text:
Mūrmastinis pogosts
Mūrmastinis pogosts irā Varakļuonu nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora biblioteka, feļčeru punkts i pamatškola.[2] Nivīnys bazneicys pogostā navā, ticeigī pīdar Barkovys ci Varakļuonu katuoļu parapejom.
Puslopu ruodeklis
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Mūrmastinis pogosts tur rūbežu ar:
- Varakļuonu nūvoda Varakļuonu pogostu;
- Krystapiļs nūvoda Atašīnis pogostu;
- Modyunis nūvoda Borkovys pogostu i Mātrainis pogostu.
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
Mūrmastinis pogosts irā Reitulatvejis zamainē. Lelumu zemu aizjim Jersikys leidzonaine, a pūstumreitu daļu Lubuona leidzonaine. Jersikys leidzonainē zemis vydyskai viļnainis, pa pūstumreitu - dīnavydvokoru tecīņam īt 3-12 m augsti kaupri, kas pūrā iztaisa garonys solys. Poša leluo nu jū Siksola dzeivojama. Iz solys pogosta poša augstuo viersyune 115 m vjl.
Pogosta teritoreju 7205 dekteru pluotā aizjim Teiču dobys rezervats i daļa nu Borkovys ūzuluoja.
Iudini[pataiseit | labot pirmkodu]
Upis:
- Auku azars (5,3 dekteru)
- Islīnys azars (11,2 dekteru)
- Lelais Murmasts (29,4 dekteru)
- Lisins (33,5 dekteru)
- Mindougys azars (36,0 dekteru)
- Siksolys azars (14 dekteru)
- Tolkajis azars (14,3 dekteru)
- Viertiezs (19,0 dekteru)
Pūri i peisi:
- Teiču pūrs
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Mūrmastinis pogostā dzeivoj 878 ļauds, nu jū 94,8% latvīšu, 3,1% krīvu i 1,1% ukraiņu.[3]
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Mūrmastinis pogosta ļauds dzeivoj 28 soluos.[4]
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Marta Buorbola - ailineica
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vīns vaļsteibys zeimebys autoceļš Modyune-Varakļuoni (P84) i nazcik vītejuos zeimeibys celi.[5] Mūrmastinis naškārsoj nivīna dzeļžaceļa lineja, pogosta centram tyvuokuo staceja Stirnīne 16 km atstotumā.
Mūrmastinis pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Mūrmastine (LV-4835).[6]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Borkovys ūzuluojs - vaļsteibys zeimeibys nūlīgtiņs;
- Teiču dobys rezervats - vaļsteibys zeimeibys sorgojamuo teritoreja;
- Pīminieklis 1919 gods Breiveibys ceikstīņu dalinīkim - pastateits 1936 godā, atjaunynuots 1996 godā;
- Mūrmastinis krysta sāteņa - pastateita 1993 godā.


c: text/html

text:
Škilbānu pogosts
Škilbānu pogosts irā Vileks nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora vydsškola, biblioteka, Romys katuoļu bazņeica, socialuos apryupis sāta i maizis muzejs Rekovys solā, pamatškola, biblioteka, tautys noms i kulturviesturis muzejs Upeitis solā, pravoslavu cierkva Škilbānu solā i Balkanu kolnu muzejs Balkanūs.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Škilbānu pogosts īstateits 1930 godā, padalūt Baļtinovys i Vileks pogostu zemis. 1935 godā pogosta pluots beja 216 km² i tymā dzeivova 6423 ļauds.[2] 1945 godā pogostā īstateja Egļovys, Loginu, Stabļovys, Škilbānu i Zaļčupis solu padūmis, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja. Loginu sola bejuse Vileks apleicīnī (1945-1949), Abrinis rajonā (1949-1958) i Bolvu rajonā (nu 1959 gods). Loginu solai 1945 godā davīnova likvidātū Zaļčupis solu, 1962 godā Medņovys i Škilbānu solys sovetu siamisteibys "Škilbāni" teritoreju. 1968 godā Loginu solu puorsauce par Škilbānu solu. 1971 godā davīnova daļu Lozdulejis solys sovetu saimisteibys "Škilbāni" teritoreju, a sovetu saimisteibu "Medņova" davīnova Medņovys solai. 1977 godā Škilbānu solai davīnova daļu likvidātuo Upeitis solys teritorejis.[3] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[4] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Vileks nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Škilbānu pogosts tur rūbežu ar:
- Vileks nūvoda Medņovys pogostu i Vacumu pogostu;
- Baļtinovys nūvoda Baļtinovys pogostu;
- Bolvu nūvoda Brīžucīma pogostu i Lozdulejis pogostu;
- Krīvejis Federacejis Pitalovys rajonu.
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreja irā Atzolys pacyluma vokorūs i Mudovys zamainis Abrinis pacyluma pazamynuojumā. Gaisalaiks, samārojūt ar cytim Latgolys pogostim gon buorgs. Vydyskuo temperatura jaunagods mienesī -9° pa Celseja skolai, sīna mienesī +18° pa Celseja skolai. Bezsola periods saīt 135 dīnys godā.[5] Solsaimesteibai lītojamuo zeme sadora 73% pogosta teritorejis (1376,4 dekteru). 14% pogosta zemu (1376,4 dekteru) irā meži, tok vaļsteibys mežu navā. 30 dekteru meža tur pogosta pošvolds, cytus zemnīku saimisteibys i privatī zemu saiminīki. Škilbānu Pogosta teritorejā zeimeigu pūru navā, viņ tik peisi ap Reikys upi.
Iudini[pataiseit | labot pirmkodu]
Upis:
- Aņčipovys azars
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Škilbānu pogostā dzeivoj 1268 ļauds, nu jū 83% latvīšu, 16% krīvu i 1% cytu tauteibu ļauds.[6]
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Škilbānu pogosta ļauds dzeivoj 64 soluos.[7] Pošu leluos solys - Rekova (pogosta centrys), Škilbāni, Upeite.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Ontons Slyšāns — ailinīks, eisprozys autors, folklorys vuociejs i pietnīks, publicists, kulturys darbinīks;
- Stepaneja Matisāne - daudzigadeiga Rekovys etnografiskuo ansambļa vadeituoja, skripkineica, dzīšmu i tolka bolsu teicieja.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceli Vileks-Kuorsova (P45) i Dubļova-Cierpīne (P46), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi.[8] Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj.
Škilbānu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Škilbani" Rekovys solā (LV-4587).[9]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Aņčipovys azars - Latvejis Breiveibys ceikstīņu pīminis vīta par gūdu ceikstīņam Aņčipovys solā 1920 gods Jaunagods m. 12 - 13 d.;
- Dobys parks i muzejs "Balkanu kolni";
- Rekovys vydsškolys maizis muzejs;
- Styglovys grova- geomorfologiskys dobys pīminieklis;
- Škilbānu muiža - pastateita 1856 godā, apleik muižys vierteigs parks;
- Škilbānu Vysusvātuokuos Dīvamuotis pīdzimšonys parvoslavu cierkva - Škilbānu solā, pastateita 1928-1931 godā;
- Škilbānu Suopu Dīvamuotis Romys katuoļu bazneica - Rekovys solā, pastateita 19 godusymta ūtruo pusē;
- Upeitis kulturviesturis muzejs.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Škilbānu pogosta teiklavīta
- ↑ Škilbānu pogosta teiklavīta
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys regionalī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Rāzna
Rāzna — azars Latgolys dīnavydu daļā/vydsdaļā, Latgolys augstainē, Rēznis nūvoda teritorejā, iz vokorim nu Ludzys – Dagdys ceļa. Ūtrais pa lelumam azars Latgolā i Latvejis Republikys teritorejā (piec Lubuona). Rāznys viersa pluots dasnādz 5756,4 ha (ar azarsolom 5781 ha). Azara garums stīpās da 12,1 km, plotums da 7 km. Pa iudiņa vydumam (405 mln. kub. m) aizjam pyrmū vītu iz vyds Latgolys azaru.
Vydyskais dziļums 7 m, pošlelais dziļums 17 m. Azara dybyns reitu i dīnavydu daļā smiļkšuots, pūstumu daļā muoluots, vokoru daļā dyuņuots, a kuruos nakuruos azara vītuos i akmiņuots. Azarmola vokorūs lāva, pūstumūs i reitūs nūšļuobona, kuruos nakuruos vītuos – stuovona. Da azara vysur labi daīt, jimā 10 azarsolu, 2 leluoki leiči – Dyužgols aba Dyukstygols i Zosnagols.
Azara dīnavydu molā pasacieļs deļ breineigūs vierīņu i legendu izslyvušais Muokuļkolns (vycaureigais augstums 248 m, samiereigais 55 m).
Rāznā ītak vaira kai 20 ryuču i gruovu. Nu azara iztak Rēznis upe, nūtaka iz Zosna azaru (kanals), ryuči i gruovi. 1938 -1940 g. beja dareiti Rēznis reguliešonys dorbi, tūlaik azara iudiņa leidzīņs nūkryta.
Rāznys auguoji – nīdris, skūrstys, syurenis, laičinis, gleivenis, harys. Azarā sateikamys 27 zyvu škirys – zuši, karpys, peledis, raudys, asari, leidakys, repši, pliči, keiši, vīki i ct.
Teiklavītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- "Rāznys" atpyutys kompleksa teiklavīta – nazcik faktu ap Rāznu (latvīšu, anglīšu, vuocīšu, krīvu, švedu, praņcīšu volūduos), taipoš azara i apleicīnis fotografejis


text:
Kirmgraužos
Kirmgraužos (da vairē vadėnama: kirmgrauža, kirvarpa, trondės, kėnėvarpa; luot. Scolytinae) īr vabuols, prėgolontis Curculionidae šeimā. Īr vairums kirmgraužu rošiū, katruos jied patius variausius medius.
Kirmgraužos īr nedėdlis, jouduos vuo ruduos spalvuos vabuols so trompuom kuojėm. Gīven pu mediu žėive, vuo anu lervas jied medėina, ešgrauždamas takelius.
Kirmgraužā īr nuognē pavuojingė mėškū kenkiejē, katrėi gal pražodītė cielus medīnus. Senuobinėsė truobuosė anėi tēpuogi jied sėinuojus, baldus.


text:
18 godu symts
Laika skaiteišonys zeimeibā 18 godusymts irā laika periods, kurs suocēs 1701 godā i tuoļuojuos da 1800 gods (īskaitūt) pa Gregora kalenderam.
Nūtikšonys[pataiseit]
- 1725 g. Jezuitu dokumentūs pasaruoda pyrmais latgaļu teksts - dasagrīzšona "svātajam kūkam" līpai.
- 1730 g. Izdrukavuota pyrmuo latgaļu gruomota (navā izaglobuojuse)
- 1750 g. Vilnē izdrukavuota J.A.Hilzena gruomota Inflanty
- 1753 g. Izdrukavuoti Evangelia Toto Anno (t.s. "Osyuna evaņgeleji"). Irā izaglobuojuši. Plaši lītuota gruomota Latgolys katuoļu bazneicuos da poš 20 gs. Latgalīšu raksteibys normativais paraugs.
- 1755 g. Iz Kruoslovu atsaucami lacaristi goreigajam seminaram īstateit i paturēt. Stotoma niulejuo bazneica (dabeigta 1767 g.)
- 1757 g. Dorbu suoc Kruoslovys bazneickungu seminareja - sova laika pyrmais augstuokais vuiceibys īstots Latvejā (dareja da 1844 g., sagatavādams 253 bazneickungus). Seminarejā vuica i latgaļu volūdu.
- 1761 g. Daugpiļs jezuitu škola puortaiseita par gimnazeju, 1767 g. pi juos īstateita teologejys klase katuoļu bazneickungim sagatavēt.
- 1768 g. Aglyunā suokta stateit niulejuo Bazilika, pasvieteita 1800 godā, bazilikys tituls nu 1980 g.
- 1772 g. Latgola daškierta Krīvejai piec Puolejis pyrmuos daleišonys, slavu ītaka pasastyprynoj.
Nūruodis[pataiseit]
- L.Leikuma. Gruomota Školuotuojim. Lielvārds, 1993.


text:
Posta karteņa
Posta karteņa aba karteņa - posta syutejuma forma ar rakstisku viestejumu. kuru var nūsuyteit bez kuvera. Pataiseita iz bīza papeira ci kartona. Parostai posta karteņai vīnā pusē irā atvaigs, a ūtrā pusē vīta tekstam, sajiemieja adresam i posta štempeļam. Vysuvaira pīlītoj kai svātku apsveikumu ci pīminis duovanu nu kaida ceļuojuma. Kuruos nakuruos vaļsteibuos posta karteņu syuteišona irā liešuoka kai viestuļu nūsyuteišona. Myuslaikūs, izaraistejūt modernajom tehnologejom, pasaruodejušs i elektroniskuos posta kartenis, kurys nūsyuta pa e-postim ci SMS formā.
Posta karteņu tiemiešona i kolekcioniešona irā zineibys atzare Filokarteja.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Gryuši pasaceit, kas izdrukavuojs pyrmū posta karteņu. Itys vaicuojums irā vīns nu pošu popularuokūs i pretruneigūs filokartejis tiemiešonā. Tys izaškir nu iņterpretacejis, kas irā karteņa, a kas vaira nā. Par pyrmū posta karteņu pījimts īskaiteit Desmainsons graviru nu Praņcejis, kura nūsyuteita 1777 godā.[1] Tys beja atzeimuots "l. "Almanach de la Petite Poste de Paris" (Parizis posta atdalē).
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Lebeck/Kaufmann: Viele Grüße… Eine Kulturgeschichte der Postkarte, 2. Auflage von 1988, Harenberg Kommunikation Dortmund, Seite 407 (vuociskai)


text:
Gepards
Gepards (latiņu: Acinonyx jubatus) irā lels kaču saimis plieseigais zviers. Itys kačs dzeivoj Afrikā i Centraluos Azejis dīnavydūs.[1]
Izavierīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
- Auguma garums: nu 115 da 140 cm
- Astis garums: da 80 cm
- Svors: nu 40 da 65 kg
Daudzatmejeiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Gepardim irā 6 zamškiru:[2]
- Saharys gepards (Acinonyx jubatus hecki)
- Dīnavydu Afrikys gepards (Acinonyx jubatus jubatus)
- Reitu Afrikys gepards (Acinonyx jubatus raineyi)
- Centraluos Afrikys gepards (Acinonyx jubatus soemmeringii)
- Vokoru Afrikys gepards (Acinonyx jubatus velox)
- Azejis gepards (Acinonyx jubatus venaticus)
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ BigCats.ru — Гeпapды
- ↑ BioLib Profil taxonu — druh gepard štíhlý Acinonyx jubatus (Schreber, 1775)


text:
Nūsādplīkšni
Nūsādplīkšni - plīkšni, atsaroduši nūsāstūt seņuok pasataisejušu plīkšņu ieršonys produktim ci vulkaniskūs voi biologiskūs procesu materialiem. Nu Zemis gorūzys kūpeiguo apjāmuma nūsādplīkšnim teik viņ 8%, tok iz Zemis viersa jī vysucīšuok paplateitī i vysucieškuok sateikamī plīkšni. Samārā pluona nūsādplīkšņu kuorta apkluoj magmatiskūs i metamorfiskūs plīkšņu kluoškus, nu kurūs sasadora Zemis gorūzys pamatmasa.
Nūsādplīkšni ceļās, izalikalejūt klastiskajom nūsādom, organiskajai lītnai voi kimiskajom nūsādom (evaporitim). Piec izalikaliešonys dalenis sapluokšt i cemeņtejās — ituo procesa sauc par diagenezi. Nūsādplīkšni pasataisa iz Zemis viersa ci tyvai da jam.


