text:
Rēzeknē apsaverama Pītera Džigura izstuode
Leidz 3. augustam Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) apsaverama muokslinīka Pītera Džigura 70. dzeivis jubilejai veļteituo gleznu i grafikys dorbu izstuode “Sirds dziesma lai skan!”
Atzeimojūt sovu 70. dzeivis jubileju, muokslinīks Pīters Džigurs sareikuojs ceļojūšū personalizstuodi, kas prīcynuojuse skateituojus Leivuonā, Preiļūs, Ludzā i niu apsaverama Rēzeknē, augustā tei ceļuos iz Modyuni i septembrī iz Bolvim, kur paradzāts izstuodis ceļuošonys tūris nūslāgums ar autora pīsadaleišonu.
Pītera Džigura muoksla ir juo dvēselis dzīsme, kū muokslinīks ļaun sadzierdēt sevkuram caur sovim grafikys dorbim. Smolki konstruktivuos kompozicejis izaug nu autora dūmys dziļumu, kuortojās i centriski, i asimetriski, ītverūt myužeibys i pasauļa simbolus, atspūguļojūt cylvāka sapynus, suopis i prīcu radeišonā i mīlesteibā.
Par muokslys byuteibu Pīters Džigurs soka tai: “Muoksla ir dvēselis šaļts arhitektura…”
Īīšonys moksa izstuodē:
školānim, studentim– 0,50 €/ Ls 0.35, pīaugušajim– 0,80 € / Ls 0.56
Vosorys sezonā izstuode atvārta:
Trešdiņ 11:00 – 19:00
Catūrtdiņ 11:00 – 18:00
Pīktdiņ 11:00 – 19:00
Sastdiņ 10:00 – 16:00
Svātdiņ 10:00 – 15:00
Pyrmūdiņ, ūtardiņ – slāgta


c: text/html

text:
Turpinojūt tradiceju pīzadaļeit i atbaļsteit sporta pasuokumus, uzjāmumi “NewFuels” RSEZ SIA i “Energy Resources CHP” RSEZ SIA sponsorieja telpu futbola “STRONG KAUSS” 10.jubilejis turniru, kas nūtyka Reigas Olimpiskajā centrā 2017.goda 30.septembrī. Bez Latvejis uzņiemiejdarbeibas puorstuovim turnirā pīzadaļie ari Boltkrīvejis, Krīvejis, Igaunejis i Lītuvys komandys.
Reigas Tierguošonas i industrejas kameras (RTRK) komanda kapteiņa Roman Vdovychenko vadeibā Biznesa ligas 8 komandu konkurencī dabuoja 3.gūdalgotū vītu, sajemūt gūdpilnū bronzas medaļu.
Taipat kai īprīkš, golvonīs turnira organizators sadarbaibā ar Reigas Futbola federaceju (RFF), beja apsardzis uzjāmums “STRONG” ar tuos vadeituoju Sergeju Ščegoļevu, kuram grybam izteikt lelu pateiceibu par līliski veiktū organizatoriskū dorbu.
Mes grybam pasateikt ari RTRK komandys daleibnīkim par kūpeigū spieli i apsveikt ar 3.vītu iz gūda pjedestala!
Byusim prīceigi sasatikt cytā turnirā!
Socialuo dzeive

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Sabīdryskais transports – autobusi, viļcīni – ir vīna nu vareibu kotram tikt nu sovys dzeivisvītys iz cytu vītu, cytu piļsātu, kab sajimtu pakolpuojumus, kab pagasteitu pi rodu i draugu, kab pabyutu kaidā kulturys nūtikšonā voi vīnkuorši tiktu da uorsta. Vys tik, ka cylvāks dzeivē ir sasaskuors ar funkcionalim traucejumim, ka jam ir ītekmāta redze, dzierde voi kusteibu breiveiba, itei vīnkuoršuo līta – īkuopt autobusā voi viļcīnī, tikt da pīturys, stacejis voi izbraukt iz perona – var byut lelys i ari naīveicamys gryuteibys. Vys vēļ vysā Latvejā sabīdryskais transports nav sakuortuots tai, kab tys bez papyldu paleidzeibys byutu izmontojams dažaidom socialom grupom. I nareši tikšona nu tuoļuoku lauku teritoreju iz Rēzekni, Bolvim voi Daugovpili, taipat ari nu Rēzeknis voi Daugovpiļs tikšona iz Reigu izaruoda vysā gryuts puorbaudejums voi pat naīspiejami, ka tev nav sova pīlāguota privatuo transportleidzekļa.
Par tū, kai itūšaļt vidis daīmameibu sabīdryskajā transportā viertej cylvāki ar funkcionalim traucejumim i kas jau teik dareits, kab itū daīmameibu uzlobuotu, itūreiz diskusejā ar invalidu i jūs draugu apvīneibys “Impulss” dybynuotuoju i apvīneibys “Apeirons” puorstuovi Latgolā Daini Pīrāgu, bīdreibys “Impulss” vadeituoju Valdi Laganovski, Ludzys invalidu bīdreibys vadeituoju Ilonu Seņkovu, Autotransporta direkcejis puorstuovi Zani Ploni i AS “Pasažieru vilciens” puorstuovi Egilu Krutovu.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Apvīneiba “Naktenīks un Reiti” pīduovoj dzīsmi “Duovynoju Tev”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Īrokstu studeja “Bigmaar’s Records” publiciejuse apvīneibys da ituo moz zynomuos apvīneibys “Naktenīks un Reiti” dzīsmi “Duovynoju Tev”. Tuos īroksta pīsadola ari izpiļdeituojs Mygla. Dzīsmi var nūsaklauseit īrokstu studejis profilā teiklā YouTube, līcynoj studejis publiski daīmamuo informaceja.
Jaunuo dzīsme “Duovynoju Tev” ir apvīneibys ūtrais skaņdorbs, kas niu nūsaklausoms publiski. Atbiļdūt iz portala lakuga.lv vaicuojumu par tū, kas tod ir “Naktenīks un Reiti”, “Bigmaar’s Records” Māris Keišs ir nūslāpumains: ““Naktenīks un Reiti” ir grupa ar nazynomu cylvāku skaitu – nivīns da ituo nav oficiali pīregistriejs, cik tod daleibnīku grupā ir. Kotrai dzīsmei mainuos ari grupys izpiļdeituoju sastuovs, leidz ar tū ari iz prīšku navar paredzēt, kas tod byus gaidoms. I varbyut labi, ka tai. “Duovynoju tev” īrokstā ir pīsadalejuši Agrīs Pīna Reits, Lopss Reits i Mygla.”
Māris soka, ka itūreiz grupai ir saguojuse mīlesteibys dzīsme i atkluoj, ka vīneigais fakts, kurs zynoms par “Naktenīks un Reiti” darbeibu, ir, ka 2023. gods pyrmajā pusē gaidoms grupys albums “Audziks”.
Atguodynuojumam – taišni īrokstu studeja “Bigmaar’s Records”, kas sovu sātys vītu atroduse slāgtajā Upītis pamatškolā Bolvu nūvodā, itūgod Latgalīšu kulturys goda bolvā “Boņuks 2021” beja publikys simpateju bolvys “Žyks” sajiemiejs. Bolva itūgod tyka pasnāgta jau catūrtū reizi i tuos sajiemieja nūskaidruošona organizej portals lakuga.lv i Latvejis Sabīdryskuo medeja portals LSM.lv. “Bigmaar’s Records studeja struodoj pi vusa i ar vusīm, bet pats golvonais – rauga radeit latgalīšu modernuos muzykas šedevrus!” tai apjiemeibys pylns soka Māris Keišs. Vaira izzynuot par studeju var intervejā ITE.


text:
RSEZ puorvaldņeica Sandra Ežmale: ”RSEZ komercsabīdreibu Goda bolvys pasuokums jau ir palics par kasgadeigu īrodumu, lai apduovynuotu sekmeiguokuos RSEZ komercsabīdreibys i veiktu kūpsavylkumu par padareitū īprīkšejā puorskota godā.”
Kūka granulu ražūtnei „NewFuels” RSEZ SIA lelū/videjū komercsabīdreibu grupā apduovaņi pīškierti vairuokuos nominacejuos – 1.vīta nominacejī „Leluokais eksportātuojs”, 2 .vītis nominacejuos „Straujuok augūšais uzjāmums”, „Goda ražuotuojs”, „Leluokais nūdukļu moksuotojs”, „Goda investicejis”.
RSEZ komercsabīdreibu Goda bolvys konkursā „NewFuels” RSEZ SIA pīškierts Atzineibys roksts par sociāli atbildeigu komercdarbeibu.
RSEZ komercsabīdreibu Goda bolvys viertiešonys komisejī beja delegieti puorstouvji nu RSEZ Uzraudzeibys padūmis, RSEZ Komercdarbeibys komisejis i RSEZ puorvaļdis. Pretendentus Atzineibys rokstu sajimšonai izvirzeja arī Rēzeknis piļsātis dūme, Rēzeknis nūvoda dūme i Rēzeknis Komersantu bīdreiba.
Ziņas


text:
Roksti Balkanūs. Roksti latgaliski. (Ūtruo dīna)
Ūtruo seminara „Roksti!” dīna ir aizritiejuse. I mums kai vīns nu pīnuokumu ir (i byus) stuosteit par tū, kas te nūteik. Mes sovā nūcejā ticim, ka cytugod byus vēļ vīns seminārs i mes niu asam tī , kas dūd atspīgeliejumu, ka te nav švīteigys sanatorejis apmekliejums.
Piec energiskys reita rūsmis, kur tyka izvyngrynuoti vysi lūcekli i taustekli tykom par puors dalinīkim bogotuoki i varim lapnai saceit, ka ite asam nu vysvysaiduoku Latvejis vītu.
Kam īvīst skaidru īvodu latgalīšu rokstu volūdys atteisteibā, pietneica Ilze Sperga pastuosteja, ka latgalīšu literaturys i raksteibys viesturei ir viļņveideigs atteisteibys ceļš. Vysaidys ītekmis nu cytu volūdu. Nu pyrmuos latgaliskuos gruomotys 1753. godā „Evangelia toto anno” leidz 2007. godā apstyprynuotajim pareizraksteibys nūsacejumim. Kaidys izlūkšņu eipatneibys Zīmeļlatgolā i Dīnvydlatgolā. Tyka apjausme, kū latgalīšu lobā ir darejuši Fr. Trasuns, N. Rancans, F. Kemps, O. Skrinda i cyti. Tūmār atteisteibys ceļš vēļ turpynojās. Partū ka nikas nav izabeidzs. Vyss ir viņ īsasuocs.
Baltu volūdu specialiste i filologe Muora Muortuzāne stuosteja, ka latgalīši naratai vīns ūtram vaicoj: „Deļkam juosavuica, juopylnveidoj raksteiba, ka var lītuot vacūs lykumus? Tok dorbs ar volūdu ir nabeidzams process – lītojūt volūdu, rūnās problematiskys situacejis. Volūdnīku aizdavums ir vīnuotīs par pareizraksteibys lykumim.”
Piec žurnala „Ir” žurnalistis Anitys Braunys lekcejis par tū, kai pīraksteit lobu rokstu i kas ir žurnalista aizdavums, sekuoja nūdarbeiba par fotografeju, kū vadeja Latgolys fotografu bīdreibys puorstuovi. Teksta materialam ir vajadzeigs ari ilustrativs papyldynuojums. Deļtuo, seviški pi reportažu, jī dominej i draudzejās vīns ar ūtru. Fotografeja, taipat kai i rokstu volūda, īsasuoc nu attīksmis. Na vysi, kam ir jaudeigi aparati, var byut fotografi.
Vokora cielīnī nūsadorbuojom ar teatra aktivitatem. Poši ruodejom treis skečus ci improvizacejis, a vāluokā vokora daļā sagaidejom puora epizodis nu Baļtinovys amatīrteatra „Palādas” īstudiejuma „Ontons i Anne” .
Tai mes i dzeivojom. Lai ari tev loba i jauka dīna.
Vineta & Oskars


text:
Izdūts da ituo leluokais apkūpuojums par Latgolys fotografu darbeibu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Vaļsts svātkūs, 18. novembrī, Preiļūs byus Igora Pliča i Pētera Korsaka Latgolys fotografu viesturis izziņu gruomotys “Latgales fotogrāfi laika ritumā XIX–XXI gadsimtā” attaiseišonys svātki. Gruomota byus da ituo leluokais i ar informaceju boguotuokais izdavums par Latgolā suocūt nu 19. godu symta vyda struoduojušajim fotografim.
Vīns nu gruomotys autoru, fotografs Igors Pličs stuosta, ka gruomotā “Latgales fotogrāfi laika ritumā XIX–XXI gs.” ir informaceja par Latgolā struoduojušajim fotografim suocūt nu pošu pyrmsuokumu – nu 19. godu symta vyda, nu 1858. gods da myusu dīnu. Pasasokūt Boltkrīvejis Nacionalajam arhivam ir informaceja par fotografim Latgolys teritorejā nu Vitebskys gubernis laika i niu ari zynoms, kuri fotografi poši pyrmī struoduojuši kai Daugovpilī, tai Rēzeknē, itaidi dati Latvejā vēļ nav bejuši publicāti. “Gruomotā ir informaceja par vaira nakai 300 fotografu, bet tī ari vēļ nav vysi fotografi, kurī struoduojuši voi niu struodoj Latgolā, daudzi, ari aktivī fotografi, dīvamžāļ palykuši “aiz borta”. Gruomotā īkļautī fotografi ir taidi, par kurim informaceju īdeve pošvaļdeibys, bīdreibys voi kaidi aktivi, atsauceigi ļauds. Pyrmū reizi vīnā sarokstā ir apvīnuoti Latgolys fotografi ar, cik jau beja vareiba dabuot, paplašynuotu informaceju. Par kotru fotografu gruomotā ir atvārums, ir saroksti, aproksti. Gruomotā ir puori par 2000 fotografeju, zeimūgu,” tai gruomotys saturu īskicej Igors Pličs.
Ideja par Latgolys fotografu darbeibys viesturis apzynuošonu i apkūpuošonu Igoram Pličam sovulaik rodusēs piec kaidys Vīseitē nūtykušuos konferencis “Buclera lasījumi”, kas nūsaukta Latvejis fotografejis pamatlicieja, Latvejis fotografu bīdreibys dybynuotuoja Mārtiņa Buclera (1866–1944) vuordā. Igors Pličs stuosta: “Tymā pasuokumā fotografs Arno Marnics tai izasaceja, ka Latgolys fotografu viesture asūt bolts plankums. Mani tys aizskuore i suoču vuokt informaceju, pieteit. Nu tuo laika niu paguojuši seši godi. Gruomotys satura taiseišonā cīši daudzi atsasauce uorzemnīku – Latgolā sovulaik struodojūšūs ebreju tauteibys fotografu piecteči. Grybu apgolvuot, ka ap 80 % Latgolys fotografu sovulaik bejuši ebreji. Itū dorbu uzskotu par kai taidu aizsuokumu – varbyut atsarass jaunys paaudzis, pietnīki, kuri varēs turpynuot itū pieteišonys lītu. Ruodīs, ka munā dzeivē itys ir leluokais dorbs. Par fotografu darbeibu Vydzemē i Kūrzemē cikom itaida izdavuma nav.”
Pi gruomotys taiseišonys sūpluok obeju autoru tolkā guojuši kai Vladimirs Nikonovs, Nikolajs Škuts, tai Maija Paegle, Solvita Kļavinska, Daina Salmiņa. Gruomotys izdūšonu atbaļstejuse Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programa.
Gruomotys “Latgales fotogrāfi laika ritumā XIX–XXI gadsimtā” attaiseišonys svātki paradzāti 18. novembrī vīnā stuņdē piec pušdīņu Preiļu kulturys nomā.


