text:
CYTYS VIESTS »
Lelais sīlejs 2012
LaKuGa jau viesteja, ka 26. majā Daugovys lūkūs Naujenis pusē nūtiks Starptautiskais tautys muokslys festivals „Augšdaugova 2012”, nu paraleli festivalam nūtiks ari pyrmais Vyslatvejis iudiņa turistu saīts „Lelais sīlejs 2012”. Nu 11:00 da 17:00Skaiteit vaira »
Latgolys Vuords nu Reigys – 17.05.2012.
Jiusu viereibai Bronislava Sprydzāna radejis raidejuma “Latgolys Vuords” jaunuokais laidīņs: Latgolys Vuords (17.05.2012.) Sarunys ar latgalīšu gruomotizdevieju Juoni Eļksni par jaunuokom gruomotom i gruomotu izdūšonu i Latgalīšu kulturys gazetys redaktori Edeiti Husari par portaluSkaiteit vaira »
Aicynoj pīsadaleit konkursā “Mis i Misters Rēzekne 2012”
Itymā godā Rēzeknē otkon byus konkurss „Mis i Misters Rēzekne 2012”, deļ tuo 26. majā iz atlasi teik aicynuoji puiši i mārgys, kas gotovi daleibai i ceiņai par itū titulu. „Mis i Misters RēzekneSkaiteit vaira »
Starptautiskais Tautys muokslys festivals „Augšdaugova 2012”
Daugovpiļs nūvoda Naujenis pogosta dobys parka „Daugovys lūki” teritorijā 26. majā byus Starptautiskais Tautys muokslys festivals „Augšdaugova 2012”, kas īzeimos vosorys sezonys suokumu. Festivala programa: Dobys parks „Daugovys lūki”, Slutišķu sādža Nu 11:00 SveicīņsSkaiteit vaira »
„ALMUS” dīna Škilbanūs
Piec garuokys klusiešonys striečis Drycanu gareigūs dzīšmu ansambļa „Almus” meitinis laide vaļā byzuošonys šaļti. Koncertiešonys regularitate propuluse, vītejuo aktivitate iz nullis, transporta sarežgeituoka dabuošona – taidys beja pādejuo laika ansambļa aktualitatis. Bet devīze „NapalīcSkaiteit vaira »
Jauns projektu konkurss Latgolys nūvodim
Hipoteku bankys Klientu klubs „Mes poši” izsludynuojs jaunu projektu konkursu Latgolys nūvodim – Rēzeknis piļsātai i nūvodam, Ludzys, Kruoslovys, Ciblys, Zilupis, Viļānu, Varakļuonu, Preiļu, Aglyunys i Rībeņu nūvodim. Konkursā aicynuotys pīsadaleit gon fiziskys, gonSkaiteit vaira »
Muzeju nakts 2012 Latgolā
Jau itymā sastdīnā, 19. majā, ar devizi „Zyla kruosa – jiura” jau ostoitū godu piec kuortys vysā Latvejis teritorejā byus „Muzeju nakts” nūtikšonys, kuruos muzeji, eistynojūt natradicionalys komunikacejis formys ar apmaklātuojim – taisūt izstuodis,Skaiteit vaira »
Latgolys Vuords nu Reigys – 10.05.2012.
Jiusu viereibai Bronislava Sprydzāna radejis raidejuma “Latgolys Vuords” jaunuokais laidīņs: Latgolys Vuords (10.05.2012.) Itymā reizē sarunys ar Valdi Lauski nu Daugovpiļs par Latgolu i latgaliskim dorbim, vēļreiz ar Pīteri Keišu par Pasauļs latgalīšu saīšonu.Skaiteit vaira »
Meklej atbolsta kinai par kopusvātkim Latgolā
Ituo goda vosorā paradzāts izsuokt fiļmiešonys dorbu pi pilnmetražys muokslys kinys „Pi tāvim aizīt”, kas byus treju vaļstu – Latvejis, Krīvejis i Armenejis – sadarbeibys projekts. Latveju projektā puorstuov kinu studeja „Artifilm”, Krīveju –Skaiteit vaira »
Izsludynuots Ontona Slišāna pīminekļa skicis izstruodis konkurss
Upeitis kulturviesturis muzejs izsludynoj konkursu par Ontona Slišāna pīminekļa skicis izstruodi. 2010. goda 15. decembrī myužeibā nūguoja Latgolys dzejnīks, rakstnīks, publicists, folklorys vuociejs i pietnīks, Valsts Kulturkapitala fonda (VKKF) myuža stipendiats Ontons (Antons) SlišānsSkaiteit vaira »
Katōļu Dzeive. Majs 2012
Kū skaiteisim žurnala „Katōļu Dzeive” maja numurā: Moto: Tys, kas duovynoj ar prīcu, dūd vairuok… Sekmēsim kristīšu vīnuoteibu! Dzeive Svātajā Gorā Dīvs ir patīsuos prīcys olūts Pīci gareiguos dzeivis pamatprincipi Muosa Faustina par MarijuSkaiteit vaira »
Maja dzīduojumi pi krystim
Ar pavasara atīšonu kluotu ari majs, kas Rūmys Katuoļu bazneicys kalenderā teik gūdynuots par Svātuos Jaunovys Marejis mienesi. Latvejis teritorejā itymā mienesī Jaunovai Marejai teik veļteiti eipaši miši, kas cīši saisteiti ar Latvejis viesturiskiSkaiteit vaira »
Latgolys Vuords nu Reigys – 03.05.2012.
Jiusu viereibai Bronislava Sprydzāna radejis raidejuma “Latgolys Vuords” jaunuokais laidīņs: Latgolys Vuords (03.05.2012.) Itymā reizē sarunys ar Andreju Svylānu, Ilzi Spergu, Gunāru Igauni, Juri Viļumu par latgalīšu gruomotu izstuodi LR Saeimā, saruna ar Valentinu LukaševičuSkaiteit vaira »
Katuoļu studentu dīnys 2012
Ituo goda 11. i 12. majā Reigā jau catūrtū reizi nūtiks Katuoļu studentus dīnys, kuruos reikoj Reigys Augstuokūs religejis zynuotņu instituts (RARZI), Reigys Teologejis instituts (Gareigais seminars) i latvīšu katuoļu studentu i akademiķu apvīneibaSkaiteit vaira »


c: text/html

text:
- Sasatikšona ar Reigys latgalīti Agri Bitānu.
- Vīta, kur saule pasamūst agruok – Zylupe.
- Saruna ar trauslū i reizē uzjiemeigū Valentīnu Svarinsku nu Rēzeknis nūvoda Greiškānu pogosta.
- Gostūs Vuorkovys nūvoda Rūžkolnu pogosta Jadvigovā pi Lazdānu saimis.
- Par Latgolys korim pīmeitūšū energeju – kordirigents Ēriks Čudars.
- Gostūs pi senejūs omotu meistaru Salimona Kipļuka i Ivetys Gabrānis
- “Latgalīšu reps” nu Ludzys – Ivo Grigalis i Didzis Kozlovs.
- Gostūs pi mierktīceigūs latvīšu Lelbritanejā.
- Vareiba īpazeit rakstnīku Jezupu Laganovski.
- Latgolys lingvistiskuos ainovys piļsātuos i cīmatūs.
Īsadvasmoj ari jaunajā godā, skaitūt žurnalu “A12”!

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
šudiņ nikuo taida nabeja. eņgeļtauris izzīdēja jau vakar, maigi ružovys, a kopusvātki byus pareit. pi pierts atrodu beigtu slūku, aproku. bess zyna, kai atpluovuojuse. vysu dīnu laiks beja nacīšams – na jau korsts, a taišni nacīšams. mīgs guoja kai smierts – pasaļausi i nūkrissi. tok guli voi naguli, uorā mitrs i gryuts gaiss. iz vokoru gaiss suoce krist iz leju korstom lasem. kryta, kryta, cikom suoce leit. kaidu šaļteņu pasukuoja, a niu jau otkon sīnuoži čeigoj.
šudiņ otkon drusku dasagivu Augeja klāvam – miežu datoru i bloceņus. tī paņteni i teksti mani nūbeigs. taids syuds, rībās i pošai skaiteit. tok itys nazkai aizagiva i pošai. reši jau goduos.
itymā dzeraunē klusums
nadzīdoj gaili pūrā
nu pārnejuos zuolis izleida mirta
Tekle otkon ir dzeiva
jei aplej pučis iz lūga, izslauc gūvi i gaida
atīs nu kara Mikiļs i Juoņs
jei otkon byus jauna
dzeraunis večerinkā dasiss ar kuoju i lēks
byudi kai opoli uobeli, svīdri kai krellis
gotovi rudzi! jau mani vad!
jau muna jauneiba kiuliņus mat!
bolta puče nūzīd iz lūga
pūrā kai dzērvis bolss
Tekle otkon ir moza
jei salosa sauvē dzērvinis, īsvīž mutē
puordzeivuosim vysu!
i dzeivi, i smierti
tik ka tei dzeive
skuoba kai dzērvinis ūga
mute sasavīb grumbuos
i smylgys viejoj pi krysta


text:
Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks“ itūgod tyka padūtys jau ostoitū reizi. Itymā godā Boņuki par panuokumim 2015. godā padūti 19 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos. „Boņuks“ ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē.
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2015” sajiemieji:
Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturā – katuoļu pravestam, kulturviesturnīkam i sabīdryskajam darbinīkam Albertam Budžem
Sabīdreiba i kultura:
Goda cylvāks kulturā: Iveta Apkalna (varganiste, Izcileibys bolvys kulturā sajiemieja
Goda nūtikšona: Lūznovys muižys atkluošona – jauna vīta ari latgaliskajom aktivitatem
Par latgalīšu volūdys populariziešonu: Kuorsovys nūvoda pošvaļdeibys projekts „saRedzi latgalīšu volūdu” 2. daļa
Goda amatnīks/saiminīks: Veikala „O! Marta” i škārsteikla veikala taiseitslatgola.lv saiminīks „Latgolys Studentu centra” latgalīšu gruomotu golda koordinators Artis Logins
Goda snāgums vizualajā muokslā: Glebs Pantelejevs ar izstuodi „Latgales rapsodija”
Goda snāgums skotuvis muokslā: Festivala „ORGANismi” uzvadums „Saule. Bērni. Rainis”
Goda snāgums audiovizualajā muokslā: Latgalīšu volūdys apvuiceibu video
Par latgalīšu kulturys populariziešonu Latvejā i pasaulī: Gruomota „Ludzas igauņu pasakas”, tulkuotuojs Guntars Godiņš
Muzyka:
Lobuokais snāgums pop/rock muzykā: „Dabasu Durovys“ ar dzīsmi „Pādys” i koncertdarbeibu
Lobuokais snāgums tautys muzykā: Etnoroka grupa „Laimas Muzykanti” ar albumu „Rodi” i koncertdarbeibu
Lobuokais snāgums alternativajā muzykā: Poetiskuo roka apvīneiba „Kapļi” ar albumu „Ašņa dasys”
Lobuokais snāgums akademiskajā muzykā: Andrejs Selickis „Šyupeļdzīsme Jēzum”
Lobuokais muzykys video: „Tautumeitas” ar videoklipu dzīsmei „Aņņeite”
Goda debeja muzykā: Grupa „Tautumeitas”
Lobuokais snāgums šlagermuzykā: Aņss Ataols Bierzeņš ar albumu „Pasaver”
Radejis hits: Dabasu Durovys – “Pādys”
Literatūra:
Lobuokais snāgums literaturā: Anita Mileika ar dzejis kruojumu „mūžīgā nepārtikusī stirna”
Lobuokais izdavums/gruomota: „Alise Breinumu zemē” Luisa Kerola gruomotys tulkuojums latgalīšu volūdā
Bolvys padūšonys ceremonejis video


text:
ПoлиTиkи и Bыбopы, ГoлocyйTe cBoбoдHo, yчacTByйTe B дeMokpaTии, ГoлocyйTe зa пepeMeHы, OHлaйH peфepeHдyM
ārsts valdis zatlers, Valdis Zatlers.Latvian president elections, v. zatlers, zatlera biogrāfija, valdis zatlers biogrāfija foto 2010 g и дpyrиe...
CBязaHHыe roлocoBaHия > Ainārs Šlesers, Imants Parādnieks, Einars Repše, Nils Ušakovs, Vaira Vīķe-Freiberga, Raivis Dzintars, Solvita Āboltiņa, Valdis Dombrovskis, Sandra Kalniete, Aivis Ronis, Ivars Godmanis, Andris Bērziņš, Ģirts Valdis Kristovskis, Raimonds Vējonis, Tatjana Ždanoka, Roberts Zīle, Alfrēds Rubiks, Guntis Ulmanis, Andris Šķēle, Jakovs Pliners, (Valdis Zatlers) и дpyrиe...


text:
jaunīši »
Izsludynuots fotokonkurss “Latgales simtgades ainavu ceļi jauniešu acīm”
Bīdreiba “Dienvidlatgales NVO atbalsta centrs” sadarbeibā ar Latgolys planavuošonys regionu da 18. janvara izsludynuojuse fotokonkursu “Latgales simtgades ainavu ceļi jauniešu acīm”, viestej informaceja Latgolys planavuošonys regiona sātyslopā. Konkursa mierkis ir mudynuot Latgolys jaunīšus vacumāSkaiteit vaira »
Aicynoj orientiešonuos spēlē īpazeit viesturiskuos Latgolys kongresa vītys Rēzeknē
Latvejis Muokslys akademeja (LMA) i Latvejis vaļsts symtgadis Jaunīšu reiceibys komiteja aicynoj catūrtdiņ, 4. majā, pīsadaleit tematiskuos orientiešonuos saceņseibuos i baudeit daudzveideigu kulturys programu Latgolys kongresa symtgadis svineibu nūskaņuos Rēzeknē, informej LMA puorstuove LindaSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” – par jaunīšu aktivitati politiskajūs procesūs
Tyvojās pošvaļdeibu vieliešonys. Jau īprīkšejūs godūs raidejums “Pi mysuim Latgolā” raudzeja dazynuot jaunīšu aktivitati politiskajūs procesūs. Ari itūreiz teik skaidruots, parkū daļa jaunīšu aktivi īsasaista politiskajūs procesūs – rauga uzlobuot dzeivi sovā pošvaļdeibā iSkaiteit vaira »
“Sajūti Latgali”. Jaunīši
Jaunīšim Latgolā teik pīduovuotys plotys vareibys aktivai breivuo laika pavadeišonai. Raidejumā “Sajūti Latgali” energiskuo raidejuma vadeituoja Ļuba Salekalne kūpā ar aktivuos atpyutys organizatoru Dagni Tihovski dūsīs velobraucīnī pa Ludzu i atkluos aktivuos atpyutys vareibysSkaiteit vaira »
Rogovkā atkluos jaunatnis iniciativu centru
18. junī Rēzeknis nūvoda Nautrānu pogosta Rogovkā tiks atkluots multifunkcionalais jaunatnis iniciativu centrs. 14 stuņdēs nūtiks svineiguo atkluošona, kam sekuos jaunīšu centra dalinīku koncerts i rodūšuos darbneicys, nu piečuok uzastuos grupa “Dabasu Durovys” iSkaiteit vaira »
Pi myusim Latgolā! – 01.08.2014. i 02.08.2014.
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitūs raidejumus “Pi myusim Latgolā!”. Pīktdiņ raidejums viestej par jaunīšu uzjiemiejdarbeibys aktivitati laukūs Sastdiņ raidejums gastej pi laimeigajim “Laimys muzykantim”, kuri laiku naskaita Raidejums “Pi myusim Latgolā” skaņ radejā “Ef-Ei” (FM 91,4Skaiteit vaira »
Nūtykuse Latgolys bārnu i jaunīšu folklorys nūmetne
Nu 18. leidz 21. juņam Leivuona 1. vydsškolys Laimenis suokumškolā nūtyka Latgolys bārnu i jaunīšu folklorys nūmetne “Garā pupa”, kurā pīsadaleja bārni i jaunīši nu Leivuona, Jaunsylovys, Rudzātim, Preilim, Vuorkovys, Seiļukolna, Kruoslovys, Izvolta, VabalisSkaiteit vaira »
Rēzeknis jaunīši aicynoj svieteit Storptautiskū teatra dīnu
Sagaidūt i atzeimojūt Storptautiskū teatra dīnu 27. martā, obeju Rēzeknis teatru jaunīšu studejis prīcynuos skateituojus ar izruodem par dažaidom cylvāku sovstarpiejom attīceibom. 26. martā 18.00 Rēzeknis Kulturys nomā (Bruoļu Skrindu ūļneicā 3) Rēzeknis TautysSkaiteit vaira »
Izsludynuota Bolvu nūvoda Jaunīšu goda bolva 2013
Bolvu Bārnu i jaunīšu centrs izsludynuojs pīsasaceišonu Bolvu nūvoda Jaunīšu goda bolvai 2013, kurys nūslāguma pasuokums nūtiks 31. janvarī Bolvu Tuoļuokizgleiteibys i cylvākresursu atteisteibys centrā. Konkursa mierkis ir apzynuot Bolvu nūvoda aktivūs jaunīšus iSkaiteit vaira »
Beidzīs jaunīšu rodūšūs dorbu konkurss „Tai beja tai ir” i konkursa dorbi
Bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” projekta „Vuiceimēs latgalīšu rokstu volūdu!” ītvorūs tika reikuots rodūšūs dorbu konkurss „Tai beja tai ir”, kura laikā jaunīši tik aicynuota raksteit literarūs dorbus latgaliski, sovā dorbā raugūt izmontuot latgalīšu autentiskūsSkaiteit vaira »
Pīsoki sovu dzīsmi konkursā “Ludzys bolss 2012”!
Ludzys jaunīšu portals OpenLudza i klubs „Lietussargs” organizej jaunūs izpiļdeituoju i dzīšmu konkursu “Ludzys bolss 2012”, kab rūsynuot Ludzys nūvoda jaunūs izpiļdeituojus sacerēt sovys dzīsmis i tai sevī atkluot jaunus talantus. Konkurss nūtiks kluotīnēSkaiteit vaira »
Vileks nūvodā izskaniejušys 3. Jaunīšu etno dīnys
Treis dīnys nu 14. da 16. septembram Vileks nūvods kliva par 3. Jaunīšu etno dīnu sātu. Etno dīnys reikuoja bīdreiba „Upeitis jaunīšu folklorys kūpa” kūpā ar Kulturizgleiteibys i namaterialuo montuojuma centru. Ituo goda EtnoSkaiteit vaira »
Jaunīšu etno dīnys 2012
14. septembra vokorā Vileks nūvoda Upeitē suoksīs Jaunīšu etno dīnys 2012, kurymuos itūgod pīsadaleis ap 60 jaunīšu nu 7 folklorys kūpom i kolektivim nu vysys Latvejis. Etno dīnys suoksīs ar dalinīku sasadraudziešonys vokoru iSkaiteit vaira »
Kuorsovys nūvoda Jaunīšu dīna aizvadeita
Aizvadeiti 4. Kuorsovys nūvoda svātki i Jaunīšu dīna tymā skaitā. Itys beja pyrmais gods, kod jaunīši poši organizieja svātkus sev i cytim. Myusu kūpviertiejums: ”Izadeve!”. Izadeve paruodeit, ka mes varam, izadeve vēļreiz pīruodeit, kasSkaiteit vaira »


