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis par dorba grupys izveidi, kam da 20. decembra juoizstruodoj prīšklykumus i juoīsnīdz izglītības un zinātnes ministra parakstītu informāciju Ministru prezidentam par veicamajiem pasākumiem latgaliešu rakstu valodas kā vēsturiska latviešu valodas paveida saglabāšanai, aizsardzībai un attīstībai. Tys ir, dorba grupai juosagatavej prīšklykumi par Latvejis vaļstī napīcīšamajim pasuokumim […]
Gūds kam gūds, informaceju, ka pasuokums nūteik itū, ni cytu catūrtdiņ, izzynuoju tik laikam itū pīktdiņ. Da tuo laika mes i Googlis cioce dzeivuojom kai informacejis pūrā. I izzynuoju tik deļtuo, ka muzeja darbineica Siļva struodoj ari munā dorbā i pastuostēja. Cytaiž naboga cioce Google pīduovuoja obejus datumus. 😀 Tok ar vysu zynuošonu taipat bejom […]
Pyrmudiņ latgalīšu rokstu volūdys kursūs uzzynuoju vairuokys jaunys lītys kai par latgalīšu rokstu volūdys pareizraksteibu, tai par latgalīšu attīceibom ar mīlesteibu. Zynuošonys raudzeišu īvāruot iz prīšku rokstūt. I niu es rokstu i dūmu (taišni tai es dūmu navys dūdu) sovys puordūmys ari Tev. 🙂 Lobojūt kursu pasnīdziejis Muorys aizdūtū tekstu, roduos diskuseja par vaicuojumu, kai […]
Verūs, ka jau nūsaukti “Boņuka” bolvys pretendenti. Cik pīmiņu, apbolvuošona laikam 26. aprelī, dīnu piec “Vuolyudzānu” Rēzeknē. Ka tik na ar sorkonim kovrim, puču buketim i glaunom suknem i smokingim. 😀 Es tai pi seve smejūs. Ir precizys lītys, ir puorprotumi. Laikam beja atkareigs nu pīsaceituoju aktivitatis i redzīņa. Kai jim pasaruodēja. Poša es nikuo […]
Ar Latvejis Universitatis Filologejis i muokslys zynuotņu fakultatis vuiceibspāku entuziasmu, kai ari ar Vaļsts Kulturkapitala fonda finansialū atbolstu no ituo goda 16. janvara da 2. februara nūtyka Catūrtuo latgalīšu volūdys i kulturys zīmys škola Sibirī Krasnojarskys nūvoda Ačynskā. Zīmys škola ir centralais pasuokums ar Sibiri saisteitajūs projektūs, sovu rūku projektūs pīlīk ari Latgolys Studentu centra […]


text:
Šudiņ, 9. novembrī 18:00 „Latgolys Radejis” ēterā izskanēs pyrmais raidejums jaunā raidejumu cyklā latgaliski „Pi myusu Latgolā!”. Pyrmais raidejums byus veļteits uzjiemiejdarbeibai Latgolys regionā i vaļdeibys izstruoduotajai atbolsta programmai „Vareibu Latgola” (Iespēju Latgale).
Raidejums „Pi myusu Latgolā!” sastdiņ 16:00 skanēs ari vītejuos Rēzeknis radejis „Ef-Ei” ēterā, taipat tū varēs atrost i nūsaklauseit škārsteikla lopuos lakuga.lv, latgale.lv i i-rezekne.lv.
Pyrmajā raidejumā par uzjiemiejdarbeibys īspiejom i problemsituacejom Latgolā runuos Rēzeknis uzjiemieju bīdreibys vaļdis lūcekle Skaidrīte Baltace, Latgolys Regiona atteisteibys agenturys direktors Māris Bozovičs, kai ari uzjiemieja, kurys vuords Latgolā komentarus vaira navaicoj, Vija Ancāne i cyti.
Raidejuma laikā tiks raudzeits nūskaidruot ci uzjiemiejdarbeiba Latgolā ir iztikys olūts ci hobejs, kai ari apzynuots pīejamūs finanšu instrumentu izlītojums Latgolā.
Raidejumu cykls „Pi myusim Latgolā!” teik taiseits Nacionaluos Elektroniskūs plašsazinis leidzekļu padūmis reikuotuo konkursa „Par raidejumu taiseišonu regionalajūs i vītejūs elektreoniskajūs plašsazinis leidzekļūs, kas raida radeju programys, Latgolys regionā” ītvorūs.
Raidejumu cyklu taisa producentu grupa SIA „Lietišķā Latgale”, pīaicynojūt vītejūs žurnālistus, i da ituo goda beigu planavuots sataiseit ostiņus raidejumus par Latgolys regionā aktualom i nūzeimeigom temom kai administratīvi teritorialuo reforma i tuos ītekme iz īdzeivuotuoju kasdīnu, latgalīšu volūdys aktualizaceja, tautīšu reintegraceja i cytys.
SIA „Lietišķā Latgale” pyrma tam ir izdavuse taida poša nūsaukuma kasnedelis gazetu par uzjiemiejdarbeibu Latgolā, kai ari gataviejuse radejis raidejumu cyklu „Latgolys Radejā” par Eiropys Parlamentu.
Karteņā – Aglyunys “Maizis muzeja” vadeituoja Vija Ancāne, foto no muzeja publicitatis materialim


text:
21. majā Daugovpiļs nūvoda Vyšku pogosta estradē nūtiks Latgolys muokslys svātki “Krāsas karogā”, kur muzykys i muokslys pasuokumā tiks aplīcynuotys Latgolys kulturys vierteibys, rodūšais gors i spylgtuo ideņtitate, informej Daugovpiļs nūvoda Kulturys puorvaļdis vadeituoja Ināra Mukāne.
Svātku programā paradzāts latgalīšu muzykys koncerts, kurymā aicynuoti pīsadaleit kori, folklorys kūpys, vokalī ansambli, kapelys, kai ari jaunūs muziku grupys i zynomi solisti. Koncertā skanēs dzīsmis i muzyka, kas nūzeimeigūs viesturiskūs pagrīzīņūs īdvasmuoja Latgolys ļauds pastuovēt par sovu tāvu zemi. Svātkūs tiks akcentāts Latgolys kulturys spāks ar myusu regionam rakstureiguom dzīsmem, dejom i Latgolys gleznuošonys lelmeistaru dorbim.
Daleibā svātkūs dasasacejuši 70 kolektivi nu Latgolys nūvodim. Kūpā ar korim, folklorys kūpom, vokalajim ansamblim i orkestrim muzicēs Igauņu saimis ansamblis, muzikis Artūrs Uškāns, grupys “Borowa MC”, “Dabasu durovys”, “Bez PVN”, “Sovvaļnīks”, “Ausmeņa records”, “Tautumeitas”, solisti Andris Baltacis, Dināra Rudāne, Guntra Kuzmina, Agate Jermaļonoka, Sandis Ulpe, Laura Bicāne. Koncertā pīsadaleis tautys deju ansambli, Daugovpiļs Latvīšu kulturys centra pyušamūs instrumentu orkestris “Daugava” i Naujinis Muzykys i muokslys školys pyušamūs instrumentu orkestris.
Latgolys muokslys svātku “Krāsas karogā” programys ītvorūs izdūta latgalīšu dzīšmu izlase “Celīs, bruoļ!”, kū īrakstejuse Latgolys Producentu grupa.
Vyšku pogosta gleznainuo ainova i dzeivis telpa īdvasmuos muokslinīkus plenerā. Nu 17.30 pi Vyšku estradis tiks izstuodeiti rodūšī dorbi. Itamuos aktivitatēs īsasaisteis muokslineicu apvīneiba “V.I.V.A.”, Špogu i Naujinis muzykys i muokslys školu audziekni.
Svātku programa suoksīs 18.00 ar svātbreidi Vyšku Rūmys katuoļu bazneicā, turpynuosīs ar dalinīku guojīni i 19.00 nūsaslēgs ar koncertu Vyšku estradē.


text:
Raidejumā “Kolnasāta” gastej Ingars Gusāns, kas muzykys pasaulī zynoms kai Sovvaļnīks. Jam tikū izguojs jauns albums “Napaseitynuouts”, sarunā ar Ingaru par jaunū albumu, dzīšmu radeišonu latgaliski i tū, voi teišom muzikis nuokūtnē planavoj pīsavērst šlageram. Sižetā no Daugovpiļs teik īsavārts kaidā naseņ izguojušā gruomotā par šmakovkys viesturi Latgolā, nu vuordineicā – par susātivi i pakriesli.
“Kolnasāta” – Sovvaļnīks, susātivi i Latgolys šmakovkys viesture7. Janvars, 2017. gods Comments Off on “Kolnasāta” – Sovvaļnīks, susātivi i Latgolys šmakovkys viesture
Leidzeigi roksti »
Komentari slāgti.


text:
Telekompaneja LNT izveiduojuse dokumentalū kinu par izcilū kinorežisoru, kai ari gleznuotuoju, rakstnīku i omotnīku Juoni Streiču.
Streičs sova boguotuo rodūšuo myuža laikā veiduojs taidys izcilys kinolentys kai “Kapteiņa Enriko pulkstenis”, “Mans draugs — nenopietns cilvēks”, “Teātris”, “Nepabeigtās vakariņas”, “Limuzīns Jāņu nakts krāsā”, “Cylvāka bārns”, “Likteņdzirnas” i daudzys, daudzys cytys. Juoni Streiču vysvaira zynom kai kinorežisoru. Laikam ratais zyna, ka juo Reigys dzeivūklis ir pylns ar poša gleznuotim dorbim, nu Lītovys sātā saraksteitys gruomotys, kas sajāmušys lelu atzineibu. Izcilais veirs pasaulī guojs rotūs iz lauku ceļa, pyrmūs jis īraudzeja dabasus i varbyut taišni partū sirds juo vysu dzeivi vaduse pi muokslys i goreigom lītom. Dzims Preiļu pusē, padūmu laikūs slava jū reiz aizvaduse pat da Moskovys, nu niu dzeive īsakuortuojuse storp Reigu i Druskininkim Lītovā.
Karteņa nu LaKuGys arhiva


