text:
Roksta autors: Juoņs Razbainīks
Pūlejis 19. godu symta viesture ir boguota ar satrycynuojumim i īspaideigom izmaiņom. Piec Tadeuša Koscjuško sakaušonys 1795. godā pabeidze Pūlejis daleišonu, i itei vaļsts iz vaira kai symts godim pazuda nu Eiropys kartis. Vīnlaikus bejušajā Pūlejis teritorejā nūtyka vierīneigi socialpolitiskī procesi, kas lelā mārā ītekmēja gon nuokūtnis pūļu, gon lītuvīšu nacejis.
Piec sābru eistynuotajom daleišonom 19. godu symta laikā Pūlejā i Lītovā nūtyka plašys sasaceļšonys. 1830.–1831. godā tai sauktuo Novembra sasaceļšona, revoluceja 1848. godā i sasaceļšona 1863.–1864. godā, kuru sauc par Janvara sasaceļšonu, tūmār nivīnai nu tom rezultats nabeja naatkareibys atjaunuošona. Tū laikā Pūlejā nūsastyprynuoja pūļu politiskuo ideņtitate i olkys piec breiveibys, bet Lītovā suocēs procesi, kuru rezultatā myusu dīnvydu sābri suoce sevi apsazynuot kai atsevišku etnosu.
Obejom revolucejom sekuoja plašys represejis, kurys izvērse Pūlejis teritoreju sadalejušuos vaļsts. Eipaši nasaudzeigi reikuojuos Krīvejis impereja, tei sovuos jaunajuos teritorejuos suoce plašu puorkrīvuošonys politiku.
Lai ari Latgolā, kura ilgu laiku pīderēja pi pūļu pasauļa, sasaceļšona teiši naizapaude, tūmār tuos atbolsi beja dzierdami i atstuoja jiutomu īspaidu. Krīvejis varys īstuodis iz namīrnīku aktivitatem Latgolā reagēja ar plašom pret muižnīceibu vārstom sankcejom. Tymuos īsaisteja ari vītejūs īdzeivuotuojus, kuri vojuoja pūļu muižinīkus, dadzynuoja muižys i iznycynuoja naskaitomys kulturviesturiskuos i arhitektoniskuos vierteibys.
Latgolys Žanna d`Arka
Dažkuort sastūpams redzīņs, ka Latgolys pūļu muižnīceiba beja augstpruoteiga, reakcionara i pret pamatnaceju vārsta. Tūmār taisneibys lobod navar damierst Latgolys pūļu (reizem puorpūļuotu vuocīšu) muižinīku dzymtu nūpalnus kulturviesturē. Taidi beja Hilzeni Dagdā, Borhi Preiļūs i Varakļuonūs i Plāteri Kruoslovā, kuri sovuos muižuos izvērse aktivu kulturviesturiskū darbeibu. Latgolys pūļu muižnīki daudz ceļuoja, interesējuos par Eiropys sabīdriskuos dūmys nūrisem i sovu vaļdejumu lobīkuortošonai pīsaisteja dažaidus augsta leimiņa specialistus, vuordu sokūt, nadzeivuoja kai malni kraukli sovūs napīejamūs perekļūs.
Nav ari puorsteigums, ka Latgolys pūļu muižnīki aktivi pīsadaleja pūļu sasaceļšonys nūrisēs, partū ka beja patriotiski nūskaņuoti. Taipat ari sekuoja leidza nūteikūšajam Eiropā, kur 19. godu symts aizritēja tautu pošnūsasaceišonys tīseibu zeimē. Pūlejā i Lītovā labi pazeistama ir plašuos Plāteru dzymtys puorstuove Emileja Plātere (dzymuse 1806. godā Viļņā), kura beja vīna nu 1831. goda sasaceļšonys liderem. Emileja Plātere ir moz zynoma Latgolā, koč ari ite paguoja leluokuo dalļa juos myuža.
Saulainū bierneibu Emilejai ilgi naizadeve baudeit, partū ka 1815. godā izaškeire juos tāvs i muote, i meitine puorsacēle dzeivuot pi radinīkim Plāterim-Zībergim dzymtsmuižā Leiksnā, Daugovpiļs apleicīnē. Jaunū mārgu audzynuoja pūļu patriotisma gorā. Emileja Plātere nūsadorbuojuse ar vītejuos folklorys pietnīceibu, mīļuojuse Gēti i Šilleru, kai ari studiejuse gon sovys tautys, gon ari cytu breiveibys ceineituoju dorbus. Trīcīni iz Plāteri atstuoja juos bruolāna liktiņs, kuru piec publiskim izteikumim vardarbeigā veidā īsauce Krīvejis karaspākā.
Emilejis Plāteris biografi roksta, ka 1830. goda novembrī, kod Pūlejā suocēs sasaceļšona, grafīne nūgrīzuse motus, apvylkuse uniformu i piec Svātuos Misis ar kaismeigu runu uzastuojuse pi vītejuos bazneicys, aicynojūt ceineitīs par tāvu zemi, kura nūlāmuse nūkrateit nataisneigi izlyktuos verdzeibys važys. Plāterei izadevs sapulcynuot palelu patriotu vīneibu, kuru veiduojuši 280 kuojnīki, vairuoki desmiti juotnīku i daudzi symti ar izkaptim bruņuotu vītejūs zemnīku. Vīneibā bejušs ari daudzys godūs jaunys sīvītis.
Emileja Plātere ar karaveirim 1831. godā, Jana Rosena glezna. Karteņa: pl.wikipedia.org
Nuokamuo goda (1831.) aprelī Plāteris vadeitī dumpinīki izbruka myusdīnu Lītovā asūšajai Zarasu piļsātai i gatavejuos ījimt Daugovpili. Tūmār atsakluojs, ka Daugovpilī tics pastyprynuots garnizons, i Plāterei dasaguojs atsasaceit nu ituo plana. Jaunuo dumpineica dasaisteja cytus Lītovā asūšus partizanus, kuru vīneibys ar grafīni apvīnuoja spākus i veice veiksmeigys militarys darbeibys pret Krīvejis karaspāku.
Ukmergē jei sasatyka ar generaļa Dezidereja Hlapovskija vadeitū karaspāku i īsakļuove tuo sastuovā. Generaļs pīduovuojs Plāterei nūlikt īrūčus i atsagrīzt cyvylajā dzeivē, tūmār grafīne pret tū ībylduse, sokūt, ka baudeis atpyutu tikai piec tam, kod Pūleja byus atbreivuota. Hlapovskijam dasaguojs pīsakuopt, i Plāterei daškeire kapteiņa pakuopi, kas beja augstuokuo, kuru sīvīte Pūlejis armejā da tam beja sajāmuse.
Taču dreiz piec tam pūļus kara veiksme pamete, i karaspāks juņa nūgalē Šauļu tyvumā pīdzeivuoja sakuovi. Hlapovskijs izlēme dūtīs iz Prūseju i tī pasadūt giustā, bet Emileja tam ībylda i izlēme izalauzt da Varšovai, kur vēļ turpynuojuos pretuošonuos. Ceļā jei saslyma i dreiž viņ myra. Plāteri paglobuoja natuoli nu myusu dīnu Pūlejis i Lītovys rūbeža.
Piec nuovis Emileja palyka par vīnu nu Pūlejis 1830.–1831. goda sasaceļšonys simbolim, i tuo laika prese jai veļteja lelu uzmaneibu. Par gūdu varūneigajai meitinei Pūlejā saraksteja poemys, literarus saceriejumus i radeja gleznys. Pūlejai atjaunojūt naatkareibu, Emileju Plāteri attāluoja iz naudys banknotem i juos vuordā nūsauce jaunuos vaļsts militaruos vīneibys.
Taisneibys lobod gon juopībylst, ka atseviški Pūlejis viesturnīki iz Plāteris nūpalnim kaujis laukā verās skeptiski, atsasaucūt iz atmiņom, kuruos saceits, ka Emileja bīži kaujis laukā geibuse, juos dūtuos komandys bejušs pretruneigys, partū karaspāka komandīri cantušīs jai delegēt tūs aizdavumus, nu kurim nabeja atkareigs kaujis iznuokums.
Svātdīne i grafs Plāters
Krīvejis impereja iz Pūlejis 1830.–1831. goda sasaceļšonu reagēja ar represejom, īrūbežojūt tuos autonomeju. Tys izraiseja tuoluoku īdzeivuotuoju naapmīrynuoteibu, kas 1863. godā puorauga bruņuotā pretesteibā.
Latgolā 1863. godā pūļu sasaceļšonys laikā beja divi golvonī sasaceļšonys centri. Pyrmais nu tim atsaroda muižys puorvaļdnīka Antoneja Rika sātā Viļakā, kur nūsarysynuoja golvonuos apsprīdis. Tymuos pīsadaleja Pīterburgā studejūšī pūļu jaunīši. Sasaceļšonu nūzeimēja iz apreli, bet februarī ar vītejūs zemnīku paleidzeibu namīrnīkus atkluoja, jū nūdūmus sagruove, īrūčus konfiscēja, bet pošus nūtīsuoja.
Sovukuort ūtrs – daudz veiksmeiguoks – sasagataveišonys centrs atsarads Višku muižā, kas pīderēja grafam Stanislavam Molam. Itymā muižā puļcējuos vītejī literati, apleicīnis muižinīku atlasis i augstuokuo sabīdreiba. Laikabīdri atguodoj, ka itaiduos reizēs daudz tics runuots par politiku i patriotismu, kai ari tykušs planavuotys dažaidys militarys akcejis – jaunī muižinīki bejušs korstgalveigi i naivi, bet vacī ībylduši pret bruņuotu pretesteibu.
Pūļu patriotu sapuļcēs asūt pīsadalejs ari nu Pūlejis karalistis atbraukušais Juzefs Ponsets. Jam izaveiduoja draudzeigys attīceibys ar literata Kazimira Buiņicka saimis lūceklim, tymā storpā ar korstasineigū dālu Zigmundu, kurs beja vīns nu radzamuokajim sasaceļšonys planavuotuojim. Par gaidamuos akcejis liderim vierzeja jau mynātū Zigmundu i jaunū Kruoslovys nūvoda muižinīku Leonu Plāteru, kura tāvs beja izsyuteits par atbolstu īprīkšejai pretuošonuos kusteibai.
Sasaceļšona Latgolā suocēs 1863. goda aprelī, kod nalels pūļu puļceņš (atsevišķūs olūtūs mynāts, ka vīneibā bejušs pīci cylvāki, cytūs – ka 50) Zigmunda i Leona vadeibā uzbruka Krīvejis karaspāka municejis transportam. Uzbrukums beja veiksmeigs, pūli dabuoja daudz šautiņu, transportu i municeju. Varys īstuodis iz nūtykušū reagēja zibeneigi, izsludynojūt karastuovūkli vysā Latgolā i Boltkrīvejā, dreiž viņ sajamūt cīt ari Plāteru.
Leons Plāters. Karteņa: lv.wikipedia.org
Pūļu viesturneica Dorota Samborska-Kukuca, kas izpietejuse mynātuo nūtykuma dalinīku līceibys, nūruoda, ka tuos ir pretruneigys i, īspiejams, Latgolys pūļu sasaceļšonys dalinīku vydā bejušs nūdevieji, varbyut ari pat Krīvejis imperejis agenti. Nu dumpinīku līceibom izrītūt, ka piec aizdavuma izpiļdeišonys Plāteram preteji suokūtniejam planam pavālāts nasadūt iz Lītovu, bet gon iz Višķu muižu. Puorejī bruņuotuos akcejis dalinīki izkleiduši. Muižu Plāters atroda nūdadzynuotu, i pošu jū sajēme cīt. Laikabīdri osai izasoka par Ponsetu, paužūt uzskotu, ka juo aizdavums beja samulsynuot Latgolys pūļus, lai pret jim varātu izvērst represejis.
1863. goda 9. junī Plāteram izpiļdeja nuovis sūdu nūšaunūt. Juo kopa vīta nav zynoma. Sovukuort Zigmundam Buinickim izadeve aizbēgt iz uorzemem. Plātera nuovi Raiņs apdzīduojs kruojuma “Saules gadi” dzejūlī “Svētdiena un grāfs Plāters”. Taipat Leons Plāters ir sovys muosys Ludvikys Plāteris saraksteituos dramys “Drama bez nūsaukuma” golvonais varūņs. Par Plāteru sacarāta ari “Latviešu dziesma par Leona Plātera nošaušanu”.
Atskanis
Ka saujeņai pūļu jaunīšu beja juopalīk par upurim veiklai manipulatoru spēlei ar mierki organizēt vojuošonys pret muižnīceibu, tod tys, kai līcynoj vāluokī nūtykumi, izadeve veiksmeigi. Piec sazviernīku arestiešonys sekuoja īprīkš napīradzātys represejis pret pūļu muižinīkim. Vyspyrms tuos īsuoce vacticeibnīku zemnīki, kuri beja puorlīcynuoti, ka pūli gryb panuokt, lai Latgolā atjaunuotu dzymtbyušonu. Tim pīsavīnuoja ari katuoļu zemnīki, dadzynojūt i laupūt muižys, kai ari nūgalynojūt tūs dzeivuotuojus.
Linča tīsu reikuotuoji eipaši naškiruoja, pret kū jī vieršās, taidā veidā iznycynojūt ari vuocīšim i krīvim pīdarūšūs eipašumus. Dreiž viņ itei kusteiba izavērse tik plaša, ka ari Krīvejis varys īstuodem beja gryuši tū kontrolēt. Viesturnīks Ēriks Jēkabsons roksta, ka piļneibā nūdadzynuoja Višķu, Atašīnis, Dagdys i Ludviampolis muižys, bet vēļ leluoku skaitu daleji voi piļneibā izlaupeja. Storp zemnīkim izaplateja redzīņs, ka pūļu muižnīkus var vojuot, aplaupeit i krīvu varys īstuodis tū atbaļsteis. Stihiskū kusteibu vītom Latgolā varēja savaļdeit, tikai īsaistūt karaspāku. “Latgolā pūļu sasaceļšona tyka izmontuota, lai uzbruktu pūļu muižinīkim, nūdadzynuotu i izpūsteitu muižys, bet pošus īslūdzeitu cītūksnī,” rezumej viesturnīks.
Latgolys zemnīki vērsēs ari pret liberali dūmojūšim muižnīkim. Pīvadumam, piec sasaceļšonys nūdadzynuoja īvārojamuo kulturys darbinīka Kazimira Buinicka sātu, iznycynojūt juo īstruodis tūpušajam pietejumam par Latgolys viesturi.
Poši pūli, kas pīredzēja pret jim vārstuos vojuošonys, tuos saleidzynuoja ar barbarisku terorismu. Leona Plātera vacuokuo muosa Ludvika iz satrycynuotūs zemnīku dorbim atsaver roksūt: “Šudiņ gondreiž vysu Latgolu, kai apgolvoj zynuotuoji, 84 muižys [..] vītejūs varys īstuožu uzkūdeituo zemnīceiba jau piļneibā nūpūstejuse. [..] barbariskys, tatariskys, mežūneigys laupeišonys, par kaidom gryuts īsadūmuot. [..] Tyka izdareita svātuma zaimuošona, nūnycynuots svātuokais Sakraments, uzbrukts bazneickungim, jī tyka systi, sasīti, tim tyka spļauts sejā i apsmīti [..]. Volda terorisms, kuru mes pat Nikolaja laikā napazynom.”
Dreiž viņ piec pūļu sasaceļšonys daleji kai reakceja ir nūtykušū, daleji ari kai Krīvejis imperiskūs ambiceju izpausme Pūlejā, Lītovā i Latgolā suocēs vīns nu dryumuokajim viesturis pūsmim – drukys aizlīguma godi, rusifikaceja i biedeigs saimnīciskais stuovūklis. Ironiskā kuortā golvonī cītieji izaruodeja Latgolys napūļu īdzeivuotuoji, kas sasaceļšonys laikā beja nūsastuojuši imperejis varys īstuožu pusē.


c: text/html

text:
Sagaidūt 3. Pasauļa latgalīšu saītu i konfereņci, Rēzeknis Centraluos bibliotekys abonementā nu 3. augusta apsaverama izstuode “Muna Latgola”. Viesture, volūda, religeja, literatura, kukne, muoksla, muzyka, simboli… Biblioteka aicynoj īsavērt Latgolys paguotnī i šudiņdīnā, atsacerēt aizmierstū i papyldynuot zynuošonys! Vysys izstuodē izlyktuos gruomotys i diskus ar elektroniskajim materialim i filmom var pajimt leidza skaiteišonai i apsavieršonai sātā.
Izstuode byus apsaverama leidz 18. augustam.
Karteņuos – izstuode “Muna Latgola”, foto Anna Keirāne, Rēzeknis Centraluo biblioteka