text:
Dīnavydu Afrikys Republika
Dīnavydu Afrikys Republika (anglīšu volūda: Republic of South Africa) - vaļsteiba Afrikā. Golvysmīsts — Pretorija, Blumfonteina, i Keiptauna. Dīnavydu Afrikys 1 221 037 km² pluotā dzeivoj vaira kai 50 milijoni dzeivuotuoju, i ite 25-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Politika[pataiseit | labot pirmkodu]
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Demografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Etniskais sadors[pataiseit | labot pirmkodu]
Volūdys[pataiseit | labot pirmkodu]
Religeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Verīs taipoš[pataiseit | labot pirmkodu]
Teiklavītys[pataiseit | labot pirmkodu]


text:
Tvereiguo raisteiba
Tvereiguo raisteiba (anglīšu: sustainable development; krīvu: ycToйчиBoe paзBиTиe; latvīšu: ilgtspējīga attīstība) — taids zemis, vaļsteibys, regiona, mīsta, ekonomikys, kūpeibys i t. t. raisteišonys process, kurs apmīrej tānejuos vajadzeibys, nasamazynojūt atīsmis audžu vareibu apmīreit jūs vajadzeibys.
Tvereiguos raisteibys koņcepceja aizprosa sovā vydā sadarynuot resursu izlītuošonu, iņvesticejis, ziniskai tehniskuo progresa sūļus i politiskai ekonomiskūs sasprīdumus tai, kab jī styprynuotu niulejū i gaidomū poteņcialu, izlītojamu ciļviecis vajadzeibom i snāgim apmīreit.
Latgaliskuo termina etimologejis pamatā — tautys soveibnīks tvereigs 'taids, kura gona ilgam laikam'.


text:
Vikipedeja:Kai registrētīs
Registrētīs Vikipedejā var vīglai:
- Ekrana viersā atrūnit "Log in / create account".
- Atsadarejušuos puslopys ("Log in/Create account") lūgā "Log in" mīdzit iz nūruodis "Create an account".
- Nu jauna atsadarejušajā puslopā lūgā "Create account" dorit itaidys darbeibys:
- īrokstit pyrmajā aileņā anglīšu vuordu, kuru radzat atvaigā (ite apsardzeiba nu škārsteikla vandalizma);
- izalosit sev lītuotuojvuordu i īrokstit jū sūpluok "Username"; pa itam vuordam jiusus iz prīšku vysod pazeis Vikipedejā;
- izalosit paroli i īvodojit jū 2 reizis;
- īrokstit sovu e-postu;
- mīdzit "Create account".
Īguodojit sovu jaunū lītuotuojvuordu i paroli, ar jim vysod varēsit īīt Vikipdejā.


text:
Kuorms
Kuorms (anglīšu: building; krīvu: здaHиe; latvīšu ēka) — statne, kura sasadora pa lelumam nu ustobu, paradzātu dzeivuošonai, dorbam birojā, pīgatavei voi cytaidai cylvāku darbeibai.
Kuorms irā vīna nu statņu atmeju.
Pa paškeirīņam kuormi sasadola itaiduos atmejuos:
- dzeivojamī kuormi (sātys);
- nadzeivojamī kuormi:
- admnistrativī kuormi (vaļstiskī īstoti (ministrejis, pošvoldi i tt.);
- komerceigī kuormi (biroju kuormi, puordūtuvis i leidz.);
- ļaudyskuo paškeirīņa kuormi (dzeidātovys, vuiceibu īstoti (školys, universiteti, bārnu suodeni i tt.) i leidz).


text:
Leidzonaine
Leidzonaine (anglīšu: plain, krīvu: paBHиHa, latvīšu: līdzenums) — ploskona ci drupeit viļņuota sausīnis, jiuru voi okeana dybyna viersa daļa, kurai soveigs napalels augstuma mejeigums (ni vaira kai 200 m) i napalela viersa atveļce (da 5°). Leidzonainis aizjam apmāram 64 % nu Zemis sausīnis teritorejis. Vysuleluokuo pasauļa leidzonaine — Amazonis zamaine (pluots vaira kai 5 mln. km²).
Viesturiskai leidzonainis atsarodušys, pa mozam atsalaižūt laduojim i atsakluojūt zam jūs pīnosuotajom nūsādom. Pa strukturai atškir platformu leidzonainis i orogeniskuos (kolnu) leidzonainis. Pa absolutajam augstumam atškir zamaiņu (da 200 m augstuma), augstaiņu (200 — 500 m) i kolnu aba augstuos (augšuok na 500 m ) leidzonainis i ploskonkaļnis. Pa kienejūšim uorejim procesim atškir denudativuos i akumuļativuos leidzonainis. Denudativuos atsaroda, nūsagraudojūt augstuokajom reļjeda formom (kolnim), a akumuļativuos cēlēs, pīsalosūt nūsādom.


text:
Auguoji
Auguoji (latiņu: Plantae, anglīšu: plants, krīvu: pacTeHия, latvīšu: augi) — vysuleluokuo Zemis dzeivūs organizmu grupa, kuri autotrofai barojās, izlītuodami Saulis energeju (fotosiņteze), kuru šyunys tur bīzeigu apvolku (parostai nu škīzninis) i kuri natur vareibys dreiži puorīt iz cytu vītu.
Cieškuok pazeistamī auguoji: kūki, pučis, kryumi, zuole, staipekni, papards, syunys i tt.
Pasaulī vys vēļ navā zynoms precizs auguoju škiru skaits, izškireigi tāmātuoji runoj ap daudzumu nu 287 000 da 422 000.


text:
Latgali
Latgali aba latgalīši – baltu etniskuo grupa, dzeivojūša pa lelumam Latvejis teritorejā i runojūša pa lelumam latgaļu volūdā. Raksteitūs olūtūs (kai Let'gola) pīmynāti jau XI godusymtā. Viesturiskai aizjēme plotuokys teritorejis i aiz šudinejūs Latgolys rūbežu (Drysys, Sebeža, Pītuolovys, Modyunis, Olyuksnys, Guļbinis, Cāsu, Valkys, Īlyukstis, Jākubmīsta apleicīnēs), kuramuos niule lelā mārā asimilāti. Pīsadaleja vokorlatvīšu aba baļtīšu volūdys atsarasšonā. Viesturē tradicionalai saukti par latgalim aba latvīšim (izškireibā nu kūrzemnīku i zemgalīšu,
kurūs da XVII gs. par latvīšim nasauce).
Niulejuos Latgolys latgali vysulobuok izglobuojuši nu senejūs latgaļu puormontuotū volūdu i kulturu da poš XX godusymtam, tok piec 1917 gods deļ politiskuos apmīgšonys (latvīšu
šovinistu i krīvu rusifikatoru realizātuo etnocida) bejuši padūti krušai asimiļacejai: lela daļa latgaļu par varis īsaliejuse latvīšu tautys formiešonā, vēļ daļa – puorsakrīvuojuse.
Puslopu ruodeklis
Pošatmane i statuss[pataiseit]
Latgaliski rokstūšī i runojūšī latgali sevi parostai[1] īskaita par atseviškys, sovpateigys kulturys pīstuovim i saprūt sovys volūdys izškireibu nu vokorlatvīšu aba baļtīšu volūdys. Tok deļ viesturisku i politisku īmešļu latgaļu kai baltu etniskuos grupys statuss Latvejis Republikā vysod bejs oficialai nanūsaceits.
Myuslaikūs tī latgali, kurī beiguši latvīšvolūdeiguos školys[2], parostai politiskā zinē sevi daskaita pi „latvīšu tautys” kai Latvejis vaļstiskū pamatu sataisūšuos „pamatnacejis”.[3] Tamlaikam tī latgali, kurī beiguši krīvvolūdeiguos školys, cieški seve nadaskaita pi „latvīšu tautys”. Jī parostai viņ pastreipoj sovu etniskū pīdareibu Latgolys regionam i iz tīseibu lītuot krīvu volūdu verās caur praktisku īdeveigumu. Taidu pasavierīni vadynoj fakts, ka deļ ideologisku īmešļu (etnocida politikys tradicejis) Latvejis školu programuos īslāgts cīši moz informacejis ap Latgolu i latgalim.
Latvejis vaļsteibys oficialuos institucejis vys ignorej latgaļu volūdys statusa (i kūpā ar jū – latgaļu ideņtiteta pīzeišonys i izglobuošonys) vaicuojumu.[4] Tys radejs „nūbūrtuo skrytuļa” efektu: vaļsteibys pasivumu latgaļu vaicuojumā pošeigai izlītoj tī politiskī spāki, kurī ceikstīs par krīvu volūdys lītuojuma i Krīvejis politiskuo īspaida palelynuošonu Latvejā. Itaidu prokrīvyskūs spāku darbeibu otkon Latvejis vaļsteibys pīstuovi (volūdu politikys formātuoji) nūruoda kai attaisnuojumu sovam pasivumam i vys tuoļuok nasper nikaidu byutysku sūļu, kab latgaļu diskriminiešona beigtūs. Tuo rezultatā jau vaira kai 20 godu Latvejis Republika apmīdz Latgolys pamatdzeivuotuoju – latgaļu – vysāciļvieciskuos tīseibys iz vareibu vuiceit sovim bārnim sovu volūdu vaļsteibys apmoksuotā školā i dabuot nu vaļsteibys informacejis sovā volūdā.[5]
Skaits i paplateiba[pataiseit]
Volūda i raksteiba[pataiseit]
Etnonims (pošpasauka)[pataiseit]
Viesturis olūtūs latgali (Letgola) niulejuos Latgolys teritorejā pyrmū reizi pīmynāti XI gs. Nestora krīvu kronikā.[6]
Da XVI godusymtam apzeimīni latgaļs i latvīts lītuoti kai sinonimi[7] i par latgalim-latvīšim saukti viņ Daugovys lobuos molys dzeivuotuoji, t. i., tī, kurī beja šudiņdīnys Latgolā i Vydzemē. A Daugovys kairuos molys (niulejuos Kūrzemis i Zemgolys) dzeivuotuoju par latvīšim nasauce.[8]
Etnogeneze[pataiseit]
Viesture[pataiseit]
Nūruodis i olūti[pataiseit]
- ↑ Publikacejis, valeimys runys, škārsteikla dūmu meiti, apklausys, iņtervejis ekspedicejuos i tt.
- ↑ Latvejis vaļsteibys realizātuo etnocida rezultatā vuiceibys latgaļu volūdā Latgolys školuos da golam nūlīgtys 1934 godā i nu tuo laika navā atjaunynuotys.
- ↑ Taidys daskaiteišonys golvonuos īmeslis:
a) saprasme ap latvīšu ideņtiteta nadrūsū i gražeigū stāti krīvu volūdys ekspaņsejis i Krīvejis politiskuo īspaida fonā;
b) „latvīšu” vuorda tradicionaluo damāruošona i vokorlatvīšim (baļtīšim), i latgalim;
c) latgaļu volūdys nalītuošona školu programuos;
d) vokorlatvīšu (baļtīšu) volūdys vaļstiskais statuss i ar jū sasītais volūdys ekonomiskais prestižs (školā izavuiceitū vokorlatvīšu volūdu latgali saprūt kai paleigu augstuokam dzeivis leidzīņam dasnēgt).
- ↑ [1]
- ↑ [2], [3], [4]
- ↑ [O. Breidaks] A. Breidaks "Ievads baltu valodniecībā." 1 d., [Daugpiļs], 1998
- ↑ Sinonimiskī varianti: latgali, letgali, lotgali, leti, lati, lotavi i ct.
- ↑ [O. Breidaks] A. Breidaks "Ievads baltu valodniecībā." 1 d., [Daugpiļs], 1998


text:
Meikultūrņs
Meikultūrņs aba Pizys speidyns (līvu: Pizā bōjk, latvīšu: Miķeļtornis, Miķeļbāka) — speidyns Pizys solā Līvu jiurmalē, Venstpiļs nūvodā, pats augstais speidyns Baļtejis vaļsteibuos.
Vīta zemislopā: [1]
- Augstums - 65 m.
- Stateišonys gods - 1957.
- Gaismys signala cieškums - kas 6 sekuņdis.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Pyrmais speidyns Pizā pastateits 1884 godā. Juo aizdavums beja puorsorguot lellaivys ap sūpluok asūšū Meikula siekli, partū speidynam dūta pasauka Meikultūrņs. Piečuok speidyns bejs 2 reizys nūgrauduots, a niulejais pastateits 1957 godā.


text:
Eņdemizmys
Eņdemizmys (greku: ἔvδnuoς- endēmos- vītejais) - pasaruodīņs, kod auguoju ci dzeivinīku škira, ciļts voi dzimte sateikama viņ aprūbežuotā geografiskā apgabalī i nasateikama nikur cytur iz Zemis viersa.
Daudzi eņdemisku škiru var atrast geografiskai ci ekologiskai atškiertūs apvydūs, pīv., jiursoluos, pa kolnim, dziļūs azarūs. Regioni ar augstu eņdemizmu - Havaju jiursolys, Madagaskara, Jaunkaledoneja, Australeja, Jaunzelaņdeja, Baikala azars. Atškir paleoeņdemus - škirys i ciļts, kurūs areali šaurynojās, i neoeņdemus - jaunys škirys, ciļts i tt., kurys vēļ naaizspēja pasaplateit.
Eņdemizma preteimeiba - kosmopolitizmys, kod škira sateikama gondreiž vysur iz Zemis viersa.


