text:
Sastdiņ, 3. junī, paliks opols gods, kai Daugovpilī durovys attaiseja Latvejā leluokais Šmakovkys muzejs, partū itai nūtikšonai par gūdu, itamā dīnā īīšonys moksa muzejā byus tik 1.75 eiro. Sovukuort svātdiņ, 4. junī, vysi tiks laipni gaideiti muzejā uz jubileja turpynuojumu, informej Daugovpiļs piļsātys pošvaļdeibys turisma atteisteibys i informacejis agenturys vacuokuo eksperte turisma jūmā Lolita Kozlovska.
12.10, 13.30, 14.30 i 15.40 apmaklātuojus izklaidēs postfolklorys grupa “Rikši”. 13.00 sevkurs interesents varēs pīsadaleit šmakovkys taiseišonys meistarklasē i dzierdēt meistara stuostus. Sovukuort 14.00 nūtiks šmakovkys saldiejuma meistarklase, kū reikuos zynuotkuoreibys centrys “Zinoo Daugavpils”. 15.00 nūtiks ekskurseja “Īpazeisti muzeja ekspozicejis duorgumus!”, kuruos laikā varēs izzynuot par naparostim eksponatim, kas izvītuoti muzeja stendūs. Nu 12.00 da 16.00 muzejā dorbuosīs Latgalīšu čarauneicys zeiliešonys salons, kurymā tei sevkuram izzeilēs nuokūtni. Par pasuokuma muzykalū nūformiejumu pasaryupēs ari kūklātuoja Ilona Stepiņa. Itamā dīnā muzejā byus itaida īīšonys moksa: pīaugušajim – 3.50 eiro/pers., školānim (18+), studentim, seniorim, cylvākim ar eipašom vajadzeibom – 2.50 eiro/pers., saimis belets (3 – 8 pers.) – 2.50 eiro/pers., grupai (9 – 40 pers.): pīaugušajim – 3.15 eiro/pers., školānim (18+), studentim, seniorim, cylvākim ar eipašom vajadzeibom – 2.15 eiro/pers. Grupu ekskursejis juodasoka īprīkš:+371 654 65422818,+371 26444810, info@smakovka.lv
Nu attaiseišonys 2016. godā Šmakovkys muzeju apmekliejuši vaira kai 7600 interesentu. Muzeja digitalajuos ekspozicejuos ar jaunuokūs tehnologeju paleidzeibu interaktivai ir vareiba izzynuot šmakovkys taiseišonys procesu, kai ari apsavērt autentiskys i īspaideigys ražuošonys īkuortys. Kluotyn stuostam par dzierīņa taiseišonu, te ir vyspuseiga informaceja par Latgolys viesturi, kas paleidz izprast regiona viesturis nūzeimeiguokūs pūsmus. Muzeja ekspozicejom ir ari izgleitojūša lūma, partū ka tuos snādz informaceju par alkohola lītuošonys sakom. Muzejā i individualajim apmaklātuojim, i grupom teik pīduovuoti gida pakolpuojumi. Bez moksys ir audiogidi latgaliski, latviski, kai ari krīvu, angļu, vuocu i lītaunīku volūdā.


c: text/html

text:
Roksta autors: žurnals “A12”
Jaunajā žurnala “A12” oktobra numerī var skaiteit par rūbežlinejom i drūsom latgalītem, kurys izadreikst byut goreigā laika jūslā.
Latgola ir rūbežlineja, kuramā sasaskar kulturys i vysaidu cylvāku goreiguos izpratnis, partū nūteik sadursmis voi rūnās koč kas vīnreizejs i dīveigs. Žurnals “A12” pietej leidzeigus regionus pasaulī – ceļoj iz Narvu, kur planavoj vierīneigu izgleiteibys reformu vaļsts volūdys apvuiceibā – apvīnuot igauņu i krīvu školys vīnā. Anna Paklone nu Briselis iz sovu sātu Mērdzinis pogostā atbrauc ar džipu i jū restaurej, nasaverūt iz 91 godu vacumu. Evija Maļkeviča ir uzadrūsynuojuse atstuot labi apmoksuotu dorbu Reigā i atsagrīzt Ondrupinē, lai izprostu muolu, dobys i Vysuma lykumus i vīnlaiceigi ari poša sevi. Plaukstūšuo mūdis muokslineica Laima Jurča nu Kuorsovys puorsteidz kruosainūs tārpūs i apdrukuos. I tuos sajiutys, kruosu dzeiveigumu Laima giun nu bierneibys i Kuorsovys. Nūst ar latvīšu palākū, ka dzeivis i dorbu paletēs ir slaviski kūšais. Deču audieja Annele Slišāne par spāka olūtu pīzeist Zeļču sātu i deču veiduošonu saleidzynoj ar kvantu fiziku.
Roksts sagataveits sadarbeibā ar portalu lakuga.lv ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta līdzekļu projekta “Robežlīnijas” ītvarūs.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Cikom vīni pliešās par tū, ka krīvi ir maitys, a cytim maitys ir latvīši, cikom nu hokeja sorkonboltsorkonūs i 9. maja sorkonūs karūgu ļauds puorsamat iz geju daudzkruosainajim karūgim, es dūmoju, voi vyspuor grybu kuo raksteit. Kod apleik vysi bļaustuos, ir cīši lels vylynuojums nūīt maleņā i pasavērt iz bļaunūšūs ārmu.
Vys verūs, kai pazinis jemās ar balotiešonūs i vieleišonom. Nazkod beja pruoteigi cylvāki, niu roksta blogūs totalys glupuosts i socialajūs portalūs līk politiskuos reklamys. Pruoteigi cylvāki – es dūmoju taidi, ar kū var apsarunuot par dzeivi, navys par politiku. Ka par daudz runuot par politiku, to i dzeivis nikaidys.
Īsadūmojit, lels tierga laukums. Vysi sakuopuši iz bucu i bļaun. Sludynoj, aicynoj, mudynoj. Kotrys sovā bolsā – kurs skaļuok. Demokrateja. Tev tože ir izvēle. Kuopt iz breivuos i tev rezerveituos bucys i kū ta saceit. Īraksteit vuordu i paroli, īīt sistemā i raksteit dīnrokstu sūpluok vysim cytim voi nā.
A tekstu to kai bailis. Cyts par cytu. Purynojās kai vystys smiļtī pi klāva – izaplātušys, izalykušys, kuojis izstīpušys, golvu atsvīdušys. Sauleite speid, vysi verās. Nanormals kaifs itai – sovys spolvys spūdrynuot i ka vēļ pasaver. Popularitate, reitingi. PR mašyna struodoj ryukdama.
Vys tik dūmoju – voi jī eistyn tic tam, kū roksta. I kur jim vysim ir tik daudz laika, kab raksteitu itūs tekstu kolnus – vysūs socialajūs teiklūs, sātyslopuos, tviterī i nazyn kur. Vysmoz es tuo vysa svīksta, kas niu guožās puori golvai, navaru ni spēt, ni maņ gribīs puorskaiteit. Kūrslums pret trūksni.
A ļauds prīceigi. Lelajā tolkā apmauce krekleņus ar parteju logo, lasēja syudus plastmasys kulēs – ekologiski. Niu jim ir vīdūklis par 9. maju i par 15. maju. Narunojūt nimoz par gejim. Geji vyspuor pasagadēja zam vieleišonu kai gords kimūss: saimis vierteibys, demokratejis vierteibys, vuorda breiveiba, myusu bārnu laime. Pylns komplekts – līc pa taisnū bukletā, blogā voi reklamys kinā.
Itymā zemē vysi rauš politiskū kapitalu iz cytaidūs riekina. Ite vēļ labi, ka tu esi tikai gejs. A īsadūmoj – tu esi gejs, krīvs i bezdarbnīks ar kreditu iz 30 godu. Voi latgalīts, gejs i vēļ invalids, kam vajag duorgys kompensejamys zuolis i kam pīder tikai Makintoš dators. Voi krīvs staravers nazkur Latgolys dzeraunē, kura bārnim slādz školu, atceļ autobusa reisus, ceļu nagreiderej, pi vīna slādz slimneicu, a saimis bogotuokajam cylvākam dzedam penseju moksuos tikai bankā iz kartis. Dzeivis nikaidys.
I vēļ vysi plucynoj tovys spolvys i lein zam deča. Voi varieji jimt kreditu, ka tev nav bārnu. Voi varieji dzemdēt četrus bārnus, ka tev ir magistra grads akademiskā leidzīnī i namuoki stateit buļbu i slaukt gūvs. A ka pīdzemdieji četrus bārnus, kur beja pruots izaškiert nu veira dzāruoja i vysleidza palikt dzeivuot dzeruanē. I kai tu vari slymuot i prasēt zuolis ašņaspīdīņam, ka vaļstei jau tai gryuts. I kaida besa piec tu vyspuor dzeivoj dzeraunē, ka mīškuonim juomoksoj par tovom slimneicom, školom i celim.
Zam vieleišonu ļauds palīk drusku taidi kai sazombeiti. Suoc runuot svešys patīseibys. Ka esi labejā partejā, to pyut vīnā stabulē, ka kreisā – to cytā. A ka esi partejā, kas izlākuse kai zvaigzne pi dabasu i itamuos vieleišonuos pylda mesejis lūmu, to juosoka par vysim, cik jī švaki, i cik tu lobs. Kai gluobsi i pesteisi. Koč zyni, ka ni gluobsi i ni pesteisi.
Par itū es breinojūs vysu vaira. Voi eistyn kaids cylvāks tic, ka, īīdams politikā kai jaunuotnis grupenis skryuveite, skraideidams ar partejis maiku pa piketim i komenteidams pa portalim sovys partejis lobā, varēs maineit pasauli. Ka skryuve vyspuor kū nabejs var maineit, dasaslīdama kaidam spākam.
Deļtuo es i naasu nivīnā partejā i nasataisu byut. Kam maņ byutu juopyuš kaidā cyta pastateitā stabulē tik deļtuo, ka partejis lineja tai prosa? Kaids paceļ pierstu i vysim juodora, kai līk – i vysi dora. Kaids pasoka, ka tolka ir labi, i vysim juoskrīn ar plastmasa maisim laseit ceļamolys syudus. Dūmuot, tys plastmasa maiss sapyus muna myuža laikā. I dūmuot, piec mieneša otkon vyss nabyus aizdiersts.
Vakar siedieju i pieški saprotu. Cik labi. Varu runuot i varu narunuot. Varu kuopt iz tierga laukuma bucys i sūpluok pasauļa gluobejim i sludynuotuojim sovā dīnrokstā ci blogā stuosteit sovejuos pupu myzys. I varu nakuopt. Vīneigīs, kas mainuos – kaids puorskaitēs muna teksta. Voi kaids cyts pavaicuos, parkū narokstu.
Ar atvīgluojumu naapzynuoti nūsapyušu: cik labi, ka es nikur nakandideju. Ar tik ciļviecisku slinkumu i prīcu. Nivīnam nav juoskoloj smadzinis, cik es loba. Taida breiveibys sajiuta. Esi slinka kai maita, tok i esi slinka kai maita. Dabeigi slinka i dabeigi maita.
Pat bloga nivīns mane navar dalikt pīraksteit. Ni Dīnai, ni Viestnešam. Nagrybu i narokstu. I nivīnam nu tuo nikas. Itai var atlikt vysu dzeivi i nikas nasamaina.
A šudiņ īguoduoju, ka tok 15. majs. Piec 1934. goda 15. maja Latveja suoce maluot Latgolai i napiļdeit, kū beja sūliejuse vaļsts dybynuošonys laikā, kod latvīši apsavīnuoja, apvīnuoja sovys zemis i sataisēja sev vaļsti.
Es naraksteišu nikuo vaira. Nagrybu vuordu plyudu i nikaidu agitaceju. Šudiņ es vīnkuorši pīsaucu i atguodoju tuos vierteibys: volūdu, raksteibu, breiveibu i cytaidumu, kas mums ir bejušys i kas tyka pagaisynuotys bekona i svīksta eksporta vuordā.
Vīnkuorši pasaverit iz 1931. goda Saeimys vieleišonu biletena. 4. saroksts, Latgolys apgobols. Latgaliski.
Šudiņ Latgolā latgaliski ir tikai roksti škārsteiklā i šaļtim avīzēs. Školuos, pošvaļdeibuos, vaļdeibā volūdys nav – latgalīšu volūdys i pa šai dīnai nav nikur Latvejā.
Ā, i pi vīna es gribieju pasaceit paļdis vysim, kas atbrauce iz Tievanānu pavasari 9. majā i skaitēja sovus tekstus, klausējēs cytu skaiteitū, asistēja pi syvānu pierkšonys i tierga breinumu vieršonuos. Ka es nabyutu tik slinka, es dalyktu kartenis nu puors pādejūs latgaliskūs pasuokumu, koč voi latgalīšu škoļnīku olimpiadis i runys konkursa “Vuolyudzāni” voi latgalīšu literatu pasuokuma “Tievanānu pavasars”, voi unikaluo Viļānu tierga, par kū beja, ir voi byus Annys Rancānis roksts “Dīnā”. Voi Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks”, kas tyka sataiseita pyrmū reizi i kur vīnā nu nominaceju beja nūsaukts ari itys Dīnys dīnroksts. Tok es asu slinka. Kartenis varbyut byus, tok ni šudiņ.
_____________________________________________
Niu mīdz i lepej (copy-paste) pasuokumu reklama. Ka jau sasajiemu itam dīnrokstam.
Drupeit informacejis nu LgSC dīnroksta ziņu skrienis. Par puors tyvuokajim pasuocīnim i byušonom.
Pyrmudiņ, 18. majā, Latgalīšu rokstu volūdys kursi Latvejis Nacionalajā bibliotekā – Kr. Barona īlā 14, Eiropys Padūmis Informacejis centra 312. telpā. Vita ir pīrakstiejuse cīši lobu atrasšonys pavuiceibu: “Tys ir 3. stuovā. Ka īīsi bibliotekā, tod kuop iz 2. stuovu (nikur cytur aizkuopt navar), lelajā ustobā ar datorim pasagrīz pa kreisi (bibliotekys darbinīkam, kas sēd aiz gaļdeņa, var pasaceit, ka ej iz kursim), tod ej da trepu i izkuop vīnu stuovu iz augšu. Pretim byus durovys ar kursu plakatu. Tī ej vydā. Vyspuor jau itim kursim beja juopīsasoka iz e-postu lgsc@inbox.lv i ir jau bejušys divejis nūdarbeibys i vīna lekceja, kuru skaitēja Lideja Leikuma, tok vēļ paradzātys 5 nūdarbeibys. Tai ka iz prīšku! Vuicīs i kūp sovu latgalīšu rokstu volūdu! Kursi teik pasnīgti divejom grupom: 17:00 – īsuociejim, 18:15 – prakstiskuos nūdarbeibys raksteibys apgivē. Ari itymā semestrī kursi ir bez moksys – paļdis LNB i KKF! ;)”
Cyta storpā. Vitai ir sataiseits cīši interesnys dīnroksts “Sauve”. Par vysaidim gadīnim juos dzeivē, juos puordūmys i vyss kas cyts – īskaitut burlakstuostus par juos stopiešonys pīredzi. Ari Vita roksta latgaliski!
Sastdiņ, 16. majā 15:00 stuņdēs Reigā, Slūkys īlā 37, Itys Kozakevičis Latvejis nacionalūs kulturys bīdreibu asociacejis telpuos, nūtiks seminars par gūdu latgalīšu drukys aizlīguma atceļšonys 105. godadīnai. Reikoj bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar bīdreibu “Trešuo Zvaigzne”. Seminarā runuos Lideja Leikuma, Ināra Klekere-Krekele, Kristīne Zute i Muora Mortuzāne. Vakar naktī izzynuoju, ka es tože tī runuošu par sātys arhiva materialim – leidzeigi kai Pīterburgys konfereņcē, kur skaitieju referatu par vysu bagateibu, kū var atrast sprostā Latgolys sātā. Piec izgleitojūšuos dalis paradzāts čajs i kopejs, vareiba turpynuot izagleituošonu naformaluos sarunuos i gaisūtnē. Leidza pajem gastiņci čaja i kopeja pauzei 🙂
Ka gribi nedeļgolā pabyut pi dobys ciču (skaņ labi) i paūst pavasara smuordus, ir pādejuo vareiba dabuot pādejū īlyugumu iz Nacionaluo Botāniskuo duorza godatiergu 16. majā (Salaspilī), kur cyta storpā ekskursejis var pasyuteit na tikai latvyski i cytuos mēlēs, a ari latgalsiki. Par tū pošu cenu! Ka gribi īlyuguma, vyss, kas Tev juodora – pareizi juoatbiļd iz 3 vaicuojumu. Verīs LgSC dīnrokstā. Tik naveļc garumā! Tys ir minotu, na stuņžu vaicuojums.
Svātdiņ, 17.majā 12:00 stuņdēs Breivdobys muzejā byus pasuokums “Latgalīšu dīna”. Spēlēs kapela “Dziga”, varēs nūpierkt Ludzys amatnīceibys centra amatnīku i tautys omota meisteru dorbus. Eleonorvilis kapelā byus Sv. Mišs latgaliski – vadēs bazneickungs Edgars Cakuls, pīsadalēs Goreiguo seminara studenti. Sūlejās byut tikpat lobs pasuokums kai kasgods majā. Ka sātā nav buļbu statiešonys tolkys, var atīt iz muzeju.
Nui, i runojūt par muzejim. Paguojušuo Muzeju nakts Rēzeknē beja breineiga. Tik gordu blīņu tik lobā kompanejā natyku āduse i nazynu, kod iesšu. Vīneigi varbyut Tievanānu pavasara atskaņuos junī – kod otkon byus Viļānu tiergs i itūreiz pierksim cuoļus.
Itūgod piec puspasauļa apjuodeleišonys vīnu nedeļgolu byušu Reigā. Cik ta var juot! Izdūmuojom, ka pyrms Muzeju nakts varātu sasatikt LgSC Reigys birojā, Antonejis īlā 8-3/6. Tonis birojā sataisēt špeka maizis i īt meklēt breinumus naksneigajā Reigā. Ap kaidom 17:00 stuņdem vokorā. Voi kai jau tī saīs.
Kū mozuok planavoj, tū lobuok saīt. Lai lobs nedeļgols!
Kai dzeivuosi, tai i byus. 🙂
Publiceits diena.lv


