text:
Dzejūļu kruojumam ir divejis dalis — latgaliski i latvyski raksteituo, jam ir diveji vuoki, diveji nosaukumi i divejis pusis. Tok tei ir vīna gruomota, kū sastatejuse poša autore, salīkūt kūpā tekstus, kas itūšaļt ruodīs svareiguokī sarunā ar sovu skaiteituoju, dzejis volūdā viestejūt par myusu laiku i myusu dīnu Latveju i īprīkš raksteitūs tekstus īpynūt kai bejušuo laika citatus — sova i tautys spāka i vuojuma zeimi.
Anna Rancāne latgalīšu autora sajiutu definej itai: „Nav vīgli byut latvīšu rakstnīkam, kas roksta vīnā laikā obejuos latvīšu volūdys formuos, vīna nu kurejūs ir oficiali pījimta, a ūtra bejuse ilguoku laiku aizlīgta, zynomā mārā slapana, naoficiala.”
Gruomota rauga reizē nūškiert, reizē saaudzēt obejis ituos volūdys i literaturys pusis, rauga sasazynuot ar cytu, lobuoku pasauli — lai tuos byutu bierneibys atminis i muotis kai sorguotuojis, aizbyldynuotuojis tāls voi sapyns par Latveju i skumis par nanūtykušū i nūtykušū.
Latgaliskajā kruojuma daļā „Pylni kārmani dabasu” īlykti kai jauni, tai īprīkš publicāti dzejūli, kas niu pīejami vīnā vītā — tei ir leidz šam plašuokuo dzejneicys latgaliski raksteitūs dzejūļu kūpa, sovukuort „Bezdelīgu pasts” ļaun īsapazeit ar pošim jaunuokajim A. Rancānis tekstim.
Gruomotā sūplok sadzeivoj i A. Rancānis dzejai rakstureigais smolkums i gareigums, i skarbuos myusu dīnu Latvejis realejis — „sliedes debesīs, putnu ceļi i stacijas”, „projām vedošie neceļi, krustceļi”, „vacūs sātu izstuodis, bolku bibliotekys” ar īkodātu DNS informaceju i tml., a puori vysam vielejums: „Dvēselīt, circenīt, apstājies, netrako, / Gan jau vēl paspēsi rīt, / Pa-va-sa-ras bezvārda domas / Vārdā nosaukt / un sasildīt.”
Dzejūļu kruojumu izdavuse bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”, finansiali atbaļstejuse Latgolys Regionaluos atteisteibys agenturys administreituos Latgolys kulturys programa ar Vaļsts Kulturkapitala fonda finansiejumu.
Gruomotys latvīšu dalis redaktore i korektore Sigita Kušnere, latgalīšu dalis — Ilze Sperga. Vuoku muokslineica i maketietuoja Iveta Zāgere.
Dzejūļu kruojumu „Pylni kārmani dabasu… Bezdelīgu pasts” var nūpierkt Latvejis gruomotneicuos. Juo prezentaceja ar autoris pīsadaleišonu gaidama ituo goda majā Reigā i cytur Latvejā.
A. Rancāne ir vairuoku dzejūļu kruojumu autore: „Lūgšana mājai” (1982), ”Piektdiena” (1986), ”Advente” (1991), „Aizlūgums” (1997), „Svētdiena” (2001), „Zīmes” (2005), izlase „Saules kalponīte” (2005).
Piec A. Rancānis scenareja, izmontojūt Juoņa Klīdzieja stuosta „Zalta kristeņš” motivus, 2011. godā tyka izjimta kina „Latgolys laikadečs”, režisors Edgars Blinovs.
Anna Rancāne sajāmuse Veidenbauma premeju (1996), Aspazejis premeju (1999) i Presis noma bolvu (2001). Dzymuse 1959. goda 12. junī Ludzys rajona Miglinīku pogosta Liuzinīkūs. Itūšaļt dzeivoj i struodoj Rēzeknē.


c: text/html

text:
šudiņ ir mierstamuo dīna.
taidys dīnys pa laikam goduos, kod par sevi nadūmoj i kaidu laiku dzeivoj tanka režimā (cytu dīnu dorbā beju 12 stuņdis i vēļ nazkū sātā, cytu otkon vaira par 3-4 stuņdem mīga nasaguoja). tok nivīns cylvāks nav tanks (i cyta storpā varu atsazeit slapanā informacejā, ka ari es naasu tanks).
vysys beidzamuos puors dīnuos pīlaistuos klaidys atsaspielej i pataisa beigtu. mierstamdīna i cauri, navar a nikuo. nu gultys izkrytu ar krisšonu. :))
šudiņ suop vysi muskuli. vysi, izjemūt sirdi i mēli.
koč mēle jau nivīnam nasuop nikod (ari aprunojūt cytus i pasokūt ūtram suopeigus vuordus). vīneigi ka pats sev īkūssi mēlē, tok i tod tei ir voi nu trauma, voi apdūmeiba.
a sirds to suop tik divejūs gadīņūs – tīšā i puornastā nūzeimē: infarkts voi nalaimeiga mīlesteiba.
nu infarkta reizem nūmierst, seviški ka tys jau ūtrys voi trešs gadīņs. kam vīns infarkts bejs, tam var byut i ūtrys. saīt – kū vaira infarktu, tū leluoka īspieja nūmiert.
a nu nalaimeigys mīlesteibys namierst vys, ka jau taipat namierst voi sev nadalīk rūku. vīneigi ūtrā voi trešā gadīnī jau īsastuoj rutina. i pīredzi ari var dabuot tikai apsalaužūt. saīt – kū vaira nalaimeigu mīlesteibu, tū mozuoka īspieja nūmiert. voi nu pīrūņ, voi īsavuici dzeivuot i sadzeivuot, suokt nu gola.
bet nu grāks šudiņ par smierti runuot. sauleite rypoj pa zemis viersu, pādejais snīgs kiust čoukstādams, putineni dzīdoj, kaijis bļaun kai trokys i pyrmī krokusi lein uorā nu zemis.
padūmuoju – deļkuo ceptīs par tū, kuo es navaru, partū ka eisti nagrybu. vysmoz na šudiņ, kod suop vysa mīsa tai, ka eistyn navar pat enter nūmīgt.
i izdūmuoju – lobuok dareišu tū, kuo es grybu. pagaidom gon tys ir nūslāpums.
ka saīs, tod tam byus lels sakars ar itū blogu. ka nasaīs, vysmoz byušu veiksmeigi puorlaiduse itū mierstamdīnu.
kod vyss ir brīsmeigi, ir juodora tys, kuo gribīs i kuo cytaiž nadareitu. juodaboj uorzemu sajiuta, kod vyss ruodīs svežnis i jauns, interesns. kai bierneibā.
partū ka iz uorzemem jau ļauds pa lelai daļai brauc deļtuo, kab atsagrīztu bierneibā – bez ryupem i bādom, dorbim, pīnuokumim i bez vuorda “vajag”.
ir vairuokys īspiejis. nūpierkt apeļsinus, lūbēt i ēst iz īlys. fri buļbys ēst ar pierstim parkā i siļdētīs sauleitē. nūpierkt kopeju i ībērt labi daudz kaneļa.
voi koč kū taidu, kas ir tikai taids nīks, a nūzeimoj kasdīnys svātkus.
brauču ar ritini pa centru. lānā gorā, na kometys uotrumā, pa ceļam labi ka sasavasalojūt ar draugim i paziņom.
beidzūt nūpierku zemi. i nūpierku korstu i lipeigu sieņu i paprikys picu, partū ka īsadūmuoju, cik seņ itai naasu pluovuojuse pa centru.
i vēļ šudiņ beja krystobys.
tai kai muna alpu vijūleite nav nūspruoguse 2 mienešu laikā, kas jai beja dūti da 27. marta, nu šudiņdīnys itei puče ir saimis lūceklis i jū sauc Eiženeja (Ženeite) – vuorda dīna 26. martā.
par gūdu tam jei tyka aplīta i nūlykta uorā sauleitē.
pi vysa šudiņ latgalīšu grupai “Dabasu Durovys” izguojuse jauna dzīsme 1+1.
es gon eisti nasaprotu pīdzīduojumu.
dikcejis deļ (klausiejūs 6 reizis: 1. taipat, 2. raugūt dzierdēt, a puorejuos 4, cikom izdūmuoju tekstu, laikam kod uz kas).
gramatikys deļ (taida prīvuorda uz latgaliski nav, ir tik iz).
jāgys deļ (jūprūjom maņ nav ni jausmys, kas tī dūmuots).
tok nu tys nav nikas jauns, ka latgalīšu muzykā teksta navar saprast.
dikceja nikaida, īroksts kai caur trubu, muzykanti poši izdūmoj nazkaidus tekstus, kas dapas ritma deļ. jāgu var dadūmuot pats, partū ka nu autora teksta gryuts saprast.
tok nav tolka pat ceptīs. partū ka sovs bārns ir sovs bārns. jū ļūbej pat tod, ka jis šļupst. ka tik runoj sovā volūdā i pat blienis dora piec saimis tradiceju.
ite poša dzīsme, ite tuoļuok juos teksts
taida sajiuta var byut tikai vīnreiz –
myusu školā šudiņ beidzēs kreits.
maņ ruodīs, školuotuojs pats kliudējēs šūreiz,
vīns plus vīns, kūpā beja treis.
ir reits, i šudiņ vairs naleis.
maņ ruodīs, pasaule nu sajiusmys treis.
niu zynu, kod uz kas paleidz –
vīnu, div, maņ ruodīs, pat treis
taida sajiuta var byut tikai šūreiz.
pavysam čudnys myusim izadevīs reits;
ar cytim kreitenim juogleznoj kai tūreiz,
kod vīns plus vīns kūpā ir treis.
ir reits, i šudiņ vairs naleis.
maņ ruodīs, pasaule nu sajiusmys treis.
niu zynu, kod uz kas paleidz –
vīnu, div, maņ ruodīs, pat treis.
Category
Tags
One Comment
-
kai jau kuorteigam saimis lūcekļam pīsakluoj, vokora gaitā Eiženejai tyka pīškierta pošai sova kruškeņa: http://twitpic.com/1c70nw
Leave a Comment

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Tei ir miniatura eņciklopedeja, kurā uzskotomā, saprūtamā i saistūšā veidā teik dūtys zynuošonys par sovys tautys
viesturi, geografeju, kulturu, sasnāgumim dažaiduos dzeivis nūzarēs. Itei pyrmavuiceišonys gruomota ir pedagogejis i
volūdneiceibys simbioze. Tei ir zynuošonu i školys simbols. Ābece ir tautys gora atspulgs.
Vacais stolers Džepeto puordeve sovu mieteli, lai kūka lelei Pinokio (Buratino) nūpierktu gruomotu – nu, prūtams,
ābeci.
Ābecis aizdavums ir īvadeit mozū bārnu burtu pasaulī, īvuiceit skaiteit dzymtajā volūdā. Ar ābeci suocās kuopīņs
zineibu kolnā. Kū augstuok, tū plašuok pasaplieš debešu mola.
Cik pasaulī atškireigu tautu, volūdu, tik i atškireigu ābeču: bārnuduorza audzieknim, vuiceišonai sātā,
pyrmklasnīkim, pīaugušajim, naredzeigajim, nadzierdeigajim... Dažaideiba i naatkuortojameiba ābeču pasaulī ir taišni
apbreinojama. Kai poša volūdu pasauļa breinumi:
-
turku volūdā ir vīns nakuortnais darbeibys vuords, angļu volūdā – 283, esperanto volūdā nav nivīna;
-
Zīmeļamerikys indiaņu čipeva volūdā darbeibys vuordam ir ap 12000 formu;
-
tabasaranu volūdā ir 48 lītvuorda lūcejumi;
-
kabardīšu volūdā vītnīkvuordam ir 28 personys;
-
vysmozuok burtu ir havajīšu i Rotokys solys īdzeivuotuoju volūdys alfabetūs – 12 i 11;
-
aini skaita itai: (2 × 20) - (7 + 10) = 23; francūži itai: (4 × 20) + (10 + 7) = 97; dāni itai: 3 + 4½ × 20 = 93
vai 3 + (5 – ½) × 20 = 93;
-
ubihu volūdā ir 80–85 leidzskaņu fonemys i vīna poša patskaņa fonema a;
-
papuasu tangma volūdā ir tikai div kruosu apzeimiejumi: muli – malns, zaļš i mola – bolts,
sorkons, dzaltons;
-
aborigenu djirbal volūdā ir četrys kuortys (dzimtis) – veirīšu, sīvīšu, videjuo i ādamuo. Igauņu, angļu volūdā
lītvuorda kuortys nav vyspuor.
Ābeču puorsteidzūšuo daudzveideiba atkareiga nu volūdys īškejuos uzbyuvis, vuiceišonys metoda (burtuošonys, skaņu,
analitiski-siņtetiskuo, globaluo...), poligrafiskuos vareibys, nu tautys mentalitatis. Ābecē kai iudiņa pileitē
atspeid i laikmata praseibys, i tautys kulturys leidzīņs. Tei uzskotomi ruoda, kai kurai tautai dora golva i
kai tei dūmoj par bārnim atīmūšajūs laikūs.
Munā kolekcejā ir apmāram 8500 ābeču nu 217 zemu 1056 volūduos. Tei ir bejuse izstuodeita 170 reižu Latvejis
muzejūs, školuos, bibliotekuos, klubūs, taipat 1987. godā Moskovā Vyssavīneibys Tautys saimisteibys sasnāgumu
izstuodē, kurā kolekceja tyka apbolvota ar sudobra medaļu. 2006. godā izstuode beja Salonikūs (Grīkeja), 2011. godā
– Opskovā (Krīveja), 2012. godā – Oršā i Grodņā (Boltkrīveja), 2013. godā – Pernovā (Igauneja).
Kūpā ar filologi Lideju Leikumu asmu sarakstejs ābeci latgalīšu volūdā (1992.). Tei atsarūn pastuoveigajā
ekspozicejā Šeņžeņā pasauļa VIP (Very Important Person – (cīši) īvārojama persona) centrā (Kīnā).
1996. godā apguods Zvaigzne ABC izdeve munu ābeci latvīšu volūdā; tei beja izstuodeita Storptautyskajā
gruomotu tiergā Frankfurtē pi Mainys (Vuoceja).
2009. godā apguods Zinātne izdeve munu gruomotu Latgaliešu ābeces (1768–2008).
JURIS CIBUĻS
pastkaste 147
Rīgā, LV – 1050
LATVIJA – ЛATBИЯ – LETTONIE


text:
Sprukuļu saime leluoku popularitati īgive pīsadolūt LNT šovā „Dzīdūšuos saimis”, kurā īgiva catūrtū vītu.
14. aprelī Sprukuļu saime snīdze koncertu Vilekts Kulturys nomā, kura zals beja puorpiļdeits gon nu tyvuokom, gon tuoļuokom vītom sabraukušim klauseituojim. Koncerta laikā skanieja dzīsmis, kas beja dzierdātys jau TV šova laikā, gon ari jaunys. Taipat dzīdūšuos saimis dalinīki Intars, Juoņs, Edgars, Muora , Sandra i Ingrīda dalejuos sovūs īpsaidūs i stuostūs par daleibu TV šovā. Saguojušūs ar energiskom dejom prīcieja ari šovdeju grupys „LEO” mārgys.
Vysu leluokū skateituoju atzineibu, kai i varātu dūmuot, izapeļnieja Juoņa Sprukuļa dzīsme ar Martys Bārbalis vuordim – „Latgalīte”, kurei izskanieja kai tuo vokora himna – stuovūt kuojuos dzīsmi leidza dzīduoja ari vysi skateituoji.
Tim, kas nabeja Vilekī, niu ir īspieja koncerta emocejuos pabyut Bolvūs. Īeja iz pasuocīni ir bez moksys.
Sprukuļu saime – Tuoli dzeivoj muna meiluo


text:
Itei nedeļa teik aizvadeita Latgolys kongresa symtgadis zeimē. Ari raidejums “Pi myusim Latgolā” sekoj leidza nūtikšonom i apkūpoj redzīņus. Itūreiz Latgolys symtgadis kongresa viertiejumā ar Lauru Sondori-Strodi dalejuos Ivars Graudiņš.
Ivars Graudiņš ir Fraņča Trasuna bruoļa mozmozdāls. Jis dzimis Zvīdrejā, lelu daļu dzeivis pavadejs ASV, atsagrīzs pi senču sakņu i dzeivoj Latgolā.
Ivars Graudiņš cīši lepojās ar sovu dzymtu i eipaši nūviertej Fraņča Trasuna darbeibu i īguļdejumu Latgolys atteisteibā. Taišni deļtuo jis izjiut atbiļdeibu dasadaleit vaļstiski nūzeimeigūs pasuokumūs, kai ari Latgolys kongresa symtgadei veļteitūs pasuokumūs.
Koč i Latgolys symtgadis kongress pādejūs mienešu laikā cīši izdaudzynuots, Ivars Graudiņš ir nūskaņuots skeptiski i tū nūsauc par sabīdrisku čaja dzeršonu ar capumim. Pamatojūtīs iz tū, ka 1917. goda Latgolys kongresā pījimtī lāmumi da šam nav eistynuojušīs dzeivē, Graudiņš nalīk eipašys cereibys, ka niu kas varātu pasameit.


