text:
“Ar Latgolu saitis nasaraušu” – interveja ar Kristapu Rasimu
Intervejis autore: Laura Melne
Kristaps Rasims varātu byut vīns nu tim latgalīšim, par kurim pādejuo goda laikā publiskajā telpā runuots vysvaira. Kai jis pats itamā intervejā soka: “Cikom naesi pasaruodejs televizorā – tu naeksistej.” Nu jau treis godus jis eksistej kai Jezups TV serialā “GuņsGrāks” (“UgunsGrēks”), ir pīpraseits pasuokumu vadeituojs, pavasarī īsuoce apbraukuot Latveju ar sovu monoizruodi “Personeibys daleišonuos”. Nikur nu Kristapa dzeivis nav pagaisuse ari muzyka, nu par sovu pamatprofeseju jis niu nūsauc tāva lūmu.
Kai paīt tova kasdīna? Ruodīs, ka esi troki aizjimts – filmejīs “GuņsGrākā” (“UgunsGrēkā”), vodi pasuokumus, cik vierūs, vys vēļ brauc pa Latveju ar sovu izruodi…
Aizjimteiba ir taida relativa, dreižuok tū varātu nūsaukt par dinamiskumu. As* pats sev asu prīkšnīks, šūbreid pats organizeju sovu dzeivi, naasu nivīnam eisti pakļauts. Muna pamatprofeseja ir tāvs – tū as doru dubultā, iz pylnu slūdzi (smaida). Muna dīna suocās ar tū, ka sovus jaunīšus nūvadu iz bārnuduorzu i pasoku, lai uzavad kuorteigi. Piec tam as voi nu atbraucu da studejis (Kristapa muzykys studeja “Reiga”, kurymā ari nūteik myusu saruna – red. pīz.) koč kū pastruoduot voi ari vīnkuorši pasadauzeit muzykys formatā (smejās). Tod vēļ ir “GuņsGrāka” (“UgunsGrēka”) fiļmiešona. Cīši bīži vodu pasuokumus vysdažaiduokajūs formatūs i vysdažaiduokajūs veidūs, varātu saceit ap 2–3 pasuokumim nedeļā. Bīži viņ pa dīnu organizeju vysaidys tikšonuos par nuokušajim pasuokumim, projektim i tai tuoļuok. Vokorā, prūtams, pajamu mozūs nu bārnuduorza. Vēļ ir izruode, kurū mes ituo goda martā suocem, i tod pavasarī nūlaidem taidu tūri. Tān beja dažys izruodis, nu mes vaira koncentrejomēs iz nuokušū pavasari, kod dūmojam laist vaļā nuokušū tūris daļu. Lelūs viļcīņūs vyss īt dīzgon raibi i dinamiski.
Cik bīži tev saīt pasuokumus vadeit latgaliski?
Muns uzstuodiejums ir taids, ka Latgolys geografiskajā teritorejā, prūtams, vodu latgaliski. Maņ ruodīs, ka tys ir nadiskutejams vaicuojums – pošsaprūtama dzela, ka tu esi ite, tu, logiski, runoj latgaliski. Taišni taipat beja ar izruodi – kod as beju Reigā, Ciesīs voi Saldū, skaidrys, ka as runuoju vydsdialektā, kod as asu Latgolā – dīzgon logiski, ka as sovu izruodi puortaisu. Dabiski, ka tī ir kaida dzejnīka citāti, as jūs napuorvadu, runoju originalvolūdā, bet puorejū as runoju latgaliski.
Es nagrybātu daudz runuot par taidu tālu kai Jezups, nu ir puors lītu, kurys tūmār grybātu pavaicuot. Voi tev pošam nav gryuši, ka daudzi tevi identificej na kai Kristapu, bet Jezupu?
Nā, as tū tai vīgli uztveru. Dabiski, ka ir atpazeistameiba, ka tovu seju redz. Tu vari nūstruoduot teatrī 5–10 godus, i tevi zynuos tik div treis cylvāki, partū ka teatrī jau parosti redz pa lelu gobolu, tu vēļ esi nūgrymāts (smejās). Cikom tu naesi pasaruodejs televizorā – dīvamžāļ, nu, tai ir, ka tevis nav, tu naeksistej. Kai cylvāks, kai skotuvis darbinīks tu esi nazkas naasūšs. Tu pasaruodi televizorā, i, prūtams, iz reizis ir cyta dzela. Nā, nu paļdis Dīvam, ka raidejums “Izaklausi radzāts” dareja sovu artavu – vysmoz tān mozim bārnim bīži Jezups īt kai pīvīnuotuo vierteiba. Pamatā as asu vuords plus uzvuords i tod tikai Jezups.
Foto: Muorteņš Garais
Kai tev ruodīs, voi tovs Jezupa tāls ir koč kai ītekmiejs sabīdreibys uzskotus par latgalīšim?
Uzskoti par Latgolu jau, prūtams, ir daudz i relativi. As sev kai viersaizdavumu izlīku, ka mes [latgalīši] asam pozitivi dūmojūši cylvāki. Prūtams, vysi latvīši piec sovys dobys ir relativi dryuma tauta. Žāļ, bet tai ir bejs – gon zīmeli tyvuok, gon vyss, kas myusim* ir guojs puori. Nu teiri objektivi – kod as aizbraucu iz Latgolu, as nazkai jiutu tū gaišumu cytā formā. Eipaši munā gadīnī – ka as tān pabraukoju pa Latveju, as jau radzu. As narunoju par individim, ka aizbrauksi iz sevkuru pasauļa vītu, vysļaunuokū i dryumuokū pasauļa golu, tu dabiski īraudzeisi koč vīnu pruoteigu, lobu i sirsneigu cylvāku. Latgolā ir tei koč kaida pozitivuo gaisūtne. Tū laikam var nūsaukt par sirsneibu, kas myusim ir baiguo vierteiba. Ka ir īspiejams, as raugu tū Jezupā īlikt, lai jis ir taids foršs puiss.
Itymā godā tev beja īspieja īsajust Fraņča Kempa uodā eiskinā “Gambits 1917”. Cik nūzeimeigs tev beja itys projekts, i voi pyrms filmiešonuos voi ari vyspuor esi interesiejīs par Latgolys viesturi, par pošu Kempu?
Maņ ir pasalaimiejs pīdzimt taidā vītā kai Kuorsova, kas geografiski nav tuoli nu Rogovkys. Tys jau iz reizis ir bonuss (smaida). Daudzi soka, ka Rogovka ir Latgolys Pībolga. As soku: “Nā, tod jau dreižuok Pībolga ir Latvejai kai Rogovka.” (Smejās). Maņ beja loba školuotuoja Leiga Rundāne, kas myus ar tū vysu apgaismuoja. Beja latgalīšu volūdys fakultativs, myus voduoja iz “Vuolyudzānim”, i tai tuoļuok. Maņ tei nabeja sveša padareišona, nikas nazynoms. Prūtams, Arņs Slobožanins (kinys idejis autors – red. pīz.) kai jau viesturnīks pastuosteja i atkluoja dziļuokus zamiudiņa akmiņus.
Vyss, kas saistuos ar Latgolu, maņ ir taids gūda vaicuojums. Tys ir tys, kas as asu i vysod byušu. Maņ itys ruodīs foršs projekts. Prūtams, tys beja tikai mozs īskots. Dabiski, ka tys vysod atsadur pret naudom, cylvāki palīk siermi, lai dabuotu [leidzekļus] koč drusku, drusku.
As saprūtu, ka materials eistineibā ir tik lels, ītiļpeigs, spieceigs gon nu ciļvieciskuo, gon socialpolitiskuo aspekta. Nikod navar zynuot – kai byutu, ka byutu. Puors vuordu, i vyss mož byutu sovaiduok. Mož Čyuleja tān byutu myusu sābru zeme, tū navar zynuot. Prūtams, lai nivīns mani napuorprūt, as nivīnā breidī naveicynoju separatismu. Vīnkuorši tys beja tik trauslys laiks, kod vysakas varēja nūtikt. Prūtams, as prīcojūs, ka mes asam Latveja. Jei jau tai ir moziņka, deļkam myusim vēļ vaira sasadaleit. Bet mes asam tī, kas asam. Mes asam latgalīši – latvīši ar pīvīnuotū vierteibu. Vysod ir juoapsazynoj sovys saknis, sova viesture i juopasoka paļdis cylvākim, kuri ceinejuos, lai mes šudiņ varātu te sēdēt i par tū vyspuor runuot. Vysod vajag taidus cylvākus, kas ceinejās, cytaiž mes pagaissim.
Vosorā runuojūs ari ar Gunti (Rasimu, Kristapa bruoli i grupys “Bez PVN” dalinīku – red. pīz.), i vīna nu temom beja ari “Bez PVN”. Jis saceja, ka koč i nikur nakoncertejat, mieginuojumi nūteik i nav tai, ka nikuo nadorot. Saprūtu, ka vīns nu golvonajim koncertu pauzis īmaslim ir taišni tova aizjimteiba.
Tys ir vīns nu aspektim. Ar ambicejom ir div lītys – voi nu juos aizvad da cīši augstu leimiņu voi iznycynoj (smejās). Tuos ambicejis, prūtams, ir augušys, i, ka esi izbraukuojs vysys īspiejamuos vītenis, pabejs vysaidūs lelūs i mozūs festivalūs, tod dabiski, ka ik pa laikam grybi izbaudeit koč kaidu cyta leimiņa garšu. Tūreiz suocās augstys praseibys, pyrmkuort, jau pret sevi. Suoksim jau ar tehniskū – vysus festivalus organizej kaidu pusgodu īprīkš, nu as zynu sovu dzeivi jau pusūtru godu iz prīšku, zynu, ka maņ pīktdīnis i sastdīnis ir aizjimtys.
Nui, myusim ari tān svātdiņ beja mieginuojums, mes līkam kūpā dzīsmeitis, taisom. Dabiski, ka bīži suocās vysaidi motivacejis vaicuojumi, rodūt produktu, ruodīs – kas tevi vyspuor klauseisīs? Nu tu saprūti – ka koč vīns jaunīts tevi sadzierdēs, tu jau esi padarejs pasauļa dorbu. Mes nūteikti naasam nikur pagaisušs i napagaissim. Kaidu laiku ir rodūšuo atpyuta, kas ir vajadzeiga kotrai grupai. Piec tuos parosti vysgryušuok ir atsagrīzt. Gribīs atsagrīzt pa šmukū, lai nav taids “kai beja, tai beja, tai i blīžom”. Kai daži lobi muokslinīki Latvejā i pasaulī – saroksta vīnu dzīsmi, palīk drusku, drusku populari, tod nūdzer sapeļneitū naudu i izdūmoj, ka gryb atsagrīzt. I tod atsagrīž ar tū pošu dzīsmi tikai ar drusku cytim vuordim. Tu klausīs i saprūti: nūžālojami, ka cylvāks naatsateistej. Myusim laikam ir taida loba i švaka eipašeiba kai vieliešonuos atsateisteit.
Bruoli Rasimi agrā jauneibā i itūšaļt
Kaida vyspuor niu tovā dzeivē ir muzykys lūma?
Dīzgon tīša. Gitara maņ kotru dīnu ir mašynā. Na par veļti itei ir vīta (studeja “Reiga” – red. pīz.), kur gribīs atbraukt i koč kū padareit. Muzyka beja tei dzela, kas mani pagryude pasaceit nā štatam teatrī, pasaceit, ka maņ ir lobuokys lītys dzeivē, kas dūd prīcu. Prūtams, reizem gribīs, lai byutu vaira īspieju ar tū nūsadorbuot. Muzyka ir augsta muoksla, augsta vīneiba, kas roda sajiutys, roda harmoneju. Vaicuojums, cik bīži gribīs tū harmoneju…
Cik saprūtu, tu ar sovim bārnim runoj latgaliski. Ka mes niu pasaveram iz Latgolu, tod bais pat saceit, nu ruodīs, ka jau pat leluokuo daļa vacuoku izdūmoj vysaidus argumentus, lai tū nadareitu. Tai teiri praktiski – cik vīgli tys tev ir, dzeivojūt uorpus Latgolys?
Lai runuotu ar bārnim latgaliski, vajag tikai vīnu lītu – muti (smaida). As vaira nivīnu pretrunu naradzu. Kū as asu īsavuicejs kai tāvs – nikuo nikod napuormest cytim vacuokim. Bet, gūdeigi sokūt, maņ tys ruodīs smīkleigi, ka Latgolā runoj čiuliski. Par tū pat diskutēt navajag – mes tok narunojam – vajag elpuot voi navajag? Tu bārnam atjem īspieju izveiduot sovu identitati. Tys ir taipat kai pasaceit bārnam: “Tev ir kuojis, bet tu nadreiksti staiguot, labi?” “Bet maņ juos struodoj, as varu staiguot!” “Nā, nā, nā, tu nadreiksti!”
As skaitu, ka tuos ir div dažaidys volūdys. Tei vīna ir volūda, kū vīnpersoniski, nasaskaņojūt ar puorejū vaļsti, ir apstyprynuojuse vaļdeiba kai myusu literarū volūdu. Labi, lai tai byutu – as jū cīneju, runoju jimā i tai tuoļuok. Prūtams, as dūmoju tai, kai maņ mama īvuiceja runuot, kai as runuoju ar sovom babom i dzedim, kai ar jim runuoja jūs tāvi i muotis. Tys nav nu piersta izzeists dialekts, kurā runoj tik vīnā voi ūtrā dzeraunē, tei ir instance jau godu symtim. Maņ mama vuiceja runuot latgaliski, nu jei īvuiceja ari pareizi runuot latviski. Ka ar tū bārnu runoj brīsmeigā latvīšu volūdā, kod tu navari saprast, kas tei ir par volūdu, tod rūnās vaicuojums: “Cylvāk, nūpītni!?” Tys maņ ir taids retorisks vaicuojums vysim vacuokim. Prūtams, navajag vuiceit, kotrys vacuoks pats izlem, kai jis ar sovu bārnu dareis.
Bet, pasaverūt nu tehniskuos pusis, tī “kuorklu čyuli”, kas atbrauc iz Reigu – jī Reigā ir pseidočangali, Latgolā jī ir pseidočyuli. Tod kas nūteik – tu esi voi nu tu naesi!? Maņ ruodīs smīkleigi apzagt sevi, izavaireit nu sevis. Dabiski, tei ir suopeiga tema, ka tai pasaver. As vairuokys reizis asu tū pīminiejs “Boņukā” – mes saīmam kūpā, svietejam svātkus, latgalīšu kulturys svātkus, bet tymā pošā laikā sovim bārnim tū kulturu nanūdūmam, lobuokajā gadīnī īvuicom kaidu dzīsmeiti. A kū tod mes svieteisim piec 30 godu!? Nabyus vairs nikuo taida. Logiski, ka nabyus. Kotram ir juosaprūt, kas dzeivē ir svareigi, – voi tu gribi, lai tovs bārns byutu laimeigs, voi nā. As laikam asu vacmūdeigs – grybu, lai jī byutu laimeigi (smaida) i apsazynoj sovys saknis.
Myusim saimē ir divvolūdu dzeivuošona. Bārni saprūt, kur ir atškireiba volūdā, kai tys veidojās. Jī iz reizis pīfiksej vuordeņus – kai runoj tāvs, kai mama soka. Muni bārni puorsaslādz nu volūdys iz volūdu. Nasagryb jau saslavēt, dabiski, ka koč kaidi vuordi jau giunās, bet as radzu, ka jim ir vīgli vuiceitīs angļu volūdu, as radzu, ka jī saprūt, kū nūzeimoj volūda, kū nūzeimoj volūdu atškireibys.
Navajag nivīnu vuiceit, nu īrūsynoju kotram pošam aizadūmuot i saprast, kas esi tu i kas tu gribi lai ir tovi bārni.
Voi tev kasdīnā saīt sekuot leidza jaunumim latgalīšu kultūrā?
As bīži ari, pīmāram, LaKuGā īīmu i koč kū pasaveru. Labi, maņ Facebook ir 5000 tyvuokī draugi, tai ka cīši bīži koč kas, kū as byutu gribiejs zynuot, pasleid garum ar vysaidim kaču video (smaida). As raugu sekuot leidza, cik nu saīt. Ka tu pats tymā esi koč drusku īsaisteits, tod juobyut vysmoz nadaudz informātam par tū, kas nūteik. Kai kotram nu myusu, prūtams, ir lītys, kas mani nainteresej. Nu, ka as īslādzu televizoru i tī ir raidejums, kas mani galeigi nainteresej, bet koč nadaudz skar Latgolys temu, as pat nu “Simpsonu” varu puorslēgt iz tū. Pīmāram, par koč kaidu uzjāmumu, kura produkceja mani galeigi nainteresej. Bet tys ir Latgolā, cylvāki tū dora, i as nūsaveru da gola, lai zynuotu ar kū lepuotīs.
Foto: Juoņs Deinats
Kai ari pats saceji, jau puora godu vaira naesi Dailis teātra štata akters. Voi napītryukst teatra taidā klasiskā nūzeimē?
Tod, kod pīdzymst bārni, tev pasauļs nadaudz izamaina. Vysmoz maņ tai beja (smejās). As suoču vysu izviertēt – voi es doru tū, kas maņ roda prīcu. Ka as tū doru, tod vyss kuorteibā. A ka nadoru – kū as daboju voi zaudeju. Ka daboju kaidu materialū lobumu, tod veramēs, voi pīteikamu i adekvatu tam laikam, kurū as zaudeju, kū as varātu pavadeit, radzūt sovus bārnus.
Dabiski, ka teatris tev atjam laiku, drausmeigi atjam. Tys ir ari vīns nu aspektu, parkū as aizguoju nu Dailis – ka tu gondreiž kotru dīnu esi teatrī nu deveņu reitā da vīnpadsmytu vokorā ar dažim izjāmumim i saprūti, ka tys nav tys, kū tu gribi dareit. Žāļ, prūtams, ka tei idille par teatri drusku sabruka, piec tam kod daudzus godus esi vuicejīs i guojs iz tū. A ka tū daboj, saprūti, ka nazkai nā… Tī beja baigi daudz aspektu, kurūs as jau saskaiteju: saprotu, ka muzyka manī skaņ vaira, naradzu bārnus, bet grybu jūs redzēt, i vēļ cyti aspekti.
Voi as atsagrīzšu teatrī? Mož pat i varātu. As naaizīmu nu teatra. Ka tys mani nainteresātu, as nataiseitu sovu izruodi. Koč kas tymā vysā maņ ruodīs saistūšs, i maņ gribīs tū koč kaidā formatā dareit.
Tu teatrī esi dorbuojīs ari saisteibā ar muzyku.
Nui, as beju sarakstejs muzyku četrom izruodem, vēļ divejom aranžiejs. Eistineibā muzykys faktors fiziski nūstruoduoja, ka as aizguoju uorštatā. Tys beja taišni tys moments, kod vīnai izruodei beja juopabeidz muzyka, i laiks nadeve par sevi lobys zynis.
Pyrmuo izruode, kam muzyku saraksteju, vyspuor saguoja kai hohma – izruodei beja paradzāts vīns komponists, kurs kavējuos i nadeve par sevi zini. Vīnā šaļtī myusu kursa vadeituojs Miša Gruzdovs soka: “Kristap, tu tur mūziku vai kaut ko sameklē, kaut ko tu tur uztaisi.” Ar vuordu “uztaisi” vysu kū var saprast – pajem nu YouTube i raugi, ka tik koč kas ir. As nūguoju iz sātu i nuokušajā reitā jau atguoju ar disku – vokur muzykys goboli, pa nakti saraksteju. Jis klausuos, soka, ka vēļ koč kū vajadzātu. Atnešu vēļ vīnu disku, kū pa nakti iz gičys beju saspieliejs. Suocēs kai hohma, a beiguos: “Kristap, tu tur visu arī izdari.” Piec tam vēļ nūkrytu i salaužu rūku – div nedelis da pyrmizruodis cylvāks nūkreit, salauž rūku i vēļ muzyka jam juoroksta (smejās). Tymā godā ari nūruovu “Spēlmaņu nakts” nominaceju kai muzykaluos partiturys autors, nu tys beja tai sovdabeigi – nivīns jau nasaprota, ka tei beja muna muzyka, vysi skaiteja, ka tys ir muzykys nūformiejums, apmāram “nu YouTube atrodi i salyki”. As beju kautreigs, lai vysim pasaceitu, ka tū saraksteju. As naasu komponists. Pīters Vasks, Raimonds Pauls ir komponisti, as asu puiss, kas nazkaidys melodejis saraksteja. As reizem saprūtu, ka navajag byut kautreigam, ir juopasoka, ka koč kū esi izdarejs. Ar tū reizem myusim kai nacejai ir problema – nanūviertejam sovu dorbu da gola.
As vēļ grybātu tū lobpruot dareit, nu, ka tu esi iz skotuvis, tys nazkai pats par sevi nūteik. Ka naesi tamā konkretajā apritē, tod saīt mozuok. As ari atsaduru pi tuo – ka tu naesi koč kaidā dzelā ar akademisku izgleiteibu, ir gryuši tū dareit. Ka tu dzeivoj tikai iz sajiutom, izdareit profesionali ir tai nadaudz pagryuši.
Nu suokuma tu saceji, ka tev dzeive tān ir dinamiskuoka, bet, cik saprūtu, tu jiutīs mozuok nūslūguots nakai teatra laikā?
Sovaižuok nūslūguots. Atškireiba ir tymā, ka tu atej iz teatri i tev tī juonūsiež 12 stuņdis, tu tuos 12 stuņdis napavodi struodojūt. Cīši bīži beja tai, ka tu div stuņdis nūsiedi mieginuojumā, 20 minutys pamieginoj, tod otkon div stuņdis siedi. Tod beidzās mieginuojums, tev treis stuņdis ir pauze, kod tu puorsagierb, vēļ koč kū dori. Vokorā ir izruode, kur tev treis reizis juoizīt. Tu esi nūčakariejs gondreiž vysu dīnu. Tān tys vyss nūteik dinamiski, bet as sev dzeivi pats sakuortoju. Ka saprūtu, ka tys maņ čakarej laiku, as tū vīnkuorši nadoru, ka tys maņ nikuo loba nadūd.
Foto: Raivo Sarelainens
Tev tys uorejais tāls vysod ir taids dīzgon pozitivs…
As asu taids skorbais tips. Dryumi skorbais tips.
Maņ ruodīs, ka uorejais tāls ir tam dīzgon pretiejs.
Nā, nā, muns uorejais tāls ir dryumi skorbais tips. Maņ vīnkuorši nasaīt (smejās). As raugu naizalikt. Reizem jau saīt, ka as puorgurstu nu publicitatis… Teoretiski jau grybātūs natāluot nivīnā breidī, saceit vysu, kū dūmoju, bet reizem saprūtu, ka varbyut ari navajag, navaru tū atsaļaut, lobuok byušu pseidopozitivs. Reizem nūžāloju, ka ir taidi puors gadīni bejuši, bet, prūtams, as raugu byut cytur ari taids pats, kaids asu ite.
Viesturs Kairišs intervejā žurnālam “A12” saceja, ka juo dzeivis koncepceja ir piļneigi skaidra – kod jis byus vacs, jis dzeivuos Latgolā i runuos latgaliski. I, ka kaids nasaprass, lai losuos paceli. Voi tu esi dūmuojs par atsagrīzšonu Latgolā?
Kai as itū palaižu garum!? Gūdeigi sokūt, Viestura kai režisora daiļrade da šam mani nabeja cīši saistejuse, jis nūteikti nabeja muns mīluokais režisors, nu tys, kū jis šūbreid dora, mani uzrunoj vaira kai jebkod. Pīmāram, pādejais “Boņuks”, kod izīt latgalīts i koč kū nūsačyuļoj, a izīt Kairišs i rauga aiz pietātis pret vītu, kur jis ir, runuot latgaliski, i jam saīt dīzgon labi.
As vacumdīnuos nūteikti dzeivuošu koč kur mozā budkā pi azara, partū ka azars ir muna stiheja. As varu pi jiurys aizīt, pasavērt i pasaceit: “Eh, apnyka, braukšu iz sātu.” Pi azara maņ nazkai tei energetika ruodīs saistūšuoka. As izdūmuoju, ka tod muola pūdus lepeišu. Nūpītni. Na jau partū, ka maņ ruodīs, ka vajag turpynuot tradicejis. As jūs varbyut tikai sev taiseišu. Koč kū taidu… (pacyloj sūpluok asūšu Ušpeļa taiseitu malnuos keramikys bļūdu). Nadaudz pasavuiceišu, i tod varēs. I vēļ veinu taiseišu. Veinu, šmakovceņu… Radzu, ka ir sovs duorzs, tai i dzeivoju ar sovu sīveņu laimeigi, gaidu unukus, kas ik pa laikam atbrauc gostūs.
Ar Latgolu as nūteikti nivīnā breidī saitis nasaraušu.
Tai kai sasarunojam vaļsts svātku laikā – voi tu skaiti sevi par patriotu?
Nūteikti. Ka as naskaiteitu sevi par patriotu, as nabyutu ite. Ka gūdeigi, tod patriotisms ir tys, kas tur pi Latvejis zemis. Ka as dzeitūs piec naudys, tod as vysdreižuok byutu kur cytur, kai daudzi tū izdarejuši. Nu navajag nivīnam puormest, kotrys dzeivoj, kai gryb. Itymā vysā ir nazkas taids, kū navar apraksteit – kūpejuo identitatis i sakņu sajiuta, kū navar saraut. Nui, Latgola ir pyrmais, nu Latgola ir Latvejis sastuovdaļa, kū navajag aizmierst i kas ir baigi svareigi. Myusim vajag ceineitīs, nu navajag kautīs voi atsadaleit. As sovu latgaliskū identitati skaitu par pozitivu viestejumu, raugu radeit par Latgolu pošsaprūtamu lobu īspaidu. As tū saradzu kai leidzāspastuoviešonu – vīnleidzeibys zeimi Reigai, Kūrzemei, Vydzemei, Zemgalei i Latgolai, kotram ar sovu ūdzeņu.
As nūteikti asu patriots i vuicu tū bārnim. Maņ ruodīs, ka ir svareigi, ka jī, pīmāram, muok dzīduot vaļsts himnu. Ka tu naesi sovys valsts patriots, tod kū tu te vyspuor dori!?
*Piec Kristapa lyuguma juo lītuotī vuordi “as” i “myusim” natyka aizstuoti ar latgalīšu rokstu volūdys normom atbylstūšajim “es” i “mums”.


