text: vysavac bomann, v praha, brno, ostrava, plzen, olomouc, - maly vysavac, srovnani vysavacu, - vysavac na listi, bezsackovy vysavac, - domaci vysavace, vysavac s vodni filtraci, - vykonny vysavac, vysavac popela, - vysavace wax, roboticky vysavac, - vysavac neptun, vysavac trilobit, - vune do vysavace, akumulatorove vysavace, - levne, nejlepsi vysavac, - vysavac listi, vysavac clatronic, - vodni vysavac eta, prodej vysavacu, - kvalitni vysavac, test vysavacu, - rohnson, vysavace lg, - jaka je cena, sacky do vysavace electrolux, - hadice do vysavace, nejlevnejsi vysavace, - viceucelovy vysavac, bezsackove vysavace test, - parkside vysavac, vysavace panasonic, - vysavac lux, zahradni vysavace, - vysavac rucni, tycovy vysavac electrolux, - v liberec, hradec kralove, ceske budejovice, vysavac s vodnim filtrem, - vysavac miele, zelmer, - vysavace rowenta, podlahove vysavace, - kvalitni, kvalitni vysavace, - vysavac do auta, vysavac bosch, - akumulatorovy vysavac test, vysavace lux, - vysavac dusty, vysavace do auta, - jezirkove vysavace, rucni vysavac eta, - nastavec na vysavac, mini vysavac, - levne vysavace, centralni vysavace, - vysavace philips, vysavac aeg, - automaticke vysavace, vysavac wax, - vysavace prumyslove, vysavac rowenta, - usb vysavac, jezirkovy vysavac, - nejlepsi vysavace, vysavac narex, - parni vysavac, vysavac popela s motorem, - roboticke vysavace diskuse, testy vysavacu, - prodam roboticky vysavac, vysavac concept, - sencor vysavac, hubice na vysavac, - automaticky vysavac, sacky na vysavace, - vysavac vodnik, jaky vysavac, - vysavace hoover, tichy vysavac, - profesionalni vysavac, filtr hepa, - ve sleve se slevou, tycove vysavace, - rozmery vysavace, vysavace elektrolux, - vysavace hyundai, saci vykon vysavacu, - saci vykon vysavace, roboticky vysavac zkusenosti, - mountfield, test rucnich vysavacu, - vyber vysavace, vysavac bezsackovy, - vysavac zelmer, nove vysavace, - opravny vysavacu, vysavac tycovy, - prodam vysavac, nejžádanější a další.


c: text/html

text:
Viebū, vierbū, slimeibu uorā, veseleibu īškā!
Sveicynoju Pyupulu svātdinē!
Vēļ vīna dorba nedeļa ir paguojuse. Nuokušuo nedeļa – klusuo nedeļa pyrms Leldinis. Nikaidys eipašuos aktivitatis i izklaidis LgSC Reigys birojā nav īplānuotys, viņ aizsuoktūs dorbu i projektu beideišona iz prīšku.
Nuokušnedeļ es personeigai nabyušu sastūpama Tonis birojā, bet ar tū jau nikas naapsastuoj! Atbiļdeiguo atslāgu turātuoja niu ir Kristīne Zute (e-posts: angel_kristy suneits inbox.lv). Vairuoki aktivisti raksteis projektus, dareis vysaidus organizatoriskūs darbeņus cytim pasuokumim. Ka gribi apcīmuot Tonis biroju, satikt kaidu LgSC bīdru i pasarunuot pi čaja, sasazynoj ar Kristīni! 🙂
Lai mīreiga nedeļa, kurā izadūd kai īkšejā, tai apleicejā vidē radeit nūskaņu Leldinis i pavasara atīšonys svieteišonai! 🙂
Vita

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Vasali adventa laikā!
Lai ari ir puordūmu i svātku gaideišonys laiks, kuram puorejī svātki teik pakuortuoti, šudiņ (pyrmudinē, 7. decembrī) kalendars viestej, ka vuorda svātkus svietej Antonejis, taitod ari Tonis.
LgSC Reigys birojs jau vaira kai godu sovejūs vydā teik dāvāts vīnkuorši par Tonis biroju. 🙂 (Adress Antonejis īla 8-3/6.)
Tai kai parosti iz vuorda dīnom gostūs naprosa, nav nikaida dižuo īlyuguma. Vīnkuorši līc aiz auss, ka šudiņ esi gaideits birojā, suocūt nu 17.00 stuņžu. Mauc kuojis i eimi gostūs. Byus čajs voi kopejs i peirāgs (sipisnīka i uobuļu).
Paguojušajā ūtardinē tyka sastuodeits ari duovonu saroksts, tok leidz publiskuošonai tai ari nav tics… Golvonuos duovonys – Tovs smaids, lobi vuordi i koč kas garšeigs. Ateimi gostūs i esi pats par duovonu!
Vālamys praktiskys kruosys zečis. 😉
Iz sasatikšonu!
Vita
P. S. Beidzūt ir sataiseitys nūzeimeitis ar LgSC logo. Pīejamys Tonis birojā.


text:
Studeju goda suokums, vysi aiznjemti, vysim nazkas doroms, vysi stresā, bet mes Daugovpilī pīdzeivuojom latgaliskys izklaidis 2 dīnu garumā. Laiks puorskrēja tik dreiži, bet sūpluok byušona ar īsaisteitajim ļaudim lykuos cīšyn ilga i sirdi syldūša.
1. dīnai LgSC reikotuos Studentu nedelis ītvorūs beja na tikai izklaidejūšs, bet arī izzynūšs raksturs. Ejūt pa Daugovpiļs latgalīšu pādim, jaunajim studentim tyka dūta vareiba īpasazeit ar LgSC, tuo darbeibu i cytom lītom caur naoficialu i naformalu „lopys iz greidys” prezentaceju. Piec ituos lītdereiguos informacejis plyuduma vysi devēs iz Latgolys Pietnīceibys institutu, kura direktors Henrihs Soms cīši īdvesmojūši stuosteja par LPI i aicynova studentus viertīs iz lītom plošuok, rast i pieteit latgaliskū na tikai volūdā i viesturē, bet ari cytuos zynuotnēs, pīmāram, kimejā, biologejā, fizikā…
Tod nu beidzūt, tykuši uorā nu DU telpom, LgSC interesenti devēs meklēt Daugovpiļs latgalīšus. Ni cik tuoli napaguojušs, jī sastopa ailinīku Valentinu Lukaševiču aba Vaļuku, kurs sēdēja natuoli nu Raiņa pīminekļa i filozofieja par dzejnīku vacumu i tuo atdarynuojumu pīminekļūs, biļdēs i cytur. Vaļuks lyka pafilozofēt ari myusim – par kū Raiņs vysūs muokslys dorbūs ir paruodeits jau cīnejamā vacumā na jauns. Vaļuks ari nūskaiteja puors ailis, tai saceit – soldonajā iedīnī pa viersu vysai filozofejai.
Ailinīks pīsavīnuoja ekskursejai i paleidzēja mekļēt latgalīšus. Ejūt pa Reigys īlu, nazkur skanēja latgalīšu volūda. Skanis olūts beja kaidā nu kopejneicom divi sādūšī kungi i vīns nu jim tai kai napaseņ nazkur radzāts. Daguojam jim kluot i otkol satykom Henrihu Somu, kurs smoguos dorba dīnys beigys baudēja kūpā ar Juoni Ryučānu. Tim, kas nazynuoja itū latgalīšu ailinīku, varēja īpasazeit ar jū i juo dzeju, kū papyldynova šaļts spraiga humora. Ari jis pīsavīnuoja studentu bareņam i guoja ar myusim tuoļuok.
Piec obu ailinīku iniciativys vysi devēs da vīneigajai pluoksnei Daugovpilī, kas ir izkolta latgaliski. Alejis īlā iz kaidys sātys, kurā nu 1943. leidz 1944. gods dorbuojās Vladislava Luoča izdevnīceiba atrūnam pluoksni, kas par tū viestej. Kasdīnā ļauds īt garom šai sātai i nimoz naīvāroj, ka tei ir pavysam latgaliska vīta ar īvāruojamu viesturi.
Atsagrīžūt piļsātys centrā, latgalīšu bareņš virzējās caur parku i navarēja paīt garom meitinei, kas izavēre ļūti aizjimta i runova latgaliski. Tei beja Dagneja, kas eimūt nu dorba atsasēda iz sūleņa, lai drupeit atsapyustu. Pa dīnu Dagnejai beja taps dzejūļs, kuru jei nūlasēja myusu Daugovpils latgalīšu maklātuojim, bet vāluok, pec puors minotu sarunom aicynova vysus iz kopejneicu ar Latgolys garšu i nūsaukumu „Sāta”.
„Sātā” beja dyžan omuleigi, saiminīki myusu bareni atsādynova pi gara golda i padeve zuoļu čaju, pi kura varēja dakūst burkuonu peirāgu. Tai sādūt i pļuopojūt laiks paguoja uotri, leidz pieški atsadareja „Sātys” durovys i pi myusim īguoja skaneigs bolss – Laura Bicāne. Laura pasadalēja gon ar sovu „Dūmu pylni pogolmi” prozu gon dažom svaiguokom dzīsmem.
Ilgi sēdēt nav pīkluojeigi, bet paceli īt niparkū nasagribēja, kopejneicys nūsaukums piļneibā atbylda sajūtom. Sāta, kai nikai. Vysi devēs sovuos gaituos ar dūmom par nuokušū dīnu…
***
12. septembris Daugovpils latgalīšim beja jautra i troka dīna, deļ tuo, ka daguoja kuorta latgalīšu dančim ar amizantu nūsaukumu „Donats vaļsu grīž…”! Sporta kojuos īsaroda daudzi doncuotgrybātuoju, par latgaliskū viesti padzierda ari ERASMUS studenti nu Pūlejis i dasavīnuoja latgalīšim. Muzyku i ļustis nūdrūsynova folklorys kūpa „Dyrbyni”, kura pec puors dzīsmu nūdzīduošonys lyka vysim sādūšajim kustētīs. I tai vysu laiku… Dažaidys dejis i rūtalis kausēja studentu mīsys, Sporta koju pyrmais stuovs skanēja, dipēja, smējās i pyute. Vysi beja apmīrynuoti i nivins nastuovēja molā.
Nuokušajā dīnā suopūšuos kuojis lyka atguoduot vakardīnys ļustis, bet tys tikai labi. Reti kurs students tik aktivi pavoda sovu breivū laiku pec lekcejom, deļ tuo danču laikā LgSC ar „Dyrbynim” nūslēdze mutisku vīnuošonūs par tū, ka vajadzātu īdybynuot taidu tradiceji i ļustēt kotru nedeli. Par turpmuokajom aktivitatemiz prīšku nūteikti tiks ziņuots.
LgSC Studentu nedeļa īsakļuove 2 dīnuos i nedelis navajadzēja, taipoš beja daudzi emoceju, prīcys i lobuma. Tuos beja jaunys, syltys vāsmys rudeneigi drāgnajā studentu kasdīnā.
Sagatavieja Eva Kasparenoka


