text:
Piektdiena, 18. aprīlis 2008 16:22
– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –
Piec tolkys Tievanānūs iz Reigu braucem a stopim.
Aizguojom pi Izmieginuojumu i selekcejis stacejis kantora, kū izcēle 80. godūs i ceļšonys laikā tautā īsauce par synagogu.
Ka labi īsaver, eistyn izaver piec bazneicys – simetriska, taida kai oltora daļa, tūrņs. Ir pat taids kai portiks i taidi kai kontraforsi.
Cikom cēle, vyspuor navarēja saprast, ar kū tys beigsīs – byus tūrņs voi nā, liks krystu voi naliks. Ka naliks (i parkū iz kantora lai lyktu), ak jau byus synagoga. Vysmoz tai sprīde vītejī katuoli.
Izaretuojom iz ceļa. Kam jau bais, tī pa puoram. Saguoja, ka es palyku stopēt vīna poša. Cytaiž nikai navarēja sasadalēt.
Vīnam braukt garlaiceigi. Sevišķi, ka ilgi juostuov iz ceļa. A kū padareisi.
Pyute baileigs až zīmys viejs, i speidēja pavasara saule. Nu vīnys pusis solu zemē, a nu ūtrys – korsts. Sasagrīžu pret ceļu suonyskai, kab vieja pusē byutu mugursumka, a saulis pusē palyktu leluokuo mīsys plakne. Tok vysleidza beja solts piec suņa. Drausmeigi.
Stuovējem pi sātys, kur sauleitē pi pundamenta gulēja div kači. A kači taidi nikuo. Interesni. Vīns bryuns, ūtrys malns.
Bryunajam kačam golvā beja pavasars! Kai jis mauruoja!!! Paguļ, paguļ, a tod ka laiž bolsu! Až cauri dvēselei izīt. Taida suope…
Nu susedu pusis puori pļaveņai pa kiulu atguoja vēļ puoreits malnūs kaču. Vīns pa prīšku, ūtrys tecenim nu pakalis. Kab tik naatpalikt!
Šaļteņu pasabļaustēja vysi treis, a tod tī div otkon nūguoja paceļu. Nu suoku vīns nu jūs izkuope iz pogroba i atsasāda kai pīmineklis. Saulē pat damyga. Puori ceļam iz upismolu aizalaide i tys, kas pirmeņ tecenim rikšuoja pakaļ ūtrajam. Izleida car statiņa apakšu i aizluopuoja pelēs.
A bryunais tai klīdze, tai klīdze! Až šārpys par kaulim guoja. A nu vysys sirds!
Malnais vys gulēja jam sūplok i klausējēs, damīdzs acs. Laikam cīši patyka.
Piec lobys šaļts pi mane apsastuoja mašyna. Vysa aizmugure aizkrauta ar kastem i maisim, a prīškā vīta atsaroda.
Vecs atbreivuoja vītu, izsvīde iz pakalis siedekļa nazkaidu paltraku – skaudzē pi kastu i cytu parpalu. Nūslaucēja putekļus nu siedekļa. Braukuši!
Atstuoju puorejūs stopejam i poša aizalaiž ceļā.
Mašyna Vikteram beja normala – iz prīšku kustēja, koč i šaļtim īsagrabēja i īsačeikstēja. Da i cīši mudri jis nabrauce. Apdzyna i vīglī, i furgoni.
Sudobra kruosys Audi 80. Voi varbyut bolts? Zynu tik, ka ar streipem iz suonu.
Braucem jau kaidu stuņdi. Jau vysa kuo beja puorrunuots, a juobrauc vēļ čut ni divtik.
Vikters pagrīze radeju, a tī ni besa nabeja. Kasešu jam nabeja, aizmierss sātā.
– Voi tu zyni Anastaseju? – jis pieški pavaicuoja. Až atlaide gāzis pedali.
Es Anastasejis nazynuoju.
Vikters sajiusmā suoce stuosteit.
– Anastaseja dzeivoj mežā pi Novosibirska, jei ir dāls Vladimirs. Vēļ jai ir veirīts Vladimirs.
Es vierūs iz ceļa i nikuo nasacieju, a šopers laikam nūdūmuoja, ka es nazynu, par kū ir runa.
– Nu, veirīts. Kotrai sīvītei že vajag veirīti. Vot i jai beja veirīts Vladimirs. Juos veirīts… Nu, ar kū bārnus taisa…
Vikters paskaidruoja deļ mane jau kai deļ pādejuos duričkys.
– Nu kustūnis Anastasejai ir tik viļcine ar vylcalānu, luocine i kozys. A luocine kaida strāšna. Oi, oi, oi… Lela i sirdeiga, tok klausa Anastasejai kai kačalāns!
Jau īsadūmuoju, kai tei luocine glaužās Anastasejai pi kuoju.
– A pats golvonais!
Vikters īvylka elpu i pasagrīze pret mani.
Es až apkrytu i niu nu sirds vierūs ceļa, kab jis naībrauktu pretejā jūslā.
– Anastaseja ir senejūs gudreibu globuotuoja!
Niu Vikters gaidēja munys reakcejis, a es tik muovu ar golvu. Lai tik stuosta.
Vikters saprota, ka es jam tycu i klausūs viereigai. Jis tik runuoja tuoļuok.
– Anastaseja ir gudreibys globuotuoja. Tyukstūšom godu vacys gudreibys, kas puorīt nu vīna da ūtra i nikur ni nu kaidu gruomotu juos navar īsavuiceit. Tik cylvāks nu cylvāka. Taidu kai jei vaira nav.
Itū Vikters nūsacēja i ar apbreinu, i ar izredzeiteibu. Ka jis tože zyna, ka taida dzela ir.
Es tik klausiejūs. Kotru reizi stopejūt nasagoda tik lobi šoperi.
– Kod Anastasejai pīdzyma dāls Vladimirs, jei četri godi dzeivuoja olā prūm nu vysa pasauļa i vuicēja sovu bārnu poša tai, kai i vajag vuiceit. Tāva nalaide kluot a ni, kab jis mozuo Vladimira nasamaituotu ar sovom tehnokratiskajom zynuošonom.
Ite Vikters pavaicuoja, cik maņ godu.
Až apjuku, bet pasacieju par laikam pīci mozuok. Lai tycamuoks stuosts, ka asu studente, kas brauc iz lekcejom. Šoperim navajag saceit taisneibys, cytaiž jī nikod natic. Ka maloj, tod izadūd lobuok i dzeivuok.
Vikters atzyna, ka ar mani jau ir cauri. Taipat kai ar jū. Mes asam jau pagaisuši cylvāki. Taidi vaira jauna pasauļa naizceļs. Tū dzelu ir juosuoc nu mozūtnis.
– Eistam cylvākam taidys pasauļa zynuošonys nav vajadzeigys. Ni fizika, ni kīmeja, ni politekonomeja voi marksisms.
Ite es až ni pīkrytu. Nikuo nazynu par marksismu. Zynu, ka nazkas strāšnys, tik maņ, paļdis Dīvam, taida natyka.
– Juos samaitoj vysu jusšonu. Partū tūs senejūs gudreibu globuotuoju ir tik moz. Ir gryuts nūsorguot senejū byuteibu.
Vikters pacēle bolsu i runuoja nu sirds.
– Piec četru godu tāvs atguoja pi dāla ar vysaidom duorgom bārnu cackom. Tok jau cylvāks loba gribēja. A dāls pasacēja, ka jam taidu māslu navajag. Vot, redz kaida gudreiba!
Vikters runuoja nu sirds, až rūkys guoja pa gaisu. Kur tī ruļs, kur mašyna, kur ceļš.
Es tik vierūs, kab mašyna nanūskrītu nu ceļa. Vierūs i pīkreitūši muovu ar golvu.
– Kai to, kai to.
Viktes jau vyss beja sovā stuostā.
– Tāvs prosa dālam: “Cik ir div reiz div?” A dāls pasaver iz juo i atsoka: “Ite maņ tev laikam byutu juoatsoka, ka div reiz div ir četri. Tok maņ rībās taida skaiteišona. Maņ pateik dzeivuo matematika: vīns i vīns ir treis – tāvs i muote ir tāvs, muote i bārns. Tei ir eistuo skaiteišona!”
Itymā vītā Vikteram až aizlyuza bolss.
– Padumaješ, – jis verās iz mane i soka. – Padumaješ, kaida ir tei senejuo gudreiba! Ite myusim školā īdzenej, ka div reiz div ir četri i cauri. A kas ta zyna, cik tys ir. Varbyut tyukstūša – div truši i trusīnis, div vabalis i div vabalis. Bess ta zyna, cik tī trušu voi vabaļu saīt!
Vikters namīreigai tryna rūkuos styuri. Jis vyss beja puorjimts ar itū dzelu.
Es tik vierūs iz ceļa.
Vēļ Vikters maņ pastuostēja par trešū aci.
– Tys ir tai, ka ar vīnu, nu, tū trešū aci redz lobuok i tuoļuok nakai mes ar sovom obejom. Saceisim, redz vysu, kas nūteik aiz kolna voi meža!
Jis ar rūku ruodēja kryumūs, kur taišni beja nūsaglobuojuse nazkaida pussakrytuse dzeraunis budonka, a tuos sātys pogolmā stuovēja glauna mašyna. Beja atvaduši nazkaidu lelu kasti, laikam velismašynu.
– Beja eksperiments: oklus bārnus trenēja, kab jim atsateisteitu trešuo acs. I saguoja! Izvad iz skotuvis puiku, aizsīn jam obejis acs, a par metri div treis pastota gruomotu, a jis skaita! i nikaidu triku voi uoveišonuos!
Vikters beja nu sirds puorlīcynuots, jis beja atrads idealu klauseituoju.
Es tik muovu ar golvu i kai popugaiļs atkuortuoju: “Kai to, kai to”, “Nui”, “Aha”, “Mmmm” i taidā gorā.
Kaida maņ tī dzela, redzēja tī oklī voi nā. I deļkam oklajism aizsēja acs, kab jī radzātu. Ka tik šmuki runoj i brauc tī, kur vajag.
A tod myusus apturēja ceļu policeja.
Izaruod, Vikteram pošam nabeja trešuos acs. Jis nabeja īsaviers, ka ceļa molā stuov policejis mašyna, ka tī ir diveji policisti. Vīns vīnā ceļa pusē, ūtrys pi mašynys. Ka jī staigoj ceļam puori. Jī nasaglobuoja a ni.
Policisti beja lobi. Jī Vikteram pasacēja, ka itai nadreikst dareit. Ir juobrauc ar atļautū uotrumu i pa ceļu navar skrīt. Vyss kas var nūtikt.
Izrakstēja breidynuojumu i palaide braukt.
Es tik nikai nasaprūtu i pa šai dīnai. Kaidā veidā Vikters beja pasamaniejs braukt par daudz mudri, ka myusus apdzyna vysi, kas viņ spēja kustēt. Maņ jau ruodējēs, ka mes pa ceļu vadamīs kai ar gūvi – lieni i pamazeņam, kab da ceļa gola varātu paspēt izstuosteit vysu.
Voi varbyut eistineibā mes liduojom.
Voi varbyut policejis radari nikuo nasaprota nu myusu goreiguo liduojuma.
.
Olūts: www.diena.lv


c: text/html

text: hadice do vysavace , vysavace bosch - prumyslove vysavace , tycovy vysavac - vysavac zelmer , vysavac s rotacnim kartacem - vorwerk vysavace , vysavace - centralni vysavac husky , automaticky vysavac recenze - mechanicky vysavac , akcni cena - hubice k vysavaci , levne vysavace - vysavac vodnik , nejlevnejsi vysavace - vysavac concept , krbovy vysavac - vune do vysavace , vysavace miele - detsky vysavac , vysavace lg - cyklonove vysavace , vysavac listi - vysavac electrolux , vysavac dirt devil - vysavace husky , vysavace sencor - vysavac na vodu , roboticke vysavace recenze - sacky do vysavace vorwerk , multifunkcni vysavac - dtest vysavace , akumulatorovy vysavac - nejlepsi , vysavace - vysavac narex , centralni vysavace smart - vysavace pro alergiky , bezsackove vysavace test - auto vysavac , vysavac bosch - mokre vysavani , kvalitni - cyklonovy vysavac , vysavace testy - profesionalni vysavac , kvalitni vysavac - opravny vysavacu , vysavace fagor - vysavac s vodnim filtrem , prumyslovy vysavac - bezdratovy vysavac , vysavani - vysavac eta , opravy - vodni vysavac eta , zahradni vysavac - roboticke vysavace , nejlepsi vysavac - roboticky vysavac , test vysavace - vysavac homefriend , vysavac miele - recenze vysavacu , rucni vysavac elektrolux - v usti nad labem, pardubice, havirov , hubice na vysavac - vysavac popela s motorem , vysavac zepter - aku vysavac , sacky do vysavace miele - vysavac aeg , nahradni dily na vysavace - maly vysavac , vysavace concept - vykonny vysavac , srovnani vysavacu - roboticky vysavac goddess , vysavac rowenta - vysavac bomann , vysavace daewoo - vysavac sencor , aku vysavace - zelmer , rucni vysavac ecg - automaticky vysavac robot , d test vysavace - porovnani robotickych vysavacu , rucni vysavace recenze - vysavace eta , sencor vysavac - filtry do vysavace , vysavac samsung - vysavac fagor , vysavace wax - parni vysavace , v chomutov, prerov, prostejov - filtr do vysavace , nejvyhledavanejsi - rucni vysavac ,

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Jelgavā itymā nedeļas nūgalē nūteik pylsātas svātki. Vakar pa nakti beja vīns nu koncertim:
No plkst. 23.-5.00
Post Land Open Air. Rise (Flying Mice, LV), Luis Paris (Plastic Fantastic London, UK), Marius Ivanoff (Club Global Litthuania), Mindaugelis (Be Free, Lithuania), GO-GO& more (Pasta salā)
Te vot reikōtōji i “zaļeteļi”! Taisnā srteipī nu posta solas leidz munim apartamentim ir ≈1km. Bet basi deve rikteigi pa lūgim. Maņ vāļ labi, ka pakešu lūgi — aiz jīm tai nadzierd ōrejōs skaņas. Mozais nakti beja namīreigs i raudō.
Varu īzadūmōt, kas darājās vysā Jelgavas centrā. Pensionari laikam juka prōtā sovūs dzeivūkļūs. Un leidz 05.00 nu reita!
Cik nu tīm tuseitōjim aizīs leidz urnai vieliešonōs? 1%? A pensionari aizīs ≈90%! Un vysu nakti jī nūlōdē vysu piļsātas dūmi un tū, kas siež prīškā. Taids zapadlo :)
Un es nabyušu biedeigs, ka ZZS natiks dūmī. Es nagribu, ka tī ir cylvāki, kas pa TV stōsta, ka rindā un bārnudōrzu gaida 200 bārni, kod reali rinda ir 500 bārnu gara. Pi tam rindai jōbyun publiskai, bet jū sliep.


text:
Nu jau tys ir aiz muguras. aldis ir īsūļōjs caturtā godu desmitā :)
fests sagō ZJBS!!! Patyka dyžan. Tauta tože pateikama, beja par kū parunoit, pazasmīt utt. nu sen naradzātim beja Iveta nu i Ervins sen nabeja redzeits. Cikam mes acapyutem cyti strōdō: Joņs sataisē 3h vidziku i ~400 fotku (byus kod na viņ jōpatiemej). drusku tyka padoncōt, paēst nu i piertī īīt. pubļika nūpītna: veči turē const 110 grādu pec C. korsts! baseinā nalieču, a ļieneišom īkōpu, pec taida korstuma: kaifs! Leldei patyka un dūmoju Juram ar. hepi bjozdzei!