c: text/html

text:
Kulturys īsacejumi nedeļai: pīdzeivoj vosorys pylnbrīda dīnys!
Sagataveja: portals lakuga.lv
Ituos nedelis īsacejumi šudiņdīnys 65 godu jubilara – dobys vāruotuoja i publicista Viļa Bukša – ziņā. Jis pīduovoj īsaklauseit dobys ritmu puormejuos, kod beidzās zuoļu dīnys i suocās sīna laiks. Īsoka ari dūtīs puorguojīnī pa bejušū Reigys–Abrinis dzeļžaceļu, pīsadaleit sīna tolkā.
Nu zuoļu dīnu iz sīna laiku
Nedeļā nu 5. leidz 11. juļam zeimeiga dīna ir Vacī Juoni (7. i 8. juļs). Itamuos dīnuos beidzās zuoļu dīnys i suocās sīna laiks. 7. juļs ir dīna, kod nu pļovā savuoktūs zuoļu i puču taisa dzierīni, kas styprynoj mīsu i asni. 7. julī salaseitajom pļovu zuolem ir dzīdynūšs spāks.
Taipat 7. juļa reita rosai, olūtu, oku i ryuceišu iudinim. Senejs ticiejums soka tai – ka 7. juļs leitains, byus švaks sīna laiks i labeibys nūvuokšonys laiks.
Nu 8. juļa, piec tautys gudreibys, vēļ var byut 40 korstys dīnys. Nu myusim itys reši kod eistynojās…
9. julī nu reita var īt mežā laseitu zemiņu. Ūguos, kurys laseitys itamā dīnā, byus zemis i saulis spāks.
10. julī Septeņu bruoļu dīna. Vajadzātu pasavērt, kaids laiks Septeņūs broļūs. Ka īleist, tod leist 7 nedelis. Leidz Annis dīnai (26. juļs) puorsvorā mitrys i lītains. A ka vēļ Annis dīnā, tod leidz Vosorys Muorai (15. augusts) i tuoļuok…
Puorguojīņs pa bejušū Reigys–Abrinis dzeļžaceļu
Maršruta suokums puorguojīņam pa bejušū Reiga–Abrine dzeļžaceļu var byut Kuprovā. Tuoļuok – 10 km leidz bejušajai Žeiguru dzeļžaceļa stacejai. Ka grib vairuok, vēļ piec 8 km – Vacumi. Ka vēļ par moz, var turpynuot leidz Latvejis–Krīvejis rūbežam. Tī saīs vēļ 8 km. Ite gon juoatsaguodoj, ka vajadzeiga byus pīrūbeža atļuove. A tū internetā var laiceigi pasyuteit.
Sīna tolka
Mīsai i goram lobs pasuokums byutu pīsadaleit pi kaida zemnīka sīna tolkā. It eipaši tys ļūti dereigi byutu reidzinīkim, kuri cālušīs nu Latgolys. Pošā vosorys pylnbrīdā, kod saule tik deveiga kai Latgolys muomuleņa, kod pārkiuni bungoj kai Latgolys bruoli, kur vēļ lobuok itamā laikā byut – ka na pļovā pi sīna… Tys seikums, ka dunduri kūž i ūdi dzeļ, svareiguok par vysu – pīdzeivuot vosorys spāka dīnys! Tuos byus lobuokuos zuolis pret pandemeju i cytom zarazom…

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Pateicūtīs kūpejom pūļom, 2016.gods beja veiksmeiguokais gon NewFuels, gon Energy Resources CHP viesturī.
Itūgod par uzjāmuma NewFuels īpašnīku kļuva vins akcionārs i, īguļdeitū īļiciņu rezultātā, uzjāmums ir kļuvis par leluokū granulu ražuotuoju Baltijā.
Par padareitū dorbu i dareituoju īliktū steigsmi gon Energy Resources CHP, gon NewFuels tika apbalvoti ar daudzim duovaņim.
2016.godā tika izstruoduota uzjāmumu raisteibys stratēģija, kurai mes sekosim arī 2017.godā.
Maņ beja tys gūds byut uzaicynuotam i pīsadaļeit oficiālajā pījimšonā Prezidenta pilī par gūdu Latvejas nātkareibys dīnai. Nāpšaubāmi itys fakts nūruoda iz augstu nūviertiejumu akcionāra dorbam, myusu dareituojim i partnerim.
Vālūs pasceit paļdis ikvīnam nu Jius par īliciņi uzjāmuma raisteibā, pateicūtīs kuram 2016.gods beja tik veiksmeigs. Asmu pārlīcinuots, ka 2017.godā mes dasnīgsim vaļ vairuok.
Nu visys sirds gribu Jius i Jiusu tuvuokīm nūvāļāt veseļeibu, labtureibu, jaunu viersyuņu sasnīgšonu i mīreigus dabasus viers golvys jaunyjā 2017.godā!!!
Ar cīnu,
NewFuels RSEZ SIA Volda prīškinīks
Energy Resources CHP RSEZ SIA Volda prīškinīks
Romāns Vdovičenko
Apsveikumi