text:
„Kolnasātys” rodūšuo komanda beja otkon nūbraukuse iz suprātkom aba vakariešonu, kab kluotīnē sasatyktu ar vītejim īdzeivuotuojim kaidā nu Latgolys pogostu i pasaronuotu par dzeivi, tradicejom i volūdys sovpateibom ite. Aiz tuo itūreiz aicynojam jius īpasazeit ar Leivuonu nūvodā asūšū apdzeivuotū vītu - Rūžupi, nazkodejū Rožanovu i iteinis ļaudim.
Sarunā pīsadola: pensionaru bīdreibys vadeituoja, rūžupīte Svetlana Griga, pensionare i nazkodejuo gūdu saimineica Terēzija Pankovska, muzykants Ēvalds Gulbinskis, Rūžupis kulturys noma vadeituoja Sanita Pinupe i folklorys kūpys „Rožupes vīri” dalinīks Ingus Paeglis.
Ēriks: Nu kurīnis ir tys Rūžupis nūsaukums? Deļkam itū vītu sauc par Rūžupi?
Ēvalds Gulbinskis: „Tys ir cīši senejs, nazkod jei beja puorkrīvuota par Rožanovu. Tod jau Uļmanlaikūs ci
kod jei tyka puorsaukta par Rūžupi. Pyrma tam beja Rožanova. Mums sāta nazkod beja kolhoza kantors i
tī beja papeiri, ta tymūs papeirūs beja raksteits Rožanova. Kuo tei Rožanova roduos, cik es asu runuojs,
nivīns naatguodoj.”
Sanita Pinupe: „Maņ redzīs, ka Leivuons latgalīšu volūdā ir atpazeistams ar tom garom pastīptom
skaņom. Tys taids muns nūvāruojums.”
Terēzija Pankovska: „Par studini. Mes tai nascejom, mes sacejom soltuo gaļa.”
Griga Svetlana: „Es ka dzeivovu pi veiramuotis , ka tikū apsaprecejom. Nūbraucom gostūs, jei soka: „Nu
padūd cirku”. Es verūs, kas tei taida cirka ir, kura vītā jū vaicuot. Es vaicoju kas tei taida ir. Veiramuote
soka: „Nu cirka, tī iz cepļa stuov.” Tei ir taida vīnkuorša trauku lupateņa.”
Ližeiga – karote.
Vidaucis, gapale – dakšiņa.
Puorneica ci čarpāks – kausiņš
Paduška, kisins – spilvens.
Jurginis, jurdžinis – dālijas.
Našturkys – kreses.
Sanita Pinupe: „Ka mes runojom par vysu Leivuona nūvodu, tod es asu nūvāruojuse, ka Rūžupe, Sutri i
Rudzāti ir taidi vyslatgaliskuokī pogosti. Sovpus Jersika, Turki i pats Leivuons tai mozuok. Vēļ Turki ir tai
puse iz pusi.”
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Klausīs raidejumus “Pi myusim Latgolā” (papyldynuots)
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu “Pi myusim Latgolā!”.
Catūrtdīnis raidejumā teik nūskaidruots, kaidys dūmstarpeibys Daugovpilī rodušuos Latgolys kongresa symtgadis atzeimuošonys sakarā.
Pīktdīnis raidejumā trymdys latgalīte Paulīne Zalāne doluos sovuos atmiņuos par Ūtrū pasauļa karu i biegļu gaitom.
Raidejumu “Pi myusim Latgolā” klausīs:
Diveju krostu radejā – catūrtdiņ 16.30, pīktdiņ 18.30 (atkuortuojums)
Latgolys radejā – pīktdiņ 11.05, pīktdiņ 16.30 (atkuortuojums), svātdiņ 11.00, pyrmūdiņ 14.30 (atkuortuojums)
Radejā “Ef-Ei” – pīktdiņ 15.30, sastdiņ 14.30 (atkuortuojums)
Radejā Marija Latveja – pīktdiņ 12.10, sastdiņ 9.00
Vysus raidejumus sevkurā laikā var nūsaklauseit ari LaKuGā.


text:
Latgolys muokslinīki aicynuoti pīsadaleit rudiņa izstuodē
Latgolys Kulturviesturis muzejs (LKM) i Latgolys muokslinīku kūpa aicynoj Latgolys profesionalūs, aktivi struodojūšūs i studejūšūs jaunūs muokslinīkus pīsadaleit tradicionalajā “Rudens 2016” muokslys dorbu izstuodē, kura itūgod tykuse pi konkretiziejuma, apakšnūsaukuma “Oga. Ūga”, informej muzeja puorstuovis.
2015. godā, kod kasgadejuo Latgolys muokslinīku dorbu rudiņa izstuode Latgolys Kulturviesturis muzejā prīcynuoja muokslys cīneituojus, paraleli dorbu apsavieršonai muzeja apmaklātuoji varēja pīsadaleit jau nuokušuos – 2016. goda izstuodis radeišonā.
Kab tradicionalū izstuodis ekspoziceju iz prīšku veiduotu sovpateiguoku, izstuodis dorbu atlasis komiseja īsaisteja apmaklātuojus nuokušuos izstuodis radeišonā, aicynojūt minēt vālamū izstuodis temu. Izviertejūt muokslys cīneituoju pīduovuotūs variantus, pījmts lāmums, ka 2016. goda rudiņa izstuodis tema byus “Oga. Ūga”.
Ūga ir suleigs daudzsāklu auglis, i boguotūs rudiņūs ūgys nu meža ūguotuoji nas sātā skalinem. Ūga ir ari granatuobeļs, ar kū čyuska kārdynoja Īvu i vāluok ari Odumu, i nūteik nanūvieršamais – cylvāki teik padzeiti nu raja, kab godu tyukstūšom vaicuotu patīseibu i eistynū ceļu. Ūgys ir aplīcynuojums rudiņa pylnbrīdam i rodūšuma pylnasneibai… Ūga ir breineigais kirbs, kam rodūšī cylvāki vysod sovūs dorbūs veļtejuši eipašu viereibu. Ūgys ir kotra muokslys viesturis perioda klusuos dobys naatjemama sastuovdaļa, vysleidza, voi tī ir Bosha, Karavadžo voi kaida cyta muokslys titana rodūšuos variešonys aplīcynuojums.
Saturiski boguotais i ītylpeigais veikala nūsaukums “Ūga” Preiļūs jau ilgu laiku prīcynoj Latgolys gostus ar duosnuom veļtem, kas radeitys Latgolā, dūd vareibu īpazeit latgalīšu volūdu i kulturu kasdīnā.
Dorbu īsnīgšona rudiņa izstuodei “Oga. Ūga” Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) da 12. novembra muzeja dorba laikā (t. 64622464 voi 29175532 – Inese Dundure, LKM muokslys nūdalis vadeituoja).
Īsnīgtūs muokslys dorbus eksponiešonai izviertēs komiseja. Tradicionali piec izstuodis, pasasokūt Rēzeknis piļsātys dūmis atbolstam, vairuokus komisejis īsaceitūs dorbus īpierks muzeja kruojumā, kas kotru godu papyldynoj myusu dīnu Latgolys muokslys kolekceju. Latgolys regiona muokslinīku dorbu rudiņa izstuodis “Oga. Ūga” atkluošona Rēzeknē ir planavuota 17. novembrī 15.00.
Foto: Elga Paura. “Vārtiņi”. 2015, papeirs, akvareļs 50×72 cm


text:
15. augusta svātku katuoliskuos i poguoniskuos saknis
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Vyssvātuokuos Jaunovys Marijis Dabasūs uzjimšonys svātki 15. augustā jau godu desmitem salykuši stabilu asociaceju komplektu ar Aglyunu, svātceļnīku pulkim i vaļsts omotpersonu kluotbyušonu. A itī Dīvmuotis svātki ītver daudzus arhaiskus sluoņus, kas šudiņ vaira nav īraugomi tradicejuos.
Aglyunys Breinumdareituoja Dīvamuote
15. augusta svātkus Aglyunā tik īspaideigus padora svātbiļde “Aglyunys Breinumdareituoja Dīvamuote”, kas pīvalk cylvākus ar izdzīdynuošonys spiejom, i baroka dīvnoma eipašais statuss (1780) – Aglyunys Vyssvātuokuos Jaunovys Marijis dabasūs uzjimšonys Rūmys katuoļu bazilika. 1980. godā, iz bazneicys 200 godu jubileju pāvests Juoņs Puovuls II pīškēre jai titulu “bazilica minoris” – mozuo bazilika.
Piec nūstuostu Aglyunys Dīvamuotis Breinumdareituojis svātbiļde glaznuota Bizantejā, vāluok paduovynuota Leitovys lelkņazam Vītautam, kas pījiems kristīteibu 1384. godā i turāta Traku bazneicā.
Kara godūs voduota leidza vaļdnīkam, cikom atstuota i palykuse Aglyunā. 17. g. s. beiguos dominikani pasyutejuši glaznys kopeju, kas saguojuse tik loba, ka navariejuši atškiert nu originala. Ir verseja, ka glaznys originals atstuots Aglyunā, a kopeja atdūta iz Trakim.
Rakstnīks Ontons Rupaiņs pīzeist, ka seņuok Aglyunu daudzynuojuši viņ muižnīki i pūļa šļakta, latvīši svātceļuojuši iz Sarkanim, kur ir sova Jaunovys Marijis Breinumdareituojis glazna. Aglyunys nūzeimeibu pacāluši prīsteri ar politiskom aktivitatem – 1917. godā te sasaukta prīsteru apsprīde par Latgolys kongresu, 1920. godā nūtykuse veiskupa Antoneja Springoviča konsekraceja i organizāts goreigais seminars. (Piec “Pasaules vējos”, 2000, 181)
Dabasūs uzjimšonys svātku pyrmsuokumi
Agreimajā kristīteibā, runojūt par Dīvamuotis zemis dzeivis nūslāgumu, lītuots termins “aizmigšona”. Austrumu Bazneicā itaida sviniešona pasludynuota 7. g. s. ar Bizantejis imperatora dekretu. Pareizticeibā vēļ šudiņ lītoj itū vuordu, Latgolā Vyssvātuos Dīvamuotis Aizmigšonys pareizticeigūs draudzis ir Ludzā, Daugovpilī, Bolvūs.
Tamā pat godu symtā “aizmigšonys” svātki tyka puornasti iz Rūmu, 8. g. s. katuoli itū terminu nūmaineja ar daudz plašuoku “dabasūs uzjimšonu”. Tūlaik jau svynāti četri lelī Marijis svātki: Marijis ceisteišonuos dīna 2. februarī, poši senejuokī Marijis svātki, kū niule sauc par Kunga prezentaceju svietneicā, a mes zinim ari kai Svacaini; Kunga pasludynuošona 25. martā; jau nazcik pīmynātī Vyssv. Jaunovys Marijis Dabasūs pajimšonys svātki 15. augustā i Marijis dzimšonys dīna 8. septembrī, kas Latgolā ar 1939. gods 8. septembrī atkluotū Latgolys Muorys pīminekli ir nūzeimeiguoka dīna kai viņ religiski svātki.
Cytys katuoliskuos Marijis dīnys
Vairuok ci mozuok plaši sevkurā draudzē svietej ari cytus Jaunovys Marijis svātkus ci ar lyugšonu atzeimoj Jai veļteituos pīminis dīnys: 1. janvarī Vyssvātuokuos Jaunovys Marijis – Dīva Muotis –svātki; 11. februarī Vyssv. Jaunovys Marijis pasaruodeišona Lurdā; nuokušajā dīnā piec Vosorysvātkim Bazneicys Muotis svātki, 13. majā Fatimys Dīvamuotis dīna, 24. majā Vyssv. Jaunovys Marijis Kristeigūs paleidzeibys dīna; 31. majā Vyssv. Jaunovys Marijis apmekliešonys svātki, 27. junī Vyssv. Jaunovys Marijis Namiteiguos Paleidzeibys dīna, 2. julī Vyssv. Jaunovys Bezvaineiguos Sirds svātki, 16. julī Vyssv. Jaunovys Marijis, Karmela Dīva Muotis, dīna, 2. augustā Vyssv. Jaunovys Eņgeļu Karalīnis dīna, 22. augustā Vyssv. Jaunova Marija – Dabasu i zemis Karalīne, 12. septembrī Vyssv. Jaunovys Marijis vuorda dīna, 15. septembrī Vyssv. Jaunova Marija – Suopu Muote, 7. oktobrī Vyssv. Jaunovys – Rūžukrūņa Karalīne, 21. novembrī Vyssv. Jaunovys Marijis prezentaceja templī, 8. decembrī Vyssv. Jaunovys Bezvaineiguos ījimšonys svātki.
Uorpus liturgiskuo kalendara ticeigī gūdynoj Dīvamuoti ari mieneša pyrmajuos sastdīnēs. Nu nedelis dīnu sastdīnis ir Juos dīnys, partū ka Lelajā Sastdīnē, piec Jezus nuovis iz krysta, ari Marijai vēļreiz beja juonūtic i juopasaļaun, ka Dīvs vysu voda.
Nu mienešu majs ar dzīduojumim pi krysta i oktobris ar Rūžukrūni ir Vyssv. Jaunovys Marijis mieneši. Rēzeknis-Aglyunys diecezē 16 Rūmys Katuoļu bazneicys veļteitys Vyssv. Jaunovai Marijai.
15. augusts – katuoliskuo Zuoļu dīna
Kaidi byutu Vyssv. Jaunovys Marijis Dabasūs uzjimšonys svātki, ka mums nabyutu Aglyunys, var sprīst, pasaverūt iz Leitovu. Tī tautā itūs svātkus sauc Žolinė, kas nūzeimoj Zuoļu dīnu i ar myusu Vosorys saulgrīžu Zuoļu dīnu nav sakara. Ari Latgolys nūmaļuokuos draudzēs, kur masveidā nasadūd iz Aglyunu, īvāroj tradiceju 15. augustā piec sv. misis nūsvieteit bārnus i atnastūs zuoļu aba puču puškeišus.
Tradiceja nest pučis Jaunovai Marijai itamā dīnā saisteita ar legendu, ka apostols Toms nūvāluoja Dīvamuotis paglobuošonu i atguoja pi juos kopa treis dīnys vāluok, Juos vītā jis kopā īraudzeja zīdūšys rūzis.
Zemnīki, pareizuok, zemneicys, ir praktiski cylvāki i zīdu buketeitēs līk čaju zuoleitis. A vēļ Leitovā buketūs īlīk labeibys vuorpys, kuopustu lopu, nūmozguotu i dekorativi saslītu augšyn būrkuonu voi vēļ kū nu teiruma, duorza voi suoda. Tys pateiceibā Dīvamuotei par gotovū ražu, kas ir poguoniskūs ticiejumu atskanis.
Poguoniskuos Muorys dīnys – rūbežzeimis dobā
Senejom zemkūpu tautom svareigs beja i Saulis kalendars, kas īzeimēja 8 rūbežpunktus atškireigā dīnys i nakts garuma proporcejā, i Mieneša kalendars, kurā dīnys skaiteja piec pylnmienešim i kas kotrūs Mieneša grīžūs viesteja jaunys puormainis dobā. Mieneša kalendarā ir četrys Muorys dīnys, kas arhaiskajā byuteibā veļteitys Zemis i augleibys dīveibai Muorai, tok jaunuokūs laikūs piec datuma pīskaņuotys Bazneicys kalendara Marijis dīnom.
Hronologiski pyrmuo ir Pavasara Muorys dīna 25. martā, dzeivojūt piec vacuo stila, jei īkryta niulenejā 7. aprelī. Itamā dīnā doba jau ir piļneigi atsamūduse, suocās kuopustu siešona rasādā, nu reitu vaira nadreikst ilgi gulēt, juosaceļ pyrma saulis, var mozguotīs upē ci ryucī.
Par Vosorys Muorys dīnys datumu folkloristim i etnografim skaidreibys leidz golam nav, jai vajadzātu īkrist nuokušajā pylnmienesī piec Pārkiuņa aba Pītera dīnys, puornūvodā jū saista ar Laidini 2. julī. Itys ir laiks, kod vysam, kas pavasar īsāts i īstateits, juolaiž augt i brīst. Lai tū veicynuotu, senejūs laikūs sātys gorim dadzynuojuši guņskurus – prīcys gunis, kas kaļtej, gatavynoj, bryunynoj. Leluos Muorys dīna kalendarā ir tyvu Guņs dīnai.
Leluo Muorys dīna, kas pīskaņuota 15. augustam, zemnīka dorbu cyklā īzeimej duorzu i teirumu nūjimšonu. Tys ir jaunuos maizis i vysa puorboguoteibys laiks, kai tū paruoda ari tautysdzīsmis: “Kas pīsēja malnu zyrgu/ Munuos kliets durovuos?/ Meiluo Muora pīsiejuse,/ Kvīšus, rudzus mierejūt.” Piec Rudiņa Muorys, kas pīsaisteita 8. septembram, suoce gataveitīs zīmai – sakuortuot pa vītom puortykys kruojumus, teireit sātu nu kukaiņu.


