text:
VĪTVUORDI – LATGOLYS KULTURVIESTURISKAIS MONTUOJUMS: SAGLOBUOŠONYS PROBLEMYS I ĪSPIEJIS December 27, 2015
Andra Zubko-Melne
Latgola ir eipašs Latvejis nūvods ar sovu viesturi – tū cīši ītekmiejuse ari sābru vaļstu kultura. Viesturis guojumā ir pasastyprynuojušuos atškireibys nu puorejuos Latvejis teritorejis. Svareiguokuos tuo izpausmis ir katuoļticeiba, latgalīšu raksteiba iz pūļu ortografejis bazis, raibs etniskais sastuovs i svešzemu gryutais ekonomiskais jiugs.
Itī viesturis procesi ir ītekmiejuši ari vītvuordus. Sādžu(aba solu) nūsaukumi, kuruos dzeivuoja Latgolys teritorejā ir golvonī vītvuordi jau vairuokus godu symtus.
Izīšona iz vīnsātom Latgolā suocēs viņ XX gs. suokumā piec Stolipina agrāruos reformys, bet process turpynuojuos ari piec 1. pasauļa kara.
Izejūt iz vīnsātom, sātys i saimisteibys puorsvorā tyka numereitys, bet ļauds apvydā orientiejuos piec sādžys nūsaukuma i vīnsātys saiminīka vuorda, tāva vuorda voi palamis, kū sadzeivē lītuoja saimisteibys identificiešonai. Pīmāram, tāvs beja Geronims, tautā sauce par Gerusu, a saimi sauce par Gerusānim.
Sātu vuordi Latgolā beja cīši reši, puorsvorā tuos beja jaunsaimisteibys, kurys daškeire 20.gs. 20.-30.g. agraruos reformys laikā, sadolūt muižu eipašumus, kai ari atseviškys vīnsātys – foļvarkys voi mežsorgu sātys, kas beja nūstuok nu pošys sādžys.
Latgolys sādžys aba solys, kū niu saucam par cīmim i kuru saknis īsastīp vairuokūs godu symtūs, atsarūn krystceļūs, partū, ka jau 1991.godā lykums „Par Latvijas Republikas administratīvo teritoriju izveidošanu un apdzīvoto vietu statusa noteikšanu” nūsacieja, ka lauku apdzeivuotuos vītys ir cīmi i vīnsātys.
Pi tam cīmu kategorejā var īskaiteit lauku apdzeivuotuos vītys, kuruos ir viesturiski rodusēs voi teik plānuota koncentrāta apbyuve i kuruos dzeivoj pastuoveigī īdzeivuotuoji, pi tam cīmu robežys nūsoka vītejuos pošvaļdeibys teritorejis plānuojumā.
1999.godā pošvaļdeibys cīma statusus suoka apstyprynuot ar oficialim lāmumim i puorsvorā Latgolys pošvaļdeibys apstyprynuoja gondreiž vysus viesturiskūs cīmus, kaut gon leluokuo daļa Latgolys cīmu piec definicejis jau tymā laikā naatbylda spākā asūšajai lykumdūšonai, cīmu rūbežis gon natika apstiprynuotys.
2001.godā, suocūt kruot adrešu informaceju Vaļsts adrešu reģistrā, veiduojuos situacejis, kod daļā apstyprynuotū cīmu natyka reģistreita nivīna sāta, Adrešu reģistrs par itū faktu informēja pošvaļdeibys, bet tikai nadaudz pošvaļdeibu, itaidus cīmus likvidēja, leluokajā daļā pošvaļdeibu formali itī cīmi eksistej ari šudiņ.
Niu, kod vysom sātom Latgolā ir daškierta adrese, kurā ir vīnsātys nūsaukums, pošvaļdeibys teik vadynuotys likvidēt naatbylstūšūs cīma statusus aba atstuot pošvaļdeibā viņ cīmus, kas atbylst spākā esūšajam Administrativū teritoreju i apdzeivuotū vītu lykumam.
Vaļsts zemis dīnasts itūgod ir suocs cīmu rūbežu i tū statusu preciziešonu, nūsyutūt pošvaļdeibom informaceju par cīmim, kuri naatbylst itaidam statusam.
Ir pošvaļdeibys (!!!), kurys atsasauc itam aicynuojumam. Pīmāram, vysvaira cīmu likvideits Ruguoju nūvodā – 107 cīmi. Itymā nūvodā cīma statusu ir saglobuojuši viņ 3 cīmi, kurūs ir koncentreita apbyuve, puorejā nūvoda teritorejā ir vīnsātys. Leidzeigi dariejs ir Varakļuonu nūvods, kurā ari ir palykuši viņ 3 cīmi.
Itai teik izjauktys Latgolys kulturviesturiskuos tradicejis i nūvoda teritoreja kliust bezpersoniska. Sova lūma te irā Latgolys etnografiskū rūbežu sagraušonai, pīmāram, Varakļuoni atsarūn Vidzemis reģionā, kuram Latgolys kulturviesturiskuos vierteibys ir svešys.
Varakļuonu nūvods pyrms cīmu likvidacejis 2010. godā mieginuo cīma nūsaukumus saglobuot, īkļaunūt tūs vīnsātu nūsaukumūs, pīmāram, Mazo Cauņu Aizupītes voi Vēršuzepu Robežnieki, bet storp tīm beja ari na vysai veiksmeigi vuordu salykumi kai Lielo Leimaņu Leimaņi voi Smilšukalna Lāčukalns. Tūmār, ja obeji nūsaukumi ir gari i na vysod sadereigi, tūs drūši viņ praktiski lītoit beja gryuteibys i jau pēc goda itū lāmumu atcēle i pījēme lāmumu par cīma statusa likvidaceju, atstuojūt lauku teritorejā viņ vīnsātu nūsaukumus.
Principā ir suocīs ituo Latgolys kulturviesturiskuo montojuma likvidacejis process, partū ka absoluti nav dūmuots par tuo viesturiskū saglobuošonu. Publiski pīejamajā adrešu reģistrā Ruguoju nūvodā vairs naatrūnam nikaidys zinis par viesturiskajim cīmim, bet Varakļuonu nūvods ir izdariejs lobu dorbu koč iz nailgu laiku sātu nūsaukumūs ītvarūt arī cīma nūsaukumus. Itymā nūvodā apsaverūt Adrešu reģistrā vīnsātys adresis viesturi, radzam, ka Alksnāji ir bejuši Višņevsku Alksnāji voi Odumiņi ir Robežveipu Odumiņi, tai, ari piec godiem varēsim atrast viesturiskū sakni, preteimā, Ruguoju nūvodam.
Palīk vaicuojums, voi eistyn vysom pošvaļdeibom pyrms cīmu likvidacejis ir juodora kai Varakļuonu nūvodam kab piec godim jebkurš varātu atrast viesturiskūs datus?
Pādejū 10 godu laikā Latgola jau ir pagaisynuojuse apmāram 200 cīmus, izslādzūt nu Adrešu reģistra tukšūs cīmus. Izpietejūt kūpejū situaceju Latgolys nūvodūs varam secynuot, ka cīma statusam pošu reizi naatbylst vēļ apmāram 4800 cīmu, voi ari tī ir lamti izniceibai? Nu itīm cīmim apmāram 200 cīmūs Adrešu reģistrā nav reģistreita nivīna sāta.
Latgolys reģions ir vīneiguo vīta Latvejā, kur var saglobuot latgalīšu volūdu i veicynuot tuos atteisteibu, bet reši kurā Latgolys pošvaļdeibā vītvuordi atbylst latgalīšu rokstu volūdai. Vysu pošvaļdeibu īlu nūsaukumi ir atbylstūši viņ latvīšu literarajai volūdai.
Pietejūt cīmu nosaukumus, var secynuot, ka vyslatgaliskuokī Latgolā ir Cyblys, Baļtinovys, Kuorsovys nūvods, daļa Ludzys i Rēzeknis nūvoda pogostu i atsevišķi pogosti citūs nūvadūs. Biedeiguok ir ar pošim pogostu nūsaukumim, partū ka Nautrāni vys vēļ ir Nautrēni, Leiksna ir Līksna i Rundāni ir Rundēni, itaidu pīmāru ir daudzi. Bīži ari latviskuotī pogostu centri nateik puorsaukti atpakaļ latgalīšu volūdā, partū ka gon pogostu nūsaukumi, gon cīmu nosaukumi ir ietvarti školu i cytu sabīdriskū īstuožu nūsaukumūs i mainūt vīnu ir juomaina vērtine cytu nūsaukumu. Pogostūs ir arī taidis situacejis, kod, pīmāram, pogosta nūsaukums ir Griškāni, a cīms ir Greiškani, taipat pogosts ir Šķilbēni a cīms Škilbani.
Ka cīmu nosaukumi, kas pastuov vairuokus godsymtus Latgolā ir stypri īsasakņuojuši, tod jaunūs sātys vuordus, kas rodušīs pādejū 20 godu laikā Latgolā pījimt vēļ ir gryuši, partū ka bīži tī ir bezpersoniski i muoksleigi radeiti. Kaidi tod ir itī jaunī sātu vuordi?
Cīši daudzim sātys vuords tūmār asociejās tikai ar cīma vuordu, partū daudzi ir sātu, kas nūsauktys sādžys (voi cīma) vuordā, bet taida sāta cīmā var byut viņ vīna, partū ka pogosta robežuos sātys vuords navar atsakuortuot. Itaiduos situacejuos ir atrosti vysaidi cytaidi pajiemīni. Pīmāram, sātys vuorda nūsaukumā tyka īkļauta viesturiskuo sātu numeraceja cīmā, tūmār tei na vysur tyka atļauta i taidu vīnsātu saleidzynūši nav daudzi, koč i ir izjāmumi, partū ka Daugovpiļs nūvoda Naujinis i Malinovys pogostā itaida sātu numeraceja ar sādžys (cīma) nūsaukumu ir cīši izplateita, pīmāram Sandarišķi 3, Kreipāni 11 voi Vasiļova 149, pi tam numeracejai nav nikaidys kuorteibys.
Vēļ vīns rysynuojums ir nūsaukt vīnu vīnsātu latvīšu volūdā, bet ūtru latgalīšu volūdā, pīmāram, Ūzulmuižys pogosta Pilskalna cīmā, kurā reģistreitys 2 vīnsātys, vīnai nūsaukums Pilskalns, bet ūtrai Piļskolns, bet diez voi itī leidzeigī nūsaukumi paleidz orientētīs apvydā?
Dīvamžāļ Latgolys sātys vuordi cīši reši ir latgalīšu volūdai atbylstūši (pīm. Olūti, Batviņi, Vonogleiči), vālamū latgaliskū nosaukumu reģistrēt traucej arī pīraksta forma atbilstūši latvīšu literaruos volūdis pareizraksteibai.
Parosti pogosta teritorejā nav vairuok kai 10-15 vīnsātu nūsaukumu latgalīšu rokstu volūdā. Līderi latgaliskū vīnsātu nūsaukumu ziņā ir Rēzeknis nūvoda Drycanu, Nautrānu i Veremu pogosti.
Bīži sātys vuordu nūsaukumi ir saisteiti ar nostalgeju voi atmiņom i Latgolys sātom dūti nūsaukumi – Cerība, Vīzijas, Atmoda, Atmiņu ceļi, Vectēvi, Dzimta, Senči, Dzimtene, Dzīvības sakne, Laimes aka, Patrioti, Dzimtie plašumi, Mīļā zeme, Tēva mājas voi Mantojums tī zynomā mārā sasauc ar Latgolys ikdīnu.
Prūtams, dominejūšī sātys vuordi ir augu, dobys objektu, paruodeibu i dzeivinīku izceļsmis nūsaukumi, bet daudzi ir ari personvuordu nūsaukumi, pīmāram Sandras, Pāveli, Broņislavi, Līgas, Vitas, Jūlijas voi Malvīnes, nadaudzi nūsaukumu ir darynuoti piec uzvuordim. Interesna, ka ir ari nūsaukumi, kas dūti piec dzymtuos vītys, tai, pīmāram, Baļtinovys nūvodā ir vīnsāta Nautrēni, Aglyunā – Balvi, bet Indrys pogostā ir Dunavieši i Drycanūs – Kalupieši.
Jemūt vārā raibū etniskū sastuovu Latgolā ir vīnsātys, kas nūsauktys svešvuordūs i pieraksteitys latvīšu volūtā, pīmāram Gorizonti, Rodničoks voi Georgīnes.
Interesna ir tys, ka Krogasētas cīmā atsarūn Krūgasātas sāta i ari ūtraiž – Rūbežkolna cīmā ir Robežkalna sāta. Rūnās vaicuojums, voi ikdīnā teišom lītoj ituos divejis atškireiguos formys sātys i cīma nūsaukumā?
I kai orientētīs apvydā, kurā ir viņ vīnsātu nūsaukumi, kurus pat vītejī īdzeivuotuoji navar atpazeit, pavaicojūt ceļu leidz kaidai vīnsātai?
Vīnsātu nūruodis, kas paleidzātu aizmierst vacū cīmu sistemu i īgaumēt jaunū, ir radzamys reši.
Kaida atškireibys zeime byus sātom, ka vaicuosim Puķīšu sātu i Pučeišu sātu voi Līču i Leiču sātys, kas atsarūn vīnā pogostā? Itaidu pīmāru ir pīteikūši i tī nabyut naveicynoj vītys identificeišonu apvydā i nūuordūt Latgolys cīmu sistemu, degradejūt cīmu nūsaukumus kai vītvuordus, mes varam sasadūrt ar piļneigu haosu vītys identificeišonys ziņā.
Lai saglobuotu Latgolys kulturviesturiskū montuojumu cytom paaudzem svareiga ir vītvuorda pīroksta forma. Saskaņā ar Vītvuordu informacejis nūteikumim vītvuordus Latvejā veidoj latvīšu volūdā atbylstūši latvīšu volūdys normom, kas bīži ir par trauciekli pareizam vītvuorda pīrokstam.
Latgolā ir ari taidi nūsaukumi, kuru nūzeimi zyna viņ vacuokuo goda guojuma cylvāki, partū ka vuords ir lobskaneigs obejuos volūduos, viņ kotrā volūdā tam ir sova nūzeime, pīmāram, Ūdeņi, cīši labi skaņ latvīšu volūdā, bet viņ ratais zyna, ka nūsaukums nav cielīs nu vuorda yudins, bet nu vuorda ūds. Itymā situacejā lobuoks byutu divkuoršais pīroksts Odiņi (Ūdeņi), leidzeigi ir Stīgas (Steigas), itaids pīroksts paleidz saglobuot vuorda izcelsmi, bet risks tam ir latgaliskuo nūsaukuma pagaisynuošona, partū ka bīži nu paralelnūsaukuma vīnkuorši atsasoka. Rysynuojums ite varātu byut, ka nūsaukumus Latgolā raksteitu, jemūt par primarū latgaliskū formu i latviskū formu līkūt īkovuos, bet škierslis tam ir pareizraksteibys atškireibys.
Itaids rysynuojums izbeigtu ari situaceju, kas volda pošu reizi, kod daudzuos pošvaļdeibuos cīmu nūsaukumi ir viņ latvīšu volūdā voi ari naatbylst ni latvīšu, ni latgalīšu izrunai, bet tī nav pretrunā ar myusdīnu latvīšu volūdys normom. Pīmāram, daudzi kur cīmu nūsaukumim vīna vuorda daļa ir latgalīšu volūdā, ūtra latvīšu literarajā volūdā – Vuškusala, Ozupiene, Vacumnieki, Vuškārnieki, Vecsloboda voi Kozubērži .
Daudzi nūsaukumu naatbylst vītejai izrunai kai Bērži, Bēšoni, Dērvaniene voi Dubļava.
Pielāgojūt nūsaukumu latvīšu volūtai, teik pazaudeiti burti, pīm., Ausala, kam byutu juobyut Ausssalai voi ari iestorpynuoti papyldus burti kai Gorsvani, kam byutu juobyut Guorsanim voi Krišjāņi, kam juobyut Krišanim.
Veidojās absurdys situacejis, kod pogosta rūbeža šķeļ viesturiskuos cīma rūbežys i cīms atsarūn divejūs pogostūs i kotrā pogostā cīma nūsaukums atsaškir, pīmāram – Rēzeknis nūvoda Bieržgaļa pogostā Augstikalni, bet cīma ūtrei daļa, kas atsarūn Kuorsovys nūvoda Mežavydu pogostā ir Augstīkolni.
Atškireibys ir ari vīna nūvoda pogostūs, pīmāram – Rēzeknis nūvoda Rikovys pogostā – Piertnīki, bet Sakstagola – Pertnīki, taipat i Rībeņu nūvoda Stabuļnīkūs – Zvērgža Varaža, bet Seiļukolnā Zviergža Varaža, taipat Rēzeknis nūvoda Nautrānūs ir Rogozas, bet aiz rūbežys Iļžukolnā Rogozi. Itaidu pīmāru ir cīši daudzi.
Skumeiguokais ir tys, ka nūsaukumi ar klaidom suokuši īsasakņuot i ir cīši lela pretesteiba nu pošvaļdeibu pusis koč kū maineit. 2007.godā LĢIA ir izdavuse gruomotu „Latvijas ciemi”, kurā tyka nūruodeitys naprecizuos oficiāluo cīmu nūsaukumu formys. Itei gruomota tyka nūdūta kotrai Latvejis pošvaļdeibai, bet īteikumi reši, kod teik jimti vārā.
Lels juceklis pošu reizi volda vysaiduos datu bazēs i normativajūs aktūs, kas saisteiti ar vītvuordim. Pīmāram, pošvaļdeibu teritorejis atteisteibys dokumentūs teik izmontuota grafiskuo daļa, atbylstūši LĢIA topografiskuos kartis pamatnei, kur dobys objektu vītvuordi ir izlykki atbylstūši vītvuordu datu bazei, bet teksta daļā izmontuotys cyti datu olūti, MK lykumu i nūteikumu pīlykumi, kas sovā storpā nav savītuoti. Pīmāram, Rēzeknis nūvodā topografiskajā kartē ir Soloja ezers, bet teksta daļā ir nūruodeits publiskais azars – Salāja ezers (ar divejim papyldus nūsaukumim – Lakstīgalu ezers un Solovju ezers, atbylstūši Civillykuma I pīlykumam), taipat teksta daļā nūruodeita Rēzeknis upis pītaka Lūzena (ite nāatrodu atsauci uz nūsaukuma olūtu), kas topografiskajā kartē ir Liužonka.
Autoceļu reģistrā celi ari teik apzeimeiti ar apdzeivuotys vītys nūsaukumu, tai tod vītvuordu, bet ari itymā reģistrā nūsaukumi bīži naatbylst cīma oficialajam nūsaukumam. Itaidys sovā storpā nasavītuotys datu bazis, kuru nav moz un kuruos teik izmontuoti vītvuordi, tūs viņ degradej.
Vīgluokais ceļš ir vysus vītvuordus latviskuot, bet kur tod paliks kulturviesturiskais montuojums i, voi tod tei nav boguoteiba, ka myusu volūdai ir vairuokys formys? Valsts volūdys lykuma 3.panta 4.apakšpunkts nūsoka, ka Valsts nūdrūšynoj latgalīšu rokstu volūdys kai viesturiska latvīšu volūdys paveida saglobuošonu, aizsardzeibu i atteisteibu, bet tymā pošā laikā normativī akti tū na viņ neveicynoj, bet ari degradej.
Svareigi byutu Adrešu reģistra publiskū daļi papyldynuot ar informaceju par pagaisušajīm cīmim, lai tī tyktu saglobuoti kai Latgolys viesturis sastuovdaļa, i nuokūtnē jebkuram interesentam byutu pīejama informaceja par paguotni. Vītvuordu datubazi papyldynuot ar vītvuordu nūsaukumim latgalīšu rokstu volūdā, atbylstūši latgalīšu rokstu volūdys pareizraksteibai. Valstī byutu juoveicynoj vysaidu datu bazu savītojameiba, kuruos teik izmontuoti vītvuordi.
Latgolai napīcīšama vītvuordu kai kulturviesturiskuo montuojuma saglobuošonys programma, kurys ītvorūs varātu apkūpuot i pīsaisteit ģeografiskuom koordinatom ari mikrotoponimus, kurim ari ir kulturviesturiska nūzeime, daudzuos Latgolys školuos, vysaiduos studentu, volūdnīku i nūvodpietnīku ekspedicejuos teik vuokti itī vierteigī materiāli, bet na vysod tī teikk apkūpuoti i ar godim tūs kliust gryušuok identificēt dobā. Itū informaceju ir svareigi īkļaut datubazī i identificēt tuo atsarašonuos vītu. Svareigi byutu izkruot datubazī ari vītvuordu izrunys, atbylstūši vītejai izlūksnei, tū fonetiskū skaniejumu, partū ka na vysod raksteitais sakreit ar izrunu, lobi byutu īkļaut ari eisu anotaceju par vītvuorda izcelsmi, ka taida vēļ ir sasaglobuojuse.
Latgolys problema kulturviesturiskuo montuojuma saglobuošonai ir ari karšu tryukums latgalīšu volūdā. Bīži viņ vītvuordu pīrokstu rauga pietēt vaicojūt vacuos kartis, bet tymuos Latgolys vītvuordi ir gon pūliskuoti, gon krīviskuoti, gon vuociskuoti, gon latviskuoti, kas absoluti nasnādz prīškstotu par vītvuordu. Pīmāram, poguojušuo godsimta 30.godu Latvejis topografiskajā kartē. vītvuordi ir pavysam napareizi latviskuoti, pīmāram Īvulāni ir Ievulēni i Kuciņi ir Kucēni.
Latgolai cīši napīcīšamys kartis latgalīšu volūdā, lai varātu vītvuordus attāluot oriģinālvolūdā, a na pielāgojūt latvīšu literarajai volūdai.
Bīži var sasastapt ar situaceju, ka sabīdreibai ir cīši vyspuoriejys zynuošonys par Latgolys viesturi i kulturu, pīmāram, skaitūt pošvaļdeibys vadeituoja vīdūkli žurnalā „IR” juosecynoj, ka pat augstom omotpersonom tryukst viesturiskuos izpratnis par Latgolys kulturviesturi, partū ka intervejā ir skaidri pasaceits, citēju „sādžas ir mantojums, no kura vajadzētu atbrīvoties, kā orientierus atstājot novadus, pagastus un mājas.”
Secinuojums, ja sātys vuords byus eksotisks voi interesns kai, pīmāram, Skorpionu lauks, Pirmā mīla voi Paradīzes stūrītis, tod tūs īgaumēt i atpazeit byus vīgļuok, bet, ka byus juovaicoj Liepas, Liepiņas, Liepaines, Lieplejas, Liepzari, Liepziedi, Liepkrasti, Liepāres voi Liepkalni, tod dīz voi tik vīgli byus atpazeit, kuram saiminīkam pogostā ir kurs nu itīm sātys nūsaukumiem.
Vītvuordam ar viesturi i identitati vysod ir leluoks spāks, dīvamžāļ na kotrs tū var nūviertēt i apsveicami ir tī uzjiemieji, kas sovus uzjāmumus sauc vītvuordūs – Tyltasola, Cukrasāta, Muolakolns voi Rekļagols, partū ka atškireibā nu sātys vuordim, uzjāmumu nūsaukumūs var izmontuot ari latiņu burtus i tys ari ir vīns nu veidiem vītvuorda saglobuošonai.
Vītvuordu saglobuošonā svareiga lūma ir sabīdreibai. Dīvamžāļ bīži daīt sasastapt ar pošu golvonū – zynuošonu tryukumu, kū ir sekmiejs tys, ka Latgolys viesture, leidz ar tū ari kultura ir atškireiga nu puorejuos Latvejis teritorejis, bet tymuos pošuos vuiceibu programmuos, tys teik pasnāgts cīši vierspuseigi.
Cīši napīcīšams Latgolys školuos īvīst apleicīnis vuiceibu, bet viesturis i literaturys vuiceibu programmuos padzilinuoti apsavērt Latgolys kulturviesturi, kur vīna nu sadaļom varātu byut ari Latgolys vītvuordi. Eiss apleicīnis vuiceibu kurss kotrā nūvodā byutu napīcīšams arī pašvaļdeibu darbinīkim.
Vacajīm vītvuordim rakstureiga kūpeiga pamatpazeime – tī nikod nav rodušīs taipat viņ, iz lobu laimi, kai tys bīži beja vāruojams pādejuos zemis reformys nūrisis laikā, tie vysod ītvārušs sevī volūdu, nūtykumus – viesturiskū saturu i tī veidoj naatjemamu nacionalū boguoteibu, žāļ, ka tū na vysod var nūviertēt myusu īriedni.
Pīmāram, cīms Kitkova šudiņ myusim nikuo naizsoka, bet izarod, ka tuo izcelsme saisteita ar tū, ka ogruok na vysai augleigā i zamā teritorejā labi pasadeve sīna ražys i sīnu puordeve veikšūs – tūs saucūt par kitkom (kitkys). Dīvamžāļ itī skaidruojumi na vysod ir sasaglobuojuši da myusdīnu, bet tei ir Latgolys viesture, myusu saknis, kas byutu juosagloboj cytom paaudzem.
Andra Zubko-Melne, 2012.