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Reiga »
Reigā byus apsaverama Aivja Pīzeļa gleznu izstuode
Nu 5. janvara da 1. februara Reigys Centralajā bibliotekā (Breiveibys īlā 49/53, 2. stuovā) byus apsaverama muokslinīka Aivja Pīzeļa gleznu izstuode “Ielu iedvesmots”, viestej informaceja bibliotekys sātyslopā. Aivis Pīzelis dzims 1988. goda 14. decembrīSkaiteit vaira »
Reigā atkluos gleznuotuoju apvīneibys V.I.V.A. izstuodi “Iemīlējušās Latgalē”
Reigā, muokslys galerejā “Museum.LV” (Andreja Pumpura īla 2), 15. novembrī 19.00 nūtiks gleznuotuoju apvīneibys V.I.V.A. (Vēsma Ušpele, Ilze Griezāne, Vija Stupāne i Agra Ritiņa) izstuodis “Iemīlējušās Latgalē…” atkluošona. Izstuode “Iemīlējušās Latgalē…” ir stuosts parSkaiteit vaira »
Reigā atkluos fotoizstuodi “Latgales veltījums Latvijai”
Svietejūt Latvejis Republikys proklamiešonys godadīnu, 15. novembrī 17.00 Reigā, Sv. Pītera bazneicā tiks atkluota fotoizstuode “Latgales veltījums Latvijai”, informej tuos organizatori. Izstuodis atkluošonys pasuokums suoksīs ar svineigū svātbreidi i organizatoru uzrunom. Turpynuojumā pasuokuma dalinīkusSkaiteit vaira »
Teik planavuots Fraņča Trasuna vuordā nūsaukt īlu Reigā
Reigys dūmis Piļsātys atteisteibys komiteja pyrmūdiņ atbaļsteja jaunu nūsaukumu pīškieršonu deveņom golvyspiļsātys īlom voi tūs pūsmim, tymā skaitā ari īlai Fraņča Trasuna vuordā. Galeigais lāmums vēļ byus juopījam dūmis sēdē. Piec Latgalīšu kulturys bīdreibysSkaiteit vaira »
Latvejis Centralajai padūmei veļteitā pasuokumā runuos par veiskupa Rancāna personeibys nūzeimi
8. septembrī 17.00 Reigā Sv. Marejis Magdalenys bazneicys pogolmā Mozajā Piļs īlā 2 nūtiks Latvejis viesturei i šudiņdīnai veļteits pasuokums “Latvijas Centrālās padomes 8. septembra deklarācija – ar skatu uz Latvijas simtgadi”, kurā runuosSkaiteit vaira »
Reigā svieteis Latgolys dīnu
19. augustā nu 10.00 da 19.00 Jākuba laukumā nūtiks Latgolys dīna Reigā. Latgolys dīna Reigā jau palykuse par tradiceju. Itūgod tei nūtiks jau catūrtū reizi i trešū godu taišni Jākuba laukumā. Vysi Latgolys dīnysSkaiteit vaira »
Septembrī Reigā nūtiks grupys “Rikši” lelkoncerts
16. septembrī Reigā, muzykys nomā “Daile”, paradzāts postfolklorys grupys “Rikši” lelkoncerts “Sieju sovu”, viestej informaceja muzykys noma sātyslopā. Latgolys jaunīšu postfolklorys grupa “Rikši” eistineibā ir rodusēs Reigā. Tūreiz, pyrma gondreiž septeņu godu, Reigys folkklubāSkaiteit vaira »
Reigā prezentēs gruomotu bārnim “Gostūs pi Boņuka”
31. majā 16.00 Latvejis Nacionalajā bibliotekā nūtiks gruomotys “Gostūs pi Boņuka. Stuosti bārnim par Latgolu” prezentaceja, informej vīna nu gruomotys autorem Ilga Šuplinska. Pasuokumā varēs sasatikt ar četrom gruomotys autorem: Leigu Rundāni (dramys terapeite,Skaiteit vaira »
Izruodi “Nūgrymušõ pile” varēs nūsavērt ari Reigā
15. majā Latvejis Nacionalajā teatrī varēs nūsavērt Daugovpiļs teatra izruodi “Nūgrymušõ pile”, kurei veļteita Latgolys kongresa symtgadei, informej Daugovpiļs teatra puorstuove Janīna Ivanova. Fraņča Trasuna luga, Kārļa Lāča muzyka, Agra Danileviča horeografeja, Olega ŠapošnikovaSkaiteit vaira »
Reigā seminarā runuos par latgalīšu volūdu
10. aprelī Reigā nūteikūšajā storptautiskajā seminarā “Jaunie valodas lietotāji Latvijā: valodu izglītības politika integrācijai un saliedētībai” runuos par latgalīšu volūdu, i tū, kas motivej tū apgiut. Seminara mierkis ir informēt i diskutēt par vaicuojumim,Skaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” gastej Latgolys puorstuovnīceibā Reigā
Itūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej popularuokajā latgalīšu puļciešonuos vītā Reigā – Latgolys puorstuovnīceibā. Puorstuovnīceiba Reigā dorbojās jau nu 2014. goda, tuos mierkis ir veicynuot Latgolys planavuošonys regiona pošvaļdeibu kapacitati i snēgt atbolstuSkaiteit vaira »
Reigā tiks svieteita Sovvaļnīka albuma “Napaseitynuots” izīšona
Itymā nedeļgolā, 25. februarī, Reigā, NABAKLAB, nūtiks Sovvaļnīka jaunuo albuma “Napaseitynuots” attaiseišonys svātki. Koncerta suokums 21.00. Beletu moksa īprīškpuordūšonā ticketshop.lv i klubā iz vītys – 3 eiro, koncerta dīnā – 5 eiro. Sovvaļnīka albums “Napaseitynuots”Skaiteit vaira »
Šudiņ Reigā koncertēs grupa “Dabasu Durovys”
Šudiņ 21.00 Reigā, NABAKLAB nūtiks grupu “Dabasu Durovys” i “Audiokvartāls” koncerts. Grupai “Dabasu Durovys” itys byus pyrmais koncerts 2017. godā. Grupys liders Arņs Slobožanins par gaidomū koncertu soka: “Puorsvorā spielēsim dzīsmis nu jaunuo albumaSkaiteit vaira »
Reigā byus apsaverama Ivetys Vaivodis Latgolai veļteita fotoizstuode
Nu 26. janvara da 26. februara Reigā, Latvejis Fotografejis muzejā, apsaverama fotografis Ivetys Vaivodis izstuode “Zobens lilijas”, kas veļteita Latgolys kulturtelpai, viestej informaceja muzeja sātyslopā. “Zobens lilijas” ir karteņu sereja, kas vizuali pietej LatgolysSkaiteit vaira »


text:
Skatiet arī: Atlantijas okeāns Klusais Okeāns indijas okeāns Igors Sokolovs Gašpers Okorns Aivars Okmanis andrejs osokins Ķīnas okupācija Gaļina Sokolova Juris Sokolovskis Kijevas "Sokol" Deniss Sokolovs Mikalis Krisokoidis Patriks Okafors Pols Okenfolds Georgijs Osokins Raimonds Okmanis Gerndrihs Kuplovs-Okinskis sākumsokla i PSRS okupācija Sokolovs sokolovskis Sokratess Jānis Sokolovs Sokratišs Alū Sissoko Tesins Okada Aleksandrs Soklovs Tiso kundzes muzejs Aleksandrs Sokolovs klusais okeans Tiso kundzes vaska figūru muzejs Viktors Sokolovskis Artūrs Sokolovskis Klusajs okeāns Vjačeslavs Okuņevs Latvijas Okupācijas muzejs Ziemeļu Ledus okeāns Lerijs Okss
Atrasts: Visi (25), Ziņas (25)


text:
U-11
Valters Valts Grīslis, Toms Šenfelds, Roberts Sidorčiks, Daniels Mironovs, Ņikita Krjukovs, Pauls Adams Tēniņš, Iļja Ļutovins, Viktors Jaremčuks, Daniels Suhanovs, Kirils Markovs, Boriss Božoks, Roberts Ernestovskis, Ivo Keišs, Teodors Alksnis, Daniels Krišbergs, Artūrs Ļeonovs, Artūrs Krapļevskis, Daniils Kučinskis, Aleksis Dāvids Stefaņuks, Aleksandrs Šiškins, Ruslans Vasiļjevs.
Andrejs Jurevičs, Klāvs Viļumovs, Ņikita Karpovs, Andrejs Borodajevs, Kristaps Kančs, Kristians Lindenblats, Dmitrijs Bojakovs, Edvīns Vladimirs Kušnirenko, Artūrs Āboliņš, Ņikita Fedoruks, Ņikita Volevačs, Ņikita Čerņenko, Arturas Cekenavičus, Aleksejs Ņikiforovičs, Mārtiņš Ercmanis, Artjoms Lukša, Maksims Semeško, Deniss Leppers, Aertons Jansons, Maksims Kazancevs.
Coach — Alexey Medvedev (+371 22380449)


text:
3. aprelī 18.00 Reigys Latvīšu bīdreibys noma Kluba zalā nūtiks Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatis profesoris, Baltu volūdnīceibys katedrys vadeituojis Dr. philol. Lidejis Leikumys prīšklasejums “Latgaliešu valoda Latvijā – mīti un patiesība”.
Prīšklasejums byus veļteits latvīšu rokstu tradicejai, kas viesturiski izaveiduojuse 18. godu symtā iz latgaliskūs izlūkšņu pamata. Atsateistejuse ar puorruovumim, pīdzeivuojuse latiņu burtu drukys i cytus aizlīgumus, vairuokys reizis reformāta. Izdzeivuojuse i pastuov ari myusu dīnuos, aplīcynuodama sovu dzeivuotspieju i dasokūt dzeivuotgrybu daudzveideigūs izpaudumūs.
Īīšona pasuokumā breiva vysim interesentim.


text:
Apsazynojūt, cik lela viesturiska nūzeime Eiropys atteisteibys laikā ir bejuse jiurys i īškejim iudiņa celim kulturā i īdzeivuotuoju sasatikšonā ar puorejū pasauļu, Vaļsts kulturys pīminekļu aizsardzeibys inspekceja par ituo goda kulturys montuojuma dīnu temu izavielejuse Baltejis jiurys i īškejūs iudiņu montuojumu.
Jiurys krosta linejis garums Latvejā ir 498 km. Latvejā nu kūpejuos teritorejis iudiņs kluoj 2340 km2 lelu plateibu. Latveja ir boguota ar 2256 azarim, kuru viersa puorsnīdz 1 hektaru i tūs kūpplateiba ir ap 1000 km2, i vaira kai 1200 upem. Leluokuo daļa nu 472 Latvejā pošu šaļti zynomim piļskolnim ir taišni iudiņu tyvumā. Daudzu Latvejis cīmu i mīstu viesturiskuo atteisteiba saisteita ar iudiņu izmontuošonu. Iz Latvejis upe sovulaik ir bejušys izcaltys 700 iudiņa patmalis. Upis i azari ir senejis transporta magistralis, kas Latveju saisteja ar tyvom i tuolom zemem. Īvārojama Latvejis kulturys montuojuma daļa ir saisteita ar iudini. Iudiņs globoj ari cīši daudz vēļ pošu šaļti naatkluotys viesturiskys līceibys i vierteibys. Ar kuģuošonu i zvejnīceibu saisteitys viesturiskys materialys līceibys, ar iudini kai energejis olūta izmontuošonu saisteitys senejuos īkuortys i byuvis, iudiņa īrūbežuojuošys i krosta lineju nūstyprynojūšys vierteigys byuvis, muoksleigi taiseitys funkcionali ci ainaviski nūzeimeigys iudiņa tilpis, iudini škārsojūšys viesturiskys transporta byuvis i taišni tī objekti, kurim ituo goda Eiropys kulturys montuojuma dīnuos teik dagrīzta eipaša viereiba.
Koč ari Latgolai nav izejis pi jiurys, nu ite ir kulturys montuojums pi īškejim iudinim.
Eiropys kulturys montuojumu dīnys nūtikšonys Latgolā:
Rēzeknis nūvoda Nagļu pogosta zvejnīku cīms „Īdeņa”. 8. septembrī 12:30 profesora A. Vaska stuostejums par Īdenis senejū viesturi i „Peileišu pyusšona”. 14:00 Padūmu laika kinuhronika i izstuode par Īdenis viesturi, 15:30 ornitologa lekceja par Lubuona apleicīnis putynim, Īdenis zvejnīceibys i kulinarais montuojums, fotoorientiešonuos, 18:00 nūslāguma pasuokums i koncerts (Kārlis Kazāks). Vysys dīnys garumā byus vareiba apsavērt Īdenis Sv. Krysta Ruomys katuoļu kapelu.
Dobys parks „Daugovys lūki” i Slutišķu sādža. 7. i 8. septembrī Slutišķu sādža byus apsaverama vysim interesentim. 14. septembrī Slutišķūs – Naujenis nūvodpietnīceibys muzeja izstuode „Sirdsdaugava”, kas veļteita Atmūdys laikam (stuosts par Daugovys „liktini”). Naujenis školānim reikuots konkurss par Daugovu. Uzastuos folklorys kūpa „Rūžeņa” i byus kūpeiga zivu zypys vuoreišona.
Ceļuojums caur laiku pa Ičys upi Bierzpilī. 7. septembrī 13:30 byus Montuojuma dīnu karūga paceļšona. Piečuok 14:00 Bierzpiļs vydsškolā – lektore, arheologe Ilze Loze stuosteis lekceju par Ičys apmetni. 8. septembrī dažaidi izklaidejūši pasuokumi Ičis upis i Ičis apmetnis tyvumā: maizis cepšona ar Ainu Zvejneicu, gasteišona pi keramikim Jolantys i Valda Dundenīkim, gasteišona pi gleznuotuojis Edeitis Maderneicys, zupys i čaja vuoreišona Ičys apmetnis vītā.
Daugovpiļs cītūksnis. 8. i 9. septembrī 12:00 datorprezentaceja „Daugovpiļs cītūksnis vakar i reitu”; 13:30 ziņuojums „Daugovpiļs cītūkšņa iudiņa apguodis sistema”; 15:00 lekceja „Daugovpiļs tylti i tiļteni”; 16:30 ziņuojums „Daugovpiļs cītūkšņa aizsorgruova biologiskuo daudzveideiba”.


text:
Itamā sastdīnē, 20. janvarī, 18.00 Latgolys viestnīceiba GORS aicynoj iz sirsneigu koncertstuostu par Jetti Užāni – legendarū Cymdu Jettiņu. Stuostu atkluos Jettis myuža gaitu i dorbu zynuotuoja Elīna Apsīte, bet izspielēs klavesiniste Īva Saliete. Koncertstuosts byus pyrmuo nūtikšona nu itūgod paradzātuo koncertcykla “Savējie”, kurā GORS puļcēs muzikus i cytu žanru muokslinīkus, kurūs dzymtuo puse, dzeivisvīta ir voi ir bejuse Latgola, informej Latgolys viestnīceibys GORS puorstuove Edeite Husare.
Koncertstuostā “Jettes Dienu grāmata” sasaveis Elīnys Apsītis skaiteituos Jettis dīnysgruomotys puslopys i klavesinistis Īvys Salietis, kura tikū sajāmuse nominaceju Lelajai muzykys bolvai 2017, izspālātī latvīšu komponistu, Riharda Dubrys i Pītera Vaska, i pasauļa klasiku, Johana Sebastiana Baha i Fransuā Kuperēna, skaņdorbi. Piec koncertstuosta sevkurs grybātuojs teik aicynuots iz sarunu ar Elīnu Apsīti i Jettis Užānis rūku i sirds syltuma darynuojumu – cymdu – izstuodi. “Gribu Latveju īpazeistynuot ar Jetti, kaidu es jū satyku juos pošys dīnysgruomotuos, ar trauksmainu, dzeivis olku puorpylnu jaunu sīvīti tai laikā, pyrma jei palyka par sevi pīpiļdejušu, tautā mīļuotu Cymdu Jettiņu. Muna korstuokuo vieliešonuos ir, kab Jettis Užānis myužs i padareitais tyktu saglobuots tautys atmiņā, kab Jettinis unikaluo cymdu adeišona – gobelena veiduošonys tehnika – tyktu saglobuota Latvejis cymdu adeišonys viesturē i juos dzeivisstuosts mums aplīcynuotu latviskū variešonu,” tai par Jettis atstuotajim pādim Latvejis kulturā i tūs saglobuošonu soka Elīna Apsīte.
Jette Užāne beja muokslineica, cymdu adeituoja, filozofe, sīvīte, kura vysu sovu dzeivi pavadejuse invalidu rateņūs i uzvarējuse liktini, lykuse tam smaideit, kod bejs skumeigai, i smītīs, kod bejs gryuši. Jette Užāne vysu sovu myužu pavadeja Dzērbenis pogosta “Lejnieku” sātā, ar sovu dzeivis filozofeju i cymdu adeišonys prasmi īinteresādama daudzus Latvejā i pasaulī dzeivojūšus kulturys cylvākus. Cymdu Jettiņa, kai jei poša sevi saukuse, bejuse ari VKKF myuža stipendiate, Treju Zvaigžņu ordiņa sajiemieja. 2007. godā Jette dīvamžāļ aizguojuse myužeibā, niu ļaujūtīs dzeivuot sovu adeitūs cymdu rokstūs, gruomotuos i ari koncertstuostā.
Koncertu cykls “Savējie”, kura pyrmuo nūtikšona gaidama jau 20. janvarī, 2018. godā Latgolys viestnīceibā GORS puļcēs i muzikus, i cytu žanru muokslinīkus, kurūs dzymtuo puse, niulejuo dzeivisvīta ir voi sova laika dzeivisvīta ir bejuse Latgola. Taidā veidā GORS, svietejūt nu jau pīktū darbeibys godu, piļdeis sovu Latgolys viestnīceibys miseju – stuosteit Latgolys stuostu, atbaļsteit nu Latgolys guojušūs muzikus i muokslinīkus, veicynuot jaunradi. Itūgod Latgolys viestnīceibys GORS “Savējie” nūtikšonuos varēs sasatikt na tik ar klavesinisti Īvu Salieti, bet ari ar čellisti Ilzi Gruduli, varganisti Ivetu Apkalnu, Rēzeknis kamerorkestri dirigenta Juoņa Stafecka vadeibā i cytim muzikim i muokslinīkim, reizē cerejūt, ka koncertu cykls raiseis vys jaunys idejis i rodūšuos sadarbeibys programys.
Koncertu cykla nūrisi atbolsta Rēzeknis piļsātys dūme i Vaļsts kulturkapitala fonds. Beleti iz 20. janvara koncertu atrūnami Latgolys viestnīceibys GORS i “Biļešu Paradīze“ beletu tierdznīceibys sistemuos, beletu cena 7,00–9,00 eiro, GORS Kulturys viestnīku programys dalinīkim 10 % atlaide.