text:
Leits vīnu nakti sytuos pa jumtu, navarieju aizmigt. Nazkaids itys laiks taids. Dzeivis i vysa par daudz.
Atsavadeit nu jauneibys draugu ir kai atsavadeit nu sovys jauneibys. Varbyut deļtuo cylvāki palīk vaci, ka jūs draugi aizbrauc iz Īreju i ASV, apsaprecej, apsabārnoj i aizīt sovā dzeivē, apsakraun ar dorbim i pagaist īšonuos i skrīšonuos, a gols golā nūmierst.
Iz Īreju vysim na braukt. Kaidam jau juopalīk i sātā i juodasaver, kab vyss byutu kuorteibā. A ar tū kuorteibu kai jau kod saīt – cytureiz gūvs salīn banku sektorā, cytureiz cyuku i teļu putra izskrīn iz presis i medeju, cytureiz otkon īt mīgs i nikuo nasagryb, a duorzā saaug ekonomiskuos nazuolis i nūād vysu runkuļu, buļbu, batviņu i būrkuonu spāku. Vot tev i krīze, vot i nalaime.
Dorbūs ar vysu myužu napagaissi. Bārni izaug. Vuots sadzeist. Nazkod tuos sovys dzeivis ir par daudz i gribīs ar vysim. Pasēdēt kai nazkod. Padzīduot, parunuot.
Iz smiļkšu kaļneņu voi krematoreju aizīsim vysi. Ak jau tī i sasatiksim. Varbyut vīneigajā vītā piec teikla onlaina i socialajim portalim byusim vīnā vītā vysi reizē. Vysi pasauļa pluovi i pagaisušī.
Vysu myužu cylvāks īpazeist cytus cylvākus, kab jūs otkon pagaisynuotu. Nikod vysi muni draugi nabyus vīnā vītā i laikā – cyts uorzemēs, cyts slimneicā, cyts dzeraunē, cyts komandiejumā, cyts jau mirs nazcik godu i vysleidza nazkuo tryukst. Vysi kūpā mes asam vīneigi socialajūs portalūs i myužeigajā dzeivē.
Vīnai paaudzei beja Brežneva bēris ar dūbē īkrytušu grobu i vokora ziņuos izgrīztim vuornu kiercīnim, cytai Diānys bēris ar luoceišim, balonim i sveceitem, trešai Juoņa Puovula bēris, a niu Džeksons nūmyra – jū apglobuoja onlainā i TV.
Kotrai paaudzei sovs TV šovs.
Nazkod, kod mane vēļ nabeja, kod es vēļ cacuojūs ar luočim iz greidys, baba ar sovom muosom runuoja par myrušajim. Juos zynuoja, ka bārns nikuo nasaprūt, partū ka varbyut nikuo tolkova vēļ narunoj.
Nu tuo laika manī ir mīrs. Nu tuos vacūs sīvīšu runuošonys, kur juos vysys kūpā gatavējēs smiertei i mīrynuoja cyta cytu. Voi varbyut vīnkuorši taipat sprīde i runuoja par sovu tyvūs cylvāku aizīšonu, saleidzynuoja sovys sajiutys, īguoduoja jūs
Dvēsele kai migleņa atsalaiž atsavadeit. Juos jiut tik suni, kas nūsagloboj butkā i kluseņom rej kai pa mīgam sapynā. Dūmuot, kai svešu. Dūmuot, kū ta sovu i taidu, kas vaira navar kaitēt i ir atgoujs tik apsavārtu.
Tai tūreiz, kod nūmyra tuos sātys muote. Jau vokors metēs, saule laidēs iz rīteišonu, taida kai dzaltona gaisma guoja puori i piec leita vyss pasauļs speidēja. Te pieški aizarēja suņs, tok na kai iz svešu. Kai īraudziejs kū ta i kai naradzādams. I tai Ane, Gele, Vere voi Paulina pasavēre pa lūgu, a tī duorzā kai migleņa puorīt. Kai ocu muoņs voi zam rauduošonys. I naticēja, i nadūmuoja, tok jau dreiži atnese ziņu – vinis sātys muote taišni tymā dīnā pret saulis rīteišonu nūmyruse. Ak jau puorstaiguoja sovu dzerauni, atsavadēja. I kai lai natic, kai nadūmoj. Dzeiva byudama tok jei ļūbēja zam vokora atīt gostūs i, taipat stuovādama ustobys prīškā, puorrunuot sovys dzelys.
Juos runuoja par smierti. Kai smierts atīt i atsasāst gultys golā i gaida, cikom tyvī atsavadēs nu aizguojieja. Kai taidā reizē juoattaisa lūgu vaļā, kab dvēsele ilgi nasasystu pa mīsu, namūceitu seve i cylvāka. Kab jei breivai aizītu dabasūs, kur jei i vīta, na poša vuorgtu i cytu vuordzynuotu – i tuo cylvāka, i palicieju, kam jis juokūp, ka palīk iz gultys itai nalaikā.
Juos runuoja i bīdynuoja cyta cytu – rauduot navajag, klīgt na tik. Ir juoļaun dvēselei aizīt mīreigai, kab jai nabyutu žāl palicieju i jei nasašvuorbuotu, nasabāduotu, napalyktu iz vītys jūs deļ. Dvēseli juopalaiž īt juos ceļu, kod daguojs juos laiks. Izarauduos piec tam, kod jei byus paceļu. Kod pošam sovys bādys byus bādojamys.
Varbyut tī i vysa atbiļde. Napajem ūtra par īluopa sovai dzeivei. Nagaidi, ka ūtrys dzeivuos tovā vītā i byus tovu nanūtykušūs sapynu eistynuojums. Bārnim sova dzeive, vacajim sova. Bārnim juobyut pošim, na sova tāva ar muoti naizadavušuos dzeivis īluopam. Maņ sova dzeive i tev. Kotram pošam sova atbiļdeiba pret sevi i cytim, na cytim pret tevi.
Dūd, Dīveni ūtram dūti, na nu ūtra meilai lyugti. Na tikai montu, bagateibu, naudu, koč i tys nu svora. Lobuok dūt ūtram, na dzeivuot iz kredita. Tok dreižuok dūt ūtram sovu dvēselis, sirds, gudreibys, vysys byušonys bagateibys, na gruobuotīs pa pasauli piec sveša monta i gudreibys.
Dūts deviejam atsadūd. Na jiemiejam. Partū ka lītys, idejis, vuordi i cylvāki atsagrīž, ka jī ir palaisti mīreigi aizīt, na piec jūs dzonojās kai ar maisu systs.
Apmāram tai. Taida maņ beja jutūne, kod tymā bezmīga naktī pasmūdu nu leita sisšonuos pa jumtu i iudiņa šveiksteišonys aiz lūga i īsuoču ituo dīnroksta (ci naktsroksta) malnrokstu i rokstūs raudzieju pasaceit, kas es asu, kai ir ar mani i kū es šeilaiks dūmoju. Tai maņ laikam šudiņ beja juopīroksta da gola i juopublicej.
Mīrā ar sevi i nūtīkūšū. Kab mane byutu vaira kai pasauļa i kab na pasauļs leistu munā dvēselē i gruobuotūs nateirom rūkom, a es poša byutu es poša.


text:
Itū nedeļi dyžan daudzi dorba. Projektu nedeļa. Seikī razdalbaji jau pīsarībušs. Uzroksta 1 lopu, kur NIKAS naatbylst nūformiejuma praseibom (kaida hr… es vyspōr mōcu wordu???) un tik ratavoj:”Man jāizkopē darbs!!!” Soku:”Salabo, tad drukāsim!” I tai ar vysim. Tik daudzi prōta, kap sataiseit vysu dorbu un vīnu reizi drukōt un napist smedziņus vysim apkōrtnē, nav :( Tai jī tī vysu dīnu čakarejās.
Es esmu gudrāks par piektklasnieku! Fakts :)
Par 6. klasi. Palasieju rokstu delfūs, kuru sadzejōjse vīna mōteite nu tōs sastōs klases, kur syudi sagō. LOL! Sausais atlykums 0. A komentari, kai vysod ruļavoj :) Kai var nūprast – vaineigi školōtōji. Urā! Jī pi vysa vaineigi! Arī blogeri taidōs pošōs dūmōs. Chirix vot nu sevi izmīdze:
… Diemžēl valdības algu politikas dēļ par pedagogiem, direktoriem un skolu psihologiem ar retiem izņēmumiem strādā tie, kas nevar dabūt labāk apmaksātu darbu …
Es asu lohs un naveiksminīks :) Dorbu navaru atrast. Taids, vot, secynōjums:
Škola – dorba deviejs cylvākim, kas nav spiejeigi tiergōt ōrzemu firmu preces, izplateit syu…s, treit štanūs caurumus līzinga kantorūs un tālōt nu seva byuvnīkus!
Taida, vot, attīksme. Školōtōji – dzeives pabyras! :) Un tū jis ari sovam bārnam īvyuceis. Un jō bārns školā gon jau nacīnēs nivīnu, špļaus viersā uz īkšejōs kōrteibas nūteikumim, un terorizeis kaidu “sovaidōkū” bārnu…
Un uz beigom, svarigs paziņōjums! Naceļit klausuli, ja jiusim zvona nu itō numura:
+37127014986
Tys ir tys lohatrons, kur pazvona, pasoka, ka tu, kai laimes luteklis, pīsadoli akcejā, kurā tev par boltu velti izteireis paklōji! :) Ir jau ļauds īzagrōbušs. Atīt, nikō nateira, a tikai mieģinoj pordūt tev navajadzeigu putekļu syucieju par
0,5k$ 1,5…2kLVL!
p.s. Kauns Zaļenieku psk. mōceibu pōrzinei Kristīnei, kura īdeve sova bejušō darbinīka telefona numuru #$@&^{#[ izplatietōjfirmai!!! Datu Valsts inspekcejai jau nu nazažālōšu. Bet vajadzātu…
Blogged with Flock


text:
Vuordineica
Latgaļu / latgalīšu vuordnieicys :: Latgaļu / latgaliešu vārdnīca :: Latgalian dictionary
Lītuvīšu-latvīšu-latgalīšu vuordineica (hipilatlit) – lels vuordu skaits, kvalitativa vuordineica, pataiseita RA.
Glosbe vuordneica – vairuoki dasmiti volūdu vuordneica iz latgalīšu volūdu i nu latgalīšu volūdys (latgaļu-basku, latgaļu-gruzinu ci katalaņu-latgaļu voi kīnīšu-latgaļu vuordneicys – tys vyss ir pīejams). Vuordu kruojums napalels, bet tai kai vuordneicai ir wiki princips i jū papyldynoj lītuotuoju, ar laiku varātu byut dereigs resurss.
Baļtīšu-latgalīšu vuordneica – vairuok kei 20 000 vuordu, lobs atspaids myusu baļtīšu draugim, kei ari pošim pasavērt, kei tys voi itys vuords latgaliski puorsaceļ.
Pīters Strods. Pareizraksteibas vōrdneica – 400+ lopu, kur pasavērt, kai raksteit tū voi itū vuordu. Elektroniska, ar mekliešonys vareibu.
Dūdit Skreinei zini par cytom vuordneicom, daliksim vysys!


text:
Hi, hi puiši sev reklamu taisa. Un nūšaus 3 začus par reizi:
- vysi blogeri tagad losa db;
- manageri tagad zyna kas ir blogs, un gon jau ir aptiemiejušs pointless.lv;
- un CooLynX otkol ir pyrmais puiss .lv netā, kū apstyprinoj citats zamōk.
Ar piketētājiem parunāt iznāca Dienas Biznesa interneta projekta vadītājs Artis Āre, tomēr jauni argumenti diskusijā neparādījās un vienošanās par tālāko rīcību netika panākta.
Pa tam laikam mani tys dyžan nazkai He koлышeT. Klusi un mīreigi sovam FF pīskryuvieju papyldynōjumu Adblock Plus un ar peles lobōs pūgas mīdzīņi uz lopas augšejō freima (zaraza saucās – Default1.aspx) izsauču Context Menu un atsļiedžu jū nafig! Vot tagad maņ db lopa pateik!!!
Glamour…


text:
Pyrma apsveicu Linusu 40 godu jubilejī!!!
Mda, Linux vaira nav tys. Pādejā laikā vys vaira leidzeigōks MacOS. Pat winda galeigā dyrsā atstōta. Tī user vulgaris ir spīsts pats zynōt vysaidu programmu nūsaukumus, zynōt kai i kur programmas var atrast, jam jōmōk programmas instalēt, kur nu vāļ krjakōšona i S/N medeibas :(
Ubuntu lītōtōjam ņiuļa vyss ir leidz napīklōjeibai sprosta. Jōdamīdz Programmas / Ubuntu programmatūras centrs:
Tōļōk ci jōtaustās pa kategorejom, ci vaicōšonas laukā jōroksta, kū sazavādzēja. Es rakstieju – “Twitter”. Rezultatu nabeja daudzi:
Bet programmas ir atbylstūšas un lītojamas. Viņ ni maņ :( Napatyka nivīna. Pec TweetDeck vyss pōrejais izaver nanupītni. Pazavieru, ci ir Adobe AIR. Nav! Ura, byus vacais lobais dancs ar bubynu! :)
AIR var dabōt Adobes serverī:
http://get.adobe.com/air/
Datorā byus īlōdeits fails
AdobeAIRInstaller.bin Pabokstūt failu ar peli nikas nanutiks :) Unsupported format. Khe! Līta taida, ka failu jōdarbyna komandrindā. cd uz faila acarašanōs vītu (dreižōk vysa tovskonts/Downloads ci tovskonts/Lejuplādes) un jōizpylda:
chmod a+x AdobeAIRInstaller.bin
bet pec tam:
sudo ./AdobeAIRInstaller.bin
Tōļōk jau jōboksta OK/Yes lūgā. Tod jau var likt pošu Tweetdeck. Pajimt var nu:
http://www.tweetdeck.com/beta/download/
Instalaceja nūteik in da fucking vižual mode, paprosūt root paroļi attīceigā laika strāčī.
Tai es kōrtejū reizi pabakstieju vairōkus twitter klientus, bet palyku pi Tweetdeck. Prīks, ka deļ AIR programmu var lītōt i linux’ā i ōbuļī i lūgūs. Tūmār AIR ir loba platforma.
Bez komandrindas apzajīt eisteneibā varāja. Beja failu pōrlyukā ar peli jōsaboksta *.bin failam atļaujas uz izpiļdi, kai programmas failam. Bet tys ir ilgi un mūkūši. Terminalā sprostōk ;)
Ņiuļa variešu pasavērt, kas jauns. Kai nikai jauna dorba nedeļa sōkusēs. Maņ breivlaiks. Pōrs dīnu. Cikam remonts školā.


text:
Paleigs tim, kas apsveikumus gryb raksteit latgaliski!
Zīmyssvātki i Jaunais gods
Prīceigus Zīmyssvātkus i laimeigu Jaunū godu!
Lai Jaunā godā Tovā sātā mīrs i bagateiba i saimē prīca i saticeiba!
Vysa loba vieliejumi Tovai saimei!
Gaišus Svātkus!
Lai mīrs viers zemis i lobs pruots vysim cylvākim!
Dīva žielesteibom boguotu Jaunū godu!
Dīva mīrs lai ir ar Tevi! Dīva mīrs lai ir ar mums vysim!
Daudz gaišuma, syltuma i mīlesteibys vysa goda garumā!
Lai napagaist ticeiba, cereiba i mīlesteiba!
Lai jauns gods nas jaunu laimi i jaunu izadūšonu!
Svātku sveicīņs vysim sovejim, apleicejim!
.
Zīmyssvātku dzejūli Lakugā
.
Adventa svecis Lakugā
2012
Īdadzam pyrmū sveci Adventa vaiņukā
Rēzeknis Jezus Sirds katedralis draudzis vikārs, prīsters Ainārs Londe par Adventa laiku i tuo suokom. “Šudiņ īdadzam pyrmū sveci adventa vaiņukā. Kū tys nūzeimej? Tys nūzeimej otkon kaidu jaunu suokumu”.
2011
Pīneņu i Znūteņu draudžu prāvests Aigars Bernāns par Adventu i gaideišonu: „Advents ticeigajim nūzeimoj gaideišonys, gareiguos sasagataveišonys i atsagrīzšonys laiku, deļtuo pi myusu kotra gostūs īt Kristus – Dīva Dāls. Īt na jau 24. decembra vokorā ci 25. i 26. decembrī, kod prīcojamēs par Juo dzimšonys dīnu, a atīt vysod, kod Juo gaida. Deļtuo, kab Jū kai vajag pījimtu, nav gona tik ar ceistu sātu, boguotim goldim i īsaiņuotom duovonom. Koč i pateikami svieteit svātkus tai, kab nikuo natryuktu, Kristum tys nimoz nav tik svareigi. Golvonais – kas nūteik myusu pruotūs i sirdīs.”
Aglyunys bazilikys, Bieržgaļa, Peipiņu i Rageļu draudžu vikārs Guntars Skutels stuosta par prīcys viesti, kas ir Evangelejs i ari pats Kristus. “Jezus ir kotra kristīša ticeiba, cereiba i tys, kū jis gaida nu sovys dzeivis. Jis ir tys, kas myusim atkluoj Tāva byudu, nas pīdūšonu, mīru, drūšeibu, patīseibu i prīcys viesti par jaunū myužeigū dzeivi.”
Latgalīšu rakstineicys Naaizmierstulis breineiguo puosoka “Zīmyssvātku teika” par buorini puiseiti i juo liktini, kas taišni Zīmyssvātkūs pīdzeivoj gaišu pagrīzīni i ceļu pretim dzeivis aicynuojumam.
Par Adventu i katuoļa pīnuokumim stuosta pr. Edgars Cakuls i vielej: “Nu sirds nūvieleju vysim LaKuGys skaiteituojim svieteigu Adventa nūslāgumu, prīceigus Kristus Dzimšonys svātkus, kai ari Dīva svieteibu Jaunajam godam!”
Ziemassvētku apsveikumi latgaliski Ziemassvētku novēlējumi latgaliski Ziemassvētku dzeja latgaliski dzejoļi latgaliski Ziemassvētku pantiņi latgaliski Zīmyssvātku apsveikumi latgaliski Zīmyssvātku nūvieliejumi latgaliski Zīmyssvātku dzeja latgaliski Zīmyssvātku dzejūli latgaliski Zīmyssvātku panteni latgaliski apsveikt latgaliski
Lai gaišs Svātku laiks i izadūd vyss Jaunā godā īcarātais!


