text:
Ticeiba sev i dorbs, kas līk sirdei i dvēselei doncuot. Saruna ar Lauri Zalānu
Sarunu sagataveja: Līga Springa (plānuotuojs “Giut breidi”) portalam lakuga.lv
Vysu 2022. godu portals lakuga.lv sadarbeibā ar pyrmū plānuotuoju latgaliski “Giut breidi” kotra mieneša suokumā pīduovuos sarunys ar 12 personeibom, kurūs spāka vuordi atrūnomi plānuotuoja puslopuos. Februarī plānuotuojā var sasatikt ar socialūs teiklu satura veiduotuoju i “Radio TEV” etera personeibu aba foršu cylvāku i vīnkuoršu latgalīti – Lauri Zalānu. Laura puordūmys sagiva plānuotuoja “Giut breidi” idejis autore Līga Springa.
Kai puiss nu Latgolys tyka lelpiļsātā?
Standarta stuosts: suokuma pūsmys, kod pabeidžu sovys piļsātys školu, munā gadīnī tei beja Jāņa Eglīša Preiļu Vaļsts gimnazeja, i vyss, tod brauc lelajūs pīdzeivuojumūs iz golvyspiļsātu, Reigu, kab vuiceitūs Kulturys koledžā teatra menedžmentu. 12–13 govu vacumā suoču dūmuot par muzykys pasauli, vaira par dīdžeja īspiejom. Preiļūs īsadeve dīdžejuot vairuokuos balleitēs, bet daguoja šaļts, kod drupeit suoce apnikt. Dūmuoju par īspiejom, kur vēļ varu pīslēgt muzyku i dīdžejuošonu ari kasdīna, na tik balleitēs voi pasuokumūs, tod aizadūmuoju par radejis dīdžeju. Tei beja dūma, kurū paturēju sev pruotā da tuo, kod pabeidžu vuiceibys gimnazejā. Absolvejūt školu, saprotu, ka grybu byut akters. Školys godūs nabeju skotivis cylvāks, izjemūt tautiskuos dejis, kuruos doncuoju 16 godu. Nikod naasu bejs vokora vadeituojs, īrosts beju baudeituojs.
Beja gribiešona stuotīs Kulturys akademejā, nu tymā godā nabeja uzjimšonys, deļtuo nūguoju studēt teatra menedžmentu iz Kulturys koledžu. Asūt Latgolā, Preiļūs, sātā, es jutu, ka asu drupeit īrūbežuots, nu lelpiļsātā, kur asu piļneigi vīns, nivīnam nainteresēju. Es asu breivs putyns, kurs vysu laiku var byut kusteibā, īpasazeit ar jaunim cylvākim. Tymā laikā nadareju nikuo, kas byutu veļteits munai izaugsmei, nu es cīši dreiži apjautu, ka itai nadreikst turpynuot. Īsastuoju Biznesa augstškolā “Turība”, kurū ari golā nadabeidžu, jo interesis suoce pasameit. Dūma par radejis dīdžeju maņ nadeve mīra, ruodejuos, ka tī struodoj akteri, sabīdreibā zynomi ļauds voi caur pazeišonūs. Maņ nabeja nūjausmys, kai tikt radejā, bet es atrodu dīdžeju kursus, koč i tī ari maņ napaleidzēja tikt radejā.
Tai saprotu, ka pošam ir juovaicoj īspieja tikt radejā, atsasauce vīna radeja – Pieci.lv, kas deve maņ godu laika, kab tiktu pi jūs. Rezultatā beju viņ iz divejim eterim, jo sovu dareja latgalīšu akcents. Niu es saprūtu, ka jī pasabeide taidu puisi, kuram ir akcents, laist pi dzīsmis. Beja breids, kod apsalaide rūkys, kū dareit, kod naspieju pīpiļdeit nivīnu nu sovu sapynu? Es atrodu dorbu Preiļūs, jaunīšu centrā “Četri”, praksi – breivpruoteigū dorbu – Reigā “Ghetto Games”. Praksis vītā bejom 20 cylvāku, golā palyku es vīns. Maņ beja svareigi pīruodeit sev, ka es varu koč kū sasnēgt. Piec saspryngta laika, suoču sev nūticēt, ka es varu koč kū izdareit.
Es vīnkuorši dareju i ticieju, ka tū varu. Golā “Ghetto Games” pīduovuoja pylna laika dorbu. Suokuma sapyns – struoduošona radejā – pats atguoja pi mane. Napīkrytu treis reizis, beiguos pats jim aizraksteju, ka vys tik grybātu paraudzeit. Jemūt vārā, ka tei beja pādejuo šaļts, maņ beja juosasaceņš ar cytim, nu golā es izturieju atlasi i suoču struoduot “Radio TEV”.
I kai tei leluo piļsāta pījēme tū puisi nu Latgolys?
“Ghettto Games” ar plotai attaiseitom rūkom. Tymā pošā laikā tī nivīns ar tevi nasaucynuos, tei ir vīta, kur tu ej i dori. Tī pošam ir juojādz pajimt tū, kū tev dūd. Tī nivīnam naizviļks ni pamperu, ni kieneņa tārpa, ni nosuos iz rūku – nikuo taida nabyus. Tev ir vareiba izmontuot platformu, bet kai tu jū izmontuosi, tys vyss jau palīk tovā ziņā. Itys ir stuosts par gribiešonu, ticiešonu i dareišonu.
Voi tev ir svareigi, ka kaids cyts tic tovim spākim? Voi ari tev gona viņ ar sovu ticeibu?
Svareigi, kab tyvynīki, tī sovi ļauds tic. Itūšaļt jiutu lelu mīlesteibu, kas ari dūd tū spāku īt i dareit. Saprūtams, ir juotic i pošam sev.
Kaids tu esi kasdīnā?
Dzeivē es nasauoveju, kasdīnā asu nūsvārts, taids vaira vāruotuojs nu molys. A itys ir stuosts par tū, kai nūdaleit profesionalū dzeivi nu privatuos. Kasdīnā iz vysom lītom verūs cīši vīnkuorši, cytureiz naaizadūmojūt par sekom i, saprūtams, ar pozitivu skotu. Taids, kaidu jius mani radzat socialajūt teiklūs, naasu, dzeivē asu pīzamātuoks.
Kai ir byut latgalīšam Reigā?
Breineigi! Es napuormeitu tū ni pret kū! Struodojūt radejā, maņ beja pīduovuota vareiba īt volūdys kursūs, kurūs es i suoču apmeklēt. Saprūtūt, kai teik lauzta muna volūda, es saprotu, ka tys ir tys, kuo nasagrib pagaisynuot. Es asu latgalīts, palikšu i es grybu taids byut! Šaļtim ir labi nūbraukt iz mežu i izelpuot tū, kas ir sasakruojs piļsātā. Byut pi dobys, kab dabuotu energeju, kū esi pagaisynuojs.
Kaidi mierki iz prīšku?
Eistyn grybu turpynuot atsateisteit itamā sferā – radejā. Maņ nasagrib sev izlikt koč kaidus īrūbežuojumus i termeņus, kas maņ traucēs dareit vēļ cytys lītys. Vyss, kas ir saguojs munā dzeivē da ituo ar tū profesionalū pusi, ir guojs dabeigi i nagaidūt. Ir juospiej īraudzeit i sagiut tuos lītys kasdīnā. Navajag beitīs, ka īcarātais naīsadūd, sevkurā gadīnī tei ir loba pīredze.
Kū īsaceisi jaunīšim, kurī piec školys absolviešonys nazyna, kur īt tuoļuok?
Ka piec školys beigšonys nazyna, kur studēt, tod piec pīredzis varu īsaceit pajimt breivu godu. Īsasaisteit breivpruoteigajā dorbā, nasabeit nu tuo, jo tik paraugūt var saprast, voi patīseibā tū gribi dareit dzeivē. Ari maņ ruodejuos, ka es grybu byut stand up komikis da tuo breiža, kod maņ beja vareiba pīsadaleit stand up pasuocīni i tī es saprotu: “Johaidi, itū es vys tik nagrybu! Tys nu eistyn nav muns.” Tys ir stuosts par breivpruoteigū dorbu, aizīmūt iz “Ghetto Games”, es dareju vysu, kū maņ deve – suocūt nu fiļmiešonys, beidzūt ar tribiņu skryuviešonu pasuokumam. Tamā vysā dunā es saprotu, ka ir lītys, kū es grybu dareit iz prīšku, es suoču fokusētīs iz konkretim mierkim. Rodūšajā vidē breivpruoteiguo dorba rūkys navar byut līkys. Nasabeistit nu tuo, jius saprassit, kas jums pošim pateik, interesej i kas nainteresej. Svareigi nasabeit kuopt uorā nu sovys komforta zonys, jo viņ uorpus komforta zonys mes augam.
Kotru dīnu, īmūt iz radeju, es sasatraucu. Īmūt iz itū interveju, es ari sasatrauču. Kotru dīnu es ari pīļaunu klaidys, tys ari ir cīši svareigi. Nav juosabeist nu klaidu, jo viņ tod, ka ir klaidys, mes zynim, kai dareit tuoļuok – kū lobuot. Es kotru dīnu, struodojūt radejā, vysmoz vīnu reizi pasoku koč kū napareizi, na tai kai beju īdūmuojs.
Kai tu dūmoj, kas tev ir paleidziejs sasnēgt sovu mierkauditoreju i atpazeistameibu Latvejā – tovs latgalīša tāls voi tova apjiemeiba?
Es grybātu saceit, ka vyss kūpā. Koč kaidūs atseviškūs pūsmūs koč kas nūteikti nūstruoduoja vaira, bet es dūmoju, ka tuos vysys lītys guojušys par lobu, kab es byutu tī, kur niu asu. Latgalīši ir cīši lobsirdeigi, īt preteimā, vīnkuorši i raugu paturēt tū ari sovā gadīnī, verūtīs iz daudzom lītom nu taidys perspektivys. Tei poša pīsakuopšona, par pīmāru, breivpruoteigajā dorbā, deveņus mienešus. Es zynu, ka daudzi tū navarātu izturēt, jo atītu tei dūma: kod maņ byus koč kas par padareitū dorbu? Munā gadīnī grybysspāks apseviškūs pūsmūs ir bejs tik lels, ka puorejais ruodejuos mozsvareigs.
Kai ir ar plānuošonu tovā kasdīnā?
Maņ cīši pateik spontanys lītys. Es až vīnu tetovējumu asu tam veļtejs, kas pats par sevi ir spontans, jo tī nikuo navar īraudzeit. Bet, runojūt par spontanom lītom, tys ir atkareigs ari nu dzeivis pūsma: ir breiži, kod bez scenareja navar, ir taidi, kod gribi improvizēt. Maņ ir baist nu improvizacejis, jo es naasu lobs itamā sferā, par tū jau asu puorsalīcynuojs, īmūt iz improvizacejis kursim. Asu secynuojs, ka itys pasauļs ir cīši juosavuica, kab byutu par lobu improvizātuoju. Nu Renāra Zeltiņa asu īsavuicejs: “Vysa lobuokuo improvizaceja ir labi sagataveits scenarejs.” Tys ir atkareigs nu dzeivis situacejis, iz radeju es vysā gataveju tik temu, par kū runuošu, tuoļuok ļaunu klauseituojim apaudzēt itū temu.
Plānojūt iz papeira, tys maņ lobuok palīk atmiņā i ir lobuok puorsaverams. Ir reizis, kod es pīrokstu iz papeira, par reizi nūfotografeju, jo cytureiz, kod klade aizamierst, tod es zynu, ka asu tū nūbiļdiejs. Storp cytu, napaseņ, puorškūrstūt pīrokstus, atrodu ideju, kurū beju paredziejs eistynuot radejā, bet puorguoja tik daudzi laika, ka jau beju aizmierss.
Kai tev ruodīs, kaida varātu byut Latgolys volūdys i kulturys situaceja iz prīšku?
Es grybātu, kab ir lobuokais variants, kaids var byut. Kab bārni, jaunīši vuicuos volūdu. Pošureiz kotru dīnu arviņ vaira nūvierteju Latgolu. Asu pateiceigs Latgolys viestnīceibai GORS, kas mani ir īsaistejs daudzuos latgalīšu lītuos, par pīmāru, “Boņuks”, Latgolys dīna. Ir fantastiska sajiuta byut kūpā ar cylvākim, kurim ir svareiga latgalīšu volūda. Itūgod maņ beja vareiba byut ari Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” žurejā. Asūt tymā vydē, es vēļ vaira saprūtu, cik tys ir svareigi – akcentēt Latgolys vierteibys. Es cīši ceru, ka cylvāki arvin vaira, i na tik poši latgalīši, bet ari vysa Latveja nagribēs pagaisynuot latgaliskū, jo mes vysi asam dažaidi i tys ari ir pats breineiguokais!
Kas līk tovai sirdei i dvēselei doncuot?
Maņ ir tei vareiba dareit dzeivē tū, kū es eistyn mīļoju. Kotru dīnu ceļūs i asu pateiceigs i prīceigs, ka varu byut tī, kur niu asu. Kai i kotrā dorbavītā, saprūtams, ir šaļts, kod koč kas napateik i gribīs atlikt, puorlikt, nadareit, bet tod, kod tu napadori, saprūtu, cik cīši mīļoj tū, kū dori. Redzēt, ka cylvākim pateik muns īguļdeitais dorbs, tys līk vēļ vaira doncuot munai sirdei i dvēselei. Pats golvonais ir leidzcylvāku veseleiba, tys ir puori vysam!


c: text/html

text:
Bavārejis Eļektorats
Bavārejis Eļektorats (vuocīšu: Herzogtum Bayern) — beja naatkareigs Svātuos Rūmys Impērejis eļektorats myusdīnu Bavārejis teritorejā nu 1623 ļeidz 1806 godam, kod tys topa par Bavārejis Karaļisti.[1] Vysā eļektorata eksistencis laikā pour tū vaļdeja Viteļsbahu dzymtys puorstuovji.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Reformācejis laikūs Bavārejis gercogs Maksimiļians I paļeidzieja saglobuot katuoļu ticeibu sovuos zemīs i jis saglobova uzticeibu Gabsburgim Bohēmejis saceļšonuos laikā pret Gabsburgu dzymtu, kas beja par īmaslu Treisdesmitgodu Kora suokumam.[2] Faļcys eļektors Frīdriķs V pījāme Bohēmejis Karaļistys pusi i Svātuos Rūmys imperators Ferdinands II atjāme zemis i titulus Frīdriķam V por juo nūdeveibu. Vāluok imperators pateiceibā por uzticeibu duovoja tūs Maksimiļianam I. Jis kļuva por vīnu no impērejis eļektorim i 1623 godā Bavārejis Gercogiste kļuva por Bavārejis Eļektoratu.
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Bavārejis Eļektorats acaroda myusdīnu Vuocejis i Austrejis teritorejā. Eļektorata golvmīsts vysus juo pastuoviešonys godys beja Minhene.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ The Holy Roman Empire: A Historical Encyclopedia (2019), 133.lpp ISBN 1440848564 (angliskai)
- ↑ Bogēmejis sačelšonuos 1618-1620 (angliskai)