text:
Kasdīna ar kulturys viestim latgaliski. Latgalīšu kulturys ziņu portalam lakuga.lv – 15!
Ituo gods vosorā paīt 15 godu nu laika, kod sovu darbeibu izsuocs latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv – vys vēļ vīneigais medejs pasaulī, kura saturs kasdīnā teik taiseits viņ latgaliski. Portals kotram interesentam pīduovoj izzynuot vysys aktualitatis par latgalīšu kulturys nūtikšonom, procesim i situaceju Latgolā, Latvejā i pasaulī.
Ideja par portalu, kas viesteitu par latgalīšu kulturu, roduos literaturzynuotnīkam i publicistam Valentinam Lukaševičam. Portalam, kuram tyka dūts nūsaukums “Latgalīšu Kulturys Gazeta” (LaKuGa), izveiduotuojs, saiminīks i atteisteituojs ir bīdreiba “LgSC” (pyrma tuo “Latgolys Studentu centrs”). Portals sovu darbu suoce 2007. gods 14. julī, bet 2018. gods 16. janvarī dabuots oficiala medeja statuss i jauns nūsaukums – “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv”.
Suokumā portals beja vaira kai forums eisom viestim i komentarim, nu niu lakuga.lv ir centraluo vīta, kur meklēt informaceju par latgalīšu kulturys procesim, nūtikšonom i situaceju Latgolā, Latvejā i cytur pasaulī. Portalā teik publicāts tuo komandys i uorštata autoru sagataveits saturs: intervejis, informativuos viests, kulturviesturiska satura roksti, literari pyrmpubliciejumi, analitiski roksti, recenzejis i atskoti, latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibu materiali i cyta informaceja – vaira nakai 420 jaunu rokstu godā. Portals itūs godu laikā palics par sova veida Latgolys i latgalīšu kulturys vizitkarti.
Portala vadeituoja Edeite Husare, atsaverūt iz lakuga.lv darbeibu, soka: “Koč ari guojs vysaiž, jo dorbs medeju vidē itymā straujajā laikā nav vīnkuoršs, prīca, ka asam spiejuši nūdrūsynuot latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv darbeibu jau cik daudzi godu garumā, kab byutu taida pastuoveiga vītne, kur kotrys grybātuojs var izzynuot vysu, kas aktuals latgalīšu kulturā. Reizē ari prīca, ka lakuga.lv nav viņ portals – aizsuoktys i daudzys cytys latgalīšu kulturys populariziešonys iniciativys, kurūs vydā akceja “Latgalīšu volūdai draudzeiga vīta”, latgalīšu rokstu volūdys konsultacejis, pasauļa diktats latgalīšu rokstu volūdā, latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibys i cytys. Lepojamīs, ka portala satura sagataveišonā īsasaista uorštata autori, kurūs vydā kai Latgolys, tai vysys Latvejis kulturys sferā labi zynomi profesionali, portala saturs teik papyldynuots ar pošu taiseitim originalim foto i video materialim, kai ari cīši aktivi raugam viesteit par latgaliskū i socialajūs teiklūs.”
Sovys pastuoviešonys laikā latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv uzturiešona i satura radeišona vysod ir bejs bīdreibys “LgSC” bīdru iniciativa i leluokā daļā breivpruoteigais dorbs, vairuokys reizis portala darbeiba bejuse iz pauzis, kod datryucs dareituoju spāka voi finansiejuma, nu niu portala darbeiba stabilizāta, kam lels atspaids ir Vaļsts kulturkapitala fonda mierkprograma kulturys nūzaris medeju atbolstam 2022.–2024. godam, ļaunūt vysmoz dalejā slūdzē pastuoveigi nūdrūsynuot portala redaktora, žurnalista i socialūs teiklu redaktora dorbu. Portala atteisteibai, styprynojūt tuo kapacitati i dažaidojūt saturu, cīši paleidz ari Medeju atbolsta fonds ar tymā apstyprynuotajim projektim.
Kai portala redaktori sovulaik struoduojuši Jurs Viļums, Edeite Husare, Vineta Vilcāne, Laura Melne, Sandra Ūdre, nu niu, nu ituo gods suokuma, lakuga.lv redaktora omotā otkon stuojusēs Laura Melne, bet par portala atteisteibu ryupejās Edeite Husare. Taipat portalā kai žurnaliste struodoj Laura Spundere, bet ar žurnalistikys, foto, video i socialūs teiklu materialim dorbojās Amanda Anusāne.
Portala redaktore Laura Melne soka, ka atsagrīzšona dorbā tymā piec vairuoku godu pauzis dūd vareibu saleidzynuot situaceju tūlaik i niu. “Maņ ir lela prīca, ka vys rešuok cylvākim juoskaidroj, kas tod ir lakuga.lv. Tū zyna kai latgalīši, tai ar kulturys jūmu saisteiti puornūvadnīki. Ūtra prīca – ka latgaliskais mozuok teik uztvarts kai koč kas eipašs voi naīrosts, bet kai normala latvīšu kulturys i volūdys sastuovdaļa. Nui, myusu portala pīvīnuotuo vierteiba ir tys, ka vysi teksti teik publicāti viņ latgaliski, tok pamatā ir lobs i kvalitativs saturs, spieceiga portala komanda i pīsaisteiti sovys jūmys profesionali kai uorštata autori. Latgalīšu volūda nav tik sātys volūda, tamā var raksteit kai nūpītnus literarus dorbus, tai profesionalys recenzejis i apjūmeigys intervejis par vysaidu kulturys nūzaru aktualim problemvaicuojumim.”
Vysu jaunuokū informaceju par latgalīšu kulturu namaineigi var puorskaiteit škārsteikla adresē lakuga.lv, kai ari sekuot portalam leidza tuo socialūs teiklu profilūs Facebook, Instagram, Twitter, Tik Tok i Telegram.
Viests sagataveita, eistynojūt Aktivūs īdzeivuotuoju fonda projekta “Bīdreibys “LgSC” kapacitatis styprynuošona piļsūniskuos sabīdreibys i īdzeivuotuoju leidzdaleibys veicynuošonai i tūs interešu puorstuoveibai Latgolys regionā” aktivitatis.


text:
Symtgadis “Pāri slieksnim” daboj goda bolvu
Roksta autors: informaceju apkūpuoja Ināra Volkova
Vīns nu zeimeiguokūs dorba viertiejumu muzeju pietnīceibys jūmā paguojušajā godā tyka pīškierts Latgolys Kulturviesturis muzejam par tematiskū izstuodi “Pāri slieksnim”. Tam par gūdu teik padūta Latvejis Muzeju bīdreibys Goda bolva 2018. Itei ir vīneiguo bolva Latvejis muzeju nūzarē i teik padūta jau deveitū godu ar mierki sekmēt ilgtspiejeigu i kvalitativu muzeju nūzaris atteisteibu Latvejā. Bolva izceļ muzeja radeitū produktu kvalitati, daīmameibu i nūzeimi sabīdreibai. Latgolys Kulturviesturis muzejs sajēme apbolvuojumu nominacejā “Gada tematiskā izstāde 2018” .
Itei izstuode roduos diveju godu garumā, ryupeigi pietejūt viesturiskūs materialus, savīnojūt jūs i ar laikmata elpu, i myusdīneigu i atraktivu pasavierīni iz tik byutiskom viesturis nūtikšonom.
Izstuode stuosta par Latgolys Pyrmū kongresu, kurymā tyka pījimts lāmums par Latgolys atsadaleišonu nu Vitebskys gubernis i apsavīnuošonu ar puorejim Latvejis nūvodim, itys lāmums beja izškirūšais tuoļuokajom nūtikšonom, kod 1918. gods 18. novembrī tyka proklamāta Latvejis Republika. Izstuode ir ari breineigs pīmārs Latgolys muzeju i Latvejis kulturys i goreidznīceibys instituceju sadarbeibai kūpeja rezultata veiduošonā.
Izstuode Rēzeknē beja apsaverama pusūtra goda i jū apmeklēja gondreiž 15 000 apmaklātuoju. Izstuodis materiali ir apceļuojuši vysu Latgolu – školys, kulturys nomus i bibliotekys. Jau itūgod jū ir paradzāts izstuodeit ari Reigā.
Roksts sagataveits ar Vidis regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta leidzekļu projekta “Sabiedrības un reģionu robežlīnijas žurnālā A12”.


text:
“Pi myusim Latgolā” – saruna ar Viesturu Kairišu
Aizvadeituos nedelis nūslāgumā raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji Reigā sasatyka ar režisoru i kaisleigu latgalīšu volūdys i kulturys aizstuovi Viesturu Kairišu.
Viesturs Kairišs īsasaistejs ari Latgolys kongresa symtgadis pasuokumu organiziešonā.
Jau īprīkšejuos intervejuos Viesturs Kairišs bejs gona skorbs, sokūt, ka piec latgalīšu volūdys izgaisšonys Latvejis stuņdis tiks skaiteitys. Taipoš jis pastreipoj, ka pamoz teik dūmuots, runuots i dareits latgalīšu interešu i volūdys vaicuojuma lobā.
Viestura Kairiša vacuoki ir nu Latgolys, i niu jis pats rauga lelu daļu sovys kasdīnis pavadeit Latgolā – natuoli nu Viļānu.


text:
Guļbis dzeivuoja vīnā dīķa molā un peile ūtrā. Guļbjam palyka garlaicīgi un tys sagudruoja īt uz peili svuotūs [kr. cdfnm, precinieks]. Puormuovis dīķi, soka: “Peilīt, peilīt, palīc man par sīvu!” Bet peile lepnīgi atcārt: “Es tev, taidam garkakļam, lai palīku par sīvu? Ni par kū, meklēj cytas!” Aizkaunēts guļbis aizmuova prūjom. Te peilei tyka žāl, ka atraidīja guļbi. Dūmuoja, dūmuoja, kū darīt, un sadūmuoja maut uz guļbi, lyugt tū sev par veiru.
Puormuovuse dīķi, soka: “Guļbīt, bruolīt, nasmuodēj manis, palīc man par veiru!” Bet guļbis lepnīgi paceļ golvu un atcārt: “Es tev, taidai strupkaklei, lai palīku par veiru? Ej prūjom, meklēj cyta!” Un peile aizkaunēta aizpeldēja uz sovu dīķa pusi.
Par laiciņu gulbis dūmuoja, dūmuoja un suoka žālot, ka atraidīja peili. Otkon sadūmuoja maut uz peili svuotūs. Puorpeldēja dīķi, stuoja pret peili un lyudzās: “Peilīt, nasmuodēj manis, nuoc man par sīvu!” Bet peile otkon lepnīgi atbiļd: “Es tev, taidam garkakļam, lai eju par sīvu? Brouc tuoļuok, meklej cytas!” Un otkon guļbis dūdas prūjom. Te peile pardūmoj un jai palīk žāl, ka atraidēja guļbi. Jei ot-kon maun par dīķi un lyudz guļbi par veiru; bet tys padzan peli prūjom. Tad pats puordūmoj un otkon maun uz peili svuotūs; bet peile tai pat atraida. Un juo stuostītu vysu, tad posokai nabyutu gola, jo guļbis bez gola svuotoj peili un peile guļbi, bet vēļ līdz šam nav precējušīs.
R. Tabine Bolvu Krasnogorkas ciemā


text:
Ar sveicīnim nu Viļānu!
Grybu vīnkuorši pasaceit lelu paļdis par latgaliskajim rokstim žurnalā A 12. Prīca partū, ka tī ir lobā leiminī saraksteiti i daudz jaunys informacejis dūdūši. Tei ir ituo izdavuma rozīneite i pīškir jam sovu vaigu. Eipaši breineiga ir ideja par cīmu stuostim. Es labi zynu, ka na reši poši latgalīši ir pret latgaliskū, aizabyldynojūt ar tū, ka navar puorskaiteit, ka gryuši tū izdareit i.tt. Dažs lobs pat ar filologiskū izgleiteibu aplīcynūšu diplomu kabatā soka, ka tod jau lobuok spāņu volūdu īsavuicēs, nakai sarežgeitū latgalīšu raksteibu. Bet ari itaidys nūstuodnis juosaceņš saprast, partū ka viesturis patmalēs molts i īvainuots ir myusu latgaliskais kods. I kai ituo gods žurnala A12 oktobra-novembra numurā rokstā “Nu partkoma instrukceju da aristokratiskys dzejis” atzeist Leonards Rakickis: mes (ite es dūmoju sovu – paguojušuo godu symta 50-dasmytajūs godūs dzymušū paaudzi) vystik asam homo soveticus. Tys guļ dzili myusu zamapziņuos i mes navarim tai vīglai nu tuo atsabreivuot. Tei seve nūlīgšona ir viļteigai nūsaglobuojuse myusu šyunuos i dzeivoj tī jau gryuši puorkuopamys psihologiskuos barjerys, genu leiminī.
Bet voi mes gribim sagaideit tū šaļti, ka myusu volūdys stuovūklis byus taids kai lībīšim, kod sovu gora vierteibu atjaunuošona juosuoc nu alfabeta pyrmuo burta!? Drūši viņ, ka nagribim. Nu tod jau izīt, ka nav cyta ceļa, kai vuiceitīs laseit, raksteit, runuot ar sovim unucenim i dareit vysu īspiejamū, kū mes kotrys vēļ varim īspēt. Deļtuo asu par latgaliskajim rokstim Jiusu žurnalā i ar napacīteibu tūs gaideišu.
Ar cīnu: Maruta Latkovska
Pādejī div žurnali naizsokāmi lobi,,lels Paļdys jyusim,par jaukū satureigū žurnalu,Labi byutu,ka divys reizes izītu mienesī,tod gon,nivīna cita žurnala navajadzeitu.Paļdys par tū,ka jyus asat! Irēna Mežale.
“Labrīt, mīļš, mīļš paldies par žurnāliem, esmu Jums ļoti pateicīga! Pēdējā numurā ir mans favorīts Reiters, kura lekcijas apmeklēju, kad vien iespējams, mans profesors Aleksejs Vorobjovs, Vizulīte, Sigvards Kļava un mana mīļā latgaļu volūda. Katrs, katrs materiāls ir lasāms, dod baudījumu, ieguvumu… reizēm pārņem nogurums no īso materiālu gūzmas, telefonzvaniem utt., straujās ikdienas un simts darbiem, tāpēc prasās atveldzēties dziļāk.. Vakar bijām Gorā uz Lācplēsi, tā ka rīta izjūtu gamma kā varavīksne… Paldies Jums un Jūsu kolektīvam. Lai jums veicas!” Ar cieņu, Zinaida, Balvos.
Aicinam visus žurnāla lasītājus, sūtīt atsauksmes un
savas bildes ar mīļako žurnāla A12 numuru uz zurnals@a12.lv
Jūsu atsauksmes iedvesmo, paldies.


text:
Septeni īmesli itūvosor atbraukt iz Latgolu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
1. Sajust laimi Laimis muzejā
Kruoslovys nūvoda Indrā, pošā Boltkrīvejis pīrūbežā, atsarūn vīneigais Laimis muzejs Latvejā. Tys niu pat suocs sovu dorbu. Tī variesi izspēlēt laimis flīgeli, izzynuot laimis formulu, pasavērt iz pasauli rozā brillem i dareit daudz kū cytu.
2. Izaļustēt latgalīšu Pozitivusā aba festivalā “Muzykys Skrytuļs”
Daugovpiļs nūvoda Leiksnā 14.–15. julī jau septeitū reizi nūtiks latgalīšu muzykys festivals “Muzykys Skrytuļs”, kurā sasalaseis muziki, kas dažaidūs žanrūs izpylda dzīsmis latgaliski. Uzastuos Jānis Aišpurs nu “The Sound Poets”, Kārlis Kazāks, grupys “Latgalīšu reps”, “Bez PVN”, “Dabasu Durovys”, Sovvaļnīks, “Fenikss”, “Metrs”, “Ausmeņa Records” i daudzi cyti.
3. Nūsamauduot Latgolys jiurā
Par Latgolys jiuru sauc Rāznys azaru, tuo pludmalis vylynuot vylynoj atpyutnīkus i mauduotīs grybātuojus. Tu vari byut ari par Latgolys jiurys braucieju, izbraucūt ar Buru Guru jahtu. Storp cytu, pyrms vairuoku godu Rāznys azara apleicīnē Lauris Reiniks filmēja videoklipu dzīsmei “Stāsti man” i tymā skaņ latgalīšu volūda.
4. Uzkuopt augstuokajā skotu tūrnī Latvejā
Latvejis augstuokais skotu tūrņs atsarūn Latgolā, tys pastateits Lelajā Līpu kolnā i ir 34 m augsts. Nu tuo pasaver breineigs skots iz tivejū apleicīni, Rāznys i cytim azarim.
5. Sajust ticeibys spāku Aglyunā
Augusts katuolim ir eipašs laiks, kod tyukstūšys ticeigūs puļcejās Aglyunā, kab gūdynuotu Jaunovu Mareju. 14. augusta naktī ļauds puļcejās iz Tautys Krystaceļu, kurā var sajust ticeibys spāku, ari itys gods nabyus izjāmums.
6. Pabyut Raiņa jaunu dīnu zemē
Kurs gon nazyna Raini, bet voi zynuoji, ka Raiņs sovu jauneibu pavadeja Latgolā? Meklejūt Raiņa pādus Latgolā, vari pabyut Raiņa sātā Berkenelē Daugovpiļs nūvodā i Raiņa muzejā “Jasmuiža” Preiļu nūvodā. Storp cytu, Raiņa dzeju var skaiteit ari latgaliski. Meklej ite.
7. Paraudzeit Rēzeknis “Ausmeņa Kebabs” iedīņkarti
Reigā cīši daudz latgalīšu i lobu cylvāku var satikt “Ausmeņa Kebabā”. Atbrauc iz Rēzekni i paraugi, kai kebabs garšoj ite – piļsātā Latgolys sirdī!