text:
Gruomotu apskoti
„Latgolys lingvoteritorialuo vuordineica” byus dabojama Rēzeknis Centralajā bibliotekā
2013. goda 22. februarī Rēzeknis Centraluo biblioteka duovynuojumā nu Rēzeknis Augstškolys sajēme Eiropys Socialuo fonda finansātuo projekta „Teritorialuos ideņtitatis lingvokulturologiskī i socialekonomiskī aspekti Latgolys regiona atteisteibā” (2009–2012) ītvorūs izstruoduotū „Latgolys lingvoteritorialū vuordineicu”, kurā popularzynuotniskā volūdā skaidruota Latgolys kulturys telpys sovpateiba.
Symts jaunu A. Rancānis dzejūļu ceļā pi skaiteituoju
Izguojs dzejneicys i žurnalistis Annys Rancānis jaunais dzejūļu kruojums „Pylni kārmani dabasu... Bezdelīgu pasts”. Tys ir juos septeitais dzejūļu kruojums, kurā īlykti obejuos latvīšu rokstu volūdys tradicejuos – latgalīšu rokstu volūdā i latvīšu literarajā volūdā – raksteiti 100 dzejūli.
Dzeja parostim cylvākim
2011. goda 9. septembrī Rēzeknis nūvoda dūmis telpuos nūtyka tradicionalais rudiņa pasuokums – dzeivuļu almanaha „Rēzekne – 2011” prezentaceja. Itys almanaha viesturī jau ir 14. izīšonys gods, i šūreiz tymā publiceiti 60 autoru dorbi, 25 nu tim sovus dzeivuļus sarakstejuši latviski (tymā skaitā 11 latgaliski).


text:
Trešdiņ, 3. oktobrī, LgSS Reigys biroja bīdri beja gostūs Latvejis studentu golvys piļsātā Jelgovā pi Latvejis Lauksaimnīceibys universitatis latgalīšu studentim. Jelgovys jaunīši ir nūlāmuši sovā kasdīnā īnest vaira latgaliskuo i izveiduot LgSC biroju. Leidz šam LgSC beja treis biroji – Reigā, Rēzeknē i Daugovpilī.
Tikšonuos ar latgalīšu studentim nūtyka jaukā gaisūtnē LLU Meža fakultatis studentu bīdreibys “Šalkone” telpuos, kuru beja nūorganiziejs Valērijs Kušnirs – tūpūšais biroja vadeituojs. LgSC bīdri Vineta Vilcāne, Jurs Viļums i Reigys biroja vadeituoja Kristīne Pokratniece īpazeistynuoja jelgovnīkus ar LgSC mierkim, aizdavumim i kasdīnys darbeibu, i realizātajim projektim. Pastuosteja ari par īspiejom, kaidys ir LgSC bīdrim, i dalejuos sovā personeigajā pīredzē.
Kai jau studentu pasuokumūs īrosts, beja ari izklaidis i jūki. Tyka spieļuots latgalīšu „Aliass” i domino, laipnais saiminīks Valērijs beja pasaryupiejs par capumim i čaju. Prīcieja Jelgovys studentu atsauceiba, draudzeigums i jūs patīsuo interese par latgaliskū.
Škirūtīs tyka nūlamts otkon sasatikt cytūs LgSC pasuokumūs gon Reigā, gon Jelgovā.
Vielejam apjiemeibu, izdareibu, drūsmi, veiksmi i daudz jaunu ideju Jelgovys LgSC birojam! Iz tikšonūs!
Biļdis nu tikšonuos


text:
Itymā nedeļgolā, 25. februarī, Reigā, NABAKLAB, nūtiks Sovvaļnīka jaunuo albuma “Napaseitynuots” attaiseišonys svātki.
Koncerta suokums 21.00. Beletu moksa īprīškpuordūšonā ticketshop.lv i klubā iz vītys – 3 eiro, koncerta dīnā – 5 eiro.
Sovvaļnīka albums “Napaseitynuots” ir veļteits izcylai latgalīšu dzejneicai Annai Rancānei. Dzīsmis īraksteitys sadarbeibā ar Latvejā zynomim skaņu režisorim Gintu Lundbergu, Māri Brensonu, Eināru Lipski i Gintu Stankeviču. Īrokstā pīsadola Sovvaļnīka grupys bīdri – Māris Lovniks (gitara), Artūrs Meļnikovs (bass) i Vadims Meļuščenkovs (bungys), kai ari vairuoki gosti – Kaspars Tobis, Māris Muktupāvels, Biruta Ūzuleņa (Ozoliņa), Guntra Kuzmina, Mareks Gusāns, Pīters Daugulis.


text:
Vakar pa ceļam iz dzīduošonu nūpierku apguoda “Zvaigzne ABC” izdūtū Voldemara Vogula dzejūļu gruomotu “Sirds bolss”. Pats fakts viņ ir breineigs — kruojums latgaliski Reigys apguodā i Reigys veikalā. Kaida vaira tī buorineite — volūda skaņ televizejā, pylni dzīšmu šovi latgalīšu; volūda skaņ dzejā i teik īspīsta iz papeira. I naviņ kur nabejs pašelē tuoli tuoli, a tok pošā Reigā. A kas Reigā izdūts, tys tok myužeibai izdūts. Cītajūs vuokūs, internetveikalā.
Labi, gona uoveitūs. Reiga na svātuo gūvs. A Reigys gruomotom tei poša vaine i prīca, kas i Rēzeknis, Ludzys ci Viļānu gruomotom.
Šūreit pa ceļam iz dorbu skaiteju i palyka biedeigai — deļkuo latgalīšu gruomotys nadataisa da gola. Voi eistyn nav nivīna korektora i redaktora, kas dasaver taidu seikumu kai vīnaids burtu nūformiejums ci fonts dzejūlī (v. 50. pl.). Par leksiku voi raksteibu pat nav runa — ni Vogula kruojums pyrmais, ni pādejais ar “nuokt” i “skateitīs” cytaiž vyscaur latgaliskā tekstā voi atškireigom vīnys formys izskaņom i golūtnem vīnūs vuokūs. Narunojūt par izlūksnis īzeimem, par pīmāru, vuorda “kaļve” lūcejums lokativā “Kai kaļvī zyrga pokovus // Tāvs kola”, kas izlein cytaiž galeigi na poša izlūksnei rakstureigajam pīrokstam ar Zīmeļlatgolai rakstureigajom golūtnem “-as”, “-es” (nui, zynu, zynu, ka gruomotā dūmuota “Stroda raksteiba”, bet par daudzi atkuopu, kab jimtu golvā).
Puorskaitūt latgalīša dzejā vuordu “tupeni”, maņ iz lyupu ironisks smaids — voi eistyn pošu latgalīšu buļbys i guļbys ir tik nycynojamys, ka juosagiun pi vidzemnīku tupeņu? Parkū to par reizis najimt kūrzemnīku ruociņus — nav gona pīrosti i gona gludi deļ poetiskūs tekstu? I kaida nūzeime skaistim vuordim par dzymtū volūdu, ka sirdī to bais juos vuordu pasaceit da gola?
Tai i dzeivojam — buorineiši. I nu vysys sirds ar vysu sovu sirds asni i aizgruobteibu rokstom dzejūļus par Latgolu mamu i tāva dūtim ceistajim zūbynim — paaudzi nu paaudzis. Koč gruomotys īvodā Anna Rancāne citiejuse autoru: “As nikaida abstrakcionisma nalītoju, nikō sveša. As te dzeivoju, “Cepleišūs”, te muni bārni un niko sveša maņ navajag.” (Pastreipuojumi muni.)
Reizē gruomotys teksti skaņ jau cik reižu dzierdātai i stereotipiskai, a reizē kai nu jauna. Kotram cylvākam gols golā ir sovs pasauļs i sovys acs, kai pasavērt iz juo.
Vogula dzeja kai Vogula dzeja. Jis ir jis pats — kai īprīkšejūs kruojumūs, tai i niu. Eisi, varātu saceit, ka pat konspektivi par svareigū. Kai izgrīzumi nu vīna Latgolys cylvāka dūmu i jiutu pasauļa. Kai aforismi i pīzeimis par dzeivi.
Pyrmuo gruomotys daļa “Muns orklys, rūkys munys” vaira runoj par dzymtū zemi, bārzim i bārnim, paaudzem i sovys vītys sajiutu, ūtruo daļa “Guņs meita” — par mīlesteibu pret sīvīti, a trešuo “Dīva ūzula zors” ir kai pīzeimis par myužeibu, myužu i sevi, par sovu vītu Dīva ūzulā. Sauc tū par tautu voi pīdereibu sovai zemei.
Ruodīs gon, ka šaļtim autors eisti nateik uorā nu latgalīšu literaturys bādu īlejis — raksteit latgaliski = raksteit par Latgolu. Koč jis ir par dzeivu i par lelu itai kletkai — kai aizarunoj, tai izlein pa sīta caurumim iz vysom pusem kai meiksts muols voi spryuk vaļā kai ols nu bucys. Nu vaidiešonys par mierstūšū volūdu klasiskā izpratnē ite nav ni smokys, dreižuok aicynuojums naturēt volūdu zam akmiņa, aplīcynuojums sovai atbiļdeibai pret tāva i muotis, pret dālu paaudzi.
Tik ka tuo dzeivuma grybātūs vaira. Lai nav taida cauri setkai izmīgta muola masa ar vacu laiku stereotipiskajim uzsaukumim “celitēs, bruoli” voi buorineibys otkon i otkon pīsaukšonu, a kruojums saītu vasals i skaneigs kai skrūze. Voi izsper spuņdi kai ols bucai i izalej puori skaiteituojam dzeivā skaniejumā. Bet mož es i gaidu tū, kuo navar byut — autora aforistiskais stils naparedz taidys izalīšonys, koč jis pats ir dzeivs i juo pasauļs ir dzeivs i skaneigs.
Vuordu nu dzīsmis naizjimsi — ar liekšnim saulē naīlieksi, ka ir novembris. Jau tai itys kruojums ir vasals zors myusu dīnu latgalīšu literaturā — cytaiduoks, sovpateigs, vārā jemams.
Gryuts gon pasaceit, cik lela daļa ituos gruomotys tekstu ir pyrmpubliciejums, cik nu nu īprīkšejūs mozūs kruojumu pajimtūs dzejūļu izlase. Napuorbaudeju. Var jau byut, ka juo dzeja ir kai lels pasauļs, kurā atsakuortoj vīnys i tuos pošys zeimis, tok skaitūt par zvaigžņu tyltim, rūnās dūma — varbyut tys dzejūļs eistineibā ir nu kruojuma “Iz zvaigžņu tylta”.
Vogula dzeja maņ ruodīs skaista, kod jū naizmaitoj muns ar volūdys nabyušonom samaituotais pruots. A varbyut es poša asu samaituota, kam radzu tū, iz kuo verūs — caur sovom durovom vysa pasauļa naīraudzeisi, a tik viņ kai durovu škierbu. Šaļtim jis eisā dzejūlī skaita tū, skaita itū. Saīt kai lītu i byušonu puorskaitejums, a tei ak jau muna vaine, ka tys nasasalej vīnā vasalumā, a tikai pasaruod šmuki salykti vuordi i teikumi. Kai vysaidys druponys vīnā traukā — verīs i dūmoj, kas ite juosaredz.
Bet pats golvonais, kū gribieju pasaceit — Vogula dzejā dzeivoj latgaliskais kods ar līpu zīdim, azara iudinim i miršu vaiņuceņu, a tai napasaceis nivīns nu nivīnys cytys pasauļa molys. “Tu maņ miršu vaiņuceņu devi, // Bryunaceit.” “Boltūs guļbu // Daņcs dabasūs // Nasabeidz.” I tys ari ir tys. Sovs. Vierteigs. Skaiti i zyni — te ari ir tei latgalīšu literatura i tys, deļkuo jei vyspuor vajadzeiga autorim i skaiteituojim.
A par tū muoju zusšonu i sātu gaisšonu — tī vaca bāda. Nazynu autora personeigi i juo volūdys, tok šaļtim gribīs iztulkuot latgaliski juo latgaliski raksteitūs tekstus. Varbyut tī byutu bejs gona ar redaktoru, kas pasoka, ka “taka” i “styga” ak jau ir vīns i tys pats i pat vīnā gruomotys puslopā gona ar vīnu vuordu — latgalīša mēlei tyvuokū “styga”. Voi ka Jezus ir Jezus, na vīnā gruomotys lopā Jezus, a cytā jau Jēzus. Bet itei bāda ir vaca kai pasauļs — ka nadasaviersi sovys volūdys, jei mudri apaugs ar vysaidim pa pasauli sagruobuotim vuordim. Poša dzymtuos i īkšu volūdys dzeivais vuords vys jau rauga izleist i ari izlein tekstā — par varis to seve nanūglobuosi. A piec šaļtenis jau literarais sapruots sova vuorda vītā īlīk svešys volūdys protezi.
Dzeja ar taidim aizgiutajim poetismim maņ izaver kai skaistule piec kosmetiskuos operacejis — ruodīs, šmuka nu skota, tok kas zyna, kaidi čorti jai dvēselē dzeivoj. Izliksi miršu vaiņuceņu — mož i sova ļaudaveņa. Nūjimsi — mož i Pamela Andersone.
Deļtuo iz prīšku tūmār gribīs autoram nūvielēt dzeivuot sovys poša volūdys sātā, na muojā. Navar svešim vuordim pasaceit svareigū, a sirds bolsu gribīs dzierdēt dzeivu, na pasaceitu frazem i literari pareizim i aizgiutim poetismim — maizis klaipim, dyuraineišim, smuidrim augumim i t. t.
Itei gruomota tok eistyn ir Voldemara Vogula sirds bolss, kas izskaņ dzejā — par jam svareigū, par aizejūšū i reizē byutiskū. A cikom byutisks, cikom i ir. Naveļ bez laika volūdys kopā. Jei ir dzeiva i dzeivuoka par dzeivu, cikom svareiga — autoram, izdeviejam, skaiteituojam.
P. S. A apguodam “Zvaigzne ABC” gribīs nūvielēt tai turpynuot – latgalīšu pasaulī ir gona daudz, a jim vajag i muola pūdu, i dzeivuo ols, i sovys volūdys i literaturys na tikai TV šovūs i dzīsmēs. Vīneigi padūmojit par tū redaktora i korektora byušonu – maņ jau prīca, ka gruomota latgaliski, a nu ituo fakta tok es napalīku okla i radzu ari apguoda napadareitū dorbu.