text:
A varbyut vaira nikod nikas nabyus tai. Dūmuodama dūmuosi i sapynā otkon īsi pa tom pošom trepem, tok nikod vaira nabyus tai. Partū ka jau sapynā zynuoji – tuo nav, kuo es radzu. Es tik juo radzu, partū ka naasu atsavadiejuse.
A dzeivē kai sapynā vysleidza tuos pošys sātys, tī poši cylvāki. Īraugi i sasatryuksti – es tok bierneibā jau zynuoju, ka tys byus tai. Tei sāta, tei vīta, tei kruosa.
Zeileite atsalaiž iz zora labi ka izstīptys rūkys attuolumā. Nūsoluse meistuos nu kuojis iz kuoju. Prosa ēst. Snīdz rūku, jei beistās, tok nikur nalidoj. Kuojis nūgloboj zam seve, pīsapyuš kai opola bumbeņa i gaida. A mož?
Dīna nažieleigi solta, boltuo smierts i izneiceiba – īveļc gaisu i apsadadzynoj. Vajadzeibys sasamazynoj da minimuma – elpuot tikai tik dzili, kab byutu gona. Snīgs sabirzs smolkūs putekļūs. Čārc, na čierkst – žālobainā bolsā zam kuoju.
Snīga putekli iz lada. Tai jis te stuov – sastiņdzs iudiņs i da pavasara apsastuojs laiks. Piersti nu soltuma nūtierpuši, navar pagrīzt objektiva. Osumu īstoti, daeimūt kluot i atsakuopūt. Vyss kai dzeivē. Tiuļuok vyss pasaruoda skaidruok, tok navar daudz redzēt. Tikai aizeimūt, redzi lītys i cylvākus, kas pagaisuši.
Iz īlu tikai žiguleiši. Vīneigais, kas varbyut paliks piec tam, byus atminis. Tikai atminis ir tik styprys, kab puorsystu kasdīnys īšonu i itymā laikā īsasystu vydā paguojušais laiks. Paliksim tik mes, nivīna cyta. Partū ka tik mes poši byusim puordzeivuojuši myusu dzeivis.
Kotram pa kasteitei. Vysim kūpā myužeiguo dzeive placs pi placa, cikom smierts atīt kai dzaltona vaca caca i pajem tevi aiz placa. Nu, nazkai tai. Stuovūt iz arhiva slīkšņa i raugūt saglobuot sevī syltumu, vyss ruodīs nazkai jūceigi i sveši. Prīškā ceļš iz sātu, aiz mugurys dokumenti, dokumenti i dokumenti. Svešys dzeivis i smierts, cereibys i iluzejis mapēs salyktūs arhiva dokumentūs. Prīškā – sova vīneiguo dzeive i cereiba īraudzeit breinuma.
Aiz kotra lūga pa dzeivuotuojam. Aiz kotrys posta kasteitis pa cereibai sajimt ziņu. Lūgi i posta kastis ir sasatikšonys vīta, kur dzeivī ļauds sateik ejūšūs i ejūšī var pasavērt iz cytys dzeivis. Atguodojūt tū drausmeigū soltumu, až aizasuop. Beja tik solts, ka ceļgoli palyka steivi i eimūt suopēja kuojis. Nazkai pa glupumam beju apmaukuse līku zeču puori, mīdze i nasiļdēja.
Soltums sajem da kaula. Soltumā sasajimt, nu ozutis izviļkt vacū Zenitu, juo vēļ nu mīsys syltuma rondonū metala korpusu, nūmaukt babys adeitūs dubultūs cymdus i nūfotografēt. Tik 1 kadru. Vaira navar – korpuss palīk solts, piersti nu suoku solst, tod suop. Ka par reizis naizliksi osuma, piec šaļtenis piersti vaira naklausa. Ībuozt soltū fotoaparatu atpakaļ zam driebu, zam džempera, kab jis vysā nasasoltu. Apmaukt cymdus. Aizīt tuoļuok, breinuma meklejūt.
Piecpušdīne. Temperatura zam -45, partū atcaltys lekcejis. Beidzūt ir breivs laiks izīt uorā i sovā vaļā. Verūs iz vuortu, i breiveiba kai suņs luncynojās i lāc gaisā. Es! Niu! Īšu! Vīna! Poša! A saule kai zynuodama vēļ turīs gaisā. Ej, ej, es paruodeišu ceļa.
Zīma Sibira pūrā. Pa viersu lads, apakšā iudiņs. Kuoja izkreit cauri snīgam i ladam i teik iudinī i dyunēs. Izveļc uorā i dūmoj – kai niu da sātys ar slapņu. Tok, cikom izdūmoj teirēt, slapņums jau ir sasaļs. Zuoboks palīk sauss. Lada kuorteņa kai blaugznys īt nūst, dyuņu sasolušī krepeči palīk snīgā.
Saule vys zemļuok i zemļuok, upiskrosta stidzeņa vad tik iz prīšku. Nazynomais sauc, i zyni, ka vēļ juoīt iz prīšku, partū ka vēļ nav laiks dūmuot par atsagrīzšonu. Vēļ juosaver i juoredz, na juoatguodoj, kai ir bejs.
Sātys iz upis krosta atsatupušys i jau symtu godu nūsaver – saule lāc i rīt. Nav nikuo jauna. I ka i byutu kas jauns, tok juos pošys vaira nikod nabyus jaunys. Pa laikam juos tik nūmaina snīga dečus, īsatyn i guļ tuoļuok.
A ite jau jauna dīna, jauna saule, a sātys tuos pošys i soltums tys pats. Verūs pa školys aktu zala lūgu, i solts jau pasavērt vīn. Asu dalepiejuse pi sīnys plakatu LATVIJA, i pat tī kruosys tuos pošys – zyls i zaļš. Breiveibys pīminekļa zaļais patīseibā ir Sibira statiņu zaļais. Naticeisi, tok tai ir.
Taišni itymā momentā es saprotu, ka par Latveju ir juorunoj latgaliski, kab Latveja byutu. Partū ka ir tikai vīna volūda, kurā pasaceit pa eistam, kas jei ir. Kab latgalīšam Sibirī pasaceitu, kas ir Latveja, nav gona ar plakatu LATVIJA par nazkaida latvīšu fonda naudu. Tev pošai latgaliski juopastuosta, kas tei Latveja taida ir, kas tev jei ir. Taidā reizē saprūti, ka “Dīvs svietej Latveju” skaņ ari latgaliski. Ka varbyut taišni tai jis juos svietej, partū ka tai tu juos saprūti, pīmini, zyni, jiuti i pasoki.
Pasauļs ir tik vuoreigs kai tī svešī čāguoni kūka viersyunē. Tok jī ir, i pasauļs ir. Jī klusej, taupej kotru syltuma drupaneņu. Tik klusu putynu vaira naasu redziejuse nikur – sēd i laižās klusumā. Tok jī ir i byus. Taipat kai beja čāguoni pyrms jūs i byus piec jūs.
Piļsāta kai vaca grebēze sovu nateireibu izsvīž tīpat aiz pakša. Solts snīgs i korsti palni, dyumi i mygla nu soltuma. Nazkas reizē krīvyskys kai nu gruomotu, nazkas zynoms jau nu dzeivis sātā i sovā dzeraunē.
Školys sporta laukums, aiz juo palejā pūrs i tī nazkur aizsolušais Čulyms – upe, pa kū zīmys laikā brauc ar mašynom i traktorim. A tai vītom tik pontonu tylti vosorā, zīmu lads, a nazcik mienešu godā – nikai. Vot i dzeivoj sovā latgalīšu republikā, runoj pa sovam, cikom nūmiersti. Ni zuoļu, ni doktura, ni groba.
Daudzstuovu sāta piļsātys centrā i dyumi nu vagoneņa. Laikam ceļ nazkū ari zīmā. Voi varbyut taipat. Ar lūgu škierbu lepeišonu ļauds cīši naaizaraun. Kurynoj tai, ka cytu reizi i lūgs vaļā juotur. I lapni. Mes varim, myusim nafta. Na tai kai jius, bobuli taidi, tī nazkur Eiropā.
Reklama ir reklama. A babys ar prīcu stuosta – redz, nu Kremļa pats Putins maņ atsyutēja gruomotu, pats pasarakstēja. Ir tok lobs cylvāks. I sūpluok Dīva biļdem iz izšyusteitys sedzenis apsveikums ar smaideigu karaveiru i Svātuo Jura streipainū būrti. Par vysim īguoduoja. A tik gryuts kara laikā beja, nadūd Dīveņ, zuoli ēdem. Baba stuosta i raud. Pa grumbainim byudim osoru lasis i pa seikom grumbu steidzeņom aiztak kai upis pa zemis rīvem. Kaidi laiki beja, kaidi vēļ byus. Juodzeivoj.
Autobuss aizbrauc, i gaisā pasaceļ seiki samolti snīga putekli. Lada iz Ļeņina īlys nav, partū ka snīgs nikod nav bejs atsalaids – solts i solts. Nav ni suoļa, ni smiļkšu. Brauc taipat. Pamazeņam vyss snīgs aizasejoj prūm nu ceļa.
Ustobys pakšs i sorma. Syltums īt uorā pa škierbom, i sāta kai cylvāks apsaļ ar garainim. Sāta ar sormys buordu kai vecine, kam nu elpys skusta buorksts apaugušys boltys.
A cyta sāta kai baba īraun golvu placūs, īsatyn vylnys skustā i bubineidama īt pa īlys molu. Myusim tik tai ruodīs, ka juos sēd iz vītys. Ite tok var redzēt, ka kupanys palīk, a sāta pamazeņam šliuc prūm.
Vēļ cyta sāta kai bagaturka izaslīn – a kas ta maņ, lūgu voi jumta nav? I laimis pokovs dasysts pi vuorteņu, i ramys nūkruosuotys.
Tuolīne nav dabasu zyla, a saulis rītiešonys ružova. Pa vydu sasoluse upe i myužam nasasaļs pūrs ar syltajim olūtim.
Kas ituos šeilaiks par zīmom. Veči runoj i spļauduos. Vot ogruok gon beja zīmys – snīga da čūksta, ni puorbrist, ni puorbyut. A kas ta niu – pakaisa nazkū nu gaisa i saļdej. Da i kas itī par soltumim. Vot ogruok gon beja – zeileitis byra nu dabasu sasolušys i pa pavasaram lads guoja pa upem ustobys augstumā.
Moza, moza ustabeņa kai bobuļs saleikuse stuov ceļa molā. Jei tik tai kluseņam, pamazeņam i myužeigi.
Posta kastis, iz kurom nivīns vaira nikod naness ni gruomotu, ni gazetu. Nūticējet? Pasaverit iz snīgā īmeituos stidzenis da itūs posta kaštu – vysod kaids gaida sasatikšonys i viests. Kotram sātys stymbynam gribīs sylta vuorda, na tik vēļ vacai i saleikušai ustobai voi dzeivam cylvākam.
Itymā vītā maņ palyka tik solts, tik solts. Jau minotu 20-30 guoju pa īlu, ar acim gribējēs vysa, ar pruotu saprotu, ka piec saulis rīteišonys matās tymss i vaira nasaīs nikaidys kartenis, fotoaparats suoc atsaļt i pat zam driebu nasasylst, kuojis jau suop nu soltuma, daguna vaira najiutu. Ar kotru reizi gryušuok i gryušuok nūmaukt i apmaukt cymdus. Nūsolušuo dagona golā topucs, a najiutu nikuo – tik šaļtim ruodīs, ka vyss daguns nu vydspusis sasaļ, īvalkūt elpu. Ar taidu kai pluonu i suopeigu lada kuorteņu.
Pasagrīžu īšonai iz sātu. Garom guoja nazkaidi sasaruovuši ļauds ar pižikim. Jūs lipys tarčēja gaisā. Laikam vēļ nabeja tik solts, kab tuos lipys sasītu zam zūda, voi varbyut byutu zam Sibira veirīša gūda izruodeit, ka jam solts. Voi varbyut tai vajag. Jī nūsavēre, kū ta taidu es fotografeju – nazkaidus lūgus, vacu sātu i snīgu. Reizem navar saprast, kū ļauds redz tī, kur mes naredzim nikuo.
Ka fabrikai nav kaida lūga, syltums i garaini īt gaisā i sylda pasauli. Pamazeņam jī kruojās pi jumta i sasalej ar snīga kupanu viers jumta. Bolts i bolts. Fabrikā ražuoja kompetys i pakuoja 60. godu papeireņūs. Sajiuta kai muzejā, kas vys naz deļkuo vēļ struodoj.
Ari bārzs pi deveiguos fabrikys ar izpleisušajim lūgim apmauc mugurā sudobra sukni i soltumā treis, a nu juo bierst seiki, seiki kristaleni.
Kompetu fabrika niu jau bankrotiejuse, vydā īreikuota nazkaida darbneica – syt i kalacej. Nu skota nav izamainiejs nikas, tik šiļte nūjimta. A 2006. goda zīmā ite ražuoja kompetys.
Jau atpakaļceļā saprotu, ka nav nivīnys kartenis ar snīgu iz jumta. Tai, kab varātu saprast, kai ituos micis karās puori i šliuc pamazeņam nu čukura zemē. Jau laikam navarieju, fotografieju ar vysim cymdim. Rūkys vaira najuta nikuo.
Taida i zīma, taids i soltums – 2006. goda janvars Ačinskā, Krasnojarskys nūvodā. vaira par tū, deļkuo es tī beju – itymā “Latgales Laika” rokstā.
Digitalī fotoaparati pat siļdeiti sastynga jau piec 1-2 kadru. Vacais Zenits struoduoja, tik rūkys sola i navarēja īstateit nikaidu parametru.
Zynuotuoji mani piec tuo ruoja, ka varieju tok saplēst aizvoru, ka taidā soltumā tok sastyngtu eļļa voi kas tī.
Tok vysys eļlis beja apmaineitys, aparats pyrms braukšonys tyka aiznasts iz remontu i puorjaukts i puoreļļuots, partū ka da tuo objektivs nastruoduoja jau pi -5 grādu. Var saceit, pa taisnū nu remonta skrieju iz staceju, kab sāstūs viļcīnī.
Ite ir salyktys 2 pastaigu kartenis, tok obejis reizis, izejūt uorā, stabili beja viers -40, ap -45. Kai tuo zynu? Partū ka škoļnīkim nanūtyka lekcejis i maņ nabeja juovoda nūdarbeibys. Breiveiba. 🙂
Kai saprotu, taišni tymā vokorā soltums ass pasacieļs da -52 gradu. Tok nazynu, voi munys pastaigys laikā. Varbyut jau tod, kod beja vysā tymss i vaira nariskieju porcēt kadrus.
Solts beja drausmeigi. Kod īguoju ustobā, pi zuoboku nabeja nivīna snīga putekļa – jī beja tik solti, ka vyss nūbyra nūst.
Voi fotoaparatam kas nūtyka? Nā. Kolpoj i niule. Tik 1 kadrs nu obeju soltumā izfotografeitūs filmeņu ir molā drusceņ īplāsts, laikam tūmār eisti nasatyna zūbrots. Tok tys ari vyss.
Ituos divejis soltuos dīnys tai i palyka vīneiguo, kod fotografieju i pa gaismu tyku uorā.
Beiguos pādejuo karteņa. Vēļ niu atguodoju, kai raudzieju myglainū, apsalaidušūs sauli dabuot lada skulpturā, kai žylba acs, kai sola rūkys. Kai nu apžylbuma osoruoja acs, tecēja par byudim, sola. Kai navarieju atrast osuma i kai sastyngušim pierstim gruobstiejūs gar objektivu. Bet ir. Es tī beju = es tī fotografieju.


text:
Pyrmaviesture
Pyrmaviesture (anglīšu: prehistory, pre-history; krīvu: пpeдыcTopия; дoиcTopичeckaя эпoxa; latvīšu aizvēsture) — tradiceigai itai sauc ciļviecis viesturis pyrma roksta izguoduošonys. Pa cytam, šudiņ aktualuokam, redzīņam pyrmaviesture irā ciļviecis viesture da agrokulturys atsarasšonai. Vēļ irā redzīņs, pa kuram par pyrmaviesturi sauc ciļviecis viesturis da ļaudeibys lūmu atsarasšonai.
Pyrmaviesturis terminu pyrmū reizi izlītuoja praņcīšu zininīki (praņciskai pré-historique) XIX gs. suokuos, apraksteidami atradīņus Dīnavydpraņcejis oluos. Ciļviecis pyrmaviesturis tiemej arheologeja, paleoantropologeja i jūs sūpluokatzaris.
Deļ tuo, ka pyrmaviesturi vysucieškuok sīn ar roksta atsarasšonu, izškireiguos kulturuos pyrmviesture beigusēs izškireigā laikā, a kurys nakurys kulturys sova roksta net vysā natyka izguoduojušys.
Sadalejums laikavydūs[pataiseit | labot pirmkodu]
Tradiceigai pyrmaviesturi dola itaidūs danīšu zininīka K. J. Tomsena (C. J. Thomsen) pasūleitūs laikavydūs:
- Akmiņlaiki:
- Bronzlaiki;
- Dzeļžalaiki.
Kod nakod izškir vēļ i eneolita laikavydu.
Termina i periodizacejis kritika[pataiseit | labot pirmkodu]
XX godusymtā pyrmaviesturis termina zemeigums sasamazynuoja. Ciļviecis viesturis styngra daleišona laikavydūs da roksta atsarašonai i piec juos suoce naatsataisnuot, vairynojūtīs arheologejis datim ap boguotom kulturom, dzeivuojušom da roksta izguoduošonys i pasaplotūt radejaktivajai datiešonai, kura ļuove „viesturiskajim laikim“ pasastumt vys tuoļuok puorīsmē. Vīnulaik, „globalizejūtīs“ pasauļa viesturei, dalejums pa roksta izguoduošonai šaļtim davad da absurdiskim dalaidumim. Pīvadumam, itai dolūt, izītu, ka Egipts viesturiskajūs laikūs īsūļuojs jau 3500 godā pr. m. e., a Jaungvineja – tik XIX godusymtā.
Šudinejai kritikai pavaļdeiga i pa daļai savecejušuo Tomsena periodizaceja. Saceisim, šumeru civilizaceja rokstu turēja vēļ pyrma bronzlaiku. Nu ūtrys pusis, arheologiskī atradīni centralajā Anatolejā (Turcejā) ruoda, ka tīnis agreimuo neolita kultura jau muocēja apdareit varu (8000 g. pr. m. e.).


