text: centralni vysavace , parni vysavace - vysavace do auta , elektricke vysavace - vysavac rainbow , sacky do vysavace - rucni vysavac electrolux , v akci - v praha, brno, ostrava, plzen, olomouc , vysavac na vodu - rucni vysavace test , dilensky vysavac - rucni vysavace , tycovy vysavac - centralni vysavace smart , bezsackove vysavace test - hadice k vysavaci , test vysavace - vysavac hoover , podlahove vysavace - rucni vysavace recenze , rucni vysavac elektrolux - bezdratovy vysavac , prumyslovy vysavac pro suche i mokre cisteni - sleva , profesionalni vysavace - filtr hepa , bazenovy vysavac - sacky do vysavace vorwerk , jaky vysavac - vysavace fagor , oprava vysavace - jaky vysavac je nejlepsi , vysavace s vodnim filtrem - vysavac na popel , vysavac robot - vysavac philips , vorwerk vysavace - automaticky vysavac , vysavace elektrolux - vysavace electrolux , v opava, karlovy vary, decin, teplice, jihlava - sacky do vysavace miele , v usti nad labem, pardubice, havirov - nejlepsi roboticky vysavac , vysavace aeg - vysavac tycovy , vysavac bosch - sencor vysavac , bezsackovy vysavac - zahradni vysavac , akce - vysavace prumyslove , zelmer - centralni vysavac husky , hubice k vysavaci - v trinec, ceska lipa, trebic, znojmo , vysavac vodnik - rucni vysavac ecg , vysavace vorwerk - vysavac trilobit , centralni vysavani - profesionalni vysavac , nove vysavace - vysavac do auta , tycovy vysavac electrolux - vysavac hyundai , vysavac 12v - prirucni vysavac , vysavac dirt devil - vysavace philips , podlahovy vysavac - vysavac clatronic , vyber vysavace - nejlepsi , sacky do vysavace electrolux - sacky do vysavacu , roboticke vysavace recenze - wax vysavac , vysavac lg - profi vysavace , vysavac popela - hyla vysavac , vysavac s rotacnim kartacem - vysavac rowenta , sackove vysavace - vysavac bomann , vysavace bosch - levne , zahradni vysavace - test rucnich vysavacu , dilenske vysavace - vysavace , sacky do vysavace rowenta - krbovy vysavac popela , robot vysavac - prodam vysavac , hodnoceni vysavacu - cleanmate , testy vysavacu - jezirkove vysavace ,


c: text/html

text:
Cyblys pogosts
Cyblys pogosts irā Cyblys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, vydsškola, pyrmaškoliņs īstots, nūvoda muzejs, biblioteka Cyblā i Felicianovā, felčeru punkts i komunalsaimisteiba.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Eversmuižys pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleicinī. 1925 godā pasaukts par Cyblys pogostu. 1935 godā pogosta pluots bejs 231,4 km². 1945 godā īstateita Cyblys, Franapolis, Vysnovys, Jaseņcu, Leidumnīku i Ozupinis solys padūme, a pogosts likvidāts. 1954 godā Cyblys solai daškiersta Franapolis sola, 1975 godā Ozupinis sola, a 1979 godā daļa Vysnovys i Brigu solys.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2000 godā kūpā ar Leidumnīku pogostu īstateja Cyblys nūvodu.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Cyblys pogosts tur rūbežu ar:
- Cyblys nūvoda Blontu pogostu, Leidumnīku pogostu, Zviergzdiņa pogostu;
- Ludzys nūvoda Brigu pogostu i Vysnovys pogostu.
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta vokoru i dīnavydu daļa irā Mudovys zamainis Sīnuojis leidzonainē, a reitu daļa Latgolys augstainis Būrzovys kauprainē. Pogosta pošu augstuo kaupre 172,7 m vjl pi Vabaļu solys.
Iudini[pataiseit | labot pirmkodu]
Upis:
- Iļža
- Soltupeite
- Felicianovys iudiņtvere
Pūri i peisi:
- Akašu pūrs
- Cjapku pūrs
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Cyblys pogostā dzeivoj 923 ļauds.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Cyblys pogosta ļauds dzeivoj 29 soluos.[4]
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju vaļsteibys zeimeibys celi naškārsoj, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš pogostu naškārsoj nivīna dzeļžaceļa lineja. Tyvuokuo staceja "Vysnova" linejā Krystapiļs-Sīnuoja 10 kilometru nu pogosta centra.
Cyblys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Cybla (LV-5709).[5]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Cyblys nūvoda muzejs
- Cyblys vydsškolys nūvodtiemeibys muzejs
- Eversmuižys muiža i parks
- Eversmuižys Svātuo Andryva Romys katuoļu bazneica
- Evrersmuižys kulturviesturis i dobys styga
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Indreicys pogosts
Indreicys pogosts irā Kruoslovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora vydsškola, muzikys i dailis škola, tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts i dzeļžaceļa rūbežkontrolis punkts.Indrys pogostā div bazņeicys - Baļbynovys katuoļu i Indreicys ļutaru.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Da 1920 gods agrarajai reformai tānejuo Indreicys pogosta teritorejā beja Baļbynovys i Dvorčānu muiža.[2] 1937 godā Daugpiļs apleiciņa Pīdrujis pogostu puorsauce par Indreicys pogostu. Tymā laikā pogosta pluots beja 164,86 km² i dzeivova 6793 ļauds. 1945 godā pogostā īstateja Dvorčānu, Indreicys, Kelovys, Kuzminu, Pīdrujis i Voicuļovys solu padūmi, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja.Kruoslovys rajona Indreicys solai 1950 godā daškiera likvidātū Kuzminu solu, 1961 godā likvidātū Voicuļovys solu.ref>Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums.[3] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[4] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kruoslovys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Indreicys pogosts tur rūbežu ar:
- Kruoslovys nūvoda Kaļnīšu pogostu, Pīdrujis pogostu i Pūstinis pogostu;
- Boltkrīvejis Republikys Vicebskys apgabaļa Verhņadzvinskys rajonu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Indreicys pogostā dzeivoj 1300 ļauds, nu jū 12,2% latvīšu, 58,0% boltkrīvu, 17,8% krīvu i 12,0% cytu tauteibu ļauds (puoli i cyti).
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Indreicys pogosta ļauds dzeivoj 52 soluos.[5] Pošu leluos solys - Indreica (pogosta centrys), Boltuo, Darguļova, Vaivodi, Voicuļova.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. 10 km atostumā nu pogosta centra īt vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga-Daugpiļs-Puotarnīki (A6).[6] Indreicys pogostu škārsoj dzeļžaceļa lineja Reiga-Daugpiļs-Vicebskys, iz kurys rūbežkontrolis punkts. Pasažiru sative puosmā Daugpiļs-Indra aizdareita 2000 godā.
Indreicys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Indreica" (LV-5664).[7]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Latvīšu konversacejis vuordineica XIV. toma 28092-28097 ailis. Reiga, 1936 gods
- ↑ Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys golvonī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Daneja
Daneja (danīšu: Danmark) – vaļsteiba Pūstumu Europā. Kūpā ar Grenlandeju i Fareru Salom veidoj Danejis Kienesti (danīšu: Kongeriget Danmark). Daneja irā iz dīnavydim vysuvaira byunūša Skaņdinavejis vaļsteiba iz vyds Baļtejis i Pūstumu jiurys. Vaļsteibys teritoreju veidoj Jutlandejis pussola i nazcik solu – Zelandejis, Fina, Langelana, Bornholma i cytys mozys. Jutlandejis dīnavydūs rūbežs ar Vuoceju (68 km). Kategata i Eresuna jiuru šauris škir Daneju nu Švedejis, Skageraka jiuru šauris – nu Norvegejis. Pyrma Kīļa kanala izkasšonys, vīneigais kuģu ceļš nu Baļtejis jiurys da Pūstumu jiurai beja varams pa itym trejim kanalim, zynomim kai „Danīšu šauri”.
Myuslaikūs Daneja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Danejai irā vaļsteibys leidzīņa vaļdeiba i 98 vītejuos vaļdeibys (pošvoldi). Koč i nu 1973 gods Daneja irā Europys Savīneibys dalineica, jei navā dasaškieruse pi eurys zonys i vys vēļ vaļsteibys oficialuo valuta irā Danejis krona. Daneja irā nazcik vydtautisku organizaceju dalineica nu pošys īstateošonys dīnys – NATO i Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejā (VEKRO). Taipoš jei irā Europys Drūsuma i Kūpādareibys organizacejis (EDKO) dalineica. Byuteigai atguoduot, ka Grenaldeja i Fareru Solys, teritorejis ar lelu autonomeju, navā Europys Savīneibys dalineicys.
Danejai ar jaukta tierga kapitalizma ekonomiku i augstu vaļsteibys labtureibu irā vīns nu pošu augstū leidzīņu ījāmumu leidzonumā. Danejā irā pošu lobais komercdarbeibys klimats pasaulī. Nu 2006 gods da 2009 godam Danejis Kieneste pīzeita kai „pošu laimeiguo vīta iz zemis”, pamatojūtīs iz veseleibys, labtureibys i izgleiteibys standartim. 2010 godā Daneja pīzeita kai vīna nu pasauļa mozuok korumpetajom vaļsteibom.
Vaļsteibys nacionaluo daņu volūda irā cīši radnesteiga švedu i norvegu volūdai, ar kū irā styprys kultureigys i viesturiskys saitys. 80,9% Danejis dzeivuotuoju irā evaņgeliku ļutarticeigī. Pa 2010 gods datim 548,000 cylvāku (9,9% Danejis dzeivuotuoju) irā emigranti ci emigrantu piedinīki. Vysuvaira (54%) nu jū irā cytu Skaņdinavejis ci Europys vaļsteibu ļauds, cikom cyti pa lelumam irā nu Tiveimim Reitim i Afrikys vaļsteibom.


text:
Kuorsova
Kuorsova irā mīsts reitu Latgolā, natuoli nu Krīvejis rūbeža, Kuorsovys nūvoda administrativais centrys. Kuorsova, byunūt pi Rēznis - Ostrovys posta ceļa, beja zeimeigs tierdzeibys centrys. Mīsts pasalelynuoja, kod 1763 godā pastateja katuoļu bazneicu.
Car mīstu tak Iudrupe. Pa mīsta molai īt Pīterpiļs - Varšovys dzeļžaceļa lineja i vaļsteibys zeimeibys magistrals A13, taipoš i celi P48, P49 i P50.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
Kuorsovā dzymuši:
- Evalds Dauguļs — muokslys zininīks, pedagogs.
- Eugeneja Golubeva — cyrka artiste.
Dzymuši cytur, Kuorsovā vuicejušīs, dzeivuojuši, darejuši:
- Antons Jurkāns — uorsts, Kuorsovys dzeidātovys direktors, Latgolys Studentu fonda īstateituojs.


text:
Leluo zeile
Leluo zeile (latiņu: Parus major; anglīšu: Great Tit; latvīšu: Lielā zīlīte; lītaunīku: Didžioji zylė) — zeiliņu saimis (Paridae) putnys. Perekli taisa kūna vysā Europā, Afrikys pūstumūs i centralajuo i vokoru Azejā. Vysucīškuok zīmoj tīpat, kur taisa perekli.[1] Latgolā cieški sateikams putnys. Cieški sateikams zīmā pi barūtovu.
Puslopu ruodeklis
Aproksts[pataiseit | labot pirmkodu]
Golvys vierss, reikle i pakoklys malns, pazylys pakruosys myrgu. Mugorys dale padzoltonai zaļa. Byudi bolti. Pakausī bolta pleme. Spuorni pazylai palāki ar gaišu škārsu jūslu. Auguma zamoškys puse dzaltona, tik reikle, jūsleņa iz kryutežys i vādara vyds i paaste malna. Muotainis auguma zamoškys puse padzoltona, a iz kryutežys malnuo jūsleņa na tik spūdra kai tāvainim. Svors 16-17 gramu.
Dzeivisvīta[pataiseit | labot pirmkodu]
Dzeivoj vysaižūs mežūs, apleikmīstūs, parkūs, vīnpošūs kūkūs. Zīmā skraida kūpā pa 5-10 individu. Vosorā muotainis guļ pereklī, a tāvaini kūku pazorūs. Parostai vysu godu dzeivoj apleik sova perekļa, tok šaltim zīmā migrej nu pūstumim iz Vokoru Europu ci Baļteju.
Barūkle[pataiseit | labot pirmkodu]
Barūkli meklej zoru vaiņagā i iz zemis viersa. Vysuvaira ād kustūni, taipoš i auguoju produktus. Zīmā cieški apmekle barūtovys, kur ād gryudus, sāklys, lašini i druponys. Leluo zeile irā vierteigs suodu putyns, kurs nūād vysaižus vuodekļus.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ http://www.ornitofaunistika.com/lvp/lvp_parmaj.htm Ornitofaunitsika.com (latvyskai)


text:
Jākubmīsts
Jākubmīsts — mīsts Latgolā i Sielejā pi Daugovys. Pats lelais mīsts Sielejā, trešais pa lelumam mīsts Latgolā. Niulejā teritorejā Jākubmīsts zynoms nu 1962 gods, kod saškeire Krystapiļs mīstu Latgolā ar Jākubmīstu Sielejā. Jākubmīsta nūvoda i Krystapiļs nūvoda administrativais centrys.
Puslopu ruodeklis
Cytys pasaukys[pataiseit]
Oficialuo pasauka latvīšu volūdā – Jēkabpils
Pasauka cytuos volūduos:
- latgalīšu — Jākubmīsts
- lītaunīku — Jėkabpilis
- krīvu — Ekaбпилc
- puoļu — Jēkabpils
- vuocīšu — Jēkabpils
Viesturiskuos i sūpluokuos pasaukys:
Viesture[pataiseit]
Da 1962 gods niulejuo Jākubmīsta teritorejā beja 2 atseviški mīsti — Jākubmīsts Daugovys kairajā molā i Krystapiļs Daugovys lobajā molā. Viesturē seņuok zynoma Krystapiļs, a mīsta tīseibu pyrmuo dabuoja Jākubmīsta daļa.
Krystapiļs viesturis olūtūs pyrmū reizi pīmynāta 1237 godā, kod Reigys veiskups Meikuls no Magdeburga itamā vītā pastateja myura pili (vuocyskai Kreutzburg). Pakuopiniskai ap jū atsaroda cyta pīstateiba. Kai mīsteņš Krystapiļs īraksteita 1511 gods arciveiskupa lenu gruomotā, a mīsta tīseibys Krystapilei daškiertys 1920 godā.
Jākubmīsts suoce taisetīs 17 godusymtā kai sīlejnīku apdzeive Daugovys kairajā molā pi Solys krūga. Ar Kūrzemis kunigaiša Jākuba aktu 1670 gadā jai daškiertys mīsta pilsētas tiesības i pasauka Jakobstadt (Jākubmīsts vuocyskai).
Dzeiveiguokys saitys iz vyds Krystapiļs i Jākubmīsta puordrūsynuoja 1764 godā pastateitais puorvozs par Daugovu. Obadivejis mīsteni daudzi cīte vaidūs i guņsgrākūs, tok mīstu atsajaunynuošonu ir raisteibu vadynuoja īdeveigī tierdzeibys celi pa Daugovu i 1861 godā atdareituo Reigys – Orlys dzeļžaceļa lineja. XIX godusymtā ite īsataiseja nazcik industrejis pasajāmumu. vapnineicys, ceglineicys, vylnys kuorstuve, patmalis i net 4 muzykys instrumentu fabriki.
Par zeimeigu adminstrativū centri Jākubmīsts tyka 1919 godā, kod nu Jaunjalgovys iz itīni beja puorcalti apleiciņa vaļdeišonys īstoti. Iz vyds obadiveju Pasauļa karu Jākubmīstā raistejuos puortykys i stateibmaterialu industreja. 1932 godā Krystapilī suoce dareit cukra fabriks, a 1936 godā par Daugavu pastateja tyltu. Juo myužs beja nagars - 1941 gods junī juo vīnu puosmu saspruodzynuoja sovetu armeja, a 1944 gods augustā jū da golam sagrauduoja vuocīšu armeja. Jaunū tyltu iz vyds Krystapiļs i Jākubmīsta atdareja 1962 godā.
Partnermīsti[pataiseit]
Zeimeigi ļauds[pataiseit]
Jākubmīstā dzymuši:
- Oto Skulme — tapātuojs, pedagogs
- Andrejs Puormaļs - keramiks, pedagogs
Krystapilī dzymuši:
- Kārlis Skaubītis - kara gaisskriejiejs, latvīšu aviacejis aizsuociejs
- Juoņs Lejeņš - tapātuojs, akters, rakstinīks
- Anna Žebeka - Operys dzīduotuoja, pedagoge
Dzymuši cytur, Jākubmīstā i Krystapilī vuicejušīs, dzeivuojuši, darejuši:
- Areja Eļksne — latvīšu ailineica
- Velta Tuoma - latvīšu ailineica
- Juoņs Akuraters — rakstinīks, ailinīks, dramaturgs