text:
Trejmiereigs
Trejmiereigs (anglīšu: three-dimensional; krīvu: TpëxMepHый; latvīšu: trīsdimensionāls, trīsdimensiju):
- taids, kurs tur treis mārus – plotumu, garumu i dziļumu (pīv., trejmiereigs pluots, trejmiereigs objekts);
- taids, kurs saceļ realiska pluota īspaidu (pīv., trejmiereiga filma, trejmiereiga datorgrafika, trejmiereigs skons, trejmiereigs zeimiejums, trejmiereiga licine);
- taids, ar kuru var dabuot realiska pluota īspaida (pīv., trejmiereigs skeners, trejmiereiga modeliešona);
- taids, kurs apjam lītys ar augšuok puorsauktajom soveibom (pīv., trejmiereigs albums, trejmiereigs dizains).


text:
Preiļu nūvoda dūme, Latvejis fotografu asociaceja i Latgolys fotografu bīdreiba aicynoj fotografus i foto entuziastus pīsadaleit seminarā, kas paradzāts 23. julī 10.00 – 17.00 Preiļu kulturys nomā, informej Latgolys fotografu bīdreibys vaļdis prīšksādātuojs Igors Pličs.
LaKuGa jau viesteja, ka Latgolys planavuošonys regions i Latgolys fotografu bīdreiba ir izsludynuojuse fotokonkursu “Latgalietis XXI gadsimtā”, kuruo mierkis ir izveiduot Latgolys nūvoda cylvāku karteņu kolekceju, kurei atkluotu regiona sovpateibu, tai boguotynojūt nūvoda viesturis arhivu ar aizejūšuo laika līcinīku attālim tūs dabiskajā vidē. Nu konkursā sajimtajim materialim paradzāts izveiduot izstuodi, kai ari lobuokūs dorbus vierzeit īkļaušonai kūpejā Latgolys fotoalbumā, kas byutu veļtejums Latgolys kongresa symtgadei.
Turpynojūt lobū praksi foto aktivitatēs, saisteibā ar konkursu teik reikuots seminars, kuram ir izgleitojūšs, aktivitatis rūsynojūšs i kvalitativu fotografeju īgiušonai vierzeits mierkis.
Seminarā byus vairuoki lektori (viesturnīki, filologi, muokslinīki, fotografi i cyti specialisti), kurī runuos par tū, kaids varātu izavērt Latgolys cylvāks XXI godu symtā fotografiskys tehnikys izpiļdejumā. Varēs dzierdēt vairuokus redzīņus (ari atškireigus), kurūs rezultatā byus vareiba boguotynuot zynuošonys fotografejis jūmā i sajimt īdvasmu tuoluokajam dorbam – foto pleneru, konkursu i izstuožu organiziešonai sovūs nūvodūs. Seminarā tiks runuots ari par tūpūšuo izdavuma nūzeimi i mierkim. Dasasaceit aicynuoti ari cyti lektori, kas grybātu uzrunuot klauseituojus par Latgolys cylvāka portreta tematiku.
Dalinīki aicynuoti dasacejumus ar pavuordem i telefonu numerim breivā formā da 10. juļa syuteit iz e-postu lauraplus@inbox.lv voi zvaneit 29121689.


text:
Naudas racēji iztraucēti
Dzeivoja vīns vecs nabadzeigi, sovys zemys jam nabeja, staiguoja jis par kolpu. Vīnu reizi jis guļ, guļ — klausuos: nazkas jū ceļ: "Celīs, atguoja tova Laima!" Pacēl's golvu, jis radz, ka pi juo gultys stuov buoba, apsavylkusi boltuos drēbēs: "Ej, pi Istolsyna bazneicys jira vacuo nauda, tu jū izraus, i tev gona byus da pošai smertei." Itūs vuordus pascējuse, buoba izgaisa. Reitā cēlīs, jis pastuosta cytym par sovu nūtykumu. Vysi jam suoc smītīs: "Tu par nakti kazyn kū vari pīsapināt." Ūtrā naktī otkon ceļ jū: "Celīs, atguoja tova Laima!" Pacēl's golvu, jis otkon radz pi gultys buobu: "Ej, pī Istalsyna bazneicys jir vacuo nauda, tu jū izraus, tev gona byus leidz pošai smertei." Itūs vuordus pascējuse, buoba otkon izgaisa. Reitā cēlīs, pastuosta otkon cytym par sovu nūtykumu. Vysi suoc smītīs: "Tu par dīnu kai par naudu vīn dūmuoji, tai tevi nakti mīra nav, nauda vys pruotā." Trešū nakti otkon jū mūdynoj: "Celīs, atguoja tova Laima. Ej, pi Istolsyna bazneicys jira vacuo nauda, tu jū izraus, i tev gona byus leidz pošai smertei." Itūs vuordus pascējuse, buoba otkon izgaisa. Vot reitā cēlīs, jis nasoka vairs nivīnam, aizīt iz kungu i pastuosta par sovu nūtykumu. Kungs soka:"Labi, ka tai, es tev īdūšu divus kolpus paleigā, trejūs jyus dreižuok izraussit." Vot kungs īdūd jam divus kolpus paleigā. Iz caturtos naktys pajem jī luopstys i īt raustu vacuos naudas. Vot vecs suoc stuosteit, ka jis vēl nu vacim dzierdēj's, ka vacū naudu atrūn, navar slyktu vuordu runuot. Kai vīn pasaceisi slyktu vuordu, vacuo nauda iz raizi nūgrimst. Nuguoja jī iz tū vītu, kur buoba beja stuostējuse, i suoc raust. Rauš, rauš — kur bej's nabej's — atskrīn sorkons suņs, sēžas iz dūbys molys i sēd, i nadūd raust. Nalelu laiceņi pasēd, i nūskrīn pa celi. Suoč jī otkon raust. Rauš, rauš — kur bejs nabejs — atskrīn vylks, sēžas iz dūbys molys i sēd, i nadūd raust. Drusku pasēdējs, otkon taipat nūskrīn pa ceļi. Rauš otkon jī. Rauš, rauš — verās: jau radz skreinys viersu. Te — kur bejs nabejs — atskrīn luocs, sēžas iz dūbys molas i sēd, i nadūd raust. Teik jīm baiss, kū dareit, sačer jī luopstys i skrīn iz luoča, a luocs kai nūgyun akmini, kai sper vīnam ar akmeni, tys aizklīdz: "Vai, valns, mugoru saberza!" Zeme vīn nūreibēja, kai vacuo nauda nūgryma, i luocs izgaisa.


text:
Norvegeja
Norvegeja, oficialai Norvegejis Kieneste (norvegu: Kongeriket Norge) - vaļsteiba Pūstumu Europā, Skaņdinavejis pussolys vokorūs. Vaļsteiba tur rūbežu ar Švedeju (1619 km), Suomeju (727 km) i Krīveju (196 km). Dīnavydūs Norvegeju skaloj Pūstumu jiura, vokorūs Norvegu jiura, a pošūs vaļsteibys pūstumūs Barenca jiura. Norvegejai pīdar Svalbarda i Jana Majena sola Arktikā, taipoš Buvē sola, Pītera I sola i Kienenīnis Modys Zeme Antarktidā.
Norvegeja irā pīktuo pa lelumam vaļsteiba Europā ar 386 958 km² pluotu, kurymā dzeivoj 4,9 miljoni dzeivuotuoju.[1] Tei irā vīna nu rešuok apdzeivuotojom vaļsteibom Europā. Golvysmīsts i leluokais mīsts - Oslys. Vaļsteibys volūda irā norvegu ar divejom rokstu volūdys tradicejom - bukmolu i jaunnorvegu. Obadivejis tur vīnaidys tīseibys vysūs vaļsteibys i pošvoldu leidzīņūs. Maja mieneša 17 dīnā norvegi svin konstitucejis pījimšonys dīnu.
Norvegejis teritorejā ļauds apsadzeivovuši jau nu 6 godu symta. 872 gods kuovē pi Hafrsforda kieneņš Harolds Skaiškmots (norvegu: Harald Hårfagre) apvīnumova norvegu zemis. Nu tuo aizasuoce "Vikingu laiki". 1319 godā Norvegeja īsastuoja Kalmarys Savīneibā, kuramā beja Daneja i Švedeja. Kod 1521 godā Švedeja izastuoja nu savīneibys, Norvegeja palyka Danejis Kienestis pavaļdeibā. Piečuok Norvegeja puorguoja Švedejis pavaļdeibā, a napavaļdeiga vaļsteiba tyka 1905 godā, kod par pyrmū kieneņu tyka Hokons VII. 1940 gods apreļa mieneša 9 dīnā vaļsteibu okupēja Nacistiskuo Vuoceja, tok jau 1945 gods maja mieneša 8 dīnā norvegim izadeve atjaunynuot napavaļdeibu.
Nu Ūtrajim pasauļa vaidim Norvegeja cīši dreiži izaraisteja, kuo pamatā irā naftys i dobysgazys atrostuvis Pūstumu i Norvegu jiurā, kurys atrostys 1970 godā. Norvegeja irā catūrtuo poša leluo naftys eksporta vaļsteiba[2] i vīna nu pošu boguotū vaļsteibu pasaulī. Tok vysleidza 99% energejis Norvegeja īgiust nu HES[3]. Norvegejis krona teik īskaiteita kai pasauļa stabiluokuo valuta. 2007 godā vaļsteibu pīzyna kai pasauļa mīreiguokū zemi. Kūpā ar Švedeju jei aizajim vīnu nu pyrmajom vītom pasaulī pa demokratejis iņdeksam. Myuslaikūs Norvegeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Koč i divejūs referendumūs Norvegejis dzeivuotuoji nūbalsova pret īstuošonu Europys Savīneibā, vaļsteibai irā nūtalejis i styprys saitys ar Savīneibu i tuos dalineicom. Norvegeja irā pīsadalejuse nazcik vydtautisku organizaceju īstateošonā - Saškiertūs Naceju Organizacejā (SNO), NATO, Europys Padūmē (EP) i Pūstumu vaļsteibu Padūmē (PVP), taipoš Norvegeja irā Europys Ekonomiskuos Zonys (EEZ), Pasauļa Tierdzeibys organizacejis (PTO) i Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejis (VEKRO) dalineica.
Puslopu ruodeklis
Etimologeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Lelums etnologu guodoj, ka vaļsteibys pasauka irā izacēluse nu pūstumu germanu volūdom i zeimoj "pūstumu ceļš", kas senejuo norvegu volūdā byutu nord veg ar norð vegri. Norvegeja senajuo norvegu volūdā irā Nóreegr, anglosaksu - Norþ weg, a vydslaiku latiņu - Nhorvegia. Niule Norvegejis vaļsteibys pasauka norvegu bukmolā irā Norge, a jaunnorvegu volūdā Noreg. Senejū norvegu i jaunnorvegu formys irā leidzeigys senejū samu vuordam ar zeimeibu "pa jiurmolai" ci "pa jiurai". Myuslaiku Lule samu volūdā tys irā nuorrek. Arkaiskuos vuorda formys ļaun guoduot, ka vuords navā izacēls nu germanu volūdom.
Cytuos vītejuos Norvegejis volūduos vaļsteibys pasauka irā: Pūstumu samu Norga, Lule samu Vuodna, Dīnavydu samu Nøørje, suomu Norja. Oficialuo vaļsteibys pasauka norvegiskai Kongeriket Norge (bukmolā) i Kongeriket Noreg (jaunnorvegu). Cytuos volūduos pylnuo pasauka - Pūstumu samu Norgga gonagasriika, Lule samu Vuona gånågisrijkka, Dīnavydu samu Nøørjen gånkarijhke, suomu Norjan kuningaskunta. Latgaļu volūdys variants sadar ar latvīšu i lītaunīku volūdys pasaukom.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Politiskuo sistema[pataiseit | labot pirmkodu]
Norvegeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Norvegejis Kieneņš irā vaļsteibys golva, a Ministru Prezidents irā vaļdeibys golva. Piļdeituojvaļdi izpiļda Kieneņa padūmis kabinets, kura vadeituojs irā Ministru Prezidents. Lykumlaideibys vaļdi tur kai vaļdeiba, tai parlaments – Stortings (latgaliskai: Leluo Saīsme). Stortingu ībolsoj taisnā proporceigā ībolsuošonā iz četrim godim, kurs sadora nu 169 deputatim.
Oficialai monarhs tur piļdeituojvaļdi, tok īdzeivynojūt parlamentariskū vaļdeibys sistemu, monarha daguojumi myuslaikūs irā cīši reprezentativi I ceremonali. Norvegejis kieneņš irā pošaugstais militarū spāku komaņders, augstuokuo bazneicys instituceja I kolpoj kai uorzemu diplomatiskū saitu vadeituojs, taipoš irā vaļsteibys vīnumeibys simbols. Praktiskai Ministru Prezidents irā tys, kurs īdzeivynoj piļdeituojvaļdi dzeivē. Tīsu sistema irā napavaļdeiga nu piļdeituojvaļdis I nu lykumlaideibys vaļdis.
Administrativais dalejums[pataiseit | labot pirmkodu]
Ekonomika[pataiseit | labot pirmkodu]
Demografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Etniskais sadors[pataiseit | labot pirmkodu]
Volūda[pataiseit | labot pirmkodu]
Religeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Ļutarticeiba irā oficialuo vaļsteibys religeja, kurai tic 86% Norvegejis dzeivuotuoju. Cyti protestaņti irā 3,5% nu dzeivuotuoju, Romys katuoli 1%, musulmoni 2% I cytu religeju ticeigī 1% (vysuvaira budisti, hinduisti I judaisti). Cyti natur kaidu naviņ religeju. Pa 2005 gods apklausys datim, 32% Norvegejis dzeivuotuoju „tic, ka ekzistej Dīvs”, 47% % „tic, ka irā kaids naviņ gors ci dvēseliska energeja”, 17% % „natic ni kaidam naviņ dīvam, ni goram ci dvēseliskai energejai”, a 4% „nazyna”. [4]
Senejī norvegi, taipoš kai vysys skaņdinavejis germanu tautys, beja paguoni i ticēja skaņdinavu mitologejai. Suomu-ugru tautys samu religeja beja šamanizmys Laikā nu 1000 gods da 1500 godam misionaru dorba rezultatā, pa mozam Norvegaja tyka kristeiga. Da reformacejai norvegi beja katuoļu bazneicys dale, a nu 1536 gods puorguoja protestaņtizmā.
Nu nakrysteigom religejom poša leluo irā musulmonu kūpeiba – gondreiž 2% nu dzeivuotuoju. Tū vysuvaira veidoj arabu, albaņu, somalīšu i turku imigraņti, taipoš pakistanu ciļmis norvegi.


text:
30. septembrī 15.00 oficiali tiks atkluota jauna pastuoveiguo ekspoziceja Bolvu Nūvoda muzejā, kas veļteita Zīmeļlatgolys namaterialajam kulturys montuojumam. Muzeja projekts realiziets Igaunejis – Latvejis – Krīvejis puorrūbežu sadarbeibys programys atbaļsteituo projekta “Saglabāt, lai nepazaudētu!” ītvorūs.
Pīcūs muzeja ekspoziceju zalūs myusdīneigā volūdā i izteiksmis veidūs teik atspūguļuotys vysaidys temys, tymā skaitā tradicionaluo muzyka, folklora, paražys, saļmys, maja dzīduojumi, cylvāku prasmis i cytys vītejuos vierteibys. Bolvu Nūvoda muzejā realiziets vīns nu golvonūs mierķu – izveiduot myusdīneigu muzeju, kurā tyktu izmontuoti vysaidi multimedeji i inovativys tehnologejis, kab jaunuo ekspoziceja byutu interesanta dažaidom paaudzem i interešu grupom.Muzeja interjera elementi (autentiski prīškmati, eksponati) ekspozicejā kombināti ar modernim muokslinīciskuos izteiksmis leidzeklim i tehnologejom – video projekcejis, novatorisks grafiskais dizains, skuorīņjiuteigūs ekranu programuos apsaverams plošs informativais materials. Jaunuo ekspoziceja ļaun uzrunuot vysaidu paaudžu cylvākus reizē, atraktivā veidā īpazeistynoj i nūdūd kulturys montuojumu nuokamajom paaudzem.
Muzeja ekspozicejis projekts realiziets sadarbeibā ar uzjāmumu Ddstudio, kurs jau 13 godus dorbojās dizaina projektu izstruodis i realizacejis jūmā i ir sajiems storptautisku atzineibu, veidojūt myusdīneigys muzeju ekspozicejis i Latvejā, i uorpus tuos.
Pasuokums Bolvūs nūtiks Eiropys sadarbeibys dīnu ītvorūs, kas suoksīs 12.00 Luoča duorzā ar akceju “Saglobuosim Dyžūzulu!”, kurys laikā nūtiks tolka i Bolvu dyžūzula sakņu segšona, Bolvu piļsātys školu audziekņu uzastuošona, kai ari dobys darbneicys “Dzeiveiba kūkā” i lasejums “Zynuotne – tys ir interesanti”, sadarbeibā ar Daugovpiļs Universitatis sistematiskuo biologejis instituta pietnīkim. Paradzāta ari tradicionaluos rudzu maizis degustaceja i puorrūbežu projekta meistardarbneicu rezultatā darynuotūs tautys tārpu prezentaceja.


