text:
Viesturiskūs zemu lykuma prīšklykumūs nu Latgolys vysa vaira ideju par latgalīšu volūdys vaicuojumim
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Pīktdiņ, 21. janvarī, Latvejis Nacionalais kulturys centrs Latgolys regiona pošvaļdeibu, īstuožu i sabīdryskūs organizaceju puorstuovus aicynuoja iz seminarim, kab īpazeistynuotu ar jau sajemtajim prīšklykumim, kurī atsatīc iz Latgolys regionu, jaunajam Latvīšu viesturyskūs zemu lykumam. Cikom nu Latgolys regiona lykumam sajimti 50 prīšklykumi, nu kurūs gondreiž puse atsatīc iz latgalīšu volūdys situaceju i vaicuojumim.
Itūšaļt Latvīšu viesturiskūs zemu lykuma eistynuošonai nu viesturiskajom zemem padūti 276 prīšklykumi – aktivuokūs nu tūs bejušys Sēleja, Kūrzeme i Latgola. Nu Latgolys sajimti 50 prīšklykumi, nu kurūs 21 atsatīc iz volūdys vaicuojumim, seši iz kulturu, pīci iz kūpīnys kapacitati, četri iz izgleiteibu, treis iz turismu i uzjiemiejdarbeibu, treis iz pietnīceibu, kai ari ostoni dasadur vairuokom voi atsatīc iz cytom sferom.
Da ituo lykuma eistynuošonys plānam sajimtūs prīšklykumu idejis, par pīmāru, ir itaidys:
- Latgolys kulturviesturiskūs zemu rūbežu zeimu i Latgolys pošvaļdeibu, piļsātu i pogostu nūsaukumu ceļazeimu pastateišona latgalīšu rokstu volūdā, kū, kai atzeimēja seminara vadeituojs, Latvejis Republikys kulturys ministra uorštata padūmnīks kultupolitikys eistynuošonys vaicuojumūs Valts Ernštreits, lykums atbolsta jau niu i tū sekmeigi ir izmontuojuse i dzeivē īvīsuse Bolvu nūvoda pošvaļdeiba;
- Atbolsts medejim, kas nūdrūsynoj saturu latgaliski (kai sabīdryskajim, tai regionalajim medejim) – styprynuot medeju kapacitati daudzveideiga i kvalitativa (tymā skaitā pietnīcyskuos žurnalistikys) satura radeišonai latgaliski i daīmameibys nūdrūsynuošonai;
- Atbolsts aktualuo audiovizualuo satura taiseišonai latgaliski dažaiduos škārsteikla platformuos jaunu auditoreju segmentu uzrunuošonai, par pīmāru, raidīrokstu, audiovizualu raidejumu cyklu taiseišonai;
- Latgalīšu rokstu volūdys vuiceišona Latgolys izgleiteibys īstuodēs, kab nūdrūsynuotu latgaliskuos identitatis i volūdys saglobuošonu i ilgtspieju;
- Latgolys kulturviesturiskajā zemē asūšūs pošvaļdeibu īkļaušona Latgolys plānuošonys regionā, Latgolys statistikys regionā, Latgolys vieliešonu apgobolā i cytuos vaļsts instituceju teikluojumu strukturuos Latgolā;
- Latgalīšu rakstnīku i muokslinīku sātys darbeibys nūdrūsynuošona;
- Atbolsts latgalīšu rokstu volūdys konsultanta omota vītys nūdrūsynuošonai kotrā Latgolys pošvaļdeibā i Latgolys plānuošonys regiona administracejā – sataiseit vīnuotu volūdys konsultantu teiklu, kas nūdrūsynuotu koordinātys i napuortrauktys strategiskuos aktivitatis latgalīšu rokstu volūdys saglobuošonai i atteisteibai;
- Latgalīšu rokstu volūdys, literaturys i kulturys kai vuiceibu prīškmatu īvīsšona Latgolys školuos;
- Profestioanala teatra atteisteišona, izruodis latgaliski – finansialais atbolsts Latgolys profesionalūs teatru darbeibys nūdrūsynuošonai i īstudiejumu taiseišonai latgaliski;
- Latgalīšu rakstnīceibys muzeja uzturiešonys i atteisteibys nūdrūsynuošona – infrastrukturys uzlobuošonai, muzeja materialu digitaliziešonai i ekspoziceju papyldynuošonai;
Ar cytom idejom var īpasazeit seminara prezentacejā ITE.
Komentejūt sajimtūs prīšklykumus i tūs kai ideju vierzeibu tuoļuok, Valts Ernštreits soka: “Prīšklykumu vydā ir kai cīši lelys idejis, kas atsatīc iz vysu Latveju, tai i taidys, kas ir lokalys, par kaidu konkretu sātu, nūtikšonu, nu vysi prīšklykumi ir svareigi – navajag sasatraukt, ka kaids nu tūs natiks plānā taidā ziņā, ka Ministru kabinetā padūdamajā planā nabyus kotra līta izdaleita atseviški. Vysa dreižuok itys plāns byus kai papyldu mehanismys, dūmojūt par kulturys montuojuma objektim, papyldynuojumi Vaļsts kulturkapitala fonda programuos voi cyti itaida veida mehanismi. Specifiskuos lītys i idejis cīši labi paleidz plāna taiseituojim saprast tū situaceju, saprast tuos vajadzeibys, kas ir, i kur vajag kaidus mehanismus kluotyn.”
Ernštreits atzeimēja, ka Latgolys gadīnī, kas izteikti atsaškirūt nu cytu viesturiskūs zemu, kai vīna nu centralūs lītu ir volūda, kas ari asūt logiski, jo latgalīšu volūda ir vīns nu Latgolys styurakmiņu.
Jemūt vārā lelū atsauceibu i interesi, prīšklykumus Latvīšu viesturyskūs zemu i kulturtelpu atteisteibys plāna izstruodei var padūt vēļ da 31. janvara, aizpyldūt anketu ITE. Prīšklykumu dasacejuma anketa sastuov nu treju daļu: poša prīšklykuma voi idejis, ziņom par tuos eistynuošonu i informaceja par pošu dasaceituoju, kab plāna veiduotuoji vajadzeibys gadīnī varātu sasazynuot i precizēt anketā nūruodeitū informaceju.
Atguodynuosim, ka Latvīšu viesturiskūs zemu lykums spākā stuojīs pārnejuo gods 1. julī. Lykuma mierkis ir veicynuot latvīšu viesturiskūs zemu īdzeivuotuoju kūpejū apziņu, identitati i pīdareibu, kulturtelpu saglobuošonu i ilgtspiejeigu atteisteibu. Lykuma eistynuošonys plāns i tam atbylstūšais finansiejums ir attīcynojams nu 2023. gods, koč ari vairuokys iniciativys jau ir suoktys dareit.
Sajimtūs ideju eistynuošonai i tuoluokai Latvīšu viesturiskūs zemu lykuma atteisteibai pošu reizi teik taiseita padūme, kurā dorbuosīs kulturys, vidis aizsardzeibys i regionaluos atteisteibys, finaņšu, ekonomikys, izgleiteibys i zynuotnis, satiksmis, tīslītu i zemkūpeibys ministri, Vaļsts prezidenta puorstuovs, Saeimys Izgleiteibys, kulturys i zynuotnis komisejis prīšksādātuojs ci juo delegāts puorstuovs nu atticeiguos komisejis lūcekļu vyda, vīns pošvaļdeibu puorstuovs nu kotrys viesturiskuos zemis, Reigys dūmis prīšksādātuojs voi juo pylnvaruota amatpersona, vīns saīdreibys puorstuovs nu kotrys viesturiskuos zemis, kai ari vīns lībīšu kūpīnys puorstuovs. Padūmis dorbā ar padūmdevieja tīseibom varēs pīsadaleit ari cyti latvīšu viesturiskūs zemu, kulturtelpu i vītejūs kūpīnu puorstuovi. Taipat Latvejis Nacionalajā kulturys centrā itūšaļt nūteik asūšūs pīnuokumu puordale i eistynuoti plani jaunu darbinīku pīsaistei, kab sataiseitu sekretariatu, kurs iz prīšku struoduos pi lykuma veiksmeigys eistynuošonys.


c: text/html

text:
Sīvītis latgalīšu rakstnīceibā, paleidziešonys vierteiba i muzykys breinumi – jaunuo žurnala “A12” stuosti
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Izguojs žurnala “A12” oktobra/novembra numers, kurā intervejis ar kai ar Bolvu Muzykys školys direktoru Egonu Salmani, bīdreibys “Viegli palīdzēt” breivpruoteigū Aiju Mežali, roksts par sīvītem latgalīšu rakstnīceibā i cyti stuosti.
Žurnala redaktore Ināra Groce redaktoris slejā, īvodūt stuostus par jaunuokuo žurnala numera saturu, soka: “Žurnala varūni analizej ciļviecyskūs vierteibu eistynuošonys vajadzeibu, eipaši itymā sferā dorbojās Aija Mežale, paužūt atbolstu sābru vaļsts demokratejis ceineituojim. Tī preteimā aizkadra cylvāks Sergejs Čakāns viertej sabīdryskuos nūrisis, turūt, ka izagleituošona ir ari uzskotu i rakstura uzlobuošona. Bet – kai sabīdreibai kūpumā vadās, paruoda muoksla, rūsynojūt dūmuot par svareigu izaškieršonu vīnā ci ūtrā vierzīnī.”
Oktobra/novembra žurnalā “A12” skaitit:
- deļkuo juoīsasaista Boltkrīvejis atbaļsteišonā – saruna ar bīdreibys “Viegli palīdzēt” breivpruoteigū Aiju Mežali;
- aizkadra cylvāks Sergejs Čakāns – seve mekliejumi i īškejuo gruzdiešona;
- “Aiz myužeibys vuortu vysi vīnaidi” – veļu laika saruna ar Bekšu kopu puorzini Galinu Filipovu;
- par breinumim, kū padora muzyka – saruna ar školuotuoju, pyutieju orkestru dirigentu, Dzīšmu svātku viersdirigentu i Bolvu Muzykys školys direktoru Egonu Salmani;
- sīvīte latgalīšu rakstnīceibā;
- metalmuokslinīks “nu vikingu laiku” – Valērijs Konstantinovs;
- rubrikā “Mākslas sarunas” gleznuotuoja Ilze Orinska;
- izaruod, ka sieņs var laseit vysu godu;
- ceļuojums pa Maltys upi turpynojās i daudzi cyti stuosti.
Taipat itymā žurnala “A12” numerī var puorskaiteit latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv sagataveitū stuostu par administrativi teritorialū reformu i nu jau bejušū Baļtinovys nūvodu tymā vysā. Portala komanda gasteja pi baļtinavīšu, dreiži sasatikšona byus nūsaverama ari video formatā. Kai vysod žurnala stuostu sagataveišonā īsasaistejuse ari portala komanda – ar operatoru i montažys režisoru Sergeju Čakānu sasarunuoja portala socialūs teiklu redaktore, ari žurnaliste Edeite Husare, bet pīcūs filologejis doktora nu Pūlejis Pītera Greblūna vāruojumus par volūdu i Latgolu i stuostu par sīvītem latgalīšu rakstnīceibā atkluoj portala redaktore Sandra Ūdre. Taipat kai īrosts, ari itūreiz Edeite i Sandra sagatavejušys jaunuokūs gruomotu i muzykys izdavumu apskotu.
Atguodynojam, ka suokusēs ari žurnala “A12” aboniešona 2022. godam. Ari iz prīšku žurnals ir vareiba izzynuot par dzeivi i ļaudim Latgolā i pasaulī, puorskaiteit dažaidus dzeivisstuostus, pīsadaleit viesturiskūs ceļuojumūs laikā i telpā, kai ari byut atkluojumu i puordzeivuojumu dalinīkim. Vaira par vareibu abonēt voi nūpierkt žurnalu ite: https://a12.lv.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Vosoruošonai
Pyrma daudzim godim, kod vēļ nabeja nikaidu oficialu statusu Latgolys Studentu centra jaunīši reikuoja vosorys kursus školuotuojim “Vosoruošona”, kuru laikā vysi dūmuoja, runuoja i raksteja latgaliski
Ingars Gusāns i Līga Rundāne sarakstieja dzīsmi “Vosoruošonai”, kas ir kai himna latgalīšu volūdys entuziastim i cylvākim, kas kūpj itū volūdu. Tuolajā 2006. godā “Vosoruošonai” Ingars (Sovvaļnīks) īdzīduoja kūpā ar grupu “Bez PVN” (bruolim Gunti i Kristapu Rasimim). Niu, 2010. godā, dzīsmei jauna, ari skotoma verseja.


text:
Vīta Latgolys muokslai Ciesīs i Misānu saimis senejs sapyns
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Īmūt pa Cāsu vacpiļsātu pošā piļsātys vydā iz Reigys īlys aceiguokī pamaneis viers golvys pleivojūšu Latgolys karūgu – tys īzeimoj izstuožu zālis-veikala “Museus” vītu. Izstuožu zāli-veikalu ar gleznom, amatnīceibys dorbim i informaceju tuos saiminīki Misānu saime veidoj kai vītu Latgolys muokslai.
Izstuožu zāle “Museus” ir ituo gods jaunums Ciesīs – attaiseita maja suokumā, niu pīktdīnem i sastdīnem da Zīmyssvātku tī apsaverama jau ūtrei izstuožu kolekceja “Latgolys kruosys” ar Ilzis Griezānis, Vēsmys i Aivara Ušpeļu, Māra i Juoņa Vogulu, “Pīterkolna” i cytu muokslinīku gleznīceibys, keramikys i juvelerdorbim.
Portals lakuga.lv raudzeja nūskaidruot, aiz kuo itaida vīta Ciesīs rodusēs i kas ir tuo saiminīks. Izaruod, ka izstuožu zālē “Museus” saiminīkoj Misānu saime – Ainārs i Ilona Misāni, kurī īt nu Salacgreivys, bet niu jau pīktū godu dzeivoj Ciesīs. Ilona Misāne skaidroj: “Itei galereja ir muna veira Aināra sapyns i projekts. Juo saknis ir Latgolā, vacvacuoki īt nu Aglyunys pusis. Koč i jis pats audzs Salacgreivā i niu dzeivoj Ciesīs, itys ir sapyns, kurū jis gribēja pīpiļdeit.”
Izstuožu zālis saimineica stuosta, ka ni jai, ni veiram nav īprīškejis pīredzis itaida veida vītu taiseišonā i pošim ari nav saisteibys ar muokslu – veirs Ainārs ir jiurinīks, bet jei poša struodoj bārnuduorzā. Niu navarūt tai precizi pasceit, cik seņ itaids sapyns Aināram Misānam bejs, nu vys tik jau paseņ vydā siediejs, koleidz eistajā šaļtī sasaslāguši vysi apstuokli tuo pīpiļdeišonai. Saime tykuse pi itūs telpu, īpasazynuse ar Vēsmu i Aivaru Ušpelim, Aigu Dātavu, kurī vysi bejuši cīši atsauceigi. Tai pārnejuo gods vosorā suocēs galerejis organiziešonys dorbi, bet jau ituo gods pavasarī tei atkluota.
“Pyrma goda braucem gostūs pi Vēsmys i Aivara ar ideju, bejom pi Vogulu i Aigys Dātavys – vysi beja gotovi sasadorbuot. Pošim tys sovā ruodīs natycamai – niu vysus muokslinīkus, kurū dorbi ir apsaverami i nūpierkami galerejā, pazeistam personeigi. Karūga īdvasma mums īt nu Vēsmys i Aivara Ušpeļu sātys – jim beja i mums ari taida sasagribieja. Galerejā pīsaturim pi Latgolys muokslinīku i tai ari plānojam turpynuot,” stuostu par izstuožu zālis tapšonu papyldynoj Ilona, kurai ari pošai Latgola ir īpasatykuse i tī cīši labi jiutūtīs.
Cikom Ilona i Ainārs Misāni ar saimi galerejā “Museus” vysu dora poši – īkuortoj izstuodis, sagaida gostus, uztur socialūs teiklus i dora vysus kasdīnys dorbus. Gondreiž vysus galerejā radzamūs dorbus kotrys grybātuojs var nūpierkt, viņ atseviški dorbi ituo breiža ekspozicejā nateik puordūti i baudomi tik iz vītys.
Vīna nu muokslinīku, kurūs dorbi niu apsaverami i nūpierkami izstuožu zālē “Museus”, ir gleznuotuoju apvīneibys “V.I.V.A.” daleibneica, gleznuotuoja, Ilze Griezāne. Ilze par sovu dorbu tikšonu Ciesīs stuosta: “Koč i galereja “Museus” geografiski ir Ciesīs, tuos saiminīks ar sirdi i dvēseli ir Latgolā. Misānu saime atroda Ušpeļus i tuoļuok jau Vēsma Ušpele īsaceja uzrunuot ari mani. Itūšaļt galerejā da Zīmyssvātku var apsavērt munu dorbu izlasi, kurā pamatā ir rudiņa i zīmys laika ainovys. Vysod jau gribīs radeit izstuodem kaidus jaunus dorbus, nu na kotru reizi tys saīt. Itūreiz speciali “Museus” vys topa vīns jauns dorbs – vasareiga Daugovys ainova.”
Ilzis Griezānis gleznys i cytu Latgolys muokslinīku dorbus galerejā “Museus” var apsavērt pīktdīnem i sastdīnem nu 12.00 da 18.00. Vaira par izstuožu zāli “Museus” var izzynuot tuos socialūs teiklu profilūs Instagram i Facebook.
Fotogalerejā – īsavieršona muokslys galerejā “Museus” Ciesīs, foto Edeite Husare/portals lakuga.lv.


