text:
Latgolys namaterialais kulturys montuojums: maja dzīduojumi Dagdys nūvodā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Novembrī Nacionalajā namaterialuo kulturys montuojuma sarokstā īkļuove maja dīvkolpuojumus pi ceļmolu krystim Dagdys nūvoda Ondrupinis i Škaunis pogostūs. Itei jau ir sastuo Latgolys vierteiba, kas īkļauta sarokstā.
Namaterialuo kulturys montuojuma saroksta mierkis ir saglobuot i nūdūt nuokušajom paaudzem namaterialū kulturys montuojumu kai Latvejis kulturys sovpateibu i daudzveideibu aplīcynojūšu resursu. Sarokstam sevkurs var pīsaceit elementus, kas skaitomi par vaļsts aizsorgojamu namaterialuo kulturys montuojuma vierteibu i kuru īkļaušonai sarokstā ir plašs attīceiguos kūpīnys atbolsts i leidzdaleiba.
Pi krystu gūdynoj Jaunovu Mareju
Ceļmolu kristi ir tipiska katuoliskuos Latgolys ainovys sastuovdaļa. Nazkod jī beja gondreiž kotrā apdzeivuotā vītā i maja vokorūs cylvāki puļcējuos pi sādžu krystim iz kūpeigom lyugšonom. Tuo rezultatā izaveiduoja Jaunovai Marejai veļteituos kūpeiguos lyugšonys aba dzīduošonys pi krysta, maja dzīduojumu tradiceja. Majs Rūmys Katuoļu Bazneicā ir Svātuos Jaunovys Marejis mieness – laiks, kod jai veļtej eipašus dīvkolpuojumus i lyugšonys. Maja dīvkolpuojumi pi ceļmolu krystim ir Jaunovys Marejis gūdynuošonys rituali.
Eipaši izplateita itei tradiceja Latgolā beja 19. godu symta ūtrajā pusē i 20. godu symta 20.–30. godūs. Tradiceja guoja mozumā padūmu okupacejis godūs. Daudz kur vēļ sasaglobuojuši nūstuosti, kai padūmu laikūs tyka lykts ar traktorim nūgryust ceļmolu krystus i traktoristu biedeigū liktini, kas beja pīkrytuši tū izdareit.
Piec Atmūdys maja dzīduojumu tradiceja pīdzeivuoja atdzimšonu, eipaši tū sagloboj Dagdys nūvoda Ondrupinis i Škaunis pogostūs. Par tū tei īkļauta Nacionalajā namaterialuo kulturys montuojuma sarokstā.
“Značku” viļkšona
Liturgeju pi krysta nūtur piec pošu īrūsmis kaids nu vītejuos kūpīnys bez goreidznīku kluotbyutnis i vadeibys. Vysbīžuok maja dīvkolpuojumu voda godūs vacuokuos sīvītis, kas labi puorzynoj ritualu i muok īsuokt melodeju.
Obligata dīvkolpuojuma sastuovdaļa ir Jaunovys Marejis litaneja i “značku” viļkšona. “Značka” ir numurāta taisnsyura zeimeite, i numers nūruoda iz aizdavumu, kas zeimeiti izvylkušajam, nūteiktā laika periodā ir juoizpylda, par pīmāru, “Nasaverīs par vysu dīnu uz tū pusi, kur cīši gribīs vērtīs” ci “Par vysu mienesi sorgojīs maluošonys i, ja gadeisīs samaluot, tod tiuleit nūskait vīnu reizi “Tāvs myusu””.
Dīvkolpuojumā teik laseita ari Beibele, kotrai dīnai ir sovs lasejums, kurūs skaitomi pīmāri i padūmi, kas i kai juodora, kab palyktu lobuoks cylvāks.
Tradiceju apdraud jaunatnis naīnteresieteiba
Myusu dīnuos spieceiga maja dzīduojumu tradiceja ir Dagdys nūvoda Ondrupinis i Škaunis pogostūs, kasgods vairuokuos sādžuos majā teik nūturāti dzīduojumi pi krystu. Vītejī kūp krystu apleicīni, izrūtoj pošus krystus, ari pogostu pošvaļdeibys tur ryupi par ceļmolys krystu sakūpšonu i nūveciejušūs nūmaina pret jaunim.
Maja dzīduojumu dalineicys leluokūtīs ir sīvītis, nu kurūs daudzys tradiceju puormontuojušys nu bierneibys. Tradicejis sasaglobuošonu apdraud jaunuokuos paaudzis iztryukums, itūšaļt dzīduotuojis ir videjuos i vacuokuos paaudzis.
Skaiti rokstus par puorejom Nacionalajā namaterialuo kulturys montuojuma sarokstā īkļautajom Latgolys vierteibom:
Upītes kulturtelpa
Psaļmu dzīduošona Zīmeļlatgolā
Bubyna spēlis tradiceja
Dzīduošona ar pusbolsu
Myrušūs oficeja (saļmu) dzīduošona Vabalis i Leiksnys pogostūs
Roksts sagataveits projektā “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv”. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


c: text/html

text:
Martas Skujas vōrdam leidza nōk myuža tragiskōs aizlauzteibas skaņa. Politiskūs ceiņu vērpetē īrauta un 1946. godā Reigas varas organu tīsōta uz nōvi, jei palīk tautas atmiņā kai teiras sirdsapziņas un nalūkamas patriotiskas pōrlīceibas cylvāks. Vysa jōs eisō dzeive, kas aprauta 32. myuža godā, vēļreiz aplīcynoj tū patīseibu, ka tikai eists cylvāks var byut ari eists dzejnīks.
Marta Skuja (eistajā vōrdā Valerija Galvanovska) dzymuse 1915. goda 5. julī Neretas pogostā. Mōcējusēs Jaunaglyunas gimnazijā. Jau agrā jauneibā aizarōvuse ar dzeju, tū mōcējusēs nu golvas un na tikai latvīšu, bet ari vōcu volūdā. Seviški daudz atkōrtōjuse F. Šillera dzejūļus ar motivim par taisneibas un varas nasadareibu.
30. godu vydā, studejūt Latvijas universitatē, sōkumā matematikas, tod filologijas fakultatē, jei dorbojās latgalīšu bīdreibā »Terra Mariana«, kur aktivi pīsadalēja mōkslinīciskajā pošdarbeibā. Pyrmūs dzejūļus -- miniatūras sōka publicēt 1936. godā. Nu šō laika Marta Skuja pamozam tūp par vīnu nu radzamōkim latgalīšu dzejas pōrstōvim. Šudiņ jai teik īrōdeita vīta blokus Marijai Andžānei, Augustam Eglōjam, Aleksandram Adamānam un Madsolas Jōņam.
Storp mynātajim dzejnīkim M. Skuja beja jaunōkō. Atšķireibā nu cytim jai bejis lamts vyssmogōkais liktiņs, kas dzili atsabolsōjis ari dzejā. Veira zaudējums 1941. goda deportacijōs, staliniskōs varas nažēleigō izarēkinōšōna ar jū pošu pēckara godūs padora Martas Skujas dzeivi par līceibu tam, kai -- lītojūt Vizmas Belševicas vōrdus -- zīda un cērva sadurē zaudējušais zīds tūp par apsyudzeibu, par pretōšonōs spāka simbolu ikvīnai varmūceibai un par gaišu lāpu ikvīnā tymseibas vaļstī. Marta Skuja, kas sevi kai dzejneicu jau beja aplīcynōjuse ar periodikā publicātajim dzejūlim (»Zīdūnī«, »Olūtā« u. c.) 1944. godā sakarā ar drukas aizlīguma atceļšonas 40. godadīnu V. Lōča-Vaideāna izdevnīceibas reikōtajā konkursā par dzejūļu krōjumu »Naziņā« (manuskriptu) īgyust 3. gūdolgu (pyrmū -- Madsolas Jōņs par krōjumu »Lynu zīdi« (1943), ūtrū -- Marija Andžāne par krōjumu »Dzeiveibai« (manuskriptu)). Gūdolgōtais Martas Skujas dzejūļu krōjums ar veļtējuma īrokstu »Aizvastam Laulōtam Draugam« iznōce 1944. goda vosorā Daugavpilī.
Šymā mozajā grōmateņā īsaver eisa, bet lela īkšejōs dzeives drama un tragedija. Šei grōmateņa pylna sōpu un skaistuma, pylna spraiguma un ari izmiseigas bezpaleidzeibas.
Īkšejōs pasaules intensiva atklōsme, kas aizasōka jau 30. godu ūtrajā pusē ar dūmōs un jyutōs koncentrātim eispantenim, kurūs īsatvēre kautri minējumi un pyrmī atskōrtumi par sevi un par sovom atteiceibom ar pyrmim īpazeitim cylvākim, lelu uzviļņōjumu pīdzeivōja ap 30. un 40. godu dasmytu meju, ap 23.--25. myuža godu, kod jaunōs dzeives īceru apgorōta, dzejneica nūsastōj blokus dzeives draugam, atsazeistūt:
Šū laiku atcerūtīs, vālōk dzejneica raksteis: »Tu gōji vēja pusē.«
Taču šam uzzīdam beja lamts eiss laiks, tikai vīns gods, lai tod tys tyktu aprauts ap 26. myuža godu. Sakarā ar veira izsyuteišonu jei teik īgryusta malnā izmysuma mutulī.
Vyspōr krōjumā »Naziņā« atrūnom trejaidu naziņas izpausmi: pyrmkōrt, tei ir naziņa un šaubas par īspējamū kūpejū ceļu nōkūtnē blokus meiļōtam cylvākam; ūtrkōrt, tei ir naziņa par tautas liktini draudeigūs kara vātru apstōkļūs; un beidzūt, tei ir naziņa par aizvastū veiru (šei naziņa nūmūka golvonūkōrt kara godūs).
Nadaudz par pyrmū nu naziņom. Jau krōjuma īvoddzejūļs »Naziņā« līcynoj, ka Marta Skuja, meklejūt atbiļdes uz jautōjumim, kurus uzdūd lelā naziņā teiktī dzeives paradoksi, padavuse rūku t. s. meditativai lirikai. Jōs stylam pīmīt spraigi emocionala, dzili subjektiva intelektualitate, niansēs ejūša, urdeigi analitiska un tūmār pōrdzeivōjumā vīnōta, uz vīnas pamatnūskaņas baļsteita dūma. Krōjuma sōkumā ir sovs dasmyts taidu prōtnīcisku 30. godūs raksteitu dzejūleišu, kurūs pausta tīksme pēc harmonijas, tīksme atvaireit naziņu (»Tu snēdzi maņ rūku...«). Disharmoniskōks skanējums vairōkim šō laika pantenim, kur izavērza jyutu polaritate, un te bīži un zeimeigi figurej vōrds »naziņa«:
Gon olkas pēc harmonijas, gon osu pretmetu sazacēršona jyutu dzeivē sevišku izpausmi īgyust kara godūs (»Svātvokorā«, »Izmysums« u. c.).
Laika seceibā skotūt, ūtra naziņa izapauž golvonūkōrt dzejūļus, kas sacarāti 1940. godā sakarā ar Latvijas okupaciju. Tymūs rysynōs dūma par tū, voi okupacijai ir jōsapretoj (storp cytu, apmāram tei poša dūma, kas rysynōs J. Staprāna lugā »Četras dienas jūnijā« voi A. Ruņģa kamerspēlē »Piecas minūtes pirms divpadsmitiem«). Vysīspaideigōk tei rūsynōta sonetu oktavā »Vysvaļža gols«, kur nateiši uz vēsturisku nūtykumu fona it kai izdiskutētas 1940. goda nūtykumu izraiseitōs problemas, kur, taisneibai sasadurūt ar rupu varu, teik jautōts, voi ceineitīs, lai ari krist, voi pasadūt verdzeibai, lai izdzeivōtu. Vodūņs nūstōdeits dilemas prīškā. Golvonō dūma izteikta sonetā »Vysvaļža nōve«:
Atsagrīžūt pi personiskōs dzeives motivim, īsavērsim tymā mūkūšajā naziņā, kas saistōs ar veira aizvesšonu. Vysi dzejūli, golvonūkōrt soneti, kas raksteiti šō zaudējuma nūskaņā, dēvejami par elegijom. Smeļdzeigu šaubu un pretrunu plūseitō dvēsele atsaklōj vairōkūs dasmytūs dzejūļu. Kai spylgts šō laika nūskaņas izteicējs sonets mynoms »Kaids izsmīklys!«, kas sōcās ar ryndom:
Taidas goreigōs sagrōves, izmysuma un iztukšōteibas nūskaņas pavoda liriskū varūni pēdejūs godūs, dzeivojūt naziņā par aizvastajim, par tautu, par sevi.
Lai ari jautōjumi izskaņ bez atbiļdes, un tūmār izmiseigi skaņ un skaņ:
Saišu pōrtryukšona ar dzeivi, dzeive bez dzeives, dryuma gryutsirdeiba pōrmōc tikpat kai vysus kara laika dzejūļus, kurūs volda sōpu un ānu vōrdi. Un apbreinojama ir dzejneicas apvaļdeiba dziļūs sōpu izpausmē, -- sōpes pōrrodūt par mōkslas vērteibom. Seviški apbreinojama vēļ ari tōpēc, ka tikpat kai vysi šō laika dzejūli raksteiti sonetu formā, kas prosa jyutu stihiju pakļaut nūteiktim formas nūsacējumim. Un jōatzeist, ka pamatūs autore ir panōkuse, ka ari šajā formā puļsej dzeiva izjyuta bez jyutamōka konstrukti-vitates žņauga. Par vīnu nu lobōkim uzskotams Zīmassvātku sonets »Svātvokorā«:
Muzykals un emocionalas dūmas caurausts, komponistu uzmaneibas cīneigs teksts ir sonetā »Es sovu golvu zamu līcu«.
Šom elegijom rakstureiga psihologiski pōrlīcynūša saruna ar sevi vai sev tyvu cylvāku. Dažkōrt byudamas ari bez ōrejōs tālaineibas, tōs tūmār palīk bogōtas ar tū tālaineibu, kū roda īkšejūs žestu, emocionali pulsējušas dūmas un tōs pavērsīņu dzeivō gaita. Ar tū dzeja tūp muzykali, melodiski voldzynūša, te mes uztveram pōrdzeivōtū runu, kas ir kotras eistas lirikas pamatu pamats.
Runojūt par Martas Skujas dryumajom pōrdūmom par tukšumā īkrytušū dzeivi, jōsoka, storp cytu, ka tōs asociejās ar V. Plūdoņa vōrdim elegijā »Rezignācija«:
Taču jōbylst, ka bezizejas, sōpu, tukšuma un soltuma izjyutas aizvīn nūteiktōk sōc atvaireit dzeivē īnōkušōs mozōs meitiņas Silvijas gaišums, par kū dzejūlī »Meitai Silvijai« losom:
Šōs bārna »seikōs dalnas«, kas pretim snēdzās, sōc otkon sīt pi dzeives, un dzejneica, pōrvarējuse sōpu radeitū bezspāku, sōc nūsastōt na tikai dzeivōs dzeives, bet ari pat vēja pusē, taipat kai kaidreiz veirs jai pošai gōja vēja pusē (»Tu gōji vēja pusē«):
Tai, jau paspējušu otkon nūsastōt pat vysai dzymtai zemei vēja pusē, dzejneicu skar nažēleigōs varas cērvs. Jōs kops nav zynoms. Palīkam naziņā, kur nūlikt zīdus, atcerūtīs tik agri aizcērstū zīdūšū dzejas pasauli.
V. Valeinis

