text:
29.09.2017
Folklorys i kulturviesturis interesenti 23. oktobrī 14.00 teik aicynuoti iz Latvīšu folklorys kruotivis (LFK) izbraukuma seminaru Latgolys Kulturviesturis muzejā, Rēzeknē. Seminarā garamantas.lv redaktoris – Elvīra Žvarte i Kristīne Pokratniece īpazeistynuos interesentus ar LFK digitaluo arhiva izmontuošonys vareibom, kai ari pastuosteis i paruodeis, kaidi Rēzeknis pusis materiali atrūnami Latvīšu folklorys kruotivē.
26.05.2016
1960. goda ekspediceja Dagdā, folkloristi pīroksta teiciejis Teklis Dzetlys teiktuos melodejis.
2016. godā digitaluo arhiva mierkis ir padareit vysim interesentim daeimamys Latvīšu folklorys kruotivis reikuotūs ekspediceju kolekcejis. Pyrmuo ekspediceja iz Latgolu nūtykuse 1948. godā, kur studenti vadeituoja Borisa Infantjeva vadeibā pīroksta Latgolys krīvu folkloru Rēzeknē. Plašuok organizātys ekspedicejis Latgolā suokās 1955. godā, kod folkloristi devēs iz tūreizejū Viļānu rajonu. Itūšaļt digitalajā arhivā var īpazeit jau 8 apjūmeigus kolekceju materialus nu:
11.02.2016
19. februarī tiks atkluota akceja "Volūdys tolka". Sevkurs, eipaši Latvejis izgleiteibys īstuodis, aicynuots kūpeigim spākim paleidzēt folkloristim atšifrēt senejūs rūkrokstus i pīzeimis, kuru vydā, īspiejams, ir atrūnams ari saimis, rodu voi draugu pīraksteitais. Akcejā, kura ilgs da 30. apreļa, školānim vītnē talka.garamantas.lv byus vareiba pīsadaleit virtualajā tolkā - tradicionalū kulturys materialu puorraksteišonā. Aktivitate byus daeimama desmit volūduos, i kotrys var izavēlēt sovom spiejom i interesem atbylstūšu materialu. Dorboutīs var gon klasē, gon sātā, kai ari, lītojūt mobiluos īreicis.
10.11.2015
Nautrānu pusis folklorys kolekcejis:
Vuorkovys pusis folklorys kolekcejis:
02.04.2015


c: text/html

text:
Andrejam Paulānam — 115
Dzims 1896. goda 30. novembrī Sylajuoņu pogosta Šembeļu cīmā, mirs 1973. goda 29. novembrī i paglobuots Feimaņu kopūs. Eistais vuords Andrivs Povulāns-Kraskevičs.
Leidzeigi kai ir sataiseits Latvejis kulturys kanons, ar latgalīšu kulturā taids ir īspiejams. Taidā gadīnī ak jau keramiks Andrejs Paulāns byutu vīna nu Latgolys kulturys personeibom, kas juozyna kotram. Var diskutēt, cik taida Latgolys keramika myusu dīnuos ir autentiska i cik jei ir baroka kulturys atbluozme zemnīku muokslā. Tok skaidrys, ka taišni tai sauktuos Sylajuoņu keramiķu grupys: Polikarpa Vilcāna, Polikarpa Čerņavska i poša Andreja Paulāna īdybynuotais Latgolys dekorativuos pūdnīceibys stils i sataiseitī vāžu i svečturu pamattipi ir tys, ar kū saprūtom vuordus “Latgolys keramika”.
Deļtuo šudiņ, Andrejdīnā, par vīnu nu Andrejim — Andreju Paulānu, kas cyta storpā šudiņ palyktu 135 godus vacs, koč gryuts jau pasaceit “palyktu”, ka runa par tik cīnejamu vacumu. Taitod runa ir par cylvāku, kas dzims aizpaguojušajā godu symtā i Latvejis i pasauļa kulturā Latgolys vuordu ness i turpynoj nest jau gondreiž symtu godu. Pyrmū medaļu par sovim dorbim jis ir īgivs jau tuolajā 1936. godā, juo dorbi ir saglobuoti i apsaverami na tikai Latvejis muzejūs, taipoš jī globojās i Sevrā, Dublinā, Ženevā, kai ari daudzuos kolekcejuos pasaulī.
Nadaudz par nūpalnim: 1937. godā Paulāna keramika ir īgivuse Sudobra medaļu 1. Latvejis daiļamatnīceibys izstuodē Reigā, Sudobra medaļu Zemgalis izstuodē Jelgovā, Zalta medaļu i diplomu Storptautiskajā muokslys i tehnikys izstuodē Parizē, 1938. godā sekoj Atzineibys roksts Storptautiskajā amatnīceibys izstuodē Berlinē, a 1940. godā Zalta medaļa Latgolys izstuodē Daugovpilī. Sovetskajā laikā juo vuords napagaist — 1957. godā Paulāns teik pījimts Muokslinīku savīneibā, juo dorbi otkon pīsadola izstuodēs: Leipcigā, Ženevā, Ņujorkā, Havanā, Moskovā, Monrealā. Sareikuotys ari vairuokys personalizstuodis Reigā, Preiļūs, Rēzeknē, Ludzā.
Koč stuosts varēja byut pavysam cytaids, ka na I Pasauļa kara i jimā sabūjuotys veseleibys. Pūdus taiseja i juo tāvs Izidors, kas taisejs šmukus i iztureigus muola traukus saimisteibai, i juo div tāvabruoli, ari pats Andrejs Paulāns, vēļ mozs puika byudams, paleidzēja tāvam pi dorba, meiceja muolu, pamozom īsavuiceja omotu. Atsagrīzs nu kara, kurā tyka īvaiņuots i atzeits dīnastei par nadereigu, Paulāns pūdnīceibai pīsavierš jau nūpītnai — izceļ sātu, īreikoj darbneicu i cepli.
Latgolys keramika pīdzeivoj vairuokus apleicejūs i vaļsts interesis pīauguma i gaisuma pūsmus: piec 1926. goda Pīminekļu vaļdis etnografiskuos ekspedicejis aug pīprasejums i interese par Latgolys keramikys izstruoduojumim, 30. godūs pasaruoda īspiejis pīsadaleit i Latvejis, i Storptautiskuos izstuodēs, giustūt panuokumus. Piec tuo 40.-50. godi ir gryuts laiks — sovetskuo vara rauga likvidēt sātys ražuošonu, individualū amatnīceibu i zemnīceibu. Keramiķus aplīk ar miļzeigim nūdūklim, kab daspīstu īsastuot kolhozā, 1947. godā tī ir pat 15 tyukstūšys rubļu godā. Suoc apraksteit lūpus, aizzeimūguot darbneicys. Andrejs Paulāns suoc struoduot par kolhoza pūdnīku — poša materiali i dorbs, a puse īnuokumu kolhozam — pamatā taisa saimisteibys traukus. Tikai 50. godu beiguos keramika otkon teik atzeita par muokslu, Paulāna dorbi teik izstuodeit izstuodēs Latvejā i pasaulī.
Nu 1981. goda teik pīškierta A. Paulāna medaļa i diploms par davumu Latgolys keramikā. 1999. godā tyka atjaunuota A. Paulāna memorialuo darbneica Raiņa literaturys i muokslys muzeja filialē Jasmuižā. Juo vuordā nūsaukta tautys lītišķuos muokslys studeja Rēzeknē.
Kai sacejs literats i kulturys darbinīks Voldemars Kalpeņš: “Kas latvīšu literaturai Raiņs i Blaumaņs, kas latvīšu teatram Smiļgis i Antmaņs-Brīdeits, tys latvīšu tautys muokslai Andrejs Paulāns.”
Informacejis olūti:
Paulāns Andrejs. Latgales kultūras darbinieki 2. – R., 2008.
Preiļu bibliotekys sātyslopa
Rokstu sagatavuoja Ilze Sperga.
Svečtura, vāzis i sviļpaunīka kartenis nu Nacionaluo muzeju kruojuma kūpkataloga.
Andreja Paulāna karteņa nu žurnala “Jaunā Gaita” 1971. goda reportažys. Foto autors L. Balodis.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Bīdreibai 15. dzimšonys dīna i jauns nūsaukums
Bīdreiba “LgSC” ir vīna nu zynomuokūs i aktivuokūs latgalīšu organizaceju, kura eistynoj projektus latgalīšu volūdys i latgaliskuos kulturys telpys saglobuošonai i atpazeistameibys veicynuošonai. Itūrudiņ bīdreiba nūsvinēja 15 godu pastuoviešonys jubileju i maineja nūsaukumu nu “Latgolys Studentu centrs” iz “LgSC”.
Oficiali sovu darbeibu bīdreiba “LgSC” suoce 2005. gods 2. novembrī, apvīnojūt jaunīšus, kurim ir svareigi saglobuot i atteisteit Latgolys i latgaliskū kulturtelpu, latgalīšu volūdu. 15 darbeibys godu laikā sovu mierķu sasnīgšonai bīdreiba ir izdavuse latgalīšu autoru dorbus, reikuojuse seminarus, vosorys školys i latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys, leidzdorbuojusēs latgalīšu raksteibys nūsacejumu izstruodē, organiziejuse izklaidis i latgalīšu modernū kulturu popularizejūšus pasuokumus. Bīdreiba ari uztur pasaulī vīneigū tikai latgalīšu rokstu volūdā saturu rodūšū medeju “Latgalīšu kulturys ziņu portalu lakuga.lv”, kai ari eistynoj cytys aktivitatis.
Itymā rudinī bīdreiba īgiva jaunu nūsaukumu i sātys lopys izskotu, kurs izveiduots ar projekta “Mozuoklītuotuos volūdys, leluos īspiejis. Sadarbeiba pietnīceibā, kūpīnu īsaisteišona i inovativi vuiceišonuos reiki – COLING (projekta leigums Nr. 778384)” atspaidu.
Par jaunū nūsaukumu vaļdis prīkšsādātuoja Edeite Husare soka: “Laika ritiejumā mainejīs nav viņ godu skaitlis kalendarā, bet ari poša bīdreiba, aktivitatis i bīdrus interesis. Ja sovulaik bīdreiba apvīnuoja nu Latgolys eimūšūs studentus, pīduovojūt aktivitatis i pasuokumus, tod niu bīdreibys dorbs i interesis ir vaira vārstys iz latgaliskuos kulturys kūpejū vierzeibu, eistynojūt izdeviejdarbeibys, portala lakuga.lv uzturiešonys i latgalīšu rokstu volūdys veicynuošonys projektus. Par tū leidzšinejais nūsaukums “Latgolys Studentu centrs” vaira nasaruodeja atbylstūšs asūšajai situacejai, i pījēmem lāmumu iz prīšku kai organizacejis oficialū nūsaukumu izmontuot da šam lītuotū i atpazeistameibu īgivušūs bīdreibys abreviaturu “LgSC”.”


text:
Upītes svātkūs byus folkloras festivals, CD prezentaceja i teatra izruodis
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Kas gods augusta beiguos lelus svātkus cīma dzeivuotuojim i gostim reikoj Vileks nūvoda Škilbānu pogosta Upīte. Ituo goda “Svātki Upītie” gaideis gon ar ūtrū Storptautyskū folkloras festivalu “Lipa kust”, gon folkloras kūpas “Upīte” jaunuo muzykas albuma “Ryugts” prezentaceju i treis Latvejas teatru, Nacionaluo teatra, Latvejas Leļu teatra i Dirty Deal Teatro, izruodem lelim i mozim. Kai ari itūgod svātkūs gaidoms styprūs skriejīņs, lelais svātku koncerts i bals ar grupom “Unknown Artists” i “Celinieks”. “Svātki Upītie” byus nu 22. augusta leidz 1. septembrim, informej Namaterialuos kulturas montuojuma centra “Upīte” direktors Andris Slišāns.
Upītes svātki itūgod suoksīs ar Zīmeļlatgolas II Storptautyskū folkloras festivalu “Lipa kust”, kura koncerti Upītie i Vilekī byus nu 22. leidz 24. augustam. Pyrmū reizi festivals “Lipa kust” nūtyka 2017. godā. Ituo goda festivalā pīsadaleis folkloras kūpa “Krynica” nu Bolkrīvejas, tradicionaluos muzykas klubs “Veseta” nu Leituovas, kai ari folkloras kūpa “Upīte”, bārnu folkloras kūpa “Upīte”, Upītes etnografiskais ansamblis, Škilbānu etnografiskais ansamblis, folkloras kūpa “Rekavas dzintars”, folkloras kūpa “Egle”, kapela “Adzele”, kapela “Paeglīte”, folkloras kūpa “Soldanī” i Saļņovas kapela. Festivala laikā byus gon daņču pasuokumi, gon uorzemu gostu koncerts, festivala lelais koncerts i zaļumbals. Festivala “Lipa kust” mierkis ir popularizēt tradicionaluos dejas i tūs dažuodeibu, aicynuot interesētīs par vītejū i cytu vaļstu folkloru, kai ari tradicionaluos kulturas nūtikšonuos arviņ vaira dasaisteit vītejū sabīdreibu. Ideja taiseit festivalu pyrma vairuoku godu roduos folkloras kūpas “Upīte” vadeituojim Andrim Slišānam i Ligitai Spridzānei gribiešonā redzēt doncojūšu Zīmeļlatgolu. Vysi folkloras festivala “Lipa kust” nūtykumi ir bez īejas moksas.
Zīmeļlatgolas folkloras festivala laikā sovu trešū muzykas albumu prezentēs vītejī – folkloras kūpa “Upīte”. Jaunajā kūpas albumā “Ryugts” dzierdamas 14 dzīsmes latgaliski, kuruos ir puormontuotas nu Upītes puses dzīduotuoju. Vysas albuma dzīsmes ir par mīlesteibu, par cereibu i preceibu laiku. Albuma īrokstā pīsadalejuši 14 folkloras kūpas dzīduotuoji i muzykanti, smejūt, ka albuma golvonuo dūma ir ar muzykas pavadejumu uzlobuot demografiskū situaceju vaļstī. Iz albuma prezentaceju folkloras kūpa “Upīte” aicynoj 23. augustā 20.00 Upītes Tautas nomā.
Par tradiceju augusta beiguos nūteikūšūs “Svātki Upītie” klivuse ari Latvejis teatru gasteišona ar dažaidom izruodem. Itymā godā lelus i mozus skateituojus gaida eipaši plota teatra izruožu programa, iz pīrūbežu atbraucūt gon Latvejis Nacionalajam teatrim gon Latvejis Leļu teatrim i Dirty Deal Teatro. 23. augustā 14.00 bārni ar vacuokim i vacvacuokim teik aicynuoti iz Latvejis Leļu teatra izruodi “Bruņinieks, kuram sāpēja zobi” (īejas moksa 1,00 €), 25. augustā 18.00 Upītie byus nūsaverama Latvejis Nacionaluo teatra izruode “Latvieši”, kurei tikū atzeita par teatra īprīškejuos sezonas goda izruodi mozajūs spēles laukumūs, (īejas moksa 3,50 €), bet 1. septembrī 15.00 i 17.00 byus Dirty Deal Teatro izruode “Piramīda” (īejas moksa 3,00 €).
“Svātki Upītie” nūtikšonas ar Zīmeļlatgolas II Storptautyskū folkloras festivalu “Lipa kust”, CD “Ryugts” prezentaceju i teatra izruodem reikoj Namaterialuos kulturas montuojuma centrs “Upīte” i folkloras kūpa “Upīte”, bet aktivitates atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds, Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolas kulturas programa ar AS “Latvijas valsts meži” i Latgolas regiona atteisteibas agenturas atbolstu i Vileks nūvoda pošvaļdeiba.
Vaira par “Svātki Upītie” i Upītes cīma aktivitatem var izzynuot, sekojūt Namaterialuos kulturas montuojuma centram “Upīte” facebook.com/NKMCupite, kai ari temturam #UpītieDzeiveJauka.
Dzīsme “Lai zaļoj jauneiba” nu jaunuo albuma “Ryugts”.