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
“Kolnasāta” 13. julī
Iz “Kolnasātu” gostūs itūnedeļ atguojuse Ludzys nūvoda Turisma i informacejis centra vadeituoja Līga Kondrāte. Jei it ari Latgolys turisma asociacejis „Ezerzeme” vaļdis prīšksādātuoja. Gaška pastuosteis par turisma īspiejom Latgolā – niu itamā vosorā i ari par planim iz prīšku.
Reportažā stuosts par tū, kai nūteik sadarbeiba storp Preilim i Lītovys piļsātu Utenu. 29. junī Preiļu parka estruodē Latvejis-Lītuvys puorrūbežu programys projekta „Baltais putns” laikā nūtyka Latgolys i Augšzemis Dzīšmu i deju festivals. Jau nu paguojušuo goda marta Preiļu i Utenys piļsātys organizej kūpeigus pasuokumus, vuicuos vīns ūtra daņčus, dzīsmis, skaņdarbus i īpasazeist ar amatnīceibys tradicejom. Itys festivals ir na viņ projekta leluokais pasuokums, jū iz prīšku dūmoj reikuot kotru godu. Reportažā skaņ intervejis ar projekta vadeituoju nu Preiļu piļsātys Sanitu Meļko, projekta idejis autoru Aļbertu, projekta vadeituoju nu Utenys piļsātys, kai ari festivala dalinīkim.
Vuordineicā Ilze Sperga narunuos par sīna laika romantiku, bet itūnedeļ nūskaiteis vasareigu fragmentu nu sova stuosta, kas itūgod publicāts bārnu kruosojamā gruomoteņā „Munā Sātā”. Stuosts ir par tū, kai moza meitine Īva dzeivoj lauku sātā ar vysaidim kustūnim i sovu saimi, kai jim vysim īt vosorā.
Zinis eisumā
Nūsasliedzs „Rēzeknis Kulturys i turisma centra” uorpus kuortys izsludynuotais Mozūs kulturys i turisma projektu konkurss. Atbaļsteitajim projektim daškiertais finansiejums ir 2500 latu. Komiseja nūleme atbaļstiet četrus projektus. Kai pyrmais ir 10. Storptautyskais akordeonistu pleners „Jūrmala-Rēzekne 2013”, kas veicynuos akordeonistu pylnveiduošonūs i muziciešonys prasmi. Ūtrais projekts ir „Atklātā stunda – teātra meistarklase” ar mierki izveiduot originaldorbu – īstudejumu, kas akcentej latgalīšu volūdys nūzeimi i kurā atskaluotu dzīšmu i danču tradicejis Latgolā. Trešais projekts ir myusu dīnu daņču izruode „Dejojošais kuģis” ar mierki sataiseit augsta leimeņa pyrmū myusu dīnu daņču izruodi ar dažaidym stylim i žanrim. Catūrtais projekts ir postfolklorys grupys „Rikši” diska izdūšona.
Nu 2. juļa Latgolys Centraluos bibliotekys laseituovā apsaveroma Daugovpiļs Universitatis magistranturys studentis Rasmys Kaziis muokslys dorbu izstuode „Iztēle”. Rasma Kazia dzymuse Olyuksna nūvodā, itūšaļt studej Daugovpilī. Jei skaita, ka iztēle ir dūmys, sajiutys, situacejis, nūtykumi, kas, sovā storpā īsadorbojūt, puortūp par tālim. Juos dorbūs radzami kai sirrealistiski, tai dobys motivi.
Kruoslovys Viesturis i muokslys muzejā apsaveroma izstuode „Roberts Spalvis. Atgriešanās”. Muokslinīks dzims Kruoslovys pogostā. Juo īceinītuokūs temu lūks ir dobys ainovys, klusuos dobys, paziņu, tyvinīku i politiku portreti. Spalvis gleznoj ari seņ izamainejušys ainovys nu vacu malnboltūs fotografeju.
19. julī Reigā, tierdznīceibys centrā ZOOM Moskovys īlā 400, nūtiks Latgolys tematiskūs cīmu ceļojūšais tiergs. Tymā nu 1 stuņdis dīnā leidz 9 stuņdem vokorā tiergavuosīs Latgolys mozī uzjiemieji, ražuotuoji i amatnīki.
Ontans i Anne aicynoj gostūs da seve iz Latvejis mozuokuo nūvoda – Baļtinovys nūvoda – svātkim 27. julī. Byus kai pīpyušamuos atrakcejis bārnim i amatnīku izstuode i tierdzeņš, puču kompoziceju taiseišona, tai sportiskys aktivitatis – foto orientiešonuos saceņseibys, futbola mačs, īlu vyngruošonys šovs i c. Byus ari Ontana dzeda duorgumu skreinis mekliešona, kai ari cytys izdareibys kūpā ar Ontanu i Anni. Svātku nūslāgumā – bals ar grupu „Otto”.
Raidejuma komanda: Aigars Runčis, Daira Kokoreviča i Ilze Sperga.
Ka raidejums nasuoc skanēt automatiski, tod klausīs ITE.


text:
Gepards
Gepards (latiņu: Acinonyx jubatus) irā lels kaču saimis plieseigais zviers. Itys kačs dzeivoj Afrikā i Centraluos Azejis dīnavydūs.[1]
Izavierīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
- Auguma garums: nu 115 da 140 cm
- Astis garums: da 80 cm
- Svors: nu 40 da 65 kg
Daudzatmejeiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Gepardim irā 6 zamškiru:[2]
- Saharys gepards (Acinonyx jubatus hecki)
- Dīnavydu Afrikys gepards (Acinonyx jubatus jubatus)
- Reitu Afrikys gepards (Acinonyx jubatus raineyi)
- Centraluos Afrikys gepards (Acinonyx jubatus soemmeringii)
- Vokoru Afrikys gepards (Acinonyx jubatus velox)
- Azejis gepards (Acinonyx jubatus venaticus)
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ BigCats.ru — Гeпapды
- ↑ BioLib Profil taxonu — druh gepard štíhlý Acinonyx jubatus (Schreber, 1775)


text:
Plaukš! Uobuļs atsaraun nu zora i nūkreit zemē. Reits tik kluss, ka itū skani var dzierdēt pi catūrtuo Daugovys lūka. Aust saule, kļovs upis krostā jau suocs sovuos lopuos kruot zaltu, īmat sauvi Daugovā. Upe pagiun duovonu i nas tuoļuok stuostu par zaltu dobā.
Agruoks ci vāluoks, kruosainuoks ci palākuoks, bet rudiņs atīt ar sovom kruosom i sovim dorbim. Senejūs laikūs vysu godu, bet seviški rudinī, gataveja kruojumus zīmai. Babeņai cīš patyka laseit sieņs. Es, moza byudama, guoju leidza. Nu bierneibys atguodoju, ka īt sienīs vajag agri nu reita, cikom meža dzeivinīki ci sābri nav nūguojuši sieņu lauztu. Mežs myus sagaideja kai cyts pasauļs – ar sovom skaņom, smuordu, tycamim i moztycamim stuostim.
Bierneibā beju dzierdējuse stuostu par blūdu, kai blūds pīstuoj pi cylvāka i vodoj tai, ka rūnās narealitatis izjiuta i navar atrast pareizū ceļu. Pījiemu tū kai puorsoku, leidz vīnā reizē, kod guoju ar babeņu sienīs, pajutu poša. Tamā reizē guojom laseit gailinis pi leikuo bārza meža molā. Gailine (Cantharellus cibarius) ir pazeistama i cīši īcīneita ādama sieņs. Kaidu laiku mekliejom gailinis, kurys veiksmeigi izmontuoja dzaltonuos bārza lopys, kab nūsaglobuotu nu sieņuotuoju. Īguojom nadaudz mežā apsavērt, kaidys tī aug sieņs. Staigojom tīpat pa mežu, zynom, ka nikur tuoļ naguojom, a izīt navar nikai. Pieški mežs, kur tik daudz reižu byuts, palyka napazeistams, apjēme baime. Tod maņ acīs īkryta bārzs meža molā i es pasaceju babai, ka īsim da bārza. Mežs, kūki palyka tik pazeistami, prīca pīpiļdeja sirdi i mes vīglu sūli laidemēs uorā nu meža. Jau paguoja daudz godu, bet tuo laika atguoduojumi ir palykuši pruotā.
Baraviki (Boletus edulis) skaitejuos storp sienem kai karali. Nu meža atnastūs baravikus lyka kaļtēt. Pyrmuok izteireja i tod savēre iz dīga. Lelim baravikim nūgrīze kuotu i izjēme meikstumu, sagrīze iz četru daļu, kab dreižuok izkolst. Iz dīga savārtuos sieņs kuore saulainā i viejainā vītā, kurā juos izkolta apmāram par nedeli. Taipoš baravikus kaļtēja ceplī nalelā korstumā. Izkaļtātys sieņs salyka auduma kuleitē. Zīmā lyka kluot virīnī ci taiseja baraviku zūsteni. Zūsteņai jēme kaļtātus baravikus, izmiercēja iudinī, sagrīze ci samola galis mašynā, lyka peteļnī cept, kur jau beja sacapti seipuli ar smolkim špeka gabalenim. Kod baraviki beja gotovi, pīlēja kluot pīnā īmaiseitus myltys i aizvuoreja. Taidu zūsteni deve ēst pi buļbu.
Gruzdus (Lactarius bertillonii), cyucinis (Lactarius necator), viļneišus (Lactarius torminosus) zīmai suoleja. Atnese nu meža, izteireja i mērcēja soltā iudinī, kab nabyutu ryugti, tod lyka vuoreit. Piec tuo sieņs nūtacynuoja i skoluoja vairuokūs iudiņūs. Lyka kuortom ar suoli kūka baļgē ci muola pūdā, viersā salyka kūka dieleišus i izlyka akmini, lai viersā byutu sula. Dieleišus par kaidu laiku mozguoja. Vīns nu pajiemīņu, kai gataveit suoleitys sieņs: vajadzeigū sieņu daudzumu nūmozgoj, sakopoj ci smolkai sagrīž, dalīk sagrīztus seipulus, apmaisa ar kriejumu. Dūd ēst ar buļbom.
Dzērvu klaiguošona palīk drupeit skumeiguoka, na kai vosorys agrajūs reitūs, kod dzērvis ar gremzeigu skonu mūdynuoja aizaguliejušūs zemnīkus iz jaunu dorba cielīni. Sasalasiejušuos pa puoram, juos ilgai grīžās viers pūra, kurs vysu vosoru beja dzērvem par sātysvītu. Niu ir eistais laiks īt dzērvinēs. Dzērvines septembrī jau ir īsanuokušys i ir meklejamys pūrūs i pūrainūs prīžu mežūs. Dzērvinis ir vīnys nu vysuvaira gūdynojamūs ūgu – na tik viņ kai dabeigs energejis olūts i jauneibys pagarynuotuojs, bet ari deļtuo, ka satur daudz mineralvīlu i vitaminu. Tok ar tū viņ dzērviņu spāks nasabeidz – jom ir antibakteriala īdarbeiba i pretdrudža efekts, deļtuo ituos gorduos, nadaudz syuruos ūgys ir cīš vajadzeigys, tyvynojūtīs zīmys soltumam.
Sausūs prīžu mežūs, izciertumūs i pūrūs iz cynkuru var atrast suleigys bryuklinis. Ituos ūgys ir boguotys ar A, B, E i C vitaminim i vysaidom mineralvīlom, bet mozeņajuos siekleņuos atrūnamys ari Omega 3 taukskuobis. Bryuklinis lītoj puorsaļšonys profilaksei i uorstiešonai, organisma atteiriešonai, apetita veicynuošonai i, prūtams, skaistumkūpšonā.
Atminit munu meikli – kas tys ir: sorkona krīvīte teiruma golā? Tei ir cārmyukša. Cārmyukša ir na viņ vierteigs vitaminu i uorstnīceibys leidzekļu olūts, bet ari magisks aizsorgs pret ļaunumu i nūzeimeigs laika i ražys prognožu objekts. Latgolā cārmyukšys var atrast augleigūs mežu pamežā, izciertumūs, kryumuojūs, vysubīžuok ceļa moluos i, prūtams, stuodejumūs pi sātys. Senejūs laikūs nosuoja savārtys cārmyukšys ūgys aizsardzeibai i veseleibys styprynuošonai, vosorys saulgrīžūs spraude cārmyukšys zorus pi durovu pret vysim ļaunumim, aizsardzeibai pret rogonom i burvesteibom.
Cārmyukšu ūgu kruosa līcynoj par rudiņa brīdumu dobā. Tautys medicinā lītoj cārmyukšys ūgys, lopys, zīdus, pumpurus i myzu. Cārmyukšys ūguos atrūnami vitamini, eipaši karotinoidi, aminoskuobis, organiskuos skuobis, pektinvīlys, mīcvīlys, cukri, makroelementi, mineralvīlys. Ūgu puļveri īsoka lītuot diabeta sliminīkim i cylvākim, kam ir līkais svors. Seņuok ūgys kaļtēja i taiseja vitaminu dzierīni. Myusu dīnuos nu cārmyukšys ūgu taisa zapti, sulu, marmeladu, želeju i veinu.
Cārmyukšu zapti gatavej nu ūgu, kurys sutkys nūturātys soltā iudinī, kab juos pagaisynuotu ryugtumu. Piec sutku, ūgys nūkuoš, saber sītā i 10 – 15 minotu patur vardūšā iudinī. Tod ūgys līk cukra syrupā, kas sataiseits nu puslitra iudiņa i 2 kg cukra, i lānai vuorej. Zapte gotova, kod juos pilīņs iz šķeiva suoc recēt.
Ruocineits, dukureits/ Īsavēle Daugovā/ Bārni mozi nūrauduoja/ Viedereņus glaudeidami. Daugova var pastuosteit daudz stuostu, kur kotram godslaikam byus sovs stuosts. Ar lelu ryupeibu pasāti duorzi, ravāti i laisteiti ar upis iudini, kur pi reizis nūmozguoti svīdri, rudinī vadynoj Daugovu stuosteit stuostu par zaltu klietī.
“Kliets cīši saisteita ar vysaidim tautys muonim i puorsokom i jei bīži teik pīmynāta tautys dzīsmēs, sevišķi kuozu dzīsmēs”. (LFK 0891, 4450 Osyuna pog., Pļupova sādža)
Rudinī, kod vysa salaseituo raža atsarūn zam jumta, svietej Rudynuojus voi Apjumeibys: gūdynoj Sauleiti i Dīva dālu Jumi, juo sīvu Jumalu ar bārnim – ražeibys i augleibys personifikacejis, kai ari saiminīkus i darbinīkus. Jumeits pasaglobuojs sevkurā diveju kūpā saaugušu augļu, duorziņu puorī, pat ūla ar div dzaltonomim skaituos Jumeits. Atradiejam tei ir veiksmis zeime, jū lobuok izkaļtēt i saglobuot. Kab napīdzymtu dveini, agruok sīvītis beiduos ēst divejus kūpā saaugušus Jumeiša augļus. Svātkūs puškuoja sātu, kab Jumis dūtu lobu ražu i cytu godu. Pateiceibā jam lyka goldā lelu maizis kukuli, kurs izcapts nu treju dīnu moluma, taipoš olu i cytys rudiņa boguoteibys.
“Maizi grīž vysod saimineica, maizis cepieja. Kod maizis kukuli suoc grīzt, tod vajag pasagrīzt iz tū pusi, kur rudzi sāti, tod byusi vysod paieds maizis”. (LFK 0891, 3989 stuosta Eduards Laurenovičs, Osyuna pog.)
“Rudzu pļaušona valkās apmāram vīnu nedeļu. Kod rudzi nūpļauti, tod saiminīks taisa lobys vakarenis i padūd pļuoviejim pa gluozei šņaba.
Kod pļuovieji suoc pļaut padejū rudzu teirumu, jī īsuoc pļaut vysapleik teirumam, i kotrs pļaun sovu streipi iz teiruma vydu. Kod golu golā vysi sasateik teiruma vydā, tod pļaun cīš dreiži, i kuram pi rudzu pļaušonys ir pylna sauve (pļaun ar sierpim – lobajā rūkā ir sierps, kairajā – rudzu sauve), tys byus vysu godu labi paieds, a tam, kuram tik viņ īsuokta sauve ci palykuse tukša, tam ar maizi īs papluonai.
Kod pļuovieji nūpļaun pādejū rudzu teirumu, jī nūpyn nu rudzu krūņus i nūnas iz sātu saiminīkam i saimineicai, par tū saiminīkam juolīk goldā buteleite šņaba.
Cytu reizi iz appļuoveibom izvuorej olu i tod, piec pabeigtuo dorba i vakareņu, īdzer i doncoj”. (LFK 0891, 3896, 3897 Osyuna pog.)
“Apkiuleibys. Ād sīru, svīkstu, dzer “šmakolku” - pošu taiseitu olu i “uļmansko” – šņabi. Pīsadola tik viņ tī, kas jēme daleibu kuļšonā ci pļaušonā. Puiši spieļoj garmošku, meitys ar puišim doncoj, cytys sēd kliepī, aiztuo ka jiutās cīš breivys, pat laikim doncuodami sasabučoj. Kurī nadoncoj, īt staiguot”. (LFK 0891, 4570 Škaunis pog.)
Īsādynuotys tod, kod uobeļneicys zīd i kod pi dabasu kupli gubu muokuli, buļbys ir gotovys rakšonai. Buļbys latgalīši sauc par ūtrū maizi. Buļbu rakšonai seņuok gatavejuos kai lelam gūdam, sataiseja tolku – pīpraseja rodus i sābrus. Tolcuonim gataveja mīlasti – cepe pluociņus, sēje sīru, dareja olu. Taida tolcuonu cīnuošona piļdeja atleidzeibys funkceju. Piec tolkys nūtyka gon iesšona, gon dzīduošona i doncuošona, kas pa laikam tuoļuojās da poša reita.
“Kod Spaļbam kaids dorbs beja dorams, raža nūjemama nu teiruma, labeiba pļaunama, tod saguoja vysa sādža, bārnus naizslādzūt i, dzīsmem skaņūt, dorbs puors dīnuos beja padareits. Vysi jū cīši cīnā turiejuši – vysūs gūdūs, ci tuos byutu kuozys, krystobys ci bēris, jis tyka puorjimts kai meils gosts”. (LFK 0891, 4452 Aulejis pog., Prusaku sādža)
Rudiņa saulgrīži zemnīkam ir laika rūbežs, ka teirumā vysam juobyn nūvuoktam. Mikeļa dīnai (29.septembris) vysa labeiba beja kliets orūdūs, buļbys, duorza saknis – pogrobūs. Agruokūs laiku sātom taidu pogrobu nabeja – buļbys sabēre iz teiruma speciali sagataveituos dūbēs.
Senejūs laikūs jaunuos meitys byudu īkruosuošonai īsorkonūs tūņūs lītuoja dabeigu kosmetikys leidzekli – sorkonūs batviņus. Batviņus juonūraun pyrma pyrmuos solnys. Piec ražys nūvuokšonys batviņu lokstus izbaruoja pīna lūpim.
Batviņi jau nu seneju laiku teik lītuoti tautys medicinā, tūs vysai sekmeigai lītoj gondreiž vysu slimeibu profilaksei i uorstiešonai. Jim ir ašni rodūša, pretīkaisuma, pretsuopu, urindzanūša, žulti dzanūša, pretstresa, ašni atteirūša īdarbeiba; jī veicynoj tauku vīlmaiņu, normalizej oknu šyunu darbeibu i samazynoj holesterina leimini ašnī. Batvini labi uztur skuobu i suormu leidzsvoru organismā, deļtuo jūs eipaši vajag lītuot tod, kod puortykā lītoj daudz galis i juos izstruoduojumu. Batviņūs ir daudz mineralvīlu, kas labi ītekmej sirdsdarbeibu i cytys organisma fukcejis.
Zalts dobā – vyss, kū doba mums deveigai padūd, lai tei byutu sieņs, ūga ci parosta kļova lopa, kuru viejs nūsvīž pi kuoju i kuru tu paceļ ar syltom atmiņom par aizguojušū vosoru, saudzeigai atnes iz sātu i īlīc gruomotā, lai jei, kod garajūs, tymsajūs vokorūs tu tū attaiseisi, atsauktu atmiņā stuostu par zaltu dobā.
Zalts klietī – vyss kū cylvāks, gryuši struoduodams, sajam nu dobys, salīk burceņuos, izkaļtej, saber klietī, salīk pogrobā, kab vysu garū zīmu byutu vasals i pylns spāka i ar lapnumu varātu pastuosteit stuostu par zaltu klietī.
Inta Viļuma
Juoņa Viļuma foto
Projektu finansē Mediju atbalsta fonds no Latvijas valsts budžeta līdzekļiem. #SIF_MAF2022
Par projekta “Daugovys septeņu lūku stuosti” rakstu saturu atbild to autors.


