text:
GAVĒŅA CATURTŌ SVĀTDĪNE
Kungs, myusu Dīvs! Tu esi lels, augsts un svāts – pōri mums un vysim cylvākim. Tovs lelums ir teiši tymā, ka Tu myus naaizmērsti, naatstōj vīnus un, nasaverūt uz vysom myusu vainem, myus napamet.
Tu esi mums dōvōjis sovu meilū Dālu Jezu Kristu, myusu Kungu, tai dūdams mums Sevi pošu un vysu, kas Tev pīdar. Mes Tev pasateicam, ka vysu sovu myužu un ari myužeibā dreikstam nōkt pi Tovas žēlesteibas golda.
Tagad mes nūlīkam Tovā prīškā vysu, kas myus nūspīž: myusu kļyudas, moldus un pōrkōpumus, myusu bādas, ryupes, ari myusu sasaceļšonu pret Tevi un saryugtynōjumu, kū sevī nasam. Te nu ir myusu sirdis un myužs, kū Tu pazeisti lobōk nakai mes poši. Vysu sevi īlīkam Tovōs uztycamajōs rūkōs, kuras esi mums pretim izstīpis myusu Pesteitōjā. Pījem myus, kaidi asam. Pīcel, myus, vōjūs, un padori myus, nabogus, bogōtus nu Tovas pōrpiļneibas. (Karls Barts)
Kristus gaisma.
Bīži vīn mes runojam: „Zyni, es beju kai okls…”, voi: „Kur beja munas acis?!”, voi „Man kai pleivurs nu acim nūkryta, i tagad radzu vysu cytaidōk. Satyku cylvāku, kurs man atvēre acis.”
Ticeibas lītōs ari nūteik leidzeigas lītas, un pat veļ lelōkas. Tys ir tod, kod Dīvs pīsaskar mums ar Sovu žālsirdeibu, un tys izmaina vysu myusu dzeivi. Cylvāki pēc tam breinojās: „Kas ar jū nūticis?!”
Taipat kai Evaņgelijā apraksteitais oklais, kurs atsazeist: „Es tycu, Kungs!”
Pasaklauseisim Annas Marijas līceibu:
„ …Vīnmār beju Dīvam uzticeiga, vīnmār paklauseiga, vīna nu tim 99 taisneigajim, kurim nav vajadzeiga atsagrīzšona… Sirds dziļumūs es apskaužu vysus atgrīztūs un ari grēcinīkus. Es beju nūgurusi nu sovas dīvbejeibas, nūguruse nu sova navaineiguma.
Kaidu dīnu, klausūtīs Evaņgeliju par 99 taisneigajim, saprotu, ka 99 taisneigī ir tys ļaužu puļceņš, kuri ir īticējuši sovam piļneigumam un navaineibai. Kai ari tī ir cylvāki, kuri pa eistam tic Dīvam. Tī ir tī, kuri poši, jemūt par paraugu svātūs, un pat pošu Jezu Kristu, gryb izmaineit sovu dzeivi… Bet, īsatārpuši sovas navaineibas bruņōs, jī naspēj mestīs Tāva rūkōs, jo patīseibā ļūti nu Jō beistās.
Un es beju teiši taids cylvāks. Es saprotu, ka atsagrīzūšais grēcinīks nimoz nav taids cylvāks, kurs ir pōrkōpis vysōs desmit bausleibōs nūteiktū. Tys ir parosts cylvāks, kurs bezpaleidzeigi stōv Dīva prīškā, atzeidams sovu vōjumu. Cylvāks, kurs zyna, ka jys var izdareit kotru grāku, bet, jo jys tū naizdora – tei ir skaista mīļojūšō Tāva dōvona.”
Jā! Šei sīvīte beja okli īticējuse sovai bezgrēceibai, un jutōs augstōka par cytim. Tōpēc taida kolpōšona Dīvam jai nasnēdze apmīrynōjumu.
„Jezus īraudzēja cylvāku, kurs nu dzimšonas beja naredzeigs…”
Oklums, redzes blokade, ocu gaišuma pazaudēšona… Kas tys ir?
Pīmāram, dusmes, atrībeiba…Nasavēlēšona pīdūt, nasavēlēšona izleigt ar cytim. Bet naīvārojam tū, ka Dīva prīškā pošim byus vajadzeiga pīdūšona un žālsirdeiba. Oklums…
Sajyusma par ūtru cylvāku, kaut ari jys ir pracāts. „Es jū mīļoju”- un vyss. Tys ir vīneigais arguments. Naleidz ni vacōku lyugumi, naleidz breidynōjumi… Oklums…
Dorbaholisms, pōrmēreiga atsadūšona dorbam, taidā veidā nūdorūt pōresteibu pats sovim bārnim, kuri grybātu parunōt ar sovu tāvu. Sīva saryugtynōta, jo beja grybējuse parunōt ar veiru par sovom problemom…
Myužeigō kūrnēšona, žālōšonōs par veiru, par bārnim. Un veirs aizbāg nu sātas īdzert ar draugim.
Aizaraušona ar sovu škītamū piļneigumu. Tys seviški draud goreigom personom, mūkim un mūkinem, prīsterim…
Golvonais goreigō okluma pamats ir egoisms, voi egocentrisms. Sirds trūnī ir nūvītōts navys Jezus, navys žālsirdeiba un īcīteiba pret cytu cylvāku vōjeibom, bet sovs poša „es”.
„Jys pagatavōja… dubļus un īzīde ar tim oklō acis”.
Par laimi redzi tūmār ir īspējams atgyut. Poši na reizi vīn sokam: „Zyni, beju kai okls, bet satyku cylvāku, kurs atvēre man acis.”
Šys „cylvāks” ir ari Jezus. Jezus dzeivoj myusu vydā, Jys pīsaskar mums ar Sovu žālsirdeibu, pīsaskar ar pacīteibu, un panōk tū, ka nu myusu acim nūkreit pleivurs. Vyslelōkais breinums ir īraudzēt, ka asmu grēcinīks, ka Dīva žālsirdeiba ir pōr mani.
Skaisti par tū runoj Jezus sv. Faustinai:
Žālsirdeigō Dīva saruna ar grēceigū dvēseli:
Jezus: Nasabeisti, grēceigō dvēsele, nu sova Pesteitōja. Es pyrmais tyvojūs tev, jo zynu, ka tu pati naesi spējeiga pasaceļt pi Manis. Nabēdz, bārns, nu sova Tāva…
Dvēsele: Man baist, voi Tu pīdūsi tik daudzūs munus grākus. Muni tryukumi izraisa manī satraukumu.
Jezus: Muna žālsirdeiba ir lelōka par tovom un vysa pasauļa napiļneibom… Pazamōtu sirdi Es nikod nanūraideišu… Tu izdareisi Man pateikamu dorbu, jo atdūsi Man vysas sovas bādas un napiļneibas…
Dvēsele: Kungs, Tu uzvarēji munu aizcītynōtū sirdi ar sovu labesteibu. Lyuk, ar paļōveibu un pazemeibu es nōku pi Tovas Žālsirdeibas Trūņa… (D 1485)
Taisneiba ir sv. Pōvulam, kurs roksta: „Kaidreiz jyus bejat tymsā, bet tagad jyus asot gaisma Kungā. Dzeivojit kai gaismas Bārni!”
Ocu gaismas atgyušonas sekas ir taidas, ka mes sōcam mīļōt sevi, mīļōt cytus, mīļōt Kungu Dīvu.
Lai nu myusu sirdim pēc īspējas bīžōk atskan vōrdi:
„Atver man acis, lai radzu es Jezu,
un asmu es tyvōk, un īmīlu Viņu.
Atver man ausis, lai varu es dzērdeit.
Atver man sirdi, lai sajyutu Tevi.”
Bezgrēceiguma sajyuta, sovas piļneibas sajyuta… Ir pateikami tū sajust, bet tys nav objektivs vērtejums, tei ir kļyuda… Šudin Jezus mums tū rōda, paleidz nu tō atsabreivōt un kai oklajam atgrīž vasalu redzi. Un tod par munu idealu kļyus Dīva gūds un kolpōšona cytim. Tōpēc sauksim sirds vīnkōršeibā: „Atver man acis, lai radzu es Jezu… Atver man ausis un īmōci klauseitīs. Atver man acis…” (Pr. Z. Vetžaks)
Oklō izdzīdynōšona.
Pret nasaprūtamajom vītom Jaunajā Dereibā var izaturēt divejaidi: voi nu, pamatojūtīs uz sovu pīredzi, uz sovom dūmom, uz sovu naspēju redzēt plašōk un dziļōk, nakai mes radzam, un saceit: „Tys navar byut, bet, jo tys ir, - Tu, Kungs, pīrōdi, un es īticēšu…” Bet var ari tōs apskateit, pamatojūtīs uz Dīva pīredzi, kura, kaut ari nīceiga, kotram nu mums ir, mes varam pījimt tū, kas ir preteji myusu sprīdumim, myusu pīredzei un myusu jyutom, un saceit: man ir pasarōdējis kaut kas daudz lelōks, nakai vyss, kū es asu sapratis, nakai vyss, kas man lykōs eists; tei ir parōdeiba deļ manis nu poša Dīva, un nu šō laika es tū uztveršu ar ticeibu, un agri voi vālu, nu šōs īkšejōs saisteibas ar Dīvu, es saprasšu, ka Dīvam beja taisneiba…
Vīna nu vysnasaprūtamōkajom vītom Jaunajā Dereibā – tys ir šōsdīnas Evaņgelija lasejuma īsōkums; na jau jautōjums, kuru uzstōdēja mōcekli: „Kas ir sagrākōjis, ka šys cylvāks pīdzyma tymsas apjimts?”, bet cyts jautōjums, kurs rūnās nu Kristus atbiļdes: nivīns nav sagrākōjis, nivīns nav vaineigs, tei nav atrībeiba, un pat na sekas, tys ir nūticis tōpēc, lai atsaklōtu Dīva gūdeiba…
Kur tod te ir Dīva gūdeiba? Voi teišam tymā, ka cylvāks ir nūdzeivōjis okls daudzus godus, izaudzis par veiru, byudams okls, un taidā veidā atstōts pabārna lūmā deļ tō, lai pōr jū nūtyktu breinums, lai cylvāki slaveitu Dīva spāku? Voi tod cylvāki navarēja šū Dīva gūdeibu slavynōt, īspējams, ar lelōku sapratni, jo jī īraudzeitu cylvāku, kurs apdōvynōts ar vysom cylvāka spēju bogōteibom?…
Un uz tū ari ir jōatbiļd divejaidi. Nā, cylvāki naslavynōtu Dīvu par tū, tū mes zynam nu personeigōs pīredzes, un nu cytu cylvāku pīredzes, kuri ir mums apkōrt. Cylvāki naslavej Dīvu par tū, ka jūs dzeivē vyss ir labi; cylvāki naslavynoj Dīvu par tū, ka dzeive ir tik apbreinojama – vyss apbreinojamais ir tikai „dabisks”: dabiski ir byut vasalam, dabiski ir byut aizsorgōtam, dabiski ir byut breivam – dabisks ir vyss, kas cylvākam snādz prīku. Un ļūti reti kaids prūt tū nūvērteit kai dōvonu, kai kaut kū taidu, kas na tikai nav nūpeļneits, bet kai taidu, kas ir namiteigas apbreinōšonas prīkšmats: Kai tys var byut?!… Cik tys ir apbreinojami!…
Bet ir veļ ari cyta atbiļde, kai man līkās, veļ nūzeimeigōka un svareigōka: Dīva gūdeiba te napasarōdēja tikai tymā, ka šis cylvāks palyka redzeigs ar mīsas acim: jys palyka redzeigs ar vysu sovu dvēseli. Jō acis atsavēre Dīva žēlesteibai, Dīva vysuvareneibai, jō sirds atsavēre tam, lai ar pateiceibu un ticeibu atbyldātu uz Dīva dōvonu – mīsas redzes atgyušonu. Te tod ari atmirdzēja Kunga slava – na taidā nūzeimē, ka cylvāki Kristu uzslavēja; Evaņgelijs mums stōsta, ka Jezu nūnōvēja kai grēcinīku par tū, ka Jys veice Sovus žālsirdeibas dorbus na tai, kai cylvāki tū gaidēja. Na jau taidā nūzeimē atmirdzēja Kunga slava, bet gon taidā, ka šō cylvāka dvēselē atmirdzēja myužeigō dzeive: sōka mirdzēt, speidēt, storōt tys, kas pīdar Pošam Dīvam, un kas īnōce pasaulē ar jaunu Dīva klōtbyutnes storōjumu.
Bīži vīn, bādu pōrjimti, radzūt šōszemes traģedijas, mes sovā dvēselē šaubejamēs, un naradzam, ka caur dažaidim apstōklim, caur dažaidim nūtykumim dzeivē cylvākā var īnōkt pīredze, jō sirdī var īnokt sasatikšonas ar Dīvu breinums, un ka tys ir kaut kas daudz lelōks un nūzeimeigōks, nakai tys, nu kō mes beistamēs.
Padūmōsim par tū, ka Dīva celi ir pareizi celi; Dīvs mums dūd daudz, bet Jys nikod naļaus mums aizīt būjā nu myusu labklōjeibas. Jo mes šajā labklōjeibā navaram atrast pateiceibu un myužeigū dzeivi, tod žālsirdeigais Dīvs naļaus mums aizīt būjā myusu labklōjeibā!
Lyuk, kaidi borgi vōrdi, kurus vīns nu Kristus sekōtōjim izsacēja pyrms daudzim godu simtinim, veļ pyrmū kristticeigū laikā: „Dīvs ir žālsirdeigs, Jys nikod naatstōs Tevi, cikom nasaberzs tovu sirdi un tovus kaulus…” Žālsirdeigs, jo, nasaverūt uz myusu aizcītynōteibu, cītsirdeibu un oklumu, myusu sirdīs ir jōīnōk apskaidrojūšajam breinumam. Un tai ka mes asam napīteikūši jyuteigi, lai sajust maigū Dīva žēlesteibas vāsmu, tei bīži vīn īnōk myusu dzeivē kai vātra. (Surožas metropolits Antonijs)
Kungs, pīdūd mums, grēcinīkim!
Ir pagōjušas jau trejs gavēņa nedeļas, un mes šajā laikā asam cantušīs apsastōt, apsadūmōt, īsaskateit sevī, it kai pēc garas maļdeišonōs atsagrīzt pi sovim pyrmsōkumim . Cylvāks var dzeivōt, nadūmojūt par dzeivi, tai, it kai jū nastu viļņi, upes straume. Un Lelais Gavēņs ir it kai pīstōtne: apsastōj, īsaskoti sovā sirdsapziņā, pōrskoti vysu, kas bejis. Deļ tō myusim ir dūts saprōts, lai mes varātu īsaskateit sovā sirdī, jo myusu jyutas na vīnmār mōca myus saprast, dūt atskaiti par sovu dzeivi. Veļ vairōk, myusu jyutas – tei ir tei vīta, kur rūnās vysi grāki. Lelōkō daļa nu grākim teik izdareita tōpēc, ka prōts un sirdsapziņa guļ, myusu apziņa guļ, un mes dzeivojam tai, kai zōle aug.
Šudin mes aicynojam sovu sirdsapziņu, sovu saprōtu nūsastōt Dīva vaiga prīškā. Tys na vīnmār ir vīgli – bet myusim ir Svātī Roksti, mes atveram tūs un sōcam laseit – nu poša īsōkuma, burtu pa burtam, vōrdu pa vōrdam, nu pošim īsōkumim, tai, it kai mes byutu tikkū goreigi pīdzymuši – un sōcam vysu nu sōkuma. Na par veļti Bazneicas tāvi sauc grāksyudzi un grāku pīdūšonu par ūtrom kristeibom. Pateišam, myus kaidreiz krystēja Bazneicas ticeibā, grāku pīdūšonai, lai mes byutu teiri Dīva prīškā. Bet myusu vaines dēļ daudz kas tymss otkon atsagrīze pi myusim. Kristeiba nav izdzāsta, bet it kai saduļķōta, un mes vairs naasam tī nūmozgōtī, kaidi bejam Kunga prīškā pyrmajā breidī pēc kristeibom. Tōpēc, zynōdams myusu vōjumu, Kungs vīnmār myus gaida, kai leidzeibā par pazudušū dālu tāvs gaidēja sovu napateiceigū dālu. Un šudin mes nu jauna atsagrīžam pi Jō, atklōjam deļ sevis Dīva vōrdu, lai saprast: kū tod mes asam izdarējuši? Kō prīškā mes asam vaineigi?
Navajag dūmōt, ka grāksyudze ir kaut kaids tīsas process, ka myusim byus jōatbiļd pēc lykuma pantim, - nā! Grāksyudze ir ryugta sovas vaines, sovas nauzticeibas Dīva mīlesteibai apsazynōšona. Pasaulī, kurā volda nasaskaņas un īnaids, pi mums atnōk Dīva mīlesteiba. Un kai mes varam uz tū atbiļdēt? Ir tikai divas golvonōs bausleibas: „Tev byus mīļōt Dīvu, sovu Kungu, nu vysas sovas sirds, un sovu tyvōkū – kai sevi pošu”, tys ir – vēlej jam tū pošu, kū tu grybi sev. Un, prūtams, pret šom divom bausleibom mes pyrmom kōrtom ari asam nūsazīguši. Teiši šū mīlesteibu mes asam sameidējuši zam kōjom un tū pasmōdējuši. Lai saskateit, cik vōja ir myusu mīlesteiba uz Pesteitōju, atcerēsimēs, kai mes lyudzamēs vakar, šudin, aizvakar, vysu pagōjušū godu, atcerēsimēs, cik gryuts myusim beja lyugtīs, cik lels beja myusu slynkums, cik gryuši tys lykōs, it kai mes piļdeitu kaut kaidu pīnōkumu, apniceigu un smogu. Reizem mes tū darējam aiz īroduma, reizem lyugšona vīnkōrši pōrsavērte par kaut kaidu vōrdu atkōrtōšonu bez jebkaidom jyutom.
Kungs, pīdūd mums, grēcinīkim. Mes Tevi apvainōjam ar kurnēšonu, ar nagūdbejeibu, ar nasavēlēšonu īsadzilinōt sovas ticeibas byuteibā.
Atteiceibā uz tyvōkajim – myusu dzeivē pastōv tikai vīns lykums: sev mes vīnmār grybam vysu lobū, pateikamū, mīreigū. Jyus vysi zynat, kū jyus grybat deļ sevis. Bet, jo pajautōt gūdeigi, voi mes tū pateišam grybam ari deļ cytim, - tys mums liks aizadūmōt.
Kaids cylvāks man sacēja, ka Desmit bausleibas, kas mums dūtas veļ Vacajā Dereibā, jau ir nūvacōjušas, jo tōs tyka uzraksteitas pyrms trejom tyukstūšom godu, tōpēc mums ir vajadzeigas cytas bausleibas. Var jau byut, ka tai tys ir, bet, kaut ari ir pagōjuši vairōk kai trejs tyukstūši godu, izarōda, ka mes šū bausleibu prīškā, kuras tyka dūtas naizgleitōtajim cylvākim, izaskotam galeigi bēdeigi. Tōpēc ka pyrmō bausleiba skan: „Es asmu tovs Dīvs un Kungs, tev nabyus cytus Dīvus turēt leidz ar Mani”. Un šū bausleibu mes pōrkōpjam kotru dīnu, tōpēc ka Dīvs nav myusu Kungs. Jam ir jōvolda myusu sirdīs klusu un namonami, jōdag, kai nadzīstūšōs lampeņas līsmai, bet myusu sirdīs ir jebkas, tikai na šei guņs. Kam mes nasam upurus, kō prīškā klonamēs? – Sovas patmīleibas, sovas lepneibas, sovu kaisleibu un tīksmju, bet na Kunga prīškā.
Un golvonais škērslis tam – asam mes poši, tōpēc ka tod, kod ir jōizlemj kaids jautōjums, mes vyspyrms sokam: kū es grybu? Kū man vajag? Pēc kō es tīcūs? Kas man ir izdeveigi, ērti, pateikami? – un tikai pēc tam jautojam: kū man par tū vysu soka Dīva vōrds? Kū vēlejās Dīvs? Un rezultatā iznōk, ka myusūs volda myusu egoisms, mes poši. Poši sev mes klonamēs, sevi apkyupynojam, sevi apmīrynōjam, mes poši asam tys dīvākls, kuru gūdynojam. Narodi sev dīvaklu – tys nūzeimoj, napīsaker pōrōk pi lītom, pi pasauleigō. Myusim ir vajadzeigs apgērbs? – Vajadzeigs. Myusim ir vajadzeigas lītas, kas napīcīšamas dzeivōšonai? – Vajadzeigas. Bet mes reizem ar tōm tik stypri asam pōrjimti, ka vairs napalīk vītas Dīvam.
Kungs, pīdūd mums, grēcinīkim!
Bausleiba myusim soka: „Tev byus tāvu un mōti gūdā un cīnā turēt.” Daudzim nu mums vacōki jau ir myruši. Voi jyus bīži jūs pīmynat lyugšonōs? Daudzi aizmērst. Un tī var byut na tikai tāvs un mōte, bet ari cyti tyvi radinīki, tī, kuri jums ir paleidzējuši, jyusu audzynōtōji, tī, kurim jyusu dzeivē ir bejuse kaut kaida nūteikta lūma. Bet dzeivī vacōki? Reizem ari tim jyusim ir slynkums pīzvaneit, uzraksteit, pasaryupēt par jim, izrōdeit jim uzmaneibu, pōrvarēt sevī napatyku, kura, var byut, ir rodusēs jau bērneibā, daudzim nu jums ir gryuteibas atteiceibōs ar vacōkim, bet Dīvs ir sacējis: cīnej! Naprūti mīļōt, nu tod vysmoz cīnej, izrōdi tū cīnu, kū pīprosa lykums. Atcerēsimēs šudin sovus vacōkus. Un na tikai atcerēsimēs. Kurim vacōki ir veļ dzeivi, tī lai šudin pat pījem lāmumu: naatlīkami pīzvonit, uzrokstit, izdorit tū, kū naasat jau seņ darējuši. Tys, kurs ar jim ir runōjis osi, apvainōjis, panycynōjis, lai šudin pījem lāmumu - reizi par vysom reizem reikōtis kai kristīšam pīsanōk.
Kungs, pīdūd mums, grēcinīkim!
Lykums aicynoj: „Svētej Kunga dīnu!” Senūs laikūs tei beja sastdīne, myusim – svātdīne. Tys nūzeimoj, ka myusim kaut vai tikai šei dīna, kaut vai šei stuņde, kuru pavodam bazneicā, ir jōveļtej Dīvam. Bet mums - vīnmār steiga, vīnmār skrīšona, - tai mes nūnōksim pi finiša pōrōk ōtri.
Kungs, pīdūd mums, grēcinīkim! (turpynōjums nōkušajā numurā)
Nu vysas pasaules.
Vatikans. Nu 1970. goda vairōk kai miljons cylvāku ir apmeklējuši svātō Pītera bazilikas apakšzemes kriptu, nu tim tikai 2007. godā vīn – gondreiž 58 tyukstūši. Kriptā atsarūn apostola Pītera kops, un tur ir apglobōti veļ 90 Bazneicas pāvesti, mūceklis Ignats nu Antiohijas, komponists Palestrina un vīneigō sīvīte – Zvīdrijas karalīne Kristine, kura atsateice nu trūņa, lai pōrīt katōļu ticeibā. Apmaklātōju uzskaite ir sōkta tikai 1970. godā, jo leidz tam laikam kriptu varēja apmeklēt tikai Vatikana goreidznīceiba. Apakšejō bazneica ir izveidōta krysta veidā ar daudzom galerijom un nišom. 2005.goda 8. aprelī vīnā nu nišom tyka apglobōts ari pāvests Jōņs Pōvuls II – dažu metru attōlumā nu sv. Pītera kopa. (www.katolik.ru)
ZIŅŌJUMI
9. martā sv. Mises Aglyunā plkst. 10.00; 12.00; 19.00. Rageļūs – plkst. 10.00; Peipiņūs – plkst. 12.00.