text:
Goda arhivs: 2013 »
Zīmyssvātku ailenis IV
LaKuGa sovim skaiteituojim pīduovoj Zīmyssvātku ailenis. Tuos uzraksteitys dažaidūs laikūs i saglobuota autora laika volūda. K. Plencinīks Zīmas svātkūs Kad svātkus nu tōlīnes vēsteis ar zvonim, Un breineigi vyzuļōs Siriuss skaists- Pa sapnim esSkaiteit vaira »
TED latgaliski
TED breivpruoteigais tulkuotuojs i TED latvīšu volūdys tulkuošonys projekta koordinators Kristaps Kadiķis aicynoj vysus latgalīšu volūdys pratiejus īsasaisteit niule kai aizsuoktajā tulkuošonys projektā. Sekojūt taida poša latvīšu volūdys projekta pāduos, sataiseits, lai styprynuotu latgalīšuSkaiteit vaira »
Ar koncertu Kuorsovā byus golā grupys „Bez PVN” jubileja koncertu sereja
Piec četru 10 godu jubilejam veļteitūs koncertu izskaniešonys grupa „Bez PVN” 27. decembrī aicynoj iz nūslāguma koncertu i dzimšonys dīnys svieteišonu Kuorsovā. 2003. goda 27. decembrī Kuorsovā nūtyka latgalīšu grupys pyrmais koncerts, kam parSkaiteit vaira »
“Palādas” gasteis Reigys pusē
Decembris i Zīmyssvātku tyvuošonuos ir eistais laiks, kab nūsavārtu Baļtinovys dramatiskuo kolektiva “Palādas” popularuos izruodis “Ontons i Anne” 6. daļu “Ontons i Zīmassvātki”, kurys autore ir Danskovīte aba Anita Ločmele. Kaidi ir Ontona Zīmyssvātki?Skaiteit vaira »
Zīmyssvātku ailenis III
LaKuGa sovim skaiteituojim pīduovoj Zīmyssvātku ailenis. Tuos uzraksteitys dažaidūs laikūs i saglobuota autora laika volūda. Jõņs Klīdzējs Zīmassvātkūs Ak, senais saucīņs – jys otkon ceļus staigoj, Pōr zilim mežim sauc un nūgrymst sadžōs; UnSkaiteit vaira »
Rēzeknē apsaverama foto izstuode “Cylvāks”
Rēzeknē, Austrumlatvejis rodušūs pakolpuojumu centrs „Zeimuļs” apsaverama fotokluba „ARTērija” veiduotuo foto izstuode “Cylvāks”. Fotoklubs ir draugu i entuziastu puļceņš „ARTērija” ir bīdreibys „Artistence” strukturvīneiba. Klubs ir jauns, i itymā zīmā tys svieteis vīna goda jubileju.Skaiteit vaira »
Kolnasāta 14.decembrī
“Kolnasātā” gastej jurists Agris Bitāns. Jauneibā jis ir bejs aktivs Latgolys Studentu centra bīdrs, niu aizjimts reidzinīks ar sovu jurista praksi, tok ari niu jam ir svareigi latgalīšu volūdys juridiskuo statusa vaicuojumi. Parunuosim parSkaiteit vaira »
Pi myusim Latgolā! – 13.12.2013.
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA „Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu „Pi myusim Latgolā!”. Raidejumā: Latgolys uzniemiejdarbeibys centrs aizvadeitū mienesi beja izsludynuojs par Latgolys biznesa mienesi. Raidejuma veiduotuoji skaidruos, cik lela atsauceiba ir nu jaunīšu pusisSkaiteit vaira »
Folklorys kūpa “Sovvaļnīki” izdavuse albumu
Novembra beiguos Ondrupinis Tautys nomā nūtyka folklorys kūpys “Sovvaļnīki” i jūs muzykys draugu koncerts, piec kura tyka prezenteits ari “Sovvaļnīku” pyrmais albums. Latgolys producentu grupys sagataveitajā albumā apkūpuotys folklorys kūpys pīcu godu darbeibys laikaSkaiteit vaira »
Kruoslovā apsaverama izstuode “Krāslava Latvijas mākslinieku gleznās”
Leidz goda beigom Kruoslovys Viesturis i muokslys muzejā byus apsaverama izstuode “Krāslava Latvijas mākslinieku gleznās”. Izstuodē radzami 25 zynomu Latvejis muokslinīku dorbi, kuri muzeja kruojumā tykuši pādejū desmit godu laikā. Puorsvorā tī ir Kruoslovys plenerūsSkaiteit vaira »
Zīmyssvātku ailenis II
LaKuGa sovim skaiteituojim pīduovoj Zīmyssvātku ailenis. Tuos uzraksteitys dažaidūs laikūs i saglobuota autora laika volūda. A. Lobreitiņš Zīmassvātku naktī Kad sirds tev klusa, mīrynōta, Šei nakts ir visim izraudzeita, Lai saskaņu un mīru rostu,Skaiteit vaira »
Jaunīšu centrs “Pūga” aicynoj iz Jaunīšu Goda bolvu
Jaunīšu centrs “Pūga” jau ūtrū godu organizej Kuorsovys nūvoda Jaunīšu Goda bolvu. Pasuokuma mierkis ir gūdynuot i pasasaceit tim Kuorsovys nūvoda jaunīšim, kuri ar sovu padareitū ir mainejuši sovu i cytu jaunīšu kasdīnu, kai ari atsavērtSkaiteit vaira »
Latgalīši pretendej iz Muzykys īrokstu goda bolvu
5. decembrī nūsaslēdze muzykys īrokstu īsnīgšona viertiešonai 18. Muzykys īrokstu goda bolvai „Zelta Mikrofons”, kas īprīšk beja zynoma kai „Latvijas Mūzikas ierakstu Gada balva”. Sovys īrokstus īsnīdze ari vairuokys latgalīšu grupys, izpiļdeituoji i latgaliskiSkaiteit vaira »
Jau reit “Bez PVN” koncerts Reigā
27. decembrī sovu 10. godadīnu svieteis grupa „Bez PVN”, deļ tuo, atguodojūt pyrmū koncertu Kuorsovys kulturys nomā, grupa aicynoj iz jubilejam veļteitajim koncertim vairuokuos Latvejis piļsātuos. Koncerti jau aizvadeiti Daugavpilī, Rēzeknē i Jelgovā. ReitSkaiteit vaira »


text:
Alberts Budže »
Myužeibā aizguojs prīsters Alberts Budže
25. oktobrī 87 godu vacumā myužeibā aizguojs Tiļžys draudzis pravests, aktivs sabīdryskais i kulturys darbinīks, nūvoda viesturis apzynuotuojs Alberts Budže, informej Rēzeknis-Aglyunys dieceze. Bēru dīvkolpuojums nūtiks sastdiņ, 28. oktobrī, 11 stuņdēs Tiļžys Rūmys katuoļu bazneicā.Skaiteit vaira »
“Boņuka 2015” bolva par myuža īguļdejumu – pravestam Albertam Budžem
Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks 2015” par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturā itūgod tiks padūta katuoļu pravestam, kulturviesturnīkam i sabīdryskajam darbinīkam Albertam Budžem, informej Latgolys viestnīceibys GORS mārketinga nūdalis vadeituoja Edeite Husare. Svātdiņ, 28. februarī,Skaiteit vaira »


text:
medeji »
Portals Lakuga.lv klivs par medeju
Latgaliski rokstūšajam “Latgalīšu kulturys ziņu portalam lakuga.lv” niu ir medeja statuss, leidz ar tū tys ir vīneigais plošsazinis leidzeklis, kura saturs teik veiduots tikai latgalīšu rokstu volūdā. Portals lakuga.lv dorbojās jau nu 2007. goda,Skaiteit vaira »
Dainis Mjartāns: Latgolys saturs radejā i TV 2017. godā
Autors: Dainis Mjartāns, Nacionaluos elektroniskūs plošsazinis leidzekļu padūmis (NEPLP) lūceklis Latgolys informativuos telpys styprynuošonā aizguojušais gods beja cīši nūzeimeigs. Rēzeknē durovys attaiseja Latvejis Radejis (LR) Latgolys multimedeju studeja, kas radeita NEPLP Latgolys elektroniskūs medejuSkaiteit vaira »
Kolnasāta 31. oktobrī
Kaida ir Latgolys drukavuotūs medeju nuokūtne? Konkureņcis padūme rūsynuojuse aizlīgt pošvaļdeibom dybynuot sovus medejus, partū ka tī uztur izdavumus par pošvaļdeibys leidzeklim i tymā pošā laikā ari puordūd reklamys laukumus par lātu naudu. ReklamaSkaiteit vaira »
Kolnasāta 15. novembrī
Raidejumā teik pīsavārsts situacejai Latgolys informativajā telpā. Cik pīejama ir neitrala, objektiva informaceja Latgolā dzeivojūšajim? Kū par tū soka vītejī žurnalisti i sabīdreiba? Raidejums interesejās ari, kas varātu styprynuot Latgolys informativū telpu. Tū vysuSkaiteit vaira »


text:
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” nu 3. leidz 6. martam Starptautiskajā izstuožu centrā Kīpsolā gruomotu i izdevnīceibu izstuodē “Baltejis Gruomotu svātki 2011” pīduovuos plašu latgalīšu rokstu volūdā izdūtūs gruomotu kluostu, kai ari cytuos volūduos izdūtys gruomotys par Latgolu i latgalīšim.
Lāmumu pīsadaleit Baltejis Gruomotu svātkūs Latgolys studenti pījāmušs piec veiksmeiguos daleibys Reigys Gruomotu svātkūs 2010. goda novembrī, kod interesi par latgalīšu gruomotom izruodeja cīši daudz skaiteituoju i sabīdreib\a ari pie tom beja jiutams pīprasejums. Baltejis Gruomotu svātkūs bīdreiba pīduovuos vēļ plašuoku gruomotu kluostu, kas saguoduots, sasadorbojūt ar vairuokim Latvejis apguodim.
“Daleiba izstuodē byus mieginuojums vīnuvīt pīduovuot dažaidu Latvejis izdevieju gruomotys, kas izdūtys latgaliski ci ari runoj par Latgolu, tuos kulturys dažaideibu i cylvākim. Sadarbeibā ar dažaidim izdeviejim censsimīs dareit pīeimamus itūs izdavumus, tai dūdūt īspieju skaiteituojim vīnuvīt īsapazeit ar “cytu latvīšu literaturu” i paplašinuot sovu redzislūku par Latgolu”, stuosta bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” vaļdis prīšksādātuoja Ilze Sperga.
Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” latgalīšu gruomotu golds Baltejis Gruomotu svātkūs tiks pīduovuots pyrmū reizi.
19. martā Reigā byus īspieja satikt ari latgalīšu autorus – nūtiks gruomotys „Es soku.Tu soki. Puorsokys par krīzi” prezentaceja i cikla „Cyti godalaiki” literari muzykalais pasuocīņs „Agrais pavasars”.
“Baltejis gruomotu svātkus” organizej Starptautiskuo izstuožu reikuotuojbīdreiba “BT 1” sadarbeibā ar Latvejis Gruomotnīki gildi i Latvejis Gruomotizdevieju asociaceju.
Starptautiskajā izstuožu centrā Kīpsolā reizē nūtiks ari starptautiskuo izgleiteibys izstuode “Škola 2011”.
“Baltejis gruomotu svātku 2011” dorba laiks:
3.–5. marts 10.00–18.00
6. marts 10.00–17.00
Biletis cena: Ls 0,50
Pensionarim i ivalidim, uzruodūt aplīceibys, kai ari bārnim leidz 7 godu vacumam īeja izstuodē ir bez moskys. Ar izstuodis “Škola 2011” bileti īeja “Baltejis gruomotu svātkūs 2011” – bez moksas
Vaira informacejis: http://www.bt1.lv/bt1/lbf/?link=00000000&subid=1261


text:
Ceļojūšais latgalīšu gruomotu golds nav nikaida breinumaina paruodeiba, bet gon bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” iniciativa pīduovuot pierciejim dažaiduos Latvejis vītuos īspieji nūpierkt latgalīšu gruomotys i audio īrokstus nu vysaidim latgalīšu literaturys i muzykys izdeviejim, taidā veidā paleidzūt izdeviejim vīgļuok realizēt latgaliskuos precis, kuru vydā laika gaitā ir pasaruodejušs ari dažaidi suveniri, bet interesentim ārtuok nūpierkt latgaliskū literaturu i cytys lītys, kurys kasdīnā tik vīgli i vīnuvītu navar dabuot.
Gruomotu golds dorbojuos jau pusūtru godu i LgSC ar tū ir pīsadalejs dažaidūs gruomotu tiergūs, koncertūs, festivalūs i cytūs pasuocīņūs. Ari ituo goda nūslāgums nav izjāmums i tyvuokā laikā paradzāti izbraukumi iz vairuokom Latvejis vītom.
.
Šudiņ, 14. decembrī nu 18:00 latgalīšu gruomotys byus vareiba nūpierkt Ūgris Kulturys centrā, kur koncerts grupai “Boltī luoči”.
15. decembrī nu 18:00 Cāsu CATA Kulturys nomā, “Boltūs luoču” tūris ītvorūs
16. i 17. decembrī Reigā, Kara muzejā (Pulvertūrnī, Smiļkts īlā 20) – Zīmyssvātku gruomotu tiergā, dorba laiks nu 11 leidz 18.
20. decembrī nu 18:00 KINO RĪGA/Splendid Palace “Boltūs luoču” tūris ītvorūs
Gruomotu goldā ir vareiba tikt ari pi Tāvu zemis kalendera 2012. godam, Olūta Nr. 16, Zīmyssvātku kartenis, kurys var izsyuteit meilajim ar syltim sveicīnim iz svātkim.
Kai ari papyldynuots kinys „Latgolys laikadečs” disku kruojums.
Pasuocīņūs Reigā cīši caram, ka byus īspieja iz svātkim sev izduovynuot ari Raibuo Suņa jaunū gruomotu “Pyrma syltī”.
.
Taipat jaunā godā paradzāta daleiba ari Latvejis Gruomotu izstuodē 2012, Reigys gruomotu svātkūs i cytur, pīduovojūt ari latgalīšu kulturys pasuocīņus, kas tradicionali bejuši ari cytus godus.
Kasdīnā gruomotys i diskus var nūpierkt LgSC birojā Reigā – Antonejis īlā 8-3/6. Birojs atvārts catūrtdīnēs nu 16-19, cytā laikā sasazynojūt ar Latgolys Studentu centru lgsc@lgsc.lv.
.
Karteņa nu LgSC arhiva
Gruomotu, disku i suveniru saroksts, kas nūpārkami pi LgSC
Gruomotu saroksts_14.12.2012_cenys