text:
pat nazynu, kai tū nūsaukt – puorsteigums, prīca voi gondariejums. kai piec izreveita buļbu teiruma, kod nazuole na aplej ar leitu i daaug atpakaļ, a saulē sakolst i buļbu streipis tik leidzonys, zalis, prīceigys.
gruomota “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” pajēme labi daudz muna 2011. goda laika. tok nav ari kauns par rezultatu. zynu, ka tys ir lobuokais, kū tymā laikā varieju. niu varbyut dareitu cytaiž – tok tei ari ir pīredze.
gudrī vuicuos nu svešu klaidu, a sovejī – nu sovejūs. tok vysgudruokī – kas vuicuos. a laimeigī – kam ir nu kuo vuiceitīs. partū ka laime ir tod, ka vyss kas nūteik i jam ļauņ nūtikt. i vyss agri voi vieli nūteik iz lobu.
a prīca to taida, ka “Puosokys par krīzi” pajēme tierguošonai gruomotu noms “Valters un Rapa” – pi tam jau nu suoku izdaleja vysim sovim veikalim i na nūgryude nazyn kur pašelē, a nūlyka pošā prīškā. a ūtra prīca – pyrmais davums jau ir iztierguots. īsadūmoj, jau ūtru reizi dūdam tierguošonai jaunu parteju – na tikai Rēzeknis gruomatneicā “Liesma”, a Reigys gruomotu veikalam “Valters un Rapa”! vakar īguoju i īraudzieju, ka otkon stuov pi jaunumu. kai puče. breinuma puče.
atguodynuošu – tei ir gruomota 100% latgalīšu volūdā. ar latgalīšu gruomotom normali itai nav. latgalīšu gruomotys nivīns napierk i natiergoj, a nūgloboj i meklej. jūs nav veikalūs. juos nazkur pyust vasalom tiražom.
izjāmums ir “Puosokys par krīzi”. i LgSC gruomotu goldi ar padsmit izdevieju gruomotom latgaliski voi par Latgolu vysaidūs pasuokumūs i svātkūs. pošu salaseita kolekceja, kab latgalīšu muzyka i literatura atrostu sova skaitietuoja, klauseituoja, cīneituoja.
eisi sokūt – dzeive kai puosoka. ir i ir. ir šmuki i pa sovam. ir i dasadur.
vakar izamiercieju ar draugim Cāsu piļsātys stryuklokā, izkuopu Sv. Juoņa bazneicys tūrnī, nūsastuoju syltajā viejā kai fenā, slapņuos drēbis dasakļaun mīsai i saļdej – zamyškā vysa piļsāta ar taidim jumtim i fasadem kai nikur, augšā dabasi kai izzeimāti, saule i viejs. i īsadūmuoju – otkon vīna šaļteņa nu dzeivis, kū atguoduot vysu myužu.
a varbyut deļtuo mes i asam. seiku laimis šaļteņu deļ. kai puosokā.


text:
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis Dabasūs uzjimšonys svātku kuorteiba Aglyunys bazilikā 2018. godā.
11. augusts, sastdīne
Sliminīkim veļteituo dīna
7.00 Svātais Mišs
11.00 Rūžukrūņs
12.00 Svātais Mišs, svieteiba sliminīkim
15.00 Dīva Žālsirdeibys krūneits
19.00 Svātais Mišs, litaneja Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis gūdam
12. augusts, svātdīne
Saimem veļteituo dīna
10.00 Svātais Mišs
11.00 Rūžukrūņs
12.00 Svātais Mišs, lauleibā dūtūs sūlejumu atjaunuošona
15.00 Dīva Žālsirdeibys krūneits
19.00 Svātais Mišs sadarynuotajim, litaneja Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis gūdam
13. augusts, pyrmudīne
7.00 Svātais Mišs
11.00 Rūžukrūņs
12.00 Svātais Mišs
15.00 Dīva Žālsirdeibys krūneits
Svātuo Meinarda svineibys
18.30 Nešpori
19.00 Svātais Mišs, litaneja Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis gūdam, proceseja ar Fatimys Dīvmuotis statuju apleik bazilikai
22.00 Lyugšonu vokors
24.00 Svātais Mišs, nakts adoraceja bazilikā
14. augusts, ūtardīne
7.00 Svātais Mišs (bazilikā pi Dīvmuotis oltora)
9.00 Svātais Mišs, gareiguo adopceja (bazilikā pi centraluo oltora)
11.00 Rūžukrūņs (bazilikā pi centraluo oltora)
12.00 Svātais Mišs svātcelinīkim (pi pāvesta oltora)
15.00 Dīva Žālsirdeibys krūneits
16.00 Svātais Mišs (pi Dīvmuotis oltora bazilikā)
Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis Dabasūs uzjimšonys obligatuos svineibys
17.30 Gareiguo muzyka (pi bazilikys)
18.00 Konkursa “Dziedu Dievmātei” laureatu dzīduojumi (pi bazilikys)
18.30 Nešpori
19.00 Svātais Mišs (pi pāvesta oltora), Īstyprynuošona, litaneja Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis gūdam, euharistiskuo proceseja
22.00 Tautys krystaceļš (sakralajā laukumā)
24.00 Svātais Mišs (pi pāvesta oltora)
1.00-7.00 Vyssvātuokuo Sakramenta adoraceja bazilikā
15. augusts, trešdīne
7.00 Svātais Mišs (bazilikā pi Dīvmuotis oltora, latgaliski)
9.00 Svātais Mišs jaunīšim (pi pāvesta oltora), Īstyprynuošona
10.00 Svātais Mišs svešvolūdā (apakšejā bazneicā)
10.00 muoceiba krīvu volūdā
11.00 Rūžukrūņs (pi pāvesta oltora)
12.00 Svātku golvonais Svātais Mišs (pi pāvesta oltora), litaneja Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis gūdam, euharistiskuo proceseja
19.00 Svātais Mišs (bazilikā pi Dīvmuotis oltora)


text:
Latgalīšu sabīdryskuos organizacejis aicynoj Latgolys vyspuorizgleitojūšūs, profesionalūs i augstuokuos izgleiteibys īstuožu vuiceibspākus 27. aprelī nūdarbeibys nūvadeit latgaliski
Latgalīšu sabīdryskuos organizacejis aicynoj Latgolys vyspuorizgleitojūšūs, profesionalūs i augstuokuos izgleiteibys īstuožu vuiceibspākus 27. aprelī nūdarbeibys (vuiceibu stuņdis, lekcejis) nūvadeit latgalīšu volūdā, taidā veidā styprynojūt Latgolys latvīšu pošapziņu, regionalū identitati i paruodūt cīnu viesturiskajim nūtykumim, kas lyka pamatu myusu vaļsts izveiduošonai.
1917. gods 26.–27. aprelī Latgolys kongresā Rēzeknē delegati pījēme viesturisku lāmumu – atsadaleit nu Vitebskys gubernis, līkūt pamatu Latvejis vaļsts izveidei. Pījimtajā rezolucejā tyka pastreipuots, ka Latgola patur [..] pylnu tisibu pašnuteikšonas woludas, ticibas, baznicas, skolu un saimestibas, kai ari zemes jautojumā, [..].
Piec symts godim 2017. gods 5.–6. majā, 4. pasauļa latgalīšu saītā Rēzeknē, izviertejūt 1917. gods Latgolys kongresā pījimtūs lāmumu izpiļdi, pījēme rezoluceju, ar mierki nūdrūsynuot latgalīšu volūdys i kulturys sovpateibys kai latvīšu nacejis boguoteibys, saglobuošonu, aizsardzeibu i atteisteibu.
Saīta daleibnīki vīnovuos, ka tuoļuok viesturiskuo 1917. gods Latgolys kongresa atcerei 27. apreļs ir svynama kai Latgolys dīna, īlīkūt jū lykuma „Par svātku, atceris i atzeimejamajom dīnom” 2. pantā kai atzeimejamu dīnu. Lykumprojektu piec Jura Viļuma iniciativys sagataveja i padeve LR Saeimai jau paguojušuo gods majā. 2018. gods 19. aprelī LR Saeimys Cylvāktīseibu i sabīdryskūs lītu komiseja itū lykumprojektu lēme vierzeit iz apstyprynuošonu Saeimā, pīduovojūt jū saukt par Latgolys kongresa dīnu.
Kab īdrūsynuotu školuotuojus lītuot latgalīšu (rokstu) volūdu ari izgleiteibys procesā, 27. aprelī sabīdreibā zynomi cylvāki dūsīs iz školom, kab taipat kai pārnejā godā uzrunuotu školānus nūvodvuiceibā.
Pedagogus itamā dīnā atbaļsteit, nūvodūt nūvodvuiceibys stuņdi, ir izsacejuši gataveibu režisors Viesturs Kairišs, literatis: Anna Rancāne, Ineta Atpile-Jugane, Sandra Ūdre, Ligija Purinaša, Karonhisake, žurnalisti: Tenis Bikovskis, Vineta Vilcāne, Skaidrīte Svikša, profesoris: Lidija Leikuma, Ilga Šuplinska, muzyki: Arnis Slobožaņins, Sovvaļnīks, Guntis Rasims, sabīdryskī aktivisti: Ruta Cibule, Harijs Bernāns, Andris Slišāns, Astrīda Vucina, Juris Viļums, Lolita Kivleniece-Kuzņecova, Agita Vigupe, Marta Binduka, Inese Germane i c.
Školom tiks duovynuota I. Šuplinskys, L. Rundānis, A. Andrejevys gruomota „Gostūs pi Boņuka” (2017), kai ari jaunuokī izdavumi – A. de Sent-Ekziperī tulkuojums latgaliski „Mozais priņcs” (tulk. E. Muizniece), i žurnala „Via Latgalica” 9., 10. numers.
Aicynojam ari cytus atbaļsteit latgalīšu volūdys atsagrīzšonu školuos i kasdīnys apritē. A tī, kas īdrūsynuoti raksteis sovus pīredzis stuostus par 27. apreļa volūduošonu latgaliski, izlūzis kuortā tiks pi travelnews.lv saryupātys duovonu kartis. Pīredzis stuostus varēs skaiteit ari www.lakuga.lv, jūs adresejit da 1. maja ilga13@inbox.lv. (Roksta apjūms latgalīšu volūdā da 3000 rokstu zeimu.)
Bīdreibys: „Latgalīšu kulturys bīdreiba”, „Latgolys Saeima”, „Latgolas tradicionālōs kultūras centrs “Latgaļu sāta””, “Latgalīšu volūdys, literaturys, kulturviesturis školuotuoju asociaceja”,
„Latgolys Studentu centrs”, „Kukuži”, Reigys latgalīšu bīdreiba „Trešō zvaigzne”, „Tautsaimnieks”, „Kroma kolna bruoliste”, „Latgolys Producentu grupa”un „Upītes jauniešu folkloras kopa”.


text:
Minskys studentu etnografiskuo bīdreiba īlyudz iz vosorys nūmetnem ļauds nu LgSC. Bīdreiba dorbojās Boltkrīvejā, jī pīsadalēja myusu Zīmys školā decembrī.
Juļa beiguos ir senejūs omotu apvuiceibys nūmetnis: ausšona meitom, kūka dorbi puišim.
Paguojušajā vosorā mes ar Vitu Brišku pīsadalējem taidā nūmetnē. Beja interesnai i apgiut jaunu dorbu, i sasatikt, sasapazeit ar boltkrīvu jaunīšim.
Ka ir interese, pasoki maņ, Ilzei Sp.. Piedejais laiks dokumentu formeišonai deļ vizys.
Augustā jim paradzātys ekspedicejis Boltkrīvejis dīnvydūs i zīmeļūs.
Ari iz tom var pīsasaceit, pīredzis apmainei.
Ituos bīdreibys golvonuo interese ir etnografiskuo montuojuma apzynuošona i dokumenteišona. Rūkdorbi, tradicejis, mutiskuo folklora.
Ilze


text: Romans veļteits publicistam, kulturys i sabīdriskajam darbinīkam, izdeviejam, pyrmuos latgalīšu atmūdys darbinīkam Fraņčam Kempam. Par gruomotu raksteitys itaidys ryndys: “Tī, kas gaida smolku juo biografejis faktu i vysu padareitūs dorbu izkluostu, byus veilušīs. Deļ ituo var skaiteit M. Bukša dorbus, O. Rupaiņa romanu “Tauta grib dzeivuot“ par latgalīšu atmūdu 19. i 20. godusymtu mejā. Viļsīs ari tī, kas gaidejuši vysu varūša heroja tālu. Personeibu oklai idealizēt ci īmeit dubļus var viņ, atsatuolynojūt nu juos. Tyvumā vyss palīk ciļvieceigs, autori gribiejuši pādejuo. Intriga (meilys treisstyurs) ir mozajā kūka žvūrgzdineņā, kas liktineigi saista Fraņci ar juo dzeivis liktineigajom sīvītem, kompozicejai soveigs fragmentarisms – tuos ir atseviškys epizodis, izvārstys ar asociacejom, īguodom, epizodiskim tālim, nūskaņu, ci Fraņča viestulis.”


