text:
Gribi zynuot, kai australīši sadzeivoj ar kengurim i aborigenim i kū Australejā dareja latgalīši? Atej gostūs trešdiņ 18 stuņdēs iz LgSC Tonis biroju Antonejis īlā 8-3/6. Itūreiz Jurs Viļums i Jurs Vucāns stuosteis par grupys „Dabasu durovys” pīdzeivuojumim Australejā. . Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Svinēsim Latvejis dzimšonys dīnu!Latvejā krīze izabeigs 27. majāOriginalais “Ontans i Anne” ReigāLatgaliskais Raiņs ReigāNu […]
„Latgolys Studentu centrs” i „Latvejis Aizsorgu organizaceja” aicynoj Tevi svinēt Latvejis dzimšonys dīnu kūpā 16. novembrī 19:00 stuņdēs LU golvonajā ākā (Raiņa bulvārī 19), 1. auditorejā. Patriotiskā nūskaņā izzynuosim vaira par Latveju, spēlēsim kaitys, byus īspieja izzynuot, kai svātku svineibom gatavejās cyti. Prīcuosimīs, ka atīsi ar sovu grūzeņu. Pasuokumu atbolsta Latvejis Universitate. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Latgalīšu […]
Ūtardiņ, 13. septembrī, 18:00 stuņdēs Raiņa i Aspazejis sātā, Reigā, Bazneicys īlā 30, byus vīns nu ituo goda Dzejis dīnu latgaliskuokūs pasuocīņu – myusu dīnu latgalīšu dzejis vokors «Gostūs pi Raiņa». Pasuocīnī paradzāts prof. Janinys Kursītis-Pakulis stuosts «Raiņa Latgola», sovus tekstus skaiteis latgalīšu dzejnīki Juoņs Ryučāns, Valentins Lukaševičs, Emileja Kalvāne, Ilze Sperga i c. Latgalīšu vokori Reigā […]
Latgalīši izdavuši puosoku gruomotu par krīzi Par speiti krīzei bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse gruomotu „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”, kurā apkūpotys skaistuokuos latgalīšu literaruos i tautys puosokys, dereigi padūmi lātai saimnīkuošonai i sliminīku lečiešonai, roksti par vacajom krīzem i anekdoti par myusu laiku Latveju i vaļdeibu, myusu dīnu jaunīšu raksteitī stuosti […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” 17. decembrī 16:00 aicynoj iz ilgi carātū i beidzūt sareikuotū Baļtinovys amatīrteatra “Palādas” vīsizruodi Reigā – Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatē Visvalža īlā 4a, 401. ustobā (zalā, 4. stuovā). Īeja bez moksys. Izruodis garums pusūtra stuņde. Pasuocīni reikoj LU Huminitarūs zynuotņu fakultate sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys Studentu centrs”. Izruode nūtiks LU […]
10.novembrī plkst. 20.00 Krišjuoņa Voldemāra īlā 8-17 Rēzeknē nūtiks spielu vokors- „Ziņ voi miņ par Latveju”. Leidza juojam sovys zynuošonys par Latvejis i Latgolys geografeju, kuļturu, viesturi, nūtykumim i cylvākim! Piečuok Rēzeknis Augstškolys Sporta nomā- bals, muzicei grupa „Ginc&Es”, puorsteigumā- eipašs gosts! Bala īeja- 1 Ls, LgSC bīdrim i aktivistim īeja bez moksys, sajamūt īprīkš […]
Ka Latgolys Studentu centram vajag braukt ar laivu, beja skaidrs jau pavasarī (voi ka tik na zīmā). Tok kur braukt, kai braukt, ar kū braukt, deļkuo braukt, kam braukt? Itī vaicuojumi aizjēme cīši daudz laika. Vīna braukšona vosorā izjuka, partū ka beja vosora. Vosorā ir tik nedeļu, cik ir. I kotrai nedeļai tik vīns gols. […]
Jau itū sastdīņ vokorā Viļakas nūvoda Šķilbanu pogosta Upītes tautas nomā nūtiks vacuokais latgalīšu festivals “Upītes uobeļduorzs 2010”! Ite pasuokuma programa. 1. Vinsents Kūkuojs 1910 a. Ontons Slišāns 1925 2. Karburators 1935 b. Valentins Lukaševičs 1950 3. Soldanī 2000 c. Mārīte Slišāne 2015 4. Rekovas dzintars 2025 d. Puosoku diska prezentaceja 2040 5. Zintis […]
Nasiedi kai bednais sābru suņs aiz vuortu! Deļtuo vuortim ir kļamka, kab cylvāks tyktu vydā i nasystu sīnu ar pīri voi žieleigai nakauktu pi cīš vuortu. Rudiņs, solts, vyss rībās? Gribi, kab kas naviņ interesnys nūtyktu? Nu, tod pīsadoli tymā, kas nūteik! Brauksi LgSC laivu braucīnī? Juobrauc! Pīlauz sovu lobuokū draugu, atrūnit laivu, telti, guļammaisus […]
Vasali! Palnu dīnys prīceiguo viests – LgSC ir tics pi div jaunom i spareigom, vareigom regionalūs biroju vadeituojom. Anna Briška niu struoduos Rēzeknē, Edeite Husare – Reigā. Atbolstit, podturit i dzeivojit leidza! Vēļ nav atrosts Daugovpiļa biroja vadeituojs. Lobs īt ar gaideišonu, sylts ar siļdeišonu. Laikam krīze ar tū ari ir krīze, ka jei naļaun […]
Pyrmū reizi Rēzeknē! 16. februarī 20.00 stuņdēs kopejneicā “pi Olmāra” (Reigys īlā 1) nūtiks literāri muzykals pasuokums LaLaDra (Latgalīts – Latgalīšam – Draugs). Pīsadaleis latgalīšu muzykanti, dzejis i prozys raksteituoji. I cyti lobi ļauds. Tova daleiba breiva! Piec pasuocīņa nu 22.00 balle kūpā ar grupu “Marchello”, īeja 1 Ls. Aicynojam jimt daleibu itymā pasuokumā ar […]
Vasali! Sveicīni Adventa laikā! Nuokušajā ūtartdīnē, 15. decembrī, 18.00 stuņdēs Adventa laika nūskaņu vokors Reigys Goreigajā seminarā (Katuoļu īlā 16, Reigā). Seminaristi pastuosteis par Adventa laika nūzeimi, izvoduos nelelā ekskursejā par seminara telpom. Varēsim pīsavīnuot Adventa nešporam (vokora lyugšonai). Lyudzu, padūd zini leidz ūtartdīnei, voi byusi! (RGS grib zynuot ar cik lelu ļaužu pulku jim […]
Svātdiņ, 13. decembrī 15.00 stuņdēs Raiņa sātā Berkenelē (Daugovpiļs nūvoda Birkineļūs) nūtiks literari muzykals pasuocīņs Adventa nūskaņuos Latgalīts Latgalīšam Draugs. Vaira informacejis attālā i/voi ite: LaLaDra_2009 Aicynojam Tevi īdegt trešū sveceiti i Adventa vainagā sovā sātā, i kūpā ar cytim latgalīšim Latgolā – pasuokumā Latgalīts Latgalīšam Draugs. Tai giustūt Svātku gaideišonys sajiutu i ituo laika […]
Ituo goda 8. decembrī 13:00 stuņdēs Latvejis Zynuotņu akademejis 3. stuova zalā LU Latvīšu volūdys instituts reikoj zynuotnisku diskuseju “LATGALES LATVIEŠU VALODA LATVIJAS VALODAS POLITIKAS KONTEKSTĀ”. Pīsadola: IZM vaļsts volūdys politikys nūdalis vadeituoja Zaiga Sneibe, LU Latvīšu volūdys instituta direktore Dr. habil. philol. Ilga Jansone, Vaļsts volūdys centra direktors Dr. habil. med. Māris Balteņš, Rēzeknis […]
Izstuodis atkluošona 13. novembrī 15:00 stuņdēs Kr. Barona īlā 14. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Latvejā krīze izabeigs 27. majāpa upi septembrī, īvu zīdu laikā Upītes uobeļduorzs 2010Bārnu i jaunīšu lobūs stuostu konkurssLatgalīšu volūdys kursi pyrmūdīņu vokorūs
Vaira informacejis i nūlykums ite. Paleidz Latvejis Nacionaluo biblioteka i Bārnu literaturys centrs. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Jaunīšu lobūs stuostu konkursa nūlykumsinfo LgSC 4. augustsInformaceja par kursim LNB palaistaLatgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps DagduLatvejā krīze izabeigs 27. majā
Bārnu i jaunīšu stuostu konkursa nūlykums Kab sekmeitu bārnu i jaunīšu interesi par myusu dīnu Latvejā nūtīkūšajim socialajim, ekonomiskajim i politiskajim procesim i mudynuotu jūs kai nuokūtnis sabīdreibys daļu izsaceit sovu redziejumu par šudiņdīnys pasauli i juo puormainem, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izsludynoj bārnu i jaunīšu stuostu ar laimeigom beigom konkursu. Teik gaideiti stuosti, kurūs […]
Vīns nu 13. – 19. septembrim nūtykušuos Latgaliskuos nedelis īvodpasuocīnim beja nu jau par tradiceju īdibynuotuo – Vokora styga – atraktivs orientiešanuos pasuocīns Reigā ar mierki jaunūs studentus nu Latgolys īpazeistynuot ar Reigā atrūnomom latgaliskom vītom, pasuocīnim i informēt par Latgolys Studentu centra aktivitatem. Itymā reizē 14. septembra Vokora stygys vadmotivs beja dažaidys spēlis i […]
Izkūpsim sovu latgalīšu rokstu volūdu! LgSC reikuotī latgalīšu rokstu volūdys kursi Reigys centrā nūteik pyrmūdīņu vokorūs da semestra beigu. 17:00 – volūdys pamati 18:00 – kai pareizi raksteit Latvejis Nacionaluos bibliotekys telpuos, iz Elizabetis i Barona īlys styura, Barona 14, 3. stuovā, 312. ustobā taišni trepēs. Nav svareigi, ci ar latgaliskū vuordu iz lyupu pasamūst […]
Nu 2. leidz 6. augustam Preiļūs nūteik „Atzolys” – seminars jaunīšim par Latgolys nūvoda viesturi i kulturu. Itūgod „Atzoluos” pīsadola 20 jaunīšu, leluokuo daļa nu jūs ir nu Latgolys, vysu vaira nu Rogovkys i Kuorsovys. Ari itūgod dalinīku vydā ir puors jaunīšu nu puornūvodu. Seminars „Atzolys” teik reikuots kotru vosoru jau nu 2004. goda, itūs godu laikā […]
Šudiņ vokorā Tonis birojā projektu vokors. Reit turpynuojums itai izklaidei. Kai smejīs, cytim vosora, a cytim i vosora, i juodūmoj par rudini. Ite zemļuok karteņa nu paguojušuos nedelis izprīcom ar SIF projektu, kas gols golā īsīts svēre 2 kilogrami i symtu gramu. Ireta i Artis cap i lej iudini. Koč kai tei latgalīšu volūda juodaboj […]
Da ituo goda 30. juņa bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj jaunīšus vacumā nu 15 da 19 godu pīsasaceit daleibai Latgolys kulturviesturei veļteitā seminarā „Atzolys” (atlases, jaunī dzynumi), kas nu 2. da 6. augusta nūtiks Preiļūs. Seminars „Atzolys” nūtiks jau sastū godu piec kuortys, juo laikā jaunīšim nu vysys Latvejis byus vareiba izzynuot vaira par […]
Gūds kam gūds, informaceju, ka pasuokums nūteik itū, ni cytu catūrtdiņ, izzynuoju tik laikam itū pīktdiņ. Da tuo laika mes i Googlis cioce dzeivuojom kai informacejis pūrā. I izzynuoju tik deļtuo, ka muzeja darbineica Siļva struodoj ari munā dorbā i pastuostēja. Cytaiž naboga cioce Google pīduovuoja obejus datumus. 😀 Tok ar vysu zynuošonu taipat bejom […]
Kai Jius ak jau zynit, pyrmūdīnēs nu 20. apreļa da 15. juņa nu 17:00 da 19:45 LNB Krišjuoņa Barona īlā 14 (312. ustobā, 3. stuovs tīpat trepēs) nūteik latgalīšu volūdys kursi, kū voda Muora i Kristīne. 17:00 latgalīšu volūda īsuociejim, 18:15 pareizraksteibys nūdarbeiba. Aicynoju vysus, kam ir taida vareiba, atbaļsteit itū iniciativu i īsavuiceit raksteit […]
Moto: Iz tom jaunom atlasem lai ir vysa myusu cereiba i par jom lai mes vysvairuok guodojam. Izaugs lelys atlasis, tod ari vacim kūkim jūs pakrieslī byus loba atpyuta. Kazimirs Skrynda Atzolys – seminars Latgolys jaunīšim vacumā nu 15 da 19 godu. Atzolys (ari atlasis) – atvasis, jauni dzynumi. SEMINARA MIERKI: *īpazeistynuot Latgolys jaunīšus ar […]
Sataisieju diplomus jaunīšu rodūšūs dorbu konkursa daleibnīkim i lobuokūs dorbu autorim. Iz šmuka dzaltona papeira. Saguoja loba čupeņa gols golā. Dorbi raksteiti latgalīšu, latvīšu i krīvu volūduos. Lobi dorbi. Maņ patyka, cylvāki tūmār vēļ dūmoj, cer, tic, ir. Cylvāki jau nu cytys paaudzis, jaunī. Nūkavieju gon viļcīni, cikom paraleli dorba dzelys, LgSC padareišonys i vēļ […]
Pagaidom tikai latvīšu volūdā. Latgalīšu tulkuojums taps. Byutu zam myusu gūda informaceju pa latgalīšu kursim nadūt latgaliski. Tok LNB gribēja, kab relize ītu jau šudiņ, partū ka pyrmūdiņ byuškys par vieli. Deļtuo sastrāpuojom mudri nazkū i jī izsyutēja. LNB sātyslopā var apsavērt par latgalīšu rokstu volūdys kursim. Nūtiks nu 20.04. da 15.06. pyrmūdīnēs. Nu 17:00 […]