text:
teatris »
“Latgaliešu rulete” pādejū reizi iz Daugovpiļs teatra skotuvis
9. februarī 18.30 stuņdēs pādejū reizi iz Daugovpiļs teatra skotuvis spēlēs ospruoteibu i nagaideitu paviersīņu pīpiļdeitū komedeju latgaliski “Latgaliešu rulete”. Līpeņu saimei liktiņs pīspieliejs laimeigū loterejis beletu. Kai jau kuorteigim cylvākim pīsanuok, teik uzaicynuotiSkaiteit vaira »
Baļtinovys teatra “Palādas” tyvuokuos izruodis
Baļtinovys teatris “Palādas” oktobra ūtrajā pusē vairuokuos vītuos uorpus Latgolys pīduovuos nūsavērt izruodis “Ontans i Anne” deveitū daļu “Ontans i saime”. 21. oktobrī 17.00 izruode paradzāta Jelgovys nūvoda Lelvircavā. Īīšonys moksa – 4-5 eiro.Skaiteit vaira »
Daugovpiļs teatris ar izruodi “Latgaliešu rulete” gasteis Ludzā
24. septembrī 16.00 Ludzys Tautys nomā varēs izjust eistynu latgalīšu goru režisora Olega Šapošnikova īstudātajā šokejūšā komedejā “Latgaliešu rulete”, informej Daugovpiļs teatra puorstuove Janīna Ivanova. Izruode “Latgaliešu rulete” ir komedeja latgaliski, kurā natryukst niSkaiteit vaira »
Latvejis Nacionalais teatris rudinī sezonu suoks ar “Klūgu mūku”
Latvejis Nacionalais teatris rudinī jaunū sezonu suoks ar Ingys Ābelis “Klūgu mūka” īstudiejumu Indrys Ruogys režijā, viestej informaceja teatra sātyslopā. Pyrmizruode paradzāta 14. septembrī, beleti jau nūpierkami teatra kasē i škārsteiklā. Izruodē paradzātys 57Skaiteit vaira »
Rēzeknē nūtiks grandioza īleiguošona ar izruodi “Skroderdienas Silmačos”
19. junī Rēzeknis i tuos apleicīnis dzeivuotuoji teik aicynuoti iz Juoņu īleiguošonys svineibom ar latvīšu vysu laiku vysvaira ruodeitū izruodi – Rūdolfa Blaumaņa “Skroderdienas Silmačos”, kam itymā godā ir 115 godu jubileja nu pyrmizruodis,Skaiteit vaira »
Izruodi “Nūgrymušõ pile” varēs nūsavērt ari Reigā
15. majā Latvejis Nacionalajā teatrī varēs nūsavērt Daugovpiļs teatra izruodi “Nūgrymušõ pile”, kurei veļteita Latgolys kongresa symtgadei, informej Daugovpiļs teatra puorstuove Janīna Ivanova. Fraņča Trasuna luga, Kārļa Lāča muzyka, Agra Danileviča horeografeja, Olega ŠapošnikovaSkaiteit vaira »
Latgolys amatīrteatru skatē Rēzeknē varēs nūsavērt ari izruodis latgaliski
18. i 19. martā Rēzeknē nūtiks Latvejis amatīrteatru īstudiejumu regionaluo skate “Gada izrāde 2016”, pīduovojūt divejuos dīnuos nūsavērt devenis izruodis, informej Rēzeknis Kulturys i turisma centra puorstuove Maija Upeniece. Tūs skaitā ari divejis izruodis latgalīšuSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” gastej Bolvūs
Itūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej Bolvūs, kur dzeivoj i struodoj Goda bolvys medicinā 2016 sajiemieja Svetlana Puka i jau 6 godus dorbojās vuojredzeigūs teatra kūpa “Redzēt ar sirdi”. Kod pyrma vairuoku goduSkaiteit vaira »
Itūnedeļ tiks atkluotys Daugovpiļs teatra dīnys Reigā
Jau itūnedeļ Daugovpiļs teatris atkluos tradicionaluos Daugovpiļs teatra dīnys Reigā, kurūs ītvorūs nu marta da maja vairuokys Daugovpiļs teatra izruodis varēs nūsavērt Dailis teatrī i Latvejis Nacionalajā teatrī, informej Daugovpiļs teatra puorstuove Janīna Ivanova. DailisSkaiteit vaira »
Amatīrteatru svātkūs breivdobys muzejā pīsadaleis 5 Latgolys kolektivi
6. i 7. augustā Myusdīnu omotnīceibys festivala ītvorūs Latvejis Etnografiskajā breivdobys muzejā nūtiks II Latvejis mozpiļsātu i pogostu amatīrteatru svātki, kurūs pīsadaleis ari 5 kolektivi nu Latgolys. 6. augustā 12.00 Latgolys cīma Dervenīku sātā varēsSkaiteit vaira »
Sezonu nūsliedzs Daugovpiļs teatris
Ar Storptautyskū teatra festivalu “Telpa – Daugavpils” nūsaslēdze ari 2015./2016. goda sezona Daugovpiļs teatrī, kas napuorprūtami deve jaunus puorbaudejumus i izaicynuojumus, nu reizē ari padareja teatra kolektivu cīšuoku i stypruoku, informej teatra puorstuove Janīna Ivanova.Skaiteit vaira »
Nūtiks storptautyskais teatra festivals “Telpa – Daugavpils”
10. i 11. junī Daugovpilī nūtiks storptautyskais teatra festivals “Telpa – Daugavpils”, kas nu 2013. goda ir nūzeimeiga Daugovpiļs teatra tradiceja, informej teatra sabīdryskūs attīceibu vadeituoja Janīna Ivanova. Festivals “Telpa – Daugavpils” kolpoj parSkaiteit vaira »
Viesturis šaļteņu pīturā itūmienes par Rēzeknis teatri
10. majā 14.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks tradicionaluo Viesturis šaļteņu pītura, kas itūreiz veļteita temai “No Rēzeknes teātra vēstures”, informej muzeja Kulturviesturis nūdalis vadeituoja Anna Līpenīte. Pasuokuma apmaklātuoji varēs satiktSkaiteit vaira »
Viļānu amatīrteatris ruodeis komedejis Rušyunā
20. martā 15.00 Rušyunys tautys nomā gastēs Viļānu kulturys noma amatīrteatris “Kas ir, tas ir”. Skateituojim tiks pīduovuotys divejis Latgolys amatīrteatru cīši īcīneitys Tuolivaļža aba Bronislava Valpītra lugys “Kur valnam līta gryuta, tī jisSkaiteit vaira »


text:
26. decembris beja kasgadejuo Zīmyssvātku koncerta laiks, kurā pīsadola Škilbanu pogosta aktivuokī pošdarbnīki. Koncertu ar svātku apsveikumim atkluoja Škilbanu pogosta puorvaļdnīks Andris Mežals i Škilbanu draudzis prāvests Stanislavs Prikuļs. Itūgod pogosta ļauds i gostus ar dzīsmem prīcieja pogosta jauktais kors „Viola”, kurs ir tik godu vacs, bet puļcej vaira kai 40 dzīduotuoju i ceņteigi gatavejās 2013. goda dzīšmu svātkim, taipat dzīsmis skandynuoja folklorys kūpa „Rekavas dzintars”, Rekovys vydsškolys jaunuokūs klašu bārni, ituo goda konkursa „Mini Mis i Misters Rekova” dalinīki, kai ari Upeitis jaunīšu folklorys kūpa, kura pyrmū reizi uzastuoja ar sovim jaunajim muzykantim. Sovu doncuot prasmi tradicionali atruodeja Rekovys kulturys centra jaunīšu deju kolektivs „Bitīt’ matos”. Storp prīšknasumim klauseituojim beja vareiba izzynuot, kai Zīmyssvātkus svietej ari cytuos pasauļa moluos.
27. decembra vokors daudzim otkon beja sasatikšona kai nabyutu izaškeiruši – iz koncertu tīpat Rekovys kulturys centrā pogosta i nūvoda ļauds aicynuoja vītejuo jaunīšu centra „Zvaniņi” gitaristu puļceņš Viļa Cibuļa, kas zynoms kai grupys „Karburators” vadeituojs i folklorys kūpys „Rekavas dzintars” dalinīks”, vadeibā. Vokora laikā iz vīnys skotivis gitarys saspieļuoja 24 gitaristi nu Škilbanu pogosta i 5 gosti nu Vileks, izdzīdūt i izspielejūt gon latvīšu, gon uorzemu dzīsmis. Puļceņa vadeituoja Viļa Cibuļa latgaliskuo vīnkuoršeiba, īpasazeistynojūt ar jaunajim gitaristim i repertuaru, atguojušajim tai īpasatyka, ka gitaristim koncertu atļuove beigt viņ piec ūtruo „atkuortuot!”.
Pīduovojam īsavērt Zīmyssvātku koncertūs Rekovā ar karteņu paleigu i aicynojam LaKuGai paviesteit par nūtikšonom ari cytūs Latgolys regiona nūvodūs gon Zīmyssvātku, gon cytuos goda pasuokumūs.


text:
Raidejumā gostūs muzike i vokaluo pedagoge Guntra Kuzmina-Jukna. Pyrma vairuokim godim atpazeistameibu īmontuoje kai grupys “Borowa MC” soliste, niu Guntra voda vokolū studeju “Skonai”, struoduoj par vokalū pedagogi i dorbojās dažaidūs muzykys projektūs. 18. decembrī Guntra svieteis sovu 30. dzimšonys dīnu, tū sagaidūt izīs albums i dzīšmu gruomota bārnim latgaliski, gaidoms ari koncerts.
Ar pyrmū atdventu suocās Zīmyssvātku gaideišonys laiks. Laura Sondore-Strode sagatavejuse stuostu par adventa nūzeimi i tradicejom.
“Vuordineicā” muzikis Arņs Slobožanins i literaturzynuotnīks Valentins Lukaševičs stuosta par vuordu “šniucs”.


text:
FOLKLORA »
Juoņadīnys īrūtuošonys nūtikšonys Latgolā
Itei nedeļa vysā Latvejā paīs Juoņadīnys zeimē. LaKuGā pīduovojom informaceju par Juoņadīnys īrūtuošonys nūtikšonom Latgolā 20., 21. i 22. junī. Reitu daliksim informaceju par 23. juņa i Juoņadīnys svieteišonys pasuokumim Latgolā. 20. junī 11:00Skaiteit vaira »
Nūtykuse Janinys Kurseitis gruomotys “Virtuves vārdene” atkluošona
Vakar, 12. junī, Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatē nūtyka latgalītis, LU profesoris i Latvejis Republikys Saeimys deputatis Janinys Kurseitis-Pakulis (Janīnas Kursītes-Pakules) gruomotys „Virtuves vārdene” atkluošonys svātki. Gruomota ir vuordneicys formata bīzs izdavums par vysaidom arSkaiteit vaira »
Sanktpīterburgā byus Latgolys dīnys
Ituos nedelis golā, 8. i 9. junī, Sanktpīterburgā pymrū reizi byus Latgolys dīnys, kuru ideja izadevuse pasasokūt veiksmeigai Latgolys regiona atteisteibys agenturys i Latgolys planavuošonys regiona sadarbeibai ar Latvejis Republikys generalkonsulatu Krīvejis zīmeļu golvyspylsātā.Skaiteit vaira »
30 godu jubileju nūsvietiejs Škilbanu etnografiskais ansamblis
19. maijā iz svineigu koncertu Vileks nūvoda Rekovys kulturys centrā sasapuļcieja Škilbanu etnografiskuo ansambļa draugi, atbaļsteituoji, saimis i tradicionaluo kulturys montuojuma interesenti. Itymā dīnā Škilbanu etnografiskais ansamblis simboliski svieteja sovu 30 godu jubileju iSkaiteit vaira »
Myusu vactāvu ticiejumi/ Vacūs gazetu viests
Koč kas nu vacūs gazetu boguoteibu varbyut i saimisteibai ci mīlesteibai nūdereigs. Koč kurs ticiejums jau i dareišonys laika palaists garom, nu var pavāruot – nadareišona ci dareišona ir ci nav guojuse lobumā/švakumā iSkaiteit vaira »
Starptautiskais Tautys muokslys festivals „Augšdaugova 2012”
Daugovpiļs nūvoda Naujenis pogosta dobys parka „Daugovys lūki” teritorijā 26. majā byus Starptautiskais Tautys muokslys festivals „Augšdaugova 2012”, kas īzeimos vosorys sezonys suokumu. Festivala programa: Dobys parks „Daugovys lūki”, Slutišķu sādža Nu 11:00 SveicīņsSkaiteit vaira »
Grupys “Rikši” Saulis koncerts Stoļerovā
18. majā 19:00 gostūs aicynoj Rēzeknis nūvoda Stoļerova, kur Rēznys pamatškolys mozajā zalā folklorys muzykys cīneituojim byus īspieja izbaudeit saulis mada postfolklorys grupys “Rikši” izpiļdiejumā. Īeja iz koncertu bez moksys. Vaira dazynuošonys: Inga Grīnbauma(20260263) GrupaSkaiteit vaira »
Nūsvieteits Aglyunys KC folklorys kūpys “Olūteņš” 55 godu jubilejs
Ar plašu koncertprogramu i kuplu gostu puļceni 21. aprelī 55 godu jubileju nūsvietieja Aglyunys folklorys kūpa “Olūteņš”. Vairuokys stuņdis kulturys centra zalu pīskandynuoja skaneigi bolsi i skaistys tautys dzīsmis. Smuorduoja pučis, izskanieja daudzi lobaSkaiteit vaira »
Škilbanu etnografiskajam ansamblim 30 godu jubilejs
19. majā 19:00 iz 30 godu jubileja koncertu aicynoj Vileks nūvoda Škilbanu etnografiskais ansamblis. Zīmeļlatgola ir vīna nu spilgtuokajom vītom Latvejā, kur vēļ arviņ stypra ir tradicionaluos dzīduošonys saglobuošona, kūpšona i lītuošona. Vileks nūvodaSkaiteit vaira »
Divys filmys par latgalīšu folkloru i literaturu
Ituo goda 10. majā plkst. 17.00 Rēzeknis Augstškolā (RA, Atbreivuošonys alejis 90 zālē) studentu zynuotniskuos konfereņcis nūslāgumā nūtiks divu muoceibu filmu prezentacejis: „Ondrupinis roksti” i „Laiku i myuža roksti”. DVD „Ondrupinis roksti” (scenarejs I.Skaiteit vaira »
Zīmeļlatgolys nūvoda bārni dzīž i doncoj Drycanūs
Saulainā i pavasareigā dīnā apreļa vydā Drycanu vydsškolā sasapuļcieja Zīmeļlatgolys nūvoda bārni i jaunīši iz folklorys sadzīduošonuos svātkim „Putineni šmuki dzīd”. Svātkūs pīsadaleja Rēzeknis piļsātys i nūvoda, Viļānu, Ludzys piļsātys i nūvoda folklorys kolektiviSkaiteit vaira »
Putynu sagaideišonys i sulu svātki Pušā
21. aprelī vysā Latvejā ļauds čakli struoduoja i pīsadalieja Lelajā Tolkā, nu Rēzeknis nūvoda Pušā piec tolkys tik suocās ļustis – bārzu īskautā izkaļneņā pi pogosta sātys nūtyka Putynu sagaideišonys i sulu svātki. SvātkusSkaiteit vaira »
Lelys acs i gribiešona dzīduot latgalīšu dzīsmi. Interveja ar Sandru Stari
Kai reizi puorguojuši diveji mieneši nu laika, kod sadaleitys Latgalīšu kulturys Goda bolvys „Boņuks” par padareitū 2011. godā. Iz reizis piec ceremonejis LaKuGa nūgive ari Boņuka īgivieju nominacejā „Goda folklorys darbinīks” – folklorys drauguSkaiteit vaira »
IX dzīdūšūs kolektivu i „gvelžu” saīts „Auni kuojis, laksteigola!”
29. aprelī 14:00 Dagdys nūvoda Tautys noma deveitū reizi nūtiks dzīdūšūs kolektivi i „gvelžu” saīts „Auni kuojis, laksteigola!” Golda dzīšmu džīduošonys svātkus var pīsadaleit i jaunīšu, i pīaugušūs ansambli, folklorys kūpys, lauku kapelys, dzīdūšiSkaiteit vaira »