text:
Vysa myusu dzeive (ari Latgolā) tagad ir apsaverama iz Ukrainā nūteikūšuo Krīvejis armejis ībrukuma fona. Kai tys ir pamainejs prioritatis iz pasauļa, vaļstī i Latgolys regionā? I kuri napadareitī dorbi ir atsakluojuši vēļ plykuoki?
Taišni iz skorbūs nūtikšonu Ukrainā pasaverūt, varam lobuok nūviertēt, cik lelā drūšeibā asom poši – ticim, ka varam pasaļaut iz starptautiskūs organizaceju, bet ari pošim koč kas juodora – cik labi asom organizāti sovā vaļstī, sovuos pašvaļdeibuos, sabīdriskajuos organizacejuos i Latgolys regionā kūpumā, kab pījimtu atbiļdeigus lāmumus kai mīra, tai ari (nadūd Dīvs) kara laikā? Jau tagad kars nūteik na tikai Ukrainys teritorejā, tys nūteik ari pi myusu – plašsazinis leidzekļūs, škārsteikla socialajūs teiklūs, privatajuos sarunuos ar draugim, rodim i sovā saimē.
Vysaidūs laikūs ir nūtykuši latgalīšu saīti, kongresi, konferencis… Ir daudzys reizis raudzeits formulēt kūpeigūs ilgtermiņa mierķus i atkuortuoti skanejuši aicynuojumi vysaidom atbiļdeigajom īstuodem. Tok gods nu goda ci kotrā nuokamajā pasuokumā radzam, cik gryutai ir tikt pi kaidu izmierejamu rezuļtatu. Nav tai, ka nikas nav izdareits. Koč kas ir panuokts, koč kas ir nūtics pats nu sevi, nazkū ir izdarejuši naatlaideigi individi voi kaida aktivuoka sabīdriska organizaceja, bet kūpejī Latgolys i latgalīšu dzeivis socialekonomiskī ruodeituoji ir tuoleji nu Latvejis vaļsts i nu Eiropys videjim. Tai sauktuo regionaluo navīnleidzeiba Latvejā ir vīnkuorši klīdzūša. Ari kuļturys, izgleiteibys, identitatis styprynuošonys lauceņūs latgaliskais nazkur īsaspīž latviskajā, nazkur “jaucās” pa vydu, nazkur izkreit pavysam – nav eistys skaidreibys ni pašvaļdeibu darbinīkim, ni vaļsts īstuožu īriednim, ni školuotuojim, ni uzjiemiejim, ni politikim. Ka nav skaidreibys, tys ir pyrmais signals par nadrūšeibu regionā i vaļstī.
Par kūpejū Latgolys regiona ekonomiskū i cytu jūmu atteisteibu eisti nivīns nav atbiļdeigs. Pareizuok sokūt – atbiļdeigi ir daudzeji, bet nivīns da golam nav saucams pi atbiļdeibys par loba rezuļtata naesameibu. Tys pats ari cytuos jūmuos. Regionaluo atteisteiba nav tikai termins, kuru gona īraksteit vīnys ministrejis dokumentūs i vyss pats nu sevi atsarysynuos. Tys ir kūpeigs dorbs – i pašvaļdeibu, i vyss vaļdeibys (i tuos pakļauteibā asūšū īstuožu). Regiona drūšeiba ir i rūbežsorgu, i policejis, zemissardzis dorbs, kai ari sātys, kas apdzeivuotys palīk ari dziļuokajūs laukūs, a na sabierst zam buļdozera ci laika zūba. Regiona labkluojeiba ir īkšzemis kūpprodukta cypari i kotra individa prīca par nuokamū saulainū dorba dīnys reitu!
Kai tikt pi lobuokys dzeivis Latgolā? Bīži viņ vyss eistyn ir pošu latgalīšu rūkuos. Latgalīšim (i nīvinam cytam) ir juouzajem atbiļdeiba par Latgolu. Valkūt paralelis ar nūtykumim Ukrainā i Krīvejā, Boltkrīvejā – kurs cyts uzajims atbiļdeibu, ja na kotrs “mozais es”? Tys ir cīš svareigi, kab poši latgalīši aktivuok īsasaisteitu sabīdriskajūs procesūs, navaļdeibys organizacejuos i, da, ari partejuos. Vysuos! Kū vairuok jimuos byus latgalīšu, tū vairuok latgalīšūs īsaklauseis politiķi nu vysu spuornu.
Ukrainā jau nu 2014.goda vaļsts teritorejis aizstuoveiba baļstejuos iz breivpruoteigūs kusteibys placim, a Krīvejā vairuok kai 20 godu laikā vaļsts aparats mīdze i pa druskai damīdze vysus, kas varē, gribē i uzadrūšynova nūsastuot pretim valdūšajam režimam. Daudzeji beja spīsti emigrēt. Vēļ vairuokums vīnkuorši sasamīrynova. Taišni deļ tuo niu pasauļs vainoj vysus krīvus i vysus Krīvejis Federacejis īdzeivuotuojus, ka jī faktiski ar sovom rūkom (ci pīkrisšonu klusejūt) ir ļuovuši dzimt diktatoram, kurais ir īsuocs asiņainuokuos “militaruos operacejis” Eiropā, kaidys nabeja pīdzeivuotys nu ūtruo pasauļa kara laikim. Atbiļdeiba par tū leluokā ci mozuokā mārā juouzajem kotram Krīvejis pilsūņam!
Tai ari niule Tev i maņ juoīt kūpā, lai izrunojam, kū i kai dareisim nuokamajūs pīcūs godūs? Kai mes varam “nu volūdys da ekonomikai” (drūšeibu īskaitūt) paceļt vysys jūmys Latgolā? Vīna pašvaļdeiba tū navarēs izdareit, vīna ministreja ari nā, vysu nūveļt iz kaidys sabīdriskys organizacejis placim byutu napruots… Taitod raugam īlikt vysmoz golvonū virzīni, kurā visim kūpā “rakt”!
Mes Latgolā niule asom kai taids tvaika viļcīņs, kas šņuoc i laiku pa laikam taurej, tok cīš lānai īt iz prīšku, tod pa inercei nu nuokamuo kaļneņa lejā… Ci varbyut asom kugis, kas bez motora i bez buru dreifej pasauļa viejūs i voldūšajuos straumēs? Itū viļcīni ir juoizlīk iz slīdem i juoīdūt jam skaidrs mierkis, energija kusteibai i sitema, kai tuos “ūgleitis” saguoduot, kab viļcīņs naatsastuotu, a aizvin skrītu iz prīšku, lai sasnīgtu i apsteigtu pasauļa nūsaceitūs i vys maineigūs izaicynuojumus. Ka tys ir kugis, tod tai pat ir vajadzeigs motors ci vysmoz gona iztureiga i pareizā virzīnī pagrīzta bura. Lai tys myusu kugis naaizīt pa “Moskvas” pādim – respektivi, nanūsleikst!
Latgolys kongress nūtiks tikai treis dīnys. Piec byuteibys – pyrmajā dīnā svineigī pasuokumi par gūdu 1917.goda Latgolys latvīšu kongresa atceris dīnai i 2022.goda kongresa atkluošona. Leluokais dorbs nūlykts iz 28.apreli, kod dorba grupuos tiks apsprīsti vysaiduoki vaicuojumi i pa gabaleņam kūpā lykta ari kūpejo kongresa rezoļuceja. 29.datumā – svineiga Saeimys deputatu (Latgolys apakškomisejis) sēde, tod politiķu nalela “capynuošona” Juoņa Dombura vadeibā i beiguos rezoļucejis apstyprynuošona.
Ir izskanejuse vysaiduoka kritika i vys jau ka vēļ skanēs kongresa reikuotuoju vierzīnī, tok skaidrs, ka pa puors dīnom mes navarēsim atrysynuot vysus Latgolys vaicuoumus. Es personeigi grybu ticēt, ka Latgolys kongress var tapt par pastuoveigu Latgolys dzeivuotuoju (Latvejis pilsūņu) vīdūkļa paudieju – kūpeigys pozicejis formulātuoji. Tū skaļuok i precizuok pasceit var paleidzēt organizatoriska struktura, kam juostruodoj ari kongresu starplaikūs. Kaidai tai byut, kaidā sastuovā, ar kaidu puorstuovnīceibu i, golvonais, kas varātu veikt tai sekretariata pīnuokumus, tys ir juoapdūmoj ituos nedelis laikā i pīktdiņ ir kūpā juoizlem.
Vysa puorejuo informaceja, kas saistuos ar Latgolys Kongresu – pasuokumu kuorteiba, dorba grupu programa, īspiejis sekuot nūtikšonom attuolynuotai – ir i byus atrūnama škārsteikla lopā latgolyskongress.lv
Nūslāgumā drusceit par identitati. Kai jī poši atzeist, taišni kara prīškā i faktiski tuo laikā ukraiņu tauta klive par naceji i skaidri īzeimē sevī atškireibys nu ībruciejvaļsts pamatnacejis. Karš apvīnova Ukrainys vaļsti, tuos sabīdreibu, i nūstyprynova jūs identitati. Godim iļgi Latgolys sabīdriskuos organizacejis ir runovušys, stuostejušys, cik svareigi ir Latgolā kūpt i styprynuot latgalīša pašapziņu. Cik tys ir svareigi na tikai regiona, bet ari vaļsts, na tikai kuļturys, bet ari ekonomikys i nacionaluos drūšeibys kontekstā. Ka agruok tū kaids vēļ nasaprota, tod vairs nazynu, kaidus argumentus stuosteit – myusim visim kūpā ir svareigi apvīnuot vysus Latvejis i atseviški jimtus Latgolys dzeivuotuojus, styprynuot kotra pašapziņu i spieju sasadorbuot!
Cik mes kotrs byusim styprs, tik stypra byus Latgola! Kū stypruoka byus Latgola, tū stypruoka ari vysa myusu vaļsts. Tys nav lozungs, tei ir formula, pi kurys pīsaturu.
Jurs Viļums, Latgalīšu kulturys bīdreibys vadeituojs


text:
Folklorys studeja “Banga” jaunajā albumā izdzīd tolkā īšonys dažaideibu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Itamā nedeļā izguojs folklorys studejis “Banga”, kurei dorbojās Reigā, debejis albums “TALKA”, kurā 25 dzīsmēs atkluoj latvīšim labi pazeistamū tolkā īšonys tradiceju dažaiduos nūzeimēs i nūzeimi myusu dīnuos. Vaira nakai puse – 13 nu vysu albuma dzīšmu – skaņ latgaliski. Šudiņ i reitu “Banga” aicynoj iz albuma attaiseišonys koncertim Reigā, viestej folklorys studejis publicātuo informaceja.
Albums “TALKA” īraksteits vairuoku godu garumā, vuocūt latvīšu tradicionalū muzyku nu dažaidu nūvodu, kai ari pietejūt tradiceju nu praktiskuos pusis ar senejim i na tik senejim lauku dorbim i saīšonu kūpā. Albumā var dzierdēt vysu spektru nu burdona daudzbaļseibys da pīcbaļseigu melodeju, kai ari tū papyldynoj eipaši izlaseiti dzīšmu tekstu nu tolcuonu, saiminīku i cytu tolkys perspektivu. Tautysdzīšmu teksti atlaseiti, jemūt vārā dažaidū nūvodu izlūkšņu sovpateibys.
Dzīšmu vydā ir paruodeits vyss tolkys process – nu aicynuošonys, saīšonys kūpā, dorbu dareišonys, daņčim i atsavadeišonys. Apsavārtais tolku spektrys pamatā ir nu pavasara da rudiņa, koč ari folklorys kūpys dalinīki atzeist, ka dažaidys tolkys nūteik vysu godu. Albumā vydā ir 25 dzīsmis, bet 13 nu tūs skaņ latgaliski. Dzīšmu vydā var dzierdēt taidys dzīsmis kai “Atīs zūses klaiguodamas”, “Ai, gaļdeni”, “Vusu dīnu Jumi dzynu”, “Oruojs ora kaļneņā” i cytys.
Folklorys studeja “Banga” rodusēs 2016. goda pavasarī i tamā apsavīnuojuši, dzīd i spieļoj ar folkloru izauguši i leidzeigi dūmojūši jauni ļauds. “TALKA” ir studejis pyrmais albums, bet īprīšk “Banga” taisejuse koncertprogramys “Dibenā” i Latvejis ebreju muzykys programu “Džingale”. Šūbreid teikūt struoduots ari pi Latvejā popularu cytu tautu daņču diska taiseišonys.
Ideja par albuma īrokstu “Bangai” rodusēs 2018. goda vosorā i, struodojūt pi tuo īroksta, folklorys studejai bejs svareigi ari pošai izdzeivuot, kū nūzeimoj dažaidys tolkys i tūs nūtikšona, deļtuo ari poši taisejuši i pīsadalejuši dažaiduos tolkuos, raudzejuši izprast tūs sastuovdalis, apreikuojumu i procesu. “TALKA” īskandynuošonys koncerti nūtiks Reigā – 23. septembrī kūka sātu renovacejis centrā “Koka Rīga” i 24. septembrī kulturys i atpyutys centrā “Imanta”, īejis moksa koncertūs 5,00 €. Pošu albumu var nūsaklauseit i nūpierkt vairuokuos muzykys straumiešonys vītnēs. Folklorys studejis “Banga” albums “TALKA” īraksteits studejā “Lauska”, bet albuma izdūšona padareita ari tolkys veidā – nauda tuo izīšonai salaseita kolektivuos finansiešonys vītnē projektubanka.lv.