text:
Daugpiļs
Daugpiļs — mīsts Latgolys dīnavydūs pi Daugovys. Pats lelais mīsts Latgolā, ūtrais pa lelumam mīsts (piec Reigys) Latvejis Republikā. Latgolys regiona ekonomiskais i vuiceibys centrys, vīns nu diveju (sūpluok Rēznis) golvonūs Latgolys kulturys centru, Daugpiļs nūvoda administrativais centrys.
Puslopu ruodeklis
Pasaukys[pataiseit | labot pirmkodu]
Dynaburgs[pataiseit | labot pirmkodu]
Dynaburgs ira Daugpiļs mīsta viesturiskuo oficialuo pasauka nu XIII da XIX g., cālusēs nu vuocīšu volūdys.
Ar vuordu Dünaburg vuocīšu volūdā viesturis olūtūs suokta apzeimuot myurine piļs, kuru Livonejis ordyna magistrys Ernsts fon Ratsenbergs (Ernst von Ratsenberg) 1275 g. pastateja latgaļu piļs Naujinis vītā i kuru īskaita par Daugpiļs mīsta suokom.
Dynaburga vuords vuocīšu volūdā, taipoš cytuos volūduos (puoļu: Dyneburg, krīvu: ДиHaбypr) Daugpilei apzeimuot oficialai lītuots da poš 1893 g., kod cara vaļdeiba mīsta puorsauce par Dvinsku (ДBиHck), a runuvolūdā – vēļ i XX gs. suokuos.
Vītejuos baltu volūduos (latgaļu, lītaunīku) tradiceigai lītuota senejuo mīsta pasauka Daugpiļs, Daugpilis. Juos ciļme taipoš varātu byut skaidrejama ar vuocīšu vuorda Dünaburg ītaku.
Borisoglebskys[pataiseit | labot pirmkodu]
Borisoglebskys (krīvu: Бopиcorлeбck) — laiceiguo Daugpiļs pasauka nu 1656 da 1667 g.
Daugpiļs tai puorsauce piec tuo, kod 1656 g. jū aizjēme Krīvejis cars Aleksejs Mihailovičs. 1667 g. Krīveja atdeve Daugpili atpakaļ Puolejai, i mīstam otkon atjaunynuota pyrma tuo bejušuo pasauka – Dynaburgs (puoļu Dyneburg nu vuocīšu Dünaburg).
Cytys pasaukys[pataiseit | labot pirmkodu]
Oficialuo pasauka latvīšu volūdā – Daugavpils.
Pasauka cytuos volūduos:
- latgaļu: Daugpiļs
- latgaļu: (poetiskuo pasauka) Dveiņuva
- lītaunīku: Daugpilis
- krīvu: ДayraBпилc, ДBиHck
- boltkrīvu — Дaўraўпiлc; ДзBiHck
- puoļu: Daugavpils, Dyneburg
- vuocīšu: Daugavpils, Dünaburg
- suomu — Väinänlinna
Viesturiskuos i sūpluokuos pasaukys:
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Vīta i reļjefs[pataiseit | labot pirmkodu]
Daugpiļs irā Latgolys dīnavydūs, pi leluokuos Latgolys upis — Daugovys, natuoļ nu Lītovys i Boltkrīvejis rūbežu. Mīsta teritorejā nazcik azaru: Lelais Strops, Šyuņs, Gubišče, Mozais Strops i cyti.
Daugpiļs geografiskuos koordinatys:
- 55° 53′ 0″ N (55,883333° N), 26° 32′ 0″ E (26,533333° E)
Atostumi nu Daugpiļs:
- Lītovys rūbežs – 25 km;
- Boltkrīvejis rūbežs – 33 km;
- Aglyuna — 52 km;
- Preili — 58 km;
- Leivuons — 61 km;
- Rēzne — 90 km;
- Krīvejis rūbežs — 120 km;
- Viļne — 214 km;
- Viļnis gaisūsta — 219 km;
- Reiga — 229 km;
- Reigys gaisūsta — 232 km;
- Minskys — 250 km;
- Vicebskys — 250 km;
- Sanktpeterburga — 538 km;
- Moskva — 845 km.
Klimats[pataiseit | labot pirmkodu]
Klimats Daugpilī leidzeigs kai cytur Latgolā i koņtinentaluoks kai cytūs Latvejis regionūs. Vysuzamuokuo Daugpilī registrātuo temperatura beja — 43° C, vysuaugstuokuo +36° C.
Demografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Dzeivuotuoju skaits[pataiseit | labot pirmkodu]
Etniskais sadors[pataiseit | labot pirmkodu]
Daugpiļs dzeivuotuoju lelumam (>80%) dzymtuo volūda irā krīvu. Kasdīnā krīvyskai runoj na viņ krīvi, a i boltkrīvi, ukraini, puoli, žydi, taipoš lela daļa latgaļu. Cyti latgali kasdīnā runoj latgaliskai voi latvyskai.
Daugpiļs etniskūs latgaļu puorsakrīvuošonu XX godusymtā vadynuoja, nu vīnys pusis, sovetu rusifikacejis politika i lelī krīvvolūdeigūs ļaužu imigracejis māri, nu ūtrys pusis, latvīšu diskriminejūšuo nūstota pret latgaļu kulturu. Itei nūstota atsaroda deļ XX gs. 20-tūs i 30-tūs godu mononacionalizma propagandys, pasastyprynuoja K. Ulmaņa autoritaruo režima laikā i tuoļuojuos da poš XX godusymta beigu.
Nu šudīņdīnys Daugpiļs dzeivuotuoju latgaļu irā apmāram 15% (~16 tyukstūšys), tok latgalisku ciļmi tur labtik leluoks procents daugpilīšu.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
- XII gs. — viesturis olūtūs pīmynāta senejūs latgaļu piļs Naujine (Novena).
- 1275 g. — Livonejis ordyna magistris Ernsts fon Ratsenbergs (Ernst von Ratsenberg) latgaļu piļs Naujinis vītā suoc stateit myurini pili - Dynaburgu (Dünaburg). Itū godu īskaita par Daugpiļs mīsta īstateišonys godu.
- 1277 g. — lītaunīku kunigaikštis Traideņs (Traidenis) kreit viersā Dynaburgam.
- 1312 g. — lītaunīki aizjam i iznycynoj Dynaburgu.
- 1313 g. — Livonejis ordyna magistrys Gerhards fon Jorke (Gerhard von Jorke) atjaunynoj Dynaburgu.
- 1403 g. — lītaunīku kunigaikštis Vītauts (Vytautas) kreit viersā Dynaburgam i jū iznycynoj. Vuocīšu brūninīki atdaboj piļs i jū atjaunynoj.
- 1418 g. — lītaunīku kunigaikštis Vītauts otkon kreit viersā Dynaburgam i jū nūdadzynoj.
- 1481 g. — Krīvejis kunigaits Ivans III aizjam Dynaburgu i jū iznycynoj.
- 1559 g. — Dynaburgu par 700 000 daļderu īmej Puolejis kieneņam Zigizmundam II Augustam.
- 1561 g. — Dynaburgs teik par Inflaņtejis centru.
- 1577 g. — Ivana Borguo vodomi krīvu karapulki iznycynoj Dynaburgu. Pili atjaunynoj cytā vītā - 18 km zamyn pa Daugovu pi Šyuneicys ītakys Daugovā.
- 1582 g. — Dynaburgam daškiertys Magdeburga tīseibys (mīsta tīseibys).
- 1625 g. — jezuitu kleštors īstota Dynaburgā školu, ite pyrmuo škola Latgolā.
- 1626 g. — švedu kieneņš Gustavs II Adoļfs rauga aizjiems Dynaburgu, a Smolenska karaviersinīks Aleksandrys Goņsevskis nūgrīž viersākritīni.
- 1656 g. — Dynaburgu aizjam Krīvejis cars Aleksejs Mihailovičs.
- 1656-1667 g. — Dynaburgu puorsauc vuordā Borisoglebskys (Бopиcorлeбck).
- 1667 g. — Krīveja atdūd Dynaburgu Puolejai.
- 1772 g. — Dynaburgu daškir Krīvejai.
- 1794 g. — Kosciuškys sasaceļšonys laikā puoļu sasacāluoji, vodomi generala Oginska, īkreit Dynaburgā i nūdadzynoj jū da pamatu.
- 1810 g. — Dynaburgā pastateita jauna pyrmuos klasis styprūtne, kam Napoleona Bonaparta karapulki īkreit Krīvejā.
- 1812 g. — piec garu ceikstīņu Napoleona armeja aizjam i nūdadzynoj styprūtni.
- 1813 - 1827 g. — styprūtnis stateiba suocama nu jauna.
- 1826 g. — suokts stateit Jaunais Forštats.
- 1831 g. — Greiva daškierta Daugpilei (Vitebska gubernejai), tok par 18 godu deļ nazynomu īmešļu daškierta atpakaļ Kūrzemis gubernejai.
- 1833-1841 g. – pastateita Daugpiļs sorgdamba.
- 1849 g. — Greiva otkon atškierta nu Daugpiļs.
- 1855 g. — Pīterburgā apstyprynoj jaunu Dynaburga raisteibys planu, kurymā paradzāts stateit niulejū Daugpiļs Jaunstateibys (HoBoe CTpoeHиe) rajonu.
- 1856 g. — Jaunstateibā pastateita dzeļžaceļa vagonu remontdareitova (šudiņ - pasajāmums Lokomotivs).
- 1858-1861 g. — pastateita dzeļžaceļa lineja Reiga-Dynaburgs — pyrmais dzeļžaceļš Latgolā
- 1861 g. — atdareita dzeļžaceļa lineja Reiga-Dynaburgs.
- 1860-1862 g. — caur Dynaburgu stateita dzeļžaceļa lineja Pīterburgs-Varšova.
- 1893 g. — pa Krīvejis imperatora Alaksandra III riedejumam Dynaburga puorsauc vordā Dvinsk (ДBиHck).
- 1893 g. — pastateita Martina Lutera ļutaru bazneica.
- 1902 g. — pastateita Sv. Marejis katuoļu bazneica.
- 1905 g. — pastateita Borisa i Gleba pravoslavu katedrale.
- 1920 g. — Dvinsku puorsauc vuordā Daugavpils — ite senejuo latgaļu pasauka, damāruota latvīšu volūdai.
- 1935 g. — atdareits tylts nu Daugpiļs iz Greivu — pyrmais Baļtejis vaļsteibuos tārauda tylts.
- 1937 g. — pastateits Vīneibys noms.
- 1953 g. — Greivu otkon daškir Daugpilei.
- 1959 g. — centrā pastateits pyrmais Daugpilī pīcstuoviņs kuorms.
- 1959 g. — īstateita Kimiskuos škīznys taiseitova, jei pasadora par vysuleluokū taiseitovu Latvejis SSR teritorejā.
- 1961 g. — aizsuokta Daugpiļs Kryžu rajona stateiba.
- 1965 g. — Esplanada rajonā pastateits pyrmais Daugpilī deveņstuoviņs kuorms.
- 1989 g. — dabeigts stateit Vīneibys tylts.
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
Arhitekturys pīminiekli:
- Daugpiļs styprūtne
- Jumprovys Marejis (Dīvamuotis) bezvaineiguos ījimšonys Romys katuoļu bazneica
- Sv. Pītera i Puovula Romys katuoļu bazneica
- Martina Lutera evaņgeliskuo ļutaryskuo bazneica
- Borisa i Gleba pravoslavu katedrale
- Aleksandra Nevska pravoslavu bazneica
- Dīvamuotis gluobis pravoslavu bazneica
- Daugpiļs sinagoga
- Daugpiļs nūvodtēmis i muokslys muzeja kuorms, jugendstiļs
- Vīneibys noms
Vuiceibys i kulturys īstoti:
Sporta īstoti:
Partnermīsti[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūvodnīki[pataiseit | labot pirmkodu]
Daugpilī dzymuši:
- Eigims Rihards — zeimeigs Latgolys politiks
- Fiteļbergs Gžegožs (Grzegorz Fitelberg) — puoļu dirigents i komponists, Mlada Polska bīdrys
- Kuks Abrahams Izāks (אברהם יצחק הכהן קוק) — pyrmais aškenazu golvonais rabins Britu Palestinā
- Lauskys Vaļds — zeimeigs Latgolys politiks
- Mihoelss Salomons (שלמה מיכאָעלס, CoлoMoH MиxaйлoBич Mиxoэлc) — žydu teatra režisors
- Ragiņs Vladidslavs (Władysław Raginis) — Puolejis 2 pasauļa kara varūņs (Virtuti Militari)
- Rotko Marks (Mark Rothko) — pasaulī izslivs tapātuojs, abstraktuo ekspresionizma klasiks
- Rubiks Aļfreds — Latvejis viesturē zeimeigs politiks
- Semjonova Uļjana — izslyvuse basketboliste
- Svanevičs Stanislavs (Stanisław Swianiewicz) — puoļu ekonomists i viesturnīks
Dzymuši cytur, Daugpilī vuicejušīs, dzeivuojuši, darejuši:
- Ben-Jehuda Eliezers (אֱלִיעֶזֶר בֶּן-יְהוּדָה) — myuslaiceiguos žydu volūdys (vaļstiskuos volūdys Izraelī) atjaunynuotuojs
- Raiņs — vysuzeimeguokais latvīšu ailinīks, rakstejs i latgaliskai
- Rancāne Anna — ailineica, vīna nu vysulobuokūs latgaļu liriku
- Seile Valereja — latgaļu vuiceibys dareituoja, Latgolys vuiceibys raisteibys vadynuotuoja
Galereja[pataiseit | labot pirmkodu]
-
-
-
-
Daugpiļs. Vierīņs iz Sv. Pītera i Puovula Romys katuoļu bazneicys
-
-
-
-
Teiklavītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- http://www.flashearth.com/?lat=55.883333&lon=26.533333&z=15&r=0&src=ggl
- http://maps.google.com/maps?ie=UTF8&z=11&ll=55.897261,26.572495&spn=0.260252,0.63858&t=h&om=1
- http://tools.wikimedia.de/~magnus/geo/geohack.php?params=55_53_N_26_32_E_region:LV_type:city
- http://www.mapsengine.com/daugavpils/?lang=1&dl=


text:
VEF I-11
Kod a/s "Christine Backman" kompaneja bankrotēja, juos golvonais konstruktors Kārlis Irbītis puorguoja dareitu iz VEF. 1935 g. Kārlis Irbītis pasūleja VEF-am taiseit skrīnmašinis. Piec atsagrīzšonys nu Milana skrīnmašiņu paruodis, 1936 godā Irbītis konstruēja monoplanu I-11, kurs puorveice pasauļa rekordu pa dreizumam, bet tys natyka oficialai apstyprynuots (240 km atostumu nu Reigys da Kaunis I-11 īveice par stuņdi i divdesmit mynotu).
1937 gods apreļa 26 d. VEF I–11 dabeidze 1000 km garu skriejīni augš Latvejis. Iz I-11 pamat Irbītis konstruēja vuiceibu iznycynuotivi I-12.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- Atdale VEF IRBITIS I-11 teiklavītā LatvianAviation.com
- Atdale VEF IRBITIS I-11 teiklavītā PIEKTĀ OKEĀNA BRUŅINIEKI
- Fotoalbums


text:
Simbolika
Latgalīšu karūgs
Latgalīšu karūgs – latgalīšu un Latgolys īdzeivuotuoju (naatkareigi nu tauteibys) simbols. Karūga autors ir Māris Rumaks.
Pyrmū reizi karūgu publiski lītuoja Latvejis valsts Latgolys reģiona policejis puorvaldis komanda Īkšļītu Ministrejis sporta spāļās Kandavā 2010. goda 4. – 5. junī. Latgolys reģiona policejis puorvaldis komanda itymuos spāļas īgiva pyrmū vītu.
-
Latgolys regiona policejis puorvaldis komandys puorstuovi nūstiprinoj karūgu kuotā
-
Latgolys regiona policejis puorvaldis komanda ar karūgu 2010. goda juņī Īkšļītu Ministrejis sporta spāļās Kandavā.
Svītru proporcejis ir veiduotys sekojūt Latvejis valsts, līvu, sieļu, un Rāzekņis piļsātys karūgu veiduošonos tradicejom. Taidys svītru proporcejis ir rakstureigys jauveiduotajīm karūgim Latvejis teritorejā, un simbolizej kūpiebu un vīnuoteibu ar puorejīm Latvejis regionym un tauteibom. (Leidzeigi ir veiduoty Skandinavejis valstu karūgi, par pamotu jamūt Dānejis karūgu).
Karūga kruosa simbolizej senūs latgaļus, kas sovā gūda apgierbā izmontuoja tymsi zylū kruosu.
Karūga zyluo krosa simbolizej arī Latgolys dobu – azarus, zīdūšus rudzupuču un lynu laukus.
Greifs, kai simbols, kas atsatīc uz Latgolu pastuov jau kūpš 16. godsymta beigom. Ir jimts nu slavenuo karavadūņa Jana Karola Hodkeviča gierbūņa.
1566. godā Puordaugovys hercogistei (hercogiste aptvāra myusdīnu Latgolys, Vidzemis un Dīnvydigaunejis teritotreju) tyka pīškierts gierbūņs ar sudroba greifu uz sorkona vairūga un Sigismunda II Augusta iniciaļim. Puordaugovys hercogistis gierbūņs ir pamotā Latvejis valsts gierbūņī radzamajam grefam.
Inflantejis vaivadeja izaveiduoja Žečpospoļitys un Zvīdrejis karalistis kara rezultatā pyrmajai zaudejūt teritorejis Dīnvydigaunejā un myusdīnu Vidzemi. 1629. godā storp karojūšom pusem tyka paraksteits Altmarkys pamīrs. Rūbeža tyka nūsprausta pa Aivīkstis un Pededzis upem. Itys gods ir suokums myusdīnu Latgolai, kod vāluok myusdīnu Latgolys teritorejā teik izveiduota Inflantejis vaivadeja – Žečpospolitis autonoms apgobols ar administratīvu centru Daugavpiļī. Latgola par Inflanteju (pūliskuots vuords – Livland) tyka saukta leidz 19. godsymta baigom. Inflantejis vaivadeja uzskateja sevi par Puordaugovys hercogistis lykumeigū mantinīci, un puorjēma arī Puordaugovys hercogistis simbolu – sudrobuotū greifu uz sorkona vairūga ar zūbynu depī. Tūmār gierbūnī beja dažys atškirebys. Ja Puordaugovys hercogistis gierbūņam krūņs beja attāluots uz kryutim, tod Inflantejis greifam krūņs beja uz golvys.
Inflantejis vaivadejis greifa izmontuošona par Latgolys simbolu ir pilneigi pamotuota, jo itys ir senuokais zynomais simbols, kas atsatīc tikai un vīneigi uz Latgolu.
-
1888. godā pāvesta Leo XIII prīsteribys 50. jubilejā nu Reigys dovynutojā albūmā „Terra Mariana1186 – 1888” ir attāluoty Vidzemis un Latgolys gierbūņi. Vidzemis ir bez krūņa uz golvys lopys augšā, Latgolys gierbūņs – greifs ar krūņi uz golvys apakšā.
-
Latgolys un Vidzemis gierbūņi palelynojumā ar tekstu nu albūma, kas paskaidroj gierbūņu pīderiebu
Greifs ir plaši lītuots heraldikā Eiropā, un it īpaši zemēs apkuort Baltejis jiurai. Greifs ir vīna nu golvonajom naheraldiskajom figurom.
Itys fantastiskais dzeivnīks simbolizej vaļdiešonu par divom asameibys sferom – debesim un zemi, partū jam ir lauvys kermiņs, bet iergļa golva un spuorni. Tai kai greifam ir divys dobys, jis tyka uzskatāts par vīnu nu Jezus Kristus un kristeitebys simbolym. Jezum Kristum arī beja divys dobys – ciļviecieguo un dīviškuo. Teik uzskateits, ka itys radejums sevī apvīnoj uotrumu, spāku un gudreibu. Geifs pauž puorlīceibu par sovu spāku, bet tai pošā laikā ir vieriegs un uzmaneigs radejums. Itū īpašeibu dieļ nu vyssenuokajim laikim teik uzskatāts par boguoteibu sorgu.
Eiropys un pasauļis heraldikā greifa tāls teik uzskateits par vīnu nu skaistuokuokajim un gleznainuokajim.
-
Latgalīšu karūgs pi Arendolis muižys 2010. gada vosorā
- Karūga autors ar latgalīšu karūgu Grunvaldis kaujis 600 godadīnys atcerys pasuokumā 2010. goda vosorā


