text:
Izdūta gruomota par Varakļuonu ebrejim
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Ituogods nūgalē izguojuse viesturnīka Kaspara Stroda gruomota “Pagātnes nospiedumi: Varakļānu ebreju kopiena”. Izdavums viestej par ebreju kūpīnys dzeivi i jūs liktinim mozpiļsātā, kas atsarūn iz Latgolys i Vydzemis rūbeža, informej bīdreibys “Horonologeja” vaļdis prīšksādātuojs Kaspars Strods.
“Itei gruomota lelā mārā ir vītejūs cylvāku skatejums iz viesturiskajim procesim jūs kasdīnys dzeivis telpā – Varakļuonūs. Tys ir stuosts par draugim, sābrim, školys bīdrim i vīnkuoršim leidzcylvākim, kuri vairuoku godu symtu garumā beja naatjamama piļsātys sabīdreibys daļa. Dīvamžāļ jī, taipat kai tyukstūšom cytu Latvejis ebreju, Ūtruo pasauļa kara izraiseitajūs nažieleibys i haosa apstuokļūs teju piļneibā tyka iznycynuoti”, atkluoj Kaspars Strods.
Gruomotai ir plaša olūtu i literaturys bāze, storp kurīm nūzeimeiguokais – intervejis ar Varakļuonu i tivejuos apleicīnis dzeivuotuojim. Tū, ka gruomotā akcents teik lykts taišni iz vītejūs dzeivuotuoju atmiņom, izceļ ari izdavuma literaruo redaktore Ligija Purinaša: “Daudzi gruomotā skaitomī stuosti ir pošu varakļuonīšu pīdzeivuotuo atspīgeliejums, kas roda apbreinojamu leidzasameibys, leidzpuordzeivuojuma sajiutu. Koč ari gruomotā stingri īturāts akademiskuo pietejuma stils, asu piļneigi puorlīcynuota, ka gruomota paradzāta plašam skaiteituoju lūkam.”
“Gruomota “Pagātnes nospiedumi: Varakļānu ebreju kopiena” viestej par kaidys mozys kūpīnys dzeivi saleidzynūši nailgā laika periodā, kas nūtykuse relativi nalelā geografiskā apkaimē. Tok itei viesture mums pastuosta cīš daudz: par laiku, telpu, cylvākim i nūtikšonom. Kaspara Stroda pietejums viestej par kaidu cīš byutisku Latvejis kulturys viesturis daļu, Varakļuonu ebreju kūpīnys dzeivi i juos tragiskū golu, atainojūt itū zudušū pasauli juos daudzkruosaineibā, pretrunuos i subjektivajuos realitatēs. Paguotnis nūtikšonu viestejums, kū papyldynoj autora salaseituos mutvuordu viesturis līceibys, dūd īsavieršonu napaleluos vītejuos kūpīnys sadzeivis ainuos, kas acimradzami nasaskaņ ar daudzim myusdīnu vyspuorynuotajim prīškstatim i tīcās aizpiļdeit tukšūs plankumus myusu kolektivajā atmiņā,” tai par gruomotu roksta komunikaceju zynuotņu doktors, Latvejis Universitatis Filozofejis i sociologejis instituta pietnīks Didzis Bērziņš.
Paguojušajā godā bīdreiba “Hronologeja” izdeve popularzynuotniskū izdavumu “Laikmeta nospiedumi: 20. gadsimta Latgales stāsti” i, kai pīzeist Ligija Purinaša, tod itei gruomota “natīši turpynoj jau bīdreibys “Hronologeja” suoktū viesturiskūs gruomotu sereju par Latgolys vītom, laikim i cylvākim”. Bīdreibys “Hronologeja” uzmaneibys centrā ir kulturys i muokslys procesu sekmiešona Latgolys regionā, aicynojūt pasavērt iz kulturys procesim plašuokā i laikmatam atbylstūšuokā mārūgā.
Gruomotys “Pagātnes nospiedumi: Varakļānu ebreju kopiena” eksemplarus paradzāts duovynuot ari Latgolys regiona bibliotekom. Izdavumu var īsaguoduot ari gruomotu tierdznīceibys vītuos. Plašuoku informaceju par izdavumu, bīdreibu “Hronologeja” i juos tuoluokajom aktivitatem meklejit bīdreibys sātyslopā. Gruomotys zynuotniskais redaktors ir viesturnīks Iļja Ļenskis, a muokslinīks – Raivis Nikolajevs. “Pagātnes nospiedumi: Varakļānu ebreju kopiena” izdūta ar Latgolys regionaluos atteisteibys agenturys, Vaļsts Kulturkapitala fonda i akceju sabīdreibys “Latvijas Valsts meži”, kai ari Varakļuonu nūvoda pošvaļdeibys finansialu atbolstu.


c: text/html

text:
Rogovkā nūtiks tradicionalais Pīterdīnys pasuokums
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
29. junī Nautrānu pogostā nūtiks tradicionaluos Pīterdīnys nūtikšonys: pīminis breids Desetnīku kopūs, kai ari koncerts Rogovkā, informej pogosta puorstuove Inga Vigule. Rogovkīšam, dzejnīkam Pīteram Jurciņam itūgod byutu 90 godu jubilejs, partū veiru kors “Graidi” sagatavejs eipašu koncertprogramu, kas izskanēs pasuokumā.
Namaineiga Rogovkā ir tradiceja 29. junī svieteit Pīterdīnu, kod nautrānīši gūdynoj dzejnīku Pīteri Jurciņu i vysus pogosta Pīterus. Ir bejuši koncerti, vakariešona pi gunkura, pogostu amatermuokslys kolektivu uzastuošona i citys aktivitatis, tok namaineigs ir pīminis breids Desetnīku kopūs. 2020. godā Pīterdīnu Rogovkā fiļmēja LTV1 raidejums “Cytaidi latviskais”, bet paguojušajā godā “Pīterdīna Rogovkā” tyka raideita tīšraidē nu Rogovkys centra.
Itūgod Pīterdīna tiks atzeimuota eipaši. Dzejnīkam Pīteram Jurceņam itys byutu 90. jubileja gods. Ar speciali izveiduotu koncertprogramu uzastuos veiru kors “Graidi”. Koncertā skanēs dzīsmis, kuru vuordu autors ir Pīters Jurciņš. Koncertprogramu veidoj kora dirigents Juoņs Mežinskis.
Koncerta laikā nūtiks i literatu konkursa, kas ir veļteits P. Jurciņa pīmiņai, nūslāgums. Itūgod konkursa moto ir Pītera Jurciņa vuordi: “Var tymsā pakrist redzeigais, bet naredzeigais – gaismā puortapt.” Kotrys nominacejis laureats sajims naudys premeju 100 (vīns symts) EUR apmārā, kai ari byus specbolva nu Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociacejis (LVLKŠA) par bārnu prozu latgalīšu volūdā.
Itūgod konkursam tyka īsnāgti 14 dorbi dažaidūs žanrūs. Dorbi ir jau nūvārtāti i nominanti nūskaidruoti. Konkursa dorbu viertiešonys komisejis sastuovā tradicionali beja Veronika Dundure, Anna Rancāne i Ilga Šuplinska.
Pasuokums nūtiks 29. junī:
- 17.30 – pīminis breids Desetnīku kopūs
- 19.00 – “Pīterdīna Rogovkā” – koncerts Nautrānu sporta hallē – KN (afišā nūruodeits, ka pi hallis, tok korstuo laika i īspiejamuo nagaisa deļ pasuokums puorcalts iz īšktelpom), literatu konkursa nūslāgums i laureatu apbolvuošona, Pīteru gūdynuošona.
Pasuokums nūtiks ar a/s “Latvijas Valsts meži” i Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programys finansialu atbolstu.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Pa Pāduom - 9.raidejums
Pa Pāduom - 8.raidejums
Pa Pāduom - 7.raidejumsSeptītīs stuosts Upīte - Komugreiva - Upīte. Mīža sads, Syldušīs akmins, Upītes mežs
Pa Pāduom - 6.raidejumsSastīs stuosts Upīte - Pakašova - Peksīsne - Škilbani.
1.dalie tykam leidz Škilbanīm pa ceļam apskotūt Peksīnes dižū prīdi.
2.dalie - uzzynuosi Škilbanu viesturi
Pa Pāduom 5.raidejumsPīktīs stuosts Upīte - Plešova - Styglova i atpakaļ iz Upīti. Itumā reizie gon braucam, gon īdam. Apcīmuosem Mikeli Bukšu i izstaiguosem Stigles mīlestības celi.
Pa Pāduom - 4.raidejumsCaturtīs stuosts Upīte - Stabļova - Dubļova - Brieksīne i atpakaļ iz Upīti. Īdam gostūs pi Ontona iz Brieksīnes kopīm.
Pa Pāduom 3.raidejums
Te mes guojam Upīte - Štabļova - Antonovka - Čilipīne - Daņilovka - Porskova - Augstasyls - Zeileskolns
Pa Pāduom 2.raidejums
Upīte - Lotuši - Ančipova - Nikolajevka - Ivanovks - Raipuļi - Upīte
#PaPāduom 1.stuosts
Maršrutā Upīte - Lotuši - Zeļči - Bukas - Mukaušova - Upīte
Kūpā nūguojam 11,4 km.
Kas ir #PaPāduom
Ideja: Īsem, brauksem, skrīsem, apmekliesem dažuodas vītas, satiksem cylvakus, stuostiesem, runuosem, ruodiesem vusu tū, kas Ontonam Slišānam sovas dzeives garumā beja svarīgs, kur Ontons ir atstuojs sovas pādas.
Misija: Īpazeistynuot kotru ar tū, kū Ontons ir paveics sovas dzeives laikā, kuodu montuojumu - boguotību atstuojs.
Kūpā myusīm izadūsīs.
Raidejums nabyus regulārs, bet vusmoz 2 raidejumus mienesie censemies izveiduot. Vusu publiciesem Youtube kanālā: https://www.youtube.com/user/andriicsl
Sekoj, vāroj, dolīs, komentej, īsoki, kritizej...


text:
22.junī Bukmuižā (Ezernīku pogosts, Dagdys nūvods) nūtyka literari muzykalais pasuokums “Latgalīts Latgalīšam Draugs” jeb saeisynuotai La-La-Dra. Pīsadaleja muzykanti nu Daugovpiļs, Rēzeknis, kai ari nu Reigys.
Jau vairuokus godus dažaiduos Latgolys vītuos i vysaiduokūs laikūs teik reikuoti pasuokumi “latgaliskā stilā”, lai popularizietu latgalīšu volūdu i tymā radeitūs muokslys dorbus. Tai 22.juņa vokorā Bukmuižā tyka sareikuots kuortejais “LaLaDra”.
Koč ari leits drusku izjauce planus i daudzeji īprīšk īsarast sūlejūšī muokslinīki sovu daleibu atsauce, stypruokī vysleidz īsarade: Arnis Slobožanins nu muzykys grupys “Dabasu Durovys”, muzykanti nu grupys “New Buzz”, grupa “Out of Horizon” gondreiž pylnā sastuovā, tai pat ari modernuo folka jaunīšu grupa “Dyrbyni” nu Daugovpiļs nūvoda, literats Oskars Orlovs (Raibais Suņs), sovys dzīsmes sadzīdova ari Ezernīku folklorys kūpa “Akmineica” i muzykalu prīšknasumu veļteja garmanis meistars Pīters Matuļs. Kūpā kocerts ilga divejis stuņdis.
Nūslāgumā pasuokuma dalinīkus prīceja DaGunchi, Kips i Aija nu grupys “Bez PVN”. Paļdis visim, kas nanūsabeida nu leita i cytu god 22.junī “LaLaDra” otkon teik tradicionali planavuots Bukmuižā! Visi laipnai gaideiti!


text:
Pyrmais īzeimātais velomaršruts Latgolā – “Rypoj vasals!”
Vydzemis Turisma asociaceja pīškeiruse 34. numeri pyrmajam regionalajam velomaršrutam Latgolys teritorejā, kas tyka izveiduots Kuorsovys, Baļtinovys, Ruguoju, Bolvu i Viļakys turisma specialistu sadarbeibys rezultatā. Velomaršruta pylns garums ir 169 km, i tuo atkluošonys pasuokums teik planavuots 21. majā, informej Kuorsovys nūvoda turisma organizatore Inga Bernāne.
169 km garais velomaršruts vad pa Zīmeļlatgolys regionu i ceļuotuojus puorsteidz ar sovu gasteibu, sirsneibu i nabeidzami skaistū Latgolys dobu. Kotrai vītai Latgolā ir sova viesture i eipaša aura – voi tei byutu bazneica, muiža voi vīnsāta. Pūsmā nu Viļakys da Kuorsovys maršruts vad tyvu Latvejis – Krīvejis rūbežam, kas reizē ir ari Eiropys Savīneibys uorejais austrumu rūbežs. Itymā braucīņa pūsmā velobrauciejim leidza ir juobyut personu aplīcynūšim dokumentim. Velomaršruta “Rypoj vasals!” kartē ir apkūpuotys Zīmeļlatgolys apsavieršonys vītys, kai ari apsamesšonys, atpyutys vītys, velonūmys punkti i veloservisi, kab atvīgluotu puorsavītuošonu i planavuošonu ceļuotgrybātuojim.
Paguojušajā godā Kuorsovys, Baļtinovys, Ruguoju, Bolvu i Viļakys pošvaļdeibys nūslēdze sadarbeibys leigumu par kūpeju i mierktīceigu darbeibu, kab veicynuotu turisma atteisteibu Zīmeļlatgolā. Lauku turisma i veloturisma atteisteiba Zīmeļlatgolys teritorejuos tyka izvierzeits kai prioritars aizdavums turisma izaugsmei i ilgtspiejai. Zīmeļlatgolys turisma specialisti sadarbeibā ar SIA “Sports S” vadeituoju Santu Paegli izstruoduoja Latvejā pyrmū riņdžveida maršrutu īzeimātu obejūs vierzīņūs, kas īt car vysim pīcim nūvodim. Īzeimiešona dobā teik planavuota pavasara suokuos, kab iz turisma sezonys suokumu Zīmeļlatgola var uzjimt pyrmūs veloturistus. Paraleli teik turpynuots dorbs pi vītejuos nūzeimis maršrutu izstruodis, kab ceļuotuoji varātu īpazeit lobuok ari kotru Zīmeļlatgolys nūvodu atseviški.
Eipaši taiseitu veloceleņu tikpat kai nav, partū ritiņbrauciejs kai satiksmis dalinīks brauc pa lelcelim. Velomaršruts puorsvorā vad pa asfaltātim celim, nu ir juosadzeivoj ari ar puteklim iz žvyra saguma. Braucūt pa maršrutu, īspiejams izbaudeit skaistūs lauku skotus, kur dabasi saplyust kūpā ar labeibys dryvom, izbaudeit mežu snāgto pakriesli korstajuos vosorys dīnuos, kai ari vītejūs tradiceju kluotynasameibu. Optimaluo maršruta velosezona ilgst nu maja da septembra.
Zīmeļlatgolys velomaršruts “Rypoj vasals!” tiks prezentāts 5. februarī storptautyskajā turisma izstuodē “Balttour 2016”, kas kotru godu nūteik Reigā, Kīpsolys storptautyskajā izstuožu centrā.
Sovukuort velokartis elektroniskā formatā tyvuokajā laikā byus vareiba dabuot Zīmeļlatgolys turisma sātyslopuos.