text:
VOLŪDA »
Roksti latgaliski. 5. nūdarbeiba
Pīduovojam vīnkuoršā tekstā raksteitus svareiguokūs latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumus i iz tim baļsteitus aizdavumus, kab pasatrenēt raksteit latgaliski. Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys atrūnamys ari bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” sagataveitajā pošvuiceibys materialā “Vuicīs raksteit latgaliski!”.Skaiteit vaira »
Roksti latgaliski. 4. nūdarbeiba
Itamā nūdarbeibā runuosim par lītvuordim. Kab byutu vīgļuok saprast, juorauga atguoduot latvīšu volūdys stuņdis i lītvuordu deklinacejis – tys var byut svareigai, kod ir šaubys, kaidu burtu raksteit kaidā konkretā gadīnī. Tuoļuok apraksteitys lītvuordu deklinacejisSkaiteit vaira »
Roksti latgaliski. 3. nūdarbeiba
Pīduovojam vīnkuoršā tekstā raksteitus svareiguokūs latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumus i iz tim baļsteitus aizdavumus, kab pasatrenēt raksteit latgaliski. Pamats aizdavumim jimts nu 2007. godā LR Tīslītu ministrejis Vaļsts volūdys centra izdūtajim Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim.Skaiteit vaira »
Pyrmuo Latgolys kongresa gūdam: pa materialu pādim
Autore: Lideja Leikuma, Latvejis Universitatis profesore, Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejis lūcekle Dreiži Latgolys Studentu centrs sajims ar 13. februari datātu Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejis atsasaukšonuSkaiteit vaira »
Preiļūs nūtiks latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys
Jaunīšu bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynoj iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibom Preiļūs 25. februarī i 1.aprelī. Nūdarbeibuos varēs uzzynuot latgalīšu rokstu volūdys pamatlykumus i uzlobuot raksteitprasmi kasdīnys saziņā. Vālams apmeklēt obys nūdarbeibys, jo 1.Skaiteit vaira »
Roksti latgaliski. 2. nūdarbeiba
Pīduovojam vīnkuoršā tekstā raksteitus svareiguokūs latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumus i iz tim baļsteitus aizdavumus, kab pasatrenēt raksteit latgaliski. Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys atrūnamys ari bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” sagataveitajā pošvuiceibys materialā “Vuicīs raksteit latgaliski!”.Skaiteit vaira »
Roksti latgaliski. 1. nūdarbeiba
Pīduovojam vīnkuoršā tekstā raksteitus svareiguokūs latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumus i iz tim baļsteitus aizdavumus, kab pasatrenēt raksteit latgaliski. Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys atrūnamys ari bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” sagataveitajā pošvuiceibys materialā “Vuicīs raksteit latgaliski!”.Skaiteit vaira »
Divdasmytais latgalīšu volūdys apvuiceibu video
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” pīduovoj divdasmytū latgalīšu volūdys apvuiceibu video serejis “Runuosim latgaliski” klipu, kurā golvonī varūni taisuos braukt ceļuojumā. Kai viestej idejis autori i realizātuoji, kulturys montuojums ir nūzeimeigs resurss socialai i etniskaiSkaiteit vaira »
Ostoņpadsmytais i deveņpadsmytais latgalīšu volūdys apvuiceibu video
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” pīduovoj jau ostoņpadsmytū i deveņpadsmytū latgalīšu volūdys apvuiceibu video serejis “Runuosim latgaliski” klipu, kurā teik īsapazeits ar socialajim teiklim i salykta bārna školys sumka. Kai viestej idejis autori i realizātuoji,Skaiteit vaira »
Sešpadsmytais i septeņpadsmytais latgalīšu volūdys apvuiceibu video
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” pīduovoj jau sešpadsmytū i septeņpadsmytū latgalīšu volūdys apvuiceibu video serejis “Runuosim latgaliski” klipu, kurymūs teik turpynuots īsapazeit ar zooduorza zvārim, kai ari īsavārts sīvītis rūkys sumceņā. Kai viestej idejis autoriSkaiteit vaira »
Pīcpadsmytais latgalīšu volūdys apvuiceibu video
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” pīduovoj jau pīcpadsmytū latgalīšu volūdys apvuiceibu video serejis “Runuosim latgaliski” klipu, kurā teik turpynuots īsapazeit ar zooduorza zvārim. Kai viestej idejis autori i realizātuoji, kulturys montuojums ir nūzeimeigs resurss socialaiSkaiteit vaira »
Četrpadsmytais latgalīšu volūdys apvuiceibu video
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” pīduovoj jau četrpadsmytū latgalīšu volūdys apvuiceibu video serejis “Runuosim latgaliski” klipu, kurā tuo golvonī varūni tykuši zoologiskajā duorzā. Kai viestej idejis autori i realizātuoji, kulturys montuojums ir nūzeimeigs resurss socialaiSkaiteit vaira »
Latgalīšu volūdys apvuiceibu video – myltu izstruoduojumi i dzierīni
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” pīduovoj vēļ divejus latgalīšu volūdys apvuiceibu video serejis “Runuosim latgaliski” klipus, kurūs var īsavuiceit myltu izstruoduojumu, kai ari dzierīņu nūsaukumus. Kai viestej idejis autori i realizātuoji, kulturys montuojums ir nūzeimeigs resurssSkaiteit vaira »
Deveitais, dasmytais i vīnpadsmytais latgalīšu volūdys apvuiceibu video
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” pīduovoj jau deveitū, dasmytū i vīnpadsmytū latgalīšu volūdys apvuiceibu video serejis “Runuosim latgaliski” klipu, kurā var īsavuiceit vysaidus puortykys produktu nūsaukumus, kai ari izzynuot lobuokuos svātku duovonys. Kai viestej idejisSkaiteit vaira »


text:
Nazkai pec Leldīnem dyžan sazagribēja pavirpōt. Seņ nabeju virpōjs. Kap “napropultu skils”, izdūmōju izvirpōt kūka šķeivi. Lelu šķeivi. Dorbā beja pīejami bārza dieļa goli ar zorim i drusku saplaisōjuši. Kai reize deļ mani. Saleimieju divejus taidus gobolus kai pazagadēja. Tod daskriuvieju pi plānripas, īlyku virpā i apvirpōju šķeiva apakšejū daļi: Tod uz CNC aparata izfriezieju […]
Category: dorbi
Open Source mēbeles
Ir internetā taida breineiga lopa opendesk, kur izplota mebeļa rasiejumus. Pīzareģstrieju ari es. Open Source un galdnīceiba – tys ir deļ maņi! Kaidu strāčeiti nikū nu tīni najiemu, cikam sagōja gribiešona + variešona. Izdūmōju es sataiseit Johann Stool benčeiti. 18 mm bīza saplākšņa pi maņi nav. Izdūmōju taiseit nu masiva. Beja palykušs vysaidi zoraini i syudeigi ūzula […]
Radelis bocikim
Apnyka brīsmeigais bardaks ar bocikim, zōbokim i cytim apovym sātā. Sataisieju breineigas radelis. Pinotex’s izsmyrda ōtri. Principā asu dyžan apmīrinōts ar rezultatu :)


text:
Mozais uz datora tiemē Bee Movie. Nazkas jam tī beja jōdora un muļtiks tyka uzlykts uz pauzes. Skotūs, skotūs… Opā – es itū džeku asu redziejs! :) Maņ rōdīs, ka bits ir nūzeimieta nu Zareņa kunga :) Zvaigzne!
Month: November 2008
Federālā nodokļu pārvalde pwned!
Smejūs jau 30′ nu vītas. Malači!!! http://habrahabr.ru/blogs/fun/45329/ A pi myusu raud, ka krīvu hakeri taisa syudus ōrzemōs. Pi sevi jī uzavad tik pat cyucyski :) 100% kaidam byus syudi…
Nometu laptopu uz grīdas. Ko nu?
˙˙˙ʇǝpnɐzɐd lǝz nɾıʇuɐɹɐƃ ıɐʞıʇ ¿sɐpıɹƃ zn zıǝɹlǝʌ ʇsǝɯou ıɐʌ ¿ɐuɐsǝlɐʇsuıɹɐd ɐ,xnuıl sǝzpılɐd ʇnqɹɐʌ ): ɐʌǝpǝu oʞǝu ɐuɐsǝʇɹɐʇsɹɐd ɐɹǝʌɹǝs x ˙ʇʞɐsǝı oʞ ‘nɾɐɯop ‘ʇoʌ ‘pɐƃɐʇ ˙ɐsıɐƃ ɯɐɾɐʞ ɐɹıqɐs ssıʌ ˙zɥ ˙sdoʇdɐl sɐzɐƃdɐ
Haļava informātikas skolotājiem
Šudiņ gatavōjūs informatikai 10.klasei un taisieju materialu dorbam. Najauši ar googles paleidzeibu atrodu interesantu PDF failu ar ECDL eksamena materialim. Stils – praseiba → atbile, kai izdareit. Deļ 10.klases apmōceibas super! Sōku laseit pošu lopu, kas satur dokumentu, nikaidas saites un failu naatrodu. Laikam fails ir tikai īkšejai lītōšanai. Lopa apsavērt mapju saturu aizlīdze, un […]
Tabulas iekš WārduPreses
Jaunajam projektam sazavāgō tabulu redaktora. Tai, lai lītōtōjs nikō par  ;   un   i nazynōtu. Atrodu lobu sprauni: WP-Table plugin. Viņ pi instalacejas maņ izmete : Plugin could not be activated because it triggered a fatal error. Ablomzz :( Spraudnis nastrōdoj ar WP viers 2.4.x versejom. Nadaudz pamūkūt googli es atrodu, kai kļiudu nūvērst. […]
Open Source degviela
Taisu projektam pādejū prezentaceju. ZB! Īgōju apsavērt, kas jauns habrā un pazavieru video par dziniejim, kas strōdoj uz vacō lobō H2O. Izaver pec padjobkas. Nikō konkreta. Ari jūs mōjaslopa a la 90′ ir tik samudžinōta, ka rasejumus tai i naatrodu :( Koč i Dziņa reizi pa telefonu sajiusmynōts par kū ta leidzeigu jau stōstē. Pats […]
Viskautkas
Šudiņ Nazkaida haļavnō dīna. Vysu dīnu jōbyun mōjtureibas stundem, bet seikī iz školu atgōjušs svātku drābōs i nikaida veiliešona, sleipiešona navar nūtikt. Siež datoru kabinetā un modelej 3D objektus. Vysi māmajā storā :) Vysi sātā viļks nu interneta SketchUp un modelēs da vamta :) Programma naņ pošam ari pateik. Sprosta kai 5 kapeikas un rezultati […]
Pērku Maybach!!!
Gribu Brabus Maybach! Tei ir kruta mašina! Un par saprōteigu cenu! Tgad losu gazetu “Diena”. Citāts nu 13.lpp. Ceram, ka varēsim savas akcijas atpirkt Parex bankas līdzīpašnieku un direktoru padomes priekšsēdētāju Viktoru Krasovicki intervē Dienas ekonomikas ziņu nodaļas redaktore Marta Rībele un komentētāju lapas redaktors Pauls Raudsteps … Bet drosi vien, ja jūs būtu pircis, […]
Sastrēgumi arī Jelgavā
Nu reita dagō pasēdēt sastrāgumā. Nazkaids dyžan “gudrs” projektietōjs iz uzlicss uz Lelōs īlas vāļ vīnu luksaforu. Bļa. Leidz ar tū sastrāgums šudiņ beja nu pošas Annas bazneicas leidz Statoilam upes ūtrā krostā. Nu i vāļ uz vīnvirzīņa īlom, kuras sazavīnoj ar Lelū. Tev vāg noglu golvā īdzeit, #@$%#$%^ projekta autor!!! Ka tai byus kotru […]
Spams
Blogu ir apsādušs spameri. Krīvu. Upurs ir roksts: http://cyxob.lv/2007/09/19/rss-2/ Vysu laiku tī pazarōda komentari na par tēmu. Zāni palna sev linkus, kap google pīšķirtu lelōku Page Rank. Fak! Kai pyrmais sūļs ir pigbacks un trackbaks atsliegšana un aizlīgums IP adresei komentēt (vysu laiku nu vīnas adreses spamoj). Ka napaleidzēs, likšu kapču :( Tys gon ir […]
Karodziņš
Sadūmōju īlikt lopā kū ni viņ saisteibā ar Naatkareibas pasludinōšonas 90. godadīnu. Dūmōju, ka smuki izavārtu “Iededzies par Latviju!” logotips. BET… Vyss nav tik sprosta :( Vajag raksteit īsnīgumu Aizsardzeibas ministrejai, kura tod atļaun izmontōt jū logotipu (seikōk). Par veļti. Fak! Cikam tys īsnīgums pa postu aizīs uz Reigu – Svātki jau seņ byus beigušīs. […]