text:
Škīzna
Škīzna (anglīšu: fiber; krīvu: BoлokHo; latvīšu: šķiedra) — materiala tips, sasadorūšs nu pagaru pavadīņa voi neits formys daļu.
Škīznys kai materials var byut dobyskys (pīv., lynu škīznys, kokosa škīznys, auguoju škīznys - būmeļs, dzeivinīku škīznys - vylna, šolks) ci muoksleigys (siņtetiskuos škīznys, stykla škīznys, optiskuos škīznys).
Škīznys svareigys biologejā - juos satur kūpā auguoju i dzeivinīku audus. Cylvāks auguoju škīznys izlītoj sasprāzdams pavadīņūs, neitīs, aukluos, viervēs. Piečuok juos var lītuot cytu preču pīgatavē. Škīznys taipoš saviļoj slūksnēs, i nu jūs taisa papeiru voi filcu.
Muoksleiguos škīznys padarynoj taisyskā, parostai kimiskā formā.


text:
Lubuons
Lubuons — azars Latgolys vokoru daļā, Reitulatvejis zamainē, Rēznis i Modyunis nūvoda teritorejuos, vysuleluokais azars Latgolā i Latvejis Republikys teritorejā. Juo viersa pluots dasnādz 8070 ha (ar azarsolom – 8210 ha). Azara garums stīpās da 14 km, plotums – da 9 km.
Koč Lubuona lelums īspaideigs, juo vydiskais dziļums viņ 1,6 m, pošlelais dziļums – 2,5 m. Nazkod Lubuons vys aizlēja dyžan plotys teritorejis, kam juo apleicīne tik drupeit pasaceļ augšuok azara leidzīņa. Divdasmytuo godusymta 30-tajūs i 50-70-tajūs godūs padareiti leli azara apleicīnis puortaisis dorbi: pastateitys 90 dambu, izrokti 93 apleikkanali i azara nūteciejums pagrīzts pa Aivīksti. Deļ itūs dorbu Lubuonā jau nazcik reižu mejīs iudiņa leidzīņs.
Azara viersa vyscaureigais (absolutais) augstums irā 92,5 m augšuok jiuru leidzīņa.
Nu Lubuona iztak Aivīkste, ītakūšuos upis – Malmuna, Teiceja, Lisine i vēļ 5 mozuokys upeitis – divdasmytajā godusymtā pagrīztys pa Meirānu kanalu, Rēznis i Maltys ītakys salaistys kūpā. Taipoš puorguojušajā godusymtā pi Lubuona ītaiseiti zyvu muorki ar kūpeigū pluotu 1750 ha i nūsausynuotys 10000 ha meža zemis.


text:
Kastulīnis pogosts
Kastulīnis pogosts irā Aglyunys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Prīžmolys vydsškola , feļčeru punkts, pogosta buoreņtīsa, biblioteka i tautys noms. Pogostā vīna staroveru cierkva, katuoli vysucīškuok pīdar Bieržgola katuoļu parapejai Aglyunys pogostā.[2]
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai pogosta teritorejā bejs Daugpiļs apleiciņa Kapiņu pogosts. 1945 godā Kapiņu pogostā īstateja Kastulīnys solys padūmi. 1954 godā Kastulīnys solai daškir Butkānu solu, a 1979 godā pa dalei nu likvidātuos Jaunokrys solys. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Aglyunys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Kastulīnis pogosts tur rūbežu ar:
- Aglyunys nūvoda Aglyunys i Gruoveru pogostu;
- Dagdys nūvoda Ondrupinis pogostu;
- Rēznis nūvoda Puša pogostu i Vīmyna pogostu.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Kastulīnis pogosts, Kruoslovys rajona teiklavīta
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0


text:
Rūžupis pogosts
Rūžupis pogosts irā Leivuona nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā.
Puslopu ruodeklis
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Rūžupis pogosts tur rūbežu ar:
- Leivuona nūvoda Jersikys pogostu, Leivuona mīstu, Rudzātu pogostu, Sutru pogostu i Turku pogostu;
- Preiļu nūvoda Suovānu pogostu;
- Vuorkovys nūvoda Rimeicānu pogostu i Upmalis pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Rūžupis pogostā dzeivoj 1443 ļauds.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Rūžupis pogosta ļauds dzeivoj 69 soluos.[2] Pošu leluos solys - Rūžupe (pogosta centrys), Džercāni, Muktupuovuli, Rušinīki.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Leivuons-Preili (P63) i nazcik vītejuos zeimeibys celi.[3] Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj, tyvuokuo staceja "Leivuons" linejā Reiga-Daugpiļs 14 km nu pogosta centra.
Rūžupis pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Rūžupe" (LV-5327).[4]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Keramikys taiseitova (pūdarneica) "Crazy Ceramics";
- Kūkgrīzieja L. Ancāna muzejs.


text:
Sprīža:Krīveja
Šai [1] vārdnīca ir Moskova. --Helloanddie 15:32, 7 sulu mieness 2011 (EEST)
- Seņuok mes rakstejom "Moskva" i pasaver cytuos rakstīņūs itepoš Vikipedejā - vyscaur "Moskva". Tok vuordineicā puormeja i pasauku "Moskova" cīškuok lītoj runā, partū atlaidit. Vajag byut "Moskova". Tik, lyudzami, puormejit i cytur Vikipedejā, kab vysur byutu aizraksteits "Moskova". --Roalds 17:53, 10 sulu mieness 2011 (EEST)
- Navajadzātu pataiseit Vikipedeju par sātys volūdys eņciklopedeju... Zynuoms, kai latvīšu i krīvu volūdys atstoj latgaļu volūdā sovu īspoidu, tūmār literara volūdai juobūt namaineigai --Dark Eagle 18:02, 10 sulu mieness 2011 (EEST)


text:
Andrejs Višinskis
Andrejs Višinskis (AHдpeй ЯHyapbeBич BышиHckий, 1883.goda 10.dekabris / 28.novembris (v.stiļs) – 1954.goda 22.novembris) — krīvu i padūmu jurists i diplomats. PSRS uorlītu ministrs nu 1949. da 1953. godam.
Dzeive[pataiseit | labot pirmkodu]
Pīdzyma Odesā. Juo tāvs, Januarijs Višinskis beja pūļu tauteibys farmaceits i dreiži piec dāla dzimšonys puorsacēle iz Baku, juo muote beja muzikys školuotuoja. Beidze gimnazeju Baku piļsātā i 1901.godā īsuoca vuiceibys Kijevys universitates juridiskajā fakultatē. Dreiži beja nu tuos izslāgts par daleibu studentu namīrūs i atsagrīze Baku. A.Višinskis īsastuoja Krīvejis Socialdemokratiskajā Struodnīku partejā (KSDSP) 1903.godā, meņševiks. Piec 1905.g. revolucejas beja apcītynuots Bailovskys cītumā, kur īsapazina ar J.Staļinu. 1913.godā beidze Kijevys universitati, suoca sasagotovūt profesora omotam, no dreiži beja nu turīnis izraideits kai politiski nauzticams. Atsagrīze Baku, pasnīdze krīvu literaturu i latiņu volūdu privatā gimnazejā, nūsadarbuoja ar advokaturu. 1915 godā Maskavā beja pazeistamā advokata Maļantoviča paleigs. 1917.godā piec febraļa revolucejis kliva par Maskavys Jakimanskys rajona milicejis komisaru. Byudams tymā omotā, paraksteja reikūjumu Ļeņina i Zinovjeva arestam, gadejumam ka jī pasaruodeitu Maskavā - tūlaik Krīvejis Pagaidu vaļdeiba Ļeņinu skaiteja par vuocu spīgu.
Īsastuoja Krīvejis Komunistiskajuo (boļševiku) partejā vīn 1920.godā. Da 1923.godam struoduoja Maskavys pārtikys voldā. Beja profeesors Maskavys universitatē i Tautys Saimnīceibys iņstitutā. 1923.-1925.g. Augstuokuos tīsys prokurors, 1925-1928.g. - Maskavys Vaļsts universitatis rektors. 1935.godā kliva par PSRS generalprokuroru. Pīsadalejs vysūs pazeistamajūs tīsys procesūs - jūs vydā ari safabricātajuos procesūs "Šahtinskys līta" ("ШaxTиHckoe дeлo", 1928), "'Prompartijys' līta" ("Дeлo 'ПpoMпapTии'", 1930). Pīsadaleja ari pazeistamajūs politiskajūs procesūs 1936., 1937. i 1938.g. Politiskū procesu uperim veļteja nažeileigu retoriku. Zinovjeva-Kameņeva procesa nūbeigumā jis saceja pazeistamū frazi "Aptrakušūs suņus pīprasu nūšaut - piļneigi vysus!" (BзбecиBшиxcя coбak я Tpeбyю paccTpeляTb - Bcex дo oдHoro!).
Dreiži piec 2.pasauļa kara suokuma beja PSRS puorstuovs Latvejā, organizēja Latvejis pīsavīnuošonu PSRS piec 1940.goda 16.juņa ultimata. Atcēle nu omota naatkareiguos Latvejis vaļdeibys vadeituoju K.Ulmani, organizēja V.Luoča vaļdeibu i Saeimys ībolsūšonys farsu. 1945.godā pīsadaleja Nirnbergys tīsā. Jis bejis tautys komisaru padūmis prīkšsādātuoja vītnīks (1939–1944), uorlītu tautys komisara vītnīks (1940–1949), uorlītu ministrs (1949-1953), Padūmu Zineibu akademejis akademikis (nu 1939.g.), i piec J.Staļina nuoves PSRS pastuoveigais puorstuovs ANO. Lobi muocēja pūļu i fraņču volūdys; muocēja ari angliski. Jis nūmira Ņujorkā, byudams ANO dorbā, i beja apglobuots Sorkonajā laukumā.
Dorbs tīseibzineibā[pataiseit | labot pirmkodu]
A.Višinskys izstruoduoja likumiskū pomotu Staļina represejom. Vīns nu A.Višinska teorejis principim beja atzeit kriminalū lykumu kai reiku škiru ceiņā. Gruomota, kur juo dūmys apraksteitys - Tīsys daruodejumu teoreja PSRS justicejā (Teopия cyдeбHыx дokaзaTeлbcTB B coBeTckoй юcTиции) sajēme Staļina premeju 1947.godā. Padūmu tīsu sistemai i ari A.Višinskim bīži pīroksta principu "apsyudzātuo atsazeišona - daruodejumu karalīne" (пpизHaHиe oбBиHяeMoro - цapицa дokaзaTeлbcTB). No A.Višinska zynuotniskajā dorbā raksteja piļneigi citaiž - vaineiguo atsazeišonai PSRS tīseibu praksē asūt vīn nalela nūzeime.


text:
Parostais skroblys
Parostais skroblys (latiņu: Carpinus betulus) - bārzu saimis skroblu (Carpinus) škira, pasaplatejuse vyds i dīnavydu Europā. Reitu paplateibys areals dasnīdz Ukrainu i Krīveju, pūstumūs dīnavydvokoru Latveju (Gruobina, Prīkulis i Rucovys nūvodā). Kolnu regionūs aug na augšuok kai 600 m viers jiuru leidzīņa.
Tys irā 15-25 m, kurūs nakurūs gadīņus 30m augsts lopukūks. Stumbrys suovaiņs, kleivs. Myza pazali palāka, seviški vacuokim kūkim. Lopys preteimys, 4-9 cm garys ar izsaceigom dzeislom i zūbainom molom. Vīnsātys augs, zīd lopu mienesī reizē ar lopu plaukšonu, spurdzys apputeksnej viejs. Auglis - mozs 7-8 mm rīksteņš, dasaturejs pi sāklys skrīnpuka. Parostais skroblys irā tymsu meilūšs kūks, kam pateik augleiga, pakriesleiga vīta. Kūkna cīta, dag lānai, tok tveikai, partū cieški izlītoj molkai. Taipoš cieški audzejams kai dekorativs augs parkūs i suodūs.
Latgolā parostais skroblys aug tik 11 vītuos, divejis nu jūs Vyšku pogostā. [1] Īraksteits Latvejis Sorkonuos gruomotys 2 kategorejā.


text:
Kas vajadzeigs, lai gimine byutu laimeiga?
Golvonais ir...
...mīlesteiba?
...nauda?
...koč kas cyts?
KAS SACEITS BĪBELĒ
”Laimeigi ir tī, kas Dīva vuordu dzierd i pylda.” (Lūkas 11:28, Griek̗u rakstu Jaunās pasaules tulkojums.)
KŪ TYS TEV VAR DŪT
eistu mīlesteibu (Efezīšim 5:28, 29);
patīsu cīnu (Efezīšim 5:33);
drūšeibys sajiutu (Marka 10:6–9).
VOI VAR TICĒT TAM, KAS SACEITS BĪBELĒ?
Jā, var, i tam ir vysmoz divi īmesli:
Dīvs ir giminis izveiduotuojs. Bībelē saceits, ka Dīvs Jehova savīnuoja ar lauleibys saitem pyrmūs divus cylvākus. (1. Mozus 2:18–24.) Sovaižuok sokūt, giminis savīneiba pastuov del̗tam, ka Dīvs tū ir izveiduojs. Del̗kuo tū ir svareigi saprast?
Pīmāram: Ja tu āstu kaidu garšeigu iedīni i grybātu zynuot, kai tys ir pagataveits, kam tu tū praseitu? Gon jau ka tam, kurš tū ir gatavejs.
Taipat i ar gimini. Lai uzzynuotu laimeigys giminis dzeivis ”recepti”, byutu gudri grīztīs pi Jehovys, kas ir giminis izveiduotuojs.
Dīvam nav vinolga, kas ar tevi nūteik. Giminis dora gudri, kod meklej padūmus pi Jehovys, kurus jis dūd nu sovim Rokstim. Del̗kuo ir labi tai dareit? ”Jo Jys par jums gōdoj.” (1. Pītera 5:6, 7.) Dīvs Jehova gryb mums tikai tū lobuokū, i juo padūmi vysod īt par lobu. (Salamana Pamācības 3:5, 6; Jesajas 48:17, 18.)
PADŪMOJ
Kas juodora, lai byutu par lobu veiru, lobu sīvu i lobim vacuokim?
Atbil̗di iz itū jautuojumu var izlaseit Bībelē EFEZĪŠIM 5:1, 2 i KOLOSĪŠIM 3:18–21.