text:
15. augusta vokorā leluo saruna ar prīsteri Juri Zarānu, jis ari bazneicys tīsness lauleibu lītuos, lem, voi lauleibu var atzeit par spākā naasūšu. Piec studejom Italejā atsagrīzs Latvejā i jau vairuokus godus kolpoj Leivuona katuoļu draudzē. Prīsters, kas ogruok asūt sevi saucs par “revolucionaru”, skaita, ka bazneica na palykuse paguotnē, nu taišni ūtraiž, tei īt laikam pa prīšku. Aizrauteigā i reizem skorbā sarunā Zarāns skaidroj, kaida ir šudiņdīnys bazneica, kaida ir prīstera lūma tamā, i rūsynoj cylvākus dūmuot. Taipat jis stuosta, parkū ir tik lels anulātūs lauleibu skaits.
Vuordineicā Arņs Slobožanins i Valentins Lukaševičs runoj par vysaidu religeju svātceļnīkim. Sovukuort Dace Dambe īrokstā skaidroj, voi Lītovys karaļam Mindaugam patīsai ir kaida saisteiba ar Aglyunu. Jam bazilikys laukumā rudinī īcarāts pastateit pīminekli.
Raidejumu klausīs ite.


text:
Pīrūbežys kausa izcīņā volejbolā “Austrumsteiga 2017”, kas šūgod nūsarysynuoja divūs sabraukumūs Baļtinovā (15.01) i Ludzā (12.02), šūgod puļcieja 6 komandys nu Kuorsovys, Ludzys, Baļtinovys, Rēzeknis i Bolvu nūvodim. Kausa izcīņa nūtyka peic apļa sistemys i otra komanda aizvadieja 10 spielis.
Par čempionim ari šūgod kļuva myusejī – “SK Kuorsova”! Ūtrū vītu īgiva komanda “Bolvi”, bet trešuo vīta komanda “Ludza”. Kotrā komandā tyka nūteikti turnira lobuokī spieleituoji – Jānis Potašs (SK Kuorsova), Gatis Stepanovs (Bolvi), Guntars Seņkāns(Ludza), Arturs Vorkalis(SK Kuorsova 2), Arvils Keišs (Baļtinova), Aigars Kalniņš(Bieržgale).
Organizatori SK Kuorsova soka paļdis par atbolstu Kuorsovys, Ludzys i Baļtinovys pošvaļdeibom!


text:
Piec bīdreibys “Latgalieši” iniciativys Rēzeknē īsuokti byuvnīceibys dorbi pīminis vītys izveidei par gūdu 1917. gods Latgolys kongresa symtgadei. Pādejūs nedeļu laikā Latgolys sabīdreibā suokušuos plašys diskusejis par uzrokstim, kū vajadzātu raksteit iz poša pīminekļa i kaidā latvīšu volūdys rokstu formā tys byutu doroms.
Pīminekļa pastetiešonys vaicuojumus niu koordinej Rēzeknis piļsātys dūme, kas paradz, ka iz tūpūšuo pīminekļa varātu īgravēt Raiņa vuordus – “I Kurzeme, i Vidzeme, i Latgale mūsu”. Sovpus ūtrā pusē paradzāts teksts latgalīšu literarajā rokstu volūdā Pītera Stroda ortografejā – “1917. goda 26. un 27. aprelī p. v. st. itymā vītā kinoteatrī “Diana” nūtyka Pyrmais Latgolas latvīšu kongress, kas lēme par apsavīnōšonu ar Kūrzemi un Vidzemi”. Ari itū uzrokstu atbolsta Rēzeknis piļsātys dūmis Kulturys komiseja.
Vairuokys latgalīšu sabīdriskuos organizacejis ir izsacejušys sovys puordūmys i īrūsynuojumus ituo pīminekļa pastateišonys sakarā. Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynuoja nūvērst napiļneibys pīminekļa tekstā, kas paradzāts latgalīšu rokstu volūdā. Sovpus Bīdreiba “Latgolys Saeima” lyudze lītuot latgalīšu rokstu volūdu kai pamatvolūdu, veidojūt pīminekļa uzrokstus. Bīdreiba “Latgaļu sāta” Raiņa citata vītā aicynoj izmontuot kaidu nu Franča Trasuna dūmu gryudim.


text:
Svātdiņ, 13. septembrī Naujinis pogosta Juzefovys parkā nu jau catūrtū reizi nūtiks folklorys kūpu sasadzīduošonys pasuokums “Atvasara Juzefovā”, kas suoksīs 10 stuņdēs ar Svātū Mišu Jezupovys Sv. Pītera i Puovula Rūmys katuoļu bazneicā, piec kuruo 11.30 Juzefovys parkā iz rodūšajom izdareibom i sasadzīduošonūs puļcēsīs 11 folklorys kūpys nu vairuoku nūvodu. Sovukuort nu 11.00 da 14.00 Naujinis nūvodpietnīceibys muzejs pīduovuos bez moksys apsavērt muzeja ekspozicejis i izstuodis.
Kai informej Naujinis kulturys centra vadeituoja Olga Kuzmina, pasuokumā pīsadaleis Daugovpiļs nūvoda kolektivi – Naujinis kulturys centra folklorys kūpa “Rūžeņa” (vad. I. Zeile), Dubnys pogosta folklorys kūpa “Atzola” (vad. M. Umbraško), Ambeļu kulturys noma folklorys kūpa “Speiga” (vad. I. Skutele), Vabalis etnografiskais ansamblis “Vabaļis” (vad. A. Uškāns), Daugovpiļs nūvoda kulturys centra folklorys kūpa “Dyrbyni” (vad. A. Briška), Daugovpiļs LKC folklorys kūpa “Dzīsme” (vad. L. Vaivode), Kruoslovys nūvoda kolektivi – Iudreišu pogosta folklorys kūpa “Rudzutaka” (vad. A. Tuče), Izvolta folklorys kūpa “Izvoltīši” (vad. A. Leikuma), Izvolta folklorys kūpa “Mozī latgalīši” (vad. S. Styureņa), Vuorkovys nūvoda folklorys kūpa “Vecvārkava” (vad. R. Kairāns) i Īlyukstis nūvoda Bebrenis pogosta folklorys kūpa “Ritam” (vad. R. Kalvāne).
Pasuokums teik reikuots ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts kulturkapitala fonda, A/S “Latvijas valsts meži”, Daugovpiļs nūvoda dūmis i Naujinis pogosta puorvaļdis finansialu atbolstu.


text:
Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzejs duovynuojumā nu izcyluo muokslinīka Jezupa Pīguožņa dzeivisbīdris Leontinis Pīguoznis ir sajiems 20 prīškmatus – Latgolys keramiku Polikarpa Čerņavska i Andreja Paulāna dorbus, informej muzeja kruojuma globuotuoja Anda Mihailova.
Kotrai lītai ir sovs stuosts, kai tuos teik pi eipašnīku i kas nūteik piečuok. Leontine Pīguozne pastuosteja, ka Jezupam cīši patykuši A. Paulāna dorbi. Cīši bīži jis īsarads iz capļa kūršonu voi tiuleņ piec tam, kab īsaguoduotu izstruoduojumus (sviļpaunīkus, svečturus, vāzis). Muokslinīks parosti izavieliejs arhaiskys formys izstruoduojumus, partū izviele krytuse par lobu sviļpaunīkim “jū jautruok, jū lobuok”. Daži izstruoduojumi ir pabejuši ari izstuodē Juosmuižā, kurei beja veļteita Andrejam Paulānam. Sovukuort Polikarps Čerņavskis iz draudzeibys riekina ļuovs Jezupam kotrā sasatikšonys reizē izavielēt kaidu nu sovu dorbu. Tai Jezupa Pīguožņa kolekcejā tyka vysaida izmāra skryuzis i vāzis, vīnu vāzi izavieliejuse ari meita Īva.
Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzejs ir pateiceigs Leontinei Pīguoznei par itim muzeja kruojuma jaunīgivumim, kurī papyldynuos jau muzejā asūšuos Jezupam Pīguoznim pīdarūšuos lītys.
Septembrī, kod Preiļūs byus apsaverama izstuode “Jāzepa Pīgožņa balva Latvijas ainavu glezniecībā” i tiks nūsaukti golvonuos bolvys nominanti, varēs īsapazeit ari ar keramikys izstruoduojumim, kurī daudzu godu garumā atsaroduši Jezupa Pīguožņa darbneicā kai moza daleņa nu dzymtuos Latgolys.


text:
13. augustā nu 20.00 da 4.00 Baļtinovā jau 21. reizi nūtiks muzykys festivals Osvalds.
Jau 20 godu Baļtinovys nūvoda vuords ir nasaraunamai saisteits ar muzykys festivala Osvalds vuordu. Suokumā tys beja nalels muzykantu saīts, nu ar laiku palyka par īvāruojamu muzykys nūtikšonu Latgolā. Prūtams, kotrys laiks īnas sovys korekcejis, nu golvonuos Osvalda pamatvierteibys – energiskums i dzeivisprīca palīk namaineigys.
Itūgod tuos paleidzēs nūdrūsynuot ari tikpat pozitivi muokslinīki, kas ļaus padareit Osvalda nakti Baļtinovā par naaizmierstamu emoceju pylnu nūtikšonu. Apmaklātuojus prīcynuos šarmantais šlageru i popmuzykys izpiļdeituojs Normunds Rutulis. Vacuokim ļaudim nūteikti byus pateikama sasatikšona ar jauneibys dīnu alku Žoržu Siksnu. Sovukuort pasauļa popmuzykys jutūnē īvess Kristīne Šomase. Latgolys muokslinīkus puorstuovēs Andris Baltacis ar grupu “Baltie Lāči”, kai ari vītejuo grupa nu Upeitis “Unknown Artist”. Juosoka, ka itei grupa byus sagatavejuse specialu programu ar viņgod tragiski aizguojušuo Osvalda himnys autora Juoņa Keiša dzīsmem. Vēļ nu Bolvu pusis vītejūs muzykantu iz skotuvis kuops nabiedneigi pozitivuo instrumentaluos muzykys grupa “Alu Cilvēki”, kas itamā reizē byus īstudējuse vairuokys dzīsmis ari kūpā ar solisti Dagmāru Laicāni. Kai ari apmaklātuojus gaida sasatikšona ar, nu jau juosoka, latvīšu šlagermuzykys ikonu duetu “Sandra”, nu vysu tū kūpā sasaisteis popularuo TV raidejuma “Latvijas šlāgeraptauja” vadeituojs, akters Guntis Skrastiņš. Sovukuort jaunīšu auditoreju īprīcynuos muzykaluo apvīneiba “Olas” ar sovim gruoviejim par myusu dīnu aktualitatem, grupa “Tranzīts”, kas nu jau latvīšu muzykā ir namaineiga vierteiba, kai ari Dj Japānis, Dj Barik, Dj Mairix i Dj Civix.
Kab padareitu daudzveideiguokys Osvalda nakts nūtikšonys, byus vareiba baudeit ari vysaidys ar muzyku nasaisteitys lītys. Tradicionali apmaklātuojim byus vareiba “izasaut” ar katapultu 20 m augstumā. Taipat varēs pīsadaleit loterejā ar īīšonys beletim i laimēt vysaidys vierteigys bolvys nu “Philips”. Nu eipašu puorsteigumu byus sagatavejs guņs muokslinīks Alesh Walker, kas pīduovuos īspaideigu pušnakts guņs šovu.
Īīšonys moksa īprīkšpuordūšonā 6 eiro, iz vītys 10 eiro. Beletus var īsaguoduot bilesuparadize.lv voi Bolvu Kulturys i atpyutys centrā.


text:
Itūreiz raidejuma “Cytaidi latviskais” golvonī varūni ir Aivars Ušpelis i juo saime. Ar pūdnīceibu Ušpeļu dzymta nūsadorboj jau paaudžu paaudzem.
Pūdnīka Ušpeļa saimē i dorbā, i kasdīnā malnajai kruosai ir eipaša nūzeime – malnuo kruosa dominej drēbēs; Ušpeli sevi sauc par “malnajim wylkim”, taišni partū malnuos keramikys pūdūs, skryuzēs, bļūduos paroksta vītā ir vylka lāpys nūspīdums.
Kai pretstats malnajai keramikai ir kruosu prīca Vēsmys Ušpelis gleznuos. I gleznīceibā, i pūdnīceibā saime dorbojās kūpā. Aivars, Vēsma i jūs dāls Jumis saimnīkoj mežu īskautā lauku sātā – apmāram 5 kilometru attuolumā nu Maltys. Jūs pasauļa redzīņs, muokslinīciskuo darbeiba i dzeivisstils ir sovpateigs – jī ir drūsmeigi sova ceļa guojieji, kurī ar prīcu uzjam ari gostus – klašu ekskursejis i saimis, kuruos apceļoj Latveju i ari īmieginoj prasmis pūdnīka dorbā Ušpeļu saimisteibā.


text:
20. junī Dagdā puļciejuos vaira nakai 900 senioru nu Dagdys, Bolvu, Leivuona, Rēzeknis, Daugovpiļs, Īlyukstis, Kuorsovys, Ludzys, Preiļu, Rībeņu, Viļānu, Viļakys, Kruoslovys, Ruguoju, Vuorkovys nūvodu i Daugovpiļs i Rēzeknis piļsātu.
Dīnys koncertūs pi nūvoda dūmis ākys i Veseleibys i socialūs pakolpuojumu centra “Dagda” senioru kolektivi uzastuoja ar prīšknasumim, kas vyslobuok tūs raksturoj. Daudzys dzīsmis skateituojim beja labi zynomys i partū jī dzīduoja leidza.
Piec dīnys koncertu pošvaļdeibu puorstuovi, kolektivu i senioru bīdreibu vadeituoji puļciejuos iz pījimšonu Dagdys nūvoda pošvaļdeibā, kur sajēme festivala pīminis veļtis. Seniori tikom apmeklēja Dagdys Vyssvātuos Treisvīneibys Rūmys katuoļu bazneicu i nūvodpietnīceibys izstuožu zalu “Patria”.
Svātku koncertā iz skotuvis kuope senioru apvīnuotais kors, kas vīnuojuos kūpeiguos dzīsmēs, pīpyldūt Dagdys parka estradi ar sovim skaneigajim bolsim. Deju laukumu pīpiļdeja vairuoki desmiti doncuotuoju, kas vīnā sūlī izdoncuoja i latvīšu tautys dejis, i modernuos dejis, i linejdejis. Mozuokumtauteibu kolektivu prīšknasumi beja pūļu, krīvu i boltkrīvu volūduos.
Koncerta nūslāgumā festivala karūgs tyka svineigai nūdūts Aglyunys nūvoda dūmis prīšksādātuojai Helenai Streikei, partūka nuokamais – XV Latgolys senioru dzīšmu i deju festivals nūtiks Aglyunā.