c: text/html

text:
Latveja
Latveja, oficialai Latvejas Republika (latvīšu: Latvijas Republika) — vaļsteiba Pūstumu Europā pi Baļtejis jiurys. Vaļsteiba tūr rūbežu ar Igauneju, Lītovu, Boltkrīveju i Krīveju. Rītumos skoloj Baļtejis jiura, bet pūstumūs Reigys leics. Vaļsteibys 64 589 km² pluotā dzeivoj 1, 98 milijoni dzeivuotuoju. Golvysmīsts i leluokais mīsts — Reiga.
Nu 2004. goda 1. maja Latveja irā Europys Savīneibys, nu 2004. goda 29. marta Latveja irā NATO dalīnīkvaļsteiba i nu 2016. goda 2. jūnija Latveja irā OECD.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Leidz 13. godusymta Latvejis teritorejā dzeivova nazcik baltu i suomugru patautys: kurši, zemgali, sieli, latgali, līvi, vendi i igauni.
Politika[pataiseit | labot pirmkodu]
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Demografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
62,1% — latvīši, 26,9% krīvi, 3,3% boltkrīvi, 2,2% puoli, 5,5% cyti.[1]

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Ruodīs, jau kaidus desmit divpadsmit godus, sateikūt latgalīšu gruomotu izdevieju Juoni Eļksni, dzieržu – cik švaki, ka latgalīšim nav literaturkritikys, kai ari – autorus vajag audzynuot.
Itymā godā apjiemeibys pylna puorskaiteju jaunū “Olūtu” nu vuoka da vuoka i pīraksteju par tū recenzeju Lakugai. Par literaturu, kurys šaltim literarajā almanahā nabeja. Par tekstim, kas breižam izavēre kai puorprotums. Ari par potenciali lobim tekstim, kam byutu vajadziejs viereigys i gudrys acs nu molys ci redaktora. Recenzeju skaiti ITE.
Tikkū puorskaiteju Rēzeknis rajona avīzis “Rēzeknes Vēstis” redaktoris Muorys Nizinskys maņ veļteitu sleju. Juosoka, cīši lela puorsteiguma tī nabeja – šaurai videi sovi lykumi, mozā muorkā peile ap peili trynās. Taids muorka efekts – vīni klusej, deļtuo ka bais gūdeigi pasaceit acīs, vēļ cytim bais nu konkureņcis. Pasaceit gūdeigi – kai īsvīst muorkā akmini. Nivīns tok tai nadora! Nav šmuki! Peilem, vardivem i kurkulim napateik.
Tai ir i latvīšu literaturkritikā, kur roksta pasyutejuma recenzejis. Tai i latvīšu teatra i kinu kritikā, kur tys tam draugs, rods voi pazeistams i atkluoti pasaceit beistās. Pasyuta recenzeju, palīlej cyts cytu, a aiz mugorys aprunoj. Ir lobs latgalīšu teicīņs – acīs eņgeļs, aiz ocu čorts.
Izaruod, eistineibā es asu gribiejuse atsarībt i maņ žāļ “Olūtam” īdūtuos naudys. Sok, navar byut, ka kaids roksta par tekstu taipat viņ – teksta deļ.
Ak jau jei atsarīb. Ak jau jei izariekinoj. I ak jau jai ir kaids cyts īmeslis – cyta ortografeja, cyta dzeivis vīta, cyta vacuma grupa i t. t.
Partū ka par latgalīšu literaturu nivīns narunoj – juos tok nivīns naskaita, tik īlīk plauktā i cīnej. Par latgalīšu literaturu soka tikai lobu voi puorsvorā nikū – kai par nabašnīku.
I smīklys, i žāļ – voi eistyn myusu kultura i literatura jau ir tik tuoli myruse, ka dasadūrt navar – sakreit palnūs i smird.
Gribīs tok ticēt, ka ir īspiejama ari nuokūtne – ar jaunim i kvalitativim tekstim, kuru vīneiguo vierteiba nav latgalīšu volūda, bet ari pats teksta viestejums i prasme stuosteit, raksteit.
Tai kai pi M. Nizinskys roksta navarieju dalikt pylnu komentaru, a, puorkopejūt pa daļom, jam nūsamaineja formatiejums i pagaisa atstarpis, ite apakšā īkopeits pylns komentara teksts.
….
Komentars zam roksta
🙂 Prīca, ka skaitit Lakugu!
Ite roksta adrese – ka kuram gribīs atrast ituo M. Nizinskys roksta īdvasmys olūtu.
Par reizis saceišu, ka “Olūta” nauda mani nainteresej i maņ nav nikaida patologiska naida pret Stroda ortografeju (jei tok daļa nu myusu raksteibys viesturis) voi siermom golvom (vysi taidi byusim, ka tik ilgi nūdzeivuosim). Nav ari nikas pret “Olūta” autorim – muns roksts ir par almanahā publicātajim tekstim, na cylvākim.
Ir taids žanrs kai literaturkritika – latgalīšim laikam tok mirs, ka jau izsaucs taidu reakceju.
Pats golvonais – lai dūd Dīvs, ka Eļkšņam izadūd jū (naudu – vāluoka pīzeime. I. S.) dabuot vysim sovim izdavumim, tys tikai boguotynoj latgaliskūs tekstu bagateibu i kaidam raksteituojam dūd īspieju trenētīs, trenētīs, raksteit i raksteit. Ka veiksīs, nu tuo izaškeļs ari pa talantam, īspieja publicēt tekstu ir autora maize.
Ka ituo roksta autore skaiteitu munu rokstu viereigai, varbyut pamaneitu, ka izsoku sovu cīnu Eļkšņa naatlaideibai izdūt literaru almanahu apstuokļūs, kod Latvejis kulturys vidē pagaist vīns literars i kulturys izdavums aiz ūtra. I tys eistyn ir Latvejis, na Latgolys mārūga fenomens!
I LKC izdevnīceibys vadeituoju nacīneju vys deļtuo, ka jam sierma golva, bet deļtuo, ka jis ir seiksts kai eļksnis i styprys kai ūzuls. Lai kotram latgalīšam byutu taida speiteiba dareit sovu i ticeiba napasadūt ari gryutūs apstuokļūs!
A cyta līta – tekstu literaruo kvalitate.
Ka dzeja grab, voi jei juoslavej tik deļtuo, ka latgaliski?
Ka prozā nav centraluos fabulys i par daudz seiku detaļu, voi navar aizruodeit – tik deļtuo, ka latgalīšu proza?
Nikū voi tikai lobu soka tikai par myrūnim ci nabašnīkim. Ticīs, ka Olūta autori i cyti latgaliski rokstūšī var vaira. I kaidam ir ari juopasoka, ka karaļs ir plyks, kab jis apmauktu drēbis.
Voi ari švakūs ziņu nesiejus pi myusu nūšaun i iz prīšku dzeivoj tuoļuok sovuos iluzejuos?
Ari ar pošu apguoda vadeituoju Eļksni na reizi asu runuojuse, ka latgalīšu literaturā ir vīna bāda – literaturkritikys tryukums. Roksta i roksta, glauda cyts cytu, a napasoka, kas tai voi na tai.
A kas raksteis par tekstim, ka ni literaturzynuotnīki?
Munā rokstā runa to par literaturu i tekstim, kam nav nikaida sakara ar siermumu voi cīnu pret siermumu.
Tymā skaitā – Blaževičam ak jau nav ni vainis kai cylvākam i kai latgalīšu kulturys atbaļsteituojs jis juocīnej, tok almanahā jis pīsacejs sevi kai autors. I muna atsauksme beja par tekstu, na cylvāku.
Taipat kai na vysi sentimentalī dzejūli par nalaimeigu mīlesteibu i švakū vaļdeibu ir peļniejuši viereibys, ari jaunūs autoru dzejuojumi par m…om i m…eibom bīži viņ ir tikai spams, kas pagaiss i aizamierss.
Bet voi eistyn vyss, kas izaver kai literatura, ari ir literatura? I voi vysi latgaliski raksteitī i vuojī teksti ir publiciešonys vārti?
Voi ari latgaliski raksteits teksts ir svātuo gūvs, par kū sovejī latgalīši navar saceit nivīna ļauna vuorda – ak jau jim skauž i ak jau koč kas tī nav teirs.
Lai loba veseleiba siermajom golvom!
I lai latgalīšim daudz tekstu, kū Eļkšņam i “Rēzeknis Viestim” drukuot. 🙂


