text:
Ceļojūšuo Ruskulovys katuoļu bazneica
Rokstu sagataveja: Gunta Ločmele, portals lakuga.lv
Kuorsovys nūvoda Saļņovys pogostā ir treis Rūmys katuoļu bazneicys ar naparostu viesturi. Vacuokuo nu tūs ir Ruskulovys Lurdys Dīvamuotis Rūmys katuoļu bazneica. Tei ir ari vīna nu vacuokūs kūka bazneicu vysā Latgolā. Sovā pastuoveišonys laikā bazneica treis reizis mainiejuse sovu atsarasšonys vītu i nūsaukumu.
Pyrmuo katuoļu bazneica Baļtinovā
Pyrmuo Baļtinovys bazneica calta 17. godu symta ūtrajā pusē niulinejā Keišu cīmā, Supeņkys upis krostā aptuvani 1,5 km nu Baļtinovys. 1695. godā tū īsvietejs veiskups Nikolaks Poplovskis. Niule par pīmiņu pyrmajai bazneicys vītai iz vacuo pundamenta vītys Keišūs pastateits krysts i pīminis akmiņs ar uzrokstu: “Šeit bija pirmā Baltinavas baznīca 1695–1768.” Nu pyrmuos bazneicys niulinejā Baļtinovys katuoļu bazneicā saglobuots aptuvani 400 godus vacs muokslys dorbs – glezna ar Jaunovu Mareju. Glezna unikala ar tū, ka zeimeita iz uodys, kas izstīpta iz kūka pamatnis. Vacuokī Baļtinovys nūvoda īdzeivuotuoji zyna stuosteit, ka zam bazneicys Keišūs asūt bejs lels pogrobs i asūt bejuši ari taidi drūsminīki, kurī raudzejuši pogrobu vaicuot, tok pagaidom vēļ nivīns nav atrads.
Ūtrei bazneicys atsarasšonys vīta beja pošā Baļtinovys cīmā. Iz tīni bazneica puorvasta 1769. godā. Pīcus godus vāluok – 1774. godā – bazneicu īsvieteja Ludzys apriņča draudžu dekans Poslavskis (vuords nav zynoms) i veļteja bazneicu Jaunovys Marejis pasludynuošonys gūdam. Gonreiž 200 godu laikā Baļtinovys Rūmys katuoļu draudzis lūcekļu skaits pīauga i kūka bazneica draudzis vajadzeibom palyka par mozu. Partū 1909. godā prīsters Andrejs Sviklis suoce ceļt bazneicu nu škaltūs akmiņu. Juopīzeimej, ka Latgolys sakralajā ainovā tys ir ratums. Leidz Pyrmuo pasauļa kara suokumam jaunū myura bazneicu Baļtinovā paspēja izceļt viņ da lūgu. Kara laikā pazuda bazneicys ceļšonai sagataveitī byuvmateriali. 1919. godā bazneicys celtnīceibys dorbus turpynuoja prīsters Pīters Gadzāns, tok bazneica pabeigta Vitālija Trepšys kolpuošonys laikā. Jaunū myura bazneicu Baļtinovā sovys vizitacejis laikā 1931. godā īsvieteja veiskups Jezups Rancāns.
Bazneica jaunajā vītā
Ar prīstera Vitālija Trepšys guodeibu vacuo kūka bazneica tyka nūjaukta i puorvasta napylnus 20 km tuoļuok – iz niulinejuo Saļņovys pogosta Kūkovys cīmu. Tī bazneicys ceļšonai jau beja pīškierta jaunsaimnīceiba. 1935. godā bazneicys puorvesšonys i celtnīceibys dorbi tyka pabeigti, tuo poša goda 26. oktobrī jaunajā vītā bazneicu Lurdys Dīvamuotis gūdam īsvieteja Nautrānu draudžu dekans Izidors Livčāns, kurs pats īsasaisteja bazneicys celtnīceibys dorbūs.
Iz Kūkovys cīmu puorvastuo bazneica celtnīceibys laikā tyka puorveiduota. Bazneica ir 28 metrus gara, 14 metrus plota i aptuvani 10 metrus augsta. Bazneica calta nu rasnūs bolku, tok nu īkšpusis i uorpusis tei apšyuta ar dielim. Bazneicai ir div videja augstuma, strupi nūbeigti tūrni, kuri, taipat kai jumts, nūsagti ar cynka skuordu. Bazneicai ir div iz uoru izvierzeitys zakristejis, leidz ar tū, verūtīs nu augšys, bazneica atguodynoj krysta formu. Bazneicai ir četrys īejis durovys – centraluos, suonu i nu obeju zakristeju. Pi kotru dorovu izveiduots pundamenta paaugstynuojums. Bazneicā ir treis pīticeigi kūka oltori. Ite nav sovu vargaņu, tok ir harmonejs ar varganem leidzeigu skaniejumu.
1940. godā Ruskulovys draudzei pīderēja 12 hektari zemis, kas tyka apsaimnīkuoti, plebaneja, labeibys i molkys pyune, pierts, pogrobs i sāta, kur dzeivuoja draudzis prīsters i bazneicys sorgs. Padūmu godūs zeme i sātys tyka atsovynuotys. Dzeivojamuo sāta i dažys saimnīceibys telpys ir sasagobuojušys da myusu dīnu.
Iņteresanti fakti
Ruskulovys Lurdys Dīvamuotis Rūmys katuoļu bazneica ir vīna nu vacuokūs kūka bazneicu Latgolā, kas treis reizis mainejuse atsarasšonys vītu. Nu pyrmuos bazneicys laikim Baļtinovā sasaglobuojuse 17. godsymta glezna.
Ruskulovys Lurdys Dīvamuotis Rūmys katuoļu bazneica atsarūn Saļņovys pogosta Kūkovys cīmā, tok nūsaukta Ruskulovys cīma vuordā, kas atsarūn aptuvani 5 km attuolumā nu pošys bazneicys. Pastuov verseja, ka bazneicai dūts Ruskulovys vuords partū, ka nazkod Ruskulovā beja myuža i Ruskolova bejuse kai cīma padūmis administrativais centrs.
84 godu laikā nu bazneicys īsvieteišonys Rūmys katuoļu draudzē kolpuojuši 17 prīsteri. Pazeistamuokī nu jūs – Mikeļs Jermacāns aba Kapuciņu ordeņa tāvs Jākubs, Julians Začests, kurū skaita par vacuokū katuoļu prīsteri, kas nūdzeivuojs da 90 godu vacumam, gazetys “Drywa” leidzstruodnīks Ontons Tumāns, monsiņjors Pīters Vilcāns, kuru 1951. godā sovā sātys kapelā par prīsteri ordinēja metropolits Antonijs Springovičs, bet 2001. godā Rūmys pāvests Juoņs Puovuls II jū īcēle par sovu kapelanu.
Bazneica dzymtys atmiņuos
Munys babys Emīlijis Mičurovys (1930–2017) pyrmuos bierneibys atminis saisteitys ar Ruskulovys bazneicu. Nazkod piec miša jei stuosteja, kai četru godu vacumā juos krystamuote jū atvaduse iz Kūkovu, kod tyka pasvieteits bazneicys pundaments. Krystamuote jū izcāluse iz pundamenta paaugstynojuma, kab bārns vysu lobuok radzātu. Piec bazneicys īsvieteišonys babys saime suoce apmeklēt Ruskulovys bazneicu, koč i dzeivuoja tyvuok Nautrānu bazneicai. Taipoš baba stuosteja, ka piec kotra svātdīnis miša prīstera Eduarda Bekera kolpuošonys laikā bazneicys pyunē beja večerinkys. Cikom jaunī doncuojuši, prīsters siediejs tīpoš i skaitejs gazetu.
Muns tāvs Ēvalds Naglis (1962–2009) nazkod stuosteja, kai bierneibā piec Leldiņu miša Ruskulovys bazneicā, kod jau pasvieteiti iedīni, īdams iz sātu, apieds gondreiž vysys pasvieteituos ūlys, kas beja juonas saimei. Bet muote Ināra Nagle, ik pa laikam atguodojūt sovus vydškolys laikus, stuosteja, kai Kuorsovys školuotuoji saļnavīšus saukuši par Kūkovys ci Ruskulovys draudzi.
Ari es sovā bierneibā cieški pavadeju laiku Ruskulovys bazneicā ari uorpus miša laika. Munys krystamuotis Elvīrys Naglis saime vysod kūpe bazneicu. Krystamuote vysod jēme mani leidza iz Kūkovu, gon iz mišu, gon iz bazneicys kūpšonu. Vīnu reizi, braucūt nu Saļņovys iz Kūkovu ar ritini, man pa ceļam nu sūmys izkryta kūrpe i es tū pamaneju eisu laiku pyrms miša suokuma. Tai es dabuoju vaira kai pusceļu braukt atpakaļ vaicuot kūrpis, kab Sv. Pītera dīnā varātu īt procesejā. Tok otkon cytuos reizēs, kod krystamuote bazneicā kuortuoja svaiguos pučis, es izkuopu kora balkonā i iz harmoneja suoču spielļuot i dzīduot vysaidys dzīsmis, na viņ bazneicys, bet ari bārnu dzīsmis.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


c: text/html

text:
Īsuoc akceju “Latgalīšu volūdai draudzeiga vīta”
Roksta autors: portals lakuga.lv
Storptautiskajā Dzymtuos volūdys dīnā, 21. februarī, latgalīšu portals lakuga.lv īsuoc akceju “Latgalīšu volūdai draudzeiga vīta”, aicynojūt sajimt eipaša dizaina uzleimi. Akcejis mierkis ir mudynuot latgalīšus kasdīnys saziņā izmontuot dzymtū volūdu, kai ari veicynuot sabīdreibys izpratni par latgalīšu volūdys vierteibu i pozitivu attīksmi pret jū.
“Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” radejs eipaša dizaina uzleimi “Latgalīšu volūdai draudzeiga vīta”, pīduovojūt jū bez moksys sajimt uzjāmumim, organizacejom, vaļsts i pošvaļddeibu īstuodem, kuruos teik lītuota latgalīšu volūda i kuru klientim, pakolpuojumu sajiemiejim ir vareiba sasazynuot latgaliski, kai ari vītom, kuramuos pīīmami resursi latgaliski. Uzleimis dizainu veiduojuse Inese Krivmane.
“Ar itū akceju mes gribim mudynuot latgalīšus kasdīnys saziņā vaira izmontuot sovu dzymtū volūdu, kai ari vīnlaikus veicynuot sabīdreibys izpratni par latgalīšu volūdys vierteibu i pozitivu attīksmi pret jū. Kasdīnys saziņā latgalīšu volūdu izmontoj 8–9% Latvejis īdzeivuotuoju, i volūdai ir cīši lela nūzeime latgaliski latvyskuos identitatis saglobuošonā,” soka akcejis organizatore i portala lakuga.lv redaktore Vineta Vilcāne.
Akcejai atsasaukušys jau vairuokys latgaliskuos vītys – Latgolys viestnīceiba GORS, Baļtinovys vydsškola, Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys īstuodis, kopejneica “Ausmeņa Kebabs”, Latvejis Radejis Latgolys studeja, Daugovpiļs Universitate i c., tymā skaitā ari uorpus Latvejis – Adama Mickeviča universitate Poznaņā (Pūleja) i Latvejis gūda konsulats Hjūstonā (ASV).
Portals lakuga.lv aicynoj uzleimi sajimt īstuodis, organizacejis, uzjāmumus, kuri grib paust pozitivu attīksmi pret latgalīšu volūdu, i pīlikt tū radzamā vītā, pīmāram, iz īejis durovu. Uzleimis sajimšona nauzlīk nikaidus pīnuokumus i saisteibys. Tū sajāmušuos vītys ir atzeimuotys eipašā kartē.
Uzleimi var lītuot ari digitalā formatā, kai ari izdrukuot i izmontuot piec sovu īskotu, ka tī nav pretrunā ar akcejis ideju. Uzleimi aizlīgts puordūt, ari tod, ka persona tuos izgataveišonā investiejuse sovus leidzekļus. Uzleime lejupīluodiešonai ITE.
Akceja ir daļa nu projekta “Mozuoklītuotuos volūdys, leluos īspiejis. Sadarbeiba pietnīceibā, kūpīnu īsaisteišona i inovativi vuiceišonuos reiki – COLING” (projekta leigums Nr. 778384) aktivitašu.
“Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” ir pasaulī vīneigais tikai latgalīšu rokstu volūdā saturu rodūšs medejs. Tymā var skaiteit par Latgolys i latgaliskuos kulturys aktualitatem, intervejis ar sabīdreibā zynomim cylvākim, kai ari atrast vierteigus materialus latgalīšu volūdys raksteitprasmis uzlobuošonai. Portalu lakuga.lv uztur bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”, bīdreibys dorbu 2020. godā atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds profesionalu navaļdeibys kulturys organizaceju atbolsta programa.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Īsavērt vacūs lītu vierteibā
Roksta autors: Ināra Volkova, žurnals “A12”
Pādejūs godu laikā Latgolā teik atjaunuots kūka kulturys montuojums. Kai spūdruokī pīmāri tam ir Ludzys Leluo sinagoga i Rēzeknis Zaļuo sinagoga. Taišni kūka arhitektura atspūguļoj vysaidu tautu i redzīņu ītekmis i raksturus. Arhitekts Pēteris Blūms kulturys pīminekļu aizsardzeibys jūmā dorbojās nu 1978. gods, i uzsver, ka arhitekturys montuojums itymā regionā eipaši nav pieteits, izjamūt gruomotu sereju par Latgolys kūka bazneicom.
“Es bīži braukoju iz vysaidom vītom i ākom, maņ gribējuos saprast tuos ākys. Ar kū atsaškir, par sevkuru apmekliejumu raksteju atskaitis, skicieju, fotografieju. Kur es pateišom jutūs breivi, tys ir – meklejūt, dorūt i kruojūt tuos pošys autentiskuma sajiutys. Īraudzeit eistu montu tī, kur tuo nivīns nav īraudziejs. Tys ir piļneigi vīnolga, ci tys Tenerifē, ci Tomskā, ci tys byus Rēzeknē. Tam nav nūzeimis. Bet ir nūzeime tū pasaceit cylvākim, kuri ir kūpā ar tevi. Tys nav viņ maņ, es kolekcioneju tū vierteibu i varu atdūt jim, jī izzynoj par tū, ka taida ir. Jī izzynoj kaidu jaunu aspektu, kū jī pyrma nav nūjautuši. Jī tī ir nūdzeivuojuši vysu myužu, tys vysu laiku tī ir, nu i? Tod, kod tu izstuosti jam, kas tys patīseibā ir, cylvākam pieški atauš, mes tok tuo nimoz nazynuojom. Es bīži cylvākim stuostu par itom lītm.”
Vacuos ākys i vierteibys, kurys juos globoj, arhitekta izpratnē roda pīdereibys sajiutu, ļaun jiutom byut boguotuokom, spieceiguokom, spūdruokom. “Tod mes asam gotovi redzēt i baudeit, kū garom īmūt bez mīlesteibys nikod naīraudzeisi, partū, ka tys tevi nainteresej. Tei ir tei mīlesteiba. I tys nav svareigi, ci tei ir mīlesteiba pret kaidu cylvāku ci kaidu vītu, tei ir dzeivis boguoteiba. Arhitektura ir vīna daļa.” Sinagogu atjaunuošona ir ari viertiejums par tū, kū piļsātu viesturiskajai atteisteibai ir nūzeimiejuši ebreji. Atjaunuotuos ākys stuosta ari par kulturys i sadarbeibys izpratni, partū ka ir saglobuojuse vacūs laiku līceibys. P. Blūms uzsver, ka loba restauraceja ir pamuocūša, kab daudzi cylvāki spātu saprast vacūs lītu vierteibu. “Tys nav, ka jaunu byuvēt ir lobuok. Tei ir taida vierteibys deklaraceja. Tei ir īspieja īsavērt cytā pasaulī i jei ir interesanta i sovpateiga. Partū ka vuordu “sinagoga” jau natulkoj kai bazneica, tuos ir školys, tū sauc par šyunu, tei ir škola, kur vuicejuos dzeivis gudreibu. Kūpā ar “Goru” – koncertzali, “Zeimuli”, tys ir tryukstūšais gabaleņš kulturvidis ainai Rēzeknē – kab tys byutu pylnvierteigs: koncertzale ir izklaidis daļa, tei ir tei myusu dīnu kulturu fiksejūšuo daļa, tī teik atspūguļuota. “Zeimuļs” – tei ir izgleiteiba, sinagoga – tei ir paguotne. Tai veidojās spāka trejstyurs.”
Roksts sagataveits ar Vidis regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta leidzekļu projektam “Sabiedrības un reģionu robežlīnijas žurnālā A12”.


