text:
Rēzeknē jauns audio gids ari latgalīšu volūdā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Rēzeknis piļsātā nu jau kaidu laiku ir daīmami vairuoki audio gidi, kuri veļteiti atseviškom temom i laikmatim. Da ituo audio gidi ir sevi pīruodejuši kai lobu paleigleidzekli piļsātvidis īpazeišonai, deļtam Rēzeknis Turisma atteisteibys centrs niu ir izveiduojs jaunus audio stuostus, kas ar sovu daīmameibu i īkļautū informaceju atsaškir nu jau asūšuo pīduovuojuma. Tūs var nūsaklauseit ari latgaliski.
Ir izveiduoti 11 stuostejumi par svareiguokajim objektim Rēzeknē, kuri atspīgeļoj piļsātys viesturi i nūtykumus, kas ar tū saisteiti. Jaunūs audio gidu vydā atrūnami stuosti par īvāruojamuokajom piļsātys bazneicom, pīmineklim, kai ari par piļsātnīkim nūzeimeigom i meilom vītom, pīmāram, Leščinska vacūs patmaļu apleicīni.
Kai stuosta Rēzeknis Turisma atteisteibys centra puorstuove Elīna Pastare, pi kotra nu objektu, par kuru izveiduots stuostejums, atsarūn stends, iz kura radzami QR aba kvadratkodi, kurus nūskenejūt ar sovu vīdīreici, automatiski īsaluodēs jauna tīšsaistis lopa iz attīceigajā volūdā izveiduotū audio gidu. Gona svareigi, ka audio gidus var izmontuot sevkurs interesents i nav vajadzeibys īluodeit atseviškys telepona aplikacejis, partū ka audio gidi ir breivi daīmami piļsātys portalā rezekne.lv sadaļā “Turisms”.
Itūšaļt audio gidi ir izveiduoti četruos volūduos: latvīšu, angļu, krīvu i latgalīšu. Elīna Pastare ari pastreipoj: “Ir eipašs gandarejums, ka piļsātā pyrmū reizi ir izveiduots audio gids latgaliski, tei ir kai duovona vītejim i breineiga “ūdzeņa” piļsātys gostim, kuri atbraucūt nūviertej ari unikalū latgalīšu volūdu.” Juopīzeimej, ka itūšaļt Rēzekne ir vīneiguo vīta Latgolā, kur ir taida veida audio gids latgaliski.


c: text/html

text:
Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv ir vīneigais tikai latgaliski rokstūšais portals pasaulī. Par latgaliskom nūtikšonom Latvejā i pasaulī portals viestej nu 2007. goda. 2018. goda janvarī oficiali registrāts kai medejs. Portalu uztur bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”.
NOMINANTI:
Animacejis kina “Vasals, Vinnej Pūk!”
Bankys “Citadele” mobiluo aplikaceja latgalīšu volūdā
Latgalīšu kulturys ziņu portals Lakuga.lv
Latgalīšu rokstu volūdys pošvuiceibys materials “Vuicīs rakstiet latgaliski!”, bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”
Raidejums “Pi myusim Latgolā”

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Pa Reigys stygom piec latgaliskuo
Ituo goda 30. septembrī pi Breiveibys pīminekļa sasatyka četrys jaunīšu komandys, lai pīsadaleitu ikgadējā foto-orientiešonuos pasuokumā „Vokora styga”. LgSC Reigys birojs puorbaudieja daleibnīku zynuošonys i atjauteibu.
Beja vairuoki aizdavumi – biļdēs atpazeit īvāruojamus latgalīšu cylvākus, uzminēt dzierdātys i nadzierdātys melodejis, piec ortofoto saprast, kas par objektu attāluots kartē, lēkt klaseitis i byut pat latgalīšu – latvīšu tulkim.
Fotografejuos kotra komandai vajadzieja nūsabiļdēt ar konretim objektim: autobusu, kurs vad iz Latgolu, juouztaisa pašeits ar Fraņci Trasunu, juoatrūd restorans ar taidu nūsaukumu, kaids Latgolā nabyutu sastūpams – Niklāvs.
Piec vairuoku stunžu klejojumim pa Reigu, komandys i organizatori sasatyka folkklubā „Ala”. Piec nūpītna komandu izviertiejuma, 1.vītu dabuoja komanda ar cīši sīviškeigu nūsaukumu „Dzemde” 🙂
Vokors turpynuojās naformalā gaisūtnē, kur tyka īpazeiti jauni cylvāki, apsprīsti spielis laikā nūtykušī pīdzeivuojumi i plānuoti jauni pasuokumi.
Kai īrosts, LgSC Reigys birojs kotru godu aicynoj jaunūs studentus i latgalīšus, kas nu jau ir reidzinīki, īpazeit tyvuok Reigu i latgaliskuos vītys.
Gaidom vysus interesentus iz saceņseibom nuokušgod i aicynojom apmeklēt cytus LgSC pasuokumus itymā godā.
Agita
Reigys biroja vadeituoja
Apsaver biļdēs, kai myusim guoja!


text:
Breivdobys muzejā byus ceļojūšais tiergs “Latgalīši Reigā brauc!”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
2021. gods 26. septembrī nu 10.00 da 17.00 stuņžu Reigā, Latvejis Etnografiskajā breivdobys muzejā, Latgolys plānuošonys regions sadarbeibā ar bīdreibu “Latgales Tematiskie ciemi” aicynoj iz latgalīšu ceļojūšu tiergu “Latgalīši Reigā brauc!”. Tiergs nūteik Latvejis-Krīvejis puorrūbežu sadarbeibys projektā “Amatniecība bez robežām”, informej Latgolys plānuošonys regiona Crafts projekta vadeituoja Natālija Kurakina.
Tiergā apmaklātuojim byus vareiba sasatikt ar vysaidu nūzaru amatnīkim, jaunajim muokslinīkim i meistarim, kai ari īsaguoduot smukus suvenirus i gordys lītys, muola i kūka darynuojumus, vysaidys tekstila precis, mūdis aksesuarus i vysu kū cytu. Taipoš tiergā caur video stuostu prezentēs ari projekta “Amatniecība bez robežām” sadarbeibys partneru – Pleskovys apleicīņa amatnīku – dorbus.
Itūgod varēs apsavērt drēbis nu “Bencha Muude”, uodys sūmys nu “Zelma Kraft”, virtuvis dieleišus, paplātis nu SIA “Eko pinus”, stykla pierleitis i dekorus nu muokslineicys Ingys Salminis, ari lelys meikstuos kaitu maņtenis i tekstila suvenirus nu Tatjanys Sorokinys. Taipoš ari amatneicys nu TMLS “Dubna” pīduovuos apsavērt austus greidys celeņus, kurūs taisejuse Ilga Driksne, adejumus i apgleznuotys zeida šaleitis, kuruos saryupiejuse Aīda Rotčenkova, tok SIA “Kristāla kurpīte” pīduovuos vysaidu kruosu uodys izstruoduojumus – gon jūstys, gon ari tautu daņču kūrpis.
Tiergā varēs atrast ari keramiku i tradicionalā, i myusdīneigā izpiļdejumā. Jū taisejušys muokslineicys Nellija Dzalba, Olga Pauliņa, Lība Ločmele ci Agnese Čakša. IK “LARI D” Ludmilys Morozovys uodys rūtys ar dekorativim akminim, ari vysaidi Lienis Brūveris pierļu izstruoduojumi.
Taipoš tūs, kas olkoni, tiergā ar rupmaizi, sātys sīru, kyupynuotu gaļu, sātys dasom, olu, madu i vēl vysa kū cytu pabaruos “Latgolys golds”.


text:
Festivala “Muzykys Skrytuļs 2016” breivpruoteigū jaunīšu īsaukums
Jaunuos latgalīšu muzykys festivals “Muzykys Skrytuļs” izsludynoj konkursu iz breivpruoteiguo paleiga vītom!
Ka esi atbiļdeigs, smaideigs, patstuoveigs i uzjiemeigs, ka Tev acs myrdz i sirds gavilej, tod esi eistais, kū meklajam!—–
- Informators (4 cylvāki):
- darbeibys vīta pi īejis i vyss laukums
- daleit informaceji, paleidzēt cylvākim atrast vajadzeiguos vītys
- muzykantus pavadeit leidz info teltij i vāluok leidz jūs atsapyušonys telpom
- struodoj pa 2, mainās ik piec 2 h
- Darbneicu vadeituojs (4 cylvāki):
- darbeibys vīta bārnu laukums
- dasavērt darbneicu atributus, lai nateik salauzti, nūzogti
- paleidzēt muokslinīkim vadeit paraugdemonstrejumus
- struodoj pa 2, mainās ik piec 2 h
- Dežuranti (2 cylvāki):
- dasavērt muokslys dorbus izstuodē
- pastuosteit par muokslinīkim i jūs dorbim apmeklietuojim.
- struodoj pa 1, mainās ik piec 2 h
- Duovonu / puču īdaleituoji (2 cylvāki):
- padūd organizatoru saryupietuos duovonys koncertu dalinīkim piec jūs uzastuošonys
- struodoj pa 1, mainās ik piec 2 h


text:
SATURS
Tabeļkalendars, 2016. gods
Svynamōs dīnas Latvijas Republikā
Atceres dīnas Latvijas Republikā
Par Gavēni
Svynamōs dīnas Reigas Metropolijas katōlim Latvijā
Cytas īvārojamas dīnas
Četri goda laiki
Saules un Mēneša aptymsumi
Kalendarijā lītōtī saeisynōjumi
Kalendarijs
Tabeļkalendars, 2017. gods
LAUKSAIMNĪCEIBA
Kas nūteik ar mežim
Latgolas sasnāgumi atjaunōtā Latvijā (1934–1939)
Jezups Strods. Un vēļ par elektreibu
Leonards Rakickis. Par elektrodzinējim saimesteibā
MEDICINA
Pīters Akuls. Mīga traucējumi bārnim
Prostatas īkaisums
ARHEOLOGIJA, VĒSTURE, KULTURVĒSTURE
Juris Urtāns. Bērzpiļs Berzīnes piļskolns
Juris Urtāns. Dzirkaļu piļskolnā
Paulīne Zalāne. Senūs latgaļu tragedija
Valentīns Edmunds Klešniks. Jersikas pogosta vēsture
Valentīns Edmunds Klešniks. Īskots Višķu vēsturē
Ontons Dzeņs. Par munim seņčim
Helēna Vasiļjeva. Nu Cyskodu cīma vēstures
Marija Labanovska. Par apdzeivōtūs vītu nūsaukumim Šķaunes pogostā
Jōņs Būmanis. Kurčinu cīma vēsturiskī nūtykumi
Elvīra Pinka. Īskots Maltas pogosta skūlu vēsturē
Marija Labanovska. Vītolu pamatskūla
Augusts Kurčins. Stōsteni nu eistineibas
Fridrihs Lipskis. Muna mama
Anna Līpenīte. Mihalinas Stahovskas stōsteitais
Anna Grauba. Pīdzeivōjumim bogōtī godi
Ludmila Lasmane (Zepa). Muni jauneibas godi
Helēna Latkovska-Vojtuskeviča. Kazahijā pīradzātais
Pīters Meikstums. Par myusu dzymtu
Ansis Ilgvars Sekste. Pagōtne munōs atmiņōs
Jūlijs Trōps. Nu Zylōkolna iz pūļu Vydzemi
Janīna Trōpa (Soldone). Graudnīku dzymta
Janīna Trōpa (Soldone). Dzeivōja kūpā
Jūlijs Počs. „Breivprōteigais” legionars
Marija Ruhmane (Trizna). Brōļa pīmiņai
Fridrihs Lipskis. Bazneickungs Ontons Eiduks munā pīmiņā
Jōņs Būmanis. Muna brōļa Konstantīna atmiņas
Ontons Ludbōržs. Par pōrdzeivōtū
Jōņa Cybuļska pīmiņas reizē
Pīters Korsaks. Latvijas pēckara fotografijas legenda
Josifs Ročko. Muns skūlōtōjs Josifs Šteimans
Jūlijs Trōps. Vacaistāvs Jūlijs
Inta Bahmate. Par Šmulānu-Šmulanovu dzymtu
Jūlijs Trōps. Jū sauce – Papiņš
Jūlijs Trōps. Loba ōbeļneica – lobi ōbuli
Jūlijs Trōps. Nūpalnim bogōtais žurnalists
Pīters Zeile. Drukas aizlīguma sakarā
Jānis Počs. Muna myuža akmini
KULTURVĒSTURES PĪMINEKLI
Latgališu raksteibas paraugi
Leonards Rakickis. Aizmērstō vērteiba
PAR MYUSU VOLŪDU
Eleonora Tjarve. Volūda jōkūp!
Viktors Andžāns. Par latviski latgaliskū
Pīters Turkopuls. Pōrdūmas par volūdu
Anna Babre. Mes asam mantinīki
LITERATURA, KRITIKA, PUBLICISTIKA
Ilze Keiša
Lyust ūšim vacajim zori/ Naprōts pasaulē plūsōs/ Vyss aizīt tōlumā/ Volūda sova/ Šys laiks/ Esi!/ Zīmassvātku breinums/ Vyss īt iz prīšku
Normunds Dimants
Tāva pīmiņai
Voldemārs Voguls
„Rudiņa smōrds...”/ „Tovas acis...”/ „Ōrā graudoj pārkyuņs...”/ „Mōla vāzes...”/ „Kai sīra rytuļs...”/ „Ni zaltā...”/ Jūlijs Trōps/ „Decembris uzzīdynoj...”/ „Kai dreikst Dīva montu...”/ Par mums pošim/ „Jo sōkuma nav...”/ „Kur vēļ lelōku...”/ „Paļdis Dīva varoneibai...”
Inguna Būmane-Lūse
Nivīns naprūt pareizi dzeivōt/ Nikō mes nazynom/ Pagaidam/ Tevī pošā/ Tev pošam/ Kū grybu?/ Teirumā/ Kod teišam sōp
Jezups Strods
Bērneibas laiks
Romons Spaitāns
Augšinīks/ Zvejnīka dāli/ Vēlēšonas klōt/ Labtureiba/ Boņuka konkurentam vōrdadīnā/ Oi, tī veceli!/ Mūza/ Slavejama byušona/ „Žāl tō ruņča vīntuļnīka...”/ Vēlēšonu korsūnē/ Namīrs nabaroj/ Pagurums/ Rytumā/ Krōsnei/ Ceļa vōrdi
Maruta Avramčenko
Latgolas teja/ Spūžō gaisma/ Upes plyudums/ Dīna/ Namīrs/ Sērmō mameņa
Pīters Meikstums
Pyrmōs atmiņas/ Absolventu salidōjums/ Latgalīšu volūdai
Magdalena Vjatere
Cereiba iz Dīvu/ Dzeives jyura/ Laika spreids/ Tev rokstu/ Es atstōšu vysu/ Vylks un babris
Veneranda Rimša
Pateiceiba/ Muns Dīvs/ Dīvmōtei
Jūlijs Trōps
„Grybu raksteit stypri...”
Leonards Rakickis Atskoborgas/ Krizismi
IN MEMORIAM
Myužeibā aizgōjis Augusts Kurčins. Jōņs Būmanis
Alberts Caune
Atvodu vōrdi Leopoldam Kempam
Leons Širins myužeibā. Pīters Lōcs
Miris Jezups Trizna
Pōragri myužeibā Māra Kalniņa