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Legenda par LgSC Džinsuotū folklorys kūri
Vyss suocās seņ senejūs laikūs 2009. goda majā kasgadejā pasuocīnī „Latgalīšu dīna Breivdobys muzejā”. Kai i kotru godu, ari tūlaik tys puļcēja latgalīšus i cytus lobus cylvākus. Tai kai tymā reizē pasuocīni navarieja nūsaukt par cīši izadevušu, tod, eimūt iz sātu, ļauds nūlēme skumuos dūmys klīdēt ar jautrom dzīsmem i tai pa mozeišam, pa mozeišam dzīsmi pa dzīsmei roduos ideja – par kū gon poši navarātu taiseit sovu apvīneibu i dzīduot dzīsmis, kas prīcej pyrmom kuortom jau sovys sirdis i tod varbyut i vēļ kaidu. Tai kai tuos dīnys repertuara pamotā beja vysim labi zynomuos latgalīšu tautys dzīsmis, tod tys nūteikti varātum byut nazkas folklorisks, bet kab ari reizē sovaižuoks, tod tauta lēme par lobu kūram – Latvejā folklorys kūru vēļ navā i kur nu vēļ nu Latgolys! I myusu dīnu latgalīši ir samārā moderni ļauds, tod piec pyrmuo ocu uzmetīņa tyka secinuots, ka apgierbā dominej džinsu audums i leidza ar tū – kab tod ir ari tei džinsuotuo īvirze!
Ideja beja dzimus, bet tai beja juonūbrīst, i kai reizi piec zeimeigim devenim mienešim 2010. goda februara beiguos nūtyka pyrmais folklorys kūra mieginuojums. Iz prīšku kūristi nūlēme sasatikt reizi mienesī kotra mieneša trešā caturtdīnā i pīskandinuot Tonis biroja apartamentus.
Kai jī poši sprīde – ideju i virzīņu ir cīši daudzi. Pyrmom kuortom – kultivēt folkloriski latgaliskuos dzīduošonys tradicejis Reigā i na tikai. Tautā runoj, ka kūram gaidomi ari papyldspāki nu teiksmainuos Meitovys pusis. Kleist baumys, ka ir jau ari pyrmuos idejis i prīšklikumi, kur kūrs varātum uzastuot i pīsadaleit. Vēļ gaisā vibrej dūmys par cytaidom tradicionalom latgaliskom dzīduošonom, par pīrmāru, maja dzīduojumi i saļmis. Bet nūteikti dzīduošonys repertuarā natiks pīļauta ari cytu regionu, tautu i stilu dzīšmu apdaleišona – lai vysim teik i nivīns naapsavainoj, latgalīts tok sovā sirdī taids kosmopolits jau ir. Taipat breineiguos prīškdīnys sūla ari muzykalu instrumentu daleibu kūra atteisteibā. Bet vysa ituo vydā poša svareiguokuo līta – pamotā vys tik ir sova prīca dzīduot i dareit! Dzīsmem ceļu vēļ cīši daudzi i, ka ari Tovai ir pa ceļam ar Džinsuotū folklorys kūri – ej šī, puļceņā!
Tyvuokuos sadzīduošonys reizis:
18.03. nu 19:00
22.04. nu 18:00


text:
Autore roksta kai latvīšu literarajā, tai latgalīšu rokstu volūdā – tai divejuos daļuos taiseits ari dzejis kruojums. Dzejūli atkluoj autoris pasauļa dualismu i obeju pasauļu saisteibu, obejom daļom izvālātī motivi sasasauc i viestej par sīviškū pasauli, kam datryukst mīlesteibys. Dzejūļu kruojumā nav īvāruota latgalīšu dzejis tradiceja, Anita atsaļau izaicynuot sabīdreibu i raksteit uors katuoliski korektūs tekstu ramu, izsokūt tekstā sīvītis seksualitati.
NOMINANTI:
Anita Ločmele (Danskovīte) ar lugu izlasi “Komedejas “Ontans i Anne””
Ilze Keiša ar gruomotu “Muns laiks”
Ineta Atpile-Jugane ar dzejūļu kruojumu bārnim “Otkon giunu sapynus”
Ligija Purinaša ar dzeju


text:
Lūznovys muižys literarūs sarunu cyklā varēs sasatikt ar Anneli Slišāni
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Lūznovys muižā 16. oktobrī 17.00 stuņdēs nūtiks sarunu cykla “Literārās sarunas Lūznavas muižā” ituo gods rudiņa sezonys pyrmuo sasatikšona, kurys laikā byus vareiba īpazeit tekstilmuokslineicu i literati Anneli Slišāni. Sarunā pīsadaleit varēs kai kluotīnē muižā, tai i tīšraidē muižys sātys lopā.
Sarunu cyklys “Literārās sarunas Lūznavas muižā” aizasuoka 2017. goda rudinī. Itymā laikā sasatikšonys nūtykušys ar vaira nakai desmit vysaidus žanrus puorstuovūšim literatim, ļaunūt laseituojim kluotīnē sasatikt ar sovu īcīneitūs literarūs dorbu autorim i reizē ari boguotynojūt pasuokumu dažaideibu Latgolys regionā.
Tekstilmuokslineica i literāte Annele Slišāne pi plašuokys atpazeistameibys tyka ar sovu muokslys i literaturys projektu “#100dečiLatvijai” i nu tuo laika ir pīruodejuse sevi kai spūdru, idejom boguotu tekstilmuokslineicu i spieceigu myusu dīnu latgalīšu literaturys dorbu autori. Annele div reizis piec kuortys bejuse Latgolys prozys skaitejumu uzvarātuoja. Kai par projektu “#100dečiLatvijai”, tai ari par stuostu kruojumu “tuoraga stuosti” Annele ir sajāmuse Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks”.
Sarunā ar tekstilmuokslineicu i literati klauseituoji aicynuoti pīsadaleit kai kluotīnē, tai ari pīsaslādzūt tīšraidē. Literarūs sarunu vierzeituoja ari itūreiz byus literaturzynuotneica Ilga Šuplinska.
Kai stuosta vīna nu pasuokuma organizatoru Inga Žirgule, literaruos sarunys ir vareiba sasnēgt pavysam cytu mierkauditoreju. “Cylvāki atpazeist i gaida itūs pasuokumus, mums ir sovi pastuoveigī apmaklātuoji, tok vysod ir kaids vīns klusais apmaklātuojs, kurs īsarūn pyrmū reizi i viereigi sekoj vysam leidza. Tys nav masveida pasuokums, tok kotru reizi sasalosa ap 30 cylvāku,” tai Inga Žirgule. Jei ari dasoka, ka pasuokuma mierkauditoreju ir izadevs paplašynuot ar tīšraižu paleidzeibu, kuru laikā pasuokumam pīsaslādz Čikagys latvīšu literaruo kūpa i Minsteris laseituoju kūpa “Minsteres grāmatmīļi”.
“Itūšaļt asam ari īsnāguši jaunu projektu Kulturkapitala fondam i tai kai itūreiz vīns nu fonda mierku ir atbaļsteit taišni vysaida veida literaruos sarunys, ceram, ka cytugod myusu pasuokumu cyklys turpynuosīs ar četru jaunu autoru gasteišonu Lūznovys muižā,” stuosta Inga Žirgule.
Pyrma sasatikšonys ar Anneli Slišāni 16.00 stuņdēs interesentim byus vareiba izzynuot vaira par latgalīšu volūdu i pīsadaleit kluotīnis diktata latgalīšu rokstu volūdā raksteišonā, iz kuru aicynoj bīdreiba “LgSC”, latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv i Latvejis Radejis Latgolys studeja.
2022. goda sarunu cykla nūslāguma sasatikšona plānuota 6. novembrī ar rakstneicu Gundegu Repši.


text: Apvīneibā „V.I.V.A.” nu 2006. goda dorbojās četrys Latgolys gleznuotuojis – Vēsma Ušpele, Ilze Griezāne, Vija Stupāne i Agra Ritiņa. Muokslineicys ir vīnys nu aktivuokajom Latgolys muokslys ļaudim, taisūt izstuodis, pīsadolūt pasuokumūs i puorstuovūt Latgolys muokslu ari nūtikšonuos uorzemēs. Pārn, sajamūt eipašu Reigys dūmis aicynuojumu, Sv. Pītera bazneicā Reigā tyka atkluota „V.I.V.A.” izstuode „Laimes formula Latgalē”, kurymā sūpluok muokslineicu gleznom īsadzeivuoja ari Latgolys pūdnīku dorbi.


text:
Vīstura Kairiša kinā “Piļsāta pi upis” golvonū varūni tāluos Dāvis Suharevskis
Pošuos februara beiguos uzsuoks zīmys ainu fiļmiešonu Vīstura Kairiša jaunajai kinai “Piļsāta pi upis”, kas byus latgalīšu volūdā. Pyrmūs kinys kadrus uzjims Latgolā – Kruoslovā, Ludzā i Rēzeknē. Kinys golvonuo varūņa Anša lūmai apstyprynuots divdesmit četrus godus vacais Dāvis Suharevskis nu Gaigalovys.
Dāvis akteru atlasē vysus puorsteidze ar sovu osū pruotu, humora izjiutu i vitalitati. Jaunais akters Dāvis studej kīmeju, spielej improvizacejis teatrī “Ārprāts” i dzīd folklorys kūpā “Ceidari”.
Kinys scenareja pamatā ir Gunara Janovska romans ar taidu pošu nūsaukumu. Kinys golvonajam varūņam Anšam ir navaineiga profeseja – daiļkruosuotuojs. Jis ir pīpraseits pi vysu režimu – autoritarajā pyrmskara Latvejā, pi komunistu i nacistu. Bet juo sirdi i dvēseli navar īgiut nivīns nu tūs.
Golvonuos sīvīšu lūmys atveiduos Latvejis Nacionaluo teatra aktrise Agnese Cīrule, kas spielej ari golvonū lūmu V. Kairiša izruodē “Salome”, i jaunuokuos paaudzis aktrise nu Čehejis Brigita Cmutova. Kinā fiļmēsīs ari pīredzis bogoti akteri – Gundars Āboliņš i legendarais lītuvīšu akters Jozs Budraitis.
Par izvālātajom fiļmiešonys vītom režisors V. Kairišs soka: “Latgola ir sovdabeiga i vēļ naizpieteita zeme, tuos atškireiguo viesture, volūda i leidz ar tū ari multikulturaluo atteisteiba bejuse sovaižuoka, nakai puorejai Latvejai. Tys vyss roda Latgolys naatkuortojamū vitalitatis koloritu, i kinys autoru ambicejis ir puorceļt itū spāku iz kinuekrana.”
Kinys “Piļsātu pi upis” fiļmiešona nūtiks 2018. godā, planavuots, ka kina iz ekranim pasaruodeis 2019. goda nūgalē.


text:
Zapts stiklineica i sasavasaluošona Rēzeknē
Dyžan latgaliska nedeļa Rēzeknē aicynoj iz vysaidom aktivitatem:
Latgalīšu “geocatchings” jeb zapts stiklineica Tevi gaida!
Visys nuokušuos nedelis garumā Tev, jaunais cilvāk, ir īspieja, pīsadaleit latgalīšu stiklineicys nūslāpuma mekliešonā. Ceļa suokums ūtardiņ 13.09., starta poziceja pi V.Luoča Latgalīšu rakstnīceibas muzeja, meklei tī, kur kūks smejās ar burtim, Tevi tī sagaideis viests, kuru nu trejim krystceļu celim īt tuoļuok. Pavisam Tev juosalosa 4 viests, i kod caturtdiņ gaiļs nūdzīduos trešu reizi piec divpadsmitim, mes Tevi gaidam LgSC Rēzeknis birojā (Atbreivošonys aleja 115- 314). Kurais dreižuok atīs i byus atkluojs vysus 4 latgalīšu stiklineicys nūslāpumus, dabyus sev eipošu puorsteiguma duovonu. Nastuovi molā, skrīn aulim!!!
***
14. septembrī (trešdin): LgSC Sasavasaluošona
Gaidom vysus, kuri ir drupeit vaira kai troki…
Sazatikšona nūteik LgSC birojā Atbreivošonys aleja 115- 314.
Atīšona nu plkst. 16.30. leidz 17.00.
17.00 – biļžu kina Tev i Tovim draugim
18.30. Stuostu maratons
19.00 Nūdereiga informaceja par vysaidom lobom lītom.
I piečuok leidz reita gailim ajam doncuot 🙂


text:
Roksti latgaliski. 6. nūdarbeiba
Pīduovojam vīnkuoršā tekstā raksteitus svareiguokūs latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumus i iz tim baļsteitus aizdavumus, kab pasatrenēt raksteit latgaliski. Pamats aizdavumim jimts nu 2007. godā LR Tīslītu ministrejis Vaļsts volūdys centra izdūtajim Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim.
6. NŪDARBEIBA
Personu vītnīkvuordi ir itaidi (vīnkuorši juoīgaumej): es, tu, jis, jei, mes, jius, jī, juos
Naregularī darbeibys vuordi ir itaidi (vīnkuorši juoīgaumej)Pīļaunamys ari vīnskaitļa 1. personys formys dūdu, eimu, asmu, daudzskaitļa 1. personys formys dūdam, eimam, daudzskaitļa 2. personys formys dūdat, eimat, īmat, ejte. Aizdavumūs itymā materialā par pareizom tiks skaiteitys tuos formys, kas nūruodeitys pamatmaterialā. Īsokoms ari kasdīnys raksteibā pīsaturēt pi tom.
Darbeibys vuordim, kurim nanūteiksmē sakne beidzās ar s (nest, vest, krist) voi z (lauzt, grauzt), nuokūtnis formuos s voi z juosagloboj.
nesšu, nessi, ness, nessim, nessit
vesšu, vessi, vess, vessim, vessit
lauzšu, lauzsi, lauzs, lauzsim, lauzsit
grauzšu, grauzsi, grauzs, grauzsim, grauzsit
Puorbaudi sevi!
Pīroksti latgaliski!
es griezīšu maizi
jūs metīsiet
viņi sviedīs
mēs svīdīsim
sniegs kusīs
lietus kritīs
viņas izbozīs acis
jūs gāzīsiet podus
es bāzīšu kāju zeķē
Lic pareizū dūt, byut, īt formu (darbeibys vuordam juobyut tagadnē)!
Tu _____ lobs cylvāks. Es ______ iz sātu.
Tu ______ sovam suņam ēst. Mes ______ laimeigi.
Jius _______ iz veikalu. Jius _______ gudri.
Es ______ tev padūmu. Es _____ gūdeigs.
Tu ______ ej iz školu.
Jius __________ vysim naudu. Mes _______ iz tiergu.
Mes __________ vīns ūtram rūku.
Puorejuos nūdarbeibys meklej pošvuiceibys materialā Vuicīs raksteit latgaliski!, aizdavumu atbiļdis atrūnamys ite.


text:
Jiurys spāku orkestra bigbenda albumā skaņ “Auga, auga rūžeņa” džeza versejā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Jiurys spāku orkestra bigbends izdevs džeza muzykys albumu “Veltījums tautasdziesmai”, kurymā 11 dzīšmu vydā jaunā džeza versejā skaņ ari latgalīšu dzīsme “Auga, auga rūžeņa”, viestej Nacionalūs bruņuotūs spāku golvonuo dirigenta Anda Kareļa sagataveituo informaceja.
Jaunū albumu “Veltījums tautasdziesmai” orkestra bigbends izdevs kai veļtejumu Jiurys spāku atjaunuošonys 30. godadīnai. Tymā īkļautuos tautysdzīsmis specialai Jiurys spāku orkestra bigbendam leluokā daļā aranžiejs leitovīšu komponists Rimantas Giedraitis, viņ albuma nūslādzūšū kompoziceju “Čuči, guli, līgaviņa” taisejs latvīšu džeza legenda Gunārs Rozenbergs vēļ padūmu okupacejis laikā.
Albumā skaņ 11 Latvejā zynomys tautysdzīsmis i tūs vydā ari latgaliskuo “Auga, auga rūžeņa”. “Latvīšu tautysdzīsmis ir kulturys pamats, tuos ir myusu vysa leluokuo boguoteiba. Tautysdzīsmēs var dabuot dzeivisziņu, padūmu i pasasmeļt spāka. Asu eistyn gandareits, ka kūpā asam padarejuši itaidu lelu dorbu,” par albumu soka dirigents, kapteiņs Andis Karelis.
“Veltījums tautasdziesmai” ir daīmams nūsaklauseišonai vysūs popularuokajūs muzykys digitaluos straumiešonys servisūs (Spotify, Deezer, YouTube Music), kai ari Jiurys spāku orkestra YouTube kanalā.
Jaunais albums īskaņuots Nacionalūs bruņuotūs spāku dirigenta Anda Kareļa vadeibā, tuo skaņu režisors ir Kristaps Krievkalns, bet īrokstu miksiejs i masteriejs Armands Treilihs. Īrokstā pīsadalejuši Jiurys spāku orkestra muziki, kurūs vydā instrumentalī solisti – Andis Ločmelis (alta, soprana saksofoni, elektroniskais saksofons), Agris Bušs (tenora saksofons), Deniss Seimuškins (trompete), Tuoms Jansons (vibrafons), Kaspars Jekševics (trombons), Levs Rotbards (trombons) i Dzintars Vītuols (gitara), Zemessardzis orkestra muziki, tūs vydā instrumentalī solisti – Valters Gotlaufs (bungys) i Matīss Žilinskis (tausteņinstrumenti), kai ari Nacionalūs bruņuotūs spāku Štaba orkestra muzikis Gatis Supe (vokals).
Jiurys spāku orkestris dybynuots 1995. goda 6. junī i tuo pamatfunkceja ir militarūs ceremoneju muzykalais nūformiejums, profesionala koncertdarbeiba i pīsadaleišona storptautyskūs militarūs i profesionalūs pyutieju orkestru festivalūs. 2009. godā Jiurys spāku orkestris tics puortaiseits par džeza orkestri, tū puorsaucūt par Nacionalūs bruņuotūs spāku bigbendu, bet nu 2019. gods bigbends otkon ir atsagrīzs Jiurys spākūs i puorsaukts par Jiurys spāku orkestri.


