text:
Starpnovadu skolu sacensības Florbolā
2006.g.dz. un jaunāki
22.03.2018.g. Preiļu 1.pamatskolā
ZĒNI
1.vieta- Preiļu 1.pamatskolas 1.komanda: Eduards Podskočijs, Ēriks Kozeris, Anatolijs Poļakovs, Toms Brovackis, Dāvis Mūrnieks, Roberts Pastars, Elvis Rusiņš, Armands Pūga, Juris Mičulis, Maksims Ivanovs, skolotāja Inga Haritonova.
2.vieta- Preiļu 1.pamatskolas 2.komanda: Rihards Katlaps, Dāvis Akmentiņš, Aleksandrs Daņilovs, Dāvis Krūmiņš, Atis Puzaks, Rinalds Bogotais, Edgars Simanovičs, Nauris Opolais, skolotājs Ilmārs Madelāns
3.vieta – Galēnu pamatskolas komanda: Miks Severīns Bernsons, Ričards Bairons, Renāts Solovjovs, Daniels Kristians Jansons, Reinis Lacs, Alekss Volāns, Aleksis Dreijers, skolotājs Guntis Belkovskis.


c: text/html

text:
Keneja
Keneja, oficialai Kenejis Republika, irā vaļsteiba reitu Afrikā, golvysmīsts Nairobis. Keneju pa pusei padola ekvators, dīnavydreitūs juos molys skaloj Iņdejis okeans. Vaļsteiba tur rūbežu ar Somaleju pūstumreitūs, ar Etiopeju pūstumūs, Sudanu pūstumvokorūs, Ugandu vokorūs i Tanzaneju dīnavydūs. Dīnavydvokorūs irā Viktorejis azars, kura dalis taipoš irā Ugandā i Tanzanejā. Keneja boguota mežogū dobu ar nazcik tyukstūšu dzeivinīku i auguoju škiru. Vaļsteibys pluotā 580,000 km2 dzeivoj gondreiž 39 miļjoni ļaužu, kuri byun vysaižu izškireigu tautu i kulturu. Kenejis Republikys pasauka jimta nu Kenejis kolna (vītejū volūdā zeimoj boltais), kurs irā ūtrais pa augstumam Afrikā i byun kai zeimeigs orieņtirs dzeivuotuojim.
Kenejis sadorā īīt 47 rajoni, sevkurs nu jū tur sovu pa pusei autonomu vaļdeibu, kas saškierta ar golvonū vaļdeibu golvysmīstā Nairobī. Vaļsteibys geografeja izškireiga kai juos tautys. Jei tur goru okeanmali ar Iņdejis okeanu, kas vaļsteibys vydā puorīt savanys zuoluojūs i naaugleigūs kryumuojūs. Centralī i vokoru apgabali kolnaini i mežaini, cikom pūstumu apgabali irā tyvai tukšneša zemisvierīņam.
Kai Reitu Afrikys vaļsteiba, Keneja bejuse apdzeivuota jau senejā paleolitā. Bantu tautu ekspanseja pasaplateišonuos aizasuoce pyrmā godu tyukstūšgadeibā i myuslaiku vaļsteibys rūbeži izaveidoja Nila-Saharys, Afroaziatu i Bantu volūdu apgabaļu krystceļūs. Tys sataiseja Keneju kai pylnai daudzikulturalu vaļsteibu. Europīšu i arabu sūpluokums zemē beja jau jaunū laiku suokuos, tok vydslītuos jū ītaka suoce buyt tik 19 godu symtā. Brytu Impereja īstateja Reitu Afrikys protektoratu 1895 godā, kas nu 1920 gods zynoms kai Kenejis Koloneja. Napavaļdeiga Kenejis Republika īstateita 1963 gods zīmys mienesī.
Kenejis golvysmīsts Nairobis irā golvonais tierdzeibys centrys. Kenejis ekonomika irā vīna nu pošu lelū Reitu i Centralajuo Afrikā. Vaļsteiba tradicionalai aizajim ar pasaulī izslivuo čaju i kopeju, a napaseņ tikuse par golvonū eksportolūtu svīžom pučem Europys dzeivuotuojim. Pakaļpīņu iņdustrejā golvonū vītu aizajim telekomunikacejis. Taipoš Keneja irā izslivu atletu tāvaine.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Folklorys kūpa “Upīte” latgaliski īdzīduojuse dzīsmi “Kurtizāņu ugunskurs”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Atzeimejūt Dzymtuos volūdys dīnu, kurei ir šudiņ, 21. februarī, folklorys kūpa “Upīte” sovā dzymtajā volūdā, latgaliski, īdzīduojuse vīnu nu kūpys meiluokūs dzīšmu – Edvīna Zariņa i grupys “Dakota” dzīsmi “Kurtizāņu ugunskurs”, viestej kūpys vadeituoja Andra Slišāna atsyuteituo informaceja.
Dzīsme “Kurtizāņu ugunskurs” reizē ir veļtejums i pateiceiba napaseņ myužeibā nūguojušajam grupys “Dakota” solistam, muzikim Edvīnam Zariņam (1954—2022). Ar grupu folklorys kūpa sasadraudzēja 2020. goda festivalā “Upītes Uobeļduorzs”, kod grupa “Dakota” uzastuoja kai festivala gosti Upītes breivdobys solmu ruļļu estradē.
Kai stuosta Andris Slišāns, itei dzīsme asūt naatjemama folklorys kūpys dorbuošonuos daļa – skaņ vysod, atsagrīžūt nu koncertu izbraucīnim, kod kūpā teik svieteiti svātki, voi vīnkuorši atsapyušūt, deļtuo, izzynojūt par muziķa aizīšonu, gribiejīs saglobuot juo pīmiņu ari itaidā skaniejumā. Dzīsmi puorlykuši i apdarynuojuši poši folklorys kūpys “Upīte” dalinīki, tei īraksteita “Bigmaar’s Records” studejā tīpat Upītē, bet video salykuse Kate Slišāne.


text:
Studiņs 2010 savuoreits!
16. septembrī kai Latgolys Studentu nedelis kulminacejis pasuocīņs klubā “Nabaklab” Reigā pyrmū reizi nūtyka studentu festivals “Studiņs 2010” (vaira dazynuošonai par pasuocīni ite), iz kuru puļcējās asūšī i bejušī studenti nu Reigys i cytom Latvejis molom.
Festivalā uzastuoja i vysus prīcieja taidys grupys: “Sovvaļnīks”, “AK69”, “Dabasu Durovys”, “Green Novice”, “Crust”, “New Buzz” i par puorsteigumu sev i cytim pyrmū reizi iz skatuvis kuopa ari “Improvizatori”, kas izpiļdēja tautā pazeistamys grupys “Restauratori” dzīsmis. Vysys grupys par uzastuošonuos dabuoja simbolisku studiņa bļūdeni.
Taipat pasuocīņa laikā apmaklātuojim beja īspieja pīsadaleit pazeistamu latgalīšu montu izsūlē, nu kurys īgiutī leidzekli tiks nūvirzāti “Latgolys studentu dzīšmu kladis” izdūšonai.
Paļdis vysim muzykantim i doncuotuojim par festivalu! Beja dižan ļusteigi! Paļdis Lailai par vadeišonu! Iz sasatikšonu cytom reizem! 😉
Ite puora foto šaļtenis:


text:
Izdūts Boleslavam Sloskānam veļteits rokstu kruojums
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Kab veicynuotu vīna nu nūzeimeiguokūs Latvejis goreigūs lideru atpazeistameibu i juo izcyluo religiskuo i kulturviesturiskuo davuma nūviertiejumu, ir izdūts rokstu kruojums “Bīskaps Boļeslavs Sloskāns – gaisma šodienas pasaulei”. Izdavums jau prezentāts Stiernīnē, bet Veiskupa Sloskāna dīnu 2020 ītvorūs sv. mise nūtiks ari Sv. Marijis Magdalenys bazneicā Reigā 3. septembrī pļkst. 19.00. Piec sv. misis – jaunajai gruomotai veļteits pasuokums Saimis sātā (Ģimenes māja), informej projekta vadeituoja Ieva Zepa.
Storptautyski atzeits i augstai vārtāts veiskups ir Vokoreiropā, bet mozzynoms i nanūvārtāts Latvejā. Latgolys i vysys Latvejis publiskajā telpā itei beja naaizpiļdeita, bet cīš svareiga viesturis puslopa. Rokstu kruojumā ir apkūpuoti materiali nu 2013. godā Reigā veiskupam veļteituos konferencis “Patiesība un piedošana”, 2015. goda storptautyskuo simpozeja Minskā i 2018. godā nūtykušuos konferencis-diskusejis Stiernīnē “Vai viegli būt Sloskānam 21. gs.?”, kai ari speciali topuši vairuoki jauni pietejumi, kuramū atkluoti fakti par Latvejis viesturē nūzeimeigom nūtikšonom. Kruojumā izmontuoti autoritativu i atzeitu autoru roksti (augstuokuos goreidznīceibys puorstuovi, storptautysku universitašu profesori, diplomatiskuo korpusa puorstuovi, goreidznīki, sabīdreibā pazeistamys radūšys personys i Varakļuonu nūvoda inteligencis puorstuovi), kas apsaver veiskupa Sloskāna dzeivi i darbeibu nu vysdažaiduokūs rakursu.
Boleslavs Sloskāns dzims 1893. godā Stiernīnē. Mūcekļa gaitys pravītiski īzeimej juo veiskupa devize “Hostia pro fratribus” (Upers par bruolim). 1917. godā Pīterburgā īsvieteits par prīsteri, kolpuojs Krīvejā vojuošonu laikūs, 1926. godā Moskovā slaponi īsvieteits par veiskupu i struoduojs Minskys–Mogilevys diecezē Boltkrīvejā. Čekys napatīsi apsyudzāts, apcītynuots, speidzynuots i izsyuteits iz Solovku solom i Sibiri, 1933. godā, samaineits pret padūmu spīgu, atsagrīzs dzimtinē. 1944. godā piec vuocu varys reikuojuma spīsts otkon dūtīs trymdā – iz Vuoceju i tod iz Beļgeju. Izcyls goreigais audzynuotuojs i īdvasmuotuojs jaunīšim, školuotuojim, tūpūšajim prīsterim. Pīsaistejs mecenatus trymdys studentu izgleiteibys īgyušonai, pīsadalejs sabīdryskajā dzeivē, Vatikana II koncila delegats. Myužeibā devīs 1981. godā Lēvenā, Beļgejā. 1993. godā puorpaglobuots Aglyunys Dīvamuotis oltora pakuojē.
2004. godā pāvests Juoņs Puovuls II ar dekretu pasludynuoja veiskupu par gūdynomu (venerabilis), kas nūzeimoj, ka juo tykumi ir atdarynuošonys vārti. Itūšaļt turpynojās process, lai pasludynuotu veiskupu Sloskānu par svieteigū. Tai kai Vatikanā teik jimta vārā ari konkretuo beatificejamūs personu lokaluo gūdynuošona, rokstu kruojums ir veiskupa dzymtuos pusis davums juo beatifikacejis procesā. Tys izceļ veiskupa tykumu varūneibu, navardarbeigū pretuošonūs totalitarajim režimim, uzticeibu patriotiskajom i religiskajom puorlīceibom, patīseibys i pīdūšonys nūzeimeigumu jebkurā sabīdreibā i laikā.
Rokstu kruojuma izdeviejs ir Stiernīnis draugu bīdreiba (redaktore Ieva Zepa) i Veiskupa Boleslava Sloskāna goreiguo i kulturviesturiskuo montuojuma atjaunuošonys i saglobuošonys fonds. Vīns nu īceris autoru ir veiskups Andris Kravalis, teologiskais konsultants – Andris Marija Jerumanis.


text:
Vaļuka „Latgalīšu – latvīšu vuordineica”
Godu mejā Daugovpiļs Universitatis akademiskajā apguodā „Saule” izguojuse Valentina Lukaševiča sastateituo „Latgalīšu – latvīšu vuordineica. Vīna cylvāka specvuorduojs”.
Izdavumā īkļauti ap 4000 vuordu i tūs puornasumi iz latvīšu volūdu, latgalīšu personvuordi kai ari 2007. godā apstiprynuotī „Latgalīšu raksteibys nūsaciejumi”.
Ideja par vuordineicu Valentinam roduos, kod pasaruodeja juo pyrmuos ailis latgaliski i kūpā ar Oskaru Seikstu izguoja pyrmais aiļu kruojums „Seppuku iz saulis vādara” (1995) i romans „Valerjana dzeive i redzīni” (1996) – daudzi sasateikūt asūt vaicuojušs par atsevišku latgalīšu vuordu nūzeimi i daguojs stuosteit skaidruojumu. Taipat itū dūmu pastirpynuoja dorbs ar studentim Daugovpiļs Universitatē nu 1993. goda vuicūt dažaidus prīkšmatus saisteitus ar latgalīšu literaturu i Latgolys kulturys viesturi. Seviška viereiba vuordu atlasē likta iz 20. godusymta 20. godūs drukuotim tekstim – kai pīļaun autors, tod latgalīšu identitais etalons varātu byut taišni tī godi.
Vuordineicā atrūnomi gon vysim i tuoli zynomi vuordi, gon taidi, par kurim autoram ir aizdūmys, ka tūs lītuojs varātu byut tik vīns ci puora cylvāku. Kai izdavuma prīškvuordā nūruoda Ivars Magazeinis (Juoņs Ryučāns) pots Valentins Lukaševičs vuordineicu sauc „par naakademiska tipa dorbs, kuru jis sastatiejs na kai volūdnīks, nu „viņ” kai entuziasts, literats i literaturzynuotnīks vīnā personā”.
Valentins Lukaševičs car , ka „itys kuldys formata izdavums var nūderēt studentim i školānim, kuri skaita latgalīšu daiļliteraturu, folklorys i etnografejis ekspediceju dalinīkim, tei īsadarātu ari turista, kurs apceļoj Latgolu, komplektā”, taipat ir klusa cereiba, ka „ar vuordineicu byus koč kai/koč cik paleidziejs Latgolys literatim, školuotuojim, iņteresentim, kurūs iņteresej cytaiži latviskais.”
Vuordineica ir nūpārkama ari pošu šaļti leidz 4. martam Kīpsolā nūteikūšajā Latvejis Gruomotu izstuodē 2012 “Latgolys Studentu centra” sataiseitajā latgalīšu gruomotu i muzykys īrokstu stendā.


text:
Putynu sagaideišonys i sulu svātki Pušā
21. aprelī vysā Latvejā ļauds čakli struoduoja i pīsadalieja Lelajā Tolkā, nu Rēzeknis nūvoda Pušā piec tolkys tik suocās ļustis – bārzu īskautā izkaļneņā pi pogosta sātys nūtyka Putynu sagaideišonys i sulu svātki. Svātkus īskandynuoja Ūzulmuižys folklorys kūpa „Ūzuleni” Marejis Andinis vadeibā. Folklorys kūpa na viņ azartiski i skaneigi dzīduoja, nu stuostieja ari ļusteigus stuostuos iz dzeivis, aicynuoja iz sadoncuošonu i īšonu rūtaļuos. Pasuocīņa dalinīki varieja izbaudeit ari bārzu sulys, pavasara buoli i cytus gordumus. Laiks ļusteituojim paskrieja namonūt – prīcojūtīs par sauleiti, „Ūzuleņu” snīgumu i kūpā pavadeitū laiku. LaKuGys skaiteituojim ari ir īspieja īsaviert itymā apreļa piecpušdīnē Pušā.
Sagatavieja Silvija Pīgožne


text:
Pyrmuo mīlesteiba (1. daļa)
Ite dīnroksta skaiteituojim pyrmais īroksts nu LgSC organizeituo jaunīšu stuostu konkursa “Stuosti par myusdīnom ar laimeigom beigom”.
[soundcloud url=”http://soundcloud.com/lgsc/pyrmuo-milesteiba-1-dala”]
Autore Marta Pētersone (Jelgovys Speidūlys gimnazeja).
Īrakstiejuse Edeite Husare.
Īrunuojuse Ilze Sperga.
Īraksteits Tonis birojā 2010. goda 24. martā.
Kas nūtiks tuoļuok? Voi 18 godu vacumā ir īspiejama laimeiga mīlesteiba?
Gaidi turpynuojuma jaunnedeļ!
Tok nasabeist pyrms laika – ari itys stuosts tok ar laimeigom beigom.