text:
LOL! Sudiņ sataisieju apreļa jūku :) Vadieju mōjtureibas stundi 6. klasei. Pyrms tam ar maņi sarunō, ka atīs nazkaida bōba ar aptauju pogosta/nūvoda bārnim. Tipa par breivō laika pavadiešonu un kulturas/sporta aktivitatem nūvodā. Atgō bōba. “Labdien!” Tiemeju – nūpītna, ar portfeleiti. A es soku: “Tūlīt šī sieviete tūlīt jums noņems asins paraugus no vēnas” Puse […]
Month: March 2008
Digitālā televīzija arī blogerim
photo credit: Thomas Hawk Šudiņ nu reita (ci laikam pušdiņlaikā pec jaunō laika) tiemieju Discovery Science. Rōdē par bārkšspuru zivem. Školā myusim mieģinō īstōsteit, ka itais relikts ir izmirs jau 50-ajūs godūs. Padūmju zynōtne malō! Bet na par tū ir stōsts. Reklamas pauzē īraudzieju reklamu, kas var īintereseit latvejas blogerus un ar IT saisteitus un […]
Tjūninghs
Pyrms Leldīnom, sastdiņ, beju Rāzeknī. Pi slimineicas acīs īkrita “kruta” nūtjūnietai mašiņa. Lai ari stypri snyga es izskrieju nu sova transporta un ar kuļdinīku (par tū biļde ir drusku rozmōzōta) sataisieju biļžu sereju. Sakombinieju lobōkūs skotus vīnā, kap lobōk izprast dorba apjūmu. Cylvāks ir pazacentīs! Vyss vieja spōrns ir izpildeits nu aļumina (Al). Ir vāļ […]
Prāta vētra rullē KF?
Stāčeiti atpakaļ tiemieju KBH’u. Vīnas komandas (“CTaHция CпopTиBHaя” (MИЭMП, MockBa)) mōjasdorba sōkumā skanēja PV dzīsme. Laikam jīm Krīvejā labi īt? Ja kaidas grupas dzīsmes izmontoj jautrūs un atjauteigūs numuru “OST”, tys nūrōda uz popularitāti. Krīvu mōkslinīki sapņoj par jebkaidu pīminiešonu KBH’ā. Tei ir vaļsts golvanō skatuve. Tikai milicejas dīnas koncerts ir prestižōks :) Es gon […]
Dvēseļu putenis. Gandrīz
Gribu pasceit paļdis vysim, kas paleidzē uz ceļa ūtardiņ. Tāvam; Brōļam; 3 krīvim busā; Mārtiņam; Puišim nu Hondas; Roļikam; Mužikam ar MAZ’u.
Uz sātu!
Nūlaužu pādejū dīnu dorbā pyrms breivlaika. Ura! Dīna nazkaida debiļnō sagō. Eiropa pīšķir stipendejas dažu prīkšmetu školōtōjim. Es ari gribu! A mōceibu daļa maņi nagrib īkļaut sarokstā. Motivi maņ nav skaidri. Viņ baileigi maņ pascē, lai es pats aizīmu uz izgleiteibas pōrvaldi un pīzasoku. :) Nu cytom školom pīteiks pat apkūpiejas a nu myusu – […]
Foto ikdienas jautrībai :)
Sazakrōjušs maņ pōrs lobi kadri un vnk momenti nu dzeives. Kotru atsevišķi likt sovā īrokstā nav jāgas, a koponā sasvīst var. Nu kō, aizīt? Pyrmais. Lobōkō dōvona draugam? Ols nu reita uz pohmeļim :) Bet es nūpierku interneta veikalā veirīšu bikini. Borata dizains. Vysi beja ap zems :) Jautreiba garanteita. Pakaramais – muns “ekskluzivais” dizains […]
Pamācošs gadījums spameriem
Saite: http://habrahabr.ru/blog/spam/37816.html “Projekta” lopa: http://antirobot.ru/. LOL! Tai jau seņ vajadzē!
e-latvieshu valoda
Prikoļna! Aug paaudze, kas pīrodušs raksteit teikla volūdā: “4au! shodien seshos pie kaarlja burzinsh!”. utt. Un tod sōkās zīpes. Dorbā/Školā/Univesitātē jōroksta “vacajā drukā” :) A kontroles mehanismi golvā nūstrōdoj kai kurū reizi. Šudiņ atgō kōrtejō vaicojumu kopona nu OMD Snapshots. Es aizpyldu aptaujas jau seņ. Maņ pateik, ka zynu vysaidas lītas drusku pyrms cytim. Un […]
Bērnu tiesības
Dzeivojam taidūs laikūs, kod kotram ir sovas tīseibas. Vysaidas. Pīnōkumi pagōjušs molā. Šudiņ gribātu pafilosofeit par školānu tīseibom. Jīm ir tīseibas sajimt izgleiteibu. Bet tys vyss ir labi, cikam nazasōk napatikšonas. Bārni taisa syudus. Trūkšņoj, nalabi uzavadās, izarunoj, maitoj školas īkōrtas utt. Par nalobajim dorbim nu školas atskaiteit nav īspiejams, par tū, ka tiks aizskortas […]
BMeMopизз
Nažieleigi lobs roksts: http://rus-linux.net/lib.ph… photo credit: ilovemayalopez
Compaq – злo!
Es tik “krutu” laptopu nav redziejs… HP Compaq 6715b. Kauns HP!!! Sataiseit taidu kāku ir jōmōk. Problema problemas golā. Pi švagras beibes ir itais laptops. Vajag sagatavōt dorbam, vysta nōveigi valkās un par tū jū poši izdzāsušs a XP uzlikt nasaīt. Sōku ar WindowsXP. Vyss it kai labi, BET pec sistemas starta – bādu īleja. […]
Igaunijas valoda III
Asam sagaidiejušs laikus, kod igaunejas volūda nu koktu kantorim ir sasnīguse ari LETA :) Nazynu smītīs, ci raudōt? Vot: Mozais blogers ari rauga tikt leidza: Un nu pērle, kas maņi nūgōze :) Sovam draugam padōvynōju dōvonu karti veikalā KRauta. Summa galeigi nav tei, ar kū var nūpierkt kū nūzeimeigu dōrgā ceļtnīceibas materialu veikalā. Bet draugs […]
Linux faniem prieki
Šudiņ, 10.martā, LinuxFormat (Ru), turpynojūt tradiceju, izlyka vysus 2007.goda žurnala numurus *.pdf formātā. Uŗa, ToBapищи! Lobumus var dabōt te. Blogged with Flock Tags: linux, linux format, pdf, haļava
Īsti vīri bekupus…
nataisa. Bet sagō tai, ka vakar īeimūt pūdā man pasarōdē klaidas paziņōjums, ka asūt problemas ar datubāzi. Ekranattāls palyka sātā, īlikšu vieļōk. Tai nu es padūmōju, ka vajadzātu sataiseit datu rezerves kopiju. Labi, ka WordPress‘ā tū ir dyžan vīgļi izdareit: Tagad munā /home direktorejā pasarōdē fails wordpress.2008-03-10.xml. Tikai byus jōizstrōdoj īrodums atkōrtōt darbeibu reizi mienesī. […]
55 gadi ellē
Pašlaik tiemeju pa TV diskuseju raidejumu. Solovjova šovs “K бapъepy“. Diskuseja velteita Staļina mieršonas dīnai. Jau 55 godi, kai tys ir nūtics. Sarunā pīsadola Nikolajs Svanidze (gruzins, žurnalists) un Aleksandrs Prohanovs (rakstnīks). Tиxий yжac! Nu labi Prohanovs — vacais staļinists dzīd padūmju propagandas frāzes. Staļins lobs, atjaunō bazneicas, borō bārnus u.t.t. Bet jam leidza dzīd […]
Igaunijas valoda II
Šudiņ dyžan vādzē info par spirālurbjim :) Sōku rakt, un izroku http://www.intehs.lv/ mōjas lopu. LOL! Lobs! Virpošanas patroni – dhh, dhh, dhh, dhh…
Kā tevi sauc tavu dzelzi?
Svātdīn vokorā, kai tys bīži nūteik, myusim pazuda internets. Papingōju vysaidas adreses – čušs :( A uz GateWay pingi gō. Taitod īkšejais teikls strōdoj. Tai, kai nabeja eisti kū dareit (seikī nūlykti guleit, vieliešanu rezultati KF beja zynami jau pyrms mieneša), tod sadūmōju pazastaigōt pa teikla datorim. Intereses pec. Prūtams lelōkā daļā datoru nikaidas pīejas […]
Karodziņš visiem, kam nav vienalga
Tuvojās 16.matrs. Dīna, kod ar gaišu dūmu pīmineit myusu rodus, kas tyka īsaukti fašistiskōs Vōcejas leģiona rindōs. Dīmžāl tys skōra ari munu saimi – mōtes tāvs (dzeds) kai jaunieklis tyka īrauts svešajā, nateirajā spielē. Un, lai nastōsta te vysaidi “viesturnīki”, ka ļauds gō breivprōteigi. Nā! Aizvede ar varu. Kaujas. Volhovas pūrs. Kurzemes kotls. Lāģers. Dīnests […]
Bez nosaukuma
Nūtiemieju “American Hot Rod“. Pyrms raidiejuma pazibē titri, ka mirs Boids :( Dyžan žāļ. Patiemieju internetā — izarōda aizvakar (27.02.2008.). Myužeigu dusiešonu! Blogged with Flock Tags: Coddington


text:
Vīns nu 13. – 19. septembrim nūtykušuos Latgaliskuos nedelis īvodpasuocīnim beja nu jau par tradiceju īdibynuotuo – Vokora styga – atraktivs orientiešanuos pasuocīns Reigā ar mierki jaunūs studentus nu Latgolys īpazeistynuot ar Reigā atrūnomom latgaliskom vītom, pasuocīnim i informēt par Latgolys Studentu centra aktivitatem.
Itymā reizē 14. septembra Vokora stygys vadmotivs beja dažaidys spēlis i vītys, kas juozyna Reigys centrā i kur Latgaliskuos nedelis i cytuos reizēs nūteik kaidi latgaliski pasuocīni. Vokora stygā pīsadalieja 12 jaunīši nu dažaidom gon Latgolys, gon pī-Latgolys vītom i augstškolom – nu Reigys i Jelgavys. Dažaidu najaušeibu rezultatā jau ūtrū godu nūzeimeigs objekts Vokora stygys nūrisēs beja ailinīka Raiņa pīmineklis, līkūt maneit, ka ari jam ir kaids sakars ar Latgolu. Suokuos dalinīkus gaidieja īsapazeišonuos spēlis tī pot Esplanadē, bet piec sadaliešonuos 6 komanduos orientiešanuos varēja suoktīs.
Jaunīšus Reigys Vacreigys daļā i tuos apleicīnē gaidēja 9 kontrolpunkti, kurus vādzeja atrost ar dažaidu nūruožu paleidzeibu:
- Tautā teik saukta par Alma mater. Draudzeiga studentim nu jau 90 godus. Meklej bulvari ar dižana ailinīka vuordu! Tī aizdavums, kurā svareiga spieja preceizai pasceit guodus i byut draugūs ar laiku. Atbiļde: Latvejis Universitate – spēlis Latgalīšu alisas laukums, kurā dalinīki varieja puorbaudeit sovys spējis nu suoku saprast i tod izskaidruot ūtram latgalīšu vuordus.
- Vysys slīdis vad iz Reigu. Meklej Reigys auškuokū laika pavielnīku. Tī – kur nūliksi, tī pajimsi – vītā, kas iz laiku atvīgloj Tovu nostu. Lai itū vītu atrostu, sekoj čemodanam. Atbiļde: Centraluo dzelzceļa staceja – Erudicejis spēle par Latgolu, kurys golvonuo tema beja Drukys aizlīguma 105. godadīna.
- Kur navad slīdis, tī vad celi. Pīktdīnuos studenta golvonais aizdavums – nanūkavēt autobusu – sāta sauc! Aiz sarokstim meklej Latveju. Kai Tev ar geografeju? Atbiļde: Reigys autoūsta – ite kotrs pots varieja puorsalīcynuot par sovom zynuošonom Latgolys geografejā.
- Pa nakti tī guļ tramvaji i trolejbusi, bet pa nakti tī ari prīcojas ļauds i vīna nu vītom Reigā, kur vytu nakti var prīcuotīs latgaliski! Meklje pyrmū Vacreigys īlu piec bulvarim! Esi gotovs muzykalam puorbaudiejumam? Atbiļde: Klubs DEPO (ar nūruodi iz Taiseits Latgolā koncertu) – īspieja kotram koč reizi dzeivē sadzīdzuot latgaliski ar kuojuos apautim gumejnīkim
- Kai Krīvejis ūtrei leluokuo piļsāta var byut Reigā? Var. Caturtdīnuos bīžai pīpildeita ar lobim ļaudim i pīskandynuota ar latgalīšu volūdu. Atbiļde: Kopejneica Ļeņingrad (par gūdu Dabasu Durovu klipa prezentacejai i LA-LA-DRA pasuocīnim)
- Augsta škola tehniskim studentim. Pi poša Reigys geografiskuo i administrativuo centra. Lai puorts drupeit atsapyuš, bet struodoj kuojis! Atbiļde: Reigys Tehniskuo Universitate – pyrmais aizdavums – atrost nuokušā dīnā paradzātuo pasuocīna – Tehnodzeja – nūrisis vītu i ūtrais – pareizi nūduocuot kaidu latgalisku danci.
- Itū laukumu pa dīnom pīskandynoj olu kausu škindūņa, ļaužu smīkli, bet svātdīnuos daudzu bazneicu zvoni. Nu iteinis puor Latveju caur frekvencem kotru nedeli izskaņ vysys Latgolys vuords. Atbiļde: Dūma laukums – spēlis Māmais šovs laiks, kurymā jaunīšim beja juoparuoda i juoatmiņ dažaidys latgalīšu studenta sadzeivē nūdereigys lītys i procesi.
- Kai Luvra ar piramidom! Nakti prīcej ar skaistu gaismys i guņs spēli! Pošu reizi tī teik spūdrynuota pērle, bet cytim reizem ari latgaliskys idejis! Atbiļde: Kongresu noms – otkon dzīduošonys i spēlēšonuos aizdavumi.
- Latgolys Studentu centra štabs. Meklej Antonejis īlu 8. Ej iz ūtrū stuovu, tī pa kreisi, tod pa labi, otkon pa labi i klauvej pi duru pošā gola pa kreisi! Atbiļde: LgSC Reigys birojs – tautā saukts par Tonis biroju – muzykals aizdavums – spēle Uzmini melodeju!, kurymā dalinīkim nu dzīšmu fragmentim beja juoatmiņ 10 latgalīšu dzīsmis i tūs izpiļdeituoji.
Finišā – Esplanadē – Vokora stygys dalinīki tyka cīnuoti ar čaju. Paļdis Latgolys Regiona atteisteibys agenturai! Kai ari varēja nūsavērt i īsasaisteit LU Pedagogejis i psihologejis fakultatis teātra aktivistu – tautā sauktu par Bumbulim – improvizacejis spēlēs. Piec rezultatu apkūpuošonys par vysu veiksmeiguokū komandu izaruodeja Grabuli, bet vysi Vokora stygys dalinīki sajiema bolvys nu Latgolys Studentu centra – latgalīšu dzejis antologeju Susātivs i duovonu kartis gruomotneicā, grupys Borowa MC diskus Ui, lobs!, kai ari īejis biletus iz Latgaliskajā nedeļā paradzātajim pasuocīnim – Taiseits Latgolā klubā DEPO, Upītes Uobeļduorzu i grupys Borowa MC koncertim.