text:
Fraņcs Trasuns: storp politiskuom kaisleibom i intrigom gazetys “Zemnīka Bolss” publikacejuos
Roksta autors: Kaspars Strods, Latgolys Kulturviesturis muzeja specialists kulturviesturis vaicuojumūs.
20. godu symta suokumā Pīterpilī aktivi suoce dorbuotīs Latgolys sabīdriskī, politiskī i kulturys darbinīki. Vins nu aktivuokūs beja gareidznīks Fraņcs Trasuns (1864–1926). Taišni jis vadeja viesturiskū Latgolys kongresu Rēzeknē 1917. goda 26.–27. aprelī (piec v. st.). Fr. Trasuns aktivi īsastuoja par Latgolys apsavīnuošonu ar puorejim latvīšu apdzeivuotajim nūvodim, kai ari par cytim latgalīšim svareigim vaicuojumim. Piec Latvejis Republikys izaveiduošonys i Latgolys atbreivuošonys nu lelynīku karaspāka 1920. goda janvarī Fr. Trasuns īsasaisteja vaļsts politiskūs, ekonomiskūs i saimnīciskūs problemvaicuojumu rysynuošonā, eipaši aktivi dorbojutīs Pyrmuo Saeimys sasaukuma laikā. Vystik na vysim beja pījamamys Trasuna aktivitatis i paustuos idejis. Spylgts pīmārs tam ir 1924. gods, kod īkšeju nasaskaņu i sevkuru redzīņu deļ Fraņs Trasuns pamete poša dybynuotū parteju “Latgolas Kristeigū Zemnīku savīneiba”. Vysai dreizi Trasuns kūpā ar sovim dūmubīdrim Jezupu Roskošu (1891–1960), Ontonu Dzeni (1893–1942) i Fraņci Kempu (1876–1952) izveiduoja jaunu politiskū spāku – “Latgolas Demokratu partiju”. Dreiži piec tam suoce izīt ari partejis oficialuo gazeta – “Zemnīka Bolss”, kurys dybynuotuojs i vadeituojs beja pats Trasuns. Gazeta izguoja nu 1924. goda 14. maija leidz 1926. goda 16. oktobrim. Gazetā tyka publicāti vysaidi roksti par Latgolai nūzeimeigom temom politikā, ekonomikā, kulturā, religejā i c. Saturiski īvāruojamuokī roksti beja Fr. Trasuna redzīņa paušona i “ceiņa” pret sovim politiskajim oponentim i gareidznīceibys puorstuovim, kuru sovstarpejuo polemika nareši beja cīši osa i naīcīteiga. Tai turpynuojuos leidz pat Fr. Trasuna nuovei 1926. goda aprelī.
Sovstarpejuo polemika ar katuoļu gareidznīceibys puorstuovim
Par aizīšonys īmaslim nu “Latgolas Kristeigū Zemnīku savīneibas” kolpuoja konflikts ar partejis bīdrim i katuoļu gareidznīceibys vadeibu. Kai roksta latgalīšu kulturviesturis pietnīks Pīters Zeile, tod storp aizguojiejim i paliciejim suocēs gora i osa diskuseja, golvonuos kritikys bultys tyka izšautys iz Fr. Trasunu, kas nūvārojams vysu gazetys “Zemnīka Bolss” izīšonys laiku. Juatguodynoj, ka gondreiž vīnlaiceigi ar aizīšonu nu “Latgolas Kristeigū Zemnīku savīneibas” partejis Fr. Trasuns ar Reigys arhiveiskupa Antonija Springoviča (1876–1958) reikuojumu tyka suspendāts aba atstuodynuots nu prīstera omota pīnuokumu piļdeišonys. Jau gazetys “Zemnīka Bolss” pyrmajā numerī 1924. goda 14. majā rokstā “Par kū as izastuoju nu Latgolas Krysteigū Zemnīku Savineibas partijas un frakcijas” ostoņūs punktūs Fr. Trasuns skaidroj sova lāmuma īmaslus, eipaši izceļūt deputatu B. Kublinska i J. Rancana ceņtīņus juo nūmalnuot i škeļt parteju. Raksturojūt īprīkš mynātūs personu darbeibu, Fr. Trasuns raksteja: “Es aizstoveju demokratizma principu (tautas interesu principu) un muni pretiniki ar bz. Kublinsku un J. E. deputatu J. Rancanu prikšgolā grybeja ivest caryzma principu un nustodeit vysu partijas politisku darbeibu atkareibā nu goreigas kancelarijas un slapyna komiteta”. Taipoš tyka uzskaiteiti ari cyti nūzeimeigi aspekti attīceiguo vaicuojuma kontekstā. Tymā pošā gazetys numerī sovus izstuošonuos motivus skaidroj ari Saeimys deputati Ontons Dzens i Jezups Roskošs. Ar jaunuos gazetys “Zemnīka Bolss” izveidi Trasuns turpynuoja aizstuovēt Latgolys zemnīku iņteresis i nūsūdeja kristeigos bazneicys nūstuoju pret jū pošu. Sovūs rokstūs Fr. Trasuns cīši kritizēja ari cytys latgalīšu gazetys “Latgolas Words” paustū nūstuoju pret sevi pošu. Trasuns skaiteja, ka pret jū suokta napamatuota nūmalnuošonys akceja. Pīmāram, 1924. goda 18. junī eisajā rokstā “Latgolas Vords ar pagultes katliniu rukōs” Fr. Trasuns izsmej gazetys “Latgolas Words” ceņtīņus jū nūmalnuot, nūsaucūt tū par “cūkošanos”, tuo poša goda 6. augusta numera “Zemīka Bolss” publikacejā “Katoliu Goreigais seminars” nūsauc par malim i maldynūšu tū informaceju, kas saisteita ar juo aizīšonu nu katuoļu bazneicys, kai ari kritizej katuoļu gareiguo seminara dorbu, eipaši izceļūt veiskupa J. Rancana i bazneickunga B. Kublinska naizdareibys.
Rūmys katuoļu bazneicys Reigā Metropolejis arhiveiskups Antonijs Springovičs (1876–1958). Foto: Latgolys Kulturviesturis muzejs.
Par pīaugušū konfliktu storp Trasunu i katuoļu bazneicys puorstuovim līcynoj 1924. goda 15. oktobra roksts “Kurija nazyna voj, Latgolas Vords maloj kai parasti”, kurā teik kritizāta kurijas i “Latgolas Vōrda” bezdarbeiba saisteibā ar Trasuna nūsyuteitū viestuli arhiveiskupam Antonijam Springovičam, kurā jis aicynoj saukt pi gareiguos tīsys bazneickungus B. Kublinski, J. Karkli, J. Velkmi i Vaikuli par apmaluošonu, naslovys ceļšonu i gūda laupeišonu. Ite pamonomys ari konflikta īzeimis storp Fr. Trasunu i A. Springoviču.
1925. godā konflikts storp Trasunu i katuoļu bazneicu pīaug, tam pīruodejums ir ari roksti gazetā “Zemnīka Bolss”, kurymūs Trasuna retorika palīk arviņ osuoka. Ari politiskajā aspektā suok īsazeimuot, ka itys ir Saeimys vieliešonu nūrisis gods, deļtam samārā nasaudzeigi teik kritizāti politiskī pretinīki i lāmumi, kas vārsti pret Latgolu.
Fr. Trasuna i bazneicu saspeilejuma kulminaceja vārojama 1925. goda 15. augusta numera gazetys rokstā “Goreigais banditizmys”. Fraņcs Trasuns osi kritizej vairuoku bazneickungu gūdapruotu i atbiļsteibu ījimtajam omotam. Rokstā uzsvārts, ka nūmalnuošonys akceja, kuru veic šaura cylvāku grupa, ir napamatuota cīnis i gūda aizskaršona, klaji nūsūdoma divkūseiba, ar kū nūsadorboj juo pīmynātī cylvāki i kas viertejama kai sova omota nacīneiga. Itymā publikacejā vāruojams turpynuojums saspryngtom attīceibom storp Trasunu i īprīkš mynātajim gareidznīceibys puorstuovim – J. Rancānu, Kublinski i c. Leidzeigs roksts, kurā Trasuns turpynoj pīruodeit sovu navaineibu jam izsaceitajuos apsyudzeibuos, skaitoms 1925. goda 16. septembra numerī. Rokstā “Ku man atbildeja Latgolas Krysteigi” jis pamatoj sovu argumentaceju i naapguožomūs faktu eseibu attīceibā pret sovim politiskajim pretinīkim, vīnlaikus uzdūdūt retorisku vaicuojumu: “Kas kupeigs katolicizmam un sutanai ar elnes danci un goreigu bantitizmu?”
Pretejs redzīņs tyka pausts gazetys “Latgolas Vōrds” 1925. goda 29. septembra numerī, kurā arhiveiskups Antonijs Springovičs sovā publicātajā rokstā par Fr. Trasuna izsliegšonu (ekskomunikaceju) nu katuoļu bazneicys raksturuoja kai leidzekli lai “(..) galigi samaitotu lucekli, atšķert nu baznicas kermeņa, lai viņa pimers, ka ļauns kaiteklis vairs namaitotu cytu baznicai uzticigu lucekļu”. A. Springoviča rokstu lyka nūlaseit vysuos katuoļu draudzēs. Taidā veidā oficiali beja izbeigta Fr. Trasuna kai gareidznīka karjera. Itaida nūtykumu atteisteiba Trasunam beja nagaideita. Fr. Trasuna dzeivis guojuma pietneica Inese Runce rakstejuse, ka tys beja lels trīcīņs i, īspiejams, īmasls dreizai nuovei.
Politiskuos intrigys
Na mozuok osa beja Fr. Trasuna paustuo nūstuoja vysaidūs politiskajūs i saimnīciskajūs vaicuojumūs. Gazetā “Zemnīka Bolss” Trasuns raksteja i īsastuoja par jau mynātajom Latgolys zemnīku tīseibom. 1924. goda 9. juļa publikacejā “Porskots par pavasara sesiju” Trasuns nūsūdeja Saeimys nīvuojūšū attīksmi vaicuojumā par sāklu papyldu izsnīgšonu Latgolys zemnīkim, eipaši izceļūt Zemnīku Savīneibu i ari J. Rancānu, B. Kublinski kai sovus tīšūs oponentus attīceiguo vaicuojuma rysynuošonys procesā, uzsvārdams, ka “beja skaidri radzams, ka te stabulej Zemniku savineiba un cyti doncoj, dumodami ka taisa lelu un gudru politiku”.
Fraņcs Trasuns 1925. goda 14. janvara numerī izviertēja zemis pīškieršonu Latgolys zemnīkim. Rokstā “Napilaižamas litas zemes piškeršona” teik kritizāta Latgolys seikzemnīku i bezzemnīku apdaleišona i zemis “nalykumeiga“ pīškieršona tryuceigajim. Pīmāram, rokstūt ka “(..) Latgolas Zemnīku partejai – cytaidi sauktim par vinpadsmitnikim – divejom vezeniom voj skruceišim, tai beja aizbosta mute ar “lynsaklom”, lynu punktim vysaidim “centrim” un konsensijom, ka ji nadreiksteja paplest mutes Latgolas zemniku intereses aizstovešonas litā, un vel pa šai dinai nadreikst”. Trasuns osi vērsēs pret cytu Latgolys puorstuovu naspieju Saeimā aizstuovēt Latgolys zemnīku interesis, eipaši uzsverūt J. Grišāna i V. Rubuļa bezspieceibu, kai ari puormatūt cytu latgalīšu politiskū spāku napamatuotu apmaluošonu, tūstorp ari sovu.
Lai ari ūtruos Saeimys vieliešonys beja paradzātys viņ 1925. goda rudinī, politiskuos diskusejis beja jiutomys jau 1924. goda nūgalē. Izjāmums nabeja Trasuna 1924. goda 22. oktobra roksts “Politiskais Jandalenš”. Rokstā tyka nūsūdeits “Latgales Zemnieku Savienības“ puorstuova V. Rubuļa apmaluojūšais roksts gazetā “Latgalits”. Reagejūt iz publycātū informaceju, Fr. Trasuns sovā rokstā nūsauc itū parteju par “politiski mirušu”, taipoš nūsūda “Latgolas Kristeigū Zemnīku savīneibas” “dubliu jandalinu” attīceibā pret “Latgolas Demokratu partiju”.
Trasuns kritizēja daudzu parteju naspieju turētīs pi sovim politiskajim uzskotim i “līdzi skriešanu” cytim politiskajim spākim. Tai 1925. goda 11. februara numera rokstā “Liel ša ula! Voj aplaupeita?”, runojūt par civillauleibys lykumu, tyka nūsūdeita “Latgales Darba partijas“ i “Zemnieku Savienības“ leidza skrīšona Socialistu “nekristīgajiem” uzskotim.
Vairuokūs rokstūs Trasuns izasoka par latgalīšu volūdu, kai ari par latgalīšu i puorejūs latvīšu viesturi i tūs sovstarpejom attīceibom. Tai 1925. goda 1. juļa numera publikacejā “Baltiši i latgališi” jis uzsver tautys vīnuoteibys napīcīšameibu, turpretī osai kritizej puorejūs latvīšu alkateibu i bezdīveibu, kai ari naspieju izprast latgalīšu probelmys i vajadzeibys. Sovūs rokstūs Trasuns tū skaidroj ar viesturiskom i socialom sovpateibom, kas atškeļ latgalīšus nu puorejūs latvīšu. Roksta beiguos Fr. Trasuns secynoj, ka, ja “(..) mes mocesimes vins nu utrā, tik tulaik myusim rassis eistyn nacionala kultura, un tulaik mes saprassim vins utru”.
Dažuos publikacejuos Trasuns roksta par latgalīšu volūdys teireibu i saglobuošonys vajadzeibu. Pīmāram, 1925. goda 11. marta rokstā “Namaitojit latgalīšu voludas” jis akcentej vajadzeibu pīsaturēt pi nūteiktim volūdys lykumim, jū “seviski tim kas roksta, voj moca cytus un naveicynot taida makaronizma, kaids monoms pa vysu Latgolu”. Sovā 1925. goda 29. juļa rokstā “Cykortejo Latgola” Fr. Trasuns aizstuov Latgolu, nūsaucūt tū par latvīšu viesturiskū šyupeli.
Politiskuos kaisleibys narymst, i Fraņcs Trasuns 1925. goda 29. apreļa rokstā “Politisko partiju taktika zam velešonom” kritizej Saeimas darbeibys laikā paveiktū, eipaši negativi akcentejūt socialistu ītekmi iz pījimtajim lāmumim, taipoš jis nūsūda socialistu viersšonūs pret zemnīkim jim byutiskūs vaicuojumu rysynuošonā, kai ari negativū attīksmi pret konkordata nūsliegšonu ar Vatikanu.
Sovstarpejuos polemikys sasaasynuošona lelā mārā saistoma ar tyvojūšamīs ūtruos Saeimys vieliešonom, kurys nūtyka 1925. goda oktobrī. Paradoksali, ka sovstarpejūs attīceibu skaidruošona naītekmēja Fr. Trasuna reitingus, iz kū nūruoda fakts, ka jis beja palics par vyspopularuokū (ar 11 983 pīrakstejumim) storp vysim ūtrajā Saeimā īvālātajim deputatim, tūstorp Jāni Čaksti, Kārli Ulmani, Jāni Pliekšānu i c. politikim.
Izdavuma nūzeime
Periodiskais izdavums “Zemnīka Bolss” baļstejuos iz Fraņci Trasunu kai personeibu. Tū ari aplīcynoj fakts, ka itei gazeta nailgi piec juo nuovis 1926. goda 6. aprelī paneika i vāluok beidze sovu darbeibu. Gazeta “Zemnīka Bolss” beja kai atbolsta punkts Trasuna politiskajai i gareigajai darbeibai. Itys izdavums paleidzēja Fr. Trasunam veiduot informativu saikni, kai ari paust sovu nūstuoju Latgolys īdzeivuotuojim. Naapšaubomi, ka tam beja ari sovys agitacejis funkcejis, eipaši pyrma ūtruos Saeimys vieliešonom. “Zemnīka Bolss” paruodeja Trasuna nūstuoju vairuokūs Latgolys īdzeivuotuojim svareigūs vaicuojumūs, kai ari veice skaidruojūšū funkceju par antiagitaceju, kū izplateja cytys gazetys, eipaši “Latgolas Vōrds”. Nanūlīdzami, ka gazeta piļdeja sovys funkcejis i deve īguļdejumu Fr. Trasuna tāla populariziešonā i spūdrynuošonā Latgolys skaiteituoju i vālātuoju acīs, vystik Fr. Trasuna paustuos dūmys reizem beja klaji nacionalistiskys i tendenciozys, kas cīši baļstejuos iz emocionalū sakuopynuoteibu i sovstarpejūs attīceiby rysynuošonu ar oponentim. Ite gon juoatzeimoj, ka īprīkš mynātūs faktorus sekmēja politiskūs oponentu napuordūmuotuo retorika. Nareši diskusejuos ar sovim pretinīkim Fr. Trasuns pīruodeja sovu politiskū pīredzi i erudiceju, kas beja vārojama ari juo darbeibā, sekmejūt Latgolys i vysys Latvejas politiskū i kulturalū atteisteibu.