text:
MUZYKA »
Festivals “Muzykys Skrytuļs” aicynoj muzykantus i grupys pīsaceit sovu daleibu
Daugovpiļs nūvoda Leiksnā 2018.goda 14. i 15. julī jau septeitū reizi nūtiks leluokais jaunuos latgalīšu muzykys festivals „Muzykys Skrytuļs‟, aicynojūt muzykantus, kuri vysaidūs žanrūs roda dzīsmis latgaliski. Festivala sastdīnis koncertūs uzastuos latgalīšu jaunuos grupysSkaiteit vaira »
“Bez PVN” publicej video klipu dzīsmei “Eņgeli sviļpoj”
Grupa “Bez PVN” publiciejuse sovu jaunuokū veikumu – video klipu dzīsmei “Eņgeli sviļpoj”. Par dzīsmi grupa soka: “Dzīsme ir veļtejums myusu meilīm – tīm, kas ir jau “tī augšā”. Eņgelim. Jī myusim beja, aSkaiteit vaira »
Nūtiks dzejneicai Bronislavai Martuževai veļteits koncerts
17. februarī Bierzpilī, Bieržu Svātuos Annys Romys katuoļu bazneicā nūtiks dzejneicys Bronislavys Martuževys tāva dzīduotajai dzīsmei, Biezpilij i Latgolai veļteits koncerts. Pasuokumu 15:00 stuņdēs īsasuoks ar Svātū Mišu – aizlyugumu par Martuževu dzymtu. PiečuokSkaiteit vaira »
Apvīneiba “Misters & Nospiedumi” jaunajā albumā veļtej dzīsmi regionim
Tikkū izguojs apvīneibys “Misters & Nospiedumi” jaunais albums “Nospiedumi”, kas ir pyrmais Latvejā radeitais albums folk-hiphop stylā. Albumā ir 14 dzīšmu, nu kurūs vysa popularuokuo da ituo bejuse “Darbu raugi”, bet dzīsmē “Reģioni” īsaskaņSkaiteit vaira »
Lūznovā sasaveis pasauļa muzyka i latgalīšu dzeja
Lūznovys muižā 10. februarī nūtiks kamermuzykys programys “Pasauļa muzyka i latgalīšu dzeja” pasuokums, kurymā sasaveis ansambļa “Brokastis četratā” spālātuo pasauļa muzyks klasika džeza apdarē i latgalīšu literata Raibuo dzeja. “Brokastis četratā” dalinīki ir profesionaliSkaiteit vaira »
Nūtiks Aijis Erinis pīminis koncerts
Latgolys viestnīceibā GORS 11. martā 15:00 stuņdēs nūtiks puoragri myužeibā aizguojušuos dzīduotuojis i dzīšmu autoris Aijis Erinis pīminis koncerts “Atsagrīzt”. Pasuokumā prezentēs Aijis rodūšūs dorbu izlasi-albumu. Atguodojūt dzīduotuoju, iz skotuvis Aijis dīnys prīkšvokorā tiksīsSkaiteit vaira »
“Dabasu durovu” jaunuokuo dzīsme par entuziasma, mīlesteibys i sajiusmys pagaisšonu
Grupa “Dabasu durovys” klauseituoju viertiejumam nūdavuse jaunuokū dzīsmi “Ūglis”. Tei viestej par suokūtniejuo entuziasma, mīlesteibys i sajiusmys pagaisšonu, kuru var nūvāruot teju vysuos dzeivis jūmuos. Kod nu dzierkstelem palīk ūglis, tys ir tikai pošaSkaiteit vaira »
Iz muzykys bolvu “Zalta mikrofons” pretendej latgaliskuo muzyka
Paziņuoti muzykys īrokstu goda bolvys “Zalta mikrofons” (Zelta mikrofons) pretendeti, storp tim ari Latgolys muziki i ar Latgolu saisteiti īroksti. Bolvu padūs 2017. goda spylgtuokajim muzykys īrokstim i nūzaris puorstuovjim. Kategorejā “Šlagera muzykys albums” nominātaSkaiteit vaira »
Koncertu cyklā “Savējie” Latgolys viestnīceiba GORS puļcēs muzikus no Latgolys
Itamā sastdīnē, 20. janvarī, 18.00 Latgolys viestnīceiba GORS aicynoj iz sirsneigu koncertstuostu par Jetti Užāni – legendarū Cymdu Jettiņu. Stuostu atkluos Jettis myuža gaitu i dorbu zynuotuoja Elīna Apsīte, bet izspielēs klavesiniste Īva Saliete.Skaiteit vaira »
Džeinai Gavarei jauna dzīsme “Munā duorzā”
Dzīsmineica Džeina Gavare pīduovoj jaunu dzīsmi “Munā duorzā”, kuruos muzykys i vuordu autore ir jei poša. Par dzīsmi Džeina soka: “Sīvīte ir rodūšuo guņs, juos pasaulī vysu laiku koč kas nūteik – emocejis, vuordi,Skaiteit vaira »
Grupa “DeLight” izdūd debeja albumu “Bez tevis gaisā”
15. janvarī tiks publicāts grupys “DeLight” debeja albums “Bez tevis gaisā”. Albumā īkļautys grupys pastuoviešonys laikā saraksteituos dzīsmis. Nu jaunuo albuma da šam publicātys div dzīsmis: paguojušuo goda beiguos dzīsme “Bezvārdis” i ituo godaSkaiteit vaira »
Arņam Slobožaninam i grupys “Piparmētra” dalineicai Janai Dudarei jauna dzīsme “Satinušies”
Latgalīšu muzikis Arņs Slobožanins i mārgu grupys “Piparmētra” dalineica Jana Dudare pīduovuoj jaunu dzīsmi “Satinušies”. Dzīsmis muzykys autori ir Arņs Slobožanins i Laura Tvintike, teksta autors – Arņs Slobožanins. Arņs par dzīsmis rasšonūs stuosta:Skaiteit vaira »
Eggyman kūpā ar Lauru Bicāni jaunū godu īskandynoj ar dzīsmi “Suopis”
Ir suocīs jauns gods, kas kai ar Zīmyssvātkim, tai ari jauna godalaika īsastuošonu, aizness paceli rudiņa nostalgeju. Taišni ar taidu nūskaņu klauseituojus uzrunoj Egils Kulmanis ar skotuvis vuordu Eggyman i latgalīšu dzīsmineica Laura Bicāne.Skaiteit vaira »
“Latgalīšu repa” jaunuokajā dzīsmē par braukšonu paceli i atsagrīzšonu sātā
Hiphopa apvīneiba “Latgalīšu reps” nu Ludzys sovus fanus turpynoj puorsteigt, klauseituoju viertiejumam nūdūdūt jaunuokū dorbu – videoklipu dzīsmei “Ceļš iz muojom”. Dzīsmē teik aizskorts lelai daļai Latvejis dzeivuotuoju aktuals vaicuojums par dūšonūs lobuokys dzeivisSkaiteit vaira »


text:
Skreine.org: bažas par ministres Druvietes iespējamu interešu konfliktu
January 21, 2014
Darokst kū na viņ
Skreine.org ar bažām sagaida Inas Druvietes nonākšanu Izglītības un zinātnes ministrijas vadībā.
Ina Druviete Latgales latviešiem ir labi zināma ar regulārām un konsekventām antilatgaliskām darbībām, īpaši agresīvi iestājoties pret latgaliešu rakstu valodas saglabāšanas, aizsardzības un attīstības pasākumiem.
Latgaliešu valoda nelielā laikā ir veikusi sarežģītu un dinamisku ceļu – no padomju laikiem, kad latgaliski runājošie tika atklāti diskriminēti (saliedētai padomju tautai nebija nepieciešama vēl viena latgaliešu valoda), līdz šodienai, kad latgaliešu valoda brīvi skan nacionālajā televīzijā un ir ieņēmusi sen pelnītu vietu visas Latvijas kultūras un mākslas laukā, kā arī kalpo kā ikdienas saziņas līdzeklis vairāk kā 150 tūkstošiem Latgales latviešu.
Skreine.org pieļauj, ka, iespējams, Inas Druvietes zinātniskajai darbībai līdzīgā darbība sakņojas padomju laika tēzēs, kurās latgaliešu rakstu valoda komunistiskās ideoloģijas iespaidā tika degradēta līdz nenozīmīgam un nevēlamam dialektam. Pieņemot, ka šāda izpratne par latgaliešu valodu ir ņemta par pamatu Inas Druvietes darbiem valodniecības laukā, jebkuras izmaiņas un uzlabojumi latgaliešu rakstu valodas statusā rada apdraudējumu Inas Druvietes zinātnisko darbu integritātei.
Balstoties uz iepriekšminēto, ir skaidri redzamas interešu konflikta pazīmes – ministrijas vadītajai Inai Druvietei ir jāpilda valsts valodas likums, kurš liek saglabāt, aizsargāt un attīstīt latgaliešu rakstu valodu, taču zinātniecei Inai Druvietei tas varētu nozīmēt apdraudējumu vairāku gadu pētījumu rezultātu ticamībai.
Skreine.org Inas Druvietes nokļūšanu IZM vadībā vērtē kā būtisku apdraudējumu latgaliešu rakstu valodai un latgaliešu kultūrai kopumā. Skreine.org aicina visus labas gribas cilvēkus veikt pasākumus savu iespēju robežas apdraudējuma novēršanai.
Preambulys vareibu lūgā nav gaismys latgalīšim
November 4, 2013
2 komentari
Jau lobu šaļti sabīdreibā īt diskuseja par vajadzeibu pataiseit Satversmis preambulu – papyldynuojumu Latvejys pamatlykumam, kas definātu i precizātu izpratni par tū, kas ir vaļsts, deļ kam itei vaļsts pastuov, kaidys ir tuos pamatvierteibys i styurakmiņi – volūda, latvīteiba, kū golu golā zeimoj jiedzīņs „latvīts” i kai tamā raudzeit „īmaidzeit” Latvejys nalatvīšu pylsūņus i īdzeivuotuojus.
Ir saprūtama vaicuojuma aktualitāte, mes vysi labi pīmynam referendumu par vaļsts volūdu (2012) i kreisūs radikaļu gruobsteišonūs ap Latgolys automomejys vaicuojumu (2012) – aktivutatis kas pasūleitajā realizacejā īt preteimā tam, deļ kuo Latveja tyka dybynuota 1918. godā.
E. Levits ir sagatavejs Satversmis preambulys projektu, nūteik „sabīdriskuo apsprīšona”. I ir vīna līta, kuo es itamā procesā naradzu – es naradzu Latgolai, latgalīšu volūdai i latgaliskumam dereigu ideju lobiešonu.
Jamūt vārā viesturiskū kontekstu, kur Latgolys deputāti „nūbolsova ar kuojom” 1922. godā Satversmis apstyprynuošonys procesā deļ tam, ka baļtiskais vairuokums naļuove īlikt Satversmē F. Kempa īrūsynuotū normu „…Latgales apgabalā par oficiālo valodu tiek atzīta latgaliešu izloksne”, tagad ir lobs moments atsagrīst pi vaicuojuma par latgalīšu volūdys nūstyprynuošonys konstitucejā.
Nav garantejys, ka prīkšlykums tiks sadzierdāts i īlykts preambulā, tok itamā šaļtī vairuok ir runa par latgalīšu nūstuoju itamā vaicuojumā. Myusu dybynuotuojtāvi (Kempam, Trasunam i cytim pyrmskara latgalīšu puorstuovim navaru atrast pīmāruoruoka termina kei amerikaņu „founding fathers”) ar sovu reiceibu Satversmis pijimšonys procesā ir cīši skaidrai nūruodejuši iz tū, ka vaicuojums nav slāgts i tys ir aktualizejams, kod tam byus pīmāruoti apstuokļi. Taidā veidā tagad, itamā šaļtī, naatjaunojūt praseibu par latgalīšu voludys nūstyprynuošonu Satversmē, pošreizejī latgalīšus puorstuovušī deputāti cīši principialā vaicuojumā nūstuotu preteimā tūs uzstuodejumu kontiniutatei, iz kurim Latgola pastateja sovu pasauļaredzīni 1917. godā i turpynova uzturēt pyrmuos republikys laikā. Klusiešona i pasivitāte nu myusu deputātu itamā momentā byutu tulkojama kei legitims apstyprynuojums tam, ka latgalīšim nav nikaidu pretenzeju pret tū, ka latgalīšu volūda Latvejā ir īdzeita folklorys rezervātā, kur degradej izneikšonys virzīnī.
Nasaverūtīs iz myusu puorstuovu pīkluojeigū klusiešonu, prīks ka vysmoz baļtīšu ļaudiskuo dūma ģenerej vaicuojumus par latgalīšu volūdys atrunuošonu preambulā, tai politoloģe Iveta Kažoka sovā blogā guodoj:
“Ko darīt ar … latgaliešu valodu? Vai pienākums aizsargāt latviešu valodu kā vienīgo valsts valodu uzliek iestādēm par pienākumu rūpēties par to, lai latgaliešu valodu tiktu saglabāta (piemēram, mācot to skolās) vai, tieši otrādi, turpināt noskatīties tās iznīkšanā, nostiprinoties latviešu literārajai valodai?”.
Pošreizejais preambulys definiešonys moments ir vareibu lūgs (window of opportunity), kas atsataisa natai bīžai, kab varātu tū ignorēt. Par nūžālu pagaidom latgalīši itamā lugā gaismu naredz.
http://www.lakuga.lv/2013/11/09/viduklis-preambulys-vareibu-luga-nav-gaismys-latgalisim/
http://www.ir.lv/2013/11/13/preambulys-vareibu-lugs-del-latgalisu
Ministru prezidents – vīnuota Latgola var apdraudēt Latvejys naatkareibu.
October 26, 2013
Darokst kū na viņ
Aktualizejūtīs vaicuojumam par kuortejū administratīvū reformu i tymā sakarā idejai par Latgolu kei vīnuotu administrativu vīneibu ar konkretu lāmumu pījymšonys kapacitati Rēzeknī/Daugpilī, gribu vērst viereibu iz 2004. goda tuo laika ministru prezidenta Induļa Emša repliku:
“Kā jūs nesaprotat? Latgale nevar būt viens vien reģions, tas var apdraudēt Latvijas neatkarību.”
Itai… Vīnuota, stypra, atteisteita, puortykuse Latgola ir apdraudiejums Latvejai? Sadaleita, naorganizāta, i nūvuordzynuota Latgola – voi tys ir Reigys uzstuodejums? Voi tys ir izskaidruojums tam, par kū Latgola 20 godus teik turāta nūžālojama bezdorba zonā? Voi par tū Reiga laiku pa laikam kaidam “paduovynoj” pa gobolam Latgolys – Pītuolovu, Krystapiļ, Varakļuonus i.t.t?
Kaidā veidā Latgola apdraud Latveju? Itū vaicuojumu vajai aizdūt i pošam replikys autoram i ZZS pyrms vieliešonom.
***
Materials publicāts 2004. godā laikrokstā “Kurzemnieks”, obrozā radzamuo škārsteikla saite vairs nav sasnīdzama.
Malkolms X ap terminu “negro”. Meditaceja ap “č” vuordu.
July 1, 2012
Darokst kū na viņ
Sešdasmytajūs godūs, segregacejys i diskriminacejys laikā ASV afroamerikanus sauce par “negro”, termins, kas pec byuteibys attīceigajā kontekstā leidzeigs terminam “čangals” (“č” vuords). Kai vins nu pylsūņu tīseibu cīnis sasnīgumim ir ituo aizskarūšuo termina izspīšona nu ASV informativuos vidis.
Sižets, kurā vins nu tuo laiks afroamerikaņu liderim izskaidroj termina byuteibu.
“Negro” ir termins, kas myusim tyka dalykts verdzeibys laikā… Tys nūzeimoj “vergs”. Tys nūzeimoj – taids, kas ir uorpus sabīdreibys – politiskai, ekonomiskai, izgleiteibā i cytaiž. Tys ir vergu laiku termins, kas tyka izgudruots Amerikā, tū izgudruoja cylvāki kas, kas itū terminu dalyka kei birku malnuodainajim cylvākim, kas jim tamā laikā pīderēja taipoš kei monta voi kei lūpi.”
Cytu reizi, kod gribiesi sevi apsaukt par čangali, paguodoj, kas i deļ kuo itū terminu izdūmoja.
Myusu parlamenta vadeituoja – šeļma voi nasapraška?
March 18, 2012
Darokst kū na viņ
Kai mes vysi zynom, Latvejys paralmenta vaideituoja Solvita Āboltiņa (Vīnuoteiba) sovā augstpruoteibā apsauce Latgolys cylvākus, kuri rauga sev i sovai saimei nudrūšynuot maizi iz golda, par marodīrim [1].
Latgalīši protestēja i praseja piec atsavainuošonuoys. Atsavainuošonuos vītā Āboltiņa nūpublicēja kuortejū apceriejumu par tū, kai latgalīšim byutu juodzeivoj pareizai [2].
Itamā goradorbā maenibu dasaista vīna replika:
“Latgale ieņem īpašu vietu Latvijas kopīgajā ainā … ar Latgales novadam raksturīgajām dziļajām reliģijas tradīcijām, un šeit īpaši jāatzīmē Vissvētākās Jaunavas Marijas Debesīs uzņemšanas svētki Aglonā.”
Jei tagad runoj par Aglyunys svātkim??? Nu tīsys? Kaids ite sakars ar Aglyunu?
Es zynu vaļsti, kur katūļus cīnej i kur Dabasūs uzjimšonus svātki ir oficiali svātki i breivdīna. Nav tuoļi, tepat sūplok. Bruoļim katūļim Litovā vaļsts dūd breivu dīnu, lai jī varātu svātkus nūsvieteit, kai gūdeigim ļaudim pīsanuok. Bet na Latvejā. Bet tys naattur vaļsts augstuokuos amatpersonys gruobsteitis ap itim svātkim sovā demagoģejā.
Par kū līcynoj 15. augusta dasaukšona Āboltiņys retorikā? Voi jei nu tīsys dūmoj, ka eji ir tik gudra i latgaļi ir tik primitivi, ka Bazneicys svātku pīminiešona sevkurā kontekstā izsauks Pavlova refleksu i latgaļi suoks applaudēt? Voi ari tys kuortejū reizi raksturoj tū, cik tuoļi atrasūn 2 pasauļi – Latgola i Reiga, cik moza izpartne vaļstej ir par tū, kas ir Latgola i kai jei dzeivoj? Vysleidza, kas ir īmaslys, myusim ir pamats satraukumam – da itam vaļsts latgaļus ignorēja, tagad suoc pasaruodeit agresiva retorika i pasuokumi, kas nagativai ītekmej Latgolys ļaužu puorticeibu.
[1] http://www.apollo.lv/portal/news/articles/264442/
[2] http://www.diena.lv/latvija/zinas/aboltina-izvairisanas-no-nodokliem-nevar-but-pamats-latgales-izaugsmei-13936464
Nedelis prīca – Viļuma īla
May 28, 2010
2 komentari
Kotram laikam i sabīdreibai ir parodums sovu lobuokūs veiru i sīvu vuordus īkaļt sātu sīnuos, pasaucūt jūs vuordūs īlys.
Kuo tik nav pīredziejs Raiņa bulvārs Preiļūs. Tīpoš sūplok Rancāna īlā dzeivoj lobs draugs. Daugpiļs, pruotā iz reizis Mihoelsa īla, Latinsofts kai Latgolys vins nu IT falgmaņim. Eeeeeh, jauneiba…:)
I te nedelis prīca – staigojūt pa Jurmolu ītiemieju – ni daudz ni moz – VIĻUMA īlu (sveicīņi Jureišam:).
Raudzeju internetā atrast, kas tys par cylvāku bejs i parkū īlu juo vuordā pasauce – nav nikuo… Kaids zyna?
Numura paliktnis “Latgola”
April 24, 2010
4 komentari
Naseņ gadejuos pa dareišonom byut Viļānu pusē. Ītiemieju vīnam puišam foršu numura paliktni.
“Kur dobuoji?”
“Tepat autoveikalā.”
Delfi.lv izjam nu sova foruma latgalīšus aizskarūšu materialu
March 27, 2010
2 komentari
Amerikaņu paruna soka: “Ar laipnu vuordu i bisi var panuokt vairuok kai ar laipnu vuordu…” Tai i pi myusu – tik piec drūšeibys policejys interesis i piec Skreine.org laipna lyuguma Delfi.lv redakceja izjēme nu sova foruma latgalīšus aizskarūšū materialu:
Nalela, bet pateikama uzvara informativajā telpā.
Drūšeibys policeja naatrūn puorkuopuma latgalīšu nūsaukšonā par “deģenerējušu rasi”
March 20, 2010
3 komentari
Drūšeibys policeja ir veikuse puorbaudi par latgalīšim naideigu izsacejumu publikaceju delfi.lv forumā, par kū raksteju ogruok. Kriminalpuorkuopuma naasūt, tok materials “var tikt uzskatīts kā negatīvs attieksmē pret latgaliešiem”. Pagaidam izturam i vērsimīs, kas juks tuoļuok.
Rasistisks uzbrukums latgaļim Delfi.lv forumā
February 7, 2010
17 komentari
Ok, par “latgaļu horoskopim”, kas tīšā tekstā veicynoj stereotipu par latgaļim kai dzārojim, pasasmējom, sok, humors, kū tī kosa meklēt. Tys, ka laiku pa laikam publiskajā telpā kaids nasūdeitai pasaņirgoj par myusu volūdu, ir palics par Latvejys klybuos izklaidis nūzaris standartu, kū mes nazyn kaidu īmaslu deļ pījamam klusejūt. Lai tik škandala nacaltu… Izavaireišona nu konflikta, pīkluojeigi samūceita leidza pasasmīšonuos par jālu, bīžai viņ latgaļa pošcīnu aizvainojūšu jūku ir myusu ģenetiski īprogrammāta taktika, kas ir paleidziejuse cara i komunistu laikus puordzeivuot. Bet, draugi – laiks ir mainejīs. Asam samoksuojuši duorgu cenu par demokrateju i sirdsapzinis breiveibu, ir laiks izlītuot tagadejuo pasauļa vareibys sovā lobā.
Latgaļu volūda i dvēsele nav smīklam. I man žāļ tūs cilvāku, kas tū saprass par vālu. Par kotru nalīteigu jūku tiks “aizmoksuots”, es nu tīsys tycu, ka atīs laiks, kod naveiksmeigs jūceņš par latgalīšim jūkuotuojam beigsīs ar dorba pagaisynuošonu, tīsu i cytom napatikšonom. Bet tys vyss myusu bruoļim puornūvodnīkim, jī ir juovuica, kai vuica kačeišus, kod jī ustobā čiezej.
Vaicuojums par sovejim, par kauneigajim latgalīšim. Kur ir tei rūbeža, kurai juobyun puorkuoptai, lai jyus puorstuotu byut kauneigi i pīkluojeigi, lai jyus skaļai pasaceitu “gona”? Voi zamuok radzamais rasistiskais uzbrukums kaidam nu latgalīšim nav aizskarūšs? Voi es ari itamā gadejumā dzierdiešu kaidu naveiklu i kauneigu “baksteišonūs” ar temu “Daugav’s abas malas…”???
Zamuok radzamais teksts ir napījamams, i, vysdreižuok konfliktā ar lykumu. Ite dorbs attīceigojom īstuodem. Tok vajag skaidri apsazynuot, ka itaids teksts ir kai rezultats tam, ka mes, latgaļi, naasam gona styngrai parodejuši sovu mugurkaulu, naasom gona styprai i agresivai īsastuojušīs par sovu kulturu i volūdu. Nivins myusu nacīneis, cikom mes atļausim sovu dvēseli smīklam volkuot…
Aicynoju vysus aktivai i napuorprūtamai īsastuot pretim kotrai nacīneigai reiceibai pret latgalīšim.
Saita iz konkretū Delfu foruma lopu: http://forums.delfi.lv/read.php?f=64&i=13380&t=13380


