text:
Lītu viesture: gazetnīks
Rokstu sagataveja: Valentins Lukaševičs
I
Kab byutu gazetnīks, ir vajadzeiga gazeta. Ir daudz taidu gadīņu, kod tikai kaidys vīnys lītys pasaruodeišona padora tai, ka rūnās kaida cyta, nu tuos izrītūša līta voi darbeiba.
Ka nabyutu automašynu, nabyutu ceļu moluos degvīlys uzpiļdis staceju. Ka nabyutu stuņdinīku, nabyutu stuņdinīku pruoveituoju. Nu vīna izrīt ūtrais i itei viertine ir bez gola i suokuma.
II
Svātdiņ, 1905. goda 27. novembrī (piec vacuo styla) izguoja pyrmais, kai myusejūs laikūs saceitu, latgalīšu medeju produkts – gazetys “Gaisma” pyrmais numers.
Kai redaktors-izdeviejs pasaraksteja Francis Kemps (Kempišs), redakcejis adress beja Sanktpeterburga, Malaja Masterskaja sāta numer 9, kvatire numer 13. Tei sāta atsarūn pi pošys Stanislava bazneicys, juodūmoj, ka redaktors dzeivova i redakceja struodova bazneicai pīdarūšā ākā.
Ituos pyrmuos gazetys pošys pyrmuos lopys pošā viersā, zamyn GAISMA nūdrukavuots – „pyrma latgalīšu awize”. Ka turēt gūdā Fraņci Kempu i myusu pyrmū gazetu, byutim vuords avīze kai golvonais juolītoj latgaliskajā komunikacejā.
Var tai. Var i cytaiž.
Avīze nav ni latgaļu, ni baltu vuords, nazkas cīši senejs i nazkas cīš ni sovs, kai cytim tys iz ausi ruodīs. Kai roksta Konstantīns Karulis “Latviešu etimoloģijas vārdnīcā”, vuords avīze ir nu svešu tautu pajimts – nu fraņču avis, kas ir ‘paziņuojums’, tod car vuocu dialektim īsaveds latvīšu volūdā 18. godu symta beiguos[1].
Vuords gazeta nav nimoz krīvu vuords, kai daudzim iz ausi ruodīs. Ari krīvim tys ir svešvuords, kuru daudzi tī rauga jau kurū reizi aizmeit ar kaidu eistyn senslavisku ekvivalentu.
Vuords gazeta īt nu itaļu volūdys. Par gazzetta naoficiali sauce seiku divu soldu venecīšu monetu, pa myusiskam – žagateņa, deļtuo ka iz monetys beja atveiduota žogota, a tei italiski – gazza. Taišni vīnu gazetu 16. godu symtā Venecejā moksova papeira lapenis ar oficialom ziņom i svareiguokajim jaunumim. Piečuok i pošys lapenis suoce saukt par gazetom.
Vuordu gazeta pajēme fraņči, tod i cyti. Beja laiks, kod pūli cīši aizaruove ar fraņču volūdu (Napoleons sūleja jim atjaunuot jūs vaļsti), lieneišom i pūļu volūdā īguoja itys vuords. Ari tān tys tai pi jim ir, vīna nu leluokūs jaunlaiku Pūlejis gazetu ir “Gazeta Wyborcza”.
Voi latgalīši vuordu gazeta pajēme nu pūļu voi nu krīvu? Kas jū zyna… Varēja i nu obeju reizē – nabeja ite cytu literaru kulturtelpu.
Laikroksts? Nui, bet ari īt nu vuocīšu. Zeitschrift ir saliktiņs, kuru burtiski pa daļom puorlīkūt pa myusiskam saīt “laikroksts”. Gars i vuocysks vuords, ar kuru karova vēļ jaunlatvīši.
III
Ir taida līta, kū sauc par gazetnīku. Cyti dūmoj, ka tys ir postnīks, nā. Tai sauce pi sīnys dakaramu konstrukceju, kurā varēja ībuozt jaunuokuos gazetys i žurnalus. Kab nasasvaida sātā pa vysurīni, kab kotrys saimē zyna, kur pajimt i paskaiteit. Radzamajā pusē tai konstrukcejai beja šmuki izšyustejumi, myusu sātā Lelajūs Garančūs – zam plotzoraina kūka siež puika i skaita gazetu, a nu viersa iz jū verās žogota.
Gazetnīkus cylvāki parosti taisēja poši. Tei beja līta, kur apsavīnova veirīša i sīvītis dorbs.
Taisnu, bezzorainu mozuo piersteņa bīzuma kūka zoru nūtacynova gludu i teiru. Tuo zora, kura garums beja 30–35 cm, obūs golūs izgrīze grūpis, kurymuos īsēja gleitu stričeiti.
Piec zora izmāra[2] jēme drēbi, salūcēja tū dubulti, sovutīs auškā īšyva tuneleiti, kur tū zoru ībuozt i paslēpt. Dubultuos drēbis tukšajā storpā ībuoze piec izmāra izgrīztu kartonu. Zamašku gazetnīkam taiseja daudz plotuoku par aušku.
Drēbis prīškejū, vysim radzamū pusi izšyva ar smolkim dīgim. Parosti viersā beja kruosainys i vejeigys pučis. Voi pīkluojeigi i kuorteigi bārni, kuri bareņā skaita gazetu[3]. Prostuokais, ka izšyuts kaids sokomvuords voi aforisms.
Gazetnīkā lyka na tikai gazetys, bet ari lapenis ar tekstim muojinīkim, sajimtuos viestulis, svareigys kvītis i tt. Cyti ar odotu kaidu svareigu lapeņu daspraude uorpusē.
Ka tān soltaunīka durovys mes apleimejam ar vysaidu atguodynuojumu ci paziņuojumu lapeņom, tod pyrma 90 godu aptyvai deļ tuo kolpuoja gazetnīks.
Myusu sātā gazetnīks karinēja lelajā ustobā, pi durovu. Tuos durovys beja nu diveju daļu, kasdīnā tyka vyrynuota tikai vīna puse. Tū ūtrū pusi, kura beja aiztaiseita ar kņākučim auškā i zamaškā, attaisēja vaļā puors reizis godā. Aiz ituos naaktivuos durovu dalis pi sīnys karinēja divys lītys – nūpliešamais kalendars i gazetnīks.
Cik redzieju pi cytu, parosti gazetnīks beja pošā golvonajā ustobā – kur auškā styurī stuovēja obrozi, iz komoda mūceņa, a pi sīnys dzeda, babys i cytu fotografejis. Nikod nabeju redziejs, ka gazetnīks karinātu verandā voi kuknē.
IV
20. g. s. 60. godūs mebeļu kombinati suoka ražuot mūdeigu lītu – žurnalu gaļdeņus. Jūs pierka na tikai vysaidys īstuodis, kur uzgaidamajuos telpuos iz jim beja salykti izdalis materiali i brošurys.
Pyrmū reizi taidu mebeli redzieju pavysam mozeņš – Dzelzceļnīku poliklinikys kalidorī, kur iz taida beja salykti bukleti par rūku mozguošonu, saulis i vieja vanom, izplateituokajom slimeibom i tml.
Taidus žurnalu gaļdeņus pa blatam pierka ari cylvāki sovim dzeivūklim i sātom. Ka beja vareiba, komplektā ar atpyutys krāslim – tod saguoja atpyutys styureits. Suokūs krāsli beja ar eisom mugareņom, bet piečuok ar labi viņ garom – taidūs krāslūs varēja snauduļuot voi izgulēt atmīgu.
Modernuokuos saimēs iz tuo gaļdeņa beja čehu voi austrumvuocīšu žurnali, bet pa vydu kaida nibejs kristala vāzeite . Izavēre, ka te dzeivoj gudri cylvāki, kuri daudz skaita. Iz itaida gaļdeņa varēja nūlikt kopeja kaneņu, šaha dieleiti.
Pi sīnys dakarinomī gazetnīki palyka vacmūdeigi. Ari funkcionali jī palyka aiz mugorys. Gazetnīkūs sabuoztais nabeja izreiz radzams, a iz žurnala gaļdeņa izlyktais beja puorskotoms, momentā apsaverams. Iz tuo zamuo gaļdeņa varēja salikt daudz vairuok gazetu i žurnalu, ari vysam kam cytam tys gaļdeņš labi nūderēja.
Konkurencis ceiņā gazetnīkam nabeja vareibys izdzeivuot.
Niule gazetnīki, kuri nu 20. g. s. padsmitūs leidz 80. godu beja cīši daudzuos Latgolys sātuos, ir lels muzejisks ratums. Na kotrā Latgolys muzejā voi privatā kolekcejā taidi ir!
Ka zynuotnīki dokumentej i tipologizej Latgolys cymdys i zečis, ručnīkus i pyura skreinis, austūs koldrus i izšyusteituos sīnu sedzenis, to tik pat vierteigi i interesanti ir apzynuot, kaidu stylu i žanru gazetnīki pi myusu ir bejuši.
[1] Karulis K. Latviešu etimoloģijas vārdnīca. 1. sēj. A-O. – Rīga: Avots, 1992., 93. lpp.
[2] Varēja i ūtraiži – pīmeklēt zoru jau sašyutai drēbei.
[3] Vīnu reiz Rykovā redzieju izšyutu ari gazetys nūsaukumu – Jaunākās Siņas.


c: text/html

text:
Cytaidi latviskais Latgolys mežūs
Latgalīšu rakstnīks Valentins Lukaševičs pīduovoj īpazeit Latgolys mežus i pūrus. Brauksim iz Žeigurim, kur mežzine Anna Āze i juos meita mierneica Muora Āze byus breineigys gidis, stuostūt i ruodūt naparostū Latvejis – Krīvejis pīrūbeža mežūs. Vaicuosim papardis zīdu, apbreinuosim Kuprovys līpu audzi, kurai vaira kai 130 godu, dzersim mežogys čaju pi mežogys, bosom kuojom brissem Zodāna pūrā, puorsalīcynuosim, cik skaists i deveigs ir mežs i, cik kluss i romantisks, kod sadzieržom, kai viejs skrīn skujuos. Kluotyn stuostim par mežu īpazeisim muoti i meitu, jūs dzeivis filozofeju i cīšo saikni ar dobu, kū papyldynoj Muorys mīlesteiba pret Friča Bārdys dzeju i pošys rodūšuos izpausmis.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Aizvadeitys naformaluos izgleiteibys apvuiceibys „Latgolys bārni II”
Nu 12. leidz 16. augustam Drycanu vydškolā nūtyka bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” reikuotuos naformaluos izgleiteibys apvuiceibys „Latgolys bārni II”, kas tyka taiseitys sadarbeibā ar bīdreibu „Kukuži”. Kai radzams, itī jau ir ūtrī „Latgolys bārni” i tūreiz tēma beja par uzjiemiejdarbeibu Latgolā. Kūpā pīsadalāja 12 jaunīši nu Rēzeknis nūvoda i piļsātys. Gostūs bejom Biznesa inkubatorā „Ideju viesnīca” Rēzeknī i Mežvidu tomatu audzeitovā SIA „Latgales dārzeņu loģistika”. Piec Biznesa inkubatora apmekliejuma Rēzeknī, skots par sova biznesa uzsuokšonu lykuos daudz vīgļuok sasnīdzams. Tok pi pošu gostūs atbrauca Saeimys deputats Juris Viļums, „Latgolys Studentu centra” vadeituoja Dagnija Bramane i bīdreibys „Pūga” draugi nu Kuorsovys.
Naformaluos apvuiceibys „Latgolys bārni II” beidzās ar daleibnīku atziņu, ka uzjiemiejdarbeiba patīseibā ir inceresnuoka kai teik dūmuots tautā. Nūslāgumā jaunīši veiduoja sovus uzjāmumus. Nivīna nu idejam nabeja naīspiejama, tān tik juocer, ka nuokūtnī sasaskarsim ar jūs realizeituom idejom dzeivī i Latgolā.
Paļdis sokom Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibai, Drycanu vydškolai kai ari Drycanu pogosta puorvaldei i apvuiceibu vadeituojam Oskaram Orlovam.


text:
Puosoku konkursa rezultati
Leigū i Juoni nūsvināti, bet izaruod, ka palikušs mozi pyrma svātku poruodi – gruomotys “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” konkursa rezultatu paziņuošona.
Taitod, iz vaicuojumu:
Kaids beja vysu naporastuokais apskatis objekts Tievanānu čulana sukņu i švītu velobraucīņa laikā?
A Pyrmuo “Tievanānu čulana” vysta
B Velozauru parka škiuņs
C Zylūņa golvyskauss
Pareizuo atbiļde ir C – Zylūņa golvyskauss!
Pavysam naticami? Bet Tievanānus taids ir. Nazkod Padūmju laika lobuokajūs godūs zogts Jelgovā (studenti tūmār) i ar viļcīni puori pus Latvejai atceļuojs iz Viļānim.
Juoatzeist, ka ari puorejī objekti itūs dīnu laikā tika radzāti – gon pyukainais Čulana cuoļs, kas niu klivs par kuorteigu vystu, gon ari škiuņs, kurymā iz eisu šaļti beja atstuoti vacī velosipedi (velozauri) cytim brauciejim, bet vys tik pots naparostuokais beja tys zylūņa golvyskauss.
Vīneiguo, kas itū pareizi atminieja ir Madara Rudzāte, kas tod ari sajam sovā eipašumā gruomotu. Ar uzvarātuoju sasazynuosim personeigi!
Puorejim veiksmis cytūs konkursūs!
Ilze i Čulana cuoļs (vysta)


text:
Eliezers Ben-Jehuda
Eliezers Ben-Jehuda (žydu: אֱלִיעֶזֶר בֶּן-יְהוּדָה, anglīšu: Eliezer Ben-Yehuda; 1858.07.01 — 1922.12.16) — myuslaiceiguos žydu volūdys (vaļstiskuos volūdys Izraelī) atjaunynuotuojs. Ideja ap senejuos žydu volūdys kai nacejis volūdys atdzimšonu E. Ben-Jehudai atsaroduse vuicūtīs skūlā Latgolā, Daugpilī.
Biografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
E. Ben-Jehuda dzims Boltkrīvejā, Lužkūs. Senejūs žydu volūdu vuicejīs nu 3 godu vacuma, skaitejs Toru, Mišnu i Talmudu. Vuicejīs vītejā žydu parapejis skūlā, piečuok laidīs iz Latgolu. Byudams skūlnīks Daugpilī, skaitejs laikrokstu „Ha-Shahar” žydu volūdā, i tai jam atsarads dūms, ka senejuos žydu volūdys atdzimšona Izraeļa zemē varātu vīnumeiguot žydu diasporys i apsorguot žydus nu asimilacejis.
Piec Daugpiļs skūlys beigšonys laidīs iz Parižu studātu Sorbona universitetā. Cyta vydā tī studiejs žydu volūdu i idzierds juos runojamū formu. Tys da gola ītyvcynuojs Ben-Jehudu, ka žydu volūdys kai nacejis volūdys atdzimšona irā praktiskai varama. Nu Pariža laidīs iz Aļžiru i ar vītejim žydim runuojs senejūs žydu volūdā, dabuodams lobys praktikys kasdīneigajā runā.