text:
Squad Goalkeepers
Name P G Aleksandrs Koļinko 7 0 Deniss Romanovs 0 0 Andrejs Piedels 0 0 Ingus Lukovich - - Andris Vaņins 5 0 Antons Trifonovs - - Aleksandrs Vlasovs - - Pāvels Šteinbors - - Pāvels Doroševs - - Defenders
Name P G Aleksandrs Cikinovs - - Vitālijs Smirnovs - - Sergejs Kozans - - Raivis Hščanovičs - - Jevgenijs Maksimenko - - Edijs Ivasko - - Jūrijs Sokolovs - - Kaspars Gorkšs 8 1 Andrejs Žuravlovs - - Antons Jemeļins - - Sergejs Golubevs - - Aleksandrs Roslovs - - Oskars Kļava 10 1 Deniss Ivanovs 8 0 Dzintars Zirnis 11 0 Deniss Kačanovs 4 0 Māris Smirnovs 3 0 Igors Korabļovs - - Aleksandrs Isakovs - - Artūrs Zakreševskis 1 0 Igors Stepanovs 6 0 Midfielders
Name P G Vitālijs Astafjevs 11 0 Imants Bleidelis 9 0 Juris Laizāns 12 3 Vladimirs Kolesničenko - - Andrejs Rubins 7 0 Mihails Polakovs - - Intars Kirhners - - Viktors Morozs 1 0 Jevgenijs Zarudnijs - - Maksims Rafaļskis - - Aleksejs Višņakovs 9 2 Jevgenijs Semjonovs - - Maksims Kolokolenkins - - Jurijs Žigajevs 2 0 Sergejs Valuškins - - Igors Semjonovs - - Aleksandrs Abramenko - - Pāvels Surnins 0 0 Genadijs Soloņicins 7 0 Oļegs Laizāns - - Aleksandrs Cauņa 2 0 Jevgēņijs Kosmačovs - - Forwards
Name P G Olegs Semjonovs - - Olegs Malasenoks - - Andrejs Butriks 1 0 Andrejs Perepļotkins 2 0 Deniss Aščuks - - Serggis Starkovs - - Kristaps Blanks 2 0 Vladimirs Volkovs - - Gatis Kalninš 1 0 Andrejs Prohorenkovs 2 0 Ilja Scanicins - - Kristaps Grebis 0 0 Ģirts Karlsons 11 2 Māris Verpakovskis 11 5 Vīts Rimkus 4 0 Marians Pahars 10 0
Results summary 2008 Competition form guide
Standings
Legend:
P: Played Pts: Points


text:
Veipa pogosts
Veipa pogosts irā Krystapiļs nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora feļčeru punkts, pamatškola, biblioteka, klubs (tautys noms) i amateibys centrys "Māzers". Bazneicu ci cierkvu pogosta teritorejā navā. Uors administrativuos atzaris, pogosta ļauds vysuvaira aizajim kūkapdarē.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
Viesturiskai Veipa pogosta teritoreja bejuse Daugpiļs apleiciņa Mežamuižys pogostā, kas 1925 godā pasaukts par Veipa pogostu. 1941 godā pogosts daškiersts Jākubmīsta apleicinim. Veipa pogosta pluots bejs 81,9 km² i tymā dzeivova 2366 ļauds.[2] 1945 godā Veipa pogostā īstateja Veipa i Mežuoris solys padūmi, a pošu pogostu likvidēja. Nu 1949 gods da 1962 godam Veipa sola bejuse Krystapiļs rajonā, a nu 1962 goda Jākubmīsta rajonā. 1966 godā Veipa solai daškiera likvidātū Azarīšu solu, a 1973 godā daļu Veipa solys teritorejis daškiera Kūku solai i 1977 godā Mežuoris solai.[3] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[4] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Krystapiļs nūvodam.
Rūbeži[pataiseit]
Veipa pogosts tur rūbežu ar:
- Krystapiļs nūvoda Kūku pogostu i Mežuoris pogostu;
- Jākubmīsta nūvoda Uobeļu pogostu;
- Leivuona nūvoda Turku pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit]
Veipa pogostā dzeivoj 788 ļauds. Nu jū 15,3 % (122) da dorbuotnuma vacumam, 63,5 % (509) dorbuotnuma vacumā, a 21,2 % (170) viers dorbuotnuma vacuma. Bezdorba leidzīņs 5,2%.[5]
Solys[pataiseit]
Veipa pogosta ļauds dzeivoj 17 soluos.[6] Pošu leluos solys - Veips (pogosta centrys), Poļakys, Trepe.
Zeimeigi ļauds[pataiseit]
- Aļberts Džarcāns — ritiņnīks, Latvejis čempions sašys braucīņūs i trekā, Helsinku Olimpiskū kaitu dalinīks;
- Evaļds Ambrazevičs - Veipa pogosta viesturnīks, školuotuojs, Daugovys tāmātuojs.
Saimisteiba[pataiseit]
Transports i saiteibys[pataiseit]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga-Daugpiļs-Puotarnīki (A6), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi.[7] Veipa pogostu škārsoj vīna dzeļžaceļa lineja Reiga-Daugpiļs, iz kurys vīna staceja "Trepe".
Veipa pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Veips (LV-5238).[8]
Slavvītys[pataiseit]
- Fridriha Bydera pīminis akmiņs - veļteits baltvuocīšu fiziologam i Tarbatys universiteta rektoram;
- Jaundryvu olūts - zamzemis mīdzīņs jū pasaceļ 1,5 m viers zemis;
- Vaiku lelakmiņs - pi juo apsastuojuši aizāstu Pīters I i Napoleons.
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Veipa pogosta teritorejis planavīņs
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys golvonī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Nacionaluo kulturys padūme paziņuojuse 2015. goda Izcileibys bolvys kulturā laureatus. Jūs vydā ari varganiste Iveta Apkalna. »
Atzeimojūt ANO izsludynuotū Storptautyskū 16 dīnu kampaņu vardarbeibys pret sīvīti nūviersšonai i gatavejūtīs Zvīdru dīnom »
Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba izdavuse literatis Ilzis Keišys gruomotu “Muns laiks”, kurymā skaitami juos nu »
5. decembrī 18.00 pādejū reizi iz Daugovpiļs teatra skotuvis tiks spālāta izruode “Dabaseibys pūddarneica jeb »
Daugovpiļs Universitatis studentu deju ansamblis “Laima” aicynoj skateituojus iz 60 godu jubileja koncertim Daugovpilī, Kruoslovā »


text:
Teika par Bebrenes Dinģeļa ezeru
I. Vītola. Teikas par Augšzemes ezeriem. Grām.: J. Urtāns. Augšzemes ezeri. Arheoloģija un folklora. - Nordik, 2008., 244.lpp.
published 7 years ago
Dinģeļa ezers (Diņģeļkalna ezers, Apšukalna ezers)
Daugavpils rajons, Bebrenes pagasts
Platība – 2 ha
Teika par tū, kō cēlīs Diņģeļa azars
Pi munām mōjōm atrūdās mozs azars, par kuŗa izaceļšonūs teika stōsta šitō. Kur tagad viļņojās šis mozais azars, agrōk tanī vītā ir bejusi koda dziļa pļava. Bet šis azars atsarodīs kōdu puskilometru uz vokarim nu tagadejōs vītas. Ar šū pļavu tū savīnovis naļels grōvīts. Azaram tei vīta nav patikusi, tis nūdūmōjis meklēt citu lobōku. Par tōdu viņš izvēlējis dziļū pļavu Diņģeļa kolna pakōjē. Kōdu nakti, nivūnam naradzūt tis asūt sōcis virzētīs pa mozū grōveiti uz reitu pusi nu satecējis minātā pļavā. Pi kam mozū grōvīti izgrauzis par ļelu gravu. Šei grava, pa kuŗu azars tecējis, vēl tagad ir pilnīgi razdama, lai gon apauguse kūkiem. Savu nūsaukumu tis dabovis nu Diņģeļa kolna, par tū, ka šei pļava, kō jau mināts atrūdās (atsarūn) Diņģeļa kolna pakōjē. Agrōk tis ticis saukts par Zvīdrāna azaru. Tanī vītā kur viņš agrōk bejis, ir palicis tikai pūrs. Arī vālōkūs laikus par šū azaru ir dažas teikas: Nadizcik sen atpakaļ gōjis gaŗōm šam azaram kōds jauns cilvāks, ap godu treisdesmit, vai mozōk, tis bejis svādīnes dīnā, dīvkolpōjumu laikā. Tō lūk šis cilvāks gōjis uz Diņģeļa kolnu pi rodim, kur pašraiz bejušas nazin kōkas tur sveneibas. Ejūt caur azaru šis dzērd, ka azara ūtrā pusē zam dounēm sīc rīt tōds kō sunis, kō kas, jo šis azars kļūtu dounains. Veirs tō nūsaļeist, ka nazina kur palikt. Sōcis sakrīt cik spāka uz minātim rodim. Bet ieskrējis istubā jau bez volūdas un tūlīt bejis baigts. Daži apgalvoj, ka tis akurāt tō ir bejis.
LFK 656, 2. Andrejs Vaļuks 83 g.v., Aglonā; pier. Antons Vaļuks, 1928.


text:
Svahili volūda
Svahili volūda (Kiswahili) irā leluokuo bantu volūda i vīna nu zeimeiguokom volūdom Afrikys koņtinentā. Svahili volūdā runoj vairuok kai 50 milijonu[1] cylvāku, bet dzymtuo jei irā tik 5—10 milijonim runuotuoju. Svahili irā Kenejis, Tanzanejis i Ugandys oficialuo volūda, kai ari Afrikys Savīneibys dorba volūda. Austrumafrikā svahili cieški kolpoj kai lingua franca.
Piec M. Gatrija negenetiskuos bantu volūdu klasifikacejis svahili pīdar pi grupys G42.
Rokstā teik lītuots latiņu alfabets, kū aizvodova kristīšu misionari. Pyrmuok tyka lītuots arabu alfabets.
Nūruodis i olūti[pataiseit]
- ↑ Lutz Marten, "Swahili", Encyclopedia of Language and Linguistics, 2nd ed., 2006, Elsevier


text:
Bezsvors
Bezsvors (anglīšu weightlessness, latvīšu bezsvara stāvoklis, lītaunīku nesvarumas, krīvu HeBecoMocTb) – stāte, kuramā lītyns natur svora, t. i. spāks, ar kurū atspaids veic lītynu, leidzynojās nullei. Itaida stāte ceļās tūlaik, kod lītyns breivajā krisšonā, a voi lītyna atspaida padreizīņs teik vīnaids ar breivuos krisšonys padreizīni. Bezsvorā irā sevkurs orbitā palaists kosmiskais aparats, kuruo dzeitivi izslāgti (naskaitūt Zemes atmosferys, Saulis gaismas spīdīņa i ct. samārā mozzeimeigu spāku veicis).
Kod nakod svora gaisšonu jauc ar gravitacejis gaisšonu; irā net sapratīni "nullis gravitaceja" i "mikrogravitacija", tok nu ziniskuo redzīņa itys aptuomeņ. Pīvadumam, var apsavērt Vydtautyskū kosmiskū staceju (VKS), kuruos orbitys augstums apmāram 350 km. Itymā atostumā breivuos krisšonys padreizīņs irā 8,8 m/s², ite viņ par 10% mozuok na pi Zemis viersa. VKS bezsvors ceļās deļ stacejis kusteibys orbitā ar pyrmū kosmiskū dreizumu.


text:
Gedimina ordiņs
Leluo Lītovys Kunigaikšta Gedimina ordiņs aba Gedimina ordiņs (lītovyskai: Didžiojo Lietuvos Kunigaikščio Gedimino ordinas, Gedimino ordinas) — vīns nu pošu zeimeigūs Lītovys vaļstiskūs apduovaņu.
Ar ordini apduovanej Lītovys ļauds voi uorzemis pilīšus, kuri tur peļnejumus Lītovys lobam i davuši lelu īlicīni vaļstiskajā voi ļaudyskajā darbeibā.
Ordiņs īstateits 1928 godā, 1930 jis beja cik nacik reformāts. Pyrmuos ordiņa zeimis radeja muokslinīks Andrius Lopuchins. Gedimina ordiņs nu jauna suoce daškiert piec Lītovys napavaļdeibys atjaunynuošonys, i pyrmuos pīcys personys beja apduovanātys 1993 gods februara 16 d.: ailinīki Justins Marcinkevičs i Bernards Brazdzioņs, bazneicnīks Ričards Mikutavičs, muokslinīks Vītauts Kazimers Jonīns, muokslinīks Juoņs Kubiļus. Vysā nu 1993 gods ar Lītovys Kunigaikšta Gedimina ordini pagūdynuoti vaira kai 1030 Lītovys i uorvaļsteibu pilīšu. Iz vyds apduovanātūs irā Vydtautyskuo olimpiskuo komiteta prezidents H. Samarančs, izslyvšais filantrops Dž. Sorošs, pasaulī zynomais muziks M. Rostropovičs. Nu latgaļu Gedimina ordiņa dabuojuse Janina Kūrseite.
Ordiņs tur 5 cylys. Ordiņa svieteibys irā februara 16 d. - Lītovys vaļsteibys atjaunynuošonys dīna.


