text:
Eliezers Ben-Jehuda
Eliezers Ben-Jehuda (žydu: אֱלִיעֶזֶר בֶּן-יְהוּדָה; anglīšu: Eliezer Ben-Yehuda; 1858.07.01 — 1922.12.16) — myuslaiceiguos žydu volūdys (vaļstiskuos volūdys Izraelī) atjaunynuotuojs. Ideja ap senejuos žydu volūdys kai nacejis volūdys atdzimšonu E. Ben-Jehudai atsaroduse vuicūtīs školā Latgolā, Daugpilī.
Biografeja[pataiseit]
E. Ben-Jehuda dzims Boltkrīvejā, Lužkūs. Senejūs žydu volūdu vuicejīs nu 3 godu vacuma, skaitejs Toru, Mišnu i Talmudu. Vuicejīs vītejā žydu parapejis školā, piečuok laidīs iz Latgolu. Byudams škoļnīks Daugpilī, skaitejs laikrokstu "Ha-Shahar" žydu volūdā, i tai jam atsarads dūms, ka senejuos žydu volūdys atdzimšona Izraeļa zemē varātu vīnumeiguot žydu diasporys i apsorguot žydus nu asimilacejis.
Piec Daugpiļs školys beigšonys laidīs iz Parižu studātu Sorbona universitetā. Cyta vydā tī studiejs žydu volūdu i idzierds juos runojamū formu. Tys da gola ītyvcynuojs Ben-Jehudu, ka žydu volūdys kai nacejis volūdys atdzimšona irā praktiskai varama. Nu Pariža laidīs iz Aļžiru i ar vītejim žydim runuojs senejūs žydu volūdā, dabuodams lobys praktikys kasdīneigajā runā.