text:
3. augustā Daugovpiļs teatra kolektivs sasatyka pyrmajā jaunuos sezonys saīšonā, kab piec teatra vaļdis prīšksādātuoja Olega Šapošnikova uzrunys, kai ari tradicionaluos kūpbiļdis suoktu intensivu dorbu pi sezonys jaunīstudiejumu.
Itei sezona Daugovpiļs teatra skateituojim sūlej puorsteigumus, i jau 11. septembrī gaidoma pyrmizruode V. Sigareva komedejai “Zudušu laimi meklējot”.
Oktobra vydā Daugovpiļs teatrī paradzāta pyrmizruode I. Kalmana operetei “Cirka princese” (rež. O. Šapošnikovs), kas byus operetis žanra atsagrīsšona iz Daugovpiļs teatra skotuvis. I. Kalmana operetis īstudiejums byus storptautiska leimeņa projekts, partū ka tymā pīsadaleis solisti nu Boltkrīvejis Vaļsts akademiskuo muzykaluo teatra – Galina Dubitska, Anzors Alimirzojevs. Izruodis muzykaluo vadeituoja i vīna nu golvonūs lūmu izpiļdeituojom byus operdzīduotuoja Ilona Bagele, Mistera X lūmu izpiļdeis jaunais, daudzsūlūšais baritons Igors Martaks. Operetis pyrmizruode gaidoma 16. oktobrī, i itamā dīnā tiks prezentāta ari teatra kritikis, muokslys zynuotneicys S. Geikinys gruomota par Daugovpiļs teatri, kas ir vīna nu zeimeiguokūs nūtikšonu teatra viesturē.
Itamā sezonā struoduot Daugovpiļs teatrī atsagrīzs režisors Mihails Mamedovs, īstudejūt divejis izruodis – i latvīšu trupā, i veidojūt Daugovpiļs teatra aktrisis Verys Hramnikovys benefici.
Novembrī jaunīstudiejumu pīduovuos Daugovpiļs teatra skateituojim jau zynomais režisors Jurs Jonelis.
Turpynojūt sasadorbuot ar boltkrīvu kolegim, itamā sezonā Daugovpiļs teatrī byus apsaveramys vairuokys Boltkrīvejis Vaļsts akademiskuo muzykaluo teatra gostu izruodis – septembrī koncertprograma “Operetis breinumainais pasauļs”, oktobrī muzykls bārnim “Zalta ciuoleits”, balets “Tyukstūš i vīna nakts”, decembrī Zīmyssvātkim i Jaunajam godam veļteiti īstudiejumi. Ari itūsezon gaidoma gostu izruožu apmaiņa storp Daugovpiļs teatri i Līpuojis teatri, Valmīrys dramys teatri, Dailis teatri, Latvejis Leļu teatri, kluotyn vēļ Daugovpiļs teatris ir suocs sadarbeibu ari ar Kaunis Vaļsts muzykalū teatri.
2015./2016. goda sezonā Daugovpiļs teatra akteru pulkam dasavīnuojs jauns akters – Mihails Abramovs, kuru skateituojim beja vareiba īpazeit īprīkšejuos sezonys pādejuo jaunīstudiejumā – komedejā “Apķērīgā mīlniece”.
Jaunajā sezonā suoks dorbuotīs jaunuo Daugovpiļs teatra sātyslopa, kura nu īprīkšiejuos atsaškiers ar myusdīneigu dizainu i sātyslopys apmaklātuojim vīgļuok lītuojamu informacejis izkuortuojumu.
Beletus iz septembra izruodem jau īspiejams īsaguoduot Daugovpiļs teatra kasē (654 26520) i škārsteiklā bilesuparadize.lv.


text:
Indreicys pogosts
Indreicys pogosts irā Kruoslovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora vydsškola, muzikys i dailis škola, tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts i dzeļžaceļa rūbežkontrolis punkts.Indrys pogostā div bazņeicys - Baļbynovys katuoļu i Indreicys ļutaru.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Da 1920 gods agrarajai reformai tānejuo Indreicys pogosta teritorejā beja Baļbynovys i Dvorčānu muiža.[2] 1937 godā Daugpiļs apleiciņa Pīdrujis pogostu puorsauce par Indreicys pogostu. Tymā laikā pogosta pluots beja 164,86 km² i dzeivova 6793 ļauds. 1945 godā pogostā īstateja Dvorčānu, Indreicys, Kelovys, Kuzminu, Pīdrujis i Voicuļovys solu padūmi, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja.Kruoslovys rajona Indreicys solai 1950 godā daškiera likvidātū Kuzminu solu, 1961 godā likvidātū Voicuļovys solu.ref>Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums.[3] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[4] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kruoslovys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Indreicys pogosts tur rūbežu ar:
- Kruoslovys nūvoda Kaļnīšu pogostu, Pīdrujis pogostu i Pūstinis pogostu;
- Boltkrīvejis Republikys Vicebskys apgabaļa Verhņadzvinskys rajonu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Indreicys pogostā dzeivoj 1300 ļauds, nu jū 12,2% latvīšu, 58,0% boltkrīvu, 17,8% krīvu i 12,0% cytu tauteibu ļauds (puoli i cyti).
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Indreicys pogosta ļauds dzeivoj 52 soluos.[5] Pošu leluos solys - Indreica (pogosta centrys), Boltuo, Darguļova, Vaivodi, Voicuļova.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. 10 km atostumā nu pogosta centra īt vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga-Daugpiļs-Puotarnīki (A6).[6] Indreicys pogostu škārsoj dzeļžaceļa lineja Reiga-Daugpiļs-Vicebskys, iz kurys rūbežkontrolis punkts. Pasažiru sative puosmā Daugpiļs-Indra aizdareita 2000 godā.
Indreicys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Indreica" (LV-5664).[7]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Latvīšu konversacejis vuordineica XIV. toma 28092-28097 ailis. Reiga, 1936 gods
- ↑ Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys golvonī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Tikkū atguoduoju, ka tok tiuleņ Tievanānu pavasars!
Latgalīšu literatura tekstūs i kluotīnē.
Nakomercials, nagudrys i nanormali glauns pasuokums jau 3. godu piec kuortys – sovejim i sovejūs sovejim.
9.-10. majā.
Pa dīnu sastdīņ ir tolka (sāta apleik kai baile nu zīmys).
Vokorā jau zam mikriešļa gunkurs i pi gunkura ailis, dzīsmis i cytaidi teksti.
Nakts kai nakts.
Nu reita guojīņs iz Viļānu tiergu piec breineigūs Tievanānu cuoļu i raibuo syvāna.
Reizi mienesī Viļānūs ir tiergs puors kilometru garumā.
Tī var nūpierkt VYSU.
Pyrmajā godā guojom piec syvāna, nūpierkom 10 broileru cuoļus, kas kotrys izauga kai syvāns.
Ūtrajā godā guojom piec broileru, nūpierkom 11 dekorativūs vystu cuoļus, nu kuru izauga unikalys vystys, kas diej ūlys, i unikali gaili, kas dzīd i dzīd.
Itymā godā muotei vajag i cuoļus, i syvānus, tok tī tod juoīt pyrms 7 nu reita iz tiergu – syvānus mudri izpierk. 🙂
Jei soka, ka tikai piec itūs pasuokumu (kai Tievanānu pavasars) laikam juopierk – saīt cīši lobi.
Ari latgalīšu literaturai vajag tierga. I cuoļu.
Partū ka bez raibu cuoļu i syvānu tymā godā latgalīšu literatura nakust.
Kab na cuoļu, tierga i vysys byušonys, ari Susātiva nabyutu. 🙂
Ka ir kaids, kuram bez ituo pasuokuma nu nikai, gaideišu gostūs.
Ka kam vajag īrauga itam godam, kab labi augtu cuoli, teksti i vysa byušona.
Ilze


text:
Balīs Srouga
Balys Sruoga (Balīs Srouga, 1896 - 1947) - lietoviu rašītuos, dramaturgs, pruozėninks.
Biografėjė[taisītė | taisītė straipsnė wiki teksta]
1914 metās B. Srouga istuojė i Petrapėle mėškū instituta. Po metū perėjė i Petrapėle universiteta istuorėjės-filoluogėjes fakulteta. Šalėp studiju Srouga domiejuos tetro, dalīvava lietuvėškūs vaidėnėmūs. 1916 metās Srouga perėjė i Maskvuos universiteta studijoutė literatūras, o 1921 metās išvīka i Miunchena universiteta. Studijava mena ė tetra istuorėjes, slavsitika. 1924 metās apgīn disertacėj iš lietuviu tautuosakas i gav filosofėjes daktar laipsn.
Grīžes i Lietova Srouga dieste Kauna universitet Humanitariniu muokslu fakultetė rusu literatūr, pasaulėn tetr kurs, isteig tetr seminar, o kėik vėliau i akademėn dramas studėj. Pu 1940 metū persikiel i Vėlnio, tėn mokėna.
1943 metās uns kāp ikaits bov vuokėčiu suimts i īšvežts i Štuthof koncentracėjes stovīkl. Iš stovīklas anū 1945 metās išlaisvėn Tarību armėj i parskraidėn i Lietov, bet pu koncentracėjes stovīklas, Balīs Srouga ėlga nebišgīven i mėr 1947 metās spal 16 dėin.
Garsiausis šio rašītojaus kurinīs īr atsėmėnėma "Dievū mėšks".


text:
19. janvarī 20.00 Reigā, klubā “Četri balti krekli” nūtiks improvizacejis izruode latgaliski “A cik daudzi smīkla 2”.
Izruodi pīduovuos improvizatoru kolektivs “ĀrprāTS”, kas kūpā saguoja 2015. goda vosorā, par sovu mierki izvierzejūt popularizēt taidu improvizacejis teatra žanru kai teatra sports, kuruo pamatā ir teatrala improvizaceja savīnuojumā ar sporta azartu. Izvierzeitais aizdavums ir ruodeit kvalitativu improvizaceju iz skotuvis, kas spiej uzjautrynuot, aizkustynuot i īintrigēt.
Itūšaļt kolektivā dorbojās 24 jaunīši. Parosti iz skotuvis teik spālāts teatra sports, tok itūreiz tiks pīduovuota garuos formys improvizacejis izruode. Tei nav pyrmuo reize, kod “ĀrprāTS” uzastuoj latgaliski, jau vosorā tyka spālāta vīna improvizacejis izruode latgalīšu volūdā.
Vaicojūt, parkū izruode byus latgaliski, kolektiva puorstuovi atsaceja, ka latgaliski spielēs, partū ka vosorys izruode beja cīši veiksmeiga i patyka skateituojim, tok golvonais īmeslis ir taids, ka gondreiž puse “ĀrprāTS” komandys ir nu Latgolys.