text:
Lubuons
Lubuons — azars Latgolys vokoru daļā, Reitulatvejis zamainē, Rēznis i Modyunis nūvoda teritorejuos, vysuleluokais azars Latgolā i Latvejis Republikys teritorejā. Juo viersa pluots dasnādz 8070 ha (ar azarsolom – 8210 ha). Azara garums stīpās da 14 km, plotums – da 9 km.
Koč Lubuona lelums īspaideigs, juo vydiskais dziļums viņ 1,6 m, pošlelais dziļums – 2,5 m. Nazkod Lubuons vys aizlēja dyžan plotys teritorejis, kam juo apleicīne tik drupeit pasaceļ augšuok azara leidzīņa. Divdasmytuo godusymta 30-tajūs i 50-70-tajūs godūs padareiti leli azara apleicīnis puortaisis dorbi: pastateitys 90 dambu, izrokti 93 apleikkanali i azara nūteciejums pagrīzts pa Aivīksti. Deļ itūs dorbu Lubuonā jau nazcik reižu mejīs iudiņa leidzīņs.
Azara viersa vyscaureigais (absolutais) augstums irā 92,5 m augšuok jiuru leidzīņa.
Nu Lubuona iztak Aivīkste, ītakūšuos upis – Malmuna, Teiceja, Lisine i vēļ 5 mozuokys upeitis – divdasmytajā godusymtā pagrīztys pa Meirānu kanalu, Rēznis i Maltys ītakys salaistys kūpā. Taipoš puorguojušajā godusymtā pi Lubuona ītaiseiti zyvu muorki ar kūpeigū pluotu 1750 ha i nūsausynuotys 10000 ha meža zemis.


text:
Daugpiļs
Daugovpiļs (latvīšu: Daugavpils) — mīsts Latgolys dīnavydūs pi Daugovys. Pats lelais mīsts Latgolā, ūtrais pa lelumam mīsts (piec Reigys) Latvejis Republikā. Latgolys regiona ekonomiskais i vuiceibys centrys, vīns nu diveju (sūpluok Rēznis) golvonūs Latgolys kulturys centru, Daugovpiļs nūvoda administrativais centrys.
Pasaukys[pataiseit | labot pirmkodu]
Daugovpiļs — vītejuos baltu volūduos (latgaļu, lītaunīku) tradiceigai lītuota senejuo mīsta pasauka.
Dynaburgs — Daugovpiļs mīsta oficialuo pasauka nu XIII da XIX g., cālusēs nu vuocīšu volūdys.
Ar vuordu Dünaburg vuocīšu volūdā viesturis olūtūs suokta apzeimuot myurine piļs, kuru Livonejis ordyna magistrys Ernsts fon Ratsenbergs (Ernst von Ratsenberg) 1275 g. pastateja latgaļu piļs Naujinis vītā i kuru īskaita par Daugovpiļs mīsta suokom.
Dynaburga vuords vuocīšu volūdā, taipoš cytuos volūduos (puoļu: Dyneburg, krīvu: ДиHaбypr) Daugovpilei apzeimuot oficialai lītuots da poš 1893 g., kod cara vaļdeiba mīsta puorsauce par Dvinsku (ДBиHck), a runuvolūdā – vēļ i XX gs. suokuos.
Borisoglebskys (krīvu: Бopиcorлeбck) — laiceiguo Daugovpiļs pasauka nu 1656 da 1667 g.
Daugovpiļs tai puorsauce piec tuo, kod 1656 g. jū aizjēme Krīvejis cars Aleksejs Mihailovičs. 1667 g. Krīveja atdeve Daugovpili atpakaļ Puolejai, i mīstam otkon atjaunynuota pyrma tuo bejušuo pasauka – Dynaburgs (puoļu Dyneburg nu vuocīšu Dünaburg).
Cytys pasaukys:
Oficialuo pasauka latvīšu volūdā – Daugavpils.
Pasauka cytuos volūduos:
- latgaļu: Daugovpiļs
- latgaļu: (poetiskuo pasauka) Dveiņuva
- lītaunīku: Daugpilis
- krīvu: ДayraBпилc, ДBиHck
- boltkrīvu: Дaўraўпiлc; ДзBiHck
- puoļu: Daugavpils, Dyneburg
- vuocīšu: Daugavpils, Dünaburg
- igauņu: Väinalinn
- suomu: Väinänlinna
Viesturiskuos i sūpluokuos pasaukys:
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Vīta i reļjefs[pataiseit | labot pirmkodu]
Daugovpiļs irā Latgolys dīnavydūs, pi leluokuos Latgolys upis — Daugovys, natuoļ nu Lītovys i Boltkrīvejis rūbežu.
Daugovpiļs geografiskuos koordinatys:
- 55° 53′ 0″ N (55,883333° N), 26° 32′ 0″ E (26,533333° E)
Atostumi nu Daugovpiļs:
- Lītovys rūbežs – 25 km;
- Boltkrīvejis rūbežs – 33 km;
- Aglyuna — 52 km;
- Preili — 58 km;
- Leivuons — 61 km;
- Rēzne — 90 km;
- Krīvejis rūbežs — 120 km;
- Viļne — 214 km;
- Viļnis gaisūsta — 219 km;
- Reiga — 229 km;
- Reigys gaisūsta — 232 km;
- Minskys — 250 km;
- Vicebskys — 250 km;
- Varšova - 615 km
- Talins - 511 km
- Pīterpiļs — 538 km;
- Moskova — 845 km.
Daugovpiļs azari[pataiseit | labot pirmkodu]
Daugovpiļs mīsta teritorejā 12 azaru:
Daugovpiļs upis[pataiseit | labot pirmkodu]
Daugovpiļs mīsta teritorejā 5 upis:
Cyti iudini[pataiseit | labot pirmkodu]
Klimats[pataiseit | labot pirmkodu]
Klimats Daugovpilī leidzeigs kai cytur Latgolā i koņtinentaluoks kai cytūs Latvejis regionūs. Vysuzamuokuo Daugovpilī registrātuo temperatura beja — 43° C, vysuaugstuokuo +36° C.
Demografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Dzeivuotuoju skaits[pataiseit | labot pirmkodu]
Etniskais sadors[pataiseit | labot pirmkodu]
Daugovpiļs dzeivuotuoju lelumam (>80%) dzymtuo volūda irā krīvu. Kasdīnā krīvyskai runoj na viņ krīvi, a i boltkrīvi, ukraini, puoli, žydi, taipoš lela daļa latgaļu. Cyti latgali kasdīnā runoj latgaliskai voi latvyskai.
Daugovpiļs etniskūs latgaļu puorsakrīvuošonu XX godusymtā vadynuoja, nu vīnys pusis, sovetu rusifikacejis politika i lelī krīvvolūdeigūs ļaužu imigracejis māri, nu ūtrys pusis, latvīšu diskriminejūšuo nūstota pret latgaļu kulturu. Itei nūstota atsaroda deļ XX gs. 20-tūs i 30-tūs godu mononacionalizma propagandys, pasastyprynuoja K. Ulmaņa autoritaruo režima laikā i tuoļuojuos da poš XX godusymta beigu.
Nu šudīņdīnys Daugovpiļs dzeivuotuoju latgaļu irā apmāram 15% (~16 tyukstūšys), tok latgalisku ciļmi tur labtik leluoks procents daugpilīšu.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
- XII gs. — viesturis olūtūs pīmynāta senejūs latgaļu piļs Naujine (Novena).
- 1275 g. — Livonejis ordyna magistris Ernsts fon Ratsenbergs (Ernst von Ratsenberg) latgaļu piļs Naujinis vītā suoc stateit myurini pili - Dynaburgu (Dünaburg). Itū godu īskaita par Daugovpiļs mīsta īstateišonys godu.
- 1277 g. — lītaunīku kunigaikštis Traideņs (Traidenis) kreit viersā Dynaburgam.
- 1312 g. — lītaunīki aizjam i iznycynoj Dynaburgu.
- 1313 g. — Livonejis ordyna magistrys Gerhards fon Jorke (Gerhard von Jorke) atjaunynoj Dynaburgu.
- 1403 g. — lītaunīku kunigaikštis Vītauts (Vytautas) kreit viersā Dynaburgam i jū iznycynoj. Vuocīšu brūninīki atdaboj piļs i jū atjaunynoj.
- 1418 g. — lītaunīku kunigaikštis Vītauts otkon kreit viersā Dynaburgam i jū nūdadzynoj.
- 1481 g. — Krīvejis kunigaits Ivans III aizjam Dynaburgu i jū iznycynoj.
- 1559 g. — Dynaburgu par 700 000 daļderu īmej Puolejis kieneņam Zigizmundam II Augustam.
- 1561 g. — Dynaburgs teik par Inflaņtejis centru.
- 1577 g. — Ivana Borguo vodomi krīvu karapulki iznycynoj Dynaburgu. Pili atjaunynoj cytā vītā - 18 km zamyn pa Daugovu pi Šyuneicys ītakys Daugovā.
- 1582 g. — Dynaburgam daškiertys Magdeburga tīseibys (mīsta tīseibys).
- 1625 g. — jezuitu kleštors īstota Dynaburgā školu, ite pyrmuo škola Latgolā.
- 1626 g. — švedu kieneņš Gustavs II Adoļfs rauga aizjiems Dynaburgu, a Smolenska karaviersinīks Aleksandrys Goņsevskis nūgrīž viersākritīni.
- 1656 g. — Dynaburgu aizjam Krīvejis cars Aleksejs Mihailovičs.
- 1656-1667 g. — Dynaburgu puorsauc vuordā Borisoglebskys (Бopиcorлeбck).
- 1667 g. — Krīveja atdūd Dynaburgu Puolejai.
- 1772 g. — Dynaburgu daškir Krīvejai.
- 1794 g. — Kosciuškys sasaceļšonys laikā puoļu sasacāluoji, vodomi generala Oginska, īkreit Dynaburgā i nūdadzynoj jū da pamatu.
- 1810 g. — Dynaburgā pastateita jauna pyrmuos klasis styprūtne, kam Napoleona Bonaparta karapulki īkreit Krīvejā.
- 1812 g. — piec garu ceikstīņu Napoleona armeja aizjam i nūdadzynoj styprūtni.
- 1813 - 1827 g. — styprūtnis stateiba suocama nu jauna.
- 1826 g. — suokts stateit Jaunais Forštats.
- 1831 g. — Greiva daškierta Daugovpilei (Vitebska gubernejai), tok par 18 godu deļ nazynomu īmešļu daškierta atpakaļ Kūrzemis gubernejai.
- 1833-1841 g. – pastateita Daugovpiļs sorgdamba.
- 1849 g. — Greiva otkon atškierta nu Daugpiļs.
- 1855 g. — Pīterburgā apstyprynoj jaunu Dynaburga raisteibys planu, kurymā paradzāts stateit niulejū Daugovpiļs Jaunstateibys (HoBoe CTpoeHиe) rajonu.
- 1856 g. — Jaunstateibā pastateita dzeļžaceļa vagonu remontdareitova (šudiņ - pasajāmums Lokomotivs).
- 1858-1861 g. — pastateita dzeļžaceļa lineja Reiga-Dynaburgs — pyrmais dzeļžaceļš Latgolā
- 1861 g. — atdareita dzeļžaceļa lineja Reiga-Dynaburgs.
- 1860-1862 g. — caur Dynaburgu stateita dzeļžaceļa lineja Pīterburgs-Varšova.
- 1893 g. — pa Krīvejis imperatora Alaksandra III riedejumam Dynaburga puorsauc vordā Dvinsk (ДBиHck).
- 1893 g. — pastateita Martina Lutera ļutaru bazneica.
- 1902 g. — pastateita Sv. Marejis katuoļu bazneica.
- 1905 g. — pastateita Borisa i Gleba pravoslavu katedrale.
- 1920 g. — Dvinsku puorsauc vuordā Daugavpils — ite senejuo latgaļu pasauka, damāruota latvīšu volūdai.
- 1935 g. — atdareits tylts nu Daugovpiļs iz Greivu — pyrmais Baļtejis vaļsteibuos tārauda tylts.
- 1937 g. — pastateits Vīneibys noms.
- 1953 g. — Greivu otkon daškir Daugovpilei.
- 1959 g. — centrā pastateits pyrmais Daugovpilī pīcstuoviņs kuorms.
- 1959 g. — īstateita Kimiskuos škīznys taiseitova, jei pasadora par vysuleluokū taiseitovu Latvejis SSR teritorejā.
- 1961 g. — aizsuokta Daugovpiļs Kryžu rajona stateiba.
- 1965 g. — Esplanada rajonā pastateits pyrmais Daugovpilī deveņstuoviņs kuorms.
- 1989 g. — dabeigts stateit Vīneibys tylts.
Daugovpiļs mīsta dalis[pataiseit | labot pirmkodu]
Pa Daugovys lobajai molai izalikaliejušys itaidys mīstadalis:
Pa Daugovys kairajai molai izalikaliejušys itaidys mīstadalis:
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
Arhitekturys pīminiekli:
- Daugovpiļs styprūtne
- Jumprovys Marejis (Dīvamuotis) bezvaineiguos ījimšonys Romys katuoļu bazneica
- Sv. Pītera i Puovula Romys katuoļu bazneica
- Martina Lutera evaņgeliskuo ļutaryskuo bazneica
- Borisa i Gleba pravoslavu katedrale
- Aleksandra Nevska pravoslavu bazneica
- Dīvamuotis gluobis pravoslavu bazneica
- Daugovpiļs sinagoga
- Daugovpiļs nūvodtēmis i muokslys muzeja kuorms, jugendstiļs
- Vīneibys noms
Vuiceibys i kulturys īstatis:
Sporta īstatis:
Partnermīsti[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūvodnīki[pataiseit | labot pirmkodu]
Daugovpilī dzymuši:
- Eigims Rihards — zeimeigs Latgolys politiks
- Fiteļbergs Gžegožs (Grzegorz Fitelberg) — puoļu dirigents i komponists, Mlada Polska bīdrys
- Kuks Abrahams Izāks (אברהם יצחק הכהן קוק) — pyrmais aškenazu golvonais rabins Britu Palestinā
- Lauskys Vaļds — zeimeigs Latgolys politiks
- Mihoelss Salomons (שלמה מיכאָעלס, CoлoMoH MиxaйлoBич Mиxoэлc) — žydu teatra režisors
- Ragiņs Vladidslavs (Władysław Raginis) — Puolejis 2 pasauļa kara varūņs (Virtuti Militari)
- Rotko Marks (Mark Rothko) — pasaulī izslivs tapātuojs, abstraktuo ekspresionizma klasiks
- Rubiks Aļfreds — Latvejis viesturē zeimeigs politiks
- Semjonova Uļjana — izslyvuse basketboliste
- Svanevičs Stanislavs (Stanisław Swianiewicz) — puoļu ekonomists i viesturnīks
Dzymuši cytur, Daugovpilī vuicejušīs, dzeivuojuši, darejuši:
- Ben-Jehuda Eliezers (אֱלִיעֶזֶר בֶּן-יְהוּדָה) — myuslaiceiguos žydu volūdys (vaļstiskuos volūdys Izraelī) atjaunynuotuojs
- Raiņs — vysuzeimeguokais latvīšu ailinīks, rakstejs i latgaliskai
- Rancāne Anna — ailineica, vīna nu vysulobuokūs latgaļu liriku
- Seile Valereja — latgaļu vuiceibys dareituoja, Latgolys vuiceibys raisteibys vadynuotuoja
Galereja[pataiseit | labot pirmkodu]
Daugovpiļs. Vierīņs iz Sv. Pītera i Puovula Romys katuoļu bazneicys
Teiklavītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- http://www.flashearth.com/?lat=55.883333&lon=26.533333&z=15&r=0&src=ggl
- http://maps.google.com/maps?ie=UTF8&z=11&ll=55.897261,26.572495&spn=0.260252,0.63858&t=h&om=1
- http://tools.wikimedia.de/~magnus/geo/geohack.php?params=55_53_N_26_32_E_region:LV_type:city
- http://www.mapsengine.com/daugavpils/?lang=1&dl=


text:
Pavasara danči ar f/k “Dyrbyni”
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynoj dasavīnuot Daugovpiļs nūvoda Kulturys centra “Vārpa” folklorys kūpai “Dyrbyni” kūpeiguos dzīsmēs i dančūs. Pauokums nūtiks 20. aprelī plkst. 19.00 Daugovpiļs nūvoda Kulturys centrā “Vārpā”, Dobeles īlā 30, Daugovpilī. Meitys aicynuotys īzaģierbt brunčūs, sovpus vysus aicynojam pajemt leidza apovus kū puormeit ārtuokai doncuošonai.
Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” darbeibu 2017. godā atbolsta Vaļsts Kulturkapitala fonds.


