text:
Jau 20. gs. suokumā Latvejā dorbojuos studentu organizacejis, kurys apvīnuoja nu Latgolys nuokušūs studentus, aizstuovieja jūs interesis i sekmieja kulturys atteisteibu. Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (saeisynuotai – LgSC) ir šūs organizaceju ideju gareigais maņtinīks.
Paguojušuo godu symta deviņdesmytajūs godūs Latgolys jaunīši suoka apsazynuot sovu latgaliskū izcelsmi, lepuotīs ar tū i izveiduo dūmubīdru kūpu. Organizieja dažaidus pasuokumus, pamozom suoka popularizēt latgaliskū i plašuokai sabīdreibai paruodeit, ka var lepuotīs i ir juosalepoj ar tū, ka esi latgalīts. Tika izdūta avīze “Graidi”, izguoja latgalīšu literatu kruojums “Pagdrauda”, tyka reikuoti kursi školuotuojim “Vosoruošona”, nūtyka sasatikšonys pi kaida sātā voi kaidā tukšā auditorejā, dzīsmis, daņči i braucīni ar stopim iz sātu voi kaidu pierti ci tolku Latgolā.
Nu tuo laika LgSC ar eisuokim i garuokim puortraukumim struodoj Reigā, Rēzeknē, Daugovpilī, Jelgovā i cytur, kur ir jauni ļauds ar Latgolu sirdī. Ar puortraukumim deļtuo, ka tei ir jaunīšu organizaceja – mainuos paaudzis, ļauds beidz školys, suok struoduot, aizceļoj iz sātu Latgolā voi iz cytom zemem, apsaprecej, palīk par tāvim i muotem.
Kai juridiska organizaceja Latvejis Republikys Uzjāmumu registrā LgSC oficiali registrēts tikai 2005. gosa 2. novembrī ar registracejis numeri 40008095461.
2008. gods 16. julī bīderiba dabova sabīdriskuo lobuma organizacejis statusu izgleiteibys veicynuošonā, kulturys veicynuošonā i pilsūniskuos sabīdreibys atteisteibā. Tys zeimoj, ka, dūdūt atspaidu bīdreibai i juos projektim, ikvīnam ir vareiba atbaļsteit jaunīšu organizaceju, kas veicynoj latgaliskuos pošapzinis paceļšonu i jaunuotnis interesi par regionalū identitati, Latgolys kulturvidi, ekonomiku i sabīdriskajim procesim, kai ari dabuot materialū lobumu, sajemūt nūdūkļu atlaidis.
LgSC regulari ar sovom īcerem i dorbim pīsadola dažaidu fondu i organizaceju reikuotajūs projektu konkursūs. Nūzeimeiguokais projekts ir bejs „Bīdreibys 2008. – 2011. goda darbeibys programma”, kuru atbalstieja Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs i Latvejis vaļsts ar „Sabīdreibys Integracejis fonda” storpnīceibu, kas veicynuot sekmeigu bīdreibys darbeibu i ļuove realizēt daudzus cytus projektus.
Sovys darbeibys laikā LgSC ir padariejs nazcik dorbu, kas sajiemuši atbolstu sabīdreibā: izdūtys gruomotys (myusdīnu latgalīšu dzejis antologeja „Susātivs”, „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”), sareikuoti muzykali i literari pasuokumi (LaLaDra, Studiņs, Rudins skaņis i. c.), nūtykuši seminari, kursi (Atzolys, myusudīnu latgalīšu ortografejis kursi i. c.). LgSC darbeiba koč lānom, tok ir mainiejuse apleicejū sabīdreibu, ļaunūt jai apsazynuot, ka ari latgaliski ir labi, ir ītekmiejuse latgalīšu rokstu volūdys atteisteibu i nūsastyprynuošonu, kai ari cāluse latgalīšu kulturys nūzeimi jaunīšu i leidza ar tū nuokūtnis sabīdreibys vydā.
Kūpā jautruok – pīsavīnoj myusim!


c: text/html

text:
Latgaliski es runoju ar sevi, sovu mamu i dzeivnīkim. Partū ka tikai latgaliski es namaloju i asu vyseistuokuo – kai nu kūka grabta, nu zemis taiseita voi gaisā parauta.
Sirdeigs suņs apkluss, ka ar jū runuosi dzymtajā volūda. Vysu var sarunuot.
Cik reižu saīt, ka publiskā telpā kaids sabļaun – runoj vaļsts volūdā, navys nazkū murgoj čangaliski.
Pīsaplidiejs vysaidu čangaļu, izleiduši nu sovys Čangalejis i gudrejās…
Dreiž latvīšim vītys vairs nabyus.
Taiduos reizēs apsaskrīn dūša – es tok asu latvīte. Taida poša kai vysi cyti.
Latgalīšu rakstneica Naaizmierstule 20. g. s. suokuos saceja: “Es latvīte asu.”
Es asu.
Es narunoju čangaliski, a latgaliski.
Es naasu čangalīte, a latgalīte.
Es naeimu nu nazkaidys aizlaistuos i pūstuma vītys Čangalejis.
Es eimu nu Latgolys – maņ pošys svareiguokuos vītys iz pasauļa.
Šaļtim breinojūs, ka ļauds iz sovys mašynys izlepej lomuvuordu “čangaļs” i jiutās lapni par sovu zemi.
Tikai naizgleituots cylvāks sevi sauks cytu dūtajā lomuvuordā.
Vēļ vaira – es jau ari runoju vaļsts volūdā.
Latveja ir muna vaļsts, i latgalīšu volūda ir muna vaļsts volūda. Muna latvīšu volūda.
Es runoju i rokstu volūdā, kū poša vaļsts sovā volūdys lykumā ir pīzynuse par viesturisku vaļsts volūdys paveidu.
Breineigai, na tai?
A šudiņ grybu Jiusim pastuosteit par pučem, kas runoj latgaliski.
Pučis? I runoj? I vēļ latgaliski?
Nui! Partū ka grybu pastuosteit par puču volūdu.
Par tū, kai ar pučem var pasaceit, ka ļūbej, gaidi, ceri, ka vaira naļūbej, ka beistīs, ka tev ir skumeigi, ka tev vajag ūtra. Ka tu stuosti ar zeimem i runoj meiklēs, kab pasaceitu ūtram tuo, kuo vysu vaira gribi jam saceit.
Ite īlīku dzeda muosys Reginys Spiergys raksteitū puču nūzeimu sarokstu.
Piec vysa sprīžūt, tī ir juos školys godi Rēzeknis Vaļsts gimnazejā 20. g. s. 20. g. beiguos – 30. g. suokuos.
Nazkod puču volūda beja īrosta līta.
Tik navajag īsadūmuot, ka Latgolā kotram pi rūkys beja itaidys lapenis i latgalīši cyts cytam syutēja zīdus.
Ite tikai jaunys meitinis 20. godu symta suokuos pīraksteiti skaidruojumi. Kas zyna, nu kurīnis jimti – kaidys avīzis, gruomotys, cytys meitinis kladis voi varbyut salaseiti nu vysa.
Meitine poša ir kai puče, kas breinojās par pasauli i tic kam vaira nakai apleik var īraudzeit.
Puču volūda ir atguojuse nu austrumu kulturu i īsavozuojuse Eiropā leidz ar romaņtisma i seņtimentalisma kulturu, ar jiutu dzeivis i cylvāka vydspusejuo pasauļa īīšonu viereibys centrā.
Kod Eiropa beja gotova ļūbisteibai, jei sasatyka ari ar aizlīgtū ļūbisteibu i ļaužu ceņtīnim runuot paslapanai.
Svātkūs, kod ļauds atsasāst pi golda, na reši iz golda vyds stuov puču bukets.
Tai saīt, ka puors ļaužu cytaiž navar sasaredzēt i sasarunuot kai tikai “cauri pučem”.
Pasasmīdami atstum buketu molā i runoj sovu sokomū. Tolkam i naaizadūmoj, kai varātu runuot “caur rūzem, nelkem i lilijom”.
A runuot “caur pučem” var.
Cylvāki jau seņ ir īsavāruši jūs šmukuma i suokuši cyts cytam dūt pučis. Tok ir naraksteiti (i šaļtim raksteiti) nūsacejumi, kū kam var i kū navar duovynuot.
Iz krystobu nas boltys pučis, kuozuos līk mirtu vaiņuku, iz kopim nas puora pučis, a dzeivam cylvākam dūd napuora pučis.
Tulpe ir sīvīšu dīnys puče, peipine i kuodeila – Leigū vokora pučis.
Iz pyrmū septembri školā nas gladiolys i astris, bazneicu rūtoj ar lilijom.
Puišam naduovynuosi ružovu rūzeišu, mozai meitinei – peoneju puška.
Tai i saīt – puču volūda.
Kai vīneigajam i meiluokajam cylvākam iz vysa pasauļa pasaceit “Es teve ļūbeju”, “Naaizmiersti mane”, kai cytam pasaceit “Tev nav cereibu” voi “Ej paceļu”.
Nu ūtrys pusis, nav jau tikai ļūbisteibys voi jiutu volūda.
Ka kurā sātā slinkys meitys, Juoņu reitā pi tuos sātys durovu dasprausti dodzi i ņuotris – tai maņ nazkod stuostēja baba. Tai nazkod ass bejs, vēļ juos muotis, babys i probabys laikūs.
Ari kruosai ir nūzeime – dzaltonuo ir nūdeveiba, sorkonuo ļūbisteiba, zyluo cereiba, a boltuo ceistums.
Tai ari Latgolys kulturā, kai var redzēt nu raksteituo, ir īguojuse puču volūda. Voi jei tikai apraksteita, voi ari lītuota – kas zyna.
Izaver par daudzi smolkai, kai nu gruomotu. Dzeivē vyss vysod saīt daudz sprostuok, a šaļtim vēļ sarežgeituok, na kai piec gruomotys. Paraugi izduovynuojs narikteigūs puču!
Koč kotrys taipat labi zyna, kū var i kū navar duovynuot.
Ir mūdis pučis, ir myužeiguos pučis.
Var nūpierkt veikalā modernuos uorzemu pučis, kam ni zyni nūsukuma, ni kūpšonys – par laika i izneikst.
Var pūdā ībuozt babys mušketeri i vērtīs, kai jis aug grīzdamīs.
Laikam sorkonu neļķu nivīnam naīdūsi taipat vīn – par reizis pruotā vysa sovetskūs godu pīredze.
A boltu lileju – parkū i nā. Ka kaidu cīnej i meiļoj tai, ka esi gotovs jam dūt vysu duorguokū – sovu cīnu.
Par itymā puču nūzeimu sarokstā lītuotū volūdu varātu taiseit pat atsevišku pietiejumu. Varbyut pat kaidam nu ituos lopys skaiteituoju.
Par lītuotajim vuordim, par teikuma kostrukcejom, par koč voi leksikys sovpateibu, kas ir aizgiuta nu sova laika laiceiguos dzejis i goreigajim tekstim. Tys lai palīk cytai reizei.
Šudiņ – tikai breinums par atrodumim.
Īvāruojot? Pavysam cyta volūda, na tikai ortografejis ziņā. Vuordi cyti.
Zynit, kas ir puksija? A kas ir svātuo rūze?
A kur vēļ saturs – “Bryuklojs – pacīt leidz nōkušai ballei, tod apmīrinōšu tevi.”
Až cyta garša volūdai, ka jū runoj i roksta itai, navys eisziņu, e-postu i komentaru veidā.
Mes naasam bedna tauta. Mes naasam tik nabogi, kai pošim ruodīs.
Myusim ir divejis rokstu tradicejis – latvīšu literaruo i latgalīšu rokstu volūdys.
Literaruo i rokstu? Ir kaida atškireiba?
Nav. Volūdnīceibā nav.
Juos obejis ir normeitys rokstu volūdys, kam ir izstruoduota ortografeja, gramatika, kodificeitys rokstu normys.
Tī ir tikai dažaidi nūsaukumi – īsavīsuši atškireigūs laikūs.
Latvīšu izcylajam volūdnīkam Juoņam Endzelinam beja rokstu volūda, a sovetskajūs godūs īsavīse termins “literaruo volūda”. Piedejais ir naprecizs, i juo deļ rūnās puorprotumi – steriluo literaturys volūda voi raibuo i dzeivuo vysa volūda.
Tok kū tī par seipulim, luoča auzom i georginem.
Vysi tok asam latvīši, tik na piec vīna šnita grīzti. Dažuodeibā ari spāks, partū ka kuplys žogoru buņtis napuorlauzsi cik mudri kai vīna žogora.
Ir vosora.
Pasoki sovam vysu meiluokajam cylvākam, ka jis tev ir pats, pats svareiguokais iz vysa pasauļa!
Īdūd jam klindžieru puški – “es mīļoju tevi i lyudzu sasatikšonu”.
Lai Tev izadūd pretim sajimt zvaneņu puški!

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Muns draugs grib jaunu teļefonu. Vacais Samsung X100 jau sasnīdzs cīnejamu vacumu un ir gaļeigi nūļītōts. Cylvāks tōļi stōv nu vysaidom tehnoloģejom un paprasē maņi paļeigūs pi jaunas trubas pierkšonas. Jam pateik SE k750i. Cena ari nūkrituse leidz pījemamam cyparam – 123…129 Ls
Pyrmais mieģinōjums:
discover.lv pasyutiejums tyka izdareits 10.februarī, bet nikas nanūtyka. Cylvāks sōka interesētīs – gadit, zvaņiesim! Vyss byus! Vot jau vaira kai mienesi ņi čiku ņi grabu…
Ūtrais mieģinōjums:
neostore.lv Vīnā raizī ar munu k800i tyka pasyutiets ari k750i. Vyss nūtyka, kai neostorī pījimts – nedeļas laikā (pyrmūdīņ vokorā pasyutiets, pīktdīņ pīgōde). Bet! Maņ vyss kai pa svīstu, a cylvākam šiš! Jau pec naudas porskaitiešonas zvons nu veikala: oi! teļefona nav, roksti īsnīgumu, lai dabōtu naudu atpakaļ voi jam k750i Red par 155 Ls, kas nav interesants pīdōvojums cenas ziņā (+ Ls 30 par sorkonu krōsu moksoj viņ blandzinkas). Ja kas katalogā k759i par 127 Ls stōv vēļ tagad ar birku “Noliktavā ir”. Hz, laikam taids marketinga triks???
Trešais mieģinōjums:
1shop.lv atrodam k750i par 121 Ls, bet napasyutēm. Izdarām zvonu. Cylvāks trubas ūtrā golā pascē, ka teļefoni IR! Vajag viņ pasyuteit un cylvāks nu veikala par reizi zvaneis. Vot tai jis jau nu pīktdīnas zvona.
Tak vot:
Kruta. Dzeivojam banānu republikā. Tys pīzarōda otkol i otkol. Tai ari draugs veļ lītoj sovu x100… Un veikalūs prece atzeimieta kai akcejas prece voi tai pat stōv un maldynoj cytus :(


text:
Vysi zyna, ka maņ dyžan pateik haļava. Jebkaida. Pat syuda bukleti informacejas centrūs jōjem sev :) Tai nu es medeju haļavu ari internetā. Vīna nu īspiejom ir pīsadaleit vysaidūs konkursūs twitterī. Pīmāram, interneta veikals xnet.lv taisa konkursu kurtu caturtdīnu. Tai nu es jau nu oktobra pīzadolu xneta konkursūs. Vysu laiku maņ beja viņ abloms, bet progōjušā reizē maņ pazaveice! Es dabōju sumku. Sumku datoram. Smuka i loba! Dyžan kvalitativa. Kai nikai ražōtōjs ir slavenais Belkin.
Breineigi! Xneta darbinīki maņ sumku atvede uz sātu. Pat navāgō uz Reigu jōt.
Prīca ta prīca, bet haļavai ar rūku atmets naasu. Pīzadaliejju ari Kristapa reikōtajā Nokia N8 izlūzē. Laimeigais beja Mr.Serge. Eva kaids prīceigs!
Bet vāļir ari ūtra, no Sūmejas atvastō Nokia. Tū izlūzej Māris. Šudiņ tvitterī jis īčivynōja:
Katrs, kurš retvītots šo ziņu, piedalās @NokiaLatvia Somijā dāvātā Nokia N8 izlozē. http://twitpic.com/3dp0y6
Tai nu armeja haļavas gribietōju roda baizmeigu trafiku un “зacopяюT эфиp” :) Es tai skaitā. Bet haļava ar tū nazabeidz. Vāļ šudiņ var dabōt beļetus uz ķinu nu Samsunga:
Labrīt! Atgādinam, ka vēl līdz plkst. 12.30 ikvienam mūsu sekotājam, kas retvītos šo ziņu, ir iespēja laimēt 2 ielūgumus uz Cinamon!
Un ari latgalīšu pōsoku disku nu Jureiša:
BOLVA: “Latgalīšu puosoku i puorsoku” disks – retvītoj itū zini i Tu byusi vīns nu loterejis dalinīkim! :) bolvu nūsyuteišu pa postu.
Haļava ruļavoj! I tai kotru dīnu :)
p.s. Atvainoj, Saprge ;)