text:
Zynomi dalinīki festivala „Osvalds 2015” jaunūs izpiļdeituoju konkursā
Jau itymā nedeļgolā Baļtinovys pusi pīskandynuos muzykys festivals „Osvalds 2015”. Festivala laikā nūtiks ari jaunūs izpiļdeituoju konkurss „Mana Dziesma 2015”, kurā byus vareiba jaunajim muzikim nu vysys Latvejis sevi pīruodeit iz skotuvis.
„Konkursa ideja ir dīzgon vaca, koč ari iz laiku puortraukta. Laikā nu 2001. da 2004. godam tyka reikuoti pyrmī konkursi, kurūs pīsadaleja taidys vāluok zynomys grupys kai „Borowa MC”, „Double Faced Eels”, Iveta Baumane i cyti. Jaunajom grupom vysod ir gryuts atrast uzastuošonys īspiejis, nu tikai uzastuojūt var motivēt sevi profesionalai izaugsmei ci vysmoz saprast sovys spiejis i vītu muzykā,” stuosta festivāla organizators Māris Lapāns.
Konkursu vērsīs i vērtēs profesionāla žureja Guntara Rača vadeibā, kūpā ar jū byus ari producents Jurs Nikonovs, radio dīdžejs i grupys „Borowa MC” liders Aigars Runčis, kai ari tautys bolsa puorstuovs i festivala atbaļsteituojs Andris Kindzulis. Tiks padūta ari publikys bolva.
Konkursam dasasacejušs ari vairuoki Latgolys muziki. Individualūs izpiļdeituoju grupā byus dzierdami treis dalinīki: Dagmāra Laicāne nu Bolvu, kas itymā reizē izpiļdeis liriska pop stila muzyku klavīru pavadejumā (Dagmāra pīsadalejuse ari LNT Dzīdūšūs saimu šovā), Auce Java nu Trapenis publiku prīcynuos ar pošys sacarātom dzīsmem pop žanrā, taipat ari duets „Paprika” nu Rēzeknis uzastuos ar pop žanra dzīsmem.
Konkursam dasasacejušs ari septeni kolektivi. Grupa „Dumplings” nu Bolvu par sevi stuosta, ka naseņ uzsuokuse dorbuotīs i puorsvorā izpylda cover versejis pop/rock stylā. „Šudiņ 5cūs” nu Rēzeknis ir grupa, kurā spieļoj pīcys mārgys i kūpā dorbojās nu 2014. goda oktobra. Grupa spieļoj gon pošu sacarātys dzīsmis, gon ari Latvejā i pasaulī pazeistamu dzīšmu kaverversejis. Itūšaļt suokts ari dorbs pi dzīšmu īrokstim skaņu īrokstu studejā.
Grupa „Melns uz Balta” nu Modūnis pastuov jau divus godus i, kai soka poši, – raunās vysur, kur viņ pasaruoda kaida īspieja. Grupys dalinīkim pateik roks i vyss, kas saistās ar tū.
Pīsadaleis ari Upeitis grupa „Unknown Artist”, kas par sevi soka: „Spieļojam vīnkuoršu muzyku, kurā nav nikuo golvu lauzūša i nareala, bet gon vīnkuoršys i vīgli uztveramys dzīsmis, kas izklaidej.”
Grupa „Everlust” sevi definej kai jaunu gothic rock/metal grupu nu Reigys. Grupai ir jau nalela skotuvis pīredze taiduos nūtikšonuos, „Studentu folkfestivāls” Jelgovā, „20 minūtes slavas” klubā „Depo” i akustiskī prīšknasumi kopejneicā „GetSmart”. Pīsadaleis ari Rekovys grupa „Napruots”, kurys dalinīki daleji dzeivoj Reigā. Jī sevi uzskota par jaunu, progresivu latgalīšu rokgrupu, kas nasabeist riskēt i lobpruot ļaunās dažaidim izaicynuojumim.
Taipat konkursa dalinīki ir ari grupa „Voice of Instruments” nu Ventspiļs. Grupa izveiduota 2013. goda vosorā, ansambļa muzykalajā volūdā apsavīnoj myusu dīnu ritmi i 21. godu symta akademiskuos muzykys elementi, izpyldūt originalmuzyku, kū komponej grupys dalinīki.


text:
„Kaidu breiteņu mums ari dīzgon labi tys saguoja. Bet niu maņ redzīs, ka itys ‘Covid’ laiks ir atsits myus atpakaļ par puora godu. Asam otkon palykuši depresivuoki, eipaši labi mes tū varim redzēt teatrī... Es vēļ cīši labi atguodoju, kas tei ir par sajiutu, kod skateituoji zālē reagej i kū dora. Niu, kod jī četrisymti vīteigā zālē ir symts, ir taids klusums. Smejās ari tai pīticeigai, kluseņom pi seve, kab vīns ūtra natraucātu,” nūvāruojs komikis Juoņs Skuteļs. „Maņ vysod ir bejs skaidrys, ka kompanejā leidz pīcdesmit cylvāku, mes asam dīzgon kūtri. Kod zalā ir kaidi pīci symti cylvāku, tī jau tuos lītys dīzgon labi īt iz prīšku. Tī tod tu vairs nazini, kurais smejās, kurais nā. Trūksnis vysu puorjem. Tagad ar vysu tū, ka juosiež par gobolu vīnam nu ūtra, kai ba varātu justīs drupeit drūsuok, jo nivīna nav blokus, bet ir tuos atstarpis, i tu izreiz redzi, kurš i kur smejās, kurš nā. Tei taida magiska paruodeiba. Es smejūs, kod maņ ir smīkleigi, kod nav – kluseju.”
Juoņs ari soka, ka niu ir palics gryušuok izdūmuot itam laikam atbiļsteigus jūkus. Cylvāki i ari kūpejais fons ir byutyski mainejīs.
„Lela daļa nu tuo, par kū cylvāki parosti smītūs, temys, par kurom byutu interesanti i smīkleigi pasarunuot, pieški vaira nav aktualys.
Koč voi nu tuos pošys izruodis „Linda Vista” – stuosts par četrdesmitgadnīku krizi, ka tu izašķir i kū niu dareit, dzeive beidzās ci nasabeidz. Tagad es tai najiutu, ka itei ir cīši aktuala problema. Koč gon itei problema jau nav pagaisuse, nikas nav mainejīs. Apleicejais fons sasamaina – kas tev ir svareigi i kas nav.”
Nasaverūt iz tū, ka Juoņa Skuteļa vuords daudzim asociej ar jūkim, jis pats uzsver, ka juo kasdīnā ir daudzi ari nūpīnu dorbu i lītu. „Jau pīminātuo izruode „Linda Vista”, tī ir puora epizodis, kur nu smīkleiguo gola nikuo nav. Par vosoru mes ar Matīsu Kažu fiļmejom, jis taisa jaunu kinu „Neona pavasaris”. Tys ir jaunīšu gobols, kur es golvonuos lūmys meitinei spieļoju tāvu, kurš ir izaškeirs, vīns pats ar divejim bārnim. Piļneigi nav muns stuosts!!! Tī nikuo smīkleiga nav. Tei nūpītneiba jau izreiz nanūzeimoj dramu i depreseju. Tī ir kū pajimt.”
Juoņs atzeist – humors atsaškier i atsaškier tys atkareibā nu tuo, kur tu dzeivoj i kaida ir tova kasdīna. „Golvonais jau drūši viņ ir tys, kai tu izstuosti sovu stuostomū, cik uotri cylvāks var nūīt pi tuo, par kū tu runuoji, ka tys jam ari ir svareigi. Par pīmāru, tu vari runuot par sastrāgumim iz ceļa Līpuojā ci Rēzeknē, bet tymā breidī jim golvā ir piļneigi cyta aina nikai reidzinīkam. Treis minutys nav tys pats, kas desmit minutys iz kotra tylta. Pryncypā cylvāki saprūt, bet emocejis jim tys eisti naizraisa.”
Na vysod skateituojim ruodīs smīkleigi i saprūtami Juoņa jūki, bet improvizacejis teatra breineiba vaicojama taišni tymā, ka tev vysu laiku juorauga byut iz vīna viļņa ar skateituojim zālē.
„Skateituoji ir kolosali režisori. Vysa zāle kai vīns vasals kūpums, i tys ir tys, kas pamatā ari nūteik improvizacejis teatrī – zāle režisej.
Jī tev pasoka, kai tev īt, ir voi nav smīkleigi, pa lānu, pa uotru, var voi navar saprast... Tei ir taida kolosala sajiuta, ka tu navari vīnkuorši stuosteit sovu stuostomū, bet tev vysu laiku ir juoatrūn taida atgrīzeniskuo saite ar zāli, lai saprostu, kur tu esi... ka tu sagloboj tū sajiutu, ka tovs monologs ir ari dialogs, tod tev ir ari adekvata reakceja iz tū, ka kaidam tys var ari napatikt.”
Verūtīs iz improvizacejis teatri i ‘stand-up’ komedejis žanru, Juoņs redz, ka Latvejā tam nav tuoluokys vierzeibys muokslinīku atteisteibai karjerā. Ar tū ir saleidzynūši gryuši nūpeļneit. „Par pīmāru, ka naudā puorvierst, tik cik akters var nūpeļneit ar kinu, kab savuokt itū pošu sumu ar ‘stand-up’ komedeju ir cīši juostruodoj.”
Koč ari Juoņs vysā breivai runoj latgaliski i ari vysur vysod izsviers, ka ir latgalīts, latgaliski jam runuot saīt cīši reši, pādējūs padsmit godus kai pats soka – reizis pīcys godā, aiz tuo niu saīt pīdumuot pi daudzu vuordu. Sovpus latgaliskumu sevī vysvaira jiut, taišni asūt Latgolā. „Vysam tam, ar kū es nūsadorboju, ir mozs sakars ar latgaliskumu i Latgolu. Ari nu komedejis vīdūkļa es taipat vaira verūs iz rītumim, britim, amerikanim. Kas tī nūteik. Maņ Latgolā ir reši, bet pateikami puorsteigumi. Ir sovā ziņā forši īraudzeit vītu, kuru tu labi zini, piec kaidu desmit godu. Ir daudzi puorsteigumu.”
Atbiļdūt iz vaicuojumu par tū, kur jis smeļas īdviesmi i idejis sovim stuostim, Juoņs soka kūduleigi: „Tī golvonais ir turēt acs vaļā i reizi pa reizei vysu koč kur pīraksteit, jo tū ideju ir stipri vairuok nikai vajag.”


text:
Dokumentaluo filma LATGALĪŠI SIBIRĪ
Filma atkluoj interesantus faktus par latgalīšu izceļuošonu i latgaliskū kulturu Sibirī, pīdzeivuotajom represejom. Filmā var vaira izzynuot, pīmāram, par Moskovys izdevnīceibā “Prometejs” latgaliski izdūtū Daniela Defo romanu “Robinsons Kruzo”, pabyut dzeraunē Mihailovka, kur izsyutejumā dzeivuoja i nūmira latgalīšu politiks, rakstnīks i sabīdryskais darbinīks Fraņcs Kemps. Sibirīšu i kinys veiduotuoja Arņa Slobožanina stuostus papyldynoj ekspertu komentari.
Latgalīšu kulturys goda bolvys BOŅUKS 2019 laureats.


text:
2014. godā sovu debeja albumu “Elektro” izdeve postfolklorys grupa “Elektrofolk”, kurymā desmit dzīšmu vydā pīcys izskanēje ari latgaliski. Latvejis muzykā grupa iz tū laiku ir jaunums, nu tuos pyrmajā sastuovā ir jau pazeistami muziki Artis Orubs, pi basa grupys producents Ainārs Majors, gitara Ilze Grunte, vokalisti Kristīne Kārkle ar skripku i juos bruoļs Edgars Kārklis ar dūdom. Albums izapeļneja muzykys kritiķu atzineibu, grupys skaniejums teik saleidzynuots ar “Iļgim”.
NOMINANTI:
Folklorys kūpa “Ceidari”
Grupa “Lata Donga”
Jaunīšu folklorys kūpa “Rūtoj”
Postfolklorys grupa “Rikši”


text:
Leidz ar “Ausmeņa Kebabs” Reigys filialis atkluošonu, golvyspylsātā ir pasaruodiejusi nūzeimeiga latgaliskuos alternativuos kulturys saleņa. Tys ir populars tikšonuos punkts, seviški jaunim cylvākim i saimem. Tī skaņ latgalīšu volūda, muzyka i ari iedīņkarte losoma latgaliski.
Jau pyrmajā darbeibys godā iešonys i kulturys īstuode sabīdreibys i kebabu ekspertu vydā teik atzeita par vīnu nu vyslobuokuom sovā nūzarī Reigā, kas roda i veicynoj pozitivu vysa tī ītvartuo latgaliskū kontekstu sabīdreibys acīs.


text:
Inta Ludborža, stuostūt par nūvodu vuiceibys aizsuokumim Baltinovys vydsškolā, atkluoj, ka tuos pyrmsuokumi vaicojami pyrma vaira nikai desmit godu. Sovpus niu jau 5 godus taišņi Inta vuica itū fakultativu.
"Tī bārni, ar kurim es suoku, tagad īt 11. klasē, un es dūmoju, ka jim tys latgaliskais ari saimē i uorpus školys ir palics. Itūšaļt mes gribim pamatškolys pūsmā nu nūvodu vuiceibys 7. klasē puorīt iz 5. klasi. Suokumškolā – suocūt ar sešgadeigim un leidz 5. klasei – tī bārni, kuri gryb, var pīsadaleit interešu izgleiteibys puļceņā – folklorys kūpā, kuru voda Upeitis školuotuoja Ligita Spridzāne. Tys byutu pyrmais latgaliskais pūsmys školā. Tod pamatškolā iz prīšku byus 5. klase ar nūvodu vuiceibu. Tuoļuok jau pats školys direktors ir aizsuocs vydsškolā vuiceit taišņi latgalīšu rokstu volūdu. Īsazeimoj piecteceiba."
Sovpus Rēzeknis nūvoda izgleiteibys puorvaļdis vadeituojs Guntars Skudra, kuram pošam ir treis bārni, doluos sovys saimis pīredzē i runoj par situaceju nūvodā kūpumā. "Juosoka, ka Rēzeknis nūvoda izgleiteibys īstuodēs šūbreid ir tys ciļvēceigais faktors, školuotuojs, pīmāram, Nautrānu vydsškolā mums ir Veronika Dundure, kura ir struoduojuse ari pi tuo poša „Olūteņa”. Ari ite itys fakultativs ir kai nūvodu vuiceiba i kai iņterešu izgleiteiba. Jī tī dorbojās ni pa jūkam, vysuos klasēs var koč kū dareit, ari rokstu volūdu vuicuos. Tys ir deļtuo, ka tī ir taida Veronika Dundure.
Pyrma tuo školuotuojim beja naaizpratne, kaidus materialus var izmontuot, pi kuo pīsaturēt i voi byus labi i pareizi, voi tys ir vajadzeigs, bailis, kauns. Tod tagad sagataveitī i daīmamī materiali ir nu jau gona daudzi, kab varātu struoduot."
Bīdreibys „Latgolys spāks” vadeituojs Jurs Viļums pīmiņ, cik daudzi latgaliskuo sovulaik beja školā, kod jis vuicejuos, i pauž sovu redzīni par tū, kai tam byutu juobyut šudiņ. "Nagrybu puormest sovim školuotuojim, jo eistineibā koč kū jī raudzeja maņ izstuosteit par kulturviesturi, viesturi, bet par volūdu gondreiž nicik. Byusim gūdeigi. Maņ redzīs, ka tys beja stypri par moz.
Tys ir svareigi, lai bārns, vysmoz nu školys godu drusku īpazeist sevi, sovu dzymtu, sovu apleicīni, pogostu, varbyut pat slovonūs cylvākus, kas nu tureinis īt, lai ari jis kai personeiba var izaugt ar pošapziņu un lepuotīs par sovu regionu. Ar cereibu, ka jis pec studeju pabeigšonys i pasauļa pīredzis īgiušonys grybātu atsagrīst iz dzymtū pusi."
Ari Jurs pozitivi viertej itūšaļt daīmamūs materialus latgalīšu rokstu volūdys i latgaliskuo vuiceišonai, vys tik niu redz īsazeimejam vēļ vīnu izaicynojumu taišņi školuotuojim – kai tū īkļaut puorīmūt iz kompeteņču izgleiteibu tyvuokā laikā. "Ar latgalīšu volūdu, kas ir ari naatjimoma nūvodu vuiceibys sastuovdaļa Latgolā, mes varim suokt jau leidz školai, gon saimē nasakaunēt runuot latgaliski. Dīvamžāļ, vysaidu īmesļu deļ vacuoki reizem tu nadora, pījemu, ka varbyut ari sovys koč kaidys na tik veiksmeiguos pīredzis deļ."
Inta Ludborža pīkreit, ka koč i vacuoki ir pozitivi nūskaņuoti par nūvodu vuiceibys fakultativu, sātā jī bīži viņ ar bārnim poši narunoj latgaliski.
"Vysvaira ar sovim mozbārnim saimē latgaliski runoj vacvacuoki, tik te otkon ir vaicuojums, cik bīži ir tuos treis paaudzis vīnā sātā. Cik bīži izskaņ latgalīšu volūda kasdīnā?"
Jurs Viļums nūruoda, ka itūšaļt vēļ ir vysai moz argumentu tam, deļ kuo bārnim ir vierteigi vuiceitīs latgalīšu volūdu i kur jim tei iz prīšku nūderēs praktiski. "Iz prīšku, es dūmoju, ka latgalīšu volūdys praseišona varātu īt tikai plotumā, kotrā ar sabīdreibu struodojūšā īstuodē, strukturā. Tys ir svareigs pamats cylvāka kai personeibys veiduošonā, lai jis saprūt, kas jis ir, nu kureinis īt i kaida ir juo vīta itymā pasaulī. Latgalīšu volūda un kultura ir myusu saknis. Deļ tuo es ite izreiz radzu ari atbiļdi, kai byus ar mozuokumteibom, ka nūvodu vuiceibu īvīst kai obligatu, jo, ka mozuokumtauteibys puorstuovi dzeivoj Latvejā, Latgolā, tys ir tikai pošsaprūtami, ka jī īpazeist vītejū – latgaliskū kulturu i volūdu."
Diskusejis dalinīki pozitivi viertej faktu, ka jaunuo vaļdeiba sovā deklaracejā ir īkļuovuse atbolstu latgalīšu rokstu volūdys attesteibai regionā. Vaicuojumā par tū, voi nūvodu vuiceibai ir juopalīk tikai kai fakultativam ci vajadzeigi kaidi cyti rysynojumi, vīdūkli doluos. Jurs Viļums ir puorlīcynuots, ka juobeidz atsarunuot i latgaliskais regiona školuos pamozom juolīk īškā arviņ vaira.
"Ka pasaver viesturiski, pādejuos stuņdis, kod beja stuņdis, kuruos školā vuiceja latgalīšu volūtu, beja koč kod paguojušuo godu symta pyrmajā pusē. Tys nav normali nivīnys volūdys saglobuošonai, aizsardzeibai i atteisteibai. Pa druskai školys pusmā, stuņdēs, vys tik ir juovuica i tod gon vyss byus kuorteibā."