text:
Jauns turisma video par Latgolu
Turisma atteisteibys vaļsts agentura izveiduojuse videoklipus par vysim Latvejis kulturviesturiskajim nūvodim, tymā skaitā ari Latgolu.
Videoklipi aba videostuosti izveiduoti, suokumā vaicojūt rysynuojumu, kai koncentrātā veidā, spylgtā vizualā volūdā uzrunuot Latvejis prezidenturys Eiropys Savīneibys Padūmē uorvaļstu gostus i radeit jimt prīškstotu par Latveju kai pīviļceigu turisma golamierki. Itūšaļt videoklipus ar nacionalū turisma devīzi “Latvia. Best Enjoyed Slowly” (Izbaudi Latveju nasasteidzūt!) var nūsavērt Latvejis Nacionalajā bibliotekā, kur Briselis politikim i īriednim, uorvaļstu žurnalistim i cytim prezidenturys gostim tī nūdar par sovdabeigu myusu vaļsts vizitkarti.
Videoklipi radeiti TAVA sadarbeibā ar uzjāmumu “Magnafield”. Itūšaļt tī īskaņuoti angļu volūdā, nu byus ari titri latvīšu, vuocu i krīvu volūdā.


text:
Tiks prezentāta gruomota “Tautas konservatorijas Latgales kultūrvidē (1923 – 1941)”
12. novembrī 11.00 Rēzeknē, Juoņa Ivanova Rēzeknis Muzykys vydsškolā nūtiks Rēzeknis Augstškolys lektoris Valdys Čakšys gruomotys “Tautas konservatorijas Latgales kultūrvidē (1923 – 1941)” prezentacejis svātki.
Gruomotys tapšonā autore ir īguļdejuse vaira kai 20 godu, i suokumā itys dorbs tyka veiduots kai disertaceja. Gruomota ir boguota ar dažaidim attālim, dokumentim, intervejom, atmiņu stuostim, tamā teik atkluoti daudzi da šam vēļ nazynomi fakti.
Gruomotys izdūšonu finansiali atbaļsteja Juo Ekselence Rēzeknis-Aglyunys diecezis veiskups Juoņs Buļs.
Vierteigais izdavums tiks duovuots muzykys školom, bibliotekom, augstuokuos izgleiteibys īstuodem, muzejim. Vysi teik laipni aicynuoti iz gruomotys prezentacejis svātkim!


text:
“Pi myusim Latgolā” viestej par Nikodema Rancāna bolvys padūšonu
Tyvojās školuotuoju dīna – laiks, kod pasasokom školuotuojim i eipaši nūviertejom jūs dorbu jaunuos paaudzes audzynuošonā. Itūreiz Laura Sondore-Strode beja kluotyn eipašā pasuokumā, kurā tyka gūdynuoti Latgolys lobuokī školuotuoji.
Latgolā jau trešū reizi eipašā ceremonejā nūtyka gareidznīka i pedagoga monsinjora Nikodema Rancāna vuordā nūsauktuos bolvys padūšona Latgolys izcyluokajim pedagogim.
Vīna nu pasuokuma organizatoru Līvija Plavinska nūruoda, ka ar kotru godu nominantu skaits pīaug i cīši lela prīca, ka itei bolva jau suoc īsasakņuot latgaliskajā kulturā.
Vaira par nominantim klausīs raidejumā “Pi myusim Latgolā”.


text:
Kulturys īsacejumi nedeļai: baudeit Latgolys dobu i gataveitīs jaunajam vuiceibu godam
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Itūnedeļ jau 1. septembris, kas nūzeimej, ka suocās jaunais vuiceibu gods. Partū ari īsacejumus itūreiz sagatavejušys jaunītis, kam itys datums vys vēļ cīši aktuals – latgaliskuo jaunīšu seminara “Atzolys 2022” dalineicys Marija Skangale, Agnese Skangale i Antra Toporkova. Juos īsoka, kai izbaudeit pādejuos vosorys dīnys i lobuok īsuokt jaunū školys godu.
Smeļtīs spāku dobā
Marija Skangale īsoka vosorys pādejuos dīnuos atsapyust i smeļtīs spāku dobā. “Vēļ pādejuos vosarys dīnys i jau dreiži vuiceibys atsasuoks. Īsoku ituos dīnys pavadeit mīreigai i labi atsapyust, lai sasagataveitu jaunajam vuiceibu godam. Vyslobuok tū var eistynuot pi dobys. Zīmeļlatgola i Austrumlatgola varātu byut vīns nu lobuokūs variantu.
Apsavērt kolnus var ari Latgolys dobys parkā “Balkanu kalni”. Staigojūt pa dobys parka stygom, var atkluot kūka skulpturys, interesantus dobys objektus i daudz kū cytu.
Cylvāki, kas ir naskorta meža cīneituoji, drūši var dūtīs pastaigā pa Styglovys grovu. Īspiejams īraudzeit smilšakmiņs atsagumus, daudzveideigu augu pasauli, Styglovys upeitis īleju i pat olu.
Ka pateik izbraucīni ar velosipedim, tod ir īspieja dūtīs iz dobys parku “Numernes valnis”. Tī var izkuopt skotu tūrnī, pasastaiguot, ir pat velomaršruts. Saimis voi draugu lūkā var dūtīs iz parku “Zīdūņs”. Parkā ir īspieja pasastaiguot, kai ari izbraukt ar velosipedim.”
Aizbraukt iz Cyblu
Sovpus Antra Toporkova īsoka itamuos dīnuos vēļ paspēt aizbraukt iz Cyblu. “Lai atsapyustu nu kasdīnys skriejīņa, ir vārts sataiseit pādejū sprintu i aizbraukt leidz Ludzys nūvodam, Cyblai. Cīmats izaceļ ar sovu kulturviesturis i dobys stygu. Tuos laikā var uzjimt šmukys biļdis iz romantiska tiļteņa puori Iļžys upei, dzīdynuot fiziskuos i gareiguos vainis dzīdnīcyskūs akmiņu kompleksā, kai ari stygys nūslāgumā pabyut iz legendom apveitys solys – Zintnīka laivys. Runoj – ka tī nūsastuot storp trejim dažaidim kūkim i īsavielēt vieliešonūs, tei nūteikti pīsapiļdeis. Pa ceļam nūteikti var īsagrīst paēst kaidā nu Ludzys omuleigūs kopejneicu i atsapyust pi Ludzys azara. Kai ari pavysam natuoli atsarūn neogotikys stylā caltuo Felicianovys muiža.”
Padareit vuiceibu godu interesantu
Agnese Skangale soka, ka, kab veiksmeigai puorcīstu jaunū vuiceibu godu, vajag tu padareit interesantu i troku, bet ar mozu i eipašu ūdzeņu, tod ari pošys vuiceibys byus lobys.
Kai tū padareit? Variantu ir daudz i dažaidi. Pīmāram:
• sātys dorbus piļdi kūpā ar sovim draugim kaidā kopejneicā voi bibliotekā;
• storpbreižūs skaiti kaidu gruomotu voi klausīs muzyku austeņuos;
• stuņdēs “padzeņ” kaidus jūkus/anekdotus;
• pīsasoki kaidā školys/pogosta voi piļsātys puļceņā – deju kolektivs, sporta puļceņš, folklorys kūpa voi tū, kū tev pīduovoj tova vuiceibu vīta;
• veidoj šmukus pīrokstus stuņdēs, tai tev pasaruodeis motivaceja vuoceitīs labi i nūkuortuosi eksamenus;
• golvonais ir sajimt drūsmi nu reita pīsaceļt i naaizmierst ryupētīs par sevi!
Kai soka:”Dzeivoj šmuki, lai navarātu aizmierst!”


text:
BOŅUKS 2019
Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā – Indulis Folkmanis
BOŅUKS 2018
Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā – Osvalds Zvejsaļnīks
BOŅUKS 2017
Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā –
Literāts, skolotājs un sabiedriskais darbinieks Alberts Spoģis
BOŅUKS 2016
Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā– Vitolds i Antonina Milaševiči, dirigenti i školuotuoji
BOŅUKS 2015
Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā – Alberts Budže, katuoļu pravests, kulturviesturnīks i sabīdryskais darbinīks
BOŅUKS 2014
Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā – Maruta Latkovska
BOŅUKS 2013
Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā – Terēzija Broka, kordirigente i muzykys pedagoge
BOŅUKS 2012
Par īguļdejumu latgalīšu kultūrā – Valentina Mičule
BOŅUKS 2011
Par īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā:
Bronislavam Spridzānam – radio raidejuma „Latgolys vuords” ilggadejs veiduotuojs.
Janīnai Mičulei – folklorys kūpys „Rikova” ilggadejai vadeituoja (šūgod jai 85 godi).
BOŅUKS 2010
Par īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā – Ontonam Slyšānam (bolva padūta tyvinīkim)
BOŅUKS 2009
Par īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā – Sabīdryskais darbinīks, Latgalīšu rakstnīceibys muzeja vadeituojs Pīters Luocs (Pēteris Locis)
BOŅUKS 2008
Par īguļdejumu latgalīšu kulturā – Juoņs Elksnis
Par īguļdejumu latgalīšu literaturys atteisteibā – Osvalds Kravaļs


text:
LgSC kliust par „International Prank Organization” dalinīku
Itymā* godā „Latgolys Studentu centrs” ir nūliems īkaruot jaunys viersyutnis, izvērst sovu darbeibu i realizēt leidz šam nabejušu projektu. 30. februarī LgSC ir klivs par vīnu nu pasauļa leluokuos jaunīšu organizacejis „International Prank Organization” dalinīku. Organizacejis darbeibys mierkis ir veicynuot storpkulturu kontaktus i tymā pošā laikā styprynuot lokaluos kulturys i veicynuot tū atteisteibu. Projekts īcarāts iz vairuokim godim, kas paredz vierīneigus pasuokumus – apmainis braucīņus, seminarus, nūmetnis, konferencis i t.t. Itymā godā tyks eistynuota pyrmuo kuorta, kurys laikā vosorā LgSC puorstuovji dūsīs iz seminaru Čadā, kurš byus veļteits jenaka cyļts problemom – izaicynuojumim myusdīnu globalajā pasaulī. Sovukuort iz Zīmyssvātku laiku Latvejā gasteis Čadys jenaku apvīneibys puorstuovji, kab īsapazeitu ar latgalīšu tradicejom i nimtu daleibu tymuos, pyrmū i īspiejams vīneigū reizi dzeivē radzātu snīgu.
Šūbreid ir 2 breivys vītys braucīņam iz Čadu, kura izmoksys piļneibā tīk sagtys nu projekta leidzeklim, i LgSC aicynoj atsasaukt Latgolys kulturys darbinīkus, kuri grybātu dūtīs iz seminaru. Interesentus lyudzam raksteit iz epostu lgsc@lgsc.lv.
P.S. Ka labi īsaviersi, atrassi puors LgSC bīdrus!:)
Ziņu sagataveja
LgSC Valmīrys biroja vadeituojs
Jurs Apiņs
valmira@lgsc.lv
*Itei ir 1. apreļa viests! April! April!:)


text:
Svētie kaņepēs.
1. A. 1844. St. Uļanovska Vilānos. Zbior wiadomosci do antropologii krojowej. T. XVIII, Krakavā 1895, 490. 22.
Dzeivuoja pops, a pi popa bjeja kolps, jis dzeivuoja pi juo, i jam paslikti bjeja: dorba gona, a āst pamoz, paslikti. Jis, kur atrozdoms pi popa sīvys, voi tī svīksta, voi krejuma, voi gaļis. pa kimūsam atgrīž i aizkūž, i kejumu izdzjer. l vvs jau tjei popa sīva nūjādz, ka ir aiztykts. Jei popam pasoka, ka aiztykts, a kolpam nasoka nikuo, ka vjāļ nebjeja juo dajāgusja. A tys kolps sadūmoj, ka byus slikti, ka jei jau mierkavoj pilnavuot, kas tū dora. Vot jis nūīt iz baznijcu, pajem vysim svātjejim izzīž mutis ir buordys, kuram ar kejumu, kuram ar svīkstu, aŗ kuram gaļis gobulu īsprīž zūbūs.
Atīt jau tys pops iz baznijcu reitā, vjeras, ka svātī vysi apzatupušīs (aptraipījušies) āzdami jau. Nu i pasauc jis sīvys, ka šy, dūmuojusi, ka kolps, a tī svātī šym tū doruši. Kai jēmja pjeicku pops, aizzasirdjāja stipri iz jūs, ka šam cik reizi vysu izāduši, ka suoka pjārt - pjāra, pjāra, cik vīn sirds ņasja. Iepjāra jau jūs, cik gribjēja.
A bjeja popam duorzs kaņepu apsāts, Iyls. Jis naimovāt struodnīku nagrib, kolpam juoplēš vīnam patjam. Vot jis pajem i sanas tūs svātūs kaņēpjās, tys kolps jau. Īt otkon reitā pops baznijcā, vjeras, ka nivīna svātuo nava, vaicoj iz kolpu: "Može tu redzjēji, kur jī nūguoja, svātī tī?"
Kolps soka: "A vot šys jiudini ņes's, dzierdjēja, ka kaņepjās murš nizkas!"
Nūīt pops jau vārtūs i atrūn jūs tī, jis prosa, prosa jūs, lyudzas, lai īt iz baznijcu, atīs svātdīņa, saīs ļauds, a nivīna svātuo baznijcā! Jī naklausa popa, naīt iz baznijcu. Vot jis prosa kolpa, lai īt jūs puorprosjēt, ka juo naklausa. A kolps atsoka: šys dzierdjējis, ka cīši aizzasirdjāja iz juo, kam jūs pjāra, ka jī tai runuojuši: šy jau pasjēdjēšķūs par dīnu kaņepjās, a par nakti šmaukškūš gobulā!"
Pops nūzabjeida, suok lyugt kolpa, šys tjev symtu rubļu moksuoškys, tik savjad jūs baznijcā! Nu, tys kolps cikom par nakt saņasja jūs baznījcā, a kaņepis vys's izlauzjēja, nivīnys napamjatja" ka jau tī svātī tai padarēja nu siržu. Pjēc tuo symtu rubļu dabuoja nu popa, a popu i bjez kaņepu i bjez naudys pamjatja.