text:
Annele Slišāne. Pavasars atguoja trejuos dīnuos
Stuosta autore: Annele Slišāne
Pārnejuo goda decembrī konkursā “Latgolys prozys skaitejumi 2021” jau ūtrū godu piec kuortys par uzvarātuoju tyka atzeita tekstilmuokslineica i literate Annele Slišāne, kurei konkursā pīsadaleja ar divejim stuostim: “pavasars atguoja trejuos dīnuos” i “itei dīna”. Obeji stuosti byus puorskaitomi dreizumā izīšonai paradzatajā Annelis stuostu kruojumā “Tuoraga stuosti II”. Stuostus kai video, tai puorskaitomā versejā pīduovojam ari portala lakuga.lv skaiteituojim.
pavasars atguoja trejuos dīnuos
Tuods mudrys pavasars itūgod. Vusi dorbi reizie.
Lylū buļbu teirumu stuodeja vakar, šudin viel pādejuos vogas pi dvora, sastuodeja agreimūs. Pa nakti Elenei puora reižu savylka vādaru, nu reita ari, i tādin jei lānuom rozstaigova i sabuozeleja pa vydu buļbu voguom cyuku pupas. Vādars beja pavusam lyls, leigovuos leidzā, staigojūt nu vogas gola da beigu, sukne pa veiliem rozastīpuse. Kod pupas tarbinie izabeidza, Elenei otkon savylka vādaru, nazkuo pavusam osi.
– Napaspiešu sasiet runkuļu i ogūrču, – tuo jei nūdūmova, īdūt iz ustabu.
Broņs ai zyrgu vogova cīt vogas, rozamets vīnā kraklā. Peipeja piepi i sirdejuos iz dāla, ka na tuo vodoj zyrga:
– Da, toš vari vest taišni pa vogu! Nū!
– Naskrīn. Ej mīrīgi! Tprrr!
– Vari ātruok paīt, nazavelc! Nū!
Sylts pavasars itūgod, vusa kula sāta pīnenies, i sadā zīd uobelnīcas.
Aizguojuse da dvora, Elene škiunie salauzeja žogaru kliepa, aizkiure kuknie plitu, izlyka sildiet tuoragu lylejā kotlā, maisūt ai kūka luošku. Maiseja iz riņča, vārdamuos malnejūs, nūkvāpušejūs baļčūs. Mozejā kotlā aizvuoreja iudeņa, dasvīde myltu sauves, suoļa drusku, dalieja pīna krušku, sakiule ai luošku, byus dālīm putra, kū pastrebt. Tuorags jov beja gotavs. Iz viedra izsieja lupatu, paciele lylū kotlu i lieja nūst. Vādaru savylka osa suope, Elene atsaspīde pret plitas molu. Nūskrieja korsts gar kuojuom. Viedrie teceja tuoraga sulas. Dasieja lupatu sev apukšā. Tuoragu dasieja pi viedra.
– Broņ, jov suokuos, jov juobrauc, – lānuom aizguojuse da duorza, Elene veiram.
– Dabeigšu voguot, toš pageidi, – tuo Broņs.
Itumā reizie vacmuote beja pīsacejuse, lai braucūt iz slimnīcu. Byušūt dveini otkon. Elene klāvā viel pabarova rukšus, padzirdeja gūvi kula sātā, ustabā salaseja audaklus i mozejīm lupatas, apvylka teiru sukni, apsieja boltu skustu, panieme leidzā palākū vylnas lokatu.
Broņs teirumā dabeidze voguot buļbu vogas, jiudze zyrgu nu orkla uorā, padzirdeja ai sasylušu iudeni i pakāre jam koklā auzu torbu. Apvylka bryunūs svuorkus, izpurynova capuri i dvorā pastriebe putras. Sajiudze zyrgu rotūs, sanese sīna, iz sīna pasedze sen austū zyrga deči, pasauce Eleni:
– Lein īkšā.
Aizguojs pasaceja dālīm, ka aizvess muoti iz slimnīcu. Mozīs raudova, Broņs, dasits ai kuoju pa greidu, nūzalomova, lai īdūt da babas.
Broņs aizpeipeja peipes, Elena īsakuortova rotūs aizmugurie, īsatyna palākejā vylnas lokatā, torbu nūlyka blokus. Cikom nabeja ni dvoru, ni ļaužu, pusguļus, apčāruse vādaru, bez skanes puorlaida suopes. Tuos jov beja pavusam bīži.
– Broņ, dzierdi?
– Nu, kas ir? Toš siedi.
– Toik puscels, Broņ, napaspiesem vaira, kur ni juoībrauc ceļa molā, – tuo Elene.
Broņs nūsaspļuove, nūzalomova i nūgrīze zyrgu ceļa molā aiz egļu ryndas pi kuodas uobelnīcas. Dasieja zyrgu pi kūka, nūguoja nūstuok pameizt. Elene, ļaunūtīs suopiem, ni skanes naizdvešūt, gryuši pyušūt, ryucūt, īzačāruse rotu moluos, piec kuoda laiciņa pīdzemdeja meitini, satyna leidzā panimtejuos lupatuos, nūslauceja jai muti i daspīde pi kryušu.
– Broņ, īdūsi nāža?
– Ša, – izvilcs nāzi nu kārmana, padeve jai.
Elene puorgrīze nobas saiti.
– Labi, ka pakluoju vacū zyrga deči, – tuo Broņs, izsvīzdams sīna iz ašna, saceja.
Aizbrauce iz slimnīcu, jis īvede sīvu vydā, atnese juos torbu i laidies atpakal iz dvoru. Pyrmū meitini dakteri nūsviera, samiereja, klīdze jei kuo trokuo, pa tū laiku Elene, ļaunūtīs suopiem, ni skanes naizdvešūt, toik gryuši pyušūt, pīdzemdeja viel vīnu meitini. Abejas dakteri satyna lupatuos, Elene lyka pa vīnai pi ciča, mozas, viel najiedze zeist.
Piec treju dīnu, jov dvorā, Elene sasieja runkuļus i ogūrčus, batviņus i ruoceņus.
Vosaras vydā laika palyka pavusam moz. Elene pa dīnuom guoja kolhoza dorbūs lauku brigadie, tādin beja vusas raviešonas i sīns. Pušdīnlaikā skrieja iz dvoru, gūvi jei vede klāvā, lai var mīrīgi izslaukt. Vokarā sovi buļbi, runkuļu i ogūrču vogas juoravej, batviņu i ruoceņu. I sīns, juosavolkoj nu upes molas osuo zuole i meža molas greišli.
Abejas meitines satyna i guldeja vīnā šyupelie, mozejam bratam pa dīnuom beja juošyupoj, ilgi, lai stuoj rauduot. Kod jov cīši bļāva, tod muties lyka muotes sataisātūs zeidalus, lupatā īteitus maizes gabalinus, mozuos zeida sirdīgi i otkon bļāva. Elenei del abeju napītyka pīna, pa naktiem mozuos šyupulie ilgink raudova. Nu ūtruo ustabas gola veiratāvs lomovuos, lai tok valkūte sovu kuli uorā i barojūte mozuos.
Iz vosaras beigu vīna nu meitiniem saslyma, ilgi vuorguļova, Elene skali naraudova, toik eisejūs breižūs, kod tyka da bārnu nu kolhoza i dvora dorbu, spīde sev pi kryušu i bez skanes dyuce. Rudeni, soltejā dubļu laikā, meitine nūmyra.
Broņs sovā klietie nu boltu dieļu sataiseja mozu grobu, treidams acs, kam nazkas beja īkrits. Elene sakluoja grobu ai sovu austū deči i polagu, apmozgova syltā iudenie meitini, apvylka jai boltu sukni, apsieja lakatini i kuojuos apvylka mozuos vylnas zečes. Lai nav solts. Apčiere meitini, īlyka grobā, sakuortova motus iz pīres, atsavadeja. Elene vaira narunova ni skanes, naraudova, toik siedeja, apčāruse ūtrū meitini. Broņs aizsyta grobam vuoku, panieme jū padusie i aizguoja pa taisnū car mežu iz kopīm.
– Čorta Stalins, – nūzaspļāva pogolma molā.
Sveces nūpyute, egles sadadzynova.
Iz vokaru suoka snigt lānuom puorsluom. Dubļūs nūzalaidušs, izalaide.
itei dīna
Tu nazkuo nagribeji ituo datuma, nazkuo nagribeji, ka pīdzymstu itumā dīnā. Gribeji davilkt, aizvilkt da reita. Voi da reitu reita. Pavusam cytā dīnā, na itumā tu gribeji. Puorlikt, atlikt itū dīnu gribeji.
Kod nivīns naredzeja, runovi ai mani, dudynovi vusa kū. Tāta vokarūs dzīdova dzīsmes, izlics golvu iz tova lyluo vādara. I es klausejūs.
Pīnenes dzaltani zīdeja vusuos pļovuos, laiks beja tik sylts i šmuks, staigovi eisuos pučainuos kleituos, bosuom kuojiem pa pogolmu. Es šyupovūs tovīm sūlīm leidzā, īzakuortovuse ai golvu iz leju, pacītīgi nūlīcu zūdu da sovu kryušu.
Suopes pyrmū reizi sajuti naktie. Suopes beja tuodas nabejušas. Suopes beja viel tuoli vīna nu ūtras, piec puora stunžu toik. Viel tuo mīrīgi, pa vydu paguleji. Suopes guoja tuodīm lānīm viļnīm, kuo iudens lānuom aizplyuzdamas. Itei tev beja jauna pīredze, pa vydīm viel īmigi. Sirdi puornieme geidiešonas prīca i laime. Pruotu puornieme nazynuošona i bailes. Ituo tymsā i dvorā beja lobuok ļautīs tuoduom suopiem i nazynuošonai. Tāta mīrynova tevi, žālova mugaru, nazynova, kū dariet.
Aizvede tevi iz slimnīcu taišni itumā datumā. Itumā, kuruo tu nagribeji. Tātam naļāva īt leidzā. Paliki vīna pate ai sovuom suopiem i bailiem, ai mani vaira narunovi, te beja daudzi ļaužu.
Dvora driebes tev nūmaineja iz slimnīcas kraklu, kuru sasieja iz mugaras ai stričīm, piec kuoda breiža suopies tev savylka vādaru, ni reizes naīzavaideji, ni reizes nazasyudzeji. Gaiši zaļu flīžu, pa vydīm izbyrušu palāka cementa, soltā ustabā iz dzeļža komorkas tev sataiseja klizmu, slimnīcas kraklys vieruos iz mugaras valie, trusiku nabeja. Nivīns eisti nikuo tev nastuosteja, toik pavieleja. Tovas mīrīguos suopes apsastuoja, atsalaida, nūzasliepe vydā. Iz krāsla ai rūku vusu tevi rozaviera, tev cīši suopeja. Tev gribiejuos iz dvoru tymsā i mīrā, tev cīši gribiejuos dzert. Sačāruse vādaru, sazalīkuse komulā, tu guoji iz dzemdību zāli, tevi lomova i steidzynova, sanitare guoja pakalie ai spaini i lupatu. Vīna pate izkuopi iz krāsla, iz soltuo dzeļža krāsla, suopu i nazynuošonas puornamta. Itei vīta smuordova piec baiļu i zuoļu, tevi suoka lomuot, lai spīži, lomova tevi, pasauca viel dakteres, tuom beja pohmels, smuordova piec sņaba, lomova tādin tevi vusas kūpā, tu beji puorzabeiduse i sastynguse, tev cīši suopeja, es teve nasajutu, tu ni reizes naīzaklīdzi, naīzaraudovi, tevi lomova, es teve najutu, māmoj. I tod divatā izagula iz vādara viersā. I tod nu vusa spāka spīde tovu vādaru, gryude vādaru, lomova tevi i suopies izgryude mani uorā. Izgryude mani uorā, rozplāzdami tevi vusu. Vīna sačiera i tureja mani aiz kuoju kuo vardi, ātrinki puorgrīze nobas saiti, es raudovu, tu suopu šausmuos beji sastynguse, mani nūlyka iz soltuo dzeļža golda, skali raudovu i sauču tevi, māmu, sanitare slauceja ai lupatu greidu. Sauču tevi, māmu, raudovu. Tev otkon gryude vādaru, lai pīdzymtu placenta. Mani nūmozgova izlītnie zam krāna, raudovu, daktere atguoja nu peipiešonas, mani plyku nūsviera, nūmiereja, vusu laiku raudovu. Tovas rozplāstuos rānas šyva, tu beji suopies i šausmuos sastynguse, māmoj, sauču tevi. Mani satyna lupatuos, dasieja rūkas i kuojas kluot, raudovu, sauču teve, māmu, tu nadzierdeji. Īlyka mani soltā dzeļža tačkā i aizveda paceli iz cytu ustabu, tevi šyva.
Te vusi raudova, vīnmār vīns īsuoka pyrmīs, es raudovu vusilguok, saucu tevi māmu, zynu, ka beji tepat, nazkur aiz sīnas. Ik pa laikam mani roztyna, izlītnie zam krāna nūmozgova, raudovu tik ilgi, cikom pīkususe aizmygu. I tod piec laika dzeļža tačkā aizvede da teve, māmu, raudovu nu prīcas, zeidu ciča aizareidama, vierūs tev acies, vuss otkon beja labi. Tu nazynovi eisti, kuo mani turiet, nikuo narunovi ai mani, te beja cyti cylvaki. Tev nabeja daudzi pīna, zeidu tukšū cici, tu ilgink vierīs pa lūgu, nazynovi, kū dūmuot i kū dariet, tu nasaproti itūs lylūs suopu, tu nasaproti, delkam beji vīna te pamasta, māmu, es tevi cīši meiļoju, zeidu nu vusa spāka i vierūs tev acies, tu ai šausmuom dūmovi, kuo tevi apmozgova nu reita, apmozgova ai kūkam apteitu lupatu, mierciedami spainie. Māmu, es tevi meiļoju, vierūs tev acies, tu raudovi, reidama osaru, bez skanes runuodama ai mani, sanitare skali stumdeja dzeļža taburetkas, mozguodama greidas ai birstei apteitu lupatu, zeidu nu vusa spāka, tev nabeja pīna. Aizveda mani dzeļža tačkā paceli nu teve, raudovu ilgink. Daktere īdeve zeist sylta iudeņa gumejas cicie.
Sanitare rozviere lūgu, lai provādynuotu vaca pīna, meizalu i ašņa smuordu. Tu ilgink vierīs pa lūgu, vīna pate, nasaprozdama sovu suopu i kauna, vaicuodama sovā pruotā atbilžu i nasanymdama jūs. Uorā zīdeja pīnenes i kaštani zīdeja, i sīvītes staigova eisuos pučainuos kleituos.


text:
Suomu volūda
Suomu volūda (suomen kiel) — vīna nu suomugru volūdu grupys volūdu, jei radneiga igauņu, līvu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru — norvegu, švedu i krīvu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei. Suomu volūda irā Suomejis Republikys i Europys Savīneibys oficialuo volūda. Suomu, igauņu, vengru i maļtīšu volūdys vīneiguos vaļstiskuos volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi indoeuropīšu volūdu saimis. Švedejā kasdīn suomiskai runoj 200 tyukstūšys ļauds i tei irā pīzeita kai minoriteta volūda. Taipoš suomiskai runoj Norvegejis pūstumūs, Finmarkys regionā, Krīvejis Federacejis Karelejis Republikā i Igaunejis pūstumūs.
Par suomu volūdys rokstiskūs volūdys aizsuocieju tur veiskupu Mikaelu Agrikolu (1508-1557).


text:
Gruomotys i tiergi
Jau drupeit vaira kai godu “Latgolys Studentu centrs” dorbojuos kai starpnīks storp latgalīšu gruomotom i skaiteituojim, paleidzūt latgalīšu literaturys izdevieju gruomotom atrast skaiteituojus, bet skaiteituojim taišni tū gruomotu latgaliski, kas seņ maklāta, īkrytuse acīs ci kai cytaiž uzrunuojuse.
Tyvuokī datumi, kur varēs satikt LgSC i latgalīšu gruomotu i muzykys īrokstu goldu:
9. juļs – VEF rajons Reigā. Bejušuos ryupneicys VEF teritorejā pi VEF muokslys centra Ūnejis īlā 8, 7. korpusā nūtyks VEF Vierteigū Krāmu tierdzeņš, kurymā LgSC pīsadaleis ar rešim i saleidzynūšai seņ izdūtim latgalīšu gruomotu eksemplarim.
15.-16. juļs – Rēzeknis Nūvoda svātki
16. juļs – muzykys festivalā “Muzykys Skrytuļs”, Leiksnā, Daugovpiļs nūvodā
12. augustā – Preiļūs, Čikāgys pīceišu koncerta laikā
13. – 15. augustā – Aglyunā
Kalenders vēļ tiks papyldynuots.
Literaturys, eipaši latgalīšu, izdūšonai pošu reizi īt kai naīt, deļ tuo kotra nūpierktuo gruomota ir vīns sūļs tyvuok jaunu gruomotu izdūšonai.
Aicynuojums LgSC aktivistim i cytim interesentim – itymūs datumūs i cytuos reizēs myusim vāga ari Tova paleiga gruomotu goldā. Ka esi īinteresāts i vari paleidzēt (pīmāram, apmeklej pasuocīni i puora stuņdis asi gotovs paleidzēt pi gruomotu), ej tolkā, padūdūd myusim viesti iz lgsc@lgsc.lv (nūruodūt laiku i vītu, kod vari byut paleigs). Pateiceiba nu LgSC Tev byus myužeigi myužūs!


