text:
Klases audzinātāji - Māra Puķīte un Jana Endzele
a klase - Brinkmane Ilze, Brīdiņa Anita, Briede Lolita, Bormane Inita, Greiža Olita, Kalēja Daiga, Kučere Gunta, Krūmiņa Laila, Jurgalane Inese, Jurisone Ingrīda, Petruņina Inese, Poikāne Lija, Riķe Dzintra, Rozenberga Līga, Seidare Ilze, Sergejeva Ineta, Štāle Inese, Vonda Aina, Zaļkalne Signe, Baidekalns Māris, Blumbergs Oskars, Gelpers Guntis, Grāpis Andrejs, Gulbis Dzintars, Jegors Gundars, Kokorēvičs Osvalds, Lancenieks Ilmārs, Maļinovskis Dainis, Misāns Oskars, Ponciuss Valdis, Rība Ivars.
Klases audzinātājs: Puķīte Māra.
b klase - Āboliņa Dace, Cakule Dzintra, Dolgoja Lia, Gelže Silva, Jančauska Sarmīte, Laupace Arta, Malahovska Inese, Markule Ella, Roze Dace, Rubīne Dzintra, Samorjutina Anita, Seņkāne Ilga, Siko Ilze, Tihovska Astrīda, Tuntule Benita, Vaivodiša Ligita, Vītola Sandra, Zvidriņa Inita, Bāliņš Raimonds, Biezais Andris, Gerke Armands, Grasis Jānis, Kliševics Armands, Pumpa Viesturs, Rimkus Imants, Ruskulis Gints, Štokmanis Alfrēds, Tomsons Einārs.
Klases audzinātājs: Endzele Jana.


c: text/html

text:
September 9, 2021
by NewFuels
Comments Off on Reigys volejbola školys/Latvejis Universitatis volejbola komandys treniņnūmetņa
SIA “NewFuels” RSEZ ar leluokū prīku atbolsta jaunūs talantus, dieļ tuo i ituos vosorys izskaņā mes bejam pagūdynuoti pīsadaļeit Reigys volejbola školys/Latvejis Universitatis volejbola komandys treniņnūmetnis organizeišonā. RVS/LU komanda jau augusta suokumā suoka gatavuošonūs jauniejai sezonai, fiziskū bāzi nūstyprynojūt Reigā, … Continue reading →
December 4, 2020
by NewFuels
Comments Off on Atbolsts perspektivai volejbola komandai
Asam patīsi prīceigi i gondareiti par īspieju šūgod atbaļsteit jaunūs volejbola talantus nu Reigys volejbola školys RSV/LU komandys. Reigys Volejbola škola ir dybynuota 1971. godā. Itymā breidī školā struodoi 22 treneri, kas trenei gon pludmalis, gon klasiskū volejbolu. Nūdarbeibys nūteik … Continue reading →
September 19, 2020
by NewFuels
Comments Off on Olimpiskuo centra Rēzekne atkluošona
Mes pīkreitam teicīņam “vasalā mīsā – vasals gors” i dūmojam, ka fiziskuos aktivitatis labvieleigi ītekmej kūpeigū veseleibys stuovūkli i dzeivis kvalitati, dieļ tam ar leluokū prīku atbolstam Olimpiskuo centra Rēzekne muļtifunkcionaluos hallis atkluošonu. Bejom pagūdynuoti par aicynuojumu pīsadaleit Olimpiskuo centra … Continue reading →
September 4, 2020
by NewFuels
Comments Off on Ardīvys vosorai!
29. – 30.08. apvīnuotuo “NewFuels” RSEZ SIA i “Energy Resources CHP” RSEZ SIA komanda ar nūsaukumu “DavaiGribi” pīsadalieja laivuošonā pa Dubnu. Divuos dīnuos komanda 8 cylvāku sastuovā pīvārieja 32 km garu distanci! Itys pasuocīņs vēļ cīšuok salīdieja jau tai draudzeigū … Continue reading →
August 31, 2020
by NewFuels
Comments Off on Spreideiša vuorda dīnys izcīņa
23.08.2020. dobys parkā Tērvete nūtyka sacenseibys “Spreideiša vuorda dīnys izcīņa” svoru stīņa vilkmī no zemis i stīņa spīšonā guļus. Par uzvaru sacenseibuos ceiņājās spākaveiri nu vysom trejom Baltejis valstim. Gūdolguotūs sportistu vydā beja i koģeneracejis stacejis “Energy Resources CHP” operators … Continue reading →
November 1, 2018
by NewFuels
Comments Off on Austrumeiropas čempionats pauerliftingā
Nu 19. – 21.oktobrī Sankt-Pēterbugā nūtyka Austrumeiropas čempionats pauerliftingā, kurā pīsadalieja Edgars Ratnīks, “Energy Resources CHP” RSEZ SIA operators. Nazaverūtīs iz traumu, jis izceikstieja 2 zalta medalis ar rezultatu 215 kg stīņa spīšonā guļus i 315 kg vilkmī! Mes nūvielejam … Continue reading →
October 19, 2018
by NewFuels
Comments Off on Pasaulis čempionats pauerliftingā
Nu 2018.gada 4. da 7.oktobrim Edgars Ratnieks, koģeneracejis stacejis “Energy Resources CHP” RSEZ SIA operators, pīsadalieja Pasaulis čempionatā pauerliftingā Moskovā. Svora kategorejā 110 kg jis pīsadalieja 3 disciplinuos: Spāka divcīņa, svoru stīņa spīšona guļus i viļkme nu zemis. Absolutiejā viertiejumā starp … Continue reading →
August 3, 2018
by NewFuels
Comments Off on 29. Regionaluo EYP Latvia seseja
Ar “NewFuels” RSEZ SIA finansialu atbolstu 2018.goda jūlī nūtyka Eiropas jaunīšu parlamenta (EYP) 29. Regionaluo seseja Piņķi’18. Šūgod sesejā pīsadalieja vairuok nakai 130 jaunīšu no vairuok nakai 15 valstim i itei beja vysstarptautiskuokuo no EYP sesejom šūgod. Piņķi’18 laikā nūtyka treis … Continue reading →
May 18, 2018
by NewFuels
Comments Off on Pyrmais Eiropas korporativuo futbola kausa etaps
Turpynojūt tradiceju atbaļsteit sporta kusteibu Latvejā, “NewFuels” RSEZ SIA i “Energy Resources CHP” RSEZ SIA kuortejū raizi i snīguši finansialu atbolstu nu jau Eiropas leimeņa futbola pasuokumam. Sastdiņ, 2018.goda 5.majā, nūtyka pyrmais Eiropas korporativuo futbola kausa etaps. Turnirā pīzadalieja komandas … Continue reading →
May 15, 2018
by NewFuels
Comments Off on Eiropas čempionats pauerliftingā
Nu 2018.goda 27. da 30.apreļam Moskovā nūtyka Eiropas čempionats pauerliftingā, kurā pīsadalieja Edgars Ratnīks, “Energy Resources CHP” RSEZ SIA operators. Sacenseibuos pīsadalieja 2600 sportisti nu 19 valstim. Edgars startieja spāka divcīņā: stīņa spīšona guļus i vilkme nu zemes svora kategorejā … Continue reading →

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Kluot vosorys saulgrīži, breids, kod saule ir sasnāguse sovu vysaugstuokū punktu dabasu lūkā i doba ir pylnā plaukumā. Svynūt Leigū svātkus, nūvielejam izbudeit vyseisuokuos nakts mageju, dobys spāku, juoņuzuoļu smaržu i kūpā byušonu ar sovim mīlīm. I, ka jer drūsme, … Continue reading
Category Archives: Apsveikumi
Prīceigys Leldiņis!