text:
Preiļu kulturys noma lelajā zalā da 11. novembra apsaverama muokslineicys, komponista Juoņa Ivanova mozmeitys Diānys Īvis gleznu izstuode “Latgales ainavas”, viestej Preiļu nūvoda sātyslopa.
Izstuode ir veļteita komponista Juoņa Ivanova 110 godu jubilejam. Gatavejūtīs tam, muokslineica apceļuojuse sova vactāva dzimtini Latgolu – ar skaistajim dobys skotim.
Muokslineica klausejusēs Juoņa Ivanova muzyku nu bierneibys, tei navarēja naītekmēt juos pasauļa redziejumu. Diāna Īve ari bīži gleznoj, klausūtīs Juoņa Ivanova muzyku. Tai jei pīroduse jau nu bierneibys, partū ka sātā vysod skanēja Juoņa Ivanova muzyka tāva pianista Igora Ivanova izpiļdejumā voi ari platēs.
Juoņa Ivanova muzykys pamatā beja Latgolys dobys i muzykys īspaids, kurū jis sajiems iz vysu myužu, pavodūt bierneibu Latgolā.
Diāna Īva (dz. Ivanova) ir profesionala muokslineica. Vuicejusēs Reigys dizaina i muokslys vydsškolā, Latvejis Muokslys akademejā sajāmuse magistra gradu tielnīceibā i gleznīceibā.


text:
17. februarī 15.00 Latgolys Centraluos bibliotekys (LCB) pasuokumu telpā nūtiks Daugovpiļs nūvodpietnīka Josifa Ročko trilingvaluo ceļveža “Ebreju Latgola” prezentaceja, informej bibliotekys puorstuove Tatjana Hodokova. Izdavuma veiduošonu finansiali atbaļsteja Daugovpiļs piļsātys dūme, Latgolys regiona atteisteibys agentura, Vaļsts kulturkapitala fonds, Latvejis vaļsts meži i Daugovpiļs ebreju kūpīna.
Ceļveds “Ebreju Latgale” ir veļteits 100 godim nu Latgolys apsavīnuošonys ar puorejim Latvejis nūvodim. Gruomotā ir ītvarta informaceja latvīšu, latgalīšu i krīvu volūdā par ebrejim i ar ebrejim saisteitom vītom i objektim Latgolys teritorejā, apjemūt dažaidys Latgolys piļsātys – Daugovpili, Īlyuksti, Rēzekni, Ludzu, Kruoslovu, Krystpili, Leivuonu, Varakļuonus, Preiļus i Dagdu. Izdavums pīduovoj pamatinformaciju par kotru objektu, kū papyldynoj fotografejis. Teik snāgts ari viesturiskais konteksts, kas īskicej golvonuos zinis par ebreju apsamesšonu attīceigajā piļsātā, ebreju skaita izmaiņom godu symtu gaitā i davumu piļsātys sabīdriskajā i kulturys dzeivē.
Vysi interesenti teik aicynuoti iz ceļveža “Ebreju Latgale” prezentaceju, kas nūtiks 17. februarī 15.00 LCB pasuokumu telpā. Pasuokuma laikā byus vareiba sasatikt ar gruomotys autoru Josifu Ročko i aizdūt interesejūšus vaicuojumus.


text:
VIESTURE I RELIGEJA »
Nūsaklausi stuostus par “Latgolys Muorys” pīminekli
Aizvadeitajā nedelī Latvejis Radejis 1. programys ēterā dorba dīnu reitūs skanēje pīminekļam “Vienoti Latvijai” aba tautā sauktam par Latgolys Muoru veļteiti stuosti. Tūs pīduovuoje Latvejis Radejis Latgolys studeja. Pīmineklis klivs na tikai par Rēzeknis,Skaiteit vaira »
Preiļūs apsaverama Latgolys kongresam veļteita izstuode
Preiļu Viesturis i lītiškuos muokslys muzejs aicynoj apmeklēt Latvejis Nacionaluo viesturis muzeja sagataveitū ceļojūšū izstuodi “Latgales kongresam 100”. 1917. goda pavasara politiskuos nūtikšonys – Latvejis apsavīnuošonys i autonomejis idejis – nūsaceja ilglaiceiga viesturiskuo pīredze.Skaiteit vaira »
Latvejis Radejā skanēs pīci stuosti par “Latgolys Muorys” pīminekli
Nu šudiņdīnys pīcu dīnu garumā Latvejis Radejis pyrmajā programā skanēs pīminekļam “Vienoti Latvijai” aba “Latgolys Muorai” veļteita rubrika. Latgolys atbreivuošonys pīminekli “Vienoti Latvijai” tauta īsaukuse par “Latgolys Muoru”, tys klivs na tikai par Rēzeknis,Skaiteit vaira »
Leluo spīgu prāva Rēzeknē
Roksta autors: Kaspars Strods, Latgolys Kulturviesturis muzeja specialists kulturviesturis vaicuojumūs Piec Latgolys atbreivuošonys nu lelinīku 1920. g. janvārī–februārī suocēs regiona kasdīnys dzeivis sakuortuošona. Vīna nu nūzeimeiguokūs problemu beja kuorteibys īvīsšona iz Latvejis i Padūmu Krīvejis rūbeža.Skaiteit vaira »
Latvejis Centralajai padūmei veļteitā pasuokumā runuos par veiskupa Rancāna personeibys nūzeimi
8. septembrī 17.00 Reigā Sv. Marejis Magdalenys bazneicys pogolmā Mozajā Piļs īlā 2 nūtiks Latvejis viesturei i šudiņdīnai veļteits pasuokums “Latvijas Centrālās padomes 8. septembra deklarācija – ar skatu uz Latvijas simtgadi”, kurā runuosSkaiteit vaira »
Latgolys Centralais muzejs (1933–1940)
Roksta autors: Kaspars Strods, Latgolys Kulturviesturis muzeja specialists kulturviesturis vaicuojumūs Latgolys Kulturviesturis muzejs ir naatjamama Rēzeknis piļsātys sastuovdaļa, kurā sevkurs piļsātys dzeivuotuojs i gosts var īsapazeit ar vairuokus godu symtus senejū Rēzeknis piļsātys i LatgolysSkaiteit vaira »
Preiļu parks – grafu Borhu grezneibys atspulgs
Autors: Vadims Maksimovs, viesturnīks Naatjamama piļsātys ainovys sastuovdaļa ir skveri, promenadis i parki. Eipaši gleznaini ir muižu laikā īreikuotī parki, kas, par speiti eipašnīku maiņom i karim, sasaglobuojuši leidz myusu dīnu. Vīns nu tīmSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” viestej par svātceļuojumim iz Aglyunu
Augusts ir tys mieness, kod svātcelinīki māroj naskaitamus kilometrus nu molu molu, kab 14. i 15. augustā kūpeiguos lyugšonuos īskandynuotu Aglyunys Baziliku. Raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji sasatyka ar Renāti Igauni, kura jau ilgusSkaiteit vaira »
Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis Dabasūs uzjimšonys svineibu kuorteiba Aglyunys bazilikā
Augusts katuolim ir eipašs laiks, kod tyukstūšys ticeigūs puļcejās Latgolā – Aglyunā, lai gūdynuotu Jaunovu Mareju. Aglyunys nūvods informej par ituo gods svātku kuorteibu. 11. augusts, pīktdīne Sliminīkim veļteituo dīna 7.00 Svātais Mišs 11.00 Rūžukrūņs 12.00Skaiteit vaira »
Fraņcs Trasuns: storp politiskuom kaisleibom i intrigom gazetys “Zemnīka Bolss” publikacejuos
Roksta autors: Kaspars Strods, Latgolys Kulturviesturis muzeja specialists kulturviesturis vaicuojumūs. 20. godu symta suokumā Pīterpilī aktivi suoce dorbuotīs Latgolys sabīdriskī, politiskī i kulturys darbinīki. Vins nu aktivuokūs beja gareidznīks Fraņcs Trasuns (1864–1926). TaišniSkaiteit vaira »
Svātceļuojums kai lobuo atkareiba
Roksta autore: Laura Melne 15. augustā Aglyunā teik svieteiti Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis Dabasūs uzjimšonys svātki. Jau juļa izskaņā ceļā iz Aglyunu dūdās pyrmī svātcelinīki nu Kūrzemis i Reigys. Ar kotru augusta dīnu jūs skaitsSkaiteit vaira »
Ceļmolu krysti Latgolā – daļa nu Latvejis kulturys montuojuma
Roksta autore: Digne Ūdre, LU LFMI Latvīšu folklorys kruotuve, zynuotniskuo asistente Katūļticeibys simbols Latgolā – ceļmolu krysti Latgolys kulturainovys tipiskuokais i reizē katūliskū ideņtitati aplīcynojūšais Latgolys kulturainovys elements ir ceļmolu krysti aba uora krucifiksi.Skaiteit vaira »
Rēzeknē arhivā apsaverama izstuode “Cilvēks ar Latgali sirdī”
Latvejis symtgadi gaidūt, Latvejis Nacionaluo arhiva Rēzeknis zonalais vaļsts arhivs ir sagatavejs izstuodi “Cilvēks ar Latgali sirdī”, viestej informaceja Latvejis Nacionaluo arhiva sātyslopā. Izstuode simboliski atkluoj Latgolys vītejuo dzeivuotuoja – latgalīša – pasauļa redzīni,Skaiteit vaira »
Recenzeja par Juoņa Urbanoviča Latgolys kongresam veļteitū gruomotu
Autors: viesturnīks Arnis Strazdiņš, LU Pedagogejis doktoranturys students Tik lelu viereibu, cik ituo goda pyrmajā pusē sajēme 1917. goda 9. i 10 maja (piec jaunuo stila) nūtykušais Latgolys latvīšu kongress, seņ nivīna paguotnis nūriseSkaiteit vaira »


text:
17. novembrī 10.50 – 12.20 Daugovpiļs Universitatē, 308. telpā (Vīneibys īlā 13, Daugovpilī), nūtiks Dr. Manfreda fon Betihera lekceja ““Konfesionalizācija” kā vēsturisks griezums: par attīstības atšķirībām starp Rietumlatviju un Latgali”, informej Baļtejis – Vuocejis augstškolu birojs.
Lekcejā tiks rysynuots vaicuojums par latgalīšu “eipašū atteisteibu”, saleidzynojūt ar Rītumlatvejis teritoreju. Voi patstuoveigū atteisteibu ir nūsacejuši viesturiskī faktori nu vydslaikim? Voi tūmār lela nūzeime beja nūtikšonom, kas suocēs agreimajūs jaunajūs laikūs? Lekcejā uzsvors tiks lykts iz pādejūs godu desmitēs viesturis pietnīceibā izstruoduotū “konfesionalizacejis” konceptu, kas tiks apsavārts atškireiguos zemis suverenitatis i aristokratejis kontekstā, suocūt ar 17. godu symtu, da poša 20. godu symta.
Dr. Manfreds fon Betihers ir studējs viesturi, krīvu i latīņu volūdu Getingenis Universitatē i piec doktoranturys pabeigšonys da 2013. goda struoduoja par vaļsts golvonuo arhiva vadeituoju Hannoverē. Jis sarakstejs vairuokys publikacejis par Lejissaksejis viesturi, kai ari bejs arhivars Baļtejis bruninīku apvīneibā. Itūšaļt Dr. fon Betihers jau 5. semestri ir Vuocejis Akademiskuos Apmainis dīnasta gostu lektors Reigā.
Lekceja nūtiks vuocu i latvīšu volūdā. Daleiba bez moksys. Pasuokumu organizej Baļtejis – Vuocejis augstškolu birojs.