text:
Catūrtdiņ, 12. aprelī 17:30 gostūs iz latgalīšu dzīšmu vokoru otkon aicynoj Rakstnīceibys i muzykys muzejs Reigā, kur byus jauna cikla „Dzīšmu klade” sasatikšona.
Kasmieneša „Dzīšmu kladis” sasatikšonys reizēs jau vuiceitys dzīsmis nu Lejiskūrzemis, Zemgalis i Sibira latvīšu repertuara, nu vysu leluokuo dalinīku interese bejuse taišni par latgalīšu dzīsmem, deļtuo etnomuzikologe Liene Brence vadeis jau ūtrū latgalīšu dzīšmu vokoru, kurā vuiceis jaunys dzīsmis.
Pasuocīnī sevkurs aicynuots naformalā gaisūtnē apgiut dažaidys dzīsmis, kas kasdīnā i gūdūs tykušs i teik dzīduotys Latgolā. Dalinīkim nav vādzeigys prīškzynuošonys, muzykaluo izgleiteiba i vokaluos dūteibys, golvonais, ka ir gribiešona dzīduot i pīsadaleit.
Vokora gaitā tiks atskaņuoti Latgolys teicieju bolsu īroksti, piec dzīsmis nūsaklauseišonys dalinīku tū idzīduos poši. Kab vuordu nazynuošina natraucātu dzīduošonys prīcai, teksts kai karaoke versejā tiks projicāts iz ekrana. Dzīduošonys vokora suokuos paradzāta ari nalela lekceja par dzīduošonys tradicejom.
„Dzīšmu klade” ir sareikuojumi, iz kurim teik gaideits sevkurs dzīduot grybātuojs naatkareigi nu prasmis nūturēt meldeju ci īprīškejūs pasuocīņu apmekliejuma – golvonuo ir gribiešona dzīduot. Dalinīki aicynuoti jimt leidza kladis, kuruos pīraksteit pasuocīnī dzīduotuos dzīsmis, kab tuos piečuok varātu izmontuot dažaiduos dzeivis situacejuos. Dzīduošona nūteik kotra mieneša ūtrajā caturtdīnē 17:30 stuņdēs vokorā.
Īejis moksa sareikuojumā – LVL 1,50; pensionarim, studentim i školānim – LVL 1.
Atsavieršonai iz īprīškejū latgalīšu dzīšmu vokoru
Karteņā – Liene Brence, foto Edeite Husare


text:
Kolupa pogosta puorvaļde 1. – 2. julī, svietejūt pogosta pastuoviešonys 150 godus, reikoj Kolupa nūvodnīku ūtrū saītu “Gaidom gostūs Kolupā”, informej Daugovpiļs nūvoda Kulturys puorvaļdis vadeituoja Ināra Mukāne.
Nūvodnīku saīta programā planavuotys vairuokys nūzeimeigys aktivitatis, kas finansiali sajāmušys atbolstu Vaļsts kulturkapitala fonda mierkprogramys “LATVIJAI – 100” projektā “Kalupes pagasta kultūras zīmes Latvijas stāstā”.
1. julī 17.00 Kolupa pamatškolā tiks atkluota Kolupa nūvodnīka, īvāruojamuo Latvejis presis fotografa i fotomuokslinīka Ilmāra Znuotiņa dorbu izstuode “Latgales ļaudis”.
I. Znuotiņš: “Tys, kū labi zynom, ruodīs tik parosts i kasdīnišks, ka naīvārojam sovpateigū, unikalū i pagaistūšū. Īrūsmi fotografēt Latgolā sajiemu nu sova drauga dāņu fotografa Siga Stasiga, kurs, gastejūt munā tāva sātā Logocku solā Kolupā 1992. godā, saceja: “Fotografej, dreiži tuo vysa, pyrmotnejuo, unikaluo nabyus, mums Dānejā vaira nav.” Muns foto projekts ir baļsteits iz vizualu stuostu par vīnkuoršajim, jaukajim Latgolys ļaudim, par jūs dzeives rytu, kurymā nūzeimeigu vītu ījam ticeiba Dīvam, i niule, i ari tod, kod bazneicā īt īsadrūsynuoja na kotrys. Nu latgalīši guoja i vys vēļ īt. Cylvāks, Dīvs, Dorbs ir itūs ļaužu dzeivis pamats”.
Ūtrei Vaļsts kulturkapitala fonda mierkprogramys projekta aktivitate saisteita ar Kolupa Vyssvātuokuo Oltora Sakramenta Rūmys katuoļu bazneicys viesturi i kulturys montuojumu. Bazneicys suonu jūmūs ir izvītuotys treis granita pluoksnis (epitafejis) ar tekstim latīņu volūdā. Daugovpiļs Universitatis Latgolys pietnīceibys instituts viesturis doktora Henriha Soma vadeibā veics itūs pluokšņu (epitafeju) teksta izpieti. Epitafejis veļteitys Kolupa bazneicys cielieju – grafu Plāteru-Zībergu saimis pīmiņai. Pravests Andrejs Agluonietis ir puortulkuojs itūs tekstus nu latīņu volūdys. Projekta ītvorūs tiks izgataveitys informativys pluoksnis ar epitafeju saturu latvīšu volūdā, kas bazneicā tiks atkluotys 2. julī.
Sovukuort arhitektis i nūvodpietneicys Gertrūdis Rasnačis vadeibā teik veiduota izstuode “Kalupes pagasts laiku lokos”, kas attaiseis daudzys Kolupa dzymtu i sātu viesturis puslopys i stuosteis par Kolupa pamatškolu, izgleiteibys sajimšonu, kolupīšu dīnastu Pīterburgā 20. gs. suokuos, ari par dzeivi kolhozā. Eipaša ekspoziceja byus veļteita Kolupa pogosta darbeibai pyrmuos breivvaļsts laikā.


text:
13. septembrī Daugovpiļs nūvoda Naujinis pogostā, Juzefovys parkā, nu jau catūrtū reizi izskanēja folklorys kūpu sasadzīduošonys pasuokums “Atvasara Juzefovā”, kas itūgod nūtyka storptautiskuo folklorys festivala “Baltica” atskaņuos, informej Naujinis kulturys centra vadeituoja Olga Kuzmina.
Sasadzīduošonys svātki suocēs ar Svātū Mišu Jezupovys Sv. Pītera i Puovula Rūmys katuoļu bazneicā, piec kura kolektivu dalinīki puļcejuos Juzefovys parkā iz rodūšajom izdareibom – kabaču zaptis vuoreišonu ar povuoreiti Reginu Prohovsku, klugu peišonu ar Vyšku omotnīku cīma meistarem, lūka saušonu ar kūkomotnīku Vari Vilcānu i gazbetona kirba veiduošonu ar meistaru Valdi Grebežu. Kaids nu dalinīku itymā laikā lobpruotuok apsavēre Naujinis nūvodpietnīceibys muzeja pīduovuotuos ekspozicejis i izstuodis, cyts – vīnkuoršai baudeja saulainū laiku pateikamā sabīdreibā.
Pasuokuma turpynuojumā iz improvizātuos skotuvis – Juzefovys muižys pamatu – omuleigā atmosferā, par kū juopasasoka pasuokuma nomamuotei Ingai Zeilei, izskanēja koncerts. Sasadzīduošonuos svātku dalinīkus sveice Daugovpiļs nūvoda dūmis prīšksādātuoja Janina Jalinska i juos vieliejums “kab latgalīšu dzīsmis aizskaņ da pošu Juzefovys muižys parka kūku viersyutņu”, ruodīs, ir pīsapiļdejs. Vīnpadsmit kolektivi nu vairuoku nūvodu dalejuos ar sova nūvoda, dzymtuos vītys montuojumu – dzīsmem, daņčim, stuostim, anekdotim. Dzīsmēs tyka izdzīduotys vysaidys sadzeivis temys – kuozys, tolkys, Latgolys meitu dorba tykums, vacuokuos paaudzis dzīduotuoji deve padūmus demografiskuos situacejis izlobuošonai. Raitim sūlim Juzefovā tyka izdoncuoti “Ružovī daņči”, “Latgalīšu rokenrols” i cyti ļusteigi deju goboli.
Koncerta nūslāgumā pateiceibā par pīsadaleišonu pasuokumā kotrys kolektivs sajēme Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts kulturkapitala fonda i AS “Latvijas valsts meži” atbaļsteituo projekta “Folkloras kopu sadziedāšanās pasākuma “Atvasara Juzefovā”, vēsturiskā Juzefovas muižas parka un folkloras kopu atpazīstamības veicināšana un popularizēšana” ītvorūs radeituos kolektivu vizitkartis i brošurys par viesturiskū Juzefovys muižys parku, folklorys kūpu sasadzīduošonys pasuokumu “Atvasara Juzefovā” i folklorys kūpom, kurys tyka izveiduotys ar mierki pīsaisteit jaunus dalinīkus i veicynuot viesturiskuo Juzefovys muižys parka i folklorys kūpu sasadzīduošonys pasuokuma “Atvasara Juzefovā” atpazeistameibu Latgolys regionā i Latvejā.
Kolektivi sajēme ari Juzefovys uobeļu veinu, kurs tyka darynuots nu viņgod spīstuos uobeļu sulys i eipašū Juzefovys kabaču zapti, kura tyka gataveita tīpat Juzefovys parkā nu leidza atvastajim kabačim.
Pasuokuma nūslāgumā vysi baudeja eipašū kabaču zupu i leidza atvastūs gordumus – kabaču blīnus, kabaču ikrus, kabaču tortu i daudzus cytus iedīņus, kuru recepta pamatā ir kabacs.
Par pīsadaleišonu pasuokumā i Juzefovys parka pīskandynuošonu ar skaneigom dzīsmem pasuokuma reikuotuoji pasasoka Daugovpiļs nūvoda kolektivim – Naujinis kulturys centra folklorys kūpai “Rūžeņa” (vad. I. Zeile), Dubnys pogosta folklorys kūpai “Atzola” (vad. M. Umbraško), Ambeļu kulturys noma folklorys kūpai “Speiga” (vad. I. Skutele), Vabalis etnografiskajam ansambļam “Vabaļis” (vad. A. Uškāns), Daugovpiļs nūvoda kulturys centra folklorys kūpai “Dyrbyni” (vad. A. Briška), Daugovpiļs LKC folklorys kūpai “Dzīsme” (vad. L. Vaivode), Kruoslovys nūvoda kolektivim – Iudreišu pogosta folklorys kūpai “Rudzutaka” (vad. A. Tuče), Izvolta folklorys kūpai “Izvoltīši” (vad. A. Leikuma), Izvolta folklorys kūpai “Mozī latgalīši” (vad. S. Styvreņa), Vuorkovys nūvoda folklorys kūpai “Vecvārkava” (vad. R. Kairāns) i Īlyukstis nūvoda Bebrenis pogosta folklorys kūpai “Ritam” (vad. R. Kalvāne).
Naujinis kulturys centra kolektivs pasasoka Reginai Prohovskai, Varim Vilcānam, Valdim Grebežam i Vyšku omotnīku cīma meistarem, Naujinis nūvodpietnīceibys muzeja vadeituojai Evitai Kusiņai-Koļesnikai, Naujinis pogosta puorvaļdis vadeituojai Inārai Myglānei i darbinīkim par atbolstu i veiksmeigu sadarbeibu! Par finansialu atbolstu pateiceiba Latgolys regiona atteisteibys agenturai, Vaļsts kulturkapitala fondam, A/S “Latvijas valsts meži”, Daugovpiļs nūvoda dūmei i Naujinis pogosta puorvaļdei.


text:
5. i 6. majā Rēzeknē nūtyka 4. pasauļa latgalīšu saīts “Latgolys symtgadis kongress”. Latgolys kongresa symtgadis svineibys 5. majā aizasuoce ar dīvkolpuojumu Rēzeknis Vyssvātuokyos Jezus sirds katedralē, piec tam sekuoje svātku guojīņs i pīminekļa “Latgolys kongresam 100” atkluošona. Piec pušdīnem sekuoje 4. pasauļa latgalīšu saīta plenarsēde. Kongresa ūtrajā dīnā dorbs nūtyka vairuokuos paraleluos sekcejuos. 6. maja vokorā pījēme 4. pasauļa latgalīšu saīta rezoluceju. Pīduovojam video nu 5. i 6. maja nūtikšonom Rēzeknē. Video ar laiku tiks papyldynuoti.
“Latgolys symtgadis kongresa” plenarsēde Latgolys viestnīceibā GORS 5. majā
“Latgolys symtgadis kongresa” ūtruo dīna (6. majs) Rēzeknis Tehnoloģeju akademejā
Delegatu referati i rezolucejis pījimšona (suokūt nu 9h)
Delegatu referati
Ekumenisks dīvkolpuojums, veļteits Latgolys kongresa symtgadei
Latgolys kongresa symtgadei veļteitais svātku guojīņs
Latgolys kongresa symtgadei veļteituo pīminekļa i laukuma atkluošona
Muziķu i literatu uzastuošonys “Latgalīšu volūdys naktī” nūsaveramys LMT straumē


text:
Ludza
Ludza — mīsts reitu Latgolā, Ludzys nūvoda centrys. Ludza irā vacuokais mīsts Latgolā, mīsta tīseibys jau nu 1177 goda. Car mīstu īt dzeļžaceļa lineja Krystapiļs - Sīnuoja.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
Ludzā dzymuši:
- Jakovs Kulnevs (ЯkoB ПeTpoBич KyлbHeB, 1763 — 1812) - krīvu pulkvedis, Napoleona karu dalībnieks
- Leons Tomašickis (1904-1996) - skulptors, pedagogs
- Jeseneja Volžankina (1983- ) - latvīšu vīglatlete
- Anta Rugāte (1949) - 8 Seimys deputate
- Aleksandrs Žirkevičs (AлekcaHдp BлaдиMиpoBич ЖиpkeBич, 1875 — 1927) - krīvu ailinīks
- Sergejs Lazovskis (1976- ) - svorcāluojs, Latvejis čempions (13 reizis), pīsadalejs Olimpiskajuos kaituos Sidnejā (dabojs 18 vītu)
Dzymuši cytur, Ludzā vuicejušīs, dzeivuojuši, darejuši:
- Anisims Rekašovs (1859-1955) - zynomais Ludzys apleiciņa uorsts


text:
Hardroka grupa nu Ludzys “Fenikss” otkon apsavīnuojuse i īrakstejuse deveņdasmytajūs godūs radeitu dzīsmi “Latgolai”.
“Dzīsme, kuruos teksts nese Latvejis atmūdys ideju deveņdasmytūs godu suokuos, sovu aktualitati nav pagaisynuojuse ari myusu dīnuos. Pyrmsvieliešonu laikā daudzim politikim ir juoaizadūmoj, parkū jī balotejās i ari par tū, kū jī dora voi dreižuok nadora. Latvejai otkon vajadzeiga atmūda,” tai par dzīsmis viestejumu soka grupys dalinīki.
Dzīsmis muzykys autors ir grupys liders Aleksandrs Cunskis, bet vuordi jimti nu Marijis Andžānis dzejūļa.
Īrokstā pīsadaleja Viktors Baikovs (bolss), Aleksandrs Cunskis (bolss), Vjačeslavs Pilipovs (gitara), Valērija Satibaldijeva (bolss), Olegs Sivohins (bolss, basgitara), Aleksejs Lisovecs (gitara), Vadims Meljušenkovs (bungys).
Īroksts radeits skaņu īrokstu studejā “Bozova”. Īrokstu producēja Arņs Slobožanins. Miksēja Armands Treilihs.
Grupa piec vaira kai 20 godu puortraukuma otkon koncertēs 5. majā “Latgalīšu volūdys nakts” ītvorūs.


text:
Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” kūpsapuļce atbylstūši vaļdis lāmumam nūtiks ituo goda 27. februarī 10:00 Reigā, Elizabetis īlā 8-4, nūdybynuojuma “Pasaules Dabas Fonds” telpuos. Pyrms kūpsapuļcis 9:00 ir Sv. Mise Nabadzeiguo Jezus bārna klūsterī. Sv. Misi voda bazneickungs Aigars Bernāns, LgSC bīdrs. Sasateikam 8:45 pi Adoracejis kapelys, styurī pi Saeimys, Jākuba bazneicys i Trasuna plāksnis. Piec […]
Vasals! Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” meklej biroja vadeituoju – ambiciozu latgalīšu studentu, kurs ir gotovs īsavuiceit jaunys lītys: sagataveit projektu aprokstus i vadeit projektus, struoduot ar cylvākim i vadeit komandu, regulari reikuot latgaliskus pasuokumus. Praseibys: studejis Rēzeknē, Daugovpilī voi Reigā, lobys latgalīšu, latvīšu, angļu, krīvu volūdu zynuošonys, spieja struoduot pošam i komandā, prasme sovys i […]
Šudiņ, 16. novembrī, 17:00 stuņdēs nūteik asoc. prof. Lidejis Leikumys lekceja par latgalīšu rokstu volūdu i latgaliskajom izlūksnem. 17:00 LNB, Barona īla 14, 3. stuovā, 312. ustobā. 23. i 30. novembrī latgalīšu rokstu volūdys kursi LNB, Barona īla 14, 3. stuovā, 312. ustobā. 17:00 nūdarbeiba īsuociejim 18:00 nūdarbeiba tim, kas gryb īsavuiceit raksteit Ka cīnej […]
Nu 2. leidz 6. augustam Preiļūs nūteik „Atzolys” – seminars jaunīšim par Latgolys nūvoda viesturi i kulturu. Itūgod „Atzoluos” pīsadola 20 jaunīšu, leluokuo daļa nu jūs ir nu Latgolys, vysu vaira nu Rogovkys i Kuorsovys. Ari itūgod dalinīku vydā ir puors jaunīšu nu puornūvodu. Seminars „Atzolys” teik reikuots kotru vosoru jau nu 2004. goda, itūs godu laikā […]
Da ituo goda 30. juņa bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj jaunīšus vacumā nu 15 da 19 godu pīsasaceit daleibai Latgolys kulturviesturei veļteitā seminarā „Atzolys” (atlases, jaunī dzynumi), kas nu 2. da 6. augusta nūtiks Preiļūs. Seminars „Atzolys” nūtiks jau sastū godu piec kuortys, juo laikā jaunīšim nu vysys Latvejis byus vareiba izzynuot vaira par […]
Verūs, ka jau nūsaukti “Boņuka” bolvys pretendenti. Cik pīmiņu, apbolvuošona laikam 26. aprelī, dīnu piec “Vuolyudzānu” Rēzeknē. Ka tik na ar sorkonim kovrim, puču buketim i glaunom suknem i smokingim. 😀 Es tai pi seve smejūs. Ir precizys lītys, ir puorprotumi. Laikam beja atkareigs nu pīsaceituoju aktivitatis i redzīņa. Kai jim pasaruodēja. Poša es nikuo […]
Pyrmudinis vālā vokorā eimūt pa celi nu Tonis biroja garum Kongresu nomam i piečuok nu trolejbusa iz kojom sasajutu kai puorsokā – apleik apsnyguši kūki i izgaismuoti ar laternu gunim. Myužeigs skaistums! A šudiņ gaisā pavasars – putyni dzīd, saule speid, daguns saūž tū eipašū, pavasara smuordu. 🙂 Dorbuošonuos i rodūšais gors kai uzjiems apgrīzīņus […]
pareizuok sokūt, kartenis piec LgSC kūpsapuļcis beigu. kod leluokuo daļa vēļ beja iz vītys i apsasprīde par idejom, īcerem, dorbim i dareituojim. i kod jau guoja prūm pamazeņam. Leidzeigī roksti:Dasu bals Mežcīmāinfo LgSC 04.03.2009.Zīmys škola latgalīšim Sibira soltumūsLgSC aizsuoc jaunu projektu deļ jaunīšu “Dubnas pieraksti”Izdūts kruosojams dzejūļu kruojoms latgaliski “Linejis”
Vasali! Nu suokuma cīši lels paļdis LgSC bīdrim par izruodeitū uzticeibu, atbolstu i motivaceju sasadorbuot sovā storpā, pījemūt svareigus lāmumus – kai kasdīnys dorbā, tai ari kūpsapuļcē! Ka kaids publiski soka, ka jam ir kauns par LgSC, partū ka organizaceja nav izdariejuse tuo voi ituo, tod es tikpat publiski varu atbiļdēt – maņ ir lapnums […]
Pīktdīņ, 27. februarī, nūtiks pikets par atbolstu latgalīšu medejim pi Nacionaluos radejis i televizejis padūmis (NRTVP). Jū organizej LgSC bīdrs Mareks Gabrišs i bīdreiba “Latgaļu sāta”. Informaceja par itū temu ir īgiustama škārsteiklā: diena.lv – Latgalieši protestēs pret vienīgā radioraidījuma slēgšanu lakuga.lv – Pikets latgalīšu volūdys atbolstam plašsazinis leidzekļūs reitingi.lv – Atbalstīsim medijus latgaliešu valodā! […]
Ar Latvejis Universitatis Filologejis i muokslys zynuotņu fakultatis vuiceibspāku entuziasmu, kai ari ar Vaļsts Kulturkapitala fonda finansialū atbolstu no ituo goda 16. janvara da 2. februara nūtyka Catūrtuo latgalīšu volūdys i kulturys zīmys škola Sibirī Krasnojarskys nūvoda Ačynskā. Zīmys škola ir centralais pasuokums ar Sibiri saisteitajūs projektūs, sovu rūku projektūs pīlīk ari Latgolys Studentu centra […]
Piec nailgys, tok augleigys apsasprīsšonys pi skaipa i skaipā izdūmuojom, ka vajag sovu lopu sovim dīnrokstim i rokstim. Leidzeigī roksti:Zīmys škola latgalīšim Sibira soltumūsLgSC aizsuoc jaunu projektu deļ jaunīšu “Dubnas pieraksti”Izdūts kruosojams dzejūļu kruojoms latgaliski “Linejis”Apvuiceibu “Atzolys” prezentacejisLgSC kūpsapuļce aizvadeita