text:
Bīdreiba “Dienvidlatgales NVO atbalsta centrs” sadarbeibā ar Latgolys planavuošonys regionu da 18. janvara izsludynuojuse fotokonkursu “Latgales simtgades ainavu ceļi jauniešu acīm”, viestej informaceja Latgolys planavuošonys regiona sātyslopā.
Konkursa mierkis ir mudynuot Latgolys jaunīšus vacumā nu 13 da 25 godu apzynuot i izpieteit Latgolys planavuošonys regiona teritorejā asūšuos nacionaluo, regionaluo i vītejuo leimiņa nūzeimis dobys boguoteibys, izceļūt nūzeimeiguokūs i ainaviskuokūs objektus (ainovys, parki, dobys pīminekli, kulturviesturiski objekti i cyti), tai veicynojūt lokalpatriotismu i popularizejūt Latgolys regionu kūpumā.
Vaira informacejis par konkursa dalinīku dasasaceišonys kuorteibu, karteņu i tūs aprokstu publiciešonu, viertiešonys kriterejim, bolvom i cytom ar konkursu saisteitom detaļom īspiejams atrast fotokonkursa nūlykumā.
Fotokonkurss teik eistynuots Latvejis vidis aizsardzeibys fonda apstyprynuotuo projekta “Latgales simtgades ainavu ceļi jauniešu acīm” ītvorūs.


text:
Pūdnīceibys tradicejis ir vīns nu spylgtuokūs Latgolys namaterialuo kulturys montuojuma elementim, i Latgolys pūdnīku veiduotī muokslys dorbi ir Latgolys vizeitkarte. Īpazeit pūdnīkus i jūs dorbus var Latgolys pūdnīku dīnuos, itūgod tuos nūteik jau 38. reizi.
27. i 28. aprelī gaidomi 2018. goda Latgolys pūdnīku dīnu nūslāguma pasuokumi – teoretiskī lasejumi Latgolys Kulturviesturis muzejā Rēzeknē, cepļa kurynuošona Stanislava Viļuma keramikys darbneicā “Cukrasāta” i dorbu izstuodis atkluošona Lūznovys muižā.
25.–26. aprelī
pl. 12.00–15.00 Atvārtūs durovu dīnys Latgolys pūdnīku darbneicuos.
Daugovpiļs Muola muokslys centrā, 18. novemba īla 8, Daugovpiļs, tuolr. 29241488, dmmc@inbox.lv.
Olgys i Valda Pauliņu keramikys darbneica, Dūmu īla 8, Kruoslova, tuolr. 29128695, valdispaulins@inbox.lv.
27. aprelī
pl. 10.00–16.00 Atvārtūs durovu dīna Rēzeknis Muokslys i dizaina vydškolys nūdaļuos. Baznīcas īla 34a, Rēzekne, tuolr. 26017908, 64622676.
pl. 11.00–16.00 Teoretiskī lasejumi Latgolys Kulturviesturis muzejā. Atbrīvošanas alejā 102, Rēzeknē, tuolr. 64622464, muzejs@rezekne.lv.
Lasejumu veļteiti Latgolys i Latvejis muzeju keramikys kolekceju dziļuokai izpietei. Teoretiskajūs lasejumūs teik puorrunuoti vaicuojumi, kas saisteiti ar muzeju keramikys kolekcejom, ekspozicejom, tū veiduošonu, pīejameibu apmaklātuojim, komplektiešonu i tū, kai padareit interesantys kolekcejis myusdīnu apmaklātuojim. Lejupluodēt programu.
pl. 17.00–20.00 “Latgolys pūdnīku dīnu 2018” keramikys cepļa kurynuošona Stanislava Viļuma keramikys darbneicā “Cukrasāta”. Bekši, Ozolaines pogosts, Rēzeknis nūvods, tuolr. 29106193.
28. aprelī
pl. 10.00 “Latgolys pūdnīku dīnu 2018” keramikys cepļa atvieršona Stanislava Viļuma keramikys darbneica “Cukrasāta”. Bekši, Ozolaines pogosts, Rēzeknis nūvods, tuolr. 29106193.
pl. 12.00 Vītejūs zemnīku i sātys ražuotuoju tierdzeņš “Lobs lobam”. Lūznova, Rēzeknis nūvods.
pl. 13.00 “Latgolys pūdnīku dīnu 2018” izstuodis atkluošona. Lūznovys muižys Kulturys škiuņs.
Izstuodē pīsadola Latgolys pūdnīceibys meistari ar pādejuo goda darynuojumim. Izstuode apsaverama leidz 18. majam.
pl. 15.00 Literari muzykals izvadums “Atlaižu”. Lūznovys muiža.
Karteite: publicitatis


text:
Reigā, muokslys galerejā “Museum.LV” (Andreja Pumpura īla 2), 15. novembrī 19.00 nūtiks gleznuotuoju apvīneibys V.I.V.A. (Vēsma Ušpele, Ilze Griezāne, Vija Stupāne i Agra Ritiņa) izstuodis “Iemīlējušās Latgalē…” atkluošona.
Izstuode “Iemīlējušās Latgalē…” ir stuosts par talanteigom i dzeivi mīlūšom Latgolys gleznuotuojom – Vēsmu Ušpeli, Ilzi Griezāni, Viju Stupāni, Agru Ritiņu, kuruos sasateik ik pa laikam, kab byutu kūpā, gleznuotu, daleitūs dzeivis stuostūs, boguotynuotūs cyta nu cytys i radeitu. Kotra nu muokslineicu īt nu sovys vītys Latgolā – Vēsma nu Maltys, Ilze nu Leivuona, Vija nu Aglyunys, bet Agra nu Rēzeknis. Kūpā tuos aptver vysu Latgolu. Kūpā veidoj izstuodis, kūpā pīsadola plenerūs. Vaira kai 10 godu laikā ir apbraukuotys vysaiduokys vītys, izdzeivuota rodūša kūpā byušona Latgolā, Kūrzemē, Vydzemē i Zemgalē, kotru reizi īsavuicūt koč kū jaunu i vysur viestejūt stuostu par Latgolu. Kūpeigūs izstuožu skaits jau puorsnādz divejus desmitus i dorbi ir bejuši apsaverami Latvejā, Lītovā i Vuocejā. Regulari gleznuotuoju dorbus var apsavērt Latgolys muokslinīku rudiņa izstuodēs Latgolys Kulturviesturis muzejā, Latgolys regiona muokslinīku izstuodēs Marka Rotko muokslys centrā i Jezupa Pīguožņa (1934–2014) bolvys Latvejis ainovu gleznīceibā dorbu izstuodēs.
Izstuode oktobrī beja apsaverama Latgolys muokslys i amatnīceibys centrā Leivuonā.


text:
Latgolys viestnīceibys GORS leluokais lapnums i deveji akustiskī koncertzali, kurūs skaneigumu nūdrūsynoj eipaša izbyuve, kas ļaun maineit akustikys eipašeibys atkareibā nu koncerta veida. Tys īspiejams, pasasokūt itepat Rēzeknē taiseitajim sīnu i grīstu vairūgim, kurūs leņki ir mainomi, kab atspaituotu ci apsluopātu skonu taišni tai, kai tys ir vajadzeigs. Tim īt tolkā atrytynojamys žaluzejis i puorvītojami vairūgi. Kab skona aina byutu navainojama, i krāsli taiseiti atbylstūši nūsaceitajim akustiksim raksturlelumim.
Vestards Šimkus, pianists: “Eiropys koņtekstā koncertzala GORS akustika viertejama eipaši augši, jo tei ir breineigi izplanavuota jau sātys projektiešonys stadejā, na viņ pīmāruota telpai jau tod, kod tei ir izcalta. Eipaši īprīcynojūši ir regulejamī skotivis akustiskī vairūgi, kas roda vareibu pīlāguot zala akustiku konkreta ansambļa, orkestra ci solista vajadzeibom. Taidu īspieju navā cieški ari pasaulī. Pats ituo zala akustikys raksturs ir eipaši pateikama i skaneigs i klauseituojam, i pošim muzikim iz skotivis. Ari tei ir gona reša paruodeiba. GORS itūšaļt ir lobuokuo vīta akustiskajim koncertim vysā Baltejā. Kai pianists varu saceit, ka eistyn svareiguokuo līta ir koncertfligeļs. Koncertzalā GORS ir deveji vysa augšuokuos raudzis firmys “Steinway & Sons” koncertfligeli, i tī apvīnojumā ar breineigū akustiku padora itū zalu par sapynu vītu, kur uzastuot.”
Jans Inge Gustavsons, “Akustikon” (Zvīdreja): “Jums ir vyss pamats sagaideit, ka gon lelajā, gon ari mozajā akustiskajā koncertzalā byus lobskaneigi kai klasiskuos muzykys, tai ari popularuos myzykys koncerti. Dūmoju, ka projekts ir cīņi iņciresnys, jo jius asat bejuši eistyn cīši veiksmeigi, dūmojūt par daudzifunkcionalitati.”


text:
“Kolnasātā” saruna par jaunīšu aktivitatem Kuorsovys nūvodā i tū, kas motivej palikt dzymtajā vītā. Gostūs Kuorsovys nūvoda jaunatnis lītu specialiste Anna Zīmele i jaunīšu bīdreibys “Pūga” vaļdis prīkšsādātuojs, Kuorsovys nūvoda dūmis deputats i vidis lītu specialists Jurs Vorkaļs. Raidejumā dazynuosit, kai topa “Pūga” i kaidys puormainis tei pīdzeivuojus, kaidus pasuokumus pateik apmeklēt jaunīšim i, kas godūs jaunim cylvākim ir svareigs i vajadzeigs, kab labi justūs Latgolā.
Itymā vokorā aizsuokam jaunu rubriku “Kolnasātys gruomotplaukts”. Tymā īsavērsim seņ i na tik seņ latgaliski saraksteituos gruomotuos i gruomotuos par Latgolu. Literats Raibīs aba Oskars Orlovs stuosteis par Fraņča Trasuna lugu “Nūgrymušō pile”.


text:
Ituo goda 24. i 25. majā Eiropys Kulturys montuojuma goda ītvarūs Latvejis pilīs i muižuos pyrmū reizi nūtiks Attaiseitūs durovu dīnys. Sevkuram interesentam byus īspieja īpazeit 37 Latvejis viesturiskuos ākys nu jauna skotpunkta. Ari Latgolys muižys – Preiļu, Varakļuonu, Kruoslovys i Lūznovys muiža – jam daleibu itamā akcejā.
Ar Attaiseitūs durovu dīnom 24. majā suoksīs Baltejis piļu i muižu apceļuošonys akceja “Apmeklēsim Baltijas muižas – svinēsim kopā!”, kas veļteita Baltejis vaļstu symtgadem. Latgolā itei akceja tiks svineigi atkluota ar aktivitatem Preiļu muižys kompleksā: Preiļu muižys kapelys i ekspozicejis “Borhu dzimtas atspulgi” apskate Preiļu Viesturis i lītišķuos muokslys muzejā, lelformata šaha spēle. Sevkurs interesents var dasasceit ekskursejai pa Preiļu piļsātu i parku 24.majā plkst. 17.30.
Sovukuort jaunīši teik aicynuoti pīsadaleit konkursā “Mans biznesa plāns Latvijas pilij vai muižai” i izceineit īspieju sareikuot klasis balleiti kaidā nu Latvejis pilim voi muižom.
Vysu informaceju par Attaiseitūs durovu dīnom Latgolys pilīs i muižuos, par jaunīšu konkursu var atrast pilis.lv.
Publicitatis karteite, Aleksandrs Tolopilo.


text:
Ir nūsaslēdzs LaKuGys konkurss, kurā diveji laimeigī varieja dabuot kotrs pa div īlyugumim iz Reigys izruodi. Tod nu veiksmeiguoki nu vysim konkursa dalinīkim izaruodeja Diāna Orlovska i Raivis Logins. Paļdis vysim, kas pīsadaleja i sirsneigi sveicam uzvarātuojus. Par īlyugumu dabuošonu sasazynuosim personeigi.
Pareizuos atbiļdis iz konkursa vaicuojumim beja:
1. Kaidys gazetys svātkim sovulaik “Palādas” speciali īstudieja izruodi “Ontons i Zīmassvātki”?
B – Zīmeļlatgolys gazetys “Vaduguns”
2. Kas eistajā dzeivē piec profesejis ir Ontona i Annis tāluotuoji?
C – školuotuoji
3. Deļ kuo Baļtinovys amaterteatrim dūts nūsaukums “Palādas”?
B – mieginuojumi nūteik vālim vokorim i naktim
Taipat vysim grybātuojim atguodynojam, ka 5. janvarī 13.00 „Ontons i Anne” byus apsaverami Kekovys nūvoda Dūlis tautys nomā, bet tuos pošys dīnys 19.00 Reigā, kinuteatra „Splendid Palace” lelajā zalā. Kekovā īejis biletus iz izruodi var nūpierkt Kulturys informacejis centrā „Lība” i Dūlis tautys nomā stuņdi pyrma izruodis, moksa 2,50 Ls. Reigā biletus var nūpierkt SIA „Biļešu serviss” kasēs i škārsteiklā: http://www.bilesuserviss.lv/lat/concerts/teatris/komedija/?concert=117362, cena 3,00 – 5,00 Ls.
Kaidi ir Ontona Zīmyssvātki? Annis vadakla gryb sareikuot eistynus seņču Zīmyssvātkus, kab vysi unuki zynuotu, kai tūs pareizi svieteit. Ontons i Anne pīkreit. Pošā svātku vokorā seņču tradicejuos īsalauž ari myusdīnu realitate, nu nasaverūt iz tū – vyss beidzas labi i svātki izadūd!
Ar izruodis golvonajim varūnim daudzi jau ir īpasazynuši Latvejis Nacionaluo teatra izruodē “Latgola.lv”, kura uzvasta kai reiz pēc Baļtinovys dramatiskuo kolektiva izruodis motivim, kas sovulaik cīši īpasatyka „Latgola.lv” režisoram Valdim Lūreņam.


text:
Škīzna
Škīzna (anglīšu: fiber; krīvu: BoлokHo; latvīšu: šķiedra) — materiala tips, sasadorūšs nu pagaru pavadīņa voi neits formys daļu.
Škīznys kai materials var byut dobyskys (pīv., lynu škīznys, kokosa škīznys, auguoju škīznys - būmeļs, dzeivinīku škīznys - vylna, šolks) ci muoksleigys (siņtetiskuos škīznys, stykla škīznys, optiskuos škīznys).
Škīznys svareigys biologejā - juos satur kūpā auguoju i dzeivinīku audus. Cylvāks auguoju škīznys izlītoj sasprāzdams pavadīņūs, neitīs, aukluos, viervēs. Piečuok juos var lītuot cytu preču pīgatavē. Škīznys taipoš saviļoj slūksnēs, i nu jūs taisa papeiru voi filcu.
Muoksleiguos škīznys padarynoj taisyskā, parostai kimiskā formā.


text:
Šudiņ, 8. aprelī, 90. jubileju svieteitu folklorys teicieja i dzejneica, nacionaluos pretuošonuos kusteibys dalineica, Treju Zvaigžņu ordiņa virsneica Bronislava Martuževa. Juos pīmiņai itūšaļt teik gataveits muzykals uzvadums “Rakstītāja”, kurā Martuževys dzeja i meļdeni sasatiks ar komponistu Mārtiņa Brauna, Valta Pūcis, Jāņa Lūsēna i Imanta Kalniņa muzyku. 29. majā izruode byus radzama Latgolys viestnīceibā GORS.
Bronislava Martuževa dzymuse 1924. goda 8. aprelī Abrenis apriņča Domopolis (niu Bierzpiļs) pogosta Slavītu sādžā kai septeitais bārns saimē, bet 1928. godā puorsacāluši iz dzeivi Lubuonys pusē.
Dzejneicys dzeivis redzīņa pamati ir veidojušīs Latvejis breivvaļsts laikā, i tūs veiduoja na tik saime, bet ari školys. Pastuoveigu olguotu dorbu jei nabeja struoduojuse, partū ka kai Nacionaluos pretuošonuos kusteibys dalineica i atbaļsteituoja nu 1946. goda leidz 1951. godam globuojās pagreidē sovā “Lazdiņu” sātā. Tī, pagrobā, ari roduos dzīsme, kū zyna vysā Latvejā:
“Kādēļ skumjas tavās acīs šovakar, mans draugs,
Prieka brīdi garām laistu tās vairs neatsauks.”
1951. godā Martuževa tyka apcītynuota i aizsyuteita iz Sibiri, kur 5 godi beja juopavoda smogā dorbā, piec atsagrīzšonys ilgi i vairuokys reizis sekuoja uorstiešonuos slimneicuos i sanatorejuos.
Padūmu Latvejis izdevnīceibys atsasaceja izdūt politīslūdzeituos Martuževys dzejūļus, partū pyrmuos divejis gruomotys “Balta puķe ezerā” i “Rakstītāja” tyka izdūtys ar radineicys Evys Mārtužys vuordu.
Kūpumā tyka izdūti deveni Bronislavys Martuževys dzejūļu kruojumi i divejis izlasis.
Bronislave bejuse tautys teicieja, poša saceriejuse dzīsmem i vuordus, i meļdejus. Kinorežisors Zigurds Vidiņš par dzejneicu ir sataisejs dokumentalū kinu “Gaismas lāse”. Koč ari dzeivuodama tuoli nu centra i nabyudama kasdīnys sovstarpejā apritē, jei ir sajāmuse vairuokus apbolvuojumus – Treju Zvaigžņu ordini (1994), Rakstnīku savīneibys Goda bolvu par dzejūļu kruojumu “Nopūtas” (1999) i Kulturys fonda Speidulys bolvu par dzejūļu kruojumu „Kā putni dzied” (2004)
Bronislava Martuževa ir teikuse ari tautā zynomū latgalīšu tautysdzīsmi “Zemli zvaigzneite puorguoja”, kū sovulaik īrakstejuse kapela “Dziga”.
Martuževa myužeibā aizguoja 2012. goda 13. februarī.
Karteņa: ordenubraliba.lv