Leldiņis ir pavasara i dzeiveibys svātki. Kod gaismys atsagrīšonuos i dobys atsajaunuošonuos raisa dūmys par dzeiveibys breinumu, namiteigu atdzimšonu i atteisteibu, as nūvieleju, lai Leldiņu svātku prīks īīt kotrā gimenī Latvejā i vysā pasaulī, jai jimuos muojoj mīrs i saticeiba, … Continue reading
Prīceigus Zīmyssvātkus i laimeigu Jaunū godu!
Lai sasildās sirds tai baltajā dziesmā, Ko šovakar zeme debesīm dzied. Lai nosargā sevī to svecīšu liesmu, Ar kuru var droši caur puteņiem iet! Pavysam klusi i namonami ir pīzalaviejs svātku laiks, kas pīpiļdeits ar prīku, jaukim puorsteigumim i … Continue reading
Sveicu Latvejis Republikys proklameišonys godadīnā!
Latvejis Republikys proklameišonys dīna ir svātki ikvīnam nu myusim. Nūvieleju, lai Latveja dzeivoj myusu lobiejuos dūmuos i dorbūs gon svātkos, gon ari ikdīnā. Nesit sovuos sirdīs lepnumu par sevi, sovu gimeni, sovu tautu! Lai myusu dorbs, ticeiba sovim spākim i … Continue reading
June 22, 2021
by NewFuels
Comments Off on Leigū!
Leigū!
Leigū svātku vysgaruokiejai dīnai i vyseisuokajai naktei ir spācynojūša i vīnojūša nūskaņa. Svinejūt vosorys saulgrīžus vyuceisim tū dareit i sovim bārniem, uztureisim dzeivys myusu tradicejis i kulturu, ļausimēs maģiskiejai nakts burveibai i smeļsimēs spāku i svieteibu kotrai ģimeņai i myusu … Continue reading
April 4, 2021
by NewFuels
Comments Off on Prīceigys Leldinis!
Prīceigys Leldinis!
Kad daba mostas, saules siltums un putnu dziesmas dod un vairo spēku un sniedz jauku noskaņojumu, nāk pavasara gaišākie svētki – Lieldienas. Lai šis svētku laiks padara mūs visus stiprus, vairo prieku, enerģiju un cerību labajam! Saulainas, mīlestības un ticības … Continue reading
Gaišus Zīmyssvātkus i Laimeigu Jaunū godu!
Pošu spūžuokūs i jaukuokūs svātku – Zīmyssvātku i Jaunuo goda prīkšvokorā grybu vysim nūvieleit veseleibu, syltumu, ryupes i veiksmi dorbūs! Lai jiusu dzeivī nuokamejā godā volda dvieselis mīrs, muojeigums i dzierkstūšs prīks. Lai apkuort byutu tikai patīsi smaidi, bet vysys … Continue reading
November 18, 2020
by NewFuels
Comments Off on Sveicīns Latvejis Republikas naatkareibas pasludynuošonas godadīnā!
Sveicīns Latvejis Republikas naatkareibas pasludynuošonas godadīnā!
Latvejis Republikys proklameišonys godadīnā as vysiem novieleju, lai, nazaverūt iz sarežgeitū situaceji pasaulī, kotruos muojuos i kotrā ģimenī vaļdeitu mīlesteiba pret tyvinīkim i cīņa pret sovu valsti, teirū dobu i naizmārojami bogotū kultūru. Šudiņ kotrs loba vieliejums īzadadz kai zvaigzneite … Continue reading
Prīceigys Leldinis!
Sirsneigi sveicu Leldiņuos i itymūs breiniškeigiejūs svātkūs novieleju īt pa dzeivis celim ar lobim mierkim, tīkšonūs augšup, sirsneigu cereibu, stypru ticeibu i dziļu mīlesteibu. Vieleju, lai eņģeļs ar sovim lelīm i uztycamīm spuornim aizsorgoi nu visom nadīnom i likstom. Lai … Continue reading
Gaišus Zīmyssvātkus i laimeigu Jaunū godu!
Visys zemis tokys zylgas Šūnakt sorgoj mīra gareņš. Tuoli zvani… Klusys ilgys… Rūkuos smaidūšs egļu zareņš… Vysur vīglym, mīļim sūļim Senuo svātku teika staigoj. Zvaigžņu acis atvārdama, Debess atspeid zemis vaigā… Sveicu pošūs gaideituokajūs svātkūs – Zīmyssvātkūs i Jaunajā godā! … Continue reading


text:
Latgolys cīmatu stuosti: Malta
Roksta autors: Dautkom TV
Septembrī ceļu pi skateituoju suoc SIA “Dautkom TV” veiduotais televizejis raidejumu cykls “Latgales ciematu stāsti: nezināmais par zināmo”. Pyrmajā raidejumā stuosts par Maltu.
“Parkū itū raidejumu beja vārts taiseit, parkū ir vārts tū vērtīs? Viesturis sluoņs dažā cīmatā ir tik zeimeigs i dziļs, ka pat cyta Latgolys piļsāta ar taidu navar lepuotīs. Mīstim rakstureiguo arhitektura, smukuo doba… I, prūtams, breineigī cylvāki, kuri ite dzeivoj, kuri ite struodoj. Kuri ite audzynoj bārnus, realizej sovus hobejus. Ite vysi vīns ūtru pazeist. Pasarunoj, izpaleidz, sprīž par nuokūtni. Te vēļ ir dzeivys tradicejis, vactāvu caltuos sātys, muotis volūda. Te tys latgaliskums ir eipaši dziļs, taids rikteigi eists!” soka Valentins Lukaševičs, vīns nu raidejuma veiduotuoju.
Pyrmais raidejums veļteits Maltai. Atkuortojūt daudzreiz dzierdātū teicīni – na tei, kura Vydsjiurā, bet tei, kura pi Rēzeknis.
Raidejumā teik škatynuotys Maltys vītvuorda peripetejis, gastejūt pi rūtu kaļva Riharda Cibļa. Raidejuma veiduotuoji nūbraukuši iz vītu, kur kaidreiz beja Maltys muiža, stuosta par transporta celim, pasasokūt kurim uzplauka Maltys cīmats, apsaver vītejū muzeju, kai ari akcentej mozzynomū – Rozentovas sīru 20. g.s. suokuos baudeja i slovynuoja daudzuos Eiropys golvyspiļsātuos.