text:
Nu 2. maja da 12. septembram varēja pīteikt lobuokūs školuotuojus par pārnuo goda sasnīgumim N. Rancāna bolvai. Itūgod ir sajimti 30 pīteikumi, kas ir leluokais pīteikumu skaits konkursa pastuoviešonys laikā. Lela prīca, ka ītūgod ir pīteikams pretendentu skaits nominacejā par veiksmeiguokū pedagogu debeju, partū ka īprīškejūs godūs itei nominaceja natyka padūta voi ari tī beja tik puors pretendentu. Jūprūjom leluokais pretendentu skaits ir divuos nominacejuos: par inovacejom izgleiteibys procesā i par latgalīšu volūdys populariziešonu.
Īsnīgtī pīteikumi ir nu 11 nūvodu (Rēzeknis, Ludzys, Baļtinovys, Bolvu, Rībeņu, Leivuona, Daugovpiļs, Dagdys, Ruguoju, Kruoslovys, Viļānu) i obom republikys nūzeimis piļsātom – Rēzeknis i Daugovpiļs. Puorstuovātais školu skaits ir vēļ leluoks – 27, storp tom i gimnazejis, vydsškolys, i profesionaluos školys, i pyrmsškolys īstuodis. Leluokū pīteikumu skaitu ir īsnīdzs Dagdys nūvods – vasali 5 pretendenti izvierzāti N. Rancāna bolvai.
Piec žurejis viertejuma tiks nūsacāti uzvarātuoji. Žurejā ītūgod ir puorstuovi nu vairuokom pošvaļdeibom, kas atbolsta N. Rancāna konkursu: Viļānu, Ludzys, Rēzeknis, Dagdys, Preiļu i Bolvu nūvodu izgleiteibys nūzaris puorstuovi viertēs N. Rancāna konkursu.
Nūslāguma pasuokums nūtiks 24. septembrī Viļānu kulturys nomā. Iz tū aicynuoti kai bolvys pretendenti, tai jūs vierzietuoji, atbaļsteituoji i sevkurs interesents. Uzvarātuojus gaida R. Cibļa veiduota eipašuo bolva – sudobra pakavsokta i cytys bolvys nu reikuotuoju Rēzeknis Tehnologeju akademejis, Latgalīšu kulturys bīdreibys i Viļānu nūvoda pošvaļdeibys. Školu puorstuovim jau tradicioanli tiks duovynuoti jaunuokī izdavumu latgalīšu volūdā, tymā skaitā izdavums “Gostūs pi Boņuka”.
Pasuokums nūteik Kulturys ministrejis atbaļsteitā Latvejis symtgadis programys projektā “Latgolys kongresam 100”.
Ilga Šuplinska,
konkursa koordinatore


text:
Ēni māžojas
Vīnā cīmā dzeivuoja vīns zemnīks. Jam beja sīva Zuzana. Jī dzeivoja cīši labi, bet bārnu jīm nabeja. Daudz reižu jī lyudzja Dīvu, kab jis dūtut jīm bārnu. Varbyut, Dīvs izklausīja jūs lyugšonu, juo sīva palyka gryuta un radīja dālu. Trešā dīnā dāls suoka runuot un praseit, kab jū dreižuok nastu uz baznīcu un nūkristeitu. Muote ar tāvu nūsabreinuoja, ka taids mozs bārns, treis dīnas vacs, runoj. Reitā zemnīks dabuoja kristāvu un kristamuoti, kuri nūnesja bārnu uz baznīcu nūkristeit. Atnezja bārnu uz bazneicu, bāzneickungs pajēmja svēteitū yudeni un gribēja jau kristeit. Kristamuote iztyna bārnu un verās, ka tī nav bārna, bet pagaļa molkas. Bazneickungs pasavērās, ka atnezja pagali kristeit, vēļ izlomuoja jūs, ka taisa taidu apsmīkli. Kristāvs un kristamuote nūsabreinuoja, atnas itū pagali uz sātu, iztyna un verās: tī na pagaļa, bet bārns. Cytā dīnā bārns otkon runoj: "Nesit mani kristeit!" Otkon nūnas bārnu uz bazneicu. Otkon bazneickungs grib kristeit, iztyna, verās: kyuļs mīžu. Otkon bazneickungs nakrista. Atnas itū kyuli uz sātu, iztyn — verās: bārns. Trešā dīnā bārns otkon runoj: "Nesit mani kristeit!" Nūnas otkon uz baznīcu un izstuosta bazneickungam vysu. Jau bazneickungs sasalasēja kristeit un pasacīja izteit bārnu. Iztyna bārnu un verās — blise, bet bazneickungs suoka kristeit un devja jam vuordu "Blise". Kad nūkristīja baznīckungs blisi, nū blises tyuleņ palyka bārns, kurs suoka augt na dīnom, bet stundem. Dreiži izauga lels bryutgons. Pēc tuo dreiži suocjās leli vaidi, un itys bryutgons nūguoja uz vaidim, pasyta vysus ķēniņus un pats palyka par stypru ķēniņu un tagad dzeivoj, madu ar brandīņi dzer, dūmuodams, ka yudeņs.


text:
3. majā 13.00 Latgolys Centraluos bibliotekys (LCB) daiļliteraturys sektorā (2. stuovā) Muokslys dīnu pasuokumu cykla ītvorūs tiks atkluota muokslinīka Juoņa Plivdys gleznu personalizstuode “Krāsu mirkļi”, informej LCB puorstuove Inga Gedžūne.
Juoņs Plivda ir Preiļu muokslinīks, pabeidzs Rēzeknis muokslys koledžu i studiejs Latvejis Muokslys akademejis (LMA) Latgolys filialis Gleznīceibys nūdaļā pi pasnīdzieju A. Zelča i O. Zvejsalnieka. Magistra grādu sajiems Reigā LMA. Itūšaļt struodoj par pasnīdzieju Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolā.
Juoņa Plivdys kompozicionali pīsuotynuotuos ainovys ir cīna i mīlesteibys aplīcynuojums dobai. Juo izpratnē ainova ir patstuoveiga vierteiba, kurei muokslys volūdā var pasaceit daudz vaira kai suokumā ruodīs. Caur sovim dorbim muokslinīks gryb atkluot i sev, i cytim apleicamuo pasauļa dzeivū i maineigū dobu, kurei uzrunoj i saista ar sovu naizsmeļamū vitalitati. Da šam Juoņa Plivdys gleznys ir bejušys apsaveramys Preiļūs, Ludzā, Kruoslovā, Rēzeknē, Leivuonā, Utenā (Lītova) i ari Daugovpilī.
Latgolys Centralajā bibliotekā muokslinīka dorbi teik izstuodeiti pyrmūreiz. Izstuodē “Krāsu mirkļi” skateituoju viertiejumam teik pīduovuoti puorsvorā jaunuokī dorbi, kas radeiti pādejuo goda laikā. Jauni stuosti, kūšys i naparostys kruosu kombinacejis, gleznīciskuo sprīdze formu interpretacejā i kruosu laukumu kluošonys manīrē. Skateituoji ir aicynuoti rast prīcu i smeļt īdviesmi itamā kruosu puorpiļneibā.
Juoņa Plivdys izstuode “Krāsu mirkļi” byus apsaverama LCB daiļliteraturys i nūzaru literaturys sektorūs da 31. maja.


text:
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir sabīdriska organizaceja, kas apvīnoj studejūšus i studejis beigušus jaunīšus, kam ir svareigi LgSC statutūs nūsaceitī mierki i aizdavumi.
Bīdreibys nūsaukums ir „Latgolys Studentu centrs”, krīvu volūdā – „ЦeHTp cTyдeHToB ЛaTraлий”, angļu volūdā – „Students’ centre of Latgola”. Bīdreibys nūsaukuma saeisynuojums – „LgSC”.
LgSC mierkis ir sekmēt jaunīšūs Eiropys pylsūneibys apsazynuošonu i veicynuot jaunīšu īsasaisteišonu Latgolys nūvoda kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibā, koordinēt ar tū saisteitūs projektu izstruodi i realiziešonu.
LgSC golvonī aizdavumi: izstruoduot, koordinēt i realizēt projektus, kas sekmej jaunīšu īsasaisteišonu Latgolys nūvoda kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibā; apzynuot jaunīšus i studentus, kas īt nu Latgolys, i veicynuot jūs sadarbeibu; veicynuot latgaliskuos pošapzinis ceļšonu i latgalīšu volūdys lītuošonu, atteisteit interesi par Latgolys kulturvidi, ekonomiku i sabīdriskajim procesim; sekmēt jaunīšūs Eiropys pylsūneibys apsazynuošonu, kai ari kūpeigys eiropeiskuos identitatis sajiutys i integracejis izaveiduošonu.
LgSC devize – Latgolu saulē ceļt.
LgSC moto – Dūd vacam gūdu, ej jaunam leidza!
Bīdreiba dorbojās Latvejis Republikys teritorejā i uorpus juos, sasadorbojūt ar leidzeigom organizacejom cytuos vaļstīs, kai ari cytom bīdreibys interesis aizstuovūšom, atbolstūšom i īsaisteitom īstuodem, fiziskom i juridiskom personom.