text:
Vikipedeja:Vandaļu gors
Vandaļu gors aba vandalisms ir sevkaida satura dalikšona, iztreišona voi puortaiseišona, kab teišam samaituotu enciklopediju. Izplateiti vandalizma veidi ir asūšā teksta puorraksteišona ar lomu vuordim, lapu teksta dzēšona voi nazkaida nadereiga satura dalikšona da lopys. Kotrys lobys grybys mieginuojums dareit enciklopediju lobuoku, pat ja naveiksmeigs, nav vandalisms.
Vandalisma darbeibys ir pret Vikipedijas nūteikumim; vandalisma gadejumus vajag atpazeit, i tod reagēt – ja tys ir nūpītns, ka navarit tū izdareit poši, varit meklēt administracejas īsajaukšonu (Administrator itervention). IBM tiemietuoji 2002.godā saceja, ka leluokuo vandalisma dale angļu Vikipedijā atsagrīž pyrmajuos pīcuos minutēs. Tū apstiprina i eksperimenti vēļuok, kad pietnīki teišom īroksteja muļkeibys (patent nonsense).
Reizim ari cyts lobuojums var izaviert kai vandalisms. Napīcīšama ryupeiga dūmu gaita, kab zynuotu, ci jaunuo informaceja lopā var palikt, ci tys ir vandalisms.
Puslopu ruodeklis
Reagēšona iz vandalismu[labot pirmkodu]
Ja radzoms vandalisms (zemļuok dūtajā nūzeimē), vajadzātu atgrīzt atbiļsteigū lopu. Pī tom, īrokstit breidynuojuma šablonu vandaļa "sprīža" lopā, kai paruodeits tuoļuok. Jo vandaļs ir breidynuots, a naatlaideigi dora sovu, var lyugt administratora īsajaukšonu (en:Wikipedia:Administrator intervention against vandalism). Admini var apspīst (en:block ar nūteiktu proceduru (blocking policy).
Breidynuojumu šabloni[labot pirmkodu]
- {{subst:Test}} voi {{subst:test1}}
- Taiss:Test
- {{subst:Test2}}
- Taiss:Test2
- {{subst:Test3}}
- Taiss:Test3
- {{subst:Test4}}
- Taiss:Test4
Admins var lītuot ari taidu šablonu:
- {{subst:Test5}}
- Taiss:Test5
Atguoduojit paraksteit ar datumu vysus breidynuojumus. Tū var izdareit, jo pīroksta dokumenta golā 4 tiļdis (tai: ~~~~).
Vandalisma veidi[labot pirmkodu]
Itī ir Vikipedijā izaplatejušī vandalisma veidi:
- Spamers aba māstuļnīks
- Davīnuot rokstam saturu voi uorējus linkus, kab reklamētu seve.
- Vandaļu robots
- Kaida datorprogama, kas ceņšās puortaiseit lelu skaitu rokstu ar spamu, lopu satura iztreišonu, i.t.t.
- Bierniškeigs vandalisms
- Vysaidu mulkeibu, personisku uzbrukumu voi jūku īroksteišana nūpītnūs rokstu vītā. Ari najaušūs simbolu (pīmāram, "aslkdjnsdagkljhasdlkh") davīnuošona. Iņteresnus jūkus, ja kaidam gribīs, var raksteit projektā Uncyclopedia.
- Slapnais vandalisms
- Gryuši saskatomu ortografejis klaidu, napareizu datumu, i.t.t. īroksteišona Vikipedijys dokumentūs.
- Biļdeišu vandalizms
- Provokativu biļdeišu šursyuteišana iz serveri i davīnuošona rokstim. Ari biļdeitis bez olūta voi licenzis nūruodis nav dereigys Vikipedijai - ja itīpeigi tū dora, ari skaituos vandalisms.
- Lopu adresu maineišona
- Napareiza Vikipedijys dokumenta URL vītruoda izavieliešona; napareizs voi apvainojūšs roksta nūsaukums.
- Linku vandalisms
- Linku URL vītruodu izavieliešona bibliografejā. Linka teksts var byut vacais, a links ruoda iz citu vītu.
- Diskusiju komentu puortaiseišona
- Diskuseju lopās nadreikst maineit cytu lītuotuoju tekstus.
- Lopu pašmierkeiga atsagrīšona
- Lopu atsagrīšona atpakaļ, ja napīkreitat cyta roksteituoja dūmom, nameklejūt kaidu naviņ kompromisu.
[labot pirmkodu]
Ir nazcik cytu situaciju, kurys var traucēt, a iz tom vajadzātu reagēt sovaižuok nakai iz vandalismu.
- Jauns lītuotuojs
- Nazkas, kurs gryb izmieginuot, voi patīšom ir vareiba redigēt sevkuru lopu. Ar taidim lītuotuojim vajadzātu laipni sasavasaluot i paruodeit, ka var īt iz smiļkšu bedri, kab tur taiseitu eksperimentus (apsaverit pyrmū breidynuojuma šablonu).
- Neitrala redzīņa naīvāruošona
- Neitralums, kurs vajadzeigs Vikipedijys rokstūs ir gryuši sasnīdzams. Reizim ir žāļ, ja cylvāki tū naīvāroj, a tys nav vandalisms.
- Drūsmeigi puortaiseitys lopys
- Vikipedijys rokstnīki bīži taisa lelas puormainis rokstūs, kab tūs puortaiseitu - iztrin lelus teksta gobolus i roksta sovu. Ja iztreitī goboli ir puorcalti iz "Sprīža" sadali, i dūts īmeslis lobuojumim, tod tys nav vandalizms. Prūtams, goduos, ka ir napateikami, ka Jyusu saraksteitū tekstu kaids izmess, a tod ir vītā diskuseja.
- Klaidys
- Reizim lobys grybys cylvāki taisa faktu klaidys, a paši tū nasaprūt. Ari tad vajadzeiga diskuseja.
- Ītīpeiba
- Nazcik lītuotuoju var naīvāruot cytu dūmys i vysu laiku lobuot pa sovam i nikni streideitīs diskusejās. Ari taidūs gadijumūs var īt administratora paleidzeibu maklātu, a vandalisms tas nav. Sprosta, na vysi prūt lobi sasadarbuot ar cytim.
- Personeigi uzbrukumi
- Cytus apvainūt nav breiv. Daži gadejumi (cyta lītuotuoja lopys puortaiseišona ar personiskim uzbrukumim, pīmāram) ir vandalisms, a vysā tei ir vīnkuorši nasadereiga uzvedeiba, ar kū var mieginuot ceineitīs cytaiž nakai ar vandalismu.


text:
Tvereiguo raisteiba
Tvereiguo raisteiba (anglīšu: sustainable development; krīvu: ycToйчиBoe paзBиTиe; latvīšu: ilgtspējīga attīstība) — taids zemis, vaļsteibys, regiona, mīsta, ekonomikys, kūpeibys i t. t. raisteišonys process, kurs apmīrej tānejuos vajadzeibys, nasamazynojūt atīsmis audžu vareibu apmīreit jūs vajadzeibys.
Tvereiguos raisteibys koņcepceja aizprosa sovā vydā sadarynuot resursu izlītuošonu, iņvesticejis, ziniskai tehniskuo progresa sūļus i politiskai ekonomiskūs sasprīdumus tai, kab jī styprynuotu niulejū i gaidomū poteņcialu, izlītojamu ciļviecis vajadzeibom i snāgim apmīreit.
Latgaliskuo termina etimologejis pamatā — tautys soveibnīks tvereigs 'taids, kura gona ilgam laikam'.


text:
HTML
HTML (Hyper text Markup Language "Hiperteksta īzeimuošonys volūda") – datorūs lītuota teksta īzeimuošonys (markēšonys) volūda, ar kū īzeimuot saturu Internetā. Bīžuokī lītuojumi - puorstaipteikla škūrsteitivim, pruottelefonim, e-posta viestim. Volūdu standartizej W3 konsorcijs. Dokumenti, kas raksteiti HTML formatā atsaškir nu Open Office Writer, MS Word ci Adobe PDF dokumentim ar tū, ka HTML aproksta vīn dokumenta saturu i daļu saturiskū nūzeimi, bet (eipaši HTML 4 i 5) naapzeimoj ituo dokumenta grafiskuos eipateibys - tuos var elasteigi pīmāruot datora videi, kur itys HTML dokuments lītuots. Pīvadumam, HTML apzeimoj, ka teksta gabaleņš irā pyrmuo leidzīņa vyrsroksts, bet naapzeimoj ar kaida fonta burtim, cik lels, kai izleidzynuots, i.t.t.
Puslopu ruodeklis
Elementi i jūs atributi[pataiseit | labot pirmkodu]
Pomota vīneiba HTML volūdā irā elements. Kai ari XML volūdā, HTML elementam var byut atributi i īkšpuse. Īkšpusē var byut teksts ci cyti elementi. Sevkuram elementa atributam ir sovs nūsaukums i nūzeime. Atributi bīži puormej nūklusātuos vierteibys. Pīvadumam, HTML fragments:
malns  R  sorkons
irā 2 elementi. Vīns nu elementu (font) puorslādz kruosu nu nūklusātuos (malnys) iz sorkonu. Ituo elementa īkšpusē asūšais elements (strong), puormej fontu nu nūklusāta iz trakna. Pyrmais elements ir ar vīnu atributu (style) i ituo atributa vierteibu color:red. Cytam elementam atributu navā.
HTML kodā atributu vierteibys īsokoms likt pēdeņuos (") ci apostrofūs ('), bet HTML 4.01 standarts tū naprasa.
HTML elementu grupys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Strukturys i naradzamī elementi. Pīvadumam html, head, link, meta, style, script.
- Bloku elementi, kas aizjam taisnstūri. Pīvadumam, div, p, table, ol, ul, li.
- Plyusmys elementi, kas var puorīt nu vīnys ailis iz citu, bet naprosa sev taisnstūri.
Versejis[pataiseit | labot pirmkodu]
HTML versijā nūruoda versejis (i reizim zamversejis) numurus. Pīvadumam, HTML 3.2, HTML 4.01, HTML 5. Pādējuos W3C versejis irā HTML versija 4.01. Versejai HTML 5 irā skices statuss, bet puorsavierieji jau nazcik elementu nu HTML 5 atbolsta. Bejuši centīni HTML raksteit ari teirā XML sintaksē (a ne SGML) - itū projektu sauc XHTML (verseja XHTML 1.0).
2009 godā suoca dorbu WWW arhitektu padūme, i apstyprynova HTML 5 malnrokstu[1]. HTML 5 irā pīmāruots pruottelefonim; tymā irā puors jaunu elementu (pīvadumam canvas), var bez Adobe Flash i leidzeigim līdzeklim attāluot ari audio i video.
Olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- W3C – WWW arhitektu padūme.
- HTML 4.01 – W3C rekomendacija.
- HTML 5 – W3C malnroksts
- WHATWG – HTML 5 automatikys aproksta dorba grupa.
- HTML4 i XHML1 puormej HTML5 – Vlado Palubinsko apskots ap HTML5.


text:
SUNSAT
SUNSAT (Stellenbosch UNiversity SATellite) — pyrmais Afrikā padarynuotais Zemis muoksleigais paceļnīks. Jis palaists kosmosā nu raketys Delta II, kura pasacēle Vandenberga gaisa spāku bazā 1999. g. febraļa 23 d. Paceļnīku SUNSAT pastateja Stelenboša universiteta universiteta inženerejis doktoranti.
Soveigumi[pataiseit | labot pirmkodu]
- Māri: 45 x 45 x 60 cm
- Svors: 64 kg
- Palaistivs: raketa Delta II, Mission P-91
- Apmiereiguo programys vērte: 5 milijoni ASV dolaru
- Darbeibys ilgums: 4-5 godi (NiCad Battery pack life)
- Golvonuos funkcejis:
- Amateru radejis viļņu puorlaide
- Datu meits
- Daudzispektreigais stereoatvaigu taiseitivs
- Augstuma kontrole: Gravity gradient and magnetorque, reaction wheels when imaging
- Precizums: 3 mrad pitch/roll, 6 mrad yaw
Atvaigu taiseitivs Pushboom[pataiseit | labot pirmkodu]
- Fona pikseļu māri: 15 m x 15 m
- Atvaiga plotums: 51,8 km


text:
Biblioteka
Biblioteka (greku: BιBλίov, biblīos – "gruomota"; θήkn, tēke – "pagluobe") – privats ci ļaudiskys gruomotu kūplasejums, ci vuiceibu īstots, izalosūt, komplektejūt, sorgojūt gruomotys i ļaunūt jūs lītuot ļaudeibai. Taipoš par biblioteku sauc gruomotu serejis, kurei paškierta konkretai skaiteituoju grupai ci literaturys žanram (pīv., Škoļnīku biblioteka, Filosofejis biblioteka). Pa organizacejai, kuramā dora biblioteka, izškir kleštoru bibliotekys, universitetu bibliotekys, tīsu bibliotekys i ct.
Pošleluos bibliotekys Latgolā dora Daugpilī (Latgolys Centraluo biblioteka, Daugpiļs Universiteta biblioteka) i Rēznē (Rēznis Centraluo biblioteka, Rēznis Augstškolys biblioteka).


text:
Skeletons
Skeletons - zīmine sporta atmeja, kuramā cylvāks brauc pa lads trasi ar seviškom napalelom kamaneņom. Itei sporta atmeja aizasuoce Sanktmoricā, Šveicejā. Vysuaugstuokais skeletona rāda īstots irā Vydtautyskuo Bobsleja i tobogana federaceja (FIBT). Skeletons Olimpiskajuos kaituos beja īslāgts 1928 godā, sasaveicīni skeletonā nūtyka da poš 1948 gods Zīmys olimpiskajom kaitom, piečuok itū sporta atmeju izjēme nu programys. Tok 2002 godā skeletons nu jauna beja īslāgts Olimpiskūs kaitu programā.


text:
Leptailurus serval
Servals aba Leptailurus serval (Schreber, 1776) (anglīšu: serval; krīvu: cepBaл; latvīšu: servals) — irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Leptailurus serval dzeivoj Afrikā[1]. DNS analize paruoda, ka servalim irā jū sovpateiga seņču linija, kas pasaradusi nu tim pošim Felid dzeivnīkim, nu kuo ari Ļovs, i koč servalam daudz kūpeiga ar gepardu, dreižuok gepards irā jaunuoka senejūs servalu modifikaceja.[2]
Izavierīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
Auguma garums: 59—92 cm[3];
Astes garums: 20—38 cm[3];
Placu augstums: 54—66 cm[3];
Svors: 7—18 kg[1].
Tys irā stiprys bet smuidrys dzeivnīks ar garom kuojom i relativi eisu asti. Golva jam maza pret augumu, i garuos, apalejous ausis irā cīši kūpā. Kažūka musturs ir maineigs. Parosti servals irā ar spilgtim malnim plankumim, ar 2 voi 4 streipem nu golvys da kokla, a tuoļuok streipys puorīt plankumūs. Servalim ir vysu garuokuos kuojis nu vysim kaču saimis dzeivnīkim, proporcionali pret auguma garumu. Leluokuo dale nu ituo garuma nūtikusi pasateicūt pasagarinuojušim (metatarsalim) kaulim juo pāduos. Ari kuoju pirksti irā pagarinuoti i naparasti kusteigi, paleidzūt jam nūgiut pa dalei nūsaglobuojušu medijumu. Cita servala eipateiba irā - lelys ausis i dzirdes dūbumi čerepa škeletā, kas ļaun eistyn lobi dzierdēt.
Daudzatmejeiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Irā 19 zamškiru[4]:
- Leptailurus serval beirae (Wroughton, 1910)
- Leptailurus serval brachyurus (Wagner, 1841)
- Leptailurus serval constantinus (Forster, 1780) †
- Leptailurus serval faradjius J. A. Allen, 1924
- Leptailurus serval ferrarii (de Beaux, 1924)
- Leptailurus serval hamiltoni Roberts, 1931
- Leptailurus serval hindei (Wroughton, 1910)
- Leptailurus serval kempi (Wroughton, 1910)
- Leptailurus serval kivuensis (Lönnberg, 1919)
- Leptailurus serval lipostictus (Pocock, 1907)
- Leptailurus serval lonnbergi (Cabrera, 1910)
- Leptailurus serval mababiensis Roberts, 1932
- Leptailurus serval pantastictus (Pocock, 1907)
- Leptailurus serval phillipsi (G. M. Allen, 1914)
- Leptailurus serval pococki (Cabrera, 1910)
- Leptailurus serval robertsi Ellerman, Morrison-Scott & Hayman, 1953
- Leptailurus serval serval (Schreber, 1776)
- Leptailurus serval tanae Pocock, 1944
- Leptailurus serval togoensis (Matschie, 1893)
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ 1,0 1,1 University of Michigan Museum of Zoology
- ↑ Taiss:Cite journal
- ↑ 3,0 3,1 3,2 Sunquist, Mel; Sunquist, Fiona (2002). Wild cats of the World. Chicago: University of Chicago Press. pp. 142–151. ISBN 0-226-77999-8.
- ↑ BioLib Profil taxonu — druh serval stepní Leptailurus serval (Schreber, 1776)


text:
Politiķi un Vēlēšanas, Balsot brīvība, Aktīvi piedalīties Demokrātijas, Balsot par Izmaiņām, Online referendums
Valdis Dombrovskis 2009, Dombrovskis, dombrovskis valdis 58 vsk, koalīcijas veidošana 10.saeimā, valdis dombrovskis ekonomists, valdis email, DOMBROVSKIS, valdis dombrovskis ģimene, dombrovskis roлocoBaл, dombrovskis, "ekonomists", valdis dombrovskis 2009, дoMбpoBckий, valdis dombrovskis 58.vidusskola, valdis dombrovskis foto and more...
Related polls > Ainārs Šlesers, Imants Parādnieks, Einars Repše, Nils Ušakovs, Vaira Vīķe-Freiberga, Raivis Dzintars, Valdis Zatlers, Solvita Āboltiņa, Sandra Kalniete, Aivis Ronis, Ivars Godmanis, Andris Bērziņš, Ģirts Valdis Kristovskis, Raimonds Vējonis, Tatjana Ždanoka, Roberts Zīle, Alfrēds Rubiks, Guntis Ulmanis, Andris Šķēle, Jakovs Pliners, (Valdis Dombrovskis) and more...