text:
St. Škutāns, M.I.C.
Katōļticeibas vēsture un katekisms
OSTOITAIS „ES TYCU“ PUNKTS
„Es tycu uz Svātū Goru“.
1. Kas ir devis mums dīviškōs atpesteišonas augļus voi žēlesteibu?
Tū ir devis Svātais Gors.
2. Kur šei žēlesteiba mums tyka dūta?
Tei mums tyka dūta katōļu Bazneicā, kurai šaidam nūlyukam Kristus ir sūlejis un atsyutejis Svātū Goru.
3. Kas ir Svātais Gors?
Svātais Gors ir vyssvātōkōs Trejadeibas trešā persona, patīss Dīvs vīnleidzeigs Tāvam un Dālam.
Ka tys tai ir, tū mōca SVĀTĪ ROKSTI:
1. Tī Svātū Goru sauc par Dīvu, kūpā ar Tāvu un Dālu: „Kōpēc satans īkārdynōja tovu sirdi, lai tu malōtu Svātajam Goram? ... Tu samalōji na cylvākam, bet Dīvam“ (Ap. d. 5:3—4). „Trejs ir, kas dūd līceibu debesīs: Tāvs, Vōrds un Svātais Gors; un šī trejs ir vīns“ (1. Jņ. 5:7). Svātī Roksti DĪVA ĪPAŠEIBAS pīškir ari Svātajam Goram: vysvareibu, vyszynōšonu, myužeibu utt. (Verīs: 1. kor. 12:8—11; Ps. 138:7—10; 1. kor. 2:10—11 utt.). Jam teik pīškērta DīvIŠKŌ DARBEIBA: radeišona, atjaunōšona, svātdareišona, goreigūs dōvonu īdaleišona utt. (Verīs: Ps. 103:30; Jņ. 3:5; 1. kor. 6:11; Rom. 5:5; Ap. d. 2:4, 17 utt.).
2. Svātī Roksti parōda Svātū Goru kai ATŠKIREIGU nu Tāva un Dāla dīviškū PERSONU: „Es lyugšu Tāvu, un Jys dūs jums cytu Īprīcynotoju, lai Tys palyktu pi jums myužeigi, patīseibas Goru“ (Jņ. 16:17). „Svātais Gors radzamā veidā, kai bolūds, nūsalaide uz Jū un bolss atskanēja nu dabasim: Tu eshmuns mīlais Dāls“ (Lk. 3:22. un cytur).
Tai mōca un vīnmār ir mōcejuse ari KATŌĻU BAZNEICA. Jau 381. godā Konstantinopoles koncilā vīnprōteigi tyka nūsūdeita Makedonija moldu mōceiba, kas nūlīdze Svātō Gora dīveibu. Koncils skaidri pasaceja, ka Svātais Gors, Kungs un dzeiveibas Devējs, ir pīlyudzams un gūdōjams kūpā ar Tāvu un Dālu.
4. Nu kurīnes paīt Svātais Gors?
Svātais Gors paīt nu Tāva un Dāla, kai nu pyrmolūta.
„Kod atnōks Īprīcynotājs, kū Es syuteišu, ... patīseibas Gors, kas nu Tāva izlt“ (Jņ. 15:26); Jys „nu Manis jims un jums pasludynds“ Jņ. 16:15).
5. Kōpēc trešō vyssvātōkōs Trejsvīneibas persona seviškā veidā teik saukta par Svātū Goru, kod taidi apzeimējumi, kai „Svāts“ un „Gors“, vīnaidi pīdar pyrmai un ūtrai personai?
Trešō persona seviškā veidā teik saukta par Svātū Goru, tōpēc, ka Jam teik pīškērta myusu svātdareišona un ka Jys mums īdola goreigū žēlesteibas dzeivi.
Nu šejīnes trešū personu sauc par „Svātdareitōju“ (Sanctificator) un „dzeiveibas devēju“. Ir vēļ dziļōks īmeslis trešū vyssvātōkōs Trejadeibas personu saukt par Goru, prūti, seviškō un nūslāpumainō veida dēļ, kaidā Jys pait nu Tāva un Dala.
6. Kōpēc myusu svātdarcišonas dorbs teik speciali atteicynōts uz Svātū Goru?
Tōpēc, ka Jys, kai mīlesteibas Gors, ir ik kotra īkšejōs dzeives svātuma Autors un vysu žēlesteibu Izdaleitōjs, ar kurom mes teikām dareiti svāti.
lr gon taisneiba, ka svātdareišonas dorbs ir kūpejs vysom trejom dīviškom personom, tūmār, kai mīlesteibas dorbs, tys speciali teik atteicynōts uz Svātū Goru — mīlesteibas Goru.
7. Bet voi nav Jezus Kristus, kai myusu Atpērcējs, ari myusu svātdareišonas autors?
Jezus Kristus ir myusu svātdareišonas autors sakarā ar tū, ka Jys nūpeļnēja un sagatavoja dēļ mums svātdorūšū žēlesteibu; bet Svātais Gors specialā veidā tai teik saukts sakarā ar tū, ka Jys caur Kristus nūpalnim faktiski veidōj myusūs svātumu: atteirej myusus nu grāka, dora myusus taisneigus un pateikamus Dīvam.
„Jyus asat nūmozgdti, svātdareiti un attaisnōti myusu Kunga Jezus Kristus vōrdā un myusu Dīva Gorā“ (1. kor. 6:11).
8. Kai Svātais Gors myus svātdora?
Jys myus svātdora ar svātdorūšū žēlesteibu, kaidu Jys īlej myusu dvēselēs caur sakramentim.
9. Kaidas ir specifiskas (īpatnējas) Svātō Gora dōvonas?
Tōs ir septeņas: 1. gudreiba, 2. saprōts, 3. padūms, 4. gora spāks (rakstura styngrums — fortitudo), 5. zynōšona, 6. gūdbejeiba voi pietāte un 7. Dīva baile (Verīs: Izaj. 11:2—3).
10. Kod Kristus atsyuteja Svātū Goru sovai Bazneicai?
Kristus atsyuteja Svātū Goru Bazneicai radzamā veidā Vosorassvātkūs, kod Svātais Gors nūsalaide vērs apostolim guņs mēļu veidā.
11. Kaidā nūlyukā Svātais Gors tyka atsyuteits Bazneicai?
Lai Jys namiteigi vuiceitu, dareitu svātu un naradzamā veidā tū vadeitu, un lai vyspōri varātu tai pīškērt tōs pōrpylnōs žēlesteibas, kaidas Kristus tai nūpeļnēja.
Svātō Gora spākā Bazneica mōca (Jņ. 14:26), atteirej nu grākim un dora svātu (Jņ. 20:22 utt.), voda un volda (Ap. d. 28. un 15:28).
12. Voi Svātais Gors teik syuteits ari tagad?
Jys naradzamā veidā teik syuteits ari tagad, ik kotru reizi, kod Jys ar svātdorūšū žēlesteibu īnōk myusu dvēselēs, lai tur dzeivōtu.
„Voi jyus nazynōt, ka jyus asat Dīva svētneica un ka Dīva Gors jyusūs mōjoj“ (1. kor. 3:16).
13. Cik ilgi Svātais Gors palīk dvēselē?
Tik ilgi, cik ilgi dvēsele ir breiva nu nōveiga grāka.
14. Voi grāks izdzan Svātu Goru nu dveseles?
Jā. Nōveigs grāks aizdzan prūjom Svātū Goru un apgōnej (profanej) Dīva svētneicu.
„Jo kaids Dīva svētneicu apgōnej, tū Dīvs iznycynōs, jo Dīva svētneica ir svāta, un tei asat jyus“ (1. kor. 3:17).
15. Bet voi Svātais Gors nav vysur?
Kai Dīvs ir vysur, bet kai žēlesteibas autors un izdaleitōjs, Jys seviški ir katōļu Bazneicā un taisneigūs cylvāku dvēselēs.
NB: Ik kotra prōteigō cylvāka pīnōkums ir ceņstīs izasorgōt nu grāka, saglōbot sovā dvēselē Svātū Goru un paklauseit Jō īdvasmom. „Gudreiba naīīs dvēselē un nadzeivōs grākam padūtā misā, jo Svātais Gors bāg prūjom nu nūdeveigim“ (Gudr. 1:4—5).


text:
Vareiba īpazeit Latgolys tematiskūs cīmus izstuodē “Balttour 2015”
Turisma izstuodē “Balttour 2015” nu 6. februara da 8. februara ceļuošonys meiļuotuoji i cyti interesenti ir aicynuoti īsapazeit ar 35 Latgolys tematiskajim cīmim, kuri puorsteigs ar sovu kruosaineibu i daudzveideibu. Sateic tematiskū cīmu saimineicys, īsadvesmojūt ceļuojumam, klausīs aizraujūšus stuostus i latgalīšu muzyku, pīsadoli konkursā i teic iz Latgolu!
22. storptautiskuos turisma izstuodis-godatiergs “Balttour 2015” tematiskajā hallē “Apceļoj Latveju!” byus vareiba īsapazeit ar vysu Latvejis regionu turisma pīduovuojumim. Eipaši interesanta apmaklātuojim byus gasteišona Latgolys stendā – tī varēs na tik satikt Latgolys omotnīkus i sātys ražuotuojus, nu ari īpazeit tematiskūs cīmus, par kurim poši latgalīši soka: “kotrs cīms ir kai kruosains dzeipurs komulī”. Tematiskī cīmi ir palykuši par unikalu turisma produktu, partū ka ir naatkuortuojami ar sovu naparostū sovdabeibu, pīduovuojumu gammu i kvalitati.
Latgolys tematiskī cīmi ir Latvejis i Lītovys puorrūbežu sadarbeibys projekts, kurā itūšaļt veiksmeigi dorbojās jau 35 cīmi. Kotrs cīms ir naatkuortojams i eipašs – cyts leluoks, cyts mozuoks, nu vysi kūpā skaisti!
Tierga cīma vadeituoja Aina Borsukova izstuodis apmaklātuojus īpazeistynuos ar cīma pīduovuojumu – vareibu Boltuos damys pavadeibā dūtīs pastaigā pa Malnovys muižys parku, izzynuot muižys viesturi laiku lūkūs, kai ari pīsadaleit maizis degustacejā voi paraudzeit sovys prasmis peirāgu i tortu cepšonā. Sovukuort Vija Kudeņa apmaklātuojus aicynuos iz Gūdu saimineicu cīmu, kur gostus cīnoj ar molkys plitā voi maizis kruosnī gataveitim latgalīšu iedīnim, kur saimineicys stuosta stuostus par latgaliskū kukni i iedīnim gūdūs i kasdīnā.
Nuokūtnis ūzulu cīms aicynoj sevkuru, kurs gryb izbaudeit Latgolys lauku skaistumu, pīsadaleit ūzulu alejis stateišonā i iepazeit ūzula dzeivi nu ūzulzeilis da vareiga kūka. Cīma vadeituoja Zane Praņevska izstuodis apmaklātuojim atkluos ari cytys ito cīma pīduovuotuos vareibys – kuozu svineibys ar latgaļu izdareibom, gūda vuortim, zyrga pajiugu, latgaļu dzīsmem i, prūtams, ar latgalīšu iedīnim i dzierīnim, godskuortu svātku svieteišonu i vysaidus cytus pasuokumus.
Cīši īcīneits turisma golamierkis ir Zyrgu cīms Kruoslovys nūvodā. Tys apvīnoj vairuokys zyrgu saimisteibys i dūd vareibu apsavērt i sporta zyrgus i rikšuotuojus, i Latvejis, Lītovys i Boltkrīvejis šķirņu zyrgus, kurus izmontoj turismam, gūdim, šovim i reitterapejai.
Aglyunys pusē, Cireiša dobys parka teritorejā atsarūn Upeņu sīra cīms, kur nu bioloģiskajā saimisteibā ražuotuo pīna tūp vysaidi sīri: sīrs ar upenem, meža sienem, sāklom, zaļumim, aprikozem i rozīnem. Cīma vadeituoja Inese Survilo izstuodē na tik pastuosteis par sīru daudzveideibu, nu ari par upeņu procedurom malnajā piertī. Sovukuort Kotleru veina cīma vadeituoja Irēna Koleda aicynuos iz Preiļu nūvodu baudeit vysaidus sātys veinus, sulys, īvuorejumus i breinumgordus marmeladus nu pošaudzātu ūgy.
Īprīkš pīmynātī cīmi ir tik moza daļa nu vysa leluo Latgolys tematiskūs cīmu pīduovuojuma. Cīmūs ir atrūnami ari piertnīku pakolpuojumi, mads, zuoļu čajs, ekologiski audzāti augli i duorzini, garšaugi i garšvīlys, vysaidi stuodi, teik pīduovuotys ekskursejis i degustacejis, meistardarbneicys i paraugdemonstriejumi, vysaidi maršruti i pastaigu stygys, rūkdorbi, atrakcejis i puosoku tāli, meža lobumi, latgalīšu daņči, dzīsmis, rūtalis i stuosti, atpyuta pi dobys, zveja i vēļ daudz kuo cyta.
Karteņā: Brančs Tierga cīmā Malnovā 2014. goda vosorā


text:
Kulturys īsacejumi nedeļai: dzymtys kūks, Adventa vaiņuks i futbols
Itūreiz kulturys īsacejumi nedeļai īt nu latgaliski aktivuos i patriotiskuos Ilonys Ratinskys. Nazkod Ilona beja vīns nu tūs cylvāku, kuri bīdreibā “Latgolys Studentu centrs” (niu zynoma kai Latgalīšu kulturys kusteiba “Volūda”) ar vysaiduokom aktivitatem veicynuoja latgalīšu volūdys atpazeistameibu plašuokai sabīdreibys daļai.
Izveiduot sovu dzymtys kūku
Suoc veiduot sovu dzymtys kūku – tai tu dazynuosi, cik lela i stypra ūzula zareņš tu esi! Dzymtys kūka veiduošonā suoc ar babu, dzedu i cytu vacuoku radinīku apzynuošonu – aizeimi, aizbrauc gostūs i pasarunoj, apsaver vacūs foto aļbumus!
Izveidoj voi nūpierc Adventa vaiņuku
Kab svātkus izbaudeit, pyrma vajag tim kuorteigi sasagatavuot, apdareit vysus dorbus i golvonais – sakuortuot sovys dūmys. Ituos četrys nedelis ir breineigs laiks, kab byut ar sevi, ar sovu saimi i īdagtu gaismu sovā i cytu sirdīs. Adventa vaiņuks, veiduots ar sovom rūkom i dobys materialim, byus lobs īsuokums koč kam breinumainam! Tici i vyss pīsapiļdeis!
Izbaudi FUTBOLU!
Obligati nūsaver koč vīnu spēli Pasauļa kausā futbolā 2022! Koč i Latveja napīsadola, tok cerēsim, ka tys koč kod nūtiks. A vysleidz vysā Latvejā ir futbola fani, kas mīļoj itū spēli! Myusu sātā dzeivuosim leidza Argentinai, Portugalei i Horvatejai! Lai izadūd!


text:
Interesanti fakti par Latgolys muzikim i grupom
Roksta autors: portals lakuga.lv
Vosora ir kluotyn! I īrostai tys ir balleišu laiks, kod muzyka teik pagrīzta skaļuok mašynā ci kaidā atpyutys vītā. Portals lakuga.lv apkūpuojs interesantus faktus par latgalīšu muzikim i grupom.
Grupa, kas vysvaira uzvariejuse “Šlāgeraptaujā”
“Baltie lāči” aba “Boltī luoči” ir latgalīšu grupa, kas vysvaira uzvariejuse televizejis skateituoju bolsuojuma konkursā “Šlāgeraptauja”. Grupa uzvarēja treis godus piec kuortys – 2007. godā ar dzīsmi “Mātēm”, 2008. godā ar dzīsmi “Skaidruo volūda” i 2009. godā ar dzīsmi “Pār baikāla drūmajām stepēm”.
Vysklauseituokuo dzīsme
Par vīnu nu popularuokūs dzīšmu latgaliski nūteikti var saukt grupys “Latgalīšu Reps” dzīsmi “Žārei Gaļi”. Tai nu vysu latgalīšu dzīšmu vītnē YouTube ir vysvaira skatejumu. Dzīsme “Žārei Gaļi” tyka publicāta 2018. gods vosorā i pa itū laiku savuokuse jau puori 2 miļjonu klausejumu. “Žārei Gaļi” beja, i daudzim vēļ ir vosorys i galis “žāriešonys” hits.
Dzīšmu frāzis folklorizejās
“Latgalīšu Repa” dzīsmis “Žārei Gaļi” centraluo i suleiguo frāze “žārej gali” nūzeimoj na tikai tū, ka ļauds sasavuokušs iz galis cepšonu. Ludzys pusī “žārej gali” nūzeimoj, ka vyss dzeivē īt iz augšu, veicās. Tok itei nav vīneiguo frāze, kuru par sovā ziņā legendaru padarejs Ivo Grigalis nu “Latgalīšu Repa”. Krivenchy aba Jāņa Krīvēna raidejumā “Pāļa bazars” “Latgalīšu Reps” atkluoja, kai Ivo pusaudža vacumā īraksteitū dzīsmi nūbeidze ar frāzi “čiuli pipši”, piec kuo itū teicīni vys vaira kasdīnys leksikā suoce lītuot jaunīši na tikai Latgolā, i niu var saceit, ka teicīņs “čiuli pipši” ir folkloriziejīs.
Vīnā “Boņuka” ceremonejā daboj vysvaira bolvu
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” padūšonys viesturē ir treis grupys, kurys nu bolvys padūšonys ceremonejis attīceigajā godā iz sātu aizbraukuši ar treis “Boņukim”. Grupys “Bez PVN” dzīsme “Screen” tyka apbolvuota ar “Boņuks 2008” kategorejuos lobuokuo dzīsme i lobuokais video, kai ari attīceigajā godā beja palykuse par radejis hitu. “Boņuks 2012” apbolvuošonys ceremonejā grupa “Dabasu durovys” divejus Boņukus sajēme par dzīsmi “Pusnakts Triādis” i vīnu par albumu “Styklu vītā skaņa”. Sovukuort apvīneiba “Latgalīšu Reps” iz sātu ar treis muola statuetem brauce nu “Boņuks 2017” padūšonys ceremonejis.
Vysvaira “Boņukus” sajāmušuos grupys
Titulu par vysvaira sajimtajim Boņukim muzykys nominacejuos sovā storpā dola divys Latgolā i vysā Latvejā popularys i bīži klauseitys grupys – “Bez PVN” i “Dabasu Durovys”. Kotra nu grupu bolvys pastuoviešonys viesturē īgivuse pa ostonim “Boņukim”.
Vysmudruok īraksteitais albums
Projekts “Jezups i Muosys” ir spiejs īraksteit pylnvierteigu albumu vyseisuokajā laikā. Napylnu div stuņžu laikā tyka īraksteits albums “LAI SLAVA JAM!” ar deveņom dzīsmem. Gondreiž vysys dzīsmis tyka īraksteitys ar pyrmū raizi. Daži “Jezupu i Muosys” atpazeist ari peic dzīsmis “Sirds.Sirds.Sidrs”, kurā pīsadaleja ari underground muokslinīks i taidu dzīšmu kai “Prima” i “Balāde par Donatu” autors DJ Guntix aba Gunārs Indričāns i Jezups Martinovs nu seriala “Ugunsgrēks”, kuru atveiduoja Kristaps Rasims. “Jezups i muosys” par albumu sajēme ari Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks 2016” par snāgumu alternativajā muzykā.
Grupa, kurai svareigī nūsaukumi atīt lānai
Postfolklorys grupai “Rikši” vysi svareigī nūsaukumi atīt cīši lānom. Pīmāram, vuords “Rikši” grupai tyka dūts pavysam najauši jau tod, kod kūpā beja nūspālāts krītns pulks koncertu. Ari grupys jaunuo albuma “trīp!” nūsaukums atguojs pādejā šaļtī. Lai gon par nūsaukumim teikūt dūmuots daudz i dikti, tī eistī i pareizī atīmūt pavysam najauši i nagaideiti, nūruoda grupys dalinīks Ēriks Zeps.