text:
vīnkuorši šudiņ ir taida dīna. it kai nikuo nabeja, bet varbyut žāl, ka nikuo nabeja. nu reita izmozguoju ustobu i īleidu dušā, īlyku mozguotīs drēbis, izvuorieju zupu. izaruod, puors stuņžu laikā izpiļdieju dīnys normu. paiežu i aizmygu. niu pasamūdu. mīga ni acī. a kū padareisi – nakts.
tai i siežu i dūmoju. atīt taida gripa i nūlīk pi vītys, a kū tu jai padareisi – upe plyust i plyust, a, ka laiceigi nasaļausi plyudumam, agri voi vieli īaireisi kaidā krostā. a reizem iz upis vyds ir sakrytuši kūki. dūmoj, kai apbraukt. varbyut izadūs. ak jau izadūs. a reizem nūgrimsti upē i verīs, kai apleik leigojās iudiņa zuoļu steigys i aizmaun zivs, iudinī plateidamys muti.
vēļ Klaus&Kinski muzyka ite.
pa dīnu vēļ raudzieju nazkū vērtīs datorā. otkon kinā tyku da tuos pošys vītys, otkon mīgs apjēme. tik viņ spieju kai nūlikt datoru iz zemis – treicūšom rūkom, partū ka 5 kilogrami, izaruod, ir baigi daudz. nazkur sagruobuoju spylvynu i aizmygu. mīgā redzieju, kai tymā mežā, kur apmāram decembrī redzieju īejam aļņus, nazkas kust. tod nu tīnis izguoja aļni. nā, tūmār zyrgi, kam iz mugurys nazkas beja. izaruod, tei beja karavana ar kamīlim. nā, tūmār zyrgim – jī guoja leli i tymsi riņdeņā nu meža iz sātu, kotram iz mugurys žogoru čupa i čyguons. aizskrieju aizslēgt durovys, izsliedžu sātā guni – ka mane naīraudzēs, jī paīs garom. vyss kai nazkod bierneibā, ari sorkonuo grīstu lampa ar vysu kupolu. i jī paguoja garom, izguoja cauri sātai, pat nasyta pi durovu i leli i tymsi pagaisa cytā mežā – riņdeņā, riņdeņā viņ.
taida, vot, nazkaida dīna saguoja. nazkaida nikaida, a koč kaida.


text:
22. februarī LgSC bīdri sasatyka Rēzeknē iz cīši svareigu pasuokumu – kūpsapuļci! Kūsapuļcis laikā, kai jau īrosts, ar sovim padareitajim dorbim i nuokūtnis planim pasadalieja vaļde i LgSC biroji. Par godu LgSC ir uzjiems 9 jaunus bīdrus: Olitu Bidzāni, Ligiju Purinašu, Baibu Raginsku, Edmundu Sudniku, Elviju Dzalbi, Lauru Melni, Agitu Vigupi, Dagniju Donāni, Guntu Nagli. […]
Nu 28. februara da 2. martam bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj vysus interesentus apmeklēt latgalīšu literaturys stendu storptautyskajā gruomotu i izdevnīceibu izstuodē „Baltijas Grāmatu svētki 2014” izstuožu centrā Kīpsolā. Byus īspieja īsaguoduot gruomotys latgaliski i par Latgolu, latgalīšu video īrokstus i dažaidus suvenirus. Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” pīduovoj plašuokū gruomotu kluostu latgaliski i par […]
Rudiņa laikā, kod vysi uora dorbi beja apdareiti, senejī ļauds pa vokorim sasalaseja kūpā i dareja vysaiduokus rūkdorbus – puiši taiseja stričus, apstruoduoja kūku, mārgys – adeja, izšyva, aude. Taidu atsarasšonu vīnuvīt, dorbu i puorsoku stuosteišonu, meikļu miniešonu sauce par vakariešonu. Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj vysus interesentus pa vokorim īt ar sovim rūkdorbim iz […]
Šudiņ ir paguojs taišni pusgods nu breiža, kod Reigā iz „Latgolys Studentu centra” aktivistu organizātū pyrmū sasadzīduošonys reizi sasapuļcieja vīnkuorši interesenti bez cīši lelom muzykalajom zynuošonom, kab īsavuiceitu jaunys dzīsmis latgaliski, pamatā tradicionaluos muzykys repertuara dzīsmis. Mierkis itam vysam taids vīnkuoršs – paplašynuot sovu kasdīnys repertuaru: apnics, ka kotru naformaluoku saīšonys reizi dzīsmis, kū vysi […]
Ar nūpītnom i na tik nūpītnom aktivitatem 2. novembrī Daugavpilī tyka aizvadeits bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” 8 godu jubilejs. Iz pasuokumu beja sabraukuši LgSC bīdri i atbaļsteituoji nu puorejim birojim – Reigys, Jelgovys i Rēzeknis. Pasuokums tyka organizāts divejuos daļuos – pyrmajā jaunī bīdri tyka īpazeistynuoti ar bīdreibys viesturi, izdareitajim dorbim, tyka īzeimāti bīdreibys darbeibys vierzīni i nuokūtnis plani, […]
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj latgaliski raksteit grybātuojus iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu 6.novembrī. Nūdarbeiba paradzāta cylvākim bez īprīkšejūs zynuošonu latgalīšu volūdys pareizraksteibā, bet latgaliski runojūšim. Dalinīki tiks īpazeistynuoti ar myusdīnu latgalīšu volūdys ortografeju i varēs izkūpt praktiskuos raksteit prasmis. Nūdarbeiba byus bez moksys, suokums 19.00, par vītu dalinīkim tiks paziņuots personiski. Vītu skaits ir […]
23.10.2013, 18.00 stuņdēs , LgSC Rēzeknis birojs aicinoj jaunīšus vīnuvīt iz sasatikšonu. Pasuokuma laikā plānuots īpazeistynuot interesentus ar jaunīšu organizaceju “Latgolys Studentu centrs” i ,prūtams, kaļt planus tuoļuokai nuokūtnei. Kai zynoms, taida sasatikšona nūtyka ari viņā godā, tymā pošā vītā – “Mozõ Rogovka”. Lai dzeivoj tradicejis! Ar sveicīnim nu Rēzeknes, Sandra Leidzeigī roksti:
Saisteibā ar Vaļsts izgleiteibys atteisteibys agenturys reikuotū pasuokumu cyklu „Karjeras nedēļa”, Daugovpils školānim beja īspieja apmeklēt dažaidys vītys, kas ir saisteitys ar medeju darbeibu. Vīna nu vītom iz kuru guojom izzynuot kū ta jaunuoku par žurnalistikys lītom beja bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”. LgSC vaļdis prīkšsādātuoja Dagneja Bramane myusim stuostieja par bīdreibys darbeibu, portalu LaKuGa.lv i […]
Ir taids jūks – „Kas ir Latgolys golvyspiļsāta? Vuordā ir pīci burti. Atbiļde ir REIGA, partū ka te ir daudz latgalīšu!” Reigā veikalūs, iz ūļneicys, sabīdriskajā transportā, teatrī i cytuos sabīdriskuos vītuos arviņ bīžuok var dzierdēt latgalīšu volūdu. Taitod Reigā latgalīši ir, i na vīns viņ. Jaunīšu bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” 18. septembrī aicynoj Reigys jaunūs, […]
Itymā* godā „Latgolys Studentu centrs” ir nūliems īkaruot jaunys viersyutnis, izvērst sovu darbeibu i realizēt leidz šam nabejušu projektu. 30. februarī LgSC ir klivs par vīnu nu pasauļa leluokuos jaunīšu organizacejis „International Prank Organization” dalinīku. Organizacejis darbeibys mierkis ir veicynuot storpkulturu kontaktus i tymā pošā laikā styprynuot lokaluos kulturys i veicynuot tū atteisteibu. Projekts īcarāts […]
Bīdreiba “Latgolys studentu centrs” sajāmuse latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” kai aizvadeituo goda lobuokuo latgalīšu sabīriskuo organizaceja, itymā nominacejā bīdreiba bolvu ir sajāmuse jau trešū reizi. Apbolvuojumus īgivuši ari diveji bīdreibys realizātī projekti – latgalīšu kulturys ziņu portals Lakuga.lv i Annys Rancānis dzejūļu kruojums “Pylni kārmani dabasu… Bezdelīgu pasts”. 24. februarī Rēzeknis nūvoda Bieržgalī nūtyka latgalīšu […]
Sasatikšonys i īsapazeišonys prīks, smaidi i smīkli, draudzeiba i jaunys idejis – tys vyss vyrmuoja gaisā jaunīšu bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” kūsapuļcē, kas nūtyka 9. februarī Reigys jaunīšu centrā „Kaņieris”. Var drūsai apgolvuot, ka LgSC ir vīna nu spieceiguokajom latgalīšu organizacejom, kura ar padareitajim dorbim ir īgivuse atpazeistameibu na tikai latgalīšu vydā, bet arī vysā Latvejā. Panuokumu […]
Pyrmais “Latgolys Studentu centra” reikuotais pasuokums jaunajā godā nūtiks 3. janvarī LgSC Reigys birojā (Antonejis īla 8-3/6). Tymā praktikante Kristīna Fedosejeva prezentēs sovu praksis atskaiti. Kristīna vuicās Latvejis Kulturys koledžā vidis dizainu i sovys praksis laikā ir izstruoduojuse LgSC korporativū stilu, izveidojūt bīdreibys logo i prezentaceju produktus. Kristīnai ir īsadevs atrast jaunu pīeju LgSC vizualajam […]
Decembra pyrmajuos dīnuos nu tipografejis sovu ceļu iz dažaidim gruomotu plauktim i skaiteituoju sirdim īsuocs dzejneicys Ingridys Tāraudys trešais piec skaita dzejūļu kruojums „Boltais šokolads”. Kruojumā apkūpuoti vairuoku godu garumā raksteiti i 2009. godā apkūpuoti dzejūli latgaliski i latvyski, kurūs maiga i lieneiga sīviškeiba mejās ar raganisku sīvīteibu, napacīteibu i olkonumu. Latgalīšu dzejneica Ingrida Tārauda (1971) regulari publicejās […]
Latgalīšu sabīdriskuos organizacejis („Kukuži”, „Latgolys Studentu centrs”, „Latgalīšu Etnokulturys centrs”, „Latgaļu sāta”, „Latgolys Saeima”, „Latgolys Producentu Grupa” i LatBLUL) i aktivuokuos Latgolys reģiona pašvaļdeibys jau pīktū godu piec kuortys reikoj Latgalīšu kulturys Goda bolvu „Boņuks”. Bolvys „Boņuks” ideja un mierki: veicynuot latgalīšu tradicionaluos i popularuos kulturys atteisteibu Latgolys regionā i aiz juo rūbežu, apkūpuot lobuokūs […]
Folklorys kūpa “Dyrbyni” i “Latgolys Studentu centrs” Tevi aicynoj iz danču i dzīsmu vokoru Daugovpilī 21. novembrī. Leidza pajem ļusteigu pruotu, lobus apovus i koč kū dakūst pi čaja. Tu tak zini, ka kūpā vīnmār ir jautruok, deļ tuo īčuksti austenī draugim i pajem jūs leidza. Leidzeigī roksti:LgSC aicynoj iz dančim DaugovpilīLatgalīšu daņči DaugovpilīDaugovpilī LgSC vuicejuos […]
3. novembrī vairuoki LgSC bīdri i draugi puļcejuos vīnkūpus, lai Latgolā, Leiksnys pogosta Gančevskūs, nūsvynātu „Latgolys Studentu centra” 7. dzimšonys dīnu. Itei dīna beja na tikai LgSC dzimšonys dīna, bet ari vysu biroju — Reigys, Daugovpiļs i Jelgovys — sasatikšonuos dīna. Īsaroda ari vīns nu LgSC pyrmajim idejis autorim — Arvis Soldāns, kurs pastuosteja par […]
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj latgaliski raksteit grybātuojus iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu. Uzmaneibu! Nūdarbeiba puorcalta iz 4. decembri! Nūdarbeiba paradzāta cylvākim bez īprīkšejūs zynuošonu latgalīšu volūdys pareizraksteibā, bet latgaliski runojūšim. Dalinīki tiks īpazeistynuoti ar myusdīnu latgalīšu volūdys ortografeju i varēs izkūpt praktiskuos raksteit prasmis. Nūdarbeiba byus bez moksys, suokums 18:30, par vītu dalinīkim tiks […]
Ka Tu kaidu laiku beji lelā nasaprošonā, dieļ kuo LgSC pasuokumūs nasatyki smaideigū LgSC vaļdis prīkšsādātuoju Raiti, tod mes Tev atguodynam, ka jis atstuoja sovus latgalīša pādus pasaulī! Trešdiņ, 31.oktobrī plkst. 19.00 LgSC Reigys birojā Antonejis īlā 8-3/6 Raitis Tučs gotovs pastuosteit par sovim pīdzeivuojumim i īgiutū pīredzi studejūt Austrejā i asūt praksē Spānejā. […]
Kod studentam pītryukst jautreibys i fiziskūs aktivitašu, kod palīk solts šymā rudineigajā laikā, nikas cyts naatlīk, kai kūpā ar cytim sasalaseit i raudzeit vysu vierst par lobu. Deļtuo LgSC i folklorys kūpa „Dyrbyni” aicynoj vīnu tymsū rudiņa vokoru pavadeit kūpā latgaliskā gaisūtnī ar latgalīšu dančim. Byus lobuok ļustēt, ka kuojuos byus ārtys kūrpis i kerzinē […]
Trešdiņ, 3. oktobrī, LgSS Reigys biroja bīdri beja gostūs Latvejis studentu golvys piļsātā Jelgovā pi Latvejis Lauksaimnīceibys universitatis latgalīšu studentim. Jelgovys jaunīši ir nūlāmuši sovā kasdīnā īnest vaira latgaliskuo i izveiduot LgSC biroju. Leidz šam LgSC beja treis biroji – Reigā, Rēzeknē i Daugovpilī. Tikšonuos ar latgalīšu studentim nūtyka jaukā gaisūtnē LLU Meža fakultatis studentu […]


text:
Stepons Seiļs »
Puordūmys par izdavumu “Stepons Seiļs: Dienasgrāmatas (1924–1979)”
Roksta autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv 2016. g. rudinī suoce kleist vysaidys baumenis, ka tikšūt publicātys pazeistamuo latgalīšu bibliografa Stepona Seiļa dīnysgruomotys. Izaruodeja, ka gruomota izreizis jau ir palykuse par bibliografisku ratumu, – tok izdūtaSkaiteit vaira »
Izdūta Stepona Seiļa dīnysgruomota
Daugovpiļs Universitatis akademiskajā apguodā “Saule” izdūta Annys Seilis sastuodeituo gruomota “Stepons Seiļs. Dienasgrāmatas 1924-1979”, viestej informaceja Daugovpiļs Universitatis sātyslopā. Stepons Seiļs (1909–1979) viesturnīku, literaturzynuotnīku i izgleiteibys darbinīku vydā zynoms kai pošaizlīdzeigs Latgolys patriots, literats, publicists iSkaiteit vaira »