text:
Sastdiņ, 30. aprelī Latvejis Nacionalajā bibliotekā nūtyka latgalīšu literaturys i muzykys pasuocīņu cykla “Cyti godalaiki” ūtruo sasatikšonys reize “Agruo pavasara” zeimē. Par pasuocīņa veiksmeigu nūrisi ryupejuos Aigars Runčis, deļ tuo, ka pasuocīņa laikā beja juopagiust cīši daudz – planavuotūs div stuņžu laikā kūpā byušona īsavylka iz trejom.
Klauseituojus ar sovu stuostu, kas saraksteits jau pyrma loba laika, bet dabeigts viņ niu, prīcieja Ilze Sperga. Pyrmū reizi publiski izskanieja ari rakstneicys Laimys Muktupāvelys stuosts “Naatpazeitī zīdi“, kuru latgaliski puorlics Valentins Lukaševičs. Vysu beidzūt literarū pasuocīņa dali nūslēdze Juoņs Ryučāns (Ivars Magazeinis) ar sovom ailem. Muzykali puorsteidze i biblioteku ar sovom dzīsmem pīskandynuoja grupa “D-Light”, kas itūgod svinēs sovu pīktū pastuoveišonys godadīnu, i muzykants Anss Ataols Bierzeņš, kurs cytu dzīšmu vydā pīduovuoja ari kaidu pa vysam jaunu. Anss Ataols Bierzeņš iz leluo ekrana atruodeja dzīsmis “Babeņa” video verseji, pi reizis rozstuostūt fiļmiešonys gaitu i aizkulišu gadejumus.
“Agrais pavasars” nūsaslēdze ar seņ gaideituos gruomotys “Es soku. Tu soki. Puorsokys par krīzi” prezentaceju – gon vēļ bez pošys gruomotys – drupeit datryuka laika tipografejis dorbim. Itymā nedeļā gruomota gon byus pīeimama jau taustamā formatā i maja mienesī paradzātys prezentacejis ari cytuos Latvejis vītuos – sekojit leidza informacejai!
Paļdis Reigys Izgleiteibys, kulturys i sporta departamentam par atbolstu i Latvejis Nacionalajai bibliotekai par telpom! Paļdis vysim pasuocīņa dalinīkim, apmaklātuojim i paleigim pi organizeišonys!
Edeite
LgSC Reigys biroja vadeituoja


text:
11. oktobrī Jelgovā beja eipašs pasuokums. Tyka svinieta LgSC Jelgovys biroja 1 goda jubileja, kura oficiali beja 8. oktobrī.
Pasuokums beja prīkš bīdrim i aktīvistim, taču daudz beja sasalasiejušs i potencialī LgSC bīdri. Asūt kuplā skaitā, svineibys izadeve cīši jautrys! Suokumā Jelgovys biroja izveiduošonys iniciators īpazeistynuoja kluotesūšūs ar goda laikā izdareitū, puors vuordūs pastuostūt par kotru reikuotū pasuokumu. I tod suokuos pasuokuma naoficialuo daļa, kur tradicionali tyka azartiski dzīduots, korsti doncuots i spālātys dažaidys spieļis. Kai jou vysuos dzimšonys dīnuos īrosts, ari mes naiztykom bez torta, kas myusu gadiejumā beja kliņgers ar sveceiti vīninīka formā.
Tyka konstatiets, ka aizvadeitais gods beja ražeigs i jautrs! Tai turpynuosim i daudzus nuokušūs godus, cikom vīn Jelgovā byus latgalīši!
Olita, LgSC Jelgovys birojs


text:
Atejūt pavasaram, kod pamozom suoc mūstīs doba i kotrā cylvākā rūnās gribiešona vairuok dorbuotīs, arī mes, LgSC Rēzeknis jaunīši, izdūmuojom palutynuot sovys acs ar kū pateikamu i nūdereigu. I, prūtams, ka myusim nav nikuo svareiguoka, kai vairuok uzzynuot par Latgolys sirdi – Rēzekni. Ituo gods 13. martā nūguojom iz Latgolys Kulturviesturis muzeju i pavadejom laiku, apsaverūt izcylūs Latgolys pūdnīku dorbus vairuoku godsymtu ritiejumā. Verūtīs kartenis i eksponatus, izzynuojom Rēzeknis viesturi nu 9. leidz 20. godu symtam.
Piečuok sovus īspaidus apsprīdem pi čaja kruškys. Koč ari mes vysi naasam nu Rēzeknis, bet atkluojom, ka daudz kū asam jau zynuojuši par piļsātu.
Vīnnūzeimeigai myusus vysus vīnuoja gribiešona byut tyvuokim i zynūšuokim par Latgolu i vysu, kas ite ir nūtics i nūteik. Pozitivu emoceju īspaidā pi čaja kruškys rūsejuos sarunys par tū, kū lobu mes nu sevis varim dūt Rēzeknei i Latgolai kūpumā.
Īsokam vysim, kurim apnykuse zīmys kasdīneiba i kam sirdī ir Latgola, nūīt iz muzeju i atrast kū sev tyvu.
LgSC Rēzeknis biroja jaunīši