text:
1.oktobrī Daugavpiļs teatrī nūtiks pyrmizruode režisora Georgija Surkova īstudeitīm „Latvīšu šausmu stuostim”, kur viestiejumi par cylvāku jyutom i attīceibom īteiti mistikys škidrautā.
„Myusu sabīdreibā volda Rītumu kulturys īspaiduots stereotipisks vīduklis par šausmu stuostim – vysūs viestiejumūs par spūkim, vampirym i cytim brīsmūnim plyst ašņa jyurys, i nikas lobs nav gaidams sasatikšonā ar taidu naradiejumu, kas gryb atjemt dzeiveibu,” stuosta izruodes režisors. „Bet, struodojūt pi šuo īstudiejuma, mes sacynojam, ka latvīšu šausmu stuosti atsaškir nu rītumnīciskīm – nav tik bīdiejūši draudeigi, turkluot ai puordabiskū te var sadzeivuot i dažkuort pat sasadraudzētīs.”
Izruodes pamatā ir seši latvīšu autoru stuosti ar sižetim nu dažaidim laikim. Vīnā stūosteits par kaidu Centraltiergā pierktu vacu nūluodeitu spīgeli, cītā – par rogonom Zemgalis lelkungu zemēs, vēļ kaidā – par Reigys Mīra īlys Lelyjūs kopus sastūpamu nūslāpumainu byutni, kura savaldzynoj jaunu arhitektu i aizvad sev leidza nakts malnumā. Itymūs stuostūs brīsmis sliepjās škītami drūšuos vītuos, tyvūs ļaudīs vai poša cylvāka pruota rūtaļuos. Tok sovā byuteibā kotrs stuosts ir par cylvāku jyutom i attīceibom, kas var aizvest gon leidz brīsmeigim nūtykumim, gon izgluobt. Kas zyna, varbyut puordabiskīs na vīnmār isarūnās ai ļaunu nūdūmu, bet pavysam preteji –lai beidyunuotu i pasorguotu, tikai tū saprast cylvākam traucej bailes, i baiļu oklumā jis īskrīn nalaimes rūkuos.
Uz skotuves atsadzeivuosīs Aleksandra Grīna „Klusī cīmeņi” i „Vecaru Indrika dzeivesstuosts”, Mirdzys Bendrupis „Helena”, Viestura Reimera „Spīgeļs”, Vladimira Kaijaka „Vizija” i Ralfa Kokina „Engures kopsātys zyluo zuorka stuosts”. Stuostu viestiejumus izspēlēs aktīri Zanda Mankopa, Agnese Laicāne, Jūlija Ļaha, Kristīne Veinšteina, Egils Viļumovs, Ritvars Gailums, Marģers Eglinskis i Kārlis Tols.
Īstudiejuma vizualū nūformiejumu veidojūt, radūšuo komanda īvāruoja ekoteatra princypus, uz skotuves ūtrū elpu dūdama jau sovu laiku nūkolpuojušuom lītom – vacom kūka miebelem i dielim, kostimu nūlyktovā atrostim lītuotim apgierbim. Izruodes „Latvīšu šausmu stuosti” scenografs ir Andris Eglītis, kostimu muokslineica – Indra Bermaka, gaismu muokslinīks – Sergejs Vasiļjevs. Īstudiejuma muzykalū nūformiejumu veidoj komponists Platons Buravickis.
Pyrmizruode -1. oktobrī plkst. 18.00; nuokamuo izruode – 2. oktobrī plkst. 17.00.
Biļetes: Daugavpiļs teatra kasē ( 654 26520), „Biļešu paradīze” kasēs, taipat internetā www.bilesuparadize.lv


text:
Diptiha „Kaija. Izmekleišona” 1. daļa - Čehova „Kaija”. Izmaklātuojs kūpā ai aktīrim i Čehova „Kaijas” varūņim mieginoj atteit nūtykumus leidz likteneigījam šuovīņam, lai saprostu komedijis tragiskuo fināla īmesļus.
„Kaija. Izmekleišona” sastuov nu divejom daļom – nu divejom atseviškom izruodem dažaidūs vokorus. Pirmuos, „Kaija-1”, pamatā ir plaši zinomuo Antona Čehova luga, bet „Kaija-2” - myusdīnu krīvu rakstnīka Borisa Akuņina uzraksteits sovdabeigs turpynuojums.Izruodes byuteiba izsaceita nūsaukumā - izmekleišona, padziļinuota A. Čehova lugys izpiete, leidzeiga ceļojumam, kura laikā skateituoji kūpā ai aktīrim izmontoj Akuņina saceriejumā īlyktos atslāgys, lai saprostu originallugys varūņu reiceibys motivus. Topeic ir svareigi nūsaskateit obejis izruodes vīnu aiz ūtrys, lai īraudzeitu Čehova daiļradi napīrostuokā gaismā.
I daļa
Nūslāpumu pylnū lugu „Kaija” pats Čehovs sauc par komediju, kur attāluota ai muokslu saisteitu ļaužu dzeive pi „magisko azara”. It kai lāna i mīreiga, bet patīseibā pylna kaisleibu, vīntuleibys, ryugtys ironijis i cīšonu. Naskaidrys ilgys i cāly sapni te poloj i škeist kai viļņi pret akmiņi. Leidz breižam, kod atskaņ šuovīņs… Antons Čehovs pīskaitams pasaules pazeistamuokajīm rakstnīkim i dramaturgim, juo dorbūs izcylys cylvāku psihologijis zynuošunīs īt rūku rūkā ai smolku humoru. Juo uzraksteitū „Kaiju” jau ūtrū godu symtu izruoda pasaules teatrūs vysdažaiduokajūs variantūs, storp kurym natryukst nūdruoztu klišeju. Bet kū dūmoj poši lugys varūņi? Kas jīm diktej reiceibu? Cik labi i pareizi jūs atmiņa globoj vysu nūtykušū?
Projektam „Kaija. Izmekleišona” sajemts Vaļsts kulturkapitala fona finansials atbolsts.


text:
LATGALĪŠU KULTURYS BĪDREIBYS mierki:
- iz interešu pamata apvīnuot vysus tūs, kuri gryb apgiut Latgolys kulturys montuojumu i atteisteit tuos kulturys tradicejis, styprynuot latgalīšu volūdys funkcionalitati;
- sekmēt latgalīšu kulturviesturiskuo montuojuma saglobuošonu, tradiceju apzynuošonu i atteisteišonu, latvīšu kulturys procesā integrātys latgalīšu autonomys kulturvidis veiduošonu;
- veicynuot latgalīšu runys i rokstu volūdys izkūpšonu i atteisteibu;
- veicynuot gon Latvejā, gon uorpus tuos rūbežom dzeivojūšū latgalīšu sakarus, sasaprašonu i tyvynuošonūs.
LATGALĪŠU KULTURYS BĪDREIBYS darbeiba:
- dažaidu kulturizgleitojūšu pasuocīņu reikuošona;
- latgalīšu volūdys i kulturviesturiskuo montuojuma apgiušona i apvuiceiba;
- periodiskū i cytu īspīddorbu izdūšonys organiziešona;
- Latgolys regiona dobys, viesturis i kulturys pīminekļu saglobuošonys i atjaunuošonys veicynuošona;
- muokslinīciskuos i saimnīciskuos pašdarbeibys kolektivu veicynuošona;
- sadarbeiba ar Bazneicu, pīsadaleišona labdareibys pasuocīņūs.
LATGALĪŠU KULTURYS BĪDREIBYS vaļde:
vaļdis prīšksādātuoja Ilga Šuplinska (nu 12.06.2022.)
vaļdis prīšksādātuoja vītneica Līvija Plavinska
vaļdis lūceklis Jurs Viļums
vaļdis lūceklis Jāzeps Buļs
vaļdis lūcekle Ērika Teirumnieka
Īskots bīdreibys viesturē:
Latgalīšu kulturys bīdreiba ir vīna nu aktivuokūs latgalīšu bīdreibu – Latgolys viesturis i kulturys viesturis montuojuma apzynuotuoja i saglobuotuoja, Pasauļa latgalīšu saītu organizātuoja, kulturizgleitojūšuo dorba dareituoja.
Latgalīšu kulturys bīdreiba (ogruokais nūsaukums – Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba) dybynuota 1989. godā. Bīdreibā aktivi dorbojās 40-50 bīdru. 2005. godā bīdreiba dabuojuse sabīdryskuo lobuma organizacejis statusu.
Bīdreibys darbeibys sasnāgumu pamatā ir tuos vadeituoju nasavteigais dorbs (bīdreibu vadejuši aktivi kulturys i sabīdriskī darbinīki Pīters Keišs, Anna Rancāne), augšai pacaltī bīdreibys mierki (pīminekļu pastateišona i tml.), vysaidu pasuocīņu organiziešona, darbeibys vītys simboliskums: Rēzekne – Latgolys sirds.
Bīdreiba ir davuse byutisku īguļdejumu Latgolys viesturis i kulturys viesturis montuojuma apzynuošonā: gruomotu izdūšona, krucifiksu atjaunuošona Latgolā, ekspedicejis organiziešona Franča Kempa miersteigūs atlīku puorvesšonai nu Sibira iz dzimtini, pasasokūt bīdreibys iniciativai i atbolstam, Rēzeknē ir pastateiti nūzeimeigi i muokslinīciski augstvierteigi pīminekli: atjaunuotuo Latgolys atbreivuošonys i vīnuoteibys ar puorejū Latveju pīmineklis “Vienoti Latvijai” (Latgolys Muora, 1992), pīmineklis Nikodemam Rancānam (2002), Frančam Trasunam (2009), Ontonam Kūkuojam (2012), pīminis pluoksnis latgalīšu sabīdryskajim darbinīkim i politikim Vladislavam Rubuļam (1995), Frančam Kempam, akademikam Aleksandram Nikonovam (2012).
LATGOLYS KONGRESA LĀMUMU IZPIĻDIS PADŪME (LKLIP) (2022–2027):
- Latgalīšu kulturys bīdreibys vaļdis prīšksādātuoja Ilga Šuplinska;
- Latgolys planavuošonys regiona Atteisteibys padūmis prīšksādātuojs Sergejs Maksimovs;
- Daugovpiļs Universitatis rektore Irēna Kokina;
- Rēzeknis Tehnologeju akademejis rektore Iveta Mietule;
- Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociacejis vaļdis prīšksādātuoja vītnīks Imants Slišāns;
- Latvejis Republikys Saeimys deputatu, kas īvālāti nu Latgolys, puorstuovs – Edmunds Teirumnieks;
- Katuoļu goreidznīceibys puorstuovs – Staņislavs Prikulis;
- Latgolys zemnīku puorstuovs – Aldis Ločmelis;
- Latgolys uzjiemieju puorstuovs – Valters Murāns;
- Latgolys medeju puorstuovs – Ausma Sprukte-Kozule;
- Jurists – Agris Bitāns;
- Volūdneica – Edīte Husare;
- Ekonomists – Aldis Bukšs;
- Latvīšu viesturyskūs zemu padūmis puorstuovs nu Latgolys NVO – Dainis Mjartāns;
- Latgolys zemissardzis puorstuovs.


text:
LgSC Rēzeknis birojs izzinoj Latgolys viesturi
Atejūt pavasaram, kod pamozom suoc mūstīs doba i kotrā cylvākā rūnās gribiešona vairuok dorbuotīs, arī mes, LgSC Rēzeknis jaunīši, izdūmuojom palutynuot sovys acs ar kū pateikamu i nūdereigu. I, prūtams, ka myusim nav nikuo svareiguoka, kai vairuok uzzynuot par Latgolys sirdi – Rēzekni. Ituo gods 13. martā nūguojom iz Latgolys Kulturviesturis muzeju i pavadejom laiku, apsaverūt izcylūs Latgolys pūdnīku dorbus vairuoku godsymtu ritiejumā. Verūtīs kartenis i eksponatus, izzynuojom Rēzeknis viesturi nu 9. leidz 20. godu symtam.
Piečuok sovus īspaidus apsprīdem pi čaja kruškys. Koč ari mes vysi naasam nu Rēzeknis, bet atkluojom, ka daudz kū asam jau zynuojuši par piļsātu.
Vīnnūzeimeigai myusus vysus vīnuoja gribiešona byut tyvuokim i zynūšuokim par Latgolu i vysu, kas ite ir nūtics i nūteik. Pozitivu emoceju īspaidā pi čaja kruškys rūsejuos sarunys par tū, kū lobu mes nu sevis varim dūt Rēzeknei i Latgolai kūpumā.
Īsokam vysim, kurim apnykuse zīmys kasdīneiba i kam sirdī ir Latgola, nūīt iz muzeju i atrast kū sev tyvu.
LgSC Rēzeknis biroja jaunīši


text:
10. augustā 85 godu jubileju svieteja Latgolā dzymušuo i augušuo operdzīduotuoja Anna Šņukute. Pi juos gostūs iz Vabalis pogostu, kur jei niu dzeivoj, beja nūbraukuse Edeite Husare, kab sveiktu svātkūs i izzynuotu vaira par dzīduotuojis bierneibu Latgolā, ceļu iz boltū operys sātu Reigā, garū operdzīduotuojis dorba myužu i latgaliski taiseitajom koncertprogramom laikūs, kod latgalīšu volūda nu skotivu nimoz tai bīži i naskanēja.
“Bierneiba beja kai jau laukūs. Asu eistuo lauku meitine – skraidi pa gonim i goni aitys, goni cyukys!” par sevi soka Anna. “Asu dzymuse Rēzeknis apriņča, Ondrupinis pogosta Dorotpolis cīmā. Suoku muoceitīs Baltezera septeņgadeigajā skūlā, agruok beja tikai septenis klasis pamatskūlā. Guoju iz skūlu divejus kilometrus pa lelu snīgu,” školys godus atguodoj Anna Šņukute.
Školys laikā Anna vuicejusēs labi, bejuse loba atmiņa i nivīnam nav vajadziejs juos mudynuot tuo dareit – īspiejuse kai lauku dorbus apdareit, tai izavuiceit. Kai školys laikūs ar teatri, kori, ballem, tai ari vīnkuorši laukūs ar dažaidom tolkom – rudzu pļuovi, māslu tolku – tūlaik bejuse cīši sabīdryska dzeive, vysi dzīduojuši.
Par sovim vacuokim, kuri bejuši aktivi dzīduotuoji i doncuotuoji, Anna stuosta: “Munai mamai beja loba dzierde. Dzīduoja daudzi vysaidys latgaliskys dzīsmis, šlagerus i vysa kuo, nu, saprūtams, es tū vysu īsamuoceju. A munam tāvam, nu šytuo laika skotu punkta verūtīs, beja taida aktera meistareiba – vysi nu apkuortnis guoja klauseitīs, kai jis stuosta puorsokys.”
Piec Baltezera školys pabeigšonys, Anna suokuse vuiceitīs sešpadsmit kilometru tuolajā Maltys 1. vydsškolā, iz kuru poša kuojom nūnasuse īsastuošonys dokumentus. Treispadsmit godu vacumā suokuse patstuoveigū dzeivi, dzeivuojuse kūpmītnēs i tik sastdīnis vokorā piec stuņžu guojuse iz Dorotpoli iz sātu, bet svātdīnis reita pusē jau ar salyktu sūmu otkon īts ceļš atpakaļ iz školu.
Piec vydškolys, kurys laiku atguodoj ar jaukom atmiņom, pabeigšonys tūlaik septeņpadsmitgadeituo Anna dūmuojuse, kū dareit tuoļuok. Tymā laikā nu kolhozu koč kur tuoļuok beja gryuts tikt, bet, pasasokūt mamys apsvīdeigumam, Annai izadeve dabuot izziņu i atļuovi braukt paceli. Sābri, kuri jau nu ituos pusis beja nūbraukuši, meitini paaicynuojuši pi seve iz Jaunjelgovu, kur, struoduojūt par sekretari i piečuok kaseri, nūdzeivuojuse puora godu. Nagrybūt braukt iz tuoļuokam dorbam nūzeimuotū Jākubpili, Anna atsagrīzuse dzymtajā pusē.
“Tymā laikā tikū beja nūsadybynuojuse Rēzeknis Muzykys vydsskūla. Beja paguojs vīns gods – es asu muzykys vydsskūlys ūtrais izlaidumus. Nu kū – tyvuokuo muzykys vydsskūla, aizīšu! Bet es tok naprotu it nikuo, nivīnys notys, nu dzierde maņ teišom beja. Juosoka muzykys skūlys pedagogim, kas mani tūlaik pījieme, lelu pateiceibu, jo nu tuo maņ vyss suocēs,” tuoluokū dzeivis ceļu atguodoj Anna.
Piec muzykys vydškolys pabeigšonys kai kordirigentei Anna tyka nūzeimuota par dzīduošonys školuotuoju tīpat vīnā nu Rēzeknis vydsškolu, bet paraleli poša muzykys vydsškolā dabuojuse ari vokalistis diplomu. Iz Rēzekni tūlaik koncertēt beja atbraucs Vaļsts Akademiskais kors, kurā iz nūsaklauseišonu tuo vadeituojam Daumantam Gailim Annu beja īsacejs juos pedagogs Jāzeps Rogovskis.
Anna stuosta: “Nu tai es nūdzīduoju i maņ saceja, labi, taisīs iz brauc iz Reigu! Taidā Reigā es nikod nabeju bejuse! Maņ juosoka, ka maņ beja taids ilgais ceļš leidz operai.”
Tai Anna Šņukute 1962. godā nūbrauce iz Reigu i suoce struoduot korī, piec puora godu īsastuoja vokalistu studejuos konservatorejā – myusu laikūs Muzykys akademejā. Par paviersīņa punktu studeju nūslāgumā tyka nūsaklauseišona pi dirigenta Riharda Glāzupa, kurs Annai devs īspieju suokt struoduot operā. I par lūmu skaitu i dzīduošonys daudzumu dorba gaitu laikā Anna nav varējuse žāluotīs – jai bejs taids bolss, ka variejs iztikt bez īsasiļdiešonys i īlekt ari lūmuos tod, kod kaida nu kolegu nav variejuse nūdzīduot voi byut iz generalmieginuojumim, izruodem. Annys bolsa eipašeibys i raksturs, kai ari mecosopranam pīmāruotuo lūmu dažaideiba ļuovuši pīdzeivuot ari cīši garu dorba myužu, struodojūt operā da 58 godu vacuma.
Operdzīduotuoja Anna Šņukute cytu vydā izaceļ ari ar tū, ka sovulaik Padūmu godūs beja pyrmuo, kas soloprogramuos īsadreikstēja īkļaut dzīsmis ari latgaliski – tuos beja kai tautysdzīsmis, tai autordzīsmis ar latgalīšu autoru vuordim. Kai veļtejumu Annai komponists Pēteris Plakidis sovulaik sarakstejs ari solodzīsmi “Smotra tiergs Rogovkā”. Iz vaicuojumu, aiz kuo dzīduošona latgaliski jai bejuse svareiga, atbiļde īt par reizi:
“A kas es asu? Latgalīte! Leidz tam nivīns nav dzīduojs nivīnu latgalīšu dzīsmi. Tālis Matīss skaitejuos latgalīts, bet jis dzīduoja tik Juoņa Ivanova dzīsmis. Latgaliski es suoku pyrmuo dzīduot. Nivīns maņ nikuo napuormete, nasuove nūst, i, kod kur brauču ar koncertim, vysod kaidu dzīsmi īkļuovu!”
Niu Anna soka, ka sovu ir atdzīdovuse – dzeive bejuse cīši interesanta i pīpiļdeita, niu pavasarūs prīcojās par laksteigolu, kurei dzīd aiz lūga i aicynoj gostūs otkon piec pīci godi. Vieleju Annai Šņukutei stypru veseleibu i stuosta par operdzīduotuoju nūslāgumā lelu paļdis soku ari Latvejis Radejis kolegim Orestam Silabrīžam, Annys meitai Anitai Ozoliņai i mozmeitai, komponistei Evijai Skukei par īšonu tolkā, kab itei sasatikšona Inikšūs varātu nūtikt.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
1. 1049. 1149. S k o l n. J. P a s t a r s P r e i ļ o s. N. R a n c ā n a k r.
Vīns čigons īt uz mežu, sateik valnu. Valns soka uz čigonu:
"Vasals, kyuma!"
Čigons atbild: "Vasals, kyuma!"
Valns prosa čigonam : "Kur īsi, kyuma, uz mežu?"
Atbild čigons : "Maklāt ēst."
Valns īsaucās: "Man arī gribās ēst! Es zynu lobusi vēršus, tur byus loba maltīte."
Tagad valns ar čigonu aizguoja pi meža anolas. Valns soka uz čigonu: "Ej atnes vīnu vērsi."
Čigons aizguoja uz ganību un suoka saistīt vysas vēršu astes kūpā. Valns gaidēja, gaidēja - navar sagaidēt. Aizskrēja uz meža molu un vaicoj: "Kū dori tik ilgi?"
Čigons atbild: "Es sasīšu vysus vēršus un reizē aiznesšu, navajadzjās vairs staiguot."
Valns sasadusmuoja, pagiva vērsi un aiznese. Izkratēja gali un padeve uodu čigonam, lai atnas pylnu ar yudini. Čigons tikai uodu aiznese pi okas, nūlyka uodu un suoka rakt apleik oku. Valns gaidēja, gaidēja - navarēja sagaidēt, sasadusmuoja, aizskrēja pi čigona un soka: "Kū te dori, kyum?"
Čigons atbild: "lzrakšu vysu oku, navajadzjās vairs īt pēc yudiņa."
Valns pagiva uodu, pīsmēle pylnu ar yudini un aiznese. Čigons aizguoja pi valna, jis soka: "Aizej un atnes vīnu ūzulu ar vysom saknem."
Čigons aizguoja un suoka plēst nu kuorklim lyukus un saistīt ūzulu viersyunes. Valns nevar sagaidēt, sasadusmuoja, aizskrēja pi čigona un klīdzja: "Kū dori, kyuma, tik ilgi?"
Čigons atbild: "Sasīsim vyusus kūkus un reizē varēs aiznest." Valns sadusmuoja, giva vīnu ūzulu, izruove ar vysom sak nem un aiznese. Tagad valns ar čigonu pīvyra ēst un nu obi paēde. Valns soka: "Brauksim da tevis vīsūs."
"Labi, brauksim arī obi!"
Valns aizjyudze lobūs ratūs puori zyrgu un brauc. Dabraucūt pi muojom, čigons soka: "Muni bārni ļūti izsolkuši, sorgīs, ka tevi nāapāst."
Tikai pībrauc pi muojom, izskrīn čigona bārni un klīdz, lai tāvs dūd ēst. Valns sasabeistās, ka juo nāapāstu, pamat zyrgus un aizbāg.