text:
Latgalīšu muzykys jaunums – MJOLLNIR ar dzīsmi “Bārzs”
Pādejā laikā latgalīšu muzykys lauceņš tai otkon labi sazaļuojs ar jaunom dzīsmem. Niu pīduovojam vēļ kaidu jaunumu – izpiļdeituoja MJOLLNIR pyrmū publiskū dzīsmi „Bārzs”.
Par sevi MJOLLNIR roksta: „Muna bierneiba paguoja Ludzā. Tod beju nūbraucs iz Rēzekni vuiceitīs tehnikumā, nu ituo tehnikuma trešū kursu brauču turpynuot Reigā. Tai i palyku Reigā da šai dīnai gon universitati pabeigdams, gon struoduodams. Ar muzyku beju tyvs nu bierneibys – muote vysod dzīduoja šyupeļdzīsmis. 3. klasē beju suocs īt Ludzys muzykys školā, kur mani nivīns nagribieja jimt, izjamūt akordeona školuotuoju. Bet deļ tuo, ka jis beja cīši borgs i reizem naadekvats, beju spīsts aizīt nu ituos školys nūsavuiciejs viņ pusūtra goda. Piec cīši lelys pauzis muzykā, es suoku jimtīs ar datora programom, kurymuos maņ īsapatyka komponēt… Tod maņ muote izduovynuoja pyrmū gitaru i nu tuo laika es pamozeišom suoku spieļuot i kū ta komponēt. Tāņ maņ sātā ir mozeņka studejeņa, ka tai var nūsaukt treis gitarys i aparaturu ar datoru vydā. Maņ vysod ir bejuse dūma (i tāņ vēļ ir) sataiseit grupu, bet na nu kuo pasagoda, a nu draugim… Bet na vysi draugi jādz i gryb spieļuot tū, kū es. Ot, tai pagaidom i palīk grupa ar vīnu daleibnīku – MJOLLNIR.”
Pagaidom vīna cylvāka grupys nūsaukums izvālāts par gūdu skandinavu pārkiuņa dīva Tora vasaram mjollnir, i kai izaruoda – MJOLLNIR pots ir dalieji suoms (eistuo pavuorde ar suomiska), kai jis soka – „taitod ir ar zīmeļu ašni”. Pārkiuņa dīva kluotbyutne jiutama ari MJOLLNIR muzykys stilā, kū var apzeimuot kai jaudeigu roku ci smogū tehno.
Dzīsmis „Bārzs” vuordi pīraksteiti piec krīvu padūmu laika animacejis kinys “yдeBиTeлbHoe чyдo” motivim. Tymā diveji bārni, skrīdami pa lelu futuristisku megapolisi, storp lelom metala sātom īrauga, kai caur asfaļta plaiseni stīpās mozs zaļš bierzeņš…


text:
2011. āigasts līb vīž āigastõ, kuņtš līvõ kīel ja kultūr portāl livones.lv um sōnd irdiz kūožõks tieut lieudimiz pierāst. Sīe kilāstijizt lug um kūoḑõn nei sūŗ, laz portāl tējiztõn vȯlkõ jõvā mēļ iļ sīe, mis um tīedõd.
2010. āigasts jegā kū portālõ eitiz pilkõ jemīņ äb ku kakš ja pūol tūontõ unikālizt kȭlbatijizt. Āigast āigal 87 721 kõrdõ mingi rištīng tei vāldiž livones.lv, īdskubs vaņtlõs pigātagā pūol miljōnõ līedtõ leț, līvõ, engliš agā ēsti kīelkõks. Iļ sīe vel jo jemīņ um rīem sīestõ, ku portāl jõvā pitkā āiga um āinagi tieut ovāt näntõn, kīen um interes äb set iļ līvõ kultūr ja kīel, bet ka iļ līvlizt nemē seļļizt. Rīem um ka sīestõ, ku amā se āigast portāl um jellõn set sīe lūojizt entuziasmõst īd.
Līvõ Kultūr sidām tarmõb amādõn portāl sõbrādõn jõvvõ tīeratõ, rīemlizt mīeldõ ja õbdõ täuž kabātidi! Bet mēg ūomõ rōz ka eņtš kaz akkijizt – mēg tōmõ, laz täddõn vȯlkõ ka tōmi tarmõ munt luggijizõn siedā, mis tēg īž tīedat. Ku tēg arrõt, ku mingiz tieutõn vȯlks vȯlmõst portāls, kēratigid: info@livones.lv.


text:
Ak Pesteitōj, muns lobais, ar ērškim krūņōtais
Beлиkий пocT
(Ak, galva asiņainā)
Ak Pesteitōj, muns lobais, ar ērškim krūņōtais,
muns Glōbējs dīviškeigais, pi krysta mērstūšais!
Tev, agrōk gūdā caltam, un ļaužu slaveitam,
nu, apsmītam un paltam, ir jōmērst atstōta,.
Ak vaigs, kas cytkōrt gūdōts, tik ļūti dīvynōts,
nu ļaužu tīsā nīvōts, teik systs un nycynōts!
Cik bōls un vōjs Tu klivis! Tovs ocu gaišums dzīst,
Tu pōrmēreigi guris, kai vēļ tai vari cīst!
Ak Kungs, Tovs skatīņs skaidrais, Tovs ocu myrdzums svāts
un vaigs Tovs apgorōtais ir sōp’u aizānōts!
Tu smogōs nōves mūkōs bez spāka palicis,
un pacalts krysta kūkā jau esi izdzisis.
Bet kū Tu cītis esi, es daudzkōrt peļnējis:
tūs grākus, kū Tu nesi, es asu darejis.
Pret Tevi asu vaineigs: maņ ļūti sōpeigi!
es lyudzu: esi saudzeigs un pīdūd žēleigi.
Nu sirds Tev paļdis soku, muns lobais Pesteitōj,
ka, nasdams sōp’u nostu, Tu mani naatstōj.
Ļaun uzticeibā steigtīs pi Tevis, lobais Draugs,
un Tovōs bryucēs tvertīs, kad nōve mani sauks!
Teicit Kungu. Reiga, 1990. No. 36. lp. 413.


text:
Snorre Karkonens-Svensons: Latgalīšu volūda pīdar vysai nacejai, na tikai vīnam regionam
Intervejis autore: Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv
Norvegis Snorre Karkonens-Svensons Latvejā dzeivoj jau daudzus godus i palics par latgalīšu volūdys draugu. Juo nūsadorbuošona ir saisteita ar volūdom – Snorre pasnādz norveģu volūdu “Volūdu sātā” i nūsadorboj ar tulkuošonu. Pyrms dažim godim jis izveiduoja golda spēli “Miks” latgalīšu volūdā, niu struodoj pi vuiceibu gruomotys latgalīšu volūdys apgivei. Sarunā ar Snorri par tū, kai jis tyka Latvejā, par divejom norveģu volūdys rokstu tradicejom i gaidomū gruomotu.
Kai Jiusim roduos interese par Latveju i latvīšu volūdu?
Treispadsmit četrpadsmit godu vacumā, laikā, kod Baļtejis vaļsts atgiva naatkareibu, maņ roduos interese par politiku i tū, kas nūteik pasaulī. Piec dažu godu beja īspieja braukt iz uorzemem apmainis programmā nu školys. Izdūmuoju braukt iz Čīli Dīnvydamerikā, jo tur, leidzeigi kai Baļtejis vaļstīs, nūtyka puoreja nu diktaturys iz demokrateju. Maņ tys ruodejuos interesanti. Es vālai īsniedžu pīteikumu i vaira iz tīni nabeja vītu, tod izdūmuoju braukt iz Latveju. Tys beja 1994. godā. Es Ūgrē nūdzeivuoju godu, guoju školā. Maņ beja cīšuoki sakari ar treis saimem i tom vysom beja saisteiba ar Latgolu. Es jau nu poša suokuma apsazynuoju, ka Latvejā ir div rokstu volūdys.
Tuo goda laikā es īsamīlieju latvīšu kulturā i volūdā. Atsagrīžūt Norvegejā, turpynuoju vuiceitīs latvīšu volūdu. Es ari studieju latvīšu volūdu Oslo universitatē, piec tam studieju baltu filologeju Latvejis Universitatē, kur ari beja īspieja īpazeit dialektologeju, gon ari latgalīšu rokstu volūdu. Tys ir lelā mārā, pasasokūt Lidejis Leikumys lekcejom, tuos maņ pastyprynuoja interesi par latgalīšu volūdu.
Sacejot, ka par latgalīšu volūdu izzynuojat pyrms teju 25 godu. Kaidys Jiusim ir attīceibys ar latgalīšu volūdu šudiņ?
Dīmžāļ cylvāki, kurim latgalīšu volūda ir dzymtuo volūda, ar cytim narunoj latgaliski. Reizem palyudzu ar mani runuot latgaliski, tod jim pīsamierst, i jī puorstuoj runuot latgaliski, jo es navaru atbiļdēt tymā pošā volūdā. Par tū ir gryuši vuiceitīs latgalīšu volūdu.
Mes “Volūdu sātā” [V. V. Snorres Karkonena-Svensona vadeitais volūdu apgivis centrs] rudinī reikuojom latgalīšu volūdys apgivis kursu, kū vadeja Muora Mortuzāne-Muravska. Tī mes vuicejomēs drupeit raksteit i runuot latgalīšu volūdā. Mes bejom kaidi septeni cylvāki. Maņ vajag vēļ vuiceitīs, lai es varātu breivai runuot, niu ir cīši juosaspryngst. Es zynu teoretiski daudz par latgalīšu volūdu, bet najiutu pagaidom, ka varātu breivi runuot.
Nav jau tai, ka latgalīšu volūdā ir cīši atškireigs vuordu kruojums nu latvīšu literaruos volūdys, kod pīrūņ pi lykumsakareibom, tod jau var saprast. Tū var saleidzynuot ar situaceju storp norveģu i dāņu volūdom, tī ari leluokuo atškireiba ir izrunā na tik daudz gramatikā i vuordu kruojumā.
Latvejā var dzeivuot, praktiski nadzieržūt latgalīšu volūdu, kas ir paradokss.
Norveģu volūdai leidzeigi kai latvīšu volūdai ir div varianti, pastuostit par tim, i kaidys ir attīceibys storp itim variantim.
Būkmols i jaunnorveģu volūda ir rokstu volūdys, jo norveģu runuotū volūdu nanormej, kotrys runoj sovā izlūksnē. Tei ir eipatneja situaceja, kod izlūksnem Norvegejā ir augsts statuss, saleidzynojūt ar cytom vaļstim. Obejom rokstu volūdom ir oficials statuss. Školānim ir juosavuica raksteit obejuos volūduos i ari juolīk eksamens obejuos. Īriednim ir juoatbiļd tamā volūdā, kurā jim roksta. Pošvaļdeibys izavielej, kura tamā byus oficialuo volūda. Var byut, ka vīnā pošvaļdeibā teik lītuotys obejis volūdys.
Jaunnorveģu volūdai itaids nūsaukums ir na aiz tuo, ka tei byutu myusdīneiga, bet gon tei ir pretstots norveģu volūdai, kū lītuoja vikingu laikmatā. Jaunnorveģu rokstu volūdu izveiduoja, pamatojūtīs iz izlūksnem. Bet būkmols bolstuos iz dāņu volūdys. Tū navar saceit norvegim, bet tei ir norvegizāta dāņu volūda. Būkmols ir cīši tyvs dāņu volūdai. Dānim nav problemu skaiteit būkmolu i norvegim nav gryuši skaiteit dāņu volūdā. Leluokuo atškieiba ir izrunā.
Voi var viļkt koč kaidys paralelis storp latvīšu literaruos i latgalīšu volūdys attīceibom i storp jaunorveģu volūdys i būkmola?
Nui, var. Regionalitate ir vīna leidzeiba. Jaunnorveģu volūda ir saisteita ar Rītumnorvegeju. Ūtra leidzeiba – ir leluo muosa i mozuo muosa. Būkmolu lītoj vaira, 85% īdzeivuotuoju roksta bukmolā, tei ir pamatvolūda. Jaunnorveģu volūdu lītoj 15%. Ari latgalīšu rokstu volūdu lītoj mozuok cylvāku nakai latvīšu literarū volūdu.
Leidzeigi ir ari tys, ka taipoš kai latgalīšu volūda ari jaunorveģu volūda ir saisteita ar eipašu kulturu, tradicejom. Jaunnorveģu volūdai ir styprys organizacejis, kas ceinejušuos par tuos poziceju. Tymā ir literatura, ir jaunnorveģu volūdys festivala, Jaunnorveģu volūdys kulturys centrs.
Leluokuo atškireiba storp Norvegeju i Latveju ir volūdu statusā.
Pīmāram, Oslo ir div nacionalī teatri, vīns, kura lugu teksti pamatā ir bukmolā, ūtrā – jaunnorveģu volūdā, vaļsts puorvaļdē lītoj obejus variantus, piec lykuma 25% ziņu raidejumu juobyun jaunnorveģu volūdā i 25% uorzemu televizejis serialu i raidejumu subtitrim juobyun jaunnorveģu volūdā. Tys sekmej volūdys statusu. Daudz kas popularajā kulturā jaunnorveģu volūda ir augstā leimenī. Maņ ruodīs tymā vierzīnī īt ari saisteibā ar latgalīšu volūdu, jo eipaši caur muzyku, niu ar filmu “Piļsāta pi upis”.
Mes itūšaļt teju dzeivojam digitalajā vidē, ari volūdu apgive pādejūs mienešu laikā puorsvorā nūteik škārsteiklā. Voi volūdys apgive i vuiceišona digitalajā vidē izmaina itū procesu?
Es dūmoju, ka vuicūtīs volūdu, ir vajadzeiga daudzveideiba gon saturā, gon veidā, kai tu vuicīs i kaidus leidzekļus izmontoj, vajag stimulēt ari dažaidys manis. Juoatteista ari dažaidys prasmis – runuošona, raksteišona, klauseišonuos, skaiteišona.
Digitaluo vide dūd daudz jaunu īspieju. Atguodoju, kod pyrms 20 godu Latvejis Kulturys akademejā suoču vuiceit norveģu volūdu, es studentim saceju, ka vālai vokorā, ka ir lobs laiks, jī radejā var uzkert Norvegejis stacejis, kab tranātu klauseišonuos prasmis. Myusu dīnuos tu vari klauseitīs radeju škārsteiklā nu vysa pasauļa. Tagad ir naīrūbežuotys īspiejis tikt pi sovys mierķvolūdys. Ka tev agruok nabeja klauseišonuos materialu, kai tu varieji saprast, kai vuordus izrunuot. Niu ir tik daudz resursu. Ir aplikacejis kai “Memrise” i “Duolingo”, kurys izmontoj spieļuošonu, t. i., tu vuicīs volūdu caur spēli, sajam punktus, skaņ muzyka i tt. Kod myusim palīk jautri, mes aizmierstam, ka vuicomēs, i apgive palīk efektivuoka. I cylvāks, kuram byutu slynkums vuiceitīs, vuicās i vuicās ar prīcu. Par tū, cik ituos aplikacejis i lobys ci švakys, tī var daudz kū pasceit.
Škārsteiklys daudz kū dūd mozajom volūdom, i eipaši tom volūdom, kurys navuica školuos. Daudzom volūdom tei ir kai renesanse.
Es pats ari vuicu tīšsaistē, prūtams, tys nav tys pots, kas tiktīs kluotīnē, navar struoduot pa puorim, spēlēt spēlis, dzīduot. Tys nav tik forši, bet tys dūd vareibu vuiceitīs ar pasnīdzieju, kas ir jebkur pasaulī. Gramatiku skaidrojūšus video var īraksteit, i cylvāks var vērtīs tik reižu, cik vajag, cytam pītiks ar vīnu, cytam vajadzēs pīcys reizis. Uzdavumus var automatiski škārsteiklā lobuot. Varbyut pasasokūt itai situacejai daudzi pasnīdzieji redz, kaidys ir īspiejis digitalajai videi, daudz kū nu tuo var īkļaut ari kluotīnis nūdarbeibuos.
“Valodas māja” Latgolys kulturys programā sajāmuse finansiejumu latgalīšu volūdys apgivis leidzeikļa izdūšonai. Pastuostit par tū.
Gruomotu veiduos komanda, leidzautore ir Muora Mortuzāne-Muravska, projekta vadeituoja ir Jevgeņija Frīdvalde , kura ari kūpā ar mani struodoj pi pedagogiskajim rysynuojumim, i vēļ ari īsasaisteis Ilze Sperga i Maruta Latkovska. Pi sežeta linejis struoduos rakstneica Ilze Jansone.
Mes asam īceriejuši veiduot vuiceibu gruomotu latgalīšu volūdys apgivei, kas byus dūmuota cylvākim, kurim var ari nabyut latvīšu volūdys prīkšzynuošonu. Par tū myusim byus tulkuojumi krīvu i angļu volūduos.
Pīejamajūs materialūs pīaugušajim latgalīšu volūdys apgivei leluokūtīs ir filologiska pīeja, tī ir daudz gramatikys. Myusu gruomotā byus komunikativuo pīeja, lai sakmātu volūdys lītuojumu. Mes izmontojam Eiropys kūpeiguos pamatnūstuodnis volūdu apgivē, lai gruomota atbylstu A1 leimiņam. Tei byus pīleidzynojama vuiceibu leidzekļam cytuos volūduos. Aizdavumi byus pīlāguoti atbylstūšajam leimiņam. Myusim ir svareigs realais volūdys lītuojums, ka latgalīšu volūda ir navys muzeja prīkšmats, kur ir vysaidi senejī lauksaimnīceibys vuordi, bet tū lītoj moderni cylvāki.
Gruomotām mes izmontuosim cytys volūdys kai resursu latgalīšu volūdys apgivei. Tim, kam latvīšu volūda ir dzymtuo voi prūt latvīšu volūdu, tys paleidz latgalīšu volūdys apgivē, jo ir daudz kas cīši kūpeigs. Mes gribim saleidzynuot ari ar cytom volūdom – slāvu, leišu. Apgiustūt volūdu, teik dabuoti daudzi vuordi bezmoksys, jo ir aizgiuti vuordi, ir internacionalismi.
Gruomotā byus personaži i sižets, humors, kas īs tai cauri. Svareigi, lai tei vizuali byutu šmuka, gruomotai ilustracejis veiduos serbu muokslineica Milica Kojoviča.
Jius ari esit tulkuotuojs, ka byutu īspieja iztulkot kaidu nu latgalīšu gruomotu norveģu volūdā, kura tei byutu?
Es par tū naasmu dūmuojs. Es pats naatdzejuotu, es vaira struoduot ar prozu. Nūteikti labi byutu tulkuot kaidu nu jaunajim prozys dorbim. Žāļ, ka nu latgalīšu ir moz tulkuots cytuos volūduos.
Atguodoju nu studeju laiku, ka kursūs par latvīši literaturys viesturi nastuosteja par latgalīšu literaturu, kas ir čudnai. Pat filologi nazynuoja, ceru, ka niu ir sovaižuok.
Maņ ruodīs, ka školuos Latvejā obligatajā literaturā juobyun latgaliskim tekstim. Nasoku, ka juobyun kai Norvegejā, ka juoīsavuica raksteit obejuos rokstu volūduos, bet tys, ka vysim juoīsavuica skaiteit i juopuorskaita koč vīna gruomota latgaliski, tai tam vajadzātu byut.
Par tulkuošonu byutu juopadūmoj vaira. Svareigi byutu ari latgaliski tulkuot nu cytu volūdu. Latvīšu volūdys atteisteibā nūzeimeiga ir bejuse tulkuošona, jo tei bogotynoj volūdu. Maņ lela prīca, ka latgaliski ir iztulkuots “Mozais priņcs”, “Alise Breinumu zemē”, bet tys ir cīši moz. Tulkuojumi styprynuotu latgalīšu volūdu.
Medeju atbolsta fonda īguļdejums nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu. Par roksta saturu atbiļd portals lakuga.lv.