text:
Igauneja
Igaunejis Republika (igauņu: Eesti Vabariik) — vaļsteiba Pūstumu Europā pi Baļtejis jiurys. Vaļsteiba tur rūbežu ar Latveju dīnavydūs (343 km) i Krīveju reitūs (338 km). Baļtejis jiura skoloj Igaunejis molys vokorūs, pūstumūs Suomu leics, a dīnavydvokorūs – Reigys leics. Vaļsteibys 45 226 km² pluotā dzeivoj tik 1,31 milijoni dzeivuotuoju, ite vīns nu vysuzamuokūs bīzeibys ruodejumu Europā. Igauneja irā demokratiska parlamentariska republika, padaleita pīcpadsmit apleiciņūs. Golvysmīsts i leluokais mīsts — Talins.
Igauni vīna nu Baļtejis suomu tautu, kura etniskai radneiga suomu, līvu, votu i cytom tautom. Viesturiskai i kulturiskai igauņu zeme sasīta ar Švedeju, Daneju, Suomeju i Latveju. Igauņu volūda pīdar Suomugru volūdu saimei, jei leidzeiga suomu volūdai i tuoleimai leidzeiga vengru volūdai, tok natur radneibys ar latgaļu ci latvīšu volūdu. Igauņu, suomu, vengru i maltīšu volūdys vīneiguos vaļsteibys volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi Indoeuropīšu volūdu saimys.
Igauneja paslūdynova sovu napavaļdeibu 1918 gods pebraļa 24 dīnā, tok piec parvareigys daškieršonys PSRS, napavaļdeiba atjaunynuota 1991 gods augusta 20 dīnā. Nu 2004 gods maja 1 dīnys Igauneja irā Europys Savīneibys i nu 2004 gods marta 29 dīnys - NATO dalinīkvaļsteiba.
Puslopu ruodeklis
Etimologeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Igaunejis pošu pasauka ‘’Eesti’’, varama līta, izacēle nu romīšu viesturnīka Tacita dorba „Germania”, kurymā apraksteitys kai germaņu tautys, tai i reitu patautys ar pasauku „aisti” (latiņu: ‘’Aesti’’). [2] Tacits jūs aprakstejs kai cīši barbaryskys patautys, runojūšys vysā izškireigā volūdā kai cytys itamā apleicīnē. Taipoš skandinavu saguos Igauneja cieški apraksteita kai ‘’Eistland’’. Latiņvolūdeigajūs rakstīņūs igauņu zemis cieški pasauktys kai ‘’Estia’’ ci ‘’Hestia’’. Igauņu pošu tautys pasauka beja ‘’maarahvas’’ (zemis tauta). Tik 19 godu symtā, kab styprynuotu sovu nacionalū ideņtitetu, igauņi sovu tautu i zemi suoce saukt pa cytu volūdu paraugam ‘’Eesti’’. Latgaliskuo i latvyskuo pasauka „Igauneja” izacāluse nu Henrika kronikā apraksteituos Ugaunejis pasaukys, kura pa latvīšu lingvista Juoņa Eņdzelina guodim, bejuse izrunojama kai ‘’Ügaunija ‘’ [3]
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Igauneja jau 13 godu symta suokuos pīmynāta kai igauņu patautu apdzeivuota teritoreja, sasadorūša nu 8 zemu. Piec pyrmūs krysta vaidu Baļtejā (13 godu symta suokuos) Igaunejis zeme padaleita pa pusei – Dīnavydu Igauneju īslēdze Livonejis Konfederacejā, a Pūstumu Igaunejā nu 1219 da 1346 īstateja Igaunejis gercogisti kai Danejis vaļsteibys daļu, a piečuok puordeve vuocīšu Teutonu ordynam. Jau par godu itei zeme atdūta Livonejis ordynam. Livonejis Konfederacejā nalītova Igaunejis pasaukys. Jei atdzeivynuota 1583 godā, kod pūstumu Igauneju puorjēme Švedeja i juos sadorā beja pa sevim voldoma Igaunejis gercogiste (piečuok proviņceja). Dīnavydu Igauneja 1561 godā tyka Lītovys Lelajai Kunigaitejai (LDK, nu 1569 goda Obeju Tautu Republikai). Piec Obeju Tautu Republikys i Švedejis vaidu (1600-1629) dīnavydu Igauneja ītyka Švedejis sadorā, tok nabeja sasīta ar Igaunejis proviņceju, a kūpā ar pūstumu Latveju (Vydzeme i Reigys mīsts) īguoja Livonejis proviņcejā.
Nu 1645 goda, kod Švedeja puorjēme nu Danejis Sāremys solu[4], da Pūstumu vaidu beigom (1721) vysa igauņu apdzeivuotuo teritoreja pīdarēja Švedejai (lelums švedyskai runojūšu dzeivuotuoju beja repatriāti da Švedejis piec vuocīšu okupacejis Ūtrūs pasauļa vaidu godūs). 1721 godā vysys piec Pūstumu vaidu švedu vaļdeituos igauņu i latvīšu zemis tyka Krīvejis imperejai. Nazkodejuo švedu Igaunejis proviņceja pasadareja par Igaunejis guberneju, a Livonejis proviņceja – par Liflandejis guberneju.
Igaunejis napavaļdeiba īstateita 1918 gods pebraļa 24 dīnā, koč i mīreigai tū dareit trauceja vuocīšu okupaceja nu 1918 gods pebraļa da nojabra mienešam. Piec Vuocejis kapitulacejis Pyrmajūs pasauļa vaidūs 1918 gods nojabra 11 dīnā, sovu dorbu atjaunynova Igaunejis Tamlaiceiguo Vaļdeiba, kuru vadeja Konstaņtins Petss.
Ūtrūs pasauļa vaidu suokuos 1940 gods juņa mienenesī, pa aizagreigam TSRS i Vuocejis sasprīdumam, vaļsteibu okupej Sovetu Savīneiba i jau par mienesi pataiseita Igaunejis Sovetu Socialistiskuo Republika. 1940 gods augusta mienesī Igauneja daškierta Sovetu Savīneibai. Nu 1941 da 1944 godam, kod vaļsteibu kontrolej vuocīšu armeja, Igauneju puorjam Ostlandis komisiariats i īdzeivynoj Trešuo Reiha politiku.
Seviški lela pretiveiba Sovetu Savīneibys okupacejai aizsuoce 1987 godā, kurei, taipoš kai Latvejā, zynoma ar pasauku „Dzīšmuotuo revoluceja”. 1989 gods augusta 23 dīnā nūtyka „Baļtejis ceļš”. 1900 godā atjaunynuoja Igaunejis Apsardzeibys Savīneibu (‘’Eesti Kaitseliit’’). 1991 gods augusta 20 dīnā Vysaugstuokuos padūmis sasprīdumā pījieme Igaunejis vaļstiskū napavaļdeibu. 1991 gods seņtebra 17 dīnā Iganeja tyka par Saškiertūs Naceju Organizacejis (SNO) dalinīkvaļsteibu. 1992 gods juņa mienesī nūteik naudys reforma – rubli paslūdynoj kai nalīteigu i atjaunynoj Igaunejis kronu. Tymā pošā godā pījam jaunu konstituceju. 1944 godā Krīvejis armeja nūīt paceli nu Igaunejis teritorejis, palīkūt tik Petseru i Viru Ingrejis apleicīnē (tān ‘’de facto’’ Krīvejis Federacejis teritoreja).
Nu 2004 gods maja 1 dīnys Igauneja irā Europys Savīneibys i nu 2004 gods marta 29 dīnys NATO dalinīkvaļsteiba. Nu 2011 gods janvara mieneša oficialais atsaskaitīņu leidzieklis Igaunejis Republikā irā eura.
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Igaunejis rūbežs ar Latveju dīnavydūs irā 343 km, reitūs ar Krīveju 338 km. Nu 1920 da 1945 godam Igaunejis rūbežs ar Krīveju, pījimts pa 1920 goda Tarbatys Mīra Dasarunu, beja aiz Narvys upis pūstumreitūs i aiz Petseru mīsta dīnavydreitūs. Ituo teritoreja, aizjamūt 2,300 km² lelu pluotu, Stalins nalykumeigai daškīre Krīvejai Ūtrūs pasauļa vaidu beiguos. Deļ tam rūbežs iz vyds Igaunejis i Krīvejis navā nūstateits da myuslaikim.
Igauneja irā Baļtejis jiurys reitu molā taišni preteim Suomejai par Suomu jiurys leici iz daaugūšuos Reitu Europys platformys iz vyds 57,3 ° i 59,5 ° pūstumu paralelem i 21,5 ° i 28,1 ° reitu meridianim. Reļjefs zams, vydyskai tik 50 m viers jiuru leidzīņa. Vaļsteibys pošu augstais kolns – Lelais Munamegs (Suur Munamägi) dīnavydreitūs pasaceļ 318 m viers jiuru leidzīņa. Jiurmalis garums dasnīdz 3,794 km – ite jiurai daudzi leiču i šauru. Taipoš Igauneja tur vaira kai 1,500 solu (10% vaļsteibys pluota), tok dzeivoj tik kaiduos 9-10 soluos. Leluokuos irā Sāremā i Hījumā solys[5][6], kurys kūpā ar cytom mozuokom solom sataisa div apleicīņus.
Igaunejis klimats irā pūstumu dalis māranajuo zonā i puorīmys zonā iz vyds jiuru i koņtinentaluo klimata. Igaunejā irā četri godslaiki, vysi gondreiž vīna garuma. Vydyskuo temperatura sveirej nu 16.3 °C Baļtejis jiurys soluos da 18.1 °C zemisvidīnī juļa mienesī, goda pošuo syltuokajuo mienesī, i nu −3.5 °C soluos da −7.6 °C zemisvidīnī pebraļa mienesī, pošuo soltuokajuo mienesī. Vydyskuo goda temperatura Igaunejā irā 5.2 °C.[7] Vydyskais krytuļu daudzums nu 1961 da 1990 godam beja nu 535 da 727 mm par godu.[8] Snīga bīzums, kurs vysu bīzuokais irā dīnavydreitu Igaunejā, parostai byun nu dekabra mieneša vyds da vāleimom marta mieneša dīnom. Igaunejā irā vaira kai 1400 azaru, kuri pa lelumam mozi. Leluokais azars Peipuss (Peipsi) - 3,555 km2 pluotā. Vaļsteibys teritorejā i daudzi upu, tok vysys nalelys. Pošys garuokuos upis Vyhandu (162 km), Pernova (144 km) i Pyltsama (135 km). Taipoš byun daudzi pūri i peisi.
Politiskuo sistema[pataiseit | labot pirmkodu]
Igaunejis Republika irā parlamentariska demokrateja, kuramā prezidentu ībolsoj parlaments (ībolsuošona kas pīktū godu), Vaļdeibu taisa premjerministris, kuru pazeimoj prezidents, i 14 ministri. Lykumlaideibys vaļdi tur parlaments Riigikogu, kurs sadora nu 101 deputata. Parlamentu ībolsoj taisnā proporceigā ībolsuošonā iz četrim godim. Tīsu vaļdis pošu augstuokais organs irā Riigikohus ar 17 tīsnešim, kuru prīškinīku pazeimoj prezidents, a piečuok apstyprynoj parlaments da myužu.
Administrativais dalejums[pataiseit | labot pirmkodu]
Igaunejis Republika padaleita 15 apleiciņūs (maakond). Itaids dalejums irā nu 1990 gods, kod Igauneja atjaunynova napavaļdeibu nu Sovetu Savīneibys. Apleicīni seikuok padaleiti 33 mīstūs (linn) i 194 pogostūs (vald). 13 nu Igaunejis mīstim natur izškireigu pošvolda tīseibu i sadora kaudu nu pogosta pluotim.
Ekonomika[pataiseit | labot pirmkodu]
Igauneja irā jauna Europys i Pasauļa Tierdzeibys organizacejis dalinīkvaļsteiba, lūbeigai puorguojuse pi paveiceigys tierga ekonomikys i tur styprys saitys ar Vokoru Europu vaļsteibom. Pyrmuo nu Baļtejis vaļsteibom, kura īdzeivynoja euru kai vaļsteibys valutu. Pa Krīvejis krizei 1998-1999 godā, taipoš kai cytu Baļtejis vaļsteibu ekonomika, mudrai pīauga (vydyskai 5% par godu, 2004 godā – 6,2%). Inflaceja 2004 godā beja 3%.
Golvonuos ekonomikys atzaris – elektronika, telekomunikacejis, jiureiba. Vaļsteibā izraisteita transporta infrastruktura. Seviški zeimeigu ītaku dora jaunuos tehnologejis nu Suomejis, Švedejis i Vuocejis, treis leluokim tierdzeibys partnerim. Nasaverūt iz tū, ka īmūšais saskaitys deficits palīk lels, vaļsteibys budžets tur €151 miljonu viersejumu. 2005 gods pādejuo catūrtdalē bezdorba leidzīņs dasnīdze 0,7%. Saleidzynūt ar tū pošu 2004 gods catūrtdali, nadorbs pasamazynoja par 1,5%. Nu 2011 gods janvara 1 dīnys Igaunejis krona puormeita iz Euru.
Demografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Igaunejā 2009 godā dzeivova 1 340 415 dzeivuotuoju.[1] Dzeivuotuoju bīzeiba 29 cylv./km². Gondreiž vīna trešdale nu vysu dzeivuotuoju dzeivoj golvysmīstā Talinā. Cyti leluoki mīsti irā studentu mīsts i dīnavydu golvonais centrys Tarbata, industrejis rūbežmīsts Narva i vosorys atpyutys centrys Pernova. Vaļsteibā dreiži mazynojās dzeivuotuoju skaits deļ emigracejis, zama dzymstamuma leidzīņa i lela mierstamuma. Vydyskais vaļsteibys dzeivuotuoja vacums irā 39,9 godu. [9] Samārā ar pasauļa ruodejumim, vydyskais pasauļa dzeivuotuoja vacums irā 28,4 godu. Vydyskais dzeivis garums 72,82 godu. 2008 godā 69% vaļsteibys dzeivuotuoju dzeivova mīstūs, cyti soluos.
Etniskais sadors[pataiseit | labot pirmkodu]
Volūda[pataiseit | labot pirmkodu]
Oficialuo Igaunejis Republikys volūda irā igauņu. Pa 200 goda datim, tei irā dzymtuo volūda 83,4% Igaunejis dzeivuotuoju.[10] Igauņu volūda pīdar Suomugru volūdu saimei, jei irā radnesteiga suomu, līvu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru latgaļu, latvīšu, krīvu i švedu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei.
15,3 % Igaunejis dzeivuotuoju dzymtuo volūda irā krīvu. Taipoš jū zyna lelums vacuoku godu igauņu, kas dzeivovuši sovetu okupacejis laikā. 2006 gods apklausys dati līcynoj, ka krīvyskai runuot var 66% vaļsteibys dzeivuotuoju, kurim krīvu volūda navā dzymtuo. Taipoš 46% runoj angliskai i 22% vuocyskai.[11]
Religeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Igauneja irā vīna nu mozuok religiskajom vaļsteibom pasaulī[12]. Pa 2000 gods datim tik 32 %[13] dzeivuotuoju īskaiteja sevi pi kaidys konkretys ticeibys:
- 152 237 evangeliskī ļutari
- 143 554 pravoslavi
- 6 009 baptisti
- 5 745 Jehovys līcinīki
- 3 823 katuoli
- 2 515 staroveri
- 1 561 adveņtisti
- 1 455 metodisti
- 1 387 musulmoni
- 5 008 cytu religeju pīstuovi[14]
Pa 2005 gods apklausys datim, 16% Igaunejis dzeivuotuoju „tic, ka ekzistej Dīvs”, 49% „tic, ka irā kaids naviņ gors ci dvēseliska energeja” i 10% „natic ni kaidam naviņ dīvam, ni goram ci dvēseliskai energejai”.[15] Pa itim datim, Igaunejā irā mozuokais Dīvam ticeigū cylvāku skaits Europys Savīneibā.
Sports[pataiseit | labot pirmkodu]
Sports irā zeimeiga Igaunejis kulturys dale. Pa napavaļdeibys paslūdynuošonai 1918 godā, Igauneja kai naceja pīsadaleja 1920 gods Vosorys Olimpiskajuos kaituos, koč i Olimpiskuo komiteja tyka īstateita 1923 godā. Pyrmuos Zīmys Olimpiskuos kaitys beja 1924 godā. Igaunejis atleti pīsadaleja Olimpiskajuos kaituos da 1940 goda sovetu okupacejai. 1980 gods Vosorys Olimpiskuo kaitu buruošonys regata nūtyka golvysmīstā Talinā. Atjaunynūt napavaļdeibu, Igauneja pīsadalejuse vysuos Olimpiskajuos kaituos. Vysuvaira medaļnīku Igaunejai irā vīglatletikā, ceiksteišonuos i leidzonumu sleižuošonā.
Kīkings irā vysā jauns sports, kuru radeja Ado Kosks Igaunejā 1996 godā. Tys irā sports ar specialai puormeitim šyupeļom, kuramuos sportists raudzej apsagrīzt par 360 gradu.
Verīs taipoš[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ 1,0 1,1 Most requested statistics
- ↑ Germania, Tacitus, Atdale XLV
- ↑ Igaunija
- ↑ History of Sweden
- ↑ World Info Zone
- ↑ World InfoZone – Estonia
- ↑ EMHI
- ↑ Sademed, õhuniiskus
- ↑ (Angliskai)CŽV pasauļa faktu gruomota: Igauneja
- ↑ (Angliskai)Estonia Today - POPULATION BY NATIONALITY
- ↑ (Angliskai)Europeans and their Languages (14 psl.)
- ↑ Country Studies: Estonia - Religion
- ↑ Statistical database: Population Census 2000 - Religious affiliation
- ↑ 2000 m. surašymas: pasiskirstymas pagal religijas.
- ↑ (Angliskai) Eurobarometer on Social Values, Science and technology 2005 - 11 puslapis


text:
Auga, auga rūžeņa sorkona dorzā,
Zam tū rūžu, zam tū rūžu guļ jauna meitiņa
Ai, meittiņ, ai, meitiņ, tevi mōte sauce,
Zynu, zynu, prūtu, prūtu, ka maņ mote sauce
Gryb muni mōte pi to vacū atdūt,
As tū vacu, as tū vacū moza negribēju,
As tū'i vacū pa vortīmi raidēju,
Pa vortīmi raidēju ar akmeņi svīžu,
Ai vacijs, ai vacijs nasaverīs atpakaļ
Kab' tu tai nuītu, ka naatsagrīstu!
Gryb muni mote pi to jaunū atdūt,
As tū jaunū, as tū jaunū moza īmeiļoju,
Klausēšu momeņai pi to jauno īšu
As tam jaunam, as tam jaunam vainadzeņu dūšu!
Dziesmu pievienoja: Aija Ruža


text:
Šudiņ nu reita beju Valsts Policijā. Jelgavas pylsātas porvaldī. Pīsacieju rotu nūzagšanas faktu. Man patyka policejī :) Tī ir laipni un atsauceigi policisti. Mani pat nikur napasyutēja, a īrūsynō kriminālprocesu, kurā es asu cītušais. Ar mani strōdō divejas policistes. Vīna pīredziejuse un ūtra beja pyrmū reizi dežurā. Sarakstē vasalu tonnu vysaidu papeiru.
Kod vyss beidzēs, braucem apzavērt nūzīguma vītu. Ar bobiku (yAЗ-469)! Es naasu braucs taidā tehnikā nu padūmju laikim. Paprasieju, voi par benzinu nasaīt mienesī izdūt vaira naudas, kai aparats pats moksoj. Uz kū šopers skumeigi pascē, ka pi jūs “taupeibas režims”. Man gon pošam rōdīs, ka taupeibas režims policejā turpynojās nu 1991.goda :( Tai var sprīst radzūt, kaidūs apstōkļūs ļauds strōdoj.
Nu tagad atlīk viņ gaideit ziņas…


text:
Gepards
Gepards (latiņu: Acinonyx jubatus) irā lels kaču saimis plieseigais zviers. Itys kačs dzeivoj Afrikā i Centraluos Azejis dīnavydūs.[1]
Izavierīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
- Auguma garums: nu 115 da 140 cm
- Astis garums: da 80 cm
- Svors: nu 40 da 65 kg
Daudzatmejeiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Gepardim irā 6 zamškiru:[2]
- Saharys gepards (Acinonyx jubatus hecki)
- Dīnavydu Afrikys gepards (Acinonyx jubatus jubatus)
- Reitu Afrikys gepards (Acinonyx jubatus raineyi)
- Centraluos Afrikys gepards (Acinonyx jubatus soemmeringii)
- Vokoru Afrikys gepards (Acinonyx jubatus velox)
- Azejis gepards (Acinonyx jubatus venaticus)
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ BigCats.ru — Гeпapды
- ↑ BioLib Profil taxonu — druh gepard štíhlý Acinonyx jubatus (Schreber, 1775)