text:
Zīma byus, tok voi byus ari kultura?
Roksta autore: Laura Spundere, portals lakuga.lv
Koč ari temperaturys atzeime uorā vys vēļ ir stypri viers nullis, var saceit, ka goda soltais laiks ir kluotyn i vāsuokā vokorā tai viņ prosuos papyldu telpu apkure voi vysmoz kuorteigys vylnys zečis. Ir skaidrys, ka itamā sezonā elektroenergejis i syltumapguodis riekinu kuopumu izjuss vysi, tok itūšaļt raudzejom saprast, cik lelā mārā izmoksu pasaaugstynuošona ītekmēs regiona mozuos kulturys īstuodis.
Itūšaļt sabīdreibā volda gona daudz nazinis par gaidamajim apkuris i elektreibys riekinim. Jau gona plotai ir izsludynuots, ka muojsaimisteibom tiks pīškierts pabolsts vysa veida apkuris sistemom. Ka nu kaids vēļ nav izpietejs vysus pabolsta veidus, vaira informacejis var atrast ITE voi sovys pošvaļdeibys sātyslopā.
Vystik atkluots palīk vaicuojums, kai riekinu pīauguma laikā izdzeivuos leluokys i mozuokys kulturys īstuodis. Latvejis Radejis Latgolys studeja apvaicuoja regiona leluokūs kulturys magnetus – Latgolys viestnīceibu GORS Rēzeknē i Marka Rotko centru Daugovpilī (vysu sižetu klausīs ITE). Itūšaļt taupeibys režims īspieju rūbežūs ir īslāgts obejuos īstuodēs. Sovpus Lakuga.lv raudzeja sasazynuot ar mozuokom regionalajom kulturys īstuodem, īsadzilinojūt kūpejā Latgolys situacejā.
Rēzeknis nūvoda Nautrānu sporta hallis i kulturys noma vadeituoja Inga Vigule stuosta, ka situaceja ir vysai sarežgeita. “Cytys pošvaļdeibys īstuodis vīnnūzeimeigi turpynuos dorbu, cikom mums piec jaunuo goda byus juoslādz cīt sovys durovys, deļtam, ka apkurynojam ar elektreibu, izmoksys ir cīši lelys,” tai skaidroj Inga Vigule. Tok, lai ari situaceja izaklausa gona biedeigi, Inga papyldynoj, ka amatermuokslys kolektivim byus vareiba mieginuot cytuos telpuos, sovpus atseviškys kulturys aktivitatis tiks puornastys iz uoru. “Piec jaunuo goda leidz Leldīnei ir klusais periods, kod pasuokumi principā taipat nanūteik, mes asam katuoli i gavieni īvārojam. Leidz tam byus vaļsts svātku sviniešona, ari tautys skriejīņs cauri vysim sešim Nautrānu apvīneibys pogostim, sovpus janvara beiguos teik plānuota tai sauktuo grūzeņu balle.”
Leivuona kulturys centra direktoris vītneicys p.i. Līva Rūliete stuosta, ka kulturys centrs vīnnūzeimeigi turpynuos dorbu. “Īspieju rūbežūs raudzeisim taupeit. Energoefektivitatei asam īreikuojuši elektreibu iz sensoru, kurynojam ar granulom. Raudzeisim piec vareibys nadaudz mozynuot syltumu telpuos,” tai Līva Rūliete. Jei ari atkluoj, ka itūšaļt vēļ nūteik leigumu sliegšona ar muokslinīkim, deļtam kulturys programa tik tūp, tok nūteikti byušūt vysaida veida pasuokumi, eipaši taidi, kas pīmāruoti saimem ar bārnim.
Preiļu nūvoda Gaļānu kulturys noma vadeituoja Anna Vanaga skaidroj, ka vosorys periodā kulturys nomam ir izadevs nadaudz īekonomēt iz elektreibys patiereņa, deļtam vysmoz leidz janvaram situaceja izaver stabila i uztraukumam nav pamata. “Mums apkure ir ar kūdrys granulom, kas ir gondreiž div reizis lātuokys nakai kūkskaidu granulys, a syltumefektivitate ir pat lobuoka. Asam kotram gadīņam sagatavejuši ari molku.
Tok, ka byus taida vajadzeiba, mieginuojumus reikuosim koč voi sveceišu gaismā,” tai Gaļānu kulturys noma vadeituoja Anna Vanaga.
Gaļānu kulturys nomā teik plānuota teatra izruode i balle, sovpus novembra vydā tyks atzeimāts Vydsmuižys jubilejs.
Ludzys kulturys noma vadeituoja Valentina Razumovska pastreipoj: “Pošvaļdeibā itūšaļt struodoj taidi cylvāki, kuri saprūt, ka kultura ir napīcīšama, deļtam pagaidam nav bejs taidys runys, ka kulturys nomu varātu slēgt.” Valentina ari skaidroj, ka taupeibys režims kulturys nomā ir jau niu – prožektorim nūmaineitys lampys iz mozuokim kilovatim. Kai ari pošdarbeibys kolektivu vadeituojim mieginuojumūs lyugts izmontutot tik vīnu skotuvis apgaismuojumu, na vysu zāli.
Lakuga.lv ari apvaicuoja sovus sekuotuojus socialūs teiklu kontūs Twitter, Facebook i Instagram. Aptaujis mierkis beja izprast, cik Lakuga.lv sekuotuojim ir svareiga īspieja regulari apmeklēt kulturys nūtikšonys. Aptauja paruodeja, ka vairumam ļaužu vystik koč drupeit satrauc vysu izmoksu saduordzynuojuma ītekme iz kulturys dzeivis nūtikšonom.
Sovpus vaicuojumā par tū, voi cylvāki byutu gotovi moksot vaira par beletim, kab apmeklēt pasuokumus, leluokais vairums atbiļdēja, ka jūs izviele byus atkareiga nu konkretuos situacejis. Vystik gona daudzi ari atbiļdēja, ka ir gotovi īsaguoduot duorguokus beletus.
Vēļ 2020. i 2021. godā pošvaļdeibys īstuodem, tymā skaitā ari pošvaļdeibys kapitalsabīdreibom, beja daīmams vaļsts atbolsts pandemejis krizis puorvariešonai i nagativūs seku mozynuošonai. Ari niu aizdevem vaicuojumu Latvejis Republikys Kulturys i Ekonomikys ministrejom, par tū voi itūšaļt teik plānuots leidzeigs papyldu atbolsts. Sajēmem atbiļdi, ka konkrets atbolsts taišni syltumapguodei i elektroenergejai nav paradzāts. Vystik pošvaļdeibys īstuodem ir vareiba pīsasaceit projektu atbolstam energoefektivitatis paaugstynuošonys i atjaunuojamūs energejis resursu īvīsšonai. Itūs projektus administrej Centraluo finanšu i leigumu agentura i Latvejis vidis investiceju fonds.
Papyldu tam ari Vidis aizsardzeibys i regionaluo atteisteibys ministreja plānoj īvīst programu āku renovacejai, kur atbolstu varēs sajimt ari kulturys īstuodis.
Teik ari pastreipuots, ka vaļdeibā vys vēļ nūteik aktivys diskusejis par papyldu atbolsta pasuokumim. Kotrys dzeivuotuojs vysom aktualitatem var sekuot leidza Ministru kabineta i Ekonomikys ministrejis sātyslopuos.
Pasauļam mainūtīs, ari kotram nu myusu juospiej maineitīs leidza. Voi nav tai, ka leidz šam vysleidz asam dzeivuojuši puori sovom īspiejom, naaizadūmojūt par tū, cik lelu ītekmi atstuojam piec seve? Tai sauktais ekologiskais pāds, kas palīk piec kotra cylvāka, nav nikas ezoterisks voi izdūmuots, tok pavysam reals īspaids iz vidi mums apleik.
Kotrā īstuodē īspieju rūbežūs var tikt īvīsti atseviški taupeibys pasuokumi, tymā pat laikā saglobojūt pamata ierteibys i komfortu. Var suokt koč voi ar koridoru gaismu nūmaiņu iz sensoru, a tod jau varbyut tiksim ari pi atkrytumu škiruošonys i plotuokys izpratnis par ilgstpiejeigim dzeivuošonys parodumim.


text:
Aizvadeits Laladra Rēzeknē
10. maja pīvokorā (tai ap pīcim) dzejis i prozys skaiteituoji i klauseituoji sasatyka Rēzeknī, bīdreibys “Artistence” telpuos, pasuocīnī ar nūsaukumu “LaLaDra” jeb Latgalīts Latgalīšam Draugs.
Gaisteigajā vītā uzastuoja jau pazeistami literaturys autori, taipoš kai pavysam jauni – īprīkš naredzāti i naklauseiti skaiteituoji. Pasuocīni atkluoja Daiņs Adijans, nūdzīžūt divejis pošsacerātys dzīsmys, piečuok ar sovys dzejis/prozys skaitejumim turpynuoja Meldra Gailāne, Ligeja Purinaša, Edgars Stepiņš i Raibīs Suņs. Klauseituoji tyka aicynuoti iz eipašu uzadreiksteišonu – pošym paraudzeit skaiteit dzeju nu myusdīnu latgalīšu dzejis antologejis kruojuma “Susātivs”, tys vysai raiti pasadeva drūsminīkam – Andrim Rusiņam, kurs nūskaiteja ryndys nu Ingridys Tāraudys dzejis.
Lasejumus nūslēdze Latgolys Studentu centra Rēzeknis biroja aktiviste Kristīne Pokule ar dzīsmi par gaidamū laika prognozi.
Piec kotrys uzastuošonys muokslinīkim nuocēs atbiļdeit iz navysai vīnkuoršim vaicuojumim nu pasuocīņa vadeituoju pusis – tai mes uzzynuojom gon tū, kod lobuok rokstuos dzeja, gon tū, kaidus autorus skaita poši skaiteituoji, i tū, kurs lobuoks – tymsais voi gaišais.
Cīši lelu paļdis sokom restoranam “Rozālija,” kurs saryupieja uzkūdu goldu i Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibai par mozuom baļveņom pasuocīņa dalinīkim.
“LaLaDra” ir pasuocīņs ar kvalitatis zeimi, ja na skaitetuoju daudzumā, tod kvalitati pasuocīņa atmosferā, gaideisim vēļ cytys itaida veida nūtikšonys.
LgSC Rēzeknis biroja
aktivisti
*Pasuokums nūtyka ar Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstu.