text:
Zeme jau elpoj mīreigi i klusi. Kryumūs kaunās zvierbuli, a viers kūku golu aizīt gulbi – tāsdami sovus bolsus kai ryugtu i gryutu atsavaideišonu, kas reizē ar sasakruojušuo leita i myglys lasem nūtak pa zorim, kreit iz zemis. Pak, pak.
A aporta zeme kiup. I augšā ceļās vysu juos oruoju dvēselis. Kai jī vysi godu symtim ir staiguojuši ar sovim zirdzenim, mynuši meikstū zemi, ar rūkom puorlasiejuši, kosuši, rokuši. Rudzi, mīži, buļbys. Kai jī ir ite braukuojuši ar traktorim. Kai itī traktori seņ saryusiejuši zuolē pi bejušuo kolkoza darbneicu, kai zyrgi seņ aizvylkt iz maitu kaļneņu. Kai jī poši – cyts katuoļu, cyts staraveru kopūs.
A nu zemis smylgu pudurs – slīnās dabasūs kai spuraina veča buorda. Kaidi laiki bejuši, kaidi byus. Puordzeivuosim vysu! Navuici Dīva. Kas byus, ka kotrs vecs Dīva vuicēs. Kas vaira dabasūs parāda pastatēs. Dzeivoj da dzeivoj. Voi nadzeivuojs paliksi. Vaļdeibys īt i aizīt, nauda atsarūn i pagaist, karūgi i dzīsmis puorsamej. Palīk tikai zeme i cylvāki.
A nazkas nav tai. Taisneibys nav bejs pasaulī i nabyus. Rūc sovu zemeiti, rūc. A kas nu tuo – myuža golā daboj tik kopu smiļkti. A unuki puordūd sātu, aizpluovoj pasaulī i atbrauc tik rudiņ – mežā pasaudeitu kozu. Tod sadūmoj mežā izgrīzt bolkys. Izgrīž i aizbrauc prūm.
Sātu byutu pastatiejuši, dzeivuojuši byutu. Īreja jim. Kab dzedu dzedi nabyutu palykuši sātā, kod vysi dzynuos iz Sibireju piec naudys i zemis, a gols golā dabuoja tik puorsakrīvuošonu, smierti i nabadzeibu – kaida jiusim te Latveja voi Īreja byutu? Kab tāvu tāvi nabyutu oruši sovu līsū smiļkti, voi šudiņ byutu tu i es, ite – Latgolā.
A teirumā pādejuo naktineica speiteigai turīs pret vieju. Dasaspīduse pi zemis, vuorgā kuoteņā. Nikuo tī vaira nav nu vosorys spāka. Palics tik rudiņa izdzeivuošonys par vari spāks. Nūsaturēt, palikt, byut. Zīmai, viejam i soltumam par speiti. Īsagiut sapeliejušūs ruguojūs i pastuovēt par sevi – jimt i izzīdēt ar zylu cereibys zīdu. Zīmeļu doba ir nažieleiga. Eiss pavasara dullums, pavāsa vosora, gars rudiņs i zīmys klusums. Kurs paspiej, tys izzīd. Kurs paspiej, tam sāklys. Sovā zemē, sovā Latvejā.
A mogona, izrīzuse sovu spolvainū kakleņu, piec solnys apsamat ar kiustūša iudiņa laseitem. Zīmeļu doba ir skaista. Zīmeļu puče ir iztureiga. Kas nu tuo, ka naizzīdēs. Kas nu tuo, ka sāklu nanūgatavēs. A paraudzeit ir kotrys mogonys doba – a ka izadūs, jei byus pyrmuo. Juos bārni puorjims puču duorzu. Mogonys, mogonys, mogonys. Caurspeideigim i vīglim zīdlopu lyndrakim. Vīnys dīnys pučis – ilgi augušys, speiteigai zīdiejušys. Dzeive ir eisa, a mogona skaista. I lai. Ka dzeivuot, tok dzeivuot – vīnys dīnys lyndrakim viejā plivinejūt i kreitūt. A kū tī. Kas nariskej, tys nadaboj zalta.
Vysi runoj par krīzi. Kreit kolektivā depresejā i nabyuteibā. Veļu laiks cylvāku dvēselēs. Jau godim pīsauktais ir atguojs, jau godim saceits tikai švakais, drausmeigais, suopeigais.
Latvīšim ir izcyla kopu kultura. Šaļtim ruodīs, ka latvīši namuok dzeivuot – bez vaideišonys, zūbu grīzšonys, žāluošonuos. Cik karu i revoļuceju bejs, vys izdzeivuojuši. Niu, dūmuot, pasauļam gols. Dūmuot, bez naudys tu naesi nikas. Dūmuot, tikai nauda deve tovai dzeivei jāgu i vierteibu.
A vierteigais naatsarūn kontā. Jū nadūd iz kredita. Vierteiba ir pošvierteiba – byut i pastuovēt par sevi, īsacierst ar nogim, īsakūst ar zūbim, īsagiut i izaviļkt. I dzeivuot tuoļuok. I byut prīceigam par tū, kas ir i kas byus. Navys myužeigi bāduot par tū, kas nav saguojs.
A vacys sieņs atkiust saulē. Bryunom golvom kai bejušuo laika zeimūgim mežmalī. Ite beja rudmīse. Ite beja bārzlape. Ite beja makaviks. Ite beja viļneiši.
A suņusieņs līleigi paceļ sovu boltū golvu – tī vīna, tī ūtra, tī treša. Bareņā, bareņā! Vysi bejuši, vysi guojuši. Suņusieņs puordzeivuos vysu. Aiz sovys speiteibys i dzeiveibys.
Kas tev deve. Jau dzaltona gailine pabuož golvu nu syunys. Hā! Vysim juodzeivoj. Ka ir kam dzeivuot, voi zemē miersi. Augšonys vaine. Puorīs i itei solna, a zam syunys trynās cytys muosys i muosenis. Vasals sieņu bataļjons. A ka gadīnī pasaveic. A ka gadīnī nanūsaļ. Kaida dzeive vēļ byus!
Kas par tū, ka nav saulis. Mygla tok ir. Palāki muokuli veļās par apbryuniejušū zuoli. Zami, zami dabasi. A sylts tok. Iudiņs kreit iz leju, tak pa stumbrim, kuotim i zorim. Slīkys tože vēļ naguļ. Da kaida te zīma. Juodzeivoj.
Atīs laiks, i guleisi. Naguliejs napaliksi. Zīma ir zīma.
A niu juoparauga – kurs pādejais aizmigs, dabuos vysus lobumus. Tam vīneigajam pasmaidēs dabasūs papleikšušuo rudiņa lānuo i syltuo saule. Tam, kurs pasmaideis.
Krizis runys medejūs nūmaina Latvejis svātku runys. Iz vaideišonys fona nav vīgli runuot par lapnumu, prīcu, pošvierteibu, nagaistūšom lītom, par mugurkaulu. Vaidēt ir vīgļuok kai sasajimt i viļkt.
Vīgļuok ir pasaceit, ka latgalīšu nivīns naīredz, navys pošam īredzēt i cīneit seve. Latgalīši seve pazamynoj i nu seve beistās vaira nakai kaids jūs var pazamynuot voi nūbīdēt.
Vakar stuovieju pi bārnuduorza Rēzeknē. Vysi latgalīši, vysi runoj latvīšu literarajā volūdā – kū poši sauc par literarū volūdu. Kod pagaist volūda, palīk tikai akcents – kū ar reveišonu naizreveisi. Partū ka īsavuiceit napareizi i puorsavuiceit ir daudz gryušuok nakai īsavuiceit pareizi.
Kod muote ar bārnu runoj svešvolūdā, jei bārnam nūzūg muotis volūdu. Naba jau muote, kas poša laužās svešvolūdā, īvuicēs tū svešvolūdu pareizi. A bārnam vysu myužu juosamūka – vysuos volūduos jis runoj ar akcentu, partū ka jam nav nivīnys dzymtuos volūdys. Tikai juo latgaliskais akcents.
Tok par Latveju juorunoj ari latgaliski, partū ka bez 1917. goda Latgolys nabyutu 1918. goda Latvejis. A šudiņ varbyut nabyutu ni Latvejis, ni Latgolys – bez tautys dzeivuo spāka, bez latgaliskuo latvyskuma, bez sovys vaļsts i regionu sovpateibys.
Prīceigus vysim Latvejis svātkus! Lai palākā novembrī sazīd prīca byut!


text:
.
Iz perona myusus nivīns nasagaida. Nav nivīna bierneņa, nivīnys buobys.
Cikom mes nasam montys iz staceju, Ilona palīk pi sumku skaudzis. Pa tū laiku jei nūturāta par peirāgu tiergūni, nui, sumkys taidys pošys rūtainys i lelys kai konkurentim!
Valku pa svaigū snīgu sumku, iz kotra sūļa jei sytās pret papīžim. Paceļt juos navaru. Aiz mane palīk slīde.
tik
Viļcīņa golā sorkona guņs, tys izaver tai spūceigai. Tuos guņs, garuo vagonu vērtine, sudrobeglis. Kantaino stacejo i vēļ nazkaidys betona budonkys. Ha! I snīgs da ceļu!
Pi stacejis miļzeiga plāksne ar Lenina golvu. Jis ite juojs cauri, ari jis te ir bejs.
Nasūt montu vydā, iz durovu kļamkys īraugu plemi. Nivīnam nikuo nasoku, bet tys ir asnis. Sakaļts, bet na cīši vacs.
Tīpat natuoli nu īejis automats. Nu suoku dūmojam, ka kopejam voi gazirovkai. Nā. Ite dūd Coca-colu i Sprite. Cik nainteresnai.
Zato otkon pats kuorms nu vydspusis ir breineigs. Kai vacuos kinuos. Tikai taids saveciejs. I kioskūs, meklejūt telekarti voi kū leidzeigu, atrūnam vysaidus dabasu breinumus, plastmasys cuoļus i stykla suņus īskaitūt, bet na kū jiedzeigu.
Ejam meklēt takšus. Ka jau navar sazvaneit, brauksim taipat. Ot to bāda. Iz laukuma vyds stuov puors mašynys. Īraudziejuši myusu sumkys, taksisti palīk nervozi i dola klientus. Vīnojamēs, ka brauksim ar divejom mašynom. Monta padaudz, taksisti ņūrd, bet bagažnīkus attaisa i verās, kai īsakraunam vydā.
Jau tamā pošā šaļtī jūs komentars ir vīnkuoršs i skaidrys – pribalti. Cyti atsakuop, palīk tik vīns skaļs i žipereigs, komentej vysu kai taida žogota. Ūtrys, drupeit jaunuoks, nasoka nikuo, tik verās, kai līkam montu mašynā. Ilona ar Guntu sāst pi pyrmuo, mes ar Aldi pi ūtruo. Tik juosanas vyss monts i juosasakuortoj.
Puors minotūs izzynojam, ka mes atsadalējem nu PSRS i vysu sagruovem. Vysu, saprūtit! Vysu!
Vacuokais nu taksistu klaigoj, cik labi vyss bejs, cikom vysi bejuši kūpā. A kū niu, mes atsadalejuši i niu dzeivojam niščestvā. Lai tai byutu, mes klusejam. Sprāgoj tikai Gunta.
Vēļ, cikom taisomēs iz braukšonu, dabojam zynuot, ka Jeļcins ir pjanica, a Putins idiots! A Latvejis vaļdeiba – pat vuordā navar nūsaukt. Jēme i atsadalēja! Krīveju žydi puordeve Anglejai i ASV, a kitaici vysu puorjims da Uralu.
Latgalīšu meklēt – jis par reizi nūsoka diagnozi. Izzynojam, ka rudiņ te jau vīni bejuši, braukuši da Byčku. Kū jau tī atroduši, kū nā, a braukuši. Maunam ar golvu. Nu da, braukuši.
Jis vysam ir opozicejā. Vaicoj, kaidys mes ticeibys, sokom, ka katoliki. Taksists par reizis: “A ja bogu ne verju. Nekomu ne verju!”
Par latgalīšim komentars ir vīnkuoršs – vysi abruseli, taipat vysi ite paliks. I vyspuor te nikuo nav, nivīna poša. Vysi jau krīvi, vysi naši.
Bet niščestvo Latvejā jam nadūd mīra. Kai mes tai atsadalējem, kai aizguojom nu ituos bagateibys. Kai niu bodā mierstam.
Tys gon nu Guntys i Ilonys natraucēja nūplēst 80 rubļu – 2 reizis vaira kai vajadzātu.
Myusejais taksist ir rikteigs Dīva jārs. Runojam par zīmu i par mašynom. Ruļs jam lobajā pusē. Jūceigi sēdēt aizmugurē i vērtīs, ka šopers sēd pasažira pusē, a šopera pusē Aldis sēd, rūkys salics kliepī i nastyurej.
Taksista komentars vīnkuoršs: “U vas mašyny s zapada, a u nas s vosotka.”
Jim vacuos mašynys nadzan nu Vuocejis. :O) Jim dzan nu Japanys. A Japanā brauc pa ceļa kreisū molu.
Nā, nikas namaisa. šopers ir optimists – ar laiku i pīrūn pi apdzeišonys. Nu suoku to tai jūceigai.
Nu myusu ar Aldi pajem 60 rubļu.
Piļsāta tymsā i snīgā izaver jūceiga. Tai kai Rēzikne, kai na Rēzikne. Piļsāta ite jei tūmār nav. Par daudz piec dzeraunis izaver. Nazkas vīnkuorši na tai.
Kojuos komene smaida kai saule. Asūt gaidiejuši, tik na tai mudri.
Dabojam ustobu atslāgys. Odna komnata dļa devušek, drugaja dļa maļčikov. Naboga Aldis, jis daboj dzeivuot vīns pats soltā ustobā. Itū raugam kompensēt, ruodīs, ka izadūd. Iz sovu ustobu aizeimam tik gulēt i tai. :O)
Ustobuos iz gultu speideigi puorkluoji ar sudobra dīgim. Ka dasaskar, mat dzierksts – dzeiva sintetika. Iz greidys sorkoni kovri. Pi lūgu zali gardīni. Spīgeli naradzāti breineiguos ramuos. Špaleri geniali.
Atrūnam svaigi pierktu prasu i mikroviļņu kruosni. Pat cedelis kluot – pierkts duorgajim gostim, laikam pat janvara suokuos.
Ir teļvīzers tože. Vys sprīžam, ka vajadzātu pasavērt, tai i naīslādzam ni reizis. Piečuok nūlīkam ustobys koktā ar kineskopu pret sīnu. Ka nasadyuzt!
Atejā sagaida postaments, kur juokuop čut ni metra augstumā. Golva pi grīstu, var redzēt puori storpsīnai i sasavasaluot ar kolegu. Golvu var atlauzt!
Pūda nav, ir caurums i rīvis car molu – lai kuojis nasleid. Ir pat iudiņa bačoks, kur nūraut iudini. Lai kai, skolojamais iudiņs tik tuoli nasnīdz, nūskoloj tik pošu golu.
Par tū otkon sūpluok caurumam ir spaņs ar hlorkys škeidumu, jimā vydā ar binti apteits mīts – laikam kab lejā nūstumt par daudz lelus strypynus. I vēļ taida kai pudeļu birste – švabravuošonai. Papeira nav, nav pat paradzāts, ka byutu. Iz spaņa glaunai pīraksteits “Tualet služebnij”. Ite na jūks!
Dušā ir syltais iudiņs. Nūsamozgojam kai cylvāki. Pravda, duša juotur rūkā i solts. Iudiņs lobs, bet zam juo paleist i sasasiļdeit navar.
Mieginojam sovu teatri – jau kusteibā i ar vysom nūīšonom, izīšonom. Tys izapauž ar īkrišonu gultā i atrubu, cikom daīt kuorta “kuopt iz skotuvis”.
Korsta tušonka garšoj gondreiž taipat kai solta. Grāks naizmontuot mikrovalnovku.
Piec Latvejis laika agrys, piec Ačinskys laika mudri juosaceļ.
Kluojūt gultu, sapliešu kolduri. Pa veilei, nūtierkš viņ! Dīgi satrupuši. Apsajemu da aizbraukšonys saluopeit, tik na šudiņ.
Kai kreitam, tai guļam.