text:
- Forside
- Billi Bi
- Caprice
- Ecco
- Magnanni
- Marco Tozzi
- Maripé
- Puma
Baby - Puma Axis V4 - Puma Basket Heart Patent - Puma Cabana Racer Sl - Puma Carson - Puma Descendant - Puma Drift Cat 5 - Puma Duplex Evo V - Puma Ferrari - Puma Flare Mesh V - Puma Flexracer V - Puma Sequence V2 - Puma Smash - Puma St - Puma Suede - Puma Trinomic - Støvler Dame - Ballerina Sko - Klipklapper - Puma Basket - Puma Bmw - Puma By Rihanna Creeper - Puma Carson - Puma Descendant - Puma Eskiva - Puma Evolution - Puma Evospeed - Puma Ferrari - Puma Fierce - Puma Ignite - Puma Leadcat - Puma Match - Puma Mostro
- Puma Popcat - Puma Red Bull Racing - Puma Speed - Puma Suede - Puma Trinomic - Puma Vikky - sko - Sneakers - Støvler - Træningssko Drenge - Fodboldstøvler - Klipklapper - Løbesko - Puma 1948 - Puma Basket - Puma Cabana Racer - Puma Carson - Puma Descendant - Puma Duplex Evo - Puma Evospeed - Puma Ferrari - Puma Flare Mesh - Puma Flexracer - Puma Flexracer Ps - Puma Ignite - Puma Rebound Street - Puma Roma - Puma Smash - Puma St - Puma St Runner - Puma Suede - Puma Trinomic - Puma Xt S
Herre - Fodboldstøvler - Klipklapper - Puma 1948 - Puma 1949 - Puma 917 - Puma Basket - Puma Blaze - Puma Bmw - Puma By Rihanna Creepe - Puma Carson - Puma Descendant - Puma Disc Blaze - Puma Drift Cat 5 - Puma Duplex - Puma Duplex Evo - Puma Esito Classico - Puma Evolution - Puma Evopower - Puma Evospeed - Puma Evotouch - Puma Ferrari - Puma Fierce - Puma Ignite - Puma King - Puma Match 74 - Puma Mercedes - Puma Mostro - Puma Pulse Xt - Puma R698 - Puma Rebound Street - Puma Red Bull Racing - Puma Roma - Puma Smash
- Puma Speed - Puma St - Puma Suede - Puma Titantour Ignite - Puma Vikky - Sikkerhedssko - sko - Sneakers - Støvler Pige - Fodboldstøvler - Klipklapper - Løbesko - Puma 1948 - Puma Basket - Puma Carson - Puma Descendant - Puma Duplex Evo - Puma Evospeed - Puma Ferrari - Puma Icra Evo - Puma Ignite - Puma Janine Dance 2 - Puma Myndy 2 - Puma Roma - Puma Smash - Puma St - Puma St Runner - Puma Suede - Puma Xt S
- Scarpa
- Sofie Schnoor
- Sorel
- Privacy Notice
- Shipping & Returns
- Kontakt os
Customer Services
- Min konto
- Indkøbskurv


text:
1993. gods beja nūzeimeigs Latvejis dzeivuotuojim, partū ka tys beja puormaiņu laiks – vēļ pošys suokys piec Latvejis Republikys naatkareibys atjaunuošonys. Goreigajā jūmā itys gods eipaši nūzeimeigs beja katuoļticeigajim. 1993. goda vālā vosorā Rūmys pāvests pyrmū reizi gasteja Latvejis vaļstī, i tys beja cīši lels gūds Latvejis Rūmys katuoļu Bazneicai. Piec ilgūs komunistiskuo režima godu Baļtejis vaļstīs beja īsaroduse augsta ranga gareiguo omotpersona – Juoņs Puovuls II.
Pūļu pāvests Juoņs Puovuls II
Juoņs Puovuls II par Rūmys pāvestu tyka īvālāts 1978. goda 16. oktobrī. Jam beja gūds byut par pyrmū pūļu tauteibys pāvestu. Nuokamais pāvests dzims 1920. goda 18. majā Vadovicē, Pūlejā kai Karols Jozefs Vojtila. Sovā darbeibā kai pāvests jis ceņtēs veiduot dialogu ar jūdaistim i cytu religeju puorstuovim, kurus jis aicynuoja iz lyugšonu sapuļcē par mīru. Juoņs Puovuls II cīši intensivai tykuos ar cylvākim – nivīns cyts pāvests nav sasatics ar tik daudz cylvākim kai jis. Vaira nakai 17 600 000 svātceļnīku beja pīsadalejuši trešdīņu vyspuorejuos audiencēs pi pāvesta. Taipat jis devēs vaira nakai 100 uorzemu vizeitēs i, kūpā jemūt, ceļuoja vaira nakai īprīkšejī pāvesti. Kluotyn pi sovu pīnuokumu jis ari pīraksteja i izdeve 5 gruomotys.
Eipaša i aizkustynūša ir Juoņa Puovula II īdybynuotuo tradiceja – īsarūnūt vaļstī, iz reizis piec nūkuopšonys pa lidmašynys trapu sumynuot zemi. Itai jis reikuojuos, ari īsarūnūt Latvejā, – tymā laikā Latvejis sabīdreibai tys beja kas naīrosts. Pāvests Latvejā īsaroda 1993. goda 8. septembrī i gasteja te da 10. septembra. Latvejis apmekliejuma īmasls beja Latvejis naatkareibys atjaunuošona, kai ari pāvesta vyspuorieja iņterese par Baļtejis vaļstim.
Pāvesta vizeite i Aglyuna
Pyrmuo vīta, kū pāvests Latvejā apmeklēja, beja Reigys Sv. Jākuba Rūmys katuoļu katedrale. Tamā jis skaiteja lyugšonu i saceja uzrunu. Tuoļuok jis devēs iz Reigys Dūma evaņgeliski luteriskū dīvnomu, kur nūturēja ekumeniskū dīvakolpuojumu, bet piečuok celebrēja Svātū Mišu Mežaparkā. Nuokamajā dīnā – 9. septembrī – pāvests ar helikopteru nu Reigys devēs iz Aglyunys Rūmys katuoļu baziliku. Tī par gūdu pāvestam uzastuoja apvīnuotais Aglyunys i cytu draudžu kors.
Aglyunā Juoņs Pāvuls II nūvadeja Svātū Mišu. Dīvanoma laukumā beja sasapuļciejušys ap 200 tyukstūšys ticeigūs. Daudzi svātceļnīki beja īsaroduši nu Pūlejis, Boltkrīvejis i Ukrainys. Pāvesta vizeiti apmeklēja ari goreidznīki nu Austrumeiropys vaļstim, katuoļu prīsteri nu Latvejis rajonu, kai ari cytu konfeseju puorstuovi, politiskī i diplomatiskī puorstuovi. Sovys vizeitis laikā pāvests gūdynuoja Aglyunys Dīvmuotis obrozu i duovuoja tam zalta rūžukrūni.
Glazna Aglyunys bazilikā, kurā attāluots pāvests Juoņs Puovuls II.
Juoatzeimoj, ka Aglyunys bazilika beja gūdam sapūsta pāvesta vizeitei. Piec Latvejis Republikys naatkareibys atjaunuošonys Latvejis Rūmys katuoļu Bazneica dabuoja atpakaļ lelu daļu nu pagaisynuotuo Aglyunys eipašuma – dīvanomu, klūstera āku, kopus, gimnazejis āku. Dreiži viņ piec tuo tyka suokta Aglyunys svātvītys atjaunuošona. Aglyunys bazilikys prāvesta omotā 1991. godā īcēle Andryvu Aglyunīti, kurs tod ari vadeja atjaunuošonys dorbus, kurus suoce 1992. godā. Atjaunuošonys dorbi ilga da 1993. goda vosorys beigu i tyka pabeigti eisai pyrma pāvesta vizeitis. Dīvanomam atjaunuoja i nūstyprynuoja pamatus, atjaunuoti tyka ari tūrni i fasade. Pagarynuoja zīmeļu sīnu, pībyuvejūt zakristeju i ambulatoreju. Zam dīvanoma izcēle kriptu i apakšejū bazneicu. Īreikuotys tyka ari svareigys praktiskajā kasdīnā vajadzeiguos lītys – apkure, iudiņa apguode, sakaru i elektropuorvodi, kai ari kanalizaceja. Pi vizuali byutisku puormaiņu tyka bazilikys sakralais laukums, kuru paplašynuoja i apjūze ar jaunu žūgu. Laukumā pa perimetru tyka pastateitys ari krysta ceļa stacejis.
Tyka lobīkuortuota ari kopsāta i izcalta kapliča. Tai kai drūši var saceit, ka Aglyunys bazilika beja cīši skaistai sagataveita, kab uzjimtu Rūmys katuoļu Bazneicys augstuokū personu – Rūmys pāvestu. Juopīmiņ, ka, taišni Juoņa Puovula II nūpalns ir, ka dīvanoms dabuoja bazilikys statusu – taišni pāvests 1980. godā par gūdu Aglyunys 200 godu jubilejam pīškeire tai titulu “bazilika minoris”.
Pāvests Juoņa Puovula II skulptura Aglyunys bazilikā.
2013. godā sabīdreibā vaira izskanēja Juoņa Puovula vuords. Pāvests, kurs myužeibā aizguoja 2005. goda 2. aprelī, 2014. goda 27. aprelī tyka īcalts svātūs kuortā aba kanonizāts. 2011. godā Juoni Puovulu II beatificēja aba pasludynuoja par svieteigu. Beatifikaceja beja pādejais pūsms, kab jū varātu kanonizēt. Vysbīžuok beatifikacejis procesu suoc 5 godus piec personys smierts, nu Juoņa Puovula II gadīnī tys tyka suokts iz reizis piec juo smierts.
Kūpumā Latvejai itei pāvesta vizeite beja cīši nūzeimeiga – tys beja na tik pagūdynuojums Latvejis Rūmys katuoļu Bazneicai, nu ari vēļ vīns apstyprynuojums nu molys, ka Latvejis Republika ir atjaunuojuse sovu naatkareibu i atsabreivuojuse nu PSRS. 2013. godā nūtyka vysaidi pasuokumi i izdūtys publikacejis, atzeimojūt 20 godus nu pāvesta vizeitis. Juoņa Puovula II vizeite Latvejā pavysam nūteikti ir atstuojuse palīkūšus pādus.
Roksta i karteņu autore: Maija Ārena


text:
Atlaidit par tik provokativu vaicuojumu viersrokstā.
Maņ vysa pyrms ir juoprosa pīdūšona, ka nu augusta suokuma LaKuGa.LV ir palykuse naaktivuoka. Leidz tam vys jau ka raudzeju kotru dorba dīnu kaidu vīnu jaunu rokstu portalā davīnuot, bet pādejā laikā vairs navarieju tū paviļkt.
Kai visim labi zynoms i kai ite redzit, breivpruoteigais dorbs navar byut par pamatu ilglaiceigam dorbam i atteisteibai, deļ tam byus juorauga meklēt i atrast otkon jauni ceļi lai ari mozeņa, bet pagaidam leluokuo latgalīšu portala (lobojit, ja klaidūs) atteiteibai.
Lai itei viests nabyutu tikai pasažāluošona, davīnoju video nu vakardīnys Saeimys sēdes, kur diveji troki deputati nu Latgolys sovus zvārastus paceja latgaliski. Itais nūtykums pīvērse plašsazinis leidzekļu, kai ari juristu i politiķu interesi. Tai ka tuoļuok juostruodoj i vysmoz treju godu laikā itys vaicuojums beidzūt ir juoatrysynoj.