text:
Latgolys viesturnīks – Boleslavs Brežgo
Roksta autors: Kaspars Strods, Latgolys Kulturviesturis muzeja specialists kulturviesturis vaicuojumūs
Vīns nu zynomuokūs Latgolys viesturis pietnīku 20. godu symtā beja pyrma 135 godu dzymušais viesturnīks Boleslavs Brežgo (1887–1957).
Boleslavs Brežgo dzims 1887. goda 31. martā (piec jaunuo styla – 12. aprelī) tūreizejuo Rēzeknis apriņča Drycānu pogosta Aizupīšūs. Juodasoka, ka nu Drycānu pogosta īt vairuokys izcylys personeibys (Gustavs Manteifels (1832–1916), Vladislavs Lōcis (1912–1984), Juoņs Elksnis (dz. 1933.g.) i cyti). Boleslava tāvs Ričards struoduoja par galdnīku, sovpus muote Veronika struoduoja pa sātu.
Nailgi piec puorsaceļšonys iz Rēzekni godūs jaunais Boleslavs suoce sovys izgleiteibys gaitys vītejā piļsātys školā. Piec vuiceibu īstuodis absolviešonys jis dorbuojuos sātys školuotuoja omotā. Nūzeimeigs paviersīņs tūpūšuo viesturnīka dzeivē nūtyka 1912. godā, kod jis īsastuoja Lelkņaza Mihaila Nikolajeviča karaškolā Tiflisā (myusu dīnuos – Tbilisi), kū div godus vāluok ar izcileibu absolvēja. Kai nūruoda viesturnīks Ēriks Jēkabsons, zinis par tū, ka itymā laikā Brežgo studēja Moskovys Arheologejis institutā, naatbylst patīseibai. Pyrmuo pasauļa kara laikā jis tyka mobilizāts, pīsadaleja kaujuos Kīnā i Austrumprūsejā.
Tok Brežgo nabeja lamts ilgi pīsadaleit militarajuos operacejuos, partū ka 1914. goda decembrī jis tyka smogi īvainuots. 1917. godā Boleslavs tyka Vitebskā. Jau kara laikā vuicejīs Moskovys Arheologejis instituta Vitebskys nūdaļā, 1918. goda vosorā palyka par ituos nūdalis puorzini. Piec četru godu itū omotu pamete, sovpus vēļ piec treju godu – atsagrīze Latvejā.
Profesionaluo darbeiba
Piec atsagrīsšonys dzimtinē B. Brežgo suoce dorba gaitys Pīminekļu vaļdē. Itymā laikā jis vadeja arheologiskuos ekspedicejis Latgolā, bet 1933. godā dorbu itamā vaļsts institucejā pamete. Tys nūtyka piec konflikta ar tūreizejū Pīminekļu vaļdis prīšksādātuoju, profesoru Fraņci Baluodi (1882–1947). Paraleli tam jis laseja lekcejis Krīvu universitatis kursūs. Aktivais Latgolys viesturis pietnīks īsasaisteja ari pošvaļdeibys dorbā. Tai jau 1925. godā Boleslavs palyka par Daugovpiļs piļsātys vaļdis lūcekli, īvālāts ari vītejā dūmē, sovpus 30. godūs dorbuojuos pi Latgolys Centraluo muzeja izveidis. Piec muzeja izveiduošonys jis aktivai īsasaisteja dažaidu viesturisku prīškmatu vuokšonā i pietnīcyskajā dorbā. Boleslavs pietnīceibys nūlyukūs apmeklēja vairuokys bibliotekys i arhivus Ļvivā, Varšavā, Krakovā, Viļņā i cytur.
Pyrmajā padūmu okupacejis godā B. Brežgo ījēme Daugovpiļs Vaļsts arhiva puorziņa omotu, bet piec nacistiskuos Vuocejis okupacejis tū pagaisynuoja i iz nailgu laiku piec tuo pat tyka apcītynuots. Īslūdzejumā atsaroda kūpā ar zynomū arhivistu Georgu Jenšu (1900–1990). Piec atbreivuošonys Boleslavs atsagrīze dorbā Vaļsts arhivā. 1943. godā suoce struoduot par zynuotniskū redaktoru latgalīšu gruomotu izdevieja V. Lōča izdevnīceibā Daugovpilī. Taišni itamā izdevnīceibā tyka izdūti vairuoki Boleslava pietejumi, par pīmāru, “Latgolys pagōtne I” (1943), “Latgolas inventari un ģeneralmeirešanas zemju apraksti 1695–1784” (1943) i “Latgolas vēstures materiali I” (1944).
Pieckara godi
Atsagrīžūt padūmu okupacejis spākim, 1944. goda rudinī B. Brežgo atsuoce dorbu LPSR Vaļsts viesturis arhivā. Nuokušuo goda janvarī jau struoduoja par LPSR Vaļsts Pedagogiskuo Volūdu instituta slāvu-krīvu paleografejis pasnīdzieju, bet puors mienešus vāluok – ari Latvejis Vaļsts Universitatis Filologejis fakultātē. Paraleli jis struoduoja ari Latvejis PSR Zynuotņu akademejis Viesturis i materialuos kulturys institutā par vacuokū zynuotniskū leidzstruodnīku. Tok tuoluokajūs godūs Boleslava karjerys atteisteiba praktiski apsastuoja. Tam par īmaslu beja juo dāla Arkādija (1916–1994) , kurs nacistu okupacejis periodā dīnēja vuocu propagandys daļā (filmu nūzarē), arests 1946. godā. Par tū padūmu represivuos īstuodis Arkādiju struopēja ar īslūdzejumu nūmetnē Uhtā. Partū 1948. godā B. Brežgo tyka atlaists nu Latvejis Vaļsts Universitatis, sovpus vēļ piec pīcu godu, sakarā ar “slāptim faktim sovā biografejā”, jis pagaisynuoja ari omotu Viesturis i materialu kulturys institutā.
Par viesturnīka lelū interesi Latgolys paguotnis izpietē līcynoj ari volūdnīka Leonarda Latkovska (1905–1991) raksteitais: “Jis beja, kai parosti sauc “gruomotu tuorpeņš”, caurom dīnom jaukā vosorys laikā jis sēdēja pi gruomotu it kai puorejais pasauļs jam aiz lūga naeksistātu. Dzīduoja putni Aglyunys duorzā un saulē vyzuļuoja azari, bet jis rakņuojuos tikai pa pīputiejušim siejumim. Un kod ap saulrītu vīnu reizi pa stidzeņu guojam gar Eglis azaru Madaļānu pilskolna vierzīnī – vīnā pusē mums viļņuoja kuplys nīdris, bet ūtrajā pusē varens zīmys kvīšu lauks, jis apstuoja un, ruodeidams uz klūsteri un piļskolnu, teice: “Te guļ Latgolys vēsture. Daudz kas nu viestures līcinīkim ir jau izvolkuoti, bet ir juomieginoj savuokt tū, kas ir varams”.”
B. Brežgo beja cīši ražeigs viesturnīks i sovys dzeivis laikā sagatavēja vairuokus desmitus pietnīcisku dorbu latgalīšu, krīvu, pūļu i cytuos volūduos (gruomotys, zynuotniskuos publikacejis t tt.). Tūs skaitā beja “Latgales pilsētu vēsture” (1931), “Latgales zemnieki pēc dzimtbūšanas atcelšanas 1861–1914” (1954), “Oчepkи пo иcTopии kpecTbяHckиx дBижeHий B ЛaTraлии 1577–1907” (1956).
Sovus pietejumus jis aktivai publicēja ari dažaidūs periodiskajūs izdavumūs. Storpkaru periodā tī beja vaira nakai 200 roksti. Juopīkreit viesturnīku Aleksandra Ivanova, Pītera Kivrāna, Inesis (1938–2013) i Kārļa (1936–2022) Puoču paustajai dūmai, ka Brežgo “faktiski sekuoja pozitivistu tradicejai – fiksej faktus i nūtikšonys, nameklējūt dziļuokys cālūņsakareibys i naformulejūt konceptualus vyspuorynuojumus. Tok, nasaverūt iz tuo, Boleslava Brežgo īguļdejums Latgolys viesturis izpietē ir naapstreidams.” Izcylais Latgolys viesturis pietnīks myužeibā nūguoja 1957. goda 30. septembrī. Paglobuots Reigys I Meža kopūs.


text:
Septeni interesanti fakti par “Upītes uobeļduorzu”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Iz ļusteigu latgalisku sasatikšonu itymā nedeļgolā, 21. septembrī, da seva aicynoj Upīte, kur jau 18. reizi nūtiks latgalīšu muzykys i aiļu festivals “Upītes uobeļduorzs”. Portals lakuga.lv sadarbeibā ar Namaterialuos kulturas montojuma centru “Upīte” apkūpuojs interesantus i mozuok zynomus faktus par vacuokū latgalīšu festivalu.
Vacuokais latgalīšu festivals
Ideja par “Upītes uobeļduorzu” roduos dzejnīkam i nūvodpietnīkam Ontonam Slišānam, kurš sovulaik īsadūmuoja 2002. godā sataiseit sovpateigu dzejas dīnom veļteitu festivalu, kab popularizātu i saglobuotu latgalīšu volūdu. Jis beja festivala organizators leidz aizīšonai myužeibā 2010. gods decembrī, īsuoktū dorbu turpynoj O. Slišāna saime. Nu 2008. gods festivals lītoj saukli “Vacuokais latgalīšu festivals pasaulī!”, kūpā puļcejūt latgalīšu literatus i muzikus.
Festivala logo “uobuleits”
Pi sova logo – rudiņa simbola “uobuleiša”– festivals tyka 2004. godā. Sovukuort 2014. godā festivala laikā pi Upītes Tautys noma muokslinīki kūpā ar pasuokuma apmaklātuojim īstateja uobeļduorzu ar 39 uobuļneicom. Šūgod jau vairuokuos uobuļneicuos nūbrīduši šmuki i leli uobuli.
Grupa “Dabasu Durovys” – festivala veterani
Festivalā 18 godu laikā uzastuojuši naskaitomi muokslinīki. Vysvaira uzastuošonu bejs grupai “Dabasu Durovys”, kas iz tautys noma skotuvis kuop nu 2006. gods i itūgod tei jau byus 13. reize. Vīneiguo reize, kod grupa napīsadaleja festivalā, beja 2012. godā.
Festivala himna suokūtneji latvīšu literarajā volūdā
Festivala himnys “Upītes uobeļduorzs” vuordu autors ir Ontons Slišāns, muzyku sarakstejs Uldis Frīdrihsons. Lai, cik jūceigi tys izaklausātu, festivala himna suokūtneji beja latvīšu literarajā volūdā. Viņ 2010. godā tū iztulkuoja latgaliski, dzīsmei aranžeju veice Arņs Slobožanins i īdzīduoja grupa “Patrioti.lg”. 2017. godā himnu uzfrišinuoja i īdzīduoja Latvejā zynomi muziki – Renārs Kaupers, Māra Upmane-Holšteine, Guntis Rasims, Kristaps Rasims, Kaspars Zlidnis, Arņs Slobožanins i Guntra Kuzmina-Jukna.
Nu 2014. gods festivalā pīsadola grupys nu puornūvodu
Suokūtneji “Upītes uobeļduorzā” pīsadaleja tikai latgalīšu grupys, tok suokūt ar 2014. godu iz festivalu aicynoj muziķus nu puornūvodu. Upītē ir bejs dzīsminīks Kārlis Kazāks, grypys “Inokentijs Mārpls” i “Gain Fast”, Renārs Kaupers, Zane Jančevska. Šūgod eipašais gosts byus grupa “Linga”.
Da šam festivalu vadejuši tikai Slišāni
17 godu garumā “Upītes uobeļduorzu” vadeja tuo organizatori, da aizīšonai myužeibā dzejnīks Ontons Slišāns, vāluok juo dāls Andris Slišāns. Itūgod pyrmū reizi pasuokumu vadeis cylvāks nu molys – komiks Juoņs Skuteļs.
Ari pyrmais festivals nūtyka 21. septembrī
“Upītes uobeļduorzs” namaineigi nūteik septembra trešajā sastdīnē. Pylngadeibys fetivals itūgod taipoš kai pyrmais festivals nūteik 21. septembrī. Pyrmajā festivalā pīsadaleja ostoni dzejnīki i sešys muzykaluos grupys.
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Latgalīšu i angļu volūdā izdūta Andryva Jūrdža biografeja
Roksta autors: portals lakuga.lv
Dīnys gaismu īraudzejuse Jōņa Cybuļska saraksteituo biografeja par dzīsminīku i latgalīšu rūkroksta gruomatnīceibys puorstuovi Andryvu Jūrdžu, kuram itūgod teik atzeimuots 175. jubilejs. Izdavums ir eipašs ar tū, ka tys izdūts divejuos volūduos – latgalīšu i angļu. Gruomotys izdūšonu iniciejs uzjiemiejs i Latvejis gūda konsuls Teksasys pavaļstī Pīters Aloizs Ragaušs.
Andryvs Jūrdžs (1845–1925) ir vīns nu nūzeimeiguokūs i zynomuokūs Latgolys nacionaluos atmūdys dalinīku. Andryvs bejs cīši apduovynuots, pošvuiceibys ceļā apgivs vairuokys svešvolūdys, kas cīši nūderēja, tulkojūt dažaidus materialus i padūmus latgaliski, puorrakstejs Svātūs Rokstus, pīrakstejs sokamvuordus, tautysdzīsmis, nūvāruojumus, kai ari rakstejs originaldzejūļus. A. Jūrdža ar rūku skolu gaismā pīraksteituos gruomotys beja pat ap tyukstuš lopu bīzys, tuos tyka izplateitys vītejūs ļaužu vydā. Drukys aizlīguma godūs tom beja lela nūzeime Latgolys latvīšu izgleituošonā, jo gruomotu īspīsšona latgaliski tūreizejā Vitebskys guberņā beja aizlīgta.
Gruomotys autoru Jōni Cybuļski (1911–1997) i Andryvu Jūrdžu vīnoj radnīceigys saitis – Jōņs ir Andryva mozdāls i bejs ari dzymtys rakstnīceibys tradiceju turpynuotuojs. Gruomotys “Andryvs Jūrdžs” izdūšonu iniciiejs i finansiali atbaļstejs ASV dzeivojūšais uzjiemiejs i mecenats Pīters Aloizs Ragaušs, kas ari ir pīdereigs Jūrdžu dzymtai.
“Pyrms vairuokim godim Latvejis Nacionalajā bibliotekā es uzguoju muna vactāva Viktora bruoļa saraksteitū manuskriptu par Andryvu Jūrdžu. Skaiteju par sovu miseju tū izdūt gruomotā, jo manuskripts bibliotekā beja globuojīs jau daudzus godus. Lela daļa myusu dzymtys dzeivoj uorpus Latvejis, dīvamžāl naprūt latgalīšu volūdu, partū beja svareigi gruomotu iztulkuot angļu volūdā,” soka Ragaušs.
Itei ir jau ūtruo J. Cybuļska gruomota, kas daīmama uorvaļstu auditorejai. 2019. godā latgalīšu i angļu volūdā tyka izdūtys juo puordūmys gruomotā “Veritas nostra est. Patīseiba ir myusu”.
J. Cybuļska gruomota “Andryvs Jūrdžs” atkluoj na tikai izcyluo latgalīša i juo saimis lūcekļu dzeivis gaitys, bet ari snādz īskotu tuo laika Latgolys sociali politiskajā dzeivē.
Bilingvalū gruomotu izdavuse Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba, nu latgalīšu volūdys iz angļu volūdu iztulkuojuse Aija Nagle-Īzaka.
Gruomotys prezentaceja nūtiks 4. septembrī Rēzeknis nūvoda Rogovkā Andryva Jūrdža 175 godu jubilejam veļteitajā pasuokumā. Tū tīšraidē varēs vērtīs portala lakuga.lv Facebook kontā.
Jōņa Cybuļska gruomotu “Andryvs Jūrdžs” var nūpierkt škārsteikla veikalā taiseitslatgola.lv, veikalā “oMarta” Daugovpilī, kai ari gruomota byus nūpierkama Preiļūs veikalā “Dekor A”, Rēzeknē veikalā “Liesma”, “Zvaigzne ABC” i “Jānis Roze” gruomotneicuos Reigā.