c: text/html

text:
ADVENTA PYRMŌ SVĀTDĪNE
Lyugšona. Kungs Jezu, paleidzi mums vysim sajimt Tevi patīsā un dzeivā ticeibā. Paleidzi mums ari byut gotovim un sagaideit Tevi, kod Tu atnōksi otkon gūdeibā, lai sapulcynōtu Sovus ļaudis Sovā myužeigajā vaļsteibā. Amen.
PŌRDŪMOM
Šudin ir tei dīna, kod ir nūsaslēdzis pylns liturgiskō goda aplis. Aizgōjušais gods myusus izvadēja cauri vysim Jezus Kristus, Jō Vysusvātōkōs Mōtes un svātū dzeives nūslāpumim. Kōrtejū reizi mes mēginōjam dzeivōt 12 mēnešus myužeibai, atcerūtīs pesteišonas nūtykumus, pījemūt sakramentus, meklejūt tōs žēlesteibas, kas napīcīšamas uzticeigai myusu Kunga Jezus Kristus sagaideišonai. Un, raug, mes šudin stōvam uz jaunō liturgiskō goda slīkšņa, lai nu jauna atkōrtōt vysus svātkus, svinamōs dīnas un atceres, kam ir saisteiba ar Bībeles nūtykumim, Bazneicas dogmom un svātū gūdynōšonu.
1. „Ak, kaut Tu atvārtu debesis un nūkōptu lejā! (Is 63,19)
Liturgiskō goda cikliskumam ir jōatvīgloj myusim Kunga ūtrreizejōs atnōkšonas gaideišonu. Ir gryuši gaideit, kod nav stimula. Pyrmajim kristīšim kai pīteikūšs jūs entuziasma un cereibas atolgōjums beja saskarsme ar apostolim un jūs mōceklim. Jūs līceibas, jūs mōceibas beja tik svaigas un dzeivas, ka klauseitōjim lykōs, ka Jezus atsagrīzs ļūti dreiži, veļ jūs dzeives laikā. Daudzas senū kristīšu lyugšonas beidzēs ar vōrdim: „Maran ata!”- „Nōc, Kungs!” Tys beja ilgu saucīņs, kas rodōs nu dziļas apostolu mōceibas pōrdzeivōšonas.
Myusim ir vajadzeigi cyti stimuli. Myusu līceiba un sludynōšona ir pamatōta uz cytim pōrdzeivōjumim. Sludynojūt vīnu un tū pošu Evaņgeliju, myusim ir vairōk jōsabolsta uz Bazneicas pīredzi, kurā Jezus dzeivoj „ar mums vysōs dīnōs leidz pat pasaules beigom”(Mt 28,20). Tōpēc Bazneica dora vysu īspējamū, lai myusu sludynōšona un uzmaneiba pret Evaņgeliju nazaudeitu spāku un svaigumu. Tōpēc ļūti svareigs sludynōšonas elements ir liturgija – cikliska vysai Bazneicai svareigū nūtykumu atzeimēšona un Bazneicas īvārōjamōkū personeibu dzeives apcerēšona. Liturgiskō goda mērkis ir: atgōdynōt vysim ticeigajim par tim lelajim dorbim, kurus Dīvs ir darējis deļ mums – grēcinīkim. Tei ir ari nōkamōs sasatikšonas ar svātajim debesīs nūjauta. Liturgiskais gods – tei ir Dīva žēlesteiba. Tys, kurs aktivi jims tymā daleibu, ar laiku izjuss sirds dziļumūs senū aicynōjumu, kas īdvesmōja pyrmūs kristīšus: „Maran ata!” – „Nōc, Kungs!” „Ak, kaut Tu atvārtu debesis un nūkōptu lejā!”
2. Žēlesteibu pītiks vysim.
„Jums natryuks nikō nu žēlesteibas dōvonom, gaidūt myusu Kunga Jezus Kristus pasarōdeišonu” – tai šudiņ ūtrajā lasejumā soka apostols Pōvuls. Pyrms sōkt tikkū dzērdātō fragmenta izskaidrōšonu, atcerēsimēs, kas tys ir – Dīva žēlesteiba. Eisi sokūt, Dīva žēlesteiba ir Dīva dōvona, kas napīcīšama, lai varātu īgyut pesteišonu. Vyslobōk tei mums atsaklōj Bazneicas sakramentūs. Žēlesteiba izplyust nu Kristus, kai nu Olūta un, caur svātōs kristeibas vōrtim, bogōteigi izalej pōr vysim, kas tū vēlejās un tū lyudz.
Žēlesteiba – tys ir Dīva īlyugums uz myužeigū mīlastu kūpā ar Jū debesīs. Tei mums vysim teik pīškērta vīnaidi, bet kotrs uz šū mīlastu atnōk pa sovu ceļu. Tōpēc, kaut ari Olūts un Mērkis vysim ir vīns, žēlesteibai tūmār ir individualas īzeimes, atkareibā nu tō, kas konkretajam cylvākam ir vajadzeigs pesteišonai. Kod cylvāks gaida Kunga atnōkšonu, žēlesteiba teik jam dūta bogōteigā daudzumā. Jo jys vīnmār ir gotovs tū pījimt. Jys redz Dīva žēlesteibas pōrpiļneibu vysapleik un pīsapylda ar tū pēc jō māra. Cytaidōk nūteik ar tim, kuri Kunga atnōkšonu nimoz nagaida. Tys nanūzeimoj, ka jim žēlesteiba nateik dūta. Jī gluži vīnkōrši tū naredz un tōpēc sajem tū ļūti mozā mārā.
Tys maņ atgōdynoj tūs laikus, kod es vosorā brauču atsapyust pi Baltijas jyuras, un ar draugim gōjam laseit dzintaru. Pēc vātras mes gōjam uz jyurmolu un pētējam dzaltonōs smiļtis storp izskolōtajim kūku gobolim un akminim. Sōkumā mes reikōjamēs ļūti namōkuleigi. Beja gryuši atškērt dzintara gabaleņus nu sausajom lopom, nu stykla lauskom un pat nu cigarešu dzaltonajim golim. Bet ar laiku acis pīroda nakļyudeigi atškērt dzintaru nu drazom, un myusu maiseni ōtri pīsapiļdēja ar jaukajim un vīnmār syltajim gabalenim.
Lai īraudzeit Dīva žēlesteibas pōrpiļneibu, tei ir jōmeklej. Un, jo acis napīrass – tu tū naatrassi. Lai satikt Jezu – Jys ir jōmeklej. Ir gryuši satikt Jū najauši. Jo nu vīneigi Jys Pats izlems izīt tev pretim…
3. Esit nūmūdā.
Nu vysa augstōk mynātō izrīt, ka tys, kurs vēlejās sajimt žēlesteibu – tys tū ari sajem. Kurs gryb satikt Kungu, tys Jū satiks. Deļ tō ir vajadzeigs tikai vīns – myusu lobō gryba. Teiši tū mes saucam par „byušonu nūmūdā” – vēlēšonūs sajimt žēlesteibu un satikt Kungu. Adventa laikā, kuru mes šudin īsōcam, mes ļūti bīži dzērdēsim šū aicynōjumu – byut nūmūdā. Bet tei nadreikst byut myusu dzeives „sezonalō” īpašeiba, kas pīsapylda tikai Adventā. Byušona nūmūdā – tys ir dzeives veids.
Mes, kristīši, atsarūnam na seviški ārtā situacijā. Šys pasauļs un šō pasauļa cylvāki myusus uzskota par nalaikmeteigim, napraktiskim un atrautim nu dzeives. Un… jim ir taisneiba. Mes nadzeivojam deļ šō pasauļa, un tōpēc bīži godōs tai, ka myusu reiceiba un uzvedeiba daudzim var liktīs sovaidas un nalogiskas. Bet šei pasaule myus nūdarbynoj daudz mozōk, nakai tei, jaunō pasaule, kura sōksīs Jezū Kristū. Mes naveļtejam pōrōk daudz uzmaneibas pasaulei, kurā myusim ir lamts dzeivōt, jo vysa myusu uzmaneiba, ilgas un olkas ir vārstas uz tū, kū Dīvs ir sagatavōjis vysim, kuri Jū mīļoj. Mes reikojamēs taipat, kai tī sovaidī cylvāki, kuri napīvērš uzmaneibu sovam pogolmam, bet uzmaneigi vāroj horizontu, mēginōdami uzminēt, kaidus nūslāpumus tys slēpj. Voi tod taidu cylvāku var nūsaukt par praktisku? Drūši vīn – na pōrōk… Bet, jo Kolumbs nabyutu vārōjis horizontu, bet byutu skatējīs uz vystom sovā pogolmā, jys nabyutu atklōjis Ameriku.
Bazneica otkon nu jauna aicynoj myus byut nūmūdā. Tei cenšās atbalsteit myusu cereibu, lai mes, ilgōdamīs, jau īprīkš prīcōtūs par gaidamū tikšonūs. Es zynu, ka Adventa laikā jyus šū aicynōjumu dzerdēsit veļ na vīnu vīn reizi. Sprediķōtōji un goreigī tāvi šajā laikā runoj par myusu tryukumim, izraisūt myusūs kauna sajyutu. Jī pylda pōtogas lūmu – dora mums sōpes, bet paōtrynoj myusu skrējīni. Tūmār es vālātūs, lai kotrs nu mums byutu nūmūdā un maklātu Dīva žēlesteibu nadaudz cytaidā veidā - nanūvēršūt acis nu Dīva apsūlejuma: „Jys styprynōs jyus leidz golam, lai jyus byutu navainojami myusu Kunga Jezus Kristus dīnā. Uzticeigs ir Dīvs, kas jyus ir aicynōjis vīneibai ar Sovu Dālu, myusu Kungu Jezu Kristu.” (MMK. nu www.katolik.ru)
Byut nūmūdā.
„Guļūšais kolps” – tys ir taids, kurs ir aizmērsis, kas jys ir un kam jys kolpoj. Jys ignorej sovus pīnōkumus, naīvāroj tūs voi traktej tūs tai, it kai natycātu sovas kolpōšonas svareigumam. Jys nasarēkinoj ar Kunga atnōkšonu un nav nūmūdā. Par taidu situaciju pravītis Isaja soka: „Tu pameti myus myusu grāku varā”.
Daudzi cylvāki nabādoj par tū, kaidā vērzīnī jūs aizness dzeives viļni, ļaunās tōs plyudumam, it kai byutu īgrymuši letargiskajā mīgā, jī ir meikstčauleigi un navareigi. Sakoncentrejūt vysu sovu uzmaneibu uz tagadni, īsapynūt šōbreiža ryupju, dorbu un vajadzeibu teiklā, jī naspēj pasavērt tōļōk par sovu daguna golu, uz aiz pošreizejō mirkļa aizsagtū horizontu. Pōrmēreiga uzmaneibas sakoncentreišona uz tū, kas ir tyvōk, sasaista skotu un dūmas, naļaunūt tim pasavērzeit kaut drusku tōļōk…
Svātais Pōvuls efezīšim rakstēja: „Pasamūsti tu, kas guli, celīs augšā nu myrūnim, un Kristus tevi apgaismōs”. (Ef 5,14). „Guļūšais” veļ var izaraut nu beistamō goreigō stōvūkļa, un veļ var pīsakert pi Pesteitōja glōbjūšōs rūkas, kas ilgojās izraut apdraudātūs nu dzeives sleikšņas.
Bazneicā Advents ir atgōdynōjums par cylvāka dzeives mērki, atkōrtōts aicynōjums uz tō piļneigu un atbiļdeigu realizaciju. Tys ir Kristus gaideišonas laiks un vīnlaiceiga Jō īsaisteišona sovā dzeives ceļā – lai tys kļyutu taisnōks, lai namaļdeigi vastu uz apsūleitū mērķi.
Senōkūs laikūs Pūlijā, sakarā ar tyvojūšajim Jezus Dzimšonas svātkim, kai ari atgōdynojūt par pādejū tīsu, uz kuru aicynōs erceņgeļa taure, reita agrumā tyka pyustas taures. Tom beja jōuzmūdynoj cylvāki nu mīga. Šys tauru signals atgōdynōja ari par pēkšņu un trūkšņainu Dīva Apredzeibas īsalauzšonu atsevišku cylvāku un pasauļa eksistencē. Tys naļōve guļūšajim īsleigt jūs sapņōjumūs, bet aicynōja uz ceļšonūs un byušonu nūmūdā.
Byut nūmūdā nav gryuši, kod gaidamais ir Dīvs, kurš ir myusu Tāvs. Jo tei ir bārnu gaideišona uz Tāva atsagrīzšonu… Tys ir laiks, lai bez uztraukuma par tū, kū un kai sagatavōt, ar prīku skateitūs uz durovom, gaidūt, kod pīklauvēs un atnōks…