text:
Petanks
Petanks (praņcīšu: pétanque) — Provansa praņcīšu nacionaluo sporta atmeja, bumbuļu svaideišona.
Aprakstejums[pataiseit | labot pirmkodu]
Kaitys snāgs irā diveju komandu kaitaunīkim 15 reiz 4 m pluota laukumeņā pa ailei voda metaliņus bumbuleišus raudzeit dastumt sovu bumbuleiti kai varams tyvuok da kūciņa bumbuleiša — košoneta (praņcīšu cochonnet — cyuceņa). Pi tuo, metaliņam bumbuleišam nabreiv aizgiut košoneta, tok sasaveicieja bumbuleiti jis var izsist nu vītys, kab puorstumtu jū tuoļuok nu košoneta. Kaita tuoļuojās da 13 ocu.
Petanku var kaitavuot sevkotrā laukumeņā: smiļkšuotā, gruntātā, žvyruotā i t. t. Pyrma kaitys suoku kaitaunīki aizzeimoj itū laukumeņu pa nūstateitajim mārim.
Bumbuļu māri i svors:
Kaitaunīku skaits komandā: 1—3, komandys kaitavoj vysaidūs sadorūs. Vacuma aprūbežuojumu navā.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Petankam leidzeigys kaitys beja jau Senejā Grekejā i Romā. Eladā parostai izlītuoja opolus akmiņus i lumdynuojuos tuoļsvīsšonā, a romīši svaideja ar dzeļzi apkoltus kūciņus bumbuleišus kurs taisnuok ītruopeis.
Piec Romys imperejis krisšonys itei kaita beja aizmiersta i atdzyma viņ Vydslaikūs ar pasauku ([Test-Praņcīšu volūda|praņciskai]] bouleurs. Jei tyka taida populara, ka XIV godusymtā beja nūlīgta, kab pavaļdini aizajimtu ar nūdareiguokom sporta atmejom - fehtuošonu voi lūksaušonu.
Koč i bejuši nīlūgumi, kaita atguojuse da myusu dīnu. Vysaiduos formuos, ar vysaodom pasaukom, jei ekzistej vysaiduos Vydsjiuru vaļsteibuos, taipoš Lelbritanejā. Niulejā atmejā petanks atsaroda 1907 godā.
Petanka kaitaunīki sasaškeiruši Vydtautyskajā petanka asociacejā.


text:
LgSC janvars Rēzeknē
Tai jau soka, ka studenti vuicūtīs div reizis godā – sesejis laikā. Paraleli vuiceibom mes – LgSC Rēzeknis nūdalis studenti – asom atroduši laiku pīsadaleit vairuokūs pasuocīņūs.
Jauns gods juosuok ar jaunom, pozitivom dūmom deļ tam 15. janvārī LgSC Rēzeknis nūdale aicynova interesentus iz pozitivuos dūmuošonys centra „Pavasara studija” seminarim „Es esmu savas dzīves autors” i „Nauda un bagātība”. Seminara laikā dalinīki poši varēja aizadūmuot par tū, kaidu dzeivi poši dzeivoj, voi jei ir taida, kaidu gribīs. I kū dariet kab varātu dzeivuot laimeiguok. Ūtramā seminarā varejom dūmuot i runuot par naudu i boguoteibu. Kai pīvylynuot naudu sev, kū ar jū dareit, lai jei nastu prīku i gondarejumu.
20. janvarī Latgolys Studentu centra bīdri i draugi pīsadaleja 1991. goda barikažu atceris 20. godadīnai veļteitajā pasuocīņā „Laipu liekot…”, kuru organizēja Latgolys Kuļturviesturis muzejs. Pasuocīņā eipošu nūskaņu padareja LgSC aktivistis Ilzis Bojāris stuosts par barikāžu laiku sovā saimē, par muotis stuosteitū pošys pīdzimšonys breinumu. Cyti LgSC draugi skaiteja Imanta Zīdūņa ailis, RA studente Zaiga dzīdova Īvys Akurateris dzīsmi „Manai tautai”. Ar sovim īspaidim par pasuocīni dalejuos LgSC aktīviste Vita Ruseņa: „Uorā nabeja sylts, bez cimdim sola rūkys, bet tys myusim natrauceja baudeit pasuocīni. Muzykanti spieleja pazeistamys dzīsmis, kab mes – klauseitoji varātu sasadzīduot vysi kupā. Beja pateikami, ka varējom cīnuotīs ar piparmātru čaju i capumim. Lai byutu veļ syltuoks tika īkurynuots guņskurs ap kuru mes vysi sasaspīdušīs sildejomīs. Klauseitoji beja vysu vacumpūsmu nu mozim bārnim, kuri vēļ nimoz nanūjauta kū jī ite dora, leidz pat vacim siermgolvim, kuri daļejuos ar myusim sovūs stuostūs par barikažu laiku. Vāluok mes tikom aicynoti īškā muzejā, tī varejom apsaviert tuo laika biļdis”.
Tymā pat laikā cyti LgSC aktīvisti pīsadaleja programmys Jaunatne darbībā reikuotajā apvuiceibā „Coaching jauniešu iniciatīvas projektos”. Seminars nūtyka Ūgrisgolā, vīsu sātā „Debesu bļoda”. Četru dīnu laikā beja īspieja īsavuiceit i saprast, kas ir jaunīšu iniciativu projekti, kaida ir tūs specifika. Kas ir i kas nav inovaceja, kai projekts juoroksta, lai tys tyktu atbaļsteits. Vysam semināram cauri vejuos naformaluos izgleiteibys vuiceibu metodis, runuošona, dorbuošonuos grupuos. Apvuiceibu laikā dalinīkim roduos jaunys idejis par jaunim projektim i jaunim pasuokumim.
Tai kai studenti ir lusteigi ļauds i zīma itūgod bogota ar snīgu, 26. janvārī LgSC bīdri i jūs draugi brauce iz Lido kolnu baudiet zīmys prīkus. Kurš slāpova, kurš snovova, kurš šliuce iz gumejis pyušļa, kotram sova nūdarbe i sova prīca. Latgalīši ir drūsmeigi ļauds, pyrmajā slāpuošonys reizē pruoveja nūbraukt nu poša augšuokuo kolna ar dūmu, ka vyss saīs ideali. Varbyut tai ari vajag mestīs vysā jaunajā nasabeistūt, ka var nūkrist, vinmār byus kaids, kas pīcels i paleidzeis. Stuovūt kolna zamuškā navar redzeit i sajust tuo, kas radzams nu viersyunes. Aktiva atpyuta ir lobuokuo nūdarbe, kas satyvinoj cylvākus, deļ tam ir planavuots koč kod febrarī braukt baudeit zīmys prīkus otkoņ.
Tai eisai par myusu aktivitatem janavarī, prūtams, tam vysam pa vydu ari sasatikšonys birojā, sarunys, kūpā byušona. Ari februars myusim izaver latgaliskim nūtykumim boguots. Teikomēs pasuokumūs i kasdīnā!
LgSC Rēzeknis biroja vadeituoja Dagneja i LgSC draugi
Bīdreibys 2008.- 2011. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs, i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu.


text:
“Dabasu Durovu” konkursa rezultati
Ir apkūpuotys konkursa īsyuteituos atbiļdis i varom paziņuot uzvarātuojus!
Taitod pareizuos atbiļdis beja:
1. Kai sauc “Dabasu Durovu” pirmū muzykys albumu? – “Ļepetnīks”
2. Atmini, nu kurys dzīsmis ir itys fragments! – Oktobris
3. Kai sauc vīnu nu jaunuo albuma dzīsmem? – B. “Vacais mašinists”
4. Kaida saisteiba grupai ir ar dzejnīku Ojāru Vācieti? – “Dziesmiņa par izglābšanu”, kas īkļauta jaunajā albumā, ir ar Ojāra Vācieša vuordim.
Izlūzis rezultatā Dabasu Durovu jaunū muzykys albumu “Styklu vītā skaņa” sajam
Elgars Ludboržs i Dagnija Donāne!
Apsveicam!
Trešīs muzykys albums tīk pareizū atbilžu i veiksmeiguokuo teksta autorei – Ingai Kaļvai!
Te ari Ingys teksts:
Tamā naktī
Tamā naktī
Dabasūs nabeja mīra –
Cylvāki zvaigznis tramdeja –
Izdūmova nazkaidus svātkus
I geisā raketis raideja.
A zvaigznis nu leluo trūkšņa
Nūsabeida
I suoce zemī krist:
Suokumā pa vīnai, tod pa divejom,
A vāluok jau vīna piec ūtrys.
Cylvāki stāveja borūs
I raudzejās zvaigžņu leitā
I navarēja saprast,
Kuopēc itamā naktī
Zvaigznis kai aptrokušs kreit…
Par bolvys sajimšonu ar jiusim sasazynuosīs LgSC puorstuovs! Paļdis par pīsadaleišonūs ari tīm, kas īsyutieja atbiļdis, bet kurim pazaveica nadaudz mozuok!


text:
Atsaverūt iz Latvejis gruomotu izstuodi Kīpsolā
Reigā, Kīpsolys izstuožu hallē, nu 28. februara leidz 3. martam nūtyka Latvejis gruomotu izstuode, jau catūrtū godu piec kuortys izstuodē beja ari latgalīšu gruomotu stends, kū pīduovuoja bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”. Stendā beja īspieja īsapazeit ar pādejuo goda jaunumim latgalīšu gruomotnīceibā, varēja apsavērt i nūpierkt dažaidu izdevieju gruomotys latgaliski ci par Latgolu, kai ari latgalīšu muzykys īrokstus.
Gruomotu izstuodis laikā nūtyka div latgalīšu gruomotu: bārnu kruosojamuos gruomotys „Munā sātā” (izdeviejs SIA “Jākupāni”) i Emilejis Kalvānis dzejūļu kruojuma „Atvosora” (izdeviejs SIA “Cymuss”) prezentacejis.
Iz kruosojamuos gruomotys prezentaceju beja atbraukuši Ontona Slišāna unuki Kate i Dominiks Slišāni nu Upītis, kab nūdzīduotu skaistys i melodiskys dzīsmis ar Ontona vuordim. Vīna nu jom atrūnama ari jaunajā gruomateņā. Eisus fragmentus nu gruomotā īspīstajim stuostim varēja dzierdēt Ilzis Spergys izpiļdiejumā, kai ari sevkuram tyka dūta īspieja tikt pi gruomatenis “Munā sātā”, atminūt latgalīšu tautys meiklis par sātys kustūnim.
Vokora pusē Kīpsolys hallē izskanēja dzeja nu Emilejis Kalvānis jaunuo dzejūļu kruojuma “Atvosora”. Prezentacejā varēja nūsaklauseit ari puors dzīšmu ar Emilejis vuordim i Ontona Matvejāna muzyku VEF kulturys piļs latgalīšu sadzeivis dzīšmu ansambļa “Olūteņš” izpiļdejumā. Paļdis dzīduotuojom i jūs vadeituojai Rasmai Mežalei!
Tim, kas nabeja gruomotu izstuodē i napīsadaleja obeju gruomotu svātkūs, nalelam īskotam itei galereja.
Foto: LaKuGa


text:
Kulturys īsacejumi nedeļai: stuosts par Skryndom i Vabali, antologeja “Kūkle”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
1881. gods 2. oktobrī piec vacuo stila kalendara (14. oktobrī – piec jaunuo stila) tūreizejuo Leiksnys pogosta Līpys Mukānūs pīdzyma vīns nu Latgolys atmūdys kusteibys darbinīku, kara uorsts, literats i kulturys atteisteituojs Ontons Skrynda, itūnedeļ jam – 140. Partū nedelis kulturys īsacejumi nu Skryndu dzymtys muzeja – izcylajim bruolim veļteituo ekspoziceja, pyrmuo latgalīšu dzejis antologeja “Kùkle”, “Dautkom TV” raidejums par Vabali.
Skryndu dzymtys muzeja ekspoziceja “Atvērts logs – gaismas ceļš”
Muzeja vecuokuo specialiste Ilze Ozoliņa komentej: “Ekspoziceja atspūguļoj Skryndu dzymtys īguļdiejumu Latgolys kulturys viesturē. Ekspoziceja sadaleita sešūs “lūgūs”, kur kotrys nu jūs attainoj sovu tematiku – izgleiteiba, kultura, goreiguo dzeive, dzymta, saime, Pīterpiļs laiks. Muzejā apsaverami Skryndu originalizdavumi, kai, pīmāram, “Kùkle”, “Drywa”, “Latwìšu woludas gramatika” i cyti jūs dorbi.”
Pyrmuo latgalīšu dzejis antologeja “Kùkle”
Pyrmū latgalīšu dzejis antalogeju “Kùkle” 1914. godā sastuodeja (ar pseidonimu I. Leidumnīks) i izdeve O. Skrynda. Kritiku par izguojušū gruomotu “Myusu dzisminīki un jù dzismes” avīzē “Drywa” (1914. g. 3., 10., 17. decembra numerūs) ar pseonimu W. Susejs sarakstejs Stanislavs Vaikuļs. Jis roksta: “Šu myusu gorigu montu – dzismes, izkaisitas pa awizem, kalendarim, I. Leidumniks salaseja kūpā, un izdewe smukâ gromatiniâ ar nusaukumu “Kukle”. Prikšworda golâ izdewejs izsoka ceribu, ka piec utrim desmit godim mums byus picdesmit taidu “Kukliu”.
Kotram sows dorgs un meils, lai gon tys bejis na cik lelas weribas; – sows nabadzejgajs kaktinš meiloks, nakai sweša pils. Tys pats ir ari ar dzismem un literaturu. “Kukle” – šis mozajs dzismu krojuminš mums, Latgališim, meiloks nakai cyttautu leli dzismu krojumi. Tumar taj sowa miliošonai nawajga byut oklai.”
2017. godā izdūts ituos antologejis faksimilizdavums.
Dautkom TV raidejums par Vabali nu cykla “Latgales ciematu stāsti: nezināmais par zināmo”
Raidejuma veiduotuoji gastej Skryndu dzymtys muzejā i vītā, kur bejuse jūs sāta. Vēļ raidejumā pīmiņ Vabalis pogostā dzymušū muokslineicu Silvu Linarti, stuosta par torfa īgiušonu Vabalis pūrā, izmontojūt īslūdzeitūs dorbu, atkluoj industrialū montuojumu saisteibā ar dzeļžaceļu, rūsynoj smeļtīs goreigū spāku, pīsadolūt maja dzīduojumūs pi krystu, Vabalē jūs vysvairuok – 26.