text:
Mieneša arhivs: August 2017 »
Prezentēs gruomotu bārnim par Rēzeknis viesturi
18. augustā 14.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks izgleitojūšys kruosojamuos gruomotys bārnim “Ieskats Rēzeknes vēsturē” atkluošonys svātki, informej muzejpedagoge Inese Ločmele-Jansone. Gruomotys bārnim par Rēzeknis i tuos apleicīnis viesturi, kulturu, izcyluokajim cylvākimSkaiteit vaira »
Septembrī Reigā nūtiks grupys “Rikši” lelkoncerts
16. septembrī Reigā, muzykys nomā “Daile”, paradzāts postfolklorys grupys “Rikši” lelkoncerts “Sieju sovu”, viestej informaceja muzykys noma sātyslopā. Latgolys jaunīšu postfolklorys grupa “Rikši” eistineibā ir rodusēs Reigā. Tūreiz, pyrma gondreiž septeņu godu, Reigys folkklubāSkaiteit vaira »
“Latgalīšu repam” jauna dzīsme “Es tycu” i video
Pyrms kaidys šaļts par škārsteikla sensaceju palyka apvīneibys “Latgalīšu reps” kompozicejis “Skots pa lūgu” videoklips. Tuos autori Ivo Grigalis i Didzis Kozlovs nupat pabeigušs dorbu pi jaunuokuos dzīsmis “Es tycu”, pīduovojūt tai ari videoSkaiteit vaira »
“Cytaidi latviskais” gostūs pi Slišānu saimis
Raidejuma “Cytaidi latviskais” veiduotuoji gastej Upeitē, kab izzynuotu, kū dora Ontona Slišāna dāls i treis meitys. Andris turpynoj tāva suoktū dorbu – struodoj par bibliotekaru, voda muokslys kolektivus, ir namaterialuos kulturys centra “Upīte” direktors.Skaiteit vaira »
“Kolnasātā” Kuorsovys “Pūga” i jauna rubrika par latgalīšu literaturu
“Kolnasātā” saruna par jaunīšu aktivitatem Kuorsovys nūvodā i tū, kas motivej palikt dzymtajā vītā. Gostūs Kuorsovys nūvoda jaunatnis lītu specialiste Anna Zīmele i jaunīšu bīdreibys “Pūga” vaļdis prīšksādātuojs, Kuorsovys nūvoda dūmis deputats i vidis lītu specialists JursSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” par Latgalīšu rakstnīceibys muzeja nuokūtni
Izcyluo latgalīšu gruomotu izdevieja Vladislava Luoča bruoļa dāls Pīters Luocs uztur privatkolekceju, kurei nūsaukta par “Vl. Luoča Latgalīšu rakstnīceibys muzeju”. Itei kolekceja nazkod atsaroduse Rēzeknis nūvoda Piļcinē, nu jau ilguoku laiku Rēzeknē, Kruoslovys īlā.Skaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” viestej par Aiņa Šaicāna pīminis koncertu
Par gūdu grupys “Leijerkastnieki” 30. godadīnai i grupys solista Aiņa Šaicāna pīmiņai Bolvūs itymā nedeļgolā nūtiks koncerts “Draugu tikšanās”. Ari raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji nūbrauce iz Bolvim, kab dazynuotu vaira par itū nūtikšonu.Skaiteit vaira »
Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis Dabasūs uzjimšonys svineibu kuorteiba Aglyunys bazilikā
Augusts katuolim ir eipašs laiks, kod tyukstūšys ticeigūs puļcejās Latgolā – Aglyunā, lai gūdynuotu Jaunovu Mareju. Aglyunys nūvods informej par ituo gods svātku kuorteibu. 11. augusts, pīktdīne Sliminīkim veļteituo dīna 7.00 Svātais Mišs 11.00 Rūžukrūņs 12.00Skaiteit vaira »
Kū var skaiteit jaunuokajā “A12” numerī
Žurnala “A12” jaunajā numerī: Latgalīšu Ausmenis Reigā saiminīks Valters Murāns. Dzeivis atziņuos i dorba filozofejā doluos vīns nu nadaudzajim kaļvim Arvīds Mežinskis i vīneigais Latgolys bondars Jurs Kivlenieks. Parkū klezmeru muzyka palīk populara i viesturiskī ryucieji Pītera ryucīnī. SasatikšonaSkaiteit vaira »
Fraņcs Trasuns: storp politiskuom kaisleibom i intrigom gazetys “Zemnīka Bolss” publikacejuos
Roksta autors: Kaspars Strods, Latgolys Kulturviesturis muzeja specialists kulturviesturis vaicuojumūs. 20. godu symta suokumā Pīterpilī aktivi suoce dorbuotīs Latgolys sabīdriskī, politiskī i kulturys darbinīki. Vins nu aktivuokūs beja gareidznīks Fraņcs Trasuns (1864–1926). TaišniSkaiteit vaira »
Svātceļuojums kai lobuo atkareiba
Roksta autore: Laura Melne 15. augustā Aglyunā teik svieteiti Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis Dabasūs uzjimšonys svātki. Jau juļa izskaņā ceļā iz Aglyunu dūdās pyrmī svātcelinīki nu Kūrzemis i Reigys. Ar kotru augusta dīnu jūs skaitsSkaiteit vaira »
Rēzeknē atkluos Jolantys i Valda Dundenieku izstuodi
Reitu, 2. augustā, 15.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) tiks atkluota Latgolys keramikys meistaru Jolantys i Valda Dundenieku izstuode “Es mālā – māls manī”, informej Rēzeknis Kulturys i turisma centra puorstuove Maija Upeniece. Jolanta iSkaiteit vaira »
Vargaņu muzykys festivalā “ORGANismi” kūpeigu izvadumu veiduos Apkalna i Kaupers
Šudiņ, 1. augustā, suocās beletu tierdznīceiba iz trešū Storptautyskū vargaņu muzykys festivalu “ORGANismi”, kuruo muokslinīciskuo vadeituoja ir pasaulī zynomuo varganiste Iveta Apkalna, informej Latgolys viestnīceibys GORS puorstuove Edeite Husare. Festivalā itūgod izskanēs treis unikalys programys,Skaiteit vaira »
Pyrmūreiz nūtiks Storptautyskais folklorys deju festivals “Lipa kust”
Nu 22. da 26. augusta Zīmeļlatgolā nūtiks pyrmais Storptautyskais folklorys deju festivals “Lipa kust”, kurymā pīsadaleis folklorys kūpys nu Latvejis, Lītovys, Rumanejis i Slovakejis, daņču vokorūs, meistarklasēs i koncertūs paruodūt Eiropys tradicionalūs deju daudzveideibu.Skaiteit vaira »


text:
puorsoka »
Latgaliski izdūta Kārļa Skalbis puorsoka “Kačeiša patmalis”
30. novembrī 14.00 Rēzeknis Tehnologeju akademejis aktu zalē byus vareiba sasatikt ar Kārļa Skalbis puorsokys “Kačeiša patmalis” (“Kaķīša dzirnavas”) veiduotuojim i izdeviejim, kai ari īsaguoduot gruomotu breineigai Zīmyssvātku nūskaņu duovonai, informej Latgalīšu kulturys bīdreibys puorstuoveSkaiteit vaira »
Nu latgalīšu literaturys skreinis – “Palāda”
Autors: Gregors Mukt – Kveders. Publicāta 1906. godā PALĀDA Aiz kolnim, aiz lejom, aiz zaļom uorem beja lels mežs. Tymā mežā dzeivuoja daudz putynu. Jim beja pateikami storp šmuidrim, garim kūkim i jaukuSkaiteit vaira »
Nu latgalīšu literaturys skreinis – “Divi bruoli i divi laimys”
Autors: Fraņcs Trasuns DIVI BRUOLI I DIVI LAIMYS Vacūs laikus dzeivuoja divi bruoli: vīnam beja vuords Zemisdūts, ūtram – Viejunasts, obeji beja gūda veiri i lobi struodniki. Vaeuokajam bruoļam Zemisdūtam guoja kotrā lītā breinumSkaiteit vaira »
Nu latgalīšu literaturys skreinis – “Juoņs Vuorguļs”
Autors: Stepuons Eisaks. Publicāta 1906. godā JUOŅS VUORGUĻS Vīnā sātā dzeivuoja Juoņs Vuorguļs, lels struodnīks, tok nazkuo nalaimeigs cylvāks. Na par veļti jis beja nūsaukts par Vuorguli. Nazcik godu nu ailis jam pavysam nasavede:Skaiteit vaira »
Nauda pasaruoda par guni/puosoka
Pīraksteita sporpkoru periodā nu St. Dubrovska Varakļuonu pogostā, saglobuota tuo laika raksteiba Natuoļi pi vīna cīma beja lels azars. Azarā vīns zemnīks gyustīja zivis. Vīnu reizi itys zemnīks pīgyva daudz zyvu, aizvedja uz mīstiņuSkaiteit vaira »
Zyrgs par paleigu/puosoka
Pīraksteita sporpkoru periodā Ludzys aprinkī, saglobuota tuo laika raksteiba Vīnam saiminīkam beja taids zyrgs, kas nikod napikusa un napīstuoja, lai brauc kod un kaidā ceļā, pavasarā, zīmā, rudinī vai vosorā, sausā, vai slapņā laikā,Skaiteit vaira »
Šmukais dāls/puorsoka
Pīraksteita Makašānu pogostā. Publicāta: P. Šmita „Latgaliešu pasakas”, 1937.g. (saglobuota originaluo raksteiba). Dzeivuoja dāds ar buobu. Pīdzyma buobai dāls. Dāls tys beja ļūti smuks. Dāds ar buuobu prīcuojas par tū laimi un aizvedja sovu dālu tuoliSkaiteit vaira »
Dāla pīdzeivuojumi/puosoka
Pīraksteita Varakļuonūs, publicāta: P. Šmita „Latgaliešu pasakas”, 1937.g. (saglobuota originaluo raksteiba). Sen senejūs laikūs dzeivuoja pasaulē vīns boguots cylvāks, jam beja vīns dāls, kurs nazynuoja nikaida bāda. Pēc sova tāva nuoves dāls izdevja vysu sovuSkaiteit vaira »
Zvāri rūk upi/puosoka
Publicāta: P. Šmita „Latgaliešu pasakas”, 1937.g. (saglobuota originaluo raksteiba). Kad Dīvs pavēlēja dzeivnīkim upi rakt, tad vysi saskrēja un stuoja pi dorba, un kad dorbs beja beigts, Dīvs atguboja tuo apsavārtu un struodnīku atolguotu. VysiSkaiteit vaira »
Naudu sajam tys, kam tei nūlamta/puosoka
Publicāta P. Šmita “Puosokys i teikys”, Reiga, 1937., (saglobuota originaluo raksteiba). Uz saliņas, kolna golā pi rasnuos prīdes beja aprokta naudas lela kaste. Daudzi kas par tū naudas kasti zūbus tacinuoja, bet zynuoja, ka teiSkaiteit vaira »
Puorsoka par mežsorgu
Publicāta P. Šmita “Puosokys i teikys”, Reiga, 1937., (saglobuota originaluo raksteiba). Reiz vīns meža sorgs aizguojis uz mežu un īsavēris azarī nalobū, ka jis izskrīns nu azara un izsāst uz akmina un ruods ūkstu uzSkaiteit vaira »
Zagli/Puosoka
Pīrakstejus V. Zacharska nu Aleksandra Tudrimoviča Makašānu pog., publicāta P. Šmita “Puosokys i teikys”, Reiga, 1937., (saglobuota originaluo raksteiba). Vīnu reizi nakti vīns zaglis īleida pi vīna boguota zemnīka uz ustobas. Tī jis salasēja vysaida monta:Skaiteit vaira »
Kas baileiguoks par zači?/Puosoka
Pīrakstejs Draugs, publicāta P. Šmita “Puosokys i teikys”, Reiga, 1925., (saglobuota originaluo raksteiba). Reiz začam apnika dzeive, un kai ar neapniks, kod vysi jū vajoj? Pa dīnu ju dzanoj medinīks ar suņim, pa nakti jamSkaiteit vaira »
Būrs puorvierš cylvāku par vylkati/Puosoka
Pīrakstiejs A. Smagars Leiksnys pog. Publicāta P. Šmita “Latvīšu puosokys i teikys”, Reiga, 1937. (saglobuota originaluo raksteiba). Vīnā lelā mežā dzeivuoja vīns mednīks, kurs ļūti mīļuoja posokas. Vīnu reizi pi viņa īguoja karaveirs, kurs beja nūdīnējis 25Skaiteit vaira »