text:
Vosoruošona – 2014
Viņ vysi kūpā varom mes ceļt
Augšā iz kolna tū akmini veļt.
( Elvīra Lavrinoviča)
Školuotuoj, aicynojam Tevi atsapyust piec garuo dorba cielīna, rast jaunys idejis, apmeklejūt školuotuoju i studentu vosorys kursus “Vosoruošona”, kas nūtiks Baļtinovā nu 27. – 31. juļam.
Aicynojam pīsadaleit školuotuojus i studentus, kas gryb styprynuot latgaliskū pošapziņu, daleitīs pīredzē, satikt dūmubīdrus i vyspuor jaukus cylvākus i, prūtams, labi atsapyust i smeļtīs spāku jaunam dorba cielīņam. Itūgod kursu golvonuo tema – nūvodmuoceibys i latgalīšu volūdys vuiceišona školā.
Nūdarbeibys byus latgalīšu rokstu volūdā, literaturā; īpazeisim metodis, kai struoduot; kūpā dorbuosimēs pi muoceibu leidzekļu veiduošonys; tiks organizeita ekskurseja pa Baļtinovys nūvodu.
Byus daudzveideiga atpyuta. Uzzynuosim, kai veseleigi dzeivuot, kai dūmuot lobu. Lektori – Latvejis Universitatis, Rēzeknis Augstškolys i cyti specialisti.
Gaidom Tevi, školuotuoj, ka sovim audzieknim jau vuici saskateit sova nūvoda boguoteibys, gaidom Tevi, ka grybi tū dareit. Kursu beiguos tiks īdūta aplīceiba.
Pīsoki sovu leidzdaleibu, aizpyldūt i syutūt dasaceišonys anketu iz e – postu: lvlksa@inbox.lv
Pīteikumus gaidom leidz 11. juļam. Daleibys moksa EUR10. Moksuot ar puorskaitejumu.
Rekviziti:
LVLKS asociācijas nodibinājums
Rģ. Nr. 50008056771
Swedbanka, konts Nr.LV53HABA0551025080062
Dalinīkim piec pīsasaceišonys atsyuteisim seikuoku informaceju par vysu, kas sagaida juļa dīnuos i naktīs.
Vaira dazynuošonys: Veronika Dundure (t.26481524) ; Imants Slišāns (t.26522144).


text:
Zipfa lykums
Sovā suoku versejā Zipfa lykums soka, ka dabeigys cylvāka volūdys tekstu korpusā, vuorda relativais bīžums ir apgrīzti proporcionals juo kuortas numuram vuordu bīžuma sarokstā. Pīmāram, vysbīžuok lītuotais vuords tekstūs pasaruodēs divtik bīži nakai ūtrais bīžuokais, a ūtrais bīžuokais pasaruoda divtik bīži nakai caturtais, i.t.t. Myusu dīnuos tū sapratīni lītoj kab apzeimuotu vasalu saimi ar varbyuteibu sadalejumim. Itū empiriskuo lykumu pyrmū reizi lika prīškā Harvarda lingvists Zipfs (Zipf).
Pīvadumam, Brauna korpusā ar anglīšu tekstim, "the" ir bīžuok aptiktais vuords, i jis vīns pats sastata 7% nu vysim vuordim tymūs tekstūs (69971 "the" eksemplari iz drupeit vairuok nakai 1 miļjona vuordu kūpskaita). Lobi atbiļst Zipf'a lykumam ūtrys bīžuokais vuords "of", kurs sastata 3.5% nu vysu korpusa vuordu (36411 eksemplari), a tuoļuok īt "and" (28852). Vīn 135 bīžuokī vuordi jau ir vairuok nakai puse nu vysim Brauna korpusā atrūnamajim vuordim. Zipfa lykums ir ceisti empirisks a na teoretisks. Zipfa sadalejumus nūvāroj i puors cytuos vītuos. Cālūni tam nava vēļ piļneigi saprasti.
Kab pamateitu skaitļu aiļa atbiļsteibu Zipf'a lykumam, tū attāloj uz 2 koordinatom log(kuortas numurs) i log(bīžums). Pīmāram, "the" vāg atlikt kai punkteņu koordinātuos x = log(1), y = log(69971). Ka tī punkteni ir tiuli kluot vīnai taisnei, tod sadalejums atbiļst Zipfa lykumam. Biļdeitis ar tū varit apsaviert ituo rokstīņa anglīšu versejā.
Latgaļu tekstu korpusi[pataiseit | labot pirmkodu]
Latgaļu tekstu elektroniska apstruode vēļ dora vīn pyrmūs sūļus. Bet ari ite byutu svareigi zynuot bīžuok lītojamūs vuordus; zynuot cik lela dale nu tekstu korpusa ir tai puorkluota. Ka kurs zyn, kur aptikt taidus latgaļu tekstu korpusus (vālams tymā pošā pareizraksteibā) dūdit zini.
Varbyut tys sadalejums juosauc par Cipfa (na Zipfa) sadalejumu, kai tys dareits krīvu volūdā? Pavuorde varātu byut vuocu, a jis dzeivova Amerikā ir juo vuords byutu skaitoms angliski.
Programys pīmārs[pataiseit | labot pirmkodu]
Lyuk Javys programa, kas vīnam argumentam izvoda tabeleiti ar Zipfa sadalejumu n lelumu vydā:
public class Zipf { public static void main(String[] args) { if (args  "); System.exit(0); } // komandys aiļa parametrys - vasals pozitivs skaitlys: int n = Integer.parseInt(args[0]); double total = 0.0; for (int i = 0; i < 19; i++) { total += 1.0/(i+1); } for (int i = 0; i < 19; i++) { System.out.printf("%d.lelums: %2.2f\n", (i+1),(100.0/((i+1)*total))); } } }
Pīmārs juos izsaukumam deļ n=10:
c:\temp>javac Zipf.java c:\temp>java Zipf 10 1.lelums: 34.14 2.lelums: 17.07 3.lelums: 11.38 4.lelums: 8.54 5.lelums: 6.83 6.lelums: 5.69 7.lelums: 4.88 8.lelums: 4.27 9.lelums: 3.79 10.lelums: 3.41
Zipfa sadalijums bīži īsastuoj ari tierga sadalejumā konkurentu vydā. Pīmāram, ka ir 10 maizis ryupnīcys, tod leluokai bīži byus 34% dale maizis tiergā, ūtrai leluokai - 17% (divreiz mozuok), i.t.t.


text:
Kai paguoja Latgalīšu nedele Jelgovā
Dzaltonuos kūku lopys, kurys zeme jem sovā kliepī, līcynoj na tikai par jaunuo vuiceibu/studeju goda suokumu, bet ari par akteivuoku bīdreibu darbeibu. Tai nūtics i Jelgovā! Latgolys studentu centrs piec vosorys otkon ir suocs sovu darbeibu ar jaunu sporu!
Lai tī, kas vēļ nikuo nav dzierdiejuši par LgSC, izzynuotu, kas mēs asam i kū doram, 17. septembrī Jelgovā nūtyka izgleitojūšais seminars par LgSC (gon par bīdreibu kūpumā, gon par tū, kū goda laikā ir paveics tīši Jelgovys birojs). Piec tam visi kluotesūšī, dzardami čaju ar capumim, kūpeigi vērēs kinu „Latgale – trīs stāsti”. Šymā vokorā aktivitate nu svešim cylvākim beja leluoka kai porosti. Pasuocīni apmeklieja pat katuoļu prīsters i muosa.
Bet nuokušajā dīnā, 18. septembrī, mes reikuojam foto orientiešonūs „Īpazeisti Jelgovu”. Daleibnīkim tyka īdūtays kartis, ar atzeimuotim kontrolpunktim, kur atsarūn objekts, ar kuru juonūfotografejās. Bet pošu objektu fragmenti beja nūbyldāti i izprintāti iz atsevišķas lopys, kūpā ar mozu aprokstu par konkrētū vītu latgalīšu volūdā. Šymā pasuocīnī gon aktivitate nabeja tik lela, kai carāts. Bet dīzgon likumsakariegi, jū tymā nedelī kotru dīnu leja leits, bet tajā laikā, kod nūtyka orientiešonuos, leits leja eipaši stypri, ka daleibnīki finišejūt beja izmierkuši leidz pādejai veileitei, bet, kas prīcej – smaideigi! Jī atzyna, ka pasuocīņs beja jautrs i interesants.
Tai i paguoja latgalīšu nedele Jelgovā. Cerams uzrunuotī latgalīši, kuri vēļ nav LgSC bīdri, klius par taidim i nuokušūs pasuocīņus mes reikuosim vēļ kupluokā skaitā!
Jelgovys LgSC birojs


text:
Ingys Ābelis romana “Klūgu mūks” tulkuojumi
Recenzejis autors: Toms Trasūns portalam lakuga.lv
2014. godā izguojušais Ingys Ābelis romans “Klūgu mūks” jau īmyužynuots, kai zinom, na viņ gruomotys formatūs, ari izruodē, radejis lasejumūs, rokstūs par jū i drūši viņ vēļ cytaiž. Kai ar tulkuojumim? Tī nu ir jau diveji: lītuvīšu i krīvu volūdā, pādejais izguojs pavysam napaseņ. Koč ari varātu aizaraut ar tulkuojumu teksta analizi i metodem, kai tulkuotuojs puorvariejs itū sarežgeitū tekstu, kurymā autore latviešu valodu ir boguotynuojuse ar latgaliskū, cik varams, naatsvešynojūt skaiteituoju nivīnā Aivīkstis krostā, itūreiz īrūbežuosim sevi apsavērt nu uora pusis. Kas redziejīs svareigs tulkuojumu izdeviejim, kab pīsaisteitu skaiteituoju attaiseit ituos gruomotys vuokus, kas pastreipuots, saleidzynojūt ar latvīšu volūdys originalizdavumu?
Par originalu
Kai atskaitis punkts vysu pyrma juoapsaver “Klūgu mūka“ originalizdavums. Koč ari romanā autorei caur viesturē baļsteitom nūtikšonom, latgaliskumā styprynuotu volūdu i muokslineicys iztēli ir izadevs īdzeivynuot Latgolys viesturis auru, vizuali pyrmais, kas izmontuots skaiteituoja uzrunuošonai ir I. Ābelis i Gunāra Dukšis vuoka fotografeja Kirila Kirasirova nūformiejumā. Jei nostalgiski viestej par vītu, kur nūteik darbeiba, prūti, Latgolu, i koč kaidā ziņā daudzim nūteikti sovu apleicīni ci ari bierneibu i breivdīnom Latgolā. Atguodynuojumam – vuoka attāla pamatelementi ir, pyrmkuort, iz tymsi kruosuotys sīnys vacys padūmu elektroinstalacejis, kurys atsaguoduos daudzi i atsaguodoju ari es, tok, pa ūtram, ari izteiksmeigi treis bolti, Treju Kieneņu dīnā ar kreitu īvylkti krysteni, līcynojūt Latvejis kontekstā par katolisku i reizē ari latgalisku telpu. Kuo te nav? Te nav romana laikmata – 19. godu symta beigu i 20. godu symta suoku.
Nūsaukums “Klūgu mūks“ ir metafora, kurys dziļuokai atpeišonai vajadzeiga dziļuoka analize, a, turpynojūt uoriškeigi, vuorda “mūks” ci “mūka“ aba “mūceņa“ nūzeime ir dūta jau originalizdavuma anotacejā – goreigai kolpuošonai nūsadevs cylvāks ci mūku atveids pi krysta. Na vysys volūdys var prīcuotīs, ka varams apvīnuot itaidys nūzeimis vīnā vuordā, a latvīšu izdavumā I. Ābele ir izmontuojuse itū īspieju.
Gols golā, anotaceja gruomotys aizmugurē dūd eisu aprokstu, kas bīži puorpublicāts i kura mierkis ir īpazeistynuot skaiteituoju ar tū, par kū vyspuor ir gruomota. Latvīšu originalizdavumā tys atsakluoj caur jau pīmynātū “mūka“ nūzeimis skaidruojumu, vāluok pīmynūt, ka gruomotā viesteits i par cīš vyspuoreigom i ciļvieceigom tēmom – sapynim, grāku i pīdūšonu –, i nūruodeits viesturiskais fons i viesturiska figura Francs Trasuns kai golvonuo varūņa prototips. Beiguos ari Anna Rancāne pastreipuojuse dorbā ciļvieciskuma aspektus. I nav juoaizmierst, ka dorbs telpys i volūdys deļ nanūlīdzami ir ari par latgaliskumu.
Lītuvīšu tulkuojums
“Klūgu mūks” žemaitīša Edmunda Untuļa tulkuojumā lītuviski kai “Žilvičių smūtkelis” skaitoms nu 2016. goda, kad jū izdeve Klaipēdā – izdevnīceibā “Eglė”. Zynoms, cik saveita ir Latgolys i Leitovys viesture, i partū eipaši interesanti, ka gruomotys aprokstā pyrmais teikums nūsaslādz ar vuordim: “..kuru suocs skaiteit, vaira nasaprūti, voi tys [romans] stuosta par Latveju voi Leitovu.“
Vizuali gruomotai ir pavysam jauns veidūls, pasateicūt lītuvīšu muokslineicai Viltei Stanevičūtei-Fullerei. Redzīs, ka vīneigais, kas atstuots kai pavedīņs storp obejim izdavumim ir treis krysti, kas lītuvīšim kai puorsvorā katuolim nūteikti asociejās ar religeju. Vuoka dizains ir na viņ mainejs laiku i vītu, a lītuvīšu izdavumā tys ir daudz sarežgeituoks. Par laiku natīši līcynoj senejuoka arhitektura, eipaši bazneicys – ar itū izdavumu sparti sūli paguotnē i atsatuolynuots nu padūmu laika elektroinstalaceju. Taipat piļneigi jauns elements ir juo daudzdimensionalais treisdaleigums, kuram prīškplānā ir lauku sāta, vydsplānā – piļsāta, a fonā redzim mienesi i zvaigznis, kur sevkurs dreikst īraudzeit sovu. Nūformiejums ir daudz boguoteiguoks i mozuok nostalgisks, a varbyut katuoļu tautu tys uzrunoj daudz izteiktuok par klusū i nostalgiskū originalizdavuma nūformiejumu? Varbyut lītuvīšu izdavumā nav juosabeist, ka puorlīku daudz katuoliskys zeimis var atgryust. Pi tam, ari kruosu kombinacejis ir spūdruokais, kas jau pa pyrmam var paleidzēt uzrunuot piercieju apsavērt itū sābru i rodu tautys rakstneicys dorbu.
Tikom nūsaukums ir iztulkuots taišni, par pamatu jamūt vuordā “mūks“ nūlosomū mūkys nūzeimi. Lītuviski “smūtkelis” ir ratuok izmontuots i slāviskys vuorda saknis deļ Leitovys Vaļsts volūdys komisejis naīsaceits vuords (īsokamais – “rūpintojėlis”), kas taipat nūzeimej kūkā grīztu Kristus tālu Leitovys ceļmoluos. Juo izceļsme vysdreizuok meklejama vuordā “smūtkas“ ‘bādys, cīsšonys, sirdssuope’. Tulkuotuojam ir daguojs izalaseit, ci paturēt semantiku ‘mūks kai goreidznīceibai kolpojūšs veirs’, ci ‘mūka kai Jezus atveids’, kur itūreiz pyrmuo rūka dūta taišni itim cīsšonu ci cītieja aspektam. Tys, izmantojūt ari ratuok radzamu vuordu, kas semantiski saistuos ar dvēselisku suopi, ir uzrunojūši. Varbyut mozuok, a svareigs aspekts ir taids, ka vuordu “vienuolis” ‘mūks’ ir jau “rezerviejs“ slovonais Anīkšču rakstnīks Antans Vienolis.
Interesanti ari ar eisū anotaceju gruomotys vuoka aizmugurē. Latvīšu originalizdavumā ir tik cīš pastreipuota taišni ciļvieciskuo vierteiba, cīšonys, cikom lītuvīši, naaizmierstūt nūruodeit, ka romans Latvejā nūvārtāts kai goda lobuokuo gruomota, pīmiņ taišni gruomotu kai latgalīšu viesturis izzinis olūtu.
Plašuoki aproksti atrūnami škārsteiklā, poša izdevieja vītnē. Jajmā nūruodeits, ka gruomota ir par Latvejis katuoliskū regionu Latgolu, pīmynāts par golvonuo personaža prototipu, par romana plašū vierīni ar pībiļdi, ka par Latgolys viesturi lītuvīšu skaiteituojam zynoms vēļ cīš moz. Pa lelam – viesture. Jū aicynoj skaiteit i jaunuokus, i vacuokus cylvākus, meklejūt kūpeigū latvīšu i lītuvīšu atteisteibā, kai ari vīnkuorši baudūt dorba augstū muokslinīciskū vierteibu. Acīs taiduos reizēs īkreit tys, ka itys aproksts ir originals, puordūmuots i lokalizāts. Pi tam, latvyskais i latgaliskais ir cīši sasaisteiti kūpā – teik aicynuots caur gruomotu īsapazeit ar vysu latvīšu viesturi, na viņ latgalīšu.
Krīvu tulkuojums
Sovutīs tulkuojums krīvu volūdā “ИBoBый MoHax” ir izguojs pavysam naseņ – 2020. godā tepat Latvejā, tys pats izdeviejs – “Dienas Grāmata“, kas i originalam. Par tulkuojumu juopasateic īvārojamajam i atzeitajam krīvu volūdys rakstnīkam, dzejnīkam i tulkuotuojam Roaldam Dobrovenskam, kas naļaun apšaubeit tulkuojuma kvalitati.
Itymā izdavumā vizualū nūformiejumu muokslinīks Jānis Esītis vysmoz nu uorīnis ir saglobuojs taidu pošu, kaids tys ir latvīšu versejai. Voi itī krysti iz vuoka krīvu laseituojam radeis tikpat styprys emocejis, cik latvīšu, maņ ir vaicuojums, partū ka, varams, izdeviejs gribēs vīnkuorši saglobuot obeju gruomotu dizainu vīnaidu. Taipat ari, voi radzamuos padūmu laika elektroinstalacejis naradeis puorprotumus?
Nūsaukuma tulkuojumā ir izalaseita nūzeime “mūks“ (“MoHax“), vuoka ūtramā pusē paskaidrojūt ituo vuorda divejaidū nūzeimi Latgolā, praktiski iztulkojūt latvīšu volūdys anotaceju i jū eipaši napīmārojūt skaiteituojam nu, varams, svešys kulturvidis. Koč ari lītuvīšu volūdā nūsaukums pastreipoj Jezus tālu, tulkuojums krīvyski atguodynoj, ka sovā ziņā I. Ābelis dorba nūsaukums originalā tai ari saucās “Klūgu mūks“, na jau “mūka“.
Acimradzams, ka tulkuojuma auditoreja dreizuok ir vītejī, kurim ir gona zynoms viesturiskais fons i izdeviejs dīvamžāļ aktivi namieginoj dasnēgt tuoluokus skaiteituojus.
Koč ari maņ daudz jaudeiguok i uzrunojūšuok lyktūs, pīmāram, kūkā grīztuo Jezus attāluojums iz vuoka ci Sanktpīterburgys skots, papyldynojūt tulkuojumā zudušū nūsaukuma nūzeimi i izraisūt vairuok vaicuojumu. Byutu interesanti sagaideit ituo tulkuojuma izdūšonu cytā vaļstī ci atkuortuotu izdavumu, partū ka itys, varams, nu tiergvedeibys skotupunkta, ir pagaisynuota īspieja.
Cik atškireigi
Suocūt vērtīs itūs div tulkuojumu prezentaceju, maņ pošam beja lels puorsteigums, cik jī ir atškireigi. Redzīs, ka teišom lītuvīšu izdavumā gruomotai ir bejs viersejs mierkis atrast kūpeigū storp lītuvīšim i latvīšim/latgalīšim, akcentejūt viesturiskū fonu i pastreipojūt leidzeibys. Tys radzams i vuoka nūformiejumā, kas papyldynuots ar bazneicom i ceļmolu krystim, kas ir eipaša zeime latgalīšim i lītuvīšim, i tuoļuokā aprokstā. Varbyut taidai eipašai pīejai juopasateic, ka i autors, i izdeviejs i nu Žemaitejis, kas paleidz saviļkt paralelis storp obeju vaļstu regionim.
Cikom krīvu volūdys izdavums izaver uzlobojams i nadaudz bezmierkeigs. Redzīs, ka byutu bejs vārts caur gruomotys uorīni i reklamu vairuok ceņstīs īinteresēt krīvu volūdā skaitūšūs tepat i uorpus Latvejis. Pi tam, lela daļa nūtikšonu gruomotā attāluoti taišni myusdīnu Krīvejā – daudzim koč voi tys, kai mozuo sābru vaļsts myusdīnuos redz Sanktpīterburgu pyrma 110 godu, i, redzīs, gona interesanti, kab pasyuteitu gruomotu. Ka Fraņča Trasuna dzeivisstuosta lela daļa ir, kai rakstejs Raiņs, par “ceļu iz sasaprasšonu storp div škiertom myusu tautys daļom“, tod lītuvīšu izdeviejam kūpejuo atrasšona, pa munam, veikusīs daudz sekmeiguok.