text:
Ontans i Anne aicynoj gostūs
Ontans i Anne aicynoj gostūs da seve iz Latvejis mozuokuo nūvoda – Baļtinovys – nūvoda svātkim 27. julī.
Pasuokuma organizatori ir padūmuojuši par izklaidem gon lelim, gon mozim – byus gon pīpyušamuos atrakcejis bārnim, gon amatnīku izstuode i tierdzeņš, puču kompoziceju taiseišona, gon sportiskys aktivitatis – foto orientiešonuos saceņseibys, futbola mačs, īlu vyngruošonys šovs i c. Byus ari Ontana dzeda duorgumu skreinis mekliešona, kai ari cytys ļusteigys izdareibys kūpā ar Ontanu i Anni.
Svātku nūslāgumā – bals ar grupu „Otto”.
Dreizumā svātku programma tiks precizāta.
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec pasuokuma organizatoru materialim


text:
“Cytaidi latviskais” pīduovuos raidejumu cyklu par Latgolys kongresa dalinīkim
Nu 6. apreļa Latvejis Televizeja (LTV1) pīduovuos Latgolys kongresam veļteitu viesturisku raidejumu cyklu, kas stilistiski īsakļaun Latgolys stuostu “Cytaidi latviskais” ītvorūs. Kai viestej informaceja LTV sātys lopā, kotra raidejuma pamatā byus stuosts par vīnu personeibu – Latgolys kongresa delegatu, kuruo dzeivis ceļš pyrma i piec kongresa spylgtai ilustrej Latvejis viesturis krystpunktus.
Pyrmuo raidejuma varūņs byus Stanislavs Kambala (1893–1941) – vīneigais nu latgalīšu, kurs pīsadaleja Latvejis vaļsts proklamiešonys aktā.
Raidejums sasatiks ar Stanislava Kambalys dzymtys turpynuotuojim i dzymtajā sātā Latgolā, i “Rideļu Dzirnavās” Tukuma pusē, Latvejis Bankys viesturis konsultante Ineta Lipša analizēs Kambalys kai baņkīra darbeibu, tielnīks i monetu muokslinīks Ivars Drulle atkluos, parkū pīsadalejs konkursā par Latgolys kongresam veļteitys jubileja monetys izveidi, kaidus motivus i simbolus īkļuovs tuos aversā i reversā. Raidejumā varēs izzynuot, ka na viņ pavuordis, nu eistyna radnīceiba saista Stanislavu Kambalu ar latvīšu basketbolistu Kasparu Kambalu. Tiks stuosteits ari, kaidi viesturiski dokumenti ir sasaglobuojuši par itū personeibu Latgolys i Reigys muzejūs i arhivūs.
Cykla idejis autori ir Daugovpiļs Universitatis docents Valentins Lukaševičs i LTV redaktore Sandra Freiberga, viesturis konsultanti Latvejis Nacionaluo viesturis muzeja Vydslaiku, jaunūs i jaunuokūs laiku viesturis nūdalis vadeituojs dr.hist. Toms Kikuts i ituos nūdalis pietnīks mag.phil. Imants Cīrulis. Raidejumu cyklu vadeis tuo autors i Latgolys pietnīks Valentins Lukaševičs, režisore Zita Kaminska, redaktore Sandra Freiberga, vodūšais operators Andris Sarma.
Karteņa: ltv.lv


text:
Cik svareigi turismā Latgolā byut latgaliskim?
Roksta autore: Edeite Husare, portals lakuga.lv
Itūnedeļ Reigā, izstuodē “Balttour”, tradicionali sasatiks turisma sferys profesionali nu tyvuoku i tuoļuoku vītu, pyrma jaunuos turisma sezonys pīduovojūt atguojušajim iz izstuodi kai informaceju par turisma objektim, tai aicynuojumus braukt gostūs. Sova vīta izstuodē ir gon Latgolys regionam, gon i atseviški Latgolys pošvaļdeibom. Kai vysa turisma pīduovuojuma vydā byut latgaliskajam?
Portals lakuga.lv apvaicuoja turisma sferys profesionaļus i Latgolys turisma objektu puorstuovus, kab nūskaidruotu, voi i cik svareigs turismā Latgolā ir latgaliskais – saziņā, vizualajuos nūruodēs, pīduovuojumā, voi tys veicynoj turistu plyusmu.
Līga Kondrāte, Latgolys turisma asociacejis “Ezerzeme” i Ludzys nūvoda Turisma informacejis centra vadeituoja:
Prūtams, ka latgaliskais ir svareigi! Gon vuordūs, gon uzjimšonā, vysur. Vyss jau izaškir, kai mes gribim prezeņtēt Latgolu kai golamierki. Tys, deļ kuo brauc iz Latgolu, ir latgaliskais, eipašais. Deļ tuo byutu labi, ka zeimis pogostim, Latgolys vītom byutu nu suokuma leluokys i latgaliski, tod ari latviski – obejūs variantūs. Lai ir tei eipašuo sajiuta. Latgalīšu volūdu mums vajadzātu bīžuok lītuot vyspuor produkta veiduošonā, produkta pasnēgšonā. Maņ ruodīs, ka tod mes jau byutu tuoļuok tykuši. Tik tys nav cik vīgli izdorams.
Aivars Mackevičs, Baltictravelnews.com vadeituojs, turisma eksperts:
Munā skatejumā, kū latgaliskuoks ir produkts, tū vaira tys ir orientāts iz turismu. Myusu laiku teņdeņce ir, ka ļauds meklej autentiskuos lītys. Laukūs niu cylvāku kliust mozuok, vyss urbanizejās i konkurencē ar cytim, kū sovaiduoks ir produkts, tū piļsātys ļauds meklēs autentiskūs pīduovojumus. I Latgolā nikas navar byut autentiskuoks kai latgaliskais.
Taipat staraverim tei ir īspieja atteistēt pīduovojumu. Latgalīšim byutu juopadūmoj par dažaidom programom, pīmāram, audio stuosti tuoluoku ceļu brauciejim, kas jau ceļā informativi sagatavej turistu par regionu. Var jau saceit, ka iz Latgolu daudz brauci uorzemnīku, kam tys, voi asam latgaliski, tik lelu lūmu naspēlej, bet juoatguodoj, ka taipat vysmoz 80 % ir vītejī ceļuotuoji, iz kurim pamatā ir juosaorientej.
Regionalais, latgaliskais Latvejis mārūgā ir cīši svareigi, ari Baltejis mārūgā tī ir sova lūma. Vizuali radzamuos zeimis latgaliski var ceļt gon vītejūs pošapziņu, gon tys ir interesanti atbrauciejim, turismā tys ir ari veids kai nūpeļneit naudu. Ar laiku byutu labi, ka pasaruodātu i zeime “Latgola”, tai gon juobyut taidai vasalys strategejis daļai. Cīši loba, pozitiva attīksme kai “Latgolys golda” Andram, Aglyunys Vijis Kudinis energeja, Malnovā puiss ar energeju – tys ir myusu zalta fonds, byutu juobrauc pi jūs vuiceitūs. Ka cytur turisma produkts ir māranuoks i stabiluoks, Latgolā tys ir emocionali boguotuoks, bet leidza ar tū kvalitatē ari kreit augšā i lejā. Bet mes Latgolā jādzam īlikt sirdi dorbūs i attīksmē, tū vajag izmontuot!
Juoņs Krivtežs, Latgolys šmakovkys dadzynuotovys Malnovā saiminīks:
Es taipat kai daudzuos cytuos lītuos dzeivē pīsaturu pi redzīņa, ka juosagloboj zalta vydsceļš. Reizem, ka vyss ir latgaliski, latvyskuo auditoreja nasaprūt, i tys suoc jūs atbaideit, bet, ka tī ir daži elementi, tys pīsaista, ruodīs interesanti i pat īiņteresej īsapazeit vaira. Par nūsaukumu “Latgolys šmakovka”– tai kai tu runoj, tai i roksti iz sātys! Tam juobyut automatiski. Bet, ka atbrauc gosti, tod vysu rozstuosti jim saprūtamā volūdā. Pats gon leluokū daļu raugu stuosteit latgaliski, ka gosti ir tepat nu Latvejis, bet pīkomeņteju latvīšu literarajā volūdā, ka kaids kū ta nasaprūt.
Iveta Balčūne, Lūznovys muižys puorvaļdneica:
Munā skatejumā, turismam i latgaliskajam Latgolā ir vysa tīšuokais sakars, tys ir dabiski, latgaliskais kods i teritoreja ir nasaraunomi. Ka runoj par Lūznovys muižu, saprūtams, muižai ir sova cytu tautu ītekmis viesture, bet pošu reizi muižys strategejā ir īstruoduots, ka Lūznovys muiža kūpā nas pasauleigū i latgaliskū, kū raugam eistynuot ari pasuokumūs, kas pi myusu nūteik. Latgaliskuo tradiceja ir tys, kū lelā mārā, braucūt iz Latgolu, ļauds sagaida. Vīns ir pīduovuot cīši kvalitativys nūtikšonys, aktivitatis, bet ūtrys – ideņtitate. I jī brauc iz latgaliskū ideņtitati! Vīnolga, kur Latgolā tys atsarūn, bet, ka objekts, īstuode, pakolpuojuma pīduovuotuojs var pīduovuot latgaliskū, pa munam – tys ir harmoniski pīduovojams. Jaunajim pakolpojumim, kurī grib dareit koč kū latgalisku, blokus juobyut gon kvalitatei, gon latgaliskajam. Leidza kvalitatei latgaliskais var byut kai bonuss, tei pīvīnuotuo vierteiba, kas ir plusu nasūša gon atbrauciejam, gon uzjiemiejam, ka jis spiej tū pasnēgt na kai muoksleigi radeitu, bet harmonisku, dabeigi saplyustūšu. Tod ari cylvāki nūtic i prīcojās pīdzeivuot latgaliskū!
Pīļaunu, ka turistim ari ir sovs prīškstots par Latgolu, bīži viņ pat stereotipi, deļ tuo mums vajadzātu pīduovuot na tikai latgaliskū, bet kvalitativi latgaliskū produktu voi pakolpuojumu. Kod devem nūsaukumu pārn myužys kompleksā asūšajam “Kulturys škiuņam”, ruodejuos, ka tys cīši labi “sakausej” kūpā viesturiskū ākys funkceju – škiuņs – i muižys kulturys i latgaliskuo byušonu. Maņ ruodīs, ka cylvākam, puorskaitūt nūsaukumu, ari ruodīs interesantuok, pīsaista uzmaneibu i līk padūmuot, kas tod tys taids ir.
Golvonī secynuojumi:
- Latgaliskais dažaiduos izpausmēs ir tys eipašais, piec kuo iz regionu brauc.
- Vizualajom nūruodem vajadzātu byut latgaliski.
- Latgalīšu volūda turismā ir bonuss, bet juolītoj ar māru.
- Vys tik pa prīšku svareiguokais ir pakolpuojuma, produkta kvalitate i stabilitate.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Gaidūt Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2018“ padūšonu, nūskaidruoti bolvys nominanti. Itūgod bolvys par aktivitatem, dorbu i sasnāgumim latgaliskajā kulturā tiks padūtys jau 11. reizi. Ceremonejā tiks paziņuoti 10 bolvys „Boņuks 2018“ sajiemieji i gūdynuots ari bolvys „Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā“ sajiemiejs. Bolvu padūšonys ceremoneja byus svātdiņ, 24. februarī, 16.00 Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalā.
Latgalīšu kulturys goda bolva teik taiseita ar mierki apkūpuot lobuokū, spylgtuokū i svareiguokū padareitū i nūtikšonys pārnejā godā latgaliskajā kulturā, gūdynojūt aktivuokūs latgalīšu kulturys puorstuovus, popularizātuojus, kai ari veicynojūt jaunradis i kulturys daudzveideibys atteisteibu iz prīšku. „Boņuks 2018” tiks gūdynuotys tuos personeibys, nūtikšonys i aktivitatis, bez kuru vysa vaira nabyutu īsadūmojama latgaliskuo kultura 2018. godā.
Leidza ar itū godu maineits ari bolvys pretendentu īsnēgšonys i nominantu nūskaidruošonys process, naizdolūt atseviškys nominacejis, bet viertejūt vysa goda padareitū kūpā. Bolvai tika sajimtys 150 dasacejuma anketys kategorejuos „Volūda. Literatura. Publicistika“, „Audio. Video“ i „Aktivitatis. Nūtikšonys. Personeibys“, kūpejais bolvys pretendentu skaits sasnēdze 117 dažaidys nūtikšonys, personeibys, dorbus, projektus i cytys aktivitatis. Kai pretendentu vierteišonys kritereji tyka izvierzeiti gon pretendenta snāguma kvalitate, aktivitate, aktivitate vysa goda laikā, regionā, vaļstī voi plotuokā mārūgā raiseituo rezonaņse, latgaliskums i/voi Latgolys kulturys vierteibu nesšona, pretendenta pamastī pādi – ītekme iz latgaliskuos kulturys procesim iz prīšku.
Latgalīšu kutlurys goda bolvys „Boņuks 2018” nominanti ir (alfabeta parādā):
- 12 TV raidejumu ciklys „Laika leigučuos“
- Aija Īzāka, „Teksasys latgalīši“ – albums „Dvieselis steigys“
- Anna Rancāne, kruojums „Prīca i klusiešona“
- Annele Slišāne – projekts #100dečiLatvijai deči. Izstuodis i gruomota
- Dokumentaluo kina „Latgalīši Pīterpilī“
- Dzejnīka i sabīdryskuo darbinīka Ontona Slišāna 70 godu svieteišona Zīmeļlatgolā #OntonamSlišānam70
- Dzīšmu gruomota bārnim „Zalta puče“
- Fiļmeņa „Vinnejs Pūks Viļānūs“, Viļānu Muzykys i muokslys školys atbolsta bīdreiba
- Festivals „Muzykys Skrytuļs 2018“
- Grupa „BezPVN“
- Horeografs i XVI Deju svātku virsvadeituojs Ilmārs Dreļs
- Jaunuo pūdneica i Latvejis stuostnīku asociacejis vaļdis prīšksādātuoja Evija Maļkeviča
- Kārlis Kazāks. Raidejums „Dzirdi balsis ar Kārli Kazāku“ par Ludzys izlūksni
- Koncepts „Nameiz“, Jānis Skutelis i „Benji Knewman“
- Lata Donga – albums „Variācijas“
- Latgalīšu literaturys populariziešonys akceja „Dūmoj ar komatim“
- Latgalīšu kulturys aktivists i muzikis Arnis Slobožanins
- Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv
- Latgalīšu Reps
- Latgalīšu volūdys video apvuiceiba „Runuosim latgaliski“
- Meldrys Gailānis bārnu gruomota latgaliski „Meikuleņš īpazeist omotus“
- „Mūsdienu mākslas galerija“ Leivuonā
- Nūvodvuiceibys stuņdis latgaliski – akceja 2018. gada pavasarī
- Pamatškola „Preiļu Brīvā skola“
- Projekts „Kārsavas stāsti“
- Radejis raidejums „Pīci breinumi“ i tuo personeibys
- Rekonstruātuo Vydsmuižys sīvys tautystārpa autore Iveta Seimanova
- Saeima par atzeimojamū dīnu nūsoka 27. apreli – Latgolys kongresa dīnu
- Tautumeitas – albums „Tautumeitas“
- Vuiceibu leidzeklis „Olūteņš“
Bolvys „Boņuks 2018” žurejis komisejā viertejumus par pretendentim snēdze 35 žurejis komisejis lūcekli – latgaliskuos kulturys puorzynuotuoji, medeju puorstuovi, bolvys reikuotuoju puorstuovi i attīceigūs sferu pīaicynuotī eksperti. Komisejā dorbuojās: muzikis i latgaliskūs projektu vadeituojs Guntis Rasims, tradicionaluos kulturys eksperte Ruta Cibule, komponiste, bolvys puorstuove Ilona Rupaine, literturzynuotneica, Latvejis Republikys Izgleiteibys ministre Ilga Šuplinska, izgleiteibys darbineica Aelita Andrejeva, literate Līga Rundāne, volūdneica Lideja Leikuma, etnomuzikologe Asnate Rancāne, grupys „Galaktika“ daleibnīks Normunds Zušs, režisore Inese Mičule, Latvejis Radejis kora muokslinīcyskais vadeituojs Sigvards Kļava, radejis Pieci.lv personeiba i dīdžejs Toms Grēviņš, režisors Viesturs Kairišs, Latvejis Nacionaluo kulturys centra vadeituoja Signe Pujāte, žurnalists i melomans Kaspars Zavileiskis, dzejneica i žurnaliste Anna Rancāne, portala lakuga.lv redaktore Vineta Vilcāne, Latvejis Radejis Latgolys studejis vadeituoja Renāte Lazdiņa, Latvejis Radejis 2 personeiba Roberts Buivids, Latvejis Televizejis golvonuo satura redaktore Anna Platpīre, Latvejis Radejis Ziņu dīnasta Multimedialuo satura producente Justīne Savitska, latgalīšu kulturvidis aktivists Juris Viļums, uzjiemiejs Valters Murāns, muzykys izdeviejs i dzīšmu autors Guntars Račs, Latgolys planavuošonys regiona puorstuovs Oskars Zugickis, muzikis i uzjiemiejs Jurs Vucāns, bolvys reikuotuoju puorstuove, latgaliskūs projektu vadeituoja Edīte Husare, literats i muzikis Oskars Orlovs, bankys „Citadele“ puorstuove Ligita Magiča, tekstilmuokslineica Annele Slišāne, Latgolys regionaluos televizejis puorstuove Ausma Sprukte, Latgolys žurnala „A12“ redaktore Ināra Groce, žurnaliste i volūdneica Maruta Latkovska, Latvejis Republikys Kulturys ministrejis parlamentaruo sekretare Marika Zeimule i Latgolys viestnīceibys GORS vadeituoja Diāna Zirniņa.
Svineiguo bolvys padūšonys ceremobeja byus ituo goda 24. februarī 16.00 Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalā. Iz ceremoneju meili gaideiti nominanti, bolvys viertiešonys komiseja, medeju puorstuovi i kotrys latgalīšu kulturys interesents. „Boņuks 2018“ bolvu padūšonu pyrmū reizi vadeis komikis Juoņs Skutelis, bet ar muzykalim prīšknasumim kuplynuos apvīneiba „Latgalīšu Reps“, grupa „Baritoni“, apvīneiba „Teksasys latgalīši“, Arņs Slobožanins, etnografiskais ansamblis „Vabaļis“, „Lata Donga“, folklorys kūpa „Vīteri“, „Misters un Nospiedumi“ i Ūga, kai ari eipašī gosti – grupa „The Sound Poets“.
Pyrma ceremonejis – 12.00 komandys var pīsadaleit pruota spēlēs „Aļberts brauc iz Boņuku“, bet 15.15 paradzāta sasatikšona ar muokslinīku Aigaru Bikši izstuodē „A. Bikšes cīņa ar tukšumu“.
Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2018“ reikuotuojs ir Latgolys viestnīceiba GORS, tuos nūtikšonu atbolsta Latgolys kulturys programa ar Vaļsts kulturkapitala fonda i AS „Latvijas valsts meži“ atbolstu, Rēzeknis nūvoda dūme, Rēzeknes nūvoda, Dagdys, Kuorsovys, Ciblys i Viļānu nūvodu pošvaļdeibys, bīdreiba „Partitūra“, latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv, Latvijas Radio Latgolys studeja i Latgolys radeja. Vaira par bolvu: http://bonuks.lv i http://latgalesgors.lv.