text:
RAKSTEIBA
Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumi
LATGALĪŠU VOLŪDYS VUICEIŠONUOS MATERIALI (PDF formata faili):
Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumi (2008)
L. Leikuma, J. Cibuļs – Vasals. Latgalīšu volūdys vuiceiba (2003)
L.Leikuma Latgalīšu volūda I – intensivuo vuiceibu kursa materiali (2003)
L. Leikuma, J. Cybuļs Latgalīšu ābece – Lementars 1. daļa (1992)
L. Leikuma, J. Cybuļs Latgalīšu ābece – Lementars 2. daļa (1992)
P. Strods Latgalīšu pareizraksteibas vōrdineica (1933)
Konspekts nu latgalīšu rokstu volūdys stuņdis Reigā (06.11.2013.)
Jurs Cybuļs, Lideja Leikuma “Skreineite. Vuicūs laseit” (2014)
Jurs Cybuļs “Skreineite. Vuicūs raksteit” (2014)
Olūteņš. Latgalīšu rokstu volūda 4. klasei (2017)
Olūteņš. Latgalīšu rokstu volūda 4. klasei. Metodiskī īsacejumi (2017)
CYTI MATERIALI PAR LATGOLU I LATGALĪŠU VOLŪDU:
Latgalistikys kongresu materiali – 1. storptautyskuo latgalistikys konfereņce (2009)
Latgalistikys kongresu materiali – 2. storptautyskuo latgalistikys konfereņce (2010)
Latgalistikys kongresu materiali – 3. storptautyskuo latgalistikys konfereņce (2011)
Latgalistikys kongresu materiali – 4. storptautyskuo latgalistikys konfereņce (2012)
Latvīšu volūdys dialekti – karte (2005)
S. Trūpa Latgales grāmatniecība 20. gadsimta 20.-30. gados


text:
“Naasu tīseigs sevi īlikt ramā!”– interveja ar Gunāru Indričānu
Intervejis autore: Ligija Purinaša
DJ Guntix, Jis, Guntix aba Gunārs Indričāns ir vīns nu Latgolys interesantuokūs personeibu – rodūšs (i drupeit kautreigs) plaša redzislūka cylvāks, kuru, ka na personeigi pazeist, to vysmoz par jū ir dzierdiejs gondreiž kotrs 20. gs. 90. godūs dzymušais/augušais Latgolys jaunīts. Gunārs stuosta par latgalīšu underground, Latgolys pošidentifikaceju i latgalīšu styprajom pusem, sovim tekstim i atkluoj tū, parkū jis izavaira nu publicitatis.
Pastuosti, ar kū tu niu nūsadorboj. Paraugi sevi raksturuot.
Es kai īryusiejušys dobys cylvāks jau 10 godus nu vītys struodoju vīnā i tymā pošā dorbavītā, kas maņ ir pyrmuo i, īspiejams, byus vīneiguo. Dzeivoju vaira kai 30 godu vīnā i tymā pošā vītā – dzeraunē Vertukšņa – i planavoju tī nūdzeivuot vysu sovu myužu. Sovus īrodumus i dzeivis uzskotus mainu nalobpruot i cīšyn ratai. Rodūšom izpausmem laika nav daudzi, bet, kod jiutu, ka dvēsele raunās uorā, sasajamu i atrūnu kaidu strēči patrokuot vīnatnē ar mikrofonu ci sabredejūt kaidu stuosteņu.
Asu dzierdiejuse, ka tevi sauc par latgalīšu underground legendu i tu esi vīns nu pyrmūs, kas 2000. godūs jaunīšu vydā aktualizēja latgalīšu volūdys lītuošonu plašuokā mārūgā. Kai tys suocēs, i kai tu aizadūmuoji da tuo, kab taiseit kavertulkojumus kinom?
Sovys dzeivis 18 godus pavadeju viņ sātā Vertukšnis dzeraunē, nu i, prūtams, Maltys cīmatā, kur vuicejūs školā. Apleicejuo vide beja taida, ka vysi beja voi nu latgalīši, voi krīvi. Vydsškolu absolvieju 2002. godā, nūliemu studēt tyuļuokajā augstškolā – Rēzeknē. Beju pylnā puorlīceibā, ka ari Rēzeknē studejis bīdru i jaunūs paziņu vydā byus leidzeigi kai Maltā. Bet klaidiejūs – praktiski nivīns nu kursabīdru (jamūt vārā, ka puorsvors beja nu Rēzeknis piļsātys!) narunuoja latgaliski. Tys deļ manim beja šoks, sasajutu pavysam vīntuļš i līks. Īsadaga korsta vielme paust protestu, ka itepat Latgolys centrā, Rēzeknē, es sevi apjautu kai svešinīku. Viņ vēļ pyrmajā šaļtī eisti nazynuoju, kaidā formā tū protestu paust. I, kai reize, pi manis najauši tyka (pazinis īdeve!) latgalīšu hip-hopa apvīneibys “Ultimats” pyrmuos divejis dzīsmis. Tod ari palyka skaidrs, ka var raudzeit “protestēt” ar muzykys paleidzeibu. Veikalā nūpierku primitivu muzykys veiduošonys programmu “Hip-Hop eJay”, vēļ kaids paziņa īraksteja taidu programmu kai “Magix Music Maker”, i tai pa jūkam suoču uovētīs ar cīšyn nakvalitativys, bet tūmār latgaliskys muzykys radeišonu. Interneta pīslāguma maņ tymā tuolajā 2004. godā nabeja, i es pat īsadūmuot navarieju, kaids spāks tam ir informacejis nūdūšonys ziņā. Pyrmuos dzīsmeitis puoteru skaiteišonys stilā (par repu ci hip-hopu tū saukt naīsadreikstu!) īraksteju CD formatā i īdevu dažim paziņom ar taidu dūmu, ka tai i paliks: nakvalitativuos i vītom nacenzeituos dzīsmeitis nūsaklauseis puora cylvāku, drusku pasasmīs i aizmierss. Bet efekts izaruodeja pretejs – ar interneta storpnīceibu (kaids nu paziņom beja īlics“DC++”) izaplidēja pa vysu pamali. Gūdeigi sokūt, da šai dīnai maņ ir lels kauns (Gunārs tū seviški pastreipoj – aut.pīz.) par tim nacenzeitajim tekstim, kas atrūnami pyrmajuos dzīsmēs, kū es nikod nabyutu īrakstejs, apjādzūt tuoluokuos izplateibys apmārus. Cytys dzīsmis, koč ari beja čudnys, tūmār beja jau bez lomu vuordu.
Ar laiku pagidu, ka ar dzīsmem viņ navaru da gola izapaust – jutu taidu kai apspīsteibu, navarieju elpuot ar pylnu kryutežu. I tymā laikā, kai reize, popularitate suoce pasaruodeit taidam kinu kaververseju autoram kai ГoблиH nu Krīvejis. Munuos rūkuos tyka juo goradorbs – kaververseja “Gradzynu Pavielnīka” trilogejai… Nu tod i roduos vielme paraudzeit kū ta leidzeigu… Tai pamozom, suocūt ar “Maltečku” 2004. godā da “Lykuma draugim” 2007. godā topa vysi muni īrunuotī bredzākli.
Voi esi dabuojs itū godu laikā ari kaidus palnus iz golvys/puormatumus/nūsūdejumu par “Būreiti”, “Lykuma draugim” i c. kinom voi dzīšmu tekstim?
Gūdeigi sokūt, taidu aci-pret-aci izsaceitu nūsūdejumu ci kritiku praktiski naasu sajiems. Prūtams, ir bejušys nagativys atsauksmis gon nu na-latgalīšu vyda (tys ari ir saprūtams – jī tok vītom tyka pavylkti iz zūba!), gon ari nu pošu latgalīšu (na jau vysim patyka muna duraceišonuos!). Vēļreiz atkuortuošu – maņ pošam sev ir napīdūdama nacenzeituos leksikys lītuošonamunuos pyrmajuos dzīsmēs. Sevi skaitu par leluokū kritiki sovim veikumim.
Kaida, piec tovu dūmu, ir niulenejuo situaceja latgalīšu kulturā? Ir redzīņs, ka vysa latgalīšu kultura tok ir underground… Voi tu tam pīkreiti?
Naskaitu sevi par gona kompetentu, lai vārtātu tū, kaida situaceja eistineibā ir latgalīšu kulturā. Tūmār maņ ruodīs, ka mes, latgalīši, vuorejamēs, puorsvorā, sovā sulā nūstuok nu puorejuos Latvejis kulturys dzeivis. Bet ari tam, ka asam piļneigā underground-ā, pīkrist navaru. Niu tok ir gon raidejumi latgaliski Latvejis Televizejā, gon Latvejis Radejā, gon vysaidys cyta veida aktivitatis.
Maņ taids īspaids, ka alternativi Latgolā ir viņ stypruo dzymuma puorstuovi… Tai ir?
Hmm… Nikod da šam par tū nabeju aizadūmuojs. Bet laikam tū var pamatuot procentuala eipatsvora veidā. Leidzeigi kai ari naalternativajā vidē, pīmāram, muzykā – leluokuo daļa grupu ci izpiļdeituoju ir puiši, bet meitiņu ir byutiski mozuok. Sovukuort alternativajā latgalīšu muzykā jau tai ir moz grupu/izpiļdeituoju, i tūs sastuovā gondreiž vysi ir puiši, sovutīs meitiņu īpotsvors ir tyvai 0%. Munys dūmys – puiši daudz vaira atsaļaun paust glupeibys publiski nakai daiļuo dzymuma puorstuovis.
Latgola niu vysvaira teik saisteita ar folkloru, kristeigajom vierteibom, taidu kai īsakonserviešonu. Naformaluos sarunuos bīži ir dzierdāts par “Latgolys pesteišonu” – voi tū var i vajag dareit?
Nui, tū var i vajag dareit! Vajag lauzt godim (godu dasmytim!) pījimtūs stereotipus par tū, ka Latgola teik asociāta viņ ar sovom tautysdzīsmem, Aglyuni, zylajim azarim i muola kolnim. Tys vyss, prūtams, nanūlīdzami, ir svāts, myužam sorgojams i gūdynojams, bet (Gunārs ari tū seviški pastreipoj – aut.pīz.) ir ari daudzi cyta, ar kū prezeņtēt i ideņtificēt myusu dzimtini. Par pīvadumu, leluokais duorgums munā redzīnī ir myusu ļaužu variešona byut pa eistam atkluotim i gotovim nest uperus sovu leidzcylvāku lobā. Tys ari ir golvonais olūts latgalīšu individualitatei.
Vysu laiku ir kaseišonuos par latgalīšu volūdu: “ō” voi “uo”, Pītera Stroda voi Lidejis Leikumys ortografeja i tt. Kai tev redzīs – voi tam vysam ir lela nūzeime?
Dūmoju, ka tam eistineibā navajadzātu byut lelai nūzeimei – deļtuo ka itymā karā uzvarātuoja nabyus. Pa munam, itymā ziņā vajadzeiga breiva izviele. Pats personeigi asu jaunuos jeb Lidejis Leikumys ortografejis pīkritiejs. Sovā golvā gon napīļaunu pat dūmu, ka, pīmāram, puotoru gruomotuos varātu “ō” aizstuot ar “uo”.
2008. g. obeji ar Raibū sarakstejot lugu “Vystu klāvs”, par kuru Daugovpiļs teatra izsludynuotajā konkursā dabuojot 2. vītu i naudys premeju. 2014. g. tyki pi “Boņuka 2013” par stuostu “Reits mežā”. Rūnās logisks vaicojums – kaidys ir tovys attīceibys ar literaturu? Kū tu skaiti, i kas tevi interesej? Kas motivej/inspirej tekstu topšonu?
Pādejūs puors godu laikā izīt vielme šū tū izlikt iz papeira. Mainuos forma (beja kinys, muzyka, tān aizviņ vairuok teksti), bet bredzākli tī poši. Koč gon nā – bredzākli ari mainuos leidz ar dzeivis pīredzi, jaunim īspaidim, pasauļa uztverislānu (bet tūmār!) maiņu. Skaitu, ka munys attīceibys ar literaturu ir nasekmeiga amatira leimenī. Skaitu puorsvorā zīmys periodā. Ītūšaļt interesej pyrmsrevolucejis periods (da 1917. g.), tuo laika cylvāku biografejis, par pīvadumu, Nikolaja II biografeja, kai ari krīvu klasiķu daiļliteraturys dorbi (N. Nekrasovs, N. Gogoļs i c.). Tys, kū losu, ari daleji motivej munu tekstu topšonu, sasajaucūt ar manis poša izsepineitim personažim i narealim nūtykumim, kur dzili, dzili škītami bezjiedzeigā tekstā globojās duorga (Gunārs tū seviški pastreipoj– aut.pīz.) i, īspiejams, tikai maņ izprūtama jāga.
Tovūs tekstūs – gon dzīšmu, gon literarajūs – dominej postmodernisma īzeimis: absurds, dekonstrukceja, sirrealisms, apzinis plyusma. Voi tys tai ir mierktīceigi i apzynuoti?
Tys ir 100% dabeigi i īprīkš naplānuotai. Dzīsmem vysi teksti tūp spontani iz vītys, dzieržūt muzykalū pavadiejumu – aile pa ailei leidz kaidam logiskam (ci nalogiskam!) nūslāgumam. Es pats nikod nazynu, kas par dzīsmi maņ saīs, kaidā gultnē tei īīs, ar kū nūsaslēgs. Melodeja maņ stuosta prīškā vuordus, kū apzinis plyusma salīk pa plauktenim, i kuortejais bredzāklys gotovs! Ar literarim tekstim ir leidzeigi – es pats nazynu, par kū asu suocs raksteit, vyss atsakluoj pakuopeniski i bīži viņ deļ manis poša par puorsteigumu. Vysu, kū doru sovā daiļradē, es, pyrmkuort, doru deļ sevis – tys ir nabeidzams monologs pošam ar sevi, i maņ nav svareigi, cik daudzejim vēļ (i voi vyspuor) patiks tys, kū doru. Par goradorbim nīvīna prīškā nav juoatsaskaita – izjamūt pošam sovā prīškā.
Tu vairuokkuort mini vuordu “bredzākli”. Parkū tu tai apzeimoj sovys pošizpausmis golarezultatus?
Labi, publiski nabyušu tik nažieleigs pret sovim goradorbim, i nūmaineisim našmukū vuordu “bredzākli” pret, pīmāram, “sepiniejumi”. Redzi, es personeigi sovus goradorbus navierteju kai kaidus sasnāgumus. Muna attīksme pret jim raksturojama itai: “Izdareji i dīzgon mudri aizmiersi. Aizmiersi –dori kūta jaunu/cytu”.
Kas tev itamā dzeivis šaļtī ruodīs vyssvareiguokais? Kai tu jiutīs?
Vyssvareiguokais itymā dzeivis šaļtī, es vysmoz tai ceru, ir da myuža gola iz sevis uzajimtūs dzeivis pīnuokumu gūdpruoteiga piļdeišona. Nikaidā gadīnī nagrybu pīļaut, ka maņ duorgi leidzcylvāki viļtūs manī. Ir svareigi palikt nalūkomam sovā puorlīceibā par lītu byuteibu i turpynuot naklaideigi nūviertēt cylvākus sev apleik. Es tai jiutūs, pastuoveigi dūmojūt/ projicejūt vairuokus nuokūtnis dzeivis scenarejus.
2014. g. intervejā raidejumam “Pi myusim Latgolā” saceji, ka tu esi cīši poškritisks i ka naskaitisevi par calmlauzi voi kulturys cylvāku aiztuo, ka tev nav atbylstūšys izgleiteibys. Voi vystai dūmoj? Voi izgleiteiba teišom ir tik svareiga? Ir tok daudz taidu kulturys darbinīku, kas absoluti naīspringst – vīnu šaļtijī ir povuori, cytu – muziki i kulturys cylvāki…
Es asu cylvāks, kurs skaita, ka kotram sovā profesionalajā darbeibā juobyut meistaram gon ar atbylstūšom praktiskom īmaņom, gon ar teoretisku zynuošonu bazi. Es sovā daiļradē asu taids, kaids pats grybu byut – bez vysaidu zynuošonu ci kaidu normu īvāruošonys – deļtuo i nadreikstu/naasu tīseigs (Gunārs ari tū seviški pastreipoj – aut.pīz.) īlikt sevi, pīmāram, kulturys cylvāku ramā. Cyti cylvāki lai dora, kai poši skaita par pareizu, sovutīs es atbyldu tikai pats par sevi.
Voi tu sevi skaiti par perfekcionistu?
Tai laikam saīt. Nikod da gola naasu apmīrynuots ar sevis padareitū – skaitu, ka vysod varēja izdareit lobuok. Muns dzeivis moto: “Naizavielej dzeivē vīglūs ceļus!”
Goda bolvys “Boņuks 2016” ceremonejā uzastuoja “Jezups i Muosys”, DJ Guntix kluot nabeja, viņ juo biļde iz stativa… Jamūt vārā, ka myusu sabīdreibā vaira ir pījimts byut atraktivim i komunikablim – voi ir vīglai izavaireit nu publicitatis?
Pyrmkuort, naskaitu sevi ni par kaidu slovaneibu, lai mani nūgurdynuotu ar intervejom i vysaidu cytaidu izvaicuošonu. Atkuortuošu vēļ reizi – muna daiļrade (ka tū tai vyspuor var saukt!) ir napuortraukts monologs pošam ar sevi, viņ taidā formā, ka sevkurs, kam ir taida vielme, var ar tū īsapazeit. Ka kaidam tys saguodoj pozitivys emocejis – maņ ir eistyna prīca, bet, ka napateik – lai tai i palīk. Atraktivs i komunikabls nikod naasu bejs i nabyušu. Bīži viņ cylvāki tū iztulkoj kai īdūmeibu, lapnumu… Nazynu, moš jim ari daleji ir taisneiba – nu molys lobuok radzams.
Šaļtim tok lapnumu i īdūmeibu jauc ar kautreibu i nūslāgteibu. Varbyut tys tamdeļ, ka sabīdreibā tryukst empatejis i toleraņcis? Varbyut puoruok nūslāgtai dzeivojom?
Īspiejams, tev ir taisneiba. Nui, es raugu dzeivuot dīzgon nūslāgtai – tei ir muna komforta zona. Plašuokā sabīdreibā jiutūs satraukts, apmuļss i nalabi. Bet nu sabīdreibys nanūbēgsi – dorbā tys vajadzeigs, saimē tys vajadzeigs i draugi/pazinis prosa izīt šod tod cylvākūs. Es kai izpiļdeigys dobys cylvāks raugu napīviļt i izdareit tū, kū maņ prosa.
Voi ir kaidys lītys, vierteibys, kurys tu grybātu sevī, sovā apleicīnē, sabīdreibā maineit?
Sevī es, prūtams, grybātu vysys tuos eipašeibys, kuru maņ nav. Bet realitate ir taida, ka kotra cylvāka byuteiba ir namaineiga – kaids esi, taids i paliksi. Apleik sev i sabīdreibā es grybātu maineit tikai vīnu lītu – kab byutu vaira ciļvieceibys! Lyudzu, cylvāki, byusim, golvonais, ciļvieceigi i atkluoti vīns pret ūtru, – tys tok ir vysu dzeivis sasnāgumu atslāgs. Dzeivis paradokss, prūtams, ir tys, ka nikod navari byut puorlīcynuots, voi pats esi/vari byut taids, kaids vielej byut cytim…


