text:
Škūrsteitivs
Škūrsteitivs (ci Puorstaipteikla škūrsteitivs ci puorsavieriejs) irā softa aplikaceja kab ruodeitu, navigētu i maklātu informaceju Puorstaipteiklā. Sevkuru informacejis gabaleņu (resursu) identificej URL adress - tei var byut teikla lopa, obrazeņš, video ci kaids cits turīņs.[1] Nūruodis (hipersaitys) resursūs ļaun lītuotuojim vīgli puorīt škūrsteitivā nu vīna resursa da cyta.
Škūrsteitivi gon vysulobuok pīmāruoti, kab puorsavārtu uorejūs teiklu resursus, bet jūs var lītuot ari privatūs teiklu ci lokalu failu ruodeišanai. Goduos, ka puorsavārtivam irā eipašs režims (nadaslēdzis režims ci Offline mode), kur mozuok drūšuma kontroles nakai verūtīs publisku turīni.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Škūrsteitiva viesture suocās 1980-tū godu beiguos, kad nazcik tehnologeju ļuove Tim'am Berners-Lee radeit pyrmuo puorstaipteikla (World Wide Web) arhitekturu. Jau ogruok Ted's Nelson's i Douglas Engelbart's beja radejuši hiperteksta sapratīni. Hiperteksts beja vīns nu centralim konceptim ari Puorstaipteiklā. Cyti koncepti beja URL adress (Uniform Resource Locator - vīndabeigais resursa vītruods), HTTP protokols (Hypertext Transfer Protocol - hiperteksta puorsyuteišonys protokols), i markēšonys volūda HTML.
Pyrmuo ārtuok lītuojamuo i grafisko škūrsteitiva NCSA Mosaic pasaruodeišona 1993.godā nūvede pi Web'a lītuošonys strauja pīauguma. Marc's Andreessen's, kurs vadeja Mosaic dorbus NCSA organizacejā dreiži suoca sovu uzjāmumu, kū nūsauce Netscape, i radeja pyrmū komercialū škūrsteitivu Netscape Navigator 1994.godā, kas dreiži kliva populars, i jū popularitates maksimuma breidī lītova 90% nu vysim puorstaipteikla lītuotuojim.
Microsoft dreiži radeja sovu škūrsteitivu Internet Explorer 1995.godā, i suocās pyrmī "škūrsteitivu vaidi" (browser war). Izmantojūt sovu monopola poziceju operaceju sistemu tiergū, Microsoft varēja audzēt sova škūrsteitiva popularitati - i ap 2002.godu jū lītova kaidi 95% nu Web'a lītuotuojim.[2] Vāluok, kad pasaruodēja cyti lobi konkurenti - Firefox, Safari, Opera, Google Chrome, tod Explorer'a tiergus dale samazynuoja da 56.8%.[3]
Napaseņ škūrsteitivi atsateistej ari iz pruottelefonim. Lītuojūt Web'a biblioteku WebKit, irā pataiseiti softa rysynuojumi iz Google Android (operaceju sistema Android), Apple iPhone (operaceju sistema iOS), Nokia (softa platforma S60) i iz Palm (operaceju sistema webOS). Nu vysu jaunuokais škūrsteitivs irā Google pataiseitais Google Chrome (ari lītuoj tū pošu WebKit biblioteku). Tierga dale jam strauji aug.
Softa funkcejis[pataiseit | labot pirmkodu]
Lītuotuoja sadurs[pataiseit | labot pirmkodu]
Lelajai dalei nu škūrsteitivim irā kūpeigi taidi sadura elementi:
- "Atpakaļ" i "iz prīkšu" (Back i forward) pūgys, kab atsagrīztu ogruokā lopā, ci ītu škūrsteišonys viesturē iz prīkšu.
- Škūrsteišonys viesture (Browsing history) - saroksts, kur radzomi resursi, kas pīpraseiti ogruok.
- "Atsvīžeit" (refresh ci reload) pūga - kab pīpraseitu tū pošu resursu vēļ reizi.
- "Stop" pūga, kab prīkšlaiceigi beigtu resursa pīprasejumu.
- "Sātys" (home) pūga, kab atsagrīztu lītuotuoja sātyslopā.
- "Adresa lūdzeņš" (address bar) kab īraksteitu URL vītruodu ci adresu.
- "Meklēšonys lūdzeņš" (search bar), kab īraksteitu terminus maklātivā
- "Statusa jūsta" (status bar), kab attāluotu viestejumus nu softa aplikacejis.
- Mierīņa īstateišana (zooming), kab tekstu lelynuotu ci mozynuotu.
- Meklēšona lopā (Ctrl+F)
Drūšeiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Leluo dale škūrsteitivu atbolsta HTTPS protokolu i pīduovuoj veidus, kai iztreit Web'a kešu, glabiņus i puorsavieršonys viesturi.
Standartu atspaids[pataiseit | labot pirmkodu]
Ogruok škūrsteitivi lītoja vīnkuoršu HTML verseji, vāluok jī paplatynova HTML volūdys vareibu, irā ari atspaids GIF, JPEG, PNG obrazeņu formatim, CSS stiļam, nazcik mediju formatim. Suocūt nu HTML5 Web'a lopu autori var īlikt audio i video failus (pīvadumam, Ogg Vorbis formatā), nalītuojūt Adobe Flash, ci cytus papiļdejumus.


c: text/html

text: vysavac do auta , auto vysavace - dilenske vysavace , sacky do vysavace zelmer - levne vysavace , vysavac rucni - tycovy vysavac electrolux , levne - vysavac fagor , sleva - vysavace daewoo , vysavace eta - stolni vysavac , testy vysavacu - test vysavacu , jaky vysavac je nejlepsi - v kladno, most, karvina, frydek-mistek, zlin , vysavac s rotacnim kartacem - odsavacka hlenu na vysavac , prumyslovy vysavac - v praha, brno, ostrava, plzen, olomouc , vorwerk vysavac - vysavac panasonic , roboticky vysavac - maly vysavac , bezsackove vysavace test - vysavac aeg , v akci - vodni vysavac , cistic - vysavac concept , © 100plus cz - v trinec, ceska lipa, trebic, znojmo , wax vysavac - vysavac homefriend , worverk vysavac - vysavac miele , vysavace electrolux - inteligentni vysavac , vysavac s vodnim filtrem - cyklonove vysavace , tycovy vysavac - profesionalni vysavac , vysavac na listi - kartac na vysavac , vysavace wax - roboticky vysavac diskuze , vysavace lux - vyprodej , mountfield - rohnson , prumyslove - centralni vysavace husky , vysavac neptun - rainbow vysavac , vysavace elektrolux - ve sleve se slevou , vysavac robot - automaticke vysavace , vysavac eta - nejlepsi vysavace , saci vykon vysavacu - d test vysavace , tichy vysavac - vysavace panasonic , vysavac bosch - nejlepsi roboticky vysavac , vysavac na plovouci podlahu - cisteni , sacky do vysavace eta - roboticky vysavac goddess , vysavac rainbow - roboticke vysavace diskuse , akumulatorovy vysavac test - akumulatorovy vysavac , cleanmate - vysavac zepter , detsky vysavac - filtry do vysavace , vysavac na popel - nejvyhledavanejsi , vysavac akumulatorovy - akcni cena , vysavace hoover - vysavac wax , domaci spotrebice - vysavace lg , vysavac na vodu - vysavac clatronic , jezirkovy vysavac - vyber vysavace , parni vysavace - rucni vysavac test , vysavace vorwerk - auto vysavac , kvalitni - vysavac popela s motorem , rucni vysavac ecg - hubice k vysavaci , roboticky vysavac zkusenosti - posledni trendy ,

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Iudiņture
Iudiņture (baļtīšu: ūdenskrātuve; anglīšu: reservoir; krīvu: BoдoxpaHилищe) — muoksleiga iudiņtvere, sataiseita, kab pīlaseitu iudiņa, jū laiceitu i piečuok izlītuotu ekonomiskim snāgim.
Latgolā ītaiseitys napalelys iudiņturis pi vīteja māra iudiņelektrejstaceju:
- iz upu (Viļānu iudiņture iz Maltys upis Viļānu nūvodā, Korna i Pelieču iudiņturis iz Jašys upis Preiļu i Ribinišku nūvodā, Straumis iudiņture iz Dubnys upis Preiļu nūvodā), a voi;
- iz azaru iztaku (Cireiša iudiņture Aglyunys nūvodā, Piļcinis iudiņture Ludzys nūvodā i ct.).
Latvejis teritorejā pošleluos iudiņturis irā Reigys IES iudiņture (3580 ha), Pļaveņu IES iudiņture (3490 ha) i Keguma IES iudiņture (2490 ha) iz Daugovys.


text:
Konstaņtinovys pogosts
Konstaņtinovys pogosts irā Dagdys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts. Konstaņtinovā dora pamatškola, a Aleksandrovā specialuo internatškola.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Konstaņtinovys pogosta teritorejā da 1920 zemis reformai beja Daugpiļs apleiciņa Aleksandrovys, Ignatovys, Konstaņtinovys, Magnusovys i Sivergola muiža.[2] 1971 godā Kruoslovys rajonā saškir Aulejis, Dagdys i Ignatovys sovetu saimisteibys "Iskra" zemis, īstotūt Iskrys solu. 1979 god`a Iskrys solai davīnova daļu likvidātuos Jaunokrys solys.[3] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu i tymā pošā godā pasauc par Konstaņtinovys pogostu.[4] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Dagdys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Konstaņtinovys pogosts tur rūbežu ar:
- Dagdys nūvoda Dagdys pogostu, Ondrupinis pogostu i Osyuna pogostu;
- Kruoslovys nūvoda Aulejis pogostu, Pūstinis pogostu i Skaista pogostu.
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
Konstaņtinovys pogosts atsarūn Latgolys augstainis Dagdys kauprainē, zeme viļnaina. Pogosta pluots 79,1 km2, nu tuo solsaimesteibai lītojamuo zeme 4225,1 dekteru, meži 2776,9 dekteru i kriumuoji 106,8 dekteru.[5] Pogostā 1999 godā īstateits dobys nūlīgtiņs "Ojuota azars", taipoš lela daļa Sivera pussolys irā sorgojamuo dobys teritoreja.
Iudini[pataiseit | labot pirmkodu]
Upis:
- Dzagyuze
- Mozuo Dubna
- Nartišu gruovs
- Noviku gruovs
- Kupra azars - 7,5 dekteru
- Lubuoneņš
- Ojuots - pošleluo dzilīne 40,5 m (6 pa dzilīnei Latvejā)
- Prudiņka
- Saldu azars - 1,6 dekteru
- Sylazars - 6 dekteri
- Škierzlots
Zeimeigu pūru i peisu pogostā navā.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Konstaņtinovys pogostā dzeivoj 601 ļauds, nu jū 62,2% latvīšu, 23,6% krīvu i 8,3% cytu tauteibu (boltkrīvu, puoļu i cytu). Lelums pogosta dzeivuotuoju katuoli. Dora napalela katuoļu parapeja, tok ļauds pīdartaipoš i Dagdys ci Kruoslovys katuoļu bazneicom.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Konstaņtinovys pogosta ļauds dzeivoj 31 soluos.[6] Pošu leluos solys - Konstaņtinova, Aleksandrova, Eisaki, Sivergols, Nartiši.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys ceļš Kruoslova-Dagda (P61), taipoš sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Dzeļžaceļa linejis pogostā navā.
Konstaņtinovys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Kriumuoji" Konstaņtinovys solā (LV-5680).[7]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Latvīšu konversacejis vuordineicys XIV. siejuma 28092-28097 ailis. Reiga, 1936 gods
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Kaupris
Kaupris (latvīšu: paugurs; anglīšu: hill; krīvu: xoлM) — zemisviersa geografiskuo reļjefa forma ar skaidrai radzamu viersyuni, kura nūstateitā pluotā pasaceļ augšuok apleicīnis. Kaupris parostai paopols, ar lāvom pīguoznem i sluobai izsaceigu zamošku.
Praktikā vītā gegografiskuo termina "kaupris" cieški lītoj apzeimīni "kolns". Geografejis zineibā raugoms atškiert obadivejus terminus:
- "kaupris" (anglīšu hill, krīvu xoлM, latvīšu paugurs) – pasacālums apmāram da 300 m;
- "kolns" (anglīšu mountain, krīvu ropa, latvīšu kalns) – pasacālums suocūt nu apmāram 300 m i augšuok.
Tok praktiskajā lītuošonā skaidrys rūbežs navā nūstateits, ite nūtaleju diskuseju objekts.
Seņuok iz kaupru cieški stateja piļs i mīstus, partū daudzeji kaupri tur sovys pasaukys.
Poši augstī Latgolys kaupri:
- Lelais Līpkolns – 289 m a. j. l.
- Dzierkaļu kolns – 286 m a. j. l.
- Dubuļu kolns – 274 m a. j. l.
- Mozais Līpkolns – 259 m a. j. l.
- Muokuļkolns – 248 m a. j. l.
- Egļukolns – 220 m a. j. l.


text:
IP MPLS
IP MPLS aba IP/MPLS (anglīšu: Internet Protocol / Multi Protocol Label Switching), aba MPLS (anglīšu: Multi Protocol Label Switching) irā standartizāta tehnologeja, kura ļaun padreizynuot datu tekmi teiklūs i atvīglynuot juos vaļdeišonu.
Lītojūt MPLS, zynomai datu paketu vērtinei irā sataisoms specials ceļš, kuru atpazeist sevkurā paketā vydā asūša aizzeime. Tai sasataupa laiks, kurs vajadzeigs, kab maršrutātivs atrostu cyta mozga adresu i varātu da juo tuoļuok nūsyuteit paketu. Tehnologeja MPLS daudziprotokoleiga, jei dora ar IP, ATM i FR teikla protokolim.
Parostuo modeļa (OSI modeļa) teiklā MPLS ļaun 2-ajā kluoškā (komutacejis leidzīnī) puorsyuteit daudzuok paketu na 3-ajā kluoškā (maršrutiešonys leidzīnī).
MPLS na tik dreizynoj datu tekmi, bet taipoš ļaun vīgli vaļdeit teiklu, kab puordrūsynuotu QoS (Quality of Service - pakaļpīņa kvalitetu).
Deļ itūs īmešļu MPLS tehnologeja irā līteiga teiklim, pa kurim suoc īt vairuok i izškireiguoku datu, tymā vydā vierīņpakaļpīni i VoIP. Partū MPLS dabuojs nagaidomu mozūs i vydyskūs pasajāmumu i vydtautyskūs biznesa teiklu pīzeišonu.
Eksperti taipoš skaituos ar faktu, ka lītojūt IP-MPLS tehnologeju VPN taiseišonā, navā vajadzeibys lītuot šifriešonys shemys (pīvadumam, IPSec).