c: text/html

text:
Ar pozitivom emocejom aizvadeits projekta „Latgales jauniešu drošumspēja un pilsoniskums” nūslāguma pasuokums Dagdā, Dagdys bārnu i jaunīšu centrā „Parka rozes”. Iz projekta nūslāguma pasuokumu, beja sabraukuši jaunīši nu Daugovpiļs, Rēzeknis, Ezernīku i Dagdys. Kai jau stuostejom īprīkš, projekta laikā nūtyka apvuiceibys, konsultacejis, video taiseišona i vysaidys aktivitatis. Sovu izpratni par projekta temom – pilsūniskuma prasmem […]
Kai jau viestejom, LgSC ar sadarbeibys partnerim bīdreibu „Darītājiem”, bīdreibu „Rēzeknes Augstskolas absolventu asociācija” i bīdreibu „Dagne” februarī ir aizsuokusi projektu “Latgales jauniešu drošumspēja un pilsoniskums”. Par itū laiku asam sataisejuši naformalus seminarus Daugovpilī, Dagdā i Rēzeknē. Apvuiceibu laikā ar Latgolys jaunīšim asam diskutiejuši par sovu lūmu pasaulī, par drūsumspieju sovu lāmumu pījemšonā, par pozitivom […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Papyldynojūt myusdīnu latgalīšu literaturys kluostu, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izdavuse latgalīšu autoris Anitys Mileikys debeja dzejūļu kruojumu „mūžīgā nepārtikusī stirna”. Gruomotys redaktore ir dzejneica i publiciste Anna Rancāne. Dzejis kruojums izdūts ar Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstu. Anita Mileika roksta gon latvīšu literarajā, gon latgalīšu rokstu volūdā. Ari dzejis kruojumam ir divejis dalis: latvīšu literarajā volūdā […]
LgSC nu 16.02.2015. leidz 01.06.2015. eistynuos projekta “Latgales jauniešu drošumspēja un pilsoniskums” aizdavumus. Projektu finansej LR Kulturys ministreja i “Dienvidlatgales NVO atbalsta centrs”. Projekta laikā ir paradzāts reikuot jaunīšim nūdarbeibys par iniciativom, drūšumspieju, pilsūniskuma prasmem, kuru laikā jaunīšim tiks dūta vareiba sajemt konsultacejis i izdareit kaidu lobu dorbu sova, pogosta, nūvoda ci piļsātys lobā. Projekta […]
Vaļsts Kulturkapitala fonds “Latgolys Studentu centra” darbeibys atbolstam 2015. godā pīškeirs finasiejumu storpdisciplinarū projektu konkursā. Finansiejumu paradzāts izlītuot aktivitatem, kurys veicynuos Latgolys kulturvidis saglobuošonu, atteisteibu i populariziešonu, kai ari Latgolys jaunīšūs styprynuos lokalū identitati. Itūšaļt LgSC ir vīna nu atpazeistamuokajom i aktivuokajom latgalīšu sabīdriskajom organizacejom, kurys eistynuotī projekti deveņu darbeibys godu laikā ir nūzeimeigi na tikai lokalā, […]
Īsasuokūt jaunajam vuiceibu godam, Rēzeknis LgSC birojs na viņ suocs jaunus dorbus i projektus, bet i pabeidz īsuoktūs. Maijā beja aizsuokts projekts „Zynuot”, kas paredzieja naformalys apvuiceibys pa Rēzeknis nūvoda školom par vysu, kas nūteik apleik Latgolā i kas pi tuo “vaineigi”. Tai kai pavasarī Rēzeknis biroja komanda napaspēja izbraukuot paredzātuos školys, tod nu īsuoktū […]
Nu jau septeitū reizi aizvadeitys naformaluos apvuiceibys „Atzolys”, kas nūtyka nu ituo goda 10. juļa leidz 13. juļam, itū reizi – Bieržgalī. „Atzolys”ir izgleitojūša nūmetne, kū reikoj studenti nu bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” deļ Latgolys jaunīšim, kam ir gribeišona īsapazeit tyvuok ar latgalīšu volūdu, raksteibu, kulturu i viesturi. Pyrmuos „Atzolys” nūtyka 2004. godā, i tai […]
Tipografejis smaržys apveitys, nadaudz trokys i posta kasti redzēt grybūšys, LgSC izdūtuos postkartis! Eksemplaru nav cīši daudz, deļtuo – pasasteidz, ka gribi sev kaidu nu Edeitis biļdem ar latgalīšu teicīni voi Raibīs ziemiejumu! Postkartis varēs nūpierkt Reigys birojā Antonejis īlā 8-3/6 i vysur, kur redzēsi LgSC gruomotu goldu izbraukuma tierdznīceibā. Vīnys postkartis cena: 0.50 eiro […]
„Latgolys Studentu centra” Rēzeknis birojs eistynuoja projektu „Zynuot” , kas beja baļsteits iz Rēzeknis nūvoda školānu informiešonu par myusdīnu pasuokumim i cylvākim Latgolā. Ideja par projektu roduos piec Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2013” ceremonejis, kod īsaroduši beja puorsvorā daleibnīki i nominanti, bet nu jaunīšim puorstuovju moz. Lela daļa Rēzeknis nūvoda jaunīši nimoz ari nazyna, […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” itymā vosorā otkon aicynoj pīsadaleit jaunīšus vosorys naformalajuos apvuiceibuos”Atzolys”. Apvuiceibuos byus īspieja īsavuiceit raksteit latgaliski, uzzynuot viesturis i kulturys faktus, sasatikt ar Latgolys kulturys cylvākim,muzykantim, literatim. Tradicionali “Atzolys” paleidz apsazynuot jaunīšim Latgolys sovpateibu, īvuica byut lapnim par sovom saknem i pīdereibu i veicynoj jaunuos paaudzis iņteresi par Latgolu i latgaliskū. Golvonuo “Atzolu” […]
Prīceiga viests! Vaļsts kulturkapitala fonda projektu konkursā ir apstiprynuots „Latgolys Studentu centra” īsnīgtais projekts „Latgaliskuos kulturys veicynuotuojis – bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” – atbolsts 2014. godā” 3000 EUR apmārā. Projekta mierkis ir snīgt atbolstu LgSC darbeibai, sadzūt daļu nu projektu vadeibys i administrativom izmoksom. Finansiejums veicynuos sekmeigu ituo goda laikā īcarātū pasuokumu i projektu realizaceju. […]
Latgolys Studentu centra” eistynuotais projekts „Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” 2014. godā dorbu turpynuos ar Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstu. Konkursa kuorteibā LgSC īsnīgtais projekts beja tuo 21 projekta vydā, kas sajēme atbolstu storpdisciplinarūs projektu konkursā. Portala uzturiešonai tyka pīškierti 1000 lati, i projekts tiks eistynuots nu 2014. goda 1. janvara leidz 2014 goda 1. juņam. […]
„Latgolys Studentu centrs” aicynoj jaunīšus iz naformalom apvuiceibom „Latgolys bārni II” par uzjiemiejdarbeibu nu 12.augusta leidz 16. augustam Drycanu vydškolā. Ka esi 18-23 godus jauns i gribi 5 dīnys aktivi i lītdereigi pavadeit laiku ar cytim jaunīšim, īgyustūt jaunu i naradzātu saskarsmi ar i par uzjiemiejim, tod dareisim tū kūpā. „Latgolys bārni” ir naformaluos apvuiceibys, kas aizasuoka 2011. godā […]
„Latgolys Studentu centra” eistynuotais projekts „Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” itūgod dorbu turpynuos Latgolys regiona atteisteibys agenturys i Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programys ītvorūs. Konkursa kuorteibā LgSC īsnīgtais projekts beja tūs 42 projektu vydā, kas sajēme atbolstu. Portala uzturiešonai tyka pīškierti 1500 lati, i projekts tiks eistynuots nu 2013. goda 27. maja leidz ituo […]
Ir apkūpuoti vysi žurejis rezultati i nūteikti nominanti, kas 24. februarī, plkst. 16:00 Rēzeknis nūvoda Bieržgaļa kulturys nomā (byus nūdrūšynuots autobuss 15:00 nu Rēzeknes nūvoda pošvaļdeibys), tiks aicynuoti iz Latgalīšu kulturys Goda bolvys “Boņuks 2012” padūšonys ceremoneju. Ari “Latgolys Studentu centrs” i LgSC bīdru paveiktais ir nomināts vairuokuos kategorejuos. Latgalīšu kulturys masu medejs Latgalīšu Kulturys gazeta […]
Latgalīšu dzejneicai Emilejai Kalvānei paguojušuo goda nūgalē izguoja dzejūļu kruojums „Atvosora”, kurs tyka izdūts Latgolys Regiona programmys ītvorūs. Emileja Kalvāne (1944) ir dzymuse Mērdzinis pogosta Styglovā. Jauneibā autore ir pīsadalejuse Mirdzys Kempis Jaunūs autoru apvīneibā, bet latgaliski roksta i publicejās viņ nu 1995. goda. Juos pyrmuo gruomota „Lobuo dīna” (2003) ar atsauceibu tyka pījimta i literaturzynuotnīku, […]
Jaunajā godā mes kotrs gribim suokt piļdeit tuos apsajimšonys, kurys asam apsūlejuši sev vacajā godā. Taišni taipat ir ar bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” uzturātū portalu lakuga.lv , kurs ar 2013. goda 1. janvari suoc jauna dorba cielīni. Goda pyrmūs treis mienešus portala darbeibu atbaļsteis Vaļsts kulturkapitala fonds, kurs pīškeire finansiejumu Latgolys kulturys programys ītvorūs. „Latgalīšu Kulturys […]
Decembra pyrmajuos dīnuos nu tipografejis sovu ceļu iz dažaidim gruomotu plauktim i skaiteituoju sirdim īsuocs dzejneicys Ingridys Tāraudys trešais piec skaita dzejūļu kruojums „Boltais šokolads”. Kruojumā apkūpuoti vairuoku godu garumā raksteiti i 2009. godā apkūpuoti dzejūli latgaliski i latvyski, kurūs maiga i lieneiga sīviškeiba mejās ar raganisku sīvīteibu, napacīteibu i olkonumu. Latgalīšu dzejneica Ingrida Tārauda (1971) regulari publicejās […]
Jaunīšu bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i latgaliski rokstūšais medijs www.lakuga.lv organizej video konkursu „Latgaliskais tevī i pasaulī”, ar kura starpnīceibu aicynoj lauzt sabīdreibys stereotipus par tū, kaidi ir latgalīši, kai cylvāki dzeivoj Latgolā i kurys vierteibys i lītys teik uzskateitys par latgaliskom. Bīži viņ ziņu sižetūs par Latgolu teik ruodeitys sakrytušys sātys, uzsvārta regiona nabadzeiba i atpaliceiba […]
Latgalīšu entuziasti nu 26. leidz 29. juļam Škilbanu pogosta Balkanūs tykuos seminarā „Roksti!”, lai apgiutu latgalīšu rokstu volūdys pamatus, izzynuotu vaira par žurnalistiku i pavadeitu laiku latgaliskā gaisūtnē. Vosorys školu reikuoja bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Latgalīšu Kulturys Gazeta (LaKuGa) ar LR Kulturys ministrejis i Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programmys atbolstu. Vosorys školys golvonais […]
Reitu, 26. julī Vileks nūvoda Škilbanu pogosta Balkanūs suoksīs latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis seminars „Roksti!”, kurā da 29. juļam pīsadaleis 15 interesenti nu dažaidu Latvejis vītu, ar mierki izlobuot latgalīšu rokstu volūdys zynuošonys, izzynuot Latgolys kulturviesturi i papyldynuot prasmis rokstu par regiona kulturys dzeivi sagataveišonā regionalajim i vaļsts medejim. Seminarā „Roksti!” pīsadaleis biblioteku, pošvaļdeibu, […]
Vasals, Latgolys jaunīt! Cīši īspiejams, ka mes ar Tevi jau asam sasatykuši bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” projekta „Vuiceisimēs latgalalīšu rokstu volūdu” laikā. Ka atguodoj, tī mes vuicevomēs latgalīšu rokstu volūdys paeizraksteibys nūsacejumus, atkuortovom jau aizmierstūs latgalīšu vuordus, runovom par latgalīšu rokstu volūdys nuokūtni, kai i par cytim ar Latgolu saisteitim vaicojumim. Projekta laikā ar Kulturys […]
Pošā vosorys vydā – nu 26. da 29. juļam iz latgalisku nedeļgolu aicynoj latgalīšu rokstu volūdys vosorys škola „ROKSTI!” Latgalīšu rokstu volūdys vosorys školā aicynuoti pīsadaleit Latgolys kulturys īstuožu, biblioteku, školu, nūvodu darbinīki, školuotuoji, žurnalisti, studenti i cyti interesenti – potencialī latgalisku rokstu par regiona kulturys dzeivi raksteituoji portalam Latgalīšu Kulturys gazeta www.lakuga.lv, regionalajim medejim […]
Trešdin, 16. majā, Raiņa i Aspazejis sātā Reigā nūtika Annys Rancānis dzejūļu kruojuma „Pylni kārmani dabasu / Bezdelīgu pasts” atvieršonys svātki. Dzejūļu kruojumu izdavuse bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”, finansiali atbaļstejuse Latgolys Regionaluos atteisteibys agenturys administreituos Latgolys kulturys programa ar Vaļsts Kulturkapitala fonda finansiejumu. Fotokarteņuos nalels īskots pasuokumā Foto: LaKuGa Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Annys Rancānis dzejis kruojuma […]

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Pyrma nedelis jau trešū reizi LgSC Tonis birojā Reigā nūtyka stuostu serejis “Latgalīša pādi pasaulī” pasuocīņs i itymā reizē par sovim pādim Krīvejis plašumūs stuostieja Marita Papiņa i Valdemārs Stūris. Byudams geologs piec izgleiteibys, Valdemārs īpazeistynuoja ar Latvejis geologu paleontologiskū ekspediceju Dīvydu Timanā – Krīvejis Eiropys zīmeļaustrumu daļā, kur Latvejis geologi veica paleontologiskūs izrokumus Ižmys […]
Vasali vosorā! Pasaverit rokstu “Latvejis Viestnesī”. Varbyut ir kaidi komentari, vīdūkli? Voi varbyut ir napīcīšama kaida LgSC reakceja – atbiļdis roksts, diskuseja voi informativa akceja? LgSC vuordā vakar KKF tyka īsnīgti 7 projekti: – latgalīšu muzykys karaoke disks (Edeite Husare); – latgalīšu puosoku izlase “Tu soki. Es soku. Puosokys par krīzi” (Marita Papiņa); – Danieļa […]
Seminars “Pi Sibira latgalīšu” Kruoslovys kulturys nomā Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Vosorys izklaidis – idejis, projekti i koncertiSibira dīna KruoslovāLgSC janvars RēzeknēLatgalīts Krīvejis plašumūsSpeitejūt vātrai i leitam
Kruoslovā ituo goda 1. martā nūtiks Sibira dīna. Tiks paruodeiti storptautiskajuos etnolingvistiskajuos ekspedicejuos iz Sibiri īgiutī materiali – kinys, kartenis, īroksti, stuosti i sarunys. Ekspedicejis ar Vaļsts Kulturkapitala fonda i Latvejis Universitatis atbolstu jau vairuok godu reikoj volūdneica Dr. Lideja Leikuma sadarbeibā ar LU, Sanktpīterburgys Vaļsts universitatis, Ačinskys Pedagogiskuos koledžys pasnīdziejim i studentim i “Latgolys […]
Ar Latvejis Universitatis Filologejis i muokslys zynuotņu fakultatis vuiceibspāku entuziasmu, kai ari ar Vaļsts Kulturkapitala fonda finansialū atbolstu no ituo goda 16. janvara da 2. februara nūtyka Catūrtuo latgalīšu volūdys i kulturys zīmys škola Sibirī Krasnojarskys nūvoda Ačynskā. Zīmys škola ir centralais pasuokums ar Sibiri saisteitajūs projektūs, sovu rūku projektūs pīlīk ari Latgolys Studentu centra […]