text:
Dabasu Durovys. Albums PĀDYS RUNOJ
Sovā 10. jubileja godā catūrtū studejis albumu izdavuse grupa “Dabasu Durovys”. Albums viestej par cylvākim, sajiutom i klusuma volūdu, kas reizem pasoka vaira par vuordim. Juosoka, ka četri albumi vīnai grupai modernajā latgalīšu muzykā ir jau viesturiskys sasnāgums!
Jaunais albums ir stuosts par ceļu i ari pādim, kas vyslobuok zyna par tū, kas ir pīdzeivuots. Itei tema vīnoj vysys albumā īkļautuos dzīsmis, kurūs nūslāgumā ir na beigys, nu suokys – dzīsme “Suokums”. “Pādys Runoj” ir ari par pošys grupys 10 godu ceļu, kas ļuovs atrast vītu Latvejis i eipaši Latgolys muzykā i ari atstuot sovus pādus tamā.
Zeimeigi grupys jubilejai, albumā īkļautys 10 dzīsmis. Kai soka “Dabasu Durovys” liders Arņs Slobožanins, dzīsmis itūreiz radeitys drupeit cytaiž kai ogruok – lānuok, nu kruosainuok, partū ka tūs radeišonā īsasaistejuši vysi grupys bīdri. Puse nu albuma dzīsmem skaņ ari latgaliski i taišni itei formula – dzīsmis gan latgaliski, gon latvīšu literarajā volūdā ir taida, kas ar “Dabasu Durovom” struodoj daudzu godu garumā, dabojūt sovu atpazeistameibys lauku vysā Latvejā. Jau ogruok klauseituoju viertiejumam nūdūtys taidys albumā nūsaklausomuos dzīsmis kai “Šūpuļdziesma”, “Pādys”, “Suokums” i ari dzīsme “Augstumā”, kas radeita ar Raiņa vuordim. Jaunuo albuma dzīsmem tekstus radejuši Arņs Slobožanins i latgalīšu dzejnīks Valentins Lukaševičs. Dzīšmu muzykys autori ir grupys dalinīki Arņs Slobožanins, Egils Kulmanis, Romans Sladzis, Aleksandrs Tamans, Valdis Rundzāns.
Albums īraksteits puorsvorā “Custom Studio” Daugovpilī. Izmontuotys ari grupys dalinīku sātys studejis i īrokstu studeja “Bozova” Kuorsovys nūvodā. Īrokstus producējuši poši grupys dalinīki. Albuma izdeviejs – bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa”.


text:
Var dasasaceit seminaram par Latgolys identitatis izaicynuojumim
26. septembrī Rēzeknis Tehnologeju akademejā (RTA) nūtiks seminars “Latgales kultūrtelpas identitātes jautājumi un tās aktuālie izaicinājumi”. Kluotīnē i tīšsaistē eksperti atkluos sovu redziejumu par identitatis lūmu vaļstiskuma styprynuošonā, pastreipojūt lokaluos identitatis atbolsta vajadzeibu izgleiteibys i kulturtelpys veiduošonā, latgalīšu volūdys atteisteišonā.
2021. godā pījimta aile vaļsts plānuošonys dokumentu cytim septenim godim, t. sk. “Valsts valodas politikas pamatnostādnes 2021.–2027. gadam”, “Saliedētas un pilsoniski aktīvas sabiedrības pamatnostādnes 2021.–2027. gadam”, kai ari apstyprynuots Latvīšu viesturiskūs zemu lykums, pījimti grūzejumi Augstškolu lykumā, kas aizsuoc fundamentalys izmainis augstuokuos izgleiteibys puorvaļdeibā i atteisteibā.
Partū teik reikuots seminaru cykls, kura pamatmierkis – aktualizēt vaļstiski nūzeimeigu lāmumu izskaidruošonu plašuokai sabīdreibai, kai ari veicynuot navaļstiskūs organizaceju, pošvaļdeibu, atbiļdeigūs instituceju i nūzaru sadarbeibu izvierzeitūs mierķu sasniegšonai regiona leiminī. Ir svareigi, ka vyspuoreigi pījimti lāmumi rezultejās regionam i nūzarem aktualu problemu rysynuošonā.
26. septembrī seminarā nūtiks četrys diskusejis: “Kultūrvēsturiskās (lokālās) identitātes vieta administratīvi teritoriālajā reformā”, “Kas veido Latgales kultūrtelpas identitāti – vēsturiskie un mūsdienu aspekti”, “Latgales kultūrtelpas identitāte – latgaliešu valoda izglītībā”, “Augstākās izglītības iespējas un izaicinājumi Latgalē, Latvijā, pasaulē”. Diskusejuos teik aicynuoti pīsadaleit nūzaris eksperti: kai navaļstiskūs organizaceju puorstuovi, tai ministreju, vaļdeibys, pošvaļdeibu, cytu atbiļdeigūs instituceju puorstuovi i zynuotnīki.
Seminara rezultatus i idejis ir plānuots apkūpuot i padūt Izgleiteibys i zynuotnis ministrejai, eistynojūt “Valsts valodas politikas pamatnostādnes 2021.–2027. gadam”, augstskolu reformu, Kulturys ministrejai Latvīšu viesturiskūs zemu i kulturtelpu atteisteibys plāna projekta izstruodei, kai ari publiciešonai Latgalīšu kulturys bīdreibys sātyslopā i apsprīsšonai tyvuokajā Latgolys kongresā, kas nūtiks 2022. gods aprelī.
Seminarā aicynuoti dasasaceit Latgolys izgleiteibys darbinīki, pošvaļdeibu i navaļstiskūs organizaceju, kai ari plašsazinis leidzekļu puorstuovi. Dasasaceišona da 24.septembra, rokstūt iz e-postu: latgalisubidreiba@gmail.com (kluotīnis dalinīku skaits ir īrūbežuots).
Seminars nūtiks RTA 10.00–16.00 stuņdēs, tīšsaistē nūsaverams RTA “FaceBook” i “Youtube”profilūs. Seminara dalinīki varēs pīsadaleit ari Nikodema Rancāna bolvys Latgolys izcyluokajim školuotuojim nūslāguma pasuokumā, kas suoksīs 16.00 stuņdēs.
Seminaru organizej Latgalīšu kulturys bīdreiba sadarbeibā ar Latvejis Nacionalū kulturys centru, Pasauļa latgalīšu 4. saīta rezolucejis reiceibys komiteju, tai gatavejūtīs Latgolys kongresam, kas 2022. gods 27. i 28. aprelī nūtiks Rēzeknē. Seminaru finansiali atbolsta Latvejis Republikys Kulturys ministreja.
Pasuokumā tiks īvāruotys epidemiologiskuos drūšeibys praseibys – kluotīnē daīmams viņ personai ar atbylstūšu Covid-19 sertifikatu.