text:
Ka es asu sirdeiga, byutu maigi saceits. Ka es jau kurū reizi naasu gotova nūraut golvys vysom informacejis dīnastem, kuortejū reizi atbraukdama iz staceju (labi, itūreiz ni 7 km kuojom ar sumku pa šliudūni i viejputni) i saprosdama, ka nikur nabraukšu – cīši maigi saceits.
Paļdis logikys aizdavumu sastateituojim nu www.1188.lv i jūs sātyslopys strukturys taiseituoju, datu apstruoduotuoju, programmeituoju leikajom rūceņom i vacmūdeigajai lopai!
Paļdis “Latvejis Dzelzceļam” par breineigu sadarbeibu ar informacejis dīnastem i puordūmuotu informacejis izlikšonu stacejuos! Nu jūs var vuicētīs, kai NAVAJAG cylvākam dūt informaceju.
Jūs deļ maņ beja unikala īspieja pīsaceļt 6 nu reita i īraudzeit, ka uorā ir mygla, naktī ir nūlejs leits, nu balu atsagrīž jaunuotne ar ola pudelem, iz īlys svaiduos salauzts biroja krāslys, tū krāslu savuoc bomži i nas lomuodamīs pa īlu, taipat ari izzynuot, ka es asu glupa i nasaprūtu tik vīnkuoršus logikys aizdavumus kai Leluo Pīktdīne i viļcīņu saroksts, kai ari saprast, ka stacejā struodoj sirdeiga buoba i es vyspuor nasaprūtu, kū radzu i kur verūs – okla vysta, eisi sokūt.
Prūtams, kod es itam logikys aizdavumam asu niu veļtiejuse jau kaidu stuņdi, es saprūtu, ka šudiņ C ir D i D ir vīnaids ar B, taitod šudiņ C navar byut A, partū ka C ir A, ka C nav B. Taitod mož C ir D, partū ka D nav A. Voi ari D nav ni A, ni B, a vīnkuorši D. A cytureiz E nabyus ni D, ni A, ni B, a F – izjāmums nu B, kas ir A izjāmums. Partū ka A nav B i B nav A, a D tože nav ni A, ni B.
Jūks to taids – 1188.lv sātyslopā ir raksteits: viļcīņs 7:30 kursej dorba dīnuos, a viļcīņs 10:28 nakursej dorba dīnuos. Taitod viļcīņs 10:28 kursej breivdīnuos. It kai logiski. Tok deļkuo itys pīvadums par D juoizvad nu C attīceibu ar A i B? Juoīguodoj, ka D ir C – partū ka dorba dīnuos A viļcīņs C kursej tai, a izejamuos dīnuos B viļcīņs C kursej itai, taitod attīceigi, ka Leluo Pīktdīne ir D (izjāmums) i vīnaida ar B i C ir vīnaids ar B, tod D nav A.
Attaisiejuse vakar vokorā 1188. lv sātyslopu i īraudziejuse kai nuokušū viļcīni iz sātu īkruosuotu reisu 7:30, es naīsadūmuoju, ka īkruosuots nanūzeimoj asūšs – tei ir tikai programys klaida. I ka patīseibā reit (šudiņ) ir Leluo Pīktdīne, taitod izejamuo dīna, kod viļcīņs kursej na piec pīktdīnis, a breivdīnu saroksta. Tīsa gon, formuliejumi “kursej”, “nakursej”, zvaigzneitis i streipeitis atguodynoj logikys aizdavumus – izjāmums aiz izjāmuma i izjāmuma izjāmums nu izjāmuma. Nikod nazyni, voi kuortejais dzeļžceļa remonts i izjāmums ir izjāmums nu eistuo saroksta voi jau nu izjāmuma.
Kauns jau atsazeit, ka maņ ir doktora grāds i taitod ak jau ir zynoma logiskuo i seceiguo dūmuošona, a īkrytu iz taidu seikumu: C nav A, a B, taitod D, kas ir C, ari ir B. Tok dusme vysleidza. Patīseibā – pādejais pilīņs. Cik var čakarētīs!!!
Parkū nav īspiejams vīnkuoršs, logisks viļcīņu saroksts: šudiņ ir 10. apreļs, taitod 10. aprelī viļcīņs kursej tikūs, tikūs i tikūs. Nav vaicuojumu. Jis kursej tai, partū ka šudiņ ir šudiņdīna. I reit jis kursēs cytaiž, tok deļtuo es vieršūs reitdīnys sarokstu.
Škārsteiklā (internetā) tei nav nikaida kīnīšu ābece – vīnkuorša sātyslopys puortaiseišona i datu vydā likšonys puorprogrammeišona tai, kab jūs varātu saprast i aizjimts, i nūgurs, i cylvāks ar specialajom vajadzeibom, par pīmāru, cytaiž dzeivei pīsamāruojs i sovā dorbā lobs dareituojs, a nu dobys ar lānuoku dūmuošonu.
Partū ka cylvāku integreišonai sovā informacejis sistemā na vysod vajag vīnkuoršrunys bukletus i specialūs projektus ar ERAF, EU i EEZ finansiejumu. Gona ar puordūmuoti i maksimali vīnkuorši pasnīgtu informaceju.
Nā. Ir nazkaidys cedelis aiz cedeļu. Aiz cedeļu cedelis vēļ cedele – i škārsteikla sātyslopā, i stacejā. Izjāmums aiz izjāmuma – ka beiguos dīna, kod nav izjāmumu, ir izjāmums…
Viļcīņu sarokstu sistema “Latvejis Dzeļzceļā” mani vysod ir fasciniejuse. Pat tod, ka tu verīs iz juo, tu nazyni, kū tu redzi. Tei ir nazkaida cyta logika: lelais saroksts viestej vīnu, tok piec juo viļcīni laikam īt tikai tod, kod es nabraucu. Vysod, kod maņ ar jū ir dariešona, tī ir izjāmumi. Jau godu godim.
2008./2009. goda saroksts “stājas spēkā 25. maijā” i atsatīc iz divejim godim i divejim 25. majim. Parkū tī nav dalykts gods: “stājas spēkā 2008. gada 25. maijā”? A to es eistyn padūmuoju – 2009. goda 25. majā. Vīnkuoršuo tagadne ir neitrala – jei tikpat labi var byut ari nuokūtnis laikā. A dalīkūt koč voi godu voi koč cytu laiku, salyktū paguotni “ir stājies spēkā”, byutu skaidrys – NIU jis ir spākā, partū ka jis JAU ir stuojīs spākā.
Breinumaini. Saskaņā ar izjāmumu dorba dīnā reita viļcīņs ir 7:30, Viļānūs 11:14, videjuo i ar lelu pompu i trādirīdi atkluotuo Līpuojis uotrviļcīna dorba dīnā nav, vokora viļcīņs ir 16:45, Viļānūs 20:15. Dorba dīnā iz dorbu Viļānūs, Rēzeknē, Zylupē ar viļcīni NAVAR tikt – tikai kavejūt dorba suokumu. I viļcīni kursej tikai 2 reizis dīnā – nūkavej vīnu, teic piec pussutkys, nūkavej ūtru, jau cytā dīnā.
Nu pareizi – kurs ta Latgolā struodoj. I ka struodoj, lai sēd sātā! Nav kuo volkuotīs pa Reigu, uorstim, ministrejom i dareišonom. Tys nikas, ka vyss ir centralizeits i kotra syuda piec juoskrīn iz iudiņagolvu Reigu.
Gols golā, Latgolā tok nav ni veikalu, ni školu, ni elektreibys (es nafantazeju, itūs izsacejumus pylnā nūpītneibā ir sacejuši Latvejis izgleiteibys auglis – Reigys školu absolventi!). Kai Latgolā var byut dorba laiks nu 8 da 17 stuņžu dīnā? Voi kai var byut cylvāks, kas gryb ar sabīdriskū transportu aizbraukt iz Latgolu dorba dereišonuos tymā pošā dorba dīnā? Tai i brauc – par komandiejuma naudu ar sovu transportu voi komandiejumā ir div dīnys vīnys vītā i sajem diveju dīnu dīnys naudu ak jau.
Tok breivdīnuos, kod viļcīni kursej piec leluo sarokstai, taitod BEZ izjāmumu, saīt vēļ smīkleiguok. Izjāmumu nu saroksta nav. 🙂 Taitod saroksta sastateituoji par normu (!) atrūn itaidu kuorteibu: reita parostais viļcīņs ar dermantina siedeklim nu Reigys izīt 10:28, Viļānūs jis īīt 13:45, a mudrais viļcīņs ar audakla siedeklim izīt stuņdi vieļuok 11:30, a Viļānūs ir 14:05! Tikai 20 minotu vieļuok kai parostais! A nuokušais viļcīņs ir tikai 16:45.
Paaugstynuotuo komforta viļcīņsbrauc mudruok. Na jau deļtuo, ka slīdis lobuokys i var pabraukt mudruok. Jis vīnkuorši pītur tikai Ūgrē, Pļaveņuos, Krustpilī i Viļānūs. 🙂 A komforts skaituos jau pīsauktī ar drēbi apvylktī siedekli, strāšnys kinys krīvu volūdā 1. i 3. vagonā, kopeja automats 1. vagonā. Par nasastuošonu pi kotra pakša i baileigajom kinom i īspieju pierkt kopeju juomoksoj Ls 1 vaira: pīmoksa Ls 0,5 par komfortu i Ls 0,5 par mudrumu. Koč vysleidza parosti navar dabuot bileti, ka napierc nazcik dīnu īprīkš. Taidi jau ir tī narentablī Rēzeknis, Zylupis reisi… seviški pyrms i piec leluoku svātku cylvāks cylvākam stuov iz golvys kai Indejā.
Taitod piec saroksta sutkā iz ituos linejis ir 3 viļcīni, 2 nu jim īt vīnā laikā. Logika???? Rentabilitate??? Vīns ir ubogu viļcīņs par Ls 4,30 i nūstuošonom pi kotra pakša, a ūtrys kungim ar kinu i kopeju par Ls 5,30? Atlaidit, cenys starpeiba nav tik lela.
Vot i breinojūs. Par “Latvejis Dzeļzceļa” logiku i ceņtīnim “puordūmuoti” salikt viļcīņu sarokstus, kab tī ni besa navarātu saprast i byutu kū na sarežgeituok. Par 1188.lv vacmūdeigū lopu. Par informacejis pasnīgšonys putru.
Tai i saīt – div rūcenis, obejis kairuos. Ni uobeļa mutē truopeit, ni čūksta nūslaiceit. A švaka ir tikai vaļdeiba. Mes vysi eņgeli. Tys nikas, ka navarim kvalitativi padareit sova dorba – kvalitativi (mudri, precizi) informēt sabīdreibu, salikt dereiga, puordūmuota saroksta, padūmuot par ūtru.
A to saīt tai – pasažiri deļ dzeļzceļa, ni dzeļzceļš deļ pasažiru.
P.S. Labi, eju iz staceju vēļ vīnu reizi. Mož par reizis maukt džynsus, jimt lelū sumku i braukt ar stopim?
Žuļtains roksts nu diena.lv


text:
Niule tik īguoduoju.
Maņ Mukulēs kaimiņūs nazkod dzeivuoja Čehovs.
Niu Lavrovkā īsavuoce Puškins!
Siežu i smejūs. Vajag že…
Slaveneibys31.10.2007
Niule tik īguoduoju.
Sv. Speerx i privatuo dzeive
Muna privatuo dzeive ir muna privatuo dzeive. Partū jei i ir privatuo.
pruota dorbi
2005. goda 2. febraļs
Uorā šmuks snīgs. Vyss bolts i stuov iz zoru, sasnidzs lānai i mīreigai. Reali šmuki, ka nabyutu tik nūdruoztai, varātu saceit, ka kai puosokā, a niule juosoka, ka ir kai dzeivē. Tik dzeivā dzeivē, ka dzeivuot prīca.
Cikom rakstieju referatu, pruotā izzibsnēja dūma. Pat jūceigi, kai pruots struodoj. I cik pruotu cylvākam ir. Paraleli es tok veļ iežu i nadūmuoju, kai kimūsu dalikt pi mutis. Atsajiedžu tik tod, kod kruška beja tukša i peirāgs apāsts. Es tok tū darieju, na jau kaids cyts, a munā apzinē nav ni minota nu iešonys. Nu raksteišonys jau ari it kai nā, tikai rezultats. Nā, tys ir tik iņteresnai – kai pruotā vyss nūteik paraleli. Dūmys skrīn mudruok par tekstu.Īguoduoju sātu. Ka maņ cīši pateik byut sātā. Tī ir muna sakne. Kod nadūmoju par stumbru, zorim, lopom i taidā gorā, tod nav ni vainis. A tei pruotā īskriejušuo dūma ir eisa: “Dzeive ir stihiska nalaime, kas pīmeklej reizi myužā. Par laimi tys ir puoreimūši.”
Pat nazynu, kas tys ir i kū par tū dūmuot. Taipat kai godu četrpadsmit vacumā rakstieju: “Tik sasodīti garlaicīga dzīve, ka mirt ir sensācija” i veļ vydsškolā: “Reizēm no dzīves nav izejas citas kā vienīgi nāve. Reizēm izeja vienīgā – dzīvot.”, a saprotu tik piec desmit godu. Ka vyspuor asu saprotuse.
Varbyut ostoņdesmit godūs itim vuordim byus cyta dūma, a tei četrpadsmitgadeiguo meitine jau jū ir zynuojuse, tik nav muociejuse izdūmuot da gola. Kai cytaiž jei zynuotu raksteit. Jei poša tok tod byus vaca. Tok jei nabeja vaca, kos pasacēja tūs vuordus.
cyti konteksti, teksts tys pats21.10.2007
.
Naklīdz iz līpys, jei zīdēs, ka daīs juos laiks.
Pateik – verīs juos zīdūs. Napateik – nasaver.
Tys ir vyss, kū tu vari dareit.
I kai to – nūcierst līpys tu vareisi sevkurā šaļtī.
Dori tū drūsai.
Zīda i cierva streidā pyrmais vysod byus ciervs.
Piečuok naaizmiersti juos zīdūs nūslauceit zuobokus:
Nivīns pasauļa zeids nav meikstuoks par līpzīdu dreiksnom.
I nasabeist nu tūs zemē nūsystūs bišu.
Par raudzeišonu kūst zuobokā
Bite moksoj ar dzeiveibu.
(Vizma Belševica)
.
Ar divstuovu autobusu iz Reigu17.10.2007
2006. goda 20. apreļs
iz Reigu brauču divstuovu autobusā. atsasiežu pi trepu, i runys beja tik breineigys… atlyka tik pīraksteit i niu īraksteit ite.
nasokit, ka ļaudīs nivīns narunoj latgaliski. runoj. i kai. naba vacī vīn. cyts piec skota i bolsa pajauns cylvāks. īkuop Varakļuonūs, Stiernīnē, Krustpilī i runoj. 😉
A
– ite tok kokla atlauzt!
– da kas tev juolauž! siedi i vyss!
B
– itai maņ uorstīne saceja. ni pa trepem kuopt, ni kuo.
– a kai nakuopsi. kod vēļ myužā sātai iz jumta brauksi?
C
– nui. juonūbrauc da reigys.
– ak jau.
– redz, jau zuole lein.
– ak jau. kai jei naleiss. pavasars.
– pirmeņ dūmuoju, nūkaveišu. a nā. tik es pīturā, i itys škiuņs kluot.
– nu da.
– itaida blyudzga!
– tai, tai.
– a zyni, maņ stuostēja! jei taišni zam skrytuļa…
(suoce kluseņom runuot)
D
– vīnreiz beju lykusēs tymā Martys centrā.
– nu i? kai beja?
– da nikuo. nikuo nabeja. cylvāki vīn ir.
(šaļti obejis klusej)
– tai jau ir, kotram sova bāda.
– a kai nabyus. dzeive na prīca.
– ka sātā sēd, izsepinej, kas jam suop i nasuop. izgudrej, ka radeja par skaļu voi kaidu lūgu vajag attaiseit.
(klusej obejis)
– da. tik kai mes lejā tiksim?
– šļuksim iz čūksta! div buobys iz čūksta!
– da troka!
(obys smejās)
E
– nā jau. itaidu trepu. vaira to nanūkuopšu. i tai škeibi ītās.
(izkuopuse, poša breinojās)
F
(īkuops pajauns puors – puiss i ak jau juo sīva. sīvai bais.)
– maņ bais ir augšā. kuopšu lejā.
– nasmīdynoj!
– jis smejās. smejīs vīn!
– puotorus skaiti vysu ceļu! te jau nav zīma!
– a kaids tam sakars ar zīmu! atlīk tik strauji bremzēt… (jei kluseņom purp pi seve)
G
– kai draudzine soka, tyvuok pi Dīva!
(sīvīte nu blokus siedekļa puoram)
H
– pa breižam nikuo, a pa breižam gona vysakuo. kotram bārnam juomeklej sova vīta zam saulis. a byus jau labi. juolyudz Dīvs par sovim bārnim, a puorejais jūs ziņā.
– dzie, pīkabeite aizgryuzta ceļam prīškā!
– to avareja voi kas?
– ta bess jū zyna. syudu te redzeisi. brauc kai škiuņam iz jumta!
I
(saruna par bārnim)
– par vysim gudruoki. vysu zyna.
– nazkai eļpu raun cīš. ni nazkaids kuoss, ni nazkas cyts.
– a vylks zyna. ni te augšā veņtilacejis, ni gaisa palaiž.
– tušej až nūst.
– pats kai keiļs izalaids pi ruļa, a te koč lai nūspruogst ļauds!
(tuoļuok saruna par šoperi)
J
– kur tī godi kai nav braukts. pazaver, jaunu krustuojumu pastatiejuši! paza, i kuo mašynu iz laukuma sadzeits! i kūki izciersti. ite to gon nazkaids stulbums. redzieji? egleitis kaidys saaugušys! i tī vēļ!
(veirs klausuos, klausuos. naiztur.)
– tai ir. siedi sātā kai vaca baka. seņ jau vajadzēja kur ļaudīs iz Čiuleju pabraukt.
Sv. Speerx i dzeivis humora izjiuta
Dzeive nikod nepalaiss garom vareibu pasanirguot par myusim.
Myusim juobyut pyrmajim – kas pasanirgoj par dzeivi!!!
Sv. Speerx i tehnobuoba
Byutu buobai skrytuli, byutu lisapeds!
Sv. Speerx i vajag
Kuo vajag, nadabuosi. Kuo navajag, vysod byus gona.
Sv. Speerx i dūmoj
Na vyss, kai tu dūmoj, ir tai, kai tu dūmoj.
Na vyss, kai tu dūmoj, ka tys nav tai, kai tu dūmoj, ir tai, kai tu dūmoj, ka tys nav, kai tu dūmoj.
utopejis
Pasaulī nav brīsmeiguoku gruomotu par utopejom. Vysys Saulis i Mieneša piļsātys, nazineiši iz Mieneša i zineiši socializmā.
Sasalasiejuši itūs idealūs stuostu, cylvāki idealū pasauli gryb taiseit i iz zemis. Apkaun vīns ūtru ideju vuordā i kotru reizi vys apsalauž, ka otkon kaidam nazkas ir bejs lobuok nakai cytim i tim cytim nav guojs nicik labi.
Rezultatā tūs vīnu lobums ir cytu nalaime. Žydu, čyguonu, latvīšu, latgalīšu, sazyn kaidu jau myrušu voi mierstūšu tautu, kuo es nimoz nazynu. A vēļ brīsmeiguokys ir antiutopejis. Juos skaidrai pasoka, kas byus ar tū progresu. Ka vyss byus taidā pakalē. I tod rikteigi nūsalaiž rūkys.
Cik brīsmeigam juobyut cylvākam voi cik brīsmeigi jam juobyut veilušamīs dzeivē, kab raksteitu utopeju.
Cik brīsmeigai juobyut dzeivei, kab saraksteitu antiutopeju.
2005. goda 17. majs