text:
Vakar sazavādzē pīzaslēgt pi vīna servera pa ftp. Ar TotalCommanderu ir dyžan labi tū dareit, bet maņ sazagribē uzlikt Filezilla. Aizgōju uz http://filezilla.sourceforge.net/un atklōju, ka lobōkajam nu ftp klientim ir izgōse jaunō verseja 3.o beta 6. Pabreidynō maņi, ka varātu byut vēļ gļuki un smuki uzainstalē. Ar dorbu asu ļūti apmīrinōts. Drusku izmaineita morda, direktoriju […]
Month: February 2007
Megatests
Ņekotorī žālojās ka Firefox’s reist daudzi atmiņas. Patiemieju – ir taida līta ~70MB. Dūmōju patiemiešu, kas ar cytim pōrlyukim dorās. Un topa atmiņas reišonas tops. Testā pīsadola www pōrlyuki kurūs attaiseita muna bloga lopa. Nūlasieju datus nu Gnome System Monitor īkš Sabayon linux uz laptopa. Dyžan jau nu ojektivs tests, bet tūmār. :) FireFox: 49,7 […]
Listen tu mi
Pa internetu prozaņase ziņa, ka muzykas atskaņōtōjam Listen ir izgōjuse jauna verseja. Padūmōju – vajag paraudzeit. Attaisieju Synaptic Pakage Manager, un ar meklietōju pamekļieju. Ņikō naatrodu. Tod aizavylkūs uz ubuntu forumu, kur ļauds arī mūcejōs ar jō uzstōdiešanu. Dagō pīvīnōt jaunus repozitorejus, bet jūs publiskōs atslāgas tai arī nadabōju pīskryuveit :( Cytōs vītōs tauta šū […]
“Labi” dzīvot Jelgavā
Kai maņi besej itej jo…nno pylsāta! Te ņikō nav. Šudiņ vajadzē styprinōjumus plauktim. I skuju!!! Nu reita aizgōju uz krutōkū furnituras tiergōšanas īstōdiejumu Jelgavā un dabōju 2 komplektus ar styprinōjumim. “XY.. s ņim, pādejū kompļektu dabōšu”padūmōju es, un kai vysot smogi kļiudejūs :( Jelgavā ņi syuda nav. Es beju: Pilsēta, furnitūras veikals bij. lauksaumniecības mašīnu […]
Wiki
Pi maņi vīns škoļņīks roksta ZPD par vikipediju. Vakar ībrydu patiemeit, kas jauns šajā breineigajā enciklopedejā un īraudzieju, ka ir testa verseja latgalīšu volūdā. Prīks! Tys nūzeimej, ka ir vēļ entuazisti. Tai saceit stundiņīka rōdeitōjs pabrauc par vīnu minutu tōļōk nu volūdas izmieršonas, kas nanuvieršami agri voi vālu nūtiks. Skumeigi, prūtams, bet tai tys byus. […]
Cik ilgi vēl ars HDD?
Šudiņ LOR’ā uzpeldē ziņa, ka google ir pabeidzs pietejumu par cītajīm diskim. Vysi zyna ka googlei ir symtim serveru vysōs pasauļa molōs un jimūs globojās tōs lopas, kas rōdās kai cashed. Tak vot, dati tyka savōkti par vaira kai 100’000 HDD. Rezultati te: http://labs.google.com/papers/disk_failures.pdf Golvanī secynōjumi: diska temperaturai un būjojumim nav tīšas korelacejas; SMART parametri […]
ИckyccTBeHHoe kиHo
Pa TV redzieju reklamu par satelita šķeivim. Pa 60 latim kopona kanalu utt. Es padūmōju, mož var nūpierkt vosorai derauņī tiemeit vālūs vokorūs. Aizgōju uz unisat.lv mōjaslopu. Mdā… lobōk reklamā linku nabyutu rōdiejušs. Lopu laikam Vasja Pupkins taisiejs. Kontenta nav (tukšas lopas vysōs volūdōs), tulkōjums uz latvīšu – Vajas Pupkina. Secinōju, ka kompāneja nav nūpītna […]
Ericsson R600 Bond edition
Vakar sōku tiemeit Bonda jaunū filmu “Kazino Rajaļa” :) Sōku, par tū ka filma ir tik gara, ka pusi tiemiešu šudiņ vokorā. Daudzi padūmōs: filma tak jau seņ izgō. Bet kiņcika Jelgavā nav :( a screenerus es natiemeju. Sagaidieju DVDRip’u super kvalitātī (2GB ar 5.1 skaņu utt). Tys ka filmā byus vysu īspiejamū SE teļefonu […]
Fotogrāfiem laime
Fotku redaktors / raw konvertors Lightzone, kas agrōk beja pīejams MacOS un Window$ lītōtōjim, tagad ir pīejams Linux lītōtōjim pa boltu veļti!!! Cenas pōrejīm: LightZone 2.1 – Full version — $249.95 LightZone 2.1 – Basic — $149.95 Upgrade from Basic/RT to Full Version — $119.95 Tai ka nav kō snaust, jōgrōb cikam dūd :) Vyss […]
Sabayon Linux “review” :)
Jau ir pagōjuse nedeļa kūpš laptopā dzeivoj Sabayon Linux. Tai ka var izdareit kaidus ni beis secynōjumus. Tai kai 0nkuļs gaidē šū aprokstu, tod izdūmōju ka cylvākim čiuļu pusī byutu vīgļōk laseit pa latvyskām. Lai jau ir. Aproksts vaļsts volūdā…
WP-LV
Onkuļs paziņō, ka WP tagadeņ ir pa latviskām. Prīks arī maņ. Kai ni kai es arī iztulkōju vairōkus string’us (gi, gi!!! labi skaņ). Tagad ļein acīs daudzi napiļņeibu, bet tys figņa. Пpoцecc пoшeл!
Haļava
Maņ pateik laseit žurnalus. Un vyslobōk tū dareit siešūt uz porcelana zyrga. Bet ir taidi žurnali, kū Jelgavā pat par naudu nadabōsi. Pīmāram: Linux Format. Lobs žurnals. Labi, ka jō veidōtōji nav žmoti un tagad ir izlykušš žurnala vysus 2006.goda numurus PDF formatā sovā mōjaslopā breivai apskatei. Super! Skrīnam, grōbļam un losam.
Google kā nevienam
Sajiemu šudiņ nu Arnicāna postā prīceigu ziņu – pīdōvōjumu izlikt 4 algoritmūs. Super! Un pi logout’a mani īinteresē uzraksts GMailā: New! Google services will now be more personalized with Google Accounts. Learn More Es ari aizgōju patiemeit. Izarōda, ka jebkurš sovā pesolalizietajā Googles meklietōja lopā var īļikt Gadget’us. Prikoļna! Lopā http://www.google.com/ig Mīdzam Add stuff un […]
Laptops un linux
Pi maņi sātā tagad bīži cīmojās laptops. Jimā jau beja M$ XP HE, kas ir rikteiga kakaška. Karās pi jebkuras straujas kusteibas. Lītojūt Profe$$ional un 2003 $erver taidi breinumi natyka nūvārōti. Normālam dorbam tai kai vajag tūmār Linux. Nu es īmu uz Administrative tools un gribu samazynōt NTFS partīceju, BET tī nav taida reika :( […]


text:
Latvijas novadu karti var atrast te (pasīva) un te (interaktīva). Be te Vikipēdija: Latvijas administratīvais iedalījums un Latvijas novadi un pagasti.
A tikom cyrkam cyrks.Viļāni otkon atsadola nu Rēzeknis – kai nazkod, kod beja Viļānu (tūreiz Viļēnu) rajons. Varakļuoni par sevi. Byutu zam Varakļuonu gūda byut zam Viļānu. Nivīns varakļuonīts tuo napacīstu ocu golā.
Pateikami, ka Latgola rūbežojās ar Abrenis nūvodu, navys Krīvejis Federaceju. Laikam biļdis autora izklaidis par temu. Voi ari tys tai nūpītnai – Latvejis vaļdeiba, kas struodoj dīn i nakt, veic nūvodu reformu ari Krīvejā?
A ite karteņa ar zvierbuleišim. Nazkai vosorā tuo tai najiut, a pa rudiņam kotrys zvierbuļs kai sovs cylvāks.
Mama až jim nūlyka sakoltušys maizis kukuli pi pakša. Lai napropulst radeiba. A radreiba brākdama jemās pa kryumim.
Pa vosoru pīsaplidiejs vasals bors. Mozi i tukli putineni, atsaāduši vystu bareibys.
Vosoru bezdeleigys, zīmu zvierbuli ir sātys dvēsele. Partū ka jim pīkuost par rūbežim, reformom i nūvodim. Jī ir.
Category
Tags
One Comment
-
Varakļuoni ar Viļānim jau sen kai naidā. I tai tis īt nu paaudzis iz paaudzi, niko napadareisi..vīnuotu nūvodu izveidot byutu naprots 😀
Leave a Comment


text:
.
Reits ir eists murgs. Lai gon kurs reits kod nabejs nav bejs murgs. Bet tys tai.
9 stuņdēs nu reita myusim ir paradzāta sasatikšona ar Mariju Grigorjevnu. Maņ ir intriga. Juos izslavātuo izpyustuo pūdeļgolva ir bejuse kai taids nūslāpums jau nu pyrmajom reizem, kod saguojs dzierdēt Sibira stuostus.
Īsadūmoju, ka jei varātu byut godu 45-50 buoba, rasna, ar sorkonu voi zylu skustu iz placu, nūteikti ar buorkstim. Nūteikti vylnys jaka i sorkoni byudi, drusku apveituse uoda. Moti sakaseiti, blondi, daguns kai ogūrcs. Bolss kai čāguonam.
(Ite es vēļ nazynuoju, ka Ačinskā čāguoni klusej i tup kūkūs, kab natierēt energejis…)
Ceļomēs ap 8 nu reita, varbyut pat mudruok. Kai pīsacieļu, nikai naatguodoju. Tik labi, ka izlītne ir ustobā. Aldis īmaun pa durovom, jis kotru reizi klauvej. Jis smaida. Da atšaut vysus, kas nu reitim klaigoj i smaida! Mes laikam izaveram brīsmeigi…
Spuornoj tys, ka zynom – Latvejā ir 3 stuņdis naktī!!! I jī, maitys, guļ!!!
Tikai cereiba īraudzēt Mariju Grigorjevnu izdzan mani nu syltuo midziņa. Ar gryutu sirdi sakluoju gultu. Koklys otkon syurst, īdzeru C vitmina trīcīndevu, vēļ nazkaidu kīmeju. Dzeram čaju.
Juopasasteidz, piec minotu 15 jau juobyut školā.
Ap 10.00 vēļ asam kojuos. Marija Grigorjevna sasatikšonu ir puorcāluse. Lai myusus nakavātu i natraucātu… jei pīzvaneis, kod gribēs myusus satikt.
Tuo rezultatā siežam vysi kojuos i gaidam. Pīzvaneit jei var kuru kotru šaļti…
Paēdem, padzērem čaju.
Muna čaja kolekceja ar vysu kūrpu kasti ir izvylkta, vīneigi ryugtūs peliejumus, kū Ilona pasamanēja viļcīnī īdzirdeit cytim, cikom gulieju reita namanē, nūlīkam nūst – lobuok tuoļuok nu grāka!
Byutu interesnai, kū muitnīki iz rūbeža byutu sacejuši par kūrpu kasti, kas pīspundāta pylna ar nazkaidu zuoli… Kaste, kai jau var saprast, beja pošā mugursūmys augšā,partū ka cytur naīleida. Gudra es asu!
Apsaveram Ačinskys karti. Teik atrosti svareiguokī objekti: teatris, kina, arhivs, baņa. Aiz gara laika apsaveram, kur jim te kopi, kur parki. Tī daudz smīkleigu zeimu, par kurom navar saprast, kū juos varātu apzeimuot.
Izmieginojam lugu.
Tai kai tūšaļt guļam pa gultom zam deča – lai syltuoks, tod mieginuojums saīt taids guļūšs. Ilona, tfu, Madaleite ar sovu Odumeņu zam vīna deča, Iļža ar čortu – ūtrā ustobys pusē.
Nu kai pi psihoanalitika vysi!
I tod jei atsaroda!
Jei atguoja iz kojom, īguoja ustobā pi myusu i beja šokā. Tai varātu apzeimuot tū stuovūkli, cikom jei dūmuoja, parkū mes vysi asam gultuos i parkū Aldis ir pi myusu. (Patīseibā maņ patyka tys naivais komendaņšu breinums, parkū mes, naatkareigi nu dzymuma, kotru reizi jēmem obeju ustobu atslāgys.)
Marijai Grigorjevnai beja bryuns kažuks, jei nabeja rasna. Nu bet moti! Kai pūdeļam! I nūkruosuoti tymsi bryuni, drusku iz sorkona!
Jei rūsējēs, vysa kū runuoja.
Bet mes drusku īsmējem – par tū skotu, kai jei īguoja ustobā, a mes vysi zam deču, a lūgam aizkors nav atvylkts – kab syltuoks byutu. Taida intima atmosfera… I jei tik runuoja.
Školā nikuo taida brīsmeiga nabeja.
Irina Iļjiņična beja buoba ar zornom, tai jau sirsneiga, no boika. Vysys puorejuos jei apleik tai kai taidys myusys. Myusu Marija Grigorjevna až kusa i tecēja.
Pasaruodēja Aļbina Dmitrijevna. Varātu saceit, ka tys beja kai rupa maize iz vyspuorejuo tortu fona. Breineiga.
Jei ilgi nasaceremonēja. Nūsavēre, kas mes taidi, i savuoce nu školys. Nasaceisim, ka sajiusmā lauzem krāslus, bet vysmoz kaida puormaine.
Mes braucem iz vojennū gorodoku pīsaregistrēt. I myusus vede školys šopers ar tik pīkurynuotu buseņu, ka prīca apsazynuot vysus sovus džemperus!
Lai gon tik breineigi sasačučaluojuši mes laikam vaira nebejom nivīnu dīnu, pat tod, kod palyka iz pusis soltuoks.
Acīs vys stuov Ilonys capure, kam spolvys beja tik garys, kai pa gobolu izavēre piec ryža izplyukuota parika. Atlaid, Ilona, tei capure ir atguoduošonys vārta! Patīseibā tys beja šaļs, bet nu tys tai.
Pi registreišonuos beja interesnai. Tī beja skaudzem ļaužu, kas sēdēja bezgaleiguos i nasaprūtamuos rynduos, kur nikai nasaprostu, kurs ir piedejais, kab naapvaicuotu vysu. Bet tys varbyut ari ir ryndu šarms – sasapazeit, izalomuot, dvēseli izkrateit.
Myusim tuo lobuma nadatyka. Myusim beja gona ar sevi.
Stuovējem kai inventars, cikom Aļbina Dmitrijevna kursēja pa kabinetim, purpynuodama zam daguna, kur otkon licīs tys voi itys padonoks.
Puorskaitējem, kas vajadzeigs uorzemnīkam, kab registreitūs. Tys nav reali.
Saprotom, ka vīnlaiceigi iz tīni juoīsarūn vysim, kas pīraksteiti dzeivūklī, kur kaids gryb registrētīs. Jemūt vārā, cik garys ir ryndys i cik laika tys prosa, breinums, kai Krīvejis ekonomika vēļ nav sabrukuse. Navar byut, ka vysi ir bezdarbnīki ir var sēdēt tī sutkom.
Beja cīši interesna lopa. Tī beja nazkas par uorvalstu viestnīceibom, bet maņ patyka, ka cytu vaļstu nabeja – tikai bejušuos PSRS republikys. It kai uorzemis ar tū ari beidzās. Voi ari iz pasauļa nav nikuo cyta bez bejušuo PSRS.
Tod mes gaidējem Rancānu. Nazynu, cik ilgi gaidējem, tok soltums leida cauri vysam škeletam i džemperu štukaturka tī daudz naleidzēja. Aļbina beja ar myusim. Jei nasaprota, parkū myusim juostuov iz īlys, ka var sēdēt syltajā školys busā. Es ar niu nasaprūtu, bet tūreiz lykuos cīši logiskai.
Oi, kaidi tik purni tī nabrauce garom! Taidi kroti!!!
Beja ari normali ļauds ar žiguleišim. Bejušī vajennī beja, nazkodejī gūda ļauds.
Nazkod tī ir bejs šmuks i īkūpts vojannais garadoks, niu tik aizlaistys klumbys palykušys, statineiši i nūlaistys sātys.
Nazkai maņ Aļbinys saceitais vys pruotā palics. Kočkod tī ak jau vyss beja kai taidā paraugpiļsieteņā.
Kod īsasēdem školys busā, Rancāns beja kluot.
Vysmoz maņ tai ruodīs. Voi varbyut mes tikai taisējemēs sēstīs?
Tod mes jū palaidem braukt prūm, partū ka myusim juo navajadzēja.
Iz školu aizbraucem ar busu.
Nikas cyts pruoteigs nanūtyka, vysmoz es naatguodoju. Ačinskā beja tik labi, ka nabeja laika raksteit (i leidz ar tū niu nav dīnysgruomotys, nu kuo nūraksteit…).
Reizis 100 lobuok nakai beja dūmuots. Te vīnkuorši byutu juofotografej kotra sāta!
Paēdem pušdīnis tukšā školys iedneicā, myusus nūlomuoja, ka asam atguojuši ar mietelim. Cēlemēs nu iesšonys i nesem drēbis iz garderobi, kab piec šaļts jūs nu tīnis pajimtu.
Beja breineigs guņsdziesieju aparats, izpuškuots ar speidulim i veitenim. Ka kam degt, tī vajadzātu ilgi kastīs, cikom tyktu da dziesšonys.
Vaira nikuo naatguodoju.
Ā, mes guojom iz veikalu i fotografējemēs pi oranžuo Lenina!
Oi, kai es itū varieju aizmierst!
Guojīņs beja vīnkuorši genials. Digitalais aparats atdeve golus – vīnkuorši sastynga (juo piedejais dvesīņs ir biļdeite ite sūpluok!). A mes mudrā sūlī gar tom breineigajom budonkom! I kas par skotim! Kas par rokstim! Kas par pūstažu i bagadzeļņu!
Rikteigi nazynu, deļkam guojom iz tū veikalu, tys beja varbyut kilometru voi vaira nu koju. Vīneigais lobums – pošapsakolpuošonuos i var vozuotīs pa jū.
Bet Lenins!
Jis beja kai dzeivs i iz taida postamenta, ka knapi var redzēt, ka Lenins. Kab nabejs myusu leninologejis pīredzis (tok jau mes ar Ilonu paspējem pat pionīrūs, a Lenina unukūs sabejom pa pylnai programmai), mes tymā oranžajā klucī Lenina napazeitu.
Jī jū beja nūkruosuojuši. Laikam bronzys kruosā. Bet izavēre labi. I juo seja beja aizsnyguse, izavēre pastrāšnai.
Partū otkon barnu laukums ar snīga skulpturom i slidkaļneņu beja pošā laikā.
Vokorā laikam teatri mieginuojom.
Ak jau, ka mieginuojom. Maņ ruodīs, ka tei beja tei dīna, kod es apvylku sukni i Aldam beja tautystārpa župons iz streipainuo marjaka krakla…
Bet es nagaranteju!