text:
Šudiņ mes asam nūbraukuši iz vītu, kur jau deveņdesmitū godu skaņ instrumenti i skaneigi bolsi, iz latvīšu slovonuo komponista Juoņa Ivanova vuordā nūsauktū Rēzeknis muzykys vydsškolu. Ite, zam vīna jumta, muzicej i vuicuos spieluot vysaidus muzykys instrumentus bārni i jaunīši. Vydsškolā storp jau īrostom tausteņinstrumentu, steigu i pyušamūs instrumentu, vokala, muzykys viesturis i dirigiešonys izgleiteibys programom ite var vuiceitīs ari tradicionalū i džeza i myusdīnu ritmu muzyku.
Sarunā pīsadola Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys direktors Raimonds Arbidāns, vuiceibu dalis vadeituoja Vineta Briede-Dzanuška, projektu vadeituoja Ināra Groce, Tradicionaluos muzykys nūdalis vadeituoja Liene Brence i Džeza i myusdīnu ritmu muzykys nūdalis pedagogs Mārcis Lipskis.
Direktors Raimonds Arbidāns, kurš itymā omotā struodoj viņ nu ituo goda suokuma, ir puorlīcynuots, ka spāks i vierzeiba ir komandā i sadarbeibā. Izsverūt, ka jaunim muzikim itūšaļt te ir vysys īspiejis augt i tikt par pasauļa leiminī konkureitspiejeigim profesionalim.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Maruta Latkovska: “Kab nabyutu boss…”
Roksta autore: Maruta Latkovska, žurnaliste
Kur jau tys laiks, kod ceļā iz žurnalistu seminaru “Par latgalīšu rokstu volūdu”, kas nūtyka Bolvūs, Viļumu Jurs pastuosteja anekdotu par divejim bruolim: vīns, kas dzeivoj Amerikā, roksts viestuli tam, kurs Latgolā: “Vasals! Dzeivoju labi. Struodoju ofisā. Asu tī boss.” Pavysam dreiži jis sajam atbiļdi nu Latgolys: “Bruoleit, audzej lynus i nabyusi boss.”
Itū padūmu puorfrazejūt, leidzeigi var sacēt ari par mums, latgalīšim, myusu volūdys vaicuojuma kontekstā. Nu tik daudzu vuordeņu sovā runā mes asam jau atsasacejuši, ka, kūpā saguojuši, tī myusus pošus nu kuoju nūguoztu. Tūs puornūvoda latvīšu vuordus, kurus asam puorcāluši i aizajāmuši, a sovejūs izgaisynuojuši, mes vīnkuorši vaira nadzierdim kai na sovejūs i runojam tūs iz kotra styura. Par pīmāru – darbeibys vuordeņa īt vītā teik saceits – nuokt, palikt vītā kliut, vērtīs vītā – skateitīs, zīst vītā smērēt, grīzt vītā zuodžēt, kast vītā gruobt, mauduotīs vītā peļdētīs, orūds vītā apcirknis, sprauns vītā sprygons, i tai bez gola i molys. Lela ir bejuse tei gribiešona “nūlikt sovu volūdu kakteņā” i sataiseit niu tai saucamū – trešū izlūksni. Tys ir godu desmitem dareits, atsasokūt nu taidu sovu vuordeņu kai “iz”, kurs teik aizstuots ar “uz”, jis ar viņš, kod ar kad, ka ar jo, sātys ar muojis, sirdeigs ar nyknys, zagtīs ar maneitīs, taiseit ar vērt, apleik ar apkuort, sepinēt ar sapņuot, pyučs ar pyukis, depeite ar piedeņa, treisēt ar drebēt, zumēt ar dyukt, sābris ar kaimiņš, spolvuots ar pyukains, smuords ar smarža, giutīs ar kertīs, cīši ar ļūti, mudri ar uotri, paceli ar prūjom, čārnis ar kērnis, saceit ar teikt, spaituot ar storuot, svaideit ar mātuot, pamest ar atstuot, plēst ar plyukt, muorks ar dīkis, švuorbuotīs ar griļuotīs, vierss ar augša, stucinēt ar dauzeitīs, krateit ar purynuot, komuot ar mūceit, vystik ar tūmār, saļ ar solst, pīkuss ar gurds, pavysam ar gluži, gryuts ar smogs, niu ar tagad, gaist ar zust, deļkuo, parkū ar kuopiec, savaidiejušais ar slymais, kryuteža ar kryuts, patimss ar krāsla, parāds ar kuorteiba, nabašnīks ar myrūņs, ailis ar ryndys, bulynuot ar būlēt, beņčeits ar sūleņš, kryvasi ar grambas, meit ar maineit, lūbtīs ar izadūt, globuotīs ar slēptīs, upartums ar speiteiba, kokors ar lupota, studziņs ar galerts, neit ar kuļt, švaki ar slykti, napraška ar namuokuļs, ceisteiba ar škeisteiba, ceglys ar kīgeļs, casnāgs ar kiplūks, mārga ar jaunive, apsaviļkt ar sasagierbt, ruomēt ar kastrēt, šaļts ar breids, vuška ar aita, lizeika ar karūte, batviņs ar bīte, eikss ar nīre i tt.
Kū dareit, kai sadzierdēt nu molys sovu runu i kai salaseit sovus viejā izkaiseitūs vuordeņus?! Prūtama līta, ar pacīteibu i apsazynuošonu, ka tys nav vīnys dīnys dorbs. Bet, meilī latgalīši, tys ir tuo vērts, partū ka dzymtuo volūda eistyn ir vīneiguo cylvāka identitate, vīneiguo juo sāta. Bez tuos jis ir plyks i boss, koč bīži viņ ari pats tuo naapsazynoj.
Icik godu asam cantušīs piec volūdys smolkuma, iz tuos “teireibys oltora” asam salykuši sovus latgaliskūs vuordus, atsasasokūt nu sovu, na švakuoku vuordeņu par puorlyktajim i aizajimtajim. Deļtuo pasaceņssim jūs atguoduot i vuiceisimēs koč pa mozam, koč pa lieneitem, koč pa drusceņai. Sasaukt jūs kūpā ir taids pat latgalīšim dorams dorbs kai sagluobt pamastuos sātys i sakūpt aizaugušūs teirumus. Viņ itys ir pulkā īveicams dorbs!


text:
Lītovīšu muokslinīka Jona Pleckeviča glaznu izstuode „Latgale”
Nu 2. maja leidz 2. juņam Preiļu viesturis i lītišķuos muokslys muzejā Preiļu nūvoda kulturys noma izstuožu zalā (Raiņa bulvarī 28) byus apsaverama lītovīšu muokslinīka Jona Pleckeviča gleznu izstuode „Latgale”. Izstuode ir muzeja veļtejums Latvejis Republikys Naatkareibys atjaunuošonys dīnai.
Izstuodē byus apsaverami 18 muokslys dorbi nu autora privatkolekcejis i vairuoki dorbi nu Preiļu viesturis i lītišķuos muokslys muzeja kruojuma, kas gleznuoti storptautiskūs pleneru laikā vairuokuos Latgolys vītuos – Preiļūs, Rēzeknē, Rībeņūs, Kruoslovā i cytur.
Jons Pleckevičs ir aktivs pleneru organizators i dalinīks. Regulari pīsadolūt Latgolys muokslinīku aktivitatēs, ir īmontuojs nav viņ draugus i dūmubīdrus, bet ari latgalīšu cīnu par mīlesteibu, ar kaidu runoj par Latgolu sovuos gleznuos i rokstūs.
Gleznuotuojs dzims 1948. godā Švenčoņūs (Švenčionys) Lītovā, itūšaļt dzeivoj Utenā. Absolviejs Viļnis Vaļsts muokslys instituta Gleznīceibys fakultati. 1976. godā izveiduojs Utenys Muokslys školu i ir tuos direktors. Koordiniejs Utenys Muokslys školys – bejušuos zyrgu posta stacejis – restauracejis dorbus. Pietejs senejuo zyrgu posta ceļa Sanktpīterburga–Varšava viesturi i sagatavejs 3 gruomotys par itū temu.
Jona Pleckeviča dorbi atsarūn privatkolekcejuos i muzejūs daudzuos vaļstīs, tūstorp Preiļu viesturis i lītišķuos muokslys muzejā kai muokslinīka duovynuojumi.
Izstuodis atkluošona i tikšonuos ar autoru nūtiks 2013. goda 2. majā 15 stuņdēs.
Karteņa: rezekne.lv
Ziņu sagataveja: LaKuGa


text:
Teik struoduots pi pyrmuo seriala latgaliski
Roksta autore: Laura Melne, portals lakuga.lv
Pyrma nedelis socialajūs teiklūs pasaruodeja viests, ka tūp pasaulī pyrmais televizejis serials latgaliski “Latgalīšu kaļneni”, kuruo pyrmizruode varātu byut rudinī. Tuo darbeiba rysynuosīs kaidā Dīnvydlatgolys lauku školā i golvonuo sižeta lineja byus saisteita ar cigarešu kontrabandu. Kab izzynuotu vaira par serialu, izvaicuojom tuo idejis autoru Arni Slobožaninu i režisoru Vadimu Bogdanovu.
Muzikis i sabīdryskais aktivists Arnis Slobožanins stuosta, ka ideja par serialu jam rodusēs piec tam, kod izzynuojs par realim nūtykumim sovā dzymtajā Kuorsovys pusē. “Div puiši atvede nu Krīvejis kontrabandys cigarešu kravu, piec tam dūmuoja, kur juos puordūt. Dabuoja kontaktus, tok jūs apmuoneja, cigaretis nūzoga. Tod jī nūlaupeja tū savedieju, kurs beja sarunuojs kontaktus, jū pamūceja, pīdzirdēja i pasyta. Tai jī sarunuoja, ka atdūs naudu par cigaretem, sarunuoja sasatikšonu, bet pa tū laiku jau tys savediejs beja vysu pastuostejs policejai, i puišus arestēja. Piec tam gon tyka nūslāgts mīrizleigums, bet kur palyka cigaretis, nivīns nazyna.”
Arnis, kuram, kai pats soka, “pateik vysaiduokys pyrmuos lītys latgaliski, kab atteisteitu latgaliskū kulturu i padareitu tū modernu”, sovu ideju pastuosteja Daugovpiļs teatra akteram Vadimam Bogdanovam, kurs niu ir tūpūšuo seriala režisors i scenareja autors. Jis sižetu pīlāguojs školys videi. “Lai cik interesants byutu Arņa pastuosteitais nūtykums, kab tū varātu serialā interesanti izstuosteit, tū drupeit vajadzēja izdaiļuot. Ūtrs uzdavums maņ beja dadūt tam koč kaidu “action”, komedeju. Tai ari stuosts suoce maineitīs, i niu jis jau ir dīzgon tuoli nu tuo, kas nūtyka eistineibā,” stuosta Vadims, rezumejūt, ka palics stuosta kūduls, tok cytaiduoki ir personaži i vide. Lai ari baļsteits patīsūs nūtykumūs, tys nūteikti nabyušūt dokumentals serials, tok kai vīnu nu golvonajim uzdavumim obeji seriala autori nūsauc latgaliskys atmosferys radeišonu.
Serials byus par dorbvuiceibys i kimejis školuotuojim, kai ari 12. klasis škoļneicu. Školuotuoju dzeive nav puoruok veiksmeiga – jī sajam minimalū olgu, ir naudys problemys, vīnu komandej sīva, ūtrū otkon sīva ir pamatuse ar naatmoksuotim kreditim, par tū jam draud atjimt dzeivūkli. Jī obeji dūmoj, kur jimt naudu. Tai jī teik pi idejis par cigarešu kontrabandu. Tū izzynoj pīmynātuo meitine, kas nadaudz saisteita ar kriminaluom apryndom i pīduovoj jim sovu paleidzeibu. Serials dūmuots absurda komedejis žanrā. Tuo pagaidu nūsaukums ir “Latgalīšu kaļneni”, kū īsacejs Valentins Lukaševičs, atsasaucūt iz amerikaņu kaļnenim, kod dzeive vysu laiku īt augši i iz zemi. Tok nūsaukums, taipat kai daudzys cytys lītys, par pīmāru, sereju skaits (pagaidom paradzātys četrys) vēļ var maineitīs.
Cikom uzfilmāta nalela pilotsereja i publiskuots tuos treilers. Niu rodūšajai komandai juosaprūt, kū dareit tuoļuok. Kai soka Vadims i Arnis, variantu asūt cīši daudz. Vyssvareiguokais, saprūtams, ir finansialais vaicuojums. Tok pyrma suokt tū rysynuot, autorim pošim sev juoatbiļd iz vaicuojumu, kū jī grib, tod ari variešūt saprast, cik daudz leidzekļu tam vajadzeigs. Partū ari vēļ nateik publiski izruodāta poša pilotsereja. Jemūt vārā, ka tei uzfilmāta vīnys dīnys laikā, īspiejams, tū varātu sataiseit lobuoku. Vadims nūruoda, ka serialam, kab jis pīsaisteitu interesi, saprūtams, juobyut profesionalam, eipaši pastreipojūt tehniskū pusi – gaismys, skaņu, kostimus. “Mes, saprūtams, varim serialu nūfiļmēt par 1000 eiro, samoksuot vysim minimalu samoksu, tok bez profesionalys tehniskuos komandys tys nivīnu televizeju nainteresēs. Taidu serialu mes varātu vīneigi īlikt YouTube i kaids tū vys jau nūsavārtu.” Sovpus golvonūs akteru komanda jau asūt veiksmeigi nūkomplektāta. Tī ir Daugovpiļs teatra akteri Ritvars Gailums, Māris Korsiets i Zanda Mankopa. Jūs profesionaliti i pīredzi teatrī i kino Vadims izceļ kai seriala styprū pusi – tei ir komanda, ar kuru var radeit kvalitativu rezultatu. “Ari scenarejs mums ir cīnejams. Asmu tū paruodejs vairuokim cylvākim, kas nūsadorboj ar kino. Jī tū nūviertēja atzineigi, sokūt, ka nu tuo var saīt lobs rezultats,” stuosta režisors i nūruoda, ka jam ruodīs, ka kino vyssvaireiguokais asūt taišni scenarejs. Pilotserejis fiļmiešonai pīsaisteits ari operators Andrejs Kopilovs, ar kuru Vadims sasadorbuojs jau īprškš, tok dialogu autore ir Kristīne Veinšteina, kas ir na tik Daugovpiļs teatra aktrise, bet ari ar lelu pīredzi dorbā ar tekstim.
Arņam jau asūt pīredze ar sovu producātūs i “Latgolys Producentu grupys”, kas īsaisteita ari itymā projektā, veiduotūs dokumentalūs filmu “Latgalīši Sibirī” i “Latgalīši Pīterpilī” puordūšonu straumiešonys platformom, kur interese asūt bejuse taišni nu jūs pusis. Tok asūt gryuši prognozēt, cik varātu byut skateituoju. Jis pīkreit Vadimam, ka serialam juobyut profesionali uzjimtam, eipaši ari deļtuo, ka tys byutu pyrmais serials latgaliski. “Raudzeisim pīsaisteit maksimali daudz leidzekļu skaņai, gaismai, samoksai akterim i tt. Es i Vadimu jau tū dorom. Kur mes meklēsim? Tradicionali raksteisim projektus Vaļsts kulturkapitala fondam, vīns jau ir īsnāgts. Nūteikti snēgsim ari Latgolys kulturys programā. Meklejam pi privatpersonu, daži jau ir atsasaukuši, daži vēļ dūmoj,” uzskaita Arnis.