text:
Pyrms vairuoku godu “Latgolys Radejā” izskanieja cykla “Volūdys vaicuojums” raidejumi, kurus sagataveja žurnaliste Maruta Latkovska. Nu paguojušuo goda suoku raidejumu materialus var puorskaiteit žurnalā “Katōļu Dzeive”, nu niu vareiba ar tim īsapazeit dūta ari LaKuGys skaiteituojim. Itūreiz publicejam raidejumu materialus nu “Katōļu Dzeivis” 2014. goda decembra numera.
40. raidejums (burts “z, ž”)
Kai tī mums ir guojs, naguojs, a šudiņ jau asam dasabirejuši da pādejūs alfabeta burteņu z i ž. I šudiņ mes apsavērsim vuordus, kur jī kolpoj kai suokumburts nu lejslatvīšu atškireigajūs nūsaukumūs.
Suoksim otkon ar vītu vuordim. I tai: Zači, Zalāni, Zaltakolns, Zaltapūrs, Zaļmuiža, Zeili, Zeiļova, Zeiļusola, Zaļūkšni, Zascenki, Zeļči, Zeļčova, Zeizis, Zepi, Zylupe, Zyrgusola, Zīmeļovka, Znūteni, Zosna, Zubri, Zundāni, Zukuli, Zviergzdine, Zviņdzeliški, Zambari, Zīmaiži, Zukuli, Zuiči, Zūsyni; Žagatnis, Žaunerāni, Žeiguri, Žeikari, Žeļvi, Žmuidzyni, Žogotys, Žogotkokts, Žubuli, Žuni, Žureilys.
A niu par cytim vuordim.
Zababoni ir aizsprīdumi, īdūmys, a zacirka, zacerka – pīna kļackeņu zupa.
Zadynuot ir amizētīs, kairynuot, ari lyugtīs, a zagiuze ir putnys, kurs mums godus skaita.
Zakonneica ir mūkine, manaška, a zakristians – bazneickunga paleigs katuoļu bazneicā.
Zam ailis ir piec kuortys, a zaponkys ir aprūču pūgys.
Zebonka ir auzu kule zyrga baruošonai ceļā, a zīčēt, žīceit ir aizajimt, parosti naudu.
Zīstīs ir smērētīs, a zlaukts – nu vīna kūka izgrabts trauks sātys ola tacynuošonai, ari vīnkūcs.
Zuobacnīks – apovu meistars, a zuopere – aizparāta ūla, nu kurys nav izguojs cuoļs, vanckars.
Zuomauka ir čyuskys nūsvīstuo uoda, a zūsyns – zūsu tieveņš.
Žautīs ir krist, žeirs kubuls ols dareišonai.
Žepers, ari žuburs, ir egleite voi prīdeite ar daleji apcierstim zorim sīna voi labeibys kaļtiešonai.
Ževeri, žeiveri ir zuodžu skaidys, a žņaulēt ir kūšļuot, kūdeit.
Žubuks ir zuords labeibys voi lynsāklu kaļtiešonai, salykts nu žeperu,
Žugure ir starkis, a žīguri, žeiguri ir zvierbuli.
Žvyrs ir grants, ari naaugleiga zeme.
Žvūrdzyns ir rūtaļlīta nu kaula pūgys, kura izvārta caur dīgu i kustynojūt grīžās ar žvūrdzūšu skaņu, a žvūrgt ir ryukt, dyukt.
A niu par augu vuordim.
Žybacteņa ir zyluo vyzbuleite, a žyužuoni, žyužainis ir pelašķi.
Žuļtinis, žuļktinis ir strutinis, a zača auzenis ir vyzuli, tuos mīļoj augt pa vacainem.
Sovukuort zača kuopusti ir meža skuobine, a zemneicys ir meža zeminis.
Zvaneni ir teiruma puļkstineite, a zača kanepe – parostais vyzuļs.
Itūs vuordu i vīnkuorši burta z, ž sakareibā Lidejis Leikumys i Jura Cybuļa lementarī voi ābecē ir breineigys meiklis:
Pīmāram, žabārklu gaspaža vysus teirumus apdoncoj. Nu, prūtama līta, ka tei ir ecieža voi, kai seņuok saceja, – eglis.
Nu a kas ir žuburs pi žubura, aste pi astis? Nui. Tys ir labeibys zuords: žeperi i vuorpys, kurys draudzeigi ryndojās tei pi tuos.
I vysbeidzūt – meža uožam lynu buorda – kas tys taids?
Myusu jaunajai audzei tū pavysam gryuši īsadūmuot, bet ļaudim cīnejamūs godūs, drūši viņ atminiejums jau seņ rūkā.
Jo… meža uozs ar lynu buordu nav nikas cyts kai spriežamais rateņš ar lynu kūdeļu. Taipat itamā burtu z, ž galerejā vysā labi īsadar i tei mozuo, mozuo sīveņa, kura franciski runoj: “Žagfut, žagfut!”, a saucās vīnkuorši par žogotu.


text:
Autore: Maruta Latkovska, ilggadeja žurnala “Katōļu Dzeive” redaktore
Tik navīnkuorši i gryuši Latvīšu volūdys ūtruos rokstu tradicejis latgalīšu rokstu volūdys vaicuojumā mums īt deļtuo, ka par daudz gars ir bejs tys biegšonys nu seve laiks. Tys ir sova veida nazynuošonys bezdibiņs, par kuru juopuorlīk laipeņa deļ stypruokys Latvejis…
Jau 1914.godā līpuojnīks, pyrmais Latvejis īšklītu ministris, vāluok diplomats Miķelis Valters sovā gruomotā „Mūsu tautības jautājums” (Rīga, 1914.g.,147.lpp.) raksteja: “Noteikti jāuzteic uzskats, ka mūsu politikā neslēpjas asimilēšanas domas, bet gan, ka mēs vēlamies, lai Latgale attīstītu savu īpašu dzīves organismu. No šī stāvokļa skatoties, mēs iegūstam daudz draudzīgāku stāvokli apvienošanās lietās un šo stāvokli ieņemdami, mēs latgaliešiem rādīsim, ka mums nolīdzināšanas centieni ir sveši un tad arī latgalieši ar lielāku sirsnību skatīsies uz mūsu draudzību” (puorpublicāts žurnalā “KDz” 2000.g. nr.5).
Munys paaudzis vydsškolāni ir labi pazeistami ar Linarda Laicena mīlys lirikys kruojumeņu “HO TAI”, bet nivīns mums natyka stuostejs par juo 1917.godā izdūtū brošureņu “Latvijas valsts”, kurys 12.lpp. malns iz bolta stuov raksteits: “Bet īpaši savrup no pārējās Latvijas stāvējusi Latgale un nav vēl daudz gadu atpakaļ, kur Baltijas latvieši latgaliešus neuzskatīja pat par latviešiem, tik ļoti viņi atšķīrās tiklab ar savu valodu jeb dialektu, kā ar savu saimniecisko, kulturālo un reliģisko stāvokli. Ilgus gadus būdami zem poļu un krievu jūga, viņi bij nospiesti galīgā tumsā. Bet Latgales latvieši, paši gandrīz pa pusei pārkrievoti un pārpoļoti, ir bijuši priekš baltiešiem tas aizsargu pulks, kas atturējis pārējo Latviju no pārāka krievu valodas un ticības spiediena. Latgales sevišķo stāvokli un īpatnības ievērojot, ir jāuzsver, ka Latgale dabū Latvijā īpašu, pilnīgu pašvaldību savā iekšienē. Tāpat Latgalei pašai jāizšķir savs agrārjautājums un pašai jāpārvalda savas baznīcas lietas. Latvijas skolās vajag mācīties arī latgaliešu dialektu, lai Baltijas latvieši varētu būt palīdzīgi Latgales tautas kultūras pacelšanā, jo mēs Latgalei esam parādā par viņas sarga uzdevumiem.”
Taipat nazinim, ka ari Frančam Trasunam, kurs (lai gon stuovūt pi naatkareiguos Latvejis vaļsts šyupeļa) kaidu šaļti dūmuoja, ka kūpejuos lītys lobā mes varātu atsateikt nu sovys volūdys, vystik vāluok jam tei “mygla nu ocu nūkryta” i jau 1921. godā sovā “Školys dōrza” ūtrajā izdavumā jis atzyna, ka latgalīšim ir juokūp sova volūda, juosagloboj sova rokstu tradiceja i tei juovuica školuos.
Ari Latvejis Republikys armejis Breiveibys ceiņu dižkareivs, vīns nu pyrmūs Latgolys filologu (studiejs LU Filologejis i filozofejis fakultatis Baltu nūdaļā), žurnala “Zīdūņs” redaktors, laikr. “Zemes Bolss” izdeviejs, Ludzys gimnazejis direktors Juoņs Turkopuļs sovā laikā raksteja: “Latgalīšim agri voi vieli, bet tūmār byus sova literatura. Kur tautai ir sovys īpatnejis goreiguos vierteibys un sovs zynoms dvēselis nūskaņuojums – tur ari nūsadybynoj patstuoveiga literatura” (“Latgolas Škola”, 1928.g.nr.11,12.).
Godi nu tuo tuoleimuo 1928.g. ir skriejuši vieja spuornim i niu jau 2017.godā mes redzim breineigys līceibys tam, ka ituo cylvāka pravītiskī vuordi, pat nasaverūt iz tuo, ka školuos, izjamūt viņ kaidys fakultativuos nūdarbeibys, nateik vuiceita latgalīšu rokstu volūda, juo paredziejums vystik suoc pīsapiļdeit gon ar Ilzis Spergys breineigajim publicistiskajim rokstim, stuostu kruojumu “Dzeiveiba”, gon Sandrys Ūdris i Juoņa Ryučāna “Aizlauztū spaitu”, Veronikys Tenčys Goldmanis “Pastareiti” i c.
Bāda viņ tei ka rokstu volūdys navuicom i nasavuicom, kuo rezultatā namuokam raksteit ni pa “strodam”, ni “zvierbuļam”. Godim garai kai vieja patmalēs asam moluši tū nalaimeigū divskani uo i klīguši, ka gribim raksteit “pa vacam” piec Stroda, a pasavērsim, kū roksta pats ortografejis komisejis vadeituojs veiskups Pīters Strods 1929.goda žurnala “Zīdūnis” 7.nr. 24.lpp.: “Kas atsateic uz divskaņu „uo”, „ie”, „iu” litošonu, josoka, ka byutu piļneigi pareizi šos divskaņas ivest, tys ir byutu piļneigi pareizi, jo mes raksteitu: bruoļs, muote, kuoja, muoja, struoduot, buols, kuortuot, pierkt, cierst, iert, šliukt, kliut un t.t.” Tai izīt, ka myusu dīnuos volūdnīki viņ eistynuojuši ituos idejis dzeivē i nav nikaidys vacuos i jaunuos ortografejis, a ir viņ papyldynuota īprīškejuo. Itī papyldynuotī Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumi pījimti i apstyprynuoti LR Tīslītu ministrejis Vaļsts volūdys centrā 2007.goda 28.septembrī. Viņ vuiceišonuos i dareišonys vaine!
Atjaunuotuo žurnala “Katōļu Dzeive” ilggadeja stuosteņu bārnim autore, pensioneituo latvīšu volūdys i literaturys školuotuoja nu Ezernīku (Bukmuižys) Valentina Ivanovska (dz. Celeitāne) , raksteja ka jei prīcojās par raksteibys nūsacejumu papyldynuojumim i školā latgaliskuos rokstu volūdys nūsacejumus varātu vuiceit paraleli latvīšu volūdys vuordu škirom (lietvārds – lītvuords, darbības vārds – darbeibys vuords i tt.), ka viņ byutu jaunuoka…
Mums ir jau paguojušuo godu symta 90.-tajūs godūs izguojuošuos Ābecis (lementara 1.2.daļa), Gruomota školuotuojim, niu naseņ papeira formatā izguojušuo ābece “Skreineite”, gruomota “Gostūs pi Boņuka”… Viņ gaisā kai apniceigs ūds nabeidz spiņdzēt dūma, a kam tys mums ir vajadzeigs!? Ka tik garai ir skrīts nu seve, vīgļuok byutu ari iz prīšku tū īmeitū stidzeņu īt… Kod vīni dūmoj, ka latgalīšu mēle “svīž sprynguļus ceļā” myusu latvyskumam, tod zynu drūši, ka tuos nakūpšona i nacīneišona gon ir nabadzeibys aplīceibys izraksteišona vysai latvīšu volūdai. Mes varim likt argumentus rindeņā, runuot par apcierstom saknem, navariešonu pīraksteit dzīsmeišu vuordus (tok par dzīdūšū tautu na reši sevi pozicionejam), namuoceišonu pīraksteit turistu bukletūs i muzeju anotacejuos, kod gribēsim paspeidēt, ka varim tū izdareit ari latgaliski. Vystik, pa munam, golvonuo suope ir, byus i paliks tei, ka nivīnā cytā volūdā latgalīts navarēs pīraksteit tai kai sovejā:
ES TEVI SAULIS PĪLĪTUOS SMIĻKTĪS ATRODU
TEV APLEIK BEJA STYRNYS I ZAČI
VABALIS I STĀRKYNI
MOTŪS TOVŪS KAITĒJUOS RUŽOVI VUOVARĀKI
I MOZEŅA DĪVA GŪTEŅA STORP TOVOM LYUPOM
BEJ APSAMAĻDEJUSE KA I NAPAMANEIT
TU GULIEJI
KRYTA SMIĻKTĪS KĻOVU LOPYS I KAŠTANI
BOLTI ZAČEIŠI MĪGUOJA TOVĀ OZŪTĒ
AKMINĪ SASOLUSE DĪVAGŪTEŅA KAI RAUDĪŅS
NŪRIPINĒJA NU TOVA BYUDA
TEVAPLEIK DAG SNĪGS
TU GULIEJI
(Oskars Seiksts, Valentins Lukaševičs)
Itū dzejūleiti meitys vydsškoļneicys godūs puorskaiteju jai ar dūmu, ka tys ir par mīlesteibu. “Nā, mama, tys ir par Latveju”, saceja meita.


text:
Latgolys keramikys vacmeistara Andreja Paulāna darbneicā – ceplī (Preiļu nūvodā, Aizkaļnē) 11. i 12. augustā nūtiks kasgadejais keramikys cepļa kūršonys i attaiseišonys pasuokums, informej Memorialūs muzeju apvīneibys puorstuove Sandra Zobena. Cepli kūrs TLMS “Rēzeknes apriņķa pūdnīki”.
11. augustā keramiki ar sovim apdadzynuošonai sagataveitajim muola traukim pīpiļdeis cepli i ap pušdīņlaiku tū īkūrs. Cikom ceplis kurēsīs, vokora gaitā byus vareiba pasarunuot ar pūdnīkim, vērtīs cepļa kūršonys procesu i ap pušnakti – lelū līsmi.
Par keramiku dorba rezultatu varēs puorsalīcynuot 12. augustā, kod 11 stuņdēs nūtiks vēļ korstūs, kruošni glazātūs trauku izjimšona. Byus vareiba dorbus ari īsaguoduot.
Pyrma cepļa attaiseišonys nūtiks viktorina – vaicuojumi par muzeju, Latgolys keramiku, tuos veiduošonys niansem, viesturi, formom, glazurom. Par pareizom atbiļdem – bolvys. Viktorinu vadeis atraktivais pūdnīks i TLMS “Rēzeknes apriņķa pūdnīki” vadeituojs Andris Ušpelis.
Īīšonys moksa cepļa attaiseišonys pasuokumā i muzejā – pīaugušajim 2 eiro, školānim, studentim, pensionarim 1 eiro.


text:
Pīna goldi ir dzerauņu viestnīceibys, kur pīna pījimšonys reitūs sasateik kotrys sātys diplomatiskais korpuss i sprīž par laika apstuoklim, gūvim, vaļdeibu, dzeivi i sīna laiku.
Pīna golds ir kotrys sātys viestnīceiba pasaulī. Tī suocās pīna ceļš iz pasauli, tī pasauļs ītak sātā – tei ir pyrmuo nūstuošona ceļa molā, pyrmuo cylvāka taiseituo vīta, taids kai pyrmais kuorms.
Tei ir viestnīceiba. Pīna pījiemieja Tekle atbrauc ar pīna mašynu. Pajem analizis, pīroksta litrus pīna gruomateņā, pasasmej ar večim, apsarunoj ar vecinem. Iz dzimšonys dīnys izduovynoj pyupolus voi astru puški – dīna suokusēs ar pučem.
Pīna Tekle zyna vysu. Ir tikai puors cylvāku, kas par dzeraunem zyna vysu. Vēļ ir gūvu apsākluotuojs Jurs – dīnu nu dīnys jis braukoj apleik, runoj ar vysim. Nivīns pogosta voi vaļdeibys vecs nazyna tik daudz kai gūvu sākluotuojs i pīna pījiemieja.
Vīns izdola pa dzerauni sāklu, ūtrys salosa pīnu. A pa vydu ir vysa dzeive – teļa dzimšona, zeideišona, atškieršona nu muotis, nūkaušona voi izvesšona uorā sauleitē.
Lai ād zuoli i aug jauna pīna gūvs – tik šmuka pasadavuse, zīd ar zīdenim, raibaleite. Kaidi na laiki, pīna gūvs vys nūder. Ka ni pošim, to cylvākim.
I tod daīt laiks, kod gūvu sākluotuojs i pīna pījiemieja nas pa pasauli ziņu – izauguse jauna i loba tele. Mož kuram vajag. Atbrauc cylvāki. Verās, verās. Aizvad.
I vyss suocās nu gola – sākluošona, gryutums, atsanesšona, zeideišona. Pīna ceļš.
Cikom stuov pīna golds, tei sāta ir dzeiva. Cikom pi sātu stuov pīna goldi, tei zeme ir dzeiva. Cikom zeme ir dzeiva, ir cylvāki, teli, gūvs i vaļsts.