text:
Latvejis Universitatis prīškguojiejis – Latvejis Augtškolys – dybynuošona 1919. godā deve jaunys vareibys Latvejis vaļsts īdzeivuotuojim sajimt kvalitativu augstuokū izgleiteibu latvīšu volūdā. Itū vareibu izmontuoja ari Latgolys vuiceitīs grybūšī jaunīši. Godu gaitā studentejis lūks pasaplašynuoja: ka 1920./1921. vuiceibu godā Latvejis augtškoluos vuicejuos ap 3500 studentu, tod 1935./1936. vuiceibu godā tūs beja jau ap 8000. Teik dūmuots, ka laikā nu 1931./1932. leidz 1936./1937. vuiceibu godam 4 leidz 6 procenti nu studentu kūpskaita beja nu Latgolys. Lels vairums piec tauteibys beja latvīši, bet vuicejuos ari daudzi žydi, kai ari krīvu, vuocu, pūļu i pat sūmu tauteibys studenti nu Latgolys. Popularuokī studeju nūvierzīni beja tautsaimnīceiba i jurisprudence, lauksaimnīceiba, matematika i dobyszynuotnis, nu 30. godu beiguos vairuoki studenti nu Latgolys absolvēja ari Latvejis Muokslys akademeju. Pakuopeniski augūt studentu skaitam, jaunīši suoce veiduot dažaida veida organizacejis, kuruos apsavīnuoja nūvodnīki voi vīnkuorši dūmubīdri. Jau īprīšk vairuoki latvīšu studenti beja apsavīnuojuši studentu korporacejuos – iz vuocu tradicejom veiduotuos myuža organizacejuos, kurys izacēle ar tikai bīdrim pīejamu īkšejū sadzeivi i spylgtom atškireibys zeimem. Latgolys studenti, īsarūnūt Reigā, juta vajadzeibu piec organiziešonuos, kab dažaidu vacumu latgalīšu studenti sovstarpeji paleidzātu īsajust jaunajā vidē i veicynuotu studentu izaugsmi dorbam Latgolys i Latvejis lobā.
Kai pyrmuo latgalīšu studentu organizaceja naatkareigā Latvejā 1921. goda majā Reigā nūsadybynuoja Latgolys Studentu savīneiba, kuru 1925. goda janvarī puorsauce par Latgolys Studentu bīdreibu (LSB). Dybynuošonys protokolu i statutus parakstejs Pīters Šadurskis, Viktors Barkāns i cyti latgalīšu studenti, izveidojūt vyspuoreja rakstura gon sīvītem, gon veirīšim pīejamu organizaceju. Pyrmsuokumūs – 1923. godā – organizacejā beja ap 50 aktivū bīdru, laika gaitā tūs skaits auga. Organizaceja reikuoja gon dažaidus literarūs lasejumus, gon pīsadaleja Latvejis Universitatis Studentu padūmis vieliešonuos. Ar laiku LSB bīdru vydā suocēs škeļšonuos i daudzi nabeja apmīrynuoti ar bīdreibys dorbu piec reorganizacejis. 20. godu vydā uzvarys guojīni suoce studentu i ari jau studenšu korporacejis, kuru popularitate i paražys pīsaisteja daudzus studentus. Storp 1925. i 1929. godu nu LSB atsaškēle treis organizacejis – bīdreibys „Unitas Lettgalica”, „Dzimtene” i „Latgola”, kuo rezultatā organizaceja zaudēja lelu daļu aktivūs bīdru.
Latgalīšu studentu atbolstam Latvejis Kulturys fonds 1923. godā suoce daškiert finansialu atbolstu, atvālūt leidzekļus 30 naatmoksojamom stipendejom. Tys raiseja naapmīrynuoteibu studentu nu cytu nūvodu vydā, kuri skaiteja par nataisneibu tū, ka Latvejis Universitatis daškiertuos stipendejis beja juoatmoksoj i beja pīejamys proporcionali mozuokam studentu skaitam.
Korporaceju laiks
1925. goda 7. decembrī sovu pyrmū kūpsapuļci nūturēja septeni bejušī LSB bīdri, puorsvorā studenti, kurim simpatizēja tymā šaļtī popularuos studentu korporacejis, rezultatā tyka nūdybynuota bīdreiba „Unitas Lettgalica”. Kab nasarostu dūmstarpeibys ar korporaceju „Lettgalia” deļ leidzeiguo nūsaukuma, 1927. goda 7. decembrī latgalīšu bīdreiba puorsasauce par studentu korporaceju „Lacuania” (nu latiņu volūdys „Azarzeme”). Apstyprynojūt statutus aba garantejūt komanu pi korporacejis „Tālavija”, 1931. godā „Lacuania” uzjēme korporaceju jumta organizacejā Prezideju Konventā. Korporaceja par uorejim simbolim pījēme zylys, malnys i zalta kruosys capuris (dekeļus) i kruosu lentys. Tuos sauklis beja „Vires unitae agunt” (nu latiņu volūdys „Veiru spāks vīneibā”). Latgalīšu studentu organizaceju vydā storpkaru laikā „Lacuania” apvīnuoja iz vysa vaira latgalīšu studentu, tymā dorbuojuos ari jaunīši, kas nabeja dzymuši Latgolā, 1940. goda junī organizacejā beja 188 bīdri. Taipoš kai cytys studentu korporacejis, ari „Lacuania” dorbuojuos saskaņā ar studentu korporaceju lykumim, jaunūs bīdrus sauce par zānim voi fukšim, pylntīseigūs lūcekļus par kruosnešim voi komilitonim, tyka izmontuoti latiniski i vuociski termini, kai ari pīkūpta paukuošonuos ar rapirim. „Lacuania” bīdru vairuokums beja nacionali nūskaņuoti. Ilglaiceigs korporacejis vacuokais aba seniors beja gazetu „Zemnīka Ziņas” i „Jaunais Vords” redaktors Jezups Uljans, bet viceseniors Preiļu pedagogs Jezups Utināns. Organizacejis bīdru vydā beja Saeimys prīšksādātuoja bīdrs veiskups Jezups Rancāns, vairuokkuortejais tautys labkluojeibys ministrs Vladislavs Rubuls, izgleiteibys ministra bīdrs Jezups Čamans i bruņuotūs spāku generals Kazimirs Olekšs. Bīdru vydā beja ari Saeimys deputats Vinca Barkāns, gazetys „Jaunuo Straume” redaktors Vladislavs Silandžs i cyti. Piec Latvejis okupacejis „Lacuania” slēdze, nu tei sovu darbeibu turpynuoja trymdā apmāram 70 bīdru sastuovā, uzjamūt ari jaunus bīdrus. Korporaceja atjaunuoja sovu darbeibu Latvejā 1990. godā.
Nu Latgolys Studentu bīdreibys 1932. godā nūsadaleja 19 studenšu grupa, izveidojūt bīdreibu „Aurora”, bet jau nuokušuo goda majā organizaceja registrējuos kai Latvejis Universitatis studenšu korporaceja, komānu garantejūt pi studenšu korporacejis „Gundega”. Par sovom kruosom aurorys izavēlēje zalta, zylū i purpura kruosu, 1933. godā korporacejā dorbuojuos 27 aktivys jaunītis, bet jau 1939. godā – 89. Aktiva beja ari „Aurorys” filistru bīdreiba. Korporacejis idejiskī atbaļsteituoji i gūda filistri beja Jezups Rancāns, Vladislavs Rubuļs, uorsts Vincents Barkāns i Daugovpiļs Školuotuoju instituta direktore Valerija Seile. 1938. godā korporaceju uzjēme studenšu organizaceju apvīnuojušajā institucejā – Studenšu Prezideju konventā. Suokumā korporaceja, leidzeigai kai „Lacuania”, apvīnuoja tikai latgalīšu studentis, nu laika gaitā uzjēme na tikai jaunītis nu Latgolys. Piec sliegšonys 1940. godā korporaceja dorbuojuos trymdā i Latvejā sovu darbeibu atjaunuoja 1992. goda novembrī.
1933. goda 21. martā atlykušī LSB bīdri puorsaveiduoja par Latvejis Universitatis studentu bīdreibu „Montania”. Organizaceja nu vysim atvārtys palyka par slāgtu, turpmuok sovā vydā uzjēme tikai veirīšus i volkuoja pazeišonuos zeimis – capuris i kruosu lentys ar zylu i zalta kruosu. Nu 1936. goda februara da 1941. goda apreļam pastuovēja ari „Montania” vacbīdru aba filistru bīdreiba. Lai ari formali organizaceja beja apolitiska, atrūnamys līceibys, ka godu gaitā organizaceja suoce nūsaslīkt par lobu liberalim i kreisi orientātim uzskotim. „Montania” bīdru vydā beja nalegaluos Latvejis Komunistiskuos partejis aktivisti, pīvadumam, nu 1929. leidz 1931. godam organizacejā dorbuojuos vāluokais čekists i LPSR Īkšlītu tautys komisariata darbinīks Alfons Noviks. Suocūtīs padūmu okupacejai, „Montania” i bīdreibys „Latgola” vuords pasaruoda vairuokuos gazetu publikacejuos, kas agitej piļsūnim pīsadaleit okupacejis varys sareikuotajuos „Tautys Saeimys” vieliešonuos. Padūmu vara organizaceju slēdze 1940. goda vosorā, bet tuos likvidaceju formali pabeidze 1941. goda 3. februarī.
„Aurora” i „Lacuania” bīdri sabīdryskuo i politiskuo darbinīka Vladislava Rubuļa bērēs.
Dorbs vaļsts i akademiskuma lobā
Latgalīšu studentu organizaceju „Dzimtene” 1929. goda 16. janvarī piec atsaškeļšonys nu Latgolys Studentu bīdreibys dybynuoja 18 bejušī LSB bīdri kai vyspuoreju gon sīvītem, gon veirīšim pīejamu studentu organizaceju, kas nūlēme baļsteitīs iz latviskuma princypim, nasekojūt par vuocisku skaiteitajam korporaceju modeļam. Tei par mierki izvierzeja bīdru i bīdriņu audzynuošonu vaļsts i akademiskuma vuordā. Kai atpazeišonys zeimi tuos lūcekli volkuoja malni zylys kruosu lentys. Organizacejis bīdru vydā beja Daugovpiļs jurists Vitolds Strauts, literate Austra Rudzīte i agronoms Stanislavs Keišs, kai ari ekonomists i Latgolys Studentu fonda vadeituojs Fraņcs Teirumnīks. 1935. goda 12. novembrī vīneibu puorsauce par Latvejis Universitatis studentu bīdreibu – vīneibu “Dzimtene”. Jau 1935. goda oktobrī tei kūpā ar vēļ ostoņom studentu bīdreibom i vīnuotnem beja izveiduojuse Vīneibu Savīneibu – vīnu nu golvonajom jumta organizacejom storpkaru Latvejā, kas apvīnuoja nakorporeliskuos studentu myuža organizacejis, leidzeigi kai korporaceju veiduotais Prezideju Konvents. Savīneiba ari pījēme kūpeigys atškireibys zeimis – rombveida dzyntara pīspraudi ar vīneibys simbolu, kai ari kremkruosys i purpursorkonys kruosys capuri. „Dzimtenes” bīdri reikuoja dažaidus izgleitojūšus lasejumus, pīsadaleja Vīneibu Savīneibys kasgadejūs Dorba svātkūs, ari Latgolys sabīdriskūs darbinīku bērēs, pīvadumam, goreidznīka, kulturys i sabīdriskuo darbinīka Nikodema Rancāna izvadeišonā 1933. godā.
Studentu bīdreibu „Latgola” izveiduoja 10 bejušī LSB bīdri 1929. goda 13. martā, par bīdreibys devīzi izavielejūt „Ar skaidru sirdi tāvu zemis dorbā”, i par sovu mierki bīdreiba izvierzeja izaudzynuot kuorteigus i gūdeigus Latvejis vaļsts piļsūņus. Bīdri nosuoja zyli boltys kruosu lentys i kruosu capuris, kai ari atsaturēja nu alkohola lītuošonys. Tuos kruosu karūgu ar izšyutū devizi 1939. goda 6. majā īsvieteja veiskups Boļeslavs Sloskāns. Ap 1935. godu bīdreiba „Latgola” dabuoja sovys telpys divūs dzeivūkļūs Reigā, Ganeibu dambī 15, kur izveiduoja ari internatu 20 studentim, kuri tī dzeivuoja, moksojūt zamu cenu (18–20 latu mienesī), i varēja sajimt veseleigu iedīni, skaiteit gruomotys i klauseitīs radeju. Reikuoja pasuokumus, koncertus, uzvede lugys Reigā i leluokajuos Latgolys piļsātuos. 1937. aprelī bīdreibā „Latgola” dorbuojuos 70 bīdri, nu kurim 11 beja filistri – Jaunjelgovys komercškolys direktors Kārlis Sangovičs, Modūnis rajona agonoms Fraņcs Laganovskis, Daugovpiļs apriņča slimineicys uorsts Donats Sangovičs. Treisdesmitūs godu beiguos bīdru skaits beja stypri pasalelynuojs, 1939. godā organizacejā dorbuojuos 110–140 bīdri (dažaidūs olūtūs bīdru skaits mynāts atškireigs). Vairums organizacejis „Latgola” bīdru beja nu Latgolys, bet dorbuojuos ari jaunīši nu Reigys, Kūrzemis i Vidzemis. Lai ari suokūtnieji bīdreiba idejiski beja pītyvynuota nacionaldemokratiski nūskaņuotajai Vīneibu Savīneibai literaturā teik mynāts,ka, leidzeigi kai „Montania”, ari “Latgola” politiski ir slīkusēs kreisūs ideju vierzīnī. Bīdreibā dorbuojuos ari komunistiski nūskaņuota studentu grupa, kuri vāluok īsasaisteja okupacejis varys organiziešonā, pīvadumam, vīns nu grupys puorstuovim Bronislavs Kudeiko dorbuojuos bīdreibā 30. godu beiguos, vīnlaikus byudams aktivs komunistiskuos pagreidis literaturys izplateituojs i Latvejis Komunistiskuos partejis bīdrs. 1940. godā Kudeiko tyka par Tautys Saeimys deputatu, nu 1941. goda vosorā vuocu spāki jū struopeja ar nuovi. Piec sliegšonys 1940. godā „Latgola” dorbuojuos trymdā Australejā i Amerikā, nu Latvejā piec naatkareibys atjaunuošonys sovu darbeibu naatsuoce.
Religiska rakstura studentu organizacejis
Bīdreibu „Fraternitas Catholica”dybynuoja 1933. goda 26. janvarī, i tei par sovu mierki izvierzeja apvīnuot latvīšu i latgalīšu katuoļticeigūs veirīšu dzymuma studentus. Bīdreibai beja sova vairūga veida nūzeime, kai ari kruosu lentys i capuris. Bīdreibys kruosys beja zalta, bolta, sorkona, zaļa i bryuna, bet devīze skanēja “Par Dīvu, tieveju i zynuotni”. Jaunuokūs bīdrus sauce par juniorim, pylntīseigūs par fraterim, bet vacuokūs i studejis beigušūs bīdrus sauce par filistrim. Pyrmajā darbeibys godā organizacejā beja 19 bīdri, godu gaitā tūs skaits auga, pīvadumam, 1939. godā „Fraternitas Catholica” īsastuoja 30 jaunī bīdri. Katuoļu studentu organizacejis bīdru vydā beja daudz gareidznīku i teologejis studentu, organizacejis vadeituojs 1935. godā beja vāluokais trymdys aktivists Benedikts Čevers, piec tam leidz 1940. godam organiaceju vadeja rokstu kruojuma „Olūts” literarais redaktors Norberts Trepša, bet tuos kapelans i pādejais seniors beja Henriks Trūps. Bīdreibys telpys atsaroda Reigys Nabadzeiguo Bārna Jezus muosu klūstera teritorejā Klūstera īlā, kai ari dorbuojuos bīdreibys vadeits internats, kurā par zamu īris moksu dzeivuoja studenti. „Fraternitas Catholica” eipaša sadarbeiba beja izaveiduojuse ar Aglyunys gimnazeju, kurai bīdreiba 1940. godā dovynuoja karūgu.
Nu mozuokom latgalīšu studentu organizacejom pīmynoma 1937. godā dybynuotuo studenšu bīdreiba „Terra Mariana”, kurys darbeibys princypi beja leidzeigi „Fraternitas Catholica”. Organizacejai pīderēja internats katuoļu studentem Klūstera īlā, cikom bīdreibu likvidēje 1941. goda 22. martā. Taipoš nu 1925. goda apreļa da 1939. goda novembram dorbuojuos Latgolys latvīšu studentu bīdreiba, kuru Rēzeknē dybynuoja vāluokais gareidznīks Alberts Birnbaums ar dūmubīdrim, kurus nauzjēme Latgolys Studentu savīneibā. Ari Latgolys latvīšu studentu bīdreiba uzturēja kontaktus ar Vīneibu Savīneibys organizacejom, nu nasajmēme plašu atsauceibu studentu vydā.
Kūpumā lelais latgalīšu studentu bīdreibu skaits paruoda, ka studenti nu Latgolys paraleli studejom tikpat lelā mārai kai cytu nūvodu studenti prota atrast laiku i spākus aktivai darbeiba akademiskuos organizacejuos. Vairuokys nu itom organizacejom, pīvadumam, „Montania”, „Lacuania”, „Dzimtene” i „Latgola”, varēja apvīnuot spākus Latgalīšu studentu fonda izveidē.
Lela daļa nu latgalīšu organizaceju bīdru piec studeju beigom, napuortraucūt tymuos darbeibu, palyka par prasmeigim specialistim voi nanūgurstūšim sabīdryskajim darbinīkim, kas veļteja sovu dorbu Latgolys lobā vysa myuža garumā.


text:
Īvodūt Latgolys kongresa symtgadis nūtikšonys, 1. majā 14.00 Fraņča Trasuna muzejā “Kolnasāta” Rēzeknis nūvoda Sakstagola pogostā nūtiks vēļ nabejs pasuokums — Trasuna fabulu svātki. Itim svātkim par moto teik jimtys ryndys nu izcyluo vaļstsveira, gareidznīka i literata, Latgolys kongresa 1917. godā idejiskuo vadūņa Fraņča Trasuna (1864–1926) fabulys ailis: “Ka kūpeibā ir spāks/ Pret tū i runuot grāks!”.
“Ka Fraņcs Trasuns dzeivuotu myusu dīnuos, kaids byutu juo aicynuojums, pret kū jis īsastuotu sovuos fabuluos i iz kaidu reiceibu aicynuotu leidzcylvākus sovys tautys, sovys vaļsts lobā? Trasuna dzymtajā sātā “Kolnasātā” sabīdreibā vaira i mozuok zynomi izgleiteibys, kulturys i sabīdriskī darbinīki, tymā skaitā muzikis Andris Eriņš, gareidznīks Rinalds Broks, uzjiemiejs Jurs Vucāns, Pluociņu Mase i cyti daleisīs ar sovu personeigū pīredzi i dzeivis stuostim, īdvasmojūt klauseituojus jaunim dorbim i dūmom,” — stuosta svātku režisore Iveta Graudiņa. Fabulu svātkūs pīsadaleis školānu skotivis runys konkursa “Vuolyudzāni” laureati, kai ari Rēzeknis teatra “Joriks” latvīšu trupys akteri.
F. Trasuna fabulu svātku apmaklātuoji varēs īsapazeit ar pa daļai atjaunuotū muzeja ekspoziceju (muokslineica Inese Dundure), kai ari nūbaudeit slovonū Sakstagola cymusu.
Pasuokumu finansiali atbolsta Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba i Sakstagola pogosta puorvaļde.


text:
Kalni
Treis versti nu Rēzeknis pilsātys, pa Viļānu ceļi, Ūzulmuižas pagastā ir vīns kolns, kurijis saucās par Pilis kolnu. Uz tuo kolna naaug nikaida zuoļa, jis ir pavysam plyks. Apleik kolna aug daudz kūku: apsis un bārzi. Vaci ļauds stuosta, ka daudz godu tam atpakaļ uz ituo kolna beja vīna lela piļa un taipat bazneica. Tymā bazneicā beja bazneickungs, kurijis ar taipat dzeivuoja tymā piļī. Tys bazneickungs dzeivuoja uz šuo pasauļa daudz godu un beja cīši dīvabaileigs un lyudzja Dīvu ar vysu sovu sirdi. Cik tī laika puorguoja, itys bazneickungs suoka daudz grākuot un pats Dīvs navarēja jau vairuok vērtīs uz juo nataisneibom. Vīnu godu taišņi uz Leldīnis dīnys nu leluos sestdīnis sazalasējās uz bazneicu daudz ļaužu nu vysu pušu. Taišņi divpadsmit stunžu naktī, kod bazneickungs pacēļa krystu un aizdzīduoja: "Krystus augšon cēļās, aleluja." Tū pat minūtu pazacēļa lels vjējs un lels pārkiuņc, aizzatreisējās vysa zeme un bazneica ar vysim ļaudim un tai piļa puorkryta caur zemi, un uz tuos vītys palyka plykums, dzaltoni smilkši. Ļauds stuosta, ka kas grib zynuot, ka rikteigi tī ir zam zemis bazneica, tys lai atīt uz tuo kolna taišņi zam Leldīnys sestdīn divpadsmit stunžūs naktī, tod dzierdeis, kai tī zam zemis tuo kolna zvanej zvoni, spēlej argani un dzīd ļauds.
Vīna sīvītja, vīnu reizi īdama uz bazneicu nakti sestdīn zam Leldīnys, dzierdēja, kai uz tuo kolna nazkas cīši šmuki dzīduoja. Jei paguoja tyvuok un īraudzēja vīnu jaunu un skaistu puiku, kurijis beja apvylkts bazneickungu drābūs. Sīvītja pavaicuoja nu tuo puiša, kū jis dora uz tuo kolna. Puiss jai atbildēja: "Es asmu cylvāks, sagrākuojis, un reizi godā zam ituos dīnys es varu dabuot viers zemis gora." Sīvītja suoka nu juo vaicuot, un jis jai razstuostēja vysu un pascēja, kai var ratovuot jū ar vysu bazneicu un piļi nu zemis uorā. Sīvītja ilgi stuovēja un runuoja ar tū puišu un par nagaru laiku tys puiss iznyka. Puiss tys beja pats tys bazneickungs, kurijis puorkryta ar vysu bazneicu. Uz ūtra goda taišņi tymā pat sestdīnei zam Leldīnis sīvītja nūguoja uz itū pat kolnu, gribādama ratovuot tū bazneickungu un bazneicu ar vysim ļaudim, bet jei aizmiersa, kai darēt jai. Jei aizmiersa tūs vuordus, kurus jai tys cylvāks vai bazneickungs runuoja. Vairuok sīvītja nikuo naredzēja un nūguoja uz sātu, dūmuodama, ka uz cytu godu jei vysu sataisēs un ratovuos tū bazneicu un vysus ļauds, kuri tī palykuši dzeivoj. Sīvītja nu lelu dūmu tū pat godu nūtrokuoja un dreiži nūmyra. Tai tū bazneicu vēl nikas navar ratovuot un taipat tū bazneickungu un ļauds.