text:
Kira
Kira (latv.: Kira) — upeite Latgolys pūstumūs, Vileks nūvodā i Krīvejis Federacejis Opskovys apgabalī. Iztak nu peisa, kas natuoli nu Slūtukolna solys Medņovys pogostā. Upe Latgolā tak Medņovys pogostā, Vileks mīstā i Vacumu pogostā, a Krīvejā pa nazkodejū Lynovys pogostu. Tak pa Morenu kaupravali ar augstom molom. Vydstece tak pa Abrinis pazamynuojumu, zamupe pa Mudovys zamaini. Ītak Vādā nu lobuos pusis, Krīvejis Federacejis teritorejā. Pošu leluos datakys: Nīdrupeite (21 km), Meirupeite (11 km), Gurva (8 km), Iļzeņa (7 km), Bušma, Tutynova. Pšleluos dzeivuojamys vītys upmalē: Vileks, Semanova, Borysova, Mirnijs (Krīvejā).
Upi škārsoj autoceli Guļbine-Bolvi-Vileks-Vīntuli (P35) i Vileks-Kuorsova (P45)[1], taipoš nazkodejuo Guļbinis-Abrinis dzeļžaceļa lineja. o,2 km garumā ipe sadora Latvejis Republikys i Krīvejis Federacejis rūbežu.


text:
Jākubmīsts
Jākubmīsts — mīsts Latgolā i Sielejā pi Daugovys. Pats lelais mīsts Sielejā, trešais pa lelumam mīsts Latgolā. Niulejā teritorejā Jākubmīsts zynoms nu 1962 gods, kod saškeire Krystapiļs mīstu Latgolā ar Jākubmīstu Sielejā. Jākubmīsta nūvoda i Krystapiļs nūvoda administrativais centrys.
Puslopu ruodeklis
Cytys pasaukys[pataiseit | labot pirmkodu]
Oficialuo pasauka latvīšu volūdā – Jēkabpils
Pasauka cytuos volūduos:
- latgalīšu — Jākubmīsts
- lītaunīku — Jėkabpilis
- krīvu — Ekaбпилc
- puoļu — Jēkabpils
- vuocīšu — Jēkabpils
Viesturiskuos i sūpluokuos pasaukys:
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Da 1962 gods niulejuo Jākubmīsta teritorejā beja 2 atseviški mīsti — Jākubmīsts Daugovys kairajā molā i Krystapiļs Daugovys lobajā molā. Viesturē seņuok zynoma Krystapiļs, a mīsta tīseibu pyrmuo dabuoja Jākubmīsta daļa.
Krystapiļs viesturis olūtūs pyrmū reizi pīmynāta 1237 godā, kod Reigys veiskups Meikuls no Magdeburga itamā vītā pastateja myura pili (vuocyskai Kreutzburg). Pakuopiniskai ap jū atsaroda cyta pīstateiba. Kai mīsteņš Krystapiļs īraksteita 1511 gods arciveiskupa lenu gruomotā, a mīsta tīseibys Krystapilei daškiertys 1920 godā.
Jākubmīsts suoce taisetīs 17 godusymtā kai sīlejnīku apdzeive Daugovys kairajā molā pi Solys krūga. Ar Kūrzemis kunigaiša Jākuba aktu 1670 gadā jai daškiertys mīsta pilsētas tiesības i pasauka Jakobstadt (Jākubmīsts vuocyskai).
Dzeiveiguokys saitys iz vyds Krystapiļs i Jākubmīsta puordrūsynuoja 1764 godā pastateitais puorvozs par Daugovu. Obadivejis mīsteni daudzi cīte vaidūs i guņsgrākūs, tok mīstu atsajaunynuošonu ir raisteibu vadynuoja īdeveigī tierdzeibys celi pa Daugovu i 1861 godā atdareituo Reigys – Orlys dzeļžaceļa lineja. XIX godusymtā ite īsataiseja nazcik industrejis pasajāmumu. vapnineicys, ceglineicys, vylnys kuorstuve, patmalis i net 4 muzykys instrumentu fabriki.
Par zeimeigu adminstrativū centri Jākubmīsts tyka 1919 godā, kod nu Jaunjalgovys iz itīni beja puorcalti apleiciņa vaļdeišonys īstoti. Iz vyds obadiveju Pasauļa karu Jākubmīstā raistejuos puortykys i stateibmaterialu industreja. 1932 godā Krystapilī suoce dareit cukra fabriks, a 1936 godā par Daugavu pastateja tyltu. Juo myužs beja nagars - 1941 gods junī juo vīnu puosmu saspruodzynuoja sovetu armeja, a 1944 gods augustā jū da golam sagrauduoja vuocīšu armeja. Jaunū tyltu iz vyds Krystapiļs i Jākubmīsta atdareja 1962 godā.
Partnermīsti[pataiseit | labot pirmkodu]
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
Jākubmīstā dzymuši:
- Oto Skulme — tapātuojs, pedagogs
- Andrejs Puormaļs - keramiks, pedagogs
Krystapilī dzymuši:
- Kārlis Skaubītis - kara gaisskriejiejs, latvīšu aviacejis aizsuociejs
- Juoņs Lejeņš - tapātuojs, akters, rakstinīks
- Anna Žebeka - Operys dzīduotuoja, pedagoge
Dzymuši cytur, Jākubmīstā i Krystapilī vuicejušīs, dzeivuojuši, darejuši:
- Areja Eļksne — latvīšu ailineica
- Velta Tuoma - latvīšu ailineica
- Juoņs Akuraters — rakstinīks, ailinīks, dramaturgs


text:
Mežuoris pogosts
Mežuoris pogosts irā Krystapiļs nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Mežuoris pogosta zeme bejuse Daugpiļs apleiciņa Veipa pogostā, kas 1941 godā daškiersts Jākubmīsta apleicinim. 1945 godā Jākubmīsta apleiciņa Veipa pogostā īstateja Mežuoris solys padūmi. Nu 1949 gods da 1962 godam Mežuoris sola bejuse Krystapiļs rajonā, a nu 1962 goda Jākubmīsta rajonā. 1954 godā Mežuoris solai daškiera likvidātū Buntiku solu i Gruomaļtu solys kolkoza "Molodaja gvardija" teritoreju, 1964 godā Mātrainis solys sovetu saimisteibys "Mežuore" teritoreju, a 1973 godā daļu Kūku solys. 1977 godā daškiera vēļ daļu Kūku i Veipa solys teritorejis, a daļu Mežuoris solys daškiera Atašinis solai.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Krystapiļs nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Mežuoris pogosts tur rūbežu ar:
- Krystapiļs nūvoda Atašinis pogostu, Kūku pogostu, Varīšu pogostu i Veipa pogostu;
- Leivuona nūvoda Turku pogostu;
- Modyunis nūvoda Mātrainis pogostu i Ļaudūnis pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Mežuoris pogostā dzeivoj 918 ļauds, nu jū 33% latvīšu, 63% krīvu, 1,7% boltkrīvu i puoļu 0,8%. Lelums pogosta dzeivuotuoju irā etniskī Latgolys krīvi. Bezdorba leidzīņs 10,10%.[4]
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Mežuoris pogosta ļauds dzeivoj 41 solā.[5] Pošu leluos solys - Mežuore (pogosta centrys), Eņdželi, Rateitis, Seikstuli.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Ivans Klementjevs - kanoju ierkluotuojs, nazcik Olimpiskū kaitu i pasauļa čempionatu īveiciejs.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Jākubmīsts-Rēzne-Terehova (A12) i nazcik vītejuos zeimeibys celi.[6] Mežuoris pogostu škārsoj dzeļžaceļa lineja Krystapiļs-Sīnuoja, iz kurys vīna staceja "Mežuore".
Mežuoris pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Mežuore (LV-5226).[7]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Eņdžeļu staroveru cierkva
- "Juoņasāta" - Dīnavydafrikys štrausu ferma
- Seikstuļu ūzuls
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Mežuoris pogosta teritorejis planavīņs
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys golvonī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Jersikys pogosts
Jersikys pogosts irā Leivuona nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā.
Puslopu ruodeklis
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Jersikys pogosts tur rūbežu ar:
- Leivuona nūvoda Leivuona mīstu, Rūžupis pogostu i Turku pogostu;
- Daugpiļs nūvoda Neicgaļa pogostu;
- Jākubmīsta nūvoda Dignuojis pogostu i Dunovys pogostu;
- Vuorkovys nūvoda Rimeicānu pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Jersikys pogostā dzeivoj 1066 ļauds.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Jersikys pogosta ļauds dzeivoj 22 soluos.[2] Pošu leluos solys - Upinīki (pogosta centrys), Bucinīki, Gruoveri, Vucyni.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga-Daugpiļs-Puotarnīki (A6) i Leivuons-Preili (P63), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi.[3] Jersikys pogostu škārsoj vīna dzeļžaceļa lineja Reiga-Daugpiļs (pogostā vīna staceja "Jersika").
Jersikys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Jersika" Upinīku solā (LV-5315).[4]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Jersikys meža styga;
- Jersikys piļskolns;
- Jersikys Krystus Apsaskaidruošonys pravoslavu cierkva
- Madalenis (Svātuos Magdalenys) Romys katuoļu bazneica Gosporu solā


text:
Dreidzs
Dreidzs — azars Latgolys dīnavydu daļā Latgolys augstainē, Kruoslovys nūvoda Skaista pogostā, iz reitim nu Dagdys – Kruoslovys ceļa, pi Saulis kolnu. Vysudziļais azars Latgolā i Latvejis Republikys teritorejā – Dreidža pošlelais dziļums dasnādz 65,1 m.
Vydyskais dziļums 12,8 m. Viersa pluots 753 ha, garums da 9,8 km, plotums da 2,4 km.
Azara dybyns ar daudzi dūbu, kur nakur akmiņuots, kur nakur smiļkšuots, leičūs dyuņuots. Azarmola stuovona, dīnavydu pusē lāvuoka. Sakluokī leiči aizauguši. Dreidža forma izstīpta, jis tur daudzi leiču i 9 azarsolys (Bernātu, Līpu, Ūzulu, Apšu, Zamuo, Upis, Pizānu i ct.). Pošleluo azarsola – Bernātu, juos pluots 13,9 ha.
Dreidzī ītak Čeņčupe, azaram irā puortaka iz Otu vysu godu, a iz Siveru – tik polu laikā).
Dreidzs īīt kompleksajā dobys nūlīgtinī. Azara molā pasacālušī Saulis kolni – vīna nu senejūs latgaļu pošsvareigūs svātvītu.
Azara zivs - asari, plauži, leidakys, raudys.


text:
Veice
Veice (anglīšu: effect, impact; krīvu: BoздeйcTBиe; latvīšu: iedarbība) — process, kurymā vīns subjekts, objekts ci pasaruodīņs puormej ūtru subjektu, objektu ci pasaruodīni, ar jū sasadūrdams i damāruodams sovu energeju, vari voi soveibys; taipoš - subjekta, objekta voi pasaruodīņa vareigums aizsuokt itaidu procesu.
Pīvadumi: cylvāka veice iz dobu, laitiešonys veice iz uodu, zuoļu veice, saulis spaitu vieleiguo veice, apleicis trūkšņa navieleiguo veice iz veseleibu, Radioaktivuo spaitīņa vuodeiguo veice.


text:
Genovefa Barkovska
Genovefa Barkovska (1935) — Daugpiļs viesturneica, vīna nu golvonūs Latgolys tiemiešonys instituta aktivistu.
Dzymuse Īlyukstē. Beiguse Daugpiļs pedagogiskū institutu (niule Daugpiļs universitets) viesturis i latvīšu volūdys specialitetā (1959). Dabuojuse viesturis zineibu doktorys cylys.
Piec 1988 gods daudzi dasalykuse īstotūt i raistūt Latgolys tiemiešonys institutu, taisūt latgaļu gruomotu biblioteku Daugpilī, tuoļojūt ziniskūs rakstīņu lasejuma Acta Latgalica izlaisšonu tāvainē i organizejūt cytus latgaliskuos kulturys aktivitetus.