text:
Varakļuoni
Varakļuoni[2] (latvīšu: Varakļāni) — napalels mīsts Reitulatvejis zamainē, lelceļa Jākubmīsts—Rēzekne—Terehova (A12) molā. Viesturiskai pasadarejs kai tierdzinīku mīsts, 1925. godā 1356 mīsta dzeivuotuoji beja žydi. Varakļuonūs atsarūn piļs i div katuoļu bazneicys.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ «Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās pagastu dalījumā»
- ↑ Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejis svareiguokī lāmumi 2019. godā (2019. goda 15. aprelī). Vaļsts volūdys centrs. Veireits: 2020. goda 3. janvarī


text:
Annys Rancānis dzejis kruojuma atvieršonys svātki
Apreļa vydā izguoja dzejneicys i publicistis Annys Rancānis dzejis kruojums latvīšu literarajā volūdā i latgalīšu rokstu volūdā „Pylni kārmani dabasu / Bezdelīgu pasts”. Niu dzejneica, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Raiņa i Aspazejis muzejs aicynoj iz kruojuma atvieršonys svātkim 16. majā 18:00, Raiņa i Aspazejis sātā, Bazneicys īlā 30, Reigā.
Atvieršonys svātku programā gon pošys Annys Rancānis autorskaitejumi, gon Latvejis Nacionaluos operys solistis Evitys Zuoleitis muzykals prīšknasums.
Dzejūļu kruojumam ir divejis dalis — latgaliski i latvyski raksteituo, jam ir diveji vuoki, diveji nosaukumi i divejis pusis. Tok tei ir vīna gruomota, kū sastatejuse poša autore, salīkūt kūpā tekstus, kas itūšaļt ruodīs svareiguokī sarunā ar sovu skaiteituoju, dzejis volūdā viestejūt par myusu laiku i myusu dīnu Latveju i īprīkš raksteitūs tekstus īpynūt kai bejušuo laika citatus — sova i tautys spāka i vuojuma zeimi.
Dzejūļu kruojumu izdavuse bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”, finansiali atbaļstejuse Latgolys Regionaluos atteisteibys agenturys administreituos Latgolys kulturys programa ar Vaļsts Kulturkapitala fonda finansiejumu.
Gruomotys latvīšu dalis redaktore i korektore Sigita Kušnere, latgalīšu dalis — Ilze Sperga. Vuoku muokslineica i maketietuoja Iveta Zāgere.


text:
Lobūs stuostu konkursa rezultati
Pārnejuo goda rudinī bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izsludynova lobūs stuostu konkursu bārnim i jaunīšim. Tymā reizī par rezultātu paziņuošonys laiku tyka izavēlēts 2010. goda suokums. Bet ni konkursa reikuotuoji, ni īsyuteitūs dorbu vierteituoji nabeja gaidejuši tik lelu atsauceibu. Leidz ar tū viertiešonys process īsavylka, bet nu ar pavasara atīšonu ari žūreja ir tykuse golā ar sovu nimoz i na vīglū pīnuokumu i ir atlasiejuse kruojuma koncepcejai pīmāruotuokūs dorbus. I tūs autori ir:
Aija Muktupāvela; Aivis Vaļulis; Alvis Lipšāns; Anda Abuže; Anna Brokāne; Arta Avena; Arta Dinsberga; Arvis Vanags; Dagnija Bramane; Ieva Lapiņa; Ilze Ļaksa-Timinska; Inga Kaļva; Ivo Koļčs; Jana Poplavska; Jānis Kļavinskis; Jānis Liepiņš; Jolanta Šmukste; Kaspars Vanags; Kitija Nulle; Kristīne Glušenko; Kristīne Zute; Laura Melne; Līva Štāle; Marta Pētersone; Maruta Krasnobaja; Santa Laurinoviča; Santa Sirmoviča; Sarmīte Gaidule; Sintija Silagaile; Vita Viļuma; Zaiga Lāce; Zane Plone; Zane Rubene; Zane Vaļule; Žanis Sargūns.
Atlaidit, ka nuocēt tik garai gaideit.
Paļdis, ka pīsadalejot!
Jius asat breineigi!


text: Dzejnīks, publicists, folklorys vuociejs i pietnīks, lokaluos viesturis pietnīks Ontons Slišāns dzims 1948. goda 28. decembrī Škilbanu pogostā. Sovu myužu i laiku Ontons veļteja sova dzymtuo nūvoda tradiceju apzynuošonai, kūpšonai, nūvodnīku pīminis saglobuošonai i īdzeivynuošonai i latgalīšu volūdai. Jis ceiteigai vuoce i pīraksteja folkloru Škilbanu i Baltinovys pogostūs. Dybynuoja Rekovys i Upītes etnografiskūs ansambļus, organiziejs i vadiejs naskaitomus pasuokumus, festivala “Upītes Uobeļduorzs” idejis autors. Juo vadeituo zemnīku saimisteiba “Jākupāni” izdeve vairuokys Ontons Slišāna i cytu autoru gruomotys. Sarakstejs i izdevs 29 gruomotys dzejā i prozā bārnim i pīaugušajim, tuos izdūtys gon latgalīšu, gon latvīšu literarajā volūdā. 2000. godā O. Slyšāns sajēme Lelū folklorys goda bolvu. Myužeibā Ontons Slišāns nūguoja 2010. goda 15. decembrī, bolva padūta juo tyvynīkim.


text:
Myužeibā nūguojuse slovonuo povuorgruomotu autore Antonina Masiļūne
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
98 godu vacumā myruse muojtureibys specialiste i daudzu povuorgruomotu autore Antonina Masiļūne, ziņoj raidejums “Bez Tabu”. Storp juos daudzajom povuorgruomotom ir ari pyrmuo i da šam vīneiguo recepšu gruomota latgalīšu volūdā.
Antonina Masiļūne dzymyse 1921. gods 22. augustā Rēzeknē, tī ari paguoja juos bierneiba. Vāluok vuicejusēs Jaunaglyunys sīvīšu gimnazejā, studiejuse LVU Filologejis fakultatē. Struoduojuse par pavuori “Staburadzē”, restoranā Mellužūs, “Lido”, bejuse Latvejis Vaļsts Fiziskuos kulturys instituta arhivare, dorbuojusēs Latvejis Televizejis i radejisraidejumu komitejā. Paraleli dorbam vadejuse kulinarejis i muojtureibys kursus, snāguse lekcejis vysā Latvejā i ari uorpus Latvejis rūbežu, līcynoj Preiļu golvonuos bibliotekys sātyslopā daīmamuo informaceja.
A. Masiļūne ir daudzu povuorgruomotu autore i leidzautore. 1992. godā izguoje juos recepšu gruomota latgalīšu volūdā “Povōru grōmota”, tei ir pyrmuo i da šam vīneiguo latgaliski izdūtuo recepšu gruomota.
Par nūpalnim 2017. godā Antonina sajēme IV škirys Treju Zvaigžņu ordini. Myužeibā A. Masiļūne nūguoje 17. oktobrī. Atsavadeišona nūtiks 22. oktobrī Reigys kremacejis centra Mozajā zālē 14 stuņdēs.
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Latvejis gastronomejis legendai Ninai Masiļūnei – 100
Roksta autore: iedīņa kulturys pietneica Astra Spalvēna portalam lakuga.lv
Antonina Masiļūne (1921–2019) ir vīna nu popularuokūs povuorgruomotu autoru Latvejā, kūpumā izdūtys ap 30 juos saraksteitys povuorgruomotys, tymā skaitā svešvolūduos. Leluokuo daļa Masiļūnis povuorgruomotu topušys laika pūsmā nu 1990. godu da 2000. godu suoku, jūs skaitā izdavums “Latviešu nacionālie ēdieni”, kas lelā mārā veidoj myusu dīnu pasavierīni iz Latvejis virtuvi. Sovys povuorgruomotys Masiļūne publiciejuse, izmontojūt vuorda saeisynuotū formu – Nina.
Soldonuo dasa nu bierneibys
Vīna nu vyslobuok zynomūs juos recepšu ir soldonuo dasa, i ituo iedīņa rasšonuos taišni saisteita ar Masiļūnis bierneibu Rēzeknē. Receptei par īdvesmi kolpuojs iedīņs, kū Antoņinys mama gataviejuse nu kaida naparosta produkta – kokovara (kokosrīkstu eļļa, kū piec Pyrmuo pasauļa kara Latvejā īvede Amerikys paleidzeibys pakuos kai svīksta aizstuojieju – A. S.). Mama asūt guojuse kulinarejis kursūs i tī īsavuicejuse gataveit kiuku nu lauztu biskvitu, kokovara, cukra i kakavys.
Masiļūnei itys bierneibys gordums tai īsamīds atmiņā, ka vāluok, 70. godūs jei radejuse sovu verseju, izmontojūt svīkstu. Masiļūnis soldonuo dasa ir izturiejuse laika puorbaudi i īcīneita vēļ šudiņ.
Popularitati daboj, vodūt kulinarejis kursus
Šudiņ Masiļūne vyslobuok zynoma kai povuorgruomotu autore, tok juos popularitate īsasuoce jau 60. godūs, kod jei vadeja kulinarejis kursus vysaiduos īstuodēs: prokuraturā, izpyldkomitejā, školuos i cytur. Piec apsapreciešonys Antonina vuicejusīs kulinarejis kursūs Reigā i pīsaistejuse pasnīdziejis viereibu ar sovu energeju, iniciativu i zynuošonom par kulinarejis viesturi, partū praseita poša vadeit kursus krīvu volūdā. Piec tim asūt bejs lels pīprasejums, jamūt vārā lelū skaitu ībraucieju nu cytu padūmu republiku.
Masiļūne ryupeigi gataviejusīs – nūlykuse eksamenu, kab dabuotu pavuora kategoreju, praktiziejusīs vysaidūs Reigys restoranūs. Sarunuot praksis īspiejis paleidziejs veirs – kaida restorana direktors. Vāluok lasejuse kursus ari latvīšu volūdā. Publiski daīmamī kursi bejuši tik populari, ka jimūs varēja tikt viņ caur pazeišonūs, tai saceit – ar blatu. Kursim Masiļūne veļtejuse div treis vokorus nedēļā, paraleli struoduojūt pamatdorbu. Ar laiku pīprasejums īvārojami puorsniedzs pīduovuojumu i kluot guojušys ari lekcejis par kulinareju – saimis svātki, golda etikete, iedīņu dekoriejumi i latvīšu iedīni. Ituos lekcejis jei vadejuse gondreiž vysuos Latvejis piļsātuos, daudzūs kolhozūs i školuos.
Masiļūne poša stuosta, ka bejuse artistiskys dobys i sovūs prīšklasejumūs lobu pruotu izmontuojuse teatralus izguojīņus i jūkus. Partū dabuojuse cīš plašu auditoreju. “Lekcejis maņ beja kai izruodis. Munu panuokumu atslāgs ir muns aktrisis talants. Ari niule – kod es runoju pa telefonu, nivīns navar pasaceit, cik maņ godu! Es runoju ar izteiksmi. I es nikod nasasyudzu,” stuosteja Masiļūne.
Juos bierneibys sapyns teišom bejs palikt par aktrisi, jai pat bejuši lobi panuokumi školys teatrī, tok puorslymuotuo tuberkuloze itam sapynam puorvylkuse streipi. Masiļūne stuosta, ka Dīvs jai devs ūtru talantu – raksteit. Jei vuicejusīs Jaunaglyunys sīvīšu klūstera gimnazejā i saceriejumus rakstejuse vasalom burtneicom. Vāluok itei prasme cīš nūderiejuse, rokstūt povuorgruomotys. Izaruodejs, ka raksteišonys talants bejs pat nūdereiguoks par povuormuokslys zynuošonys, partū ka daudz talanteigu pavuoru naspiejūt pīraksteit ni eiletis, a Masiļūnei raksteit bejs vīgli. Sovutīs gribiešona uzastuot publiski i sajimt atzineibu roduse izpausmi kursu i lekceju vadeišonā.
Piec povuorgruomotys stuov ryndā
Pasateicūt kursim i lekcejom, Masiļūnei bejuse loba reputaceja jau pyrma povuorgruomotu saraksteišonys. Padūmu laikūs tys beja nūzeimeigs faktors, partū ka gruomotu izdūšonys process beja vaļsts puorraudzeibā, tys beja pakļauts styngrai kontrolei i birokratiskam aparatam. Itymā laikā sevkura satura gruomotys varēja izdūt viņ ar zynomu instituceju atļuovi. Sovu pyrmū povuorgruomotu Masiļūne sarakstejuse, pasateicūt kulinarejis kursu daleibneicu īrūsynuojumam i atbolstam. Kursu laikā tics sakruots lels daudzums recepšu, kurys vāluok pavairuotys mašynrokstā, tok poša autore nav spiejuse nūticēt, ka itys kruojums reiz varātu palikt par publicātu povuorgruomotu. Kaidai kursantei rodusīs ideja tū atrysynuot padūmu tradicejuos – caur pazeišonūs. Jei pīduovuojuse Masiļūnei kluot goldu sovys veiramuotis, tūlaik zynomys tieļneicys, dzymšonys dīnā. Bejs zynoms, ka iz svineibom īsaraškys vīnys izdevnīceibys redaktors. Īsapazeišona izaruodejuse veiksmeiga, i 1982. godā tyka izdūta Masiļūnis pyrmuo povuorgruomota “Ikdienai un svētku galdam”. Gruomota izreiz tykuse iztulkuota ari krīvu volūdā, i tiražys bejušys īspaideigys – 200 000 eksemplaru latvīšu volūdā, a krīvu – pa 200 000 treis metīņūs. Redaktors asūt sacejs: “Piec ituos gruomotys stuov rynda taipat kai piec dasom!” Lela nūzeime bejuse ari tam, ka gruomota boguoteigi ilustrāta, kas tymūs laikūs bejs ratums.
Juopīmiņ ari fakts, ka Masiļūne ir pyrmuos i pagaidom vīneiguos povuorgruomotys latgalīšu volūdā autore. 1992. godā izdūtuo “Povōru grōmota” gon naītver eipašys latgalīšu receptis, a veiduota nu īprīšk publicātu recepšu, izalosūt vīnkuoršuokuos i daīmamuokuos i īvīšūt nalelys, laikam atbylstūšys izmainis (plašuok par itū povuorgruomotu ITE).
Rodūšums dekoriejumūs i receptēs
Par sovu leluokū aizaraušonu Masiļūne pīzyna iedīņa dekoriešonu. Jai bejuse vajadzeiguo fantazeja, kas ļuovuse nu duorzinim izvaražeit fantastiskys ainys. Vīns nu pyrmūs mieginuojumu ass Juoņa tāvs nu būrkuonu, kas Vosorys saulgrīžūs izlykts Mellužu iedneicys skotlūgā. Vāluok jei sātā iz pasyutejumu dekoriejuse aizkūdu platis vysaidim svātkim. Reizem pat povuori nasuši sovus pasyutejumus Masiļūnei viņ izdekorēt, partū ka pošim tai smuki nasaguojs.
Interese par iedīņu dekoriešonu ir daļa nu tuo, kai Masiļūne vārusīs iz pasauli – meklejūt skaistū. Jei interesiejuos par literaturu, muokslu i muzyku, vēļ poša asūt saceriejuse dzeju.
Partū juos gastronomejis redziejumā prīškplānā izvierzeiti estetiskī kritereji, na, pīmāram, veseleigums, ekonomiskums ci pagataveišonys vīnkuoršeiba i dreizums. Var saceit, ka iedīņs itymā gadejumā dorbojās kai medejs, ar kura paleidzeibu izsaceit muokslinīciskys ambicejis.
Rodūšums soveigs ari juos pīejai receptem. Masiļūne stuosta, ka daudzys receptis asūt poša izgudruojuse, par pamatu jamūt īprīškejū laikmatu i cytu autoru povuorgruomotys. Jaunīvadumi juos receptēs atspīgeļoj padūmu laika dinamiskū sadzeivi – nikod naasūt bejs varams plānuot, kū varēs likt goldā reit, partū ka navarēja paredzēt, kas byus “izlykts” veikalūs. Masiļūne atsaguodoj kaidu gadejumu, kod kursūs īceriejuse gataveit vystys galis salatus, a īsapierkdama konstatejuse, ka vystys galis tamā dīnā navar dabuot. Juos vītā izmontuojuse kubeņūs sagrīztu rupmaizi i radeiti jauni salati. Inovativi pīguojuse ari soldonūs iedīņu gataveišonai, izmontojūt duorziņus, pīmāram, būrkuonus i kirbus, kas bejuši vīgļuok daīmami i mozuok sezonali, kai vītejī augli i ūgys. Reiz kai desertu padavuse skuobiņu keiseli, kas saguoduojs vysim puorsteigumu.
Masiļūnis interese par iedīņa dekoriešonu, padūšonu i fotografiešonu, viereibys pīgrīzšona tautyskim iedīnim, kai ari spieja ar volūdu precizi raksturuot iedīni i gastronomejā īvīst puorsteidzūšys kombinacejis, ir tī raksturlelumi, kas Masiļūni reizē padora par legendu i ītvar myusdīnu gastronomejis kontekstā. Dūmoju, ka taišni partū nu daudzu povuoru, povuorgruomotu autoru, kursu i lekceju vadeituojim 20. godu symta 60.–90. godūs mes zynom taišni Ņinu Masiļūni. Maņ beja īspieja tiktīs ar Ņinu Masiļūni 2015. goda septembrī juos dzeivūklī Reigā, kur topuse leluokuo daļa juos saraksteitūs povuorgruomotu i jamuos fotografātī iedīni. Intervejis materials izmontuots ituo roksta tapšonā.