text:
.
Kai tī beja, na beja, tok atguoduot ir kū. Sibireja loba vīta, par reizis sasajussi kai godu divdesmit vaira dzeivuojs – ari tymā laikā, kuruo nimoz naatguodoj i kod teve vēļ nimoz nav bejs.
Kas par tū, ka mes ar Ilonu paspējem byut i Lenina unučkys i saguoja pat pionerūs īsastuot, pravda naatguodoju, kur jī palyka i kurā šaļtī pagaisa vysi pioneri i galstuki. Tok tū viņ zynu, ka munā školā iz beigom mūdē beja divejis kombinacejis: a) prīveite ap koklu i pi kryušu pioneru nūzeimeite, b) ap koklu galstuks, a nūzeimeite īsprausta kabatā, protestejūt par tū, ka tī raksteits krīvyski, na latvyski.
Pioneru to Sibirī vaira nav, koč vēļ paguojušā godā Igoram Babram beja izadevs dabuot diplomu kai rajona lobuokajam kombaineram, a veikalā “KoBчer” tiergoj kladis ar sorkonim vuokim, PSRS gerbim i Lenina golvom. Bez vysa tuo juosoka, ka pi Ačinskys muzeja iz gaņku beja pakuortys izavādynuot vysaidys suknis: i zaldatu, i komunistu, i pionīru.
Partū otkon Sibirī ir medicina! I kaida medicina!
Kai tī beja? Padūmu medicina ir lobuokuo medicina, i padūmu uorsti – lobuokī uorsti iz pasauļa? Ni valna! Lobuokuo medicina ir krīvu medicina! I krīvu uorsti ak jau ir breineigi uorsti! Ka tik jim teik kluot. A vareibys nūspruogt iz slimneicys gaņku voi pi registraturys lūdzeņa nikod natryukst!
A suocēs vyss cīši navaineigai. Tymā dīnā, kod daļa nu myusu bejom nūguojuši iz arhivu, a daļa iz bazneicu i televizeju i sazeimiejuši Juoņadīnys afišys, suocēs medicinys epopeja. Nikuo troka jau tī nabeja – īdami nu bazneicys, kur bez bazneickunga i myusu vēļ beja 2 buobys: vīna svātule pa prīšku maisējēs, a ūtra bazneicys pakalē bubinēja, īguojom poliklinikā. Pi tuos pošys reizis pa ceļam bejom ari apbedeišonys salonā, puors unikalūs veikalūs, tok itūreiz na par tū. Par grobim, jūs dizainu, kai ari veikalu sortimentu kaidu cytu reizi, ka tei cyta reize daīs. Taidu vaiņuku es da tam nabeju redziejuse i piec tam redzieju tikai dzerauņu kopūs!
Nacyluo poliklinikys uorīne nasūlēja ni pusi nu tūs lobumu, kū dabuojom vydā. A nūsavērt beja kū! Kod puorkuopem izdrupušū betona slīksni, pyrmuo acīs dyurēs tymsa. Dryums vestibils, izlykts ar izdeļdeitom betona plitkom, taids kai zals voi kas, a tymss kai eļnē. Apleik pluovoj vysaidi ciļvieceni, kas akuratnai stuojās rynduos voi sēd pi kabinetu durovu iz izļūdzeitu bryuna dermantina beņču (nazkod taidi beja kinoteatrūs, aktu zalūs i vēļ naseņ redzieju, ka Varakļuonu kulturys nomā ari taidi ir).
Pa lobai rūkai beja taida kai kletka, kai cītums. Zylys restis, zyli kuoši i petlis. Laikam garderobe. Vyss aizslāgts i dryums. Pa kreisai rūkai beja registratura, kur vydā ak jau sēdēja kaida kompetenta persona, tok redzēt nikuo navarēja, a voi ta mes vēremēs? Guojom tuoļuok.
Pa bryunu koridoru i trepem varēja tikt vēļ iz vīnu vestibilu. Pi sīnys beja nazkaidi cīši unikali materiali, tok vylks ar jim, beja tik tymss, ka obrozi taipat nasaītu, a zibspuldzi lītuot nasagribēja. Lai jau nadūmoj, ka mes kaidi turisti voi separatisti! Vēļ tī beja izsteidziejuse paļma i nazkaidys cytys pučis. Beja ari puors babys, kas ar nūlemteibys sagrauztom sejom sēdēja pi uorsta durovu.
Nu īviereibys cīneigu objektu juoizceļ taida nalela bryuna kaste, kai kartoteka voi kas, kur beja salyktys lapenis ar vuordim i pa vydu beja apdrupuša kartona lapenis, iz kurom beja ni to uorstu, ni to pacientu kataloga uzvuordu pyrmī burti, ziļbis, ni to kas (napīmiņu vaira). Tok tei kaste beja cīši svareiga! Iz tuos kastis turējēs vysa sistema. Tik mes tai ari nasaprotom tuos sistemys.
Varēja īt ari iz ūtrū stuovu, tok tī nabeja nikuo loba. Gaiši zyla trepu telpa i vēļ nazkaidys gaiši zylys restis. Beja vēļ vīns kambars, ni to otkon nazkaids vestibils. Tī varēja dabuot informaceju par narkotikom i nūsajimt iz flurogrammys. Pi durovu daga lampa – voi nu kaids beja vydā, voi taišni ūtraiž dreikstēja īīt.
Vēļ nazkur beja teksts, kaida ir uorsta profesejis izredzeiteiba, cik tys ir cāls dorbs. Beja ari pacienta styureits, kur varēja puorskaitēt nazkū smolkim burtim raksteitu. Beja nazkas ari par zornu saslimšonu voi zaglim – plakats ar malnom rūkom. A varbyut par AIDS?
Tok vysa nogla beja tymā kūka kastē – ni to kartotekā, ni to pacientu sarokstā, pīrokstā, registrā. Ituos meiklis mes tai ari naatguoduojom. Voi tī pīsaroksta? Voi varbyut redz, ka ir pīsarakstiejs?
Kab ekspediceja byutu izadavuse, ar tū myusu pīdzeivuojumi ar krīvu medicinu nasabeidze. Speciali nūguojom garom mudruos paleidzeibys stacejai (mudra to jei gon nav, tū mes jau zīmā redzējem, a bkg. Cakuls itū breinumu pat nūjēme kinā – kai mudruos paleidzeibys mašyna, čut dvasdama i zylus dyumus kiupynuodama, ruopuoja pa ceļu labi ka iz 20 km/h!) i otkon nūsaprīcuojom par breineigajim uorstu kitelim i golvonū objektu – mašynom.
I šudiņ pīmiņu, kai nazkod pyrms pīcpadsmit divdesmit godu muna mama braukuoja ar taidom mašynom iz izsaukumim. Es pat zynu, kai tī vydā izaver! Kabinē ir div sādvītys, a pa vidu zaļgonbryuns metala pacālums, kas braucūt sasylst. Ka ilgi brauc, iz juo gryuts nūsēdēt – pakale svylst. A aizmugurē ir vīta nastuvem. Juos īkuortys taiduos kai cylpuos i, ka brauc pa dūbem, breineigi krotuos. Pi šofera kabinis ir taids kai sūleņš, a sīnys vītā iz pošu kabini ir beidami stykli voi plastmasys. I durovys ir pakalē i vēļ vīnys lobajā pusē. Vēļ tī parosti ir rezervis skrituļs, luopsta, benzina kona i kaids spaņs. Vysmoz ogruok Viļānūs tai beja, par Ačinskys mašynom nagaranteju. Varbyut jim, cylvākim, tuo spaņa i tuos luopstys nimoz nav.
Vysmoz pa vysu laiku, cikom sabejom Sibirī, par vysom dzeraunem i piļsātom redzējem tik vīnu izkapti. Zuole (ņuotris i dodzi) to beja nūpļauta vairuok vītuos – vīnā krustuojumā, kur pa vydu beja reklama, i vēļ vīnā vītā. Koč navar zynuot, voi tys beja dareits ar izkapti.
Poša redzieju, kai vīna buoba, īguojuse ni to pļovā, ni to džungļūs pi sovys sātys pakša, zvetej ar kapli – kaplej tū zuoli nūst. Nu bet sirdeiga beja kai maita, sasajāmuse taidam dorbam. Es piec tam sātā paraudzieju pakaplēt taidu pļovys zuoli. Nu, tī vajag īkšu!
Bet, atsagrīžūt pi krīvu medicinys, juosoka tai – tys stuosts par polikliniku i mudruos paleidzeibys mašynom beja tikai zīdeni. Varbyut koč kod saīs pastuosteit ari par ūgom i ūdzeņom (kai es ar pasi zūbūs pajiemu prīškā 2 registraturys i t. t.).
Tok vysleidza juosoka – a labi ka tai. Labi, ka tei izkapts myus napļuove vysus nu vītys, a tik tai drupeit pakaplēja: vīna sasysta, vīna applauceita, treis izmežgeitys kuojis, sešys ērcis, švaka dūša, koklys cīš i temperatura. Varbyut kuo damiersu, atlaidit!
Krīvu medicina – loba medicina. Lobuok par jū zynuot, atguoduot i pasasmīt, ni dabuot iz sovys uodys. A lai Dīvs pasorgoj!


text:
Par projektu
Projektu eistynoj LU LFMI Latvīšu folklorys kruotive (saturs, skenētī materiali, manuskripti) sadarbeibā ar Ainaru Brūveli (škārsteikla rysynuojuma izveide i finansiejums). Projekta tehniskū realizaciju dora SEED IT.
LFK digitaluo arhiva mierkis ir padareit škārsteiklā pīejamus i ārti lītojamus Latvīšu folklorys kruotivis globuotūs materialus – manuskriptus, biļdis, audio i video īrokstus, i cytys vierteigys folklorys materialu kolekcejis.
LFK digitalais arhivs sabīdreibai ir pīejams bez moksys. Sevkuram ir dūta īspieja na tik skaiteit, viertīs i klauseitīs tautysdzīsmis, teikys, puosokys i c. žanrus, bet ari īpazeit folklorys materialu kolekcejis kai unikalu vierteibu, kū pīrakstejušys, apkūpuojušys i LFK īsyutejušys Latvejis kulturviesturē nūzeimeigys personys, daudzys Latvejis školys, augstškolys i cytys organizacejis.
LFK digitalais arhivs folklorys pietnīceibai pīduovoj materialu sasaisti ar dažaidim materialu ruodeituojim i žanru klasifikacejis principim. Izstruodojūt detalizātu metadatu sistemu i tekstu atlasis reikus, LFK digitalais arhivs teik taiseits par pietnīcysku instrumentu, jo seviški nūdereigu folklorys i tradicionaluos kulturys studentim i namaterialuo kulturys montuojuma pietnīkim.
LFK digitaluo platforma ir leidzeklis komunikacejai ar sabīdreibu. Kotrys teik aicynuots pīsadaleit LFK digitaluo satura pylnveiduošonā: paleidzūt atšifrēt manuskriptus, kab tymūs raksteitū varātu automatiski meklēt, i tulkojūt tūs cytuos volūduos, atpazeistūt i precizejūt biļdēs radzamūs cylvākus i vītys, paleidzūt nūskaidruot folklorys pīraksteituoju i teicieju personeibys.
Dorba grupa:
Vadeituoja: Sanita Reinsone
Programātuoji: Uldis Ķirsis i SEED IT komanda
Redaktoris: Elīna Gailīte, Justīne Jaudzema, Kristīne Pokratniece, Digne Ūdre, Elvīra Žvarte
Specialisti, konsultanti: Ainārs Brūvelis, Sandis Laime (teikys), Aigars Lielbārdis (buramvuordi), Aldis Pūtelis (dainuskapis.lv), Māra Vīksna
Skenātuojis: Lingita Lina Bopulu, Anna Laganovska, Signe Raudive, Antra Upeniece
Kontakti i atbolsts
E-posts: garamantas@lulfmi.lv
Twitter: @garamantas
Garamantas.lv atbolsta grupa jaunumim, diskusejom i vaicuojumim Facebook i draugiem.lv portalā.
Paļdis par volūdu tulkuojumim:
Nadežda Aleksejeva, Tsimafejs Avilins, Udo Bongarcs, Asta Katute, Hannes Korjus, Kaisa Kulasalu, Svetlana Pogodina, Kristīne Pokratniece, Valda Salmiņa, Inga Sindi.
Atbaļsteituoji
Projekts teik eistynuots ar LR Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis budžeta apakšprogramys 05.04.00 „Krišjāņa Barona Dainu skapis” i Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstu.
Sadarbeibys partneri i draugi:
Latvejā:
- Latvejis Nacionaluo biblioteka,
- LU Matematikys i informatikys instituts,
- Bolvu centraluo biblioteka,
- SIA Lursoft,
- Bolvu nūvoda muzejs,
- Valkys nūvoda centraluo biblioteka,
- Ūziņu biblioteka.
Cytur:
- Berlinis Vaļsts biblioteka (Staatsbibliothek zu Berlin – Preußischer Kulturbesitz),
- Igaunejis folklorys arhivs (Eesti Rahvaluule Arhiiv).


text:
Šudiņ
Nazkaida haļavnō dīna. Vysu dīnu jōbyun mōjtureibas stundem, bet seikī iz školu atgōjušs svātku drābōs i nikaida veiliešona, sleipiešona navar nūtikt. Siež datoru kabinetā un modelej 3D objektus. Vysi māmajā storā :) Vysi sātā viļks nu interneta SketchUp un modelēs da vamta :) Programma naņ pošam ari pateik. Sprosta kai 5 kapeikas un rezultati īspaideigi. Ka interesanti, var nūviļkt te.
Spama komentari
Beidzūt šudiņ vairs atverūt blogu, navāgō dzēst spama komentarus. Kapču nalyku. Uzlyku divejus spraudņus:
- Trackback Validator. Kas sorgoj nu trackback spama;
- Did You Pass Math?. Kas līk saskaiteit divejus cyparus pyrms komentiešonas. Beju jau iztulkōjs latgaliski, bet deļ kodejuma nasakriteibas jis sōka napareizi strōdōt. Atrysinōšu problemas laika gaitā.
Cerams, ka kaidu strāčeiti byus gona ar taidu aizsardzeibu. Ka nā, taisiešu hidden laukus ar JavaScript’im.
LV90
Šudiņ byus koncerts par gūdu svātkim. Tai kai es asu pīdzeivōjs vaļsts īkōrtu maiņu, tod ir izastrōdōjuse nazkaida imunitate pret vysaida veida propogandu. Nazkai rōdīs, ka svātku pasōkumi itymā godā nalabi ūž pec sprostas propogandas. Obligātī pasōkumi, tikšanōs ar vysaidim pareizīm pensionarim/varas pōrstōvjim, atributika vītā un navītā utt. Tpfu! Nazkod jau pīdzeivōts… Mozais ari vakar paziņō, ka Latvejas prezidents ir Atlers (bez “Z”). 3,14zdec, jō godūs pasceit vōrdu “Prezidents”. Tai pat, kai mes vysi zynōm vōrdu “ĻEŅINS”! WTF???
Drang nach Osten
Reit braugšu uz Ludzu! Haбepycb BпeчaTлeHий!
Byušu runōjs…


text:
Šudiņ beja ūtrō mōceibu semestra pyrmō dīna. Kalamburs sagō :) Dīna super! Dūmōju, ka byus švakōk. Jau nu poša reita man beja stunda pi 6a klases. Napateikama publika. Bet es īdevu žaru! Lyku raksteit 1h informatikā par informacejas kodiešonu (gi, gi). A tod pīroksti 2h garumā mōjtureibā par lūkšņu metalu. Paraleli tam 14 paskaidrōjumi direktorei un 2 individualas pīzeimes dīnasgrōmotā. 3 nu škoļnīkim ir izsaukti vacōki uz školu. Ckaзka.
Ar parostajim bārnim nu normālajōm klasem ari labi pastrōdōm – tyka izvyrpōti ryčagi varstaka skryuvem. Vasali 5 goboli. Dyžan lobi un kvalitatīvi.
Tai vot! Lobim bārnim dōvonas a slyktajīm žogori!
Pirmā diena skolā
Šudiņ beja ūtrō mōceibu semestra pyrmō dīna. Kalamburs sagō :) Dīna super! Dūmōju, ka byus švakōk. Jau nu poša reita man beja stunda pi 6a klases. Napateikama publika. Bet es īdevu žaru! Lyku raksteit 1h informatikā par informacejas kodiešonu (gi, gi). A tod pīroksti 2h garumā mōjtureibā par lūkšņu metalu. Paraleli tam 14 paskaidrōjumi direktorei un 2 individualas pīzeimes dīnasgrōmotā. 3 nu škoļnīkim ir izsaukti vacōki uz školu. Ckaзka.