text:
Słowa kluczowe dla branży BHP - usługi
Miasta w których znajdują się firmy dla kurs bhp
katowice kurs bhp częstochowa kurs bhp bielsko-biała kurs bhp gliwice kurs bhp zabrze kurs bhp będzin kurs bhp czeladź kurs bhp żelisławice kurs bhp siewierz kurs bhp sławków kurs bhp sosnowiec kurs bhp tychy kurs bhp zawiercie kurs bhp ogrodzieniec kurs bhp poręba kurs bhp podzamcze kurs bhp bytom kurs bhp mysłowice kurs bhp tarnowskie góry kurs bhp radzionków kurs bhp karchowice kurs bhp wodzisław śląski kurs bhp radlin kurs bhp gorzyczki kurs bhp gołkowice kurs bhp olza kurs bhp dąbrowa górnicza kurs bhp ruda śląska kurs bhp rybnik kurs bhp blachownia kurs bhp krasice kurs bhp rędziny kurs bhp koniecpol kurs bhp wrzosowa kurs bhp czechowice-dziedzice kurs bhp kozy kurs bhp janowice kurs bhp kaniów kurs bhp zabrzeg kurs bhp łaziska górne kurs bhp orzesze kurs bhp mikołów kurs bhp ustroń kurs bhp cieszyn kurs bhp bażanowice kurs bhp skoczów kurs bhp pszczyna kurs bhp wisła wielka kurs bhp racibórz kurs bhp żerdziny kurs bhp chorzów kurs bhp piekary śląskie kurs bhp czerwionka-leszczyny kurs bhp bełk kurs bhp sumina kurs bhp stanowice kurs bhp żywiec kurs bhp milówka kurs bhp przybędza kurs bhp jaworzno kurs bhp żory kurs bhp myszków kurs bhp żarki kurs bhp świętochłowice kurs bhp siemianowice śląskie kurs bhp imielin kurs bhp bieruń kurs bhp chełm śląski kurs bhp jastrzębie-zdrój kurs bhp kłobuck kurs bhp wręczyca wielka kurs bhp toszek kurs bhp trachy kurs bhp strzebiń kurs bhp chwostek kurs bhp warszawa kurs bhp radom kurs bhp piaseczno kurs bhp konstancin-jeziorna kurs bhp góra kalwaria kurs bhp józefosław kurs bhp złotokłos kurs bhp zalesie górne kurs bhp ząbki kurs bhp marki kurs bhp wołomin kurs bhp lipinki kurs bhp kobyłka kurs bhp tłuszcz kurs bhp mińsk mazowiecki kurs bhp płock kurs bhp józefów kurs bhp pruszków kurs bhp sochaczew kurs bhp płońsk kurs bhp legionowo kurs bhp ożarów mazowiecki kurs bhp biała kurs bhp grodzisk mazowiecki kurs bhp żyrardów kurs bhp grójec kurs bhp siedlce kurs bhp pionki kurs bhp ostrołęka kurs bhp garwolin kurs bhp wyszków kurs bhp komorowo kurs bhp maków mazowiecki kurs bhp stanisławowo kurs bhp żuromin kurs bhp łosice kurs bhp białobrzegi kurs bhp daćbogi kurs bhp gostynin kurs bhp mława kurs bhp sułocin-towarzystwo kurs bhp zwoleń kurs bhp sokołów podlaski kurs bhp ciechanów kurs bhp węgrów kurs bhp ławy kurs bhp szydłowiec kurs bhp poznań kurs bhp luboń kurs bhp kalisz kurs bhp ostrów wielkopolski kurs bhp piła kurs bhp krotoszyn kurs bhp konin kurs bhp jarocin kurs bhp szamotuły kurs bhp oborniki kurs bhp kościan kurs bhp turek kurs bhp września kurs bhp gniezno kurs bhp stare miasto kurs bhp wągrowiec kurs bhp strzałkowo kurs bhp wolica kurs bhp gostyń kurs bhp wolsztyn kurs bhp czarnków kurs bhp lipno kurs bhp rawicz kurs bhp kępno kurs bhp chodzież kurs bhp śrem kurs bhp nowy tomyśl kurs bhp złotów kurs bhp koło kurs bhp środa wielkopolska kurs bhp pleszew kurs bhp sieraków kurs bhp leszno kurs bhp grodzisk wielkopolski kurs bhp kobyla góra kurs bhp wrocław kurs bhp strzegom kurs bhp oleśnica kurs bhp dzierżoniów kurs bhp trzebnica kurs bhp legnica kurs bhp oława kurs bhp wałbrzych kurs bhp bolesławiec kurs bhp nowa ruda kurs bhp żórawina kurs bhp ząbkowice śląskie kurs bhp lubań kurs bhp lubin kurs bhp środa śląska kurs bhp brzeg dolny kurs bhp boguszów-gorce kurs bhp jawor kurs bhp chocianów kurs bhp głogów kurs bhp bogatynia kurs bhp strzelin kurs bhp mirsk kurs bhp sławoszowice kurs bhp łomnica kurs bhp kamienna góra kurs bhp lubiatów kurs bhp chojnów kurs bhp wąsosz kurs bhp jelenia góra kurs bhp kraków kurs bhp skawina kurs bhp andrychów kurs bhp tarnów kurs bhp chrzanów kurs bhp olkusz kurs bhp nowy sącz kurs bhp oświęcim kurs bhp bochnia kurs bhp myślenice kurs bhp nowy targ kurs bhp limanowa kurs bhp jodłówka wałki kurs bhp wola batorska kurs bhp gorlice kurs bhp grybów kurs bhp jasień kurs bhp zakopane kurs bhp dąbrowa tarnowska kurs bhp opatkowice kurs bhp miechów kurs bhp gdańsk kurs bhp gdynia kurs bhp rumia kurs bhp słupsk kurs bhp chojnice kurs bhp starogard gdański kurs bhp pruszcz gdański kurs bhp kwidzyn kurs bhp lębork kurs bhp władysławowo kurs bhp kościerzyna kurs bhp banino kurs bhp malbork kurs bhp sztum kurs bhp sopot kurs bhp redzikowo kurs bhp nowy dwór gdański kurs bhp tczew kurs bhp dobojewo kurs bhp łódź kurs bhp skierniewice kurs bhp zgierz kurs bhp pabianice kurs bhp łask kurs bhp radomsko kurs bhp zduńska wola kurs bhp tomaszów mazowiecki kurs bhp kutno kurs bhp łowicz kurs bhp wieluń kurs bhp piotrków trybunalski kurs bhp pajęczno kurs bhp koluszki kurs bhp bełchatów kurs bhp poddębice kurs bhp rawa mazowiecka kurs bhp brzeziny kurs bhp pieczyska kurs bhp sierakowice lewe kurs bhp wolbórz kurs bhp łęczyca kurs bhp szczecin kurs bhp koszalin kurs bhp stargard szczeciński kurs bhp kołobrzeg kurs bhp police kurs bhp myślibórz kurs bhp choszczno kurs bhp gryfice kurs bhp chojna kurs bhp drawsko pomorskie kurs bhp wałcz kurs bhp pyrzyce kurs bhp nowogard kurs bhp szczecinek kurs bhp wiewiecko kurs bhp białogard kurs bhp świdwin kurs bhp świnoujście kurs bhp bydgoszcz kurs bhp toruń kurs bhp włocławek kurs bhp inowrocław kurs bhp nakło nad notecią kurs bhp szpetal górny kurs bhp świecie kurs bhp łochowo kurs bhp krobia kurs bhp grudziądz kurs bhp lipno kurs bhp chełmno kurs bhp mogilno kurs bhp wąbrzeźno kurs bhp ruziec kurs bhp salno kurs bhp rypin kurs bhp wysoka kurs bhp ciechocinek kurs bhp bielawy kurs bhp brodnica kurs bhp gorzów wielkopolski kurs bhp zielona góra kurs bhp kożuchów kurs bhp żary kurs bhp żagań kurs bhp zbąszynek kurs bhp krosno odrzańskie kurs bhp strzelce krajeńskie kurs bhp czerwieńsk kurs bhp sulęcin kurs bhp słubice kurs bhp wschowa kurs bhp rzeszów kurs bhp mielec kurs bhp malawa kurs bhp sanok kurs bhp krosno kurs bhp jarosław kurs bhp przemyśl kurs bhp jasło kurs bhp rudnik nad sanem kurs bhp przeworsk kurs bhp stalowa wola kurs bhp strzyżów kurs bhp chotowa kurs bhp kolbuszowa kurs bhp kombornia kurs bhp łańcut kurs bhp ropczyce kurs bhp ślęzaki kurs bhp tarnobrzeg kurs bhp szczutków kurs bhp olsztyn kurs bhp elbląg kurs bhp ełk kurs bhp lidzbark kurs bhp ostróda kurs bhp iława kurs bhp kurzętnik kurs bhp szczytno kurs bhp giżycko kurs bhp mrągowo kurs bhp węgorzewo kurs bhp dywity kurs bhp kętrzyn kurs bhp pasłęk kurs bhp gołdap kurs bhp olecko kurs bhp opole kurs bhp niemodlin kurs bhp nysa kurs bhp strzelce opolskie kurs bhp krapkowice kurs bhp namysłów kurs bhp kędzierzyn-koźle kurs bhp praszka kurs bhp prudnik kurs bhp tuły kurs bhp lublin kurs bhp kraśnik kurs bhp puławy kurs bhp zamość kurs bhp lubartów kurs bhp osmolice pierwsze kurs bhp hrubieszów kurs bhp biłgoraj kurs bhp łuków kurs bhp chełm kurs bhp karolin kurs bhp świdnik kurs bhp biała podlaska kurs bhp ryki kurs bhp parczew kurs bhp kielce kurs bhp ostrowiec świętokrzyski kurs bhp starachowice kurs bhp busko-zdrój kurs bhp staszów kurs bhp wolica kurs bhp pińczów kurs bhp sandomierz kurs bhp bukowa kurs bhp rakoszyn kurs bhp końskie kurs bhp skarżysko-kamienna kurs bhp białystok kurs bhp łapy kurs bhp suwałki kurs bhp augustów kurs bhp sokółka kurs bhp bielsk podlaski kurs bhp mońki kurs bhp dmochy-rodzonki kurs bhp dziemianówka kurs bhp
Kursy walut
Kursy walut w MyBank.pl
Notowanie z 2015-04-27
0.60%
3,7115
0.13%
4,0214
0.23%
3,8822
0.61%
5,6216
Zegary świata
New York
London
Warszawa
Kyiv
Tokyo


text:
Voi cīsšonys koč kod beigsīs?
Kai tu dūmoj?
Jā.
Nā.
Kas zyn.
KAS SACEITS BĪBELĒ
”Dīvs.. nūslauceis nu jūs acim ikvīnu osoru, un nabyus vairs ni nōves, ni sōpu, ni žālōšonōs, ni cīsšonu.” (Apokalipsis 21:3, 4.)
KŪ TYS TEV VAR DŪT
Puorlīceibu, ka Dīvs mums nalīk cīst. (Jākuba 1:13.)
Sirdsmīru, ka Dīvs myus saprūt, kod mes cīšom. (Cakarijas 2:12.)
Cereibu, ka cīsšonu vaira nabyus. (Psalms 37:9–11.)
VOI VAR TICĒT TAM, KAS SACEITS BĪBELĒ?
Jā, var, i tam ir vysmoz divi īmesli:
Dīvs īneist cīsšonys i nataisneibu. Pīvērs uzmaneibu, kaidys Dīvam Jehovam beja jiutys, kod juo tauta Bībelis laikūs pīdzeivuoja nažieleigu izaturiešonūs. Bībelē saceits, ka jam palyka žāl tautys, kod tū ”apspīde i nūmuoce”. (Soģu 2:18.)
Kod Dīvs redz, ka cylvāki vīns ūtram dora l̗aunu, jam tys cīši napateik. Pīmāram, Bībelē ir saceits, ka jis īneist ”rūkys, kurys izlej navaineigys asnis”. (Salamana Pamācības 6:16, 17.)
Dīvam ir duorgs kotrs cylvāks. Dīvs myus aicynoj uzticēt jam vysys sovys raizis, del̗tam ka jis guodoj par mums. (1. Pītera 5:7.)
Ar sovys val̗steibys paleidzeibu dreiž Dīvs Jehova dareis golu kotra cylvāka cīsšonom. (Mateusa 6:9, 10.) Cikom tys vēl̗ nav nūtics, jis žieleigi mīrynoj tūs, kas jū nu sirds meklej. (Apostolu Dorbi 17:27; 2. Korintīšiem 1:3, 4.)
PADŪMOJ
Del̗kuo Dīvs pīl̗aun cīsšonys?
Atbil̗di iz itū jautuojumu var izlaseit Bībelē ROMĪŠIM 5:12 i 2. PĪTERA 3:9.


text:
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitūs raidejumus “Pi myusim Latgolā!”. Catūrtdīnis raidejumā jaunuokuos i »
6. majā 15.00 Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzejā (Reigys īlā 8) pasuokumu cykla “Muokslys dīnys »
Kaidreiz laukūs dzeivuoja meitineite Anceite. Anceite vuicejuos sastajā klasē i gribēja kliut par tīsnesi, bet »
18. aprelī Rēzeknē ar Andryva Jūrdža saceitajim vuordim “Nazadzenīs augstuoks par cytim byut, bet dzenīs lobu »
Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrs aicynoj pīaugušūs bez prīškzynuošonu iz meistarklasi akvareļgleznīceibys pamatūs. Meistardarbneica nūtiks »


text:
Purynu pogosts
Purynu pogosts irā Ludzys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrys Kiudolovā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka i feļčeru punkts. Pogosta vīneigais vuiceibu īstots - Purynu suokuškola - 2008 godā aizdareits.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Purynu pogosta teritoreja bejuse Rēznis apleiciņa Kaunotys pogostā. 1945 godā Kaunotys pogostā īstateja Gaveikys solys padūmi. Nu 1949 gods da 1962 godam Gaveikys sola bejus Rēznis rajonā, a nu 1962 gods Ludzys rajonā. 1962 godā solai davīnova Stolerovys solys kolkoza "Zarja" teritoreju. 1975 godā nūtyka zemu puorsameišona ar Ņukšu solu, deļtuo centrys Gaveiki nūguoja cytā pošvoldā. Gaveiku solu puorsauce par Purynu solu.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Ludzys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Purynu pogosts tur rūbežu ar:
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Konstaņtinovys pogostā dzeivoj 431 ļauds.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Purynu pogosta ļauds dzeivoj 44 soluos.[4] Pošu leluos solys - Auzeni, Kiudolova, Železnīki.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš dzeļžaceļa linejis pogostā navā.
Purynu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Strumpe" Kiudolovys solā (LV-5745).[5]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Pyldys pogosts
Pyldys pogosts irā Ludzys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts, pamatškola i pyrmaškolys īstots. Brodaižūs dora katuoļu i pravoslavu parapejis.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Pyldys pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleicinī. 1935 godā pogosta pluots beja 188,1 km² i tymā dzeivova 7527 ļauds.[2] 1945 godā Pyldys pogostā īstateja Brodaižu, Egluoju, Ņukšu, Ostrovys, Pyldys i Purynu solys padūmi, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja. 1956 godā Ludzys rajona Pyldys solai davīnova likvidātū Brodaižu solu i dali Sīnuojis rajona sovetu saimisteibys "Komunars" teritorejis. 1958 godā sovetu saimisteibis "Komunars" 5 i 6 atdali davīnova Egluoju solai. 1975 godā davīnova dali likvidātuos Lūrupu solys.[3] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[4] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Ludzys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Pyldys pogosts tur rūbežu ar:
- Ludzys nūvoda Nierzys pogostu, Ņukšu pogostu, Rundānu pogostu i Vysnovys pogostu;
- Rēznis nūvoda Kaunotys pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Pyldys pogostā dzeivoj 688 ļauds, nu jū 45% latvīšu, 48,8% krīvu i 2% boltkrīvu. Pogosta katuoli pīdar Pyldys katuoļu parapejai, kurys bazneica atsarūn Ņukšu solā, ci Brodaižu katuoļu parapejai. Pogosta krīvi pīdar Brodaižu pravoslavu parapejai.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pyldys pogosta ļauds dzeivoj 77 soluos.[5] Pošu leluos solys - Boldyuni, Brodaiži, Gajova, Pylda, Tjapši.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys ceļš Kuorsova-Ludza-Bukmuiža (P49), kas irā dale nu ceļu projekta "Reitu styga". [6] Taipoš sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Dzeļžaceļa linejis pogostā navā.
Pyldys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Pylda" Pyldys solā (LV-5733).[7]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ M. Salnais, A. Maldups. Pogostu aproksti (pa 1935 gods tautys saraksteišonys materialim). vaļsteibys Statistiskuo puorvolda izdavums, Reiga, 1935 godā
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys regionalī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Aglyunys pogosts
Aglyunys pogosts irā Aglyunys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrys - Aglyuna. Pogostā dora pyrmaškolys īstots, vydsškola, katuoļu gimnazeja, sporta škola, bazilikys kora škola i breivuo laika centrys Aglyunys solā i internatpamatškola i profesionaluo vydsškola Jaunaglyunys solā. Taipoš dora feļčeru punkts, socialū ryupestu noms i socialuo atspaida noms bārnim. Biblioteka i tautys noms atsarūn pogosta centrā.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Aglyunys pogosta teritoreja bejuse Daugpiļs apleiciņa Kapeņu pogostā. 1936 godā nu Kapeņu pogosta padaleja Aglyunys pogostu. 1945 godā Aglyunys pogostā īstateja Aglyunys, Jaundzemu, Kruoceitis, Rušyuna, Runtuļu i Salinīku solys padūmi. 1954 godā Aglyunys solai daškiera Kruoceitis solu, a 1960 godā i Salinīku solu.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā īstateja Aglyunys nūvodu i pogosts dasaškiera kai administrativa teritoreja.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Aglyunys pogosts tur rūbežu ar:
- Aglyunys nūvoda Gruoveru, Kastulīnis i Škeļtiņu pogostu;
- Daugpiļs nūvoda Ombumuižys i Vyšku pogostu;
- Ribinišku nūvoda Rušyuna pogostu.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0