Itamā sezonā skateituojim tiks pīduovuoti ostoni raidejumi. Kai paguojušajā godā radzātajūs “Latgales pilsētu stāstos”, ari itūs raidejumu vadeituojs ir Māris Susejs. Raidejumus producej “Dautkom TV”, tī tiks izruodeiti ari televizejis kanalā “LRT+”, kai ari byus daīmami breivpīejā škārsteiklā (grani.lv, lakuga. lv, xtv.lv).
Raidejums “Latgales ciematu stāsti: nezināmais par zināmo” veiduots ar NEPLP atbolstu sabīdryskuo pasyutejuma ītvorūs.
Roksta saturs ir apmoksuots.


text:
Ak Pesteitōj, muns lobais, ar ērškim krūņōtais
Beлиkий пocT
(Ak, galva asiņainā)
Ak Pesteitōj, muns lobais, ar ērškim krūņōtais,
muns Glōbējs dīviškeigais, pi krysta mērstūšais!
Tev, agrōk gūdā caltam, un ļaužu slaveitam,
nu, apsmītam un paltam, ir jōmērst atstōta,.
Ak vaigs, kas cytkōrt gūdōts, tik ļūti dīvynōts,
nu ļaužu tīsā nīvōts, teik systs un nycynōts!
Cik bōls un vōjs Tu klivis! Tovs ocu gaišums dzīst,
Tu pōrmēreigi guris, kai vēļ tai vari cīst!
Ak Kungs, Tovs skatīņs skaidrais, Tovs ocu myrdzums svāts
un vaigs Tovs apgorōtais ir sōp’u aizānōts!
Tu smogōs nōves mūkōs bez spāka palicis,
un pacalts krysta kūkā jau esi izdzisis.
Bet kū Tu cītis esi, es daudzkōrt peļnējis:
tūs grākus, kū Tu nesi, es asu darejis.
Pret Tevi asu vaineigs: maņ ļūti sōpeigi!
es lyudzu: esi saudzeigs un pīdūd žēleigi.
Nu sirds Tev paļdis soku, muns lobais Pesteitōj,
ka, nasdams sōp’u nostu, Tu mani naatstōj.
Ļaun uzticeibā steigtīs pi Tevis, lobais Draugs,
un Tovōs bryucēs tvertīs, kad nōve mani sauks!
Teicit Kungu. Reiga, 1990. No. 36. lp. 413.


text:
"Pamatdaļā drūši viņ ir tei Latgola, kuru mes vaira naredzim, juos vaira nav, bet tymā stuostu sadaļā ir tei Latgola pi kurys mes teikam tagad. Seviški tys izapauž dzymtu voi saimu stuostūs. Par pīmāru, ir stuosts par saimi, kur ir dzymtys sāta, kur muote vēļ dzeivoj i struodoj dzymtys sātā, bet obeji dāli ir Anglejā i struodoj tī, atbrauc nu tod, kod atbrauc. Tai, ka tei ari ir myusu kasdīna.”
Ilmārs pīzeist, ka zynomā mārā Latgolys kasdīna ir ari taida, ka vacī nūīt, sovpus jaunī nūbrauc iz piļsātu. Vystik Latgolys ļauds fotografs raksturoj kai unikalus i sorgojamus sovā attīksmē pret cytim.
"Taidu cylvāku nav nikur. Tik atvārti, tik prīceigi cylvāki, viesmīleigi. Nūbrauc pi kaida i paraugi naapsasēst pi golda, nu, itai nikur cytur Latvejā nanūteik, tik Latgolā.
Saprūtams, tuos tradicejis ir fantastiskys i tys cylvāku syltums ir breineigs, i taišņi tys ir tys svareiguokais, kū es itymā gruomotā asu gribiejs pasaceit. Pasaceit paļdis itim Latgolys cylvākim, ka jī ir taišni taidi, kaidi jī ir.”
Ilmārs atkluoj, ka jau septembrī Latvejis Fotografejis muzejā ir planavuota izstuode gruomotys „Latgales ļaudis” atruodeišonai.
"Es ceru, ka itū pošu izstuodi, taidā voi cytaidā veidā es varieašu piečuok atruodeit ari Latgolā. Itys dorbs maņ vēļ nav suokts, pyrmuom kuortom es verūs iz Rēzeknis pusi, iz Daugovpili, saprūtams, ir ari Preili, Leivuons. Deļ tuo es tū izstuodi taiseišu taidu ceļojūšu, kaba byutu vareiba paruodeit na viņ vīnā vītā, bet vairuokuos.”
Vaicuots par tū, kam tei gruomota vaira dūmuota – pošim latgalīšim ci puornūvodnīkim i cytim interesentim, Ilmārs pīzeist, ka svareiguokais jam ir stuosteit par Latgolu. Turpynoj Ilmārs.
"Svareiguokais ir stuosteit par Latgolu na viņ Latvejis dzeivuotuojim, bet es verūs tuoļuok. Taida kulturys unikalitate kai pyrmatnejuo, kai es jau saceju, tei daudzvīt nav sasaglobuojuse.
Saceisim, Danejā tuos vaira nav, Vuocejā es dūmoju ari, Zvīdrejā symts procentu, ka nav, tai ka es dūmoju, ka mes asam vīni nu pādejūs Eiropā, kur tys vēļ ir palics. Tai pyrmatnejuo, fantastiskuo labesteiba i tys dzeivis ritmys.”
Fotografs pīzeist, ka simboliskuokuo ci meiļuokuo biļde jam pošam ir tei, kas byus razdama ari iz tūpūšuos gruomotys "Latgales ļaudis” vuoka
"Tei ir nu Aglyunys, kur filozofiski īspiejams ir saradzams vyss Latgolys skaistums, dvēselis teireiba, dvēselis gaišums, i drupeit, saprūtams, tymā skatīnī, tī ir taida meitineite pyrma procesejis, iz trepu, buoltā tārpā, ar vaiņuceņu i grūzeņu ar zīdim. Tymā skatīnī ir drupeit tuos bažys voi puormatums, ka Latgola ir bejuse taida kai pastumti koč kur. Koč gon, ka mes veramīs nu darbeiguma i īguļdejuma, maņ juosoka, ka latgalīši ir vysur. I jī bīži viņ ir energiskuokī i emocionaluokī. Tai tys ir.”
Laura Melne gasteis kaidā nu Nautrānu pogosta Dekteru amatīrteatra mieginojumu i atkluos jūs stuostu. Itys amatīrteatris dorbojās jau puora godu, īstudej izruodis tik latgaliski, niu jau dīzgon bīži brauc ar tom iz cytim pogostim i ari uorpus Latgolys.
Maneit, mateit, sajust, atmaniet, nūmaneit – tī ir tikai daži nu vuordu kai latgaliski var apzeimēt jušonu. Vēļ vīns vuords ir "pajaust”. Itūvokor "Kolnasātys” gruomotplauktā par dzejneicys Ingrīdys Tāraudys (dz. 1971) jaunuokū dzejis kruojumu „Pajautys” (2018) stuosteis jaunuo literate Ligija Purinaša.