text:
Gatavejūtīs Dzīšmu i dzigu svātku lelajai tautys lītišķuos muokslys izstuodei, itūgod nūtiks pīcys izstuodis Latvejis kulturviesturiskajūs nūvodūs i itū izstuožu sereju ir gūds atkluot Latgolys nūvodam, kura tautys lītišķuos muokslys izstuode Latgolys Kulturviesturis muzejā byus apsaverama nu 27. apreļa leidz 26. majam.
Izstuodē vīnā vītā varēs redzēt Latgolys nūvoda tradicionalūs audaklus – skolu dečus, ratynuotuo vīnkuortņa sveitrainūs dečus, trineitī austuos i dreļļu audakla dečus, dvīļus ar i bez graznim rūtuojumim, goldautus, jūstys, cymdus i dažaidus pynumus. Taipat ekspozicejā byus apsaverami keramikys dorbi, bez kurim nav īdūmojama Latgolys boguotuo tautys lītišķuos muokslys tradiceja.
Da šam storpsvātku periodā nūtykušys dažaidu tautys lītišķuos muokslys žanru izstuodis, nu tāņ, izavielejūt dorbus XXV Vyspuorejūs latvīšu Dzīšmu i XV Dzigu svātku izstuodem, vysi tautys lītišķuos muokslys žanri radzami vīnā vītā, ruodūt kotram nūvodam rakstureiguo. Izstuodēs pīsadaleis tautys lītišķuos muokslys studeju, puļceņu, kūpu, amatnīceibys kolektivu meistari, kai ari individualī meistari, kas dorbojās viesturiskuo nūvoda rūbežuos.
Piec Latgolys nūvoda, sovu boguoteibu ruodeis Zemgalis (Augšzemis) nūvods tautys lītišķuos muokslys izstuodē Jelgavā.


text:
24. i 25. novembrī Latvejis Nacionalajā bibliotekā (LNB) nūtiks storptautyska zynuotniska konfereņce “Grāmata un sabiedrība Latvijā līdz 1945. gadam”, kas veļteita gruomotnīceibys i literaturys viesturnīka, biblioteku darbinīka Alekseja Apīņa (1926–2004) 90. dzimšonys dīnai, informej bibliotekys puorstuovs Augusts Zilberts. Vīna nu konfereņcis sekcejom veļteita taišni Latgolys gruomotu i rūkrokstu kulturys montuojumam.
Konfereņcē ar referatim pīsadaleis zynuotnisku i atminis instituceju darbinīki, humanitarūs, socialūs i muokslys zynuotņu pietnīki, gruomotnīceibys i poligrafejis specialisti, kai ari vuiceibspāki nu Latvejis i uorvaļstu augstškolu.
25. novembrī nūtiks dorbs konfereņcis sekcejā, kas veļteita Latgolys gruomotu i rūkrokstu kulturys montuojumam. Tamā varēs dzierdēt Muorteņa Boiko referatu par jezuitu lauku miseju gruomotom i latgalīšu tradicionalū muzyku, Skaidreitis Kalvānis referatu par nepazeistamim katuoļu manuskriptim latgalīšu volūdā. Lideja Leikuma stuosteis par J. Akeleviča bišu audziešonys gruomotu (1832), nu Ilga Šuplinska analizēs Latgolys Kulturys centra izdevnīceibys saraksti 20. gs. 90. godūs.
Īīšona bez moksys.


text:
Cyblys nūvods
Cyblys nūvods — administrativa i kulturviesturiska teritoreja natuoli nu Ludzys mīsta pi Krīvejis rūbeža. Nūvodā īīt Blontu, Cyblys, Leidumnīku, Pušmycovys i Zviergzdiņa pogosti. Nūvoda centrys - Cybla.
Puslopu ruodeklis
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūvods tur rūbežu ar Kuorsovys i Ludzys nūvodu i 35 km garu reitu rūbežu ar Krīveju. Nūvods irā rūbežmalis režima teritoreja.
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
Reljefs i geologeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Cyblys nūvoda reitu daļa izalikaliejuse Mudovys zamainis Sīnuojis leidzonainē, reitu daļa apjam Latgolys augstainis pūstumreitu styuri - Būrzovys kaupraini, kura pasadrejuse nu laduoju iudiņu guliejuma, partū ite vaira kaupru na nūvoda vokoru daļā. Augšuok apleicīnis vysucīšuok pasaceļ Kopukolns (samiereigais augstums - 32 m). Pa vyscaureigajam augstumam nūvoda vysuaugstais punkts - Vabaļu kolns (172 m augšuok jiuru leidzīņa).
Klimats[pataiseit | labot pirmkodu]
Māronuos jūstys koņtinentalais klimata tips. Vydyskuo temperatura janvara mienesī -7oC, juļa mienesī +17oC. krytuļu daudzums ap 650 - 700 mm godā. Snīgs turīs vydyskai 118 dīnu par godu. Kienejūšī vieji vosor - vokoru i dīnavydvokoru, zīm - dīnavydreitu i dīnavydu.
Geologeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Pamatplīkšni - viersejuo devona Daugovys svitys karbonatplīkšni, dolomiti, taipoš rati dolomitmergeļu i muola vydkluoški. Iz dīnavydim nu Kurjis upis - Salaspiļs svitys dolomiti, dolomitmegeli i vapnakmini. Pamatplīkšni viersā naatsasadz, jūs apkluoj vysaida vacuma, bīzuma (5 - 35 m ) i ciļmis kvatara nūsādys.