text:
Škaunys pogosts
Škaunys pogosts irā Dagdys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pošu tuolais Dagdys nūvoda pogosts iz reitim. Pogostā dora tautys noms, pamatškola, biblioteka, feļceru punkts i katuoļu bazņeica.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Škaunys pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleiciņa Landskoronys pogostā. 1925 godā pogostu puorsauve kai Škaunys pogostu. 1935 godā Škaunys pogosta pluots beja 194 km². 1945 godā pogostā īstateja Krasnopolis, Meikšānu, Muiženīku, Pundoru, Škaunys i Šuškovys solu padūmi, a pogostu 1949 godā likvidēja. 1960 godā Škaunys solai daškiera doļu likvidātuos Pundoru solys, 1973 godā Muiženīku solys, a doļu Škaunys solys daškiera Pareču (Bierzeņu) solai. [2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Dagdys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Škaumys pogosts tur rūbežu ar:
- Dagdys nūvoda Bukmuižys pogostu, Pareču pogostu, Svareņu pogostu;
- Ludzys nūvoda Istrys pogostu;
- Sīnuojis nūvoda Posyunis pogostu;
- Boltkrīvejis Republikys Vicebskys apgabaļa Verhņadzvinskys rajonu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Škaunys pogostā dzeivoj 627 ļauds, nu jū 76,0% latvīšu, 12,0% krīvu i 9,8% boltkrīvu. 87% pogosta dzeivuotuoju Latvejis Republikys vaļščuonu.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Škaunys pogosta ļauds dzeivoj 39 soluos.[4] Pošu leluos solys - Muižinīki, Krasnopole, Landskorūne, Škauna (pogosta centrys), Zamšoviki.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Sīnuoja-Škauna-Bukmuiža (P52) i nazcik vītejuos zeimeibys celi.[5] Dzeļžaceļa linejis pogostā navā.
Škaunys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Škauna" (LV-5695).[6]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys regionalī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Pīdrujis pogosts
Pīdrujis pogosts irā Kruoslovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora biblioteka, pamatškola, feļčeru punkts i div rūbežkontrolis punkti. Tautys noma ci cyta kulturys īstota navā, pogosta pasuocīni nūteik pamatškolā. Pogosta centrā Svātuos Jaunovys Marejis katuoļu bazneica i Svātuo Nikolaja pravoslavu cierkva.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
1935 godā Daugpiļs apleiciņa Pīdrujis pogosta pluots beja 164,86 km² i tymā dzeivova 6793 ļauds.[2] 1939 godā Pīdrujis pogostu puorsauce par Indreicys pogostu[3]. 1945 godā pogostā īstateja Dvorčānu, Indreicys, Kelovys, Kuzminu, Pīdrujis i Voicuļovys solys padūmi, a pogostu 1949 godā likvidieja. 1954 godā Kruoslovys rajona Pīdrujis solai daškiera likvidātū Dvorčānu solu.[4] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. Myuslaiku Pīdrujis pogosts irā nazkodejuo Pīdrujis pogosta dīnavydu doļa. 2009 godā pogostu kai administrativu teritoreju daškir Kruoslovys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Pīdrujis pogosts tur rūbežu ar:
- Kruoslovys nūvoda Indreicys pogostu, Kaļnīšu pogostu, i Kapļovys pogostu;
- Boltkrīvejis Republikys Vicebskys apgabaļa Verhņadzvinskys rajonu i Braslovys rajonu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Pīdrujis pogostā dzeivoj 601 ļauds, nu jū 13,5% latvīšu, 58,6% boltkrīvu i 17,6% krīvu.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pīdrujis pogosta ļauds dzeivoj 23 soluos.[5] Pošu leluos solys - Pīdruja (pogosta centrys), Aleksandrova, Lupandi, Berjozki, Dvorčani.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vīns vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga-Daugpiļs-Puotarnīki (A6) i treis vītejuos zeimeibys celi.[6] Iz autoceļa A6 rūbežkontrolis punkts. Dzeļžaceļa linejis pogostā navā. Ar Boltkrīvejis mīstu Druju par Daugovu dora upu puorvozu sative, pi kurys rūbežkontrolis punkts.
Pīdrujis pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Daugovīši" (LV-5662).[7]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Daugovys akmiņs - 7 volūduos īkaļts Daugovys vuords
- Pīdrujis dobys styga
- Svātuos Jaunovys Marejis katuoļu bazneica
- Svātuo Nikolaja pravoslavu cierkva
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Valdības Vēstnesis 1939.gada 21.jūlijs
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys golvonī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
ПoлиTиkи и Bыбopы, ГoлocyйTe cBoбoдHo, yчacTByйTe B дeMokpaTии, ГoлocyйTe зa пepeMeHы, OHлaйH peфepeHдyM
Vairas fikes CV latvija, Vaira Vike Freiberga, Vaira Vīķe-Freiberga kazas, vaira vīķe freibergas loma ārpolitikā, vaira vike-freiberga, latvijas uznemsana nato, Vaira vīķe freiberga, freiberga vaira vike, fakti par vairu vīķi freibergu, vaira vīķe freiberga, vaira vīķe freiberga cv, imants Freibergs и дpyrиe...
CBязaHHыe roлocoBaHия > Ainārs Šlesers, Imants Parādnieks, Einars Repše, Nils Ušakovs, Raivis Dzintars, Valdis Zatlers, Solvita Āboltiņa, Valdis Dombrovskis, Sandra Kalniete, Aivis Ronis, Ivars Godmanis, Andris Bērziņš, Ģirts Valdis Kristovskis, Raimonds Vējonis, Tatjana Ždanoka, Roberts Zīle, Alfrēds Rubiks, Guntis Ulmanis, Andris Šķēle, Jakovs Pliners, (Vaira Vīķe-Freiberga) и дpyrиe...


text:
Jākubmīsts
Jākubmīsts — mīsts Latgolā i Sielejā pi Daugovys. Pats lelais mīsts Sielejā, trešais pa lelumam mīsts Latgolā. Niulejā teritorejā Jākubmīsts zynoms nu 1962 gods, kod saškeire Krystapiļs mīstu Latgolā ar Jākubmīstu Sielejā. Jākubmīsta nūvoda i Krystapiļs nūvoda administrativais centrys.
Puslopu ruodeklis
Cytys pasaukys[pataiseit | labot pirmkodu]
Oficialuo pasauka latvīšu volūdā – Jēkabpils
Pasauka cytuos volūduos:
- latgalīšu — Jākubmīsts
- lītaunīku — Jėkabpilis
- krīvu — Ekaбпилc
- puoļu — Jēkabpils
- vuocīšu — Jēkabpils
Viesturiskuos i sūpluokuos pasaukys:
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Da 1962 gods niulejuo Jākubmīsta teritorejā beja 2 atseviški mīsti — Jākubmīsts Daugovys kairajā molā i Krystapiļs Daugovys lobajā molā. Viesturē seņuok zynoma Krystapiļs, a mīsta tīseibu pyrmuo dabuoja Jākubmīsta daļa.
Krystapiļs viesturis olūtūs pyrmū reizi pīmynāta 1237 godā, kod Reigys veiskups Meikuls no Magdeburga itamā vītā pastateja myura pili (vuocyskai Kreutzburg). Pakuopiniskai ap jū atsaroda cyta pīstateiba. Kai mīsteņš Krystapiļs īraksteita 1511 gods arciveiskupa lenu gruomotā, a mīsta tīseibys Krystapilei daškiertys 1920 godā.
Jākubmīsts suoce taisetīs 17 godusymtā kai sīlejnīku apdzeive Daugovys kairajā molā pi Solys krūga. Ar Kūrzemis kunigaiša Jākuba aktu 1670 gadā jai daškiertys mīsta pilsētas tiesības i pasauka Jakobstadt (Jākubmīsts vuocyskai).
Dzeiveiguokys saitys iz vyds Krystapiļs i Jākubmīsta puordrūsynuoja 1764 godā pastateitais puorvozs par Daugovu. Obadivejis mīsteni daudzi cīte vaidūs i guņsgrākūs, tok mīstu atsajaunynuošonu ir raisteibu vadynuoja īdeveigī tierdzeibys celi pa Daugovu i 1861 godā atdareituo Reigys – Orlys dzeļžaceļa lineja. XIX godusymtā ite īsataiseja nazcik industrejis pasajāmumu. vapnineicys, ceglineicys, vylnys kuorstuve, patmalis i net 4 muzykys instrumentu fabriki.
Par zeimeigu adminstrativū centri Jākubmīsts tyka 1919 godā, kod nu Jaunjalgovys iz itīni beja puorcalti apleiciņa vaļdeišonys īstoti. Iz vyds obadiveju Pasauļa karu Jākubmīstā raistejuos puortykys i stateibmaterialu industreja. 1932 godā Krystapilī suoce dareit cukra fabriks, a 1936 godā par Daugavu pastateja tyltu. Juo myužs beja nagars - 1941 gods junī juo vīnu puosmu saspruodzynuoja sovetu armeja, a 1944 gods augustā jū da golam sagrauduoja vuocīšu armeja. Jaunū tyltu iz vyds Krystapiļs i Jākubmīsta atdareja 1962 godā.
Partnermīsti[pataiseit | labot pirmkodu]
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
Jākubmīstā dzymuši:
- Oto Skulme — tapātuojs, pedagogs
- Andrejs Puormaļs - keramiks, pedagogs
Krystapilī dzymuši:
- Kārlis Skaubītis - kara gaisskriejiejs, latvīšu aviacejis aizsuociejs
- Juoņs Lejeņš - tapātuojs, akters, rakstinīks
- Anna Žebeka - Operys dzīduotuoja, pedagoge
Dzymuši cytur, Jākubmīstā i Krystapilī vuicejušīs, dzeivuojuši, darejuši:
- Areja Eļksne — latvīšu ailineica
- Velta Tuoma - latvīšu ailineica
- Juoņs Akuraters — rakstinīks, ailinīks, dramaturgs


text:
dzejolis.lv struktūra
- Sākumlapa - dzejolis.lv sākumlapa
- Dzejas pasākumi - Dzejas pasākumi
- Dzejoļi par mīlestību - Dzejoļi par mīlestību
- Apsveikumi Dzimšanas dienā - Apsveikumi Dzimšanas dienā
- Ziemassvētku dzejoļi - Ziemassvētku dzejoļi
- Jaungada dzejoļi - Jaungada dzejoļi
- Ziema - Dzejoļi par ziemu
- Pavasaris - Pavasaris. Dzeja
- Rudens - Dzejoļi par rudeni
- Dzejoļi par Latviju - Dzejoļi par Latviju
- Dzejoļi par dzīvi - Dzejoļi par dzīvi
- Dzejoļi par dabu - Dzejoļi par dabu
- Par dzejolis.lv - Par dzejolis.lv - kontakti, reklāma, sadarbība


text:
2012. gada 18. janvāris
18.janvāris- Antoniem vārdadiena
18.janvāris ir Antoniem vārdadiena, arī Upītes bibliotēka šodien ir domās un sirdī kopā ar savu ilgadējo bibliotēkas vadītāju Antonu Slišānu. Tu esi un būsi tas, kas deva gaismu Upītei, kas izcēla gaismā mūsu vārdu. Mūžam ar tevi kopā, jo jūtu tavu klātbūtni katru dienu!
NABYUS
Nabyus vairuok klusūs vokorstunžu,
Kod mes vysi bejom vīnā puļcenī;
Dzīdovi tu sovys dzīsmis skumuos,
Stuosteji par dzeivi, myusu ogrū bierneibu.
Lūgā zyluo vokorbluozme vīgli dzysa,
Ustobā bej sylts i nūslāpumu pylns.
Tovys rūkys gluostieja tik meiļi,
Bolss Tovs atsakluoja breinumā…
Nabyus vairuok klusūs vokorstunžu.
Nabyus vairuok Tova bolsa skaneiguo.
Nabyus rūku gluosta, nabyus darbeiguma,
Nabyus Tovu ocu suopu pylnuo maiguma.
Osorys puor byudīm nūrit skumys,
Suopu suoļums kryutīs īsakūž
Tāt, o , tieteit meilīs, kai lai Tevi aizmierst, (teksts mainīts M.Slišānei, oriģinālā ir muotei)
Ka tu vysod beji pats lobuokīs!
(O.Slišāns.1977.)
Ziņu sagatavoja:
Mārīte Slišāne Upītes bibliotēkas vadītāja