text:
Vargaņu muzykys festivals “ORGANismi” prīcynuos ar naīrostim duetim
Nu 15. da 21. oktobra Rēzeknē, Latgolys viestnīceibā GORS, nūtiks nu jau ūtrais vargaņu muzykys festivals “ORGANismi”, kuruo muokslinīciskuo vadeituoja ir varganiste Iveta Apkalna. Festivala centrā – varganis kai koncertinstruments. Ūtruo festivala koncertus caurveis taišni “Divatā” aba “Duo” motivs, informej Latgolys viestnīceibys GORS Marketinga nūdalis vadeituoja Edeite Husare.
Festivala programā itūgod pīdzeivuojamys pīcys nūtikšonys – diveji koncerti, zynuotniskais teatris, sarunu vokors i jaunizvadums. “Piec tam, kod pyrmajā festivalā izspielēm, susātivēs izdoncuom i Raiņa dzejā izdzīduom pasauļa radeišonu, ūtrajā festivalā muzicēsim par temu “Divatā” aba “Duo”. Diveji muziki izspielēs programu divejim tausteninstrumentim i pīcom klaviaturom, varganistu duets spielēs koncertu četrom klaviaturom četrrūceigi i četrkuojeigi, nu muzykalajā sapynuojumā bārnim 22 rūkys i 22 kuojis dorbuosīs, fantazēs i muzicēs par temu “Ja es būtu”. Latgolys viestnīceibys GORS leluo zala skotuve vys vēļ ir vīneiguo koncertskotuve ar varganem Latvejā. Mes ar tū lepojamēs, i tys myus īdvasmoj aizraujūšim, vēļ nabejušim muzykalim projektim i muziku sastuovim,” festivala ituo goda nūskaņu īskicej “ORGANismi” muokslinīciskuo vadeituoja Iveta Apkalna.
Festivala atkluošonys koncertā 15. oktobrī duetā skanēs varganis i klavīris – varganiste Iveta Apkalna sasaspielēs ar pianistu Juri Žvikovu. Obeju muziku saspēlē izskanēs Jūliusa Roibkis, Sezāra Franka, Žana Langlē i Nadži Hakima skaņdorbi. Pasasokūt naparostajam i reši radzātajam instrumentu sastuovam – varganis i klavīris, vairuoki koncertā atskaņuotī dorbi byus pyrmatskaņuojumi Latvejā.
Jurs Žvikovs absolviejs Jezupa Veitula Latvejis Muzykys akademeju, prasmis papyldynuojs Luksemburgys konservatorejā i Pībodija konservatorejā Baltimorā. Jurs Žvikovs ir vairuoku storptautysku pianistu konkursu laureats, tymā skaitā Storptautyskajā pianistu konkursā Kišinevā (1989, II vīta) i J. Veitula Ūtrajā storptautyskajā pianistu konkursā Reigā (1993, Grand Prix). Latvejis Leluos muzykys bolvys laureats (1994). Uzastuojs kūpā ar “Sinfonietta Rīga”, Latvejis Nacionalū Simfoniskū orkestri, Līpuojis simfoniskū orkestri, Nacionaluos operys orkestri, pīsadalejs koncertūs vysaidu kameransambļu sastuovūs, sasadorbojūt ar Latvejis muzikim Normundu Šnē, Ditu Krenbergu, Sigvardu Kļavu, Mārci Kūli, Kasparu Putniņu i cytim. Jurs Žvikovs pīsadalejs vairuokūs storptautyskūs muzykys festivalūs, tymā skaitā Gidona Krēmera kamermuzykys festivalā Lokenhauzā. Docents Jezupa Veitula Latvejis Muzykys akademejis klavīru katedrā. Vadejs meistarklasis Berlīnis Muokslu universitatē, Kalifornejis Vaļsts universitatē Longbīčā, Kalifornejis Muokslu institutā, Roterdamys Muzykys akademejā i Sibeliusa Akademejā Helsinkūs.
Lela apjiemeiba, energeja i dzeivisspors storoj nu latvīšu varganistis Ivetys Apkalnys, kurei pīruodejuse, ka varganem vīta na tik bazneicu myuru īškpusē, nu tuos var byut ari spūdrys i virtuozs partners iz koncertskotuvis. Pyrmuo storp kolegim sajāmuse nūzeimeigū vuocu “ECHO Klassik” bolvu kategorejā “Lobuokuo atskaņuotuojmuokslineica”. Juos rodūšajā biografejā ir sadarbeiba ar pasauļa lobuokajim orkestrim i dirigentim, tymā skaitā ar Marisu Jansonu i Klaudio Abado. Sovuos soloprogramuos Iveta Apkalna regulari īkļaun Latvejis komponistu skaņdorbus. Iveta Apkalna Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2015” ceremonejā atzeita par goda cylvāku kulturā, 2015. godā sajāmuse Izcileibys bolvu kulturā. Eipaša prīca i pagūdynuojums Latgolys viestnīceibai GORS ir Ivetu Apkalnu niu sveikt ari kai jaunū Hamburgys “godu symta projekta” – Elbys Filharmonejis – golvonū varganisti (Titulorganistin), kurei na viņ kūpā ar filharmonejis orkestri atkluos Vuocejis jaunū, seņ lūluotū koncertzalu 2017. goda suokumā, nu tuoļuok lems ari par filharmonejis vargaņu muzykys muokslinīciskū programu.
Festivala ūtrajā koncertā 16. oktobrī diveju Fraņcejis varganistu – Libanā dzymušuo, itūšaļt Fraņcejā dzeivojūšuo varganista, komponista, vargaņspēlis školuotuoja Nadži Hakima (Naji Hakim) i fraņču varganistis Marijis-Bernadetis Djuforse (Marie-Bernadette Dufourcet) puora saspēle.
Obeju varganistu izpiļdejumā izskanēs ari cyklys “Apustuļi”, kurū divejim varganistim radejs pats Nadži Hakims. Jis sajiems īdvasmu nu Lukys Kranaha (vacuokuo) kūkgrīzumu serejis, kurā attāluots Kristus i juo muocekli. Komponists veiduojs kotram tālam atbylstūšu miniaturu meditaceju, tuos pamatā līkūt kaidu gregoriskū dzīduojumu voi mums zynomū korali.
17. oktobrī nūtiks zynuotnisks šovs bārnim “Īssavienojums”. Festivalā “ORGANismi” itūgod teik apspielāta “diveji”, “divatā” tema, kuru interaktivā šovā atkluos ari zynuotniskuo teatra Laboratorium.lv eksperimentu meistari. Festivala centraluo persona ir digitalys, zeimojās, ar elektreibu dorbynojamys varganis, partū mozī GORa apmaklātuoji varēs izzynuot i tū, kas ir elektreiba, kai rūnās eissavīnuojums, voi tū var sajust i saredzēt, i ari tū, parkū ir vajadzeigi Diveji, kab rostūs elektriskuo dzierksts.
Pyrmū reizi vargaņu muzykys festivals “ORGANismi” aicynoj iz sarunu vokoru ar festivala muokslinīciskū vadeituoju, pasaulī zynomū latvīšu varganisti Ivetu Apkalnu, kas nūtiks 18. oktobra vokorā. Ivetys stuosti, varganistis byušona i īdvasmys olūti draudzeigā sarunu vokorā.