text:
Kulturys īsacejumi nedeļai: ari kasdīnys aizjimteibā var atrast koč kū skaistu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Vuiceibu gods tyvojās beigom, deļtuo ituos reizis kulturys īsacejumus aicynuojam sagatavuot Bolvu Muokslys školys školuotuojai Līgai Bulei. Līga itūšaļt ir ari muokslys školys izstuožu kuratore. Pa koč kaidu laika strēči Līga paspiej ari sakuortuot lītvedeibu Bolvu Centralajā bibliotekā i byut par školuotuoju Bolvu Bārnu i jaunīšu centrā, kur kūpā ar bārnim īpazeist grafiskūs zeimiejumus, kuri teik realizāti, apdrukojūt krekleņus. Sevi Līga raksturoj cīši vīnkuorši – asmu rodūšs cylvāks.
Vītys, kū apsavērt, i lītys, kū padareit, juovaicoj piec sova īškejuo bolsa sajiutu. Kotra vīta, kuru tu apsaver, tevi ari pīpylda. Tev vysod ir izviele, ar kū sevi boguotynuot i ari kasdīnys steigā i aizjimteibā var atrast koč kū skaistu.
Kasdīnā struodoju vairuokuos ar kulturu saisteituos īstuodēs i piec byuteibys asmu rodūšs cylvāks. Itei nedeļa maņ byus puorjimta ar sajiutom, kas saisteitys ar vuiceibu goda beigom. Vīnys lītys nūsaslādz, jaunys izjiutys dzymst.
Pastaiga Bolvūs ar pīturu rodūšajā kvartalā
Bolvi nav lela piļsāta, tok zaļa i šmuka. Nalela pastaiga var vest nu azara krosta iz skveru. Ej apsavērt strūklaku “Bolvu iudiņsrūze” i tod pīstuoj rodūšajā kvartalā, kur atsarūn uora biblioteka ar zviļnim. Uora bibliotekā var atrast vysaida satura gruomotys. Pajem vīnu, atsaguļ zviļnī i pīpyldi sevi ar burtim, vuordim, mīru, zylim dabasim i putynu čalom.
Prīca acim izstuodē
Vēļ pādejū maja nedeļu ir vareiba Bolvu Muokslys školā apsavērt Agrys Ritinis izstuodi “Meža actiņas.” Izstuode ir boguota ar kruosu niansem i īvad cytā pasaulī. Kai Muokslys školys izstuožu kuratore varu saceit, ka itei nav vīneiguo izstuode, kuru ir vārts apsavērt, tok tei ir boguoteiguokuo i kruošņuokuo nūtikšona ituo vuiceibu goda laikā.
Rodūšais festivals
30. majā Bolvu parkā nūtiks bārnu rodūšais festivals “Ieskandinām pavasari.” Vysai ilgu periodu mes vysi bejom nūlykti iz pauzis – bez mieginuojumu, koncertu i kūpā byušonys. Itamā dīnā byus prīca dzierdēt bārnu gavilis i bolsus, redzēt doncojam tautys dejis i myusu dīnu sūļus. Nūzeimeigai, ka itūgod festivalā byus ari folklorys puorstuovi.


text:
Da ituo goda 30. juņa bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj jaunīšus vacumā nu 15 da 19 godu pīsasaceit daleibai Latgolys kulturviesturei veļteitā seminarā „Atzolys” (atlases, jaunī dzynumi), kas nu 2. da 6. augusta nūtiks Preiļūs. Seminars „Atzolys” nūtiks jau sastū godu piec kuortys, juo laikā jaunīšim nu vysys Latvejis byus vareiba izzynuot vaira par Latgolys kulturviesturi i šudiņdīnu, latgalīšu volūdu, literaturu i folkloru.
Jaunīšu seminars „Atzolys” nūteik nu 2004. goda, itūs godu laikā jimā ir pīsadalejuši vairuoki symti jaunīšu nu Latvejis i cytu vaļstu, tymā skaitā vairuoku itūšaļt popularu latgalīšu muzykys grupu daleibnīki, jaunī autori i sabīdriski aktivi jaunīši, kas taišni „Atzoluos” ir īgivuši pamudynuojumu vāluokajai rodūšajai darbeibai i daleibai navaļstiskajuos organizacejuos. Lela daļa nu atzolīšu ari iz prīšku ir saglobuojuši interesi par latgaliskū i saitis ar Latgolu. Ituo goda „Atzolys” organizej bejušī atzolīši.
Seminara aizdavums ir īpazeistynuot jaunīšus ar Latgolys nūvoda viesturi i kulturu, paleidzēt apsazynuot jūs sovpateibys, īsavuiceit byut lapnam par sovom saknem i pīdereibu, taidā veidā veicynojūt jaunuos paaudzis interesi par Latgolu i latgaliskū, par nūvoda paguotni, šudiņdīnu i atteisteibu iz prīšku
Seminara laikā teik organizeitys vuiceibu lekcejis par vysaidom ar Latgolys kulturviesturiskū mantuojumu, šudiņdīnu i nuokūtni saisteitom temom, teik taiseitys interešu grupys i diskusejis, nūteik puorguojīni i ekskurseja, teatralī i muzykalī vokori, teik apgiutys latgalīšu dzīsmis, tradicionalī daņči i latgalīšu rokstu volūda.
Seminara dorba volūdys ir latgalīšu i latvīšu. Latgaliski nūteik lekcejis, praktiskuos nūdarbeibys i izklaidis pasuokumi.
Seminaru organizej bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”, tai pyldūt sovu aizdavumu – veicynuot jaunīšu īsasaistiešonu Latgolys nūvoda kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibā, koordinēt ar tū saisteitūs projektu izstruodi i realiziešonu. Bīdreiba sadarbeibā cytom navaļstiskajom organizacejom, vaļsts īstuodem i pošvaļdeibom ir organiziejuse muzykys festivalus „Muzykys Skrytuļs”, „Taiseits Latgolā”, školuotuoju vosorys kursus „Vosoruošona”, zīmys omotu školu jaunīšim i latgalīšu rokstu volūdys kursus, izdavuse dzejis antologeju „Susātivs” i c. Bīdreibys 2009. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu. Bīdreibai ir sabīdriskuo lobuma organizacejis statuss, kas dūd vareibu zīduotuojim sajimt ari nūdūkļu atlaidis.
Seminara „Atzolys” nūtikšonu atbolsta Vaļsts Kulturkapitala fonds.
Kab pīsadaleitu seminarā, jaunīšiem da 30. juņa (posta zeimūgs) juonūsyuta CV i motivacejis viestule pa postu: bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”, Antonejis īla 8-3/6, Reiga voi pa e-postu: linda_orole i yahoo.com.
Seminara daleibys moksa, kurā ir īkļauta gultysvīta i baruošona, ir Ls 15, moznūdrūšynuotim jaunīšim – Ls 10. Par ceļu da Preiļu juomoksoj pošim daleibnīkim.
Vaira informacejis par seminara gaitu juo daleibnīkim tiks nūsyuteita piec pīsacejumu apkūpuošonys juļa suokuos.
.
Vaira informacejis par semināru „Atzolys”:
Linda Orole,
bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” vaļdis lūcekle
Mob. t. 26389380, e-posts linda_orole i yahoo.com
LgSC sātyslopa: http://www.lakuga.lv/lg/lgsc
LgSC dīnroksts:
.
Informaceja latgaliski Lakugā – lakuga.lv
Informaceja latvyski Dīnā – diena.lv


text:
Jūku i lobu emoceju vokors “Kas bez iuzu – tys bez bādys!” aizvadeits
Kai zynoms 2. februarī vysi celi vede iz Seiļukolnu, deļ tuo, ka tī nūtyka bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” reikuotais nanormali glaunais i brīsmeigi nūpītnais pasuokums “Kas bez iuzu – tys bez bādys!”. Pasuokuma mierkis beja jautrā, atraktivā veidā īpazeistynuot ļauds ar naseņ izguojušū latgalīšu izteicīņu, anekdotu, tostu i loba vieliejumu kruojumu.
Ar teatra prīkšnasumim Seiļukolnā gastieja Ambeļu i Varakļānu amtirteatri, Viļānu amatierteātris „KAS IR, TAS IR”, Rušuonys amatirteatris „Iz sitīņa”, Vuorkovys amatīrteatris “Kulda”, kai ari uzastuoja LgSC jaunīši i Seiļukolna amatirteatrs, kai ari vītejuos kundzeitis — Matilde un Lokade. Paļdis amizantajim pasuokuma vadeituojam Džonam (Arturam Tumovam) i Teklei (Juoņam Plešaunīkam)!
“Taiseit koč kaidu klasisku gruomotys prezentaceju ar garom runom par saturu voi procesu nasagrybieja. Deļ tuo izdūmuojom, ka ir juoreikoj atpyutys i lobu emoceju vokors ar amatirteatru prīkšnasumim. Paļdis par atsauceibu Seiļukolna Kulturys noma vadeituojai Anitai Upeniecei. Amatirteatri sovuos izruodēs cīši labi paruodieja teicīņus, anekdotes, vieliejumus i tostus, kuri ir apkūpuoti gruomateņā. Prūtams, ka tyka paruodeiti ari jauni jūki, sadzeivis situacejis i smīkleigi dialogi. Paļdis vysim kolektivim par daleibu! Asam prīceigi, ka pasuokums izadeve jautrs,” stuosta gruomotys projekta vadeituoja Dagneja.
Pēc prīkšnasumim LgSC aicynuoja vysus teatra kolektivus iz svātku klinģeri. Taipoš ļauds varieja īsaguoduot jaunuokus latgalīšu gruomotys, nūsabiļdeit foto styureitī, i kuorteigi izadoncuot balā, kuru spieleja muzykys grupa “Ivarmīns”.
LgSC pasateic vysim svātku organizatorim i atbaļsteituojim, ari bīdreibai “LR”. Gruomatenis “Kas bez iuzu – tys bez bādys!” var nūpierkt gruomotu veikalā “Jānis Roze”, veikalā “Liesma” Rēzeknē, veikalā “O!Marta” Daugovpilī, kai ari internetveikalā taiseitslatgola.lv.


text:
Atvārtūs durovu dīna Reigys birojā 13.09.10.!
Čaja konna i lobuokuo servize sagataveita – ej tik gostūs! 😉
Taitod. Šudiņ:
16:00 Zamais starts Latgolys Studentu nedeļai i gataveiba atbiļdēt iz vaicuojumim i stuosteit par studenta dzeivi Reigā i īspiejom, kū, kai i kur dareit! Tys vyss leidz pot 20:00.
Bet pa vydam:
Vareiba aizpiļdeit latgalīšu volūdys aizdavumu lopu – puorbaudeit sovys zynuošonys!
17:30 Kai skaņ, tai atskaņ – muzykala latgalīšu dzīšmu spēle (ar atkuortuojumim stuņdis laikā)
18:30 Latgalīšu kinu seanss (Par sevi draugim i Latgolu I i II dale)
Latgolys Studentu centra Reigys birojs – tautā saukts par Tonis biroju – atsarūn Antonejis īlā 8-3/6. Ej leidz sātai, kurymā atsarūn ari Uniklīnika, tod iz ūtrū stuovu, tī durovuos pa kreisi, tod iz reizis pa labi i ap paksi otkon pa labi. Izaklausa piec labirinta, bet nav cik troki. Ka kas – dreikst zvaneit paleidzeibys dīnastam iz 29509672 (Edeite).
Karte ite:


text:
pa upi septembrī, īvu zīdu laikā
Ka Latgolys Studentu centram vajag braukt ar laivu, beja skaidrs jau pavasarī (voi ka tik na zīmā). Tok kur braukt, kai braukt, ar kū braukt, deļkuo braukt, kam braukt? Itī vaicuojumi aizjēme cīši daudz laika.
Vīna braukšona vosorā izjuka, partū ka beja vosora. Vosorā ir tik nedeļu, cik ir. I kotrai nedeļai tik vīns gols. Latvejā vosorys juosuoc planavuot jau zīmā, kab paspātu iz vysim laivu, ritiņu braucīnim, vysom ekskursejom, stopiejīnim, vysim tiergim i balaganim.
Ūtra braukšona beja dūmuota 11. i 12. septembrī pa Aivīksti nu Lubuona da Lubuonys. Rudinī tok vairs nav vosora i laika vysim vaira. Tok kas deve – rudinī, izaruod, ļauds slymoj i nūkreit gar zemi pošā atbiļdeiguokajā momentā. A tī, kas naslymoj, rūk buļbys.
Buļbys Latgolā svāta dzela. Bez buļbu tolkys, skaiti, i rudiņa nav bejs. Iz buļbu turīs vysa zynuotne, partū ka kū kuorteigs students ād? Captys buļbys! Bez Latgolys buļbu nabyutu akademiskuos dzeivis i pietnīceibys.
Lai cylvāks paieds, buļbu tolka dzeiva i laivys napalīk naīmārktys iudinī, zibineigi tika pījimts lāmums – braucam 1 dīnu i pa Maltu! Kū navar nūlemt pa godu, var nūlemt pa 1 dīnu.
Secynuojumi piec laivu braucīņa:
beja labi;
beja par eisu;
juobrauc vēļ.
Obrazeņus taisēja Ilona, kas nasabeida ni poša sleikt, ni aparatu miercēt.
Finalā samierka tikai skusts, kas nu suoku kolpuoja kai karūgs, a karjeru beidze kai greidyslupota.


text: Bronislavs Sprydzāns dzims 1941. goda 5. februarī Rēzeknis nūvoda Nagļu pogostā zemnīku saimē. Myužeibā nūguojs 2014. goda 1. aprelī. Nu 1968. goda 17. oktobra Bronislava Sprydzāna dorba vīta beja Latvejis Radeja. Bejs i vacuokais redaktors, i programu vadeituojs vysaidūs raidejumūs – “Dzirkstele”, “Mikrofons”, “Junda”, “Mūsmājas”, “Būt latvietim” i cytūs. Vysilguok – nu 1989. goda 2. apreļa leidz 2012. goda 11. oktobram – gataveits i vadeits raidejums “Latgale” (“Latgolys Vuords”), kurs skanēja i Latvejis Radejis pyrmajā, i ūtrajā, i catūrtajā programā. Paraleli tam nu 1990. goda jis paleidziejs veiduot cīši daudzu Latvejis mozuokumtauteibu kulturys bīdreibu programys, kai ari Latvejis Nacionalūs kulturys bīdreibu asociacejis raidejumu “Mēs visi”. Piec 2012. goda Sprydzāns turpynuoja dorbuotīs Latvejis Radejis uorštatā.


text:
Izguojuse Juoņa Streiča gruomota par 1991. godu i kinu „Cylvāka bārns”
21. junī izdevnīceibā „Dienas Grāmata” izdavuse režisora i muokslenīka Juoņa Streiča gruomotu „1991. Tys garais cylvākbārna gods” (1991. Tas garais cilvēkbērna gads).
Gruomota ir na viņ par Latvejai i Latgolai tik svareigū kinu „Cylvāka bārns”, nu ari par Latvejis viesturē smogu i nūzeimeigu laiku – 1990. da 1992. godam, kas eistyni i gūdeigi paruodeits Juoņa Streiča tuo laika dīnysgruomotuos i viestulēs ar rakstnīku Juoni Klīdzieju.
Pots gruomotys autors soka, ka „kina „Cylvāka bārns” tyka izjimta tymā likteneigajā godā, kod atgivom naatkareibu i pīsapiļdieja Finka saceitais, ka gods nu obejim golim skaiteisīs vīnaiž i vysi kūki pavasari zīdēs vīnā laikā. 1991. goda beiguos redziejom, ka paragūņa saceitais ir pīsapiļdiejs. Maņ tys ruodejuos cīši gars aiz sovys ītiļpeibys, aiz nūtikšonu boguoteibys i nūzeimeibys. I ari tādiņ, jau piec divdesmit godim, tys maņ ruodīs vysugaruokais vysā myužā. Jo vydā – barikadem, mītinim, varūņu nuovem, krīvu tankim i puča radetai paralizei i tymsai – tod par reibeigai izvorai guoja dorbs pi kinys, kas maņ beja i vēļ arviņ ir cīši personeiga.”
Kai viestej „Dienas Grāmata”, 29. junī nu 12 da 15 izdevnīceibys „Diena” sātā Myukusolys īlā 15, Reigā kotram grybātuojam byus īspieja sveikt Juoni Streiču ar gruomotys izīšonu i ari sajimt autografu jaunajā gruomotā.