text:
Nazkai aizmiersu Naktineicā īlikt ka ni Dīnys rokstu, to koč atsauci. Ite byus. Kartenis i jūs parokstus niu laikam napuorpubliceišu. koč tī varbyut ir Dīnys dīnroksta leluokuo vierteiba.
________________________________________
Vysod var atlikt raksteišonu i naraksteit var vysod. Taipat kai vysod var nadareit, nabraukt, nasajimt. Sēdēt sātā, peļnēt naudys, dzeivuot labi i pareizi. Kai vysi dora i kai ak jau ir juodora.
Tok sajem smierts ziņu i saprūti – cik labi, ka rakstieji, darieji, brauci i jiemīs. Ka nasiedieji sātā, napeļnieji naudys i nadzeivuoji labi i pareizi. Partū ka nivīns cyts tuo nabyutu dariejs, redziejs, juts i bejs. Kai jau dzeivē vyscaur tys ir – cyti tovys dzeivi nadzeivuos.
Myruse Sprukuļu Berte nu Sčastlivuos dzeraunis. Cylvāks, par kuru es asu saciejuse – juos vīn deļ maņ beja vārts aizbraukt iz Sibiri. Ar vysu gryutumu i vysu naveseleibu pyrms tam, dublim, ūdim, moškom i ērcem.
Myužeigu duseišonu jai nūmyrušai i myužeiguo gaisma lai speid jai.
Par gūdu jai, juos dzeivei i dzīsmem šudiņ diena.lv īlikšu sovys kartenis nu 2006. goda 30. juņa ekspedicejis Sčastlivajā i sovu raksteitū Sibira stuostu gobolu “Kiukoj uora dzagiuzeite”.Varātu tikai saiti dūt iz cytu resursu, tok maņ ruodīs, ka var īlikt i vysu tekstu. Kurs gribēs, puorskaitēs.
Ituo teksta es nikod nabyutu pīrakstiejuse, kab na Bertys Sprukuļ nu aizlaiku laikim atguoduotuos i nu suoku nadzīdomā bolsā saceituos, piečuok īsadzīduotuos dzīsmis par dzagiuzeiti, kas bādoj par sovim kūkim taipat, kai meituška par sovim bruolim, kas pagaisuši karā.
I maņ prīca, ka tei dzīsme ir dzeiva. Jū niu dzīd Ondrupenis folklorys ansamblis “Sovvaļnīki”.
Taidā reizē saprūti, cik myužeiba ir moz, ka vysu taipat nūsoka eisa šaļteņa – kod Sprukuļu Berta atguoduoja tū dzīsmi i dzīduoja. I kod ļauds Latgolā jū niu dzīd. Par dzagiuzeiti, kam pītryuka treju kūku. Taipat kai dzīduotuojai treju karā kautūs buoleleņu, kuru kaulus balynoj saule i motus purynoj viejs.
Cik ta gara dzīsme ir – puors minotu. A tymūs minotūs izskaņ kaida cylvāka dzeive i vysu dzīsmis dzīduotuoju myuži, cikom vacuo dzīsme tyka da myusu laika i myusu laika dzīduotuoju.
________________________________________
Ite Sprukuļu Bertys dzīduotuo latgalīšu tautys dzīsme “Tymsa, tymsa tei eglīte”. Atlaidit, nūfilmeits šķeibi – steigā i ar fotoaparatu – jei pieški suoce dzīduot i nabeju da tuo ni reizis filmiejuse.
[youtube=http://www.youtube.com/watch?v=9Yp67hCwdL4&feature=channel_page]
Soka, ka cīši skumeiga jai itei dzīsme. Tok cytys vēļ skumeiguokys. I maņ cīši pateik, ka tī vīnu šaļti īsadzīdoj meža putyni. Taišni tymā vītā, kur Berta dzīd par putynim.
Nu dzagiuzeitis maņ kotru reizi šārpys īt par kauli, tok dzīsmei ir tikai audio fails. Kina tikai pādejam paņteņam.
________________________________________
A ite muns stuosts par Sibiri “Kiukoj, uora dzagiuzeite“.


text:
Pyrmais stuosts teik suokts vītā, kū napuorspeilejūt var saukt ari par nacionaluos atmūdys pārnejuo godu symta ostoņdasmytajūs godūs suokūtni – Daugovys lejteci pi Slutiškim. Taišni Daugovpiļs HES īspiejamuo celtnīceiba salīdieja tautu, lyka īsaklauseit Dainī Īvānā i nūviertēt myusu nacionaluos vierteibys. Vītejī, ari plūsta kapteiņs Ilmārs Lociks, itū vītu sauc par Daugovys vuortim, kur sevkurs var izbaudeit breineigū dobys parku “Daugavas loki”. Valentins Lukaševičs kūpā ar plūstnīku Ilmāru Lociku i fotografu Aleksandru Bondarenko pa Daugovu ar plūstu nūbrauks 18 km nu Slutišku da Vasargilišku, ceļuojuma laikā jim dasavīnuos dzīšmu autors i izpiļdeituojs Jurs Ostrovskis, byus zyvu givieju stuosti, vareiba izkuopt Slutišku krostā i baudeit vīnmiereigū upis plyudumu.
Cytaidi latviskais. Ar plūstu pa Daugovys lūkim4. Juļs, 2016. gods Comments Off on Cytaidi latviskais. Ar plūstu pa Daugovys lūkim
Leidzeigi roksti »
Komentari slāgti.


text:
Ir veirīšu pasauļs i ir sīvīšu pasauļs. Reizem tī pasauli sasateik vīnā vītā, i tī ir vysleidza – ka tik lobs cylvāks.
Vakar beju aizguojuse apsavērt veirīšu pasauli – iz Reigu beja atbraukušys “Gumball 3000” mašynys, Elizabetis īlā juos beja salyktys zam līpu. Varu īsadūmuot, kaidā kaifā līpys beja nu īspiejis aplaist ar sovim lipeigajim vosorys suokuma lopu svečim na jau sprostus opeļus i golfus, a smolkus lambordžini i kū tī vēļ nā.
Veirīšu tī natryuka – čumēja i mudžēja ap vysim statinim kai vabalis i staipēja koklus. Mašynys ar nazkaidys beja.
Voi munā pasaulī nu tuo kas izamaineja – šaubūs. Maņ laikam svareiguok, lai ar mašynu var normali pabraukt i ar jū aizvest tomatu stuodus i ritini. Bet es jau ari naasu caca, tai ka naba maņ sprīst.
Bet ite puors kartenis. Mudrā sūlī ejūt iz dzīduošonu da Edeitis, nu sumkys izvylku fotoaparatu. Nui, maņ najauši gadejuos leidza aparats, deļtuo i kartenis.
Vysys mašynys vēļ nabeja atbraukušys, deļtuo ļauds stuovēja gar statiņa molom i gaideja – kod Juos pasajuovēs ar breinumainu riecīni.
Puori ļaužu golvom vīns stīp sovu teleponu i fotografej, cyts – tikai sovu dagunu i verās. Es pastīpu fotoaparatu i verūs iz jūs obeju.
Apsorgs dasaver, lai līki cylvāki napadora mašynom kaidu škodi. Cylvākus i apsorgu pošu gon vaira interesej nūtykuma centrs, na itei perifereja.
Sīvīte veirīšu pasaulī. Jei izavēre tik vīna vysā ļaužu burzmā i tik aizagaidejuse, kod ak jau kaids jai svareigs cylvāks apsavērs tuos mašynys.
Veirīši mašynu deļ ruopoj pa sīnom. Pareizuok sokūt, kuop iz statiņa i ir gotovi sēdēt koč iz mīta. Eista mīlesteiba nav nikaids bļaka gobols. Naryus.
Ite vīna nu vabalem. Nu nazynu – ak jau gruobekli iz kopim var aizvest i ar taidu, bet iz Reigys apdrupušuo asvalta jei izavēre kai drupeit nūcenuots NLO, kū niu vodoj pa cyrkim kai buordainu sīvīti.
Cyrka izruode 21. godu symtā – iz piļsātu atbrauc kumiedeņu ruodeituoji i ļauds sasalosa iz izruodi. Nūfotografej i īlīk sovā profilā – es ari te beju.
Nui, ari es tī beju, redzieju, apsavieru i aizguoju pa sovom dzelom. Palyka viņ ituos kartenis.


text:
2011. goda 25. novembrī Kulturys ministreja izsludynuoja konkursu „Integracejis pasuocīni 2011” pīcuos tematiskajuos jūmuos: mozuokumtauteibu kulturys i sovpateibys saglobuošona, pylsūniskuos leidzdaleibys veicynuošona, lībīšu kulturys i volūdys saglobuošona, latgalīšu rokstu volūdys nūstyprynuošona, uorzemēs dzeivojūšūs latvīšu identitatis saglobuošona. Konkursā iz vysom jūmom tyka īsnīgti 55 projektu dasacejumi, nu kurim finansiejums daškierts 13 projektim. Divejus projektus īsnīdze ari bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” i dabuoja atbolstu obejim.
.
Konkursa tematiskajā jūmā par latgalīšu rokstu volūdys saglobuošonu pīeimamais finansiejums beja 4000 latu. Projekti, kas dabuoja finansiejumu i tiks realizāti:
Bīdreibai „Latgolys Studentu centrs” ir daškierts leidzfinansiejums 2 projektu realizacejai. Projekta „Latgaliešu kultūras ziņu portāls Lakuga.lv” mierkis ir uzlobuot i pylnveiduot vīneigū latgaliski rokstūšū medeju Lakuga.lv, padorūt tū par īteikmeigu latgalīšu rokstu volūdys izplateituoju i nūzeimeigu Latgolys kulturys nūtykumu i aktualitašu informacejis apmainis vītu Latvejis kulturys i medeju telpā. Daškiertais finansiejums – LVL 2 331,00.
.
Ūtra bīdreibys projekta „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu!” mierkis ir paplašynuot latgalīšu rokstu volūdys pratieju lūku jaunīšu vydā, veicynuot jaunīšu interesi par regionalū kulturu, rūsynuot sevkuru izmontuot latgalīšu volūdu na viņ mutvuordu saziņā, bet ari rokstūs. Projekta laikā tiks uzlobuota latgalīšu rokstu volūdys vuiceišonys metodika i organizāti latgalīšu volūdys kursi studentim i školānim. Daškiertais finansiejums – LVL 634,00.
.
Vaira informacejis vari viertīs: http://lakuga.lv/2012/01/04/kulturys-ministrejis-konkursa-daskierti-leidzeikli-latgaliskim-projektim/
.


text:
3. julī 18.20 Latvejis Televizejis 1. kanalā ar jau 4. sezonu atsagrīž raidejums “Cytaidi latviskais”.
Jau catūrtū godu latgalīšu dzejnīks, nūvoda pietnīks Valentins Lukaševičs sešys svātdīnis aicynuos īpazeit latgaliskū vidi, aizrauteigus cylvākus, nūviertēt interesantys nūdarbis i īsaklauseit latgalīšu volūdā.
Pyrmais stuosts tiks suokts vītā, kū napuorspeilejūt var saukt ari par nacionaluos atmūdys pārnejuo godu symta ostoņdasmytajūs godūs suokūtni – Daugovys lejteci pi Slutiškim. Taišni Daugovpiļs HES īspiejamuo celtnīceiba salīdieja tautu, lyka īsaklauseit Dainī Īvānā i nūviertēt myusu nacionaluos vierteibys. Vītejī, ari plūsta kapteiņs Ilmārs Lociks, itū vītu sauc par Daugovys vuortim, kur sevkurs var izbaudeit breineigū dobys parku “Daugavas loki”. Valentins Lukaševičs kūpā ar plūstnīku Ilmāru Lociku i fotografu Aleksandru Bondarenko pa Daugovu ar plūstu nūbrauks 18 km nu Slutišku da Vasargilišku, ceļuojuma laikā jim dasavīnuos dzīšmu autors i izpiļdeituojs Jurs Ostrovskis, byus zyvu givieju stuosti, vareiba izkuopt Slutišku krostā i baudeit vīnmiereigū upis plyudumu.
Karteņa: ltv.lv


text:
Da 31. augusta Reigys Sv. Pītera bazneicā byus apsaverama gleznīceibys izstuode “Osvalds Zvejsalnieks. Latgale. Plenēri. Kolēģi.”
Martā, gūdynojūt latvīšu gleznuotuoja Jezupa Pīguožņa pīmiņu i myuža īguļdejumu Latvejis gleznīceibā i veicynojūt muokslinīku iņteresi gleznīceibā atveiduot Latvejis dobu, kai ari izceļūt Latvejis ainovu gleznīceibys nūzeimi, tyka īdybynuota Jezupa Pīguožņa bolva Latvejis ainovu gleznīceibā, kas puļcieja lelu profesionalūs muokslinīku lūku – konkursa atlasē pīsadaleja vaira nakai 100 vysaidu paaudžu muokslinīku. Par eipaši spylgtu Jezupa Pīguožņa dzymtuos Latgolys atspīgeļuojumu gleznīceibā Reigys dūme pīškeire sovu simpateju bolvu profesoram Osvaldam Zvejsaļnīkam, duovojūt vareibu izveiduot personalizstuodi Reigys Sv. Pītera bazneicā.
Osvalds Zvejsaļnīks (1944) ir vīna nu nūzeimeiguokūs personeibu sovys paaudzis Latgolys muokslā. Sovu ceļu gleznīceibā īzeimiejs ar regularom personalizstuodem i leidzdaleibu kūpskatēs kai Latvejā, tai uorvaļstīs. Juo pīsuotynuotū dzeivi Latgolys kulturys atdzimšonā, kūpšonā var saisteit ar tik daudzim vierīneigai īdzeivynuotim dorbim, kas sajāmuši simbolisku jāgu i nazyudameibys pīpiļdejumu, ka veiciejs pavysam drūsai saucams par Latgolys i vysys Latvejis kulturys zeimi.
Var drūsai saceit, ka latvīšu gleznīceibā nav ūtra meistara, kas ar taidu sirsneibu, izpratni, sova veida dokumentalitati tik izvārstā kvantitatis i kvalitatis pakuopē iz sovu audaklu ir saglobuojs Rēzeknis i Dagdys, Kruoslovys i Viļakys, Bolvu i Preiļu, Ludzys i… Faktiski vysu “trešuos zvaigznis” pylsātu skaistumu. Vīns nu Osvalda Zvejsaļnīka rakstureigajim tālim ir Latgolys bazneicys. Tuos jis gleznuojs atkuortuoti, līkūt kai centralū vertikali, dominanti gleznu kompozicejuos.
Sovu bolvu, ekspozicejis telpys, Osvalds Zvejsaļnīks nasatīce izmontuot vīns, nu, dūmojūt par kolegu vareibom itūšaļt ruodeit sovus dorbus golvyspiļsātā i latvīšu gleznīceibai tik vajadzeiguos, puoruok reši radzamuos kūpeiguos ekspozicejis, aicynuoja kolegus leidzadorbuots, dūmūt vareibu skateituojim sasatikt ar atzeitim meistarim i mozuok zynomim audzieknim.
Ekspozicejis dalinīku vydā nav najaušeibu. Osvalds Zvejsaļnīks gostus izavielieja piec nūteikta pryncipa. Daļu nu dūmubīdru profesionalitatis izpratnē, gleznīciskūs pryncipu atkluosmē, kū skaita par draugim kūpeigajuos dzeivis i dorba gaituos i daļu nu sovu školānu.
Pyrmū grupu veidoj kursabīdrine Latvejis Muokslys akademejis studeju godūs, vīna nu ratajom pasteļgleznīceibys autoritatem Latvejā Baiba Vegere i ainovu gleznīceibys satura inteligentuo atkluojieja Vita Merca, ilggadeigi kolegi Latvejis Muokslys akademejā – profesors Jurs Jurjāns i profesors Roberts Muzis.
Osvalda Zvejsaļnīka školānus itamā ekspozicejā puorstuov Gundega Rancāne, Duorte Hapanioneka, Juoņs Plyvda, Ilze Grīzāne, Vēsma Ušpele, Inga Onževa, Agra Riteņa, Svetlana Kuorkla – Dāvida, Anatolejs Zeļčs i cyti.