text:
Nūviertejūt senejū montuojumu sovā cīmā i ar mierki jū saglobuot ari cytom paaudzem, Gaļānu kulturviesturis bīdreiba ir eistynuojuse projektu par Gaļānu muižys 3D vizualizaceju. Profesionala arhitekta vadeibā sataiseits video ar muižys nazkodejū tālu, kai ari ar īdzeivuotuojim puorrunuotys muižys atteisteibys tuoļuokuos idejis. Leidz ar kruošņom Gaļānu muižys 3D vizualizacejom aba biļdem apkūpuota informaceja par muižys liktini aptyvai 300 godu garumā. Vaira klausitēs Ausmys Spruktis sagataveitajā stuostā.
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Majā Viļānu tiergā nūtiks “Orūdu svātki”
14. majā meistari, kolekcionari, restauratori, retro pērļu cīneituoji, antikvariata i lītuotūs sadzeivis prīškmatu, mebeļu i drēbu tierguotuoji i cyti interesenti puļcēsīs Viļānūs tierdzeņā “Orūdu svātki”, kas nūtiks jau īrostuo Viļānu godatierga laikā tierdzeņam eipaši paradzātā vītā Lauku īlā, viestej Viļānu nūvoda sātys lopa.
Da 10. apreļa tierguotuoji vēļ teik aicynuoti dasasaceit. Eipaši aicynuoti atsasaukt tī meistari, kas var pīsadaleit pasuokumā ar rodūšajom darbneicom. Tierdzeņa “Orūdu svātki” dalinīkim juosyuta sovs dasacejums iz tirgus@vilani.lv:
- temats: “Tirgus 14.05.”;
- dasacejumā juonūruoda:
- personys dati – uzjāmums / vuords i pavuorde
- registracejis dati (personys kods, registracejis nr.)
- precis voi pakolpuojuma aproksts
- tierdznīceibys vītu skaits (1 tierdznīceibys vīta ir 3×3 m ar vītu mašynai)
Tiergā “Orūdu svātki” paradzātys ari cytys nūtikšonys. Par pīmāru, arhitekts i restaurators Pīters Blūms daleisīs sovā pīredzē divejuos lekcejuos: 11.00 “Ludzas sinagogas restaurācija” i 13.00 “Vecas koka mājas un kā ar tām sadzīvot”.
Tierga dīnā Viļānūs sabrauc symtim cylvāku nu vysys Latvejis, kab atrostu tū, kū ir gryuši nūpierkt niu vysim tik īrostajuos īsapierkšonys vītuos, kai ari – kab īsaguoduotu kaidu īcīneitu gordumu pi tierguotuoju ar garuokajom ryndom. Juojam vārā, ka taišni maja tiergs kotru godu puļcej vysleluokū piercieju skaitu.


text:
Izstōdē satiksit dzejnīkus, kuru vōrdi ir gon labi, gon mozōk zynomi, bet jūs dūmys myusu dīnōs ir īgivušys jaunu skaniejumu. Klōt pīvīnōta arī eisa informaceja par autorim. Dzejūli izavālāti, losūt senejōs latgalīšu avīzis (paļdis Latvejis Nacionalōs bibliotekai par īspieju izmontōt resursu www.periodika.lv), kai ari īpazeistūt RCB pīeejamūs žurnala “Dzeive” īsiejumus. (Dzejūļūs raksteiba maksimali saglobōta taida, kaida tei bejuse izmontōtajā olūtā.)
Atsevišķs stōsts ir fotokolažu cyklam, kura sōkums meklejams 2016. goda februarī, kod jau mynātajā avīzē sōču veidōt rubriku “Byusim Vītejī” – puslapeņu, kurā teksti teik publicāti tikai latgalīšu rokstu volūdā.
Itai izstōdei atlasāti dzejūli i kolažys, kas atbylst temai “Veļtejumi Latgolai”, bet kūpumā itūs godu laikā izveidōts ap 200 kolažu par dažaidom temom.
Tys vyss kūpā – Latgolys atspulgs vōrdūs un biļdēs.
Lai izadūd atrast biļdis un ryndys, kas itymā – myusu valsts svātku mienesī atsabolsōs sirdī...
Ar cīņu – izstōdis idejis autore Skaidrīte Svikša.
***
“Kaunētīs nu sova tāva un mōtes volūdas kaunētīs nu sova vōrda un dzimtines, – tys ir napīdūdams grāks!
(Kazimirs Skrynda)
LATGALES LATVĪŠU SEPTENI GOLVONĪ GRĀKI (1909. gods)
Kazimirs Skrynda (avīzē “Dryva”, 1909, Nr.12, saglobōta originalō raksteiba):
Pyrmais grāks ir myusu TYMSUMS...
Ūtrais grāks ir OKLUMS. Zem kōjom mums guļ monts un bogotiba, bet mes koju speram pori un golwas aizgrizuši skrinam pasauli laimes maklatu. Par tu laiku atit swešniki un paceļ tū, kū mes kojom samynam...
Trešajs myusu grāks ir myusu BAILEIBA... un tei slyktō līta ir myusu latwišim stypri pīlypuse. Myusu latwits beistas un klonos un beistas...
Caturtais graks ir KAUNIBA... palakais zemniks kaunejas nu sowim palakim sworkim. Dabojis malnus sworkus, jys soc kaunetis nu sowas woludas; aizalīdzis wolūdas, jys soc kaunetis nu sowa latwišu worda, un golu golā aiz tos bailes un aiz to kauna palik tik nalaimigs, tik dryums un nuwordzis, ka kot yudinī skrit... Kaunetis nu sowa tawa un motes woludas, kaunetīs nu sowa worda un dzimtines – tys ir napīdudams grāks.
Pīktajs grāks ir DZERŠONA.
Sastajs grāks pi mums SLYNKUMS... Kai malns ilops uz boltas drebes, tai myusu latwišu slynkums radzams par gobolu... wysas plykos vitas myusu dzimtenê, wysi nulisojuši teirumi un plowas pidar mums latwišim. Cauroji jumti ir myusu, latwišu pasporne; kūka asim roti bez prikšas un pakales, pi ko atsazwelt, kur koju atspist, ti ir myusu braucami daikti... Slynkums myusus apad, kai kudes wosoras laikā apad kažukam spolwu...
Beidzut septitajs graks ir myusu NASPECIBA, kura kairynoj wysus cytus grakus un iztak nu jim wysim, kai oluts nu klints. Naspejeiba pi misas un dweseles ir diw lelas nalaimes, kuras myusu latwišim nadud sulia paspert...
Un jo tik wysai dzeiwei wajadzatu beigtis ar myusu tagadeju wacoku paaudzi, tad patiši niko loba nu šitos paaudzes mes nawaratu ceret. Septinius grakūs dzymuse un auguse, winia septiniūs i numers. Tik jaunokas atlases, kurom ti grāki wel naw pisakuduši pi misas un dweseles, tos var inest ku jaunoku myusu syurajâ dzivē. UZ TOM JAUNOM ATLASEM LAI IR WYSA CERIBA UN PAR JOM LAI MES WYSWAIRŌK GODOJAM. Izaugs lelas atvases, tod ari wacim kukim zam winiu pakreslia byus loba atpyuta. Bet cytaiž, kad dumosim un darīsim pa wacam, kad nameklesim jaunu celiu un namessim wacus grakus pi molas, tad nasagaidit mums lobas dzeiwes un naredzet sowas dzimtenes izplaukušas, skaistas un bogotas. Nust wacus grakus, nust wysu tu, kas kawej myusu dzeives celia. Ar gaismu, ar stypru ticību un dzimtenes milestibu pi dorba, pi monta un slawes”.


text:
Diskusejā apsprīss Latgolys atīmūšūs laikus i regiona izaicynuojumus
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
20. septembrī 12.00 stuņdēs “Facebook” tīšsaistē varēs nūsaklauseit diskuseju “Latgale pēc 100 gadiem – izmirusī zeme vai labklājības un miera osta”, kurā apsprīss Latgolys atīmūšūs laikus, izaicynuojumus, ar kurim sasaskar Latgolys īdzeivuotuoji, kai ari tū, kas ir juodora, lai Latgola byutu lobkluojeiga vīta, kurā dzeivuot i iz kuru atsagrīzt.
Diskusejā pīsadaleis četri runuotuoji – jaunīšu mentore i Rēzeknis dūmis deputate Leila Rasima, kas reizē ir ari diskusejis moderatore aba vadeituoja, marketinga guru i bloga 00000000.lv veiduotuojs Raimonds Platacis, Latvejis Socialuos uzjiemiejdarbeibys asociacejis vadeituoja Regita Zeiļa, sovu skotu nu molys pīduovuos sabīdryskūs attīceibu profesionaļs, “Draugiem Group” runysveirs Jānis Palkavnieks.
Sarunys mierkis ir izrunuot vizeju, kaida Latgola varātu byut piec 100 godim, jamūt vārā itūšaļt asūšūs stereotipus, nagativū statistiku, kas ar Latgolu teik saistāta. Taipoš apsprīsti tiks ari izaicynuojumi, ar kurim niu sasaskar nūvoda īdzeivuotuoji, kai ari tys, kaida lūma ir šudiņdīnys latgalīšam, lai atīmūšūs laiku latgalīts varātu dzeivuot drūsuoku i laimeiguoku dzeivi.
“Ar mani sasazynuoja Eberta fonda puorstuovs (laikam beja pamanejuši raidīrokstu “Ej šī! Parunuosim?”) i pīduovuoja sataiseit diskuseju itai platformai Latgolys kontekstā par Latgolai aktualū – uztycūt ari piļneigu breiveibu diskusejis tematikys izvēlē. Apsasprīžūt ar vairuokim cytim cylvākim, izalasejom plašuoku tematu – par nūteikūšū Latgolā, par tū, kai cylvāki tān dzeivoj, i par tū, kur īmam iz prīšku. Maņ redzīs, ka myusim Latgolā nav eisti skaidrys, iz kū mes īmam. Kaidu Latgolu gribim veiduot, kaidu jū gribim redzēt piec 12, 20, 100 godim? Pa munam, ir svareigi par itom lītom runuot, eipaši šaļtīs, kod ir krīzis i gryuši laiki,” par mudynuojumu veiduot diskuseju stuosta diskusejis moderatore i dalineica Leila Rasima.
“Mes gon Latgolā smejamēs, ka “Myusim, latgalīšim, krīze pi dyrsys!”, asam vīnkuorši pīroduši nūgaideit i sagaideit lobuokus laikus. Mes leidz golam naapsazynojom, ka ari mes poši veidojom i “programejom” vidi sev apleik, na tikai tī, kas lam augšā i īdola voi naīdola naudu. Par tū ari parunuosim – kas juodora šudiņdīnys latgalīšam, lai paleidzātu na tikai sev, bet ari atīmūšūs laiku latgalīšam – lai myusu mozmozbārni dzeivuotu lobuokā vītā, kuru asam mierktīceigi taidu taisejuši,” skaidroj Leila.
Diskusejis reikuotuojs ir navaļstiska organizaceja “Freidrich-Ebert-Stiftung Baltic States”, kas ir Vuocejis vacuokais politiskais fonds ar bogotom socialdemokratejis tradicejom. Fonda dorbs ir vārsts iz socialdemokratejis pamatidejom i vierteibom – breiveibu, taisneigumu i solidaritati.
Diskusejis tīšraidi varēs nūsavērt ITE.


text:
Palākais vylks
Palākais vylks (latiņu: Canis lupus; latvīšu: Pelēkais vilks) aba vylks irā leluokais suņu saimis (Canidae) plieseigais zviers. Palākais vylks kai dzeivinīks zynoms nu pādejūs ladslaiku, jis dzeivovs jau pyrma 300 000 godu, Latgolys teritorejā atsarads tiuleņ piec ladslaiku.
Vītuos, kur dzeivoj vylki, jī irā golvonī pliesieji. Palākais vylks, koč i dasamāruodams apleicis puormejom na tai vīgli kai kojots (Canis latrans), dzeivoj kai mežūs, kolnūs i tundrā, tai tukšnešūs, stepēs i prerejuos, net apdzeivu tyvumā.
Nazkod vylki dzeivova vysā Eurazejā i Pūstumu Amerikā, tok myuslaikūs jūs dzeivojamuo teritoreja labviņ mazynuojusēs.[1] Cylvākam vylks nikod nabeja meilams sābris, kam kreit viersā lūpim, a kod nakod i cylvākim. Jis vysod bejs medeibys dzeivinīks.
Izavierīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
Vylki byun da 150 ceņtimetru garuma, placu augstums 0,6—0,95 metri i svors 30—65 kilogrami (rekords — 79 kilogrami[2]). Augums apaug ar rupim palākim motim, tok byun taipoš i malni, bolti, pavoskoni moti (pīdar nu vylku paškirys, hibridizacejis). Auss nagarys, goli šauri. Golvyskauss masivs, zūbi stypri i gon gari iļkni. Mežogumā vylki vysucieškuok dzeivoj 6—9 godus, a nabreivē vydyskai 16 godu (rekords — 20 godu).
Vylku paplateiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai vylki pa teritorejai pasaplatejuši kuoni vysuos cylvāka dzeivojamuos vītuos iz pūstumim nu ekvatora. Europā palākais vylks pa lelumam byun tik Spanejā, Portugalejā, Italejā, Puolejā, Pūstumu i Reitu Europys vaļsteibuos i Krīvejā. Latvejā itūšaļt dzeivoj 500—600 vylku.[3] Latvejā i Latgolā dzeivoj tik Eurazejis palākais vylks (Canis lupus lupus).
Azejā vylki dzeivoj vysā pūstumu daļā — nu Krīvejis da Kinejai. Pūstumu Amerikā nu Aļaskys da Meksikai.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Canis lupus (Gray Wolf, Arctic Wolf, Common Wolf, Grey Wolf, Mexican Wolf, Plains Wolf, Timber Wolf, Tundra Wolf, WOLF)
- ↑ Lopez, Barry (1978). Of wolves and men. New York: Scribner Classics. pp. 320. ISBN 0-7432-4936-4.
- ↑ http://www.tvnet.lv/zalazeme/nature/article.php?id=48688