text:
Latgalīšu hiti, šovi, muokslys darbneicys festivalā “Seven Hills”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
24. un 25. majā Rēzeknē nūtiks V storptautyskais muokslys i muzykys festivals “Seven Hills 2019”, aicynojūt baudeit muzykys, dejis, vizualū, vidis, skotivis, īlu i improvizacejis muokslu, informej pošvaļdeibys agenturys “Rēzeknes Kultūras un tūrisma centrs” reklamys specialiste Maija Upeniece.
Pīktdīnis vokorā – 24. majā – Rēzeknē festivāla “Seven Hills” koncertā “Latgalīšu hiti” uzastuos grupa “Žvūrgzdyni” (Rēzekne), “Gondreiž 10nīkā” (Kaunata), “Piparmētra” (Ilyukste), “Trešais Ņutona lykums” (Rēzeknis nūv.), “Latgalīšu Reps” (Ludza), “Dabasu Durovys” (Daugovpiļs), “Sovvaļnīks” (Rēzekne), Ūga/“Ausmeņa Records” (Rēzekne), “Stoptime Dance Studio” (Rēzekne), DJ Deila (Viļāni/Rīga) i DJ XYPO/LNDKID/DeepMixNation (Rēzekne/Lelbritaneja).
Sovutīs 25. maja vokorā koncertā “Pasauļa mīti” varēs izbaudeit nazcik gostu muzykalū snāgumu, kai Chris Noah (Reiga), “Triana Park” (Reiga), “Singapūras satīns” (Reiga), “The Glass” (Ukraina, Ļvova), “Bez Bileta” (Boltkrīveja, Minska), kai ari skateituojus prīcēs “Fire Show studio” guņs šovs (Daugovpiļs), muokslys i deju performance “Dance Box” (“Stoptime Dance Studio”, Rēzekne) i DJ Nonserious.
Festivala sastdīnē – 25. majā – guojieju promenadē i upis skverā otkon byus vareiba pīdzeivuot Dzeivūs skulpturu šovu, kurā itūgod pīsadaleis “Svorcāluojs” nu Spānejis, “Krāslys” nu Izraelys, “Zalta veirs”, “Vieja cylvāks”, “Mehaniskuo lele” nu Lelbritanejis, “Meitine-Fauns”, “Capurnīks” (nu L. Kerola stuosta “Alise Breinumu zemē”), “Snīga karalīne”, “Sudobra dāma”, “Čarlejs Čaplins”, “Pirats”, “Akvanauts” i “Kolumbine” nu Ukrainys, “Oldars”, “Kozlevičs” (nu I. Ilfa i J. Petrova romana “Zalta teļš”), “Kovbojmeitine Džuleja”, “Calms”, “Spūguļcylvāks”, “Atrībis eņgeļs”, “Stuņdinīku meistars” nu Boltkrīvejis i “Mežamuote” nu Latvejis. Konkursa skulpturys vērtēs žureja, bet apmaklātuojus prosa izalaseit sovu simpateju i nūbolsuot par meiļuokū dzeivū skulpturu, noskenejūt QR kodu pi skulpturu.
I 24., i 25. majā guojieju promenadē i pi Latgolys viestnīceibys GORS nūtiks eksperimentaluos muokslys darbneicys, storp jom ari Elitys Patmalniecis radūšuo darbneica, kur sevkuram byus vareiba sajimt sova portreta skici, kū iz vītys izzeimiejuse Elita. Taipat aizraujūša sūlejās byut ari Grietys Butjankovys (Rēzekne) sītspīdis radūšuo darbneica “Režica senajās fotogrāfijās” ci radūšuo darbneica bārnim “Varavīksne”, kur saime kūpā varēs rast prīcu i īdvesmi jaunom idejom.
Emocejis sprakstēs, vārojūt i aizrauteigū īlu cyrka šovu “Ulalā!” (Franceja, “Sypocircus”), kur cyrka muokslinīks Silvēns Pomme demonstrēs vysaidys žongliešonys tehnikys, brauks iz miļzeiga vīnritiņa, jūkuosīs i ar reibynūšim trikim īprīcynuos kai mozus, tai lelus skateituojus, i laikmeteigū cyrka izruodi “Motosikai” (Suomeja, “Race Horse Company”), kas puorsteigs ar žonglerim iz kolnu slēpem, lidojūšim akrobatim i eistu kiborgu!
Pasauļa kruosys atspaituos lelūs i mozūs Mārtiņa zīpu burbuļūs (Reiga), partū bārni var jimt leidza tukšūs zīpu burbuļu trauceņus, kurymūs varēs īlīt Mārtiņa Burbuļu breineigū zīpu škeistumu. Taipat paradzātys naaizmierstamys Holi kruosu dejis sadarbeibā ar “Stoptime Dance Studio”, kod 150 bārni i jaunīši īraus skateituojus kruosu šovā i neona gaismuos.
Prūtams, festivals īsaspeidēs ari Rēzeknis piļskolnā, kur itūreiz muokslys i muzykys performance “Save the Galaxy” atkluos bezgaleigū kusteibu – vierzeitīs iz prīšku mierktīceiguok i augšuok. Muzyka i kosmoss ir cīš plaši, kū festivalā skateituojim raudzeis dziļuok atkluot muokslinīki elektroniskuos muzykys koncertā – Rēzeknis piļskolnā muzicēs “Tehnikums”, “Podruga”, Mntha, Elizabete Balčus, “Tesla Valium”, “Gas Of Latvia” un “Monvol”.
Muokslys i muzykys festivals “Seven Hils” nūteik sevkuru ūtrū godu i simboliski stuosta par Rēzeknis septenim dzeivim i laikmeteigim pakolnim, kuri sevi paruoda vysaiduos myusdīnu eksperimentaluos muokslys izpausmēs.
Pīsavīnoj i ļaunīs muokslys breineibai Rēzeknē! Pasuokuma programa apsaverama ite.
Festivala laikā dorbuosīs ari tiergs. Pasuokumā nūtiks fotografiešona/filmiešona, deļ reklamys materiali tiks publicāti.


text:
Izguojs ūtrais, papyldynuotais Jura Cybuļa “Latgaliešu ābeču (1768–2020)” izdavums
Roksta autors: portals lakuga.lv
Skaiteituojim niu ir daīmams ūtrais puorstruoduotais, papyldynuotais i lobuotais gruomotys “Latgaliešu ābeces (1768-2020)” izdavums. Gruomotā var īsapazeit ar latgalīšu ābecis ceļu vairuoku godu symtu laikā, izzynuot ābeču tipus i veidus, kai ari jūs sastuodeišonys i ilustriešonys pryncypus.
Jurs Cybuļs ir daudzu gruomotu autors i leidzautors, par sovu darbeibu 2015. godā ir sajiems Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks 2014” nominacejā “Lobuokais izdavums/gruomota” par “Purlovas gruomotu”, kas itūgod pīdzeivuoja trešū papyldynuotū izdavumu.
Taipoš 2014. godā Jurs Cybuļs kūpā ar profesori Lideju Leikumu izstruoduoja treisdaleigu vuiceibu materialu i latgalīšu ābeci “Skreineite”, ar kurys paleidzeibu var īsavuiceit gon skaiteit, gon ari raksteit latgaliski. “Skreineite” sastuov nu uzziņu materiala par ābeci, pošys ābecis latgalīšu volūdys vuiceišonai, kai ari dorba būrtneicys raksteišonys prasmis vuiceišonai i uzlobuošonai. Vaira par “Skreineiti” ITE.
Juoņs Cybuļs ir pazeistams ari ar sovu lelū ābeču kolekceju – kūpā jis ir salasejs ap 10 300 ābeču nu 223 zemu 1183 volūduos. Ir bejuse vareiba ābeču kolekceju redzēt apmāram 220 reizis, tū ir izstuodejuši gon Latvejis muzejūs, školuos, bibliotekuos, cytuos kulturvītuos, kai ari uorzemēs. Pyrmais “Latgaliešu ābeču” izdavums izguoja 2009. godā.
Gruomotu “Latgaliešu ābeces (1786-2020)” sovā eipašumā ir vareiba īgiut ITE.


text:
Izstuode par tautys apgierbu i mūdi LKM
Apreļa mienesī Latgolys Kulturviesturis muzejs Rēzeknē aicynoj iz daudz i dažaidom nūtikšonom. Drupeit vaira dazynuošonai par aktualom izstuodem i muzejpedagogiskom programom.
Nu 13. apreļa leidz 12. majam muzejā apsaverama ceļojūšuo izstuode „Tautys apgierbs i mūde…”, kas teik pīduovuota sadarbeibā ar Modyunis nūvodpietnīceibys muzeju.
Modyunis nūvodpietnīceibys muzeja specialistu Inesis Jakobis i Laimys Garuos taiseitā izstuodē izzinuosit par tautys apgierba atteisteibu nu 11. godu symta leidz 20. godu symta suokuma. Materialus izstuodei vuokuse, pietejuse i apkūpuojuse LU agenturys LU LVI Etnologejis nūdalis pietneica Dr.hist. Anete Karlsone. Izstuodi Rēzeknē papildynuos LKM kruojuma materiali nu apgierbu kolekcejis i etnografiskuo ansambļa „Rikava” tārpi.
Nu 16. apreļa leidz 12. majam izstuodē „Tautys apgierbs i mūde…” 1.-4., 5.-9. i 10.-12. klašu školānim byus īspieja pīsadaleit muzejpedagogiskajā programā „Dzeipareņa stuosts”. Zeimu nūslāpumi i simbolika latvīšu cymdu rokstūs, tautys tārpā i c., školāni īpazeis Latgolys nūvoda tautys tārpa sovpateibu i nūskaidruos, kai tūp kruošnais tautu meitys vaiņuceņš i kai puiši uove kuojis dorba cielīņam.
Nu 10. apreļa leidz pot mieneša beigu 2.-6. klašu školāni var pīsadaleit muzejpedagogiskajā programā „Tolka Latgolys sātā”. Nūdarbeibys laikā bārni īsaviers lauku sātys dorba rytmā saskaņā ar godalaikim i dobu, izzynuos, kas ir tolka, kas ir rudzu tolkys, molkys tolkys, ražys tolkys i c., taipat īpazeiti tiks na viņ lauku dorbi i tradicejis, nu ari muzeja kruojumā asūšī dorbareiki.
Iz muzejpedagogiskom programom īprīšk juodasasoka pa teleponu 64622464 ci 26595434.
Muzeja dorba laiks:
ūtrdiņ, trešdiņ, catūrtdiņ, pīktdiņ – 10:00-17:00
sastdiņ – 10:00-16:00
svātdiņ, pyrmūdiņ – slāgts
Īejis moksa:
Školānim i studentim Ls 0,20;
pīaugušim Ls 0,40;
apvīnuotais bilets vysam muzeja Ls 0,30; Ls 0,70
pyrma školys vacuma bārnim – breiva;
muzejpedagogiskuo nūdarbeiba Ls 0,50;


text:
Kolnasāta – 03.11.2012.
Jiusu viereibai jaunuo Latvejis Radejis 1. programys latgaliskuo raidejuma “Kolnasāta” kasnedelis laidīņs.
Ituos nedelis viests nu Latgolys i par latgaliskū, Gunys Zvīdris reportaža nu Daugovpiļs nūvoda par sātys taiseišonu nu solmu kīpom aba cjukim, „Kolnasātā” gostūs Lideja Leikuma sarunā par latgalistikys pietejumim i konfereņci, par latgalīšu raksteibu, volūdys vuordineicā Ilze Sperga par latgalīšu puču nūsaukumim, taipat itei nedeļa viesturē i jaunys nedelis nūtikšonys.
Raidejuma vadeituojs – Aigars Runčis, producente Daira Kokoreviča.
.
Karteņā – Lideja Leikuma ituo goda “Vosoruošonā”.


text:
Daugovpilī gasteis Dailis teatris
26. i 27. septembrī ar izruodem “Primadonnas” i “Biedre Zariņa” Dailis teatris gasteis Daugovpilī.
Pīktdiņ, 26. septembrī, 18.30 Daugovpiļs teatrī varēs nūsavērt Kena Ludviga komedeju 2 cielīņūs “Primadonnas”. Kod diveji naveiksminīki akteri Leo Klarks i Džeks Geibls puorskaita gazetā sludynuojumu, ka boguota kundzeite vaicoj sovus meiļuotūs, seņ naradzātūs muosys dālus, jim ilgi nav juodūmoj. Jī tok ir eisti akteri – kas par tū, ka leidz tam spieliejuši tik iz provincis skotuvu. Kas jim kū nanūspielēt vaicuotūs muosys dālus i byut par miļjonu īpašneicys mantinīkim? Kū vēļ cytu jius varat sagaideit nu aktera?! Vīneiguo problema ir taida, ka muosys dāli patīseibā izaruod muosys meitys… Tok na veļti Šekspira luguos veirīši spielēja sīvītis. I Leo i Džeks ir eisti Šekspira eksperti. Itei byus jūs myuža leluo lūma. Taidu “Divpadsmytū nakti” pasauļs vēļ nabyus redziejs! Režisora Dž.Dž.Džilindžera īstudātajā izruodē spielej akteri Lauris Subatnieks, Intars Rešetins, Elīna Dzelme, Ilze Vazdika, Artis Robežnieks, Pēteris Liepiņš, Ieva Segliņa i Gints Andžāns. Beletu cenys – 5, 6, 8, 10 i 12 EUR, pensionari var īsaguoduot beletus ar 50% atlaidi.
Sastdiņ, 27. septembrī, 15.00 Daugovpiļs teātrī tiks ruodeita režisora Dmitrija Petrenko debejis izruode Dailis teatrī – Rasys Bugavičutis vyngrynuojumi utopejā 1 daļā “Biedre Zariņa”. Pi bejušuos astronomejis školuotuojis Ilgys īsarūn juos 20 godus naradzātais mozdāls Pauls. Garuos dzeivis laikā ir pīdzeivuoti daudzi zaudiejumi, i partū Ilga sovā prātā atsagrīž paguotnē, kas vysim kluotasūšajim dūd vareibu aizceļuot paguojušajūs 80. godūs. Meiluo mīra i īkāruotuo babys dzeivūkļa dieļ mozdāls ir gotovs pat imitēt dzeivi, kaida tei reiz bejuse. Tok nūteik kas naparadzāts – kai jis tyvuok īpazeist sovu babu i padūmu laika gaišūs idealus, tai gryušuok jam puortraukt spielēt itū teatri. Tys ir smīkleigi lirisks stuosts ar nostalgeju piec tuo, kas vaira nikod naatsagrīzs: utopiskajim idealim, cereibom iz jaunu dzeivi, ticeibu ledzpylsūnim. Vīnkuoršuo cylvāka kasdīnys dzeive, juo sapyni i viļšonuos, mīlesteiba i ticeiba par viesturi var pastuosteit daudz vaira nakai politiskī dokumenti i lāmumi. Izruodē lūmys atveidoj Olga Dreģe, Lidija Pupure, Mārtiņš Počs i Inita Dzelme. Beletu cena – 10 EUR.
Beletus var īsaguoduot Daugovpiļs teatra i “Biļešu Paradīzes” kasēs, kai ari škārsteiklā www.bilesuparadize.lv.