text:
Kūku pogosts
Kūku pogosts irā Krystapiļs nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora kulturys noms i biblioteka Zylānu solā i Syunu pamatškola, biblioteka i izstatis zala Kūku solā. Pogosta centrys Zylānūs. Bazneicys ci cierkvys pogosta teritorejā navā.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Kūku pogosta teritoreja bejuse Daugpiļs apleiciņa Krystapiļs pogostā, kas 1941 godā daškiersts Jākubmīsta apleicinim. 1945 godā Jākubmīsta apleiciņa Krystapiļs pogostā īstateja Kūku solys padūmi. Nu 1949 gods da 1962 godam bejs Krystapiļs rajonā, a nu 1962 goda Jākubmīsta rajonā. 1954 godā Kūku solai daškiera likvidātuos Gromoltu solys kolkoza "Sovetu Latveja" teritoreju. 1963 godā Azarīšu solys kolkoza "Zylāni" teritoreju. 1973 godā daškiera daļu Veipa solys teritorejis, a daļu Kūku solys daškiera Mežuoris solai. Vēļ daļu teritorejis daškiera Mežuorei i 1977 godā.[1] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[2] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Krystapiļs nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Kūku pogosts tur rūbežu ar:
- Krystapiļs nūvoda Mežuoris pogostu, Varīšu pogostu i Veipa pogostu;
- Jākumbīstu;
- Jākubmīsta nūvoda Uobeļu pogostu.
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
Kūku pogosts irā Reitulatvejis zamainē, zeme viļnaina ci ploskona leidzonaine. Pogosta pluots 114,5 km2, nu tuo solsaimesteibai lītojamuo zeme 4829 dekteru, meži 3893 dekteru, pūri i peisi 385, a iudini 749 dekteru. Pogosta teritorejā 327 dekteru pluotu sorgoj "Laukazara dobys parks".
Iudini[pataiseit | labot pirmkodu]
Upis:
- Baļteņu azars
- Baļuotis azars
- Bisenīku azars
- Cotlakšu azars
- Gardauņs
- Iļdzenīku azars
- Krešu azars
- Laksteņu azars
- Laukazars
- Namiča azars
- Nasaulis azars
- Syuņu azars
- Vāglānu azars
- Viļceņu azars
Pūri i peisi:
- Dryksnys pūrs
- Putnusolys (Garais) pūrs
- Ripīšu pūrs
- Vylku pūrs
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Kūku pogostā dzeivoj 878 ļauds, nu jū 73,6% latvīšu, 18,1% krīvu, 3,3% boltkrīvu, 2,7% puoļu, 1% lītaunīku.[3]
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Kūku pogosta ļauds dzeivoj 61 solā.[4]
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga-Daugpiļs-Puotarnīki (A6) i Jākubmīsts-Rēzne-Terehova (A12), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi.[5] Kūku pogostu škārsoj div dzeļžaceļa linejis Reiga-Daugpiļs (staceju ci nūstuošonu pogosta teritorejā navā) i Krystapiļs-Sīnuoja, iz kurys vīna staceja "Kūki".
Kūku pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Kūki (LV-5222).[6]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Dzierkaļu piliskolns i senejuo dzeivisvīta ar bazņeickolnu;
- Laukazara dobys parks;
- Osūtis piliskolns;
- Rogāļu lelakmiņs.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Kūku pogosts, Krystapiļs nūvoda teiklavīta
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys golvonī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Zīmara pogosts
Zīmara pogosts irā Olyuksnys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogostā dora Zīmara pamatškola, feļčeru punkts, pogosta buoreņtīsa, Muoreņkolna biblioteka i tautys noms, pogosta ciļtsarokstu atdale, turizma informacejis punkts, socialuo dīnaste i 29 Zīmaru mazpulks.[2]
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Zīmars kai dzeivojama vīta kronikuos mynāts jau ap 1550 godu, kod vītejais muižnīks Johans Feļdbergs par 100 dalderim puordevs muižu sovam svaiņam breivzemnīkam Aļbertam Simeram. Dūmuot, ka nu juo pavuordis izaroduse vītys i vysa pogosta pasauka.[3]
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Zīmara pogosts tur rūbežu ar:
- Olyuksnys nūvoda Olyuksnys mīstu i Alsviķa, Jaunlaicinis, Muorkaļnis i Vaclaicinis pogostu;
- Vyrovys apleiciņa Hānjis i Miso pogostu.
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
Zīmara pogosts irā Olyuksnys augstainis pūstumu golā, pogostā nazcik kaupru. Saltupu kolns izaceļ 230 m vjl, a Garais kolns 283,2 vjl. Zeme apauguse mežim i nacīši lūbeiga zemdareibai. Taipoš pogostā daudzi mozu ezereņu i ryuču.
Iudini[pataiseit | labot pirmkodu]
Upis:
- Douņupeite
- Vaidova
- Zviergzdupeite
- Bārtūža azars
- Murāta azars
- Vaidovys azars
- Voiku azars
Pūri i peisi:
- Rudzu pūrs
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Zīmara pogosta teritorejā irā 17 solu i nazcik vīnsātu.[4]
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys autoceļš ci dzeļžaceļš. Sative nūteik pa vītejuos zeimeibys celim - Lucka-Olyuksna (V383), Alsvikis-Zīmars (V384), Olyuksna-Zīmars-Vaclaicine (V386) i cytim.[5]
Zīmara pogosta teritoreju apkalpoj div posta atdalis Muoreņkolns (LV-4332) i Olyuksna-1 (LV-4301).[6]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Briedeņu ciļts muzejs - nūvodtiemeibys i Briedeņu ciļts muzejs
- Malnuma prīds - 8 pošu lelais prīds Latvejā
- Zīmara muiža - pastateita nu 1786 da 1807 godam
- Valna pāda - vierīniska leldūbe


text:
Autors: Dainis Mjartāns, Nacionaluos elektroniskūs plošsazinis leidzekļu padūmis (NEPLP) lūceklis Latgolys informativuos telpys styprynuošonā aizguojušais »
Portals lakuga.lv sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys Producentu Grupa” pīduovoj konkursu! Atbyldūt pareizi iz aizdūtū vaicuojumu, »
Vakar paziņuoti Muzykys īrokstu goda bolvys “Zelta Mikrofons 2017” nominanti. Tūs vydā ari vairuoki latgaliski dzīdūši »
17. marta vokorā Daugovpiļs teatrī izskanēs multimuokslinīka Artūra Uškāna rodūšuo dorba vokors – koncerts “… »
15. janvarī myužeibā aizguojs pūdnīks, muokslinīks, školuotuojs, Latgolys patriots i eistyn lobs cylvāks Pīters Gailums »


text:
Putruomu dasys
Putruomu dasys — nu ašņa gatavātys dasys ar ozboru, latgaļu nacionalais iedīņs. Latgolā putruomu dasys taisa na viņ nu ašņa, a masā ījauc taipoš vyrtu ozboru, vyrtys buļbis i grabšus (laidynuotus cyuku vysdpusis taukus). Cīši svareiga latgaļu putruomu dasu sadordaļa — muorineite aba smerška (smuordeigs vīngadeigs auguojs zylim zīdenim), jū putruomu dasom dalīk bīzmynai. Itū masu pylda zornuos i līk ceplī iz rudzu cysu sutynuotūs. Piec izsutynuošonys līk kambarī atsoltu. Pyrma dūšonys da goldam sagrīž piersta bīzuma škēlem i pacap ar lašini.


text:
Ludza
Ludza — mīsts reitu Latgolā, Ludzys nūvoda centrys. Ludza irā vacuokais mīsts Latgolā, mīsta tīseibys jau nu 1177 goda. Car mīstu īt dzeļžaceļa lineja Krystapiļs - Sīnuoja.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
Ludzā dzymuši:
- Jakovs Kulnevs (ЯkoB ПeTpoBич KyлbHeB, 1763 — 1812) - krīvu pulkvedis, Napoleona karu dalībnieks
- Leons Tomašickis (1904-1996) - skulptors, pedagogs
- Jeseneja Volžankina (1983- ) - latvīšu vīglatlete
- Anta Rugāte (1949) - 8 Seimys deputate
- Aleksandrs Žirkevičs (AлekcaHдp BлaдиMиpoBич ЖиpkeBич, 1875 — 1927) - krīvu ailinīks
- Sergejs Lazovskis (1976- ) - svorcāluojs, Latvejis čempions (13 reizis), pīsadalejs Olimpiskajuos kaituos Sidnejā (dabojs 18 vītu)
Dzymuši cytur, Ludzā vuicejušīs, dzeivuojuši, darejuši:
- Anisims Rekašovs (1859-1955) - zynomais Ludzys apleiciņa uorsts


text:
Skeletons
Skeletons - zīmine sporta atmeja, kuramā cylvāks brauc pa lads trasi ar seviškom napalelom kamaneņom. Itei sporta atmeja aizasuoce Sanktmoricā, Šveicejā. Vysuaugstuokais skeletona rāda īstots irā Vydtautyskuo Bobsleja i tobogana federaceja (FIBT). Skeletons Olimpiskajuos kaituos beja īslāgts 1928 godā, sasaveicīni skeletonā nūtyka da poš 1948 gods Zīmys olimpiskajom kaitom, piečuok itū sporta atmeju izjēme nu programys. Tok 2002 godā skeletons nu jauna beja īslāgts Olimpiskūs kaitu programā.


text:
Skaistvabalis
Skaistvabalis (latiņu: Buprestidae; anglīšu: Jewel beetles; latvīšu: Krāšņvaboles; lītaunīku: Blizgiavabaliai) - vysaāduoju vabaļu saime, kuramā vaira kai 15 000 škiru 450 giņtīs. Latvejā dzeivoj 45 škiru skaistvabalis.[1] Vysuvaira skaistvabalis dzeivoj tropu i subtropu klimatā. Lelys i cīši kruosainis skaistvabalis irā augši viertietys kustūņu kolekcionaru vydā. Kuru nakuru škiru viersspuorni tradicionalai lītuoti juveliru dorbūs i tautys dekorejumūs nazcik Azejis vaļsteibuos (Japonejā, Iņdejā, Taizemē).
Aproksts[pataiseit | labot pirmkodu]
Vysaižu māru vabalis, garumā nu 3 mm da 100 mm. Forma drupeit leidzeiga spradzem. Antenys leidzeigys dīgam. Prīkškryuteža gludai i nakusteigai saauguse ar vydskryutežu. Viedereņš sasadora nu 5 segmentu. Kuojis pīcdaleigys. Skaistvabalis - syltummeilūša saime. Vabalis sateikamys sauļuotuos, syltuos dīnuos mežamoluos ci mežapļovuos iz zīdu i kūku viersys. Namosnai skraida. Saauguši ād zīdaputekli ci grauž lopys.
Pošlelī īnaidnīki irā dzeni, kuri nu kūkim izkņuopoj skaistvabaļu kuopurus.
Zeimeiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Lelums skaistvabaļu puordora nūsaguozušus kūkus ci calmus i irā cīši līteigys - dreizynoj kūknys sakrisšonu. Tok kurys nakurys škirys grauž i vasalus kūkus ci zaļūs auguojus i irā vuodekli. Latgolā vysuvaira vuodis var padareit tik kurys nakurys šaurspuorņu (Agrilus) i Anthaxia škirys.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Dimitrejs Teļnovs (2004). Latvejis Entomologejis bīdreiba. Latvejis vabaļu (Insecta: Coleoptera) škiru saroksts. ISBN:9984-9768-0-7


text:
Gruoveru pogosts
Gruoveru pogosts irā Aglyunys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Gruoveru pamatškola, biblioteka i tautys noms. Pogosta ļauds pīdar Gruoveru katuoļu parapejai, Gruoveru pravoslavu i Kovaļovys staroveru parapejai.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai lelums Gruoveru pogosta zemu bejs Daugpiļs apleiciņa Aulejis pogostā, kurs īstateits 1930 godūs nu Izvolta pogosta zemu. 1945 godā Daugpiļs apleiciņa Aulejis pogostā īstateja Aulejis solys padūmi. 1954 godā solai daškir likvidātū Apšenīku solu. 1964 godā Aulejis solu puorsauc par Gruoverim, a sābru solu Ostrovu par Auleju. 1968 godā Gruoveru solai daškir Vuoveru solu, a daļu Gruoveru solys teritoreju daškir Škeļtiņu solai. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[2] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Aglyunys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Gruoveru pogosts tur rūbežu ar:
- Aglyunys nūvoda Aglyunys, Kastulīnis i Škeļtiņu pogostu;
- Dagdys nūvoda Ondrupinis pogostu;
- Kruoslovys nūvoda Aulejis, Izvolta i Kumbuļa pogostu.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0


text:
Meandra
Meandra (anglīšu: meander, krīvu: MeaHдp, latvīšu: meandra) — vīnmuks cylpa atmejis upis leikums. Pasauka cālusēs nu dyžan leikumojuos Leluo Meņderesa upis (Mozazejā, niulejuos Turcejis teritorejā) senejuos pasaukys greku volūdā — Mejándros (Maίavδpoς).
Meandrys soveigys leidzonaiņu upem. Juos atsarūn, upis iudiņa viersejom straumem graudojūt upmalis stuovonū, īdubušū daļu, a dzilīnis straumem nosojūt nūsādys car upmalis lāvū, izcylū daļu. Kod pasadora lels cylps, juo vysušauruokajā vītā upe cieški puorgrauž taisnuoku ceļu, pamazdama vacupi.


text:
Sīnuojis nūvods
Sīnuojis nūvods irā pošvolds Latgolys reitūs pi Krīvejis rūbeža. Pošvolda centrys — Sīnuojis mīsts. Nūvods tur rūbežu ar Dagdys i Ludzys nūvodu, taipoš ar Krīvejis Federacejis Opskovys i Boltkrīvejis Vitebska apgabali.
Puslopu ruodeklis
Pasauka[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūvoda pasauka cālusēs nu Sīnuojis mīsta, a tys sovu pasauku dabovs nu upis — Sīnuojis (sīna upe). Baļtīšu volūdā vuords Zylupe (latvīšu: Zilupe) atsarads 20 godusymtā kai agruokuos latgaliskuos pasaukys Sīnuoja aba Sīnupe tuoļuoks napareizs „puorcālums” krīvu volūdys ītakā (krīvu: CиHяя).
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
Sīnuojis nūvoda teritorejis pūstumu i reitu daļa īīt Mudovys zamainis Sīnuojis leidzonainē, a dīnavydi i vokori Latgolys augstainē. Poša augstuo nūvoda viersyune - Rudovys kolns (244 m). Nūvoda centrys Sīnuoja 62 km atostumā nu Rēznis i 302 km atostumā nu Reigys. Atostumi da nūvoda centram - nu Ļauderim i Posyunis 12 km, nu Zaļesis 7 km.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Pošvolds īstateits 2002 godā, saškirūt Sīnuojis mīstu i Zaļesis pogostu. 2009 godā nūvodam dasaškiera Ļauderu i Posyunis pogosts.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Sīnuojis nūvodā dzeivoj 3 655 dzeivuotuoju (2011 gods), nu jūs 868 latvīši, 1994 krīvi 574 boltkrīvi, 89 puoli i 131 cytys tauteibys.[3] 48% (1748 cylvāki) nu vysu dzeivuotuoju dzeivoj Sīnuojis mīstā, 23% (825 cylvāki) Zaļesis pogostā, a tuoļuok nu nūvoda centra Posyunis pogostā 19% (685 cylvāki), Ļauderu pogostā 10% (397 cylvāki).[4] Nūvodā dzeivoj 1741 veirīts i 1914 sīvītys. Lelums dzeivuotuoju irā Romys katuoļu ci pravoslavu ticeigī.
Leluokuos nūvoda solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Vitolds Valeiņs (1922 – 2001) — literaturzininīks, latgaļu ļaudiskais dareituojs, „Latgalīšu lirikys viesturis” (1998) autors, sastatejs gruomotu „Latgalīšu dzejas antoloģija” (2001). Dzims Istrys (niu Ļauderu) pogosta Rudovā;
- Grigorejs Groms (1928 - 1987) - uorsts, pediatrys, darejs Bārnu kliniskajā universiteta dzeidātovā Reigā, vadejs Latvejis pediatru ziniskuo bīdreibu, gruomotys "Bārnu cukravaideibys" (1968) krīvu volūdā autors. Dzims Posyunis pogostā.
Vuiceiba i kultura[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūvodā dora Posyunis pamatškola, Sīnuojis vydškola i Sīnuojis muzykys i dailis škola. Vīna bārnu pyrmškolys īstote Sīnuojā i pyrmškolys bārnu grupa Posyunis pamatškolā. Ļauderūs, Posyunē, Sīnuojā i Zaļesē dora biblioteka. Golvonā nūvoda kulturys īstote irā Sīnuojis Tautys noms, taipoš dora i Posyunis tautys noms i Ļauderu kulturys centrys.
Komercdarbeiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Vysuvaira nūvodā daraksteiti iņdividualī pasajāmumi i zemnīku saimisteibys, taipoš sabīdreibys ar aprūbežuotu atsaceigumu (SIA).[5] Pasajāmumi aizajim ar solsaimesteibu i mežsaimisteibu. Zeimeigu vītu aizajim transporta pakaļpīni, partū ka nūvodā irā īdeveigi tranzita celi. Mīstā dora nazcik sātysparāda pakaļpīņu pasajāmumi.
Sative[pataiseit | labot pirmkodu]
Sīnuojis nūvodu ar cytom apleicis teritorejom saškir autoceļš i dzeļžaceļš. Nūvoda pūstumu daļu škārsoj vaļsteibys golvonais autoceļš A12 (Jākubmīsts - Terehova), kas irā daļa nu Europys zeimeibys ceļa E22 (Lelbritaneja - Krīveja). Terehovā rūbežkontrolis punkts ar Krīveju, cieški byun autotranzita ailis. Pa pūstumu - dīnavydu tecīņam nūvodu škārsoj regionalais autoceļš P52 (Sīnuoja - Škauna - Bukmuiža). Zaļesis pogostu i Sīnuojis mīstu škārsoj dzeļžaceļa lineja Rēzne II - Sīnuoja, nūvoda teritorejā vīna staceja Sīnuoja.
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Draudzeibys kurgans - 1959 godā iztaiseits kaupris ar alejom nu treis vaļsteibom tautu draudzeibai
- Grebļa kolns - 5 km gars ladslaika kaupris ar seviški ratu dobu
- Posyunis Svātuo Dominika Romys katuoļu bazneica - vīna nu pošu zeimeigū baroka bazneicu Latgolā, pastateita 1770 godā
- Rudovys kolns (244 m) - poša augstuo vīta Sīnuojis nūvodā
- Rundānu valna dūbys - vaļsteibys sorgojamais geomorfologiskais objekts