text:
Posta karteņa
Posta karteņa aba karteņa - posta syutejuma forma ar rakstisku viestejumu. kuru var nūsuyteit bez kuvera. Pataiseita iz bīza papeira ci kartona. Parostai posta karteņai vīnā pusē irā atvaigs, a ūtrā pusē vīta tekstam, sajiemieja adresam i posta štempeļam. Vysuvaira pīlītoj kai svātku apsveikumu ci pīminis duovanu nu kaida ceļuojuma. Kuruos nakuruos vaļsteibuos posta karteņu syuteišona irā liešuoka kai viestuļu nūsyuteišona. Myuslaikūs, izaraistejūt modernajom tehnologejom, pasaruodejušs i elektroniskuos posta kartenis, kurys nūsyuta pa e-postim ci SMS formā.
Posta karteņu tiemiešona i kolekcioniešona irā zineibys atzare Filokarteja.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Gryuši pasaceit, kas izdrukavuojs pyrmū posta karteņu. Itys vaicuojums irā vīns nu pošu popularuokūs i pretruneigūs filokartejis tiemiešonā. Tys izaškir nu iņterpretacejis, kas irā karteņa, a kas vaira nā. Par pyrmū posta karteņu pījimts īskaiteit Desmainsons graviru nu Praņcejis, kura nūsyuteita 1777 godā.[1] Tys beja atzeimuots "l. "Almanach de la Petite Poste de Paris" (Parizis posta atdalē).
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Lebeck/Kaufmann: Viele Grüße… Eine Kulturgeschichte der Postkarte, 2. Auflage von 1988, Harenberg Kommunikation Dortmund, Seite 407 (vuociskai)


text:
Īvodam
Nūzabesiejus ar Ubuntu. Unity gļukains i nalītōjams. Raudzieju vairōkas reizes. Mīdžu sevi, bet bez rezultata. Unity nav maņ. Gnome 3 gon maņ teiri labi pateik. Bet Ubuntu jis nav lobs. Atšķaideits ar Unity :(
Uz Capital durackīm dzeļžim Fedora nagrib smuki strōdōt (fucking ATI grafika), par tū asu uzstōdiejs uz školōtōja datora Debian. Kai smejās LOR’ā – pareizticeigū :) Ni bez problemom (fucking ATI grafika), bet tagad maņ ir Debian Wheezy. Pus mienesi strōdojūt saprotu, ka fonti nav lobi. Bet tū var rysinōt.
Taisam fontus
Tōļi pec fontim es navaicōju. IMHO Ubuntu ir dyžan smuki fonti jau out-of-the-box. Par tū var brutali pajimt i pīzasavynōt Ubuntu konfigus.
- Deļ itō vajag dabōt paku “fontconfig-config“. Es pajiemu nu ubuntuupdates.org. Paku vajag saglobōt kur ni beis. Pīmāram Lejupielādes mapī.
- Tod paku jōatdora ar superlītōtōja tīseibom.
Alt+F2un komanda
gksudo file-roller, kur ar
Ctrl+Oatveram saglobōtū paku
- Arhivā jōaizīt uz
/etc/fontsmapi
- Ņiuļa kai lelejam jōattaisa datorā mape
/etc/fonts. Nu jauna
Alt+F2un komanda
gksudo nautilus, kur brīnom uz vajadzeigū mapi
- I pādejais. Nu arhivu programmas uz failu pōrlyuku jōporvalk vyss mapes saturs
Atlīk viņ izalūgōt un īzalūgōt, kap sajustu izmaiņas. Ka nā tod jōīstota fonu izskots Paplašinātie iestatījumi programmā. Kai biļdī:
Ņiuļa strōdōt palyka stypri pateikamōk :)


text:
Vileks nūvoda Škilbanu pogostā Balkanūs īsasuokuse latgalīšu rokstu volūdys vosorys škola “Roksti!”. Braucūt šudiņ iz teni, pa ceļam reizem ruodejuos – kaida Dīva i cylvāku pamasta zeme. Meži, kryumi, nakurīne.
A tod īsazib gaismys solys – sāta, klāvs, kopi, bazneica. Kaidam cylvākam nav bejs mīra, i jis izpļuovs gruovi. I par reizis sirds prīceiguoka – kai piec miera laika skaiteit sātys, kur dzīd gaiļs i rej suņs, kiup dyumi i skaņ cylvāka bolss, tai piec ituo NA-laika i ituos NA-gribiešonys, NA-variešonys īraudzeit apkūptu sātu Latvejis pīrūbežā.
Itī cylvāki, kas stota buļbys kuorklu plantaceju vydā. Kas tur gūvs, vuškys. Jī tok ari ir Latveja – eistuokys to i nav. Cik tuoli cylvāki, tik tuoli myusu zeme, na aizmierstys kryumu i ušņu palejis i latvaņu teirumi. PA-jem i PA-dora. PA-sauli PA-gluob.
Cikom Muora vadeja nūdarbeibu par latgalīšu raksteibys lykumim, izguoju uorā pastruoduot i sasagataveit vokoram. Sylta i mīreiga pavakare. Sakūpta sāta ar stidzeņom, dekorativim kūkim, muorkā iz mane verās zaļuo vardive, duorzā brīst seipuli, uobeļneicā karinej uobeli.
Šudiņ Annys dīna. Saimineicu dīna, kod jau var rakt jaunuos buļbys i būrkonus, ēst uobeļus i kaut pyrmū jāru. Tautys gudreiba soka – ka šudiņ byutu leits, to saītu slapnis rudiņs i daudz sieņu. A ni besa – sauleite i sylts, itūgod byus rīksti, na sieņs! Skaista dīna i skaista sīvīte – saimineica sovai dzeivei i sovai zemei.
Siedieju uorā pi vacuos Kangaru školys kuorma pogolmā iz sūleņa i skaiteju Emilejis Kalvānis dzeju nu juos sagataveituo jaunuo kruojuma “Atvosora”. Apleik šolc Balkanu prīdis, skrīn rasnuos meža skudris i bierst bārzu skarenis, mežs dzeivs elpoj Krīvejis pīrūbežā, sābri grīž molku, korsta vosora, muna mīsa jauna i vasala, vysa dzeive ruodīs cereibu pylna.
Bet puorskaiti i kai soltums apjem. Na nu ļauna voi bailis, a nu autora spiejis tai pasaceit, ka īsajiut ūtra tekstā, īej ūtra dzeivē i saprasšonā i da kaula sajiut sovys dzeivis eisumu i sovys laimis vuoreigumu. Ir tik daudz skaista, kuo es asu dabuojuse i kas maņ ir.
I Dūd Dīvs, ka tys ir iz ilgu – cikom es sevi atguodoju i asu. I tai gribīs pasaceit sovejim, cik cīši jūs mīļoju. Varbyut ari bez vuordu, sovā vyds jutūnē.
Category
3 Comments
-
mīļi lasīt! turpinājums sekos? 🙂


text:
Vakar pa TV vierūs Dombura šovu. Beja jautri :) Pliešanōs uz valla paraušanu. Ļauds spieļo uz publiku. Šudiņ pans Kleksis sūlēja izlikt teiklā mp3 failu ar reklamas paužu īrokstim, kur nivīns vaira nazalomoj, a rauga pīleist Godmanim. A Klekša brōlāns Māris Zanders nu nozare.lv vyspōr uz raidejumu atgō supereigā T-kraklā :)
Operatori centeigi mieģinō filmeit tai, kap krakla apdruku naradzātu. A es to zynu, kas iz jō uzdrukōts! Kai nikai taidu pošu kraklu beju septembrī pasyutiejs veikalā uzvelcreklu.lv :)
Zanders ruļavoj! :) A par raidejuma tematu naizateikšu. Maņ rōdīs, ka pi LV ruļa ir taidi raz3,14zdzaji, ka syudi byus. Jōpierc putraimi, sōļs, cukrs i spičkas, centeigi jōstrōdoj un jōgaida, kas niuļa byus…


text:
Tikkū atguoduoju, ka tok tiuleņ Tievanānu pavasars!
Latgalīšu literatura tekstūs i kluotīnē.
Nakomercials, nagudrys i nanormali glauns pasuokums jau 3. godu piec kuortys – sovejim i sovejūs sovejim.
9.-10. majā.
Pa dīnu sastdīņ ir tolka (sāta apleik kai baile nu zīmys).
Vokorā jau zam mikriešļa gunkurs i pi gunkura ailis, dzīsmis i cytaidi teksti.
Nakts kai nakts.
Nu reita guojīņs iz Viļānu tiergu piec breineigūs Tievanānu cuoļu i raibuo syvāna.
Reizi mienesī Viļānūs ir tiergs puors kilometru garumā.
Tī var nūpierkt VYSU.
Pyrmajā godā guojom piec syvāna, nūpierkom 10 broileru cuoļus, kas kotrys izauga kai syvāns.
Ūtrajā godā guojom piec broileru, nūpierkom 11 dekorativūs vystu cuoļus, nu kuru izauga unikalys vystys, kas diej ūlys, i unikali gaili, kas dzīd i dzīd.
Itymā godā muotei vajag i cuoļus, i syvānus, tok tī tod juoīt pyrms 7 nu reita iz tiergu – syvānus mudri izpierk. 🙂
Jei soka, ka tikai piec itūs pasuokumu (kai Tievanānu pavasars) laikam juopierk – saīt cīši lobi.
Ari latgalīšu literaturai vajag tierga. I cuoļu.
Partū ka bez raibu cuoļu i syvānu tymā godā latgalīšu literatura nakust.
Kab na cuoļu, tierga i vysys byušonys, ari Susātiva nabyutu. 🙂
Ka ir kaids, kuram bez ituo pasuokuma nu nikai, gaideišu gostūs.
Ka kam vajag īrauga itam godam, kab labi augtu cuoli, teksti i vysa byušona.
Ilze


text:
Šudiņ LOR‘ā pasarōdē ziņa, ka teikla pōrlyukam Flock ir jauna verseja. Kod ta seņ Pyrma 2 godim jau beju paraudziejs Flocku. Beja… mmm… nikaids :(
Pec instalacejas, kas beja pateikama (zāns pīdōvō importeit na viņ grōmotzeimes, bet arī vysu, vysu, vysu (history, forms information)) munam skotam acaklō sekujūšais lūgs:
Vysur teik uzsvārts, ka Flocks paradzāts sociālīm teiklim un blogōšanai. Un tai arī ir! Šū īrokstu rokstu nu pōrlyuka. Blogā nimoz naasmu īzalūgōjs. Pōrlyuks ir bāzeits uz Mozilla Firefox. Prikoļnō štuka ir Media Bar. Skat. attālā zamōk:
Vysā vysumā maņ ir rodušīs pateikami īspaidi. Drižōk vysa školā, sovā kabinetā jaunajūs datorūs likšu Flocku a ni Firefoxu, kai beju dūmōjs.
Blogged with Flock
Tags: tech


text:
Šudiņ nu linux.edu.lv špīģeļa nūvylku jaunō Ubuntu PC (Intel x86) alternate install CD un operativi uzlyku uz sova PC. Nikaids zvārs jau nav AMD Athlon 3000+ ar 256MB RAM un 2 cītajīm pa 80GB. Tagad uz vīna nu HDD dzeivōs Feisty. Edgy vītā.
Pyrmais īspaids dīzgon lobs – sistemas starts ōtrs. Ari vyss pōrejais kust drusku ōtrōk kai vacajā 6.10. IMHO.
Tagad byus vyss kōrteigi jōapdzeivoj – jōsalīk progas, kodeki, fonti, jōsakōrtoj vide, kai maņ pateik. Kotrā ziņā izaver, ka lobōs lītas ir atstōtas un pīraššana nūtiks pōrs stundžu laikā.
Atšķireibā nu Vystys, kū redzieju pi kolēģa dorbā. Ar šausmom dūmoju, kas byus, ka jaunūs datorus vosorā uz školu atsyuteis ar vystu a ņi xp2sp. Vysas lītas tai saslapstietas un gryuši atrūnomas, ka sistemas konfiguriešona porzavierš par pastaigu labirintā. Bet nu, cereisim uz xp.
Jaunajā OS
Šudiņ nu linux.edu.lv špīģeļa nūvylku jaunō Ubuntu PC (Intel x86) alternate install CD un operativi uzlyku uz sova PC. Nikaids zvārs jau nav AMD Athlon 3000+ ar 256MB RAM un 2 cītajīm pa 80GB. Tagad uz vīna nu HDD dzeivōs Feisty. Edgy vītā.


text:
Nu vot, reit aizstōviešona. Jōbrauc agri – jau 0900 jōbyun LU. Vādzātu pajimt ari maiseņi ar syudim – dōvonai pedarastim :) jūks. Teiklā izlīku diplomdorba web verseju (bez titullopas, anotacejom u.c. laseitōjam navajadzeigom lītom). Dīmžāl *.doc formatā, jō wordpress naļaun īlōdeit *.odf failus.
Tgad jōizdūmoj runa un jōuzcap prezentaceja. A īdvasmas galeigi nav :(
p.s. Apsveicu inni96 ar Austrumi 1.5 iznōkšanu! Par tū roksta pat linux.org.ru! Izstrōdes verseju izmieģinōju, bet dīmžāl nadevu tev ziņu, deļ lelōs aizjimteibas. Kotru vokoru gōju guleit ap 0030, lobōju školānu īskaites dorbus.