text:
vosora pieški beidzēs. it kai vēļ 3 nedelis palykušys, tok laiks saškaļdeits taidūs gobolūs, ka tī tolkom i dzeivuot vaira nav laika. nivīns gobols nav leluoks par 3-4 dīnom ci nedeļu.
vīneigais mīrynuojums – vyss taipat vysod nūteik cytaiž, nakai ir planavuots. koč voi īguodojūt, kai na pa seņam aizšuovu nu dzeraunis iz Cēsim i tod iz Reigu, koč tuo nabeja nikaidūs planavuošonys kalenderūs. bet nu lobuokais nūteik najauši. grybātūs atkuortuot zivu baruošonu Vacpībolgys muorkā – kai juos cītom mutem zam iudiņa plyukoj maizi nu pierstu.
lai kas vēļ paradzāts, jau niu skaidrys, ka napaspiešu nikuo. moz, ka kukuruza jau lānom izaug nu pīngataveibys i vuoleitis pībrīst steivys. a laikam vosorys plani beja par troku – izdareit vaira nakai par vysu zīmu. kas nabejs jau izadeve, tok nikas dižs. vīneigi veins ryugst i puorrakstieju datorā padsmit puslopys teksta. a kur puorejais – bess zyna. naaizguoju šudiņ pat sienīs. da i kaiduos sienīs, ka bārnu pylns klieps. nazkai laikam asu i asu bārna pruotā – kuo ta cytaiž jī lyptu kai aizmadavuoti?
bārnu programu tože naasu izpiļdiejuse – 3 bārnus šudiņ izauklieju i izadauzieju, vēļ 4 gaida, kod tiks gostūs. nudi sasajutu kai Mēreja Popinsa, kas lidoj pa gaisu. cylvākam nav leluoku svātku kai palikt pi mane par nakti. a es tok tikai cylvāks. i ar bārnim kai cylvākim. a mož i deļtuo?
nui, Kārleits šudiņ suoce staiguot. vot, kū dora ogūrči! 3 sūli najauši, a piec jau kai spēle. bārns saprota, ka ir nazkas cyts, vēļ nazkas vaira. i lobuokais, ka es juo tik labi saprūtu. tik deļ ituos sajiutys, ka ir vēļ nazkas vaira i ka pasauļs ir breinumu pylns, ari ir vārts dzeivuot.
dzeive nav skučna, ka vysu laiku atsataisa jauni dabasi. a ka tai nav, mudri suoc mīgt pi zemis. deļtuo pa laikam ir juoparauga dzeivuot cytaiž.
boltuo kačine Miņce jau vasala. skrīn i driščej pa uorīni, murruodama trynās pa ustobu. kačs kai kačs, īkaisums izuorstāts, dzeivuos. nu prīcys otkon nas iz ustobu vysaidu naškeisteibu – rasnu sīnuozi, cirsleiti, a pa vydi i vardivis. atnas vardivi i palaiž. a tu giuņ. a kačs guļ iz skapeiša koridorā i verās. koč tys smīkleigai – ustobā ruopuot iz vādara zam skapa, kab nūgiutu zaļu i glumu vardivi. pavysam cyta sajiuta kai pļovā. pļovā nikaida stresa, a ustobā jei ruodīs tik gluma i žipereiga. da i vēļ zaļā kruosā. kur šeilaiks dabuot zaļu vardivi, tuo tik kačs zyna.
a Pūkainajam Ārmam i laime, i nalaime. pīdzyma 4 bierneni, 3 vasali, a vīnam kuojenis paralizeitys. tai i navar saprast – sasajims voi nā. cytim jau gribīs skrīt, a tam nabadzeņam knapi saīt zam mamys paleist apakšā. i šmuks cioleits, tik ka taida nalaime. doba ir gudra – ka jis īsamanēs paēst i padzert, dzeivuos. doba muok atrast apvadceļus. cerams, ka i vystai bez kuoju. a laiks ruodēs, kam dzeivuot i kam miert.
a šudiņdīnys morale – kaids suņs, taids i saiminīks. vot tai vot i dzeivoju, kai mane suni vuica – pa gaisu!
…
iztulkuoju vīnu mozu gabaleņu. ka kuram nav slinkums, puorskaitit i pasokit, voi taidu tekstu var puorskaiteit i saprast. a to es tī šuovūs zemē ar konstrukcejom – teikums aiz teikuma, a teikumā vēļ teikums i teikumā teikums. vīna troka norveģu rakstineica izcapuse romanu, a ir dūma puorlikt latgaliski. skaiteisi?
…
Mes redzim Zigridu. Ir deveni nu reita, ir janvars, i tei ir 2008. goda janvara gaisma, kas cīši, tok paļuoveigi pīpiļdej ustobu, 5600 Kelvina gradi kruosu temperaturys, normala dīnys gaismys temperatura, tok, ka mes radzātu lelū prožektoru, kaidus šaļtim, kab kinuos paruodeitu dīnys gaismu, līk aiz lūga i ļaun speidēt vydā, i ka mes jam uorīnē ītu garom i radzātu tik itū pošu prožektoru, na juo efektu ustobā, juo gaisma mums pasaruodeitu par spylgtu, kab byutu dīnys gaisma. Taidā dabeigā dīnys gaismā Zigrida sēd pi rokstomgolda, kas nūlykts pi sīnys. Jei izaver aizadūmuojuse, juos moti ir aizkrytuši prīškā acim, šaļtim jei atglauž motus, ak jau naapzynuotai, deļtuo ka Zigridys seja ruoda – jei ir vysā puorjimta nu tuo, kū tur rūkuos i iz kuo verās: gruomota ar malnboltu veirīša karteņu. Nazkas juos tik cīši ir puorjiems, ka juos seja apsalaiž. Tik juos acs ir nūmūdā i īsaūrbušys. Zigrydys ocu vydā mes redzim zeileitis: nazkas myus valk vydā juos zeileitēs, juos ir tymsys i aizaslādz aiz myusu – cauri ir! Koč mes nu sirds varātu īsadūmuot, kai izaūrbam cauri zeileitem, kai caur malnom piltuveitem īsaūrbam juos golvā, kai mes teikam absorbeiti par juos dūmom – kai iudiņs iudinī, gaiss gaisā, kai uoda i mīsa iz rūkys, kas dasadur pi papeira, kai kūks pi kūka, kas janvara gaisā treis aiz juos lūga i nazyna, ka jei zyna par juo pastuoviešonu.
Zigridai ir treisdesmit div godi, i jei studej literaturu Bergenys universitatē. Jei ir nu tūs literaturys studeņšu, kas pi sīnys kar literaturys teoretiku obrozus, izkopej nu vuiceibu gruomotys i dalepej pi sīnys ar lipeigū lentu, kas leipst nu obeju pušu i speid cauri kopeitajam papeiram. I jei ir nu tūs literaturys studeņšu, kas pi sīnys pakar van Goga saulispuču izdruku, deļtuo ka tys jai nazkū nūzeimoj (vys vaira dzaltonais i groteskais, vysa itei sazīdiešona i apveisšona, “dzeive” i “smierts”, vyss bezcereigums – leidzeigi kai saulispučis karās uorā nu vazaunīka ar sovom absurdajom vīnacainajom mutem). (Ak jau deļtuo, ka i juos ir tik vīntulis i tymā pošā laikā tik groteski izaplātušys.) Jai byutu tik daudz kuo stuosteit, seviški kaidam, kas grybātu dzierdēt. Parosti jei runoj ar Magnusu par lītom, kū ir redziejuse, dzierdiejuse, dūmuojuse, analiziejuse – dumuojuse i dūmuojuse, teirejūt zūbus, ejūt gulēt, cytureit dušā i brūkašku laikā, par lītom, kas trynās cyta caur cytu i vys vaira teik par lītom, kas izadzan jai cauri kai miļzeiga saulispuče, kas piec pīpiļdej vysu juos asameibu i verās iz juos, verās iz juos nu juos pošys golvys vydspusis, verās izabūzuse miļzeiga i vīnacaina – taišni acs acīs, cikom jau jei ir nūvasta tik tuoli, kab lāktu augšā i sauktu Magnusa, kab pastuosteitu jam par itū vysu. Tok Magnuss ir puorsavuocs iz Oslo i jam ir draudzine, i, koč jei tic, ka tim obejim agri voi vieli vyss BYUS cauri i ka eistais puors ir tik jei i Magnuss, jū puorjem stypra jutūne, ka jei otkon ir pagaisuse. Otkon pasauļs ir atsasacejs nu juos i pasacejs: TU! Tu vari atsagrīzt sovuos īdūmuos.
Bierneibu Zigrida pavadeja pi dobys, partū ka jai beja gryuts atrast volūdu ar cylvākim. Jei sasajuta kai vīns vasals ar kolnim aiz sātys i seviški ar zvaigznem, ar zvaigznem viers naksneiguos Bergenys. Jei sēdēja sovā gultā, kas beja nūlykta taišni pi lūga, i vērēs – zūds taišni iz palūdzis – iz kolnu viersyunem, kas bīži beja vysā boltys, tuo voi cyta īmesļa deļ vysod beja zīma, kod jei itai atsasāda. Jei vērēs iz kolnu, kas laistējēs čut ni vysā bolti, i iz Lelūs Rotu, kas spaitēja iz kolnu i lieneņom sleidēja iz prīšku. I jei vērēs iz vysu cytu zvaigžņu, kai juos spaitēja i myrguoja, dūmuot, byutu dzeivys. Zigrida vērēs iz jūs tī augšīnē i dūmuoja: juos mani saprūt. Ka mani i nivīns nasaprūt, juos vysod ir ite. Šaļtim jū puorjēme taida jutūne, ka juos ar zvaigznem sadar kūpā kai vīns vasals, i acīs izaspīde osorys. Juos beja jei, boltī kolni beja jei, taipat i malnī dabasi.
zaļa vardive i cyti ārmi
vosora pieški beidzēs. it kai vēļ 3 nedelis palykušys, tok laiks saškaļdeits taidūs gobolūs, ka tī tolkom i dzeivuot vaira nav laika. nivīns gobols nav leluoks par 3-4 dīnom ci nedeļu.


text:
Ir novembris, i studenti nu Latgolys jau apsiļdejuši dagunu Reigā. Pīdzeivuotys pyrmuos lekcejis, puorbaudis dorbi, nūskaidruots eistīs sātā braucamuos sumkys lelums: taids, kab, nu sātys braucūt, pītiktu vītys buļbim i zupeņai, nu nabyutu par gryutu i varātu jimt liedza autobusa salonā. Students jau aprads ar Reigu i īpazins iteinis cylvākus.
Kab nūskaidruotu, kas pīsaista Latgolys jaunīšūs Reigā i kai jim ite īt, iztaiseju nalelu aptauju.
Kluotīnē cylvāki beja atsauceigi, bet nu vysim, kam nūsyuteju vaicuojumus draugūs, atbiļdeja tik vīns. Laikam latgalīši pi datora nasiež. Beju prīceiga, kod, gatavojūtīs
Universitāšu protesta guojīņam pi Ministru Kabinetu, izdzieržu latgalīšu volūdu. Puiši, kai nūskaidruoju, vuicuos RTU datorzynuotnis i informacejis tehnologeju fakultatē vacuokajūs kursūs, sovā vydā ari Reigā runoj latgaliski i gondreiž vysod ir bejuši lapni par tū, ka īt nu Latgolys.
Treis nu aptaujuotajim myusu pusis jaunīšim Reigā narunoj latgaliski, a vīns narunoj latgaliski vyspuor. Golvanais īmasls, deļ kuo jaunīši nu Latgolys brauc vuicietīs iz Reigu, ir lobuokys nuokūtnis perspektivys, daži gon atzyna, ka tys tai tik licīs. Vīna respondente saceja, ka juos mierkis ir dzeivuot Reigā, dieļ tuo ari studēt izavielejusīs studejis Reigā. Puorejī gryb atsagrīzt dzymtajā pusē, ka byušūt pīmāruoti apstuokli. Ir ari taidi, kas gryb poši radiet tūs apstuokļus – izsuokt uzjiemejdarbeibu i radeit dorbavītys.
Vaicuoju, kuruos situacejuos jaunīši ir bejuši lapni, ka ir nu Latgolys. Vysi saceja, ka ar tū lepojuos i vysvaira lapnumu izjiutūt vaļsts nūzeimis svātkūs i īpazeistūtīs ar jaunim draugim. Originaluokuo atbiļde bejai meitinei, kura ir lapna par latgalīšu temperamentu, uzvaru kuoru karūs, par tū, ka kinā ,,Limuzīns Jāņu nakts krāsā” pasaruoda meitinis nu Leivuonu, i ka Latgolā ir pošys skaistuokuos meitinis.
Kaunejušīs par sovu izceļsmi daži nu aptaujuotajim asūt tod, kod kaids latgalīts paruoda sovu naizgleituoteibu, kaunejušīs ari par augstū bezdorba leimeni Latgolā i par sovu akcentu. Dīvam žāļ satyku ari cylvākus, kas uzskota, ka latgalīšu volūda tikai roda akcentu i traucej pareizi runuot literarajā latvīšu volūdā. Tys, prūtams, īt nu cylvāka, kurs pots latgaliski narunoj. (A attīksme taida, kai, piec munom dūmom, varātu byut dreižuok Ulmaņlaikūs nakai 21.godu simtenī.)
Reiga Latgolys jaunīšim varūt dūt jaunu, plašuoku redzejumu iz dzeivi, īspieju paruodeit sevi cytim, eistynuot sovys idejis, projektus, īpazeit jaunus cylvākus. Latgolys studenti otkon Latvejai varūt dūt sovys zynuošonys i naparostuos idejis. Latgalīši asūt centeiguoki, labsirdeiguoki i vīsmīleiguoki, iztureiguoki gon dorbā, gon aktīvajā atpyutā, nu ari naivuoki, dieļ tuo jūs varūt vīgļuok „nūvest nu ceļa”. Reigys cylvāku buketei taišni pītryukstūt latgalīšu temperamenta i dzeiveiguma.
I nūslāgumā par vīnu nūzeimeigu studentu dzeivis aspektu – ceļu iz sātu. Studenti nu Latgolys ceļā pavoda videji 3,5 stuņdis (tikai iz vīnu golu) i brauc da sātai ik piec 2-3 nedeļom, a moksoj par braucīni iz vīnu golu videji 3,5- 4,5 Ls. Leluokuo daļa laiku ceļā eisynoj, klausūtīs muzyku (dīmžāl tikai puors nu jim – latgalīšu muzyku), losūt voi guļūt. Divi nu aptaujuotajim ceļā vuicuos. Autobusūs var ari sasatikt ar sovim bejušajim školysbīdrim, kas izkleiduši pa dažaidom augstškolom.
Saprotu vīnu lītu: Reigā, sasateikūt ar dažaidim cylvākim, suoc vairuok apsazynuot sovu pīdereibu Latgolai.
Dzintra
Foto: Latgolys studentu spēle pasuocīnī “LU Sāta”, Toms Grīnbergs, Latvejis Universitatis arhivs


text:
Grupa “Dabasu durovys” klauseituoju viertiejumam nūdavuse jaunuokū dzīsmi “Ūglis”. Tei viestej par suokūtniejuo entuziasma, mīlesteibys i sajiusmys pagaisšonu, kuru var nūvāruot teju vysuos dzeivis jūmuos. Kod nu dzierkstelem palīk ūglis, tys ir tikai poša cylvāka ziņā, turpynuot uzturēt guni ci suokt vysu nu jauna, tai par dzīsmi grupa.
Grupys leiders Arņs Slobožanins par dzīsmi soka:”Beja izaicynuojums i reizē cīši interesanti otkol saīt kūpā i kūpā radeit lobys emocejis. Vysu itū laiku piec īprīkšejuos albuma “Pādys runoj” izīšonys dorbuojemēs “saudzeigajā režimā”, spēlējem koncertus, bet radūši bejom apsastuojušs. Beja juopajam nalela pauze, kurys laikā realizieju dažaidus cytus muzykalus projektus. Nūteikti juopīmiņ muzykys leidzautors basgitarists Zura Ivanāns, kurs motivēje myus radeit i īraksteit itū dzīsmi.”
Dzīsmis muzykys autori ir Arņs Slobožanins i Zura Ivanāns, vuordu autors Arņs Slobožanins, dzīsmis aranžiejumu veice Zura Ivanāns i grupa “Dabasu durovys”. Īroksts veikts grupys bundzinīka Aleksandra Tamana sātys studejā. Video filmēje i montēje Aivars Bulis, piecapstruodi veice Ivars Utināns.


text:
4 vārti Briļs Aleksandrs (FK Kauguri-PBLC)
2 vārti Milašēvičs Mārtiņš (FK Aliance), Dobelis Nauris, Kučma Juris (FK Karosta), Novgorodskis Dmitrijs (Saldus SS)
1 vārti Medvedins Ruslans, Ķemers Daniels (AFA Olaine), Maskalis Kristaps, Miļūns Raivis, Rozumnijs Jevģenijs (Bauskas BJSS), Priedēns Sandis Oskars, Ābele Kristers (FC Nikers), Martinsons Egils (FK Aliance), Jermoļenko Vladislavs, Kņūts Kārlis, Reguzovs Jānis, Vizins Vladislavs (FK Karosta), Brakovskis Vladislavs, Kolomicevs Staņislavs, Poļakovs Mihails, Pūliņš Edgars (FK Kauguri-PBLC), Stonis Jānis (Karostas Futbols), Ozols Niks, Panovs Kaspars (Saldus SS)