text:
Nazkod rakstieju, ka taisu ISO standarta tehniskō roksta burtus. Dorbs ir padareits. Dagō vāļ pi burtim daraksteit metodiskū dorbu deļ školas. Dorbs ir pseidozynōtnisks murgōjums, bet ja nu kaidam sazavajaga?
Sapakōju vysu pasōkumu vīnā arhivā. Arhivs satur metodiskū dorbu, katalogu ar latīņu alpabeta lelajīm, mozajīm burtim un cyparim. Kotrs simbols ir atsevišķā *.SVG failā uz vīnas A4 lopas ar paleigteikleņu. Vysu simbolu sastōvdaļas ir atstōtas. Simbols nav vīns vasals, bet ir rediģiejams. Viņ nazasmejit par tū, kai burti ir sastaisieti :) Kai mōcieju, tai i mōvu. Naasu vektorgrafikas guru, bet autodidakts.
Arhivā vāļ ir katalogs ar fontim un katalogs ar *.DOC failim lītōšonai školā/tehnikumā/augstškolā.
Saglobōt arhivu ar LVS EN ISO 3089-0:1997 burtim SVG formatā sovā datorā.
P.S. Burtu lobōšonai īsoku Inkscape.
P.P.S. Atrašu “blusas” palobōšu un izlikšu burtu v.2.0 :)


text:
18 godu symts
Laika skaiteišonys zeimeibā 18 godusymts irā laika periods, kurs suocēs 1701 godā i tuoļuojuos da 1800 gods (īskaitūt) pa Gregora kalenderam.
Nūtikšonys[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1725 g. Jezuitu dokumentūs pasaruoda pyrmais latgaļu teksts - dasagrīzšona "svātajam kūkam" līpai.
- 1730 g. Izdrukavuota pyrmuo latgaļu gruomota (navā izaglobuojuse)
- 1750 g. Vilnē izdrukavuota J.A.Hilzena gruomota Inflanty
- 1753 g. Izdrukavuoti Evangelia Toto Anno (t.s. "Osyuna evaņgeleji"). Irā izaglobuojuši. Plaši lītuota gruomota Latgolys katuoļu bazneicuos da poš 20 gs. Latgalīšu raksteibys normativais paraugs.
- 1755 g. Iz Kruoslovu atsaucami lacaristi goreigajam seminaram īstateit i paturēt. Stotoma niulejuo bazneica (dabeigta 1767 g.)
- 1757 g. Dorbu suoc Kruoslovys bazneickungu seminareja - sova laika pyrmais augstuokais vuiceibys īstots Latvejā (dareja da 1844 g., sagatavādams 253 bazneickungus). Seminarejā vuica i latgaļu volūdu.
- 1761 g. Daugpiļs jezuitu škola puortaiseita par gimnazeju, 1767 g. pi juos īstateita teologejys klase katuoļu bazneickungim sagatavēt.
- 1768 g. Aglyunā suokta stateit niulejuo Bazilika, pasvieteita 1800 godā, bazilikys tituls nu 1980 g.
- 1772 g. Latgola daškierta Krīvejai piec Puolejis pyrmuos daleišonys, slavu ītaka pasastyprynoj.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- L.Leikuma. Gruomota Školuotuojim. Lielvārds, 1993.


text:
Pōrdūmas nabyus par kaidu ni beis ИЖ voj CKC šaunamū, bet gon par blogerim. Lavīnveideigi daudzi portrauc raksteit. Vīnam rōdīs, ka jis nav megapopulars un beigōs vāļ teik sareikōts skandals ar lōča baksteišonu. Cytim ir sovi īmasli. Daīs nu sōnu jūslas jimt ōrā divejas saites:
Vīns nav samoksōjs par hostingu. Ja byutu gribiejs, tod laikam jau byutu samoksōjs. Paziņōjums par nasamoksōšanu stōv jau ilgi. A ūtram bakalaurs ir uzraksteits un dzeivē kas ta jaōmaina.
Varbyut tys ir pareizi. Melius est prudenter tacere, quam inaniter loqui. Un navajag sevi mūcet. A es, dreižōk vysa, vāļ palīku. Cikam pošam ir taida īkšeja vajadzeiba…
p.s. Vyspōr tagad asu dīzgon aizjimts. Liktens pīspieļō 2 halturas reizē. Taisu mōjaslopas. Pat jaunū Ubuntu naasu patiemiejs.


text:
© fotka nu CREAMASTER
Pakaļa ir tyvu, tyvu. Lela i malna — bez gaismaņas golā :)
Vakar pōri golvai gōzēs tik daudzi syudu, ka taids īspaids rodās.
Es strōdoju švakā dorbā. Školā. Škola ir pašvaldeibas dybynōta īstōde. Leidz ar tū nav īspiejama nūdūkļu “optimizaceja” :( Es NAGRIBU moksōt nūdūkļus ITAI vaļstij. Fuck off! Par kū maņ vyspōr uztureit darmajedus, kas nu maņi borojās, ir nūdrūšinōti ar kancelejas precem (maņ naapmoksoj pat 1! pyldspolvu godā), veseleibas apdrūšinōšonam un cytim bonusim. Redz tagad jīm jem nūst bonusus. Maņ bonusu nabeja — grīž olgu. VID’ā tagad jōstrōdoj viņ 4 dīnas. Es ari gribu sajimt par 20% mozōk i nastrōdōt pa pīktdinem! Varātu taiseit halturkas.
Sīva soka, ka nūdūkļus vys vajadzātu moksōt. Un tod mes sōkam dūmōt — kurais nu tuvinīkim moksoj. Nazkai moz tū moksōtōju, labi, ka puse. Nauda kanvertā ruļavoj pa Latveju! Viņ es kai lohs moksoju :(
Itai zivei, kura saucās par vaļsts pōrvaldi, golva jau seņ ir atrofieta i sapyvuse. Nalabi smird (kotru dīnu pavalk ar jaunu smoku, šudiņ kōrtejais 3,14dars atmaskōts).
Nu nikas, atīs 7.juņs, vaļsts bankroteis. Jau tagad skaidrs, ka nūvodūs ejušī pogosti naudu nūtrīc uz valla paraušanu. Kases byus tukšas. Tagad vysim vyss ir пoxyй. Putru strebs fucking nūvodi. I tod sōksim jaunu dzeivi kai 1918.g. 19.novembrī ci 1991.g. 22.augustā. Pazaver jaunas īspiejas nū na viņ nūzagt :)
Stōdit buļbis, siejit burkonus, bīts, ogūrčus, tomātus, tabaku. Nu pakaļas kai ni beis byus jōteik ōrā.


text:
Šudiņ školā beja haļava. Ānu dīna. Vysim beja jōbyun kaida ānai. Cik redzieju, bārni izmontō īspieju nikō nadareit un kleida pa pogosta centru.
A ap pus2 beja školōtōju sanōksme, kurā dabōju uzzynōt daudzi jauna. Zavuči tolkavō par jaunumim viertiešonā un vyspōr jaunumim. Sanōksmes laikā palyku dūmeigs – quo vadis?
“Nav vērtējuma” voj “n/v” nav nikaids viertiejums. Tys ir apzeimiejums! Ja agrōk vysim lyka aizpildeit žurnalu tai, ka napalīk nivīnas tukšas rūteņas, tot tagad ir pofigu. Pījimsim ir sekujūša situaceja:
n/v n/v n/v n/v -> semestrī ” ” (tukšums) LOL!!!
A nu n/v un atzeimju mix’a nadreikst likt videjū aritmetiskū pījemūt, ka n/v=0! Var likt JEBKAIDU atzeimi nu golvas :D Golvanais pamatōt sovu izvieli ar “viņš to ir pelnījis”, “tas par attieksmi” utt.
Tys nav vīneigais. Tagad školā jōsōk pozitivisma kampaņa. Atzeimes ir kai uzmundrinōjums dorbam. Pījimsim atzeime “5” teik tulkōta navys kai 10-vyss_kas_nav_izdareits, bet gon kai 1+1+1+1+1 – tipa “malaceits, vasalas 5 balles! urā!”
Vīnuvōrdusokūt bārnus nadreikst traumeit. Vysi viertiejumi pozitīvi. Dzeive lecektī.
Nā! Tai navar! Kur – styprōkais izdzeivoj? Kur dabiskōs atlases process? Kur atteisteiba, izspīžūt vōjōkū? Kur Darvins? Kur evoluceja? Mes izaudzynōsim meikstus un naatteisteitus individus. Tagad jebkurš primāts byus ar augstu pašapziņu un… duraks!
3,14zdec!
Krūnis vysam, beja paziņōjums, ka škoļņīkim nadreikst likt nūslauceit tāfeli, ci greidu pec ģebļavōšonas mōjtureibā. Tipa var palyugt. Ka jis nagrib, tod vari staigōt ar vysu sovu tāfeli. Sauc apkūpieju :) Bārni nastrōdoj, jīm navar! Jīm ir tīseibas, bet nav pīnōkumu.
Kas myusim pensejas moksōs? (jautōjums retorisks)


text:
Nazkai galeigi nasaīt laika nikō īraksteit. Vysu laiku kas na viņ nūteik.
Beidzūt sōk nūtikt dzelas vīnā halturkā. Jau dūmōju, ka deļ krīzes projekts aizīs “pa pīskari”, bet nikō — dzeivs :) Un tuneļa golā tai kai gaismeņa radzama. Alfa verseja napacīteigajim. Dreižok vysa, ka headers un css vairs nabyus jōmūka. Jōaudzej viņ funkcionālō daļa. Apēda maņ koponu laika.
Ari inni96 aktivi strōdoj pi Austrumi Linux. Šudiņ teiklā pīejama 1.8.8 verseja. Pazajiemūs paleidzēt ar Cairo Dock sariktiešonu. Sōkumā nikaidā jāgā nasagō. Ņiuļa jau saprūtu, kai vyss strōdoj un nūzadorboju ar mōkslu (jōpīlosa lobas ikonas .svg formatā, kas ir gryuts uzdavums; i jōdazeimej jaunas, ka vaicojumi ni ar kū nav beigušīs).
Ilgi nūzajiemu ar GV. Tys ir uz ghostscript bāzeits PS un PDF failu rōdietōjs. “Mīseigō” grafika jam ir… mmm… nikaida :) Dagō zeimeit:
Okļerus pajiemu hz kur, i pordzynu vektorā. Cerams, ka pa golvu nadabōšu :) Ka dabōšu lobōkus ar breivū licenzi, portaisiešu. Reit kai reizi byus 3 tukšas mōceibu stundes.
p.s. Kai pīzavīnōju twitteram, nazaskotūs, jaunumus nekur.lv. Gona ar twitteri. Tys uz lobu?


text: vodni vysavac eta, vysavac miele, - vysavace concept, test vysavacu, - vysavac rowenta, 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10, - levne, sackove vysavace, - vykonny vysavac, detsky vysavac, - jaky vysavac, jaky vysavac je nejlepsi, - vysavac na popel, tycove vysavace, - sacky do vysavace rowenta, aku vysavac, - vysavace, test rucnich vysavacu, - prumyslovy vysavac pro suche i mokre cisteni, sacky do vysavace aeg, - vysavac recenze, vysavac bomann, - vysavac popela, roboticky vysavac goddess, - viceucelovy vysavac, maly vysavac, - roboticke vysavace recenze, jezirkove vysavace, - usb vysavac, filtr hepa, - vyber vysavace, vysavac na plovouci podlahu, - centralni vysavace, nejlepsi, - vysavac na mokre vysavani, v usti nad labem, pardubice, havirov, - nejtissi vysavac, vysavac popela s motorem, - wax vysavac, vysavac zepter, - levny vysavac, profesionalni vysavac, - parni vysavace, hyla vysavac, - vysavace popela, zelmer, - vysavac panasonic, vysavac na plovouci podlahy, - dilenske vysavace, rucni vysavac philips, - vysavace fagor, centralni vysavace electrolux, - vysavace zelmer, krbovy vysavac, - mountfield, vysavace testy, - vysavace test, vysavac sencor, - vysavace sencor, nejoblibenejsi, - centralni vysavace beam, kvalitni vysavac, - hubice k vysavaci, sencor vysavac, - vysavac robot, v jablonec nad nisou, mlada boleslav, - bezsackovy vodni vysavac, auto vysavace, - centralni vysavac husky, vysavace rowenta, - profesionalni vysavace, hoover vysavace, - podlahove vysavace, vysavac samsung, - vysavace s vodnim filtrem, kvalitni, - bosch vysavac, filtry do vysavace, - kvalitni vysavace, roboticke vysavace diskuse, - hodnoceni vysavacu, prumyslove vysavace, - akumulatorovy vysavac, inteligentni vysavac, - nosni odsavacka na vysavac, parni vysavac, - vysavac fagor, opravy vysavacu, - cisteni, porovnani vysavacu, - vorwerk vysavac, vodni vysavace, - vysavac neptun, oprava vysavace, - vysavac bosch, vysavace eta, - profi vysavace, tycovy vysavac electrolux, - bezsackove vysavace test, hadice do vysavace, - prumyslovy vysavac, nejžádanější a další.