text:
17.08.2013
Daugovpiļs jaunīši projektā „KULTURRAFTING in Latgale”
Koč ari vosora ir taids kai atpyutys laiks, i LgSC struodoj breivuokā režymā, ir daudzi pasuokumu i nūtykumu, kur bīdreibys jaunīši aktivi pīsadola i paleidz organizeit. Juļa vidā Daugovpiļs nūdalis jaunīši pīsadalieja projektā „KULTURRAFTING in Latgale”. Projektu „KULTURRAFTING in Latgale” eistynuoja bīdreiba „ERFOLG” ar programys „Jaunatne darbībā” atbolstu. Golvonuo projekta ideja beja – radeit vareibu jaunīšim īsapazeit ar Pūlejis, Lītovys i Vuocejis kuļturu i sūpluok vaicuot piec kūpeiguo i atškiereiguo itūs vaļstu viesturē. Projekta aktivitatis – prezentacejis, rodūšuos darbneicys i praktyskuos nūdarbeibys tyka eistynuotys 10 dīnys. Itys projekts beja cīši interesants i nūdereigs pošim, lai daudzi izzynuotu gon par sevi, gon par cytim. Lai runoj kartenis!
Leidzeigī roksti:


text:
Kai radzams jūku obrozā zamuok, cīši lelys zynuošonys latvīšim par Austrāleju nav. Kab itū prīškstotu maineitu, aicynojam n-tū reizi sasatikt iz stuostu ciklu „Latgalīša pādi pasaulī”, kab nakluotīnē pabyutu kaidā pasauļa molā i golā, kas 8. novembra vokorā byus Austrāleja – par sovim pīdzeivuojumim i pīredzi tymā stuosteis Daina Blažēvica.
„Latgalīša pādi pasaulī” ir mieginuojums izzynuot pasauļu nu cytu latgalīšu skotu punkta. Kulturu sovpateibys, vītys, kas juoradz, cylvāki cytuos zemēs i vēļ i vēļ!


text:
Vikipedeja:Vandaļu gors
Vandaļu gors aba vandalisms ir sevkaida satura dalikšona, iztreišona voi puortaiseišona, kab teišam samaituotu enciklopediju. Izplateiti vandalizma veidi ir asūšā teksta puorraksteišona ar lomu vuordim, lapu teksta dzēšona voi nazkaida nadereiga satura dalikšona da lopys. Kotrys lobys grybys mieginuojums dareit enciklopediju lobuoku, pat ja naveiksmeigs, nav vandalisms.
Vandalisma darbeibys ir pret Vikipedijas nūteikumim; vandalisma gadejumus vajag atpazeit, i tod reagēt – ja tys ir nūpītns, ka navarit tū izdareit poši, varit meklēt administracejas īsajaukšonu (Administrator intervention). IBM tiemietuoji 2002.godā saceja, ka leluokuo vandalisma dale angļu Vikipedijā atsagrīž pyrmajuos pīcuos minutēs. Tū apstiprina i eksperimenti vēļuok, kad pietnīki teišom īroksteja muļkeibys (patent nonsense).
Reizim ari cyts lobuojums var izaviert kai vandalisms. Napīcīšama ryupeiga dūmu gaita, kab zynuotu, ci jaunuo informaceja lopā var palikt, ci tys ir vandalisms.
Puslopu ruodeklis
Reagēšona iz vandalismu[labot pirmkodu]
Ja radzoms vandalisms (zemļuok dūtajā nūzeimē), vajadzātu atgrīzt atbiļsteigū lopu. Pī tom, īrokstit breidynuojuma šablonu vandaļa "sprīža" lopā, kai paruodeits tuoļuok. Jo vandaļs ir breidynuots, a naatlaideigi dora sovu, var lyugt administratora īsajaukšonu (en:Wikipedia:Administrator intervention against vandalism). Admini var apspīst (en:block ar nūteiktu proceduru (blocking policy).
Breidynuojumu šabloni[labot pirmkodu]
- {{subst:Test}} voi {{subst:test1}}
- Taiss:Test
- {{subst:Test2}}
- Taiss:Test2
- {{subst:Test3}}
- Taiss:Test3
- {{subst:Test4}}
- Taiss:Test4
Admins var lītuot ari taidu šablonu:
- {{subst:Test5}}
- Taiss:Test5
Atguoduojit paraksteit ar datumu vysus breidynuojumus. Tū var izdareit, jo pīroksta dokumenta golā 4 tiļdis (tai: ~~~~).
Vandalisma veidi[labot pirmkodu]
Itī ir Vikipedijā izaplatejušī vandalisma veidi:
- Spamers aba māstuļnīks
- Davīnuot rokstam saturu voi uorējus linkus, kab reklamētu seve.
- Vandaļu robots
- Kaida datorprogama, kas ceņšās puortaiseit lelu skaitu rokstu ar spamu, lopu satura iztreišonu, i.t.t.
- Bierniškeigs vandalisms
- Vysaidu mulkeibu, personisku uzbrukumu voi jūku īroksteišana nūpītnūs rokstu vītā. Ari najaušūs simbolu (pīmāram, "aslkdjnsdagkljhasdlkh") davīnuošona. Iņteresnus jūkus, ja kaidam gribīs, var raksteit projektā Uncyclopedia.
- Slapnais vandalisms
- Gryuši saskatomu ortografejis klaidu, napareizu datumu, i.t.t. īroksteišona Vikipedijys dokumentūs.
- Biļdeišu vandalizms
- Provokativu biļdeišu šursyuteišana iz serveri i davīnuošona rokstim. Ari biļdeitis bez olūta voi licenzis nūruodis nav dereigys Vikipedijai - ja itīpeigi tū dora, ari skaituos vandalisms.
- Lopu adresu maineišona
- Napareiza Vikipedijys dokumenta URL vītruoda izavieliešona; napareizs voi apvainojūšs roksta nūsaukums.
- Linku vandalisms
- Linku URL vītruodu izavieliešona bibliografejā. Linka teksts var byut vacais, a links ruoda iz citu vītu.
- Diskusiju komentu puortaiseišona
- Diskuseju lopās nadreikst maineit cytu lītuotuoju tekstus.
- Lopu pašmierkeiga atsagrīšona
- Lopu atsagrīšona atpakaļ, ja napīkreitat cyta roksteituoja dūmom, nameklejūt kaidu naviņ kompromisu.
[labot pirmkodu]
Ir nazcik cytu situaciju, kurys var traucēt, a iz tom vajadzātu reagēt sovaižuok nakai iz vandalismu.
- Jauns lītuotuojs
- Nazkas, kurs gryb izmieginuot, voi patīšom ir vareiba redigēt sevkuru lopu. Ar taidim lītuotuojim vajadzātu laipni sasavasaluot i paruodeit, ka var īt iz smiļkšu bedri, kab tur taiseitu eksperimentus (apsaverit pyrmū breidynuojuma šablonu).
- Neitrala redzīņa naīvāruošona
- Neitralums, kurs vajadzeigs Vikipedijys rokstūs ir gryuši sasnīdzams. Reizim ir žāļ, ja cylvāki tū naīvāroj, a tys nav vandalisms.
- Drūsmeigi puortaiseitys lopys
- Vikipedijys rokstnīki bīži taisa lelas puormainis rokstūs, kab tūs puortaiseitu - iztrin lelus teksta gobolus i roksta sovu. Ja iztreitī goboli ir puorcalti iz "Sprīža" sadali, i dūts īmeslis lobuojumim, tod tys nav vandalizms. Prūtams, goduos, ka ir napateikami, ka Jyusu saraksteitū tekstu kaids izmess, a tod ir vītā diskuseja.
- Klaidys
- Reizim lobys grybys cylvāki taisa faktu klaidys, a paši tū nasaprūt. Ari tad vajadzeiga diskuseja.
- Ītīpeiba
- Nazcik lītuotuoju var naīvāruot cytu dūmys i vysu laiku lobuot pa sovam i nikni streideitīs diskusejās. Ari taidūs gadijumūs var īt administratora paleidzeibu maklātu, a vandalisms tas nav. Sprosta, na vysi prūt lobi sasadarbuot ar cytim.
- Personeigi uzbrukumi
- Cytus apvainūt nav breiv. Daži gadejumi (cyta lītuotuoja lopys puortaiseišona ar personiskim uzbrukumim, pīmāram) ir vandalisms, a vysā tei ir vīnkuorši nasadereiga uzvedeiba, ar kū var mieginuot ceineitīs cytaiž nakai ar vandalismu.