text:
Vosorys izklaidis – idejis, projekti i koncerti
Šudiņ vokorā Tonis birojā projektu vokors. Reit turpynuojums itai izklaidei. Kai smejīs, cytim vosora, a cytim i vosora, i juodūmoj par rudini.
Ite zemļuok karteņa nu paguojušuos nedelis izprīcom ar SIF projektu, kas gols golā īsīts svēre 2 kilogrami i symtu gramu. Ireta i Artis cap i lej iudini. Koč kai tei latgalīšu volūda juodaboj iz zaļa zora, vysam vajag naudys.
Ass īsnīgts pusūtra symta projektu, vysā naudys 10 projektim. Cereibu moz, dorba īlykts da byudu. Juorauga cerēt i vysleidza dareit sovu.
Reitvokor nu suoku aizīsim apsavērt, kai izaver RTU. Seņ nav radzāta. Juosuoc dūmuot par Dzejis dīnom, kur otkon saguoja īsakuļt – LgSC taisa 2 pasuokumus kūpā ar Rakstnīku savīneibu: tradicionaluos dzejis pīkritiejim, nūvodu dzejnīkim Breivdobys muzejā i jaunajim i trokajim tehniski dzejisku pasuokumu. Galiejeibys īdvasmoj, obi goli bārna pruotā – i vacī, i jaunī. Nu labi, na bārni, a jaunīši i studenti. Jī ari bārna pruotā šaļtim.
Piečuok reit 18:00 stuņdēs koncerts Dūma laukumā – grupai “Bez PVN” jauns klips.
Jau 1. augustā Leivuonūs, Začu solā, Latgolys muzykys festivals. Lakugā ļauds bādoj, ka vysā nalatgaliskys. Sok, Latgolys, ni latgalīšu festivals. Tok laikam jau tei Latgola taida ir – latgaliski tik sātā kluseņom i pa dzārumam voi tod, ka vajag puordūt eksotiku ci dabuot bolsuotuojus šovūs.
Nu LgSC ap itū projektu jemās Jureits, koč jūkainai projekta sātyslopā pi sadarbeibys partneru naredzēt ni LgSC vuorda, ni logo – tik LgSC projektus “Taiseits Latgolā // Made in Latgola” i Lakuga.lv. Nu ūtrys pusis, nav juobyut par spryudzini vysuos pakalēs i na vysom pakalem vajag spryudziņa.
Golvonais, ka pasuokumā byus daudz latgalīšu grupu, daudz latgalīšu i pasuokums nūteik par speiti vysaidom krīzem i nabyušonom. Capuri nūst organizatorim, kas sasajēme i taisa!
Jau svātdīņ Preiļūs suoksīs jaunīšu seminars “Atzolys”. Vaira informacejis par itū Lindys Orolis vadeitū projektu piečuok.
Ilze


text:
Apsaverama izstuode i zynomi Pīgožņa bolvys Latvejis ainovu gleznīceibā nominanti
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
25. septembrī 14.00 stuņdēs Preiļu Viesturis i lītiškuos muokslys muzejā konkursa izstuodis “Jāzepa Pīgožņa balva Latvijas ainavu glezniecībā” atkluošonā svineigi tiks paziņuots 2021. gods golvonuos bolvys īgiviejs, informej Preiļu Viesturis i lītiškuos muokslys muzeja specialiste viesturis vaicuojumūs Ilona Vilcāne.
Itūgod konkursam tyka padūti 103 muokslinīku 174 dorbi. Nu jūs izstuodei žureja izraudzeja 88 autoru dorbus. Izstuodis atkluošonā 11. augustā Reigys Sv. Pītera bazneicā tyka paziņuoti 2021. gods golvonuos bolvys nominanti. Golvonajai bolvai nomināti ir seši muokslinīki: Meldra Bula par dorbu “Jūlijs”, Jānis Ziņģītis par dorbu “Janvāra sākumā”, Osvalds Zvejsalnieks par dorbu “Rudens vēji”, Agnija Ģērmane par dorbu “Sapnis, kas atkārtojas 2”, Ērika Kumerova par dorbu “Pavasara jūtoņa”, Inga Jurova par dorbu “Svētdiena. Kailsals”.
Reigys Sv. Pītera bazneicā izstuode apsaverama da 17. oktobra, septembra vydā izstuodis ekspoziceja tiks puorkuortuota, lai daļu dorbu aizvastu iz Preilim.
Itūgod žurejā dorbus vērtēja: žurejis prīšksādātuoja, glaznuotuoja Agra Ritiņa (“Jāzepa Pīgožņa balvas Latvijas ainavu glezniecībā” golvonuos bolvys laureate 2020. godā), Latvejis Muokslys akademejis profesors, glaznuotuojs Aleksejs Naumovs, muokslineica Laura Pīgozne, Preiļu Viesturis i lītiškuos muokslys muzeja ekspoziceju i izstuožu kuratore Silvija Berezovska, muokslinīki Anda Munkevica, Jānis Strupulis i Einārs Kvilis.
Kai sovā uzrunā pīzyna žurejis prīšksādātuoja Agra Ritiņa: “Žurejis dorbs beja raits i samārā vīnbaļseigs. Viertiešona nūtyka pateikamā sovstorpejuos komunikacejis gaisūtnē.”
Reigys dūme i Preiļu nūvoda dūme, sadarbeibā ar Reigys pošvaļdeibys kulturys īstuožu apvīneibys Reigys Sv. Pītera bazneicys puorvaļdi, Preiļu Viesturis i lītiškuos muokslys muzeju i idejis autorim – kinorežisoru i glaznuotuoju Juoni Streiču, muokslinīkim Jāni Anmani i Jāni Strupuli, 2015. godā īrūsynuoja i īdybynuoja Jezupa Pīgožņa bolvys pīškieršonu par lobuokū dorbu Latvejis ainovu gleznīceibā, kab atteisteitu i popularizātu Latvejis ainovu gleznīceibu, kai ari vīnuotu Latvejis golvyspiļsātys i nūvodu kulturys dzeivi.
“Jāzepa Pīgožņa balvas Latvijas ainavu glezniecībā” izstuode i bolvys padūšona nūteik jau nu 2015. gods. 2015. godā golvonū bolvu sajēme Latvejis Muokslys akademejis profesors, muokslinīks Roberts Muzis, 2016. gadā – muokslineica Silva Linarte, 2017. gadā – muokslinīks Aldis Kļaviņš, 2018. godā – muokslinīks Jānis Plivda, 2019. godā par konkursa laureatu palyka muokslinīks Nugzars Paksadze, 2020. godā – Agra Ritiņa.


text:
Kina “Vīna vosora deļ vysu” CD formatā
Jaunuoku Latgolys entuziastu grupa BIĻDIS kina “Vīna vosora deļ vysu” niu pīejama CD formatā. Vaira par īspieju tikt pi kinys var uzzynuot, rokstūt iz epostu bildis@inbox.lv. Tyvuokajā laikā kina byus pīejama ari “Latgolys Studentu centra” gruomotu goldā.
Kina „Vīna vosora deļ vysu” ir myusu dīnu drama, kas stuosta par vīnkuoršu latgalīšu saimi, taidu pošu kai daudzejis niu Latgolā i Latvejā. Kinys varūņus skuoruse itam laikam tik īrostuo i tik suopeiguo problema – izceļuošona iz uorzemem, aizīšona nu dzymtuos sātys i saimis. Nazkod tyvu cylvāku dzeivis vaira nikod naīs pa vacam, atškierteibys laikā kotram ir izaveiduojuse sova pīredze i dzymušys sovys vajadzeibys i sovys nuokūtnis cereibys. Kinys centrā ir palicieju i aizbraucieju sasatikšona Latgolys sātā, tei ir atškireigu pīredžu i vajadzeibu sasadūršona. Kotram ir sova dzeive i sovs redzīņs iz lītom, tok, kab varātu sadzeivuot, ir juopījem cytu cylvāku izvēlis i tys par reizis nimoz nav tik vīglai i izdorams. Kotram sova dzeive, tik vosora deļ vysu vīna – laiks, kod raudzeit sasatikt i naizaškiert iz myužu.
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec BIĻDIS informacejis
Karteņa: BIĻDIS publicitatis foto


text:
Daugovpilī apsaverama kryušu nūzeimu izstuode
Leidz 2. janvaram Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzejā teik atkluota Leonarda Donika Latvejis Republikys militarūs i militarizātūs strukturvīneibu kryušu nūzeimu (1990-2014) privatkolekcejis izstuode “Gūds kolpuot Latvejai”.
Leonards Donikis dzims 1954. goda 26. februarī politiski represātūs saimē Omskys apgobolā, Krīvejā. Latvejā saime atsagrīze 1959. godā.
Školys gaitys Leonards suoce 1961. godā i 1971. godā absolvēja Elejis vydsškolu Jelgovys rajonā. Tymā pošā godā īsastuoja Daugovpiļs aviacejis tehniskajā karaškolā i piec tuos absolviešonys turpynuoja dīnastu PSRS bruņuotūs spāku Kara aviacejā Tuolajūs Austrumūs i Aizkarpatu apgobolā, Ukrainā. Dīnasta gaitys puortrauce 1992. godā. Pādejais omots – lidmašynu radioelektroniskuos aparaturys grupys inženers.
1992. goda decembrī īsastuoja dīnastā 4. Daugovpiļs rūbežsorgu bataļjonā i turpynuoja tū leidz 2008. goda februaram, kod aizguoja izdīnys pensejā. Itymā laika pūsmā piļdeja dīnasta pīnuokumus ari Vaļsts rūbežsardzis Golvonajā i Reigys puorvaļdēs i paraleli dīnasta gaitom dabuoja 2. leimeņa augstuokū izgleiteibu ar specializaceju “Tīseibu zynuotnis”. Pādejais omots – Vaļsts rūbežsardzis Daugovpiļs puorvaļdis prīkšnīks, pulkveds.
Kolekcionēt Leonards suoce jau školys godūs i izveiduoja nalelu banknošu, monetu i spičku etikešu kolekceju. Aizjimteiba, pyldūt dīnasta pīnuokumus, naveicynuoja kolekcejis materiala dabuošonu, izpieti i nūformiešonu. Aizeimūt izdīnys pensejā, Leonards kolekcioniešonai veļteja jau daudz vaira laika i resursu, kū dora ari itūšaļt. Kryušu nūzeimu kolekcioniešonai Leonards pīsavērse 1996. godā, kod sajēme sovu pyrmū apbolvuojumu – Aizsardzeibys ministrejis “Kryušu nūzeimi”. Laika gaitā nūzeimu kluosts tyka papyldynuots ar jaunim prīškmatim i niu tūs skaits sasnādz gondreiž četrus symtus i aptver Latvejis Republikys militarūs i militarizātūs strukturvīneibu reprezentacejis i kryušu nūzeimis, kai ari tūs miniaturys.
Kryušu nūzeimu kolekcejis izpietis laikā Leonards guoja pi secynuojuma, ka nav veikta ituo materiala katalogizaceja. Pyrma sešu godu jis nūpītni apsvēre vareibu pošam sastateit kryušu nūzeimu katalogu i givuos pi informacejis dabuošonys, analizis, sistematiziešonys i apkūpuošonys. Kab varātu pylnvierteigai nūdrūšynuot īcarātū, Leonards nūdybynuoja cīšus kontaktus ar nūzeimu pasyuteituojim, izgataveituojim i kolekcionarim. Rezultatā topa gruomota “Latvijas Republikas militāro un militarizēto struktūrvienību krūšu nozīmes (1990. – 2014.)”. Gruomotys leidzautors ir kolekcionars Jezups Buļs.
Leonarda mozdāls Romāns ari sper pyrmūs kolekcionara sūļus, kruojūt monetys i banknotis.


text:
Nūtiks izdavuma “Trusīni vessim reitā pi puiša” attaiseišonys svātki
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Svātdiņ, 27. novembrī, divejuos stuņdēs piec pušdīnu Lūznovys muižā nūtiks Vinsenta Flikigera zeimiejumu i Edeitis Husaris eisūs stuostu gruomatenis “Trusīni vessim reitā pi puiša” attaiseišonys svātki. Izdavumā, kurys izdeviejs ir latgalīšu kulturys kusteiba “Volūda” (bīdreiba “LgSC”), apkūpuoti šveicīšu muokslinīka Latgolys īdvasmuoti zeimiejumi i tim veļteitī stuosti par Latgolys kasdīnu i lītom, kū niu vēļ pīdzeivojam, nu vysā tycams, ka apstuokli napasameis, dreiži vaira napīdzeivuosim. “Trusīni vessim reitā pi puiša” 20 stuosti publicāti trejuos volūduos – latgalīšu, angļu i vuocu.
Izdavuma “Trusīni vessim reitā pi puiša” idejis autors ir šveicīšu muokslinīks i muzikis Vinsents Flikigers (Vincent Flückiger), kurs jau vaira nakai desmit godu regulari gastej Latvejā, Latgolā, jādz latvīšu volūdu i ceņteigi vuicās latgalīšu volūdu. Muokslinīks dorbojās pasauļa teikla grupā “Urban Sketchers”, kurymā apsavīnuojuši zeimātuoji, kas paruoda vidi sev apleik viņ mirkļa īspaidā i tūs spylgtajā dažaideibā. 2015. godā Leivuonā, Rēzeknē i Daugovpiļs nūvodā, kai ari Čehejā i 2022. goda vosorā Lūznovā beja apsaverama muokslinīka zeimiejumu sereja “Latgale laiku ritā”, kurymā paruodeita lauku dzeive Latgolā – šaļtenis nu sadzeivis ar tradicionaluo kulturys montuojuma i Latgolys kasdīnys īmyužynuošonu, kuruos pīdzeivuotys diveju nedeļu garumā.
Ituo izdavuma ideja – apvīnuot eisus i kūduleigus stuosteņus, kuru radeišonys izaicynuojumam ļuovusēs Edeite Husare, ar Vinsenta zeimiejumim, rodūt sajiutu par Latgolys šudiņdīnu. Edeite atzeist, ka tekstu radeišona gotovim zeimiejumim jai bejuse izaicynuojums, jo, koč ari kasdīna saisteita ar raksteišonu i latgalīšu volūdu, literaru dorbu tapšonai vajadzeiga cyta sajiuta i raksteišonys veids. Izdavumā “Trusīni vessim reitā pi puiša” sasateik stuosti kai nu Edeitis, tai Vinsenta Latgolys pīredzis – tūs navar saukt par autobiografiskim, koč ari tymūs ir pamatā dzeivē pīradzātys nūtikšonys, kas gon itūreiz dabuojušys jaunus “nūsacejumus” i stuostus. Stuosteņu golvonuo dūma ir ar pasmaideišonu, puordūmom voi vīnkuoršu fiksaceju īmyužynuot tūs kulturviesturis voi vīnkuorši dzeivis faktus, kas myusdīnu Latgolā ir kasdīna, nu daudzūs gadīņūs dreiži nu tuos var ari pagaist, pīmāram, dzīduošona pi krystu voi pīna goldi ceļa moluos.
Izdavuma redaktore ir myusdīnu spylgtuokuo latgalīšu literate Ilze Sperga, bet muokslineica Daina Salmiņa. Kab dzeivi Latgolā vaira saprastu ari cytur, Vinsenta ideja beja tū raudzeit puortulkuot cytuos volūduos, deļtuo vysi stuosti skaitomi ari angliski i vuociski. Angļu volūdys tulkuojumu taisejs Džeids Vils (Jayde Will), kurs bejs idejis autors i tulkuotuojs ari angliski-latgaliski izguojušajam latgalīšu autoru – Raibuo, Ligijis Purinašys i Ingridys Tāraudys – dzejis kūpkruojumam “Pādejais modeļs” (The Last Model), kurū 2020. goda rudinī izdeve Londonys izdevnīceiba „Francis Boutle Publishers”, bet vuocu volūdys verseju taisejuse Nikole Naua (Nicole Nau) – tulkuotuoja i volūdneica, latvīšu volūdys profesore Poznanis Oduma Mickeviča universitatē, gruomotys “A short grammar of Latgalian” autore, iz vuocu volūdu tulkuojuse Mārys Zālītis i Nuorys Ikstenys dorbus, kai ari breivajā laikā pa reizei iztulkoj vuociski kaidu latgalīšu dorbu.
Stuostu gruomotys “Trusīni vessim reitā pi puiša”, kas simboliski ari formata ziņā byus kai postkarte nu myusu laiku Latgolys, atkluošonā 27. novembrī 14.00 varēs sasatikt ar izdavuma autorim, pīdzeivuot Teilānu kapelys muzykalū kluotyn byušonu, kai ari izzynuot stuostu rasšonuos “aizkulisis”. Bet piec prezentacejis grybātuojim ir vareiba palikt iz Latvejis-Šveicis muziķu kūpprojekta “Magnetic Bach” koncertprogrammu “Unexpected”, kurā pīsadola Aija Veismane (bolss), Ilze Grudule (baroka čells), Vinsents Flikigers (sempli, elektronika), Žoslens Rafanels (dzīdūšuos bļūdys, zvoni, elektronika), kai ari eipašais gosts – multimuokslinīks i komponists Ugis Prauliņš (sintezators, elektronika). Izdavuma “Trusīni vessim reitā pi puiša” attaiseišonā īīšona ir bezmoksys, nu koncerta beletus var nūpierkt “Biļešu Paradīze” biļešu sistemā, kai ari iz vītys Lūznovys muižā.
Gruomotys izīšona beja īspiejama ar Latgolys kulturys programys paleigu, kū eistynoj Latgolys regiona atteisteibys agentura ar Vaļsts kulturkapitala fonda un A/S “Latvijas valsts meži” atbolstu. Izdavumu var jau aiz laika pasyuteit latgalīšu kulturys kusteibys “Volūda” zīduošonys platformā-veikalā voluda.lv. Taipat izdavumam daīmama ari video verseja, kurā stuostu autore skaita vysus gruomotā publicātūs stuostus.


text:
Preiļūs atkluos pīminekli ebreju kūpīnai
Preiļūs 9. augustā 13 stuņdēs Cāsu ūļneicā (pi īejis ebreju kopsātā) svineigi atkluos pīminekli ebreju kūpīnai Preiļūs – arku ar vuortim. Jaunizveiduotuo pīminekļa autors ir arhitekts Sergejs Rižs, kurs veiduojs ari cytys monumentalys byuvis tragiskuokuo Ūtruo pasauļa kara nūtykuma pīminiešonai – 2004. godā atkluotū Preilu holokausta upuru memorialu i ari Bikernīku memorialu Reigā.
Pīminekļa finansātuojs ir bīdreiba „Preiļu ebreju kapsēta”, kuru izveiduoja i voda Preiļu gūda pilsūņs ASV dzeivojūšais Dāvids Zilbermans, kurs ari pīsadaleis atkluošonys pasuokumā. Arku byuviejs SIA „Preiļu celtnieks”, metala vuortus menorys (septeņzoru svečtura) veidā izgatavuojs SIA „LLA” Daugovpilī.
Atkluošonys pasuokumā pīsadaleis pats pīminekļa autors Sergejs Rižs, Reigys ebreju kūpīnys i cytu ebreju organizaceju puorstuovi. Svineigajā ceremonejā aicynuoti pīsadaleit ari Māris Gailis ar dzeivisbīdri, Žaņa Lipkis memoriala puorstuovi, 12. Saeimys deputati, pošvaļdeibu vadeituoji, kulturys i izgleiteibys īstuožu i navaļstiskūs organizaceju puorstuovi.
Piec pīminekļa svineiguos atkluošonys byus tradicionaluo holokausta upuru pīminis šaļts memoriālā.
Vysim pasuokuma apmaklātuojim arhitekts Sergejs Rižs ir sagatavejs pīminis suvenirus.