text:
Beidzamajā laikā i socialajūs teiklūs, i masu medejūs daudz diskutāts par latgalīšu literaturys vītu kūpejā latvīšu literaturā. Teksti latgaliski reši pasaruoda kulturys medejūs, autorim ir saceits, ka tūs portalu i izdavumu auditoreja var nasaprast, partū vajadzātu dūt vysmoz paralelus tulkuojumus ari latvīšu literarajā volūdā. Tok pastuov ari preteji gadīni – saleidzynūši napaseņ ir izguojušys vairuokys gruomotys, kas ir latvīšu literarajā volūdā, tok tī atrūnams ari koč kas nu latgaliskuo. Itūreiz gruomotplauktā viesturneica Laura Melne mums pastuosteis par dzejnīka Kikōnis latgaliskajim tekstim.
Vīna nu taidu ir 2019. godā izdūtuo dzejnīka Kikōnis dzejis izlase "Jūs kavējaties", kurā atrūnams ari juo latgalīšu cykls "Kū syrsynoj tāvzemis sīnōžy?". Kikōne, eistajā vuordā Edgars Mednis, beja 1984. godā dzims literats, kurs nūdzeivuoja cīši eisu myužu – tik 22 godus. Dzeivis laikā jis tyka skaiteits par vīnu nu talanteiguokūs i breivdūmeiguokūs sovys paaudzis dzejnīku i dramaturgu, juo teksti – par sovam laikam eksperimentalim. Pseidonims Kikōne atvasynuots nu malnuo starka latiniskuo nūsaukuma – Ciconia nigra. Kikōne pīdzyma i izauga Reigā, tok latgalīšu saimē, i bīži ari brauce iz Latgolu. Juo vactāvs Konstantīns Mednis nu Rēzeknis nūvoda Kaunatys beja apleicīnē zynoms dzejnīks, dzejūļu kruojumu "Ōbeļis stōsts" i "Pi Rāznas" autors. Kai Kikōnis dzejis izlasis piecvuordā roksta tuos sastateituojs Svens Kuzmins, taišni ar vactāvu Kikōne konsultiejīs latgalīšu volūdys vaicuojumūs.
Izlasē "Jūs kavējaties" ir tik vīns nalels dzejis cyklys latgaliski, leluokuo daļa ir latvīšu literarajā volūdā, kurā Kikōne ari pamatā raksteja, taipat ari atseviška dzejūļu sereja krīvu volūdā.
Grybātūs saceit, ka Kikōnis latgalīšu cyklys jiutami atsaškir nu juo puorejūs tekstu. Kikōne skaiteja, ka patīsa i gūdeiga literatura rūnuos, sasateikūt ar eistū dzeivi – piļsātys īluos, na meikstūs biblioteku voi kabinetu krāslūs. Juo golvonais literaturys kriterejs beja sajiutys. Kai stuosta laikabīdri, Kikōne skaiteja, ka piļneigi vysu ir vārts pīraksteit. Jis tīcēs piec teirys muokslys, i tū var labi just Kikōnis tekstūs. Dzejnīks Māris Salējs tū ir nūsaucs par "poetiskuo pyrmsuokuma nasaduļkuoteibu i dzydrumu". I ruodīs, ka taišni tys ari vysvaira uzrunoj skaiteituojus. Lai ari vairuokuos publikacejuos Kikōne ir raksturuots kai izteikts sova laika dzejnīks, tok tyvi i saprūtami juo dzejūli ruodīs na viņ maņ, kas puorstuov desmit godus jaunuoku paaudzi, nu ari vēļ jaunuokim cylvākim. Tī ir daudzi nu jauneibys maksimalisma i kategoriskuma, tuos pasauļa izjiutys, kas eipaši rakstureiga daudzim jaunim cylvākim, kas ar nasaudzeigu skotu verās iz vysu pasauli i ari poši iz sevi, kas grib nūvērst leluos nataisneibys.
Kikōne sacejs, ka iz Latgolu brauc, kab nu vysa atsateireitu. Tei beja sasatikšona ar dobu i atsateireišona nu piļsātys uzsluoņojumu. Tū var redzēt juo latgalīšu cyklā "Kū syrsynoj tāvzemis sīnōžy?". Tī nav vītys revolucejom i provokacejom. Tū skaitūt, tu teic taidā suteigā vosorys dīnā Latgolys laukūs, koč kur pa vydu storp sīna pļovu, uobeļneicom i ūgu kryumim. Apleik ir tyucs i jau koč kur tyvumā grudinej pārkiuņs. I saprūti, ka par itū vysu varātu pīraksteit tyukstūša banalu i klišejisku dzejūleišu, bet Kikōnem par tū ir izadevs pīraksteit tai, ka ni druskys nasaruoda banali. Koč ari teksti tai eisti nav pīraksteiti atbylstūši latgalīšu rokstu volūdys pareizraksteibys nūsacejumim, tys pat eisti natraucej. Tī ari ir koč kas nu eistuma i patīsuma.
Nūslādzūšuo daļa nu Kikōnis latgalīšu cykla:
pagaisynōju fotokarteņis
kur iucātīs iudiņa alpu
aizīt kaida navīņ
cylvāka sapyns
aiz tō kolna
kas kōsej
kas pārkiuņi gaida
pavysam na sirdeigs
gona gona
samaidzātys buļbys iz golda
na tai vīņ byudi sorkony
vēļ vīnā krōsā kai salavečam
zem tylta ci aroneju ci ōbeļis zorim ci zōrdā smōrdeigā
vīns ci savīnots ai pasauļa nobu
īļej maņ kružku ryuguļa, mōt
nu tōs sauļis itymā
Izlasē "Jūs kavējaties" nav īkļautys Kikōnis lugys, scenareji i esejis. Cerams, ka kaidu dīnu varēsim sagaideit izdūtus ari tūs.
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Cytaidi latviskais. Pa Latgolys karūga pādim
Latgolys apceļuošonys stuostu trešuo sezona teik nūslāgta ar raidejumu par Latgolys karūgu. Tys pleivoj pi pošvaļdeibu kuormu, školu, radzams pi mašynu styklu i rūtoj suvenirus, tū jem leidza misejis karaveiri dīnejūt uorpus Latvejis rūbežu i latgalīši, kas laimi vaicoj cytur pasaulī. Tok, voi zynoms ir fakts, ka tuo idejis autors ir viesturnīks Mārs Rumaks, kurs na popularitatis, nu patriotisma i idejis aicynuots izveiduoja Latgolys karūgu, palaide tū tautuos i itūšaļt realizej biznesu, kas paleidz privatpersonom, uzjāmumim, pat saimem i kuozu svieteituojim tikt pi sevkura veida i formys karūga. Raidejuma vadeituojs, latgalīšu rakstnīks Valentins Lukaševičs izzynoj, kai struodoj uzjāmums “Baltic Flags” i kaidys idejis i nūdarbis vēļ pruotā Māram Rumakam.
Mārs i juo dzeivisbīdre Baiba, kas Kūrzemi nomainejuse pret Latgolu, izveiduojuši ari viesturiskūs rekonstrukceju klubu “Kroma kolna bruoliste”, kas pietej senejūs latgaļu tykumus, tradicejis, atjaunoj rūtys i tautys tārpus. Vēļ jim ir zyrgi i daudz lobu ideju, kai dzeivuot i justīs laimeigim Latgolā.


text:
Ausmeņa Records brauc iz Reigu!
13. decembrī 20:00 Reigys klubā NABAKLAB byus vīna nu Latvejis hip-hop skotuvis zynamuokūs i atzeituokūs muziķu – Skuteļa – solo koncerts. Pyrma koncerta iz skotuvis ar jaunom vāsmom pošu sātys urbanajā muzykā nu obom Latvejis pusem īsarass eipašī gosti – „Ausmeņa Records” nu Rēzeknis i Roberts nu Līpuojis.
„Ausmeņu Records” var drūsi saukt par ituo goda latgalīšu muzykys leluokū puorsteigumu. Tim, ka varbyut pyrmuo dzierdiešona, tei ir cylvāku apvīneiba – rēzeknīši, kas ir hip-hop kulturā – reperi, breakdance doncuotuoji, grafiti muokslinīki, bītmeikeri, dizaineri ci kaidi cyti ļauds, kam ir kaida saisteiba ar itū kulturu i kuri rauga dareit sovu lītu kvalitativi i radūši. Kai jī poši soka – tei ir sova kompaneja bez nūteikta sastuova.
Kai par paradzātū koncertu soka poši rēzeknīši: „Virzīni mes zynom: Reiga ir aiz Varakļuonim!” – iz tīni tod jī ari teis.
Īeja klubā nu 19:00, koncerta suokys 20:00, īejis moksa 3,00 Ls. Iz pasuocīni nav vacuma īrūbežuojuma.
„Ausmeņa Records” īlyugums iz 13. decembra koncertu


text:
Rēzeknis novada Rogovkā nu 8. da 13. augusta nūtyka latgalīšu volūdys i kulturys kursi „Vosoruošona – 2021”, kurymūs pīsadaleja pedagogi nu Latvejis i Pūlejis. Jau nu 2000. goda tūs reikoj Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKSA) kūpā ar bīdreibu „LgSC”, ītūgod kursi nūsarysynuoja jau 13. reizi. Vīnā nu vokoru arī „Kolnasātys” komanda beja nūbraukuse iz Rogovku, kaba pasarunuotu ar organizatorim, dalinīkim i nūdarbeibu vadeituojim.
Sarunā pīsadola Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociacejis vadeituoja Veronika Dundure, literate i filologejis doktore Ilze Sperga, profesore i volūdneica, filologejis doktore Lideja Leikuma, jaunuo školuotuoja nu Viļānu pusis Santa Lempa i Ludzys piļsātys gimnazejis školuotuoja Vanda Žulina.
Veronika Dundure izsver, ka kursūs dabuotuo pīredze i zynuošonys mudynuos školuotuojus sovā pedagogiskajā dorbā vaira pīvērst uzmaneibu latgalīšu volūdai i rast vareibu tū vuiceit sovim audzieknim, gon nūvodu vuiceibu stundēs, gon ari, integrejūt cytu prīškmatūs, par pīmāru, literaturā i viesturē.
„Aicynuojom školuotuojus, kas jau ar itū vuiceibu godu sovuos školuos varātu vuiceit latgalīšu rokstu volūdu voi nūvodu vuiceibu. Itamā „Vosoruosonā” akcents teik lykts iz latgalīšu rokstu volūdys vuiceišonu. Na tikai iz pareizraksteibys stuņdem, bet ari iz latgalīšu volūdu publiskajā telpā, trymdā. Nu daudzi dažaidu aspektu profesore Lideja Leikuma stuosteja i vuiceja mums latgalīšu volūdu. Tuoļuokais – latgalīšu volūdu navarim vuiceit atrautai nu nūvodu vuiceibys, nu kulturviesturis i seviški literaturys. Tai ka itūgod „Vosoruošonā” daudzi runuojom ari par literaturu.”
Veronika atkluoj, ka pa itim godim kūpumā „Vosoruošonys” kursus izguojuši 324 školuotuoji.
„Taitod, koč kaidys prīškzynuošonys gon latgalīšu rokstu volūda, kulturviesturē, literaturā, etnografejā, muzykā, muokslā i tai. Bet ir vīns lels bet, vysa pyrma, kai ir ar stuņdem i školys vadeibys attīksmi.
Niu daudzi runojam, ceinejamīs par nūvodu vuiceibys stuņdem i latgalīšu rokstu volūdys vuiceišonu, bet tys vyss ir atkareigs nu školys direktora. Koč voi taidi pīvadumi kai Baļtinovys i Nautrānu vydsškolys. Attīksme, ir bārni, kuri tū gryb i dora, i vajag laikam tikai suokt. Suokt ar attīksmi pošuos školuos iz vītys.”
Ludzys piļsātys gimnazejis latvīšu volūdys i literaturys školuotuoja Vanda Žulina pīzeist, ka kūpuma materialu, piec kuru vuiceit jaunuokūs klašu školānus, ir daudzi.
„Suokumškola praktiski ir nūdrūsynuota. Myusu profesoris Lidejis Leikumys i Jura Cybuļa lementars jau agruok beja, niu ir ari „Skreineite”, „Olūteņš”, gruomota „Gostūs pi Boņuka”, es dūmoju, ka materiali ir lobi. Var struoduot. Gryušuok ir ar pusaudžim i parosti tī tei līta ari apsastuoj, vysom pi mums školā. Ludzā, par pīmāru, mozuokajuos klasēs ir nūvoda vuiceiba, kur školuotuoja Inta vuica latgaliskū. Piec tam tys apsastuoj. Piļsātā vyspuor tys ir sarežgeituok, ite nav tai kai Rogovkā, kur 95 % bārnu runoj latgaliski… Par pīmāru, ideali byutu, ka školuotuojs pajem programu, izavielej, kū jis dora, jam ir dorba lopys ci gruomota i tuos tod jem i struodoj. Tod byutu ari vaira tūs, kuri itū dareitu.”
Nūvoda vuiceibys stuņdis īkļaušona izgleiteibys programā kai obligats saturs varātum situaceju maineit iz lobu. Tai pīzeist vysi sarunys dalinīki, tūstorp ari Vanda Zulina.
„Nūvodu vuiceibys stuņde atsatīc na tikai iz Latgolu, bet gon iz vysu Latveju, vysim kulturviesturiskajim nūvodim. Kotram nūvodam ite ir kū dareit i stuosteit.”
Volūdneica, profesore Lideja Leikuma ite gon pīzeimej, ka ar nūvodu vuiceibys stuņdi viņ ir par moz i byutu vajadzeiga ari latgalīšu volūdys stuņde. Turpynoj Lideja.
„Mums ir ūtra, viesturiski izaveidojuse raksteiba. Mums izīt gruomotys jau nu 18. godu symta vyds. Ir daudzi cylvāku pasaulī, Latvejā i ari tepat iz vītys Latgolā, kuri saprūt, ka tei ir vierteiba, bet mes koč kai nadaeimom da tuo, ka mes itū vierteibu vuiceitūs, nūdūtu jaunajim, školānim. Pa munam, car nūvoda vuiceibu viņ itys nasaīs, jo taida nūvoda vuiceiba i vītejūs vierteibu saprasšona vajadzeiga vysai Latvejai. Sovpus Latgolai ir vēļ ari sova specifika, i tuos nav nikaidys izlūksnis, tiuleņ saceis suitu izlūksne, sieliskuos izlūksnis, bet tys ir pavysam kas cyts. Lai paruoda vēļ kuru nūvodu ci nūvoda daleņu, kam izīt gruomotys, ir kūpta, normāta i kodificeita raksteiba jau nu 18. godu symta vyda. Dīvamžāļ daudzi ituo nasaprūt. Ka latgalīšu rokstu, voi varim mīreigi jū saukt ari par literarū volūdu, ka tys nav tys pats kas izlūksnis. Kod Latvejā kūpuma itū saprostu, varbyut ari cytaižuok nu viersa vārtūs iz itaidu iniciativu.”
Ari Veronika Dundere pīkreit, ka juobyut latgalīšu volūdys stuņdem ar nūvodu vuiceibys elementim. Pareizi salyktim akcentim.
„Lai rostūs izpratne jau nu 1. klasis i turpynuotūs, kaida tei volūda ir, koč cik vuiceitu ari pareizraksteibu. Runuot mes varim vysaiduok, bet raksteit byutu juoroksta pareizi.”
Viļānīte Santa Lempa, kas niu struodoj par školuotuoju Babeitē, pīzeist, ka ar latgalīšu rokstu volūdu tai vaira sasakarās taišni niu, pyrmū reizi pīsadolūt „Vosoruošonā”.
„Gūdeigi sokūt, es nazynuoju, ka tik plašs ir tūs personeibu i materialu lūks. Es dūmoju, ka koč kaidu daļu, pat jau nu tuo, kū es niu asu dzierdējuse, es varātu pi latvīšu volūdys i literaturys stuņžu pa druscenai īkļaut. Saleidzynojūt daildorbus, personeibys. Mes izsacynuojom i kū es, tai padūmojūt, ari poša saprotu, ka ir taida tei tendence, ka vysur ir školāni, kurim saknis īt nu Latgolys.”
Latgalīsu literaturys leidzjutieja, kai smejās jei poša, Ilze Sperga izsver, ka itī kursi ir miļzeigs īdviesmis olūts, kas piečuok dūd energeju vysam godam, nūtūrēt latgaliskuos aktivitais sovā pusē. Itei kūpā byušona i kūpeiguos aktivitatis ari piec tam ir cīši svareigys.
„Vīns nav dareituojs. Mes varim byut pa vīnam, kotrs sovā koktā viļkt vazumu, bet mes aizviļksim kotrs iz sovu golu. Mums ir juobyut par tim pilarim, bolstim, kas pylda bolsta funkcejis koč kaidai pilij, sātai, ustobai, navys koč kaidim mītim, sabaksteitim pa teirumu, kur kotrs tur sovu budonku. Lai veidojās koč kaida ceļtne, i gols golā ari vaļsts apziņa, ka nu lokaluo īt tys kūpeigais.
Ka nabyus lokaluo lapnuma, taida Latveja izputēs mudri viņ. Jo, ka asu aizguojs nu tāva sātys, es varu aizbraukt ari nu tāvu zemis. ”
Profesore Lideja Leikuma pīzeist, ka ir vysmoz padsmit pedagogu, kas uztur sovuos školuos latgaliskū goru i ir ari gona zynūši, kaba tū pīteikami labi dareitu. Vīnuoteiba i pastyprynuota komunikaceja jūs storpā parosti ir jiutama, kod nūteik gataveišonuos kaidim leluokim pasuocīnim.
„Pedagogi, kuri sabrauc iz „Vosoruošonu”, es saceitu, ka jī ir dažaidi. Vīna lela daļa ir cīsi cīnejami cylvvāki i taidi, kurus prīcojūs satikt otkon i otkon. Prūtams, ka pi labvieleiguoku apstuoklu nu jūs vēļ vaira dabuotu uorā , bet ari taipat ir skaidrys, kuri dora koč kū realu sovuos školuos latgalistikys lobā, kuri atbrauc viņ apsavārtu.”
Kai pīzeist Lideja Leikuma, ir tikai piec lobuokuos gribiešonys i sirdsapzinis juodora tys, kas itam laikam atbiļsteigs i sabīdreibai vajadzeigs.
„Poša dzeive i prakse vuica, daruoda, kas ir vaira vajadzeigs, kas mozuok. Mums atlīk sekuot laikam leidza i, kai soka, gūdeigi dareit tū, kū mes kotrs varim, kam asam sagataveiti, gotovi. Reikuotīs, kaba vyss nūtyktu.”
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
reita atrodums
īsoku puorskaiteit šudiņ nu reita najauši atrostū LU Juridiskuos fakultatis doktoranta Juoņa Plepa rokstu par vēļ vīnu Latvejis vaļsts prezidentu – veiskupu Jezupu Rancānu.
atzeimeišu, ka roksts beidzās ar Mikeļa Bukša citatu: “Nasaverūt uz tū, ka latgaļi Satversmes Sapuļcē, tai saceit, tyka izpārti, un ka latgaļi pi Latvijas Satversmes pījimšonas atsatureja nu bolsōšanas, taidā veidā protesteidami pret jūs interešu nūdūšonu un paturādami sev breivas rūkas nōkūtnē, tūmār latgaļi ir bejuši un palykuši lojali kai pret pošu valsti, tai ari jōs satversmi.”