text: zelmer, hoover vysavace, - filtr hepa, opravy, - vysavace s vodnim filtrem, vysavac electrolux, - vysavace hoover, kartac na vysavac, - akce, vysavac vorwerk, - nejvyhledavanejsi, nove vysavace, - vysavac na plovouci podlahy, vysavace wax, - test vysavacu, v chomutov, prerov, prostejov, - vysavac bosch, rucni vysavace test, - filtry do vysavacu, centralni vysavace beam, - vysavace philips, sacky do vysavacu, - detsky vysavac, vysavac rainbow, - mokre vysavani, zahradni vysavace, - vysavac goddess, v trinec, ceska lipa, trebic, znojmo, - v jablonec nad nisou, mlada boleslav, bezsackove vysavace test, - wax vysavac, eta neptun, - vysavace samsung, roboticky vysavac recenze, - viceucelove vysavace, cistic, - centralni vysavace, sacek do vysavace, - sacky do vysavace vorwerk, vysavac do bazenu, - vysavace concept, levny vysavac, - vysavace fagor, opravy vysavacu, - prumyslove, vysavac akumulatorovy, - rucni vysavace, vodni vysavace, - viceucelovy vysavac, porovnani vysavacu, - bosch vysavac, vysavace prumyslove, - v akci, rucni vysavac, - vorwerk vysavace, vune do vysavace, - mountfield, cyklonovy vysavac, - vysavac listi, vysavace elektrolux, - vysavac popela, jezirkovy vysavac, - centralni vysavace electrolux, hubice na vysavac, - filtr do vysavace, elektricke vysavace, - vysavac dusty, tichy vysavac, - roboticke vysavace recenze, vysavac hoover, - rainbow vysavac, vysavace vorwerk, - vysavac vodni filtr, kvalitni vysavac, - akumulatorovy vysavac, vysavace hyundai, - pujcovna vysavacu, kvalitni, - vodni vysavac, vysavac hyundai, - recenze robotickych vysavacu, prumyslovy vysavac pro suche i mokre cisteni, - roboticky vysavac goddess, inteligentni vysavac, - vysavac clatronic, vysavac vodni, - vysavac neptun, odsavacka na vysavac, - vysavac na mokre vysavani, bezdratovy vysavac, - vysavac do auta, tycovy vysavac, - sacky do vysavace aeg, vysavace popela, - vysavace bosch, posledni trendy, - roboticke vysavace diskuse, 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10, - vorwerk vysavac, nejtissi vysavac, - auto vysavace, slevy a další.


text:
Atguodynuojumam, ka šudiņ Reigā 18:00 Pozitivūs ideju tolka!
Tai kai leits šudiņdīnā ir īvīss zynomys korekcejis paradzātajā piknikā, tod pīduovuojums 18:00 sasatikt Tonis birojā i tod viertīs piec laikapstuoklim i gribeišonys – kur i kai īt piec tom. Varbyut leita vaira nabyus i speidēs saule i vys tik varēsim īt iz Viermaņduorzu, varbyut patvārumu (pīsaturūt piknika idejai) var pīduovuot kaida nu Reigys uora kopejneicom – tū tod izlemsim iz vītys!
Ideju tolkys dorba kuorteibā:
- idejis brīdinuošona festivalam “Positivus” (ir izsludynuots ideju konkurss par NVO daleibu festivalā – izvarātuojim – bezmoksys īeja, vaira informacejis: http://www.nvo.lv/news.php?id=21&newsid=2060&lang=lv);
- ideju kaldynuošona latgalīšu studentu nedeļai Reigā, kas paradzāta septembrī kai dažaidu pasuocīņu sereja;
Tai kai vīna nu Tonis birojam tyvejom uora kopejneicom ir ar nūsaukumu “Lidojūšuo vardive” tod Egita itai situacejai par gūdu pīduovoj juos babys meiluokū aili (autors nav zynoms):
“Iz vacim okys syrūbim
Siež posnim byudim vardive,
Tei skumst par draugu rupuci,
Kas karā krits pret buržujim.”
Koč ari saturiski tragisks gobols, nu komplektā ar Egitys babu asūt dyžan jautrs!
Ka gadejumā nateic iz suoku, tod paleidzeibys lineja 29509672 tolkys dislokacejis vītys nūskaidruošonai – Tovā reiceibā!


text:
Kai Jius ak jau zynit, pyrmūdīnēs nu 20. apreļa da 15. juņa nu 17:00 da 19:45 LNB Krišjuoņa Barona īlā 14 (312. ustobā, 3. stuovs tīpat trepēs) nūteik latgalīšu volūdys kursi, kū voda Muora i Kristīne.
17:00 latgalīšu volūda īsuociejim, 18:15 pareizraksteibys nūdarbeiba.
Aicynoju vysus, kam ir taida vareiba, atbaļsteit itū iniciativu i īsavuiceit raksteit latgaliski piec īspiejis lobuok.
Kab mes sovā sarakstē lītuotu latgalīšu rokstu volūdu bez klaidu i kab myusu roksti, projekti, relizis nabyutu juoloboj Muorai. 🙂
Krīzis laiks ir deļtuo dūts, kab byutu vaira breiva laika i varātu īsavuiceit lītys, kam cytaiž nabyutu laika. Kruoj zineibys i atbreivoj sovu pruotu, tys piečuok atsamoksuos. 🙂
11. majā 17:00 tīpat LNB 312. ustobā byus itymā šaļtī zynūšuokuos latvīšu dialektologis i izlūkšņu pietneicys, LU FMZ fakultatis Dialektologejis i toponimikys kabineta vadeituojis asoc. prof. Lidejis Leikumys lekceja par latgalīšu izlūksnem.
Ka navari saprast, par kū Tova baba soka tai, a nūsacejumūs raksteits itai. I kas vyspuor tuos par izlūksnem i kur juos likt, itei ir Tova īspieja – izzynuot, pavaicuot, nūskaidruot.
Aicynoju vysus izbreivēt laiku i apgiut raksteibu. Lai tod var ar drūšu sirdi saceit, ka eistyn asam PAR latgalīšu volūdys pastuoveišonu, sasaglobuošonu, atteisteibu. 🙂
Ilze


text:
Latgalīši izdavuši puosoku gruomotu par krīzi
Par speiti krīzei bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse gruomotu „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”, kurā apkūpotys skaistuokuos latgalīšu literaruos i tautys puosokys, dereigi padūmi lātai saimnīkuošonai i sliminīku lečiešonai, roksti par vacajom krīzem i anekdoti par myusu laiku Latveju i vaļdeibu, myusu dīnu jaunīšu raksteitī stuosti ar laimeigom beigom.
Gruomotā sūpluok Dīvam, smutam, zalta putynam, veiksmis blusai i gudrajam zyrgam par puosoku tālim palykuši i Aija Kinca, Gatis Suhoveckis, Māris Grigaļs, Ivars Gūdmaņs, Mihaels Šūmahers (Michael Schumacher), i Ministru prezidents, krīze i pat Latvejis hokeja fani.
Puosoku gruomotys atsīšona Reigā nūtiks itū pīktdiņ, 27. majā, 12:45 stuņdēs Strieļnīku īlā 9, gruzinu veina veikalā “JasaCAFE”, dreiž piec tam, kod sābrūs, Strieļnīku īlā 4, sovu gruomatu “Kai Latveja tyka puori finanšu krīzei” (“Kā Latvija pārvarēja finanšu krīzi”) prezentēs Ministru prezidents Valdis Dombrovskis i storptautisku atzineibu īgivušais ekonomists Anders Aslunds, a Rēzeknē ar gruomotu varēs īsapazeit pyrmūdiņ, 30. majā 16:00 stuņdēs Atbreivuošonys alejā 90, Rēzeknis Augstškolā LgSC organizeituos Latgalīšu piecpušdīnis laikā.
Stuosti par krīzi i juos puorvariešonu ir tik puosokys. Vysys puosokys ir stuosti par krīzi.
Puosokuos kai i dzeivē varūnim saīt puordzeivuot vysaidys krīzis – vacuma pūsmu i psihologiskuos, ekonomiskuos i attīceibu krīzis, tok puosoku varūni, puorvarūt napatikšonys, teik stypruoki i atdzymst jaunā, lobuokā veidā.
„Stypruok par ekonomiskū krīzi cārt viņ goreiguo krīze. Gruomota roduos, kab pasasmītu par krīzi, kab bādai paruodeitu juos vītu. Kotra puosoka ir stuosts par krīzi. Puosokuos vyss ir kai dzeivē: suokumā vyss brīsmeigi, pa vydu daudz dorba, a beiguos vyss otkon ir labi. Kab nabejs lelūs bādu, ni trešais tāva dāls pedeleits, ni buorineite naizītu nu sātys i myužam palyktu duraki. Tok vysys puosokys ir par krīzis puorvariešonu. Vysom puosokom ir laimeigys beigys,” stuosta gruomotys redaktore Ilze Sperga.
Gruomotā īlyktī literarī i viesturiskī teksti, padūmi i 20. g. s. pyrmajā pusē radeituo publicistika ir aicynuojums apsazynuot sovys saknis, seņču gudreibu i pajimt jū leidza globalizātajā pasaulī. Krīzis īt i aizīt. Teksti palīk.
Gruomota „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” sastuov nu septeņu atsevišku burtneicu, kas sasītys saineitī ar eistu sovetskūs laiku papeira stiči. Kotrai burtneicai ir sovs vuoks i satura ruodeituojs. Vysi teksti skaitami latgalīšu rokstu volūdā. Vīnaidojūt raksteibu atbylstūši myusu laika ortografejis normom, īspieju rūbežuos saglobuoti kai attīceiguo laika raksteibys styls i leksika, tai individualī raksteibys principi i izlūkšņu īpatneibys.
Pyrmajuos divejuos burtneicuos apkūpuotys latgalīšu tautys puosokys, kas salaseitys 19. i 20. g. s., trešajā i catūrtajā Marijis Andžānis, Fraņča Trasuna, Naaizmierstulis, Ontona Slišāna, Valentina Lukaševiča, Joņa Ryučāna un citu latgalīšu autoru literaruos puosokys, pīktajā – myusdīnu bārnu i jaunīšu stuosti ar laimeigom beiguom, kas nu vysys Latvejis salaseiti sadarbeibā ar LNB Bārnu literaturys centru, sastajā – 20. godu symta suokuma latgalīšu presis roksti par krīzi i myusu dīnu anekdoti par Latveju i politikim, septeitajā – fragmenti nu latgalīšu rūkroksta literaturys radzamuokus viersyunis Andryva Jūrdža kruojuma „Vysaidu zuoļu gruomota”.
Gruomotys „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” izdeviejs ir bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”. Idejis autoris Marita Papiņa i Ilze Sperga. Gruomotys vuoka dizaina autors Aldis Aleks. Itei puosoku gruomota ir bejuse kai tolka, kur rūku dalics na vīns viņ cylvāks, tai aplīcynojūt, ka kūpā puorvarama i krīze. Izdūšonu finansiejs Vaļsts Kulturkapitala fonds.


text:
Nu 30. maija leidz 1. juņam Jelgovā nūtyka piļsātys svātki, kurūs varieja jimt daleibu sevkurs interesents – jelgovnīks ci gosts nu tyvuokys voi tuoluokys vītys.
Jelgovnīku puorsteidzūšā ospruoteiba beja vārojama piļsātys svātku guojīnā, kurā devēs Jelgovys uzjāmumu i firmu, kolektivu i īstuožu puorstuovji. Leidz ar tū ari bīdreibys „Latgolys studentu centrs” Jelgovys biroja jaunīši nasiedieja molā i ari pīsadalieja guojīnā, īzaryndojūt zam Latvejis Lauksaimnīceibys universitatis karūga. Jaunīšus prīcieja atsauceigī Jelgovys īdzeivuotuoji ar atbolsta saucīnim. Tok vysus guojīna daleibnīkus prīcieja īlys molā spieļuojūšīs orkestris.
Nasaskotūt iz natik saulainim laikapstuoklim, piļsātys svātki Jelgovā beja gūdam izadavuši.
Terēze Stanka


text:
Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumi
LATGALĪŠU VOLŪDYS VUICEIŠONUOS MATERIALI (PDF formata faili):
Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumi (2008)
L. Leikuma, J. Cibuļs – Vasals. Latgalīšu volūdys vuiceiba (2003)
L.Leikuma Latgalīšu volūda I – intensivuo vuiceibu kursa materiali (2003)
L. Leikuma, J. Cybuļs Latgalīšu ābece – Lementars 1. daļa (1992)
L. Leikuma, J. Cybuļs Latgalīšu ābece – Lementars 2. daļa (1992)
P. Strods Latgalīšu pareizraksteibas vōrdineica (1933)
Konspekts nu latgalīšu rokstu volūdys stuņdis Reigā (06.11.2013.)
Jurs Cybuļs, Lideja Leikuma “Skreineite. Vuicūs laseit” (2014)
Jurs Cybuļs “Skreineite. Vuicūs raksteit” (2014)
CYTI MATERIALI PAR LATGOLU I LATGALĪŠU VOLŪDU:
Latgalistikys kongresu materiali – 1. storptautyskuo latgalistikys konfereņce (2009)
Latgalistikys kongresu materiali – 2. storptautyskuo latgalistikys konfereņce (2010)
Latgalistikys kongresu materiali – 3. storptautyskuo latgalistikys konfereņce (2011)
Latgalistikys kongresu materiali – 4. storptautyskuo latgalistikys konfereņce (2012)
Latvīšu volūdys dialekti – karte (2005)
S. Trūpa Latgales grāmatniecība 20. gadsimta 20.-30. gados