text:
Čehs Pāvels Snasels izdūd gruomotu par sovu pīredzi Latgolā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
27. novembrī ceļu pi skaiteituoju suoks Pāvela Snasela gruomota “Welcome to Latgale, my heart”, informej pats autors. Tei ir dzejūļu i stuostu gruomota angliski, kurā var skaiteit par autora ceļuojumim iz Latgolu; juo dūmom i redzīnim par Latgolu i Latveju; Latgolys kulturys tradiceju i vidis gūdynuošonu; Pāvela personeigū dzeivi i attīceibom ar Latgolu i Latveju.
Gruomota ir par Čehejis pylsūņa vāruojumim i īspaidim Latgolā vīna goda garumā. Pyrmī īspaidi lyka viļtīs, tok pa drupeitei, lobuok īpazeistūt Latgolys dobu, tradicejis, cylvākus, veidojās cyts prīškstots par tū, kas ir Latgola. Jam ir sovpateiga pīredze, atkluojūt unikalū kulturu i sateikūt vysaiduokus cylvākus. Tai kai Pāvelam jau ir prīškstots par Latveju i Latgolu, jis dolās ari sovūs īspaidūs i puordūmuos par situaceju niu i problemom.
Gruomotys golvonais mierkis ir popularizēt Latgolu kai turisma golamierki i styprynuot latgaliskū identitati. Tuos mierkauditoreja ir angliski runojūšī ceļuotuoji i skaiteituoji nu Leitovys, Latvejis, Igaunejis, Suomejis i Čehejis. “Welcome to Latgale, my heart” izdūta div versejuos – e-gruomotā i fiziskajā kopijā. Fiziskūs kopiju skaits ir īrūbežuots – leidz 200 kopiju. Gruomota ir tik suokums tam, kū Pāvels Snasels i juo uzjāmums “Welcome to Latgale IK” gryb dareit.
“Welcome to Latgale, my heart” izdūšonys tīšsaistis pasuokums byus 27. novembrī 19.00. Vysa informaceja par gruomotu, tymā skaitā, kai tū nūpierkt, i pasuokumu atrūnama autora Instagram profilā.
Pāvels Snasels ir nu Čehejis. Jam ir 26 godi i pyrma treis godu jis atbrauce iz Latveju, kab studātu Latvejis Universitatē Baļtejis jiurys regiona studeju magistranturā, kur aizasuoce juo aizaraušona ar Latgolu. Universitatis projekti, interese par regionu i liktiņs Pāvelu atvede iz Latgolu, kur jau pusūtru gadu jis dzeivoj Daugovpilī. Piec puorsaceļšonys jis suoce raksteit gruomotu “Welcome to Latgale, my heart”, kab sekuotu sovom div golvonajom dzeivis kaisleibom – Latgolai i rakstnīceibai.
Uzjāmums “Welcome to Latgale IK” tyka dybynuots ar vīnu golvonū mierki – styprynuot latgaliskū identitati caur turismu i muokslu. Tys popularizej Latgolu kai turisma golamierki, kab uzlobuotu regiona ekonomiskū situaceju, kai ari styprynuotu tuo identitati ar storptautyskuos viereibys paleidzeibu. Tuo mierkis ir īkļaut Latgolu pasauļa turisma kartē. Uzjāmums atbolsta Latgolys rakstnīkus i muokslinīkus jūs sapynu eistynuošonā, snādzūt vajadzeigū paleidzeibu i vadeibu vysā muokslinīcyskajā, uzjiemiejdarbeibys i administrativajā procesā. Tuo mierkis ir nest Latgolys muokslu i literaturu pasaulī i nūstyprynuot tymā stabilu poziceju.


text:
Izalaušonuos spiele - Pīci Panti
Ūtardiņ, 28. decembrī, Bolvu nūvoda Upītē slāgtuos školas sātā tiks atkluota pyrmuo i cikom vīneiguo izalauzšonas ustoba-spēle latgaliski. Jaunajai izalauzšonas ustobai dūts nūsaukums “Pīci panti”, tei ir veļteita nūvodpietnīkam, dzejnīkam, folkloristam Ontonam Slišānam (1948–2010) i byus daīmama kotram spēlēt grybātuojam.
Izalauzšonas ustobā “Pīci panti”, kab nu tuos tiktu uorā, byus juopadora pīci aizdavumi. Kotram aizdavumam ir pīmaklāts kuods Ontona Slišāna dzejūļs, kas vadynoj spālātuoju dūmas vajadzeigajā vierzīnī. “Pīci panti” idejas autors, Namaterialuos kulturas montuojuma centra “Upīte” direktors Andris Slišāns, par jaunumu Upītē soka: “Myusu izalauzšonas ustobā ir treis lītas, kas tū atškir nu cytu leidzeigu ustobu: vusa pyrma, ite vuss ir latgaliski, ūtrei – ite ir bišu strūps i treša – sova vīta ustobā ir lelajim aužamajim stuovim. Taisūt spēli, gribējom, kab dalinīki koč drupeit īpazeist Ontonu Slišānu, juo aizaraušonas, namaterialū kulturu i, saprūtams, ari latgalīšu volūdu.”
Jaunuos izalauzšonas ustobas “Pīci panti” aizdavumus sastatejs Kristaps Auzāns, kurs sovulaik taisejs ari Imanta Ziedoņa fonda “Viegli” pīduovuotū spēli “Ziedoņa klase” Reigā, kas sajēmuse apbolvuojumu “Kilograms kultūras 2019” kategorejā “Pārsteigums”. Aicynojūt gostūs iz Upīti i īdrūsynojūt spēlēt grybātuojus, izalauzšonas ustobas “Pīci panti” taiseituoji soka, ka spēlei nav vajadzeigas prīškzynuošonas, viņ prasme laseit, īsaklauseit i sasprīst tuoļuokuos reiceibas. Planavuotais ustobas izspēliešonas laiks ir aptyvai vīna stuņde.
Pi idejas par izalauzšonas ustobu eistynuošonas tolkā guojuši Lauku Atbolsta dīnasta LEADER programa ar ustobas remonta projekta atbalsteišonu i Latgolas kulturas programa, kuru eistynoj Vaļsts kulturkapitala fonds, a/s “Latvijas valsts meži” i Latgolas regiona atteisteibas agentura, ar pošas spēles izstruodes atbolstu.
“Pīci panti” oficialuo atkluošona paradzāta 28. decembrī, taišni Ontona Slišāna dzimšonas dīnā, vīnā stuņdē piec pušdīņu. Kuo pyrmuos oficialuos spālātuoju komandas dalinīki paaicynuoti Latvejas Republikas Saeimas deputate Ilga Šuplinska, Bolvu nūvoda vadeituojs Sergejs Maksimovs, latgalīšu kulturas ziņu portala lakuga.lv vadeituoja Edeite Husare, Latgolas Regionaluos televizejas žurnaliste Beatrise Jakobsone, kuo ari kuods nu Latvejas Radejas Latgolas studejas jaunīšu raidejuma “Pīci breinumi” puorstuovu.
Vaira informacejas:
Andris Slišāns
Namaterialuos kulturas montuojuma centra “Upīte” direktors
Mob. tel. +371 29621058
e-posts: [email protected]
#UpītieDzeiveJauka


text:
Izdūts romans par Fraņci Kempu
Izdūta Sandrys Ūdris i Juoņa Ryučāna gruomota “Aizlauztais spaits” – Fraņča Kempa dzeivis atspeidumi.
Izcyluo latgalīša dzeivis atspīdynuojumi īcarāti kai veļtejums juo jubilejā Vaļsts Kulturkapitala Latgolys kulturys projekta “Fraņča Kempa 140 godu atceris pasuokumi“ aktivitatēs (vadeituoja Ilga Šuplinska). F. Kemps (1876–1952) ir dzims taišni Zīmys saulis grīžkūs, juo dareitī dorbi bīži saisteiti ar gaismys vuordu – koč voi pyrmuos latgalīšu avīzis “Gaisma“ (1905) izdūšona. Partū juo dzeive īdūmuota kai gaismys spaits, aizlauzts pret vysaidim liktiņa škieršlim.
Tī, kas gaida smolku juo biografejis faktu i vysu padareitūs dorbu izkluostu, byus veilušīs. Deļ ituo var skaiteit M. Bukša dorbus, O. Rupaiņa romanu “Tauta grib dzeivuot“ par latgalīšu atmūdu 19. i 20. g. s. mejā. Viļsīs ari tī, kas gaidejuši vysu varūša heroja tālu. Personeibu oklai idealizēt ci īmeit dubļus var viņ, atsatuolynojūt nu juos. Tyvumā vyss palīk ciļvieceigs, autori gribiejuši pādejuo.
Intriga (meilys treisstyurs) ir mozajā kūka žvūrgzdineņā, kas liktineigi saista Fraņci ar juo dzeivis liktineigajom sīvītem, kompozicejai soveigs fragmentarisms – tuos ir atseviškys epizodis, izvārstys ar asociacejom, īguodom, epizodiskim tālim, nūskaņu, ci Fraņča viestulis.
Tikšonuos ar gruomotys raksteituojim paradzātys:
30. novembrī 19.00 Lūznovys muižā (Andrejdīnys pasuokumā);
11. decembrī 13.00 pi bīdreibys “Trešuo zvaigzne“, Reigā, Slūkys īlā 37;
15. decembrī 14.00 Cyblys tautys nomā, Cyblā.


text:
Ataudzis i ramys izaicynuojums. Vaicuojumi i atbiļdis piec “Boņuks 2021” ceremonejis
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Marta suokumā Latgolys viestnīceibā GORS tyka paziņuoti Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2021” sajiemieji par padareitū pārnejā godā. Kotru godu piec “Boņuka” sūpluok prīcai par bolvys sajiemiejim i ceremonejis atmosferu sabīdreibā rūnās leluokys voi mozuokys diskusejis par ceremonejis nūtikšonu, statuešu sajiemiejim i cytim vaicuojumim.
Diskuseju byušonā ari itys gods nabeja izjāmums – vīns nu vysa bīžuok skaniejušūs vaicuojumu publiskajā telpā beja kai par ceremonejis nūtikšonys volūdu, tai par sajiemiejim. Kab lobuok saprostu i ari sabīdreibai izskaidruotu kaidus ceremonejis reikuotuoju lāmumus i bolvys viertiešonys sistemu, raudzejom nūskaidruot atbiļdis iz vysa bīžuok izskaniejušajim komentarim. Iz vaicuojumim bolvys reikuotuoju, Latgolys viestnīceibys GORS komandys, vuordā atbiļd Ilona Rupaine, GORS Muokslinīcyskuos i pasuokumu nūdalis vadeituoja.
Deļkuo ituo gods ceremoneja tik lelā mārā beja latvyski i ir taida atsakuopšona nu piļneibā latgaliskuo formata?
Nu 2021. goda, kod īsadeve vīnuotīs ar LTV1 par “Boņuka” bolvys raideišonu Latvejis Televizejā, taidā veidā i “Boņukam” pīsavīnojūt cytu nacionalys nūzeimis bolvu puļceņam, kurymā ir kai “Lielais Kristaps”, “Kilograms kultūras”, tai i “Lielā Mūzikas balva”, ir nūtykuse ari nalela atsakuopšona nu piļneibā latgaliskuo formata. Itys ir bejs vīns nu LTV nūsacejumu – padareit ceremoneju piec īspiejis saprūtamu vysys Latvejis skateituojim. Pošim ruodīs, ka Juoņam Skuteļam, kurs jau divejus godus ir bejs Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” vadeituojs, tys saguoja cīši eleganti. Turim, ka itys nalelais kompromiss auditorejis paplašynuošonys deļ ir seve attaisnuojs. Cikom vēļ nav zynomi ituo goda televizejis puorraidis reitingi, nu pārn saguoja, ka vysa vaira ceremoneju vērēs taišni puornūvodnīki Vydzemē i Kūrzemē.
Ituo goda piec ceremonejis diskusejis ruoda, ka byutu labi vēļreiz izskaidruot bolvys viertiešonys sistemu i procesu…
Bolvys sajiemiejus nūsoka žureja, bolsojūt divejuos viertiešonys kuortuos. Pyrmajā kuortā nu vysu dasaceitūs pretendentu nakluotīnis bolsuojumā teik nūskaidruoti 30 nominanti – kotrys nu bolvys žurejis lūcekļu taisa i īsyuta sovu taidu kai “Top 10”. Ūtrajā kuortā, kas jau nūteik sarunu veidā kluotīnē voi kai pādejūs divejus godus tīšsaistē, žurejis lūcekli izsoka redzīni, diskutej par kotru nu 30 nominantu i nūslāgumā vēļreiz bolsoj par sovu “Top 10”, tik itūreiz nu zynomūs nominantu vyda. Žurejis dorba rezultats ir obeju – pyrmuos i ūtruos – kuortu bolsuojumu summa, kū apriekina piec eipaši izstruoduotys formulys. Tamā teik jimti vārā ari interešu konflikti, nominantu atsarasšona vīnys voi diveju kategoreju sarokstūs, konkurence kotrā nu kategoreju i cyti faktori. “Boņuks” cytu bolvu vydā izaceļ ari ar žurejis lūcekļu skaitu, kas kotru godu ir cīši lels – itūgod tī beja 56 ļauds (ar žurejis sastuovu var īpasazeit ITE). Žurejis sastuovā ir īprīškejūs godu “Boņuka” sajiemieji, bolvys reikuotuoji i cytu nūzaru eksperti nu vysys Latvejis, pi tuo ~30 % nu žurejis sastuova kotru godu pasamej. Atguodynuosim, ka svareigs nūsacejums nominanta viertiešonā kulturys nūtikšonai, gruomotai, muzykys dorbam voi cytam nominantam ir latgalīšu volūdys izmontuošona.
Kas ir leluokī izaicynuojumi, ar kū reikuotuojim saīt sasadūrt bolvys dorbu procesā?
Kai reikuotuoji apsazynojam, ka piec kotrys bolvys padūšonys ceremonejis byus dažaidi redzīni. Bolvu sajiemieji vysā ir apmīrynuoti, nu tī, kas bolvu nadaboj, meklej sazvieresteibys teorejis, vaiņoj naobjektivā bolsuojumā. Mes kai reikuotuoji asam viņ žurejis bolsuojuma rezultatu paziņuotuoji. Kotru godu ir juodūmoj ari par pošys ceremonejis nūtikšonu – kab kluotīnis i TV skateituojim byutu interesanti. Tai kai “Boņuks” teik padūts jau četrpadsmit godu, saprūtams, ka ir izaicynuojums atrast arviņ jaunus pasuokuma vadeituojus, muziķus, video paruodeišonys veidus. Niu, kod ceremoneju raida ari LTV1, izaicynuojums ir ari nūsaturēt diveju stuņžu ramā, nūdrūsynojūt ceremonejis televizejis formatam atbylstūšū tehniskū i muokslinīcyskū kvalitati.
Sarunuos piec ceremonejis pasaruodeja redzīni, ka bolvys sajiemieju vydā datryukst “ataudzis”. Kai jius redzit “Boņuka” atteisteibu voi ari varbyut vaira nav kur?
Nui, ari mes redzim, ka kotru godu latgaliskuos dryvys kūpieju i bolvys sajiemieju puļceņš ir leidzeigs. Tai tys vīnkuorši ir – tī, kas dora, tī i dora. Vajadzātu dūmuot par “jaunuos ataudzis” leluoku motivaceju, eipašu uzrunuošonu, bet… tys ir juodora vysim īsaisteitajim, sabīdreibai kūpumā, na viņ “Boņuka” bolvys reikuotuojim. Tys, kū mes raugam dareit – žurejis sastuovā arviņ īkļaut jaunus ļauds.
Kai sabīdreiba var īsasaisteit, paleidzēt bolvys dorbu procesā?
Sabīdreiba vysa goda garumā var īsasaisteit “Boņuka” bolvys nominantu mekliejumūs – sekuot leidza nūtikšonom, īmyužynuot, fiļmejūt i fotografejūt latgaliskuos nūrisis, kas piečuok var byut cīši svareigi, gatavejūt stuostus par nominantim. Vysod nūviertejam konstruktivu kritiku, nu reizē ari nūviertēsim, ka byus izpratne, ka Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” ceremonejis radeišona – finansiejuma mekliešona, sadarbeiba ar pošvaļdeibom, sadarbeiba ar LTV – ir na viņ Latgolys viestnīceibys GORS miseja, nu ari myusu “breivpruoteigais dorbs”.