text:
Roksta autore: Evita Mača, viesturneica
Myusu dīnuos Pitalova ir nalela piļsāta Krīvejis Federacejis zīmeļrītumūs drupeit vaira nakai 10 kilometru attuolumā nu Latvejis rūbeža. Storpkaru periodā nu 1922. goda leidz 1944. godam piļsāta i tai apleik asūšuo teritoreja pīderēja Latvejai. Taišni itamūs divdesmit godūs Pitalova nu nalelys sādžys pi dzeļžaceļa stacejis izauga par apriņča centru, 1933. godā dabojūt piļsātys tīseibys. Leluokū daļu no storpkaru perioda piļsāta beja pazeistama ar Jaunlatgolys vuordu, tok 1938. godā tū puorsauce par Abreni (1944. godā otkon puorsauce par Pitalovu), i taišni ar itū nūsaukumu piļsāta palykuse Latvejis sabīdreibys atmiņā.
Dzeļžaceļa staceja kai Pitalovys pyrmsuokumi
Piļsātys atteisteiba lelā mārā ir saisteita ar dzeļžaceļu viesturi. Kai apdzeivuota vīta Pitalova pyrmūreiz pīmynāta 1782. goda revizejis dokumentūs, kod naleluo sādža atsaroda Pleskovys gubernis Ostrovys apriņčī. 19. godu symta 50. godūs, byuvejūt dzeļžaceļa lineju Pīterpiļs–Varšava, tyka īreikuotys Punduru i Žūgupis (Reitupis) stacejis, bet, tai kai attuolums storp obejom stacejom beja saleidzynojūši lels, nūlēme izbyuvēt ari pīturys punktus natuoli nu Pitalovys sādžys. Pīturys punktu atkluoja 1863. godā, bet 1881. godā tū puorveiduoja par oficialu staceju. 19. godu symta beiguos i 20. godu symta suokumā izstruoduoja i eistynuoja Pitalovys dzeļžaceļa stacejis paplašinuošonys planu saisteibā ar dzeļžaceļa linejis Pitalova–Īriki izbyuvi. 1902. godā izbyuvēja šaurslīžu dzeļžaceļa atzarojumu leidz Sitai, kas puorsvorā beja paradzāts kūkmaterialu izvesšonai, bet 1904. godā atkluoja jaunū myura stacejis āku. Pyrmuo pasauļa kara laikā, kod Pitalovys stacejai beja leluoka militaruo nūzeime, 1916. g. izbyuvēja papyldu dzeļžaceļa stacejis ākys militarajom vajadzeibom, bet Sitys–Pitalovys dzeļžaceļa lineju pagarynuoja leidz Īrikim, kur tei sasavīnuoja ar dzeļžaceļa lineju Reiga–Pleskova.
Ainova pi stacejis 1930. godūs
Piec Latvejis Republikys naatkareibys pasludynuošonys 1918. g. 18. novembrī, vīns nu svareiguokūs vaicuojumu beja rūbežu nūreguliešona. 1919. g. 11. juņa memorandā, kū Latvejis delegaceja īsnēdze Parīzis mīra konfereņcis dalinīkim, izsaceitys pyrmuos idejis par Pitalovys i tuos apleicīnis pīvīnuošonu Latvejai. Memorandā tyka nūruodeits, ka latvīšu etnografiskī rūbeži īsasnādz ari Pleskovys guberņā, teritorejā nu Kuorsovys leidz Pitalovys stacejai. Rūbežu vaicuojuma tuoluoka rysynuošona nūtyka piec pamīra sarunu suokšonys storp Latveju i Padūmu Krīveju 1920. g. janvarī. Suokūtneji Latvejis puse beja ar mīru demarkacejis lineju nūviļkšonai pa agruokūs gubreņu rūbežim, taidā veidā Pitalovai palīkūt Padūmu Krīvejis pusē, bet 1920. g. 14. janvarī latvīšu spāki ījēme Pitalovys staceju – suokūtneji nūsaceituo demarkacejis lineja palyka naaktuala – i Latvejis praseibys rūbežu vaicuojumā otkon pīauga. Lai ari teritorejā dzeivuoja cīši nalels procents latvīšu i tei nabeja lauksaimnīciski atteisteita, Pitalova i tuos apleicīne Latvejai beja svareiga diveju īmaslu deļ. Pyrmom kuortom, Pitalovys staceja beja nūzeimeigs satiksmis mozgys, kur sasavīnuoja divejis leluos dzeļžaceļa linejis, i, ūtrom kuortom, teritoreja beja nūzeimeiga strategiskūs īmaslu deļ vaļsts rūbežu iztaisnuošonai. Sarunys izaruodeja Latvejis pusei lobvieleigys, 1920. g. 11. augustā tyka paraksteits mīra leigums vaļstu storpā, Padūmu Krīvejai cerejūt, ka leigums byus eislaiceigs, deļtam ka itamā laikā Padūmu Krīvejai beja panuokumi karā pret Pūleju. Piec mīra leiguma nūsaceitajim rūbežim Latvejis eipašumā palyka Pitalova i tuos apleicīne.
Nu sādžys par apriņča centru
Dreiži piec teritorejis īkļaušonys Latvejis sastuovā nūtyka ari sādžys nūsaukuma maiņa, vystycamuokais datums ir 1921. g. 1. septembris (ir atrūnama pretruneiga informaceja par konkretu datumu), kod Pitalovys staceju puorsauce par Jaunlatgolys staceju. Par pyrmajim godim piec Jaunlatgolys īkļaušonys Latvejis sastuovā ir atrūnams cīši moz informacejis – nūpītnuoka sādžys apbyuve suocēs 1925. g., piec tuo kod 1925. g. 1. aprelī nu Ludzys apriņča atseviški nūdaleja Jaunlatgolys apriņči. Par apriņča centru nūsaceja Jaunlatgolu. Tai kai itamā laikā apriņča teritorejā nabeja nivīnys piļsātys, diskusejis par tū, kurai nu apdzeivuotūs vītu vajadzātu byut par apriņča centru, turpynuojuos leidz pat 20. godu symta 30. godim. Ūtra apzeivuotuo vīta, kas preteņdēja iz apriņča centra statusu, beja Bolvi. Tim piļsātys tīseibys tyka pīškiertys vairuokus godus agruok (1928. g. 11. februarī) nakai Jaunlatgolai, i suokūtneji ite beja leluokuo daļa apriņča puorvaļdis īstuožu, deļtam ka nūsaceitajā apriņča centrā Jaunlatgolā tryuka āku, kur izvītuot puorvaļdis īstuodis i tūs darbinīkus. Tūmār, saleidzynojūt ar Bolvim, Jaunlatgola atsaroda izdeveiguokā vītā komunikaceju ziņā – ite sasavīnuoja div jau īprīkš mynātuos dzeļžaceļa linejis.
Jaunlatgolys atteisteiba lelā mārā beja atkareiga taišni nu politiskūs peripeteju. Suokūtneji, 20. godu ūtrajā pusē, sajamūt apriņča centra tīseibys i bīzi apdzeivuotuos vītys aba cīma tīseibys, Jaunlatgola pīdzeivuoja strauju byuvnīceibys uzplaukumu i īdzeivuotuoju skaita pīaugumu. Piec vaļdeibys datim, 1924. g. sādžā asūt bejušys viņ 8 sātys, bet 1928. g. beiguos jau 102 sātys i 563 īdzeivuotuoji, kai ari dorbuojušuos pareizticeigūs i luteraņu draudzis. Tūmār, Jaunlatgolai piļneigi naizaveidojūt par apriņča centru, tryukstūt infrastrukturai, 20. godu beiguos i 30. godu suokumā byuvnīceibys tempi sasamozynuoja, i par itū laika pūsmu otkon pīeimams saleidzynūši mozuok informacejis. Lai veicynuotu tuoluoku vītys atteisteibu i nūstyprynuotu apriņča centra tīseibys, 1928. g. decembrī cīma īdzeivuotuoji īsnēdze lyugumu Īkšlītu ministrejai par piļsātys tīseibu pīškieršonu Jaunlatgolai, tūmār Saeima tuo izskateišonu atlyka iz vairuokim godim.
Jaunlatgolys skots 1930. godūs.
Lykumu par piļsātys tīseibu pīškieršonu Jaunlatgolai Saeimā pījēme 1933. g. 9. junī. Izreizis piec piļsātys tīseibu sajimšonys tyka izveiduota piļsātys pagaidu vaļde ar Fridrihu Maršalku prīkšgolā, kas pījēme piļsātai aktualuokūs lāmumus i organizēja piļsātys dūmis vieliešonys. Piec piļsātys tīseibu sajimšonys Jaunlatgola otkon pīdzeivuoja nalelu uzplaukumu, tok piļsātys tuoluokajai atteisteibai traucēja ekonomiskuo krize, kas itamā laikā puorjēme Latveju. Jaunlatgolā, par pīvadumu, 1933. g. strauji sasamozynuoja Krīvu gimnazejis školānu skaits, deļtam ka Izgleiteibys ministreja, pījamūt jaunū budžetu, beja nūlāmuse finansiali naatbaļsteit školu.
Pyrmuos i ari vīneiguos piļsātys dūmis vieliešonys nūtyka 1933. g. novembrī, īvielejūt 15 deputatus i par dūmis prīšksādātuoju īceļūt īprīkšejū pagaidu vaļdis vadeituoju Fridrihu Maršalku. Piļsātys dūmis vieliešonuos naiztyka bez apsyudzeibu. Piec vieliešonu div piļsātys īdzeivuotuoji Teņs Laursons i Katrīna Kirkuma Latgolys apgoboltīsai īsnēdze syudzeibu par nalykumeibom piļsātys dūmis vieliešonuos. Vieliešonu komiseju apsyudzēja par īprīkš sūdeitu personu i personu, kas piļsātā nadzeivoj, īkļaušonu kandidatu sarokstūs, komiseju ari apsyudzēja par bolsu grūzeišonu. Komiseja ituos apsyudzeibys nūraideja i puorsyudzēja tīsā. Dažys nedelis vāluok vīnu nu syudzeibu atsauce, bet ūtru izskateja i atzyna par napamatuotu.
Uļmanlaiki Jaunlatgolā
Jaunlatgolys piļsātys dūmis darbeiba nabeja ilga, piec 1934. g. 15. maja Kārļa Ulmaņa apvārsuma tū atlaide – dūme nūstruoduoja mozuok nakai pusgodu. Dūmis vītā īcēle piļsātys vaļdi ar Mikeli Kalvi prīškgolā, kas par piļsātys vaļdis prīšknīku nūstruoduoja drusku vaira par vīnu godu. Piec tam M. Kalvi omotā nūmaineja Ernests ozols, kas par piļsātys vadeituoju nūstruoduoja leidz pat 1940. godam.
Piec 1934.g. 15.maja apvārsuma tyka veiktys dažaidys darbeibys Jaunlatgolys i tuos apleicīnis latviskuošonai, kas pamatā skuore kulturys i izgleiteibys dzeivi. 1934. godā vaļsts uzturiešonā puorjēme Jaunlatgolys sešklaseigū latvīšu pamatškolu, kurys vajadzeibom 1935. g. nūpierka tierdznīceibys nomu Jaunlatgolā – īprīkš škola atsaroda krīvu pamatškolys telpuos i vuiceibys nūtyka vokorūs, deļtam daudzeji latvīšu bārni apmeklēja krīvu pamatškolu. Pi latvīšu pamatškolys nūdybynuoja ari mozpulku. Bet 1936. g. tyka slāgta Jaunlatgolys Vaļsts krīvu gimnazeja jauktu tauteibu školānim. Nūtyka ari kulturys sferu puorlatviskuošona. 1935. g. atkluoja Aizsorgu nomu, kas kolpuoja ari kai kulturys noms, ite nūtyka leluokuo daļa piļsātys kulturys pasuokumu, par kuru reikuošonu beja atbiļdeigs 19. Jaunlatgolys aizsorgu pulks. Aizsorgu nomā nūtyka izruodis, kai ari oficialī vaļsts pasuokumi, taipat tī tyka reikuoti dažaida veida izgleitojušī kursi. 1937. g. 1. augustā Jaunlatgolys aizsorgu pulks sareikuoja ari Ūtrū Jaunlatgolys apriņča dzīšmu dīnu (Pyrmuo apriņča dzīšmu dīna nūtyka 1936. g. 21. julī Bolvūs), kas beja vīneigais itaida mārūga pasuokums Jaunlatgolā storpkaru periodā. Tok na vysi vaļsts pasuokumi beja vārsti iz kulturys leimiņa ceļšonu piļsātā, 30. godu beiguos slēdze i īrūbežuoja virkni piļsātys krīvu bīdreibu dorbu, deļtam ka tūs darbeiba tyka skaiteita par navaļstisku.
Kai vēļ vīns nu piļsātys latviskuošonys pasuokumu skaitoma ari piļsātys nūsaukuma maiņa. 1938. g. 1. aprelī piļsātu puorsauce par Abreni, saistūt itū nūsaukumu ar senejūs latgaļu Atzelis zemis nūvodu Abreni, kas pīmynāts 1224. g. Tuolovys daleišonys leigumā. Piļsātys vaļde beja izskatejuse ari variantus Jaunlatgolu puorsaukt par Atzeli, Tuolovu i Reitupi, tok Abrene tyka izvālāta kai atbylstūšuokais i lobskaneiguokais nūsaukums.
Jaunlatgolys piļsātys gierbūņs.
Kas dzeivuoja Jaunlatgolā 20.–30. godūs?
20. godu symta 30. godūs Jaunlatgola beja vīna nu mozuokūs Latvejis piļsātu, piec 1935. g. tautys skaiteišonys datu, ite dzeivuoja 1238 cylvāki. Jaunlatgola beja mozuokais nu 19 Latvejis apriņču centru i 11. mozuokuo Latvejis piļsāta nu 60. Tai kai Jaunlatgolā īdzeivuotuoju skaits strauji pīauga desmit godu laikā, tamā beja augstuoks jaunuoka godu guojuma cylvāku eipatsvors nakai videji vaļstī. Vysai natipiski itai jaunajai Latvejai davīnuotajai teritorejai beja tys, ka Jaunlatgolā storpkaru periodā beja lels latvīšu eipatsvors, gondreiž 40% nu piļsātys īdzeivuotuoju beja latvīši, cikom apleicejūs pogostūs latvīšu skaita eipatsvors beja daudz mozuoks. Itū paruodeibu var izskaidruot ar tū, ka piļsātā beja daudzejis apriņča puorvaļdis īstuodis, kuruos leluokūtīs struoduoja latvīši. Jī beja atsyuteiti iz tīni struoduot nu cytu Latvejis daļu, par pīvadumu, jau īprīkš mynātais pagaidu vaļdis vadeituojs i pyrmais piļsātys dūmis prīšksādātuojs Fridrihs Maršalks beja dzims Sieļpiļs pogostā i īprīkš ījēme dažaidus omotus Kūrzemis guberņā, bet vāluokais piļsātys vaļdis prīšksādātuojs Ernests Ozols beja dzims Lelvuordis pogostā. Lelais īguojieju skaits nu cytu Latvejis nūvodu beja nūjaušams ari piec piļsātys konfesionaluo sastuova – ūtra leluokuo konfeseja aiz pareizticeibys beja luteranisms, navys katūļticeiba, kai tys beja rakstureigi cytur Latgolā. Jaunlatgolys piļsāta nu puorejuo Latgolys regiona atsaškeire, par pīvadumu, ar tū, ka ite beja saleidzynojūši cīši moz ebreju – jī veiduoja mozuok par 5% nu vysu piļsātys īdzeivuotuoju, cikom cytuos piļsātuos jūs skaits bīži viņ beja leluoks nakai latvīšu. Ari piec dažaida cyta veida statistiskūs datu Jaunlatgola aba vāluokuo Abrene izacēle iz cytu piļsātu fona, piļneigi naīsakļaunūt Latgolys regionā.
Abreni pīvīnoj Krīvejai
Abreni i tai apleik asūšūs sešus pogostus Krīvejai (Pleskovys apgobolam) pīvīnuoja dreiži piec ūtruos padūmu okupacejis 1944. g. 23. augustā. Myusu dīnuos itū lāmumu skaidroj ar tū, ka 1944. g. vēļ turpynuojuos kars i padūmu vara vēļ nabeja puorlīcynuota, ka piļneibā izadūs nūstyprynuot sovu varu Baltejā, deļtam, jau īprīkš nūsadrūsynojūt, nu Latvejis tyka nūdaleits puorsvorā krīvu tauteibys īdzeivuotuoju apdzeivuotais regions. Lai ari storpkaru periodā, eipaši autoritarajā pūsmā, tyka daudz dareits, lai itū regionu latviskuotu, tys leidz golam natyka īspāts i, īspiejams, byutu paguojuši veļ vairuoki godu dasmyti ituo regiona piļneigai integracejai Latvejis kulturys i sabīdryskajā telpā.
Karteitis: zudusilatvija.lv