text:
Goda arhivs: 2018 »
Monika Zīle: “Muna spāka dzīsme”
Roksta autore: Monika Zīle, publiciste Latgalīša sāklys cymuss Naseņ vīnys saīšonys puortraukumā pīzvaneja bruolāna sīva nu Rēzeknis. Zynoms, atsasauču latgaliski. Ruodejuos jau, ka turpynuoju kluseņom, tūmār sūpluok ar sovu kopeju stuovūšais kungs beja dzierdiejsSkaiteit vaira »
Īspieja pīsasaceit bārnu i pusaudžu dīnys nūmetnei “Sūpluok”
Nu 6. leidz 17.augustam Rēzeknis Tehnologeju akademejā Rēzeknē nūtiks radūši aktiva bārnu i pusaudžu dīnys nūmetne “Sūpluok”, kuru vadeis dažaidi sabīdreibā pazeistami cylvāki. Vosorys nūmetnis mierkis ir radeit platformu latgaliski latviskuos ideņtitatis styprynuošonai iSkaiteit vaira »
Tautys muzykantu saīts i daņču vokors Rogovkā “Večerinka “O, bļaka!””
Kotru godu maja beiguos Rogovkā, dzejnīka Ontona Kūkoja dzymtajā pusē, nūteik tautys muzykantu saīts ar nūsaukumu “Večerinka “O, bļaka!””. Ari itūgod bīdreiba “Rogovkīši” 26. majā 20.00 stuņdēs septeitū reizi aicynoj iz tautys muzykantu iSkaiteit vaira »
Festivala „Baltica 2018” latgaliskuos nūtikšonys
Nu 16. leidz 21. juņam nūtiks storptautiskais folklorys festivals „Baltica 2018”. Ituo goda tema ir „Zīdiešona. Juoni”. Festivals nūsarysynoj Latvejis symtgadis programys ītvorūs, gūdojūt tautu tradicionalū kulturu: dzīsmis, instrumentalū muzyku, daņčus, rūtalis, omotnīceibu iSkaiteit vaira »
Sīvītis, “friendzone” i kino: latgalīšu dzeja 20. g. s. 20.–30. godūs
Roksta autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Volda stereotips, ka latgalīšu dzeja vysbīžuok ir: romantiski naiva, katūļticeibu slavynojūša ci didaktiska, komiska, smīkleiga ci taida, kas atbylst vuordam “humoristisks”. Bet vysūs laikūs ir bejuši autori, kasSkaiteit vaira »
Attaiseitūs durovu dīnys ari Latgolys muižuos i pilīs
Ituo goda 24. i 25. majā Eiropys Kulturys montuojuma goda ītvarūs Latvejis pilīs i muižuos pyrmū reizi nūtiks Attaiseitūs durovu dīnys. Sevkuram interesentam byus īspieja īpazeit 37 Latvejis viesturiskuos ākys nu jauna skotpunkta. AriSkaiteit vaira »
Latgalīšu literatura: Einārs Pelšs, digitalais dzejnīks nu Preiļu
Viesti sagataveja: Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv Pīduovojam īsapazeit ar kaidu naparostu latgalīšu dzejnīku – Eināru Pelšu. Juo dzeja latgaliski da šam nikur nav publicāta. Pārn Eināram Pelšam izguoja pīktuo dzejis gruomota “Condom”, tū autorsSkaiteit vaira »
Muzeju naktī ari latgaliskys nūtikšonys
19. majā, sastdīņ, vysā Latvejā i pasaulī nūtiks Muzeju nakts, Latvejis symtgadis reizē Muzeju nakts tema ir “Šyupeļs”. Kotrs muzejs pīduovuos sovu redziejumu par itū temu. Vairuoki Latgolys muzeji sovus apmaklātuojus puorsteigs ar latgaliskom nūtikšonom.Skaiteit vaira »
Uzadreikstiešona raksteit latgaliski
Roksta autore: Ilga Šuplinska, nūvodvuiceibys nūrisis koordinatore Latgalīšu navaļstyskuos organizacejis sovā aicynuojumā 27. aprelī svinēt Latgolys kongresa dīnu i runuot latgaliski aicynuoja syuteit ari ituos dīnys pīredzis stuostus. Sajimti ir četri stuostejumi par ituos dīnys nūtykumimSkaiteit vaira »
Dobys koncertzals nūtiks Zosnā
2018. goda 14. julī Rēzeknis nūvoda Lūznovys pogostā, Zosnā, nūtiks Dobys koncertzala muzykys, muokslys i video performaņču nūslādzūšais koncerts. Pagaidom konkretu nūtikšonys vītu pasuokuma organizatori naatkluoj – tys bys zynoms, tyvojūtīs pasuokuma nūrisei. KoncertsSkaiteit vaira »
Latgaliski izdūts Antuana de Sent-Ekziperī “Mozais priņcs”
Roksta autore: Ilga Šuplinska, kruojuma literaruo redaktore 26. aprelī ceļu pi skaiteituoja aizsuoka Antuana de Sent-Ekziperī gruomota “Mozais priņcs”, tulkuojuse Evika Muizniece, literaruos redaktoris Maruta Latkovska, Ilga Šuplinska. Gruomotys autortīseibu turātuojs i izdeviejs vuocu izdevnīceibaSkaiteit vaira »
Gruomotā “Platās acis” saimis sakņu mekliejumi aizvad iz Latgolu
Apguods “Mansards” izdevs Marejis Platacis Fačsys Fainys gruomotu “Platās acis” – aizkustynūšu stuostu par tū, kai kara buorine piec 70 godu atkluoj sovys latvīšu saknis Latgolā. Gruomota suokūtnieji angļu volūdā izdūta 2016. godā ASV.Skaiteit vaira »
Kai Latgolā 20. i 30. godūs uorstēja psihiskuos saslimšonys
Roksta autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Myusu dīnuos vīna nu izplateituokūs saslimšonu ir depreseja, ar kuru kasdīnā sasaskar vaira nakai 300 miljoni pasauļa dzeivuotuoju. Goreiguos saslimšonys godu symtim ilgi tyka saisteitys ar vysaidim aizsprīdumim. VydslaikūsSkaiteit vaira »
Ar koncertu i Mišu gūdynuos Bronislavys Martuževys i Ontona Matvejāna pīmiņu
Sastdīņ, 2. junī, Rēzeknis nūvoda Drycānūs gūdynuos dzejneicys Bronislavys Martuževys i literata, varganista i školuotuoja Ontons Matvejāma pīmiņu. “Ontons Matvejāns (1937 – 2008) ar sovim lelim i mozim dzīduotuojim i cytim drycānīšim vairuokys reizisSkaiteit vaira »


text:
Ir taids jūks – „Kas ir Latgolys golvyspiļsāta? Vuordā ir pīci burti. Atbiļde ir REIGA, partū ka te ir daudz latgalīšu!” Reigā veikalūs, iz ūļneicys, sabīdriskajā transportā, teatrī i cytuos sabīdriskuos vītuos arviņ bīžuok var dzierdēt latgalīšu volūdu. Taitod Reigā latgalīši ir, i na vīns viņ.
Jaunīšu bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” 18. septembrī aicynoj Reigys jaunūs, asūšūs i bejušūs studentus iz fotoorientiešonuos saceņseibom „Pyparmātru čaja kauss 2013”.
LgSC jau vairuokus godus Reigā, suokūtīs jaunajam vuiceibu godam, organizej orientiešonuos saceņseibys pa piļsātu. Kai saceņseibu nūsaukums īsaguojs „Pyparmātru čaja kauss”. Jaunajim studentim tei ir loba īspieja īpazeit Reigu i tuos latgaliskuos vītys, sovukuort reidzinīkim ar stāžu pasavērt iz tū ar cytom acim.
Ari itūgod byus juodora vairuoki aizdavumi – vajadzēs mudrys kuojis, partū padūmoj par ārtim apavim i drēbem, vajadzēs ari koč kū nūbiļdēt i nūfiļmēt, partū pajam leidza fotoaparatu, var izaleidzēt ari ar telefonu. Bet pats svareiguokais – leidza juojam ļusteigs pruots, lobs gorastuovūklis i gribiešona labi pavadeit laiku. Saceņseibys nūtiks komanduos, vari atīt jau ar sovu komandu ci vīns.
Sasatikšona 18. septembrī 18:30 pi Breiveibys pīminekļa. Kur bolts balons – tī mes!


text:
Latgolys Kulturys programa »
Latgolys kulturys programys 2018. goda projektu konkursa rezultati
Nūsasliedzs Vaļsts Kulturkapitala fonda i AS “Latvijas valsts meži” 2018. goda projektu konkurss, kurymā pīškierts finansiejums Latgolys kulturys programys projektim. “Latvijas valsts mežu” atbaļsteitajā Latgolys kulturys programā tyka īsnāgti 165 pīteikumi, atbolstu sajēme 65Skaiteit vaira »
Gaida dasacejumus Latgolys kulturys programai
Latgolys regiona atteisteibys agentura (LRAA) izsludynoj Vaļsts kulturkapitala fonda mierkprogramys projektu konkursu “Latgales kultūras programma 2018” projektu realiziešonai laikā nu 2018. goda maja da 2018. goda decembram. Konkursa mierkis ir veicynuot kulturys daīmameibu sabīdreibai, organizejūtSkaiteit vaira »
2016. goda Latgolys Kulturys programys projektu konkursa rezultati
Latgolys regiona atteisteibys agentura februarī izsludynuoja Vaļsts kulturkapitala fonda mierkprogramys “Latvijas valsts mežu atbalstītā Latgales kultūras programma 2016” projektu pīteikumu konkursu Vaļsts Kulturkapitala fonda finansiejuma ītvorūs projektu realiziešonai periodā nu ituo goda maja leidzSkaiteit vaira »
Izsludynuots Latgolys kulturys programys projektu konkurss
Latgolys regiona atteisteibys agentura (LRAA) izsludynoj Vaļsts kulturkapitala fonda mierkprogramys “Latvijas valsts mežu atbalstītā Latgales kultūras programma 2016“ projektu konkursu tūs realiziešonai laikā nu 2016. goda maja da 2016. goda decembram (īskaitūt). Konkursa mierkis ir veicynuotSkaiteit vaira »
Eistynuos projektu Juzefovys muižys parka i folklorys kūpu atpazeistameibys veicynuošonai
Ituo goda vosorā Naujenis kulturys centrs eistynuos projektu, kura mierkis ir veicynuot i atbaļsteit folklorys kūpu darbeibu. Kai ari popularizēt Daugovpiļs nūvodu, Naujenis pogostu i tuo viesturiskū vītu – Juzefovys muižys parku, veicynuot tūsSkaiteit vaira »
2015. goda Latgolys Kulturys programys projektu konkursa rezultati
Latgolys regiona atteisteibys agentura 2015. goda 6. martā izsludynuoja Vaļsts kulturkapitala fonda mierkprogramys “Latvijas valsts mežu atbalstītā Latgales kultūras programma 2015” projektu pīteikumu konkursu Vaļsts Kulturkapitala fonda finansiejuma ītvorūs projektu realiziešonai periodā nu 2015.Skaiteit vaira »
Izsludynuots Latgolys kulturys programys projektu konkurss
Latgolys regiona atteisteibys agentura (LRAA) izsludynuoj Vaļsts kulturkapitala fonda mierķprogramys „Latvijas valsts mežu atbalstītā Latgales kultūras programma 2015” projektu konkursu projektu eistynuošonai laika pūsmā nu 2015. goda maja da decembram īskaitūt. Konkursa mierkis irSkaiteit vaira »
Latgolys Kulturys programys projektu konkursa rezultati
Zynomi 2014. goda Latgolys Kulturys programys projektu konkursa rezultati. Latgolys regiona atteisteibys agentura 2014. goda 10. martā izsludynuoja Vaļsts kulturkapitala fonda mierkprogramys “Latvijas valsts mežu atbalstītā Latgales kultūras programma 2014” projektu pīteikumu konkursu VaļstsSkaiteit vaira »
Latgolys Kulturys programys projektu konkursa rezultati
Zynomi 2012. goda Latgolys Kulturys programys projektu konkursa rezultati. Latgolys regiona atteisteibys agentura 2012. goda 9. martā izsludynuoja Latgolys kulturys programys projektu dasacejumu konkursu Vaļsts Kulturkapitala fonda finansiejuma ītvarūs projektu realiziešonai periodā nu 2012.Skaiteit vaira »


text:
šmakovka »
Par šmakovku i turismu
Intervejis autore Laura Stepiņa Latgolys Šmakovka Malnovā ir vīta, kur izbaudeit Latgolys šmakovku aba garšu i pasasmeļt energeju. Juoņs Krivtežs – Šmakovkys saiminīks – ir eistyns latgalīts, kurs aktivi struodoj pi tuo, lai ari Malnovys pusēSkaiteit vaira »
“Kolnasāta” – Sovvaļnīks, susātivi i Latgolys šmakovkys viesture
Raidejumā “Kolnasāta” gastej Ingars Gusāns, kas muzykys pasaulī zynoms kai Sovvaļnīks. Jam tikū izguojs jauns albums “Napaseitynuouts”, sarunā ar Ingaru par jaunū albumu, dzīšmu radeišonu latgaliski i tū, voi teišom muzikis nuokūtnē planavoj pīsavērstSkaiteit vaira »
Izdūta gruomota par šmakovkys viesturi
2016. goda izskaņā Latgolys kulturys programys 2016 projektu konkursa apstyprynuotuo projekta “Grāmatas “Latgales šmakovkas vēsture” izdošana” ītvorūs ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts kulturkapitala fonda, a/s “Latvijas valsts meži” finansialu atbolstu Daugovpiļs piļsātys pošvaļdeibysSkaiteit vaira »
Daugovpilī dorbu suoks Šmakovkys muzejs
4. junī Daugovpilī, Vīneibys nomā, Reigys īlā 22a, apmaklātuojim durovys attaiseis Latvejā leluokais Šmakovkys muzejs, kas pīduovuos myusdīneigu i atraktivu stuostu par šmakovku, informej Daugovpiļs turisma atteisteibys i informacejis agenturys vacuokuo eksperte turisma jūmāSkaiteit vaira »
21. majā svineigi atkluos “Latgolys šmakovkys” dadzynuotovu
Dadzynuotovys saiminīks Juoņs Krivtežs aicynoj 21. majā dūtīs iz Kuorsovys nūvodu, Malnovu – “Latgolys šmakovkys” atkluošonys svātkim, kur varēs baudeit izslavātū latgalīšu gasteibu, degustēt pošdzeitū šmakovceņu, gordi paēst, izasmīt Baļtinovys teatra “Palādas” komedejizruodē “OntonsSkaiteit vaira »
Majā Malnovā atkluos Latgolys šmakovkys dadzynuotovu
21. majā Malnovā nūtiks Latgolys šmakovkys dadzynuotovys atkluošonys festivals, informej sātys lopa latgalessmakovka.lv. Vēļ pyrma oficialuos atkluošonys paradzāts sātys ražuotuoju tiergs, nu piec tam uzastuos Baļtinovys teatris “Palādas” ar izruodi “Ontans i Anne”, kaiSkaiteit vaira »


text:
Grupa „Dabasu Durovys” jiusu viereibai pīduovoj jaunu dzīsmi – „White” ci latgaliskā versejā „Bolts snīgs”.
Īdvasmu dzīsmis radeišonai grupys dalinīku smālušīs nu latgalīšu dzejnīka Ontona Slišāna dzejūļa „Bolts snīgs”. Dzīsme atspūguļoj sajiutu, kaida rūnuos, kod piec drāgnuo rudiņa izaveidoj pyrmuo snīga saga.
……Bolts snīgs, ceļa putekli aizmiersti, kaids prīks ka nikuo naradzi!
(O.Slišāns)
Īrokstā pīsadaleja: Arnis Slobožaņins (bolss, gitarys, metalofons), Kristaps Strods (basgitara), Romāns Sladzis (bolss, gitara), Aleksandrs Tamans (bungys).
Muzykys autori: Egils Kulmanis i Arnis Slobožaņins. Vuordu autors: Arnis Slobožaņins
Īroksts taiseits Arņa Slobošaņina sātys studejā. Mikseja i māstereja Armands Treilihs.
Dzīsmis latgaliskuo verseja „Bolts snīgs” pagaidom grupys izpiļdejumā dzieržama koncertūs.
.