text:
Vakar pēc saulis kalendera Latvejā beja Meteņa dīna, kas zeimoj pavasara atīšonu i Jauna goda suokšonūs. Bet piec katuoliskuos tradicejis, Meteni byus viņ 8. martā, deļ tuo itū šaļti vysu lobuok izmontuot pādejū zīmys prīcu baudeišonai. Jamūt īdvasmu i pīmāru nu rēzeknīšim, ari reidzinīkus LgSC aicynoj iz kūpeigu slēpuošonys vokoru! Sasatikšona ūtardiņ, 8.02. iz 17:45 […]
Parosti jau soka, ka Gaideišonys laiks ir vaira puordūmu i guodu laiks, bet grybātūs saceit, ka ari laika atrasšonys laiks – itymā mienesī storp vysim speigulim, egleitem i duovonom raugam atrast vaira laika na viņ sovom dūmom, bet ari sirsneigom sasatikšonom, deļ tuo Latgolys Studentu centrs atrūn i aicynoj atrast ari cytus kaidu breisneiņu nūstuošonai […]
Paguojušā godā Vita izdūmuoja, ka 7. decembrī varātu nūsvinēt Tonis biroja vuorda svātkus i ,tai kai itei ideja ruodīs dyžan loba, tod ari itymā godā esi gaideits Latgolys Studentu centra Reigys biroja gosts! Byus vuorda dīnys peirāgs i byus drupeit muzykalys padareišonys. Tim, kas kiere pi sirds i īsadūmuoja – tik na dzīduot!, varu mīrinuot […]
Ka par tradicejom, tod par tradicejom! Kotra mieneša pādejuo trešdine varātum kliut par jaunu tradiceju LgSC aktivitašu pīduovuojumā. Pasludynojom tū par LgSC podkāsta īroksta dīnu! Na vīnam viņ nūteikti ir vaicuojums: Kas tys par zvāru – podkāsts? Vuords “podkāsts” ir salikteņs, kas rodīs nu vuordim “iPod” i “broudcasting”. Vīnkuoršim vuordim skaidrojūt – tys ir entuziastu […]
Vasali! Palnu dīnys prīceiguo viests – LgSC ir tics pi div jaunom i spareigom, vareigom regionalūs biroju vadeituojom. Anna Briška niu struoduos Rēzeknē, Edeite Husare – Reigā. Atbolstit, podturit i dzeivojit leidza! Vēļ nav atrosts Daugovpiļa biroja vadeituojs. Lobs īt ar gaideišonu, sylts ar siļdeišonu. Laikam krīze ar tū ari ir krīze, ka jei naļaun […]
Trešdīnis vokorā Latgolys prīceigais dorba spāks īsuoce na tikai LgSC driebu lineju (vaira skaiti ite), bet ari suoce Latgolā vuokta čaja lineju. Da itam LgSC pakoj diveju veidu čajus: “Jezupa kumeļa zuole” i “Madalis sviežnuma zuole“, kuri paleidz pret vysaidom kaitem i nabyušonom. Ar itū nateik dūmuots apsarūbežuot, partū niu LgSC izsludynoj čaja receptu i […]
jaunu pīgrīzumu, jaunu modeļu drēbis. jauns dizains, jauns koncepts. driebu linejis “Jezupa spāks” i “Madalis breinums”. pasuokuma aizguodnis ir Sv. Ontons. parkū jis? Sv. Ontons ir krīzis laiku aizguodnis. Sv. Ontons ir lītu atradiejs. Ir juolyudz juo paleidzeiba, ka pagaisynuots dzeivis ceļš voi kaida līta. Ari jaunim cylvākim, kuri navar atrast sovu dzeivis aicynuojumu, sovā […]
Vasali adventa laikā! Lai ari ir puordūmu i svātku gaideišonys laiks, kuram puorejī svātki teik pakuortuoti, šudiņ (pyrmudinē, 7. decembrī) kalendars viestej, ka vuorda svātkus svietej Antonejis, taitod ari Tonis. LgSC Reigys birojs jau vaira kai godu sovejūs vydā teik dāvāts vīnkuorši par Tonis biroju. (Adress Antonejis īla 8-3/6.) Tai kai parosti iz vuorda dīnom […]
Šudiņ vokorā Tonis birojā projektu vokors. Reit turpynuojums itai izklaidei. Kai smejīs, cytim vosora, a cytim i vosora, i juodūmoj par rudini. Ite zemļuok karteņa nu paguojušuos nedelis izprīcom ar SIF projektu, kas gols golā īsīts svēre 2 kilogrami i symtu gramu. Ireta i Artis cap i lej iudini. Koč kai tei latgalīšu volūda juodaboj […]
Ceru, ka vosora Jiusim ir izadavuse, saule smaida i leits gluostej, sīns jau pyunē, buļbys jau zīd i vyspuor vyss īt nu rūkys. Ka ni cytaiž, lai smaida dzaltoni moskviči i vyss kas cyts! Pādejuos šaļts pīduovuojums. Spontanuos idejis. Mežcīmā šūvokor dasu bals: sasatikšona ar dasom i pasiedeišonu. Ap 18:00 ak jau. Jem leidza sevi […]
šudiņ es i vaļdis kvorums bejom inspicēt Rēzeknis biroju i īdvasmuot lelim dorbim. dorbi kai dorbi, a īdvasmys gona. jiudz koč zyrgā. pībiļde projektu autorim – ka kuram mane (Ilzis) vajag, mes ar zeimūgu byusim Tonis birojā trešdīņ vokorā. reit byušu ceļā. tūmār juobrauc komandiejumā iz Kauņu. naaizmierstit par Dagdys tolku i Vuolyudzānim! itūgod komandys […]
Vasali! Navarieju ilgi nūbrīst lelajam info spamam, partū ka nikuo taida, ruodīs, nav, a par seikumim var puorskaiteit www.skreine.wordpress.com i lakuga.lv Ļauds gatavej projektus, īsnīdz, tok pagaidom nikaidu lelu rezultatu vēļ nav – projektu pīsaciejumi teik vierteiti voi ari termeni nav beigušīs. Deļtuo ite ziņa projektu raksteituojim, kas dūmoj LgSC vuordā snīgt pīsacejumus LRAA konkursam […]
Viebū, vierbū, slimeibu uorā, veseleibu īškā! Sveicynoju Pyupulu svātdinē! Vēļ vīna dorba nedeļa ir paguojuse. Nuokušuo nedeļa – klusuo nedeļa pyrms Leldinis. Nikaidys eipašuos aktivitatis i izklaidis LgSC Reigys birojā nav īplānuotys, viņ aizsuoktūs dorbu i projektu beideišona iz prīšku. Nuokušnedeļ es personeigai nabyušu sastūpama Tonis birojā, bet ar tū jau nikas naapsastuoj! Atbiļdeiguo atslāgu […]
LgSC Reigys birojs ir tics pi oficialys, glaunys šiļteitis jau trepēs. Pavasars ir atstuojs pozitivu īspaidu iz visim Tonis birojā satyktajim ļaudim. Vysi ir apjiemeibys piļni dorbuotīs – raksteit projektus, reikuot tolkys i c. atraktivus pasuokumus. Ituos nedelis muzikaluo nūformiejuma favoriti ir Projekts – Kapļi. Reali īkaplej! 😉 Kluot jau apreļs. Ar tū ari apsveicu […]
Vakar vokorā aktivuokī LgSC Reigys bīdri Tonis birojā sataiseja rikteigu pruota vātru gon par temu Drukys aizlīguma atceļšonai Latgolā 105 i cytys nūzeimeigys jubilejis, pīmāram, „Tāvu Zemis Kalendaram” – 70, vairuokys izcylys personeibys svieteitu opolys jubilejis: Marija Andžāne i Konstantins Raudive -100, Fraņcs Trasuns -145, gon par īspiejamū LgSC saukli, aizbiļdni – mītisku tālu, zvāru […]
Pyrmudinis vālā vokorā eimūt pa celi nu Tonis biroja garum Kongresu nomam i piečuok nu trolejbusa iz kojom sasajutu kai puorsokā – apleik apsnyguši kūki i izgaismuoti ar laternu gunim. Myužeigs skaistums! A šudiņ gaisā pavasars – putyni dzīd, saule speid, daguns saūž tū eipašū, pavasara smuordu. Dorbuošonuos i rodūšais gors kai uzjiems apgrīzīņus ar […]


text:
-
Meža dienas. Uzmanās!
Zemkūpeibas ministreja (nu da, lauksaimnīceibas vaira nav) sovā www lopā smuki dzīd par Meža dīnom 2008. Byus muzykanti, radušōs darbneicas utt. Info: te. Un NIVĪNA vōrda par tū, kai uz tīņi aizbraukt! Laikam speciāli? Vot sazataiseis ļauds nu Reigas, Ogres, Kūrzemes aizbraukt uz lobu pasōkumu (par kū es nazašaubu) un… Līta taida, ka ceļu mes… Read more »
-
Ieskaite informātikā. GARLAICĪGI!!!
Škoļņīki mūkās. Maņ galeigi nav kū dareit. Tiemeju internetu. O! Lobs roksts par skaitļim! Atstōsteišu: Arhimeda skaitlis. π = 3,1415926535… (tagad ir zynami 1,24e+12 cypari aiz komata) π ir skaitlis nu školas uzdavumim par riņča linejom. Tymā pat laikā tys ir vīns nu svareigōkajim skaitļim myusdīnu zynōtnē. Fizikā π ir vītōs, kur par riņčim i… Read more »
-
Sliktā Sudraba
Patiemieju ziņas… Ik mienesi ziņōs pasarōda paziņōjumi nu Vaļsts Kontroļa. Tagad tī par šefu Inguna Sudraba. Bōba nu banku biznesa. Laikam apnyka labi dzeivōt un sazagribē izdareit kū ni beis lobu tautas lobā. Tai vot revidej vysu i bysus. Vysu laiku acaklōj vysim zynamas lītas: vaļsts aparats apād myusu naudu. Svaidās ar banknotem pa labi,… Read more »
-
Blogs latgaliski!!!
Ura! Sagaidieju! Ir, ir kū palaseit latgaliski .lv blogosferā. Šudiņ pavysam najauši atrodu: http://www.diena.lv/lat/tautas_balss/blog/saprge. Daudzi burtu :) Izbaudeišu. Laseišu pa vīnam īrokstam dīnā – kap paildzynōt pateikamūs strāčus. Un pofigu, ka saprge blogoj īnaidnīka īrokumūs. A es dyžan naļūbeju zvīdru un Sorosa bandas kabatas avīzi un uzskotu jūs par myusu zemes naidnīkim. Byus saules stareņš… Read more »
-
džī_ī_manī
Latvejā dreiži nabyus nivīnas bankas ar vītejū nūsaukumu :( Unibanka → S|E|B Hanzabanka → Swedbank BTB → GE Money Bank Pirmā Latvijas Komercbanka → DnB NORD Paritate Banka → PrivatBank u.c. Gon jau “Latvijas Krājbanka” ari dreiži nūsauks par “Snoras” :((Pādejō nūsaukumu mainē BTB un pašlaik reklamejās. Nabaga bōbeņa saleimeita vysōs īspiejamōs vītos. Paskots jai taids, ka… Read more »
-
Eurovizion
Fonā vot īt Eirovizeja. Fufeļs, kai vysod. Igauņi zažigaļi :) Nūliemu jūs uzmundrinōt un īgōju igauņu delfūs, kur atrodu atbylstūšu rokstu. Īrakstieju komentaru, ka patyka jūs dzīsme un es par jīm nūbolsōšu. Maņ pat paļdis pascē. Gon latviski, bet tai pat pateikami :) Tod “palasieju” vāļ komentarus un atrodu “nais konverseišen” :) Stenogramma: … Ahtung… Read more »
-
Linux ruļavoj!
Nu HTB korespondenta un S.Brina (google leidzdybynōtōja) sarunas: … KoppecпoHдeHT: «Былa Takaя шyTka: B „Гyrлe“, B пoиckoBoй cTpoke, BBoдишb „бoлbшee злo, чeM CaTaHa“, и oH HaxoдиT cTpaHицy koMпaHии „MaйkpocoфT“ (Microsoft)». Cepreй БpиH: «Дa». KoppecпoHдeHT: «Bы изBecTHы cBoиM HeraTиBHыM oTHoшeHиeM k BoзMoжHoMy MoHoпoлизMy „MaйkpocoфTa“. Bы пoлbзyeTecb иx пpoдykTaMи caMи?» Cepreй БpиH: «Bo-пepBыx, эTo былa cлyчaйHocTb. ЭTo… Read more »
-
Raibā 1diena
Vīns Raiba dīna šudiņ izgō. Nu reita pazvanē nu posta un uzzynō, cikūs lobōk īvest jaunū HDD. Kas pateikami – jī vysod zvona īprīkš. Tai nu pa dīnu tyku pi papyldu 465GB diska vītas. A uz kasteites raksteits 500GB. Nu da. Ražōtōji takš nazyna, ka 1GB=1024MB… KrasavEcs: Tagad viņ jōizdūmoj, kai jū sagraizeit partīcejōs. Cik… Read more »
-
иa плakaлЪ 4
Sasōpē vīna problema. Cītajā nav vītas :( Dagō Lost s04 un House M.D. s04 cept DVD’škōs. Sōku ceptīs. Atrodu m79 ōrejū WD HDD 500GB. Uzraksieju pīteikumu. Paprasieju atlaidi apmaiņā pret lobim vōrdim sovā žurnalā. Skuju! Naīdeve, žmoti :( Par kū vysi taidi skūpuļi? Aizpyldūt formu, beja jōnurōda pīgōdes adrese. Nu es īrakstieju: Jelgava. A aili “Rajons”… Read more »
-
Gaidīšanas svētki
vokors sūlās byut jautrs :)
-
Tautas parlaments
Prikoļnō ideja. Raidejumā “Viss notiek” paziņō, ka ir radeits projekts internetā, kur nūtiks vysaidi bolsojumi un politiskas debates. Saite: http://tauta.vissnotiek.lv/ Reģistrejutīs jōnūrōda politiskais flangs (kreiss … nacionalists). Pīzareģistrieju kai nacionalists :) un pajiemu sev vītu ar numuru 100 (tyvōk izejai uz kafeineicu. LOL)! Daīs pazaspieļōt ar bolsōšanas mašiņi ;) Kas īkryta acīs – grīžās vysa… Read more »
-
Vysta ir syuds! BET ir vīna dyžan loba līta jimā. Un tī ir fonti. Ļauds, kas jūs taisē, ir affigennī speci. Šudiņ pīskryuvieju itūs fontus sovam dorba Ubuntam. 7.10. Sōksim! Īinstalejam cabextract, kas mōk atpakōt M$ kabineta failus: sudo apt-get install cabextract Tod vajag skriptu, kas instaleis fontus. Pajimt var te: saite Acataiseis bash’a skripts,… Read more »
-
Siežu, mūku fotožopu. Klienti atnese rībeigas mōju biļdes, bet tys ir objektivi. Jī nav fotografi un nūalgōt fotografu braucīņam uz Norge voi fotografu tī, ir utopeja. Tai nu jōkrōsoj zōle zaļōka un jōjem nu kadra ōrā sasvaideitais ceļtnīceibas musars un cyti syudi. Fonā gō Siermō raidejums par āst gatavōšanu. Sagō dyžan aizkustynōjuši. Beigōs Siermais borō… Read more »
-
“Veterāni”
Kōrtejais 9.maijs. Krīvalāni ruļavoj bumerūs ar Georgija lentom. 3,14zdecki patriotiski. Attīceibā pret etniskū dzimteni. Un prīceigi veterani. Veteranu ka bīzs. Lela daļa zam grādim. Un absolutajam vairōkumam ar WWII nav nikaida sakara. Dzymušs labi ka 40-tūs godu beigōs. “Mes”, “myusu uzvara”, “myusu cīšanas”, “myusu varūneiba”, “myusu nasauteigō cīņa” un Jiusu napateiceiba. Byutu lobōk uz kopim… Read more »
-
Caurumduri ziepēs!
Da! Jis nafig nav vajadzeigs. Jau lobu laiku dorbus īsīnu ar Bosh elektriskōs urbmašinas paleidzeibu. Sehr bequem! Spirālurbja ∅=6mm A pats vot tagad siežu un rokstu pīteikumu IZM Izglītības inovācijas fonda 2008.gada 1.projektu konkurss projektam. Gribu, lai eiropa samoksoj par mōceibu materialu izstrōdi. A to materialu nav. Un nabyus :( A bārni kai ni beis… Read more »
-
1-LOL-2-haltura-3-fak!
:D rapida ruļavoj! http://picfront.de/d/slq9v0Eu/rapidshare_captchas.png Nabeju redziejs. Super! Labi īt ar halturu. Drupalam pīskryuvieju multivolūdu atbolstu! Nabeja gryuts. Tagad “megaportalam” ir volūdu porsliedziejs: lv, en, ru, de. Ar cms tulkojumim gon švaki :( bet myusu vaļstī tūmār IR entuziasti. Es gon nalīts – pīsareģistrieju viņ deļ to, kap dabōtu vajadzeigū .po failu. Daudzvolūdu realizacejai ir napīcīšams… Read more »
-
Jautrais snukera noslēgums
Vakar vokorā beidzēs pasauļa čempionats. O’Salivans ir treiskōrtejais čempions (2001, 2004, 2008). Nasceitu, ka tys maņ īt pi sirds, bet tai nu sagō. Henri byutu krutōks. A par Karteru i runōt nazagrib. Nabeja jam jōbyun finalā. Rezultats tū aplīcynoj (18:8). Tai spieļōt navar! Myužeigī sitīņi uz “bui-dui”, kur bumbas aizīt HZ kur, nalīcynoj nikū lobu…. Read more »
-
Omne initium diffecile est
Taraxacum officinale F.H.Wigg. s.l. “Бeлapycb” MTЗ-82 Vot i beidzēs munas Bonifācija breivdīnas. Derauņī pavasars. Breineigs laiceņs pagō. A ņiuļa – pi dorba. Atoms ir sariktiejs serveri un maņ jōsōk jimtīs ar vīnu halturas darbeņu. Jōsōk laseit Drupala doki… Ak, jā. Snukeram finals! ЗыpиTb ффceM!