text:
Aizvadeiti jau 15. “Vuolyudzāni” i latgalīšu volūdys olimpiade
18. aprelī Rēzeknē ar Andryva Jūrdža saceitajim vuordim “Nazadzenīs augstuoks par cytim byut, bet dzenīs lobu darēt i gudruoks kliut” kai moto jau 15. reizi nūtyka skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade.
Itūgod pec dalinīku, školu lyuguma tyka maineits pasuokuma datums, kab vysi varātu pīsadaleit Lelajā tolkā 25. aprelī. Iz prīšku kotru godu nūtikšona byus trešajā apreļa sastdīnē. Skotuvis runys konkursā pīsadaleja 85 dalinīki nu 11 Latgolys nūvodu, Kruoslovys, Rēzeknis i Ludzys piļsātom, kūpā nu 26 školu. Itī godi, kai Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKŠA) organizej pasuokumu, līcynoj i par dalinīku pīplyudumu, i ir ari bejuši godi, kod ir tik 60 vuolyudzānu i treis komandys olimpiadē. Divpadsmit godu paguoja, lai olimpiadi atzeitu kai vaļsts atkluotū olimpiadi. Radzama i školu attīksme pret itū latgaliskū nūtykumu, kam nav leidzeiga ni igaunim, kur ceņšās saglobuot viru volūdu, ni pi lītaunīku ar žemaišu volūdu. Paļdis tom školom, kur jiutama školys vadeibys lobvieleiba i iņterese, kur atbolsta sovus školuotuojus, kas zīdoj uorpusstuņžu laiku sovim audzieknim, kab saglobuotu i izkūptu latgalīšu volūdu.
Školāni bez jau taidu pīrostu autoru kai Fraņcs Trasuns, Ontons Slišāns, Ontons Kūkuojs, Anna Rancāne, Koru Kaiva, Neikšanīts i cyti, skaiteja Laurys Stepenis, Ilzis Spergys, Laurys Meļnis, Valentina Lukaševiča, Leonarda Rakicka, Ontūneja Rīkstāna, Māreitis Slišānis, Rasmys Urtānis, Inetys Urtānis i cytu da šam rešuok izmontuotu autoru dorbus. Navajadzātu puorlikt dorbus latgaliski nu latvīšu literaruos volūdys, ir pīteikūši izvielis nu latgaliski rokstūšūs autoru.
Poši školuotuoji atzyna , ka: “itys jaukais pasuokums cīši īdvasmuoja. Beja prīca i lapnums byut kūpā ar Latgolys gaišuokajim pruotim – Lideju Leikumu, Annu Rancāni, Juri Viļumu, Gunti Rasimu i cytim, beja lels gondariejums klauseitīs bārnus – kotrs ar sovys dzymtuos vītys izrunu bārni beja kai daudzkruosains, boguots i smaržeigs puču bukets. Cik gon mes, latgalīši, asam boguoti. Kab kotrs tū spātu apsazynuot i izbaudeit, i lepuotīs ar tū. Eipaši patyka tys, ka pateiceibys i duovonys sajēma vysi bārni” (Silvija Ločmele, Bolvu nūvoda Brīžucīma p-škola);
“Pasuokums mums cīši pateik, partū jau cik godus braucam. Kūpumā pateik tei nūskaņa, kas volda. Lela nūzeime žūrejis lobvieleigai attīksmei, poši pozitivi, izceļ lobū, tys bārnim ir svareigi.” (Ināra Grahoļska, Cyblys nūvoda Cyblys v-škola);
“Muns redzīņs par “Vuolyudzānim”: pasuokums kotru godu nūteik pateikamā, draudzeigā, sirsneigā gaisūtnē, prīca par tū i paļdis Rēzeknis 1. vydsškolys aurai! Kotru godu prīcojūs satikt zynomus ļauds, kū radzu reši, dažus tik itamā apreļa sastdīnē. Paļdis par pyulem i pošaizlīdzeibu, reikojūt svieteigū konkursu! ”( Ērika Bozoviča, Rēzeknis nūvoda Gaigalovys p-škola),
“Vysleluokuo pateiceiba par breineigū pasuokumu! Var sajust, ka latgalīšu volūda vēļ dzeivoi. Prīca beja redzēt Latgolai nūzeimeigus cylvākus, kuri atroda laiku itam pasuocīņam. Interesanti prīšknasumi, gaismā caltys pērleitis. Bārnim cīši patyka. Lai ilgs myužs itam konkursam i juo dvēselei Veronikai Dundurei!” (Rasma Zuša, Ruguoju nūvoda, Eglainis p-škola).
Paļdis školuotuojim par atsyuteitajim īteikumim, kū jimsim varā nuokušajā godā (par pīpiļdeitom rezultatu gaideišonys pauzem, bez kurom navar iztikt, ka grybom apbolvuojumus sajimt tamā pošā dīnā; par Atzineibom i Pateiceibom).
Vuolyudzānu rezultati:
1.- 4. kl.
1. vīta: Juoņs Piveks – Veremu p-škola, šk. Ināra Ratnīce
Maksims Pavlovs – Nierzys p-škola.
2. vīta: Oskars Zimarskis – Rēzeknis 5. v-škola, šk. Rūta Dortāne
Andžejs Rasims – Veremu p-škola, šk. Ināra Ratnīce
Sonora Logina – Baļtinovys v-škola, šk. Irēna Kaša
Aivis Lipskis – Drycānu v-škola, školuotuoja Inguna Butkāne
3. vīta: Raivo Svylāns – Gaigalovys p-škola, šk. Erika Bozoviča
Rūta Vonoga – Nautrānu v-škola, šk. Māreite Zubko
Anneja Leikuma – Škeltovys p-škola, šk. Sarmīte Peipeņa
Ringolds Leontjevs – Rēzeknis Katuoļu v-škola, šk.Valda Igaune
Diāna Antonova – Rēzeknis Katuoļu v-škola, šk. Valda Igaune
5. – 8. kl.
1. vīta: Šarlote Lorija Nagle – Kuorsovys v-škola, šk. Ilona Cybuļska
Agnese Ikstena – Eglainis p-škola, šk. Rasma Zuša
2. vīta: Solvita Ragauša – Prīkuļu p-škola, šk. Diāna Bravacka
Daiga Abramāne – Cyblys v-škola, šk. Ināra Kuznecova
Imants Spīčs – Gaigalovys p-škola, šk. Erika Bozoviča
3. vīta: Izabella Stelikova – Cyblys v-škola, šk. Ināra Kuznecova
Marta Mičule – Dravnīku p-škola, šk. Valentina Mičule
9. – 12. kl.
1. vīta: Amanda Anusāne – Dravnīku p-škola, šk. Valentina Mičule
Dairis Smirnovs – Cyblys v-škola, šk. Ināra Kuzņecova
Īva Jokste – Kruoslovys Vaļsts gimnazeja, šk. Daina Andžāne
2. vīta: Juoņs Keidāns – Drycānu v-škola, šk. Gunta Kazuševa
Kristiāna Zizlāne – Eglainis p-škola, šk. Rasma Zuša
Juoņs Umbraško – Aulejis p-škola, šk. Lolita Dzalbe
Olimpiadē vydsškolānim pīsadaleja 3 školu komandys (Baļtinovys v-škola, Tiļžys v-škola, Kruoslovys Vaļsts gimnazeja) i Rēzeknis Augstškolys 2 komandys. Olimpiade nūtyka pīcuos kuortuos. 1. kuortā dalinīki paruodeja latgalīšu volūdys prasmis i atbiļdēja iz vaicuojumim par volūdys viesturi; 2. kuorta beja veļteita Andryva Jūrdža 170. jubilejam, 3. kuorta – Nikodemam Rancanam; 4. kuorta – Ontona Kūkuojam; 5. kuortā – tradicionalais kulturys tests. Kūpā varēja sajimt 100 punktus.
1. vīta: Kruoslovys Vaļsts gimnazejai (53 p.) (Diāna Jakovele, Īva Jokste, Armands Juoņs Stepeņš, Ilona Stepeņa, Laura Japeņa) , šk. Inga Skerškāne
2. vīta: Baļtinovys v-školai (46 p.) (Elvis Bartkevičs, Andris Mežals, Valters Doru, Edgars Jermacāns), šk. Imants Slišāns
3. vīta: Tiļžys v-škola (42 p.) (Sandeja Aleksandrova, Marita Elste, Aira Zelča), šk. Aina Raksteņa
1. vīta: RA 1. komandai (79 p.), (Inese Bukša, Velga Rīksta, Ligeja Purinaša)
2. vīta: RA 2. komandai (50 p.) (Edgars Bistrovs, Santa Perkone, Violeta Jašina)
Z/s “Juri” īpašnīki Lideja i Jurs Lubuoni ar jūs pošu atrostim paleigim deļ ituo dorba īveikšonys i Rībeņu nūvoda Rušyunys pogosta finansialū atbolstu ir izveiduojuši Latgolys kulturvidis karti “Ar Latgolu sirdī”. Taidu breineigu duovonu jī padeve olimpiadis laureatim – Kruoslovys vaļsts gimnazejis komandai.
LVLKŠA soka paļdis skotuvis runys konkursa “Vuolyudzāni” i olimpiadis dalinīkim, školuotuojim, izgleiteibys īstuožu vadeituojim i atbaļsteituojim!
Eipaša pateiceiba:
Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibai par olimpiadis finansialu atbolstu,
Rēzeknis 1. v-školai i direktoram (J. Poplavskim, A. Prīdānei);
Rēzeknis Kulturys centra izdevnīceibai (Juoņam Elksnim) par gruomotu duovynuojumu jau pīcpadsmit godu garumā;
Marutai Latkovskai, “Boņuka 2014” bolvys sajiemiejai nominacejā par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturā;
Dr. philol., profesorei Lidejai Leikumai (LU), Dr. philol. Ilgai Šuplinskai i Mg philol. Sandrai Ūdrei (RA) par olimpiadis aizdavumu sagataveišonu i viertiešonu; Dzejneicai Anna Rancānei, Rēzeknis Tautys teātra režisorei Mārai Zaļaiskalns, Saeimys deputatam Juram Viļumam, juo paleigam i grupys “Bez PVN” dalinīkam Guntim Rasimam, dzejneicom Līvijai Līpdruvītei i Inetai Urtānei.
Itūgod rudinī aicynuosim vuolyudzānus i olimpiadis dalinīkus ar školuotuojim iz kūpā saīšonys pasuocīni (večerinku) Rogovkā, Nautrānu v-školā. Taipat kai školys reikoj absolventu salidojumus, tys ar byus saliduojums, kab kūpā saliduotu pīcpadsmit godu dalinīki. Daudzi izauga ar Vuolyudzānim, daudzi piec tam īsuoce i turpynuoja dorbuotīs latgalīšu volūdys kūpšonys i saglobuošonys laucenī.
Roksta autore: Veronika Dundure ( LVLKŠA)


text:
Nūsvieteits Rēzeknis 730. jubilejs
Spūdrai i skaneigai nu 31. juļa da 2. augusta tyka svieteits Rēzeknis 730. jubilejs – dzeivuotuoji sovai piļsātai vielēja vyslobuokuos dūmys i sajēme eipašu muzykalū duovonu – J. Lūsēna i G. Rača dzīsmi “Pilsēta ar rozi matos”.
31. juļa vokors Rēzeknis piļskolnā aizritēja vydslaiku nūskaņuos, ļaunūt vērtīs Latvejis, Polockys i Vitebskys viesturis rekonstrukceju klubu simboliskys ceinis, i piec mīra leiguma nūsliegšonys baudeit breineigu Ivo Fomina koncertu.
1. augustā piļsātys stadionā “Daugava” nūtyka aktivys saceņseibys vysaidūs sporta veidos, sovukuort Latgolys Kulturviesturis muzejā i Festivala parkā leli i mozi meistaruoja, kruosuoja i raksteja vieliejumus Rēzeknei. Da vokora koncerta vysi vieliejumi beja dastyprynuoti pi hēleja balonu i, skaņūt eipašai Juoņa Lūsēna i Guntara Rača veļtejuma dzīsmei “Pilsēta ar rozi matos”, 730 baloni izliduoja dabasūs, nu piec nakts muzykalūs stryuklaku koncertizvaduma “Satikšanās Rēzeknē” dabasūs uzmirdzēja ari spūdra uguņuošona.
Rēzeknē nūtyka ari “Rimi Latvia” reikuotuo konkursa “Latvijas gardākā kūka” regionalais pusfinals, kurā tyka nūskaidruotys divejis lobuokuos tortu meistaris Latgolā – Ilze Rudziša nu Rēzeknis ar tortu “Svaigais citronu muokūņs” i Marta Rubina nu Krystpiļs nūvoda ar “Martas kūku”.
Rēzeknis piļsātys svātku guojīnī sevi prezentēja 30 komandys, pyrmūreiz pīsadaleja i žūrejis viertiejumā 1. vītu sajēme Rēzeknis Dzeivinīku audzātuoju bīdreibys komanda, 2. vītu – bīdreibys “Eņģeļi ar mums” komanda “Lobs ar lobu sazatyka” i 3. vītu – bīdreibys “Centrālais auto moto klubs Latgale” komanda “CAMK Latgale”.
2. augustā leli i mozi devēs Saimu paruodē, prīcynojūt skateituojus ar spylgtim i originalim kostimim i vysaidu bārnu braucamreiku nūformiejumu. Žūrejis viertiejumā 1. vītu sajēme Ovsjankinu saime, kuri pošrūceigai beja izveiduojuši puosokainu karīti, 2. vītu – Vasjkovu saime ar vaclaiceigu karuseli, 3. vītu – Ševirjovu saime ar tematiskū nūskaņu “Polīna aizspogulijā”.
Mozūs skateituojus svātdiņ ar vysaidim kīmejis eksperimentim prīcynuoja i puorsteidze šovs “Ķertais profesors”. Eipašu duovonu piļsātai padeve ari vītiejuo autore Ineta Atpile-Jugane, prezentejūt dzejis gruomotu latgalīšu volūdā ar meitenis ilustracejom “Otkon giunu sapynus” i duovojūt pyrmajim 100 skaiteituojim gruomoteņu bez moksys.
Svātdiņ nūtyka ari saceņseibys svoru stīņa spīsšonā guļus iz reižu skaitu “Latvijas spēcīgākā pilsēta”. Riezeknīši kūpā puorcyluoja 191 360 kg i itūšaļt Rēzekne ir 2. vītā. Riezeknīši ir puorspiejuši ari īprīkšiejūs individualūs rekordus jaunīšu i veiru grupā – par spieceiguokū jaunīti palyka riezeknīts Vladislavs Groms, kurs 20 kg gryutū svoru stīni izspīde 300 reizis i jaunu rekordu veiru grupā izstuodeja Andžejs Ribakovs – 50 kg gryutū svora stīni izspīžūt 105 reizis.
Karteņa: Anna Kuzmina