Bet gaidūšajim ir jōbyun atteiceigam svēseles stōvūkļam. Kai rakstēja austrīšu teologs un liturgists, pr. Johans Pius Paršs (1884-1954): „Dzeivōsim klusu, sakūpōteibā un gūdbejeibā, lai nanūslōpēt mums tyvojūšō Dīva sūļu trūksni”. (Pr. A.Zvoliņskis)
Dīvs nōk…
Kotru godu nu jauna Advents mums skaidroj tū, ka mes asam pōrōk pīsakēruši šam pasauļam un pōrōk pīsasaistējuši tagadnei. Mes asam aizmērsuši, ka šam pasauļam reiz byus gols un ka nikas napaliks tai, kai ir tagad. Advents līk mums īsalyukōt nōkūtnē. Tei ir taipat kai tagadne – gon gaišuma, gon tymsas pylna. Bet myusu nōkūtne ir Jezus Kristus! Jys ir Tys, kurs ir atnōcis un kurš atnōks veļreiz; Jys ir Tys, kurs vysu laiku atnōk. Un kristīši gaida Jō dīnu, Jō Adventu – atnōkšonu. Advents nūzeimoj: atnōkšona, Dīva atnōkšona pi cylvāka. Dīvs iznōk mums pretim: Jys dūd mums tagadni, pošreizejū laiku kai žēlesteibu laiku, kai ceļu uz nōkūtni. „Es asmu ceļš” – soka Jezus, Īmīsōtais Dīvs, kurs ir īnōcis myusu realitatē.
Advents atgōdynoj, ka kristīši ir cylvāki, kurim ir jōbyun pateiceibas un svēteigas napacīteibas pylnim. Kai soka sv. Pōvuls, myusim ir jōbyun pateiceigim par Gora dōvonom: par ticeibu un cereibu „īraudzeit myusu Kungu Jezu Kristu”. Jō atnōkšona myusim ir ar napacīteibu jōgaida, myusim ir jōizīt Jam pretim un naatlaideigi jōsasteidz pi Jō. Un myusu svēteigōs napacīteibas pakōpe ir atkareiga nu myusu ticeibas un mīlesteibas leluma. Un tūs līceiba ikdīnā ir uzticeiba. Voi var byut uzticeigs tys, kurs sasatikšonu ar Kungu atlīk gondreiž uz „nikod”?
Advents aicynoj myus byut nūmūdā: „Skotitēs, esit nūmūdā, jo jyus nazynat, kod pīnōks laiks!” – soka šōsdīnas Evaņgelijs. Byut nūmūdā, tys nūzeimoj: skaidri saskateit tū realitati, kurā dzeivojam, un tū realitati, uz kuru tīcamēs. Šei realitate ir Kristus, kurs jau tagad ir myusu vydā ar Sovu Vōrdu, Sakramentim un sadraudzeibu.
Advents sludynoj, ka Dīvs ir tyvu, ļūti tyvu. Ar Jū var sasatikt. Myusim, cylvākim, nav taidas mārauklas, ar kuru varātu saleidzynot Jō bezgaleigumu; mums nav taidu rūku, ar kurom varātu Jū satvert; myusim nav taida prīkšstata, ar kuru varātu aptvert Jō byuteibu un paleidzātu mums Jū saprast. Bet Jys ir devis mums sirdi, kas ir spējeiga Jū meklēt un atrast. Dīvs ir tyvu, kaut ari apslāpts.
Advents, kas šudiņ īsasōc, aicynoj myusus atsagrīzt uz Dīva celim, lai atnōkūšais Kungs naatrostu myus nūsamaļdējušus naceļūs, tymsōs škārsīlōs un strupceļūs. (Pr.A. Kalbarčiks)
6. decembris – sv. Nikolaja dīna.
Svātō Nikolaja litanija (privatai lītōšonai)
Kyrie eleison! Christe eleison! Kyrie eleison!
Kristu, klausi myus! Kristu, izklausi myus!
Dīvs Tāvs nu dabasim, apsažāloj par mums.
Dīvs Dāls, pasauļa Pesteitōjs, apsažāloj par mums.
Dīvs Svātais Gors, apsažāloj par mums.
Svātō Trejadeiba, vīns Dīvs, apsažāloj par mums.
Svātō Marija, lyudz Dīvu par mums.
Svātais Nikolaj, uzticeigais Dīva kolps, lyudz Dīvu par mums.
Svātias Nikolaj, nūsamaļdējušū pavodūņs, lyudz Dīvu par mums.
Svātais Nikolaj, pakritušū atbolsts, lyudz Dīvu par mums.
Svātais Nikolaj, sleikstūšū glōbejs, lyudz Dīvu par mums.
Svātais Nikolaj, sliminīku dzīdynōtōjs, lyudz Dīvu par mums.
Svātais Nikolaj, attureibas mōceitōjs, lyudz Dīvu par mums.
Svātais Nikolaj, pēc Jezus Sirds parauga veidōtais, lyudz Dīvu par mums
Svātais Nikolaj, prīsteru rūta, lyudz Dīvu par mums.
Svātais Nikolaj, veiskupu apgaismōtōjs, lyudz Dīvu par mums.
Svātais Nikolaj, bōriņu aizgōdnis, lyudz Dīvu par mums.
Svātais Nikolaj, jaunatnes aizbiļdnis, lyudz Dīvu par mums.
Svātais Nikolaj, jaunovu aizgōdnis, lyudz Dīvu par mums.
Svātais Nikolaj, taisneigū pasorgōtōjs nu ļauna, lyudz Dīvu par mums.
Svātais Nikolaj, apspīstū īprīcynōtōjs, lyudz Dīvu par mums.
Dīva Jārs, kas nūceļ pasauļa grākus, atlaid mums, Kungs un Dīvs.
Dīva Jārs, kas nūceļ pasauļa grākus, izklausi myus, Kungs un Dīvs.
Dīva Jārs, kas nūceļ pasauļa grākus, apsažāloj par mums.
Lyugsimēs. Žālsirdeigais Dīvs, mes Tevi pazemeigi lyudzam, caur svātō veiskupa Nikolaja aizbiļdnīceibu esi nūmūdā par mums vysōs brīsmēs, lai mes bez traucējumim varātu īt pa tū ceļu, kas vad uz pesteišonu. Caur Jezu Kristu, myusu Kungu. Amen.
Pasaules ziņas.
Vatikans. 26. novembrī Vatikanā tyka īdarbynōtas miļzeigas saules baterijas, kas izvītōtas uz Pōvula VI audienču zāles jumta. Tōs ražōs „zaļu”enerģiju, kuras pītiks daļas nu Vatikana āku energoapgōdei. 2400 fotogalvaniskī moduli aizjem 5 tyukstūšas kvadratmetru, un tī godā saražōs leidz 300 megavatim elektroenerģijas. Lai saražōt taidu daudzumu elektreibas, byutu bejis napīcīšams sadadzynōt 80 tonnas naftas. Šū energetiskū īkōrtu pāvestam uzdōvynōja vōcu kompanijas SolarWorld AG specialisti. Pasateicūt šai īkōrtai, byus īspējams samozynōt gaisa pīsōrņōjumu Myužeigajā piļsātā par 225 tyukstūšim kilogramu ūglekļa dioksida godā.
***
Slovonais spāņu tenors Plasido Domingo ir īrakstējis muzykas albumu ar pāvesta Jōņa Pōvula II vōrdim. Albumā „Bezgaleigō mīlesteiba” ir ītvartas 12 dzīsmes, kuras Domingo dzīd gon duetā ar amerikanu dzīdōtōju Vanesu Viljamsu, gon ar sovu dālu. Domingo, kuram ir 67 godi, sacēja, ka pāvesta dzejulim ir miļzeiga literarō vērteiba, un pēc tūs izlaseišonas jys ir lyudzis sovu dālu saraksteit tim muzyku. Gaidams, ka jaunais muzykas albums tiks prezenteits Vatikanā nōkušajā pīktdīnē.
***
Kaut ari religija leidz šam laikam ir korstu filozofisku un sociologisku diskusiju īmeslis, tūmār nu medicinas vīdūkļa ticeiba Dīvam labvēleigi ītekmej cylvāka organisma stōvūkli. Amerikas pētnīki nu Alberta Einšteina medicinas koledžas ir paziņōjuši, ka religisku īstōdejumu apmeklēšona vysmoz reizi nedeļā samozynoj risku nūmērt pēkšņā nōvē par 20%. Taids secynōjums ir izdareits, izanalizejūt vairōk kai 92 tyukstūšu dažaidu konfesiju ticeigū veseleibu un dzeives veidu. Tī, kuri bīži apmeklēja bazneicas, samozynōja nōves risku par 20%, tūmār tys naatstōja īspaidu uz saslimšonom. Lai nūvērteit religiskuma ītekmi uz cylvāka veseleibu un nōves risku, eksperti izskatēja konfesionalōs pīdereibas faktoru, dīvkolpōjumu apmeklēšonas bīžumu un cylvāku veseleibas stōvūkli. Mediķi pastreipoj, ka jī nav mēginōjuši „izmēreit”goreigumu, bet mēginōja izpēteit religijas ītekmi uz cylvāku veseleibu, jo daudzu cylvāku dzeivē religiozitatei ir svareiga lūma pīrodumu un uzvedeibas normu īvārōšonā, īskaitūt alkohola lītōšonu, peipēšonu, ēsšonas režimu, seksualū uzvedeibu utt. Specialisti uzskota, ka religiskōs kūpīnas un regulari grupveida pasōkumi veicynoj socializaciju un psihoemocionalū mīreigumu, un taidā veidā spēj uzlobōt dzeives kvalitati. Tūmār par tū atbiļdeigī fiziskī procesi medikim veļ nav skaidri un tim ir vajadzeigi dziļōki pētejumi. Jau agrōk apraksteitī britu pētejumi līcynoj, ka dīvbejeigī cylvāki vīglōk teik golā ar dzeives gryuteibom un vyspōr ir laimeigōki, saleidzynojūt ar ateistim voi agnostikim.
(www.katolik.ru)
Apsveicam
dekanu Andreju svātō dabasu Aizbildņa svātkūs!
Aglyunas draudze.
ZIŅŌJUMI
6. decembris – sv. Nikolaja dīna.
7. decembris – Adventa 2. svātdīne – sv. Mises Aglyunā plkst. 10.00; 12.00; 19.00.
Bērzgalē – plkst. 9.30; Rušyunā – plkst. 11.00.
Roratu Mises Aglyunas bazilikā Adventa laikā plkst. 7.00 trešdinēs un sastdinēs.
Svēteigu Adventa laiku! - sovim laseitōjim, īsōcūt 13. pastōvēšonas godu, vēlej jyusu –„Aglyunas zvaneņš”.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Meikultūrņs
Meikultūrņs aba Pizys speidyns (līvu: Pizā bōjk, latvīšu: Miķeļtornis, Miķeļbāka) — speidyns Pizys solā Līvu jiurmalē, Venstpiļs nūvodā, pats augstais speidyns Baļtejis vaļsteibuos.
Vīta zemislopā: [1]
- Augstums - 65 m.
- Stateišonys gods - 1957.
- Gaismys signala cieškums - kas 6 sekuņdis.
Viesture[pataiseit]
Pyrmais speidyns Pizā pastateits 1884 godā. Juo aizdavums beja puorsorguot lellaivys ap sūpluok asūšū Meikula siekli, partū speidynam dūta pasauka Meikultūrņs. Piečuok speidyns bejs 2 reizys nūgrauduots, a niulejais pastateits 1957 godā.


text:
Kas ir Jehovys līcinīki?
Mes asam nu daižaidom tautom i runojam dažaiduos volūduos, a myus vysus apvīnoj kūpeigi mierki. Vyssvareiguokais mums ir gūdynuot Jehovu — vysa Radeituoju i Dīvu, par kū ir runuots Bībelē. Mes nu sirds cenšamēs leidzynuotīs Jezum Kristum i mums ir gūds byut kristīšim. Kotrs nu mums regulari izmontoj laiku del̗tam, lai paleidzētu cylvākim īpazeit Bībeli i uzzynuot par Dīva val̗steibu. Mes dūdam līceibu jeb stuostam cytim par Dīvu Jehovu i juo val̗steibu, del̗tuo myus sauc par Jehovys līcinīkim.
Laipni aicynuots myusu interneta vītnē! Ite tu vari uzzynuot vairuok par mums i myusu uzskotim.