text:
Pīredzis giušona pi frīzu Nīderlandē
“Latgolys Studentu centrs” turpynoj dorbuotīs storptautiskajā projektā*, kura mierkis ir styprynuot mozuoklītuotuos volūdys, tymā skaitā latgalīšu volūdu. Projekta ītvorūs bīdreibys puorstuove Vineta Vilcāne nūbraukuse iz Nīderlandi īsapazeit ar frīzu volūdys situaceju, izzynuot, kas teik dareits volūdys saglobuošonai i populariziešonai i kū nu tuo vysa var vuiceitīs latgalīši.
Kas ir frīzu volūda?
Frīzu volūda ir Nīderlandis ūtruo oficialuo vaļsts volūda, kas teik lītuota Frīzlandis provincē – vaļsts zīmeļūs. Tei ir vīna nu germaņu volūdu, kurai daudz kūpeiga ar angļu volūdu, sovukuort holandīšu volūdu ītekmiejuse vuocu volūda. Storp frīzu i ūtrū oficialū volūdu, holandīšu volūdu, ir dīz gon lelys atškireibys, i holandīšim, kurim kasdīnā nav saskaris ar frīzu volūdu, ir cīši pagryuši tū saprast.
Frīzlandis proviņcē dzeivoj ap 650 tyukstušys cylvāku i teik lāsts, ka pusei nu jūs frīzu volūda ir dzymtuo. Kūpumā Nīderlandē ir nadaudz vaira kai 17 miljoni īdzeivuotuoju, i vēļ vaira ite ir velosipedu. Procentuali nu kūpejuo īdzeivuoju skaita vaļstī frīzu volūdu Nīderlandē lītoj mozuok cylvāku nakai latgalīšu Latvejā.
Volūda školuos i pošvaļdeibuos
Vydslaikūs senejuo frīzu volūda beja ari regiona oficialuo volūda, tok ar 16. godu symtu suoce zaudēt sovys pozicejis i turpmuok kai oficialū volūdu regionā izmontuoja holandīšu.
Ilgu laika pūsmu frīzu volūdu frīzi lītuoja saimē, tok suocūtīs Eiropys tautu nacionalajai atmūdai, frīzi suoce apsazynuot sovys volūdys bogoteibu i styprynuot tuos pozicejis regionā. Pošuos 20. godu symta suokuos atsevišķuos Frīzlandis školuos frīzu volūdu suoce vuiceit kai fakultativu. Pīcdasmytajūs godūs Frīzlandē dažys školys puorguoje iz bilingvalū apvuiceibu, izmontojūt frīzu i holandīšu volūdu.
Myusu dīnuos Frīzlandē dorbojās daudzys trilingvaluos školys, kur paraleli frīzu i holandīšu volūdai izgleiteibys procesā teik integrāta angļu volūda. Tok tei jūprūjom ir vacuoku izvēle, ci bārnus laist školā, kur vuica frīzu volūdu.
Volūdys praktiskuo pīlītuojuma ziņā frīzu volūda ir daudz lobuokā situacejā nakai latgalīšu. Pyrmkuort, jau byutisks ir fakts, ka volūda ir izgleiteibys sistemā i tei nav atsevišķu školuotuoju aizaraušona i iniciativa. Ūtrkuort, volūdys oficialais statuss tū ļauj pilneibā lītuot komunikacejā ar vītejom pošvaļdeibom i oficialajom īstuodem. Nu pošvaļdeibu darbinīku teik praseitys frīzu volūdys zynuošonys. Treškuort, volūda ir pamonama publiskajā telpā, pīmāram, cīmu i piļsātu nūsaukumi ir gon frīzu, gon holandīšu volūdā. Ari vairuoki medeji sovu saturu sagatavej frīzu volūdā.
Leidzeigi kai ar latgalīšu volūdu, ari na vysi frīzu volūdys lītuotuoji zyna tuos rokstu volūdu. Daudzi jaunīši naredz motivaceju vuiceitīs raksteibu, lai gon lepojās ar sovu frīziskū izcelsmi i volūdu i lobpruot tymā sasarunoj sovā storpā, tok sarakstei izavielej holandīšu volūdu. Itys paruoda, ka na vīnmār, kod volūdai ir atbolsts nu “augšys”, tod volūdys lītuotuoji steidz izmontuot kotru vareibu tymā komunicēt. Turkluot globalizacejis laikmetā mozajom volūdom lels izaicynuojums ir angļu volūda.
Afûk i Frīzu akademeja
Lela lūma frīzu volūdys saglobuošonā i populariziešonā ir divejom sabīdryskajom organizacejom – 1928. godā dybynuotajai “Algemiene Fryske Ûnderrjocht Kommisje” (Vyspuorejuo frīzu izgleiteibys komiseja (Afûk)) i 1938. godā dybynuotajai “Fryske Akademy” (Frīzu akademeja). Obejis organizacejis dorbojās vēļ da myusu dīnu.
Frīzu akademeja frīzu volūdys vaicuojumu rysynoj zynuotniskā leiminī. Sovukuort Afûk darbeiba vaira vārsta iz volūdys lītuotuojim, i bīdreibys darbeibā var saredzēt daudz kūpeiga ar “Latgolys Studentu centra” aktivitatem. Afûk darbeibu finansiali atbolsta Frīzlandis pošvaļdeibys, kas ļaun organizacejai olguot darbinīkus (itūšaļt tymā struodoj ap 30 cylvāku) i eistynuot ilgtermiņa projektus. Bīdreiba pīduovoj frīzu volūdys kursus i reikoj akcejis volūdys i literaturys populariziešonai. Afûk ir ari gruomotu izdeviejs frīzu volūdā, ik godu izdūdūt ap 50 gruomotom. Tuos ir gon originalliteratura frīzu volūdā, gon tulkuojumi nu holandīšu i angļu volūdom. Daudzi teik izdūts bārnu gruomotu frīziski, tai veicynojūt volūdys lītuošonu saimēs. Afûk izdūd ari atseviškys gruomotys angļu volūdā par frīzu volūdu i kulturu, kas padora volūdu pamonamuoku uorpus Nīderlandis.
* Eiropys Komisejis atbaļsteitais projekts “Mozuoklītuotuos volūdys, leluos īspiejis. Sadarbeiba pietnīceibā, kūpīnu īsaisteišona i inovativi vuiceišonuos reiki – COLING” (Minority Languages, Major Opportunities. Collaborative Research, Community Engagement and Innovative Educational Tools — COLING) paredz styprynuot “mozuos” volūdys – tuos, kas nav golvonuo vaļsts volūda i kurys lītoj tikai daļa sabīdreibys.
Projekta aktivitatem var sekuot leidza Facebook.com i Twitter.com.
Roksta autore: Vineta Vilcāne


text:
Pīktdiņ iz GORA jumta varēs vērtīs kinu “Cylvāka bārns”
Turpynojūt īprīkšejuos vosorys aizsuoktū tradiceju, ari itūgod Latgolys viestnīceiba GORS jau nu juļa beigu pīduovoj apmaklātuojim baudeit kinu seansus zam atkluotu dabasu iz koncertzala Jumta terasis. Itūpīktdiņ, 19. augustā, eipašs pīduovuojums – Juoņa Streiča kina “Cylvāka bārns”.
Kai viestej Latgolys viestnīceibys GORS sātyslopa, kinu vokori nūteik kotru pīktdīni i sastdīni, nu pīktdīņu vokorus pyrma kinu seansu eipašuokus padora vysaidu muziku uzastuošona. 19. augustā 21.00 gaidoms naparosts akordeona, gitarys i vejūlis apvīnuojums vīnā koncertā. Savvys Ziha (akordeons) i Simeona Deikina (gitara, vejūle) izspālātajā koncertprogramā izskanēs Mailza Deivisa, Erika Satī, Astora Pjacollas, Petra Makkonena i cytu autoru skaņdorbi i džeza improvizacejis.
Nu kinys baudejumam sirsneigais “Cylvāka bārns” – 1991. goda latvīšu melodrama. Tei ir pyrmuo latgalīšu kina – Latgolā (Sakstagolā) filmāta i pošu latgalīšu spākim veiduota. Kina ir baļsteita iz Juoņa Klīdzēja romana ar taidu pošu nūsaukumu motivim. Stuosts par Latgolys Paulānu saimis dzeivi, par tradicejom i vierteibom, kas teik nūdūtys nu paaudzis uz paaudzi. Golvonais varūņs Bonifācijs Paulāns, dzeivisprīceigais i zynuotkuoreigais Boņuks, nu agrys bierneibys vuicuos veiduot attīceibys ar saimis lūceklim i puorejim cylvākim, ar Dīvu i dobu. Kina īvad skateituojus Latgolys sātā, ruodūt latgalīšu zemnīku gudrū dzeivisziņu, darbeigū kasdīnu i mozuos sirds auklātū pyrmū mīlesteibu. Kina ir sajāmuse kinofestivala “Lielais Kristaps” bolvu kategorejā lobuokuo kina.
Īīšonys beleti iz kinys i muzykys vokorim pīktdīnēs ir 7 eiro (grupom nu 3 cylvāku, pierkūt beletus Latgolys viestnīceibys GORS kasē, īīšona iz vokora pasuokumu 5 eiro kotram). Beleti nūpierkami Latgolys viestnīceibys GORS kasē, latgalesgors.lv voi pusstuņdi pyrma vokora pasuokuma. Apmaklātuoju īviereibai – pierkūt beletus taišni pyrma pasuokuma, navarēs nūsariekinuot ar moksuojumu kartem. Īrūbežuotuo gostu skaita deļ teik aicynuots beletus īsaguoduot laiceigi.
Koč i Latgolys viestnīceiba GORS pasaryupēs par syldūšajom lampom i pledim, tok kinys i muzykys vokoru apmaklātuoji teik aicynuoti viļktīs piec vareibys syltuok. Nalobu laikapstuokļu gadīnī kinys i muzykys vokoru nūtikšonys vīta var pasamaineit.
Publicitatis karteņa


text:
Atkluos Daugovpiļs regiona muokslinīku asociacejis izstuodi
6. majā 15.00 Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzejā (Reigys īlā 8) pasuokumu cykla “Muokslys dīnys Daugovpilī” ītvorūs tiks atkluota Daugovpiļs regiona muokslinīku asociacejis izstuode “Pavasaris 2015”.
Piec izstuodis atkluošonys paradzāta ari Latvejis Muokslys akademejis magistrantis Initys Grāveris lekceja “Daugavpils mākslinieku grupa 20. gs. 70. g.”.
Daugovpiļs regiona muokslinīku asociaceja (DRMA) ir profesionala rodūša organizaceja, kas apvīnoj 30 dažaidu paaudžu, školu i nūzaru profesionalūs muokslinīkus: gleznuotuojus, grafikus, tielnīkus, tekstilmuokslinīkus, keramikus, scenografus, dizainerus.
Izstuode apsaverama da 31. maja.