text:
Kulturys īsacejumi nedeļai nu 100 godu jubilaris – Malnovys koledžys
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Malnovys koledžys suokums ir 1921. goda 10. oktobrī, kod tyka atkluota Latgolys lauksaimnīceibys vydsškola, uzjamūt 20 audziekņus, juos pastuoviešonys 100 godūs nazcik reižu puorsamejs školys nūsaukums. Daudzu Latgolys kulturys cylvāku dzeivēs i radūšajā ceļā pasaruoda ar itū izgleiteibys īstuodi saisteitys epizodis. Partū ituos nedelis kulturys īsacejumi ir saisteiti ar Malnovu i Malnovys koledžu. Malnovys koledžys direktore Sandra Ežmale ar sovu kolegu Daini Poikānu pīduovoj pasastaiguot Malnovys muižys parkā, nūviertēt Eduarda Spravnika dailradi i puorskaiteit Andra Vējāna dzejūli “Kōpēc?”.
Malnovys muižys komplekss i parks
Malnovys muiža pyrmū reizi pīmynāta 1784. godā i ir pīderiejuse vysaidim eipašnīkim, a 1921. godā iz muižys bāzis tyka izveiduota Malnovys lauksaimnīceibys škola. Muižys apbyuvē ītylpa kungu sāta, kliets, kuormi i parks.
Muižys parks (6,9 ha) ir kulturviesturisks objekts, kas stateits 1830. godā grāfa Šadurska laikā. Jis ir vīns nu vacuokūs Latvejā i vys vēļ prīcej apmaklātuojus ar vītejom i ratom kūku sugom – symtgadeigi ūzuli, siermys līpys, lopeglis, gūbys, bolteglis, etičkūks i c. Malnovys muižys simbols ir Boltī vuorti pa kurim kotru godu teik īvasti jaunīši, kas suoc vuiceibys Malnovys koledžā, i pavadeiti absolventi.
Eduarda Spravnika dailrade
Eduards Spravniks pazeistams ar sovim dekorativajim metala svečturim, kas skaitomi symtūs. Juo svečturi ir atrūnami vysuos pasauļa moluos – vīns svečturs ir paduovynuots Rūmys pāvestam Janam Puovulam II, vysu laiku vīns nu skaistuokūs svečturu ir paduovynuots Viļakys katuoļu bazneicai i nūlykts pi Vyssvātuokuos Jaunovys Marijis oltora, kaids cyts ari atrūnams Saeimys Sorkanajā zālē, mozuoks svečturs ir izduovynuots ari Malnovys koledžai.
E. Spravniks ir vuicejīs Malnovys lauksaimnīceibys vydsskolā 1927.–1931. godā i itamā laikā atsakluoj vīns nu juo talantim – zeimiešona. 1931. godā jis izzeimēja Malnovys Vonogu nūvoda karūgu, kas ir sasaglobuojs da myusdīnu. 1944. goda oktobrī E. Spravniks devēs biegļu gaituos iz Zvīdreju, bet 1949. godā Spravniku saime izceļuoja iz Kanadu.
Andra Vējāna dzejūļs “Kōpēc?”
Sovūs dzejūļūs latvīšu dzejnīks, prozaiks, literaturkritiks, zynuotnīks, publicists, ilggadejs žurnala “Karogs” golvonais redaktors Andris Vējāns jiusmoj par dzymtū Latgolu, dobu, tautu draudzeibu. Atmūdys laikā 20. godu symta 80.–90. godu mejā dzejnīks padzilinuoti pīsagrīzs dzymtuos pusis viesturei i cylvāku liktiņgaitom, bīži gastejs Latgolā. Roduos dzejūli latgaliski, esejis i pietnīciskys apceris. 90. godūs A. Vējāns periodikā publiciejs viertini dzejūļu i eseju par Latgolu, juos kulturys darbinīkim. Vīns nu itaidu dzejūļu ir “Kōpēc?”, kas ir veļteits Malnovai.


text:
Kulturys īsacejumi Dvieseļu dīnu nedeļai: puordūmys, saļmis, Ontona Matvejāna dailrade
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Itūnedeļ īkreit Dvieseļu dīnys, 20. g. s. 20. godūs Latgolys školuos nu 1. da 8. novembra pat nabeja juoīt iz školu – laiks beja juoveļtej lyugšonom par myrušajim. Myusdīnuos kasdīnys dorbus tys naaizkavej, a dziļus pādus kulturā i latgalīšu mentalitatē tys atstuojs, sovus myrušūs pīmiņ ari bazneicā naguojieji. Prīsters Aigars Bernāns, Daugovpiļs Dīva Žālsirdeibys, Pīneņu Svātuos Jezus Sirds, Znūteņu Dīvmuotis draudzis prāvests, Dvieseļu dīnu nedeļā aicynoj ļautīs puordūmom, puorcyluot saļmu izdavumus i puorskaiteit ci nūsaklauseit kū nu komponista, dirigenta, muzykys pedagoga, literata Ontona Matvejāna (1937–2008) dailradis.
Dvieseļu dīnu puordūmys
Dvieseļu dīnys ir ostonis, suocās ar 1. novembri, Vysu svātūs dīnu, i 2. novembri, Dvieseļu aba Vysu ticeigūs myrušūs pīminis dīnu, a nūsaceiti tys ir vyss novembra mieness. Folkloristi gon soka, ka poguonu Veļu laiks ir oktobrī – nu Apjumeibu leidz Apkiuleibom voi nu Mikeļu leidz Muorteņu. Latvejis kontekstā i piec lirurgiskuo goda, i piec sajiutu ar agri satymstūšajim vokorim saīt vyss novembra mieness. Luteranim pādejuo liturgiskuo goda svātdīne, tei, kas pyrms Adventa, ir tod myrušūs pīminis dīna. Luočplieša dīnā pīminim krytušūs karaveirus, 18. novembrī – aizguojušūs, kas zīduojuši dzeivi Latvejis vaļstei. Saīt – īsuocam i pabeidzam novembri ar lyugšonom par myrušajim. Piec tam jau byus prīceigais Zīmyssvātku gaideišonys laiks.
Dvieseļu dīnu tradicejā ir i kopsātys apmekliešona, i lyugšonys par myrušajim. Itymā laikā Bazneica aktualizej ari eshatalogiskū tēmu, evaņgeleju lasejumūs pasaruoda teksti par Postorū tīsu, par laiku beigom, par tū, ka vyss ir puorejūšs, te mums nav nikuo pastuoveiga, šimā pasaulī asam viņ celinīki i kotra nūdzeivuota dīna myus tyvynoj myužeibai.
Saļmu izdavumi
Prīceiga ziņa, ka Namaterialuo kulturys montuojuma sarokstā īkļauti tradicionalī saļmu i bieru dzīduojumi Stiernīnē, pārņ tykom pi izdavuma “Saļmes Stērnīnē”. Bet es aicynuotu naaizmierst ari vacuokus saļmu izdavumus voi jī tikai gruomotā, voi ari diskūs. Pīmāram, ir Ontonam Matvejānam gruomota “Psalmi. Goreigas dzīsmes” (2016), Aglyunys bazilikys kuora skūla izdavuse dubultdisku “Bēru dzīdōjumi Latgalē” (2009), Latvejis Muzykys akademeja – Aigara Lielbārža i Mārtiņa Boiko sakuortuotu akademisku izdavumu “Psalmu dziedāšana Latgalē” (2012).
Ontona Matvejāna dailrade
Zynu, ka Dvieseļu dīnuos, sveceišu vokorūs, kopusvātkūs izmontoj O. Matvejāna goreigūs dzīšmu kruojumu “Uz gaismas ceļa” (2006).
Tī atrūnamys juo dzīsmis ari ar Bronislavys Martuževys, Emilejis Kalvānis, Alberta Spuoģa, Romona Spaitāna, Venerandys Zepys, Ontona Skryndys vuordim.
Pats juo personiski napazynu, bet pīmiņu nu laiku, kod Aglyunā nūtyka gataveišonuos pāvesta vizeitei. Jis pīsadaleja kai dirigents apvīnuotūs kuoru mieginuojumūs, kotram tī beja sova dzīsme īdaleita, kū nūdirigēt. Jis ar vysu sirdi i dvēseli tam nūsadeve. Piec nūstuostim zynu, ka jam taids tragisks liktiņs, a jis bādys puormeja cīš radūšā myuža izskaņā – izdavumi izguoja vīns piec ūtra.


text:
Ar fotoizstuodi „Nagļi. LV – 4631” Latgola gastej Reigā
Nu ituo goda 27. apreļa leidz 26. majam Reigā, Dekorativuos muokslys i dizaina muzejā (DMDM), byus apsaverama fotomuokslinīka Māra Maskalāna malnboltuos fotografejis izstuode „Nagļi. LV – 4631”. Ar itū izstuodi Latgola sovdabeigā veidā – caur Nagļu pogosta ļaužu fotografejom – gastej Reigā.
Fotoizstuode „Nagļi. LV – 4631” ir stuosts par mozys tautys identitatis saglobuošonys nūzeimi, kū fotomuokslinīks M. Maskalāns ir atkluojs caur latgalīšim – Nagļu pogosta īdzeivuotuojim – skorbajim, sirsneigajim i patīsajim. Pats M. Maskalāns par Nagļu ļaudim soka: „Viņi nespēlē teātri, bet dzīvo.”
Nu 400 fotografejom, kas topušs četru godu laikā, izstuodei DMDM atlaseitys 60 fotografejis. Fotografejuos ir īmyužynuoti Nagļu īdzeivuotuoji – nu vacim veirim i sīvom leidz pusaudžim i bārnim, kas pīškir izstuodei na viņ muokslinīcisku, bet ari kulturviesturiski antropologisku vierteibu. M. Maskalāns uzskota, ka ir svareigi saglobuot līceibys par pošreizejim nūtykumim Latgolā, par kasdīnu i svātkim, par tragiskim i reizē nūzeimeigim dzeivis mirklim, lai ari piec vairuokim godu desmitim ituos fotografejis uzrunoj cylvākus, snīdz informaceju i paruoda patīsus stuostus, līk apsazynuot i styprynuot sovys tautys saknis. Ituos fotografejis kolpoj kai pīmineklis vīnkuoršim lauku ļaudim i ir palīkūša vizuala dokumentaceja par Latgolys identitati 21. godsymta suokumā.
Projektā izmontuota analoguo fotokamera, attālu atteisteišonu veics pats autors, kopejūt malnboltuos fotografejis tradicionalajā veidā – pošrūceigi iz sudobra želatina papeira. Itys dorba ītilpeigais i sarežgeitais process ir vierteiba poša par sevi, partū ka ļaun īgiut augstys kvalitatis biļdis, izbaudeit tūņu boguoteibu i izceļt portretejamūs emocejis.
Fotoprojekta „Nagļi” ideju M. Maskalāns izlūluoja regularūs Nagļu pogosta apcīmuojumu laikā 20 godu garumā. Jū apbyure itys Latgolys cīms, partū ka tamā nav lelpiļsātys burzmys, kņadys i steigys, bet gon pošpīteikami i nasamuoksluoti cylvāki, kas fascinej ar sovu dzeivis i dūmuošonys veidu. Jī ir rūdeiti sovstarpejuos i dzeivis ceiņuos, taišni deļtam jī ir atkluoti. Cīms i tuo cylvāki īdvasmuoja izveiduot dokumentalū kinu „Par dzimtenīti”, kū M. Maskalāns kai operators kūpā ar režisori Lailu Pakalniņu pabeidze 2008. godā, sajamūt Lelū Kristapu kai lobuokais operatora dorbs 2009. godā. Piec kinys pabeigšonys M. Maskalāns suoce struoduot pi fotoprojekta „Nagļi”.
Par fotomuokslinīku Māri Maskalānu
Māris Maskalāns (1971) malnboltuos fotografejis pamatus apgivs pats, skaitūt gruomotys i eksperimentejūt sovā fotolaboratorejā. 1993. godā jis īsastuoja Latvejis Kulturys akademejis kinu operatora kursā, partū ka vīns nu vuiceibu prīkšmatim studeju laikā beja fotografeja. 1997. godā pabeidze Kulturys akademeju i nu tuo laika struodoj Vidis filmu studejā kai operators i režisors, fotografiešonu sagloboj kai hobeju.
Par sovim nūzeimeiguokajim dorbim M. Maskalāns uzskota 2008. godā uzjimtū režisoris Lailys Pakalninis kinu „Par dzimtenīti” i poša piļneibā izlūluotū fotoprojektu „Nagļi”, kuo rezultatā topuse izstuode „Nagļi. LV – 4631”.
Ar projekta aktualitatem var īsapazeit
facebook.com/fotoprojekts.nagli
twitter.com/fotonagli
draugiem.lv/fotoprojektsnagli
Karteņa: projekta publicitatis foto. Laizāns Staņislavs, pensionāts mežstruodnīks (1938)
Ziņu sagataveja: LaKuGa


text:
Dasasaceit kongresam var da 10. februara, iz 1. februari beja pīsasacejuši 80 delegatu i klauseituoju.
Kongresā ir paradzāta nūteikta delegatu puorstuovnīceiba nu pošvaļdeibu, piļsūniskūs organizaceju (aktiva darbeiba Latgolā i latgaliskajūs pasuokumūs pādejūs 5 godu laikā), izgleiteibys īstuožu (darbeiba latgalistikā pādejūs 5 godu laikā), uzjiemieju, Bazneicys, diasporys, pa vīnam delegatam nu latvīšu viesturyskūs zemu.
Leluokuo grupa ir nu dzeivuotuoju 115 delegatu proporcionali dzeivuotuoju skaitam (dzeivuotuoju registra dati iz 2021. goda 1. janvara): Aizkrauklis nūvods (Aivīkstis pogosta daļa i Pļaveņu piļsātys daļa) 1, Olyuksnys nūvoda Līpnys pogosts 1, Augšdaugovys nūvods 6, Bolvu nūvods 10, Daugovpiļs 20, Jākubpiļs nūvods 4, Jākubpiļs (Daugovys lobais krosts i Daugovsola) 2, Kruoslovys nūvods 10, Kruoslova 4, Leivuonu nūvods 6, Ludzys nūvods 10, Modūnis nūvods (Borkovys pogosts i Ūšupis pogosta daļa) 1, Preiļu nūvods 8, Rēzeknis nūvods 20, Rēzekne 10, Varakļuonu nūvods 2.
Aktivuok pīsasoka izgleiteibys īstuodis, kai ari dzeivuotuoji nu Rēzeknis vaļstspiļsātys i Bolvu nūvoda.
Kū sagaida nu Latgolys kongresa?
Vaicovom pyrmajai pīsasacejušai delegatei Rutai Cibulei (Bolvu Centraluos bibliotekys vadeituoja):
Nu Latgolys kongresa gaidu nūpītnu puorstuovnīceibu nu Latgolys sabīdreibys, tymā skaitā nu pošvaļdeibu, sasatikšonuos prīcu, padareitūs dorbu analizi i jaunu uzruovīni latgaliskūs vaicuojumu rysynuojumam!
Vīnam nu pyrmūs pīsasacejušūs jaunīšu Linardam Mundam (Rēzeknis vaļstspiļsātys dūmis jaunīšu komisejis sekretars):
Es kai jauns cylvāks, kam ryup Latgolys nuokūtne, grybu dūt sovu snīgumu Latgolys atteisteibā. Nu kongresa sagaidu, ka delegati vierzeis taidus prīšklykumus, kas veicynuos Latgolys izaugsmi.
Pyrmajam pīsasacejušam pošvaļdeibu puorstuovam Ārijam Vucānam (Preiļu nūvoda dūmis prīšksādātuojs):
Latgaliskums ir vierteiba Eiropā – nav šaubu. Tok myusim ari modernais eiropeiskums juoatvad iz Latgolu, lai nuokūtnis Latgola ir Eiropys i pasauļa mārūga ekonomiski atteisteita teritoreja, kas spiej tikt golā ar vacajom problemom, tikt leidza jaunajim izaicynujumim i byut koč drusku prīškā izaugsmis īspieju izmontuošonā.
Vysa aktualuo informaceja par Latgolys kongresu: latgolyskongress.lv
Paļdis par informativu atbolstu “Vietējā Latgales avīze”, Latgalīšu kulturys ziņu portalam lakuga.lv i Latvejis Radio Latgolys studejai!