text:
Izruode “Klepernīku pogosta zvaigzne” ir Daugovpiļs teatra izsludynuotajā lugu konkursā uzvariejušuos Kristīnis Jokstis dorbs, kurū īstudiejs režisors Harijs Petrockis. Izruodē dzieržama grupys “Patrioti.LG” muzyka. Īstudiejums “Klepernīku pogosta zvaigzne” tuos autorei ir debeja dramaturgejis laukā, autore vysus izruodis tālus i nūtikšonys nūsavāruse tepat Latgolā, Preiļu apleicīnē.
NOMINANTI:
3.latgalistikys konference Greifsvaļdē (Vuocejā)
Bīdreibys “Latgaļu sāta” organizātuos Kūkļu dīnys
Kora “Kamēr…” 20 godu jubileja koncerts Varakļuonu KN i LNO ar Līgys Celmys vokali instrumentaluo skaņdorba “Jārsokys dereiba” atskaņuojumu
Latgolys muzykys festivals 2010 Leivuonā
Latgolys školuotuoju konfereņce Rēzeknē
LgSC Studentu nedeļa – dažaidi latgaliski pasuocīni nedelis garumā
Meilys dzīšmu i aiļu festivals “Upītes Uobeļduorzs”
Puosoku disks “Latgalīšu puosokys i puorsokys”


text:
Festivals “Upītes Uobeļduorzs” itūgod byus jau 20. reizi
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Sastdiņ, 18. septembrī, sovu 20. nūtikšonys reizi svieteis senejuokais vys vēļ nūteikūšais latgalīšu festivals – meilys aiļu i dzīšmu festivals “Upītes Uobeļduorzs”, kas ir vīna nu stabiluokūs i zynomuokūs rudiņa tradiceju Zīmeļlatgolā. Jubilejis festivalā Bolvu nūvoda Upītē eipaši taiseitā spīgeļu estradē sūpluok grupom “Dabasu Durovys”, “Unknown Artist”, folklorys kūpai “Upīte” i cytim, gostūs byus dzīduotuoja Katrīna Dimanta i dzīsminīks Goran Gora, informej festivala reikuotuojs Andris Slišāns.
Meilys aiļu i dzīšmu festivala “Upītes Uobeļduorzs”, kas nūtiks 18. septembrī sešuos stuņdēs vokora eipaši taiseitā zalta spīgeļu estradē Bolvu nūvoda Upītē, suokums vaicojams 2002. godā, i tys ir vacuokais da ituo nūteikūšais latgalīšu festivals pasaulī. Pasuokuma idejis autors ir latgalīšu literats, nūvodpietnīks Ontons Slišāns, kurš sovulaik īsadūmuoja sataiseit sovpateigu Dzejis dīnom veļteitu festivalu, kab popularizēt i saglobuot latgalīšu volūdu. Itūšaļt festivala organiziešonu turpynoj Ontona dāls Andris Slišāns ar saimi, saglobojūt festivalu kai kasgadeju sasatikšonys reizi, kurā skaņ latgalīšu volūda.
Festivala reikuotuojs, namaterialuos kulturys montuojuma centra “Upīte” direktors Andris Slišāns, gaidūt jubilejis festivalu, atzeist: “Prīca, ka loba ideja, kas rodusēs jau pošā 21. godu symta suokumā ir dzeivuotspiejeiga i bez puortraukuma kotru rudini vuoc latgalīšu dzejis i muzykys augļus. Lapnums, ka “Upītes Uobeļduorzs” 20 godus ir audzs i styprynovīs gorā, namaineigi palīkūt par vīneigū regularū, stabilū nūtikšonu, kur vīnuvīt puļcejās kai populari, tai tikū darbeibu suokuši muziki i dzejnīki, kuri sovus dorbus roda latgaliski.”
“Upītes Uobeļduorzs” kotru godu puļcej latgalīšu literatus i muziķus, īpazeistynojūt kai ar jaunim vuordim latgalīšu kulturā, tai aicynojūt latgalīšu muzyku i literaturu atkluot kotram interesentam. Itūgod festivala dalinīku pulkā ir i festivala veterani – grupys “Dabasu Durovys”, “Unknown Artist”, folklorys kūpa “Upīte”, tai festivalā dzierdātys apvīneibys i nu jauna daguojuši izpiļdeituoji – “Ginc un Es”, “Kei-Rei”, Santa Savicka-Drozdova, “Staiguļi”, “ГHoM”. Naiztryukstūša festivala daļa ir literarī lasejumi, kurūs itūgod varēs dzierdēt Ligijis Purinašys, Ilzis Spergys, Mārītis Slišānis, Evikys Muizniecis, Annelis Slišānis, kai ari Egitys Terēzis Jonānis, Dagnejis, Guntys Ločmelis i Meldys Gailānis literarūs dorbus. Festivala tradiceja ir ari kaids eipašais gosts – ite bejs i muzikis Renārs Kaupers, i aktrise Zane Jančevska, dzīsminīks Kārlis Kazāks, grupa “Inokentijs Mārpls”, “Gain Fast” i cyti, nu itūreiz iz skotivis kuops ari dzīduotuoja Katrīna Dimanta i dzīsminīks Goran Gora, kuru izpiļdejumā skanēs ari kaida dzīsme latgaliski. Ituo gods festivala vadeituoja lūmu apsajiems piļdeit Latvejis Radejis 5 raidejuma “Pīci breinumi” vadeituojs i Rēzeknis Tautys teatra akters Juoņs Pampe.
Festivala beleti byus nūpārkami pyrma pasuokuma 18. septembrī, festivala suokums sešuos stuņdēs vokora. Beletu cena 5,00 €. “Upītes Uobeļduorza” reikuotuojs ir namaterialuos kulturas montuojuma centrs “Upīte”, bet festivala nūtikšonu podtur Vaļsts kulturkapitala fonds.


text:
Leivuonā atkluos gleznuotuoju apvīneibys V.I.V.A. izstuodi “Iemīlējušās Latgalē”
Latgolys muokslys i amatnīceibys centrā 7. oktobrī 14.00 nūtiks gleznuotuoju apvīneibys V.I.V.A. (Vēsma Ušpele, Ilze Griezāne, Vija Stupāne i Agra Ritiņa) kataloga prezentacejis pasuokums i izstuodis “Iemīlējušās Latgalē…” atkluošona, informej centra puorstuove Sanita Pinupe.
Gleznuotuoju apvīneiba “V.I.V.A.” atzeimoj sovu kūpā pastuoviešonys laiku ar kataloga izdūšonu i izstuodis atkluošonu. Katalogs radeits projekta rezultatā ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts Kulturkapitala fonda i A/S “Latvijas valsts meži” finansialu atbolstu.
Izstuode “Iemīlējušās Latgalē…” ir stuosts par talanteigom i dzeivi mīlūšom Latgolys gleznuotuojom – Vēsmu Ušpeli, Ilzi Griezāni, Viju Stupāni, Agru Ritiņu, kuruos sasateik ik pa laikam, kab byutu kūpā, gleznuotu, daleitūs dzeivis stuostūs, boguotynuotūs cyta nu cytys i radeitu. Kotra nu muokslineicu īt nu sovys vītys Latgolā – Vēsma nu Maltys, Ilze nu Leivuona, Vija nu Aglyunys, bet Agra nu Rēzeknis. Kūpā tuos aptver vysu Latgolu. Kūpā veidoj izstuodis, kūpā pīsadola plenerūs. Vaira kai 10 godu laikā ir apbraukuotys vysaiduokys vītys, izdzeivuota rodūša kūpā byušona Latgolā, Kūrzemē, Vydzemē i Zemgalē, kotru reizi īsavuicūt koč kū jaunu i vysur viestejūt stuostu par Latgolu. Kūpeigūs izstuožu skaits jau puorsnādz divejus desmitus i dorbi ir bejuši apsaverami Latvejā, Lītovā i Vuocejā. Regulari gleznuotuoju dorbus var apsavērt Latgolys muokslinīku rudiņa izstuodēs Latgolys Kulturviesturis muzejā, Latgolys regiona muokslinīku izstuodēs Marka Rotko muokslys centrā i Jezupa Pīguožņa (1934–2014) bolvys Latvejis ainovu gleznīceibā dorbu izstuodēs.
Izstuode byus apsaverama da 9. novembra.


text:
Cylvāks muokslā
30. augustā Latgolys Kulturviesturis muzejā beja īspieja apsavērt izstuodi „Cylvāks”, kas tyka atkluota multimedeju festivala „Žavoronaks – 2013” ītvorūs. Izstuodē varēja apsavērt vītejūs muokslinīku dorbus, kai ari itymā dīnā radeituos plenera gleznys.
„Es poša vairuok cylvākus gleznoju i grafikā taisu, i partū maņ cylvāks ruodīs interesantuoks par vysu puorejū,” stuosta Līga Grāvele, vīna nu izstoudis dorbu autorem, pībylstūt, ka cylvāks ir radeiba, kuru ir „interesantuok attāluot muokslā”.
Izstuode, kurā tyka attāluots cylvāks dažaiduos dzeives situacejuos, sajēme atzineibu apmaklātuoju vydū.
„Maņ cīši patyka izstuode, partū ka tei ir rata īspieja – Rēzeknē apsavērt tik daudz jaunu muokslinīku dorbus. Prīcej tys, ka riezeknīši ir jaunuos paaudzes muokslinīki, i jī ir cīši dažaidi gon piec sagatavuoteibys, gon piec dūmuošonys, gon ari piec izpiļdejuma. Piec dorbim var redzēt, ka kotrs ir lela personeiba,” tai par pasuokumu saceja apmaklātuoja Evija.
Piec oficialuos izstuodis atkluošonys dalis nūtyka akustiskuos muzykys koncerts, kurā izastuoja gon riezeknīši, gon gosti nu cytom Latvejis molom, izpyldūt pašsacarātys dzīsmis i kaverversejis.
Piec tam pasuokums turpynuojuos drupeit intimuokā gaisūtnē salonā „Lāde”, kur dalinīki tyka gasteiti ar blīnim i čaju i aicynuoti pīsadaleit rodūšajuos darbneicuos i cytuos socialuos aktivitatēs.
„Maņ patyka, ka cylvāka byuteiba kotrā gleznā beja atainuota cytaiži. Maņ ruodīs, pasuokums beja lobs, bet beja par moz tautys. Tys varātu byut partū, ka tys ir underground pasuokums, par kuru zynuoja nūteikts skaits cylvāku, bet tys nanūzeimoj, ka jis beja mozuok kvalitativs. Prīca, ka jaunīši var dabuot pīredzi i paruodeit sovys prasmis ari cytim,” festivala nūrisi viertej dalineica Anna, kas pasuokumu apmeklēja jau trešū reizi.
Juoatguodynoj, ka bīdreibys „Artistence” reikuotais multimedeju festivals ar nalelim puortraukumim nūteik jau nu 2006. goda i pīduovoj baudeit dažaidus muokslys veidus.
Andris Uškāns, kas ir vīns nu „Žavoronaks – 2013” organizātuojim, atzeist, ka itūs godu laikā pasuokuma formats ir cīši mainejīs.
„Suokuos tys vyss beja dūmuots kai nalels dumpis, kod es nūliemu dzievuot Rēzeknē, i drupeit saguoja sasasaisteit ar vītejim muokslinīkim. Rēzeknē eisti nabeja taida pasuokuma, kas byutu koč kaidā veidā interesants natradicionali dūmojūšim cylvākim. Tod mes izdūmuojom nūorganizēt nalelu pasuokumu, kas apkūpuoja gon muokslinīkus, gon muziķus,” jis pabeidz sovu sokomū, pībylstūt, ka itaida veida pasuokums ir lobs veids, kai īsaisteit jaunus cylvākus rodūšā darbeibā i turpynuot šū atteisteibu, dolūtīs radeitajā ar cytim.
Pasuokumu apmeklēja i par tū pīraksteja Inese Čiževska
Kartenis: I. Čiževska