text:
REIGAS METROPOLIJAS DĪVNOMU ĪSVĒTEIŠONAS GODADĪNA
Mes Tev pasateicam, dabasu Tāvs, par Tovu žēlesteibu pret mums un Tovu gōdeibu un myusu sorgōšonu myusu dzeives ceļūs.
Mes Tevi lyudzam: svētej myusu Bazneicu un tōs draudzes. Paleidzi tom byut par bākom, kas nas gaismu sovā apkōrtnē. Paleidzi tom byut par paleigu un mīrynōjumu cītējim un izmysušajim, un dūt nadrūšajim spāku un vadeibu jūs dzeivē.
Paleidzi, ka Tova Bazneica vysā pasaulī byutu bolsts pret ļaunū grāka un nōves varu.
Paleidzi ari Sovai Bazneicai, lai tei sapulcynōtu myus vysus Tovā myužeigajā Vaļsteibā. Amen.(Nu grōmotas „Lūgsim Dievu”)
PŌRDŪMOM
Šudin svynam myusu bazneicu īsvēteišonas godadīnu, un šajā sakareibā pōrdūmōsim, kaida vīta svētneicai ir myusu dzeivē.
Lai kur mes nabrauktu, vysur ir bazneicas. Kotrā vītā, kotrā kulturā, kotrā religijā un vysūs laikūs. Vysskaistōkōs ceļtnes vīnmār ir svētneicas, jo cylvāki vīnmār ir zynōjuši, kas tys, kas ir vysskaistōkais un vysgreznōkais, pīdar Dīvam. Tai tys ir ari myusdīnōs, tikai daudzim Dīvs ir nūsamainējis. Šudin daudzim cylvākim „dīvs” ir nauda, un jō svētneicas ir bankas un tērdznīceibas centri. Daudzas svētneicas šudin stōv tukšas. Skumeigi, ka daudzōs zemēs bazneicas ir pōrvārstas par kinoteatrim, muzejim un nūlyktovom, ka daudzas cytas ir izdemoleitas voi pat nūjauktas, jo teik mēginōts uzceļt pasauli bez Dīva. Veļ skumeigōk ir tys, kas ir nūticis Rītumu zemēs, kur daudzas bazneicas ir slāgtas, voi pat pōrdūtas, jo nabeja, kas tōs apmeklej. Varbyut jyus saceisit, ka pi myusim tai nav, ka pi myusim tok bazneicas nav tukšas? Teiši ūtraidi: daudzas bazneicas teik uzcaltas nu jauna! Bet voi pateišam tai ir?
Kaidreiz bazneicas cēle dažaidu īmesļu dēļ. Lelōkō daļa nu tom, prūtams, ir caltas aiz dīvbejeibas, aiz mīlesteibas uz Dīvu. Bet bīži vīn nūtyka ari tai, ka piļsātas sasaceņte sovā storpā, kura uzceļs lelōku, skaistōku un greznōku katedrali. Un taidā gadejumā te ir moz kas kūpeigs ar Dīva mīlesteibu, bet dreižōk tōs ir cylvāku ambiciju un lepneibas izpausme.
Voi šudin nav taipat? Voi mes vīnmār atnōkam uz bazneicu, lai lyugtūs? Bet voi na tōpēc, lai parōdeit sevi, pasavērt uz cytim, voi ari atrast sev sarunu bīdrus? Voi reizem ari uz mums navar attīcynōt Jezus vōrdus nu šōsdīnas Evaņgelija? Jo kaids atnōk uz bazneicu ar kaidu cytu mērki, nakai lyugšona, tod varbyut jam vyspōr navajadzātu īīt bazneicā? Varbyut nimoz nav vērts tērēt sovu dōrgū laiku un pi tam veļ traucēt cytim lyugtīs? Varbyut tūmār ir vērts šudin padūmōt, kas deļ manis ir bazneica, kōpēc es uz tū eju un kai te uzavadūs. Kaids varbyut saceis, ka tys jau atsateic uz bārnim… Bet ir bejuši gadējumi, ka pīaudzis cylvāks īt pi Komunijas ar kūšļojamū gumiju aiz vaiga… Pasaverit, kas nūteik uz kopim: cik cylvāku stōv sv. Mises laikā kapleicā pi sova myrušō zōrka, un cik aiz styura peipej voi stōsta anekdotus.
Taida uzvedeiba līcynoj par ticeibas tryukumu, par ticeibas tryukumu tam, ka svātō Mise ir sasatikšona ar pošu Dīvu, bet bazneica ir Jō noms. Dīmžāl arvīn bīžok ir tai, ka cylvāks ir atnōcis uz sv. Misi par myrušajim, uz lauleibom voi uz kristeibom, bet nu jō uzvedeibas var redzēt, ka jys nav bejis bazneicā jau godim ilgi un nimoz nazyna, kai vajag izaturēt dīvkolpōjuma laikā.
Svātais Pōvuls mums atgōdynoj kaut kū veļ svareigōku: jys atgōdynoj mums, ka vyssvareigōkō un vysskaistōkō svētneica pasaulē ir cylvāka sirds. Kotrs nu mums vysu sovu dzeivi byuvej sovas dzeives un sovas ticeibas svētneicu uz pamata, kas ir Kristus. Un, kai šei svētneica izaskota, ir atkareigs tikai nu mums.
Ir labi, ka ceļam svētneicas, jo myusim tod byus vīta, kur lyugtīs, bet ir daudz svareigōk tys, lai Dīvs atrostu vītu myusu sirdīs. Jo Dīvs naatrass Sev vītu munā sirdī un munā dzeivē, tod nikam nadereigas byus vysas, pat vysskaistōkōs, bazneicas. „Dīva svētneica ir svāta, un tei asat jyus”. (Kazania)
Bazneica – munas mōjas.
Pēc gryutōs dīnas skūlā voi dorbā kotrs labprōt atsagrīž uz mōjom. Te, šajōs četrōs sīnōs, nūrit lelōkō cylvāka dzeives daļa…
Mōjas ir dažaidas: lelas, mozas, skaistōkas, naskaistōkas – atsaškir pēc pēc izskota, pēc krōsas. Ari man ir sovas mōjas un tajōs – sovs styureits, sova ustoba.
Bet na par šū mōju es grybu pastōsteit. Es grybu apraksteit cytas mōjas – munu bazneicu.
Dīva nomā es asmu vīna nu daudzim, daudzim Dīva Tāva un Mōtes Marijas bārnim. Vysvacōkais nu brōlim ir Jezus Kristus.
Kai izaskota myusu kūpeigō mōja? – Tei ir daudz lelōka, nakai tei, kurā es dzeivoju šōszemes dzeivi, bet kotrs te jyutās labi. Pēc nūgurdynūšōs dīnas, pēc smogas dorba nedeļas es labprōt te īskrīnu, lai ērti apsasēst „pi golda”, pi vīnmār svineigajom vakariņom, tik atškireigom nu tipiskajim gimenes saītim, kurūs golvonais temats ir politika, voi kaiminīnes napracātō meita. Te nivīns navaicoj: kū tu man te otkon golvu grīz?! Te sasarunoj mīlesteibas volūdā. Vīni te meklej Dīvu, cyti klusumu un atpyutu. Un vysi kūpā mes veidojam draudzi.
Kotrs cenšās tai dūt kaut kū nu sevis: kūpeigi pērkam zīdus, kuri prīcynoj na tikai cylvāku acis. Kūpeigi uzkūpjam myusu mōju. Kaids kū saremontej, izkrōsoj. Myusu bazneica ir Dīva-cylvāku kūpeigais dorbs, taida gimenes mōja, kurā kotrs ir nūdereigs, mīļōts, vajadzeigs. Kur kotrs prīkšmats ir vērteigs un tyvs nu bērneibas…
Pi tabernakula smaržoj rūzes – lapnas par tū, ka var atsarast blokus Jezus „ustobeņai”.
Caur lūga stiklim īsaskota saule…
Es īnōku un apsasāstu uz sūla „sovā” vītā…
Nu teiši tai, kai sātā… (Katrina Hošovska)
„Napadorit Muna Tāva nomu par tērga būdi!”(J 2, 16b)
Man līkās, ka ari myusim Jezus reizem varātu pōrmest, ka mes Jō Tāva nomu pōrvēršam par tērgu – kai teišā, tai pōrnastā nūzeimē. Man līkās, ka, jo tai labi papēteitu myusu bazneicas, tod ari tajōs varātu atrast daudz taidu pōrkōpumu, pret kurim protestēja Jezus šōsdīnas Evaņgelijā…Ir arī Bazneicā – Kristus Mistiskajā Mīsā – daudzas lītas, kuras nikai nav savīnojamas ar Kristus Mistiskōs Mīsas jēdzīni: tērgōšonōs ar idejom, ambicijom, pōrlīceibom, uzskotim… Kotrs uzsver sovu pasaules redzējumu un sapratni: sovu izpratni par teologiju, cylvāku, moraliskumu un namoraliskumu… Un, lai cik tys nasalyktu smīkleigi, tys vyss nūteik it kai Dīva vōrdā un cylvāku lobumam.
Pāvests izsludynōja encikliku „Veritatis Splendor”, un daži teologi tajā saskatēja konservatisma uzbrukumu, zynōtnes sasnāgumu panycynōšonu, nasarēkinōšonu ar myusdīnu pasaules praseibom.
Pāvests izsludynōja encikliku „Dominus Jezus”, un otkon atsaroda taidi, kam beja pret tū sovi „naapstreidami un namaldeigi”argumenti..
Bazneica aizstōv nadzymušū bārnu tīseibas, un otkon dažim moralistim, cylvāktīseibu aizstōvjim un sociologim ir sovi namaldeigi un humanistiski pamatōti pretargumenti. Bazneicai vajagūt modernizētīs, sekōt leidza laikam, sekōt leidza pōrmaiņom un cylvāku vajadzeibom. Bazneicai vajagūt sekōt myusdīnu tendencem un mūdem, byut atbylstūšai myusdīnu pasaules praseibom, sekōt laikam, byut modernai un ārtai…, pīlaikōtai pēc māra un pīlōgōtai cylvāku vajadzeibom taipat, kai apgērbs mūdes veikalā. Kai tērgā, kod lobōk teik pōrdūts tys, kū labi izreklamej un kas ir moderns, kas atbylst vysom (na vīnmār vyslobōkajom) gaumem un gaumeitem. Kai tērgā, kur kotrs pōrdevējs slavej sovu preci – jō skaļōk, jō lobōk un sekmeigōk. Un, jo slyktōka prece, jo skaļōk un uzbōzeigōk tei ir jōreklamej…, ka tik pōrdūt sovu preci, ka tik izpatikt klientim. Tukšeibu, ambiciju, uzskotu un pōrlīceibu tērgs. Un tys vyss Dīva vōrdā un cylvāku lobumam…
Par laimi Jezus ari ir pascējis: „Nasabeistit, Es asmu kūpā ar jums leidz pat pasaules beigom”. Un labi, ka Jys ir klōtasūšs un arvīn sorgoj Sova Tāva nomu nu tērgōtōjim un sekōšonas mūdei…
Tikai žāl, ka vairs nateik izmontōta pōtoga… (Pr. K.Kubads SDS).
Parunōsim par apgērbu…
Atvalinōjums – tys ir vōrds, kurs pateikami skan myusu ausīs, un ap sirdi palik tik labi….
Pēc vasala dorba voi mōceibu goda beidzūt ir pīnōcis laiks ilgōtajai atpyutai, breivajom dīnom, kas saistōs ar breiveibu, atbreivōteibu. Un atbreivōteibu na tikai nu prīkšnīka voi skūlōtōjim, bet ar breiveibu, kas bīži vīn saistōs ar izlaideibu. Ar izlaideibu, ar kuru mes cenšamēs kaut kū pīrōdeit. Tikai kū un kam? – nivīns nazyna. Varbyut tei ir vēlēšonōs pīsaisteit sev uzmaneibu par kotru cenu? Īspējams. Kaidam ir īkšeja napīcīšameiba, lai par jū runōtu. It kai tei ir jō poša problema, bet…, jo tys skar Dīvu, tod tei ir kotra katōļa problema.
Kaidu lobumu var nest pīticeigais apgērbs, kaidā mes ejam uz tikšonūs ar Dīvu? Kū mes Jam grybam parōdeit? Kū grybam pīrōdeit ticeigajim, kuri ir atnōkuši lyugtīs? Un tūmār, myusu apgērbs bīži vīn izprovocej jūs „pīvērst acis” myusu personai. Dīva Noms ir Lyugšonas Noms. Tymā mes atdūdam gūdu un izrōdam cīnu Dīvam . Un, kas vyssvareigōkais – nivīns myus ar spāku uz šū Nomu navalk. Mes ejam uz turīni breivprōteigi, pēc sovas grybas.
Kod ejam uz kaidu jubileju, mes pavodam spūguļa prīškā daudz laika, lai myusu izskots byutu atbylstūšs situacijai. Un tai tam ari jōbyun. Kod ejam uz dorbu, ari gērbamīs atbylstūši. Kū gon par mums padūmōtu prīkšnīks, jo mes atnōktu uz dorbu taidā pīticegā apgērbā?! Bet deļ kō, ejūt pi Dīva, mes reizem gērbamēs tai, kai pludmalē? Nu nav nu tō lobuma ni Dīvam, ni pošam, kod tu tai tupi ceļūs, gērbusēs kleitā, kas tik tikkū apsadz tū, kas tai byutu jōapsadz! Kai nūsamest ceļūs, jo pat nadaudz pasakustūt jau radzams vyss, kū navajag redzēt? Un veļ atsataisnojam: „Es navaru nūsamest ceļūs, jo man ir eisi brunči”. Tikai palīk jautōjums: kam tys ir vajadzeigs?
Itālijā (un na tikai), nivīnā bazneicā navar īīt naatbylstūšā apgērbā. Tū pīprosa na tikai bazneicas kolpōtōji, uzroksts uz durovom, bet ari pošu cylvāku kultura un gūdbejeiba pret vītu, kas beja, ir un vīnmār byus Dīva svētenica. Un tai tys ir na tikai tod, kod nūteik sv. Mise, bet ari tod, kod apmeklejam bazneicu kai ekskursanti. Dīvs ir vysur: mežā, pludmalē, kotrā pasaules kakteņā, bet, pyrmom kōrtom, breinumainā veidā, Jys ir klōtasūšs bazneicā. Tei ir vīta, kas veļteita speciali Dīvam. Tur Dīvs ir mums pīejams kotrā dīnnakts laikā. Jys gaida myus kotru minuti, kotru sekundi. Apslāpts Vysusvātōkajā Sakramentā, Jys gaida un ilgojās tikai pēc lyugšonas, sakūpōteibas, personeigōs kulturas un estetikas.
Kotram cylvākam ir tīseibas pīvērst uzmaneibu ūtram. Kai gon mes dusmojamēs, kod šei uzmaneiba teik pīvārsta teiši man. Mes veļ apsavainojam un izrōdam napatyku. Bazneica ir Dīva Noms. Katōļu Bazneica kai kūpīna sastōv ari nu laiceigim cylvākim. Un teiši šys lyudzūšais cylvāks ir Bazneicas daleņa un tōpēc jyutās atbiļdeigs par tū, kas un kaidā apgērbā īnōk bazneicā. Te naīt runa par napatyku, te īt runa par kulturu un cīnu pret Dīvu un tyvōkū. Kotram katōļam Dīvs ir vyslelōkō vērteiba un jys vīnmār aizstōvēs šū vērteibu, aizstōvēs Dīvam pīsanōkušūs gūdu, vīnmār stōvēs ticeibas svātuma sardzē. Myusu pretenzijas ir galeigi navītā.
Jā, apgērbs daudz pastōsta par cylvāku, kurs tū nosoj. Tys vēstej par cīnu (voi tō tryukumu) pret personu, pi kuras asam atnōkuši. Vīns ocu skatīņs, un vyss ir skaidrs.
Uz bazneicu mes ejam, lai lyugšonā atdūt gūdu Dīvam. Tōpēc dareisim vysu, lai myusu lyugšona Jam byutu pateikama, un Jū naapvainōtu. Mes lyudzamēs ar lyupom, žestim un ari ar sovu apgērbu. Teiši tai – ar apgērbu! Padūmoj, kōpēc tu ej uz bazneicu. Tei tok nav mūdes skate! Padūmoj! (Lucija)
ROMAS KATOĻU BAZNĪCAS
RĒZEKNES - AGLONAS DIECĒZE
Rēzeknē, 2008. gada 27. jūnijā
DEKRĒTS
par sv. Pāvila gada svinēšanu Rēzeknes - Aglonas diecēzē
Saskaņā ar Svētā Tēva Benedikta XVI gribu laikposms no sv. Pētera un Pāvila svinību I Vesperēm, tas ir, no 28.06.2008., līdz šīm pašām svinībām 2009. gadā visā Baznīcā, gan Romā, gan atsevišķās diecēzēs, ir pasludināts par sv. Pāvila gadu, atzīmējot 2000 gadu Jubileju kopš viņa dzimšanas.
Vieni no sv. Pāvila gada garīgajiem augļiem ir atlaidas, kur atklājas Dieva Tēva žēlsirdība.
1. Pilnas atlaidas no laicīgā soda par grēkiem sev vai mirušajiem visu Jubilejas gadu ik dienas (tikai reizi dienā) var saņemt ticīgie, kuri dievbijības garā kā svētceļnieki apmeklēs svētā Pāvila baziliku Romā un izpildīs šādus nosacījumus:
1) Piedalīsies sv. Misē vai citā publiskā dievkalpojumā sv. Pāvila godam.
2) Atjaunos svētdarošās žēlastības stāvokli sakramentālā grēksūdzē un būs brīvi
no vismazākā grēka.
3) Dievbijīgi pieņems sv. Komūniju.
4) Lūgsies Svētā Tēva nodomos.
5) Lūgsies Vissvētākā Sakramenta altāra priekšā.
6) Dosies pie centrālā altāra (Confessione) un tur dievbijīgi noskaitīs lūgšanas ,,Tēvs mūsu” un ,,Es ticu”, pievienojot lūgšanas Vissvētās Jaunavas Marijas un svētā Pāvila godam. Šīm dievbijības izpausmēm cieši jāsaistās ar svētā apustuļa Pētera piemiņu.
2. Saskaņā ar Svētā Tēva Benedikta XVI ieteikumiem un Apustuliskā Penitenciārija dekrētu no 10.05.2008., nosaku, ka sv. Pāvila gadā Rēzeknes - Aglonas diecēzes teritorijā pilnas atlaidas no laicīgā soda par grēkiem sev vai mirušajiem var saņemt:
1) 2008. gada 29. jūnijā visās baznīcās un kapelās.
2) 2008. gada 14. un 15. augustā Aglonas sanktuārijā.
3) 2009. gada 25. janvārī:
a) baznīcās, kas veltītas sv. Pāvila godam:
Jezupovas sv. Pētera un Pāvila baznīcā, Ozolmuižas sv. Pētera un Pāvila baznīcā, Pildas sv. Pētera un Pāvila baznīcā, Riebiņu sv. Pētera un Pāvila baznīcā.
b) kā arī sekojošās baznīcās:
Rēzeknes Jēzus Sirds katedrālē,
Aglonas bazilikā,
Daugavpils sv. Pētera Ķēdēs baznīcā,
Ludzas Jaunavas Marijas Debesīs Uzņemšanas baznīcā,
Līvānu sv. Ercenģeļa Miķeļa baznīcā,
Preiļu Jaunavas Marijas Debesīs Uzņemšanas baznīcā,
Varakļānu Jaunavas Marijas Debesīs Uzņemšanas baznīcā,
Dagdas Vissvētās Trīsvienības baznīcā,
Nautrēnu Jaunavas Marijas Bezvainīgās Ieņemšanas baznīcā,
Krustpils Vissvētās Trīsvienības baznīcā,
Viļakas Vissv. Jēzus Sirds baznīcā,
Krāslavas sv. Ludvika baznīcā.
4) 2009. gada 29. jūnijā visās baznīcās un kapelās.
5) Pilnu atlaidu iegūšanai izpildot Baznīcas sekojošas prasības:
a) Piedaloties sv. Misē vai citā publiskā dievkalpojumā sv. Pāvila
godam.
b) Atjaunojot svētdarošās žēlastības stāvokli sakramentālā grēksūdzē un būs brīvi no vismazākā grēka.
c) Dievbijīgi pieņemot sv. Komūniju.
d) Lūdzoties Svētā Tēva nodomos par zīmi Baznīcas vienotībai.
e) Dievbijīgi noskaitot lūgšanas ,,Tēvs mūsu” un ,,Es ticu”.
3. Ticīgie, kurus kavē slimība vai cits pamatots un svarīgs iemesls, attīrījuši sirdi no katra grēka un ar nodomu izpildīt parastos nosacījumus, tiklīdz tas būs iespējams, varēs saņemt pilnas atlaidas, ja garīgā veidā piedalīsies kādā no Jubilejas dievkalpojumiem svētā Pāvila godam, upurējot Dievam savas lūgšanas un ciešanas par kristiešu vienību.
Vēlot sv. Pāvila gadā diecēzes priesteriem un ticīgajiem bagātīgas Dieva žēlastības,
Rēzeknes - Aglonas diecēzes bīskaps Jānis Bulis
N.B. Pilnas atlaidas var saņemt tikai dekrēta noteiktajos datumos un ja sv. Mise vai dievkalpojums tiek veltīti sv. Pāvila godam.
ZIŅŌJUMI
3.augusts – mēneša pyrmō svātdīne – sv. Mises Aglyunā plkst. 10.00; 12.00 (procesija); 19.00.
Bērzgalē – plkst. 9.30; Rušyunā – plkst. 11.00