text:
Jau dasmytū reizi Rogovkā (Rēzeknis nūvodā) saguoja kūpā vosorys nūmetne školuotuojim i studentim “Vosoruošona”. Tradiceja, kas īdybynuota 2000. godā, dažaiduos Latgolys školuos kūpta leidz pat 2006. godam, atjaunuota 2012. godā, pa itim godim kūpā puļcejūt puori par 300 pedagogu i latgalīšu kulturys kūpšonys interesentu. Itūreiz nūmetnis tematika beja saisteita ar nūvodvuiceibys prīkšmata standartu, paraugprogramom, metodiku i saturu. Izgleitojušū i kulturys programu nu 31. juļa da 5. augusta nūdrūsynuoja 22 dažaidu jūmu specialisti: vuiceibspāki nu Rēzeknis Tehnologeju akademejis, Latvejis Universitatis, Daugovpiļs Universitatis, muzykanti, literati, školuotuoji, toponimikys, kulturviesturis, psihologejis specialisti.
Latgalīšu volūdys, literaturys, kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKŠA, vadeituoja Veronika Dundure), pasasokūt Rēzeknis, Kuorsovys, Daugovpiļs nūvodu pošvaļdeibom, Rēzeknis piļsātys dūmei, Nautrānu pogosta puorvaļdei, Latvīšu volūdys agenturys i Vaļsts Kulturkapitala fonda projekta finansiejumam, varēja nūdrūšynuot plašu i daudzveideigu vosorys nūmetnis programu.
Vosoruošonys ritmys
Nūmetnis dalinīku dīna suocēs ar psihologisku dopingu Kaspara Bikšis vadeibā ap septenim nu reita i beidzēs vēļ šaļteni piec pušnakts muzykys, dzīšmu, literaru tekstu voi rodūšu improvizaceju nūskaņuos. Var saceit, ka nūmetnē vaļdeja nūvodvuiceibys pilotiešonys gaisūtne, prūti, nūdarbeibys nūtyka latgalīšu i latvīšu literarajā volūdā, mejuos volūdys, kulturys, psihologejis lekcejis i interaktivys nūdarbeibys ar rodūšom darbneicom, kuruos tyka izšyutys latvu ornamentu zeimis, veiduoti smiļšu i mandalu terapejis muokslys dorbi, nūtyka literari i muzykali vokori i improvizacejis, īsajiutūt i Alisis Breinumzemis pasaulī, i atguodojūt Raiņa “Zalta zyrga” vadmotivus. Naizpalyka ekskurseja, īpazeistūt Nautrānu pogostu i tuo omotnīkus: kaļvu Juoni Ļubku, pūdnīku Pīteri Gailumu, floristi i duorzu dizaineri Maiju Gailumu. Taišni tys ir nūvodvuiceibys “suoļs” – leidza dorbuotīs, pasadaleit, izjust, izgaršuot, izdiskutēt, na paspēt izjimt programu i dorbuoties tik klasē školuotuoja viersvadeibā.
Kū sajēme vosoruotuoji? Sovstorpejis mejīdarbis jutūnē dažam vēļ tik zamapzinī, cytam jau skaidrā nūvodvuiceibys stuņžu planā īsarakstēja i izpratne par latgalīšu volūdys juridiskū statusu i leksikys boguotynuošonys vareibom i vajadzeibu, i dzymtys kūka, rodu rokstu i semantiskuo analize, i psihologiski treneni stuņžu veiduošonys procesā, IT īspiejis, vuicūtīs kulturologejis i nūvodvuiceibys tematiku, i suitu i latgalīšu bīdreibu pīredze kulturmontuojuma saglobuošonā i nūdūšonā jaunuom paaudzem, muzykantu i literatu degsme latgalīšu volūdys kūpšonā.
Vosoruotuoji
LVLKŠA, atjaunojūt školuotuoju nūmetņu reikuošonys tradiceju, apsajēme tū organizēt vysmoz reizi divejūs godūs. Itamā nūmetnē beja daudz “debitantu”, prīcēja, ka beja školuotuoji nu Vydzemis regiona školu. Tok nūmetnis kūdulu veiduoja školuotuoji i latgalīšu kulturys kūpieji, kas jau vairuokys reizis ir bejuši Vosoruošonā i kasdīnā struodoj ar latgaliskūs vierteibu kūpšonu i tradiceju veiduošonu. Svareigi, ka lektori i klauseituoji beja kūpā i nūdarbeibuos, i kulturys pasuokumūs, prūti, napuortraukts i rodūšs mejīdarbis process nūmetnis garumā. Tai ir īspiejams lektorim saprast, kas nu jūs praktizejamuom temom voi metodem ir tuola utopeja školai voi myusu dīnu pusaudžu, jaunīšu uztverei, sovukuort školuotuojim – pasakonsultēt individuali, dybynuot tīšus kontaktus kūpeigu projektu realizacejai. I prīcynoj fakts, ka Rēzeknis piļsātys školuotuoji, kas jau treis godus ar Rēzeknis pošvaļdeibys finansialu atbolstu vuica riezeknīšim nūvodvuiceibu, gotovi vuiceibu leidzekļu veiduošonai i lobpruot sovu pīredzi nūdūtu cytim školuotuojim.
Par nūmetnis dalinīkim šaļti pabeja ari plošsazinis leidzekļu i pošvaļdeibu puorstuovi, kas īsaroda iz nūmetnis nūslāguma diskuseju, kuruos laikā tyka pījimts aicynuojums Latvejis izgleiteibys darbinīkim i diskutāts par mierkdotacejis vajadzeibu nūvodvuiceibys praktiskai īvīsšonai. Kai atzyna LVLKŠA vadeituoja, Nautrānu vydsškolys latvīšu volūdys i literaturys školuotuoja V. Dundure: “Školuotuojam myusu dīnuos pītyktu jau ar grybu viņ i školys vadeibys atbolstu, partū ka vuiceibu leidzekļu pīteik, nu argumentus i motivaceji, parkū nūvodvuiceibai juobyut školuos, diktej globalizacejis i unifikacejis godu symts. Vajag tik uzadreikstēt.” Ka i jiusu škola ir īinteresāta standarta, paraugprogramu izstruodē, rokstit lvlksa@inbox.lv, veiduosim nūvodvuiceibys nuokūtni kūpā!
Aicynuojums Latvejis izgleiteibys darbinīkim
Teksta autore: Ilga Šuplinska, septeituos nūmetnis vosoruotuoja


text:
Losu grōmotu Smashing Book. Beja drusku aizdūmas, ka daīs vysu laiku lītōt vōrdneicu, bet nav tik troki :) Nav nikaida mōkslas literatura, kur es 100% nikō navarātu salaseit. A tehniskō literatura īt labi.
Dyžan interesanta maņ pošam izarōdē nūdaļa par tipografiku. Tik daudzi jauna! Taidas pošsaprūtamas lītas, bet agrōk par tū nabeju aizadūmōjs. Gon jau vāļ kod na viņ par jōm uzraksteišu.
Ņiuļa par ligaturom. Kas ir ligatura? Nu wikipedejas:
Rakstos un tipogrāfijā par ligatūrām (no latīņu ligarī – “apvienots”) sauc divu vai vairāku burtu apvienojumu vienā simbolā. Ligatūras parasti apvieno divus vienu otram sekojošus burtus ar vienojošu komponentu. Ligatūras ir daļa no lielākas glifu apakšklases, kuru sauc par “kontekstuālajām formām”; tie ir gadījumi, kad burta specifiskā forma ir atkarīga no blakus esošajiem burtiem vai rindas beigām.
Paraugs:
Daniel Ullrich, Garamond type ft-ligature, olūts
Dyžan loba fiška. Īvārōju, ka grōmotā jī izmontoj ligaturas. Tod lasieju vysaidus myusu izdavumus (Klubs, u.c.) un īvārōju, ka ligaturas naizmontoj. Bet tys tokš ir nasmuki! Burti “f” un “i” ir tyvu, bet ar moooozu, nateiru atstarpi :( I vysur tai.
Labi, lelas jāgas latvīšu volūdā nu ligaturom nav. 99% gadejumu ir svešvōrdūs. Kai zynoms, nav latvīšu vōrdu ar skaņu “F”. Bet burtu savīnōjums “st” gon ir izplateits. Itei laigatura gon ir sastūpama ratā fontā. Pōrsvorā ir viņ ligaturas ar “f” vydā. Tūmār krutajūs fontūs kai DejaVu, ir ari “st” ligatura.
Gribātu raksteit izmontōjūt ligaturas, bet teksta redaktori nanudrūšina automatisku burtu salykumu aizvītōšanu ar ligaturom. Vajag pošam taiseit vōrdneicu :( Pats sev nūliemu, ka likšu ligaturas ar rūkom viņ viersrokstūs, diplomūs u.c. dorbūs, kur sazagribēs.
Zamōk paraugs ar pōrs vōrdim:
IMHO smukōk ar ligaturom. Un, jā, nazkod dreiži uzrakstiešu par vysu grōmotu. Vāļ naasu vysu izlasiejs.


text:
Taisu projektam pādejū prezentaceju. ZB! Īgōju apsavērt, kas jauns habrā un pazavieru video par dziniejim, kas strōdoj uz vacō lobō H2O.
Izaver pec padjobkas. Nikō konkreta. Ari jūs mōjaslopa a la 90′ ir tik samudžinōta, ka rasejumus tai i naatrodu :(
Koč i Dziņa reizi pa telefonu sajiusmynōts par kū ta leidzeigu jau stōstē. Pats lelōkais prīks ir taišņi par diskuseju zam video. 400+ komentari ir svareigs cypars. Un dūmugraudu ari daudz. Saite…
Open Source degviela
Taisu projektam pādejū prezentaceju. ZB! Īgōju apsavērt, kas jauns habrā un pazavieru video par dziniejim, kas strōdoj uz vacō lobō H2O.


text:
Nazkod rudiņī pīzareģistrieju lockerz.com un sōku atbildeit uz vaicojumim. Kai jau školōtōjs, pascieju, ka šoļnīkim pībōžu batonus, ka obligāti jōzareģistrej, ka byus haļava. Ōtri viņ sataisieju zam sevi piramidu ar 20 pīaicynōtīm lītōtōjim un kotru dīnu 2 minutes atbildieju uz tupim vaicojumim. Reizi sagaidieju punktu apmaiņu pret vysaidim syudim. Nokō loba tī jau seņ nabeja, da i punktu beja dyžan moz. Beja gona viņ T-kraklam. Jū i pasyutieju. Dagō ilgi gaideit. 3 nedeļas. Dūmōju, ka jau “ņēma un uzmeta” :)
Nikō tamleidzeiga! Atgōja maņ paceņa nu tōlajōm ASV.
Es jū atpakōju:
Un tyku pi krakla:
Ņiuļa nosoju :) Varāja jau krōt tūs punktus un cerēt uz kū ni viņ vaira, bet lobōk krakls rūkā kai 1’000’000 nigerīšu bankā ;)
Krōju punktus tōļōk. Jau ir 570. Ka nūspeidēs, pajimšu iPodu un meššu mīru itam pasōkumam.
Ka gribi īlyugumu, roksti: cyxob.lv nasaprūtamais gryndzuļs gmail Tчk. com, aizsyutiešu īlyugumu un uzaudziešu lelōku piramidu ;)
Lels beja muns pōrsteigums, ka krakls nav ražōts Ķīnā ci, kai tagad modna, PRC, bet gon Nikaragvā (kur taida zeme ir, maņ ir myglains prīkškots).
Nūslāgumā:
Gribu pazalomot uz Latvijas Pasts! Nu kaida xy… maņ jōīt uz Jelgavas centru pec paceņom un īraksteitōm viestulem, ja blokus mōjī (kūpejs pogolms) ir posta nūdaļa? Un es VYSOD nūrōdu indeksu LV-3024 (tyvōkais) a ni LV-3001 (tōlais)! Tod varbyut sliedzit cīt Jelgavas 24. posta nūdaļu? Nu jōs nav nikaida lobuma. Tī vysod ir tukšs nu cylvāku. Deļ ko izgryust lelu naudu lītom, kuras naizmontoj?
Haļava no Lockerz.com
Nazkod rudiņī pīzareģistrieju lockerz.com un sōku atbildeit uz vaicojumim. Kai jau školōtōjs, pascieju, ka šoļnīkim pībōžu batonus, ka obligāti jōzareģistrej, ka byus haļava. Ōtri viņ sataisieju zam sevi piramidu ar 20 pīaicynōtīm lītōtōjim un kotru dīnu 2 minutes atbildieju uz tupim vaicojumim. Reizi sagaidieju punktu apmaiņu pret vysaidim syudim. Nokō loba tī jau seņ nabeja, da i punktu beja dyžan moz. Beja gona viņ T-kraklam. Jū i pasyutieju. Dagō ilgi gaideit. 3 nedeļas. Dūmōju, ka jau “ņēma un uzmeta” :)


text:
Nigereja
Nigereja, oficialai Nigerejis Federaluo Republika, irā federala konstitucionaluo republika. Nigerejis sadorā īīt 36 pavaļstis i federaluo golvysmīsta teritoreja Abudža. Vokoru Afrikys vaļsteiba tur rūbežu ar Benina Republiku vokorūs, Čadu i Kamerūnu reitūs i Nigeru pūstumūs. Dīnavydūs vaļsteibys molys skaloj Atlaņtejis okeana Gvinejis leics. Treis pošu leluos tautu grupys Nigerejā irā hausu, igbo i jorubu. Religiski tautys padaleitys iz pusem - vīna dale irā musulmonu, a ūtra kristīšu, tik nalela dale tradicionalū religeju pīkritieju.
Nigerejis vaļsteibys pasauka jimta nu Nigeris upis, kas tak car vaļsteibu. Nigereja irā poša leluo vaļsteiba Afrikā pa dzeivuotuoju skaitam i septeituo poša leluo pasaulī, kurymā vysu vaira dzeivuotuoju irā malnī.


text:
2014. goda vosorā tūlaik Rēzeknis Augstškolys studenti, kai ari cytu Latvejis i Ukrainys augstškolu puorstuovi beja folklorys ekspedicejā Viļakā. Interesi par Viļaku radeja gon fakts, ka ite dorbojās vasali treis ar folklorys tradicejom saisteiti kolektivi: etnografiskais ansambļs “Abrenīte”, folklorys kūpa “Atzele”, krīvu dzīšmu ansambļs “Sudaruška”, gon ari tys, ka Viļakys pusē jau vairuoku dasmitu godu garumā dobu vāroj i sovus ticiejumus pīroksta Viļs Bukšs.
Ekspedicejis laikā tyka savuokts puori par 700 ticiejumu vīņ, bet ekspedicejis dalininīki beja puorsteigti gon par garūs dzīšmu, bolsu i pusbolsu dzīduošonys tradiceju, gon ari par bogoteigū dzīšmu pīrokstu pyuru, kū īgiva sarunuos ar vītejim īdzeivuotuojim.
DVD “Viļakys ticiejumi” apkūpoj ekspedicejis dalinīku redziejumu par Viļaku i viļacuonim, itai vītai rakstureigajom tradicejom. Atsevišķa filmys daļa ir veļteita ticiejumu žanra izpratnei i ilustriešonai ar pīvadumim nu Viļakys stuostejumim i dzīduojumim.
Kai prezentacejis pasuokumā atzyna Viļakys nūvoda dūmis prīšksādātuojs Sergejs Maksimovs, tod filmys veiduotuoji (scenarejs – I. Šuplinska, video – M. Justs, D. Veckalniņš) zynomā mārā dora dūmis dorbu, veidojūt popularizejūšu materialu par Viļakys nūvodu, izceļūt tuos vierteibys, ar kurom viļakīši lepojās i ir pamanomi kūpejā Latgolys kulturys i dobys ainovā.
DVD tyka duovynuots vysim, kas ekspedicejis laikā pasadaleja ar senču tradiceju zynuošonom, kai ari Viļakys nūvoda dūmei prezentacejis vajadzeibom. Disks tiks duovynuots ari cytom Latgolys regiona školom, muzejim, bibliotekom, papyldynojūt materialu kluostu par Latgolys kulturvidi i guodojūt par vuiceibu materiala sagatavuošonu nūvodvuiceibai, interešu izgleiteibai, kas sasiteita ar latgaliskuos identitatis, volūdys apgyvi.
Diska izdūšonu finansiali atbaļsteja vaļsts pietejumu programys “Letonika” projekts “Vierteibu aspekti Letonikā”, kai ari Izgleiteibys i zynuotnis ministreja i Rēzeknis Tehnologeju akademeja.
Ilga Šuplinska,
DVD scenareja autore


text:
Keneja
Keneja, oficialai Kenejis Republika, irā vaļsteiba reitu Afrikā, golvysmīsts Nairobis. Keneju pa pusei padola ekvators, dīnavydreitūs juos molys skaloj Iņdejis okeans. Vaļsteiba tur rūbežu ar Somaleju pūstumreitūs, ar Etiopeju pūstumūs, Sudanu pūstumvokorūs, Ugandu vokorūs i Tanzaneju dīnavydūs. Dīnavydvokorūs irā Viktorejis azars, kura dalis taipoš irā Ugandā i Tanzanejā. Keneja boguota mežogū dobu ar nazcik tyukstūšu dzeivinīku i auguoju škiru. Vaļsteibys pluotā 580,000 km2 dzeivoj gondreiž 39 miļjoni ļaužu, kuri byun vysaižu izškireigu tautu i kulturu. Kenejis Republikys pasauka jimta nu Kenejis kolna (vītejū volūdā zeimoj boltais), kurs irā ūtrais pa augstumam Afrikā i byun kai zeimeigs orieņtirs dzeivuotuojim.
Kenejis sadorā īīt 47 rajoni, sevkurs nu jū tur sovu pa pusei autonomu vaļdeibu, kas saškierta ar golvonū vaļdeibu golvysmīstā Nairobī. Vaļsteibys geografeja izškireiga kai juos tautys. Jei tur goru okeanmali ar Iņdejis okeanu, kas vaļsteibys vydā puorīt savanys zuoluojūs i naaugleigūs kryumuojūs. Centralī i vokoru apgabali kolnaini i mežaini, cikom pūstumu apgabali irā tyvai tukšneša zemisvierīņam.
Kai Reitu Afrikys vaļsteiba, Keneja bejuse apdzeivuota jau senejā paleolitā. Bantu tautu ekspanseja pasaplateišonuos aizasuoce pyrmā godu tyukstūšgadeibā i myuslaiku vaļsteibys rūbeži izaveidoja Nila-Saharys, Afroaziatu i Bantu volūdu apgabaļu krystceļūs. Tys sataiseja Keneju kai pylnai daudzikulturalu vaļsteibu. Europīšu i arabu sūpluokums zemē beja jau jaunū laiku suokuos, tok vydslītuos jū ītaka suoce buyt tik 19 godu symtā. Brytu Impereja īstateja Reitu Afrikys protektoratu 1895 godā, kas nu 1920 gods zynoms kai Kenejis Koloneja. Napavaļdeiga Kenejis Republika īstateita 1963 gods zīmys mienesī.
Kenejis golvysmīsts Nairobis irā golvonais tierdzeibys centrys. Kenejis ekonomika irā vīna nu pošu lelū Reitu i Centralajuo Afrikā. Vaļsteiba tradicionalai aizajim ar pasaulī izslivuo čaju i kopeju, a napaseņ tikuse par golvonū eksportolūtu svīžom pučem Europys dzeivuotuojim. Pakaļpīņu iņdustrejā golvonū vītu aizajim telekomunikacejis. Taipoš Keneja irā izslivu atletu tāvaine.