text:
Klaudija Dembovska: Var tymsā pakrist redzeigais, bet naredzeigais – gaismā puortapt
Nautrānu pogosta puorvaļdis izsludynuotuo Pīteram Jurciņam veļteituo literatu konkursā nominacejā “Proza” bolvu sajēme Rēzeknis Katuoļu vydsškolys 11. klasis škoļneica Klaudija Dembovska. Ar juos stuostu, kas baļsteits konkursa ituo gods moto – P. Jurciņa citatā “Var tymsā pakrist redzeigais, bet naredzeigais – gaismā puortapt”, pīduovojam īpasazeit ari portala Lakuga.lv skaiteituojim. Vaira par Pīterdīnu Rogovkā var izzynuot ITE.
Stuosta autore: Klaudija Dembovska
Idille. Vosora ir pylnbrīdā, bārnim vysys četrys dabasu pusis ir breivys i laika pylnys kabatys, kū izmontuot kaitavojūtīs un syldūt vādarus saulē. Bet vokorā? Vokorā rytynuotīs dečūs i klauseitīs babys puosokuos.
Vīnā dīnā beja pogolmā dzierdama saruna, kur bārni streidiejuos par tū, kaidā kruosā ir uobeļneicai lopys – zalis voi tymsi zalis –, i vīns īsasauce: ”Narunoj maņ pretim, es tak radzu!” Ite īsajauce babeņa, kura sēdēja iz beņčeiša natuoli : “Tu soki, ka redzi, bet, voi zynuoji, ka “var tymsā pakrist redzeigais, bet naredzeigais – gaismā puortapt”.” Unuki vysi papleš acss un vaicoj, lai jei paskaidroj, kas pa kam. Labi, leidz pušdīnem vēļ daudz laika, varu koč nibejs ari pastuosteit…
“Beja maņ bruoli divi, kod beju tik moza, kai jius.”
“Kur jī ir tān?” meitine puortrauce.
“Niu jī ir dabasūs.”
“Āāāā….”
“Taitod, beja maņ bruoleiši mozuokī, sauce jūs Pīters un Pauļuss. Pīters beja redzeigs, bet Pauļuss pīdzyma oklys.”
“Kū nūzeimej – oklys?”
“Oklys ir taids, kas naredz tū, kas ir apleik. Lyuk, mes redzim ceļu, kūkus, kačeiti, kas vuoļojās syltajā zemeitē, bet naredzeigī vysu dzierd, vysu jiut, runoj, bet naredz, vīnkuorši naredz. Cyts varbyut atškir vēļ tymsu nu gaismys, bet – ni vairuok.”
“Voi ar taidim cylvākim saimē ir gryuts?”
“Nasceišu, ka cīši gryuts, bet jim ir vajadzeiga ūtra cylvāka kluotbyutne, jo vyslobuokuo jūs saziņa un laika kavieklis ir sarunys voi gruomotu skaiteišona.”
“Baba, skaita naudu kārmanā, bet gruomotys losa.”
Siermgalveņa tik uzsmaideja: ”Pi myusu runuoja, ka gruomotys skaita.”
“Labi, stuosti, kas golu golā nūtyka ar tovim bruoleišim!” mozīs trausēs kliepī stuosteituojai.
“Jī vysod staiguoja kūpā, kur Pīters guoja, tī pi rūcenis ari Pauļuss. Pīters uzskateja sevi par golvonū, svareiguokū, deļtuo, ka juo acs beja ari Pauļusa acs. Tai beja na tik bierneibā, bet ari jauneibā, uz ballem guoja obi, bet meitys doncuoja tik ar Pīteri, tok Pauļuss beja ballēs daudz sarunu dzierdiejs. Kaidu vokoru jī divatā guoja nu taidys večerinkys da sātai. Pīters stuosta: “Ehh, zyni, laikam īsaļūbieju.“ “Kai ta sauc tovu sirsneņu?” “Anna.” Vysnaveikluokais klusums īsastuoja ni to gaišajā, ni to tymsajā dīnnakts laikā.”
“Kas?”
“Nu, tys ir tod, kod vosorā nakts ari ir gaišys, bet vokorus ar reitim var sajaukt, jo ir mygla, un vokorā un reitā ir vīnaiži gaišs. Saprotot?”
“Nui!” vysi vīnā bolsā kai školā sauce.
“Pauļuss beja dzierdiejs kai Anna runuoja ar sābru Tekli, ka pakārdynuos tik Pīteri, tod atstuos ar garu dagunu. Jis kai eists bruoļs gribēja pasorguot Pīteri nu sirdssuopu, partū suoce uzmaneigi: “Pīter, tu jū mīļoj skaistuma dieļ?” “Nui, a cyta kuo dieļ mīļuot? Ā, nu jai lobs raksturs, sādžā jai asūt loba slava, struodeiga un tykumeiga jei asūt, nu vysmoz tai stuosta.” “Acis cylvāku var pīviļt.” “Nu…. dzeivuosim – redzēsim!” “Soku tev, ej ar leikumu tu jai.” “Tev dareit nav kuo?” Tod Pauļuss rozstuosteja, kū balleitē beja dzierdiejs, bet Pīters tik saceja, ka ausim jau ari navar ticēt. “Kam tod lai tycom?” “Sirdei!” īsasauce bruoļs. “Sirds bīži ir okla.”
“Kai tys ir baba?”
“Tī lobuok beja saceit, ka mīlesteiba bīži ir okla.”
“Vyss vīns – nasaprotu.”
“Jā, kai gon mīlesteiba var byut okla? Jai tok nav ocu?”
“Mīlesteibai ir gora acs, kurys nazaver tū, kas ir nu uorpusis, bet tū, kas īškā.”
Unuki būlej acs iz babu kai iz pasauļa pīcdasmytū breinumu.
“Nu, kod tu kaidu mīļoj, voi tod tu vysleluokū uzmaneibu pīvērs tam, kai tys cylvāks ir sazamaucs, voi kaida jam prizura? Nā, tu verīs juo dvēselē: kai jis uzavad, kū runoj, kaida jam ir attīksme pret cytim, kaidus dorbus jis dora.”
“Labi.”
“Bet vēļ ir itam teicīņam cyta nūzeime – ka mīlesteiba pīdūd un aizmierst tū, kas bejs, ka mīlesteiba na tik daudz verās iz leidzcylvāka naizdareibom voi vainem, bet gon uz lobū, kas ir jimā. Tys ir kai ar saldiejumu, tu najem vārā, ka tys kaitej tovim zūbim un nav cīši veseleigs, bet verīs, ka jis ir garšeigs un korstā vosorā atveļdzej.”
“Baba, var tu leidz golam vysu pastuosteisi vokorā, jau dīniškys juoād.” “Voi ta?” “Jā!” “Ā, nu īmam.”
Pi golda siežūt, vecineite navar nūzabreinuot, ka vysi tik klusu ād juos izvuoreitū mīžu putru, pa attaiseitū lūgu labi dzierd kaimiņa traktoru un putneņus, bet bārnus, kas sēd tepat sūpluok – nimoz. “Varbyut jim putra nagaršoj?” dūmoj grumbainuo sīvīte. “Varbyut, ka es padaudz pīlyku bļūduos? Ka es asmu suoli aizmiersuse pīlikt?” Babeņa sēdēja kai iz odotu, tod paāduši bārni aizskrēja svaideit škeiveiti, bet jei sakuortuoja vysu un mozguoja traukus, dzili īgrymuse puordūmuos par sovim bruoleišim: “Jā, cik gon viss itymā pasaulī ir sovaids. Redzeigais ir tik okls, bet oklais – tik redzeigs. Laikam jau nav svareigi, kaids tu pīdzymsti, bet svareigi – kaids tu palīc dzeivojūt… Pauļuss, pīmiņu, vysod pasaceja eistūs vuordus, mīrynuoja, saceja taisneibu. Lai gon jam beja līgta spieja redzēt rodu sejis, jis redzēja jūs dvēselis. Pīters beja kai dīna pret nakti, vyss uoriškeigi skaistais jū pīsaisteja. Kas tū lai zin, parkū tai? Varbyut, ka jam beja svareigais uzdevums stuosteit bruoļam, kaids vyss izaver, varbyut deļtuo jam pīrosts beja skateit veiru nu capuris, bet meitini nu sejis. Eh…. Kas byutu, ka jis paklauseitu Pauļusam? Īspiejams – dzeive īsagrīztu skaistā virpulī ar uztycamu meitini un navajadzātu tik stypri puordzeivuot bruoļa nuovi… Tei poša Tekļa beja daudz pīticeiguoka un mīļuoka, it seviški, kod beja atguojuse pi myusu gostūs, mani apbēre ar komplimentim un atnese kaidu greznumeņu voi gordumeņu. Meiļums, syltums, smaids. Žāļ, ka Pīters naredzēja tū, kas speidēja spūžuok par uoreigū skaistumu…”
Babeņa sēdēja duorzā un ruove uorā zuoli. Dzeds guoja nu autobusa pīturys iz sātu pa ceļeņu: ”Nu, kai veicās ar “natykumu” raviešonu nu sova dvēselis duorzeņa?’’ I tū frazi jis vysod beja sacejs, kod beja lobā ūmā un kod gadejuos, ka baba sēdēja duorzā. “Pa mozam!” kai parosti skanēja atpakaļ. “Nu, kas ta jaunuoks piļsātā?” “Nikas taids, pustukša viņ ir, vysi pa vasarneicom sabāguši. Rekur avīzi nūpierku, varēsim laseit!” “Kū tī roksta?” “Pirmajā lopā ir puču duorziņu festivals.” “Kas ta tys par breinumu?” “Naasmu vēļ izlasejs.’’ Bārni ari prozynuojuši, ka dzeds jau sātā, zyna – koč kū soldonu nu piļsātys ir atveds, sovaižuok tys nabyutu dzeds, kas mīļoj sovus unuceņus. Itūreiz tys ir seņ praseitais un lyugtais saldiejums, tik drusku podkuss, bet kas gon niu iz tū vierš viereibu? Golvonais ir pats saldiejuma fakts.
Unuki, nūlykuši aiz auss babys saceitū, izdūmuoja sataiseit izruodi par nalaimeigū mīlesteibu ar nūsaukumu ”Okluo mīlesteiba”, i biletus nu papeira sataisejuši, i kontroli nūlykuši, kas vaira izaver piec putnubīdākla. Kūpumā vacvacuoki var izbaudeit pylnvierteigu lugu kai teaterī.
Eisumā sižets grīzēs ap vīnu puiku i vīnu meitini, kurus izškeira ļaunuo pamuote, bet vacumdīnuos jī sasatyka un uz vacuo, lobuo sūleņa apsprīde dzeivi.
Izruode patyka vysim skateituojim, bet iz vaicuojumu ”Kur jius tik smogu tematu jāmuši?” jī atbiļdēja: ”Baba podsvīde!” “Kai tai, Vereit, tu unukim ar taidom lītom jau golvu pyldi?” Tod vajadzēja Vereitei skaidruotīs, kas da kuo beja stuosteits. Nu dzeds Stass ari saprota kas pa kam un pasmaideja, tik smaids saguoja napīviļceigs, jo zūbu protezi beja aizmiersti ustobā.
Piec izruodis dzeds guoja bits vērtīs, bārni skrēje leidza. “Veritēs, ka jius nasadzeļ biteitis!” jis breidynuoja. “Pyrms kū nibejs dareit pi itūs kukaineišu, ir juozyna: Pyrmais. Nikod naleist pi bišu, ka naesit tuos apdyumuojuši. Ūtrais. Napyutit elpu iz jūs, jo tys bitem napateik. Trešais. Veļcit drēbeitis ar garom rūkom un garuos biksis, lai pasorguotu sevi, ja nu kas. Deļtuo, Juoneit, ej uzveļc jaceņu, Māreit, uzveļc biksis, bet Kristapeņš lai palīk, byus labi.” Bārni nesēs iz ustobu, bet dzeds saceja: “Kristap, naskrīņ, gaideisim ite pat.” Piec breiteņa vysi jau beja radzami pi vīna nu strūpu, un Kristapam īdzēle bite. “Navajadzēja tik tyvu stuovēt,” dzeds styngri saceja, vazdams pi rūcenis unuku, lai pīlyktu kluot pi suopušuo piersteņa ladu.
Vereite tik papyute iz piersteņa: ”Nikuo, nikuo, goduos pa dzeivi vysaiži, itys tik nīceņš viņ ir, pupu mizenis.” Kristaps suoka rauduot vēļ vaira, jo pupu mizenis jam nagaršuoja un jis padūmuoja, ka niu jam liks ēst tuos, lai sadzeitu dreižuok dzālums. “Nu kuo tu raudi?” taujuoja muosa. “Maņ nagaršoj pupu mizenis!” “Bet es tev juos nalikšu ēst!” “Jā?” puorsteigtajam puikam izspruka. Smīkli atskanēja un osorys mirklī nūžyva. Apdarejuši darbeņus pi mada nesiejeņu, lelī paleigi ar dzedu prīškgolā nese lelū trofeju – madu, dzaltonu, smuordeigu, kuru, par nalaimi, baba nūglobuoja skapeitī, pīsaceidama, ka tys zīmai. “It kai vosorā nadreikst madu ēst…” sovā pruotā Juoneits uzdeve vaicuojumu, bet nivīns iz tū nadeve atbiļdi. Tod jis tū pasaceja skali.
“Zīmā slymuosit, tod mes syuteisim jums iz piļsātu madu, jo tai var dreižuok tikt iz kuoju.” “Es jau tai zīmā byušu iz kuojom, jo munys kuojis nikur nabāg.” “Zynoma līta,” dzeds skaidruoja, ”bet tys ir tik taids teicīņs, kas nūzeimoj – izaveseļuot.”
Vīna dīna, bet tik pīpiļdeita kai nedeļa, jau ritēja iz golu. Nūsavārušs filmu televizorā, nūskaitejuši vokora lyugšonys, kai jau pīsanuok, devēs pi mīra.
Te mozais Juoneits pačukst babeņai ausī: ”Rozstuosti, kas nūtyka ar bruoleišim!” Marija, tū dzierdādama, uzstuodeja ultimatu: ”Sovaižuok mes naīsim gulātu!”
“Labi, klausitēs. Mes palykom pi “sirds ir okla”. Pīters tik sprīde: ”Kū jis oklais var zynuot? Pošam laikam ari pateik Anna, partū gryb myus rozškiert.” I tai tymā vokorā Pīters palyka okls, na jau jis pagaisynuoja redzi, bet jis pagaisynuoja dvēselis redzi – uzaticiešonu tyvam cylvākam, naraugūt pat padūmuot par bruoļa saceitū. Jis drūši draudziejuos ar Annu, uztycādams jai vysu kai sovai sirdspučeitei. Piec laiceņa juo vysod jautrais skots nūsamaineja pret tik dryumu seju, kurei ruodejuos vecejam ar kotru minotu vys vaira.”
“Paskaidroj!”
“Nu, pasaverit iz munu seju!”
“Tei ir smaideiga.”
“Niu pasaverit iz munu seju!”
“Tei ir skumja.”
“Voi jums nasaruodīs, ka skumeigajā sejā beja vaira grumbu?”
“Beja gon!”
“Niu saprotot?”
Marija sasakņūseja guļteņā: ”Nui, nui, es pat saskaiteju, tev beja symts grumbu!”
“Nu jau, nu jau, tu laikam puorspīlej!
“Turpynuosim! Pīters beja piļneigi sagrauzts bādu, ka Anna jū pamete un vēļ pa pogostu palaide baumys un ļaunus malus par jū. Pauļuss klusēja. Pīteram tys kryta uz nervim: ”Beidz izalikt it kai tu nazynuotu, kas ar mani ir nūtics, soki jel koč kū!” “Suopem ir juoļaun izsuopēt, bet, kod tuos nūkluss, sasajem un ej tuoļuok!” Vuordi īkryta bruoļam taišni smadzenēs, un jis lyka vysu zam akmiņa un guoja, gupja pa dzeivi iz prīšku, vazdams pi rūkys bruoli iz bazneicu, iz večerinkom. Zīmā Pauļuss smogi saslyma, jū aizruove iz slimneicu, piec div nedeļu iz smiļšu kaļņeņu. Pīters tū puordzeivuoja smogi, dzēre daudz, nūsadzēre leidz pādejam…”
“Baba, voi tei taisneiba?”
“Nui, bierneņ, taisneiba,” vacuo sīvīte slauceja osorys sovā gaiši zylajā lakateņā ar boltuom pučeitem.
“Voi tev kas suop?”
“Nā, jei atgoduoja tuos bādys, kod tu saprūti, ka esi pagaisynuojs bruoļus, koč ari vīns varēja dzeivuot vēļ un dzeivuot.”
“Voi baba ari nūsadzers?” Juoneits praseja, radzūt lelūs vacmamys puordzeivuojumus. Jei drupeit īsasmēja, tod saceja: ”Nā, puiseit, es nanūsadzeršu, jo, kai saceja Pauļuss slimneicā: ”Bādys paliks leluokys, ka tuos sleicynuosi gluozeitē. Bādys tevi vojuos, ka nu tūs biegsi. Bādys tevi pamess, tik, ka īliksi tuos Jezum rūkuos. Atguodoj, Vereit, ej kotru svātdīni iz bazneicu, atguodoj, Vereit, cytaiž paliksi okla.””
“Baba, nu es naaizmigšu, ka tu nasuoksi runuot ciļvieceiguok, parkū ir juopalīk oklam taidā situacejā?”
“Bārni, nav svareigi, voi cylvāks radz itū pasauli, voi nā, tys nav golvonais. Golvonais ir napalikt apsamaļdiejušam tymsā – bāduos, sajiutuos, emocejuos, ilguos, pasaulī, tod dzeive byus tukša. Tod, pat ka redze ir ideala, dvēsele byus okla.”
“Oklais otkon var gaismā puortapt – naradzādams tū, kū redz cyti, jis redz dvēselis acim, jis ir gaišs cylvāks, kas paleidz cytim un styprynoj jūs, jo pats ir styprynuots ar varanuo Dīva spāku.”
“Kai Pauļuss?”
“Nui…”
“Tik nasuocit dūmuot, ka vysi naredzeigī ir svāti, bet vysi redzeigī ir švaki cylvāki, taipat var redzeigais var byut lobs cylvāks, bet naredzeigais – egoists un najauceņs. Nasaverit iz tū, kas ir uorpusē, jo tys ir maineigs un napastuoveigs, bet veritēs iz tū, kas ir dvēselē, sirdī, jo tū jius pajimsit leidza dabasūs.”
“Niu dūdit byudeņus, kotram dūšu bučeņu. Lai eņgeleiši sorgoj jiusu mīdzeņu!”
Kod baba un dzeds ir aizguojuši, bārni sasarunoj. “Marija, kū tu dūmoj par šudiņdīnys stuosteitū, tev patyka?” “Nazynu, Kristap, maņ žāļ Pauļusa, jis beja laikam lobs. Bet tev?” “Maņ ari žāļ Pauļusa, bet Pītera ari, juo jis vīnkuorši namuoceja tikt golā ar sovu bādu. Kū tu dūmoj Juoneit?” Juoneits soldi, soldi beja īmidzs, tik murmynuoja: ”Madu, grybu madu, baba atdūd maņ madu!” “Hi, hi, jis laikam sapynā redz madu!”