text:
Jelgovā byus LgSC birojs!
Trešdiņ, 3. oktobrī, LgSS Reigys biroja bīdri beja gostūs Latvejis studentu golvys piļsātā Jelgovā pi Latvejis Lauksaimnīceibys universitatis latgalīšu studentim. Jelgovys jaunīši ir nūlāmuši sovā kasdīnā īnest vaira latgaliskuo i izveiduot LgSC biroju. Leidz šam LgSC beja treis biroji – Reigā, Rēzeknē i Daugovpilī.
Tikšonuos ar latgalīšu studentim nūtyka jaukā gaisūtnē LLU Meža fakultatis studentu bīdreibys “Šalkone” telpuos, kuru beja nūorganiziejs Valērijs Kušnirs – tūpūšais biroja vadeituojs. LgSC bīdri Vineta Vilcāne, Jurs Viļums i Reigys biroja vadeituoja Kristīne Pokratniece īpazeistynuoja jelgovnīkus ar LgSC mierkim, aizdavumim i kasdīnys darbeibu, i realizātajim projektim. Pastuosteja ari par īspiejom, kaidys ir LgSC bīdrim, i dalejuos sovā personeigajā pīredzē.
Kai jau studentu pasuokumūs īrosts, beja ari izklaidis i jūki. Tyka spieļuots latgalīšu „Aliass” i domino, laipnais saiminīks Valērijs beja pasaryupiejs par capumim i čaju. Prīcieja Jelgovys studentu atsauceiba, draudzeigums i jūs patīsuo interese par latgaliskū.
Škirūtīs tyka nūlamts otkon sasatikt cytūs LgSC pasuokumūs gon Reigā, gon Jelgovā.
Vielejam apjiemeibu, izdareibu, drūsmi, veiksmi i daudz jaunu ideju Jelgovys LgSC birojam! Iz tikšonūs!
Biļdis nu tikšonuos


text:
LgSC pavasars Rēzeknē
LgSC Rēzeknis nūdalis bīdri i draugi ari pavasarī turpynoj byut pozitivi i jaunom idejom boguoti.
23. martā iz sapuļci tyka aicynuoti LgSC daleibnīki. Īsaroduos studenti, vairuoki nu tim pyrmū reizi. Leidz ar tū naizpalyka ari īsapazeišonuos aktivitatis. Tikšonuos golvonais mierkis beja apsasprīst par LgSC tyvuokajā laikā plānuotajim pasuokumim. Ideju beja daudzi i cīši lobys. Lai dorbs veiktūs dreižuok, tyka izveiduotys vairuokys grupys. Kotrys grupys daleibnīki atkluoja sovu redziejumu par pasuokumim, kurus jī grybātu sataisiet. Tyka padūmuots gon par prasmju atteisteibu i pylnveiduošonu – ir ideja reikuot latgalīšu rokstu volūdys piecpušdīni, gon par cylvāku apvuoršņa paplašynuošonu, īmyužynojūt vysu, kas ir saisteits ar Latgolu i latgaliskū video versejā, taidā veidā īraugūt sovu tāvu zemi caur objektivu, sovaižuoku, varbyut kuram i meiluoku. Taipoš ari latgalīši zyna, ka „vasalā mīsā – vasals gors”, deļ tam LgSC bīdri i draugi ir gotovi jimt daleibu Lelajā tolkā, kas nūtiks 30. aprelī, taidā veidā na tikai sakuortojūt apkuortni, bet ari pavodūt laiku pi dobys. Aktivuokom izdareibom iz vosorys pusi ir plānuots maratona skriejīņs. I kas gon ir eists latgalīts bez ļusteigim daņčim?! Kur? Īspiejams, ka studentim īrostā vidī – kaidā dīnesta vīsneicā. Tyss vyss, kai ari vairuoki jau tradicejom boguoti pasuokumi, seminari, projekti gon vēļ ir tapšonys i sagatavuošonys stadejā, tūmār LgSC aktivisti tai aizaruove, apsprīžūt variantus i īspiejis pi čaja kruškys, ka laiks paguoja cīši mudri.
28. martā LgSC daleibnīki sasatyka vēļ raizi, sperūt sūli tyvuok ideju realiziešonai – tyka saraksteits pasuokumu grafiks, deļ tam, ka grybit pīsadaleit kaidā nu LgSC aktivitatem, veritīs jaunuokuos viests!
I vēļ. Pādejuos nedelis LgSC aktīvisti i Rēzeknes Augstškolys studenti aktivi dorbojās pi video par studentu dzeivi fiļmeišonys. Gaidom video!
LgSC bīdrus i draugus varēs satikt ari Rēzeknes Augstškolys Informacejis dīnā (15. aprelī)!
Ir lels prīks, ka jaunīšim aizvīn pīaug interese par Latgolys kulturvidi i sabīdriskajim procesim, leidz ar tū pīaug ari LgSC daleibnīku skaits!
Sagataveja: Kristina
Puorpublicāts nu: http://lakuga.lv/posts/latgolys-studentu-centra-lgsc-aktivitatis-rezekne/


text:
LgSC vosorys školā ASV stuosta par digitalajim resursim latgalīšu volūdā
ASV, Zīmeļkarolinys universitatē Čapelhilā nu 1. leidz 12. juļam LgSC puorstuove Vineta Vilcāne pīsadaleja vosorys školā “Pyrmīdzeivuotuoju i mozuoklītuotuos volūdys: dzeivuo viesture i īspiejis nuokūtnei” (Indigenous and Minority Languages: Living History and Opportunities for the Future), stuostūt par digitalajim resursim latgalīšu volūdā i tū nūzeimi volūdys atteisteibā.
Vosorys školā pīsadaleja 35 storptautiskī volūdys eksperti nu dažaidom Eiropys vaļstim, ASV i Meksikys, snādzūt prezentacejis i pīsadolūt diskusejuos. LgSC puorstuove Vineta Vilcāne uzastuoje ar prezentaceju “Digitalī resursi latgalīšu volūdā – reiki volūdys atteisteišonai”. Pasuokuma programa pīejama coling.al.uw.edu.pl.
Dalinīkim beja īspieja apmeklēt Čeroki indiaņu kūpīnu, kluotīnē īpazeit jūs tradicionalū dzeivis veidu i izaicynuojumus volūdys saglobuošonā.
Vosorys škola nūtyka projekta “Mozuoklītuotuos volūdys, leluos īspiejis. Sadarbeiba pietnīceibā, kūpīnu īsaisteišona i inovativi vuiceišonuos reiki – COLING” ītvorūs, projekta aktivitatem leidza var sekuot facebook.com/Minority-Languages-Major-Opportunities.


text:
Latgalīšu sabīdryskuos organizacejis aicynoj 27. aprelī vuiceibu stuņdis nūvadeit latgalīšu volūdā
Latgalīšu sabīdryskuos organizacejis aicynoj Latgolys vyspuorizgleitojūšūs, profesionalūs i augstuokuos izgleiteibys īstuožu vuiceibspākus 27. aprelī nūdarbeibys (vuiceibu stuņdis, lekcejis) nūvadeit latgalīšu volūdā, taidā veidā styprynojūt Latgolys latvīšu pošapziņu, regionalū identitati i paruodūt cīnu viesturiskajim nūtykumim, kas lyka pamatu myusu vaļsts izveiduošonai.
1917. gods 26.–27. aprelī Latgolys kongresā Rēzeknē delegati pījēme viesturisku lāmumu – atsadaleit nu Vitebskys gubernis, līkūt pamatu Latvejis vaļsts izveidei. Pījimtajā rezolucejā tyka pastreipuots, ka Latgola patur [..] pylnu tisibu pašnuteikšonas woludas, ticibas, baznicas, skolu un saimestibas, kai ari zemes jautojumā, [..].
Piec symts godim 2017. gods 5.–6. majā, 4. pasauļa latgalīšu saītā Rēzeknē, izviertejūt 1917. gods Latgolys kongresā pījimtūs lāmumu izpiļdi, pījēme rezoluceju, ar mierki nūdrūsynuot latgalīšu volūdys i kulturys sovpateibys kai latvīšu nacejis boguoteibys, saglobuošonu, aizsardzeibu i atteisteibu.
Saīta daleibnīki vīnovuos, ka tuoļuok viesturiskuo 1917. gods Latgolys kongresa atcerei 27. apreļs ir svynama kai Latgolys dīna, īlīkūt jū lykuma „Par svātku, atceris i atzeimejamajom dīnom” 2. pantā kai atzeimejamu dīnu. Lykumprojektu piec Jura Viļuma iniciativys sagataveja i padeve LR Saeimai jau paguojušuo gods majā. 2018. gods 19. aprelī LR Saeimys Cylvāktīseibu i sabīdryskūs lītu komiseja itū lykumprojektu lēme vierzeit iz apstyprynuošonu Saeimā, pīduovojūt jū saukt par Latgolys kongresa dīnu.
Kab īdrūsynuotu školuotuojus lītuot latgalīšu (rokstu) volūdu ari izgleiteibys procesā, 27. aprelī sabīdreibā zynomi cylvāki dūsīs iz školom, kab taipat kai pārnejā godā uzrunuotu školānus nūvodvuiceibā.
Pedagogus itamā dīnā atbaļsteit, nūvodūt nūvodvuiceibys stuņdi, ir izsacejuši gataveibu režisors Viesturs Kairišs, literatis: Anna Rancāne, Ineta Atpile-Jugane, Sandra Ūdre, Ligija Purinaša, Karonhisake, žurnalisti: Tenis Bikovskis, Vineta Vilcāne, Skaidrīte Svikša, profesoris: Lidija Leikuma, Ilga Šuplinska, muzyki: Arnis Slobožaņins, Sovvaļnīks, Guntis Rasims, sabīdryskī aktivisti: Ruta Cibule, Harijs Bernāns, Andris Slišāns, Astrīda Vucina, Juris Viļums, Lolita Kivleniece-Kuzņecova, Agita Vigupe, Marta Binduka, Inese Germane i c.
Školom tiks duovynuota I. Šuplinskys, L. Rundānis, A. Andrejevys gruomota „Gostūs pi Boņuka” (2017), kai ari jaunuokī izdavumi – A. de Sent-Ekziperī tulkuojums latgaliski „Mozais priņcs” (tulk. E. Muizniece), i žurnala „Via Latgalica” 9., 10. numers.
Aicynojam ari cytus atbaļsteit latgalīšu volūdys atsagrīzšonu školuos i kasdīnys apritē. A tī, kas īdrūsynuoti raksteis sovus pīredzis stuostus par 27. apreļa volūduošonu latgaliski, izlūzis kuortā tiks pi travelnews.lv saryupātys duovonu kartis. Pīredzis stuostus varēs skaiteit ari www.lakuga.lv, jūs adresejit da 1. maja ilga13@inbox.lv. (Roksta apjūms latgalīšu volūdā da 3000 rokstu zeimu.)
Bīdreibys:
„Latgalīšu kulturys bīdreiba”
„Latgolys Saeima”
„Latgolas tradicionālōs kultūras centrs “Latgaļu sāta””
“Latgalīšu volūdys, literaturys, kulturviesturis školuotuoju asociaceja”
„Latgolys Studentu centrs”
„Kukuži”
Reigys latgalīšu bīdreiba „Trešō zvaigzne”
„Tautsaimnieks”
„Kroma kolna bruoliste”
„Latgolys Producentu grupa”
„Upītes jauniešu folkloras kopa”


text:
Vosorys spēlis / Konkurss
Kaidam vuiceibys aiz mugorys, kaidam vēļ aste palykuse, bet atpyutys strāčeišam pīduovojam nalelu konkursu par pādejuo laika latgaliskajom aktivitatem. Uzvārātuoji (ka byus daudzi pareizi atbiļžu, sauksim paleigūs veiksmi) sajims popularuos golda spēlis (Cyrks, Riču raču), kas taiseitys tepoš Rēzeknē. Vosorai gon vaira pīstuov aktivuokys spēlis, bet kai soka varbyut kaidam piknikam ci leitainai dīnai draugu kompanejā nūdar.
Pareizuos atbiļdis iz vaicuojumim leidz 6. juņam syuti iz lgsc@lgsc.lv ar nūruodi “Spēļu konkurss”.
Vaicuojumi:
1. Kai sauc latgalīšu viesturiskū melodramu, kas sovu pyrmizruodi pīdzeivuoja ituo goda majā?
2. Kaids latgalīšu muzykā nūzeimeigs pasuocīņs nūtiks Leiksā ituo goda 16. julī?
3. Kai sauc LgSC izdūtū gruomotu, kas tyka atsīta 27. majā?
4. Par kū stuosta „Dabasu Durovu” jaunuo dzīsme “Vacais mašinists”?
5. Kai LgSC var atrast pasaulī tik popularajā socialajā teiklā facebook.com?


text:
“Dienas gada balva kultūrā 2013” nomineiti Latgolys kulturys nūtykumi
Kasgadejā laikroksta “Diena” reikuotajā “Dienas gada balva kultūrā” kategorejā “2013. gada spilgtākais kultūras notikums” sovā storpā sasaceņš divejis itymā godā atkluotys Latgolys kulturys īstuodis: Daugavpiļs Marka Rotko muokslys centrs i Latgolys viestnīceiba “Gors” Rēzeknē.
Nu 2. janvara leidz 2. februaram par nominantim var bolsuot ari laikroksta “Diena” portalā i taidā veidā nūsaceit tautys bolsuojuma favoritus. Bolsuot īspiejams vīnu reizi dīnā par vīnu nominantu kotrā kategorejā.
“Dienas gada balva kultūrā” ir laikroksta tradiceja nu 2001. goda. Bolvys tradiceja nūzeimoj saceit paļdis muokslys personeibom, kas goda laikā vysaiduos intonacejuos īdvasmuojušs i ļuovušs sasajust tyvuok harmonejai i spākam, bet tikpat lelā mārā “kitynuojušs” i ruodejušs prīkšzeimi, kai byut napareizim, dullim, raksteit puori rūteņom.
Itūgod bolva ir kai viļcīņs ar Latvejis kulturys dzeivis 2013. goda spylgtuokajim nūtykumim, kas pīstuoj vairuokuos stacejuos: muzyka, literatura, vizualuo muoksla, kino, teatris.
Ziņu sagataveja: LaKuGa
Karteņa: publicitatis karteņa


text:
Dzīsmis pi “Leigonuo kliņgera”
21. oktobrī Rēzeknē Atbreivuošonys alejā 115. nūtyka LgSC reikuota muzykala latgalīšu dzīšmu i videklipu piecpušdīne. Itys pasuokums ir pyrmais sūļs, kab apzynuotu i izavālātu dzīsmis, kurys vieļuok tiks veiduotys kai latgalīšu dzīšmu karaoke. Iz pasuokumu beja puļciejušīs Rēzeknis “Latgolys Studentu centra” bīdri, aktīvisti, latgalīši i ari daudzi puornūvoda dzeivuotuoji, kurim ir interese par latgaliskū volūdā, kulturā i muzykā, i taipat vīnkuorši lobi cylvāki.
Pasuokumu latgaliski īskandynuoja arī Daiņs Adiāns ar romantisku gitarys spēli i Santa Viša ar vijūlis skaistū, rudineigū skaniejumu. Latgalīšu dzīsme beja vysys piecpušdīnis pamata motivs i ideja. Īraudzeit jū videoklipūs, dzīduot kūpā, klauseitīs latgalīšu muzyku dzeivajā izpiļdejumā. Klingers beja lobs i soldons, i leigonu i dzeivu jū dareja meilī cylvāki, kuri dūmova, dzīdova, smējuos latgaliski. Latgaliski – tys nūzeimej „eistyn”.
Iz itū kūpā byušonys pasuocīni beja atbraukuši ari Latgolys regionaluos televizejis puorstuovi, kuri taiseja sižetu par LgSC darbeibu Rēzeknē. Latgolys Studentu centrs 2. novembrī svinēs sovu 5 godu jubileju.
Kotrs itaida veida pasuokums latgalīšu volūdu i sirds dora boguotuokys, i ļaun vairuok saprast, cik boguoti mes jau asam tāņ. I pīsapylda tys, ka latgalīšu volūda teik saulē, kur jau seņ ir juos eistuo vīta. Paļdis vysim, kuri beja kūpā itūreiz, i teikomīs cytūs pasuocīņūs!
Muzykālu i leiksmu rudini vālūt –
Ilze
LgSC Rēzeknis biroja aktiviste