text:
Nikodema Rancāna konkursa nūslāgums byus Bolvūs
Nikodema Rancāna konkursam ir dasaceiti 14 pretendenti nu Rēzeknis piļsātys i nūvoda, Bolvu, Kruoslovys nūvoda i Daugovpiļs. Nūslāguma pasuokums nūtiks 25. septembrī Bolvu Kulturys i atpyutys centrā (tīšsaistē Bolvu pošvaļdeibys YouTube), īsuocūt Školuotuoju dīnys svineibys i gūdynūt vīnu nu izcyluokūs školuotuoju N. Rancānu.
N. Rancāna bolvai ir dasaceiti 14 pretendenti nu pīcu Latgolys pošvaļdeibu. Juosoka, pretendenti puorstuov divys pamata nominacejis: par īguļdejumu un sasnāgumim latgalīšu volūdys, kulturviesturis un nūvoda vuiceibys īvīsšonā un īdzeivynuošonā školā i par radūšu i psihologiski atbolstūšu pīeju muoceibu ci studeju vidē. Nasaverūt iz tū, ka ūtrymā nominacejā tyka aicynuots dasaceit izgleiteibys īstuožu vadeituojus, tymā ir daudz radūšu i sirdsgudru pedagogu, kas struodoj bārnim par prīcu, sova aicynuojuma vadeiti. Tymā pošā laikā divuos nominacejuos nav pīteikti školuotuoji, taidā veidā paruodūt, ka pyrmsškolā i augstuokajā izgleiteibā latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis vaicuojumi prosa spieceiguoku viereibu i finansējumu.
Nūslāguma pasuokums nūtiks 25. septembrī 14.00 stuņdēs Bolvu Kulturys i atpyutys centrā. Iz pasuokumu gaideiti kai pretendentu izvierzietuoji, tai jūs atbaļteituoji, poši konkursa daleibnīki, kai ari īprīškejūs godu nominanti i sadarbeibys partneri. Bolvenīšim tei ir loba īspieja pīsadaleit pasuokumā i paruodeit sovys kulturys bogoteibys. Nominantu sveikšonu kuplynuos muzykali puorsteigumi nu folklorys kūpys “Egle” (Rekava, vad. I. Sokirka), Bolvu muzykys školys vokalais ansambļs i solisti, D. Lāpāns (Bolvi) i Kate i Domeniks Slišāni (Upīte).
Kluotasūšī varēs pīsadaleit literaruos sarunuos ar Anneli Slišāni i Skaidrīti Svikšu. Juopībiļst, ka gruomotu autoris ir ari školuotuojis i ir pīkrytušys, ka jūs gruomotys duovynuos konkursa daleibnīkim. Naizpaliks ari sirsneigys sarunys i otkon redziešonuos prīca pi čaja.
Konkursu organizej Latgalīšu kulturys bīdreiba sadarbeibā ar Latgolys Planavuošonys regionu i Bolvu nūvoda pošvaļdeibu. Konkurss ļaun izceļt i gūdynuot lobuokūs nūzaris pedagogus, ceļūt školuotuoja profesejis prestižu sabīdreibā i atguodynojūt, cik svareiga lūma puormaiņu procesā ir izgleiteibai.
Konkursu finansiali atbolsta Latgolys Planavuošonys regions, Bolvu nūvoda pošvaļdeiba, z/s “Kotiņi”, Latgolys Etnografiskuo viestnīceiba, informativi – “Vietējā Latgales Avīze”, Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv, Latvejis Radio Latgolys studeja.
N.Rancāna konkursa daleibnīki (2022)
Ilga Šuplinska
LKB vadeituoja
ilga.suplinska@gmail.com


text:
Voi tu itū zynuoji? 10 interesanti fakti par Latgolu
Roksta autors: portals lakuga.lv
1. Latgolā ir vaira nakai 1000 azaru.
Latgolu sauc par Zylūs azaru zemi, ite ir vaira nakai 1000 azaru, tymā skaitā Latvejis dziļuokais – Dreidzs, leluokais – Rāzna i vīns nu teiruokūs – Riču azars. Latgolā atsarūn nūslāpumainuokais Latvejis azars – Valnazars, saukts ari par Čertoku, Čortoku. Ituo azara iudiņs ir naparostai dzidrs i ar eipatneju zylgonu nūkruosu.
2. Latgolys geografiskais centrs atsarūn Rēzeknis nūvoda Rykovys pogostā.
Latgolys geografiskais centrs atsarūn klajā teirumā aptuveni 600 m attuolumā iz dīnvydrītumu nu vīnsātys “Ozoli” (Žagatnis sādža). Rykovys cīms atsarūn apmāram 2,7 km attuolumā vierzīnī iz zīmeļaustrumu nu Latgolys geografiskuo centra.
3. Teicīņs “Troks voi nu Rogovkys” rodīs jau 19. g. s. 2. pusē.
Rogovkīši lepojās ar teicīni “Troks voi nu Rogovkys”. Tys rodīs 19. g. s. 2. pusē, kod izgleituotais nūvodnīks Pīters Miglinīks uzvarēja tīsā muižkungu.
4. Dzīsmis “Zied ievas Siguldā” vuordu autors ir latgalīts Augusts Smagars.
Gondreiž kotrs byus dzierdiejs Raimonda Paula komponātū i Viktora Lapčenoka izpiļdeitū dzīsmi “Zied ievas Siguldā”. Tuos vuordu autors ir latgalīšu literats Augusts Smagars (1910–1985). Itū dzīsmi skaita par vīnu nu popularuokūs 20. g. s. 70. godūs.
5. Pyrmuo augstškola Latvejā beja Kruoslovā.
Augstuokuo izgleiteiba Latvejā suocēs Latgolā ar Kruoslovys Gareiguo seminara nūdybynuošonu 1755. godā. Seminars dorbuojuos gondreiž 100 godu, i tū beidze 253 studenti, daudzi nu jūs vāluok lyka pamatus latgalīšu laiceigajai literaturai i volūdys atteisteibai.
6. Baļtinovys nūvods – mozuokais Latvejā.
Piec dzeivuotuoju skaita Baļtinovys nūvods ir mozuokais Latvejā. Baļtinovys nūvodā ir viņ 1054 dzeivuotuoji. Bet piec plateibys leluokais Latvejis nūvods ir Rēzeknis nūvods.
7. Pyrmais Latvejis teritorejā fiksātais meteorits nūkrits Latgolā.
1820. goda 12. julī (piec vacuo stila 30. junī) teritorejā storp Vuorkovys i Kolupa muižom – myusu dīnuos Vuorkovys nūvoda Rūžkolnu pogostā – nūkryta pyrmais Latvejis teritorejā fiksātais meteorits. Tū sauc par Leiksnys meteoritu.
8. “Upītes uobeļduorzs” – vacuokais latgalīšu muzykys i dzejis festivals pasaulī.
Festivals “Upītes uobeļduorzs”, kas nūteik Vileks nūvoda Upītē, namaineigi nu 2002. goda trešajā septembra sastdīnē puļcej latgalīšu dzejnīkus i muziķus. Festivalam ir sova himna, tuos vuordu autors ir festivala aizsuociejs latgalīšu literats, nūvodpietnīks i folklorists Ontons Slišāns, bet muzyku sarakstejs dzīsminīks Uldis Frīdrihsons. Pārņ festivala himnu īdzīduoja Latvejā zynomi muziki.
9. GORS – pyrmais regionalais koncertzals Latvejā.
Latgolys viestnīceiba “GORS” ir pyrmais augstys kvalitatis koncertzals Latvejā piec vaļsts naatkareibys atjaunuošonys. Koncertzalam ir seši stuovi i nav pogrobstuova. Lelajā zalā ir 1000 skateituoju vītu, kurys var transformēt, palelynojūt ītiļpeibu leidz 2500 vītu. GORU atkluoja 2013. goda 19. majā.
10. Ludza – Latvejis senejuokuo piļsāta.
Par Latvejis senejuokū piļsātu skaita Ludzu, pyrmū reizi Ludza raksteitajūs olūtūs mynāta 1177. godā Kijevys Ipatejis hronikā. Tei ir ari vīneiguo Latvejis piļsāta, kuru īskaun pīci azari.


text:
Lels gūds uznāmumam “NewFuels” RSEZ SIA beja 2017.goda 6.novembrī uznimt vīsūs konkursa “Eksporta i Inovacejas Bolva 2017” žūreji.
Nu 170 pretendentim muysu uznāmums īkliva lobuokūs 30 skaitā i ītyka itymuo konkursa 2.kuortā.
Žūrejis lūcekļu vydā beja puorstuovi nu Valsts Prezidenta Kancelejis, Ekonomikas ministrejis, Latvejis Investīciju i atteisteibas agenturas, Latvejis Bankas, Latvejis Dorba devieju konfederacejis, Latvejis Tierguošonas i ryupnīceibas kameras, Luminor Bankas, Latveji Universitatis, Reigas Tehniskuos universitatis, Agroresursu i ekonomikas instituta, ALTUM, laikroksta Dienas Bizness, Latvejis Tehnologiskuo centra, Latvejis Instituta, Latvejis Dizaineru savīneibas i Latvejis Jaunūs zynuotnīku apvīneibas.
Uznāmums “NewFuels” RSEZ SIA pasateic žūrejis komisejai par uznāmuma nūvierteišonu i cer saņimt cīnejamu vītu itymā konkursā.
Ziņas


text:
Aicynoj iz večerinku Ambeļūs 19. godu symta nūskaņuos
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
30. augustā 20.00 stuņdēs Ambeļu estradē (voi Medinīku nameņā, ka byus nalobi laikapstuokli) paradzāts vokors ar spieliešonu i daņčim, kai ari kūklātuojis Laimys Jansonis koncerts, informej bīdreibys “JUBRA” projektu vadeituoja Ilze Mežniece. Pasuokuma dalinīki aicynuoti īsarast 19. godu symtam rakstureiguos drēbēs.
Večerinka Ambeļūs ir projekta “19.gadsimts. Saimis gūdu riedeit – tradicionālo amatu un mūzikas nometne ar lomu spēles un eksperimentālās etnogrāfijas elementiem” nūslāguma pasuokums. Piec div dīnu dzeivuošonys 19. godu symtam tyvuos nūskaņuos i apstuokļūs, muziciešonys, kūkliešonys, struoduošonys i vysa kuo jauna īsavuiceišonys, jaunīši i muzykanti aicynuos sevkuru īsajust 19. godu symtā i nūsvieteit vosorys beigys eistā lauku večerinkā, apvalkūt kaidu drēbis gobolu – capuri, garū bruņci, veirīšu vesti voi lynu kraklu, kas tyvynuos myusu dīnu cylvāka tālu tyvuok laikam, kurā veiduojuos i dzeivuoja tautysdzīsmis.
Projekta mierkis ir radeit i izdzeivuot jaunu formatu tradicionaluos muzykys i omotu nūmetnem, apvīnojūt prasmu vuiceišonūs ar lūmu spēlis elementim i eksperimentaluos etnografejis pajiemīnim, kab atrostu i attaiseitu taidus ceļus jaunīšu īsaisteišonai tradicejis puormontuošonā, kas jaunīšim ruodīs atraktivi, tai veicynojūt folklorys kusteibys kontinuitati – jaunīšu īsaisteišonu folklorys kusteibā. Augusta beiguos tiks organizāta nūmetne, kurā eisā laika periodā sevkurs interesents varēs īspiejami patīsai sasatikt ar vysaiduokim tautys tradicejis elementim, pīdzeivojūt dzeivi “kai senejūs laikūs”. Tradicionaluos prasmis varēs na tik vuiceitīs, bet tiks radeitys situacejis, kod tuos paliks napīcīšamys kasdīnys eksisteņcei. Vidē, kas pītyvynuota izvālātajam laikmatam, 19. g. s. beigom, vysu laiku tiks mimikrāta mitiskuo “paguotnis kasdīna”, rodūt inscinātus sarežgejumus, kas īdereigu lūmu pījāmušim dalinīkim rysynojami “tradicionalā gorā”.
“Nūmetnē aba amatnīka sātā saimineica ar paleidzi sasatrauks par pīdagušū putru, bet saimineicys meita i juos draudzinis ar sātys školuotuojis paleidzeibu gatavēsīs vuiceibom Kruoslovys mārgu gimnazejā. Dāls, kurs napabeidzs studejis Tērbatā paleidzēs saimnīkuot sātā i škaļdeis molku tuos pošys putrys vuoreišonai, sarunuos ar draugim studentim, kas atbraukuši tolkā īkuortuot naseņ īpierktū sātu, diskutēs par nacionalisma i cytom mūdeigom idejom, cikom fotografa muoceklis svaideisīs ar sarkastiskim komentarim i uzjims gaismys biļdis. Valineica, kas paleidz kuortuot jaunūs studeņšu pyuru, pīpaleidzēs ar jūstu i vysaidu nūdereigu reiku gataveišonu, bet nakts tiks pavadeitys pi gunkura pīguļā,” stuosta nūmetnis organizatore Ilze Mežniece. “Mes aicynuosim dalinīkus obejis dīnys pīsaturēt pi sevis izvālātuos lūmys i dorbuotīs, runuot i pat dūmuot tai, it kai lūma byutu juo “ūtrei uoda”, kab kūpā radeitu eistuma sajiutu. Raudzeisim kūpā saprast, ar kū suocās kotra sadzeivē vajadzeiguo līta, cik tulznu ir vajadzeigs tuos sataiseišonai i cik sūļu pa dīnu juonūīt, kab piec vakareņu varātu lobpatykā īlēkt daņcī.”
Projektā tyka izvālāts nūsaceitais “19. godu symta beigu” laiks nūmetnē planavuotūs situaceju izspieliešonai, jo 19. g. s. beiguos dzeivisveids laukūs vēļ ir pīteikami leidzeigs senejūs laiku, tymā skaitā mitiskuo “tautysdzīšmu laika” dzeivis veidam, bet tymā pošā laikā jau ir pīteikami daudz nu piļsātys īsavīsušu “jaunūs” realeju, kab laikmata imitacejā nasarostu puoruok lelys gryuteibys ar materialū bazi. Okuleri, naži, kotli, luopstys, ciervi, puorneicys, škeivi, deči – tī jau ir leidzeiguoki myusu dīnom, atrūnamys i pīlāgojamys tūs jaunuokys kopejis. Kab īvīstu “eistuma” sajiutu, īspieju rūbežūs planavuots 21. godu symtu atstuot aiz nūmetnis rūbežu. Ambeļūs augusta beiguos byus pyrmais mieginuojums itaida tipa nūmetnei.
Nūmetnei vēļ var pīsasaceit. Vaira par tū var izzynuot ITE.


text:
Latgolys kongresa eiszinis
Saīta rezolucejis izpiļdis komiteja (SaRIK), pīsadalūt Latgalīšu kulturys bīdreibys vaļdei, ir apstyprynuojuse 258 kongresa delegatu, nu kurim leluokū puorstuovnīceibu veidoj dzeivuotuoji – 92, puorstuovi nu piļsūniskūs organizaceju – 49, izgleiteibys īstuožu – 38, uzjiemieju vidis – 34, pošvaļdeibu – 22. Bazneicys, diasporys, viesturiskūs zemu i organizātuoju puorstuovu ir 12 i 11 organizātuoju. Kongresam pīsasacejs 40 klauseituoju.
Kongresa zynuotniskajai daļai ir pīsaceiti 25 ziņuojumi (30 referenti). Īsyuteituos tezis pamatā aktualizej izgleiteibys, volūdys i ekonomiskūs vaicuojumus.
Kai jau ziņuots, 28. aprelī Rēzeknis Tehnologeju akademejā dorbs nūtiks 4 paraleluos tematiskuos jūmuos: latgalistika, izgleiteiba i volūda (divejis sekcejis), ekonomiskī procesi i uzjiemiejdarbeiba (obejis jūmys kūpā) i tīslītys, drūšeiba, viesture.
Itamā šaļtī teik saskaņuota programa, kurā akcents ir lykts iz zynuošonu puornesšonys i praktyskuos lūmys palelynuošonys latgalīšu volūdys sistematiskuma nūstyprynuošonā izgleiteibys procesā, volūdys styprynuošonā informativajā, digitalajā i plašsazinis leidzekļu telpā, vaļsts puorvaļdis izlobuošonā i drūšeibys styprynuošonā, taipat konkretu tautsaimnīcisku prīšklykumu izviersšonai regiona, vaļsts i Eiropys kontekstā. Tys zeimoj, ka kluot pi ziņuotuoju, kas jau ir pīsasacejuši, byus aicynuotī eksperti, kas stuosteis par sovu pīredzi praktisku vaicuojumu rysynuošonā.
Nūtykumi Ukrainā ir nadaudz aizkaviejuši kongresa planuošonu, tymā pošā laikā rūsynuojuši izveiduot vysmoz divejus paneļus, kur pamattema byus drūšeibys i informativuos telpys vaicuojumi, tymā skaitā viestejumi i medeju platformys taišni mozuokumtauteibu cylvākim pīrūbežā.
Nuokušuos nedelis laikā plotuok pasaruodeis kongresa programa i tiks aicynuoti pīsasaceit plašsazinis leidzekļu puorstuovi.
Latgolys kongresu informativi atbolsta: “Vietējā Latgales avīze”, Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv, Latvejis Radio Latgolys studeja, Rēzeknis Tehnologeju akademeja


text:
Rēzeknē nūtiks apbolvuojuma “Laiks Ziedonim” cyldynuošonys ceremoneja
Imanta Zīdūņa (Ziedoņa) fonds “Viegli” aicynoj iz apbolvuojuma “Laiks Ziedonim” laureatu cyldynuošonys ceremoneju 3. majā 19.00 Latgolys viestnīceibā GORS, Rēzeknē, informej fonda puorstuove Kristīne Tjarve. Ceremonejā na tik cyldynuos laureatus kaidā nu pīcom apbolvuojuma nominacejom, nu byus ari myusdīneigu tautys muzykys aranžiejumu prīšknasumi.
Jau catūrtū godu nūteik nūzeimeigs pasuokums Latvejis kulturys vidē – apbolvuojuma “Laiks Ziedonim” cyldynuošonys ceremoneja, kas nūtiks Imanta Zīdūņa dzimšonys dīnā, 3. majā. Kotru godu ceremoneja nūteik cytā Latvejis vītā, itūreiz aicynojūt iz sasatikšonu Latgolā, kur jau itūgod aprelī i majā, atguodojūt viesturiski nūzeimeigū Latgolys kongresa izaškieršonu i Latvejis vaļstiskuma ceļa suokys, teik izsuokta Latvejis symtgadis svieteišona.
Režisora Pītera Krilova i muzika Goran Gora veiduotajā apbolvuojuma ceremonejā skateituoji tiks cīšā saiknē ar Latgolys skaņom. “Kotra “Laiks Ziedonim” ceremoneja ir kai atsevišks stuosts, kurū raugam pastuosteit, reizē cyldynojūt fantastiskys personeibys. Tai kai ceremonejis nūtikšonys vīta ir Rēzeknis GORS, myusu fokuss itūgod byus Latgolys skanis – kai skaņ orūdi, cylvāki, telpa i vide. Kab tū izpieteitu, braucem ekspedicejuos, kurymuos sasatykom ar breineigim cylvākim. Jī tod ari palyka par myusu Latgolys skaņu viestnīkim. Kaidi beja itūs ekspediceju rezultati, redzēsim apbolvuojuma “Laiks Ziedonim” cyldynuošonys ceremonejā,” stuosta Goran Gora.
Skotivis vizualū nūformiejumu veiduojuse muokslineica Evija Pintāne. Ceremonejis vadeituoji – Renārs Kaupers, Juoņs Holšteins-Upmanis i trešais vadeituojs, kas tiks atkluots jau tyvuokajā laikā.
Sevkuram, kuram ir gribiešona vērtīs ceremoneju kluotīnē, ir vareiba īsaguoduot beletus Latgolys viestnīceibys GORS i “Biļešu Paradīze” beletu sistemuos. Beletu cenys – suocūt nu 7 EUR.
Sovukuort tim, kuri navarēs 3. majā byut Rēzeknē, byus vareiba sekuot leidza ceremonejai ar Latvejis Televizejis i Latvejis Radejis tīšraižu paleidzeibu.