text:
Pyrms nazcik dīnu brauču iz sātu. Beja mikrieslis, i pa celim suoce volkuotīs vysaidi zvieri – uoži, kozys, jenotsuni, kači, lopsys, vabalis i lieli. Vīnā šaļtī iz ceļa īraudzieju nazkū beigtu – nazkaida kustūne gulēja iz ceļa vyds. Ni to pa kreisū, ni to lobū pusi apbraukt. Cikom dūmuoju, beja jau par vieli. Izdūmuoju tik – laisšu pa vydu, lai ar skrytuli koč natruopeit. Nūbyukšēja viņ. Kod ar sotaku laid puori beigtam jenotsuņam, jis labi īsyt pa plastmasa mašynu. Nikas to nasapleisa. Tik es īsadūmuoju – kai ta lai byutu dzeivuot laika, ka nav laika beigtu ezeiti nūnest nu ceļa, a vysi ašņainom rīpom tik močej puori.
Šūreit guoju iz dorbu i vierūs, kai mašynys kruojās viertinēs, kai sasastuoj sastrāgumūs. Izdūmuoju īt kuojom – vys tys pats laiks, da i par veļti. Iz Daugovys tik breivs gaiss, kai dūmuot, ka nazkur byutu ari cyta dzeive, kur nav ni dagūšū termeņu, ni napadareitu dorbu, ni nasatyktu cylvāku. Nazkur tī nazyn kur tok vyss nūteik sovā laikā i reizē. Reizem i pi myusu atīt tys laiks, ka ļautīs i naskrīt pret vieju.
Iz tramvaja slīžu stuovēja vaca vuorna i ar kņuobi nazkū meklēja akmiņu storpā. Dasatupa, atsalīce. Izaruod, mērcēja slīdē sasakruojušā iudinī boltmaizis druponu. Pamiercēja, atknībe mozuoku i givuos nazkur nest – pa slīdem jau brauce mašyna. I tod īsavieru – pa asvaltu jai pretim tenterej bārns, jauna vuorneņa ar izplāstu kņuobi, ružovu reikli i paplāstim spuornim. A tei vacuo mudri skrīn ar maizi kņuobī, īgryuž bārnam reiklē i poša aizlidoj, syzdama malnūs spuornus. A mašyna vys tiuļuok.
Vuornys bārns nūreja maizis kimūsu, izstaipēja koklu i tod tik īsavēre – nazkas lels brauc viersā. Givuos liduot prūm. A kū tu paliduosi, ka spuorni vēļ meiksti i eisi. I tei mašyna tyvuok i tyvuok. Kai lānajā kinā vierūs, kai jaunuo vuorna izmiseigi kuļ pluonūs spuornus, vysys spolvys vēļ makstīs, tik poši goli jau izaplātuši, aste kai žabārklys. Aizliduoja. Gryuši nūkryta zuolē pi kryuma i izaslēja. Apmāram: Mam, mam, verīs, kas beja!
Tai vot nazkai i saīt. Nu anonimu jenotsuņu smierts iz ceļa da mozys vuornys dzeiveibys. I deļkuo lai ar cylvākim byutu cytaižuok. Te sveši, te jau sovi. Bais pagaisynuot, tok vysleidza nazkod juosaškir ar vysim.
Prīceigu leiguošonu! Ar sovejim.
Kod rokstu jau beju publiciejuse, sajiemu apsveikumu nu Sibira latgalīšu.
Lai ir vysim boguota vosora, styprs spāks tāvu zemis gūdam!
Category
Tags
One Comment
-
Atbildot uz Twittera piezīmi, man šķiet, ka tomēr par būtisko:). Sirsnīgi, pretstatā milzīgajai apkārtējai gānīšanās/lielīšanās masai
Leave a Comment


text:
trešdīna, 14. septembris
SVĀTŌ
KRYSTA PAGŪDYNŌŠONA
Svātki
PYRMAIS LASEJUMS
Sk 21, 4-9
Vara čyuska – glōbšonas zeime.
LASEJUMS NU SKAITĻU GRŌMOTAS
Tamōs dīnōs:
Izraelīši nu Hora kolna devēs ceļā, kas
vede uz Sorkonū jyuru, lai apītu Edoma zemi. Bet ceļā tauta sōce kļyut napacīteiga.
Un jī kūrnēja pret Dīvu un Mozu un saceja: «Kōpēc tu izvedi myusus nu Egiptes?
Lai mes tuksnesī nūmērtu? Nav ni maizes, ni yudiņa. Mums jau apsarībuse šei pōrlīku
vīglō bareiba.» Šō īmesļa dēļ Dīvs uzsyuteja tautai guneigas čyuskas, kas sakūde
ļaudis; un daudz ļaužu nu Izraeļa nūmyra. Tod jī gōja pi Mozus un saceja: «Mes
sagrākōjom, jo kūrnējom pret Kungu un pret tevi. Lyudzīs, lai jys attōlynōtu nu
mums čyuskas.» Un Mozus lyudzēs par tautu. Tod Kungs jam saceja: «Pagatavoj
guneigu čyusku un uzstōdi tū par zeimi. Sakūstais, tū uzlykōjis, dzeivōs.» Un Mozus
pagatavōja vara čyusku un uzstōdeja tū par zeimi, kuru uzlyukōdami, sakūstī
palyka dzeivi.
Tys ir Dīva vōrds.
PSALME 78 (77)
Refrens: Naaizmērsim
Kunga lelūs dorbus. (R. sal. 7b)
1 Muna
tauta, uzklausi munu mōceibu,
pīvērsit sovas ausis munas mutes vōrdim.
2 Es
atvēršu sovu muti, lai runōtu leidzeibōs,
atklōšu senatnes nūslāpumus.
Refrens
34 Kod
jys tūs syta, tī meklēja viņu
un atsagrīzuši nōce pi jō reita agrumā.
35 Tī
atcerējōs, ka Dīvs ir jūs aizstōvis
un Vysuaugstais Dīvs ir jūs Pesteitōjs.
Refrens
36 Bet tī
mōnēja jū ar sovu muti,
ar sovu mēli tī malōja jam,
37 un jūs
sirds pret jū nabeja patīsa,
un jō dereibai tī nabeja uzticeigi.
Refrens
38 Bet
jys beja žēleigs
un atlaide vaini, un napazudynōja.
Bīži vysai sovai bordzeibai naļōve īsadegt.
Refrens
ŪTRAIS LASEJUMS
Flp 2, 6-11
Kristus pazamynōja pats sevi, tōdēļ Dīvs jū paaugstynōja.
LASEJUMS NU SVĀTŌ APOSTOLA PŌVULA VĒSTULES FILIPĪŠIM
Kristus Jezus, lai gon beja Dīva veidā,
tūmār nauzskateja par īgivumu byut leidzeigam Dīvam, bet gon pazamynōja pats
sevi, pījimdams kolpa veidu, topdams leidzeigs cylvākim. Un atzeits par cylvāku
tymā, kas ir ōrejais, jys pazamynōja sevi, kļyudams paklauseigs leidz nōvei,
leidz pat krysta nōvei. Tōdēļ ari Dīvs jū paaugstynōja un deve jam vōrdu, kas
ir pōri pōr kotru vōrdu, lai Jezus vōrda prīškā lūceitūs vysi celi dabasūs, vērs
zemes un pazemē, un ikvīna mēle atzeitu, ka «Jezus Kristus ir Kungs!» Dīva Tāva
gūdam.
Tys ir Dīva vōrds.
PYRMSEVANGELIJA DZĪDŌJUMS
Alleluja.
Mes pīlyudzam tevi, Kungs Jezu Kristu,
un tevi
jo ar sovu svātū krystu tu esi
atpestejis pasauli.
Alleluja.
EVANGELIJS
Jņ 3, 13-17
Cylvāka Dālam jōbyun paaugstynōtam.
LASEJUMS NU JEZUS KRISTUS EVANGELIJA, KŪ UZRAKSTEJIS SVĀTAIS JŌŅS
Tymā laikā Jezus saceja Nikodemam:
«Nivīns nav uzkōpis dabasūs, kai tikai
tys, kas nu dabasim nūkōpe – Cylvāka Dāls. Un taipat kai Mozus pacēle uz augšu čyusku,
tai ari jōbyun paaugstynōtam Cylvāka Dālam, lai kotrs, kas tic, īmontōtu myužeigū
dzeivi. Jo Dīvs tai mīļōja pasauli, ka atdeve sovu vīnpīdzymušū Dālu, lai ikvīns,
kas jam tic, napazustu, bet īmontōtu myužeigū dzeivi. Jo Dīvs syuteja Dālu
pasaulē, lai jys pasauli navys tīsōtu, bet gon lai pasaule caur jū tyktu atpesteita.»
Tys ir Kunga vōrds.


text:
skaitu daudz vysaidu latgalīšu puosoku. loboju klaidys i dūmoju, kas lobuok izavērs gruomotā. poša vairs nikuo nasaprūtu. tai ka jius nasabreinojit, ka runoju citatim voi kurs nu jiusu deļ mane izaruod jau nazkur radzāts – na sapynā, a puosokā. ka labi īsaver, pasauļs pylns ar pyukulim (pyučim, zmejim), rogonom, buorineitem i brašim tāvadālim.
dzeivē vyss tok až ni kai puosokā. laiks ari to izastīp, to sasaraun. 3 nakts naguli, 4. nūmiersti, apsalej dušā ar dzeivū i nadzeivū iudini i dzeivoj tuoļuok. 🙂
latgalīšu puosokys ir seviški asiņainys – laikam kam ni bārnim dūmuotys i nav līki literarizeitys. vacī bīdynuošonys stuosti ar vysu asni i nateireibu. ka cylvāks ruopoj, to nūtryn kuojis da bedna kaula i ašņa. ka dur kaidu nūst, to asnis ar straumi. ka zyrgs naklausa, nūkaun. muosa napateik, nūdur. ka puosokai tuos muosys vēļ aizavajaga deļ sižeta i laimeigu beigu, atdzeivynoj – elementari. eisi sokūt, iz ituo fona terminators nūbuolēja kai rudiņa zuole.
ite divejis puosokys par tai sauktim cylvākim ar īpašom vajadzeibom. pošai maņ lels breinums, ka taidys ir. izaruod ir. i obejis beidzās laimeigi – var leidza just, tok juodzeivoj tuoļuok. i nu cylvāka poša atkareigs, kaida dzeive jam byus
Putyns par paleigu
Vīnam kieneņam beja dāls, i tys dāls beja krūplis. Tāvs nazynuoja, kai nu dāla tikt vaļā, i sadūmuoja jū izprecēt. Tok dāls par tū nikuo nazynuoja. Jis, byudams krūplis, nimoz nadūmuoja par taidom lītom, a kotru dīnu guoja iz bazneicu lyugt Dīvu i taipat sātā tikai Dīvu lyudze. Tāvs gon zynuoja, kaids ir juo dāls, tok kai sadūmuoja, tai i padareja.
Vīnā dīnā saguoja daudz meitu, nu kurom dālam vajadzēju izmeklēt sev sīvu. Juos vysas, sādādamys ustobā, runuoja.
– Es atguoju juo naudys dieļ, — soka vīna nu meitom.
– A ka jis mani izmeklēs, es tiuleņ pajimšu juo montu i aptruciešu tū krūpli, — saceja ūtra.
Tai kotra meita ar smīklim runuoja par kieneņa dālu. Blakus ustobai beja ari kieneņa dāla ustoba i jis, vysu tū dzierdādams, suoce rauduot i nazynuoja, kū jam dareit. Jam beja dusmis iz tāva i iz seve, tūmār jis nūdūmuoja izbēgt caur lūgu i koč kur aizbēgt nu taida kauna. Kai sadūmuoja, tai i padareja.
Kod jis beja duorzā i nazynuoja, kur īt, īraudzeja iz sova placa mozu putineņu, kurs jam pasaceja:
– Ej pa lelū ceļu, tī sev laimis dabuosi i nu valna aizbiegsi!
Dāls paklauseja i aizguoja meklēt laimis. Tai guoja jis dīnu, guoja nakti, beidzūt daguoja pi ustabenis i dūmoj, voi īt īškā voi nā. Ēst gribējēs, vajadzēja i atsapyust. Te pīskrēja tys pats putineņš i saceja:
– Ej i puorguli nakti, te dzeivoj lobi ļaudis!
Jis otkon paklauseja putineņam i īguoja ustobā. Tī dzeivuoja veceits ar sovu meitu. Meita beja cīši smuka. Kieneņa dāls, tū radzūt, nimoz nadūmuoja, ka jei īs dzeivuot pi taida krūpļa, i, puorguliejs nakti, jis otkon sasataiseja īt. Tok kas par breinumu beja, kod itei meita suoce lyugt, lai jis vēļ palīk padzeivuot ar jim. Dūmuoja sevī krūplis, voi palikt voi nā, i otkon caur lūgu atskrēja tys mozais putineņš i saceja:
– Palīc!
Jis vēļ palyka. Meita beja cīši jautra, krūpļam ari beja labi iz sirds i jis pavaicuoja tāvam:
– Deļkuo jiusu bārns tik prīceigs? Es sovā myužā nikod nabeju tik jautrs i nivīna cylvāka naradzieju tik prīceiga kai jiusu meita!
– Deļtuo, — atbiļdēja tāvs, — ka boguotam cylvākam nauda i monts nadūd mīra i jam baist, kab kas jū naatjimtu; a kas biedeigs, tys var prīceigs byut – jam nava nikaidys bailis i juo prīcys nivīns navar atjimt kai tik vīneigais Dīvs!
Krūplis suoce tai rauduot, ka tāvam palyka juo žāl i jis saceja:
– Ka tu, dāls, gribi dzeivuot tai, kai mes dzeivojam, jem munu meitu sev par sīvu i dzeivuosim te leidz pošai nuovei!
Kieneņa dāls nūkryta ceļūs i, bučuodams rūkys vacam tāvam, atbiļdēja:
– Nui, es grybu palikt te, partū ka radzu, ka te ir muns eistais tāvs, kurs gryb tikai lobu sovam dālam!
Tai kieneņa dāls palyka dzeivuot leidz tam laikam, cikom sataiseja kuozys. Kod jis ar meitu aizbrauce iz bazneicu lauluotūs, kieneņš dabuoja zynuot tū, sasadusmuoja i aizsyuteja sovus sulaiņus aizdadzynuot ustobu, kur dzeivuoja juo dāls. Kod dāls ar sovim brauce iz sātu, atskrēja otkon mozs putineņš i saceja jam:
– Tova ustoba aizdadzynuota, braucit tagad pa itū ceļu, tī byus lela piļs! Ejte tī i dzeivuojit laimeigi, partū ka Dīvs jums tū izdareja!
Tāvs ar meitu vēļ nagribēja ticēt, tok kieneņa dāls saceja:
– Nui, tys iz cytys zemis putineņš, brauksim tī, kur jis mums saceja!
I jis aizbrauce. Cik tī vajadzēja braukt, beidzūt dabrauce pi lelys smukys piļs i palyka tī dzeivuot laimeigi i sadareigi.
Gudruo meita
Vīnam zemnīkam beja jauna i cīši smuka meita. Jai jau beja ostoņpadsmit godu. Jei nu sovys dzimšonys navarēja staiguot i sēdēja iz vītas, tok beja cīši gudra, gudruokys nabeja iz ituo pasauļa. Iz jū braukuoja ļauds piec vysaidys gudreibys.
Vīnu reizi vīns kungs atsyuteja itai meitai divpadsmit vuoreitu ūlu i pīsaceja, kab leidz reitam jei izsādātu cuoļus. Ka jei ituo napadareis, tūlaik jai byus iz reizis nuove.
Itei meita pajem ituos ūlys, pasaver, ka juos vuoreitys, i runoj sovam vacajam tāvam:
– Tieteit, pajem treis garči zierņu i izvuorej!
– Labi! – pasaceja tāvs, izvuoreja treis garči zierņu i atnese sovoi meitai.
Meita runoj tāvam:
– Tieteit, aizjiudz zyrgu i ved mani pi kunga.
Tāvs paklauseja meitys, aizjiudze zyrgu, sāduos ar sovu meitu i nūbrauce pi kunga. Atbrauc pi kunga i padūd jam treis garči vuoreitu zierņu. Kungs jam vaicoj:
– Kū vajag dareit ar itim ziernim?
– Itūs zierņus vajag īsēt, kab izaugtu vairuok i byutu, ar kū baruot cuoļus.
– Itī zierni vuoreoti, jī augt navar.
– Es tiuleņ atnesšu sovu meitu, kura sēd uorā rotūs, lai jei kū gryb, tū dora.
– Labi! – pasaceja kungs.
Atnese tāvs sovu sādātuoju meitu, i kungs jai vaicoj:
– Jius atneset maņ vuoreitus zierņus i grybit, kab es jūs īsātu i izaugtu vairuok. Jī vuoreiti i izaugt navar.
– Labi! – pasaceja meita, – zierni vuoreiti, izaugt navar, a ūlys ari vuoreitys, izsēdēt navar.
Kungs verās, ka itei meita cīši gudra, i pajēme jū sev par sīvu. Sataiseja lelys i boguotys kuozys. Tai dzeivoj kungs ar sovu sīvu. Juo draugi daudz reižu jam smējēs, ka jis dzeivoj ar taidu sīvu, kura navar staiguot. Kungs paklauseja sovu draugu i soka sovai sīvai:
– Es navaru ar tevi dzeivuot, es grybu ar tevi izaškiert. Jem nu mane, cik gribi, sudobra i zalta, a es ar tevi nadzeivuošu!
Sīva juo pasaceja:
– Es nagrybu nikuo, ni sudobra, ni zalta. Es pajimšu, kuo es grybu.
Kungs, kai jau boguots cylvāks, beja ar itū mīrā i deve sovu parokstu: kū sīva gryb, tū lai jem.
Naktī sīva pasaceja aizjiugt zyrgus i iznest guļūšū kungu iz rotim. Iznese kungu i lyka rotūs. Sīva nūvede jū iz sova tāva mozū ustabeņu.
Reitā, kod kungs pasamūda nu mīga, verās, ka jis ir mozā ustabeņā, i vaicoj:
– Kai es te patyku?
Sīva jam atbiļdēja:
– Es napajiemu ni zalta, ni sudobra, a pajiemu tū, kuo es gribieju. Es teve mīļuoju i teve pajiemu.
Tūlaik kungs verās, ka nu sīvys navar atsaškiert, lyka mīru i dzeivuoja ar jū vysu myužu.