text:
Ar Jersikys vuordu saistuos myusu seņuokī rokstu pīminekli. Jersikys vaļdinīku i juo piļsātu Livonejis hronikā aproksta Indrikis, kuru pošu daudzi skaita par latgali. Rumjanceva bibliotekā globojās Jersikys evangelejs, kuru sarakstejs kaids izgleituots jersikīts. Jersika kužynuojuse daudzu latgalīšu literatu – Francis Kemps, Marta Skuja, Osvalds Kravaļs, Elita Cimare i c. – rodūšū pruotu1. Vyss skaidrs – te i myusu diženums, te i myusu tragedeja, te i cereiba iz atdzimšonu!
Vysvolža laiki. 8.–12. godu symtus skaita par senejūs latgaļu leluokuo uzplaukuma godim. A par varonuokū i nūzeimeiguokū senejūs latgaļu vaļstiskū veidojumu skaita Jersiku. Juos vaļdinīku Vysvoldi (Vissewalde) Indriķa hronikā (saraksteita latiņu volūdā) apzeimej ar rex, tys ir – karaļs!
Vysvolda sīva beja lītaunīku kunigaiša Daugerūta meita. Elita Cimare sovā latvyski/latgaliskajā mitologiskajā romanā „Jersikas derība” roksta: „Daugerūts izjāja Visuvaldim pretī un taujāja Visuvalža tēva gribas. Visuvaldis teica savu tēvu mirušu. Daugerūts klusēja, Visuvaldis klusēja. Ozola galā sāka krauklis ķērkt. Pie tā viņi arī palika, Daugerūts deva savu meitu Visuvaldim.”2
Drūši viņ Jersikā pyrma Vysvolda beja i cyti, možiņ pat pruoteiguoki, taisneiguoki i rūseiguoki vaļdinīki par jū, tikai viesturis olūtūs nikaidu ziņu par jim nav. Ir tikai par Vysvaldi!
Livonejis Indriķa hronikā apraksteits, kai Jersika tyka zaudāta (kai vacī latgalīši saceitu – īveikta). Gona paglupā veidā, kur lela vaine kreit i iz Vysvoldu.
„Tā kā Jersika allaž bijusi cilpa un it kā liels velns visiem, kas dzīvoja šajā Daugavas pusē, kristītajiem un nekristītajiem, un Jersikas valdnieks allaž cēla naidu un karus pret rīdziniekiem un arī nevēlējās ar tiem slēgt miera līgumus, bīskaps savu karaspēku virzīja pret šo pilsētu. Krievi, pa gabalu ieraudzījuši karaspēku tuvojamies, devās tam pie pilsētas vārtiem pretī, bet, kad vācieši viņiem ar ieročiem rokās uzbruka un vairākus nogalināja, nespēja aizstāvēties un metās bēgt. Vācieši, viņus vajādami, kopā ar viņiem iebruka pa vārtiem pilsētā.”3
“A var byut tys apraksteitais hronikā ir izdūmuojums?” – maņ ir cylvāki sacejuši. Var byut, tik pietnīkim, verūtīs iz itū kontekstā, ruodīs, ka apmāram tai, kai hronikā raksteits, ari beja.
Indrikis roksta, ka tik nagaideiti dreiži īkaruotajā Jersikā beja bazneicys (daudzskaitlī!), daudz purpura, sudobra, lūpu i vysa kuo cyta. Tys nūtyka 1209. godā, ar itū Jersikys izpūsteišonu ari suocēs juos nūrīts.
Jersikys piļskolns ir 18 m augsts, juo ploskonais vierss ir apmāram myuslaiku futbola laukuma lelumā.
Jersikys piļskolns beja ideala vīta, kab kontrolēt Daugovys upi! Tekne te mat gondreiž 90 gradu leņki, iz obejom pusem plyudums tuoli puorradzams. Te zamaškā garuo Pluoņu sola, varātu byut, ka tei leluo sola te beja i Vysvalža laikūs. Jersikys piļskolnam preteimā upis krostā ir Dygnuojis piļskolns. Nu taidi vuorti, da kurim dasabireit naīraudzeitam ci izšmaukt napamaneitam nu nikai nasaīs!
Pādejī Ulmaņa pādi Latgolā. 1940. goda juņa suokumā Ministru prezidents izbrauce garā, vairuoku dīnu vizitē. Beja školu izlaidumu laiks, partū i tamā vizitē jis beja daudzuos školuos.
Beja iz Pleņču kolna, Sunākstis bazneicā i kopūs, Leivuona torfa fabrikā i c. Beja pi Augškūrzemis partizanu pulka pīminekļa Asarē. Beja Krystpiļs ceglu fabrikā, Modyunis radiostacejā, pi Aivīkstis HES i c. Beja ari Gārsenis, Okneista i Dygnuojis školuos.
„Sava brauciena pirmās dienas vakarā Prezidents uzkāpa seno latgaļu Jersikas pilskalnā, kur XII gadusimteņa sākumā dzīvojis un valdījis karalis Visvaldis.”4 Kārlis Ulmanis apsavēre piļskolnu i pasarunova ar arheologim, kluotyn asūšī jū saleidzynova ar Vysvaldi, a kai duovonys Vadūņs dabova sudobra pluoksneiti ar Veronikys Strēlertis dzejis vuorsmom i senejū latgaļu masivū karaveira aprūci.
Tei beja pādejuo reize, kod Kārlis Ulmanis kai reals Latvejis Republikys vadeituojs beja Latgolā.
1940. goda Latgolys Dzīšmu svātki. Gon tod, gon niu nūzeimeibys/viereibys centrā ir 16. juņa lelkoncerts Stropu estradē. Gon svātku organizatori tai tū beja īplanavuojuši, gon ari tragiskī viesturis nūtykumi tū svātdīnis piecpušdīni šaltī padareja par vysys vaļsts viesturis rūbežškirtni.
Nūsaukums “Dzīšmu svātki” akcentej golvonū, bet reizē ari moldynoj – oficialuo pasuokumu programa beja daudz plošuoka i daudzveideiguoka (kino izruodis, rakstnīku cielīni, glaznu, tautystārpu, gruomotu, amatnīku dorbu izstuodis i c.). Ar kū tod suocēs Latgolys Dzīšmu svātku pasuokumu programa? Tam tok juobyun zeimeigam, starta pištoleta suovīņam leidzeigam pasuokumam!
1940. goda 9. junī tyka atkluota Jersikys i Dygnuojis piļskolnūs atrostūs arheologiskū prīškmatu izstuode Vaļsts viesturiskuo muzeja Daugovpiļs nūdaļā (Saulis īlā 5/7)!
Nu bejušuo iz tānejū, nu senejūs latgaļu pyrmskrystnešu dyžonuma i vaļdinīka Vysvolda leidz atkal saimnieki savā zemē i Vodūņa – taida beja logika. Plus vēļ 1939. godā nūtyka vierīneigi izrokumi Jersikys piļskolnā, tū vysu gari i smekeigi apraksteja prese. Pats Aleksandrs Čaks beja iz Jersiku/Dygnuoju aizbraucs, apsaviers i sarakstejs rokstu5!
Koč kū nu tūs arheologa Franča Baloža (1882–1947) paveiktūs Jersikys izrokumu i tān var redzēt Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzeja ekspozicejā!
Uļmana laikūs par golvonajim seņlatvīšu breivis i bruņuotys pretuošonuos simbolim palyka legendarī Namejs i Viestarts.
Ari Kārlis Ulmanis beja nu Zemgalis, par tū beja i taidi, kas jū saleidzynova ar itim mīsuos varonajim, gorā styprajim viersaišim. Dīzyn voi senlatgaļu vaļdinīkam Vysvoldam 20. g. s. 20.–30. godūs beja šansis tapt par kūpnacionalū varūni. Na jau vydzemnīki voi zemgalīši guoja tymlaikūs rakt gruovus iz Latgolu, ni ari Vysvolds beja pruota i drūsmis simbols! Dreižuok taids žālobains naveiksminīks – tai maņ piec nūvadeitys ekskursejis pa Jersikys piļskolnu pasaceja kaids diasporys jauneklis.
Dzeļža bazneica. Leluo asfaļta ceļa Daugovpiļs–Reiga molā ir pravoslavu bazneica.
Vuords bazneica da myusu ir atguojs nu Polockys pusis, gon jau ka pa lelū Daugovys upi.
Ap bazneicu tān kūka bolku žūgs, kas imitej piļskolnu nūcītynuojumus. Pi žūga vuortim moza ustabeņa, jai durovys vysod valī. Tī īškā ikona, a tai zamaškā smiļkšu gaļdeņš, kurā kotrys var īspraust sūpluok nūlyktuos voska svecis – i aizdadzynuot ar kaidu nūdūmu! Vuords svece pi myusim ari atguojs nu polockīšu.
Tei bazneica nu metala, jei cīši lels ratums.
Par itū dīvnomu ir daudz legendu. Ka tys ir Katrinys II voi Pītera I puorvītojomais dīvnoms. Ituos legendys nav patīseiba, juos naiztur kritiku. Bet skaiškys legendys, lai jau dzeivoj!
Itū dīvnomu var nūsaukt par ceļojūšu. Parosti ar bazneicom beja tai – kur tuos izbyuvēja, tī tuos i beja. Itū tānejū Jersikys dīvnomu izbyuvēja Odesā, kuģu byuvis ryupneicā. Tei bazneica nu suoku beja Krimā, stuovēja vīnā garnizonā. Guoja cylvāki i lyudzēs. 1866. godā itū bazneicu izjauce i puorvede iz Daugovpili. Pastateja kolnā, kur niu Borisa i Gleba katedrale. Ari Daugovpilī tei bazneica beja deļ vītejuo garnizona. Tū vītu sauc Jaunbyuve, tymā laikā cylvāki tī suoce apsamest. Ar laiku tymā dzeļža bazneiceņā vysi vairs navarēja satiļpt.
Tod te beja Vitebskys guberņa, Latgolys pareizticeigū vierseibnīks beja Polockys veiskups. Tys beja ap 1903.–1904. godu, kod jersikīši ar vītejū muižineicu Aleksejevu prīškgolā lyudze konsistoreju, lai izbyuvej Jersikā bazneicu. A tymā pat laikā Daugovpilī ir bazneica, kurā navar satiļpt vysi dīvlyudzieji! Teik pījemts lāmums Daugovpilī izbyuvēt Borisa i Gleba bazneicu, a tū vacū dzeļža bazneiceņu ar veiskupa svieteibu izjauce, puorvede i pastateja Jersikā.
Padūmu godūs dīvnoms beja sadauzeits, izlaupeits. Vyss vaļā! Īaudzs kūkūs. Saryusiejs. Metals tok ryusej! Nazkas čupeit palyka nu ikonostasa. Bet ikonys beja sagraizeitys. Tuos beja nu auduma. Tys līcynoj, kaida tymūs laikūs beja attīksme pret dīvnomim, pret svātumu6.
Niule bazneica ir atjaunuota. Apleik jai taids kai mežs, par tū šoferi, kuri mudri brauc pi rulim, itū bazneicu eisti i naīrauga.


text:
Saruna ar kinys “Piļsāta pi upis” golvonū akteri Dāvi Suharevski
Roksta autoris: Laura Melne i Vineta Vilcāne
Itūvosor vairuokuos Latgolys vītuos uzjēme Vīstura Kairiša kinu “Piļsāta pi upis”. Tuos golvonais akters ir divdesmit četrus godus vacais DĀVIS SUHAREVSKIS nu Gaigalovys. Dāvis ir dzeivisprīceigs i jautrys, jam pruots namiteigi nasās iz jūku, kas atsakluoj ari sarunā ar jū. Suokūtnieji iz vaicuojumu jis atsoka ar izdūmuotom situacejom, bet piec kūpeigys izasmīšonys izadūd tikt pi gūdeigom atbiļdem. Ruodīs, ka juo personeiba sapas ar kinys žanru – tragikomedeja.
Spieļkinys “Piļsāta pi upis” filmiešonu suoce itūgod februarī, bet akterus tai suoce meklēt jau īprīkš. Byut par akterim kinā aicynuoja sevkuru, vajadzēja vīņ pīsasaceit i dūtīs iz prūvem. Tai ari darejs Dāvis, suokūtnieji nūsyutejs video pīsacejumu, piečuok jū aicynuojuši iz prūvem, i tod jau bejs juobrauc filmētīs. Jaunais akters gon nabeja ceriejs, ka jū izavielēs golvonajai lūmai, gribiejs viņ nadaudz pasafilmēt kinā. Pirms filmiešonuos kinā Dāvim jau bejuse aktera pīredze, partū ka aktivi dorbuojīs improvizacejis teatrī “Ārprāts”.
Par sadarbeibu ar kinys režisoru Vīsturu Kairišu Dāvis soka: “Jis ir cīši praseigs. Līk maņ kai akteram daudz dūmuot par tū, kai justūs cyts cylvāks konkretā situacejā i kai maņ tū atspīgeļuot sovā tālā. Kinā ir cīši daudz nūtykumu, kuri myusu dīnuos ar parostu cylvāku nanūteik, pīmāram, Holokausts. Šausmys, kod cylvākus izdzan nu sātu, samat geto, tod vad nūsaut.” Tūpūšuos kinys nūtykumi nūsarysynoj paguojušuo godu symta 30. i 40. godūs, atkluojūt gon autoritaruo režima laiku Latvejā, gon Ūtruo pasauļa kara sarežgeitūs nūtykumus. Kinu uzjam piec Gunara Janovska romana “Pilsēta pie upes”, viņ par kinys volūdu izavālata latgalīšu.
Dāvja Suharevska atveiduotais tāls ir daiļkruosuotuojs Aņss, kura aizdavums pi dažaidu režimu ir puorkruosuot piļsātys šiļts. Nasaverūt iz tū, ka viesturiskais fons ir tragisks, kinā byušūt jaušams vīglums, jaunu cylvāku attīceibu jutekliskums i ari humors. Kinys golvonais tāls Aņss ar sovim it kai naivajim lāmumim pīdzeivoj eistu goreigu i eksistencialu ceļuojumu nu naveikla puiškina leidz nūbrīdušam veirīšam. Par Aņša tālu tuo atveiduotuojs soka: “Aņss ir lobs cylvāks. Muna kolege aktrise Agnese Cīrule ir sacejuse, ka Aņss ir vysgudruokais nu vysu kinys tālu. Es tam varātu pīkrist, jis ir tuolredzeigs i saprūt, kas ir labi i kas nav.”
Jaunais akters ir gondareits, ka bejuse īspieja struoduot kūpā ar profesionalim akterim – Agnesi Cīruli, Gundaru Āboliņu, Brigitu Cmuntovu nu Čehejis, kinā filmiejīs ari legendarais lītuvīšu akters Jozs Budraitis i c. Dāvis atzeist, ka kotra filmiešonuos dīna bejuse kai jauns izaicynuojums, bet vysgryušuok bejs īsavuiceit nu golvys tekstu vuociski, partū ka leidz filmiešonuos šaļtei nabejuse nikaida saskare ar vuocu volūdu.
“Piļsāta pi upis” byus vīna nu nadaudzūs Latvejā topušūs kinu, kurā varēs dzierdēt latgalīšu volūdu. Vaicojūt Dāvim, cik jam ir svareigi, ka kina byus latgaliski, jis atsoka: “Maņ tys reizē ir i nav svareigi. Ir svareigi, partū ka maņ pateik latgalīšu volūda i tei ir vīna nu munys dzeivis sastuovdaļu, prīcojūs, ka asu pīdzims Latgolā. Nu ūtrys pusis, latgalīšu vodūdu navajadzātu skaiteit par kinys atslāgu, tei nav atbiļde iz vysim naatbiļdātajim vaicuojumim. Iz kinu juosaver kūpumā, navajadzātu preparēt nivīnu atsevišķu sluoni. Kina byus skaista deļ vairuoku lītu, koč voi deļ aktrišu, myusim ir naaptverami šmukys aktrisis.”
Itūšaļt Dāvis studej kimeju i struodoj kosmetikys uzjāmumā “Madara Cosmetics”, bet atzeist, ka lobpruot sovu nuokūtni saisteitu ar aktera dorbu, ka viņ byutu taida īspieja. Kinys “Piļsāta pi upis” uzjimšona itūrudiņ turpynuosīs Kruoslovā i Rēzeknē, piec tam suoksīs montaža i īskaņuošona. Planavuots, ka kinu kinoteatrūs suoks izruodeit 2020. goda suokuos.
Publicitatis karteitis, autore Agnese Zeltiņa.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
28. janvarī 19.00 Babeitis Kulturizgleiteibys centra lelajā zalē, Piņkūs, nūtiks rakstneicys Ilzis Aizsilys gruomotys “Mīlas kastings” muzykaluo prezentaceja.
Par latgalisku nūskaņu pasaryupēs:
rakstneica Ilze Aizsila i improvizators Viesturs Vizulis;
muzykys grupa “Dabasu Durovys”;
videjuos paaudzis deju kolektivs “Dārta”.
Īīšona ar bezmoksys īīšonys kartem. Tuos byus daīmamys pasuokuma nūtikšonys vītā, suocūt nu 20. janvara. Vītu skaits īrūbežuots.
Autore stuosta, ka gruomota “Mīlas kastings” ir kai romantisks i dzeivisprīceigs ceļuojums iz Latgolu. Vosorys nūskaņa, kruošnys Latgolys dobys ainovys, Dagdys kulturvide, ilgys piec dzimtinis i mīlesteibys mekliejumi – tys vyss romana puslopuos.


text:
Augusts II Styprais
Augusts II Styprais (puoļu: August II Mocny; lītaunīku: Augustas II; pīdzims 1670 goda lopu m. 12.d - nūmyrs 1733 goda svacainis m. 1.d) — beja Puolejis-Lītovys Sadraudzebys valdnīks nu 1697 ļeidz 1706 i nu 1709 ļeidz 1733 godam. Jis tai že beja Saksonejis Eļektorata valdnīks nu 1697 ļeidz 1733 godam. Augusts tyka īsaukts por "Styprū" deļ juo ļeluo fiziskuo spāka. Jam patyka tū pīruodeit i jis varēje pourlaust zyrga pokovu ar rūkom.[1]
Nu dzymšonys luteraņs, Augusts II 1697 godā maineja ticeibu i kļuve por katuoli, lai kļiutu por Puolejis-Lītovys Sadraudzeibys valdnīku. Juo laikā Saksonejis golvysmīsts Driezdene kļuve por svareigu Europys muokslys centru. Jam pīderēje īvārojama muoksls kolekceja i jis lyka uzceļt vairuokys graznys piļs Driezdenī[2] i Varšovā.


text:
Grupai “Trešīs Ņutona lykums” videoklips dzīsmei ar Ontona Slišāna vuordim
Pasauļam jaunu videoklipu atruoda grupa “Trešīs Ņutona lykums” – sataiseita video verseja dzīsmei ar Ontona Slišāna vuordim “Pi raja vuortu”, viestej grupys publicātuo informaceja.
Tai kai dzīsmis “Pi raja vuortu” teksts jimts nu Ontona Slišāna, kuram itūgod svieteitu septeņdesmit godu jubileju, erotiskuos dzejis kruojuma “Salve Regina” – klipā grupa raudzejuse akceņtēt diveju cylvāku tīkšonūs vīnam da ūtra i saplyusšonu vīnā gareigā i emocionalā vasalumā. Dzīsmis muzykys autors ir Guntis Rasims.
Videoklipā fiļmiejušīs Daina Kudravska i Edijs Rancāns, sīnys zeimiejumu taisejuse Elīna Puncule, klipa režisore i operatore Viola Lapa, montažu taisejs Guntis Rasims. Klipa topšonys naradzamī lobī gareni – puorejuos grupys dalineicys Laura Kudravska, Sintija Augustova i Laura Viškere. “Trešīs Ņutona lykums” lelu paļdis par klipa topšonu soka veikala “DEPO” kruosu nūdalis darbinīkim par diskuseju i konsultaceju, Edija i Dainys saimem i Juoņam Kuzminskim par muokslys atbaļsteišonu – atļuovi zeimuot iz jūs eipašumim. Dzīsme “Pi raja vuortu” īraksteita “Bieržgaļa skaņu laboratorejā” (īrakstejs Guntis Rasims), dzīsmis mix i master – Nick Dawes, “La Source Studio”.
Grupa “Trešīs Ņutona lykums” sovu darbeibu suokuse 2013. goda 18. septembrī Rēzeknē. Grupā muzicej pīcys mārgys nu Rēzeknis nūvoda – Laura Viškere, Sintija Augustova, Viola Lapa, Daina Kudravska i Laura Kudravska, bet grupys nūsaukums nav truopejīs najauši – “Trešīs Ņutona lykums” ir “darbeibys i pretdarbeibys lykums”, kas cīši truopeigi paruoda taišni grupys sīviškeigū byuteibu. Ituo goda rudinī grupa nūsvieteja sovu pīcu godu jubileju, par sevi pasasmejūt, ka pīcu godu vacums bārna psihologejā ir “pļuopuošonys i jautuojumu izdūšonys periods”, teikūt puorbaudeiti rūbeži. Tys asūt normals atteisteibys pūsmys, kas gon prosa lelu vacuoku pacīteibu. Grupa tik par itū nūsmej: “Augom!”. “Trešīs Ņutona lykums” itūs godu laikā jau ir sakruojuse gona lelu pīredzi kai vysaidūs jaunūs grupu festivalūs i konkursūs, tai ari pīsadalejuse Latgolā svareigajuos nūtikšanuos – festivalā “Muzykys Skrytuļs”, festivalā “Upītes Uobeļduorzs”, kai ari “Latgalīšu volūdys naktī”, atzeimejūt Latgolys kongresa symtgadi pārn.
“Pi raja vuortu” ir catūrtais grupys videoklips – video versejis topušys ari dzīsmem “Muns/muna”, “Mozuo gūvs”, “Cuoleic” (DJ Guntix cover). Grupys jaunumim leidza dzeivuot var socialajā teiklā Facebook ite: facebook.com/tresis.nutona.lykums
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys Producentu Grupa”
Nav komentaru
Komentēt
Pādejī īroksti
-
18. decembrī aicynojam iz koncertu "Celīs, bruoļ!"
15. dec. 2021
-
Laikmeteiguos latgalīšu muzykys mini albums “Dīna bez gola”
15. dec. 2021
-
Jauns Youtube kanals latgaliski “Im a’mazed”
5. jan. 2021
-
Nūsaslēdzs raidejumu cyklys "Puormejis"
16. okt. 2020
-
Izguojs grupys "Dabasu Durovys" pīktais albums
15. okt. 2020
-
Jauns raidejums par latgalīšu kulturtelpys problemvaicuojumus
2. jūl. 2020
-
Kinys “Laiki. Cylvāki. Volūda” pyrmizruode škārsteiklā i LTV
20. apr. 2020