text:
Nadaparāts, pušvysts, dridžiņu apsaieds.. – “jūceigu” cylvāku apsaukys
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Kotrys apleicīnis “jūceigī” cylvāki aba čudiki Latgolā vysod bejuši vītejuos sabīdreibys “ūdzeņa”. Voi izaceļ viņ ar atškireiguoku rynys ci īšonys maneri, voi pavysam naadekvatu dūmuošonys i reiceibys veidu, jī ruodīs tikpat interesanti kai par upeiti nadabiski puorleikušais veituls ci dūbainais akmiņs ceļmolā. Koloritus čudikus var satikt Leonarda Latkovska “Dzymtōs zemes ļaudīs”, Ontona Rupaiņa, Jezupa Pūrmalīša, Aļberta Sprūdža i cytu latgalīšu autoru prozys tekstūs, sovutīs volūdā atsakluoj boguoteigs vuordu kruojums taidu apsaukšonai.
Mulki i duraki
It kai vuordim “muļkis” ci “duraks” ar jūs ekspresivūs sinonimu aili, kai nagudrais, glupais, sprostais, trokais, durnais, ari idiots i nalīta, vajadzātu apzeimuot tikai goreigi slymūs, tok taidus vysod ar leidzjiuteibu i meilumu apsauc viņ par glupeišim, muļkeišim voi duracenim. A vysbīžuok apsauku var izapeļneit sevkurs par naordinaru reiceibu, tamā šaļtī it kai teik apšaubātys apsauktuo intelektualuos spiejis voi goreiguo veseleiba.
Uzvuords “Muļkis” Latgolā pyrmū reizi fiksāts 1738. gods dokumentūs. Populars jis ir bejs Kruoslovys nūvoda Lelūs Muļķu i Mozūs Muļķu cīmūs, par tū var puorsalīcynuot, pat pastaigojūt pa kopim. Dzeivuotuoji vēļ 20. godu symta 80. godūs nūraideja ideju par vītys nūsaukuma maiņu i niule ar tū pīvylynoj ceļuotuojus. Ilmāra Meža pietejumā “Latviešu uzvārdi” izsaceita verseja, ka uzvuords varātu byut radīs nu vītys nūsaukuma, “Myлkи” boltkrīvu volūdā nūzeimoj cītu zemi, kuru gryuši rakt, art. Īt pruotā saisteiba ar mulču, kū izmontojam zemis palobuošonai. Ludzys nūvoda Cyrmys pogostā ir Muļču cīms.
Storp latvīšim sastūpams vēļ uzvuords “Duraks”, 1932. gods “Valdības Vēstnesī” ir izsludynuots, ka kaida luterticeiga reidzineica uzvuordā Duraks sauktīs uzvuordā Podziņa. Latgalīšu daudz lītuotais aizgivums “duraks” krīvu vuordineicuos pamatnūzeimē teik skaidruots kai arlekina apzeimuojums, sovutīs montuotūs indoeiropīšu ciļmis vuordu “durņa”, “durns” pamatsemantika saisteita ar dūršonu, caurumim i koč kū tamleidzeidzeigu, attīcynuošona iz pruota spieju tryukumu (caurumu?) ir nūzeimis puornasums. Teicīnī “sieņu (ci kuo cyta) da duraka” (‘cīš daudz’) komponents “duraks” ir aizstuojs vuordu “Valns” – mitologiskū pazemis vaļdinīku, lai jū līku reizi napīsauktu.
Nadaparātī, puorparātī, nadacaptī, puorcaptī, nadataiseitī
Ituos ekspresivuos apsaukys popularys 20.–30. godu latgalīšu presē i lugu tekstūs. Tai vysbīžuok vīns ūtru avīžu slejuos par nakvalifikacātim, nakompetentim, pruotā naatteisteitim komiski raksturoj latgalīšu politiki i jūs atbaļsteituoji. Leonards Latkovskis sovūs latgalīšu vuordu i teicīņu komentarūs nadacapts/puorcapts skaidroj ar cilvāka atteisteibys procesa metaforisku leidzeibu maizis cepšonai – godās, ka nasaīt i “maize ir nagaršeiga, smoga, iudiņaina, meiklei leidzeiga”. Leidzeigi nūteik ar cuoļu periešonu. Bet tei var nabyut metafora, etnografejis ekspedicejuos pīraksteitys zinis, ka slāvi sovus pyrma laika dzymušūs bārnus suovuši syltā krīvu ceplī – kai sova veida inkubatorā. Ka tys nav leidziejs, burtiskā nūzeimē sacejuši, ka “nadacapts” – partū vuorguoks mīsuos i vuojuoks pruotā. Tai varātu byut reikuojušīs ari latgalīši.
Tautā zyna vēļ cytus teicīņus, ar kurim apzeimēt pruota tryukumu: tryukst vīnys skryuveitis; vysi nav sātā; vīna gaļdeņa tryukst; pīktuo gaļdeņa (dieleiša) tryukst; pīktuo bruoļa tryukst; pruotu izkiukuojs.
Pačobli i pušvysti
“D. trūkšņuodams ībrauce myusu piļsūniskuos presis pogolmā. Te nu gon streida cālūnis nav kaids pačoblis vai pusvysta,” – citats nu 20. godu latgalīšu presis. Vuords pačoblis gon vāluok tekstūs pavysam nav atrūnams, Kārļa Mīlenbaha i Jāņa Endzelīna “Latviešu valodas vārdnīcā” itys vuords skaidruots kai vuorgs cuoļs, izplyukuots gailāns. Tok pušvysts atrūnams gon Kravaļa, gon Kūkuoja, gon trymdys lugu raksteituoja Artura Rubeņa tekstūs, ar tū saprūt i duraceņu, i naveižeigi apsavylkušu, i cylvāku bez satura. Bet tei nav vuorda pamatnūzeime.
Latgolys laukūs ir vēļ cylvāki, kas muocēs pasaceit, ka pušvysts aba pusvysta nav ni gaiļs, ni vysta, gudrā vuordā hermafrodits – radejums ar obeju dzymumu sovpateibom. Bierneibā laukūs poša dzierdieju pīaugušūs runojam par cylvāku, kas treis mienešu izaviers piec sīvītis, treis – piec veirīša, viņ nu tuo nikuo nasaprotu.
Ni šys, ni tys
Daudzuos Eiropys volūduos lītoj vīnys strukturys frazeologismus ar nūzeimi “ni vīns, ni ūtrys”, reizem komponenti gon atsaškir, pīmāram: angļu “neither fish nor flesh nor good red herring” (burtiski ‘ni zivs, ni gaļa, ni loba kaļteita siļča’), krīvu “Hи pыбa, Hи Mяco” (burtiski ‘ni zivs, ni gaļa’), pūļu “ktoś ni z pierza, ni z mięsa” (burtiski ‘nazkas ni nu spolvu, ni nu galis’), lītuvīšu “nei velnias, nei gegutė” (burtiski ‘ni valns, ni dzagiuze’), latgalīši taidus ari zyna – ni zivs, ni gaļa; ni capts, ni vyrts.
Tī vysi ir kalki nu vuocu frazeologisma “weder Fisch noch Fleisch” (burtiski ‘ni zivs, ni gaļa’). Reformacejis kusteiba 16. g. s. ticeigūs saškēle katuoļūs (“zivīs”, kuri gavej i regulari galis vītā ād zivis) i protestantūs (“gaļā”, kuri vysu laiku dreikst ēst gaļu), a tī, kas nav pīderiejuši nivīnai nūmetnei, bejuši ni zivs, ni gaļa.
Sovutīs frazeologisma ni pīns, ni gaļa komponentu polaritate ir nu ebreju kašruta lykuma – škiert pīna i galis iedīņu taiseišonu, lītojamū virtuvis inventaru i itūs produktu iesšonu, kai itys treis reizis nuruodeits Vacajā Dereibā (Ex 23: 19, 34: 26; Dt 14: 21).
Latgalīšim cīš pateik ni–ni konstrukcejis teicīni, jī runā i tekstūs daudz lītoj vuordryndys ar antonimim, situacejai paīmūšim polarim jiedzīnim: ni suoku, ni beigu; ni austrumi, ni vokori; ni dīnu, ni nakti; ni sylts, ni solts; ni ar lobu, ni ar slyktu; ni boguots, ni nabogs; ni pi Dīva, ni pi valna; naleidzēs ni Dīvs, ni krīvs; byusi ni ar sīvu, ni bez sīvys; ni laiceigi, ni myužeigi; ni pošam, ni cytam.
Ka navar atrast atbylstūša antonima, “tukšū” komponentu aizstuoj sinonimi (ni carāts, ni gaideits; ni žāluojuos, ni teicēs), ituos pošys saknis vuorda atkuortuojumi (ni kolpu, ni kolpyuņu); vītnīkvuordi (ni tī bejuse, ni kuo); paleiga verbi (ni kust, ni ir).
Voi tu dridžiņu apsaieds?
Dridžinis, sauktys ari trokais buļvs, trakiņa, latvyski dzeloņainais velnābols (Datura stramonium), arhaiskūs laikūs izmontuotys magejā. Augs roda nu realitatis naatškiramys halucinacejis i puordozāts – nuovi, bet drūsuo deva nav nūsokoma, auga dalis satur atškireigus alkaloidu daudzumus. Partū nagaideitu trokumu, eislaiceigu naprotu raksturoj ar itū frazeologismu, i tys vysbīžuok izskaņ vaicuojumu veidā’, kas naprosa atbiļdi.
Bet ir ari cyti vaicuojumi, kū latgalīts ūtram prosa situacejā, kurā jis nasaprūt ūtra reiceibu: Voi tu troks? Voi tu pyrmū dīnu pasaulī dzeivoj? Voi tu mežā dzimis, bucā audzis? Voi tev golva sazagrīzuse? Voi tu pruotu izkoikuoji?


text:
Donata dīna i zibiņskonkurss
Kalenders soka, ka 17. februarī juosveic vysi Donati vuorda svātkūs. Koč ari myusu pošu vydā nivīna taida nav, tūmār Donats ruodīs taids kuorteigs latgalīšu veirīša vuords, kam par gūdu nūteikti var sareikuot svātkus!
Cikom senejūs ticejumu orūdi klusej par Donata dīnu, tys natraucej ļusteigā gorā tū nūsvinēt myusu dīnu tradicejuos i izdūmuot koč kū pavysam jaunu, deļ tuo esi aicynuots pīsabīdruot iz Donata dīnys svineibom Reigā, 17.02. 18:00 virtuļu kopejneicā „Ze Donats” K.Valdemara īlā 18 (Valdemara i Dzirnovu īlu pakss) iz „donatim”, kakao i latgalīšu atraktivū golda spēli „Slapanī īnaidnīki”!
Bet, cikom gaidom Donata dīnu, aicynojom pīsadaleit ZIBIŅSKONKURSĀ!
Leidz 16.02. vokora 22:00 iz ortografeja@gmail.com ar nūruodi „DONATS” atsyuti sovu verseju Donata dīnys ticejumam (pīmāram, „ja Donata dīnā nūteik koč kas, tod piec nedelis byus vēļ nazkaids breinums” ci „Donata dīnā juoīt iz koč kureini, kab byutu tys i tys” itt). Kotrā ziņā – breiva vīta Tovai fantazejai ! Lobuokajam ticejumam bolvā – gords sešu donatu komplekts nu „Ze Donats” i LgSC.
Foto nu škārsteikla plašumim.


text:
Video: Kaidys asociacejis reidzinīkim raisa Latgolys cīmu nūsaukumi?
Škārsteikla projekta “Plumbuddy” mārgys Annija i Santa nūskaidruoja, voi reidzinīki pazeist Latgolys apleicīni – tuos cīmus, pogostu centrus.
Kai izaruodeja, reidzinīki nazyna sovys vaļsts geografeju i, dzieržūt dažaidūs apdzeivuotūs vītu nūsaukumus, pīmāram, Puša, Bički voi Šengeida, kai pyrmuos asociacejis miņ cytvolūdu vuordus, kas izaklausa leidzeigi. Tik 2 jaunīši zynuoja, ka pastuov taidys vītys.
Škārsteikla projekts “Plumbuddy” par Latgolys tematiku narunoj pyrmūreiz. Pavasara suokumā mārgys vaicuoja reidzinīkim, voi tī zyna kaidus latgalīšu volūdys vuordus.