text:
Pazavieru Dombura šovu un acacerieju, ka nu reita klausiejūs Panu Kleksi.
Vai nav dīvaini, ka Lietuva tik ļoti nebaidās no budžeta deficīta un nākamgad to plāno 2,3% līmenī, kamēr Latvijā plēš matus par 1,8%?..
Nazkū jis garam nūšōve. Aizamiersa pasceit kontekstu, ka pyrms pōrs dīnom tī beja Seima vieleišonas. Kurais politiķis rauss sev dūbi i pījims budžetu bez pīsūleitim lobumim uz deficita rieķina? Tai ka saleidzynōjums navītā.
Par Domburu. Kaļveits pakūdiejs :) Rōdīs, ka kilogrami 10 nūsvīsti. PSC! Sprostām deputatam līsōka maize…


text: sleva , nejlepsi - vorwerk vysavac , vysavac hoover - vysavac goddess , vysavace hyundai - vysavac listi , tepovac - rohnson , filtry do vysavacu - vysavac vodnik , vodni vysavac - bezsackove vysavace test , vysavac bosch - sacky do vysavace miele , domaci vysavace - vysavac na listi , rucni vysavac electrolux - inteligentni vysavac , saci vykon vysavace - prumyslovy vysavac , podlahove vysavace - stolni vysavac , vysavac na plovouci podlahu - vysavace wax , bezsackovy vysavac - akumulatorove vysavace , rotacni kartac - worverk vysavac , bosch vysavac - rucni vysavac , vysavac hyundai - vysavace aeg , sencor vysavac - vorwerk vysavace , vysavac bomann - kvalitni vysavace , vysavace philips - vysavani , nove vysavace - vysavac rowenta , vysavac rainbow cena - vysavac electrolux , roboticke vysavace diskuse - vysavace samsung , vysavac vodni filtr - hubice k vysavaci , hoover vysavace - vysavace zelmer , tycovy vysavac electrolux - vysavace sencor , centralni vysavace electrolux - hadice k vysavaci , vysavac na popel - elektrolux , hyla vysavac - aku vysavace , vysavac wax - jaky vysavac je nejlepsi , vysavace test - vysavac trilobit , vysavace prumyslove - vysavac miele , prumyslove - roboticke vysavace recenze , vysavac s vodni filtraci - zelmer , test vysavac - tycovy vysavac , rucni vysavace test - viceucelove vysavace , wax vysavac - vysavac dirt devil , recenze vysavacu - opravy , hadice do vysavace - vodnik , vysavac sencor - eta neptun , v opava, karlovy vary, decin, teplice, jihlava - nejlevnejsi vysavace , dilenske vysavace - vysavac popela , sacky na vysavace - jaky vysavac , rucni vysavac elektrolux - nejlepsi roboticky vysavac , vysavace rowenta - stavebni vysavac , viceucelovy vysavac - odsavacka hlenu na vysavac , hubice na vysavac - vysavac daewoo , vysavace recenze - hodnoceni vysavacu , automaticky vysavac - vune do vysavace , oprava vysavace - vysavace husky , levny vysavac - centralni vysavac husky ,


text:
Mes asam tagad leli krīvu draugi. Myusim byus rūbežleigums! Kaļveits lyzgoj lelām krīvu lōčam jō aidzierstū pakaļi. Fu bļa. Tymā pat laikā jī myusus diersynoj pec sirds patykas. Par kū taids dusmeigs? Pr tū ka maņ ir žāļ tūs cylvāku kuri dīnom i naktim stōv rindōs uz KF rūbežas. Pi tam šei rinda kreit uz nervim. Tōletu nav. Šoferim nav kur padierst. Diersna grōvūs un kryumūs. A kū padareisi? Un situāceja uz ceļa ir dyžan beistama. Jī volkojās pa ceļu nu gara laika un vāļ dusmojās, ka jīm braugņa viersā. Un mašinu plyusma, kam jōbraukoj kotru dīnu gar rindu ir īvārōjama. Labi, ka nikaidu lelu avareju nav nūtics (Paļdis Dīvam!). Ka kaids grib, varu izlikt arī video, kai mes nasamēs gar rindu kai džigiti ar Ņivu.
Zamōk ir atzeimōts rindas garums uz breidi, kod es pādejū reizi brauču nu Ludzas uz Jelgavu. Pec kaidim 300m jau beja Rēzeknes rajona rūbeža. Pi tam furas gō nu Reigas dīzgon bīzā kōrtā…


text:
Aizvakar pa TV tiemieju raidejumu “Šeit un tagad”, kū rōda pa LTV 1. Un raidejuma gaška Mārtiņš Šica k-gs pascē rikteigi satraucūšus vōrdus. Citeju pec atmiņas:
“Tikai tagad mēs atgūstamies no krīzes, kas radās jaunā laika ministra Āra Audera laikā. (…) Viņš ir atbildīgs par 500 cilvēku dzīvībām, kas tad netika izglābtas… “
Mmmmda. Un tys ir vysōs nūzarēs. Asu jau daudzi reizes dzierdiejs, ka Repšes vaļdeibas laikā daudzas lītas ir voi nu apzastōjušōs, voi sagrautas. Skumeigi :( Bet 500 ļauds, kū naizglōbe ōtrī ir 3,14zdec!
Bet par lobū. Tūp vīnōta Katastrofu medicinas īstōde, kas pi pacienta JEBKURĀ LV vītā nadreikstēs braukt vaira kai 15′. Un vaira nabyus atmazku, ka tys nav myusu rajons u.t.t. Labi…


text:
pavasara saule. pagaisynuotūs zoru cereibys pyrms atsamūsšonys.
pavasars. vakar guoju pa īlu31.03.2009
pučis29.03.2009
cikom vēļ zīma. koč i pavasars.
Bruno Coulais "Les Choristes"28.03.2009
Gabaleņš nu Bruno Coulais melodeju.
[vodpod id=Groupvideo.2285429&w=425&h=350&fv=]
Latgolys Radeja beiguse gavieni26.03.2009
Latgolys Radeja atsuokuse raidiešonu latvyski. Krīvu laiki nabeja ilgi, koč šaļtim bezcereigi – 55 dīnys.
Dūd, Dīvs, saiminīka rūku, kierīni i apjiemeibu. I pazemeibu saprast sovys klaidys i īsaklauseit ūtrā – sasaprast kūpeigu dorbu lobā.
Ceru, ka itei vysai Latvejai byus loba vuiceiba. Cik vīgli ir pagaisynuot tū, kas jau ir. I cik gryuts ir otkon dabuot atpakaļ tū, kuo vaira nav – volūdu, dzīsmi, saimi, tāvaini, sātu, vaļsti.
Vakar ap sešom stuņdem vokorā Aņss Ataols Bierzeņš atrakstēja: I golvonais, ka itam myusu dorbam niu irā konkrets rezuļtats: divejis stuņdis atpakaļ ar Bykouskūs Teni bejom Rēznis LRTC tūrnī i daslēdzem Latgolys radeji. Niu jei skaņ vysūs četrūs raideituojūs. Ar tū es myusus vysus sveicynoju!!! 🙂
Latgolys Radejis sātyslopa – www.lr.lv – ar teikla radeju i latgalīšu dzīsmem Latgolai i vysam pasauļam.
Tikkū sajiemu Valda Labinska izsyuteitu presis relizi.
Latgales Radio atkal ēterā ar latgaliešu dziesmām un latgaliešu valodu
Latgales Radio atsāka darbu trīskārši svarīgā datumā – 25. martā. Tā ir diena, kas ir ne tikai prieka, bet arī piemiņas, un cerību pilna. Komunistiskā terora upuru piemiņas dienā, Kunga pasludināšanas dienā, vai vienkārši pavasarīgajā Māras dienā mēs atslēdzām svešo radio staciju un atsākām raidīt savu programmu. Latgales Radio ierastā latgaliskā formāta piespiedu klusuma periods līdz ar to bija 55 dienas garš.
25. marta pēcpusdienā sākām raidīt testa režīmā, bet jau sākot ar ceturtdienu, 26. martu, priekšpusdienā atgriežamies ēterā ar ziņām un citiem informatīviem pakalpojumiem mūsu klausītājiem Latgalē un visā pasaulē. Līdz mūsu tehniskās bāzes un redakcionālo spēju atjaunošanai paies vēl dažas dienas, bet, paredzams, aprīlī varēsim nodrošināt visu, kas nepieciešams modernai un saviem klausītājiem atvērtai radio stacijai.
Latgales Radio 30.janvārī pārtrauca darbu ierastajā formātā, jo jaunie īpašnieki nolēma, ka latgaliskais nav perspektīvs bizness, kaut arī agrāk, to pērkot, solīja ko citu. Tomēr ar to netika pielikts punkts Latgales Radio, jo pircēji, steidzoties pārņemt mūsu radio un sākt kaut ko citu, pieļāva vairākus likuma prasību pārkāpumus.
Pircēju klaji pretlatgaliskā rīcība izsauca ļoti aktīvu pretestību, un pārsūdzot pirkšanas-pārdošanas darījumu Valsts Notārs 2009. g. 23. martā parakstīja lēmumu, ka visas 2009. g. 29. janvāra izmaiņas Uzņēmuma reģistrā atceļamas un tās zaudējušas savu spēku no paša sākuma. Latgales Radio un tā juridiskā saimnieka „SIA MG Latgolas Bolss” stāvoklis atjaunots, kāds tas bija līdz 2009. g. 29. janvārim. Līdz ar Valsts Notāra lēmumu SIA „MG Latgolas Bolss” un „Latgales Radio” jauno īpašnieku un Valdes locekļa darbība no 2009. g. 29. janvāra līdz 2009. g. 23. martam uzskatāma par nelikumīgu, apstrīdamu un nepamatotu. Valsts Notārs uzdeva lietas atbilstoši likuma prasībām sakārtot 60 dienu laikā, tas ir it īpaši attiecībā uz uzņēmuma mazo dalībnieku pirmpirkuma tiesību izmantošanu un atbildīgā Valdes locekļa pārvēlēšanu. Jāpiebilst, ka šāds Valsts Notāra lēmums, kas atbalsta mazo uzņēmuma dalībnieku tiesības, Latvijas juridiskajā praksē ir retums.
Latgales Radio skan ēterā, un mēs ceram nākotnē saņemt vēl lielāku atbalstu, lai mūsu radio paliktu pastāvīgi. Sabiedrības reakcija klusēšanas periodā pierādīja, ka tūkstošiem cilvēku tā ir tik svarīga, lai viņi kļūtu aktīvi tās atbalstītāji. Ceturtdien Latgales Radio ēterā sacīju: „Paļdis klauseitōjim, dažaidūs akciji i koncertu organizatorim, paļdis Pastoveigōs Paleidzeibas Dīvmōtes aizlyugumim un novenas skaiteitōjim, paļdis pašvaļdeibam un vysim, kas beja dūmōs, vōrdus un dorbūs ar myusim.” Bez šī atbalsta neiztikt arī nākotnē.
Latgales Radio ir nepieciešams plašs pastāvīgs atbalsts, un tai ir nepieciešams liels jauns finansiāls ieguldījums, lai tā kļūtu par tautas radio. Tādēļ tiks turpinātas sarunas ar cilvēkiem, kas ir ar mieru ieguldīt savus līdzekļus Latgales Radio, jo bez naudas neiztikt. Līdzekļu apjoms ir ievērojams, jo, lai notiktu galvenā īpašnieka maiņa, nodrošinātu darbu nākotnē un attīstītos, jāiegulda aptuveni 100.000 – 200.00 LVL nākošo gadu laikā. Nākotnē informēsim par nepieciešamajām izmaiņām: cilvēkiem, kas gatavi nākt talkā, viņu godaprātu un nākotnes iecerēm, lai mums būtu sava Latgales Radio, visas tautas radio.
Valdis Labinskis, Latgales Radio direktors
Muorys dīna25.03.2009
Koč šudiņ i deportaceju pīminis dīna, ir vīna loba viests – Latgolys Radeja atsuoc raideit sovuos frekveņcēs latgaliski. Taitod pats golvonais – frekveņcis – ir atgiutys. Prīškā vēļ daudz dorba i suoļa pudu. Tok radejis puordūšonys dariejums pyrmūdiņ tyka atzeits par nalykumeigu. I tys ir cīši lels sūļs iz prīšku.
Vaira Lakugys rokstā.
Meža putni pulkim skrēja
Nazkai aizmiersu Naktineicā īlikt ka ni Dīnys rokstu, to koč atsauci. Ite byus. Kartenis i jūs parokstus niu laikam napuorpubliceišu. koč tī varbyut ir Dīnys dīnroksta leluokuo vierteiba.
________________________________________
Vysod var atlikt raksteišonu i naraksteit var vysod. Taipat kai vysod var nadareit, nabraukt, nasajimt. Sēdēt sātā, peļnēt naudys, dzeivuot labi i pareizi. Kai vysi dora i kai ak jau ir juodora.
Tok sajem smierts ziņu i saprūti – cik labi, ka rakstieji, darieji, brauci i jiemīs. Ka nasiedieji sātā, napeļnieji naudys i nadzeivuoji labi i pareizi. Partū ka nivīns cyts tuo nabyutu dariejs, redziejs, juts i bejs. Kai jau dzeivē vyscaur tys ir – cyti tovys dzeivi nadzeivuos.
Myruse Sprukuļu Berte nu Sčastlivuos dzeraunis. Cylvāks, par kuru es asu saciejuse – juos vīn deļ maņ beja vārts aizbraukt iz Sibiri. Ar vysu gryutumu i vysu naveseleibu pyrms tam, dublim, ūdim, moškom i ērcem.
Myužeigu duseišonu jai nūmyrušai i myužeiguo gaisma lai speid jai.
Par gūdu jai, juos dzeivei i dzīsmem šudiņ diena.lv īlikšu sovys kartenis nu 2006. goda 30. juņa ekspedicejis Sčastlivajā i sovu raksteitū Sibira stuostu gobolu “Kiukoj uora dzagiuzeite”.Varātu tikai saiti dūt iz cytu resursu, tok maņ ruodīs, ka var īlikt i vysu tekstu. Kurs gribēs, puorskaitēs.
Ituo teksta es nikod nabyutu pīrakstiejuse, kab na Bertys Sprukuļ nu aizlaiku laikim atguoduotuos i nu suoku nadzīdomā bolsā saceituos, piečuok īsadzīduotuos dzīsmis par dzagiuzeiti, kas bādoj par sovim kūkim taipat, kai meituška par sovim bruolim, kas pagaisuši karā.
I maņ prīca, ka tei dzīsme ir dzeiva. Jū niu dzīd Ondrupenis folklorys ansamblis “Sovvaļnīki”.
Taidā reizē saprūti, cik myužeiba ir moz, ka vysu taipat nūsoka eisa šaļteņa – kod Sprukuļu Berta atguoduoja tū dzīsmi i dzīduoja. I kod ļauds Latgolā jū niu dzīd. Par dzagiuzeiti, kam pītryuka treju kūku. Taipat kai dzīduotuojai treju karā kautūs buoleleņu, kuru kaulus balynoj saule i motus purynoj viejs.
Cik ta gara dzīsme ir – puors minotu. A tymūs minotūs izskaņ kaida cylvāka dzeive i vysu dzīsmis dzīduotuoju myuži, cikom vacuo dzīsme tyka da myusu laika i myusu laika dzīduotuoju.
________________________________________
Ite Sprukuļu Bertys dzīduotuo latgalīšu tautys dzīsme “Tymsa, tymsa tei eglīte”. Atlaidit, nūfilmeits šķeibi – steigā i ar fotoaparatu – jei pieški suoce dzīduot i nabeju da tuo ni reizis filmiejuse.
[youtube=http://www.youtube.com/watch?v=9Yp67hCwdL4&feature=channel_page]
Soka, ka cīši skumeiga jai itei dzīsme. Tok cytys vēļ skumeiguokys. I maņ cīši pateik, ka tī vīnu šaļti īsadzīdoj meža putyni. Taišni tymā vītā, kur Berta dzīd par putynim.
Nu dzagiuzeitis maņ kotru reizi šārpys īt par kauli, tok dzīsmei ir tikai audio fails. Kina tikai pādejam paņteņam.
________________________________________
A ite muns stuosts par Sibiri “Kiukoj, uora dzagiuzeite“.
virtuālie ubagi
tikko saņēmu vēstuli.
No: Igors M! (17)
11:19
Labrit! Jus varat man materiali palidzet>???man bija parads par augskoolu 250 ls par 2 men!!! tagad palika tikai40s!! man nav kur to naudu panemt jo darba nav vecaku ari nav dzivoju ar 70 gadigo aizbildni !Ludzu palidziet naudu jau jaatdot piektdien!! ar tiem 210 ls man ari palidzeja!Ludzu! ja pasi nevarat palidzet pazinoiet draugiem radien kopa var palidzet!
17 gadu, parāds par augstskolu un raksta kā pamatskolnieks.
ticu.
būs kā ar suņa sakosto meitenīti, par kuru te nupat draugiem.lv visi pārsūtīja gadu vecu ziņu, bet neviens nepacentās neko reāli palīdzēt.
kolektīvā sirdsapziņa – pasūtīt tālāk. tiražēt spamu un atkratīties.
sieviete un dators
biju domājusi vakar vakarā izcept veselu kaudzi vajadzīgo papīru un smuki izprintēt. bet… mēģināju beidzot instalēt printeri (ko nopirku pirms 4 mēnešiem). izrādās, tur vajag USB vadu, kura, protams, nebija komplektā. 😀 tas ir, vads pat pamācību grāmatiņā bija pieminēts laikam tikai 4. vai 5. solī – pēkšņi. un komplektācijas sarakstā tā vada nebija. 🙂 it kā katram mājās būtu 10 veci printeri, no kā paņemt. 😀 😀 😀
īsi sakot, vajadzēja 3 mēnešus, lai saņemtos instalēt. un saprastu, ka ražotājs tur par muļķi. vai arī pats ir muļķis. (un tas nekas, ka man laukos ir pusnolūzis vecs printeris, kam ir akurāt tāds vads…)
ņirdzīgākais, ka vada trūkumu pamanīju jau decembrī – izpakojot. bet padomāju, vells, kas par smalku parikti. instalācijas disks ir, nekāda zilā un rōzā zoba nav, bet USB vada ar nav. un no instrukcijas, pavirši uzmetot aci, nevarēja saprast, kur tas disks jābāž.
jo papildus visam bija arī kaut kāds plastmasas gabals, kur tipa var ielikt disku. tā gabala nozīmi neesmu atkodusi joprojām.
vēl man teica, ka varbūt USB vads ir ielikts kaut kur printerī slepenā nodalījumā.
taču ņemot vērā, ka instalācijas instrukcijā bija ņirdzīgi aprakstīti tādi soļi kā “turot ar labo roku, pieturiet vertikāli ar kreisās rokas īkšķi”, diez vai būtu aizmirsts “ar labās rokas rādītājpirkstu un īksķi atveriet nodalījumu G printera aizmugures panelī M pretī enerģijas padeves ligzdai Z”.
tikai vakar beidzot bija brīvs vakars, lai mēģinātu atkost, kas tad tur īsti ir. tas ir, bija vakars, ko varēja izniekot ar dzelžiem. turpinājums sekos.
Grupai "Borowa MC" jauns klips – "Pavasars"20.03.2009
Ar vīna nu autoru, Aigara Runča, laipnu atļuovi i atbolstu ite jaunuokais grupys “Borowa MC” muzykys klips “Pavasars”. “Naktineicys” skaiteituoju īviereibai, īsapazeišonai, viertiejumam. 😉
[youtube=http://www.youtube.com/watch?v=9Vr2PZVoQLg&feature=player_embedded]
Kai Aigars pats soka:
“Es dūmoju, ka nūteikti ļīc! Stuovēsim ar dakšom i luopstom pretim AKKAi!
Uzskotu, ka tys ir napruots… Par video izvītuošonu jau ir samoksuojuši cylvāki, bet naudu turpyna prasāt, voi nav nagauši!?
Mes lobuok par skaistim muļcikim! ”
I es piļneigi pīkreitu. Deļtuo jau ari naasu AKKA / LA klients. Apzynuoti. Asu autors, tok tei ir Dīva, dobys duovona maņ i muna duovona pasauļam. Ka būrauka jem naudu, jai pagaist spiejis. Būrauka sovam klientam nasoka būršonys cenys. Klients jai nas duovonys. Nui, autoram tože ir juodzeivoj. Tok es poša sovys spiejis turu par būršonu, talantu nu augšys, ar kū nadreikst tiergavuot. I naudu peļneju cytaiž. Nui, naprofesionali, tok na jau naudys sajimšona par sovu dorbu pataisa par profesionalu fotografu, dzejnīku voi muzykantu, a sovu spieju izkūpšona i dorbs, dorbs, dorbs. I dzierksts, kas otkon i otkon īsazib – radiešonys breinums.
Lobuok 100 reižu munu dorbu nūzags, ni 1 reizi par mani naizzynuos tik deļtuo, ka publiskam munu tekstu atskaņuojumam vajag atļuovis. Nui, kai klients es navarātu vys volkuotīs apleik i sovus dzejūleišus skaitēt to tī, to ite. Kotrai dzejūleišu skaiteišonys reizei tok ir juoizjem publiskuo pasuokuma atļuove.
Interesnai, cik pasuokumim Latvejā ir itaidys atļuovis? “Susātiva” prezentacejai naizjiemu. Partū ka saprotu – ir lītys, kam juonūteik taipat. Moksuot to taipat navaru ni saņtima. Vīneigi nu sovys kuldys. I lobuok tod samoksoju par benzinu autorim i nūpierku maizi i sīru klauseituojim.
Ka tai padūmoj, kai AKKA / LA klientam maņ daža ak jau byutu juonūsoka, ka muna bloga skaiteituoji pīsaregistrej i tod ziņoj, ka tod i itod ir skaitiejuši autora mūrgus. Absurdam nav rūbežu. Kai var redzēt. Ak jau tai ari byutu juodora. Internets tok ass jauns medejs. Ar laiku ari itūs tekstu skaiteišonai izliks cenu. Voi vysmoz registrēs izmīgšonu iz jūs, tai saucamūs klikus. Ar atrunu, ka munys autora tīseibys nu tuo īgius.
Varbyut Raimondam Paulam atsamoksoj byut klientam ar sovom puordesmit i symts voi cik tī tyukstūšom latu ījāmumu. Tok dīzvoi jam pateik 20 voi cik tī % pamest itam kantoram. I jis jau beja zynoms, populars autors, kod palyka par jūs klientu. A mozajim autorenim, kas tī vysi sasastuojuši, pa munam, nu tuo ir tikai kaitiejums. Ni jūs vaira legali pasaukt, ni paaicynuot. Ni par jūs lelajim dorbim pastuosteit blogā. Partū ka itei runuošona saīt nalegala, ka dalīc jūs muzyku. Koč, nu ūtrys pusis, kotrys roksts, publikaceja škārsteiklā i runuošona par autorim i jūs dorbim, dalīkūt saiti iz jūs tekstim ci muzyku ir jauns autordorbs. I jūs muzyka ir… citats itymā runuošonā! Iz kū atsasaucu, īdūdūt saiti iz publiceišonys vītu – par pīmāru, YouTube.
Tod saīt, ka ari iz gruomotom navar atsasaukt – partū ka tei ir jūs teksta īlikšona sovā tekstā. A kai ar citeišonu vyspuor? Kū mes sataisom nu jauna i kas ir vysa īprīkšejuo citeišona? Varbyut vysi teksti ir intertekstuals cytu tekstu i cytu ļaužu volūdys salykums.
Parkū maņ kai volūdys runuotuojam, juos autoram i uzturātuojam, jaunradeituojam kasreizis, kod attaisu muti, nivīns namoksoj? I parkū namoksoj par munim komentarim škārsteiklā? Tys tok ari ir autordorbs.
A kas škārsteiklā pasaceis – par itū moksoj itys muns niks, a par tū cyts muns niks sajem samoksu. IP adrese? Kura nu munu datoru?
Kod autoru tīseibu aizstuoveiba nūzeimoj autoru īspieju apgrīsšonu, tei ir autoru īspieju apgrīsšona, a ni autoru tīseibu aizstuoveiba. I dzeivs cylvāks, rodūšs gors, kas var dzīduot, saveļt snīgaveiru, zeimēt muļtikus i aizīt iz mežu piec vyzbuleišu, dybynuot i nūjaukt bīdreibys, atrast sev leidzjutiejus, fanus, atbaļsteituojus, vysod ir kas vaira par juo jumtu, mafeju, tīseibu aizstuovi.
9. majā Tievanānūs byus latgalīšu autoru tekstu skaitiejumi. Nakomerciali. Naoficiali. Bez projekta. Bez naudys. Ar sovom buļbom i ogūrčim. Ar gunkuru i guļammaisim. Ari taidai kulturai i subkulturai ir juobyut Latvejā, kab mes vysi nasaītu svīkstā nu sova pareizuma.
Šudiņ īsasuoks pavasars. Oficiali, ar vysim papeirim. Beidzūt!
Žāl snīgaveiru, tok vēļ vaira žāl vyzbuleišu. Pavasaram byut! Uorā, pruotā i sirdī.
Vīglu i rodūšu Jiusim goru!
lalaladi
tovūs duorzūs īt lads
sasarauš lada skaudzēs iz statiņa mītu i kreit
dzeļža druotim aizastīp lada skaudzis
pasaulī lada laikmats
kai damat, kai sīn – pasaulī ladi īt
dzeļža druotīs pasakar laiks, stīpās i valk
valk kai kači aiz astis
a kača to nav
aiztrypastuoja da sābru
tī kačine gaida pi klāva
snīgā atsalaiž solmi, smaržoj piec pavasara
latakys izsyt ladā opolus rūbus, tak, tak i tak
pi myura sasylst saulē i kiust
kačinei ruņču laiks
a apliek vyss bolts
cik redzi – lada i lada laiks
a upislejā stuov lada skaudzis
lieneņom izarīž, apsarauš, īt
tu sacieji, puorīs
puorīs kai puorguoja dzeive
puorīs kai pubertāte, vacums i prīca
puorīs kai kaču laiks – padzīduosi i gona
tik lads lelom skaudzem gulstās iz statiņa mītu
tovūs duorzūs īt lads
vysa upisleja juo pylna