text:
-
tech
Tipogrāfika
Losu grōmotu Smashing Book. Beja drusku aizdūmas, ka daīs vysu laiku lītōt vōrdneicu, bet nav tik troki :) Nav nikaida mōkslas literatura, kur es 100% nikō navarātu salaseit. A tehniskō literatura īt labi. Dyžan interesanta maņ pošam izarōdē nūdaļa par tipografiku. Tik daudzi jauna! Taidas pošsaprūtamas lītas, bet agrōk par tū nabeju aizadūmōjs. Gon jau… Read more »
-
mōksla, tech
CSS3 arī cyxob.lv
Jau lobu strāči ir zynams par CSS trešū verseji. Vīnu strāči ilgi turieju foksā vaļī lopu, kur apraksteitas teksta aizvītōšonas metodes ar JavaScript’im, sIFR’im u.c. Bet tys nabeja tys. Deļ kō maņ uzrokstu vītā biļdis ci Flash’i? Gribu tekstu! Ņiuļa izdūmōju paraudzēt @font-face CSS vierteibu. Un zynat? Vyss breineigi strōdoj! Navajag skriptus un flashdziniejus! Sataiseit… Read more »
-
tai dzeivojam
Sildu ekonomiku!
Viņ ni sovu a UK. Latvejā vyss dyžan dōrgs :( Jōpiec Anglejā. Nazkur internetā izlasieju, ka Amazon‘s ņiuļa syuta uz Latveji na viņ grōmotas, diskus un cytus seikumus, bet ari cytas preces. Dūmōts dareits! Sazajieju testa syutejumam. Uz dorbu īmamō jaka galeigi nūnosōta — syuteišu jaku. Tai ari izdarieju. Kai reize beja 60% atlaides CAT… Read more »
-
tai dzeivojam
Haļava no Lockerz.com
Nazkod rudiņī pīzareģistrieju lockerz.com un sōku atbildeit uz vaicojumim. Kai jau školōtōjs, pascieju, ka šoļnīkim pībōžu batonus, ka obligāti jōzareģistrej, ka byus haļava. Ōtri viņ sataisieju zam sevi piramidu ar 20 pīaicynōtīm lītōtōjim un kotru dīnu 2 minutes atbildieju uz tupim vaicojumim. Reizi sagaidieju punktu apmaiņu pret vysaidim syudim. Nokō loba tī jau seņ nabeja,… Read more »
-
tai dzeivojam
WTF?
Biļde nu Grant Neufeld Runa ir par TV3. I žurnalistu naprofesionalitati. Tys, ka žurnalisti putroj faktus i vysaiž jū sagrūza laikam ir norma :( Tai vacō goda pādejā vokorā pa TV3 gō nazkaids raidejums. Ni to ziņas, ni to nazkaids goda nūtykumu tops. Runa jō par nasanym nūtykumim. Par tū tai dyžan īkryta prōtā. Nūtykumi… Read more »


text:
-
mōksla, tai dzeivojam, tech
Skolotāja brīvdienas
Pādejā laikā galeigi navaru nikō īraksteit sovā žurnalā :( Nav spāka. Laiks varbyut i acarostu, a spāka nav. Vysu pajem halturkas. Tagad haltureju vasalus treis projektus parreizi. Nabeja, nabeja – i ša tev, Onton, bļīns :) Vīns darbeņš nav eisti jauns. Vnk gon pasyuteitōjs, gon es bejam pasōkumu uz laiku nūsvīdušs molā. Puiši sovi –… Read more »
-
Ūtrdiņ nu reita CooLynX twitterā īčivynō: Ja tev ir blogs, gribi testēt un izteikt viedokli, tad iemet privātajā vai http://pods.lv/contacts/ vārds (niks), e-pasts, TEST, bloga URL Tauta sōka ceptīs un pat prīceigi ziņō, ka testeišonai byus ols :) A nā. Izarōda, ka puiss tagad strōdoj apollo.lv un pīdōvōjums ir kļiut par portala beta testerim. Uz… Read more »
-
mōksla
fonti vs. fonti
Nazkai tai ir īzagōjīs, ka munas datoru OS piešķi apaug ar fontu koponom. Pec lūgu OS uzstōdiešonas es vysod uz datora uzkrōmeju Firefox, Total Commander, Notepad ++, kū na viņ nu grafikas un fontus. Daudzi fontu turāt uz mašinas nav labi. Bremzej lūgus. Bet maņ tai pat vajag :) Saprūtams, favoriti mainās ik pa laikam…. Read more »
-
tai dzeivojam, tech
Jauna sezona žurnālā
Šudiņ sōku jaunu sezonu Cyxob’a žurnalā. Izdūmōju portaiseit izskotu un atjaunōt wordpress dzinieji. Ar dzinieji sagō zīpis. Vakar cikam severī lōdieju failus jaunajam 2.8.2, sōkās mistiska erroru epidemeja un lopa tyka piļneibā nūkauta :) Nūzašpļōvu un aizgōju guleit. Nu reita uzsytu e-postu Atomam, kurais pōrs minutu laikā atlyka lopu nu pādejō backup’a. A vyspōr upgrade… Read more »


text:
Ka Tev ir loba ideja, nagloboj pi seve! Ka Tev rūkys nīz koč kuo loba padareit: sareikuot sovā školā voi piļsātā i cīmā kaidu latgalisku pasuokumu, sadzīduot voi apsarunuot latgaliski, īraksteit jaunu latgalīšu muzykys disku, izdūt jaunu gruomotu latgaliski voi izdūmuot koč kū pavysam sovu, mes varim paleidzēt ar pīredzi i atbolstu.
Ka Tev ir laiks, nauda voi ustoba, Tu vari daudz!
Ka Tev ir pierteņa voi klāvs, izdevnīceiba voi mikrofons, veikals voi birojs, teatris voi kūrs, myusim ir daudz lobu ideju, kam vajag vītys i naudys, tok puori vysam – atbolsta. Reizem lobim dorbim i idejom pītryukst vysā moz – ticeibys, ka jūs izadūs padareit. Padareit var daudz, ka zyni – kaids tic i gaida.
Ka atbolsti myusu dorbus, ej paleigā!
Ka kaidā nu LgSC darbeibys vierzīnim redzi i sovu īceru pīpiļdiejumu, vari drūsai sasazynuot ar vaļdi i paleidzēt ar naudu, montu, svežņom idejom, goreigū atbolstu, dorbu.
LgSC ir atvārts sadarbeibai ar cytom NVO, vaļsts i pošvaļdeibu īstuodem i institucejom, privatom firmom i cytom juridiskajom organizacejom, veicynojūt statutūs nūsaceitūs mierķa sasnīgšonu.
Myusu viesture ir mierejama jau vaira kai desmit godu garā pīredzē. Kod aktivuok, kod mozuok aktivai asam bejuši sūplok latgaliskajam jau nu 20. g. s. 90. godu. Itymā laikā asam sasadorbuojuši i ar augstškolom, i valsts i pošvaļdeibu īstuodem, i privatom firmom, i privatpersonom. Sasadorbojūt ar cytim, LgSC mierkis ir bejs īgiut i saglobuot uztycama i ilgstūšā laika periodā struoduot spiejūša partnera statusu, partū ka myus interesej sova dorba rezultats i kab sadarbeiba ītu iz prīšku.


text:
Reunion.com > Ebelin Rivera - Vanette Roberts > Anton Roberts - Barb Roberts
Classmates from Anton Roberts to Barb Roberts
Anton Roberts Antonette Roberts Antoni Roberts Antonia Roberts Antoniette Roberts Antonio Roberts Antony Roberts Antrinickia Roberts Antron Roberts Antroyne Roberts Antwain Roberts Antwan Roberts Antwannia Roberts Antwoine Roberts Antwon Roberts Anu Roberts Anwar Roberts Anya Roberts Apolonia Roberts April Roberts Aprile Roberts Aprill Roberts Aprille Roberts Apryl Roberts Aqila Roberts Aquilla Roberts Aquita Roberts Arabella Roberts Arabeth Roberts Aramiss Roberts Arceli Roberts Arch Roberts Archelle Roberts Archibald Roberts Archie Roberts Ardell Roberts Ardella Roberts Ardelle Roberts Arden Roberts Ardet Roberts Ardie Roberts Ardis Roberts Ardith Roberts Areatha Roberts Aretha Roberts Areynia Roberts Argie Roberts Ari Roberts Arian Roberts Ariana Roberts Ariane Roberts Arianna Roberts Arianne Roberts Aric Roberts Aricka Roberts Ariel Roberts Ariella Roberts Arielle Roberts Arik Roberts Arin Roberts Arion Roberts Aris Roberts Arissa Roberts Arjorie Roberts Arla Roberts Arland Roberts Arlean Roberts Arleen Roberts Arlen Roberts Arlene Roberts Arlet Roberts Arleta Roberts Arletha Roberts Arletta Roberts Arley Roberts Arlie Roberts Arlies Roberts Arlin Roberts Arlinda Roberts Arline Roberts Arlis Roberts Arlisha Roberts Arlo Roberts Arlyn Roberts Armah Roberts Armand Roberts Armanda Roberts Armer Roberts Armesha Roberts Armetta Roberts Armida Roberts Arminda Roberts Arminta Roberts Armon Roberts Arnell Roberts Arnett Roberts Arnetta Roberts Arnie Roberts Arnita Roberts Arnold Roberts Aron Roberts Arrica Roberts Arrie Roberts Arron Roberts Arsenio Roberts Art Roberts Artavious Roberts Artemas Roberts Artemus Roberts Artez Roberts Arther Roberts Arthur Roberts Artie Roberts Artis Roberts Artura Roberts Arturo Roberts Arvel Roberts Arvell Roberts Arvella Roberts Arvid Roberts Arvil Roberts Arville Roberts Arvin Roberts Arwin Roberts Aryeh Roberts Aryn Roberts Asa Roberts Asante Roberts Ash Roberts Asha Roberts Ashaki Roberts Ashante Roberts Ashanti Roberts Ashby Roberts Ashely Roberts Asher Roberts Ashey Roberts Ashlea Roberts Ashlee Roberts Ashlei Roberts Ashleigh Roberts Ashley Roberts Ashley Brooke Roberts Ashli Roberts Ashlie Roberts Ashly Roberts Ashlyn Roberts Ashlynn Roberts Ashtin Roberts Ashton Roberts Asia Roberts Asimiin Roberts Aslynn Roberts Asopesio Roberts Aspen Roberts Assada Roberts Asta Roberts Astin Roberts Aston Roberts Astrid Roberts Astyn Roberts Asya Roberts At Roberts Atha Roberts Athanasius Roberts Athena Roberts Athene Roberts Athneal Roberts Atina Roberts Atiya Roberts Aton Roberts Atricia Roberts Aubree Roberts Aubrey Roberts Aubrie Roberts Aubrina Roberts Aubry Roberts Auddie Roberts Audia Roberts Audie Roberts Audis Roberts Audra Roberts Audrey Roberts Audria Roberts Audriana Roberts Audrie Roberts Audwin Roberts Auga Roberts Augdon Roberts Augie Roberts August Roberts Augusta Roberts Augustina Roberts Augustine Roberts Augustus Roberts Aujani Roberts Aundra Roberts Aundrea Roberts Aundrey Roberts Aunghelle Roberts Aurelia Roberts Aurora Roberts Austen Roberts Austin Roberts Autavious Roberts Auttimn Roberts Autum Roberts Autumn Roberts Ava Roberts Avalon Roberts Ave Roberts Aven Roberts Averi Roberts Averrill Roberts Avery Roberts Avez Roberts Avis Roberts Avishoov Roberts Avon Roberts Avonell Roberts Avos Roberts Avril Roberts Awetha Roberts Aya Roberts Ayako Roberts Ayana Roberts Ayanna Roberts Ayesha Roberts Ayinde Roberts Ayisha Roberts Ayla Roberts Ayn Roberts Ayo Roberts Aysha Roberts Azalea Roberts Aziza Roberts Azure Roberts B.J. Roberts Babara Roberts Babby Roberts Babette Roberts Bailey Roberts Bakari Roberts Balie Roberts Balinda Roberts Bambi Roberts Banika Roberts Banna Roberts Bar Roberts Barb Roberts


text:
Puoleja
Puolejis Republika (puoļu: Rzeczpospolita Polska) - napavaļdeiga vaļsteiba Centralajā Europā. Tur rūbežu ar Vuoceju vokorūs, Čeheju i Slovakeju dīnavydūs, Ukrainu i Boltkrīveju reitūs, ar Lītovu i Krīveju (Kaliningragys apgabali) pūstumūs. Taipoš nu pūstumu vaļsteibai dasaglauž Baļtejis jiura. Puolejis 312 679 km² pluotā dzeivoj vaira kai 38 milijoni dzeivuotuoju, i ite 69-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī i 9 pa lelumam Europā. Puoleja irā 6 vītā Europys Savīneibā pa dzeivuotuoju bīzeibai. Daudzi dzeivuotuoju sasakūpuši lelajūs mīstūs - Varšovā, Krakovā i Lodzē.
Par Puolejis vaļsteibys dzimšonu vysucieškuok īskaita 966 godu, kod zemē, kura cīši leidzeiga myuslaiku Puolejis Republikys teritorejai, pījimta kristeiguo ticeiba. Puolejis Kieneste īstateita 1025 godā, a 1569 godā jei sasaškeire ar Lītovys Lelkunigaiteju kai Puolejis-Lītovys Savīneiba. 1795 godā itei savīneiba nasuoce byut, i Puolejis zemis beja padaleitys iz vyds Prūsejis Kienestis, Krīvejis Imperejis i Austrejis. 1918 godā, piec I Pasauļa vaidu, Puoleja atdabuoja napavaļdeibys (Ūtruo Republika), tok jau 1939 godā suocēs nacistyskuos Vuocejis i Sovetu Savīneibys okupaceja. Vaira kai 6 milijoni Puolejis dzeivuotuoju nūmyra Ūtrajūs Pasauļa vaidūs. 1944 godā īstateituo Puolejis Tautys Republika beja socialistiska vaļsteiba, politiskai i ekonomiskai cīši sasīta ar Sovetu Savīneibu. 1989 godā Puolejā otkon nūtyka napavaļdeiga, breiva ībolsuošona i beja īstateita "Trešuo Puolejis Republika".
Niule Puoleja demokratiska parlamentariska republika, padaleita sešpadsmit vaivadejuos (puoļu: województwo). Golvysmīsts - Varšova. Puoleja irā Europys Savīneibys, NATO, Saškiertūs Naceju Organizacejys (SNO), Pasauļa Tierdzeibys Organizacejys (PTO) i cytu vydtautisku organizaceju dalineica.
Puslopu ruodeklis
Etimologeja[pataiseit]
Puolejis pošu pasauka, varama līta, izacēle nu slavu patautys poļanu (puoļu: polanie) pasaukys, kura zeimoj "gailumu ļauds". Nazkod Puoleja beja zynoma ar latiņu pasaukom Terra Poloniae ("Puolejis zeme") i Regnum Poloniae ("Puolejis Kieneste"). Latgaliskai, taipoš kai cytuos daudzejuos pasauļa volūduos, Puolejis pasauka izacēluse nu poļanu patautys ci puoļu pošu pasaukys. A lītavyskai i persiskai pamatā cytys slavu patautys pasauka - Lechites (Lehici, puoļu: lędzianie), partū itamuos volūduos Puolejis vaļsteiba irā Lenkija lītavyskai i Lachistan persiskai.