text: vysavace hyundai, viceucelove vysavace, - podlahovy vysavac, vysavac 12v, - stolni vysavac, test robotickych vysavacu, - centralni vysavac husky, vysavace do auta, - nejoblibenejsi, sackove vysavace, - vysavani, prirucni vysavac, - stavebni vysavac, vorwerk vysavac, - hepa filtr, bosch vysavac, - vysavac bosch, prumyslove vysavace, - v kladno, most, karvina, frydek-mistek, zlin, rohnson, - pytliky do vysavace, vysavace prumyslove, - vysavac trilobit, vodni vysavac eta, - rucni vysavace recenze, vysavac vodni, - vysavace husky, vysavac concept, - rucni vysavac test, vysavace vorwerk, - ve sleve se slevou, jaka je cena, - usb vysavac, vysavac dusty, - krbovy vysavac, nosni odsavacka na vysavac, - rucni vysavac electrolux, porovnani vysavacu, - vysavace sencor, vysavac na listi, - krbovy vysavac popela, vysavac, - vysavac eta, vysavac do auta, - automaticky vysavac robot, vysavace recenze, - vysavace testy, vysavace popela, - vysavac s vodni filtraci, tepovac, - vysavace miele, bezsackovy vodni vysavac, - akce, zahradni vysavac, - vysavace electrolux, filtry do vysavace, - bezdratovy vysavac, posledni trendy, - hubice k vysavaci, vysavac electrolux, - bezsackove vysavace test, odsavacka na vysavac, - eta neptun, vysavac akumulatorovy, - nejlepsi vysavac, vysavac miele, - akumulatorovy vysavac, sacky do vysavace zelmer, - vysavace s vodnim filtrem, auto vysavac, - nejlevnejsi vysavace, vysavac vodni filtr, - podlahove vysavace, vorwerk vysavace, - hodnoceni vysavacu, levne vysavace, - vysavac robot, vysavac neptun, - vysavac fagor, centralni vysavace beam, - profesionalni vysavac, vyprodej, - vysavace samsung, multifunkcni vysavac, - centralni vysavace husky, vysavac rainbow cena, - inteligentni vysavac, jaky vysavac, - tycovy vysavac, dilensky vysavac, - vysavace, rainbow vysavac, - centralni vysavani, vune do vysavace, - vysavac aeg, maly vysavac, - vysavac sencor, v jablonec nad nisou, mlada boleslav, - cyklonovy vysavac, kvalitni vysavac, - centralni vysavace, nejžádanější a další.


text: jaky vysavac je nejlepsi, rainbow vysavac, - akce, nejlepsi vysavac, - hubice k vysavaci, test robotickych vysavacu, - krbovy vysavac, vysavac rowenta, - vysavac panasonic, bazenove vysavace, - mini vysavac, stavebni vysavac, - filtr do vysavace, recenze robotickych vysavacu, - rotacni kartac, tichy vysavac, - vysavac akumulatorovy, vysavac electrolux, - centralni vysavace smart, nejlevnejsi vysavace, - vysavace vorwerk, bazenovy vysavac, - v kladno, most, karvina, frydek-mistek, zlin, robot vysavac, - cistice kobercu, profesionalni vysavace, - bezdratovy vysavac, vysavac narex, - vysavace electrolux, vysavac daewoo, - rucni vysavac eta, wax vysavac, - vysavace zelmer, recenze vysavacu, - vysavace prumyslove, vysavace, - jaky vysavac, vysavac do bazenu, - hadice k vysavaci, rucni vysavace, - nejtissi vysavac, vysavac philips, - vysavac listi, vune do vysavace, - vysavac do auta, vysavace philips, - vysavac clatronic, vysavac sencor, - vysavace rainbow, kvalitni vysavace, - sacky do vysavacu, rucni vysavac ecg, - vysavace concept, vysavani, - centralni vysavani, nejoblibenejsi, - vodnik, vysavace husky, - levne, bezsackovy vysavac eta, - jaka je cena, nejlepsi vysavace, - parni vysavac, mluvici vysavac, - auto vysavac, d test vysavace, - srovnani vysavacu, inteligentni vysavac, - parkside vysavac, aku vysavac, - vysavace elektrolux, vysavace bosch, - vysavace aeg, roboticky vysavac diskuze, - hyla vysavac, vysavac dirt devil, - test vysavac, pujcovna vysavacu, - bezsackovy vodni vysavac, cisteni, - roboticke vysavace recenze, prodej vysavacu, - zahradni vysavac, v jablonec nad nisou, mlada boleslav, - vysavace hyundai, vysavac rainbow, - vysavace fagor, saci vykon vysavacu, - rozmery vysavace, filtry do vysavace, - levny vysavac, vysavac s rotacnim kartacem, - mountfield, dilensky vysavac, - roboticke vysavace diskuse, vysavac wax, - vysavac na plovouci podlahu, vodni vysavac, - vysavac bosch, eta neptun, - roboticky vysavac zkusenosti, nejžádanější a další.


text:
Cyblys pogosts
Cyblys pogosts irā Cyblys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, vydsškola, pyrmaškoliņs īstots, nūvoda muzejs, biblioteka Cyblā i Felicianovā, felčeru punkts i komunalsaimisteiba.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
Viesturiskai Eversmuižys pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleicinī. 1925 godā pasaukts par Cyblys pogostu. 1935 godā pogosta pluots bejs 231,4 km². 1945 godā īstateita Cyblys, Franapolis, Vysnovys, Jaseņcu, Leidumnīku i Ozupinis solys padūme, a pogosts likvidāts. 1954 godā Cyblys solai daškiersta Franapolis sola, 1975 godā Ozupinis sola, a 1979 godā daļa Vysnovys i Brigu solys.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2000 godā kūpā ar Leidumnīku pogostu īstateja Cyblys nūvodu.
Rūbeži[pataiseit]
Cyblys pogosts tur rūbežu ar:
- Cyblys nūvoda Blontu pogostu, Leidumnīku pogostu, Zviergzdiņa pogostu;
- Ludzys nūvoda Brigu pogostu i Vysnovys pogostu.
Doba[pataiseit]
Pogosta vokoru i dīnavydu daļa irā Mudovys zamainis Sīnuojis leidzonainē, a reitu daļa Latgolys augstainis Būrzovys kauprainē. Pogosta pošu augstuo kaupre 172,7 m vjl pi Vabaļu solys.
Iudini[pataiseit]
Upis:
- Iļža
- Soltupeite
- Felicianovys iudiņtvere
Pūri i peisi:
- Akašu pūrs
- Cjapku pūrs
Dzeivuotuoji[pataiseit]
Cyblys pogostā dzeivoj 923 ļauds.
Solys[pataiseit]
Cyblys pogosta ļauds dzeivoj 29 soluos.[4]
Saimisteiba[pataiseit]
Transports i saiteibys[pataiseit]
Pogosta teritoreju vaļsteibys zeimeibys celi naškārsoj, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš pogostu naškārsoj nivīna dzeļžaceļa lineja. Tyvuokuo staceja "Vysnova" linejā Krystapiļs-Sīnuoja 10 kilometru nu pogosta centra.
Cyblys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Cybla (LV-5709).[5]
Slavvītys[pataiseit]
- Cyblys nūvoda muzejs
- Cyblys vydsškolys nūvodtiemeibys muzejs
- Eversmuižys muiža i parks
- Eversmuižys Svātuo Andryva Romys katuoļu bazneica
- Evrersmuižys kulturviesturis i dobys styga
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text: mountfield, vysavac pro alergiky, - d test vysavace, filtry do vysavace, - recenze vysavacu, nejpohodlnejsi, - opravy vysavacu, test robotickych vysavacu, - vysavac panasonic, bezsackove vysavace test, - sacky do vysavacu, vune do vysavace, - vysavac hyundai, vyprodej, - vysavac wax, vysavac na popel, - vysavac, vysavac lg, - hadice k vysavaci, saci vykon vysavacu, - viceucelove vysavace, prirucni vysavac, - porovnani vysavacu, vysavac rucni, - kartac na vysavac, vysavac bomann, - mini vysavac, vysavace husky, - vysavac rainbow cena, prodam roboticky vysavac, - vysavace electrolux, sacek do vysavace, - cisteni, roboticke vysavace recenze, - vysavac recenze, vysavac hoover, - cyklonovy vysavac, v usti nad labem, pardubice, havirov, - vysavac vorwerk, sacky do vysavace rowenta, - vysavac homefriend, vysavace prumyslove, - test rucnich vysavacu, rucni vysavace, - automaticke vysavace, vysavace fagor, - centralni vysavac, vykonny vysavac, - levne vysavace, prumyslovy vysavac pro suche i mokre cisteni, - sacky do vysavace miele, vysavace lg, - vysavace panasonic, 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10, - automaticky vysavac, automaticky vysavac recenze, - v kladno, most, karvina, frydek-mistek, zlin, vysavace s vodnim filtrem, - sacky na vysavace, vysavac s vodnim filtrem, - bosch vysavac, odsavacka hlenu na vysavac, - recenze robotickych vysavacu, centralni vysavace electrolux, - bezsackovy vodni vysavac, vysavac miele, - vysavac tycovy, vyber vysavace, - kvalitni vysavace, elektricke vysavace, - vysavace philips, wax vysavac, - vysavace do auta, sacky do vysavace vorwerk, - sacky do vysavace eta, vysavac popela, - v jablonec nad nisou, mlada boleslav, vysavac rowenta, - oprava vysavace, kvalitni vysavac, - vysavac fagor, posledni trendy, - vysavac clatronic, vysavac test, - vodni vysavac eta, vysavac elektrolux, - opravy, vysavac sencor, - roboticky vysavac, srovnani vysavacu, - krbovy vysavac popela, vysavace vorwerk, - vysavac s rotacnim kartacem, prumyslovy vysavac, - vysavac concept, vysavac progress, - profesionalni vysavace, jezirkove vysavace, - rozmery vysavace, nejlepsi, - bezsackove vysavace, nejzajímavější a další.


text: rucni vysavac, vysavac 12v, - vysavac clatronic, nejpohodlnejsi, - vysavac progress, sacky do vysavace eta, - vysavac vodni, rucni vysavac eta, - sacky na vysavace, roboticke vysavace diskuse, - vysavac akumulatorovy, nove vysavace, - bazenovy vysavac, centralni vysavac husky, - jezirkove vysavace, vysavac tycovy, - vysavace rowenta, v opava, karlovy vary, decin, teplice, jihlava, - vysavace eta, vysavac rainbow cena, - odsavacka na vysavac, prumyslovy vysavac, - centralni vysavace husky, mechanicky vysavac, - vysavac trilobit, rucni vysavac philips, - prirucni vysavac, vysavacu, - vysavac vodni filtr, vysavac aeg, - vysavace zelmer, jaky vysavac, - rohnson, vysavani, - porovnani robotickych vysavacu, nejtissi vysavac, - saci vykon vysavacu, vysavac vodnik, - recenze vysavacu, levne vysavace, - vysavac s vodnim filtrem, jaky vysavac je nejlepsi, - hodnoceni vysavacu, v chomutov, prerov, prostejov, - vysavac daewoo, vysavac do auta, - bezsackovy vysavac, sacky do vysavace, - tycove vysavace, filtr do vysavace, - automaticky vysavac, mokre vysavani, - mini vysavac, krbovy vysavac popela, - rucni vysavace test, kolik stoji, - vysavac rucni, pytliky do vysavace, - centralni vysavace electrolux, vysavac recenze, - vysavace listi, vysavac do bazenu, - pujcovna vysavacu, test rucnich vysavacu, - sacky do vysavace aeg, vysavace hyundai, - automaticke vysavace, rucni vysavace, - detsky vysavac, vysavac elektrolux, - rotacni kartac, prumyslove, - prodej vysavacu, vodnik, - roboticky vysavac recenze, vysavace, - elektricke vysavace, vysavace sencor, - vysavace electrolux, bazenove vysavace, - hyla vysavac, prumyslovy vysavac pro suche i mokre cisteni, - kvalitni, vysavace hoover, - vysavac zelmer, vysavac concept, - zahradni vysavac, profesionalni vysavace, - hepa filtr, vysavac goddess, - v liberec, hradec kralove, ceske budejovice, auto vysavac, - dilenske vysavace, nejlepsi roboticky vysavac, - bateriovy vysavac, vysavac lg, - bezsackove vysavace test, vysavac bomann, - vysavace do auta, odsavacka hlenu na vysavac, - nahradni dily na vysavace, nejzajímavější a další.


text:
Dreidzs
Dreidzs — azars Latgolys dīnavydu daļā Latgolys augstainē, Kruoslovys nūvoda Skaista pogostā, iz reitim nu Dagdys – Kruoslovys ceļa, pi Saulis kolnu. Vysudziļais azars Latgolā i Latvejis Republikys teritorejā – Dreidža pošlelais dziļums dasnādz 65,1 m.
Vydyskais dziļums 12,8 m. Viersa pluots 753 ha, garums da 9,8 km, plotums da 2,4 km.
Azara dybyns ar daudzi dūbu, kur nakur akmiņuots, kur nakur smiļkšuots, leičūs dyuņuots. Azarmola stuovona, dīnavydu pusē lāvuoka. Sakluokī leiči aizauguši. Dreidža forma izstīpta, jis tur daudzi leiču i 9 azarsolys (Bernātu, Līpu, Ūzulu, Apšu, Zamuo, Upis, Pizānu i ct.). Pošleluo azarsola – Bernātu, juos pluots 13,9 ha.
Dreidzī ītak Čeņčupe, azaram irā puortaka iz Otu vysu godu, a iz Siveru – tik polu laikā).
Dreidzs īīt kompleksajā dobys nūlīgtinī. Azara molā pasacālušī Saulis kolni – vīna nu senejūs latgaļu pošsvareigūs svātvītu.
Azara zivs - asari, plauži, leidakys, raudys.


text:
Nautrānu pogosts
Nautrānu pogosts irā Rēznis nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Atsarūn nūvoda pūstumūs. 1998 godā Nautrānu pogostam daškierts Miglinīku pogosts. Da 1999 godam - Ludzys rajona daļa. Vīna nu vysuzeimeigūs vītu Latgolys kulturviesturē. Nautrānu pogosta centrys - Rogouka.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
Arheologiskī atradīni Opiņku piliskolnā i VII—XI gs. Laizānu seņkopūs līcynoj, ka ite dzeivuojuse latgaļu moztautys daļa ar labi izraisteitu kulturu. Nu sovys pusis, Salinīku seņkopu atradīni ruoda, ka pyrma tuo ite dzeivuojuse i suomugru moztauta, kura piečuok sasaliejuse ar atguojiejim latgalim.
XVII—XIX godusymtā nūvoda centrys beja Zaļmuiža, kura nu īsuoku pīdarēja grafim Korfim, a piec tyka par Rozenšildu-Paulinu sovumu. Caur muižu guoja Reigys ceļš, kurs saškeire Latgolu ar Reigu.
XIX godusymtā Zaļmuiža tyka par dzimtinīku buntu centru, i vīns nu golvonūs ceikstātuoju par zemnīku tīseibom beja latgaļu atdzimšonys vadynuotuojs, poets Pīters Miglinīks. Kūpā ar Andryvu Jūrdžu, J. Seili, A. Purmalīti, F. Skesteri, V. Leiku jis radeja vīnreizeigu aktivuma formu ceikstīņam pret dzimtinīku apmīgšonu i cariskuos Krīvejis rusifikacejis politiku.
XIX i XX godusymtu meitovuos Zaļmuižys pogosts turēja pošu leluokū skaiteigūs dzeivuotuoju procentu Latgolā. Nautrānu nūvoda kulturapleicei XIX i XX gs. bejuse cīši svareiga role vysā latgaļu kulturā - ite dzymušys, vuicejušuos i darejušys daudzejis latgaļu atdzimšonu vadynuojušys personeibys.
Geografeja[pataiseit]
Nautrānu pogosts geografiskai izalikaliejs Latgolys augstainis i Lubuona leidzonainis sadurā, Rēznis nūvoda pūstumreitūs, pi rūbeža ar Bolvu i Kuorsovys nūvodim, Ičys upis leičūs. Viesturiskais Nautrānu nūvods apjam nazkodejū Nautrānu katuoļu parapeju, kuramā īīt tānejais Nautrānu pogosts i daļa tānejūs Mežvydu i Iļžukolna pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit]
Zeimeigi ļauds[pataiseit]
Nautrānu ci Miglinīku pogostā dzymuši:
- Jūrdžys Andryvs - ailinīks, ļaudyskais dareituojs, latgaļu literaturys raisteibys vadynuotuojs
- Miglinīks Pīters - ailinīks, ļaudyskais dareituojs, latgaļu atdzimšonys vadynuotuojs
- Miglinīks Juoņs - pyrmais latgaļu teologejis zineibu doktors
- Platpīrs Aleksandrys - vīns nu pyrmūs latgaļu tauteibys bazneicnīku
- Pujats Juoņs - arciveiskups
- Rancāns Jezups - veiskups i politiks
- Rancāns Nikodems - bazneicnīks, rakstinīks, vuiceibys plateituojs, vīns nu pošu zeimeiguokūs latgaļu ļaudyskūs dareituoju
- Sviklis Andrejs - bazneicnīks
- Sviklis Jezups - bazneicnīks
- Cybuļskis Juoņs - kulturviesturnīks, publicists
Dzymuši cytur, Nautrānu apleicīnē vuicejušīs ci darejuši:
- Fraņcs Kemps - publicists, ailinīks, politiks, vīns nu pošu zeimeiguokūs latgaļu ļaudyskūs dareituoju
- Anna Rancāne - ailineica, publiciste, latgaļu himnys vuordu autore


text:
Kuorsova
Kuorsova irā mīsts reitu Latgolā, natuoli nu Krīvejis rūbeža, Kuorsovys nūvoda administrativais centrys. Kuorsova, byunūt pi Rēznis - Ostrovys posta ceļa, beja zeimeigs tierdzeibys centrys. Mīsts pasalelynuoja, kod 1763 godā pastateja katuoļu bazneicu.
Car mīstu tak Iudrupe. Pa mīsta molai īt Pīterpiļs - Varšovys dzeļžaceļa lineja i vaļsteibys zeimeibys magistrals A13, taipoš i celi P48, P49 i P50.
Zeimeigi ļauds[pataiseit]
Kuorsovā dzymuši:
- Evalds Dauguļs — muokslys zininīks, pedagogs.
- Eugeneja Golubeva — cyrka artiste.
Dzymuši cytur, Kuorsovā vuicejušīs, dzeivuojuši, darejuši:
- Antons Jurkāns — uorsts, Kuorsovys dzeidātovys direktors, Latgolys Studentu fonda īstateituojs.