text:
Pyrmaviesture
Pyrmaviesture (anglīšu: prehistory, pre-history; krīvu: пpeдыcTopия; дoиcTopичeckaя эпoxa; latvīšu aizvēsture) — tradiceigai itai sauc ciļviecis viesturis pyrma roksta izguoduošonys. Pa cytam, šudiņ aktualuokam, redzīņam pyrmaviesture irā ciļviecis viesture da agrokulturys atsarasšonai. Vēļ irā redzīņs, pa kuram par pyrmaviesturi sauc ciļviecis viesturis da ļaudeibys lūmu atsarasšonai.
Pyrmaviesturis terminu pyrmū reizi izlītuoja praņcīšu zininīki (praņciskai pré-historique) XIX gs. suokuos, apraksteidami atradīņus Dīnavydpraņcejis oluos. Ciļviecis pyrmaviesturis tiemej arheologeja, paleoantropologeja i jūs sūpluokatzaris.
Deļ tuo, ka pyrmaviesturi vysucieškuok sīn ar roksta atsarasšonu, izškireiguos kulturuos pyrmviesture beigusēs izškireigā laikā, a kurys nakurys kulturys sova roksta net vysā natyka izguoduojušys.
Sadalejums laikavydūs[pataiseit | labot pirmkodu]
Tradiceigai pyrmaviesturi dola itaidūs danīšu zininīka K. J. Tomsena (C. J. Thomsen) pasūleitūs laikavydūs:
- Akmiņlaiki:
- Bronzlaiki;
- Dzeļžalaiki.
Kod nakod izškir vēļ i eneolita laikavydu.
Termina i periodizacejis kritika[pataiseit | labot pirmkodu]
XX godusymtā pyrmaviesturis termina zemeigums sasamazynuoja. Ciļviecis viesturis styngra daleišona laikavydūs da roksta atsarašonai i piec juos suoce naatsataisnuot, vairynojūtīs arheologejis datim ap boguotom kulturom, dzeivuojušom da roksta izguoduošonys i pasaplotūt radejaktivajai datiešonai, kura ļuove „viesturiskajim laikim“ pasastumt vys tuoļuok puorīsmē. Vīnulaik, „globalizejūtīs“ pasauļa viesturei, dalejums pa roksta izguoduošonai šaļtim davad da absurdiskim dalaidumim. Pīvadumam, itai dolūt, izītu, ka Egipts viesturiskajūs laikūs īsūļuojs jau 3500 godā pr. m. e., a Jaungvineja – tik XIX godusymtā.
Šudinejai kritikai pavaļdeiga i pa daļai savecejušuo Tomsena periodizaceja. Saceisim, šumeru civilizaceja rokstu turēja vēļ pyrma bronzlaiku. Nu ūtrys pusis, arheologiskī atradīni centralajā Anatolejā (Turcejā) ruoda, ka tīnis agreimuo neolita kultura jau muocēja apdareit varu (8000 g. pr. m. e.).


text:
Ir gryuši storp sovejim byut svešajam. Saruna ar Ligiju Purinašu
Intervejis autore: Laura Melne, portals lakuga.lv
Ar literati Ligiju Purinašu vīna ūtru zynom jau gondreiž 13 godu. Īpasazynom laikroksta “Rēzeknes Vēstis” rodūšuos jaunatnis klubā “Pakavs”, kur jei maņ jaunai i pavysam zaļai 9. klasis škoļneicai beja kai raksteišonys paraugs. Piec vairuoku godu otkon sasatykom jau pavysam cytaidūs apstuokļūs – es beju portala lakuga.lv redaktore, bet Ligija – munā padūteibā asūša žurnaliste. Beidzamajūs godūs vysbīžuok myus vīnoj literatura – asmu bejuse korektore kai Ligijis pyrmajam dzejūļu kruojumam “Sīvīte” (2019), tai jaunajam kruojumam “pierobežas”, kas izīs itymā rudinī. Partū ari nazynu, voi itū var saukt par klasisku interveju. Dreižuok tei ir diveju seneju paziņu saruna par latgalīšu literaturu.
Ligijis Purinašys dzejūļus nu kruojuma “pierobežas” var skaiteit ITE.
Tova jaunuo dzejūļu kruojuma nūsaukums ir “pierobežas”, kas varātu likt dūmuot, ka vysmoz daļa tekstu tymā byus latvīšu literarajā volūdā. Tok tu mani puorsteidzi ar tū, ka apmāram 90 % tī vys tik ir latgaliski. Parkū taids nūsaukums?
Vysupyrma, es grybātu dīzgon apzynuotu puoreju nu raksteišonys latgaliski iz raksteišonu latvīšu literarajā volūdā. Na nūgrīzt ar nazi, bet cīši pakuopeniski veiduot tū puoreju. Ūtrys – ir cīši daudz cepšonuos par tū, ka latgalīšu rokstu volūda ir latvīšu volūdys viesturiskais paveids. Mums tei ari byutu juouztver kai daļa nu latvīšu volūdys, na pretejs volūdys kods voi volūdys sistema. Tai kai tei ir vīna volūda, es nasaprūtu, parkū latgaliskī teksti navarātu sadzeivuot blokus latvīšu literarajā volūdā raksteitim tekstim. Maņ tys šūbreid ari dzeivē ir dīzgon organiski – sovā saimē i draugu lūkā runoju latvīšu literarajā volūdā i latgaliski. Zynomā mārā es ari matu izaicynuojumu latgalīšu sabīdreibai.
Es ari īsadūmuoju, ka latgaliski pareizuok byutu “pīrūbeži” veirīšu dzimtē, bet latvyski ir “pierobežas” sīvīšu dzimtē. Otkon sīviškais, veiriškais. Bet varbyut es puoruok daudz dūmoju.
Es baigi nadūmuoju par tū dzimtis aspektu. Dreižuok dūmuoju par tū, ka pīrūbeža kai vīta maņ pādejūs godūs ir cīši svareiga. Ari tod, kod beju nūguruse nu pandemejis i cytu lītu, mes bīži īsasēdem mašynā i braucem absoluti bez golamierka. Vīnkuorši mums beja svareigi byut kusteibā. Bīži viņ myusu golamierkis beja taišni pīrūbeža. Tei maņ ir gon vīta, gon process.
Pādejūs godūs asmu redziejuse i poša izjutuse lītys, par kurom navar saceit, ka tuos byutu eisti normalys. Tuos ir koč kur tymā apvydā storp definātū rūbežu storp lobu i ļaunu voi storp es i cyti cylvāki. Tu vysu laiku esi atsaroduse telpā, kas nav skaidri defināta. Runojūt Latgolys i latgalīšu kulturys kontekstā, pīmāram, Varakļuonu vaicuojums. Tys ari byutu īkļaunams munā t.s. “pīrūbežys konceptā”. Vys vēļ nav skaidrs, par kū tī beja runa i parkū vyss izavērte tai, kai izavērte. Bet tys ari beja skaidrys signals, ka iz tū pīrūbežu var vērtīs cīši dažaidi i dažaidūs leimiņūs. Maņ ir svareigi cylvākim paruodeit, ka nav pareizs/napareizs, lobs/švaks. Ir koč kas pa vydu. Patīseiba ari parosti ir tī, koč kur pa vydu.
Pa manim (loboj, ka ir cytaiž), itys ir cīši personeigs kruojums. Myusu dīnuos ir latgalīšu autori, autoru grupiejumi voi kazyn kas, kuri roksta anonimi, kai Marija Dzeisla, ari mygluojs, kur gon ir daudz moz skaidrys, ka tys ir vīns cylvāks. Tu esi izavieliejuse pretejū ceļu. Voi, pa tevim, latgalīšu literaturā raksteit tik atkluoti ir drūsme? Voi ari tam vajadzātu byut pošsaprūtami, partū ka nav nu kuo globuotīs?
Nu vīnys pusis, globuotīs jau ir cīši ārtai. Tu vari pasaceit vaira nakai es ar sovu vuordu i uzvuordu. Ka maņ byutu pseidonims, es varātu byut atkluotuoka, koč kaidā ziņā ari bezkauneiguoka. Dūmoju, ka es jau tai asmu gona bezkauneiga, ir cylvāki, kuri mani lobuok redz ejam, na nuokūt. Vajag drūsmi, lai varātu kū pasaceit acīs. Cyts vaicuojums – voi sabīdreiba vyspuor var uztvert tīšū runu i atkluoteibu? Principā jau normalā sabīdreibā pīkluojeiba, atkluoteiba, gūdeigums, solidaritate, sovstarpejs atbolsts ir tys, iz kuo juosatīc. Cik tuoli mes asam Latgolā tymūs vaicuojumūs – nazynu. Maņ ruodīs, ka na vysai tuoli. Ari sovā pīredzē leidz šam asmu daudz lobu vuordu dzierdiejuse nu puornūvadnīku, cylvāku, kuri dzeivoj uorzemēs, Reigys latgalīšu. Bet asmu dīzgon moza loba voi atbolstūša dzierdiejuse nu tūs, kuri ir iz vītys. Šaļtim varbyut lobuok, ka i klusej.
Runojūt par tū atkluoteibu, es jau publiski soku daudz kū, bet nivīns jau nazyna, kai tys atbylst munai dzeivei. Ceņšūs tū cylvāku lūku, kas ir ap mani, turēt cīši nūslāgtu. Ka tai pavysam gūdeigi, tod pādejūs godūs es ari dzeivoju dīzgon nūslāgtu dzeivi.
Es otkon asmu dzierdiejuse, ka cylvāki soka: “Ligija jau socialajūs teiklūs izlīk vysu sovu dzeivi!” Tys ir tik taids jūs prīškstots?
Socialajūs teiklūs es līku sovu syltumneicu, kačus, koč kaidus ceļus. Bet kū tī cylvāki vaira zyna par mani!? Kū jī zyna par tū, kū es dūmoju, kas ir muni draugi (izjamūt tūs, ar kurim publiski pasaruodu)? Voi jī zyna par byutiskuokajim nūtykumim munā dzeivē? Koč kū jau jī nūjauš, bet tī ari ir vaicuojums – voi tei nav bauma, kū kaids ir palaids piec muna lyuguma?
Ka tu zyni, kai izaver muna syltumneica, voi tu ari zyni, kai es jiutūs, kaidys dūmys es dūmoju, kas es asmu par cylvāku? Ka es kaidreiz skaļuok pasoku kaidu vuordu, nanūzeimoj, ka mani iz reizis juoīlīk kaidā kasteitē. Bet vyspuor cylvākim tys ir rakstureigi – ka tu pasoki voi izdori kū taidu, kas jim napateik, jī piec tam dūmoj, ka par tevi vysu zyna nu tuos vīnys situacejis. Bet nazyna jau.
Leidzeigi ir ari ar dzejūlim. Mani pošu tracynoj, ka daļa cylvāku ir puorlīcynuoti, ka dzejūļūs vyss ir taišni par pošu autoru. Tok, skaitūt “pierobežas”, naspieju tikt vaļā nu sajiutys, ka tī daudz kas ir par tevi pošu. Voi varātu saceit, ka “pierobežas” byus personeiguoks kruojums nakai “Sīvīte”?
Maņ ruodīs, ka tys ir cīši disharmonisks kruojums. Tī ir daudz mozuok poezejis, “Sīvīte” beja daudz tālainuoka, sovā ziņā — trausluoka. Ite dzeivis atveide ir tīšuoka. Autors valk rūbežu, kur skaiteituojam vajadzātu pīvērst uzmaneibu, bet ite es dīzgon apzynuotai asmu nūsarūbežuojuse. Tys, ka kruojumā pasaruoda “es”, “maņ” voi “Ligija” ari ir tik muokslinīcyskuos izteiksmis leidzeklis – pajiemīņs, kai es koč kū grybu pasaceit skaiteituojam. Vaicuojums – voi jis tū gryb dzierdēt, voi nā.
Tu ari tikū atbiļdē vairuokkuort pīminieji vuordus, kas saisteiti ar rūbežim – “viļkt rūbežu”, “nūsarūbežuot”. Skaitūt kruojumu, maņ šaļtim beja sajiuta, ka tu tai kai staigoj pa pīrūbežu. Voi nasabeisti, ka piec tuo izīšonys kaids var skaiteit, ka vys tik esi kaidu rūbežu puorkuopuse?
Maņ ruodīs, ka kotram cylvākam vajag izmieginuot i saprast, kaidys ir juo rūbežys. Parosti tys nūteik tīņu, pusaudžu godūs. Kaidam tys nūteik agruok, kaidam – vāluok. Maņ sovā ziņā itys ir dīzgon lels izaicynuojums. Tī ir tī div volūdu kodi, par kurim jau nazynu, kai tūs uztvers. Ari kruojuma struktura ir taida, ka… Ari nazynu, kai jū uztvers.
Varbyut maņ ir bailis puorkuopt puori sev. Maņ vyspuor dzeivē ir bailis dareit puori sev. Bet nu ūtrys pusis – asmu cīši mierktīceiga, vārsta iz rezultatu. Lai panuoktu tū rezultatu, es bīži asmu praseiga kai pret sevi, tai pret pasauli. Nareši, skrīnūt piec tuo rezultata, es nūdoru puori sev. Ceru, ka itys dzejis kruojums nabyus koč kas taids.
Suokumā jau saceji, ka tys ir kai puorejis pūsms iz raksteišonu latvyski. Deļkuo tai?
Vakar es beju pi Ivetys Ratinīkys “(Iz)aicinājuma” nūmetnē. Tī beja ap 20 breineigu, zynūšu jaunīši, kurim ir gūdolgys par ZPD voi vaļsts olimpiadēs. Kod Iveta myus īpazeistynuoja ar jaunīšim, jei vaicuoja, voi kaids par mani vyspuor ir dzierdiejs. Nivīns nabeja. Ari par Inetu Atpili-Jugani i Janu Skrivļu-Čeveri, ar kū kūpā tī bejom, nivīns nabeja dzierdiejs. Tys ari ir zynoms signals, ka filologiski zynūšim jaunīšim, kuri interesejās ari par aktualitatem latvīšu literaturā i kulturtelpā, tys latgaliskais (voi konkreti autori) ir paskriejs garum. Ka tev kotru reizi nu jauna ir juoīt i koč kas juostuosta, tys ari tai… Lai ari maņ ar tū problemu nav, es labi jiutūs ari, ka maņ “PEN America” ir juostuosta par latgaliskū kulturu, kurā ir labi, ja 50 pareizraksteibys puorzynuotuoji i 10-20 literati. Juoatzeist, ka gona interesants fenomens Eiropys pīrūbežā.
Es poša asmu daudz dūmuojuse par raksteišonu. Nu vīnys pusis, raksteit latvyski maņ byutu vīnkuoršuok, partū ka, lai cik sovaiži tys naskaneitu, latvīšu literarajā volūdā maņ ir leluoks vuordu kruojums, vīgļuok atrast sinonimus i tt. Tok latgalīšu volūda ir muna dzymtuo volūda, kurā ir pavysam cytaiž, vīgļuok i breivuok izasaceit. Kai tu itamā ziņā jiutīs?
Es dūmoju latgaliski, sātā runoju kai latgaliski, tai latvīšu literarajā volūdā. Kai Iveta saceja, latvīšu literaruo volūda maņ ir mīlesteibys volūda. (Smaida.)
Maņ ir gryuši pījimt tū, ka, ja tu naroksti latvīšu literarajā volūdā, tev praktiski nav īspieju publicētīs. Tu esi eksotika, taids frīks, kurs ir gona interesants. Bet nu tuo var sagurt. Ir gryuši storp sovejim byut svešajam.
Kū tu vyspuor dūmoj par latgalīšu autoru īsakļaušonu t. s. kūpejā Latvejis kulturtelpā? Beidzamajā laikā, raugūt tymā vysā īdzilinuot, asmu tykuse da sajiutys, ka latgalīšu autori ir apsavainuojuši iz latvīšu autorim, ka jūs nasaprūt i napublicej. Nu ūtrys pusis, tī latvīšu autori, kuri sovā veidā ir raudzejuši spert sūleiti preteimā, pīmāram, raugūt atdzejuot latgalīšus, ir apsavainuojuši, ka jim piec tam teik puormatumi. Kai tu jiutīs itymā vysā stuostā?
Maņ ruodīs, ka golvonais ir byut sakareigam cylvākam. Ka ar tevi vysu var sarunuot, tu naturi ļaunu pruotu, tod ar tevi sadarbeiba veidojās daudz vīnkuoršuoka nakai tod, kod vysu laiku esi kaškeigs par koč kū. (Smejās.) Es ari pamieginuoju kaškētīs ar Satori.lv redaktoru Henriku Eliasu Zēgneru. Es vys vēļ gaidu kaidu viesti nu juo, parkū jis napublicej latgalīšus, bet nagrybu iz tū fokusētīs. Asmu drupeit apsavainuojuse iz juo, ka jis pasaceja, ka munim dorbim nav literaruos kvalitatis. Labi, lai tai byutu. (Smejās.)
Tys varbyut maņ vīns taids smīkleigs pīmārs, kuru nūteikti atsver cīši loba sadarbeibys pīredze ar cytim muokslinīkim i literatim. Atsevišķs lels paļdis Džeidam Vilam par tū, kū jis dora, i, prūtams, ari vysai “Latvian Literature” komandai, paļdis ari Ingai Gailei, ka jei nanūsabeida mani laist iz skotivis “Lady Fest 2022”, ari apvīneibys “bernurits” puišim – Makšam (Maksims Šenteļevs) i Rostislavam (Rostislavs Rekuta-Džordževičs) munys ovacejis par sadarbeibu “Prima Vista” – turu gaišā pīmiņā. Maņ ruodīs, ka vyspuor jau muokslinīkim, tulkuotuojim ir juobyut atvārtim. Ka sabīdreiba vyspuor ir atvārta, pījamūša, rodūša, ir daudz leluoka prīca dorbuotīs, byut kluot i īsasaisteit vysaidūs procesūs.
Jūceigi jau skanēs, bet maņ beja cīši baist skaiteit dzejūļus Punctum festivalā. Tī vajadzēja taiseit parafrazis ar Linarda Tauna dzeju. Jis jau tai ir taids gona sarežgeits dzejnīks, i ka tys ir juodora, lītojūt tū latgalīšu kodu… Byut īmastai Reigys vidē ir gona izaicynūši, varbyut tys maņ ir vēļ gryušuok nakai uzastuot Amerikys publikai. Tok es koč kai teiku golā ar sevi i atrūnu ari Reigā cylvākus, kurim latgalīšu volūda voi muna personeiba ruodīs gona interesanta.
Vakar maņ beja saruna ar Valentinu Lukaševiču. Nu tuos maņ cīši aizagiva dūma, ka tūs eistūs muokslinīkus jau praktiski nainteresej nikaida kulturpolitika voi volūdys vaicuojumi. Jūs interesej muoksla, tuos radeišona teirā nūzeimē. Aizadūmuoju, voi nav tai, ka latgalīšu autori puoruok daudz dūmoj par blokus lītom, kas jim naļaun piļneibā koncentrētīs iz muokslu?
Es cīši pīkreitu. Zyni, kaids ir muns kriterejs storp cepšonūs i muokslu? Nu muokslys tev vysod ir sajiuta, ka esi padarejs lobu dorbu. Tev ir tei laimis sajiuta. Tev ruodīs, ka ir radeits kas vierteigs. Kod saprūti, ka tev koč kaidys kulturpolitikys lītys aizsuorņoj golvu, tu esi kaškeigs, neigrs, jau palīc dusmeigs. Nu tuo nav prīcys ni tev pošam, ni tovim tyvinīkim i draugim. Vīnā breidī nu tuos kulturpolitikys vajag atsaslēgt.
Storp cytu, Valentins sovulaik beja vīns nu tūs cylvāku, kas mani cīši īdvasmuoja raksteit, taišni mainūt tūs volūdu kodus. Partū asmu cīši prīceiga, ka jis ir “pierobežu” redaktors. Nūteikti saglobuošu juo lobuotū manuskriptu ar pīzeimem, kas ir drukuotā veidā. Tys ir kai atsevišks muokslys dorbs. (Smaida.) Paļdis Valentinam!
Naseņ intervejā žurnalā “Domuzīme” Ilze Sperga pīsauce tevi kai tū latgalīšu autori, kura “ambiciozi rauga izalauzt nu latgalīšu “stykla burkys””. Voi tev pošai ari ir taida sajiuta, dūmojūt par vysaida veida Latvejis mārūga i ari storptautyskom literaturys nūtikšonom, kuruos esi pīsadalejuse – tu iz tū tai mierktīceigai ej?
Es dūmoju par vuorda “ambiciozi” nūzeimi…
Es tū varbyut sasaisteitu ar tū, kū Ilze ari sarunā saceja – bīži viņ latgalīšu autori, lai ari zynomi, izavielej palikt naradzami. Jei saceja ari konkretu pīmāru – piec gruomotys izīšonys autoram sarunuota interveja radejā, bet jis iz tū pat naatīt.
Dūmoju, ka es dīzgon mierktīceigi ceņšūs izīt, jā. Te ir tys interesantais paradokss – kod izguoja “Sīvīte”, es beju dīzgon nūskaņuota, ka grybu nūsaglobuot laukūs, aizkrist aiz kaida teiruma. Lai maņ byutu sāta meža molā i navajadzātu ruodeitīs cylvākūs. Es nūteikti nagribieju giut koč kaidu socialu atpazeistameibu. Maņ dzeivē vysod ir tai, ka nūteik vyss tys, kū es nūteikti nagrybu. Es ari nikod naasmu gribiejuse byut vadeituoja. Nikod. Bet dzeive daspīde ari tai byut.
Saprūtu, ka tamā “latgalīšu burkā” maņ ir dīzgon šauri, koč kurā breidī ari jau garlaiceigi. Mums tei paaudžu maiņa literaturā nūteik cīši reši. Es tagad cīši cereigi verūs iz tevi. Ceru, ka varbyut tev kaidreiz byus dzejūļu kruojums.
Maņ nav tuos motivacejis palikt latgalīšu vydā, byut izolātai. Maņ gribīs īt uorā, runuot ar cylvākim. Itymūs puors godūs asmu tykuse ari pi puorlīceibys, ka asmu gona interesants cylvāks, naatkareigi nu tuo, asmu voi naasmu latgalīte. Ir interesanti, runojūt ar cylvākim, lauzt tūs stereotipus, ka vysi latgalīši dzeivoj laukūs, ka te nav elektreibys, bet, ka mes ari asam izgleituoti, breineigi i progresivi cylvāki.
Nu cytu latgalīšu autoru asmu saprotuse, ka jī skaita, ka vysim Latvejā vajadzātu saprast i prast skaiteit latgaliski. Kai ruodīs tev?
Maņ par itū ir bejušys diskusejis privatuos sarakstēs. Labi, jius gribit, lai vysi saprūt latgaliski. A kū jius esit darejuši, kab latgalīšu rokstu volūda, pīdereiba Latgolys regionam byutu prestiža? Kaidus cylvākus poši latgalīši vierzej par liderim? Kaidi ir tī cylvāki, kuri pauž latgaliskū sabīdryskū dūmu? Ka myusu lideri ir kategoriski, bezkauneigi, kas naīsaklausa ūtrā cylvākā, nav diplomatiski, kas vierzej sovys interesis vaira nakai koč kaidus latgalīšu kulturys vaicuojumus, tod nav juosabreinoj, ka puornūvadnīki myus uztver tai, kai uztver. Ka mes īmam ar kategoriskumu i sokom, ka jums ir juozyna latgalīšu volūda, cytaiž jius esit duraki… Ka atseviški individi voi tūs kūpums nasaprūt, ka cylvākam ir tīseibys pasaceit nā, ka cylvākim parosti ir dīzgon osa reakceja pret tū, kū jim uzspīž, ka jim ir tik kulaks goldā, tod kaida vyspuor var veiduotīs sadarbeiba ar cytim i latgalīšu tāls?
Šaļtim var dzierdēt puormatumu, ka latgalīšu autori namuok sevi reklamēt. Tu, gaidūt jaunuo kruojumu izīšonu, esi suokuse veiduot “TikTok” video ar sovim dzejūlim. Voi tev ruodīs, ka autorim juomeklej jauni i naparostuoki celi, kab atrostu sovu auditoreju? I voi tys vyspuor ir juodora pošim autorim?
“TikTok” maņ ir eksperiments, lai saprostu, voi vyspuor tai var uzrunuot cylvākus. Tei ari ir atmiņu kruotuveite maņ pošai, kur salikt tū, kas ir aktuals itymā breidī. Maņ ruodīs, ka autorim ir juomeklej jauni celi pi sovu skaiteituoju. Maņ, prūtams, ir cīši svareigi i eipaši sasatikt ar skaiteituojim kluotīnē, tikai tod pa eistam var nūtikt tei energejis apmaiņa. Bet mes navarim zynuot, kaida byus nuokušuo zīma, varbyut otkon byus lokdauns. Partū maņ cīši nasagrybātu pagaisynuot kontaktu ar cylvākim. Ka es navaru pasarunuot ar jim dzeivē, tod ir juodūmoj par planu B.
Tu jau pīmynātajūs socialajūs teiklūs nareši par Latgolu izasoki dīzgon kritiski. Kas, pa tevim, ir tuos golvonuos lītys, kū tu ite grybātu redzēt cytaiduokys?
Vajadzātu maineit cylvāku attīksmi pret nūteikūšū. Ka kaids pasoka kaidu kritisku vuordu i tū pamatoj, navajag iz reizis īsacierst. Tu vari izvērst ar mani diskuseju voi izdareit koč kaidus secynuojumus. Maņ ruodīs, ka latvīšim kūpumā nasagryb runuot par problemom, lai tik soka, cik mes asam labeni, breineigi i foršeni. Nu ūtrys pusis – mes vysi laiku žālojamīs. Vīnai sabīdreibys daļai vysu laiku ir tys toksiskais pozitivisms – ka vyss ir labi i par problemom narunuosim. Ūtrai daļai otkon vysu laiku vyss ir švaki. Tik ilgi, cikom vīna grupa nasaredzēs tū ūtru grupu, cikom nabyus sabīdreibys izaleidzynuošonuos, nikas nasamaineis.
Maņ ir gryuši pījimt, ka Latgolā ir koč kaida baļsteišonuos iz statusim. Ari kritiskuo dūmuošona pi myusu pīklyboj. Maņ juodūmoj ari par vierteibu sistemu. It kai mes asam katuoli, kur teik runuots par cylvākmīlesteibu i mīlesteibu vīnam pret ūtru, bet reali dzeivē jau tys nastruodoj. Ir baumuošonys, aprunuošonys, slapanuos lītys, kas nūteik aiz mugorys. Nikas nasamaineis, cikom mes naatsavadeisim nu sovu līkuleigūs masku i dubultūs standartu. Muokslinīkim jau vysod ir juobyut vāruotuojim, juospiej fiksēt nūteikūšais, varbyut ari juoparoda koč kaidys lītys, juopaboksta. Mes beistomēs nu cīši daudzu lītu, ari sova vīdūkļa izsaceišonys. Tok eistineibā es itymā breidī pat grybātu nūsarūbežuot nu socialuo aktivisma.