c: text/html

text:
Pīterpiļs
Pīterpiļs aba Pīterburga, aba Sanktpeterburga — mīsts pūstumvokoru Krīvejā, Nevys upis greivā pi Baļtejis jiuru Suomu leiča, Leningrada apgabaļa centrys, ūtrais pa lielumam Krīvejis mīsts (piec Moskovys).
Pīterpiļs XVIII godusymtā suokta stateit kai Krīvejis golvysmīsts suomugru tautu apdzeivuotā teritorejā. Nu XVIII gs. vys augūšuo mīsta dzeivuotuoji pa lelumam krīvvolūdeigi, i pīterpilīšu skaits niule puorsniedzs jau 4 milijonus. XIX gs. beiguos i XX gs. suokuos Pīterpilī apsadzeivuoja leluoks skaits latgalīšu, i nu 1879 da 1917 godam Pīterpiļs beja svareigs latgaļu nacionaluos atmūdys centrys.
Mīstam sova gaisūsta (Pulkova), jiuru ūsta (pi Suomu leiča) i upis ūstys (pi Nevys greivys). Izraisteita mašinindustreja, malnuo i kruosojuo metalurgeja, kimejis, vīgluo, puortykys i poligrafejis industreja. Nu 1955 g. mīstā dorbojās metra. Pīterpiļs irā Krīvejis zineibu akademejis centrys, mīstā daudzi zineibys īstotu, 43 augstškolys (jūs vydā – universitets, konservatoreja). Dorbojās 16 profesionalu teatru (zemeiguokī – operys i baleta, dramys), lelys bibliotekys (Nacionaluo biblioteka, Zineibu Akademejis biblioteka), 43 muzeji (zeimeiguokī – Ermitažs, antropologejis i etnografejis, zineibys i tiemiejumu). Pīterpilī nu 2008 gods dora Krīvejis konstitucionaluo tīsa.
Viesture[pataiseit]
Da XVIII gs. — niulejuos Pīterpiļs teritorejā Nevys greivā dzeivuoja suomugru tautys (saukti par vepsim, čūdarim i ct.).
XVII i XVIII gs. meitovuos — Krīvejis cars Pīters I caur ceikstīnim itū teritoreju atjēme nu Zvīdrejis.
1703 g. maja 27 d. — Pīters I itamā vītā suoce stateit jaunū Krīvejis golvysmīstu i deve jam sova aizguodnīka Sv. Pītera vuordu.
1713 – 1728 g. i 1732 — 1918 g. – Pīterpiļs beja Krīvejis imperejis golvysmīsts (piečuok itys statuss tyka Moskovai) i svareigs ūstys mīsts Krīvejis tierdzeibai ar Vokorim.
1852 – 1862 g. — pastateits Pīterpiļs – Varšovys dzeļžaceļš, jis vadynuoja i Pīterpiļs raisteibu vysumā, i latgalīšu apsadzeivuošonu Pīterpilī leluokā skaitā.
1879 – 1917 g. — Pīterpiļs beja svareigs latgaļu nacionaluos kulturys centrys. Ite suoce izīt pyrmuo latgalīšu periodika, vuicejuos i dorbuojuos spūdri latgalīšu atmūdys dareituoji, beja īstateits ap 30 latgalīšu školu, nūtyka šoluotuoju kursi, beja taiseiti latgalīšu bīdreibu saguojumi i kulturys sariedīni.
1905 – 1907 g. — Pīterpilī nūtyka pyrmais nu treju lelūs vaļstiskūs apvārsumu – 1905 g. revoļuceja.
1914 – 1924 g. — Pīterpiļs beja puorsaukta Petrograds (krīvyskai ПeTporpaд).
1917 g. — Pīterpilī nūtyka ūtrais i trešais lelais vaļstiskais apvārsums: Februara revoļuceja, kuramā nu trona puordzyna caru, i Oktobra revoļuceja, kuramā Krīvejis vaļdeišonu puorjēme lelinīki (komunisti).
1924 g. — pīcys dīnys piec Lenina nūmieršonys Petrograda puorsauce par Leningradu.
1934 – 1938 g. — Stalina režima laikā Pīterpilī i juos apleicīnē nūtyka "etniskuos teireišonys", kuramuos nu krīvu rūkys lelā skaitā cīte i senejī ituos apleicīnis suomugriskuos ciļmis dzeivuotuoji, i nu jauna mīstā apsadzeivuojušī mozumtautu pīstuovi, īskaitūt latgaļus.
1941 – 1945 g. — Ūtrūs Pasauļa vaidu laikā Pīterpili apmāram 900 dīnu ilgai beja apguluse vuocīšu armeja, i mīsts dzeivuoja blokadys apstuokļūs, caur kū vaira kai 600 000 pīterpilīšu nūmyra nu bods. Deļ kara laika varūneiguos iztvereibys 1945 godā Pīterpilei daškierts varūņmīsta vuords.
1991 g. juņa 12 d. — Pīterpiļs dzeivuotuoji referendumā nūbolsuoja, kab vītā Leningrada mīstam byutu atdūta atpakaļ viesturiskuo pasauka Sanktpeterburga.
Latgaļu nacionaluo atmūda Pīterpilī [1][pataiseit]
1879 g. — suoce dorbu Pīterpiļs katuoļu goreigais seminars, kurymā nu 1884 g. vuiceja latgalīšu volūdu (seminārā studēja zeimeigi latgalīšu nacionaluos atmūdys dareituoji: A. Platpīrs, J. Višnevskis, F. Trasuns, A. Kaņtinīks, S. Tukišs, P. Smeļters, F. Laizāns, M. Dukaļskis, N. Rancāns, K. Skrynda, F. Kemps, P. Tukišs i ct.).
1901 – 1906 g. — Pīterpilī dorbuojuos N. Rancāna kūpdzeive jaunīšim nu Latgolys.
1903 g. — Pīterpilī nūtyka pyrmuo latgalīšu pareizraksteibys sprīža, kuramā atsasaceits nu nazcik puoliskūs grafikys elementu izlītuošonys.
1903 g. — Pīterpilī suoce izīt pyrmuo latgalīšu periodika („Zvaigzne" 1903 g., „Gaisma" 1905 – 1906 g., „Sākla" 1906 g., „Dryva" 1908 – 1918 g., „Jaunys Zinis" 1912 – 1914 g.).
1903 – 1913 g. — Pīterpilī dorbuojuos „Pīterburgys latvīšu muzykalyskuo sabīdreiba" — latgalīšu bīdreiba ar koru, kūkļuotuoju ansambli, simfoniskū orkestri, teatra pulceņu, koņcertim, dramatiskajim pastatejumim, tematiskajim vokorim i biblioteku.
1906 g. — F. Trasuns tyka par Latgolys pīstuovi pyrmajā Krīvejis Vaļstiskajā Dūmā.
1906 g. — Pīterpilī bruoli K. i O. Skryndys organizēja latgalīšu volūdys stuņdis (pi Sv. Katris bazneicys).
1907 – 1909 g. — Pīterpilī dorbuojuos K. Skryndys vadeiti latgalīšu školuotuoju sagataviešonys kursi.
1906 g. — Pīterpilī O. Skrynda un F. Obšteins izdeve pyrmū latgalīšu tautudzīšmu apdarīņu lasejumu „Dzīšmu vuoceleite".
1908 g. — Pīterpilī izdūta pyrmuo pošu latgalīšu sagatavātuo latgalīšu volūdys gramatika — O. Skryndys „Latvīšu volūdys gramatika" („ЛaTышckaя rpaMMaTиka лeTraлbckaro Hapѣчiя").
1909 g. — F. Trasuns Pīterpilī izdeve pyrmū latgalīšu skaitomgruomotu — hrestomateju sātai i školai „Školys Duorzs".
1915 – 1919 g. — Pīterpilī dorbuojuos „Latgalīšu paleidzeibys bīdreiba kara uperem" (ādynuošona, naktsvītys, dareitovys, medicīniskais paleigs, školys (vaira kai 30) i pedagogiskī kursi).
1917 g. — Pīterpilī īstateita „Latgolys školuotuoju savīneiba”
Nūruodis i olūti[pataiseit]
- ↑ Leikuma L. Latgalīšu volūda. 1 d. - Sanktpeterburga, 2003, 1 psl.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
dzejoļi latgaliski »
Ceri voi naceri / saprge
Tievanānu pavasarī nanūskaiteitī dzejūli, kas beja mobiluo telepona pīzeimu gruomateņā. Pa ceļam sabīdriskajā transportā i iz īlys, kod papeirs ir pildspolva par daudz tuoli, a laiks īt par daudz mudri. *** svīksta rūzisSkaiteit vaira »
Andrim Viejānam – 85
Pyrma 85 godu, 1927. goda 20. aprelī Ludzys apriņķa Nierzys pogosta Vuorslovūs zemnīku saimē itymā pasaulī īguoja latgalīšu dzejnīks, prozaikis, kritikis, esejists, ilggadejs latvīšu literaturys žurnala „Karūgs” (Karogs) golvonais redaktors Andris Viejāns – eistajāSkaiteit vaira »