text:
Jezus Kristus augšancēlēs
Пacxa
(Cēlīs Kristus nu myŗunim)
Jezus Kristus augšancēlēs, aleļuja, aleļuja,
visim ļaudim mīru vēlej, aleļuja, aleļuja,
Sīvītes uz kopu gōja, aleļuja, aleļuja,
un par Jezu pōrrunōja, aleļuja, aleļuja,
Kad jau jōs pi kopa beja, aleļuja, aleļuja,
eņgeļs viņom tai saceja: aleļuja, aleļuja,
“Nasabeistit, raudōt beidzit, aleļuja, aleļuja,
prīcas vēsti sajimt steidzit, aleļuja, aleļuja,
Augšancēlēs Jungs, patīši, aleļuja, aleļuja,
mōceklim tū sokit visim”, aleļuja, aleļuja,
Šudiņ jauka svātku dīna, aleļuja, aleļuja,
prīcojās lai sirds ikvīna, aleļuja, aleļuja.
Teicit Kungu. Reiga, 1990. lp. 423. Nr. 45.


text:
Ludza
Ludza — mīsts reitu Latgolā, Ludzys nūvoda centrys. Ludza irā vacuokais mīsts Latgolā, mīsta tīseibys jau nu 1177 goda. Car mīstu īt dzeļžaceļa lineja Krystapiļs - Sīnuoja.
Zeimeigi ļauds[pataiseit]
Ludzā dzymuši:
- Jakovs Kulnevs (ЯkoB ПeTpoBич KyлbHeB, 1763 — 1812) - krīvu pulkvedis, Napoleona karu dalībnieks
- Leons Tomašickis (1904-1996) - skulptors, pedagogs
- Jeseneja Volžankina (1983- ) - latvīšu vīglatlete
- Anta Rugāte (1949) - 8 Seimys deputate
- Aleksandrs Žirkevičs (AлekcaHдp BлaдиMиpoBич ЖиpkeBич, 1875 — 1927) - krīvu ailinīks
- Sergejs Lazovskis (1976- ) - svorcāluojs, Latvejis čempions (13 reizis), pīsadalejs Olimpiskajuos kaituos Sidnejā (dabojs 18 vītu)
Dzymuši cytur, Ludzā vuicejušīs, dzeivuojuši, darejuši:
- Anisims Rekašovs (1859-1955) - zynomais Ludzys apleiciņa uorsts


text:
Katōļu Dzeive
Katōļu Dzeive aba Katuoļu Dzeive - religiski ļaudyskys žurnals, kuru izdūd SIA "Katoļu Dzeive" Viļānu mīstā.Žurnals izīt 11 reižu godā, sīna i labeibys mienešu numuru izlaižūt kūpā sīna mienesī. Materiali žurnalā teik publicāti latvīšu i latgaļu volūdā. Rakstīni irā na tik ap religejis temom, a taipoš stuosta ap psihologiskom i cytom gareigom cylvāka nabyušonom i jū izsprīsšonu. Regularai teik publicāti rakstīni ap Latgolys ļaužu dzeivi, stuosti ap bazņeicu viesturi, nūvoda kulturviesturi, volūdu, vuiceibu, solsaimesteibu i cytom svareigom temom. Laikrokstā cieški atrūnami ari literarī dorbi latgaļu volūdā. Žurnals tur zeimeigu vītu latgaļu rokstu volūdys popuļariziešonā i izglobuošonā myuslaiku lītuošonai.
This is an excerpt from the article Katōļu Dzeive from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.
Other languages


text:
Vikipedeja:Vandaļu gors
Vandaļu gors aba vandalisms ir sevkaida satura dalikšona, iztreišona voi puortaiseišona, kab teišam samaituotu enciklopediju. Izplateiti vandalizma veidi ir asūšā teksta puorraksteišona ar lomu vuordim, lapu teksta dzēšona voi nazkaida nadereiga satura dalikšona da lopys. Kotrys lobys grybys mieginuojums dareit enciklopediju lobuoku, pat ja naveiksmeigs, nav vandalisms.
Vandalisma darbeibys ir pret Vikipedijas nūteikumim; vandalisma gadejumus vajag atpazeit, i tod reagēt – ja tys ir nūpītns, ka navarit tū izdareit poši, varit meklēt administracejas īsajaukšonu (Administrator itervention). IBM tiemietuoji 2002.godā saceja, ka leluokuo vandalisma dale angļu Vikipedijā atsagrīž pyrmajuos pīcuos minutēs. Tū apstiprina i eksperimenti vēļuok, kad pietnīki teišom īroksteja muļkeibys (patent nonsense).
Reizim ari cyts lobuojums var izaviert kai vandalisms. Napīcīšama ryupeiga dūmu gaita, kab zynuotu, ci jaunuo informaceja lopā var palikt, ci tys ir vandalisms.
Puslopu ruodeklis
Reagēšona iz vandalismu[pataiseit]
Ja radzoms vandalisms (zemļuok dūtajā nūzeimē), vajadzātu atgrīzt atbiļsteigū lopu. Pī tom, īrokstit breidynuojuma šablonu vandaļa "sprīža" lopā, kai paruodeits tuoļuok. Jo vandaļs ir breidynuots, a naatlaideigi dora sovu, var lyugt administratora īsajaukšonu (en:Wikipedia:Administrator intervention against vandalism). Admini var apspīst (en:block ar nūteiktu proceduru (blocking policy).
Breidynuojumu šabloni[pataiseit]
- {{subst:Test}} voi {{subst:test1}}
- Taiss:Test
- {{subst:Test2}}
- Taiss:Test2
- {{subst:Test3}}
- Taiss:Test3
- {{subst:Test4}}
- Taiss:Test4
Admins var lītuot ari taidu šablonu:
- {{subst:Test5}}
- Taiss:Test5
Atguoduojit paraksteit ar datumu vysus breidynuojumus. Tū var izdareit, jo pīroksta dokumenta golā 4 tiļdis (tai: ~~~~).
Vandalisma veidi[pataiseit]
Itī ir Vikipedijā izaplatejušī vandalisma veidi:
- Spamers aba māstuļnīks
- Davīnuot rokstam saturu voi uorējus linkus, kab reklamētu seve.
- Vandaļu robots
- Kaida datorprogama, kas ceņšās puortaiseit lelu skaitu rokstu ar spamu, lopu satura iztreišonu, i.t.t.
- Bierniškeigs vandalisms
- Vysaidu mulkeibu, personisku uzbrukumu voi jūku īroksteišana nūpītnūs rokstu vītā. Ari najaušūs simbolu (pīmāram, "aslkdjnsdagkljhasdlkh") davīnuošona. Iņteresnus jūkus, ja kaidam gribīs, var raksteit projektā Uncyclopedia.
- Slapnais vandalisms
- Gryuši saskatomu ortografejis klaidu, napareizu datumu, i.t.t. īroksteišona Vikipedijys dokumentūs.
- Biļdeišu vandalizms
- Provokativu biļdeišu šursyuteišana iz serveri i davīnuošona rokstim. Ari biļdeitis bez olūta voi licenzis nūruodis nav dereigys Vikipedijai - ja itīpeigi tū dora, ari skaituos vandalisms.
- Lopu adresu maineišona
- Napareiza Vikipedijys dokumenta URL vītruoda izavieliešona; napareizs voi apvainojūšs roksta nūsaukums.
- Linku vandalisms
- Linku URL vītruodu izavieliešona bibliografejā. Linka teksts var byut vacais, a links ruoda iz citu vītu.
- Diskusiju komentu puortaiseišona
- Diskuseju lopās nadreikst maineit cytu lītuotuoju tekstus.
- Lopu pašmierkeiga atsagrīšona
- Lopu atsagrīšona atpakaļ, ja napīkreitat cyta roksteituoja dūmom, nameklejūt kaidu naviņ kompromisu.
[pataiseit]
Ir nazcik cytu situaciju, kurys var traucēt, a iz tom vajadzātu reagēt sovaižuok nakai iz vandalismu.
- Jauns lītuotuojs
- Nazkas, kurs gryb izmieginuot, voi patīšom ir vareiba redigēt sevkuru lopu. Ar taidim lītuotuojim vajadzātu laipni sasavasaluot i paruodeit, ka var īt iz smiļkšu bedri, kab tur taiseitu eksperimentus (apsaverit pyrmū breidynuojuma šablonu).
- Neitrala redzīņa naīvāruošona
- Neitralums, kurs vajadzeigs Vikipedijys rokstūs ir gryuši sasnīdzams. Reizim ir žāļ, ja cylvāki tū naīvāroj, a tys nav vandalisms.
- Drūsmeigi puortaiseitys lopys
- Vikipedijys rokstnīki bīži taisa lelas puormainis rokstūs, kab tūs puortaiseitu - iztrin lelus teksta gobolus i roksta sovu. Ja iztreitī goboli ir puorcalti iz "Sprīža" sadali, i dūts īmeslis lobuojumim, tod tys nav vandalizms. Prūtams, goduos, ka ir napateikami, ka Jyusu saraksteitū tekstu kaids izmess, a tod ir vītā diskuseja.
- Klaidys
- Reizim lobys grybys cylvāki taisa faktu klaidys, a paši tū nasaprūt. Ari tad vajadzeiga diskuseja.
- Ītīpeiba
- Nazcik lītuotuoju var naīvāruot cytu dūmys i vysu laiku lobuot pa sovam i nikni streideitīs diskusejās. Ari taidūs gadijumūs var īt administratora paleidzeibu maklātu, a vandalisms tas nav. Sprosta, na vysi prūt lobi sasadarbuot ar cytim.
- Personeigi uzbrukumi
- Cytus apvainūt nav breiv. Daži gadejumi (cyta lītuotuoja lopys puortaiseišona ar personiskim uzbrukumim, pīmāram) ir vandalisms, a vysā tei ir vīnkuorši nasadereiga uzvedeiba, ar kū var mieginuot ceineitīs cytaiž nakai ar vandalismu.


text:
Leluo zeile
Leluo zeile (latiņu: Parus major; anglīšu: Great Tit; latvīšu: Lielā zīlīte; lītaunīku: Didžioji zylė) — zeiliņu saimis (Paridae) putnys. Perekli taisa kūna vysā Europā, Afrikys pūstumūs i centralajuo i vokoru Azejā. Vysucīškuok zīmoj tīpat, kur taisa perekli.[1] Latgolā cieški sateikams putnys. Cieški sateikams zīmā pi barūtovu.
Puslopu ruodeklis
Aproksts[pataiseit]
Golvys vierss, reikle i pakoklys malns, pazylys pakruosys myrgu. Mugorys dale padzoltonai zaļa. Byudi bolti. Pakausī bolta pleme. Spuorni pazylai palāki ar gaišu škārsu jūslu. Auguma zamoškys puse dzaltona, tik reikle, jūsleņa iz kryutežys i vādara vyds i paaste malna. Muotainis auguma zamoškys puse padzoltona, a iz kryutežys malnuo jūsleņa na tik spūdra kai tāvainim. Svors 16-17 gramu.
Dzeivisvīta[pataiseit]
Dzeivoj vysaižūs mežūs, apleikmīstūs, parkūs, vīnpošūs kūkūs. Zīmā skraida kūpā pa 5-10 individu. Vosorā muotainis guļ pereklī, a tāvaini kūku pazorūs. Parostai vysu godu dzeivoj apleik sova perekļa, tok šaltim zīmā migrej nu pūstumim iz Vokoru Europu ci Baļteju.
Barūkle[pataiseit]
Barūkli meklej zoru vaiņagā i iz zemis viersa. Vysuvaira ād kustūni, taipoš i auguoju produktus. Zīmā cieški apmekle barūtovys, kur ād gryudus, sāklys, lašini i druponys. Leluo zeile irā vierteigs suodu putyns, kurs nūād vysaižus vuodekļus.
Nūruodis i olūti[pataiseit]
- ↑ http://www.ornitofaunistika.com/lvp/lvp_parmaj.htm Ornitofaunitsika.com (latvyskai)