text:
Medņovys pogosts
Medņovys pogosts irā Vileks nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrys Semanovā. Pogostā dora Viduču pamatškola, pyrmaškoliņs īstots, biblioteka, tautys noms, apleicis vuiceibys centrys, jaunīšu centrys "Sauliszīds" i invalidu sporta i rehabilitacejis centrys. Bazneicu ci cierkvu pogosta teritorejā navā.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
1945 godā Abrinis apleiciņa Vileks pogostā īstateja Medņovys solys padūmi. Medņovys sola bejuse Vileks apleicinī (1945-1949), Abrinis rajonā (1949-1959) i Bolvu rajonā (nu 1959 gods). 1954 godā Medņovai davīnova likvidātū Vyduču solu.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Vileks nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Medņovys pogosts tur rūbežu ar:
- Vileks nūvoda Susāju pogostu, Škilbānu pogostu, Vacumu pogostu i Vileks mīstu;
- Bolvu nūvoda Barzkolna pogostu i Lozdulejis pogostu.
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta vokoru daļa irā Reitulatvejis zamainis Atzolys pacylumā, a reitu daļa Mudovys zamainis Abrinis pacyluma pazamynuojumā. Pošu augstuo kaupre - Kanguru kolns (144 m vjl) pogosta dīnavydūs, Kanguru solā. Klimats koņtinentals. Gaisalaiks, samārojūt ar cytim Latgolys pogostim gon buorgs. Solsaimesteibai lītojamuo zeme sadora 37% pogosta teritorejis, a meži 50,9% pogosta zemu.[4]
Iudini[pataiseit | labot pirmkodu]
Upis:
- Bušma
- Guorova
- Ludumka
- Keira
- Nīdrupeite
- Iļzeņu azars (3,1 dekters)
- Lodumys azars (2,6 dekteri)
- Raču azars (1 dekters)
Pūri i peisi:
- daļa nu Leluo pūra
- Kļučnīku pūrs (31,8 dekteri)
- Olūtovys pūrs (55,3 dekteri)
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Medņovys pogostā dzeivoj 790 ļauds, nu jū 95% latvīšu, 4% krīvu i 1% cytu tauteibu ļauds.[5] Administrativajuo centrā Semanovā dzeivoj 30% pogosta ļauds.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Medņovys pogosta ļauds dzeivoj 31 solā.[6] Pošu leluos solys - Semanova (pogosta centrys), Rači, Vyduči.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Kazimirs Duļbinskais — bazneicnīks, Romys katuoļu veiskups.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Vileks-Kuorsova (P45), a iz rūbeža ar Vacumu pogostu īt autoceļš Guļbine-Bolvi-Vileks-Krīvejis rūbežs (P35). Taipoš pogostā nazcik vītejuos zeimeibys celi.[7] Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj.
Medņovys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Medņova" Semanovys solā (LV-4586).[8]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Medņovys vydslaiku kopi
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Medņovys pogosts Vileks nūvoda teiklavītā
- ↑ Medņovys pogosts Vileks nūvoda teiklavītā
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys regionalī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksi


text:
Leldīne - kristīšu svātki, damāruoti senejim latgaļu tautys svātkim, kas simbolizej Jezus Krystus augšanceļšonūs nu myrūnim pa siššonai krystā, kai aizraksteits Jaunajā Testamentā. Tys nūtics trešā dīnā piec Krystus mieršonys (nuovis dīnu skaitūt kai pyrmū dīnu).
Leldīnis svieteišona aizasuoc Lelajā Catūrtdīnē i turpynoj vysu Leldīnis laiku da Krystus īšonys da dabasu svātkim. Lelajā Catūrtdīnē i Pīktdīnē kristīši īt Krysta ceļu. Lelajā Pīktdīnē bazneica nūsacejuse styngru gavieni. Lelajā Sastdīnē leidz ar saulislaidu svietejama Leldīnis nakts. Leldīnis nakts kulminaceja - augšonceļšonuos viests.
Nazcik tautys īrodumi irā izaglobuojušs nu poguonu pavasara atīšonys svātkim i sasalejušs ar Jezus Krystus augšonceļšonuos svātkim, sataisūt myuslaiku latgaļu Leldīnis svātku tradicejis. Senejūs laikūs pavasara atīšona (Leluo dīna) sveiteita, kod dīnys i nakts garums vīnaids (pavasara ekvinokceja) i tys saīt pavasara mieneša 20 ci 21 dīnā.


text:
Rundānu katuoļu bazneica
Rundānu Svātuo Krysta paaugstynuošonys Romys katuoļu bazneica irā katuoļu dīvanoms Ludzys nūvoda Rundānu pogostā, Rundānu solys centrā. Rundānu bazneica pīdar pi Romys katuoļu Reigys metropolejis Rēznis-Aglyunys diecezis.[1] Bazneica natur tūrņu, apleik dzeļža sātmaļs iz akmiņa pundamenta.
Bazneica pastateita ap 1820 godu pa puoļu pana Andreja Šahno pīsacejumam. Bazneicā kopu pogrobs, kur paglobuota Andreja Šahno piecguojieja Viktora Šahno saime, a pats Viktors Šahno emigriejs II pasauļa vaidūs. Da 1946 godam pogrobā vydā varieja īīt ļauds, tok vāluok jū aizdareja, kab naizlaupeitu.


text:
Juridiska informaceja
Autortīseibys
© 2014 ”Watch Tower Bible and Tract Society of Pennsylvania, Inc.” Vysys autortīseibys ir aizsorguotys.
Itū interneta vītni publicej i uztur ”Watchtower Bible and Tract Society of New York, Inc.” (tuol̗uok tekstā — Sorgtūrn̗a bīdreiba). Jo nav nūruodeits sovaižuok, vyss teksts i cyta veida informaceja itamā vītnē ir ”Watch Tower Bible and Tract Society of Pennsylvania, Inc.” in̗telektualais īpašums.
Preču zeimis
”Adobe,” ”Adobe” logotips, ”Acrobat” i ”Acrobat” logotips ir ”Adobe Systems Incorporated” preču zeimis. ”iTunes” i ”iPod” ir ”Apple Inc. ” preču zeimis. Cytys preču zeimis i registrātuos preču zeimis pīder tū īpašnīkim.
Lītuošonys nūteikumi i tīseibys lītuot vītni
Itī vītnis lītuošonys nūteikumi ir saistūši vysim vītnis lītuotuojim. Lītojūt itū vītni, tu pil̗neibā pīkreiti itim nūteikumim. Jo tu napīkreiti itim nūteikumim voi kaidam nu nūteikumu punktim, tu nadreiksti itū vītni lītuot.
Kai dreikst lītuot vītni jw.org? Tu dreiksti skateit, lejupluodēt i drukavuot ar autortīseibom aizsorguotūs attālus, fotografejis, muzyku, publikacejis elektroniskā formatā, tekstu i video (tuol̗uok tekstā - satur) personiskai nakomercialai lītuošonai saskan̗ā ar īrūbežuojumim, kas mināti tuol̗uok i kas atrūnami cytur itamūs lītuošonys nūteikumūs. Tu nadreiksti:
ituos vītnis saturu publicēt internetā (nivīnā vītnē, tai skaitā datu kūplītuošonys vītnēs i socialajūs teiklūs);
ar lītuotnis (aplikacejis) paleidzeibu voi lītuotnē puorpublicēt vītnis jw.org saturu;
pavairuot, kopēt voi kai sovaižuok izmontuot vītnē publicātū saturu komercialim mierkim (pat jo nateik sajimta pel̗n̗a), taipat ari izplateit lītuotnis, kas bal̗steitys iz ituos vītnis saturu voi kuruos atrūnamys saitis (statistikys voi dinamiskys) iz itū vītni;
tikt pi vītnis ar mierki veiduot i izplateit pyrmkodu, reikus voi metodis, kas veic sistematiskys voi automatiskys datu vuokšonys darbeibys (taidys kai datizrace i rasmuošona) itamā vītnē i attīceibā iz tū;
kaitēt vītnis darbeibai voi pakalpuojumim, kas tamā teik nūdrūšynuoti, pīmāram, traucēt vītnis darbeibu voi tikt pi vītnis voi tuos dūtajim pakolpuojumim cytā veidā, nakai tys lītuotuojim ir paradzāts;
lītuot itū vītni taidā veidā, kas tai kaitej voi varātu kaitēt, kas paslyktynoj pīeju tai, kas ir nalykumeigs, nagūdeigs, l̗aunpruoteigs voi kas saisteits ar vysaidom nalykumeigom, nagūdeigom voi l̗aunpruoteigom darbeibom voi nūlūku.
lītuot itū vītni vysaidim ar marketingu saisteitim mierkim.
Lītuošonys nūteikumu puorkuopumi
Jo tu jebkaidā veidā puorkuop itūs lītuošonys nūteikumus, Sorgtūrn̗a bīdreiba, naīrūbežojūt cytys itamā dokumentā minātuos tīseibys, var vērstīs pret tevi veidā, kū uzskota par pīmāruotu, taipat ari pil̗neibā voi iz kaidu laiku līgt pīeju itai vītnei, blokēt pīeju itai vītnei nu attīceiguos IP adresis, sasazynuot ar interneta pakolpuojumu devieju ar praseibu blokēt tovu pīeju vītnei i/voi uzsuokt tīsisku darbeibu pret tevi.
Izmainis
Šod tod Sorgtūrn̗a bīdreiba var puorskateit vītnis lītuošonys nūteikumus. Maineitī lītuošonys nūteikumi stuojās spākā breidī, kod tī teik publicāti itamā vītnē. Lyudzu, regulari apsaver itū lopu, lai byutu drūšs, ka esi īpasazins ar jaunuokajim nūteikumim.
Pīmāruojamuos tīseibu normys i jurisdikceja
Itūs lītuošonys nūteikumus reglamentej N̗ujorkys štata (ASV) tīseibu normys, najamūt vārā tīseibu normu kolizeju. Jebkura praseiba, kas saisteita ar itim lītuošonys nūteikumim, juocel̗ voi nu štata, voi federalajā tīsā, kurai ir jurisdikceja N̗ujorkys štatā (ASV).
Atsevišku nūteikumu darbeibys puortraukšonys ītekme iz cytim nūteikumim
Jo pīkriteiguo tīsa kaidu nu nūteikumu punktim pasludynoj par spākā naasūšu, nadereigu, napīmāruojamu voi nalykumeigu, cyti nūteikumu punkti nazaudej sovu spāku. Jo Sorgtorn̗a bīdreiba napīprosa nūteiktys itū lītuošonys nūteikumu normys izpil̗di, tys nateik uzskateits voi interpretejams kai atsateikšona nu nūteikumu normys voi tīseibom tū pīmāruot.
Vīnuošonuos apjūms
Itī vītnis lītuošonys nūteikumi pil̗neigi i izsmel̗ūši nūsoka vīnuošonūs storp tevi i Sorgtūrn̗a bīdreibu, i tī aizstoj vysys īprīkšejuos vīnuošonuos, kas nūsaceja tū, kai tu lītoj itū vītni.


text:
Putruomu dasys
Putruomu dasys — nu ašņa gatavātys dasys ar ozboru, latgaļu nacionalais iedīņs. Latgolā putruomu dasys taisa na viņ nu ašņa, a masā ījauc taipoš vyrtu ozboru, vyrtys buļbis i grabšus (laidynuotus cyuku vysdpusis taukus). Cīši svareiga latgaļu putruomu dasu sadordaļa — muorineite aba smerška (smuordeigs vīngadeigs auguojs zylim zīdenim), jū putruomu dasom dalīk bīzmynai. Itū masu pylda zornuos i līk ceplī iz rudzu cysu sutynuotūs. Piec izsutynuošonys līk kambarī atsoltu. Pyrma dūšonys da goldam sagrīž piersta bīzuma škēlem i pacap ar lašini.


text:
Keyword search
Domains matching: Dzejolis.lv
Available Domain Variations:
Dzejolis.lv zejolis.lv azejolis.lv bzejolis.lv czejolis.lv dzejolis.lv fzejolis.lv gzejolis.lv hzejolis.lv izejolis.lv jzejolis.lv kzejolis.lv mzejolis.lv nzejolis.lv ozejolis.lv pzejolis.lv qzejolis.lv rzejolis.lv tzejolis.lv uzejolis.lv vzejolis.lv wzejolis.lv xzejolis.lv yzejolis.lv Dejolis.lv Daejolis.lv Dbejolis.lv Dcejolis.lv Ddejolis.lv Deejolis.lv Dgejolis.lv Dhejolis.lv Diejolis.lv Djejolis.lv Dkejolis.lv Dlejolis.lv Dnejolis.lv Doejolis.lv Dpejolis.lv Dqejolis.lv Drejolis.lv Dsejolis.lv Duejolis.lv Dvejolis.lv Dwejolis.lv Dxejolis.lv Dyejolis.lv Dzejolis.lv Dzajolis.lv Dzbjolis.lv Dzcjolis.lv Dzdjolis.lv Dzejolis.lv Dzfjolis.lv Dzhjolis.lv Dzijolis.lv Dzjjolis.lv Dzkjolis.lv Dzljolis.lv Dzmjolis.lv Dzojolis.lv Dzpjolis.lv Dzqjolis.lv Dzrjolis.lv Dzsjolis.lv Dztjolis.lv Dzvjolis.lv Dzwjolis.lv Dzxjolis.lv Dzyjolis.lv Dzzjolis.lv Dzeolis.lv Dzebolis.lv Dzecolis.lv Dzedolis.lv Dzeeolis.lv Dzefolis.lv Dzegolis.lv Dzeiolis.lv Dzejolis.lv Dzekolis.lv Dzelolis.lv Dzemolis.lv Dzenolis.lv Dzepolis.lv Dzeqolis.lv Dzerolis.lv Dzesolis.lv Dzetolis.lv Dzeuolis.lv Dzewolis.lv Dzexolis.lv Dzeyolis.lv Dzezolis.lv Dzejlis.lv Dzejalis.lv Dzejclis.lv Dzejdlis.lv Dzejelis.lv Dzejflis.lv Dzejglis.lv Dzejhlis.lv Dzejjlis.lv Dzejklis.lv Dzejllis.lv Dzejmlis.lv Dzejnlis.lv Dzejolis.lv Dzejqlis.lv Dzejrlis.lv Dzejslis.lv Dzejtlis.lv Dzejulis.lv Dzejvlis.lv Dzejxlis.lv Dzejylis.lv Dzejzlis.lv Dzejois.lv Dzejoais.lv Dzejobis.lv Dzejodis.lv Dzejoeis.lv Dzejofis.lv Dzejogis.lv Dzejohis.lv Dzejoiis.lv Dzejokis.lv Dzejolis.lv Dzejomis.lv Dzejonis.lv Dzejoois.lv Dzejopis.lv Dzejoris.lv Dzejosis.lv Dzejotis.lv Dzejouis.lv Dzejovis.lv Dzejowis.lv Dzejoyis.lv Dzejozis.lv Dzejols.lv Dzejolas.lv Dzejolbs.lv Dzejolcs.lv Dzejoles.lv Dzejolfs.lv Dzejolgs.lv Dzejolhs.lv Dzejolis.lv Dzejoljs.lv Dzejolls.lv Dzejolms.lv Dzejolns.lv Dzejolos.lv Dzejolps.lv Dzejolqs.lv Dzejolss.lv Dzejolts.lv Dzejolus.lv Dzejolvs.lv Dzejolws.lv Dzejolxs.lv Dzejolzs.lv Dzejoli.lv Dzejolia.lv Dzejolib.lv Dzejolic.lv Dzejolid.lv Dzejolif.lv Dzejolig.lv Dzejolih.lv Dzejolii.lv Dzejolij.lv Dzejolik.lv Dzejolim.lv Dzejolin.lv Dzejolio.lv Dzejolip.lv Dzejoliq.lv Dzejolir.lv Dzejolit.lv Dzejoliu.lv Dzejoliv.lv Dzejoliw.lv Dzejolix.lv Dzejoliy.lv


text:
Apleicsardzeiba
Apleicsardzeiba (anglīšu: environmental protection; environmentalism, krīvu: зaщиTa okpyжaющeй cpeды, эkoлorия; latvīšu: vides aizsardzība) — ciļviecis dobyskuos apleicis sorguošona, ryupaste ap dobys resursu izglobuošonu, atjaunynuošonu i palobuošonu.
Apleicsardzeiba sasadora nu:
- konkretu leidziekļu i projektu apleicei sorguot (pīv., teirejūt iudiņus, atjaunynojūt dzeivinīku populacejis, puordorūt palīkus i leidz.);
- atsateikūšu tīseibu aktu (pīv., lykumi, kuri aprūbežoj zemis i cytu dobys resursus izlītuošonu, napaļaun pīmūrdīņa i leidz.);
- politisku i ļaudysku kusteibu, kurys vadynoj pījimt apleici sorgojūšus tīseibu aktus i īdzeivynuot apleici sorgojūšus projektus (pīv., "zaļūs" kusteiba, "zaļuos" partejis i leidz).