text:
LgSC jauna gruomota – Annys Rancānis dzejūļu kruojums „Pylni kārmani dabasu… Bezdelīgu pasts”
Izguojs dzejneicys i žurnalistis Annys Rancānis jaunais dzejūļu kruojums „Pylni kārmani dabasu… Bezdelīgu pasts”. Tys ir juos septeitais dzejūļu kruojums, kurā īlykti obejuos latvīšu rokstu volūdys tradicejuos — latgalīšu rokstu volūdā i latvīšu literarajā volūdā — raksteiti 100 dzejūli.
Dzejūļu kruojumam ir divejis dalis — latgaliski i latvyski raksteituo, jam ir diveji vuoki, diveji nosaukumi i divejis pusis. Tok tei ir vīna gruomota, kū sastatejuse poša autore, salīkūt kūpā tekstus, kas itūšaļt ruodīs svareiguokī sarunā ar sovu skaiteituoju, dzejis volūdā viestejūt par myusu laiku i myusu dīnu Latveju i īprīkš raksteitūs tekstus īpynūt kai bejušuo laika citatus — sova i tautys spāka i vuojuma zeimi.
A. Rancānis dzejūļu kruojumu izdavuse bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”, finansiali atbaļstejuse Latgolys Regionaluos atteisteibys agenturys administreituos Latgolys kulturys programa ar Vaļsts Kulturkapitala fonda finansiejumu.
Gruomotys latvīšu dalis redaktore i korektore Sigita Kušnere, latgalīšu dalis — Ilze Sperga. Vuoku muokslineica i maketietuoja Iveta Zāgere.
Dzejūļu kruojumu „Pylni kārmani dabasu… Bezdelīgu pasts” var nūpierkt Latvejis gruomotneicuos i LgSC gruomotu goldā. Juo prezentaceja ar autoris pīsadaleišonu gaidama ituo goda majā Reigā i cytur Latvejā.


text:
Muna vīta: pušmucuoni mozajā Cyblys nūvodā jutuos lobuok i drūsuok
Roksta autoris: Sandra Ūdre, Sintija Augustova, portals lakuga.lv
2009. gods administrativi teritorialaluo reformys (ATR) rezultatā Ludzys rajons sasadaleja četrūs mozuokūs nūvodūs. Pušmucovys pogosts palyka par vīnu nu pīcu Cyblys nūvoda pogostu, tūreiz par tīseibom veiduot sovu mozū nūvodu pušmucuoni kūpā ar cytu pogostu ļaudim stuovēja pat pi Saeimys. Tānejuo ATR vysus bejušuo Ludzys rajona nūvodus otkon apvīnuoja atpakaļ vīnā Ludzys nūvodā. Par tānejū papeiru drupeit cytaiduoku kuortuošonu Pušmucovā nasagauž – Latgolys cylvāki na tam viņ spiej pīsamāruot, īsavuiceit dareit pa jaunam, golvonais kriterejs pošvaļdeibys dorbā – kaida saikne jaunuo nūvoda vadeibai izaveiduos ar pogostu cylvākim. Myusu diskusejā par ATR pīsadola četrys strukturvīneibu vadeituojis: Pušmucovys kulturys noma vadeituoja Inta Domarka, Pušmucovys bibliotekys vadeituoja Ilga Baziļeviča, Pušmucovys pogosta puorvaļdis vadeituoja Valentīna Trukšāne, Pušmucovys pamatškolys direktore Aija Jonikāne.
Ideals pošvaļdeibys vadeituojs
2020. gods izskaņā myužeibā aizguoja Cyblys nūvoda pošvaļdeibys prīšksādātuojs Jurs Dombrovskis. Jū vysys myusu diskusejis daleibneicys pīzeist par paraugu, kaidam vajadzātu byut pošvaļdeibys vadeituojam – jam beja naformali tyvys attīceibys ar sova nūvoda dzeivuotuojim.
Inta saceja: “Mes dzeivuojom mozā Cyblys nūvodā – mozs, lobā, tureigā nūvadeņā ar lobu vadeituoju, kurs beja tyvu cylvākim. Vysod cylvāks varēja grīztīs pi prīšksādātuoja ar vysom sovom problemom voi pat tikai sovim redziejumim, kai i kū vajadzātu izdareit nūvodā, i jis tyka uzklauseits. Jurs ari pats skaiteja par vajadzeigu runuot ar cylvākim. Maņ kai pogosta kulturys dzeivis vadeituojai Cyblys nūvodā patyka tys, ka varieju byut kontaktā ar sovu nūvoda prīšksādātuoju, jis pīsadaleja kūpejuos kulturys sapuļcēs, apmeklēja vysus kulturys pasuokumus, taidā veidā jis beja kūpā ar īdzeivuotuojim, varēja ar jim ari naformali pasarunuot.
Es caru, ka Ludzys nūvodā, kod beigsīs pandemeja, ari īsavīss itei prakse, ka Ludzys nūvoda vadeiba brauks iz pogostu kulturys pasuokumim, pasarunuos ar cylvākim, pavaicuos, kai jim kluojās. Skaidrs, ka navarēs Mekša kungs pabyut piļneigi vysur, tūmār
jaunuo nūvoda vadeibai vajadzātu īplānuot kaidu laiku pabraukt, pasavērt, kai dzeivoj īdzeivuotuoji, kai jī izaklaidej, kaidus pasuokumus bauda.”
Diskusejis daleibneicys runuoja, ka agruok pošvaļdeibuos tyka nūškierti papeiru dorbi nu komuniciešonys ar cylvākim. Prīšksādātuojs beja cylvāks, kas runoj ar cylvākim, brauc iz sapuļcem, pījam lāmumus, a puorejī dora papeiru dorbus. Ilga pastreipoj: “Tān iz pogosta puorvaldnīka sakrauti vysi pīnuokumi: i sekretara, i gruomatveža, i pusslūdze – socialais darbinīks. Tys napareizi izdareits.”
Ka nabyus lobuok, byus sovaižuok..
..i “sovaižuok” var aizstuot ar “interesantuok”. Nui, mozajā nūvodā beja drupeit lobuok, pat pogosta budžetā bejs vairuok naudys, bet par tānejū situaceju pušmucovītis nagrib pīzeit, ka nu vyss tān palics švakuok. Prosom, kaidys ATR puormainis izjutuši parostī pogosta īdzeivuotuoji, kaidys pošvaļdeibys dorbā struodojūšī.
Ilga: “Parosta cylvāka dzeivi reformys moz ītekmej. Voi jis Cyblys nūvodā voi tān Ludzys nūvodā – struodoj tik sovā saimisteibā. Nikuo eipaši lela jau pošvaļdeiba tam uzjiemiejam navar īdūt, juosasyt iz augšu pošam. Te leluokuos voi mozuokys zemnīku saimisteibuos nūsadorboj ar graudkūpeibu, galis lūpu audziešonu, duorzinim. Te iz vītys moz dorba īspieju – tyvumā div gatari. Jaunuotne vairuok dūdās iz Reigu.”
Inta: “Muna mama sajutuse, ka komunalūs moksuojumus vajag sovaižuok samoksuot. Cyblys nūvodā jī guoja vīnkuorši samoksuot. Tān juosagaida riekini, i viņ nūteiktā datumā dreikst īt. Vacuokuos paaudzis cylvāki par tū soka: “Tān ir interesanti, bet beja lobuok. Kurā gribi dīnā guoju i samoksuoju.”
Ka nabyus lobuok, byus sovaižuok. I sovu lobumu meklēsim poši, ceineisimēs.
Kod es par sovu veiduotū pasuokumu asu puorlīcynuota, i ka jis vajadzeigs munim īdzeivuotuojim, tod es ceinūs par jū. Pīruodu, parkū taids pasuokums vajadzeigs i parkū maņ tik daudz finansiejuma vajadzeigs. Tod ari aizīt.
Tod ari vadeiba sadzierd, apsver, ka vajag. Kod atbrauc pasavārtu, atzeist – teišom labi, vajadzeigi, skaisti.”
Valentīna: “Mozā nūvadeņā beja vīgļuok dzeivuot. Pīrassim ari lelajā. Gon jau īīs slīdēs.”
Aija:“Ludzys rajonā mes bejom, padzeivuojom Cyblys nūvodā, a mozajā Cyblys nūvodā mums beja cīš loba dzeive. Tān tei poša Ludzys rajona teritoreja, a daudzys organizatoriskuos lītys, kas saisteitys ar papeirim, ir pasamainejušys. Juoīsavuica, kai tū dora Ludzys nūvodā. Itymā pīsamāruosim, golvonais – lai školuos byutu bārni, lai iz vītys dzeive rit, lai ir saimis, kas te dzeivoj i var struoduot. Myusu pogostā ir saimis, kas atīt dzeivuot, pat atsagrīž nu piļsātu. Ari, attuolynuoti struodojūt, var dzeivuot laukūs. Lai vairuok byutu īspieju jaunim cylvākim atīt voi palikt laukūs, lai jim ir, kū te dareit. Tod byus atteisteiba i bārni školuos.
Par Pušmucovys pamatškolu varu pasaceit, ka pamatdorbs izgleiteibā, kaids jis beja Ludzys rajonā, tod Cyblys nūvodā, tān Ludzys nūvodā nikas nasamaina attīceibā iz pošu dorbaveidu. Taipat sasadorbuojom ar Ludzys izgleiteibys puorvaļdi, ari struodojūt i dzeivojūt Cyblys nūvodā. Daudzys lītys kuortuojom tepat Cyblys nūvodā ar atbiļdeigū cylvāku par izgleiteibu.”
Ilga: “Es kai bibliotekys vadeituoja grybu pībiļst, ka munā sferā vyspuor nikas daudz nav mainejīs. Mes, bibliotekaris, asam bejušys draudzeigys, i myus ari mozūs nūvodu laikā vadeja Ludzys piļsātys golvonuo biblioteka i metodike Elita Zirne. Jei veice metodiskū, informativū, koordinejūšū dorbu storp vysom 27 bejušuo Ludzys rajona bibliotekom. Mes daudz nu ituo īgivom. Nu jūs pusis lels dorbs tyka īlykts kotrys bibliotekys akreditacejis izīšonā, dokumentacejis sagataveišonā, vysaidu kursu organiziešonā, gruomotu atvesšonā. Tys vyss turpynojās iz prīšku.”
Inta: Mes, kulturys vadeituoji, 12 godus asam dzeivuojuši ar sovom idejom sovūs nūvodūs, gon bejom prīceigi otkon sasatikt. Reizem myusu celi beja rozguojuši, kam nabeja kūpeju pasuokumu, partū ari nasaredziejom. Tān lelajā nūvodā vyss atkareigs nu tuo, kai muocēsim ituos idejis apkūpuot i pīduovuot, lai vysim byutu labi – i pogostim, i piļsātom. Tod jau redzēs nuokūtnē.
Caram, ka varēsim pīsaisteit cytu pogostu amaterkolektivus. Lai tik jaunais nūvods pīškir leidzekļus transportam aizbraukt cīmūs, gribiešona jau myusim ir. Lai ir īspieja leluokim muokslinīkim atbraukt iz mozū pogostu, mums ir skaists kulturys noms. Lai nav viņ tai, ka jī uzastuoj viņ Ludzā, Kuorsovā voi Zylupē. Tys mums ari patyktu. Kod ir bejuši, tod pylna zāle.”
Tikšonuos reizēs ATR eistynuotuojim jau bejs gotovs sovs redziejums
Ilga: “Pa munam, itei reforma radeita muoksleigi. Nabeja nikaidys vainis dzeivei myusu mozajā Cyblys nūvodā. Bejom vysi kūpā saroduši, beja daudz vīgļuok sasadorbuot mozā nūvodā. Sova nūvoda gruomatvedeibā vysod varieji grīztīs piec paleidzeibys finanšu vaicuojumūs.
Tūlaik mums beja Jurs Dombrovskis, kurs duorbuojuos Latvejis Pošvaļdeibu savīneibā. Braucem pat iz Reigu, pi Saeimys aizstuovējom sova nūvoda ideju. Izceineijom i palykom Cyblys nūvods.”
Voi tod piec tānejuos ATR nav zaudejuma sajiuta?
Inta: “Drupeit ir. Tikū sasavīnuojom, tikū tī pīci pogosti sasapazynom! Mozā nūvodā cylvāki vīns ūtru pazeist, padūd lobu dīnu, apsavaicoj, kai īt. Reformys vyspuor vajadzeigys, a voi itei vajadzeiga? Kod mums beja tikšonuos ar ATR eistynuotuojim, maņ lykuos, ka jī pat naīsaklauseja Jura Dombrovska pamateigi argumentātajā vīdūklī. Jim jau beja gotovs sovs redziejums, jī nasataiseja jū maineit. Jī gribēja itū reformu realizēt, jī realizēja, a mums juodzeivoj…”
Voi saīt, ka Reigā dzeivoj i dzeivoj, a regionu cylvākim juospiej vysam pīsamāruot, vysam puorsakuortuot?
Ilga: “Saīt – mes taidi kai spieļu maņtenis, ar kurom spieļojās. Cylvākam svareigi sajimt pakolpuojumus tyvuok sovai dzeivisvītai – tai kai jī vysod ir reklamiejuši. Paļdis Dīvam, ka vēļ ir pogosta puorvaļde i biblioteka, kas tān ari ir informacejis i pakolpuojumu centrs, kur cylvākam dabuot tū pyrmū informaceju, izgleiteibu, izklaidi, mes itūs pakolpuojumus varim nūdrūsynuot. Paleidzu sova pogosta cylvākim, skaitu tū par sovu miseju. Asu poša te dzymuse, te auguse, vairuok kai 30 godus struodoju Pušmucovā. Ar leluokū prīcu paleidzu cylvākim sevkurā vaicuojumā.”
Voi bejušajam Cyblys nūvodam, Pušmucovys pogostam ir puorstuovnīceiba tānejā Ludzys nūvodā?
Inta: “Renāte Mikaskina ir deputate, kas piec myusu Jura Dombrovska nuovis pasajēme prīšksādātuoja pīnuokumus iz tū nailgū laiku. Bet jei nav nu Pušmucovys. Biedeigi, ka pogostu nivīns napuorstuov. Myusu vīdūklis da deputatu naaizīs, partū ka nav, kam aiznest.”
Atslāga vuords – sadarbeiba
Voi ATR varātu veicynuot Pušmucovys izaugsmi? Aija izsoka cereibu, ka ka lelais nūvods dūmuos ari par kotru pogostu.
Ilga: “Mes asam 12 km attuolumā nu Ludzys. Myusu škola cīš loba, varbyut školai varātu atrast kaidu nūvierzīni i tūs Ludzys bārnus varbyut varātu pi myusu vest, tī samazynuot klasis. Taida provokativa ideja. Gribīs, kab pastuovātu i škola, i biblioteka, i kulturys noms, i pats pogosts. Lai mes te varātu draudzeigi dzeivuot.
Myusu vysu izaugsme atkareiga, cik mes poši byusi spiejeigi sasadorbuot. Tai varēsim atteisteit ari sovu pogostu.
Pyrma pandemejis beja daudz taišni kūpeigu pasuokumu.”
Inta: “Lelu kulturys pasuokumu navar paviļkt vīns kulturys cylvāks, juobyun komandai. Ite sēd komanda. Ka maņ vajag, paleidzēs puorejuos. Ka pasuokums bibliotekā voi školā, vysys paleidzom. Tei ir leluokuo vierteiba Pušmucovā. Kai cylvāki mes vīna ūtrai paleidzom.”
Ar kū lapojās Pušmucovys pogostā
Inta: “Rudiņūs mums ir Tautys muzykantu svātki, kas nūtyka jau 18. godu. Nūtyka interesanti, kai jau pandemejis laikā, bet nūtyka – uorā, na tik lelā puļceņā. Tī, kas atbrauce, prīcēja vītejūs. Lobs rudineigs laiks.
Ideja rodusīs munai muosai Ivetai Dukaļskai, jei ir autore itim pasuokumim. Pyrmajā godā jei mani uzrunuoja, ka salaseisim Ludzys rajona muzykantus. Braucem ekspedicejā, filmējom. Kurūs zynuojom, īfiļmiejom i aycynuojom iz Pušmucovu. Tod maņ lykuos, ka kotru godu jūs uzjimt byus par gryutu. Kaidu laiku pasuokumu reikuoja vīnu godu Ņukšūs, ūtru – Saļņovā, tod pi mane. 10 godus braukuojom, lai nav viņ Pušmucovā. Tod saprotom, ka vīna vīta lobuok, ite nūvoda videņš. Atbolsta myus Kulturkapitala fonds, Tautys muzykantu bīdreiba, ari Cyblys nūvoda pošvaļdeiba atbaļsteja itū pasuokumu. Carams, ka ari Ludzys nūvoda pošvaļdeiba atbaļsteis. Pasuokums beja storptautysks – cīmeni īsaroda nu Igaunejis i Leitovys.
Pušmucovā nūteik zyrgu rikšuošonys saceņseibys, a organizej Rikšotāju braucēju sporta kluba “Pegazs” (valdes priekšsēdētāja Inese Ruskule) Latvijas Zirgaudzētāju biedrība, Sandra Soikāne , kurys audzej i trenej zyrgus Cyblā. Rykšuotuoju zyrgu škirne Latvejā nav plaši izplateita, i itaidys kasgadejuos rikšuošonys saceņseibys ir unikalys, partū ka var pīsadaleit viņ ituos vīnys škirnis zyrgi.”
Aija: “Cytugod Pušmucovys pamatškola svinēs 120 godu jubileju. Cerim, ka pandemeja vosor rimsīs. Ir dūma sareikuot absolventu saliduojumu kopusvātku sastdīnē.”
Inta: “Nu dobys objektu īvārojams myusu apleicīnē, 3 km nu Pušmucovys, ir Nūraugu kolns –179,7 m viers jiurys leimiņa augsts, ar stuovom nūguozem i senejom gravom. Te mes tradicionali kotru godu īmam Juoņu zuolis laseit kūpā ar folklorys kūpu “Olūti”. Tamā dīnā, kod juolosa zuolis, aicynojam iz pasuokumu.. Dzīžam i losom Juoņuzuolis. Cytu vosoru paaicynuosim zuoļu pazinieju, lai pastuosta mums kū vairuok par kotru zuoleiti.
Skaisti dobys skoti i loba energeja. Es tī natuoļ dzeivoju, tī bīži staigoju, partū maņ ir pozitivs nūskaņuojums. Kod izaveiduoja etnografiskais ansamblis, daudzys teikys tyka izdūmuotys. Par Nūraugu kolnu stuosteja, ka muižnīks sādynuojs leigovu droškā, veds ruodeit sovus eipašumus. Izveds augstuokajā kolnā i sacejs: “Nu raugīs, meiluo!””
Navar aizbraukt paceli nu Pušmucovys, naizkuopūt Nūraugu kolnā. Rudiņs kūkim lopys jau nūpliess, labi radzama apleicīnis apbyuve. I Pušmucovys bazneica izaver kai taida moza kasteite lejā. Žāļ, ka nu bejušuo tūrņa palykuši zemē viņ pādi, ka taids bejs. Kur jau esi augši, gribīs pasakuopt vēļ, i paviļkt cytus sev leidza, paruodeit, cik pasauļs plašs i skaists.
***
“Ka nabyus lobuok, byus sovaiduok” – itī Intys Domarkys pasaceitī vuordi raksturoj pušmucuonu attīksmi pret ituogods reformu. Jī nagrib lītuot vuordu “švakuok”, a ceņšās jaunajā situacejā atrast izaicynuojumus sovai izaugsmei. Vys tik jī mozajā nūvodā jutuos kai mozā saimē, kur nūvoda dzeivuotuoji vīns ūtru pazeist, nūvoda vadeiba sasnādzama pat naformalā atmosferā, ari pogosta budžets beja leluoks. A Ludzys nūvodā kai lelā kolektivā daīs sevi vairuok pīruodeit.