text:
HTML
HTML (Hyper text Markup Language "Hiperteksta īzeimuošonys volūda") – datorūs lītuota teksta īzeimuošonys (markēšonys) volūda, ar kū īzeimuot saturu Internetā. Bīžuokī lītuojumi - puorstaipteikla škūrsteitivim, pruottelefonim, e-posta viestim. Volūdu standartizej W3 konsorcijs. Dokumenti, kas raksteiti HTML formatā atsaškir nu Open Office Writer, MS Word ci Adobe PDF dokumentim ar tū, ka HTML aproksta vīn dokumenta saturu i daļu saturiskū nūzeimi, bet (eipaši HTML 4 i 5) naapzeimoj ituo dokumenta grafiskuos eipateibys - tuos var elasteigi pīmāruot datora videi, kur itys HTML dokuments lītuots. Pīvadumam, HTML apzeimoj, ka teksta gabaleņš irā pyrmuo leidzīņa vyrsroksts, bet naapzeimoj ar kaida fonta burtim, cik lels, kai izleidzynuots, i.t.t.
Puslopu ruodeklis
Elementi i jūs atributi[pataiseit | labot pirmkodu]
Pomota vīneiba HTML volūdā irā elements. Kai ari XML volūdā, HTML elementam var byut atributi i īkšpuse. Īkšpusē var byut teksts ci cyti elementi. Sevkuram elementa atributam ir sovs nūsaukums i nūzeime. Atributi bīži puormej nūklusātuos vierteibys. Pīvadumam, HTML fragments:
malns  R  sorkons
irā 2 elementi. Vīns nu elementu (font) puorslādz kruosu nu nūklusātuos (malnys) iz sorkonu. Ituo elementa īkšpusē asūšais elements (strong), puormej fontu nu nūklusāta iz trakna. Pyrmais elements ir ar vīnu atributu (style) i ituo atributa vierteibu color:red. Cytam elementam atributu navā.
HTML kodā atributu vierteibys īsokoms likt pēdeņuos (") ci apostrofūs ('), bet HTML 4.01 standarts tū naprasa.
HTML elementu grupys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Strukturys i naradzamī elementi. Pīvadumam html, head, link, meta, style, script.
- Bloku elementi, kas aizjam taisnstūri. Pīvadumam, div, p, table, ol, ul, li.
- Plyusmys elementi, kas var puorīt nu vīnys ailis iz citu, bet naprosa sev taisnstūri.
Versejis[pataiseit | labot pirmkodu]
HTML versijā nūruoda versejis (i reizim zamversejis) numurus. Pīvadumam, HTML 3.2, HTML 4.01, HTML 5. Pādējuos W3C versejis irā HTML versija 4.01. Versejai HTML 5 irā skices statuss, bet puorsavierieji jau nazcik elementu nu HTML 5 atbolsta. Bejuši centīni HTML raksteit ari teirā XML sintaksē (a ne SGML) - itū projektu sauc XHTML (verseja XHTML 1.0).
2009 godā suoca dorbu WWW arhitektu padūme, i apstyprynova HTML 5 malnrokstu[1]. HTML 5 irā pīmāruots pruottelefonim; tymā irā puors jaunu elementu (pīvadumam canvas), var bez Adobe Flash i leidzeigim līdzeklim attāluot ari audio i video.
Olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- W3C – WWW arhitektu padūme.
- HTML 4.01 – W3C rekomendacija.
- HTML 5 – W3C malnroksts
- WHATWG – HTML 5 automatikys aproksta dorba grupa.
- HTML4 i XHML1 puormej HTML5 – Vlado Palubinsko apskots ap HTML5.


text:
Runa – saceita Latgolys symtgadis kongresā Rēzeknī, 5.majā
Latvejis symts godu jubilejis prīškvokorā, taipat kai daudzim, maņ ir juodūmoj, kas maņ ir Latveja. Maņ Latveja ir muna mozūtne, kod ar sovu vacumuoti i vacūtāvu sasarunovu latgalīšu volūdā.
Iz Latvejis symtsgadi ir izdūmuots skaists sokomais - “Es asmu Latveja”, kas tīšā veidā līk kotram uzrunuot sovu identitati. Voi “Es asmu Latveja” var drūsai pasaceit pamatnacejis, latgalīšu, bārns, kas Latvejis školuos i bārnu duorzūs nasavuica sovā dzymtajā - muotis - volūdā? Latgalīšu bārnam jau ar pyrmajom dzeivis dīnom teik pasaceits kas cyts: “Tev ir jauka volūda, bet jei ir napareiza. Mož sātā tu vari jamā runuot, bet na jau Eiropys Savīneibys školā. Zineibys itamā volūdā naapgiust.”
Kai tys ir izguojs, ka symts godu laikā latvīts navar vuiceibys apgiut sovā volūdā Latvejā? Na tik seņ, pyrmuos Latvejis laikā, tū vēļ varēja dareit. Pakuopiniski latgalīšu vuiceibu volūda nu školu izgaisa. Seviški piec Uļmana apvārsuma. Latvīšu naceja, kas ilgus godu symtus tyka kolonizāta i nycynuota uorā nu svešom tautom, poša suoka dorbuotīs nu spāka pozicejom.
Daudz cītušuo naceja, kurai cīši pateik baudeit totalitaruo režyma upera tālu, mudri i draudzeigi pataiseja latgalīšus par ūtruos škirys cylvākim. Labi, nasauksim tū par kolonizaceju, bet pasaceit, ka tei ir dabeiga asimilaceja, ari dīvamžāļ navarim.
Nabeja jau nikas ļauni dūmuots. Gluži preteji, gribēja kai lobuok - pasnēgt leluo bruoļa paleidzeigū rūku, pa draugam, pa lobam. Tikai atmet sovu volūdu, i byus tev i karjera, i loba dzeive, i vyss. Byusi cylvāks.
Nui, abstrakti izaklausa, ka myusu mozajai nacejai juobyut sadareigai ci vīnuotai. Tī ir atslāga vuordi, kur ceļās daudz nadaprasšonys. Latvejai juobyut vīnuotai, bet na vīnaidai.
Pasaceisim gūdeigai, voi latgalīšu asimilaceja nūsorgova Latvejis naatkareibu Ūtruo pasauļa kara laikā? Voi tei pagluobe Latveju, i seviški Latgolu, nu rusifikacejis? Nā. Jai nabeja nikaidys svareigys nūzeimis, pat slyktuok - jei padareja daļu nu sovys nacejis par napylnvierteigim sabīdreibys lūceklim, kuru pījimšona modernajā sabīdreibā beja nūsaceita ar sovys identitatis maiņu. Padūmu okupacejis godūs, kod runovi krīviski, tevi atbaļsteja, kod runovi latgaliski, tevi apsasmēja. Ari tai saucamuo latvyskuošonys kampaņa beja ar leluokom simpatejam pret krīvu volūdu kai latgalīšu. Jimsim koč popularū stuostu par myusu rūbežupem.
Nazkod beja zynoma Latgolys upe Sīnuoja, nu latgalīšu vuorda sīns, kū krīviski izrunova kai Siņaja, deļ fonetiskuos leidzeibys. Itū krīvu nūsaukumu puorvērte latviski. Tagadeņ mums ir Zilupe, kam ar Sīnuoju nav nikaida sakara. Tys pat ar Ūdruoju, nu latgalīšu vuorda iudrys, kū krīvi izrunova kai Utroja. Latvyskuotuoji, prūtama līta, latvyskova latgalīšim svešū krīvu nūsaukumu. Tagadeņ Latgolā tak Rītupe. Tys ir kai Daugovu puorsaukt par Rītumu Dvinu. Voi itaids kvazi latvyskums, kur teik pīsasmīta i šaipeita Latvejis pamatnaceja, ir pamats patriotismam? Itaida latvyskuošona atguodoj nakvalitativu smadziņu puorstuodeišonu apvārstā veidā. Latgola teik puorvārsta par pseidobutaforeju, latgalīšim teik izoperāta jūs kulturatmiņa i jī muoksleigi teik puorvārsti par mankurtim - cylvākim, kuri zaudiejuši sovu viesturyskū atmiņu. I jim vyss palīk vīnaļdzeigs, i jī lānom pījam sovys kulturys golu, klusejūt nūsarauga, kai cīms Kūki puorsavierš par Kūkām (koč latgaliski vuordu kūkas nalītoj, tod jau vajadzēja Kūkus puorsaukt par Peirāgim).
Itaida politika roda dziļu apsamuoneišonu, i vuojuokajā ceļās nacīšama nataisneibys jutūne (izjiuta), kū Pauls Šīmanis apzeimej kai “nasadzejušu vuoti”, kas inficej vysus centīņus piec mīreigys leidzapastuoviešonys.
Pret latgalīšim tyka veikta gon apzynuota, gon naapzynuota kulturnūdeveiba.
Reigā runoj, ka latgalīši ir apsavainovuši, bet nivīns eisti nasaprūt, par kū. Es naasmu ni iz vīna apsavainovs. Bet maņ nav sajiutys, ka Latvejis atteisteiba ir bejuse pareiza i taisneiga. Jo myusu latvīšu elite naspiej īsastuot par latgalīšu kulturu, tuos atteisteibu i volūdys vaicuojumu, tod munā uztverē dzili provinciala ir na Latgola, bet myusu elite.
Cylvāki, kas beja Latvejis elite šuo vuorda vystīšuokajā nūzeimē - Raiņs i Zigfrīds Anna Meierovics, izcyluokī Latvejis kulturys i politikys darbinīki, cīši i styngri īsastuoja par Latgolys kulturys sovpateibu i latgalīšu volūdu.
Bet navajag meklēt vaineigūs, it seviški, ka pa eistam taidu nimoz nava. Svareiguokais ir īzeimēt Latgolai jaunu perspektivu, jaunu atteisteibys vierzīni i darbeibys, lai tū realizātu. Jo vaļsti mes turpynojam veiduot pa šai dīnai, i skaidri juosaprūt, ka latgalīšim pošim ir juouzajam itymā procesā zeimeiguoka lūma. Nav juogaida, ka pasauks pi leluo golda, bet pošim juoījam sova vīta. Latgalīšim styngri ir prasmeigi juoīsastuoj par sovom tīseibom byut tys, kas tu esi.
Vysuos gryuši aptveramuos situacejuos ir juomeklej paradoksali rysynuojumi, kas vad iz prīšku. Par pīmāru, grybu paust, ka latgalīšu kultura ir cīš izdeveigā stuovūklī. Daudz izdeveiguokā kai latvīšu kultura vysumā. Nui, ir vīns skotu punkts, nu kura tys izaver tai.
Daudzi Latgolā smejās i ir naīcīteigi pret faktu, ka ite ir divejis ortografejis. Ruodīs, jau pošu latgalīšu ir tik moz, pa ratam tik kaids roksta latgaliski i tagadeņ dora tū divūs veidūs. Bet tys ir izdareits, ir pabeigta latgalīšu rokstu volūdys reforma. Streidi i škandali ir leli, paļdis Dīvam, asnis nav izlīts. Bet tys ir izdareits! Un tod raudzeisim atguoduot, cik iļgi Latvejā grib izveikt, par pīmāru, izgleiteibys reformu. I kod jū izveiks? Laikam nikod. Itys ir pīmārs par izdeveigū stuovūkli. Latgolā var taiseit radikalys reformys, īdzeivynuot modernus menedžmenta pryncypus kulturā i vuiceibā i citur. Jo ite nav gryutu, bīži padūmu sistemys montuojuma, tradiceju. Jo, kūpā jamūt, nav jau pošu instituceju. Ir breiva vide nu atpalykušuokuo regiona Latgolu pataiseit par modernuokū. Jimsim teatri. Latgolā nav profesionala teatra, kas spālātu tikai latgalīšu volūdā. Latvejā nav vīneiguo pasaulī teatra, kurs dakūptu i atteisteitu latgalīšu volūdu. Jo mes gribim pylnvierteigu Latgolys kulturys dzeivis atjaunynuošonu, vajag dūmuot par profesionalu muokslys instituceju radeišonu. Tymā skaitā Latgolys teatra atjaunynuošonu, kas beja pyrmskara Rēzeknē. Bet navajag otkon taiseit gryutu repertuarteatri, bet kū nabejs dinamisku i modernu. Vajag Latgolys orkestri, Latgolys literaturys fondu, Latgolys muokslys muzeju, Latgolys kino fondu. Par kū es “Melānijas hroniku” fiļmieju Latgolā, bet finaņsēja tū Karelejis filmu fonds? Vajag radeit Latgolys kulturys dzeivis institutus. Bet tom juobyut progresiva kulturmenedžmenta īstuodem, kas varātu radeit pozitivu gryudīni Latvejis kulturys biļdei vysumā.
I mož cylvāki vairs nabēgs pa celi. Jī suoks dūmuot, ka mož ite var pilnvierteigi dzeivuot. Mož Latveja ir koč kas vairuok par vīnu vīneigu atteisteitu piļsātu.
Vadynoju turēt latgalīšu volūdu i kulturu na par latgalīšu kaprizi, bet gon par instrumentu latvīšu kulturtelpys nūstyprynuošonā. Un latgalīšu kulturtelpa ir latvīšu kulturtelpa!
Latgalīšu volūda var kolpuot situacejis papruoveišonā. Koč drupeiti, koč par nazcik procentim. Es ite runoju par divejom cylvāku grupom. Pyrmuo ir latgalīši, kuri lobuok sevi identificej ar krīvim kai latvīšim. Leluoks bolsts jūs latgaliskajai identitatei byutu zeimeigs gryudīņs itūs cylvāku grupys vaļstiskajai lojalitatei. Ūtruo grupa ir tī krīvvolūdeigī, kas vysaidu īmesļu deļ, koč tei byutu īsaļaunuošona par piļsuoneibys lykumu, nikod nagrybēs sevi identificēt ar latvīšim. Jim identificiešonuos ar latgalīšim mož nabyutu tik naīdūmojama. Latgalīšu identitate jim varātu kolpuot par tranzitu iz lojalitati Latvejis vaļstei.
Lai itī byutu pyrmī i pādejī symts vīnpateibys godi, i nuokušī symts īzeimuotu pavysam cytu attīksmis paradigmu, pyrmom kuortom jau latgalīšim pošim pret sevi.
Latgola ir kas vairuok i byuteiguok kai tikai Saeimys deputata seviškais pīzvārs reizi četrūs godūs latgalīšu volūdā. Latgalīšu kultura ir daudz dziļuoka i boguotuoka, kai tikai eskorta veidā apkolpojūt pasuokumus vysā Latvejā ar tautys dzīsmem i dejom kai Latgolys vitalitatis aplīcynuojums. Tymā pat laikā latgalīšu volūdu školuos navar vuiceitīs pat fakultativi, izroksti latgalīšu volūdā iz īlom ir bezmoz lykuma puorlauzums, i tāvi i muotis narunoj sātā ar sovim bārnim latgaliski, lai jī varātu lobuok īsavuiceit latvīšu literarū volūdu. Eistyn patriotiska pasazīduošona. Bet es nastruopeju itūs cylvāku, jūs ir nūvaduse da tam vaļsts politika, kur prestiži ir byut latvīšam, na latgalīšam. Tys, prūtams, ir goreiguo plebejisma prestižs, kas dominej Latvejis sabīdreibā. Latgalīts ir latvīts! I nikaids prestižs šuo fakta namaina.
Latgolys symtsgadis kongress ir pādejuo īspieja latgalīšam paceļt golvu i, runojūt šudiņdīnys volūdā, izkuopt nu skapa, kur jam lyka sēdēt naizpratne pošam par sovu pateibu, par sovu poša ciļvieciskū atbiļdeibu sovys tautys i volūdys prīškā.
Ūtrys taidys vareibys nabyus.
Es naasmu politiks, kam svareigys gaidomuos ībolsuošonys, tok i naasu tik oklys, lai naradzātu, ka Latgola i latgalīši lelā mārā izškir Latvejis kai viesturyski taisneigys vaļsts augšonu. I tys nav Reigā kultivātais vaicuojums par separatismu, bet daudz svareiguoks vaicuojums par Latvejis vaļsti, kuru mes ceļam. Voi vaļsti, kur teik respektātys mozuokuma tīseibys, kur teik respektātys tīseibys iz kulturys sovpateibys, vaļsti, kura sovu boguoteibu saredz vysaideibā, na vīnaideibā. Vaļsti, kura nasaceikstuos ar uorsvaļstu musynuotu separatismu, tū pīdievejūt latgalīšu tīksmei iz kulturys autonomejis. Koč pietejumi par vaļsts drūšeibys stuovūkli Austrumlatvejā skaidri pīruoda, ka cylvāki, kas sevi identificej ar latgalīšim, vysvairuok īsastuoj par Latvejis teritorialū vīnuoteibu, vysosuok nūsarūbežoj nu kremļa apmoksuotim nalīšim, kas aproksta latgalīšu karūgu, i ir visdziļuokajā naizpratnē par Latvejis televizejis pyrmajā kanalā paruodeitū BBC filmu, kur īvoda komentarūs ni ar vīnu vuordu naizanalizej šuo vaicuojuma nu latgalīšu redzīņa i vadynoj Latvejis mārūgā raisteit vyltus ideju par Latgolā snaudūšū separatismu. Cik augstpruoteigi i līkuleigi!
Itī mali ir napīdūdama vaļsts nūlaideiba i naspieja komunicēt ar nūzeimeigu sovys nacejis daļu. Otkon izīt, ka par cytu vaļstu provokacejom teik sūdeiti latgalīši, jo tagadeņ vysa Latveja ir nūsabejuse, ka ite ir separatisms. Grybātu reizi par vysom reizem izbeigt itū psihologiskū viersumguojumu i vysaidā veidā atbaļsteit latgalīšu 21. godsymta atmūdu, kas nūteik myusu ocu prīškā. Latgalīšu atmūda ir apsveicama i veseleiga Latvejis vaļsts reitudīnai ilgtermiņā.
Mož koč kur mežā pi gunskurim kaids dūmoj par atsadaleišonu nu Latvejis, tod es taidys dūmys kategoriski nūsūdu. Koč dzierdiejis naasmu. Dreižuok apsprīsšonys vārtys ir puornūvadnīku bailis, kuruos es jau suocu saskateit latentū separatismu, kod nūteik uzbuozeigys idejis projekceja cylvāku golvuos. Piec Freida, itaidys projekcejis pasaruoda kai apspīstu seksualūs i agresivūs gribiešonu pīdieviešona sapyna tālam, kod kai atspulgā pasaruoda pošu apspīstuos vajadzeibys. Varbyut baiļu nu latgalīšu separatisma veidā zamapziņā izapauž daudzu latvīšu slāptuo vainis apziņa par viesturyskū nataisneibu latgalīšu prīškā? I tys cylvākus padora aizdūmeigus i baileigus?
Par daudz leluoku apdraudiejumu vaļsts drūšeibai turu gūdynojamuos Saeimys deputatu bolsu pierkšonu Latgolā, lai tyktu Saeimā, kas, dūmuotīs, vys jau ir zynoms regiona atteisteibys nūviertiejums. Paļdis jim koč par tū!
Na moz pādejūs laikūs ir lūceits Vaļsts volūdys centra vuords. Juo kareiveiguo poziceja latgalīšu volūdys ūtrškireibys uzruodeišonā ir bejuse tik aktiva, ka es kai Latvejis piļsuoņs suocu just nadrūsumu par sevi, par sovu vaļsti. Tys ir juridisks vaicuojums par latgalīšu volūdys statusu. Bet narunuosim par lykuma burtu, bet par byuteibu Kotrai volūdai ir cīši svareigai, lai tei byutu turāta cīnā i respektāta. I vyspuor pījimta. Tys, ka latgalīšu volūdu, kas ir oficiala vaļsts volūda, var lītuot tikai, jo jei teik puorvārsta ari latvīšu literarajā volūdā, ir uorkuorteigi aizvainojūši, jo byuteibā tys viestej, ka latgalīšu volūdai teik daškierta tik dekorativa zeimeiba, ka eistineibā volūda nafunkcionej. Jei ir tik šmuks mustureņš. Patīseibā tys vadynoj volūdu izmiert i izzust.
Pīmāram kongresa nūsaukums, kas radzams iz skotuvis. Munupruot, sevkurs cylvāks ar treju klašu vuiceibu var tū saprast. Tys ir mīts, ka navar saprast, tys tikai demonstrej arogaņci, jo tev juorauga saprast koč kas savaids. Bet patīseibā tys ir kodāts viestejums puorejai Latvejis sabīdreibai- raugit myus saprast, tys pavysam nav gryuši, jo asat eistyn toleranti. Grybātu, ka Vaļsts volūdys centrs na apkaruotu latgalīšu volūdu, bet tū aizstuovātu, tod es saprostu, ka vaļsts aizstuov latvīšu tīseibys.
Nūvieleju Latgolys symtgadis kongresam izaugt par nūtikšonu, kas var īkustynuot Latgolys sabīdryskū dūmu plašuokā mārūgā. Un ari lai poša Latvejis symtgade izaug par pasuokumu, kas dūd īskriejīni nuokušim symts godim, kas dūd vizeju i ideju, kas pa eistam ir vārsta iz tautu, tuos topšonu i izaugsmi. I apsazynuot, ka tauta nav plašu masu īsaisteišona, tauta napastuov horizontalē, bet vertikalē. Tauta ir Trasuns i Raiņs, Kemps i Zigfrīds Anna Meierovics, tauta ir nuokūtnis Raiņs, kurs mož raksteis latgalīšu volūdā. Naatjimsim jam ituos vareibys, naatjimsim juosLatvejai. Un ari mes, ite sādūšī, varim izaugt par tautu - vīnuotu, tok na vīnaidu Latvejis tautu. Dīvs, svietej Latgolu! Dīvs, svietej Latveju!