text:
Bīdreiba “LgSC” iz prīšku struoduos ar zeimynu “Latgalīšu kulturys kusteiba “Volūda””
Rokstu sagataveja: bīdreiba “LgSC”
Vīna nu aktivuokūs i radzamuokūs latgalīšu kulturvidis organizaceju i portala latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv saiminīks – bīdreiba “LgSC” – iz prīšku dorbuosīs ar zeimynu “Latgalīšu kulturys kusteiba “Volūda””. Jaunais zeimyns ar saukli “Volūda, kas saviļņoj” precizuok raksturoj sajiutu i procesus, ar kaidim aizrauteigi struodoj bīdreiba – vysu dorbu pamatā vaira voi mozuok ir latgalīšu volūda i ar tū saisteitais vysaižūs aspektūs.
Bīdreiba “LgSC” vysu sovu darbeibys laiku ir vīna nu aktivuokūs i spylgtuokūs latgaliskuos kulturvidis organizaceju, kas eistynoj i roda vysaižus latgaliskūs dorbus. Leluokais bīdreibys kasdīnys dorbs ir latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv, kai ari latgalīšu rokstu volūdys tīšsaistis nūdarbeibys, akceja “Latgalīšu volūdai draudzeiga vīta”, jaunīšu seminars “Atzolys”, konkurss “Latgolys prozys skaitejumi”, latgalīšu literaturys i cyta veida izdavumu izdūšona (bārnu dzejūļu i dzīšmu kruojums “Vuškeņa iz pļovys”, Egitys Kancānis “Syltuo mola”, Annys Rancānis jaunuokī dzejis kruojumi, latgalīšu dzīšmu kruojums “Muna dzīšmu gruomota i cyti), sadarbeibā ar Latvejis Radejis Latgolys studeju padareitī Ilzis Spergys stuostu kruojuma “Dzeiveiba” radejis lasejumi i latgalīšu rokstu volūdys diktats, taipat folklorys kūpa “Ceidari”, “WhatsApp” digitaluos latgaliskuos uzleimis i cyti dorbi, kurūs vydā nūtikšonu, diskuseju reikuošona, volūdys izpiete, iniciativys i īsasaisteišona nūrisēs, kur juopuorstuov latgaliskuo kulturvide.
Bīdreibai “LgSC”, kurā apsavīnuojuši latgaliskuos kulturvidis entuziasti nu dažaidu Latvejis vītu i kurei īprīšk beja zynoma kai “Latgolys Studentu centrs”, ir senejis idejiskuos saknis, nu oficiali kai bīdreiba pīregistrāta 2005. godā. Nu tuo laika vaira voi mozuok aktivs bejs bīdreibys dorbs izvierzeitūs mierku sasniegšonai. 2020. godā bīdreiba pamaineja nūsaukumu nu “Latgolys Studentu centrs” iz abriviaturu “LgSC” – taids bīdreibys apzeimiešonai sabīdreibā kasdīnā tyka lītuots i īprīšk. Pamatuojums itaidom puormaiņom, beja tys, ka sovulaik bīdreibu dybynuoja jaunīši i studenti, kurī pīauga reizē ar organizaceju, turpynuoja dorbuotīs, taipat vaira nanūtyka tik aktiva paaudžu maiņa, kai ari pasameja pošys bīdreibys dorbuošonuos veidi, vierīņs i interesis. Tys vyss nūvede pi vaicuojuma, voi “studentu” vēļ arviņ ir “studentu”, jo padareitais i mierki seņ jau beja puorauguši nūsaceitū “studentu” leimini.
Nu ar laiku logiskys tyka vaicuojums, voi abriviatura “LgSC” ir lobuokais atrastais rysynuojums. Bīdreibys ituos šaļts vadeituoja Edeite Husare stuosta: “Dūmys par tū, voi vēļ arviņ asam “studentu centrs” beja seņ, aiz tuo ari oficiali atsasaceit nu studentu byušonys ruodejuos logiskys sūļs i taipat vysur tykom saukti par “LgSC”. Nu tod saguoja sasadūrt ar tū sabīdreibys daļu, kas nazyna bīdreibys viesturi, agruokū nūsaukumu i abriviatura raiseja vaicuojumus, kas tod tys ir. Ituo izaicynuojuma rysynuošonu redzējom ari kai vīnu nu sūļu bīdreibys kapacitatis styprynuošonā – saprast i atrast bīdreibys zeimynu i publiskū tālu, kas vaira nalyktu aizdūt vaicuojumus ni sovā vydā, ni apleik. Pamatā jau dorbi i gribiešona dareit nu nūsaukuma pameišonys nasamaina, nu myusu dīnuos styprys zeimyns ir ari daļa nu kasdīnys publicitatis i veids, kai sabīdreibai skaidri paruodeit, kas tod bīdreiba ir i kū dora.”
Bīdreibys jaunuos identitatis radeišonai tyka pīsaisteits vīns nu Latvejis lobuokūs reklamys sferys specialistu Raimonds Platacis, kurs pats niu otkon dzeivoj Latgolā, kai ari taišni Latgola i latgaliskais kai zeimyns i tāls ir vīns nu juo pādejūs godu interešu objektu. Kai individualuos sarunuos, tai diskusejuos ar bīdreibys bīdrim, viertejūt da ituo dareitū i organizacejis tuoļuokū strategeju, roduos zeimyns “Latgalīšu kulturys kusteiba “Volūda””, kas simboliski paruoda tū, ka bīdreiba ir īkustynuojuse, aizsuokuse cīši daudzi latgaliskūs iniciativu i turpynoj tū dareit iz prīšku. Pi zeimyna vizualizacejis struoduojuse grafiskuo dizainere i ari tetoviešonys meistare Elīna Zelča.
Zeimyna idejis autors Raimonds Platacis par dorbu pi tuo stuosta: “Izstruodojūt bīdreibys jaunū identitati, mums beja svareigi izavaireit nu banalu elementu repliciešonys. Gribiejom saprast, kas ir tī simboli, kas spiej iznest volūdys augšuokuo funkceju, naviņ runuošonu i raksteišonu, koleidz tykom pi “viļneiša”. Viļņuotais elements bīdreibys jaunajā logotipā simbolizej kusteibu, kas aizasuoc kai dūma kaida cylvāka golvā ite, Latgolā, i, pīdzeivojūt sovu eistynuošonu, īkustynoj cytus ļauds Latgolā, Latvejā i vysā pasaulī.”
Reizē ar zeimyna maiņu bīdreiba ari attaisa zīduošonys platformu-veikalu voluda.lv, kab pīsaisteitu atbolstu vēļ vaira latgaliskūs dorbu īkustynuošonai, aizsuokšonai i padareišonai. Tī ir vareiba atbaļsteit ari latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv dorbu. Vaira par bīdreibu i jaunū zeimynu ite: voluda.lv/byut.
Bīdreibys vadeituoja Edeite Husare soka: “Jauna zeimyna radeišona gondreiž vysod nav vīnkuoršs i eiss process, deļ tuo mes asam cīši prīceigi, ka sasarunojūt, diskutejūt, ari švuorbojūtīs i daudzi analizejūt, ir rodīs itys zeimyns “Latgalīšu kulturys kusteiba “Volūda””, kas precizi paruoda tū, kas ir bīdreiba, tuos dorbi i nūzeime. Mes vysod asam bejuši jaunu ideju aizsuocieji, īkustynuotuoji, pasamejuši poši i mainejuši procesus ari latgaliskajā, bet vysa centrā vysod bejuse voludā, ar kuru cyts pīdzims, cyts uzaudzs, kura roda tū saviļņuojumu i gribiešonu dareit tuoļuok. I vēļ maņ personeigi cīši lela prīca, ka Latgolys regions var! Ari Latgolā iz vītys ir specialisti – zeimynu radeituoji i vizualī veiduotuoji – ar Latvejis i pasauļa leimiņa pīredzi, ar kurim kūpā radeit itaidus jaunus stuostus. Cikom teik pabeigti aizsuoktī projekti, bīdreiba vys juridiski saglobuos ari nūsaukumu “LgSC”, nu jau niu publiskajā dasacejumā iz prīšku īs kai Latgalīšu kulturys kusteiba “Volūda”.”
Kab izzynuotu vaira par tū, kaidi beja bīdreibys izaicynuojumi identitatis mekliešonā, par jaunuo zeimyna tapšonu i par Latgolu i latgaliskū zeimynūs kai taidūs, aicynojam iz tīšsaistis sarunu ar bīdreibys vadeituoju Edeiti Husaru i zeimyna “Volūda” veiduotuoju Raimondu Plataci catūrtdiņ, 10. novembrī, 20.00 tīšraidē Latgalīšu kulturys kusteibys “Volūda” profilā socialajā teiklā “Facebook”.
________
Zeimyna maiņa ir vīna nu projekta “Bīdreibys “LgSC” kapacitatis styprynuošona piļsūniskuos sabīdreibys i īdzeivuotuoju leidzdaleibys veicynuošonai i tūs interešu puorstuoveibai Latgolys regionā” aktivitašu. Projekts tyka eistynuots nu 2021. gods 1. maja da 2022. gods 31. oktobra i sajiems atbolstu Aktivūs īdzeivuotuoju fonda kapacitatis projektu konkursā. Projekta finansātuojs ir Islande, Lihtenšteina i Norvegeja.


text:
Energokrize i pīrūbeža problema. Centra “Ķepa” stuosts (+FOTO)
Rokstu sagataveja: Marta Puzāka, portals lakuga.lv
Itūgod Krīvejis agresivuo ībrukuma Ukrainā deļ raiseituo vaļstī asūšuo energokrize palykuse par byutisku īmesli vysaidu īstuožu optimizacejai voi likvidacejai. Vysvaira tys skar taidys īstuodis, kas jau īprīšk sasaskuorušys ar dažaida rakstura problemom: napīteikams apgrūzejums i atteisteiba, darbinīku voi apmaklātuoju tryukums. Kritiska situaceja niu ir skuoruse ari pīrūbežu. Vīna nu taidu īstuožu ir Kruoslovys nūvoda Kepovys pogosta vidis i izgleiteibys centrs “Ķepa”.
Centrs apmaklātuojim pīduovoj dažaidus turisma pakolpuojumus – ekskurseja pa izstuožu zalem, vidis klase, naktsmītnis, latgaliskūs iedīnu degustacejis i daudz kū cytu. Kluotyn vēļ tei ir ari vīneiguo vīta, kur Kepovys pogosta dzeivuotuoji var sasatikt kulturys pasuokumūs, partū ka centrā daīmamys div savīseigu pasuokumu zalis.
Centrs “Ķepa” itūgod svietej sovu dasmytū jubileju. Taišni vaļsts svātkūs, 18. novembrī, 2012. godā tyka atkluots centrs ar īvāruojamu ekspoziceju, saīta nomu i degustaceju sātu. Ākys renovacejis dorbi tyka veikti caur dažaidim projektim, tok ari vysu darbeibys laiku centrs aktivi eistynoj projektus. Centra vadeituoja Regīna Stepiņa stuosta, ka itūgod tika veiksmeigi nūslāgti projekti, kur centram sataiseits jauns uora golds, sūli i šyupelis. “Lela teritoreja, diveji muorki, vīnā nu tūs ari laipa. Vosorā var nūsamauduot. Cīši pīdūmojam arī pi uora apzaļumuošonys. Bārni var izaskraideit, pīauguši vīnkuorši var atbraukt i iztaiseit sovu pikniku, byut pi dobys,” stuosta vadeituoja.
Vidis i izgleiteibys centrā ir vareiba apsavērt dzeivinīku izbuozeņus, medinīku trofejis, pasadorbuot vidis klasē, kur daīmamys vysvysaidys poštaiseitys spēlis lelim i mozim. Ir mikroskops, zem kura var apsavērt čajis, vitaminus, kopeju mikroplanā. Sūpluok vidis i izgleiteibys tematikai ir ari kultura. Saīta nomā ir vareiba organizēt vysaidu veidu pasuokumus – nu konferencem da kuozom. Centrs lepojās ar degustaceju nomu. Ceglu krīvu ceplī teik gatavuoti Latgolys iedīni. Ekskursanti pyrma braukšonys var dasaceit degustacejom zupys, blīnus, sautiejumus i cytus gordumus. Taipat ir vareiba palikt nakstmītnēs. Goda laikā naktsmītnis apmekliejuši aptyvai 50 gostu.
Tok niu energokrizē strauji augūšuos centra uzturiešonys izmoksys līk saviļk cīšuok jūstys Kruoslovys nūvoda pošvaļdeibai. Oktobrī nūtyka sēde par “Ķepys” vaicuojumu, kur vairuoki deputati aizstuoviejuši centru, skaitūt, ka taidom izgleiteibys īstuodem juopastuov. Kruoslovys nūvoda dūmis prīšksādātuojs Gunārs Upenieks pastreipoj, ka vīns variants ir centra apvīnuošona ar Dagdys pogostā asūšū Jaundūmis muižu: “Pasaverūt iz “Ķepu” – geografiskuo vīta, ceļu stuovūklis, pīrūbeža problemys. Ka Jaundūmis muižā byutu diveji izgleiteibys centri, tod tī cylvāku pīplyudums teiri geografiski jau varātu byut leluoks. Dūmoju, nav juobyt cīši gudram, lai saprostu, kas sagaida myus zīmā i nuokušajā godā. Finansiejums ir apmāram 78 000, bet īnuokumi par divejim muzejim (“Ķepa” i Jaundūme) – 5000. Pošvaļdeibys niu ir iz izdzeivuošonys rūbeža,” tai Upenieks.
Ari centra vadeituoja Regīna Stepiņa saprūt pošvaļdeibu i energokrizis radeituos problemys: “Naudenis ir tik, cik ir. Pošvaļdeiba dūmoj, ar kū i kaidā veidā iztikt, lai vysim izmoksuotu naudu, lai vysim vysa pītyktu. Mes peļnejam mozuok, nakai ir myusu izdavumi. Principā saturiešona mums nav tik lela, cik aizīt iz olgom. Ka vaira nabyus taidys īstuodis ite, tod pogosts ari ar laiku pagaiss, cylvāki vīnkuorši palyks nūvuortā.”
Latgolys Turysma asociacejis puorstuove Laura Spundere pastreipoj, ka tik nastabilā geopolitiskā situacejā ir cīši svareigi saglobuot styprys i latvyskys pīrūbeža teritorejis: “Centrs “Ķepa” pylda svareigys funkcejis kai deļ vītejūs dzeivuotuoju, kurim tei ir praktiski vīneiguo puļciešonuos vīta, tai i deļ turistu. Eipaši niu, kod arviņ vaira pīaug pīprasejums piec garūs puorguojīņu maršrutu, centrs “Ķepa” tamā pīrūbeža daļā ir vīneiguo vīta, kur guojiejs var atsapyust, izzynuot napīcīšamū informaceju, paēst i pat palikt pa nakti. Taipoš centrs “Ķepa” jau div godus piec kuortys ir veiksmeigai pīsadalejs pasuokumā “Sātys kopejneicu dīnys”, ar sovu pīduovuojumu kotru reizi pīsaistūt vysmoz puors desmitus gostu nu vysaidu Latvejis vītu.”
Par apmekliejumu centra vadeituoja stuosta, ka pyrma pandemejis cīši daudz braukuojuši turisti nu uorzemu, pīmāram, Vuocejis, Ungarejis, Krīvejis. Niu puorsvorā brauc tik cylvāki nu Latvejis. Vosoruos cīši aktivi braukuoja saimis ar bārnim.
Daudz aktivuok centrs dorbuojuos tod, kod Osyunā beja škola. 2018. godā škola tyka optimizāta nu pamatškolys par suokumškolu, tok 2020. godā tyka slāgta pavysam.
Tūlaik školānus lyudze iz tematiskim pasauokumim i nūdarbeibom. Centrā tyka svieteiti ari vaļsts i godskuortu svātki. Niu centram sūpluokuo škola ir Dagdys vydsškola, kas atsarūn gondreiž 30 kilomentru attuolumā. Šaļtim ari školāni nu Dagdas māroj garū ceļu, kab apmaklātu centra aktivitatis.
Nu cyta gods 1. juņa tiks slāgti bārnuduorzi Kruoslovys nūvoda lauku teritorejuos. Dagdys pogostā tuos ir pyrmsškolys izgleiteibys īstuodis “Saulīte” izgleiteibys programys eistynuošonys vītys Osyunā i Konstantinovā. Centram “Ķepa” sūpluokais ir taišni Osyunā. Izgleituošonys vīta tyka īreikuota bejušuos Osyuna suokumškolys telpuos. “Bārnuduorza vīta pasaruodeja tod, kod likvidēja školu Osyunā. Pogosta vadeituoja dūmuoja, kai saglobuot īstuodi, izdūmuoja īlaist tī pyrmsškolys bārnus. Dūmoju, ka tei ir vysys Latvejis probļema, ka mums tauta ir izbraukuse. Dorbavītu nav, tok jau tai pādejuos dorbavītys pamozom pagaist. Paliks tukšums. Biedeigi,“ stuosta Regīna Stepiņa.
Kruoslovys nūvoda dūmis prīšksādātuojs Gunārs Upenieks skaidroj, ka ari Dagdys pogosta apvīneiba saprūt, ka niu ir svareigs vaicuojums par izdzeivuošonu. “Kruoslovā apkure ir 51 eiro par megavatstuņdi (MWh), tok Dagdā ir 121 eiro. Divarpus reizis leluoka summa. Labi, ka vēļ ir vaļsts kompensacejis,” tai Upenieks.
Jis ari pībiļst, ka suokumā ruodejuos, ka vaicuojums par bārnuduorzim byus cīši gryušuoks, nakai ar muzeju, tok izaruodeja ūtraižuok. Tī deputati, kas sēdis laikā aizstuoviejuši centru, nūbolsuojuši par bārnuduorzu sliegšonu. “Galejais lāmums ir pījimts. Tuos ir deputatu prioritatis.”
Tai kai beja nūvāruojama lela pretesteiba kai nu deputatu, tai nu sabīdreibys pusis, lāmums par “Ķepas” liktini tyka atlykts iz div mienešim.
Kab saglobuotu vidis i izgleiteibys centru i tuo atsarasšonys vītu, centra darbinīki suoce aktivu parokstu vuokšonu. Dīnnakts laikā tyka savuokti 674 paroksti. Ari socialajūs teiklūs cylvāki beja sašutumā par centra vadeituojis viesti i aktivi dalejuos komentarūs. Kaida sīvīte roksta: “Tys ir brīsmeigi! Cylvāku nav. Jaunīši aizbrauc iz naatsagrīž. Nav nikaidys atteisteibys, lauksaimnīceiba tūrīs knapi, knapi. Uzturēt tū ir duorgi. I kam tū dareit? Tys ir taipat kai izceļt baseinu iz klaja lauka, kur nivīns apleik nadzeivoj i uzturēt tū taipat, kab byutu. Dīvamžāļ tei ir realitate. “Ķepā”, prūtams, ir skaists dzeivinīku muzejs, super vadeituoja, bet cik tod cylvāku apmeklej (iz pierstu var saskaiteit). Vaļdeibai žāļ naudys uzturiešonai. Vīneiguo izeja, ka kaida fiziska persona ci uzjāmums tū izpierk i uztur.”
Kaids cyts centra apmeklātuojs roksta: “Asu puorlīcynuots, ka itys kulturys centrs (asu tū apmekliejs vairuokys reizis) piļneibā varātu sevi uzturēt i peļneit. Ka tys byutu pīnuoceigai reklamāts, apmaklātuoju natryuktu, nasaverūt pat iz putekļainūs ceļu.”
Ari centra vadeituoja pīkreit, ka jūs problema ir napīteikama reklama: “Mes skaitom, ka mums ir par moz reklamys, cylvāki varātu braukt bīžuok. Kod jī atbrauc, soka, ka jim cīši pateik, bet tik pieški koč kur vyspuor izzynuojuši, ka taida vīta pastuov. Visitdagda.com – tī ir myusu vysi dati. Tai mes jau raugom reklamētīs, feisbukā bīži īlīkam koč kū. Mes tū līkam poši, nav vareibys nūdrūsynuot atsevišku marketinga specialistu. Maņ pošai ir tik daudz dorba, rokstu atskaitis. Nav laika padūmuot par, pīmāram, reklamu voi zīduojumim.“
Tai kai saīta nomā i vidis i izgleiteibys centrā struodoj tik treis cylvāki, dorba kasdīnā ir cīši daudz. Centra vadeituojai Regīnai ir pylnys slūdzis dorbs, kas sastuov nu treju omotu: pusslūdze kai vidis i izgleiteibys centra vadeituojai, 0,25 slūdze kai saītu noma vadeituojai i 0,25 kai amatermuokslys kolektiva vadeituojai.
Vēļ “Ķepā” iz pusslūdzi struodoj apkūpieja, kas ari dorbu apvīnoj ar pusslūdzis apkolpuošonys specialista omotu bibliotekā, kas atsarūn tamā pat ākā. Trešais darbinīks ir degustacejis noma apkolpuotuoja. Tok centra vadeituoja Regīna Stepiņa stuosta, ka vysus dorbus juos rauga dareit kūpā: “Ka ir kaidi pasyutejumi degustacejom, mes vysu gatavejam kūpā. Veidojam dekoracejis pasuokumim, rūtojam telpys. Cytreiz es struodoju ite cauru nedeļu, tai kai dorbs skaituos tik par dorbadīnom, tok pasuokumi nūteik i apmaklātuoji vysbīžuok brauc taišni breivdīnuos.”
Pīrūbeža pogostā vītejī dzeivuotuoji puorsvorā nūsadorboj ar lauksaimisteibu – uztur lūpus, duorzus. Tī cylvāki, kas struodoj apmoksuotu dorbu, vysbīžuok struodoj div vītuos – sovā i cytā pogostā. Kai pīmāru centra vadeituoja miņ pogosta puorvaļdi i feldšeru punktu, kas atbrauc struoduot iz fiziskū dorba vītu divejis reizis nedeļā.
Nuokušuo pošvaļdeibys sēde par centru plānojās decembrī. Da tam laikam nūteik puorrunys. Vīns nu rysynuojumu, kū redz i pošvaļdeiba, i centra darbinīki, ir telpu īre. “Pošvaļdeiba pīduovuoja īrēt telpys voi suokt uzjiemejdarbeibu. Jemit īstuodi sev, izīrejit nu pošvaļdeibys i dabojit īnuokumus. Pošvaļdeibys īstuode it kai poša nasajam īnuokumus, bet ite ir taida īstuode, kur ir moksys pakolpuojumi – beletu puordūšona, degustaceju pasyuteišona. Var saprast – ka reklamys nav, tod cylvāki rešuok brauc iz itaini,” stuosta Regīna Stepiņa.
Taidā variantā byutu cīši juopīdūmoj pi reklamys izveidis, kab taids uzjāmums byutu rentabls i cylvāki par tū zynuotu, interesātūs i brauktu. Centra vadeituoja skaita, ka pi reklamys byutu juopīdūmoj na viņ uzjāmumam, bet ari pošvaļdeibai: “Maņ beja dūma, kab atraucūt iz piļsātu, iz reizis var apsavērt, kur var aizbraukt, kū var redzēt, kur var paēst. Mums iz Dagdu vad treis ceļi: nu Kruoslovys, nu Aglyunys i nu Rēzeknis. Pi tūs vaļsts ceļu nūteikti vajadzātu byut koč kaidai reklamai. Brauc jau sveši cylvāki, i jī iz reizis varātu redzēt.”
Ka vaicuojums par telpu nūmu nasarealizēs, tod, vystycamuok, pošvaļdeiba atsagrīzs pi ūtra varianta, kas ir muzeja puorvītuošona iz Jaundūmis muzeja telpom. “Jaundūmis muzeja telpys nav pīpiļdeitys, tī ir breivys telpys, kur var izvītuot vysu muzeja ekspoziceju,” tai Kruoslovys nūvoda dūmis prīšksādātuojs.
Vēļ centram paleidzātu daleiba programā “Latvijas skola soma”, tok tī leluoka viereiba ir taišni kulturys montuojumam i muokslai, na vidis izgleiteibai, turismam voi iedīņu meistarklasei.
Vaļstī asūšuo energokrize arviņ vaira paspylgtynoj pīrūbeža problemu – infrastrukturys īspieju i dzeivuotuoju sasamazynuošonu. Ari Latgolys turisma asociacejis puorstuove Laura Spundere pastreipoj, ka taišni itymā sarežgeitajā laikā cīši svareigi ir saglobuot pīrūbežu i tuo turisma objektus: “Saprūtams, ka niulejuos krizis laikā ir gryuši rast finaņsejumu deļ atsevišku objektu, tok es cīši aicynuotu vērtīs ilgtermiņā, izviertēt prioritatis i raudzeit rast rysynuojumus. Turismys vīnnūzeimeigi ir vīns nu veidu, kai styprynuot vītejū ekonomiku, radeit dorba vītys i atteisteit regionu kūpumā, tok, pagaisynojūt lobu pīrūbeža turisma objektu, zaudej na viņ tei pīrūbeža daļa i tuos vītys ļauds, tok i mes vysi. Mes nadreikstam pamest pīrūbežus tukšys, partū ka – ka byus stypri pīrūbeži, byus ari stypra Latveja.”