text:
KONKURSS: BOLTS SUSĀTIVS
Latgolys Studentu centrs sadarbeibā ar latgalīšu muzykys apvīneibu „Sovvaļnīks” pīduovuoj Tev īspieju pīsadaleit konkursā i sovā eipašumā īgiut „Sovvaļnīka” jaunū albumu „Bolts susātivs”. Vaira informacejis par „Sovvaļnīku” verīs www.sovvalniks.lv
Pareizuos atbiļdis iz aizdavumu leidz 31. janvarim gaideisam iz e-postu ortografeja@gmail.com ar nūruodi SOVVAĻNĪKA KONKURSS.
Aizdavums: Nūsauc „Sovvaļnīka” dzīsmis , kuruos skaņ itī aiļu fragmenti i pīroksti kas ir attīceiguos ailis autors:
(Pīvadumam, atbiļdis pīroksts: 3. – Pats sevī dzeivs; Oskars Seiksts)
1. Puori myužim cauri myurim
Apleik trejim muoneituojim
2. Syltūs vosorys vokorūs es īmu
Kai iz nešporu tovu mīsu turēt
Pa reizei bezvērts prīceibom sacyn
Koldrē īteit tevi i žāluot
3. Latgola ir saules goldauts,
Seņ izausts, vīn napuorkluots.
4. Volūda pasauli sateik, pasauļs cylvāku sateik
I Dīvam lobuok teik
Rezultati tiks publicāti https://lgsc.lv 2. februarī!


text:
Preiļūs nūteik seminars Latgolys jaunīšim „Atzolys”
Nu 2. leidz 6. augustam Preiļūs nūteik „Atzolys” – seminars jaunīšim par Latgolys nūvoda viesturi i kulturu. Itūgod „Atzoluos” pīsadola 20 jaunīšu, leluokuo daļa nu jūs ir nu Latgolys, vysu vaira nu Rogovkys i Kuorsovys. Ari itūgod dalinīku vydā ir puors jaunīšu nu puornūvodu.
Seminars „Atzolys” teik reikuots kotru vosoru jau nu 2004. goda, itūs godu laikā jimā ir pīsadalejuši vairuoki symti jaunīšu nu Latvejis i cytu vaļstu, tymā skaitā vairuoku itūšaļt popularu latgalīšu muzykys grupu daleibnīki, jaunī autori i sabīdriski aktivi jaunīši, kas taišni „Atzoluos” ir īgivuši pamudynuojumu vāluokajai rodūšajai darbeibai i daleibai navaļstiskajuos organizacejuos. Lela daļa nu atzolīšu ari iz prīšku ir saglobuojuši interesi par latgaliskū i saitis ar Latgolu. Ituo goda „Atzolys” pyrmū godu organizej bejušī atzolīši – jaunī studenti, „Latgolys Studentu centra” bīdri.
Seminara aizdavums ir īpazeistynuot jaunīšus ar Latgolys nūvoda viesturi i kulturu, paleidzēt apsazynuot juos sovpateibys, īsavuiceit byut lapnam par sovom saknem i pīdereibu, taidā veidā veicynojūt jaunuos paaudzis interesi par Latgolu i latgaliskū, par nūvoda paguotni, šudiņdīnu i atteisteibu iz prīšku.
Itūgod seminara laikā teik organizātys vuiceibu lekcejis par vysaidom ar Latgolys kulturviesturiskū mantuojumu, šudiņdīnu i nuokūtni saisteitom temom, pīmāram, par Latgolys literaturu, latgalīšu rokstu volūdu, prezentaceju veiduošonu. Teik taiseitys interešu grupys i diskusejis, nūteik ekskurseja pa Preilim, natradicionaluos sporta spēlis. Vokorūs daleibnīki pīsadola teatralūs i muzykalūs prīšknasumūs. „Atzolu” laikā teik apgiutys latgalīšu dzīsmis, tradicionalī daņči i latgalīšu rokstu volūda, taiseita „Atzolu Avīze”.
Seminara dorba volūdys ir latgalīšu i latvīšu. Latgaliski nūteik lekcejis, praktiskuos nūdarbeibys i izklaidis pasuokumi.
Seminaru organizej bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”, tai pyldūt sovu aizdavumu – veicynuot jaunīšu īsasaistiešonu Latgolys nūvoda kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibā, koordinēt ar tū saisteitūs projektu izstruodi i realiziešonu. Bīdreiba sadarbeibā cytom navaļstiskajom organizacejom, vaļsts īstuodem i pošvaļdeibom ir organiziejuse muzykys festivalus „Muzykys Skrytuļs”, „Taiseits Latgolā”, školuotuoju vosorys kursus „Vosoruošona”, zīmys omotu školu jaunīšim i latgalīšu rokstu volūdys kursus, izdavuse dzejis antologeju „Susātivs” i c. Bīdreibys 2009. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu. Bīdreibai ir sabīdriskuo lobuma organizacejis statuss.
Seminara „Atzolys” nūtikšonu atbolsta Vaļsts Kulturkapitala fonds. Paļdis SIA „Salang-P” vadeibai i personalam par atsauceibu i kancelejis precem, Preiļu Vaļsts gimnazejis folklorys kūpai „Rūtoj” par ļusteigim daņčim i skaneigom dzīsmem!
Informacejis par seminaru „Atzolys” sagatavēja Linda Orole, seminara vadeituoja, bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” vaļdis lūcekle


text:
Rubrikā “Gruomotplaukts” itūreiz Laura Melne pastuosteis par jaunuokū latgalīšu literaturys izdavumu – Ligijis Purinašys dzejis kruojumu “pierobežas”. Cytunedeļ, 26. novembrī plkst. 13.33 Nacionaluo Botaniskuo duorza oranžerejā (Salaspilī ) nūtiks ari dzejis kruojuma “pierobežas” attaiseišonys pasuokums.
Bīdreiba “Hronologeja” tikū izdavuse Ligijis Purinašys ūtrū dzejūļu kruojumu. Kab jius namulsynuotu tuo nūsaukums “pierobežas”, kas ir latvīšu literarajā volūdā, iz reizis pasaceišu, ka leluokuo daļa dzejūļu tymā taipat ir latgaliski. Kai publiski nūruodejuse autore, tys ir mieginuojums tyvynuot obejis latvīšu volūdys rokstu tradicejis, aicynojūt byut ījiuteiguokim i īkļaujūšuokim.
Ar ituo kruojuma dzejūlim maņ beja vareiba īpasazeit agruok nakai cytim skaiteituojim. Beju i ituo, i ari Ligijis pyrmuo kruojuma “Sīvīte” korektore. Dorbu pi obeju gruomotu vīnoj tys, ka, pyrmūreiz puorskaitūt vysu tekstu, tys pamete cīši spieceigu īspaidu. Ligijis Purinašys dzejis pasauļs cīši dreiži īvalk i nu tuo ir gryuši tikt uorā. Tok atškireiga maņ ruodejuos nūskaņa. Piec 2019. godā izguojušuo kruojuma “Sīvīte” puorskaiteišonys beja sajiuta, ka asmu izskriejuse cauri daudz i dažaidu sīvīšu dzeivem, kas boguotynoj munejū i līk cytaiž iz tū pasavērt. Kai bosom kuojom izskrīt cauri vysaidom pļovom i teirumim, tok gols golā byut ņuotru sadzaļdeitai i ruguoju sadūrsteitai, bet styprai i par sevi pastuovūšai. Piec “pierobežu” puorskaiteišonys sajiuta ir daudz bezcereiguoka. Otkon daudz juodūmoj par sīvītem i jūs dzeivi, tok liriskais es dreižuok ruodīs nūguruse byut stypra, cikom pasauļs jai apleik nasamaina. Kai viestej vīns nu dzejūļu: “suopis ir vuojums/vuojumu myusu sātā naizruoda”. Stereotipi par sīvītis lūmu i dzeivis izvielem ir palykuši namiersteigi. Poezejis jaunajā kruojumā ir moz, te teik runuota tīša volūda, kas kaidam varbyut var ruodeitīs ari na puoruok pateikama. Tok ruodīs, ka tys taišni ir vīns nu autoris mierku – nasabeit runuot tīši, kuo šaļtim myusu sabīdreibā mādz pītryukt.
Pīrūbežs itymā kruojumā pasaruoda i kai reala vīta, i kai koncepts. Te ir atsauce iz vairuokom vītom Latgolys pīrūbežā, tok ari dzejūļūs jiutama gribiešona izaraut, puorkuopt rūbežus, šaļtim ari balansiešona iz koč kaidu rūbežu. Īprīšk Ligija ari sacejuse, ka jai ir svareigi paruodeit, ka vysu navar daleit tik pareizā voi napareizā, lobā voi nalobā. Bīžuok vyss ir koč kur pa vydu.
Kruojumam ir originals vizualais nūformiejums, kura autors ir Raivis Nikolajevs. Fotografeja ir sapludynuota ar ilustraceju, attālūs radzama poša dzejneica. Ari juos kermiņs izmontuots kai muokslys dorba plakne, paruodūt, ka nu muokslys, leidzeigai kai nu tetoviejuma, navar vīglai i nasuopeigai atsabreivuot.
Ka nu kaidam ir stereotipiski prīškstoti par tū, kaidai juobyut latgalīšu literaturai, “pierobežās” jius tim apstyprynuojumu nadabuosit. Nostalgiskys i romantiskys apceris par Latgolys skaistumu te naatrassit. Dreižuok daudz puormatumu kai Latgolys sabīdreibai, tai pat latgalīšu volūdai, kas liriskajam es radejuse cīsšonys i suopis. Tok reizē es ari cīši nagrybātu saceit, ka itei ir natipiska latgalīšu literatura. Mainuos pasauļs i mainuos ari Latgola, partū navar i navajag gaideit, ka vysod i vysur tiks idealizāta ituo nūvoda lauku dzeive, aprauduotys tukšuos sātys. I nav ari juosabreinoj, ka pa vydu latgaliskajim vuordim īsajauc na vairs kaidi latvīšu literaruos volūdys, bet gon angļu volūdys vuordi. Latgola nav sastynguse kai Breivdobys muzeja sāta i nav ari juoviertej atškireigi kai puorejuo Latveja, tai raugūt apstyprynuot stereotipu, ka mes te atpalīkam par vairuokom desmitgadem.
Ligija Purinaša publiski ir izasacejuse, ka varātu puorīt iz raksteišonu tik latvīšu literarajā volūdā. Latgaliski rokstūšam autoram nav vīgli, jū na cīši grib publicēt lelī kulturys medeji, iz juo drupeit verās kai iz taida breinuma voi leidz golam naizprūt. Otkon citiešu dzejūli, kurā saceits: “sasamīrej/nivīnu/myusu problemys/nainteresej”. Voi nūsaukums latvīšu literarajā volūdā varātu vaira mudynuot cylvākus pajimt itū gruomotu i paskaiteit? Iz itū vaicuojumu atbiļdis cikom vēļ nav. Tok maņ personeigi ruodīs, ka Ligijis dzejūli latgaliski i latvyski drupeit atsaškir. Vysmoz munā golvā, kod skaitu, tī izskaņ cytaidūs bolsūs. Ar tū gon nagrybu saceit, ka Ligijai iz prīšku obligati juoroksta tik latgaliski. Nā, tei ir juos breiva izviele. Nasoku ari, ka dzejūli latgaliski ir lobuoki voi ūtraižuok. Mums nav juosaver iz latgalīšu autorim, kuri naroksta latgaliski, kai iz nūdeviejim. Varbyut tod ari jūs tekstūs byus mozuok puormatumu.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Nūsaver kinu par latgalīšu izceļsmis suomu kinurežisoru Teuvo Tulio
Vītnē vimeo.com režisore Kristīne Želve pīduovoj nūsavērt sovu dokumentalū kinu “Fedya” par latgalīšu izceļsmis suomu kinurežisoru Teuvo Tulio (eistajā vuordā Teodoru Tugaju). Kinys nūsaukums izvālāts pasasokūt faktam, ka bierneibā mozū Teodoru dzeraunis ļauds tai ari saukušs – par Fedju
Kina taiseita kai Latvejis i Suomejis kūpdorbs, i tymā paruodeita Tulio bierneiba i laiks Latgolys dzeraunē, kur jis pavadeja pyrmūs desmit sovys dzeivis godus. Latgolys ainova, sadzeive, Tulio naparostuo dzymta i zāna bierneibys puordzeivuojumi i īspaidi – kai tys vyss piečuok pasaruoda juo režysātajuos kinuos.
Kina veļteita kinurežisora symtajam jubilejam, kurs beja 2012. goda 23. augustā.
Viesti sagataveja: LaKuGa


text:
Jaunīt, jem daleibu jaunūs literatu školā!
Jaunīšu bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” i LaKuGa aicynoj jaunūs latgalīšu literatus pīsadaleit „Jaunūs literatu školā „Tievanānu pavasars 2013””, kas šūgod nu 6. leidz 9. juņam nūtiks Viļānu nūvoda “Tievanānūs”.
Apvuiceibu mierkis ir veicynuot latgalīšu literaturys atteisteibu, sekmejūt dialoga rašonūs jaunūs i zynomūs literatu vydā, apvuiceibu kontekstā tai, lai nūtyktu literaruos atteisteibys virzeiba, kai ari latgalīšu literaturys saglobuošona i Latgolys kulturys pezenteišona. Literaruos školys laikā, tiks runuots par: literaturys žanrim i raksteišonys tehniku, prozys i dzejis volūdu, latgalīšu rokstu volūdu, tekstu pasnīgšonu publikai, latgalīšu literaturys materialuos izpausmis formom, kai ari nūtiks praktyskuos nūdarbeibys rodušūs dorbu raksteišonā i dažaidys aktivitates, kas saisteitys ar apvuiceibu dalīnīku savstorpejuos tolerances nūstyprynuošonu, kai ari īsapazeišona ar latgaliskajom kulturys tradicejom, vidi i mentalitati.
Lai pīsateiktūs apvuiceibuos, da 1. juņam ir juoaizpylda anketa, kas atrūnama portalūs lakuga.lv voi lgsc.lv kai ari juoīsyuta 2 sovi rokstu dorbi (dzeja, proza) latgaliski voi latviski iz LgSC e-postu: lgsc@lgsc.lv. Dalīnīku skaits ir īrūbežuots. Daleiba apvuiceibuos ir bez moksys, dalinīki poši sadz transporta izmoksys leidz pasuokuma vītai i atpkaļ.
Vaira dazynuošonys: Renārs Kancāns T.: 25152774 (LMT), 22143390 (Bite), e-posts: renars10101@inbox.lv
Dasacejuma anketa pīejama ite, pasuokuma aproksts ite, pasuokuma parāds ite.