text:
Autore: Renāte Lazdiņa
Latgalīšu kinys viesturē otkon jauns pakuopīņs – jauna kina, kas radeita itepat iz vītys i par kaidu eistynu latgalīti. Niu jau sovu trešū lelū rodūšū iznuocīni 17.oktobrī pīdzeivuos Latgolys entuziastu grupa “Biļdis” ar sovu jaunuokū dorbu – dokumentālū kinu “Īsamirdzi zvaigznem leidza” par nu jau pyrma desmit godim tymā saulē nūguojušū talanteigū i daudzu īmīļuotū dzīduotuoju Aiju Rimšu. Golvonais jaunuos kinys rodūšais kūduls ir Ineta Atpile-Jugane kai idejis i scenāreja autore i Sergejs Čakāns kai video i montažys specialists.
Kaidys sajiutys jums ir pirms obeju jaunuokuo dorba – dokumentaluos kinys “Īsamirdzi zvaigznem leidza” – atruodeišonys plašuokai sabīdreibai?
Ineta: Kinys dorba grupa ir, prūtams, leluoka, nu mes ar Sergeju asam tī, kas uzajem atbiļdeibu, kuru pavuordis pasaruodeis pi kinys i kurim varēs mest ar akminim. Maņ kai idejis autorei, nasaverūt iz vysom gryuteibom, miļzeigū daudzumu vysakuo jauna, miļzeigū daudzumu cylvāku, interveju, vysa veida materiala, puori ir prīca i gondarejums, ka tūmār mes tū izdarejom, ka izadeve paceļt i atguodynuot par tū, ka Aija ir myusu i cik jei ir forša, cik jei ir naatkuortojama. Maņ ruodīs, ka itys dorbs vysod maņ paliks ar taidu plus zeimeiti.
Sergejs: Maņ kai cylvākam, kuru interesej aktualitatis Latgolys kulturtelpys kontekstā, ari modernys aktivitatis, ituos kinys tema beja dīzgon svareiga i aktuala. Partū, ka Aija kai dzīduotuoja, var saceit, pacēle latgaliskū. Vysys tuos babu dzīsmis, kurys īprīkš kaids dzīduoja sātā, jei pacēle Latvejis estradis leiminī. Jei pryncypā padareja tū, ka vāluok juos izpiļdeituos dzīsmis suoce skaņēt pa radeju, dzīsmis kompanejuos suoce dzīduot vysi, vysapleik i vēļ tān dzīd. Isadūmoj, bors puišu nu reita īt nu ballis i raun vaļā “Rūžeņu”. Īprīkš tys nabeja īdūmojams. Itymā kontekstā maņ beja cīši interesanti i svareigi izzynuot, kas jei beja par cylvāku, partū ka es personeigi jū naasu paziņs i naasu bejs pat iz juos ballem, bet es zynu juos muzyku, partū ka sātā vysod skanēja radeja.
Voi izadeve kinys tapšonys gaitā atkluot fenomenu, ar kū Aija palykuse cylvāku sirdīs tik stypri, ka juos dzīsmis spieļoj da šam?
Ineta: Maņ jau tys beja skaidrs ari pyrms tam. Dorbs pi kinys maņ beja personisks dorbs, partū ka maņ Aija beja tyvs cylvāks. Maņ beja vīglai atrast daudzys lītys i kinā salikt pa plauktenim. Bet par tū fenomenu, es dūmoju, atbiļde byus kinā. Bet, ka maņ pošai tys nabyutu skaidrs jau īprīkš, es dīz voi koč kū taidu kai kinys taiseišonu byutu uzajāmuse.
Cik stuņžu ar materialu ir kinys topšanys laikā safilmāts?
Ineta: Oi, tys nav skaiteits, bet materiala ir cīši daudzi, partū ka filmiejom daudzi kur Latvejā. Aija ir bejuse pīteikami augsta leimiņa cylvāks, kurs ir kontaktiejīs ar cīši daudzim cylvākim, cylvāks, kurs bejs iz daudzom skotivem, daudzūs festivalūs. Jai patyka komunicēt, koč voi fanim atbiļdēt iz viestulem. Kas tagad tū dora nu muzikim?
Voi ar kinu “Īsamirdzi zvaigznem leidza” jius sovā ziņā asat pastatejuši Aijai pīminekli?
Ineta: Par koč kū taidu nabeju dūmuojuse, dreižuok maņ gribējuos vēļreiz atguodynuot, aktualizēt, ka Aija ir, juos dzīsmis skaņ. Itūgod jau desmit godi paguojušs, kai juos nav, bet jei ir. Gribējuos ari pastuosteit koč kū taidu, kū vysi varbyut nazyna, drupeit vaira nu juos bierneibys, kai juos dzīsmis topa. Jaunuo kina ir par jū kai par dzīduotuoju, nav tī rokti nazkaidi “bez tabu” varianti, bet ari tū vysu varātu, ka byutu gribiešona, bet, kai es Sergejam soku, – tys paliks tai ūtrajai kinai, kuruos nikod nabyus.
Sergejs: Vyslobuokū pīminekli jei sev ir pastatejuse poša ar sovim dorbim. Mes pyldom taidu atguodynuotuoja funkceju.
Latgolys entuziastu grupa “Biļdis”, publicitatis materials.
Voi Latgolā ir daudz cylvāku, par kurim vēļ vajadzātu atguodynuot?
Ineta: Tys jau nūteik vysu laiku naatkareigi nu mums. Pīmāram, maņ, struodojūt muzejā, tys nūteik dažaidūs veidūs – i tematiskuos izstuodēs, i dažaidūs pasuokumūs, viesturis šaļteņu pīturuos. Kina jau ir tikai vīns nu veidim, kai tū var izdareit.
Pa kuru laiku ta jius vyusu paspiejat? Par pīmāru, Ineta, tu esi na viņ sīva i muote, tu struodoj ari muzejā, paspiej raksteit ailis, izdūt gruomotu i vēļ rodūši izapaust kinys jūmā?
Ineta: Tys koč kai nūteik pats nu sevis, es cīši naplanavoju, tik varbyut reizem kaidys tikšonuos teik planavuotys, bet dzejūli, idejis i kū i kai dariet kinā – tys jau nūteik ari paraleli cytom nūdarbem. Par pīmāru, kod es reveju puču dūbi, es ari dūmoju, kū es tī tymā šaļtī īlikšu kinā, kaidu biļdi man grybātūs tī īlikt. Tys vyss nūteik vysu laiku. Tys ir dzeivisveids, pasauļa uztvere, i laikam sovaižuok pat navarātu. Taipat, runojūt par dorbu muzejā, ari kinā maņ ir muzejiskuo pīeja, i ari taišni muzeja pīredze dūd cīši daudz dokumentalajā kinā.
Kai jius vyspuor sevi atrodot Latgolys entuziastu grupā “Biļdis”, ci “Biļdis” sovulaik atroda jius?
Sergejs: Trokī vīns ūtru atrūn – cylvāki ar leidzeigom interesem. Mes apsavīnuojom piec tam, kod Edgars Blinovs taiseja sovu pyrmū kinu “Latgolys laikadečs”. Tod jis praseja paleidzeibu pi kinys montiešonys, bet es tūlaik struoduoju televizejā. Tūlaik ari izdūmuojom, ka pryncypā mes vysi vīns ūtru asam atroduši i gribim dareit koč kū itymā jūmā ari tuoļuok. I piec tam topa kina “Vīna vosora deļ vysu”. Pa storpu beja ari klipi i citi mozuoki darbeni.
Ineta: Nu “Vīnys vosorys deļ vysu” ari es pi entuziastu grupys asu kluot, deļtuo ka vajadzēja paleidzēt ar kinys scenareju. I tod es kai īkrytu tymā laivā, tai mes ari palykom pīci. I tān tai ari braucam ar pīcim airim.
Sergejs: I niule, paguojušā godā, mes asam īsasādušs itymā jaunuos dokumentaluos kinys laivā, golvonūkuort sokūt paļdis Inetai.
Jiusu rodūšuo nūdarbe nav vīnkuoršs, bet cīši laikītylpeigs dorbs. Kur jums ir cymuss zīduot cik daudzi sova breivuo laika hobejam?
Ineta: Es dūmoju idejis vuordā. Ka ir ideja, kū tev gribīs iznest, i ka ir ari cylvāki, ar kurim tu zini, ka tū variesi izdareit. I parkū es tymā laikā, kod cyts grauž semuškys i verās televizoru, navaru dareit koč kū cytu – lobuoku.
Sergejs: Uzjiemieji cīši labi zyna, cik gryuši ir suokt koč kū i cik daudzi vajag īguļdeit sevis, i kas nu tuo beiguos saīt ci nasaīt. Leidzeigai ari itymā gadīnī, var jau nu molys pasceit, ka koč kaidi trokī tī jemās. Kai muns krysttāvs pasaceitu – „jāpieši”. Bet eistyneibā mes atpakaļ nu tuo sajamam daudzi vairuok, nakai īguldom. Mes sajamam pīredzi, kontaktus, zynuošonys.
Ineta: I paļdis vuordu saceituoju ir vaira nakai tūs, kuruī mat ar akminim. Cylvākim tys tūmār ir vajadzeigs, tys nav tikai deļ myusu pošu. Prūtams, pyrmkuort, jebkas teik dareits deļ sevis, bet, ūtrkuort, mes tymā īsaistom cytus i ari rezultatu nūdūdam cytim. I cytim ari tys ir vajadzeigs, partū ka izaruoda, ka na vyss nūteik tikai Reigā – ari Latgolā var vysakuo loba izdareit, i nadūmoju, ka eipaši švakuok, koč i dažim varbyut tai ruodīs.
Par jiusu hobeju aba breivpruoteigū dorbu Latgolys entuziastu grupā “Biļdis” daīt dzierdēt ari kritiku?
Sergejs: Patīseibu sokūt, vysu, kū mes dorom, mes dorom breivpruoteigai. Tikai voi nu mes par tū sajamam daudzi naudys, voi sajamam moz naudys, voi varbyut nasajamam nimoz naudys. I bez kritikys navar. Tu navari izaugt bez kritikys.
Ineta: Kritika ir dažaida, ir taida, kurā teišom īsauklauseit ir jāga, bet ir jau ari taida, kū izsoka cylvāks, kurs vīnkuorši gryb pasabļausteit.
Sergejs: Pyrmais ir nūdaleit emocionalū kritiku nu praktiskuos i pragmatiskuos kritikys.
Ineta: Vyslobuokū kritiku var dzierdēt nu tim, kas koč kū leidzeigu dora.
Cik leidzeigi jiusim dūmojūšu, kai jius sokot – „trokūs”, ir pi myusim?
Sergejs: Ite var pasaceit ari cytaiž – tu dzeivoj i izteic Latgolā – tu jau esi troks. Bet vyspuor taidu cylvāku ir daudz, tai tik ruodīs, ka tikai daži ar tū nūsadorboj. Latgolā ir cylvāki, kas filmej, fotografej, ari profesionali cylvāki, par pīmāru gaismuotuoji.
Ineta: Ka rodūšūs jimt, tod dažaiduos jūmuos jūs ir pīteikūši daudzi. Tik kurais skaļuok, kurais klusuok struodoj, kurais dorba vītā, kurais vīnkuorši sovai prīcai.
Sergejs: Daudzi jau ir pakleidušs ari pa pasauli, daudzi profesionalūs dorbūs struodoj i uorpus Latgolys, jī ari tū vysu redz i viertej.
Voi rodūšajā jūmā saīt pasakonsultēt ar kaidim leidzeigā jūmā struodojūšim kolēgim? Vai jius vaira tai kai sovā sulā?
Sergejs: Tehniskajā jūmā bīži konsultejūs ar cylvākim, kurim ir leidzeiga pīredze voi kurim leluoks dorba stāžs.
Ineta: Ari jau “Biļžu” ūtrajā kinā beja pīsaisteits skaņu apstruodis specialists nu Helsinku. Ka cylvākam tys interesej, cīši bīži jī poši myusus ari atrūn. Tys nūteik dabiski, bez kaidim sludynuojumim.
Kai jiusu rodūšuos i daudzi laika pajamūšuos izpausmis kinu taiseišonā uztver jiusu saimis?
Ineta: Maņ ari dzejis pasuokumūs ir prasejuši – kai tovim bārnim ar taidu muoti? Bet kas jam ir švakuoks nakai cytim? Es dūmoju, daudzi vacuoki ar sovim bārnim par dzeju ci par daudzom lītom vyspuor narunoj tik daudz, cik es. Labi, kuru šaļti manis fiziski nav sātā, bet es dūmoju, ka tys kū es izdoru i kamā es sovu saimi īsaistu, i kū jī redz, tys ir vairuok par tū laiku, kod manis nav ar jim. Golu golā kotram juobyut sovai personeigai telpai i interesem. Ari bārnim. I jī, tys ir, bārni, ir aktivi i pīsadola vydsaiduos aktivitatēs.
Sergejs: Vīnkuorši, ka tu nūsadorboj ar taidom lītom, tod ari nabyutu pareizi ni pošam sevi bremzēt, ni ari ka kaids nu molys tevi saimē bremzej. Tys byutu vēļ brīsmeiguok. Nadreikst sluopēt, kai soka, sovu potencialu, sovu gribiešonu koč kū dareit.
Ineta: Kaids tu esi, taidam tev juobuot.
Kas ir vysgryutuokais, suocūt dorbu pi jaunys idejis? Apsasiesšona pi boltys lopys?
Ineta: Nā, dreižuok laika sabalansiešona i tuo tryukums, deļtuo ka kotram nu mums ir ari pīci paraleli cyti projekti.
Cik jums pošim ir svareigi, ka taisot produktu, kur vydā ir latgalīšu volūda, latgaliskais?
Ineta: Tys ir pamats, tys ir bīdreibys statutūs i pat nūsaukumā – Latgolys entuziastu grupa “Biļdis”.
Sergejs: Lobuokais pīmārs ir par kinu “Vīna vosora deļ vysu”. Nivīnā pošā momentā, suocūt nu idejis leidz realizacejai, ni ar vuordu nabeja runys par tū, kaidā volūdā byus kina. Taipat ari tān, veidojūt kinu par Aiju, mes nimoz eipaši par tu nadūmuojom.
Ineta: Partū, ka Aija ari poša kasdīnā runuoja latgaliski. Lai ari originaldzīsmis beja latviski, es dūmoju, ka jei vīnkuorši napaspieja. Jei īsuoce latgaliskū viļni ar sovom izpiļdeitajom dzīmem, bet jei napsapieja tikt da autordzīmem latgaliski.


text:
Latgalīšu volūdys apvuiceibai internetā izveiduots jauns resurss – sātyslopa ltgnui.com. Tei dūmuota vysim, kas soka latgalīšu volūdai “nui” aba “jā”. Jaunū resursu veidoj Oduma Mickeviča universitatis (Poznaņa) profesore Nikole Naua i bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”.
Sātyslopā pīejami aizdavumi, materiali idejis, kas paliedz vuiceit i popularizēt latgalīšu rokstu volūdu školuos i kursūs. Publicātī materiali bezmoksys pīejami sevkuram interesentam, nūruoda Nikole Naua, atzeimojūt, ka sevkurs teik aicynuots īsyuteit ari poša veiduotūs materialus i tymūs daleitīs ar latgalīšu volūdys školuotuojim. Sātyslopā apkūpuoti ari asūšī vuiceibu leidzekli volūdys vuiceišonuos īspiejai.
Jaunais resurss ir izveiduots CoLing projekta ītvorūs, kura mierkis ir styprynuot “mozuos” volūdys – volūdys, kas nav golvonuo vaļsts volūda i kurys lītoj tikai daļa sabīdreibys. Projekts teik eistynuots nu 2018. leidz 2021. godam, tymā pīsadola augstškolys i sabīdriskuos organizacejis nu Pūlejis, Nīderlandis, Italejis, Meksikys, ASV, nu Latvejis pusis projektā pīsadola bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”. Vaira par projektu angļu volūdā var skaiteit sātyslopā colingproject.wordpress.com.


text:
Sajiemem nu LgSC vacbīdra i aktiva dalinīka Ilzeitis Mežneicys viesti i aicynuojumu iz tolku. Ka kaidam sovā sātā dorbi apdareiti, tod itymā nedeļgolā varbyut ir ļuste aizjuot iz Ambeļu pusi! Aicinojam iz tolku-seminaru „SOLMU DĪNYS BUĻBU BLĪNIS” 25.septembrī plkst.12:00 Daugavpils nūvoda Ambeļu pogosta Putānūs visus, kuri interesējas par permakulturu i kartupeļu stateišonys citaidom metodem. Pavasarī […]
Vasali! Paļdis vysim, kas vakar vieli vokorā pīsavīnuoja sarunai Skype par LgSC niu i bīdreibys atteisteibu! Kūpā sasalasējem 19 cylvāku. Ka Teve tī nabeja i gribi pīsadaleit, atsyuti maņ sovu Skype niku! Voi ari meklej pats – saprge. Sarunys turpynuojums Skype 16. martā 22:00-23:00. A sarunys turpynuojums kluotīnē – vieļuok pavasarī. Turpynojūt ideju vātru par […]
Vasali! Kūpsapuļce paguojuse i dalykts punkts īprīkšejam godam ar vysim dorbim i nadorbim, veiksmem i nabyušonom, padareitū i atlyktū. Niu laiks jaunam dorba cielīņam. Kab jū īsuoktu, eisi par padareitū i LgSC niu. LgSC niu ir 59 bīdri, nu tim 38 bolstīseigi i vaira voi mozuok pīsadola bīdreibys dzeivē. Iz kūpsapuļci beja īsaroduši 23 bīdri, […]
Trešdīnis vokorā Latgolys prīceigais dorba spāks īsuoce na tikai LgSC driebu lineju (vaira skaiti ite), bet ari suoce Latgolā vuokta čaja lineju. Da itam LgSC pakoj diveju veidu čajus: “Jezupa kumeļa zuole” i “Madalis sviežnuma zuole“, kuri paleidz pret vysaidom kaitem i nabyušonom. Ar itū nateik dūmuots apsarūbežuot, partū niu LgSC izsludynoj čaja receptu i […]
jaunu pīgrīzumu, jaunu modeļu drēbis. jauns dizains, jauns koncepts. driebu linejis “Jezupa spāks” i “Madalis breinums”. pasuokuma aizguodnis ir Sv. Ontons. parkū jis? Sv. Ontons ir krīzis laiku aizguodnis. Sv. Ontons ir lītu atradiejs. Ir juolyudz juo paleidzeiba, ka pagaisynuots dzeivis ceļš voi kaida līta. Ari jaunim cylvākim, kuri navar atrast sovu dzeivis aicynuojumu, sovā […]
INFORMACEJA PRESEI Latgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps Dagdu Reigā, 2009. goda 17. aprelī Īsasaistūt Lelajā tolkā, kas 18. aprelī nūteik vysā Latvejā i cytur, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Dagdys piļsātys dūmi, Dagdys dūmis piļsātsaimisteibu, jaunīšu bīdreibu “Dagne” i Dagdys uzjiemiejim reikoj sakūpšonys tolku Dagdā. Tolkā plānoj pīsadaleit jaunīši: studenti i škoļnīki nu vysys […]
LgSC Reigys birojs ir tics pi oficialys, glaunys šiļteitis jau trepēs. 🙂 Pavasars ir atstuojs pozitivu īspaidu iz visim Tonis birojā satyktajim ļaudim. Vysi ir apjiemeibys piļni dorbuotīs – raksteit projektus, reikuot tolkys i c. atraktivus pasuokumus. Ituos nedelis muzikaluo nūformiejuma favoriti ir Projekts – Kapļi. Reali īkaplej! 😉 Kluot jau apreļs. Ar tū ari […]


text:
2016. goda julī Rēzeknē dorbu suoce Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studeja. Latgolys studejis aizdavums ir nūdrūsynuot regionaluos informaceis plyusmu Latvejis Radejis programuos, veiduot saturu portalam LSM.lv. Studeja ir prīšknūsacejums tam, kab palelynuotu sabīdryskūs medeju auditoreju Latgolā, kai ari styprynuotu latgalīšu ideņtitati i volūdu.
Studejis profils radejis sātys lopā http://lr1.lsm.lv/lv/tema/latgales-studija.b282/
NOMINANTI:
Juoņa Streiča 80 godu jubileja koncerts Latgolys viestnīceibā GORS
Latgolys dīna Latvejis Nacionalajā bibliotekā
Meilys aiļu i dzīšmu festivals “Upītes Uobeļduorzs”
Vidis, dejis, muzykys i gaismu izvadums ““Lūznavas atspulgā” jeb “MŪZdienas””