text:
Profesors Tomašs Viherkevičs gastej Latgolā
Īt jau ūtrais gods, kai “Latgolys Studentu centrs” eistynoj storptautiskū projektu “Mozuoklītuotuos volūdys, leluos īspiejis. Sadarbeiba pietnīceibā, kūpīnu īsaisteišona i inovativi vuiceišonuos reiki – COLING”. Projekta ītvorūs LgSC bīdrim ir vareiba giut storptautisku pīredzi i īsapazeit ar cytu pasauļa mozūs volūdu situaceju, vuiceitīs nu cytu kūpīnu i daleitīs ar pīredzi latgalīšu volūdys saglobuošonā i atteisteibā. Vīnlaikus projekta ītvorūs, īsaapzeit ar latgalīšu volūdys situaceju, iz Latveju brauks pietnīki nu projektā īsaisteitūs universitašu.
Nu 18. juļa da 18. augusta Latvejā gasteja profesors, sociolingvists Tomašs Viherkevičs nu Adama Mickeviča Universitatis Poznaņā (Pūleja). Sovys vizeitis laikā jis pieteja latgalīšu sociolingvistiskū attīksmi pret sovu volūdu i attīksmis pret “vacū” i “jaunū” latgalīšu volūdys ortografeju.
Interese par Latgolu i Latveju T. Viherkevičam ir jau daudzus godus, jis apgivs latvīšu volūdu, i, prūtams, saprūt ari latgaliski. Par sovu sasatikšonu ar Latgolu i redziejumu, kai veicynuot latgalīšu volūdys lītuojumu, profesors īprīkš intervejā stuostejs “Latgalīšu kulturys ziņu portalam lakuga.lv” (roksts daeinams ite).
Profesora T. Viherkeviča zynuotniskuos interesis ir saisteitys ar mozajom i mozuoklītuotajom volūdom, minoritašu volūdom i regionalajom volūdom. Niu jis fokusejās iz latgalīšu volūdys problematiku i Latvejis volūdys politiku. Sovys vizeitis laikā T. Viherkevičs tykuos ar latgalīšu volūdys lītuotuojim i ari pietnīkim, kab nūskaidruotu jūs sociolingvistiskūs attīksmi pret latgalīšu volūdu i ortografejis vaicuojumim.
“Intervejis paruodeja, ka latgalīšu volūdys sociolingvistiskū situaceju cīši ītekmej ortografejis vaicuojumi, i latgalīšim ir dažaida attīksme pret itim vaicuojumim. Ir radzams, ka vacuokajai paaudzei tei ir lela problema, komer jaunuokuo paaudze pīlaideiguoka attīksmē pret ortografeju. Pastuovūšajim konfliktim storp dažaidu ortografeju pīkritiejim navajadzātu byut par īmesli volūdys saglobuošonys, atteisteibys i atjaunuošonys procesā,” soka Tomašs.
Intervejuos savuoktūs datus pietnīks izmontuos diveju publikaceju sagataveišonai. Vīnā nu publikaceju tiks veikta sociolingvistiska analize par latgalīšu volūdys ideologeju, sovukuort ūtrā tiks saleidzynuota latgalīšu volūdys i greko i griko volūdu Italejā, i kašubu volūdys Pūlejā pareizraksteibys problematika.
Par Latvejā pavadeitū laiku Tomašs soka:
“Cīši izbaudeju, na tikai respondentu atsauceibu, diskusejis i kūpā pavadeitū laiku, tok ari Latgolys ainovu, tymā skaitā latgalīšu volūdys ainovu. Volūdys ainova palīk ar viņ daudzveideiguoka i pamonamuoka, munupruot, tys ir tīši saisteits ar latgalīšu volūdys augūšū prestižu.”
Tymā pošā laikā pietnīks uzsver, ka latgalīšu volūda ir apdraudāta, i vairuoki intervātī cylvāki atzynušs, ka ir pādejuo šaļts nūdūt volūdu nuokušajom paaudzem i tys panuokams izdorūt izmainis izgleiteibys procesā.
Roksta autore: Vineta Vilcāne


text:
šīla i kšānti, viņ tūlaik vyss. nisabe avalokitešvara. smierts i sapyns, dharma mātri putra, dīvs ir tovs transego. sissi cytam, tiks pošam, slapkauņu pošslapkauneiba. bardo. teireibys gaisma, maņ cīši kit tovs vādara zūds. pīna, īdūdit sylta pīna itamā naļūtni soltajā manalā, syltu aleksandrīnis grīsmu nalaika duorzu ūļneicā. boltu i zaļu, vīnumā. iz mēru teļava kolna īdzert ar tiļni osvaļdu linardu, nūrauduot sauvē, īguoduot ištaru munu, cjaņ kuņ. zīdušus spuornāku gerehta. sīvīte tyveimuo sīvīte tuoleimuo, tei kuruos napasaukt vuordā. es reizi pasaucu, i muoga jai aizareja sovā duamutefā i sudobra gradzyns iz piersta aizmalnuoja.
ņūrkeiši ņurniki. katuks. eiktirnirs ratatoska. bāgu. nazkaidi puikeli truopej ar bumbu, vīnreiz, dūmoju navieški, ūtrureiz. puiši, jyus kuo – vysā jau? nūbāg. vīnu atgryužu, cytam ar tupat bumbu īlaižu par golvu. pamasta poliklinika. izskrīnu iz terasis. futbolisti nūbāg, vīns puikačs, leluokais, vēļ tai kai dzanās pakaļ, mikriesnis. pamastys, bet na cīši kū izjekerātys telpys. pleicku ružova linoleja greida, naspūdri zalis sīnys. vodu šketeris. skrīnu. prīškā paspeid susātivs. svīžūs atpakaļ, vēļ vīns. pasaruoda puiss, naz kur radzāts, palākā džemperī iz krekleņa, i ar samārktu drebu bļūdu rūkā. prosu, kai var tikt uorā. te laikam staigali viņ dzeivoj? nui, šys atsoka, jys teņuok ass pādejais. trubys syltonys, taitod bomžāki te var īt siļdeitīs, par tū ka piļneigi sevim radiatoru atslēgt navar – vysam stuovam reizē, suocam runuotīs. puiss izaver gona lieleigs, tyukstuos čiuliski ar latgalisku akcentu – pyrmuo piļsātā dzymušūs latgalīšu paaudze. nadabiskys kulturalisma manīris, dūmuot ka šofers banketā, palākais motu skupšks lieni nūtric, jys izteirejs maņ biksis, juos kolst iz radiatora, izaver piec septembra, bet kazyn par kū jau kurynoj. cik te nateirs vyss, nalabi, jys vērās i ruoda maņ apleik, dzeivūklis kai i dzeivūklis, drebu stričs nu sekcejis da durovu. maņ juoīt. pasaruoda juo bruoļs, propulst virtuvē, nui, ite saimineica asūt nu bolderaja, tei, kuruo vysbīžuok puorguļūte ar ružovuos muosiniškys veiru, tūlaik obeji te pasaruodūts.
bolderajītis veira nikod nav iz vītys. baudit vysu, meitinis, saunys, tavernys, solarejus, banketus! gruomotu apsaskaitejušys mes asam gona, struoduot vysleidza navā kur, perspektivu nikaidu, baudit vysu, meitinis, tai jei vysod šoka. īīt pruotā muosinīte nu škoļaru dacana. es pazeistu tū malnmotojū nu bolderaja, es jūs redzieju reizi ar dīvam leidzojū, pi kūpušku. bolderajītei veirs paduovynuojs sorkonceglu sātu pi bazneicys, iz tierga pusi, kur seņuok cītums, tī niu ūtrā stuovā kafejneica. pazemis eja nu juos izīt aiz piļsātys, pastuovonā pīšautrē, izaver piec piļskolna pīslaitis. mes ar muoti tī vīnu vokoru staiguojom, jei maņ izruodeja, tys ir pi autobusu pīturys.
niu maņ pa eistam juoīt. jys attaisa lūgu, bet te, šoka, nikur naizīsi. pogolmu nu vysu pušu apkļaun bryunu bloku sātuma perimetrs, četragons. iudiņs drebu bļūdā atdziss, mes vēļ klausomēs muzyku, runojam par dacanu. ir jau labi viņ pret vokoru, maņ pabais nu takaļu. trepu durovys, jys šoka, teņuok taisuos vīn iz vydu, iz pogolmu. jys attaisa lūgu sūploku ustobā, ite, lyudzu! otkon īīt pruotā akademiskuo muosiniška. bolderajīte juos veiram nav vīneiguo. ružovuo tū zyna, jys i naizalīk, par pādejū laiku stypri saveciejuse, pluonumi ružovi īsiermiejuši, jai ir pagaiši moti, to sorkojūs plēmu tai nasaredz.
iz sātu īdams vēļ sateiku klasisbīdru policistu. grybu paīt garom – naseņ pabeju atskurbtuvē, kur jys struodoj. piec pakauša i guojuma juo navar napazeit, da vēļ formā. jys izkraun depi iz sūleņa i stuosta, ka sīva (jīnaseņ kai preciejušīs) staigoj pa solarejim, pa saunom pādejā laikā, bejuse nazkaidā banketā. šys pats niu struodojs rajona padūmē par šoferi, to daudzi dorba, šoku i dreižuok taisūs paceli, koč i juolein, ka nagrybu īt ar jū kūpā, atpakaļ itamā pamastajā, bet, par breinumu, naizpaiseitajā poliklīnikā ar sorkonoju linoleja greidu i palākzaļom sīnom.
– to tev nav kur palikt, – konstatēju. malni džinsuota jei sēd iz muna golda, šņūrkaiņuotuos kuojis iz krāsla sakruovuse, brokāns leluo kuoja vys jau jū te atveds i pamets. juos desmitpierstu graffiti iz grīstu malnā guašā, rūkys apslauceit aizkorūs, trejs buču konjaks, atkusi īt, škeist vyss pa sīnom, pa špalerim, jei aizkiust iz divana.
– tu vari palikt, izviļksim tū lelū pusdalauztū gultu (munā šaurajā ustabeņā jei aizjam gondreiž pusi vītys), paga, tu dasaklausi da gola, byus dyžan gryuša nakts, par tū ka gulēt sūplok ar sīvīti... bet puorgulēt, nā, myusim ir par daudz lobys attīceibys, i piec ituo juos taidys vaira var nabyut.
kod ateimu nu virtuvis, ar pīņu i blīnim, jei ir sasaritiniejuse pakseitī i nasaver iz mane, deči da zuda saglauduse. jei mane napījam, kam asu taids, kaids asu, a, ka byutu, kai jei grybātu, jei napījimtu, kam tys vaira nabyutu es pats. tai vysmoz respektej, ka napījam. pījāmuse narespektātu. nažieleigī klasicisma laiku paradoksi korneja stilā, es jū grybu, bet dabuojs nycynuotu kai lauleibys puorkuopieju.
mes četrūs pusplyki, varbyut poliklīnika, varbyut baseins, tai kai mediciniskuo apsavieršona, kai dušys. muna bejušuo meitine vuoreigajim gurnu kaulim i nadajyukti bryunajim cičugolim kaļksnej ar cytu puisi zyluos mauduluzuos. klaknejam te kazyna dieļ kuo, treisinejam iz soltuos fližu greidys.
sapynā īguodoju cytu sapynu. garaņču ceļu aiz anva sātys tai kai iz ūzulu muižys pusi, dzelzceļa tyltu par rāznys upi pi pyrmuos stacejis. mežacierši, es kai jaunuokais asu dalykts vuoreit vakariškys. kartinga kuzova rāmī, kas apvylkts ar celofānu, nosojūs iz prīšku atpakaļ pa salējušu sprūževys ceļu, cikom jī sasāloša kaulaču sātā, kur jau godi divēji, kai nivīns nadzeivoj.
dīvām leidzojais sūplok ar tū nu bolderaja.
broņte maņ atraksteja, šoku evitai, jei sovūs šņūrkaiņūs i malnajūs džinsus.
– Šarlote voi emileja?
– es nazynu, paraksts vīnkuorši broņte. treju skaliņu ceļš. jyus asat redziejuši gaisu? proīt žmogs, saškeļvinej, var redzēt, kai sasajauc, sasamaisa, sasaplieš šovā storpā smuordi i smokys, leivinej zaltā sudobrā, nakti bīzuoks, dīnu pluonuoks, gaismenis (maņ, jei saceja, kai meži dyumokā, vasiļam vīšņu sorkoja, krokšam luoča zyla, sādūšajam galeigi īsasāduse, ka na redzēt, a ka syrdūs, to spierksts dzeļsteigys kai eža kažuceņs, leluokys voi sluobuokys, kai kod), zviereni pa mugorkauli jožgoj, syltī i soltī, dūmuot pa trubom.
mienesi tam es nanūlyku eksāmena, es jau stuosteju, puišam sirdī īsadaga līsme, sasalaseja stypruokī solys voini i nūsyta jū (psihs taids). i niu jei maņ atskriptorej, augustā, mes siedim iz betona apmalis, jei maņ nūpierkuse gluobšonys izpaleidzeibā veiklys kūrpis, jei muna izida neftida, vīnā olpā, šu tehnuta, sasajauc naatsaraun gebs nuta dzymušī nu seilu sāklys nu gaisuma iudīņa muola i muokūņa, iz gīdraču rūbeža, karš myužam i mīlesteiba tik vīnaidi mes, tik sovaiduoki, kai veirīts sīvīte, kai sīvīte veirīts, kurš niule, kuram olpa, tovi sorkainī brunči, o, bergelmir, rudzi tev kliepī da spola naktineicys i dīnu sylsme kai tu mani pījem huhs hauheta, sasavyn pādi luocika depem kai zeme mātroj zam rudzīņa kai cylvāki aizjyukst i naatjyuk vaira da reita. par kū sepinej aizdyuniejuši laiciņu prūdi nakts pīsasmāluši tenemuita augusta malnys, tok Šarlote, emileja, škeistūņs meikstūne, pajiemu virtuvē nazi, dūms dorbs, pruots nasamaisa pa vydu i ka na juos mozuos, kura tymā pat bārnuduorzā, kur nazkod es, jei palēkā bitlovkā, jau īsadūrbu acim kairajā pacicī, jei sēdēja pi televizora, catūrtdīne efeju zaļumā, pādeimuos vakariškys. ka na šarlotis emilejis – jei vēļ guoja pi žydu šauceitis, es navarātu juos nūsist šovā aizpruotā, dreizais Otrais, kas mudri mudreigi munā vītā paspiej vīn tikt leidza i nūsabreinuot, nu kurīnis sūmā žilete, jods i bints, pagiut īškērst jai i pierstu mutē iniciēt, tu prosavemīs, muos, vamaklūs moži bolti karjeristi, tī levitu bārni, dzeivis naškoluos guojušī. īdūmuots veiram, ītruopej maņ, tu, provokaceja staigojūšuo, ruzovais žvūrgzdyns kai zadyns aizvylktuo vādaru dzigā kai svuorpsts padusē, sagrīzt, sagrīzt, tu esi tam gotova, es prosu, a jei glupa ci natic vēļ, kod šoku, ka nūsisšu, ci tikpat troka, i es navaru – trokī ir sovejī, jei nadzer, jei nazyna seve, i tūlaik jei atlaiž ziņu (beidzūt), es asu izviļcs juos trokumu gaismā (navajag, es poša!), kuru jei apklusynoj ar tekstu, atbreivēt nu juos pošys procesa, meža kačinis sūli, kas nūleidzynoj nūdeveibu i nasavteibu aizadagdamam zaļam guņam juos ocūs, koč i pošam daītu duordži, jei plāstūs kai gryusna, mežains pīcstuoviņu apsādumā, guni īlu patimsī, blyzgainā čārmyušku palapē, paegļa kviepīņs. dur, jei šoka, ka na tu, to cyts, dzeivs naatsadūšu, jei sēd iz balkona leipsneigā laternu buolguma pusgaismā, globojās, cikom es lyudzūs allaha obrozam, jei nalāc, koč i Otrais viņ stuovs, es jū sazāļoju, zam padušu i vydā, o, sābriskais muedzin, kod pīdzyma meilums beidzūt salypušī sasvīdrojī moti storp lyupom, jei atsasauc dūmuotim tuo viņ i gaidejuse. morāle: kas juoizdora ar sīvīti, kaidā aptuomīnī, nav svareigi tu jū daboj ci nā, ir interesanti kai i kaida jei, kaba tūlaik syltums nu rūku vysmyužu kruotais voi mežogys kačinis acīņa dzalgums, naids bezdibīneigs, da pakauša nycynuojums, i tu vari jū nūsist, bet jei nikod da maitrejis nabyus tova. voi – nu byutuma sīvīte nīdre i gaideit atlaismis da pat armagedona kai pus pa sapyna traudumu sīvītis izolkumā da tuo ka puikača sepinī dabuot šovu muoti, juos kulaka plotais sukrums dāstais, stīgrejs i cītoni izstaipeigs.
šīla un kšānti, vien tad būs viss. nisabe avalokitešvara. nāve un sapnis, dharma mātri putra, dievs ir tavs transego. sitīsi citam, trāpīs pašam, slepkavu pašslepkavošanās. bardo. tīrības gaisma, man tik ļoti kut tavs vēdera zods. pienu, siltu pienu iedodiet šajā necilvēcīgi aukstajā manalā, siltu aleksandrijas vēju nelaika dārzu ceļos, baltu un zaļu vienkop, uz mēru teļavu kalnu, iedzert ar tiļni, osvaldu, linardu, paraudāt saujā, pieminēt ištaru manu, cjaņ kuņ. ziedošo spārnu gerehta. sieviete tuvā, sieviete tālā, vārdā nenosaucamā, es nosaucu reizi, un viņa noslīka savā duamutefā un sudraba gredzens pirkstā samelnēja.
ņurkīši ņurņiki. katuks. eiktirnirs ratatoska. bēgu. nez kādi puikeļi iemauc ar bumbu, vienreiz, domāju nejauši, otrreiz, jūs ko, džekiņi, galīgi nepieskaitāmi? aizbēg, vienu pagrūžu, otram ar to pašu bumbu ievelku pa pieri, pamesta poliklīnika, uzskrienu uz terases, futbolisti aizmūk, viens lielāks džeks vēl tā kā dzenas pakaļ, sakrēslo. pamestas, bet ne pārāk izčakarētas telpas, blāvi rožaina linoleja grīda, nespodri zaļas sienas, vadu murskuļi. skrienu, priekšā pavīd ēna. metos atpakaļ, vēl viena, parādās puisis, tā kā kaut kur redzēts, pelēks džemperis kreklam pa virsu, iemērktu drēbju bļoda rokā. prasu kā tikt ārā. te laikam tikai bomži dzīvo? kā tad, šis atsaka, pats esot viens no pēdējiem, trubas remdenas, klaidoņi nāk sildīties, jo pavisam jau radiatorus atslēgt nevar – visam stāvam uzreiz, sākam runāties, džeks izskatās gana plātīgs, mokās čiuliski ar latgalisku akcentu – pirmā pilsētā dzimušo latgaliešu paaudze, nedabiskas kulturālisma spēlītes, gluži kā šoferis banketā, nodreb pelēko matu cekuls, viņš iztīrījis manas bikses, tās kalst uz radiatora, izskatās pēc septembra, bet nez kādēļ jau kurina, kā te viss aizdirsts, nelabi metas, viņš skatās un rāda visapkārt, dzīvoklis kā jau dzīvoklis, veļas šņore no sekcijas līdz durvīm, man jāiet, uzpeld viņa brālis un pazūd virtuvē, jā, saimniece te esot no bolderājas, tā, kura visbiežāk pārguļot ar rozrožu māsiņas vīru, tad jau abi te pazīmējas.
bolderājietes vīra nekad nav mājās, baudiet visu, meitenes, – saunas, tavernas, solārijus un banketus! grāmatas esam pielasījušās līdz vemšanai, strādāt vienalga nav kur, perspektīvas nekādas, baudiet visu, meitenes, tā viņa vienmēr saka. atceros savmāsiņu no skolotāju ciema, es pazīstu to melnmataino no bolderājas, redzēju vienreiz ar dieva dubultnieku, pie kopuškām. bolderājietei vīrs nopircis sarkanu ķieģeļu rančo pie baznīcas, uz tirgus pusi, nu tur, kur agrāk bija cietums, tagad otrajā stāvā kafejnīca, pazemes eja no tās ved uz pilsētu, pat vēl tālāk par pilskalnu drupām, mēs ar māti tur kādu vakaru staigājām, šī man parādīja, tas ir pie autobusu pieturas.
tagad man patiešām jāiet, šamais attaisa logu, bet te, saka, nekur neaiziesi, pagalmu no visām pusēm ieskauj brūnganu bloku perimetrs, četragons. ūdens drēbju bļodā jau atdzisis, mēs vēl klausāmies mūziku, pārrunājam jaunākās klačas. būs jau labi, tikai uz vakara pusi man kļūst pabail no bomžiem. trepju durvis, šis saka, teitan veras tikai uz vidu, uz pagalmu. viņš attaisa logu blakus istabā – šeit, lūdzu! atkal ienāk prātā akadēmiskā māsiņa, bolderājiete viņas vīram nav vienīgā, rožainā to zina. viņš jau arī neizliekas, pēdējā laikā strauji novecojusi, rožu šķipsnas iesirmojušas, viņai ir pagaiši mati, tad jau to rožumu tā nemana.
uz māju ejot vēl satieku klasesbiedru policistu, gribu nemanīts paslīdēt garām – nesen pabiju atskurbtuvē, kur šis strādā, pēc izskata un gaitas viņu jau nevar nepazīt, pie visa vēl formā, izlaidies uz soliņa viņš stāsta, ka sieva (šie nesen precējušies) staigā pa saunām un solārijiem pēdējā laikā, bijusi kaut kādā baļļukā. pats piestrādājis par šoferi rajona padomē, tad jau daudz darba, nosaku un drīzāk taisos projām, kaut arī nākas izlocīties, jo negribu iet ar šo kopā, atpakaļ tajā pamestajā, bet kā par brīnumu neizvazātajā poliklīnikā ar sarkanīgo linoleja grīdu un pelēkzaļajām sienām.
– tātad tev nav kur palikt, – konstatēju, melni džinsota, viņa sēž uz mana galda, šņorzābakos ieautās kājas uz krēsla sakrāvusi, brokāns lielā kāja viņu šurp atstiepis un atstājis, viņas desmitpirkstu grafiti velk melnu guašu pār sienām, noslauka aizkaros rokas, trejmucu konjaks, nāk šķīdonis, jūk viss pa sienām un grīdām, līdz viņa bezspēkā pakrīt uz dīvāna.
– tu vari palikt, izvilksim to lielo, pussalauzto gultu (manā šaurajā istabiņā tā aizņem vai pusi vietas), bet noklausies līdz galam: būs baigi drūmā nakts, jo gulēt tādai sievietei blakus... bet pārgulēt, nē, mums ir pārāk labas attiecības, un pēc tam tās tādas vairs var nebūt.
kad atnāku no virtuves ar pienu un pīrādziņiem, viņa ir saritinājusies paksītī un pat neskatās uz mani, sega uzvilkta pāri galvai, viņa mani nepieņem, jo esmu tāds, kāds esmu, bet, ja būtu tāds, kā viņa grib – atkal nepieņemtu, jo tas jau vairs nebūtu es. tā – vismaz respektē, lai arī nepieņem, ja pieņemtu – nerespektētu, nežēlīgi klasicisma laiku paradoksi korneja stilā, es laikam viņu gribu, bet ja dabūtu – ienīstu kā laulības pārkāpēju.
ap četriem rītā, tādi puspliki, it kā poliklīnika, varbūt baseins vai drīzāk medicīniskā apskate, vai arī dušas, mana bijusī meitene trausliem gūžu kauliem un neierasti brūniem krūtsgaliem nīkst kopā ar puisi zilās peldbiksēs, tā mēs vāļājamies, velns zina kāpēc, uz aukstās flīžu grīdas.
sapnī ieraugu citu sapni, garanču ceļš aiz anva mājas, laikam uz ozolu muižas pusi, dzelzceļa tilts pār rāznas upi pie pirmās stacijas, mežacirtēji. es kā jaunākais esmu nolikts taisīt vakariņas, kartinga kuzavā, apvilktā ar celofānu, nēsājos kā ierāmēts, uz priekšu un atpakaļ pa atlijušu Sprūževas ceļu, kamēr pārējie salasās kaulaču mājās, kur jau vairāk kā divus gadus neviens nedzīvo.
dieva dubultnieks sēž man blakām ar to no bolderājas.
bronte man atrakstīja, saku evitai, viņa kā vienmēr savos šņorzābakos un melnajos džinsos.
– Šarlote vai emīlija?
– es nezinu, paraksts vienkārši bronte. treju skaliņu ceļš. jūs esat redzējuši gaisu? paiet gājējs garām, sakustina, redzēt var, kā sajaucas, pārmijas, saplēšas savā starpā smaržas un smakas, plāvo zeltā sudrabā, naktīs biezākas, dienās izkliedētas, un vēl tādas gaismiņas krāsainas (man, viņa stāstīja – kā priežu meži dūmakā, vasiļam – ķiršu sarkana, kroksim – debesu zila, tupošajam galīgi tupa, tā, ka ne ieraudzīt, bet kad dusmojos – sprakšķot kā eža kažociņš, kad stiprāk, kad mazāk...), zvēriņi jezgu ceļ mugurkaulā, gan silti, gan auksti, kā tādās caurulēs.
mēnesi pirms tam es nenoliku eksāmenu, bet to es jau teicu, – iedegās puisim sirdī liesma, savācās krutākie miesta veči un novāca (psihs tāds), un tagad viņa man atraksta, augustā, mēs sēžam uz betona apmales, viņa, izpalīdzīgā glābēja, nopirkusi man kurpes, viņa – mana izīda neftīda, vienā elpā, šu tehnuta, saplūst nesaraujami gebs nuta dzimuši no siekalu sēklām, no gaisa ūdens māla un mākoņa, uz gaišredžu robežas, karš mūžam un mīlestība mēs tik vienādi, tik savādāki, kā vīrietis sieviete, kā sieviete vīrietis, kas tagad, kam kārta, tavi sarkanie brunči, o bergelmir, rudzi tev klēpī līdz spalam, diennakšu sasilums, kā mani tu nepieņem huhs hauheta, savijas lāčpēdu nospiedumi, un aizmētro zeme zem rudziem, kā cilvēki sajūk un neatšķirt vairāk līdz rītam tos. par ko gan domā ūdensrožu dīķīši pārpurvoti, naktīs smēlušies augusta melnumā, taču Šarlote emīlija, dūņu šķīdums, ņemu virtuvē nazi, darbs nodoms, un nemaisās prāts pa kājām, un ja nebūtu viņas bērna, kas tajā pat bērnudārzā, kurā kautkadiņ es, viņa pelēkā bitlovkā, jau ieurbos acīm kreisajā pakrūtē, viņa sēdēja pie televizora, efeju zaļumā ceturtdiena, pēdējās vakariņas, ja ne Šarlotes emīlijas – viņa vēl gāja uz sinagogu, es nevarētu to piebeigt pat savā aizprātā, tas otrais, kas manī, tas gan. šis viegli vieglītiņām paspēj it visur, ka jābrīnās vien, no kurienes žilete somā, jods un marle, paspēt šai iešņāpt, ar pirkstu mutē iniciācija, vari tagad korķēt māsiņ, kā mazi balti karjeristi, tie levitu bērni, dzīves neskolās gājušie, vīram domātais trāpījies man, tu, provokācija staigājošā, rožiņu rožiņām kaitinoši aizaudzis vēderu dejā, kā vārpstiņa padusē – sagriezt, sagriezt, vai esi tam gatava, es prasu, bet viņa tak muļķe vai arī netic ka šoreiz gals klāt, vai ar tikpat traka, un tad es vairs nevaru – trakie ir savējie, viņa nedzer, tātad nepazīst sevi, un atsūta ziņu (beidzot), esmu vilcis šās trakumu gaismā (nevajag, es pati!), tagad klusināt, slāpēt nākas caur tekstu, atbrīvoties no sava procesa, meža kaķenes soļi, kas nolīdzina nodevību ar nesavtību, aizdedzot ugunis zaļas šai acīs. kaut arī pašam maksātu dārgi, šī plēstos kā grūsna, mežainis apsēdis piecstāvenes, uguns ielu puskrēslā saglumējušā pīlādžu lapotnē kadiķu kvēpekļi. dur, viņa saka, ja ne tu, tad kāds cits, dzīvu jau nedabūsi! viņa sēž uz balkona plīvojoši bālā pusgaismā slēpjas, kamēr es lūdzos pie allāha svētbildes, viņa nelec, kaut otrais tik stāvs, es piekļauju viņu, o, kaimiņ mans muedzin, kad piedzima mīļums reiz... kādreiz... beidzot sviedros salipušie mati starp lūpām, viņa atsaucas, to vien tik gaidījusi, morāle: kas jāizdara ar sievieti, kādā neprātā, un nav svarīgi tu šo dabū vai ne, ir interesanti kā viņa un kāda, un siltums no rokām gadiem krātais, un kaķenes acu dzalkstīgums, naids bezdibenīgs, līdz matu galiem, un tu vari iet kārties, bet viņa nekad līdz pat maitrejai nebūs tava. vai arī – pēc būtības sieviete niedre, un tad gaidi grēku piedošanu līdz armagedonam, kā pus pa sapņiem, puišeļa iedomās alkas līdz tam, ka domā kā iegūt māti savu, un viņas platā smagā roka pār tavu galvu.