text:
Dreiži byus īspieja “giut breidi” pyrmajā plānuotuojā latgaliski
Intervejis autore: Sintija Augustova, portals lakuga.lv
Jau kaidu laiku socialajā teiklā “Instagram” var maneit, ka profils “giut.breidi” palics cīši aktivs – regulari stuosta par pyrmū plānuotuoju latgaliski. Kab izzynuotu kū vaira, attuolynuotā sarunā sasatyku ar plānuotuoja “Giut breidi” idejis autori Līgu Bistrovu.
Roksta jau nu mozu dīnu
Izaruoda, ka raksteit Līgai patics jau nu bierneibys. “Spylgtai atsaceru bierneibu, kod piec školys dzeivuojomēs pi babys i ar muosu spēlējom školu. Obejis nazkū cīteigi rakstejom, vīna ūtru lobuojom i lykom atzeimi ar sorkonu pyldspolvu par labi padareitu dorbu. Baba vysod deve sovys “špirgalkys” – tai jei sauce lopu atgrīzumus i cytus atlykumus.” Līga atzeist, ka jau tod jai aizačēre babys navainojamais rūkroksts ar smukom i teirom linejom.
Plānuotuojs latgaliski – Līgys sapyns
Ideja plānuotuojam Līgai roduos pyrma godu treis četru, kod jei aizguoja iz biznesa inkubatoru, kur uzastuoja vairuokys personeibys – kotra ar sovu veiksmis stuostu i realizātu ideju, Līga nūlāmuse, ka ari grib nazkū radeit.
“Maņ vysod ir patics pīraksteit sovys dūmys, nūtykumus, citatus i daudz kuo cyta. Rokstu par vysu, kas nūteik munā golvā, tai sasagadeja, ka ilgu laiku dzeivuoja dūma par plānuotuoju latgaliski,” par idejis pasaruodeišonu stuosta Līga.
“Deļkuo ilgu laiku? Es poša sev naticieju, lykuos, ka ir cytys svareiguokys lītys, kas juopadora, ir cyti dorbi, mierki, sapyni. Ituo goda suokumā atguoja apjausma – ka itūgod naiztaiseišu plānuotuoju latgaliski, tū nūteikti munā vītā iztaiseis kaids cyts. Ir septembris, plānuotuojs ir nūdūts drukā, izveiduota komanda, padareits lels dorbs i eistynuots vīns nu munu sapynu,” prīcojās plānuotuoja idejis autore.
Iz vaicuojumu, parkū beja gribiešona veiduot plānuotuoju taišni latgaliski, Līga atbiļd, ka taida vīnkuorši vēļ naasūt. Taipoš plānuotuoja autore stuosta, ka poša nadaudz kaunejās runuot latgaliski, tok pīzeist, ka tys ir lels izaicynuojums – veiduot kū latgaliski.
Nūsaukums “Giut breidi” roduos nu tetoviejuma
Kod vaicuoju Līgai par plānuotuoja nūsaukumu, jei pastuosteja, ka dzeivoj ar moto – vysod juobauda i juosviņ dzeive. Pyrma div godu Līga beja “Erasmus” apmainis braucīnī Kiprā i kūpā ar draudzini pieški izdūmuoja aizīt iz tetoviejumu salonu, kur Līga papraseja divejus vuordus – “giut breidi” – iztetovēt iz rūkys.
Piec tam, kod jau beja pyrmuos apsprīdis sapuļcis par ideju ar grafiskū dizaineri Liānu Merņaku-Ņikitinu, muokslineica pamanejuse tetoviejumu i pīduovuojuse tai ari plānuotuoju nūsaukt – “Giut breidi”.
“Dūmojūt par nūsaukumu, beja gribiešona, lai tys roda vysaidys sajiutys, ari nūgiut šaļtenis. Maluotu, sokūt, ka nūsaukums atguoja vīglai – ka plānuotuoja saturs beja skaidrs, pyrmī dorbi saplānuoti, tod par nūsaukumu beja lels vaicuojums – voi tys ir eistais?” atkluoj Līga.
“Atsaverūt iz suokumu, nūteikti varu saceit, ka nūsaukums vys tik ir eistais. Plānuotuoja tapšonys procesā beja izdzeivuots vysaidu emoceju spektrs, beja šaļtenis, kod lykuos, ka vīgluok ir vysam atsvīst ar rūku – napuortrauktuos sarakstis ar drukom, materialu izalaseišona, socialī teikli, marketings i daudz cytu lītu,” par plānuotuoja “aizkulisem” doluos autore.
Plānuotuoja logo ir pīninis pyuka, Līgai tei saistuos ar vīglumu. “Īspiejams, ka sevkuram nu myusu ir vareiba realizēt sovys idejis, deļtam ka pīniņu pyukys ari aizlidoj kotra iz sovu pusi, gribējuos nazkū gaiseigu i kū taidu, kas nav smagnejs,” pastreipoj Līga.
“Es saceitu, ka tys vyss ir par sajiutom – vareiba baudeit kotru dīnu, nasabeit nu klaidu, reizem nu jūs ari vuiceitīs, prīcuotīs par smukom dīnom, nūtykumim i cylvākim, kas padora myusu dīnu eipašu, taipoš naaizmierst par biedeigom dīnom, reizem, kod suop i ir gribiešona rauduot,” skaidroj Līga.
Veiksmeigi izlaseita komanda
Kūpā ar Līgu pi “Giut breidi” struodoj veļ grafiskuo dizainere Liāna Merņaka-Ņikitina i Amanda Anusāne, plānuotuoja vuoka dizainu autore ir muokslineica Grieta Butjankova.
“Pošā suokumā navarieju īsadūmuot, ka byus vareiba struoduot ar tik intresantim i radūšim cylvākim. Ar Liānu mums ir vīglai sasaprast, mums sakreit kruosu izjiuta, gaume i minimalisms. Vinmār apbreinoju Liānys atdevi, ar kaidu jei vysu dora. Naseņ jai saceju – “Ka kotram cylvākam byutu taida atdeve pret dorbu, mums byutu vareiba dzeivuot fantastiskā pasaulē”.”
Tok ar Amandu īsapazeit i sasadorbuot saguoja vysai naparostā veidā – Amanda poša atroda plānuotuoju, jū uzrunuoja tuo ideja. “Amandai ir izcila šaļtenis izjiuta, jei var nūkert fenomenali smukus i emocionalus kadrus,” atzeist Līga.
Ari portals lakuga.lv ir dalics sovu pierstu plānuotuoja tapšonā – tulkojūt tekstus i korigejūt klaidys. “Mes navarim puorzynuot vysys jūmys, deļtam ir svareigi apsazynuot sovus spākus i nasabeit meklēt i praseit paleidzeibu, kod tys ir napīcīšams,” stuosta plānuotuoja autore.
Aicynoj plānuot laiku kruosainai
Plānuotuojam ir diveji vuoka dizaini, tok plānuotuoja saturā ir 12 Latgolys personeibu spāka vuordi. Kotram mienešam sova interveja par kaidu konkretu temu – vierteibys, bierneibys sapyni –, kai ari puora īsacejumu nu konkretuos personeibys.
“Plānuotuoja mierkis ir likt jums “giut breidi”, tymā byus gona daudz breivys vītys, kab pīraksteitu sovys dūmys, nūtykumus i pīdzeivuojumus. Plānuotuojā byus ari mieneša izkluosts, kab varātu puorredzēt svareiguokūs nūtykumus, taipoš nedelis atvārumā varēs saplānuot sovu laiku”, plānuotuoja saturu aproksta Līga. Taipoš plānuotuoja autore aicynoj izmontuot kruosys i vysaidys uzleimis, lai varātu plānuot laiku kruosainuok i padareit kasdīnu spylgtuoku.
Līga atzeist, ka “Giut breidi”, atškireibā nu cytu plānuotuoju, nabyus īkļautys vuordadīnys. “Tys byutu cīši atbiļdeigs dorbs vysu iztulkuot. Nu suokuma gribējom likt vuordus latvyski, bet maņ tys nazkai naguoja kūpā ar plānuotuoju latgaliski. Pasainteresieju, voi ir daīmams nazkaids kalendars ar personvuordim latgaliskim, bet naatrodu. Myusdīnuos vēļ ir tik daudz tūs vuordu, maņ redzīs, ka tys byutu jau leidzvierteigi pietnīciskam dorbam – vysus vuordus iztulkuot latgaliski.”


text:
Volūdys vaicuojums: kai nūvecej vuordi
Autore: Sandra Ūdre, Mg. philol., gruomotys “Aizlauztais spaits” leidzautore
Ar vacim vuordim ir tai – ka mums šudiņ nav aktualys ituos lītys, partū nav vajadzeibys i piec taidu vuordu kai rūcenīks i par varis jūs pi dzeiveibys nanūturiesi. Tok reizem kaidu vuordu kruojuma “peņsionaru”, ka ir gona skaneigs i nūzeimu ziņā ītiļpeigs, varātu izmontuot kaidā nūsaukumā. Tok, pīmāram, nazkod beja avīze “Graidi”, niule daudzūs latgalīšu pasuocīņūs prīcej veiru kors “Graidi“.
Teoretiski ar vacim vuordim vyss cīš vīnkuorši: arhaismi ir taidi vuordi, kurūs izkonkuriejs cyts, parosti jaunuoks, vuords (naaktuala var palikt ari viņ kaida nu nūzeimu), sovutīs historismi apzeimoj lītys i paruodeibys, kas jau pagaisušys nu myusu kasdīnys. Kas ir palaunīks, kreja ci kaukolys? Nu kai, atminiejot? Izaruoda, pyrmais ir pībyuve palovu globuošonai, ūtruo – saimisteibā izmontojama vacys līpys myza, a trešuo līta – pi syksnys dašyuti zvuorguli, kū zyrgim mauce gūdūs. Varbyut viņ kaids nu pošys vacuokuos paaudzis varātu zynuot bez mekliešonys olūtūs ci apsavaicuošonys pi cylvāku. Paškūrstit koč voi A. Rekēnys “Amatniecības leksika dažās Latgales dienvidu izloksnēs un tās sakari ar atbilstošajiem nosaukumiem slāvu valodās” (1975), atkluojumu byus gona daudz i varēsit pasadižuot ar jauna dazynuošonu. Maņ leluokais beja taids, ka graiduoti cymdi i lyndraki ir ‘ar horizontalom streipem’, a streipuoti – ‘ar vertikalom streipem’.
Var par vacom lītom i par tū, kai juos vītejī saukuši, apsapraseit vītejā pogosta ci školys muzejā, varbyut kaidā sātā sasaglobovs kas vacs i dzeivuotuoji vēļ var par tū pastuosteit. Reiz muns tāvs (jis nu Baļtinovys pusis) pyrma godu 30, kuortuodams klieti, izviļcs spryguli, mani pavuiceja: “Itys ir rūcenīks, viņ najauc ar ručnīku – dvīli.” (Paļdis par ituo fakta telefonisku apstyprynuojumu Anitai Ločmelei, juos mama vēļ teišom atguodoj, ka agruok kiule ar rūcenīkim). Tī nikuo napadareisi, mums šudiņ nav aktualys ituos lītys, partū nav vajadzeibys i piec taidu vuordu kai rūcenīks, par varis jūs pi dzeiveibys nanūturiesi. Tok reizem kaidu vuordu kruojuma “peņsionaru”, ka ir gona skaneigs i nūzeimu ziņā ītiļpeigs, varātu izmontuot kaidā nūsaukumā. Tok, pīmāram, nazkod beja avīze “Graidi”, niule daudzūs latgalīšu pasuocīņūs prīcej veiru kors “Graidi”.
Jaunuokuos latgalīšu vuordineicuos nūveciejušajim vuordim ir markiejums. Tai Alekseja Andronova i Lidejis Leikumys “Latgalīšu-latvīšu-krīvu sarunu vuordineicā” (2008) pi nazcik vuordu, kai sevkurs, mārga, dāds, kuņdziešs ʻjaunskungsʼ, palame, mīsts, garcs, svežnis, dalykta kristeņa zeime †. Sovutīs reizē ar myusu dīnu latgalīšu tekstu korpusu taiseitajā lītuvīšu-latvīšu-latgalīšu vuordineicā (2011‒2013) ar markiejumu nūvac. apzeimuoti taidi vuordi kai vierseiba ‘vaļdeiba’, mēle ‘volūda’, vokori ʻrītumiʼ, reiti ʻaustrumiʼ, vaidi ‘kars’, pūstumi ʻzīmeliʼ, farba/kvarba ʻkruosaʼ, svacaine ʻfebruarsʼ, gazeta ʻavīzeʼ, nūceja ‘cereiba’, atguods ʻatmiņaʼ, ratavuošona ʻgluobšonaʼ, rūčeitīs ‘apgolvuot’, budavuot ‘ceļt’, vīreit ʻticētʼ, kuorms ‘āka’. Piec profesoris L. Leikumys, itūs vuordu nūveciejuma pakuope nav vīnaida i jim sevkuram ir sovs lītuojuma konteksts i stilistiskuo izmontuojuma īspiejis. Vaira par latgalīšu leksikys atlaseišonu pīmynātajai tekstu korpusa vuordineicai profesoris rokstā skaitit poši (Via Latgalica V, 2013, 6–30).
Volūdā vacvuordi sasalykuši vīnā kaudzē ar jaunvuordim
Tok, dūmojams, viņ volūdnīku golvuos par itū ir koč kaida skaidreiba. Vairumam latgalīšu rokstu volūdys tekstu praktiku – raksteituojim i pastuoveigajim skaiteituojim – vyss cik puorradzams kai iz nūkūpta teiruma gon nav. Volūdys izjiutā vacvuordi sasalykuši vīnā kaudzē ar jaunvuordim, kai dalinīks, sovinīks, kuļdinīks ʻmobilais telefonsʼ, pasuocīņs, soltaunīks ‘ladaskaps’, pagluobe ʻvuordu kruojumsʼ, zeimyns ‘firmys eipašuo zeime’; ar šauruokā apleicīnē zynomim vuordim, kai lepetnīks ‘tauriņs’, krovolga ‘navajadzeiga līta’, bacjans ‘starks’; ar specifiskim, Latgolai soveigys jūmys, koč voi Ruomys Katuoļu bazneicys, profesionalismim, kai komža ‘bolts, plotom pīdurknem, kvarbatkom apdarynuots gareidznīku i pīkolpuotuoju aptārps’, stola ‘Kristus jiugu simbolizejūša lenta ordinaceju sajāmušūs goreidznīku liturgiskajā tārpā’, sutana ‘gars klerika i goreidznīka kasdīnys tārps’, ministrants ‘prīstera paleigs miša laikā’, zakristians ‘vacuokais ministrants’ i c. Lelai daļai taidi vuordi redzīs vīnaiži pasveši, partū jūs grib paviļkt molā, lai natraucej. Otkon cyti iz jūs fona var stileigi paspeidēt ar sovpateigu vuordu dazynuošonu, puorspeilādami ar jūs īdereibu sevkurā tekstā. Sovutīs “trešuos izlūksnis” kūpiejim otkon sevkurs nu lejislatvīšu atškireigs vuords ruodeisīs kai arhaisms ci revejams barbarisms. I kū tod, kod vysa volūdys sovpateiba nazuoļu komposta skaudzē? A cik daudz jau pagaisynuots!
Gruomotys “Aizlauztais spaits” sovpateigi arhaiskais volūdys sluoņs
Nu kū es te daudz lingvistiski teoretizeju, vaicuojums nu raksteņa aizsaceituoju beja gona konkrets – par gruomotys “Aizlauztais spaits” volūdys sovpateigi arhaiskū sluoni, ci specialai tyka atlaseiti vuordi? Ka praseits apstuosteit par teksta radeišonys virtivi, tuoļuok leidzeibuos par maizis meikli. Ite nasataisnuošu par izcaptuo formu, gorūzys bīzumu i ingridientu attīceibom, viļuodamim kukulī, gona i nagludumu gadejīs, pa kaidai naizmeiceitai kamai. Ījaucūt meikli, bez specialūs pacenis mīļu gon iztykts, viņ ar dabeigū īraugu. A tuo, kai zynoms, tamā pat šaļtī dabuot navar, raudzeišonu suoc ar sauvi rudzu myltu i syltu iudini, vys piec laiceņa daberūt i dalejūt, cikom jiuti, ka var stuotīs pi pyrmuos meiklis, atstuojūt piceņu i cytai maizis cepšonys reizei.
Partū īraugs jau labi paseņ sagataveits. Tei pyrmuo myltu sauve suocēs ar bierneibā nu babys i juos sābru draudziņu dzierdātū siermū stuņdi, šeļmu, grebini, skustu, ar mani nivīns latgaliski narunova (padūmu laiks i cyti aizsprīdumi!). Tī vuordi, kū školā navarēja dzierdēt, ruodejuos tik interesanti i palyka atmiņā. Tai i sasalaseja pyrmuo myltu sauve, syltū (bez meilesteibys navar!) iudini kluot dalīt, kab suoc ryugt, pamudynova kursabīdris Oskars Seiksts. Vīnkuorši gribējuos tim cylvākim, ar kū runovu latgaliski, syuteit apsveikumus latgaliski, sasaraksteit tai, kab raksteitī teksti naatsaškiertu nu mutyski runuotuo. Myltus īraugam kluotyn beru vysu laiku, dazynuodama vuordus nu vysaidu vacuoku i jaunuoku olūtu, ari dziļuok izprazdama gramatikys sistemu.
Tai pa tū meikli pleckovūs i pleckovūs, cikom dastateja pi nūpītnys “maizis cepšonys” – “Latgolys lingvoteritorialuos vuordineicys” puorlykuma latgaliski (jau tūreiz kūpā ar Ivaru Magazeini (Juoni Ryučānu)). Pyrmuo pīredze guoja gryuši – nabeja laika garai sprīsšonai i paraugu pīmāram, tok nav lobuoka školuotuoja par situaceju, kod dreizai juodora i vyss. Tod vēļ latgaliski raksteitys zynuotniskuos i žurnala “A12” publikacejis. “Aizlauztajam spaitam” īraugs pajimts nu vysa īprīškejuo, eipaši pīgrīžūt viereibu vuordim, kas sastūpami Fraņča Kempa i Konstaņcis Daugulis tekstūs, kai dzeisna, spaits, sevkurs, zīmineica.
Gryuši skaiteit? Atlaidit, bez gorūzys skrapsteiguma nav eistuos garšys i eistuo maizis capuma smuorda.