text:
Puortraukt
Puortraukt — transakciju nūzeimoj, kad izdareituos puormainis datubazē programai nasagrib soglobuot, a tei vītā gribīs atsagrīzt tymā situacejā, kas beja pirms puormaiņom. Puortraukt procesu nūzeimoj, kod lītuotuojs voi operaciju sistema nūgalina procesu i naļaun tam normali izapiļdeit i izglobuot rezultatu. (Puortraukt programys dorbu var ar UNIX komandeņu "kill -9 12345", kur 12345 ir procesa numurs. Voi ar Windows Task Manager.) termini.lv pīduovoj "procesa pārtrauce"; var ari "procesa pārtraukšana".
This is an excerpt from the article Puortraukt from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Ādažu nūvods
Ādažu nūvods irā pošvolds Vydzemis vokorūs, natuoli nu Gaujis ītakys jiurā. Tur rūbežu ar Saulismalis nūvodu pūstumūs, Siejis nūvodu pūstumūs i reitūs, Iņčukolna nūvodu reitūs, Garkaļnis nūvodu dīnavydūs i Carnikovys nūvodu vokorūs. Pošys leluos nūvoda solys irā Ādaži (nūvoda centrys), Aļderi, Atari, Āni, Boltaisazars, Birzinīki, Garkaļne, Kadaga, Staprini, Divazari, Iļkine, Eimuri.
This is an excerpt from the article Ādažu nūvods from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Kepovys pogosts
Kepovys pogosts irā Dagdys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrā Neikšānūs dora feļčeru punkts i biblioteka. Koč i 1990 godā pastateja jaunu suokuškolu, deļ mozuo škoļnīku skaita 2000 godā školu aizdareja i pogosta teritorejā nivīna vuiceibu īstota navā. Škoļnīki vuicuos Dagdys, Kruoslovys i Osyuna školuos. Lelums ļaužu katuoli i viesturiskai pīdar pi Osyuna Svātuo Krysta paaugstynuošonys Romys katuoļu bazņeicis.
This is an excerpt from the article Kepovys pogosts from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
SVĀTŌS ĢIMENES SVĀTKI
Lyugšona Svātajai Ģimenei
Jezu, kas kai zāns, pusaudzis un jaunītis ļōvi sevi audzynōt Marijai un Jezupam Nazaretes mōjā, mōci myusu bārnus ne tikai pīsajimt spākā, bet pīaugt ari gudreibā un tykumūs un apsazynōt sovu aicynōjumu.
Marija, Jezus Mōte un Paraugs vysom mōtem, apgaismoj, styprynoj un pavodi myusu mōtes jūs gryutajā bārnu audzynōšonas dorbā; apveļtej jōs ar sovim tykumim un, kai Mōte un Audzynōtōja, dōvoj jom pareizas sprīsšonas spēju, pacīteibu, cereibu un, pōri vysam, mīlesteibu.
Jezup, Jaunovas Marijas leigovaini un taisneigais tāvs, kas aizsorgōji un apgōdōji Jezu un mōcēji jū strōdōt, paleidzi vysim myusu tāvim, lai jū intereses byutu cīši saisteitas ar jūs gimenem, un lai tī byutu uzticeibas, čakluma un stypruma paraugs; lai tī, taipat kai Tu, ar klusēšonu mōceitu sovim bārnim dzeives un dīvbejeibas nūzeimi, sevis apkūpšonas prīku un mīlesteibu pret myusu dabasu Tāvu.
Svātō Ģimene, kas pazyni cīsšonas, kas esi ciļvēceiguma un svātuma paraugs, svētej, sorgoj un škeistej myusu ģimenes. Amen.
PŌRDŪMOM
Svātō Ģimene – Marija, Jezups un Jezus Bārns – ir deļ myusim reals pīmārs, kaidai byutu jōbyun myusu ģimeņu dzeivei, kaidom byutu jōbyun sovstarpejom atteiceibom storp ģimenes lūceklim un, golvonais, kaidom ir jōbyun ģimenes atteiceibom ar Dīvu, tōs attīksmei pret Dīva Lykumim un tū īvārōšonu.
Kai nūdrūšynōt saprasšonōs īspējas storp cylvākim? Kai mums, tik dažaidim cylvākim, sasaprast? Tys nav nimoz tik vīgli – sasaprast, pīmāram, ostoņpadsmitgadeigam ar ostoņdesmitgadeigū. Myusim ir dažaida izgleiteiba, atškireiga pīredze, dažaidas intereses. Cylvāki šymā pasaulī vīnmār ir bejuši un byus dažaidi, atškireigi. Kas vīnam pateik, tys ūtru kaitynoj. Kas vīnu interesej, tys ūtram līkās pat kaiteigs. Kai atrast tyltu vīnam pi ūtra, lai myusu kūpeigō sadzeive nabyutu namiteigs aukstais karš, sovstarpeja ceiņa? Tys ir ļūti svareigi – grybēt un spēt cylvākam saprast cylvāku. Jo pītryukst vēlēšonōs sasaprast, tod pateišam ir apdraudāta cylvāka asameiba. Jo mes poši namēginojam saprast cytus, tod veļteigi gaideit, lai kaids grybātu saprast myus. Svātī Roksti aplīcynoj, ka vyslobōk cylvākus apvīnoj navys kūpeigs dorbs, intereses, volūda, īnaidnīki, bet gon kūpeigs Gors. Jo ir atrosta goreiga kūpeiba, tod ari, palykdami atškireigi un dažaidi, varēsim sasaprast un atrast ceļu vīns pi ūtra.
Dīva bausleiba, kas runoj par vacōku gūdynōšonu, eistineibā atklōj vīnkōršu patīseibu – jo namōkam sasaprast ar vystyvōkajim, tod veļteigi cerēt, ka prassim izveidōt palīkūšas atteiceibas ar cytim cylvākim. Prūtams, vysgryušōk sasaprast ar tyvōkajim cylvākim ir teiši tōpēc, ka jī myus vyslobōk pazeist. Ir vīgli atstōt par sevi lobu īspaidu cylvākam, ar kuru kūpā jōpavoda pīcpadsmit minutes. Tikai tys cylvāks, kurs dzeivoj ar mani dīndīnā, zyna, kas un kaids es asmu eistineibā.
Vysūs laikmetūs vacōkō paaudze jaunīšus ir saukuse par „dumpinīkim un pamatu grōvējim”, un jaunīši vacūs ir saukuši par „atpalykušim un nu dzeives nikū nasaprūtūšim”. Jaunīšim byutu svareigi navys tīsōt sovus vacōkus par jū kļyudom, bet ceņstīs saprast, kōpēc jī ir taidi, kaidi ir. Sovukōrt vacajai paaudzei jōapsazynoj, ka bārnim nav jōatkōrtoj tei dzeive, kuru dzeivōjuši jī. Bārni ir breivi cylvāki, kas poši ir spējeigi veidōt sovu dzeivi un nūspraust sovus mērķus. Cik svareigi, lai ģimene varātu byut tei vīta, kurā prasmeigi leidzsvorōtūs vacōkōs paaudzes pīredze ar jaunīšu maksimalismu un degsmi! (Izmontōti fragmenti nu J. Rubeņa grōmotas „Desmit baušļi”)
Vacō goda nūslāgumā.
Kod mainōs godi, mes kotru reizi uzdūdam sev jautōjumu: „Kas nūtiks nōkušajā godā?” Kas nūtiks myusu ģimenē un bazneicā, myusu zemē un pasaulē? Reizem šī jautōjumi ir teiri vērspuseigi, tī nūzeimoj tikai tū, ka: „Cik interesanti byutu zynōt, kas nūtiks?!” Bet reizem, seviški myusu dīnōs, šaidi un tamleidzeigi jautōjumi izrīt nu dziļa namīra: „Voi nabyus ļūti gryuti? Voi tiksim golā?”
Gryuteibas kotrā gadejumā byus atškireigas. Tōs var byut saisteitas ar slimeibu, dorbu, bezdorbu, bodu, tryukumu… Mes varam pīdzeivōt vīntuleibu, cytu cylvāku nycynōjumu, vojōšonas, varbyut pat nūtīsōšonu voi nōvi… Voi nōks kaida paleidzeiba, jo kaut kas taids ar mums nūtiks nōkušajā godā?
Myusim vysim ir patvārums Dīvā. Tys nūzeimoj, ka mes varam grīztīs pi Jō vysōs vajadzeibōs. Tys ir skaidri izteikts Jezus apsūlejumā mōceklim: „Es asmu ar jums vysōs dīnōs.” Tys nūzeimoj, ka nav gryuteibu, kas varātu kļyut pōrōk lelas. Vysdziļōkajā nalaimē mes varam byut ar Jezu, jo Jys ir apsūlējis byut ar mums. Bet uz kū atsateic šys apsūlejums? Bez šaubom, uz vysu pasauli un vysim cylvākim, jo jī ir Dīva radeiti. Bet seviški šys apsūlejums atsateic uz Jezus mōceklim: jo mes turamēs pi Dīva apsūlejumim, kas tyka dūti, kod mes tykam kristeiti Tāva, Dāla un Svātō Gora vōrdā, mes asam ar Jezu Kristu, myusu Kungu un Pesteitōju. Tod mes varam palikt cereibā un drūšeibā, lai kas ari myus napīmaklātu nōkušajā godā voi turpmōk.
Lyugšona. Myužeigais Dīvs, esi myusu patvārums nōkamajā godā. Izstīp pōr mums Sovas rūkas, lai par mums nōktu, kas nōkdams. Tevī ir vysa myusu cereiba. Jezus vōrdā. Amen.
Svēteigu 2009. godu!
1. Laiks. Jaunais Gods ir seviški svātki. 1. janvari par goda īsōkumu izavēlēja Romas senats 2. godu simtinī pyrms Kristus dzimšonas, un tai tys ir palicis leidz myusu dīnom. Šei dīna nav saisteita ni ar kaidu vēsturisku nūtykumu, ni ar goda laiku – tōs nav ni rudiņa beigas, ni ari pavasara īsōkums. Tys nav saisteits ari ar saules kusteibu, ni ar mēneša fāzem. Bet, nasaskotūt uz tū vysu, Jaunū Godu svin gondreiž vysōs pasaules vaļstīs, naatkareigi nu religijas, kulturas un vēstures. Mes varam drūši saceit, ka Jaunais Gods ir universali vysas ciļvēces svātki.
Kōpēc taida popularitate? Kōpēc tik daudzi cylvāki īsaklausa pulkstiņa sitīņūs, lai sagaideit Jaunū Godu? Maņ līkās, ka aiz tō slēpās myusūs kotrā apslāptō napīcīšameiba atdzimt. Maņ līkās, ka nadaudzi nu mums, sagaidūt Jaunū Godu, dūmoj par tū, ka asam palykuši par godu vacōki, voi par tū, ka atnōkūšais gods var atnest sev leidza slimeibas, gryuteibas un pat katastrofas. Naizprūtamā veidā mes vysi skotamēs nōkūtnē ar cereibom. Mes dūmojam par tū, kas mums nav izadevis pagōjušajā godā, un tycam, ka nōkušais gods nūteikti byus lobōks. Mes izdoram dažaidas apsajimšonas jaunajam godam, īspējams – taidas pat, kai pagōjušajā godā, cerūt, ka šūreiz gon mums vyss izadūs. Un tys ir labi, ka mes tai dūmojam. Labi ir tys, ka ir taida dīna godā, kurā es varu pasaceit pats sev, ka – sōcu vysu nu jauna, un ka nu šōs dīnas man vyss byus cytaidōk.
Jaunais Gods mums līk padūmōt ari par laiku, kurs aiztak. Jo Jaungoda naktī mes naasam kaidā ballē, bet pavodam tū mōjōs, tod bīži vīn šajā naktī mes atceramēs pagōjušūs godus. Dūmōs mes atsagrīžam bērneibā. Reizem mes breinojamēs, cik ōtri tys ir pagōjis – myusu laiks. Un lyuk, kōrtejais gods ir pagōjis. Bet varbyut ir vērts padūmōt par tū, kai es asu izmontōjis maņ atvālātū laiku? Varbyut ir lobōk pamēginōt piļneigōk pōrdzeivōt Jaunū Godu na svātku nūzeimē, bet gon kai laika pūsmu?
Gondreiž vysi mes žālojamēs un sokam, ka „nav laika”. Cik labi byutu, jo dīnnakts ilgtu na 24, bet vysas 48 stuņdes, un nedeļa – na 7 dīnas, bet 14, voi na tai?! Bet, maņ līkās, ka tys daudz napaleidzātu. Mes arī tōļōk saceitu, ka „nav laika”, un mes tū vysi zynam. Un pat veļ slyktōk, mes pavysam naapzineigi varam apjaust, cik slykti ir tam, kuram laika pīteik. Bezdorbs ir gryutōks, nakai vyssmogōkais dorbs. Cylvāks bez nūsadorbōšonas, tys, kuram ir daudz laika, jyutās nivīnam navajadzeigs. Daudzi cylvāki īsleigst depresijā tikai tōpēc, ka jim laika ir pōrōk daudz… Un tod, kod mes dūmojam, ka „nav laika”, mes asam gotovi sevi apraudōt, kaut gon tymā pat laikā myusim byutu dereigi pasateikt Dīvam par tū, ka mes asam kaidam vajadzeigi, un ka myusim ir tik moz laika.
Tōpēc myusim ir jōpadūmoj par tū, kai izmontōt tū laiku, kura ir tik moz, kai turēt dōrgu laiku, lai 12 nōkamī mēneši naaizrytātu veļteigi? Lai decembra beigōs, pasateicūt Dīvam par aizgōjušū godu, myusim nabyutu kauns pošim sovā prīškā, ka mes, vysu godu strōdōdami, tai nikō ari naasam izdarējuši.
Kam tod ir jōveļtej šys dōrgais laiks, par kuru zynam, ka tō nikod napītiks vysam?
2. Sōkt ar Dīvu. Taipat kai vysōs dzeives lītōs, es sōkšu ar Dīvu. Dīvs nikō nu mums napīprosa, Jys nadraud, ka napīškērs mums premiju par dorba kavēšonu, tōpēc ļūti daudzi kristīši „nūkavej” laiku, kas ir jōveļtej teiši Jam – dīvkolpōjumu, lyugšonu, Svātū Rokstu laseišonu. Bet tam ir bēdeigas sekas. Dīvam myusu laiks nimoz nav vajadzeigs. Jo mes runojam par tū, ka kristīšam ir jōsalyudz voi jōpīsadola svātdīnes dīvkolpōjumā, tys pavysam nanūzeimoj tū, ka tys vajadzeigs Dīvam, kai upurs uz Jō gūdkōres oltora. Dreižōk tys ir laiks, kuru Dīvs dōvoj mums, kai mes napazustu vysā šajā laiceigajā balaganā. Lyugšonas laiks mums dūdās deļ tō, lai mes sajimtu īspēju apsastōt un apsazynōt, uz kurīni ripoj vysa myusu dzeive.
Un tai, Dīvam veļteitais laiks – tys ir laiks, kuru mes veļtejam poši sev. Mes asam pīnōkuši pi ūtrō, ļūti svareigō elementa myusu laika daleišonā. Dūt laiku pošam sev. Tys skaņ mozlīt egoistiski, voi nā? Bet es dūmoju, ka na par veļti Dīvs myus mōca mīļōt sovu tyvōkū, kai sevi pošu. Myusim ir jōmīļoj sovu tyvōkū na tai, kai Kungu Dīvu, bet teiši tai, kai sevi pošu. Reizem, pazemeibas gorā, daži cylvāki ir gotovi sevi nūstōdeit zamōk, nakai vysus cytus, bet tai dareit nadreikst. Tys, kurs namīļoj pats sevi, nav spējeigs mīļōt cytus. Cylvākam, kurs naveļtej laiku pats sev, tō nav ari deļ cytim.
Un kū tod dareit ar šū „sovu” laiku? Tys ir jōveļtej tam, kas maņ ir golvonais. Es dūmoju, ka vērteibu skala: ģimene, draugi, dorbs, ir vīnaida gondreiž vysim.
Naseņ lasēju Anglijā veiktōs aptaujas rezultatus. Nu tim izrīt, ka 30% laulōtū pōru praktiski nasasarunoj sovā storpā dorbadīnōs. Un kas vyspōrsteidzūšōkais: lelōkō daļa nimoz par tū nav aizadūmōjuši! Teiši ūtraidi: jī uzskota, ka jim ir leliskas sovstarpejōs atteiceibas. Atsagrīzuši nu dorba, jī nūsadorboj ar dažaidom lītom: ar mōjas uzkūpšonu, dorbojās ar bārnim, sēd pi datora, runoj pa telefonu…, un tai, dzeivojūt zam vīna jumta, jī ļūti reti atsarūn vīnā telpā un ļūti reti runoj vīns ar ūtru. Kai tys nūteik pi mums? Es dūmoju, ka ļūti leidzeigi. Tei ir naveseleiga situacija, bet veļ beistamōks ir fakts, ka reizem ir gryuši pamaneit, ka ar mums nūteik kaut kas nalobs. Nivīns nadora nikō slykta, nivīns nu jim napōrkōp lauleibu un namōnej vīns ūtru… Un tūmār tei ir nalaime. Un vysbīžōk cylvāki tū pamona tod, kod bārni izaug un aizīt nu mōjom, bet laulōtī aizīt pensijā. Tod izarōda, ka, dzeivōdami kūpā daudzus godus, eistineibā jī napazeist vīns ūtru, naprūt runōt vīns ar ūtru, un eistineibā jim ir garlaiceigi dzeivōt kūpā. Voi tod pateišam nav žāl vysu aizgōjušū godu? Veļ pavysam naseņ, pyrms dažim godim, vīns skatīņs jōs vērzīnī paōtrynōja sirdsdarbeibu, bet tagad? Tys ir ļūti svareigi – dūt vīns ūtram laiku, lai otkon atjaunōt šōs skaistōs jyutas.
Bīži godōs ari tai, ka vactāvam ar vacmōti ir lobōkas atteiceibas ar mozbārnim, nakai vacōkim ar bārnim. Kōpēc? Ir daudzi īmesļi, bet vīns nu svareigōkajim ir fakts, ka vacvacōki prūt skateitīs uz bārnu ar prīku, bez spīdīņa, bez stresa. Bīži vīn vacōki bārnam veļteitū laiku uzskota kai pīnokuma piļdeišonas, bet na prīka laiku. Bet nivīns tok tev naspēj dūt vairōk prīka, kai tovs personeigais bārns! Pat mōjasdorbu piļdeišona kūpā var byut breiniškeigi pavadeits laiks, jo tikai vacōki naizaskota kai uzpyuteigi kontrolieri, bet atsauc atmiņā tū laiku, kod poši ir bejuši skūlāni.
Un beidzūt – dorba laiks. Parosti īstōdes vadeitōjs dūmoj par tū, lai myusim pītyktu laika dorbam. Maņ veļ nav gadējīs satikt cylvāku, kurs sapņōtu, ka jam byutu vairōk laika dorbam. Myusim vairōk gon grybīs, lai dorba laiks byutu pēc īspējas eisōks. Bet ari par dorbu nadreikst dūmōt, ka tys ir pazaudāts laiks. Vyslobōk jau ir tod, kod dorbs sakreit ar myusu interesem, bet, dīmžāl, tys nanūteik vysai bīži. Godōs pat tai, ka dorbs izraisa napatyku. Maņ līkās, ka mes speciali meklejam sovā dorbā tū, kas slykts, lai byutu īmeslis pasažālōt. Un reizem pīteik izmaineit myusu pīeju dorbam, lai īraudzeit tajā jāgu. Var izarōdeit, ka dorbs spēj sagōdōt prīku, un ka tys nimoz nav veļteigi zaudeits laiks, un mes doram daudz kū dereigu, un reizem strōdōt ir gluži vīnkōrši pateikami.
Tod lyugsimēs, lai Jaunais, 2009. gods, napaītu veļteigi, bet lai tys byutu deļ mums par myusu atteiceibu ar Dīvu un tyvōkajim atteisteibas un padzilinōšonas laiku.
Kai veļtejums, īsōcūt Jaunū godu, lai izskaņ svātō apostola Pōvula vōrdi: „Kristus Vōrds lai bogōteigi mīt jyusu vydā! Vysu, kū vīn jyus dorat vōrdūs voi dorbūs, vysu dorit Kunga Jezus Kristus vōrdā, pasateikdami caur Jū Dīvam Tāvam! Lai jyusu sirdīs volda Kristus mīrs!” (M.K.K. nu portala www.katolik.ru)
Litanija Jezus Bārnam. (privatai lītōšonai)
Kyrie, eleison! Chryste, eleison! Kyrie, eleison!
Kristu, klausi myus! Kristu, uzklausi myus!
Dīvs Tāvs nu dabasim, apsažāloj par mums!
Dīvs Dāls, pasauļa Pesteitōjs, apsažāloj par mums!
Dīvs Svātais Gors, apsažāloj par mums!
Svātō Trejadeiba, vīns Dīvs, apsažāloj par mums!
Jezus Bārns, dzeivō Dīva Dāls, apsažāloj par mums!
Jezus Bārns, Jaunovas Marijas Dāls, apsažāloj par mums!
Jezus Bārns, pīdzimis pyrms reita zvaigznes pasarōdeišonas, apsažāloj par mums!
Jezus Bārns, Vōrds, kas kļyva Mīsa, apsažāloj par mums!
Jezus Bārns, sova Tāva gudreiba, apsažāloj par mums!
Jezus Bārns, sova Tāva vīnpīdzymušais Dāls, apsažāloj par mums!
Jezus Bārns, sova Tāva Attāls, apsažāloj par mums!
Jezus Bārns, sovas Mōtes Slava, apsažāloj par mums!
Jezus Bārns, vysā paklauseigs sovai Mōtei, apsažāloj par mums!
Jezus Bārns, myusu Dīvs, apsažāloj par mums!
Jezus Bārns, myusu Brōļs, apsažāloj par mums!
Jezus Bārns, sileitē raudūšais, apsažāloj par mums!
Jezus Bārns, Austrumu Gudrū ilgas, apsažāloj par mums!
Jezus Bārns, dedzeibas pylnais par sova Tāva slavu, apsažāloj par mums!
Jezus Bārns, vysuspēceigs sovā navareibā, apsažāloj par mums!
Jezus Bārns, vysuvarens sovā vōjumā, apsažāloj par mums!
Jezus Bārns, vysu žēlesteibu Krōtuve, apsažāloj par mums!
Jezus Bārns, teiras mīlesteibas Olūts, apsažāloj par mums!
Jezus Bārns, Eņģeļu Vodūņs, apsažāloj par mums!
Jezus Bārns, patriarhu trūnis, apsažāloj par mums!
Jezus Bārns, pravīšu Vōrds, apsažāloj par mums!
Jezus Bārns, pogōnu Slōpes, apsažāloj par mums!
Jezus Bārns, gonu Prīks, apsažāloj par mums!
Jezus Bārns, Gudrū Gaisma, apsažāloj par mums!
Jezus Bārns, ļaužu pesteišona, apsažāloj par mums!
Jezus Bārns, taisneigū Ilgas, apsažāloj par mums!
Jezus Bārns, Bazneicas Doktoru Mōceitōjs, apsažāloj par mums!
Jezus Bārns, Vysu Svātū Prīca, apsažāloj par mums!
Dīva Jārs, kas nūceļ pasauļa grākus, atlaid mums, Kungs un Dīvs!
Dīva Jārs, kas nūceļ pasauļa grākus, uzklausi myus, Kungs un Dīvs!
Dīva Jārs, kas nūceļ pasauļa grākus, apsažāloj par mums!
Lyugsimēs. Žālsirdeigais Dīvs, pīdzymušais pasaules Pesteitōjs atgrīze mums Dīva montōjumu, dori, lai mes kūpā ar Jū byutu leidzdaleibnīki myužeigajā dzeivē. Kurs dzeivoj un voldi myužu myužūs. Amen.
ZIŅŌJUMI
31. decembrī – Vokora sv. Mise plkst. 19.00, pēc Mises Te Deum laudamus – pateiceibas himna par nūdzeivōtū 2008. godu. Plkst. 24.00 – pusnakts sv. Mise – V.E.veiskupa J.Buļa vadeibā.
1. janvaris – V.J.Marijas – Dīva Mōtes svātki – sv. Mises Aglyunā plkst. 10.00; 12.00; 19.00.
4. janvaris – sv. Mises Aglyunā plkst. 10.00; 12.00; 19.00. Bērzgalē – 9.30; Rušyunā – 11.00.
1. janvarī svātlītu veikals Krōslovas īlā 2 nastrōdōs.