text:
Rotko centra pietnīciskajā zalā apsaverama jauna ekspoziceja
Marka Rotko muokslys centra pietnīciskajā zalā apsaverama jauna muokslinīkam Markam Rotko veļteita ekspoziceja, informej centra puorstuovi. Tei nūmainejuse skateituojim īprīšk pīduovuotū ekspoziceju “Rotko memoriālais portfolio”, kū veiduoja 13 zynomu britu muokslinīku grafikys dorbu kolekceja.
Jaunuo ekspoziceja dūs skateituojim piļneiguoku prīškstotu par Marka Rotko daiļradis sirrealisma i klasiskū periodu. Izstuodē byus apsaveramys Rotko dorbu reprodukcejis, kas veiduotys saskaņā ar muokslys dorbu originalim iz audakla i papeira. Ekspoziceja ļaus īsapazeit ar Rotko nūzeimeigom gruomotom i izzynuot, kaidu muzyku slovonais muokslinīks klausejuos sovā dorba studejā. Eiskina, kū izveiduojs Modernuos muokslys muzejs Ņujorkā, ļaus īsadzilinuot Rotko gleznu radeišonys procesā i izzynuot vaira par tū, cik unikala i dorbītylpeiga beja muokslinīka izmontuotuo tehnika, gleznojūt klasiskuo perioda dorbus.
Jaunuo ekspoziceja Marka Rotko muokslys centra pietnīciskajā zalā byus apsaverama da 2016. goda 10. apreļa.


text:
Gruomotu svātki aizvadeiti
Nu 5. leidz 7. novembrim Reigā Kongresu nomā nūtyka tradicionalī Reigys Gruomotu svātki, kurūs pyrmū reizi pīsadaleja ari bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”, pīduovojūt īspieju interesentim īsaguoduot dažaidu latgalīšu izdevieju gruomotys i audio īrokstus.
Paraleli gruomotu tierguošonai treju dīnu garumā, Gruomotu svātkūs nūtyka plaša kulturys programma, kurā pīsadaleja ari “Latgolys Studentu centrs”, 6. novembra vokorā reikojūt latgalīšu literaturys skaitiejumu pasuokumu – “Latgalīšu dzeja, proza i muzyka cytūs godalaikūs”, kas beja pyrmais pasuocīņs zam “Vāluo rudiņa” zeimis paradzātajā literarūs skaitiejumu cyklā “Cyti godalaiki”.
Latgalīšu literaturys skaitiejumu pasuocīņs giva nasarātu atsauceibu i nu paradzātuos auditorejis pyrma pasuocīņa nuocuos puorsaceļt iz Kongresu noma mozū zalu, bet itei naierteiba ir vysu leluokais gandariejums par iņteresi kū raiseja latgalīšu literatura i muzyka. Ari Gruomotu svātku Kulturys programmys organizatori prīcojuos par atsauceibu i komentēja: “Mes tak zynuojom, ka latgalīšim iz reizis vādzeja jimt leluoku telpu!”
Ar sovim dorbim klauseituojus “Vālajā rudinī” prīceja Ontons Slišāns, kam itūgod izguojs eseju kruojums “Čipierksneits”, Valentins Lukaševičs, kas sagataviejs izdūšonai jaunu aiļu kruojumu, Raibīs Suņs, kas dreižumā izdūs prozys kruojumu “Pyrma syltī”, kai ari Juoņs Ryučāns i Ilze Sperga. Muzykali literarūs skaitiejumus ar zynomom i mozuok dzierdātom dzīsmem papildynuoja Verners Martinovs nu grupys “Restauratori” i Guntis Rasims nu grupys “Bez PVN”. Taipat klauseituoji tyka īpazeistynuoti ari pādejuo laika aktualitati latgalīšu kulturys dzeivē – puorsokom. Ivars Magazeinis (Juoņs Ryučāns) pastuostieja par gruomotu “Feimaņu draudzes pasakas”, bet Guntis Rasims par itūgod izguojušū audio disku – “Latgalīšu puorsokys i puosokys”. Ar puorsoku skaitiejumim nu diskā īkļautajom puorsokom prīcieja Juris Viļums, Raibīs Suņs, Guntis Rasims, Edīte Husare i Aigars Runčis.
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” pasateic par iņteresi i atbolstu ituo pasuocīņa nūrisē i pi laika jau aicynoj iz tuoluokajim cykla “Cyti godalaiki” latgalīšu literaturys i muzykys pasuocīnim Reigā – “Dziļuo zīma” janvarī i “Agrais pavasars” martā.
Edeite
Foto – Inese Krivmane
PS Broņislava Srpydzāna raidiejums par pasuocīni:
http://www.lakuga.lv/lg/news/article?id=4338


text:
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) ir navaļstiska organizaceja, kas apvīnoj studejūšus i studejis beigušus jaunīšus, kam ir svareigi LgSC statutūs nūsaceitī mierki i aizdavumi.
LgSC mierkis Bīdreibys darbeibys mierkis ir sekmēt jaunīšūs Eiropys pylsūneibys apsazynuošonu i veicynuot jaunīšu īsasaisteišonu Latgolys nūvoda kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibā, puorstuovēt i styprynuot saikni ar Latvejis diasporu, koordinēt ar tū saisteitūs projektu izstruodi i realiziešonu.
LgSC devize – Latgolu saulē ceļt.
Latgolys studentu centra miseja ir saglobuot, popularizēt i atteisteit latgaliskuos kulturys vierteibys, nūdrūšynuot jūs dzeivuotspieju, pīlāguot ituos vierteibys itam laikam, izceļt latgaliskū latvyskajā, paruodeit jū kai vīnuotu, naatjemamu latvyskuo sastuovdaļu i veicynuot jaunīšu vydā izpratni par latgaliskajom vierteibom kai īpašom, atškireigom, unikalom i lapnuma vārtom, reizē nūsarūbežojūt nu politisku vaicuojumu rysynuošonys.