text:
Rogovkā nūtiks seminars par nūvodvuiceibu
28. oktobrī Nautrānu vydsškolā, Rogovkā, nūtiks pīredzis apmainis seminars “Nūvoda izzynuošonys īspiejis vuiceibu procesā”, informej seminara koordinatore Veronika Dundure.
Seminarā ar sovu pīredzi pasadaleis Latgolys školu i Rēzeknis Tehnologeju akademejis (RTA) vuiceibspāki. Imants Slišāns stuosteis par latgaliskuos identitatis i latgalīšu volūdys styprynuošonu, sagaidūt Latvejis vaļsts symtgadi. Ilga Šuplinska informēs par RTA ekspediceju materialim kai izzinis i izgleitojūšim leidzeklim nūvodvuiceibā, Veronika Dundure stuosteis par latgalīšu volūdu i nūvodvuiceibu, nu Sandra Ūdre pīduovuos aizdavumu paraugus latgalīšu leksikā i frazeologejā. Inta Ludbuorža nu Baļtinovys stuosteis par nūvoda viesturis izpietis īspiejom, Anita Ludbuorža (Nautrānu vydsškola) par nūvodvuiceibys dorba metodem geografejā, Aelita Andrejeva (Rēzeknis 5. vydsškola) par nūvodvuiceibys nūdarbeibu sagataveišonu i vadeišonu 1.-3. klasei, nu Anna Garanča (Nautrānu vydsškola) – par latgalīšu tautysdzīšmu saglobuošonu i populariziešonu vuiceibu stuņdēs. Aina Rakstiņa (Tiļžys vydsškola) stuosteis par Ontona Slišāna personeibu, Līvija Smirnova (Rykovys pamatškola) – par tolkys tradiceju, Ineta Urtāne – par muzykys terapejis elementu izmontuošonu nūvodvuiceibā.
Seminara nūslāgumā paradzātys debatis.
Seminarā aicynuoti pīsadaleit školuotuoji, školu direktori, Latgolys nūvoda izgleiteibys vadeibys dorba specialisti, pošvaļdeibu deputati, kai ari vysi cyti, kam ryup nūvoda izzynuošona. Daleiba seminarā i debatēs juodasoka seminara koordinatorei Veronikai Dundurei, rokstūt iz e-postu lvlksa@inbox.lv voi zvonūt 26481524. Moksa par pušdīnem 2.50 eiro.
Seminaru organizej Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja, Nautrānu vydsškola i Rēzeknis Tehnologeju akademeja. Seminaru finansiali atbolsta Nautrānu vydsškola i Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba.


text:
Rolands Keišs: Dzeive pīrūbežā ir perfekta
Intervejis autore: Sintija Augustova, portals lakuga.lv
Rolands Keišs aba Roliks, kai jis sevi īpazeistynuoja sarunys suokumā, latgaliskū indentitati izpauž na tikai, puorvoldūt zemnīku saimnīceibys “Kotiņi” socialūs teiklus i reikojūt ekskursejis pa saimnīceibu, bet ari pasuokumu vadeišonā. Tymūs jis nasabeist runuot latgaliski, ari asūt uorpus Latgolys.
Myusu saruna nūteik gryudu nūvuokšonys sezonys pošā korstuokajā laikā, i var dzierdēt, kai ryuc “Kotiņu” kombaini i cyta smoguo tehnika.
Tu esi nu Baļtinovys. Kaida ir dzeive pīrūbežā?
Perfekta. Prīks par tū, ka ir palykuši poši lobuokī cylvāki, kuri grib te dzeivuot. Jī načeikst. Ka tī, kas aizbrauce, nabyutu aizbraukuši, jī staiguotu vysu laiku i žāluotūs. Ite paykuši voi nu tī, kas dzer i nikuo nadora, voi tī, kas nazkū dora.
A kuru vaira palics – dzāruoju voi dareituoju?
Paļdis Dīvam, tūs, kas nazkū dora.
Kai roduos zemnīku saimnīceiba “Kotiņi”?
Es pīdzymu i ari “Kotiņi” pīdzyma 1992. godā. Aldis, kas ir “Kotiņu” saiminīks, ar sovu tāvu suoce saimnīkuot ar 14 hektarim zemis. Kod nav papyldnūzaru, a tikai gryudi, ir juodūmoj, kai tūs puorstruoduot. Nu suokuma beja lūpbareiba, tod īgivom sāklys ražuošonys sertifikatu. Suocem ražuot sāklu i niu asam vīni nu vadūšūs sāklys ražuotuoju vaļstī. Nu 3000 hektaru plateibys 2600 hektaru ir sāklu lauki – leluokī Latvejā. Tai vyss ari topa. Es “Kotiņūs” struodoju jau pīci godi.
A saimnīceibys nūsaukums ir nu augu kuoteņu, stumbreņu?
Nā, Alda dzedu vītejī īdzeivuotuoji beja īsaukuši par Kotiņu. Pi kuo brauksim? Pi Kotiņa. Lai namaineitu īrodumu braukt pi Kotiņa, gosti tagad brauc iz z/s “Kotiņi”.
Laseju, ka “Kotiņi” ir vīni nu ratūs Latvejā, kas ražoj pierļu grūbys.
Veikala plauktā Latvejā ražuotys pierļu grūbys i cytus produktus gryuši īraudzeit. Myusim ir treis veidu grūbys. Kotrā īpakuojumā ir divejys receptis – gruboto, grūbys ar pesto, soldonais iedīņs. Kotram ir sova recepte. Tai cylvāks zyna, kū ar tū var dareit.
Voi daudz ekskursantu nu puorejuos Latvejis atbrauc iz “Kotiņim”?
Daudz. Latgalīšu ekskursejuos nav tik daudz, cik čyuļu.
“Kotiņi” ir treis kilometri nu Krīvejis rūbežys, te suocās Eiropa. Vysim stuostu, ka na jau Latgola ir tuoli nu Reigys, bet Reiga ir tuoli nu Eiropys Savīneibys suokuma. I cylvāki tam pīkreit.
Tepat ir ari cytys saimnīceibys, kas ir Eiropys leimiņa. Cylvāki atbrauc i jī ir šokā, ka te ir teirs, skaists, lauki sakūpti, nasamātoj dzāruojs iz kotra pakša.
Nu tuo ir juoteik vaļā. Nav tai, ka Latgolā vīni dzāruoji, kas nikuo izdareit navar.
Itū popularizej žurnalisti. Pīmāram, naseņ škārsteiklā beja video, kur latgalīts sasakuove ar kuļdeidznīku. Deļkuo latgalīts i Kuldeiga? Kai tik nazkas nalobs, tai izreiz Latgola kai kulturviesturisks nūvods, na konkreta piļsāta. A tamā pusē izreiz sauc konkretys vītys – Kuldeiga. Te nasoka “Kuorsova”, “Daugovpiļs”, bet soka “Latgola”. Vajag, lai ir mozuok nagativisma, kas saistuos ar vuordu “Latgola”.
Kaidi ir tovi pīnuokumi saimnīceibā?
Asmu rakstejs, vadejs projektus, vodu socialū dzeivi. Asmu tys, kas “beida” puortykys produkceju i taisa reklamu, vodu ari ekskurejis, pīsaistu turistus.
Daudz dorba kasdīnā?
Nui, sasalosa! Ir jau ari kasdīnys dorbi. Laukūs navar tai, ka vysu dīnu siedi ofisā – tev ir juodora vyss. Iz traktora juobrauc, tualete juomiež i cyti dorbi juodora.
Iz traktora forši braukt?
Nui! (smejās) Maņ napateik drukuot. Maņ pateik byut kusteibā, vysu laiku nazkū dareit – padareit tū, padareit itū.
Cik pamaneju, tod z/s “Kotiņi” Facebook lopa ir latgaliski. Parkū tai?
A kai sovaižuok? Mes ite dzeivojam i tai runojam.
Ir guojuši kluot cylvāki i prasejuši, parkū nav lopys latvīšu literarajā volūdā?
Ir. Ir ari komentari, ka pastuov literaruo volūda, bet tū tai smukai vajag nūreit i dorbuotīs tuoļuok. Tys procents, kas žālojās, ir cīši mozeņš. Cyti nikuo nasoka, a ir taidi, kas nūviertej, ka mes pasnādzom vysu tamā volūdā, kurā runojom kasdīnā. Lai maņ pīdūd vysi latgalīšu volūdys lītpratieji, nūteikti tī ir gramatiskuos klaidys, bet tei ir myusu kasdīnys volūda. Nav jau pasaceits, ka riezeknīši pareizi runoj.
Kai tev vyspuor veicās ar latgalīšu volūdys saglobuošonu pīrūbežā? Nav vāsmu nu Austrumu pusis?
Nā, rūbeža tagad ir cīt, vyss labi. (smejās) Baļtinova, Kuorsova, Viļaka ir latgaliskuokī nūvodi, leidz ar tū ari latvyskuokī.
Jiusu saimē aug meita, ar jū ari sasarunojat latgaliski?
Jei vēļ rauga tik nazkū runuot, bet nui. Maņ ir sīva Elīna. Juos tāvs ir latgalīts, mama nav. Jei sovā saimē runoj latvyski. Bet tys nalīdz maņ ar sīvu i meitu runuot latgaliski. Tys ir tik laika vaicuojums (smejās).
Latgaliskū tu izmontoj ari pasuokumūs, kurus vodi. Ir daudz grybātuoju sovus svātkus nūsvinēt latgaliski?
Ka jī pasauc mani, tod jim nav variantu (smejās). Jī prosa – latvyski? Es soku – latvyski, latvyski. Aizbraucu i vysu nūvodu latgaliski. Smejās. Jī beiguos ir prīceigi.
Vysu saprūt, kū soki?
Nui. Ka nasaprūt, tod ir smīkleiguok, jī smejās. Bet maņ vīnolga. Golvonais, lai cylvāks ir prīceigs i smaideigs tymā vokorā. Tū nūviertej. Asmu Čiulejā vadejs 100 godu jubileju. Jubilare beja nu Viļānu. Jei sasazynuoja ar mani i saceja – maņ nivīna latgalīša jubilejā nabyus, bet runoj latgaliski.
Vairuok dorba ir “Kotiņūs” voi pasuokumu vadeišonā?
Es apvīnoju vysu. Nav tūs pasuokumu tik daudz, leidz Covid-19 beja vairuok. Pīpyldu sovu kasdīnu ar sabīdreibu “Kotiņūs”, vodu ekskursejis. Vokorā sīva atīt iz sātu i prosa – kuo tu ar mani narunoj? A es, vysu dīnu nūsarunuojs ar cylvākim, atsapyušu. A jai gribīs ar veiru parunuot.
Tu paspieji nūsafiļmēt ari dokumentalajā kinā “Miers. Robeža. Tilts.”. Kai patyka?
Patyka. Maņ vyspuor pateik filmētīs, pateik darbeiba. Beja sasavuokuši ari godūs vacuoki cylvāki, leidz ar tū beja realistiskuoka sajiuta.
Kū tu tāluoji kinā?
Vīnā ainā stuovieju iz rūbežys i puorbaudieju dokumentus, laidu latvīšus nu Krīvejis atpakaļ iz Latveju. A cytā ainā es atsagrīžu nu armejis. Vuordu sokūt – kareivs.
Ar tārpim i atmosferu saguoja atsasvīst atpakaļ paguotnē?
Es tī naasmu bejs i nazynu, kai tī beja (smejās), bet beja interesanti. Myusim kai jaunatnei lykuos forši, vacuoki cylvāki tūmār dūmuoja sovaižuok – varbyut tūs laikus navajag veļreiz puordzeivuot.
Aktualizieji ari karantinys laika trendu – apceļoj Latveju. Daudzi jauna pa itū laiku esi redziejs? Daudz smuku vītu apceļuojs?
Nui. Asam apbraukuši jiurys pusi, kur ir Saulkrosti, Ādaži i Brenguli. Nikod nabeju bejs Naudyskolnā, aizbraucem iz rančo, tī forši. Pi Cyrmys azara smukys vīsu muojis sacaltys. Latveja palīk skaista.
Nasagrib braukt tī, kur vysi bejuši. Gribīs nazkur cytur. Mes naplānojam, kur braukt. Mes vīnkuorši braucam. Pa ceļam īraugom nazkū – ībraucam, pasaveram tī. Spontani.
Kaida ir Latgolys pīvīnuotuo vierteiba?
Latgolys pīvīnuotuo vierteiba ir cylvāks, nūteikti patriotisms, ceinisspors, dorba tykums i saime, saimiskums. Pīci spieceigi vuordi.


text:
Mameņdīnys prīškvokorā sasateikam ar rēzeknīti, treju bārnu muoti, dūlu, zeideišonys konsultanti i uzjiemieju Anitu Baltalksni. Runuosim gon par pylna laika mamys kasdīnu, gon atbolstu jaunom i ari jau pīredzejušom mameņom breidī, kod juos sasaskar ar izaicynuojumim, kai ari uzjiemiejdarbeibu i Baha zīdu terapeju. Anita izsver, ka bārnim vysu svaireiguokuo ir mīlesteiba, gon pret jim, gon saimē kūpumā.
“Svareigi ir īaudzynuot mīlesteibu vīnam pret ūtru, pret apleicejim, cīnu, ari mīlesteibu pret dorbu.
I tū, maņ redzīs, mes īvuicom tikai caur tū, kū mes poši dorim. Jī redz, ka mes dorim tū, kas mums pateik. Maņ redzīs, tys ir vīns nu golvonūs prīkšnūsacejumu, kai izavēlēt nūsadorbuošonu. Kas mani aizraun, kur es asu entuziasts? Ka es tū varātum dareit ari bez moksys i ka kaids vēļ ari samoksoj par tū. Piec taida pryncypa juovaicoj dorbs. Mes caur tū sovu pīredzi raugam tū īvuiceit ari sovim bārnim."
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Mōjas lopa izveidōta, lai apkūpōtu un izplateitu informaciju par prīsteri, mūcekli Vladislavu Litaunīku un Latvijas Rōmas katōļu draudzem, un cytom vītom, kurōs nūtykušas vai nūtiks Svātōs Mises nūdūmā par prīstera, mūcekļa Vladislava Litaunīka beatifikacijas procesa aizsuokšonu un vysom tymā īsaisteitajom personom.
Aicynojam:
-
lyugtīs par prīstera, mūcekļa Vladislava Litaunīka beatifikacijas procesa veicynōšonu;
-
lyugtīs par vysim, kuri strōdōjuši voi strōdoj pi šō procesa veicynōšonas;
-
pīteikt Svātū Misi ari sovā draudzē, nūdūmā par prīstera, mūcekļa Vladislava Litaunīka beatifikacijas procesa veicynōšonu un vysom tymā īsaisteitajōm personom, un informēt myusus, lai informaciju par Sv. Mises nūrises vītu un laiku varam īvītōt “lyugšonu gunkuru” kartē;
-
aicynojam pīsavīnōt myusu komandai, ja jyuti pamudynōjumu īpašā veidā paleidzēt aizsuokt prīstera, mūcekļa Vladislava Litaunīka beatifikaciju.