text:
Aicynoj apzynuot i dokumentēt Ludzys nūvoda krystus
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Jura Soikāna Ludzys muokslys škola aicynoj byut par viesturis dokumentātuoju i atdzeivynuotuoju vysā lelajā Ludzys nūvodā, informej Jura Soikāna Ludzys muokslys škola.
Ka tovā apleicīnē ir kaids krysts ar mūceņu, nūfotografej i nūsyuti attālu iz e-postu maksla@ludzasnovads.lv ci ITE da ituogods 4. marta, pīvīnojūt fotografejai informaceju, kur krysts atsarūn. Nūdereiga informaceja byutu ari, cik seņ i kas jū pastatejs, kai jis agruok “dzeivuojs” i kai “dzeivoj” niule, kas i cik bīži pi juo puļcejās.
I varbyut tev ir pat eipašys atminis ci sovs stuosts par jū? Latvejis-Leitovys-Boltkrīvejis programys projekta “CraftWays” eistynuotuoji interesantuokūs viestuļu autorim sūlej bolvys.


text:
Sastdiņ Ludzu pīskandynuos Lelais Latgaļu tiergs
Tyvojūtīs Juoņa dīnai, Ludzā jau tradicionali teik svieteits Lelais Latgaļu tiergs. Itūgod tys Ludzys piļskolnu pīskandynuos sastdiņ, 17. junī, nu 10.00 da 16.00, informej Ludzys turisma informacejis centra puorstuovi.
Itūgod tierga apmaklātuojus sagaida na tik tierguošonuos, nu ari vysvysaidi puorsteigumi. Byus vareiba nūsafotografēt iz Ludzys piļs fona senejā tārpā, vareiba izveiduot pošam sovu vaiņuku voi rūtu naīrostā veidā, taipat byus dzīsmis, senejuos dejis, amatīrteatru skeči, postfolklorys grupys “Rikši” azartiskuos dzīsmis, stuosts par latvju zeimem, tradicejom i zynuošonom sarunuos ar Irenu Saprovsku. Pasuokuma beiguos, kai jau vysod, paradzāts Saulgrīžu rits kūpā ar folklorys kūpu “Egle”.


text:
“Tautumeitas” ir tradicionaluos muzykys grupa, kurymā apsavīnuojušys sešys muzikis, nu kurūs leluokuo daļa ir etnomuzykologis. Dzīsme “Aņneite” pīraksteita Aulejā, tuos teiciejis ir Domicella Dzalbe i Annele Vigule. Dzīsmi sovulaik pīrakstejuši etnomuzykologs Mārtiņš Boiko i dirigents Ārijs Škepasts. Video dzīsmei taisejuši “Dice Throw Films”, režisors Kaspars Bondars, producente Irbe Šmite, operators Reinis Inkēns.
NOMINANTI:
Kaneva Cold “Solts”
Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai” “Kod Tevis nav”


text:
Siguldā apsaverama Lilejis Zeiļys keramikys dorbu izstuode
Kulturys i muokslys telpā “Siguldas Tornis” da 25. septembra apsaverama Lilejis Zeiļys keramikys dorbu izstuode, viestej Siguldys nūvoda sātyslopa.
Lileja Zeiļa spielejās ar najaušeibom i voda tuos, rodūt sovus muokslys dorbus. Muokslineica ir kai starpinīks storp muolu i skateituoju. Juos dorbūs klasiskuos Latgolys formys sajam autorei rakstureigūs proporceju rysynuojumus. Angobu i glazuru ekspresivī gleznuojumi viestej sovus stuostus, kū pīredigējuse guņs. Lileja plyudynoj, lej, tok kotrys juos dorbs ir vīnuota tīkšonuos caur najaušeibu iz harmoniskom kompozicejom, kuruos muokslineica nūdūd skateituojam.
Keramike Lileja Zeiļa dzymuse 1958. godā Daugovpilī. Profesionalū izgleiteibu sajāmuse Rēzeknis Lītiškuos muokslys vydsškolys Keramikys nūdaļā. 1978. godā jei īsasaistejuse A. Paulāna Tautys lītiškuos muokslys studejis darbeibā. 1986. godā sajāmuse Tautys daiļomota meistara kvalifikaceju. 1992. godā suokuse patstuoveigys pūdnīka gaitys. Itūšaļt ir Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzeja Tautys lītiškuos muokslys studejis “Latgale” vadeituoja. Lileja Zeiļa regulari pīsadola izstuodēs i cytūs ar keramiku saisteitūs projektūs i Latvejā, i uorvaļstīs, kai ari nūzeimeigu laiku veļtej pedagogiskajam dorbam.
Kulturys i muokslys telpa “Siguldas Tornis” apmaklātuojim attaiseita pīktdīnēs, sastdīnēs, svātdīnēs nu 12.00 da 17.00. Apmekliejumus īspiejams dasaceit ari cytā laikā, īprīkš zvonūt 29218240.
Īīšona – par zīduojumim.


text:
Bet gribīs redzēt, kai saule speid…
Roksta autore: Sofija Teicane
Sovys atminis par bierneibys braucīnim iz Ukrainu atsyutejuse autore, kura sovus dorbus paroksta ar pseidonimu Sofija Teicane. Šudiņ, 9. martā, dzimšonys dīna byutu ukraiņu dzejnīkam Tarasam Ševčenko (1814–1861), tam par gūdu Sofija atdzejuojuse ari juo dzejūli “Ak, muns duorgais Dīvs!”.
Jau vairuokys nedelis nūteik kars Ukrainā. Myus tīši tys naskar, tok kars nūteik tepat natuoli. Leluokuo daļa videjuos i vacuokuos paaudzis Latvejis i Latgolys dzeivuotuoju koč kaidā veidā ir bejuši saisteiti ar Ukrainu. Kas brauce atsapyust pi Malnuos jiurys, kas vosorā ēda gordūs augļus, atvastus nu Ukrainys, kam kolhozā kaidi guculi struoduoja, a kam beja kaids radinīks Ukrainā. Puorsvorā vysys ituos saisteibys i atminis ir saulainys i pozitivys.
Gribu pastuosteit sovys atminis par Ukrainu. Bierneibā es dzeivuoju Ludzā. Mums tāvs padūmu laikā struoduoja par tuolbraucieju šoferi. Tuolbraucieji šoferi beja kai niu saceitu “prestižuoka” profeseja nakai parostais šofers. Tuolbraucieji brauce pa vysu plotū PSRS, varēja kū redzēt voi atvest kaidu naradzātuoku iedīni – kaidu dasu voi kampetys, voi augļus. Ludzā tei organizaceja, kurā struoduoja muns tāvs saucēs RTO aba Rēzeknis transporta apvīneibys Ludzys filiale. Golvonais kantors beja Rēzeknē. Tuolbraucieji puorsvorā brauce iz Krīveju, Boltkrīveju, Lītovu, Igauneju i Ukrainu.
Reisi iz Ukrainu beja bīži. Standarta maršruts, kū varēja izbraukt nedelis laikā, beja iz Buču. Buča ir piļsāta natuoli nu Kijevys (kaidi 30 kilometri), Kijevys ziemeļrītumu pīrūbežā. Iz Buču nu Mērdzinis voduoja dieļus, atpakaļ brauce ar kaidu kravu nu Ukrainys. Es ari beju puors reižu pajimta leidza. Buča munā atmiņā ir nalela piļsieteņa. Ryupneicys teritorejā auga miļzeigi bumbīru kūki, taidi kai myusu līpys, i augustā beja pylni ar soldonim bumbīreišim. Ryupneicā ražuoja stykla burkys. Tī beja cehs, kurā īškā miļzeigs korstums i taida tehnologiskuo lenta – aplis, kura vydā teik ar trūksni izsysta treislitru burka, jei ir sorkona, tod īt pa tū lentu i palīk par boltu stykla burku. Ukraini beja vīsmīleigi i runeigi, vysys runys, saprūtams, nūtyka krīvu volūdā.
2022. goda 8. martā ziņuos dzieržu, ka Krīvejis karaspāks Buču puorjiems sovā kontrolē.
Zvona muna bierneibys draudzine, jei dzierdiejuse Bučys vuordu ziņuos i pīminēja, ka muns tāvs braukuoja iz Buču. Mums kai bārnim dyžan patyka tys piļsātys nūsaukums Buča, pasabreinuom, ka taids var byut Ukrainā. Ar draudzini nūrunuojam, ka labi, ka mums tāvs tuo vysa naredz (jis nūmyra paguojušuo goda rudinī), jis dyžan puordzeivotu, ka tuos vītys, kur jis tik daudz bejs, niu teik bombardātys. Jau 2014. godā jis siedieja pi televizora vysu dīnu i navarēja saprast, kai tys var byut, ka krīvi karoj ar ukrainim.
Juosoka, ka leluokajai daļai cylvāku Latgolā nav saprūtams, kai tys tai varēja nūtikt. Vacuokuo paaudze pīmiņ, ka Ukraina, Boltkrīveja i Krīveja beja cīši vīnuotys tautys, nikas natyka škiruots, braucem iz Ukrainu atsapyust pi Malnuos jiurys, braucem iz Moskovu voi Leningradu, voi tīpat puori rūbežam iz Boltkrīveju.
Reigā natuoli nu Kongresu noma, kur niu īkuortuots paleidzeibys punkts Ukrainys biegļim, ir pīmineklis slavanuokajam Ukrainys dālam – dzejnīkam Tarasam Ševčenko (1814–1861). 9. martā ir juo dzimšonys dīna. T. Ševčenko beja na tik dzejnīks, bet ari muokslinīks, 19. godu symta Ukrainys nacionalisma atdzimšonys i naatkareibys kusteibys simbols. Sovūs dorbūs jis runoj par ukraiņu tautys breiveibu. Puortulkuoju latgaliski vīnu juo dzejūli, kab varim saprast, cik T. Ševčenko dzeja atbylst ari itam laikam. Dzejūļa nūsaukums “Ak, muns duorgais Dīvs!”
Ak, muns duorgais Dīvs! Cik gryuši pasaulī
Cik gryuta dzeive – bet gribīs dzeivuot
Bet gribīs redzēt, kai saule speid
Bet gribīs dzierdēt, kai jiura spielej
Kai putyns čyvynoj, kai kūki šalc,
Kai meitine dzīd sovu dzīsmi
Ak, muns duorgais Dīvs, cik jautri dzeivuot!
Tarasa Ševčenko tālam pīmineklī pi kokla ir kristeņš. Myusu Latgolys Muorai krysts ir rūkā. Ukraini niu navar turēt krystu rūkā, jim rūkys ir aizjimtys, turūt īrūčus un īmūt karā par sovu dzimtini. Lyugsimēs, lai Ukraina iztur, bet stypruos Latgolys simbola – Latgolys Muorys – krysts, lai myužeigi palīk juos rūkā!


text:
Saulgrīžu laikā gostūs gaideis Lelais latgaļu tiergs
Pošā Juoņu laikā itymā godā īkreit ari Leluo latgaļu tierga laiks Ludzā. Iz tradicionalū tiergu Ludzys pilskolnā 22. i 23. junī aicynoj „Ludzys amatnīku centrs”.
Pyrmū reizi Lelais latgaļu tiergs nūtyka 2009. godā i niu ir klivs par svareigu Ludzys i Latgolys nūtykumu. Itymā godā tierga apmaklātuoji aicynuoti dorbuotīs dzeivuos arheologejis vidis darbneicuos kūpā ar latgalim i gostim nu Vuocejis, Boltkrīvejis i Lītovys – keltim, krivičim, leišim i suomugrim, apsavērt paraugdemostriejumus, puorbaudeit sovu izveiceibu karaveira orūdā, varēs izzinuot jaunu informaceju par sovim seņčim – kai dzeivuoja, kū zynuoja, kū prota i ar kū nūsadorbuoja senī latgali. Taipat varēs pīsadaleit saulgrīžu tradicejuos. Juoņus īleiguos folklorys kūpys „Egle”, „Isnauda”, „Rīkšova”, „Atvasītes” i c.
Tierga programa:
22. juņs
12.00 – LIELUO LATGAĻU TIERGA atkluošona
12.10 – Svātkus īkandynuos mozī doncuotuoji i dzīduotuoji nu kūpys „Atvasītes”
12.30, 13.30, 14.30, 15.30, 16.30,17.30 – senejūs orūdu paraugdemonstriejumu – dzejs kruosuošona, dīgu apgieba izgataveišona, laivu, zvejis teiklu, karūšu, trauku izgataveišona, karaveira i mednīka īrūči i bruņu izgataveišona, veikleibys saceņseibys i īspieja paraudzeit sovu rūku lūku šaušonā i c. veiru cīneiguos nūdorbēs
13.00,14.00,15.00,16.00, 17.00 – folklorys kūpu Saulgrīžu dzīsmis i stuosti par senejūs latgaļu tradicejom
18.00-19.30 – senejūs latgaļu ceiņu paraugdemostriejumi „Kroma kolna brolistes” izpiļdiejumā
19.30-20.00 – senejuos kūka piļs ījimšona – šovs
20.00-22.00 – Saulgrīžu sagaideišona piec senejuo Guņs rita Medņevys folklorys kūpys „Egle” izpiļdiejumā
23. juņs
10.00 – svātku īleiguošona ar Ņukšu folklorys kūpu „Rīkšova”
10.30, 11.30 12.30 – vidis darbneicys, Dobys školys stuosti
11.00, 12.00 – leiguošona kūpā ar muzykantim i folklorys kūpom
13.00 – svātku nūslāgums
Vaira dazynuošonys – Ludzys amatnīku centrā, pa telefonu 29467925, pa epostu ligakondrate@inbox.lv i www.ludzasamatnieki.lv
Karteņa – nu Ludzys nūvoda sātyslopys


text:
Žurnals “A12” aicynoj skaiteituojus iz sasatikšonu Rēzeknē
Žurnals “A12” 24. novembrī 15.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā, Rēzeknē, aicynoj skaiteituojus iz sasatikšonu, informej žurnala redaktore Ināra Groce.
Par žurnalu veiduošonu, skaiteituojim i žurnala varūnim stuosteis “A12” redaktore Ināra Groce i latgalīšu volūdys eksperte Sandra Ūdre. Apmaklātuojus prīcynuos Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys jaunī i talanteigī vokalisti Danutys Kārkliniecis vadeibā. Kotru apmaklātuoju gaida duovonys nu žurnala redakcejis.
Žurnals “A12” ir vīneigais Latvejis žurnals, kurs veidoj pozitivū informacejis telpu i stuosta par nūtikšonom i cylvākim par i ap Latgolu. Žurnala gosti ir dažaidi, populari i mozuok zynomi, nu vysim ir īdvasmojūši vuordi skaiteituojim. “A12” ir viestejs par dzymtom i viesturiskom nūtikšonom vysā Latgolā nu Osyuna da Brodaižys i Viļakys. Kotrā cylvāka stuostā redakceja atrūn tū spāku, ar kuru stuosteituojs var pasadaleit ar cytim.