text:
Viesturis šaļteņu pītura “Latvijas Republikas Saeimai 100. 1. Saeimas vēlēšanas un to rezultāti Latgalē”
Itūšaļt Latvejā ir pyrma vieliešonu laiks, kod pylsūni lem, par kuru nu deputatu kandidatu sarokstim atdūt sovu bolsu. Ari pyrma 100 godu 1922. goda 7. i 8. oktobrī riezeknīši, kai ari vysys Latgolys i Latvejis dzeivuotuoji devēs iz vieliešonu īcirknim, kab īvālātu Latvejis Republikys 1. Saeimu. Nu Latgolys vieliešonu apgobola 1. Saeimā beja juoīvielej 25 deputati. Sovus kandidatus izvierzeja ari četrys latgalīšu politiskuos partejis, kas sūlejuos aizstuovēt Latgolai nūzeimeiguos interesis.
Pasuokumā varēs nūskaidruot, kas beja kūpeigs, kas bija atškireigs Saeimys vieliešonuos myusu dīnuos i tūlaik, parkū latgalīšu interesis 1. Saeimā puorstuovēja vasalys četrys politiskuos partejis, kaida tūlaik beja vālātuoju aktivitate. Taipat tiks apsavārtys latgalīšu parteju prīškvieliešonu kampanis, kai ari nasaskaņu i streidu īmasli parteju storpā i tūs sakys Saeimys darbeibā. Na veļti vieliešonu kampanis laikā Latgolys Zemnīku partejis puorstuovs Jezups Kindzuļs raksteja: “Mes latgališi sukojam un mozgojam wins utru, wysam pasauļam sowus tryukumus rodam.” (Kindzuļu Jezups. Latgališu sowstarpeji streidi, Latgalits, 1922, 29. aug., nr. 33.)


text:
Jaunys regionalūs biroju vadeituojis
Vasali!
Palnu dīnys prīceiguo viests – LgSC ir tics pi div jaunom i spareigom, vareigom regionalūs biroju vadeituojom. Anna Briška niu struoduos Rēzeknē, Edeite Husare – Reigā. Atbolstit, podturit i dzeivojit leidza!
Vēļ nav atrosts Daugovpiļa biroja vadeituojs. Lobs īt ar gaideišonu, sylts ar siļdeišonu.
Laikam krīze ar tū ari ir krīze, ka jei naļaun ļaudim atplaukt i pasaceit: es asu lobs, jemit mane. Beju gaidiejuse, ka iz itom LgSC izsludynuotojom biroju vadeituoju vītom byus leluoks konkurss. Tok voi nu Latvejā vaira nav jaunu i sabīdriski aktivu latgalīšu, voi ari jī vysi jau ir īrauti 100 i 1 dorbā i skrīšonā.
_________________________ ___ __ _
Anna i cyti riezeknīši jau sataisiejuši pyrmū latgaliskū pasuokumu – literari muzikalu vokoru LaLaDra – Latgalīts latgalīšam draugs. Vakar vokorā ļaužu ass bejs gona. Redz, kū Anna poša roksta par LaLaDra atskanem:
* Riezeknē pyrmais LaLaDra tūmier sovā ziņā ir puorspiejs leidz šam Dpils pusē reikuotūs LaLaDra. Puorspiejs ar pasuocīņa dalinīku kvantitati, daudzveideibu, koncerta kūpejū ritmiskumu itt… Dzeive īt iz augšu! 🙂
* Tūmier i ite juopīroksta Vaļuka dīnys vāruojums. Īmeslis, aiz kuo Vaļuka dīnā ir tik daudz nūskumušu cylvāku, ir vīns – par jim maņ ir skaidrs, ka jī ir tī, kuri grib kaut kū sajimt, sajimt, sajimt… kurī gaida kaut kuodu breinumu, kas jim kaut kū daškiers, daškiers, daškiers… Un sovukuort tī prīceigī ir tī, kurim ir kū dūt, ir ar kū daleitīs un kurī ari dūd i doluos! Pavysam vīnkuorši. I myusu pošu dzīsmē ir saceits: “‘Dūd Dīveņi ūtram dūt, na nu ūtra meili lyugt!”
_________________________ ___ __ _
Šudiņ Reigā, Tonis birojā, nūtyka pyrmuo saīšona. Edeite cīteigai kalendarī piļdēja aileitis, rakstēja vysaidys lobys idejis i cereibys. Jai tik vīna vajag – vaira ļaužu, kas atbaļsteitu.
Puors pierļu nu vakareišonys. Lobuokī aforismi i gabaleni.
– Varātu LgSC zinis palaist na tikai dīnrokstā i Lakugā, a Latgolys Radejā ari.
– A kas niu Latgolys Radeju voda? Kam prasiet par ziņom?
– Benedikts XVI?
– Nā, tī augšā vadeiba. Dabasūs!
– Ā, nu to vyss kuorteibā. Jis vysu atļaus, Jam vysi bārni lobi!
– Klausīs, a kas itam projektam ir vadeituojs? Tu voi es?
– Es.
– Oj, a es jau nūsabeidu.
– Reigā ir kaids krucifikss?
– … ēēē, mož Goreigajā seminārā? Kaidūs kopūs? Varbyut pi Katuoļu gimnazejis?
– Reigā vajag portativū krucifiksu! Lai var organizēt Maja dzīduojumus pi krysta.
– Pi Raiņa pīminekļa Esplanadē?
– Troka! Šlesers nūkriss. I tys… kai tū ūtru tī sauce?
– A lai kreit! Reigā vysaida besa gona!
– Krucifikss ni turku minarets. Pacīss.
________________ ___ __ _
Edeitis viestule jaunim i trokim latgalīšim.
Šudiņ Palnu dīna. Gavieņa suokums, bet varbyut ari kuo cyta suokums 🙂
Prīca Tevi pyrmū reizi uzrunuot kai Reigys LgSC aktivistu i bīdru baksteituojai 🙂
Tai kai Tev nūteikti ir kū saceit i Tu nūteikti gribi nazkū organizēt, dorbuotīs, jimtīs, tod aicynoju gostūs iz čaju!
Vari atīt šudiņ, vari atīt reitu, vari atīt cytā dīnā.
Byusi gaideits iz pavasara dorba cielīņa ideju stuostim i īspiejamom realizacejom par tū – kū mes ite Reigā varam dareit latgaliski i latgaliskā gorā!
Varbyut Tu esi gotovs sareikuot sporta spēlis?
Varbyut padūmuot ari par dobys aizsardzeibu i kūpā atzeimuot Zemis stuņdi voi sareikuot tolku? Varbyut ir kaida vīta, iz kuru varam kūpeigi aizīt puorguojīnī i kas myusim nūteikti ir juoredz?
Varbyut esi gotovs regularai gataveit radio sižetus/ zinis par LgSC darbeibu?
Varbyut Tevi iņteresej dzīsmis, spēlis, koncerti, teatris, ailis, volūda? Ari tū vysu Tu vari dareit!
Varbyut Tev padūmā ir kaids projekts, kas taišni prosuos piec realizacejis?
Muns saroksts ir gars, i Tev nūteikti atsarostu, kū realizēt. Maņ tik juozyna, kū i kai Tu grybātu! Deļtuo aicynoju gostūs!
Iz prīšku Reigys biroja durs Antonejis īlā 8 –3/6 (ka nav kaids pasuocīņs cytā vītā) ir atvārtys:
1d 17 – 19
2d 17 – 21
3d 17 – 21
4d 17 – 20
Piec vajadzeibys i pasuocīņu dīnuos – ilguok!
Roksti: edeite i inbox.lv, zvoni: 29509672
_________________________ ___ __ _
I vēļ eisi par tyvuokā laikā gaidomim latgaliskim pasuocīnim Reigā.
24. febr. – Borowa Mc Mīlesteibys vokors Muokslys darbinīku sātā! Vaira informacejis Lakugā.
25. febr. – oficialai varātu pasludynuot par LgSC džinsuoti dzīsmuotuo folklorys kora – kūpys dzimšonys dīnu. Nui, 18:00 pyrmais miegynuojums. Atej, padzīduosim i padūmuosim, kū i kai gribam dareit iz prīšku! Tuoļuok dzīšmuota sasatikšona vysmoz reizi mienesī!
27. febr. – LgSC kūpsapuļce
Vysus breinumus kūpā salyka Ilze