text:
Latgalīši sasateik Jelgovā
Paguojušajā pīktdinē, 26. oktobrī, LgSC Jelgovys biroja aktivisti latgalīšus i jūs draugus aicynuoja vīnuvīt iz pasuokumu „Latgolys vokors Jelgovā”. Itys pasuokums LgSC viesturē ir īguojs, kai ilguokais vokors – jautreiba suocēs ap 8 vokorā i beidzēs 4 nu reita.
Vokoru atkluoja LgSC Jelgovys biroja vadeituojs Valērijs Kušnirs, saceidams svineigū runu, piec kurys sekuoja īsapazeišonys kaita, kurā kotram beja juopasoka sovs vuords i īpašeiba iz vuorda pyrmuo burta. Kai nuokūšuo sekuoja kaita „Lobais i švakais”. Vīnam vajadzēja pasceit lobu ziņu, bet nuokūšajam švaku, tod nuokūšajam – lobu i tt., pīmāram, Valērijs saceja: „Šūvokor ir forša latgalīšu pasiediešona”, Kaspars otkon saceja: „ …bet pamoz mārgu”, Rūdis otkon: „…bet labi, ka tuos pošys ir J” i tt.
Piec nalelys īpasazeišonys i sova bolsa paruodeišonys vokora gosti guoja īsastyprynuot ar cīnastu. Kai jau eistim latgalīšim izreiz sarunys guoja vaļā i nivīns napalyka vīntuļš. Vokora gaitā beja kaitys, tyka mynātys meiklis, doncuots i dzīduots, i runuots par Latgolu i latgalīšim i tū, kū LgSC varātu dareit Jelgovā.
Daudzi itymā vokorā īgiva jaunus draugus, daudz kas jauns atsakluoja saisteibā ar dzeivis vītuom, atsakluoja rodu roksti i daudz kas cyts interesants.
Paļdis Jelgovys Studentu klubam par īspieju izmontuot telpys i vysai jautrajai kompanejai par breineigū vokoru!
LgSC Jelgovys birojs


text:
Es i latgalīšu literatura / Raibuo Suņa dīnroksts
Pādejā laikā rezonanse sacalta ap literaturu. Vīni prosa Vaļsts Kulturkapitala fonda naudys, kab literaturu atbaļsteitu i jei pastuovātu. Ūtri vīnkuorši taipat – kas vyspuor ir literatura. Kas vyspuor ir taida literaturkritika.
Ka latvīšu literaturu koč kai skaita, to latgalīšu nā. Praktiski nā. Byusim gūdeigi. Tai jei teišom stuov aiz sekcejis stykla — kai iz oltora pi Marejis i cytu svātūs obrozim i svieteitom svecem.
Škārsteiklā tei treišonuos ap literaturu turpynojās. Tok najauksim puormejā slīdis i pīsaturēsim pi ituo īroksta nūsaukuma.
Taitod — kai es sasatyku ar latgalīšu literaturu. Voi jei ar mani. Klausīs, kai beja. Koč kū skribelēt suoču, ruodīs, vydsškolā. Pogostā entuziastu bareņš sagatavēja i tod vāluok pogostā izplateja avīzeiti “Dricānu ziņas”. Maņ papraseja saraksteit koč kaidu smīkleigu, izklaidejūšu stuosteņu, pastuostu, kam jau tymā avīzeitē nabyutu viņ formaluo informaceja: kas dzims, kas mirs, kaidi jaunumi školā i klubā (kuļturys nomā).
Tai kai par iztieli nasasyudzieju i literatura beja vīns nu meiluokūs prīkšmatu školā, tod itū jūku apsajiemu izdareit. Saguoja stuostejums nu vīnys babys vierīņa par dzeivi dzeraunē. Tys nabeja sarežgeiti, partū ka tod avīzē “Rēzeknes Vēstis” beja i vēļ niu ir taidi Plõciņu Mases pastuosti i vaļdeibys lomuošona. Nu i es pīsaturādams mauču leidzeigi.
Deļkuo? Deļtam, ka tymā laikā dūmuoju, ka taida i ir latgalīšu literatura.
Tuoļuok studieju Daugavpilī i šod tod pīraksteju vēļ pa kaidam pastuosteņam. Raksteju ari ailis. Kai latvyskai, tai latgaliskai. Tok latgaliskuos nivīnam naruodeju, partū ka dūmuoju — tai tok latgalīši naroksta.
Vīnā muzykys i aiļu pasuokumā “La-la-dra” (laikam 2005. g) sasapazynu ar Valentinu Lukaševiču. Ite druponu atkuope.
Kas tys taids par Vaļuku latgalīšu literaturā, tūreiz nazynuoju. Zynuoju viņ taidu čudaku kai Oskars Seiksts. Jis vēļ kaidu laiku dzeivuoja Drycānūs, i vysi jū skaiteja, turēja par čudaku. Deļkuo? Deļtam, ka muokslenīks i dzejnīks.
Literaruos Akademejis laikā ar kolegom tai i definējem, ka vuords „muokslenīks” sevī ītver daudz vysaidu ļaužu lītuotūs frāžu i definiceju — čudaks, duraks, lodars, dalbajobs, pidars, gejs i t.t. Nikas jau nav izamainejs. Vyss ir vaira atsateistejs. Tai es taidus uzvuordus kai Seiksts i Lukaševičs beju dzierdejs, tok, kū tī čudaki sarakstejuši, tuo gon nā.
Tuoļuok tyku struoduot “Latgales Drukā”. Tī beja interesnai apsavērt — kai tūp taids breinums kai gruomota. Kai nadereigys, braki tī svaidejuos apleik vysaidys gruomotys. Tyku paskaiteit Seiksta, Vaļuka, Tārudys i cytus tekstus.
Sātā puorsavieru sovys ”nikam naruodeituos ailis”, partū ka tai tok latgaliski naroksta. Atrodu, sazeimuoju koč kū čut-čut leidzeigu. Tai es pamozam beju palics par čudaku.
Vīna suope „Drukā” beja gon. Kod vajadzēja atbreivuot vīnu telpu ar Latgolys Kulturys centra izdevnīceibys gruomotom. Telpa beja vajadzeiga deļ jaunys gierbtuvis, partū ka darbinīku palyka vaira. Tai mes pusi dīnys staipējem īpakuojumus ar gruomotom. Leluokais puorsteigums sovuos dūmuos: “Deļkam drukavuot tik daudz gruomotu i turēt juos skladā”. Stuov i dzeļtej…
Latgalīšu literaturu naskaiteis vīna īmesļa deļ — jei ir latgaliski. Drusku itamā dzelā datryukst marketinga kai taida.
Tai es i atguoju da latgalīšu literaturys. Puorsvorā vysu laik atsarūnūt „latgalīšī tok tai naroksta” susātivī.
2006. goda 10. novembra „Kultūras Diena”, Kārlis Vērdiņš sovā recenzejā par V. Lukaševica dzejis kruojumu “Vot taidi vot i batvini”roksta tai: “Bet tikai mazajai laikmetīgo latgaliešu dzejnieku saujiņai vien zināms, cik daudz spēka un prāta vajadzīgs, lai mērķtiecīgi turpinātu mūsdienīgu, talantīgu latgaliešu dzeju, kurai sapratēju un pircēju laikam gan nebūs diez ko daudz nevienā Latvijas malā — tam traucē gan latgaliešu literatūras sarežģītā vēsture, gan daudzu latgaliešu konservatīvā gaume, gan pat latgaliešu vecās un jaunās ortogrāfijas piekritēju ķīviņi.” Pylns teksts ite.
Tok, es dūmoju, tūmār vajadzātu augt i atsateisteit. Na sēdēt syltā muorka vīteņā ar garantātajim eklerim pušdinēs.
Patyka kursabīdra saceitais vīnā lekcejā: “Kāpēc, kad runa ir par Latgali, visi iespringst pagātnē?!” Latgola kai myužeiguo tāvzemeite-dīvzemeite, zylūs azaru zemeite, Muokūņkolna pade/besis/, vysur šmakovcenis dzāruoji — tok lobi cylvāki, vyss slikti, vyss slikti.
Tei ir tei Latgaleite, kū mes POŠI kultivejam. Kai literaturā, tai muzykā. Deļtuo navajag sirdeitīs iz cytu, ka jī redz myus taidus, kaidus mes poši jim pīduovojam.
Raibais Suņs
Kartenis – Leila Rasima (portrets) i Raibais Suņs
Roksts sagataveits projekta “Latgalīšu rokstu volūdys vosorys seminars “Roksti!”” laikā ar Vaļsts Kulturkapitala fonda Latgolys Kulturys programys i Kulturys ministrejis atbolstu.


text:
Gavieņs, kab cylvāks varātu gareigi atsajaunuot
Cylvākam kotra dīna ir lela duovona i tymā pat laikā atbiļdeiba par tū, kai šei dīna teik izmontuota. Kasdīnys straujajā dzeivis skriejīnī myusu dīnys pīsapylda ar myusu dorbim, pīnuokumim myusu sātuos, ar atpyutys šaļteņom i tt. Bīži myusim daīt saceit, ka nav laika, ka daudz dorba, ka asam nūguruši i tt. Nu ir ari breiži, kod apsastuojam i redzim, cik laiks mudri ir aizskriejs, ka poši palīkam vacuoki, i varbyut golvā īīt vaicuojums, kas tod ir cylvāks? Voi tikai dorba zyrgs, kurs nu reita leidz vokoram skrīn dorbūs i ik pa laikam var atsapyust? I tuodeļ ir gavieņa laiks – laiks, kod varim nadaudz cytaižuok pavadeit myusu kasdīnu klusumā i attureibā nu īrostom lītom, lai nūvārtātu i pasaceitu paļdis par tū lelū duovonu nu Dīva, kas ir myusu kotra dzeiveiba.
Zinim, ka gavieņa laiks ir saisteits ar atsasaceišonu. Tys ir laiks, kod mes Bazneicā eipaši puordūmojam Kunga Jezus cīsšonys i nuovi, partū ka Kunga nuove pi krysta myusim dūd grāku atlaišonu. Caur tū Dīvs myusim paruoda, ka cylvāks ir aicynuots iz kū cīši breineigu – iz myužeibu. Var ruodeitīs, ka gavieņa laiks ir dūmuots, kab cylvāku kaidā nabejs veidā īgrūžuotu, padareitu jū nabreivu voi vīnkuorši lyktu cylvākam gaveit tikai tuodeļ, ka juogavej. Bet gavieņa laika atsasaceišona cylvākam īvuica lobuok izmontot pasauļa lobumus, kū Dīvs ir devs. Dīvs, kod radeja pasauli, cylvākam deve aizdavumu puorvaļdeit vysu radeibu. Cylvāks kai sapruoteiguoko byutne ir pasauļa lītu puorvaļdnīks, bet na saiminīks, deļtam ka pasauļa saiminīks ir Dīvs. Cylvākam šymā puorvaļdeišonā ir juoīvāroj Dīva lykumi, bet na juoizdūmoj sovi. Zinim, ka pasaulī ir daudz tragedeju, nalaimu i tys bīži ir deļtam, ka cylvāks ar pasauļa lobumim ir reikuojīs preteji Dīva lykumim ci, cytim vuordim runojūt, ir reikuojīs kai saminīks, gribādams byut Dīva vītā. Partū gavieņa laikā, kod mes atsaturim nu skaļom izprīcom, asam māranuoki iesšonā ci atsasokom iz gavieņa laiku nu kaida īrosta komforta, tod varim vairuok nūviertēt tuos duovonys, kū Dīvs myusim kasdīnā snādz, varim vairuok solidarizētīs ar tim, kuri dzeivoj tryukumā, i tys myusus ari mudynoj byut žāļsirdeigim ci izpaleidzēt kaidam cylvākam, kam īt gryušuok, na tik daudz dūmuot vīneigi par sevi, partū ka, snādzūt paleidzeigu rūku, mes jiutam gondarejumu i prīcu par cyta cylvāka smaidu sejā.
Gavieņa laiks ir ari eipašs žālošonys par grākim i lyugšonys laiks. Cylvāks palīk par griecinīku, kod puorkuop Dīva lykumu, kod reikojās preteji Dīva izveiduotajai dabiskajai kuorteibai. Dīva lykums ir kotra cylvāka sirdī, partū ka kotrs cylvāks dzili sirdī apsazynoj, ka dareit puoresteibu cytam ci sev nav labi. Mes, vysi cylvāki, asam griecinīki, partū gavieņa laikā eipaši īteicams pīīt pi grāku syudziešonys, kab sajimtu nu Dīva grāku atlaisšonu i styprynuojumu. Lyugšonā varim uzticēt myusu vajadzeibys, i ituos vajadzeibys myusim šaļtim ir ari saisteitys ar kaidom gryuteibom, i partū ir juolyudz nu Dīva paleidzeiba. Ruodīs, ka lyudzamīs, nu nikas nasamaina iz lobuokū pusi, bet tys nanūzeimoj, ka Dīvs nadzierd myusu lyugšonys. Pāvests Francisks soka, ka Dīvs dorbojās pazemeigi i klusi. Dīvs nu myusim prosa pacīteibu, i gavieņa laikā mes varim vyngrynuotīs pacīteibā.
Katuoļu Bazneicā jau nu senejūs laiku ir daudz skaistu lyugšonu i dzīduojumu, kas paradzāti gavieņa laikam: Krystaceļš, „Ryugtuos suopis” i cytys lyugšonys i dzīsmis, kas myusus mudynoj puordūmuot Kunga Jezus cīsšonys i nuovi, kai ari žāluot par sovim grākim. Lai myusu mīreigi i attureigi pavadeitais gavieņa laiks mums paleidz sasagataveit prīceigajim Kunga Jezus augšanceļšonuos svātkim, lai itī svātki myusim paleidz saprast tū, kas pateišom cylvāku var dareit laimeigu. Lai svieteigi teik pavadeits atlykušais gavieņa laiks i prīceigi i cereibys pylni ir Leldīņu svātki!
Roksta autors: prīsters Renārs Birkovs
Karteņa: K. Pokratniece


text:
Paziņuoti tautys skaiteišonys rezultati par latgalīšu volūdys lītuojumu Latvejā
Latvejis Republikys Centraluo statistikys puorvaļde šudiņ izplatejuse informaceju par 2011. goda martā nūtykušuos tautys skaiteišonys laikā īgiutajim rezultatim – atbiļdem iz vaicuojuma, voi respondents lītoj latgalīšu volūdu.
Tautys skaitiešonys rezultati ruoda, ka Latvejā 2011. goda 1. martā beja 164,5 tyukstūšys personu, kas kasdīnys lītoj latvīšu volūdys paveidu[1] — latgalīšu volūdu (iz prīšku — latgalīšu volūda). Vysu vaira latgalīšu volūdu lītoj Latgolā, kur dzeivoj 97,6 tyukstūšys latgalīšu volūdā runojūšu personu. Saleidzynojūši daudz latgalīšu volūdas lītuotuoju ir sastūpams ari Reigā — 29,4 tyukst. i Pīreigys regionā — 14,4 tyukst.
Latgalīšu volūdu kasdīnys lītoj 8,8 % Latvejis īdzeivuotuoju, sovukuort tūs storpā, kuri sātā vaira lītoj latvīšu volūdu, latgalīšu volūdā kasdīnys runoj 10,6 %. Īdzeivuotuoju storpā, kuri sātā vaira lītoj krīvu volūdu, latgalīšu volūdā kasdīnys runoj tik 5,8 %.
Vyspuor zynoms, ka vysu vaira latgalīšu volūda teik lītuota Latgolā, kur trešuo daļa īdzeivuotuoju (35,5 %) jū lītoj kasdīnys. Juoatzeimoj, ka latgalīšu volūdu kasdīnys lītoj 71,9 % nu latvīšu volūdā runojūšūs i 12,3 % nu krīvu volūdā runojūšūs Latgolys īdzeivuotuoju.
Vysu vaira latgalīšu volūda teik lītuota Kuorsovys, Baļtinovys i Varakļuonu nūvodūs, kur vaira kai treis catūrtuos dalis īdzeivuotuoju kasdīnys lītoj latgalīšu volūdu. Latgolys lelajuos piļsātuos latgalīšu volūda teik lītuota saleidzynojūši rešuok — Rēzeknē jū kasdīnys lītoj 40,5 % īdzeivuotuoju, Daugovpilī kasdīnys tik 9,3 % sasarunoj latgaliski.
Deveni nu desmit Cyblys (94,7 %), Kuorsovys (94,0 %), Rībeņu (91,5%), Rēzeknis (90,9 %), Baļtinovys (90,0 %) nūvodu latvīšu volūdā runojūšūs īdzeivuotuoju kasdīnys lītoj latgalīšu volūdu. Tok Latgolys lelūs piļsātu latvyski runojūšūs īdzeivuotuoju vydā latgalīšu volūda teik lītuota rešuok — Rēzeknē 76,9 % i Daugovpilī 46,3 %.
Dīvamžāļ nu vīnā laika momentā fiksātuos informacejis teišus sacynuojumus par latgalīšu volūdā runojūšūs īdzeivuotuoju skaita izmaiņom navar izdareit. Tok, viertejūt natīši, juoatzeist, ka latgalīšu volūdu kasdīnys vaira lītoj vacuoka goda guojuma Latvejis īdzeivuotuoji. Ka leidz 20 godu vacumam latgalīšu volūdu lītoj tik 6 % īdzeivuotuoju, tod piec 70 godu vacuma latgalīšu volūdu kasdīnys lītoj jau gondreiž 10 % īdzeivuotuoju. Bez tuo latgalīšu volūdā runojūšūs videjais vacums ir 46,2 godi, kas ir augstuoks nakai Latvejis īdzeivuotuoju videjais vacums 41,6 godi. Atsasaucūt tik iz itūs rezultatu, var izsaceit prognozi, ka iz prīšku latgalīšu volūdā runojūšūs skaits varātu sasamazynuot.
Detalizāta informaceja par 2011. goda tautys skaitiešonys rezultatim, t. sk. latgalīšu volūdys lītuošonu, ir publicāta CSP sātyslopā.
[1] 9,3 % Latvejis īdzeivuotuoju nasnīdze atbiļdis iz vaicuojumu par volūdu lītuošonu. Apriekinūs par latgalīšu volūdys lītuošonu lītuoti tik atbiļdiejušūs īdzeivuotuoju dati.
Vaira dazynuošonys –
CSP Informacejis departaments
Uldis Ainārs
67366920