text:
Aicynoj veiduot Leivuona stykla banku
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Ituo gods Muzeju naktī Leivuona Stykla i amatnīceibys centrs aizsuoce akceju, aicynojūt ļauds zīduot jim navajadzeigūs nazkodejuos Leivuona stykla fabrikys stykla izstruoduojumus i veiduot Leivuona stykla banku.
Leivuona stykla fabrikys izstruoduojumi aba Leivuona styklys ir nūzeimeiga vierteiba vysā Latvejis kulturtelpys kontekstā. Kai akcentej Leivuona Stykla i amatnīceibys centra vadeituoja Ilze Griezāne, ir cīši svareigi, kab cylvāki apsazynuotu Leivuona stykla vierteibu.
“Gona bīži ir dzierdāts, ka cylvāki teirej sātu i izsvīž navajadzeigūs Leivuona stykla izstruoduojumus, lobuok atdūt tūs mums,” tai Ilze Griezāne.
Leivuona Stykla i amatnīceibys centrā leluokuo stykla izstruoduojumu daļa atsarūn kruojumā, izstuožu zalē radzama labi, ka trešdaļa nu vysu eksponatu. Izstuožu zalē atsarūn vierteiguokī eksponati, cikom tī eksemplari, kuri atsakuortoj, atsarūn paleigkruojumā voi apmainis kruojumā.
Ilze Griezāne ari papyldynoj, ka ir gona daudz vysaidu projektu ideju. Par pīmāru, varbyut koč kod Leivuona Stykla i amatnīceibys centra apmaklātuoji varēs baudeit kokteiļus nu Leivuona stykla fabrikys gluozem. Viņ tys byus īspiejams tod, ka vīnam eksemplaram byus daudz kopeju.
Ka ir gribiešona i vareiba zīduot stykla izstruoduojumus, sasazynoj ar Leivuona Stykla i amatnīceibys centru. Telepons: 65381855, 28603333; e-posts: livanustikls@livani.lv.


text:
Laksteigolu solā nūtiks XV Tautys muzykantu svātki
8. augustā Viļānūs, Laksteigolu solā, nūtiks XV Tautys muzykantu svātki, kas ir nūzeimeiguokais pasuokums Latvejis nūvodu muzykantim-vacmeistarim, kapelom, folklorys kūpu muzykantu grupom, tradicionaluos kulturys (eipaši muzykys) pietnīkim, specialistim i jaunīšu muzykantu grupom. Tys ir vīneigais pasuokums Latvejā, kurā pīsadola muzykanti – vacmeistari i muzykantu grupys nu vysaidu Latvejis, Lītovys i Igaunejis nūvodu i sovu muziciešonys pīredzi nūdūd jaunuokuos paaudzis muzykantim.
Pīcpadsmit godūs svātku dalinīku skaits ir treiskuoršuojīs. Itūgod pasuokumā pīsadaleis 30 muzykanti – vacmeistari nu Latgolys, Vydzemis i Kūrzemis. Svātkūs uzastuos ari vairuoki desmiti kapelu, folklorys kūpu i muzykantu grupu nu vysaidu Latvejis, Lītovys i Igaunejis nūvodu, kai ari nu Boltkrīvejis, kas vys vēļ turpynoj muzicēt večerinkuos, zaļumbalūs, kuozuos i cytūs gūdūs.
Svātku programa
14.00-16.00 Akustiskī breivdobys koncerti pogostūs
- Dekšuorēs (pi iedneicys)
- Viļānu pog. Jaunviļānūs (daudzdzeivūkļu sātu pogolmā)
- Sokolku pog. Strupļūs (estradē)
18.00 Svātku dyžais koncerts Laksteigolu solā (uorzemu muzykantu grupys nu Lītovys, Igaunejis, Boltkrīvejis)
20.00 Zaļumbals Laksteigolu solā (muzicej vysi svātku dalinīki)


text:
Dokumentaluo filma LAIKI. CYLVĀKI. VOLŪDA
Pylnmetražys dokumentaluo filma “Laiki. Cylvāki. Volūda” izstuosta Latvejis viesturē mozuok zynomus nūtykumus i atkluoj damierstus, bet varbyut ari apzynuotai aizmierstus faktus, kas paruoda politiskūs režimu attīksmi pret Latgolys latvīšim i latgalīšu volūdu. Filma ari atkluoj latgalīšu liktiņus i jūs veikumu ceiņā par sovys volūdys saglobuošonu, reizem ari bezdarbeibu, īspieju naizmontuošonu i pošu klaidys. Dokumentalais stuosts suocās ar 1920. godu, kod piec uzvarys Naatkareibys karā Latgolā beja īsastuojs mīrs i saguoja Satversmis sapuļce, i nūsaslādz ar 1960. godu, kod okupātajā Latvejā tyka puortraukta desmitgadem pastuoviejušuo īspīddorbu izdūšona latgaliski.


text:
Dzīsmis “Gotovs beja”, par kurū muzikis i pasuokumu producents Ēriks Zeps i latgaliskūs projektu vadeituoja i dzīšmu stuostu entuziaste Edeite Husare runoj itamā reizē, stuosts ir pylns gara ceļa, jo taidu dzīsmis variantu, kaidu dzieržam itūšaļt, pietnīki sovulaik atvaduši nu Sibira.
Dzīsmis motivs, kū latvīšu literarajā variantā var atrast ar vuordim “gatavs bija kara vīrs” ci “kara puisis” sovulaik Latvejis teritorejā beja cīši populars i taišni taids 19. godu symta golā leidza ar latgalīšim tyka da Sibira. Latgalīši tymā laikā brauce iz Sibiri pīsadaleit dzeļža ceļa ceļšonys dorbūs i piečuok ari palyka tī iz dzeivi, jo Sibirī dabuot zemi, kas tūlaik Latgolā (Vitebskys guberņā) beja cīši gryuši.
Var saceit, ka dzīsmis atpakaļ ceļš iz Latveju suocīs 20. godu symta 70. godūs, kod aizasuoce interese par Sibirī dzeivojūšajim latvīšim i piečuok, jo eipaši jau 2000. godūs, kod itai pietnīceibai pīsavierse zynuotnīki i tyka reikuotys daudzys ekspedicejis. Taišni itys dzīsmis “Gotovs beja” variants 2004. godā atvasts nu Sibira cīma Timofejevkys, kur folklorys ekspedicejis pietnīkim jū īdzīduojuse cīma īdzeivuotuoja Beņa Vilcāne. Timofejevka izaveiduojuse ap 1895. godu – 20. godu symta suokumā tī beja pat 14 saimisteibu, tei beja vīna nu vacuokūs i leluokūs latvīšu/latgalīšu koloneju Sibirī.
Koč i Timofejevkā, kuruos īdzeivuotuoji pamatā beja Ludzys apriņča izceļuotuoju piecteči, tautysdzīsmis dzīduotys moz, ekspedicejā īsadevs fiksēt mozuok nakai 10 taidu, leluokuo daļa bejs goreigūs dzīšmu repertuars, vys tik “Gotovs beja” myusu laikūs otkon teik dzīduota vysā Latvejā – jaunys versejis tai radejuši “Dziga”, “Sovvaļnīki”, “Saucējas”, “Grodi”, apvīneiba “Sventava”, ari Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai” i cyti.
Dzīsmē “Gotovs beja” var dzierdēt kai vuordus, kurūs myusu laikūs vaira nalītojam, par pīmāru, “gruomota”, kas myusu laikūs ir “viestule”, tai naīrostys volūdys formys – ļauda-ja-veņa, taipat ari sižetā tei viestej par laiku, kod armejā puiši i veiri tyka īsaukti až iz 25 godi, kas mums, koč i dzeivojam dīnuos, kod otkon dīvamžāļ kars i armeja ir dzeivis parādā, vys tik ruodīs naīdūmuojams.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Roksti latgaliski. 2. nūdarbeiba
Pīduovojam vīnkuoršā tekstā raksteitus svareiguokūs latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumus i iz tim baļsteitus aizdavumus, kab pasatrenēt raksteit latgaliski. Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys atrūnamys ari bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” sagataveitajā pošvuiceibys materialā “Vuicīs raksteit latgaliski!”.
2. NŪDARBEIBA
Bīži viņ rūnās vaicuojums, kod raksteit i, kod — y. Verīs tuoļuok lykumus, kas paleidzēs.
Vuorda suokumā roksta iu: iudiņs, iudris.
Aiz g, j, k roksta i voi iu: giut, kimūss, jiura
Aiz č, r, š, ž roksta y voi yu: čyuska, (maizis) ryka, šyut, žyds. Izjamūt gadīņus, kod nuokušajā ziļbē ir meikstynuotuoja skaņa i, ī, ē, ē, ie, ei, iu: čiuskeņa, (maizis) riceņa, šivieja, žideņš.
Puorejūs gadīņūs, kas naīsakļaun īprīšk nūruodeitajuos kategorejuos, īsoku raksteit piec dzierdis, paraudzeit izrunuot obejus variantus i raksteit tū, kas skaņ dabiski.
Pīvadumam, mes sokom vysta (navys vista), bet visteņa (navys vysteņa), viļkt, sylts, lyzguot, likt i tt.
Puorbaudi sevi!
Lic i voi y!
Pīteram napateik g_ut ni blusys, ni m_usys.
Itys ir rudzu gr_ds; kab samaļt m_ltus, vajag daudz itaidu gr_udeņu.
Pi č_guona sātys č_vinej putyni.
Voi j_us z_nuojot, ka r_ba latgaliski ir suonkauļs?
T_s nav nimoz tik gr_uts!
Paļtī daudz _udiņa.
Bārnu š_upoj tāva taiseitā š_upelī. Ols tev ruodīs r_ugts voi soldons?
Voi dzierdi, kai č_vinej put_ni?
Viejs ž_užoj kai mīga dzīsme.
Puorejuos nūdarbeibys meklej pošvuiceibys materialā Vuicīs raksteit latgaliski!, aizdavumu atbiļdis atrūnamys ite.


text:
Daugovpilī Ieva Pīgozne lekcejā stuosteis par apgierba viesturi Latgolā 19. godu symtā
Roksta autors: portals lakuga.lv
Trešdiņ, 3.oktobrī, Daugovpilī muokslys zynuotņu doktore i apgierba pietneica Ieva Pīgozne aicynoj iz lekceju “Apgierba atteisteiba Latgolā 19. godu symtā. Tautystārpa kompektiešona i volkuošona myusu dīnuos”.
Ar 2018. goda janvari Ieva Pīgozne ir uzsuokuse treis godu pietnīceibys projektu “Apģērba attīstība Latgalē 19. gadsimtā”. Projekta ītvorūs ir planavuots ar pietejuma gaitu i rezultatim īpazeistynuot plošuoku sabīdreibu, rokstūt blogā, kai ari reikojūt naformalys lekcejis interesentim.
Lekcejā Ieva Pīgozne stuosteis par olūtim, kurymūs atrūnomys līceibys par seņuokūs laiku apgierbu i apovim, par tū, kai mūde ītekmēja tradicionalū apgierbu Latgolā, par tehnologeju atteisteibu apgierba izgataveišonā. Nūdarbeibā tiks ari runuots par tautystārpa izgataveišonu i volkuošonu myusu dīnuos, snāgti īsacejumi i praktiski padūmi informacejis mekliešonai, tārpa kompektiešonai i volkuošonai dažaiduos situacejuos.
Lekceja nūtiks nu pl. 11 leidz 16 Daugovpiļs nūvoda kulturys centrā “Vārpa” Daugovpilī Dūbelis īlā 30, interesentus aicynoj īprīkš pīsateikt pi Terēzijis Ūbelis (tel. 654 35512, 28379611).
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Byus Boņuks 2011
Latgalīšu sabīdriskuos organizacejis („Kukuži”, „Latgolys Studentu centrs”, „Latgolys Etnokulturys centrs”, „Latgaļu sāta”, „Latgolys Saeima”, „Latgolys Producentu Grupa” i LatBLUL) i aktivuokuos Latgolys regiona pašvaļdeibys jau caturtū godu piec kuortys reikoj Latgalīšu kulturys Goda bolvu „Boņuks”.
Bolvys „Boņuks” ideja i mierki: veicynuot latgalīšu tradicionaluos i popularuos kulturys atteisteibu regionā i aiz juo rūbežu, apkūpuot lobuokūs paguojušuo goda veikumus, rūsynuot kvalitatis i originalitatis pīaugumu myusdīnu latgalīšu kulturā.
Lyudzam īsapazeit ar pīvīnuotū bolvys nūlykumu i nominaceju sarokstu (zamuok).
Pretendentus nominacejom var izvirzēt da 2012.goda 13.janvaram.
Iz pasuokumu tiks aicynuoti bolvys „Boņuks” pretendenti i dasaceitūs dorbu autori.
Dasasaceišona pa e-postu producenti@inbox.lv
Bolva „Boņuks”
Humanitarūs zynuotņu katedra
Atbreivuošonys aleja 115,
Rēzekne,
LV-4601
Fakss: 646 22681
Kontaktpersona: Guntis Rasims, 29492864
Nominacejis
Sabīdreiba i kultura
§ Goda cylvāks
§ Lobuokais pasuokums / projekts
§ Latgalīšu kulturys sponsors / mecenats
§ Latgalīšu kulturys masu medejs
§ Goda pašvaļdeiba
§ Latgalīšu sabīdriskuo organizaceja
§ Lobuokais latgaliskais pasuokums školā
§ Goda školuotuojs
§ Lobuokais latgaliskais pasuokums kulturys / tautys nomā
§ Goda kulturys darbinīks
§ Goda folklorys darbinīks
§ Goda amatnīks
§ Lobuokuo publicitatis akceja latgalīšu kulturā
§ Latgolys vuorda popularizeišona kulturā
§ Par īguļdiejumu latgalīšu kulturys atteisteibā
Muzyka
§ Lobuokuo dzīsme
§ Lobuokuo alternativuo (underground) stila dzīsme
§ Lobuokais muzykys albums
§ Lobuokais muzykys video
§ Goda debeja muzykā
§ Radejis hits
Literatura
§ Lobuokuo proza
§ Lobuokuo dzeja
§ Lobuokais izdavums / gruomota
§ Spylgtuokuo publikaceja škārsteiklā / presē
§ Spylgtuokuo debeja literaturā
.
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2011″ nūlykums