Koncertizvadumā “Ja es būtu” 21. oktobrī Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys (JIRMV) Muzykys školys audziekni i varganiste Ivetas Apkalna turpynuos atkluot “diveju”, “obeju” stuostu caur divejim “es” – kas es asmu šudiņ i kas es varātu byut asūšajā voi īdūmuotajā nuokūtnē. JIRMV bārnu i Apkalnys rodūšuo sadarbeiba suocēs pyrmajā vargaņu muzykys festivalā “ORGANismi”, kod tyka radeits muzykalais stuosts “Saule. Bērni. Rainis”. Ituo gods koncertizvaduma pamatā ir itaļu rakstnīka Džanni Rodari (Gianni Rodari) gruomota “Puosokys pa telefonu”. Autora dorbus caurstruovoj Radeišonys prīca. Koncertizvaduma rodūšuo grupa – režisore Muora Zaļaiskalns, telpys i tārpu radeituoja Ināra Apele, kusteibu konsultante Lileja Lipora i gaismu režisors Ervīns Šaicāns muzykys, volūdys i kusteibys saspēli puorvērss par prīceigu, ar fantazeju pīpiļdeitu nūtikšonu.
Leidzeigai kai organismi, varganis ir sarežgeiti radejumi, kurim rakstureiga vīlu i energejis maiņa. Spielejūtīs ar vuordim organ (greku vol. varganis) i organismi, festivala muokslinīciskuo vadeituoja Iveta Apkalna ir īceriejuse atkluot vēļ nanūjaustuos vargaņu i cytu muokslu, godu symtu, stilu saspielis vareibys. Festivala dzimšonys īmeslis ir digitalūs vargaņu Johannus Eclessia īguode 2014. godā. Ituo koncertinstrumenta atsarasšonys vīta Latgolys viestnīceibā GORS paver lelys vareibys na viņ vysvysaidu žanru i sastuovu muzykys atskaņuojumam, nu ari eksperimentim, jaunu sadarbeibys formu i skaniejuma mekliejumim.


text:
Wp/liv/Līepõ
Līepõ (leţkīelkõks Liepāja, saksākīelkõks Libau) um ikš jālgab Vežgõr- Leţmōl. Līepõ um jeij-brī sadām Vāldamiersõ.
Līepõ um tuoi setku Rīgõ tagān Leţmo jālgabõd siegās industriāliz aŗīņţimiz pūolstõ. Metallurgij um jūodiji industrij, tuoizt ātõ kuoigīd eitimi, metāld, tūoitõg ja kalā ja tsukkõr protseššõmi. Līepõ pūojtiztõ Līvõmō Ordo pūolst āigasts 1263 jālgab vȯļ Līvõmō Konfederātsij ummi ja obbõm Kurāmō ärtsog-vald käds. Āigasts 1795 ta ei Krīevõmōlõ. Līepõ vȯļ Krīevõmōl tǟdzi sadām ja sǟld lekštõ jellõm īžkist Amērik sōņõ. Pierrõ Ežmizt Mōīlmasuodā vȯļ Līepõ Leţmō vȯddõltõb vōļikš ku bolševīkõd vägūd sadīztõ Rīgõ pǟlõ āigasts 1918. Līepõ kāndīz sūŗt kaj Tūoiz Mōīlmasuodā pǟl, kus sakslizt okupīeriztõ tǟnda āigastis 1941-1945. Nõvkub āigal vȯļ sǟl sūr suodāväg bās. Jālgabõ vaņtlõmiz-vǟrt kūožõd ātõ Pētõr Sūr kuodā ja 18 āigastsadā Kuolm-īdlimi pivākuodā.


text:
Leptailurus serval
Servals aba Leptailurus serval (Schreber, 1776) (anglīšu: serval; krīvu: cepBaл; latvīšu: servals) — irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Leptailurus serval dzeivoj Afrikā[1]. DNS analize paruoda, ka servalim irā jū sovpateiga seņču linija, kas pasaradusi nu tim pošim Felid dzeivnīkim, nu kuo ari Ļovs, i koč servalam daudz kūpeiga ar gepardu, dreižuok gepards irā jaunuoka senejūs servalu modifikaceja.[2]
Izavierīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
Auguma garums: 59—92 cm[3];
Astes garums: 20—38 cm[3];
Placu augstums: 54—66 cm[3];
Svors: 7—18 kg[1].
Tys irā stiprys bet smuidrys dzeivnīks ar garom kuojom i relativi eisu asti. Golva jam maza pret augumu, i garuos, apalejous ausis irā cīši kūpā. Kažūka musturs ir maineigs. Parosti servals irā ar spilgtim malnim plankumim, ar 2 voi 4 streipem nu golvys da kokla, a tuoļuok streipys puorīt plankumūs. Servalim ir vysu garuokuos kuojis nu vysim kaču saimis dzeivnīkim, proporcionali pret auguma garumu. Leluokuo dale nu ituo garuma nūtikusi pasateicūt pasagarinuojušim (metatarsalim) kaulim juo pāduos. Ari kuoju pirksti irā pagarinuoti i naparasti kusteigi, paleidzūt jam nūgiut pa dalei nūsaglobuojušu medijumu. Cita servala eipateiba irā - lelys ausis i dzirdes dūbumi čerepa škeletā, kas ļaun eistyn lobi dzierdēt.
Daudzatmejeiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Irā 19 zamškiru[4]:
- Leptailurus serval beirae (Wroughton, 1910)
- Leptailurus serval brachyurus (Wagner, 1841)
- Leptailurus serval constantinus (Forster, 1780) †
- Leptailurus serval faradjius J. A. Allen, 1924
- Leptailurus serval ferrarii (de Beaux, 1924)
- Leptailurus serval hamiltoni Roberts, 1931
- Leptailurus serval hindei (Wroughton, 1910)
- Leptailurus serval kempi (Wroughton, 1910)
- Leptailurus serval kivuensis (Lönnberg, 1919)
- Leptailurus serval lipostictus (Pocock, 1907)
- Leptailurus serval lonnbergi (Cabrera, 1910)
- Leptailurus serval mababiensis Roberts, 1932
- Leptailurus serval pantastictus (Pocock, 1907)
- Leptailurus serval phillipsi (G. M. Allen, 1914)
- Leptailurus serval pococki (Cabrera, 1910)
- Leptailurus serval robertsi Ellerman, Morrison-Scott & Hayman, 1953
- Leptailurus serval serval (Schreber, 1776)
- Leptailurus serval tanae Pocock, 1944
- Leptailurus serval togoensis (Matschie, 1893)
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ 1,0 1,1 University of Michigan Museum of Zoology
- ↑ Taiss:Cite journal
- ↑ 3,0 3,1 3,2 Sunquist, Mel; Sunquist, Fiona (2002). Wild cats of the World. Chicago: University of Chicago Press. pp. 142–151. ISBN 0-226-77999-8.