text:
25. oktobrī 87 godu vacumā myužeibā aizguojs Tiļžys draudzis pravests, aktivs sabīdryskais i kulturys darbinīks, nūvoda viesturis apzynuotuojs Alberts Budže, informej Rēzeknis-Aglyunys dieceze. Bēru dīvkolpuojums nūtiks sastdiņ, 28. oktobrī, 11 stuņdēs Tiļžys Rūmys katuoļu bazneicā.
Alberts Budže dzims 1930. goda 26. janvarī Reigā. Juo dzymdynuotuoji Donats i Tekle bejuši nu Leivuona pusis i iz Reigu puorsacāluši piec 1. pasauļa kara. Alberts Budže dzims i izaudzs religiozā saimē. Vuicejīs G. Merkeļa 20. pamatškolā i Reigys 1. vydsškolā. Piec vydsškolys beigšonys 1949. godā suocs struoduot Reigys gruomotu antikvariatā, nu 1952. godā, kod tikū attaiseja Goreigū seminaru, izsuocs tymā vuiceibys. 1957. goda 30. majā veiskups Pīters Strods īsvietejs jū par prīsteri. Kolpuojs Reigys Sv. Ontona bazneicā, Majuoru, Slūkys, Kemeru, Preiļu i Rībeņu katuoļu draudzēs. Nu 1991. goda kolpuojs Tiļžys i Ruguoju draudzēs, prīsteru nabyušonā kluotyn jis ir apkolpuojs ari Kryšānu, Škilbānu i Baļtinovys draudzis.
Albertu Budži aizruove nūvoda kulturviesturis i pasauļa nūtikšonu sakareibu vaicuošona, jis ir pietejs dominikaņu, jezuitu i cytu goreigūs ordiņu darbeibu Latgolā, Latgolys vītvuordu saisteibu ar cytu vaļstu vītvuordim, savuocs materialus i pīrakstejs aprokstus par īvāruojamim i aizmierstim prīsterim, sasadorbuojs ar Bolvu pusis kulturys īstuodem, gatavejs aktualus puorskotus i pīsadalejs ar tim nūvodpietnīceibys konfereņcēs. Pravests Alberts Budže par kulturpietnīciskū i sabīdryskū darbeibu apbolvuots ar Latvejis Republikys Kulturys ministrejis Atzineibys rokstu (2000), kai ari sajiems Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks 2015” par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturā.
Myužeigū mīru dūd jam, Kungs, un myužeiguo gaisma lai atspeid jam.


text:
Latgolys viestnīceibys GORS Muokslys galerejā 1. novembrī 16.00 tiks atkluota riezeknīša, vīna nu Latgolys īvāruojamuokajim muokslinīkim Osvalda Zvejsalnieka personalizstuode “Pašportrets. Personība studijās“, kurā apsaveramuo gleznuotuoja dorbu retrospekceja ļaus īpazeit na tik poša muokslinīka, nu ari Rēzeknis piļsātys portretu pusgodsymta garumā, informej Latgolys viestnīceibys GORS puorstuove Kristīne Caune.
Osvalds Zvejsalnieks gondreiž 50 godu ir saisteits ar Rēzekni i, kai skaita juo daiļradis pietneica muokslys zynuotneica Ingrīda Burāne, bez Osvalda Rēzekne byutu pavysam cyta piļsāta – īspiejams, tamā nabyutu vīnys nu lobuokuom muokslys vydsškolom Latvejā, nabyutu spieceigys muokslinīku grupys ar kvalitativom izstuodem, nabyutu Latvejis Muokslys akademejis filialis. Itū uzskaitejumu varātu turpynuot vēļ i vēļ. Eistineibā vyss, kū Zvejsalnieks gleznuojs saisteibā ar Rēzekni, ir juo dzeivis pašportrets, nu piļsātys i tuos cylvāku gleznuojumūs muokslinīks roda Rēzeknis portretu.
Izstuodē Latgolys viestnīceibā GORS byus apsaverama muokslinīka dorbu retrospekceja, suocūt ar 70. godūs radeitu da pošu jaunuokūs gleznuojumu. Izstuodē varēs redzēt gleznu “Zvejsalas” (1988), kur muokslinīks portretējs sovus vacuokus, palākā kruosu gammā īturātū “Krasta iela Rēzeknē” (1983), ari autobiografiskū dorbu “Studijās” (1976). “Nazynu nivīnu cytu pīmāru Latvejis muokslys viesturē, kod taidā skaitā i taidā kvalitatē pusgodsymta garumā tyktu īmyužynuota vīnys piļsātys ainova – bazneicu tūrņu vertikalēs, rakstureigūs nameņu senatneigumā, aizeimūšūs vierteibu dramatismā, zīdūšūs duorzu skaistumā i vysā tymā laika ritiejuma pīsuotynuojumā, kas nu Osvalda Zvejsalnieka paletis kluojīs iz audaklu, kab saglobuotu sovu dokumentalitati i emocionalitati puori laikam i kasdīneibai,“ soka Ingrīda Burāne.
Osvalds Zvejsalnieks (dz. 1944. goda 21. martā Varakļuonūs) 1971. godā beidzs Latvejis Muokslys akademeju (LMA), nu 1976. goda ir Latvejis Muokslinīku savīneibys bīdrs. Nu 1970. goda struodoj Rēzeknis lītiškuos muokslys vydsškolā, itūšaļt – Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys direktors, LMA profesors. Osvalds Zvejsalnieks izstuodēs pīsadola nu 1971. goda, sareikuojs ap 20 personalizstuožu, regulari pīsadola plenerūs i grupu izstuodēs i Latvejā, i uorvaļstīs.
Izstuode “Pašportrets. Personība studijās“ Latgolys viestnīceibys GORS Muokslys galerejā byus apsaverama nu 1. novembra da 8. decembra kotru dīnu nu 11.00 da 20.00, īīšona bez moksys.


text:
16. septembrī kai Latgolys Studentu nedelis kulminacejis pasuocīņs klubā “Nabaklab” Reigā pyrmū reizi nūtyka studentu festivals “Studiņs 2010” (vaira dazynuošonai par pasuocīni ite), iz kuru puļcējās asūšī i bejušī studenti nu Reigys i cytom Latvejis molom.
Festivalā uzastuoja i vysus prīcieja taidys grupys: “Sovvaļnīks”, “AK69”, “Dabasu Durovys”, “Green Novice”, “Crust”, “New Buzz” i par puorsteigumu sev i cytim pyrmū reizi iz skatuvis kuopa ari “Improvizatori”, kas izpiļdēja tautā pazeistamys grupys “Restauratori” dzīsmis. Vysys grupys par uzastuošonuos dabuoja simbolisku studiņa bļūdeni.
Taipat pasuocīņa laikā apmaklātuojim beja īspieja pīsadaleit pazeistamu latgalīšu montu izsūlē, nu kurys īgiutī leidzekli tiks nūvirzāti “Latgolys studentu dzīšmu kladis” izdūšonai.
Paļdis vysim muzykantim i doncuotuojim par festivalu! Beja dižan ļusteigi! Paļdis Lailai par vadeišonu! Iz sasatikšonu cytom reizem! 😉
Ite puora foto šaļtenis:


text:
Petrograda »
Nūsaver eiskinu “Gambits 1917”
Viesturiskajā eiskinā “Gambits 1917” tiks paruodeita Latgolys inteligeņcis – Franča Kempa i Franča Trasuna sasatikšona, kuri, izmontojūt varys vakuumu piec cara guosšonys Krīvejis imperejā, Latgolys latvīšu (latgalīšu) vuordā lem par sovom nuokūtnis perspektivom, teikūtSkaiteit vaira »
Rēzeknē prezentēs eiskinu par Kempu i Trasunu
7. majā 17.00 Latgolys viestnīceibys GORS Mozajā zalā nūtiks eiskinys par Latgolys inteligeņcis sanuoksmi Petrogradā 1917. goda 12. martā prezentaceja. Kinys centrā ir diveju redzīņu – Fraņča Kempa i Fraņča Trasuna sadūrsme, kurei paruodeitaSkaiteit vaira »
Īskots eiskinā par Latgolys iņteligeņcis sanuoksmi Petrogradā 1917. godā
Tūp latgalīšu viesturiskuo eiskina par Latgolys iņteligeņcis sanuoksmi Petrogradā 1917. goda 12. martā. Kinys centrā byus diveju redzīņu – Kempa i Trasuna sadursme, kas attāluota emocionalā dialogā. Kinā “Pyrmī osni” tiks paruodāta Latgolys iņteligeņcisSkaiteit vaira »


