text:
video »
Juoņs Kuzminskis suoc jaunu projektu “Smejīs vasals”
Juoņs Kuzminskis, kurs labi zynoms kai gitaru meistars i grupys “Gandreiž 10nīkā” līders, suocs jaunu projektu “Smejīs vasals”, kuruo ītvorūs tiks veiduoti humoristiski video sižeti i anekdoti latgaliski. “Jautreibys nikod navar byut par daudz,Skaiteit vaira »
Grupai “Gandreiž 10nīkā” jauns video “Bļaunu”
Alternativuo pankroka grupa “Gandreiž 10nīkā” pīduovoj jaunu videoklipu dzīsmei “Bļaunu”. Par dzīsmi grupys liders Juoņs Kuzminskis soka: “Dzīsme ir emoceju liduojums, kuruos ir īspiejams izbaudeit, dzīžūt nu vysys sirds. Tei ir kai aicynuojums vysimSkaiteit vaira »
“Dvinskas muzikanti” pīduovoj video dzīsmei “Baļļuosim da reita”
Grupa “Dvinskas muzikanti” pīduovoj jaunu dzīsmi “Baļļuosim da reita”, kurai izveiduots ari videoklips. Grupa viestej, ka, snādzūt koncertus, spielejūt balus, korporativūs pasuokumus i kuozys, ir labi aizvadejuši vosoru, nu vysam pa vydu atrodušs laikuSkaiteit vaira »
Laurai Bicānei jauns video dzīsmei “Samuēls”
Dzīsmineica Laura Bicāne pīduovoj videoklipu dzīsmei “Samuēls” nu juos jaunu albuma “Lauzīsimies cauri pūlim”. Dzīsmis vuordu i teksta autore ir poša Laura, video autors – Sergejs Čakāns. Video uzjimts Lūznovys muižā. ““Samuēls” ir dzīsmineicysSkaiteit vaira »
Fredis Bergmans pīduovoj video dzīsmei “Myusu Latgola”
Fredis Bergmans pīduovoj videoklipu dzīsmei “Myusu Latgola”. Fredis muzicej nu bierneibys, spielej trompeti jau nu 1. klasis. Vuicejīs Daugovpiļs Muzykys vydsškolā, 20 godus struodoj par muzykys školuotuoju. Niu sacer muzyku i vuordus dzīsmem, kū izpylda patsSkaiteit vaira »
“Laimas Muzykanti” kūpā ar Īvu Akurateri pīduovoj jaunu video
Grupa “Laimas Muzykanti” pīduovoj video dzīsmei “Putni”, kas radeita sadarbeibā ar dzīduotuoju Īvu Akurateri. Vosorā, kod dzīsme pyrmūreiz tyka pīduovuota klauseituojim, grupys liders Artūrs Uškāns portalam parmuziku.lv stuosteja, ka itūgod “Laimas Muzykanti” izdūmuojuši atsasaceit nu apzeimiejumaSkaiteit vaira »
Grupa “Piparmētra” pīduovoj dzīsmi “Elpoj”
Mārgu grupa “Piparmētra” pīduovoj nūsaklauseit dzīsmi “Elpoj”. “Pasauli var redzēt vysaiž. Attīksme pret lītom i nūtikšonom var byut vysaida. Golvonais – naīspryngt i breinuotīs!” tai par jaunuos dzīsmis viestejumu soka grupys “Piparmētra” dalineicys: JanaSkaiteit vaira »
“Dabasu Durovys” pīduovoj albuma prīškviestnesi – dzīsmi “Suokums”
“Dabasu Durovys” pīduovoj nūsaklauseit i nūsavērt piec nedelis gaidomuo albuma prīškviestnesi – dzīsmi “Suokums”. “Dabasu Durovys” sovim klauseituojim pīduovoj dzīsmi, kas jaunajā albumā “Pādys Runoj” byus īkļauta kai nūslādzūšuo – “Suokums”. Ar itū dzīsmiSkaiteit vaira »
“Dabasu Durovys” pīduovoj video dzīsmei ar Raiņa vuordim
“Dabasu Durovys” klauseituojim nūdūd videoklipu dzīsmei ar Raiņa vuordim “Augstumā”. “Augšā zilā debess aiztur elpu.” Tī ir Raiņa vuordi, kurim muzykalu skaniejumu pīškeiruse grupa “Dabasu Durovys”. “Vysleluokuo ceiņa cylvākam ir juoizceinej ar sevi. TeiSkaiteit vaira »
Laura Bicāne pīduovoj video dzīsmei “Pavasaris”
Dzīsmineica Laura Bicāne nu Daugovpiļs nūvoda Vyšku aizvad myus pavasara suokuos, kod sevkura pyrmuo pavasara vāsme ruodīs eipaši svareiga i sasylda dūmys. Taids ir ari dzīsmis “Pavasaris” teksts, kuruo pamatā ir jimtys Egitys TerēzisSkaiteit vaira »
Mārgu grupa “Piparmētra” pīduovoj video dzīsmei “Krēslas bērni”
Mārgu grupa “Piparmētra” pīduovoj nūsavērt video dzīsmei “Krēslas bērni”. Dzīsmis muzykys autoris ir Lonija Kakeševa i Jana Dudare. Dzīsmis tekstam tyka izvālāts Raiņa dzejūļs. Īroksts radeits “Custom Rd” studejā Daugovpilī. Miksēja Ugis Vilcāns. VideoSkaiteit vaira »
Nūsaver “Boņuks 2015” videoīrokstu!
28. februarī Latgolys viestnīceibā GORS 19 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos tyka padūta Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks 2015”. Ceremonejis pyrmajā daļā tyka izruodeits izvadums “Saule. Bērni. Rainis”, kurs radeits pyrmajā vargaņu muzykysSkaiteit vaira »
Grupa “Piparmētra” pīduovoj pyrmuos dzīsmis video
Mārgu grupa “Piparmētra” nu Īlyukstis pīduovoj nūsaklauseit sovu pyrmū īrokstu i nūsavērt video “Priecāties par mazām lietām”. Grupa “Piparmētra” dybynuota pyrma pusgoda, sasateikūt sešom mārgom nu piļsātys školys. Oktobrī grupa pīsadaleja konkursā “Gaisa Trīce”Skaiteit vaira »
“Skonai” pīduovoj video dzīsmei “Kod tevis nav”
Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai” pīduovoj videoklipu dzīsmei “Kod tevis nav”. Klipa filmiešona nūtyka ituo gods julī jau tradicionali lauku sātā “Jāņi” Rušyuna azara krostā, itūreiz pi dyžūzula. Filmiešonys laikā vairuokkuort vysu procesu jauceSkaiteit vaira »


c: text/html

text:
Ituo goda 23. novembrī LgSC Daugpiļs bīdri reikova rodušū diskuseju ”Voi Daugpilī ir vajadzeigs LgSC?”, iz kuru bie aicynuoti gon LgSC asūšī bīdri, gon vysi interesenti, kurus interesej LgSC darbeiba, miseja, mierki, vierteibys i nuokūtnis redziejums.
Vokora pyrmū dali suokom ar naformaluos izgleiteibys metožu īsapazeišonuos aktivitatem. Iz diskusejom beja atguojuš cylvāki, kas LgSC dorbojas jau vairuokus godus, gon ari tī, kuri par bīdreibys aktivitatem suokuši interesētīs saleidzynūši naseņ.
Tod rodūšā veidā raudzejom atsaceit iz diskusejis svareiguokū vaicojumu– voi Daugpilī ir vajadzeigs LgSC? Taipoš ari raudzejom saprast, kū kotrs nu myusu ir gotovs pa eistam dareit, kab LgSC byutu pastuoveit spiejeigs, populars, vajadzeigs ari Daugpilī.
Tū vysu apsprīžūt i izsokūt vysus argumentus, kas beja myusu reiceibā, saprotom, ka LgSC DAUGPILĪ IR VAJADZEIGS!!! Taipoš cīši pozitivi viertejams fakts, ka vysi diskusejis dalinīki ir gotovi dūt arī sovu īguļdejumu, kab veicynuotu LgSC darbeibu. Mūsu vydā beja gon cylvāki, kuri gryb reikuot pasuocīņus, gon taidi, kuri gotovi raksteit projektus, rokstus avīzei, veiduot reklamys, kai ari dareit veļ daudz kū cytu, kab nūdrūšynuotu piļnvierteigu LgSC darbeibu.
Tyka apsprīsti arī cyti svareigi vaicojumi – par bīdreibys biroja telpom, vadeituoja dorbu, vysaidim pasuocīnim tyvuokā i tuoluokā laikā, kai ari īskicāti pīturys punkti nuokušajai sasatikšonys reizei, kurā paradzāts klauseitīs LgSC interesentis Evys prezentaceju par Latgolys viesturi i latgalīšū volūdys pareizraksteibu. Taipoš LgSC bīdrs – Dagneja stuosteis par bīdreibys snāgtojom prīšrūceibom, par sevis atteisteišonu i vuiceišonūs, par sovu ideju, projektu realizeišonu, dorbojūtīs navaļstiskā organizacejā.
Ja Tevi interesej vyss, kas saisteits ar Latgolu, latgalīšu kultūru i volūdu, bet Tu veļ naesi īsasaistiejs LgSC darbeibā, tod drūši atej, pasaver iz vītys, kai nūteik sarunys, ideju radeišona, diskusejis, i pīsavīnoj myusu rodūšajai i atraktivajai LgSC saimei! I, kab byutu drūšuok i jautruok, pagiun leidza kaidu leidzeigi dūmojūšu draugu!
Cytu reizi sasateikam 29.11.2011., plkst. 17:00, Daugpilī Parādis īlis 11 „koju” 15. ustobeņā (pajem leidza kaidu dokumenti, kū atstuot dežurantei)!
LgSC praktikante DU studente Agnese

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Goda arhivs: 2010 »
Stuostu – danču vokors „Logocku sātā”
17. oktobrī, svātdin,16.00 Latgolys Studentu centrs aicynoj gasteit sātā, kuramā vysūs laikūs ir skaniejušys dzīsmys, ruodeits teatrs i doncuoti danči. Par tū, kai ļauds dzeivova senuok, kai guoja iz večerinkom, dzīdova dzīsmys i doncovaSkaiteit vaira »
Pyrmais pīredzis stuosts izstuosteits
Atskots iz reklamys agenturys “MagicFIB” radūšuo direktora vadeitū lekceju par reklamu i muzykys menedžmentu 12. oktobrī Reigys Tehniskuos universitatis telpuos nūtyka lekcejis – pīredzis stuostu daleišonys pyrmais raunds zam nūsaukuma “Muzykali izaicynuojumi nu SovvaļnīkaSkaiteit vaira »
Daņču vokors ar “Dyrbynim”
18. oktobrī 18.00 Latgolys Studentu centra Daugovpiļs birojs sadarbeibā ar Daugovpiļs nūvoda Kulturys centra folklorys kūpu “Dyrbyni” aicynoj iz daņču vokoru. Leidza juojam mainis kurpis. Daleiba breiva. Pasuocīņa nūrise plānuotSkaiteit vaira »
Kaučuka elasteiba
Nabej jau nikas ari raksteits. Seņ. Dažaidys vyuorsmys vibrācejis… nu, prūtams ari elegantys vibrācejis, bez kuo itys blogs napastuovātu. Bet golvonīs es niule dūmoju par „Warszowys vuoveri” upgreigu. A,kas? Bet2 – tys nabyus uotri,Skaiteit vaira »
PL prīceņi. 3in1
Suoksim ar atstuostu par vīnu pasuokumu tymā Poļšys teniņa/treninga laikā – Vīns nu pīnuokumim beja uzmeistaruot grupys dorbu. Tobiš, juostruodoj vysai grupai 24 cylvākim, juoštukoj, kaids izavērsīs myusu atskaitis pasuokums vīnā kopejneicā. Respektivi, taids,Skaiteit vaira »
Skafandri
Deļkam rakstēt kaidu blogu, ja eisti pascēt tai i nav kuo… Voi, nikas nav nūvārots, izdzeivuots i puordūmuots. Cyti tai i roksta – koč kaidus īrokstus, četrus vuordus treis rindeņuos, tod lupej statistiku –Skaiteit vaira »
Kaidys gribi, taidys beigys. Biļets – 2,50ls
Nu suokuma par tū bloga atvaļinuojumu…. beidzēs, bet pi reinkarniešonuos tiek struoduots. Nav jau vainis dzievuot i itymā butkā Saguo tai, ka Leigū/Juoņu svātki proguo, kai puosokā. Veļ dīna, i byutu puorzavierts ļaunā elfāSkaiteit vaira »
Get ready Morrisson
Par dorbu narunuosem. Dažim jis ir. Dažim juo nav. Maņ ir stipendiāta dorbs, kas skaņ veļ čudnuok i smīkleiguok. Nā, teišom. Es principa piec naatbolstu itū projektu „100 latnieki”. Nahu$^m? Izdaleitu itū nauduSkaiteit vaira »
Sāļie krekeri bez riekstiņiem
Lai vai kā, rakstīsim tādā veidā, lai saprot lielākā daļa iedzīvotāju. Vispār, pēdējās dienās tiešām ir pārskriets reāls suņa maratons. Māju darbi iekavējušies, bet „kultūra jāglābj” un rīdzeniekiem Vasaras svētku sajūtas jādāvā! Ibio! Tad,Skaiteit vaira »
Diveji teatri. Ļauds i puorejīs mistris
babys Klepernīku pogosta zvaigzne latgalīšu teatrisSkaiteit vaira »


text:
Cik labi, ka 1. septembris ir tikai napadareitūs dorbu termeņš, na suokums jaunom mūceibom. Nu labi, ar pyrmūdīni stuojās spākā vēļ vīns dorba leigums, tok tys tai. Puordzeivuosim vysu.
Bet vairs nivīnys školuotuojis. Nivīna saceriejuma par Raini. Nivīna kontroldorba fizikā. Nivīna paragrafa viesturē. Nivīnys īskaitis matematikā. Nivīnys puču izstuodis. Nivīna debila prīšknasuma. Nivīnys dežurys klasē. Nivīns vaira naizsauks ni pi tāfelis, ni skaiteit dzejūli.
Aleluja. Tuo deļ vīn beja vārts sagaideit jaunu godu symtu i tyukstūšu.
A ite kartenis nu paguojušuo laika. Storp jom ari vīna, kai nazkod beja školā.
Washington, D.C., circa 1922. “Maret French School.” The book: “Fables la Fontaine.”


text:
Meldra Gailāne »
Meldra Gailāne. Puosokys bārnim
LaKuGa pīduovuoj skaiteituojim latgalīšu literatis i pīcu bārnu mamys Meldrys Gailānis puosacenis par luociku Mikiju i juo draugim. Kai luociks Mikijs adeit vuicejuos Tyvuojuos zīma. Laiks palyka drāgns i naļūtns, i vaira i vairaSkaiteit vaira »
Latgalīšu literatura: Meldrys Gailānis ailis
Autore: Meldra Gailāne šudiņ es kuortoju skapi seņ navolkuotys suknis vacys i jaunys humpalu lupotys i vacmāmenis tautiskī bruņči – unučkeņ, naaizmiersti sovys saknis! jei saceja mierstūt i deve maņ saineiti tymā beja vacaSkaiteit vaira »
“Alise Breinumu zemē” apceļoj Latgolys školys
Leidzeigi kai Alise sovu ceļuojumu izsuoce pa truša olu, tai Rēzeknis Augstškolys (RA) komanda ir suokuse Luisa Kerola gruomotys “Alise Breinumu zemē” prezentacejis pa Latgolys nūvoda školom. Kas ir eipašs itamā gruomotā? Ruodīs, ka gondreižSkaiteit vaira »
“Kolnasāta” 25. majā – vīna vosora i puorsokys
Pyrms nedelis sovu pyrmizruodi pīdzeivoja latgalīšu amatīrkina „Vīna vosora deļ vysu”. Raidejumā gostūs ir kinys golvonūs lūmu tāluotuoji – Arturs Butkevičs i Olga Jermakova. Sarunu voda raidejuma producente Daira Kokoreviča. Dzeivē jī kotrs doraSkaiteit vaira »
Kod gaisā vyrmoj mīlesteiba …
Dīnys palīk garuokys, i sirdī jau ir nūjausma, ka tyuleņ, tyuleņ jis – pavasars – byus kluot. Tys ir laiks, kod gribīs sevī sajust breiveibu i plašumus, i tys ir laiks, kod gaisā vysstraujuokSkaiteit vaira »


text:
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynoj latgaliski raksteit grybātuojus iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu 16.decembrī, 18 stuņdēs, Latgolys puorstuovnīceibā (Tūrņa īlā 4, III C).
Bezmoksys nūdarbeiba paradzāta vysim, kas runoj latgaliski. Nav vajadzeigys īprīkšejuos zynuošonys latgalīšu volūdys pareizraksteibā.
Nūdarbeibys laikā dalinīki tiks īpazeistynuoti ar myusdīnu latgalīšu volūdys ortografeju i varēs izkūpt praktiskuos raksteit prasmis.
Lai dasasaceitu, roksti iz reiga@lgsc.lv
Vaira informacejis:
Kristīne, tel. 28240441


text:
latgalīšu muzyka »
“Borowa Mc” pīduovoj jaunu dzīsmi “Eima, eima”
Latgalīšu muzykys grupa “Borowa Mc” piec ilguoka puortraukuma klauseituojim pīduovoj jaunu dzīsmi “Eima, eima”. Dzīsme ir kai pagrīzīņa punkts grupys planūs īraksteit jaunu albumu. Dzīsmei par pamatu jimta latgalīšu tautys dzīsme, kuruos apdari veiduojuseSkaiteit vaira »
Vinsents Kūkuojs nūsvietej pyrmuo albuma izīšonu
Roksta i karteņu autore: Edeite Husare 7. majā Lūznovys muižys Sorkonajā zalā iz sova pyrmuo albuma “Breineigō nosta” attaiseišonys svātku reizi aicynuoja Latgolā pazeistamais dzīsminīks Vinsents Kūkuojs. Albuma attaiseišonys svātkūs Vinsents Kūkuojs prīcynuoja vysupyrmaSkaiteit vaira »
Zynoma Latgalīšu volūdys nakts programa
Savīnojūt divejis kongresa dīnys i divejis kongresa nūtikšonys vītys nu 5. maja 18.00 vokora da 6. maja 9.00 reita Rēzeknis Festivala parkā vysu nakti skanēs latgalīšu volūda – latgaliski dzīduotuos dzīsmis i latgaliski runuotaisSkaiteit vaira »
Lūznovys muižā atkluos dzīsminīka Vinsenta Kūkuoja albumu
7. majā 16.00 Lūznovys muižā tiks atkluots dzīsminīka Vinsenta Kūkuoja pyrmais albums “Breineigō nosta”, viestej muižys puorstuove Inga Drele. Vinsents Kūkuojs ir latgalīšu dzīsminīks, kurs regulari pīsadola Latvejis dzīsminīku kusteibys pasuokumūs, nu muzicēt suocsSkaiteit vaira »
Grupa “Fenikss” apsavīnoj i īroksta dzīsmi “Latgolai“
Hardroka grupa nu Ludzys “Fenikss” otkon apsavīnuojuse i īrakstejuse deveņdasmytajūs godūs radeitu dzīsmi “Latgolai”. “Dzīsme, kuruos teksts nese Latvejis atmūdys ideju deveņdasmytūs godu suokuos, sovu aktualitati nav pagaisynuojuse ari myusu dīnuos. Pyrmsvieliešonu laikā daudzimSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” – par jaunū albumu “Celīs, bruoļ!”
Latgalīšu muziki apsavīnuojuši ar Latvejā zynomim muokslinīkim albumā “Celīs, bruoļ!”. Tymā īkļautys labi zynomys 12 latgalīšu dzīsmis jaunuos skaņuos. Albums radeits kai duovona Latgolys kongresa i Latvejis vaļsts symtgadē. Dzīsmis izpylda Aigars Runčis, LauraSkaiteit vaira »
Izdūta latgalīšu dzīšmu izlase “Celīs, bruoļ!”
Latvejis muziki, sagaidūt Latvejis vaļsts symtgadi, ir īrakstejuši latgalīšu dzīšmu izlasi “Celīs, bruoļ!”, informej Latgolys Producentu grupys puorstuovs Guntis Rasims. Itūnedeļ leluokai auditorejai teik pīduovuota izlasis tituldzīsme “Pīmiņ, bruoļ”. Dzīsmis teksta i muzykys autori – MārisSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” par jaunu muzykys albumu, kurā latgaliski dzīduos ari Renārs Kaupers
Piec Gunta Rasima i Arņa Slobožanina iniciativys tyvuokajā laikā par gūdu Latgolys kongresa symtgadei tiks izdūts latgalīšu muzykys disks “Celīs, bruoļ!”, kurā apkūpuotys Latgolā zynomys dzīsmis naparostā izpiļdejumā. Itei muzykys izlase byus Latgolā iSkaiteit vaira »
Hārdroka grupa “Fenikss” nu Ludzys
Autors: Arņs Slobožanins Vairumam Latgolys muzykys klauseituoju nav zynoms, ka vēļ pyrms “Borowys MC” i “Bez PVN” darbeibys suokuma beja muziki, kas latgaliski izpiļdeja na tikai tautysdzīsmys i šlageri, bet ari tymā laikā aktualūSkaiteit vaira »
Grupa “Gandreiž 10nīkā” pīduovoj dzīsmi “Ješka”
Alternativuo pankroka grupa “Gandreiž 10nīkā” klauseituojim pīduovoj jaunu dzīsmi “Ješka”, kuru poši sauc par muzikali teatralu šedevru. Paradzāts, ka dzīsme byus atrūnama grupys tūpūšajā trilogejis albumā, kuruo pyrmuo daļa paradzāta jau vosorāSkaiteit vaira »
Reigā tiks svieteita Sovvaļnīka albuma “Napaseitynuots” izīšona
Itymā nedeļgolā, 25. februarī, Reigā, NABAKLAB, nūtiks Sovvaļnīka jaunuo albuma “Napaseitynuots” attaiseišonys svātki. Koncerta suokums 21.00. Beletu moksa īprīškpuordūšonā ticketshop.lv i klubā iz vītys – 3 eiro, koncerta dīnā – 5 eiro. Sovvaļnīka albums “Napaseitynuots”Skaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” – saruna ar latgalīšu hip-hop muzykys aizsuocieju Ivuku
Modernuo latgalīšu muzyka nav īdūmojama bez cylvāka, kurū varbyut kaids jau paspiejs aizmierst. Vēļ pyrma grupys “Borowa MC” pyrmsuokumu latgalīšu hip-hop muzykā dorbuojuos kaids jaunīts nu Ludzys, kurū niu varam saukt par latgalīšu repaSkaiteit vaira »
Latgalīšu repa apvīneiba LRF pīduovoj jaunu dzīsmi “Nikur nav tai labi”
Latgalīšu repa apvīneiba LRF pīduovoj jaunu dzīsmi “Nikur nav tai labi”, kas viestej par izjiutom svešumā i ilgom piec tūs, kas spīsti byut tuoli nu sovys dzimtinis. Apvīneiba LRF nu Cyblys nūvoda Felicianovys izveiduotaSkaiteit vaira »
Guntrys “Buorstuos” – 2016. goda sastuo vierteiguokuo dzīsme
21. janvara vokorā Ventspilī nūtyka Latvejis Radejis 2 pop i roka dzīšmu aptaujis “Muzikālā Banka” nūslāgums. Guntrys Kuzminys izpiļdeituo dzīsme “Buorstuos” klauseituoju i ekspertu bolsuojuma kūpviertejumā sajēme 6. vītu. Finala koncertā, kuru vadeja aktersSkaiteit vaira »


text:
Tautys muzykantu svātki »
Tautys muzykantu svātki Viļānūs itūgod Stefanejis Uļanovskys zeimē
Jau daudzus godus augusta pyrmajā sastdīnē Viļānūs nūteik Tautys muzykantu svātki. Kai viestej informaceja Viļānu nūvoda sātyslopā, itūgod tī nūtiks 5. augustā pūļu folkloristis Stefanejis Uļanovskys zeimē, kas 19. gs. ūtrajā pusē pieteja ViļānuSkaiteit vaira »
Laksteigolu solā nūtiks XV Tautys muzykantu svātki
8. augustā Viļānūs, Laksteigolu solā, nūtiks XV Tautys muzykantu svātki, kas ir nūzeimeiguokais pasuokums Latvejis nūvodu muzykantim-vacmeistarim, kapelom, folklorys kūpu muzykantu grupom, tradicionaluos kulturys (eipaši muzykys) pietnīkim, specialistim i jaunīšu muzykantu grupom. Tys ir vīneigaisSkaiteit vaira »
Aicynoj dasasaceit XV Tautys muzykantu svātkim Viļānūs
8. augustā Viļānūs, Laksteigolu solā, nūtiks XV Tautys muzykantu svātki, kas ir nūzeimeiguokais pasuokums Latvejis nūvodu muzykantim-vacmeistarim, kapelom, folklorys kūpu muzykantu grupom, tradicionaluos kulturys (eipaši muzykys) pietnīkim, specialistim i jaunīšu muzykantu grupom. Tys ir vīneigaisSkaiteit vaira »
Pi myusim Latgolā! – 31.07.2014
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu “Pi myusim Latgolā!”. Itūreiz raidejums viestej par tū, ka tautys muzykanti otkon saīt Viļānūs. Raidejums “Pi myusim Latgolā” skaņ radejā “Ef-Ei” (FM 91,4 Rēzekne) i “Divu krastu radio” (FM 96,9Skaiteit vaira »
Viļānūs kūpā saīs tautys muzykanti nu vysys Baļtejis
2. augustā Laksteigalu solā, Viļānūs, jau 14. godu piec kuortys Tautys muzykantu svātkūs puļcēsīs tautys muzykanti nu Latvejis, Lītovys i Igaunejis i upis krostūs otkon skanēs senejis i jaunys melodejis i vacmeistaru, i myusuSkaiteit vaira »
Viļānūs nūtiks XIII Tautys muzykantu svātki
Viļānūs 3. augustā nūtiks XIII Tautys muzykantu svātki, iz kurim kūpā muzicēt ir aicynuotys kapelys, muzykanti-vacmeistari, folklorys kūpu muzicejūšuos grupys, dzīdūšuos i muzicejūšuos saimis, individualī muzykanti, bārnu i jaunīšu kapelys i cyti interesenti.Skaiteit vaira »


text:
29. decembrī
20:00 Baļtinovā, Baļtinovys nūvodā Goda nūslāguma bals kūpā ar grupu „Ginc&Es”
21:00 Vileks nūvodā Upeitis Tautys nomā karnevals i balle kūpā ar grupu „Patrioti.LG”
*
30. decembrī
17:00 Rēzeknē Rēzeknis Sv. Treisvīneibys bazneicā nūtiks Zīmyssvātku lobdareibys koncerts „Iz engeļa spuorna”, koncerā muzicēs Latgolys jaunīšu kūrs „Sono Juvenis” (Reigā – Rēzekne), vokalais ansamblis „Pērles”, vokalais ansamblis „Knifs”, bruoli Punculi, Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys školys bārnu kūrs i Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys Zīmyssvātku muzykaluo apvīneiba.
18:00 Kuorsovā Kuorsovys Kulturys noma kolektivu “Aplis” /20 godu/ i “Bez PVN” /8 godu/ jubilejis saliduojums.
19:00 Ludzā, Tautys nomā – Zīmyssvātku bals “Atej i egleitis mirdzumā saskoti sovu Laimi!”. Muzicēs grupa “Treis veiri laivā”.
19:00 Rībeņu nūvoda Gaļānu Kulturys nomā – goda nūgalis pošdarbnīku koncerts.
19:00 Viļānūs Viļānu KN Vacgoda bals Viļānu nūvoda iedzeivuotuojim ar grupu „Lifc”
20:00 Preiļūs, Preiļu Kulturys centrā lelais bals “Baudys molks” ar grupu “Labvieleigais Tips”
20:00 Aglyunys nūvoda Aglyunys Kulturys centrā Upmolys teatra draugu kūpa ar Vacgoda izruodi, piec tuos 22:00 masku bals-karnevals.
20:00 Cyblys nūvoda Blontu tautys nomā grūzeņu bals “Jaunū godi sagaidūt i vacū pavodūt” – pīsadola deju kolektivi nu Ludzys, balā spēlēs grupa “Galaktika” nu Rēzeknis.
20:00 Kuorsovys nūvoda Saļnovā Saļnovys amatierteatra izruodis: M.Uzulenis “Pyrma Tu esi…”, M. Zeilis “Savediejs”. Piečuok bals “Vacū godu pavodūt”, spēlej grupa “Caspers&Co”
20:00 Bolvu nūvoda Brīžūcīma pogostā goda nūslāguma pasuocīņs “Salūkom godu kai kruosainu goldautu”. Piec koncerta bals – spēlej Igauņu saime nu Gaigalovys.
20:00 Bolvu nūvoda Vactilžā – koncertuzvadums “Boltūs dūmu laikā”, piec tuo 22:00 bals, spēlej grupa “Ceļā”.
21:00 Kruoslovā, Kruoslovys kulturys nomā Vacgoda pavadeišonys bals ar Ēriku Gruzniņu.
22:00 Rībeņu nūvoda Seiļukolna Tautys nomā iz ļusteigu izadoncuošonu i izadzīduošonu īlyudz grupa „Ginc&Es”, sūlejūt ari jaunuokuos dzīsmis „Zvaigžņotā nakts” i „Esi latgalīts”.
22:00 Krystapiļs nūvoda Zīlānu Tautys nomā Vacgoda bals kūpā ar Kasparu Antesu.
*
31. decembrī
00:30 Viļānūs, Viļānu KN Jaungada diskoteka ar DJ Arni
21:00 Rēzeknē Rēzeknis Kulturys i atpyutys parkā godu mejis sagaideišona! Nu 22:30 šovprograma „Prozit godu mejā!” kūpa ar Kači Mjau-Laki i Driņ-Jaņ Pyuči čyguonūs īs „Vīteri”, doncuos šovgrupa „Snow Queens”, dzīduos bruoli Punculi, Anmary, RoStar i azartiskī „Jorika” aktieri, trikus ruodeis cyrka muokslinīki kai ari byus gona vysaidu cytaidu aktivitašu i izdareibu. Seikuoka programa
21:00 Leivuonūs, Leivuonu nūvoda Kulturys centra kamerzalā – drupeit romantiskā gaisūtnē ar sirsneigi humoristisku pīsitīni vacuo goda aizvadeišona ar Dailis teatra aktīrim Gintu Andžānu i Daini Grūbi.
23:45 Preiļūs, laukumā Raiņa bulvarī 19 2012. goda sagaideišonys pasuocīņs – Preiļu nūvoda dūmis prīšksādātuoja uzruna, salyuts, Jaunuo goda puorsteigumi i piečuok bals Preiļu Kulturys centrā.
*
1. janvarī
00:30 Leivuonūs pi Kulturys centra – ar gaišuokom dūmom i dzīsmem sveiksim Jaunū 2012. godi – Leivuonu nūvoda dūmis prīšksādātuoja Andra Vaivoda uzruna leivuonīšim i piļsātys gostim, svātku uguņuošona. 01:00 svātku bals ar grupu „Ilūzija”.
0:30 Bolvūs Jaungoda sagaideišona i saluts pi Bolvu Kulturys i atpyutys centra, piečuok 1:00 bals kūpā ar grupu „Otto”.
01:00 Kuorsovā Jaungoda nakts bals kūpā ar grupu „Marčello”
01:00 Krystapiļs nūvodā Jaunuo goda nakts pi egleitis Mežuoris kulturys nomā.
Laimeigi i ļusteigi sagaideit Jaunū godu!


text:
Oktobrī Latvejā tradicionali nūteik UNESCO nedeļa. Itūgod tei nūsarysynuos nu 9. da 15. oktobra, i tuos tema ir “Kulturys montuojums lītuojumā”, akcentejūt kulinaruo montuojuma nūzeimi myusu dīnuos. UNESCO nedelis ītvorūs Raiņa muzejs Juosmuižā aicynoj interesentus iz kulinaruo montuojuma nūdarbeibom.
Raiņa muzejs Juosmuižā 11. oktobrī 12 stuņdēs aicynoj iz nūdarbeibu “Sīra sīšona”, kur saimineicys Anitys Jonānis vadeibā byus vareiba pīsadaleit i vuiceitīs sīt sīru, kai ari tū degustēt.
12. oktobrī 12 stuņdēs nūtiks nūdarbeiba “Sirnīku cepšona”, kur varēs īsavuiceit sirnīku aba bīzpīna pluocineišu gataveišonys prasmi.
Muzejs aicynoj dasaceit školānu grupys, interesentus iz nūdarbeibu, zvonūt 29487589 voi rokstūt e-postu: jasmuiza@memorialiemuzeji.lv. Vītu skaits īrūbežuots.
Īīšonys moksa: 1 eiro.


text:
CYLVĀKI »
Raidejums “Cytaidi latviskais” gastej pi Eriņu saimis
Latvejis Televizejis raidejums “Cytaidi latviskais” junī beja gostūs pi dzīsminīka, kulturys darbinīka i zemnīka Andra Eriņa saimis Rēzeknis nūvoda Drycānu pogostā. Eriņu i Andra muosys Anitys Vuorkalis saimis sasatikšonys īmaslys beja Andra mozdāla, meitysSkaiteit vaira »
Voldemārs Ivdris par Latgolys Televizejis sabīdreibys laikim i gida dorbu
Roksta autore: Laura Melne Latgolys kulturys darbinīks Voldemārs Ivdris ir cīši daudzpuseiga i interesanta personeiba. Ar lelu pīredzi režisora, žurnalista i gida dorbā, niu sovu dorba vītu rads atjaunuotajā Rēzeknis Zaļajā sinagogā, kur arSkaiteit vaira »
“Cytaidi latviskais” gostūs pi Džeinys i Jura Gavaru
Jauka, simpatiska, sirsneiga saime – tai par Gavarim soka tī, kurī zyna Džeinu i Juri. Kūpeigys vierteibys, kūpeigs dzeivis redziejums, ūtra podturiešona, bārni i mīlesteiba – tys jūs vīnoj, veidoj jūs tagadni i nuokūtni.Skaiteit vaira »
Saruna ar skriejieju Juoni Kolužu
Pādejūs godu laikā cīši lelu pīkrisšonu izapeļnejuši vysaidi skrīšonys pasuokumi. Ari Latgolā ir gona daudzi skriejieju. Vīns nu taidu ir Juoņs Kolužs, kurs pīsadalejs pat pasauļa slavenajā Ņujorkys maratonā. Juoņs Kolužs ir nu DaugovpiļsSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” gastej pi Annys Babris
Itūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej Drycānu pusē, kur niu dzeivoj aktivuo Anna Babre. Sovā cīnejamā vacumā jei aktivi leidzadorboj Latgolys kulturys dzeivē, globoj i kūp tautys tradicejis, kai ari izveiduojuse folklorys kūpuSkaiteit vaira »
Myužeibā aizguojuse Aija Eriņa
19. julī pieški myužeibā aizguojuse latgalīšu muzike Aija Eriņa. Aija Eriņa dzymuse 1985. goda 12. majā muzykalajā Eriņu saimē, auguse Rēzeknis nūvoda Drycānu pogostā. Eipašu atpazeistameibu Eriņu saime īmontuoja piec daleibys šovā “Dziedošās ģimenes”Skaiteit vaira »
“Cytaidi latviskais” gostūs pi Juoņa i Dzintrys Valaiņu
Itūreiz raidejums “Cytaidi latviskais” gastej Aglyunys nūvoda z/s “Ziediņi” pi Valaiņu saimis. Juoņs i Dzintra kūpā ar dālu i meitu apsaimnīkoj vairuokus hektarus lelu plateibu ar zemi, ar lauksaimisteibu nūsadorboj jau nu atmūdys godu iSkaiteit vaira »
“Cytaidi latviskais” gostūs pi Aivara Ušpeļa saimis
Itūreiz raidejuma “Cytaidi latviskais” golvonī varūni ir Aivars Ušpelis i juo saime. Ar pūdnīceibu Ušpeļu dzymta nūsadorboj jau paaudžu paaudzem. Pūdnīka Ušpeļa saimē i dorbā, i kasdīnā malnajai kruosai ir eipaša nūzeime – malnuoSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” saruna ar Jezupu Šnepstu
Itūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” veidotuoji gastej Preiļūs. Tī atsarūn leluokais Latgolys pīna puorstruodis uzjāmums “Preiļu siers”. Žurnalists Tenis Bikovskis sasatyka ar A/S “Preiļu siers” vaļdis prīšksādātuoju Jezupu Šnepstu, kab dazynuotu vaira par pīnaSkaiteit vaira »
“Cytaidi latviskais” gostūs pi Andra Ušpeļa
LTV1 pi skateituoju atsagrīž pozitivūs stuostu cyklys “Cytaidi latviskais”, jaunū sezonu suocūt ar stuostu par Latgolys pūdnīku dinasteju – Ušpelim. Andris Ušpelis dzeivoj pavysam natuoli nu Rēzeknis, vītā, kurai ir naparosts i intrigejūšs nūsaukumsSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” gastej pi Juoņa Gruduļa
Nailgi pyrma ļusteiguos leiguošonys i Juoņa dīnys raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej Stiernīnē, kur jau vairuokus godus dzeivoj labi zynomais koru dirigents Juoņs Grudulis. Kab dazynuotu, kai paīt itaida muzykala cylvāka kasdīna i kaiSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” saruna ar Ainaru Puduli
Raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji turpynoj īpazeistynuot ar interesantim i naparostim latgalīšim. Itūreiz raidejumā gastej Ainars Pudulis, kurū Latgolā vaira zyna kai breivdūmuotuoju ar naparostu redzīni. Ainars Pudulis ir slovonuo pūdnīka Oduma Kuopusteņa mozdāls.Skaiteit vaira »
Reidzinīks ar portugalīti saimnīkoj fermā Viļānūs
Intervejis autore Laura Stepiņa Pamest dzeivi Londonā, kab dūtūs dzeivuot fermā Viļānūs? Izaklausa natycami, voi tai? Vystik reidzinīks Andris i portugalīte Debora pyrma treju godu izlēme, ka jūs saimei vyslobuok byus taišni tī –Skaiteit vaira »
Interveja ar bibliotekari Daci Jakoveli
Myusu dīnuos vysaidūs normativajus aktūs i profeseju klasifikatorūs pasaruoda jaunys i naparostys profesejis, kurūs puorstuovi, ruodīs, sovu kasdīnu pavoda cīš dinamiskā ritmā, dorūt vysaidus aizraujūšus dorbus. Tok itūreiz Daugovpiļs Universitatis studeņte Dagnija Donāne sasatykaSkaiteit vaira »


text:
3 vārti Bovins Elvis (FK Krāslava)
2 vārti Iļjins Kirils, Magrins Roberts, Sibirjanovs Dainis (BFC Daugavpils), Bovins Jānis (FK Krāslava), Ragainis Rainers (Jēkabpils SS)
1 vārti Petriks Salvis, Rakuls Dmitrijs, Skurjats Vladislavs (BFC Daugavpils), Vansovičs Vjačeslavs (DFA), Girja Konstantīns, Koroļovs Ruslans, Lavrentjevs Konstantīns (FK Kalupe), Jackevičs Aleksejs, Laskovs Vitālijs, Ungurs Edgars (FK Krāslava), Bobrovs Konstantīns, Potlovs Maksims, Silakrankers Ingus (Jēkabpils SS), Upenieks Kristaps (Preiļu BJSS), Jegorovs Igors, Kondrats Sergejs, Marjanovs Aleksandrs (Rēzeknes novada BJSS), Demjanovs Elvijs (Sēlijas SS)


text:
ūga »
Puordūts latgaliskais veikals “Ūga”
Paguojušuo goda nūgalī puordūts Preiļu latgaliskais lelveikals “Ūga”, portalam lakuga.lv apstyprynuoje tuo bejušī saiminīki. 15. janvars beja Zīmeļu saimis pādejuo dīna “Ūgā”. “Ūga” beja klivuse par preilīšu i piļsātys gostu tikšonuos vītu, par LatgolysSkaiteit vaira »
Lelveikalā “Ūga” prezentēs Latgalīša ID karti
30. septembrī 10 stuņdēs Latgolys lelveikalā “Ūga” nūtiks Latgalīša ideņtitatis (ID) kartis prezentaceja i programys “Sajem vaira” atkluošonys pasuokums. Latgolu veidoj leli cylvāki, stypri raksturi i intima nūslāgteiba, kas vīnā šaļtī puoraug lelā atvierteibā.Skaiteit vaira »
Latgolys muokslinīki aicynuoti pīsadaleit rudiņa izstuodē
Latgolys Kulturviesturis muzejs (LKM) i Latgolys muokslinīku kūpa aicynoj Latgolys profesionalūs, aktivi struodojūšūs i studejūšūs jaunūs muokslinīkus pīsadaleit tradicionalajā “Rudens 2016” muokslys dorbu izstuodē, kura itūgod tykuse pi konkretiziejuma, apakšnūsaukuma “Oga. Ūga”, informej muzejaSkaiteit vaira »


text:
Latgolys puorstuovnīceiba »
Reigā nūtiks gruomotys par Latgolys pavuordem attaiseišonys svātki
30. janvarī 15.00 Latgolys puorstuovnīceibā Reigā nūtiks viesturnīka, geografa i demografa Ilmāra Meža izstruoduotuos vuordineicys “Latviešu uzvārdi arhīvu materiālos: Latgale” attaiseišonys svātki, informej Latvīšu volūdys agentura. Vuordineicā atrūnams gondreiž 4000 latgalīšu pavuoržu saroksts, kotrai dūmūt izplateibys raksturuojumu,Skaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” gastej Latgolys puorstuovnīceibā Reigā
Itūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej popularuokajā latgalīšu puļciešonuos vītā Reigā – Latgolys puorstuovnīceibā. Puorstuovnīceiba Reigā dorbojās jau nu 2014. goda, tuos mierkis ir veicynuot Latgolys planavuošonys regiona pošvaļdeibu kapacitati i snēgt atbolstuSkaiteit vaira »
Reit Reigā varēs sasatikt ar Raibū
17. majā 17.30 Latgolys puorstuovnīceibā Reigā varēs sasatikt ar Latgolys multimuokslinīku Raibū. Programā paradzāti skaitejumi nu Raibuo jaunuokuos gruomotys “Zalta tesmini”, kai ari publiskys sarunysSkaiteit vaira »
Reigā atkluos gruomotu “Latgales sirdspuksti” (lobuots)
4. novembrī 11.30 Latgolys puorstuovnīceibā (Tūrņa īlā 4 IIIC 102, Reigā) nūtiks gruomotys “Latgales sirdspuksti” atkluošonys pasuokums, informej bīdreibys “Balvu olūts” vaļdis prīšksādātuoja Zanda Arnicāne. Bīdreiba “Balvu olūts” unikalā dzejis i foto gruomotā “Latgales sirdspuksti”Skaiteit vaira »
Reigā nūtiks Latgolys puorstuovnīceibys kirmašs
16. augustā nu 12.00 leidz 19.00, Vacreigā, laukumā pi Puļvertūrņa,Tūrņa īlā 4, nūtiks Latgolys Plānuošonys regiona organizietais Latgolys puorstuovnīceibys kirmašs! Kirmašs latgaliski nūzeimoj “godatiergs”. Pasuokumā sagaideis Latgolys Tematiskūs cīmu programa ar ceļojūšū tiergu, omotnīkim,Skaiteit vaira »


text:
latgalīšu muzyka »
Poetiskuo roka apvīneiba “Kapļi” pīduovoj dzīsmi “Valereja Seile”
Gaidūt vaļsts svātkus, poetiskuo roka apvīneiba “Kapļi” klauseituojim pīduovoj dzīsmi “Valereja Seile”. Ideja par dzīsmi roduos vēļ paguojušuo goda beiguos, grupys liderim Oskaram Orlovam (Raibīs) i Arņam Slobožaninam sasateikūt “Kapļu” bāzē i mieginuojumu telpāSkaiteit vaira »
Grupai “Gandreiž 10nīkā” jauns video “Bļaunu”
Alternativuo pankroka grupa “Gandreiž 10nīkā” pīduovoj jaunu videoklipu dzīsmei “Bļaunu”. Par dzīsmi grupys liders Juoņs Kuzminskis soka: “Dzīsme ir emoceju liduojums, kuruos ir īspiejams izbaudeit, dzīžūt nu vysys sirds. Tei ir kai aicynuojums vysimSkaiteit vaira »
Emīls Bauga debitej muzykā ar dzīsmi “Stuosts”
Jaunais muzikis Emīls Bauga pīduovoj klauseituojim sovu pyrmū dzīsmi “Stuosts”. Emīls stuosta, ka vysu dzeivi ir grūziejīs apleik muzykai, pīsadalejs konkursūs i vysaidūs cytūs pasuokumūs i vīns pats, i ar grupom. Latgolys muzykys paziniejim,Skaiteit vaira »
“Latgalīšu reps” pīduvoj jaunu dzīsmi “Pīdūd”
Apvīneiba “Latgalīšu reps” sovus klauseituojus prīcej ar jaunu dzīsmi “Pīdūd”, kura tyka prezentāta jūs pyrmajā lelajā koncertā Reigā klubā “First Dacha” septembra beiguos. “Dzīsme ir par attīceibom, kas navar turpynuotīs i tom nav nuokūtnis,Skaiteit vaira »
Normunds Liepiņš pīduovoj video dzīsmei “Sapynā nūbeju”
Normunds Liepiņš, kurs vaira zynoms kai Latvejis šlāgermuzykā popularuo dueta “Inga un Normunds” dalinīks, pīduovoj video dzīsmei “Sapynā nūbeju”. Duets “Inga un Normunds” muzykys jūmā dorbojās jau 17 godu i ir izdevs 10 albumus,Skaiteit vaira »
Grupai “Unknown Artist” jauna dzīsme “Fenikss”
Latgalīšu grupa “Unknown Artist” pīduovoj jaunu dzīsmi “Fenikss”. Grupa stuosta, ka dzīsmis vuordi ir jimti nu, īspiejams, realu nūtikšonu. Tei humoristiski, tok tymā pat laikā spieceigi stuosta par aktualu problēmu latvīšu vydā – atkareibuSkaiteit vaira »
Saruna ar Arni Slobožaninu par soloprojektu, “Dabasu Durovom” i galma uokstim “Kapļim”
Intervejis autore: Laura Melne Vosorys vydā muzikis Arņs Slobožanins publiski izziņuoja par sova soloprojekta veiduošonu, reizē paviestejūt ari par rodūšu pauzi grupys “Dabasu Durovys” darbeibā. Lai izzynuotu vaira par jaunumim i puormaiņom Arņa muzykalajāSkaiteit vaira »
“Dvinskas muzikanti” pīduovoj video dzīsmei “Baļļuosim da reita”
Grupa “Dvinskas muzikanti” pīduovoj jaunu dzīsmi “Baļļuosim da reita”, kurai izveiduots ari videoklips. Grupa viestej, ka, snādzūt koncertus, spielejūt balus, korporativūs pasuokumus i kuozys, ir labi aizvadejuši vosoru, nu vysam pa vydu atrodušs laikuSkaiteit vaira »
Arņam Slobožaninam jauna dzīsme “Pasamūds”
Latgalīšu muzikis Arņs Slobožanins pīduovoj jaunu solodzīsmi “Pasamūds”. “Dzīsme ir par šaļti, kod saprūti, ka lītys, kuruos ilgai esi turiejs sevī i atsasacejs pījimt, vaira navar nūslēpt,” stuosta Arņs. Teksta un muzykys autors irSkaiteit vaira »
Grupa “Gandreiž 10nīkā” izdavuse pyrmū albumu
Grupa “Gandreiž 10nīkā” izdavuse sovu pyrmū albumu “Nasoki nikuo”. Albumā var dzierdēt devenis grupys izpiļdeituos dzīsmis, tymā skaitā ari jau leluoku popularitati sajāmušuos “Putneni”, “Ješka” i “Traktoru pavielnīks”. Vysu dzīšmu muzykys i tekstu autorsSkaiteit vaira »
“Latgalīšu repam” jauna dzīsme “Es tycu” i video
Pyrms kaidys šaļts par škārsteikla sensaceju palyka apvīneibys “Latgalīšu reps” kompozicejis “Skots pa lūgu” videoklips. Tuos autori Ivo Grigalis i Didzis Kozlovs nupat pabeigušs dorbu pi jaunuokuos dzīsmis “Es tycu”, pīduovojūt tai ari videoSkaiteit vaira »
Arņs Slobožanins soloprojektu suoc ar dzīsmi “Tur”
Latgalīšu grupai “Dabasu Durovys” niu ir rodūšuo pauze, i itū šaļti grupys solists Arņs Slobožanins izmontoj, kab realizātu sovu ideju par soloprojektu, pīduovojūt klauseituojim dzīsmi “Tur”. Sovu muzykalū suonsūli autors skaidroj: “Kaidu reizi daīt laiksSkaiteit vaira »
Atdzymst latgalīšu reps
Pādejuos dīnuos škārsteikla vidē lelu popularitati pīdzeivuojs apvīneibys “Latgalīšu reps” video “Skots pa lūgu”. Tys filmāts Latvejis vacuokajā piļsātā Ludzā i teik dasaceits kai pyrmais īskots apvīneibys tūpūšajā albumā “Žārei gaļi”. Apvīneibys puorstuovs IvoSkaiteit vaira »
Laura Bicāne izdūd trešū albumu “Lauzīsimies cauri pūlim”
Dzīsmineica Laura Bicāne izdūd trešū albumu “Lauzīsimies cauri pūlim”, kurymā atrūnamys 10 kompozicejis latviski, latgaliski i angliski. Laura Bicāne ir dzīsmineica nu Daugovpiļs nūvoda Vyškim. Vairuoku godu laikā izkūpuse sovu daiļradi, koncertiejuse, kai ariSkaiteit vaira »


text:
MUOKSLA I OMOTI »
Atsavieršona iz Latgolys pūdnīku dīnom 2012
Latgolys pūdnīku dīnys 2012 ir „īkvālynuojušys” daudzys apmaklātuoju sirds – vysi, kurī itūgod gasteja pūdnīku darbneicuos i vāruoja, kai teik kūrti ci nu reita atdareiti keramikys cepli, kurī klausejuos pūdnīku stuostūs i pietnīku secynuojumūs,Skaiteit vaira »
Keramiķu Dundenīku izstuode Bolvu nūvoda muzejā
Bolvu nūvoda muzejā apsaverama Bolvu nūvoda (ari bejušuo rajona teritorejā) vīneigūs profesionalūs keramiķu Jolantys i Valda Dundenīku dorbu izstuode, i ari LaKuGys skaiteituojim pīduovojam īspieju virtuali apsavērt izstuodi. Jolanta i Valdis Dundenīki dzeivoj BolvuSkaiteit vaira »
Muokslys dīnys 2012 Preiļu nūvodā
Maja suokys īsazeimoj ar Starptautiskuo festivala „Muokslys dīnys 2012” nūtikšonom. Iz vairuokim Muokslys dīnu pasuocīnim aicynoj Preiļu nūvods. 9. majā nu 12:00 leidz 15:00 Preiļu nūvoda muzejā byus Muokslys dīnu akceja „Mūdis ilustraceja”, betSkaiteit vaira »
Latgolys nūvoda tautys lītišķuos muokslys izstuode
Šudiņ Latgolys Kulturviesturis muzejā Rēzeknē nūtiks teoretiskī skaitejumi „Tautys lītišķuo muoksla myusdīnuos”, nu piec tim 16:00 tiks atkluota Latgolys nūvoda tautys lītišķuos muokslys izstuode. Gatavejūtīs Dzīšmu i dzigu svātku lelajai tautys lītišķuos muokslys izstuodei,Skaiteit vaira »
Izstuode “Latvejis fotografi atkluoj Latgolu” ari Aglyunā
LaKuGa jau viesteja, ka februara beiguos Preiļūs tyka atkluota fotokonkursa “Latvejis fotografi atkluoj Latgolu” dorbu izstuode. Fotokonkursu „Latvejis fotografi atkluoj Latgolu” pārnejuo gods suokumā izsludynuoja Preiļu nūvoda dūme i Latgolys fotografu bīdreiba. Konkursā pīsadalejaSkaiteit vaira »
Latgolys pūdnīku dīnys 2012
Apreļa beigu daļa Latgolā byus tradicionalais Latgolys pūdnīku dīnu laiks, kod interesenti teik aicynuoti iz atvārtūs durovu dīnom pūdnīku darbneicuos, izstuodem dažaiduos Latgolys vītuos i teoretiskim skaitejumim Latgolys Kulturviesturis muzejā. Latgolys pūdnīku dīnu 2012Skaiteit vaira »
Zivs dzīsme bārnu muokslys dorbūs
Vēļ tik puora dīnu da 21. apreļam Latgolys Kulturviesturis muzejā (3. stuova zalā, Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) byus apsaverama bārnu muokslys dorbu izstuode „Zivs dzīsme” (Zivs dziesma). Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys Muokslys školysSkaiteit vaira »
Izstuode par tautys apgierbu i mūdi LKM
Apreļa mienesī Latgolys Kulturviesturis muzejs Rēzeknē aicynoj iz daudz i dažaidom nūtikšonom. Drupeit vaira dazynuošonai par aktualom izstuodem i muzejpedagogiskom programom. Nu 13. apreļa leidz 12. majam muzejā apsaverama ceļojūšuo izstuode „Tautys apgierbs iSkaiteit vaira »
Agrys Ritinis “Dobys portrets” Bolvūs
Bolvu Kulturys i atpyutys centrā nu 1. apreļa apsaverama gleznuotuojis Agrys Ritinis gleznu izstuode “Dobys portrets” (Dabas portrets). Muokslineicys personalizstuodis ir ceļuojušys gon pa Latveju, gon uorā nu tuos rūbežim. 25. majā 17:00 BolvuSkaiteit vaira »
Fotoizstuožu tradiceja Upeitē nanūrimst
Mes kotrs kasdīnā fotografejam. Myusdīnu fotokamera ir kotram – pasasokūt zynuotnis atteisteibai i mobilūs telefonu tehnologejom. Nu ir vaicuojums – voi tei ir fotomuoksla? Varbyut vīnkuorši sovys kasdīnys nūfiksiešona, kab palyktu pīmiņā. Fotomuokslai irSkaiteit vaira »
Pūdnīka Pītera Gailuma laiks muolā
Ludzys nūvodpietnīceibys muzejā nu 20. marta da 5. apreļam apsaverama Latgolys pūdnīka, J.Soikāna Ludzys muokslys školys Nautrānu filialis pedagoga Pītera Gailuma 50 godu jubileja izstuode „Muns laiks” (Mans laiks), kurš uzrunoj skateituoju caur traukuSkaiteit vaira »
Varakļuonu kuorta Juoņa Gleizda fotokarteņu izstuodei
Šudiņ, 9. martā 13:00 ir Varakļuonu kuorta uzjimt legendaruo fotografa Juoņa Gleizda fotoizstuodi „Kruosu pasauļs” (Krāsu pasaule). Izstuode byus apsaverama Varakļuonu muižys pilī – Varakļuonu nūvoda muzejā. Atkluošonā pīsadaleis Igors Pličs nu Latgolys fotografuSkaiteit vaira »
Fotokonkursa „Latvejis fotografi atkluoj Latgolu” dorbu izstuode Preiļūs
Preiļu Kulturys nomā leidz 13.martam apsaverama fotokonkursa „Latvejis fotografi atkluoj Latgolu” (Latvijas fotogrāfi atklāj Latgali) prezentacejis izstuode. Fotokonkursu „Latvejis fotografi atkluoj Latgolu” pārnejuo gods suokumā izsludynuoja Preiļu nūvoda dūme i Latgolys fotografu bīdreiba. KonkursāSkaiteit vaira »


text:
Kačeiša patmalis »
“Pi myusim Latgolā” par jaunom gruomotom latgalīšu volūdā
Novembra beigos 10. latgalistikys konfereņcis ītvorūs Rēzeknis Tehnologeju akademejā tyka atdareitys div jaunys gruomotys latgalīšu volūdā. Gruomotu atdareišonys pausokumus apmeklēja ari radejis raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji. Kārļa Skalbis puosoka “Kaķīša dzirnavas” aba “KačeišaSkaiteit vaira »
Latgaliski izdūta Kārļa Skalbis puorsoka “Kačeiša patmalis”
30. novembrī 14.00 Rēzeknis Tehnologeju akademejis aktu zalē byus vareiba sasatikt ar Kārļa Skalbis puorsokys “Kačeiša patmalis” (“Kaķīša dzirnavas”) veiduotuojim i izdeviejim, kai ari īsaguoduot gruomotu breineigai Zīmyssvātku nūskaņu duovonai, informej Latgalīšu kulturys bīdreibys puorstuoveSkaiteit vaira »


text:
folklora »
Daugovpilī turpynuosīs Latgolys folklorys škola
Daugovpiļs Latvīšu kulturys centrys i folklorys kūpa “Svātra”, suocūt nu 6. oktobra, organizēs Latgolys folklorys školu 2016, viestej portals latgale.lv. Itei byus jau trešuo reize, kod, pasasokūt VKKF Latgolys programys atbolstam, Latgolys folklorys kusteibysSkaiteit vaira »
Naujinē aizvadeits folklorys kūpu sasadzīduošonys pasuokums
11. septembrī Naujinis pogosta Juzefovys parkā nu jau pīktū reizi nūtyka folklorys kūpu sasadzīduošonys pasuokums “Atvasara Juzefovā”, informej Naujinis kulturys centra vadeituoja Olga Kuzmina. Viesturiskajā Juzefovys parkā iz rodūšuom izdareibom i sasadzīduošonu puļcejuos 10Skaiteit vaira »
Naujinē izskanēs folklorys kūpu sasadzīduošonys pasuokums
Svātdiņ, 11. septembrī Naujinē nu jau pīktū reizi nūtiks folklorys kūpu sasadzīduošonys pasuokums “Atvasara Juzefovā”, informej Naujinis kulturys centra vadeituoja Olga Kuzmina. Pasuokums suoksīs 12.00 Juzefovys parkā, kur iz rodūšuom izdareibom i sasadzīduošonu sasapuļcēsSkaiteit vaira »
Škilbānu etnografiskajam ansambļam tūp videoklips
Juļa beiguos eipaša šaļts beja Škilbānu etnografiskuo ansambļa dzeivē – tyka filmāts pyrmais etnografiskuo ansambļa videoklips, kuruo mierkis ir īmyužynuot ansambļa dzīduotuojis. Videoklips tūp dzīsmei, ar kurū suocīs ansamblis – “Es apsieju lynu dryvu”.Skaiteit vaira »
Viļānūs bārni i jaunīšu varēs vuiceitīs spielēt tautys muzykys instrumentus
19., 20. i 21. julī Viļānu kulturys noma kolektivs aicynoj bārnus i jaunīšus vacumā nu 6 da 18 godu pīsadaleit meistardarbneicuos “Nāc, stājies blakus un spēlēsim!”, kab īsavuiceitu voi papyldynuotu sovys prasmis tautys muzykysSkaiteit vaira »
Leivuonā aizvadeita bārnu i jaunīšu folklorys nūmetne
Nu 27. da 30. juņa Leivuona 1. vydsškolys Laimenis školā nūtyka Latgolys bārnu i jaunīšu folklorys nūmetne “Garā pupa”, kurymā pīsadaleja bārni i jaunīši nu Leivuona, Rudzātu, Preiļu, Vuorkovys, Aglyunys, Vabalis ,Modyunis, Borkovys, Viļānu,Skaiteit vaira »
Latgolā nūtiks kulturu festivals “Pynu, pynu sītu”
Nu 1. da 3. juļa Daugovpilī i vysā Latgolā piec LR Kulturys ministrejis Mozuokumtauteibu navalstiskūs organizaceju puorstuovu konsultativuos komitejis iniciativys nūtiks Latvejis pyrmais kulturu festivals “Pynu, pynu sītu”, kū organizej bīdreiba “Dienvidlatgales NVO atbalstaSkaiteit vaira »
Folklorys kūpa “Upīte” izdavuse daņču DVD
Bīdreiba “Upītes jauniešu folkloras kopa” 2014. goda pošuos beiguos pīraksteja i Vaļsts kulturkapitala fonds atbaļsteja projektu, kurymā tyka apsajimts izveiduot Zīmeļlatgolys daņču i rūtaļu DVD disku, kas iz prīšku školuos, tautys nomūs, folklorys kūpuosSkaiteit vaira »
Upeitē nūtiks daņču DVD diska attaiseišonys svātki
1. majā 18.00 Upeitis tautys nomā nūtiks folklorys kūpys “Upīte” daņču DVD “Dzīduot muoku, doncuot muoku” attaiseišonys svātki. Svātku gosti byus Bolvu Vaļsts gimnazejis deju kūpa “Purenīte”. Piec svātku koncerta paradzāts zaļumbals kūpā arSkaiteit vaira »
Julī nūtiks Latvejis kulturu festivals “Pynu, pynu sītu”
Juļa suokuos Daugovpilī i vysā Latgolā nūtiks Latvejis kulturu festivals “Pynu, pynu sītu”, kū organizej bīdreiba “Dienvidlatgales NVO atbalsta centrs” sadarbeibā ar Daugovpiļs piļsātys dūmi, Daugovpiļs piļsātys dūmis Kulturys puorvaļdi i Latvejis Nacionalū kulturysSkaiteit vaira »
Daugovpilī reikuos XI storptautyskū folklorys festivalu
Īskandynojūt Jura dīnu, nu 22. da 24. apreļa nūtiks XI Daugovpiļs Storptautyskais folklorys festivals, informej Daugovpiļs piļsātys puorstuovi. Festivals puļcēs na tik vītejuos Latvejis folklorys kūpys i interesentus, nu ari daudzys uorvaļstu grupys, kuruosSkaiteit vaira »
Kas ir “Tautumeitas”?
Itys vaicuojums ir bejs vīns nu popularuokuos piec tikū februara golā aizvadeituos Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2015” ceremonejis. Cereibys tikt pi Boņuku trejuos nominacejuos, tikšona pi tūs divejuos: “Goda debeja” i “Lobuokais muzykysSkaiteit vaira »
RIKŠI: kaids stuov mums puori
Ar “Rikšim” sasarunuoja Renāte Lazdiņa Pīci jauni cylvāki jau janvarī piļneibā izpuordūtā koncertā Latgolys viestnīceibā GORS svieteis jubileju – sovys pīcus godus ilguos attīceibys, kūpā rikšojūt i muzicejūt. Tī ir nivīns cyts kai ĒriksSkaiteit vaira »
Folklorys kūpa “Upīte” i Artūrs Slišāns pīduovoj muzykalu sveicīni svātkūs
Folklorys kūpa “Upīte” sadarbeibā ar Artūru Slišānu Zīmyssvātkūs vysus sveic ar dzīsmis “Jauni puiši, siermi zyrgi” remiksuSkaiteit vaira »


text:
Latgolys kongresa i Latvejis vaļsts symtgadis zeimē veiduotais radejis lelīskaņuojums – Ingys Ābelis romana “Klūgu mūks” verseja radejā niu daīmama ari CD formatā.
Latvejā labi zynomais i ari lītaunīku volūdā tulkuotais Ingys Ābelis romans “Klūgu mūks” ir kai pylns alfabets, kurā Latvejis viesture ir fons dramatisma i tragisma puorpylnam patīsam i dziļam stuostam par personeibu, par grybu i izvieli, par mīlesteibu i cīšonom, kū izdzeivoj cylvāks. Tys ir stuosts par pyrmū Latgolys latvīšu gareidznīku i pyrmū liduotuoju dabasu olkom, par cylvāka sirds i sapruota celim, par grāku i pīdūšonu. Golvonuo varūņa prototips ir Fraņcs Trasuns – katuoļu prīsters, teologejis magistrs, īvāruojams vaļstsveirs i sabīdrisks darbinīks. Romanā apjimts lels viesturis periods, geografeja i tematika. Ābelis volūda ir bīza, barokala, tei labi dapas apraksteitajam laikam i katuoļu kulturai. 2014. godā romanam “Klūgu mūks” pīškierta Dzintara Suoduma bolva par novatorismu literaturā, 2015. godā Latvejis Literaturys goda bolva nominacejā “Lobuokais prozys dorbs” i Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks” nominacejā “Par latgalīšu kulturys populariziešonu Latvejā i pasaulī”.
Projekta idejis autore ir radejis i televizejis diktore, žurnaliste Anta Rugāte, jei ari teiciejis – romana autoris bolss. Romana “Klūgu mūks” varūņu lūmuos dorbojās Latvejis teatru akteri – Zane Aļļēna, Indra Burkovska, Aija Dzērve, Daiga Kažuociņa, Akvelīna Līvmane, Inga Misāne, Katrīne Pasternaka, Lidija Pupure, Ainārs Ančevskis, Uldis Anže, Muorteņš Brūveris, Raimonds Celms, Uldis Dumpis, Muorteņš Egliens, Gints Grāvelis, Jurs Kalniņš, Mihails Karasikovs, Juoņs Kirmuška, Pīters Liepiņš, Zigurds Neimanis, Kaspars Pūce, Kristaps Rasims, Artis Ruobežnieks, Voldemārs Šuoriņš. Lelīskaņuojums īraksteits Jura Puodnieka studejā. Īroksta režisors Jurs Kalniņš, skaņu režisors Anrijs Krenbergs, komponists Jurs Vaivods.
Skonūšais romans “Klūgu mūks” paguojušajā godā 19 lasejumūs tyka raideits Latgolys radejā, kai ari Latvejis Radejā 1. Niu tys izdūts ari CD formatā, kas teik duovuots Latvejis publiskuom bibliotekom, školom, Latvejis Naredzeigūs bīdreibai i cytim interesentim.
Projekts eistynuots pasasokūt Vaļsts Kulturkapitala fonda mierkprogramai “Latvijai – 100”, AS “Latvijas Gāze”, Latvejis meža eipašnīku bīdreibai, SIA “Bergvik Skog” i vairuoku privatūs zīduotuoju atbolstam.


text:
Latvīšu folklorys kruotuve »
Garamantas.lv gasteis Rēzeknē
Folklorys i kulturviesturis interesenti 23. oktobrī 14.00 teik aicynuoti iz Latvīšu folklorys kruotuvis (LFK) izbraukuma seminaru Latgolys Kulturviesturis muzejā, Rēzeknē, informej garamantas.lv redaktore Kristīne Pokratniece. Latvīšu folklorys kruotuvis digitalais arhivs garamantas.lv ir daīmams sevkuram tradicionaluosSkaiteit vaira »
GARAMANTAS.LV gasteis Preiļūs
Folklorys i kulturviesturis interesenti 9. novembrī teik aicynuoti iz Latvīšu folklorys kruotuvis (LFK) izbraukuma seminaru Preiļūs. Latvīšu folklorys kruotuve ir Latvejā leluokais folklorys vuokšonys, izpietis i uzglobuošonys centrs, kurā atrūnams ap 3 milj. folklorysSkaiteit vaira »
LFK digitalajā arhivā ari materiali par Latgolu
Nu 2014. goda decembra sevkuram folklorys i tradicionaluos kulturys pietnīkam voi interesentam daīmams Latvīšu folklorys kruotivis digitalais arhivs garamantas.lv. Tei ir platforma ar mierki pīduovuot vareibu lītuotuojam īsapazeit ar LFK fondūs globuotajom folklorys materialu kolekcejom nu vysysSkaiteit vaira »


text:
Jaunīši duovynoj pasauļam cereibu
Saimis lūma evaņgelizacejis dorbā
Muosa Faustina par Euharisteju
Florencis arciveiskups pīdūd sovam uzbruciejam
Vatikana radio – 80
Byusim eruditi katuoli!
Rūžukrūņs veļteits Svātajai Treisvīneibai
Cik svareigi ari kotrys dīnys seikī nūtykumi…(Ilze Indrāne)
Pasauļs – Dzeivuot pa sovam (veļteits Ontonam Slišānam)
No Rūķu ceļojuma pa Latgali
Mameņ, muoseņa maņ pasmaideja!
Dzeive – asfalta gabaleņš, iz kura kotrys ar kreitu zeimej sovu stuostu…
Blaumaņs vuiceja lobam viņ
Vladislavam Lōčam – 100
Bitis i myusu tagadejuo dzeive
Tovam gruomotu plauktam
Skumstam par Sibirejis latgalīti Juleju Jurikovu
Pr. Felikss Cipruss myužeibā
Svātūs Rokstu lasejumi
Žurnala „Katōļu Dzeive” janvara numurā skaiteisim28. Decembris, 2011. gods Comments Off on Žurnala „Katōļu Dzeive” janvara numurā skaiteisim
Jaunīši duovynoj pasauļam cereibu
Komentari slāgti.


text:
„Aug bārni man./ Munu volūdu runoj,/ Naizsmej sōpu./ Kūpā ar mani dzīd/ Tautasdzīsmi./ Aug bārni man./ Tū dūmu dūmoj,/ Kas mōtei ryup./ Maizi tur svātu,/ Par dorbu navaidūt./ Aug bārni man./ Klausōs klusuma vōrdūs,/ Skaļuma tyuškumu jau/ I, verūtīs ceļam iz prīšku,/ Nasakaun redzēt atpakaļ./ Aug bārni man…” tai Ontons Slišāns roksta vīnā nu sovim dzejūlim „Ko vairōk man vāg!”.
Taipat kai īprīkšejūs divejūs godūs, tai ari itūgod tyka reikuots Latgolys folkorys vuokuma konkurss „APLEICĪNE 3”, kas namaineigi tyka veļteits nūvoda folklorys vuocieju aktiviziešonai i Ontona Slišāna dzeiviszinis pīminiešonai. Konkursa organizatori ir Bolvu Centraluo biblioteka sadarbeibā ar Bolvu nūvoda pošvaļdeibu, Vileks nūvoda dūmi, Rēzeknis Augstškolys Humanitarūs zynuotņu katedru, Latgolys Regionalū televizeju.
Vuokumu konkursā tradicionali varēja pīsadaleit sevkurs Latvejis īdzeivuotuojs, kurs vuoc Latgolys nūvodu folkloru, kurs savuocs sovys dzymtuos apleicīnis ci kaidys cytys Latgolys vītys sovpateigū, lokalū folklorys kluostu.
Puorsaverūt īprīkšejūs divejūs godūs īsyuteitūs dorbus, ruodejuos, ka jau vyss ir savuokts i izpieteits, kū nu vairs. Taču, kai jau vīnmār, ari ituo goda konkursa dorbi pateikami puorsteidze viertēšonys komiseju – Andri Kazinovski (Bolvu nūvoda dūmis prīšksādātuoju), Ilgu Šuplinsku (Dr. philol. asoc. Rēzeknis augstškolys asociātū profesori), Annu Rancāni (Latgolys Regionaluos televizejis ziņu dīnasta vadeituoju), Andri Slišānu (Upeitis tautys noma vadeituoju) – ar vēļ nadzierdātom i breineigom folklorys pierlem.
Izviertēšonai sovus dorbus beja īsyutiejuši 7 dalinīki gon nu Bolvu, gon Vileks nūvoda, kai ari nu Reigys. Ar daudzim dalinīkim tei ir meila otkolsaredzēšona nu īprīkšejim godim, daži ir nuokuši kluot nu jauna, par kū vēļ leluoka prīca. Itūgod skaitliski leluokais pīnasums ir īsyuteituos apdzīduošonys dzīsmis, kas izaceļ ar sovu pikantumu i lobsirdeigū, latgalīšim rakstureigū, jestrū humora devu, kaut voi: „Nadūd Dīvs taidys solnys,/ Kaida solna šūnaksneņ/ Pīteram nabogam/ Puse motu nūsoluse,” i „Šmuka, šmuka tei Mareite/ Aiz šmukuma navarieju/ Man nūtryuka biksem pūga,/ Iz tevim verūtīs.” Naizpalyka ari tautysdzīsmis, meiklis, nūstuosti, ticiejumi i c.
Laureatu vydā ir Aijis Locānis īsnīgtais Anitys Bernackys folklorys vuokums „Vecumu bibliotēkas mikrorajona folklora” (Vacumu pog.), Lucijis Ercikys folklorys vuokums (Škilbānu pog.), Annys Griestinis vuokums „Bērzpils apleicīnes teicējas Anna Kindzule, Elizabete Šodnaka, Tamāra Zelča i jūs folklorys krōjumeņš” (Bierzpiļs pog.), Daigys Keišys folklorys vuokums (Škilbānu pog.), Māreitis Slišānis vuokums „Vīnas sīvas stuosts. Par Rozāliju Slišāni” (Reiga), Lindys Veitūlys folklorys vuokums „Sakasneiši – 2” (Tiļža), Brīžucīma pamatškolys latgalīšu puļceņa „Otuls” folklorys vuokums (Brīžucīma pog.).
Vysi īprīkš mynātī konkursa dalinīki tiks sumynuoti 28. decembrī desmit stuņdēs nu reita Bolvu Centrāluos bibliotekys zalā. Vāluok vysi teik aicynuoti dūtīs iz Škilbānu pogostu, kur 12.00 stuņdēs Brieksīnes kopūs īsvieteis pīminekli dzejnīkam Ontonam Slišānam. Vāluok 14.00 stuņdēs Upeitis Tautys nomā nūsarysynuos Ontona Slišāna 65 godu jubilejas atceres pasuokums „Ir meili te maņ, kur pasauļs vyss munā volūdā skaņ”.
Ziņu sagataveja: Sarmeite Vorza, Bolvu Centrāluo biblioteka:
Karteņa: LaKuGys arhivs


text:
muoksla »
“Muoksla vysod atrass sovu auditoreju,” interveja ar muokslineicu Lieni Narcis
Intervejis autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Liene Narcis (eistajā vuordā Liene Sergejeva) ir tulkuotuoja, muokslineica i dzīsmineica, kas dzeivoj Rēzeknē. Liene par sevi soka: “Es asu taids pa zemi klaiņojūšs uztvieriejs.” Vairuokus godus jeiSkaiteit vaira »
Rēzeknē varēs apsavērt Franciska Varslavāna i juo mozmeitys Frančeskys Kirkis gleznys
Svātdīņ, 25. februarī, Latgolys viestnīceibys GORS Muokslys galarejā atkluos izstuodi “Francisks un Frančeska“ – tymā sasatiks Latgolys muokslinīka Franciska Varslavāna i juo mozmeitys, gleznuotuojis Frančeskys Kirkis dorbi. Izstuode byus simboliska muokslinīku sasatikšona, jo dzeivēSkaiteit vaira »
Daugovpilī apsaverama Džeinys Gavaris gleznu izstuode “Sieviete – daba”
Da 19. februara Stanislava Broka Daugovpiļs muzykys vydsškolys ružovajā zalē apsaverama Džeinys Gavaris izstuode “Sieviete – daba”. Muokslineica stuosta: “Izstuodē apsaveramys gleznys, kuru golvonais tāls ir sīvīte, juos syuteiba iz zemis, juos pīnasums, sīvīteSkaiteit vaira »
Reigā byus apsaverama Aivja Pīzeļa gleznu izstuode
Nu 5. janvara da 1. februara Reigys Centralajā bibliotekā (Breiveibys īlā 49/53, 2. stuovā) byus apsaverama muokslinīka Aivja Pīzeļa gleznu izstuode “Ielu iedvesmots”, viestej informaceja bibliotekys sātyslopā. Aivis Pīzelis dzims 1988. goda 14. decembrīSkaiteit vaira »
Prīca acim: Irenys Vilčukys monografeja “Vitālijs Kalvāns”
Roksta autore: Ligija Purinaša 14. decembrī Rēzeknis Muokslys nomā (aba tautā sauktajā “Skrundā”) nūtyka Irenys Vilčukys sastuodeituos i saraksteituos gruomotys “Vitālijs Kalvāns Latvijas glezniecībā” attaiseišonys svātki. Nūtykums ir gona zeimeigs ari deļtam ka iteSkaiteit vaira »
Daugovpilī apsaverama Valdys Mežbārdis gleznu izstuode
Da 21. janvara Daugovpiļs nūvodpietnīceibys i muokslys muzejā apsaverama īvāruojamuos Daugovpiļs muokslineicys Valdys Mežbārdis gleznīceibys izstuode “Starp mirkļiem”, informej muzejs. Izstuodē apsaverama Valdys Mežbārdis dorbu retrospektiva, kas aptver laika pūsmu nu 70. godu beiguSkaiteit vaira »
Reigā atkluos gleznuotuoju apvīneibys V.I.V.A. izstuodi “Iemīlējušās Latgalē”
Reigā, muokslys galerejā “Museum.LV” (Andreja Pumpura īla 2), 15. novembrī 19.00 nūtiks gleznuotuoju apvīneibys V.I.V.A. (Vēsma Ušpele, Ilze Griezāne, Vija Stupāne i Agra Ritiņa) izstuodis “Iemīlējušās Latgalē…” atkluošona. Izstuode “Iemīlējušās Latgalē…” ir stuosts parSkaiteit vaira »
Kruoslovā byus apsaverama tekstilmuokslineicys Ingunys Levšys izstuode
No 10. novembra da 21. decembra Kruoslovys kulturys nomā byus apsaverama tekstilmuokslineicys, kruoslavītis Ingunys Levšys dorbu izstuode “Otrpus”, viestej informaceja Kruoslovys nūvoda sātyslopā. Izstuodis “Otrpus” centrā ir tāli, vide i motivi, kas muokslineicai ruodīsSkaiteit vaira »
Latgolys Centralajā bibliotekā apsaverama Valda Grebeža keramikys izstuode
3. novembrī 14.00 Latgolys Centraluos bibliotekys (LCB) periodikys sektorā tiks atkluota amatnīka, keramika Valda Grebeža rodūšūs dorbu izstuode “Grācijas”, informej bibliotekys puorstuove Jelena Jevsejeva. Ekspoziceju veidoj dorbi seikplastikys i skulpturys tehnikuos, ar kurūs paleidzeibuSkaiteit vaira »
Latgolys viestnīceibā GORS atkluos Osvalda Zvejsalnieka personalizstuodi
Latgolys viestnīceibys GORS Muokslys galerejā 1. novembrī 16.00 tiks atkluota riezeknīša, vīna nu Latgolys īvāruojamuokajim muokslinīkim Osvalda Zvejsalnieka personalizstuode “Pašportrets. Personība studijās“, kurā apsaveramuo gleznuotuoja dorbu retrospekceja ļaus īpazeit na tik poša muokslinīka, nuSkaiteit vaira »
Leivuonā atkluos gleznuotuoju apvīneibys V.I.V.A. izstuodi “Iemīlējušās Latgalē”
Latgolys muokslys i amatnīceibys centrā 7. oktobrī 14.00 nūtiks gleznuotuoju apvīneibys V.I.V.A. (Vēsma Ušpele, Ilze Griezāne, Vija Stupāne i Agra Ritiņa) kataloga prezentacejis pasuokums i izstuodis “Iemīlējušās Latgalē…” atkluošona, informej centra puorstuove Sanita Pinupe.Skaiteit vaira »
Preiļūs izstuodeitys gleznys nu Igora Pliča privatkolekcejis
Vysu septembri Preiļūs, gostu sātā “Pie Pliča” apsaverama gleznu izstuode, kurā eksponāti dorbi nu Igora Pliča privatkolekcejis. Jis tū nūsaucs par unikalu gleznu izstuodi, partū ka tuos da šam nikod vēļ nav bejušys izstuodeitys.Skaiteit vaira »
Latgolys Kulturviesturis muzejā apsaverama Aivara Kisis gleznu izstuode
Da 30. septembra Latgolys Kulturviesturis muzejā (3. stuova vestibilā, Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) apsaverama Aivara Kisis gleznu izstuode “Starp debesīm un zemi”, informej muzeja Muokslys nūdalis vadeituoja Inese Dundure. Pyrma pīcu godu Aivars Kise muzejā svietejaSkaiteit vaira »
Trešū godu tiks padūta J. Pīguožņa bolva Latvejis ainovu gleznīceibā
16. septembrī 14.00 Preiļu kulturys noma lelajā zalā nūtiks Jezupa Pīguožņa bolvys Latvejis ainovu gleznīceibā padūšonys ceremoneja, viestej Preiļu nūvoda sātyslopa. Pasuokumu vadeis akters Juoņs Paukštello, muzicēs folklorys kūpa “Rūžupes veiri”. Itūgod Jezupa PīguožņaSkaiteit vaira »


text:
5. janvarī Ministru prezidents Valdis Dombrovskis sasatyka ar Navalstiskūs organizaceju (NVO) i Ministru kabineta memorandu parakstejušom navalstiskom organizacejom, kam nu jauna pīsavīnuoja 33 organizacijis, kuru vydā beja ar bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”.
Memoranda mierkis ir sekmēt efektivys i sabīdreibys interesem atbilstūšys puorvaļdis darbeibu, nūdrūšynūt pilsūniksys sabīdreibys īsaisti lāmumu pījimšonys procesūs vysūs leimeņūs i stadejuos vaļsts puorvaļdē, taidā veidā veicynojūt demokratiskys vaļsts pamatelementa – pilsūniskys dabīdreibys atteisteibu.
Kai sasatikšonys reizē uzsvēre Ministru prezidents Valdis Dombrovskis – ituos vaļdeibys vīns nu svareiguokajim mierkim ir sabīdreibys leidzdaleibys i iniciativys veicynuošona daleibai vaļsts puorvaļdis procesūs, sabīdreibys uzaticiešona vaļsts varai i tīsiskuma nūstyprynuošona. Vaļdeibys i NVO memorandam ir byutiska nūzeima leidzaleibys procesu pilnveiduošonā i NVO ir finansiali atbaļsteitys gon nu vaļsts budžeta, gon Eiropys Savīneibys strukturfondu leidzeklim.
Ministreju snīgtuo informaceja par memoranda mierku izpiļdi 2011. godā līcynoj par aktivu sadarbeibu storp vaļsts puorvaļdis i navalstiskūs organizaceju sektoru – pārnejā godā ir reikuotys 88 savīdriskuos apsprīdis, kai ari 152 publiskuos apsprīšonys. Taipat par augūšū navalstiskūs organizaceju leidzdaleibu lāmumu pījimšonys procesā Ministru kabinetā līcynoj ari tys, ka gondreiž divejis reizis pasalelinuojs NVO puorstuovu skaits ministreju konsultativūs padūmu sastuovā.
Sadarbeibys memorands pījimts 2005. godā i pa itū laiku sovu lobū grybu dialogam ar vaļsts puorvaldi paruodejušs i memorandu parakstejušs jau 237 navalstiskuos organizacejis.
Ministru kabineta i NVO sadarbeibys memorands apsaverams ITE
Informaceja nu Vaļsts kancelejis olūtim
Karteņa: Toms Norde, Vaļsts kanceleja


text:
5 vārti Smetanovs Artūrs (FK Liepāja), Varslavāns Renārs (FS Metta)
4 vārti Kovaļkovs Igors (JFC Skonto), Regža Marko (RFS)
3 vārti Magrins Roberts (BFC Daugavpils), Jaunarājs-Janvāris Roberts Krists, Ziemelis Viktors (FK Liepāja), Neilands Kristers, Tālbergs Raens (FK Ventspils OC), Krollis Raimonds (FS Metta), Ķiršs Raivis (RFS), Čudars Kristers (Riga FC)
2 vārti Sibirjanovs Dainis, Urbāns Edgars (BFC Daugavpils), Dusalijevs Niks, Kokins Kaspars (FK Ventspils OC), Zēģele Matīss (FS Metta), Smuļko Marks (JFC Skonto), Andrejevs Aleksejs (RFS), Šekers Tahirs (Riga FC), Stradiņš Deniss, Troickis Artjoms (SK Super Nova), Akmins Ralfs, Rozītis Kārlis (Vidzemes Futbola centrs)
1 vārti Ivanovs Edgars (BFC Daugavpils), Saveļjevs Germans, Soroka Oskars (FK Jelgava), Stepanovs Vladimirs, Sērmoliņš Daniels (FK Liepāja), Zecmanis Eduards, Ļotčikovs Artūrs (FK Ventspils OC), Kartišovs Aleksandrs, Kirkils Gabriels, Uldriķis Normunds, Šauers Ričards (FS Metta), Boļšakovs Ņikita, Krasivorons Aleksejs, Laizāns Bruno, Šibass Henrijs (JFC Skonto), Amdurs Dāvids, Grīngofs Nils Danijs, Koliņko Ņikita, Protass Kirils, Toņiševs Maksims, Troņinkovs Valentins (RFS), Levaševs Artjoms, Maligins Danils, Moškovičs Daniils, Čebotarjovs Viktors, Čerņikovs Vladislavs (Riga FC), Balsevičs Maksims, Liepiņš Kārlis Miķelis (SK Super Nova)


text:
Ūtrajūs Zīmyssvātkūs skaņ “Kolnasāta”. Itūreiz sovim klauseituojim pīduovojam nūsaklauseit sarunys turpynuojumu ar kapelu ”Vīteri” i ”Rikši” puorstuovim Sandru Stari i Ēriku Zepu. Ar jim sasarunuosim par latgalīšu Zīmyssvātku tradicejom, dzīsmem i folkloru. Sandra i Ēriks studejā nūspielēs ari kaidu dzīsmi.
Sižetā izzynuosim, kai latgalīši viertej paguojušū godu i kaidys ir Jaunuo goda apsajimšonys, cereibys i mierki.
Vuordineicā Ilze Sperga pastuosteis par vuordim ”šeļma” i ”vāpla”.
Raidejumā izskanēs vairuoki aktīra Kristapa Rasima skaiteiti Ontona Slišāna dzejūli. Itūnedeļ jis atzeimātu sovu 65 godu jubileju, tys ir “Kolnasātys” veļtejums juo pīmiņai.
Raidejumu klausīs ite.
Raidejumu taisa – Aigars Runčis, Daira Kokoreviča i Ilze Sperga.
Ziņu sagataveja: “Kolnasāta”


text:
LaKuGa »
Latgalīšu kulturys izaicynojumi ceļā iz sasaprasšonu
Roksta autors: portals lakuga.lv Latgolys viestnīceibā “Gors” Rēzeknē aizvadeitajā pīktdīnē, 26. janvarī, nūtyka Kulturys ministrejis organizāts seminars “Kultūras organizāciju ieguldījums Latgales kultūrtelpas stiprināšanā”. Seminarā iz sasatikšonu i diskusejom tyka aicynuoti Latgolys regiona kulturys dzeivisSkaiteit vaira »
Portals Lakuga.lv klivs par medeju
Latgaliski rokstūšajam “Latgalīšu kulturys ziņu portalam lakuga.lv” niu ir medeja statuss, leidz ar tū tys ir vīneigais plošsazinis leidzeklis, kura saturs teik veiduots tikai latgalīšu rokstu volūdā. Portals lakuga.lv dorbojās jau nu 2007. goda,Skaiteit vaira »
Pasaulī vīneigajam latgaliski rokstūšajam portalam 10 godi
Itamuos dīnuos paīt 10 godu nu tuos šaļts, kod dorbu suoce Latgalīšu kulturys ziņu portals LaKuGa.lv. Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” izveiduotais portals godu laikā ir pīdzeivuojs vairuokys puormainis, mainejīs tuo vizualais izskots i portala veiduotuoji, tokSkaiteit vaira »
Izdūts latgalīšu volūdys pošvuiceibys materials
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” sagatavejuse latgalīšu rokstu volūdys pošvuiceibys materialu, kas byus lobs paleigs sevkuram latgaliski raksteit grybātuojam. Latgalīšu rokstu volūdys prasšonys izkūpšona ir byutiska volūdys saglobuošonā i tuoluokā atteisteibā. Īspiejis kluotīne īsavuiceit latgalīšuSkaiteit vaira »
LaKuGa gasteis Preiļūs
Pasuokumu cykla ”Reģionālo un vietējo mediju loma sabiedrībā” ītvorūs 18. aprelī 14:30 stuņdēs Jaunīšu centrā ”Četri” Preiļūs, Kuorsovys īlā 4 byus tikšonuos ar projekta “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” vadeituoju Vinetu Vilcāni. Pasuokuma laikā varēs vaira dazynuotSkaiteit vaira »
Kaida byus LaKuGa 2016. godā?
Jau vairuokus godus „Latgalīšu Kulturys Gazeta” aba portals lakuga.lv kasdīnys viestej par latgaliskom nūtikšonom. LaKuGā pīejama informaceja par Latgolys regiona i cytur Latvejā i pasaulī dzeivojūšūs latgalīšu profesionalū kulturu, pošdarbnīku aktivitatem muzykā, literaturā, teatrīSkaiteit vaira »
Latgalīšu Kulturys Gazeta 2015. godā
Paguojuši vaira kai treis godi, nu laika kod „Latgalīšu Kulturys Gazeta” (LaKuGa) atsuokuse aktivu darbeibu, kasdīnys viestejūt par latgaliskom nūtikšonom Latgolā, Latvejā i pasaulī. Leidzšinejam portala dorbam leluokais atspaids ir bejs projektu konkursūs sajimtaisSkaiteit vaira »
Ari 2014. godā LaKuGa turpynuos dorbu
„Latgalīšu Kulturys Gazeta” jūprūjom ir pasaulī vīneigais tikai latgaliski rokstūšais interneta portals i ir palykuse par sova veida latgalīšu puļciešonuos vītu internetā, kur vysod var satikt kaidu pazeistamu, atrast kū sev nūdereigu i saistūšu. Portalu lakuga.lv nuSkaiteit vaira »
Aicynojam īsnīgt stuostus konkursam “Es i latgalīši”
Leidz 2013. goda 15. novembrim aicynojam sevkuru latgalīšu rokstu volūdā īsyuteit sovu stuostu par kaidu smīkleigu i amizantu gadīni ar latgalīšim. Stuostam var pīvīnuot ari vizualū materialu – kartenis, zeimiejumus, video. Viertiejumu gon tī naītekmēs. Ka naesi drūssSkaiteit vaira »
Izsludynojam stuostu konkursu „Es i latgalīši”
Leidz ar rudiņa atīšonu laiks palīk dryumuoks i leidz ar tū gorastuovūklis ari. Soka, lai aizdzeitu paceli bādys, vajag kuorteigi izasmīt. LaKuGa skaita taipat, partū izsludynoj smīklu stuostu konkursu „Es i latgalīši”. Aicynojam sevkuruSkaiteit vaira »
Reigys latgalīši Jura dīnā stuosteis jūkus
Kab ar smīklim īskandynuotu pavasari i īleiksmuotu sirdi, bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” Reigys kūpa 23. aprelī svieteis Jura dīnu i 19:00 stuņdēs kopejneicā „Leningrad”, Kalieju īlā 54, reikuos latgalīšu anekdotu stuosteišonys turniru „Īd[k]uordynuosim pavasariSkaiteit vaira »
Pīsadoli latgalīšu rokstu volūdys vosorys školā „ROKSTI!”
Pošā vosorys vydā – nu 26. da 29. juļam iz latgalisku nedeļgolu aicynoj latgalīšu rokstu volūdys vosorys škola „ROKSTI!” Latgalīšu rokstu volūdys vosorys školā aicynuoti pīsadaleit Latgolys kulturys īstuožu, biblioteku, školu, nūvodu pošvaļdeibu darbinīki,Skaiteit vaira »


text:
Vosorys korstajuos dīnuos gribīs īleist kaidā prūdā, muorkā ci dīkī i nūsamauduot. Par itim vuordim “Vuordineicā” stuosta muzikis Arņs Slobožanins i literaturzynuotnīks Valentins Lukaševičs.
“Kolnasātā” gostūs literate i muokslys terapeite Leiga Rundāne. Sovulaik Leiga Rēzeknē studējuse filologeju, nu vāluok tykuse pi ūtruos profesejis, izavuicūt par muokslys terapeiti ar specializaceju dramys terapejā. Ar rudini Leiga otkon suoks struoduot par školuotuoju, tik itūreiz na Latgolā, bet Reigā. Saruna par literaturu, sevis pylnveiduošonu i dramys terapeju.
Laura Sondore-Strode sagatavejuse sižetu par Nikodema Rancāna bolvu, tū padūd izcyluokajim Latgolys pedagogim. Bolvai školuotuojus var dasaceit da 12. septembra.


text:
Jaunumi
23/03/2016 19:39
2016. goda 19. matā Kroama kolns gasteja Reigā, fokklubā "Ala", lai paruodeitu, kū lobu pa itū laiku sazavuicejušīs cīņu muokslā. Guoja teiri labi – vairuokys uzvarys i simpāteju bolva. Zīmys turnīra veiksminīks, uzvarātuojs, kurš nūzaturieja 10 cīņis pec kuortys, cīnītuojs nu myusu pusis...
27/08/2015 12:51
22. augustā Kroma kolnā (Dagdys nūvoda Ondrupinis pogosta Prīžu kolnā) kruošņai aizvadeiti kasgadiejī Kroma kolna svātki, kas puļcieja dažaidus viesturis rekonstrukceju i ceiņu klubus, folklorys kūpys, kai ari daudzus interesentus. Svātki Kroma kolnā itūgod nūtyka jau catūrtū reizi....
13/08/2015 08:55
KROMA KOLNA SVĀTKI 2015. goda 22. augustā plkst. 14:00 Dagdys nūvoda Prīžu kolnā, Pušys Zundūs 14:00 Kroma kolna svātku atkluošona 14:10 Svātku gunskura īkuršona ar dzeivū...
23/07/2015 10:46
Kroma kolna bruoliste aicynoj interesentus, kam pi sirds Latgolys viesturis pieteišona, senejū latgaļu kultura, dzeivisveids i cīņis muoksla, dasateikt daleibai bruolistī. Pīteikumi teik gaideiti leidz ituo goda 12. augustam. Pīteikumu izskateišona i rezultati tiks paziņuoti leidz 15. augustam. Par...
23/07/2015 10:36
Kotra goda prīkšpiedejā augusta nedlī Kroma kolnā nūtik ikgodejī Kroma kolna svātki, kod kūpā saīt visi bīdri, bīdreibys draugi i interesenti. Šūgod Kroma kolna svātki nūtiks 22. augustā 14:00 Dagdys nūvoda Pušys Zundūs, Prīžu kolnā. Svātkūs tiks gūdynuoti aktīvuokī bīdreibys bīdri i uzjemti arī...
29/06/2015 11:04
Nu 26.- 27. juņam Kroma kolna bruoliste pyrmū raizi jieme daleibu vīnā nu leluokajim breivdabys senejū tradeiceju i smoguo metala muzykys festivalā „Kilkim Žaibu” Ļītuvā, Žagarī. Foto: Arvydas Ciurinskas Atskots iz festivālu.
05/06/2015 11:22
Sagaidūt Saļstuovjus, 20. juņī Kroma kolna bruoliste brauks iz ļelū latgaļu tiergu Ludzā. Ļelais latgaļu tiergs nūtiks nu plkst. 12:00 ļeidz vālam vokram. Kūpā ar Kroma kolna bruolisti varēs īsasaisteitīs cīņuos i seņejuos darbneicuos. Vaira informacejis: Līga Kondrāte – 29467925,...
25/05/2015 10:17
Nu ituo goda 6.-7. juņam Kroma kolna bruolisti varies sastapt vyduslaiku festivalā "Braslavys zūbans 2015" Braslavā, Boltkrīvejī.
23/05/2015 07:35
23. majī Kroma kolna bruoliste pīsadola četrūs pasuokumūs: 1. Mežūtņis pilskolna svātkūs 2. Ļelajā cepļa atvieršonā Ondrupiņis muzejī 3. Bierzpiļs pogosta svātkūs 4. Tūrisma rallija ītvorūs sorgoj Kroma kolnu Zundūs
11/05/2015 10:57
10. majā muzejī „Ondrupinis lauku sāta” Kroma kolna bruoliste paļeidzieja gatavuotīs ļelajai cepļa attaiseišonai. Interesenti varieja īsasaisteit rodūšajuos darbneicuos i spēlēs, kurys vadeja Kroma kolna bruoliste. Sovukuort cepļa pīpiļdeišonai kotrs varēja īt tolkā, pagatavejūt sovu muola figureņu...
Items: 1 - 10 of 13


text:
Šudiņ normala īroksta nabyus, partū ka tuo vītā es saceru taimšitus deļ projekta. Izaruod, vajadzēja raksteit pavysam cytaiž. Puortaisu jau nazkuru reizi. I kaids tam vaira sakars ar dorbu i ideju, kurys deļ struodoju?
Bezjiedzeiguok pavadeitais laiks munā myužā. Stuņdis, kuru rezultats byus nulle – nazkaidys A4 lopys, kurys globuot puordesmit godu, bet kuo nivīnam navajag jau niu. I deļkuo tys vyss juotaisa, juodrukoj, juoparoksta. Dūmuot, papeiri gluobs pasauli. Ni besa, taišni papeiri itū pasauli i pībeigs.
Itaidā reizē navaru nadūmuot par laika zaglim – pajimt var tikai tū, kū dūd. Varbyut vīneiguo izeja naiznīkuot sovu vīneigū dzeivi ir atslēgt telefonu i skaipu.
Citejūt sevi:
ja visas rozīnes pierakstītu, tā būtu atskaite. bet atskaišu man jau tāpat pietiek. līdz vēmienam – tā sajūta, kad nevis dari, lai padarītu, bet raksti, ko esi darījis atbilstoši projektā definētiem mērķiem. tādos brīžos gribas emigrēt un ravēt kartupeļus. sev, nevis ailītei time sheet.
vienkārši iedomājos brīžam, cik labi būtu būt dieva dotam putlūriņam, dzejniekam vai māksliniekam – manai eksistencei būtu alibi, bet neviens no manis neko negaidītu. neviena termiņa, nevienas norunas. nekādas atbildības. visi vienkārši rēķinātos, ka es nekad neko neizdaru un nekad neko laikā, tāpēc arī negaidītu, ka glābju pasauli, vadu, sasaucu, bīdu, nosaku, prognozēju, definēju, sakārtoju. (21.06.2011)
Eisi sokūt – ka dori koč kū, kas varātu byut myuža dorbs i kū grybātu pamest aiz seve, vysod atsarass kaida mauka (abstrakts tāls), kas mada bucai dalīs lizeiku gadasts i prīcuosīs, kai vysus paraun pliuts i jī suoc lomuotīs. Vyspuor to mani ir gryuts izvest, bet niu na tikai lomojūs, a varātu ari kautīs. Mož dzeda babys poļaku ašnis izlein taišni iz Eiropys projektu atskaitem? Puorrūbežu sadarbeiba kai nikai.
Piec idejis dreiž juosuoc spruogt datoram – ka dori tū, kas rībās, tehnika kapitulej pyrmuo (tikkū tū pīrakstieju, pagaisa teikls, kas div dīnys beja normali struoduojs). Varbyut es asu rogona? I tys nav dzeda babys poļaku ašnis, a slūta?
Cīši atsavainoju sovim skaiteituojim. Bet nu ir nu ari gadasts, až vemt gribīs. Nazkod rītumu civilizaceja nūspruogs zam papeiru kolna. Ruodīs, tys byus dīzgon dreiž i tī pa vydu tam kolnam byus ari mane saražuotys tonnys.
Kas nakaiš. Maņ ir bolta uodys kruosa. Es asu paāduse, siežu syltumā. Maņ ir dators ar teikla pīslāgumu. Maņ ir sova sāta. I tuo vītā, kab dzeivuotu, es rokstu atskaitis. Myusdīnu verdzeibai ir daudz veidu.
… i ostoitajā dīnā, kod juo vaļsteiba jau beja pylna, Dīvs radeja birokrateju… jis gribēja izzynuot, kas saguojs pa septeņom radeišonys dīnom… i jis suoce pīraksteit… i juo pīrokstim nabeja gola…
Pasuokuma bezjiedzeigumā tūmār vīna intriga – kurā sūlī roduos līkuos darbeibys i kurs birokrats izdūmuoja, ka juoroksta atskaite par kotru dorba paku atseviški, koč veidlopa dūmuota cytaiž.
Varu derēt, ka koč kaidai žurkai pa vydu pasaruodēja, ka nūsacejumi tī augšā nav gona styngri i vajag precizuok, konkretuok, seikuok – vēļ līkūs papeirus i līkū dorbu.
Vot, tys deļkuo īneistu īriedņus i vysaidus storpnīku žurkys i papeiru dvēselis. I deļkuo niu asu gotova kaidam īspert pa pautim. (Ari tod, ka birokrats ir buoba, jai ir pauti, partū ka birokratam vysod atsarass veids, kai izdruozt vysūs caurumūs i izpist smadzinis.)
Cīši atsavainoju par lomuošonūs, tok roksta tapšonys laikā nacīte nivīns dzeivinīks, ka naskaita 4 myusys, kū nūsytu.


text:
Ņukšu pogosts
Ņukšu pogosts irā Ludzys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts. 2011 godā Ņukšu pamatškolu davīnova Pyldys pamatškolai i tān pogosta teritorejā nivīna vuiceibu īstota navā.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Ņukšu pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleiciņa Pyldys pogostā. 1945 godā Pyldys pogostā īstateja Nukšys solys padūmi. 1954 godā solai davīnova likvidātū Purynu solu, a 1975 godā nūtyka zemu puorsameišona ar Gaveiku solu.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Ludzys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Ņukšu pogosts tur rūbežu ar:
- Ludzys nūvoda Pyldys pogostu, Purynu pogostu i Vysnovys pogostu;
- Rēznis nūvoda Kaunotys pogostu i Stolerovys pogostu.
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
Ņukšu pogosts atsarūn Latgolys augstainis Rāznovys kauprainis pūstumu molā. Pogosta pluots 68,52 km2, nu tuo solsaimesteibai lītojamuo zeme vaira kai 3 tyukstūšys dekteru, meži 2050 dekteru i kriumuoji 110 dekteru.[4] Pogostā 1999 godā 1999 godā īstateits dobys nūlīgtiņs "Pyldys azars", četrys Pyldys azarsolys irā vaļsteibys sorgojamī dobys pīminiekli jau nu 1924 gods (tān sorgoj 5 azarsolys).
Iudini[pataiseit | labot pirmkodu]
Upis:
- Gaveiku upeite
- Iļža
- Kozupe
- Leičupeite
- Leidiukšņa
- Pylda
Pogosta teritorejā 13 azaru. Pošleluos Iudiņtveris:
- Bečeru azars - 10,8 dekteri
- Gaveiku azars
- Lelais Peisaiņs
- Lelais Zurzu azars - 77,2 dekteri
- Mozais Zurzu azars - 55,8 dekteri
- Opolais Snidzins - 46,9 dekteri
- Pyldys azars - 295 dekteri
- Sleinovys azars - 25,5 dekteri
- Stolonu azars
Pūri i peisi:
- Ziļu pūrs
- Čyžyku pūrs
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Ņukšu pogostā dzeivoj 515 ļauds, nu jū 68,4% latvīšu, 26,6% krīvu i 1,4% boltkrīvu. Lelums pogosta dzeivuotuoju katuoli, pīdar Pyldys katuoļu parapejai (Pyldys bazneica atsarūn Ņukšu solā).
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Ņukšu pogosta ļauds dzeivoj 41 soluos.[5] Pošu leluos solys - Belomoiki, Gaveiki, Juzefinova, Ņukši, Pylda.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Juoņs Unda - muokslinīks;
- Anatolejs Gorbunovs - politiks, bejs Sativis ministrs;
- Lideja Jankovska - izsliva rūkdarbineica, nazcik paruožu dalineica.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys ceļš Kuorsova-Ludza-Bukmuiža (P49), kas irā dale nu ceļu projekta "Reitu styga". [6] Taipoš sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Dzeļžaceļa linejis pogostā navā.
Ņukšu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Ņukši" pogosta centrā (LV-5730).[7]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Pyldys azara dobys nūlīgtiņs;
- Pyldys muiža, pastateita 19 godusymtā;
- Sleinovys paegle, apleikmārs 1,65 m, augstums 10 m;
- Svātuo Pītera i Puovula Romys katuoļu Pyldys bazneica, kuramā izaglobuojuši obruozi nu 17.-18. godusymta.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ http://www.ludzasbiblio.lv/lv/vecaks/pilsetas-pagasti-novadi/uksu-pagasts Ludzys biibliotekys datubaza
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys regionalī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
10. i 11. julī LgSC reikoj zuoļu čaju tolku Mukulēs pi Viļānim.
Dorbs byus svieteigs: čajus vuoksim lītuošonai zīmys sezonā – regionalajūs birojūs i suvenirim “Jezupa i Madalis linejai” (par lineji vaira skaiti: ).
10.julī suokam ap 14:00 (kod ībrauc viļcīni nu Reigys).
10. juļa programā:
- Čaju tolka
- Lauksaimnīceibys izstuode Viļāni – 2010 (tehnikys paraugdemostriejumi, vaislys bulli, syvānmuotis, amatnīki, Eriņu saimis koncerts, bals: vaira )
- Vokorā Mukulēs pierts, ols i dzīsmis
11.julī:
- Izslavātais Viļānu tiergs
Datikšona ar koč kaidu transportu da Viļānu. Nu Reigys vysu lobuok ar Zilupis ci Rēzeknis viļcīnim:
Reiga – Zilupe, nu Reigys izīt 10:30, Viļānūs 13:41
Reiga – Rēzekne, nu Reigys izīt 11:35, Viļānūs 14:03
Piec tam iz Mukulem (pītura Mukuļi, sāta vēļ 1 km dziļuok pa kreisi pa ceļu, cikom pasaruoda muorks pylns kai acs i sāta kolna golā ar myura klāvu). Pi viļcīna byušūt sagaideišona, tik lyugums pyrma tam breidynuot par vādzeibu, zvonūt Ilzei 29512432.
Leidza drūšeibai juopagiun guļammaiss.


text:
LITERATURA »
Zynoma Latgalīšu volūdys nakts programa
Savīnojūt divejis kongresa dīnys i divejis kongresa nūtikšonys vītys nu 5. maja 18.00 vokora da 6. maja 9.00 reita Rēzeknis Festivala parkā vysu nakti skanēs latgalīšu volūda – latgaliski dzīduotuos dzīsmis i latgaliski runuotaisSkaiteit vaira »
Interveja: Juoņs Ryučāns par dorbu pi gruomotys “Aizlauztais spaits”
Intervejis autore: Gunta Nagle Pārnejuo goda nūgalē sovu ceļu pi skaiteituoju suoce gruomota “Aizlauztais spaits”. Gruomotys autori ir filologe, Rēzeknis Tehnologeju Akademejis pasnīdzieja, žurnala “A12” žurnaliste Sandra Ūdre i rakstnīks, gids, volūdnīks, tulks – daudzpuseigaisSkaiteit vaira »
Volūdys vaicuojums: kai nūvecej vuordi
Autore: Sandra Ūdre, Mg. philol., gruomotys “Aizlauztais spaits” leidzautore Ar vacim vuordim ir tai – ka mums šudiņ nav aktualys ituos lītys, partū nav vajadzeibys i piec taidu vuordu kai rūcenīks i par varisSkaiteit vaira »
Reigā varēs sasatikt ar gruomotys “Linejis” autorem
Latvejis Gruomotu izstuodis ītvorūs Storptautyskajā izstuožu centrā Kīpsolā leluokam skaiteituoju lūkam tiks prezentāts kruosuojamais dzejūļu kruojums “Linejis” latgalīšu rokstu volūdā. Gruomotys tekstu autoris ir Jana Skrivļa-Čevere, Ligija Purinaša, Dagneja Dudarjonoka i Gunta Nagle, ilustracejuSkaiteit vaira »
Izdūta gruomota “Ka dzersi šnabi, moš byus labi!”
Latgalīšim labi zynomūs jūku gruomotu “Īdzer veina, lai dzeive ira feina!” (1999) i “Īdzer ols, lai bāduom ira gols!” (2015) cīneituoji sagaidejuši tūs turpynuojumu – gruomotu “Ka dzersi šnabi, moš byus labi!”. Jaunuos gruomotysSkaiteit vaira »
Intelektualuos spēleitis: puordūmys par Raibuo stuostu kruojumu “Zalta tesmini”
Autore: Ligija Purinaša, Rēzeknis Tehnologeju akademejis akademiskuos bakalaura studeju programys “Filologeja” 3. kursa studeņte Raibuo stuostu kruojums Zalta tesmini (2016) skaiteituoju var davest da vysaidu pīturu: da smīklu, da apstulbuma, da boltūs peleišu, da geibuļa,Skaiteit vaira »
Rasma Svikle: “tu navari pasauli puorgrīzt, jei grīžās kai gryb”
Pīduovojam Rasmys Sviklis dzejūļus, kai soka poša autore, dzejis raksteišona aizasuoce najauši, kod latvīšu volūdys školuotuoje uzdeve uzraksteit četrrindi par muojom, nu latgaliski suokuse raksteit pyrms sešim godim. Vaicojūt, kas īdvesmoj raksteit, Rasma atbiļd:Skaiteit vaira »
Pyrmū reizi Andrejdīna gostus aicynuoja iz Lūznovu
Roksta autore: Edeite Husare 30. novembrī iz kasgadejū sasatikšonu jau 18. reizi aicynuoja literari muzykaluo nūtikšona – Andrejdīna, kuruos tradiceja dzymuse 1998. godā Rēzeknis Augstškolā (niu Rēzeknis Tehnologeju akademeja (RTA)). Pyrmū reizi Andrejdīna bejaSkaiteit vaira »
Izdūts romans par Fraņci Kempu
Izdūta Sandrys Ūdris i Juoņa Ryučāna gruomota “Aizlauztais spaits” – Fraņča Kempa dzeivis atspeidumi. Izcyluo latgalīša dzeivis atspīdynuojumi īcarāti kai veļtejums juo jubilejā Vaļsts Kulturkapitala Latgolys kulturys projekta “Fraņča Kempa 140 godu atceris pasuokumi“Skaiteit vaira »
Izdūts kruosojams dzejūļu kruojums latgaliski “Linejis”
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse latgalīšu kruosojomū dzejūļu kruojumu deļ pīaugušūs “Linejis”. Gruomotys tekstu autoris ir Jana Skrivļa-Čevere, Ligija Purinaša, Dagneja Dudarjonoka, Gunta Nagle, ilustraceju autore ir Ilze Gailāne, gruomotys redaktors — Valentins Lukaševičs.Skaiteit vaira »
Latgalīšu literatura: “..zyrgs ir oklys, voga ir škeiba, sokumi nūlyuzuši, sābri dzer..”
Sovu veikumu – nadaudz satiristiskys ailis par myusim pošim – latgalīšim i nūtikšonom Latgolys kulturā pīduovoj Marija Dzeisla. *** rudinī dzejnīki palīk troki kai brīži haremus taisa nu dzejis mīļuotuoju, da i taipat viņSkaiteit vaira »
Literari muzykaluo Andrejdīna itūgod byus Lūznovā
30. novembrī iz tradicionalū sasatikšonu vysus grybātuojus aicynoj literari muzykaluo nūtikšona “Andrejdīna”, kurei ir Rēzeknis Tehnologeju akademejis (īprīšk Rēzeknis Augstškolys) tradiceja. Pyrmū reizi Andrejdīna brauks gostūs iz Lūznovys muižu, viestej informaceja muižys sātyslopā. ItuoSkaiteit vaira »
Nūtiks Inetys Atpilis-Juganis gruomotys attaiseišonys svātki
12. novembrī Rēzeknē, Latgolys kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102) nu 12.00 da 16.00 nūtiks dzejneicys Inetys Atpilis-Juganis dzejūļu gruomotys “Mūdynuot muokuļus” attaiseišonys svātki, informej dzejneica. Gruomotys dzimšonys dīna ir duovona pošai autorei dzimšonys dīnā iSkaiteit vaira »
DZEJA. Tāraudu Ingrida: “..vari apsamaļdeit..”
*** es zynu kur ir šaubys pazaudiejumi atlaižu dīnā vairuok kai vajag meža ūgu kruosu i kritīņa nu viersyunis *** tyvuma vaid kod suop ikebana saveituse vakardīnys aizmiersta reita šampanīša druskys iz gluožainuo goldviersmaSkaiteit vaira »


text:
Pīters Jurciņš »
“Kolnasātā” atguodoj dzejnīku Pīteri Jurciņu
17. decembrī literatam Pīteram Jurciņam palyktu 85. Policists ar dzejnīka dvēseli, tai varātu raksturuot Pīteri Jurciņu. Daudzu cylvāku atmiņā palics ar dzīsmi “Vuolyudzeite”, kurai sarakstejs i vuordus, i meļdeņu. Pīters Jurciņš leidzuos jau ariSkaiteit vaira »
Izsludynuots P. Jurciņa jubilejam veļteits jaunūs literatu konkurss
Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys Nautrānu pogosta puorvaļde sadarbeibā ar Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceju izsludynoj konkursu par dzejnīka Pītera Jurciņa premejis pīškieršonu jaunajim literatim. Konkursa devīze: “Tys spāks, kas pošā rūdams, tys lobimSkaiteit vaira »


text:
Tūlaik guojom iz veikalu. Jis turēja sovu rūku munejā, dzīduoja strodi, kryta leits nu dabasu kai manna – lelim, soldonim pykim. Es nu sumkys izvilku sovu vacū, lelū zontiku, par kuru jis tai breinuojās. Kas ar mums byus tuoļuok, vaicuoju. Jis saceja, ka nazyna. Tymā naktī iz tylta palyka cylvāks. Es grybātu, koč tuos acs, kurys jis saprogrameja, koč tuos byutu bejušys munejuos.
**
Man ir divdesmit treis, i es vys vēļ nazynu, kas asmu. Tei ir mozaika, kurymā īkreitu, sadauzu sovu dzeivi, sadolu sevi twitter, facebook i draugiem.lv, sajamu sovaidys e-viestulis, sateiku cylvākus, kuru atkluoteibu nūstumu molā kai vacu skreini. Voi kaids muok byut tys, kas jis nav? Kas ir tys “es”, iz kuru kai sadaguši skrīnom?
**
Eistyn vaira i naatguodoju, kai tys saguoja, ka sasapazynu ar tū sovaidū, garuo auguma veirīti. Jis sovaiži vierēs man viersā, smaideja sovā buorzdā i sauce mani par “žuliku”. Vēļ jis vysod saceja, ka sapynuot naasūt kaiteigai, i jam taids pīrosts odekolons. Tys smuords ni reizi viņ man lyka nūzagt juo šali, aizbuozt aiz kanapkys i izalikt, ka nikas jau tok nav nūtics. Vyss, kas nu ituo cylvāka palika, beja rozovs luocs munu gruomotu plauktā. Juo lobuokais padūms beja maņ nūvielēt, lai es dorūte tū, kū es vēļ naprūtūt. Jis gribēja dālu šmuku kai Apolons, taidu pat “outstanding” i “charming”, tik “smart” i “funny” kai jis pats. Da, kas gon var byut lobuok par dālu?! Atguodoju tūs strāčus, kod jis pierstūs turēja cigareti i skali jūkuoja, atguodoju, kai jis dzēre olu i dzeivuoja storp sovim vodim, skryuveitem i trokuom idejom. Jam beja sapyns peļneit daudz naudys, byut koč kam vairuok par puiškinu nu dzeraunis, kū atstuoja dzymydinuotuoji – vīns dabasu, ūtrys – cyta bārna dieļ. Jam patyka buobenis – vīna gulta vysod beja lobuoka par cytu gultu. Jis beja sultans sovā poša izdūmuotajā okrugā, jis beja vysuma centrs, ap jū riņčī beja sīvītis, buļbu tolkys, uorlauleibys sakari, nakts zvoni vīnai buobeņai nu cytys buobenis. I bārni, bārni, bārni… Kū siesi, tū pļausi. A var i narunuot. Apsūlieju jam, ka narunuošu vēļ desmit godus. Pādejūreiz jū satiku dīnā piec munu draugu kuozu. I kū gon es grybātu pazeit cylvākā, kas nav īraksteits munā dzimšonys aplīceibā? Munys acs, muni moti, muna lobuos kuojis pūteite i ašņagrupa pīder viņ man. I maņ vīnolga, ka jam ir taids pats asneits, moti i acs. I dzymumzeimeite iz kairuo byuda.
Nikod nabyutu īsadūmuojuse, ka byut vīntuļam cylvākam ir tik cīši gryušai. Tev vysod ir juovaicoj kaids, kū var saukt par sovu, i to – ar jim ni pīdzymst, ni nūmierst. Vyss tok i mainuos. Kai upe. Īsadūmojit, ka jums ir dvieselis korišs, meituška. Jius esit lobuokuos draudzinis, i tys nikas, ka jei dūmoj, ka ir puoruoka par tevi, i tys nikas, ka tu nūkantej čali, kas jai TAI pateik i ka juos dorbu tož daboj tu. Tuo vītā tu sarunoj jai sasatikšonu ar pavysam supereigu puiškinu, jis jai dzīd serenadis, doncoj kai pats Dīvs, ļūbesteiba jim ir kai soldons kopejs. I tod atīt malna tyucs, puorsaveļ puori juos golvai, i piec puora mienešim tu izzynoj, ka ni tīseibu, ni moralis, ni pruota – nikuo nav tev, tu, vysta taida! Melodrama, tragikomedeja. Godim ilgi jius vīna ar ūtru narunojit, a tod izaruoda, ka iz draugu kuozom īsarūnit absoluti vīnaiduos suknēs. Cikom tu izdzer puora čarcenis šmakovkys i doncoj tai, it kai byutu eistyna Venera, jei klusai i mīleigai runoj ar vacū pamatškolys školuotuoju. Kod Tu beidzūt aizej gulēt piec tam, kod poša īsadūmuoji, ka tev tok var nūspert kūrpis, i nasekmeigi tuos kūrpis vaicojūt, saprūti, ka tu tok doncuoji bosom, tod redzi, ka jei ir aizbraukuse. I piec godu, izzynojūt, ka tova draudzine palykuse par kļaštorneicu i atdavuse sovu dzeivi Jezum, tu vaira i nasabreinoj. Amen.
Da tam nabeju pacāluse golvu, lai runuotu, lai izsaceitu sovu redzīni, es jau nimoz i navaicuoju taidu vareibu. Jis prosta tiemēja maņ acīs, maiseja čaju ar sudobra lizeiku i globuoja nūceju, ka es poša suokšu runuot. Veirīšu ocu loģika. Tys ruodīs tik seņ, ka suocu sajukt tymā, kas bejs. Linejis saplyudušys, škieršonuos i sasatikšonuos škārsoj vīna ūtru kai krystceļi pyrma ceļa leikuma. Es kruoju tuos strāčis, kod jis pīsaskuore maņ ar acim. Tei kopejneica beja saisteita ar muokulim, tyucem i klusu rokmuzyku. I es jam stuosteju par tū ūtrū – kai jis naļuove maņ īt paceli. I tod ūtram mutiski raksteju paskaidruojumus, globuoju teleponu, kod zvaneja tys pyrmais. Finalā es aizguoju piec jaunu zuoboku. I līcit mani mīrā. Kū nūzeimoj “kruopt”? Voi tys ir tod, ka tu ūtram napasoki, kū dūmoj? Voi tys ir tod, kod verīs kinu ar pyrmū, bet nasoki jam, ka grybi taiseit ēst ar tū ūtru, ci kai? Maņ beja septeņpadsmit, i es nazynovu. Reižom es eimu pa tom pošom īlom, i maņ pruotā īt jis – sovā malnajā paļtī, armejis zuobokūs – taids, kaids jis beja tūlaik. I juo saceitais, ka gryb byut viņ ar mani. I luoceits kešā. Juo acīs beja vyss pasauļs, i jis cīši gribēja, lai es jam paprosu. I tod es jū pamešu. I tod atsagrīžu kai myusa ci ūds. Es stuoveju zyluos kūrpeitēs iz kuoptovom, i runuoju ar jū. G. Flobērs “Bovarī kundze”, I. Ābele “Paisums”, N. Ikstena “Jaunavas mācība” – tuos ir dažys nu gruomotom, kurys tūlaik puorskaiteju. Pyrma Zīmyssvātku es jū atstuoju. Pyrma Leldīņu puorstuoju ar jū runuot. Izaruoda, ka beju švaks draugs, deļtuo, ka es navarieju atbiļdēt iz juo “es spēju ar tevi iedomāties savu dzīvi”.
**
Vysbīžuok pīkruopti i plyki stuovom īlys vydā, skrīnom iz prīšku tik ilgi, kuoļ elpa aizkreit cīt, tik viņ raugom vaicuot jāgu poši deļ sevis. Globojom sevī nūceju, ka koč kas maineisīs, pagaiss, dūmuotīs, ka myusu jiutys izdiļs kai vacs gumejis kadaks. Dīvs žieleigs, kam tik mes natycom i kam tik naasmu ticiejusi ari es.
Autore: Ligija Purinaša
Autoris karteņa


text:
ite gabaleņš par Latgolys Radeju. īraksteits 2009. goda septembra suokuos, kod ar atvīgluojumu izzynuojom, ka piec ilgys jimšonuos ap krīvim radeju nūpierkuse Katuoļu bazneica.
Radeja kai jauna meita by saprge
ar Vitu rakstējem Sibira braucīņa audioblogu, tik ka nikai nav saguojs sakuortuot i apgraizeit failus. dzeive ir par eisu, kab bez puotogys padareitu vysu, kuo kurā šaļtī īsagryb i aizavajag.
Latgolys Radeja i šudiņ dzeiva – tīšraide ite.
a cyrks jau nasabeidz. šudiņ e-postā breinumu breinumi doruos. spama kolns i cepšonuos.
vakar vokorā īraudzieju ziņu, ka bīdreibys “LR” volda sēde bejuse vakar, 16. janvarī, a 14. janvarī izsyuteits e-posts, ka taida byus. kaida jāga taidam e-postam? ka vaļde beidzūt nūlāmuse struoduot, breineigi. tok deļkuo spams pusūtru dīnu pyrms pasuokuma? kab ziņa byutu, a nivīns līks naatītu, partū ka laiceigi naīsaver zinis?
ka naskaita Jaunū godu, Zīmyssvātkus, Leigū i Vacagoda vokoru, 2011. godā ir tikai napylni 50 nedeļgolu, i sovu laiku drusku mādzu ari sadaleit storp dorbu, pīnuokumim i atpyutu.
kur palykuse latgaliskys radejis gluobšonai dūmuotuo nauda, kū bīdreibai “LR” sazīduoja sabīdreiba? kod tod jei beidzūt tiks izlītuota koč voi kaidam latgaliskam raidiejumam?
nui, es ari asu ituos bīdreibys bīdrs, partū ka ļuovūs pīsarunuot i tai ari naasu pīrakstiejuse īsnīguma par izastuošonu cereibā, ka vydspusē varu ītekmēt vaira nakai uorā.
nui, paguojušā laikam tok volda (voi ari bīdru?) saīšonā, kas nūtyka Jākubpilī, kod vēļ beja paguojušuo goda snīgs, pasasūlieju kūpā ar Hareju dūmuot par īspieju taiseit konkursu latgaliska raidiejuma tapšonai – kam gon vēļ beja tik daudz nūsacejumu pa prīšku i diplomatiskūs runu, kuruos na jau maņ pīsadaleit. nikas nanūtyka i nanūtyka, partū ka “tagad nav eistais laiks īt i runuot”, i tai prioritašu sarokstā tū nūlyku nazkur zamyškā – ka vajadzēs, paceļšu, tok pyrma gluobšu cytu, kas ir tīši atkareigs nu mane.
niu situaceja kuldys bīdreibai rakstureiga – bīdreiba ir, bīdreibys nav.
biedeigi, ka tai. tai lobys lītys saryugst, kam nav dareituoju.
voi varbyut maņ pošai vārts atguoduot – naleiņ vysom pakalem par spryudzini, partū ka na vysom pakalem tuo spryudziņa vajag. i na vysim spryudzinim juoatsarūn pakalē.
a tikom īriednim skaista atruna – kuo bādojit, ka jiusim, latgalīšim, nikuo nav. pagrīz pūgu, i tī jei skaņ – pa šaļtei puotori, pa šaļtei popsa i šlāgeri.


text:
Goda arhivs: 2018 »
Latgalīšu sabīdryskuos organizacejis aicynoj 27. aprelī vuiceibu stuņdis nūvadeit latgalīšu volūdā
Latgalīšu sabīdryskuos organizacejis aicynoj Latgolys vyspuorizgleitojūšūs, profesionalūs i augstuokuos izgleiteibys īstuožu vuiceibspākus 27. aprelī nūdarbeibys (vuiceibu stuņdis, lekcejis) nūvadeit latgalīšu volūdā, taidā veidā styprynojūt Latgolys latvīšu pošapziņu, regionalū identitati i paruodūt cīnu viesturiskajim nūtykumim, kasSkaiteit vaira »
Rēzeknē atkluos gruomotizdevieja Vladislava Lōča pīmiņai veļteitū pametnīku
27. aprelī ar plašu programu Rēzeknē atguoduos latgalīšu gruomotu izdevieju, trymdys sabīdriskū i kulturys darbinīku Vladislavu Lōci. Centralais nūtykums byus juo pīmiņai veļteituo pametnīka atkluošona. Īsapazeit ar V. Lōča īguļdejumu latgalīšu gruomotnīceibā i izstaiguotSkaiteit vaira »
Latgalīšu dzeivis gudreibys Juoņa Keiča fabuluos
Latgaliski vyszynomuokuos ir gareidznīka, politiķa, kulturys i sabīdriskuo darbinīka Fraņča Trasuna fabulys. Myusu dīnuos fabulys latgaliski roksta ari Juoņs Keičs, tymuos var atrast daudz latgalīšu dzeivis gudreibu. Portalā var skaiteit ari Juoņa Keiča dzejūļus.Skaiteit vaira »
Ar “Kulturys škiuņs” atkluošonu Lūznovys muiža svieteis atdzimšonys trešū godadīnu
Sastdīņ, 21. aprelī, Lūznovys muižai byus eisti svātki i atDZIMŠONYS dīna – tiks svieteita muižys trešuo dzimšonys dīna kūpš muižys atkluošonys piec vierīneigim atjaunuošonys dorbim. Svātku dīnā muižys kompleksā atkluos jaunu nūtikšonu vītu “KulturysSkaiteit vaira »
10 interesanti fakti par festivalu “Muzykys skrytuļs”
1. Itūgod festivals “Muzykys skrytuļs” nūtiks septeitū reizi. Jaunuos muzykys festivals “Muzykys skrytuļs”, kai īrosts, nūtiks Daugovpiļs nūvoda Leiksnā, itūgod 14. i 15. julī. Festivals aizasuoce 2005. godā i piečuok nūtyka 2006., 2007., 2011., 2014. iSkaiteit vaira »
Pošizzinis paleigs – Ilmāra Meža gruomota “Latviešu uzvārdi arhīvu materiālos: Latgale”
Roksta autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv 2017. goda nūgalē dīnys gaismu īraudzeja Ilmāra Meža gruomota “Latviešu uzvārdi arhīvu materiālos: Latgale”*, kas tyka gataveita pīcus godus i jau pyrma izdūšonys pīsaisteja ļaužu viereibu. Tys laikamSkaiteit vaira »
Tūp „Lutišķi. Simtgade” – izruode par dzeivi Latvejis austrumu pīrūbežā
27. aprelī Daugovpiļs teatrī pyrmizruodi pīdzeivuos īstudiejums “Lutišķi. Simtgade”. Izruode byus kai sabīdreibys spīgeļattāls iz vaļsts symtgadis slīkšņa, darbeiba nūsarysynoj īdūmuotā Latvejis austrumu pīrūbežys cīmā. Stuosta varūni ir cīma dzeivuotuoji i jauna redzineica, kasSkaiteit vaira »
Latgalīšim pīškeirs Treju Zvaigžņu ordeni
Ordeņu kapituls 27. martā nūlēme par seviškim nūpalnim Latvejis vaļsts lobā pīškeirt Treju Zvaigžņu ordeni. Augstū vaļsts apbolvuojumu sajims ari latgalīši. Keramikim Juoņam Seikstam pīškeirs Treju Zvaigžņu ordeņa V škiru i īceļs par ordeņaSkaiteit vaira »
Bolvūs atkluos skveru par gūdu bazneickungam Ontonam Rimovičam
Vaļsts svātku laikā, 4.majā, Bolvūs svieteis pasuokumus par gūdu Latvejis symtgadei i goreidznīka, kūktielnīka i Bolvu mīsta dyybynuotuoja Ontona Rimoviča pīmiņai. Tī suoksīs 11.00 stuņdēs ar Svātū Mišu Bolvu Rūmys katuoļu bazneicā, 12.30 stuņdēsSkaiteit vaira »
Arņs Slobožanins pīduovoj dzīsmi “Dusmys”
Paraleli muzykalajim dorbim ar grupu “Dabasu Durovys” muzikis Arņs Slobožanins turpynoj ari soloprojektu, publicejūt jau trešū solodzīsmi “Dusmys”. “Dusmis ir cīši švaka cylvāka emoceja, i tei ir skuoruse kotru nu myusim. Dzīsmis i emocejisSkaiteit vaira »
Saeima konceptuali atbolsta 27. apreli nūsaceit par Latgolys kongresa dīnu
10. aprelī Saeimys Cylvāktīseibu i sabīdriskūs lītu komiseja konceptuali atbaļsteja īrūsynuojumu 27. apreli nūsaceit par Latgolys kongresa dīnu. 2017. goda majā 4. pasauļa latgalīšu saītā pījimtajā rezolucejā tyka aicynuots “Turēt 27. apreli par Latgolys dīnuSkaiteit vaira »
“Myusu ir tik moz, ka mes navarim atsaļaut škiruot cylvākus,” interveja ar Viktoru Andruškeviču
Intervejis autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Viktors Andruškevičs ir studiejs viesturi i storpkulturu attīceibys, ceļuojs pa pasauli i īpaziņs dažaidys kulturys. Viktors ir bejs vīns nu breivpruoteigūs, kas puorstuovēja Latveju pasauļa izstuodē “Expo 2017”Skaiteit vaira »
Ar vaļsts atbolstu uzjims dokumentaluos kinys par Latgolu
Nūsasliedzs Nacionaluo Kino centra izsludynuotais 2018. goda jaunu kinu ražuošonys konkurss. Vaļsts atbolstu kūpumā sajāmušs 12 kinys, divejis nu tom stuosteis par Latgolu. Kinu ražuošonys projektu konkurss ir goda leluokuo nūtikšona Latvejis kinu nūzarisSkaiteit vaira »
Pāvela Ostapceva izstuode “Latgales zelta druvas”
11. aprelī 15.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā nūtiks Pāvela Ostapceva izstuodis “Latgales zelta druvas” atkluošona i sasatikšona ar autoru. Izstuode byus apsaverama leidz 8. majam. Muokslinīks Pāvels Ostapcevs, svietejūt sovu 60. dzeivis jubileju, rēzeknīšim iSkaiteit vaira »


text:
Price: $11.00
Quantity: 1 available
64pp. A faint, almost imperceptible crease to front cover, else a very good, clean, bright, unmarked copy. ( Naatrostos Latgolas gromotas ; 3. luga ) " Ar [latgaliesu] dramatiskajiem darbiem trimda gajis vistrucigak. Gandriz ka vienigais lugu autors jamin Arturs Rubenis" (J. Kursite) "Teatru vajadzeibom pats ari sarakstejs vairuok nakai 70 lugu gon latvisu literaraja voluda, gon latgalisu rokstu voluda, tuos izdutys kai kruojumus, tai atseviski." (Rezeknes Centrala Biblioteka)
Title: Vejs Pori Azarim
Categories: Lugas /Teatris (Plays / Theatre), Latvian (All Categories)), Latgale (Latgalia),
Publisher: Latgales Centra Izdevnieciba: 1983
Binding: Paper Cover
Book Condition: Very Good
Seller ID: 004011
Keywords: Latgalian Drama


text:
Plīksnis
Plīksnis (anglīšu: (geological) rock, subsurface rock, geological material, latvīšu: iezis, lītaunīku: uoliena, krīvu: ropHaя пopoдa) - vīnmuka litosferys daļa, sasadorūša nu vīna tuo poša voi nazcik tūs pošu mineralu (mineralu škiru). Plīkšņus klasificej pa jūs izaceļšonai (genezei), mineraliskajam kimiskajam sadoram i pa strukturai (sataisūšūs daleņu teksturai). Pa izaceļšonai plīkšņus padola iz magmatiskajim plīkšnim, nūsādplīkšnim i metamorfiskajim plīkšnim. Ar plīkšņu tiemiešonu aizajam geologejis atzaris petrologeja i petrografeja, nūsādplīkšņu tiemej i litologeja.
Magmatiskī plīkšni[pataiseit | labot pirmkodu]
Golvonais rakstīņs: Magmatiskī plīkšni.
Magmatiskī plīkšni atsarūn nu magmys sasadola iz divejom pamatkategorejom: intruzivī plīkšni aba plutoniskī plīkšni, dzilīņplīkšni i efuzivī plīkšni aba vulkaniskī plīkšni. Intruzivī plīkšni ceļās, kod magma izalej pa Zemis viersu, atsaļ i kristalizejās. Efuzivī (vulkaniskī) plīkšni atsarūn tūlaik, kod magma dasnādz Zemes viersu kai lava. Intruzivī plīkšni kristalizejās lānas, atsoldami godu tyukstūšu i milijonu garumā, aiztuo vulkaniskī plīkšni atsaļ i sacītej par nazcik dīnu ci nedeļu.
Nūsādplīkšni[pataiseit | labot pirmkodu]
Golvonais rakstīņs: Nūsādplīkšni.
Nūsādplīkšni ceļās, izalikalejūt klastiskajom nūsādom, organiskajai lītnai voi kimiskajom nūsādom (evaporitim). Piec izalikaliešonys dalenis sapluokšt i cemeņtejās — ituo procesa sauc par diagenezi. Nūsādplīkšni pasataisa iz Zemis viersa ci tyvai da jam.
Metamorfiskī plīkšni[pataiseit | labot pirmkodu]
Golvonais rakstīņs: Metamorfiskī plīkšni.
Metamorfiskī plīkšni atsarūn tūreiz, kod sevkura plīkšņu atmeja (īskaitūt i metamorfiskū plīksni, pasadarejušu jau agruok) teik izškireigūs temperaturys i spīdīņa apstuokļūs. Itei temperatura i spīdīņs vysod augstuoki na pi Zemis viersa, i jim vajaga byut gona augstim, kab puormeitu plīksnī asūšūs mineralus par cyta tipa mineralim, a voi cytom tūs pošu mineralu formom.
Nu plīkšņu sasadora Zemis gorūza (tymā vydā litosfera i maņteja).