text:
Ontons Slišāns »
10 Ontona Slišāna atzinis par latgaliskumu, vaļsti i mums pošim
Roksta autors: portals lakuga.lv Latgolys dzejnīks, rakstnīks, publicists, folklorys vuociejs i nūvodpietnīks Ontons (Antons) Slišāns dzims 1948. goda 28. decembrī niulinejuo Vileks nūvoda Škilbanu pogosta Stabļovys cīmā Domenika i Annys Slišānu saimē. Myužeibā nūguojsSkaiteit vaira »
Festivals “Upītes Uobeļduorzs” aicynoj sasatikt jau septeņpadsmytū reizi
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv Sastdiņ, 15. septembrī, septeņpadsmytū reizi Vileks nūvoda Upītē vacuokajā latgalīšu muzykys i aiļu festivalā pasaulī “Upītes Uobeļduorzs” sasatiks latgalīšu muziki i apvīneibys “Dabasu Durovys”, “Latgalīšu Reps”, “Rikši”, literati Raibīs, IlzeSkaiteit vaira »
Latgolys školānus aicynoj pīsadaleit Ontonam Slišānam veļteitā rodūšūs dorbu konkursā (precizāts)
Dzejnīks, rakstnīks, folklorists, nūvodpietnīks i muokslinīks Ontons Slišāns ir zīmys saulgrīžu bārns, dzims 28. decembrī, bet vuordadīnu svieteja 18. janvarī. Itys laiks Ontonam beja rodūšais laiks, kod jis sovu aktivū darbeibu veļteja Zīmeļlatgolai. Latgolys školāni teikSkaiteit vaira »
Upīte – Zīmeļlatgales pierle
Autors: Andris Slišāns Upīte ir cīms Viļakas nūvada Šķilbanu pogostā. Izavītuojīs pogosta dīnvidaustrumu dalī 5,5 km nu pogosta centra Rekovys, 24,2 km nu nūvoda centra Viļakys i 249,7 km nu Reigys. Jau daudzuSkaiteit vaira »
Izsludynuots Ontonam Slišānam veļteits rodūšūs dorbu konkurss
Dzejnīks, rakstnīks, folklorists, nūvodpietnīks i muokslinīks Ontons Slišāns ir zīmys saulgrīžu bārns, dzims 28. decembrī, bet vuordadīnu svieteja 18. janvarī. Itys laiks Ontonam beja rodūšais laiks, kod jis sovu aktivū darbeibu veļteja Zīmeļlatgolai. UpeitisSkaiteit vaira »
Guntra ar sauli iz placa
Grupa “Guntra un draugi” klauseituoju viertiejumam nūdūd singlu “Saule iz placa”. Dzīsmis muzykys autore ir G. Kuzmina, teksta autors O. Slišāns. “Saule iz placa” skaniejums atguodynoj mīreigu augusta nūvakari, kod gaisā monoms rudiņa tyvums,Skaiteit vaira »
Izdūts ilustrāts Ontona Slišāna dzejūļs “Agrys reits”
Bārnu gruomotu izdevnīceibā “Liels un mazs” izguojs ilustrātuos latvīšu bārnu dzejūļu izlasis BIKIBUKS jaunais laidīņs, kurymā itūreiz atrūnams ari dzejūļs latgalīšu volūdā. Ontona Slišāna dzejūli “Agrys reits”, kas ļaun kūpā ar gaileiti pasamūst skaistajūsSkaiteit vaira »
Laura Bicāne i “Rikši” pīduovoj dzīsmi “Myužeņš jauns”
Dzīsme “Myužeņš jauns” ar Ontona Slišāna dzeju tyka radeita vīnam nu “Upeitis Uobeļduorza” festivalim. Dzīsme izauklāta i pīdzeivuojuse jaunys skanis postfolklorys grupys “Rikši” aranžiejumā, informej Laura Bicāne. “Nu Ontona Slišāna dzejūļu izlasis mani uzrunuojaSkaiteit vaira »
Atsaverūt iz Kārļa Kazāka koncertim Latgolā
Paguojušuo goda beiguos Latgolā ar koncertim gasteja dzīsminīks Kārlis Kazāks, divejuos dīnuos koncertejūt Cyblā, Mērdzinē, Malnovā, Škilbanūs i Upītē. Niu ir vareiba atsavērt iz ituom nūtikšonom video, kurā Kārlis Kazāks izpylda dzīsmi “Kuo vairuokSkaiteit vaira »
Puorguojīņs “Raibī panti”
18. janvarī nūtyka Ontona dīnys puorguojīņs “Raibī panti”, Upīte – Stabļova – Dubļova – Brieksīne. Dīvamžāl leits pasaryupēja, kab īplānuotais puorguojīņs ar slēpem puorsavārstu par puorguojīni ar kuojom, kas ari nabeja tik nalabi, partūSkaiteit vaira »
Ontona dīna Upītē
18. janvarī Ontoni svietej vuorda dīnu, i par gūdu Upītes pusis zynamuokajam ituo vuorda eipašnīkam – Ontonam Slišānam, teik reikuots atraktivs pasuokums “Ontona dīnas puorguojīns ar sliepiem”. Sasatikšona 12:00 pi Upītes TN. Organizatori nūruoda,Skaiteit vaira »
Aizvadeits 13. Upeitis uobeļduorzs
Saulainajā sastdīnē, 20. septembrī, Škilbānu pogosta Upeitis cīmā nūtyka 13. Latgalīšu meilys aiļu i dzīšmu festivals Upeitis Uobeļduorzs. Vacuokais latgalīšu festivals nabeidz puorsteigt! Itūgod Upeitis tautys noma vadeituojs Andris Slišāns beja izdūmuojs puorsteigt apmaklātuojus.Skaiteit vaira »
Grupa “Krampis” pīduovoj dzīsmi ar Ontona Slišāna vuordim
Tyvojūtīs mīlesteibys aiļu i dzīšmu festivalam “Upītes Uobeļduorzs”, latgalīšu grupa “Krampis” ir īrakstejuši dzīsmi ar festivala tāva Ontona Slišāna vuordim “Nūlīku, muot”. Dzīsme nav pavysam jauna, tei radeita jau pyrma kaida laika i grupysSkaiteit vaira »
Ontona Slišāna dzimšonys dīnu svietej treis daļuos
2013. goda 28. decembrī dzejnīks, publicists, folklorys vuociejs i pietnīks, kulturys darbinīks, Latvejis patriots, latgalīšu volūdys aizstuovs Ontons Slišāns tai saulē smaideja, kam Slišānu saime, Ruta Cibule, konkursa „Apleicīne 3” dalinīki, tielnīks Vitālijs Peļņa i daudzi cytiSkaiteit vaira »


text:
Raidejums “Pi myusim Latgolā” sovus klauseituojus turpynoj īpazeistynuot ar Latgolys pošvaļdeibu deputatu kandidatim, kab dazynuotu, kai jī viertej dzeivis leimini sovuos pošvaļdeibuos, i kū planavoj dareit, kab tū uzlobuotu. Itūreiz žurnalists Tenis Bikovskis gasteja Latvejis ūtrajā leluokajā piļsātā – Daugovpilī.
Itamuos pošvaļdeibu vieliešonuos daugavpilīši sev simpatizejūšūs kandidatus varēs izavielēt pat nu 13 parteju sarokstu. Izaruod, ka jau vairuokus mienešus vītejī medeji izruoda pīkrisšonu konkretim sarokstim ci kandidatim, kai ari eistynoj apmalnojūšys kampanis.
Raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuojim izadeve sasatikt viņ ar septenim Daugovpilī kandidejušūs sarokstu pyrmajim numerim.


text:
kors »
Daugovpilī nūtiks Latgolys koru koncerts
Pīktdiņ, 14. oktobrī, 18.00 Vīneibys noma koncertzalā V Muzykys i Muokslys festivala “Daugavpils ReStArt 2016” izskaņā nūtiks kora muzykys koncerts, kas veļteits Latvejis naatkareibys atjaunuošonys 25. godadīnai, viestej informaceja Daugovpiļs piļsātys sātyslopā. Turpynojūt 2010.Skaiteit vaira »
Jaunus dalinīkus uzjims Rēzeknis nūvoda kors “Ezerzeme”
Rēzeknis nūvoda jauktuo kora “Ezerzeme” dirigenti aicynoj dasavīnuot jaunus dalinīkus. Jaunūs dalinīku uzjimšona vysuos bolsu grupuos nūtiks Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys zalā (Atbreivuošonys alejā 95a, Rēzeknē) 6., 8., 13. i 15. septembrī. Rēzeknis nūvoda jauktais korsSkaiteit vaira »
RTA jauktais kors “Sonitum” prezentēs albumu
10. majā 18.00 Rēzeknis Tehnologeju akademejis (RTA) aktu zalā nūtiks RTA jauktuo kora “Sonitum” albuma “Dīva pasauļs” prezentaceja, informej RTA Sabīdryskūs attīceibu nūdaļa. Ceļā iz Latvejis vaļsts 100. godadīnu RTA kors “Sonitum” ir sagatavejs sovysSkaiteit vaira »
Latgolā uzastuos pasauļslavanais jaunīšu kors “Main Street Singers”
Pasauļslavans jaunīšu kors “Main Street Singers” nu Amerikys sova Eiropys koncertceļuojuma ītvorūs uzastuos ari Latvejā. 9. aprelī 19.00 koncerts nūtiks Aglyunys bazilikā, bet 10. aprelī Daugovpiļs muzykys vydsškolā. Ituo gods aprelī “Main Street Singers”Skaiteit vaira »


text:
Vaira nasaprūtu, voi maņ vajadzeigs dīnroksts. Taids klusuma laiks, kod ni to ka nikuo nav vydā, a dreižuok nikuo nasagryb i saceit. I na jau deļtuo, ka nikuo nasagryb saceit, a deļtuo, ka gribīs paturēt sevī. Vyds tekstu, dūmu, jutūnis laiks.
Puorguoja i referendumi, i legionaru dīna, puorīs i maja svātki ar sorkonim karūgim, Jura būrtem i geju karūgim – bļaušonys i tekstu da besa, kotram sova suope. A ka maņ nasuop nikas. I, ka nasuop, deļkuo kū saceit voi byut. Saceit var tod, kod sasacap par kū nabejs voi kas nabejs besej uorā. A ka nikas nabesej, to nav i teksta. Komforta zona. Cik ilgi – cyts vaicuojums.
Par pasauli runuot maņ nasagryb, partū ka pasauļs mane nainteresej. A par sevi runuot navajag – pasauli interesej tikai dzaltonuo prese i fakti, a par byutiskū juorunoj ar sovejim. Saceisim tai – sovejī ir uorpus virtualuo teikla. I tys patīseibā ir tik vīgli.
Mani interesej kluseņom dareit sovu dorbu. Audzeju seipulus. Izdevem Annys Rancānis gruomotu. Maja vydā byus atvieršona. Ar juoņūgu veinu i boltom narcisem. Taisom Ingridys Tāraudys gruomotu. Ari Emileja Kalvāne sagataviejuse manuskriptu. Taids literaturys laiks. I na jau švakys literaturys – ar suopem, ar ticeibu, ar mīlesteibu, ar sīvītis spāku. Kai posna zeme, kas vystik audzej osnus i sazīd ar breinuma pučem kai lela i bogota pļova.
Ir svareigi izdūt i otkon i otkon centrā likt lobus tekstus, partū ka švakī izleiss poši. Kū švakuoki teksti, tū autoram zamuoka poškritika. Voi dreižuok – kurs ta nu myusu naroksta voi nav rakstejs kaidus nabejs paņteņus, a nu lela daudzuma vysod atsarass kukaineiši, kas sovu zumiešonu paskaiteis par golvonū. Seiki ryuceiši vysi skaņ, leluos upis tak mīreigi.
Maja vydā vyspuor vyss ir vīnkuoršuok – zīd pučis, nakts ir tymsys kai meiksti deči i pat leits nasaļdej. Patīseibā tys laiks ir kluot – leits audzej zuoli, na īsyt jū dubļūs. I tys ir tys, kas ir svareigai. Audzēt, na sist.
Paguojušā nedeļā es dūmuoju sakuortuot itū dīnrokstu – izsvīst līkū. Tik saprotu, ka paguotne ir paguotne. Kuortuot paguotni nav tolka, a radeit virtualu tagadni maņ nav īdvasmys. Lobuok audzeju seipulus lūcenim. Dareit eistys lītys ir vīgli.


text:
Mes vysi asam opoli i sasaduram tik ar puors šķautnem.
Navar gaideit, kab kaids teve piļneibā saprostu.
Kas napataisa par maitu, padora par cylvāku.
Sevkurā nūpītneibys bucā vysod byus kaida lizeika humora.
Sevkurā bucā humora vysod atsarass lizeika nūpītneibys.
Dzeive ir pagaidom. Napīrūņ.
Muna privatuo dzeive ir muna privatuo dzeive. Partū jei i ir privatuo.
Dzeive nikod nepalaiss garom vareibu pasanirguot par myusim.
Myusim juobyut pyrmajim – kas pasanirgoj par dzeivi!!!
Byutu buobai skrytuli, byutu lisapeds!
Kuo vajag, nadabuosi. Kuo navajag, vysod byus gona.
Na vyss, kai tu dūmoj, ir tai, kai tu dūmoj.
Na vyss, kai tu dūmoj, ka tys nav tai, kai tu dūmoj, ir tai, kai tu dūmoj, ka tys nav, kai tu dūmoj.
Tys, kas nūteik ar mani, nav tys, kas es asu.
Vēļ mozuok es asu tys, kū rokstu publiski škārsteiklā i socialajūs teiklūs.
A patīseiba ir nazkur ite. Rindeņu storpā nūsaglobuojs nazkas svareigs.


text:
CYTYS VIESTS »
Muoksla, pierts i motocikli – kū breivdīnuos dareit Latgolā?
Itamā nedelis nūgalē Latgolā byus daudz vysaidu interesantu nūtikšonu sevkura gaumei i īspiejom. Lakuga.lv pīduovoj īskotu tamā, kū varēs redzēt, dzierdēt, sajust i izzynuot. Pīktdīņ, 8. junī, Daugovpiļs cītūksnī nūtiks Muokslys nakts, kū organizej DaugovpiļsSkaiteit vaira »
4. pasauļa latgalīšu saīta rezolucejis izpiļdis komitejis darbeibys puorskots
4. pasauļa latgalīšu saītā Rēzeknē 2017. goda 6. majā tyka īvālāta saīta rezolucejis izpiļdis komiteja, tuos darbeibys pamatmierkis ir sekuot saīta pījimtuos rezolucejis izpiļdei i stimulēt rezolucejis izpiļdi. Komiteja publiciejuse sovys darbeibys puorskotu parSkaiteit vaira »
10. reizi Ludzā nūtiks Lelais latgaļu tiergs
Itūgod jau 10. reizi Ludzys piļskolnā nūtiks Lelais latgaļu tiergs, iz kuru sabrauks Latgolys i puornūvodu saiminīki i meistari ar sovim ražuojumim, kai ari byus vuocīšu, lītuvīšu gostu darynuojumi i prasmju demonstriejumi. Lelajā latgaļuSkaiteit vaira »
Aicynoj školuotuojus pīsateikt “Vosoruošonai”
Nu 31. juļa leidz 4. augustam Rēzeknis nūvoda Rogovkā nūtiks kursi školuotuojim “Vosoruošona-2018”. Školuotuojus aicynoj īpazeit Latgolu, padzeivuot latgalīšu volūdys daudzveideibā, i, reizē, atsapyust piec garuo dorba cielīņa. Kursu organizatori, Latgalīšu volūdys, literaturys iSkaiteit vaira »
Televizejā jauns raidejumu cykls “Sūpluok Latgolai”
Nu nuokušuos nedelis televizejis kanalūs RE:TV i TV24 suoks translēt jaunu desmit raidejumu cyklu “Sūpluok Latgolai”, infomej raidejuma vadeituoja Ausma Sprukte. Raidejums “Sūpluok Latgolai” stuosteis par Latgolys regiona cylvākim, par aktualū i nūteikūšū taišniSkaiteit vaira »
Latgolā – vysleluokais īdzeivuotuoju skaita samazynuojums
Ituo goda suokumā Latvejā dzeivuoja 1 943 00 īdzeivuotuoju aba par 15 700 īdzeivuotuoju mozuok kai pyrma goda, līcynoj Centraluos statistikys puorvaļdis (CSP) jaunuokī dati. 2017.godā īdzeivuotuoju skaits saruka par 0.8%, saleidzynojūt ar 2016.godu,Skaiteit vaira »
Aicynoj veiduot virtualū fotostuostu kolekceju
Latvejis simtgadis svineibu ītvorūs nu maja leidz novembram Rēzeknis Kulturys i turisma centrs aicynoj sevkuru Rēzeknis piļsātys voi nūvoda īdzeivuotuoju daleitīs ar sovim saimis stuostim, atmiņom i viesturis līceibu fotokarteitem, kab kūpeigi veiduotu fotostuostuSkaiteit vaira »
Bazneicu naktī ari Latgolys dīvnomi (papyldynuots)
2018.goda 1.junī jau pīktū reizi nūtiks Bazneicu nakts. Šūgod byus īspieja apmeklēt 170 dīvnomus Latvejā, nu tim 16 – ari Latgolā. Vokors suoksīs plkst. 17.50 ar bazneicu zvonu skaņom, kū turpynuos ekskursejis, radūšuos darbneicys,Skaiteit vaira »
Īspieja pīsasaceit bārnu i pusaudžu dīnys nūmetnei “Sūpluok”
Nu 6. leidz 17.augustam Rēzeknis Tehnologeju akademejā Rēzeknē nūtiks radūši aktiva bārnu i pusaudžu dīnys nūmetne “Sūpluok”, kuru vadeis dažaidi sabīdreibā pazeistami cylvāki. Vosorys nūmetnis mierkis ir radeit platformu latgaliski latviskuos ideņtitatis styprynuošonai iSkaiteit vaira »
Attaiseitūs durovu dīnys ari Latgolys muižuos i pilīs
Ituo goda 24. i 25. majā Eiropys Kulturys montuojuma goda ītvarūs Latvejis pilīs i muižuos pyrmū reizi nūtiks Attaiseitūs durovu dīnys. Sevkuram interesentam byus īspieja īpazeit 37 Latvejis viesturiskuos ākys nu jauna skotpunkta. AriSkaiteit vaira »
Muzeju naktī ari latgaliskys nūtikšonys
19. majā, sastdīņ, vysā Latvejā i pasaulī nūtiks Muzeju nakts, Latvejis symtgadis reizē Muzeju nakts tema ir “Šyupeļs”. Kotrs muzejs pīduovuos sovu redziejumu par itū temu. Vairuoki Latgolys muzeji sovus apmaklātuojus puorsteigs ar latgaliskom nūtikšonom.Skaiteit vaira »
Ar koncertu i Mišu gūdynuos Bronislavys Martuževys i Ontona Matvejāna pīmiņu
Sastdīņ, 2. junī, Rēzeknis nūvoda Drycānūs gūdynuos dzejneicys Bronislavys Martuževys i literata, varganista i školuotuoja Ontons Matvejāma pīmiņu. “Ontons Matvejāns (1937 – 2008) ar sovim lelim i mozim dzīduotuojim i cytim drycānīšim vairuokys reizisSkaiteit vaira »
Nūtiks Storptautyskais tautys muokslys festivals „Augšdaugava”
Svātdīņ, 20. majā, Daugovpiļs nūvoda Naujenis pogosta Slutišķu sādžā nūtiks Storptautyskais tautys muokslys festivals “Augšdaugava”, kura moto itūreiz skaņ „Simtiem loku izlocīju”, simboliski īzeimojūt Latvejis vaļsts symtgadis sviniešonu gleznainuos liktiņupis Daugovys lūkūs. Festivalu reikojSkaiteit vaira »
Projekts “1836” dūsīs guojīnā Zylupe-Cybla-Leidumnīki. Ari tu vari pīsavīnuot!
Itymā nedelis nūgalē, 11., 12. i 13. majā, nūtiks ituo goda trešais fonda “1836” guojīņs nu Zylupis leidz Leidumnīkim. Fonds “1836” par gūdu Latvejis symtgadei, veidoj turisma maršrutu apkuort Latvejis rūbežam, tuo garums 1836Skaiteit vaira »