text:
Nūtiks latgalīšu dzīšmu koncerts “Dzīšmu gruomota”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Īsadvesmojūt nu ituo gods pavasarī izdūtuos latgalīšu dzīšmu gruomotys “Muna dzīšmu gruomota” 7. novembrī Latgolys viestnīceibā GORS nūtiks latgalīšu dzīšmu koncerts “Dzīšmu gruomota”. Tymā skanēs gondreiž div desmitis tautā meilātu i labi zynomu latgalīšu dzīšmu, kai ari kaida varbyut mozuok zynoma.
Latgalīšu dzīšmu kruojumu “Muna dzīšmu gruomota” izdavuse bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”. Kruojumā apkūpuotys 300 dzīsmis latgaliski – i tautysdzīsmis, i autordzīsmis, kurys aptver ap 100 godu ilgu periodu – nu 20. g. s. suoku da pat 2019. gods ūtrai pusei.
Vysys koncertā “Dzīšmu gruomota” īcarātuos dzīsmis atrūnamys itūgod izdūtajā dzīšmu kruojumā, dažys dzīsmis pīdzeivuos jaunu skaniejumu, dažom tys byus labi zynomais i godim puorbaudeitais. Gaidomi ari video par kotru dzīsmi, atkluojūt tuos rasšonuos i skaniešonys stuostus, par gaidomū koncertu informej tuo organizatori.
Koncertā “Dzīšmu gruomota” pīsadaleis apvīneibys “Raxtu Raxti” muziki, Artūrs Uškāns, Guntis Rasims, Kristaps Rasims, Arņs Slobožanins, Dainis Skutelis, Andris Baltacis, Guntra Kuzmina-Jukna i Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai”, Jurs Vucāns, grupa “Latgales dāmu pops”, Jurs Ostrovskis i Kārlis Kazāks.


text:
Vikipedeja:Kai papiļdeit rakstīni
Vikipedeja dora pa sovim «viki» principim: sevkurs puslopys gosts var papiļdeit ite radzamūs rakstīņus i puormejumu iz reizis ite varēs apsavērt. Zamuok sastuosteits, kai pošim redigēt Vikipedejis puslopys, lītuodamim viki-apzeimīņus.
Apsaverit taipoš:
- Paleigs suociejim;
- Kai sastateit rakstīņus;
- Kai pasaukt rakstīņa;
- Nūsacejumi un nūruodejumi — Vikipedejis kūpeigī nūsacejumi deļ stiļa, strukturys i rakstīņu nūformiejuma.
Izraudzeit jaunuos damanis varit "Smiļkšu skreinē"
PamatsLabot
Nagryuts redigēt puslopys tekstu «viki» apleicē. Kod damīgts iz vuorda «edit» (viersā; ci iz nūruodis «edit» rakstīņa viersejā daļā pa lobai), puslopys izavierīņs mejās – redigiešonys apleicē suoku teksts irā na vīņ skaitoms, a i lobojams, lītojūt Vikipedejis seviškuos zeimis. (Tai saucomū markiešonu «viki», ap kurū sastuosteits zamuok.)
Tuoļuok:
- padorit grybamūs puormejumus;
- eiši aprokstit padareitūs puormejumus;
- damīdzit «en:Show preview» i puorsaverit, ci tekstu puormejūt navā atsarodušys klaidys;
- kod vyss izaver parādā, mīdzit «en:Save page».
Jius varit mīgt iz "Diskusejis" i apsavērt dūmu meita, kur Vikipedejis lītuotuoji apsprīž rokstomū. Mīdzūt iz "+" dasalīk jauna tema, tok varit taipoš papiļdeit i asūšūs rakstīņus. Ka dorot pataisejumus dūmu meitūs, lyudzami puormejumus registrejit, kai vysod, turitēs pi nūsacejumu.
Tekstu lobuošona nazkuram var ruodeitīs parūčuoka, kod asūšais rakstīņa teksts puorspīsts kurymā naviņ teksta redaktorā, tī pataiseits i piečuok otkon puorspīsts atpakaļ Vikipedejis apleicē.
Lyudzam vysus rakstīņus sastateit, verūtīs iz jūs tematiku nu neitraluo vierīņpunkta. Raugit napaļaut aptuomysku ci cīši subjektīvu pījāmumu, taipoš puoreigu emoceju. Vysod īlicit nūruodis iz informacejis olūtim, kuru izlītuoti sastotūt Jiusu rakstīņus. Ite byus i lobs paleigs citym Vikipedejis gostim, kab jī varātu papiļdeit Jiusu rakstīņus i daudzi kuo nu jauna dazynuot. Citatus varit apzeimēt akademiskai, kai (Example, 2004, pp 22-23), ci ar viersejū darunys skaitleiti 1 , tys paleidzēs atrast jū rakstīņa beiguos asūšajā nūruožu sarokstā.
Kod jaunais rakstīņs sastateits, irā nazcik lobu vareibu:
- lītuot Tematiskuos nūruodis, kab izraudzeitumet jau dasītūs rakstīņus.
- lītuot Search pūgu, kab dalyktumet Vikipedejis rakstīnim radneigūs i īlyktumet nūruodis iz taidim rakstīnim.
Eišuok pasokūt – turitēs pi nūsacejumu: tys nagryuši i cīši līteigai.
Nazeimeigi papiļdejumiLabot
Registrietom puslopja lītuotuojom piec kaida naviņ roksta maineišonys ir vareiba pasludynuot sovys darbeibys kai «maznūzeimeigys» - tas cīšan īsakuomi, kad lobuojomim nav lela ītoka iz roksta pirmiejū īguodu. Pi taidim pīskaituom drukavys ci ortograpejys klaidys, kaidas naviņ nūformiejuma maineibys, puora vuordu mejšonu vītom i leidzeigys darbeibys. Taipat par maznūzemeigom dievejomi interviki nūdrūšinuojumi –saitys, kategorijys un citys «strukturuos» lobuojumys, kuri pošam rakstīkom narāduos puorejū Vikipedejis gostu vieriebys cīneigi.
Sevkurai cytai maineiboi rokstūs daīt tykt zinuomai cylvākim, kas tura iņteresu ap juo tematiku. Ij maineiba, kas dasadūruse tik da vīna vuorda, skaituoma par svareigu, kab spiej da serdys mainiet rokstā liktū informaceji.
Lelums Vikipedeja lītuotuoju pi puslopa skaiteišonys maznūzeimeigūs labuojuomus aplaiž bez seviškys maneibys, i daže jim dūta vareiba maznūzeimeiguos maineibys nūglobuot, kab natēreitu laika seikumīm. Par tū sevkuram roksta lobuotuojom daīt cīšan apdūmuot ci par tīsu juo veiktuos maineibys napamet ītaku iz vysa roksta dūmu.
Bez eistonas vajadzeibys namīdzīt izvēlis «maineibys skaitiet kai maznūzeimeigys», bo tai īstateita viņ prīšk rokstu „kosmetisku proceduru” doreituoju porūceiguma.
Anonimim (bez sova slāgvuorda i paroļa) puslopa gostym nadaīt vareibys statiet maznūzeimeigūs lobuojumys, kab taida vareiba dasalaistu lelu breivi vandaļu ļauneibom.
Ite vēļ vīns īguods, par kū līteigi registrietīs Vikipedejis apleicīnē.
Viki-markiešonaLabot
Zamuok Jyusu tiemiebai pīduovuota Vikipedejis redigiešonys vareibu tabele ar pīmārim. Atguodynuojums, cikuom vēļ naasat drūši par sovu darbeibu rezultatim Vikipedejis apleicīnē, īvārūt lyugumu lādeit vysis savys dareišonys «smiļkšu skreinē».
Padalis, aiļkūpys, saroksti i ailisLabot
... tuoļuok byus vēl...