text:
Pādejūs godūs Latgolys muzeju apmekliejumu skaits ir audzs, bet cik lelā mārā tī ir pamaneiti iz kūpejuo Latvejis muzeju fona i voi ir spiejeigi pīvylynuot apmaklātuoju, voi Latgolai vajadzeigs jauns muzejs? Tū vaicuojom muzeologei i dūmneicys “Creative Museum” vadeituojai Inetai Zelčai Sīmansonei. Jei na tikai sekoj leidza Latgolys muzeju aktivitatem, bet leidzadorbojās ar muzeju nūzari saisteitūs projektūs Latgolā. “Creative Museum” nu 2015. leidz 2017. godam veiduoja Rēzeknis Zaļuos sinagogys ekspozicejis satura koncepceju i koordinēja izveidis projektu, organizēja storptautisku konfereņci “Ebreju Rēzekne” i izdeve rokstu kruojumu. Niu dūmneica struodoj pi jaunu projektu Latgolā.
Intervijas autore Vineta Vilcāne, portāls lakuga.lv
Dūmneicai “Creative Museum” ir izaveiduojuse sadarbeiba ar Kuorsovys nūvoda pošvaļdeibu, itūšaļt tūp pietejums par Kuorsovys i tuos apleicīnis viesturi, nuokūtnē īcarāts izveiduot Kuorsovys nūvoda muzeju. Pastuosti vaira par tū.
Pyrma muzeja izveidis svareigs ir akademisks pietejums. Kai izaruodeja, Kuorsovys viesture nav pieteita taidā leiminī, tū ir darejs tikai vītejais nūvodpietnīks. Pyrma mēs suocem apjūmeigu pietejumu, kurā īsaisteiti daudzi pietnīki. Tiek pieteita gon arheologeja, dzeļžaceļa viesture, muižys, etniskuo daudzveideiba nūvodā, ari Holokausts. Paraleli mes pajēmem mozuoku projektu par Kuorsovys ebrejim. Parkū ebreju Kuorsova, na latgalīšu Kuorsova ci krīvu? Vīna nu atbiļžu ir, ka vīnā nu pūsmu ebreji beja vairums iteinis dzeivuotuoju.
Ituo goda beiguos gribim pyrmūs rezultatus rokstu kruojuma veidā paruodeit. Tymā pošā laikā sokom “Kuorsovys stuosti”, tys ir atvārts projekts – pietejums. Mes gribim nuokušajā projekta pūsmā izpieteit padūmu laikus, ari 21. godu symta kuorsovīti caur sociologu i ekonomistu skotu punktu.
Kai ar pošu muzeju, kod tys byus?
Pošai Kuorsovai ir juonūbrīst leidz idejai par muzeju. Kod rakstejom koncepceju, mes pīduovuojom, ka var ari nalikt vuordu “muzejs”, bet gon lītuot informacejis centrs, omotu sāta, interešu centrs ar ekspoziceju par Kuorsovys viesturi. Maņ ruodīs, ka nav jāgys lītuot vuordu “muzejs”, ka pošvaļdeibai i muzeja veiduotuojim nav leluoka mierķa byut lelajā profesionalajā muzeju saimē, kas izlīk sovus pīnuokumus i atbiļdeibu. Ka ir muzejs, tys zeimoj, ka juobyut kruojumam, kruojuma komplektiešonys, restauracejis politikai i tt. Muzejs juoveidoj dzeivs, maineigs, jaunīšim i vītejai sabīdreibai vajadzeigs.
Dūmoju, ka diskuseja par formu aktualizēsīs, tys byus juoizlem pošvaļdeibai, ari par ekspoziceju, īspiejams, tei var byut digitala. Munupruot, Rēzeknis Zaļuo sinagoga itūšaļt cīši labi dorbojās nabyudoma muzejs, lai gon sarunvolūdā tū sauc par Ebreju muzeju. Īspiejams, leidzeigi byus ari Kuorsovā.
Majā nūtykušajā 4. pasauļa latgalīšu saītā pījimtajā rezolucejā runuots par Latgolys Muokslys muzeja izveidi. Kai tu verīs iz itaidu ideju?
Es verūs iz tū nagativi, partū ka, maņ ruodīs, Latgolā byutu juoatteistej asūšī muzeji, navys juobyuvej ci juoaataisa jauni. Par itū es asu diskutiejuse ar režisoru Vīsturu Kairišu piec kongresa, secynojūt, ka tys varātu byut na Latgolys Muokslys muzejs, bet Latgolys muzejs. Nu vīnys pusis, nav tik svareigi, voi Latgolys muzejs ir Rēzeknē, Daugovpilī, Ludzā ci Bolvūs. Tymā pošā šaļtī saprūtūt, ka jau ir Latgolys Kulturviesturis muzejs, i jamūt vārā, ka Rēzeknē ir Latgolys vietnīceiba GORS, varbyut var itū ideju atteisteit i dūmuot par Latgolys kulturviesturis muzeja puorzeimūluošonu, dūdūt muzejam lelu motivaceju i ambiceju byut par Latgolys muzeju, nabyuvejūt jaunu.
Runojūt par muokslu, Latgolā ir lels muokslys centrs – Rotko. Tys pylda miseju ruodeit Marka Rotko montuojumu i aktualū muokslys ainu. Cyta līta, ka mums nav nacionalys nūzeimis muzeja regionā. Varātu byut, ka tys ir lels nacionalys nūzeimis muzejs uorpus Reigys, kas ruoda Latgolys viesturi, arheologeju, etnografeju, latgalīšu volūdu i tt.
Latgalīšu volūdu aizviņ vaira pamonom publiskajā telpā, ir ūļneicu nūruodis latgaliski, veikalu nūsaukumi. Muzeji eipaši nasteidz tū izmontuot. Voi latgalīšu volūdys izmontuošona varātu byut veids, kai pīsaisteit apmaklātuojus?
Volūdys lītuojums muzejā nav panaceja, tys nabyus atrysynuojums. Dūmojūt par Latgolys muzejim, maņ ruodīs, ka tim ir vaira juomeklej sovu identitati. Pošvaļdeibom nav ambiceju i redzīņa par sovim muzejim, par tū nūzeimi sabīdreibys izgleituošonā i salīdiešonā, turismā. Ambiceju tryukst ari pošim muzejim, pīprosūt adekvatu viereibu sev i nu naudys devieju pusis. Ambiceju tryukums sovā ziņā muzejim ir izdeveigs, partū ka var taidā mīgainā stuovūklī eksistēt.
Parkū ir mīgains stuovūklis?
Tei ir nagribiešona izīt iz jaunom inovativom lītom, beišonuos nu risku, eksperimenta, beišonuos nu tuo, ka suoksim koč kū dareit cytaiži, mums var byut klaidys i kaids myus nūsūdeis. Muzeji naizruoda īšonu laikam leidza. Eipaši regionūs ir nadaudz sajiuta, ka muzeji ir izkrytuši nu apritis. Drūši viņ, tikkū puorskaiteis manis saceitū, muzeji ībiļss. Muzeji soka, ka ir atvārti i gaida apmaklātuoju, bet tymā pošā laikā, voi muzeji koč kū dora, kab mes jūs īraudzeitu?
Pyrma goda blogā raksteji par Latgolys muzeju sātys lopom, kuru nav ci tuos ir nūvacuojušys. Voi koč kas ir mainejīs?
Nikas nav mainejīs. Ka sātys lopa ir, tod tei nav atbylstūša 21. godu symtam. Lela daļa muzeju jūprūjom ir gulūšuos skaistulis, kurim nav pat sātys lopu. Muzeji apsamīrynoj ar nacylu īdaleitu vīteņu sovys pošvaļdeibys sātys lopā. Jim ar tū ir gona.
Digitaluo strategeja nivīnā nu Latgolys muzeju nateik apsavārta kai komunikacejis speialista dorba sastuovdaļa. Feisbukā ci Tviterī koč kas pasaruoda dreižuok najauši, navys mierķtīceigi vierzeits, nimoz narunojūt par Instagram kontim ar šmukom lelom biļdem. Nateik nūvārtāta socialūs medeju nūzeime regiona muzeju dorbā.
Runojūt par Latgolys muzeju pīduovuojumu, voi tys atsaškir nu cytu regionalūs muzeju, voi atsaškir veids, kai saturu pīduovuoj apmaklātuojim?
Ari regionūs ir vaoruoki muzeji, kas teik pamaneiti, par kurim vaira dzieržam, pīvadumam, Tukuma, Kuldīgys, Venstpiļs muzejs. Es grybātu tikpat daudz dzierdēt par vysmoz vīnu Latgolys muzeju. Par tū ari ir rodusēs Latgolys muzeja ideja, ir vajadzeigi mozī piļsātu muzeji, kas dokumentej sovys vītys viesturi, tymā pošā šaļtī Latgolys regionalais muzejs, kas stuosta vysa regiona viesturi.
Muzejim juobyut drūsmeigim izmontuot cytys dorba metodis, sasadorbuot i atrast sadarbeibys partnerus, ar kurim veiduot jaunus produktus. Tys prosa drūsmi, leidz ar tū pastuov īspieja izdareit klaidys. Latgolys i mozūs muzeju lels izaicynuojums ir apmaklātuoju pīsaiste, īdzeivuotuoji vaira juoīsaista izstuožu, ekspoziceju i izgleitojūšūs programu veiduošonā i stuostu stuosteišonā. Cylvāks pīsadola produkta radeišonā i ir lapnys par sovu dzymtū vītu.
Muzejam ir juovar atbiļdēt iz myusu dīnu izaicynuojumim, ekspozicejom, izstuodem, izgleitojūšajom programom juobyut sasaisteitom ar tū, kas nūteik myusu dīnuos. Komunikacejis dorbs ar apmaklātuojim varātu byut aktivuoks. Nu Latgolys muzejim gribīs vaira pietnīceibys, vaira profesionalu izstuožu, na muokslys izstuožu, kurys vīnu piec ūtrys īlaist muzeja telpuos, bet poša muzeja producātys izstuodis. Tys, prūtams, saistuos ar finansem, bet tymā pošā šaļtī taidā veidā muzejs atruoda sovu pietnīceibu. Kai apmaklātuojam gribīs, kab vaira padūmuotu par pīaugušūs izgleiteibu i naformalom laika pavadeišonys īspiejom pīaugušajim, gribīs sajust muzeja lokalū identitati.
Kai viertej Latgolys Kulturviesturis muzeja Latgolys kongresam veļteitū izstuodi “Puori slīkšņam”?
Maņ byutu gribiejīs redzēt profesionalu dizaineru pīsaisteišonu itaida leimiņa izstuodei. Tys iz reizis nūvad pi ambiceju, pi interpretacejis – kū mes ar itū izstuodi gribim pastuosteit? Apsveicami, ka beja izstuodis buklets, mozais ekspozicejis katalogs. Tymā pošā šaļtī gon īkuortuojums, gon interpretacejis veidi i daudzums atstuoja mozuma pīgaršu. Itaida leimiņa izstuodei juobyut daudz ambiciozuokai i leluokai, izmontuotī audiovizualī rysynuojumi ir vairuok škoļnīciski. [red. pīz. Plašuoku izvārsumu var skaiteit I. Zelčys Sīmansonis rokstā]
Kaidu saredzi sovu pīnasumu Latgolys kulturys montuojuma saglobuošonā i populariziešonā?
Dūmneica “Creative Museum” sovys pastuoviešonys laikā, analizejūt muzejus, ir radejuse zynomu standarta leimini, kuru mes kai profesionali nu muzeju sagaidom. Mes asam vysu laiku pastreipuojuši, ka asam ite, kab snāgtu konsultacejis i diskutātu. Tys nazeimoj, ka uzadūdam par tim, kas iz vysa lobuok zyna. Maņ ruodīs, ka lelā daļā Latgolys i Latvejis muzeju profesionaluo diskuseja nanūteik. Voi nu muzeju darbinīki beistās, voi nu nav laika diskutēt. Taišni diskusejuos īspiejams nūīt da piļneigi atšķireigom idejom i rysynuojumim. Itamā ziņā es dūmoju, ka leluokais pīnasums varātu byut tys kurbuļs, kas vysod apšauba, tymā pošā saļtī ir gotovs pījimt pretiejus vīdūkļus. Tys ir veseleigys profesionalys diskusejis pamats. Prast izvierzeit originalys idejis, tymā pošā šaļtī dzierdēt cytus, kurim ir cytaids redzīņs.
Raugam naatsaceit, ka muzeji i pošvaļdeibys myus aicynoj iz dūmapmaiņu i konsultacejom. Storp cytu, nuokušuais pasuokums Latgolā, atskaitūt Kuorsovu, kur sadarbeibā ar Kuorsovys nūvoda dūmi 2018. goda rudinī izdūsim rokstu kruojumu “Kuorsovys stuosti”, nūtiks vosorys beiguos Preiļu muzejā. Tī vadeisim divu dīnu rodūšuos darbneicys par regionalūs muzeju atteisteibys scenarejim.
Intervija publicēta ar laipnu portāla lakuga.lv atļauju.


text:
Šudiņ, 30. martā 18:30 nacionalī duorgumi tiks meklieti Latgolā. Kas Latgolu dora izškireigu i sovpateigu? Kaids ir latgalīša raksturs, par kū jis dzīsmis dzīž i Dīva lyudz, voi dažu reizi jiutās pamasts molā i nanūvārtāts? Studejā ar raidejuma vadeituoju Arno Jundzi par itim vaicuojumim puordūmuos daleisīs, kai raidejuma veiduotuoji soka – Latgolys zynuotuoji i patrioti.
Raidejumā pīsadaleis – zynuotneica Anna Stafecka, dzejneica Anna Rancāne, Nacionaluo teatra akters Uldis Dumpis, Saeimys deputats i muzykants Gunars Igauņs, bazneickungs Aigars Bernāns, Dailis teatra akters Kristaps Rasims, filologejis doktore i publiciste Ilze Sperga, Upeitis tautys noma vadeituojs Andris Slišāns.


text:
Latgalofobeja, latgalofobija, latgalophobia – definiceja March 18, 2017 1 Comment
LTG: Latgalofobeja – Latvejys īdzeivuotuoju dziļa napatyka (bailis) pret latgalīšim, sevišķi – pret latgalīšu volūdā runojūšim, rokstūšim cylvākim. Latgalofobeja var izapaustīs kai nagatīva, šaļtim – agresiva attīksme pret latgalīšim i latgalīšu volūdu. Latgalofobejys cālūņi var byut vairuoki – daļa latgaliskajā redz latvīšu tautys šķelšonu, apdraudiejumu “pareizajai” latvīteibai i tuos ceisteibai. Citi latgalīšu centīņus saredz separatismu. […]


text:
Bīdreiba „Latgolys Studenu centrs” 16.februarī 17.00 stuņdēs Vīneibys īlā 13-113 (Daugpilī) vysus latgaliski raksteit grybātuojus aicynoj iz latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibu “Vuceisimēs latgalīšu rokstu volūdu vīnuvīt”.
Rokstu volūdys apvuiceiba nūteik LR Kulturys Ministrejis izsludynuotuo konkursa „Integracejis pasuocīni 2011” tematiskajā jūmā par latgalīšu rokstu volūdys saglobuošonu apstiprynuotuo projekta „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu!” ītvorūs, kura mierkis ir paplašynuot latgalīšu rokstu volūdys pratieju lūku jaunīšu vydā, veicynuot jaunīšu interesi par regionalū kulturu, rūsynuot sevkuru izmontuot latgalīšu volūdu na viņ mutvuordu saziņā, bet ari rokstūs.


text:
Par myus
Muzejs ir tei vīta Rēzeknē, kur sasateik viesturis olpa, stuosti par seņ paguojušim laikim i cylvākim ar myusu dīnu nūtykšonom i aktivitatem, kuruos pīdzeivuot koč kū nabejušu gaideits sevkurs.
Tūre
Ekspozicejis
LKM var īsapazeit ar trejom pastuoveigom ekspozicejom, kas sevkura sovā veidā uzrunoj i viesturis pietnīkus, i tautys i profesionaluos muokslys cīneituojus. Vysuos trejuos ekspozicejuos kūpā eksponāti 1694 LKM kruojuma prīškmati, tai nūdrūsynojūt unikalu kruojuma eksponatu daīmameibu sabīdreibai.Turpynuot skaiteit...
Kolekcejis
Itū šaļti muzeja kruojumā ir vaira kai 67 000 vīneibu, nu jūs pamatkruojumā vaira kai 50 300 prīškmatu.
Muzeja kruojuma prīškmati hronologiski aptver laika pūsmu nu neolita (5. godu tyukstūša beigys da Krystus) da myusu dīnu. Izjāmums ir unikalais dobys eksponats – taura golvyskauss, kura vacums ir ap 10 000 godu.
Muzejpedagogiskuos programmys
Interaktivys, izgleitojūšys nūdarbeibys pyrmškolys, suokumškolys, pamatškolys i vydsškolys školānim, studentim, atseviškys programys ari pīaugušūs auditorejai. LKM pīduovuojumā itamā šaļtī ir 17 muzejpedagogiskuos programys. Daudzys nu jūs daīmamys vysa goda garumā, cytys nūsaceitā mienesī, saskaņā ar školu vuiceibu programu voi viesturiskūs nūtykumu atceri nūsaceitā mienesī, datumā. Nūdarbeibys ilgums 40–60 minutu.Turpynuot skaiteit...
Pasuokumi
Kotru mienesi LKM teik atkluotys jaunys muokslys i tematiskuos izstuodis. Daudzi nu pasuokumu izaveiduojuši par tradiceju – Rudiņa izstuode, Muzeju nakts, teoretiskī lasejumi Latgolys pūdnīku dīnuos, kai ari kasgadejs pīduovuojums teik papyldynuots ar jaunim pasuokumim – Dzimšonys dīna muzejā, Viesturis šaļteņu pītura i c.Turpynuot skaiteit...
Kontakti
Atbreivuošonys aleja 102
Rēzekne, Latveja, LV-4601
T. 64622464, fakss 64622778
Dorba laiks – O., T., C., P. 10.00–17.00; S. 10.00–16.00; SV., P. – slāgts
Dorba laiks vosorys sezonā – T., C., P. 11.00–18.00; S., SV. 10.00–16.00; P., O. – slāgtsTurpynuot skaiteit...


text:
Septembrī paīs pyrmuos 100 dīnys, kai dorbu suoce piļsātu i nūvodu pošvaļdeibu jaunī deputatu sasaukumi. Latgolā ir pošvaļdeibys, kuruos nūteikūšuos puormainis izskaņ pat Latvejis mārūgā. Ir ari pošvaļdeibys, kuruos mīregai turpynoj aizsuoktū atteisteibys kursu, par pīvadumu, Preiļu nūvoda pošvaļdeiba, kur gasteja ari raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji.
Jurs Želvis omotu Lauku atbolsta dīnastā puormejs pret Preiļu nūvoda pošvaļdeibys prīšksādātuojis vītnīka krāslu. Pats Jurs par omota maiņu soka, ka kolegi nu LAD palaiduši jū ar suopi sirdī.
“Es pīļaunu, ka kotra cylvēka dzeivē daīt taids moments, kod vāga pakuopt pa karjerys kuopnem i pasavērt augšuok. Cylvāks naatsateista viņ siežūt iz vītys,” par puormaiņom sovā dzeivē soka Jurs Želvis.
Dorbs pošvaļdeibā Juram Želvim nav svešs. Jis nūruoda, ka juo leluokais pluss ir tys, ka, īīmūt mozajā politikā, jau zynuoja, ar kū pošvaļdeiba nūsadorboj. Jurs pastreipoj, ka niu palics tik īsadzilinuot i izprast rysynojamuos problemys i struoduot tuoļuok.
Izaruod, ka Jurs ir vīns nu godūs jaunuokajim Preiļu nūvoda pošvaļdeibys deputatim. Tys paruoda, ka Preiļu nūvoda dzeivuotuoji ir gotovi uzaticēt ari jaunim cylvākim.
Na viņ dorbs pošvaļdeibā, nu ari muzyka Juram Želvim nav sveša. Jis sovulaik bejs vīns nu grupys “Likteneigais pagrīzīņs iz Vainovu” dalinīkim, kas radejuši i īdzīduojuši jau tautā labi zynomū dzīsmi par Opeli.