text:
2. majā, īvodūt Latgolys symtgadis kongresu, 41 Latgolys regiona školā nūtiks nūvodvuiceiba kūpā ar Latgolā zynomim kulturys i sabīdriskim darbinīkim, informej Latgolys symtgadis kongresa organizatoru puorstuove Inga Vasiļjeva.
Regiona kulturys personeibys stuosteis par Latgolys kongresu i aicynuos leidzdaleibai Latgalīšu volūdys naktī. Nūvodvuiceibys stuņde byus interaktiva i vysaiduis virtualuos, atjauteibys i kusteibu spēlēs bārni izzynuos nūvodu, byutiskai, ka dzeivuos i prīcuosīs, nūpītnai sprīss latgalīšu volūdā. Taipat školānim byus vareiba sajimt vierteigys duovonys – jaunuokuos gruomotys, muzykys īrokstus i žurnalus. Sovukuort 2. maja vokorā Rēzeknis Tehnologeju akademejā nūtiks jaunuokuo izdavuma, autoru Ilgys Šuplinskys, Leigys Rundānis, Aelitys Andrejevys kūpdorba “Gostūs pi Boņuka. Stuosti bārnim par Latgolu” prezentaceja.
Latgolys školuos varēs satikt muzikus Gunti Rasimu, Sovvaļnīku, Juri Vucānu, akteri i muziki Kristapu Rasimu, dzejneicys Inetu Atpili-Jugani, Māreiti Krasnobaju, Ingu Kaļvu, Ligiju Purinašu, medeju puorstuovus Renāti Lazdiņu, Eviku Muiznieci, Ausmu Sprukti, Skaidreiti Svikšu, kulturys i sabīdriskūs darbinīkus Rutu Cybuli, Ilzi Ozoliņu, Sandru Ūdri, Juri Viļumu i cytus.
“Ka gribim, kab myusu bārni runoj latgaliski i apsazynoj latgaliskuos vierteibys, mums juobyut ar jim iz vīna viļņa: respektejūt jūs interesis i pīredzi, myusdīneigi i atraktivi juoīdzeivynoj latgaliskais: volūda, tradicejis, dzeivisveids. 24 sabīdreibā zynomi kulturys darbinīki brauks iz 41 školu, kab kūpā ar bārnim, jaunīšim i školuotuojim runuotu par Latgolys viesturi vysaiduokūs medejūs. Celi vysod ir naizdybynojami, i ari itys projekts naizpalyka bez škieršļu. Par pīmāru, kaidai školai, kas cīši gribēja, kab tī nūtyktu nūvodvuiceibys stuņde, 2. majā vaira nabeja, kū pīduovuot, sovukuort cytai, iz kurū gribēja kaids braukt, atsaroda vysaiduoki argumenti (puorsvorā volūdys nazynuošona – i latvīšu, i latgalīšu literaruos), kab nūvodvuiceibys itamā školā nabyutu,” stuosta projekta autore, Rēzeknis Tehnologeju akademejis profesore, Latgolys symtgadis kongresa pasuokumu organiziešonys dorba grupys lūcekle Ilga Šuplinska.
Atkluojūt Latvejis vaļsts symtgadi, ar daudzveideigu pasuokumu programu tiks akcentāta Latgolys nūzeimeiba Latvejis vaļsts izveiduošonā, kai ari izcaltys Latgolys vierteibys – volūda, kultura i cytys. 2. majā regiona školuos nūtiks nūvodvuiceibys stuņdis kūpā ar sabīdreibā zynomim cylvākim, sovukuort 3. majā Latgolys kulturviesturis muzejā tiks atkluota eipaša Latgolys kongresa symtgadei veļteituo izstuode, tok golvonuos Latgolys symtgadis kongresa svieteišonys nūtikšonys gaidomys Rēzeknē 5. i 6. majā i Daugovpilī 6. majā.


text:
1917. goda Latgolys kongresā Rēzeknē tyka pījimta rezoluceja, kas nūsaceja latgalīšu tīseibys apsavīnojūt ar puorejuom latvīšu apdzeivuotuom teritorejom. Raidejumā “Pi myusim Latgolā” Latgolys sabīdriskī darbinīki doluos redzīņūs, par 1917. goda Latgolys kongresa lāmumim, Latgolys symtgadis kongresu i kū nu tuo sagaideit.
Agris Bitāns pīzyna, ka 1917. gods Latgolys kongresa rezoluceja ir vārā jemams dokuments, kas izsoka latgalīšu grybu, i vaļdeibai pījamūt lykumus, beja juojam vārā rezoluceja, kab nasarostu pretrunys.
Pīters Luocs pastreipoj, ka Latgolys Symtgadis kongress ir pasauļa mārūga pasuokums, tok jam ir švuorbys, voi nu tuo byus augleigi rezultati.
Harijs Bernāns aicynoj izrunuot vaicuojumus par Latgolys ekonomiskū atteisteibu, kab mozynuotu bezdorba leimini. Sovpus Andris Slišāns akcentej latgalīšu volūdys lītuošonys breiveibu.
Alberta Spoģa dāls Gregors Spoģis nūruoda, ka latgalīšim datryukst vīnuoteibys.


text:
Mājas lopi
Vīnu reizi aiz vīnys derevņis kačiņa ar sovim mozim bārneņim spēlēja sauletī. Vosorys sauletja beja korsta, sildēja mozeņus kačeitus, moza saimeitja beja cīši prīceiga un laimeiga. Nū kurenis pazajāmja lelys meža vonogs, satvēra vīnu kačeiti un gribēja jū nūnest, bet naredzēja, kai kačiņa, mozū kačeitu muotja, īlaidja sovus nogus vonoga vādarā. Vonogs pametja kačeiti un sazatvēra ar muoti, vacū kačini, tja jau suokuos plēšona uz smertis. Styprais vonogs ruovja kačiņu, cik beja pi juo spāka, izplēsja kaciņai aci, bet kačiņa ar nanūgaisynuoja sovys nūmaņis: ar sovim nagim rozplāsja vonogam spuornus un suoka pļāst vonogu, jau vonogs pavysam pīkusa un pakryta uz zemis. Kačiņa atkūdja vonogam golvu, vonogs dreiži palyka nadzeivs. Kačiņa aizmiersa sovus ranus, suoka ar mēli laizēt sovu īvainuotū kačeiti. Nū tuos raizes vairuok nivīns vonogs nagrib aizkort kaču: jīm bais ituo dusmeiguo zvāra.


text:
Gatavejūtīs akcejai “Satiec savu meistaru”, raidejums “Pi myusim Latgolā” gastej Viļakā i Viļānūs, kab īpazeitu daudzpuseigūs tradicionalūs omotu pratiejus. Jau itymā nedeļgolā sevkurs grybātuojs varēs īsavuiceit aust dečus, taiseit lelis ci pagatavēt suotnus gavieņa iedīņus.
Viļakys nūvoda Škilbanūs 1. i 2. aprelī Annelis Slišānis vadeibā nūtiks kokoru deču ausšona, kū varēs vuiceitīs sevkurs grybātuojs. Annele gatavej unikalu duovonu – 100 dečus i 100 stuostus Latvejai.
“Tys nav atjemams vīns nu ūtra, tys ir saisteits kūpā,” soka audieja Annele Slišāne. “Es aužu nu kaida materiala, par pīmāru, nu nuotru, deči i tymā radeišonys šaļtī es dūmoju par tū, kas asociejās ar kaidu nūtikšonu bierneibā voi par nūtikšonom nuokūtnē, voi saisteibā ar Latgolu, ar Latveju. Taidā veidā tys stuosts rūnās ari aužūt.”
Itū brangū duovonu Annele īguoduoja, kab vīnkūpus realizātu sovys īceris. Jai ir bezgola daudz ideju, nu kuo var aust. Annele suokuse skaiteit i saprotuse, ka padūmā ir cīš daudz materialu i tūs var apvīnuot lelā duovonā zam sauklim “Latvejai 100” ci “Mes asam Latveja”.
“Maņ baba beja deču audieja,” atkluoj Annele Slišāne. “Jei apaude vysu cīmu i tierguoja dečus tuoļuok. Poša kruosuoja dīgus. Es dūmoju, ka ausšona vyspuor atsateisteja leidz ar cylvāka dūmuošonys atteisteibu.”
Aužūt 100 dečus, Annelei ir uzstuodejums, ka kotram dečam juobyut nu sova materiala. Pamatā jei izavielej augus, kas aug tepoš Latgolā, Latvejā. Taipoš juoatzeist, ka audieja atrūn unikalus rysynuojumus, dūmojūt par pasauļa ilgtspiejeibu i lītu ūtrreizeju puorstruodi. Deļtuo jei auž na viņ nu dīgu ci augu škīdru, bet ari nu kokoru, maizis īpakuojumu, īpierkumu maiseņu i cytu materialu.
“Dāls tūs sauc par Vysuma dečim,” stuosta Annele, “jis prosa – kai, mam, tu izduovuosi vysai Latvejai, kai tys nūtiks, ka tu izduovuosi. Es soku, ka tei byus duovona vysim, ka vysi varēs aust ci vērtīs izstuodis. I tod jis jūs sauc par “Vysuma dečim”. Cikom izgleiteibys sistema nav aplauzuse spuornus, jis tū radz, ka idejis īt nu kosmosa, caur mani realizejās dečūs i deļtuo jis tai sauc jūs par “Vysuma dečim”.”
Niule Annelei Slišānei nūausts 31 dečs i taps tikpat stuostu.
Sovpus dasadolūt akcejā “Satiec savu meistaru” Viļānūs itymā nedeļgolā byus vareiba nūraudzeit i īsavuiceit gavieņa iedīņu receptus.
Viļānu kulturys noma vadeituoja Margarita Cakula, kuordynuodama garšys kuorpenis, stuosta, ka myusu babys gavienī naēde viņ plykus buļbus ar suoleju siļču, nu ari vysaidus duorzeņu iedīņus ar naparostim nūsaukumim. Tūs nedeļgolā ite gatavēs Viļānu folklorys ansambļa sīvys.
Taipoš Viļānūs nu nūvolkuotu tautyskūs bruņču meistare Irina Klimanova taisa breineigys lelis. Sevkurs grybātuojs itymā nedeļgolā varēs īsavyuceit, kai tys dorams.


text:
Muola puormejis
Radūši izgleitojūša spēle „Muola puormejis” ļaus sevkuram byut par virtualu pūdnīku – muola pavieļnīku, izdzeivojūt muola puormeju ceļu nu juo sagataveišonys taiseišonai da izdadzynuota muola muokslys dorba. Sevkurs piec poša izvēlis varēs voi nu viņ taiseit muola traukus, voi ari paraleli trauka radeišonai izzynuot vysaidus interesantus faktus par pūdnīceibys omotu, juo specifiku.
Spēlis mierkis – palīkūt par virtualū pūdnīku i taisūt sovu muola trauku, īpazeit Latgolys pūdnīceibys omotu, juo pamatpriņcipus, izzynuot muola puormeju ceļu nu muola rakšonys muola kolnā da izdadzynuota muola trauka.
Spēlis natīšais mierkis – radeit interesi par LKM keramikys kolekcejis prīškmatim, Latgolys keramikys ekspoziceju, Latgolys pūdnīceibu kai vīnu nu Latvejis kulturys kanonu, pūdnīceibys tradiceju saglabuošonu i atteisteibu myusu dīnuos.
Spēlis adresats – školāni, studenti, pedagogi, eipaši tī, kuri studej i vuica muokslu, dizainu, kulturviesturi, tautys lītiškū muokslu; Latgolys keramikys i Latgolys kulturviesturis interesenti; turisti, kurus caur keramiku varātu īiņteresēt Latgolys regions, latgaliskuos vierteibys, tradicejis.
Spēlis aproksts
Spēle suocēs ar pošu pyrmū nūzeimeigū dorbu muola puormeju ceļā – muola rakšonu, kam sekoj muola meiceišona, vyrpuošona, rūtuošona, vuopiešona, cepļa kurynuošona, trauka izjimšona nu cepļa i pastuosteišona par sovu padareitū cytim.
Piec sevkura spālātuoja izvēlis trauka sataiseišonys ceļš var byut: 1) kai radūšs process, kurā spālātuojs (virtualais pūdnīks), sekojūt sūli pa sūļam kotrai cytai trauka taiseišonys fazei, dateik da poša sagataveita trauka; 2) trauka radeišona var byut radūši izzynūšs process, ka paraleli trauka veiduošonai spālātuojs īpazeis informaceju, kas paslāpta aiz ikonys I (informaceja), i izzynuos vysaidus interesantus faktus par muola rakšonu, vyrpuošonu, trauka kaļteišonu, vuopiešonu, cepļa kurynuošonu i c.
Sevkurs sataiseitais trauks pīsadola bolsuojumā par mieneša lobuokū trauku TOP 10. Kotra mieneša TOP 10 trauki tiks laseiti kūpā i veiduos spēlis „Muola puormejis” galereju. Sataiseituo trauka atveidu varēs syuteit draugim, īrokstūt jūs e-posta adresu, voi varēs īlikt socialajūs teiklūs, kab pastuosteitu cytim par sovu padareitū.
Palīkūt par virtualū pūdnīku, taisomūs trauku daudzums nav īrūbežuots. Cytu trauku gon var suokt gataveit viņ tod, kod piļneibā gotovs ir īprīškejais trauks voi sevkurā trauka radeišonys pūsmā atsagrīžūt spēlis suokumā.


text:
Burvis pārvērš cilvēku par vilkatu
Vīnā lelā mežā dzeivuoja vīns mednīks, kurs ļūti mīļuoja posokas. Vīnu reizi pi viņa īguoja karaveirs, kurs beja nūdīnējis 25 godus, un prasīja naktsmuojas. Bet mednīks prosa: "Vai muoki posokas stuostīt, tod ej; jo namuoki, tod ej, kur gribi." Karaveirs soka: "Cik vīn gribi." Labi, karaveirs ar saimnīku līkas uz cepļa un karaveirs stuosta posokas. Karaveirs muocēja acis apmuonēt un viņš apmuonēja saimnīkam acis, ka viņi obi palyka par vylkim, un aizskrēja uz mežu. Te viņi redzēja saimnīka gūvi un gribēja ēst, bet saimnīks soka: "Tei ir muna gūvs." Tad karaveirs soka: "Kam vylkam gūvs vajadzīga? Ēssim tik." Un viņi apēdja saimnīka gūvi. Pēc laika viņi apēdja saimnīka zyrgu un skrēja mežā, pa mežu vīn nuskraidēja leidz zīmai. Pa pādim mednīki dzynuos jīm pakaļ. Tad karaveirs teica: "Kod mani nūšauj un nūdeiroj man uodu, un viņu izstīp solas prīškā, tu mēginoj puorlekt par munu uodu un tu paliksi par cylvāku." Mednīki dreiž vīn kluot, nūšauj karaveiru, nūvalk jam uodu un izstīp solas prīškā. Saimnīks nyu ar vysu spāku lāc por uodu puori. Viņš uzlāc sovai sīvai viersā, kura pi cepļa vērpa, un salauž ratiņu. Saimnīks redz, ka nav ni mednīka, ni vylka uodas, redz, ka karaveirs guļ uz cepļa. Nu tuo laika saimnīks ni nu vīna cylvāka naprasīja' posokas stuostīt.


text:
Ūdens-māte
Dzeivuoja vīns meža sorgs. Pi juo beja divi meitas. Jaunuokuo meita beja smukuoka kai vacuokuo. Dzeivuoja juo bēdīgi ar tāvu natuoļ nu meža mozā ustabiņā. Ļaužu juos nikod naredzēja un kad īraudzēja cylvāku, tyuleņ nūsaglobuoja mežā, kab napasaruodīt. Vīnu reizi mežā divi muosas staiguoja lasīdamas ūgas. Vacuokuo muosa gribēja dzert, daīt jei pi vīna ezeriņa un suok dzert yudeni. Tymā laikā, kad jei dzēŗa, izguoja nu yudeņa puiss, satvēŗa jū un nūnesa zem yudeņa sovā ķēnestī. Sēd muosa pi yudeņa veira un prosa, kab jis atlaistu jū uz sovu mozū uzstabiņu. Bet yudeņa veirs suoka prasīt jū palikt un kab jei ītu pi juo par sīvu. "Na!" — runoj meita, — "jo tu gribi, kab es byutu par tovu sīvu, tad īsim dzeivuot uz zemes." Bet yudeņa veirs navarēja dzeivuot uz zemes. Palaidja yudeņa veirs vacuokū muosu uz zemes. Atīt muosa pi sovas jaunuokuos muosas un stuosta muosai, kas ar jū nūsatyka, kad jei staiguoja dzert un kai jei beja pi yudeņa veira. Jaunuokajai muosai gribēja arī redzēt tū yudeņa veiru. Nūīt juos ar muosu uz tū ezeriņu, kur muosa dzēŗa yudeni. Gaida, kad īzīs tys yudeņa veirs, bet navar sagaidīt. Sasadusmuoja vacuokuo muosa, pajēmja akmeni un svīdja ezerā, runuodama: "Kuo tad tu, valns vacais, naej?" Tymā laikā izīt nu yudeņa tys pats veirs ar puorsystu aci, nu kuras tak asnis. Jis satvēra obadivējas muosas un nūnesja uz sovu yudeņa ķēnesti. Jaunuokuo muosa suoka prasīt, kab jū atlaistu uz sovu ustabiņu dzeivuot ar sovu tāvu, bet yudeņa veirs runuoja tai: "Jo vacuokuo muosa paliks pi manis par sīvu, tūlaik es atlaisšu tevi dzeivuot uz zemes." Tai vacuokuo muosa beja ar mīru palikt pi yudeņa veira par sīvu, bet jaunuokū muosu palaidja uz zemes. Tai jaunuokuo muosa tagad dzeivoi sovā ustabiņā pi sova vacuo tāva, bet vacuokuo muosa izguoja pi yudeņa veira un tagad dzeivoj yudeņa ķēnestī.