text:
Vīns nav dareituojs! Ej pulkā!
Ka gribi pīsadaleit prīcā i dorbā, nasiedi sātā!
Pa vīnam mes asam pa vīnam, a kūpā – draugi i dūmubīdri, kas var kolnus guozt, pasauli redzēt i puormaineit.
Ka gribi īsastuot bīdreibā, vaicoj tyvuokuo regionaluo biroja vadeituojam voi vaļdei!
Nu LgSC statutu:
Bīdreibā īsastuot var sevkura reiceibspiejeiga fiziska persona, kam ir interese par bīdreibys dorbu i ir saistūši juos mierki i statuti, īsnīdzūt rakstisku pīsacejumu, kū atbolsta div LgSC bīdri.
Par jaunūs bīdru pījimšonu lem LgSC vaļde.
Atej gostūs i apsaver, kas asam mes, i pastuosti par sevi.
Paprosi biroja vadeituojam i pīroksti īsnīgumu.
Daboj diveju LgSC bīdru atbolstu.
Tyvuokajā vaļdis sēdē apsavērsim Tovu īsnīgumu, pījimsim lāmumu i padūsim Tev par tū zini!
LGSC STATUTI LATVĪŠU LITERARAJĀ VOLŪDĀ


text:
ATMIŅU STĀSTI
Kuortejā kūra mieginājumā izsprīdām, ka itai godā vēl nakur naasam bejuši ar koncartīm. miusejī latgoļi dabūja augstu vītu SWH mūzikas virsauneitē, a mies tak na sliktoki, arī darātu kaut kur sevi porodeit, cytus apskateit. Tai uzzinuojam, ka Murjaņu sporta gimnazejā nūtīk salsas nūmetne, nūlāmām apvīnūt pateikamū ar lītdareigo, gan padzīduot, gan pavuiceitīs dancāt. Myusu diriģents Onduļs tūdaleņ soca galvanū dzīsmi atkōrtōt: „Vysskaistōkō maiteni ņemšu pī sevis.” As ta sašūmejūs - latgoliski ir na maitenes, a meiteņis, kū jimt par sīvu... Onduļs: nā, te mums Latgolā ir meiteņis, a togod broucam uz Vidzami, tur vajagūt na kreitūšū vai lauztū intonaceju, a stīptū, i najaukt patskoņus a un e, tai ka dzīduosim „maitenes”...
Tai sasalasejom vysi Vobūles cīma kleiniskōs slimneicas kūris „Dzuydros Bolsys” daleibneiki - reālists Reiņs, Ainuors nū amnezejas nūdaļas, as nū neiroloģiskuos, diriģents Onduļs un miusu smukuo medmuoseņa Andeņa ar vysu fonendoskopu. I atbraucuom.
Ļela gan tai Murjōņu škola, kai kosmosa kuģis - treis dīnys uorā naizguoju. Vysupierms beja pīktdīnas vokorā īpazeišonōs. Kaidi tīm dancātājīm vysim smuki uzvuordi! Sanita Superīgā, Anda Ašā, Liene Līksmā, Reinis Reālais, Juris Jautrais, Juta Jutekliskā, Elizabete Ekskluzīvā, Tatjana Talantīgā! Kai teica vīns nu puišim, tik Jura Jancīgā un Jāņa Jurīgā triuka. Man vīneigojai taids uzvuords pagadejīs, ka kauns pat izrunuot... Lobōk tuopēc arī nateikšu, kaids...
Ūtrais breinums beja lobā iedinōšana – paļdis saimineicām! Taidu iedienu skūlā nakad un nakur naasu baudejusi. Nūsprīdu, ka tas topeic, ka specskūla – kai mozus kucānus lobi, pamateigi jobaroj, lai naizaug badeigs un rijeigs suns, tai ie bārnus baroj kai cīnejamus cylvākus, lai izaugtu korteigi sportisti.
Trešais breinums beja tī smukī ddancotoji, vysi kai vīns, vuyslelokois meiteņu meiluļs, prūtams, sekseigais sotaneņš, bet tī porejī tōļ naatpalyka, vysi taidi smaideigi, iznaseigi, nanūprīcōtīs!
Skūlūtoja mums arī beja talanteiga, varātu padūmot, ka as vysu meyžu asu salsu dancājusi, na tik treis dīnys šūgod...
Jau piermajā vokorā tikām arī pī dzīdūšonos – na tykai ar sovu koncartprogramu „Vysskaistokajai meitiņai”, bet beja vasals dzīsmu vokars. Vīna grupa daiļi trallinoja „Sešus mozus bundzinīkus”, uzstōjōs Suitu sīvys, beja vīns solodejōtōjs nū Kubys sarkonōs byksās, a piec tom vēl dzīsmu kori. Onduļam beja jōizvalk treis zeimeites ar trejim teikumim. Mums tropejās „Sniegavīrs”, „Rupjmaizes kukulis uz linu dvieļa”, „Atvērta dārgumu lādīte” – nu tīm beja jāizveidū stosts par kaidu dzīsmi. Kas ta tur kū naizaveidūt, tas tak ocīm radzams, par kū stosts – tū dzīsmi pat Vidzamā zina, pa televizoru un radio dzīd, par tū čiuļu meiteni, kas atbraukusi uz Latgolu pī sovas veiramotes, kas jai dorgāka par vysim dorgumim, atvadusi dovanā siltu Reigā pierktu lokotu – orā ta auksts, i snīgaveiri sacalti, sād jī pi golda, grauž tū rupjmaizes kukuļi uz linu dvīļa i dzīd ītū dzīsmu:
„Ai
māte Latgolā – tu dārga man un mīļa, es raugos magonēs kā
tavā vaigā zvīļā,
Gan rītos, vakaros, gan arī naktīs vēlu par tevi domāju un tavu skaisto dēlu”
Dzīdu un radzu, ka skūlūtojai taisni osaras aiz aizkustinojuma bierst...
Tak piedejā sacanseibā, kur beja jōnūdzīd piec iespiejas voirōk dzīsmu par zīmu, mies naizturejam konkurenci, lai lyku lītā pat vusas tās par zakeišim un kakeišim, kurys man piermajā klasē školas kūrī vuiceja... Tik otri čiuļiskam dūmōt navadōs, vītējī uzvarēja, dabuja šampanīša pudeļi, porējīm par centeibu tika čupačupsi.
Piec tam, prūtams, otkon dancājām, kas nu pa vīnam, kas pa pōrim, kas rindeņā rūkās sadavūšīs.
Pa nakti gulēt dažam bejis solts, arī tualetes papeirs vīsneicā beja beidzīs jau piermajā dīnā, bet kurš tad tais istobōs tupies, ja ir īspēja padancāt kaut gaiteņūs, filmys pafilmiet.
Ūtrā vokorā beja jaunū īsvieteibas, gan bez mōcaitōja, bet ar altōri, svecem, veinu un sālsarmaizi, un nūbeidza vysu kai pīnōkas ar āmen. Myusu Reiņs arī laseja ticeibas aplīcinōjumu, zvārādams: „Meužu meužūs dancāšu salsu!”
Piec tam beja pierts, na jau kai pī mums Latgolā ar slūteņām un deiķeiti, bet arī smuka, beja volejbols un otkon dancāšana.
Trešajā dīnā jau meysu Onduļs vadeja piermūs dančus, piec tam tik skūlūtoja,
Mies arī Vobūles cīmā turpinam na tikai dzīdōt kai Dzydrōs Balsys, bet arī dancāt kai Raitais Sūlis. Kamār nav pa latgaliskam iztulkōts navīns salsas gobols, iztīkam ar skūlūtojas īvuiceitū „Hop! Mca! Hop! Mca!”