text:
Vikipedeja:Aizsuokt jaunu rakstīni
Aizsuokt jaunu rakstīni var itai:
- Puorsaverit, ci Vikipedejā jau navā aizsuokts rakstīņs ar cīši leidzeigu pasauku (pīv., ka irā rakstīņs "Dreidzs", to jauna rakstīņa "Dreidža azars" aizsuokt navajadzātu). Puorsavērt varit maklādami pa vajadzeigajam vuordam formā "Search" ekrana lobajuo pusē a voi tematiskajā katalogā (verīs Rakstīņa mekliešona).
- Ka nikuo cīši leidzeiga vēļ navā, jaunu rakstīni varit aizsuokt izlītuodami itū formu:
- Rakstīni taipoš var suokt papiļdeit, izmīdzūt iz sevkurys sorkonim literim pīraksteitys nūruodis jau asūšūs rakstīņu tekstūs. Pīvadumam, rakstīnī "Daugpiļs" irā namoz teksta sorkonā kruosā. Tys zeimoj, ka ap itim tematim vajadzātu raksteit, bet nikam vēļ navā rūka daguojuse tuo padareit, i jius ite varit byut breineigs paleidzātuojs.
Izjāmums irā sorkonī literi rakstīņa zamoškā, linejā "Category" - jamā nikuo papiļdeit navajag.


text:
MUZYKA »
Maja dzīduojumu ekspedicejis Vileks nūvodā
Maja mieness ir unikals, jo Latgolā i ari Vileks nūvodā var redzēt gondreiž 200 godu senejū katuoļu tradiceju – maja dzīduojumus. Maja mieness teik veļteits Dīvmuotis gūdam, cylvāki puļciejās pi krystim, kas atsarūn ceļamoluos,Skaiteit vaira »
Byus 3. Kuorsovys nūvoda saimu dzīduošonys svātki
1. junī iz tradicionalū Kuorsovys nūvoda muzykalūs i dzīdūšūs saimu sasatikšonu aicynoj Kuorsovys Kulturys noms. Kab caltu gūdā saimu styprumu, saticeibu, tradicejis i mīlesteibu iz dzīsmi, Kuorsovys nūvodā jau trešū reizi nūtiks “Saimu dzīduošonysSkaiteit vaira »
Vosorys sezonys atkluošona Dagdā
Ituo goda 2. junī Dagdys estradē byus vosorys sezonys atkluošonys pasuocīņs ar Latgolys popularuokūs grupu daleibu. Pasuocīņa pyrmā daļā – koncerts, kurymā izastuos grupys „Patrioti.lg”, „Ginc&Es”, duets „Inga i Normunds”, kai ari eipašī gostiSkaiteit vaira »
Laura i Romāns “Treispukstu muzykā”
29. maijā 17:30 iz eipašu koncertu Raiņa sātā „Berķenele” Daugovpiļs nūvodā īlyudz Laura Bicāne i Romāns Sladzis. Koncertā „Treispukstu muzyka” izskanēs Laurys Bicānis dzīsmis, kas topušys piec gazetys „Latgales Laiks” žurnalistis Egitys Terēzis JonānisSkaiteit vaira »
Laurys Bicānis dzīšmu koncerts/ Foto i video
Vakar, 23. majā, Reigā, Latvejis 1. Rokkopejneicys “Reiterna noms” pogroba soltumu ar sovu skaneigū bolsu raudzeja pīsiļdeit dzīsmineica Laura Bicāne. Laura dzīduoja dzīsmis vasaluos sešuos volūduos – latgalīšu, latvīšu, angļu, krīvu, franču i vuocu,Skaiteit vaira »
Latgalīšu saļmys i muzyka uorstnīceibā
30. majā 18:00 iz kulturys piecpušdīni par temu „Muzyka, tuos estetika i uorstnīcyskuo nūzeime” aicynoj Reigys Stradeņa universitatis Psihomatiskuos Medicinys i Psihoterapejis klinika (Kapseļu īla 23, Reiga). Itymā reizē viereiba tiks pīvārsta muzykai, kasSkaiteit vaira »
Preiļūs skanēs Latgolys nūvoda dzīšmu svātki
Gataviejūtīs XXV Vyspuorejim latvīšu Dzīšmu i XV Dzygu svātkim, kas byus Reigā 2013. godā, jau itūgod vysūs Latvejis regionūs teik reikuoti svātku īskandynuošonys koncerti i 26. majā iz kūpeigu sadzīduošonu i sadoncuošonu aicynoj PreiļuSkaiteit vaira »
Latgolys šlagermuzykys parads Bierzpilī
26. majā 20:00 Bierzpiļs estradē iz Latgolys šlagermuzykys paradu i vosorys sezonys atkluošonu aicynoj Latgolys lobuokī šlagermuzykanti. Paradā pīsadaleis duets „Inga i Normunds”, grupa „Patrioti.lg”, grupa „Ginc&Es” kai ari eipašī gosti – Puncuļu saime.Skaiteit vaira »
Vilekī nūstuoj i īdvasmoj „Litanejis” ceļš
18. majā pyrmū reizi Vileks katuoļu bazneicā koncertieja Latvejis Radejis kuors i orkestris „Sinfonetta Rīga”, par kū vilecuoni ir cīši lapni. Taipat koncerti beja ari Viļānūs i Rēzeknē, nu niu vaira par “Litaneju” Vilekī.Skaiteit vaira »
Latgola leiguos Leivuonā!
Iz kūpeigu Leigū svātku svieteišonu Latgolā aicynoj na viņ Rēzekne, nu leli svātki byus ari Leivuonā, kur Začusolā jau ūtrū godu piec kuortys sasatiks ļusteiguokī i iztureiguokī leiguotuoji. Svātki paradzāti vairuokuos daļuos. Leiguotuojus prīcēsSkaiteit vaira »
Byus Laurys Bicānis dzīšmu vokors Reigā
23. majā 19:00 ar dzidru i skaneigu bolsu tiks pīskandynuotys „Latvejis 1. Rokkopejneicys Reiterna nams” mozais zals Reigā (Mārstaļu īla 2/4) – tī ar sovu dzīšmu programu izastuos latgalīšu dzīsmineica – Laura Bicāne. LauraSkaiteit vaira »
Maja vokorā atej pi krysta…
20. maja dīna Drycanūs paīs Ontons Matvejāna zeimē. Iz tradicionalū maja mieneša pasuokumu Ontona Matvejāna pīmiņai aicynoj drycanīši. Programā: 9.00 – aizlyugums pi kopa 9.30 – Sv.Mišs Drycanu R.K. bazneicā pēc Sv.Miša – koncertsSkaiteit vaira »
Grupys “Rikši” Saulis koncerts Stoļerovā
18. majā 19:00 gostūs aicynoj Rēzeknis nūvoda Stoļerova, kur Rēznys pamatškolys mozajā zalā folklorys muzykys cīneituojim byus īspieja izbaudeit saulis mada postfolklorys grupys “Rikši” izpiļdiejumā. Īeja iz koncertu bez moksys. Vaira dazynuošonys: Inga Grīnbauma(20260263) GrupaSkaiteit vaira »
„ALMUS” dīna Škilbanūs
Piec garuokys klusiešonys striečis Drycanu gareigūs dzīšmu ansambļa „Almus” meitinis laide vaļā byzuošonys šaļti. Koncertiešonys regularitate propuluse, vītejuo aktivitate iz nullis, transporta sarežgeituoka dabuošona – taidys beja pādejuo laika ansambļa aktualitatis. Bet devīze „NapalīcSkaiteit vaira »


text:
Mieneša arhivs: January 2018 »
LR 4 skaņ jauns raidejums par Latgolu
Nu 6. janvara Latvejis Radejis 4. programā krīvu volūdā suocs skanēt jauns raidejums par Latgolu “ЛaTraлbckaя cTyдия” (tulk. Latgolys studeja). Eterā raidejums skaņ sastdīnēs 11.10, atkuortuojumu var dzierdēt trešdīnēs 14.10, kai ari sevkurā laikā nūsaklauseitSkaiteit vaira »
Aicynoj iz akteru atlasi Viestura Kairiša jaunajai kinai “Piļsāta pi upis”
Interesenti vysuos vacuma grupuos aicynuoti pīsadaleit režisora Viestura Kairiša jaunuos kinys “Piļsāta pi upis” akteru atlasē, kas nūtiks 8. janvarī nu 14.00 da 21.00 Rēzeknis Kulturys nomā, Bruoļu Skryndu īlā 3. Fiļmiešonys process ViesturaSkaiteit vaira »
Reigā byus apsaverama Aivja Pīzeļa gleznu izstuode
Nu 5. janvara da 1. februara Reigys Centralajā bibliotekā (Breiveibys īlā 49/53, 2. stuovā) byus apsaverama muokslinīka Aivja Pīzeļa gleznu izstuode “Ielu iedvesmots”, viestej informaceja bibliotekys sātyslopā. Aivis Pīzelis dzims 1988. goda 14. decembrīSkaiteit vaira »
Romana “Klūgu mūks” radejis lasejumi izdūti CD formatā
Latgolys kongresa i Latvejis vaļsts symtgadis zeimē veiduotais radejis lelīskaņuojums – Ingys Ābelis romana “Klūgu mūks” verseja radejā niu daīmama ari CD formatā. Latvejā labi zynomais i ari lītaunīku volūdā tulkuotais Ingys Ābelis romansSkaiteit vaira »


text:
Latgolys mozī cīmateni i tī dzeivojūšī ļauds ir gona interesanti, kab dokumentātu jūs dzeivis stuostus, jūs pošus portratātu i par jim stuosteitu puorejai Latvejai. Ari itymā godā fotografe Elīna Kursīte i pietneica Rūta Šmite dūdās iz Latgolys cīmatenim, kurūs piec oficialajim datim ir mozuok par 10 dzeivuotuojim. Juos gatavej turpynuojumu gruomotai “Latvijas pierobežas pēdējie mohikāņi”.
Nu itys nav jūs vīneigais kūpeigais projekts, Elīnu i Rūtu ari interesej Latgolys pūdnīki i pūdnīceibys tradicejis. Kūpā ar vairuokim zynuotnīkim juos eistynoj projektu “Latvijas Zelta pods”. Tuo rezultatā taps kina i rokstu kruojums.
Raidejuma video verseja:


text:
Škaunys pogosts
Škaunys pogosts irā Dagdys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pošu tuolais Dagdys nūvoda pogosts iz reitim. Pogostā dora tautys noms, pamatškola, biblioteka, feļceru punkts i katuoļu bazņeica.
Puslopu ruodeklis
ViestureLabot
Viesturiskai Škaunys pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleiciņa Landskoronys pogostā. 1925 godā pogostu puorsauve kai Škaunys pogostu. 1935 godā Škaunys pogosta pluots beja 194 km². 1945 godā pogostā īstateja Krasnopolis, Meikšānu, Muiženīku, Pundoru, Škaunys i Šuškovys solu padūmi, a pogostu 1949 godā likvidēja. 1960 godā Škaunys solai daškiera doļu likvidātuos Pundoru solys, 1973 godā Muiženīku solys, a doļu Škaunys solys daškiera Pareču (Bierzeņu) solai. [2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Dagdys nūvodam.
RūbežiLabot
Škaumys pogosts tur rūbežu ar:
- Dagdys nūvoda Bukmuižys pogostu, Pareču pogostu, Svareņu pogostu;
- Ludzys nūvoda Istrys pogostu;
- Sīnuojis nūvoda Posyunis pogostu;
- Boltkrīvejis Republikys Vicebskys apgabaļa Verhņadzvinskys rajonu.
DzeivuotuojiLabot
Škaunys pogostā dzeivoj 627 ļauds, nu jū 76,0% latvīšu, 12,0% krīvu i 9,8% boltkrīvu. 87% pogosta dzeivuotuoju Latvejis Republikys vaļščuonu.
SolysLabot
Škaunys pogosta ļauds dzeivoj 39 soluos.[4] Pošu leluos solys - Muižinīki, Krasnopole, Landskorūne, Škauna (pogosta centrys), Zamšoviki.
SaimisteibaLabot
Transports i saiteibysLabot
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Sīnuoja-Škauna-Bukmuiža (P52) i nazcik vītejuos zeimeibys celi.[5] Dzeļžaceļa linejis pogostā navā.
Škaunys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Škauna" (LV-5695).[6]
NūruodisLabot
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys regionalī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
TEATRIS I KINA »
Nacionalais teatris 99. sezonu atkluos ar “Klūgu mūku”
Sovu 99. sezonu Latvejis Nacionalais teatris atkluos ar Ingys Ābelis romana “Klūgu mūks” dramatiziejumu Indrys Ruogys režijā, kas pyrmizruodi pīdzeivuos 14. septembrī, informej teatra puorstuove Līga Rimšēviča. Režisoris Indrys Ruogys redzīnī “Klūgu mūks” runojSkaiteit vaira »
Rēzeknis piļsātys svātkūs paradzāta Streiča kinonakts mistereja
Rēzeknis piļsātys svātku ītvorūs 5. augustā 21.30 Festivala parkā nūtiks muzykalais breivdobys koncertizvadums “Streiča kinonakts mistērija Rēzeknē”, kurymā varēs izbaudeit Juoņa Streiča zynomuokūs kinu epizodis, citatus i breineigū muzyku, informej Rēzeknis Kulturys i turisma centra reklamys specialisteSkaiteit vaira »
Juoņa dīnys vokorā LTV1 varēs vērtīs izruodi “Latgola.lv 2”
Pošā Juoņa dīnys vokorā, 24. junī, 21.20, Latvejis Televizejis 1. kanalā “Teātris.zip” nūslēgs sovu pīktū sezonu ar Latvejis Nacionaluo teatra izruodi “Latgola.lv 2”, viestej informacejis televizejis sātyslopā. Kod nūleiguots i sagaideits jau mīreiguoks JuoņuSkaiteit vaira »
Atskots iz LgSC kinu vokoru Daugovpilī
23. majā bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” Daugovpiļs biroja jaunīši reikuoja pasuokumu “Kinu vokors Štabikā”. Kinu vokorā tyka ruodeita eiskinys “Pyrmī osni” pyrmuo sereja “Gambits 1917” i ūtrei sereja “Lauleibys”. Eiskinys pamatā izmontuotys viesturiskuos nūtikšonysSkaiteit vaira »
Latvejis Nacionalais teatris rudinī sezonu suoks ar “Klūgu mūku”
Latvejis Nacionalais teatris rudinī jaunū sezonu suoks ar Ingys Ābelis “Klūgu mūka” īstudiejumu Indrys Ruogys režijā, viestej informaceja teatra sātyslopā. Pyrmizruode paradzāta 14. septembrī, beleti jau nūpierkami teatra kasē i škārsteiklā. Izruodē paradzātys 57Skaiteit vaira »
Iz kinu vokoru aicynoj LgSC Daugovpiļs birojs
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) sevkuru grybātuoju 23. majā 19.30 aicynoj iz Kinu vokoru Štabikā, Reigys īlā 48-3, Daugovpilī, informej Edgars Makņa. Paguojušajā godā latgalīšu muzykys grupys “Dabasu Durovys” solists Arnis Slobožaņins kūpā arSkaiteit vaira »
IV storptautyskais muokslys i muzykys festivals SEVEN HILLS Rēzeknē
Rēzeknē 26. i 27. majā nūtiks IV storptautyskais muokslys i muzykys festivals SEVEN HILLS. Festivala programā muokslys darbneicys, kinu i koncertu vokori, zamuok divu dīnu kūpejais nūtikšonu saroksts. 26. majā, pīktdiņ: 18.00–00.00 Vokora koncerts (FestivalaSkaiteit vaira »
Rēzeknē nūtiks grandioza īleiguošona ar izruodi “Skroderdienas Silmačos”
19. junī Rēzeknis i tuos apleicīnis dzeivuotuoji teik aicynuoti iz Juoņu īleiguošonys svineibom ar latvīšu vysu laiku vysvaira ruodeitū izruodi – Rūdolfa Blaumaņa “Skroderdienas Silmačos”, kam itymā godā ir 115 godu jubileja nu pyrmizruodis,Skaiteit vaira »
Izruodi “Nūgrymušõ pile” varēs nūsavērt ari Reigā
15. majā Latvejis Nacionalajā teatrī varēs nūsavērt Daugovpiļs teatra izruodi “Nūgrymušõ pile”, kurei veļteita Latgolys kongresa symtgadei, informej Daugovpiļs teatra puorstuove Janīna Ivanova. Fraņča Trasuna luga, Kārļa Lāča muzyka, Agra Danileviča horeografeja, Olega ŠapošnikovaSkaiteit vaira »
Nūsaver viesturiskū eiskinu “Lauleibys”
Pīduovojam nūsavērt vakar pyrmizruodi pīdzeivojušū eiskinu “Lauleibys”, kas ir viesturiskūs eiskinu cykla “Pyrmī osni” ūtruo daļa. Viesturiskajā eiskinā “Lauleibys” paruodeita Latgolys inteligeņcis – Fraņča Kempa i Fraņča Trasuna argumentaceja i reiceiba Rēzeknis 1917. godaSkaiteit vaira »
Izsludynuota izvaduma “Atlaižu” papyldizruode
Jau ziņuots, ka 30. aprelī Lūznovys muižā literari muzykalais izvadums “Atlaižu” byus vīna nu pīturom ceļā iz Latvejis symtgadi Rēzeknis nūvodā. Pasasokūt apmaklātuoju atsauceibai i gribiešonai pīdzeivuot izvadumu kluotīnē, izsludynuota “Atlaižu” papyldizruode 30. aprelīSkaiteit vaira »
GORĀ catūrtdiņ paradzāts Latgolys kulturviesturis dokumentalūs kinu maratons
27. aprelī Latgolys viestnīceibā GORS, simboliski īzeimejūt Latgolys kongresa symtgadis atceri i Latvejis vaļsts symtgadi, tiks izruodeits atjaunuotais literari muzykalais izvadums “Francis”, kas veļteits gareidznīkam, literatam, vaļstsveiram i sabīdriskajam darbinīkam Fraņčam Trasunam, pīduovuota dažaidaSkaiteit vaira »
Daugovpiļs teatrī pymizruodi pīdzeivuos Latgolys kongresa symtgadei veļteita izruode
Daugovpiļs teatrī 6. majā nūtiks pyrmizruode īstudiejumam “Nūgrymušõ pile”, kas ir veļteita viesturiski nūzeimeigajam Latgolys kongresam, kas nūtyka 1917. gadā, pījamūt lāmumu Latgolai apsavīnuot ar Kūrzemi i Vydzemi ceļā iz naatkareigu Latvejis vaļsti, informej teatraSkaiteit vaira »
Lūznovys muižā Latvejis symtgade suoksīs ar literari muzykalū izvadumu “Atlaižu”
30. aprelī 15.00 literari muzykaluo izvaduma “Atlaižu”, kas viestej par Latgolu caur sīvītis stuostu, kluotyn byušonā aicynoj Rēzeknis nūvoda Lūznovys MŪZA. Izvadums ir vīna nu Latvejis symtgadis nūtikšonu ceļa pīturvītom, i tymā apsavīnuojušys vairuokysSkaiteit vaira »