text:
St. Škutāns, M.I.C.
Katōļticeibas vēsture un katekisms
ŪTRYS „ES TYCU“ PUNKTS
„Un uz Jezu Kristu, Jō vīneigū Dālu, myusu Kungu“.
1. Kū myus mōca ūtrais „Es tycu“ gobols voi punkts?
Tys mōca, ka Dīva sūleitais un mums atsyuteitais Pesteitōjs ir vīneigais Dīva Dals, myusu Kungs Jezus Kristus.
2. Kū zeimoj vōrds Jezus?
Vōrds Jezus zeimoj Glōbējs, voi Atpesteitōjs.
„Tu Jū nūsauksi vōrdā Jezus, jo Jys atpesteis sovu tautu nu grākim“ (Mt. 1:21).
3. Kū zeimoj vōrds Kristus?
Vōrds Kristus (žeidu volūdā Mesija) zeimoj Svaideitais.
4. Kōpēc Jezus saucās Svaideitais?
Tōpēc, ka Vacajā Dereibā pravīši, augsti prīsteri un kēneni tyka īsvaideiti ar eļļu, un Jezus ir myusu vyslelōkais Pravīts, (Ap. d. 3:22), Prīsters (Ebr. 4:14) un Kēneņš (Jņ. 18:37).
„Kai Dīvs ar Svātū Goru un spāku svaideja Nazarīti Jezu“ (Ap. d. 10:38), Jezus īsvaideišona ir Dīveibas pylnums, kas Jymā mōjoj.
5. Kōpēc Jezu sauc par Pravīti, Prīsteri un Kēneņu?
Jezus teik saukts un ir:
1. myusu Pravīts, tōpēc, ka Jys mums ir atklōjis Dīva nūslāpumus un myusus vysus mōcēja, kas mums jōtic, jōcer un jōdora, lai tyktu atpesteiti;
2. Jys ir myusu Prīsters, tōpēc, ka uperēja pats sevi pi krysta, un ik dīnas uperej pats sevi uz myusu oltorim svātajā Miša Uperī. Jys ir myusu Vydutojs un Aizstōvis uz vysim laikim dabasūs un
3. Jys ir myusu Kēneņš, tōpēc ka nūdybynōja goreigu vaļsti, kurā Jys ir un par vysim laikim byus tōs Golva.
6. Kōpēc Jezu Kristu sauc par vīneigū Dīva Dālu?
Tōpēc, ka Jys ir ūtra vyssvātōkōs Trejsvīneibas persona, ir vīneigais un patīsais Dīva Dāls nu myužeibas, vīnas dobās un byuteibas ar Tāvu.
„Jo kuram nu engelim Jys kaidreiz byutu sacejis: Tu esi muns Dāls, šudiņ (tys ir nu myužeibas) Es Tevi asmu dzemdējis“ (Ebr. 1:5).
7. Voi ari mes naasam Dīva bārni?
Jā, mes asam Dīva bārni, bet na pēc dobās un na nu myužeibas. Mes asam tikai caur žēlesteibu pījimtī Dīva bārni.
„Bet kuri Jū uzjēme ... tim Jys deve varu kļyut par Dīva bārnim“ (Jņ. 1:12).
8. Kōpēc Jezu Kristu sauc par myusu Kungu?
Tōpēc, ka Jys taids ir, jo:
1. byudams Dīvs un leidzbyuteigs Tāvam, Jys taipat kai Tāvs ir dabasu un zemes Kungs un Radeitōjs.
2. Byudams cylvāks, Jys sovā ciļvēceigajā doba myus atpestēja un nūpērka ar sovu Asni par sovu īpašumu. Tamā pošā ciļvēceigajā dobā Jys byus myusu Tīsnesis un par myužim byus myusu Golva un Kēneņš.
„Jo jyus asat atpērkti par dārgu moksu“ (1. kor. 6:20). „Jys ir Dīva īcaltais tīsnesis par dzeivajim un myrušajim (Ap. d. 10:42). „Vysu Jys (Dīvs) pakļōve zam Jō kōjōm un īcēle Jū par golvu vysai Bazneicai“ (Ef. 1:22).
NB. Daudzos katōļu zemēs, īskaitūt ari Latgolu, nu senim laikim pastōvēja skaists sveicynōjuma parodums: „LAI IR SLAVĀTS JEZUS KRISTUS". Dīmžāl, zam svešu strōvōjumu īspaida tys pi mums palīk arvīn ratōks.
§ 1. Jezus Kristus — sūleitais Pesteitōjs
9. Kai mes tū zynom, ka Jezus Kristus ir Dīva sūleitais Mesija voi Atpesteitōjs?
Mes tū zynom tōpēc, ka Jymā ir pīsapiļdejuši vysi pravītōjumi par Atpērcēju, kai tū var redzēt nu Kristus dzeives un cīsšonu aproksta.
10. Kū pravīši beja īprīkš pasacejuši par Mesiju?
Jī beja īprīkš pasacejuši:
1. Jō atnūkšonas laiku, Jō dzimšonas apstōkļus, Jō dzeivi, cīsšonas un nōvi; Jō augšanceļšonūs, uzkōpšonu debesīs, Svātō Gora atsyuteisonu;
2. Jeruzalimas izpūsteišonu pēc Jō nōves; žeidu atmesšonu un pogōnu atsagrīzšonu un
4. Bazneicas nōdybynōsonu, izaplateišonu un pastōvēšonu.
11. Kai pravīši apzeimēja Jō atnōkšonas laiku?
Pravīts Daniels (9:24 utt.) īprīkš paziņoja, ka leidz Kristus nōvei pais pylnas 70 godu nedeļas, tys 490 godu nu tō laika, kod beja dūta pavēle atjaunōt Jeruzalimu. 2. Patriarchs Jākubs pravītōja, ka Mesijas atnōkšonas laikā (vaļdeibas) zizlis tiks atjimts nu Judas. Cyti otkon īprīkš sludynōja, ka tod Jeruzalimas svētneica vēļ pastōvēs un pasaulī byus Iela gaideišona.
12. Kas beja īprīkš sludynōts par Jō dzimšonu?
Ka Jys dzims Betlejemā nu jaunovas, kura byus nu juda ciļts un Dovida dzymtas, Jū pīlyugs tolus zemu keneni (Izaj. 7:14; 11:1 un 60:6; Mich. 5:2; Ps 71:10).
13. Kas pravītōjumūs ir saceits par Jō dzeivi?
Tymūs ir stōsteits par Jō publiskū mōceibu, par breinumim, par Jō lelū mīlesteibu un lānprōteibu, par Jō ījōšonu Jeruzalimā uz ezeļa utt. (Izaj. 61., un 35:3 utt.; Zack. 9:9).
14. Kū pravīši soka par Kristus cīsšonom un nōvi?
Jī ziņoj gondreiž vysu, pat vysseikōkūs apstōkļus, pīmāram: ka Jys tiks pōrdots par 30 sudobra gobolim, tiks vaigā systs, aiz motim rausteits, spļauts vaigā, ka Jam tiks dūts dzert etikis ar žulti, ka Jam tiks caurdūrtas rūkas un kōjas, ka tiks masti kauleni par Jō svōrku, ka klōtasūšī zūbāsīs par Jū, saceidami: „Jys cerēja uz Kungu, lai tod Kungs tagad izglōb Jū“ (Zach. 11:12, 13; Izaj. 1:6; Ps. 21:7 utt. un 68:22).
Pravīši teišam Jū sūlēja kai lelu kēneņu, bet na šo pasauļa kēneņu, kai tū oplomi gaida žeidi vēļ tagad. Pravīši Jū tāloja na cytaidi kai „sōpu veiru“ (Izaj. 53:3, 4), Jī tāloja Jū kai goreigōs un pōrdabgskōs Dīva vaļsts (Bazneicas) kēneņu. Šei vaļsts teišam tyka nūdybynōta un izaplateja vērs zemes, bet sovu piļneibu sasnēgs vīneigi dabasūs un pastōvēs par myužim.
15. Kū pravīši soka par Jō augšanceļšonūs, uzkōpšonu dabasūs un Svātō Gora atsyuteišonu?
Jī soka, ka Jō kops byus slovons un ka Jys naredzēs tryudēšonas, bet gon pasaceļs pōri dabasu dabasim un izlīs sovu Goru pōri cylvākim. (Ps. 15:10; un 67, 19, 34; Izaj. 11:10; Joel. 2:28—29).
16. Kū pravīši ir īprīkš sludynojuši par Jeruzalimas izpūsteišonu un žeidu tautas atmesšonu?
1. Pēc tam, kod Mesija byus nūgalynōts, atnōks kaida tauta, kas iznycynōs Jeruzalimu un svētneicu, un pūstejums turpynosīs leidz pat pīpiļdejumam un beigom.
2. Žeidi jūs goreigō okluma dēļ tiks atmasti un izkaiseiti storp tautom, tempļa vairs jim nabyus. Tūmār Dīvs jūs naiznycynōs, pasauļa beigōs jūs atlīkas tiks glōbtas (Dan. 9:26—27; Ps. 68:24—26 un 198; Izaj. 10:21 un 59:20).
17. Kū pravīši ir īprīkš sludynōjuši par pogōnu atsagrīzšonu, par Bazneicas dybynōšonu, izaplateišonu un pastōvēšonu?
Vysu tū mes redzim izapiļdejušu voi izapyldūt. Jī īprīkš sludynōja, ka:
1. Mesija byus pogōnu gaisma un vērszemes tautas Ju slaves (1. Moiz. 22:18; Ps. 71; Izaj. 13:6 utt).
2. Ka Jys īstōdeis jaunu uperi un jaunu prīstereibu un nūdybynōs Dīva vaļsti, kuras izplatejums byus nu jyuras leidz jyurai un zemes rūbežim. Tei nikod natiks iznycynōta, bet pastōvēs uz myužim (Mal. 1:11; Izaj. 66:21; Jer. 3:15; Zach. 9:10; Dan. 2:44 un 7:14 utt.).
18. Voi pravīšu īprīkš sludynojumi ir nūtykuši ilgi pyrms Kristus atnōkšonas?
Malachijs, padejais nu pravīšim sludynōja ap 450 godu pyrms Kristus.
19. Voi jūs pravītōjumi beja zynomi ilgi pyrms Kristus?
Jā, tī beja uzroksteiti daudz godu symtu pyrms Kristus. Žeidi tūs saglōboja un laseja kai Dīva rakstus. Tī tyka pōrtulkoti cytōs volūdos un izplateiti storp pogōnu tautom.
20. Voi Kristus un apostoli atsasauce uz pravīšu līceibom?
Jā, Kristus un apostoli pīrōdeja žeidim nu pravīšu rokstim, ka Mesija ir atnōcis un ka Jys pats — Nazarītis Jezus — beja Mesija.
„Jyus pētejit rokstus — saceja Jezus žeidim — jo jyus dūmōjit, ka tymūs ir myužeigō dzeiveiba; un tī ir, kas līcynoj par Mani“ (Jņ. 5:39). Jys pōrlīcynōja ari mozticeigūs mōcekļus nu pravīšu izteicīnim (Lk. 24:25—27; un 44:47). — Leidzeigi reikōjōs Pīters, Pōvuls un cyti apostoli.
NB: Voi naasam laimeigi, zynūt, ka sūleitais Pesteitōjs, ar sovom pōrdabyskom dōvonom, ir myusu vydā, myusu bazneicōs, Vysvātōkajā Oltora Sakramentā? Tys pats, kas kaidreiz radzamā veidā dzeivōja sovu vērszemes dzeivi. Bezgaleigōs mīlesteibas Cītumnīks, aizmērsts un tik ļūti moz pazeits un apmaklōts ...
§ 2. Jezus Kristus — patīss Dīvs
21. Nu kurīnes mes zynom, ka Jezus Kristus ir Dīva Dāls un patīss Dīvs?
Tū mes zynom:
1. nu pravītōjumim;
2. nu dabasu Tāva līcynōjumim;
3. nu jō poša līceibom;
4. nu apostolu mōceibas un
5. nu katōļu Bazneicas mōceibas.
22. Kū pravīši soka par Kristu?
Jī apsūleitū Pesteitōju sauc par Dīvu: „Dīvs, Dīvs ar mums, svātūs Svātais, nōkūšā myuža Tāvs“ (Izaj. 7:14 un 9:6; Dan. 9:24). Izajass par Jū soka: „Pats Dīvs nōks un izglōbs jyus“ (35:4). Jeremijs sovukōrt soka: „Ir vōrds, kaidā Jū sauks: Kungs, Jehova, myusu Taisneigais“ (23:6).
23. Kū dabasu Tāvs par Jū soka?
Pi Jezus kristeibas Jordanā un pi Jō pōrsamaineišonas uz Tabora kolna nu dabasim tyka dzērdāts bolss: „Tys ir muns nūmīļōtais Dāls, kurs maņ ļūti pateik“ (Mt. 3:17 un 17:5).
24. Kū pats Kristus ir līcynojis par sevi?
1. Ka jys ir Dīva Dāls, leidzeigs sovam Tāvam;
2. sovu līceibu Jys ir apstyprynōjis kai ar sovas dzeives svātumu, tai ari ar breinumim un pravītōjumim un
3. tū Jys apzeimūgōja ar sovu nōvi.
„Es un Tāvs asam vīns ... Ticit dorbim, lai jyus atzeltu un tycātu, ka Tāvs ir Manī un es Tavā“ (Jņ 10:30, 38). „Kas mani redz, redz ari Tāvu“ (Jņ 14:9). „Vyss, kas Tāvam pīdar, ir Muns“ (Jņ. 16:15). „Kū Jys (Tāvs) dora, tū taipat dora ari Dāls; jo kai Tāvs uzmūdynoj myrūņus un atdzeivynoj, tai ari Dāls atdzeivynoj, kurus grib; lai vysi taipat gūdynōtu Dālu, kai gūdynōj Tāvu“ (Jņ. 19:21, 23). „Patīši, patīši es jums soku: pyrms nakai Abrahams beja, Es asmu“ (Jņ. 8:58) utt.
25. Kas ir breinumi?
Breinumi ir naparosti atgadejumi voi dorbi, kurus navar veikt nikaidi dabeigī spāki. Tūs veikšonai ir vajadzeiga Dīva vysvareiba.
26. Kaidi ir golvonī breinumi, kurus Kristus ir darejis?
Jys pōrmaineja yudini veinā; ar dažim maizes kukulim Jys pabaroja tyukstūšas cylvāku; ar vīnu sovu vōrdu Jys apklusynōja vātru un nūmīrynōja sabangōtū jyuru; Jys izōrstēja vysaida veida slimeibas, izdzyna ļaunus gorus nu apsāstim un augšancēle nūmyrušūs, trešā dīnā pēc sovas nōves Jys augšancēlēs un četrudasmytā, radzūt daudzim sovim mōceklim, Jys pasacele gaisa un aizgōja uz dabasim (uzkōpe dabasūs).
Jezus dareitī breinumi beja taidi, ka vysā Palestinā par tim zynōja. Nivīns nav atsaradis nu tō laika cylvākim, kas tūs byutu nūlīdzis voi apšaubejis. Pat vysnyknokī Jō īnaidnīki tū nav varējuši. Turpretim tyukstūšas, pat miļjoni cylvāku, aplīcynodami sovu ticeibu breinumim, ir atdavuši vysu, pat sovas dzeiveibas.
27. Kai breinumi pīrōda Jezus dīviškeibu?
Tī pīrōda:
1. ka, kod Jezus saceja, ka Jys ir Dīva Dāls, Jys runōja patīseibu, jo Dīvs ar breinumim navar aplīcynōt malus un
2. ka Jezum Kristum beja Dīviškō vara, tōpēc ka Jys pats (t. i. ar sovu varu) dareja breinumus.
„Jo jyus Maņ nagribit ticēt, ticit dorbim, lai jyus atzeltu un tycātu, ka Tāvs ir Manī un Es Tāvā“ (Jņ. 10:38).
28. Kai Jezus ar pravītōjumim aplīcynōja mōceibu par sovu dīviškumu?
Jys tū aplīcynōja, īprīkš pasaceidams lītas, kuras tikai Dīvs varēja zynōt, pīmāram: ka Judass Jū nūdūs, ka Pīters Jū aizalīgs; pasaceja kaidā nōvē Jys mērs, ka augšanceļsīs, uzkōps dabasūs utt.
29. Kaidus Kristus pravītōjumus mes redzim pīsapyldom?
Taidus, pīmāram, kai
1. ka, Evangelijs tiks sludynōts vysom tautom (Mt. 24:14);
2. ka eļnes vōrti Bazneicu nauzvarēs (Mt. 16:18);
3. ka nu Jeruzalimas svētneicas napaliks akmiņs uz akmiņa (Mk. 13:2).
Keizars Julijans Atkritējs, grybādams pīrādeit, ka Kristus īprīkš paredzējums par Jeruzalimas svētneicu ir napatīss, 303. godā mēginōja nu jauna uzceļt sagrautā Jeruzalimas svētneicu. Žeidi ar lelu sajyusmu nu vysom pusēm steidzās jam paleigā. Tyka nāvoktas vysas ogrōkā tempļa drupas, tai ka napalyka akmiņs uz akmiņa. Bet kod gribēja sōkt byuvēt, drausmeigas guņs līsmes izalauze nu zemes un aprēja strōdnīkus, kuri nabeja paspējuši izbēgt. Tai tys atsakōrtoja ik reizes, kod beja mēginōjuši nu jauna sōkt byuvēt. Beidzāt nūdūms tyka atmasts. Šā breinumu aplīcynoj kai pogōnu, tai kristticeigūs rakstinīki.
30. Kai Jezus ar sovu nōvi aplīcynōja mōceibu par sovu dīviškeibu?
Kod augstais prīsters, trybunala prīškā, zam zvārasta pīprasēja pasaceit, voi Jezus sevi teišam uzskota par Dīva Dālu, Jezus svineigi tū apstyprynōja, ka Jys ir Kristus, Dīva Dāls, un ka jī redzēs Jū sēžam pi vysspēceigō Dīva lobōs rūkas un nōkam dabasu padebešus. Šaidu Jezus atbiļdi naticeigais žeidu vērsprīsters un augstō padūme uz-skatēja par Dīva zaimōšonu un uz šōs Jō atbiļdes pamata Jys tyka nūtīsōts uz nōvi un myra pīnoglots pi krysta (Mt. 26:63—64).
31. Kū apostoli mōceja par Jezu Kristu?
Apostoli skaidri mocēja:
1. ka Jezus Kristus ir patīss Dīvs;
2. ka Jymā ir vyss dīveibas pylnums un
3. ka vysim radejumim ir pīnōkums Jū pīlyugt.
„Mes zynom, ka Dīva Dāls ir atnōcis ... Šys ir patīsais Dīvs un myuzeigō dzeiveiba“ (1. Jņ. 5:20). „Jymā mōjoj mīsā ītvartā dīveibas pīļneiba“ (kol. 2:9). Par Kristu, Dīva Dālu sv. Jōņs soka: „Īsōkumā beja Vōrds, un Vōrds beja pi Dīva, un Dīvs beja Vōrds utt.“ (Jņ. 1:1—3). „Lai Jezus vōrdā ceļūs krystu vysi, kas dabasūs, vērs zemes un pazemē“ (Filip. 2:10—11). „Un vysi Dīva engeli Jū pilyugs“ (Ebr. 1:6). Apostoli aplīcynōja sovu mōceibu par Kristus dīveibu ari ar daudzim breinumim, kaidus jī dareja Kristus vōrdā. Lelōkais breinums, kas licynoj par Kristus dīveibu, ir pasauļa atsagrīzšona pi kristticeibas.
32. Kū katōļu Bazneica mōca par Kristu?
Katōļu Bazneica vīnmār ir ticējuse un mōcejuse, ka Kristus ir patīss Dīvs, vīns sovā byuteibā ar Dīvu Tāvu. Šōs pamatpatīseibas aizstōvēšonai, Nikejas koncila tāvi sastōdeja specialu ticeibas aplicynōjumu un ekskomunicēja tūs, kas mōceja pretejū.
Šū ticeibu par Kristus Dīveibu aplīcynōja ari svātī mūcekli, kuri ar prīcu cīte drausmeigas mūkas un gōja nōvē. Nareti jūs varūneigū ticeibu Dīvs aplīcynōja ar naapšaubamim breinumim. Seviški zeimeigs breinums nūtyka 484. godā Afrikā, kai tū aplīcynōja naapšaubami ocu līcinīki. Līta beja taida, ka vandaļu kēnenš Huneriks, kurs pīdarēja pi arianu sektas, ļūti naciļvēceigi vojōja tūs, kas ticēja tam, ka Kristus ir Dīvs. Gadejōs, ka Tipisas piļsātā daudzim Kristus dīveibas izzinējim jys lyka izgrīzt mēli. Vysim beja lels breinums, ka tī ari bez mēles tikpat skaidri un takūši runōja, kai ogrōk un kur tikai gadejōs, vysur jī sludynōja, ka Kristus ir patīss Dīvs, vīnas byuteibas ar Dīvu Tāvu. Apmāram 60 nu tim ar izgrīztom mēlēm aizbāga uz Konstantinopoli, kur vysa piļsāta ik dīnas vairōku godu laikā redzēja un dzērdēja jūs runojam.
TREŠAIS „ES TYCU“ PUNKTS
Kas ir ījimts nu Svātō Gora, pīdzimis nu Jaunovas Marijas“.
1. Kū myusus mōca trešais „Es tycu“ gobols?
Tys myusus mōca, ka Dīva Dāls, caur Svātō Gora darbeibu, kliva cylvāks, tys ir, pījēme mīsu un dvēseli, leidzeigu myusejai.
„Vōrds (t. i. vīndzymušais Dīva Tāva Dāls) kliva mīsa un dzeivōja storp mums“ (Jņ. 1, 14).
2. Kai mes saucam šū nūslāpumu?
Tū mes saucam par Dīva Dāla Īsamīsōšonu (Inkarnaciju) voi CyIvāktopšonu.
3. Kū mes eisti ticim Kristus Cylvāktopšonas nūslāpumā?
Mes ticim, ka Jezus Kristus ir patīss Dīvs un patīss Cylvāks, voi cytaidi: Jys ir Dīvs-Cylvāks. Jys ir Dīvs nu myužim un par cylvāku kliva laikā.
Kod Kristus soka: „Es un Tāvs asam vīns“, Jys runoj par sevi kai Dīvu; un kod soka: „Tāvs ir lelōks par mani“, Jys runoj par sevi kai cylvāku.
4. Cik tod Jezum Kristum ir dobu?
Jezum Kristum ir divi dobas: dīviškō un ciļvēceigō.
5. Voi Jezum Kristum ir ari divi, vīna nu ūtras atškireigas grybas?
Jā, Jezum Kristum ir Dīviškō gryba un ciļvēceigō gryba, kura tūmār vyspiļneigōk ir pakļauta dīviškai grybai.
„Tāvs, na muna, bet Tova gryba lai nūteik“ (Lk. 22:42).
6. Voi Jēzū Kristū beja ari divi personas?
Nā. Jezus Kristus ir tikai vīna dīviškō Persona. Divi dobās (dīviškō un ciļvēceigō) ir apvīnōtas vīnā Dīva Dāla Personā.
7. Kōpēc Dīva Dāla Cylvāktopšonu pīškir Svātō Gora darbeibai?
Tōpēc, ka Cylvāktopšona ir Dīva mīlesteibas un žālsirdeibas specials rezultats (sekas).
„Dīvs tai mīļōja pasauli, ka deve sovu vīndzymušū Dalu“ (Jņ. 3:16).
8. Nu kō Dīva Dāls pījēme sovu ciļvēceigū dobu?
Tū jys pījēme nu vysteirōkōs un vysnavaineigōkōs Jaunovas Marijas, kuru tōpēc sauc par Dīva Mōti.
9. Kōpēc Mariju sauc par „vysteirokū Jaunovu“?
Tōpēc, ka jei vīnmār beja un palyka nasaleidzynōjami teira un naaptraipeita: kai pyrms dīviškō Bārna dzemdēšonas, tai ari dzemdēšonas laikā un pēc dzemdēšonas.
„Redzi, Jaunova ījims un dzemdēs Dālu un Jō vōrds byus EMANUELS, tys ir, DĪVS AR MUMS“ (Izaj. 7:14). Svātūs Rokstūs tyvas radnīceibas pīdareigī bīži teik saukti par brōlim, kai pīm. Abrahams un Lots. Leidzeigā veidā ari Jezus brōlāni, (Jezus audžu tāva sv. Jezupa brōļa bārni) teik saukti par Jezus brōlim un māsom (Mt. 12:46; ari Mt. 13:55—56).
10. Kōpēc Mariju sauc par „Dīva Mōti“, pa tū laiku, kod Kristus pajēme nu jōs tikai ciļvēceigū dobu?
Pamatōti jū tai sauc, tōpēc, ka Kristus, kas mīseigi nu jōs dzyma, beja patīss Dīvs.
„Svātais, kas nu tevis dzims, sauksīs Dīva Dāls“ (Lk. 1:35). Nestorija mōceiba, ka Marija nabyutu saucama par Dīva Mōti, Efezas koncilā tyka nūsūdeita kai kecereiba (herezija).
11. Voi Jezum Kristum beja ari tāvs?
Kai cylvākam Jezum Kristum nabeja tāva; tōpēc. ka Jezups, Jaunovas Marijas leigavaiņs, beja tikai Jezus audžutāvs.
„Jezus ... kai mēdze dūmōt Jezupa dāls“ (Lk. 3:23).
12. Kōpēc Dīva Dals kliva cylvāks?
1. Lai varātu cīst un nūmērt par mums; tōpēc, ka kai Dīvs jys navarēja ni cīst, ni nūmērt un
2. lai ar sovas dzeives pīmāru, taipat kai ar sovu mōceibu varātu vuiceit myusus tykumim un svātumam.
13. Kaidim tykumim Jezus mōca myus ar sovu pīmāru?
Vysim tykumim un vysaugstōkā mārā, bet seviški: dedzeibai par Dīva gūdu un dvēseļu pesteišonu, lānprōteibai, pazemeibai, pacīteibai, laipneibai un žālsirdeibai atteiceibā uz vysim, pat vyslelōkim sovim īnaidnīkim, paklauseibai sovam dabasu Tāvam leidz pat nōvei uz krysta.
Vysu šūs tykumu pīmārus vīgli var sameklēt uzmaneigi palosūt Evangelijus.
14. Kaidu pīmāru Jezus dūd speciali jaunīšim?
Jys ar sovu pīmāru tūs mōca labprōteigi paklauseit, mīļōt lyugšonu, bazneicas apmeklēšonu, kur Jys, kai mīlesteibas Cītumnīks, gaida un pīdōvōj sovas pōrdabyskos dōvonas, mōca jūs augt gudreibā un žēlesteibā taipat kai godūs.
Ļūti lītdereigi jaunīšim pōrdūmōt Jezus nūslāptū dzeivi Nazaretā.
15. Kōpēc Jezus Kristus izavēlēja tryuceigu un vīnkōršu dzeivi?
1. Lai varātu cīst myusu dēļ jau nu poša sovas laiceigōs dzeives sōkuma un
2. lai myusus vuiceitu namiļot tukšus laiceigōs dzeives lobumus un nasadzeit pēc tim.
NB: Dūmōjūt par Dīva Dāla Cylvāktopšonas nūslāpumu, augstōkā mārā ir lītdereigi pošam sev pavaicōt: kaidu īspaidu tys ir atstōjis uz mani? Voi nav tai, ka lepneiba un grēceigums tik Ielā mārā ir aptymsojis munu prōtu un darejis najyuteigu munu sirdi, ka es pat īejūt bazneicā, najyutu vairs šō sova, par cylvāku klivušō Dīva klōtbyutni? Varbyut maņ nalnok pat prōtā, ka te nu oltora tabernakula Jys veras uz mani, kai nu atvārtōs grōmotas losa vysnūslāptōkōs munas sirds dūmas un īceres, ka nu manis, kai nu sova vyslobōkō drauga, gaida sveicinu, laipnu vōrdu, pasadaleišonu ar sovom dūmōm, prīcu un bādom? Kaida ir muna ticeiba, gūdbejeiba, pazemeiba Tō prīškā, Kurs te, oltora tabernakulā, ir tys pats Jezus, Dīva Dāls, ar sovu dīviškū un ciļvēceigū dobu, tys pats, Kas nazkod, radzamā veidā, storp sova laika cylvākim, dzeivōja sovu laiceigū dzeivi, lai pēc tam, — naradzami, bet patīši, — byutu storp vysu turpmākus godu symtu cylvākim leidz laiku beigom? .. . Jā, lelais un napateiceigūs cylvāku tik ļūti aizmērstais, bezgaleigōs mīlesteibas CĪTUMNĪKS, MĪĻAIS JEZUS, pīlyudzu TEVI!
CATŪRTAIS „ES TYCU“ PUNKTS
„Cītis zam Poncija Pilata, krystā pīkolts, nūmiris un paglobōts“.
1. Kū mōca caturtais „Es tycu“ gobols?
Tys myusus mōca, ka Jezus Kristus myusu dēļ cīte, nūmyra pīkolts krystā un beja nūvītōts kopā.
2. Voi Kristus patīši beja nūmiris?
Jā. Kristus dvēsele patīši beja atsadalejuse nu mīsas.
3. Voi jō Dīveiba ari beja atsadalejuse nu tōs?
Nā. Dīviškō persona vīnmār beja vīnōta ar Jō mīsu un dvēseli.
4. Kōpēc Kristus beja paglōbots?
Lai Jō nōve byutu vairōk nanūlīdzama un augšanceļšonōs vairōk slovona un tycama.
5. Voi Kristus cīte kai Dīvs, voi kai cylvāks?
Kristus cīte kai cylvāks, tys ir, saskaņā ar ciļvēceigū dobu.
6. Voi Kristus beja spīsts mērt?
Nā. Kristus uzajēme nōvi breivprōteigi.
„Jys uzauperēja, jo pats tai gribēja“ (Izaj. 53:7). „Es dzeivoju ticeibā uz Dīva Dalu, kas mani mīļōjis un atdevis sevi par mani“ (Gal. 2:20); sal. ari: Jņ. 10:17—18 un 18:4—9).
7. Kōpēc Jezus gribēja cīst un nūmērt?
Lai gondareitu Dīva taisneibai par myusu grākim un lai taidā veidā myusus izpērktu un pesteitu.
Ar sovu paklauseibu leidz krysta nōvei Kristus deve pōrpylnu gondarejumu Dīva Majestatei par naskaitamim apvaiņōjumim, kaidus mes sagōdojam ar sovu napaklauseibu, un taidā veidā Jys myusus izpērka nu myužeigōs strōpes, kaidu mes bejom peļnējuši. Tōpēc sv. Pōvuls soka: „Kai vīna cylvāka (Oduma) dēļ daudzi klivuši grēcinīki, tai ari vīna (Kristus) dēļ daudzi klivuši taisneigi“ (Rom. 5:19). Sv. Pīters soka: „Jys (Jezus) nikaidu grāku nadareja ... Jys myusu grākus sovā mīsā uznese kūkā, lai mes, myruši grākim, dzeivotu taisneibai, Jō bryuces myusus izdzeidynōja“ (1. Pīt. 2:22, 24). Pravīts Izajs soka: ... „Jys tyka tvaikōts myusu nakrītneibu dēl, un tyka systs myusu grāku dēļ“ Izaj. 53:4—5).
8. Par kō grākim Jezus gondareja?
Par vysa pasauļa grākim.
„Jys ir myusu grāku izleidzynōšona: na tikai myusu vīn, bet ari vysa pasauļa“ (Jņ. 2:2), prūti, jys gondareja par īdzymtū grāku un par vysim cytim ciļvēces grākim.
9. Kōpēc tikai Jezus Kristus varēja piļneigi gondareit par myusu grākim un nivīns cyts?
Tōpēc, ka bezgaleigōs Dīva Majestates apvaiņōjums pīpraseja bezgaleigas vērteibas gondarejumu, kaidu vīneigi Kristus beja spējeigs dūt.
10. Kōpēc Kristus gondarejumam ir bezgaleiga Vērteiba?
Tōpēc, ka tū gondarejumu ir davuse dīviškō persona. Jō lelōks ir personas cīns, kas dūd gondarejumu, jo Ielōka ir gondarejuma verteiba un nūpalns.
11. Voi beja napīcišami, lai piļneigam gondarejumam Kristus uzajimtu tik drausmeigas mūceibas?
Nā. Pat vysmozokō Dīva-Cylvāka cīsšona poša sevī byutu bejuse pīteikūša, tōpēc ka ikvīnam Jō dorbam ir bezgaleiga vērteiba.
12. Kōpēc tod Jam vajadzēja tik ļūti cīst?
Lai mes lobōk saprostu Jō mīlesteibas lelumu un strōpi, kaidu peļnej grāks, kai ari lai mes pacīteigōk nastu sovas dzeives krystu.
13. Nu kō eisti Kristus ir myusus izpērcis ar sovom cīsšonom un nōvi?
Jys ir myusus izpērcis:
1. nu grāka,
2. nu satana vērdzeibas, kaidā grāks īgryuž un
3. nu myužeigōs pazusšonas, kaidu ar grāku nūpeļnejom.
„Jys myusus ir mīļōjis un ar sovu asni nūmozgōja myusu grākus“ (Atkl. 1:5). 2. Jys ir „pījēmis mīsu un asni, lai caur nōvi iznycynōtu tū, kam vara par nōvi, tys ir, vaiņu“ (Ebr. 2:14). 3. „Dīvs myusus nav nūlēmis dusmem (pazudynōšonai), bet pesteišonas īgyušonai caur myusu Kungu Jezu Kristu, kas myusu dēļ nūmyra“ (1. tes. 5:9—10).
14. Kū vēļ Kristus mums nūpeļnēja ar sovom cīsšonom un nōvi?
1. Jys samīrynōja myusus ar Dīvu;
2. atvēre dēļ mums dabasūs un
3. nūpeļnēja dēļ mums daudz žēlesteibu, lai mes spātu dzeivōt svātu dzeivi un sasnāgtu myužeigū svātlaimi.
1. „Kod mes bejom īnaidnīki, tykom samīrynōti ar Dīvu Jō Dāla nōvē“ (Rom. 5:10);
2. „Taitod, brōli, Jezus ašņa dēļ mums ir cereiba īīt vyssvātōkajā (t. i. dabasūs). Uz turīni Jys mums sagatavojis jaunu un dzeivu ceļu caur prīkškoru, tys ir, sovu mīsu" (Ebr. 10:19—20);
3. „Dīvs ... myusus Kristū svētejis vysaidā goreigā svēteibā ... saskaņā ar Jō žēlesteibas bogōteibu, kas pōrpiļneibā pīškērta mums“ (Ef. 1: 3,7—8; sal. Rom. 5:15—21).
15. Voi Kristus nūpeļnēja žēlesteibu un myužeigū pesteišonu tikai tim, kas teišam ir atpesteiti?
Nā. Jys nūpeļnēja tū dēļ vysim cylvākim bez kaida izjāmuma, taipat Jys nūmyra par vysim, bez kaida izjāmuma (2. kor. 5:14, 16).
„Kristus Jezus, kas sevi nūdeve, lai byutu izpērkšonas moksa par vysim“ (1. Tim. 2:5—6).
16. Jo Kristus nūpeļnēja myužeigū atpesteišonu dēļ vysim, kōpēc tod na vysi ir atpesteiti?
Tōpēc, ka na vysi dora nu sovas puses tū, kas ir napīcīšams pesteišonas sajimšonai; tys ir, tōpēc, ka na vysi tic, pylda bausleibas un pīlītōj žēlesteibas leidzekļus.
„Jys (t. i. Kristus) .. . kliva myužeigōs pesteišonas cālūņs vysim, kas Jam paklausa“ (Ebr. 5:9). „Tys, kas tevi radeja bez tovas pīkrisšonas (leidzdaleibas), navar tevi glōbt bez tōs“ (sv. Augustīns).
NB: „Dīvs ... sovas Ielās mīlesteibas dēļ, ar kaidu Jys myusus mīļōja, Kristu atdzeivynōja myusus, kas bejom myruši grākūs, Jys sovā žālsirdeibā jyusus glōbe“ (Ef. 2:4—5). Jys myusus izpērka ar sovom lelom cīsšonom un nōvi un nūvītoja myusus sovas žālsirdeibas vaļstī (Bazneicā). Lai Kristus mīlesteiba skubynoj myusus dzeivōt Jymā, Kurs par myusim nūmyra un augšancēlēs (sal. 2. kor. 5:14—15).
PIKTAIS „ES TYCU“ PUNKTS
„Nūkāpis eļnē, trešā dīnā augšancēlīs“.
1. Kū nūzeimoj vōrdi: „Nūkopis eļnē“?
Nūzeimoj tū, ka Jezus Kristus dvēsele, pēc Jō nōves īsaroda „tymseibos“ (Limbo — cītums, elnes prīkštelpa), tys ir, vītā, kur atsaroda taisneigūs dvēseles pyrms Kristus atnōkšonas, gaideidamas izpērkšonas laiku.
„Kristus vīnreiz myusu grāku dēļ miris, Taisneigais par nataisneigim, nūnōvāts gon mīsā, bet atdzeivynōts gorā, lai myusus uparātu Dīvam, Jys gorā nūgōja un sludynāja tim gorim, kas beja cītumā“ (1. Pīt. 3:18—19).
2. Kōpēc dvēseles tyka turātas „tymseibos“ (limbo)?
Tōpēc, ka dabasi beja slāgti grāka dēļ. Tūs Kristum beja jōatver. (Ebr. 9:6—8).
3. Kōpēc Kristus nukope eļnē?
1. Lai īprīcynōtu un dareitu breivas taisneigūs dvēseles;
2. lai rōdeitu sovu varu un majestati pat tamā pazemes vaļstī (Filip. 2:10).
4. Kū zeimoj vōrdi: „Trešā dīnā augšancēlīs“?
Tī zeimoj tū, ka Kristus trešā dīnā pēc sovas nōves, ar sovu poša spāku nu jauna sovu dvēseli savīnōja ar mīsu, kai tū beja īprīkš pasacejis, un atstōja kopu.
5. Kai Kristus augšancēlēs?
Jys slovons un namērsteigs izgōja nu kopa, kas beja aiztaiseits cīti ar smogu akmini un apzeimūgōts, un kuru apsorgōja karaveiri.
6. Voi Kristus slavējamā mīsā napaturēja nikaidas cīsšonu zeimes?
Jys paturēja sovu rātu zeimes rūkōs, kōjōs un sonā. Tōpēc Jys Tomasam saceja: „Snēdz šur sovu pērstu (īlic tū munōs rātōs) un apsaver munas rūkas un snēdz sovu rūku, un īlic tū munūs sonūs“ (Jņ. 20:27).
7. Kōpēc jys paturēja šōs zeimes?
1. Jys tōs paturēja kai zeimi sovai uzvarai par eļni;
2. kai pīrōdejumu, ka jys augšancēlēs tamā pošā mīsā, kurā beja cītis un
3. lai tōs parōdeitu Pādejōs tīsas dīnā par īprīcynojumu taisneigajim un samulsumu un apkaunojumu pazudušajim.
8. Nu kurīnes mes zynom, ka Kristus ir augšancēlīs?
Nu Jō apostolu un mūcekļu līceibom, kuri bīži Jū redzēja pēc Jō augšanceļšonōs, Jam pīsaskōre, kūpā ēde un runōja ar Jū. Jī bezbaileigi sludynōja Jō augšanceļšonūs pat augstōs padūmes prīškā, kas beja Jū nūtīsojuse uz nōvi, lai gon ar šaidu sovu līcynōjumu jī nasagōdōja sev nikō cyta, kai nyknu īnaidu un vojōšonas.
Ir gon tīsa, ka karaveiri, kas sorgōja kopu, pīkukuļoti ar lelu naudas summu, izplateja ziņu, ka, kod jī beja aizmyguši, Jezus mōcekli asūt Jō mīsu nūzoguši nu kopa. Bet 1. jo jī beja aizmyguši, kai jī varēja redzēt, ka Jō mōcekli nūzoguši mīsu? 2. nu kurīnes tod izbaiļu pōrjimti mōcekli, kuri nu sova nūmyrušō Mōceitōja nikō vairs nacerēja sagaideit, byutu ūmai pōrsajāmuši ar taidu drūsmi? 3. Kai tys varēja nūtikt, ka pat nivīns nu aizmygušajim sorgim napasamūda, kod tyka atvalts smagais akmiņs nu īejas kopā? 4. kōpēc sorgi natyka sūdeiti par tik nūlaideigu sova pīnōkuma piļdeišonu? (Sal. Ap. d. 12:19, kai ari Mt. 28:4, 11—15).
Jo apostolu un mōcekļu acimradzameiba nabyutu bejuse tik drūša un naapstreidama, jī nikod nabyutu spējuši pōrlīcynōt pasauli, seviški, sasadurūt ar tik spēceigu un nyknu Jezus īnaidnīku opoziciju, ka Tys, Kurs kai ļaundars publiski tyka nūtīsōts, beja miris un paglōbots — byutu trešā dīnā augšancēlīs. Jī turpretim tik stypri pōrlīcynōja pasauli par Kristus augšanceļšonōs nūtykumu, ka naskaitami kristīši ar mūcekļu nōvi aplīcynōja sovu ticeibu šam nūtykumam.
9. Kaidom sekom vajadzatu rastīs myusus sakara ar Kristus augšanceļšonōs nūtykumu?
Šam nūtykumam vajadzatu:
1. styprynōt myusūs ticeibu Kristus Dīveibai un uzturēt cereibu uz myusu pošu augšanceļšonūs un
2. vajadzatu pamūdynot myusus ceļtīs nu grāka uz jaunu, svātu dzeivi.
Dīvs „Jū uzmūdynōja nu myrūnim un deve Jam gūdu, lai jums byutu ticeiba un cereiba uz Dīvu“ (1. Pīt. 1:21); 2. „Mes kristeibā leidz ar jū asam apglobōti nōvei, lai, kai Kristus caur Tāva gūdeibu pīsacēle nu myrūnim, tai lai ari mes dzeivōtu atjaunōtajā dzeivē“ (Rom. 6:4).
NB. Pōrdūmōjūt Kristus augšanceļšonōs nūtykumu un pōrbaudūt pošim sevi, ir jōnok pi atzynuma, ka dziļā grāku kopā vēļ atsarūn ikvīns, kas ir nūklivis grēceigu kōreibu un parodumu varā, taiās vēļ nav cēlīs uz jaunu dzeivi. Ik kotrai nu myusu dūmōm un ceņtīnim turpretim vīnmār byutu jōteicās uz dabasim, kuru dēļ asam radeiti un tīseibas uz kurim Jezus ar sovom cīsšonom un nōvi mums ir atdabōjis. Ir atkareigs nu mums, tōs pījimt voi nūraideit, kai tautu apostols ik kotru nu mums uz tū skubynoj, saceidams: „Jo jyus kūpā ar Kristu asat augšancālušīs, tod meklejit tū, kas augšā, kur Kristus sēd pi Dīva lobōs rūkas. Dūmojit par tū, kas augšā, bet na par tū, kas vērs zemes“ (kol. 3:1—2).
SASTAIS „ES TYCU“ PUNKTS
„Uzkōpis debesīs, sēd pa lobai vysuvareigō Dīva rūkai.“
1. kū zeimoj vōrdi: „Uzkōpe dabasūs“?
Tī zeimoj, ka Jezus Kristus, pats ar sovu spāku, ar sovu dvēseli un mīsu, aizgōja uz dabasim.
2. Voi Jezus vīns pats uzkōpē dabasūs“?
Nā. Jys pajēme sev leidzi taisneigūs dvēseles, kuras atbreivōja nu timseibom (Limbo).
„Uzīdams augšā un gyustā pajimdams gyustnīceibu“ (Ef. 4:8).
3. Kaidā nūlyukā Kristus uzkōpē dabasūs“?
1. Lai sajimtu nōves un elnes uzvarātōja gūdu (Filip. 2:8—11);
2. lai byutu myusu starpnīks un aizstōvis pi sova Tāva (Ebr. 9:24);
3. lai atsyuteitu Svātū Goru sovim apostolim (Jņ. 16:7) un
4. lai atvārtu dabasus un sagatavōtu vītu ari dēļ mums (Jņ. 14:2).
4. Kū zeimoj vōrdi: „Sēd pa lobai Dīva rūkai“?
Tī zeimoj, ka Kristus, ari kai cylvāks, ir paaugstynōts pōri vysom radeitom byutnem un ir Dīviškās Majestates varas un gūda daleibnīks.
Dīvs ... „uzmūdynodams Jū un nūvītōdams pi sovas rūkas dabasūs augstōk par kotru vaļdeibu un varu, un spāku, un vaļdinīkim, un par ikvīnu vōrdu, kas teik pīsaukts na tikai šymā, bet ari nōkamajā pasaulī, un vysu Jys pakļōve Jō kōjom un īcēle Jū par golvu vysai Bazneicai“ (Ef. 1:20—22).
5. Voi Kristus nav vysōs vītōs klōtasūšs?
Kai Dīvs Jys ir vysur, bet kai Dīvs-Cylvāks Jys ir tikai dabasūs un vyssvātōkajā Eucharistijā (Oltora Sakramentā).
NB. Bīži, seviški bādōs un kārdynōjumūs, ir lītdereigi padūmōt par tū, ka mes „asam ceļotōji un svešiniki vērs zemes“, un ka myusu eistō tēvija ir dabasi, uz kurini Kristus ir aizgōjis, lai ari mums sagatavōtu vītu, tōpēc lai napagurstam un nakļyustam vōji gorā, turpretim, lai veramās uz Jezu, Kurs sēd Dīva trūņa lobajā pusē (Sal. Ebr. 11:13 un 12:2—3).