- ↑ BioLib Profil taxonu — druh serval stepní Leptailurus serval (Schreber, 1776)


text:
Raibīs Suņs (niu Raibīs) aba eistajā vuordā Oskars Orlovs beja vīns nu jaunūs autoru, kuru dzejūli tyka īkļauti myusdīnu latgalīšu dzejis antalogejā “Susātivs”. Niu jau izdevs divejis stuostu gruomotys “Pyrma syltī” (2011) i “Zalta tesmini” (2016), bet 2017. godā izguojs dzejūļu kruojums “Pistacejis”. Jau ar sovu debeju literats dabuojs navīnnūzeimeigi vārtāta, reizem pat skandalora autora slavi, dorbūs nasabeistūt atkluoti runuot par tū, kas vysa bīžuok cytim kasdīnā teik nūklusāts.
NOMINANTI:
Baiba Zveigule
Karonhisake
Vita Viļuma


text:
“Baltica 2015” nūtikšonys Latgolā
Storptautiskais folklorys festivals „Baltica 2015” itūgod Latvejā nūtiks nu 15. da 19. juļam. Kai festivala tema izvālāta „Montuojums”.
Festivals „Baltica” nu 1987. goda pameišus ik godu nūteik kaidā nu Baltejis vaļstim – Igaunejā, Latvejā i Lītuvā. Ar festivala storpnīceibu teik ruodeitys tradicionaluos kulturys vierteibys – dzīsmis, instrumentaluo muzyka, stuostejumi, rūtalis, deja, kai ari tautys lītišķuo muoksla, amatnīceiba i cytys tautys kulturys ci muokslys izpausmis formys.
Festivalā pīsadaleis etnografiskī ansambli, folklorys kūpys, tautys muzykys grupys, stuostnīki i cyti individualī izpiļdeituoji.
18. julī festivala ītvorūs byus Latgolys dīna, nūtikšonys paradzātys gon Latgolā, gon Reigā. Festivals nūsaslēgts 19. julī Rēzeknē.
Pasuokuma programa:
Latgolys dīna Rēzeknē 18. julī (sastdīne)
11:00 Latvīšu tautys tārpu izstuodis atkluošona Latgolys Kulturviesturis muzejā
11:00 Malnuo cepļa īkuršona pi Rēzeknis piļskolna
11:00 – 17:00 Latgolys godatiergs Festivala parkā
12:00 – 14:00 Mozuokumtauteibu grupu koncerts Festivala parkā
13:00 – 15:00 Koncerts Latgolys Viestnīceibā „Gors”
14:00 – 15:30 Nūvodu sasadzīduošona Rēzeknis piļskolnā
17:00 – 20:00 Festivala Dižkoncerts Rēzeknis nūvoda Ančupānu kartodromā
Nūslāguma dīna Rēzeknē 19. julī (svātdīne)
9:00 – 10:00 Cepļa attaiseišona pi Rēzeknis piļskolna
10:00 – 15:00 Latgolys godatiergs Festivala parkā
10:00 – 11:30 Saimis reits – festivala „Baltica” brūkasts Rēzeknis piļskolnā
11:30 – 12:30 Festivala guojīns nu Rēzeknis piļskolna iz Festivala parku
13:00 – 16:00 Uorvalstu grupu koncerts Festivala parkā
Karteņa: K. Pokratniece


text:
Dīvs radz! /Saruna ar Annu Rancāni. II daļa
Sarunys ar Annu Rancāni ūtruo daļa. Pyrmū daļu skaiti ITE.
Kaida ir Dīva lūma Jiusu dzeivē, cik daudz laika Jam veļtejat?
Tai navar eisti izdaleit – tys laiks sev, a tys laiks Dīvam. Dīvam jau pīdar vyss myusu laiks, bet mes dūmojam, ka mes poši varam sev laiku īdaleit. Jis var vīnā mirklī tū laiku myusim ari atjimt. Tāņ naseņ es gatavuoju vīnu sižetu, beju pasuokumā Jākubpilī, – lyugšonu brūkaškuos. Kaut kaida jauna tradiceja ir īsavīsuse pi myusu. Tys ir tai, ka saīt kūpā dažaidu konfeseju ļauds, gon goreidznīki, gon laiceigī ļauds, sēd pi goldim, ād, i palaikam ari lyudzās. Nazynu, deļ kam tū navarātu dareit lobuok bazneicā, bet tī jūs dareišona. Un beja taida sovaida līta, ka tamuos brūkaškuos, voi, kai Latgolā ir skaists vuords, reityškuos, vīnam cylvākam pieški palyka cīši slykti ar veseleibu. I vyss skaisti īcereitais pasuokums izjuka, vysi beja sasatraukuši. Piec tam mes sovā storpā runuojam, kai tūmār jebkurš scenarejs jebkurā mirklī var tikt izjaukts, puortaiseits pēc kaida cyta pruota. Mes daudzreiz aizmierstam par tū, ka vyss ir Dīva rūkuos. Redzi, maņ varbyut ir drusku vīnkuoršuok, jo es tai asu audzynuota jau nu bierneibys. Lai ari augu padūmju laikā, muna mama beja cīši ticeiga un jei tū īaudzynuoja. Jei poša kotru svātdini, cik beja īspiejams, jau pat krītnā vacumā brauce ar ritini iz bazneicu, kaut gon mes dzeivuojom septeni kilometri nu bazneicys Rogovkā. Jai tys vysod beja kai taids obligatais pasuokums. Tamā laikā jei munai ticeibai īlyka pamatus. Tūreiz školā tū napopularizieja, pat beja tai, ka školuotojs tod, kod beja kaidi svātki, stuovēja pi bazneicys duruovu i vērēs, kurš bārns īt, kurš naīt. I piec tam tūs bārnus kaunynuoja. Prūtams, ka nivīnam arī nasagribējuos, lai jū kaunynoj, tik stypri mes ari nabejom, lai uz tuo pastuovātu. Bet ari vacuoki myusim tū tai stypri nauzspīde, ari laikam beiduos. Bet jī tai nauzmuoceigi īlyka tik stipru ticeibys pamatu, ka piec tam jau tys pats par sevi īguoja. Tod, kod es jau pabeidzu augstškolu Reigā, es poša atrodu Marijas Magdalenys bazneicu, kurā beja dīvkolpuojumi latgaliski. Reigā dzeivojūt, tū volūdu cīši gribiejuos.
Un tod jau dreiži viņ suocēs atmūda, nūsadybynuojās Reigys latgalīšu bīdreiba „Trešuo zvaigzne”, kurā īsasaistieja ari prīsteri. Tūreizejais prelats Juoņs Pujats myusim laseja lekcejis par goreiguom temom. Jis tūlaik struoduoja pi jaunys lyugšonu gruomotys sakuortuošonys i nikod naaizmieršsu, cik es beju pacyluota, ka jis mani paaicynuoja paleidzeit ituos gruomotys topšonā. Tys beja 1986. gods, es beju tikkū beiguse augstškolu. Tuom dzīsmem vajadzēja drusku puortaiseit vuordus, modernizēt, padariet dzejiskuokus. Maņ beja baile pi tuo giutīs, bet Pujata puorraudzeibā tūmār šys un tys tyka izdareits, kū tāņ dzierdu bazneicā ik svātdīni dzīžūt. (Ruoda lyugšonu gruomotu) Itū maņ uzduovynuoja cīnejams latgalīšu kulturys darbinīks Juoņs Cibuļskis, Latgolys pyrmuos Atmūdys suocieja Andriva Jūrdža mozdāls. Kaut kai jaunu nasagrib pierkt, kaut gon itei īpaši ārta leidza nosuot nav. Tūreiz jau laikam dūmuoja, ka vairuok naizdūs, deļ tam te salyka vysu, gon psaļmes, gon cytu kū.