text:
vakariešona »
Vuorkovā nūtiks vakariešona par volūdys vaicuojumim
Itymā nedeļgolā Vuorkovys nūvodu apmeklēs gosti nu Reigys i Rēzeknis — volūdys pietnīki Sanda Rapa i Armands Kūceņš. Jūs interesej izzynuot Vuorkovys nūvoda dzeivuotuoju volūdys lītojumu i vītvuordu izaceļšonu. Deļtuo gasteišonys laikā jī grybSkaiteit vaira »
Naujinē iz vakariešonu aicynoj folklorys kūpa “Rūžeņa”
18. martā 17.00 Naujinē, Školys īlā 6, Naujinis kulturys centra folklorys kūpa “Rūžeņa” aicynoj iz vakariešonu. Pasuokuma laikā folklorys kūpys dalinīki sapazeistynuos ar gavieņa laika iedīnim (kaidu nu tūs varēs ari pagatavēt i paraudzeit), tiksSkaiteit vaira »
LgSC i SĀTA aicynoj iz vakariešonom
Rudiņa laikā, kod vysi uora dorbi beja apdareiti, senejī ļauds pa vokorim sasalaseja kūpā i dareja vysaiduokus rūkdorbus – puiši taiseja stričus, apstruoduoja kūku, mārgys – adeja, izšyva, aude. Taidu atsarasšonu vīnuvīt, dorbu i puorsoku stuosteišonu,Skaiteit vaira »


text:
Nu 6. apreļa da 8. septembra Latvejis Nacionalajā viesturis muzejā Breiveibys buļvarī 32, Reigā, byus apsaverama mobiluo izstuode “Latgales kongresam – 100” i izstuode “Latgales keramika – tradicionālais un mūsdienīgais”, informej muzeja puorstuovi.
Ar itū “Savējās Latgales” cyklu muzejs aizsuoc Latvejis symtgadei veļteitu nūtikšonu programu, izceļūt Latvejis apsavīnuošonys idejis nūstyprynuošonu 1917. goda pavasarī kai eipaši nūzeimeigu vaļsts veiduošonuos procesa sastuovdaļu.
Latvejis vaļsti izveiduoja 1918. godā, apvīnojūt treis administrativi nūškiertys dalis – bejušū Kūrzemis guberņu, Vydzemis guberņu i Vitebskys gubernis treis Latgolys apriņčus. Jau godu īprīkš tyka izsaceits atbolsts idejai par vīnuotu latvīšu nāceju ar pošpuorvaļdis tīseibom vysūs Latvejis kulturviesturiskajūs nūvodos. Izškirūša nūtikšona ceļā iz vīnuotu Latveju beja Latgolys kongress Rēzeknē 1917. goda 26.-27. aprelī (9.-10. majā), kuruo delegati atbaļsteja Latgolys atdaleišonu nu Vitebskys gubernis i tuos apvīnuošonu ar latvīšu apdzeivuotuom teritorejom Baļtejis guberņuos – Vydzemi i Kūrzemi. Tei beja izaškieršona na tik par administrativi-teritorialū pīdareibu, nu ari par latvīšu nācejis nuokūtni.
Kluotyn nācejis vīnuoteibys idejai na mozuok nūzeimeiga ir kotra nūvoda unikalitate, eipašais tuo kulturviesturiskajā ainovā, viesturiskajā pīredzē. 1917.-1918. godā nūstyprynuotī kūpeigī mierki vēļ šudiņ pastuov mejīdarbeibā ar kotra kulturviesturiskuo nūvoda sovpateibu.
Izstuode “Latgales kongresam – 100”
1917. goda pavasara politiskuos nūtikšonys – Latvejis apsavīnuošonu i autonomejis idejis – nūsaceja ilglaiceiga viesturiskuo pīredze. Partū mobiluo izstuode “Latgales kongresam – 100” veļteita na tik Latgolys kongresa nūtikšonai i tuo lāmumim, nu īzeimoj ari tuos viesturiskuos atškireibys, kas raksturoj Latgolys vysaiduokūs puorvaļdis, saimisteibys, sabīdriskuos i kulturys dzeivis, nacionaluos kusteibys atteisteibys ceļus gondreiž 300 godu laikā nu Latvejis teritorejis sasadaleišonys storp vairuokom politiskuom viersvarom.
Izstuodē izmontuoti LNVM kruojuma materiali, kas paruoda katuoļticeibys, pūļu volūdys i puorvaļdis sistemys izplateibu Latgolā, Krīvejis centraluos varys eistynuotū rusifikacejis politiku 19. gs. beiguos, latgalīšu nacionalū pošapziņu 20. gs. suokuos. Izstuodeitūs eksponatu vydā byus ari 20. gs. 30. godu vydā radeituo muokslinīka Jākuba Strazdiņa interpretaceja par Latgolys kongresa nūtikšonu Rēzeknis kinoteatrī “Diana”, vīneigais zynomais kruosainais attāls, kurymā itei nūtikšona atspīgeļuota.
Izstuode “Latgales keramika – tradicionālais un mūsdienīgais”
Kotram nūvodam rakstureiga kaida sovpateiga kulturys īzeime. Vīna nu spylgtuokajom tradicionaluos kulturys zeimem Latvejā ir Latgolys keramika. Da myusu dīnu vēļ sasaglobuojuse pūdnīceibys tradiceju puormontuošona tīšā veidā – dālam nu tāva, muocekļam nu meistara. Latgolys pūdnīceiba īkļauta ari Latvejis kulturys kanonā.
Latgolai rakstureiguos keramikys tradicejis suoce veiduotīs vēļ senuotnē, jaunuokajā akmiņa laikmatā, par tū var sprīst piec myusu prīškteču atstuotajim materialuos kulturys aplīcynuojumim muolā, kas izīti arheologiskajūs izrokumūs. Myusu dīnuos Latgolys keramika ir daudzškautņaina lītiškuos muokslys jūma. Laikam rytūt, muola pūdu veiduošonys procesūs īīt jaunys, modernys tendeņcis, pasaruoda jauni īspiejamī muola sastuovi, apstruodis pajiemīni, trauku formys, tok namaineigys palīk viesturiskuos tradicejis, seņču pīredzis izmontuošona muola apstruodē i dorba mīlesteiba, kurū styprynoj apziņa par Latgolys keramikys pīredzi i potencialu.
Izstuodē byus apsaverami apmāram divdesmit Latgolys pūdnīku dorbi – Tautys lītiškuos muokslys studejis “Rēzeknes apriņķa pūdnīki” i Andreja Paulāna Tautys lītiškuos muokslys studejis keramiku veikums. Tū papyldynuos projekta “Latvijas zelta pods” dalineicys Elīnys Kursītes Latgolys pūdnīku portreti lelformata izmārā.
Izstuožu atkluošonys pasuokumu 5. aprelī īvadeis diskuseja par Latgolys pūdnīceibys tradicejom i nuokūtnis perspektivom: keramiks Andris Ušpelis stuosteis par Latgolys keramikys vacmeistarim, Latvejis Nacionaluo kulturys centra tautys lītiškuos muokslys eksperte Linda Rubena analizēs Latgolys keramiku kai vīnu nu Latvejis namaterialuo kulturys montuojuma elementim, Latvejis Muokslys akademejis Latgolys filialis lektore Evija Vasilevska aicynuos dūmuot par Latgolys keramikys atteisteibys tendeņcem myusu dīnuos. Diskuseju nūslēgs projekta “Latvijas zelta pods” dalinīku prīšklasejumi. Literaturzynuotneicys Janīna Kursīte, Elīna Kursīte i Rūta Šmite pasadaleis ar projekta laikā sajimtajim īspaidim par Latgolys keramikys statusu i nūzeimi myusu dīnuos.
Karteņā: Latgolys kongresa nūtikšonys aina kinoteatrī “Diana” Rēzeknē 1917. goda 9. majā. Uzskaitis leidzeklis školom i sabīdriskajom īstuodem piec Jākuba Strazdiņa akvareļa. Izdevnīceiba “Pagalms”, 1935. gods. Latvejis Nacionaluo viesturis muzeja kruojums.
Jākuba Strazdiņa zeimātuo kongresa aina apvīnoj reali sasaglobuojušuos līceibys par kongresa dalinīkim i guojīnī izmontuotajim karūgim i plakatim ar muokslinīka interpretaceju par nūzeimeigū nūtikšonu.
Iz skotivis nu lobuos: kongresa organizatori 1.– Jezups Rancāns; 2.-Juoņs Rubuļs; 3.-Fraņcs Trasuns. Centrā nu lobuos: Vydzemis Pagaidu zemis padūmis puorstuovi – 1.-Zigfrīds Anna Meierovics; 2.-Juoņs Zālītis; kongresa organizatori – 3.-Pīters Dzeņs (?); 4.-Nikodems Rancāns; 5.-Vladislavs Rubuļs; 6.-Juoņs Velkme; 7.-Kazimirs Skrynda; 8.-Fridrihs Obšteins.


text:
05.17.2011
2008.-2011. goda darbeibys programys atbolsts
Bīdreibys 2008.- 2011. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs, i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu.
Projekts
Finansials atbolsts bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” 01.04.2008. – 31.03.2011. darbeibys programmys realizacejai
Bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” darbeibys mierki:
veicynuot Latgolys nūvoda kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibu;
īsaisteit organizacejis darbeibā jaunus bīdrus i atbalsteituojus, golvanūkuort jaunīšus i studentus;
paleidzēt apgiut i nūdūt sovim bīdrim jaunys zynuošonys par navalstiskū organizaceju darbeibu (tuoļuok tekstā – NVO), aktīvi īsaisteit sovus bīdrus LgSC aktivitatēs i sadarbeibys realizacejā ar cytim NVO, veicynuot bīdru aktivu īsasaisteiōsnūs dažaidu sabīdreibai svareigu lāmumu pījimšonā, vīdūkļu paušonā i formuleišonā;
styprynuot jaunīšūs i studentūs interesi par pilsūniskuos sabīdreibys veiduošanūs i demokratejis izpausmis pryncipim;
sasadorbuot ar valsts institucejom normativūs aktu sagataveišonā i pilnveiduošonā.
LgSC darbeibys aizdavumi:
koordinēt ar bīdreibys mierku sasnīgšonu saisteitu projektu izstruodi i realizaceju;
aktivi attīsteit tuoļuoku organizacejis darbeibu i snīgt sabīdreibai informaceju par eistynuotajim projektim;
apvīnuot Latgolys jaunīšus, kam saistūši organizacejis mierki;
sekmēt Latgolys jaunīšu izgleituošanūs pilsūniskys sabīdreibys vaicuojumū i veicynuot jaunīšu pilsūniskū leidzaleibu;
atbaļsteit Latgolys jaunīšu izgleituošanūs i veicynuot jaunū specialistu atsagrīsšonu Latgolys nūvodā;
sekmēt jaunīšu integraceju Latgolys nūvoda kulturvidis veiduošonā i attīsteibys procesūs;
veicynuot sabīdreibys diskuseju par Latgolys nūvoda kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis veicuošonuos procesim, tūs problematiku i veicynuošonys īspiejom;
saglobuot i popularizēt Latgolys nūvoda kulturviesturiskū montuojumu, sekmejūt tuo apzynuošonu, izpieti i dorūt tū pīejamuoku plašuokai Latvejis i Eiropys sabīdreibai;
reikuot dažaidus izgleitojūšus, informativus i izklaidis pasuocīņus: seminarus, kursus, konferencis, nūmetnis;
sekmēt Latvejis sabīdreibys, pošvaļdeibu i vaļsts instituceju interesi par Latgolys nūvodam aktualu problemu rysynuojumu, īvārojūt tuo kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis specifiku;
aktivi turpynuot aizsuoktū sadarbeibu ar valsts institucejom normatīvūs aktu sagataveišonā i pilnveiduošonā, kas skar Latgolys nūvoda kulturvidis veiduošonūs i attīsteibys procesus.