text:
Narcise
Narcise (Narcissus) – amariliņu (Amaryllidaceae) saimis auguoju ciļts. Pasauka izacāluse nu greku volūdys vuorda narkao - reibeigs; zīdi tur stypru reibeigu smuordu. Daudzigadeigi seipulauguoji. Kuots gars, bez lopu, ar nazcik pamatlopom. Zīdi gona makani, parostai pa vīnam ci pa nazcik kūpā. Sāklys malnys, opolys ci styurainis.
Ciļtī ap 50 škiru; aug vysuvaira Vydsjiurys regiona vokoru daļā. Latgolā audzej 3 škirys: boltuos aba ailinīku narcisis, pušku narcisis i dzaltonuos narcisis (Narcissus pseudonarcissus). Īvaiseits daudzi škiru izmeju.
Pasauka[pataiseit | labot pirmkodu]
Senejūs greku mitologejā stuosteits par cīši skaistu jauniekli, kura vuords beja Narciss. Jis tai sevi mīļuojs, ka apleik nikuo namanejs i vys vierīs iz sova šmukuo vaiga iudiņa atspeidīnī. Partū dīvi jū nūstruopiejuši i puormejuši par puči, kura sovu zīdu pagrīzuse iz suonu tai zamai, kaiba vārdamuos iudiņa spīgelī.


text:
18 godu symts
Laika skaiteišonys zeimeibā 18 godusymts irā laika periods, kurs suocēs 1701 godā i tuoļuojuos da 1800 gods (īskaitūt) pa Gregora kalenderam.
Nūtikšonys[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1725 g. Jezuitu dokumentūs pasaruoda pyrmais latgaļu teksts - dasagrīzšona "svātajam kūkam" līpai.
- 1730 g. Izdrukavuota pyrmuo latgaļu gruomota (navā izaglobuojuse)
- 1750 g. Vilnē izdrukavuota J.A.Hilzena gruomota Inflanty
- 1753 g. Izdrukavuoti Evangelia Toto Anno (t.s. "Osyuna evaņgeleji"). Irā izaglobuojuši. Plaši lītuota gruomota Latgolys katuoļu bazneicuos da poš 20 gs. Latgalīšu raksteibys normativais paraugs.
- 1755 g. Iz Kruoslovu atsaucami lacaristi goreigajam seminaram īstateit i paturēt. Stotoma niulejuo bazneica (dabeigta 1767 g.)
- 1757 g. Dorbu suoc Kruoslovys bazneickungu seminareja - sova laika pyrmais augstuokais vuiceibys īstots Latvejā (dareja da 1844 g., sagatavādams 253 bazneickungus). Seminarejā vuica i latgaļu volūdu.
- 1761 g. Daugpiļs jezuitu škola puortaiseita par gimnazeju, 1767 g. pi juos īstateita teologejys klase katuoļu bazneickungim sagatavēt.
- 1768 g. Aglyunā suokta stateit niulejuo Bazilika, pasvieteita 1800 godā, bazilikys tituls nu 1980 g.
- 1772 g. Latgola daškierta Krīvejai piec Puolejis pyrmuos daleišonys, slavu ītaka pasastyprynoj.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- L.Leikuma. Gruomota Školuotuojim. Lielvārds, 1993.


text:
Meandra
Meandra (anglīšu: meander, krīvu: MeaHдp, latvīšu: meandra) — vīnmuks cylpa atmejis upis leikums. Pasauka cālusēs nu dyžan leikumojuos Leluo Meņderesa upis (Mozazejā, niulejuos Turcejis teritorejā) senejuos pasaukys greku volūdā — Mejándros (Maίavδpoς).
Meandrys soveigys leidzonaiņu upem. Juos atsarūn, upis iudiņa viersejom straumem graudojūt upmalis stuovonū, īdubušū daļu, a dzilīnis straumem nosojūt nūsādys car upmalis lāvū, izcylū daļu. Kod pasadora lels cylps, juo vysušauruokajā vītā upe cieški puorgrauž taisnuoku ceļu, pamazdama vacupi.


text:
Jersikys pogosts
Jersikys pogosts irā Leivuona nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā.
Puslopu ruodeklis
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Jersikys pogosts tur rūbežu ar:
- Leivuona nūvoda Leivuona mīstu, Rūžupis pogostu i Turku pogostu;
- Daugpiļs nūvoda Neicgaļa pogostu;
- Jākubmīsta nūvoda Dignuojis pogostu i Dunovys pogostu;
- Vuorkovys nūvoda Rimeicānu pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Jersikys pogostā dzeivoj 1066 ļauds.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Jersikys pogosta ļauds dzeivoj 22 soluos.[2] Pošu leluos solys - Upinīki (pogosta centrys), Bucinīki, Gruoveri, Vucyni.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga-Daugpiļs-Puotarnīki (A6) i Leivuons-Preili (P63), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi.[3] Jersikys pogostu škārsoj vīna dzeļžaceļa lineja Reiga-Daugpiļs (pogostā vīna staceja "Jersika").
Jersikys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Jersika" Upinīku solā (LV-5315).[4]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Jersikys meža styga;
- Jersikys piļskolns;
- Jersikys Krystus Apsaskaidruošonys pravoslavu cierkva
- Madalenis (Svātuos Magdalenys) Romys katuoļu bazneica Gosporu solā


text:
Suomu volūda
Suomu volūda — vīna nu suomugru volūdu grupys volūdu, jei radneiga igauņu, līvu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru - norvegu, švedu i krīvu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei. Suomu volūda irā Suomejis Republikys i Europys Savīneibys oficialuo volūda. Suomu, igauņu, vengru i maļtīšu volūdys vīneiguos vaļstiskuos volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi indoeuropīšu volūdu saimis. Švedejā kasdīn suomiskai runoj 200 tyukstūšys ļauds i tei irā pīzeita kai minoriteta volūda. Taipoš suomiskai runoj Norvegejis pūstumūs, Finmarkys regionā, Krīvejis Federacejis Karelejis Republikā i Igaunejis pūstumūs.
Par suomu volūdys rokstiskūs volūdys aizsuocieju tur veiskupu Mikaelu Agrikolu (1508-1557).


text:
Cyblys nūvods
Cyblys nūvods — administrativa i kulturviesturiska teritoreja natuoli nu Ludzys mīsta pi Krīvejis rūbeža. Nūvodā īīt Blontu, Cyblys, Leidumnīku, Pušmycovys i Zviergzdiņa pogosti. Nūvoda centrys - Cybla.
Puslopu ruodeklis
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūvods tur rūbežu ar Kuorsovys i Ludzys nūvodu i 35 km garu reitu rūbežu ar Krīveju. Nūvods irā rūbežmalis režima teritoreja.
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
Reljefs i geologeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Cyblys nūvoda reitu daļa izalikaliejuse Mudovys zamainis Sīnuojis leidzonainē, reitu daļa apjam Latgolys augstainis pūstumreitu styuri - Būrzovys kaupraini, kura pasadrejuse nu laduoju iudiņu guliejuma, partū ite vaira kaupru na nūvoda vokoru daļā. Augšuok apleicīnis vysucīšuok pasaceļ Kopukolns (samiereigais augstums - 32 m). Pa vyscaureigajam augstumam nūvoda vysuaugstais punkts - Vabaļu kolns (172 m augšuok jiuru leidzīņa).
Klimats[pataiseit | labot pirmkodu]
Māronuos jūstys koņtinentalais klimata tips. Vydyskuo temperatura janvara mienesī -7oC, juļa mienesī +17oC. krytuļu daudzums ap 650 - 700 mm godā. Snīgs turīs vydyskai 118 dīnu par godu. Kienejūšī vieji vosor - vokoru i dīnavydvokoru, zīm - dīnavydreitu i dīnavydu.
Geologeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Pamatplīkšni - viersejuo devona Daugovys svitys karbonatplīkšni, dolomiti, taipoš rati dolomitmergeļu i muola vydkluoški. Iz dīnavydim nu Kurjis upis - Salaspiļs svitys dolomiti, dolomitmegeli i vapnakmini. Pamatplīkšni viersā naatsasadz, jūs apkluoj vysaida vacuma, bīzuma (5 - 35 m ) i ciļmis kvatara nūsādys.


text:
Popularne rymy do
zycie
inie
mnie
czas
jest
dzień
zawsze
ciebie
wszystko
świecie
życia
świat
wiele
się
oczy
siebie
będzie
razem
serce
serca
chwilę
słowa
urodziny
domu
Tobie
lat
świata
marzenia
rana
miłości
Rymy do cieja
Adygeja, Akwileja, aleja, Aleksieja, almeja, Amalteja, Andreja, Andrieja, Andrzeja, archijereja, archireja, asindzieja, bakcheja, Bareja, Bartłomieja, bartodzieja, basteja, Bazyleja, beglerbeja, beja, bejlerbeja, Betleja, beznadzieja, Błażeja, bobsleja, Bokieja, bombramreja, borodzieja, bramreja, breja, budleja, Celeja, Chaldeja, Cheroneja, choreja, chreja, chwieja, czarodzieja, Dadeja, Deja, deja, dichoreja, didżeja, displeja, dobrodzieja, dokleja, Dreja, Durleja, dychoreja, dyskdżokeja, dytrocheja, dżerseja, dżokeja, epopeja, Erytreja, Eubeja, firleja, Firleja, fleja, fokreja, Freja, Fudaleja, Gardeja, geja, greja, grotreja, hartleja, Herakleja, Higieja, hokeja, hreczkosieja, Jędrzeja, kafeja, Kasjopeja, katleja, kaznodzieja, keja, kiereja, knieja, Kołodzieja, kołodzieja, Kondeja, koryfeja, Kozieja, kryteja, Kuleja, leja, Leja, Lizureja, Łodeja, Macieja, Madeja, Mantineja, marsareja, marsreja, Mateja, Matwieja, melopeja, memeja, mierzeja, Mileja, Nadzieja, nadzieja, nakleja, naokleja, obkleja, odkleja, odoleja, odyseja, Odyseja, okleja, Okrzeja, onomatopeja, Paleja, pierzeja, pigmeja, Pigmeja, podkleja, Pompeja, ponakleja, poobkleja, poodkleja, poprzykleja, porozkleja, poskleja, powkleja, powykleja, pozakleja, półwoleja, priapeja, protojereja, prozopopeja, przykleja, Rabieja, Raszeja, reja, Reja, rozkleja, Sądeja, Sergeja, Sergieja, sieja, Siergieja, skleja, Sołowieja, Sondeja, sosteja, spleja, spondeja, spreja, Suleja, szleja, szweja, Śmieja, telekaznodzieja, torreja, tracheja, transzeja, trocheja, troleja, tuleja, Turleja, tyrteja, ukleja, Ukleja, unihokeja, wieja, wkleja, wkoleja, wodoleja, wodzireja, woleja, wykleja, wykoleja, zakleja, zawieja, Zieja, złodzieja


text:
Latgolys administrativais dalejums
Latgolys rūbeži i administrativuos dalis mejušuos na reizi — cariskuos Krīvejis, pyrmuos Latvejis Republikys, sovetu i piecsovetu godūs apleiciņu i rajonu rūbeži bejuši izškireigi, i na vysod latgaļu volūdys i kulturys paplateibys vīta labi sakreit ar administrativū dalejumu.
Nu 2009 goda sīna mieneša 1 dīnys Latgolā (i vysā Latvejā) īsadareja jauns administrativi teritoriskais dalejums. Latgolys kulturviesturiskuo teritoreja daleita 22 nūvodūs i 3 republikys mīstūs.


text:
Varīšu pogosts
Varīšu pogosts irā Krystapiļs nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Antužu i Varīšu tautys noms, Antužu i Medņu biblioteka, Antužu specialuo internatpamatškola i Līpenis pamatškola, Varīšu pyrmaškoliņs īstots.
Puslopu ruodeklis
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Varīšu pogosts tur rūbežu ar:
- Krystapiļs nūvoda Krystapiļs pogostu, Kūku pogostu i Mežuoris pogostu;
- Jākubmīstu;
- Modyunis nūvoda Kolsnovys pogostu i Ļaudūnis pogostu;
- Pļaveņu nūvoda Aivīkstis pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Varīšu pogostā dzeivoj 1245 ļauds, nu jū 82% latvīšu, 12% krīvu, 3% puoļu, 2% boltkrīvu i 1% cytu tauteibu ļauds.[2]
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Varīšu pogosta ļauds dzeivoj 44 soluos.[3] Pošu leluos solys - Varīši (pogosta centrys), Antuži, Kalnagoli, Medni.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Aina Ķāve - Jākubmīsta agrobiznesa koledžys školuotuoja 50 godu, koledžys muzeja viersineica;
- Aļberts Caune - literats i mežu tāmātuojs.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj tik vītejuos zeimeibys celi - Jākubmīsts-Antūži-Medni (V782), Modyune-Ļaudūne-Jākubmīsts (V841) i cyti mozuoki.[4] Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj, tok tyvuokuos stacejis tik 10 km atstotumā nu pogosta centra ("Krystapiļs" i "Kūki").
Varīšu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Varīši" (LV-5236).[5]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Aivīkstis dolomita karjers;
- Livonejis laika piļskrytys;
- Ungurnuižys ļutaru bazneicys sakrytys;
- Vāguļu rūbežakmiņs - Vydzemis i Latgolys rūbežu zeime.