text:
“Žik!” – pyrmais televizejis raidejums deļ bārnu latgaliski
Roksta autors: portals lakuga.lv
Itūrudiņ saimis ar bārnim prīcynoj Latgolys regionaluos televizejis veiduotais raidejums “Žik!”. Tys ir pyrmais televizejis raidejums latgalīšu volūdā, par kura mierķauditoreju izvālāti bārni. Idejis autore i raidejuma vadeituoja AUSMA SPRUKTE pīzeist, ka raidejuma aizdavums ir mudynuot vacuokus vaira laika pavadeit ar sovim bārnim, īraudzeit jūs talantus i paleidzēt īmīlēt Latgolu i tuos vierteibys. Ausma ari cer, ka raidejums mudynuos vacuokus vaira ar sovim bārnim runuot latgaliski.
Žurnalisti Ausmu Sprukti veiduot raidejumu deļ saimu ar bārnim mudynuojuse na viņ profesionala interese paraudzeit koč kū jaunu, tok ari personeigi īmesli: “Latgolys regionaluo televizeja jau vairuokus godus veiksmeigi pīsadola NEPLP konkursā par raidejumu izveidi latgalīšu volūdā. Ituo goda konkursā lels uzsvors beja likts iz satura veiduošonu tīši jaunīšim i bārnim. Īprīkš beju dzierdiejuse medeju specialistu vīdūkļus, ka tīši pošim mozuokajim skateituojim nav cīši lels televizejis i radejis raidejumu pīduovuojums, nimoz narunojūt par raidejumim latgaliski. Tai roduos ideja, ka raidejums saimem ar bārnim byutu tys, kas itamā šaļtī ir cīši vysim vajadzeigs i varātu liktīs interesants. Ūtrom kuortom, munai muoseicai i muna drauga muosai ir kotrai pa treis bārnim. Gastejūt pi jūs saimem pamaneju, cik tys ir skaisti, ka bārni runoj latgaliski, i tod sasagribēja ari cytus aicynuot volūdu saglobuot i nūdūt nuokušajom paaudzem. Trešom kuortuom, teiri sovteigs īmesls. Tod, kod pošai byus bārni, es cīš grybātu, kab jim i ari cytim bārnim byutu stypra pošapziņa i jī meiļuotu sovu saimi, dzymtū vītu i latgalīšu volūdu.”
Vadeit Ausmai raidejumu paleidz Rēzeknis Vaļsts pūļu gimnazejis 3. klasis škoļneica Adriana Goroščaka. Struoduot ar bārnim i veiduot raidejumu deļ pošu mozuokūs nav vīnkuorši, pīzeist Ausma, tam ir ari sovi izaicynuojumi:
“Ar bārnim ir kai ar bitem, nikod nikū navar paredzēt! Ir dīzgon gryušai likt jim gaideit i eipaši nasakustēt i napļuopuot, cikom operatori sakuortoj kamerys i mikrofonus. Fiļmiešonu laikā sasaskuorem i ar sovvaļuošonūs i ar tū, ka bārni nikod namaloj, a vacuoki piec tam sorkst i buolej. Bet kūpumā tys ir vīns lels pīdzeivuojums i prīca! Bārni īvuica prīcuotīs par seikumim i mozom dzeivis laimeitem.”
Radūšajai komandai raidejums “Žik!” klivs kai bārns i jī aicynoj navērtēt tū puoruok bargi. “Veidojūt raidejumu, poši vuicamīs. Saprūtu, ka varbyut naasam tik kvalitativi ni satura, ni tehnikys ziņā, kai leluos televizejis. Bet, cik pošai līkās, tys na vīnmār ir švaki, asam tyvuoki tautai, sovim skateituojim, i zynom, kas teišom Latgolā aktuals i, kas varātu uzrunuot cylvākus. Piec pyrmuo raidejuma sajiemu zinis socialajūs teiklūs nu draugu, rodu, paziņu i ari svešinīku, ka ir forši! Tys uzmudrynuoja, īdvasmuoja i ļuove saprast, ka asam iz pareizuo ceļa. Cerim, ka nuokušgod izadūs finansiejumu rast turpynojumam – augsim i atsateisteisim,” soka saimem ar bārnim raidejuma veiduotuoja Ausma Sprukte.
Vyss radūšais process saguodojūt ari daudz pozitivu emoceju i asūt prīca redzēt, ka ir daudz bārnu, kas runoj latgaliski: “Ka vairs nav tai kai munā bierneibā, kod aizīmu cīmā pi draugim i jūs vacuoki ar sovim bārnim runoj latvyski, a ar mani latgaliski. Dīzgon absurda sitaceja.” Ausma eipaši izceļ Rēzeknis Vaļsts pūļu ģimnazejis školuotuoju Ingūnu Zeiļu. Jei izreiz piec pyrmuo raidejuma bejuse gotova Ausmu sapazeistynuot gondreiž ar desmit saimem, kas īsadarātu puorejūs raidejumūs. Vīna nu jūs byušūt radzama carutrtajā raidejumā par sportu, a ar puorejom Ausma cer skateituojus īpazeistynuot cytu godu.
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
“Laika leigučuos” pyrmajā raidejumā gastej Grebnevys rūbežkontrolis punktā
Roksta autors: Latgolys entuziastu grupa “Biļdis”
Pyrmajā raidejumā ar poetiskū nūsaukumu “Laika leigučuos” tuo veiduotuoji Latgolys entuziastu grupa “Biļdis” simboliski gastej vītā, kur suocās Latveja i Eiropa, – Vaļsts rūbežsardzis Ludzys puorvaļdis Grebnevys rūbežkontrolis punktā. Īsaverūt viesturiskajūs videomaterialūs nu LTS raidejuma “Olūti”, byus vareiba saleidzynuot, ci kūpš paguojušuo godu symta 90. godu ir kas mainejīs rūbežkontrolis punktā, tuo apleicīnē.
Rubrikā “Latgolai nūzeimeiga personeiba” ilggadejais sabīdryskais i kulturys darbinīks Pīters Keišs doluos sovuos atmiņuos par kulturys i sabīdriskū dzeivi, sovu darbeibu 90. godūs i īpazeistynuos ar dorbim, kuri padareiti napaseņ. Bet myusu dīnu aktualitašu sadaļā diskuseja par 2017. goda Latgolys kongresa symtgadē pījimtū rezoluceju, tuos tuoluokū politiskū vierzeibu.
Raidejums “Laika leigučuos” taps ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys mierkprogramys “Regionalūs i vītejūs medeju atbolsta programa” apakšprogramys “Atbolsts sabīdriski nūzeimeigys žurnalistikys radeišonai medejūs Latgolys planavuošonys regionā” atbolstu.
Karteitis: P. Keiša i “Biļdis” arhivs


text:
Latgolys kulturys darbinīki var pīsateikt apvuiceibom
Sagataveja: portals lakuga.lv
Nu 2021. goda 17. maja da 14. juņa Daugovpiļs piļsātys dūmis Kulturys puorvaļde organizej tīšsaistis apvuiceibu seminaru cyklu Latgolys kulturys īstuožu darbinīkim i rodūšūs industreju puorstuovim, viestej puorvaļdis publicātuo informaceja.
Seminaru cyklys “Komunikācija. Dizaina domāšana. Radošums. Sadarbība” paradzāts pīcūs apvuiceibu seminarūs, kurī byus pyrmūdīnem 17., 24., 31. majā i 7. i 14. junī desmit stuņdēs reita attuolynuoti ZOOM platformā. Tymūs profesionali i pīredziejuši specialisti stuosteis par taidom temom kai komunikaceja ar masu medejim, presis relizis, rodūšuos dūmuošonys prasmis i metodis, sabīdryskuos attīceibys socialajūs teiklūs i tūs efektiva izmontuošona, krizis komunikaceja, dizaina dūmuošonys metožu pīlītuošona, kulturys nūtikšonu komunikaceja, dorbs ar auditoreju i cytom temom.
Apvuiceibom pīsateikt aicynuoti Latgolys regiona kulturys centru, kulturizgleiteibys īstuožu, muzeju, biblioteku, rodūšūs industreju, kai ari navaļstiskūs i jaunīšu organizaceju puorstuovi. Pīsateikšona da 16. maja, aizpiļdūt pīsacejumi ITE. Vītu skaits īrūbežuots.
Dūma par itaida veida apvuiceibom rodusēs, jo itūgod nūteik dorbs pi Daugovpiļs piļsātys kulturys atteisteibys programys 2021.–2027. godam, kai ari tikū tyka gataveits pīsacejums Eiropys kulturys golvyspiļsātys konkursam, i asūt radzams, ka kulturys i rodūšuo sektora puorstuovim vajag styprynuot kapacitati i papyldynuot zynuošonys dažaiduos myusu dīnu aktualajuos sferuos. Leidza ar pyrmū itaidu seminaru cyklu Daugovpiļs Kulturys puorvaļde raudzeis īdybynuot jaunu tradiceju i regulari raudzeit sataiseit Daugovpiļs piļsātys i Latgolys regiona kulturys i rodūšuo sektora darbinīku apvuiceibys.
Ituo seminara nūtikšona teik eistynuota ar Latvejis vaļsts mežu i Vaļsts kulturkapitala fonda atbaļsteituos Latgolys kulturys programys 2021 paleigu.


text:
Latgalīši i gruomotu kruošona. Bibliofili i kolekcionari
Roksta autore: Ligija Purinaša
Skaita, ka nu 1920. leidz 1940. godam izdeve ap 650 gruomotu latgalīšu volūdā (videji goda laikā izguoja 32 voi 33 gruomotys). Vysjau tys ir cīši moz, saleidzynojūt ar 20 godu gruomotu ražu vysys Latvejis gruomatnīceibā, tūmār der atguoduot vacū lobū teicīni, ka mozs cineits guož lelu vazumu. Rokstu serejā atkluosim, kod i kai suocēs latgalīšu gruomotu kusteiba, kur dzeivuoja gruomotu puorraksteituoji i kas jī beja, kai ari īpazeistynuosim ar latgalīšu Juoni Miseņu.
Div latgalīšu gruomotu izstuodis. Gruomotu kusteiba. Aizlīgtuo literatura.
Gruomota jau nu seneju laiku skaiteita par veidu, kai latgalīts teik pi zineibu i lobuokys dzeivis. 20. g.s. 20. godi beja lobuokais periods latgalīšu raksteituo vuorda nūstyprynuošonai. Situaceja mainejuos piec 1934. goda 15. maja apvārsuma, kod tyka sauleitē calta viņ vīna – latvīšu literaruos volūdys – dominaņte. Ironiski, ka taišni latgalīšu gruomotu izstuodis īzeimej autoritarisma suokumu i beigys, bet politiskī īrūbežuojumi motivēja latgalīšus popularizēt i atteisteit latgalīšu gruomatnīceibu.
Pyrmuo i vierīneiguokuo latgalīšu gruomotu izstuode nūtyka 1935. goda 29.–31. majā Rēzeknis Tautys pilī (niu Rēzeknis kulturys noms) Latgolys atbreivuošonys svātku laikā. Izstuodis devize beja: “Klausitēs viesturis sūļūs!” Izstuodē pīsadaleja vaira kai 50 dalinīku nu Latgolys (Rēzekne, Daugovpiļs, Preili, Ludza), Jākubpiļs, Reigys. Jūs vydā beja ari Fraņcs Kemps (laikroksts “Austra”), pavysam vēļ jaunais Ontons Rupaiņs (lugys “Kod pyrmī gaili dzīduoja” manuskripts), latgalīšu ortografejis “tāvs” prof.Pīters Strods ar sovom gruomotom par latgalīšu rokstu volūdu. Vysvaira materialu deļ izstuodis nu sovu privatkolekceju beja sagataviejuši Meikuls Apeļs, Ontons Kuorklinīks, Eduards Kozlovskis, Valereja Seile, Stepons Seiļs i Bronislavs Spūļs.
Izstuodē beja vairuokys nūdalis: drukys aizlīguma rūkrokstu nūdaļa, viesturiskūs dokumentu nūdaļa, kurā eksponati atsaroda vitrinuos voi skapeišūs, kab pasorguotu jūs nu izgaisšonys, periodikys nūdaļa, folklorys i atmūdys literaturys styureiši, cyttautu literaturys par Latgolu nūdaļa, goreiguos rakstnīceibys nūdaļa, beja ari tipografejis “Dorbs i Zineiba” gruomotu tiergs ar 200 vysaidom gruomotom, latgalīšu žurnalu styureits i c.
Izstuode īgiva plašu rezonaņsi sabīdreibā, jo izstuodis organizatori jēme tolkā tam laikam īspaideigu marketinga akceju, izsyutūt informaceju gazetom, stuostūt par pasuokumu radejā, dolūt skrejlopys iz īlu i pa postu puorsyutūt organizacejom. 30. majā izstuodi apmeklēja ari vaļsts pyrmuos personys kai vodūņs Kārlis Ulmanis, generals Jānis Balodis, lobkluojeibys ministris Vladislavs Rubuļs i cyti vaļsts veiri.
1936.–1938. godā izstuodis organizatori struoduoja pi vysaidu dokumentu i latgalīšu izdavumu katalogu publiciešonys, kai ari lūluoja cereibu par Latgolys centraluo muzeja i latgalīšu centraluos bibliotekys izveidi. Stepons Seiļs raksteja, ka ir suokusēs kusteiba par latgalīšu gruomotu. Jam beja zynoma taisneiba, jo 1939.godā piec vairuoku mienešu saskaņuošonys ar vaļsts īstuodem suoce dorbuotīs Vladislava Luoča i Juoņa Cybuļska izdevnīceiba.
Ulmaņlaikūs aizlīgtūs gruomotu sarokstā (1939) beja īlykti dorbi, kas beja “kreisi” voi saisteiti ar komunistisku īvierzi, pīmāram, socialdemokratiskais laikroksts “Latgolas Dorbs”, bejušuo Saeimys deputata Konstantina Mežuļa saceriejums krīvu volūdā “Mirovaja ekonomika i politika”. Cenzurys rūka dasadyure ari Seimaņa Putāna dzejis kruojumim “Dīva apsavēršona” i “Tovā vōrdā”, par kurūs izsaceitajim antireligiskajom i it kai komunistiskajom puorlīceibom autors piečuok sēdēja ari cītumā.
1940. goda 12. junī Daugovpilī nūtyka vēļ vīna gruomotu izstuode, kas beja veļteita Latgolys rakstnīceibys viesturei. Tamā eksponēja vaira kai 150 autoru dorbus. Izstuodis reikuošonys komitejis prīšksādātuoja beja Valereja Seile, i izstuodāti beja Latvejis naatkareibys (1918–1940) perioda izdavumi, drukys aizlīguma dorbi, goreiguo literatura, kai ari Latgolys atmūdys darbinīku veiduotī izdavumi nu Latgolys Centraluo muzeja kruojuma.
Padūmu pyrmuos okupacejis laikā (1941) aizlīdze daudzejis latgalīšu gruomotys, pīmāram, Meikula Apeļa apceriejumu par latgalīšu literaturu, Pītera Apšinīka goreigū literaturu, Mikeļa Bukša apceriejumu par Nikodemu Rancānu, vysus Ādolfa Ersa dorbus, Jura Kārklis MIC (Marianu kongregacejis tāvs) sastuodeituos lyugšonu gruomotys “Teicit Kungu!”, Naaizmierstulis daildorbus, Konstantina Plencinīka “Sādžu ļaudis”, Fraņča Kempa “Latgales likteņi”, Antonija Springoviča saceriejumus, vairuokus Alberta Sprūdža daildorbus, prof.Pītera Stroda religiskūs rokstus, Ontona Svarāna aba Alfreda Gobys rokstus par Latgolu.
Sovutīs Nacistiskuos Vuocejis okupacejis laikā aizlīdze viņ Jura Pabierža dorbus. Itymā laikā izplaukumu pīdzeivuoja Vladislava Luoča vadeituo izdevnīceiba Daugovpilī. 1943.–1944. godā izdevnīceiba varēja sevi piļneigi atpeļneit – beja nūdrabynuoti 32 darbinīki, attaiseiti vairuoki veikali. Peļņu izlītuoja autoru honorarim i izdevnīceibys darbinīku olgom. Tei beja vīna nu ratajom šaļtim, kod latgalīšu gruomatnīceiba beja finansiali naatkareiga i varēja poša sevi nūdrūšynuot ar leidzeklim. Dīvamžāļ latgalīšu gruomatnīceibys zīdu laiks beja eiss, – tyvojūtīs padūmu karaspākam, izdeviejs Vladislavs Luocs emigrēja iz Vuoceju. I tys jau ir cyts stuosts.
Ruodīs, ka latgalīšim ar raksteitū vuordu vysod ir bejušys problemys. Tod, kod dreikst raksteit, nivīns tuo namuok, bet tod, kod muok i grib, – suocās vysaidi īrūbežuojumi. Voi otkon ir cyta bāda – kai raksteit, lai vysi saprostu i kū dareit, kab vysi izmontuotu vīnu ortografeju. Bet latgalīšu vydā vysod ir bejuši cylvāki, kam ituos lītys bejušys sekundarys, deļtam ka golvonuo vierteiba deļ jim beja i palyka gruomota.
Turpynuojums sekuos.