text:
Daugovpilī atkluos izstuodi “Atver dvēseles un gara acis”
8. oktobrī 15.00 Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzejā (DNMM) teik atkluota gleznīceibys izstuode “Atver dvēseles un gara acis” nu DNMM fondim.
Muzeja apmaklātuojim teik dūta vīnreizeiga vareiba īsavērt Daugovpiļs muzeja kruojumā, radzūt dīnys gaismā izcaltu nalelu daļu nu gleznīceibys boguotuos kolekcejis.
Ekspozicejā īkļautī dorbi ir radeiti vysaidūs laika pūsmūs, suocūt nu 1970. godim, kod Daugovpilī struoduoja talanteigu muokslinīku grupa, kurys kūdulu veiduoja gleznuotuoji: Inta i Kārlis Dobrāji, Mārcis Stumbis, Leonīds Bauļins, Valda Mežbārde i cyti. Daudzi aizguoja, cyti pīsapuļcēja kluotyn. Aizeimūt vīnai paaudzei, veiduojuos nuokušuos, i kotra jauna paaudze īnese muokslys telpā koč kū pavysam jaunu i nagaideitu, mārojūt ceļu nu klasikys leidz modernismam. Ituo ceļa līceibys ari byus radzamys izstuodē “Atver dvēseles un gara acis”.
Izstuode byus apsaverama leidz 2015. goda 31. martam.