text:
Keneja
Keneja, oficialai Kenejis Republika, irā vaļsteiba reitu Afrikā, golvysmīsts Nairobis. Keneju pa pusei padola ekvators, dīnavydreitūs juos molys skaloj Iņdejis okeans. Vaļsteiba tur rūbežu ar Somaleju pūstumreitūs, ar Etiopeju pūstumūs, Sudanu pūstumvokorūs, Ugandu vokorūs i Tanzaneju dīnavydūs. Dīnavydvokorūs irā Viktorejis azars, kura dalis taipoš irā Ugandā i Tanzanejā. Keneja boguota mežogū dobu ar nazcik tyukstūšu dzeivinīku i auguoju škiru. Vaļsteibys pluotā 580,000 km2 dzeivoj gondreiž 39 miļjoni ļaužu, kuri byun vysaižu izškireigu tautu i kulturu. Kenejis Republikys pasauka jimta nu Kenejis kolna (vītejū volūdā zeimoj boltais), kurs irā ūtrais pa augstumam Afrikā i byun kai zeimeigs orieņtirs dzeivuotuojim.
Kenejis sadorā īīt 47 rajoni, sevkurs nu jū tur sovu pa pusei autonomu vaļdeibu, kas saškierta ar golvonū vaļdeibu golvysmīstā Nairobī. Vaļsteibys geografeja izškireiga kai juos tautys. Jei tur goru okeanmali ar Iņdejis okeanu, kas vaļsteibys vydā puorīt savanys zuoluojūs i naaugleigūs kryumuojūs. Centralī i vokoru apgabali kolnaini i mežaini, cikom pūstumu apgabali irā tyvai tukšneša zemisvierīņam.
Kai Reitu Afrikys vaļsteiba, Keneja bejuse apdzeivuota jau senejā paleolitā. Bantu tautu ekspanseja pasaplateišonuos aizasuoce pyrmā godu tyukstūšgadeibā i myuslaiku vaļsteibys rūbeži izaveidoja Nila-Saharys, Afroaziatu i Bantu volūdu apgabaļu krystceļūs. Tys sataiseja Keneju kai pylnai daudzikulturalu vaļsteibu. Europīšu i arabu sūpluokums zemē beja jau jaunū laiku suokuos, tok vydslītuos jū ītaka suoce buyt tik 19 godu symtā. Brytu Impereja īstateja Reitu Afrikys protektoratu 1895 godā, kas nu 1920 gods zynoms kai Kenejis Koloneja. Napavaļdeiga Kenejis Republika īstateita 1963 gods zīmys mienesī.
Kenejis golvysmīsts Nairobis irā golvonais tierdzeibys centrys. Kenejis ekonomika irā vīna nu pošu lelū Reitu i Centralajuo Afrikā. Vaļsteiba tradicionalai aizajim ar pasaulī izslivuo čaju i kopeju, a napaseņ tikuse par golvonū eksportolūtu svīžom pučem Europys dzeivuotuojim. Pakaļpīņu iņdustrejā golvonū vītu aizajim telekomunikacejis. Taipoš Keneja irā izslivu atletu tāvaine.


text:
Daneja
Daneja (danīšu: Danmark) – vaļsteiba Pūstumu Europā. Kūpā ar Grenlandeju i Fareru Salom veidoj Danejis Kienesti (danīšu: Kongeriget Danmark). Daneja irā iz dīnavydim vysuvaira byunūša Skaņdinavejis vaļsteiba iz vyds Baļtejis i Pūstumu jiurys. Vaļsteibys teritoreju veidoj Jutlandejis pussola i nazcik solu – Zelandejis, Fina, Langelana, Bornholma i cytys mozys. Jutlandejis dīnavydūs rūbežs ar Vuoceju (68 km). Kategata i Eresuna jiuru šauris škir Daneju nu Švedejis, Skageraka jiuru šauris – nu Norvegejis. Pyrma Kīļa kanala izkasšonys, vīneigais kuģu ceļš nu Baļtejis jiurys da Pūstumu jiurai beja varams pa itym trejim kanalim, zynomim kai „Danīšu šauri”.
Myuslaikūs Daneja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Danejai irā vaļsteibys leidzīņa vaļdeiba i 98 vītejuos vaļdeibys (pošvoldi). Koč i nu 1973 gods Daneja irā Europys Savīneibys dalineica, jei navā dasaškieruse pi eurys zonys i vys vēļ vaļsteibys oficialuo valuta irā Danejis krona. Daneja irā nazcik vydtautisku organizaceju dalineica nu pošys īstateošonys dīnys – NATO i Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejā (VEKRO). Taipoš jei irā Europys Drūsuma i Kūpādareibys organizacejis (EDKO) dalineica. Byuteigai atguoduot, ka Grenaldeja i Fareru Solys, teritorejis ar lelu autonomeju, navā Europys Savīneibys dalineicys.
Danejai ar jaukta tierga kapitalizma ekonomiku i augstu vaļsteibys labtureibu irā vīns nu pošu augstū leidzīņu ījāmumu leidzonumā. Danejā irā pošu lobais komercdarbeibys klimats pasaulī. Nu 2006 gods da 2009 godam Danejis Kieneste pīzeita kai „pošu laimeiguo vīta iz zemis”, pamatojūtīs iz veseleibys, labtureibys i izgleiteibys standartim. 2010 godā Daneja pīzeita kai vīna nu pasauļa mozuok korumpetajom vaļsteibom.
Vaļsteibys nacionaluo daņu volūda irā cīši radnesteiga švedu i norvegu volūdai, ar kū irā styprys kultureigys i viesturiskys saitys. 80,9% Danejis dzeivuotuoju irā evaņgeliku ļutarticeigī. Pa 2010 gods datim 548,000 cylvāku (9,9% Danejis dzeivuotuoju) irā emigranti ci emigrantu piedinīki. Vysuvaira (54%) nu jū irā cytu Skaņdinavejis ci Europys vaļsteibu ļauds, cikom cyti pa lelumam irā nu Tiveimim Reitim i Afrikys vaļsteibom.


text:
2012. gada 18. janvāris
18.janvāris- Antoniem vārdadiena
18.janvāris ir Antoniem vārdadiena, arī Upītes bibliotēka šodien ir domās un sirdī kopā ar savu ilgadējo bibliotēkas vadītāju Antonu Slišānu. Tu esi un būsi tas, kas deva gaismu Upītei, kas izcēla gaismā mūsu vārdu. Mūžam ar tevi kopā, jo jūtu tavu klātbūtni katru dienu!
NABYUS
Nabyus vairuok klusūs vokorstunžu,
Kod mes vysi bejom vīnā puļcenī;
Dzīdovi tu sovys dzīsmis skumuos,
Stuosteji par dzeivi, myusu ogrū bierneibu.
Lūgā zyluo vokorbluozme vīgli dzysa,
Ustobā bej sylts i nūslāpumu pylns.
Tovys rūkys gluostieja tik meiļi,
Bolss Tovs atsakluoja breinumā…
Nabyus vairuok klusūs vokorstunžu.
Nabyus vairuok Tova bolsa skaneiguo.
Nabyus rūku gluosta, nabyus darbeiguma,
Nabyus Tovu ocu suopu pylnuo maiguma.
Osorys puor byudīm nūrit skumys,
Suopu suoļums kryutīs īsakūž
Tāt, o , tieteit meilīs, kai lai Tevi aizmierst, (teksts mainīts M.Slišānei, oriģinālā ir muotei)
Ka tu vysod beji pats lobuokīs!
(O.Slišāns.1977.)
Ziņu sagatavoja:
Mārīte Slišāne Upītes bibliotēkas vadītāja


text:
Aglyunys bazilika
Aglyunys Vysusvātuokuos Jaunovys Marejis dabasūs uzjimšonys bazilika — pošu golvonuo katuoļu svietneica Latgolā i vysā Latvejā. Atsarūn Aglyunā, Aglyunys nūvoda centrā.
Kas gods labeibys mieneša 15 dīnā Aglyunā nūteik Vysusvātuokuos Jaunovys Marejis dabasūs uzjimšonys svātki, kas irā vysys Latvejis katuoļu svātceļnīku golasnāgs.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Pyrmū kūka bazneicu i kleštoru Aglyunā Dominikanu kleštornīki pastateja 1700 godā. Kod 1699 godā bazneicā nūtyka guņsnalaime, juos vītā kleštornīki nu 1768 da 1780 gods suoce stateit myurini kleštora nomu i baroka stiļa bazneicu ar divejim 60 augstim skarem.


text:
Škilbānu pogosts
Škilbānu pogosts irā Vileks nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora vydsškola, biblioteka, Romys katuoļu bazņeica, socialuos apryupis sāta i maizis muzejs Rekovys solā, pamatškola, biblioteka, tautys noms i kulturviesturis muzejs Upeitis solā, pravoslavu cierkva Škilbānu solā i Balkanu kolnu muzejs Balkanūs.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Škilbānu pogosts īstateits 1930 godā, padalūt Baļtinovys i Vileks pogostu zemis. 1935 godā pogosta pluots beja 216 km² i tymā dzeivova 6423 ļauds.[2] 1945 godā pogostā īstateja Egļovys, Loginu, Stabļovys, Škilbānu i Zaļčupis solu padūmis, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja. Loginu sola bejuse Vileks apleicīnī (1945-1949), Abrinis rajonā (1949-1958) i Bolvu rajonā (nu 1959 gods). Loginu solai 1945 godā davīnova likvidātū Zaļčupis solu, 1962 godā Medņovys i Škilbānu solys sovetu siamisteibys "Škilbāni" teritoreju. 1968 godā Loginu solu puorsauce par Škilbānu solu. 1971 godā davīnova daļu Lozdulejis solys sovetu saimisteibys "Škilbāni" teritoreju, a sovetu saimisteibu "Medņova" davīnova Medņovys solai. 1977 godā Škilbānu solai davīnova daļu likvidātuo Upeitis solys teritorejis.[3] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[4] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Vileks nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Škilbānu pogosts tur rūbežu ar:
- Vileks nūvoda Medņovys pogostu i Vacumu pogostu;
- Baļtinovys nūvoda Baļtinovys pogostu;
- Bolvu nūvoda Brīžucīma pogostu i Lozdulejis pogostu;
- Krīvejis Federacejis Pitalovys rajonu.
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreja irā Atzolys pacyluma vokorūs i Mudovys zamainis Abrinis pacyluma pazamynuojumā. Gaisalaiks, samārojūt ar cytim Latgolys pogostim gon buorgs. Vydyskuo temperatura jaunagods mienesī -9° pa Celseja skolai, sīna mienesī +18° pa Celseja skolai. Bezsola periods saīt 135 dīnys godā.[5] Solsaimesteibai lītojamuo zeme sadora 73% pogosta teritorejis (1376,4 dekteru). 14% pogosta zemu (1376,4 dekteru) irā meži, tok vaļsteibys mežu navā. 30 dekteru meža tur pogosta pošvolds, cytus zemnīku saimisteibys i privatī zemu saiminīki. Škilbānu Pogosta teritorejā zeimeigu pūru navā, viņ tik peisi ap Reikys upi.
Iudini[pataiseit | labot pirmkodu]
Upis:
- Aņčipovys azars
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Škilbānu pogostā dzeivoj 1268 ļauds, nu jū 83% latvīšu, 16% krīvu i 1% cytu tauteibu ļauds.[6]
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Škilbānu pogosta ļauds dzeivoj 64 soluos.[7] Pošu leluos solys - Rekova (pogosta centrys), Škilbāni, Upeite.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Ontons Slyšāns — ailinīks, eisprozys autors, folklorys vuociejs i pietnīks, publicists, kulturys darbinīks;
- Stepaneja Matisāne - daudzigadeiga Rekovys etnografiskuo ansambļa vadeituoja, skripkineica, dzīšmu i tolka bolsu teicieja.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceli Vileks-Kuorsova (P45) i Dubļova-Cierpīne (P46), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi.[8] Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj.
Škilbānu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Škilbani" Rekovys solā (LV-4587).[9]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Aņčipovys azars - Latvejis Breiveibys ceikstīņu pīminis vīta par gūdu ceikstīņam Aņčipovys solā 1920 gods Jaunagods m. 12 - 13 d.;
- Dobys parks i muzejs "Balkanu kolni";
- Rekovys vydsškolys maizis muzejs;
- Styglovys grova- geomorfologiskys dobys pīminieklis;
- Škilbānu muiža - pastateita 1856 godā, apleik muižys vierteigs parks;
- Škilbānu Vysusvātuokuos Dīvamuotis pīdzimšonys parvoslavu cierkva - Škilbānu solā, pastateita 1928-1931 godā;
- Škilbānu Suopu Dīvamuotis Romys katuoļu bazneica - Rekovys solā, pastateita 19 godusymta ūtruo pusē;
- Upeitis kulturviesturis muzejs.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Škilbānu pogosta teiklavīta
- ↑ Škilbānu pogosta teiklavīta
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys regionalī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Gedimina ordiņs
Leluo Lītovys Kunigaikšta Gedimina ordiņs aba Gedimina ordiņs (lītovyskai: Didžiojo Lietuvos Kunigaikščio Gedimino ordinas, Gedimino ordinas) — vīns nu pošu zeimeigūs Lītovys vaļstiskūs apduovaņu.
Ar ordini apduovanej Lītovys ļauds voi uorzemis pilīšus, kuri tur peļnejumus Lītovys lobam i davuši lelu īlicīni vaļstiskajā voi ļaudyskajā darbeibā.
Ordiņs īstateits 1928 godā, 1930 jis beja cik nacik reformāts. Pyrmuos ordiņa zeimis radeja muokslinīks Andrius Lopuchins. Gedimina ordiņs nu jauna suoce daškiert piec Lītovys napavaļdeibys atjaunynuošonys, i pyrmuos pīcys personys beja apduovanātys 1993 gods februara 16 d.: ailinīki Justins Marcinkevičs i Bernards Brazdzioņs, bazneicnīks Ričards Mikutavičs, muokslinīks Vītauts Kazimers Jonīns, muokslinīks Juoņs Kubiļus. Vysā nu 1993 gods ar Lītovys Kunigaikšta Gedimina ordini pagūdynuoti vaira kai 1030 Lītovys i uorvaļsteibu pilīšu. Iz vyds apduovanātūs irā Vydtautyskuo olimpiskuo komiteta prezidents H. Samarančs, izslyvšais filantrops Dž. Sorošs, pasaulī zynomais muziks M. Rostropovičs. Nu latgaļu Gedimina ordiņa dabuojuse Janina Kūrseite.
Ordiņs tur 5 cylys. Ordiņa svieteibys irā februara 16 d. - Lītovys vaļsteibys atjaunynuošonys dīna.


text:
Uralu palāda
Uralu palāda (latiņu: Trix uralensis; anglīšu: Ural Owl; latvīšu: Urālpūce; lītaunīku: Uralinė pelėda) — peliediņu saimis (Strigidae) palādu ciļts putnys. Perekli taisa Pūstumu Eurazejā nu Skaņdinavejis leidz Tuoleimim Reitim, gon cieški sateikams putyns Latgolā i pūstumu Vydzemē.
Puslopu ruodeklis
Aproksts[pataiseit | labot pirmkodu]
Vīna nu pošu leluokū palādu, spuornu paplatīņs byun net 125 cm, garums da 62 centimetrim i aste 30 cm. Pamata kruosa gaišai palāka ar bryunom streipom.[1] Taipoš kai cytom palādom, zeimeiguokuo pīzeime škiru nūsaceišonā irā bolss. Uralinis palādys gon labi redz i gaismā, kod nakod medej i dīnys laikā.
Bolss[pataiseit | labot pirmkodu]
Pacīši augsts "hau... hau... hau", muotaine kod nakod augstuoku "vak-vak" skonu. Rūjis laikā tāvainim dūbs "ūūūu u u-hu".[2]
Dzeivisvīta[pataiseit | labot pirmkodu]
Pa lelam dzeivoj nasausūs lelūs skujukūku ci jauktūs mežūs, mežamoluos, pūrmoluos, pi mežapļovom i lyuzūs. Perekli taisa kūku dūbūs, cylvāka taiseitūs puļciņuos, vacuos cytu plieseigu putynu perekļuos, iz kūku stubuļnem. Nu apreļa mieneša pereklī 3-4 boltys ūlys.
Paplateiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Perekli taisa vysā Eurazejis skujukūku jūstā, taipoš Skaņdinavejā kai areala vokoru rūbežā i Latgolā kai golvonuo Europys areala dīnavydu rūbežā. Napalelā skaitā dzeivoj Reitu Europys i Vydseuropys kolnu regionūs, taipoš i Balkanu dīnavydūs. Lītovā cīši rats putyns. Azejā perekli taisa Sibira taigā, Krīvejis Pijiurys nūvodā, Pūstumu Korejā i vysā Japonejā.