text:
Par trases darba sākumu informēsim. Sniegu jau pūšam.
Varbūt sesdien,svēdien ir doma pastrādāt,kaut vai testu režīmā??!!
vai shogad ziperkalns vipaar buus valjaa ??
Nu Juri gaidam vysi nu tevja tuu pposhu grybeishonu i spaaku ar kuruu virzjaatj vysu tuu dzelu iz priikshu! Lai miisu kolns plaukst i staroi! Lai miisu latgalju mjaitom i puikom biitu kur liitdereigi pavadjaatj sovu laiku! Vusporeibaa vyss kuu tu dori jer baigi baigi labi i pozitivi! Drusku optimizma i biisj vyss labi! Veksmi shuu sezon ZHIPERKOLN!!! Nuuvaal vaciisj lobiisj DZINJKA! :) :*


text:
Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumi
LATGALĪŠU VOLŪDYS VUICEIŠONUOS MATERIALI (PDF formata faili):
Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumi (2008)
L. Leikuma, J. Cibuļs – Vasals. Latgalīšu volūdys vuiceiba (2003)
L.Leikuma Latgalīšu volūda I – intensivuo vuiceibu kursa materiali (2003)
L. Leikuma, J. Cybuļs Latgalīšu ābece – Lementars 1. daļa (1992)
L. Leikuma, J. Cybuļs Latgalīšu ābece – Lementars 2. daļa (1992)
P. Strods Latgalīšu pareizraksteibas vōrdineica (1933)
Konspekts nu latgalīšu rokstu volūdys stuņdis Reigā (06.11.2013.)
Jurs Cybuļs, Lideja Leikuma “Skreineite. Vuicūs laseit” (2014)
Jurs Cybuļs “Skreineite. Vuicūs raksteit” (2014)
CYTI MATERIALI PAR LATGOLU I LATGALĪŠU VOLŪDU:
Latgalistikys kongresu materiali – 1. storptautyskuo latgalistikys konfereņce (2009)
Latgalistikys kongresu materiali – 2. storptautyskuo latgalistikys konfereņce (2010)
Latgalistikys kongresu materiali – 3. storptautyskuo latgalistikys konfereņce (2011)
Latgalistikys kongresu materiali – 4. storptautyskuo latgalistikys konfereņce (2012)
Latvīšu volūdys dialekti – karte (2005)
S. Trūpa Latgales grāmatniecība 20. gadsimta 20.-30. gados


text:
Subtitles and Transcript
Translated by
Kristaps Kadiķis
Reviewed by Edīte Husare
0:11 Tai, īsadūmojat, ka stuovat nazkur Amerikā iz ūļneicys, i pi jums daīt japaņs i prosa:
0:18 „Atlaidit, kai sauc itū kvartalu?”
0:20 Jius atsokat: „Atlaidit. Nu, itei ir Oukstrita, tei ir Elmstrita. Tei ir 26. sāta, tei — 27.”
0:26 „Lobi,” jis atsoka, „nu kai sauc itū kvartalu?”
0:28 Jius sokat: „Nu, kvartalim nav vuordu. Vuordi ir ūļneicom; kvartali ir tik vītys bez vuordim ūļneicu vydā.”
0:35 Jis nūīt drupeit apjucs i veilīs.
0:39 Niu īsadūmojat, ka stuovat iz ūļneicys nazkur Japanā, jius pasagrīžat pret sūpluok cylvāku i vaicojat:
0:44 „Atlaidit, kai sauc itū ūļneicu?”
0:46 Jis atsoka: „Nu, itys ir 17. kvartals, itys — 16. kvartals.”
0:50 I jius atsokat: „Lobi, i kai sauc itū ūļneicu?”
0:53 I jis atsoka: „Nu, ūļneicom nav vuordu. Vuordi ir kvartalim. Pasaverit Google Maps. Vei, 14.,15., 16., 17., 18., 19. kvartals. Vysim kvartalim ir vuordi. Ūļneicys ir tik vītys bez vuordu kvartalu vydā.
1:07 I tod jius vaicojat: „Lobi, a kai tod jius zinit sovu sātys adresu?”
1:10 „Vīnkuorši,” jis atsoka, „itys ir ostoitais kvartals. Es dzeivoju 17. kvartalā, sātā numer vīns.”
1:16 „Lobi,” jius sokat, „nu, īmūt pa apleicīni, es īvāruoju, ka sātu numeri nav seceigi.”
1:20 Jis atsoka: „Skaidrys, ka ir. Tuos ir numerātys piec tū pastateišonys seceibys. Pyrmuo kvartalā pastateituo sāta ir sāta numer vīns. Ūtrei pastateituo sāta ir sāta numer div. Treša ir sāta numer treis. Vīgli! Logiski!”
1:31 Deļtuo maņ pateik, kai myusim ir reizem juobrauc iz ūtru pasauļa molu, kab saprostu pījāmumus, kurūs mes seņuok nazynuojom i saprostu, ka ari pretejais var byut pareizs.
1:41 Tai, pīvadumam, Kīnā uorsti tur, ka jū dorbs ir ryupētīs, kab tu byutu vasals. Deļtuo sevkuru mienesi, kurū asat vasals, jius jim moksuojot, i, kod asat navasals, jums navajag jim moksuot, deļtuo ka jī nav kuorteigi darejuši sovu dorbu. Jī teik bogotuoki, kod jius asat vasali, a na navasali. (Plaukšīni)
1:55 Leluokajā daļā muzykys mes skaitam „vīns” kai pyrmū sitīni, muzykaluos frazys suokys. Vīns, div, treis, četri. Tok Vokoru Afrikys muzykā „vīns” teik skaiteits par frazys beigom, taipat kai atstarpe pyrma teikuma gola. Tū var dzierdēt na tik frazejumā, bet taipat i tymā, kai jī skaita ritmu. Div, treis, četri, vīns.
2:12 Taipat i itei karta ir preciza. (Smīklys)
2:17 Ir sokamvuords, ka, vysleidz kaidu patīsu lītu jius pasaceitu par Indeju, taipat i pretejais byus taisneiba. Deļtuo naaizmierssim, vysleidza, voi TED voi vysur cytur, kur var dzierdēt kaidys genialys idejis ir jums voi cytim, taipat i preteijais var byut taisneiba. Lels jums paļdis!


text:
Datu puorlaidis protokols
Datu puorlaidis protokols (anglīšu: protocol, data transmission protocol; krīvu: пpoTokoл пepeдaчи дaHHыx; latvīšu: protokols; datu pārraides protokols) — diveju ītaišu sovā vydā dasarunuoti nūsacejumi ap tū, kaidam vajag byut puorlaižamūs datu formatam.
Kab nūtyktu datu puorlaide iz vyds sevkuru diveju ītaišu, jom pyrma tuo sovā vydā vajag dasarunuot ap protokolu.
Ītaisis, kurys dasarunoj ap protokolu, var byut, pīvadumam:
- dators i drukaunīks;
- dators i dators;
- dators i servers;
- dators i maršrutātivs
i leidz.
Datu puorlaidis protokols nūstota:
- kaidu klaidu puorvēris atmeju ītaisis lītuos i voi vysā lītuos (pīv., puorvēris skaitlis, kura juo atmeja/kaida formula);
- kaidu datu samīgšonys metodu lītuos i voi vysā lītuos (pīv., "zip" lelim failim puorsyuteit caur iņternetu, LAN voi WAN);
- kai syuteituoja ītaise paviesteis, ka beiguse zinis syuteišonu (in a zynuošonuos davodā (Communications port) lītuos pagluobis kanalu, serejeigaji (USB) puorlaidei lītuos suoku i nūstuošonys skaitus);
- kai dabuojieja ītaise paviesteis, ka dabuojuse zinis;
- datu puorlaidis dreizums (bodūs voi bitūs);
- ci puorlaide byus sihroniska, ci asinhroniska;
i leidz.
Protokolā taipoš var byut paradzāti pruoteigi pajiemīni datu puorlaidis klaidom aptikt i pareizajim datim atjaunynuot, taipoš pajiemīni datim šifrēt i atšifrēt.


text:
Jauneklis apprecē saules meitu.
Teicēja Veronika Pizele Jasmuižas Blakās. Kultūras balss kr.
Dzeivuoja veirs ar sīvu un jīm beja dāls Juonis. Dreiži muote ar tāvu nūmyra un Juonis palyka vīns pats. Jau Juonis izauga lels un jam vajadzēia īt dīnēt, Atspīdja Juonis ar maizes luopstu sovu ustabiņu un aizguoja dīnestī.
Laiks guoja un Juonis, atdīnējis sovus gadus, guoja uz sātu. Īdams uz sātu, Juonis nūpierka vazumu ladūņa un upurej Dīvam. Atīt engeļs un prosa: "Kū tu te, Juoņ, dori?"
"Dīvam upurēju!" atbildēja Juonis.
"Jau gon, Juonīt, ej uz sātu!" soka engeļs.
"Atdūd Saules meitu man par sīvu, tad īšu uz sātu!" atbildēja Juonis.
Engeļs aizguoja prūjom. Juonis nūpierka ūtru vazumu ladūņa un otkon upurej Dīvam. Atīt engeļs un soka: "Ej, Juonīt, uz muojom, jau gon Dīvam upurēt!"
"Atdūd Saules meitu man par sīvu, tad īšu uz sātu!" atbil,
dēja Juonis.
Tad engeļs soka: ,,Nu ej, ej, Juonīt, uz muojom!"
Juonis atguoja uz muojom, nūskaitīja puotorus un atsagula. Reitā pasamūst Juonis un redz, ka ar jū gu cīši skaista meita. Tei meita beja Saules meita. Pasaver Juonis uz golda un redz, ka uz golda vysaidu ēdīņu un dzērīņu pylns: "Tai luonis ar Saules meitu dzeivuoja ilgus godus.


text:
Vikipedeja:Rakstīņa papiļdeišona
Puslopu ruodeklis
Kas eistyn irā Vikipedeja[labot pirmkodu]
Vikipedeja irā eņciklopedeja, kuru kūpadareidami taisa juos skaiteituoji. Lels skaits ļaužu itamā šaļtī dora pi Vikipedejis, taiseidami tyukstūšys papiļdejumu kas stuņdis. Puormejumi pīsalosa "rakstīņa pataisejumu viesturē" (article history). Izagoda i nadareigys puormejis, tūlaik pyrmuokais teksts mudri grīžās atpakaļ. Zynoms, anglīšvolūdeigajā Vikipedejā lītuotuoju i redaktoru irā vysudaudzuok, a rakstīņu - vaira kai 960 tyukstūšu.
Vikipedejis versejis raistuos i cytuos volūduos. Pīvadumam, igauņu Vikipedejā jau 14 tyukstūšu rakstīņu, ite daudzi deļ taidys napalelys volūdys, i informacejis daudzums leidzeigs lelai drukavuotai eņciklopedejai kai bīzai gruomotai.
Kai es varu paleidzēt?[labot pirmkodu]
Nasabeistit papiļdeit rakstīņu! — sevkurs lītuotuojs var redigēt tekstu, i vadynojam Jiusus byut drūsim i tymā pošā laikā nabyut vandalim. Kod atsarūn nazkurs teksts, kuru varit papiļdeit (turīni, gramatiku voi tik uorejū izavierīni) ejit i redigējit. Nikas navar iznycynuot Vikipedejis. Vysu var izgluobt i piečuok atjaunynuot. Caur sovu redigiešonu Jius varit paleidzēt Vikipedejai byut par pošlobuokū dazynuošonys resursu Puorstaipteiklā i raksteit latgaliski ap vysom svareigom lītom i vysom zineibys atzarem.
Wiki markiešona[labot pirmkodu]
Irā speciala volūda rakstīnim taiseit i redigēt; jei leidzeiga HTML, a pīroksta forma jai cyta. Ekzistej nazcik Wiki markiešonys "dialektu", a ite runojam ap tū, kurs lītojams pošā Vikipedejā. Ka Jums gribīs daudzi redigēt, lyudzami puorskaitit itū informaceju:
Jiusu pyrmais papiļdejums[labot pirmkodu]
- Ejit iz smiļkšu skreini
- Damīdzit iz nūruodis Edit, pīraksteitys zylim literim lopys viersā
- Papiļdit puslopu (lyudzami narokstit nikuo naloba!)
- Damīdzit iz Save page voi Show preview


text:
Itymā nedeļgolā, 25. februarī, Reigā, NABAKLAB, nūtiks Sovvaļnīka jaunuo albuma “Napaseitynuots” attaiseišonys svātki.
Koncerta suokums 21.00. Beletu moksa īprīškpuordūšonā ticketshop.lv i klubā iz vītys – 3 eiro, koncerta dīnā – 5 eiro.
Sovvaļnīka albums “Napaseitynuots” ir veļteits izcylai latgalīšu dzejneicai Annai Rancānei. Dzīsmis īraksteitys sadarbeibā ar Latvejā zynomim skaņu režisorim Gintu Lundbergu, Māri Brensonu, Eināru Lipski i Gintu Stankeviču. Īrokstā pīsadola Sovvaļnīka grupys bīdri – Māris Lovniks (gitara), Artūrs Meļnikovs (bass) i Vadims Meļuščenkovs (bungys), kai ari vairuoki gosti – Kaspars Tobis, Māris Muktupāvels, Biruta Ūzuleņa (Ozoliņa), Guntra Kuzmina, Mareks Gusāns, Pīters Daugulis.