text:
Itūgod myusu darbeibu atbaļsteis VKKF
Vaļsts Kulturkapitala fonds “Latgolys Studentu centra” darbeibys atbolstam 2015. godā pīškeirs finasiejumu storpdisciplinarū projektu konkursā. Finansiejumu paradzāts izlītuot aktivitatem, kurys veicynuos Latgolys kulturvidis saglobuošonu, atteisteibu i populariziešonu, kai ari Latgolys jaunīšūs styprynuos lokalū identitati.
Itūšaļt LgSC ir vīna nu atpazeistamuokajom i aktivuokajom latgalīšu sabīdriskajom organizacejom, kurys eistynuotī projekti deveņu darbeibys godu laikā ir nūzeimeigi na tikai lokalā, nu ari nacionalā mārūgā.
Organizacejis darbeibys mierkis palics namaineigs – sekmēt jaunīšūs Eiropys pilsūneibys apsazynuošonu i veicynuot jaunīšu īsasaisteišonu Latgolys nūvoda kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibā, koordinēt ar tū saisteitu projektu izstruodi i eistynuošonu.
Projekta ītvorūs vysa goda garumā paradzāti jau par tradiceju klivuši pasuokumi, kai daleiba dažaidūs gruomotu svātkūs, rokstu volūdys nūdarbeibys, studentu nedele, uzsuokūt jaunū vuiceibu godu, kai ari da šam nabejuš pasuokumi.
Vineta Vilcāne (vineta@lgsc.lv)
Projekta “Atbalsts biedrībai “Latgolys Studentu centrs” latgaliešu kultūras popularizēšanai 2015. gadā” vadeituoja


text:
Golda kluošonys tradicejis Latgolā
Roksta autors: Sandra Ūdre, foto Māris Justs, žurnals “A12”
Saimis ādamais golds sātā ir svāta līta. Daudzos volūduos golds nūzeimoj Dīva plaukstu, kū Dīvs ar sovom duovonom pastīp cylvākam. Golds par praktisku mebeli atsateistejs nu oltora golda, partū jam navajadzātu pagaisynuot svātys vītys nūzeimi. Senejam cylvākam kotra iesšonys reize beja rytuala pasateikšona Augstuokajam i tuoļuokuos svieteibys izalyugšona. Kristīši pyrma iesšonys pateiceibā puormat krystu i nūskaita lyugšonu. Vysys saimis kūpā saīšona pi golda jau ir svieteiba.
Suoļs i maize – golda kluošonys pamatlykums
Feimaņu gūdu saimineica Olga Gruzda izstuosta golda kluošonys patīseibys: “Vysod, kod kluojam goldu, voi tuos kuozys, voi bēris, pyrmū vysod izlīkam suoli i maizeiti, lai byutu svieteiba. Tod viņ līkam škeivus i vysu puorejū. Vīns izgrīžamais škeivs īt iz desmit divpadsmit cylvāku. Ka 120 cylvāku, juoriekinoj desmit vīnpadsmit škeivi nu kotra iedīņa.
Gūda vīta pi golda ir tei, kas, īīmūt pa durovom, ir taišni preteimā. Tī kuozuos sādynoj jaunū puori, bērēs tei ir nabašnīka vīta, cytūs gūdūs – saiminīka vīta. Jaunuo puora vītā pi sīnys dalīk tautyskū deči, pi tuo dalīk laimis pokovu voi atsliedzeņu.“
Agruok nabeja taidys vysaideibys iz golda kai myusu dīnuos. Blontu gūdu saimineica Ināra Sprudzāne nūsauc padūmu laika gūdu golda obligatūs iedīņus: “Vajadzēja, kab nūteikti iz golda byutu studiņs, galis salati, div veidu ruleti — vīns moltais, ūtrys līsais, začs, capta gūrna gaļa. Nu i vēļ kluot kaidi salati — varēja byut vinegrets ci svaigī. Nūteikti šuba ari.”
Gataveišona kuozu goldam
Laikūs, kod veikalā nikuo nabejs, vyss partū taiseits nu sova audzeituo i ar sovom rūkom. Kuozuos saimineica struodovuse pīcys dīnys, lykti četri goldi. Saimineicai bejs juobyun lītys kursā par jaunuokū iedīņu mūdi. Gūdu saimineica Antonina Gabrāne nu Pazlaukys Baļtinovys nūvodā izstuosta kuozu saimineicys parādu: “Pyrmuo dīna capumim, plātsmaizem. Smiļšu capumi ir poši vacuokī, nūsaturiejuši da myusu dīnu. Tod suoču piec receptem vysvysaidus capumus cept, šerbertus nu rīkstu i sguščonkys taiseju. Ari zefiru: ūlu boltonumus i syrupu, drupeit želantina saputoj, pluoksnēs atdzesej, tod sagrīž.
Agruok eipašs kuozu soldonais iedīņs bejs taids: litri soldonuo kriejuma sasyta ar 5 ūlu dzaltonumim, vanililis cukri, pusūtru paceņu želantina. Padeve ar dzierviņu keiseli. Ari musus (sulā savuoreita manna i sasysta) taiseja kai eipašus gūdu iedīņus. Jaunuokūs laikūs gūdim vaira taidu vīnkuoršu iedīņu nataiseja. Agruok pat rabarberu nazynova i naaudzēja. Piec kara i boltī mylti beja deficits.
Ūtruo dīna aizguoja galis iedīnim – ruletim. 100 cylvāku goldam vajadzēja kaut vīnu cyuku i pīna talanu. Vysu vajadzēja sastruoduot, nikuo nadreikstēja svīst zemē. Piec ruletu vuoriešonys pošu buļjonu var izmontuot tuoļuok: taukūs sacaptys moltuos galis bumbenis salīk mozūs trauceņūs, salej viersā buļjonu. Vyspuor agruok kuozom frikadeļu zupys voi vystys buļjonu vuoreja. Trešajā dīnā kuozu saimineica vuorej studini i taisa salatus. Iz reizis piec kara gon nikaidu salatu nataiseja, nabeja nu kuo. Tod pasaruodeja rosols (galis salati) – golvonī i kaidu laiku vīneigī. Salatu receptis ar krabim, ar kapceitu dasu i vēļ vysakū īsavede daudz vāluok.”
Goldi kai kuozuos
“Catūrtajā dīnā jau ir pošys kuozys. Pyrmais golds beja, kod atbrauce nu bazneicys (agruok), zaksa (padūmu laika apzeimuojums dzymtsarokstu birojam), ūtrais – mičuošonys golds. Kod apdzīdova, sovu kampetu piec kara nabeja, jēme nu golda capumus i svīde dzīduotuojom. Kod platači (tai itamā pusē sauc stuomačus – napraseitūs gostus) saguoja, varēja palikt tukšys capumu vāzis, vysu izgruobe. A saceja — saimineica moz pīcapuse. Saimineicu ari apdzīdova, pādejā laikā gon vys mozuok tū dareja.
Saimineica pīktajā, kuozu ūtramā, dīnā nu reita lyka kopeja goldu. Piec kara eistuo kopeja nabeja, dzēre cigoreņu. Tys bejs kasdīnys dzierīņs, daudzi jau Uļmana laikūs poši jūs audziejuši. Kopeja goldā vysvaira juobyun soldonumim.
Pādejais beja kuopustu golds. Golvonais iedīņs – sutynuoti kuopusti ar sardelem. Kod taidu nabeja, taiseiti ruļščiki ― poštaiseitys dasys. Ite bejs atkareigs nu saiminīka, ci jam beja cik daudz galis, kab vēļ pādejam goldam pītyktu. Ar itū paiesšonu kuozys beidzēs i gostim vajadzēja veikštīs da sātys.“
Roksts sagataveits sadarbeibā ar portalu lakuga.lv ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta leidzekļu projektā “Robežlīnijas”.


text:
Cik latgalisks pīduovuojums izgaršojams Sātys kafejneicu dīnuos Latgolā?
Roksta autors: portals lakuga.lv
“Mājas kafejnīcu dienās” nu juļa da oktobra vysā Latvejā aicynoj apmaklātuojus izbaudeit vītejū kulinarū pīduovuojumu, īpazeistūt ari jūs tradicejis i kulturu. Itamuos dīnuos gostus gaida gon asūšī ādynuošonys uzjāmumi, gon saimisteibys i vītejī īdzeivuotuoji, kurī kasdīnā ar tū nanūsadorboj, bet itamuos dīnuos attaisa sātys, kab cīnuotu gostus ar sova nūvoda ci saimis eipašajim iedīnim, viesteits lauku turisma asociacejis “Lauku ceļotājs” sātyslopā.
Dīnvydlatgolā 23.–24. julī
Sātys kafejneicu dīnuos Dīnvydlatgolā 23.–24. julī gostūs gaida 14 kafejneicys nu Kruoslovys i Augšdaugovys nūvoda i Daugovpiļs piļsātys. Elektroniski izškūrstūt daīmamū pīduovuojuma informaceju latvīšu literarajā volūdā, atrūnami četri latgalīšu iedīņu nūsaukumi, ka par taidim pīzeistam ari vacticeibnīku montuojumu. Kruoslovys nūvoda (bejušais Aglyunys nūvods) Škeļtovys pogostā “Mežvīnu dārza atbalsis” pīduovuos svātku gordumu pyškys – mīļu meiklis izstruoduojumus ar vyssaidom pošu taiseitom zaptem i svaigi laseitim zuoļu čajim. Kruoslovys nūvoda Kaplovys pogostā, kas jau puori Daugovai, “Klajumu ķēķī” liks goldā guļbešnīkus. Tok Augšdaugovys nūvoda Vyšku pogosta Špoģūs, atpyutys bāzē “Virogana”, varēs nūbaudeit zupu ar leidaku kļockom i sienim, a Daugovys kreisajā krostā, Kalkūnūs, kuru apleicīnē izcalts pyrmais Baļtejā lyugšonu noms, sātys kafejneica “Kalkūni-Sīpolu kalni” pīduovuos vacticeibnīku draņnikus ar seipulim. Sovutīs Dagda Kruoslovys nūvodā vylynj ar kafejneicys latgalisku nūsaukumu “Dagda gaida gostūs”.
Vydslatgolā 13.–14. augustā
Ar saukli latgaliski “Vasali āduši Latgolā” Sātys kafejneicu dīnuos Vydslatgolā 13.–14. augustā gostūs gaida 7 kafejneicys nu Ludzys, Preiļu i Rēzeknis nūvodu, īvodtekstā latvīšu literarajā lītuots latgalīšu vuords “gosts”. Pats latgaliskuokais i vīneigais latgaliskais pīduovuojums ir Sātys kafejneicai “Jašys krostā” Raiņa memorialajā muzejā “Juosmuiža” Preiļu nūvoda Aizkaļnē, te iedīņkartei ir latgaliskuo daļa: sātys torts “Juosmuiža”, žagareni, svaigpīna sīrs ar čymynim, uobuļu zapte, soltūs mātru čajs ar Juosmuižys madu, rulets “Soldonais grāks” (nu myusu var puorkopēt pareizi pīraksteitus). Ar latgalisku nūsaukumu ir ari soldunumu pītura “Cīlovys” Rēzeknis nūvoda Nagļu pogosta. Tik viņ.
Zīmeļlatgolā 28.–29. augustā
Informaceja par Sātys kafejneicu dīnom Zīmeļlatgolā, Bolvu nūvodā (Bolvi, Viļaka, Ruguoji, Baļtinova), 28.–29. augustā pagaidom vēļ nav daīmama, tok aiz laika var īplānuot itūs datumus Zīmeļlatgolys izgaršuošonai.
Vysu informaceju par Sātys kafejneicu dīnom i vajadzeigūs kontaktus meklejit ITE.
Itys ir pasuokums, kurā sevkurs pīsadola piec sovys iniciativys i tū, kas juosaprūt ar vuordu “vītejais”, napaskaidroj organizatoru instrukcejis. I, piec pīduovuojuma redzīs, ka lagaliskais nav nimoz cik gords…


text:
Muols – Latgolys zalts /LRT raidejums
Latgolā cauri godu symtim izvierpuotys pūdnīceibys tradicejis.
Ari LaKuGys skaiteituoju viereibai Latgolys Regionaluos televizejis (LRT), Lāsmys Zutis, Sergeja Čakāna i Mihaila Rižkova taiseitais raidejums par Latgolys pūdnīceibys tradiceju „Muols – Latgolys zalts”.
Latgolys Pūdnīku dīnys, Latgolys pūdnīceibys viesture, pūdnīku dorbs, Daugovpiļs muola muokslys centrs, keramikys nūdarbeibys školā, intervejuos i stuostūs – pūdnīks Evalds Vasilevskis, lītišķuos muokslys interešu kūpys „Staļģene” vadeituoja Rita Sidraba, pūdnīks Staņislavs Viļums, tielneica Māra Kalniņa, pūdneica Līga Mergina, pūdnīks Ontons Ušpeļs , Pūdnīku dīnu apmaklātuoji, tautys lītišķuos studejis „Latgale” vadeituoja Lilija Zeiļa, pūdnīks Juoņs Saikovskis, muokslineica – keramike Una Gura, pūdneica Jolanta Dundenīce, pūdnīks Valdis Dundenīks, Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys Keramikys nūdalis vadeituoja Anita Bernāne, Kulturizgleiteibys i namaterialuo montuojuma centra (KNMC) lītišķuos muokslys eksperte Linda Rubena i pūdnīks Vladislavs Vincevičs.
Kai soka Ontons Ušpeļs: „Kai myusim naapneik ēst malnū maizi, tai i tautys muoksla naapniks nikod, nikod!”
Muols – Latgolys zalts


text:
Rogovkā nūsvieteita Pīterdīna
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Rēzeknis nūvoda Nautrānu pogosta Rogovkā aizvadeitys tradicionaluos Pīterdīnys nūtikšonys: pīminis breids Desetnīku kopūs, kur paglobuots rogovkīts Pīters Jurciņš i pasuokums Nautrānu sporta hallē – kulturys nomā, informej pogosta puorstuove Inga Vigule. Taipat zynomi ari P. Jurciņam veļteituo literatu konkursa rezultati. Lobuokūs dorbus dreizumā varēs skaiteit ari portalā Lakuga.lv
Jau 18 godu Rogovkā svietej Pīterdīnu, kas veļteita dzejnīka i publicista Pītera Jurciņa pīmiņai. Itūgod dzejnīkam palyktu 90 godu. Desetnīku kopūs ar sirsneigom dzejis ryndom i breineigom dzīsmem Nautrānu vydsškolys školuotuoji Nellija Žogota, Irēna Rancāne i Ivars Rjabovskis gūdynuoja dzejnīka pīmiņu.
Pīterdīnys turpynuojumā Nautrānu sporta hallē – KN nūtyka koncerts, kurā pīsadaleja Sovvalnīks i veiru kors “Graidi” (dirigents Juoņs Mežinskis), kai ari Literatu konkursa laureatu apbolvuošona.
Tradicionali jau apreļa suokumā tyka izsludynuots literatu konkurss, veļteits P. Jurciņa pīminai, dalinīki varēja īsyuteit dorbus pīcuos kategorejuos: dzeja, proza, skečs voi vīncielīņs, bārnu literatura i latgaliskūs vierteibu paruodeišona sevkura dailliteraturys žanra dorbā. Konkursa moto itūgod beja Pītera Jurciņa vuordi “Var tymsā pakrist redzeigais, bet naredzeigais – gaismā puortapt”.
Konkursā pīsadaleja 13 autori ar 14 dorbim, kuri atbylda četrom nominacejom. Dorbi dramaturgejā dīvamžāl pādejūs godūs nateik īsnāgti. Viertiešonys komiseja aicynuoja iz prīšku raksteit skečus, taipat literaturu pusaudžim i jaunīšim. Konkursa viertiešonys komisejis sastuovā itūgod beja: Veronika Dundure – Latgalīšu volūdys, literaturys un kulturviesturis školuotuoju asociacejis (LVLKŠA) vadeituoja, Nautrānu vydsškolys latvīšu volūdys školuotuoja, Ilga Šuplinska – literaturzynuotneica, sabīdriskuo darbineica i politike, Anna Rancāne – dzejneica, žurnaliste, dramaturge. Viertiešonys komisejai konkursa dorbi tyka dūti ar kuortys numerim. Tik piec tuo, kod tī beja izviertieti i nūskaidruoti nominaceju laureati, tyka atkluoti autori.
Konkursa laureatim duovonys sagatavuoja Rēzeknis nūvoda Nautrānu pogosta puorvaļde, bet specbolvu bārnu literaturā – LVLKŠA. Nominacejā “Bārnu literatura” bolvu sajēme suokumškolys školuotuoja Aelita Andrejeva. Jai bolva ari nominacejā “Latgaliskuos vierteibys”. Nominacejā “Proza” – Rēzeknis Katuoļu vydsškolys 11. klasis škoļneica Klaudija Dembovska. Atzineibys nominacejā “Dzeja” sajēme Aulejis TN kulturys pasuokumu organizatore Ilze Vovka i Vydzemis Augstškolys studeņte Brigita Birkova. Specbolvu nu LVLKŠA par bārnu prozu latgalīšu volūdā sajēme Aelita Andrejeva par stuostu “Luoču zemneicu mads”. Veicynuošonas bolva tyka padūta ari Rykovys Jaunūs literatu kūpai “Dzejis garša” (školuotuoja Iveta Dimzule). Jī beja jaunuokī konkursa daleibnīki (9 leidz 16 godi).
Veiru kors “Graidi” beja sagatavuojs plašu koncertprogramu: latgalīšu autoru dzīsmis, tautys dzīsmis, Pītera Jurcina dzeju, kū skaiteja Oskars Lustiks. Kors i skateituoji sasadzīduoja Latgolai i Nautrānim tik cīši nūzeimeiguos dzīsmēs – “Skaidruo volūda” i “Vuolyudzeite”. Atsakluoja ari jaunys legendys – izaruod, ka dzīsme “Vuolyudzeite” ir veļteita na tik Rogovkai, kai pīrosts skaiteit, bet ari Jurciņa krystameitai, kurai asūt pavuorde Vuolyudze. Ari Sovvaļnīka i Mareka Gusāna repertuarā beja daudzi dzīšmu ar Pītera Jurciņa vuordim.
Pasuokumu finansiali atbaļsteja a/s “Latvijas Valsts meži” i Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programma.