text:
Ludza
Ludza — mīsts reitu Latgolā, Ludzys nūvoda centrys. Ludza irā vacuokais mīsts Latgolā, mīsta tīseibys jau nu 1177 goda. Car mīstu īt dzeļžaceļa lineja Krystapiļs - Sīnuoja.
Zeimeigi ļauds[pataiseit]
Ludzā dzymuši:
- Jakovs Kulnevs (ЯkoB ПeTpoBич KyлbHeB, 1763 — 1812) - krīvu pulkvedis, Napoleona karu dalībnieks
- Leons Tomašickis (1904-1996) - skulptors, pedagogs
- Jeseneja Volžankina (1983- ) - latvīšu vīglatlete
- Anta Rugāte (1949) - 8 Seimys deputate
- Aleksandrs Žirkevičs (AлekcaHдp BлaдиMиpoBич ЖиpkeBич, 1875 — 1927) - krīvu ailinīks
- Sergejs Lazovskis (1976- ) - svorcāluojs, Latvejis čempions (13 reizis), pīsadalejs Olimpiskajuos kaituos Sidnejā (dabojs 18 vītu)
Dzymuši cytur, Ludzā vuicejušīs, dzeivuojuši, darejuši:
- Anisims Rekašovs (1859-1955) - zynomais Ludzys apleiciņa uorsts