text:
Kai mes doncuom Rēzeknē
Catūrtdiņ 18.aprelī, Rēzeknis Radūšū Pakolpuojumu centrā „Zeimuļs” Latgolys Studentu centra Rēzeknis nūdalis jaunuotne cīšā sadarbeibā ar folklorys draugu kūpu „Vīteri” organizieja latgalīšu daņču vokoru. Itei nūtikšona pamatā tyka baļsteita iz Rēzeknis Augstškolys apmainis programys Erasmus studentu īsaisteišonu. Rēzeknī īspiejams nav tik daudz atpyutys īspieju, cik grybātūs, ituo īmesla deļ, tyka sadūmuota drupeit atraktiva i aktiva nūdarbeiba par prīcu gon sev, gon cytim.
Leluokuo bolva sev pošym beja labi pavadeitais laiks, kai ari uorzemju studentu atsauceiba i prīca par īspieju pasavuceit latgalīšu daņčus. Bez tuo, tei ir lelyska īspieja īsapazeit ar cytu tauteibu puorstuovjim, paplašynuot sovu redzīni, prūtams ari īgiut jaunus draugus.
Tai ruodīs, ka itys nabyus vīneigais itaida veida vokors, deļtuo sekojit leidza informacejai, ka izadūsīs kai īcerāts, tod varbyut myusim byus īspieja ari pošym pasavuiceit – gon bulgaru, gon lītaunīku, gon cytu tautu nacionaluos dejis.
Rēzeknis birojs


text:
Septeni interesanti fakti par Latgolys šmakovku
Roksta autors: portals lakuga.lv
Vīns nu Latgolys zeimynu ir šmakovka – styprais alkoholiskais dzierīņs. Tū steidz pagaršuot gondreiž vysi, kas nūbraukuši iz Latgolu paraudzeit vītejū kulinarū montuojumu. Portals lakuga.lv apkūpuojs interesantuokūs faktus par itū dzierīni i juo gataveišonys tradicejom Latgolā.
1. Šmakovkai daudz dažaidu sinonimu
Poštaiseitajam styprajam dzierīņam Latgolā ir daudz dažaidu nūsaukumu, kotrā nu Latgolys vītu tū sauc atškireigi – brandīņs, kandža, šņabs, vodka, samagonka, samagons, dzimtineite i c.
Pādejā laikā vysvaira īsaguojs vuords “šmakovka”, par ituo vuorda izceļsmi drūsu ziņu nav, bet tū saista ar pūļu volūdys vuordim. Piec vīnys nu verseju tys rodīs nu pūļu volūdys vuorda “smacznego”, kas nūzeimoj ‘lobu apetiti’, piec cytys – nu vuorda “smakowa”, kas nūzeimoj ‘garša‘. Bet vuords “brandīņs” rodīs nu vuocu volūdys vuorda “Brandewin”, kas nūzeimoj ‘dadzynuots veins’. Leidzeigi ir ar vuordu “šņabs”, ari tys pajimts nu vuocu volūdys vuorda “Schnaps”, ituo vuorda suokūtnejuo nūzeime bejuse ‘dzeramuo guļdzs’, bet vuords “kandža” rodīs nu korejīšu volūdys vuorda.
2. Leluokais šmakovkys aparats Malnovā
Šmakovkys taiseišonys tradicejis Kuorsovys nūvoda Malnovā ir jau nu 1827. gods, kod ite muižys vajadzeibom izcēle degvina bryuzi. Caur muižys teritoreju guoja Varšavys–Sanktpīterburgys lelais ceļš, ceļa tyvums i ari degvina bryuzs ļuove dabuot peļņu i cēle muižys vierteibu. 2016. godā Malnovā bejušajā pīnuotovys teritorejā Juoņs Krivtežs atjaunuoja šmakovkys taiseišonys tradicejis, izveidojūt Latgolys šmakovkys dadzynuotovu. Juo ražuotnē ir leluokais šmakovkys aparats Latvejā, tys ir rūku dorbs i iz Malnovu atceļuojs puori vysai Eiropai.
3. Latgalīši dzīd par šmakovku
Šmakovka paveid ari latgalīšu muzykā, par tū dzīd Aņss Ataols – Bērziņš dzīsmē “Babeņa”. Ari Kārļa Kazāka i hip hopa apvīneibys “Latgalīšu reps” kūpeigajā dzīsmē “Bolta lopa” pīmynāta šmakovka, styprais dzierīņs pīmynāts ari cytuos latgalīšu dzīsmēs.
4. Oficialuo statistika – 3,75 litri alkohola iz cylvāku Latgolā
Storpkaru perioda gazetuos atrūnamys zinis, ka 20. godūs Latvejā videjais alkoholiskūs dzierīņu patiereņš, īskaitūt likerus i veinus, iz vīnu īdzeivuotuoju bejs vidieji ap 5 litrim godā. Oficialajā statistikā par alkohola patiereņu Latgolā 1937. godā skaitoms, ka tī bejuši 3,75 litri iz vīnu īdzeivuotuoju. Statistika gon naatspīgeļuoja realū situaceju, styprūs dzierīņu patiereņš beja krītni leluoks. Tuo vītā, kab pierkt krūgūs i veikalūs, daudzi latgalīši “spiecynūšū dzierīni” taiseja poši sātā.
5. Nu 800 kg šlivu var sataiseit 60 litru šmakovkys
Latgalīši vysod bejuši praktiski ļauds i nav ļuovuši lobai montai aizīt pūstā. Piec dažaidu gūdu i tolku puori palykušū olu i veinu, kab tys nasasamaituotu, puortvaicēja, īgiustūt aromatisku styprū dzierīni šmakovku ar augļu ci gryudu aromatu.
Divus mienešus raudzejūt 800 kilogramus šlivu, var sataiseit 60 litru 43% šmakovkys ar īvārojamu šlivu garšu i smuordu, attīceigi, puortvaicejūt 800 litrus loba ola, var sataiseit 40 litrus 43% īsola šmakovkys, kū Rītumu pasaulī pazeist kai viskeju, stuosta šmakovkys meistars Juoņs Krivtežs.
Vysa veida puortvaicātuo šmakovka suokūtneji ir bolta i caurspeideiga, sovu bryunū kruosu tei daboj nu ūzula myzu ci serdis gabaleņu, cytys kruosys veidojās, nūturūt iz dažaidim dobā pīejamim augim ci auglim, kai ašņa zuole, dzērvinis, cidonejis i tt.
6. Šmakovkai izveiduots moderns muzejs Daugovpilī
Izzynuot šmakovkys taiseišonys tradicejis i dzierīni paraudzeit var pi vairuoku tuo bryuvātuoju Latgolā, saiminīki ari izveiduojuši ekpozicejis, kuramuos atkluoj šmakovkys viesturi. Kaunatā kandžys muzejā var izzynuot par vītvuordim, kas saistomi ar styprū dzierīni, bet Gaigalovā pi Gunāra Igauņa var īpazeit muzykys instrumentus, šmakovkys viesturi i ari tū paraudzeit, bet Malnovā var kluotīnē īpazeit dzierīņa ražuošonys procesu. Tok vysleluokuo i ari modernuokuo ekspoziceja ir Šmakovkys muzejā Daugovpilī.
7. Ontons Kūkuojs styprajam dzierīņam veļtejs dzejūli
Slovonais latgalīšu ailinīks Ontons Kūkuojs spirtuotajam dzierīņam 1991. godā veļtejs dzejūli “Dzimtine”. Šmakovkys tāls pasaruoda ari cytūs latgalīšu literaturys saceriejumūs.
Ontons Kūkojs “Dzimtine”
Īleju glōzē,
Īvalku dvašu,
Īguļdžineju –
Oi, cik labi.
Īleju glōzē,
Īvalku dvašu,
Īguļdžineju –
Oi, cik labi.
Īleju glōzē,
Īvalku dvašu,
Ūtrureiz īguļdžineju –
Naizstōstami.
Īleju glōzē,
Īvalku dvašu,
Trešū reiz
Īguļdžineju –
– O, Dzimtine, muna
Cik bezgola lela!
– O, Dzimtine, muna
Cik plota, cik dziļa.
Kai labi pa tevi
Laist aumaļī sevi,
Vōļōtīs grōvmalēs,
Nōtrōjūs, dodžus.
Īleju glōzē,
Īvalku dvašu,
Nūsapyušūs –
O, Dzimtine, muna,
Kai reibstu nu tevis…
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Pyrmais raidejums par latvīšu Millenium paaudzi diasporā
Rokstu sagataveja: Dautkom TV
Pyrmajā raidejumā “Latviešu Millenium paaudze diasporā: kādai ir jābūt Latvijai un Latgalei, kurā atgriezties?” ar ekspertu paleidzeibu rauga izprast Millenium paaudzis eipatneibys i pasauļa uztveris veidu, kai ari nūskaidruot, par kū Millenium paaudze ir tik atškireiga nu īprīkšejuos X paaudzis. Raidejums rauga ari nūskaidruot, kaidim juobyut prīkšnūsacejumim, kab Millenium paaudze byutu gotova atsagrīst dzymtajā pusē.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
13. septembrī padūs Nikodema Rancāna bolvu
13. septembrī Rēzeknis Augstškolā nūtiks Nikodema Rancāna bolvys Latgolys izcyluokajim pedagogim nūslāguma pasuokums.
Pasuokumu atkluos 14.00 ar pīminis šaļti pi Nikodema Rancāna pīminekļa. 15.00 suoksīs bolvys padūšonys ceremoneja, kam sekuos naformalys sarunys i čajs i L. Kerola gruomotys “Alise Breinumu zemē” prezentaceja.
Da 5. septembra vēļ īspiejams dasaceit kandidatus četruos kategorejuos:
1. Par īguļdejumu un sasnāgumim latgalīšu volūdys, kulturviesturis un nūvoda vuiceibys īvīsšonā un īdzeivynuošonā školys/augstuokuos izgleiteibys īstuodis vuiceibu/ studeju vidē.
2. Par inovacejom izgleiteibys procesā (jaunu metožu, pīeju, strategeju, modernūs tehnologeju dalītuojumu vuiceibu un audzynuošonys dorbā, metodiskūs dorbu izstruodnis, publikacejis, pīredzis popularizeišona, dorbs ar vacuokim i. c.).
3. Par myusdīneigu un rodūšu pīeju školānu dorba tykuma audzynuošonai un omotu apvuiceibai.
4. Par veiksmeiguokū jaunuo pedagoga debeju (iniciativa, spieja aizraut, īinteresēt, motivēt školānus, inovacejis i. c.) (pedagogi, kuru dorba stažs napuorsnādz treis godus).
Konkursa nūlykums i dasacejuma anketa.


text:
Apvuiceibys
“Dubnas pieRaksti”
Apvīnuojūt jaunīšus nu Daugovpiļs, Vuorkovys i Leivuona nūvoda, LgSC 2017. godā eistynuoja jaunīšu iniciativu projektu “Dubnys pīRoksti”.
Projekta golvonuo dūma beja saaicynuot jaunīšus nu dažaidu nūvodu, kab vosorys suokuos dūtūs kūpeigā pīdzeivuojumā – sešu dīnu laivu puorbraucīnī pa Dubnys upi, kuruo laikā tyktu pieteiti upis krostā asūšī kulturviesturis objekti, intervāti krosta dzeivuotoji i īsavuiceitys jaunys kompeteņcis vidis, kulturviesturis, pylsūniskuma i videografejis jūmuos. Piec laivuošonys pūsma jaunīši kūpeigim spākim veiduoja karteņu izstuodi, kinu i informativū materialu par vidi, par ekspedicejis laikā pīdzeivuotū, radzātū i sajustū.
Projekta vadeituoja: Dagnija Dudarjonoka. Projekts eistynuots ar LR Kulturys ministrejis i bīdreibys “Dienvidlatgales NVO atbalsta centrs” atspaidu.
Latgales jauniešu drošumspēja un pilsoniskums
Projekta mierkis ir veicynuot jaunīšu drūšumspieju, sekmejūt Latgolys regionā iniciativys i jaunīšu piļsūniskū leidzdaleibu. Projekta aizdavumi ir veiduot izpratni jaunīšim par drūšumspieju i piļsūniskū leidzdaleibu/aktivitati, izgleitojūt par īspiejom i napīcīšameibu pilnveiduot pilsūniskumu i iniciativys, snīgt atbolstu jaunīšu iniciativom, pylnveidojūt personiskū drūšumspieju i īdvesmojūt cytus byut atbiļdeiguokim i aktivuokim sovā kūpīnā.
Projekts eistynuots 2015. godā.
“Vuiceisimīs latgalīšu rokstu volūdu vīnuvīt”
Projekts tika īstenots 2011. un 2012. gadā. Projekta mierkis ir paplašynuot latgalīšu rokstu volūdys pratieju lūku jaunīšu vydā, veicynuot jaunīšu interesi par regionalū kulturu, rūsynuot vaira izmontuot latgalīšu volūdu na viņ mutvuordu saziņā, bet ari rokstūs.
Projekts eistynuots 2011. i 2012. godā.
Jaunīšu apvuiceibys “Atzolys”
Jaunīšu apvuiceibys “Atzolys” paleidz apsazynuot jaunīšim Latgolys sovpateibu, īvuica byut lapnim par sovom saknem i pīdereibu i veicynoj jaunuos paaudzis iņteresi par Latgolu i latgaliskū. Golvonuo “Atzolu” vierteiba ir stypruos tradicejis, kurys teik saglobuotys jau godim.
Jaunūs literatu škola “Tievanānu pavasars”
Projekta laikā Jaunviļānūs nu 6. leidz 9. juņam 2013. godā nūtyka jaunīšu apvuiceibys, seminars “Tievinānu pavasars”. Jaunīšim beja vareiba sasatikt ar dažaidim rokstūšim i pazeistamim autorim, lai kūpeigi vuiceitūs raksteit dažaidus tekstus. Jaunīši varieja pīsadaleit ari tradicionalajā dzejis lasejumu pasuokumā “Tievinānu pavasars”.