text:
Suomu volūda
Suomu volūda — vīna nu suomugru volūdu grupys volūdu, jei radneiga igauņu, līvu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru - norvegu, švedu i krīvu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei. Suomu volūda irā Suomejis Republikys i Europys Savīneibys oficialuo volūda. Suomu, igauņu, vengru i maļtīšu volūdys vīneiguos vaļstiskuos volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi indoeuropīšu volūdu saimis. Švedejā kasdīn suomiskai runoj 200 tyukstūšys ļauds i tei irā pīzeita kai minoriteta volūda. Taipoš suomiskai runoj Norvegejis pūstumūs, Finmarkys regionā, Krīvejis Federacejis Karelejis Republikā i Igaunejis pūstumūs.
Par suomu volūdys rokstiskūs volūdys aizsuocieju tur veiskupu Mikaelu Agrikolu (1508-1557).


text:
Dadurekrans
Dadurekrans (anglīšu: touchscreen, touch screen; krīvu: ceHcopHый эkpaH; latvīšu: skārienekrāns, skārienjutīgs ekrāns) — elektroniskys ītaisis ekrans, kurs var na tik paruodeit informaceju, a i juos dabuot.
Kod lītuotuojs dadurekranā damīdz atsateikūšū vītu, piersta dasadyurīņs puormejams par informaceju i nūdūdams programaturai. Partū dadurekrans var atmeit klaviaturu, peli, gaismys zeimuli i leidz. paleigītaisis.
Dadurekranus tur datori, pruottelefoni, terminali (pīv., kopejneicuos apskaitei dareit, bankūs ailis numerim izdūt i tt.).


text:
Iudiņa cyklys
Zemis iudiņa cyklys aba hidrologiskais cyklys (anglīšu: water cycle, hydrologic cycle; krīvu: kpyroBopoT Boды, rидpoлorичeckий kpyroBopoT, BлarooбopoT; latvīšu ūdens cikls, hidroloģiskais cikls) — iudiņa nanūstuojūša cirkulaceja Zemis hidrosferā saulis syltuma ītakā. Cytaiž pasokūt, ite vīns nu pošsvareigūs dobys procesu, kura īmā iudiņs nu zemisviersa, reagādams iz Saulis syltumu, pasaceļ gaisā suta formā i atsaļs grīžās da zemisviersa krytuļu formā.
Saulis syltuma ītakā iudiņs nu Zemis iudiņtveru, augzemis i vegetacejis pasaceļ gaisā kai suts. Jis pasaceļ atmosferā, atsaļ i byudams vēļ škeistā stātē voi jau lads formā, sataisa muokuļus. Kod iudiņa lasis voi lads kristaleni teik par leli i gryuti, jī grīžās da Zemis kai krytuli. Daļa nu krytuļu iudiņa sasadzer augzemē, auguoji juo pīsasyuc, a voi jis izafiļtrej da zamzemis iudiņu. Palykušuo daļa īteik ryučūs, upēs i, vysa golā, okeanūs. Zemisviersa iudiņs izgaroj i suoc cyklu nu jauna.


text:
Biblioteka
Biblioteka (greku: BιBλίov, biblīos – "gruomota"; θήkn, tēke – "pagluobe") – privats ci ļaudiskys gruomotu kūplasejums, ci vuiceibu īstots, izalosūt, komplektejūt, sorgojūt gruomotys i ļaunūt jūs lītuot ļaudeibai. Taipoš par biblioteku sauc gruomotu serejis, kurei paškierta konkretai skaiteituoju grupai ci literaturys žanram (pīv., Škoļnīku biblioteka, Filosofejis biblioteka). Pa organizacejai, kuramā dora biblioteka, izškir kleštoru bibliotekys, universitetu bibliotekys, tīsu bibliotekys i ct.
Pošleluos bibliotekys Latgolā dora Daugpilī (Latgolys Centraluo biblioteka, Daugpiļs Universiteta biblioteka) i Rēznē (Rēznis Centraluo biblioteka, Rēznis Augstškolys biblioteka).


text:
Daneja
Daneja (danīšu: Danmark) – vaļsteiba Pūstumu Europā. Kūpā ar Grenlandeju i Fareru Salom veidoj Danejis Kienesti (danīšu: Kongeriget Danmark). Daneja irā iz dīnavydim vysuvaira byunūša Skaņdinavejis vaļsteiba iz vyds Baļtejis i Pūstumu jiurys. Vaļsteibys teritoreju veidoj Jutlandejis pussola i nazcik solu – Zelandejis, Fina, Langelana, Bornholma i cytys mozys. Jutlandejis dīnavydūs rūbežs ar Vuoceju (68 km). Kategata i Eresuna jiuru šauris škir Daneju nu Švedejis, Skageraka jiuru šauris – nu Norvegejis. Pyrma Kīļa kanala izkasšonys, vīneigais kuģu ceļš nu Baļtejis jiurys da Pūstumu jiurai beja varams pa itym trejim kanalim, zynomim kai „Danīšu šauri”.
Myuslaikūs Daneja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Danejai irā vaļsteibys leidzīņa vaļdeiba i 98 vītejuos vaļdeibys (pošvoldi). Koč i nu 1973 gods Daneja irā Europys Savīneibys dalineica, jei navā dasaškieruse pi eurys zonys i vys vēļ vaļsteibys oficialuo valuta irā Danejis krona. Daneja irā nazcik vydtautisku organizaceju dalineica nu pošys īstateošonys dīnys – NATO i Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejā (VEKRO). Taipoš jei irā Europys Drūsuma i Kūpādareibys organizacejis (EDKO) dalineica. Byuteigai atguoduot, ka Grenaldeja i Fareru Solys, teritorejis ar lelu autonomeju, navā Europys Savīneibys dalineicys.
Danejai ar jaukta tierga kapitalizma ekonomiku i augstu vaļsteibys labtureibu irā vīns nu pošu augstū leidzīņu ījāmumu leidzonumā. Danejā irā pošu lobais komercdarbeibys klimats pasaulī. Nu 2006 gods da 2009 godam Danejis Kieneste pīzeita kai „pošu laimeiguo vīta iz zemis”, pamatojūtīs iz veseleibys, labtureibys i izgleiteibys standartim. 2010 godā Daneja pīzeita kai vīna nu pasauļa mozuok korumpetajom vaļsteibom.
Vaļsteibys nacionaluo daņu volūda irā cīši radnesteiga švedu i norvegu volūdai, ar kū irā styprys kultureigys i viesturiskys saitys. 80,9% Danejis dzeivuotuoju irā evaņgeliku ļutarticeigī. Pa 2010 gods datim 548,000 cylvāku (9,9% Danejis dzeivuotuoju) irā emigranti ci emigrantu piedinīki. Vysuvaira (54%) nu jū irā cytu Skaņdinavejis ci Europys vaļsteibu ļauds, cikom cyti pa lelumam irā nu Tiveimim Reitim i Afrikys vaļsteibom.


text:
Reiga
Reiga — Latvejis golvysmīsts pi Daugovys ītakys Reigys leicī. Pats lelais finansu, industrejis i kulturys centrys Baļtejā i trešais pa lelumam mīsts (piec Pīterpiļs i Stokholma) Baļtejis jiurys regionā, zeimeiga jiuru ūsta. Reigys viesturiskais centrys īīt UNESCO pasauļa kulturys puormaņtīņa sarokstā, i jis zeimeigs ar jugendstiļa (Art Nouveau) arhitekturu, kuramai navā leidzeigys vysā pasaulī.[2] 2014 godā Reiga byus vīna nu Europys kulturys golvysmīstu.[3]
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
XII godusymta beiguos aizasuoce pyrmuos misejis ar snāgu kristeit Baltejis dzeivuotuojus. Piec nazcik lūbeigu raudzejumu 1197–1199 godūs pi Daugovys beja sataiseita vuocīšu koloneja ar kleštori. Pyrmuo izbudavuotuo dzeivysvīta beja Ikškile.
Oficialai Reigys mīstu īstateja 1201 godā veiskups Aļberts (Albert von Buxhöwden, 1165 — 1229), a 1225 godā Reiga jau dabuoja mīsta tīseibys. Nu 1255 gods Reiga beja arciveiskupa rezideņceja, 1282 godā mīsts tika par Hanzys savīneibys bīdri. Piec Livonejis dalejuma 1561 godā Reiga 20 godu beja napavaļdeiga, i viņ 1581 godā jū daškeire Obeju Tautu Republikai. Vāluok, nu 1621 leidz 1709 godam, Reiga beja Švedejis Kienestē, a nu 1710 goda leidz I pasauļa karam — Krīvejis imperejis sadorā. Leidz XIX godusymta beigom Reiga pa mozam izauga kai vīna nu vysuzeimeiguokūs Krīvejis imperejis jiuru ūstu, dzeivuotuoju skaits iz vyds 1850 i 1900 gods pasalelynuoja četrys reizis. 1900 godā puse Reigys dzeivuotuoju beja baltvuocīši, pa catūrtdalei krīvu i latvīšu.
1918-1940 godūs Reiga beja napavaļdeiguos Latvejis Republikys golvysmīsts, 1940-1941 i 1944-1990 Latvejis PSR golvysmīsts, 1941–1944 godūs Reigā beja īstateits Trešuo Reiha Ostlandejis komisariata centraluo byutuve. Nu 1991 goda - otkon Latvejis Republikys golvysmīsts.
Geografeja[pataiseit]
Reigys mīsts irā Latvejis centralajā daļā, Reigys leiča dīnavydu molā, Vydslatvejis zamainis Reigys i Teireļu leidzonainēs. Reļjefs - smiļkšuojs, leidzonaine 1-10 metru augšuok jiuru leidzīņa. Viesturiskais centrys irā kairajā Daugovys molā, ap 10 km pyrma Daugovys ītakys Baļtejis jiurā. Mīsta rūbežūs nazcik azaru, poši leluokī - Keišazars Mežaparkā i Juglys azars mīsta pūstumreitūs.
Mīsta pluots 307 km².
Reļjefs[pataiseit]
Reigys mīsta teritoreja irā labtik zamai. Vydyskais augstums metri augšuok jiuru leidzīņa viņ 3-6 metri. Pats augstuokais punkts - Dzagužkolns (28 metri ajl.)
Klimats[pataiseit]
Reigys klimatu i gaisu nūsoka Atlaņtejis okeana gaisa masys i ar jom atejūšī cikloni. Vosorys samārā vāsys i muokuļojis, a zīmys samārā syltys ar bīžom meikstūnem. Snīgs izkreit dekabra (zīmys) mienesī i izagloboj leidz marta mienešam. 228 dīnys augš Reigys byun Atlaņtejis okeana gaisa masys. Saulis speidiešonys maksimums byun juļa mieneša 22 dīnā – 56,4°, a minimums – tik 9,6° augšuok horizonta. Deļtuo ka gods muokuļojums zeimeigs, vosor saule speid vydyskai 54-57% dīnys, a zīmā tik 14-25%. Vydyskai saule par godu Reigā speid 1812 stuņdis - julī vydyskai 282 stuņdis, a dekabrī - 25 stuņdis.
Administrativais dalejums[pataiseit]
Leidz XIII godusymtam Reigys mīsts beja vacmīsta (Vacreigys) rūbežūs, kura pluots viņ nazcik kvadratkilometru. Leidz 1774 godam mīsta teritoreja pasalelynuoja nazcik reižu, aizjimdama jau lelumu niulenejuo mīsta centra dalis. 1728 godā Reigai daškiertys papyldomys teritorejis lobajā i kairajā Daugovys molā. 1768 godā Reigai daškierta Sorkondaugova, Zemitānu stacejis apleicīne, Kotlakolns i cytys teritorejis.
1904 godā daškierts Mežaparks, Cierkužkolns (Čiekurkalns), Teika, Jugla, Iļgucīms i cytys vītys.
1919 godā, leidza ar napavaļdeiguos Latvejis Republikys īstateišonu, Reigai daškiertys teritorejis niulenejuos Pūrsolys (Purvciems), Imantys, Zolitudis, Pleskodalis i daļa nu Zīpnīkkolna.
1927 godā Reigai daškierta kūna vysa niulenejuos Puordaugovys teritoreja, tymā skaitā Boļderaja i Daugovgreiva, taipoš atseviškys teritorejis Daugovys lobajā molā (Vacmīlgruovs, Jauņcīms, daļa Pļavinīku i Mežcīma.
I vēļ piec cytu mozuok zeimeigu teritoriskūs reformu Reigys teritoreja dabuoja niulejūs rūbežu.
Reigys mīsts sadaleits sešūs teritoryskajūs padalīņūs: Centra, Kūrzemis i Pūstumu rajonūs, Latgolys, Vydzemis i Zemgalis prīškmīstūs. Sevkurs teritoryskais padalīņs tur sovu pošvoldu i tīsys sistemu.
Dzeivuotuoji[pataiseit]
Piec 1990 gods Reigys dzeivuotuoju skaits nūtaļ mazynuojuos deļ emigracejis. 2008 gods suokuos mīstā dzeivova ap 719 613 ļaužu, labtik mozuok kai 1990 godā, kod reidzuonu beja ap 912 000. Dzeivuotuoju skaits vysucīšuok pasamazynuoja, kod piec napavaļdeibys īstateišonys emigrēja daļa krīvu.
Nu Reigys īstateišonys XIII godusymtā da XVI godusymta beigom mīstā dzeivova kūna vīni vuocīši. Jūs sataiseituo administraceja raudzeja izglobuot vuocysku solu baltu apleicē, aprūbežojūt latvīšu i līvu tīseibys apsadzeivuot mīstā. Reigai XVI-XIX godusymtūs, īteikūt Obeju Tautu Republikā, a vāluok - Krīvejis imperejis sadorā, vuocīši suoce pagaisynuot sovys privilegejis, koč i izlaiceja ekonomiskuos, politiskuos i religiskuos dzeivys kontroli mīstā.
Etniskais i volūdyskais sadors Reigā vysod bejs raibs. Mīstā dzeivova vuocīši, žydi, krīvi, puoli, lītaunīki, ukraini, boltkrīvi, līvi, latvīši i cyti. XX godusymta pyrmajā pusē mīstā izagadeja nazcik tragisku viesturisku nūtikšonu, sasītu ar revoļucejom i pasauļa karim, i tys dyžan ītakuoja Reigys demografeju. XX godusymta ūtrajā pusē Reigā imigrēja daudzi krīvu i cytu SSRS tautu pīstuovu (ukraini, boltkrīvi). Itymā laikā latvīšu i krīvu procents Reigā tyka vīnaids (atsateikūši 42,3 i 41,7 procenti).
Zeimeigi ļauds[pataiseit]
Reigā dzymuši:
- Helmuts Baļders – hokejists
- Mihails Barišnikovs (Mиxaил БapышHиkoB) – baleta doncuotuojs
- Mihails Barklajs de Tolli (Mиxaил Бapkлaй-дe-Toлли) – karvedis
- Vizma Belševica – ailineica
- Jesaja Berlins (Isaiah Berlin) – filosofs
- Valters Caps – iņženers
- Sergejs Eizenšteins (Cepreй ЭйзeHшTeйH) – kinys režisors
- Vaira Vīke-Freiberga (Vaira Vīķe-Freiberga) – etnologe, psihologe, Latvejis Republikys prezidente (1999-2007)
- Ernests Gulbis (Ernests Gulbis) - tenisists
- Filips Halsmans (Philippe Halsman) – fotografs
- Nikolajs Hartmans (Nicolai Hartmann) – filosofs
- Mariss Jansons – dirigents
- Gidons Kremers – muziks
- Ješajahu Leibovics (Yeshayahu Leibowitz) – filosofs
- Volfgangs Lics (Wolfgang Lüth) – karinīks
- Vera Muhina (Bepa MyxиHa) – skulptore
- Sandis Uozuoliņš (Sandis Ozoliņš, 1972-) – hokejists
- Raimonds Pauls (Raimonds Pauls) – komponists
- Arkadejs Raikins (Apkaдий PaйkиH) – artists, satiriks
- Vilhelms Ostvalds (Wilhelm Ostwald) – kimiks
- Georgs Šveinfurts (Georg Schweinfurth) – botaniks
- Mihails Taļs (Mиxaил Taлb) – šahmatnīks
- Mihails Zadornovs (Mиxaил ЗaдopHoB) - satiriks
Partnermīsti[pataiseit]
Galereja[pataiseit]
-
-
-
-
-
Riga Bridge by Twilight.jpg
Daugovys vierīņs
-
-
-