text:
Latgolys kongress byus kai reiceibys plans regionu atteisteibai
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Latgolys kongress „Latgaliskuma kods Eiropā: nu volūdys da ekonomikai“ nūtiks 27.–29. aprelī Rēzeknē. Kai informej kongresa organizatori, atkluošonys plenarsēde, koncerts byus radzami Re:TV, sovpus 28.–29. apreļa zynuotniski lītiškuo, politiskuo diskuseja, nūslāguma plenarsēde byus radzama ari tīšsaistē Rēzeknis Tehnologeju akademejis (RTA) YouTube kontā i LSM.lv.
Latgolys kongresa mierkis ir nūstyprynuot Latgolys symtgadis kongresā aplīcynuotū, ka Latgolys kongress ir 1917. goda Latgolys kongresa lāmumu idejisks turpynuotuojs, kas nūdrūsynoj latgalīšu volūdys i kulturys sovpateibys kai latvīšu nacejis boguoteibys saglobuošonu, aizsardzeibu i atteisteibu i vaļstiski atbolsta Latgolys latvīšus (latgalīšus) kai Latvejis vaļsts nacejis sastuovdaļu.
Ilga Šuplinska, Saīta rezolucejis izpiļdis komitejis (SaRIK) prīšksāduotuoja vītneica, roksta, ka myusu dīnu nūtikšonys, eipaši Krīvejis izraiseitais kars Ukrainā, napuorprūtamai atkluoj, ka Latgolys atteisteibai — latgalīšu volūdai, ekonomikai i lobkluojeibai nu vaļsts pusis nav dagrīzta vajadzeiguo viereiba. Tymā pošā laikā taišni latgalīšu volūdys atzeišona, tuos vuiceišona školā jau 20. gs. 90. godūs byutu puormejuse informativū telpu dīzgon kardinali par lobu latvyskajai i eiropeiskajai, jo īvāruojama daļa krīvyski runojūšūs zynuoja i lītuoja latgalīšu volūdu. Niu drūseibys, latvyskuma i eiropeiskūs vierteibu vaicuojumi otkon ir juoskaidroj i juostyprynoj kai 20. gs. 90. godūs. Tū paruoda sabīdreibys poziceju aptaujis. Ari ituo īmasla dieļ Latgolys kongress ir nūzeimeiga nūtikšona Latgolys sabīdreibys izgleituošonai i salīdiešonai, ļaunūt nūticēt, ka vierzeiba iz 1917. goda lāmumu eistynuošonu ir suokusēs i nikas tū vairs naaizkavēs.
Kongresa pyrmuo dīna byus atsavieršona iz padareitū i Latgolys kongresa atceris dīnys svieteišona. Kongresa delegati i gosti teik aicynuoti iz svineigu dīvkolpuojumu Rēzeknis Jezus Sirds katedralē. Kūpeigā guojīnī kongresa dalinīki īs iz pīminis vītu “Latgolys kongresam – 100”, kur Atmūdys laika aktivisti, zynomi sabīdriskī darbinīki (A. Rancāne, V. Ivdris, O. Zvejsalnieks, L. Leikuma, R. Cibule, I. Slišāns) atkluos sovu redzīni par latgaliskuma nūzeimi sabīdreibā. Kongresa atkluošona byus Latgolys viestnīceibā GORS, kas suoksīs ar Latgolys etnografiskuos viestnīceibys izstuodis “Lobs ar lobu sasatyka” atkluošonu. Kongresu atkluos Latvejis Vaļsts prezidents E. Levits, sekuos Ministru prezidenta A. K. Kariņa, Latgolys Planavuošonys regiona vadeituoja S. Maksimova apsveikumi, sovpus kongresa organiziešonys gūda lūcekli dzejneica A. Rancāne, režisors V. Kairišs, kai ari SaRIK puorstuovi A. Bitāns i I. Šuplinska raksturuos padareitū i doromū latgalistikys i Latgolys vaicuojumūs. Atkluošonys koncertam ir sagataveita eipaša programa, kurā Rēzeknis kamerorkestris i J. Ivanova Rēzeknis muzykys škola kūpā ar zynomim muzikim (J. Aišpuru, grupu “Bez PVN”, A. Slobožaņinu, I. Gusānu, J. Ostrovski), atskaņuos M. Lipska i E. Cīruļa aranžiejumus.
Ūtrajā dīnā byus diskusejis, referati i ekspertu, atbiļdeigūs instituceju puorstuovu sacynuojumi par Latgolys tautsaimisteibai, turismam, izgleiteibai, latgalīšu volūdai, drūseibai i efektivuokai puorvaļdei aktualim vaicuojumim i rysynuojumim. Programā ir četrys jūmys, 19 diskuseju paneli, kurā pīsadola ap 100 dažaidu jūmu ekspertu, t. sk., ministri, Saeimys deputati, Ukrainys i Pūlejis viestnīki. Diskusejuos ir atvālāts laiks ari vaicuojumim, partū teik gaideita aktiva dalinīku īsaiste. Zynuotniski lītiškuos dīnys nūslāgumā byus gruomotu i izstruodņu prezentacejis, kai ari kontaktu birža, kurā kongresa dalinīkim ir vareiba iz eisu sarunu aicynuot sevkuru kluotyn asūšū. Kongresa dalinīki apmeklēs Rēzeknis teatra “Joriks” izruodi “Muols” (rež. M. Eihe).
Trešuos dīnys suokumā byus Saeimys Cylvāktīseibu i sabīdriskūs lītu komisejis Latgolys apakškomisejis svineiguo sēde, kurā pīsadaleis Saeimys prīšksādātuoja I. Mūrniece, Latgolys apakškomisejis prīšksādātuojs E. Teirumnieks, kai ari Saeimys parteju puorstuovi A. Adamovičs, M. Bondars, J. Kursīte, E. Tavars, J. Rancāns, J. Krišāns. Tam sekuos politiska diskuseja, kurā pīsadaleis tūs parteju puorstuovi, kuru partejis nu 2022. goda suokuma reitingūs paruoda vaira par 2 % sabīdreibys atbolsta. Nūslāguma plenarsēdē tiks pījimta rezoluceja i veiduota Latgolys kongresa izpyldu padūme, kuruos uzdavums ir padreizynuot i viertēt pījimtūs praseibu izpiļdi, snēgt puorskotus par rezolucejis eistynuošonys gaitu sabīdreibai.
Kongress paradzāts kai reiceibys plans regionu atteisteibai i sovys unikalitatis aplīcynuojumam latvyskajā kulturā i volūdā. Ir svareigi, ka 1917. goda lāmumi teik skaidruoti paaudzem iz prīšku i sadzierdāti vaļdeibā i Saeimā. Kai 2017. godā zeimeigai nūruodeja arhiveiskups Zbignevs Stankevičs: „Ir juoatjaunoj dereiba, kurā Latgola sovu apsajimšonu ir izpiļdejuse. Laiks tū dareit ari puorejai Latvejai.“