text:
Pasaulī vīneigajam latgaliski rokstūšajam portalam 10 godi
Itamuos dīnuos paīt 10 godu nu tuos šaļts, kod dorbu suoce Latgalīšu kulturys ziņu portals LaKuGa.lv. Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” izveiduotais portals godu laikā ir pīdzeivuojs vairuokys puormainis, mainejīs tuo vizualais izskots i portala veiduotuoji, tok tys vysod ir palics pasaulī vīneigais tikai latgaliski rokstūšais portals, kas regulari viestej par latgaliskuom kulturys nūtikšonom. Jubileja reizē ar stuostim par sovu darbeibys laiku LaKuGā, kai ari vieliejumim tuos darbeibai iz prīšku doluos portala bejušī redaktori Jurs Viļums, Edeite Husare i Vineta Vilcāne, kai ari Laura Melne, kas portalu voda itūšaļt.
Jurs Viļums:
2007. goda suokumā vajadzeiba piec vīnuota i aktiva (koč pa ziņai dīnā) škārsteikla resursa latgalīšim beja nūbrīduse ari puortapt konkretā tehniskā pīduovuojumā. Valentins Lukaševičs pīduovuoja sovu ideji par portala nūsaukumu, tehniskū pusi salykom iz tuo laika portala latgale.lv bazis. Tai vyss suocēs. Pats apsajiemu lopu uzturēt vysmoz tik ilgi, koleidz atsarūn cyti jauni aktivisti, kas gotovi dorbu turpynuot. Tai 2011. godā varieju prīceigs giutīs pi nuokušūs dorbu.
Vieleju ari pošreizejim portala LaKuGa.lv uzturātuojim spāku i prīcu struodojūt, jaunys idejis i paleigus pi tūs eistynuošonys. Iz LaKuGys pamatim varam turpynuot audzēt latgalīšu sazinis telpu škārsteikla plošumūs – vacuo īcere par kasdīnys ziņom, par kaidim audio i video sižetim nikur nav pagaisuse.
Edeite Husare:
Koč i muns periods Latgalīšu Kulturys Gazetā laika izteiksmē bejs vysa eisuokais, tik gods i diveji mieneši, vys tik spūdrys kai portalā atteisteibā, tai i pošys dzeivē. Tymā laikā lyktais pundaments portalā stuov stabili ari niu – jauns skots, jauni mierki, izruovīņs, virzeiba iz tū, ka latgaliski kotru dīnu var publicēt daudzi jaunys informacejis. LaKuGa poša par sevi ir taids kai breivpruoteiguma pīmineklis – nivīns ni mīdz, ni līk koč kū dareit, kotrys nu redaktoru aiz lobys grybys i poša iniciativys ir izajiems portala vadeibu, kab byutu koč vīns kasdīnys informacejis olūts škārsteiklā latgaliski. Ari es sovulaik – navarieju nūsavērt, ka LaKuGai ir klusais periods, sadūmuoju īdvest jaunu dzeivi i tys ari cīši labi saguoja (koč vysod jau gribējīs, kab byutu vēļ lobuok). Nikur nu LaKuGys tuoli naasu ari niu – kotru dīnu skaitu viests, nūsaklausu jaunuos dzīsmis, regulari verūs sovu meiluokū sadaļu “Raksteiba”, kod īt “Boņuks”, LaKuGa ir lobuokais arhivs atsavieršonai, kas par godu ir nūtics. Pasasokūt LaKuGys laikam munys pošys dzeive ir tik tykuse lobuoka ari profesionali.
Latgalīšu Kulturys Gazetai vieleju naapsastuot, napīklust, augt tik iz prīšku, byut stabilajam latgaliskuo vuorda nesiejam myusu dīnu virtualajā pasaulī, īsadvesmuot nu cytu i pošam byut par īdviesmis olūtu!
Vineta Vilcāne:
Gribīs saceit, ka LaKuGa ir “Latgolys Studentu centra” veiksmeiguokais projekts, kas izturiejs laika puorbaudi. Portals LaKuGa.lv ir unikals, tys ir bejs i vys vēļ ir vīneigais tikai latgaliski rokstūšais portals pasaulī. LaKuGys asameiba ir aplīcynuojums mierktīceigam, entuziasma pylnam i šaļtim pošaizlīdzeigam dorbam, gribiešonai pasauli apgrīzt ūtraižuok i tū padareit lobuoku. Dūmoju, ka mums tys ir izadevs! Eipašs gandarejums par padareitū beja, portalam sajamūt “Boņuku 2016” par īguļdejumu latgalīšu volūdys populariziešonā. Tys dūd stimulu atsateisteit i padareit saturu saistūšuoku.
Par sovu mierki asom uzskatejušs na tikai informēt par latgaliskajom nūtikšonom Latvejā i pasaulī, bet ari stuosteit par regiona viesturis sovpateibom i volūdys vaicuojumim, aicynojūt tolkā profesionalus viesturnīkus i filologus. Caur intervejom raugom izceļt regiona kulturys dzeivē zeimeigys personeibys. Caur LaKuGu latgalīšu muzikim i literatim ir bejuse īspieja satikt sovys daiļradis cīneituojus i veicynuot sovu atpazeistameibu. Taipoš LaKuGa vysod ir bejuse platforma, caur kuru latgalīši ir variejušs izsaceit sovu redziejumu par regiona kulturys dzeivē aktualim vaicuojumim.
Sovys īceris asam variejuši eistynuot, regulari pīsaistūt finansiejumu projektu konkursūs. Iz vysa leluokais paļdis Vaļsts kulturkapitala fondam, kurs myusu īceris daudzu godu garumā ir atziņs par gona vierteigom i vajadzeigom i atbaļstejs myus finansiali. Tys aplīcynoj, ka latgalīšu volūdys saglobuošona i atteisteiba ir svareiga na tikai mums pošim latgalīšim, bet vysai Latvejis sabīdreibai.
Laura Melne:
LaKuGa ir nūzeimeiga munys dzeivis daļa jau gondreiž četru godu garumā. Tys ir na tik dorbs, kas saguodoj lelu prīcu, nu ari miļzeiga atbiļdeiba. Nazkod taišni LaKuGa beja vīns nu munim latgalīšu rokstu volūdys vuiceišonuos olūtim, partū apsazynoju, ka portala snāgtajai informacejai ir juobyut na tik saturiski interesantai, nu ari pīraksteitai lobā latgalīšu volūdā.
Vysleluokū paļdis gribu saceit vysim, kas kasdīnā skaita LaKuGu, kas mums syuta sovus rokstus, daiļdorbus, muzykys jaunumus voi informaceju par latgaliskuom nūtikšonom. Vysleluokū prīcu i gondarejumu roda taišni apziņa, ka cylvākim ir nūzeimeigys latgaliski pīraksteitys viests. Paļdis ari vysim dareituojim – tim, kuri dorbojās latgalīšu kulturā, par kurim mes kasdīnā viestejam.
Portals nabeidz atsateisteit, ari iz prīšku viesteisim par kulturys nūtikšonom, pīduovuosim profesionaļu veiduotus rokstus par volūdys i viesturis vaicuojumim, publicēsim latgalīšu literatu i muziku dorbus, kai ari pīduovuosim intervejis ar interesantim cylvākim i redzīņus par Latgolai aktualim vaicuojumim. Portala nuokušais lelais mierkis, kū grybātūs realizēt, byutu sātys lopys atjaunuošona.
Ir taids drupeit banals teicīņs “Atrūņ dorbu, kū tu mīļoj, i tev nikod navajadzēs īt iz dorbu”. Ruodīs, ka varu tū saceit ari par sevi. LaKuGa ir davuse maņ vareibu dareit tū, kas vyvaira pateik – raksteit. I raksteit volūdā, kurā es dūmoju – latgaliski.