text:
27.12.2012
LgSC pīsaista praktikantus
Pyrmais “Latgolys Studentu centra” reikuotais pasuokums jaunajā godā nūtiks 3. janvarī LgSC Reigys birojā (Antonejis īla 8-3/6). Tymā praktikante Kristīna Fedosejeva prezentēs sovu praksis atskaiti. Kristīna vuicās Latvejis Kulturys koledžā vidis dizainu i sovys praksis laikā ir izstruoduojuse LgSC korporativū stilu, izveidojūt bīdreibys logo i prezentaceju produktus. Kristīnai ir īsadevs atrast jaunu pīeju LgSC vizualajam tālam. Par tū, voi pījimt izstruoduotū logo, byus juolem LgSC bīdru kūpsapuļcei.
Ka gribi īsapazeit ar Kristīnys paveiktū, gaideisim tevi gostūs 3. janvarī 18.00 stuņdēs Reigys birojā.
Leidzeigī roksti:


text:
Jaunīt!
Tev vēļ ir puors dīnu, kab dasasaceitu jaunīšu naformalojuom apvuiceibom “Atzolys” Bieržgalī (Rēzeknis nūvods).
Byus trokys reita rūsmis, pušdīņu īdvesmys stuosti, vokora puosokys i breineigi nakts puorguojīni.
Pa vydu vysam – vuiceisimēs raksteit latgaliski, vuiceisimēs saprast, vuiceisimēs īzaklauseit latgaliskajā, Latgolā i vīns ūtrā.
Gostūs – latgalīšu muzike, vokaluo ansambļa “Skonai” vadeituoja Guntra Kuzmina, grupys “Green Novice” solists Alvis Bernāns, Latgolys viestnīceibys “GORS” mārketinga nūdalis vadeituoja Edīte Husare, režisors Edgars Blinovs i cyti Latgolu i latgaliskū meilūši cylvāki.
Izlūceisim kuojis i bolsus kūpā ar “Rikšim”.
Mes gribim, lai Tu dzeņ sovys atzolys Latgolā!
Gaidom dasaciejuma anketys da 7.juļa pusnaktei!
Naformaluos apvuiceibys nūtiks Rēzeknis nūvoda Bieržgaļs pogostā nu 10. da 13. juļam. Aicynuoti pīsadaleit jaunīši nu 17 da 22 godu vacumam. Daleiba bez moksys!


text:
Siejamais lyns
Siejamais lyns (Linum usitatissimum L.) liniņu (Linaceae) saimis lynu (Linum) giņts auguojs. Vīngadeigs zuoluoju auguojs, 50-120 cm augstumā. Arheologiskajūs izkasumūs dazynuots, ka siejamais lyns bejs vīna nu pošu pyrmū cylvāka kuļtivietū solsaimisteibys kulturu. Lyns jau kuļtiviets vaira kai 5000 godu pyrma Krystus pīdzimšonys Tyvajūs Reitūs, Egiptā i Kinejā[1].
Puslopu ruodeklis
AprakstejumsLabot
Siejamūs lynus nu tū lītuošonys padola div tipūs – oleja lyni i škīznys lyni. Škīznys lynu kuots 75-135 cm augstumā, tīvs, cilinddryskys, zarains tik augstīnē. Sieklineicys dūbu sataisa mozuok kai oleja lyni, taipoš sāklys mozuokys. Sakņu sistema mītsakne ar vuoji izraisteitom suonu saknem. Oleja lyni eisuoki, rasnuoku i cīši zarainu kuotu jau nu zamoškys. Cīši daudzi zīdu. Oleja lynu sakņu sistema zaraina. Lopys obadiveju tipu lynim puormeiš. Siedūšys, laņcetiskys, ar leidzonu mali i trejom dzeislom. Lopa 2-3 cm gara, 0,4-3,0 cm plota[2].
ZīdiLabot
Lynu zīdi irā nu vysaižu zylu pakruosu da liļovu ci boltu. Cytuos vaļsteibuos irā net dzaltonom krūņlopom. Zīdi vācakleņā ci skrajeniskā saliktā čačē. Divkuortu zīdi ar pīcom krūņlopom, kauslopom, putekšņlopom i augļlopom. Zīd vosorys i sīna mienesī [3]. Skiadrā, syltā dīnā saplaukst agrai nu reita i ap desmitim nu reita krūnlopys jau nūbierst. Vāsā i volgonā laikā zīd da dīnavydam. Kod lynu zīdi prozīd, beidzuos i lynu kuota augšona garumā[4].
SāklysLabot
Sāklys ploskonys, ūlveida. Viersa speidona i leidzona. Kruosa parostai tymsai bryuna, rešuok dzaltona ci cytuos pakruosuos. Sāklys 0,6-0,8 cm garuos ūlveioda pūgaļuos. Pūgaļai irā pīci sieklineicys dūbi, sevkuru dūbu škārsīna padola div daļuos, partū kod nakod soka, ka pūgaļai irā 10 sieklineicys dūbu. Sevkurā daļā pa vīnai sāklai, sāklys gotovys labeibys i rudiņa mienesī. Lynu sāklys podtur 33-40% (kod nakod i 46-48%) oleja.
Lynu lītuojumsLabot
Lynu škīznaLabot
Lynu šķiznu padola garā i eisā škīznā. Garū šķīznu lītoj škīznu industrejā – audaklu, fiļtru, viervu, maisu, apavis, dīgu, špaleru, oboru i buru pīgatavē. Eisū šķīznu lītoj stateibmaterialu iņdustrejā – skaidu pluotu, guņsdrūšu durovu, škīznys cymenta pluotu, sausys vapnys, šykaturkys, dūbū cegļu i cytu materialu pīgatavē. Taipoš lynu škīznu lītoj kai jumta saguma i skonu izolacejis materialu[5].
Lynu olejsLabot
Lynu oleju lītoj i medicinā, i iedīņūs, i kruosu, laku, kitu pīgatavē. Taipoš papeira i ceratys pīgatavē vajag lynu oleja. Olejs irā lels taukskuobu olūts. Saimisteibā lynu oleju lītoj laka, kruosys i muoksleiguos uodys pīgatavē, taipoš i apavis, papeira, linoleja i cytuos industrejuos[6] [7]. Linolejs irā vīns nu pošu senejū lynu oleja lītuojuma pajiemīņu. Tū gatavej nu lyna oleja svečim, smolkai samolta styra, kūknys i pigmenta maisejuma. Linoleju kai greidys sagumu vysaižuos ustobuos lītoj jau vaira kai 100 godu.
Lynu kultura LatgolāLabot
Jau nu senejim laikim Latgolā ļauds aizajieme ar lynu audziešonu i taišni Latgola beja golvonais lynu saimisteibys regions Latvejā [8]. Myusu dīnuos lynu saimisteiba cīši sasamazynuojuse. Tān vīneiguo vīta Latgolā i vysā Latvejā, kur aizajim ar lynu selekceju, irā Latgolys solsaimisteibys zineibu centrys. Lynu puordaris fabriki dora Kruoslovā, Ludzā, Preiļūs, Rēznī i Vilekī. Pošu lelī lynuoji myuslaikūs aug Kruoslovys apleicīnī.
Nūruodis i olūtiLabot
- ↑ Vroman J. (2006) Molecular genetic studies in flax (Linum usitatissimum L.). PhD thesis, Wageningen University, The Netherlands. p. 144
- ↑ Latvijasdaba.lv
- ↑ Latvijasdaba.lv
- ↑ Ivanovs S., Stramkale V. (2001) Lynu audziešonys i nūjimšonys tehnologejis (latvyskai). lpp. 18. – 20
- ↑ Znuotiņa Dz. (2006) Atjaunynuotuos škīznys i lyni – ceļā iz škīznys industrejis inovativū raisteibu Latvejā. Reiga, 9.-28. lpp (latvyskai)
- ↑ Latvijas Republikas Zemkopības Ministrija (2008) Latvijas lauksaimniecība un lauki. Latvijas Republikas Zemkopības ministrija. 79.-81. lpp
- ↑ Flaxcouncil.ca
- ↑ Ivanovs S., Stramkale V. (2001) Lynu audziešonys i nūjimšonys tehnologejis (latvyskai). lpp. 18. – 20


text:
Izruode byus kai sabīdreibys spīgeļattāls iz vaļsts symtgadis slīkšņa, darbeiba nūsarysynoj īdūmuotā Latvejis austrumu pīrūbežys cīmā. Stuosta varūni ir cīma dzeivuotuoji i jauna redzineica, kas ar vītejuo amatirteatra paleidzeibu cer Latvejis symtgadei par gūdu īstudēt[...]
Latgolys viestnīceibys GORS pīcgadis programys nūslāgums byus kai varens i leiksms simfonejis finals, kura golvonais uzsvors byus latgaliskuo sirsneiba i izdzīduošonuos. Sovejī, postfolklorys grupa “Rikši” i grupa “Tautumeitas” saveis bolsus ar grupu “Chveneburebi” nu Gruzejis un[...]
Latvejis Nacionalajā teatrī skotoma izruode “Mežainis”, kas viestej par latgalīti, pretuošonuos kusteibys dalinīku Juoni Pīnupu, kurs nu meža izguoje tikai 1995. godā. Juo sliepšonuos dzymtajā pusē, Pelieču pogosta Vātraiņūs, ilga vasalu pusgodsymtu. Lugu “Mežainis” veidoj[...]
Latvejis Nacionalajā teatrī skotoma izruode “Mežainis”, kas viestej par latgalīti, pretuošonuos kusteibys dalinīku Juoni Pīnupu, kurs nu meža izguoje tikai 1995. godā. Juo sliepšonuos dzymtajā pusē, Pelieču pogosta Vātraiņūs, ilga vasalu pusgodsymtu. Lugu “Mežainis” veidoj[...]


text:
2010. goda 30.septembrī 15.00 Rēzeknē Atbreivuošonys alejā 95 (Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys siežu zalā) nūtiks fotokonkursa „Eiropa Latgalē: lobs loba namaitoj” nūslāguma pasuokums, kura laikā ir paradzāta fotografeju izstuodis atkluošona, konkursa dalinīku apbolvuošona, sasatikšona ar profesionalim fotografim.
Pasuokumā pīsadola dobys fotografs Andris Egleits ar lekceju “Dabas fotogrāfija” i Juoņs Mednis ar lekceju “Kas veido labu fotogrāfiju? Mani labākie darbi”.
Piečuok piec fotografu lekceju- fotokonkursa dorbu izstuodis atkluošona i dalinīku apbalvuošona.
Pasuokumā aicynuoti pīsadaleit vysi fotokonkursa dalinīki, dizaina i muokslys studenti i vysi, kurim pateik fotografeit, fotografeitīs i viertīs fotografejis!
Vaira informacejis Dagneja Bramane mob. 28362243 lgsc-rezekne@inbox.lv, Juoņs Sutins, tālr. + 371 64622695