text:
Keneja
Keneja, oficialai Kenejis Republika, irā vaļsteiba reitu Afrikā, golvysmīsts Nairobis. Keneju pa pusei padola ekvators, dīnavydreitūs juos molys skaloj Iņdejis okeans. Vaļsteiba tur rūbežu ar Somaleju pūstumreitūs, ar Etiopeju pūstumūs, Sudanu pūstumvokorūs, Ugandu vokorūs i Tanzaneju dīnavydūs. Dīnavydvokorūs irā Viktorejis azars, kura dalis taipoš irā Ugandā i Tanzanejā. Keneja boguota mežogū dobu ar nazcik tyukstūšu dzeivinīku i auguoju škiru. Vaļsteibys pluotā 580,000 km2 dzeivoj gondreiž 39 miļjoni ļaužu, kuri byun vysaižu izškireigu tautu i kulturu. Kenejis Republikys pasauka jimta nu Kenejis kolna (vītejū volūdā zeimoj boltais), kurs irā ūtrais pa augstumam Afrikā i byun kai zeimeigs orieņtirs dzeivuotuojim.
Kenejis sadorā īīt 47 rajoni, sevkurs nu jū tur sovu pa pusei autonomu vaļdeibu, kas saškierta ar golvonū vaļdeibu golvysmīstā Nairobī. Vaļsteibys geografeja izškireiga kai juos tautys. Jei tur goru okeanmali ar Iņdejis okeanu, kas vaļsteibys vydā puorīt savanys zuoluojūs i naaugleigūs kryumuojūs. Centralī i vokoru apgabali kolnaini i mežaini, cikom pūstumu apgabali irā tyvai tukšneša zemisvierīņam.
Kai Reitu Afrikys vaļsteiba, Keneja bejuse apdzeivuota jau senejā paleolitā. Bantu tautu ekspanseja pasaplateišonuos aizasuoce pyrmā godu tyukstūšgadeibā i myuslaiku vaļsteibys rūbeži izaveidoja Nila-Saharys, Afroaziatu i Bantu volūdu apgabaļu krystceļūs. Tys sataiseja Keneju kai pylnai daudzikulturalu vaļsteibu. Europīšu i arabu sūpluokums zemē beja jau jaunū laiku suokuos, tok vydslītuos jū ītaka suoce buyt tik 19 godu symtā. Brytu Impereja īstateja Reitu Afrikys protektoratu 1895 godā, kas nu 1920 gods zynoms kai Kenejis Koloneja. Napavaļdeiga Kenejis Republika īstateita 1963 gods zīmys mienesī.
Kenejis golvysmīsts Nairobis irā golvonais tierdzeibys centrys. Kenejis ekonomika irā vīna nu pošu lelū Reitu i Centralajuo Afrikā. Vaļsteiba tradicionalai aizajim ar pasaulī izslivuo čaju i kopeju, a napaseņ tikuse par golvonū eksportolūtu svīžom pučem Europys dzeivuotuojim. Pakaļpīņu iņdustrejā golvonū vītu aizajim telekomunikacejis. Taipoš Keneja irā izslivu atletu tāvaine.


text:
Norvegeja
Norvegeja, oficialai Norvegejis Kieneste (norvegu: Kongeriket Norge) - vaļsteiba Pūstumu Europā, Skaņdinavejis pussolys vokorūs. Vaļsteiba tur rūbežu ar Švedeju (1619 km), Suomeju (727 km) i Krīveju (196 km). Dīnavydūs Norvegeju skaloj Pūstumu jiura, vokorūs Norvegu jiura, a pošūs vaļsteibys pūstumūs Barenca jiura. Norvegejai pīdar Svalbarda i Jana Majena sola Arktikā, taipoš Buvē sola, Pītera I sola i Kienenīnis Modys Zeme Antarktidā.
Norvegeja irā pīktuo pa lelumam vaļsteiba Europā ar 386 958 km² pluotu, kurymā dzeivoj 4,9 miljoni dzeivuotuoju.[1] Tei irā vīna nu rešuok apdzeivuotojom vaļsteibom Europā. Golvysmīsts i leluokais mīsts - Oslys. Vaļsteibys volūda irā norvegu ar divejom rokstu volūdys tradicejom - bukmolu i jaunnorvegu. Obadivejis tur vīnaidys tīseibys vysūs vaļsteibys i pošvoldu leidzīņūs. Maja mieneša 17 dīnā norvegi svin konstitucejis pījimšonys dīnu.
Norvegejis teritorejā ļauds apsadzeivovuši jau nu 6 godu symta. 872 gods kuovē pi Hafrsforda kieneņš Harolds Skaiškmots (norvegu: Harald Hårfagre) apvīnumova norvegu zemis. Nu tuo aizasuoce "Vikingu laiki". 1319 godā Norvegeja īsastuoja Kalmarys Savīneibā, kuramā beja Daneja i Švedeja. Kod 1521 godā Švedeja izastuoja nu savīneibys, Norvegeja palyka Danejis Kienestis pavaļdeibā. Piečuok Norvegeja puorguoja Švedejis pavaļdeibā, a napavaļdeiga vaļsteiba tyka 1905 godā, kod par pyrmū kieneņu tyka Hokons VII. 1940 gods apreļa mieneša 9 dīnā vaļsteibu okupēja Nacistiskuo Vuoceja, tok jau 1945 gods maja mieneša 8 dīnā norvegim izadeve atjaunynuot napavaļdeibu.
Nu Ūtrajim pasauļa vaidim Norvegeja cīši dreiži izaraisteja, kuo pamatā irā naftys i dobysgazys atrostuvis Pūstumu i Norvegu jiurā, kurys atrostys 1970 godā. Norvegeja irā catūrtuo poša leluo naftys eksporta vaļsteiba[2] i vīna nu pošu boguotū vaļsteibu pasaulī. Tok vysleidza 99% energejis Norvegeja īgiust nu HES[3]. Norvegejis krona teik īskaiteita kai pasauļa stabiluokuo valuta. 2007 godā vaļsteibu pīzyna kai pasauļa mīreiguokū zemi. Kūpā ar Švedeju jei aizajim vīnu nu pyrmajom vītom pasaulī pa demokratejis iņdeksam. Myuslaikūs Norvegeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Koč i divejūs referendumūs Norvegejis dzeivuotuoji nūbalsova pret īstuošonu Europys Savīneibā, vaļsteibai irā nūtalejis i styprys saitys ar Savīneibu i tuos dalineicom. Norvegeja irā pīsadalejuse nazcik vydtautisku organizaceju īstateošonā - Saškiertūs Naceju Organizacejā (SNO), NATO, Europys Padūmē (EP) i Pūstumu vaļsteibu Padūmē (PVP), taipoš Norvegeja irā Europys Ekonomiskuos Zonys (EEZ), Pasauļa Tierdzeibys organizacejis (PTO) i Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejis (VEKRO) dalineica.
Puslopu ruodeklis
Etimologeja[pataiseit]
Lelums etnologu guodoj, ka vaļsteibys pasauka irā izacēluse nu pūstumu germanu volūdom i zeimoj "pūstumu ceļš", kas senejuo norvegu volūdā byutu nord veg ar norð vegri. Norvegeja senajuo norvegu volūdā irā Nóreegr, anglosaksu - Norþ weg, a vydslaiku latiņu - Nhorvegia. Niule Norvegejis vaļsteibys pasauka norvegu bukmolā irā Norge, a jaunnorvegu volūdā Noreg. Senejū norvegu i jaunnorvegu formys irā leidzeigys senejū samu vuordam ar zeimeibu "pa jiurmolai" ci "pa jiurai". Myuslaiku Lule samu volūdā tys irā nuorrek. Arkaiskuos vuorda formys ļaun guoduot, ka vuords navā izacēls nu germanu volūdom.
Cytuos vītejuos Norvegejis volūduos vaļsteibys pasauka irā: Pūstumu samu Norga, Lule samu Vuodna, Dīnavydu samu Nøørje, suomu Norja. Oficialuo vaļsteibys pasauka norvegiskai Kongeriket Norge (bukmolā) i Kongeriket Noreg (jaunnorvegu). Cytuos volūduos pylnuo pasauka - Pūstumu samu Norgga gonagasriika, Lule samu Vuona gånågisrijkka, Dīnavydu samu Nøørjen gånkarijhke, suomu Norjan kuningaskunta. Latgaļu volūdys variants sadar ar latvīšu i lītaunīku volūdys pasaukom.
Viesture[pataiseit]
Geografeja[pataiseit]
Politiskuo sistema[pataiseit]
Norvegeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Norvegejis Kieneņš irā vaļsteibys golva, a Ministru Prezidents irā vaļdeibys golva. Piļdeituojvaļdi izpiļda Kieneņa padūmis kabinets, kura vadeituojs irā Ministru Prezidents. Lykumlaideibys vaļdi tur kai vaļdeiba, tai parlaments – Stortings (latgaliskai: Leluo Saīsme). Stortingu ībolsoj taisnā proporceigā ībolsuošonā iz četrim godim, kurs sadora nu 169 deputatim.
Oficialai monarhs tur piļdeituojvaļdi, tok īdzeivynojūt parlamentariskū vaļdeibys sistemu, monarha daguojumi myuslaikūs irā cīši reprezentativi I ceremonali. Norvegejis kieneņš irā pošaugstais militarū spāku komaņders, augstuokuo bazneicys instituceja I kolpoj kai uorzemu diplomatiskū saitu vadeituojs, taipoš irā vaļsteibys vīnumeibys simbols. Praktiskai Ministru Prezidents irā tys, kurs īdzeivynoj piļdeituojvaļdi dzeivē. Tīsu sistema irā napavaļdeiga nu piļdeituojvaļdis I nu lykumlaideibys vaļdis.
Administrativais dalejums[pataiseit]
Ekonomika[pataiseit]
Demografeja[pataiseit]
Etniskais sadors[pataiseit]
Volūda[pataiseit]
Religeja[pataiseit]
Ļutarticeiba irā oficialuo vaļsteibys religeja, kurai tic 86% Norvegejis dzeivuotuoju. Cyti protestaņti irā 3,5% nu dzeivuotuoju, Romys katuoli 1%, musulmoni 2% I cytu religeju ticeigī 1% (vysuvaira budisti, hinduisti I judaisti). Cyti natur kaidu naviņ religeju. Pa 2005 gods apklausys datim, 32% Norvegejis dzeivuotuoju „tic, ka ekzistej Dīvs”, 47% % „tic, ka irā kaids naviņ gors ci dvēseliska energeja”, 17% % „natic ni kaidam naviņ dīvam, ni goram ci dvēseliskai energejai”, a 4% „nazyna”. [4]
Senejī norvegi, taipoš kai vysys skaņdinavejis germanu tautys, beja paguoni i ticēja skaņdinavu mitologejai. Suomu-ugru tautys samu religeja beja šamanizmys Laikā nu 1000 gods da 1500 godam misionaru dorba rezultatā, pa mozam Norvegaja tyka kristeiga. Da reformacejai norvegi beja katuoļu bazneicys dale, a nu 1536 gods puorguoja protestaņtizmā.
Nu nakrysteigom religejom poša leluo irā musulmonu kūpeiba – gondreiž 2% nu dzeivuotuoju. Tū vysuvaira veidoj arabu, albaņu, somalīšu i turku imigraņti, taipoš pakistanu ciļmis norvegi.


text:
Vikipedeja:Kai papiļdeit rakstīni
Vikipedeja dora pa sovim «viki» principim: sevkurs puslopys gosts var papiļdeit ite radzamūs rakstīņus i puormejumu iz reizis ite varēs apsavērt. Zamuok sastuosteits, kai pošim redigēt Vikipedejis puslopys, lītuodamim viki-apzeimīņus.
Apsaverit taipoš:
- Paleigs suociejim;
- Kai sastateit rakstīņus;
- Kai pasaukt rakstīņa;
- Nūsacejumi un nūruodejumi — Vikipedejis kūpeigī nūsacejumi deļ stiļa, strukturys i rakstīņu nūformiejuma.
Izraudzeit jaunuos damanis varit "Smiļkšu skreinē"
Puslopu ruodeklis
Pamats[pataiseit]
Nagryuts redigēt puslopys tekstu «viki» apleicē. Kod damīgts iz vuorda «edit» (viersā; ci iz nūruodis «edit» rakstīņa viersejā daļā pa lobai), puslopys izavierīņs mejās – redigiešonys apleicē suoku teksts irā na vīņ skaitoms, a i lobojams, lītojūt Vikipedejis seviškuos zeimis. (Tai saucomū markiešonu «viki», ap kurū sastuosteits zamuok.)
Tuoļuok:
- padorit grybamūs puormejumus;
- eiši aprokstit padareitūs puormejumus;
- damīdzit «en:Show preview» i puorsaverit, ci tekstu puormejūt navā atsarodušys klaidys;
- kod vyss izaver parādā, mīdzit «en:Save page».
Jius varit mīgt iz "Diskusejis" i apsavērt dūmu meita, kur Vikipedejis lītuotuoji apsprīž rokstomū. Mīdzūt iz "+" dasalīk jauna tema, tok varit taipoš papiļdeit i asūšūs rakstīņus. Ka dorot pataisejumus dūmu meitūs, lyudzami puormejumus registrejit, kai vysod, turitēs pi nūsacejumu.
Tekstu lobuošona nazkuram var ruodeitīs parūčuoka, kod asūšais rakstīņa teksts puorspīsts kurymā naviņ teksta redaktorā, tī pataiseits i piečuok otkon puorspīsts atpakaļ Vikipedejis apleicē.
Lyudzam vysus rakstīņus sastateit, verūtīs iz jūs tematiku nu neitraluo vierīņpunkta. Raugit napaļaut aptuomysku ci cīši subjektīvu pījāmumu, taipoš puoreigu emoceju. Vysod īlicit nūruodis iz informacejis olūtim, kuru izlītuoti sastotūt Jiusu rakstīņus. Ite byus i lobs paleigs citym Vikipedejis gostim, kab jī varātu papiļdeit Jiusu rakstīņus i daudzi kuo nu jauna dazynuot. Citatus varit apzeimēt akademiskai, kai (Example, 2004, pp 22-23), ci ar viersejū darunys skaitleiti 1 , tys paleidzēs atrast jū rakstīņa beiguos asūšajā nūruožu sarokstā.
Kod jaunais rakstīņs sastateits, irā nazcik lobu vareibu:
- lītuot Tematiskuos nūruodis, kab izraudzeitumet jau dasītūs rakstīņus.
- lītuot Search pūgu, kab dalyktumet Vikipedejis rakstīnim radneigūs i īlyktumet nūruodis iz taidim rakstīnim.
Eišuok pasokūt – turitēs pi nūsacejumu: tys nagryuši i cīši līteigai.
Nazeimeigi papiļdejumi[pataiseit]
Registrietom puslopja lītuotuojom piec kaida naviņ roksta maineišonys ir vareiba pasludynuot sovys darbeibys kai «maznūzeimeigys» - tas cīšan īsakuomi, kad lobuojomim nav lela ītoka iz roksta pirmiejū īguodu. Pi taidim pīskaituom drukavys ci ortograpejys klaidys, kaidas naviņ nūformiejuma maineibys, puora vuordu mejšonu vītom i leidzeigys darbeibys. Taipat par maznūzemeigom dievejomi interviki nūdrūšinuojumi –saitys, kategorijys un citys «strukturuos» lobuojumys, kuri pošam rakstīkom narāduos puorejū Vikipedejis gostu vieriebys cīneigi.
Sevkurai cytai maineiboi rokstūs daīt tykt zinuomai cylvākim, kas tura iņteresu ap juo tematiku. Ij maineiba, kas dasadūruse tik da vīna vuorda, skaituoma par svareigu, kab spiej da serdys mainiet rokstā liktū informaceji.
Lelums Vikipedeja lītuotuoju pi puslopa skaiteišonys maznūzeimeigūs labuojuomus aplaiž bez seviškys maneibys, i daže jim dūta vareiba maznūzeimeiguos maineibys nūglobuot, kab natēreitu laika seikumīm. Par tū sevkuram roksta lobuotuojom daīt cīšan apdūmuot ci par tīsu juo veiktuos maineibys napamet ītaku iz vysa roksta dūmu.
Bez eistonas vajadzeibys namīdzīt izvēlis «maineibys skaitiet kai maznūzeimeigys», bo tai īstateita viņ prīšk rokstu „kosmetisku proceduru” doreituoju porūceiguma.
Anonimim (bez sova slāgvuorda i paroļa) puslopa gostym nadaīt vareibys statiet maznūzeimeigūs lobuojumys, kab taida vareiba dasalaistu lelu breivi vandaļu ļauneibom.
Ite vēļ vīns īguods, par kū līteigi registrietīs Vikipedejis apleicīnē.
Viki-markiešona[pataiseit]
Zamuok Jyusu tiemiebai pīduovuota Vikipedejis redigiešonys vareibu tabele ar pīmārim. Atguodynuojums, cikuom vēļ naasat drūši par sovu darbeibu rezultatim Vikipedejis apleicīnē, īvārūt lyugumu lādeit vysis savys dareišonys «smiļkšu skreinē».
Padalis, aiļkūpys, saroksti i ailis[pataiseit]
... tuoļuok byus vēl...