text:
Latgaliskais krystceļu tyvumā. Saruna ar nūvodpietnīku Spodri Bērziņu
Roksta autors: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Meklejūt Latgolys rūbežu, gon viesturiskū, gon cylvāku izjiutuos paglobuotū, gasteju Zemgalis plānuošonys regionam pīdereigajā Krustpiļs nūvodā. Krustpiļs aba viesturiski Krystapiļs nu laiku golu izaveiduojuse par lelajim krystcelim, te cantušīs na īvāruot vaļstu i administrativūs rūbežus, a saziņu puori Daugovai i Aivīkstei izmontuot sovuos interesēs. Par latgaliskū Krustpiļs nūvoda daudzūs ītekmu vidē nūvodpietnīks, gruomotu “Krustpils hronikas” i “Krisburgas puorsakas” sastuodeituojs SPODRIS BĒRZIŅŠ.
Kur ir Latgolys rūbežs?
Verūtīs, kū jimt par atskaitis kritereju. Zvīdru-pūļu laikūs tys rūbežs beja aiz Gosteņu, pi Skanstupeitis (kartē kai Aizmata – S. Ū.). Ka jimt par pamatu latgaliskuos izlūksnis, tod rūbežu varātu viļkt Mežāris pogosta austrumu daļā, Veipys pogostā tū nūsaceiti īzeimej Naratys upe. Rūbežs dobā storp katuoliskū i luteriskū ir melioracejis taisnuotuo Taurupeite. Tū nusaceja tys, ka vīni zemnīki pīderēja katuoļticeigajim Varakļuonu Borhim, ūtri – luterticeigajim Krystapiļa Korfim. Jamūt vārā krystceļu strategiskū nūzeimi, Pūlejis karali gona liberali izaturēja pret Korfu goreigū breiveibu. Pyrmais Korfs Krystapili kai lieni sajēme nu Stefana Batoreja, pādejais te dzeivojūšais Korfs breivvaļsts dybynuošonys laikā nasaprota, kurā pusē nūsastuot. Aizguoja kūpā ar Bermontu, ar tū vysu pagaisynuoja. Interesanti, ka vysi Korfu pyrmdzymtī dāli bejuši Nikolaji aba Nikolasi.
Piec nūstuostu var redzēt, ka pi Korfu zemnīkim bejuse gona loba dzeivuošona. Pat tautysdzīsmē Korfu kai baronu na nycynoj, a slavej. Pat nu Vydzemis ir bāguši iz Krystapili. Tei ari ir Krustpiļs pusis nalatgaliskuo seja. Borhi klaušuos i nūdavuos daudz vairuok jēme nu sovu zemnīku. Nasaverūt iz tū, Atašīnē myusu dīnuos ir izaveiduojuse tradiceja februarī reikuot Piļs vokorus, kod izspēlej dzeivis ainenis nu Borhu dzeivis. Tai tī vuocu baroni i grāfi ari ir veiduojuši myusu Latveju taidu, kaida jei ir šudiņ.
Pīdereiba piec sajiutu atkareiga nu dzeivisvītys nūvodā i dzymtys sakņu stypruma.
Nazkod struoduoju par meža taksatoru, daudz ar cylvākim komunicieju, partū zynu, kū jī dūmoj. Atašīnē iz sovu pīdereibu Zemgalei verās dzili ironiski. Aizvīkstis pusē cylvāki sevi pīzeist par vydzemnīkim. Tī, kas tyvuok Daugovai – par sielim ci zemgalim. Munuos dzymtajuos Kūkuos ari sieliskais. Vēļ nu bierneibys pīmiņu, kai vacī ļauds runuoja sieliski, izcaldami o skaņu: ni Kūkys voi Kūkas, a saceja Koukas; na kūdra, a koudra. Vītvuords varātu byut saisteits ar dzagiuzis dzīsmi, vīta gona mežaina. Tai Krustpilī viesturiski sasateik treis kulturviesturiskī nūvodi, tuos ītekmis vīnam nu ūtra ari izapauž.
Cik latgaliska ir Krustpiļs nūvoda Latgolys puse?
Moz tūs runuotuoju latgaliski, bet, ka vajadzātu, Atašīnē atrostu. Muna poša vacuomuote vēļ ar meitom – munu mamu i juos muosu – runuoja latgaliski. Ari Atašīnē tuos runys eipatneibys pagaist. Vysapleik skaņ latvīšu literaruo volūda, tys latgaliskū samazynoj. Ka jaunīts nūīt iz Reigu studēt i naīsasaista latgalīšu aktivitatēs, jis deļ latgalīšu ir pazuds. Atašīnē nu latgalisku iedīņu taisa i muna mama taiseja komočkys – izcaptys mozys maizeitis kriejuma mērcē.
Pošam nav gadejīs dzierdēt ni teiku, ni nūstuostu latgaliski, bet Folklorys kruotivis materialūs i Pētera Šmita “Latviešu tautas teikas un pasakas” siejumūs ir. Gruomotā “Krisburgas puorsakas” latgaliskī teksti ir īkļauti.
Koč kaida kulturu sasajaukšona nanūtyka?
Sasajaukšona beja, bet na jau katuoli guoja pi luterticeigūs. Ļutari atguoja iz tū pošu Atašīni. Jī tī zemi pierka, Atašīne beja ratai apdzeivuots apvyds, pat pījēme katuoļticeibu. Tī sasaglobuojuši vacī cīmu nūsaukumi ar vuordu “sola”, saskaiteits ap 30 solu, kai Rogu sola, Dudursola, Zesersola. Tod krīvyskais sluoņs guojs viersā, pādejī īguojieji beja vacticeibnīki. Piec 1905. gods revolucejis barons Korfs suoce izpuordūt sovys zemis i jis pat grībēja, lai juos teik vītejim zemnīkim, a vītejī cara īriedni ceņtēs īvest nu sābru guberņom krīvu zemnīkus, pamatā vacticeibnīkus. Partū ir izaveiduojuse taida Mežāre, kur 60–70% krīvu.
Vīns puorsteidzūšs fakts, kai vacticeibnīki cantušīs nūsarūbežuot nu apleicejuos sabīdreibys.
Kūku pogostā ir vacticeibnīku kopsāta, leidz kurai nikaida ceļa nav. Lai iz jū tyktu, aizguojieja škiersts ir juonas puori slīdem. Padūmu laikā nu kolhoza pusis beja iniciativa izbyuvēt iz tū kopsātu ceļu. Nā, navajags. Tymūs kopūs vys globoj, pa lauku celeņu leidz slīdem pībrauc, nas puori slīdem škierstu, kopūs pagloboj. Pa šudiņdīnai jim tuo ceļa navajag.
Voi krystceļūs byut ir ekonomiski izdeveigi?
Pajimsim pīmāru nu senejuoku laiku – piļskolnus. Asuotis piļskolnā, kas natuoli nu Krustpiļs, 50. godūs veice izrokumus i sacynuoja – tī vysod bejs augstuok atteisteits i pūdnīka ceplis, i metala laidynuošonys apreikuojums, kas īkšzemis piļskolnūs nabeja sastūpams. Jau tys viņ paruoda atsarasšonys iz rūbežu izdeveigumu.
Ūtrys stuosts ir par dzeļžaceļa lineju Rēzekne–Krustpiļs. 19. i 20. godu symta mejā nūtyka projektiešonys dorbi. Suokūtnejuo verseja beja taida: nu Rēzeknis iz Vīļānim kai niule, bet nu Viļānu pagrīzt gar Lubuona azaru iz Ļauduonu, tod ar Daugovpiļs–Reigys dzeļžaceļu sasavīnuotu pi Pļaveņu. Ļauduona tūlaik beja palels mīsts, jei varēja palikt par piļsātu. Vysu izškēre tys, ka gar Lubuonu byuvēt beja sarežgeiti inžinertehniskā ziņā – mytruos zemis, papyldu susynuošonys dorbi. Partū beigu beiguos izlēme viļkt gar Stiernīni, Atašīni, kas tūlaik dokumentūs skaitejuos mozapdzeivuoti apvydi.
Ka saleidzynoj jau 20. godu symta statistiku, cylvāku skaits i ekonomiskuo aktivitate ap dzeļžaceļu pīauguse, a Ļauduona tai ari palykuse moza cīmata leiminī. Krustpiļs nūvoda atteisteibai itei dzeļžaceļa lineja daudz īdeve. Sovaižuok atteisteiba byutu viņ magistralē gar Daugovu. Dzeļžaceļu kristceli izškēre tū, kur byut trešajai Latvejis cukra fabrikai. Beja versejis ari par Leivuonu, par Pļaveņom.
Krustpiļs ir Jākubpiļs daļa.
Krustpiļs beja Krustpiļs, cikom naizcēle tyltu. Pītyka Ulmaņa laikūs izceļt tyltu i suoce runuot par obeju piļsātu apvīnuošonu. Prūtams, apvīnojūt nūtyka svareigu objektu puorsaukšonys: Krustpiļs cukra fabrika palyka par Jākubpiļs cukra fabriku, Krustpiļs militarais lidlauks ari palyka par Jākubpiļs lidlauku. Bet nazkaids krustpilīšu atavisms cylvākūs vēļ dzeivs.
Padūmu laikā ceņtēs Krustpiļs nūsaukumu izneidēt, jis nabeja padūmisks – “krysts” vuordā.
Tik dzili padūmu laikā nasavēre, ka tys vuords ar krystcelim voi piļs telpu izvītuojumu krystā saisteits, eipaši jau 50. godu beiguos i 60. godu suokumā ideologeju turēja pyrmajā vītā. Piļneigi pagaiss vuords nabeja – Krustpiļs staceja, Krustpiļs cīma padūme.
Kai redzīs nuokūtne administratīvi teritorialuos reformys gaiduos?
Tys stuosts ir atjaunuot bejušū Jākubpiļs rajonu, bet ir pasaruodejuse iniciativa veiduot Sielejis pošvaļdeibu, kur apsavīnuotu Aknīstis, Vīseitis, Naratys, Īlyukstis, Jaunjelgovys, Salys, Jākubpiļs nūvodi. Krustpiļs tī nikai naīt īškā. Ka itys variants aizīt, kas nūteik ar mums? Partū ir naziņa. Jau ideja Jākubpiļs piļsātu apvīnuot ar nūvodu gona sovaidi izaver. Šai voi tai jaunajā modelī mozuoka lūma palīk pogostim. Es šaubūs, voi tys veicynuos kaidu aktivitati iz vītom.
Iz puorejūs fona īdzeivuotuoju skaits Krustpiļs nūvodā dramatiski nav sasamazynuojs. Kod izaveiduoja nūvods Kūku pogostā beja 7 tyukstūšys dzeivuotuoju, niule 6,1 voi 6,2. Tys nav tragiski. Daudz kū izškir, ka tys ir pīpiļsātys pogosts. Tureiguokī cylvāki īt paceli nu dzeivūkļu, sātys ceļ pīpiļsātys pogostūs. Te Kūku i Krustpiļs pogosti ir vynnātuoji, vysmoz nūdūkli palīk.
Kai pīsagrīzet nūvodpietnīceibai?
Dažus godus saguoja dorbuotīs pošvaļdeibā, beja vajadzeigi prezentacejis materiali par sovu nūvodu, par pogostu. Tod aptver, ka nav, kū likt. Voi tod pošam juosadūmoj kaida legenda? Tai roduos dūma papieteit dziļuok. Jau pīcus godus asmu paceli nu pošvaļdeibys, bet tei interese palykuse. Kod struoduoju pi gruomotys par Krustpiļs viesturi leidz 1940. godam “Krustpils hronikas”, pasaruodeja vysaidys teikys i legendys. Juos atseviški molā nūlyku, bet jutu, ka juoturpynoj ari tys. Turpynuoju dorbu Folklorys kruotivē. Salyku juos kūpā, atrodu muokslineicu. Tai roduos ūtra gruomota “Krisburgas puorsakas”.
Vīnkuorši pateik jimtīs pa arhivim i cytaidūs veidūs meklēt informaceju. Tod sejuot tūs gryudus i likt kūpā.
Kaids ir interesantuokais izzynuotais fakts voi stuosts jiusu nūvodpietnīka praksē?
Kūku pogosta Spiļvu sādžā, zemnīku sātā, 1991. godā pīdzyma meitine ar cīš naparostu liktini. Tys stuosts, var saceit, suocās meža vydā, bet turpynojās linejā Parize–Ņujorka–Losandželosa. Māra Meta Ivanova studēja Pīterburgys konservatorejā, jū interesēja daiļuos muokslys i mūde. Jei devēs iz Šveici vuiceitīs doncuošonu, satyka Raimondu Dunkanu, Aisedorys Dunkanis bruoli. Jī puorsacēle iz Parizi tī attaiseja sovu muokslys īstuodi, kas nūsaceja tūni mūdē i muokslā da juos aizīšonai 1978. godā. Parizē jei apsaprecēja ar Bertrānu, maineja ari sovu vuordu. Latvīšu publika jū pazeist kai publicisti, aktrisi, muokslys menedžeri, tulkuotuoja, izdevieju, doncuotuoju Aiju Bertrāni.
Aija nu Bertrāna škērēs, piec Dunkana sīvys palyka par juo dzeivisbīdri. Kūpā ar meitu, kurai vuords Līgo, na Līga, attaiseja vēļ vīnu salonu Ņujorkā. Juos mozmeita turpynoj dorbuotīs mūdis biznesā Ņujorkā i Losandželosā, Trampa kampanis laikā aktivi īsastuoja pret juo īvieliešonu. Itaidys dorbuošonuos mārūgi mani fascinej.
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Kampaņveideiga informacejis padūšana napaleidz
Jāzeps Korsaks ir praktizejūšs narkologs jau nu 1983. goda. Bet ari šudiņ par īprīcynūšu ainu nasauc Latgolys situaceju ar alkohola lītuošonu. Tys nav viņ stereotips. "Es vysod soku tai, ka ar alkoholu probļemu nav. Aizej iz veikalu, tī izvēle ir cīši lela. Ka nav veikala vari aizīt pi sābra. Bet, ka runuot nūpītnai, laikam jau problema ir,” kai soka pats uorsts – struodojūt tik ilgi itamā sferā radzāts i pīradzāts daudzi. "Divejus godus vuicejūs kliniskajā ordinatorejā Moskovā, piec tam Harkovā, ari Leningradā. Ir ar kū saleidzynuot. Ir ari paceļuots pa bejušū Padūmu savīneibu. Ceļuots ari pa Eiropu. Radzūt cylvāku attīksmi, alkohola lītuošonys parodumus, juoatzeist, ka laikam jau Latgolā ir tendeņce iz pastyprynuotu alkohola lītuošonu. Pamatā ite lītoj stypruokūs alkoholiskūs dzierīņus.”
Taipat jis izsver, ka naviņ Latgola, bet ari vysā Latvejā ir juostruodoj pi jaunīšu izgleituošonys itymūs vaicuojumūs. Kampaņveideiga informacejis padūšana ite napaleidz. Jim juozyna, kaidu kaitiejumu alkohols var nūdareit jūs organismam i veseleibai. "Vaļsts pamoz pīvierš uzmaneibu jaunuotnis izgleituošonai, kaidys sekys alkohola lītuošona atstuoj iz cylvāka organismu. Pavasarūs i rudiņūs, rudinī tys ir septembris, oktobris, narkologiskajuos nūdaļuos īsastuoj vysai daudzi pusaudžu, bārnu alkohola reibumā, intoksikacejā. Ūtrais taids periods ir vosora, kod pusaudžim ir mozuoka vēlme vuiceitīs, i tod īt vēlme patusēt ar vīnaudžim. Tys ir otkon alkohols.
Pusaudžu daudzums, kurais teik mediciniskajuos īstuodēs, izsauc puordūmys i līcynoj par tū, ka eisti kuorteiba vyss nav ar sabalansēteibu.”
Kai smaržoj tys pīns, gūvei baruotai ar skujom
Voi pastuov koč kaids pīļaunamais alkohola daudzums, kas organismam nanūdora nikaida ļaunuma? "Es pīmiņu Padūmu laikus, kod kotrys sev vālamū pasnēdze par eistineibu. Tys beja seņ, es vēļ beju mozinks. Kolhozūs beja izteikta naraža. Nabeja sapļauts sīns, batvinu nav, skuobbareibys nav. Nikuo nav. Tymā laika beja taida Rēzeknis rajonā populara avīze "Znamja Truda”, kurā tyka reklamāts, ka ir cīši labi baruot gūvs ar samoltom nīdrem i, kaba tuos byutu stypruokys, vāgūt vēļ skujis dalikt kluotu. Pīmiņu, ka gon slauciejis sacieja, gon ari es pats tū izjutu, kai smaržoj tys pīns, gūvei, kura baruota ar skujom. Nabeja, kuo ēst i gūvs raudzeja ēst vysu, kū deve. Taipat ari te, valkūt paralelis, es soku, ka sevkurs alkohols, eipaši jau jaunam, nanūbrīdušam organismam, īsadorboj iz nervu šyunom, endokrinū sistemu i atstuoj nūteiktu īspaidu. I itys īspaids nav nu lobuokūs. Runojūt par pīaugušu cylvāku, vēļ varātum diskutēt, kai tys jū īspaidoj i cik tys ir lobs ci švaks. Kai saceja vīns muns draugs, psihiatrs, alkohols ir lobs, kaba nūjimtu stresa, lobs antidepresants, mīga leidzeklis. Tikai ir vīns lels BET, pi juo uotri pīrūn. Aug dozys i ir izteikti blokusefekti iz organismu.”
Kai izsver Jāzeps, ka ūtrā dīna piec īdzeršonys lobuokuos zuolis ir alkohols, tod tei jau nūteikti ir atkareiba, i byutu juosuoc sasatraukt. Atkareiba ir slimeiba.
"Pamatā ite ir poša cylvāka attīksme, vēlme koč kū dareit i izpratne par sovu stuovūkli.
Sevkurs uorsts, narkologs ci psihiatrs var nūzeimēt atbylstūšu medikamentozū terapeju, kaba uzlobuotu vyspuorejū veseleibys stuovūkli, saceisim, oknu, sirds, nīru funkcejis. Nūzeimēt ari attīceigys zuolis, kas stabilizēs nervu sistemu, nūjims trauksmi, namīru, depreseju, mīga trauciejumus. Sovpus cylvāka psihologiskū nūskaņu, vēlmi lītuot ci nalītuot alkoholu, tys ir smogs dorbs ar psihologim, psihoterapeitim. Gryši tai cylvākam itū vysu izreiz izstuosteit, tū byutu juodora taišni jaunīšu i pusaudžu vydā. Juoruoda, juostuosta jim. Agruok beja lekcejis, kod ruodejom jim kinys, stuostejom, kuodreiz ari kaids pacients pīkryta pastuosteit sovu dzeivis ritiejumu.”
Uzdavums nav izkuopt kolnā, bet nūkuopt ari lejā
Jau puora godus vīna nu uorsta Jāzepa Korsaka aizaraušonu ir kuopšona kolnūs. Pa itū laiku sasnēgtys jau vairuokys viersyunis. "Vēlme izkuopt kaida kolnā, īvārojamuokā par Muokūņkolnu ci Lelū Līpu kolnu beja jau seņ. Vystik dorbs naļuove, ka struoduoju Rēzeknis slimineicā, nabeja īspiejams izbreivēt laiku. Muns bruolāns Juoņs Stramkalis jau seņ aicynuoja leidza i stuosteja par tom izjiutom, kū jis daboj, ceļojūt pa kolnim. Jam ir saleidzynūši lela pīredze. Es vysod saceju, nui, nui, es lobpruot, kai tikū byus vareiba… Kod pamaineju dorbu i nūlēmu pīvierst vaira uzmaneibys pats sev i realizēt vīnu, ūtru sapynu – īspieja roduos. Mums beja komanda, pīci cylvāki, mes devemīs iz Elbrusu. Pyrma tam beja taids sasagataveišonys periods. Juoņs maņ stuosteja, kū i kai jis pats dora, kai trenejās, kam juopīvierš uzmaneiba, skatejamīs vysaidys kinys. Īsacejumi, kurus dzierdieju nu tūs, kas jau pyrma tam ir kuopuši konūs, cīši nūderēja.”
Jāzeps izsver, ka golvonais, kuopūt kaidā kolnā, ir byut uzmaneigam i izavaireit nu puordrūšeibys. "Pamatā nav uzdavums izkuopt kolnā, bet nūkuopt ari lejā i byut dzeivam, vasalam. Tod var dūmuot par kuopšonu cytā. Vysu itū salīkūt kūpā, maņ izadeva izkuopt Elbrusā.
Kuopšona iz prīšku atpakaļ aizjēma četrpadsmit stuņžu. Nūkuopūt nu kolna, īkreitūt teltī, es saceju, ka nikod vaira nakuopšu… Ūtrā dīnā jau dūmuoju – nu kas par taidu glupu dūmu beja īguojuse pruotā.
Gryuteibys ir gryuteibys, i tys beja taids eislaiceigs vuojuma periods. Piec tam beja Kazbeks. Beja nūsalasejuse loba komanda.”
Nu pīcu cylvāku leidz viersyunei tyka treis
Pādejais kolns Jāzepa kontā ir Monblans, kas ir Alpu kolnu augšuokuo viersyune i ari augšuokais punkts Eiropys Savīneibā. Tymā jis izkuope itūgod. Jāzeps pīzeist, ka ite gon ir svareiga gon fiziskuo, gon psihologiskuo sagatavuoteiba. "Vystik ari smogumi juonas sev leidza, kai brunurupučam: teļts, iedīņs, guļammaiss i vyss puorejais. Sovs svors sasalosa. Fiziskais ir vajadzeigs, bet vajadzeiga ari apsajimšona i ari psihologiskuo sagatavuoteiba. Kuopūt tymā pošā Elbrusā, nu pīcu cylvāku myusu grupā leidz viersyunei tyka treis. Beja ari jaunuoki, spieceiguoki, kurim, dīvamžāļ, naizadeva. Beja ari puiss, kurais jau kaidus pīcus godus kuop, tūstorp ari organizej kuopšonys vysaidūs kolnūs. Jis jau pyrma tam Elbrusā beja izkuops, bet, kuopūt kūpā ar mums, jis tyka tik leidz pīcom tyukstūšom metru i saceja – na muna dīna.”
Ir svareigi īsaklauseit sova organismā i nadareit puori spākim. Ite vyss ir cīši nūpītnai. "Tymā aklimatizacejis periodā, treju, četru dīnu laikā ir juoizstruodoj kuopšonys temps, juonūnormalizej elpuošona. Ir juosakoncentrej iz kuopšonu. Maņ beja apmāram tai –
divdesmit sūļu paspieru, juoatsaelpoj, juoatdaboj balanss i ta var īt iz prīšku. Beja ari momenti, kur varēju paspert tikai desmit sūļu i beja juoatsaelpoj, juoatsagiust.”
Plans cytam godam – Kilimandžaro
Jāzeps pīmiņ kuopšonu Monblanā. "Kuopšona beja juouzsuok naktī, jo tod mozuok kreit akmini. Ir taids kuluars, kur izteikti kreit akmini, tī ir kaidi 80–100 metri. Itys pūsmys juopuorskrīn cīši uotri. Tod īt sīna septeni symti metru. Ka es jau kuopu zemē, es saceju: ka byutu bejs juokuop dīnā, dīz voi es pa tom divejom ar pusi stuņdem izkuoptu. Vysu laiku juosaruop pa akminim, tī ir nūstīptys trosis, juosatur pi trošu. Teiri fiziski problematiski. Mums startejūt, beja nūruna, ka desmit stuņžu laikā natiksim leidz viersyunei, atsagrīžam atpakaļ. Jo mums otkon juonūkuop pa tū septeņu symtu garū sīnu i juoatsagrīž dzeivim.”
Jāzeps stuosta, ka ite ir cīši labi vyss organizāts. Kai tikū kaids grupys instruktors ci kolnu darbinīks īrauga kaidu sādūšu cylvāku, jis nūteikti pi teve daīs kluotu i pavaicuos, ci nav vajadzeiga kaida paleidzeiba.
"Tys jim laikam taids raksteits ci naraksteits lykums, ka uzraudzeit i paleidzēt sevkuram cylvākam.”
Kai jaunu mierki, viersyuni sasnēgšonai Jāzeps nūsauc Kilimandžaro. Tys gon plans cytam godam. Vystik itymā i ari cytūs godūs tepat Latgolā jis nūteikti īsoka apmeklēt vītejūs kolnus, pakolnus i vysaidus skotu tūrņus. "Ka runoj par Latgolu, es dūmoju, ka tys ir vīns nu šmukuokūs nūvodu. Tuo skaistums ir azarūs, pakolnūs, grovuos, mežūs i ari iteinis cylvākūs, kuri, leluokūtīs ir cīši atsauceigi, izpaleidzeigi i draudzeigi. Tys ir tys, kas pīsaista cylvākus. Vysi nazkod saceja, ka rudinī juobrauc iz Siguldu, cīši labi i šmuki izaver. Tikpat labi, uzkuopūt myusu pošu Muokūņkolnā, Lelajā Līpu kolnā, eipaši jau tūrnī, juopajem tik leidz binūklis, var cīši šmuki vysu apleik redzēt. Skaidrā laikā nu Leluo Līpu kolna radz Ludzys bazneicu, radz Boltkrīvejis rūbežu, tūs tūrņus, Ezernīkus, Rāznys azaru. Cīši skaistai i breineigai. Kotrā vītā var atrast sovu skaistumu!”