text:
Dzejneicys dzymtuo puse ir Dagdys nūvods. Vierteigu pīredzi autore dabuojuse, vuicūtīs Literarajā akademejā. Anitys dorbi publicāti kai akademejis izdūtajā kūpkruojumā, kurymā apkūpuoti dzejis meistardarbeicys beigušūs autoru dorbi (2008), tai i žurnalā “Karogs (2009). Leluoka pamaneišona latgaliskajā kulturtelpā pīdzeivuota piec dorbu publiciešonys portalā LaKuGa.lv, taipat piečuok ari škārsteikla žurnalā satori.lv. 2015. gadā izguojs Anitys debejis dzejis kruojums “mūžīgā nepārtikusī stirna”.
NOMINANTI:
Mārīte Krasnobaja
Zaiga Lāce


text:
Roksti latgaliski. 7. nūdarbeiba
Turpynojam pīduovuot materialu latgalīšu rokstu volūdys apgiušonai. Pamats aizdavumim jimts nu 2007. godā LR Tīslītu ministrejis Vaļsts volūdys centra izdūtajim Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim.
7. NŪDARBEIBA
Eipašeibys vuordu, kuortys skaitļa vuordu, vītnīkvuordu i divdabu veirīšu dzimtis vīnskaitļa nominativa nūteiktuo golūtne ir -ais: lobais, pyrmais, munejais, kurais, nasamais, paguojušais.
Napareizys rokstu volūdā ir formys ar -īs: lobīs, pyrmīs, munejīs, kurīs, nasamīs, paguojušīs.
Daudzskaitļa genitiva golūtne veirīšu i sīvīšu dzimtis eipašeibys vuordam, kuortys skaitļa vuordam, vītnīkvuordam i divdabam ir -ūs. Ite vairs nav tūs pyrmūs atliduojušūs malnūs strodu.
Apstuokļa vuords vēļ <– itai rokstoms.
Prīvuordi deļ, nu, pi <– itai rokstomi.
Kūpā i škierti rokstomi vuordi:
Kūpā rokstomi apstuokļa vuordi
aiz-: aizkuo,aiztuo;
deļ-: deļkuo, deļtuo;
naz-: nazcik, nazkai, nazkod, nazkur;
pa-: paceļu, pamozam, papylnam;
par-: parkū, partū
Prīvuordus aiz, deļ, par kūpā ar vītnīkvuordu roksta škierti: aiz kuo (aiz tuo), deļ kuo (deļ tuo), par kū (par tū).
Voi jiuti starpeibu?
Parkū tu šudiņ runuoji ar jū? (Kāpēc tu šodien runāji ar viņu?) Par kū tu šudiņ runuoji ar jū? (Par ko tu šodien runāji ar viņu?)
Aizkuo jis taids prīceigs? (Kāpēc viņš tik priecīgs?) Aiz kuo tu stuovi ryndā? (Aiz kā tu stāvi rindā?)
Deļkuo tu pierc itū gruomotu? (Kāpēc tu pērc šo grāmatu?) Deļ kuo tu pierc itū gruomotu? (Kam tu pērc šo grāmatu?)
Škierti rokstomi apstuokļa vuordi
naviņ: cik naviņ, kai naviņ, kod naviņ, kur naviņ;
nabejs: cik nabejs, kai nabejs, kod nabejs, kur nabejs;
koč: koč cik, koč kai, koč kod, koč kur;
kod: kod cik, kod kai, kod kod, kod kur.
Saiklis, kas latvīšu volūdā ir “un”, latgalīšu rokstuvolūdā ir — i. (Radīs nu vacuokys formys — *ir.)
Apstyprynuojuma partikula — nui (latv.lit. volūdā jā). Nūlīguma partikula — nā (latv.lit.volūdā nē).
Cytys bīžuokuos partikulys — koč, kod, viņ, naviņ, kazyn, nazyn.
Latgalīšu volūdā dzeivys ir supina formys — tuos roksta ar -tu, -tūs i lītoj ar darbeibys vuordim, kas apzeimoj kusteibu, — īsim gulātu, skrīsim mauduotūs.
Puorbaudi sevi!
Lic vuordu latgaliski!
Babai, kai jau vysod, golvā beja _________ (raibais) skusts.
Tys ir muns _________ (otrais) dzejūļs.
Voi niu dzīd _________ (tavējais) dāls?
Kotrs __________ (gatavais) torts ir eists mokslys dorbs.
_________ (kāpēc) tu naēd?
Es nazynu, ___________ (kāpēc) izmyra dinozauri.
Bruoļs nūlyka bumbu ___________ (aiz tā) gaļdeņa.
__________ (par ko) šudiņ školuotuoja stuņdē stuosteja?
Īsim ________ (meklēt) paslāptū montu?
__________ (jā), īsim! ________ (nē), es šudiņ nagrybu.
__________ (pie) kuo ir munys gruomotys?
___________ (to) tovu gruomotu nav nikur.
Tovai sātai vairs nav __________ (lielo) lūgu?
___________ (kāpēc) tu _______ (vēl) naēd _______ (jauno) buļvu?
Puorejuos nūdarbeibys meklej pošvuiceibys materialā Vuicīs raksteit latgaliski!, aizdavumu atbiļdis atrūnamys ite.


text:
Nautrānu vydsškolys Veronika Dundure ir školuotuoja dorba i latgaliskuma misejis kūpieja. Īguļdejuse lelu dorbu i daudz laika latgalīšu volūdys saglobuošonā i populariziešonā bārnu i jaunīšu vydā. Jei organizej latgalīšu volūdys i kulturviesturis olimpiadi, vosorys kurus školuotuojim “Vosoruošona” i c., ir nūdybynuojuma “Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturys viesturis školuotuoju asociacejis” vaļdis prīšksādātuoja. Sajāmuse ari Nikodema Rancāna bolvu izcyluokajim Latgolys regiona školuotuojim.
NOMINANTI:
Inta Nagla, 2. Mežvidu pamatškola, Ludzys vydsškola
Irēna Slišāne, Upītes pamatškola
Līga Rundāne, Kuorsovys vydsškola
Marika Zeimule, Latgolas tradicionaluos kulturys centrs “Latgaļu Sāta”
Romualds Gadzāns, Leiksnys pamatškola, Vabalis vydsškola


text:
Atmiņu seikšaļtenis. Vitoldam Valeiņam — 100
Roksta autore: Lideja Leikuma
Latvejis Universitatis profesoram Vitoldam Valeiņam šudiņ palīk 100. Šudiņ teikomēs Meža kopūs Reigā, vītā, kur 2001. gods soltā decembra dīnā īvarojamais latvīšu literaturzynuotnīks tyka guļdeits sūpluok muotei Rozalejai iz myužim. Mozbārni vāluok tī pastota kopa pīminekli — naparostu akmini, kurymā vīns gunkuri saredz, cyts — jiurys viļņa augši svīstu putu šaļti. Apraudzejom tī profesoru i piec 5. storptautyskuos latgalistikys konfereņcis — Valeiņam tūvosor beja palics 90.
Par itū cylvāku, muna myuža svareigu personeibu, varātu stuosteit stuņdem. Itūreiz gribīs atguodynuot tik tū, ka Atmūdys laikā Vitolds Valeiņs beja vīns nu latgalistikys calmlaužu. Tūlaik i sasadraudzējom pa eistam.
Da tuo: Valeiņs brauce ar mums iz kolhozu, kod bejom I kursā — 20. g. s. 70.–80. godu studentam tei beja naizbāgama realitate (mums, par laimi, koč „Staburags“ datyka); fakultatē skaiteja kursus literaturzynuotnē; vadeja munu pyrmū kursadorbu (par J. Gavara dzeju).
Latgaliskūs nūtikšonu kūpsūļs suocēs leidza ar Atmūdu. Dūmojūt par bejušū, Vitoldu Valeini saradzu vysur: latgalīšu organiziešonuos Reigā i satureigī vokori Školuotuoju nomā Alunāna īlā, vāluok Tramvaju i trolejbusu puorvaļdis kulturys nomā Deglava īlā, lekceju cykli „Olūtā“ i „Trešajā zvaigznē“, braucīni iz Latgolu, tūstorp Latgolys nūvoda dzīšmu svātkim 1990. goda 26.–27. majā Daugovpilī, kod viļcīnī nu Reigys, ruodīs, na braucem, a lidovom (līceibys i ITE), latgalīšu saīti Rēzeknē i Reigā, jau Slūkys īlā. Kūpdorbs pi latgaliskūs izdavumu, guodi par latgalīšu raksteibu, diskusejis par izlūksnem i rokstu volūdu ar namaineigu mudynuojumu: „Gona izlūkšņuotīs!“
Profesors bolsta Latgolys Studentu centra suokumus, paleidz organizēt jūs pyrmū konfereņci LU Lelajā aulā (voda juo studeņte Ilga Šuplinska). Vēļ agruok (1988) asam sareikovuši pyrmū latgaliskū pasuokumu sovā Filologejis fakultatē — Madsolys Juoņa dzejis piecpušdīni sakarā ar juo 75 godu jubileju. Tamā pyrmūreiz radzu M. Bukša „Latgaļu literaturas vēsturi“ (1957), beja atnasuse Ieva Kalniņa nu tāva bibliotekys… Gataveidami dzejis montažu „Tu sovai zvaigznei naļauņ nūrītēt…“, suocam aizadūmuot par   naārtumu tekstūs — nalatgalīts Valdis dzejnīka vuordu Jōņs skaita, kai redz raksteitu, — ar garū o resp. ō… I taišni literaturzynuotnīks Vitolds Valeiņs, na kurs nu volūdnīku, nabeidz skandynuot, ka latgalīšu rokstūs divskaņs uo apzeimojams ar divim burtim!… Taidu „valeiba“ jau beja atsaļauta, kod ar dzejnīku Augustu Egluoju serejai „Literārā mantojuma mazā bibliotēka“ gataveja Aleksandra Adamāna dzejis i tāluojumu izlaseiti „Sapņi un zemes balss“ (1987), tī nazcik gabaleņu i latgaliski. Cyts Valeiņa audzieknis Osvalds Kravaļs periodikā atrūn na tikai Pītera Stroda pīzynumus par 1927.–28. goda pareizraksteibys reformys napiļneibom, a i tū, ka jau nu 1929. g. ar tuolaika Izgleiteibys ministrejis akceptu asam tīseigi lītuot divejaidys golūtnis (vacas sātas // vacys sātys). Dīvamžāļ viersu otkon jam „vacūs veiru pīrodumi“, i tuolaika filologu sapynus var materializēt tik „Latgalīšu ābecē (lementarī)“ (1992) i „Gruomotā školuotuojim“ (1993), a na, saceisim, atdzymušajā žurnalā „Katōļu Dzeive“ (1989), pyrmajā originalizdavumā latgaliski piec garuo klusuma — Ontuona Kūkuoja dzejūļu kruojumā „Sovā saimē“ (1990) voi atjaunuotajā rokstu kruojumā „Olūts“ 8 (1992).
Vitolda Valeiņa lobajim dorbim latgalistikā juodaskaita juo prāca ap F. Trasuna rokstu i daildorbu izlasi „Dzīve un darbi” I–III (1997–98), apceriejumi par Latgolys autorim i jūs dorbim. Kūpdorbim ar profesoru ar lapnumu kluot līku Juoņa Cybuļska „Myuža dīnys, myuža dūmys“ (1995) i Madsolys Juoņa dzejis izlasi „Lynu zīdi“ (1998). Vēļ V. Valeiņs paspēj sagataveit i izdūt „Latgaliešu lirikas vēsturi“ (1998), pīsadaleidams i sirsneigajā gruomotys prezentacejā, sastateit „Latgalīšu dzejas antologiju“ (2001), kuo vuokūs vairs naīrauga.
Nu fakultatis profesors atsavoda 1999. g. majā, duovonā kolegom atnasdams sovu jaunuokū apceriejumu „Ievads latviešu literatūrteorijas vēsturē“ (1999)… Vuiceitīs ir nu kuo!!


text:
Interesantuokī latgalīšu duorza puču nūsaukumi
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Puču duorzeņš ir poša rūkom veiduots pasauļs, kurā cauri laikim individam justīs pīdereigam sev i sovai saprasšonai par skaistū i vajadzeigū. I navajag nūlīgt, ka myusu i augu liktini sovstarpeji saisteiti. Latgalīšu puču vuordi intrigej ar sovu naparostumu i daudzveideibu, pasavērsim…
Voi beseni ir besu kūks?
Beseni (Syringa) ir Latvijā bīži kultivāts kryums, Latgolā jūs daudz stateja pi sātu, 20. g. s. 20. godūs izīmūt vīnsātuos, niule piec beseņu pudurim var atpazeit pamastu sātu vītys.
Jūs styprais smuords var nūvest aizpruota pasauļūs, dūmuot, besi te dalykuši rūkys. Reizem dzejnīki izmontoj smuordeiguo kryuma i veļneņu apzeimiejumu homonimeju, pīmāram: “Beseni, beseni – besa kūki,/ Kaids šaptyns – bess jiusus čaravuojs?” (Emileja Kalvāne, kūpkruojums “Susātivs”, 2008);
Anna Rancāne veļtejuse volūdnīkam Ontōnam Breidakam dzejūli “Latgaļu raksteiba”, saleidzynojūt latgalīšu rokstu volūdu 90. godu suokuos ar besenim sātu vītuos: “Latgaļu raksteiba – besakūks sātas vītā,/ tur, kur akmiņs uz akmiņa…/ nā, akmins uz akmiņa paliks,/ vōrdus pa kūku zorim, pa valānom salaseis, saliks/ dzīsmē, un prīcōsīs tāvu volūda, bōrine smītō.” (“Advente”, 1991, 67)
Sovutīs volūdneica Lideja Leikuma par besenim ir atguoduojuse tai: “Īmu i dūmoju, kai nazkod školys beseņūs “laimeišu” meklējom – kab pīcu stareņu byutu zīdeņš, na četru. Ka kurei atrodom, – apēst vajadzēja, tūlaik tik „laimis” varēja gaideit… Smīklys niule, a tūlaik, ruodīs, ticējom tam vysys. Eh, laime, laimeite, kai vysi juos meklej, a patīseibā naredz, ka jei tepat viņ ap mums grūzuos!…/ A latgalīšu bess, beseņš voi besakūks ‘ceriņu’ pasaukšonai ir pajimts acimradzūt nu poļaku, kurim taipat ir bez. Ar valnim, čortim, smutim, čapukim itim besim saisteibys nav.” (Blogs “Latgalistica”, 2014)
Latgalisks bukets nešporku i miglaiņu veļumā
Nešporkys aba uorstnīceibys asparagus (Asparagus officinalis) myusu dīnuos pīzeist par pavasara duorzini i jūs naizplaukušūs dzynumus puordūt puortykys veikalūs. Tok tik pyrms dažom godu desmitem par juo iesšonu nikuo nazynuoja i ituo auga golvonuo vīta latgalīšu duorzūs beja pi daudzgadeigūs puču, juo skujeņom leidzeigūs zorus lyka puču buketūs i vāzēs – kai zaļā veļumā. Partū jūs latgaliski sauc ari par skujeņom, egleitem, ari par nešporkom (najaukt ar nešporu – vesperem aba vokora lyugšonom!) i dīvalynim, tok ari vuocu vuordā par spargelim ci špargerim. Juoņs Cybuļskis sovuos mozu dīnu atmiņuos roksta: “Te lelais špargers vysu vosoru stuovēja kai zaļš leita sorgs. (..) Pi mums beja atguojis cīmā muotis tāvs – Andryvs Jūrdžs. Jis beja gērbīs garā, palākā vadmolys sveitā, apsajūzis ar jūstu un golvā cysu brili. Vacaistāvs ar tāvu sēdēja uz valātivis zam kuplō špargera.” (“Myuža dīnys, myuža dūmys”, 1995, 49, 51)
Sovutīs puorsegt buketus kai ar boltu veļumu paleidzēs myglainis (pleivurpuče, gipsine, veļuma puče; Gypsophila).
Popularys zīmcītis latgalīša tradicionalā duorzā ir: pyulinis (peonejis, pimanejis, pyulejis, pyulīnis, pyvanis, pivonejis; Paeonia), cakulis (flokši; Phlox), dīvkūceni (sātys svieteiba; Artemisia abrotanum), daliponi (delfīnejis; Delphinium), skaļbi (zūbyni, kalavoji; Iris), latacenis (sirdspučeitis, sergys, lauztuos sirds, ļāleitis; Dicentra spectabilis).
Pyulinis Latgolā īsauktys ari par svātū rūzi, koč juos te īsarodušys viņ pyrma 200 godu. Juos zīd juņa pyrmajā pusē, lelī i kuplī zīdi nūdar zīdlapeņu kaiseišonai Vysusvātuokuo Sakramenta procesejuos. Profesionaluo puču zynuotuoja Maruta Latkovska par pyulini soka tai: “Ceļsim gūdā ari nazkodejū Latgolys duorzu karalīni – peoneju. Boltuos pyulīnis beja tradicionalys i naiztryukstūšys bryutis zīdu kliepī. Drūsai varēja jimt rūkuos taidys pučis, ni jom osūs dzanyulu, ni dreizys i kaprizys veissonys kai rūzei. I pi vysa tuo kotrys jaunuos sīvys dzeivē ierškeižu taipat pītiks.”
Ari lataceņa ir vaca latgalīšu duorzu dzeivuotuoja: “Lataceņa voi lauztuo sirds ir taida eipaša duorza puče, kas nu senejūs laiku auguse myusu vacvacuoku duorzūs. Pacīteigi ceļuojuse nu sādžu iz vīnsātom kūpā ar peoneju kryumim. Nikuo daudz tei nav stuojusēs preteimā ari kolektivajim cīmu i piļsātu vysai līsajim apstuodejumim, pīticeigi nasdama i atdūdama sovu mīrigū, klusū i sovpateigū dailumu.” (“Unuceite”, 2018, 50)
Rudiņa kruosuos
Atvosorys duorza karalīnis jurginis (Dahlia) dzimtine ir Meksika, iz Eiropu itī skaistī zīdi atceļuojuši ap 18. g. s. Puču latiniskais nūsaukums “dahlia” ir par gūdu zvīdru botanikam Dālam, a “jurgine” i attīceigī varianti cytuos volūduos ir nu geografa i botanika Johana Georgi vārda.
Viktora Skujis stuostā “Mozō skūlōtōja” paruodeits, kai školāni sovai jaunajai školuotuojai saguodoj zīdus i buketa dominante ir jurgine: “Un pēc zvona pats Kukurānu Donots pajēme yudiņa dzaramū krūzeiti. Breidī tei beja pylna zīdim. Tur beja pa grōvmalim saplyuktas, kaida jau īdzeļtējuse kļova lopa, bet lepōjōs ari lels sorkons jurgines zīds. Skaistuma tur laikam nabeja nikaida, bet mes dūmōjom, ka tik skaistu buketi mozō skūlōtōja sovā myužā nav redzējuse.” (“Zīdūnis”, 1938, nr. 10)
Sūpluok jurginem rudiņūs zīdēja astrys (Callislephus), mikeleiši (veitūleni, takali, saļninis, pokrovnīceni/ pokrovneiceji; Aster), samtinis (gaiļsekstis, lazdnīki, gvozdiki; Tagetes), muorteņrūzis (Dendranthema).