text:
Gotu roksts irā konsonaņtiskai vokaliskaisroksts i alfabets, kurā saraksteiti izaglobuojuši IV—VI godusymtu gotu volūdys pīminiekli. Teik uzskateits, ka alfabetu radeja veiskups Vulfila (ci Ulfila), kas IV godusymta vydā radeja Biblejis puorvārsumu gotu volūdā. Leidz tam goti lītuoja rūnu rokstu, tok Vulfilam redzējuos, ka rūnys asociejās ar poguoneibu i jī irā navālami svātūs tekstu puorvēršonai. Jaunais alfabets tyka radeits iz greku alfabeta uņcialuo roksta pamata ar palīniejumim nu latiņu i, mozuokā mārā, rūnu roksta. Alfabeta literu pasaukys nuok nu rūnu pasaukom.
Pyrmuo Codex Argenteus ci «Sudobra Biblejis» lopa, VI gs. manuskripts ar veiskupa Vulfilas IV gs. Biblejis puorvārsumu gotu volūdā
Zamuok teikt izlykta gotu alfabeta tabele.
Kai greku alfabetā, gotu literi tyka lītuoti ari kai skaitli. Itymā gadīnī literi tyka raksteiti voi nu ar divim punktim (•𐌹𐌱• = 12), voi ar augšstreipi (𐌹𐌱 = 12). Divim literim — 𐍁 (90) i 𐍊 (900) — navā fotetiskuos vierteibys.


text:
Datu puorlaida
Datu puorlaida (anglīšu: data transmission) — datoreibys (informacejis tehnologeju) i telekomunikaceju atzarēs lītojams process, kurymā informacejis vīneibys (biti voi baiti) irā syutomys nu vīnys ītaisis iz cytu, damārojūt vysaidys datu puorlaidys tehnologejis.
Datu puorlaida var byut, pīvadumam:
- datu puorsyute nu datora cītuo diska iz mobilū telefonu;
- iņterneta lītuošona (dati puorlaižami nu ziņteikla servera iz vārtivi lītuotuoja datorā);
- viestenis syuteišona nu vīna mobiluo telefona iz cytu;
- drūsa vydyskuo teikla sataiseišona iz vyds izškireigūs geografiskajūs punktūs asūšu datoru (datori tys tam syuta datus, kuri ļaun nūstateit dasasliedzieja taidojeibu i apsorgoj nu svešu dasasliedzieju)
i leidz.
Datu puorlaidys tehnologejis var byut, pīvadumam:
- daslāguma tehnologejis - vara vodi, gaismysvodi aba optiskī kabeli, lazerdaslāgums, radejsaita, infrasorkonī spaiti i ct.;
- standartizātys datu grupiešonys i kanalu taiseišonys tehnologejis - DSL, ADSL, MPLS, Wi-Fi, Wi-Max i ct.
Datu puorlaidā svareigs sapratīņs irā datu puorlaidys protokols, kurs puorlaižamūs datus dora atpazeistamus i puorskaitomus. Poši myuslaiceigī protokoli patur datu syuteišonu paketu formā.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Šudinejuos datu puorlaidys pyrmaguojiejs beja Morzis signalu syuteišona pa vodim, caur gaismys myrgu, radejis signalu atmejā i t. t. Tok Morzys signalu tehnologeja izaškir nu myslaiceiguos binariskuos datu puorlaidis - Morzys sistemā vajadzeigi vysaidi paužu garumi, kab informaceja byutu saprosta.
Datu puorlaidys atmejis[pataiseit | labot pirmkodu]
Serejeiguo puorlaide (anglīšu serial transmission, krīvu пocлeдoBaTeлbHaя пepeдaчa, latvīšu seriālā pārraide) - datu puorlaide, kod biti syutomi blokūs, īmūšūs tys aiz tuo. Informaceju var syuteit i pa vīnam bitam, tūlaik datu dabuojiejs nu seveigūs bitu sataisa datu blokus. Serijeigū atmeju lītoj datim puorlaist leluokā atostumā, kam leidza ar jim var vīgli puorsyuteit puorvēris skaitli voi puoreiguma bitu.
Paraleluo puorlaida (anglīšu parallel transmission, krīvu пapaллeлbHaя пepeдaчa, latvīšu paralēlā pārraide) - datu puorlaida, kod biti syutomi vīnā laikā pa nazcik kanalim, a voi pa vīnu lineju caur multipleksiešonu. Itei atmeja labviņ dreizuoka na serejeiguo datu puorlaida, kam vīns baits puorsasyuta mudruok kai vīns bits. Itū metodu lītoj dators sovom vydyskajom darbeibom, pīvadumam, vydyskajuos magistralēs, a kod nakod - i uorejom saitom, saceisim, zynuodamīs ar drukaunīku. Tok itys metods tur sovus tryukumus - iz vyds nazcik kanalu atsarūn vaira trauciejumu kai tūlaik, ka datus syuteitu tik pa vīnu kanalu.
Asinhroniskuo i sinhroniskuo datu puorlaida[pataiseit | labot pirmkodu]
Asinhroniskuo puorlaida (anglīšu asynchronous transmission, krīvu acиHxpoHHaя пepeдaчa, latvīšu asinhronā pārraide) - datu puorlaida, kuramā lītoj suokšonys i nūstuošonys bitus, kab apzeimuotu datu puorlaidys suokys i beigys. Tys zeimoj, ka 8 bitu ASCII literu eistyn puorlaiž izlītojūt 10 bitus, pīv., A puorlaiž kai 1 0100 0001 0. Datu puorlaidis suokuos i beiguos asūšais papyldomais vīninīks (ci nule, pīdareigai nu puoreiguma bita) dabuojiejam pyrma paviestej, ka tiks puorsyuteits liters, a piečuok - ka liters irā beidzīs. Itū datu puorlaidis metodu lītoj tūlaik, kod datus suyta puorrautai, a na vīngabaletigā straujā. Suoku i nūstuošonys bitim sovā vydā vajag byut preteimim (ka soku irā "1", to beigu irā "0", i ūtraiži), tūlaik dabuojiejs var pazeit, kod suoksīs jau cyts syutomais datu pakets.
Sinhroniskuo puorlaida (anglīšu synchronous transmission, krīvu cиHxpoHHaя пepeдaчa, latvīšu sinhronā pārraide) - datu puorlaida, kuramā nalītoj suokšonys i nūstuošonys bitu, a tuo vītā sinhronizej datu puorlaidys dreizumu syuteituoja i dabuojieja ītaisē, lītojūt sevkurā komponentā īstateitu stuņdinīka signalu. Iz vyds diveju mozgu puorsyuta nūtaleju, vīngabaleigu datu strauju. Deļ tuo, ka navā suoku i beigu bitu, datu puorlaidys dreizums irā leluoks, tok itai var atsarast daudzuok klaidu, kam stuņdinīki var pagaisynuot sinhronizaceju i dabuojiejai ītasei var byut napareizs laiks - na tys, ap kurū dasarunuots protokolā. Partū kuri nakuri baiti var tikt samaituoti (pagaisynuot bitus). Kab itū problemu nūgrīztu, doroma stuņdinīku resinhronizceja i lītojams puorvēris skaitlis, kuri puordrūsynoj baita pareizu saprasmi i pījimšonu.
Protokoli i sasauksme[pataiseit | labot pirmkodu]
Protokols (anglīšu protocol, krīvu пpoTokoл, latvīšu protokols) - diveju ītaišu sovā vydā dasarunuoti nūsacejumi ap tū, kaidam vajag byut puorlaižamūs datu formatam. Kab nūtyktu datu puorlaida iz vyds sevkuru diveju ītaišu, jom pyrma tuo sovā vydā vajag dasarunuot ap protokolu.
Sasauksme (anglīšu handshaking, krīvu пoдTBepждeHиe cBязи, latvīšu rokspiešana) - process, kurymā divejis ītaisis apstyprynoj, ka iz vyds jūs irā atsaroduse saita i suokusēs zynuošonuos. Kab nūtyktu datu puorlaida, pyrma tuo vajadzeiga obadiveju ītaišu (datu syuteituojis i datu dabuojiejis) sasauksme.
Datu puorlaidys tehnologejis[pataiseit | labot pirmkodu]
Daslāguma tehnologejis:
- vara vodi;
- gaismysvodi aba optiskī kabeli;
- lazerdaslāgums;
- radejsaitys;
- infrasorkonī spaiti
Standartizātys datu grupiešonys i kanalu taiseišonys tehnologejis:


text:
Agfacejina
'Agfacejina' se parece a 'agracejina', ¿Con agfacejina querías decir agracejina?
Agfacejina tiene 10 letras
Definición de agracejina aquí
Resultados de búsqueda:
Resultados de imágenes:
Youtube: agfacejina
Nube de palabras :
- agracejina zgracejina sgracejina wgracejina qgracejina afracejina avracejina abracejina ahracejina ayracejina atracejina ageacejina agdacejina agfacejina agtacejina ag5acejina ag4acejina agrzcejina agrscejina agrwcejina agrqcejina agraxejina agravejina agrafejina agradejina agracwjina agracsjina agracdjina agracrjina agrac4jina agrac3jina agracehina agracenina agracemina agracekina agraceiina agraceuina agracejuna agracejjna agracejkna agracejona agracej9na agracej8na agracejiba agracejima agracejija agracejiha agracejinz agracejins agracejinw agracejinq


text:
2010. gada 30. novembris
Ar Vaļsts Kulturkapitala fonda i bīdreibys "Latgolys Producentu Grupa" atbolstu vosorys beiguos tyka izdūts pyrmais audio īroksts / CD "Latgalīšu puosokys i puorsokys", kurā īkļautys latgalīšu tautys puorsokys. Materiala īrokstā pīsadalejuši Latgolā i Latvejā vairuok ci mozuok pazeistami kulturys aktivisti.
Ituo goda 3. decembrī, 17 stuņdēs nūtiks puorsoku diska prezentaceja – latgalīšu puorsoku vokors Kuorsovā, Kuorsovys pylsātys bibliotekā (Tautys nomā) Vokora cielīnī storp dorba i gulietīšonys laiku raudzeisim atrast breivu šaļteņa latgalīšu puorsokom, čaja kruškai i kaidam muzykalam puorsteigumam – tys vyss, kab īpazeistynuotu interesentus ari Kuorsovā ar latgalīšu puorsoku disku i pošu īraksteitū tautys boguoteibu – latgalīšu puorsokom.
Medeji jau tikušs informāti, ka diskā īraksteita 31 puorsoka i tuos īrunuojuši – muziki (Aigars Runčis, Artūrs Uškāns, Gunārs Igaunis, Guntra Kuzmina, Alvis Bernāns, Juris Vucāns, Ilmārs Dreļs u.c.), rakstnīki, dzejnīki (Valentīns Lukaševičs, Oskars Orlovs, Līga Rundāne), artisti (Kristaps Rasims, Andris Rudzinskis) i cyti kulturys i sabīdriskī aktivisti. Īraksteituos puorsokys vairuoku godu garumā, teikūtīs ar teiciejim vysaiduos Latgolys vītuos, savuokuse kulturys darbineica i tradicionaluos kulturys tradiceju turātuoja Iveta Dukaļska.
"Latgalīšu puosokys i puorsokys" izdevuse bīdreiba "Latgolys Producentu Grupa". Īroksta mierkis ir padareit pīejamuoku itū latgalīšu mutvuordu folklorys dali ikvīnam i tū aktualizēt vysā nūvodā.
Puorsoku vokors Kuorsovā ir vīns nu latgalīšu puorsoku prezentacejis pasuocīņu serejis. Latgalīšu puorsokys jau skaiteitys Viļakys nūvoda Upītē, Rēzeknē i Reigā.
""Peiksti voi napeiksti, ak muote sacē, ka juosaklausa, ta juosaklausa irā!" tai nadaudz puorfrazejūt vīnu nu puorsokom var sacēt par izdūtū disku. Juosaklausa, kab sajustu latgalīšu izlūkšņu boguoteibu, nūvoda eipatneibys i latgalīšu dzeivis gudreibu", atzeist īroksta izdevieji.
Teikamīs 3. decembrī Kuorsovā!
Ziņu sagatavoja:
Bīdreiba "Latgolys Producentu Grupa"
Tālr.: 29492864


text:
Laikvuords
Laikvuords (anglīšu: verb; krīvu: rлaroл; latvīšu: darbības vārds; verbs) — runysdaļa, kura izsoka darbeibu voi stāti kai laikā nūteikūšu procesu i atsoka iz vaicuojumu kū dora?, kū dareja?, kū dareis?, taipoš iz vaicuojumu kas nūteik?
Pīvadumi: (leits) lej, (jis) brauc, dzīd; nagribēja, volkuojuos, bļuzneja, raksteis, ruodeis, ass, beja guojs, asūte guojuse).
Laikvuordu kategorejis irā persona, laiks, skaits i izsaceiba.
Puslopu ruodeklis
Izsaceibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Laikvuordam latgaļu volūdā 4 izsaceibys:
- Eistynuma izsaceiba (ād, ēde, ēss, irā ieds, beja ieds, byus ieds) aproksta eistynumā nūteikūšu darbeibu.
- Puorstuostis izsaceiba (āds, ieškys, ass ieds, byuškys ieds) aproksta darbeibu cyta cylvāka puorstuostē, cieškuok tūlaik, kod runuotuojs nazyna, ci taišni tai irā nūtics, a voi jam gribīs nazkai atsarūbežuot nu tūs darbeibu.
- Gribiejuma izsaceiba (āstum, āstim, āstu, āstumem, āstumet, byutum ieds, byutim ieds, byutu ieds, byutumem āduši, byutumet āduši, ) aproksta darbeibu, kura nūtyktu, ci taidu, kurū runuotuojs grybātu dareit, ka byutu tam atsateikūši apstuokli.
- Pīsacejuma izsaceiba (ēd!, lai ēss!, ēssim!, ēdit!) aproksta pīsacejumu ūtrajai personai nazkū dareit.
Vītā latvīšu vajadzeibys izsaceibys tradicionalajā latgaļu volūdā lītoj konstrukcejis ar vajadzēt voi daīt, dasaīt, dasavest i laikvuordu nanūsaceibā (latvīšu man jāēd, tev jāēd, viņam/viņai jāēd, mums jāēd, jums jāēd, viņiem/viņām jāēd - latgaļu maņ vajag ēst, tev vajag ēst, jam/jai vajag ēst, mums vajag ēst, jums vajag ēst, jim/jom vajag ēst; maņ daīt ēst, tev daīt ēst, jam/jai daīt ēst, mums daīt ēst, jums daīt ēst, jim/jom daīt ēst).
Konstrukcejis ar daīt, dasaīt, dasavest lītoj tūlaik, kod vajadzeiba irā mīdzama, aizstotoma. Pīvadumam: latvīšu man jāēd vairāk dārzeņu, tad būšu veselāks - latgaļu maņ vajag ēst daudzuok duorzuoju, tūlaik byušu veseliškuoks, bet: latvīšu es taču vecmāmiņu pazīstu, pie viņas atkal būs daudz jāēd - latgaļu es tok vaceiti pazeistu, pi juos otkon daīs/dasaīs daudzi ēst.
Laikvuorda pamatformys[pataiseit | labot pirmkodu]
Atlasynuotuos formys var darynuot nu 3 pamtformu - nanūsaceibys, 3 personys vīnskaita niulejuo laika, 3 personys vīnskaita puorguojušuo laika. Pīvadumam, skaiteit-skaita-skaiteja, stateit-stota-stateja. Latgalīšu volūda itamā zinē leidzeiga lejislatvīšu i litaunīku volūdai - laikvuordu pamata formys vīgļuok izavuiceit sevkuram laikvuordam pa sevim nakai izavuiceit gryutu lykumu, kurs nūsoka, kaidys formys lītuot sevkuram laikvuordam. (Anglīšu i vuocīšu volūdā irā saroksts ar nazcik symtu naregularūs laikvuordu, a latgalim naregulari irā lelums laikvuordu).
Atlasynuotuos formys ir cytys laiku formys eistynuma izsaceibā, cytu izsaceibu formys, dorūtne i cīšūtne, divdabu formys (kurys lītoj i nazcik laikvuordu formom sastateit, pīvadumam, salyktajūs laikūs i cīšūtnē).
Konjugacejis (personuošonys)[pataiseit | labot pirmkodu]
Laikvuordam irā treis konjugacejis aba personuošonys. Juos var nūstateit pa vysu treju pamatformu golyunem.
Atsagrīžamī laikvuordi[pataiseit | labot pirmkodu]
Laikvuordi var byut atsagrīžami aba refleksivi. Taidu laikvuordu nanūsaceiba tur golyuni "-tīs". Pīvadumam, "mozguotīs", "prīcuotīs". Atsagrīžamī laikvuordi cieški izsoka darbeibu, kurys objekts irā i darbeibys subjekts (pīvadumam, jis mozgojās, nasās) ci izsoka sovā vydā doromu darbeibu (jī stumduos).
Laikvuordūs ar prīdieklim dasalīk atsagrīžamuo daleņa "-sa-" voi (piec "iz-", "aiz-") "-a-", pīvadumam, pasaraksteit, atsastuot, pasajimt, izavuiceit, aizavērt. A ka prīdēkļa navā, tūlaik rokstoma atsagrīžamuo golyune: smītīs, ceļtīs.