text:
SATURS
Tabeļkalendars, 2016. gods
Svynamōs dīnas Latvijas Republikā
Atceres dīnas Latvijas Republikā
Par Gavēni
Svynamōs dīnas Reigas Metropolijas katōlim Latvijā
Cytas īvārojamas dīnas
Četri goda laiki
Saules un Mēneša aptymsumi
Kalendarijā lītōtī saeisynōjumi
Kalendarijs
Tabeļkalendars, 2017. gods
LAUKSAIMNĪCEIBA
Kas nūteik ar mežim
Latgolas sasnāgumi atjaunōtā Latvijā (1934–1939)
Jezups Strods. Un vēļ par elektreibu
Leonards Rakickis. Par elektrodzinējim saimesteibā
MEDICINA
Pīters Akuls. Mīga traucējumi bārnim
Prostatas īkaisums
ARHEOLOGIJA, VĒSTURE, KULTURVĒSTURE
Juris Urtāns. Bērzpiļs Berzīnes piļskolns
Juris Urtāns. Dzirkaļu piļskolnā
Paulīne Zalāne. Senūs latgaļu tragedija
Valentīns Edmunds Klešniks. Jersikas pogosta vēsture
Valentīns Edmunds Klešniks. Īskots Višķu vēsturē
Ontons Dzeņs. Par munim seņčim
Helēna Vasiļjeva. Nu Cyskodu cīma vēstures
Marija Labanovska. Par apdzeivōtūs vītu nūsaukumim Šķaunes pogostā
Jōņs Būmanis. Kurčinu cīma vēsturiskī nūtykumi
Elvīra Pinka. Īskots Maltas pogosta skūlu vēsturē
Marija Labanovska. Vītolu pamatskūla
Augusts Kurčins. Stōsteni nu eistineibas
Fridrihs Lipskis. Muna mama
Anna Līpenīte. Mihalinas Stahovskas stōsteitais
Anna Grauba. Pīdzeivōjumim bogōtī godi
Ludmila Lasmane (Zepa). Muni jauneibas godi
Helēna Latkovska-Vojtuskeviča. Kazahijā pīradzātais
Pīters Meikstums. Par myusu dzymtu
Ansis Ilgvars Sekste. Pagōtne munōs atmiņōs
Jūlijs Trōps. Nu Zylōkolna iz pūļu Vydzemi
Janīna Trōpa (Soldone). Graudnīku dzymta
Janīna Trōpa (Soldone). Dzeivōja kūpā
Jūlijs Počs. „Breivprōteigais” legionars
Marija Ruhmane (Trizna). Brōļa pīmiņai
Fridrihs Lipskis. Bazneickungs Ontons Eiduks munā pīmiņā
Jōņs Būmanis. Muna brōļa Konstantīna atmiņas
Ontons Ludbōržs. Par pōrdzeivōtū
Jōņa Cybuļska pīmiņas reizē
Pīters Korsaks. Latvijas pēckara fotografijas legenda
Josifs Ročko. Muns skūlōtōjs Josifs Šteimans
Jūlijs Trōps. Vacaistāvs Jūlijs
Inta Bahmate. Par Šmulānu-Šmulanovu dzymtu
Jūlijs Trōps. Jū sauce – Papiņš
Jūlijs Trōps. Loba ōbeļneica – lobi ōbuli
Jūlijs Trōps. Nūpalnim bogōtais žurnalists
Pīters Zeile. Drukas aizlīguma sakarā
Jānis Počs. Muna myuža akmini
KULTURVĒSTURES PĪMINEKLI
Latgališu raksteibas paraugi
Leonards Rakickis. Aizmērstō vērteiba
PAR MYUSU VOLŪDU
Eleonora Tjarve. Volūda jōkūp!
Viktors Andžāns. Par latviski latgaliskū
Pīters Turkopuls. Pōrdūmas par volūdu
Anna Babre. Mes asam mantinīki
LITERATURA, KRITIKA, PUBLICISTIKA
Ilze Keiša
Lyust ūšim vacajim zori/ Naprōts pasaulē plūsōs/ Vyss aizīt tōlumā/ Volūda sova/ Šys laiks/ Esi!/ Zīmassvātku breinums/ Vyss īt iz prīšku
Normunds Dimants
Tāva pīmiņai
Voldemārs Voguls
„Rudiņa smōrds...”/ „Tovas acis...”/ „Ōrā graudoj pārkyuņs...”/ „Mōla vāzes...”/ „Kai sīra rytuļs...”/ „Ni zaltā...”/ Jūlijs Trōps/ „Decembris uzzīdynoj...”/ „Kai dreikst Dīva montu...”/ Par mums pošim/ „Jo sōkuma nav...”/ „Kur vēļ lelōku...”/ „Paļdis Dīva varoneibai...”
Inguna Būmane-Lūse
Nivīns naprūt pareizi dzeivōt/ Nikō mes nazynom/ Pagaidam/ Tevī pošā/ Tev pošam/ Kū grybu?/ Teirumā/ Kod teišam sōp
Jezups Strods
Bērneibas laiks
Romons Spaitāns
Augšinīks/ Zvejnīka dāli/ Vēlēšonas klōt/ Labtureiba/ Boņuka konkurentam vōrdadīnā/ Oi, tī veceli!/ Mūza/ Slavejama byušona/ „Žāl tō ruņča vīntuļnīka...”/ Vēlēšonu korsūnē/ Namīrs nabaroj/ Pagurums/ Rytumā/ Krōsnei/ Ceļa vōrdi
Maruta Avramčenko
Latgolas teja/ Spūžō gaisma/ Upes plyudums/ Dīna/ Namīrs/ Sērmō mameņa
Pīters Meikstums
Pyrmōs atmiņas/ Absolventu salidōjums/ Latgalīšu volūdai
Magdalena Vjatere
Cereiba iz Dīvu/ Dzeives jyura/ Laika spreids/ Tev rokstu/ Es atstōšu vysu/ Vylks un babris
Veneranda Rimša
Pateiceiba/ Muns Dīvs/ Dīvmōtei
Jūlijs Trōps
„Grybu raksteit stypri...”
Leonards Rakickis Atskoborgas/ Krizismi
IN MEMORIAM
Myužeibā aizgōjis Augusts Kurčins. Jōņs Būmanis
Alberts Caune
Atvodu vōrdi Leopoldam Kempam
Leons Širins myužeibā. Pīters Lōcs
Miris Jezups Trizna
Pōragri myužeibā Māra Kalniņa


text:
Izdūts folklorys kūpys “Upīte” pyrmais albums
21. oktobrī J. Vītuola Latvejis Muzykys akademejā ar stuostejumu par Zīmeļlatgolys tradicionaluos kulturys montuojumu i dzīšmu izdzīduošonu tyka īskandynuots ari folklorys kūpys “Upīte” pyrmais albums “Vusi ļauds breinovuos”, kurymā vydā ir 14 Zīmeļlatgolys (Škilbānu pogosta) tradicionalūs dzīšmu i vīnys dzīsmis myusu dīnu verseja.
Etnomuzikologe Anda Beitāne par Upeitis jaunīšim i izdūtū īrokstu soka: “Folklorys kūpa “Upīte” izauguse nu Upeitis bārnu folklorys kūpys, bārnim kliustūt par jaunīšim, ar kurim kūpā mieginuojumūs niu jau pīsadola jūs pošu bārni. Jaunīšu kūpa patstuoveigi dorbojās nu 2005. goda, kod tuos vadeibu uzajieme Santa Matisāne. Kai saceits Bolvu regiona kulturviesturis datu bazē, itaida dorbuošonuos Upeitis jaunīšus izvadynuoja iz pastuoveigu darbeibu tradicionaluos kulturys saglobuošonā i aktivu folklorys propogandu. Jī, koč sovu studeju i dorba saisteibu vadeiti izkaiseiti pa vysu vaļsti, regulari saīt Upeitis tautys nomā iz mieginuojumim, svietej kūpeigi jubilejus i tradicionalūs svātkus, kur vysod gūdā teik turāta folklora. Upeitis jaunīšus par itū jūs mīlesteibu iz sovu tradicionalū namaterialū kulturys montuojumu daudzi apskauž i daudzi prīcojās. Nu 2007. goda decembra kūpu voda Andris Slišāns, jiutami uzlobojūt jaunīšu aktivitati.
Sovu repertuaru folklorys kūpa “Upīte” veidoj, īsavuicūt tautysdzīšmu dzīduošonys muoku i tautys danču doncuošonys veidu bez pastorpynuojumu, taišni vuicūtīs nu teicieju Upeitis i Škilbanu pusē. Leluokuo daļa kūpys daleibnīku jau nu agrys bierneibys dorbuojušīs Upeitis etnografiskajā ansamblī i Upeitis bārnu folklorys kūpā. Jī pīdar i īsadar taišni Upeitē – vidē, kur tradicionaluo kultura napagaist, a, sokūt paļdis jim, turpynoj dzeivuot napuortrauktā tradicejā.
Albumā vydā daliktuos dzīsmis eistyn var saukt kai Upeitis skaistuokuos pērlis. Tuos veidoj Škilbanu pogosta tradicionalūs bolsu kūdulu, kū jī gon dzeivā veidā puormontuojuši nu sovys pusis vacuokūs dzīduotuoju, gon ari īsavuiciejuši nu viesturiskūs īrokstu, kurūs 1971. godā magnetapona lentē fiksieja tradicionaluos kulturys entuziasts, dzejnīks, publicists i vītejuos viesturis pietnīks Ontons Slišāns kūpā ar pravestu Mikeli Jermacānu. Dzīsmis “Vusi ļauds breinovuos” i “Kur tu skrīsi, vanadzini”, Slišāna piezeimēs sauktys ari par “Vosaras bolsim”, kas vaira kai 40 godu guliejušys īrokstūs i transkripcejuos, ar ituo albuma izīšonu dabuojušys jaunu dzeivi, atdzymstūt Upeitis jaunuokuos paaudzis dzīduotuoju bolsūs. Ir piļneigi saprūtams, ka Upeitis tradicionaluos muzykys montuojums ir drūsuos rūkuos.”
Albumā vydā atrūnoms ari Artūra Slišāna myusu dīnu skatejums iz dzīsmi „Kur tu skrīsi vanadziņi”, kurs ituo goda vosorā beja vīna nu spālātuokūs dzīšmu Latvejis Radejis ūtrajā programā.
7. novembrī 19.00 folklorys kūpa „Upīte” aicynoj gostūs iz Zīmeļlatgolu, kab sovā dzymtajā cīmā īskandynuotu albumu ari ar koncertu, pīsadolūt kūpys draugim, i piečuokū balu.
Albuma izdūšonu atbaļstejs Vaļsts kulturkapitala fonds. Dreiž ar fonda atbolstu tiks izdūts ari folklorys kūpys “Upīte” DVD disks ar Zīmeļlatgolys tradicionalajom dejom.
Viesti sagataveja Edeite Husare


text:
Ligeja Purinaša: Vosorys raža
Rudiņs var byut ražys laiks na tik duorzūs i teirumūs, nu ari latgalīšu literaturys dryvā. Itūreiz sovus jaunuokūs dzejūļus LaKuGys skaiteituojim pīduovoj Ligeja Purinaša.
Botaniskais duorzs
Vyss suocēs ar zylom kūrpem munuos kuojuos,
Niu es puordzeivoju, kod radzu,
Kai Grots dzer ar krūdzineicu,
I skums motivs, siereigs reits,
Snīgs – tei ir tova suope, sevis atstuošonys sārga,
I aizteciejs tik daudz strauteņu, tierceišu seiku, verīs, īvys lauluotīs taisuos,
Kurei mārga tev losa prīškā de Sadu, kurei mārga tevi grīž kai kirurgs
I kur tu pats sovu organismu maitoj ar duorgu papirosu zūbūs,
Kuru marku lai lepej viestei deļ tevis, iz kuru pusi lai apīt leikumu garu,
Klusums deļ myusu vaira nav metafora, iz ceļa vaira naīsim ītu,
I tī ostoni kilometri niu ir miljoni gaismys godu, aiza, bedre, vyss,
Es byušu kaktuss, a tu – orhideja.
**
Tei klusuo, vīgluo lāska,
Mes asam škeibi kūki Dīva duorzā,
Nataisnoj mani, ka zyni –
Muns pušums vaira nasaaugs,
Napīdur pierstus munam sudobram,
Napīdur pierstus maņ.
**
Losu juoņūgys, dūmoju par pasauļa radeišonu,
I nazkaids Odums otkon pļaun zuoleiti munā sadā,
Vēļ vīna suope par naatrostū, naaprostū,
I vēļ vīna maska, Odum, vīna
Laseite, Odum,
Vysu vokoru gaideju, kab tu pagrīztu
Maņ sovys alkiunis, nūsātu lyupom kai
Rudzu teirumu aprelī, Odum,
Es izamauduotu tovuos acīs, Odum,
Mautu plyka, rudiņa pylna,
Odum, Odum, Odum,
Duord pārkiuņa bolss, i munys rūkys sasīn leits,
Odum, seņ vaira naradzu tovys sātys,
Gruovs myusu storpā, i kuorkli
Izauguši tik leli, ka nūsastuoju apakš
I naradzu ni gola, ni molys.
**
Jis verās iz mani izjusti, i mes naasam draugi,
Palāki padebeši myusu golvu vītā,
I suonkauļūs īsaspīduši pyurynu loksti,
Losu citronmātrys, jis – laika zinis,
I es natycu, kod jis soka, ka jam vyss vīna olga,
Veirīšu acim nav logikys i rūku syltums taids vyltuots,
Izvyrpuots nu tyukstūš versejom par maigumu,
Jiutu stenografeja, i tviterī jis nazkū retvītoj,
Atskaitis punkts kai boja tuoli jiurā, i es vaira nadzieržu juo baritona,
Jis verās iz manim izjusti, i mes naasam draugi.
Tovu ocu smogums
Mes bejom div sveši cylvāki sovā mygluoja jiurā,
Div matroži bez kuģa i kapteiņa,
Lāna, dagūša sola, bezapziņa,
Kai tramvaji iz prīšku, kai div slīdis,
Viļcīni naīt, i tramvajim dzinieji izjimti,
Kur palics tys napruots, kū kai sukni tu vylki man viersā,
Apdagums, i muna uoda vaira natur tovu ocu smoguma,
Izdadzynuotu vuordu virkne munā e-postā i pošu,
Radeita sasaklīgšona, narunoj, naroksti…
Muna uoda vaira natur tovu ocu smoguma,
Naiztur.
**
Buļvu vabaļu šarms ir
Kotru vokoru lūceit ceļagolus škeibā vogā,
Keiveitis bolss kreit iz golvys kai krusa,
Tai suop, tai žvūrdz tys gultnis, kas darbynoj
Itū dzeivi, tai žvūrdz, ka gribīs naredzēt, kai
Vēļ vīns šopers vēļ vīnu guojeju atstuoj
Ceļa molā pylnu muti leluo ceļa putekļu,
Stuovi i verīs cylvākūs, i nasaprūti, kai tai var byut –
Kai tai var jimt i atstuot, i napīstuot.
**
Satykts, napatykts, aiztaisu ocu vuokus,
Aizbetoneju muti kai akvareju ar zalta zivteņom,
Narunuot, naparunuot,
Itūnakt doncuosim iz asfalta apsačāruši i es otkon
Redziešu sapynā, kai mes īmam i paīmam garom
Vīns ūtram i utains bārns verās myusu rūku salidojumā,
Es pīsačartu pi juo palākim motim, vuojom rūkom,
Vys tu mani naatlaid, vys turīs kai puika pi munu brunču molys i
Gribi palikt tai vysod, i cyta nikuo vaira nadzieržu,
Narunuot, naparunuot,
Aizbetoneju sovys acs kai bazneicys sīnu ar sorkonim ceglim,
Aiztaisu ocu vuokus, napatykts, satykts.
**
Stuovu kristiņkuos i gaidu,
Šudiņ ci reit pa bolta duobula pļovu
Kuojom plykom i slapņom kai raudivis spuorns tu atīsi,
Rūkys pylnys līpu zīdu i kumeleišu,
Prūda smuords byusi tu pats i es
Ībrisšu da ceļagolu tovā elpā,
Viņ mygla nu reitim i ceļa puteklis
Vysu apber boltom guņspučem,
Verūs iz ceļu, kab zynuotu –
Pi manis šudiņ gostu nabyus,
I tevi pajiems ir leits.


text:
Kulturys īsacejumi nedeļai: stuosts par Skryndom i Vabali, antologeja “Kūkle”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
1881. gods 2. oktobrī piec vacuo stila kalendara (14. oktobrī – piec jaunuo stila) tūreizejuo Leiksnys pogosta Līpys Mukānūs pīdzyma vīns nu Latgolys atmūdys kusteibys darbinīku, kara uorsts, literats i kulturys atteisteituojs Ontons Skrynda, itūnedeļ jam – 140. Partū nedelis kulturys īsacejumi nu Skryndu dzymtys muzeja – izcylajim bruolim veļteituo ekspoziceja, pyrmuo latgalīšu dzejis antologeja “Kùkle”, “Dautkom TV” raidejums par Vabali.
Skryndu dzymtys muzeja ekspoziceja “Atvērts logs – gaismas ceļš”
Muzeja vecuokuo specialiste Ilze Ozoliņa komentej: “Ekspoziceja atspūguļoj Skryndu dzymtys īguļdiejumu Latgolys kulturys viesturē. Ekspoziceja sadaleita sešūs “lūgūs”, kur kotrys nu jūs attainoj sovu tematiku – izgleiteiba, kultura, goreiguo dzeive, dzymta, saime, Pīterpiļs laiks. Muzejā apsaverami Skryndu originalizdavumi, kai, pīmāram, “Kùkle”, “Drywa”, “Latwìšu woludas gramatika” i cyti jūs dorbi.”
Pyrmuo latgalīšu dzejis antologeja “Kùkle”
Pyrmū latgalīšu dzejis antalogeju “Kùkle” 1914. godā sastuodeja (ar pseidonimu I. Leidumnīks) i izdeve O. Skrynda. Kritiku par izguojušū gruomotu “Myusu dzisminīki un jù dzismes” avīzē “Drywa” (1914. g. 3., 10., 17. decembra numerūs) ar pseonimu W. Susejs sarakstejs Stanislavs Vaikuļs. Jis roksta: “Šu myusu gorigu montu – dzismes, izkaisitas pa awizem, kalendarim, I. Leidumniks salaseja kūpā, un izdewe smukâ gromatiniâ ar nusaukumu “Kukle”. Prikšworda golâ izdewejs izsoka ceribu, ka piec utrim desmit godim mums byus picdesmit taidu “Kukliu”.
Kotram sows dorgs un meils, lai gon tys bejis na cik lelas weribas; – sows nabadzejgajs kaktinš meiloks, nakai sweša pils. Tys pats ir ari ar dzismem un literaturu. “Kukle” – šis mozajs dzismu krojuminš mums, Latgališim, meiloks nakai cyttautu leli dzismu krojumi. Tumar taj sowa miliošonai nawajga byut oklai.”
2017. godā izdūts ituos antologejis faksimilizdavums.
Dautkom TV raidejums par Vabali nu cykla “Latgales ciematu stāsti: nezināmais par zināmo”
Raidejuma veiduotuoji gastej Skryndu dzymtys muzejā i vītā, kur bejuse jūs sāta. Vēļ raidejumā pīmiņ Vabalis pogostā dzymušū muokslineicu Silvu Linarti, stuosta par torfa īgiušonu Vabalis pūrā, izmontojūt īslūdzeitūs dorbu, atkluoj industrialū montuojumu saisteibā ar dzeļžaceļu, rūsynoj smeļtīs goreigū spāku, pīsadolūt maja dzīduojumūs pi krystu, Vabalē jūs vysvairuok – 26.