text:
Jaunīšus aicynoj dasasaceit apvuiceibom “Byut latgalīšam ir stileigi”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Kab veicynuotu Latgolā dzeivojūšūs jaunīšu lokalpatriotismu i latgaliskuos identitatis styprynuošonu, jaunīšus aicynoj dasadaleit naformalajom apvuiceibom “Byut latgalīšam ir stileigi”. Tuos organizej bīdreiba “LOBS”.
Bezmoksys apvuiceibuos var dasadaleit jaunīši vacumā nu 13 da 18 godu. Tuos nūtiks nu 17. leidz 20. augustam Rēzeknis nūvoda Drycānūs. Četru dīnu laikā jaunīšim ar interaktivu aktivitašu paleidzeibu byus vareiba styprynuot sovu latgaliskū identitati, radūšajuos darbneicuos īpazeit latgalīšu volūdu i muokslu, kai ari īpazeit vītejuos vidis daudzveideibu i pīvīnuotū vierteibu ekskursejā.
Apvuiceibom “Byut latgalīšam ir stileigi” var dasasaceit da 10. augusta, aizpyldūt dasacejuma anketu ITE.
Apvuiceibu nūlykums daīmams ITE. Tuos finansiali atbolsta Latgolys regiona atteisteibys agentura, Vaļsts kulturkapitala fonds i A/S “Latvijas valsts meži” i Rēzeknis nūvoda Izgleiteibys puorvaļde.


text:
Kulturys īsacejumi nedeļai: Ontona Rupaiņa romani i vītys, Raiņa ailis
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
13. septembrī Bieržgaļa pogostā piec vacuo stila 1906. godā pīdzyma rakstnīks, kordirigents, režisors Ontons Rupaiņs, itūgod jam – 115. Juo dzimšonys dīnu bierzgalīši ari atzeimoj 13. datumā, nariekinojūt piec jaunuo stila. Partū nedelis kulturys īsacejumus uzticējom Bieržgaļa pogosta Ontona Rupaiņa muzeja vadeituojai Skaidrītei Apeinānei.
Romans “Zemes sōļs” ci “Tauta grib dzeivōt”
Romanā “Zemes sōļs” tāluotys 20. g. s. 30. godu nūtikšonys, jis sasasauc ar myusdīnom – koč voi vieliešonys. Ka grib kū vairuok izzynuot par Latgolys kulturviesturi, tod – īsoku romanu “Tauta grib dzeivōt”.
Rupaiņa vītys Bieržgaļa apleicīnī
Īsoku atīt iz muzeju, kur tyvuok īsapazeit ar juo dzeivi tepat Latvejā i vāluok emigracejā. Tod var apmeklēt Bieržgaļa bazneicu, tepat Bieržgaļa kopsātā apsaverams juo pīmineklis iz kopa, 13. septembrī 10.00 stuņdēs paradzāta pīminis šaļteņa kopsātā.
Ka runoj par viesturiskim objektim, kas apraksteiti Rupaiņa dorbūs i atmiņuos, turistus interesej Kirkys kolns, Bieržgaļa muiža, Bieržgaļa apleicīnis azari. 13. septembrī mums ir paradzāta ekspresizstuode – Ontona Kūkoja pasteļu ciklys “Ontona Rupaiņa zeme”.
Dzejis dīnu aktivitate “Mans Raiņa dzejolis”
Septembris mums ir na viņ Rupaiņa, bet ari dzejis mieness, O. Rupaiņs sovu literarū dailradi suoce ar dzejūļu raksteišonu. Pi skūlys, lapinis teritorejā, ir specials vidis objekts. Skūlāni, pogosta īdzeivuotuoji, sevkurs interesents var iz auduma pīraksteit sovys meiluokuos Raiņa dzejūļu ailis, tū īveit kūpejā dzejis audaklā.


text:
“Pi myusim Latgolā” gastej pi Juoņa Gruduļa
Nailgi pyrma ļusteiguos leiguošonys i Juoņa dīnys raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej Stiernīnē, kur jau vairuokus godus dzeivoj labi zynomais koru dirigents Juoņs Grudulis. Kab dazynuotu, kai paīt itaida muzykala cylvāka kasdīna i kai Juoņs Grudulis svietej Juoņa dīnu, pi energiskuo kunga nūbrauce Laura Sondore-Strode.
Juoņs Grudulis ar muzyku saisteits jau nu jaunu dīnu. Jamūt pīmāru nu bruolāna, jis muzykys školā suoce vuiceitīs saksofona spēli. Sovpus, suocūt vuiceibys Rēzeknis muzykys vydsškolā, jis jau struoduoja par muzykys školuotuoju i koru dirigentu.
Vysspūdruok Juoņa Gruduļa vuords saisteits ar veiru kori “Olūts”, kurū jis pats izveiduojs 1979. godā Viļānūs. Dirigenta sīva Ilze atkluoj, ka veira profeseja ir cīši gryuta, partū ka viņ ratais apjādz tū dorbu, kas juoīgulda, kab sasagataveitu mieginuojumim.
Gruduļu saimei ir ari sovys Juoņa dīnys svieteišonys tradicejis. Sīva Ilze parosti vyn vaiņukus, sovpus pats Juoņs vysod rauga leiguot da reita gaismys.


text:
Latgolys viestnīceibys GORS leluokais lapnums i deveji akustiskī koncertzali, kurūs skaneigumu nūdrūsynoj eipaša izbyuve, kas ļaun maineit akustikys eipašeibys atkareibā nu koncerta veida. Tys īspiejams, pasasokūt itepat Rēzeknē taiseitajim sīnu i grīstu vairūgim, kurūs leņki ir mainomi, kab atspaituotu ci apsluopātu skonu taišni tai, kai tys ir vajadzeigs. Tim īt tolkā atrytynojamys žaluzejis i puorvītojami vairūgi. Kab skona aina byutu navainojama, i krāsli taiseiti atbylstūši nūsaceitajim akustiksim raksturlelumim.
Vestards Šimkus, pianists: “Eiropys koņtekstā koncertzala GORS akustika viertejama eipaši augši, jo tei ir breineigi izplanavuota jau sātys projektiešonys stadejā, na viņ pīmāruota telpai jau tod, kod tei ir izcalta. Eipaši īprīcynojūši ir regulejamī skotivis akustiskī vairūgi, kas roda vareibu pīlāguot zala akustiku konkreta ansambļa, orkestra ci solista vajadzeibom. Taidu īspieju navā cieški ari pasaulī. Pats ituo zala akustikys raksturs ir eipaši pateikama i skaneigs i klauseituojam, i pošim muzikim iz skotivis. Ari tei ir gona reša paruodeiba. GORS itūšaļt ir lobuokuo vīta akustiskajim koncertim vysā Baltejā. Kai pianists varu saceit, ka eistyn svareiguokuo līta ir koncertfligeļs. Koncertzalā GORS ir deveji vysa augšuokuos raudzis firmys “Steinway & Sons” koncertfligeli, i tī apvīnojumā ar breineigū akustiku padora itū zalu par sapynu vītu, kur uzastuot.”
Jans Inge Gustavsons, “Akustikon” (Zvīdreja): “Jums ir vyss pamats sagaideit, ka gon lelajā, gon ari mozajā akustiskajā koncertzalā byus lobskaneigi kai klasiskuos muzykys, tai ari popularuos myzykys koncerti. Dūmoju, ka projekts ir cīņi iņciresnys, jo jius asat bejuši eistyn cīši veiksmeigi, dūmojūt par daudzifunkcionalitati.”


text:
Itūreiz „Kolnasātys” rodūšuo komanda beja otkon nūbraukuse iz suprātkom aba vakariešonu, kab kluotīnē sasatyktu ar vītejim īdzeivuotuojim kaidā nu Latgolys pogostu i pasaronuotu par dzeivi, tradicejom i volūdys sovpateibom ite. Aiz tuo itūreiz aicynojam jius īpasazeit ar Rēzeknis nūvoda Nautrānu pogosta centru – Rogovku i iteinis ļaudim. Naapšaubami par Rogovku daudzi nūteikti ir dzierdiejuši kai saisteibā ar popularū teicīni – „Troks voi nu Rogovkys”, tai ari ar daudzajim literatim, kulturys i sabīdryskajim darbinīkim, kurim itei puse ir dzymtuo – Pīters Miglinīks, Andryvs Jūrdžs, Anna Rancāne, Pīters Jurceņš, Ontons Kūkuojs i daudzi cyti. Nu kurīnis rogovkīšūs taids spors, spāks i patriotismys, klausīs raidejumā.
Suprātkuos Rogovkā pīsadola: Sovvaļnīks aba muzikis Ingars Gusāns, Nautrānu pogosta kulturys pasuokumu organizatore Inga Vigule, Rogovkys etnografiskuo ansambļa izveiduotuoja i vadeituoja Anna Garanča, Nautrānu vydsškolys literaturys i kulturviesturis školuotuoja, nūdybynuojuma „Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturys viesturis školuotuoju asociaceja” vaļdis prīšksādātuoja Veronika Dundure, Nautrānu pogosta Dekteru amaterteatra dybynuotuoja, kas ilgus godus tū ari vadejuse, niu pensionare i muojsaimineica Lūcija Rancāne, kartografe i nūvodpietneica Andra Zubko-Melne, Gaigalovys pamatškolys latvīšu volūdys i literaturys školuotuoja, teatra muokslys pasnīdzieja i Dekteru amaterteatra vadeituoja, režisore Ērika Bozoviča, uorsta paliegs, Rogovkys teatra vadeituoja Maruta Miščenko.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Lai Latgolys kongress varātu veiksmeigi nūtikt treju dīnu garumā, miļzeigu dorbu īguļdeja pasuokumu organizatori i visim par tū paļdis!
Tok kongress navarātu nūtikt ar itaidu vierīni, ka nabyutu ari finansialūs atbaļsteituoju – sokam miļzeigu paļdis visim i kotram:
- vysom Latgolys planavuošonys regiona pašvaļdeibom (Rēzeknis nūvods, Preiļu nūvods, Kruoslovys nūvods, Ludzys nūvods, Bolvu nūvods, Augšdaugovys nūvods, Leivuonu nūvods, Rēzeknis i Daugovpiļs vaļstspiļsātys);
- Rēzeknis Tehnologiju Akademejai;
- bīdreibai “Latgales ražojošo lauksaimnieku apvienība“;
- bīdreibai “Latgolys Producentu grupa”;
- Latvijas Nacionaluos kulturys centram, kas atbaļsteja seminaru cyklu pyrma kongresa;
- paļdis daudzom privatpersonom – eipaši Pīteram Ragaušam i Agram Bitānam, kai ari Imantam Stirānam, Lidijai Leikumai i Dacei Ljusai;
- ar LR Saeimys kūpeigu lāmumu nu vaļsts budžetā tyka daškierti leidzekli kongresa sareikuošonai.
Paļdis ari kongresa informativajim atbaļsteituojim:
- Latvejis Radio Latgolys studijai;
- laikrokstam “Latgales Vietājā Avīze”;
- latgalīšu kulturys ziņu portalam “Lakuga.lv”;
- Latvejis Sabīdriskuo medija portalam lsm.lv