text:
1. 1350. M. G a r k o l n e n o 95 g. v e c ā s J. S t r o d e s V i š ķ u p a g.
Vīnā cīmā dzeivuoja veirs ar sīvu. Sadūmuoja jī aizbraukt uz pilsātu dzeivuotu. Kai sadūmuoja, tai izdarīja. Dzeivuoja, dzeivuoja jī pilsātā un pazaudīja vīns ūtru. Jau paguoja ilguoks laiks, bet sīva veira atrast navar. Atsaroda jai jauns bryutgons un jī sarunuoja precētīs. Sīvas veirs pa tū laiku beja aizguojis tuoļi nu pilsātas nu jau guoja atpakaļ. Kuozu dīnā sabraucja vysi vīsi, aizbraucja uz baznīcu sasaluoluoja, atbraucja atpakaļ un dzer kuozas. Te, kur bejis, nabejis - īguoja ustobā jaunives veirs un nūsituoja pi cepļa aiz cytim stuomučim. Nivīns nu kuozinīkim juo naredzēja, bet svuots, kurs sēdēja golda golā, vacū jaunives veiru īsavēya un soka kuozinīkim : "Atminit munu mynamū ! Kaidu reizi es pazaudēju skapa atslāgu un navarēju atrast, vajadzēja izkaļt jaunu atslāgu. Pēc kaida laika atsaroda vacuo atslāga un es nazynu, kuru atslāgu man pakuort uz sīnas un kuru lītuot."
"Zynoms, ka vacū, vacuo uztycatmuoka!" atbildēja kuozinīki. Tad svuots soka: "Myusu jaunivei atguoja vacais veirs, tuo dēļ jaunū kuorsim uz sīnas!"
Jaunive gon nagribēja dzeivuot ar vacū veiru, bet kuozinīki sagyva jaunū veiru un pakuora pi sīnas un juo vītā pasadynuoja vacū veiru.


text:
Svietejūt Jezupa dīnu, raidejums “Pi myusim Latgolā” gastej Daugovpiļs nūvoda kulturys centrā “Vārpa”, kur jau 10 godu dzīd, doncoj i muzicej folklorys kūpa “Dyrbyni”, kai arī sasateik ar Latgolys šmakovkys dadzynuotovys saiminīku Juoni Krivtežu.
Laiks ap Jezupa dīnu eipašs arī Daugovpiļs nūvoda kulturys centra “Vārpa” folklorys kūpai “Dyrbyni”. Koč i tys eistais dybynuošonas datums ir 20. marts, īvārojūt gavieņa tradicejis taišni Jezupa dīna ir ļusteišonuos dīna ari “Dyrbynim”.
Itūgod folklorys kūpa svietej sovu 10 godu jubileju. Vadeituoja Anna Briška atkluoja, ka suokumā DNKC “Vārpa” vadeituoja Inta Uškāne dalinīkim īsacejuse izvierzeit mierki, kū sasnīgt par 10 godim. Dalinīki asūt sacejuši, ka grybātu augt tik tuoli, ka spālātu arenā “Rīga”. Niu pošai Annai Briškai ir prīca par pyrmuo sastuova puišim, par pīmāru, Matīsu Uškānu, kurs paspējs īkaruot skateituoju i klauseituoju sirds iz lelūs skotivu ari uorpus Latvejis.
Desmit pastuoviešonys godu laikā “Dyrbynu” pulkā pabejuši apmāram 60 dalinīki. Izaruod, ka leluokuo daļa nu f/k “Dyrbyni” dalinīkim nimoz nav profesionali vuicejušīs ni muzykys instrumentu spēli, ni vokaluos prasmis, tok par jūs snāgumu koncertūs, festivalūs i izbraucīņūs nivīns vēļ nav žāluojīs.
Kai atkluoja Anna Briška, ar vysaiduokom koncertprogramom “Dyrbyni” prīcynuojuži skateituojus i klauseituojus ari aiz Latvejis rūbežu. Paguojušajā godā bejuse aktiva koncertdarbeiba, “Dyrbyni” divejis reizes paspiejuši pabyut Krīvejā, taipoš arī pagastejuši Fraņcejā.
Sovpus Kuorsovys nūvoda Malnovā saimnīkoj Juoņs Krivtežs. Jis paguojušajā godā attaisejs Latgolys šmakovkys dadzynuotovu i juo radeitais zeimūls “Latgolys Šmakovka” goda laikā jau paspiejs sajimt lobu atpazeistameibu.
Juodasoka, ka Juoņs Krivtežs izzynuojs šmakovkys dareišonys tradicejis Kuorsovys pusē i niu apmaklātuojim pīduovoj na viņ nūraudzeit itū dzierīni, nu ari ekskursejis ar izgleitojūšim stuostim par Malnovys muižys viesturi i kulinarū montuojumu.


text:
Sastdiņ, 3. septembrī, 14.00 Latgolys muokslys i omotnīceibys centrā nūtiks leivuonītis Agnesis Aizpurietis dekorativūs gleznuojumu izstuodis “Aiz…” atkluošona i sasatikšona ar muokslineicu, viestej Leivuona nūvoda sātyslopa.
“Maņ pateik spielētīs ar kruosom, tālim. Radeišona maņ ir meditaceja, process, kurā aizamierstu i sajamu prīcu. Jau nu bierneibys radzu tālus kryumu zorūs, izbyrušuos lītuos i iz nateiru sīnu. Puosoku pasauļs, naaiztaisūt acs – vyss apleik nirb. AIZ kotra nateiruma voi najaušys linejis pasaruoda stuosts, kurā verūtīs AIZamat jauna ideja, kas ļaun AIZasapynuot, AIZadūmuot i AIZliduot! Es ceru, ka kotram apmaklātuojam sirdī kas AIZagius,” tai Agnese Aizpuriete.
Agnese Aizpuriete dzymuse 1984. godā. Vuicejusēs Leivuona muokslys školā. Profesionali muokslys gaitys suokuse Līpuojā, kur laiceiguos muokslys galerejā “K. Māksla?” radeiti pyrmī muokslys projekti. 2007. godā Līpuojis Universitatē Agnese sajāmuse bakalaura gradus grafiskajā dizainā i pedagogejā ar muokslys i dizaina školuotuoja kvalifikaceju. 2010. godā sajāmuse muokslys magistra gradu. Pīsadalejuse vysaiduos grupu izstuodēs. 2015. godā nūtykuse pyrmuo dekorativūs gleznuojumu personalizstuode “Aiz…” Spīkeru rodūšuo kvartala muokslys kopejneicā “Dali”.
Paraleli gleznīceibai Agnese aizaraun ar ilustraceju. 2008. godā ilustrējuse gruomotys Klasiskuos muzykys akademejai (ASV). Vaira nakai septeņus godus Agnese struoduojuse storptautyskuo uzjāmuma “Deloitte” marketingā par grafiskū dizaineri. 2014. goda vosorā, atbolstūt projektu “Brīnumzeme”, veiduojuse sīnu zeimiejumus Bārnu Klīniskajā universitatis slimneicā.


text:
Nu 6. apreļa da 8. septembra Latvejis Nacionalajā viesturis muzejā Breiveibys buļvarī 32, Reigā, byus apsaverama mobiluo izstuode “Latgales kongresam – 100” i izstuode “Latgales keramika – tradicionālais un mūsdienīgais”, informej muzeja puorstuovi.
Ar itū “Savējās Latgales” cyklu muzejs aizsuoc Latvejis symtgadei veļteitu nūtikšonu programu, izceļūt Latvejis apsavīnuošonys idejis nūstyprynuošonu 1917. goda pavasarī kai eipaši nūzeimeigu vaļsts veiduošonuos procesa sastuovdaļu.
Latvejis vaļsti izveiduoja 1918. godā, apvīnojūt treis administrativi nūškiertys dalis – bejušū Kūrzemis guberņu, Vydzemis guberņu i Vitebskys gubernis treis Latgolys apriņčus. Jau godu īprīkš tyka izsaceits atbolsts idejai par vīnuotu latvīšu nāceju ar pošpuorvaļdis tīseibom vysūs Latvejis kulturviesturiskajūs nūvodos. Izškirūša nūtikšona ceļā iz vīnuotu Latveju beja Latgolys kongress Rēzeknē 1917. goda 26.-27. aprelī (9.-10. majā), kuruo delegati atbaļsteja Latgolys atdaleišonu nu Vitebskys gubernis i tuos apvīnuošonu ar latvīšu apdzeivuotuom teritorejom Baļtejis guberņuos – Vydzemi i Kūrzemi. Tei beja izaškieršona na tik par administrativi-teritorialū pīdareibu, nu ari par latvīšu nācejis nuokūtni.
Kluotyn nācejis vīnuoteibys idejai na mozuok nūzeimeiga ir kotra nūvoda unikalitate, eipašais tuo kulturviesturiskajā ainovā, viesturiskajā pīredzē. 1917.-1918. godā nūstyprynuotī kūpeigī mierki vēļ šudiņ pastuov mejīdarbeibā ar kotra kulturviesturiskuo nūvoda sovpateibu.
Izstuode “Latgales kongresam – 100”
1917. goda pavasara politiskuos nūtikšonys – Latvejis apsavīnuošonu i autonomejis idejis – nūsaceja ilglaiceiga viesturiskuo pīredze. Partū mobiluo izstuode “Latgales kongresam – 100” veļteita na tik Latgolys kongresa nūtikšonai i tuo lāmumim, nu īzeimoj ari tuos viesturiskuos atškireibys, kas raksturoj Latgolys vysaiduokūs puorvaļdis, saimisteibys, sabīdriskuos i kulturys dzeivis, nacionaluos kusteibys atteisteibys ceļus gondreiž 300 godu laikā nu Latvejis teritorejis sasadaleišonys storp vairuokom politiskuom viersvarom.
Izstuodē izmontuoti LNVM kruojuma materiali, kas paruoda katuoļticeibys, pūļu volūdys i puorvaļdis sistemys izplateibu Latgolā, Krīvejis centraluos varys eistynuotū rusifikacejis politiku 19. gs. beiguos, latgalīšu nacionalū pošapziņu 20. gs. suokuos. Izstuodeitūs eksponatu vydā byus ari 20. gs. 30. godu vydā radeituo muokslinīka Jākuba Strazdiņa interpretaceja par Latgolys kongresa nūtikšonu Rēzeknis kinoteatrī “Diana”, vīneigais zynomais kruosainais attāls, kurymā itei nūtikšona atspīgeļuota.
Izstuode “Latgales keramika – tradicionālais un mūsdienīgais”
Kotram nūvodam rakstureiga kaida sovpateiga kulturys īzeime. Vīna nu spylgtuokajom tradicionaluos kulturys zeimem Latvejā ir Latgolys keramika. Da myusu dīnu vēļ sasaglobuojuse pūdnīceibys tradiceju puormontuošona tīšā veidā – dālam nu tāva, muocekļam nu meistara. Latgolys pūdnīceiba īkļauta ari Latvejis kulturys kanonā.
Latgolai rakstureiguos keramikys tradicejis suoce veiduotīs vēļ senuotnē, jaunuokajā akmiņa laikmatā, par tū var sprīst piec myusu prīškteču atstuotajim materialuos kulturys aplīcynuojumim muolā, kas izīti arheologiskajūs izrokumūs. Myusu dīnuos Latgolys keramika ir daudzškautņaina lītiškuos muokslys jūma. Laikam rytūt, muola pūdu veiduošonys procesūs īīt jaunys, modernys tendeņcis, pasaruoda jauni īspiejamī muola sastuovi, apstruodis pajiemīni, trauku formys, tok namaineigys palīk viesturiskuos tradicejis, seņču pīredzis izmontuošona muola apstruodē i dorba mīlesteiba, kurū styprynoj apziņa par Latgolys keramikys pīredzi i potencialu.
Izstuodē byus apsaverami apmāram divdesmit Latgolys pūdnīku dorbi – Tautys lītiškuos muokslys studejis “Rēzeknes apriņķa pūdnīki” i Andreja Paulāna Tautys lītiškuos muokslys studejis keramiku veikums. Tū papyldynuos projekta “Latvijas zelta pods” dalineicys Elīnys Kursītes Latgolys pūdnīku portreti lelformata izmārā.
Izstuožu atkluošonys pasuokumu 5. aprelī īvadeis diskuseja par Latgolys pūdnīceibys tradicejom i nuokūtnis perspektivom: keramiks Andris Ušpelis stuosteis par Latgolys keramikys vacmeistarim, Latvejis Nacionaluo kulturys centra tautys lītiškuos muokslys eksperte Linda Rubena analizēs Latgolys keramiku kai vīnu nu Latvejis namaterialuo kulturys montuojuma elementim, Latvejis Muokslys akademejis Latgolys filialis lektore Evija Vasilevska aicynuos dūmuot par Latgolys keramikys atteisteibys tendeņcem myusu dīnuos. Diskuseju nūslēgs projekta “Latvijas zelta pods” dalinīku prīšklasejumi. Literaturzynuotneicys Janīna Kursīte, Elīna Kursīte i Rūta Šmite pasadaleis ar projekta laikā sajimtajim īspaidim par Latgolys keramikys statusu i nūzeimi myusu dīnuos.
Karteņā: Latgolys kongresa nūtikšonys aina kinoteatrī “Diana” Rēzeknē 1917. goda 9. majā. Uzskaitis leidzeklis školom i sabīdriskajom īstuodem piec Jākuba Strazdiņa akvareļa. Izdevnīceiba “Pagalms”, 1935. gods. Latvejis Nacionaluo viesturis muzeja kruojums.
Jākuba Strazdiņa zeimātuo kongresa aina apvīnoj reali sasaglobuojušuos līceibys par kongresa dalinīkim i guojīnī izmontuotajim karūgim i plakatim ar muokslinīka interpretaceju par nūzeimeigū nūtikšonu.
Iz skotivis nu lobuos: kongresa organizatori 1.– Jezups Rancāns; 2.-Juoņs Rubuļs; 3.-Fraņcs Trasuns. Centrā nu lobuos: Vydzemis Pagaidu zemis padūmis puorstuovi – 1.-Zigfrīds Anna Meierovics; 2.-Juoņs Zālītis; kongresa organizatori – 3.-Pīters Dzeņs (?); 4.-Nikodems Rancāns; 5.-Vladislavs Rubuļs; 6.-Juoņs Velkme; 7.-Kazimirs Skrynda; 8.-Fridrihs Obšteins.