text:
Viļakā nūtiks storptautyskais gleznīceibys pleners “Valdis Bušs 2022”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Nu 11. da 22. juļa Viļakā nūtiks 6. Storptautyskais gleznīceibys pleners “Valdis Bušs 2022”, informej Bolvu nūvoda puorstuove Vineta Zeltkalne. Pleneram žureja ir izavieliejuse sešys dalineicys: Agru Ritiņu (Latveja), Emilie Kanervo (Suomeja), Jena Jang (Dīnvydkoreja), Solveiga Gutaute (Leitova), Madara Tropa (Latveja, dzeivoj ASV) i Nimet Keser (Turceja).
Plenera organiziešona i tuo izstuodis izveiduošona ir apsazynuošona, ka Valda Buša atstuotais montuojums ir nūzeimeigs Latvejis i pasauļa mārūgā. Tuo organizatori apsazynoj sovu atbiļdeibu montuojuma saglobuošonā i nūdūšonā jaunajom paaudzem, rauga īīnteresēt vītejūs dzeivuotuojus nūviertēt nūvoda unikalitatis. Taišni Viļakys pusē – Susaju pogosta Puokšovā ir suocīs izcyluo latvīšu ainavu meistara Valda Buša dzeivis ceļš.
Plenera eistynuošonu ir atbaļstejuse Latgolys kulturys programa, leidzfinansiejumu nūdrūsynoj Bolvu nūvoda pošvaļdeiba. Sadarbeibys partners – Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrs – organizēja plenera dalinīku atlasi. Plenera kuratori byus Māris Čačka i Elita Teilāne. Plenera laikā radeitūs dorbu izstuodi atkluos 21. julī 16.00 stuņdēs Viļakys muzeja izstuožu zalē, Klūstera īlā 1, Viļakā.
Valda Buša dzymtuos pusis kulturys darbinīki turpynoj struoduot, kab veicynuotu kulturys atjaunuotnis i muokslys jaunradis procesus, vītejā sabīdreibā īnasūt pasauļa muokslu, īpazeistynojūt vītejū sabīdreibu ar myusu dīnu muokslinīkim; veicynuotu storptautysku sakaru atteisteibu i īpazeistynuotu ar Latveju kai breineigu rezideņču vītu; izveiduotu storptautyskuo gleznīceibys plenera laikā radeitūs dorbu ceļojūšū izstuodi, tai dūmūt vareibu sabīdreibai Latvejā īsapazeit ar myusu dīnuos radeitim muokslys dorbim.


text:
Sovvaļnīkam jauna dzīsme
Pavasars vysod īt ar trūksni: snīdzinis drūsai spraucās cauri vēļ piļneibā naatsylušajai zemis gorūzai, spruogst jaunī bārzu pumpuri, putyni trokoj pa gaisu sajiusmā par sauli, iudini šauduos pa upem kai atsabreivuojuši nu īslūdzejuma i ari Sovvaļnīks grudynoj zemi i cylvāku pruotus ar jaunū dzīsmi “Ceļš”.
Koč i muzykys ritmi suokumā ruodīs smognieji i rupi, jaunuo dzīsme ar latgalīšu dzejneicys Annys Rancānis dzeju ir par skaistū vysapleik, kas nikuo namoksoj, nu dūd dzilis i patīsys emocejis, par īškšejū breiveibu i spieju atsasaceit nu materialūs vierteibu i ari par eistu draudzeibu, kas ļaun daleitīs vysā i veidoj myužeigū dzeiveibys apli.
Muzykys autors – Sovvaļnīks, dzeja – Anna Rancāne.
Dzīsme ir īraksteita sadarbeibā ar Latvejā zynomajim skaņu režisorim Gintu Lundbergu i Gintu Stankeviču. Īrokstā pīsadola Sovvaļnīka grupys bīdri – Māris Lovniks (gitara), Artūrs Meļnikovs (bass) i Vadims Meļuščenkovs (bungys).


text:
Latgolys Studentu nedelis konkurss. Rezultati
Paļdis vysim, kas pīsadalieja Latgolys Studentu nedelis konkursā! Naceriejom iz tik lelu atsauceibu, bet vys tik juosoka, ka kaids ir uzvarātuojs, kaidam pasaveics mozuok.
Taitod – par nedelis konkursa uzvarātuojom ir klivušs div dalineicys: Vineta Vilcāne i Zaiga Kuzminova, kas ir piļneigi pareizi atbiļdiejušs ir vysim nedelis vaicuojumim i īgivušs maksimalū punktu skaitu, kas ir 21! Veicinuošonys bolvu sajam Diāna Orlovska ar 20 punktim.
Bolvu – čaja dzeršonys komplektu – var sajimt suokūt ar 28. septembri LgSC Tonis birojā (atsarosšonuos vītu viertīs Kontaktu sadaļā)! Vālams īprīšk sasazynuot par sajimšonys laiku (rokstūt iz ortografeja@gmail.com), bet orientejūši tys ir biroja dorba laiks!
Reikuosim pa kaidam konkursam ari iz prīšku i aicinojom Tevi pīsadaleit ari turpmuok!
Pareizuos atbiļdis iz konkursa vaicuojumim:
1. Kū latviski nūzeimoj itī latgaliski vuordi i kaids sakars tim ar „Latgolys Studentu centru” (pīroksti leluokais vīnā teikumā)?
SUSĀTIVS – cylvāka āna i LgSC izdūta myusdīnu latgalīšu dzejis antologeja.
SKREINE – pyura luode i LgSC dīnroksta nūsaukums pyrma puorsavuokšanuos iz lgsc.lv
ATZOLYS – atvasis, jaunī dzinumi i LgSC izgleitojūšs seminars Latgolys jaunīšim
Pareizi atbiļdūt iz itū vaicuojumu, varēja sajimt 6 punktus (1 punkts par tulkuojumu iz latvīšu volūdu, 1 punkts par sakara ar LgSC skaidruojumu)
2. Nūsauc treis latgaliskys vītys/lītys/objektus, kaidus Tu zini Reigā!
Pareizi atbiļdūt iz itū vaicuojumu, varēja sajimt 4 punktus (1 punkts par kotru pareizi nūsauktū vītu/lītu/objektu + 1 punkts par originalitati). Kotram konkursa dalinīkam treis latgaliskuos lītys beja individualys, nu prīca, ka bīžuok par vysom tika mināts LgSC Tonis birojs.
Originaluokuos atbiļdis beja:
- Plūstu īlys sāta, kurā dzeivoju es – latgalīšu meitine!
- RTU, Mehu kojis (Ezermolys īla 6) – uzskotu, ka ļūti latgaliska vīta, par tū, ka tū sabrauc ļūti daudz studentu nu Latgolys. Tī latvīšim ir unikala izdeveiba dzierdēt latgalīšu valūdu i sajust latgalīšu temperamentu. :))
- Latgolā salaseitais piparmātru čajs munā koju ustobā
3. Nūsauc kotra dzejūļa fragmenta autoru!
Pareizi atbiļdūt iz itū vaicuojumu, varēja sajimt 3 punktus (1 punkts par kotru pareizi nūsauktu ailis autoru).
Pareizuos atbiļdis: 1 – Ireta Čekse, 2 – Līga Rundāne, 3 – Ilze Sperga
4. Kura grupa dzīd kurū dzīsmi?
Pareizi atbiļdūt iz itū vaicuojumu, varēja sajimt 6 punktus (0,5 puntki par kotru pareizū atbiļdi).
Pareizuos atbiļdis: 1-C, 2-I, 3-F, 4-A, 5-J, 6-E, 7-D, 8-L, 9-K, 10-H, 11-G, 12-B
5. Kurā datumā i iz cik godu oficialū jubileji, Tev byutu šūgod juoīrūnās pi Latgolys Studentu centra?
Pareizi atbiļdūt iz itū vaicuojumu, varēja sajimt 2 punktus (1 par pareizu datumu, 1 par jubilejis lelumu).
Pareizuo atbiļde: Ituo goda 2. novembrī bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” svinēs sovu oficialū pīktū dzimšonys dīnu (nu registriešonys uzjāmumu i bīdreibu registrā).


text:
Stanislavs Kambala – nu zemnīka dāla da bankys prezidenta
Roksta autore: Maija Ārena
Stanislavs Kambala (1893–1941) nūteikti ir vīna nu Latgolys viesturis daudzpuseiguokūs personeibu. Jis dorbuojīs jūmuos, kas skar i kulturys, i izgleiteibas, i politikys, i finanšu, i ari militarū sferu. Viesturē jis īguojs kai vīneigais Latgolys puorstuovs Latvejis Republikys proklamiešonys sēdē Reigā 1918. goda 18. novembrī. Par sovim nūpalnim sajiems Latvejis Treju Zvaigžņu IV škirys ordini.
Sovys dzeivis gaitys S. Kambala suoce 1893. goda 13. junī Bieržgaļa pogosta Stapuļu sādžā lelā lauksaiminīku saimē. Pavuorde “Kambala” cālusēs nu zivs – butis nūsaukuma, ari vāluokūs godūs presē Stanislavs Kambala kai sovu pseidonimu izmontuoja vuordu “Bute”.
1914. godā jis pabeidze Pīterburgys Katuoļu goreigū seminaru, bet jau tuo poša goda julī tyka īsaukts kara dīnastā. 1915. godā dabuoja praporščika dīnasta pakuopi, kas beja jaunuokūs viersnīku dīnasta pakuope Krīvejis imperejā. Dīnēja 52. Sibira strielnīku pulkā i nu 1917. goda – 2. Reigys latvīšu strielnīku pulkā. Piečuokūs godūs Kambala nu militaruos jūmys nūsavērse i vaira dorbuojuos politikys laukā, kas laikā ap Latvejis Republikys dybynuošonu beja eipaši aktuali i nūzeimeigi. Piec Latvejis proklamiešonys kaidu laiku Latvejis Universitatē studēja tīslītys.
Stanislavs Kambala politikā
Sovu darbeibu politikā S. Kambala suoce Latgolys Pagaidu zemis Padūmē (LPZP), kurys sastuovā pīsadalejs 1917. goda septembrī Ukrainys Centraluos radys organizātajā Mozūs tautu kongresā Kijevā. Itei apvīneiba ceinejuos par Latgolys atdaleišonu nu Vitebskys gubernis i dasavīnuošonu puorejai Latvejai. Piec Latvejis PSR izveiduošonuos S. Kambalu apcītynuoja i īvītuoja Cāsu cītumā. Kod boļševiki tyka padzeiti, S. Kambala tyka atbreivuots nu apcītynuojuma.
Kambala dorbuojīs ari kai Latgolys puorstuovs Latvīšu Pagaidu nacionaluos padūmis organiziešonā. Latvejis Tautys padūme 1918. goda 17. novembrī nūlēme LPZP 18 delegatus īkļaut Tautys Padūmē, kas beja pagaidu lykumdevieju īstuode (1918.g. 17. novembris – 1920. g. 30. apr.) i aizstuoja Latvīšu Pagaidu nacionalū padūmi. Tautys Padūmē jis beja sekretara bīdrs.
Nu 1920. goda maja S. Kambala beja Satversmis sapuļcis lūceklis, puorstuovūt Latgalīšu zemnīku parteju, kurys dybynuošonā beja pīsadalejs. Jis beja ari Satversmis sapuļcis II viceprezidents, kai ari dorbuojuos Lyugumu i syudzeibu, Pošvaļdeibys, Pīprasejumu i Satversmis sapuļcē.
Finanšu i vadeibys jūma
Piec politikys sekuoja pīsaviersšona finansem i vadeibai. Jau leidz 1924. godam Stanislavs Kambala beja uzjāmuma “Linsēkla” vaļdis lūceklis, Reigys Latvīšu lauksaiminīku centralbīdreibys sovstarpejuos kreditbīdreibys vaļdis lūceklis, 1925. godā Latgolys Akceju bankys reikuotuojdirektors.
Nu 1923. goda S. Kambala beja Latvejis Bankys padūmis lūceklis, bet treis godus piečuok jū īcēle par vaļdis lūcekli. Darbeiba itamā jūmā nese augļus – piec 10 godu, 1936. godā, S. Kambala tyka par vīnu nu trejim Latvejis Bankys prezidentim i itymā omotā atsaroda leidz pat 1940. godam. Sovu stuovūkli jis izmontuojs ari personeiguos lobkluojeibys styprynuošonai. Piec Latvejis okupacejis jis struoduoja artelī “Optika”.
Kulturys i izgleiteibys jūma
Jau 1918. godā eisu šaļti vuocu okupacejis laikā S. Kambala struoduoja Rēzeknis apriņča zemstē kai latvīšu školuotuoju kursu puorziņs. Ik pa laikam īsasaistejs ari presis izdavumu izdūšonā i veiduošonā. 1919. godā S. Kambala pīsadaleja Tautys padūmis latgalīšu frakcejis organizātajā laikroksta “Latgolas Vōrds” izdūšonā. Tys beja veiduots kai izdavuma “Drywa” (1908–1918) nacionaluos atmūdys idealu i tradiceju turpynuotuojs.
Leidz 1920. goda novembram S. Kambala vadeja pošizveiduotū sabīdriski politiskū laikrokstu “Latgalītis”(1920–1926). Itymā pošā godā jis kūpā ar Juoni Grišānu, Juoni Rubuli i cytim nomsaiminīka J. Morozova nomā izveiduoja tipografeju “Grōmota”, par kurys puorzini izaraudzeja žurnalistu Eduardu Kozlovski. Itamā tipografejā leidz 1923. godam īspīde vuiceibu, daiļliteraturys, praktiska satura gruomotys, kai ari žurnalu “Zīdūnis”. 1923. godā tipografeju nūpierka Kristeigūs Zemnīku Savīneiba i puorcēle iz Daugovpili.
1921. godā izdevnīceibā “Grōmota” ari pats S. Kambala izdeve gruomotu “Latvīšu volūdas gramatika latgalim”.
Kulturys i izgleiteibys jūmā S. Kambala dorbuojuos leidz 20. gs. 20. godu vydam, piečuok pīsavērse vaira taišni finanšu jūmai.
Kambalys piecteči
S. Kambala ir guojs nu lelys 7 bārnu saimis, i Kambalu dzymta ir plaši zynoma ari myusu dīnu Latvejā. 1921. goda 31. janvarī Stanislavs Kambala apsaprecēja ar Teklu Teoslavu Vaideri (1895–?). Itamā savīneibā dzyma meita Lidija Anna (1924–?) i dāls Leonids Stanislavs (1923–1973).
S. Kambala myužeibā aizguoja 1941. goda 21. decembrī i tyka apglobuots Reigys Sv. Mikeļa kopūs. Vuocu okupacejis laikā juo dāls tyka īsaukts legionā i piec tam izsyuteits iz Sibiri. Bet S. Kambalys sīva ar meitu kara beiguos devēs trymdā. Myusu dīnuos Kambalu pavuorde vaira izskaņ saisteibā ar Stanislava bruoļa Donata mozmozdāla Kaspara Kambalys darbeibu sporta jūmā.
Stanislavs Kambala sovā dzeivē vierzejuos nu vīnys jūmys iz nuokušū, nivīnā napalykdams pastuoveigi. Tok vysu sovu dzeivi jis aktivai īsasaisteja Latgolys i Latvejis dzeivē i vysod guoja i dareja. Byut latvīšu strielnīkam, byut pi Latvejis Republikys dzimšonys, izdūt gruomotu, dybynuot laikrokstu, byut Satversmis sapuļcē i vēļ byut par vīnu nu Latvejis Bankys prezidentu – tū vysu Stanislavs Kambala beja īspiejs sovā 48 godus ilgajā myužā.
Kartenis: 1.S. Kambala; 2. S. Kambala ar sīvu kuozu dīnā. Olūts: rideludzirnavas.lv


text:
Ideju tolka i vardivis
Atguodynuojumam, ka šudiņ Reigā 18:00 Pozitivūs ideju tolka!
Tai kai leits šudiņdīnā ir īvīss zynomys korekcejis paradzātajā piknikā, tod pīduovuojums 18:00 sasatikt Tonis birojā i tod viertīs piec laikapstuoklim i gribeišonys – kur i kai īt piec tom. Varbyut leita vaira nabyus i speidēs saule i vys tik varēsim īt iz Viermaņduorzu, varbyut patvārumu (pīsaturūt piknika idejai) var pīduovuot kaida nu Reigys uora kopejneicom – tū tod izlemsim iz vītys!
Ideju tolkys dorba kuorteibā:
- idejis brīdinuošona festivalam “Positivus” (ir izsludynuots ideju konkurss par NVO daleibu festivalā – izvarātuojim – bezmoksys īeja, vaira informacejis: http://www.nvo.lv/news.php?id=21&newsid=2060&lang=lv);
- ideju kaldynuošona latgalīšu studentu nedeļai Reigā, kas paradzāta septembrī kai dažaidu pasuocīņu sereja;
Tai kai vīna nu Tonis birojam tyvejom uora kopejneicom ir ar nūsaukumu “Lidojūšuo vardive” tod Egita itai situacejai par gūdu pīduovoj juos babys meiluokū aili (autors nav zynoms):
“Iz vacim okys syrūbim
Siež posnim byudim vardive,
Tei skumst par draugu rupuci,
Kas karā krits pret buržujim.”
Koč ari saturiski tragisks gobols, nu komplektā ar Egitys babu asūt dyžan jautrs!
Ka gadejumā nateic iz suoku, tod paleidzeibys lineja 29509672 tolkys dislokacejis vītys nūskaidruošonai – Tovā reiceibā!