Itai jau īt leidza cyta vierteiba.
Paruodeišu vēļ vīnu, kas izdūta pošā 20.gs. suokumā. Tik lela i bīza, ka itū jau prūtams nosuot leidza navar. Itai gruomotai ir interesanta viesture. Jei pīderēja munai styprynuotajai krystamuotei Annai. Juos ar munu mamu, ari Annu, beja lobas dzīduotuojis i nu ituos gruomotys dzīduoja psaļmis. Te ir tuos eistuos psaļmis. Kad juos tai kūpā dzīduoja, es vysod iz itū gruomotu vierūs ar kuoreigu aci, ka es jū grybu sev. Juos beja tai sarunuojušys, kura pyrmuo nūmiers, tei gruomota paliks pi ūtrys, bet beiguos tai gruomotai juonūnuok pi manis. Tai tys ari nūtyka. Mama nūmyra pyrmuo, gruomotu atdeve krystamuotei, bet piec juos aizīšonys jei nūnuoce pi mane. Pyrmais ituos gruomotys izdavums beja vēļ drukys aizlīguma laikā. Maņ cīši pateik ari tei volūda, kas te ir. Var palasiet.
Gryuts laseit, gribīs paviļkt garuok.
Nu tuo var redzēt, kai tei latgalīšu raksteiba ir mainiejusēs, bet tī teksti ir cīši skaisti, jū vajadzātu kaidreiz izdūt taidu, kaida jei ir, te ir tik skaistys lyugšonys. Prūtams, ka tys ir dīzgon duorgs prīks. Mes navaram pat Mikeļa Bukša „Latgaļu atmūdu” izdūt. (Interveja beja pyrma vys tik padareituo dorba – LaKuGa). Tys ir taids unikāls dorbs, Latgolys kultūrā vēļ ūtrs nav taids uzraksteits. Tāņ Latgolys kulturys izdevnīceibā jau ir sagatavuots ituos gruomotys salykums, varbyut, ka jū tūmār izdūs, bet pītryukst diveju tyukstūšu latu vēļ. Tei gruomota byutu juoizlosa jebkuram Latgolys kultūras, sabīdriskajam darbinīkam. Jis tur roksta par viesturi, suocūt nu pošu seņuokūs laiku, nu atmūdys laika, Pīterpiļs laika, leidz pat myusu dīnom. Bukšs nūmyra 1977. godā Zvīdrejā. Itei gruomota izguoja godu pirms juo nuovis. Jam vēļ ir 17 gruomotys, kas dīmžāl nivīna Latvejā nava izguojuse. Juo 100 godu jubilejā, pi Bukša dzymtuos sātys tyka atkluots pīmineklis, kurā ir tī 17 gruomotu siejumi tai cyts iz cyta salykti.
Bet par tū volūdu runojūt vēļ, – nivīnys volūdys ortografeja nav sastynguse i nadzeiva, ari latgalīšu volūdai tāņ volūdnīki kūpeigi ar literatim ir izstruoduojuši jaunūs pareizraksteibys nūsacejumus, kas ir tyvuoki runys formai, nakai vacī, bet paraleli teik pījimti ari daži vacī nūsacejumi, pīmāram, divskaņa uo raksteiba ar garū ō, kai beja vacajā ortografejā. Nazyn, voi par tū byutu tāņ juolauž škiepi, kai daļa vacuos ortografejis aizstuovu tū dora.
Runojūt par lyugšonu gruomotu. Kaida beja sajiuta lyugšonu dzīsmis pīlobojūt?
Dažuos vītuos nimoz tuo navajadzēja, bet dažys lītys es dzieržu kotru svātdīni, sajiuta ir taida naparosta. Es laikam tū nikur naasmu stuostiejuse, varbyut ari navajag stuosteit, vajag palikt anonimam, jo tī, kas pyrms tam tū rakstieja, ari palykuši anonimi. Dīvs radz! Bet tys dorbs beja taids, kurs patyka, pat na tys dorbs tik daudzi, kai saskare ar taidu lelu personeibu, kai Juoņs Pujats, tānejais kardinals. Es atguodoju, ka jis beja cīši vīnkuoršs, sirsneigs. Jis ari tagad ir vīnkuoršs un pīejams. Nu, golu golā, es tūlaik pat vēļ laikam nabeju beiguse augstškolu, pādejā kursā beju. Jis vysod uzlika teju, saceidams, ka studenteņam gribīs ēst. Taids ļūti vīnkuoršs, kai eists latgalīts.
Voi bierneibā nabeja kaidi starpgadejumi školā ticeibys dēļ?
Maņ pošai nabeja, jo maņ jau mama beja cīši gudra, jei naizguoja iz konfliktim. Mes parosti braucem iz cytu draudzi, lai mes, bārni aizītu pi grāksyudzis, pi komunejis. Mes nu reita aizbraucem iz Kuorsovu, tur taida cīši skaista kūka bazneiceņa, es atguodoju tūs agrūs reitus, tuos laikam beja Roratu Misis Kuorsovā taidā pustymsā, soltā bazneiceņā. Vīneigi tys, ka, dzeivojūt internatā, kod beja Kūčys dīna pyrma Zīmassvātku, gavieņs, vysod školys pušdīnēs beja gale. Tod vysod tuos kotletis ruodiejuos cīši garšeigys, bet nu kai tu iessi, ja jau nu bierneibys īaudzinuots, ka navar.
Kaida beja attīksme nu puorejūs bārnu?
Kai kurs. Cyts speciali pasasmēje, cyts otkon nā. Jo tūlaik jau daudzim tai beja – sātā muoca vīnu, školā cytu.
Šūbreid ir vīgli vai gryuši ticēt?
Laikam nav vīgli. Jo tei vyspuorejuo nūskaņa tūmār ir taida cīši sekulara, laiceiga. Turētīs pi sova ir dīzgon pagryuši. Bet ari tys tai cīši labi, ka tev vismoz ir, pi kuo pīsaturēt.
Sociālajā portālā facebook es asu sasarakstejuse ar cylvākim nu vysa pasauļa, naseņ es Markam, muokslenīkam nu Skotejis, pasaceju, ka tāņ maņ iz kaidu laiku juopuortrauc sarakste, ka īšu iz Svātū Misi. Jis beja taids pīkluojeigi puorsteigts par tū, ka Eiropā tai naasūt pīrosts kotru svātdīni īt iz bazneicu.
Kaidi ir leluokī izaicynuojumi ticeibai šūbreid?