text:
Apvīnuojūt Daugovpiļs, Vuorkovys i Leivuona nūvodus, bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) suoc jaunīšu iniciativu projektu “Dubnys pīRoksti”.
Projekta golvonuo dūma ir saaicynuot jaunīšus nu dažaidu nūvodu, kab vosorys suokuos dūtūs kūpeigā pīdzeivuojumā – sešu dīnu laivu puorbraucīnī pa Dubnys upi, kuruo laikā tyktu pieteiti upis krostā asūšī kulturviesturis objekti, intervāti krosta dzeivuotoji i īsavuiceitys jaunys kompeteņcis vidis, kulturviesturis, pylsūniskuma i videografejis jūmuos. Piec laivuošonys pūsma jaunīši kūpeigim spākim veiduos karteņu izstuodi, kinu i informativū materialu par vidi, par ekspedicejis laikā pīdzeivuotū, radzātū i sajustū.
Projektā aicinuoti pīsadaleit 20 jaunīši vacumā nu 18 da 30 godu nu Daugovpiļs, Preilu, Vuorkovys i Leivuona nūvodu. Kab dasasaceitu ekspedīcejā/apvuiceibuos, jaunīšim juoaizpylda dasacejuma anketu. Golvonais atlasis kriterejs – jaunīšu motivaceja pīsadaleit, vuiceitīs i īsasaisteit rezultatu izveidē.
Projekts nūtiks nu maija da novembra, tuo laikā tiks organizāta laivuošona pa Dubnys upi pūsmā nu Vyšku da Leivuona (13.-18.06.2017.), bet rudinī tiks izveiduota karteņu izstuode, prezentāta kina i informativais materials.
Projekta dalinīki vuiceisīs i stroduos treis grupuos: 1. grupa byus atbiļdeiga par vidis (upis) fiziogeografiskū raksturuojumu (aprokstu veiduošonu par Dubnā augušajim augim, zivim, iudiņa kukainim i.c.). 2. grupa byus atbiļdeiga par kulturviesturiskūs objektu apsavieršonu, aprokstu veiduošonu par nūteiktajim objektim, Dubnys krostu dzeivuotoju interviešonu, par tū, kai jī sadzeivoj ar upi, kai mainejusēs jūs dzeive dažaidūs laikūs i dažaidu varu ītekmē. 3. grupa byus atbiļdeiga par fotografiešonu i video filmiešonu, montažu i karteņu izstuodis i kinys izveiduošonu i prezentiešonu.
Vaira dazynuošonys par projektu var īgiit LgSC i pi projekta sadarbeibys partneru: Vyšku jaunīšu centrā, Vuorkovys nūvoda Kulturys centrā, Preiļu jaunīšu centrā “ČETRI”, Leivuona jaunatnis iniciativu centrā “Kvartāls”.
Projekts teik eistynuots ar LR Kulturys ministrejis i bīdreibys “Dienvidlatgales NVO atbalsta centrs” atspaidu.
Vaira dazynuošonys: “Latgolys Studentu centrs” sātys lopā (lgsc.lv), zvonūt 28362243 (Dagneja) voi rokstūt daugovpils@lgsc.lv


text:
Latvejis Televizejis raidejumu cyklā „Teātris.zip” tyka ruodeits Daugovpiļs teatra īstudiejums „Dabaseibys pūddarneica jeb Viņa debešķības Laimesciema podniekdarbnīca”.
„Teātris.zip” gasteja Daugovpiļs teatra aktiri – Kristīne Veinšteina, Māris Korsiets, Egils Viļumovs i izruodis režisors Juris Jonelis.
2011. godā Lauris Gundars saraksteja lugu piec O. Vallaka stuosta „Epas Pillerpatas podniekdarbnīca” motivim i tū īstudēje Līpuojis teatrī. 2014. godā Daugovpiļs teatris tekstu puorveiduoje latgaliski, byutiski mainūt ari darbeibys nūrisis laiku nu 20. godu symta 30. godim iz myusu dīnom. Muoli, pūdnīka rypa – vyss izruodē nūteik kai eistā Latgolys pūdnīka darbneicā, kur treis aktiru snāgumā teik smolkai, poētiskai i kaisleigai izspālāts mīlesteibys treisstyurs.
Raidejums “Teātris.zip”
Iztruode “Dabaseibys Pūddarneica jeb Viņa debešķības Laimesciema podniekdarbnīca”


text:
Viesturnīks Muorteņš Mintaurs “Kolnasātā” stuosta par breinumainu Eiropā zynomu nūtikšonu Rēzeknis bazneicā, kas atsaroduse natuoli nu Rēzeknis piļs. Vosorys svātku sastdīnē ir nūtykuse breinumaina myrušūs augšonceļšonuos. Īīmūt bazneicā, bejuse dzierdama dzīduošona i dīviškeiga muzyka, i konstatāts, ka tī ir ap 30 myrušūs, kurī ir naseņ apglobuoti i augšoncālušīs nu myrūņu, i, kai oculīcinīki stuosta, tī asūt dzīduojuši luteraņu gareiguos dzīsmis.
Viesturneicys Kateržinys Pražkovys publikaceja tulkuota žurnalā “Domuzīme”, i viesturnīks Mintaurs stuosta, kaids spūku stuostam sakars ar bazneicys sasaškeļšonu 16. godu symtā, i skaidroj, ka Livonejis laika Rēzeknis pīminiešona cytur Eiropā ir cīši īspaideigs atkluojums.
Vuordineicā Arņs Slobožanins i Valentins Lukaševičs runoj par stuņdinīku.
Raidejumā atskaņuota ari saruna ar Amerikys latgalīti Pīteri Ragaušu, kas intervāts raidejumā “Pi myusim Latgolā”. Guntai Naglei Ragaušs stuosta par tū, cik moz latgaliski runojūšūs palics ASV, skaidroj, parkū īmīļuojs Latgolu i pīmiņ ari sovus investiceju planus nūvodā.


text:
Školuotuoj, aicynojam tevi īpazeit sovu Latgolu i atsapyust piec garuo dorba cielīņa, apmeklejūt školuotuoju vosorys kursus “Vosoruošona-2017” Rogovkā nu 16. da 19. augustam.
Aicynojam pīsadaleit školuotuojus, kas gryb vuiceit voi jau vuica nūvodvuiceibu, nūstyprynuot latgalīšu rokstu volūdys prasmis, īpazeit dažaidus vuiceibu leidzekļus, kai struoduot ar tīm, metodiku, daleitīs pīredzē, satikt dūmubīdrus i vyspuor jaukus cylvākus, smeļtīs spāku jaunam dorba cielīņam.
Itūgod otkon kursu golvonuo tema – nūvodvuiceiba školā.Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu, īpazeisim vuiceibu materialus, tiksimies ar pazeistamim cylvakim – kulturys darbinīkim. Nūdarbeibuos īpazeisim metodis, kai struoduot, kūpā dorbuosimēs struoduosim radūšajuos darbneicuos. Uzzynuosim, kai veseleigi dzeivuot, kai dūmuot lobu.
Kursu beiguos tiks īdūta aplīceiba.
Pīsoki sovu leidzdaleibu, aizpyldūt i syutūt dasaceišonys anketu iz e – postu: lvlksa@inbox.lv
Pīteikumus gaidom leidz 7. augustam. Daleibys moksa EUR 15.00.
Moksuot ar puorskaitejumu. Rekviziti:
LVLKS asociācijas nodibinājums
Rģ. Nr. 50008056771
Swedbanka, konts Nr.LV53HABA0551025080062
Dalinīkim piec pīteikuma sajimšonys atsyuteisim seikuoku informaceju.
Veronika Dundure,
nūdybynuojuma „Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturys viesturis školuotuoju asociacejis” vaļdis prīšksādātuoja


text:
Sagaidūt i atzeimojūt Storptautiskū teatra dīnu 27. martā, obeju Rēzeknis teatru jaunīšu studejis prīcynuos skateituojus ar izruodem par dažaidom cylvāku sovstarpiejom attīceibom.
26. martā 18.00 Rēzeknis Kulturys nomā (Bruoļu Skrindu ūļneicā 3) Rēzeknis Tautys teatra jaunīšu studeja aicynoj iz pyrmizruodi piec Maikla Freina dorba „Nemobilie” Mārys Zaļaiskalns režijā. Izruodē teik rysynuota myusu dīnom cīši rakstureiga situaceja – sovstarpiejuos komunikacejis tryukums i tuos radeituos sakys.
Rēzeknis Tautys teatra jaunīšu studeja (vadeituoja Linda Lonska) jau decembrī reikuoja atvārtū teatra nūdarbeibu – meistarklasi, kod sevkurs interesents varēja īsavērt izruodis topšonys procesā. Itūšaļt ir daguojs laiks izbaudeit pusgoda laikā īstudietū izruodi, tai horeografeju veiduojuse Jekaterina Garfunkele, telpu i kostimus – Ināra Apele, skaņu i gaismys – Ints Salmiņš.
Studejā dorbojās i sovu teatra prasmi ir pylnveiduojuši vysaidu vacumu jaunīši – Regita Zeiļa, Jolanta Leitāne, Aiva Streļča, Agrita Vindača, Arturs Rozvjazevs i Jānis Noviks, kuri trešdiņ nūteikti gaideis skateituoju atbolstu i skaļus aplausus. Īeja iz izruodi ir bezmoksys, bet vītu skaits vys īrūbežuots, partū ka izruodis dalinīki i skateituoji sasatiks taišni iz skotuvis.
Sovukuort 27. martā 19.00 Rēzeknis Nacionalūs bīdreibu kulturys nomā (Latgolys ūļneicā 54) teatra-studejis “Joriks” jaunīšu studeja aicynoj iz izruodi piec Fjodora Dostojevska stuosta “Lēnprātīgā” Igora Mihailova režijā.
Izruode atkluoj veirīša i sīvītis sarežgeituos attīceibys, kuruos vīns ūtram tik cīši ir vajadzeigi, ka īt būjā nu ituos tyveibys, diveji cylvāki ir radeiti vīns ūtram, tok nav muociejuši voi nav gribējuši tū saprast, i ir palaiduši garom ispieju mīļuot…
Izruode krīvu volūdā.
Ziņa sagataveita piec Rēzeknis Kulturys i Turisma centra dūtuos informacejis


text:
Nu 25. da 30. augusta Uzbekistanā nūtiks storptautisks muzykys festivals “Sharq taronalari”, kas puļcēs dalinīkus nu vaira kai 50 vaļstu, tymā skaitā ASV, Alžīrejis, Austrejis, Bangladešys, Beļgejis, Kostarykys, Iranys, Japanys, Nepalys, Krīvejis i cytom. Tys ir leluokais Centraluos Āzejis X jubileja festivals i Latveju tymā puorstuovēs 2 grupys – “Laimas Muzykanti” i “Iļģi”.
Kai stuosta grupys “Laimas Muzykanti” līders Artūrs Uškāns: “Ar divejom grupom itymā festivalā teik puorstuovātys tik 3 vaļsts – Latveja, Kīna i Krīveja. Tai nu izguoja, ka myus iz itū pasuokumu īlyudze Uzbekistanys viestnīks Latvejā, nu “Iļģus” – Latvejis viestnīks Uzbekistanā. Dūmoju, tei vys nav klaida, ka Latveja ir pīskaiteita pasauļa lelvaļstim – koč i teritoreja mums nav lela, folklorys jūmā mes patīsai asam lelvaļsts.”
Grupa “Iļģi” ir postfolklorys aizsuocieji Latvejā, sovukuort “Laimas Muzykanti” jau divdesmit godu ir puorlīcynūši etnorokeri. Voi obeju grupu storpā volda konkureņce? Ilgas Reiznīce uzsver, ka “absoluti nav nikaidys konkureņcis, taišni ūtraiž – prīca, ka Latveju puorstuovam kūpā. Patīseibā jau itū konkursu uztveram kai festivalu, na ceiņu par bolvom”.