text:
Dabasu Durovys. Albums BĀKA
Grupys “Dabasu Durovys” trešais studejis albums ar nūsaukumu “Bāka”. Albumā īkļautys 11 dzīsmis. Naatjemama grupys sovpateiba ari itūreiz – vairums albuma dzīšmu teksti ir latgalīšu volūdā.
Īroksti topuši grupys studejā Daugovpilī, kai ari Arņa Slobožaņina i Romāna Sladža sātys studejuos. Īrokstūs pīsadaleja grupa “Dabasu Durovys” (Arņs Slobožaņins, Egils Kulmanis, Romāns Sladzis, Aleksandrs Tamans, Kristaps Strods, Valdis Rundzāns), kai ari gosti: Evija Smagare, Dārta Stašāne, Tatjana Larionova, Andris Jurāns i Armands Ozoliņš. Dzīsmis miksēja Armands Treilihs, albuma masteringu veice Nicolas Dawes (Franceja). Vuoceņa dizainu veiduoja Aivars Bulis.


text:
Vikipedeja
Vikipedeja (anglīšu: Wikipedia) — daudzivolūdeiga škārsteikla eņciklopedeja ar breivu turīni. Jei pīraksteita, izlītojūt wiki tehnologeju. Vikipedejis infrastrukturu patur napeļneiguo organizaceja 'Wikimedia Foundation', kura daboj pazīdu nu vysa pasauļa.
Kūpeiga dazynuošona[pataiseit | labot pirmkodu]
Eņciklopedejis rakstīņūs pasūleitū informaceju breiv na viņ skaiteit, a i puorspīst i cytaiži plateit; autortīseibys iz informaceju irā cīši aprūbežuotys. Vysu itū turīni pīrakstejuši skaiteituoji - ci registrāti lītuotuoji, ci anonimi gosti. Vikipedejis anglīšvolūdeigais projekts aizasuoce 2001 gods janvara 15 dīnā. Na par ilgu atsaroda taidi poši projekti i cytuos volūduos. 2005 gods decembra mienesī suocēs dorbs pi latgaļu Vikipedejis testa versejis.
Vikipedejis lobums[pataiseit | labot pirmkodu]
Rakstīņu skaits[pataiseit | labot pirmkodu]
Itū enciklopedeju (anglīšu volūdā) regularai papylda tyukstūšys cylvāku, kuri labi zyna sovu omotu i muok raksteit saprūtamai.
Tai var labi konkurēt ar komercialom eņciklopedejom. Anglīšu Vikipedejā 2006 gods beiguos beja kaidys 960 tyukstūšys rakstīņu (5-10 reižu vaira kai Britannica - lelajā Britu eņciklopedejā). A latgalim izdrukavuotys myuslaiceigys eņciklopedejis navā vysā, partū Vikipedejai ite var byut unikala role, ka byus koč nazcik desmišu ļaužu, kuri ite raksteis ap vysaidom zineibys i ļaužu dzeivis atzarem.
Guodu boguotums[pataiseit | labot pirmkodu]
Vikipedeja navā atsaceiga vīnai ļaužu grupai, partū jamā irā daudzipuseiga dazynuošona i visaidi redzīni. Vītys ite atlycyn, i tys ļaun apsavērt temu lobuok na parostajuos, drukavuotajuos eņciklopedejuos.
Moksa[pataiseit | labot pirmkodu]
Informaceja Vikipedejā namoksoj nikuo, jei pasūloma sadareibā ar GNU Breivuos dokumentacejis liceņceju, partū pi juos datikšona irā vysim, kurim gribīs. Cytys eņciklopedijys duordži moksoj i Latvejā juos moz drukavoj i puordūd.
Vikipedejis kritika[pataiseit | labot pirmkodu]
Vysu breivai papyldomajā eņciklopedejā izagoda i tryukumi, kurus juos kritiki pīmiņ saceidami, ka Vikipedejis projekts nadereigs voi nūlykts nalūbei. Cieškuok dzierdātī kritiku argumenti taidi:
Vandali[pataiseit | labot pirmkodu]
Kuri nakuri cylvāki teišom samaitoj Vikipedejis rakstīņus, izsvīž jūs turīni i leidzeigai. Nazcik kritiku pasasacejuši, ka Vikipedejis projekta raisteiba i rakstīņu skaita lelynuojums davess da lela vandalizma i projekts nūmiers pats nu sova haosa i anarhejis. Vys jau irā zynoms, ka ļaužu, kuri grib grīztīs da loba parāda , irā daudzuok kai vandaļu, deļ tuo samaituotī rakstīni dreiži atsagrīž da napasenejuos lobuos versejis (tū ļaun Vikipedejis programatura). Atsagrīžūt pi agruokuos versejis, par nazcik sekunžu var izlobuot sovvaļnīku padareitū bādu.
Profanaceja[pataiseit | labot pirmkodu]
Var lomuot Vikipedeju par informacejis naprofesionalumu. Leluma ļaužu dūmi naatsateik objektivim zineibys faktim. Partū daudzeji parostī datoru lītuotuoji var napīzeidami akademiskūs autoritetu puortaiseit rakstīņus kaidā naviņ napareizā atmejā. Tok dzeivē tai goduos reši - taišni autoritets, a na profani var aizastuot par sovu iņterpretaciju i pīminēt taidus faktus, kirūs i profani var pazeit kai pareizus i tycamus.
Politkorektums[pataiseit | labot pirmkodu]
Izagoda, ka Vikipedeja nasatur pi politkorektuma aizprasejumu. Atsarūn vaicuojumi, ap kurim vajag raksteit maneigai, kab naīļaunuotu cytu Vikipedejis lītuotuoju. Taidu vaicuojumu, ticīs, nabyus daudzi; gruomotuos izdrukavuotuos eņciklopedejis vēļ cīšuok komojās ar politkorektumu.
Streideibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Vikipedejis kritiki roksta ap cieškim konfliktim redaktoru vydā ap tuo voi cyta rakstīņa pareizumu, vysaidom faktu interpretacijom i tt. Dzeive ruoda, ka tūlaik streideibys var izlītuot rokstūt objektivuok i īlaižūt raksīnī vysaidus redzīņus ap streideigajim vaicuojumim.
Stiļa pamati[pataiseit | labot pirmkodu]
Vysim latgaļu Vikipedejis autorim byutu labi turētīs pi stiļa nūsacejumu. Irā stiļa nūsacejumi, kuri kūpeigi vysim - i anglīšim i latgalim. No vajadzeigi i stiļa nūsacejumi, kuri latgalim izaškir nu cytu volūdu, pīvadumam, pareizraksteiba.


text:
BOŅUKS 2018 SAJIEMIEJI
Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā – Osvalds Zvejsaļnīks
Aija Īzāka, „Teksasys latgalīši” – albums „Dvieselis steigys”
Anna Rancāne, kruojums „Prīca i klusiešona”
Annele Slišāne – projekts #100dečiLatvijai. Izstuodis i gruomota
Dokumentaluo kina „Latgalīši Pīterpilī”
Dzejnīka i sabīdryskuo darbinīka Ontona Slišāna 70 godu svieteišona Zīmeļlatgolā. #OntonamSlišānam70
Dzīšmu gruomota i CD bārnim „Zalta puče”
Kārlis Kazāks. Raidejums „Dzirdi balsis ar Kārli Kazāku” par Ludzys izlūksni
Koncepts „Nameiz”, Jānis Skutelis i „Benji Knewman”
BOŅUKS 2018 NOMINANTI
12 TV raidejumu ciklys „Laika leigučuos“
Fiļmeņa „Vinnejs Pūks Viļānūs“, Viļānu Muzykys i muokslys školys atbolsta bīdreiba
Festivals „Muzykys Skrytuļs 2018“
Horeografs i XVI Deju svātku virsvadeituojs Ilmārs Dreļs
Jaunuo pūdneica i Latvejis stuostnīku asociacejis vaļdis prīšksādātuoja Evija Maļkeviča
Lata Donga – albums „Variācijas“
Latgalīšu literaturys populariziešonys akceja „Dūmoj ar komatim“
Latgalīšu kulturys aktivists i muzikis Arnis Slobožanins
Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv
Latgalīšu volūdys video apvuiceiba „Runuosim latgaliski“
Meldrys Gailānis bārnu gruomota latgaliski „Meikuleņš īpazeist omotus“
„Mūsdienu mākslas galerija“ Leivuonā
Nūvodvuiceibys stuņdis latgaliski – akceja 2018. gada pavasarī
Pamatškola „Preiļu Brīvā skola“
Radejis raidejums „Pīci breinumi“ i tuo personeibys
Rekonstruātuo Vydsmuižys sīvys tautystārpa autore Iveta Seimanova
Saeima par atzeimojamū dīnu nūsoka 27. apreli – Latgolys kongresa dīnu
Tautumeitas – albums „Tautumeitas“


text:
Grupai “Trešīs Ņutona lykums” videoklips dzīsmei ar Ontona Slišāna vuordim
Pasauļam jaunu videoklipu atruoda grupa “Trešīs Ņutona lykums” – sataiseita video verseja dzīsmei ar Ontona Slišāna vuordim “Pi raja vuortu”, viestej grupys publicātuo informaceja.
Tai kai dzīsmis “Pi raja vuortu” teksts jimts nu Ontona Slišāna, kuram itūgod svieteitu septeņdesmit godu jubileju, erotiskuos dzejis kruojuma “Salve Regina” – klipā grupa raudzejuse akceņtēt diveju cylvāku tīkšonūs vīnam da ūtra i saplyusšonu vīnā gareigā i emocionalā vasalumā. Dzīsmis muzykys autors ir Guntis Rasims.
Videoklipā fiļmiejušīs Daina Kudravska i Edijs Rancāns, sīnys zeimiejumu taisejuse Elīna Puncule, klipa režisore i operatore Viola Lapa, montažu taisejs Guntis Rasims. Klipa topšonys naradzamī lobī gareni – puorejuos grupys dalineicys Laura Kudravska, Sintija Augustova i Laura Viškere. “Trešīs Ņutona lykums” lelu paļdis par klipa topšonu soka veikala “DEPO” kruosu nūdalis darbinīkim par diskuseju i konsultaceju, Edija i Dainys saimem i Juoņam Kuzminskim par muokslys atbaļsteišonu – atļuovi zeimuot iz jūs eipašumim. Dzīsme “Pi raja vuortu” īraksteita “Bieržgaļa skaņu laboratorejā” (īrakstejs Guntis Rasims), dzīsmis mix i master – Nick Dawes, “La Source Studio”.
Grupa “Trešīs Ņutona lykums” sovu darbeibu suokuse 2013. goda 18. septembrī Rēzeknē. Grupā muzicej pīcys mārgys nu Rēzeknis nūvoda – Laura Viškere, Sintija Augustova, Viola Lapa, Daina Kudravska i Laura Kudravska, bet grupys nūsaukums nav truopejīs najauši – “Trešīs Ņutona lykums” ir “darbeibys i pretdarbeibys lykums”, kas cīši truopeigi paruoda taišni grupys sīviškeigū byuteibu. Ituo goda rudinī grupa nūsvieteja sovu pīcu godu jubileju, par sevi pasasmejūt, ka pīcu godu vacums bārna psihologejā ir “pļuopuošonys i jautuojumu izdūšonys periods”, teikūt puorbaudeiti rūbeži. Tys asūt normals atteisteibys pūsmys, kas gon prosa lelu vacuoku pacīteibu. Grupa tik par itū nūsmej: “Augom!”. “Trešīs Ņutona lykums” itūs godu laikā jau ir sakruojuse gona lelu pīredzi kai vysaidūs jaunūs grupu festivalūs i konkursūs, tai ari pīsadalejuse Latgolā svareigajuos nūtikšanuos – festivalā “Muzykys Skrytuļs”, festivalā “Upītes Uobeļduorzs”, kai ari “Latgalīšu volūdys naktī”, atzeimejūt Latgolys kongresa symtgadi pārn.
“Pi raja vuortu” ir catūrtais grupys videoklips – video versejis topušys ari dzīsmem “Muns/muna”, “Mozuo gūvs”, “Cuoleic” (DJ Guntix cover). Grupys jaunumim leidza dzeivuot var socialajā teiklā Facebook ite: facebook.com/tresis.nutona.lykums
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys Producentu Grupa”
Nav komentaru
Komentēt
Pādejī īroksti
-
Jauns Youtube kanals latgaliski “Im a’mazed”
5. jan. 2021
-
Nūsaslēdzs raidejumu cyklys "Puormejis"
16. okt. 2020
-
Izguojs grupys "Dabasu Durovys" pīktais albums
15. okt. 2020
-
Jauns raidejums par latgalīšu kulturtelpys problemvaicuojumus
2. jūl. 2020
-
Kinys “Laiki. Cylvāki. Volūda” pyrmizruode škārsteiklā i LTV
20. apr. 2020
-
"Latgalīšu puosokys i puorsokys" niu var nūsaklauseit ari škārsteiklā
15. apr. 2020
-
Izcylū latgalīti Andryvu Jūrdžu 175. jubilejā gūdynoj ar eipašu dzīsmi
31. mar. 2020


text:
Nūsaver kinu “Maršruts 6486”
Niu sevkurs interesents var breivai škārsteiklā nūsavērt bīdreibys “Kukuži” i rodūšūs ļaužu apvīneibys “Ausmeņa Records” veiduotū dokumentalū kinu “Maršruts 6486”.
“Maršruts 6486” ir kina par cylvākim kas dzeivoj tiuļuokūs i attuoluokūs Rēzeknis nūvoda pogostūs. Maršruts ar taidu numeri ir reals i pa jū vēļ nūteik kusteiba.
Kinys pīturpunkti ir Viļāni – Nagli – Gaigalova – Drycāni. Itamuos pīturvītuos teik “izkuopts” i parunuots ar vītejim. Četrim cylvākim. Par jūs dzeivi konkretajā cīmā, pogostā, nūvodā, vaļstī.