text:
Puoleja
Puolejis Republika (puoļu: Rzeczpospolita Polska) - napavaļdeiga vaļsteiba Centralajā Europā. Tur rūbežu ar Vuoceju vokorūs, Čeheju i Slovakeju dīnavydūs, Ukrainu i Boltkrīveju reitūs, ar Lītovu i Krīveju (Kaliningragys apgabali) pūstumūs. Taipoš nu pūstumu vaļsteibai dasaglauž Baļtejis jiura. Puolejis 312 679 km² pluotā dzeivoj vaira kai 38 milijoni dzeivuotuoju, i ite 70-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī i 9 pa lelumam Europā. Puoleja irā 6 vītā Europys Savīneibā pa dzeivuotuoju bīzeibai. Daudzi dzeivuotuoju sasakūpuši lelajūs mīstūs - Varšovā, Krakovā i Lodzē.
Par Puolejis vaļsteibys dzimšonu vysucieškuok īskaita 966 godu, kod zemē, kura cīši leidzeiga myuslaiku Puolejis Republikys teritorejai, pījimta kristeiguo ticeiba. Puolejis Kieneste īstateita 1025 godā, a 1569 godā jei sasaškeire ar Lītovys Lelkunigaiteju kai Puolejis-Lītovys Savīneiba. 1795 godā itei savīneiba nasuoce byut, i Puolejis zemis beja padaleitys iz vyds Prūsejis Kienestis, Krīvejis Imperejis i Austrejis. 1918 godā, piec I Pasauļa vaidu, Puoleja atdabuoja napavaļdeibys (Ūtruo Republika), tok jau 1939 godā suocēs nacistyskuos Vuocejis i Sovetu Savīneibys okupaceja. Vaira kai 6 milijoni Puolejis dzeivuotuoju nūmyra Ūtrajūs Pasauļa vaidūs. 1944 godā īstateituo Puolejis Tautys Republika beja socialistiska vaļsteiba, politiskai i ekonomiskai cīši sasīta ar Sovetu Savīneibu. 1989 godā Puolejā otkon nūtyka napavaļdeiga, breiva ībolsuošona i beja īstateita "Trešuo Puolejis Republika".
Niule Puoleja demokratiska parlamentariska republika, padaleita sešpadsmit vaivadejuos (puoļu: województwo). Golvysmīsts - Varšova. Puoleja irā Europys Savīneibys, NATO, Saškiertūs Naceju Organizacejys (SNO), Pasauļa Tierdzeibys Organizacejys (PTO) i cytu vydtautisku organizaceju dalineica.
Etimologeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Puolejis pošu pasauka, varama līta, izacēle nu slavu patautys poļanu (puoļu: polanie) pasaukys, kura zeimoj "gailumu ļauds". Nazkod Puoleja beja zynoma ar latiņu pasaukom Terra Poloniae ("Puolejis zeme") i Regnum Poloniae ("Puolejis Kieneste"). Latgaliskai, taipoš kai cytuos daudzejuos pasauļa volūduos, Puolejis pasauka izacēluse nu poļanu patautys ci puoļu pošu pasaukys. A lītavyskai i persiskai pamatā cytys slavu patautys pasauka - Lechites (Lehici, puoļu: lędzianie), partū itamuos volūduos Puolejis vaļsteiba irā Lenkija lītavyskai i Lachistan persiskai.


text:
12. martā nu 10.30 da 17.00 Latvejis Nacionalajā bibliotekā izstuodis “Nevar nerakstīt” ītvorūs nūtiks Latgolys dīna. Jau 10.30 pasuokums tiks atkluots kūpā ar Rogovkys ļaudim. Tam sekuos daņči i dzīsmis ar folklorys kūpu “Upīte”, kai ari Latgolā taiseita kina, darbneicys ar Ludzys omotnīku centra meistarim, virtualuos spēlis par Latgolys kulturys montuojumu, kai ari tradicionalī iedīni […]
Nu jau septeitū reizi aizvadeitys naformaluos apvuiceibys „Atzolys”, kas nūtyka nu ituo goda 10. juļa leidz 13. juļam, itū reizi – Bieržgalī. „Atzolys”ir izgleitojūša nūmetne, kū reikoj studenti nu bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” deļ Latgolys jaunīšim, kam ir gribeišona īsapazeit tyvuok ar latgalīšu volūdu, raksteibu, kulturu i viesturi. Pyrmuos „Atzolys” nūtyka 2004. godā, i tai […]
Bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) Daugovpiļs nūdaļa sadarbeibā ar Daugovpiļs piļsātys Jaunatnis departamentu 25. aprelī 19.00 aicynoj vysys jaunīšu organizacejis, nūdybynuojumus i naformalis interešu grupys pīsadaleit jaunīšu organizaceju pasuokumā „Visi vienā maisā!”. Pasuokuma mierkis ir jaunīšu organizaceju īsapazeišona, sadarbeibys radeišona, turpmuokai kūpeigu pasuokumu i projektu realizacejai Daugovpilī. Sasatikšonys laikā ir planavuotys organizaceju prezentacejis, naformalis spielis, […]
Malnovā Kuorsovys nūvoda jaunīšu centrs “Pūga” izaicynuoja Latgolys nūvoda jaunīšus iz sportiskom sacenseibom “Trokuo lytka”. Kai guoja, kai naguoja, bet mes tī bejom i ceinejamēs. Vaira verīs karteņuos! 🙂 Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Ir apkūpuotys konkursa īsyuteituos atbiļdis i varom paziņuot uzvarātuojus! Taitod pareizuos atbiļdis beja: 1. Kai sauc “Dabasu Durovu” pirmū muzykys albumu? – “Ļepetnīks” 2. Atmini, nu kurys dzīsmis ir itys fragments! – Oktobris 3. Kai sauc vīnu nu jaunuo albuma dzīsmem? – B. “Vacais mašinists” 4. Kaida saisteiba grupai ir ar dzejnīku Ojāru Vācieti? – […]
11. oktobrī latgalīšu rokgrupa „Dabasu Durovys” Daugovpilī prezentēs sovu ūtrū muzykys albumu „Styklu vītā skaņa”. LgSC prīcojās kūpā ar grupu i par grupu, kai nikai Arnis Slobožaņins ir ari LgSC bīdrs! Sadarbeibā ar grupu izsludynom konkursu, kurā Tev ir īspieja tikt pi vīna nu 3 jaunojim CD! 1. Kai sauc “Dabasu Durovu” pirmū […]
Studeju goda suokums, vysi aiznjemti, vysim nazkas doroms, vysi stresā, bet mes Daugovpilī pīdzeivuojom latgaliskys izklaidis 2 dīnu garumā. Laiks puorskrēja tik dreiži, bet sūpluok byušona ar īsaisteitajim ļaudim lykuos cīšyn ilga i sirdi syldūša. 1. dīnai LgSC reikotuos Studentu nedelis ītvorūs beja na tikai izklaidejūšs, bet arī izzynūšs raksturs. Ejūt pa Daugovpiļs latgalīšu pādim, […]
LgSC sveic studentus ar jaunuo vuiceibu goda suokumu i aicynoj studentus i tūs, kas sirdī jiutās jauni, iz latgaliskim pasuokumim Reigā i Daugpilī nu 11. leidz 13. septembrim. Reigā 12. septembrī Foto orientiešonuos jeb “Pyparmātru čaja kauss 2012”. Vokora gaitā orientiešonuos i latgalisku vītu mekliejumi Reigā. Nuoc vīns ci kūpā ar komandu 3-4 cylvāku sastuovā. Vālams […]
Latgalīšu entuziasti nu 26. leidz 29. juļam Škilbanu pogosta Balkanūs tykuos seminarā „Roksti!”, lai apgiutu latgalīšu rokstu volūdys pamatus, izzynuotu vaira par žurnalistiku i pavadeitu laiku latgaliskā gaisūtnē. Vosorys školu reikuoja bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Latgalīšu Kulturys Gazeta (LaKuGa) ar LR Kulturys ministrejis i Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programmys atbolstu. Vosorys školys golvonais […]
25. augustā Raiņa muzejā „Juosmuiža” (Preiļu nūvoda Aizkalnē) nu 17:00 nūtiks literari muzykalais pasuocīņs „Latgalīts latgalīšam draugs” (LaLaDra). Šūreiz pasuokuma vadmotivs ir Raiņa jauneibys dīnu moto: „Carpe diem!” (latgaliski – „Giuņ šaļtenis”). Pasuocīņa reikuotuoji bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Raiņa muzejs „Juosmuiža” aicynoj giut vosorys šaļts i pasavērt iz Raini kai Latgolā dzeivuojušu jaunīti, i […]
Reitu, 26. julī Vileks nūvoda Škilbanu pogosta Balkanūs suoksīs latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis seminars „Roksti!”, kurā da 29. juļam pīsadaleis 15 interesenti nu dažaidu Latvejis vītu, ar mierki izlobuot latgalīšu rokstu volūdys zynuošonys, izzynuot Latgolys kulturviesturi i papyldynuot prasmis rokstu par regiona kulturys dzeivi sagataveišonā regionalajim i vaļsts medejim. Seminarā „Roksti!” pīsadaleis biblioteku, pošvaļdeibu, […]
Vasals, Latgolys jaunīt! Cīši īspiejams, ka mes ar Tevi jau asam sasatykuši bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” projekta „Vuiceisimēs latgalalīšu rokstu volūdu” laikā. Ka atguodoj, tī mes vuicevomēs latgalīšu rokstu volūdys paeizraksteibys nūsacejumus, atkuortovom jau aizmierstūs latgalīšu vuordus, runovom par latgalīšu rokstu volūdys nuokūtni, kai i par cytim ar Latgolu saisteitim vaicojumim. Projekta laikā ar Kulturys […]
9. junī jau sastū godu piec kuortys sevi pīsacē nakomercials, nagudrys i nanormali glauns pasuocīņs sovejim, sovejūs sovejim, latgalīšu literaturys autorim i skaiteituojim —Teivanānu pavasars. Šuo gods Tievanānu pavasara miseja beja savest kūpā jaunūs latgaliski rokstūšūs autorus jau ar atzeitajim Latgolys literaturys autorim, kab naformalā atmosferā varātu pasprīst par dzejis, prozis kvalitati, īspiejom raksteit i izdūt […]
Pošā vosorys vydā – nu 26. da 29. juļam iz latgalisku nedeļgolu aicynoj latgalīšu rokstu volūdys vosorys škola „ROKSTI!” Latgalīšu rokstu volūdys vosorys školā aicynuoti pīsadaleit Latgolys kulturys īstuožu, biblioteku, školu, nūvodu darbinīki, školuotuoji, žurnalisti, studenti i cyti interesenti – potencialī latgalisku rokstu par regiona kulturys dzeivi raksteituoji portalam Latgalīšu Kulturys gazeta www.lakuga.lv, regionalajim medejim […]
Jau sastū godu piec kuortys sevi pīsoka nakomercials, nagudrys i nanormali glauns pasuocīņs sovejim, sovejūs sovejim, latgalīšu literaturys autorim i skaiteituojim —Teivanānu pavasars. Pasasokūt spūkainam čulanam, kas atsarūn Tievanānu sātā, pasuokums dabovs ari naoficialu nūsaukumu — Tievanānu čulans. Pasuokuma ideja kotru godu ir tei poša: puļcēt vīnā vītā latgalīšu literaturys autorus i skaiteituojus, kab napīspīstā […]
Vīns nu vosorys viestnešim ir ūdi, arī itūgod bez jim naiztikt, bet kaids tautys ticiejums viestej, ka ūdim nu spūku stuostu ausīs suoc skanēt tik brīsmeiga muzyka, ka jī nu baiļu skrīn pasasliept tyvuokajūs kryumūs. LgSC Reigys birojs itūgod nūlieme itū ticiejumu puorbaudeit iz sovys uodys, partū catūrtdiņ, 31. majā, nu 19:00 esi gaideits iz […]
Trešdin, 16. majā, Raiņa i Aspazejis sātā Reigā nūtika Annys Rancānis dzejūļu kruojuma „Pylni kārmani dabasu / Bezdelīgu pasts” atvieršonys svātki. Dzejūļu kruojumu izdavuse bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”, finansiali atbaļstejuse Latgolys Regionaluos atteisteibys agenturys administreituos Latgolys kulturys programa ar Vaļsts Kulturkapitala fonda finansiejumu. Fotokarteņuos nalels īskots pasuokumā Foto: LaKuGa Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Annys Rancānis dzejis kruojuma […]
Catūrtdiņ, 19. aprelī, nu 19:00 byusi gaideits sasatikt folkklubā “Ala Pagrabs” (Vacreigā, Smiļšu īlā 16), lai kūpeigi ar LgSC aktivistim i draugim pi ola gluozis ci čaja kruškys uzdzīduotu kaidu dzīsmi, pamynātu meiklis i pavadeitu vokoru lobā kompanejā. Jem leidza draugus i teikomēs tī! 🙂 Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Ar cereibu, ka pavasars vystik atīs, Rēzeknis LgSC birojs 3.apreļa vokorā reikuoja vysim tik labi zynomū literari muzykalū pasuokumu „LaLaDra” jeb „LAtgalīts LAtgalīšam DRAugs”. Pasuocīņs nūtyka Rēzeknis studentim draudzeigajā „Klondaikā”, tys puļcēja pīcus jaunus muokslinīkus i četrys reizis vaira skateituoju. Itymā reizē temys beja saisteitys ar pavasara pīsaukšonu. Īdrūsynuot jaunūs talantus i aizsuokt pasuocīņi Rēzeknē […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:16. februarī LaLaDra RēzeknēLatgalīšu muzykanti i literati byus „Juosmuižā”!LgSC meklej Rēzeknis biroja vadeituojuTykom pi sova Boņuka!Aizvadeita LgSC kūpsapuļce
21. martā „Latgolys Studentu centrs” aicynoj jaunīšus iz īsapazeišonys vokoru LU golvonajā ākā (Raiņa bulvarī 19) 1. auditorejā, suokums 18:30, bet drūši var pīsavīnuot arī vāluok. Vokora gaitā paradzāts latgalīšu domino, aliass, cyrks, meiklis i cytys latgaliskys izklaidis. Kai arī pastuosteisim, kas ir LgSC i kū mes dorom, gribim, lai pīsavīnoj myusim! Bīdreiba “Latgolys Studentu […]
26.febralī Rēzeknis kulturys nomā tyka pasnīgta Latgalīšu kulturys Goda bolva „Boņuks 2011”. Trejuos nominacejuos beja izvierzeits ari „Latgolys Studentu centrs”. Īgivom bolvu nominacejā Lobuokais izdavums/gruomota par gruomotu „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”. Prīcojamēs, ka par lobuokū latgalīšu kulturys masu medeju aizvadeitajā godā tyka atzeita Latgalīšu Kulturys Gazeta (www.lakuga.lv). Ite arī nalels īskots fotokarteņu […]
Beidzūt var bolsuot na tik par latgalīšu muzyku, dzīsmem i TV šovu daleibnīkim, a ari par latgalīšu gruomotu. Portals „Delfi” sadarbeibā ar Gruomotizdevieju asociaceju aicinoj pīsadaleit gruomotu muokslys konkursa „Zelta ābele 2011” bolsuojumā i nūsaceit vysskaistuokū gruomotu, kura konkursa nūslāgumā sajims publikys simpateju bolvu. Par itū bolvu sasaceņš „Latgolys Studentu centra” izdūtuo gruomota „Es soku.Tu […]
Nu 1. leidz 4. martam vīnlaiceigi ar izstuodi „Škola 2012” Reigā, Kīpsolys izstuožu zalā, byus ari „Latvejis Gruomotu izstuode 2012”. Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj Tevi atīt iz latgalīšu stendu i nūpierkt jaunys gruomotys. Byus pateikamys cenys i plaša izvēle. Stendā jaunuokuo latgalīšu dzeja i proza, gruomotys par Latgolys kulturu i viesturi. Byus īspieja nupierkt […]
Gribi zynuot, kai australīši sadzeivoj ar kengurim i aborigenim i kū Australejā dareja latgalīši? Atej gostūs trešdiņ 18 stuņdēs iz LgSC Tonis biroju Antonejis īlā 8-3/6. Itūreiz Jurs Viļums i Jurs Vucāns stuosteis par grupys „Dabasu durovys” pīdzeivuojumim Australejā. . Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Svinēsim Latvejis dzimšonys dīnu!Latvejā krīze izabeigs 27. majāOriginalais “Ontans i Anne” ReigāLatgaliskais Raiņs ReigāNu […]
18. decembrī gostūs aicynoj jau tradicionalais Adventa laika La-La-Dra (Latgalīts latgalīšam draugs) pasuocīņs Raiņa sātā Berkenelē (Birkineli, Daugpiļs nūvods) ar muzykalim i literarim prīšknasumim, zeiļu kopeju i peirāgim. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:“Taiseits Latgolā” koncerts ReigāLatvejis Avīzis roksts par latgalīšu literaturuUobeļduorzs 2011Muzykys Skrytuļs“Agruo pavasara” obrozi
Iz muzykali latgalisku nakti “Taiseits Latgolā” 9. decembrī “LMA Studentu klubā” Reigā aicynoj latgalīšu grupys “Dabasu Durovys”, “Krampis”, “Green Novice” i dzīduotuoja Laura Bicāne. Īeja klubā nu 21:00, īejis moksa iz pasuocīni 2 lati. Dabasu Durovys – pošu reizi vīna nu aktivuokojom latgalīšu grupom, kas rodusīs 2006. goda suokumā Daugpilī. “Dabasu Durovu” stilu var definēt […]