text:
Reunion.com > Ebelin Rivera - Vanette Roberts > Kissiah Roberts - Lanie Roberts
Classmates from Kissiah Roberts to Lanie Roberts
Kissiah Roberts Kisu Roberts Kit Roberts Kitt Roberts Kitten Roberts Kitty Roberts Kiwanis Roberts Kiwanna Roberts Kiwannas Roberts Kiyana Roberts Kizzi Roberts Kizzie Roberts Kizzy Roberts Kj Roberts Kjel Roberts Klara Roberts Klassic Roberts Klaudia Roberts Klay Roberts Klint Roberts Klista Roberts Kobi Roberts Kocheena Roberts Kodee Roberts Kodi Roberts Kody Roberts Koki Roberts Kokulo Roberts Kolby Roberts Kolleen Roberts Kolrena Roberts Kolton Roberts Konnie Roberts Konrad Roberts Korey Roberts Kori Roberts Korie Roberts Korina Roberts Koronta Roberts Korry Roberts Kortney Roberts Kortni Roberts Kory Roberts Kourtlynn Roberts Kourtnei Roberts Kourtney Roberts Kourtni Roberts Kraig Roberts Kreg Roberts Kresta Roberts Kris Roberts Krisha Roberts Krishelle Roberts Krisinda Roberts Krisitna Roberts Krissa Roberts Krissy Roberts Krist Roberts Krista Roberts Kristal Roberts Kristan Roberts Kristeen Roberts Kristel Roberts Kristen Roberts Kristene Roberts Kristi Roberts Kristian Roberts Kristianna Roberts Kristie Roberts Kristin Roberts Kristina Roberts Kristine Roberts Kristofer Roberts Kristoffer Roberts Kristol Roberts Kristopher Roberts Kristy Roberts Kristyl Roberts Kristyn Roberts Kroberts Roberts Krys Roberts Krysta Roberts Krystal Roberts Krystan Roberts Krysten Roberts Krysti Roberts Krystie Roberts Krystin Roberts Krystina Roberts Krystine Roberts Krystle Roberts Krystul Roberts Krystyn Roberts Krystyna Roberts Kt Roberts Kumi Roberts Kung Roberts Kurstin Roberts Kurt Roberts Kurtis Roberts Kutina Roberts Kwame Roberts Kwana Roberts Kwasi Roberts Kwiah Roberts Ky Roberts Kyana Roberts Kyanna Roberts Kye Roberts Kyesha Roberts Kyian Roberts Kyla Roberts Kylah Roberts Kylan Roberts Kyle Roberts Kylee Roberts Kyleigh Roberts Kylena Roberts Kylene Roberts Kyler Roberts Kyli Roberts Kylia Roberts Kylie Roberts Kylthia Roberts Kylton Roberts Kym Roberts Kymberlee Roberts Kymberly Roberts Kyna Roberts Kynda Roberts Kyndal Roberts Kyndra Roberts Kynzi Roberts Kyoko Roberts Kyong Roberts Kyra Roberts Kyree Roberts Kyung Roberts L'annette Roberts La Roberts La Tonya Roberts La'tesha Roberts La-resha Roberts Labarron Roberts Laberta Roberts Labraca Roberts Lacee Roberts Lacey Roberts Lachanda Roberts Lachelle Roberts Lachrisia Roberts Laci Roberts Lacie Roberts Lacresha Roberts Lacretia Roberts Lacrisha Roberts Lacy Roberts Ladanna Roberts Ladarius Roberts Ladarrell Roberts Ladawn Roberts Ladawna Roberts Ladd Roberts Laddie Roberts Ladeana Roberts Ladel Roberts Ladell Roberts Ladon Roberts Ladonna Roberts Ladonza Roberts Ladora Roberts Ladoris Roberts Ladorris Roberts Ladrika Roberts Laduane Roberts Lael Roberts Laeron Roberts Lafayette Roberts Lafe Roberts Lafon Roberts Lafrances Roberts Lagail Roberts Laheeta Roberts Lahoma Roberts Lahonda Roberts Laila Roberts Laina Roberts Laine Roberts Laird Roberts Lajeana Roberts Lajuan Roberts Lajuana Roberts Lakeeja Roberts Lakeeta Roberts Lakeia Roberts Lakeida Roberts Lakeidrian Roberts Lakeima Roberts Lakeisha Roberts Lakeitha Roberts Lakeithsa Roberts Lakeiza Roberts Laken Roberts Lakendra Roberts Lakesha Roberts Lakeshia Roberts Lakeya Roberts Lakeycia Roberts Lakia Roberts Lakiesha Roberts Lakisha Roberts Lakita Roberts Lakya Roberts Lala Roberts Lalena Roberts Laloni Roberts Lalonnie Roberts Lamae Roberts Lamar Roberts Lamarcus Roberts Lamarr Roberts Lamesha Roberts Laminda Roberts Lamon Roberts Lamont Roberts Lamonte Roberts Lamoria Roberts Lamour Roberts Lan Roberts Lana Roberts Lanae Roberts Lanair Roberts Lance Roberts Landis Roberts Landon Roberts Landyn Roberts Lane Roberts Lanell Roberts Lanelle Roberts Lanetta Roberts Lanette Roberts Laney Roberts Langdon Roberts Lanhisha Roberts Lani Roberts Lanie Roberts


text:
Škūrsteitivs
Škūrsteitivs (ci Puorstaipteikla škūrsteitivs ci puorsavieriejs) irā softa aplikaceja kab ruodeitu, navigētu i maklātu informaceju Puorstaipteiklā. Sevkuru informacejis gabaleņu (resursu) identificej URL adress - tei var byut teikla lopa, obrazeņš, video ci kaids cits turīņs.[1] Nūruodis (hipersaitys) resursūs ļaun lītuotuojim vīgli puorīt škūrsteitivā nu vīna resursa da cyta.
Škūrsteitivi gon vysulobuok pīmāruoti, kab puorsavārtu uorejūs teiklu resursus, bet jūs var lītuot ari privatūs teiklu ci lokalu failu ruodeišanai. Goduos, ka puorsavārtivam irā eipašs režims (nadaslēdzis režims ci Offline mode), kur mozuok drūšuma kontroles nakai verūtīs publisku turīni.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
Škūrsteitiva viesture suocās 1980-tū godu beiguos, kad nazcik tehnologeju ļuove Tim'am Berners-Lee radeit pyrmuo puorstaipteikla (World Wide Web) arhitekturu. Jau ogruok Ted's Nelson's i Douglas Engelbart's beja radejuši hiperteksta sapratīni. Hiperteksts beja vīns nu centralim konceptim ari Puorstaipteiklā. Cyti koncepti beja URL adress (Uniform Resource Locator - vīndabeigais resursa vītruods), HTTP protokols (Hypertext Transfer Protocol - hiperteksta puorsyuteišonys protokols), i markēšonys volūda HTML.
Pyrmuo ārtuok lītuojamuo i grafisko škūrsteitiva NCSA Mosaic pasaruodeišona 1993.godā nūvede pi Web'a lītuošonys strauja pīauguma. Marc's Andreessen's, kurs vadeja Mosaic dorbus NCSA organizacejā dreiži suoca sovu uzjāmumu, kū nūsauce Netscape, i radeja pyrmū komercialū škūrsteitivu Netscape Navigator 1994.godā, kas dreiži kliva populars, i jū popularitates maksimuma breidī lītova 90% nu vysim puorstaipteikla lītuotuojim.
Microsoft dreiži radeja sovu škūrsteitivu Internet Explorer 1995.godā, i suocās pyrmī "škūrsteitivu vaidi" (browser war). Izmantojūt sovu monopola poziceju operaceju sistemu tiergū, Microsoft varēja audzēt sova škūrsteitiva popularitati - i ap 2002.godu jū lītova kaidi 95% nu Web'a lītuotuojim.[2] Vāluok, kad pasaruodēja cyti lobi konkurenti - Firefox, Safari, Opera, Google Chrome, tod Explorer'a tiergus dale samazynuoja da 56.8%.[3]
Napaseņ škūrsteitivi atsateistej ari iz pruottelefonim. Lītuojūt Web'a biblioteku WebKit, irā pataiseiti softa rysynuojumi iz Google Android (operaceju sistema Android), Apple iPhone (operaceju sistema iOS), Nokia (softa platforma S60) i iz Palm (operaceju sistema webOS). Nu vysu jaunuokais škūrsteitivs irā Google pataiseitais Google Chrome (ari lītuoj tū pošu WebKit biblioteku). Tierga dale jam strauji aug.
Softa funkcejis[pataiseit]
Lītuotuoja sadurs[pataiseit]
Lelajai dalei nu škūrsteitivim irā kūpeigi taidi sadura elementi:
- "Atpakaļ" i "iz prīkšu" (Back i forward) pūgys, kab atsagrīztu ogruokā lopā, ci ītu škūrsteišonys viesturē iz prīkšu.
- Škūrsteišonys viesture (Browsing history) - saroksts, kur radzomi resursi, kas pīpraseiti ogruok.
- "Atsvīžeit" (refresh ci reload) pūga - kab pīpraseitu tū pošu resursu vēļ reizi.
- "Stop" pūga, kab prīkšlaiceigi beigtu resursa pīprasejumu.
- "Sātys" (home) pūga, kab atsagrīztu lītuotuoja sātyslopā.
- "Adresa lūdzeņš" (address bar) kab īraksteitu URL vītruodu ci adresu.
- "Meklēšonys lūdzeņš" (search bar), kab īraksteitu terminus maklātivā
- "Statusa jūsta" (status bar), kab attāluotu viestejumus nu softa aplikacejis.
- Mierīņa īstateišana (zooming), kab tekstu lelynuotu ci mozynuotu.
- Meklēšona lopā (Ctrl+F)
Drūšeiba[pataiseit]
Leluo dale škūrsteitivu atbolsta HTTPS protokolu i pīduovuoj veidus, kai iztreit Web'a kešu, glabiņus i puorsavieršonys viesturi.
Standartu atspaids[pataiseit]
Ogruok škūrsteitivi lītoja vīnkuoršu HTML verseji, vāluok jī paplatynova HTML volūdys vareibu, irā ari atspaids GIF, JPEG, PNG obrazeņu formatim, CSS stiļam, nazcik mediju formatim. Suocūt nu HTML5 Web'a lopu autori var īlikt audio i video failus (pīvadumam, Ogg Vorbis formatā), nalītuojūt Adobe Flash, ci cytus papiļdejumus.


text:
Latgolys administrativais dalejums
Latgolys rūbeži i administrativuos dalis mejušuos na reizi — cariskuos Krīvejis, pyrmuos Latvejis Republikys, sovetu i piecsovetu godūs apleiciņu i rajonu rūbeži bejuši izškireigi, i na vysod latgaļu volūdys i kulturys paplateibys vīta labi sakreit ar administrativū dalejumu.
Nu 2009 goda sīna mieneša 1 dīnys Latgolā (i vysā Latvejā) īsadareja jauns administrativi teritoriskais dalejums. Latgolys kulturviesturiskuo teritoreja daleita 22 nūvodūs i 3 republikys mīstūs.


text:
Spanīšu volūda aba kastilīšu volūda (spanīšu: español aba castellano) — vysuvairuok runojamuo romanīšu volūda, vīna nu pasauļa vysuplotuok lītojamūs volūdu (sūpluok mandarinīšu aba kinīšu i anglīšu).
Spanīšu volūdu īsuokuos lītuoja Spanejis zīmeļūs, piečuok – vysā Kastilejis Kienestē, a suocūt nu 16 godusymta caur spanīšu kolonistu darbeibu jei pasūļam pasaplateja Afrikā, Amerikā, Azejā i Okeanejā.
Šudiņ spanīšu volūdu kai pyrmū voi ūtrū volūdu runoj vydyskai (pa vysaidim apskaitīnim) 400 mln. ļaužu – Spanejā, kūna vysuos Latiņamerikys vaļsteibuos, Ekvatora Gvinejā Afrikā i cytur.


text:
Tvereiguo raisteiba
Tvereiguo raisteiba (anglīšu: sustainable development; krīvu: ycToйчиBoe paзBиTиe; latvīšu: ilgtspējīga attīstība) — taids zemis, vaļsteibys, regiona, mīsta, ekonomikys, kūpeibys i t. t. raisteišonys process, kurs apmīrej tānejuos vajadzeibys, nasamazynojūt atīsmis audžu vareibu apmīreit jūs vajadzeibys.
Tvereiguos raisteibys koņcepceja aizprosa sovā vydā sadarynuot resursu izlītuošonu, iņvesticejis, ziniskai tehniskuo progresa sūļus i politiskai ekonomiskūs sasprīdumus tai, kab jī styprynuotu niulejū i gaidomū poteņcialu, izlītojamu ciļviecis vajadzeibom i snāgim apmīreit.
Latgaliskuo termina etimologejis pamatā — tautys soveibnīks tvereigs 'taids, kura gona ilgam laikam'.