text:
Armands Kūceņš
Nazcik politiku (T. Ždanokys, A. Bartaševiča, Ž. Kulakovys) pādejom dīnom paplateitais paviestejums ap vajadzeibu Latgolā daškiert regionaluos volūdys statusu krīvu volūdai īskaitoms par promoskovyskuos stuojis spāku aileigū provokaceju.
Krīvu volūdu ar pasauku „regionaluo volūda” jī sasīn bez kaida pamata, partū ka regionaluos volūdys statuss Latvejā juridiskai var zeimuotīs viņ iz latgaļu volūdu, a na migrantvolūdom.
Regionaluos volūdys sapratīņa korektums
Koč praktikā šaļtim i redzīs nakonkreteiba termina „regionaluo volūda” lītuošonā, vys tik Europys volūdzineibys i juridikys specialisti irā izgaļdejuši golvonū princypu, pa kuram regionaluo volūda izaškir nu nacionaluo minoriteta volūdys:
1) regionaluos volūdys runuotuoji īskaita sevi par sovpateigys volūdys runuotuojim, a tymā pošā laikā jī īskaita sevi i par vaļsteibys golvonuos volūdys daļu;
2) nacionaluo minoriteta volūdys runuotuoji īskaita sevi par sovpateigys volūdys runuotuojim, tok tymā pošā laikā jī naīskaita seve par vaļsteibys golvonuos volūdys daļu.
Zeimojās, ituo vaicuojuma vajag vērtīs styngrā sasiejumā ar vaļstiskū volūdu. Kod 18-tajā februara dīnā, pateicūt Latvejis vaļščuonu vīneibai, ekstremistim nasalūbe dasnēgt krīvu volūdys oficialys pīzeišonys par vīnu nu Latvejis vaļsteibys golvonūs volūdu, to krīvu volūda (sevkurā juos dialektalajā voi literarajā pasaruodejumā) Latvejā var byut viņ nacionaluo minoriteta volūda.
Vajadzeiba Latvejis lykumūs atškiert regionalū volūdu nu migrantvolūdu
Cytu ES vaļsteibu, pīvadumam, Puolejis, lykumūs skaidrai īraksteits formuliejums, ka „regionaluos volūdys statuss „nasazeimoj iz migrantvolūdom”. Par migrantvolūdu juridiskai pīzeistama taida volūda, kura navā viesturiskai atsaroduse i nūsaformiejuse tuos vaļsteibys teritorejā.
Latvejis vaļsteibys teritorejā atsaroda i nūsaformēja viņ treis nu niule dzeivojūšūs volūdu: latvīšu (vaļstiskuo volūda), juos regionaluo forma – latgaļu (regionaluo volūda) i līvu volūda (senejuos pamattautys volūda). Vysys cytys volūdys Latvejā īskaitomys par migrantvolūdom, i jom jau itamā šaļtī Latveja puordrūsynuojuse vysys tīseibys, kurys pīdar turēt nacionalūs minoritetu volūdom.
Krīvu volūda navā rodusēs i nūsaformiejuse kurymā naviņ konkretā Latvejis regionā, a Krīvejis teritorejā, tai tod, krīvu volūda Latvejā irā migrantvolūda aba nacionaluo minoriteta volūda. Kai paruodeja 18-tuos februara referendums, krīvu volūdai Latvejā navajadzeigs vēļ leluoks atspaids nu vaļsteibys pusis, nakai tys niule, kam krīvu volūda jau tān irā vaļstiskuo volūda Krīvejā ar miļža lelu oficialū finaņsiejumu, par kurū radeitī produkti (krīvvolūdeigī drukadorbi i audiovizualī dorbi) miļža lelā skaitā īīt i Latvejā.
A regionaluos volūdys statuss dyžan vajadzeigs latgaļu volūdai, kam itūšaļt latgaļu volūdys lītuotojim Latgolā mozuok tīseibu kai krīvu volūdys lītuotuojim. Kab Rēzeknis i Daugpiļs mīsta vierseiba bejuse eistyn aiziņteresāta iņtegracejā, jei ryupynuotūs ap latgaļu tīseibu paceļšonu da Latgolys krīvu tīseibu leidzīņam. A praktikā redzim, ka nūteik taišni ūtraiži.
Izškireiba iz vyds regionaluos volūdys I migrantvolūdys (nacionaluo minoriteta volūdys) vītrunu Latvejā
Publiskajūs debatūs ļauds cieški valk klaideigys paralelis iz vyds latgaļu volūdys i kaiba ekzistejūšuos „staraveru volūdys”. Zeimojās, nak jau diskusejuos vajag otkon i otkon atkuortuot i seviški pastreipuot, ka „staraveri” apzeimoj pīdareibu religejai, a na volūdai, i ka itymā koņtekstā korekti var byut viņ itaidi saleidzynuojumi:
staraveri~katuoli;
krīvu volūda~latgaļu volūda.
Latgaļu volūda nanūstuoja tik vītrunu leidzīnī (pogostu leidzīnī). Latgali nūformēja sovu regionaluos subetniskuos grupys pošatmani i radeja sovu standartizātū raksteituos volūdys formu, kurei izaškir nu Latvejis vaļsteibys golvonuos volūdys i kuramā izdūts vaira kai 2000 gruomotu i vaira kai 100 periodiskūs izdavumu, kuramā ļauds roksta reklamys paviestejumus, kuramā kas dīnys atsarūn jauna literatura i rakstīni škārsteiklā. Regionalajā latgaļu valodā gatavejami taipoš televizejis laidīni i translej radeja.
Preteimā, tom krīvu volūdys vītrunom, kurys runoj Latgolys staraveru soluos, navā pasadarejuse kaida seviška regionaluo leidzīņa forma. Latgolys staraveru piecguojieji izdūd sovys guomotys tamā pošā Krīvejis vaļstiskajā volūdā, skaita presi tamā pošā Krīvejis vaļstiskajā volūdā, verās televizejis i klausuos radejis tamā pošā Krīvejis vaļstiskajā volūdā, a na kaidā seviškā „Latgolys krīvu volūdā”. Nikur sovā komunikacejā Latgolys staraveri narunoj ap kaidu naviņ regiona leidzīņa standartizātū „Latgolys krīvu literarū volūdu”, kurei varātu byut izškireiga nu tuos krīvu literaruos volūdys, kur jau pīzeita par vaļstiskū volūdu vysā Krīvejā i par nacionaluo minoriteta volūdu vysā Latvejā.
Vysi kūpā – pret iudiņa mūrduošonu
Vēļ reizi atguodynojūt pyrmuok saceitū, ka:
a) sadareibā ar definiceju, regionaluos volūdys pīstuovi irā tī, kurī sevi īskaita par sovpateigys volūdys runuotuojim i vīnulaik sevi īskaita i par vaļsteibys golvonuos volūdys daļu;
b) regionaluos volūdys statuss nasazeimoj iz migrantvolūdom (ni literarajā, ni vītrunu formā),
c) naekzistej nikaida atseviška Latgolys regiona leidzīņa krīvu literaruo volūda, kurei byutu izškireiga nu Krīvejis vaļstiskuos volūdys;
latgalīšim vajag aileigū reizi aicynuot Latvejis vaļsteibys, kab jei:
1) nūstyprynuotu latgaļu volūdys kai vīneiguos regionaluos volūdys statusu Latvejā;
2) Latvejis lykumūs pa cytu ES vaļsteibu paraugam skaidrai atškiertu regionalū volūdu nu migrantvolūdu aba nacionalūs minoritetu volūdu (īskaitūt jūs vītrunys),
3) i tuoļuok paturātu vysu Latvejā lītojamūs vītrunu (tymā vydā i latgaļu, i Latgolys krīvu vītrunu) ziniskū tiemiešonu i kulturviesturiskuos vierteibys pastreipuošonu;
4) naīskaiteitu par objektivu informaceju prokrīvyskūs politiskūs spāku publiskuos spekuļacejis ar volūdu i kulturu sapratīnim, kab tuo rezultatā latgaļu volūdys lykumeigūs tīseibu sovā zemē nadaītu aizalīgt viņ deļtuo, ka Latvejis puorkrīvuošonys entuziasti rauga ļaudeibā īsēt jukumu.


text:
Grupys „Borowa Mc” dzīsme „Aizlaid pa viejam” tikuse 15 2012. goda vierteiguokūs pop i rok dzīšmu vydā – tys atsakluoja vakardīnys, 1. janvara Latvejis radejis 2. programys raidejumā „Muzykaluo banka”.
Pošuos Vacuo goda beiguos nūsaslēdze Latvejis radejis 2. programys pop i rok dzīšmu aptaujis „Muzykaluo banka 2012” finalbolsuojuma 1. kuorta. Tuos rezultatā tika nūskaidruots, kurys 15 nu 25 2012. goda dzīsmem ir tuos pošys vierteiguokuos. Vierteiguokūs dzīšmu vydā tika ari grupys „Borowa Mc” dzīsme „Aizlaid pa viejam”. Grupa cīši prīcojās par rezultatim i pasateic par bolsuošonu vysim atbaļsteituojim!
„Muzykaluos bankys” finala bolsuojuma ūtruo kuorta nūteik da 15. janvaram, kod bolsuot par dzīsmem var reizi dīnā aptaujis sātyslopā www.muzikalabanka.lv i speciali sataiseitā bolsuojumā portalā draugiem.lv. Bolsuošonys rezultati tiks apkūpuoti jauna goda janvarī, bet 2013. goda 26. janvarī svineigā ceremonejā Ventspilī i LTV1 tīšraidē nūskaidruos, kura tod ir ituo goda vierteiguokuo dzīsme. Finala ceremonejā uzastuos 15 vysvaira bolstu sajāmušī dzīšmu izpiļdeituoji. Taipat koncertā uzastuos ari muziki i muzykys eksperti, kas pīsadola dzīšmu viertiešonā ekspertu žurejis sastuovā: Raimonds Tiguļs i Kristaps Krīvkolns, kordirigents Ints Teterovskis, saksofonists Artis Gāga, dzīduotuoji Marts Kristians Kalneņš, Juoņs Stībeļs, Guntis Veits, etno instrumentaliste Laima Jansone i operdzieduotuoja Elīna Šimkus.
LR 2 „Muzykaluo banka” vierteiguokū dzīsmi nūsoka jau nu 2000. goda. Grupa „Borowa Mc” puorsteidze Latveju pyrmū reizi vierteiguokuos dzīsmis titulu dabuoja par 2005. godu i dzīsmi „Vyskaistuokai meitinei”, bet bolsuojumā par 2007. goda vierteiguokū dzīsmi grupa i dzīduotuoja Zane Dombrovska ar kūpeigi īdzīduotū dzīsmi „Puseite” dabuoja 12. vītu. Kai īs itymā reizē? Tys atkareigs nu klauseituoju atbolsta. Reizi dīnā bolsoj par grupu ITE.
Borowa Mc – Aizlaid pa viejam
Karteņā: grupa “Borowa Mc”, foto Madara Matisone


text:
6. novembrī 12 stuņdēs Rēzeknis kulturys nomā (Bruoļu Skryndu īlā 3) nūtiks lobdareibys koncerts “Atver savu sirdi”, kū kotru godu reikoj bīdreiba “Eņģeļi ar mums”, kab atbaļsteitu Rēzeknis piļsātys i nūvoda bārnus ar eipašom vajadzeibom, informej bīdreibys puorstuove Inese Muhamberga.
Lobdareibys koncertā pīsadaleis muzikis Andis Kīsis, Puncuļu saime, folklorys kūpa “Rūžupis veiri”, mārga grupa “Piparmētra”, Rēzeknis veiru kors “Graidi”, sporta deju klubs “Rēzekne”, Zanis Ludbuoržys muzykys školys akordeonistu orkestris, vokalais ansamblis “Smaids”, deju studeja “Stoptime”, Marina Piterāne, Ludzys nūvoda vokalais ansamblis “Prieks”, Maltys muzykys školys talanti.
Bīdreibā “Eņģeļi ar mums” ir apsavīnuojušys saimis nu Rēzeknis i nūvoda, kas audzynoj bārnus i jaunīšus ar eipašom vajadzeibom. Bīdreibā cytu cytu atbolsta i kūpā vaicoj vareibys, kab pozitivi ītekmātu i maineitu sovu i bārnu dzeivis kvalitati.
Īīšona koncertā par zīduojumim, kab atbaļsteitu Rēzeknis piļsātys i nūvoda bārnus ar eipašom vajadzeibom, kurim ratuos slimeibys līdz jūs tuoluokū fiziskū, volūdys, kusteibu i cytu vasalam cylvākam tik pošsaprūtamu i vajadzeigu īmaņu atteisteibu.
Zīduot var ari iz kontu LV06HABA0551034335290, bīdreiba “Eņģeļi ar mums”, reg. Nr. 40008169258
Karteņa: Lobdareibys koncerts “Atver savu sirdi” Rēzeknis KN 2015, Annys Kuzminys foto.


text:
Saulis škola lyudz vysus muokslinīkus, kas koč nalelu sovys dzeivis daļu saistejuši ar Saulis školu, atsasaukt i da 15. oktobra īsnīgt dorbus muokslinīku – Saulis školys pedagogu izstuodei, viestej Daugovpiļs piļsātys sātyslopa.
2017. gods ir Saulis školys jubileja gods. Cytugod palīk 100 godu, kai Daugovpiļs Rūmys katuoļu bīdreiba “Saule” nūdybynuoja sīvīšu kursus, 90 godu, kai tī palyka par Daugovpiļs daiļomotnīceibys školu, i 25 godi, kai tyka atjaunuota muokslys vydsškola “Saules skola”
Atškireibā nu cytu Latvejis muokslys školu, kas dybynuotys Latvejis breivvaļsts laikā i napuortraukti dorbuojās da myusu dīnu, vysūs laikūs veidojūt Latvejis lītiškuos muokslys i dizaina izgleiteibys pamatu, Saulis škola tyka slāgta 20. godu symta 50. godūs i da poša Atmūdys laika par tū zynuoja tik Saulis školys bejušī audziekni i školuotuoji. Suocūtīs puormaiņom, piļsātys inteligeņce aicynuoja atjaunuot Saulis školu kai naatkareiguos vaļsts kulturvidis veiduotuoju Daugovpilī.
Pyrma 25 godu, kod Latveja palyka naatkareiga, ari Daugovpilī tyka likvidāta padūmu varys sistema. Atsabreivuoja viesturiskuo Saulis školys āka, kur da tuo atsaroda piļsātys izpyldkomiteja, i Daugovpiļs muokslinīki aicynuoja tū atdūt muokslys izgleiteibai.
Nūtyka muokslinīku akcejis, pikets pi Saulis školys ākys, i 1991. goda 26. oktobrī Daugovpiļs piļsātys vaļde pījēme lāmumu āku Saulis īlā 6/8 nūdūt muokslys izgleiteibai. Suokumā te nu muokslinīku darbeicu puorsacēle Bārnu muokslys škola, nu 1992. godā tyka pījimts Latvejis vaļdeibys lāmums par Daugovpiļs Muokslys vydsškolys “Saules skolas” atjaunuošonu i tuo poša goda 1. septembrī škola izsuoce sovu darbeibu.
Daugovpiļs muokslinīki palyka par Saulis školys pedagogim. Školā suoce struoduot Ausma Skirmante, Valda Mežbārde, Leonids Baulins, Nataļja Marinoha, Romualds Gibovskis. Nu Reigys iz Daugovpili puorsacēle muokslys viesturnīks Valdis Kavacs, školuotuoja i gleznuotuoja Silva Linarte. Pasasokūt pedagogu īguļdejumam, Saulis škola muokslinīciskuos izgleiteibys leimiņa ziņā cīši eisā laikā nūsastuoja sūpluok Reigys, Līpuojis i Rēzeknis lītiškuos muokslys vydsškolom.
Divdesmit pīcūs godūs školā ir struoduojuši i vēļ šudiņ struodoj daudzi izcili školuotuoji – muokslinīki, par školuotuojim i zynomim muokslinīkim ir palykuši Saulis školys absolventi. Saulis škola ir palykuse par naatjemamu Daugovpiļs i Latgolys kulturys dzeivis daļu. Itūgod tiks pabeigta viesturiskuos školys ākys atjaunuošona. Školys divejim stuovim dasavīnoj lelys telpys ustobys viersā, kur byus biblioteka, izstuožu zals – zeimietova i telpys tekstila dizaina muokslys programai. Tai itūgod nūsaslādz pyrmais školys puorbyuvis pūsmys.
1991. goda muokslinīku akceja beja pagrīzīņa punkts muokslys izgleiteibys atjaunuošonai Daugovpilī. Pīmynūt itū nūtikšonu, škola aicynoj kūpā veiduot atjaunuotuos Saulis školys pedagogu – muokslinīku izstuodi Saulis školā, kurū gryb atkluot ituos nūtikšonys 25. godadīnā – 2017. goda 26. oktobrī jaunajā školys izstuožu telpā.
Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzejs jau ir atbaļstejs itū ideju i Saulis školai nūdevs eksponiešonai Kārļa Dobrāja, Ausmys Auziņys, Valdys Mežbārdis, Oskara Jansona, Silvys Linartis dorbus. Vanda Baulina atļuovuse izstuodeit Leonida Baulina grafiskūs dorbu kolekceju.
Vaira informacejis Saulis školys sātyslopā, tel. 26428390 (direktore Inguna Kokina), 65424576 (školys kanceleja).
Karteņa: daugavpils.lv