text:
Pīrūbeža. Pusi dīnys ceļā, a celi kai baile.
Otrdiena, 3. jūnijs 2008 14:26
– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –
Latveja ir lela vaļsts. Kū gods, tū leluoka.
Kab Latveja izavārtu vēļ leluoka, nikaidā gadīnī nadreikst sataiseit lobus ceļus. Tod jai varēs izbraukt cauri par daudz mudri i nasaīs apsavērt breineigū dobu – kryumus, pamastuos budonkys i fermu drupys.
Ka ļauds varēs par daudz labi i mudri izbraukuot iz prīšku i atpakaļ, jī vaira nadzeivuos centrā.
Ka jim sātā byus normals internets, jī poši sātā varēs izdūmuot – skaiteit Latvejis, Krīvejis, Vuocejis, Amerikys voi Kitaja avīzis, vērtīs “Panoramu” voi “Bez Tabu”. Voi kāčuot zogtuos kinys. Voi pierkt originalūs diskus i gaideit, kod pa dzeraunis celeņu cauri mežam jūs atvess postnīks.
Kas nūtiks ar Reigys ziņom, šovim i zvaigznem?
Kas ta skaitēs tū, kū juoskaita? Kas vērsīs tū, kas juosaver?
Eisi sokūt – ka ļaudim byus par daudz lobi celi i sakari, jī sadūmuos dzeivuot dzeraunē i paliks par daudz nakontrolejami.
Jī vaira nasažņaugs pa Reigys trolejbusim, a dzeivuos sovā sātā dzeraunē.
Jī vaira nasabeis braukt iz sātu, partū ka ceļā nabyus puorbuoztā autobusā voi viļcīnī juoneikst 6 stuņdis.
Ka da pogosta centra byus par daudz lobs ceļš, jī var izdūmuot pat dzīduot kūrī, doncuot daņču kolektivā. Jī suoks īstudēt lugys.
Jī varēs izvoduot bārnu iz bārnu duorzu i školu i nasēdēs sātā. Jī varēs struoduot piļsātā i dzeivuot sovā sātā.
Ka par daudz lobs ceļš byus da Reigys, jī sēss lidmašynā i aizbrauks iz Berlini piec jauna zīmys mieteļa i vokorā iz gūvu slaukšonu jau byus atpakaļ.
Jī namiers nūst, partū ka uorsts da jūs aizbrauks par daudz mudri i pa ceļam nasalauzs mašynys.
Jūs nanūsiss, partū ka policists atbrauks par reizis i susedu nūgius ar vysu ciervi i īliks cītumā.
Jūs sāta nanūdegs, partū ka guņsdziesieji atbauks par reizis, jim byus jauna mašyna i iudini nabyus juojem nu aizaugušuo muorka.
Jī poši brauks gostūs, da jūs brauks gosti.
Ka da jūs brauks prezidents, gruovi napļaus 3 reizis nedeļā, partū ka gruovi pļaus regularai.
Vīnu laiku da Iergļu ar viļcīni beja juobrauc ni to 3 voi 4 stuņdis. Ar ritini nūbraukt beja mudruok.
Niu da Viļānu ar autobusu i mašynu juobrauc par stuņdi pusūtru voi vysom divejom ilguok – ceļu remonti.
Pi Ūgris luksofori i īrūbežuojumi. Pi Pļaveņu luksofori. Storp Jākubpili i Stiernīni laikam pi 20 luksoforu i ceļš až izorts.
Saīt 4-5 stuņdis ceļā tai, ka nasamat. Ar autobusu vysys 6 stuņdis.
Varātu ar viļcīni braukt, a reisi nazkaidūs murgainūs laikūs – ni to dorba dīna suokusēs, ni to jau beigusēs.
Kab Latveja ruodeitūs vēļ leluoka, var braukt ar apvadcelim. Iz Rēzekni, Ludzu braukt caur Vacpībolgu, Guļbini, Modūni. Saīt i dzymtū zemi apsavērt, i benzinu padadzynuot.
Iz Viļānim i Varakļuonim var braukt caur Leivuonu, Preilim, Gaļānim i Seiļukolnu. Tože labi.
Var braukt ari caur Igauneju i Lītovu. Tod eistyn var sajust, ka Latgola atsarūn uorzemēs i pi myusu vyss ir cytaižuok. Tryukst tik rūbežys i muitys.
Latgolā i dzeraunē var dzeivuot tikai cīši bogots cylvāks. Tuo saprotu jau kaidus divejus godus atpakaļ. Kod nazcik mienešu dzeivuoju sātā i tīpat ari struoduoju.
Nabeja ni vainis – attaisi lūgu, a tī klāvs i suņs. Attaisi durovys, a gaiss vyss piec uobeļu, rudiņa lopu i buļbu lokstu.
Tok par vysom ekstrom ir juomoksoj, ka gribi palikt apritē i saglobuot kontaktus, dorbus i napagaist dzeraunis izolacejā.
Gūvs breineigi kustūni, tok es naasu zootehnike voi slaucieja. Maņ vajag pa reizei satikt dorba devieju, kolegys i tikt pi mudra i prognozejama interneta.
Tai jau dzeivei dzeraunē maņ nabeja ni vainis. Vyss, ruodīs, iz vītys.
Ka aizavajadzēja tikt iz Rēzikni voi Reigu, lyudzu. Tīpat natuoli lelais ceļš. Stopej voi brauc ar autobusu.
Tīpat i staceja. Kaiduos 5 stuņdēs nu reita pabaroj suni, par 10 minotu jau stacejā, a pyrma 9 stuņžu jau esi Reigā.
Padori, kas doroms, i brauc iz sātu. Kaiduos 17 stuņdēs ar viļcīni voi, ka navari vysa aizspēt, 19 stuņdēs ar autobusu.
Ap 20 stuņdem ar viļcīni i 23 stuņdem vokorā ar autobusu jau otkon stuovi krystcelēs pi sovys sātys, suņs kauc jau pa gobolu. Palaid nu kēdis, izskrīņ ar jū rinči i gulātu. A nu reita otkon dorbs.Piec laika izaruodēja, ka juobrauc kotru nedeļu – to dorbā kas, to vajag kaidus leigumus slēgt voi papeirus, to bankys karte nūsablokej i Viļānūs navar atblokēt. To otkon draugi pasauc gostūs.
Vēļ piec laika izaruodēja, ka interneta sakaru riekins ir par daudz astronomisks, partū ka pa dīnu duorgs tarifs, a vokorā navar īsazvaneit teiklā. A cyta pīduovuojuma nav.
Varātu mobilū internetu, tok moz datu puorraida i duorgi plieš. Pastuoveigū pīslāgumu navar – centrale nav modernizeita, navalk.
Vīnu laiku varēja nedeļu dzeivuot bez interneta – tik, ka kas nabejs dag, dabraukt ar ritini da bibliotekys. A pa breivajom dīnom, kod lātais tarifs i juomoksoj cītuo moksa par vīnu īzvonu, padareit īkavātū i nūsyuteit saraksteituos viestulis.
Tod īvāruoju, ka sakari ik piec šaļts sakars puortryukst i juosazvona vydā teiklā otkon. Vīnu, div, treis reizis, saīt i lats. Dūmuot, sistemā ir īlykta vareiba izsvīst uorā nu teikla, kab abonenti ītu vydā otkon i moksuotu kai par jaunu īīšonu.
Tai zīmu nūdzeivuoju Reigā.
Pavasarī otkon juoju iz sātu. Otkon suocēs riņča daņcs ar ceļu i internetu.
Itūreiz nasalyku ni prast – lai pasauļs propulst, ka jam tai vajag. Dzeivuoju sātā, kur nabeja ni parostuo telepona, ni īzvona.
Da bibliotekys tūs 7 kilometrus ar ritini mynūs tik tod, ka vysā vyss daga kūpā. Vīnu reizi pieški aizavajadzēja tai, ka koč zemē sit. Stuņžu vaicuojums – nūsyuteišu laikā, dabuošu naudu. Nanūsyuteišu, moksuošu poša.
I kai iz grāka – leist leits! A bolta sīna!
Kaids ritiņs, kaids internets!
Nūsašpļuovu par vysu i idzynu nu klāva tāva vacū opeli bez tehniskuos apskatis. Pa suonu celim dabrauču da Viļānu.
Bibliotekā beja sanitaruo dīna!
Bess ar jū, jiemu i guoju da školys – cīš. Dūme – cīš, tikai nazkaidys apkūpiejis dzonoj putekļus. Vysi atvalinuojumā. Pīzvanieju vysim paziņom, nivīna nav sātā.
Guoju 2 km da krūga, kur ir bezvodu teikls. Kas tev deve! Naīt! Nazkas ass nūjucs.
Izdzieru kopeju i guoju da sovys ūtruos sātys, kur ir īzvonpīeja. Kai to, dorba dīnys vyds, īsazvaneit navar – teikla puorslūdze.
Mešu vysu pi molys i ar stopim aizbrauču da Rēzeknis. Apjuoju pusi piļsātys, cikom atrodu internetu. Bibliotekā! Izaruod, vysi koktu kantori aizklapeiti. Grybātu saspēlēt šaunamū spēli ar užasim, nav kur!
A bibliotekā maņ īdeve skaiteituoja karti i piec stuņdis lyka atīt, kod daīs muns pīroksts. Varēja dabuot pīeju iz 10 minotu.
Pa tū laiku kleidu apleik i meklieju pazinis, kas mož dalaistu pi datora. Kas deve, atvalinuojumu laiks i tī poši treis par sovu dorba vītu i skaidrs, ka nalaiss pi dorba datora.
Par stuņdis beju bibliotekā. Mudri, mudri aizsyutieju pīsaciejumu konferencei, vīnu halturys dorbu, vēļ vīnu dorbu printēt i īsīt, nūpierku lidmašynys biletus, samoksuoju riekinus, aizsyutieju puors viestulis. Izaruod, par 10 minotim var vysu apdarēt i vēļ palyka laikam 1 voi 2 minoti puori.
Brauču iz Viļānim ar autobusu, savuoču opeli i laižu iz sātu.
Dīna cauri! Kai nabejuse.
Niu otkon vosora kluot. vajadzātu dzeivuot sātā. Ar mugurys smedzenim jiutu.
Kai īsadūmoju par ceļu i internetu, nalabi matās.
Kaids ak jau saceis – siedi dzeraunē i nakusti. Voi braukoj iz Rēzekni kasdīnys.
Kab to tai variejs.
Sok, siedi dzeraunē i nūsadzer voi slauc pīnu par padsmit saņtimim litrā i esi laimeigs par skaistū dobu.
Tev nabyus ni tehnologeju, ni infrastrukturys, ni ierteibu, ni dzeivis.
Partū ka ir Reiga i varbyut vēļ Daugovpiļs, Līpuoja, Ventspiļs i Rēzekne, Valmīra. Vysur cytur dzeivoj lodari i naveiksminīki, kas namuok dzeivuot.
Atkluoju, ka eksistej pat mieneša karteņa maršrutam Viļāni-Reiga-Viļāni. Moksoj nazkaidus 90 latus ar kapeikom, tok var braukt ni to dorba, ni to vysys mieneša dīnys iz prīšku i atpakaļ.
Jau apsveru, kai tys saīt – struoduot Reigā i puorgulēt Viļānūs.
Var pat paspēt! Dorbā esi pyrms 9 nu reita, prūm juoīt pyrms 17 vokorā.
Breivais laiks i dzeive saīt viļcīnī – kotru dīnu 7 stuņdis ceļā. Siedi pi portativuo datora i struodoj.
Nu ūtys pusis, tī ir nīka 198 kilometri.
Kab bejs normals i mudrs viļcīņs, kas aizvad nu reita i vokorā atvad atpakaļ.
Kab bejuši koč voi normali slīžu celi, iz kuru viļcīņs nasaleigoj kai vaca peile i nabrauc knapi ritiņbraucieja uotrumā.
Kab bejs koč voi viļcīņs, kurā nav 1/4 daļu ceļa juostuov kuojuos i tū laiku varātu koč voi paskaiteit gruomotu!
Cik cylvāku pasaraksteitu kasdīnys dzeivuot Viļānūs i iz Reigu nūbraukt tikai dareišonuos?
Bet Latveja lela vaļsts. Kasgods, tū leluoka.
Celi ar dūbem, viļcīņs puorbuozts i čut kust iz prīšku.
Ir vīta pat izmyrušajim pīrūbežys breivdobys džunglim, ir vīta naizbraucamim celim.
Niu daudz moz paradzamai brauc tikai narentablī viļcīņa reisi, kur nav gona sādvītu i braucieji kai siļčis mucā. Pastuoveisi kuojuos vīnu, ūtru reizi, nudi gribeisi apšaut vysus.
Niu autobusi valkās stuņdem i kavej naprognozajami – pusūtru stuņdi, 2 stuņdis. A kai saīt.
Niu da sātys juobrauc caur sazyn kurīni, bess taidu ceļu nikod nav zynuojs.
Niu Latgola atsarūn tuoļuok.


text:
kormuzyka »
Daugovpilī nūtiks Latgolys koru koncerts
Pīktdiņ, 14. oktobrī, 18.00 Vīneibys noma koncertzalā V Muzykys i Muokslys festivala “Daugavpils ReStArt 2016” izskaņā nūtiks kora muzykys koncerts, kas veļteits Latvejis naatkareibys atjaunuošonys 25. godadīnai, viestej informaceja Daugovpiļs piļsātys sātyslopā. Turpynojūt 2010.Skaiteit vaira »
Rēzeknē nūtykuse jauktuo kora “Sonitum” albuma prezentaceja
10. majā Rēzeknis Tehnologeju akademejā (RTA) nūtyka RTA jauktuo kora “Sonitum” diska “Dīva pasauļs” prezentaceja, informej augstškolys sabīdryskūs attīceibu nūdaļa. Ceļā iz Latvejis vaļsts 100. godadīnu RTA kors “Sonitum” ir sagatavejs sovys muzykys īrokstu.Skaiteit vaira »


text:
Jau itū nedeļu 2. novembrī vīna nu aktivuokajom i pazeistamuokajom Latgolys jaunīšu organizacejom – „Latgolys Studentu centrs” – svinēs sovu 7. dzimšonys dīnu. Tei ir jaunīšu kūpa, kurā kotrs ir ar sovu skatejumu par Latgolu, juos kulturu i nuokūtnis īspiejom, bet vysim ir vīna kūpeja ideja – tū vysu atteisteit i paruodeit puorejai Latvejai i pasauļam. Bīdreibys panuokumu atslāga ir darbeibys vierīņs, puordrūšu, troku i reizem pat naīspiejamu ideju eistynuošona.
Leidz oficialys bīdreibys nūdybynuošonai 2005. godā Latgolys entuziasti dorbuojuos kai draugu i interesentu kūpys, bet aktivuokī i uzjiemeiguokī jaunīši saprota, ka var vaira i ar leluoku vierīni. Turkluot byušona juridiskā organizacejā deve īspieju sovys idejis puorvērst projektu pīteikumūs i īsnīgt projektu konkursūs, taidā veidā dabojūt finansialu atbolstu. Jaunīši apsazynuoja, ka ir napīcīšams sabīdreibai i pošim sev (latgalīšim) atguodynuot par Latgolys boguotū kulturu i viesturi, volūdys unikalitati un sovdabeibu, taidā veidā veicynojūt pīdereibys i lapnuma izjiutys veiduošonūs par dzymtū pusi i Latveju.
LgSC pa 7 darbeibys godim ir realiziejs daudz i dažaidus projektus i pasuokumus. Nav taida latgalīša, kurš nabyutu dzierdiejs par LgSC dorbim, varbyut pat nimoz nazynūt, ka paveiktais ir taišni „Latgolys Studentu centra” aktivistu nūpalns.
Šūbreid LgSC dorbojās 4 studentu piļsātuos – Reigā, Jelgovā, Daugovpilī i Rēzeknē. Par tū, lai nu vuiceibom breivajā laikā, jaunīši varātu saīt vīnkūpus, ryupejās kotrys piļsātys biroja vadeituojs, pīduovojūt izklaidis i atpyutys pasuokumus latgaliskā gaisūtnē.
Jaunīšu motivaceja byušonai bīdreibā ir dažaida, vīnam tei ļaun sasajust tyvuok sātai (Latgolai), lobuok izprast sevi, cytam tei ir īspieja sasarunuot latgaliski i par Latgolu, īspieja rodūši izapaust i realizēt sovys īceris, īgiut jaunys prasmis i pīredzi. Tūmār pats svareiguokais byušonai LgSC ir kūpeibys sajiuta, kas ļaun apsazynuot sovu izceļsmi i volūdys boguoteibu, tei ir pīdereiba sova veida mafejai, i, prūtams, golvonais, kas vysus vīnoj, ir mīlesteiba pret Latgolu.
Svātku gaisūtnē pīduovojam īsavērt LgSC arhivā – puors biļdis nu darbeibys pošim suokumim.


text:
6. oktobrī 18.30 Daugovpiļs nūvoda kulturys centrā nūtiks bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) Daugovpiļs biroja i folklorys kūpys “Dyrbyni” reikuotais pasuokums “Rudiņa danču i dzīsmu vokors”, informej LgSC puorstuove Gunta Nagle.
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” pastuov jau 11 godu. Tei ir jaunīšu organizaceja, kas dorbojās Reigā, Jelgovā, Rēzeknē i Daugovpilī, kur puļcejās jaunīši, kam interesej i ruodīs saistūša latgalīšu volūda, kultura, tradicejis, viesture, kai ari regiona atteisteiba myusu dīnuos.
Sovukuort Daugovpiļs nūvoda Kulturys centrā jau 9 godus dorbojās folklorys kūpa “Dyrbyni”. Folklorys kūpys nūsaukums precizi raksturoj tuos dalinīkus – aktivi, darbeigi cylvāki, kurī nimoz tik vīgli navar nūsēdēt vīnā vītā. Tū pīruoda ari “Dyrbynu” aktivuo daleiba vysaida mārūga pasuokumūs Daugovpiļs pusē, kai ari aiz Latvejis rūbežu.
Laika gaitā izaveiduojuse veiksmeiga sadarbeiba storp “Latgolys Studentu centru” i “Dyrbynim”, partū ka obejuos dorbojās jaunīši ar kūpeigom interesem. Juodasoka, ka daļa “Dyrbynu” dalinīku aktivi īsasaistejuši studentu bīdreibys darbeibā, sovukuort “Latgolys Studentu centrs” atbolsta sovejūs.
Taišni partū itū rudiņa sezonu planavuots atkluot kūpā īskandynojūt folklorys kūpys “Dyrbyni” sātu – Daugovpiļs nūvoda Kulturys centru.
Folklorys kūpa “Dyrbyni” i bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” kruosainajā deju i dzīšmu vyrpulī aicynoj dasavīnuot sevkuru interesentu naatkareigi nu vacuma i nacionaluos pīdareibys.