text:
Pīterpiļs
Pīterpiļs aba Pīterburga, aba Sanktpeterburga — mīsts pūstumvokoru Krīvejā, Nevys upis greivā pi Baļtejis jiuru Suomu leiča, Leningrada apgabaļa centrys, ūtrais pa lielumam Krīvejis mīsts (piec Moskovys).
Pīterpiļs XVIII godusymtā suokta stateit kai Krīvejis golvysmīsts suomugru tautu apdzeivuotā teritorejā. Nu XVIII gs. vys augūšuo mīsta dzeivuotuoji pa lelumam krīvvolūdeigi, i pīterpilīšu skaits niule puorsniedzs jau 4 milijonus. XIX gs. beiguos i XX gs. suokuos Pīterpilī apsadzeivuoja leluoks skaits latgalīšu, i nu 1879 da 1917 godam Pīterpiļs beja svareigs latgaļu nacionaluos atmūdys centrys.
Mīstam sova gaisūsta (Pulkova), jiuru ūsta (pi Suomu leiča) i upis ūstys (pi Nevys greivys). Izraisteita mašinindustreja, malnuo i kruosojuo metalurgeja, kimejis, vīgluo, puortykys i poligrafejis industreja. Nu 1955 g. mīstā dorbojās metra. Pīterpiļs irā Krīvejis zineibu akademejis centrys, mīstā daudzi zineibys īstotu, 43 augstškolys (jūs vydā – universitets, konservatoreja). Dorbojās 16 profesionalu teatru (zemeiguokī – operys i baleta, dramys), lelys bibliotekys (Nacionaluo biblioteka, Zineibu Akademejis biblioteka), 43 muzeji (zeimeiguokī – Ermitažs, antropologejis i etnografejis, zineibys i tiemiejumu). Pīterpilī nu 2008 gods dora Krīvejis konstitucionaluo tīsa.
Viesture[pataiseit]
Da XVIII gs. — niulejuos Pīterpiļs teritorejā Nevys greivā dzeivuoja suomugru tautys (saukti par vepsim, čūdarim i ct.).
XVII i XVIII gs. meitovuos — Krīvejis cars Pīters I caur ceikstīnim itū teritoreju atjēme nu Zvīdrejis.
1703 g. maja 27 d. — Pīters I itamā vītā suoce stateit jaunū Krīvejis golvysmīstu i deve jam sova aizguodnīka Sv. Pītera vuordu.
1713 – 1728 g. i 1732 — 1918 g. – Pīterpiļs beja Krīvejis imperejis golvysmīsts (piečuok itys statuss tyka Moskovai) i svareigs ūstys mīsts Krīvejis tierdzeibai ar Vokorim.
1852 – 1862 g. — pastateits Pīterpiļs – Varšovys dzeļžaceļš, jis vadynuoja i Pīterpiļs raisteibu vysumā, i latgalīšu apsadzeivuošonu Pīterpilī leluokā skaitā.
1879 – 1917 g. — Pīterpiļs beja svareigs latgaļu nacionaluos kulturys centrys. Ite suoce izīt pyrmuo latgalīšu periodika, vuicejuos i dorbuojuos spūdri latgalīšu atmūdys dareituoji, beja īstateits ap 30 latgalīšu školu, nūtyka šoluotuoju kursi, beja taiseiti latgalīšu bīdreibu saguojumi i kulturys sariedīni.
1905 – 1907 g. — Pīterpilī nūtyka pyrmais nu treju lelūs vaļstiskūs apvārsumu – 1905 g. revoļuceja.
1914 – 1924 g. — Pīterpiļs beja puorsaukta Petrograds (krīvyskai ПeTporpaд).
1917 g. — Pīterpilī nūtyka ūtrais i trešais lelais vaļstiskais apvārsums: Februara revoļuceja, kuramā nu trona puordzyna caru, i Oktobra revoļuceja, kuramā Krīvejis vaļdeišonu puorjēme lelinīki (komunisti).
1924 g. — pīcys dīnys piec Lenina nūmieršonys Petrograda puorsauce par Leningradu.
1934 – 1938 g. — Stalina režima laikā Pīterpilī i juos apleicīnē nūtyka "etniskuos teireišonys", kuramuos nu krīvu rūkys lelā skaitā cīte i senejī ituos apleicīnis suomugriskuos ciļmis dzeivuotuoji, i nu jauna mīstā apsadzeivuojušī mozumtautu pīstuovi, īskaitūt latgaļus.
1941 – 1945 g. — Ūtrūs Pasauļa vaidu laikā Pīterpili apmāram 900 dīnu ilgai beja apguluse vuocīšu armeja, i mīsts dzeivuoja blokadys apstuokļūs, caur kū vaira kai 600 000 pīterpilīšu nūmyra nu bods. Deļ kara laika varūneiguos iztvereibys 1945 godā Pīterpilei daškierts varūņmīsta vuords.
1991 g. juņa 12 d. — Pīterpiļs dzeivuotuoji referendumā nūbolsuoja, kab vītā Leningrada mīstam byutu atdūta atpakaļ viesturiskuo pasauka Sanktpeterburga.
Latgaļu nacionaluo atmūda Pīterpilī [1][pataiseit]
1879 g. — suoce dorbu Pīterpiļs katuoļu goreigais seminars, kurymā nu 1884 g. vuiceja latgalīšu volūdu (seminārā studēja zeimeigi latgalīšu nacionaluos atmūdys dareituoji: A. Platpīrs, J. Višnevskis, F. Trasuns, A. Kaņtinīks, S. Tukišs, P. Smeļters, F. Laizāns, M. Dukaļskis, N. Rancāns, K. Skrynda, F. Kemps, P. Tukišs i ct.).
1901 – 1906 g. — Pīterpilī dorbuojuos N. Rancāna kūpdzeive jaunīšim nu Latgolys.
1903 g. — Pīterpilī nūtyka pyrmuo latgalīšu pareizraksteibys sprīža, kuramā atsasaceits nu nazcik puoliskūs grafikys elementu izlītuošonys.
1903 g. — Pīterpilī suoce izīt pyrmuo latgalīšu periodika („Zvaigzne" 1903 g., „Gaisma" 1905 – 1906 g., „Sākla" 1906 g., „Dryva" 1908 – 1918 g., „Jaunys Zinis" 1912 – 1914 g.).
1903 – 1913 g. — Pīterpilī dorbuojuos „Pīterburgys latvīšu muzykalyskuo sabīdreiba" — latgalīšu bīdreiba ar koru, kūkļuotuoju ansambli, simfoniskū orkestri, teatra pulceņu, koņcertim, dramatiskajim pastatejumim, tematiskajim vokorim i biblioteku.
1906 g. — F. Trasuns tyka par Latgolys pīstuovi pyrmajā Krīvejis Vaļstiskajā Dūmā.
1906 g. — Pīterpilī bruoli K. i O. Skryndys organizēja latgalīšu volūdys stuņdis (pi Sv. Katris bazneicys).
1907 – 1909 g. — Pīterpilī dorbuojuos K. Skryndys vadeiti latgalīšu školuotuoju sagataviešonys kursi.
1906 g. — Pīterpilī O. Skrynda un F. Obšteins izdeve pyrmū latgalīšu tautudzīšmu apdarīņu lasejumu „Dzīšmu vuoceleite".
1908 g. — Pīterpilī izdūta pyrmuo pošu latgalīšu sagatavātuo latgalīšu volūdys gramatika — O. Skryndys „Latvīšu volūdys gramatika" („ЛaTышckaя rpaMMaTиka лeTraлbckaro Hapѣчiя").
1909 g. — F. Trasuns Pīterpilī izdeve pyrmū latgalīšu skaitomgruomotu — hrestomateju sātai i školai „Školys Duorzs".
1915 – 1919 g. — Pīterpilī dorbuojuos „Latgalīšu paleidzeibys bīdreiba kara uperem" (ādynuošona, naktsvītys, dareitovys, medicīniskais paleigs, školys (vaira kai 30) i pedagogiskī kursi).
1917 g. — Pīterpilī īstateita „Latgolys školuotuoju savīneiba”
Nūruodis i olūti[pataiseit]
- ↑ Leikuma L. Latgalīšu volūda. 1 d. - Sanktpeterburga, 2003, 1 psl.


text:
Plaukstinīks
Plaukstinīks aba PDA (anglīšu: PDA, personal digital assistant, palmtop) — plaukstā turama leluma ītaise, kura kolpoj kai mozs datoreits.
Nu īsuoku plaukstinīki beja lītojami kai aizrakstinis i planavuotivi, tok ar godim dabuoja labtik plotuokys damāruošonys. Šudinejī plaukstinīki var turēt itaidys funkcejis (vysys voi daļu):
- stuņdinīks, kaleņders, aizrakstine, dorbu saroksts, planavuotivs, skaitļuotivs;
- e-posta (tymā vydā, strāpposta) skaiteišona i raksteišona;
- iņterneta lītuošona caur vārtivi;
- mobiluo zvaneišona i vierīņzvoni;
- datu sinhronizaceja ar serveri ci parostū datoru (nosojamū datoru);
- muzykys spieļuotivs, vierīņu spieļuotivs, diktofons, tuoļvaļdis puļts (saceisim, TV), GPS imtivs, nosojamais televizors i ct.
Myuslaiceigūs plaukstinīkus daslādz iņternetam izlītojūt bezvadeiguos voi mobiluos tehnologejis.


text:
Vikipedeja:Rakstīņa papiļdeišona
Puslopu ruodeklis
Kas eistyn irā Vikipedeja[pataiseit]
Vikipedeja irā eņciklopedeja, kuru kūpadareidami taisa juos skaiteituoji. Lels skaits ļaužu itamā šaļtī dora pi Vikipedejis, taiseidami tyukstūšys papiļdejumu kas stuņdis. Puormejumi pīsalosa "rakstīņa pataisejumu viesturē" (article history). Izagoda i nadareigys puormejis, tūlaik pyrmuokais teksts mudri grīžās atpakaļ. Zynoms, anglīšvolūdeigajā Vikipedejā lītuotuoju i redaktoru irā vysudaudzuok, a rakstīņu - vaira kai 960 tyukstūšu.
Vikipedejis versejis raistuos i cytuos volūduos. Pīvadumam, igauņu Vikipedejā jau 14 tyukstūšu rakstīņu, ite daudzi deļ taidys napalelys volūdys, i informacejis daudzums leidzeigs lelai drukavuotai eņciklopedejai kai bīzai gruomotai.
Kai es varu paleidzēt?[pataiseit]
Nasabeistit papiļdeit rakstīņu! — sevkurs lītuotuojs var redigēt tekstu, i vadynojam Jiusus byut drūsim i tymā pošā laikā nabyut vandalim. Kod atsarūn nazkurs teksts, kuru varit papiļdeit (turīni, gramatiku voi tik uorejū izavierīni) ejit i redigējit. Nikas navar iznycynuot Vikipedejis. Vysu var izgluobt i piečuok atjaunynuot. Caur sovu redigiešonu Jius varit paleidzēt Vikipedejai byut par pošlobuokū dazynuošonys resursu Puorstaipteiklā i raksteit latgaliski ap vysom svareigom lītom i vysom zineibys atzarem.
Wiki markiešona[pataiseit]
Irā speciala volūda rakstīnim taiseit i redigēt; jei leidzeiga HTML, a pīroksta forma jai cyta. Ekzistej nazcik Wiki markiešonys "dialektu", a ite runojam ap tū, kurs lītojams pošā Vikipedejā. Ka Jums gribīs daudzi redigēt, lyudzami puorskaitit itū informaceju:
Jiusu pyrmais papiļdejums[pataiseit]
- Ejit iz smiļkšu skreini
- Damīdzit iz nūruodis Edit, pīraksteitys zylim literim lopys viersā
- Papiļdit puslopu (lyudzami narokstit nikuo naloba!)
- Damīdzit iz Save page voi Show preview


text:
Drypatys
Drypatys aba drypatuošona (anglīšu: hide-and-seek, hide-and-go-seek, latvīšu: paslēpes, lītaunīku: slėpynės, krīvu: пpяTkи) - kaita, kuramā zynoms skaits kaitātuoju nūsagloboj apleicīnē i gaida, cikom jūs atrass (parostai) vīns ci vaira maklātuoju. Koleņ cyti kaitys dalinīki nūsagloboj, maklātuojs stuov zynomā vītā (pīv., pi stulpa, kūka, styura) i aizagrīzs, nasavārdams daskaita da dasarunuotam skaitļam i tūreiz jau īt maklātu.
Kod maklātuojs ītiemej vīnu nu nūsaglobuotuoju, jis ap itū paviestej skonā bolsā, i atrostais rauga kai varams mudruok daskrīt da tai vītai, kur maklātuojs skaiteja da dasarunutojam skaitam, pyrma kai guoja maklātu. Itai skrīdami, atrostais i maklātuojs veicās, kurs dreižuok dativēs da tai vītai i dasiss (pīv., pi stulpa, kūka, styura), bolsā saklīgdami: "Drypatā, drypatā!" Ka maklātuojs pyrmais daskrīn i "dasyt drypatā" , to parostai jis vēļ dasoka i atrostuo kaitātuoja vuordu, pīv.: "Drypatā, drypatā, Juoņs!". Ka tys nūsaglobuotuojs, kurū maklātuojs atroda pošu pyrmū, naaizspiej daskrīt i "dasist drypatā" agruok par maklātuoju, tūlaik itys pyrmais atrostais cytā kaitys aiļā (kurei suoksīs tūlaik, kod vysi nūsaglobuojušī byus atrosti) īs par maklātuoju.
Pa cytam, mozuok zynomam, kaitys variantam, maklātuojs, atrozdams nūsaglobuotuoju, sevkuru reizi saklīdz bolsā: "Drypatā, drypatā", i vysi jau atrostī paleidz maklātuojam meklēt vēļ naatrostūs kaitys dalinīku.


text:
18 godu symts
Laika skaiteišonys zeimeibā 18 godusymts irā laika periods, kurs suocēs 1701 godā i tuoļuojuos da 1800 gods (īskaitūt) pa Gregora kalenderam.
Nūtikšonys[pataiseit]
- 1725 g. Jezuitu dokumentūs pasaruoda pyrmais latgaļu teksts - dasagrīzšona "svātajam kūkam" līpai.
- 1730 g. Izdrukavuota pyrmuo latgaļu gruomota (navā izaglobuojuse)
- 1750 g. Vilnē izdrukavuota J.A.Hilzena gruomota Inflanty
- 1753 g. Izdrukavuoti Evangelia Toto Anno (t.s. "Osyuna evaņgeleji"). Irā izaglobuojuši. Plaši lītuota gruomota Latgolys katuoļu bazneicuos da poš 20 gs. Latgalīšu raksteibys normativais paraugs.
- 1755 g. Iz Kruoslovu atsaucami lacaristi goreigajam seminaram īstateit i paturēt. Stotoma niulejuo bazneica (dabeigta 1767 g.)
- 1757 g. Dorbu suoc Kruoslovys bazneickungu seminareja - sova laika pyrmais augstuokais vuiceibys īstots Latvejā (dareja da 1844 g., sagatavādams 253 bazneickungus). Seminarejā vuica i latgaļu volūdu.
- 1761 g. Daugpiļs jezuitu škola puortaiseita par gimnazeju, 1767 g. pi juos īstateita teologejys klase katuoļu bazneickungim sagatavēt.
- 1768 g. Aglyunā suokta stateit niulejuo Bazilika, pasvieteita 1800 godā, bazilikys tituls nu 1980 g.
- 1772 g. Latgola daškierta Krīvejai piec Puolejis pyrmuos daleišonys, slavu ītaka pasastyprynoj.
Nūruodis[pataiseit]
- L.Leikuma. Gruomota Školuotuojim. Lielvārds, 1993.