Prūtams, ka cilvēks ir taida vuoja byutne, ka jam gribīs vysim viejim leidza lūceitīs. Ticeiba nu vīnys pusis īrūbežoj, it kai īlīk ramūs, a nu ūtrys pusis, ja tai padūmoj, jei dūd taisni spuornus, leluoku breiveibu, leluoku laimi. Es pat navarātu īsadūmuot, kai byutu dzeivuot, ja nabyutu taida pamata. Taida cīši nalaimeiga dzeive, jo, pyrmkuort, tu dzeivoj un jiuti, ka tova dzeive ir absolūti bezcereiga, ka tu esi atstuots vīns vysā pasaulī. Jo tagad tu ej kaut kur vīns pats, tev ir gryuši, bet tod tu padūmoj, ka ir kaids, kas tevi sorgoj, ka ir kaids, kurs tevi mīļoj. Pi tam tys ari dzeivi ītur taidūs ramūs, ari tī rituali dūd zynomu laimis sajiutu, prīcu, apmīrynuojumu. Maņ pošai beja tai, ka šūgod pyrms Leldīnis Lelajā nedeļā beja braucīņs iz Norvegeju. Braucīņs, prūtams, beja breiniškeigs, ari gruomotys prezentaceja viestnīceibā, bet tei beja Leluo nedeļa. Un īt caturtdīne, īt pīktdine, bet bazneicā nateiku. Norvegejā vaļsts ticeiba ir luterani, bet jī taidi vāsī luterani. Jī pat navar saprast, kai tai tāņ catūrtdin kaut kur īt iz bazneicu, nā, nu vēļ iz goreiguos muzykys koncertu, jā. Maņ nav ni pret vīnu konfeseju nikas pretim, bet tur lykuos cīši solts, vāss, napīejams. Un pieški pīktdīn mes guojom pa piļsātu un es īraudzieju, ka iz vīnys muojis raksteits, ka tei ir katuoļu bazneica. Tei muoja nabeja ni ar tūrnim, ni kuo, vīnkuorši kai taida školys āka voi kaut kaids pošvaļdeibys noms. Es izreizis īškā, un tī beja tikkū beidzīs Leluos pīktdinis dīvkolpuojums. Tuos Norvegejis luterāņu bazneicys ir patukšys, puorsvorā taidi labi situēti pensionari, jaunīšus moz redzieju. A tur tamā ākā beja vīnkuoršs oltors i pylna zāle ar mozim aziatim, maņ ruodīs, ka tī mož beja filipīnīši. Un tur beja saimis ar bārnim, jaunīšim! Dīvkolpuojums jau beja beidzīs, jī guoja uorā. Īraudzieju taidu vīnkuoršu Krystus cīsšonu vītu, na jau tik skaistu i izpuškuotu, kai Latgolys bazneicuos, bet tamā breidī sasajutu kai sātā. Es nūkrytu ceļūs pi tuos vītys un piļneigi nu laimis aizrauduoju. Maņ beja taida sajiuta, ka tū pat gryuši vuordūs izsaceit. Prūtams, ka Dīvu var lyugt jebkur, īej ustobā i lyudz gorā i patīseibā, bet nu mes asam pīroduši pi tuo rituāla, pi tuos vītys, kas myusus pīsaista pi katuoļticeibys. Un ari tī vysi filipinīši maņ lykuos kai sovi cylvāki. Muni luteraņu draugi stuovieja, vērēs, jī navarieja saprast, kas te nūteik, laikam jīm ruodejuos, ka tys kaut kas taids jūceigs, ka mes laikam troki asam. Bet ari ka tu aizbrauc, voi iz Pūleju, voi Lītovu, voi Italeju, jiutīs kai sātā. Tys rituals laikam kaut kai apvīnoj cylvākus – zeimis, žesti, sajiutys ir vīnaidi, tys cylvākus vīnoj. Cīši labi, ka tai ir.
Kū dareit, lai napazaudātu ticeibu?
Maņ ruodīs, ka, ja cilvākam tys bierneibā īlykts, dīz voi jis nu Dīva atkriss. Nu varbyut iz kaidu laiku atkriss, bet na vysod. Pats ļaunuokais, kū varātu vacuoki dareit, bārnam uzspīst kaut kū, naizskaidrojūt. Ja jam byus īškā īlykts mekliešonys ceļš un vieleišonuos meklēt, tod jis pi ticeibys nūnuoks. Varbyut piec kaida ilga laika, bet nūnuoks. Cīši svareigi, lai poša bazneica nabyutu nūslāgta, lai jei piec īspiejis kaidu sūli paspartu preteimā cylvākam, navys aizītu nu juo prūjom. Lai nabyutu augstpruoteiga, lai nabyutu taida nūzaslāguse. Kaut kur vaira juoatsagrīž pi tūs pyrmūs kristīšu vīnkuoršeibys. Jo arī tamā pošā katuoļu Bazneicys viesturī, tur bejis tik daudz, kas arvīn vairuok ir veds prūjom nu cylvāku. Jei kuodreiz ir bejuse cīši tyvu vīnkuoršajam cylvākam, vīnkuoršajam zvejnīkam, vīnkuoršajam zemnīkam. Tod jei ir guojuse, guojuse, guojuse paceli, puortopuse augstmaņu ticeibā. I tāņ jai byutu juoatsagrīž.
Un kai ir tagad – tei ir vairuok vydslaiku voi pyrmūs kristīšu Bazneica?
Maņ ruodīs, ka tagad vairuok atsagrīž pi pyrmsuokumim. Varbyut na vysur, bet vysmoz tai jiut. Tys ir ari zynomā mārā atkareigs nu poša prīstera personeibys. Bet lyugšonu kūpīnuos, ari jaunīšu kūpīnuos var just sirsneigumu, vīnkuoršeibu. Ari tū, ka tev nav juoatstum nivīns cylvāks, pat vysleluokais griecinīks, vajaga jū ari saprast, navys pasaceļt jam puori. Myusim jau ari bierneibā tys beja īlykts, ka Dīvs ir taids, kas stuov puori, kaut kur augši dzeivoj i tū viņ vysu laiku verās, kai tevi struopeit. Vīns prīsters maņ tū tai labi sacieja, ka navajaga dūmuot, ka Dīvs ir kai ceļu policists i tū vīn gaida, lai tev izlyktu kaidu struopi par uotruma puorsnīgšonu. Tūmār mes tai asam pīroduši nu Juo tikai beitīs, navys Jū mīļuot.
Nav gryuts pījimt, ka Dīvs nav taids borgs, ka Jis ir Mīlesteiba?
Tys ir gryuts, ja ilgu laiku tev ir muoceits, ka Jis ir borgais Dīvs, kurs tū viņ dora, kai vysus struopej. Kur atrost tū vydusceļu storp tim divejim?
Ar Annu Rancāni sasarunuoja Maija Zepa /Interveja gatavieta „Katuoļu kalenderam” 2013. godam/
Karteņa nu LaKuGys arhiva
Roksts sagataveits projekta “Latgalīšu rokstu volūdys vosorys seminars “Roksti!”” laikā ar Vaļsts Kulturkapitala fonda Latgolys Kulturys programys i Kulturys ministrejis atbolstu.