text:
Vuorkovys pogosts
Vuorkovys pogosts irā Vuorkovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms i biblioteka, pamatškola i nūvodtiemeibys muzejs.[2]
Puslopu ruodeklis
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Sokolku pogosts tur rūbežu ar:
- Vuorkovys nūvoda Upmalis pogostu;
- Preiļu nūvoda Juosmuižys pogostu, Pelieča pogostu i Preiļu pogostu;
- Leivuona nūvoda Sutru pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Vuorkovys pogosta ļauds dzeivoj 35 soluos.[3]
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Aleksandris Kovaļevskais - vīns nu embriologejis aizsuociejim, zoologs, entomonologs;
- Ontons Dzeņs - publicists, pošvoldu dareituojs, druka dorbu latgaļu volūdā kūpā laseituojs.
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Aizpūrīšu krysts
- Pilišku piliskolns
- Vuorkovys pogosta nūvodtiemeibys muzejs


text:
Pavasara mieneša 7 dīna
Pavasara mieneša 7 dīna irā 66 goda dīna pa Gregora kaleņderam (garajuo godā - 67 dīna). Nu ituos dīnys leidz goda golam palīk 299 dīnys.
Puslopu ruodeklis
Svieteibu i pīminis dīnys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Albanejā Školuotuoju dīna.
Katuoļu svātū dīnys[pataiseit | labot pirmkodu]
Tumašs nu Akvinu - spredekers, bazneicys školuotuojs
Vuorda dīnys[pataiseit | labot pirmkodu]
Ella - Elmira
Nūtikšonys[pataiseit | labot pirmkodu]
Latgolā[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1855 - Daugpiļs styprūtnē vīnā stuņdē ceļuojuma laikā apsastuoj Meklenburga-Šverinys gercogīne Auguste Reuss (Auguste Reuß zu Köstritz) i Prūsejis princs Karls;[1]
- 1946 - piec puortraukumu dorbu atjaunynoj Reigys Goreigais seminars (īstateits 1920 gods leita m. 3 d. Aglyunā);
- 2005 - izaceļ guņsgrāks Rundānu školā, tok cīte tik trešuo stuova kolidors.
Latvejā[pataiseit | labot pirmkodu]
Pasaulī[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1876 - Aleksandris Grehems Bels (Alexander Graham Bell) dabova patentu sovai ītaisei, kuru pasauce par teleponu (ASV patenta numers 174,464);
- 1918 - boļševiki pasauce Krīvejis komunistu parteju;
- 1918 - Roalds Amundsens paviestej pasauļam, ka juo ekspediceja dasnēguse Dīnavydu polu (tū jī īveice 1911 gods zīmys m. 14 d.);
- 1996 - dorbu aizasuoc pyrmais demokratiski ībolsuotais Palestinys parlaments.
Dzimšonys[pataiseit | labot pirmkodu]
Latgolā[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1904 - Jezups Krumpāns, katuoļu bazneicnīks, Izvolta, Kumbuļu, Bykovys, Augustovys, Ruguoju i Sarkanu pravests;
- 1953 - Juoņs Gavars - politiks, saimis uorsts, Preiļu dzeidātovys direktors;
- 1970 - Andra Kudore, viesturneica, nūvodtāmātuoja.
Latvejā[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1891 - Teodors Spāde, Latvejis vaidu flotys admirals;
- 1955 - Aivars Hermaņs, latvīšu muziks, komponists, producents;
- 1977 - Vents Feldmaņs, latvīšu hokejists.
Pasaulī[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1913 - Prans Kulikauskys, Lītovys arheologs, humanitarū zineibu doktors;
- 1924 — Kobo Abe (安部公房, Abe Kōbō), japanīsu rakstinīks;
- 1938 - Aļberts Ferts (Albert Fert) - praņcīšu fiziks;
- 1941 - Andrivs Mironovs, krīvu akters.
Mieršonys[pataiseit | labot pirmkodu]
Latgolā[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1984 - Ivans Zavoloko (ИBaH HиkифopoBич ЗaBoлoko), staroveru bazneicnīks, pedagos i presis dareituojs.
Latvejā[pataiseit | labot pirmkodu]
Pasaulī[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1274 - Tomašs nu Akvinu, italīšu filosofs, teologs, katuoļu svātais;
- 1932 - Aristids Briands, Praņcejis i vydtautiskuos politikys dareituojs;
- 1954 - Ots Paulis Hermans Dīls, vuocīšu kimejis organiks, Nobela premejis laureats.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ http://latgalesdati.du.lv/3 Latgolys dati


text:
Bezsvors
Bezsvors (anglīšu weightlessness, latvīšu bezsvara stāvoklis, lītaunīku nesvarumas, krīvu HeBecoMocTb) – stāte, kuramā lītyns natur svora, t. i. spāks, ar kurū atspaids veic lītynu, leidzynojās nullei. Itaida stāte ceļās tūlaik, kod lītyns breivajā krisšonā, a voi lītyna atspaida padreizīņs teik vīnaids ar breivuos krisšonys padreizīni. Bezsvorā irā sevkurs orbitā palaists kosmiskais aparats, kuruo dzeitivi izslāgti (naskaitūt Zemes atmosferys, Saulis gaismas spīdīņa i ct. samārā mozzeimeigu spāku veicis).
Kod nakod svora gaisšonu jauc ar gravitacejis gaisšonu; irā net sapratīni "nullis gravitaceja" i "mikrogravitacija", tok nu ziniskuo redzīņa itys aptuomeņ. Pīvadumam, var apsavērt Vydtautyskū kosmiskū staceju (VKS), kuruos orbitys augstums apmāram 350 km. Itymā atostumā breivuos krisšonys padreizīņs irā 8,8 m/s², ite viņ par 10% mozuok na pi Zemis viersa. VKS bezsvors ceļās deļ stacejis kusteibys orbitā ar pyrmū kosmiskū dreizumu.


text:
Osyuna pogosts
Osyuna pogosts irā Dagdys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Osyuna pamatškola, tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts i pīcys puordūtuvis - vīna Račevā i četrys Osyunā. Osyuna pamatškolā īstateits muzejs K. Raudivem. Lelums pogosta ļauds katuoļi i pīdar Osyuna Svātuo Krysta paaugstynuošonys Romys katuoļu bazņeicis parapejai.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Osyuna pogosta teritoreja bejuse Daugpiļs apleicinī. 1935 godā Osyuna pogosta pluots beja 213,8 km²..[2] 1945 godā īstateja Aišpūru, Apaļu, Osyuna, Pareču, Kepovys i Rutku solys padūmi, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja. 1954 godā Osyuna solai daškiera Aišpūru solu, 1960 godā Osyuna solys sovetu saimisteibys "Ceiņa" teritorejis daškiera Svareņu solai..[3] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[4] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Dagdys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Osyuna pogosts tur rūbežu ar:
- Dagdys nūvoda Dagdys mīstu, Dagdys pogostu, Konstaņtinovys pogostu, Svareņu pogostu;
- Kruoslovys nūvoda Pūstinis pogostu;
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Osyuna pogostā dzeivoj 595 ļauds, nu jū 64,2% latvīšu, 14,5% krīvu, 13,6% boltkrīvi, 9% puoļu.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Osyuna pogosta ļauds dzeivoj 38 soluos.[5] Pošu leluos solys - Osyuns (pogosta centrys), Račeva.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Norberts Neikšānīts - rakstinīks
- Konstaņtins Raudive - rakstinīks, filozofs, parapsihologs.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš dzeļžaceļa linejis pogostā navā.
Osyuna pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Osyuns" (LV-5676).[6]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Popularne rymy do
zycie
mnie
inie
czas
jest
dzień
zawsze
ciebie
wszystko
świecie
świat
życia
wiele
się
będzie
oczy
siebie
razem
serce
serca
chwilę
domu
słowa
urodziny
Tobie
marzenia
lat
świata
rana
miłości
Rymy do oleją
Adygeja, Akwileja, aleja, Aleksieja, almeja, Amalteja, Andreja, Andrieja, Andrzeja, asindzieja, bakcheja, Bareja, basteja, beja, Betleja, Błażeja, bobsleja, Bokieja, bramreja, breja, budleja, Celeja, Chaldeja, choreja, chreja, chwieja, Dadeja, deja, Deja, didżeja, displeja, dokleja, Dreja, Durleja, dżerseja, dżokeja, epopeja, Erytreja, Eubeja, Firleja, firleja, fleja, fokreja, Freja, Gardeja, geja, greja, grotreja, hartleja, Higieja, hokeja, Jędrzeja, kafeja, katleja, keja, kiereja, knieja, Kondeja, Kozieja, kryteja, Kuleja, leja, Leja, Łodeja, Macieja, Madeja, marsreja, Mateja, Matwieja, memeja, mierzeja, Mileja, nadzieja, Nadzieja, nakleja, naokleja, obkleja, odkleja, odoleja, odyseja, Odyseja, okleja, Okrzeja, Paleja, pierzeja, pigmeja, Pigmeja, podkleja, Pompeja, poskleja, powkleja, priapeja, przykleja, Rabieja, Raszeja, reja, Reja, rozkleja, Sądeja, Sergeja, Sergieja, sieja, Siergieja, skleja, Sondeja, sosteja, spleja, spondeja, spreja, Suleja, szleja, szweja, Śmieja, torreja, tracheja, transzeja, trocheja, troleja, tuleja, Turleja, tyrteja, ukleja, Ukleja, wieja, wkleja, wkoleja, woleja, wykleja, zakleja, zawieja, Zieja, złodzieja


text:
or.
Isa muhima nū adhikārika pradhāna matarī naridara mōdī nē āpaṇē āpa nū saṛaka sāfa, jithē rājaghāṭa, ni'ū dilī, akatūbara 2014 nū 2 tē śurū kītā gi'ā sī. Mōdī nū mahātamā gādhī taka bēhatarīna maimōrī'ala 2019, usa dī 150 janama var'hēgaḍha dē kē ika" kalīna bhārata nū' nū prāpata karana la'ī hōvēgī, jō ki hai. Iha isa ghaṭanā vica hisā li'ā bhārata dē kadē vaḍī saphā'ī ḍarā'īva atē 3 lakha dī sarakāra dē karamacārī atē bhārata dē sakūla atē kālaja dē vidi'ārathī hai. [4 ] [5 ] Miśana dī muhima dē la'ī nau maśahūra śaḵẖasī'ata nāmazada pradhāna matarī mōdī, kē śurū kītā, atē uha sī, cuṇautī nū li'ā atē isa'tē nau hōra lōka atē nāmazada. Iha isa nū śāmala hōṇa dī zidagī dē hara khētara dē lōka nāla phira bā'ada agē hī kītā gi'ā hai.


text:
Meža saskys
Meža saskys aba tik saskys (latiņu: Mustela putorius; anglīšu: European polecat; latvīšu: Meža sesks; lītaunīku: Juodasis šeškas) irā cauņu saimis (Mustelidae) plieseigais zviers nu sasku giņtis (Mustela). Taipoš zynoms kai Malnais saskys ci Europys saskys. Saski radneigi luoseicom, caunem i sormulim. Sātā dajaucātī saski saucomi par fretkom aba sātys saskim. Saski paplateiti kūna vysā Europā da Uralu kolnim Krīvejā, atskaitūt Skaņdinavejis pūstumus i jiuru solys - Airejā, Īslaņdejā, Sicilejā i cytuos jiursoluos jī nadzeivoj.[1] Saskys vīns nu treju Latgolā dzeivojūšūs sasku giņtis dzeivinīku - sūpluok luoseicys i sormuļa.[2]
Izavierīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
Saskys, taipoš kai cyti cauņu saimis dzeivinīki, irā smuidra, spieceiga auguma, ar eisom kuojom i plotom golvom.[3] Meža sasku tāvaini labtik leluoki kai muotainis. Tāvaiņu svors ūtratik leluoks kai muotaiņu, auguma garums kūna treštik garuoks. Saska garums byun 35-45 cm, svors muotainem 0,7 kg, tāvainim 1,7 kg. Kažuks tymsai bryuns ci malns. Iz vaiga gaišuoks, ap acim pasataisa taida kai maska, izaverūša kai tymsi okuleri.[4] Zīmā kažuks nūaug bīzs i spūdrys, a vosorā pluons i naskaists. Taipoš kai cytim cauņu saimis pīstuovim, i saskim byun analī dzīdzeri, kurī izdola osu smuorda sekretu. Itei reakceja nūteik viņ tod, kod dzeivinīks sajiut baili par sovu dzeiveibu.
Izavedīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
Saski pa lelumam byun nakts dzeivinīki. Jūs var satikt mežūs, pūrūs, peisūs i mežu pļovuos pi iudiņu. Zīmā jī apsadzeivoj sātu ci solu tyvumā i, maklādami barūklis, var net īīt ustobuos. Kolnūs dzeivuot namīļoj. Mygu vusycīškuok ītaisa pi upu zam lelu kūku sakņu. Saski dzeivoj vīnā vītā, vīns saskys izlītoj apmāram 1 kvadratkilometru lelu pluotu. Vosorā saski dzeivoj saimē, a zīmā pa vīnam. Saskys aktivs vysu godu. Zīmys snīgā saska īstaiguotuos stidzenis var ītēmēt pi olūtaiņu, naaizsalstūšu upu, kur puorzīmoj vardivis.
Pošu lelī sasku īnaidnīki - suni, kači, lopsys i lelī palādiņu putni.