text:
Ar Vaļsts Kulturkapitala fonda i bīdreibys “Latgolys Producentu Grupa” atbolstu vosorys beiguos tyka izdūts pyrmais audio īroksts / CD “Latgalīšu puosokys i puorsokys”, kurā īkļautys latgalīšu tautys puorsokys. Materiala īrokstā pīsadalejuši Latgolā i Latvejā vairuok ci mozuok pazeistami kulturys aktivisti.
Ituo goda 3.decembrī, 17 stuņdēs nūtiks puorsoku diska prezentaceja – latgalīšu puorsoku vokors Kuorsovā, Kuorsovys pylsātys bibliotekā (Tautys nomā) Vokora cielīnī storp dorba i gulietīšonys laiku raudzeisim atrast breivu šaļteņa latgalīšu puorsokom, čaja kruškai i kaidam muzykalam puorsteigumam – tys vyss, kab īpazeistynuotu interesentus ari Kuorsovā ar latgalīšu puorsoku disku i pošu īraksteitū tautys boguoteibu – latgalīšu puorsokom.
Medeji jau tikušs informāti, ka diskā īraksteita 31 puorsoka i tuos īrunuojuši – muziki (Aigars Runčis, Artūrs Uškāns, Gunārs Igaunis, Guntra Kuzmina, Alvis Bernāns, Juris Vucāns, Ilmārs Dreļs u.c.), rakstnīki, dzejnīki (Valentīns Lukaševičs, Oskars Orlovs, Līga Rundāne), artisti (Kristaps Rasims, Andris Rudzinskis) i cyti kulturys i sabīdriskī aktivisti. Īraksteituos puorsokys vairuoku godu garumā, teikūtīs ar teiciejim vysaiduos Latgolys vītuos, savuokuse kulturys darbineica i tradicionaluos kulturys tradiceju turātuoja Iveta Dukaļska.
“Latgalīšu puosokys i puorsokys” izdevuse bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa”. Īroksta mierkis ir padareit pīejamuoku itū latgalīšu mutvuordu folklorys dali ikvīnam i tū aktualizēt vysā nūvodā.
Puorsoku vokors Kuorsovā ir vīns nu latgalīšu puorsoku prezentacejis pasuocīņu serejis. Latgalīšu puorsokys jau skaiteitys Viļakys nūvoda Upītē, Rēzeknē i Reigā.
““Peiksti voi napeiksti, ak muote sacē, ka juosaklausa, ta juosaklausa irā!” tai nadaudz puorfrazejūt vīnu nu puorsokom var sacēt par izdūtū disku. Juosaklausa, kab sajustu latgalīšu izlūkšņu boguoteibu, nūvoda eipatneibys i latgalīšu dzeivis gudreibu”, atzeist īroksta izdevieji.
Teikamīs 3.decembrī Kuorsovā !


text:
Bīdreiba “Latgolys Saeima” par sovys darbeibys mierkim ir izvirziejuse: sekmēt Latgolys administrativuo regiona izveiduošonu, nūdrūšynuot kvalitativu diskuseju (sabīdriskūs organizaceju, pašvaļdeibu, uzjiemieju, vaļsts īstuožu i cytu īinteresātūs personu vydā), kūpeiga Latgolys redzīņa puorstuovnīceibu, latgalīšu volūdys, kulturys i socialekonomiskūs interešu aizstuoveibu.
Pyrmajā saīsmē pīsadaleja 27 daleibnīki – bīdreibys dybynuotuoji, jūs vydā ari Imants Slišāns, Mareks Gabrišs, Līvija Plavisnka, Guntis Rasims, Anna Rancāne, Aņss Bierzeņš, Veronika Dundure, Pīters Luocs, Andris Kazinovskis i cyti. Vystyvuokajā laikā tiks atkluota ari bīdreibys “Latgolys Saeima” sātys lopa škārsteiklā (saeima.latgola.lv), kurā nūtiks regularys bīdru diskusejis, kai ari kotrs bīdreibys atbaļsteituojs varēs īraksteit sovu prīšklykumu, komentaru voi ari pīduovuot realu paleidzeibu pi kaida nu daudzajim dorbim.
Pasuokumā kluot beja ari Kulturys ministre Sarmeite Ēlerte, kai ari Latvejis Republikys Saeimys deputati: Lolita Čigāne i Stanislavs Škesters, kurs ari pīkryta kliut par vīnu nu bīdreibys dybynuotuoju.
Bīdreibys „Latgolys Saeima“ vaļdes prīšksādātuojs
Jurs Viļums, latgolyssaeima@gmail.com, 26393531
Apvīneibys “Latgolys Saeima” viests pi oficialuos nūsadybynuošonys
Voi esi izdarejs vysu, lai Latgola i Latveja byutu taida, kaidā Tu gribi pa eistam dzeivuot? Ja Tu vēļ tici, ka Latveja var kliut par atteisteitu i regionaluos vierteibys (volūda, kuļtura, ļauds…) atbolstūšu vaļsti, tod aicynojam pīsavīnuot breivūs ļaužu apvīneibai „Latgolys Saeima”. Tei ir Tova īspieja pīsadaleit taidys Latgolys i taidys vaļsts veiduošonā, kaidā gribi dzeivuot pats i kaidā gribi, lai dzeivoj Tovi bārni i unuki.
Itei nav reklama. Tys ir ciļvieceigs aicynojums kūpā veiduot sovu regionu i Latvejis vaļsti iz sapruoteigim, demokratiskim, tīsiskim i gūdeigim princypim.
“Latgolys Saeima” ir sabīdriska organizaceja, naatkareigi nu cylvāka socialuo, finansialuo stuovūkļa, naatkareigi nu tauteibys voi politiskuos pīdereibys, religiskuos puorlīceibys, izgleiteibys leimiņa, naatkareigi nu dzeivis vītys i citim aspektim, kūpeiga breivu ļaužu i naatkareigu juridisku personu apvīneiba ar golvonū mierki panuokt Latgolys i leidz ar tū ari Latvejis sakuortuošonu i uzplaukumu vysuos jūmuos.
Vysleidz – lai cik mes dažaidi ļauds byutu, mes kūpā puorstuovam Latgolu i kūpā ar cytim latvīšim veidojam itū vaļsti. „Latgolys Saeima” īzastuoj par vīnuoteibu vysu latvīšu vydā myusu vaļsts atteisteibai i tūs princypu īvāruošonai, kuri ir kūpejais montuojums nu Latvejis vaļsts izveiduošonys pyrmsuokumim: 1917. gods Latgolys pyrmuo kongresa lāmums – „Mes, Latgolys latvīši, apsavīnuodami ar Kūrzemis un Vydzemis latvīšim, paturēsim sovu pošvaļdeibu, pylnu pošnūteikšonys tīseibu volūdys, ticeibys, školu un saimesteibys, kai ari zemis vaicuojumā…”
Deļ tam „Latgolys Saeima” par sovys darbeibys pamatvierteibom izvyrza: latgalīšu volūdys tīseibu i interešu aizstuoveibu, myusdīneigys izgleiteibys sistemys atbolstu, kai ari vaļsts varys decentralizacejis procesa veicynuošonu, kab nūdrūšynuotu Latgolys ekonomisku atteisteibu i latviski latgalisku Latgolu ar kulturys vierteibu nūsorguošonu nuokamajom paaudzem.
Asom darejuši da šam kotrs sovā dorba laukā i arī iz prīšku asom gotovi veļteit savu laiku i energiju Latgolys lobā, bet tagad apsavīnojam bīdreibā, kab myusu kūpeigim spākim Latgola eistyn kliutu par veiksmis stuostu – 21. godu symta īspiejom i izaicynuojumim gotovu regionu.
“Latgolys Saeima” nav politiska organizaceja, bet vīns nu bīdreibys pīnuokumim ir ryupētīs arī par Latgolys i Latvejis politiskuos vides sakuortuošonu. Vara nadreikst struoduot atsevišku politiķu voi šauru ekonomiskūs grupiejumu interesem. Lai tū napīļautu, kotra Latvejis dzeivuotuoja pīnuokums ir leidzadareit i kūpeigim spākim veiduot pilsūniski atbiļdeigu sabīdreibu.
Mes poši dareisim Latgolys, myusu vaļsts i sabīdreibys kūpeigam lobumam i praseisim cytus byut atbiļdeigim par sovim vuordim i apsajimšonom. Mes nasavteigi struoduosim i pasadaleisim ar sovom zynuošonom i pīredzi, kab Latgolys i Latvejis sabīdreibai pīduovuotu profesionalus prīšklykumus, vierteigys idejis i kvalitativu viertejumu par dažaidim sabīdriskim i ekonomiskim procesim.
Mēs grybam apvīnuot vysus eistynūs Latgolys patriotus iz kvalitativu diskuseji i kūpeigi izstruoduot pamotus tuoluokai sabīdreibys atteisteibai. Īzasaisteit “Latgolys Saeimys” dorbā teik aicynuots sevkurs cylvāks voi juridiska persona, kas aplīcynoj sovu gataveibu sasadorbuot bīdreibys izvirzeitūs princypu īvāruošonā, kai ari sovu lāmumu pījimšonys naatkareibu nu sevkura finansiala voi politiska spāka. Ari Tu vari byut bīdreibys bīdrys voi atbaļsteituojs! Tikai nu myusu kotra atseviški i vysu kūpā sasadorbuot variešonys ir atkareigs tuoluokais Latgolys atteisteibys ceļš i Latvejis vaļsts nuokūtne.
„Latgolys Saeima” atbolsta ari cytu bīdreibu izsaceitū pīprasejumu par kvalitativu, atvārtu politiku vaļsts i regionu leiminī, par vysys vaļsts vīnmiereigu atteisteibu i kvalitativys regionaluos politikys izstruoduošonu i eistynuošonu. “Latgolys Saeima” aicynoj sabīdreibu iz aktivu leidzdaleibu, aicynoj kūpā dareit aktivus cylvākus vysā Latvejā, sasadorbuot regionūs i vītejuos pošvaļdeibuos, naaizmierstūt myusu vaļsts pamatlykumu golvonū princypu – “Vaļsts vara pīder tautai!”


text:
Lūznova »
Ar “Kulturys škiuņs” atkluošonu Lūznovys muiža svieteis atdzimšonys trešū godadīnu
Sastdīņ, 21. aprelī, Lūznovys muižai byus eisti svātki i atDZIMŠONYS dīna – tiks svieteita muižys trešuo dzimšonys dīna kūpš muižys atkluošonys piec vierīneigim atjaunuošonys dorbim. Svātku dīnā muižys kompleksā atkluos jaunu nūtikšonu vītu “KulturysSkaiteit vaira »
Lūznovā sasaveis pasauļa muzyka i latgalīšu dzeja
Lūznovys muižā 10. februarī nūtiks kamermuzykys programys “Pasauļa muzyka i latgalīšu dzeja” pasuokums, kurymā sasaveis ansambļa “Brokastis četratā” spālātuo pasauļa muzyks klasika džeza apdarē i latgalīšu literata Raibuo dzeja. “Brokastis četratā” dalinīki ir profesionaliSkaiteit vaira »
Lūznovys muižā aizvadeits pyrmais Muokslys pikniks
24. julī Rēzeknis nūvoda Lūznovys muižā i tuos parkā nūtyka pyrmais Muokslys pikniks, kurymā vysys dīnys garumā puļcejuos ap 1200 tyvuoku i tuoluoku apmaklātuoju, pīdzeivojūt vysaidys muokslys, muzykys, dejis, kinys i garšu meistarklasis, prīšknasumusSkaiteit vaira »
Lūznovys muiža aicynoj iz pyrmū Muokslys pikniku
Svātdiņ, 24. julī, Lūznovys muižys parkā nūtiks pyrmais Muokslys pikniks – muokslu i garšu festivals, kurymā aicynuoti puļcētīs muokslys baudeituoji, sajiutu gordieži i eipašūs šaļteņu kolekcionari, kab ar muzykys, muokslys, dejis, garšu i cytomSkaiteit vaira »
Lūznovys muižā izskanēs tautiskī roksti i baroka viersyunis
Martā Lūznovys muiža aicynoj izbaudeit divejis koncertprogramys – grupys “Rūnas” debeja koncertā īveitūs tautyskūs rokstus i kamerorkestra “Sinfonietta Rīga” solistu izspālātuos “Zelta baroka virsotnes”, informej muižys puorvaļdneica Iveta Balčūne. 13. martā 15.00 Lūznovys muižys gostimSkaiteit vaira »
Itūvosor Lūznovys muižā nūtiks Dobys koncertzals
2016. godā unikalū breivdobys pasuokumu – Dobys koncertzalu – byus vareiba apmeklēt ari Latgolā – 18. junī tys nūtiks Lūznovys muižys parkā Rēzeknis nūvodā. Dobys, muokslys i muzykys meiļuotuoji Dobys koncertzalu aicynuoti apmeklēt jauSkaiteit vaira »
Janvarī Lūznovys muiža pīduovoj koncertus, izstuodis i vakarenis
Diveji koncerti, divejis jaunys izstuodis i jugendstila vakarenis atjaunuotajā Lūznovys muižā turpynuos vysaidys nūtikšonys ari 2016. godā, aicynojūt gostūs i tyvuokus, i tuoluokus apmaklātuojus muižā rast īdviesmi. 23. janvarī 15.00 Lūznovys muižys Sorkonajā zalāSkaiteit vaira »
Lūznovys muižā aizvadeits koncerts “Saule iz placa”
Cik daudzi nu jiusu šudiņdīnu pavoda ar sauli sirdī i iz placa? Tī, kas svātdiņ gasteja Lūznovys muižā, pavysam nūteikti varēja īsuokt nedeļu ar īdvasmu i smaidu iz lyupu. 25. oktobrī skaistuo muižys kuormaSkaiteit vaira »
Lūznovys muižā koncertēs “Skonai”
Svātdiņ, 25. oktobrī, 14.00 Lūznovys muižu rudineigi muzykaluos nūskaņuos īskandynuos Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai” i Reigys Tehniskuos universitatis jaunīšu vokalais ansamblis “Jauna Nianse” ar koncertprogramu “Saule iz placa”. Rēzeknis nūvoda vokaluos studejis “Skonai”Skaiteit vaira »