text:
“Latgolys laikadečs” Reigā
Šudiņ, 12.09. esi meili gaideits iz latgalīšu kinys vokoru Reigā, folkklubā “Ala pagrabs” (Smilšu īla 16, Vacreiga – natuoļ nu Pulvertūrņa), kur 21:30 pyrmū reizi plašuokai publikai Reigā tiks izruodeita itymā godā sataiseituo latgalīšu viesturiskuo melodrama “Latgolys laikadečs”.
„Latgolys laikadeča” idejis autors ir tuos režisors Edgars Blinovs. I ceļš nu idejis leidz gotovai viesturiskajai melodramai, lelā mārā tyka eistynuots taišni pasasokūt juo apjiemeibai, grybysspākam, naatlaideibai. I kinys tapšonā nabeja īspiejams iztikt bez komandys, kurys sastuovā beja scenariste Anna Rancāne, operators Māris Justs, filmys montažu nūdrūšinuoja Artis Vītols, Vitālijs Dudarenoks, Sergejs Čakāns, skaņu operators Jānis Litavnieks, par muzyku atbiļdeja Gunārs Igaunis, sovu rūku kinys radiešonā pīlyka muokslineice Inese Rimšāne, kostimmoukslineice Ieva Zepa, grimātuoja Daina Šadurska. Kina nu nikai nabyutu īspiejama bez tuos akterim, golvonojuos lūmuos īsajiuta deju kūpys „Dziga” doncuotuoja Leila Rasima, didžejs i muzykants Ainārs Svelpe i latgalīšu rokmuzikants Ingars Gusāns – Sovvaļnīks.
Vaira informacejis par kinu skaiti ite: http://lakuga.lv/posts/viesturiskuo-melodrama-%E2%80%9Elatgolys-laikadecs%E2%80%9D-it-pi-skatietuojim/
Video sižets nu kinys topšonys:


text:
Eisa viesture
Jau 20. gs. suokumā Latvejā dorbojuos studentu organizacejis, kurys apvīnuoja nu Latgolys nuokušūs studentus, aizstuovieja jūs interesis i sekmieja kulturys atteisteibu. Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (saeisynuotai – LgSC) ir šūs organizaceju ideju gareigais maņtinīks.
Paguojušuo godu symta deviņdesmytajūs godūs Latgolys jaunīši suoka apsazynuot sovu latgaliskū izcelsmi, lepuotīs ar tū i izveiduo dūmubīdru kūpu. Organizieja dažaidus pasuokumus, pamozom suoka popularizēt latgaliskū i plašuokai sabīdreibai paruodeit, ka var lepuotīs i ir juosalepoj ar tū, ka esi latgalīts. Tika izdūta avīze “Graidi”, izguoja latgalīšu literatu kruojums “Pagdrauda”, tyka reikuoti kursi školuotuojim “Vosoruošona”, nūtyka sasatikšonys pi kaida sātā voi kaidā tukšā auditorejā, dzīsmis, daņči i braucīni ar stopim iz sātu voi kaidu pierti ci tolku Latgolā.
Nu tuo laika LgSC ar eisuokim i garuokim puortraukumim struodoj Reigā, Rēzeknē, Daugovpilī, Jelgovā i cytur, kur ir jauni ļauds ar Latgolu sirdī. Ar puortraukumim deļtuo, ka tei ir jaunīšu organizaceja – mainuos paaudzis, ļauds beidz školys, suok struoduot, aizceļoj iz sātu Latgolā voi iz cytom zemem, apsaprecej, palīk par tāvim i muotem.
Kai juridiska organizaceja Latvejis Republikys Uzjāmumu registrā LgSC oficiali registrēts tikai 2005. gosa 2. novembrī ar registracejis numeri 40008095461.
2008. gods 16. julī bīderiba dabova sabīdriskuo lobuma organizacejis statusu izgleiteibys veicynuošonā, kulturys veicynuošonā i pilsūniskuos sabīdreibys atteisteibā. Tys zeimoj, ka, dūdūt atspaidu bīdreibai i juos projektim, ikvīnam ir vareiba atbaļsteit jaunīšu organizaceju, kas veicynoj latgaliskuos pošapzinis paceļšonu i jaunuotnis interesi par regionalū identitati, Latgolys kulturvidi, ekonomiku i sabīdriskajim procesim, kai ari dabuot materialū lobumu, sajemūt nūdūkļu atlaidis.
LgSC regulari ar sovom īcerem i dorbim pīsadola dažaidu fondu i organizaceju reikuotajūs projektu konkursūs. Nūzeimeiguokais projekts ir bejs „Bīdreibys 2008. – 2011. goda darbeibys programma”, kuru atbalstieja Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs i Latvejis vaļsts ar „Sabīdreibys Integracejis fonda” storpnīceibu, kas veicynuot sekmeigu bīdreibys darbeibu i ļuove realizēt daudzus cytus projektus.
Sovys darbeibys laikā LgSC ir padariejs nazcik dorbu, kas sajiemuši atbolstu sabīdreibā: izdūtys gruomotys (myusdīnu latgalīšu dzejis antologeja „Susātivs”, „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”), sareikuoti muzykali i literari pasuokumi (LaLaDra, Studiņs, Rudins skaņis i. c.), nūtykuši seminari, kursi (Atzolys, myusudīnu latgalīšu ortografejis kursi i. c.). LgSC darbeiba koč lānom, tok ir mainiejuse apleicejū sabīdreibu, ļaunūt jai apsazynuot, ka ari latgaliski ir labi, ir ītekmiejuse latgalīšu rokstu volūdys atteisteibu i nūsastyprynuošonu, kai ari cāluse latgalīšu kulturys nūzeimi jaunīšu i leidza ar tū nuokūtnis sabīdreibys vydā.
Kūpā jautruok – pīsavīnoj myusim!


text:
Izdūta nūslādzūšuo gruomota par sakraluos arhitekturys i muokslys montuojumu Latgolā
Niule izguojušuo Rūtys Kaminskys i Anitys Bisteris gruomota “Sakrālās arhitektūras un mākslas mantojums vēsturiskajos Balvu un Ludzas rajonos” ir vīnpadsmytais siejums 2006. godā suoktajā kulturys montuojumam veļteitajā serejā “Mākslas pieminekļi Latvijā”, i ar jū nūsaslādz Latgolys kulturviesturiskuo nūvoda dīvnomu apskots, viesteits izdevnīceibys “Neputns” sātyslopā.
Dīvnomu aprokstūs par sevkuru dūtys izsmeļūšys viesturiskuos zinis i detalizāts ākys i juos īkuortuojuma aproksts, izceļūt informaceju par golvonajom arhitekturys i muokslys vierteibom. Dīvnomu aprokstūs ītvarta ari informaceja par godu gaitā muzejūs nūdūtajim i saglobuotajim bazneicu īkuortys prīškmatim, kai ari zudušajom sakralajom ceļtnem i jūs īkuortom, par kurom sasaglobuojs gona dokumentaluos i vizualuos informacejis. Sevkurys ceļtnis raksturuojumam pīvīnuota juos plāna shema, viesturiskī attāli i myusdīnu fotografejis.
Sakraluos arhitekturys i muokslys montuojuma jūmā itamā pietejumā apsavārtajā Latgolys teritorejā radzami izaceļ 18. godu symta montuojums. Tū aplīcynoj ceļtnis, kas 18. godu symta II pusē topušys i kai Viļnis baroka arhitekturys školai soveigi paraugi (Pasīnis katuoļu bazneica), i kai lokaluos kūka arhitekturys pīminekli (Malnovys katuoļu bazneica). Nūzeimeigs ir ari 19. godu symta Pīterburgys arhitektu īguļdejums pareizticeigūs bazneicu projektiešonā (Ludzys pareizticeigūs bazneica), kai ari vysaidu Pūlejis i Leitovys lītiški dekorativuos muokslys darbneicu 18.–20. godu symta dorbi.
Gruomotu papyldynoj izmontuotūs olūtu i literaturys saroksts, tekstā sastūpamūs arhitekturys, muokslys i bazneicys ritualu terminu vuordineica i personu ruodeituojs, ari teksta kūpsavylkums angļu i krīvu volūdā.
Da ituos gruomotys par Latgolu 2006. godā izguoja R. Kaminskys, A. Bisteris “Sakrālās arhitektūras un mākslas mantojums Daugavpils rajonā”, 2011. godā – “Sakrālās arhitektūras un mākslas mantojums Rēzeknes rajonā”, 2013. godā – “Sakrālās arhitektūras un mākslas mantojums Preiļu rajonā”, 2015. godā – “Sakrālās arhitektūras un mākslas mantojums vēsturiskajā Krāslavas rajonā”.


text:
Kai īsastuot LgSC?
Vīns nav dareituojs! Ej pulkā!
Ka gribi pīsadaleit prīcā i dorbā, nasiedi sātā!
Pa vīnam mes asam pa vīnam, a kūpā – draugi i dūmubīdri, kas var kolnus guozt, pasauli redzēt i puormaineit.
Ka gribi īsastuot bīdreibā, roksti iz lgsc@lgsc.lv!
Nu LgSC statutu:
Bīdreibā īsastuot var sevkura reiceibspiejeiga fiziska persona, kam ir interese par bīdreibys dorbu i ir saistūši juos mierki i statuti, īsnīdzūt rakstisku pīsacejumu, kū atbolsta div LgSC bīdri.
Par jaunūs bīdru pījimšonu lem LgSC vaļde.
LGSC STATUTI LATGALĪŠU ROKSTU VOLŪDĀ


text:
Kulturys īsacejumi pyrmajai Adventa nedeļai: juovaicoj kas gaišs!
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
“Četrys nedelis pyrma Zīmyssvātku tānejuo laika skriejīnī paīt tik dreiži kai vīna dīna, kod tu naspiej pat padūmuot par Zīmyssvātku dziļuokū nūzeimi, bet apjaut tikai tū, ka vēļ nav īguoduotys vysim svātku duovonys, ka vēļ nav pabeigti ituogods īkavātī dorbi, tod tu palīc par taidu kai Dikensa puosokys Grinču, kurs īneist vysus svātkus, bet Zīmyssvātkus eipaši. Bet pandemeja ar sovim īrūbežuojumim, namiteiguos biedeiguos zinis jau tai ir apāduši svātku sajiutu, ka juovaicoj nazkas gaišs,” soka dzejneica Anna Rancāne, itai šaļtei zeimeiguo dzejūļu kruojuma “Advente” (1991) autore. Par vīnu nu īsacejumu portals lakuga.lv jai speciali palyudze izalaseit dzejūli nu ituo pyrma 30 godu izguojušu, a aktualitati nazaudiejušuo kruojuma. Paskaitit i atrūnit sovejū, apmeklejit Lūznovys muižu i “Goru”, baudit meditativu muzyku radejā, meklejit rūkā ari “svaiguokū” latgalīšu dzejis kruojumu – tymsuokajam laikam dobā nav juobyun tymsuokajam dvēselē!
Dzejūļs nu kruojuma “Advente”
Maņ pošai Advents (aba Advente) vysod ir bejis eipašs laiks – na tikai ar Betlejis zvaigznis prīškšūjautom, bet ari ar drupeit poguonisku Saulis atliekšonys gaideišonu, lai izītu nu tuos brīsmeiguos tymsys, par kuru parosti suocu bāduot jau nu Juoņadīnys. Nu Zīmyssvātku suocās muns laiks! Laikam ari deļtam 1991. godā izguojušū gruomotu nūsauču “Advente”. Tys gon beja vysaidys gaideišonys laiks gon vysys tautys, gon munā pošys dzeivē, i tān, atsaverūt iz tū laiku pyrms 30 godim, ir taida gon ryugta, bet ari soldona vysa pījimšonys, sasamīriešonys i pīdūšonys sajiuta, partū ka Dīvs kotra cylvāka i tautys liktini kuortoj piec sova naizprūtamuo Pruota. Bet – cikom mes paturam sevī tū sajiutu, ka ir kaida zvaigzneite, kas stuov puori myusim, tikom vēļ dzeivojam…
Storp cytu, klasiskuo dzejūļa “Advente” (“Ir ceļu uzsākusi kāda spoža zvaigzne…”) itamā gruomotā nimoz nav, tys ir vīnā nu nuokušūs. Ari tai goduos…
Adventa laika Lūznovys muiža
Maņ tai vīn ruodīs, ka sovuos sajiutuos asam palykuši myužeigajā baiļu lokdaunā, deļtam tūmār aicynoju izīt nu tymsys, kas reizem, kai raksteja Imants Ziedonis, ir sev lobvieleiga i ārta, i aizbraukt iz puosokaini izgaismuotū Lūznovys muižu Rēzeknis nūvodā, lai muzikys skaņuos tik teišam pasacaltu puori kasdīneibai.
Svātdiņ, 5. decembrī, pļkst. 15.00 ir pyrmais koncerts nu cikla “Adventes kalendāra mūzika” ITE. Senejuos muzikys programmā “Atveries, mana sirds” varēs klauseitīs 17. un 18. godu symtu komponistu radeitū muzyku. Ilzis Grēvelis-Skarainis (soprans), Sanitys Zarinis (baroka vejūle), Danutys Ločmelis (čels) i Beatys Gekys (pozitivs) izpiļdejumā izskanēs komponistu Johana Sebastiāna Baha, Dītriha Bukstehūdes, Ignaca Franča fon Bībera, Žana Baptista Barjēra, Georga Filipa Telemana i Georga Fridriha Hendeļa skaņdorbi. Nazyn, voi ari tymā laikā cylvāku dzeive paguoja bez vysaidom sārgom i bādom, bet muzykā ir tei zvaigzneite, kas tik cīši ir vajadzeiga myusim vysim!
Latvīšu klasika radejā, kas naparosts “Gorā” i Oskara Seiksta jaunuo aiļu gruomota
Attuolynuotais dorbs pi datora veicynoj gon īsaraušonu vīntuleibys čaulā, gon reizem ari namiteigu leišsonu ladskapī, lai mīrynuotu sevi vysmoz ar kū naviņ gordu. Deļtam “Latvijas Radio 3 Klasika” ITE novembrī kotru dorba dīnu 15.05 stuņdēs beja padūmuojuse par muzykys programmu ar eisti kārdynūšu nūsaukumu “Rupjmaizes kārtojums”, kurā skaņ latvīšu autoru muzika. Kotram raidejumam ir sovs nūsaukums i tam pakuortuota programma, i tik teišom tei ir taida soldona, suotna šaļts kasdīnā, kas dūd gon kulturys baudejumu, gon paceļ nacionalū pošapziņu, partū ka latvīšu klasiskuo muzyka – Emīls Dārziņš, Alfrēds Kalniņš, Juoņs Ivanovs, Pēteris Vasks, Ēriks Ešenvalds, Raimonds Tiguls, Imants Zemzaris… – tei ir myusu ašņarite, bet radejis raidejums “Klasika” – kasdīnys naatjamama prīca.
Tymsā vokorā aiz Festivala parka tai kai spūži apgaismuots kugis laika upē car vysom gryuteibom maun “Gors”. Vēļ var paspēt dabuot biļeti iz sastdīnis, 4. decembra, koncertu, kur kamerorkestris “Sinfonietta Rīga” spēlēs kūpā ar korejīšu izceļsmis gitaristi nu Amerikys Dži Dži (Ji Ji) ITE. Kamerorkestris kūpā ar gitaru – nazkas nadzierdāts, kas, izaruoda, nūteik na tikai Ņujorkys Linkolna centrā, bet ari Rēzeknē.
Lai nadūmuotu, ka munā kulturys pīduovuojumā ir tikai muzyka, gaidu jaunū Oskara Seiksta aiļu gruomotu “Vokora vuordi draugim”. Maņ vēļ nav, bet vys jau ka pavysam dreiži byus!


text:
Kruoslovā apsaverama izstuode “Krāslava Latvijas mākslinieku gleznās”
Leidz goda beigom Kruoslovys Viesturis i muokslys muzejā byus apsaverama izstuode “Krāslava Latvijas mākslinieku gleznās”.
Izstuodē radzami 25 zynomu Latvejis muokslinīku dorbi, kuri muzeja kruojumā tykuši pādejū desmit godu laikā. Puorsvorā tī ir Kruoslovys plenerūs radeiti dorbi.
Storp autorim ir taidi zynomi muokslinīki kai Latvejis Muokslys akademejis profesori Jezups Pīguoznis i Osvalds Zvejsaļnīks, gleznuotuojs, bārnu muokslinīciskuos fantazejis akademejis vadeituojs Jānis Anmanis, kai ari muokslinīki Juris Ģērmanis, Andrejs Severetnikovs, Ligita Caune, Maija Bērziņa, Vēsma Ušpele, Anatolijs Zelčs i Andrejs Gorgocs.
Ziņu sagataveja: LaKuGa pie organizatoru informacejis
Karteņa: Jāzeps Pīgūznis “Krāslava”, kraslava.lv.