text:
Muzejs kai vīta, kur sasateik div bezgaleibys. Saruna ar Katrīnu Kūkuoju
Intervejis autore: Laura Melne, portals lakuga.lv
Ar Rakstnīceibys i muzykys muzeja (RMM) kulturys pasuokumu organizatori Katrīnu Kūkuoju sasateiku juos veiduotajā izstuodē par Reigys Struodnīku teatri, kas niu apsaverama Muzeju kruotuvē Pulka īlā. Jau daudzus godus nūteik RMM rekonstrukceja, tam nav sovys ekspozicejis, tok muzejs atrūn vysaiduokus rysynuojumus, kab komunicātu ar sabīdreibu. Katrīna īprīšk ir plašuok intervāta kā legendaruo Latgolys kulturys darbinīka Ontona Kūkuoja mozmeita, tok myusu sarunu suocu ar vuordim, ka grybātūs vaira parunuot par jū pošu i juos redzīni par muzejim myusu dīnu sabīdreibā. Gols golā Katrīna ir na tik muzeju nūzarē labi zynoma specialiste, bet ari Latvejis Muzeju bīdreibys vaļdis lūcekle. Tok taipat pa reizei īsarunojam ari par Ontonu. Na par tū, ka Katrīnai byutu juodzeivoj sova vactāva ānā. Nā, taišni ūtraiž – juo ītekme daudzuos lītuos i lāmumūs šaļtim ir pat naapzynuota, tok jiutama.
Kai tu tyki muzeju nūzarē?
Gribi voi nagribi, taipat juoatsasauc iz vactāvu. Kod beju moza, saceju, ka nikod nabyušu kai jis, īšu pavysam cytu ceļu, grybu byut patstuoveiga, dareit kū sovu. Tok agruok voi vāluok es tyku muzejā. Tys ir tys pats, kū dareja muns vactāvs. Jis ilgus godus struoduoja muzejā, īkuortuoja izstuodis. Vyspuor dorbs muzejā maņ beja taida dzeivis najaušeiba. Es studieju folkloristiku i regulari pīsadaleju ekspedicejuos. Taišni ekspedicejā Latgolā, Preiļūs, mani uzrunuoja vīna kolege, kura jau struoduoja Imanta Zīdūņa muzejā. Jei taisejuos īt bārna kūpšonys atvalinuojumā i vaicuoja, voi es nagrybātu juos vītā struoduot. Dūma beja, ka es kai folkloriste ar interviešonys pīredzi, varātu paintervēt Zīdūņa laikabīdrus. Tok, teikūt muzejā, ir skaidrs, ka ar vīnu viņ prasmi natiksi golā, juodora daudz vaira, i tu esi kai cylvāks-orkestris. Zīdūņa muzejs tūlaik beja vīns nu progresivuokūs muzeju, kas nadareja tai, kai dora vysi muzeji. Tys beja cīši interesants laiks. Zīdūņs ir cīši lels dižgors, i tev kai muzejnīkam ir īspieja īleist juo personeibys nūslāpumainuokajuos vītuos i gaituos, zynuot tū, kū cyti nazyna. Tod saprotu, ka ar Zīdūni nikas nasabeidz, ir daudz cytu rakstnīku. Kur tod vēļ cytur aizīt, ka na iz Rakstnīceibys muzeju.
Kod suoki studēt folkloristiku, tev jau beja kaids plans, kū dareit iz prīšku?
Suokumā nā. Kai jau saceju, es gribieju koč kū cytaiduoku nakai vactāvs dareja. Tai nu pīsasaceju iz vysvysaidom svešvolūdu filologejom. Nivīnā nu tūs budžetā natyku. Beju pīsasacejuse ari baltu filologūs, tī taišni tymā godā uzjēme ari folkloristus. Izdūmuoju, ka paraudzeišu. Tai es paraudzeju bakalauru, magistru, īsuoču ari doktoranturu. Pagaidom tys gon vaira taidā sapyna formā.
Asmu dzierdiejuse, ka esi studiejuse voi vēļ studej ari kū cytu?
Nui, niu studeju Muokslys akademejā, otkon kai vactāvs. (Smejās.) Studeju kuratoreju, kas ir jauna programa. Tī vaira vuicūs par izstuožu kūriešonu, projektu vadeišonu. Ar tū vēļ vaira var nūstyprynuot tū zynuošonu bazi, kas jau ir kulturys montuojumā, muokslā.
Maņ ruodīs interesanti, ka tu bakalaura dorbu taipat raksteji par sova vactāva dzeju. Bīži viņ jaunim cylvākim vys tik gribīs drupeit “bēgt” nu sova zynomuo uzvuorda, tū nūviertej tik ar godim. I tu vēļ studieji folkloristiku, na, pīmāram, literaturzynuotni. Deļkuo taida temys izviele?
Tys tai vīnkuorši sakryta. Es suoču laseit vactāva dzejūļus i saprotu, ka tī ir cīši daudz folklorys ītekmis, reizem pat kai pamats pajimts tautysdzīšmu pantmārs. Ir gon formalys sakriteibys, gon tāli nu tautysdzīšmu. Koč kaidā ziņā jū varātu saukt par taidu latgalīšu Ausekli. Tok es saleidzynuoju na tik ar pīraksteitū, bet ari vītejū folkloru. Rudukūs, kur dzeivuoja vactāvs, jī sovu ceļu sauc par īlu. Tei ir vītejuo kūpīnys apsazynuošona – jī vysi dzeivoj īlā. Tī ir treis sātys, kotrā ir sovi nūstuosti, sābru byušona, kas īt jau nu paaudzis iz paaudzi. Sābru Jezupu vysi sauce par Eņgeli, juo bārnus sauc par eņgelānim. Tys vyss īguoja ari vactāva dzejā…
Ruodīs, ka vyspuor mums vys vēļ pyrmuo asociaceja ar folkloru ir tautysdzīsmis, bet tys jau īkļaun ari daudzys cytys lītys, kū varbyut pat naapsazynojam. Tūs pošus vītejūs nūstuostus…
Pagrīzīņa punkts tam, kū mes vyspuor varim skaiteit par folkloru i tai pieteit, nūtyka 60. godūs Amerikā. Tī pījēme, ka tauta ir sevkura cylvāku kūpa, kurai ir vīna kūpeiga pazeime. Pīmāram, jī suoce pieteit profesionaluos grupys, kai policistu folkloru itt. Tyka secynuots, ka ari itom grupom ir cīši leidzeiga stuosteišonys kultura, kai mes parosti pījamom par tautom, ka tū vysu var skaiteit par folkloru. Ka esi kaidu laiceņu pasavuicejs folkloristiku, tev ruodīs, ka vyss ir folklora. Ari kotram cylvākam ir sova folklora, jam ir sovs repertuars, kū jis stuosta vēļ i vēļ. Kod raksteju magistra dorbu par latgalīšu trymdu, vēļ paspieju nūintervēt Paulīni Zalāni. Jai beja atminis problemys, partū vīnu i tū pošu stuostu jei maņ pastuosteja div reizis ar atškireigom variacejom, poša nazynūt. Tī varēja cīši labi redzēt, kas ir stuosta pamatskelets i golvonī nūtykumi, kas vysod palīk, i mozuos detalis, kas pasamaina. I tys folklorai ir cīši rakstureigi. Partū maņ ari folklora ruodīs cīši interesanta pieteišonys tema, kas nav tik paguotnei pīdareiga. Jei īt iz riņdžu, ir vysur i vysu laiku.
Par kū beja tovs magistra dorbs?
Par latgalīšim, kuri trymdā suoce vuokt folkloru. Tys varbyut ir mozuok zynoms, bet maņ tei tema aizačēre, partū ka vactāva bibliotekā beja bibliografisks ratums – gruomateņa “Latgaļu folklora”. Folklorys vuokšona nūtyka ap Vladislava Luoča izdevnīceibu. Jī raksteja ari uzsaukumus presē, puorsvorā ar itū temu nūsadorbuoja Leonards Latkovskis kai filologs. Jī apsazynuoja, ka pyrma tuo Latvejā ir savuokts cīši moz Latgolys folklorys, ka tys, kas ir “Latvju Dainās” ir tik nīceiga daļa, ka Latgolā tymā laikā ir brīsmeiga situaceja ar okupaceju i volūdys aizlīgumu. Jī raudzeja nu nullis savuokt folklorys kruojumu. Jī vuoce vysus žanrus, tok tys, kū varēja nūfiksēt i izdūt gruomotā, beja anekdoti, jūki, vysaidi nūstuosti i parunys – eisī folklorys žanri. Tī ari beja dzeivuotspiejeiguokī tymā laikā. Jī beja gatavuojuši ari tautysdzīšmu kruojumu, bet tū manuskriptu vēļ ir juovaicoj, kur tys palics. Pīters Luocs maņ nazkod saceja, ka pi juo naasūt, tok nikur cytur jau tys ari navarātu byut.
Parkū tev pateik struoduot muzejā?
Maņ ruodīs, ka muzejs ir tei vīta, kur sasateik div bezgaleibys. Reši kur vēļ tai ir. Ka esi jaunūs tehnologeju uzjāmums, tu verīs iz tū, kas byus iz prīšku. Muzejam ir vysa īspiejamuo paguotne, kū tu vari vuokt, kruot i saglobuot. Cytur vyss mainuos, atsateista, bet muzeja funkceja ir saglobuot prīškmatu taidu, kaids tys ir. Tok reizē muzejam ari juosaver iz prīšku – kai ar tū, kas mums ir, varim veiduot sabīdreibu, dybynuot tuos kontaktu ar kulturu. Taidys ir tuos div bezgaleibys, iz kurūs ir juosatīc, i tys galeigi nav vīnkuorši, bet partū ari interesanti.
Tu dorbojīs ari Latvejis Muzeju bīdreibys vaļdē. Kaids ir tovs redzīņs par tū, kaidam juobyut myusdīneigam muzejam?
Latvejis Muzeju bīdreiba daudz dūmoj par ilgtspiejeigu atteisteibu. Tei, prūtams, niu ir hita līta – ka īraksteisi tū kaidā projektā, tū apstyprynuos. Bet, voi mes eistyn zynom, kas tei ir i, ka tū īvīst nav nimoz tik vīnkuoršai? Muzeju bīdreiba rauga muzejim par tū stuosteit, i muzeji ari vaira puorīt nu vīnkuoršys stuosteišonys par paguotni iz dūmuošonu par ilgtspieju. Itamā ziņā muzejs var byut cīši nūzeimeigs spālātuojs – veiduot sabīdreibu lobuoku. Niu vaira teik runuots, ka muzejim byutu juopīsavierš veseleibys vaicuojumim – gareigajai veseleibai, lobsajiutai. Latvejā vys vaira pasaruoda pīmāri, kur tai ari teik dareits. Piec kovida pauzis pyrmī atsataiseja taišni muzeji, i jī uzjēme kursu, kab ītu vēļ tyvuok sabīdreibai. Runuot ari par muzeju temom, tok koč kai pavysam cytaiž veiduot sovu komunikaceju. Na vīnkuorši ruodeit i stuosteit, bet aktivi īsasaisteit sabīdreibys dzeivē. Maņ ruodīs, ka tys ir ceļš, kas muzejim dreiži byus juoīt. Ari kod suocēs kars Ukrainā, muzeji beja vīni nu pyrmūs, kas izsaceja sovu attīksmi. Nu muzeju tū ari sagaideja. Pīmāram, pyrmajuos kara nedeļuos Latgolys muzejim puormete, ka jī klusej. Nu muzeju niu sagaida, ka jī īs ar sovu socialpolitisku attīksmi. Muzejs vaira nav tik montuojuma globuotuojs i stuosteituojs par tū. Voi vysi muzeji Latvejā ir gotovi byut par redzīņu liderim?
Itūgod mes projektā “Rītdienas muzejs” raudzeisim cytu nūzaru aspektus savīnuot ar muzejim – muzejnīkim byus meistarklasis jau par pīmynātū gareigū veseleibu, sarunys par socialpolitiskū jūmu. Varbyut Reigys muzeji itamā ziņā jau vaira dora, lai ari dūmoju, ka dora ari cyti, tik varbyut poši tū naapsazynoj. Na vysod tys ir nūsaukts vuordūs, pīmāram, Ludzys muzejā regulari nūteik amaterteatru saīšonys. Tī saīt ari vītejī, i tys jau ir taids sabīdreibys centrs.
Rakstnīceibys i muzykys muzejam, kuram niu nav sovu ekspozicejis telpu, tik izstuožu zale i pasuokumu telpa ite, Pulka īlā, ir dūma veiduot tū kai sova veida vītejuos kūpīnys centru. Muzeju kruotuve te apleik ir leluokais kulturys objekts. Kai jums veicās ar itū mierki? I voi, pīmāram, mozī pošvaļdeibu, pogostu muzeji, pa tevim, apsazynoj, ka jī ir voi varātu byut vītejuos kūpīnys centri?
Dūmoju, ka tys nūteikti byus ceļš, iz kuru mes īsim. Agruok voi vāluok mes da tuo tiksim! Niu ir tys apsazynuošonys process, kod mes saprūtam, ka tai tys ir. Par itū vītu runojūt, juosoka, ka mes vēļ asam ceļā, i tys nav vīnkuoršs. Vīta ir jauna, apleik ari nav daudz vītu, kas varātu myus atbaļsteit. Vyss nūteik pamozam. Mums beja breineiga ekskurseja tepat pa Dzagiužkolnu, izpietejom vītys, kas te apleik bejušys svareigys muzikim, literatim. Te natuoli dzeivuojs Emīls Dārziņš, Eriks Ādamsons. Izaruod, ka vītejī pat nazyna, ka dzeivoj tīpat, kur dzeivuojs Ādamsons! Varātu varbyut ari kū vairuok, tok na vysod pīteik kapacitatis, Reigā itūgod ari kulturys projektim cīši apgrīze finansiejumu. Taidā ziņā cytu pošvaļdeibu muzejim varbyut ir vaira pasaveics – ir regionalī konkursi. Golvonais – navajag pasadūt i agri voi vālu cylvāki īs. Cīši svareigi ir naapsastuot.
Vītejim cylvākim varbyut ruodīs, ka muzeji ir vaira dūmuoti ībrauciejim, turistim, ari školānu grupom. Kai vaira pīsaisteit vītejūs?
Varbyut tuos ir ari myusu muzeju politikys ilgys īstruodis, ka vysam, kas nūteik muzejā ir juobyut saisteitam tik ar tuo kruojumu. Bet patīseibā var dareit cīši daudz kū! Vītuos, kur nav tik aktivi jaunīšu centri, tei varātu byut vīta, kur jaunīšim puļcētīs, leidzeigi kai tū jau mādz dareit bibliotekys. Parkū jī navarātu īt iz muzeju i tī uzaturēt? Var taiseit ari mameņu klubus, senioru klubus, sarunu klubus. Tys, prūtams, prosa lelu entuziasmu i ari lelu gribiešonu pošim tū dareit.
Dūmoju, ka daudzim vēļ muzejs saistuos ar vītu, kur tu iz prīškmatu vari pasavērt pa gabaleņu, nadūd Dīvs, koč kam dasadūrsi. Kai veicynuot pošu muzeju atvierteibu?
Nui, muzejim ir tys minuss, ka vysam it kai vajadzātu byut aiz stykla. Tok maņ ir pīredze nu Zīdūņa muzeja, kur nikas nabeja aiz stykla. Tī vysam varēja pīsaskart, par kū, prūtams, vysa muzeju nūzare beja šokā. Bet, ka tei ir memorialuo sāta, jai ari juobyut īkuortuotai taidai, kaida jei beja. Ka vysam daliksi prīškā stričeišus, tys jau izjauks vysu atmosferu. I muna pīredze, tī struodojūt, līcynoj, ka nikas švaks jau navar nūtikt. Cylvāki jau namoksoj muzeja īīšonys moksu, kab tī koč kū demolātu. Apmaklātuoji ir inteligenti voi īinteresāti cylvāki. Partū maņ ari pateik laikmeteiguo muoksla. Tuos izstuodēs parosti nav styklu i nūrūbežuojumu, i jim nikas nanūteik.
Vīnu laiku par mūdis lītu beja palykuse vysaiduoku tehnologeju i interaktivitatis izmontuošona muzeju ekspozicejuos i izstuodēs. Ruodejuos jau, ka jauna ekspoziceja bez tuo vyspuor navar iztikt. Tok reizē mani aizgiva pārņ muzeja kruojuma darbinīku seminarā filozofa Arta Svecis saceitais, ka bazneicuos, par pīmāru, nivīns nagaida interaktivitati i svātūs peišļu 3D vizualizacejis. Kū tu dūmoj par tehnologeju izmontuošonu muzejūs?
Tys nūteikti navar byut pošmierkis. Ka tys paleidz izstuodei, tys ir juodora. Vysod sev juoaizdūd vaicuojums – parkū tu tū dori? I tai ar kotru līteņu, kū līc izstuodē, ari tehnologeju. I var padareit ari breinumu lītys. Maldeigs ir prīškstots, ka tehnologejis var paleidzēt pīsaisteit jaunīšus. Muna pīredze nu Zīdūņa muzeja paruoda, ka tai nav. Tī nabeja nikaidu tehnologeju, tik poša Zīdūņa sāta. Es vadeju školānu grupys, i jī beja laimeigi, ka var daleitīs ar sovom dūmom, var runuot (mums tī beja diskuseju nūdarbeiba), ka var dareit koč kū uorpus īrostuo. Jim byus leluoks puorsteigums, ka tu mozuok izmontuosi tuos tehnologejis, na ka juos lītuosi. Voi ari tev juobyut taidai tehnologejai, kuruos cytur nav, bet nu taidys muzeji navar atsaļaut. Ir div varianti: voi nu īguldom leidzekļus vysjaunuokajuos tehnologejuos, voi ari padūmojam divreiz, voi tuos eistyn vajag izmontuot.
Kai tu vārtātu Latgolys muzejus i tūs pīduovuojumu?
Latgolys muzeji ir muna bierneiba. Kod vactāvam beja izstuodis voi cyti pasuokumi, mani vysod jēme leidza. Muna leluokuo atmiņa ir garuos atkluošonu runys. (Smejās.) Es beju cīši prīceiga par Latgolys Kulturviesturis muzeja rekonstrukceju, kod jī dabuoja sovys jaunuos telpys. Pa mozam jau tī muzeji vysmoz infrastrukturys ziņā sasakuortoj, tys uztraukumu sluoņs jim jau ir nūjimts.
Maņ ruodīs, ka lels īgivums byutu, ka muzeji sovā storpā vaira sasadorbuotu, ari Latgolā. Juosoka, ka tamā pošā Muzeju bīdreibā Latgolys muzeji ir dīzgon naaktivi. Tys varātu byut veids, kai cytam cytu īdvasmuot – ar lobim pīmārim, sadarbeibu. Pīmāram, ka vairuokim muzejim ir keramikys ekspozicejis, var izdūmuot kū kūpeigu. Koč voi deļ apmaklātuoju – kruot zeimūdzeņus par kotru apmaklātū keramikys ekspoziceju. Maņ ruodīs, ka tī ir cīši daudz īspieju. Latgolys muzeji ir taida īspieju zeme. Ka jī varātu vēļ vaira sasadorbuot, vaira apsazynuot sevi kai kūpīnu, tys byutu cīši labi. Bet vyss ir īspiejams. Ari niu Latgolys muzeji dora cīši, cīši daudz. Varbyut sabīdreiba vēļ par moz nūviertej, kū jī dora. Varbyut jī poši sevi ari puoruok moz paslavej – ir juobyut aktivam, kab tevi sadzierdātu.
Cik daudz Rakstnīceibys i muzykys muzeja kruojumā var kū atrast par latgalīšu autorim?
Cīši daudz nav. Ir daudz saisteitūs kolekceju. Pīmāram, ari munam vactāvam nav sovys kolekcejis, bet es ari nazynu, voi grybātu. Maņ ruodīs, ka cīši labi, ka vactāva montuojumu globoj Latgolys Kulturviesturis muzejs Rēzeknē. Tys ari tam vysvaira atbylst. Vaicuojums – voi materialu vuokšonai vajadzātu byut centralizātai? Taidā gadīnī ari vysom Latgolys kolekcejom vajadzātu byut ite. Bet varbyut tom ari ir juopalīk Latgolā. Deļkuo tū vysu vest iz Reigu?
Bet myusu muzejā ir Annys Rancānis kolekceja, ari Andra Vējāna i Pītera Jurciņa, partū ka jī daudz raksteja latvyski. Leluokā skaitā ir trymdys latgalīšu kolekcejis. Te ir gona apjūmeiga Juoņa Klīdzieja kolekceja, ir dīzgon daudz viestuļu, ari fotografejis.
Kas nu tovu muzejūs realizātūs projektu tev pošai ruodīs vysnūzeimeiguokī i tyvuokī, i pi kuo tu niu struodoj?
Vysod jau tys projekts, pi kuo struodoj, ruodīs vyssvareiguokais. Bet eistineibā ilgtermeņā maņ vysnūzeimeiguokais ruodīs Muzeju bīdreibys darbeņš – īcerātuo seminaru seseja “Rītdienas muzejs”, kur iz lekcejom pīcu dīnu garumā sabrauks muzeji nu vysys Latvejis (grybātūs, kab ari vaira nu Latgolys sabrauktu). Tī varēs paraudzeit, kai ituos dažaiduos nūzaris var sasadorbuot ar muzejim. Tei ir muna miseja – taidā veidā īdvasmuot muzejus i atrast veidu, kai jī tuoļuok var nūdūt tuos idejis voi radeit jaunys. Ite, muzejā, maņ vēļ nav bejuse taida lela vysaptvērūša tema, kū pieteit. Tuos ir bejušys nalelys, koč kaidam konkretam cylvāku lūkam paradzātys, lai ari, prūtams, lobys. Koč voi tys pats Struodnīku teatris. Maņ, prūtams, grybātūs, kab vysa Latveja atīt iz itū izstuodi, bet iz tū jau cerēt navar. (Smejās.) Prīcej, ka atīt teatra interesenti, atīt školāni nu Rozentāla školys, jim ruodīs interesanti, jī atvad sovus klasisbīdrus. Tys vyss cīši sylda sirdi. Bet tys, ka var īdvasmuot ari cytus muzejnīkus, maņ ruodīs vysleluokais efekts, kū es ar sovim spākim varu paveikt.