text:
Get the Flash Player to see this video.
Skini 0:01 Glasovi: 41Velike SiseBuceIgraStriperVelike Sise IskusneVelike Sise BuceVelike Sise SuprugaBuckasti IskusniIskusni Velike SiseIskusne BuceDomaćicaSupruga Velike Sise
7:04 Skini AmateriBuceIgraLezbejkeTinejdžeriTinejdžerka LezbejkaTinejdžeri AmateriBuckasti AmateriBuckasti TinejdžeriBuckasti AmateriLezbejka TinejdžerkaLezbejka AmaterkaTinejdžeri AmateriTinejdžeri BuceAmateri
15:26 Skini AmateriBuceIgraZabavaTinejdžeriTinejdžeri AmateriBuckasti AmateriBuckasti TinejdžeriBuckasti AmateriZabava TinejdžeraTinejdžeri AmateriTinejdžeri BuceAmateri
5:35 Skini AmateriBuceIgraLezbejkeTinejdžeriTinejdžerka LezbejkaTinejdžeri AmateriBuckasti AmateriBuckasti TinejdžeriBuckasti AmateriNeobrijani TinejdžeriNeobrijani AmateriLezbejka TinejdžerkaLezbejka AmaterkaTinejdžerska PičkaTinejdžeri AmateriTinejdžeri BuceNeobrijani TinejdžeriAmateri
6:36 Skini AmateriBuceIgraLezbejkeStriperTinejdžeriTinejdžerka LezbejkaTinejdžeri AmateriBuckasti AmateriBuckasti TinejdžeriBuckasti AmateriLezbejka TinejdžerkaLezbejka AmaterkaTinejdžeri AmateriTinejdžeri BuceAmateri


text:
Kys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kys Kys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kys
Is this a joke? Stop wasting people's time. And i already did that a long time ago <3
Ex-KRP Admin Locin Dragonic


text:
7. NŪDAĻA
Kas beja Jezus?
Jehova syuteja Jezu iz zemi. 1. Jōņa 4:9
Ja grybam byut pateikami Dīvam, myusim taipat juoklausa i juo Dālam. Jehova radeja jū dabasūs kai vareigu goreigu byutni daudz seņuok nakai Odumu.
Piec kaida laika Jehova syuteja jū iz zemi, kur jis pīdzyma jaunovai Marijai Betlemē. Bārnu nūsauce par Jezu. (Jōņa 6:38.)
Byudams cylvāks, Jezus precizi atspūguļuoja Dīva īpašeibys. Jis beja laipns, mīlūšs i pīejams. Jis drūši sludynuoja cytim patīseibu par Jehovu.
Jezus dareja lobu, a jū nycynuoja. 1. Pītera 2:21–24
Taipat Jezus dzīdynuoja slymūs i pīcēle myrušūs.
Religiskī vodūni nycynuoja Jezu, partū ka jis atkluoja jūs napareizuos muoceibys i ļaunūs dorbus.
Religiskī vodūni puorlīcynuoja Ruomys varys puorstuovjus sist i nūnuovēt Jezu.
Uzzynuot vairuok
LOBA VIESTS NU DĪVA
Kas ir Jezus Kristus?
Uzzynoj, kas ir Jezus, deļkuo jis atguoja iz zemi, i kū jis dora niule.


text:
Voi cīsšonys koč kod beigsīs?
Kai tu dūmoj?
Jā.
Nā.
Kas zyn.
KAS SACEITS BĪBELĒ
”Dīvs.. nūslauceis nu jūs acim ikvīnu osoru, un nabyus vairs ni nōves, ni sōpu, ni žālōšonōs, ni cīsšonu.” (Apokalipsis 21:3, 4.)
KŪ TYS TEV VAR DŪT
Puorlīceibu, ka Dīvs mums nalīk cīst. (Jākuba 1:13.)
Sirdsmīru, ka Dīvs myus saprūt, kod mes cīšom. (Cakarijas 2:12.)
Cereibu, ka cīsšonu vaira nabyus. (Psalms 37:9–11.)
VOI VAR TICĒT TAM, KAS SACEITS BĪBELĒ?
Jā, var, i tam ir vysmoz divi īmesli:
Dīvs īneist cīsšonys i nataisneibu. Pīvērs uzmaneibu, kaidys Dīvam Jehovam beja jiutys, kod juo tauta Bībelis laikūs pīdzeivuoja nažieleigu izaturiešonūs. Bībelē saceits, ka jam palyka žāl tautys, kod tū ”apspīde i nūmuoce”. (Soģu 2:18.)
Kod Dīvs redz, ka cylvāki vīns ūtram dora ļaunu, jam tys cīši napateik. Pīmāram, Bībelē ir saceits, ka jis īneist ”rūkys, kurys izlej navaineigys asnis”. (Salamana Pamācības 6:16, 17.)
Dīvam ir duorgs kotrs cylvāks. Dīvs myus aicynoj uzticēt jam vysys sovys raizis, deļtam ka jis guodoj par mums. (1. Pītera 5:7.)
Ar sovys vaļsteibys paleidzeibu dreiž Dīvs Jehova dareis golu kotra cylvāka cīsšonom. (Mateusa 6:9, 10.) Cikom tys vēļ nav nūtics, jis žieleigi mīrynoj tūs, kas jū nu sirds meklej. (Apostolu Dorbi 17:27; 2. Korintīšiem 1:3, 4.)
PADŪMOJ
Deļkuo Dīvs pīļaun cīsšonys?
Atbiļdi iz itū jautuojumu var izlaseit Bībelē ROMĪŠIM 5:12 i 2. PĪTERA 3:9.
Uzzynuot vairuok
LOBA VIESTS NU DĪVA
Deļkuo Dīvs pīļaun ļaunumu i cīsšonys?
Kai suocēs ļaunums, i deļkuo Dīvs ļaun tam turpynuotīs? Voi koč kod cīsšonom byus gols?


text:
10. NŪDAĻA
Kas ir giminis vokors Jehovys pīlyugsmei?
Jau nu senejim laikim Jehova ir gribiejs, lai giminis lūcekli pavadeitu kūpā laiku, styprynojūt sovu goreigumu i veidojūt vēļ cīšuokys attīceibys sovā storpā. (5. Mozus 6:6, 7.) Deļtuo Jehovys līcinīku giminis kotru nedeļu izbreivej vīnu vokoru voi cytu pīmāruotu laiku tam, lai kūpeigi pīlyugtu Dīvu i pateikamā atmosferā puorrunuotu goreigus jautuojumus, kas atbylst jūs vajadzeibom. Taipat i tī, kam nav giminis, var itai tyvuotīs Dīvam, pietejūt Bībelē jautuojumus piec sovys izvēlis.
Tys ir laiks, lai tyvuotūs Jehovam. ”Tyvojitēs Dīvam un Dīvs tyvōsīs jums.” (Jākuba 4:8.) Mes lobuok īpazeistam Jehovu, kod īsadzilinojam juo Rokstūs i vēļ vaira uzzynojam par juo īpašeibom i dorbim. Jehovys pīlyugsmi giminē var suokt ar kūpeigu Bībelis laseišonu, pīmāram, izlaseit nūdalis, kas nūruodeitys dorba burtneicā Kristeiguo Dzeive i Kolpuošona. Kotrs nu giminis jau pyrma var sagataveit lasejumu, i tod vysi var puorrunuot, kū jaunu ir uzzynuojuši.
Tys ir laiks, kod gimine var styprynuot sovys attīceibys. Kod veirs i sīva, vacuoki i bārni kūpeigi īsadzilinoj Bībelē, jī palīk vēļ tyvuoki. Taidā giminis vokorā byutu juobyut mīreigai, breivai atmosferai, i lai vysi tū gaideitu ar prīku. Vacuoki var atrast bārnu vacumam atbylstūšys temys, kū kūpeigi apsprīst. Pīmāram, var izmontuot rokstus nu žurnalim Sargtornis i Atmostieties!, taipat i myusu interneta vītni jw.org. Var puorrunuot kaidu problemu, kas bārnim ir školā, i kai ar tū tikt golā. Varbyut jius varātu nūsavērt programu interneta televizejā JW Broadcasting (tv.jw.org) i kūpeigi apsprīst radzātū? Taipat varit vuiceitīs dzīduot dzīsmis, kas byus dzīduotys sapuļcēs, i piec giminis vokora paēst koč kū garšeigu.
Itys seviškais laiks, kū tova gimine kotru nedeļu izbreivej kūpeigai Jehovys pīlyugsmei, paleidzēs kotram giminē sajimt prīku nu Dīva Rokstu pieteišonys, i Jehova boguoteigi svieteis jiusu pyulis. (Psalms 1:1–3.)
Deļkuo mes izbreivejam laiku tam, lai pīlyugtu Jehovu sovā giminē?
Kai vacuoki var padareit giminis vokoru pateikamu deļ vysys giminis?


text:
6. NŪDAĻA
Noasa plyudi. Kū mes nu tim vuicomēs?
Dīvs iznycynuoja ļaunūs, a Noasu i juo saimi izgluobe. 2. Pītera 2:5, 6
Leits leja 40 dīnys i 40 nakts, i iudiņs apkluoja vysu zemi. Vysi ļaunī cylvāki tyka pazudynuoti.
Dumpeigī eņgeli atstuoja cylvāku mīsu i otkon palyka par goreigom byutnem. Ituos ļaunuos goreiguos byutnis sauc par demonim.
Tī, kas beja škierstā, palyka dzeivi. Koč Noass i juo saime ar laiku nūmyra, Dīvs jim otkon dūs dzeiveibu, kab jī varātu dzeivuot myužeigi.
Dīvs otkon iznycynuos ļaunūs i izgluobs lobūs cylvākus. Mateusa 24:37–39
Satans i demoni turpynoj muoneit cylvākus.
Niu, taipat kai Noasa laikā, daudzi nagryb pījimt Jehovys mīlesteibys pylnū vadeibu. Dreiž Jehova iznycynuos vysus ļaunūs cylvākus. (Lukasa 17:26, 27.)
Ir cylvāki, kas leidzynojās Noasam. Jī paklausa Dīvam. Tī ir Jehovys līcinīki.
Uzzynuot vairuok
LOBA VIESTS NU DĪVA
Kai atpazeit patīsū religeju?
Voi ir tikai vīna patīsuo religeja? Apsavērsim 5 pazeimis, kai atpazeit patīsū religeju.