text:
Vasali! Sajiemu viestuli nu LR Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis par dorba grupys izveidi, kam da 20. decembra juoizstruodoj prīšklykumus i juoīsnīdz izglītības un zinātnes ministra parakstītu informāciju Ministru prezidentam par veicamajiem pasākumiem latgaliešu rakstu valodas kā vēsturiska latviešu valodas paveida saglabāšanai, aizsardzībai un attīstībai. Tys ir, dorba grupai juosagatavej prīšklykumi par Latvejis vaļstī napīcīšamajim pasuokumim […]
Vasals, bruoļ! Vasala, muos! Jaunā godā LgSC Tev pīduovoj, 3 īspiejis: automatiskū gruomotys vuoka paceļšonys mehanismu, manualū latgalīšu literaturys papyldynuošonys agregatu, dinamiskū rodūšuo i dorūšuo spāka skrytuli. Jaunuo goda suokumā – pyrmais realais ituo goda pīduovuojums. Taišni deļ Teve. Tev ak jau ir kaida sātyslopa voi dīnroksts, blogs, emuars voi vīnkuorši teiklavīta, kur pīraksteit sovus […]
Šudiņ sajiemu Latgolys Radejis” direktora Valda Labinska viestuli (kai i daudzi cyti latgalīši). Vaira Naktineicā. Piec tam publicieju dīnrokstu “Dīnā” par latgalīšim i jūs radejom. Cyta storpā citejūt i LgSC 9. februara relizi par latgalīšu volūdu medejūs. “Par tū pošu problemu jau vairuok godu rauga runuot bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”. Tok plyka NVO bez politiskūs […]
Ir sataiseitys div jaunys sadalis: kalenders i volūda. Pyrmajā informaceja par tyvuokajim pasuokumim i cytim svareigim datumim. Ūtrajā informaceja par LgSC programu i dorbim latgalīšu volūdys saglobuošonai 2008. godā (i drupeit par planim 2009. godā). Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Par vaļsti i latgalīšim8. decembrī 13:00 stuņdēs diskuseja par latgalīšu volūduBārnu i jaunīšu lobūs stuostu konkurssJaunīšu lobūs stuostu […]
[polldaddy poll=1379067] Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:konkurss blogerim: nasoki nui, nasoki nā!Par vaļsti i latgalīšimPyrmais kačalāns. Klausīs, kai beja!Podkāsts i LgSCIdeju vātra skaipā i cytur
tok itei ir lopys izmieginuojuma verseja, kas gon tyka sataiseita, tok itymā nedeļā nav breiva laika informacejis īlikšonai. 😀 Varbyut pa kuru šaļti kū nabejs, tok na metodiski i regulari. Ir puors naseņ nūtykušu, it kai jau vacu, tok vysleidza aktualu ziņu. Par pīmāru, 9. februarī LgSC izsaceja sovu vīdūkli par latgalīšu volūdu medejūs, atsasaucūt […]
Piec nailgys, tok augleigys apsasprīsšonys pi skaipa i skaipā izdūmuojom, ka vajag sovu lopu sovim dīnrokstim i rokstim. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Zīmys škola latgalīšim Sibira soltumūsApvuiceibu “Atzolys” prezentacejisLgSC kūpsapuļce aizvadeitaSeminars “Roksti!” aizvadeitsPīsadoli latgalīšu rokstu volūdys vosorys školā „ROKSTI!”


text:
Gribi zynuot, kai australīši sadzeivoj ar kengurim i aborigenim i kū Australejā dareja latgalīši? Atej gostūs trešdiņ 18 stuņdēs iz LgSC Tonis biroju Antonejis īlā 8-3/6. Itūreiz Jurs Viļums i Jurs Vucāns stuosteis par grupys „Dabasu durovys” pīdzeivuojumim Australejā. . Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Svinēsim Latvejis dzimšonys dīnu!Latvejā krīze izabeigs 27. majāOriginalais “Ontans i Anne” ReigāLatgaliskais Raiņs ReigāNu […]
„Latgolys Studentu centrs” i „Latvejis Aizsorgu organizaceja” aicynoj Tevi svinēt Latvejis dzimšonys dīnu kūpā 16. novembrī 19:00 stuņdēs LU golvonajā ākā (Raiņa bulvārī 19), 1. auditorejā. Patriotiskā nūskaņā izzynuosim vaira par Latveju, spēlēsim kaitys, byus īspieja izzynuot, kai svātku svineibom gatavejās cyti. Prīcuosimīs, ka atīsi ar sovu grūzeņu. Pasuokumu atbolsta Latvejis Universitate. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Latgalīšu […]
Ka natiki iz gruomotys “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” atsīšonu, pasaver, kai mums guoja: Sižets LNT ziņuos (nu 4. minota) http://www.tvnet.lv/online_tv/13191 Sižets TV5 ziņuos (nu 7. minota) http://rus.tvnet.lv/online_tv/ (Juojam Ziņu sadale i sižets par krīzis gruomotom) Sižets TV3 ziņuos (nu 8.minota) http://www.tv3play.lv/play/247859/?autostart=true Sižets Pyrmajā Baltejis kanalā (nu 12:20 minota) http://www.1tv.lv/news/3147-vypusk-novostey-20110527.html […]
Latgalīši izdavuši puosoku gruomotu par krīzi Par speiti krīzei bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse gruomotu „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”, kurā apkūpotys skaistuokuos latgalīšu literaruos i tautys puosokys, dereigi padūmi lātai saimnīkuošonai i sliminīku lečiešonai, roksti par vacajom krīzem i anekdoti par myusu laiku Latveju i vaļdeibu, myusu dīnu jaunīšu raksteitī stuosti […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” 17. decembrī 16:00 aicynoj iz ilgi carātū i beidzūt sareikuotū Baļtinovys amatīrteatra “Palādas” vīsizruodi Reigā – Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatē Visvalža īlā 4a, 401. ustobā (zalā, 4. stuovā). Īeja bez moksys. Izruodis garums pusūtra stuņde. Pasuocīni reikoj LU Huminitarūs zynuotņu fakultate sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys Studentu centrs”. Izruode nūtiks LU […]
Nu marta suokuma bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” Rēzeknis birojam ir jaunys telpys Rēzeknis Augstskūlys Sabīdriskūs attīceibu nūdaļā – Atbreivuošonys alejā 115, 313.kabinetā. Apmaklātuoju pījimšonys laiks ir pyrmdinēs, ūtardinēs, trešdinēs nu 16 da 19 stuņžu. Itymā laikā Tevi uzklauseis, izklaidēs, informēs par jaununim, padzirdeis ar čaju, pavuiceis dzeivuot voi īsaisteis kūpeiga projekta realiziešonā biroja vadeituoja Anna […]
Dzeive škārsteiklā nav vīgla, tok īspiejom bogota. Kab vysu laiku nabyutu juoskaita monitorā i juomūka acs, ite LgSC zinis klausomā veidā. Izlīc austenis, palaid tumbenis i pasaklausi, kas jauns. [soundcloud url=”http://soundcloud.com/lgsc/24-marts”] Iz prīšku vēļ. Atej iz Tonis biroju, na taidu breinumu vīn pīredzeisi! Dreizumā – latgalīšu erotiskais stuosts par patīsu ļūbesteibu i kaisleibom! Sekoj leidza […]
Vasali! Kūpsapuļce paguojuse i dalykts punkts īprīkšejam godam ar vysim dorbim i nadorbim, veiksmem i nabyušonom, padareitū i atlyktū. Niu laiks jaunam dorba cielīņam. Kab jū īsuoktu, eisi par padareitū i LgSC niu. LgSC niu ir 59 bīdri, nu tim 38 bolstīseigi i vaira voi mozuok pīsadola bīdreibys dzeivē. Iz kūpsapuļci beja īsaroduši 23 bīdri, […]
Vasali! Palnu dīnys prīceiguo viests – LgSC ir tics pi div jaunom i spareigom, vareigom regionalūs biroju vadeituojom. Anna Briška niu struoduos Rēzeknē, Edeite Husare – Reigā. Atbolstit, podturit i dzeivojit leidza! Vēļ nav atrosts Daugovpiļa biroja vadeituojs. Lobs īt ar gaideišonu, sylts ar siļdeišonu. Laikam krīze ar tū ari ir krīze, ka jei naļaun […]
Pyrmū reizi Rēzeknē! 16. februarī 20.00 stuņdēs kopejneicā “pi Olmāra” (Reigys īlā 1) nūtiks literāri muzykals pasuokums LaLaDra (Latgalīts – Latgalīšam – Draugs). Pīsadaleis latgalīšu muzykanti, dzejis i prozys raksteituoji. I cyti lobi ļauds. Tova daleiba breiva! Piec pasuocīņa nu 22.00 balle kūpā ar grupu “Marchello”, īeja 1 Ls. Aicynojam jimt daleibu itymā pasuokumā ar […]
Vasals! Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” meklej biroja vadeituoju – ambiciozu latgalīšu studentu, kurs ir gotovs īsavuiceit jaunys lītys: sagataveit projektu aprokstus i vadeit projektus, struoduot ar cylvākim i vadeit komandu, regulari reikuot latgaliskus pasuokumus. Praseibys: studejis Rēzeknē, Daugovpilī voi Reigā, lobys latgalīšu, latvīšu, angļu, krīvu volūdu zynuošonys, spieja struoduot pošam i komandā, prasme sovys i […]
Vasali! Sveicīni Adventa laikā! Nuokušajā ūtartdīnē, 15. decembrī, 18.00 stuņdēs Adventa laika nūskaņu vokors Reigys Goreigajā seminarā (Katuoļu īlā 16, Reigā). Seminaristi pastuosteis par Adventa laika nūzeimi, izvoduos nelelā ekskursejā par seminara telpom. Varēsim pīsavīnuot Adventa nešporam (vokora lyugšonai). Lyudzu, padūd zini leidz ūtartdīnei, voi byusi! (RGS grib zynuot ar cik lelu ļaužu pulku jim […]
Lai pārrunātu pēdējā laikā aktualizēto jautājumu par Latgalē runātās latviešu jeb latgaliešu valodas statusu un lomu novada identitātes saglabāšanā, Latvijas universitātes Latviešu valodas institūts otrdien, 8. decembrī, rīko diskusiju, lai šos jautājumus izvērtētu no zinātniskā viedokļa. Diskusija 8. decembrī notiks plkst. 13 Latvijas Zinātņu akadēmijas 3. stāva zālē. Diskusijā piedalīsies valodnieki un valodas politikas speciālisti: Izglītības un zinātnes […]
Ituo goda 8. decembrī 13:00 stuņdēs Latvejis Zynuotņu akademejis 3. stuova zalā LU Latvīšu volūdys instituts reikoj zynuotnisku diskuseju “LATGALES LATVIEŠU VALODA LATVIJAS VALODAS POLITIKAS KONTEKSTĀ”. Pīsadola: IZM vaļsts volūdys politikys nūdalis vadeituoja Zaiga Sneibe, LU Latvīšu volūdys instituta direktore Dr. habil. philol. Ilga Jansone, Vaļsts volūdys centra direktors Dr. habil. med. Māris Balteņš, Rēzeknis […]
Šudiņ, 16. novembrī, 17:00 stuņdēs nūteik asoc. prof. Lidejis Leikumys lekceja par latgalīšu rokstu volūdu i latgaliskajom izlūksnem. 17:00 LNB, Barona īla 14, 3. stuovā, 312. ustobā. 23. i 30. novembrī latgalīšu rokstu volūdys kursi LNB, Barona īla 14, 3. stuovā, 312. ustobā. 17:00 nūdarbeiba īsuociejim 18:00 nūdarbeiba tim, kas gryb īsavuiceit raksteit Ka cīnej […]
Vaira informacejis i nūlykums ite. Paleidz Latvejis Nacionaluo biblioteka i Bārnu literaturys centrs. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Jaunīšu lobūs stuostu konkursa nūlykumsinfo LgSC 4. augustsInformaceja par kursim LNB palaistaLatgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps DagduLatvejā krīze izabeigs 27. majā
Bārnu i jaunīšu stuostu konkursa nūlykums Kab sekmeitu bārnu i jaunīšu interesi par myusu dīnu Latvejā nūtīkūšajim socialajim, ekonomiskajim i politiskajim procesim i mudynuotu jūs kai nuokūtnis sabīdreibys daļu izsaceit sovu redziejumu par šudiņdīnys pasauli i juo puormainem, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izsludynoj bārnu i jaunīšu stuostu ar laimeigom beigom konkursu. Teik gaideiti stuosti, kurūs […]
Vasali vosorā! Pasaverit rokstu “Latvejis Viestnesī”. Varbyut ir kaidi komentari, vīdūkli? Voi varbyut ir napīcīšama kaida LgSC reakceja – atbiļdis roksts, diskuseja voi informativa akceja? LgSC vuordā vakar KKF tyka īsnīgti 7 projekti: – latgalīšu muzykys karaoke disks (Edeite Husare); – latgalīšu puosoku izlase “Tu soki. Es soku. Puosokys par krīzi” (Marita Papiņa); – Danieļa […]
Kai Jius ak jau zynit, pyrmūdīnēs nu 20. apreļa da 15. juņa nu 17:00 da 19:45 LNB Krišjuoņa Barona īlā 14 (312. ustobā, 3. stuovs tīpat trepēs) nūteik latgalīšu volūdys kursi, kū voda Muora i Kristīne. 17:00 latgalīšu volūda īsuociejim, 18:15 pareizraksteibys nūdarbeiba. Aicynoju vysus, kam ir taida vareiba, atbaļsteit itū iniciativu i īsavuiceit raksteit […]
Moto: Iz tom jaunom atlasem lai ir vysa myusu cereiba i par jom lai mes vysvairuok guodojam. Izaugs lelys atlasis, tod ari vacim kūkim jūs pakrieslī byus loba atpyuta. Kazimirs Skrynda Atzolys – seminars Latgolys jaunīšim vacumā nu 15 da 19 godu. Atzolys (ari atlasis) – atvasis, jauni dzynumi. SEMINARA MIERKI: *īpazeistynuot Latgolys jaunīšus ar […]
Pagaidom tikai latvīšu volūdā. Latgalīšu tulkuojums taps. Byutu zam myusu gūda informaceju pa latgalīšu kursim nadūt latgaliski. 🙂 Tok LNB gribēja, kab relize ītu jau šudiņ, partū ka pyrmūdiņ byuškys par vieli. Deļtuo sastrāpuojom mudri nazkū i jī izsyutēja. LNB sātyslopā var apsavērt par latgalīšu rokstu volūdys kursim. Nūtiks nu 20.04. da 15.06. pyrmūdīnēs. Nu […]
INFORMACEJA PRESEI Latgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps Dagdu Reigā, 2009. goda 17. aprelī Īsasaistūt Lelajā tolkā, kas 18. aprelī nūteik vysā Latvejā i cytur, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Dagdys piļsātys dūmi, Dagdys dūmis piļsātsaimisteibu, jaunīšu bīdreibu “Dagne” i Dagdys uzjiemiejim reikoj sakūpšonys tolku Dagdā. Tolkā plānoj pīsadaleit jaunīši: studenti i škoļnīki nu vysys […]
Vasali! Navarieju ilgi nūbrīst lelajam info spamam, partū ka nikuo taida, ruodīs, nav, a par seikumim var puorskaiteit www.skreine.wordpress.com i lakuga.lv Ļauds gatavej projektus, īsnīdz, tok pagaidom nikaidu lelu rezultatu vēļ nav – projektu pīsaciejumi teik vierteiti voi ari termeni nav beigušīs. Deļtuo ite ziņa projektu raksteituojim, kas dūmoj LgSC vuordā snīgt pīsacejumus LRAA konkursam […]
LgSC Reigys birojs ir tics pi oficialys, glaunys šiļteitis jau trepēs. 🙂 Pavasars ir atstuojs pozitivu īspaidu iz visim Tonis birojā satyktajim ļaudim. Vysi ir apjiemeibys piļni dorbuotīs – raksteit projektus, reikuot tolkys i c. atraktivus pasuokumus. Ituos nedelis muzikaluo nūformiejuma favoriti ir Projekts – Kapļi. Reali īkaplej! 😉 Kluot jau apreļs. Ar tū ari […]
Vasali! Nu suokuma cīši lels paļdis LgSC bīdrim par izruodeitū uzticeibu, atbolstu i motivaceju sasadorbuot sovā storpā, pījemūt svareigus lāmumus – kai kasdīnys dorbā, tai ari kūpsapuļcē! Ka kaids publiski soka, ka jam ir kauns par LgSC, partū ka organizaceja nav izdariejuse tuo voi ituo, tod es tikpat publiski varu atbiļdēt – maņ ir lapnums […]