text:
Latgalīts Krīvejis plašumūs
Pyrma nedelis jau trešū reizi LgSC Tonis birojā Reigā nūtyka stuostu serejis “Latgalīša pādi pasaulī” pasuocīņs i itymā reizē par sovim pādim Krīvejis plašumūs stuostieja Marita Papiņa i Valdemārs Stūris.
Byudams geologs piec izgleiteibys, Valdemārs īpazeistynuoja ar Latvejis geologu paleontologiskū ekspediceju Dīvydu Timanā – Krīvejis Eiropys zīmeļaustrumu daļā, kur Latvejis geologi veica paleontologiskūs izrokumus Ižmys upis lobajā krostā preteimā Sosnogorskas piļsātai. Klauseituojim itei beja īspieja na viņ drupeit vaira izzynuot par dzeivi itymā Krīvejis daļā, bet vēļ vaira giut sapratnis, kas tei taida paleontologeja par zvāru.
Maritys stuosts beja Krīvejis Sibira golu – Krasnojarskys nūvodu, Ačinskys i Bogotolys mīstim i apleicīni, kur jei devēs volūdnīku ekspedicejā ar mierki – nu breiva pruota iz Sibireju aizbraukušūs latgalīšu piecteču meklejumi, nu “pādu” stuosts nabeja tik daudzi zynuotnisks, cik vaira par tī dzeivojūšim ļaudim i ekspedicejis dalinīku sadzeivi i tuolū ceļu.
Bīdreibys 2008.- 2011. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs, i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu.


text:
Oficialuo pīcgode!
Piļneigi natycami, kai skrīņ laiks, bet 2. novembrī byus bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” oficialais pīcu godu jubilejs nu šaļts kod LgSC registrāta kai juridiska organizaceja. Itam nūtykumam par gūdu aicynom vysus bīdrus, atbaļsteituojus i aktivistus iz drupeit svineiguoku sasatikšonu kaidā nu piļsātom!
Daugovpilī 17:00 esi aicynuots iz svātku peirāgu, čaju i dzīsmem Daugovpiļs birojā Varšavys īlā 4-13. Leidza juojam kaids gastiņcs i ļusteigs pruots. Piečuok vysi kūpeigi varātu ļautīs leidza jušonys prīcai par hokeju pi kaida nu leluokim ekranim piļsātā. Vaira vaicuot Vita vita.briska@gmail.com
Reigā 19:00 sasatikšona folkklubā “Ala Pagrabs” (Smiļkts ūļneica 16, Vacreiga). Kūpeigi svātki, sarunys, atminis, jauni plani, kaida dzīsme i kaita , bet puori vysam sasatikšonuos prīca! Pyrma tam 18:00 dreikst īsarast iz čaja krušku Tonis birojā! Vaira vaicuot Edeitei edeite@inbox.lv
Rēzeknē 19:00 Egļu ūļneicā 4-32 raudzeisim sajaukt, sajust, sagaršuot- nūtykumu, cylvāku, emoceju kokteiļus. Runuosim, mineisim, lēksim i dzīduosim par LgSC, myusim pošim, i cytom zemom!
Vaira informacejis vaicuot – Dagnejai ci Ilzei, lgsc-rezekne@inbox.lv


text:
Kina “Janvāris”
1991. gods janvars. Piec školys beigšonys Jazis navar izlemt, kai dzeivuot tuoļuok. Draud īsaukšona Padūmu armejā, veidojās pyrmuos nūpītnuos attīceibys. 90. godu suoku bohema, paaudzis protests. Latvejā tikom turpynojās ceiņa par vaļsts naatkareibu, padūmu milicejis specialūs uzdavumu vīneibys OMON draud apstuodynuot baltīšu breiveibys ceiņu, Reigā suoc byuvēt barikadis. Kinys jaunī varūni ir tuoli nu koč kaidys politiskuos dzeivis, tok apstuokli jūs īraun nūtikšonu epicentrā i līk izdareit izvieli.
“Janvāris” ir viesturiska i autobiografiska ekskurseja barikažu laikā par jaunim kinematografistim, kuri teik īrauti Reigys 1991. gods janvara politiskajuos nūtikšonuos.
Režisors: Viesturs Kairišs
Akteri: Imants Strads, Sandis Runge, Baiba Broka, Artūrs Skrastiņš, Lauris Dzelzītis, Kārlis Arnolds Avots, Alise Dzene, Kaspars Dumburs, Juhans Ulfsaks, Alekss Kazanavičs


text:
Par abādom, veprim i cyukom
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Cyuka ir dajiukts lūpeņš Latgolys satā. Gryuši atrast cytu Rītumu i Austrumu kulturuos tik pretruneigi vārtātu dzeivinīku. Cyuka ir senejs Eiropys ritualais dzeivnīks, bet poša kaušona i abādys – arhaisks, jau jāgys ziņā aizmiersts rituals, taipat kai cyuku patrona Teņa dīnys svieteišona 17. janvarī.
Abādu rituals
Sevkurai mednīku ciļtei, leidzeigi kai zemkūpim ražys nūdrūsynuošonai, beja regulars apādamuo dzeivnīka nūnuoviešonys rituals, kū dareja, kab nūdrūsynuotu tuoluokū veiksmi medeibuos. Iz tū saguoja vysi. Ticēja kaunamuo lūpa piecnuovis dzeivei. Paglobojūt dvēseli ar gūdu, pasaļuove, ka nūkautais atleidzynuos rituala veiciejim ar vysys sugys lobvieleibu. Interesanti, bet par ticeibu cyukys piecnuovis dzeivei līcynoj ari tautysdzīšmu teksti: Ej, cyuceņ, tu pi Dīva,/ Runoj gudri nūguojuse;/ Kaida beja labeibeņa,/ Taid’ es tevi nūboruoju.
Nivīna cyta lūpa nūkaušona, pat ka nūkauts gostu goldam, nav taids nūtykums kai abādys – cyuku bēris. Volūdnīki ituo vuorda izceļsmi saista ar apbest ‘paglobuot’. Cauri laikim medejumu nūmainejuse sātys cyuka, aizamiersuse ritualūs darbeibu nūzeime, bet vuords abādys saglobuojs arhaiskuos idejis byuteibu.
Vepris – veirīteibys i drūssirdeibys īmīsuojums
Eiropys kulturā taišni meža vepris simboliski asociejās ar pozitivū – spāku, kaujis drūsmi, veiriškū seksualitati, ari pyrmatneigu mežūneigumu. Etimologejis vuordineicys atkluoj, ka latvīšu kuilis (latgalīšu keiļs) ir saleidzynūši jauns darynuojums, izplateits viņ boltu volūduos, tok latgaliskajuos izlūksnēs saglobuotais vepris ir atrūnams daudzuos indoeiropīšu volūduos, ari senejūs slavu i latiņu (ar nūzeimi ‘ieršku kryums, sovvalis ierškim aizaudzs kops’, asociativuo leidzeiba ar zvāru acimradzama) volūdā, senejūs indīšu volūdā ituos saknis darbeibys vuords nūzeimoj ‘izšļuokt spermu’.
Koč ari myusu dīnuos ar vepri vaira saprūt izkastreitu cyuku tieveņu, tok nav zaudiejs asociacejis ar veirīteibys mežuoneigokajom izpausmem. Tautysdzīsmēs atrūnam keili/vepri i kai universalu veiriškuos seksualitatis īmīsuojumu (Es to daudzi nabādovu,/ Ka man’ puiši naprecēja;/ Dzeišu cyukys teirumā,/ Lai lāc keileits mugurā), i jauna veirīša apsauku (Tu, tautīt, vepra znūts, Nanycyn’ mun’ muoseņu). Par spūdruokū veirīša seksualitatis susātiva aspektu interpretaceju ar vepra tālu Latvejis kulturā juopīzeist spēlfilma “Fotogrāfija ar sievieti un mežakuili“ (1987). Filmys tārpu muokslineica ir Večella Varslavāne, izcyluokuo Latgolys gleznuotuoja Franciska Varslavāna meita, tok Alvis Hermanis par sovu pyrmū kinolūmu itamā kinā sajēme “Lielo Kristapu” kai lobuokais akters.
Daudzi Eiropys tautu poguoniskūs mitu brīsmūni leidzynojās meža vepram, mežūneigs ituos sugys tieveņš ir dīvu pavadūņs ci juo mistiskys puorsameišonys veidūls. Plašuok zynoms senejūs greku mitūs varātu byut Herakla varūņdorbs, dabojūt Erimanta mežavepri, ci Artemidys izreideitais mežavepris Kalidonai, bet skandinavu miti viestej par dīvu Freiru, kas juojs iz zalta spaitu keiļa Gullinbursti.
Ari realys mežavepra medeibys teik pīzeitys par beistamom. Ar bultu ci škāpu īvainuots, aizsauts, trūkšņa sasyrdynuots vepris nabāg, a skrīn viersā mednīkam. Itaidu trofeju dabojušais pamatuoti sevi var pīzeit par varūni, partū ka īveics ceineņā iz dzeiveibu i nuovi. Eipaši lapnys medeibu mīlastis Eiropā reikuoja bruņnīceibys laikūs. Ar keiļa cepeti mīluojuos vysi medeibu daleibnīki i gosti, bet pauti tyka golvonajam zvāra nūnuovātuojam, kab puorjimtu vepra drūsmi i spāku.
Mežavepri Eiropā apbreinuoja, juo golvys attālu lyka pi karaveiru bruņucapuris, vepris izaplateja aristokratu dzymtu i piļsātu gierbūņūs, eipaši Vuocejā, karavadūni lepojās ar Vepra īsauku. Latvejā apstyprynuots Kandovys nūvoda gierbūņs ar malnu mežavepri, Ludzys mednīku klubu sauc “Vepris“, par Veprim sauc dzerauni Vuorkovys nūvodā, reiz kaidu bierneibys draugu spontani izveiduotu futbola komandu nūsaukuši par “Sirdeigajim veprim”. Ar vepra vuordu Latgolā ari myusu dīnuos veirīši lapnojās.
Cyuka – ļaunuo olūts
Ar cyuku kai sīviškuo dzymuma puorstuovi senejā kulturā saistuos pyrmmuotis tāls, tok jaunuokajūs laikūs juos uztverē dominej nu Austrumu religejom puorjimtuo izteikti nagativuo attīksme. Žeidim i musulmanim stingri aizlīgts ēst cyukys gaļu. Cyuku ganeišona žeidu apziņā ir pats pazamojūšuokais dorbs, i cylvākam, kas tū dora, zamuok vaira nav, kur krist, tys nav saleidzynojams ar myusu cyuku ganeņa tālu folklorā i literaturā. Musulmani cyukai nadreikst pat dasadūrt. Ari budismā attīksme pret cyuku nav lobuoka.
Vacuos Dereibys Levitu (3. Moizeša), Jesajis i Sokomvuordu (Zalamana pavuiceibys) gruomotuos tys pasaceits taisnai: Vysi, kas svietejās i ceistuos dīvāklu duorzūs vysaiduos vītuos, cyts par cytu dedzeiguoki, kas ād cyukys gaļu, vysaidu nagaņteibu i pelis, tī vysi kūpā propuļs!“ soka Tys Kungs (Js 66: 17). Jaunuos Dereibys Kristus leidzeiba par cyukom i pērlem Nasvīdit sovys pērlis cyukom prīškā, ka juos ar sovom kuojom juos nasameida (Mt 7: 6) palykuse par popularu aforismu. Reizē ar kristīteibys izaplateišonu īsaguojs nateireļus, izvyrtuļus, reimys, muļkus, ļaundarus pīleidzynuot cyukom (bez dzymuma atškireibom). Latgalīšu literaturā tū aplīcynoj Fraņča Trasuna fabulys, pīmāram, “Mōkslinīks un cyuka”, “Vuškas un cyukas“, “Cyuka“.
Taišni Austrumūs cylvāki pyrmī pīradynuoja meža cyukys par muojlūpim i, dūmojams, pyrmī īpazyna na da gola termiski apstruoduotys cyukys galis izraiseitū trihinelozi. Korstais klimats nabeja pīmāruots cyukys galis globuošonai i veicynuoja cytu infekceju izaplateišonu. Aizlīgums i nycynuojums pret cyukom nav radīs tukšā vītā. Myusu iedīņkarti veidoj pamateigi termiski apstruoduotys galis iedīni, kai studiņs, — cikom gaļa atsadola nu kaula.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Grupai “Laiksne” izguojs sastais albums “Ko zinu gaidīt”, kurā ari četrys dzīsmis latgaliski
Roksta autors: portals lakuga.lv
Myusdīnu tautys muzykys grupa “Laiksne” klauseituojim pīduovoj sastū albumu “Ko zinu gaidīt”, kurā var dzierdēt ari četrys dzīsmis latgaliski. Grupa atkluoj, ka albumu auklejuse treis godus.
Grupa “Laiksne” izaveiduoja 90. godu suokumā Reigā, juos nūsaukums ir jimts nu Latgolys apvydvuorda “laiksne”, kas nūzeimoj iudiņsrūzi. Kolektiva repertuarā ir vairuokys tolku i kuozu dzīsmis, postfolklorys dzīsmis i Latgolys tradicionaluos sīvīšu dzīsmis.
Pārnejuo goda augustā grupa izlaide singlu “Dzīžu, dzīžu vīna pate”, kas niu ir īkļauts ari tuos jaunuokajā albumā “Ko zinu gaidīt” kūpā ar vēļ treis dzīsmem latgaliski – “Jaizalaide maņ sauleite”, “Zīdi, zīdi” i “Leigoj pologs”. Itys ir grupys sastais albums, bet divejis nu latgaliskūs dzīšmu īkļautys ari tikū izdūtajā Latvejis etniskuos muzykys izlasē “Native Music 16”. Vaira ITE.
Grupys dalineica Baiba Indrēvica par albumu stuosta tai: “Dūma par albumu roduos, kod “Laiksne” gaideja sovu 25 godu jubileju. Pamozam suocem koč kū “čubynuot”, bet, jamūt vārā tānejū situaceju, vyss īsavylka. Albuma dūma ir aizvest leidza nu kasdīnys sadzeivis caur dzīsmi i pozitivom emocejom. Mes pīdzymstam kur nu kurais, dzeivojom tai, kai Laimis muote tū ir nūlykuse, augam par lelim cylvākim ar vysim sovim nadorbim, bierneibys pīdzeivuojumim, izjiutom, īīmam jauneibā i meitys kuortā ar dorbim, kas jai dasaīt, tod mes asam preceibu vacumā, albumā ir ari dažys preceibu dzīsmis. “Laiksnis” pyrmsuokumūs grupā dorbuojuos Pēteris Ērglis, kurs tūlaik vuicejuos par dirigentu, bet jam interesēja tautys muzyka. Dažys nu itūs dzīšmu ir Pētera atrostys i montuojumā pamastys, lykom golvys kūpā, radejom aranžejumus i ituobreiža skaniejumu.”
Niu grupā nav nivīna latgalīšu izceļsmis dalinīka, tok Baiba soka, ka kotrā “Laiksnis” diskā ir pa dzīsmei latgaliski. “Itei puse ir mums tyva, Latgolā ir šmukys dzīsmis, eipaši kuozu dzīsmis. Lai atlaiž volūdys specialisti, mes asam vuicejušīs nu teicieju, nu īrokstu i lykuši itū volūdu kai puzleiti,” pīzeist Baiba.
Vaira par grupu “Laiksne” var skaiteit ITE.