text:
18. NŪDAĻA
Kai mes paleidzim ticeibys bīdrim nalaimē?
Kod nūteik dobys katastrofa voi cyta nalaime, Jehovys līcinīki izreizis organizej paleidzeibu ticeibys bīdrim. Tai mes paruodom, ka storp mums ir eista mīlesteiba. (Jōņa 13:34, 35; 1. Jōņa 3:17, 18.) Kai mes paleidzim?
Mes zīdojam leidzekļus. Kod Judejā beja lels bods, pyrmuo godsymta kristīši nu Antiohejis aizsyuteja naudu sovim goreigajim bruolim, kam tamā šaļtī guoja gryuši. (Apostolu Dorbi 11:27–30.) Taipat i mes, kod asam uzzynuojuši, ka myusu bruoli kaidā zemē pīdzeivoj gryuteibys, ar sovys draudzis starpnīceibu syutom zīduojumus, lai myusu ticeibys bīdrim tyktu nūdrūšynuota materiala paleidzeiba. (2. Korintīšim 8:13–15.)
Mes paleidzim ar dorbim. Draudžu vacuokī katastrofys pīmaklātajā rajonā nūskaidroj, kur ir kotrs draudzis lūceklis, lai puorbaudeitu, voi vysi ir drūšeibā. Paleidzeibys komiteja organizej vajadzeigūs dorbus, lai apguoduotu cītušūs ar iedīni, teiru dzeramū iudini, drēbem, pajumti i mediciniskū paleidzeibu. Daudzi Jehovys līcinīki, kam ir vajadzeiguos prasmis, poši par sovim leidzeiklim dūdās iz katastrofys vītu i paleidz atjaunuot sagrauduotuos sātys i vaļsteibys zālis voi pīsadola cytūs dorbūs. Myusu organizacejis vīnuoteiba i pīredze kūpeigā dorbā mums ļaun uotri reagēt, kod ir taida vajadzeiba. Pyrma mes ejam paleigā sovim ticeibys bīdrim, bet, jo viņ varim, mes paleidzim i cytim, naatkareigi nu tuo, kaidā ticeibā jī ir. (Galatīšim 6:10.)
Mes pīduovojam goreigu atspaidu i mīrynuojumu. Katastrofuos cītušajim ir cīši vajadzeigs mīrynuojums. Taiduos šaļtīs, mes sajamam spāku nu Jehovys, ”ikvīnas īprīcynōšonas Dīva”. (2. Korintīšim 1:3, 4.) Mes ar prīku stuostom nūskumušim i izmysušim cylvākim par tū, kas ir apsūleits Bībelē, i mīrynojam jūs ar viesti, ka dreiž Dīva vaļsteiba dareis golu vysom nalaimem i ni suopu, ni cīsšonu vaira nabyus. (Apokalipsis 21:4.)
Deļkuo Jehovys līcinīki var uotri organizēt paleidzeibu, kod nūteik tragedejis?
Kai mes varim mīrynuot tūs, kas ir cītuši nalaimē?


text:
Deļ kam tai? Partū ka gruomota ir vaira dūmuota leluokim bārnim, partū, ka jimā ir cīži daudz apraksteitysdūmuojamūs lītu. Nu lyuk! I lai ituos dūmuojamuos lītys byutu vīgluok saprūtamys, gruomotys nūdaļu beigous ir kaitys – spielis, kurys spielejamys ar draugim, vacuokim ci školuotojim, nu – ar tim cylvākim, ar kurim ir kūpā skaiteita gruomota.
Partū arī RA komanda itū gruomotu īsouk skaiteit kūpā ar školānim. 13. septembrī RA beja gruomotys atvieršonys svātki. Losūt lūmuos nūdaļu no gruomotys, Ilga Šuplinska (gruomotas redaktore)– teiciejs i Susurs, Evika Muizniece (tulkuotuoja)– Alise, Valentins Lukaševičs (volūdas konsultants)– Capurnīks i Sandra Ūdre (korektore)– Marta Začs, paruodieja Alisis pīdzeivuojumus interesentim.
Sovkuort, 19. novembrī mes bejom gostūs Ruguoju nūvoda Eglainis pamatškolā i Ruguoju vydsškolā. Dīna beja sasamuokuse i pa druskai smydzynuoja, piecsvātku laiks, kod ir īsastuojs drupeit atsluobums. Īejūt Eglainis pamatškolā, dzydrs – labrīt – myus sagaideja nu vysom pusem, bārni prīcuojās, ka ir īsaroduši gosti. Tys nūzeimoja, ka vīna stuņde dažom klasem nanūtiks, jo jī pīsadalēs Alisis prezentacejā. A tū, ka školys bārnam nanūteikuša stuņde ir kai madus maize, mes vysi pīminim nu sova školys laika.
Tai kai Alisis veiduotuoju komanda nabeja pylnā sastuovā, Capurnīka lūmu prezentacejā pīškiera atveiduot maņ, i maņ vajadzēja mudrai saprast, kas ņui byus doroms.Piec nalela apjukuma breiža, es laseju Capurnīka tekstu nu sadalis „Trokuo čaja dzeršanona” i piļneibā pazudu Alisis gruomotā. Laiks paskrēja dreizai, i varēja suoktīs spēļu daļa. Ilga Šuplinka bārnus izvaicavuo par laiku i laika nūzeimeibu kotra dzeivē, voi laiku var nūsist, i kai tū dora? I voi vysod tys, kas nu molys izaver kai laika nūsisšona, patīšom taids ari ir? Vēl dažis spielis i leidzeigā pasauokumā jau sasatykom ar Ruguoju vydsškolys školānim: http://studija.ru.lv/categories.php?cat_id=483&sessionid=2a015b3505e593d28b08d4be78e54c74
27. novembrī es varāju Alisis prezentaceju pasavērt otkon, šūreizAndrejdīnys pasuokumā. Naz par kū ītū reizi tei lasiejuma daļa man ruodejuos garuoka? I beigu dagaidiet nabeja tik vīglai? Te ir ari atbiļe iz tū, kai skaiteit itū gruomotu? – Nūteikti kūpā ar kaidu, i lūmuos, jo taidā veidā nazyud uzmaneiba. I trenejās arī laseitprasme. Sovkuort, spieļu daļa beja interesantuoka partū, ka kaituos tika īsaisteiti ari školuotuoji i pīaugušī, kuri beja atbraukuši leidza bārnim iz pasuokuma „Muna sāta, škola, pogosts/piļsāta 1917.–2015. godi” nūslāgumu.
Ja gribi, lai ari Tovā školā voi pogostā īsarūn Alise, sasazynoj ar RA pa teļeponu 26656553 ci e-postu: san@ru.lv. I par laika nūsisšonu vysmoz vīnys vuiceibu stuņdis garumā varēsi aizmierst!
Meldra Gailāne,
akademiskuos bakalaura programys “Filologeja” 1. kursa studente


text:
3. NŪDARBEIBA
Kai mes varim zynuot, ka Bībele ir nu Dīva?
1. Kas ir Bībelis autors?
Bībelē ir atrūnama lobuo viests par tū, ka cylvāki varēs dzeivuot myužeigi iz zemis. (Psalms 37:29.) Bībele sastuov nu 66 mozuokom gruomotom. Tuos saraksteja ap 40 Dīvam uzticeigu veirīšu. Pyrmuos pīcys gruomotys saraksteja Mozus apmāram pyrms 3500 godim. Pādejū gruomotu saraksteja apustuļs Juoņs vairuok nakai pyrms 1900 godim. Kas ir Bībelē atrūnamuos informacejis autors? Dīvs nūdeve informaceju Bībelis saraksteituojim ar sova svātuo gora paleidzeibu. (2. Samuēla 23:2.) Jī pīraksteja Dīva dūmys, a na sovys. Tys nūzeimoj, ka Bībelis autors ir Dīvs Jehova. Izlosi 2. Timotejam 3:16; 2. Pītera 1:20, 21.
2. Kai var zynuot, ka Bībelē ir patīseiba?
Bībelē precizi i seiki paradzāta nuokūtne, i tys pīruoda, ka Bībelis autors ir Dīvs. Nivīns cylvāks navar izsaceit taidus paredziejumus. (Jozuas 23:14.) Vīneigi Vysuvareigais Dīvs var precizi paredzēt, kaida byus ciļvēcis nuokūtne. Izlosi Jesajas 42:9; 46:10.
Ir skaidrs, ka gruomotai, kas ir nu Dīva, juobyut unikalai, i Bībele nu tīsys taida ir. Tei ir iztulkuota symtim volūduos i izdūta vairuokūs miļjardūs eksemplaru. Koč i itei gruomota ir cīši sena, tei saskaņ ar zynuotniskim faktim. Tamā nav īkšeju pretrunu, koč i tū ir sarakstejuši vairuok nakai 40 cylvāki. * Taipat Bībele atkluoj Dīva mīlesteibu, i tai ir spāks izmaineit cylvāku dzeivi iz lobū pusi. Tys vyss miļjonim cylvāku ir puorlīcynuojs, ka Bībele ir Dīva vuordi. Izlosi 1. Tessalonikīšim 2:13.
3. Par kū ir Bībele?
Vīna nu golvonajom Bībelis temom ir lobuo viests par Dīva breineigū nūdūmu, kas dūs svieteibys vysai ciļvēcei. Bībelē ir paskaidruots, deļkuo pyrmī cylvāki zaudēja vareibu dzeivuot paradizē iz zemis, i kai paradize golu golā tiks atjaunuota. Izlosi Apokalipsis 21:4, 5.
Bībele satur ari lykumus, pryncypus i padūmus. Vēļ tamā ir apraksteita viesture par Dīva i cylvāku attīceibom, i nu tuos var uzzynuot par Dīva personeibu vēļ vaira. Tai Bībele paleidz mums lobuok īpazeit Dīvu. Tei paskaidroj, kai ir varams byut par juo draugu. Izlosi Psalmu 19:8, 12; Jākuba 2:23; 4:8.
4. Kai lai saprūt Bībeli?
Lai saprostu Bībeli, itamā brošurā izmontuota taida pat metode, kaidu izmontuoja Jezus. Jis citēja Bībelis pantus i piec tam tūs paskaidruoja. Izlosi Lukasa 24:27, 45.
Ir aizkustynūši uzzynuot lobū viesti nu Dīva. Tok dažim itei viests ir vīnaļdzeiga voi pat napateikama. Bet naļauņ tam tevi īspaiduot. Nu tuo, voi tu īpazeisi Dīvu, ir atkareiga tova myužeiguo dzeive. Izlosi Jōņa 17:3.
^ 3. rk. Verīs brošuru Grāmata visiem cilvēkiem.


text:
Lītuošonys nūteikumi
Laipni lyugti!
Ar myusu interneta vītnis paleidzeibu tu vari vaira uzzynuot par Dīvu, Bībeli i Jehovys līcinīkim. Losi, verīs i lejupluodej vysu, kas tev interesej. Mes gribim, lai vysim interesentim byutu vareiba izmontuot itū interneta vītni, i lyudzam naizlikt myusu interneta vītnis materialus cytuos interneta vītnēs i naizmontuot tūs datora lītuojumprogramuos. Jo tu gribi padaleitīs ar cytim cylvākim tymā, kū tu uzzynuoji nu ituos interneta vītnis, tod vari aicynuot jūs iz myusu interneta vītni īvarojūt zamuok minātūs lītuošonys nūteikumus.
Autortīseibys
Preču zeimis
Lītuošonys nūteikumi i tīseibys lītuot vītni
Medicinys sadaļa
Lītuošonys nūteikumu puorkuopšona
Izmainis
Pīmāruojamuos tīseibu normys i jurisdikceja
Atsevišku nūteikumu darbeibys puortraukšonys ītekme iz cytim nūteikumim
Vīnuošonuos apjūms
Autortīseibys
© 2015 ”Watch Tower Bible and Tract Society of Pennsylvania, Inc.” Vysys autortīseibys ir aizsorguotys.
Itū interneta vītni publicej i uztur ”Watchtower Bible and Tract Society of New York, Inc.” (tuoļuok tekstā — Sorgtūrņa bīdreiba). Jo nav nūruodeits sovaižuok, vyss teksts i cyta veida informaceja itamā vītnē ir ”Watch Tower Bible and Tract Society of Pennsylvania, Inc.” iņtelektualais īpašums.
Preču zeimis
”JW”, ”JW.ORG”, ”JW BROADCASTING” I ”JEHOVAH’S WITNESSES – BROADCASTING” ir preču zeimis, kas pīder bīdreibai ”Watch Tower Bible and Tract Society of Pennsylvania”.
”Adobe,” ”Adobe” logotips, ”Acrobat” i ”Acrobat” logotips ir ”Adobe Systems Incorporated” preču zeimis. ”iTunes” i ”iPod” ir ”Apple Inc. ” preču zeimis. Cytys preču zeimis i registrātuos preču zeimis pīder tū īpašnīkim.
Lītuošonys nūteikumi i tīseibys lītuot vītni
Itī vītnis lītuošonys nūteikumi ir saistūši vysim vītnis lītuotuojim. Lītojūt itū vītni, tu piļneibā pīkreiti itim nūteikumim. Jo tu napīkreiti itim nūteikumim voi kaidam nu nūteikumu punktim, tu navari itū vītni lītuot.
Kai var lītuot vītni jw.org? Īvārojūt zamuok minātūs nūteikumus, tu vari:
vērtīs, lejupluodēt i drukavuot ar autortīseibom aizsorguotūs attālus, fotografejis, muzyku, publikacejis elektroniskā formatā, tekstu i video personiskai nakomercialai lītuošonai;
daleitīs ar cytim ar elektroniskajom publikacejom, video i audio materialim, kas ir pīejami lejupluodiešonai interneta vītnē, voi saitem iz tim.
Tu navari:
publicēt internetā (vysleidza kaidā vītnē, tai skaitā datu kūplītuošonys vītnēs i socialajūs teiklūs) attālus, elektroniskuos publikacejis, preču zeimis, muzyku, fotografejis, video i rokstus nu ituos interneta vītnis;
izplateit attālus, elektroniskuos publikacejis, preču zeimis, muzyku, fotografejis, tekstu i video nu ituos vītnis, izmontojūt lītuojumprogramys voi kaidu nu tūs daļom (tymā skaitā augšupluodēt itūs materialus iz serveri, lai piec tam tūs izmontuot caur kaidu lītuojumprogramu);
pavairuot, kopēt voi kai sovaižuok izmontuot vītnē publicātūs attālus, elektroniskuos publikacejis, preču zeimis, muzyku, fotografejis, tekstu i video nu ituos vītnis komercialim mierkim voi par moksu (pat jo nateik sajimta peļņa);
izveiduot lītuojumprogramys, programys i metodis, kas speciali izstruoduotys, lai savuoktu, kopētu, lejupluodētu, dabuotu informaceju, HTML, attālus voi tekstu nu ituos vītnis, taipoš i izveiduot vysaptverūšu mekliešonys, datu īvuokšonys i intelektualu datu analizis sistemys, ar mierki izplateit informaceju (bet nav nūlīgts izplateit bezmoksys, nakomercialys lītuojumprogramys, kas ir izstruoduotys deļ elektronisku failu lejupluodiešonys, pīmāram, failus ar EPUB, PDF, MP3, AAC, MOBI i MP4 formatim, kas ir pīejami ituos vītnis publiskajā telpā);
kaitēt vītnis darbeibai voi pakolpuojumim, kas tamā teik nūdrūšynuoti, pīmāram, īsajaukt vītnis darbeibā voi tikt pi vītnis voi tuos pakolpuojumim taidā veidā, kas ir pretrunā ar lītuošonys nūteikumim;
lītuot itū vītni taidā veidā, kas tai kaitej voi varātu kaitēt, kas paslyktynoj pīeju tai voi traucej tuos darbeibai, kas ir nalykumeigs, nagūdeigs, ļaunpruoteigs voi kas saisteits ar vysaidom nalykumeigom, nagūdeigom voi ļaunpruoteigom darbeibom voi nūlūku;
lītuot itū vītni voi tymā izvītuotūs attālus, elektroniskuos publikacejis, preču zeimis, muzyku, fotografejis, tekstu i video deļ vysaidim ar marketingu saisteitim mierkim.
Medicinys sadaļa
Materiali, kas ir izvītuoti ituos vītnis medicinys sadaļā (tuoļuok – ”Medicinys sadaļa”), dūmuoti tik deļ informativa nūlyuka i itei sadaļa nav dūmuota deļ mediciniskom konsultacejom, diagnozis nūteikšonai i uorstiešonai. ”Medicinys sadaļa” naīsoka i naatbolsta tūs voi cytus medicinys izmekliejumus, uorstus, preparatus, procedurys, veidūkļus i cyta veida informaceju, kas ir pīmynāta itamā sadaļā.
Jo tev ir kaidi jautuojumi, kas atsatīc iz veseleibu voi uorstiešonu, obligati grīzīs piec paleidzeibys pi uorsta voi cyta kvalificāta specialista medicinys jūmā.
Mes cenšamēs, lai informaceja, kas ir publicāta vītnis ”Medicinys sadaļā”, byutu preciza i atbylstu jaunuokajim sasnēgumim medicinā. Tymā pat laikā informaceja, kura ir pīejama vītnis ”Medicinys sadaļā”, teik pasnāgta ”KAI IR”, bez nikaidom garaņtejom, tīšom voi natīšom. Vītne nadūd nikaidys tīšys voi natīšys garaņtejis attīceibā iz ”Medicinys sadaļu”, tai skaitā (naapsarūbežojūt tik ar tom) garaņtejis, komercialuos vierteibys i atbiļsteibu konkretim mierkim. Vītne nadūd nikaidys garaņtejis attīceibā iz uzticameibu, precizitati, aktualitati, nūdereigumu i pylnu informaceju, kas ir pīejama ”Medicinys sadaļā”. Vītnei nav nikaidu pīnuokumu i tei nanas atbiļdeibu par vysleidza kaidom kliudom voi napiļņeibom ”Medicinys sadalis” materialūs. Tu pats uzajam vysus varamūs riskus saisteitus ar lāmumu par informacejis uztycameibu, kas ir pīejama ”Medicinys sadaļā”. Vītne ni pi kaidim apstuoklim nanas atbiļdeibu par vysleidza kaidu nūdareitu zaudiejumu (tai skaitā, bez īrūbežuojumim, tīšu voi natīšu kaitiejumu, traumu, nuovis, kū ir izraisejušys pretlykumeigys darbeibys, materialu zaudiejumu, kas saisteits ar datu zaudiejumu voi darbeibys apturiešonu) i pretenzejom, kas rodušuos informacejis izmontuošonys voi naizmontuošonys rezultatā, kas pīejama ”Medicinys sadaļā”, naatkareigi nu tuo voi tuos ir pamatuotys ar garaņtejom, leigumim, deliktu voi vysleidza kaidu tīsisku teoreju, i naatkareigi nu tuo, voi beja dūts breidynuojums par taida zaudiejuma vareibu.
Lītuošonys nūteikumu puorkuopšona
Jo tu vysleidza kaidā veidā puorkuop itūs lītuošonys nūteikumus (pat jo nateik puorkuoptys cytys Sorgtūrņa bīdreibys tīseibys, kas ir apraksteitys itamūs lītuošonys nūteikumūs), Sorgtūrņa bīdreiba var vērstīs pret tevi veidā, kū uzskota par pīmāruotu, taipoš ari piļneibā voi iz kaidu laiku līgt pīeju itai vītnei, blokēt pīeju itai vītnei nu attīceiguos IP adresis, sasazynuot ar interneta pakolpuojumu devieju ar praseibu blokēt tovu pīeju vītnei i/voi uzsuokt tīsisku darbeibu pret tevi.
Izmainis
Šod tod Sorgtūrņa bīdreiba var puorskateit vītnis lītuošonys nūteikumus. Maineitī lītuošonys nūteikumi stuojās spākā breidī, kod tī teik publicāti itamā vītnē. Lyudzu, regulari apsaver itū lopu, lai byutu drūšs, ka esi īpasazins ar jaunuokajim nūteikumim.
Pīmāruojamuos tīseibu normys i jurisdikceja
Itūs lītuošonys nūteikumus reglamentej Ņujorkys štata (ASV) tīseibu normys, najamūt vārā tīseibu normu kolizeju. Vysleidza kaida praseiba, kas saisteita ar itim lītuošonys nūteikumim, juoīsnādz voi nu štata, voi federalajā tīsā, kurai ir jurisdikceja Ņujorkys štatā (ASV).
Atsevišku nūteikumu darbeibys puortraukšonys ītekme iz cytim nūteikumim
Jo pīkriteiguo tīsa kaidu nu nūteikumu punktim pasludynoj par spākā naasūšu, nadereigu, napīmāruojamu voi nalykumeigu, cyti nūteikumu punkti nazaudej sovu spāku. Jo Sorgtūrņa bīdreiba napīprosa nūteiktys itū lītuošonys nūteikumu normys izpiļdi, tys nateik uzskateits voi interpretejams kai atsateikšona nu nūteikumu normys voi tīseibom tū pīmāruot.
Vīnuošonuos apjūms
Itī vītnis lītuošonys nūteikumi piļneigi i izsmeļūši nūsoka vīnuošonūs storp tevi i Sorgtūrņa bīdreibu, i tī aizstoj vysys īprīkšejuos vīnuošonuos, kas nūsaceja tū, kai tu lītoj itū vītni.