text:
Jersikys pogosts
Jersikys pogosts irā Leivuona nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā.
Puslopu ruodeklis
Rūbeži[pataiseit]
Jersikys pogosts tur rūbežu ar:
- Leivuona nūvoda Leivuona mīstu, Rūžupis pogostu i Turku pogostu;
- Daugpiļs nūvoda Neicgaļa pogostu;
- Jākubmīsta nūvoda Dignuojis pogostu i Dunovys pogostu;
- Vuorkovys nūvoda Rimeicānu pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit]
Jersikys pogostā dzeivoj 1066 ļauds.
Solys[pataiseit]
Jersikys pogosta ļauds dzeivoj 22 soluos.[2] Pošu leluos solys - Upinīki (pogosta centrys), Bucinīki, Gruoveri, Vucyni.
Saimisteiba[pataiseit]
Transports i saiteibys[pataiseit]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga-Daugpiļs-Puotarnīki (A6) i Leivuons-Preili (P63), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi.[3] Jersikys pogostu škārsoj vīna dzeļžaceļa lineja Reiga-Daugpiļs (pogostā vīna staceja "Jersika").
Jersikys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Jersika" Upinīku solā (LV-5315).[4]
Slavvītys[pataiseit]
- Jersikys meža styga;
- Jersikys piļskolns;
- Jersikys Krystus Apsaskaidruošonys pravoslavu cierkva
- Madalenis (Svātuos Magdalenys) Romys katuoļu bazneica Gosporu solā


text:
Kalns
Surname: Kalns
Origin: Latvian
Meaning: Hill (also mountain, however Latvia does not have any feature that really qualifies as a mountain)
Old Spellings: Kaln
Cyrillic Spelling: KaлHc
Handwritten Cyrillic: To be added
Variations and Alternate Spellings: Kalna, Kalne
Related Surnames: Ābolkalns, Akmeņkalns, Apškalns, Augstkalnietis, Augstkalniņš, Auzkalns, Baltkalns, Bergs, Bērzkalns, Birzkalns, Briežkalns, Brīvkalns, Dambjakalns, Druvaskalns, Freibergs, Garkalns, Grantkalns, Jāņkalns, Jaunkalns, Kaļķukalns, Kalnamagone, Kalnapuķe, Kalnarājs, Kalnbērziņš, Kalnbērzs, Kalnbirze, Kalnenieks, Kalniņš, Kalnozoliņš, Kalnozols, Kalnriekstiņš, Kalnzemnieks, Kroņakalns, Kronbergs, Leiškalns, Lielkalns, Liepkalnietis, Liepkalns, Lindenbergs, Mālkalns, Mazkalniņš, Mežkalniņš, Mierkalns, Muižkalns, Nokalns, Oškalns, Ozolkalns, Pakalnieks, Pakalns, Pēterkalns, Pilskalns, Priežukalns, Puķukalns, Ratkalns, Rozenbergs, Rožukalns, Sauleskalns, Smilškalns, Strautkalns, Uzkalns, Veckalniņš, Veckalns, Viduskalns, Vīnkalns, Zaļaiskalns, Zeltkalns, Zemeskalns, Zilkalns, Zvaigznekalns
Possible place name borrowing? Yes
Attested Locations: Rucava
Famous individuals with this surname: Unknown


text:
Ādažu nūvods
Ādažu nūvods irā pošvolds Vydzemis vokorūs, natuoli nu Gaujis ītakys jiurā. Tur rūbežu ar Saulismalis nūvodu pūstumūs, Siejis nūvodu pūstumūs i reitūs, Iņčukolna nūvodu reitūs, Garkaļnis nūvodu dīnavydūs i Carnikovys nūvodu vokorūs. Pošys leluos nūvoda solys irā Ādaži (nūvoda centrys), Aļderi, Atari, Āni, Boltaisazars, Birzinīki, Garkaļne, Kadaga, Staprini, Divazari, Iļkine, Eimuri.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
1935 godā Reigys apleiciņa Ādažu pogosta pluots beja 402 km² i tymā dzeivova 3338 cylvāki.[1] 1945 godā pogostā roduos Ādažu, Berģu, Carnikovys i Garkaļnis solys pošvolds, a pogostu 1949 godā likvidieja. Ādažu sola bejuse Saulismalis (1949—1956) i Reigys (par 1956 gods) rajonā. Ādažu solai 1954 godā daškiera Carnikovys solu. 1974 godā daškiera likvidātū Mangaļu solys kolkoza «Ādaži» teritoreju, a dali teritorejis daškiera Berģu solai. 1977 godā daškiera dali nu likvidātuos Berģu solys i dali nu Garkaļnis i Vangažu solys teritorejis.[2] 1990 godā solu otkon puorsauce par pogostu. 1992 godā nu Ādažu pogosta atškiera nu jauna veiduotū Carnikovys pogosta teritoreju. 2006 godā pogostu puorsauce par Ādažu nūvodu.[3]
Zeimeigi ļauds[pataiseit]
- Fēlikss Cielēns (1888—1964) — latvīšu politiks — uorejū lītu ministrys (1926—1928), rakstinīks
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001—2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Taiss:Latvijas PSR iedalījums
- ↑ (latvyskai) Ādažu novada pašvaldības nolikums