text:
Nikai nadagō rūkas itam rokstam :(
Nazkod (pyrms mieneša) sātā, sovā ībyuvietajā škapī – garderobē (LOL – 2m²) beidzūt sataisieju gaismekli. Veikalūs ni syuda nav! Poļskais un kitaiskais širpotrebs par astronomiskajōm summom mani naapmīrynoj. A uz mc² es nabraukušu. Tōļi ;) A sātā uzkonstruēt megadizaina gaismekli ir kotra veirīša pīnōkums! Vot kai maņ gō… Pajiemu nu MDF atgrīzumim vīnu gobolu un ar pōrs instrumentu paleidzeibu, sataisieju gaismekli. Ar elektreibu gon paleidzē tikt golā draugi. Sliedzi ar reostatu es napavylku :) 1 reizi izsytu drūšynōtōjus… bet tagad ir kai pi kungu – naktī pīklusynōta gaismeņa a, kod vajag, spylgta gaisma drābu vaicōšonai un “katologizacejai”.
Izmoksō vyss pasōkums 1x,xx latus. Dōrgōkō sastōvdaļa reostata sliedzs (ap 7Ls). Ka taisa ar parostū sliedzi, tod daile izmoksoj ap 10Ls. Tai vot, veikalnīkim un spekulantim pa muti!!!
Vaicojumi? Nazakautrej, roksti komentarūs! Projekts ir piļneibā OpenSource :)
Fotkas:
Nogalini inflāciju – dari pats!
Nikai nadagō rūkas itam rokstam :(


text:
Asam sagaidiejušs laikus, kod igaunejas volūda nu koktu kantorim ir sasnīguse ari LETA :) Nazynu smītīs, ci raudōt? Vot:
Mozais blogers ari rauga tikt leidza:
Un nu pērle, kas maņi nūgōze :) Sovam draugam padōvynōju dōvonu karti veikalā KRauta. Summa galeigi nav tei, ar kū var nūpierkt kū nūzeimeigu dōrgā ceļtnīceibas materialu veikalā. Bet draugs atroda elektrotecilu (tautā – šmirģeļs). Vīntīseigō pōrdevieja-konsultanta īroksts garantejas talonā maņi “yбил” :) Tiem:
p.s. šudiņ, beidzūt, dabōm sovu v70! 3,14zdec! Braukt ar kū TAIDU ir bauda. Ni krota, ni trūkšņoj, un… pat BMW 5xx grīž ceļu. Pīklōjeigi :)
photo credit: p_adermark


text:
Nā, nā šudiņ man taidas nav, BET artodu interesantus faktus par cytim jubilarim itymā dīnā. Un kai vysot, Latgola ruļavoj!!! Īgōju nazkaidā popsovijā lopā, kur slaveneibas sakōrtōtas pa dzimšonas dīnai un sakōrtōtas taidā, kai topā (pyrmais krutōkais džeks, pec tam švakōki). Sevi naatrodu :(
Bet cyti beja:
Vo kai! 7.vītā breks nu D-piļa!!! Affigetj!!! Par jū nūbolsōjušs 2,136,797. Nu es ari. Un aizrakstieju nyknu messagu, ka D-piļs ir Latvejā a na Krīvejā. Amerikosi kai vysot ņi kō najādz nu ģeografejas.
p.s. tīm, kas tankā, tys Rotko ir gleznōtōjs…


text:
Ir maņ vīna haltura, kur taisu lopu un poligrafejas materialus vīnai gostu mōjai. Vyss itkai beja jauki, bet lopā beja pōrs errori. Ilgi navarieju saprast, kas pa kam. Dūmōju, ka vaineigs Fancybox, kas nastrōdoj. Pazažālōju Fancybox grupā googlē. Jōņs (autors) izarōdē atsauceigs puiss. Ari briiC twitterā vysaiži pabakstē, bet nikō :(
Vysa beigōs nahrenizieju cForms II nu spraudņim un nūmainieju uz Contact Form 7. Nav jau jis taids kruts, bet labi, ka nakonfliktej ar vysim cytim jquery īslāgumim. Pamatdarbeibas nūdrūšinoj, pat capchu var dalikt. Tryukst datuma baksteišonas ar peli opcejas, bet var pīcīst.
Vāļ napatyka, ka nūklusietū vierteibu laukā dago dzēst pošam. Tys nav labi. Lītōtōjam trauma. Izarōda vysu var izōrstēt :) Jau pyrmajūs vaicōšanas rezultatūs atrodu lopu ar padūmu. Sprosts i elegants.
Spraudņa katalogā
/modules ir fails
text.php, kuramā vāga dalikt rindas:
Prīca! Tagad ir i Fancybox i numureņu rezervacejas forma. I vyss strōdoj :)


text:
Kurš eistyns students studeju godūs nav raudzejs tikt iz sātu/pasuokumu/pi draugim/ceļojumā ar stopim? Kur braukšona tī i stuosti. Ka ir stuosti, nav kū sveci turēt zam skreinis – juosadola i juostuosta leidzeigi dūmojūšim jaunīšim! 🙂
Latgalīšu studenti ar sovim stopstuostim daleisīs Daugovpilī:
Trešdiņ, 21. aprelī 16.00 Stopiešonys stuostu vokorā “Tik nasoki mamai…” Daugovpiļs Universitatis jaunuo korpusa 215.telpā.
Nuoc ar sovu stuostu i jam leidza draugus!
ka ir vaicuojumi, zvoni: 26118413
voi roksti: vita.briska i gmail.com


text: bateriovy vysavac , centralni vysavace - tycovy vysavac electrolux , vysavace - prirucni vysavac , nejpohodlnejsi - vysavace panasonic , bezsackovy vodni vysavac - centralni vysavace smart , vysavac lux - zahradni vysavac , vysavace fagor - vysavace hoover , vysavace elektrolux - roboticky vysavac , porovnani vysavacu - sackove vysavace , vysavac bosch - vysavac bomann , elektrolux - vodni vysavace , cleanmate - vodnik , vysavac hoover - opravy , test vysavacu - automaticky vysavac recenze , v kladno, most, karvina, frydek-mistek, zlin - vysavac clatronic , nejlevnejsi vysavace - vysavac lg , tycovy vysavac - hubice k vysavaci , bazenovy vysavac - zelmer , recenze robotickych vysavacu - vysavac electrolux , vysavace samsung - vysavac popela s motorem , vysavac miele - roboticky vysavac diskuze , odsavacka na vysavac - hadice k vysavaci , akcni cena - centralni vysavani , opravny vysavacu - mountfield , vykonny vysavac - parni vysavac , nahradni dily na vysavace - vysavace , elektricke vysavace - krbovy vysavac popela , vyber vysavace - rucni vysavac test , nejvyhledavanejsi - vysavac tycovy , bazenove vysavace - nastavec na vysavac , v opava, karlovy vary, decin, teplice, jihlava - parkside vysavac , sacky do vysavace vorwerk - domaci vysavace , domaci spotrebice - nejlepsi vysavace , vysavace wax - automaticky vysavac , pytliky do vysavace - vysavac 12v , wax vysavac - kvalitni vysavace , roboticke vysavace recenze - vysavace rainbow , vysavace s vodnim filtrem - worverk vysavac , vysavace do auta - vysavac vodni , viceucelove vysavace - vysavac zepter , hadice do vysavace - vysavace recenze , vysavac vodni filtr - vysavac sencor , vysavace listi - male vysavace , sleva - vysavacu , vysavac daewoo - rucni vysavac , vysavace bosch - v praha, brno, ostrava, plzen, olomouc , vysavac na plovouci podlahu - vysavac aeg , vysavac progress - vysavac dirt devil , roboticky vysavac goddess - vysavac elektrolux , nosni odsavacka na vysavac - vysavace sencor , bezdratovy vysavac - pujcovna vysavacu ,


text:
Ilgi dūmuoju, voi vajag, tod publicieju Dīnys blogā.
Vys tik verūs iz ļaužu i breinojūs – ruodīs, taidi i lobi, i pruoteigi cylvāki. Šaļtim i pasmaida, šaļtim sasarunoj sovā storpā. Taidi kai izgleituoti, veikuši školys i kursus, runoj nazcik svešvolūduos. Tok i dorbs ir, i vys kaidu nabejs olgu moksoj, i jumts viers golvys. Sovā storpā iz īlys i dorbā, dūmuot, nasalomoj.
No kai teik pi sovu datoru i škārsteiklā, vem dzeivu žuļti. Tok ak jau tī poši, kas veikalā, iz īlys i transportā smaida voi verās nakurīnē i, izmynuši iz kuojis, nu suoku pasoka “oi”, a piec tam “atvainojiet”.
Verīs kuru rokstu na gribi, zam juo komentarūs vīni žuļts vamakli. Vyss ir švaki.
Es jau nasoku, ka ir labi. Pasaver iz cenu veikalā, až kai uorzemēs i vēļ trokuok. Da i rudiņs īt viersā, vosora cauri, atvalinuojums pagaiss kai nabejs. Suoksīs apkuris sezona. Benzins duorgs, pa teļvīzeri ruoda vīnus syudus – a grīz kuru kanalu gribi. Referendumi izaguož, vysi rodi uorzemēs, vysi deputati zūg. Draugūs ari nivīns naroksta i nakomentej biļdis nu pādejuos tusovkys. Eisi sokūt – nav nikaidys dzeivis.
Mož deļtuo i iz īlys i veikalā lobi cylvāki, ka žuļti izvem škārsteikla komentarūs.
Vaira jau i nazyni kuo raksteit. Anonimī rīs par vysu.
Cuoli izaškāluši? Glupuosts, na ziņa. Sieņs aug mežā? Pa tū laiku vaļsti izzūg, a jei roksta par nazkaidom sienim. Latgalīšu pareizraksteiba? A kai grybu, tai rokstu – i vyspuor asu nu zylūs azaru zemis. Redzieju nazkū voi nazkū īsavieru? Da kū jei bļuznej, vyss pasauļs tuo pylns.
Da i vyspuor – es, es, es. Da i vyspuor – vyss ir švaki.
Vys tik dūmoju. Voi ta myusim niu īt gryušuok kai myusu mamom, kas pušdīnis laikā skrēja pa veikalim, a tī tikai margarins i saļdeitī ananasi, voi babom, kas plēsēs pa kolhozu i sajēme kapeikys voi stuovēja ryndā piec maizis nu 4 stuņžu reitā nuotonā suknē. Voi ta myusim kaids kars voi revoļuceja, bādys voi nalaimis, zemistreicis voi halerys epidemeja.
Siežam anonimi vysi pi sovu datoreišu i bokstom tastaturu. Ni viejs pyuš, ni leits iz golvys.
A vot laimis nazkai īsavērt navarim. Laimi natiergoj eBay, juos nav 17” monitorā. Tī tei bāda, ka pošam juostruodoj, kab byutu laimeigs.
Sauc tū par dvēselis higienu voi dvēselis reitarūsmi. Pasaver apleik i pasmaidi.
Nu, kas ta ir tik švaks nūtics? Bārns nūmyra? Tev nūjēme obejis kuojis? Izdzyna nu sātys i juoguļ trepēs? Pi dvēselis 25 saņtimi iz nedelis? Mašyna sapleisa? Reit juomierst zemē?
A nikuo, nikuo loba nav?
Tai i saīt, vīna vaideišona i zūbu grīzšona.
Bārnam izauga jau vysi prīškys zūbi, a jis muok mozuok kai sābra Pītereits, kam tikai četri zūbi. Vari nūīt kuojom 5 kilometri, a parkū ta navar braukt ar mašynu. Sātā sataisieji remontu, īlyki dzeļža durovys, a nasaguoja naudys plastmasa lūgim. Pi olgys dalyka, a pacēle apkuris cenu. Mašyna iz lizinga, a jau saskrāpeitys durovys. Reit juoīt iz dorbu, a kolegys vīnys zarazys.
Nivīna, nivīna loba i gudra nav, tik es vīns pats. Tik es zynu, kai vajadzēja Gruzejā, kai referendumā, kai Eiropā. Vysi vīni mudaki i naudys ruovieji. A tei prezxidenta sīva vyspuor nazkaida buoba.
Pasaulī jau tai ir gona bādu, kab juos tiražeitu žuļts komentarūs i kab vaideitu par vysu.
Cyti zūg? Tu nazūdz.
Cyti mežā svīž sovys kulis ar pudelem, pamperim, ogūrču myzom? Tu nasvīd.
Cyti iz īlys tevi rupai apdzan? A tu naapdzeņ.
Cyti spļaun iz īlys? Tu naspļauņ.
Demokrateja nav lomuošonuos par cytu napadareitū dorbu, nacenzeitys iņdis publiska izguosšona i osa vysa apleicejuo kritika. Lomuotīs nudi var kotrs, tei vaira nav nikaida muoksla i par tū nalīk ni cītumā, ni syuta iz Sibiri.
Vysu pyrma tei ir atbiļdeiba kotram pošam par sovim vuordim i dorbim.
______________________________________________
P.S. Cuolim jau ir izauguši spuorni i astis. Ka nu reita napateik rosa, izlāc vystai iz mugurys i brauc kai ar laivu.
Latgalīšu rokstu volūdys kursi byus. Reigā i septembra ūtrajā pusē. Ka SIF sakuortuos sovys naudys problemys, tod normaluos telpuos. Ka nā, tod izdūmuosim kū cytu.
3. septembrī 18:00 orienteišonuos saceņseibys ci vokora styga “Latgaliskuo mekliejumi Reigā”, 6. septembrī 11:00 Breivdobys muzejā nūvodu dzejis dīnys “Pant-Toņi” ar kūrzemnīku, vidzemnīku, latgalīšu i zemgalīšu dzejnīkim, 9. septembrī 15:00 SEB bankā (Vaļņu īlā 11) dzejis diska atkluošona, diskā 7 latgalīšu dzejnīki.


text:
Daudzi capās par jaunū park&ride (laikam izarunoj kai pavkenraid) latviskū varinantu transportmija. Man ari napateik volūdnīku komisejas prīkšā lyktais nūsaukums. Nazkaids krūpleigs – puse svešvōrds, puse latviskais. Muni prīkšlykumi:
- Braucmija (obejas puses LV);
- Braucnīks voi latviski: brauciņš (labi skan, atraktivs reklamom).
A ja nūpītni – taida sistema jau strōdoj. Augšā radzamajā fotkā ir skots pi Ozolnieku dzeļzceļa stacejas. Tī kotru dīnu ļauds atstōj sovas mašiņis laukumā un poši brauc ar viļcīņi uz Reigu strōdōt. Kai radzams – laukums ir stypri pa mozu vysim brauktnīka daleibnīkim…
p.s. Fotka švaka. Fočieju ar kuļdinīku nu braucuša autobusa lūga.


text:
Šudiņ nu reita beju Valsts Policijā. Jelgavas pylsātas porvaldī. Pīsacieju rotu nūzagšanas faktu. Man patyka policejī :) Tī ir laipni un atsauceigi policisti. Mani pat nikur napasyutēja, a īrūsynō kriminālprocesu, kurā es asu cītušais. Ar mani strōdō divejas policistes. Vīna pīredziejuse un ūtra beja pyrmū reizi dežurā. Sarakstē vasalu tonnu vysaidu papeiru. Kod vyss beidzēs, […]
Month: October 2008
Rati
Šudiņ myusim nūzoga bārnu rotus :( Sukas aizdzyna nu trapu. Tagad jōvaicoj jauni roti. Laikam bomži, par tū, ka roti beja vaci (4godi), jau 10x porskryuveiti. Bļa! Kap jius padlas nūsprōgtu!!!!!!!! Jōīt iz policeji raksteit īsnīgums. A tolka?
Bad Mother Fucker
Tagad asu lels veirs. Maņ pasarōdē moks. Naudas moks. Leidz itam laikam maņ nikod nabeja sova moka. Nauda svaidās pa kabatim. Tam ir ari sovi plusi. Pajam štanus – ops, a tī Ls10 pakaļejā kabatā! Vysai dīnai prīks :) Bet ir ari švakas lītas. Naudas karte nu nosōšonas pa kabatim 3 godu garumā acaleimei, appleist […]
Zalataja Sigulda
Breivlaiks! Uŗa!!! Variešu koč pastrōdōt kai cylvāks. Izaver, ka školā byus wi-fi. Porbaudieju uz eeepc – vyss īt ryukdams. Vajag taiseit IIF projektam materialus. Ražōšu ppt prezentacejas par raseišonas tēmu mōjtureibā. Izvylku nu krīvu torrentim Live autokadu un niu konstrueju 3D toru, gradzanu un vīndūbuma hiperbolidu. Prikoļna. Jau īzavycieju pōrs komandas autokada komandrindā. Spieceigs, zaraza! […]
иa плakaлЪ 6
Tagad ir breivs strāčeits leidz nōkamai stundei un es izdūmōju apsavērt, kaidi jauni prikoli ir skins.lt lopā. Es asu nu jūs nūpiercs uzleimi iz laptopa vōka. Paleidz pret skrōpejumim. Škurynōju tematus un īraudzieju, ka ir pīejama uzleime myusu karūga krōsōs. O, labi, padūmōju es, un īraudzieju uzrokstu zam karūga: latvia braliukas LOL! Vāļ prikoļnōks uzroksts […]
eeeAustrumi
Vys nikai navarieju paraudzeit wi-fi uz eeepc Austrumi Linux vadeibā. Sātā teikls ir šifreits un ar MAC filtru (viņ munam eeepc ir tīseibas dazaslēgt). Nikai navarieju pīdabōt Austrumus dorbōtīs bezvodu teiklā. Dagō atslēgt vysas auzsardzeibas i paraudzeit tai. Vyss strōdoj! Pat wi-fi īstateišanas proga ar GUI. Nikaidu tī bash skriptu un komandu. Skripts munam gadejumam: […]
Sensācija!
Tramps – O Sallivans 5:4 Blogged with the Flock Browser Tags: snukers
Žurnaļugas
Jā, tai gribīs jūs nūsaukt. Tagad cieški ziņōs stōsta par Islandi. Pa latviski – Eislandi :) Taids prīks! Jīm īt dyžan švaki, vaļsts bankrota prīškā, Krīveja nūpierks Islandi, Islande tiks īkļauta Dānejas sastōvā. UrA!!! Kai tai var? A LNT’šņiki šudiņ nu reita vyspōr prīceigi izstōstē, ka islandīši veikalūs izpierc ekskluzivas montas, kap nauda naizķiupeitu trubā. […]
Kleksis
Pazavieru Dombura šovu un acacerieju, ka nu reita klausiejūs Panu Kleksi. Dīnas vaicojums: Vai nav dīvaini, ka Lietuva tik ļoti nebaidās no budžeta deficīta un nākamgad to plāno 2,3% līmenī, kamēr Latvijā plēš matus par 1,8%?.. Nazkū jis garam nūšōve. Aizamiersa pasceit kontekstu, ka pyrms pōrs dīnom tī beja Seima vieleišonas. Kurais politiķis rauss sev […]
MSI laptopzz
Radinīks vaicōja sev laptopu. Jis nagribē moksōt vaira kai Ls 300,- un jau beja nūskatiejs nazkaidu syudu ar dyžan švaku akumulatoru. Tod es pīzasliedžu vaicojumim. Acaroda eva kaids breinums: MSI VR610X. Cena nabeja nikaida lelō – Ls 275,- Komplektā beja dators, lōdeitōjs, CD ar draiverim. Sastdiņ dagō jū sarikteit dorbam. Windows + utilz + Office […]
Google docs
Es vys cieškōk i cieškōk sōku uzmontōt sovā dorbā Googe Docs. Tys ir dyžan parūceigi. Doki ir palykušs vāļ krutōki. Tagad var, pīmāram, izklōjlopu failam pīvīnōt gadgets (nazynu, kai byus pa latgaliski, mož – daiki byutu atbylstūšs vōrds). Lai ir daiki. Zamōk vīna daika paraugs: Tabulā ir jōnurōda vaļsts ISO kods un jōivoda cypari. Tod […]
Park&Ride in action
Daudzi capās par jaunū park&ride (laikam izarunoj kai pavkenraid) latviskū varinantu transportmija. Man ari napateik volūdnīku komisejas prīkšā lyktais nūsaukums. Nazkaids krūpleigs – puse svešvōrds, puse latviskais. Muni prīkšlykumi: Braucmija (obejas puses LV); Braucnīks voi latviski: brauciņš (labi skan, atraktivs reklamom). A ja nūpītni – taida sistema jau strōdoj. Augšā radzamajā fotkā ir skots pi […]