text:
Roksts »
Kantri-folk grupa “Sābri” pīduovoj video “Septiņi gulētāji”
Kantri-folk grupa “Sābri” īt nu Kuorsovys nūvoda Saļņovys, sovim fanim jī pīduovoj jaunuokū veikumu – videoklipu dzīsmei “Septiņi gulētāji”. Grupa pošā Latvejis pīrūbežā dorbojās jau vairuokus godu dasmytus, bet tikai pyrms pusūtra goda suocaSkaiteit vaira »
Konkurss! Laimej #Nameiz T-kraklu
Gribi tikt pi stileiguo #Nameiz T-krakla, kuru radejs Benji Knewman sadarbeibā ar komiki i “Pusnakts šova septiņos” vadeituoju Juoni Skuteli? Tys ir pavysam vīnkuorši, tev juopīsadola konkursā i juosadola ar ideju, ar kaidim vēļSkaiteit vaira »
Latgolys kulturys programys 2018. goda projektu konkursa rezultati
Nūsasliedzs Vaļsts Kulturkapitala fonda i AS “Latvijas valsts meži” 2018. goda projektu konkurss, kurymā pīškierts finansiejums Latgolys kulturys programys projektim. “Latvijas valsts mežu” atbaļsteitajā Latgolys kulturys programā tyka īsnāgti 165 pīteikumi, atbolstu sajēme 65Skaiteit vaira »
Voi tu itū zynuoji? 10 interesanti fakti par Latgolu
Roksta autors: portals lakuga.lv 1. Latgolā ir vaira nakai 1000 azaru. Latgolu sauc par Zylūs azaru zemi, ite ir vaira nakai 1000 azaru, tymā skaitā Latvejis dziļuokais – Dreidzs, leluokais – Rāzna i vīns nu teiruokūs – RičuSkaiteit vaira »
Folklorys kūpa “Vīteri” aicynoj iz 15. dzimšonys dīnys koncertu i dzīduošonys gruomotys prezentaceju
Pīktdīņ, 27. aprelī, iz 15. dzimšonys dīnys koncertu Rēzeknē, Latgolys viestnīceibys GORS Mozajā zalā, aicynoj Latvejā labi zynomuo Rēzeknis folklorys draugu kūpa “Vīteri”. Koncertā tiks svieteita na tika kūpys dzimšonys dīna, bet ari jaunysSkaiteit vaira »
27. i 28. aprelī Latgolys pūdnīku dīnu nūslāguma pasuokumi
Pūdnīceibys tradicejis ir vīns nu spylgtuokūs Latgolys namaterialuo kulturys montuojuma elementim, i Latgolys pūdnīku veiduotī muokslys dorbi ir Latgolys vizeitkarte. Īpazeit pūdnīkus i jūs dorbus var Latgolys pūdnīku dīnuos, itūgod tuos nūteik jau 38.Skaiteit vaira »
Rēzeknē aicynoj iz zibakceju “PA -runuosim, -raksteisim, -dūmuosim LATGALISKI”
27. aprelī, pīktdīņ, pi Rēzeknis Centraluos bibliotekys nūtiks Latgolys kongresa dīnai veļteita zibakceja, informej bibliotekys puorstuove Ruta Suseja. Zibakcejis “PA -runuosim, -raksteisim, -dūmuosim LATGALISKI” mierkis ir atguodynuot par svareigim Latgolys viesturis nūtykumim i izceļtSkaiteit vaira »
“Metrs” i “DeLight” aicynoj iz albumu prezentacejis koncertim, Rībeņūs latgalīšu grupu festivals
Itei nedele Latgolys muzykys cīneituojim sūluos byut cīši korsta. Grupys “Metrs” i “DeLight” aicynoj iz albumu prezentacejis koncertim Reigā i Daugovpilī, bet Rībeņūs gaidoma latgalīšu grupu paruode, iz skotivis kuops “Piparmētra”, “Dabasu Durovys”, “LatgalīšuSkaiteit vaira »
Bet kū skaiti tu? Treis stuosti par gruomotom
Roksta autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Atzeimojūt 23. apreli, UNESCO Pasauļa gruomotu dīnu, vaicojam trejim zynuotkuorim latgalīšim par i ap jūs attīceibom ar gruomotom. Kotram nu jim gruomotys zeimoj nazkū sovu, vīnam tei ir sirdslīta,Skaiteit vaira »
Zynomi konkursa rezultati par raidejumu veiduošonu Latgolā
Nacionaluo elektroniskūs plošsazinis leidzekļu padūme (NEPLP) apstyprynuojuse konkursu rezultatus par raidejumu veiduošonu 2018. godā Latgolys regionalajūs i vītejūs plošsazinis leidzekļūs, kas raida televizejis i radejis programys, viestej informaceja NEPLP sātyslopā. NEPLP 19. apreļa sēdēSkaiteit vaira »
Folklorys kūpa “Ceidari” aicynoj iz Bierzpiļs pusis dzīsmem veļteitu koncertu
Ūtardiņ, 1. majā, 14.00 iz sasatikšonu koncertā Bolvu nūvoda Bierzpiļs pogosta saīta nomā aicynoj bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” folklorys kūpa “Ceidari”, kurei ituo goda majā svieteis pīcu godu dorbuošonuos jubileju. Koncerts “Skaisti putneni dzīduoja”Skaiteit vaira »
Apbolvuojumam “Laiks Ziedonim” izvirzeita folklorys kūpa “Ilža” i “Palādu” akters Jāzeps Jermacāns (papyldynuots)
3. majā, Imanta Ziedoņa 85. dzimšonys dīnā, Līpuojis koncertzalā “Lielais dzintars” nūtiks apbolvuojuma “Laiks Ziedonim” pīktuo cyldynuošonys ceremoneja. Nūvodpietnīceibys nominacejā “Kedas” izvirzeita Cyblys folklorys kūpa “Ilža”, bet nominacejā par dzeivi literatūra “Bize” izvirzeits stuostnīks,Skaiteit vaira »
Izdareit vysu tai, kai vajag. Saruna ar Didzi nu apvīneibys “Latgalīšu reps”
Intervejis autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Ļauds runoj ka pyrmais īspaids ir tys truopeiguokais. Izaruoda – na vysod. Didzis Kozlovs nu hip hopa apvīneibys “Latgalīšu reps” nav nu klusātuoju, kai es beju īsadūmuojuse. Pats atzeist,Skaiteit vaira »


text:
19., 20. i 21. julī Viļānu kulturys noma kolektivs aicynoj bārnus i jaunīšus vacumā nu 6 da 18 godu pīsadaleit meistardarbneicuos “Nāc, stājies blakus un spēlēsim!”, kab īsavuiceitu voi papyldynuotu sovys prasmis tautys muzykys instrumentu spēlē, informej Viļānu nūvoda sātys lopa.
Treis dīnu garumā profesionalu školuotuoju vadeibā varēs vuiceitīs cītara spēli, bubyna spēli, kūklis spēli, stabuļu spēli, vejūļspēli, pīsadaleit stabuļu taiseišonā, vuiceitīs Latgolys daņčus, kai ari pīsadaleit kūpmuziciešonā i dzīduošonā.
Dasasaceit meistardarbneicom var:
- Viļānu kulturys nomā, iz vītys aizpyldūt dasacejuma anketu (tālr. 28662346);
- syutūt dasacejuma anketu elektroniski iz vilanu_kn@inbox.lv
Karteņa nu LaKuGys arhiva (autore: Kristīne Pokratniece)


text:
Juoņs Pujats »
“Pi myusim Latgolā” saruna ar kardinalu Juoni Pujatu
Raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej pi Rūmys katuoļu bazneicys kardinala Juoņa Pujata, kab dazynuotu vaira par juo dzeivis guojumu, dorbim i gareigū aicynuojumu. Juoņs Pujats dzims 1930. goda 14. novembrī. Par Rūmys katuoļuSkaiteit vaira »
Kolnasāta 24. augustā
Jiusu viereibai Latvejis Radejis 1. programys latgaliskuo raidejuma “Kolnasāta” kasnedelis laidīņs. Viests nu Latgolys i par latgaliskū Latvejā, turpynuojums sarunai ar kardinalu Juoni Pujatu, reportažā nu Rēzeknis par jaunajim piļsātys Mis un Misters, „VolūdysSkaiteit vaira »
Kolnasāta 17. augustā
Jiusu viereibai Latvejis Radejis 1. programys latgaliskuo raidejuma “Kolnasāta” kasnedelis laidīņs. Viests nu Latgolys i par latgaliskū Latvejā, raidejumā gostūs kardinals Juoņs Pujats, reportažā nu Latgolys par cepļa izjimšonu pi keramika Pītera Gailuma, vuordineicā parSkaiteit vaira »


text:
Kaupris
Kaupris (latvīšu: paugurs; anglīšu: hill; krīvu: xoлM) — zemisviersa geografiskuo reļjefa forma ar skaidrai radzamu viersyuni, kura nūstateitā pluotā pasaceļ augšuok apleicīnis. Kaupris parostai paopols, ar lāvom pīguoznem i sluobai izsaceigu zamošku.
Praktikā vītā gegografiskuo termina "kaupris" cieški lītoj apzeimīni "kolns". Geografejis zineibā raugoms atškiert obadivejus terminus:
- "kaupris" (anglīšu hill, krīvu xoлM, latvīšu paugurs) – pasacālums apmāram da 300 m;
- "kolns" (anglīšu mountain, krīvu ropa, latvīšu kalns) – pasacālums suocūt nu apmāram 300 m i augšuok.
Tok praktiskajā lītuošonā skaidrys rūbežs navā nūstateits, ite nūtaleju diskuseju objekts.
Seņuok iz kaupru cieški stateja piļs i mīstus, partū daudzeji kaupri tur sovys pasaukys.
Poši augstī Latgolys kaupri:
- Lelais Līpkolns – 289 m a. j. l.
- Dzierkaļu kolns – 286 m a. j. l.
- Dubuļu kolns – 274 m a. j. l.
- Mozais Līpkolns – 259 m a. j. l.
- Muokuļkolns – 248 m a. j. l.
- Egļukolns – 220 m a. j. l.


text:
Decembra vydā sagaidejom Raibuo Suņa (Oskara Orlova) gruomotys “Pyrma syltī” izīšonu. 17. decembrī nūtyka gruomotys prezentaceja Rēzeknis “Klondaikā” i, vēļ pagiunūt itymā godā, pīduovojom nalelu foto īskotu gruomotys prezentacejis vokorā, kod sasatyka Raibuo Suņa draugi i daiļradis cīneituoji.
Tim, kas nabeja i nikuo neredzieja, nedzierdieja – “Pyrma syltajim” nūteikti byus vēļ prezentacejis, par pīvadumu, Reigā, bet tys jau Jaunā godā. Tai ka – vysu varēs pagiut! 😉
Kartenis – foto: Leila Rasima (Paļdis nu LaKuGys!)


text:
Kolnasāta raidejums – breineigs resurss škārsteiklā February 10, 2016
Kas ir radeja i radejys raidejums? Tev juozyna programma i konkretā dīnā i laikā juoīslādz aparats iz konkretū staceju, napaspieji – nadzierdieji? NĀ!
Sev par nalelu puorsteigumu atkluoju, ka sevkuru “Kolnasātys” raidejumu var saglobuot mp3 formatā i klauseitīs, par pīmāru, telefonā ceļā iz dorbu. Tai šudiņ nūsaklausejūs 2015. gods 1. augusta raidejumu “Aktīvie latgalieši. Kāpēc viņu ir tik maz?” – masa pozitivu emoceju – par pīmāru, LKB, RTA Ilga Šuplinska sovu patriotismu raksturoj ar paziņuojumu, ka gadīņī, ka kas, jei “jimtu plinti i ītu mežā” bet DU Arvīds Barševskis iz sevi atsasauc kei iz “pārčūļotu latgalieti” i styprai kritizej vaļsts izvastū centralizacejys polotiku.
Breineigs raidejuma vadeituoju Aigara Runča i Justīnis Savitskys dorbs, konsekventai intervejūt vysus ļauds latgaliski, ari gadejumūs, kod intervejamais atsoka baļtiskai, kas ir interesanta paruodeiba, da itam izplateita Ukrainā i Boltkrīvejā, kur bīžai radzami raidejumi, kur paralelai īt dominejūšuo krīvu volūda i lokaluo ukraiņu ci boltkrīvu volūda vīnys sarunys ītvorā. Svareiga itei paruodeiba ir deļ tam, ka jei paruoda latgalīšu volūdu kei pylnvierteigi funkcionejūšu volūdu i taipoš apstyprynoj faktu, ka ari baļtiski runojūši ļauds saprūt latgalīšu volūdu, par tū nūjamūt sevkuru vajadzeibu vīnā ūtrā sarunā puorsaslēgt nu latgalīšu iz baltīšu izlūksni. Prūtams, ari raidejumu tematikys aktualitate ir naapstreidama – redakcejai, izaver, ir gon “čujs” gon “ņuhs”.
Latvejys ļaudiskuo medija platforma (lsm.lv), kura publicej “Kolnasātys” arhivu, pīduovoj itaidys vareibys, kas ir juoizlītoj:
- saglobuot failu mp3 formatā – varim klauseitīs raidejumu “podkasta” režimā iz telefona nazkur ceļā;
- klauseitīs sevkuru raidejumu ar datoru sevkurā laikā – navajag planavuot īslēgt LR tymā i tymā dīnā itamā stuņdē;
- komentēt sevkuru raidejumu – varim izsaceit sovys dūmys par tematiku, dūt raidejumu autorim atsaiti;
- nūruodeit iz Kolnasātys arhivu kei iz lobu latgalīšu runys volūdys olūtu, kū pasaklauseit ļautenim, kuri kei apmauti guodoj, ka latgalīšu volūda ir krīvu i poļaku volūdu mistris;
- īguļt konkretus raidejumus sovūs blogūs (kai par pīmāru es izdareju itamā rokstā), sātys lopuos i.t.t. gadīņī ka rokstit par raidejumā runuotū tematiku.
Klausamīs poši i paruodam draugim. “Share” i “like”, kei soka.


text:
Pyrma nedelis jau trešū reizi LgSC Tonis birojā Reigā nūtyka stuostu serejis “Latgalīša pādi pasaulī” pasuocīņs i itymā reizē par sovim pādim Krīvejis plašumūs stuostieja Marita Papiņa i Valdemārs Stūris.
Byudams geologs piec izgleiteibys, Valdemārs īpazeistynuoja ar Latvejis geologu paleontologiskū ekspediceju Dīvydu Timanā – Krīvejis Eiropys zīmeļaustrumu daļā, kur Latvejis geologi veica paleontologiskūs izrokumus Ižmys upis lobajā krostā preteimā Sosnogorskas piļsātai. Klauseituojim itei beja īspieja na viņ drupeit vaira izzynuot par dzeivi itymā Krīvejis daļā, bet vēļ vaira giut sapratnis, kas tei taida paleontologeja par zvāru.
Maritys stuosts beja Krīvejis Sibira golu – Krasnojarskys nūvodu, Ačinskys i Bogotolys mīstim i apleicīni, kur jei devēs volūdnīku ekspedicejā ar mierki – nu breiva pruota iz Sibireju aizbraukušūs latgalīšu piecteču meklejumi, nu “pādu” stuosts nabeja tik daudzi zynuotnisks, cik vaira par tī dzeivojūšim ļaudim i ekspedicejis dalinīku sadzeivi i tuolū ceļu.
Bīdreibys 2008.- 2011. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs, i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu.


text:
Rīgas iela 22a
Daugavpils, LV-5401
Latvia
Šokejūša komedeja latgaliski.
Lūmuos: K. Veinšteina, E. Viļumovs, M. Kuorkliša, R. Gailums, L. Ivanova, M. Korsiets
Režisors – Oļegs Šapošnikovs
Dzeive ir kai laimis spēle – nikod navari zynuot, kod tiks izsvīsti laimeigī skaitli. Azartiskajai Līpeņu saimei pasaveic – liktiņs pieški pīspieliejs lelū laimastu! Nu liktiņs meiļoj sarežgeit spēlis nūsacejumus – Līpeņu laimeigais belets pieški pagaiss! I tod jūs dzeive suoc grīztīs kai tikū uzgrīzta rulete, svaidūt aizdūmu kauleņu nu vīna lauceņa cytā. Voi vaineigs kaids nu lauluotūs, grybūt pamest vysu laimastu tik sev? Varbyut vaineigi skaudeibys muoktī saimis draugi? Nu varbyut tys ir Dīva piersts, sūdejūt Līpeņus par tū, ka zīduojumi bazneicai bejuši puoruok nīceigi? Līpeni ir gotovi likt lītā vysus pīejamūs i napīejamūs īrūčus, kab rostu atbiļdis iz itim vaicuojumim. Suocās puorprotumim boguota nūtikšonu vērtine, kurymā natryukst ni jautreibys, ni ospruoteibys, ni krītnys devys latgalīšu humora.


text:
eiskina »
Nūsaver viesturiskū eiskinu “Lauleibys”
Pīduovojam nūsavērt vakar pyrmizruodi pīdzeivojušū eiskinu “Lauleibys”, kas ir viesturiskūs eiskinu cykla “Pyrmī osni” ūtruo daļa. Viesturiskajā eiskinā “Lauleibys” paruodeita Latgolys inteligeņcis – Fraņča Kempa i Fraņča Trasuna argumentaceja i reiceiba Rēzeknis 1917. godaSkaiteit vaira »
Aicynoj atbaļsteit viesturiskys latgalīšu eiskinys uzjimšonu
Rodūšuo grupa aicynoj paleidzēt radeit latgalīšu viesturiskū eiskinu par Latgolys iņteligeņcis sanuoksmi Petrogradā 1917. goda 12. martā. Kinys centrā byus diveju redzīņu – Kempa i Trasuna sadursme, kas attāluota emocionalā dialogā. 11 – 13Skaiteit vaira »