text:
Škeļtiņu pogosts
Škeļtiņu pogosts irā Aglyunys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Škeļtiņu pamatškola, feļčeru punkts, pogosta buoreņtīsa, biblioteka i tautys noms. Pogosta ļauds pīdar katuoļu, pravoslavu i staroveru parapejom.[2]
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai lelums Škeļtiņu pogosta zemu bejs Daugpiļs apleiciņa Izvolta pogostā. 1945 godā Izvolta pogostā īstateja Škeļtiņu solys padūmi. 1950 godā Škeļtiņu solai daškiera Peipeņu solu, a 1945 godā i Staškeviču solu. 1960 godā Škeļtiņu solys kolkoza "Vīneiba" teritoreju daškiera Veiguļu solai, a kolkoza "Ceiņa" teritoreju Izvolta solai 1961 godā.[3] 1968 godā daškir i Gruoveru solys Mičuryna kolkoza teritoreju. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[4] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Aglyunys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Škeļtiņu pogosts tur rūbežu ar:
- Aglyunys nūvoda Aglyunys i Gruoveru pogostu;
- Kruoslovys nūvoda Izvolta pogostu;
- Daugpiļs nūvoda Ombumuižys pogostu.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Škeļtiņu pogosts, Kruoslovys rajona teiklavīta
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0


text:
Ezs
Ezs, parostais ezs (latiņu: Erinaceus europaeus) - kustūņāduoju (Insectivora) ailis dzeivinīks, pīdarūšs eziņu (Erinaceidae) saimei. Latgolā dzeivoj div ežu škirys - boltys kryuts (reitu) ezs i bryunys kryuts (parostais) ezs. Boltys kryuts ezs irā gona cieškys vysā Latgolā, a bryunys kryuts ezs cīši reši - tik pošūs Latgolys pūstumūs. Bryunys kryuts ezs īraksteits Latvejis Sorkonuos gruomotys 3 kategorejā i Baļtejis jiuru regiona Sorkonajā gruomotā.[1] Dzeivinīki aktivi pakrieslī i naktī. Vysāduoji, tok vysuvaira ād dzeivinīku barūkli - pelis i cytus seikus grauziejus, vardivis, škierzlotus, vysaižys vabalis i kuopurus.
Puslopu ruodeklis
Izavierīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
Augums 230-280 mm gars, mugora i suoni nūauguši eisim, tymsim dzanyulim (odotom), iz vādara padzoltoni mateni. Pīaudzs ezs sver 800-1200 g. Dzymdynoj 3-8 plykus ežalānus, kam par puors dīnu uzaug dzanyuli.
Dzeivisvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
Eži dzeivoj mežamoluos, kryumuojūs i cylvāka dzeivisvītu tyvumā - suodūs i parkūs. Nameiļoj dzeivuot slapņuos i volgonuos vītuos. Ezs nasabeist cylvāka i labi atguodoj vītys, kur jū dabaroj.
Paplateiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Ezs paplateits vysā Europā. Boltys kryuts ezs paplateits nu Centraluos Europys vokorūs da Sibiram (Uralu dīnavydim) reitūs. Dīnavydūs jis dzeivoj da Turcejai, Kaukazam, kazahejai, Izraeļam i Iranam. Pūstumūs jis dzeivoj da Latvejai i Moskvys apgabaļam Krīvejā.
Bryunys kryuts ezs paplateits Latvejis pūstumūs, Igaunejā, Skaņdinavejis dīnavydūs i tyvai jiurom, taipoš vysā Vokoru Europā nu Atlaņtejis okeana da Čekejai i Puolejis, Austrejis vokorim.


text:
Veipa pogosts
Veipa pogosts irā Krystapiļs nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora feļčeru punkts, pamatškola, biblioteka, klubs (tautys noms) i amateibys centrys "Māzers". Bazneicu ci cierkvu pogosta teritorejā navā. Uors administrativuos atzaris, pogosta ļauds vysuvaira aizajim kūkapdarē.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Veipa pogosta teritoreja bejuse Daugpiļs apleiciņa Mežamuižys pogostā, kas 1925 godā pasaukts par Veipa pogostu. 1941 godā pogosts daškiersts Jākubmīsta apleicinim. Veipa pogosta pluots bejs 81,9 km² i tymā dzeivova 2366 ļauds.[2] 1945 godā Veipa pogostā īstateja Veipa i Mežuoris solys padūmi, a pošu pogostu likvidēja. Nu 1949 gods da 1962 godam Veipa sola bejuse Krystapiļs rajonā, a nu 1962 goda Jākubmīsta rajonā. 1966 godā Veipa solai daškiera likvidātū Azarīšu solu, a 1973 godā daļu Veipa solys teritorejis daškiera Kūku solai i 1977 godā Mežuoris solai.[3] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[4] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Krystapiļs nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Veipa pogosts tur rūbežu ar:
- Krystapiļs nūvoda Kūku pogostu i Mežuoris pogostu;
- Jākubmīsta nūvoda Uobeļu pogostu;
- Leivuona nūvoda Turku pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Veipa pogostā dzeivoj 788 ļauds. Nu jū 15,3 % (122) da dorbuotnuma vacumam, 63,5 % (509) dorbuotnuma vacumā, a 21,2 % (170) viers dorbuotnuma vacuma. Bezdorba leidzīņs 5,2%.[5]
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Veipa pogosta ļauds dzeivoj 17 soluos.[6] Pošu leluos solys - Veips (pogosta centrys), Poļakys, Trepe.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Aļberts Džarcāns — ritiņnīks, Latvejis čempions sašys braucīņūs i trekā, Helsinku Olimpiskū kaitu dalinīks;
- Evaļds Ambrazevičs - Veipa pogosta viesturnīks, školuotuojs, Daugovys tāmātuojs.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga-Daugpiļs-Puotarnīki (A6), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi.[7] Veipa pogostu škārsoj vīna dzeļžaceļa lineja Reiga-Daugpiļs, iz kurys vīna staceja "Trepe".
Veipa pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Veips (LV-5238).[8]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Fridriha Bydera pīminis akmiņs - veļteits baltvuocīšu fiziologam i Tarbatys universiteta rektoram;
- Jaundryvu olūts - zamzemis mīdzīņs jū pasaceļ 1,5 m viers zemis;
- Vaiku lelakmiņs - pi juo apsastuojuši aizāstu Pīters I i Napoleons.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Veipa pogosta teritorejis planavīņs
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys golvonī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Tiervete
Tiervetē — jau 1.g.t. leidz Kr. beja nūcītynuota apmetne i pilskolns. 13.g.s. suokumā - zemgaļu pretuošonuos kustebys centrs i daudzu dramatisku ceiņu oculīcineica. Vēļ 13.g.s. beiguos zemgali Nameiša vadeibā Tierveti spēja atkaruot i vuocīšus iz laika puordzeit nu vysys Zemgalis. 1286.g. kod uzvarēt vairs nabeja īspiejams, zemgali pili nūdadzynuoja. 1339.g. vuocīši vītā uzcēle myura pili.
Niule Tiervete vairuok pazeistoma saisteibā ar A.Brigaderi (1861.—1933.) — literaruos puorsokys žanra kūpieju latvīšu literaturā. Te juos memorialuo sāta "Spreideiši", te — meža ainovu parks ar kūktieļnīka Krišjāņa Kugras (1904.—1979.) veiduotajim tālim i dendrarejs. Puori Tiervetis upeitei - Tiervetis piļskolns, vītejū dzeivuotuoju saukts ari par Cukra kolnu (Cukurkalns) — populara zīmys atpyutys vīta.


text:
Saļņovys pogosts
Saļņovys pogosts irā Kuorsovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka, pamatškola, feļčeru puinkts. Pogostā dora Saļņovys i Ruskulovys Romys katuoļu parapejis, taipoš ticeigī pīdar i Kuorsovys Romys katuoļu parapejai.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Saļņovys pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleiciņa Kuorsovys pogostā. 1945 godā īstateja Saļņovys solys padūmi. 1954 godā Saļņovys solys padūmei daškiera Oponosu solu, 1955 godā Ruskulovys solu, a 1977 godā pa daļai nu Malnovys, Kuorsovys i Baļtinovys solu teritorejis.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kuorsovys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Saļņovys pogosts tur rūbežu ar:
- Kuorsovys nūvoda Kuorsovys mīstu, Malnovys pogostu i Mežavydu pogostu;
- Baļtinovys nūvoda Baļtinovys pogostu;
- Bolvu nūvoda Kryšanu pogostu i Tiļžys pogostu;
- Rēznis nūvoda Nautrānu pogostu;
- Krīvejis Federacejis Opskovys apgabaļa Pitalovys rajonu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Saļņovys pogostā dzeivoj 850 ļaužu.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Saļņovys pogosta ļauds dzeivoj 51 soluos.[4] Pošu leluos solys - Saļņova (pogosta centrys), Aizeļkšni, Kaupuži, Ruskulova.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza


text:
Trejmiereigs
Trejmiereigs (anglīšu: three-dimensional; krīvu: TpëxMepHый; latvīšu: trīsdimensionāls, trīsdimensiju):
- taids, kurs tur treis mārus – plotumu, garumu i dziļumu (pīv., trejmiereigs pluots, trejmiereigs objekts);
- taids, kurs saceļ realiska pluota īspaidu (pīv., trejmiereiga filma, trejmiereiga datorgrafika, trejmiereigs skons, trejmiereigs zeimiejums, trejmiereiga licine);
- taids, ar kuru var dabuot realiska pluota īspaida (pīv., trejmiereigs skeners, trejmiereiga modeliešona);
- taids, kurs apjam lītys ar augšuok puorsauktajom soveibom (pīv., trejmiereigs albums, trejmiereigs dizains).


text:
Sorma
Sorma - lads, pasadarejs iudiņa laseitem sasolstūt myglā iz vysaižim objektim. Tei irā kristalainis boltys nūsādys, kas pasadora iz zemis viersa ir lītom. Vysuvaira dobā ar sormu apkluoti irā kūku zori, smylgys i zuole. Jim viersā irā pluoni lada kristaleni, kurim epidedu styurīni atsateik regularam sešstyuram, a iz kristaleņu ploskonuos viersys radazms streipuojumu teiklīņs taidā pošā styurainī. Lads krystalu garums var dasnēgt i nazcik centimetru.
Nūsādys pasadora gaisa sublimacejis procesā asūšim iudiņa gorim i jim sasalejūt ar lītom trāpā, sluobā viejā i gīdrā ci moz muokulaiņā laikā. Sorma pasaruoda, kod gaisa temperatura irā mozuoka kai -15 °C i Reitulatvejis zamainē nūsatur vaira kai 10 dīnu, a Latgolys augstainē i ūtratik vaira. Lads krystalu skaits iz viersa [īaug tymā pusē, nu kurīnis pyuš viejs.[1]
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Sormys aprakstejums, pvg.edu.lv


text:
Drypatys
Drypatys aba drypatuošona (anglīšu: hide-and-seek, hide-and-go-seek, latvīšu: paslēpes, lītaunīku: slėpynės, krīvu: пpяTkи) - kaita, kuramā zynoms skaits kaitātuoju nūsagloboj apleicīnē i gaida, cikom jūs atrass (parostai) vīns ci vaira maklātuoju. Koleņ cyti kaitys dalinīki nūsagloboj, maklātuojs stuov zynomā vītā (pīv., pi stulpa, kūka, styura) i aizagrīzs, nasavārdams daskaita da dasarunuotam skaitļam i tūreiz jau īt maklātu.
Kod maklātuojs ītiemej vīnu nu nūsaglobuotuoju, jis ap itū paviestej skonā bolsā, i atrostais rauga kai varams mudruok daskrīt da tai vītai, kur maklātuojs skaiteja da dasarunutojam skaitam, pyrma kai guoja maklātu. Itai skrīdami, atrostais i maklātuojs veicās, kurs dreižuok dativēs da tai vītai i dasiss (pīv., pi stulpa, kūka, styura), bolsā saklīgdami: "Drypatā, drypatā!" Ka maklātuojs pyrmais daskrīn i "dasyt drypatā" , to parostai jis vēļ dasoka i atrostuo kaitātuoja vuordu, pīv.: "Drypatā, drypatā, Juoņs!". Ka tys nūsaglobuotuojs, kurū maklātuojs atroda pošu pyrmū, naaizspiej daskrīt i "dasist drypatā" agruok par maklātuoju, tūlaik itys pyrmais atrostais cytā kaitys aiļā (kurei suoksīs tūlaik, kod vysi nūsaglobuojušī byus atrosti) īs par maklātuoju.
Pa cytam, mozuok zynomam, kaitys variantam, maklātuojs, atrozdams nūsaglobuotuoju, sevkuru reizi saklīdz bolsā: "Drypatā, drypatā", i vysi jau atrostī paleidz maklātuojam meklēt vēļ naatrostūs kaitys dalinīku.


text:
Politicians and Election, Vote in Freedom, Actively Participate in Democracy, Vote for Change, Online referendum
Valdis Dombrovskis 2009, Dombrovskis, dombrovskis valdis 58 vsk, koalīcijas veidošana 10.saeimā, valdis dombrovskis ekonomists, valdis email, DOMBROVSKIS, valdis dombrovskis ģimene, dombrovskis roлocoBaл, dombrovskis, "ekonomists", valdis dombrovskis 2009, дoMбpoBckий, valdis dombrovskis 58.vidusskola, valdis dombrovskis foto and more...
Related polls > Ainārs Šlesers, Imants Parādnieks, Einars Repše, Nils Ušakovs, Vaira Vīķe-Freiberga, Raivis Dzintars, Valdis Zatlers, Solvita Āboltiņa, Sandra Kalniete, Aivis Ronis, Ivars Godmanis, Andris Bērziņš, Ģirts Valdis Kristovskis, Raimonds Vējonis, Tatjana Ždanoka, Roberts Zīle, Alfrēds Rubiks, Guntis Ulmanis, Andris Šķēle, Jakovs Pliners, (Valdis Dombrovskis) and more...


text:
ПoлиTиkи и Bыбopы, ГoлocyйTe cBoбoдHo, yчacTByйTe B дeMokpaTии, ГoлocyйTe зa пepeMeHы, OHлaйH peфepeHдyM
Valdis Dombrovskis 2009, Dombrovskis, dombrovskis valdis 58 vsk, koalīcijas veidošana 10.saeimā, valdis dombrovskis ekonomists, valdis email, DOMBROVSKIS, valdis dombrovskis ģimene, dombrovskis roлocoBaл, dombrovskis, "ekonomists", valdis dombrovskis 2009, дoMбpoBckий, valdis dombrovskis 58.vidusskola, valdis dombrovskis foto и дpyrиe...
CBязaHHыe roлocoBaHия > Ainārs Šlesers, Imants Parādnieks, Einars Repše, Nils Ušakovs, Vaira Vīķe-Freiberga, Raivis Dzintars, Valdis Zatlers, Solvita Āboltiņa, Sandra Kalniete, Aivis Ronis, Ivars Godmanis, Andris Bērziņš, Ģirts Valdis Kristovskis, Raimonds Vējonis, Tatjana Ždanoka, Roberts Zīle, Alfrēds Rubiks, Guntis Ulmanis, Andris Šķēle, Jakovs Pliners, (Valdis Dombrovskis) и дpyrиe...