text:
Burnasa svātki Preiļūs
Roksta autors: portals lakuga.lv
Preiļu Golvonajā bibliotekā 29. oktobrī nūtiks burnasa aba zīmys vadmolys mieteļa svātki. Burnasu atdarynuojuse tautystārpu meistare Iveta Seimanova. Juo tapšonys stuosts ir pylns najaušeibu i sakriteibu, portalam lakuga.lv atzeist I. Seimanova.
Iveta Seimanova nupat kūpā ar dūmubīdrim nūdybynuojuse bīdreibu “Latgolys etnografiskuo viestnīceiba”, kurys mierkis ir saglobuot i popularizēt nūvoda etnografiskū montuojumu. Ivetys dorbs pi Latgolys tārpu atdarynuošonys aizasuocs jau seņuok, pārņ jei prezentēja divejus Latgolys tārpus – 19. godu symta Vydsmuižys sīvys tārpu i latgaļu sīvītis arheologiskū tārpu, kas datejams ar 10. godu symtu. Jau darynojūt Vydsmuižys sīvys tārpu, kū Iveta poša sauc par Vydsmuižys Annužu, rodusēs dūma, ka tārpam vajag ari “zīmys kuortu”. Nu suoku jei acs matuse iz Preiļu burnasu aba zīmys mieteli nu vadmolys. Tok konsuļtejutēs ar specialistim, dūmu atmatuse, jo mieteļam bejuse vajadzeiga bryunūs vyšku vylna, kuru myusu dīnuos nikur navar dabuot. Par tū Vydsmuižys Annuža tykuse pi Rēzeknis burnasa. Tok bejs lamts atdarynuot ari Preiļu burnasu i sakriteibu rezultatā Iveta dabuojuojuse bryunūs vušku vadmolu.
“Es beju nūlāmuse atdarynuot Vydsmuižys gūda prīškautu. Nagribieju izmontuot myusu dīnuos austu lyna audumu, par tū meklieju senejuoku. Caur Facebook.com atrodu meitini nu Preiļu pusis, kurai beja vacs lyna audums. Sasatykom i tymā breidī saprotu, ka pi prīškauta tai ari natikšu. Lyna audums izaruodeja grobā laižamais dvīļs i es nagribieju nu juo taiseit gūda prīškautu. Tai meitinei beja leidza ari cyti materiali i storp jim es īraudzeju bryunū vadmolu, i tymā šaļtī saprotu, ka tī saīs Preiļu burnass. Nūkrits nu dabasu!” atguodoj Iveta.
Vadmola bejuse cīši vaca, molys bejušs būjuotys i brīsmeigi smirdiejuse. Tok nu smokys izadevs tiks vaļā, vadmolu miercejūt i skolojūt ūzūla myzu nūvuorejumā. Tuoļuk sekuojuse burnasa dziļuoka izpiete muzejā, māru jimšona i atbylstūšu materialu atrasšona, kas pajāmuse daudzi laika.
Mieteļa ūderi Iveta pasyutejuse Minskā, Boltkrīvejā. Leluokuos gryuteibys saguoduojuse atbylstūša samta atrasšona. Myusu dīnuos samtu puorsvorā izgatavej iz sintetikys bāzis, tok bejs vajadzeigs iz kūkvylnys bāzis izgataveits. Tū Iveta atroduse Gentē, Beļgejā. Izadevs atrast ari kaula pūgys.
Originalais burnass šyuts daleji ar šyumašynu, daleji ar rūkom. Taipoš atdarynojūt darejuse ari Iveta, daļu burnasa sašyvuse šivieja Inguna Puplakse, bet puorejū Iveta poša.
Preiļu burnasa svātki Preiļu Golvonajā bibliotekā 29. oktobrī suoksīs 14.00 stuņdēs. Pasuokumu papyldynuos Tatjanys Kolosovys stuostejums par Preiļu šivieju cunfti 19. g.s. ūtrajā pusē, Vilhelmīnis Jakimovys prezentaceja “Apģērbs latvju dainās, S. Bērziņas atmiņu stāsts”, Ilzis Strēlis foto izstuode “Mans tautastērps Latvijā un pasaulē” i Ingys Circenes privatkolekceja “Tautumeitas”. Pasuokumu ļusteiguoku dareis Smeļteru folklorys kūpa “Golūda”.
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
skaitu daudz vysaidu latgalīšu puosoku. loboju klaidys i dūmoju, kas lobuok izavērs gruomotā. poša vairs nikuo nasaprūtu. tai ka jius nasabreinojit, ka runoju citatim voi kurs nu jiusu deļ mane izaruod jau nazkur radzāts – na sapynā, a puosokā. ka labi īsaver, pasauļs pylns ar pyukulim (pyučim, zmejim), rogonom, buorineitem i brašim tāvadālim.
dzeivē vyss tok až ni kai puosokā. laiks ari to izastīp, to sasaraun. 3 nakts naguli, 4. nūmiersti, apsalej dušā ar dzeivū i nadzeivū iudini i dzeivoj tuoļuok. 🙂
latgalīšu puosokys ir seviški asiņainys – laikam kam ni bārnim dūmuotys i nav līki literarizeitys. vacī bīdynuošonys stuosti ar vysu asni i nateireibu. ka cylvāks ruopoj, to nūtryn kuojis da bedna kaula i ašņa. ka dur kaidu nūst, to asnis ar straumi. ka zyrgs naklausa, nūkaun. muosa napateik, nūdur. ka puosokai tuos muosys vēļ aizavajaga deļ sižeta i laimeigu beigu, atdzeivynoj – elementari. eisi sokūt, iz ituo fona terminators nūbuolēja kai rudiņa zuole.
ite divejis puosokys par tai sauktim cylvākim ar īpašom vajadzeibom. pošai maņ lels breinums, ka taidys ir. izaruod ir. i obejis beidzās laimeigi – var leidza just, tok juodzeivoj tuoļuok. i nu cylvāka poša atkareigs, kaida dzeive jam byus
Putyns par paleigu
Vīnam kieneņam beja dāls, i tys dāls beja krūplis. Tāvs nazynuoja, kai nu dāla tikt vaļā, i sadūmuoja jū izprecēt. Tok dāls par tū nikuo nazynuoja. Jis, byudams krūplis, nimoz nadūmuoja par taidom lītom, a kotru dīnu guoja iz bazneicu lyugt Dīvu i taipat sātā tikai Dīvu lyudze. Tāvs gon zynuoja, kaids ir juo dāls, tok kai sadūmuoja, tai i padareja.
Vīnā dīnā saguoja daudz meitu, nu kurom dālam vajadzēju izmeklēt sev sīvu. Juos vysas, sādādamys ustobā, runuoja.
– Es atguoju juo naudys dieļ, — soka vīna nu meitom.
– A ka jis mani izmeklēs, es tiuleņ pajimšu juo montu i aptruciešu tū krūpli, — saceja ūtra.
Tai kotra meita ar smīklim runuoja par kieneņa dālu. Blakus ustobai beja ari kieneņa dāla ustoba i jis, vysu tū dzierdādams, suoce rauduot i nazynuoja, kū jam dareit. Jam beja dusmis iz tāva i iz seve, tūmār jis nūdūmuoja izbēgt caur lūgu i koč kur aizbēgt nu taida kauna. Kai sadūmuoja, tai i padareja.
Kod jis beja duorzā i nazynuoja, kur īt, īraudzeja iz sova placa mozu putineņu, kurs jam pasaceja:
– Ej pa lelū ceļu, tī sev laimis dabuosi i nu valna aizbiegsi!
Dāls paklauseja i aizguoja meklēt laimis. Tai guoja jis dīnu, guoja nakti, beidzūt daguoja pi ustabenis i dūmoj, voi īt īškā voi nā. Ēst gribējēs, vajadzēja i atsapyust. Te pīskrēja tys pats putineņš i saceja:
– Ej i puorguli nakti, te dzeivoj lobi ļaudis!
Jis otkon paklauseja putineņam i īguoja ustobā. Tī dzeivuoja veceits ar sovu meitu. Meita beja cīši smuka. Kieneņa dāls, tū radzūt, nimoz nadūmuoja, ka jei īs dzeivuot pi taida krūpļa, i, puorguliejs nakti, jis otkon sasataiseja īt. Tok kas par breinumu beja, kod itei meita suoce lyugt, lai jis vēļ palīk padzeivuot ar jim. Dūmuoja sevī krūplis, voi palikt voi nā, i otkon caur lūgu atskrēja tys mozais putineņš i saceja:
– Palīc!
Jis vēļ palyka. Meita beja cīši jautra, krūpļam ari beja labi iz sirds i jis pavaicuoja tāvam:
– Deļkuo jiusu bārns tik prīceigs? Es sovā myužā nikod nabeju tik jautrs i nivīna cylvāka naradzieju tik prīceiga kai jiusu meita!
– Deļtuo, — atbiļdēja tāvs, — ka boguotam cylvākam nauda i monts nadūd mīra i jam baist, kab kas jū naatjimtu; a kas biedeigs, tys var prīceigs byut – jam nava nikaidys bailis i juo prīcys nivīns navar atjimt kai tik vīneigais Dīvs!
Krūplis suoce tai rauduot, ka tāvam palyka juo žāl i jis saceja:
– Ka tu, dāls, gribi dzeivuot tai, kai mes dzeivojam, jem munu meitu sev par sīvu i dzeivuosim te leidz pošai nuovei!
Kieneņa dāls nūkryta ceļūs i, bučuodams rūkys vacam tāvam, atbiļdēja:
– Nui, es grybu palikt te, partū ka radzu, ka te ir muns eistais tāvs, kurs gryb tikai lobu sovam dālam!
Tai kieneņa dāls palyka dzeivuot leidz tam laikam, cikom sataiseja kuozys. Kod jis ar meitu aizbrauce iz bazneicu lauluotūs, kieneņš dabuoja zynuot tū, sasadusmuoja i aizsyuteja sovus sulaiņus aizdadzynuot ustobu, kur dzeivuoja juo dāls. Kod dāls ar sovim brauce iz sātu, atskrēja otkon mozs putineņš i saceja jam:
– Tova ustoba aizdadzynuota, braucit tagad pa itū ceļu, tī byus lela piļs! Ejte tī i dzeivuojit laimeigi, partū ka Dīvs jums tū izdareja!
Tāvs ar meitu vēļ nagribēja ticēt, tok kieneņa dāls saceja:
– Nui, tys iz cytys zemis putineņš, brauksim tī, kur jis mums saceja!
I jis aizbrauce. Cik tī vajadzēja braukt, beidzūt dabrauce pi lelys smukys piļs i palyka tī dzeivuot laimeigi i sadareigi.
Gudruo meita
Vīnam zemnīkam beja jauna i cīši smuka meita. Jai jau beja ostoņpadsmit godu. Jei nu sovys dzimšonys navarēja staiguot i sēdēja iz vītas, tok beja cīši gudra, gudruokys nabeja iz ituo pasauļa. Iz jū braukuoja ļauds piec vysaidys gudreibys.
Vīnu reizi vīns kungs atsyuteja itai meitai divpadsmit vuoreitu ūlu i pīsaceja, kab leidz reitam jei izsādātu cuoļus. Ka jei ituo napadareis, tūlaik jai byus iz reizis nuove.
Itei meita pajem ituos ūlys, pasaver, ka juos vuoreitys, i runoj sovam vacajam tāvam:
– Tieteit, pajem treis garči zierņu i izvuorej!
– Labi! – pasaceja tāvs, izvuoreja treis garči zierņu i atnese sovoi meitai.
Meita runoj tāvam:
– Tieteit, aizjiudz zyrgu i ved mani pi kunga.
Tāvs paklauseja meitys, aizjiudze zyrgu, sāduos ar sovu meitu i nūbrauce pi kunga. Atbrauc pi kunga i padūd jam treis garči vuoreitu zierņu. Kungs jam vaicoj:
– Kū vajag dareit ar itim ziernim?
– Itūs zierņus vajag īsēt, kab izaugtu vairuok i byutu, ar kū baruot cuoļus.
– Itī zierni vuoreoti, jī augt navar.
– Es tiuleņ atnesšu sovu meitu, kura sēd uorā rotūs, lai jei kū gryb, tū dora.
– Labi! – pasaceja kungs.
Atnese tāvs sovu sādātuoju meitu, i kungs jai vaicoj:
– Jius atneset maņ vuoreitus zierņus i grybit, kab es jūs īsātu i izaugtu vairuok. Jī vuoreiti i izaugt navar.
– Labi! – pasaceja meita, – zierni vuoreiti, izaugt navar, a ūlys ari vuoreitys, izsēdēt navar.
Kungs verās, ka itei meita cīši gudra, i pajēme jū sev par sīvu. Sataiseja lelys i boguotys kuozys. Tai dzeivoj kungs ar sovu sīvu. Juo draugi daudz reižu jam smējēs, ka jis dzeivoj ar taidu sīvu, kura navar staiguot. Kungs paklauseja sovu draugu i soka sovai sīvai:
– Es navaru ar tevi dzeivuot, es grybu ar tevi izaškiert. Jem nu mane, cik gribi, sudobra i zalta, a es ar tevi nadzeivuošu!
Sīva juo pasaceja:
– Es nagrybu nikuo, ni sudobra, ni zalta. Es pajimšu, kuo es grybu.
Kungs, kai jau boguots cylvāks, beja ar itū mīrā i deve sovu parokstu: kū sīva gryb, tū lai jem.
Naktī sīva pasaceja aizjiugt zyrgus i iznest guļūšū kungu iz rotim. Iznese kungu i lyka rotūs. Sīva nūvede jū iz sova tāva mozū ustabeņu.
Reitā, kod kungs pasamūda nu mīga, verās, ka jis ir mozā ustabeņā, i vaicoj:
– Kai es te patyku?
Sīva jam atbiļdēja:
– Es napajiemu ni zalta, ni sudobra, a pajiemu tū, kuo es gribieju. Es teve mīļuoju i teve pajiemu.
Tūlaik kungs verās, ka nu sīvys navar atsaškiert, lyka mīru i dzeivuoja ar jū vysu myužu.


text:
Sirds ar sirdi runojās caur RUDINI 2011
Da 17. decembram Latgolys Kulturviesturis muzejā (3. stuova zalā, Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) var apsavērt Latgolys muokslinīku dorbu izstuodi „Rudiņs 2011”, kur kailums caur dobu, cylvākim, jiutom i dūmom uzrunoj sevkura cylvāka sirdi i aizvad jū puordūmu lidojumūs.
Īejūt izstuodē, rūnās pacyluoteibys sajiuta – sirds ar sirdi runojās caur kruosom, tālim, dobu i muzyku, i kotru apmaklātuoju sovaiduok raudzej īskaut kailuma trauslumā i spākā. Rudiņs kailums dobā atsaspūgoļoj caur snīga boltumu, kailums cylvākūs – caur kautreiguma rūbežu jaukšonu i naīvāruošonu.
Izstuodis atkluošonā muzeja direktore Anastasija Strauta, raksturojūt „Rudiņs” izstuožu viesturis gaitu i atzeimejūt izstuodis nūzeimi jaunīšu i pīredziejušu muokslinīku vydā, sevkuru uzrunuoja ar Bībelis vuordim: „Staiguosim gaismā!”
I ruodīs, ka taišni rudinī itys gaismys myrdzums staroj gleznuos, myusu piļsātā i Latvejā. Kai atzyna muokslinīki, cylvāks ar skaistuma sajiutu sasatīkās jau nu dzimšonys, tei uzplaukst, kod pyrmū raizi rūkā pajem ūtu i suok zeimēt, i tod tei turpyna zīdēt bezgaleigi. Rudiņs ir laiks, kod vysi procesi tūp lānuoki, nūslāgtuoki, bet gleznys atguodynoj tū, ka dzeive turpynojās.
Gleznys pīsaista ar sovu kūšumu i kruosu daudzveideibu, kruosu rūtalis saistuos ar rudiņs rūtaļom dobā i ar sajiutom cylvāku siržuos. Tielnīceibys i keramikys dorbūs vāruojams napuorspiejams radūšums, kurs apmeklietuojus īskauj dziļuokā puordūmu lidojumā. Tekstildorbūs var īraudzēt rudiņs cykliskuma maiņu dobā, kruosu gammys tūp dryumuokys, pelieceiguokys.
Kas uzrunuos tīši Tevi? Atej i ļauj sovai sirdei runuot ar rudini!
Izstuode atvārta: Ūtardiņ, trešdiņ, caturtdiņ, pīktdiņ – 10:00-17:00; Sastdiņ – 10:00-16:00; Svātdiņ, pyrmudiņ – slāgta.
Īejis moksa: školānim i studentim Ls 0,20; pīaugušajim Ls 0,40; pyrmškolys vacuma bārnim – breiva.
Sagataveja:
Ilona Kablanova, Rēzeknis Augstškolys „Filologeja” 3. kursa studente
Maija Upeniece, LKM sabīdriskū vaicuojumu i reklamys specialiste
Karteņā: Inga Onževa “Rudiņa kailums” (Foto: A. Bondarenko)


text:
Ludzu pīskandynuos Lelais Latgaļu tiergs
Pošu Ludzys vacpiļsātys centru – piļskolnu 22. junī nu 12 stuņžu pīskandynuos Lelais Latgaļu tiergs. Tierga pīktū jubileju jautrā i muojeigā atmosferā svieteit saīs kūpā Latgolys i puorejuos Latvejis amatnīki, saiminīki, dzīduotuoji i doncuotuoji. Organizatori sūla interesantu programmu gon pīaugušajim, gon bārnim.
Piļskolnā dorbuosīs senejūs orūdu darbneica, dabys škola, varēs apsavērt ar rūkom taiseitys lītys, dzierdēt skaneigys dzīsmis, redzēt latgaļu karaveira muokslu demonstriejumus, paraudzeit gordus iedīņus. Ar sovim darynuojumim byus īsarodušs ari gosti nu Boltkrīvejis – voilaku vielieji, solmu izstruoduojumu meistari, kai ari gosti nu Lītovys.
Vokorā ap 20 stuņdem nūtiks piļs ījimšona i piec tam sekuos leiguošona ar zaļumbalu, pusnaktī tiks īzeimāti vosorys saulgrīži ar senejim guņs ritualim.
Karteņa: lat.gorod.lv
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec pasuokuma organizatoru materialim


text:
Kulturys īsacejumi nedeļai: baudeit rudiņa syltū sauli i gasteit Drycānūs
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Tikū, 11. septembrī, asam nūsvietejuši styprus svātkus – Tāvu dīnu. Deļtam itūreiz kulturys īsacejumi nedeļai atceļuojuši nu Rēzeknis nūvoda Drycānu pogosta, kur sovu styprū saimisteibu kūpejim spākim atteista saiminīks Juoņs, saimineica Ingūna i jūs jaunuo paaudze Krišjuoņs, Mikelis i Jurgis. Vaira par saimi par puorskaiteit sarunā ITE.
Izbaudeit syltūs saulis spaitus
Cikom vēļ pādējī syltī saulis spaiti sagiunomi, aicynojam saimis ar bārnim i vysus, kam pateik byut pi dobys, iz myusu rodūšū lauku saimisteibu “Leiceiši”. Te var izīt nalelā ekskursejā, sasatikt ar zirdzenim i gūteņom, pabaruot cipeites (vistenis), kurys mes saucam par Češļu klukstem. Ituos damys ir cīši komunikablys i lobpruot ļausīs sevis cīnuošonai ar myusu sagataveitim gordumim.
Paraudzeit spākus lauku spēlēs
Taipat, ka izīt ļuste, var paraudzeit eistynu lauku spēli – ciervu mesšonu voi šaušonu ar lūku. Ituos aktivitatis vysleidz aizraun kai leluokus tai i mozuokus gostus i vysim pasaruoda azarts paraudzeit vēļ lobuok īsaut mierkī. Saimisteibys apsavieršonys vydā mes nūteikti pastuosteisim par myusu kuopumim, krytumim i izaicynuojumim, atteistūt myusu lauku saimisteibu.
Apsavērt Drycanu bazneicu i draudzis sātu
Drycānu bazneicys viesture aizastīp leidz pat 1779. goda, kod itamā vītā tyka izcalta pyrmuo kūka bazneica. Sovpus niulejū myura bazneicu izcēle 1859. godā. Bazneica īsvieteita par gūda apustulu Seimaņa i Jūdys gūdam.
Ari viesturiski niulejuo draudzis sāta calta deļ bazneicys vajadzeibu, tok padūmu godūs te atsaroda posta nūdaļa. Tik 2015. godā draudzei izadeve izsūlis ceļā dabuot itū sātu i ap tū asūšū zemi. Itymā godā ir ari pabeigta Drycānu draudzis sātys ūtruo stuova syltynuošona i kūka apdare, vystik vēļ ir vysā daudz kas juopadora, kab sātu varātu suokt apdzeivuot.