text:
Vikipedeja:Stiļa rūkysgruomota
Ka sevkotrys turātumemēs pi Stiļa rūkysgruomotys, Vikipedeju byutu vīgļuok lītuot i autorim, i skaiteituojim. Bet pazeistamajā gruomotā The Chicago Manual of Style saceits tai:
Itī lykumi dūmuoti vydsmāra gadīnim i jūs vajag lītuot elasteigai.
Skaidra, vyspuseiga dazynuošona irā svareiguoka nakai teksta grafiskais atvaiguojums i formats. Vikipedeja kategoriskai naaizprosa autorim turētīs pi itūs apruodejumu, tok jī paleidzēs cytim lobuok saprast jiusu dorbu. Vikipedejis priņcips prīca byut autoram ir svareiguoks na kuru nakuru ļaužu gribiejums, kab vysi rakstīni jau nu pošu īsuoku byutu piļneigi.
Streidi ap stili[labot pirmkodu]
2005 godы juņa mien. Arbitražys komitets sasprīde, ka vysur, kur obadiveji varianti lobi, autorim navajag raudzeit puortaiseit vysu pa sovam. Bet irā tīseiba aizpraseit, kab vīnā rakstīnī byutu lītuots saksteigs stiļs.
Rakstīņu Pasaukys[labot pirmkodu]
Pasauka aba rakstīņa viersroksts var byut vuords ci eisa fraze, kura vysucieškuok pasaruoda jau pyrmajā rakstīņa sacīnī - vyslobuok kai sacīņa gramatiskais prīškmats. Pīvadumam, rakstīnī ap Rēzni lobuok suokt itai: Rēzne - mīsts Latgolā..., a na kai naviņ nataisnai: Ite raksteisim ap Rēzni - Latgolys mīstu. Napīdareigai nu vysu cytu apstuokļu, pasauku vajag raksteit jau pošā pyrmajā sacīnī.
Pyrmū reizi rokstit tekstā pasauku tuklim literim (lītuodami 3 apostrofus), saceisim,
'''rakstīņa pasauka'''.
"Rēzne - lels mīsts Latgolā...".
Lobuok nalicit hipernūruožu:
- Kod pyrmū reizi tekstā rokstot pasauku (ar tuklajim literim)
- Nivīnā zamdalis pasaukā
Kod nakod pasauku vajag raksteit (pīv., filmys, gruomotys i leidz. pasaukys) na viņ tuklim literim, a i kursivā. Pīvadumam:
Gruomota Evangelia Toto Anno beja nūdrukavuota 1753 godā.


text:
Aicynojam studentus iz pasuokumim
Suokūtīs jaunajam vuiceibu LgSC biroji Reigā, Rēzelnē, Daugovpilī i Jelgovā aicynoj studentus iz pasuokumim, kab īpazeitu studeju piļsātu i vaira izzynuotu par Latgolu i LgSC. Meili gaideiti byus ari bejušī i tūpūšī studenti.
Jelgovā
23. septembrī
Foto-orientiešonuos „Īpazeisti Jelgovu”. 17 stuņdēs puļciešonuos Hercoga Jākuba laukumā. Komandu ar 3 cylvāku sastuovu pīsoki da 22.09, rokstūt iz jelgova@lgsc.lv.
Leidza naaizmiersti fotoaparatu, var iztikt ar telefonā asūšū!
24. septembrī
LLU Studentu klubā 19 stuņdēs izgleitojūšais seminars par LgSC. Piečuok kinys „Latgale – trīs stāsti” vieršonuos.
Vaira dazynuošonys par Jelgovys pasuokumim, rokstūt iz e-postu: jelgova@lgsc.lv ci zvonūt 287194 92 (Valērijs).
Daugovpilī
23. septembrī
18 stuņdēs Reigys ūļneicā 48-3 sovys durovys attaiseis jaunuos LgSC Daugovpiļs biroja telpys. Birojs īgivs zeimeigu nūsaukumu “Štabiks”. Aicynojom vysus iz atvieršonys svātkim! Vaira dazynuošonys, rokstūt iz e-postu: daugovpils@lgsc.lv ci zvonūt 26216586 (Sandra).
Reigā
25. septembrī
Pasaulī 26. septembrī tiks atzeimāta Eiropys volūdys dīna. LgSC aicynoj iz rodušū darbneicu, kurā varēs apdrukuot krekleņu ci škeivi, krušķu ar kaidu latgalisku teicīni. Kruosys byus, leidza jam kraklu ci škeivi, krušku i t.t. Gostus gaideisim LgSC Reigys birojā Antonejis īla 8-3/6 nu 17 leidz 20.
30. septembrī
Foto-orientiešonuos „Vokora styga”. 18 stuņdēs puļciešonuos pi Breiveibys pīminekļa. Komanda, kurys sastuovā var byut 2-3 cylvāku, juodasoka iz epostu reiga@lgsc.lv da 28.septembra. Piec pasuokuma vysi kūpeigi pasaļustēsim Folkklubā Ala. Leidza naaizmiersti fotoaparatu, var iztikt ar telefonā asūšū!
Rēzeknē
24.septembrī
19 stuņdēs byus īsapazeišonuos vokors īkš „Ausmeņa Kebabs”, parunuosim par LgSC, vīns par ūtru i kū lobu varom padareit īkš latgaliskuo i LgSC. Vaira dazynuošonuos, rokstūt iz e-postu rezekne@lgsc.lv ci znonūt 29205413 (Ligija)
Viesti sagataveja: LgSC
Karteņa: “Pyparmātru čaja kauss” Reigā, 2013. goda septembrī. LgSC argivs
*Studentu nedelis pasuokumi nūteik ar Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstu.


text:
Latgolys izcyluokajim pedagogim padūtys Nikodema Rancāna bolvys
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Ir nūskaidruoti Nikodema Rancāna konkursa uzvarātuoji. Kai informej organizatoru puorstuove Ilga Šuplinska, bolvys sajāmuši Ligita Spridzāne (Baļtinovys vydsškola), Natālija Garā (Ruguoju vydsškola), Aivars Vilkaste (Austrumlatvejis Tehnologeju vydsškola), Marija Mickeviča (Kruoslovys Varaveiksnis vydsškola), Gunta Blauma (Bolvu suokumškola) i Sandra Juste (Rēzeknis suokumškola), sovpus specialuos bolvys sajiemieja ir Daina Pužule (Rekovys vydsškola).
Nūslāguma pasuokums nūtyka 25. septembrī Bolvūs, tymā pīsadaleja daleibnīki i jūs atbaļsteituoji nu Rēzeknis piļsātys i nūvoda, Bolvu, Kruoslovys nūvoda i Daugovpiļs. Sevkurs runuotuojs izcēle školuotuoja profesejis nūzeimeibu i prestižu, saceja pateiceibys vuordus školuotuoju saimei kūpumā, partū ka N. Rancāna konkursa nūslāgums īvoda ari Školuotuoju dīnys pasuokumus. Juopīzeist, ka ari školuotuoji, kas kūpejā pasauļa i Latvejis nūtykumu straumē jiutās saguruši, sovuos uzrunuos saglobuoja syltumu i pateiceibu bārnim, vacuokim, vītai i laikam, ka jī ir palykuši par školuotuojim i var dareit itū gryutū i pasauļa vierzīni ītekmejušū dorbu.
N. Rancāna bolvu – sudobra pokovsaktu (autors Rihards Ciblis) – nominacejā par īguļdejumu i sasnāgumim latgalīšu volūdys, kulturviesturis i nūvoda vuiceibys īvīsšonā i īdzeivynuošonā školā sajēme Ligita Spridzāne (Baļtinovys vydsškola) i Natālija Garā (Ruguoju vydsškola), atzineibys – Inga Stafecka (Viļānu vydsškola), Inta Nagla (Nautrānu vydsškola) i Daina Pužule (Rekovys vydsškola). Daina Pužule dabuoja ari Latgolys Etnografiskuos viestnīceibys specialū bolvu – etnogrāfiskuos drēbuos leli, kū ir darynuojuse Iveta Seimanova, aplīcynojūt, ka ari iz prīšku atbaļsteis konkursu izcyluokajim Latgolys školuotuojim.
Kai sovā uzrunā saceja I. Seimanova: “Itei ir 57. lele, kas iztaiseita vysaidim labdareibys projektim. Munys tautu meitys dzeivoj pa vysu pasauli – nu Rēzeknis da Reigys, nu Londonys da Adelaidys. Bet itei dzeivuos Rekavā pi školuotuojis, kas vuica bārnim ari tautu tārpa nosuošonys kulturu. Vuica, ka meitinem pi tautu tārpa juosapyn bizis, a puiši bez capuris navar kuopt iz skotuvis. Sylajuoņu Iļža, Madalis muosa, dzeivuos pi Dainys Pužulis.”
Der atguodynuot, ka Latgolys kongresa 2022 laikā piec Nikodema Rancāna tāluojuma “Ceļuojums pa Latgolu” tyka atruodeita Madaļa i Jezups, i vēļ ap 40 “kongresmenem” latgalīšu etnografiskajuos drēbēs.
Nominacejā par radūšu i psihologiski atbolstūšu pīeju vuiceibu vidē tyka gūdynuoti izgleiteibys īstuožu vadeituoji: Aivars Vilkaste (ATV) i Marija Mickeviča (Kruoslovys Vareiksnis vydsškola). Taipoš sudroba pakovsakta tyka padūta Guntai Blaumai (Bolvu suokumškola) i Sandrai Justei (Rēzeknis suokumškola). Atzineibys itamā nominacejā sajēme ari Juoņs Tukāns (Kruoslovys gimnazeja), Anita Ludbuorža (Nautrānu vydsškola), Anita Tukāne (Kruoslovys gimnazeja), Juris Ozols (Latgolys Industrialais tehnikums) i Anna Sondore (Dekšāru pamatskola).
Sirsneiguo i pateiceibys vuordim boguotuo nūslāguma ceremoneja ir apsaverama sevkuram Bolvu pošvaļdeibys Youtube kontā:
Konkursu organizej Latgalīšu kulturys bīdreiba sadarbeibā ar Latgolys Planavuošonys regionu i Bolvu nūvoda pošvaļdeibu. Konkurss ļaun izceļt i gūdynuot lobuokūs nūzaris pedagogus, ceļūt školuotuoja profesejis prestižu sabīdreibā i atguodynojūt, cik svareiga lūma puormaiņu procesā ir izgleiteibai.