text:
Pēc tuo plkst.13.30 tikšanuos ar cytom bīdreibom kūpejū 2019.goda planu nūspraušanai, pasuokumu apsprīšonai i Latgolys kongresa dīnys svineibu īzeimuošonai.
Konfereņce veļteita myusu dīnu latgalīšu raksteibys pyrmuos normativuos apsprīdis 110 godu jubilejai i pošreizejūs raksteibys nūsacejumu desmit godim.
Konfereņce Rēzeknes Tehnoloģeju akademejā jau 2017. goda 30. novembrī–1. decembrī.
Konfereņces dorba kuorteiba ite: Programma_latgalistika_10_ltg.pdf
Saīta rezolucejis izpiļdis komiteja (SaRIK) tyka īvālāta 2017. goda 6 majā 4. pasauļa latgalīšu saītā i tuos darbeibys pamatmierkis ir – sekuot Saīta 2017. goda 6. majā pījemtuos Rezolucejis izpiļdei.
Komiseja na ratuok kai vīnu reizi pusgodā dūd publisku puorskotu par Saīta rezolucejis izpiļdis vierzeibu. Dalykumā puorskots par periodu 2017.23.05–2017.02.11
Saīta rezolucejis izpildes komiteja ir koleģiala instituceja, kas tyka ievālāta 2017. goda 6. majā 4. pasauļa latgalīšu saītā i kurys mierķis ir sekuot Saīta pījimtuos Rezolucejis eistynuošonai.
Komitejis aizdavumi:
1. pauotrynuot i viertēt Rezolucejis pījimtū praseibu izpiļdi;
2. snīgt puorskotu par Rezolucejis eistynuošonys gaitu kūpumā;
3. sagataveit izvārsumu Rezolucejis 1.3. i 3. punktam;
4. sasaukt 5. pasauļa latgalīšu saītu 2022. godā.
Dalykumā komitejis nūlykums: Nolikums_komitejas_LVS_2017_05_23_AB.pdf
Konkursam var pīteikt pedagogus četruos nominacejuos:
Vaira informacejis konkursa nūlykumā, nulykums.doc tī arī dasacejuma anketa.
Aizpiļdeitys dasacejumu anketys ir gaideitys da 12. septembram (ilga.suplinska@rta.lv)
Rēzeknes novada pašvaldības Nautrēnu pagasta pārvalde sadarbībā ar Latgaliešu valodas, literatūras un kultūrvēstures skolotāju asociāciju izsludina konkursu par dzejnieka Pētera Jurciņa prēmijas piešķiršanu jaunajiem literātiem.
Konkursa devīze:
„Tys spāks, kas pošā rūdams,-
Tys lobim ļaudim dūdams.” ( P. Jurciņš )
Konkursa mērķis.
- godināt
novadnieku dzejnieku, jauno literātu skolotāja Pētera Jurciņa piemiņu;
- apzināt
jaunos talantus un rosināt gribu un uzdrīkstēšanos pašizteikties;
- izkopt
spēju ieraudzīt pasaules kopsakarības un veidot savu attieksmi.
Konkursā aicina
piedalīties visu vecumu autorus, kuri raksta dzeju, prozu vai dramaturģiju.
Konkursā tiks vērtēti vēl nepublicēti
darbi prozā, dzejā un dramaturģijā latviešu vai latgaliešu valodā. Jāiesniedz
ne mazāk kā desmit dzejoļu vai septiņas A4 formāta lapas prozā vai
dramaturģijā.
Darbu iesniegšana, termiņi,
papildinformācija.
Konkurss ir atklāts. Darbus var iesniegt abos latviešu valodas
paveidos: latviešu literārajā valodā un latgaliešu rakstu valodā. Iesūtot
darbus, autoriem titullapā jānorāda
savs vārds (literārais pseidonīms), kontakttelefons un kontaktadrese (elektroniskā un pasta), dzimšanas gads
un mācību iestāde vai nodarbošanās.
Darbi
jāiesūta elektroniski Nautrēnu pagasta pārvaldei e-pasts: livija.rogovka@inbox.lv līdz š.g. 26.jūnijam
(ieskaitot). Autoriem divu dienu laikā elektroniski tiek nosūtīts
apstiprinājums, ka darbs reģistrēts konkursam.
Vērtējot darbus, žūrija vienlīdz ņem vērā gan to oriģinalitāti,
literārās un dramaturģiskās kvalitātes.
Kontakttālrunis: Līvija
Plavinska – 29468107, Veronika Dundure - 26481524
Apbalvošana notiks 2017. gada 29. jūnijā
Nautrēnu pagasta Rogovkā. Veiksmīgāko darbu autoriem vērtēšanas komisija
piešķirs naudas balvas: 1.vieta 100 EUR, 2.vieta 75 EUR, 50 EUR.
Vērtēšanas komisija ir tiesīga piešķirt veicināšanas balvas un atzinības.
Pādejā apreļa dīnā Rēzeknē īsaroda
pirmī Sibirejis latgalīši. Itī atslāga vuordi 4. pasauļa latgalīšu saītā
sknanēs napuortrukti, partū ka vysi, kas ir nūbraukuši da Sobiram voi runuojuši
ar atbrauciejim Latvejā, patīsi lepojās par tautīšim, kas tyukstūša kilometru attuolumā
nu Latvejis saglobova sovu volūdu.
Kongresa gaitā ir divi nūtykumi, kas
vaira veļteiti sibirīšim. 6. maja pušdīņlaikā (11.30) atkluos izstuodi „Cyts Sibirs: latvīšu cīmi
Lejis Bulanā, Timofejevkā i Suhonojā”. Izstuode ir veiduota, sasadorbojūt muzeja „Latvīši pasaulī” i Latvejis Universitatis
Literaturys, folklorys i muokslys instituta pietnīkim. Izstuodē var apsavērt
kai rakstiskys līceibys, tai foto i video materialu.
6. majā sekcejis Volūdys i izgleiteibys politikys vaicuojumi
latgalistikā sēdē nu 17.00 stuņžu varēs dzierdēt ari referatus saisteibā
ar Sibira tematiku.
Sibira latgalīši jau vakar īsuoce sovu kulturys programu,
apmeklejūt Annys Rancānis dzejis izruodi „Atlaižu” Lūznavas muižā.
Sibirīšim tei ir breineiga vareiba byut Jūs tāvutāvu dzimtenē, a vītejim
latgalīšim unikala īspieja dzierdēt senejis volūdys formys, stuostus par dzeivi
Sibirī.
Latgolys symtgadis kongresam tik tod ir jāga, ka
latgalīšu volūda pasaruoda školuos i jaunīši tū suoc pīzeit par sovu.
Juosuoc
ar tū pošu teikumu, ar kū īprīškejuos dīnys ziņa, partū ka nu
260 kongresam registrātajim klauseituojim, tik 30 uzdūt sovu vaicuojumu
kongresam i sev, bet nu tim leluokuo daļa ir par volūdys vuiciešonu školā, ari
tuos statusu i lītuojuma sferu paplašynuošonu:
Pīvadumam:
Kāpēc PII un skolās skolotāji,
skolas administrācija ārpusklases pasākumos (ārpus mācību stundām ) nerunā arī
latgaliešu valodā?
Kāpēc Latgales reģiona skolās
skolotāju skolas administrācijas darba attiecību līgumā nevarētu iestrādāt un
pievienot papildus punktu par pienākumu veikt latgaliešu valodas lietošanu,
popularizēšanu skolās, sabiedriskajā dzīvē, lai dotu iespēju valodu saglabāt un
attīstīt? Tas dotu oficiāli apstiprinātu pamatu darboties tiem mācību spēkiem,
kas patiesi grib un uzskata, ka latgaliešiem ir jārūpējas un jādara viss, lai
bērni, jaunieši runātu arī latgaliešu valodā.
PII bērniem divas reizes nedēļā jābūt latgaliešu sarunvalodas nodarbības. Tēmas: pasaku, stāstu klausīšanās, rotaļas, savstarpējās sarunas u.c.
Skolās mājturības un muzikālās nodarbības jānotiek latgaliešu valodā pēc spēkā esošās programmas.
Kāda ir latgaliešu valodas loma
kultūrā un medijos Latvijas kontekstā?
Cik reāli būtu iespējams, ka
arī citos Latvijā izdotajos zinātniskajos rakstu krājumos būtu iesniedzami
raksti latgaliešu rakstu valodā, parādot abu rakstu tradīciju līdzvērtīgu
funkcionēšanu zinātnē? 2) Cik reāli būtu iespējams, ka jaunajos mācību
materiālos tiktu iekļauti arī daiļliteratūras piemēri, populārzinātnisku/
zinātnisku rakstu fragmenti latgaliešu rakstu valodā, tos
"nepārceļot" latviešu literārajā valodā, un tie taptu izmantoti
(piem., ar CLIL metodi) ne tikai Latgalē novadmācībai?
Par kū Latgolys viesturi i
volūdys pamatus navuica vysā Latvejā? Ka navuica, tod i nav kū breineitīs, ka
uorpus Latgolys i daža pošā Latgolā cylvākim ir ļūti virspusiejis i
stereotipiskys zynuošonys.
Kaidim ir jōbyut nōkomajim
sūļim likumdūšonā un īvīšonys algoritmam, lai latgaļu volūdys statuss nu
(plyka) panteņa volūdys lykumā palyktu par dzeivē (izgleiteiba, kultura,
mediji, vītu vōrdi uz kartis i dobā, lītišķī dokumenti, tauteiba pasē, uzvōrdu
raksteiba) reali funkcionejūšu principu?
Školuos nav latgalīšu volūdys
minimalā apjūmā, vaļsts izgleiteibys programma nanūdrūšynoj. Kurai Latgolys
pošvaļdeibu organizacejai voi institucejai (ite mes narunojam par sabīdriskom
organizacejom, bet vālātom / īcaltom Latgolys reģionu puorstuovūšom
organizacejom) par itū juotur ryupe i juorunoj ar IZM?
Kāpēc vysur nav nūvoda
muoceibas?
Latgolys symtgadis kongresam tik tod ir jāga, ka
latgalīšu volūda pasaruoda školuos i jaunīši tū suoc pīzeit par sovu.
Nui,
kongresa nūrise ir vārsta iz nuokūtni, dūmojūt par tū, cik paaudzis vēļ lamtys
latgalīšu volūdai. I frazei – lītojit tik sātā i vyss nūtiks, tehnologeju godu
symtā nav eisti pamata, partū ka mes zinim, cik dreizai aizīt volūdys, ka tuos
nav jaunajuos tehnologejuos i školā. I, prūtama līta, tū pījimt piec tik gara
laika puotraukuma nav vīglai. Ārtuok i vīgluok par tū nadūmuot, bet bez saknem
tok nadzeivoj.
Partū
vairuoki pasuocīni ir dūmuoti taišni jaunajim. Vysmozuokajim gruomota “Gostūs
pi Boņuka”, kū 2. majā prezentēs Rēzeknē i jau pyrma tuo vess pa 41
Latgolys školu, leluokim bārnim jau pusgodu pīejamuo datorspēle “Īsapazeisim”,
bet vydsškolānim i studentim – Latgalīšu volūdys nakts. Nuocit poši i jemit
vacuokus leidza!
Eipaša
prīca, ka storp kongresa delegatim byus ari školāni, jūs nav daudz, bet tys
līcynoj, ka ir ari tehnologeju godu symtā taidi, kas napuorstuoj vaicuot. I na
tikai “guglei”, bet sev, školuotuojim, viesturei.
Gona
daudz atsasauce ari školu direktori, tok vysod gribīs vaira. Ir cereiba, ka ari
jī pastuosteis par nūtikšonom Rēzeknē i suoks īvīst kongresa idejis sovuos
školuos.
Jaunū izdavumu I.Šuplinska, L.Rundāne,
A.Andrejeva “Gostūs pi Boņuka” piec kongresa var vaicuot Rēzeknis Tehnologeju
akademejā školom tys tiks duovynuots.
Izvylkums nu profesoris Lidejis Leikumys apleikroksta
vysim, kas bejuši Sibirī i var paleidzeit sagaideit i pavadiet laiku ar
sibirīšim.
“Kai
jau byusit dzierdiejuši, iz Rēzeknis kongresa dīnu otkon sabrauc Sibira
latgalīši. Jim viza byus nu 28. apreļa da 8. maja. Apsamat Rēzeknē – Moskovys
īlā 22.
Vysa
īpraseits ir 14 latgalīšu + Anna Dvorecka, kas pietej sibirīšus katuoļus i
cytus. Varit apsavērt kongresa programu, kur referentūs radzātu vēļ i taidu
Romanu Bondaru, kuram iņternetā ir sova sātys lopa par vysu latgaliskū, kū tik
jis spiej salaseit, Krīvejā dzeivuodams. Jam byus lobs referats par rodu
mekliejumim caur iņterneta vareibom.”
Braucit
vysi iz Rēzekni iz Latgalīšu volūdys nakts :-), byutu sova Juoņadīna ar
sibirīšim! :-) Tik sasaviļkt syltuok!...”
Ka vēļ
plānojit, kur sovu laiku pavadeit Latvejis 4. māja svātkūs i turpmuokajuos
dīnuos, tod veritēs Rēzeknis vierzīnī!
Kongresam ir
registrejušīs 260 daleibnīki, jau pyrma tuo beja pīteikti 98 referenti, itamuos
dīnuos byus skaidrs ari gostu skaits.
Ka tūmār ir nūkavāta registraceja, ir vareiba pīsadaleit kongresā taipat.
Kai jau viesteits īprīškejā eisziņā, ari naregistrāts klauseituojs pīsadola
diskusejuos, īspieju rūbežuos sajem vysus materiālus, vīneigi – napreteņdej iz
klauseituoja aplīceibu i napīsadola bolsuojumā.
Kongresa programā ir daži lobuojumi pi diskuseju ekspertim, programa ir
atrūnama: http://www.rta.lv/notikums/212
4. pasauļa
latgalīšu saīta programa ir radzama Latvejis symtgadis sātys lopā: http://lv100.lv/tag/26/latgaleskongresam100/?hl=lv
Registraceja kongresam
5. majā byus, suocūt nu 12.00 stuņžu
Austrumlatvejis vietsnīceibā “Gors”. Pošu i cytu drūšeibai atguodynojam, ka der
pajimt leidza personu aplīcynūšu dokumentu.
Tim, kas
izavielej palikt sātā, atguodynojam, ka 5. māja plenārsēde tiks translāta
LVT1, bet 6. majā – diskusejis i plenarsēdis RTA sātys lopā.


text:
PYNAKLU JURS
Ja muoki sīt vairuokus mezgleņus nu stričeišu, tod labi. Vari sevi palīlēt i uzslaveit, ka zyni vairuok, kai aizasīn kūrpis. Sovā laikā Pynaklu Jurs kūpā ar Juzefu Jākubu nu Reigys aizapyna da Amerikys. Pasadeve lelajam zalta druža vylynuojumam. Juosoka, ka romantiķi. Tī Juzefu Jākubs (Jacob Davis) izgudruojs jiuzys, kū niule pazeistom kai džinsus. Bet Pynaklu Jurs pīsaturiejs pi pragmatiskuokom lītom - kai varātum mudri i gudri sataiseit kopeju: kab tū var izdareit sevkurs cylvāks vysdažaiduokūs aizjimteibys apstuokļūs. Metode nav sarežģeita - izkuos car pynaklu sīteņu voi saudzeigi apleij kružkā. Garšoj vysleidza labi, kai pavasara augļu leits dzimtinē.


text:
Rubrikā „Bosom kuojom” Ēriks Zeps kūpā ar viesturnīku i muziki Arni Slobožaninu beja nūbraukuši iz Arņa dzymtū pusi niulenejā Ludzys nūvoda Malnovys pogostā - Buozovu (ogruok saukta arī par Buozovku). Sovulaik tei beja vīnu nu Kuorsovys nūvoda apdzeivuotūs vītu, kas atsarūn viņ četri kilometri nu Krīvejis rūbeža. Ite ir kū dareit i redzēt.
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.