text:
Ar pozitivom emocejom aizvadeits projekta „Latgales jauniešu drošumspēja un pilsoniskums” nūslāguma pasuokums Dagdā, Dagdys bārnu i jaunīšu centrā „Parka rozes”. Iz projekta nūslāguma pasuokumu, beja sabraukuši jaunīši nu Daugovpiļs, Rēzeknis, Ezernīku i Dagdys.
Kai jau stuostejom īprīkš, projekta laikā nūtyka apvuiceibys, konsultacejis, video taiseišona i vysaidys aktivitatis. Sovu izpratni par projekta temom – pilsūniskuma prasmem i drūsumspieju jaunīši paruodeja poštaiseitūs video, kas niule ir apvīnuoti DVD ar nūsaukumu „Es esmu soli tuvāk tam, kas vēlos būt”. Vysus video var apsaviert ari bīdreibys „Darītājiem” Youtube kontā.
Itys projekts tyka vārsts iz taidu socialu temu, kai jaunīšu pilsūniskuma izjiuta, iniciativys, aktivitatis vītejā sabīdreibā. Latgalīšu kuļtura i volūda napagaiss, cikom myusim byus jaunīši, kuri ir drūsi par sovu nuokūtni Latgolā. Taidi jaunīši, kuri nasabeist izsaceit sovu redzīni par nūtykumim sovā saimē, pogostā, školā, vaļstī. Taidi, kuri ir gotovi vuiceitīs, planavuot, dariet, kab sovu dzeivisvītu padareitu lobuoku deļ seve i cytu.
Projekta aktivitatis koč drupeit ir paleidziejušys 50 jaunīšim mainiet sovu pasaulis uztveri nu pasivitatis iz aktivuoku dzeivis poziceju. Izsaceit, pīsadaleit, dariet, organizēt i vuiceit cytus. Iz projekta vaicuojumim „Kai es pats ar sovu reiceibu varu maineit sovu kasdīnu? Kai i kaidu es sevi radzu Latgolā pēc 5, 10 ci 20 godu? Kū es varu izdareit, kab munā školā, pogostā, pošvaļdeibā ļauds aktivuok īsasaisteitu vītejuos iniciativuos?” paraugi atsaceit pats. Kū Tu varātum dariet sovaižuok?
Kab veicynuot pilsūniskuma izjiutu, jaunīšim tyka pīduovuotys ari konsultacejis pi profesionaļu, kur jī varieja aizdūt sovus vaicuojumus i par pilsūniskumu, i par karjeru, i par iniciativom, i par projektu realizēšonu.
Lelu paļdis LgSC soka projekta partnerim: bīdreibai „Darītājiem”, bīdreibai „Rēzeknes Augstskolas Absolventu asociācija”, bīdreibai „Dagne”, Dagdys bārnu i jaunīšu centram, Daugovpiļs Universitatis Karjerys i iniciativu atbolsta centram, Rēzeknis Augstškolai i SIA „Orglab”.
Projektu atbaļsteja Dīnvydlatgolys NVO atbolsta centrs, finanseja LR Kulturys ministreja.


text:
20. aprelī LgSC Daugovpiļs birojs kūpā ar Daugavpiļs nūvoda kulturys centra folklorys kūpu „Dyrbyni” aicynuoje iz pavasara sasadzīduošonu i dančim. Pasuocīns nūtyka Daugovpiļs nūvoda kulturys centrā, iz kuru beja puļciejušīs f/k „Dyrbyni” i LgSC Daugovpiļs biroja bīdri i draugi. Kai nūsaskaidruoje pasuocīņa laikā, „Dyrbynim” i LgSC ir daudz kūpeigu draugu. Jamūt vārā, ka f/k „Dyrbyni” […]
Ari itymā godā “Latgolys Studentu centrs” jaunūs studentus i tūs, kas reidzinīki jau kaidu laiceņu, aicynoj īpazeit tyvuok Reigu i piļsātys latgaliskuos vītys. Vysi meili aicynuoti iz fotoorientiešonūs „Vokora styga” 14. oktobrī. Sasatikšona 17:00 pi Breiveibys pīminekļa. Myusus atpazeisi piec čivynuošonys latgaliski i balonim! Vālams da 13. oktobra 24:00 iz e-postu lgsc@lgsc.lv dasaceit komandu 2-4 cylvāku […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Jau kurū godu naformalajā, nagudrajā i nanormali glaunajā pasuokumā sovejim i sovejūs sovejim “Tievanānu pavasars” aba “Tievanānu čulans” sasatiks latgalīšu literaturys autori i skaiteituoji, muzykys radeituoji i meiļuotuoji. Tolka, guojīņs da Valna akmiņa i kūpā byušona itūgod 13. i 14. junī, kai jau īrosts, Tievanānūs (Jaunviļānūs). Itūgod „Tievanānu čulans” paīs Raiņa zeimē. Kaids nūstuosts viestej, […]
Aicynojam Jelgovys jaunīšus iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu 5. matā. Nūdarbeiba paradzāta īsuociejim, par tū prīkšzynuošonys nav napīcīšamys. Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds projekta “Atbalsts biedrībai “Latgolys Studentu centrs” latgaliešu kultūras popularizēšanai 2015. gadā” ītvorūs. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Jau tradicionali Adventa laikā Daugavpilī nūtyka literari muzykalais pasuokums “Latgalīts Latgalīšam draugs”, kurs puļcieja vīnuvīt Daugavpiļs apleicīņa literatus i muzykantus. Kai jau īrosts pasuokuma tema beja puordūmys, gaideišonys laiks, mīlesteiba, tok itūraizi pasoukumus nūtyka klubā “Artilērijas pagrabi”. Pasuokumā ar sovom truopeigajom sirds haikom pīsadalieja Egita Terēze-Jonāne, ar gudrom atziņom iz dzeivis – Gunta Nagle, ar […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynoj latgaliski raksteit grybātuojus iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu 16.decembrī, 18 stuņdēs, Latgolys puorstuovnīceibā (Tūrņa īlā 4, III C). Bezmoksys nūdarbeiba paradzāta vysim, kas runoj latgaliski. Nav vajadzeigys īprīkšejuos zynuošonys latgalīšu volūdys pareizraksteibā. Nūdarbeibys laikā dalinīki tiks īpazeistynuoti ar myusdīnu latgalīšu volūdys ortografeju i varēs izkūpt praktiskuos raksteit prasmis. […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Uorā palīk soltuoks i soltuoks, cylvākim rudiņs napateik drāgnuo laika dēļ, deļtam Rēzeknis biroja aktivisti i bīdri sadūmuoja īprīcynuot i duovynuot smaidu cytim. Nu vielmis īprīcynuot roduos ideja, kai tū paveikt – uobeļu zibakceja. Sasadorbojūt ar Z/S „Ezermala” tyka saguoduots gondreiž 200 uobuļu. Sovu dorbu pīlykom pi parunu mekliešonys i zeimeišu pīsīšonys pi kotra uobuļa. […]
Ituo goda 30. septembrī pi Breiveibys pīminekļa sasatyka četrys jaunīšu komandys, lai pīsadaleitu ikgadējā foto-orientiešonuos pasuokumā „Vokora styga”. LgSC Reigys birojs puorbaudieja daleibnīku zynuošonys i atjauteibu. Beja vairuoki aizdavumi – biļdēs atpazeit īvāruojamus latgalīšu cylvākus, uzminēt dzierdātys i nadzierdātys melodejis, piec ortofoto saprast, kas par objektu attāluots kartē, lēkt klaseitis i byut pat latgalīšu – […]
Ik godu LgSC jaunūs studentus i tūs, kas reidzinīki jau kaidu laiceņu, aicynoj īpazeit tyvuok Reigu i piļsātys latgaliskuos vītys. Ari itys gods nav iznāmums, i vysi meili aicynuoti iz foto-orientiešonūs „Vokora styga” 30. septembrī. Sasatikšona 18:00 pi Breiveibys pīminekļa. Myusus atpazeisi piec čivynuošonys latgaliski! Vālams da 28. septembra iz e-postu reiga@lgsc.lv dasaceit komandu 2-3 […]
Pasaulī pīktdiņ tiks atzeimēta Eiropys volūdu dīna. LgSC aicynoj catūrtdiņ, 25.septembrī, iz radūšū darbneicu, kurā varēs apdrukuot krekleņu, škeivi ci krušku ar kaidu latgalisku teicīni. Kruosys byus, leidza juojam tys, iz kuo Tu grybi koč kū izkruosuot latgaliski. Gostūs gaideisim LgSC Reigys birojā Antonejis īla 8-3/6 nu 17 leidz 20. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Suokūtīs jaunajam vuiceibu LgSC biroji Reigā, Rēzelnē, Daugovpilī i Jelgovā aicynoj studentus iz pasuokumim, kab īpazeitu studeju piļsātu i vaira izzynuotu par Latgolu i LgSC. Meili gaideiti byus ari bejušī i tūpūšī studenti. Jelgovā 23. septembrī Foto-orientiešonuos „Īpazeisti Jelgovu”. 17 stuņdēs puļciešonuos Hercoga Jākuba laukumā. Komandu ar 3 cylvāku sastuovu pīsoki da 22.09, rokstūt […]
Cikom lopys vēļ zalis i nav suokušys krist, bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” Daugovpiļs birojs īlyudz iz „Štabika” atkluošonys pasuokumu! Pavasarī puorsavuocem iz jaunom telpom, sataisiejom remontu i deļ tuo aicynojom ari Tevi pīlikt sovu rūku pi „Štabika” stabilitatis. Pīnagluosim pādejū noglu biroja sīnuos, īsapazeisim ar Latgolys Studentu centru, uzzynuosim, kū jaunu i breineigi pavadeisim […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Jaunīt! Tev vēļ ir puors dīnu, kab dasasaceitu jaunīšu naformalojuom apvuiceibom “Atzolys” Bieržgalī (Rēzeknis nūvods). Byus trokys reita rūsmis, pušdīņu īdvesmys stuosti, vokora puosokys i breineigi nakts puorguojīni. Pa vydu vysam – vuiceisimēs raksteit latgaliski, vuiceisimēs saprast, vuiceisimēs īzaklauseit latgaliskajā, Latgolā i vīns ūtrā. Gostūs – latgalīšu muzike, vokaluo ansambļa “Skonai” vadeituoja Guntra Kuzmina, grupys […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” itymā vosorā otkon aicynoj pīsadaleit jaunīšus vosorys naformalajuos apvuiceibuos”Atzolys”. Apvuiceibuos byus īspieja īsavuiceit raksteit latgaliski, uzzynuot viesturis i kulturys faktus, sasatikt ar Latgolys kulturys cylvākim,muzykantim, literatim. Tradicionali “Atzolys” paleidz apsazynuot jaunīšim Latgolys sovpateibu, īvuica byut lapnim par sovom saknem i pīdereibu i veicynoj jaunuos paaudzis iņteresi par Latgolu i latgaliskū. Golvonuo “Atzolu” […]
Jau kurū godu zam ailis sevi pīsoka vysu godu gaideitais nakomercialais, nagudrais i nanormali glaunais pasuokums sovejim i sovejūs sovejim latgalīšu literaturys autorim i skaiteituojim „Tievanānu pavasars” aba „Tievanānu čulans”. Itūgod teksti, muzyka, tolka i guojīņs da Valna akmiņa 7. i 8. junī, kai jau īrosts, Tievanānūs (Jaunviļānūs). Golvonuo pasuokuma dūma ir puļcēt vīnuvīt latgalīšu literaturys […]
Muzeju naktī Jelgovys biroja aktīvisti nadaudz pasportuoja i pīsadalieja orientiešonuos pasuokumā, kurs beja vysa Jelgovys centra rūbežuos. Pīsadalieja vasalys 2 komandys – kuojomguojieji (Evija Valaine, Olita Bidzāne, Anita Vespere i Ērika Augstāre) i ritiņbraucieji (Daila Pastare, Kristīne Makovska i Modris Martinovs) Guojieji izcīnieja 1. vītu (nu 18 komandom) piec laika viertiejuma, bet ritiņbraucieji daleitū 2. […]
10. maja pīvokorā (tai ap pīcim) dzejis i prozys skaiteituoji i klauseituoji sasatyka Rēzeknī, bīdreibys “Artistence” telpuos, pasuocīnī ar nūsaukumu “LaLaDra” jeb Latgalīts Latgalīšam Draugs. Gaisteigajā vītā uzastuoja jau pazeistami literaturys autori, taipoš kai pavysam jauni – īprīkš naredzāti i naklauseiti skaiteituoji. Pasuocīni atkluoja Daiņs Adijans, nūdzīžūt divejis pošsacerātys dzīsmys, piečuok ar sovys dzejis/prozys skaitejumim turpynuoja […]
Cikom svātdiņ cyti atsapyuss piec Muzeju nakts, a cyti skrīs preteimā sovam pyrmajam maratonam, Latvejis Etnografiskajā breivdobys muzejā varēs atgiut elpu i giut jaunus īspaidus Latgolys sātā. 12 stuņdēs Jākuba katedralis prīsters Renārs Birkovs vadeis misi latgaliski, bet piec tam vysi aicynuoti kūpā ar VEF Kulturys piļs latgalīšu sadzeivis dzīšmu ansambli “Olūteņš” gūdynuot Jaunovu Mareju, […]
9. majā Jelgovys birojs aicynuoja vysus iz dzejisku pasuokumu „Vieja čukstūs īsaklausūt…”. Pasuokums puļcieja desmit vairuok i mozuok zynomus dzejnīkus nu Jelgovys apkaimis i divtik skateituoju. Vokoru atkluoja vokora vadeituoja Olita Bidzāne i Jelgovys biroja vadeituojs Valērijs Kušnirs ar šmukim īvodvuordim. Turpynuojumā uzastuoja Broņislava Dzene ar sovim sirsneigajim i jaukajim goradorbim. Sovukuort Ingūna Lipska uzastuoja […]
Bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) Daugovpiļs nūdaļa sadarbeibā ar Daugovpiļs piļsātys Jaunatnis departamentu 25. aprelī 19.00 aicynuoja vysys jaunīšu organizacejis, nūdybynuojumus i naformalis interešu grupys pīsadaleit jaunīšu organizaceju pasuokumā „Visi vienā maisā!”. Pasuokuma mierkis beja jaunīšu organizaceju īsapazeišona, sadarbeibys radeišona, turpmuokai kūpeigu pasuokumu i projektu realizacejai Daugovpilī. Sasatikšonys laikā nūtyka organizaceju prezentacejis, naformalis spielis, grupu […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
“Latgolys Studentu centra” Rēzeknis birojs aicynoj iz dzejiski – muzykalū pasuocīni LaLaDra aba Latgalīts Latgalīšam Draugs. 10.majā plkst. 17.00 Rēzeknē, bīdreibys “Artistence” telpuos (pretim piļskolnam). Uzastuot grybātuojus lyudzom sasazynuot ar myusim, rokstūt iz e-postu – rezekne@lgsc.lv voi zvonūt – 2853695 Gaideisim gostūs ikvīnu interesentu! Latgolys Studentu centra, Rēzeknis biroja aktivisti. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:


text:
Vasali! Latgolys Studentu centra folklorys kūpa “Ceidari” laipnai aicynoj vysus latgaliski dzīduot grybūšūs pīsavīnuot i kuplynuot myusu pulku. Gaideisim Tevi iz atvārtū mieginuojumu 3.oktobrī Latgolys puorstuovnīceibā Reigā, Tūrņa īlā 4, IIIC 18 stuņdēs. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj jaunīšus da 11.augusta dasasaceit daleibai seminarā „Atzolys”, kurs nu 18. da 21. augustam nūtiks gostu sātā „Višķezers”. Seminara “Atzolys” mierkis ir veicynuot jaunīšu aktivu īsasaisteišonu demokratejis i piļsūniskys sabīdreibys veiduošonā, tūs izgleitojūt vaicuojumūs, kuri saisteiti ar socialekonomiskim faktorim i Latgolys regiona sovpateibom. Seminarā pīsadaleis vairuoki eksperti i lektori, uzjiemieji, pošvaļdeibu jaunuotnis darbinīki. Apvuiceibu laikā četru […]
12. martā nu 10.30 da 17.00 Latvejis Nacionalajā bibliotekā izstuodis “Nevar nerakstīt” ītvorūs nūtiks Latgolys dīna. Jau 10.30 pasuokums tiks atkluots kūpā ar Rogovkys ļaudim. Tam sekuos daņči i dzīsmis ar folklorys kūpu “Upīte”, kai ari Latgolā taiseita kina, darbneicys ar Ludzys omotnīku centra meistarim, virtualuos spēlis par Latgolys kulturys montuojumu, kai ari tradicionalī iedīni […]
Jau kurū godu naformalajā, nagudrajā i nanormali glaunajā pasuokumā sovejim i sovejūs sovejim “Tievanānu pavasars” aba “Tievanānu čulans” sasatiks latgalīšu literaturys autori i skaiteituoji, muzykys radeituoji i meiļuotuoji. Tolka, guojīņs da Valna akmiņa i kūpā byušona itūgod 13. i 14. junī, kai jau īrosts, Tievanānūs (Jaunviļānūs). Itūgod „Tievanānu čulans” paīs Raiņa zeimē. Kaids nūstuosts viestej, […]
Kai jau viestejom, LgSC ar sadarbeibys partnerim bīdreibu „Darītājiem”, bīdreibu „Rēzeknes Augstskolas absolventu asociācija” i bīdreibu „Dagne” februarī ir aizsuokusi projektu “Latgales jauniešu drošumspēja un pilsoniskums”. Par itū laiku asam sataisejuši naformalus seminarus Daugovpilī, Dagdā i Rēzeknē. Apvuiceibu laikā ar Latgolys jaunīšim asam diskutiejuši par sovu lūmu pasaulī, par drūsumspieju sovu lāmumu pījemšonā, par pozitivom […]
LgSC nu 16.02.2015. leidz 01.06.2015. eistynuos projekta “Latgales jauniešu drošumspēja un pilsoniskums” aizdavumus. Projektu finansej LR Kulturys ministreja i “Dienvidlatgales NVO atbalsta centrs”. Projekta laikā ir paradzāts reikuot jaunīšim nūdarbeibys par iniciativom, drūšumspieju, pilsūniskuma prasmem, kuru laikā jaunīšim tiks dūta vareiba sajemt konsultacejis i izdareit kaidu lobu dorbu sova, pogosta, nūvoda ci piļsātys lobā. Projekta […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynoj latgaliski raksteit grybātuojus iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu 16.decembrī, 18 stuņdēs, Latgolys puorstuovnīceibā (Tūrņa īlā 4, III C). Bezmoksys nūdarbeiba paradzāta vysim, kas runoj latgaliski. Nav vajadzeigys īprīkšejuos zynuošonys latgalīšu volūdys pareizraksteibā. Nūdarbeibys laikā dalinīki tiks īpazeistynuoti ar myusdīnu latgalīšu volūdys ortografeju i varēs izkūpt praktiskuos raksteit prasmis. […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Dzīdi, doncoj, stuovi iz golvys ci prūti ar mēli dasaskart pi daguna – pīruodi, ka latgalīšim ari ir sovi talanti! 20. novembrī, plkst. 19.00, kabakā „Ezītis miglā Monte Carlo” (Aldaru īla 12/14, Reiga), nūtiks draudzeigais pasuokums „Latgalīts Latgalīšam Draugs”. Ituo goda tema – paruodi sovu talantu. Pīsasoki leidz 17. novembrim, rokstūt iz e-postu reiga@lgsc.lv. Iz […]
Pyrmajā novembrī Jelgovā tyka svieteita “Latgolys Studentu centra” 9. pastuoviešonys jubileja. Tai kai itymā reizē LgSC dzimšonys dīna tyka svieteita Jelgovā, Jelgovys biroja jaunīši nu suokuma īpazeistynuoja ar piļsātu, kuru jī niu sauc par sovu sātu. Muzejā “Academia Petrina” varieja apsavērt i īpazeit Jelgovu viesturyskā škārsgrīzumā. Sv. Treisvīneibys bazneicā gidis pavadeibā varieja īpazeit na tik […]
Kai jau kotram bārnam, ari Jelgovys birojam pateik dzimšonys dīnys svineibys. Itūgod mes jau leluoki – myusim jau 2 gadeni , deļ tuo ari baļļuku nuocuos taiseit kai pīsanouk – draugu kompanejā ar peiruogim, balonim, spieļom i vysim puorejim lobumim. Itūgod sovus svātkus atziemiejam 10.oktobrī, LLU Studentu klubā. Iz svineibom tika īlyugti vysi draugi, draugu […]
Uorā palīk soltuoks i soltuoks, cylvākim rudiņs napateik drāgnuo laika dēļ, deļtam Rēzeknis biroja aktivisti i bīdri sadūmuoja īprīcynuot i duovynuot smaidu cytim. Nu vielmis īprīcynuot roduos ideja, kai tū paveikt – uobeļu zibakceja. Sasadorbojūt ar Z/S „Ezermala” tyka saguoduots gondreiž 200 uobuļu. Sovu dorbu pīlykom pi parunu mekliešonys i zeimeišu pīsīšonys pi kotra uobuļa. […]
Ituo goda 30. septembrī pi Breiveibys pīminekļa sasatyka četrys jaunīšu komandys, lai pīsadaleitu ikgadējā foto-orientiešonuos pasuokumā „Vokora styga”. LgSC Reigys birojs puorbaudieja daleibnīku zynuošonys i atjauteibu. Beja vairuoki aizdavumi – biļdēs atpazeit īvāruojamus latgalīšu cylvākus, uzminēt dzierdātys i nadzierdātys melodejis, piec ortofoto saprast, kas par objektu attāluots kartē, lēkt klaseitis i byut pat latgalīšu – […]
Īsasuokūt jaunajam vuiceibu godam, Rēzeknis LgSC birojs na viņ suocs jaunus dorbus i projektus, bet i pabeidz īsuoktūs. Maijā beja aizsuokts projekts „Zynuot”, kas paredzieja naformalys apvuiceibys pa Rēzeknis nūvoda školom par vysu, kas nūteik apleik Latgolā i kas pi tuo “vaineigi”. Tai kai pavasarī Rēzeknis biroja komanda napaspēja izbraukuot paredzātuos školys, tod nu īsuoktū […]
24. septembrī vysi tī, kurim interesej dorbuotīs ar, par i ap latgaliskū, gaideiti iz īsapazeišonys vokoru Rēzeknē. Gaideisim! Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Cikom lopys vēļ zalis i nav suokušys krist, bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” Daugovpiļs birojs īlyudz iz „Štabika” atkluošonys pasuokumu! Pavasarī puorsavuocem iz jaunom telpom, sataisiejom remontu i deļ tuo aicynojom ari Tevi pīlikt sovu rūku pi „Štabika” stabilitatis. Pīnagluosim pādejū noglu biroja sīnuos, īsapazeisim ar Latgolys Studentu centru, uzzynuosim, kū jaunu i breineigi pavadeisim […]
Sveicīns vysim LgSC bīdrim i draugim nu Daugovpiļs. Par itū laika ir nūtykuš daudzi vysaiduoku puormaiņu – myus ir jaunys telpys, jauni interesenti, planā jauni pasuokumi. Pavasarī puorsavuocem iz jaunom telpom Reigys ūļneicā 48-3 (saīt pretim pazeistamajai kopejneicai „Vēsma”). Pa itū laiku jaunajuos telpuos asam sataisiejuši remontu, jaunu pasuokumu planu i vysi kūpā asam izdūmuojuši […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Jaunīt! Tev vēļ ir puors dīnu, kab dasasaceitu jaunīšu naformalojuom apvuiceibom “Atzolys” Bieržgalī (Rēzeknis nūvods). Byus trokys reita rūsmis, pušdīņu īdvesmys stuosti, vokora puosokys i breineigi nakts puorguojīni. Pa vydu vysam – vuiceisimēs raksteit latgaliski, vuiceisimēs saprast, vuiceisimēs īzaklauseit latgaliskajā, Latgolā i vīns ūtrā. Gostūs – latgalīšu muzike, vokaluo ansambļa “Skonai” vadeituoja Guntra Kuzmina, grupys […]
Tipografejis smaržys apveitys, nadaudz trokys i posta kasti redzēt grybūšys, LgSC izdūtuos postkartis! Eksemplaru nav cīši daudz, deļtuo – pasasteidz, ka gribi sev kaidu nu Edeitis biļdem ar latgalīšu teicīni voi Raibīs ziemiejumu! Postkartis varēs nūpierkt Reigys birojā Antonejis īlā 8-3/6 i vysur, kur redzēsi LgSC gruomotu goldu izbraukuma tierdznīceibā. Vīnys postkartis cena: 0.50 eiro […]
Jaunīši nu organizacejis „Jelgovys sorkanuo krysta jaunīši” i bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” lobdareibys akcejā prīcej bārnu noma audziekņus! Sastdiņ – 7. junī nūtyka lobdareibys akceja „Būsim kopā”, kura jau tradicionali nūteik pīktū godu. Jemūt vārā, ka Jelgovys sorkonuo krysta jaunīšim ir „uzplaukuse” patīsa draudzeiba ar bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” Jelgovys biroju, tod nu itūgod jī […]
Nu 30. maija leidz 1. juņam Jelgovā nūtyka piļsātys svātki, kurūs varieja jimt daleibu sevkurs interesents – jelgovnīks ci gosts nu tyvuokys voi tuoluokys vītys. Jelgovnīku puorsteidzūšā ospruoteiba beja vārojama piļsātys svātku guojīnā, kurā devēs Jelgovys uzjāmumu i firmu, kolektivu i īstuožu puorstuovji. Leidz ar tū ari bīdreibys „Latgolys studentu centrs” Jelgovys biroja jaunīši nasiedieja […]
Vasals! Ka Tu esi atraktivs, komunikabls i struodot grybūšs aktivists, tod ej i pīsavīnoj myusu Daugovpiļs biroja pulkam! Latgolys Studentu centrs ir sabīdriska organizaceja, kas apvīnoj studejūšus i studejis beigušus jaunīšus, kurim interesej latgalīšu kultura i kuri aktivi īzasaistuos tuos saglobuošonā. LgSC Daugovpiļs biroja mierki ir popularizēt latgalīšu kulturu Daugovpilī, īsaisteit latgaliskuos aktivitatēs Daugovpiļs jaunīšus […]
22. februarī LgSC bīdri sasatyka Rēzeknē iz cīši svareigu pasuokumu – kūpsapuļci! Kūsapuļcis laikā, kai jau īrosts, ar sovim padareitajim dorbim i nuokūtnis planim pasadalieja vaļde i LgSC biroji. Par godu LgSC ir uzjiems 9 jaunus bīdrus: Olitu Bidzāni, Ligiju Purinašu, Baibu Raginsku, Edmundu Sudniku, Elviju Dzalbi, Lauru Melni, Agitu Vigupi, Dagniju Donāni, Guntu Nagli. […]
Nu 28. februara da 2. martam bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj vysus interesentus apmeklēt latgalīšu literaturys stendu storptautyskajā gruomotu i izdevnīceibu izstuodē „Baltijas Grāmatu svētki 2014” izstuožu centrā Kīpsolā. Byus īspieja īsaguoduot gruomotys latgaliski i par Latgolu, latgalīšu video īrokstus i dažaidus suvenirus. Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” pīduovoj plašuokū gruomotu kluostu latgaliski i par […]
Rudiņa laikā, kod vysi uora dorbi beja apdareiti, senejī ļauds pa vokorim sasalaseja kūpā i dareja vysaiduokus rūkdorbus – puiši taiseja stričus, apstruoduoja kūku, mārgys – adeja, izšyva, aude. Taidu atsarasšonu vīnuvīt, dorbu i puorsoku stuosteišonu, meikļu miniešonu sauce par vakariešonu. Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj vysus interesentus pa vokorim īt ar sovim rūkdorbim iz […]


text:
Vasali! Sajiemu viestuli nu LR Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis par dorba grupys izveidi, kam da 20. decembra juoizstruodoj prīšklykumus i juoīsnīdz izglītības un zinātnes ministra parakstītu informāciju Ministru prezidentam par veicamajiem pasākumiem latgaliešu rakstu valodas kā vēsturiska latviešu valodas paveida saglabāšanai, aizsardzībai un attīstībai. Tys ir, dorba grupai juosagatavej prīšklykumi par Latvejis vaļstī napīcīšamajim pasuokumim […]
Ituo goda 8. decembrī 13:00 stuņdēs Latvejis Zynuotņu akademejis 3. stuova zalā LU Latvīšu volūdys instituts reikoj zynuotnisku diskuseju “LATGALES LATVIEŠU VALODA LATVIJAS VALODAS POLITIKAS KONTEKSTĀ”. Pīsadola: IZM vaļsts volūdys politikys nūdalis vadeituoja Zaiga Sneibe, LU Latvīšu volūdys instituta direktore Dr. habil. philol. Ilga Jansone, Vaļsts volūdys centra direktors Dr. habil. med. Māris Balteņš, Rēzeknis […]
Šudiņ sajiemu Latgolys Radejis” direktora Valda Labinska viestuli (kai i daudzi cyti latgalīši). Vaira Naktineicā. Piec tam publicieju dīnrokstu “Dīnā” par latgalīšim i jūs radejom. Cyta storpā citejūt i LgSC 9. februara relizi par latgalīšu volūdu medejūs. “Par tū pošu problemu jau vairuok godu rauga runuot bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”. Tok plyka NVO bez politiskūs […]
īsoku puorskaiteit šudiņ nu reita najauši atrostū LU Juridiskuos fakultatis doktoranta Juoņa Plepa rokstu par vēļ vīnu Latvejis vaļsts prezidentu – veiskupu Jezupu Rancānu. atzeimeišu, ka roksts beidzās ar Mikeļa Bukša citatu: “Nasaverūt uz tū, ka latgaļi Satversmes Sapuļcē, tai saceit, tyka izpārti, un ka latgaļi pi Latvijas Satversmes pījimšonas atsatureja nu bolsōšanas, taidā veidā […]
Politiskuos situacejis nastabilitate i varys krize vaļstī ar vodūšus politiskūs spāku krahu i jaunu spāku, līderu mekliejumim i ceņtīnim izaraut prīškysgolā, taipat pošvaļdeibu, Eiroparlamenta i ak jau i Latvejis parlamenta vieleišonu tyvums naīt garom ari navaļstiskajom organizacejom. Ari LgSC kai aktiva i stabila NVO ir sajāmuse vairuokus aicynuojumus sasadorbuot ar politiskajom partejom: kai mudynuojumus īsapazeit […]


text:
Ciblas novada folkloras kopa
Ilža
Dibināta: 1990. gada 3. decembrī
Atrodas: Ciblā, Ludzas raj., Latgalē
Vadītāja: Dace Tihovska
Dalībnieku skaits: 11, no tiem pēc vecuma:
jaunāki par 14 gadiem: 2
no 14 līdz 24 gadiem: 4
no 25 līdz 44 gadiem: 5
un pēc dzimuma:
vīriešu: 4
sieviešu: 7
Darbības veidi: dzied, spēlē, iet rotaļās
Muzīkas:
akordeons,
cītara,
vijole,
blokflauta,
bungas
u.c. sitamie instrumenti.
Apraksts:
Sovu nūsaukumu asom pajāmuši nu upeitis Ilžys vuorda, kura tak caur
Cyblu i tuoļuok pa Latvejis austrumu rūbežu. Mes asom maineigi kai upe, kas
vysu laiku atsajaunojās sovā teciejumā.
Kūpys dybynuotuoja i pyrmuo vadeituoja ir Elza Brence (tān Abramāne). Sovūs
pyrmsuokumūs kūpa beja viņ dzīdūša.
1994.godā kūpu suoc vadeit Ilga Taukača. Ilža suoc spieļuot dažaidus muzykys
instrumentus. Laika gaitā jer maiņiejīs arī daļeibņīku sastuovs.
Nu 2000.goda rudiņa kūpys vadeibu puorjēme Dzintra Augustova, i Ilžys dzīsmis
īgiva jaunu aranžiejumu.
Nu 2002.goda kūpu voda Dace Tihovska. Tān daleibā īsaistom sovys saimis,
myusim leidza dzīd myusu i radnis bārni. Dzīžam, kotrs spieļejam kaidu
instrumentu, ejam rūtaļos i vuicom tuos cytim.
Asom pīsadaļiejušīs vysūs Starptautiskajūs folklorys festivalūs
Baltica, gondreiž vysūs Latgales TV festivalūs (izjamūt 2000.g.),
sadraudzeibys koncertūs Lītovā (2001., 2003.g.) i Vuocejā (2005.g.). Ar sovu
kluotbyutni kuplynojam dažaidus pasuokumus i sovā nūvodā, i rajonā. Ar
prīku spieļuojam tautyskū muzykys pavadiejumu rajona deju kolektivim.
Sovu darbeibu Ilža bolsta iz etnografiskuos dzīduošonys izkūpšonu, instrumentu
spieļuošonu, sova nūvoda etnografiskūs tradiceju izpieti i saglobuošonu,
folklorys vuokšonu. Repertuarā izmontojam gon dzierdātys, gon mozuok dzierdātys
tautys dzīsmis i muzyku.
Dziesmas paraugs: Zynu, zynu, jādzu, jādzu (2005.g.)
Visa dziesma MP3 formātā (859 Kb)
Dziesmas paraugs: Ei, mōt, žeņej maņi (1995.g.)
Visa dziesma MP3 formātā (345 Kb)
Adrese: Dace Tihovska, Latgales 30a-9, Ludza, LV-5701, Latvija
Tālrunis: 57-23862, 6157311
E-pasts: dafnat_N@N_one.lv, cibla_N@N_ludza.lv
Ziņas sniegtas: 1998. gada 20. augustā, 2003. gada 5. septembrī, 2005. gada 29. oktobrī


text: vodni vysavac , vysavac narex - vysavac listi , eta neptun - akcni cena , vysavac s vodni filtraci - hubice k vysavaci , vysavac clatronic - odsavacka hlenu na vysavac , vysavace do auta - test vysavac , vysavac vodnik - podlahove vysavace , bazenovy vysavac - rucni vysavace test , vysavace miele - rozmery vysavace , rucni vysavace - vysavace listi , nejvyhledavanejsi - centralni vysavace husky , rucni vysavac eta - vysavac bomann , auto vysavace - sencor vysavac , vysavace bosch - automaticky vysavac recenze , detsky vysavac - vysavac vorwerk , profi vysavace - vysavac bezsackovy , prirucni vysavac - vysavac rowenta , nejtissi vysavac - zelmer , vysavac akumulatorovy - cistic , nahradni dily na vysavace - rotacni kartac , tichy vysavac - vysavac recenze , centralni vysavac husky - roboticke vysavace srovnani , nove vysavace - vysavac eta , aku vysavace - inteligentni vysavac , v kladno, most, karvina, frydek-mistek, zlin - vysavac dusty , vysavace pro alergiky - akumulatorove vysavace , bezsackovy vysavac - vysavac vodni , bezsackove vysavace - vysavani , viceucelove vysavace - opravy vysavacu , vysavac fagor - filtry do vysavace , vysavac s rotacnim kartacem - sacky do vysavace rowenta , vodnik - vodni vysavace , vysavac na popel - hyla vysavac , v akci - vysavac s vodnim filtrem , vysavac daewoo - rucni vysavace recenze , bateriovy vysavac - vysavace wax , vysavac robot - vysavace testy , sacky do vysavace miele - vysavac do bazenu , parni vysavac - nejlevnejsi vysavace , stavebni vysavac - vysavace elektrolux , centralni vysavace smart - porovnani vysavacu , vysavace popela - profesionalni vysavac , vysavace husky - podlahovy vysavac , auto vysavac - vysavac test , mini vysavac - filtr do vysavace , mluvici vysavac - nejpohodlnejsi , vysavac pro alergiky - roboticky vysavac goddess , vysavac philips - roboticke vysavace , vune do vysavace - vyprodej , vysavac na listi - vysavace clatronic , vysavace lux - bezsackove vysavace test ,


text:
Pyrma napylna mieneša pyrmizruodi iz Nacionaluo teatra skotuvis pīdzeivuoja Baļtinovys amatīrteatra “Palādas” slavanuo Danskovītis “Ontans i Anne”, viņ zam nūsaukuma “Latgola.lv”
Par tū, kai izruodi viertej myusu pošu ļauds skaiti ite:
http://lgsc.lv/byuts-radzats-latgola-lv/
Da šam Ontons i Anne i jūs sābri Pīters i Mare beja populari viņ Latgolā, tok niu ījims i Nacionalū teatri! Latgalīšu vitalitate, koloritī tipaži, komiskys sadzeivis situacejis, mīlesteibys peripetejis par speiti pensejis godim – tys vyss liks saprast, kur atrūnama latvīšu izdzeivuošonys recepte. Latgola ruļavoj!
Golvonajuos lūmuos Uldis Dumpis (Ontons) i Dace Bonāte (Anne).
Vaira par izruodi: http://www.teatris.lv/lv/izrades/liela-zale/latgola-lv
Fragments nu izruodis. Foto G. Janaitis
KONKURSS!
Sadarbeibā ar Nacionalū teatri Latgolys Studentu centrs pīduovoj i Tev īspieju īt apsavērt (ka vēļ naesi paspiejs) itū izruodi jau decembrī (tautā runoj, ka biletus cik vīgli vaira navar dabuot). Vīneigais, kas juodora – pareizi juoatbiļd iz vaicuojumu i juocer, ka veiksme byus pagrīzuse eistū byudu i byusi vīns nu četrim laimeigajim!
Atbiļdis leidz 22.11.2010. syuti iz e-postu ortografeja@gmail.com ar nūruodi “Latgola.lv”
Vaicuojumi:
1. Kaidā Latgolā eistyn tradiconalā pasuocīnī izruodis aktīri pīsadaleja sovā ekspedicejā Baļtinovā?
2. Cik daļuos jau ir īstudāts izruodis “Latgola.lv” originals “Ontans i Anne”?
3. Kū latviski nūzeimoj latgaliskais palāda?
Izruodis reklama:
“Panoramys” sižets:


text:
Itys gods latgalīšim sovā ziņā paguojs puorsoku zeimē – bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa” izdevuse latgalīšu puorsokys audio versejā (vaira var puorskaiteit ite: http://www.latgale.lv/lg/news/article?id=4140), bet “Latgolys Studentu centrs” ir tyvai mierķa – gruomotys “Puosokys par krīzi” izdūšonai.
Cikom teik gaideita gruomota, LgSC pīduovoj konkursu, kurā bolvys duovynoj LPG.
Leidz 21. decembrim atbiļdi pareizi iz vaicuojumim i sajam disku “Latgalīšu puosokys i puorsokys”!
Pareizuos atbiļdis (pīmāram, 1-C, 2-A i.t.t.) syuti iz e-postu: ortografeja@gmail.com ar nūruodi “Puorsoku konkurss”.
Rezultati 23. decembrī!
1. Kurs nu nūsauktajim Latgolā zinomajim kuļturys aktivistim nav pīsadalejs puorsoku īrunuošonā albumā “Latgalīšu puosokys i puorsokys”?
a) Līga Rundāne
b) Ingars Gusāns
c) Ilmārs Dreļs
2. Cik puorsokys īkļautys albumā?
a) 28
b) 30
c) 31
3. Puorsoku albuma muzykalū fona nūformiejumu taisejs i vairuokys puorsokys īrunuojs muzikis i aktiers Kristaps Rasims. Kurā Latvejis teatrī jis dorbojas?
a) Dailis teatrī
b) Daugovpiļs teatrī
c) Latvejis Nacionalajā teatrī
4. Kaidā nu puorsokom, kab pasasorguotu nu kača nogim, pelis izdūmuoja, ka:
a) syudzēsīs Dīvam
b) nūzogs kača breiveibys gruomotu
c) dasīs kačam pi astis zvaneņu
5. Kaidā popularā latvīšu kinā golvonū lūmu spēliejs vīns nu puorsoku īrunuotuojim Andris Rudzinskis?
a) Eisa pavuiceiba mīlesteibā
b) Cylvāka bārns
c) Rūdolfa montuojums
Taipat informejam, ka tyvuokuo īspieja puorsokys dzierdēt kluotīnē ir 18. decembrī 12:00 Kruoslovā, bet reidzinīkim disku īspiejams īsaguoduot ari LgSC Reigys birojā (http://lgsc.lv/kontakti).


text:
Juņa suokumā “Latgolys Studentu centrs” Reigā atkluoja jaunu tematiskūs pasuocīņu sereju – sarunys ar latgalīšu pasauļa apceļuotuojim “Latgalīša pādi pasaulī”. Pyrmajā tematiskajā vokorā par sovu pīredzi dzeivojūt uorpus Latvejis pasadaleja divi fizmati i LgSC bīdri Laura Putāne i Guntis Šmaukstelis.
Pyrmū “Latgalīša pādi pasaulī” vokoru kai “īsiļdeituoja” atkluoja Laura Putāne, kas sovulaik dorbuojusīs kai Latgolys Radejis programmys “Čaja vokors” vadeituoja, bet niu jau puora godus par sovu sātu sauc Vuoceju, kur jei struoduojuse kai breivpruoteigais jaunīšu centrā mozā piļsieteņā Nagold, bet niu struodoj jaunīšu organizacejā i dzeivoj Štutgartē. Laura vaira pastuostieja par sovu tādinejū dorbu, kurā jei organizej taidys kai dorba nūmetnis jaunīšim nu vysa pasauļa – jaunīši sabrauc kaidā piļsātā i, strodojūt nedeli ci vaira, padora kaidu lobu dorbu, pīmāram, īkuortoj i sakūp piļsātys parku. Laura zynuoja saceit, ka Eiropā i cytur pasauļā taidys nūmetnis jaunīšim ir cīši popularys i itūgod tikšūt organizātys ari Latvejā.
Ūtrs vokora stuostnīks beja gaideits ar eipašu napacīteibu: Guntis Šmaukstelis ir puorlīcynuots “fizmats”, aktivs latgalīts, pasauļa īkaruotuojs, daudzim pazeistams kai Šmikucs. Guntis ituo goda suokumā treis mienešus pavadieja breivpruoteiguo dorbā Kazahstanā, kur školās vuiceja angļu volūdu, bet leidza pedagoga gaitom izbaudeja ari Kazahstanys kuļturys i dobys koloritū byuteibu. Interesanta fotostuosta veidā klauseituoji tika īpazeistynuoti ar Kazahstanys sovpateibom i juo pīdzeivuojumim ari sābru zemē Tadžikistanā, kur Guntis devēs piec breivpruoteiguo dorba gaitu beigom. Klauseituoji izzynuoja par Kazahstanys zīmu skorbumu, cenom i dzeivis leimeni, vītejim školānim i studentim, vaļsts dzeivis izskotim i biznesa “taiseišonu”, kai ari Guntis lobpruot deve sovpateigu Latvejis i Kazahstanys saleidzynuojumu.
Piec obu stuostu nūsaklausiešonuos, skaidrs ir vīns – aktivs i darbeigs latgalīts napazuss nivīnā pasauļa molā!
Tai kai LgSC bīdri puorsvorā ir aktivi jaunīši, kas regulairai īsasaista dažaidūz interesantūs pīdzeivuojumūs, dūduos ekspedicejuos I apceļoj dažaidys tyvys i tuolys zemis, planavuots, ka stuostu vokori “Latgalīša pādi pasaulī” klius par ciklisku tradiceju i īpazeistynuos ar daudzu cytu pasauļa valstu, kuruos bejušs latgalīši, kuļturu sovpateibom!


text:
Suomu volūda
Suomu volūda — vīna nu suomugru volūdu grupys volūdu, jei radneiga igauņu, līvu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru - norvegu, švedu i krīvu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei. Suomu volūda irā Suomejis Republikys i Europys Savīneibys oficialuo volūda. Suomu, igauņu, vengru i maļtīšu volūdys vīneiguos vaļstiskuos volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi indoeuropīšu volūdu saimis. Švedejā kasdīn suomiskai runoj 200 tyukstūšys ļauds i tei irā pīzeita kai minoriteta volūda. Taipoš suomiskai runoj Norvegejis pūstumūs, Finmarkys regionā, Krīvejis Federacejis Karelejis Republikā i Igaunejis pūstumūs.
Par suomu volūdys rokstiskūs volūdys aizsuocieju tur veiskupu Mikaelu Agrikolu (1508-1557).


text:
Aiz lūga jau jiutams novembra dzastrais pīskuorīņs. Par speiti solnom, mikeleišu zīdi muoj atvodys rudiņam.
Arī myusim – Latgolys Studentu Centram novembris ir īsasocs ar pateikamu otkonsasatikšonu, sarunom i čaja ritualim, kas myusim tik cīši vajadzeigi itymūs soltajūs rudiņa vokorūs.
Trešdin, 2. novembrī LgSC bīdri sasatyka Rēzeknē, kab svynātu bīdreibys 6 godu jubileju. Vokora golvonuo darbeiba tika vārsta iz picu cepšonu latgalīšu gaumē, kas niule palikuse kai tradiceja. Svineibu laikā tika puorunuotys lītys, kas padareitys i ari tuos, kas vēļ prīškā..
Atlīk tik nūvēlēt, kab myusim nikod napītryukst ticeibys sev, deļ tuo, ka ticeiba ir tei, kas īdvesmoj jaunim dorbim i idejom.


text:
Vys vaira i vaira var just rudiņi. Pec pōrs dīnom jau sōksīs jaunais mōceibu gods :( Vosora proskrāja kai vīns strāčeits. Jau divejis nedeļas strōdoju. Ja tū var nūsaukt par dorbu. Škola vāļ nav kōrteibā — vysur bardaks, ceļtnīki raun, putekļi, krōsas smoka. Vysi datori un goldi munā kabinetā stōv manis īpakōti pļāvī. Kod vareišu […]
Month: August 2010
Krīze beigusies!
Tai ir dāmas un kungi. Gribieju pazavērt, cik moksoj tumbeņas un izarōdēja, ka pierktōkōs moksoj 25’999.00 Ls voj 21’486.78 bez PVN. Tai, ka dzeive īt kolnā :)


text:
Maņ šudiņ vōrdadīna. Ar kū sevi i apsveicu :) Dīna paīs dorbā, vokorā mož ar draugim pasēdēsim pi kaida viskija glōzes. Maņ garšoj viskijs. Is ir kai samagonka. Jōdzer teirs, bez vysaidim pījaukumim, ladu īskaitūt.
Bet par dorbu – jōskryuvej klasī goldi un šapi. Divejus lelūs školōtōja goldus jau byušu pībeidzs. Tryukst viņ diveju šupļetku fasāžu (dorbs 20′). A ar datorim vyspōr 3,14zdec! Tī syvāni redz pīgōdōs datorus ar Vystu. Pļā! Maņ tagad līkīs dorbs – Vystu ōrā un XP īkšā :( Laikam ar nLite programmeņu byus jōsataisa sova distra ar jau īšyutim vajadzeigajīm draiverim un pilneibā automatisku uzstōdeišanu. A pats napateikamōkais ir tys, ka datorus pasyutēm jau majī un specifikacejōs nūrōdēm XP Professional. Pogostam pO, jam Vystu un pisīs…
Kamēr gāž Kalvīti tikmēr…
Maņ šudiņ vōrdadīna. Ar kū sevi i apsveicu :) Dīna paīs dorbā, vokorā mož ar draugim pasēdēsim pi kaida viskija glōzes. Maņ garšoj viskijs. Is ir kai samagonka. Jōdzer teirs, bez vysaidim pījaukumim, ladu īskaitūt.


text:
Jehovys līcinīku draudzis sapuļcis
Uzzynoj par myusu sapuļcem. Sameklej, kur tovā apkaimē nūteik sapuļcis.
Kai nūteik myusu sapul̗cis?
Jehovys līcinīku draudzis sapul̗cis nūteik divys reizis nedel̗ā. (Ebrejim 10:
Bīži vin̗ sapul̗cēs ari klauseituoji ir aicynuoti pīsadaleit jautuojumu apsprīšonā. Sapul̗cis suocās i beidzās ar dzīsmi i lyugšonu.
Iz sapul̗cem ir laipni aicynuoti vysi, kam ir in̗terese, na tikai Jehovys līcinīki. Īeja ir bez moksys, i sapul̗cēs nateik vuokta nauda.
Uzzynuot vairuok
Kai nūteik Jehovys līcinīku sapuļcis?
Voi esi koč kod dūmuojs par tū, kai nūteik myusu sapuļcis? Drūši viņ tu byusi puorsteigts, uzzynojūt, cik nūdereigu bībelisku apvuiceibu tamuos var sajimt.


text:
Naraudi, muoseņ –
tī kauli, tei mīsa.
Atīs Postoruo dīna,
pajims dvēselis mutē
kai kačalānus
i aizness pi Dīva.
Niu naraudi, muoseņ.
Nav mīra. Nav mīra.
Seņ nabeju naktī pasamūduse nu tuo, ka nazkas juopīroksta. Pat napīmiņu, cik seņ nabeju pasamūduse nu tuo, ka atīt teksts. Zynuoju – pagaiss, naatguoduošu. Cieļūs i guoju iz ateju ar lapeņu i zeimuli, kū tymsā sačupinieju nazkur iz golda. Teksti atīt, jūs tikai pīroksta i aizīt gulātu kai piec padareita dorba. Nu reita knapi atguoduoju, ka nazkur ir lapeņa.