text:
11. septembrī Naujinis pogosta Juzefovys parkā nu jau pīktū reizi nūtyka folklorys kūpu sasadzīduošonys pasuokums “Atvasara Juzefovā”, informej Naujinis kulturys centra vadeituoja Olga Kuzmina.
Viesturiskajā Juzefovys parkā iz rodūšuom izdareibom i sasadzīduošonu puļcejuos 10 kolektivi nu vairuoku nūvodu. Pasuokumā pīsadaleja Daugovpiļs nūvoda kolektivi – Naujinis kulturys centra folklorys kūpa “Rūžeņa” (vad. I. Zeile), Dubnys pogosta folklorys kūpa “Atzola” (vad. M. Umbraško), Neicgaļa pogosta folklorys kūpa “Neicgalīši” (vad. I. Bozoviča), Skrudalinys pogosta vokalais ansamblis “Līgaviņas” (vad. R. Almakajeva), Daugovpiļs LKC folklorys kūpa “Svātra” (vad. S. Teivāne), Kruoslovys nūvoda kolektivi – Iudreišu pogosta folklorys kūpa “Rudzutaka” (vad. A. Tuče), Izvolta bārnu folklorys kūpa “Mozī Latgalīši” (vad. S. Stivriņa), Aglyunys folklorys kūpa “Olūteņš” (vad. M. Bicāne), Krystpiļs kulturys noma krīvu vokalais ansamblis “Bariņa” (vad. O. Agafonova) i tuolī gosti nu Kūrzemis pusis – Nīcys etnografiskais ansamblis (vad. L. Zeile).
Pasuokuma dalinīkim i apmaklātuojim beja vareiba nūbaudeit duorza “stypruokuo” duorziņa – casnāga – varonū garšys spāku, īvyngrynuot pierstus muola veiduošonys darbneicā, puorbaudeit sovys atminis spiejis i zynuošonys lelformata atminis spēlē “Latvju zīmes”, kai ari ar taustis paleidzeibu atpazeit kasdīnā lītojamūs putruomus i tūs izstruoduojumus.
Naujinis kulturys centra kolektivs pasasoka Casnāgu Darbneicai Armanda Korženevska personā i Ilonai Abdulajevai par darbneicu organiziešonu, Ilmāram Locikam par atbolstu gostu uzjimšonā, Reginai Prohovskai par gordū mīlastu, Valdim Grebežam par ārtū deju greid, Naujinis nūvodpietnīceibys muzeja kolektivam par pasuokuma dalinīkim pīduovuotū vareibu apsavērt muzeja ekspoziceju “Slutišķu vecticībnieku māja”. Paļdis Naujinis pogosta puorvaļdis kolektivam par atbolstu pasuokuma reikuošonā, Daugovpiļs nūvoda dūmei par finansiejuma pīškieršonu i dūmis prīšksādātuojai Janinai Jalinskai par kluotbyutni pasuokumā.


text:
Pieci.lv i Latvejis Radejis Latgolys studeja nu 15. juņa pīduovoj muzykys kanalu “Pīci latgalīši”, kū var dzierdēt škārsteiklā.
Itūšaļt škārsteikla kanalā “Pīci latgalīši” klauseituojim teik pīduovuoti 700 vysaiduoku žanru latgalīšu muzykys skaņdorbi, tok tūs skaits regulari tiks papyldynuots. Kanalu var klauseitīs škārsteiklā Pieci.lv sātyslopā i ari mobilajā lītuotnē “Pieci”.
Atjaunuotuo škārsteikla muzykys kanala redaktors ir etnoroka grupys “Laimas Muzykanti” vadeituojs, muzikis Artūrs Uškāns i Latvejis Radejis 5 – Pieci.lv muzykys redaktors Rūdolfs Budze.
Škārsteikla radejis kanals “Pīci latgalīši” tyka izveiduots jau 2015. godā, tok itūšaļt tys atjaunuots i klauseituojim daīmams jaunā skaniejumā ar papyldynuotu muzykys kluostu i žanru daudzveideibu. Kanals pīduovoj i jaunys, i godu gaitā klauseituoju īmīļuotys dzīsmis, kū radejušys latgalīšu muziku grupys i izpiļdeituoji: “Dabasu Durovys”, “Rikši”, Sovvaļnīks, “Borowa MC”, “Bez PVN”, “Laimas Muzykanti”, “Green Novice”, “Gandreiž 10nīkā”, “Ilža” i cyti. Kūpā kanalā skanēs vaira par symtu dažaidu muziku radeituos i spālātuos kompozicejis, kuruos īdzeivynuota latgalīšu volūda.


text:
Mārgu grupa “Piparmētra” pīduovoj nūsaklauseit dzīsmi “Elpoj”.
“Pasauli var redzēt vysaiž. Attīksme pret lītom i nūtikšonom var byut vysaida. Golvonais – naīspryngt i breinuotīs!” tai par jaunuos dzīsmis viestejumu soka grupys “Piparmētra” dalineicys: Jana Dudare (bolss), Adelīna Olehnoviča (bass), Megija Pabērza (bungys), Amanda Lapa (gitara, bolss), Elza Timšāne (gitara), Lonija Kakeševa (tausteni).
Muzyka: Evija Smagare
Vuordi: Arņs Slobožanins
Dzīsme īraksteita “Custom Studio” Daugovpilī. Miksēja Ugis Vilcāns.
Videoversejis autors ir Ivars Utināns. Video radeits mārgu dzymtajā piļsātā Īlyukstē, izmontojūt Jaunīšu centrā asūšuo muzeja “Sēļu istaba” rekvizitus.


text:
Palnu trešdinē Bazneicys lykums nūsoka atsaturiešonu nu galis iedīnim i styngru gavieni (trejs iedīnreizis dīnā, kurā tikai vīna reize da seitam). Lai gon šamā dīnā obligati navajag īt da bazneicai, tūmār ticeigī labruot pīsadola gondareišonys dīvkuopuojumā i īīt Leluo gavieņa nūskaņā kupā ar vysu Bazneicu.
Viesturiski Palnu trešdine ir pazeistama kai publiska grāku nūžāla. Šis īrodums, golvu apkaiseit ar palnim kai zeime nūžālai i gondareišonai, kuru sviņ Palnu trešdinē, ir pazeistams daudzuos kulturuos i tradicejos, kai, pīm., Senajā Egiptē, pi arabim, Grīkejā ari Senajā Izraelā.
Bibliskajā skaidruojumā palni nūzeimej cylvāka trauslumu i tū, ka cylvāks ir jimts nu zemis – tys ir, pakļauts nuovei. Palnu zeime ir ari uoreja apsajimšonuos zeime tam, kurs nūžāloj sovus slyktūs dorbus i veic atsagrīsšonuos ceļu pi Dīva.
Gavieņa suokumā mes bīži pījamam lobus nūdūmus, ka vairuok pīsavierssim sovys veseleibys stuovūkļam – mozuok ēssim, nalītuosim gali, soldumus, styprūs dzierīņus i napeipēsim, vairuok sportuosim, lobuok sakūpsim sovu uorejū izskotu. Taitod dūmojom vyspyrms par mīsys sakuortuošu.
Kas tod ir patīss gavieņs? Tys ir saisteits ar patīsu grāku nūžālu. Izmeklejūt pruotu i sirdsapziņu, cylvākam bīži vīn juoatsatur na tikai nu koč kaidim iedīnim voi iedīņreizem, bet juoatsatur nu grākuošonys i vairuok juoīmīļoj Dīvs i tyvuokais cylvāks. Pāvests Benedikts XVI sovā viestejumā šuo goda gavieņam aicynoj „ryupētīs, byut atbiļdeigam par sovu bruoli, uzmaneigi vāruot, nabyut vīnaldzeigam. Ari šudiņ Dīvs myusus aicynoj byut par sova bruoļa «sorgu», veiduot sirsneigys attīceibys i ryupētīs par kūpejū lobumu. Dīva dūtuo mīlesteibys bausleiba līk apsazynuot, ka asam atbiļdeigi par cytim, kuri, taipat kai mes, ir Dīva pījimti bārni.” Viestejumā pāvests nūruoda ari iz pīnuokumu izsaceit aizruodejumu bruoļam, kas grākoj. Bazneica vuica, ka «aizruodeit griecinīkam» ir vīns nu žālsirdeibys dorbim. Mes nadreikstam klusēt ļaunuma prīškā. Aizruodejuma mierkis nav pazamuot, nūsūdeit voi apvainuot. Tam vysod ir juoizplyust nu mīlesteibys i žālsirdeibys. Ļūti svareigi ir atkluot patīseibu pošim par sevi. Šei atkluošona paleidzēs pylnveiduot dzeivi i reikuotīs saskaņā ar Dīva vaļu. Deļtuo ir vajadzeigs kaids, kas myus mīļoj i korigej, zyna i atzeist, pījem i pīdūd, taipat kai tū dora Dīvs attīceibā iz kotru nu mums. Eists gaviens – vairuok dūmuot, lyugtīs i ryupētīs par sovu bruoli i muosu.
Parkū Bazneica mums šamuos dīnuos stuosta par gaviešonu? Šudin ir eistais Cīsšonu laika suokums. Mes gatavojamēs kūpā ar Jezu dūtīs iz Jeruzalemi, cīsšonu, krysta i nuovis piļsātu. Kaida tod ir pareiza sasagatavuošona? Tys nūzeimoj atguoduot, ka Jezus tū vysu dareja myusu deļ, par myusu grākim. Ja Dīva vuords Svātuo Gora spākā roda myusūs satrīktu sirdi, tod nūteik patīsa nūžāla.
Drycanu draudzis prāvests Māris Laureckis


text:
Sajiemem nu LgSC vacbīdra i aktiva dalinīka Ilzeitis Mežneicys viesti i aicynuojumu iz tolku. Ka kaidam sovā sātā dorbi apdareiti, tod itymā nedeļgolā varbyut ir ļuste aizjuot iz Ambeļu pusi! Aicinojam iz tolku-seminaru „SOLMU DĪNYS BUĻBU BLĪNIS” 25.septembrī plkst.12:00 Daugavpils nūvoda Ambeļu pogosta Putānūs visus, kuri interesējas par permakulturu i kartupeļu stateišonys citaidom metodem. Pavasarī […]
Juļa beiguos aicynom Tevi iz Viļānim, kur div dīnu garumā paradzātys gan sportiskys aktivitatis, gon lobu dorbu padareišona! 26.07. LgSC sporta spēlis, atkluošona 15:00 Aicynojom dasasaceit komandom (komandā 5 dalinīki) leidz 25.07. 15:00, piec kuo tod sajimsit apstiprynuojumu i precizuokys nūruodis par sasatikšonuos vītu! Leidza juojam ārts apgierbs sportuošonai, pierts lītys, telts i guļammaiss. *** […]
Vasali! Paļdis vysim, kas vakar vieli vokorā pīsavīnuoja sarunai Skype par LgSC niu i bīdreibys atteisteibu! Kūpā sasalasējem 19 cylvāku. Ka Teve tī nabeja i gribi pīsadaleit, atsyuti maņ sovu Skype niku! Voi ari meklej pats – saprge. Sarunys turpynuojums Skype 16. martā 22:00-23:00. A sarunys turpynuojums kluotīnē – vieļuok pavasarī. Turpynojūt ideju vātru par […]
Vasali! Kūpsapuļce paguojuse i dalykts punkts īprīkšejam godam ar vysim dorbim i nadorbim, veiksmem i nabyušonom, padareitū i atlyktū. Niu laiks jaunam dorba cielīņam. Kab jū īsuoktu, eisi par padareitū i LgSC niu. LgSC niu ir 59 bīdri, nu tim 38 bolstīseigi i vaira voi mozuok pīsadola bīdreibys dzeivē. Iz kūpsapuļci beja īsaroduši 23 bīdri, […]
Trešdīnis vokorā Latgolys prīceigais dorba spāks īsuoce na tikai LgSC driebu lineju (vaira skaiti ite), bet ari suoce Latgolā vuokta čaja lineju. Da itam LgSC pakoj diveju veidu čajus: “Jezupa kumeļa zuole” i “Madalis sviežnuma zuole“, kuri paleidz pret vysaidom kaitem i nabyušonom. Ar itū nateik dūmuots apsarūbežuot, partū niu LgSC izsludynoj čaja receptu i […]
jaunu pīgrīzumu, jaunu modeļu drēbis. jauns dizains, jauns koncepts. driebu linejis “Jezupa spāks” i “Madalis breinums”. pasuokuma aizguodnis ir Sv. Ontons. parkū jis? Sv. Ontons ir krīzis laiku aizguodnis. Sv. Ontons ir lītu atradiejs. Ir juolyudz juo paleidzeiba, ka pagaisynuots dzeivis ceļš voi kaida līta. Ari jaunim cylvākim, kuri navar atrast sovu dzeivis aicynuojumu, sovā […]
INFORMACEJA PRESEI Latgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps Dagdu Reigā, 2009. goda 17. aprelī Īsasaistūt Lelajā tolkā, kas 18. aprelī nūteik vysā Latvejā i cytur, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Dagdys piļsātys dūmi, Dagdys dūmis piļsātsaimisteibu, jaunīšu bīdreibu “Dagne” i Dagdys uzjiemiejim reikoj sakūpšonys tolku Dagdā. Tolkā plānoj pīsadaleit jaunīši: studenti i škoļnīki nu vysys […]
LgSC Reigys birojs ir tics pi oficialys, glaunys šiļteitis jau trepēs. 🙂 Pavasars ir atstuojs pozitivu īspaidu iz visim Tonis birojā satyktajim ļaudim. Vysi ir apjiemeibys piļni dorbuotīs – raksteit projektus, reikuot tolkys i c. atraktivus pasuokumus. Ituos nedelis muzikaluo nūformiejuma favoriti ir Projekts – Kapļi. Reali īkaplej! 😉 Kluot jau apreļs. Ar tū ari […]


text: African Golden Cat Profelis aurata African Wild Cat Felis silvestris Asian Lion Panthera leo persica Bobcat Lynx rufus Canadian Lynx Lynx canadensis Cheetah Acinonyx jubatus Clouded Leopard Neofelis nebulosa Flat Headed Cat Prionailurus planiceps Indian Wild Cat Felis silvestris Jaguar Panthera once African Lion Panthera leo Andean Mountain Cat Oreailurus jacobita Black Footed Cat Felis nigripes Bornean Bay Cat Catopuma badia Caracal Caracal caracal Chinese Mountain Cat Felis bieti European Wild Cat Felis silvestris Fishing Cat Prionailurus viverrinus Geoffroy's Cat Oncifelis geoffroyi Iriomote Cat Mayailurus iriomotensis Jaguarundi Herpailurus yaguarondi Jungle Cat Felis chaus Kodkod Oncifelis guigna Leopard Cat Prionailurus bengalensis Leopard Panthera pardus Lynx Lynx lynx Marbled Cat Pardofelis marmorata Margay Leopardus wiedii Ocelot Leopardus pardalis Oncilla Leopardus tigrinus Pallas' Cat Otocolobus manul Pampas Cat Oncifelis colocolo Puma Puma concolor Rusty Spotted Cat Prionailurus rubiginosus Sand Cat Felis margarita Serval Leptailurus serval Spanish Lynx Lynx pardinus Tiger Panthera tigris Snow Leopard Uncia uncia Temminck's Golden Cat Catopuma temmincki digsby wyscher