text:
Albums All Albums Corvus Corax >>>
Similar Artists
-
Corvus Corax - Filii NeidhardiCorvus Corax - In TabernaCorvus Corax - De Mundi StatuCorvus Corax - O Varium FortuneCorvus Corax and Kai Rosenkranz - Is Nomine VacansCorvus Corax - Causa LudiCorvus Corax - Mille Anni Passi SuntCorvus Corax - Ballade de MercyCorvus Corax - GjallarhorniCorvus Corax - Florent OmnesCorvus Corax - ФpaHcya BийoH-Бaллaдa o пpoщeHии ...Corvus Corax - Ergo BibamusCorvus Corax - SaltarelloCorvus Corax - DulcissimaCorvus Corax - SverkerCorvus Corax - TanzwutCorvus Corax - FortunaCorvus Corax - Is Nomine VacansCorvus Corax - Hymnus CanticaCorvus Corax - O Varium FortuneCorvus Corax - Quid AgamTanzwut feat. Corvus Corax - Hymnus Cantica (electro mix)Corvus Corax - VenusNik Page feat. Corax & Angelzoom - Road Of DamnationCorvus Corax - BacchusCorvus Corax - Lingua MendaxCorvus Corax - Custodes Sunt RaptoresCorvus Corax - SeikilosCorvus Corax - In TabernaCorvus Corax - Qui Nous DemaineCorvus Corax - Sol SoloCorvus Corax - Palastinalied (instrumental)Corvus Corax - Die KlageCorvus Corax - Ballade Von Jean, Jaques Und NicoloCorvus Corax - In Taberna⊰Corvus Corax⊱ - Venus Vina MusicaCorvus Corax - Venus Vina MusicaCorvus Corax - Estuans IntrinsecusCorvus Corax - Rustica PuellaCorvus Corax - Veritas SimplexCorvus Corax - AiaCorvus Corax - Yo-ho-ho and the buttle of RumCorvus Corax - RabenballadeCorvus Corax - O LangueoCorvus Corax - OugenweydeCorvus Corax - Quid AgamCorvus Corax - Ballade von Jean, Jaques und NicoloCorvus Corax - RagnarökCorvus Corax - Filii NeidhardiCorvus Corax - Qui Nous DemaineCorvus Corax - Der Richter und der TeufelCorvus Corax - Fiach DubhCorvus Corax - Estuans IntrinsecusCorvus Corax - Qui nous demaineCorvus Corax - Quid Agam Misera (live)Corvus Corax - Der SchweineprinzCorvus Corax - Bacchus (lat.)Corvus Corax - Trinkt vom MetCorvus Corax - In TabernaCorvus Corax - SkudrinkaTanzwut feat. Corvus Corax - TanzwutCorvus Corax - Qui Nous DemaineCorvus Corax - In Taberna (live)Corvus Corax - Grey Warden (Dragon Age Song)Corvus Corax - TotentanzCorvus Corax - Ballade von Jean, Jaques und NicoloCorvus Corax - Game of ThronesCorvus Corax - Bibit AleumCorvus Corax - Die Seherin (Intro) + GimlieCorvus Corax - SaltarelloCorvus Corax X - 01_09_CBoбoдa Toлbko BHyTpиCorvus Corax - Florent OmnesCorvus Corax - VenusCorvus corax - пpoбyждeHиe (Tpaйбл)Corvus Corax - celtic rootsCorvus Corax - Oro Se Vie
LoadingTekcT Close
-


text:
Sovvaļnīks
Sovvaļnīks (pa eistynajam vuordam Ingars Gusāns, dzims 1974 gods febraļa 17 dīnā Rēznē) — latgalīšu rokmuzykants, vokalists, gitarists, komponists i muzykys leidzaproducents. Melanholiskuo roka pīstuovs. Muzykā aktivuok dorbojās nu 2003 gods, plotuok izslivs nu 2005 goda kai grupys Borowa MC dalinīks ar vārtuvis vuordu Sedmenc, a nu 2009 goda pazeistams kai solo dzīšmu autors Sovvaļnīks. Muzykā dzierdīs melanholiskuo roka i gryutuo roka stiļs, virtuozi gitarys spieļuojumi. Dzīšmu teksti — filosofiski latgalīšu ailinīku (Līgys Rundānis, Valeņtina Lukaševiča, Marejis Andžānis, Oskara Seiksta) dzeivuli ar dziļu, auteņtisku latgaliskū leksiku.
Nu 2003 goda spieļuojs grupā Slieksnis. 2006 godā kūpā ar grupu Bez PVN īraksteits radejsinglys Vosoruošona — veļtejums latgalīšu volūdys dakūpiejim. Dzīsmis jaunuo verseja īraksteita 2010 godā, kod nūfilmāts i vierīņklips. Pyrmais albums Sūpluok — veļtejums Ontonam Kūkojam.
Nu 2003 goda spieļuojs grupā Slieksnis. 2006 godā kūpā ar grupu Bez PVN īraksteits radejsinglys Vosoruošona — veļtejums latgalīšu volūdys dakūpiejim. Dzīsmis jaunuo verseja īraksteita 2010 godā, kod nūfilmāts i vierīņklips. Pyrmais albums Sūpluok — veļtejums Ontonam Kūkojam.
This is an excerpt from the article Sovvaļnīks from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.
Other languages


text:
Volūda (ari mēle voi runa) var zeimuot konkretai cylvāka vareigumu apjimt i lītuot kompleksys komunikaciju sistemys voi ari konkretu itaidys kompleksys komunikaceju sistemys gadīni. Volūdys zineiba sevkurā juos zeimeibā teik saukta par lingvistiku aba volūdzineibu.
Apmāram 3000—6000 volūdu, kuruos cylvāki myuslaikūs runoj, irā vysuīvāruojamuokī pīvadumi, tok dobyskuo volūda var byut baļsteita ari iz vizualu, a na tik dzierdeibys stimulu kai, pīvadumam, zeimu volūdys i rokstu volūda. Kodus i cytus muoksleigai radeitu komunikacejis sistemu veidus kai tūs, kas teik lītuoti datoru programiešonā, ari var saukt par volūdom. Volūdā itamā zeimeibā irā zeimu sistema informacejis kodiešonai i dekodiešonai.
Teik īskaiteits, ka cylvāka volūda irā fundamentalai izškireiga nu cytu dzeivnīku škiru volūdu, i jai pīmeit daudz augstuoks komplicātums. Cylvāka volūda irā cīši sapeita ar tū, ka jei irā baļsteita iz vērtiņa nūsacejumu, kas saista simbolus ar jū zeimeibu, taidejaidai rodūt bezgaleigu varamū izasacīņu skaitu nu aprūbežuotūs elementu skaita. Teik īskaiteits, ka volūda roduos, kod agreimī hominidi pyrmūreiz suoka sasadorbuot, damāruojūt agruokys komunikaceju sistemys, baļsteitys iz izsaceigu zeimu, tymā skaitā suzinis teorejis i kūpeigū iņteņcionaliteta.


text:
Keneja
Keneja, oficialai Kenejis Republika, irā vaļsteiba reitu Afrikā, golvysmīsts Nairobis. Keneju pa pusei padola ekvators, dīnavydreitūs juos molys skaloj Iņdejis okeans. Vaļsteiba tur rūbežu ar Somaleju pūstumreitūs, ar Etiopeju pūstumūs, Sudanu pūstumvokorūs, Ugandu vokorūs i Tanzaneju dīnavydūs. Dīnavydvokorūs irā Viktorejis azars, kura dalis taipoš irā Ugandā i Tanzanejā. Keneja boguota mežogū dobu ar nazcik tyukstūšu dzeivinīku i auguoju škiru. Vaļsteibys pluotā 580,000 km2 dzeivoj gondreiž 39 miļjoni ļaužu, kuri byun vysaižu izškireigu tautu i kulturu. Kenejis Republikys pasauka jimta nu Kenejis kolna (vītejū volūdā zeimoj boltais), kurs irā ūtrais pa augstumam Afrikā i byun kai zeimeigs orieņtirs dzeivuotuojim.
Kenejis sadorā īīt 47 rajoni, sevkurs nu jū tur sovu pa pusei autonomu vaļdeibu, kas saškierta ar golvonū vaļdeibu golvysmīstā Nairobī. Vaļsteibys geografeja izškireiga kai juos tautys. Jei tur goru okeanmali ar Iņdejis okeanu, kas vaļsteibys vydā puorīt savanys zuoluojūs i naaugleigūs kryumuojūs. Centralī i vokoru apgabali kolnaini i mežaini, cikom pūstumu apgabali irā tyvai tukšneša zemisvierīņam.
Kai Reitu Afrikys vaļsteiba, Keneja bejuse apdzeivuota jau senejā paleolitā. Bantu tautu ekspanseja pasaplateišonuos aizasuoce pyrmā godu tyukstūšgadeibā i myuslaiku vaļsteibys rūbeži izaveidoja Nila-Saharys, Afroaziatu i Bantu volūdu apgabaļu krystceļūs. Tys sataiseja Keneju kai pylnai daudzikulturalu vaļsteibu. Europīšu i arabu sūpluokums zemē beja jau jaunū laiku suokuos, tok vydslītuos jū ītaka suoce buyt tik 19 godu symtā. Brytu Impereja īstateja Reitu Afrikys protektoratu 1895 godā, kas nu 1920 gods zynoms kai Kenejis Koloneja. Napavaļdeiga Kenejis Republika īstateita 1963 gods zīmys mienesī.
Kenejis golvysmīsts Nairobis irā golvonais tierdzeibys centrys. Kenejis ekonomika irā vīna nu pošu lelū Reitu i Centralajuo Afrikā. Vaļsteiba tradicionalai aizajim ar pasaulī izslivuo čaju i kopeju, a napaseņ tikuse par golvonū eksportolūtu svīžom pučem Europys dzeivuotuojim. Pakaļpīņu iņdustrejā golvonū vītu aizajim telekomunikacejis. Taipoš Keneja irā izslivu atletu tāvaine.


text: akumulatorovy vysavac test, nejlepsi vysavace, - vysavace daewoo, vysavace, - vysavac vodni, v opava, karlovy vary, decin, teplice, jihlava, - kvalitni, auto vysavace, - nejlepsi vysavac, bezsackovy vysavac eta, - vysavace lg, roboticky vysavac diskuze, - vysavac vorwerk, robot vysavac, - filtr hepa, vysavace lux, - sleva, parni vysavace, - profi vysavace, centralni vysavace beam, - nejlepsi, test vysavace, - vysavac electrolux, vysavace popela, - saci vykon vysavacu, test vysavacu, - rainbow vysavac, vysavac samsung, - podlahovy vysavac, vysavac eta, - pytliky do vysavace, rucni vysavace test, - vysavac popela s motorem, centralni vysavac, - vysavac lg, srovnani vysavacu, - kde jsou nejlevnejsi, jaky vysavac, - dilenske vysavace, jezirkove vysavace, - jezirkovy vysavac, bezsackove vysavace test, - vysavac vodnik, vyber vysavace, - vorwerk vysavac, vysavace prumyslove, - test rucnich vysavacu, vysavace rainbow, - stavebni vysavac, odsavacka hlenu na vysavac, - podlahove vysavace, auto vysavac, - vysavac bosch, zahradni vysavac, - centralni vysavace smart, porovnani robotickych vysavacu, - recenze robotickych vysavacu, elektricke vysavace, - vysavac philips, bazenovy vysavac, - dtest vysavace, nejvyhledavanejsi, - rucni vysavace recenze, vysavac s rotacnim kartacem, - kvalitni vysavac, hubice na vysavac, - vysavac popela, krbovy vysavac, - centralni vysavace electrolux, prumyslovy vysavac, - vysavac panasonic, rucni vysavac eta, - vysavace elektrolux, pujcovna vysavacu, - vysavace miele, nastavec na vysavac, - eta neptun, krbovy vysavac popela, - posledni trendy, vysavac zelmer, - vysavac na listi, vysavac daewoo, - nejlepsi roboticky vysavac, cyklonovy vysavac, - vysavac lux, oprava vysavace, - v akci, viceucelovy vysavac, - vysavac rucni, hoover vysavace, - vysavac progress, aku vysavace, - vysavac homefriend, vysavace listi, - hadice k vysavaci, sacky do vysavace eta, - prodam vysavac, sacky do vysavace rowenta, - vysavace clatronic, levne, - opravny vysavacu, nejzajímavější a další.


text:
Datu puorlaidis protokols
Datu puorlaidis protokols (anglīšu: protocol, data transmission protocol; krīvu: пpoTokoл пepeдaчи дaHHыx; latvīšu: protokols; datu pārraides protokols) — diveju ītaišu sovā vydā dasarunuoti nūsacejumi ap tū, kaidam vajag byut puorlaižamūs datu formatam.
Kab nūtyktu datu puorlaide iz vyds sevkuru diveju ītaišu, jom pyrma tuo sovā vydā vajag dasarunuot ap protokolu.
Ītaisis, kurys dasarunoj ap protokolu, var byut, pīvadumam:
- dators i drukaunīks;
- dators i dators;
- dators i servers;
- dators i maršrutātivs
i leidz.
Datu puorlaidis protokols nūstota:
- kaidu klaidu puorvēris atmeju ītaisis lītuos i voi vysā lītuos (pīv., puorvēris skaitlis, kura juo atmeja/kaida formula);
- kaidu datu samīgšonys metodu lītuos i voi vysā lītuos (pīv., "zip" lelim failim puorsyuteit caur iņternetu, LAN voi WAN);
- kai syuteituoja ītaise paviesteis, ka beiguse zinis syuteišonu (in a zynuošonuos davodā (Communications port) lītuos pagluobis kanalu, serejeigaji (USB) puorlaidei lītuos suoku i nūstuošonys skaitus);
- kai dabuojieja ītaise paviesteis, ka dabuojuse zinis;
- datu puorlaidis dreizums (bodūs voi bitūs);
- ci puorlaide byus sihroniska, ci asinhroniska;
i leidz.
Protokolā taipoš var byut paradzāti pruoteigi pajiemīni datu puorlaidis klaidom aptikt i pareizajim datim atjaunynuot, taipoš pajiemīni datim šifrēt i atšifrēt.