text:
1. NŪDARBEIBA
Kaida ir lobuo viests?
1. Kaida ir lobuo viests nu Dīva?
Dīvs gryb, lai mes byutu laimeigi. Dīvs radeja zemi i vysu, kas iz tuos, deļtuo ka jis mīļoj cylvākus. Dreiž jis vysā pasaulī padareis cylvāku dzeivi lobuoku. Pasaulī vaira nabyus nikaidu cīsšonu. Izlosi Jeremijas 29:11.
Vēļ nivīna vaļdeiba nav tykuse golā ar vardarbeibu, slimeibom i nuovi. Bet ir loba viests: dreiž Dīvs vysys cylvāku vaļdeibys nūmaineis ar sovu vaļdeibu. Vysi cylvāki dzeivuos mīrā, i vysim byus loba veseleiba. Izlosi Jesajas 25:8; 33:24; Daniēla 2:44.
2. Deļkuo lobuo viests ir tik svareiga?
Cīsšonys beigsīs tik tod, kod Dīvs iznycynuos ļaunūs cylvākus. (Cefanjas 2:3.) Kod tys byus? Bībelē beja paradzāti gryutī laiki, kurūs mes niu dzeivojam. Myusdīnu nūtykumi paruoda, ka Dīvs dreizumā suoks reikuotīs. Izlosi 2. Timotejam 3:1–5.
3. Kas mums juodora?
Mums ir juosavuica par Dīvu nu juo Rokstim – Bībelis. Tei ir kai viestule nu mīlūša tāva. Nu tuos mes varim uzzynuot, kai jau niule padareit sovu dzeivi lobuoku i nuokūtnē sajimt myužeigu dzeivi iz zemis. Dūmuotīs, ka na vysim patiks, ka tu vuicīs Bībeli. Bet izredzis dzeivuot myužeigi ir vysu pyuļu vārtys. Izlosi Salamana Pamācības 29:25; Apokalipsis 14:6, 7.
Uzzynuot vairuok
BĪBELIS APVUICEIBYS PROGRAMA
Del̗kuo ir vārts īpazeit Bībeli?
Mil̗jonim cylvāku vysā pasaulī ir atroduši atbil̗dis iz svareiguokajim jautuojumim dzeivē. Voi ari tu gribi uzzynuot, kaidys atbil̗dis dūd Bībele?


text:
2. NŪDAĻA
Kas ir eistais Dīvs?
Ir tikai vīns eistais Dīvs, i juo vuords ir Jehova. Bībelē ir saceits: ”Lai cylvāki zynuotu, ka tu, kuo vuords ir Jehova, vīneigi tu esi Vysaugstuokais puor vysu zemi.” (Psalms 83:19, NW.) Dīvs ir gors, deļtuo mes navaram jū redzēt. Jis myus mīļoj i gryb, kab mes jū mīļuotu. Taipat Dīvs gryb, kab mes mīļuotu cytus cylvākus. (Mateusa 22:35–40.) Dīvs ir vysuvareigs, jis ir vysa Radeituojs.
Kai pošu pyrmū Dīvs radeja vareigu goreigu byutni, kas vāluok palyka par Jezu Kristu. Taipat Jehova radeja eņgeļus.
Jehova ir radejs vysu, kas ir dabasūs... ...i iz zemis. Apokalipsis 4:11
Dīvs Jehova radeja zvaigznis, taipat zemi i vysu, kas iz tuos. (1. Mozus 1:1.)
Nu zemis puteklim jis radeja pyrmū cylvāku – Odumu. (1. Mozus 2:7.)


text:
Latgolys symtgadis kongresā ar prīšklasejumu "Rēzeknes Kongresa 65 gadu atcere Amerikā" pīsateics Juoņs Dimants, juniors. Juoņs Dimants savulaik ir bejs Andryva Jūrdža fonda vadeituojs, pīsadalejs i iniciejs daudzys aktivitatis. Sūpluok ar Ontuonu Tutinu jī apzynuoja trymdā asūšūs latgalīšus, syutūs zinis LKB, kai ari jau ir izsyutejuši trymdys medijim relizi par Latgolys symtgadis kongresu itūgod i davuši raksturuojumu leidzeigam pasuokumam trymdā, 35 godus atpakaļ.
Īskotam J. Dimanta i O. Tutina roksts.
"Rēzeknes Kongresa 65 Dimants"


text:
Latgolys latvīšu kongresam veļteituos kolekcejis monetys prezentaceja
2017. goda 4. majā Latgolys viestnīceibā GORS nūtika Monetys svineiguo atkluošona, eisai pyrma Latvejis Republikys Naatkareibys atjaunuošonys dīnai i Latgolys kongresa symtgadei veļteituo koncerta. Latvejis Bankys prezidents Ilmārs Rimšēvičs simboliski padeva monetys divejim vaļsti i Latgolu puorstuovūšim cylvākim – Saeimys prīšksādātuojai Inārai Mūrniecei i izcilai dzejneicai, publicistei, latgalītei Annai Rancānei.
Kolekcejis moneta “Latgales kongress” izgataveita Šveicē “Faude & Huguenin”. Monetys maksimaluo tiraža – 3000 eksemplaru.
Foto: Ernests Dinka, Saeimys administraceja


text:
Par myus
Kulturys īstuode „Grodnis Vaļsts viesturis i arheologejis muzejs” ir vīns nu vacuokūs i leluokūs muzeju Boltkrīvejis Republikā. Muzejs tyka dybynuots 1920. g. 1922. g. jis tyka atdareits sabīdreibai i tyka izvītuots trejuos tuo laika piļsātys pošvaļdeibys ākys telpuos.Turpynuot skaiteit...
Kolekcejis
Muzeja kruojumi suoce veiduotīs 1920. g. martā, kod Grodnis proviņcis muokslys i kulturu pīminekļu viersraudzeibys komiseja apsekova i apzynova viesturis i kulturys pīminekļus Vaļsts muzeja interesēs. Muzeja kruojums beja cīš daudzveideigs: senejis flīzis, Grodnis ražuotuoju produkti, karaļu i magnatu portreti, gleznys par religiskom temom, ikonys, pakluoji, kas darynuoti dubultuos ausšonys tehnikā, tautyskys jūstys, Porazovys malnuo keramika, 15.–17. g. s dokumenti, 15.–19. g. s. gruomotys.Arheologejis kolekceja beja pat atdaleita nu cytu kolekceju. Ūtruo pasauļa kara laikā daļa kolekcejis tyka izlaupeita.Turpynuot skaiteit...
Ekspozicejis
Grodnis Vaļsts viesturis i arheologejis muzeja myusdīneiguo ekspoziceja ir izvītuota četruos ākuos: 16.–17. g. s. Karaļa pilīs, tai sauktajā Vacajā i Jaunajā pilī, bejušajā 18. g. s. piļsātys sorgu nomā (Garadnicys viesturis muzejs) i kūka sātā, kas izcalta 1888. g. (Maksima Bagdanoviča muzejs).
Leluokuo muzeja ekspozicejis daļa atsarūn Vacajā pilī i jei atkluoj Grodnis regiona arheologejis, viesturis i dobys eksponatus, ari jamā ir vīna nu muzeja izstuožu zalu.
Muzejpedagogiskuos programmys
Kasgods Grodnis Vaļsts viesturis i arheologejis muzejs pīduovoj vysaida vacuma apmaklātuojim (pyrmsškolys, pamatškolys, videjuos specialuos izgleiteibys īstuožu školānim, vydsškolānim, koledžu i tehniskūs školu audzieknim, augstškolu studentim, pīaugušajim) vysaidys temys, ekskursejis, lekcejis i aktivitatis.
Školānim teik pīduovuots sezonys beleta pakolpuojums. Sevkurs seanss sastuov nu nazcik nūdarbeibu par vysaidom temom, atbylstūši sevkurai apmaklātuoju vacuma grupai. Vysuleluokais pīprasejums ir itaidom temom: „Senejūs cylvāku dzeive”, „Myužeiguos slavis līcinīki”, „Kai gruomota atguoja pi mums”, „Boltkrīvejis puorsaku dzeivnīki i putni”, „Mozuo sāta jiurā”, „Gostūs pi Neptuna”, „Muokslys veidi”, „Ceļuojums iz Posta vaļsteibu” i c.
Pasuokumi
Kasgadejuos svineibys, kuramuos teik atzeimuota Storptautyskuo muzeju dīna, nūteik Grodnis Vaļsts viesturis i arheologejis muzejā. Atškireibā nu cytu muzeju Boltkrīvejā, kas pīduovoj viņ „Muzeju dīnu” ci „Muzeju nakti”, myusu muzejs ir vīneigais, kas pīduovoj projektu „Muzeja dīna i nakts”. Apmaklātuojim ir īspieja redzēt i muzeja ekspozicejis, i ari izstuodis, kas ir reikuotys tymā laikā, ari pīsadaleit pasuocīņūs, kas nūteik Vacajā i Jaunajā pilī.Turpynuot skaiteit...
Kontakti
230023 Belarus, Hrodna
Zamkavaya st., 20
Radūšuo grupa:
Sviatlana Rapetskaya, koordinatore, rapeckaja@mail.ru
+375297826878
Yahor Kotkin, koncepcejis autors, ykotkin@tut.by
+375298870581
Natalia Pavlenko, muokslinīcyskuo nūformātuoja, natart@tut.by
+375336554939
Elena Rapinchuk, pietneica, alenapluta@gmail.com
+375295823678
Lyudmila Rohach, muzeja specialiste, ludmiuszka@gmail.com
+375298743261
Catherine Ambrazhevich, datorspecialiste, Katerina_AEA@mail.ru
+375297878442
Sviatlana Marazevich, tulkuotuoja, ardvisura@bk.ru
Ivan Iwashka, kinooperators, ivashko82@gmail.com


text:
alma1717
Mīļo deputotiņ, redzēju tevi bolu vaigu esam. Laikam tī Torņa īlas bodmiras tev mīru nelīk. Vēlreiz soku – nasit kreņķi! Vorbūt naudeņu tūmēr īlīc burko un nūroc zemē. To mums vectēvs dorīja. Vāku gon uzlīc bleķa, plastmosu žorkas sagrauza. Vot es raudoju! Vecijs skūpulis, lobāk mon jaunu kleiti būtu nūpircis, tod es pī glaunoka veira būtu tikuse. Lai nu polīk, katram sovs liktens.
Dzierdēju ko tu taisūtīs uz ministriju dūtīs, vai tev prots!? Tur tokš zogļi sovairūjušīs, pot nū KNAB dokumentus nūzūg. Lai brouc poši – nū tīm topot nav kū poņemt. A tev tū glaunū šlipsi nūrous, nu tū ar tīm smaidūšojiem mērkoķīšiem kū seiva no siltom zemēm atveda.
Itī stov ko nabadzeņi pī sovas mojas un roud, ni ceļūs naprūt nūmesties, ni tev rūku nūbučāt (ko Sutka “Purva bridējā’’). Lai poskatās gar stūri ko pī misenēm bomži kaujos. Kos tīm por enerģeju, dzeivotgribu, īsti dobas bārni, todīm prīks poleidzēt! Tīm ir tiesības prosīt, bet īpošnīkiem tikoi pīnokums, poši jau to gribēja. Taisneibu un voineigū grib atrost, vai tod nazin ko dūrei tik spāks! Ja navar ar voru, vojag ar viltu! Tis numurs ar šņaba bodi autoostā ir ģeniāls, to teikt – garom jau nepobrauksi! Stondu stovēju pī plouktīm, mute cīt nevēros. Kos tis por orsenālu – zūbeni, automoti un pistoli, ko dzeivi. Tad mon rodos dūma – nūpurināt putekļus no Robina Huda lindraciņa. Ir tokš 21.godsimts, kurš vairs ar bultom nīkojas. Zini, pēc lobokojām narkūmafijas trodeicijām – pirmos devas jodūdūt por velti, tik doudz naudeņas tokš vari zīdūt tīm Torņa īlas bosikiem. To teikt – iemet īkšā un ņem tū kos prīkšā! Skoteis, i poleigi otri vin uzradeisīs. Es ar pīsakūs – šaut jou nevaidzēs, tikai pabeidēt, par tū tokš cītumā neliks – kū soki?
T.t.Ā


text:
Jau 10.30 pasuokums tiks atkluots kūpā ar Rogovkys ļaudim. Tam sekuos daņči i dzīsmis ar folklorys kūpu “Upīte”, kai ari Latgolā taiseita kina, darbneicys ar Ludzys omotnīku centra meistarim, virtualuos spēlis par Latgolys kulturys montuojumu, kai ari tradicionalī iedīni nu bīdreibys “Latgolys golds”.
11.20 komedeju “Ontans i Anne” ruodeis Baļtinovys nūvoda teatris “Palādas”, piečuok paradzāti Latgolys Studentu centra literari muzykalī prīšknasumi “LaLaDra”, Luisa Kerola gruomotys “Alise Breinumu zemē” skaiteišona kūpā ar gruomotys veiduotuojim, kai ari otkon daņči i dzīsmis ar folklorys kūpu “Upīte”.
Pasuokuma nūslādzūšajā daļā paradzāti akademiski lasejumi, veļteiti latiņu drukys aizlīgumam Latgolā 19. gs. ūtrajā pusē i Latgolys kulturys renesaņsei. Pīsadaleis dzejneica i žurnaliste Anna Rancāne, Reigys Augstuokuo religejis zynuotņu instituta profesore Dr. philol. Skaidreite Kalvāne (muosa Klara P.I.J.), Daugovpiļs Universitatis asociātais profesors Dr. hist. Henrihs Soms, LNB Ratūs gruomotu i rūkrokstu nūdalis golvonuo bibliografe Lilija Limane, Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatis Baltu volūdnīceibys katedrys profesore Dr. philol. Lideja Leikuma, Rēzeknis Tehnologeju akademejis profesore Dr. philol. Ilga Šuplinska.
Pošuos beiguos ar muzykalu prīšknasumu vysus prīcynuos postfolklorys grupa “Rikši”.
lakuga.lv