text:
Jelgovys birojs i Leluo tolka
Par boltajim cimdenim i sorkonajim maisim Jelgovā…
Pavasaris – laiks, kod putneni čyvynoj, sauleite speid i pučeitis zīd.Vysa dzeivuo doba mūstuos i cylvāki lobpruotuok vairuok uzatur svaigā gaisā. Lai cik biedeigi nabyutu, lelokais „cyuka” ir i palīk cylvāks, kas vysus sovus musurus izmat dobā, taidā veidā būjojūt pavasara burveibu. Lai padareitu myusu dzimtini šmukuoku, jau kurū godu piec kuortys aprelī vysa Latveja pīsadola „Lelajā tolkā”. Ari LgSC Jelgovys biroja 7 jaunīši nabeja izjāmums.
26. aprelī, pozitivi nūskaņuoti laidomēs iz Pērnovys īlu, kur „Leluos tolkys” organizatori beja īdaliejuši objektu – dīki, kas atsarūn aiz daudzdzeivūkļu sātom. Myusim tyka izdaleiti gon cymdi, gon maisi. Dorbs nabeja vīgls, deļ tuo, ka doromuo beja daudzi i musurs beja gryuši pīejams, tūmār, radūši pīeejūt, kūpā nu kryumim i dīķa izlasejom 24 atkritumu maisus ar parostim i naparostim cylvāku izmastim prīkšmatim. Piec dažu stundu darbeņa saguruši, tok tūmār prīceigi par padareitū darbeņu, vysi kūpā guojom iz LLU Tehniskuos fakultatis organizētu „Mehu dīnu”, lai turpinuotu pozitivi īsouktū dīnu iz taidys pošys nūts.
Kai soka – lobs darbeņš, kas padareits. Lai gan tī beja tikai 24 maisi, tūmār prīks, ka ari myusim beja īspieja sakūpt mozu daleņu nu Jelgovys – sovys ūtruos sātys! Tik vysi kūpā mes varom padareit myusu Latveju šmukuoku!
Terēze Stanka,
Jelgovys biroja aktiviste


text:
4. septembrī Rēzeknis nūvoda Rogovkā ar koncertuzvadumu “Suprātka Kuorklinīkūs jeb Andryvam Jūrdžam – 175”svinēja izcyluo latgalīšu kulturys darbinīka Andryva Jūrdža 175. dzimšonys dīnu. Pasuokumā pīsadaleja vītejī pošdarbnīki i postfolklorys grupa “Rikši”, koncertuzvadumu varēja vērtīs ari tīšraidē Facebook.com.
Andryvs Jūrdžs (1845–1925) ir vīns nu nūzeimeiguokūs i zynomuokūs Latgolys nacionaluos atmūdys dalinīku. Andryvs bejs cīši apduovynuots, pošvuiceibys ceļā apgivs vairuokys svešvolūdys, kas cīši nūderēja, tulkojūt dažaidus materialus i padūmus latgaliski, puorrakstejs Svātūs Rokstus, pīrakstejs sokamvuordus, tautysdzīsmis, nūvāruojumus, kai ari rakstejs originaldzejūļus. A. Jūrdža ar rūku skolu gaismā pīraksteituos gruomotys beja pat ap tyukstuš lopu bīzys, tuos tyka izplateitys vītejūs ļaužu vydā. Drukys aizlīguma godūs tom beja lela nūzeime Latgolys latvīšu izgleituošonā, jo gruomotu īspīsšona latgaliski tūreizejā Vitebskys guberņā beja aizlīgta.


text:
Marija Andžāne – daiļruneiguo latgalīte
Marija Andžāne ir vīna nu īvāruojamuokajom latgalīšu rakstneicom, kura sovu darbeibu plaši izpauduse i Latvejis Republikys laikā 20. gs. 20. i 30. godūs, i ari vāluok trymdā. Pādejī juos dorbi izguojuši jau piec rakstneicys nuovis – Ilgys Muizneicys sakuortuotais dzejis kruojums “Dimensiju kvadrātsakne” 1999. godā i Ilonys Salcevičys sakuortuotais stuostu kruojums “Puisāns ar kozu” 1996. godā.
Rakstneica Marija Andžāne nu dzeivis atsavadeja 1988. goda Zīmyssvātku ūtrajā dīnā Elmīrā, Ņujorkys štatā ASV, juos myužs ir bejs ražeigs, i jei latgalīšu literaturā ir atstuojuse īvāruojamu literarū montuojumu. Par pīvadumu, 1982. godā izguoja vasali diveji juos stuostu kruojumi – “Aiz trejdeveinim kolnim” i bierneibys atmiņu tāluojums “Izejas punkts”, kas deve īskotu 20. gs. suokuma Latgolys lauku dzeivē. Trymdā jei ari publiciejuse divejus dzejis kruojumus “Namīra vōrtūs” (1951) i “Caur dvēseles prizmu” (1977) – par itū dorbu jei ari sajēme Andryva Jūrdža fonda gūdolgu. Trymdā M. Andžāne raksteja i presē publicejuos obejuos latvīšu rokstu volūdys tradicejuos, nu, dzeivojūt Latvejā, jei raksteja tik latgaliski.
Paraleli sovu dorbu radeišonai i publiciešonai Marija Andžāne nūsadeve ari dorbam N. Trepša Čikagā vadeitajam žurnalam “Dzimtenes Balss”. Trymdys suokumā jei ari publicēja stuostu “Malns cylvāks, bolts susātivs” Vladislava Luoča (1912–1984) izdevnīceibā 1947. godā izdūtajā literarūs rokstu kruojumā “Olūts” (7. laidīņs). Itys i cyti kruojuma stuosti pyrmū reizi atkluoja vuocu okupacejis laika skorbū realitati, kod beja puortikys deficits, pazeišonuos spielieja nūzeimeigu lūmu i zynomys apryndys izvērse dzeiris “miera laikā”.
1944. godā vēļ izguoja juos dzejis kruojums “Dzeiveiba”, kas gūdolguots latgalīšu literarūs dorbu konkursā Daugovpilī, nu jau vāluok tymā pošā godā jei devēs biegļu gaituos. Nu 1944. goda jei uzaturēja Vuocejis Biegļu nūmetnē Grēvnē, Langerfeldē. Biegļu nūmetnēs kūpā ar veiru rakstnīku Konstantīnu Strodu-Plencinīku (obeji apsaprecēja jau 1934. godā, i M. Andžāne juridiski pījēme veira pavuordi –Strods) struoduoja izveiduotajā latvīšu biegļu nūmetis školā Oberkaselē.
Itaidam dorbam M. Andžāne beja cīši pīmāruota – kai školuotuoja beja struoduojuse i Puordaugovys bārnu patversmis školā Reigā, i Ludzys apriņča Sarkaņu pamatškolā, Maltys pogosta Rozentovys pamatškolā, Varakļuonu Žydu pogostškolā, Bukmuižys pogosta Porečjis pamatškolā. Paraleli školuotuojis dorbam jei aktivai dorbuojuos dzejis i prozys laukā, kai ari publicejuos latgalīšu presē. Par pīvadumu, jei beja aktiva leidzstruodneica katuoļu jaunatnis organizacejis žurnalā “Sauleite” (1927–1940).
20.gs. 30. godūs jei presē publicēja stuostus par bārnu i jaunatnis tematiku, kai ari realpsihologiskus eisprozys dorbus i literaturteoretiskus apceriejumus. 20. gs. 30. godu beigu Latgolys inteligencis problemys tyka rysynuotys garajā stuostā “Orōjdāls”, nu napabeigtais romans ar autobiografiskom īzeimem “Nosta” laseituoju īpazeistynuoja ar Rēzeknis Školuotuoju institutu 20. gs. 20. i 30. godu mejā i tuo gaisūtni, jaunys školuotuojis gaitom tuolā Latgolys nūmalis školā. Instituta dzeivi jei pazyna, partū ka poša 1931. godā beja tū absolviejuse. Taišni studeju laikā jei pīsavērse literaturys daiļradei, publicejūtīs instituta literaturys žurnalā “Daile”, kai ari dorbuojuos ituo žurnala rūseigajā literaturys puļceņā. Studeju beigšonys godā jai beja ari pyrmuo uorpusinstituta publikaceja – dzejūļs “Caur osorom…”.
Jau piec diveju godu – 1933. godā – sekuoja pyrmais dzejis kruojums “Reits”. Alberts Sprūdžs itū dzeju nūsaucs par “reita gavilem” latgalīšu lirikā, kas asūt “krasā pretstatā leidzšinejai gauduleibai”.
1909. goda 8. septembrī Landskronā (vāluokais Škaunis pogosts Dagdys nūvodā) zemnīku saimē dzymušuo Marija Andžāne pīderēja tim Latgolys dzejnīkim, kas vaira naīsakļuove vacūs tautiskūs mudynuojumu gultnē, nu vaira deve subjektivi puordzeivuotū saturu. Dzeja īmontuoja popularitati, partū ka tei saskanēja ar Latgolys cylvākim rakstureigū dzeivis uztveri. Ari M. Andžānis prozā radzami koloriti tāli, detaļu preciziejumi i suleiga dzymtuo nūvoda leksika, kas spylgti pasaruodeja juos volūdā. Rakstneica sovai daiļradei īsadvasmuoja nu Latgolys dobys, cylvākim. 1948. godā tyka publicāts Marijis Andžānis dzejūļs “Tāvzemei”:
Kod tōlums runoj un klusums dzīd,
Un ilgu poli uz dzimtiņi īt,
Tod zynu: es redzēšu tevi!
Kod vysi strauti sōk sudrobu līt
Un saules zvoni par zīdūni dzīd,
Tod zynu: es aizsnēgšu tevi!
Kod laime sōk dzintara bolīsim smīt
Un krytīs mīla kai lilija zīd,
Tod zynu: es skūpsteišu tevi!
Roksta autore: Maija Ārena
Karteņa: rezekne.lv


text:
Tievanānu čulans
Jau kurū godu naformalajā, nagudrajā i nanormali glaunajā pasuokumā sovejim i sovejūs sovejim “Tievanānu pavasars” aba “Tievanānu čulans” sasatiks latgalīšu literaturys autori i skaiteituoji, muzykys radeituoji i meiļuotuoji.
Tolka, guojīņs da Valna akmiņa i kūpā byušona itūgod 13. i 14. junī, kai jau īrosts, Tievanānūs (Jaunviļānūs).
Itūgod „Tievanānu čulans” paīs Raiņa zeimē. Kaids nūstuosts viestej, ka taišni Tievanānūs Raiņs saraksteja sovu pyrmū dzejūli latgaliski.*
Tolkys suokums 12:00. Naformali nagudruos i glaunuos vokora dalis suokums 18:00, nu var pīsavīnuot vysa vokora gaitā.
Brauciejim iz tolku leidza juojam dorba cimdi i dorba drēbis. Par pušdīnem byus padūmuots.
Iz vokora daļu juojam leidza lāpa guojīņam da Valna akmiņa, iedīni i dzierīni sovai vādarprīcai.
Palikšona pa nakti piunē ci sovā teltī, deļtuo leidza juojam ari sovs guļammaiss.
*Tai viestej sābru Brone, kurai tū pastuosteja vadaklys mozmeitys meitys krysttāva bruoļa dāla sīva. Nu tei var nabyut ari taisneiba.
Vaira dazynuošonys par pasuokumu pi Vinetys (vineta@lgsc.lv, T. 26149207)
Īīšona pasuokumā bez moksys.
Sekoj leidza jaunumim!


text:
Marta suokumā izguojuse jauna bārnu kruosojamuo gruomota „Munā sātā”, kur trejuos burtneicuos var puorskaiteit Ontona Slišāna bārnu dzejūleišus, latgalīšu tautys meiklis i Ilzis Spergys stuostu.
LaKuGa sovim skaiteituojim pīduovoj tikt pi ituos gruomotys – viņ pareizi juoatbiļd iz konkursa vaicuojumim i juoatsyuta stuosts par sovim sātys kustūnim i jūs pīdzeivuojumim.
Vaicuojumi
1) Ar kaidu izruodi ituo goda suokumā Reigā gasteja Baļtinovys dramatiskais kolektivs „Palādas”?
2) Kaids fonds itūšaļt atbolsta portala LaKuGa darbeibu?
3) Kurā datumā itūgod nūtiks skotuvis runys konkurss „Vuolyudzāni”?
Gruomotā „Munā sātā” apraksteiti i izzeimāti mozys meitinis Īvys sātys kustūni: vepris Onupris, vucyns Kostyns, kačine Murka, suneits Krikseits i cyti. Bet kas dzeivoj Tovā sātā? LaKuGa aicynoj sovus skaiteituojus īsyuteit nalelu stuosteņu par kaidu sātys kustūni i juo pīdzeivuojumim. Stuostam kluot var dalikt karteņu voi zeimiejumu ar golvonū varūni, bet tei nav obligata praseiba i nikaidā veidā naītekmēs konkursa rezultatus, viņ dūs papyldu īskotu Tovā sātā i juos kustūņu dzeivē.
Atbiļdis iz vaicuojumim i stuosteņu gaideisim pa epostu Šī e-pasta adrese ir aizsargāta no mēstuļu robotiem. Pārlūkprogrammai ir jābūt ieslēgtam JavaScript atbalstam, lai varētu to apskatīt. ar nūruodi – konkursam „Kas dzeivoj munā sātā?”. Termeņš – ituo goda 31. marts. Atbiļdei kluot juodalīk autora telepona numers. Vysys atbildis iz vaicuojumim var atrast latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv. Konkursa rezultati byus zynomi apreļa suokumā i tiks publicāti portalā lakuga.lv.
Bolvys sajims 2 pareizū atbiļžu autori, kuri byus īsyutejušs ari stuosteņus. Ka pareizi byus atbiļdiejuši vaira cylvāku, uzvarātuojs tiks nūsaceits lūzejūt. Pi gruomotom tiks ari tūs stuostu autori, kurūs LaKuGys žureja atzeis par lobuokajim. Interesantuokī stuosteni tiks publicāti LaKuGā.
Ziņu sagataveja Vineta Vilcāne Šī e-pasta adrese ir aizsargāta no mēstuļu robotiem. Pārlūkprogrammai ir jābūt ieslēgtam JavaScript atbalstam, lai varētu to apskatīt. www.lakuga.lv


text:
Keramiķu Dundenīku izstuode Bolvu nūvoda muzejā
Bolvu nūvoda muzejā apsaverama Bolvu nūvoda (ari bejušuo rajona teritorejā) vīneigūs profesionalūs keramiķu Jolantys i Valda Dundenīku dorbu izstuode, i ari LaKuGys skaiteituojim pīduovojam īspieju virtuali apsavērt izstuodi.
Jolanta i Valdis Dundenīki dzeivoj Bolvu nūvoda Bierzpilī Dundenīki ir muokslenīki, kas sagloboj autentiskū Latgolys keramikys nūslāpumu, na īt modernuos keramikys celi.
Jolanta Dundenīce dzymuse 1967. godā Bolvu nūvoda Bierzpilī. Vuicejusīs Bierzpiļs vydsškolā, pie kuruos turpynuojuse Rēzeknis lītišķuos muokslys vydsškolys keramikys nūdaļā. Nu 1996. da 1999. godam vuicejusīs Latvejis Muokslys akademejis Latgolys filialē.
Valdis Dundenīks dzims 1965. godā. Piec Bierzpiļs vydsškolys i Malnovys lauksaimnīceibys tehnikuma beigšonys, Valdis apgive pūdnīceibys pamatus keramiķa Pītera Iruka darbneicā. Sovu rodūšū darbeibu izsuoka 1987. godā, izceļūt sovu keramikys cepli Bierzpiļs pogosta Saksmolā.
Dundenīku dorbi bejuši izstuodeiti daudzi i dažaiduos izstuodēs i pasuocīņūs. 2000. godā par keramikim sataiseita kina „Vāpes dziesma”.
3. majā 15:00 Bierzpiļs Saīta nomā tiks atkluota tautys daiļomota meistaru Jolantys i Valda Dundenīku i Bierzpiļs vydsškolys keramikys puļceņa dorbu izstuodis atkluošona. Izstuode byus apsaverama da 31. maja.
Galerejā – izstuode Bolvu nūvoda muzejā
Kartenis – foto Edeite Husare/LaKuGa


text:
Puorbaudejumi, sarunys, vaicuojumi, dzierīni i, saprūtams, daudzi vierteigu PUNKTU – tys vyss i daudz kas cyts sagaida vysus jaunuokuo latgalīšu izklaidis, naformaluos izgleiteibys i kulturys Youtube kanala “Im a’mazed” skateituojus. Kanala video var satikt gon Latgolys kulturā bīži radzātys sejis, gon mozuok zynomys, bet tikpat interesantys personeibys, kurys kūpā ar kanala veiduotuojim roda myusdīneigu saturu, kurš izklaidej, izgļeitoj i paleidz styprynuot i atteisteit latgaliskū identitati!
Kanalu meklej ite.