text:
Raisteiba
Raisteiba — process, kura īmā subjekts, objekts ci pasaruodīņs teik leluoks, iņteņsivuoks, lobuoks, izsaceiguoks, a voi damāruotuoks jaunim apstuoklim.
Raisteiba var byut, pīvadumam:
- sistemys voi strukturys papiļdeišona, palobuošona voi damāruošona jaunim aizprasejumim (ļaudeibys raisteiba, saimisteibys raisteiba, nūvoda raisteiba);
- dasamāruošona jaunim apstuoklim (bārna runys raisteiba, organizma raisteiba);
- pasaruodīņa māru lelynuošonuos (naloba ījiukuma raisteiba, nūtikšonu raisteiba, naveseleibys raisteiba);
i leidz.
Cylvāka raisteibys procesu var padaleit trejuos sadordaļuos:
- fiziskuo raisteiba (auguma masys, garuma i tt. puormejis);
- socialuo raisteiba (socialuo stuovūkļa puormejis);
- psihosocialuo raisteiba (psihiskūs funkceju atsarasšona i formiešonuos).


text:
Pyrma mieneša puorguojušys pošvaļdeibu vieliešonys i itūreiz raidejumā par tū, kai Latgolys nacionalūs atteisteibys centru aba vaļstspiļsātu jaunī vadeituoji saradz piļsātu i regiona atteisteibu četrim godim iz prīšku, voi var atrast saskaris punktus, kūpejuos vizejis, par Eiropys Savīneibys finansejuma pīsaisti, īspiejamū teritorialuos reformys turpynuojumu, lidūstu i kulturys golvyspiļsātys konkursu, saruna ar Daugovpiļs piļsātys dūmis prīšksādātuoju Andreju Elksniņu (Saskaņa) i Rēzeknis piļsātys mēru Aleksandru Bartaševiču (Saskaņa).
Latgolys stuņdē kai īrosts ari aizvadeituos nedelis aktualitatis i gaidomī kulturys dzeivis nūtykumi.
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Myužeibā nūguojs džeza kontrabasists Tuoms Lipskis
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
2018. gods 24. oktobrī viņ divdesmit ostoņu godu vacumā myužeibā nūguojs džeza kontrabasists, komponists i pedagogs Tuoms (Toms) Lipskis.
Tuoms Lipskis piec Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys beigšonys absolviejs Jāzepa Vītola Latvejis Muzykys akademejis džeza nūdaļu, kai ari tīpat turpynuojs magistra studejis. Tuoms beja vīns nu pīpraseituokūs džeza kontrabasistu Latvejā i sasadorbuoja ar daudzim i dažaidim muzikim i kolektivim – Latvejis Radejis Bigbendu, Raita Ašmaņa Jelgovys bigbendu, grupu “Framest”, Daumantu Kalniņu, Ievu Kerēvicu, Raimondu Paulu, Kristīni Prauliņu i cytim, kai ari daudzim uorzemu muzikim. Kai pastuoveigs dalinīks muzicēja vairuokūs projektūs – Toma Lipska kvintets, Rihards Lībietis Orchestra, “The Originals”, “Arcandela” i cytūs. Beja vīns nu festivala “Riga Jazz Stage 2018” spūžuokūs konkursantu. Paraleli stuoduoja ari Reigys Duoma kora školā kai džeza teoretiskūs prīškmatu pasnīdziejs. Itymā rudinī Tuoms atsagrīze Latgolā, kab Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolā atteistātu džeza muzykys nūdaļu, kai ari suoce dorbu pi džeza festivala veiduošonys Lūznovys muižā.
2016. goda beiguos izguoja Tuoma kvinteta debeja albums “Holographic Projections”, kuruo īdviesmi muzikis roda nu Maikla Talbota gruomotys “Holografiskais vysums”. Sūpluok sovim skaņdorbim, Tuoms Lipskis aranžieja ari cytus dorbus, kurūs vydā jaunu skaniejumu dabuoja ari latgalīšu tautysdzīsmis.
Portala lakuga.lv kolektivs izsoka leidzjiuteibu Tuoma saimei, draugim i kolegim vysūs muzykys ceļūs.
Oktobrī Tuoma talantu i sapynus vēļ īmyužynuot īspieja Latvejis Radejis Latgolys studeja.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Saruna ar Daci Gaigalu, kura jau vaira nakai divdesmit godu dzeivoj Fraņcejā, kaidā Parizis pīpiļsāta. Runuosim par dzeivi i kasdīnu Farņcejā, atmiņom nu Latgolys i byušonu ite, redzīni nu molys iz procesim i latgaliskū nu tīnis, latgaliksuo saglobuošonu kasdīnā. Dace pīzeist, ka vysvaira jai nu Latgolys datryukst boltūs bārzu bierztali i iteinis cylvāku.
„Cylvāki ar kurim parunuot. Parunuot nu sirds. Cylvāki, ar kurim ir kūpeigys atminis, kūpeiga paguotne, kuri zyna tuos pošys dzīsmis, koč kaidus citatus. Prūtams, ari Latgolys doba. Munys atminis nu dobys ir Latgolys boltī bārzi. Tai sātai, kurā es dzeivuoju bierneibā, blokus beja bārzu bierztale, kuru beja statejuse muna vacvacmuote. Es tamā biertaleņā spieļuojūs, staiguoju, dzīduoju. I niu vysur, kur es asu uorzemēs, i ari Fraņcejā, vaicoju piec bārzu. Ir Fraņcejā bārzi, nav jau tai, ka nav, bet, kod radzu, jiutūs kai sātā. Ari iedīni. Sītais sīrs, vuoreitais sīrs, kaidu taiseja muna krystamuote, putruomu dasys, sirnīki. Asu raudzejuse koč kū taiseit poša, bet nav tī poši produkti, nav tuos pošys receptis. Tik labi naizīt.”
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Lobdareibys koncerts “Tu esi mans draugs” Daugovpilī
4. aprelī 19.00 Daugovpiļs nūvoda Kulturys centrā (Daugovpilī, Dūbelis ūļneicā 30) nūtiks lobdareibys koncerts “Tu esi mans draugs”. Koncerta mierkis ir atbaļsteit Daugovpiļs dzeivinīku patversmi i paleidzēt atrast jaunys sātys tuos īmeitnīkim.
Aicynuojumam paleidzēt ir atsasaukuši populari skotuvis muokslinīki nu Daugovpiļs, Daugovpiļs nūvoda, Ilūkstis, Aglyunys i Jākubpiļs. Pasuokumā pīsadaleis Daugovpiļs nūvoda kulturys centra tautys deju ansamblis “Līksme”, grupys “Dabasu Durovys”, “Patrioti.lg”, “A2”, “Zenīts”, kai ari solisti Jurs Ostrovskis, Andis Ķīsis, Ēriks Gruzniņš, Artūrs Uškāns i romantiskais duets Kristīne i Alvis. Koncertu vadeis atraktivais i šarmantais Daiņs Platacs.
Atbaļsteisim dzeivinīku patversmi, kurymā struodoj nalela, tok cīteiga komanda, kas patīsai mīļoj četrkuojainūs draugus. Atrast jaunu saiminīku kačam voi suņam ir cīši gryuši, partū ka daudzi cylvāki nauzadrūšynoj apmeklēt dzeivinīku patversmi mitu i stereotipu dieļ. Vysi koncerta laikā savuoktī zīduojumi tiks nūvirzeiti dzeivinīku bareibys i medikamentu īguodei, kai ari patversmis īmeitnīku dzeivis apstuokļu uzlobuošonai.
Daugovpiļs dzeivnīku patversmis vadeituoja Oksana Bondare stuosta: “Mes naspiejom palikt vīnaldzeigi pret izmysuša dzeivinīka skatīni. Vysbīžuok myusu mozī draugi teik nalaimē taišni cylvāku vainis voi nūlaideibys dieļ, i ari paleidzēt jim spiej tik cylvāks, partū byusim leidzjiuteigi i īsasaisteisim – izgluobtuo dzeivnīceņa uzticeiba ir naizmāruojama!”
Paleidzēt var na tik zīdojūt naudu, bet ari atnasūt dzeivinīku bareibu, dečus, pologus, dvīļus, vysaidys rūtaļlītys i cytys dzeivinīkim nūdereigys lītys. Pyrms koncerta ituos lītys byus īspiejams nūdūt patversmis darbinīkim!
Naasi vīnaldzeigs – varbyut taišni Tu esi jūs vīneiguo cereiba!
Īeja koncertā – par zīduojumim!
Ziņa sagataveita piec Daugovpiļs nūvoda dūmis dūtuos informacejis


text:
„Cytaidi latviskais” – Latgola gatavejās Vyspuorejim dzīšmu i deju svātkim
Raidejuma vadeituojs Valentins Lukaševičs stuosteis, kai Latgolys kolektivi gatavejuos Dzīšmu i deju svātkim jau agrā pavasarī. Stuosts suocās ar Daugavpiļs Universitati, kur Latgolys pietnīceibys instituta direktors Henrihs Soms daleisīs ar byutiskim faktim dzīšmu svātku viesturē. Pusstuņde raidejuma paīs namonūt, kod dzierdēsit Rēzeknis sīvīšu kuora „Medicus” i Preiļu školuotuoju jauktuo kuora „Latgale” aizrauteibu i dzeivisprīku, gaidūt lelū nūtykumu. Latgalīšu doncuotprīku ruodeis deju kūpa „Dziga”, kas lepojās ar sovim vadeituojim Ingu i Ilmāru Drelim, Ilmārs jau vairuokus godus ir ari Deju svātku viersvadeituojs.
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec LTV1 materialim


text:
2012. goda 5.–6. aprelī Rēzeknis Centraluos bibliotekys (RCB) direktore Marija Sproģe i juos vītneica Marija Šeršņova pīsadaleja Pleskavys Universalajā zynuotniskajā bibliotekā (PUZB) nūtykušajā 3. konferencī „Pīrūbežys kultura”* („KyлbTypa ПpиrpaHичbя”).
Ar Rēzeknis dūmis atbolstu iz Pleskavu tyka nūguoduotys ari latgalīšu gruomotys nu Rēzeknis Centraluos bibliotekys fondim, i tuos izstuodī varēja apsavērt konferencis daleibnīki i gosti.
Latgalīšu gruomotu dīnys ītvorūs Rēzeknis Centraluos bibliotekys puorstuovis konferencī izastuoja ar ziņuojumim par gruomotu izdūšonys viesturi Latgolā, par latgalīšu literaturys atteisteibu, latgalīšu liktinim, myusu nūvoda kulturys vierteibom i viesturiskajom tradicejom.
RCB direktore M. Sproģe (1. nu kreisuos) ar koleģem nu Pleskavys
Itū nūtykumu ir atspūguļuojuši vairuoki Krīvejis masu medeji. Referati, ar kurim izastuoja bibliotekys puorstuovis, tiks publicāti kuortejā konferencis materialu kruojumā, i ar Latgolys viesturis, kulturys i tradiceju vaicuojumim krīvu volūdā varēs īsapazeit plašuoks interesentu lūks. Vairuok zynomi aiz myusu vaļsts rūbežom tagad byus taidi vuordi kai A. Jūrdžs, P. Miglinīks, F. Kemps, F. Trasuns i O. Rancāns, V. Seile i B. Brežgo, V. Luocs i M. Bukšs, O. Rupaiņs, J. Klīdziejs i J. Eļksnis.
* Storptautiskais gruomotu forums „Krīvu rītumi” („Pycckий Зaпaд”), kura ītvorūs nūteik gruomotu tierdzeni, tikšonuos ar rakstnīkim, gruomotu prezentacejis i opolī goldi par vysaidim tematim, Pleskavā šūgod nūtyka jau deveitū reizi. Iz konferenci ūtrū godu piec kuortys Rēzeknis bibliotekarus īlyudze PUZB direktore V. Panova.
2010. godā tyka nūslāgts sadarbeibys leigums storp RCB i PUZB, i jau 2011. godā M. Sproģe i M. Šeršņova ar ziņuojumim par Latgolys Kulturys centra izdevnīceibys dorbu i rēzeknīšim Pleskavys biografiskajā vuordneicā pīsadaleja 2. konferencī „Pīrūbežys kultura”.


text:
Reperei Ūgai pyrmais videoklips dzīsmei “Taisneiba”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Latgalīšu repere i hip-hopa apvīneibys “Ausmeņa Records” dalineica Ūga klauseituojim pīduovoj sovu pyrmū videoklipu. Muzike dzīsmē atkluoj taisneibu par cylvāka dobu i aicynoj sevkuru byut patīsam na tikai pret sevi, bet ari cytim.
“Myusu dobā ir izalikt par lobuoku ci švakuoku nikai asam, nu maņ tys ir apnics, partū aicynoju byut eistim. Varim turpynuot izalikt, nu beiguos taipoš sajimsim tū, kū kotrs byus pelnejs,” skorba sovuos puordūmuos ir Ūga.
Dzīsme “Taisneiba” radeita sasadorbojūt ar producentu Jezupu i bītmeikeri Mad Head (MHCbeats), kuri ir daļa nu Rēzeknis hip-hop apvīneibys „Ausmeņa Records”, sovukuort videoklipa autors ir ūgrienīts Toms Ezerietis (@the.audiovisualist).
Ūga ir vīneiguo latgaliski repojūšuo meitine pasaulē, kura puorstuov vacū hip-hopa školu.


text:
Ļudvigs II, Bavārejis Karaļs
Ļudvigs II (vuocīšu: Ludwig Otto Friedrich Wilhelm; pīdzims 1845 goda labeibys m. 25.d - nūmyrs 1886 goda vosorys m. 13.d) — beja Bavārejis karaļs nu 1864 ļeidz 1886 godam, kod jys myra. Jū tai že sauce por Posoku Karaļi i Mieness Karaļi.[1]
Ļudvigs kļuva por karaļi 18 godu vacumā piec sova tāva nuovys. Juo vaļdeišonys laikā Bavāreja kļuva por daļu nu Vuocejis Impērejis. Jis beja ļels muokslys i muzykys cīņeituojs, i piec juo pasiutejuma Bavārejā tyka uzcaltys vairuokys piļs, kurys myusdīnuos iraid svareigi turisma objekti Bavārejā.


text:
Grupys “Krampis” dzymšonys laiks ir 2009. goda majs i dzymtuo puse – Leivuons. Grupys rošonuos īmeslis ir treis seneju muzykys školys laiku draugu sasatikšona. “Krampis” spielej gon folkroka stylā, rodūt sovys aranžejis latgalīšu tautysdzīsmem, gon ari roda poši sovys roka styla autordzīsmis. Grupā dorbuojās Dainis Paeglis (vokals, bass), Ingars Uvarovs (sytaminstrumenti), Toms Cišs (gitara), Andrejs Gaiduks (gitara). Popularuokuos dzīsmis “Skaista muna leigaveņa”, “Visvaldis”, “Kuopu, kuopu kolnā” i cytys.
NOMINANTI:
Ansis Ataols Bērziņš
Dace Kaša
Napruots
Oskars i Guna


text:
“Boņuku” Rēzeknē dzymušuo komponiste Ilona Rupaine sajāmuse par skaņorbim XXV Vyspuorejūs Dzīšmu i XV Deju svātkūs nūslāguma koncertā (“Saule brida rudzu lauku”, “Gaismeņa ausa”, “Moseņ, zeileit’ viesti nesa”). Ilona ir ari Latgolys viestnīceibys GORS Muokslinīcyskuos i pasuokumu nūdalis vadeituoja, veiduojuse GORS atkluošonys uzvadumu “Ķēniņmeita. Latgales pasaka”.
NOMINANTI:
Uzvadums-dzīšmu spēle “Ķēniņmeita. Latgales pasaka” Latgolys viestnīceibys GORS atkluošonā
Andrejs Selickis “Himna Mātei Terēzei” atskaņuojums Vileks Vyssvātuokuos Jezus Sirds Rūmys katuoļu bazneicā i Latgolys viestnīceibā GORS


text:
19 godu symts
19 godu symts irā laikavyds, kurs suocēs 1801 godā i tuoļuojuos da 1900 godam (īskaitūt) pa Gregora kaleņderam.
Nūtikšonys[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1802 godā Latgola teik par Vicebskys gubernejis sadordaļu Krīvejis vaļsteibā.
- 1805 godā Izlaista Vyssa mocieyba katoliszka — vierteiga i volūdys zinē.
- 1817—1820 godā dorbojās Izvolta jezuitu kolegeja, kuru beidz i Jezups Macilevičs, Pawujciejszonys (1850) autors.
- 1817 godā izdrukavuota pyrmuo latgaļu gramatika.
- 1861 godā Krīvejā (i leidza ar tū Latgolā) atceļama dzimteiba
- 1862 godā suoc izīt Gustava Manteifeļa kaleņderi (laižami da 1871 godam īskaitūt)
- 1863 godā par Latgolu veļās puoļu bunta nūtikšonys.
- 1865 godā Latgolys latvīšim nūlīgta gruomotu drukavuošona latiņu literim. Suocās rūkroksta literaturys raisteiba, lelynojās „muotis školys pi rateņa”, latgaliskūs dīvakolpuojumu zeimeiba.
- 1869 godā izdrukavuots pyrmais latgaļu tautysdzīšmu lasejums, juos aizrakstejuse C.Platere.
- Ap 1875 godu Latgolā likvidātys vysys katuoļu Bazneicys školys. Styprynojās puorkrīvuošona.
- 1879 godā dorbu suoc Pīterpiļs katuoļu bazneickungu seminareja, kuramā vāluok atsarūn i latgaļu stuņdis.
- 1899 godā izīt Pītera Smeļtera folklora izlaseite, pyrmū reizi latgaļu raksteibā bez „gubu literu”.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- Lideja Leikuma. Gruomota Školuotuojim. Lielvārds, 1993.