text:
Izveiduots atraktivs video par Šmakovkys muzeju
Rokstu sagataveja:portals lakuga.lv
Daugovpiļs piļsātys pošvaļdeibys turisma i informacejis agentura prezeņtiejuse atraktivu video par Šmakovkys muzeju kai vītu Latgolā, kur ir īspieja īpazeit Latgolys viesturi, regiona kulinarū montuojumu i šmakovkys dzierīņa darynuošonys tradicejis.
Video izveiduots septeņuos volūduos – latgalīšu, latvīšu, krīvu, angļu, vuocu, pūļu i lītuvīšu, kas atraktivi vadynoj interesentus īpazeit Latgolys kulinarū montuojumu. Video mierkis ir lauzt stereotipus i radeit objektivu prīškstotu par šmakovkys dzierīni kai naatjamamu Latgolys kulinaruo i regiona namaterialuo kulturys montuojuma sastuovdaļu, aicynuot apmeklēt Latgolu i Šmakovkys muzeju kai vīnu nu ratajom vītom pasaulī, kur var izzynuot ituo dzierīņa izgataveišonys viesturi, apsavērt autentiskys ražuošonys īkuortys, kai ari pīsadaleit meistarklasēs i degustacejuos.
Izveidotais video tiks izmontuots Šmakovkys muzeja i Latgolys kulinaruo montuojuma atpazeistameibys veicynuošonai i izplateits interneta vidē i socialajūs teiklūs, kai ari demonstrāts Agenturys reikuotajūs pasuokumūs, turisma izstuodēs i godatiergūs.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text: 2021. āigast ougusts Līvõ sõv iļīzskūol āigal lūoltiji Ķempi Kārl, kis kēratõb Salāts līvõ kīels, um lūond īd eņtš amā ūd lūoltõkšist “Tuļpuķķiž”. Salāts līvõ kēļ agā līvõ kīel Vidūmō kīelmurd um līvõ kīel variant, mis sai rõkāndtõd līvõ muinizõs Mõtsāpūol mōgõns, ja Ķempi Kārl um āinagi lūoltiji mōīlmas, kis lūob eņtš lūoltõkši sīes jarā kaddõn, sallizõs kīels. Nei īž salli ku kēļ um ka täm lūol. Neku um kēratõn ēsti kēranikā ja kuņtš kritīk Mart Velsker, “nēši lūoltõkšis tǟntõkši täuž um nei kēļ, ku ka kūožõd ja ārmaztõks, mis äb murt iļ āiga”.


text:
Vaļsts volūdys politikys pamatnūstuodnēs – ari latgalīšu rokstu volūdys atteisteiba
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
24. augustā Ministru kabinetā apstyprynuotys Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis izstruoduotuos Vaļsts volūdys politikys pamatnūstuodnis 2021.–2027. godam. Tys ir svareiguokais atteisteibys plānuošonys dokuments, kas nūsoka vaļsts volūdys politikā sasnādzamūs mierķus i īzeimej eistynojamūs aizdavumus tuoluokajim septenim godim, viesteits Ministru kabineta sātyslopā.
”Šudiņ apstyprynuotuos Vaļsts volūdys pamatnūstuodnis ir pyrmais dokuments, kurā konkreti i skaidri pasaceits, kaida ir vaļsts volūdys lūma. Mums vys vēļ ir juosariekinoj ar padūmu okupacejis nūsacejumu sekom vysu Latvejis dzeivuotuoju dzeivēs, partū latvīšu volūda ir kūpeja vierteiba vysim Latvejis dzeivuotuojim naatkareigi nu tauteibys, izceļsmis, dzymtuos volūdys, religejis i cytim apstuoklim,” soka izgleiteibys i zynuotnis ministre Anita Muižniece, dasokūt: ”Pamatnūstuodnis paceļ volūdu i juos apgivi jaunā leiminī, jamūt vārā sabīdreibā aktualus vaicuojumus. Ka īprīškejuos pamatnūstuodnēs akcents beja lykts iz kvantitativim volūdys apgivis ruodeituojim, tod niule uzsvors ir iz kvalitati i prasmis leimiņa paaugstynuošonu. Prūtams, ari volūdys vaicuojumūs asam cīši saisteiti ar pasaulī nūteikūšajim procesim, partū runojam i par volūdys apgivi imigrantim, i par volūdys lītuojumu digitalajā vidē, tymā skaitā, volūdys apgivē i pietnīceibā.”
Pamatnūstuodnis izstruoduotys, izviertejūt īprīškejā periodā eistynuotuos pamatnūstuodnis, pamatojūtīs iz pietejumu datim, kai ari konsultejūtīs ar ekspertim i sabīdreibys puorstuovim.
Vaļsts volūdys politikys viersmierkis tuoluokajim 7 godim ir nūdrūsynuot latvīšu volūdys kai vīneiguos konstitucionali nūsaceituos vaļsts volūdys ilgtspieju, juos lītuojumu vysuos sabīdreibys darbeibys jūmuos, sekmejūt volūdys izpieti i volūdys resursu atteisteibu i digitalizaceju, styprynūt sabīdreibys leidzdaleibu i individualū atbiļdeibu vaļsts volūdys politikys eistynuošonā.
Atbylstūši Vaļsts volūdys lykumā nūruodeitajam, itys viersmierķis realizejams, nūdrūsynojūt ari viesturiskuo latvīšu volūdys paveida ‒ latgalīšu rokstu volūdys ‒ atteisteibu i lībīšu volūdys kai vīneiguos pyrmdzeivuotuoju (autohtonu) volūdys Latvejā saglobuošonu.
“Valsts valodas politikas pamatnostādnēs 2021.–2027. gadam” par latgalīšu volūdu saceits: “Latvīšu literaruos volūdys atteisteibys olūts vysod ir bejuši regionalī i teritorialī latvīšu volūdys paveidi. Latgalīšu rokstu volūda ir byutiska latgalīšu identitatis apzinis daļa i naatjamama Latvejis kulturys vierteiba. Nuokamajā volūdys politikys plānuošonys periodā veicami daudzveideigi atbolsta pasuokumi latgalīšu rokstu volūdys atteisteibai, izpietei i vuiceišonai vyspuorejā izgleiteibā i diasporā – latgalīšu rokstu volūdys īkļaušona nūvodvuiceibā, vuiceibu programu paraugu i vuiceibu materialu izstruode vysaidom vacuma grupom, pasuokumi latgalīšu rokstu volūdys populariziešonai, školuotuoju izgleituošona, vosorys nūmetnis. Kab atbaļsteitu latgalīšu rokstu volūdys normu izstruodi, VVC jau suokta latgalīšu rokstu volūdys eksperta pīsaiste, kas dūs organizatorisku i tehnisku atbolstu VVC Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejis darbeibai, kai ari ryupēsīs par latgalīšu rokstu volūdys normu daīmameibu sabīdreibai i konsultēs interesentus.”
Ar pylnu pamatnūstuodņu tekstu var īsapazeit ITE.
Bolstūtīs iz datu analizi, identificāti 11 Latvejis volūdys politikys puorvaļdeibai byutiskuokī nuokamajā septeņgadē rysynomī vaicuojumi, vīns nu jūs – nasistematisks atbolsts latgalīšu rokstu volūdys izpietei i atteisteibai.
Pi volūdys politikys rezultatu atzeimuoti: daīmams digitals reiks latgalīšu rokstu volūdys apgivei, papyldynuots latgalīšu rokstu volūdys korpuss i izveiduots mutvuordu tekstu korpuss. Par rezultatu teik pīzeitys ari sabīdreibai snāgtuos mutvuordu, elektroniskys i kluotīnis konsultacejis, t. sk. latgalīšu rokstu volūdys i lībīšu volūdys vaicuojumūs.


text:
Latgolys bibliotekom duovoj gruomotu par Teuvo Tulio
Ar Latvejis Nacionaluos bibliotekys Atbolsta bīdreibys starpnīceibu Latvejis bibliotekys duovynuojumā sajims rokstu kruojumu “Fedja. Teodors. Tulio”. 240 gruomotys par latvīšu – sūmu kinorežisoru sajims bibliotekys vysūs Latvejis regionūs. Vysvaira gruomotu aizceļuos iz Latgolys bibliotekom, partū ka taišni Latgolā aizasuoce Tulio naparostais dzeivisstuosts.
Gruomotu par izciluo Sūmejis kinorežisora Teuvo Tulio dzeivi i kinom sastatejuse Kristīne Želve. Rokstu kruojumu veidoj poša Tulio atmiņu stuosti, roksti par juo daiļradi i boguoteigs ilustrativais materials. Gruomota guojuse klajā serejā “Kino Rakstu bibliotēka” ar Vaļsts Kulturkapitala fonda i Turlaju saimis atbolstu. Kruojums “Fedja. Teodors. Tulio” nominēts konkursam “Zelta ābele” par skaistuokū 2013. godā izdūtū gruomotu.
Latvīšu izceļsmis sūmu kinorežisors Tulio, eistajā vuordā Teodors Antonijs Tugajs, bierneibu pavadejs Latvejā, bet pi slavys tyka cytur. Tulio radejs pretruneigi vārtātys melodramys – kino klasikys pērlis. Jis saukts i par sūmu režisoru Nr.1 i “sūmu Valentino”. Ar sovys daiļradis i atmiņu stuostu starpnīceibu Tulio pādejūs godūs atsagrīž dzimtinē – jau 2012. godā, atzeimojūt Tulio symtgadi, ar Bīdreibys atbolstu Latvejis Nacionaluo biblioteka, Rēzeknis Centraluo biblioteka i Kino muzejs sajēme duovynuojumā Tulio kinu kolekceju i jam veļteitys gruomotys. Niu duovuotais rokstu kruojums “Fedja. Teodors. Tulio” ļaus itū spylgtū i izcilū personeibu ar latgalīša dvēseli īpazeit skaiteituojim vysā Latvejā.