text:
Osyuna pogosts
Osyuna pogosts irā Dagdys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Osyuna pamatškola, tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts i pīcys puordūtuvis - vīna Račevā i četrys Osyunā. Osyuna pamatškolā īstateits muzejs K. Raudivem. Lelums pogosta ļauds katuoļi i pīdar Osyuna Svātuo Krysta paaugstynuošonys Romys katuoļu bazņeicis parapejai.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Osyuna pogosta teritoreja bejuse Daugpiļs apleicinī. 1935 godā Osyuna pogosta pluots beja 213,8 km²..[2] 1945 godā īstateja Aišpūru, Apaļu, Osyuna, Pareču, Kepovys i Rutku solys padūmi, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja. 1954 godā Osyuna solai daškiera Aišpūru solu, 1960 godā Osyuna solys sovetu saimisteibys "Ceiņa" teritorejis daškiera Svareņu solai..[3] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[4] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Dagdys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Osyuna pogosts tur rūbežu ar:
- Dagdys nūvoda Dagdys mīstu, Dagdys pogostu, Konstaņtinovys pogostu, Svareņu pogostu;
- Kruoslovys nūvoda Pūstinis pogostu;
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Osyuna pogostā dzeivoj 595 ļauds, nu jū 64,2% latvīšu, 14,5% krīvu, 13,6% boltkrīvi, 9% puoļu.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Osyuna pogosta ļauds dzeivoj 38 soluos.[5] Pošu leluos solys - Osyuns (pogosta centrys), Račeva.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Norberts Neikšānīts - rakstinīks
- Konstaņtins Raudive - rakstinīks, filozofs, parapsihologs.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš dzeļžaceļa linejis pogostā navā.
Osyuna pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Osyuns" (LV-5676).[6]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Tiļžys pogosts
Tiļžys pogosts irā Bolvu nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Tiļžys vydsškola, Tiļžys internatpamatškola, pyrmaškoliņs īstots, kulturys noms, biblioteka i Tiļžys pogosta kulturviesturis tiemeibys i turizma centrys.[2]
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Tiļžys pogosts tur rūbežu ar:
- Bolvu nūvoda Bieržu pogostu, Brīžucīma pogostu, Kryšanu pogostu, Lozdulejis pogostu i Vactiļžys pogostu;
- Baļtinovys nūvoda Baļtinovys pogostu;
- Ruguoju nūvoda Lozdukolna pogostu;
- Kuorsovys nūvoda Saļņovys pogostu.


text:
Sutru pogosts
Sutru pogosts irā Leivuona nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā.
Puslopu ruodeklis
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Sutru pogosts tur rūbežu ar:
- Leivuona nūvoda Rūžupis pogostu;
- Preiļu nūvoda Preiļu pogostu i Suovānu pogostu;
- Vuorkovys nūvoda Upmalis pogostu i Vuorkovys pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Sutru pogostā dzeivoj 693 ļauds.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Sutru pogosta ļauds dzeivoj 46 soluos.[2] Pošu leluos solys - Sutri (pogosta centrys), Lipuškys, Rogaviki.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Julians Vaivods - pyrmais latvīšu katuoļu kardinals.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Leivuons-Preili (P63) i nazcik vītejuos zeimeibys celi.[3] Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj.
Sutru pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Sutri" (LV-5334).[4]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- "Šuļtis" - zemdoru saimisteiba, etnografiskū dorbareiku kolekceja;
- Znūteņu Romys katuoļu bazneica.


text:
Kū tu dūmoj par Bībeli?
Tei ir...
...vīnkuorši cylvāku saraksteita gruomota?
...dzīsmu i lyugšonu gruomota?
...Dīva vuordi?
KAS SACEITS BĪBELĒ
”Vysi Roksti ir Dīva īdvasmuoti.” (2. Timotejam 3:16, Griek̗u rakstu Jaunās pasaules tulkojums.)
KŪ TYS TEV VAR DŪT
Nūdereigys atbil̗dis iz dzeivē svareiguokajim jautuojumim. (Salamana Pamācības 2:
Uztycamu vadeibu ikdīnys dzeivē. (Psalms 119:
Drūšu cereibu iz nuokūtni. (Romīšim 15:4.)
VOI VAR TICĒT TAM, KAS SACEITS BĪBELĒ?
Jā, var, i tam ir vysmoz treis īmesli:
Apbreinojama īkšejuo saskan̗a. Bībeli saraksteja ap 40 cylvāku apmāram 1600 godu laikā. Leluokuo dal̗a nu jim sovā storpā nikod nabeja pazeistami. Bet tūmār pa vysu Bībeli īt vīna golvonuo tema!
Gūdeigi saraksteita viesture. Daudzi viesturnīki bīži vīn nūklusej sovys tautys sakuovis i naveiksmis. Sovukuort Bībelis saraksteituoji atkluoti ir runuojuši kai par sovom, tai i par sovys tautys kliudom. (2. Laiku 36:15, 16; Psalms 51:3–6.)
Pravītuojumi kam var uzaticēt. Bībelē par senuos Babilonys sagraušonu beja pravītuots jau ap kaidim 200 godim agruok. (Jesajas 13:17–22.) Bībelē beja atkluots na tikai tys, kai Babilonys pil̗sāta kriss, bet ari tuos īkaruotuoja vuords. (Jesajas 45:1–3.)
Ari daudzi cyti pravītuojumi nu Bībelis ir pīsapil̗dejuši leidz pādejam seikumam. Voi gon tīši tū ari nabyutu juogaida nu Dīva īdvasmuotys gruomotys? (2. Pītera 1:21.)
PADŪMOJ
Kai Bībele var padareit lobuoku tovu dzeivi?
Atbil̗di iz itū jautuojumu var izlaseit Bībelē JESAJAS 48:17, 18 i 2. TIMOTEJAM 3:16, 17.


text:
Leldīne
Leldīne – senejim latgaļu tautys svātkim damāruoti kristīšu svātki, kuri simbolizej Jezus Krystus augšanceļšonūs nu myrūņu piec pīkaļšonys krystā, kai aizraksteits Jaunajā Testamentā. Tys nūtics trešā dīnā piec Krystus mieršonys (nuovis dīnu skaitūt kai pyrmū dīnu).
Leldīne lelumam kristīšu irā poši svareigī gods svātki, kuramūs lela prīca izsokoma deļ galeiguos Dīva dāla īveicis par smierti. Nazcik saprasmēs svareiguoka irā Krystus mieršonys, a na augšonceļšonuos dīna, partū ka taišni mierdams Krystus izvede ciļvieci nu apdzymtuo grāka. Leldīnis svātki irā pādejuos gavieņa dīnys.
Taipoš kai cyti kristīšu svātki, i Leldīne sasaliejuse ar tautys poguonu tradicejom, pīvadumam, Leldīnis ūlu kruosuošonu.
Puslopu ruodeklis
Leldīnis data[pataiseit]
Leldīne navā atzeimojama svietejamuo gods dīna pa Gregora kaleņderam. Jūs data damāruota pi žydu svātku, kurūs datu nūstota pa mienesnīka kaleņderam. Leldīni svietej pyrmajā svātdīnē nu pyrmuos pylnats piec pavasara leidzalaika (ekvinokcejis). Deļtuo gods nu goda Leldīnis data izaškir i byun nu pavasara mieneša 22 da sulu mieneša 25 dīnai.[1]
Reitu pravoslavu bazneicā, kuramā lītoj Juleja kaleņderi, Leldīnis data saīt nu sulu mieneša 4 dīnys da lopu mieneša 8 dīnai. Tok izagoda i taidi godi, kod katuoļu, pravoslavu i staroveru Leldīne saīt vīnā datā.
Leldīnis liturgeja[pataiseit]
Katuoļu bazneicā Leldīnis svieteišona aizasuoc Lelajā (Zaļajā) Catūrtdīnē i valkās vysu Leldīnis laiku da Krystus dabaspajimšonys svātkim. Lelajā Catūrtdīnē i Pīktdīnē kristīši īt Krysta ceļu, pīmynādami Kunga Jezus Krystus pīkaļšonu krystā i smierti. Lelajā Pīktdīnē bazneica nūsacejuse styngru gavieni. Lelajā Sastdīnē, kuruos kod nakod sauc i par Klusū Sastdīni, leidza ar saulislaidu svietejama Leldīnis nakts. Nakts tymsā svietejama "nakts, gaišuoka par dīnu" liturgeja, kura salosa ticeigūs apgaismuot apleici ar sovom atnestom, aizdegtom svecem. Ituos nakts rituala jāgs - atzeit sevi par vaineigu i sovā vainē, tymseibā īsavērt eistynū gaismu, kura navā ītēmiejama byunūt dīnā. Ituo rituala laikā skaitomi seviški daudzi Svātū Rokstu vuordi, kuramuos paviesteita Mesejis atīšona i vysu cylvāku grāku atlaisšona, i dzīdamys psaļmys. Leldīnis nakts kulminaceja - augšonceļšonuos viests. Nu ituos šaļts atļauts vargaņuot, kas katuoļu bazneicā irā nūlīgts nu Leluos Catūrtdīnis da Lelajai Sastdīnei.
Tautys tradicejis[pataiseit]
Nazcik tautys īrodumi irā izaglobuojušs nu poguonu pavasara atīšonys svātkim i sasalejušs ar Jezus Krystus augšonceļšonuos svātkim, sataisūt myuslaiku latgaļu Leldīnis svātku tradicejis. Senejūs laikūs pavasara atīšona (Leluo dīna) sveiteita, kod dīnys i nakts garums vīnaids (pavasara ekvinokceja) i tys saīt pavasara mieneša 20 ci 21 dīnā.
Vīna nu pošu golvonūs tautys tradiceju irā ūlu kruosuošona (marguošona). Parostai ūlys kruosoj seipulu myzās, kluotyn līkūt vysaižus auguojus, putruomus i tai tuoļuok. Tok sevkura saime tur sovys ūlu kruosuošonys tradicejis. Leldīnis reitā saime ād reitiškys i sasaveic, kam stypruoka ūla. Taipoš nūteik leiguošonuos leigačuos, ūlu rypynuošona, ūlu mesšona i cytys atrakcejis.
Tautys ticiejumi[pataiseit]
- Par Leldīnem juovuora ūlys, tod opolys teleitis aug.[2]
- Kas Leldīņu ūlys bes suoļa ād, tys vysu vosoru maluos.
- Kas zam Leldīnis lelā sastdīnē iess vaira zierņu, tod itei pīzeimoj, ka tys byus boguots cylvāks.
- Kas Leldīnē pyrmais atbrauc nu bazneicys, tys vysu godu pyrmais pi dorba un tureibys.
- Ka cylvāks gryb zynuot sovus grākus, tod lai pyrmā Leldīnis dīnā da pacelšonys krysta padzer solta iudiņa. Tū dīnu da pacelšonys krysta iudiņs irā soldons. Kod cylvāks padzers iudiņa i iudiņs byus soldons, tod itei pīzeimoj, ka pi tuo cylvāka grāku navā. A ka byus na soldons, taids kai jis irā, iudiņs kai iudiņs, itys pīzeimoj, ka pi tuo cylvāka cīši daudz grāku, koč ar maisu nosuoj.
Tautys dzīsmis[pataiseit]
Nūruodis i olūti[pataiseit]
- ↑ Leldīnis data (angliskai). Rakstīņs nu Amerikys Saškierstū Vaļsteibu Jiuris Observatorejis (pavasara m. 27 d., 2007 g.).
- ↑ Latvīšu tautys ticiejumi
- ↑ Tautys dzīsmis ap Leldīnem


text:
Golyšovys pogosts
Golyšovys pogosts irā Kuorsovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrā Golyšovā dora tautys noms, biblioteka i pyrmaškoliņs īstots. Kai 2010 godā aizdareja Aizgāršys pamatškolu, pogostā nadora nivīna škola. Lelums ļaužu pravoslavi i pīdar Golyšovys Svātuos Trejadeibys pravoslavu parapejai.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Golyšovys pogosts pyrmū reizi viesturis dokumentūs aizraksteits 1646 godā Ludzys stuorastejis inventara sarokstā kai Wlosc Hołuszowska. 1784 godā Golyšova sarokstūs aizraksteita kai Mikalovskys (Mērdzinis) muižys daļa. 1945 godā Mērdzinis pogostā īstateja Golyšovys solys padūmi. 1979 godā Golyšovys solai daškiera daļu Blontu solys teritorejis.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kuorsovys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Golyšovys pogosts tur rūbežu ar:
- Kuorsovys nūvoda Malnovys pogostu i Mērdzinis pogostu;
- Cyblys nūvoda Blontu pogostu;
- Krīvejis Federacejis Opskovys apgabaļa Krasnogorodskys rajonu.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0


text:
Kumbuļa pogosts
Kumbuļa pogosts irā Kruoslovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Sauliskolnu pamatškola, biblioteka, feļčeru punkts i tautys noms. Kumbulī atdareitys treis puordūtuvys i braukalej autolauka. Pogostā četri gatari, patmalis i nazcik gostu sātus turistim. Pogosta centrā Svātuo Jezupa Kumbuļa katuoļu bazneica, pastateita 1820 godā.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Kumbuļa pogosta teritoreja bejuse Daugpiļs apleiciņa Kruoslovys pogostā. 1945 godā Kruoslovys pogostā īstateja Kumbuļa solys padūmi. 1959 godā Kruoslovys rajona Kumbuļu solai daškiera likvidātū Ludzeišu solu..[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kruoslovys nūvodam..
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Kumbuļa pogosts tur rūbežu ar:
- Kruoslovys nūvoda Aulejis pogostu, Iudreišu pogostu, Izvolta pogostu, Kruoslovys pogostu i Skaista pogostu;
- Aglyunys nūvoda Gruoveru pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Kumbuļa pogostā dzeivoj 672 ļauds, nu jū 78,6% latvīšu, 11,2% krīvu i 6,4% boltkrīvu.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Kumbuļa pogosta ļauds dzeivoj 56 soluos.[3] Pošu leluos solys - Kumbuļs (pogosta centrys), Lelī Unguri, Vyrveli, Suoleimi.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- S. Škutāns - teologejis zineibu Dr. Romys Marejis (marianu) kongregacejis generalviersinīks.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Kruoslova-Preili-Modyune (P62) i nazcik vītejuos zeimeibys celi.[4] Pošūs pogosta dīnavydūs iz rūbeža ar Kruoslovys pogostu īt dzeļžaceļa lineja Reiga-Daugpiļs-Vicebskys, tok pasažiru sative itymā puosmā aizdareita. Stacejis ci nūstuošonys pogostā navā bejušs.
Kombuļa pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Sauliskolni" (LV-5656).[5]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Dreidzs - pošu dziļais azars Baltejis vaļsteibuos;
- Kumbuļa muiža i muižys suods - pa daļai izglobovuse viesturiskuo pīstateiba, kungu sāta sagrauduota Pyrmajūs psaualā vaidūs;
- Saulis kolni - izsliva turisma obejkts;
- Svātuo Jezupa Kumbuļa katuoļu bazneica
- Viejneicys (vieja patmalis) - dora i myuslaikūs.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys regionalī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Muižvuordu sistema
Muižvuordu sistema (DNS, Domain name system) irā datorim voi logiskajim resursim daškierti tekstuali adresi. Pīvadumam,
latgola.lv,
rus.delfi.lv, i.t.t. Jūs lītoj vītā numeriskūs IP-adresu (pīv., 159.148.108.128) partū, ka IP adresi gryušuok īguodojami. Muižvuordi atmej IP-adresus; var lītuot i vīnus, i ūtrus. Pyrmuo pakuopīņa muižvuordus, rokstomus DNS vuordu beiguos (
lv,
lt,
ru,
com,
edu i ct.), privatpersona navar registrēt. Ūtruo pakuopīņa muižvuordus (
folklora.lv,
folklore.ee i.t.t.), privatpersona var registrēt par moksu (vysucieškuok nazcik desmišu latu par godu), i trešuo pakuopīņa muižvuordi, kurus sevkotrys ūtruo pakuopīņa DNS vuorda sovinīks var registrēt bez moksys.