text:
Latgaļu volūda ISO standartūs
Latgaļu volūdai vēļ nav ISO standarta. Tys nūvad pi puors gryutumim, struodojūt ar latgaļu volūdys tekstim iz datora. Rokstā stuosteits par dažaidom vareibom apīt standartizacejis problemys.
ISO 639/1 i ISO 639/2[pataiseit | labot pirmkodu]
Datorzineibā i cytur cieški lītoj 2-literu apzeimīņus volūdom i vaļsteibom. Pīvadumam, en irā cieškuok pīzeitais anglīšu volūdys kods, a GB i US - vaļsteibu kodi. Šaļtim vīnai volūdai eksistej nazcik variantu, i tūlaik roksta kombinacejis, saceisim, en-GB (britu anglīšu volūda) ci en-US (ASV anglīšu volūda). Taidys pasaukys var paleidzēt, pīvadumam, apzeimojūt teksta volūdu MS Office dokumentūs, kab ar tekstu labi dareitu pareizraksteibys lobuotivs (spelling-checker). Vaļsteibys kodu pījimts raksteit ar lelajim literim (pasaver standarta ISO-3166), a volūdys kodu - ar mozajim literim (pasaver, pīvadumam, standarta ISO639-2).
Nu 2 literu teoretiskai var sataiseit viņ 26*26=676 kombinacejis. Pīvadumam, lv-LV ir Latvejis latvīšu (baļtīšu) volūda, a lt-LT - Lītovys lītaunīku volūda. Volūdu vysā pasaulī ir, mozuokais, 3000. Partū taidu 2-literu kodu nagona. Pīvadumam, kods lg irā aizjimts Ganda aba Luganda volūdai Afrikā, i tod irā problema, ka gribīs lg lītuot i latgaļu volūdai apzeimuot (pasaver rakstīņa ap latgaļu volūdu). ISO 639/2 standarts lītoj 3-literu eisynuojumus, tok jimā i volūdu skaits vēļ napiļneigs.
Dialektu apzeimuošona[pataiseit | labot pirmkodu]
ISO standartūs tapipoš irā vareiba raksteit kodus volūdu dialektim. Pīvadumam, en-scouse zeimoj Scouse anglīšu dialektu, kurū runoj pi Liverpuļa, a kinīšu i arabu volūdom taidus kūpāsalaistus vuordus lītoj vēļ cieškuok. Ka mes latgaļu volūdu īskaiteitumem par latvīšu volūdys dialektu, tūlaik varātu raksteit, pīvadumam, lv-ltg voi lv-lg. (Koda lv-latgalian lītuot pa ISO standartam navar: dialekta pasauka ari vajadzeiga eisa, i na garuoka kai 8 literi.). Tys zeimoj, ka dialekta kodu suokt lītuot irā parostuok; i navajag ni nu kuo atļuovis. Vys tik latgaļu volūdys apzeimuošona ar lv-xxx atmejis kodu byutu napiļneiga. Vysu pyrma, tys zeimoj zynomu etnoligvistiskū ideņtitetu, a lels daudzums latgaļu nadūmoj, ka jī runoj latvīšu volūdys dialektā. I datorlingvistikys sprīdumi labi nadora - partū ka volūdu dialekti pasaulī cieški da gola nastandartizāti; i MS Word voi cytuos programuos pareizraksteibys lobuotivi var dalikt viņ sovrūčai volūdai, a na dialektam. Kai līcynoj Māris Laureckis, kurs aizajēme ar Mandrive Linux standartizaceju, Linux'ā navar lītuot volūdys koda, kurymā ir minusa zeime (-). I taidu vītu programiešonā var byut vēļ vairuok. Ite vēļ vīns arguments preteimā latgaļu volūdys dialekta apzeimuošonai.
Kai volūda izaškir nu dialekta?[pataiseit | labot pirmkodu]
Irā taidi sapratīni, atguojuši nu vuocīšu filologu - Ausbausprache - Abstandsprache - Dachsprache. Abstandsprache (volūda deļ atostuma) ir taida volūda, kura nu city cīši izaškir caur sovu strukturu. Pīvadumam, basku volūda irā vysā izolāta nu cytu volūdu Iberejis pussolā; ite tipiska Abstandsprache. A lels daudzums volūdu atsarūn dialektu kontinuumā (t.i. saprūtameiba ekzistej iz vyds tyvuoku sābru, a īmūt tuoļuok, saprūtameiba var gaist). Pīvadumam, olaņdīšu-frīzīšu-lejisvuocīšu-kolnavuocīšu - ite saksteiba, kuramā tyvuokys volūdys irā sovā vydā saprūtamys, a, pīvadumam, vuocīšu i olaņdīšu - nā. Leidzeigi i nu portugalīšu-galisīšu-spanīšu-provaņsīšu-korsikanīšu-sardinīšu-italīšu volūdu sasadora kontinuums. Voi islandīšu-jaunnorvegīšu(nynorsk)-vacnorvegīšu(bokmal)-danīšu-švedru. Tod goduos, ka nazkurs dialekts standartizejams, kod jam irā politiska zeimeiba. Ekzistej pat taids Max'a Weinreich'a pasacīņs a language is a dialect with an army and a navy (volūda - ite dialekts ar sovu armeju i floti). Tūlaik latgaļu irā taida Ausbausprache (volūda deļ paplatynuojuma/konstrukcejis). Jei beja standartizāta deļ katuoļu misionaru darbeibys 18 i 19 godusymtūs, i deļ latgaļu nacionaluos atdzimšonys 20 godusymtā.). Izagoda, ka taidys Ausbausprache var vieļuok byut otkon dialekti, a cieškuk izīt ūtraiž. Pīvadumam, rakstīņs Glocalization and the Ausbau sociolinguistics of modern Europe stuosta ap setu/vyrovīšu volūdu Igaunejā; kai jei nu igauņu dialekta 20 godusymtā tyka par sovrūču volūdu.
Ap ISO/DIS 639/3[pataiseit | labot pirmkodu]
Taids kods (izškireibā nu 2-literu koda, kurūs teik na vysom volūdom), ISO/DIS 639/3 kodu irā gona: teoretiski varams sataseit 17576 kodus - t.i. byus gona vysom pasauļa volūdom). Ar ISO standartizej i viesturiskys volūdys, pīvadumam, vandaļu volūdu. Ap ISO/DIS 639/3 standartu vēļ raksteits ite: [1]. Taidi kodi jau daškierti 7600 volūdu vysā pasaulī. Tān latgaļu koda tī vēļ navā (apsaver [2]). Nu Latvejis volūdu tī irā latvīšu (Latvian, ISO 639-3 kods "LAV"; i ISO 639-1 kods "LV"), latvīšu žestu volūda (Latvian sign language, ISO kods "LSL") i līvu volūda (Liv, ISO kods ari "LIV"). Tys kods latgalim varātu byut, pīvadumam, ltg, a varbyut i cyts, kurū standartizacejis specialisti pasūla. Pa munam, latgaļu volūdai lobuok byut ar kaidu naviņ vydtautyskū kodu, nakai bez koda. Cikom oficiala koda latgali vēļ natur, varim lītuot kodu lv-ltg. Koč tys i zeimoj, ka iz latgaļu volūdys veramēs kai iz latvīšu dialekta: ite piec minusa zeimis roksta dialekta tipu, a lv ir latvīšu volūdys ISO 639-1 kods. When there was discution about code of samogitian we decided to use Baltic language + samogitian = bat-smg. So, may be it has look like bat-ltg.
Kas ir Ethnologue?[pataiseit | labot pirmkodu]
[3] - resurss ap dzeivajom volūdom Latvejā. Ethnologue redakceja tī var dalikt vysa kuo jauna. Tūs ISO/DIS 639/3 kodus var daškiert vysom volūdom, kurys ir Ethnologue'ā. Vīgli pasavērt, ka latgaļu volūdys tī vēļ navā. Ethnologue'ā dūts nazcik kritereju, kab volūda byutu izškierta nu cytu [4]: kab 2 volūdys/varianti skaiteitūs kai 2 volūdys, vajadzeiga sovvideiga nasaprūtameiba ci izškireigs etnolingvistiskais ideņtitets. Vajadzeigs tiemiejums, kurymā tys vaicuojums izsprīsts tai voi cytaiž.
Latgalīšu oficialais vuords angliski[pataiseit | labot pirmkodu]
[5] i [6] dūd 2 variantus, kai rokstoms latgaļu vuords. Varbyut "latgali", senejī Latgolys ļauds, irā Latgallians (ar divejim "L"), a "latgali" - parostai "Latgalians"? Ka kuram zynoms pareizais termins, lyudzu, pīrokstit.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- Foundation for Endangered Languages (Sorgojamūs volūdu fonds)
- Plattdeutsch aktivistu diskuseja - itūreiz anglīšu volūdā
- Žemaišu volūda
- Profesors Aleksas Girdenis, žemaišu volūdys aktivists
- Europys regionalūs i mozūs volūdu harteja
- Codes for the Representation of Names of Languages
- Globaluo lokalizaceja i konstruktivvolūdu sociolingvistika myuslaiku Europā
- Kaida izškireiba iz vyds volūdu i dialektu


text:
Latgalīšu literaturys raidīroksts “Puslopys” ir myusdīnu latgalīšu literaturys puslopu puorškūrsteišona – apsarunuošona ar autorim par raksteišonu, volūdu, kasdīnu i dzeivi kai taidu. “Puslopys” aicynoj īsaklauseit ari latgaliski pīraksteitūs dorbu voi tūs fragmentūs pošu autoru skaitejumūs, taipat kotrā sasatikšonys reizē tūp vīna jaunys dzīsmis skice ar satyktuo autora tekstu.
Itymā reizē sasateikam ar Ligiju Purinašu.
Ligija Purinaša ir spylgta jaunuos paaudzis latgalīšu literate, kuruos literarajā CV var īraksteit kūpkruojumu “Linejis” (2016), Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” sajāmušū i Latvejis Literaturys goda bolvai “LaLiGaBa” spylgtuokajai debejai nominātū dzejis kruojumu “Sīvīte”(2019), 2020. godā angliski izdūtū kūpkruojumu ar Raibū i Ingridu Tāraudu “Pādejais modeļs” (tulkuotuojs Džeids Vils), kai ari kūpā ar viesturnīku Kasparu Strodu topušū rokstu kruojumu “Laikmeta nospiedumi: 20. gadsimta Latgales stāsti”(2020). Ligija Purinaša ir literate, publiciste, viesturneica ar aktivu sabīdryskū nūstuoju, bet kasdīnā juos ryupe ir sīvīšu tīseibu aizstuoveiba “Centrs MARTA” Rēzeknis filialē.
Ar latgalīšu literaturys autorim raidīrokstā “Puslopys” sasarunoj muzikis, viesturnīks i raidejumu vadeituojs Arņs Slobožanins i latgalīšu volūdys entuziaste, marketinga specialiste Edeite Husare.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Daugpiļs LgSC jauni interesenti
Lai nūdrūšynuotu „Latgolys Studentu centra” atpazeistameibu i jaunu bīdru īsasaisteišonu LgSC darbeibā, ituo gods 8.febralī LgSC Daugovpiļs nūdalis bīdri i aktivisti aicynuoja cytus Daugpiļs Universiteta (DU) studentus iz LgSC īsapazeišonys piecpušdīni.
Sasatikšonys laikā interesenti tyka īpazeistynuoti ar LgSC darbeibu, mierkim, aizdavumim, cylvākim, pasuokumim, planim i cytom LgSC aktivitatem.
Piec prezentacejom LgSC bīdri interesentim lyka drupeit padūmuot – paminēt latgalīšu mozuok lītuotūs vuordu nūzeimi. Studenti beja cīši zynūši, i vuordu miniešona izavērte par saceņseibu. Piečuok suocēs diskusejis par izlūkšņu daudzveideibu i sovam apvydam rakstureigajim vuordim.
Nūslāgumā kotrs students vaira pastuosteja par sevi, sovom interesem i tū, par kū jis grybātum īsasaisteit „Latgolys Studentu centrā”. Gaideisim jaunūs interesentus ari iz nuokušajim pasuokumim!
Daugpiļs LgSC bīdri


text:
Tīšraidē byus nūsaverams konkursa “Latgolys prozys skaitejumi 2021” nūslāgums
Svātdiņ, 12. decembrī, trejuos stuņdēs piec pušdīņu tīšraidē nu Rēzeknis byus nūsaverams konkursa “Latgolys prozys skaitejumi 2021” nūslāgums, kas ir ari daļa nu storptautyskuo festivala “Prozas lasījumi”.
Kab veicynuot literarū procesu Latgolā, dūdūt vareibu latgalīšu rokstu volūdā voi latvīšu literarajā volūdā rokstūšim autorim satikt leluoku auditoreju i skaiteituojim īpazeit jaunus Latgolys kulturtelpā topušus dorbus, bīdreiba “LgSC” jau ūtrū godu izsludynuoja konkursu “Latgolys prozys skaitejumi 2021”. Konkursā beja aicynuoti pīsadaleit vysa vacuma Latgolys kulturtelpai pīdareigi autori, kurī roksta prozu. “Latgolys prozys skaitejumūs 2021”, kurūs devize itūgod ir “Pasaulī vyss ir sasapiņs mozgūs”, tyka sajimti 10 dažaidu Latgolys autoru dorbi kai latvīšu literarajā, tai latgalīšu rokstu volūdā, konkursam dorbus īsyutejuši kai Latgolys kulturtelpā jau zynomi autori, tai ari taidi, kurim pīsadaleišona konkursā ir debejis reize. Īsyuteitūs dorbus viertej žureja pīcu cylvāku sastuovā: rakstneica Laima Kota, dzejneica, publiciste, dramaturge Anna Rancāne, Bolvu Centraluos bibliotekys vadeituoja Ruta Cibule i literaturzynuotneica Maija Burima.
Bīdreibys “LgSC” i “Latgolys prozys skaitejumu 2021” puorstuove Edeite Husare, viertejūt autoru atsauceibu konkursam, soka: “Saleidzynojūt ar konkursa pyrmuo goda nūtikšonu, itūreiz “Latgolys prozys skaitejumim” sajimts gondreiž divejis reizis vaira dorbu. Jo eipaši prīcynoj tys, ka sūpluok jau latgaliskajā i Latgolys literaturā zynomim autorim, konkursam dorbus īsyutejuši cikom mozuok zynomi autori i ari taidi, kurim itei saīt sova veida debeja literaturā. Turim nūceju, ka, nasaverūt iz tū, kaidi byus konkursa rezultati, autori sovūs dorbūs turpynuos pīsavērst ari myusdīneiguos Latgolys temom, veicynojūt Latgolys kulturtelpys literaturys procesus i kvalitati.”
Konkursa nūslāgumā, kas tīšraidē byus nūsaverams 12. decembrī 15.00, ar sovu stuostu skaitejumim pīsadaleis treis vysvaira punktus sajāmušūs dorbu autori, bet tīšraidis vierzeituojs byus myusdīnu latgalīšu literaturai veļteituo raidīroksta “Puslopys” vadeituojs, muzikis Arņs Slobožanins. Latgolys prozys skaitejumu tīšraidei leidza sekuot varēs festivala “Prozas lasījumi” sātyslopā prozaslasijumi.lv i portalā lakuga.lv, kai ari bīdreibys “LgSC” i festivala “Prozas lasījumi” profilūs socialajā teiklā “Facebook”. Konkursa uzvarātuoju dorbus piečuok varēs puorskaiteit i video formatā nūsavērt ari latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv.
“Latgolys prozys skaitejumi 2021” nūslāguma nūtikšonu taisa bīdreiba “LgSC”, pasuokuma režisore ir Amanda Anusāne, bet konkursa nūtikšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds, festivals “Prozas lasījumi” i literaturys, publicistikys i viesturis žurnals “Domuzīme”.