text:
Vysgaršeiguokuos ūgys pasaulī aug Zeļčūs. Saruna ar Anneli Slišāni
Intervejis autore: Ilze Sperga portalam lakuga.lv
Annelis Slišānis vuords komentaru naprosa. Jei zynoma kai izdūmys i ideju boguota tekstilmuokslineica, kas varātu izaust varbyut vysu pasauli, bet vysu vaira auž sovus Zeļčūs. Tok varbyut tai jei ari izauž i sataisa tū pasauli: ar bejušim ļaudim i sovu pīredzi, ar tagadnis bolsu, ar cereibu i ceļu iz nuokūtni. Annele ir ari talanteiga rakstneica, kas ar vīnkuoršim vuordim i koncentreitā stuostā spiej otkon jau radeit vasalu pasauli.
Tys pasauļs reizē ir cīši atpazeistams, reizē zynoms, reizē varbyut naārts i paceplī pabuožams, bet reizē ari unikals i nagaideits. Itī stuosti ir Latgolys Prozys skaitejumu 2020 laureati, puorsteidz jūs vīnkuoršeiba, lakoniskuo izteiksmis forma i dziļums. Projekta “#100dečiLatvijai” nūslāgumā izguoja gruomota ar biļdem i stuostim, tī sūpluok stuostim par dobys resursim, jūs izmontuošonu, atjaunuošonu ari stuosti par saimi, eisi i koncentrāti atmiņu gabaleni, kas rezonej na vīnam viņ skaiteituojam, partū ka tī varbyut ir vasalys paaudzis memuari. Par laikim, kas nazkod beja i kuo vaira nabyus nikod. Goda suokumā izguoja Annelis prozys gruomota “Tuoraga stuosti”, niu jei roksta turpynuojumu, a juos dzeja ITE.
Kod redigieju tovys ūtruos gruomotys manuskriptu i skaiteju jū pa daļom, ruodejuos, ka nazkas tī nu tuo i ni ituo, bet tod tu sakuortuoji pareizajā seceibā, es skaiteju jau kai vīnu gruomotu i saprotu – ir. Sīvītis bolss nu suokuma da gola, izīts iniciacejis, pīaugšonys voi tuoraga taiseišonys riņčs. Niu tu roksti jaunu gruomotu “Tuoraga stuosti II”. Voi ir varams ūtru reizi sasīt bīzpīnu i ūtru reizi izīt iniciaceju?
Nu, pruoviešu sasīt otkon tuoragu, nui. Caru, ka saīs lobs, bet tymā pošā reizē caru, ka saīs pavysam cyts. Tys jau atkareigs nu daudz kuo – nu ryugušpīna, nu guņs, nu mieneša i nu munu dūmu. Saīs moš stuostu tuorags.
Cik lelā mārā eisī stuosti, kas pīraksteiti gruomotuos “#100dečiLatvijai” i “Tuoraga stuosti”, ir autobiografiski? Voi tys ir tovs bolss? Voi tei esi tu poša, tova pīredze, stuosts?
Deču stuosti daudz ir par mani, munys bierneibys atminis nu breineiguos dzeivuošonys Zīmeļlatgolā i īšonys gostūs da babys i vacyna iz Zeļčim. Tuoraga stuosti ir ap mani, kaidi nu stuostu ir munejī, pošys pīdzeivuotī, kaidi stuosti leidza puordzeivuotī i izsuopeitī, bet vysi nūtykuši, nu dzeivis. Itys ir muns bolss par sīvītem i muna pīredze.
Voi cytā volūdā tu varātu izstuosteit itū stuostu par cylvāka, sīvītis tapšonu? Cik lela ir taišni izlūksnis, tētis i mamys volūdys, taida sova veida vydabolsa nūzeime?
Itys lobs vaicuojums. I atbiļde ir jau pošā vaicuojumā, ka vyspatīsuok, vysdziļuok var stuosteit sovā dzymtajā volūdā, sovā vydabolsā. Cytā volūdā muni stuosti saītu par cytom sīvītem i skane byutu cyta, tei izaugšona na tik suopeiga, tei tapšona mīreiguoka, moš i kai pa smīklam bez muola gryutuma. Stuostūt sovā volūdā, suopi jiutu dziļuok, smīklus smejūs skaļuok. Muna volūda ir kai upe pavasarī, ar strauju teciejumu, ar dzilim atvarim, ar leikumim, ar kruocem, a vosoruos mīreiga voi cytu reizi bez iudiņa, zīmu aizsolstūša i pavasari otkon ladus laužūša.
Tev ir breineigi dāli i meita. Tovs tāvs ir bejs plaši zynoms dzejnīks, publicists, sabīdryskais darbinīks Ontons Slišāns. Cik vīgli ir raksteit, asūt daudzu bārnu mamai? I sova tētis meitai? Voi tei ir izprīca, varbyut pīnuokums?
Asūt daudzu bārnu mamai, raksteišonai cīši juomeklej laiks. Tai es daudzus stuostus salīku pruotā, aužut stuovūs, sadūmoju daudzi kū, kū ni darokstu telefonā, a tai eistai raksteišonai laiku mekleju. Mekleju pa agrim reitim, kod vysi vēļ guļ. Tod aizīmu iz dvora soltū golu i rokstu, pyušūt dvašu iz pierkstim, kab nanūsoltu. Kod meita guļ pušdīņlaiku, tod vuoreju zupys i rokstu. I vokorūs pruoveju raksteit, tod gon pruots ir pīsuotynuots ar dīnys īspaidim.
Nui, asūt sova tātys meitai, styprynuot i popularizēt latgaliskū sajiutu kai lobu pīnuokumu. Tū es saradzu i doru, aužūt dečus, maizi capūt, dzeivojūt Latgolā, atjaunojūt vacyna i babys dvoru, runojūt ar saimi latgaliski, dzīžūt… A raksteišonu es tai pavysam meiļoju, tū es sajiutu kai lelu dali nu seve, tū es saradzu kai veidu atbiļdēt iz pasauļam aizdūtim vaicuojumim i aizdūt jūs otkon nu jauna.
Tev beja cīši interesants i atmiņā palīkūšs muokslys projekts “Mātes plate”. Pastuosti par tū! Kai jis topa i kaids saguoja, varbyut kaidi Tev pošai kai meitai i kai mamai beja sacynuojumi, jū pabeidzūt i atsaverūt iz tapšonu.
Muokslys projektā beja īcarāts izzynuot, izpieteit, apkūpuot tū muotis plati, kura ir kotrā mamā vydā. Tū plati, kū mama spieļoj, audzynojūt sovus bārnus. Tū plati, kū mes kai bārni dzierdim kotru dīnu. Muotis plate kai datoram nūzeimūguo dale, tai i kotram nu myusu.
Kab izzynuotu i apkūpuotu piec īspiejis vaira teicīņus, kurus lītoj mamys sovuos saimēs i kū mes puorjamam i lītojam pošys, palīkūt par mamom, aicynovu “Facebook” raksteit teicīņus i bīžuok runuotū, dzierdātū. Sajiemu daudz teicīņu, ap trejim symtim. Tys vyss izavērte par sociologisku pietejumu, kuru sublimacejis drukā puornešu iz auduma i izveidovu instalaceju kai lelu plati.
Skateituoji varēja laseit iz platis riņča saraksteitūs teicīņus. Beju puorsteigta par rezultatu. Leluokuo daļa teicīņu beja nagativi, puormatūši, aizvainojūši. Daudzuos saimēs leidzeigi i puorjimti nu paaudzis paaudzē. Daži pat tik seneji, kai pyrma vairuoku godu symtu. Cīši moz beja lobūs teicīņu, uzslovu. I kū pamaneju! Itūs vaira beja pīrakstejuši veirīši.
Sacynuojumi. Puorjamam nu mamom audzynuošonu i naapzynuoti daudzus teicīņus. I voi jī nagativi, par tū napadūmojam, naizmainom nikuo. Tai i īt iz riņči vyss. I īvuicam sovim bārnim voi nu nalaimeigu dzeivuošonu, voi napatstuoveibu, voi ļaušonu dareit sev puori. Taidu kai myusu tautys kodu, taidu myužeigū muotis plati spieļojam. Vara grybātūs tuo lobuo. I vajadzātu.
20. godu symta 60. godūs roduos intertekstualitatis teoreja, kur vīna nu težu beja taida, ka rakstnīks ir kai audiejs, kas nu sovys īsavuiceituos volūdys citatu nūauž jaunu, jau sovu audaklu. Koč kaidā ziņā tys sasasauc ar kokaru deču ideju – beja suknis, krakli, luoceiši i bruņči, niu ir jau nazkas cyts. Voi atsaškir tekstila i teksta ausšona?
Breineiga teoreja. Es ausšonu uztveru kai pasauļa kaidys dalis sakuortuošonu. Veiri dola zemis, vaļstis, karoj i struodoj, a sīvys sāstās stuovūs i sakuortuoj pasauli goreigā jūmā, sakuortoj dūmys i emocejis sovā pruotā i dvēselē, sakuortoj sovā sātā i apleicīnē. Deču ausšona maņ izavērte pavysam breineiga i sakuortova tik daudz pasauļa vītu sev apleik. Leidzeigi ir ar teksta ausšonu, sarokstūt sova pasauļa dūmys, rokstūt par sabīdreibā svareigim vaicuojumim, ir īspieja sakuortuot ari leluoka pasauļa dali. Sakuortuot na tik pa sovam, bet tai, kai tai pasauļa dalei vajaga.
Kaida beja kovida zīma? Daudzi itymā laikā aizguoja pa celi nu cylvāku masu, nu piļsātys, sabīdreibys, kab suoktu kū jaunu. Cik lelā mārā tovu izvēli atsagrīzt Škilbānu pusē, puorsavuokt iz Zeļčim, laist bārnus Baļtinovys školā nūsaceja kovids, cik tei beja pošys izvēle. I cik vīgli voi gryuši ir pasaceļt kai azaram i ar vysim bārnim, audaklim, dzeivi i nūsalaist cytā vītā?
Es jau tādin soku, ka es te asu dzeivovuse ar vysu saimi jau vysu laiku, tok reizem iz školom voi iz dorbim braucem iz Reigu. Jau vairuokys vosorys iz Reigu izlēmem braukt tik pādejuos augusta dīnuos, i tod, tramvajā braucūt, valē acim dūmovu, kai losu duorzā pupys, raušu buļbus voi kai nūteik rudiņs Zeļčūs. Izvēle palikt te beja muna, pasauļa nūtykumi moš i tam paleidzēja nūtikt taišni itymā laikā. Itei cyta vīta – Zeļči, kur mes vysa saime ar bārnim, audaklim kai azars nūsalaidem, jau seņ myusus geideja, myusim te sātā ir taids kalendars sataiseits nu myusu tenis Zīmyssvātku sviniešonys egļu golūtnem. Taidys jau ir devenis, tai ka tei laisšonuos iz teni jau pa dalem beja nūtykuse vysu laiku. Sevi sajiutu te tik cīši, tik tai pa eistam, ka vyss nūteikūšais līkās vyspareizuokais.
Itys laikam tev ir vēļ vīns jaudeigs gods. Verūs, kai taisi deču gruomotu naredzeigajim i jai kluot aud mozus dečus. Roksti gruomotu. Stoti duorzu. Sātys kopejneicu dīnys. Saime. I vēļ, i vēļ.
Pa itū godu realizeju projektu – taisu sovys gruomotys “#100dečiLatvijai” digitalū verseju. Sataiseju “Facebook”, “Instagram”, “Youtube” deču kontus i profilus i tādin taisu sātyslopu. Byus ari klausomgruomota i skotomgruomota “#100dečiLatvijai”. Piec vysom daudzejom deču izstuodem i sasatikšonom ar skateituojim i stuostu klauseituojim beju saprotuse, ka pi deču vieršonuos kluot guoja ari cytys manis: jūs sajusšona caur dažaidajim smuordim i jūs sajusšona, taustūt ai rūkom. Taida vysaptvarūša skaiteituoja pīredze. I tod izdūmovu i realizeju divejis breineigys idejis par deču i jūs stuostu puorīšonu vēļ cytā leiminī i cytā volūdā i raksteibā.
Beju īceriejuse i izadeve sataiseit breineigu videogruomotu nadzierdeigajim, kur vysi stuosti teik izstuosteiti latvīšu zeimu volūdā. Tū var nūsavērt “Youtube” 100deču kontā. Īcerieju ari taktilū gruomotu naredzeigajim i pa vosaru izaužu mozus deču paraugus, kūpā ar Latvejis Naredzeigūs biblioteku sataisejom taktilū “#100dečiLatvijai” gruomotu naredzeigajim, kur stuosti ir īspīsti Braila rokstā i gruomotā ir īvītuotys munys austuos taktiluos ilustracejis. Par itim dorbim ir lels gondariejums i paļdis par atbolstu VKKF mierkprogramā “Kultūrelpa”.
Pastuosti par Zeļčim. Par tū, kū kasdīnā dori. Par sovu duorzu, lynu muorkim, par turistim i sātys kopejneicys dīnom.
Zeļčūs myusim ir duorzs, kur sasiejom i sastuodejom vysu kū deļ seve ādamu, sastatejom uobeļu sadu, sastatejom ari lelu upiņu sadu sovā muola kolnā. Vysgaršeiguokuos ūgys pasaulī.
Te dzeivuodama, sajiutu vysus dobys nūtykumus cīšuok i pylnuok, tādin prīcojūs par rudiņa tik lānū i gudrū atīšonu. Sovys sajiutys biļdeju, dokumentejūt lynu muorkus, vacūs kuormus, Zeļčusolu, pa vosoru biļdieju sovys pļovys, vuiceidamuos vysys pučis, kas tī aug. Tik miļzeiga boguoteiba apleik, upiņu stuodeidami, sasaveram ar aļni blokus kryumūs, mieness pa naktem īsačer okys kļova viersyunē. Te ir tik breineigi, ka muna sajiusma plyust puori kai nu trauka.
Sataiseju sovu Zeļčusolu kai vītu izstuodem – gon sovim dečim, gon tekstilejom, gon gobelenim. Pa vosoru sageidejom daudz gostu – gon nu Latgolys, gon nu vysys Latvejis. Ituo goda augustā pīsadalejom ari Sātys kopejneicu dīnuos. Sataisejom kopejneicu sovā sātā, pīduovovom iedīņus, kū āduši latgalīši sovuos saimēs zemnīku sātuos, vysu kū nu sova duorza izaudzātū – buļbi, būrkuoni, batvini, gurči, seipuli, rutki, kuoli, ruocini, casnāgu mērce, ari tuorags, tod ari sovu captū rudzu maizi, soldskuobū maizi i Zeļču ūgu maizi ar upinem, kai ari Zeļču apleicīnē laseitūs čajus.


text:
Čaja lineja "Jezups tu soldonais!"
Trešdīnis vokorā Latgolys prīceigais dorba spāks īsuoce na tikai LgSC driebu lineju (vaira skaiti ite), bet ari suoce Latgolā vuokta čaja lineju.
Da itam LgSC pakoj diveju veidu čajus:
“Jezupa kumeļa zuole” i
“Madalis sviežnuma zuole“,
kuri paleidz pret vysaidom kaitem i nabyušonom.
Ar itū nateik dūmuots apsarūbežuot, partū niu LgSC izsludynoj čaja receptu i nūsaukumu konkursu.
Sovys idejis roksti komentarūs, syuti iz e-postu (lgsc@inbox.lv) ci atstuoj tviterī pi @LgSC!
_________________
P. S.
šudiņ i reit vokorā piec 6 stuņžu vokorā (18:00) Tonis birojā driebu dizaina i ideju tolka.
gols golā, cik var jimtīs ar tū separatismu i separatistim – ka kurs ir separatists, lai jis i jemās. 😀
laiks padareit koč kū sovu i nu sirds.
sastdīņ 9:00 Berga bazarā suocās tiergs, 5% nu vysa ītierguotuo (voi cik nav žāl) aizīs Bārnu slimneicai Vīneibys gatvē. gols golā, itymā slimneicā guļ ari Latgolys bārni, struodoj uorsti i muosenis nu Latgolys. ka kuram vajag īmesļa.
a voi lobam dorbam īmesļa juovaicoj?
deļkuo ta vajag? a deļkuo vairuot bādys? lai vairojās prīca!
ka vari, pīsadoli i paleidzi!
pasuokumu atbolsta Raibīs Suņs, kas duovynoj sovys rokstu pērlis (juo dīnroksti ite). kai ari daudz prīceiga i lāta dorbaspāka. vaira verīs karteņuos.


text:
“Varang Nord” ir metalmuzykys grupa nu Daugovpiļs, kas plašuoku atpazeistameibu īgiva 2019. godā ar uzvaru pasauļa leluokajā metalmuzykys konkursā “Wacken Open Air” ar dzīsmi “Stuojīs!”. Itūreiz grupa klauseituojim pīduovoj jaunu dzīsmi i videoklipu “Svietņeica”.
Grupys jaunuos dzīsmis “Svietņeica” i tuos video centralais tāls ir mežs. “Varang Nord” dalinīki stuosta, ka dzīsme viestej par mežu kai svātū vītu, kur cylvāks atīt nu īrostuo. “Mežā cylvāks nikod nav vīns, jam vysod sekoj dīvi. Tys ir augšuoku spāku pasauļs, kur kūki ir svietneicys kolonys, meža skanis ir tuo himna. Latgolā, kurai veļteits tūpūšais albums “Pārķiuņa uomurs”, ir daudz mežu. Var saceit, ka tei ir leluo svietneica, kura vysod ir kluot,” skaidroj “Varang Nord”.