text:
10 patriotiskys dzīsmis latgaliski. II daļa
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv ar dažaidom tematiskajom izlasem turpynoj pīvērst viereibu latgalīšu muzykys dažaideibai. Sagaidūt Latvejis vaļsts 104. dzimšonys dīnu, pīduovojam nūsaklauseit patriotiskūs dzīšmu izlasis par Latveju i Latgolu latgaliski ūtrū daļu – kai turpynuojumu pyrmajai izlasei, kas sovulaik tyka sataiseita, svietejūt vaļsts symtgadi i nūsaklausoma ITE. Itūreiz izlasē kai jaunuokys, tai ari senejuokys vysaižu žanru i izpiļdeituoju dzīsmis.
1. “Bez PVN” i Valters Pūce – SKAIDYS
Dzīsme “Skaidys” ir pyrmuo “Bez PVN” dzīsme, kurā, kai atsazeist poši grupys daleibnīki, īsaskaņ sorkonboltsorkonuo nūkruosa. “Dzīduot latgaliski ir ari dzīduot latvyski. Mes asam sovys zemis patrioti!” tai grupys daleibnīki, prezentejūt dzīsmi. Dzīsmis teksta i muzykys autors Kristaps Rasims vielej: “Kaids saceis – cik moza mums tei Latveja. Mes saceisim – Latveja ir cik lela, cik leli asam mes poši! Augom, augam, augsim!” “Skaidys” tapuse sadarbeibā ar grupys “DAGAMBA” čellistu Valteru Pūci.
2. Baltie lāči – BRUOLEIT (LATVĪT, VOI NAVA TEV ŽĀL)
“Kad mans tēvs šo dziesmu dziedāja, visi pagasta vīri cēlās kājās,” tai muzikim, grupys “Baltie lāči” lideram Andrim Baltačam, īdzīdūt dzīsmi “Bruoleit (Latvīt, voi nava tev žāl)” stuostejuse dzejneica, teicieja i nacionaluos pretuošonuos kusteibys dalineica Bronislava Martuževa (1924—2012). Taišni car jū i “Boltajim luočim”, kurī 2010. godā dzīsmei radeja sovu verseju i videoklipu, “Bruoleit (Latvīt, voi nava tev žāl)” otkon ir tykuse zynomuoka plotuokai sabīdreibai. Dzīsmis pamatā ir 19. godu symta ūtrajā pusē raksteita poļaku dzīsme “Góralu, czy ci nie żal?” (Kalnieti, vai tev nav žēl?), kuruos vuordus latgaliski 20. godu symta suokumā atdzejuojuse Ontona Skrindys školneica Benedikta (Bene) Barkāne Pīterpilī. Vaira par dzīsmis stuostu ite: https://www.lakuga.lv/2020/11/13/latgalisu-dzismu-stuosti-bruoleit-latvit-voi-nava-tev-zal/
3. Latgalīšu Reps – TREŠUO ZVAIGZNE
Apvīneibys “Latgalīšu Reps”, kuruos dzymtuo puse ir Ludza, dzīsme “Trešuo zvaigzne” ir veļtejums golvonajom Latgolys vierteibom – zylajim azarim, zaļajim mežim, zalta pļovom i, prūtams, saimei, kuru veidoj myusu tivinīki – kai draugi, tai radinīki.
4. Raxtu Raxti – ZEME, ZEME, DAUGAVEŅA
Apvīneibys “Raxtu Raxti”, kurys soliste ir Kristīne Kārkle-Kalniņa, izpiļdeituo dzīsme “Zeme, zeme, Daugaveņa” ir komponista Juoņa Ivanova dzīsme ar Raiņa vuordim, kū latgaliski puorlykuse dzejneica Anna Rancāne. Dzīsme izskanēja Vīstura Kairiša 2020. godā pyrmizruodi pīdzeivuojušajā kinā “Piļsāta pi upis”.
5. Fenikss – LATGOLAI
2017. godā otkon apsavīnuoja hardroka grupa nu Ludzys “Fenikss”, īrokstūt deveņdasmytajūs godūs radeitū dzīsmi “Latgolai”. “Dzīsme, kuruos teksts nese Latvejis atmūdys ideju deveņdasmytūs godu suokuos, sovu aktualitati nav pagaisynuojuse ari myusu dīnuos. Pyrmsvieliešonu laikā daudzim politikim ir juoaizadūmoj, parkū jī balotejās i ari par tū, kū jī dora voi dreižuok nadora. Latvejai otkon vajadzeiga atmūda,” tai par dzīsmis viestejumu soka grupys dalinīki. Dzīsmis muzykys autors ir grupys liders Aleksandrs Cunskis, bet vuordi jimti nu Marijis Andžānis dzejūļa.
6. Skonai – APSŪLEJUMS
Rēzeknis nūvoda vokaluos studejis “Skonai” dzīsme – veļtejums Latvejai – ar Inetys Atpilis-Juganis vuordim i Guntys Kuzminys-Juknys muzyku.
7. Anita Bērziņa i Dace Tihovska – ILGU ZEME
Duets, kurā apsavīnuojušys “Latgales dāmu popa” dalineica Anita Bērziņa i Dace Tihovska nu Tihovsku saimis i folklorys kūpys “Ilža”. Dzīsmis muzykys autore ir Anita Bērziņa, aranžeju taisejs Gints Stankevičs, bet dzīsmis vuordūs skaņ Fraņča Murāna dzeja.
8. Muosys – ZYNU, ZYNU TĀVA SĀTU
Grupa “Muosys”, kurā apsavīnuojušys treis profesionalys muzikis i reizē muosys Laima Maslova, Liene Brence i Marta Igaune, izaveiduoja i sovu darbeibu suoce 2016. godā ar Igauņu saimis albuma prezentaceju i koncertu “Vysi zīdi pļaveņā” Latgolys viestnīceibā GORS. Pyrmuo muosu kūpeiguo dzīsme “Zynu, zynu tāva sātu” apzynuotai atguojuse taišni tamā šaļtī, kod vysys muosys atsagrīzušys atpakaļ iz dzeivi sātā – Latgolā.
9. Aldis Kise – PASOKI BRUOLEIT
Dzīsmis “Pasoki, bruoleit” muzykys autors nav zynoms, nu dzīsmis vuordu autors Fraņcs Kemps. Dzīsme zynoma ari ar nūsaukumiem “Aizmiersta dzimtine”, kai ari cytā muzykys versejā ar tim pošim vuordim “Munai dzimtinei”. Dzīsmi “Pasoki bruoleit” īdzīduojs Aldis Kise, vairuoku latgalīšu muzykys grupu daleibnīks. Vaira par dzīsmis stuostu ITE.
10. Ūga – NAIDA RUNA
Tikū, 12. novembrī, Reigā pi Prezidenta piļs i piečuok īrokstā LTV1 izskanēja Satversmis symtgadis i Vaļsts prezidenta institucejis symtgadei veļteigais koncertstuosts “Savējs. Mūsos pašos”. Vysu muziķu, dzīduotuoju i apvīneibu vydā ar specialu veļtejumu itai nūtikšonai uzastuoja ari latgalīšu repere Ūga, pyrmatskaņojūt dzīsmi “Naida runa”, kurā dzierdami ari vairuoku Latvejis prezidentu runu fragmenti. Ūgys uzastuošona i dzīsme “Naida runa” koncerta īrokstā nu 1:01:00.


text:
Kulturys īsacejumi nedeļai: tuškavuoti kuopusti, poezeja i kūki
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Valentinam Lukaševičam i Aleksandram Čakam dzimšonys dīna ir vīnā datumā. Nasaverūt, ka jī nav laikabīdri, jūs obejus literaturzynuotnīki pīzeist par urbanistim. Vaļukam obeju kūpejuo dzimšonys dīna vīnkuorši pateik. I vyss. I cytys vīnkuoršys lītys, kas juo īsacejumūs, ari pateik. Saceisit – kas tī eipašs? A tai i par dzeivi var pasaceit. Jei tok ari vīnkuorša līta. Partū itūnedeļ vīnkuorši dzeivojam, i sveicīni Vaļukam dzimšonys dīnā.
Tuškavuoti kuopusti
Kotram cylvākam ir iz vīnys ci divu rūku pierstim skaitomi datumi, kuri spylgti palīk īguoduos. Tī nav ni Juoni, ni Jaunais gods, kurus svietej vysi, a nazkas individuals. Vyscieškuok tuos ir poša ci tyvu vylvāku dzimšonys dīnys. Es pīdzymu 27. oktobrī. Iz munu dzimšonys dīnu beja pyrmī skuobātī kuopūsti i pādejuos sieņs.
Tuškavuoti kuopusti beja iz gostu golda. Pošu izaudzāti, sašynkavuoti, miļzeigā emaljātā kastrulī ar dieleiti i akmini nūspīsti. Aicynoju itū nedeļ sātā paēst satuškavuotus kuopūstus! Mama vuorēja kūpā ar sardeļkom, bet var ari posnus. Var piečuok iz skaurodys kriejumā pacapynuot. Var vysaiži!
Kuopūstūs, ari stuņdi sutynuotūs, ir cīši daudz C vitamina. I myusu seņči, i jiurys braucieji gluobēs ar kuopustim! Tānejā situacejā – pošā laikā!
Ar poezejis gruomotu vokorā
A kaidu vokor var palaseit aba paskaiteit poezeju. Jai pīstuov vokori. I ni kaidu romanu voi stuostu, a taišni poezeju. Īsim tū pošu galejū, tū pošu ekstremalū ceļu.
Apsasēd iz divana, klusumā, ar gruomotu rūkā. Ka nav, atrūņ i skaiti telefonā. Kū? A vysleidza kaidu poezeju! Es ar sovu gaumi taipoš natruopeišu jiusu gaumē! A poezeja vysa ir godna – te tei smukuokuo volūda, kaida viņ pasaulī ir! Te vyss koncentrāti i tālaini. Te nūskanis i dūmys! Te jauni vuordi i jaunys vuordu nūzeimis! Te volūda juos vysūs augstumūs!
Gostūs pi kūkim
Ir godā divys reizis, kod dobā nūteik dyžonys puormainis. Šudiņ vēļ zorā lopu nabeja, a piec trejom dīnom salateigys lapenis. Vakar lopa beja zaļa, a šudiņ maleņa jau oranža! Tuos ir kaidys div treis nedelis pavasarī i rudinī, kod vyss mainuos pa dīnom. Itū laiku navajag prolaist, pagaisynuot! Vēļ var paspēt – iz pādejū raundu! Navajag nikur tuoli īt ci braukt. Mes nadzeivojam tuksnesī voi tundrā, kūku pi myusim vysur ir daudz. Aicynoju kotru nedelis dīnu viereigi apsavēr tiuļuokūs kūkus. Kurs aug pi garažys. Kurs aug trotuara vydā i cytur. Šudiņ zorā vēļ ir treis lopys, bet voi juos byus reit, kod īšu garom?


text:
Jelgovys svātki i LgSC
Nu 30. maija leidz 1. juņam Jelgovā nūtyka piļsātys svātki, kurūs varieja jimt daleibu sevkurs interesents – jelgovnīks ci gosts nu tyvuokys voi tuoluokys vītys.
Jelgovnīku puorsteidzūšā ospruoteiba beja vārojama piļsātys svātku guojīnā, kurā devēs Jelgovys uzjāmumu i firmu, kolektivu i īstuožu puorstuovji. Leidz ar tū ari bīdreibys „Latgolys studentu centrs” Jelgovys biroja jaunīši nasiedieja molā i ari pīsadalieja guojīnā, īzaryndojūt zam Latvejis Lauksaimnīceibys universitatis karūga. Jaunīšus prīcieja atsauceigī Jelgovys īdzeivuotuoji ar atbolsta saucīnim. Tok vysus guojīna daleibnīkus prīcieja īlys molā spieļuojūšīs orkestris.
Nasaskotūt iz natik saulainim laikapstuoklim, piļsātys svātki Jelgovā beja gūdam izadavuši.
Terēze Stanka


text:
LgSC aktivitatis 2020. godā atbolsta VKKF
Roksta autors: Vineta Vilcāne
Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” latgaliskuos aktivitatis 2020. godā atbaļsteis Vaļsts kulturkapitala fonds profesionalu navaļdeibys kulturys organizaceju atbolsta programa. Sajimtais finansiejums LgSC paleidzēs eistynuot vairuokus pasuokumus.
LgSC dorbojās nu 2005. goda i ir vīna nu vacuokūs i aktivuokūs latgalīšu navaļstiskū organizaceju, kura ar sovu darbeibu daudzu godu garumā ir veicynuojuse Latgolys regiona kulturviesturiskuo montuojuma saglobuošonu i jaunu kulturys vierteibu radeišonu i populariziešonu. Itūs godu laikā LgSC ir izdevs 14 gruomotu, organiziejs latgalīšu rokstu volūdys kursus, latgalīšu volūdys i kulturys seminarus, breivuo laika pavadeišonys vokorus i izklaidis pasuokumus jaunīšim, izveiduojs i uzturiejs portalu lakuga.lv i c.
Projektā tiks eistynuots vaira nakai 15 aktivitašu – akceja “Latgalīšu volūdai draudzeiga vīta”, padūta Žyka bolva Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2019” ceremonejā, Facebook.com uzturāta lopa “Exploring the Latgalian World”, kuruo angļu volūdā viestej par latgalīšu volūdu i latgaliskū kulturu, nūdrūsynuota portala lakuga.lv darbeiba, organizāta storptautyska vosorys škola, kas veļteita regionalūs volūdu tematikai, 2020. gods rudinī tiks reikuots caturtais pasauļa diktats latgalīšu volūdā i c.


text:
Cytaidi latviskais gastej pi Viļa Bukša
Raidejuma “Cytaidi latviskais” vadeituojs, Latgolys pietnīks Valentins Lukaševičs itūreiz skateituojus vad iz Zīmeļlatgolu, iz Viļaku, pošu Latvejis/Krīvejis pīrūbežu, kur sasateik ar Vili Bukšu, kurs 40 godu nūpītnai vāroj, secynoj, pīroksta i prognozej laika apstuokļus, kuram ir sova dzeivis filozofeja, sprauns gors i sportisks dzeivis veids. Redzēsim vītys, nu kurūs Viļs smeļ spāku, skrīsim leidza juo 60 km garajā jubileja skriejīnī, īsaklauseisim juo laika vāruojumūs i dzierdēsim ituos vosorys, rudiņa i zīmys laika prognozi.


text:
Septembrī nūtiks Juoņa Gleizda pīminis pasuokumi Rēzeknis nūvodā
12. septembrī Rēzeknis nūvodā nūtiks izcyluo fotomuokslinīka Juoņa Gleizda pīmiņai veļteiti pasuokumi.
Kai informej Latgolys Fotografu bīdreibys prīšksādātuojs Igors Pličs, dīna tiks īsuokta ar majā Rēzeknis nūvodā nūtykuošuo Juoņam Gleizdam veļteituo fotoplenera laikā radeitūs dorbu izstuožu atkluošonom dažaiduos Rēzeknis nūvoda vītuos – pošvaļdeibys ākys foajē, Leņdžu pogosta kulturys nomā, Bieržgaļa pogosta kulturys nomā, Nautrānu pogosta kulturys nomā – sporta halā, Iļžukolna pogosta tautys nomā.
Dīnys nūslāgumā paradzāta pīminis vītys atkluošona Juoņa Gleizda dzymtajā sātā Iļžukolna pogosta Vacgailumūs.
Īvāruojamais fotomuokslinīks dzims 1924. goda 7. majā Rēzeknis apriņča Iļžukolna pogosta Vacgailumūs. Ar fotografeju jis suoce nūsadorbuot 1951. godā. Vysaiduos izstuodēs jis pīsadalejs nu 1962. goda, puors godus vāluok suoce pīsadaleit ari storptautiskajuos izstuodēs. Pyrmuo nūzeimeiguo personalizstuode nūtyka 1977. godā Reigā.
Puorsvorā Juoņs Gleizds struoduoja malnboltajā fotografejā, meistareigi izmontojūt sarežgeitū izohelejis tehniku. Īspiejams, vyslobuok zynomys Juoņa Gleizda sīvīšu aktu fotografejis, tok jis dorbuojīs ari cytūs žanrūs – ainovā, klusajā dobā, portretu fotografejā.
Nasaverūt iz tū, ka pādejūs godus J.Gleizds beja cīši slyms, juo fotografeju kolekcejis tyka eksponietys Lītovā, Rumanejā i Ukrainā. Pādejuo izstuode “Jāņa Gleizda atgriešanās mājās” 2009. goda rudinī beja kai atvodu sveicīņs Lendžu pogostā.
Juoatzeimoj, ka 24 godu vacumā fotografu beja pīmeklēja lela nalaime – piec smogu apsaļdejumu jam tyka amputātys obejis rūkys. Ituo īmasla dieļ muokslinīka dzeive i rodūšais myužs vysā tuo garumā beja kai spylgts cylvāka grybysspāka i dzeivisspora aplīcynuojums.
Juoņs Gleizds myužeibā nūguoja 2010. goda 17. aprelī.