text:
Connecting Points / Released in the spring of 2014
Cover: Edgars Zvirgzdiņš / Artists: Oskars Pavlovskis, Inga Erdmane, Tron Karton, Reinis Hofmanis, Kaspars Groševs, Ieva Kraule, Andrejs Strokins, Lazy Bra, Alnis Stakle, Arnis Balčus, Dace Sietiņa, Edgars Jurjāns, Andrejs Lavrinovičs, Imants Aurora Daksis, Biruta Fogele, Maija Kurševa, Ilze Vanaga, Evelīna Deičmane, Mārtiņš Zutis, Ieva Raudsepa, Roberts Rūrāns, Evita Goze, Arturs Koršs, Reinis Lismanis, Toms Grīnbergs, Paulis Liepa, Līva Rutmane, Liena Bondare, Diāna Tamane, Romans Korovins, Ivars Grāvlejs, Reinis Pētersons, Klāvs Loris, Viktorija Eksta, Jānis Klaučs.
Editors: Andrejs Lavrinovičs, Maija Kurševa
Format: 21x30 cm
56 pages
Full colour, stiched binding
English.


text:
Latgolys muziki aicynoj atlaist grupys “Pussy Riot” dalineicom
Mes, Latgolys muzykys grupys (Dabasu Durovys, Bez PVN, Likteneigais pagrīzīņs iz Vainovu, Inde Indive, D-Light, New Buzz, Green Novice, Laimas Muzykanti i c.), skaitam, ka 2 godu cītuma struope grupai “Pussy Riot” (Krīvejā) ir par borgu i nav adekvata jūs puorkuopumam. Grupa “Pussy Riot”, piec myusu dūmom, par sovu politiskū protestu sajam navys taisneigu tīsu, bet gon politisku izariekinuošonu.
Respektejūt i pījamūt Krīvejis politiskuos eipatneibys i varys īstuožu centīņus saglobuot kontroli puor ļaudim, muokslenīkim i sabīdreibu kūpumā, izmontojūt paraugpravu kai ībīdiešonys taktikys elementu, aicynojam vys tik respektēt jaunuos sīvītis, nasaškodēt jom dzeivi, naatjimt bārnam muoti i nainterpretēt parostu huliganismu kai beistamu kriminalu nūzīgumu. Taipat aicynojam bazneicys golvu pīsavīnuot vasaluo sapruota bolsam, aizlyudzūt par nalaimeigajom griecineicom, pīdūdūt jom.
Vaira informacejis par “Pussy Riot”, vēļ Latvejis muziķu vīdūkli verīs ITE
Karteņā krīvu feministu pank-roka grupa “Pussy Riot”, nu škārsteikla enciklopedejis Wikipedia, foto Igors Mukhins


text:
Pyuraluodis Latgolā – skreinis
Latvejis Etnografiskuo breivdobys muzeja (BDM) pīmāri
Raksteits man peùra vóks,
Raksteits peùra dibiņeņš;
Tik vín beja naraksteitys
Peùrâ bolltys vyllnòņeitys.
(Daugovpiļs apr., Leivuona pag. 7810-0)
Kuozys vysom pasauļa tautom ir bejušs i jūprūjom ir vīns nu nūzeimeiguokajim i kruošņuokajim gūdim cylvāka myužā. 19. godu symtā, meitai izejūt pi veira, tāvam ar muoti beja juosaryupej leidza dūdamuos mantiskuos vierteibys, bet meitys aizdavums leidz ar cytu sīvu paleidzeibu beja salūceit pyuru. Tys nūzeimoj, ka leidz preceibom pyuraluode beja juopīpylda ar dažaidim rūkdorbim (cymdim, zečem, vylnainem), kuri nūderēja kai duovonys kuozu gostim i suocūt lauleibys dzeivi.
Jaunuo veira sātā, dolūt pyura tekstilejis, pyuraluode atsaroda uzmaneibys centrā, deļtam tū ceņtēs padariet kūšu i kruošņu taipat kai pyura vylnainis, cymdus i cytys tekstilejis. 20. gs. suokumā pīraksteituos teiciejis līceibys aplīcynoj, ka par šmukuokajom tyka skaiteitys krosotuos pyura luodis – “Balts koks nekas neesot, pervēts gan smukāks.” Dzeivojūt veira saimē, pyuraluode atguodynuoja jaunajai sīvai par tāva sātu i kuodreizejū meitys dzeivi.
Leidz 17. gs. skreine bejuse praktiski vīneiguo mēbele dažaidu sluoņu cylvākim vysā Eiropā, bet zemnīku kulturuos skreinis (pyuram, naudai, dokumentim, škoļnīku montom i tamleidzeigi) tyka izmontuotys leidz 20. gs. suokumam. Latvejis teritorejā zemnīku meitys pyuraluodis vysagruok suoce izmontuot Kūrzemē i Zemgalē. Senejuokuo pi zemnīkim apzynuotuo pyuraluode ir nu Līpuojis apriņķa Neicys pogosta, tei datejama ar 1670. godu (1. att.).
1.att. Senuokuo zynamuo pi zemnīkim konstatātuo pyura luode (Atsarūn BDM)
18. godsymta Kūrzemē, Zemgalē i ari Vidzemē golvonūkuort nu prīdis kūka darynuotuos luodis tyka aizviņ vairuok izmontuotys tekstileju uzglobuošonai. 19. godu symtā dažaidys daudzveideigys, apkoltys i kruosuotys pyuraluodis tyka lītuotys vysā Latvejā, tymā skaitā ari Latgolā. Boguotuokajom i diženuokajom meitom asūt bejušs pat vairuokys pyuraluodis.
Kurzemē, Zemgalē (2. att.) i Vidzemē (3. att.) pyuraluodis tyka nūkruosuotys i ar ūtu rūtuotys kruosainim zīdim, vijeigim augim, vāzem, putynim, goda skaitlim i personvuordu motivim. Rūtuojumim pīdāvāta ari mitologiska nūzeime, pīmāram, storks ness meitai labkluojeibu, svieteibu i augleibu. “Stārķis vispār pervēts tādām pūra lādēm, jo tas nesis svētību meita.i” (stuostejs Voldemārs Dzeguze dz. 853.g., nu Cāsu apr., Rāmuļu pog.).
2.att. Pyuraluode. 1854.g. (Atsarūn BDM)
3.att. Pyuraluode. 1862.g. (Atsarūn BDM)
Jiùs, bogóti boļeļeņi,
Kù jiùs man ìdevet?
Tàva perktù skreini vadu,
Mòtes austas vyllnòneitis.
(Rēzeknis apr., Sakstagola pag.)
Par tipisku Latgolys pyuraluodi teik saukta „skreine” (4. att.), kuru darynuojušs amatnīki – specialisti pyuraluožu darynuošonā. Jī 19. godu symta vydā i beiguos puordevušs luodis Preiļu, Ludzys, Daugovpiļs, Kruoslovys i cytu Latgolys piļsātu i mīstu tiergūs. Pīmāram, Daugovpiļs apriņķa Pildys pogosta Spiņera sādžā vēļ 20. godu symta suokumā dzeivuojs kaids amatnīks, kurs nūsadorbuojs tikai ar pyuraluožu izgataveišonu i puordūšonu Ludzā.
Latgolys pyuraluodis datiejums, vizualais tāls (forma, kruosa, apkolumi) i nūvītuojums ir atšķireigs nu cytim Latvejis nūvodim. Skreinis izgataveitys 19. gs. vydā i beiguos, tuos ir zylys ci zalis i ūtātys ar spīdūga kruosuojumim, tuos nūvītuotys dzeivojamuos sātys ustobā radzamuokajā vītā. Kūrzemē, Zemgalē i Vidzemē pyuraluodis leluokūtīs tyka uzglobuotys klietīs.
4.att. Skreine. 19.gs.beigys. (Atsarūn BDM)
Vizuali skreine ir pakšu konstrukcejis luode ar izlīktu vuoku i pacilu, tai var byut uzstuodeitys kuojenis. Vysu skreiņu izmāri ir aptuveni leidzeigi – garums 100 cm, augstums 75 cm, plotums 65 cm. Luodis vertikaluos škautnis apkoltys ar malni kruosuotom skuorda slūksnem, iz vuoka tuos var pa diognali krustuotīs, rūkturi suonūs, īstruoduots sliedziejmehanisms. Ap metalapkolumim kruosuotys malnys linejis, rodūt īspaidu, ka apkolums ir krītni plotuoks. Dažkuort luodis šķautnis ir apkoltys ar eisom horizantalom metala jūsleņom, bet šķautnis malnais kruosuojums, tuos savīnojūt, roda iluzeju par apkolumu.
Skreinis kruosuotys zylā (5. att.) ci zaļā (6. att.) kruosā i rūtuotys ar raibu spīdūga kruosuojumu, kurs veidoj geometriskus zīdu motivus. Spīdūgu kruosys: sorkons, voskons, bolts, ari malns.
5.att. Skreine. 19.gs.beigys. (Atsarūn Preiļu viesturis i lītišķuos muokslys muzejā)
6.att. Skreine. Ap 1850.godu. (Atsarūn BDM)
Latgolys skreinis ir leidzeigys Lītovā lītuotajom i par “kuparim” sauktajom pyuraluodem (7. att.). Lītovā spīdūga ūtejumus veiduoja burkuonā ci batvinī izgrīžūt lapeņu, zīdeņu ci kū cytu, īmārcūt tū kruosā i veidojūt dekorativys nūspīdumu jūslys iz luodis plaknem. Skreinem leidzeigys pyuraluodis tyka izmontuotys ari Augšzemē, kai tys radzams Dvītis palīnys Atālu rejā (8. att.).
7.att. Kupars. 19.gs. (Atsarūn muzejā „Sēla” Leitovā)
8.att. Pyuraluode. (Atsarūn Demenis pog. Atālu rejā).
Raibuos skreinis narūtoj uzkruosuots goda skaitlis ci meitys vuords. Sovukuort iz tom Latgolys pyuraluodem, kurys kruosuotys ar ūtu, dažkuort var byut attāluots ari luodis kruosuošonys i meitys kuozu goda skaitlis. 19. gs. beiguos darynuotajom skreinem bīžuok zynomi ari tūs darynuotuoji i kruosuotuoji, pīmāram, Abrenis apriņkī apzynuotū zaļū skreini darynuojs i kruosuojs Ontons Čerņavskis.
Tykušs lītuotys ari nakruosuotuos i vīnkruosainuos pyuraluodis, formuos leidzeigys skreinem. Nakruosuota pyuraluode radzama Breivdobys muzeja Krīvu zemnīku sātā (9. att.). Tei nav apkolta, bet pīmontāts sliedzenis mehānisms i metala endžis. 19. godu symtā dīzgon bīži lītuotys ari vīnkruosainuos luodis, kurys kruosuojums imitej kūka škīdru (āderiešonys tehnika), kai tys radzams pīmārā nu Rēzeknis apriņķa Makašānu pogosta (10. att.). Kūka škīdrys imitiešonys kruosuojumu veidoj iz tikkū nūkruosuotys luodis ar kemmi valkūt linejis aba kūka škīdrys imitiejumus. Rēzeknis apriņķa Silajuoņu pogosta Leinišķu vīnsātā 1943. godā fiksātū skreini darynuojs leivuonīts Alozs Stara, bet kūka škīdrys imitiejumu zeimiejumu kruosuojs kaids veirīts godūs, latvīts nu Vidzemis, kurs staiguojs apleik i kruosuojs piec pasyutejuma, saukts par „pervali”.
9.att. Nakruosuota pyuraluode. 19. gs. beigys. (Atsarūn BDM)
10.att. Pyuraluode ar imitātu kūka škīdrys zeimiejumu. 19. gs. beigys. (Atsarūn BDM)
Latgolā tyka lītuotys ari ar rūku apglaznuotuos pyuraluodis, tuos formali leidzeigys skreinem. Ūtātī motivi: zīdi, putyni i kuozu goda skaitli (pīmāram, 1864, 1894, 1884). Eipaši juoizceļ Rēzeknis apriņķa Kaunatys pogosta i tuo rūbežpogostu: Andrupenis, Maltys, Rāznys, Pildys i Rundānu, 19. godu symta vydā darynuotuos pyuraluodis. Latvejis Etnografiskuo breivdobys muzeja kruojumā atsarūn vīna pyuraluode nu Kaunatys pogosta Mičuleviča sātys (11. att.). Tai rakstureiga pakšu konstrukceja, izlīkts vuoks ar pacilu. Kruosuota zaļa, malns jūslu kruosuojums imitej metalapkolumus. Iz prīkšejuos plāksnis attāluoti zīdi, lopys, vāze, kai ari gaiļs ar vystu. Tī simbolizej veirišķuo i sīvišķuo apvīneibu – lauleibu. Tukuma apriņķa Enguris pogostā teiciejs Anfrejs Tīle Pīminekļu Vaļdis darbinīkim 1930. godā zynuoja stuosteit: „Uz lādēm parasti krāsoti – mālēti gaiļi, puķes, stārķi. Gaiļi mālēti, lai čakli pūru dara un ilgi neguļ. Stārķis nesot laimi jaunajam pārim.” Ari iz 19. godu symta beiguos darynuotajim pyura skapim Kaunatys pogostā ar ūtu izzeimuoti leidzeigi motivi kai iz pyuraluodem.
11.att. Pyuraluode nu Rēzeknis apr. Kaunatas pog. Mičuleviča sātys. (Atsarūn BDM)
Lai ari vēļ 20. gs. suokumā Latgolā bejušs vītys, kur darynuotys skreinis, tūmār pyura uzglobuošonai leluoku pīkrisšonu īgiva skapi i kumuodis. Luodis tyka nūlyktys klietīs ci pyunēs, i tymuos tyka uzglobuoti cyta veida prīkšmati: zyrglītys, kasdīnā nalītuotuos drēbis, iedīņs (gaļa, mylti, pīna trauki), kai ari kaida luode topa par trušu byuri i tamleidzeigi.
Ka jums ir vēļ kaida informaceja ci ari kaidi rokstā napīmynāti Latgolys pyuraluožu pīmāri, byušu cīši pateiceiga, ka īpazeistynuosit mani ar tim. Tys maņ cīši nūdarātu i boguotynuotu pietejumu par Latvejis etnografiskajom pyuraluodem. Muns eposts inese.kundzina@brivdabasmuzejs.lv.
Roksta autore: Mg.art. Inese Kundziņa


text:
Caturtdiņ vysys dīnys garumā Latgolys kongresa ītvorā nu 9:00 da 15:30 nūteik dorba sesejis par aktualajim vaicuojumim: izgleiteiba; volūda; tīseibys, viesture, drūšeiba; ekonomika.
Seikuoka informaceja par temom i par runuotuojim kotrā dorba grupā atrūnama kongresa kūpejā dorba programā.
Vysys dīnys garumā var sekuot nūteikūšajam tīšsaistē. Tai kai dorbs nūteik četrūs virzīņūs vīnlaiceigi, tod attīceigi juoizavielej vīnu “ustobu”, kura vairuok interesej:
Papyldu nu 16:00 stuņdem byus ari vairuoku gruomotu prezentacejis, kurys attuolynuotai varēs apsavērt ari ite: