text:
Daugpiļs
Daugpiļs — mīsts Latgolys dīnavydūs pi Daugovys. Pats lelais mīsts Latgolā, ūtrais pa lelumam mīsts (piec Reigys) Latvejis Republikā. Latgolys regiona ekonomiskais i vuiceibys centrys, vīns nu diveju (sūpluok Rēznis) golvonūs Latgolys kulturys centru, Daugpiļs nūvoda administrativais centrys.
Puslopu ruodeklis
Pasaukys[pataiseit | labot pirmkodu]
Daugpiļs — vītejuos baltu volūduos (latgaļu, lītaunīku) tradiceigai lītuota senejuo mīsta pasauka.
Dynaburgs — Daugpiļs mīsta oficialuo pasauka nu XIII da XIX g., cālusēs nu vuocīšu volūdys.
Ar vuordu Dünaburg vuocīšu volūdā viesturis olūtūs suokta apzeimuot myurine piļs, kuru Livonejis ordyna magistrys Ernsts fon Ratsenbergs (Ernst von Ratsenberg) 1275 g. pastateja latgaļu piļs Naujinis vītā i kuru īskaita par Daugpiļs mīsta suokom.
Dynaburga vuords vuocīšu volūdā, taipoš cytuos volūduos (puoļu: Dyneburg, krīvu: ДиHaбypr) Daugpilei apzeimuot oficialai lītuots da poš 1893 g., kod cara vaļdeiba mīsta puorsauce par Dvinsku (ДBиHck), a runuvolūdā – vēļ i XX gs. suokuos.
Borisoglebskys (krīvu: Бopиcorлeбck) — laiceiguo Daugpiļs pasauka nu 1656 da 1667 g.
Daugpiļs tai puorsauce piec tuo, kod 1656 g. jū aizjēme Krīvejis cars Aleksejs Mihailovičs. 1667 g. Krīveja atdeve Daugpili atpakaļ Puolejai, i mīstam otkon atjaunynuota pyrma tuo bejušuo pasauka – Dynaburgs (puoļu Dyneburg nu vuocīšu Dünaburg).
Cytys pasaukys:
Oficialuo pasauka latvīšu volūdā – Daugavpils.
Pasauka cytuos volūduos:
- latgaļu: Daugpiļs
- latgaļu: (poetiskuo pasauka) Dveiņuva
- lītaunīku: Daugpilis
- krīvu: ДayraBпилc, ДBиHck
- boltkrīvu: Дaўraўпiлc; ДзBiHck
- puoļu: Daugavpils, Dyneburg
- vuocīšu: Daugavpils, Dünaburg
- igauņu: Väinälinn
- suomu: Väinänlinna
Viesturiskuos i sūpluokuos pasaukys:
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Vīta i reļjefs[pataiseit | labot pirmkodu]
Daugpiļs irā Latgolys dīnavydūs, pi leluokuos Latgolys upis — Daugovys, natuoļ nu Lītovys i Boltkrīvejis rūbežu.
Daugpiļs geografiskuos koordinatys:
- 55° 53′ 0″ N (55,883333° N), 26° 32′ 0″ E (26,533333° E)
Atostumi nu Daugpiļs:
- Lītovys rūbežs – 25 km;
- Boltkrīvejis rūbežs – 33 km;
- Aglyuna — 52 km;
- Preili — 58 km;
- Leivuons — 61 km;
- Rēzne — 90 km;
- Krīvejis rūbežs — 120 km;
- Viļne — 214 km;
- Viļnis gaisūsta — 219 km;
- Reiga — 229 km;
- Reigys gaisūsta — 232 km;
- Minskys — 250 km;
- Vicebskys — 250 km;
- Pīterpiļs — 538 km;
- Moskova — 845 km.
Daugpiļs azari[pataiseit | labot pirmkodu]
Daugpiļs mīsta teritorejā 12 azaru:
Daugpiļs upis[pataiseit | labot pirmkodu]
Daugpiļs mīsta teritorejā 5 upis:
Cyti iudini[pataiseit | labot pirmkodu]
Klimats[pataiseit | labot pirmkodu]
Klimats Daugpilī leidzeigs kai cytur Latgolā i koņtinentaluoks kai cytūs Latvejis regionūs. Vysuzamuokuo Daugpilī registrātuo temperatura beja — 43° C, vysuaugstuokuo +36° C.
Demografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Dzeivuotuoju skaits[pataiseit | labot pirmkodu]
Etniskais sadors[pataiseit | labot pirmkodu]
Daugpiļs dzeivuotuoju lelumam (>80%) dzymtuo volūda irā krīvu. Kasdīnā krīvyskai runoj na viņ krīvi, a i boltkrīvi, ukraini, puoli, žydi, taipoš lela daļa latgaļu. Cyti latgali kasdīnā runoj latgaliskai voi latvyskai.
Daugpiļs etniskūs latgaļu puorsakrīvuošonu XX godusymtā vadynuoja, nu vīnys pusis, sovetu rusifikacejis politika i lelī krīvvolūdeigūs ļaužu imigracejis māri, nu ūtrys pusis, latvīšu diskriminejūšuo nūstota pret latgaļu kulturu. Itei nūstota atsaroda deļ XX gs. 20-tūs i 30-tūs godu mononacionalizma propagandys, pasastyprynuoja K. Ulmaņa autoritaruo režima laikā i tuoļuojuos da poš XX godusymta beigu.
Nu šudīņdīnys Daugpiļs dzeivuotuoju latgaļu irā apmāram 15% (~16 tyukstūšys), tok latgalisku ciļmi tur labtik leluoks procents daugpilīšu.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
- XII gs. — viesturis olūtūs pīmynāta senejūs latgaļu piļs Naujine (Novena).
- 1275 g. — Livonejis ordyna magistris Ernsts fon Ratsenbergs (Ernst von Ratsenberg) latgaļu piļs Naujinis vītā suoc stateit myurini pili - Dynaburgu (Dünaburg). Itū godu īskaita par Daugpiļs mīsta īstateišonys godu.
- 1277 g. — lītaunīku kunigaikštis Traideņs (Traidenis) kreit viersā Dynaburgam.
- 1312 g. — lītaunīki aizjam i iznycynoj Dynaburgu.
- 1313 g. — Livonejis ordyna magistrys Gerhards fon Jorke (Gerhard von Jorke) atjaunynoj Dynaburgu.
- 1403 g. — lītaunīku kunigaikštis Vītauts (Vytautas) kreit viersā Dynaburgam i jū iznycynoj. Vuocīšu brūninīki atdaboj piļs i jū atjaunynoj.
- 1418 g. — lītaunīku kunigaikštis Vītauts otkon kreit viersā Dynaburgam i jū nūdadzynoj.
- 1481 g. — Krīvejis kunigaits Ivans III aizjam Dynaburgu i jū iznycynoj.
- 1559 g. — Dynaburgu par 700 000 daļderu īmej Puolejis kieneņam Zigizmundam II Augustam.
- 1561 g. — Dynaburgs teik par Inflaņtejis centru.
- 1577 g. — Ivana Borguo vodomi krīvu karapulki iznycynoj Dynaburgu. Pili atjaunynoj cytā vītā - 18 km zamyn pa Daugovu pi Šyuneicys ītakys Daugovā.
- 1582 g. — Dynaburgam daškiertys Magdeburga tīseibys (mīsta tīseibys).
- 1625 g. — jezuitu kleštors īstota Dynaburgā školu, ite pyrmuo škola Latgolā.
- 1626 g. — švedu kieneņš Gustavs II Adoļfs rauga aizjiems Dynaburgu, a Smolenska karaviersinīks Aleksandrys Goņsevskis nūgrīž viersākritīni.
- 1656 g. — Dynaburgu aizjam Krīvejis cars Aleksejs Mihailovičs.
- 1656-1667 g. — Dynaburgu puorsauc vuordā Borisoglebskys (Бopиcorлeбck).
- 1667 g. — Krīveja atdūd Dynaburgu Puolejai.
- 1772 g. — Dynaburgu daškir Krīvejai.
- 1794 g. — Kosciuškys sasaceļšonys laikā puoļu sasacāluoji, vodomi generala Oginska, īkreit Dynaburgā i nūdadzynoj jū da pamatu.
- 1810 g. — Dynaburgā pastateita jauna pyrmuos klasis styprūtne, kam Napoleona Bonaparta karapulki īkreit Krīvejā.
- 1812 g. — piec garu ceikstīņu Napoleona armeja aizjam i nūdadzynoj styprūtni.
- 1813 - 1827 g. — styprūtnis stateiba suocama nu jauna.
- 1826 g. — suokts stateit Jaunais Forštats.
- 1831 g. — Greiva daškierta Daugpilei (Vitebska gubernejai), tok par 18 godu deļ nazynomu īmešļu daškierta atpakaļ Kūrzemis gubernejai.
- 1833-1841 g. – pastateita Daugpiļs sorgdamba.
- 1849 g. — Greiva otkon atškierta nu Daugpiļs.
- 1855 g. — Pīterburgā apstyprynoj jaunu Dynaburga raisteibys planu, kurymā paradzāts stateit niulejū Daugpiļs Jaunstateibys (HoBoe CTpoeHиe) rajonu.
- 1856 g. — Jaunstateibā pastateita dzeļžaceļa vagonu remontdareitova (šudiņ - pasajāmums Lokomotivs).
- 1858-1861 g. — pastateita dzeļžaceļa lineja Reiga-Dynaburgs — pyrmais dzeļžaceļš Latgolā
- 1861 g. — atdareita dzeļžaceļa lineja Reiga-Dynaburgs.
- 1860-1862 g. — caur Dynaburgu stateita dzeļžaceļa lineja Pīterburgs-Varšova.
- 1893 g. — pa Krīvejis imperatora Alaksandra III riedejumam Dynaburga puorsauc vordā Dvinsk (ДBиHck).
- 1893 g. — pastateita Martina Lutera ļutaru bazneica.
- 1902 g. — pastateita Sv. Marejis katuoļu bazneica.
- 1905 g. — pastateita Borisa i Gleba pravoslavu katedrale.
- 1920 g. — Dvinsku puorsauc vuordā Daugavpils — ite senejuo latgaļu pasauka, damāruota latvīšu volūdai.
- 1935 g. — atdareits tylts nu Daugpiļs iz Greivu — pyrmais Baļtejis vaļsteibuos tārauda tylts.
- 1937 g. — pastateits Vīneibys noms.
- 1953 g. — Greivu otkon daškir Daugpilei.
- 1959 g. — centrā pastateits pyrmais Daugpilī pīcstuoviņs kuorms.
- 1959 g. — īstateita Kimiskuos škīznys taiseitova, jei pasadora par vysuleluokū taiseitovu Latvejis SSR teritorejā.
- 1961 g. — aizsuokta Daugpiļs Kryžu rajona stateiba.
- 1965 g. — Esplanada rajonā pastateits pyrmais Daugpilī deveņstuoviņs kuorms.
- 1989 g. — dabeigts stateit Vīneibys tylts.
Daugpiļs mīsta dalis[pataiseit | labot pirmkodu]
Pa Daugovys lobajai molai izalikaliejušys itaidys mīstadalis:
Pa Daugovys kairajai molai izalikaliejušys itaidys mīstadalis:
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
Arhitekturys pīminiekli:
- Daugpiļs styprūtne
- Jumprovys Marejis (Dīvamuotis) bezvaineiguos ījimšonys Romys katuoļu bazneica
- Sv. Pītera i Puovula Romys katuoļu bazneica
- Martina Lutera evaņgeliskuo ļutaryskuo bazneica
- Borisa i Gleba pravoslavu katedrale
- Aleksandra Nevska pravoslavu bazneica
- Dīvamuotis gluobis pravoslavu bazneica
- Daugpiļs sinagoga
- Daugpiļs nūvodtēmis i muokslys muzeja kuorms, jugendstiļs
- Vīneibys noms
Vuiceibys i kulturys īstatis:
Sporta īstatis:
Partnermīsti[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūvodnīki[pataiseit | labot pirmkodu]
Daugpilī dzymuši:
- Eigims Rihards — zeimeigs Latgolys politiks
- Fiteļbergs Gžegožs (Grzegorz Fitelberg) — puoļu dirigents i komponists, Mlada Polska bīdrys
- Kuks Abrahams Izāks (אברהם יצחק הכהן קוק) — pyrmais aškenazu golvonais rabins Britu Palestinā
- Lauskys Vaļds — zeimeigs Latgolys politiks
- Mihoelss Salomons (שלמה מיכאָעלס, CoлoMoH MиxaйлoBич Mиxoэлc) — žydu teatra režisors
- Ragiņs Vladidslavs (Władysław Raginis) — Puolejis 2 pasauļa kara varūņs (Virtuti Militari)
- Rotko Marks (Mark Rothko) — pasaulī izslivs tapātuojs, abstraktuo ekspresionizma klasiks
- Rubiks Aļfreds — Latvejis viesturē zeimeigs politiks
- Semjonova Uļjana — izslyvuse basketboliste
- Svanevičs Stanislavs (Stanisław Swianiewicz) — puoļu ekonomists i viesturnīks
Dzymuši cytur, Daugpilī vuicejušīs, dzeivuojuši, darejuši:
- Ben-Jehuda Eliezers (אֱלִיעֶזֶר בֶּן-יְהוּדָה) — myuslaiceiguos žydu volūdys (vaļstiskuos volūdys Izraelī) atjaunynuotuojs
- Raiņs — vysuzeimeguokais latvīšu ailinīks, rakstejs i latgaliskai
- Rancāne Anna — ailineica, vīna nu vysulobuokūs latgaļu liriku
- Seile Valereja — latgaļu vuiceibys dareituoja, Latgolys vuiceibys raisteibys vadynuotuoja
Galereja[pataiseit | labot pirmkodu]
-
-
-
-
Daugpiļs. Vierīņs iz Sv. Pītera i Puovula Romys katuoļu bazneicys
-
-
-
-
Teiklavītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- http://www.flashearth.com/?lat=55.883333&lon=26.533333&z=15&r=0&src=ggl
- http://maps.google.com/maps?ie=UTF8&z=11&ll=55.897261,26.572495&spn=0.260252,0.63858&t=h&om=1
- http://tools.wikimedia.de/~magnus/geo/geohack.php?params=55_53_N_26_32_E_region:LV_type:city
- http://www.mapsengine.com/daugavpils/?lang=1&dl=


c: text/html

text:
Posta karteņa
Posta karteņa aba karteņa - posta syutejuma forma ar rakstisku viestejumu. kuru var nūsuyteit bez kuvera. Pataiseita iz bīza papeira ci kartona. Parostai posta karteņai vīnā pusē irā atvaigs, a ūtrā pusē vīta tekstam, sajiemieja adresam i posta štempeļam. Vysuvaira pīlītoj kai svātku apsveikumu ci pīminis duovanu nu kaida ceļuojuma. Kuruos nakuruos vaļsteibuos posta karteņu syuteišona irā liešuoka kai viestuļu nūsyuteišona. Myuslaikūs, izaraistejūt modernajom tehnologejom, pasaruodejušs i elektroniskuos posta kartenis, kurys nūsyuta pa e-postim ci SMS formā.
Posta karteņu tiemiešona i kolekcioniešona irā zineibys atzare Filokarteja.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Gryuši pasaceit, kas izdrukavuojs pyrmū posta karteņu. Itys vaicuojums irā vīns nu pošu popularuokūs i pretruneigūs filokartejis tiemiešonā. Tys izaškir nu iņterpretacejis, kas irā karteņa, a kas vaira nā. Par pyrmū posta karteņu pījimts īskaiteit Desmainsons graviru nu Praņcejis, kura nūsyuteita 1777 godā.[1] Tys beja atzeimuots "l. "Almanach de la Petite Poste de Paris" (Parizis posta atdalē).
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Lebeck/Kaufmann: Viele Grüße… Eine Kulturgeschichte der Postkarte, 2. Auflage von 1988, Harenberg Kommunikation Dortmund, Seite 407 (vuociskai)

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Švedeja
Švedeja, oficialai Švedejis Kieneste (švedu: Konungariket Sverige) - vaļsteiba Pūstumu Europā pi Baļtejis jiurys. Vaļsteiba tur rūbežu ar Norvegeju i Suomeju, a dīnavydūs ar Oresunda tyltu saškierta ar Daneju. Baltejis jiurā vaļsteibai namoz solu, pošys leluos - Gotlandeja i Elandeja.
Pa vaļsteibys pluotam 450,295 km², Švedeja irā trešuo poša leluo vaļsteiba Europys Savīneibā, kuramā dzeivoj 9,2 miljoni dzeivuotuoju. Švedejā cieški moza dzeivuotuoju bīzeiba - tik 21 cylvāks iz vīnu km². Vaļsteibys dīnavydūs dzeivoj labtik vaira cylvāku kai pūstumūs. 85% dzeivuotuoju dzeivoj mīstūs i guodojams, atīsmē itys skaits pasalelynuos[1]. Švedejis Kienestis golvysmīsts irā Stokholmys, kurs taipoš irā pošu lelais vaļsteibys mīsts ar 9 223 766 dzeivuotuojim[2]. Ūtrais pa lelumam mīsts irā Geteborgs, trešais - Maļme.
Švedejis vaļsteiba īstateita vydslaikūs. 17 godu symtā jei pasaplateja sovys teritorejis i tyka par Švedejis Impereju. Tei beja vīna nu pošu zeimeiguo vaļsteibu Europā 17 i 18 godu symtā. Lelumu teritoreju uors Skaņdinavejis pussolys Švedeja pagaisynuoja. Taipoš Reitu Švedeju, myuslaiku Suomeju puorjēme Krīvejis Impereja 1809 godā. Pa 1814 goda vaidim pi Švedejis tyka daškierta i Norvegeja, tok obadiveju vaļsteibu savīneiba dreiži izjuka. Nu tuo laika Švedeja napīsadola nivīnūs vaidūs i vysod raudzej īvāruot neutraliteta politiku[3].
Myuslaikūs Švedeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu i labi izraisteitu ekonomiku. Jei aizajim pyrmū vītu pasaulī pa demokratejis iņdeksam i septeitū vītu pa ļaudeibys raisteibys iņdeksam. Švedeja irā Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejis (VEKRO) dalineica i nu 1995 gods janvara 1 dīnys Europys Savīneibys dalineica.
Puslopu ruodeklis
Etimologeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Daudzejuos pasauļa volūduos Švedejis pasauka skaņ leidzeigai. Varams, pasauka izacēluse nu vuordu "Sweon/Sweonas" (Vacnorvegu volūdā Sviar, latiņu Suiones) i suokuos vīnkuoršai lītuota kai "Švedu ļauds". Švedu pošu pasauka Sverige sasadora nu diveju vuordu "Svea" i "Rike", kas zeimoj "Švedu Kieneste", tok laika guojumā izsoka puorsamejuse. Latgaliskuo pasaukys variaceja sadar ar lītaunīku volūdys pasauku i irā vīna nu daudzejom vuorda "Sweden" variacejom.
Suomu-ugru volūduos švedu i Švedejis pasauka izacēluse nu švedu volūdys vuorda roþs - iertīs. Itū pasauku lītuoja i skaņdinavu varjagim, kuri īstateja Novgoroda mīstu. Kod varjagus slavi asimilēja, Suomu-ugru pasauka izaglobuoja (Rus - anglīšu Russia).
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Politiskuo sistema[pataiseit | labot pirmkodu]
Administrativais dalejums[pataiseit | labot pirmkodu]
Ekonomika[pataiseit | labot pirmkodu]
Demografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Etniskais sadors[pataiseit | labot pirmkodu]
Volūda[pataiseit | labot pirmkodu]
Religeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Sports[pataiseit | labot pirmkodu]
Verīs taipoš[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ name="publikationer2007"> Statistics Sweden. Yearbook of Housing and Building Statistics 2007. Statistics Sweden, Energy, Rents and Real Estate Statistics Unit, 2007. ISBN 978-91-618-1361-2. Available online in PDF format
- ↑ Taiss:Cite web
- ↑ Taiss:Cite web


text:
1Ā mbae Yesu uwae utēn tī Betilámi tī tá uwae utēn tī Yahudiya. Kiyé wū, Hiridus si Ukwe utēn tī Yahudiya. Kiyé wūne, ande íkī tī núng irá kutsīngkén rū uwé usir tī kiskínn bá Urushalima, ā rang bāa, 2"Akā tī ā mbae Ukwe Mbayahuda atáng? Atī núng kititaen tī kú tsó itīmbae-wū uwé usir tī kiskínn, ī sa na tī rū bá tī atī ú bá fén wū." 3Kiyé tī Hiridus fxēn irá yīne, utōb-wū ndembéb. Ande tī Urushalima mēmē kyirúnn ikyāen irá yī, 4Awū Hiridus kūnn byír ande ndufū tī kú fén Rimam tí ande tī kú kwén na ande irá icwe ú rang bā uwōg tī ande ndufū tī kutē rī bāa, ā nā ú mbae unde wū tī Rimam tsítsáb atáng. 5Abā rī té wū bāa, ā nā ú mbae wū uwae utēn Betilámi tī tá uwae utēn tī Yahudiya, ikyāen imí, ā báe ahán uwae kutsīngkén ná unde íkī tī ku yā iskin irá Rimam. Ā rī atáng bāa, 6"Afu Betilámi, tī tá uwae utēn Yahudiya, afu si utēn tī rūrōb uwae utēn tī Yahudiya, ikyāen imí unde tī sité kūkō ú rū yé uwōg-fu tī ú rū bá náe ukwe risū ande-m Isréla." 7Tī Hiridus fxēn irá yīne, awū kūnn ande tī rikyen bāne uwae kitam ú rang bā kiyé tī abā núng kititaen wū. 8Isim yīne awū tōm bā rū yī utēn tī Betilámi ú rī té bā bāa, "Nī rū ka rang nyang uwōg tī ā mbae umbae wū atáng; kiyé tī anī a tu pú nī awū, nī kāfe bá rī té m, tī ame ú rū ka ú kūnnjí wū irá ámá." 9Tī ande bā fxēn mām irá-wū ayī, abā nwúnn ú ye ikyin kú rūyī Betilámi. Tī abā tá fengó kú rā, abā núng kyī kititaen wū tī abā núng tī kucang uwé usir tī kiskínn. Kititaen wū pū bā ahán rū ka tsi uwōg tī ā mbae umbae wū atáng. 10Kiyé tī abā núng kititaen wū tsi atáng, abā tsēn utōb si-yī tī tī rī bē. 11Abā sáng yī uwae kusóg wū ú rū ka núng umbae wū tí íya-wù Meriyamu. Abā kú ribén ú kūnnjí umbae wū irá. Isim yīne abā mbubtā usú-bā ú nda Yesu rínyanguwae tī sité aser tímambē, zináriya tí turarí fā tí rukwēn. 12Kiyé tī ā kūnnjí mām Yesu irá, Rimam fwā bā kusen uwae kúrwá bāa, abā nā kāfe ka-bā uwōg Ukwe Hiridus cwúcwo bē. Ikyāen yīne abā pūtsá fengó íkī ú kāfe rū yī utēn-bā. 13Isim tī ande tī rikyen bā rū pú bā, átōm ná Rimam bá tu Yusufu uwae kúrwá ú rī té wū bāa, "Sūnwúnn tí pūra umbae wū tí íya-wū tēr rū ka tam utēn tī Masar, sé kiyé tī ame a rī té fu ítawé, ikyāen imí ayī ú tsi-yī tsi bē Hiridus ú shā unyāng umbae wū." 14Ámá Yusufu nwúnn tí kukan utítáng ú pū Yesu tí íya-wū tēr rū yī utēn Masar, 15Abā som atáng bá kwār kiyé tī Hiridus sa cwū. Ikén yīne nde ikyāen tī ayī ú kumunn irá tī Rimam rī tī kutē, unju átōm-wū bāa, "Ame kūnn umbae-m rū yé uwae utēn tī Masar." 16Kiyé tī Ukwe Hiridus núng ye bāa, ande tī rikyen abā nā kyāefā wū fā, awū tsō rináe kō kēn tág. Awū nda ande-wū tī abā nā wēn tág anyīsū aróm tī tínyīng tī tá uwae utēn tī Betilámi tī asang-bā tsi ifaen sī yī isim, Awū myae kwār tí irá tī awū fxēn unju ande tī rikyen bā, fā tí kiyé tī abā núng kititaen wū apupwen. 17Ayīne kúmunn irá tī ā rī kutē, unju ná Irimiya unde tī yā iskin Irá Rimam bāa, 18"À fxēn afxenjwín uwae utēn tī Rama, afxenjwín ná irá tī jwúb tí átēn ayíb. Rahila kú jwúb irá ikyāen anyīsū-wū. Awū jwúb irá ú pyír irá ande tī kú rī jīm wū utōb, ikyāen imí, mēmē anyīsū-wū cwū tág pú bā." 19Kiyé tī Ukwe Hiridus cwū pú wū, átōm ná Rimam íkī ru bá tu kyī Yusufu uwae utēn Masar 20ú rī té wū uwae kúrwá bāa, "Sūnwúnn tí pūra umbae-fu tí íya-wū kāfe rū yī utēn ná Isréla, ikyāen imí ande tī kú shā tī ā wēn wū cwū pú bā." 21Ámá, Yusufu nwúnn ú pū umbae wū tí íya-wū kāfe rū yī utēn ná Isréla. 22Kiyé tī awū fxēn bāa, unde íkī tī ā kūnn wū bāa, Akílíyu nā tsō kyī ukwe itsē-wū Hiridus uwae utēn tī Yahudiya, ikyén ricwú ye Yusufu tī awū ú ka atáng. Ámá Rimam tōm átōm-wū bá uwōg-wū ú fwā wū kusen tī uwae kúrwá. Ikyāen yīne awū nwúnn ú rū yī utēn tī Galili 23ú rū ka mbye kununn-wū uwae umbae utēn íkī tī ā kú kūnn bāa, Nazáréti. Awū nde ayīne ikyāen tī ā nā kúmunn irá tī ande tī kú yā iskin irá Rimam rī bāa, "À ú kūnn wū bāa, awū nā si unde tī Nazáréti."
Copyright
Learn More


text:
Ņukšu pogosts
Ņukšu pogosts irā Ludzys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts. 2011 godā Ņukšu pamatškolu davīnova Pyldys pamatškolai i tān pogosta teritorejā nivīna vuiceibu īstota navā.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Ņukšu pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleiciņa Pyldys pogostā. 1945 godā Pyldys pogostā īstateja Nukšys solys padūmi. 1954 godā solai davīnova likvidātū Purynu solu, a 1975 godā nūtyka zemu puorsameišona ar Gaveiku solu.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Ludzys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Ņukšu pogosts tur rūbežu ar:
- Ludzys nūvoda Pyldys pogostu, Purynu pogostu i Vysnovys pogostu;
- Rēznis nūvoda Kaunotys pogostu i Stolerovys pogostu.
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
Ņukšu pogosts atsarūn Latgolys augstainis Rāznovys kauprainis pūstumu molā. Pogosta pluots 68,52 km2, nu tuo solsaimesteibai lītojamuo zeme vaira kai 3 tyukstūšys dekteru, meži 2050 dekteru i kriumuoji 110 dekteru.[4] Pogostā 1999 godā 1999 godā īstateits dobys nūlīgtiņs "Pyldys azars", četrys Pyldys azarsolys irā vaļsteibys sorgojamī dobys pīminiekli jau nu 1924 gods (tān sorgoj 5 azarsolys).
Iudini[pataiseit | labot pirmkodu]
Upis:
- Gaveiku upeite
- Iļža
- Kozupe
- Leičupeite
- Leidiukšņa
- Pylda
Pogosta teritorejā 13 azaru. Pošleluos Iudiņtveris:
- Bečeru azars - 10,8 dekteri
- Gaveiku azars
- Lelais Peisaiņs
- Lelais Zurzu azars - 77,2 dekteri
- Mozais Zurzu azars - 55,8 dekteri
- Opolais Snidzins - 46,9 dekteri
- Pyldys azars - 295 dekteri
- Sleinovys azars - 25,5 dekteri
- Stolonu azars
Pūri i peisi:
- Ziļu pūrs
- Čyžyku pūrs
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Ņukšu pogostā dzeivoj 515 ļauds, nu jū 68,4% latvīšu, 26,6% krīvu i 1,4% boltkrīvu. Lelums pogosta dzeivuotuoju katuoli, pīdar Pyldys katuoļu parapejai (Pyldys bazneica atsarūn Ņukšu solā).
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Ņukšu pogosta ļauds dzeivoj 41 soluos.[5] Pošu leluos solys - Belomoiki, Gaveiki, Juzefinova, Ņukši, Pylda.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Juoņs Unda - muokslinīks;
- Anatolejs Gorbunovs - politiks, bejs Sativis ministrs;
- Lideja Jankovska - izsliva rūkdarbineica, nazcik paruožu dalineica.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys ceļš Kuorsova-Ludza-Bukmuiža (P49), kas irā dale nu ceļu projekta "Reitu styga". [6] Taipoš sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Dzeļžaceļa linejis pogostā navā.
Ņukšu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Ņukši" pogosta centrā (LV-5730).[7]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Pyldys azara dobys nūlīgtiņs;
- Pyldys muiža, pastateita 19 godusymtā;
- Sleinovys paegle, apleikmārs 1,65 m, augstums 10 m;
- Svātuo Pītera i Puovula Romys katuoļu Pyldys bazneica, kuramā izaglobuojuši obruozi nu 17.-18. godusymta.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ http://www.ludzasbiblio.lv/lv/vecaks/pilsetas-pagasti-novadi/uksu-pagasts Ludzys biibliotekys datubaza
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys regionalī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Dadurekrans
Dadurekrans (anglīšu: touchscreen, touch screen; krīvu: ceHcopHый эkpaH; latvīšu: skārienekrāns, skārienjutīgs ekrāns) — elektroniskys ītaisis ekrans, kurs var na tik paruodeit informaceju, a i juos dabuot.
Kod lītuotuojs dadurekranā damīdz atsateikūšū vītu, piersta dasadyurīņs puormejams par informaceju i nūdūdams programaturai. Partū dadurekrans var atmeit klaviaturu, peli, gaismys zeimuli i leidz. paleigītaisis.
Dadurekranus tur datori, pruottelefoni, terminali (pīv., kopejneicuos apskaitei dareit, bankūs ailis numerim izdūt i tt.).


text:
Latgolys administrativais dalejums
Latgolys rūbeži i administrativuos dalis mejušuos na reizi — cariskuos Krīvejis, pyrmuos Latvejis Republikys, sovetu i piecsovetu godūs apleiciņu i rajonu rūbeži bejuši izškireigi, i na vysod latgaļu volūdys i kulturys paplateibys vīta labi sakreit ar administrativū dalejumu.
Nu 2009 goda sīna mieneša 1 dīnys Latgolā (i vysā Latvejā) īsadareja jauns administrativi teritoriskais dalejums. Latgolys kulturviesturiskuo teritoreja daleita 22 nūvodūs i 3 republikys mīstūs.


text:
Pīterpiļs
Pīterpiļs aba Pīterburga, aba Sanktpeterburga — mīsts pūstumvokoru Krīvejā, Nevys upis greivā pi Baļtejis jiuru Suomu leiča, Leningrada apgabaļa centrys, ūtrais pa lielumam Krīvejis mīsts (piec Moskovys).
Pīterpiļs XVIII godusymtā suokta stateit kai Krīvejis golvysmīsts suomugru tautu apdzeivuotā teritorejā. Nu XVIII gs. vys augūšuo mīsta dzeivuotuoji pa lelumam krīvvolūdeigi, i pīterpilīšu skaits niule puorsniedzs jau 4 milijonus. XIX gs. beiguos i XX gs. suokuos Pīterpilī apsadzeivuoja leluoks skaits latgalīšu, i nu 1879 da 1917 godam Pīterpiļs beja svareigs latgaļu nacionaluos atmūdys centrys.
Mīstam sova gaisūsta (Pulkova), jiuru ūsta (pi Suomu leiča) i upis ūstys (pi Nevys greivys). Izraisteita mašinindustreja, malnuo i kruosojuo metalurgeja, kimejis, vīgluo, puortykys i poligrafejis industreja. Nu 1955 g. mīstā dorbojās metra. Pīterpiļs irā Krīvejis zineibu akademejis centrys, mīstā daudzi zineibys īstotu, 43 augstškolys (jūs vydā – universitets, konservatoreja). Dorbojās 16 profesionalu teatru (zemeiguokī – operys i baleta, dramys), lelys bibliotekys (Nacionaluo biblioteka, Zineibu Akademejis biblioteka), 43 muzeji (zeimeiguokī – Ermitažs, antropologejis i etnografejis, zineibys i tiemiejumu). Pīterpilī nu 2008 gods dora Krīvejis konstitucionaluo tīsa.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Da XVIII gs. — niulejuos Pīterpiļs teritorejā Nevys greivā dzeivuoja suomugru tautys (saukti par vepsim, čūdarim i ct.).
XVII i XVIII gs. meitovuos — Krīvejis cars Pīters I caur ceikstīnim itū teritoreju atjēme nu Zvīdrejis.
1703 g. maja 27 d. — Pīters I itamā vītā suoce stateit jaunū Krīvejis golvysmīstu i deve jam sova aizguodnīka Sv. Pītera vuordu.
1713 – 1728 g. i 1732 — 1918 g. – Pīterpiļs beja Krīvejis imperejis golvysmīsts (piečuok itys statuss tyka Moskovai) i svareigs ūstys mīsts Krīvejis tierdzeibai ar Vokorim.
1852 – 1862 g. — pastateits Pīterpiļs – Varšovys dzeļžaceļš, jis vadynuoja i Pīterpiļs raisteibu vysumā, i latgalīšu apsadzeivuošonu Pīterpilī leluokā skaitā.
1879 – 1917 g. — Pīterpiļs beja svareigs latgaļu nacionaluos kulturys centrys. Ite suoce izīt pyrmuo latgalīšu periodika, vuicejuos i dorbuojuos spūdri latgalīšu atmūdys dareituoji, beja īstateits ap 30 latgalīšu školu, nūtyka šoluotuoju kursi, beja taiseiti latgalīšu bīdreibu saguojumi i kulturys sariedīni.
1905 – 1907 g. — Pīterpilī nūtyka pyrmais nu treju lelūs vaļstiskūs apvārsumu – 1905 g. revoļuceja.
1914 – 1924 g. — Pīterpiļs beja puorsaukta Petrograds (krīvyskai ПeTporpaд).
1917 g. — Pīterpilī nūtyka ūtrais i trešais lelais vaļstiskais apvārsums: Februara revoļuceja, kuramā nu trona puordzyna caru, i Oktobra revoļuceja, kuramā Krīvejis vaļdeišonu puorjēme lelinīki (komunisti).
1924 g. — pīcys dīnys piec Lenina nūmieršonys Petrograda puorsauce par Leningradu.
1934 – 1938 g. — Stalina režima laikā Pīterpilī i juos apleicīnē nūtyka "etniskuos teireišonys", kuramuos nu krīvu rūkys lelā skaitā cīte i senejī ituos apleicīnis suomugriskuos ciļmis dzeivuotuoji, i nu jauna mīstā apsadzeivuojušī mozumtautu pīstuovi, īskaitūt latgaļus.
1941 – 1945 g. — Ūtrūs Pasauļa vaidu laikā Pīterpili apmāram 900 dīnu ilgai beja apguluse vuocīšu armeja, i mīsts dzeivuoja blokadys apstuokļūs, caur kū vaira kai 600 000 pīterpilīšu nūmyra nu bods. Deļ kara laika varūneiguos iztvereibys 1945 godā Pīterpilei daškierts varūņmīsta vuords.
1991 g. juņa 12 d. — Pīterpiļs dzeivuotuoji referendumā nūbolsuoja, kab vītā Leningrada mīstam byutu atdūta atpakaļ viesturiskuo pasauka Sanktpeterburga.
Latgaļu nacionaluo atmūda Pīterpilī [1][pataiseit | labot pirmkodu]
1879 g. — suoce dorbu Pīterpiļs katuoļu goreigais seminars, kurymā nu 1884 g. vuiceja latgalīšu volūdu (seminārā studēja zeimeigi latgalīšu nacionaluos atmūdys dareituoji: A. Platpīrs, J. Višnevskis, F. Trasuns, A. Kaņtinīks, S. Tukišs, P. Smeļters, F. Laizāns, M. Dukaļskis, N. Rancāns, K. Skrynda, F. Kemps, P. Tukišs i ct.).
1901 – 1906 g. — Pīterpilī dorbuojuos N. Rancāna kūpdzeive jaunīšim nu Latgolys.
1903 g. — Pīterpilī nūtyka pyrmuo latgalīšu pareizraksteibys sprīža, kuramā atsasaceits nu nazcik puoliskūs grafikys elementu izlītuošonys.
1903 g. — Pīterpilī suoce izīt pyrmuo latgalīšu periodika („Zvaigzne" 1903 g., „Gaisma" 1905 – 1906 g., „Sākla" 1906 g., „Dryva" 1908 – 1918 g., „Jaunys Zinis" 1912 – 1914 g.).
1903 – 1913 g. — Pīterpilī dorbuojuos „Pīterburgys latvīšu muzykalyskuo sabīdreiba" — latgalīšu bīdreiba ar koru, kūkļuotuoju ansambli, simfoniskū orkestri, teatra pulceņu, koņcertim, dramatiskajim pastatejumim, tematiskajim vokorim i biblioteku.
1906 g. — F. Trasuns tyka par Latgolys pīstuovi pyrmajā Krīvejis Vaļstiskajā Dūmā.
1906 g. — Pīterpilī bruoli K. i O. Skryndys organizēja latgalīšu volūdys stuņdis (pi Sv. Katris bazneicys).
1907 – 1909 g. — Pīterpilī dorbuojuos K. Skryndys vadeiti latgalīšu školuotuoju sagataviešonys kursi.
1906 g. — Pīterpilī O. Skrynda un F. Obšteins izdeve pyrmū latgalīšu tautudzīšmu apdarīņu lasejumu „Dzīšmu vuoceleite".
1908 g. — Pīterpilī izdūta pyrmuo pošu latgalīšu sagatavātuo latgalīšu volūdys gramatika — O. Skryndys „Latvīšu volūdys gramatika" („ЛaTышckaя rpaMMaTиka лeTraлbckaro Hapѣчiя").
1909 g. — F. Trasuns Pīterpilī izdeve pyrmū latgalīšu skaitomgruomotu — hrestomateju sātai i školai „Školys Duorzs".
1915 – 1919 g. — Pīterpilī dorbuojuos „Latgalīšu paleidzeibys bīdreiba kara uperem" (ādynuošona, naktsvītys, dareitovys, medicīniskais paleigs, školys (vaira kai 30) i pedagogiskī kursi).
1917 g. — Pīterpilī īstateita „Latgolys školuotuoju savīneiba”
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Leikuma L. Latgalīšu volūda. 1 d. - Sanktpeterburga, 2003, 1 psl.


text:
Dzeļžabetons
Dzeļžabetons — betons, styprynuots ar tāryuda armaturu. Betons i tāryuds nu temperaturys kūna vīnaiži paplatynoj i aizstīpj, gona labai sagiun, dieļ tuo kūna vīnaiži deformejas. Betons i armatura irā izškireigu mehanisku soveibu — betona styprums spīdīnī irā 10-20 reižu leluoks kai stīpšonuos iztvereiba, dieļ tuo styprynuojums irā eipaši styprys kūpā.
Dzeļžabetonu lītoj kuormu i cytu statīņu stateibā, eipaši tyltu. Sovetu laikā Latgolā, Krystapilī dareja Dzeļžabetona konstrukceju dareitova.


text:
Medņovys pogosts
Medņovys pogosts irā Vileks nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrys Semanovā. Pogostā dora Viduču pamatškola, pyrmaškoliņs īstots, biblioteka, tautys noms, apleicis vuiceibys centrys, jaunīšu centrys "Sauliszīds" i invalidu sporta i rehabilitacejis centrys. Bazneicu ci cierkvu pogosta teritorejā navā.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
1945 godā Abrinis apleiciņa Vileks pogostā īstateja Medņovys solys padūmi. Medņovys sola bejuse Vileks apleicinī (1945-1949), Abrinis rajonā (1949-1959) i Bolvu rajonā (nu 1959 gods). 1954 godā Medņovai davīnova likvidātū Vyduču solu.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Vileks nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Medņovys pogosts tur rūbežu ar:
- Vileks nūvoda Susāju pogostu, Škilbānu pogostu, Vacumu pogostu i Vileks mīstu;
- Bolvu nūvoda Barzkolna pogostu i Lozdulejis pogostu.
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta vokoru daļa irā Reitulatvejis zamainis Atzolys pacylumā, a reitu daļa Mudovys zamainis Abrinis pacyluma pazamynuojumā. Pošu augstuo kaupre - Kanguru kolns (144 m vjl) pogosta dīnavydūs, Kanguru solā. Klimats koņtinentals. Gaisalaiks, samārojūt ar cytim Latgolys pogostim gon buorgs. Solsaimesteibai lītojamuo zeme sadora 37% pogosta teritorejis, a meži 50,9% pogosta zemu.[4]
Iudini[pataiseit | labot pirmkodu]
Upis:
- Bušma
- Guorova
- Ludumka
- Keira
- Nīdrupeite
- Iļzeņu azars (3,1 dekters)
- Lodumys azars (2,6 dekteri)
- Raču azars (1 dekters)
Pūri i peisi:
- daļa nu Leluo pūra
- Kļučnīku pūrs (31,8 dekteri)
- Olūtovys pūrs (55,3 dekteri)
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Medņovys pogostā dzeivoj 790 ļauds, nu jū 95% latvīšu, 4% krīvu i 1% cytu tauteibu ļauds.[5] Administrativajuo centrā Semanovā dzeivoj 30% pogosta ļauds.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Medņovys pogosta ļauds dzeivoj 31 solā.[6] Pošu leluos solys - Semanova (pogosta centrys), Rači, Vyduči.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Kazimirs Duļbinskais — bazneicnīks, Romys katuoļu veiskups.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Vileks-Kuorsova (P45), a iz rūbeža ar Vacumu pogostu īt autoceļš Guļbine-Bolvi-Vileks-Krīvejis rūbežs (P35). Taipoš pogostā nazcik vītejuos zeimeibys celi.[7] Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj.
Medņovys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Medņova" Semanovys solā (LV-4586).[8]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Medņovys vydslaiku kopi
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Medņovys pogosts Vileks nūvoda teiklavītā
- ↑ Medņovys pogosts Vileks nūvoda teiklavītā
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys regionalī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksi


text:
Leidumnīku pogosts
Leidumnīku pogosts irā Cyblys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora biblioteka, felčeru punkts i katuoļu parapeja.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Leidumnīku pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleiciņa Cyblys pogostā. 1945 godā Cyblys pogostā īstateita Leidumnīku solys padūme. 1956 godā Leidumnīku solai daškiersta Jaseņcu sola. 1971 godā Leidumnīku solys Puškina kolkoza teritoreju daškiera Kryvandys solai, a 1973 godā vysu Kryvandys solu daškiera Leidumnīkim.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2000 godā kūpā ar Cyblys pogostu īstateja Cyblys nūvodu.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Leidumnīku pogosts tur rūbežu ar:
- Cyblys nūvoda Cyblys pogostu i Blontu pogostu;
- Ludzys nūvoda Brigu pogostu;
- Krīvejis Federacejis Opskovys apgabaļa Krasnogorodskys rajonu.
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta zemis irā Mudovys zamainis Sīnuojis leidzonainē. Pogosta pošu augstuo kaupre 135,2 m vjl pi Josku solys. Vydyskais pogosta augstums byun apmārai 100 m vjl. Pogosta teritorejā cīši daudzi pūru, peisu i mežu.
Iudini[pataiseit | labot pirmkodu]
Upis:
- Kurjanka
- Rūbeža upe
- Sīnuoja (upe)
- Doļkys azars
- Kurjanovys azars
- Lebedinca azars
- Pīteļs
- Zabolotjes (Aizpūris) azars
- Sīnuojs
Pūri i peisi:
- Akašu pūrs
- Jasku pūrs
- Josku peiss
- Kryvandys pūrs
- Lebedinca pūrs
- Spirku pūrs
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Leidumnīku pogostā dzeivoj 380 ļauds.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Leidumnīku pogosta ļauds dzeivoj 41 soluos.[4]
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju vaļsteibys zeimeibys celi naškārsoj, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš pogostu naškārsoj nivīna dzeļžaceļa lineja. Tyvuokuo staceja "Vysnova" linejā Krystapiļs-Sīnuoja 20 kilometru nu pogosta centra.
Leidumnīku pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Kušneri(LV-5719).[5]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Aizpūris Vysusvātuokuos Jaunivis Marejis - ticeigūs paleiga Romys katuoļu bazneica
- Kryvandys Svātuo Sorgeņgeļa Mikaila pravoslavu cierkva
- Seimaņu lelakmiņs
- Vaidu muzejs
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Purynu pogosts
Purynu pogosts irā Ludzys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrys Kiudolovā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka i feļčeru punkts. Pogosta vīneigais vuiceibu īstots - Purynu suokuškola - 2008 godā aizdareits.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Purynu pogosta teritoreja bejuse Rēznis apleiciņa Kaunotys pogostā. 1945 godā Kaunotys pogostā īstateja Gaveikys solys padūmi. Nu 1949 gods da 1962 godam Gaveikys sola bejus Rēznis rajonā, a nu 1962 gods Ludzys rajonā. 1962 godā solai davīnova Stolerovys solys kolkoza "Zarja" teritoreju. 1975 godā nūtyka zemu puorsameišona ar Ņukšu solu, deļtuo centrys Gaveiki nūguoja cytā pošvoldā. Gaveiku solu puorsauce par Purynu solu.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Ludzys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Purynu pogosts tur rūbežu ar:
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Konstaņtinovys pogostā dzeivoj 431 ļauds.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Purynu pogosta ļauds dzeivoj 44 soluos.[4] Pošu leluos solys - Auzeni, Kiudolova, Železnīki.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš dzeļžaceļa linejis pogostā navā.
Purynu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Strumpe" Kiudolovys solā (LV-5745).[5]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Apleicsardzeiba
Apleicsardzeiba (anglīšu: environmental protection; environmentalism, krīvu: зaщиTa okpyжaющeй cpeды, эkoлorия; latvīšu: vides aizsardzība) — ciļviecis dobyskuos apleicis sorguošona, ryupaste ap dobys resursu izglobuošonu, atjaunynuošonu i palobuošonu.
Apleicsardzeiba sasadora nu:
- konkretu leidziekļu i projektu apleicei sorguot (pīv., teirejūt iudiņus, atjaunynojūt dzeivinīku populacejis, puordorūt palīkus i leidz.);
- atsateikūšu tīseibu aktu (pīv., lykumi, kuri aprūbežoj zemis i cytu dobys resursus izlītuošonu, napaļaun pīmūrdīņa i leidz.);
- politisku i ļaudysku kusteibu, kurys vadynoj pījimt apleici sorgojūšus tīseibu aktus i īdzeivynuot apleici sorgojūšus projektus (pīv., "zaļūs" kusteiba, "zaļuos" partejis i leidz).


text:
Plaukstinīks
Plaukstinīks aba PDA (anglīšu: PDA, personal digital assistant, palmtop) — plaukstā turama leluma ītaise, kura kolpoj kai mozs datoreits.
Nu īsuoku plaukstinīki beja lītojami kai aizrakstinis i planavuotivi, tok ar godim dabuoja labtik plotuokys damāruošonys. Šudinejī plaukstinīki var turēt itaidys funkcejis (vysys voi daļu):
- stuņdinīks, kaleņders, aizrakstine, dorbu saroksts, planavuotivs, skaitļuotivs;
- e-posta (tymā vydā, strāpposta) skaiteišona i raksteišona;
- iņterneta lītuošona caur vārtivi;
- mobiluo zvaneišona i vierīņzvoni;
- datu sinhronizaceja ar serveri ci parostū datoru (nosojamū datoru);
- muzykys spieļuotivs, vierīņu spieļuotivs, diktofons, tuoļvaļdis puļts (saceisim, TV), GPS imtivs, nosojamais televizors i ct.
Myuslaiceigūs plaukstinīkus daslādz iņternetam izlītojūt bezvadeiguos voi mobiluos tehnologejis.


text:
Sanktpīterburgys breineigais aktīrs Jevgēnijs Djatlovs ir pazeistams kino i teatra muokslinīks, dažaidu televizejis šovu daleibnīks. Ar sovu gitarys spielis meistareibu, spieceigū bolsu i izsmolcynuotū gaumi Djatlovs ir sajiems skateituoju mīlesteibu kai dzīdūšs aktīrs. Koncerta repertuara M. Magomajeva, E. Hiļa, J. Guļajeva, J. Joalys i cytu muokslinīku dzīsmis Jevgēnija Djatlova izpiļdejumā daboj jaunu dzeivi i skaniejumu.
Event date and time
Bārnim leidz 7 godim (naīskaitūt), kas naaizjam atsevišku sādvītu, belets nav juopierk.


text:
Vikipedeja
Vikipedeja (anglīšu: Wikipedia) — daudzivolūdeiga škārsteikla eņciklopedeja ar breivu turīni. Jei pīraksteita, izlītojūt wiki tehnologeju. Vikipedejis infrastrukturu patur napeļneiguo organizaceja 'Wikimedia Foundation', kura daboj pazīdu nu vysa pasauļa.
Puslopu ruodeklis
Kūpeiga dazynuošona[pataiseit | labot pirmkodu]
Eņciklopedejis rakstīņūs pasūleitū informaceju breiv na viņ skaiteit, a i puorspīst i cytaiži plateit; autortīseibys iz informaceju irā cīši aprūbežuotys. Vysu itū turīni pīrakstejuši skaiteituoji - ci registrāti lītuotuoji, ci anonimi gosti. Vikipedejis anglīšvolūdeigais projekts aizasuoce 2001 gods janvara 15 dīnā. Na par ilgu atsaroda taidi poši projekti i cytuos volūduos. 2005 gods decembra mienesī suocēs dorbs pi latgaļu Vikipedejis testa versejis.
Vikipedejis lobums[pataiseit | labot pirmkodu]
Rakstīņu skaits[pataiseit | labot pirmkodu]
Itū enciklopedeju (anglīšu volūdā) regularai papylda tyukstūšys cylvāku, kuri labi zyna sovu omotu i muok raksteit saprūtamai.
Tai var labi konkurēt ar komercialom eņciklopedejom. Anglīšu Vikipedejā 2006 gods beiguos beja kaidys 960 tyukstūšys rakstīņu (5-10 reižu vaira kai Britannica - lelajā Britu eņciklopedejā). A latgalim izdrukavuotys myuslaiceigys eņciklopedejis navā vysā, partū Vikipedejai ite var byut unikala role, ka byus koč nazcik desmišu ļaužu, kuri ite raksteis ap vysaidom zineibys i ļaužu dzeivis atzarem.
Guodu boguotums[pataiseit | labot pirmkodu]
Vikipedeja navā atsaceiga vīnai ļaužu grupai, partū jamā irā daudzipuseiga dazynuošona i visaidi redzīni. Vītys ite atlycyn, i tys ļaun apsavērt temu lobuok na parostajuos, drukavuotajuos eņciklopedejuos.
Moksa[pataiseit | labot pirmkodu]
Informaceja Vikipedejā namoksoj nikuo, jei pasūloma sadareibā ar GNU Breivuos dokumentacejis liceņceju, partū pi juos datikšona irā vysim, kurim gribīs. Cytys eņciklopedijys duordži moksoj i Latvejā juos moz drukavoj i puordūd.
Vikipedejis kritika[pataiseit | labot pirmkodu]
Vysu breivai papyldomajā eņciklopedejā izagoda i tryukumi, kurus juos kritiki pīmiņ saceidami, ka Vikipedejis projekts nadereigs voi nūlykts nalūbei. Cieškuok dzierdātī kritiku argumenti taidi:
Vandali[pataiseit | labot pirmkodu]
Kuri nakuri cylvāki teišom samaitoj Vikipedejis rakstīņus, izsvīž jūs turīni i leidzeigai. Nazcik kritiku pasasacejuši, ka Vikipedejis projekta raisteiba i rakstīņu skaita lelynuojums davess da lela vandalizma i projekts nūmiers pats nu sova haosa i anarhejis. Vys jau irā zynoms, ka ļaužu, kuri grib grīztīs da loba parāda , irā daudzuok kai vandaļu, deļ tuo samaituotī rakstīni dreiži atsagrīž da napasenejuos lobuos versejis (tū ļaun Vikipedejis programatura). Atsagrīžūt pi agruokuos versejis, par nazcik sekunžu var izlobuot sovvaļnīku padareitū bādu.
Profanaceja[pataiseit | labot pirmkodu]
Var lomuot Vikipedeju par informacejis naprofesionalumu. Leluma ļaužu dūmi naatsateik objektivim zineibys faktim. Partū daudzeji parostī datoru lītuotuoji var napīzeidami akademiskūs autoritetu puortaiseit rakstīņus kaidā naviņ napareizā atmejā. Tok dzeivē tai goduos reši - taišni autoritets, a na profani var aizastuot par sovu iņterpretaciju i pīminēt taidus faktus, kirūs i profani var pazeit kai pareizus i tycamus.
Politkorektums[pataiseit | labot pirmkodu]
Izagoda, ka Vikipedeja nasatur pi politkorektuma aizprasejumu. Atsarūn vaicuojumi, ap kurim vajag raksteit maneigai, kab naīļaunuotu cytu Vikipedejis lītuotuoju. Taidu vaicuojumu, ticīs, nabyus daudzi; gruomotuos izdrukavuotuos eņciklopedejis vēļ cīšuok komojās ar politkorektumu.
Streideibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Vikipedejis kritiki roksta ap cieškim konfliktim redaktoru vydā ap tuo voi cyta rakstīņa pareizumu, vysaidom faktu interpretacijom i tt. Dzeive ruoda, ka tūlaik streideibys var izlītuot rokstūt objektivuok i īlaižūt raksīnī vysaidus redzīņus ap streideigajim vaicuojumim.
Stiļa pamati[pataiseit | labot pirmkodu]
Vysim latgaļu Vikipedejis autorim byutu labi turētīs pi stiļa nūsacejumu. Irā stiļa nūsacejumi, kuri kūpeigi vysim - i anglīšim i latgalim. No vajadzeigi i stiļa nūsacejumi, kuri latgalim izaškir nu cytu volūdu, pīvadumam, pareizraksteiba.


text:
Sokolku pogosts
Sokolku pogosts irā Viļānu nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms i biblioteka, feļčeru punkts, div puordūtuvis, solu sīvīšu apvīneiba "Ūdzeņa".[2] Kai 2008 godā aizdareja Dylmaņu pamatškolu, pogostā nadora nivīns vuiceibu īstots.[3] Lelums Sokolku pogosta škoļnīku vuicuos Cyskuodu vydsškolā. Pogostā dora vīna katuoļu parapeja, tok lelums dzeivuotuoju irā staroveri i apmeklej Sakstygola ci Sylmolys pogosta cierkvys.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Sokolku pogosta teritoreja bejuse Rēznis apleiciņa Viļānu pogostā. 1945 godā Viļānu pogostā īstateja Sokolku solys padūmi. Nu 1947 gods da 1949 godam bejs Viļānu apleicinī, nu 1949 da 1962 godam Viļānu rajonā, a nu 1962 gods Rēznis rajonā. 1954 godā Sokolku solai daškiera likvidātū Skudnovkys solu.[4] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[5] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Viļānu nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Sokolku pogosts tur rūbežu ar:
- Viļānu nūvoda Viļānu mīstu i Viļānu pogostu;
- Rēznis nūvoda Sakstygola pogostu i Sylmolys pogostu;
- Ribinišku nūvoda Vydsmuižys pogostu.
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
Sokolku pogostā nadaudzi irā kudrys, smiļkts i žvyra atrostuvis, a mežu cīši moz. Dīnavydvokorūs plota leidzonaine, a dīnavydreitūs iz Cyskuodu azara pusi zeme kaupraina. Pogosta teritorejā navā nivīna azara.
Iudini[pataiseit | labot pirmkodu]
Upis:
- Cyskuoda
- Lauza
- Malta
Pūri i peisi:
- Strupļu pūrs
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Sokolku pogostā dzeivoj 856 ļauds, nu jū 74% krīvu i 23% latvīšu.[6] Pyrma 300 godu Sokolku pogosta teritorejā iz dzeivi atguoja nu cara represejom bāgūšī staroveri, partū lelums pogosta dzeivuotuoju irā etniskī Latgolys krīvi.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Sokolku pogosta ļauds dzeivoj 22 soluos.[7]
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Stanislavs Beļkovskais - publicists;
- Terezeja Broka - kordirigeņte;
- Fraņcs Murāns - ASV Vyskonsina Universiteta profesors
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vīns vaļsteibys zeimebys autoceļš Viļāni-Ružyna-Malta (P59) i nazcik vītejuos zeimeibys celi.[8] Pūstumūs īt Krystapiļs-Sīnuojis dzeļžaceļa lineja, tok pogosta teritorejā nivīnys stacejis navā. Ļauds izmontoj tyvuokū staceju Viļānūs.
Sokolku pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Sokolki (LV-4640).[9]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Ostroņu Sv. Aloiza Romys katuoļu bazneica - kūka dīvanoms pastateits 1936 godā;
- Sokolku muižys parks
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Sokolku pogosts, Viļānu nūvoda teiklavīta
- ↑ Rēznis rajonā itūgod dorbu īsuoce 13 vuiceibu īstoti, TVNET zinis
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Sokolku pogosts, Viļānu nūvoda teiklavīta
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys regionalī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Leptailurus serval
Servals aba Leptailurus serval (Schreber, 1776) (anglīšu: serval; krīvu: cepBaл; latvīšu: servals) — irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Leptailurus serval dzeivoj Afrikā[1]. DNS analize paruoda, ka servalim irā jū sovpateiga seņču linija, kas pasaradusi nu tim pošim Felid dzeivnīkim, nu kuo ari Ļovs, i koč servalam daudz kūpeiga ar gepardu, dreižuok gepards irā jaunuoka senejūs servalu modifikaceja.[2]
Izavierīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
Auguma garums: 59—92 cm[3];
Astes garums: 20—38 cm[3];
Placu augstums: 54—66 cm[3];
Svors: 7—18 kg[1].
Tys irā stiprys bet smuidrys dzeivnīks ar garom kuojom i relativi eisu asti. Golva jam maza pret augumu, i garuos, apalejous ausis irā cīši kūpā. Kažūka musturs ir maineigs. Parosti servals irā ar spilgtim malnim plankumim, ar 2 voi 4 streipem nu golvys da kokla, a tuoļuok streipys puorīt plankumūs. Servalim ir vysu garuokuos kuojis nu vysim kaču saimis dzeivnīkim, proporcionali pret auguma garumu. Leluokuo dale nu ituo garuma nūtikusi pasateicūt pasagarinuojušim (metatarsalim) kaulim juo pāduos. Ari kuoju pirksti irā pagarinuoti i naparasti kusteigi, paleidzūt jam nūgiut pa dalei nūsaglobuojušu medijumu. Cita servala eipateiba irā - lelys ausis i dzirdes dūbumi čerepa škeletā, kas ļaun eistyn lobi dzierdēt.
Daudzatmejeiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Irā 19 zamškiru[4]:
- Leptailurus serval beirae (Wroughton, 1910)
- Leptailurus serval brachyurus (Wagner, 1841)
- Leptailurus serval constantinus (Forster, 1780) †
- Leptailurus serval faradjius J. A. Allen, 1924
- Leptailurus serval ferrarii (de Beaux, 1924)
- Leptailurus serval hamiltoni Roberts, 1931
- Leptailurus serval hindei (Wroughton, 1910)
- Leptailurus serval kempi (Wroughton, 1910)
- Leptailurus serval kivuensis (Lönnberg, 1919)
- Leptailurus serval lipostictus (Pocock, 1907)
- Leptailurus serval lonnbergi (Cabrera, 1910)
- Leptailurus serval mababiensis Roberts, 1932
- Leptailurus serval pantastictus (Pocock, 1907)
- Leptailurus serval phillipsi (G. M. Allen, 1914)
- Leptailurus serval pococki (Cabrera, 1910)
- Leptailurus serval robertsi Ellerman, Morrison-Scott & Hayman, 1953
- Leptailurus serval serval (Schreber, 1776)
- Leptailurus serval tanae Pocock, 1944
- Leptailurus serval togoensis (Matschie, 1893)
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ 1,0 1,1 University of Michigan Museum of Zoology
- ↑ Taiss:Cite journal
- ↑ 3,0 3,1 3,2 Sunquist, Mel; Sunquist, Fiona (2002). Wild cats of the World. Chicago: University of Chicago Press. pp. 142–151. ISBN 0-226-77999-8.
- ↑ BioLib Profil taxonu — druh serval stepní Leptailurus serval (Schreber, 1776)


text:
Saldus
Saldus irā mīsts Latvejā, Kūrzemis nūvodā pa obejom pusem Cīceris upei. Saldus nūvoda administrativais centrys. Atstotums nu Reigys 119 km, a nu sābru mīsta Bruocānim tik 7 km. Pyrmū reizi mīsta vuords raksteitūs olūtūs atrūnams 13 godu symtā, tok par mīsta īstateišonu īskaita 1856 godu. Mīsta tīseibys nu 1917 goda, kod Saldus beja Kuļdeigys apleicinī. Pa dzeivuotuoju skaitam Saldus irā 16 lelais mīsts Latvejā.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Pyrmū reizi viesturiskūs dokumentūs mīsts aizraksteits 1253 godā. Da 13 godu symta mīsta apleicīnē bejs senejū kuršu piļskolns, kas radazms mīsta gerbā. Da 1914 godam mīsta oficialuo pasauka bejuse Frauenburga (nu vuocīšu volūdys: Buobu piļs). Ap 1314 godu natuoli nu Saldus piļskolna Livonejis ordiņs pastateja pili, ap kuru suoce ceļtīs dzeivojama vīta. mīsts cīši suoce pasalelynuot Kūrzemis gercoga Jākuba vaļdeišonys laikā (nu 1642 da 1682 godam). Tū veicynova īdeveiguo vīta, kur nu Meitovys-Klaipiedys ceļa atguoja ceļš iz ūtrejū gercogistis golvysmīstu Kuļdeigu. Par Saldus īstateišonys godu īskaita 1856 godu, kod suoce atjaunynuot Pūstumu vaidūs nūgrautū mīstu. mīsta tīseibys daškiertys 1917 godā vuocu okupacejis laikā. Saldus beja pyrmais Latvejis mīsts, kuru nu boļševikim atbreivova Latvejis armejis Kalpaka bataļjons.


text:
Daugpiļs Universitets
Daugpiļs Universitets (latvīšu: Daugavpils Universitāte, krīvu: ДayraBпилcckий yHиBepcиTeT) — universitets Daugpilī, pats lelais i vysuzeimeigais vuiceibys īstots Latgolā, vīna nu diveju regiona augstškolu (sūpluok Rēznis Augstškolys), vīneigais sovrūčais universitets Latgolā.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1923 g. — īstateits universiteta pyrmaguojiejs – Daugpiļs Vaļstiskais školuotuoju instituts, dareja da 1940 g.
- 1952 g. — īstateits Daugpiļs Pedagogiskais instituts.
- 1993 g. — Pedagogiskajam instituts daboj vydtautyskys akreditacejis i teik par Daugpiļs Pedagogiskū universitetu.
- 2002 g. — puorsaukts par Daugpiļs Universitetu.


text:
dzejoļi latgaliski »
Ceri voi naceri / saprge
Tievanānu pavasarī nanūskaiteitī dzejūli, kas beja mobiluo telepona pīzeimu gruomateņā. Pa ceļam sabīdriskajā transportā i iz īlys, kod papeirs ir pildspolva par daudz tuoli, a laiks īt par daudz mudri. *** svīksta rūzisSkaiteit vaira »
Andrim Viejānam – 85
Pyrma 85 godu, 1927. goda 20. aprelī Ludzys apriņķa Nierzys pogosta Vuorslovūs zemnīku saimē itymā pasaulī īguoja latgalīšu dzejnīks, prozaikis, kritikis, esejists, ilggadejs latvīšu literaturys žurnala „Karūgs” (Karogs) golvonais redaktors Andris Viejāns – eistajāSkaiteit vaira »


text:
Itaidu akceji škārsteikla socialajūs teiklūs vēļ vosorā īsuoce Latvejis Instituts. Drūši viņ myusim kotram ir vysmoz vīns cylvāks (radinīks, draugs ci lobs paziņa), kuru eistyn grybātu redzēt atsagrīžam nu uorzemu emigracejis. Kai tū panuokt? “Latgolys dīnys Īrejā” iz itū vaicuojumu naatbiļdeja, bet deve gona daudz vīlys puordūmom. Continue Reading →
Saeima vysapyrms 2.lasejumā atbaļsteja, piec tam 3.lasejumā nūraideja princypu par īspieju pasē īraksteit “latvietis” tim cylvākim, kam nav vacuoku ašņaradnīceiba ar latvīšim, bet kas 15 godus Latvejā dzeivuojuši i zyna latvīšu volūdu.


text:
Pruottelefons
Pruottelefons aba pruotinīks (anglīšu: smartphone) — daudzifunkcionals mobilais telefons ar datora soveibom.
Lelumu pruottelefonu nu cytu mobilūs telefonu izškir (i da datora tyvynoj) itaidys soveibys:
- operātuojsistema, leidzeiga tai, kura dora datorūs;
- lītuotuoja sadurs, leidzeigs tam, kuru redzim datorūs;
- vareiba lītuot vysys personiskuo planavuotiva soveibys (parūči dareit ar e-postu, riedeit sasatikšonys, lītuot adresu/kontaktu gruomatenis i tt.).
Daļai pruottelefonu irā dadurekrans i moza QWERTY tastatureņa.
Puslopu ruodeklis
Apzeimīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
Praktiskā lītuošonā navā acimredzeiga rūbeža iz vyds itūs sapratīņu:
- "pruottelefons" (angl. smartphone);
- "komunikators" (angl. communicator);
- "daudzifunkcionals mobilais telefons" (angl. high-ended mobile phone; high-ended cellular phone);
- "plaukstinīks" aba PDA (angl. personal digital assistant).
Pīgatavātuoji rauga daškeiruši parostajim mobilajim telefonim vys daudzuok pruottelefona funkceju, pīvadumam:
- vareibu īstateit telefonā iņterneta vārtivi, leidzeigu tradiceigajam, datorūs lītojamam vārtivam;
- vierīņzvaneišonu;
- fotografiešonu i fiļmiešonu;
- e-posta i kaleņdera lītuošonu i tt.
Cytim vuordim, parostī mobilī telefoni vys cīšuok tyvynojās pruottelefonim (saucamim i par "komunikatorim").
Nu ūtrys pusis, šudinejī miniaturī datoreiši - plaukstinīki (saucami taipoš "PDA") zvaneišonys zinē nadaudzi izaškir nu pruottelefonu.
Kūpeigai jamūt, golvonuo izškireiba iz vyds pruottelefonu (komunikatoru) i plaukstinīku (PDA) irā funkceju pyrmaileigums:
- pruottelefons kolpoj vysu pyrma kai mobilais telefons (t. i., bolsa puorlaidis ītaise), i datora funkcejis jimā ūtraileigys;
- plaukstinīks vysu pyrma irā dators (t. i., datu puorlaidis ītaise), i telefona funkcejis jimā ūtraileigys.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
1992 - korporaceja IBM datoreibys tierdzeibys paruodē COMDEX Lasvegasā (Nevadys pavaļstē, ASV) stateja prīškā pasaulī pyrmū pruottelefonu "Simon". Sūpluok parostūs mobiluo telefona soveibu jis turēja kaleņderi, adresu gruomateņu, stuņdinīku (kurs ruodeja vysa pasauļa laiku), skaitļuotivi, aizrakstini, e-postu i kaitys. "Simon" naturēja eistynūs mīgteņu zvaneišonai, lītuotuojam vajadzeigū funkceju vajadzēja izalaseit mīdzūt atsateikūšū vītu dadurekranā ar pierstu voi strupuleiti.
1993 - amerikanīšu holdings "BellSouth" suoce pyrmuo pruottelefona "Simon" serejeigu pīgatavi i puordūšonu.
1996 - korporaceja "Nokia" (pasaulī vysuleluokuo mobilūs telefonu pīgatavātuoja) izlaide sovu pyrmū pruottelefonu "Nokia 9000", pasaukdama juo ""Nokia" komunikatora" ("Nokia communicator").
2001 - "Nokia" izlaistais modeļs "Nokia 7650" beja pyrmais pruottelefons ar pylnai valeimu operātuojsistemu.
Operātuojsistemys[pataiseit | labot pirmkodu]
Operātuojsistema irā zeimeiga pruottelefonu soveiba, kura jūs izškir nu parostūs mobilūs telefonu i ļaun īstateit datorā daudzi papyldomu programu (parostai - trešūs pušu programaturu), pīvadumam:
- programys, kurys padreizynoj dasasliegšonu pi iņterneta i datu puorlaidi;
- programys, kurys ļaun drūsai i šifrātai dasaslēgt pi organizacejis e-posta servera i tt.
Pasaulī lītoj itaidys pruottelefonu operātuojsistemys:
- "Symbian OS" (pīgatavātuojs - "Symbian Ltd.")
- "Linux"
- "RIM" (Research In Motion), paradzāta "BlackBerry" tipa pruottelefonim
- "Windows Mobile" (pīgatavātuojs - "Microsoft")
- "Palm OS" (niule - "Microsoft" meityspasajāmums)
Pīgatavātuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Pruottelefonu golvonī pīgatavātuoji pasaulī:
- Gigabyte
- Group Sense PDA
- Hewlett-Packard (HP)
- High Tech Computer Corporation
- Kyocera
- Mio Technology
- Nokia
- Palm Inc
- qtek
- Research in Motion Limited (RIM)
- Samsung Electronics
- Sony Ericsson


text:
- ГлaBHaя
- ИcпoлHиTeли
- ЛaTBийckaя Hap.
- «Aijaja rallalla»
ЛaTBийckaя Hap. «Aijaja rallalla». TEKCT ПECHИ
Moza beju gonūs gōju Mōlu nešu kuleitē Aijajā rallallā mōlu nešu kuleitē Aijajā rallallā mōlu nešu kuleitē Atsasēžu uz ceļmeņa Taisu mozu ciļvēceņ Aijajā rallallā Taisu mozu ciļvēceņ Aijajā rallallā Taisu mozu ciļvēceņ As redzēju zaļā pļavā Divi putni keivējōs Aijajā rallallā divi putni keivējōs Aijajā rallallā divi putni keivējōs Lelais kōpa uz mozū mozais asti trycynōj Aijajā rallallā mozais asti trycynōj Aijajā rallallā mozais asti trycynōj Mōte mōte meklej gona As vairs cyukas naganeiš Aijajā rallallā as Vairs cyukas naganeiš Aijajā rallallā as Vairs cyukas naganeiš Kaimeņ' puika Mikels sacēj Ka par sīvu jemšūt dreiž Aijajā rallallā ka Par sīvu jemšūt dreiž Aijajā rallallā ka Par sīvu jemšūt dreiž
ЛaTBийckaя Hap.
- KAPAOKE
- TEKCT
- 1 Zvejnieka amats ЛaTBийckaя Hap. ЗAПИCb KAPAOKE TEKCT
- 2 Klusi klusi klausījosi ЛaTBийckaя Hap. ЗAПИCb KAPAOKE TEKCT
- 3 Kupla liepa ЛaTBийckaя Hap. ЗAПИCb KAPAOKE TEKCT
- 4 Ai ai tēva brāli ЛaTBийckaя Hap. ЗAПИCb KAPAOKE TEKCT
- 5 Aijā žūžū lāča bērni ЛaTBийckaя Hap. ЗAПИCb KAPAOKE TEKCT
- 6 Puiši, puiši, kas tie puiši ЛaTBийckaя Hap. ЗAПИCb KAPAOKE TEKCT
- 7 Es bij’puika man bij nauda ЛaTBийckaя Hap. ЗAПИCb KAPAOKE TEKCT
- 8 Atiet viena balta viešņa ЛaTBийckaя Hap. ЗAПИCb KAPAOKE TEKCT
- 9 Ar vēzīti arti gāju ЛaTBийckaя Hap. ЗAПИCb KAPAOKE TEKCT
- 10 Pieci gadi kalpiņš biju ЛaTBийckaя Hap. ЗAПИCb KAPAOKE TEKCT


text:
Krīvejis Nacionaluo biblioteka
Krīvejis Nacionaluo biblioteka (krīvyskai Poccи́йckaя HaциoHáлbHaя библиoTéka) — vīna nu vysuleluokūs biblioteku pasaulī, vīna nu pyrmūs valeimūs bibliotēku Reitu Europā. Īstateita 1795 godā. Fondūs globoj vaira kai 35 milijonus vīneibu, godā apkolpoj vaira kai 1 milijonu skaiteituoju. Izalikaliejuse nazcik nomūs Pīterpilī.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
1795 g. — pa carīnis Katris II pīsacejumam sasprīsts Pīterpilī īriedeit Imperatoriskū valeimū biblioteku (krīvyskai ИMпepáTopckaя пyбли́чHaя библиoTeka). Par bibliotekys pamatu tyka Varšovā krīvu pazogtī Zalusku bibliotekys 420 000 siejumu lelī fondi. Jūs sagruobe generala A. Suvorova vodomī Krīvejis karapulki, 1794 godā apguluši Varšovu i apmīguši Tadeuša Koscjuškys vadeitū puoļu buntu.
1795 – 1814 g. pastateits bibliotekys kuorms pa arhitekta J. Sokolova projektam. Jis beja guoduots na viņ kai gruomotu laiceišonys vīta, a i kai plotai ļaudeibai daīmams tautys vuiceibys centrys. Beja plans pīlaseit vysys gruomotys, izdūtuos Krīvejā, izdūtuos uorzemē krīvu volūdā, taipoš gruomotys uorzemis volūduos ap Krīveju. Katre II personeigai saksteja bibliotekys stateibu i pīsadaleja gruomotu laseišonā bibliotekys fondam.
1814 g. — Imperatoriskuo valeimuo biblioteka svieteigai atdareita vysim iņteresentim.
1917 g. — puorsaukta par Krīvejis Valeimū bibliotēku (krīvyskai Poccийckaя пyбличHaя библиoTeka).
1925 g. — puorsaukta par Vaļstiskū valeimū biblioteku (krīvyskai ГocyдapcTBeHHaя пyбличHaя библиoTeka).
1941 – 1945 g. — pošuos gryutuokajuos blokadys dīnuos biblioteka nanūstuoja dareit. Caur gryutu prācu i stypru aizalikšonu, daguļa i elektrejis tryukuma apstuokļūs bibliotekys dareituoji izglobuoja bibliotekys unikalūs fondus.
1992 g. — puorsaukta par Krīvejis Nacionalū biblioteku (krīvyskai Poccи́йckaя HaциoHáлbHaя библиoTéka)
Padalīni[pataiseit | labot pirmkodu]
Bez golvonuo kuorma (Nevskuo prospekta i Sadovuos ūļneicys styurī) biblioteka tur vēļ nazcik filialu:
- Jaunais kuorms Moskovskajā prospektā, atdareits 1998 godā.
- Nazkodejuo Katris mīlasirdeigūs jaunivu instituta kuorms Fontankys upmalē.
- Kuorms Liteinajā prospektā.
- Krylova sāta Sadovajā ūļneicā 20.
- Plehanova sāta 4-ajā Krasnoarmeiskajā ūļneicā.
- Tīsiskuos informacejis centrys Ostrovskuo laukumā 1/3.
Fondi i Voļtera biblioteka[pataiseit | labot pirmkodu]
Krīvejis nacionaluos bibliotekys fondi — vīni nu pošu leluokūs pasaulī. Jī apjam vaira kai 35 mln. globuošonys vīneibu (2010): ap 15 mln. gruomotu, 13 mln. žurnalu, 0,6 mln. gazetu gods komplektu i ct.
Vīna nu pošu vierteiguokūs kolekceju Krīvejis Nacionaluos bibliotekys fondūs – XVIII gs. prancuzu apgaisminīka, rakstinīka, viesturnīka i filosofa F. M. A. Voļtera biblioteka. Jamā 6814 siejumu gruomotu ar Voļtera padareitom aizziemem i darakstejumim, taipoš juo dorbu rūkroksti i malnroksti. Itū bibliotēku 1778 godā Katre II nūpierka nu Voļtera plemineicys i puormaņtineicys. 1779 godā ar specialu lellaivu jū atvede iz Pīterpili i nu reizis pastateja Ermitažā. Cara Nikolaja I laikā daīšona Voļtera bibliotekai beja aizdareita, a 1861 godā pa cara Aleksandra II riedejumam Voļtera biblioteka puorcalta iz Imperatoriskū valeimū biblioteku.
Latgaļu izdavumu kolekceja[pataiseit | labot pirmkodu]
Krīvejis Nacionaluos bibliotekys fondūs globojās vaira kai 100 izškireigu pasauku izdavumu latgaļu volūdā, kuri sagatavāti i nūdrukavuoti Krīvejis teritorejā (vuiceibys gruomotys školom, daiļliteratura, religiskuo literatura, žurnali, laikroksti, vīnreizeiguos gazetys i ct.). Taipoš bibliotekys fondūs irā Viļnē, Reigā i cytur XVIII i XIX godusymtūs izdūtuos latgaļu gruomotys[1].
Daļa nu Krīvejis latgaļu izdavumu izguoja pošā Pīterpilī – laikā, kod itymā mīstā formējuos i aizzīdēja latgaļu nacionaluo kusteiba (nu 1849 da 1917 godam Pīterpilī izguoja apmāram 120 izdavumu latgaļu volūdā [2], jūs sagatavēja I. Asāns, D. Bončkovskis, Ceļaveirs, M. Jackevičs, F. Kemps, P. Laizāns, A. Laurinoviča, Naaizmierstule, A. Novickis, M. Olūteņš, N. Rancāns, V. Rubuļs, M. Silenbahs, B. Skrynda, K. Skrynda, O. Skrynda, F. Trasuns, P. Tukišs, S. Zīmeļs (O.Laizāns) i ct.).
Cyta daļa Krīvejis latgaļu izdavumu nūdrukavuota cytūs mīstūs – Pliskovā aba Opskovā, Moskovā i Novosibirskā – 20 godu laikā, cikom sovetu Krīvejā beja labtik vieleigi apstuokli mozumtautu kulturai raisteitīs (nu 1917 da 1937 godam Krīvejā izguoja apmāram 100 izdavumu latgaļu volūdā, jūs sagatavēja J. Bite, A. Čangalīts, V. Daškeviča, A. Eisuļs, M. Eņdzeņa, S. Jerumāne, J. Kolps, S. Kovaleņčiks, I. Kūkuojs, P. Līpeņš, D. Logins, J. Meikšāns, K. Mežuļs, A. Mežule, J. Opyncāns, J. Silinīks, I. Vucāns, A. Zarkevičs, V. Zeimaļs, J. Zvīdra i ct.). Sūpluok daudzejūs gruomotu latgali Krīvejā da 1937 godam izdeve i sovu periodiku – laikrokstu „Taisneiba” (Novosibirskā) i žurnalu „Ceinis Karūgs” (Moskovā).
Gruomotu i presis izdūšonu latgaļu volūdā Krīvejā puotrauce Stalina režima 1937 – 1938 g. represejis, kurys beja seviški osai pagrīztys pret mozumtautu iņteligeņceju i vadynuoja mozumtautu (tymā vydā latgaļu) mudruoku puorkrīvuošonu.
2007 godā Krīvejis Nacionalajā bibliotekā nūtyka latgaļu gruomotu paruode "Latgaļu gruomotys Krīvejā (1917 – 1937)". Jamā akcents beja lykts iz 1917 – 1937 g. gruomotom, tok eksponatu vydā ītyka i agruokajūs laikavydūs izdūtys latgaļu gruomotys, globojamys Krīvejis Nacionalajā bibliotekā.


text:
Muižvuordu sistema
Muižvuordu sistema (DNS, Domain name system) irā datorim voi logiskajim resursim daškierti tekstuali adresi. Pīvadumam,
latgola.lv,
rus.delfi.lv, i.t.t. Jūs lītoj vītā numeriskūs IP-adresu (pīv., 159.148.108.128) partū, ka IP adresi gryušuok īguodojami. Muižvuordi atmej IP-adresus; var lītuot i vīnus, i ūtrus. Pyrmuo pakuopīņa muižvuordus, rokstomus DNS vuordu beiguos (
lv,
lt,
ru,
com,
edu i ct.), privatpersona navar registrēt. Ūtruo pakuopīņa muižvuordus (
folklora.lv,
folklore.ee i.t.t.), privatpersona var registrēt par moksu (vysucieškuok nazcik desmišu latu par godu), i trešuo pakuopīņa muižvuordi, kurus sevkotrys ūtruo pakuopīņa DNS vuorda sovinīks var registrēt bez moksys.


text:
Volūda
Volūda (ari mēle voi runa) var zeimuot konkretai cylvāka vareigumu apjimt i lītuot kompleksys komunikaciju sistemys voi ari konkretu itaidys kompleksys komunikaceju sistemys gadīni. Volūdys zineiba sevkurā juos zeimeibā teik saukta par lingvistiku aba volūdzineibu.
Apmāram 3000—6000 volūdu, kuruos cylvāki myuslaikūs runoj, irā vysuīvāruojamuokī pīvadumi, tok dobyskuo volūda var byut baļsteita ari iz vizualu, a na tik dzierdeibys stimulu kai, pīvadumam, zeimu volūdys i rokstu volūda. Kodus i cytus muoksleigai radeitu komunikacejis sistemu veidus kai tūs, kas teik lītuoti datoru programiešonā, ari var saukt par volūdom. Volūdā itamā zeimeibā irā zeimu sistema informacejis kodiešonai i dekodiešonai.
Teik īskaiteits, ka cylvāka volūda irā fundamentalai izškireiga nu cytu dzeivnīku škiru volūdu, i jai pīmeit daudz augstuoks komplicātums. Cylvāka volūda irā cīši sapeita ar tū, ka jei irā baļsteita iz vērtiņa nūsacejumu, kas saista simbolus ar jū zeimeibu, taidejaidai rodūt bezgaleigu varamū izasacīņu skaitu nu aprūbežuotūs elementu skaita. Teik īskaiteits, ka volūda roduos, kod agreimī hominidi pyrmūreiz suoka sasadorbuot, damāruojūt agruokys komunikaceju sistemys, baļsteitys iz izsaceigu zeimu, tymā skaitā suzinis teorejis i kūpeigū iņteņcionaliteta.


text:
Igauneja
Igaunejis Republika (igauņu: Eesti Vabariik) — vaļsteiba Pūstumu Europā pi Baļtejis jiurys. Vaļsteiba tur rūbežu ar Latveju dīnavydūs (343 km) i Krīveju reitūs (338 km). Baļtejis jiura skoloj Igaunejis molys vokorūs, pūstumūs Suomu leics, a dīnavydvokorūs – Reigys leics. Vaļsteibys 45 226 km² pluotā dzeivoj tik 1,31 milijoni dzeivuotuoju, ite vīns nu vysuzamuokūs bīzeibys ruodejumu Europā. Igauneja irā demokratiska parlamentariska republika, padaleita pīcpadsmit apleiciņūs. Golvysmīsts i leluokais mīsts — Talins.
Igauni vīna nu Baļtejis suomu tautu, kura etniskai radneiga suomu, līvu, votu i cytom tautom. Viesturiskai i kulturiskai igauņu zeme sasīta ar Švedeju, Daneju, Suomeju i Latveju. Igauņu volūda pīdar Suomugru volūdu saimei, jei leidzeiga suomu volūdai i tuoleimai leidzeiga vengru volūdai, tok natur radneibys ar latgaļu ci latvīšu volūdu. Igauņu, suomu, vengru i maltīšu volūdys vīneiguos vaļsteibys volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi Indoeuropīšu volūdu saimys.
Igauneja paslūdynova sovu napavaļdeibu 1918 gods pebraļa 24 dīnā, tok piec parvareigys daškieršonys PSRS, napavaļdeiba atjaunynuota 1991 gods augusta 20 dīnā. Nu 2004 gods maja 1 dīnys Igauneja irā Europys Savīneibys i nu 2004 gods marta 29 dīnys - NATO dalinīkvaļsteiba.
Puslopu ruodeklis
Etimologeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Igaunejis pošu pasauka ‘’Eesti’’, varama līta, izacēle nu romīšu viesturnīka Tacita dorba „Germania”, kurymā apraksteitys kai germaņu tautys, tai i reitu patautys ar pasauku „aisti” (latiņu: ‘’Aesti’’). [2] Tacits jūs aprakstejs kai cīši barbaryskys patautys, runojūšys vysā izškireigā volūdā kai cytys itamā apleicīnē. Taipoš skandinavu saguos Igauneja cieški apraksteita kai ‘’Eistland’’. Latiņvolūdeigajūs rakstīņūs igauņu zemis cieški pasauktys kai ‘’Estia’’ ci ‘’Hestia’’. Igauņu pošu tautys pasauka beja ‘’maarahvas’’ (zemis tauta). Tik 19 godu symtā, kab styprynuotu sovu nacionalū ideņtitetu, igauņi sovu tautu i zemi suoce saukt pa cytu volūdu paraugam ‘’Eesti’’. Latgaliskuo i latvyskuo pasauka „Igauneja” izacāluse nu Henrika kronikā apraksteituos Ugaunejis pasaukys, kura pa latvīšu lingvista Juoņa Eņdzelina guodim, bejuse izrunojama kai ‘’Ügaunija ‘’ [3]
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Igauneja jau 13 godu symta suokuos pīmynāta kai igauņu patautu apdzeivuota teritoreja, sasadorūša nu 8 zemu. Piec pyrmūs krysta vaidu Baļtejā (13 godu symta suokuos) Igaunejis zeme padaleita pa pusei – Dīnavydu Igauneju īslēdze Livonejis Konfederacejā, a Pūstumu Igaunejā nu 1219 da 1346 īstateja Igaunejis gercogisti kai Danejis vaļsteibys daļu, a piečuok puordeve vuocīšu Teutonu ordynam. Jau par godu itei zeme atdūta Livonejis ordynam. Livonejis Konfederacejā nalītova Igaunejis pasaukys. Jei atdzeivynuota 1583 godā, kod pūstumu Igauneju puorjēme Švedeja i juos sadorā beja pa sevim voldoma Igaunejis gercogiste (piečuok proviņceja). Dīnavydu Igauneja 1561 godā tyka Lītovys Lelajai Kunigaitejai (LDK, nu 1569 goda Obeju Tautu Republikai). Piec Obeju Tautu Republikys i Švedejis vaidu (1600-1629) dīnavydu Igauneja ītyka Švedejis sadorā, tok nabeja sasīta ar Igaunejis proviņceju, a kūpā ar pūstumu Latveju (Vydzeme i Reigys mīsts) īguoja Livonejis proviņcejā.
Nu 1645 goda, kod Švedeja puorjēme nu Danejis Sāremys solu[4], da Pūstumu vaidu beigom (1721) vysa igauņu apdzeivuotuo teritoreja pīdarēja Švedejai (lelums švedyskai runojūšu dzeivuotuoju beja repatriāti da Švedejis piec vuocīšu okupacejis Ūtrūs pasauļa vaidu godūs). 1721 godā vysys piec Pūstumu vaidu švedu vaļdeituos igauņu i latvīšu zemis tyka Krīvejis imperejai. Nazkodejuo švedu Igaunejis proviņceja pasadareja par Igaunejis guberneju, a Livonejis proviņceja – par Liflandejis guberneju.
Igaunejis napavaļdeiba īstateita 1918 gods pebraļa 24 dīnā, koč i mīreigai tū dareit trauceja vuocīšu okupaceja nu 1918 gods pebraļa da nojabra mienešam. Piec Vuocejis kapitulacejis Pyrmajūs pasauļa vaidūs 1918 gods nojabra 11 dīnā, sovu dorbu atjaunynova Igaunejis Tamlaiceiguo Vaļdeiba, kuru vadeja Konstaņtins Petss.
Ūtrūs pasauļa vaidu suokuos 1940 gods juņa mienenesī, pa aizagreigam TSRS i Vuocejis sasprīdumam, vaļsteibu okupej Sovetu Savīneiba i jau par mienesi pataiseita Igaunejis Sovetu Socialistiskuo Republika. 1940 gods augusta mienesī Igauneja daškierta Sovetu Savīneibai. Nu 1941 da 1944 godam, kod vaļsteibu kontrolej vuocīšu armeja, Igauneju puorjam Ostlandis komisiariats i īdzeivynoj Trešuo Reiha politiku.
Seviški lela pretiveiba Sovetu Savīneibys okupacejai aizsuoce 1987 godā, kurei, taipoš kai Latvejā, zynoma ar pasauku „Dzīšmuotuo revoluceja”. 1989 gods augusta 23 dīnā nūtyka „Baļtejis ceļš”. 1900 godā atjaunynuoja Igaunejis Apsardzeibys Savīneibu (‘’Eesti Kaitseliit’’). 1991 gods augusta 20 dīnā Vysaugstuokuos padūmis sasprīdumā pījieme Igaunejis vaļstiskū napavaļdeibu. 1991 gods seņtebra 17 dīnā Iganeja tyka par Saškiertūs Naceju Organizacejis (SNO) dalinīkvaļsteibu. 1992 gods juņa mienesī nūteik naudys reforma – rubli paslūdynoj kai nalīteigu i atjaunynoj Igaunejis kronu. Tymā pošā godā pījam jaunu konstituceju. 1944 godā Krīvejis armeja nūīt paceli nu Igaunejis teritorejis, palīkūt tik Petseru i Viru Ingrejis apleicīnē (tān ‘’de facto’’ Krīvejis Federacejis teritoreja).
Nu 2004 gods maja 1 dīnys Igauneja irā Europys Savīneibys i nu 2004 gods marta 29 dīnys NATO dalinīkvaļsteiba. Nu 2011 gods janvara mieneša oficialais atsaskaitīņu leidzieklis Igaunejis Republikā irā eura.
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Igaunejis rūbežs ar Latveju dīnavydūs irā 343 km, reitūs ar Krīveju 338 km. Nu 1920 da 1945 godam Igaunejis rūbežs ar Krīveju, pījimts pa 1920 goda Tarbatys Mīra Dasarunu, beja aiz Narvys upis pūstumreitūs i aiz Petseru mīsta dīnavydreitūs. Ituo teritoreja, aizjamūt 2,300 km² lelu pluotu, Stalins nalykumeigai daškīre Krīvejai Ūtrūs pasauļa vaidu beiguos. Deļ tam rūbežs iz vyds Igaunejis i Krīvejis navā nūstateits da myuslaikim.
Igauneja irā Baļtejis jiurys reitu molā taišni preteim Suomejai par Suomu jiurys leici iz daaugūšuos Reitu Europys platformys iz vyds 57,3 ° i 59,5 ° pūstumu paralelem i 21,5 ° i 28,1 ° reitu meridianim. Reļjefs zams, vydyskai tik 50 m viers jiuru leidzīņa. Vaļsteibys pošu augstais kolns – Lelais Munamegs (Suur Munamägi) dīnavydreitūs pasaceļ 318 m viers jiuru leidzīņa. Jiurmalis garums dasnīdz 3,794 km – ite jiurai daudzi leiču i šauru. Taipoš Igauneja tur vaira kai 1,500 solu (10% vaļsteibys pluota), tok dzeivoj tik kaiduos 9-10 soluos. Leluokuos irā Sāremā i Hījumā solys[5][6], kurys kūpā ar cytom mozuokom solom sataisa div apleicīņus.
Igaunejis klimats irā pūstumu dalis māranajuo zonā i puorīmys zonā iz vyds jiuru i koņtinentaluo klimata. Igaunejā irā četri godslaiki, vysi gondreiž vīna garuma. Vydyskuo temperatura sveirej nu 16.3 °C Baļtejis jiurys soluos da 18.1 °C zemisvidīnī juļa mienesī, goda pošuo syltuokajuo mienesī, i nu −3.5 °C soluos da −7.6 °C zemisvidīnī pebraļa mienesī, pošuo soltuokajuo mienesī. Vydyskuo goda temperatura Igaunejā irā 5.2 °C.[7] Vydyskais krytuļu daudzums nu 1961 da 1990 godam beja nu 535 da 727 mm par godu.[8] Snīga bīzums, kurs vysu bīzuokais irā dīnavydreitu Igaunejā, parostai byun nu dekabra mieneša vyds da vāleimom marta mieneša dīnom. Igaunejā irā vaira kai 1400 azaru, kuri pa lelumam mozi. Leluokais azars Peipuss (Peipsi) - 3,555 km2 pluotā. Vaļsteibys teritorejā i daudzi upu, tok vysys nalelys. Pošys garuokuos upis Vyhandu (162 km), Pernova (144 km) i Pyltsama (135 km). Taipoš byun daudzi pūri i peisi.
Politiskuo sistema[pataiseit | labot pirmkodu]
Igaunejis Republika irā parlamentariska demokrateja, kuramā prezidentu ībolsoj parlaments (ībolsuošona kas pīktū godu), Vaļdeibu taisa premjerministris, kuru pazeimoj prezidents, i 14 ministri. Lykumlaideibys vaļdi tur parlaments Riigikogu, kurs sadora nu 101 deputata. Parlamentu ībolsoj taisnā proporceigā ībolsuošonā iz četrim godim. Tīsu vaļdis pošu augstuokais organs irā Riigikohus ar 17 tīsnešim, kuru prīškinīku pazeimoj prezidents, a piečuok apstyprynoj parlaments da myužu.
Administrativais dalejums[pataiseit | labot pirmkodu]
Igaunejis Republika padaleita 15 apleiciņūs (maakond). Itaids dalejums irā nu 1990 gods, kod Igauneja atjaunynova napavaļdeibu nu Sovetu Savīneibys. Apleicīni seikuok padaleiti 33 mīstūs (linn) i 194 pogostūs (vald). 13 nu Igaunejis mīstim natur izškireigu pošvolda tīseibu i sadora kaudu nu pogosta pluotim.
Ekonomika[pataiseit | labot pirmkodu]
Igauneja irā jauna Europys i Pasauļa Tierdzeibys organizacejis dalinīkvaļsteiba, lūbeigai puorguojuse pi paveiceigys tierga ekonomikys i tur styprys saitys ar Vokoru Europu vaļsteibom. Pyrmuo nu Baļtejis vaļsteibom, kura īdzeivynoja euru kai vaļsteibys valutu. Pa Krīvejis krizei 1998-1999 godā, taipoš kai cytu Baļtejis vaļsteibu ekonomika, mudrai pīauga (vydyskai 5% par godu, 2004 godā – 6,2%). Inflaceja 2004 godā beja 3%.
Golvonuos ekonomikys atzaris – elektronika, telekomunikacejis, jiureiba. Vaļsteibā izraisteita transporta infrastruktura. Seviški zeimeigu ītaku dora jaunuos tehnologejis nu Suomejis, Švedejis i Vuocejis, treis leluokim tierdzeibys partnerim. Nasaverūt iz tū, ka īmūšais saskaitys deficits palīk lels, vaļsteibys budžets tur €151 miljonu viersejumu. 2005 gods pādejuo catūrtdalē bezdorba leidzīņs dasnīdze 0,7%. Saleidzynūt ar tū pošu 2004 gods catūrtdali, nadorbs pasamazynoja par 1,5%. Nu 2011 gods janvara 1 dīnys Igaunejis krona puormeita iz Euru.
Demografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Igaunejā 2009 godā dzeivova 1 340 415 dzeivuotuoju.[1] Dzeivuotuoju bīzeiba 29 cylv./km². Gondreiž vīna trešdale nu vysu dzeivuotuoju dzeivoj golvysmīstā Talinā. Cyti leluoki mīsti irā studentu mīsts i dīnavydu golvonais centrys Tarbata, industrejis rūbežmīsts Narva i vosorys atpyutys centrys Pernova. Vaļsteibā dreiži mazynojās dzeivuotuoju skaits deļ emigracejis, zama dzymstamuma leidzīņa i lela mierstamuma. Vydyskais vaļsteibys dzeivuotuoja vacums irā 39,9 godu. [9] Samārā ar pasauļa ruodejumim, vydyskais pasauļa dzeivuotuoja vacums irā 28,4 godu. Vydyskais dzeivis garums 72,82 godu. 2008 godā 69% vaļsteibys dzeivuotuoju dzeivova mīstūs, cyti soluos.
Etniskais sadors[pataiseit | labot pirmkodu]
Volūda[pataiseit | labot pirmkodu]
Oficialuo Igaunejis Republikys volūda irā igauņu. Pa 200 goda datim, tei irā dzymtuo volūda 83,4% Igaunejis dzeivuotuoju.[10] Igauņu volūda pīdar Suomugru volūdu saimei, jei irā radnesteiga suomu, līvu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru latgaļu, latvīšu, krīvu i švedu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei.
15,3 % Igaunejis dzeivuotuoju dzymtuo volūda irā krīvu. Taipoš jū zyna lelums vacuoku godu igauņu, kas dzeivovuši sovetu okupacejis laikā. 2006 gods apklausys dati līcynoj, ka krīvyskai runuot var 66% vaļsteibys dzeivuotuoju, kurim krīvu volūda navā dzymtuo. Taipoš 46% runoj angliskai i 22% vuocyskai.[11]
Religeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Igauneja irā vīna nu mozuok religiskajom vaļsteibom pasaulī[12]. Pa 2000 gods datim tik 32 %[13] dzeivuotuoju īskaiteja sevi pi kaidys konkretys ticeibys:
- 152 237 evangeliskī ļutari
- 143 554 pravoslavi
- 6 009 baptisti
- 5 745 Jehovys līcinīki
- 3 823 katuoli
- 2 515 staroveri
- 1 561 adveņtisti
- 1 455 metodisti
- 1 387 musulmoni
- 5 008 cytu religeju pīstuovi[14]
Pa 2005 gods apklausys datim, 16% Igaunejis dzeivuotuoju „tic, ka ekzistej Dīvs”, 49% „tic, ka irā kaids naviņ gors ci dvēseliska energeja” i 10% „natic ni kaidam naviņ dīvam, ni goram ci dvēseliskai energejai”.[15] Pa itim datim, Igaunejā irā mozuokais Dīvam ticeigū cylvāku skaits Europys Savīneibā.
Sports[pataiseit | labot pirmkodu]
Sports irā zeimeiga Igaunejis kulturys dale. Pa napavaļdeibys paslūdynuošonai 1918 godā, Igauneja kai naceja pīsadaleja 1920 gods Vosorys Olimpiskajuos kaituos, koč i Olimpiskuo komiteja tyka īstateita 1923 godā. Pyrmuos Zīmys Olimpiskuos kaitys beja 1924 godā. Igaunejis atleti pīsadaleja Olimpiskajuos kaituos da 1940 goda sovetu okupacejai. 1980 gods Vosorys Olimpiskuo kaitu buruošonys regata nūtyka golvysmīstā Talinā. Atjaunynūt napavaļdeibu, Igauneja pīsadalejuse vysuos Olimpiskajuos kaituos. Vysuvaira medaļnīku Igaunejai irā vīglatletikā, ceiksteišonuos i leidzonumu sleižuošonā.
Kīkings irā vysā jauns sports, kuru radeja Ado Kosks Igaunejā 1996 godā. Tys irā sports ar specialai puormeitim šyupeļom, kuramuos sportists raudzej apsagrīzt par 360 gradu.
Verīs taipoš[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ 1,0 1,1 Most requested statistics
- ↑ Germania, Tacitus, Atdale XLV
- ↑ Igaunija
- ↑ History of Sweden
- ↑ World Info Zone
- ↑ World InfoZone – Estonia
- ↑ EMHI
- ↑ Sademed, õhuniiskus
- ↑ (Angliskai)CŽV pasauļa faktu gruomota: Igauneja
- ↑ (Angliskai)Estonia Today - POPULATION BY NATIONALITY
- ↑ (Angliskai)Europeans and their Languages (14 psl.)
- ↑ Country Studies: Estonia - Religion
- ↑ Statistical database: Population Census 2000 - Religious affiliation
- ↑ 2000 m. surašymas: pasiskirstymas pagal religijas.
- ↑ (Angliskai) Eurobarometer on Social Values, Science and technology 2005 - 11 puslapis


text:
Latgali
Latgali aba latgalīši – baltu etniskuo grupa, dzeivojūša pa lelumam Latvejis teritorejā i runojūša pa lelumam latgaļu volūdā. Raksteitūs olūtūs (kai Let'gola) pīmynāti jau XI godusymtā. Viesturiskai aizjēme plotuokys teritorejis i aiz šudinejūs Latgolys rūbežu (Drysys, Sebeža, Pītuolovys, Modyunis, Olyuksnys, Guļbinis, Cāsu, Valkys, Īlyukstis, Jākubmīsta apleicīnēs), kuramuos niule lelā mārā asimilāti. Pīsadaleja vokorlatvīšu aba baļtīšu volūdys atsarasšonā. Viesturē tradicionalai saukti par latgalim aba latvīšim (izškireibā nu kūrzemnīku i zemgalīšu,
kurūs da XVII gs. par latvīšim nasauce).
Niulejuos Latgolys latgali vysulobuok izglobuojuši nu senejūs latgaļu puormontuotū volūdu i kulturu da poš XX godusymtam, tok piec 1917 gods deļ politiskuos apmīgšonys (latvīšu
šovinistu i krīvu rusifikatoru realizātuo etnocida) bejuši padūti krušai asimiļacejai: lela daļa latgaļu par varis īsaliejuse latvīšu tautys formiešonā, vēļ daļa – puorsakrīvuojuse.
Puslopu ruodeklis
Pošatmane i statuss[pataiseit | labot pirmkodu]
Latgaliski rokstūšī i runojūšī latgali sevi parostai[1] īskaita par atseviškys, sovpateigys kulturys pīstuovim i saprūt sovys volūdys izškireibu nu vokorlatvīšu aba baļtīšu volūdys. Tok deļ viesturisku i politisku īmešļu latgaļu kai baltu etniskuos grupys statuss Latvejis Republikā vysod bejs oficialai nanūsaceits.
Myuslaikūs tī latgali, kurī beiguši latvīšvolūdeiguos školys[2], parostai politiskā zinē sevi daskaita pi „latvīšu tautys” kai Latvejis vaļstiskū pamatu sataisūšuos „pamatnacejis”.[3] Tamlaikam tī latgali, kurī beiguši krīvvolūdeiguos školys, cieški seve nadaskaita pi „latvīšu tautys”. Jī parostai viņ pastreipoj sovu etniskū pīdareibu Latgolys regionam i iz tīseibu lītuot krīvu volūdu verās caur praktisku īdeveigumu. Taidu pasavierīni vadynoj fakts, ka deļ ideologisku īmešļu (etnocida politikys tradicejis) Latvejis školu programuos īslāgts cīši moz informacejis ap Latgolu i latgalim.
Latvejis vaļsteibys oficialuos institucejis vys ignorej latgaļu volūdys statusa (i kūpā ar jū – latgaļu ideņtiteta pīzeišonys i izglobuošonys) vaicuojumu.[4] Tys radejs „nūbūrtuo skrytuļa” efektu: vaļsteibys pasivumu latgaļu vaicuojumā pošeigai izlītoj tī politiskī spāki, kurī ceikstīs par krīvu volūdys lītuojuma i Krīvejis politiskuo īspaida palelynuošonu Latvejā. Itaidu prokrīvyskūs spāku darbeibu otkon Latvejis vaļsteibys pīstuovi (volūdu politikys formātuoji) nūruoda kai attaisnuojumu sovam pasivumam i vys tuoļuok nasper nikaidu byutysku sūļu, kab latgaļu diskriminiešona beigtūs. Tuo rezultatā jau vaira kai 20 godu Latvejis Republika apmīdz Latgolys pamatdzeivuotuoju – latgaļu – vysāciļvieciskuos tīseibys iz vareibu vuiceit sovim bārnim sovu volūdu vaļsteibys apmoksuotā školā i dabuot nu vaļsteibys informacejis sovā volūdā.[5]
Skaits i paplateiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Volūda i raksteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Etnonims (pošpasauka)[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturis olūtūs latgali (Letgola) niulejuos Latgolys teritorejā pyrmū reizi pīmynāti XI gs. Nestora krīvu kronikā.[6]
Da XVI godusymtam apzeimīni latgaļs i latvīts lītuoti kai sinonimi[7] i par latgalim-latvīšim saukti viņ Daugovys lobuos molys dzeivuotuoji, t. i., tī, kurī beja šudiņdīnys Latgolā i Vydzemē. A Daugovys kairuos molys (niulejuos Kūrzemis i Zemgolys) dzeivuotuoju par latvīšim nasauce.[8]
Etnogeneze[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Publikacejis, valeimys runys, škārsteikla dūmu meiti, apklausys, iņtervejis ekspedicejuos i tt.
- ↑ Latvejis vaļsteibys realizātuo etnocida rezultatā vuiceibys latgaļu volūdā Latgolys školuos da golam nūlīgtys 1934 godā i nu tuo laika navā atjaunynuotys.
- ↑ Taidys daskaiteišonys golvonuos īmeslis:
a) saprasme ap latvīšu ideņtiteta nadrūsū i gražeigū stāti krīvu volūdys ekspaņsejis i Krīvejis politiskuo īspaida fonā;
b) „latvīšu” vuorda tradicionaluo damāruošona i vokorlatvīšim (baļtīšim), i latgalim;
c) latgaļu volūdys nalītuošona školu programuos;
d) vokorlatvīšu (baļtīšu) volūdys vaļstiskais statuss i ar jū sasītais volūdys ekonomiskais prestižs (školā izavuiceitū vokorlatvīšu volūdu latgali saprūt kai paleigu augstuokam dzeivis leidzīņam dasnēgt).
- ↑ [1]
- ↑ [2], [3], [4]
- ↑ [O. Breidaks] A. Breidaks "Ievads baltu valodniecībā." 1 d., [Daugpiļs], 1998
- ↑ Sinonimiskī varianti: latgali, letgali, lotgali, leti, lati, lotavi i ct.
- ↑ [O. Breidaks] A. Breidaks "Ievads baltu valodniecībā." 1 d., [Daugpiļs], 1998


text:
Svareņu pogosts
Svareņu pogosts irā Dagdys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms i biblioteka, feļčeru punkts. Pogosta vīneiguo škola Labīšu pamatškola aizdareita.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai lelums Svareņu pogosta teritorejis bejs Daugpiļs apleiciņa Bukmuižys pogostā. 1945 godā Bukmuižys pogostā īstateja Svareņu solys padūmi. 1954 godā Svareņu solai daškiera Žogotovys solu. 1960 goda daškiera Pareču solys sovetu saimisteibys "Ceiņa" teritoreju, a Svareņu solys Lelina kolkoza zemis davīnova Bukmuižys pogostam.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Dagdys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Svareņu pogosts tur rūbežu ar:
- Dagdys nūvoda Bukmuižys pogostu, Dagdys pogostu, Kepovys pogostu, Osyuna pogostu, Pareču pogostu i Škaunys pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Svareņu pogostā dzeivoj 444 ļauds, nu jū 51,0% latvīšu, 24,9% krīvu i 13,2% boltkrīvu. 82,3% pogosta dzeivuotuoju irā Latvejis Republikys vaļščuonu.[4]
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Svareņu pogosta ļauds dzeivoj 36 soluos.[5] Pošu leluos solys - Svareni, Bunčova, Kairiši, Luoci, Panova.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš dzeļžaceļa linejis pogostā navā.
Svareņu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Dabra" Svareņu solā (LV-5698).[6]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Varīšu pogosts
Varīšu pogosts irā Krystapiļs nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Antužu i Varīšu tautys noms, Antužu i Medņu biblioteka, Antužu specialuo internatpamatškola i Līpenis pamatškola, Varīšu pyrmaškoliņs īstots.
Puslopu ruodeklis
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Varīšu pogosts tur rūbežu ar:
- Krystapiļs nūvoda Krystapiļs pogostu, Kūku pogostu i Mežuoris pogostu;
- Jākubmīstu;
- Modyunis nūvoda Kolsnovys pogostu i Ļaudūnis pogostu;
- Pļaveņu nūvoda Aivīkstis pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Varīšu pogostā dzeivoj 1245 ļauds, nu jū 82% latvīšu, 12% krīvu, 3% puoļu, 2% boltkrīvu i 1% cytu tauteibu ļauds.[2]
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Varīšu pogosta ļauds dzeivoj 44 soluos.[3] Pošu leluos solys - Varīši (pogosta centrys), Antuži, Kalnagoli, Medni.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Aina Ķāve - Jākubmīsta agrobiznesa koledžys školuotuoja 50 godu, koledžys muzeja viersineica;
- Aļberts Caune - literats i mežu tāmātuojs.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj tik vītejuos zeimeibys celi - Jākubmīsts-Antūži-Medni (V782), Modyune-Ļaudūne-Jākubmīsts (V841) i cyti mozuoki.[4] Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj, tok tyvuokuos stacejis tik 10 km atstotumā nu pogosta centra ("Krystapiļs" i "Kūki").
Varīšu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Varīši" (LV-5236).[5]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Aivīkstis dolomita karjers;
- Livonejis laika piļskrytys;
- Ungurnuižys ļutaru bazneicys sakrytys;
- Vāguļu rūbežakmiņs - Vydzemis i Latgolys rūbežu zeime.


text:
Suomu volūda
Suomu volūda — vīna nu suomugru volūdu grupys volūdu, jei radneiga igauņu, līvu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru - norvegu, švedu i krīvu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei. Suomu volūda irā Suomejis Republikys i Europys Savīneibys oficialuo volūda. Suomu, igauņu, vengru i maļtīšu volūdys vīneiguos vaļstiskuos volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi indoeuropīšu volūdu saimis. Švedejā kasdīn suomiskai runoj 200 tyukstūšys ļauds i tei irā pīzeita kai minoriteta volūda. Taipoš suomiskai runoj Norvegejis pūstumūs, Finmarkys regionā, Krīvejis Federacejis Karelejis Republikā i Igaunejis pūstumūs.
Par suomu volūdys rokstiskūs volūdys aizsuocieju tur veiskupu Mikaelu Agrikolu (1508-1557).


text:
Cyblys pogosts
Cyblys pogosts irā Cyblys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, vydsškola, pyrmaškoliņs īstots, nūvoda muzejs, biblioteka Cyblā i Felicianovā, felčeru punkts i komunalsaimisteiba.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Eversmuižys pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleicinī. 1925 godā pasaukts par Cyblys pogostu. 1935 godā pogosta pluots bejs 231,4 km². 1945 godā īstateita Cyblys, Franapolis, Vysnovys, Jaseņcu, Leidumnīku i Ozupinis solys padūme, a pogosts likvidāts. 1954 godā Cyblys solai daškiersta Franapolis sola, 1975 godā Ozupinis sola, a 1979 godā daļa Vysnovys i Brigu solys.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2000 godā kūpā ar Leidumnīku pogostu īstateja Cyblys nūvodu.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Cyblys pogosts tur rūbežu ar:
- Cyblys nūvoda Blontu pogostu, Leidumnīku pogostu, Zviergzdiņa pogostu;
- Ludzys nūvoda Brigu pogostu i Vysnovys pogostu.
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta vokoru i dīnavydu daļa irā Mudovys zamainis Sīnuojis leidzonainē, a reitu daļa Latgolys augstainis Būrzovys kauprainē. Pogosta pošu augstuo kaupre 172,7 m vjl pi Vabaļu solys.
Iudini[pataiseit | labot pirmkodu]
Upis:
- Iļža
- Soltupeite
- Felicianovys iudiņtvere
Pūri i peisi:
- Akašu pūrs
- Cjapku pūrs
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Cyblys pogostā dzeivoj 923 ļauds.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Cyblys pogosta ļauds dzeivoj 29 soluos.[4]
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju vaļsteibys zeimeibys celi naškārsoj, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš pogostu naškārsoj nivīna dzeļžaceļa lineja. Tyvuokuo staceja "Vysnova" linejā Krystapiļs-Sīnuoja 10 kilometru nu pogosta centra.
Cyblys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Cybla (LV-5709).[5]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Cyblys nūvoda muzejs
- Cyblys vydsškolys nūvodtiemeibys muzejs
- Eversmuižys muiža i parks
- Eversmuižys Svātuo Andryva Romys katuoļu bazneica
- Evrersmuižys kulturviesturis i dobys styga
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Reiga
Reiga — Latvejis golvysmīsts pi Daugovys ītakys Reigys leicī. Pats lelais finansu, industrejis i kulturys centrys Baļtejā i trešais pa lelumam mīsts (piec Pīterpiļs i Stokholma) Baļtejis jiurys regionā, zeimeiga jiuru ūsta. Reigys viesturiskais centrys īīt UNESCO pasauļa kulturys puormaņtīņa sarokstā, i jis zeimeigs ar jugendstiļa (Art Nouveau) arhitekturu, kuramai navā leidzeigys vysā pasaulī.[2] 2014 godā Reiga beja vīna nu Europys kulturys golvysmīstu.[3]
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
XII godusymta beiguos aizasuoce pyrmuos misejis ar snāgu kristeit Baltejis dzeivuotuojus. Piec nazcik lūbeigu raudzejumu 1197–1199 godūs pi Daugovys beja sataiseita vuocīšu koloneja ar kleštori. Pyrmuo izbudavuotuo dzeivysvīta beja Ikškile.
Oficialai Reigys mīstu īstateja 1201 godā veiskups Aļberts (Albert von Buxhöwden, 1165 — 1229), a 1225 godā Reiga jau dabuoja mīsta tīseibys. Nu 1255 gods Reiga beja arciveiskupa rezideņceja, 1282 godā mīsts tika par Hanzys savīneibys bīdri. Piec Livonejis dalejuma 1561 godā Reiga 20 godu beja napavaļdeiga, i viņ 1581 godā jū daškeire Obeju Tautu Republikai. Vāluok, nu 1621 leidz 1709 godam, Reiga beja Švedejis Kienestē, a nu 1710 goda leidz I pasauļa karam — Krīvejis imperejis sadorā. Leidz XIX godusymta beigom Reiga pa mozam izauga kai vīna nu vysuzeimeiguokūs Krīvejis imperejis jiuru ūstu, dzeivuotuoju skaits iz vyds 1850 i 1900 gods pasalelynuoja četrys reizis. 1900 godā puse Reigys dzeivuotuoju beja baltvuocīši, pa catūrtdalei krīvu i latvīšu.
1918-1940 godūs Reiga beja napavaļdeiguos Latvejis Republikys golvysmīsts, 1940-1941 i 1944-1990 Latvejis PSR golvysmīsts, 1941–1944 godūs Reigā beja īstateits Trešuo Reiha Ostlandejis komisariata centraluo byutuve. Nu 1991 goda - otkon Latvejis Republikys golvysmīsts.
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Reigys mīsts irā Latvejis centralajā daļā, Reigys leiča dīnavydu molā, Vydslatvejis zamainis Reigys i Teireļu leidzonainēs. Reļjefs - smiļkšuojs, leidzonaine 1-10 metru augšuok jiuru leidzīņa. Viesturiskais centrys irā kairajā Daugovys molā, ap 10 km pyrma Daugovys ītakys Baļtejis jiurā. Mīsta rūbežūs nazcik azaru, poši leluokī - Keišazars Mežaparkā i Juglys azars mīsta pūstumreitūs.
Mīsta pluots 307 km².
Reļjefs[pataiseit | labot pirmkodu]
Reigys mīsta teritoreja irā labtik zamai. Vydyskais augstums metri augšuok jiuru leidzīņa viņ 3-6 metri. Pats augstuokais punkts - Dzagužkolns (28 metri ajl.)
Klimats[pataiseit | labot pirmkodu]
Reigys klimatu i gaisu nūsoka Atlaņtejis okeana gaisa masys i ar jom atejūšī cikloni. Vosorys samārā vāsys i muokuļojis, a zīmys samārā syltys ar bīžom meikstūnem. Snīgs izkreit dekabra (zīmys) mienesī i izagloboj leidz marta mienešam. 228 dīnys augš Reigys byun Atlaņtejis okeana gaisa masys. Saulis speidiešonys maksimums byun juļa mieneša 22 dīnā – 56,4°, a minimums – tik 9,6° augšuok horizonta. Deļtuo ka gods muokuļojums zeimeigs, vosor saule speid vydyskai 54-57% dīnys, a zīmā tik 14-25%. Vydyskai saule par godu Reigā speid 1812 stuņdis - julī vydyskai 282 stuņdis, a dekabrī - 25 stuņdis.
Administrativais dalejums[pataiseit | labot pirmkodu]
Leidz XIII godusymtam Reigys mīsts beja vacmīsta (Vacreigys) rūbežūs, kura pluots viņ nazcik kvadratkilometru. Leidz 1774 godam mīsta teritoreja pasalelynuoja nazcik reižu, aizjimdama jau lelumu niulenejuo mīsta centra dalis. 1728 godā Reigai daškiertys papyldomys teritorejis lobajā i kairajā Daugovys molā. 1768 godā Reigai daškierta Sorkondaugova, Zemitānu stacejis apleicīne, Kotlakolns i cytys teritorejis.
1904 godā daškierts Mežaparks, Cierkužkolns (Čiekurkalns), Teika, Jugla, Iļgucīms i cytys vītys.
1919 godā, leidza ar napavaļdeiguos Latvejis Republikys īstateišonu, Reigai daškiertys teritorejis niulenejuos Pūrsolys (Purvciems), Imantys, Zolitudis, Pleskodalis i daļa nu Zīpnīkkolna.
1927 godā Reigai daškierta kūna vysa niulenejuos Puordaugovys teritoreja, tymā skaitā Boļderaja i Daugovgreiva, taipoš atseviškys teritorejis Daugovys lobajā molā (Vacmīlgruovs, Jauņcīms, daļa Pļavinīku i Mežcīma.
I vēļ piec cytu mozuok zeimeigu teritoriskūs reformu Reigys teritoreja dabuoja niulejūs rūbežu.
Reigys mīsts sadaleits sešūs teritoryskajūs padalīņūs: Centra, Kūrzemis i Pūstumu rajonūs, Latgolys, Vydzemis i Zemgalis prīškmīstūs. Sevkurs teritoryskais padalīņs tur sovu pošvoldu i tīsys sistemu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Piec 1990 gods Reigys dzeivuotuoju skaits nūtaļ mazynuojuos deļ emigracejis. 2008 gods suokuos mīstā dzeivova ap 719 613 ļaužu, labtik mozuok kai 1990 godā, kod reidzuonu beja ap 912 000. Dzeivuotuoju skaits vysucīšuok pasamazynuoja, kod piec napavaļdeibys īstateišonys emigrēja daļa krīvu.
Nu Reigys īstateišonys XIII godusymtā da XVI godusymta beigom mīstā dzeivova kūna vīni vuocīši. Jūs sataiseituo administraceja raudzeja izglobuot vuocysku solu baltu apleicē, aprūbežojūt latvīšu i līvu tīseibys apsadzeivuot mīstā. Reigai XVI-XIX godusymtūs, īteikūt Obeju Tautu Republikā, a vāluok - Krīvejis imperejis sadorā, vuocīši suoce pagaisynuot sovys privilegejis, koč i izlaiceja ekonomiskuos, politiskuos i religiskuos dzeivys kontroli mīstā.
Etniskais i volūdyskais sadors Reigā vysod bejs raibs. Mīstā dzeivova vuocīši, žydi, krīvi, puoli, lītaunīki, ukraini, boltkrīvi, līvi, latvīši i cyti. XX godusymta pyrmajā pusē mīstā izagadeja nazcik tragisku viesturisku nūtikšonu, sasītu ar revoļucejom i pasauļa karim, i tys dyžan ītakuoja Reigys demografeju. XX godusymta ūtrajā pusē Reigā imigrēja daudzi krīvu i cytu SSRS tautu pīstuovu (ukraini, boltkrīvi). Itymā laikā latvīšu i krīvu procents Reigā tyka vīnaids (atsateikūši 42,3 i 41,7 procenti).
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
Reigā dzymuši:
- Helmuts Baļders – hokejists
- Mihails Barišnikovs (Mиxaил БapышHиkoB) – baleta doncuotuojs
- Mihails Barklajs de Tolli (Mиxaил Бapkлaй-дe-Toлли) – karvedis
- Vizma Belševica – ailineica
- Jesaja Berlins (Isaiah Berlin) – filosofs
- Valters Caps – iņženers
- Sergejs Eizenšteins (Cepreй ЭйзeHшTeйH) – kinys režisors
- Vaira Vīke-Freiberga (Vaira Vīķe-Freiberga) – etnologe, psihologe, Latvejis Republikys prezidente (1999-2007)
- Ernests Gulbis (Ernests Gulbis) - tenisists
- Filips Halsmans (Philippe Halsman) – fotografs
- Nikolajs Hartmans (Nicolai Hartmann) – filosofs
- Mariss Jansons – dirigents
- Gidons Kremers – muziks
- Ješajahu Leibovics (Yeshayahu Leibowitz) – filosofs
- Volfgangs Lics (Wolfgang Lüth) – karinīks
- Vera Muhina (Bepa MyxиHa) – skulptore
- Sandis Uozuoliņš (Sandis Ozoliņš, 1972-) – hokejists
- Raimonds Pauls (Raimonds Pauls) – komponists
- Arkadejs Raikins (Apkaдий PaйkиH) – artists, satiriks
- Vilhelms Ostvalds (Wilhelm Ostwald) – kimiks
- Georgs Šveinfurts (Georg Schweinfurth) – botaniks
- Mihails Taļs (Mиxaил Taлb) – šahmatnīks
- Mihails Zadornovs (Mиxaил ЗaдopHoB) - satiriks
Partnermīsti[pataiseit | labot pirmkodu]
Galereja[pataiseit | labot pirmkodu]
-
-
-
-
-
Riga Bridge by Twilight.jpg
Daugovys vierīņs
-
-
-


text:
Kostulinis pogosts
Kostulinis pogosts – Aglyunys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Prīžmolys vydsškola , feļčeru punkts, pogosta buoreņtīsa, biblioteka i tautys noms. Pogostā vīna staroveru cierkva, katuoli vysucīškuok pīdar Bieržgola katuoļu parapejai Aglyunys pogostā.[2]
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai pogosta teritorejā bejs Daugpiļs apleiciņa Kapiņu pogosts. 1945 godā Kapiņu pogostā īstateja Kostulinis solys padūmi. 1954 godā Kostulinis solai daškeire Butkānu solu, a 1979 godā – daļu nu likvidātuos Jaunokrys solys. 1990 godā solu reorganizēja par pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškeire Aglyunys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Kostulīnis pogosts tur rūbežu ar:
- Aglyunys nūvoda Aglyunys i Gruoveru pogostu;
- Dagdys nūvoda Ondrupinis pogostu;
- Rēznis nūvoda Puša pogostu i Vīmyna pogostu.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Kostulinis pogosts, Kruoslovys rajona teiklavīta
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0