text:
Praņcīšu volūda
Praņcīšu valūda (français, IPA: [fʁɑ̃sɛ]) — romanīšu volūda, kuru kai dzymtū ronoj leluokuo daļa cylvāku nu Praņcejis, praņciski runojūšuos Šveicarejis, Valonejis, Briseļa (Beļgeja) i Kvebeka (Kanada), kai i minoritetu grupys cytuos vaļsteibuos. Praņcīšu kai ūtruos volūdys runuotuoji irā paplateiti daudzuos pasauļa daļuos, lelums nu kurim dzeivoj praņciski runojūšajā Afrikā, vysuvairuok Gabonā (80%), Mauricejā (72,7%) i Elefanta Kaula Molā (70%).[3] Pa izškireigim apskaitim jei irā dzymtuo volūda nu 75[1] leidz 110 milijonim[2] i ūtruo volūda 190 milijonim cylvāku.[1] Bez tuo fraņcīšu volūdu vuicuos kai svešvolūdu leidz apmāram 200 milijonim cylvāku, padorūt jū par ūtrū vysuvairuok pīsovynojamūs volūdu pasaulī piec anglīšu volūdys.[4]


text:
Saļņovys pogosts
Saļņovys pogosts irā Kuorsovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka, pamatškola, feļčeru puinkts. Pogostā dora Saļņovys i Ruskulovys Romys katuoļu parapejis, taipoš ticeigī pīdar i Kuorsovys Romys katuoļu parapejai.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
Viesturiskai Saļņovys pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleiciņa Kuorsovys pogostā. 1945 godā īstateja Saļņovys solys padūmi. 1954 godā Saļņovys solys padūmei daškiera Oponosu solu, 1955 godā Ruskulovys solu, a 1977 godā pa daļai nu Malnovys, Kuorsovys i Baļtinovys solu teritorejis.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kuorsovys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit]
Saļņovys pogosts tur rūbežu ar:
- Kuorsovys nūvoda Kuorsovys mīstu, Malnovys pogostu i Mežavydu pogostu;
- Baļtinovys nūvoda Baļtinovys pogostu;
- Bolvu nūvoda Kryšanu pogostu i Tiļžys pogostu;
- Rēznis nūvoda Nautrānu pogostu;
- Krīvejis Federacejis Opskovys apgabaļa Pitalovys rajonu.
Dzeivuotuoji[pataiseit]
Saļņovys pogostā dzeivoj 850 ļaužu.
Solys[pataiseit]
Saļņovys pogosta ļauds dzeivoj 51 soluos.[4] Pošu leluos solys - Saļņova (pogosta centrys), Aizeļkšni, Kaupuži, Ruskulova.
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza


text:
Leldīne
Leldīne – senejim latgaļu tautys svātkim damāruoti kristīšu svātki, kuri simbolizej Jezus Krystus augšanceļšonūs nu myrūņu piec pīkaļšonys krystā, kai aizraksteits Jaunajā Testamentā. Tys nūtics trešā dīnā piec Krystus mieršonys (nuovis dīnu skaitūt kai pyrmū dīnu).
Leldīne lelumam kristīšu irā poši svareigī gods svātki, kuramūs lela prīca izsokoma deļ galeiguos Dīva dāla īveicis par smierti. Nazcik saprasmēs svareiguoka irā Krystus mieršonys, a na augšonceļšonuos dīna, partū ka taišni mierdams Krystus izvede ciļvieci nu apdzymtuo grāka. Leldīnis svātki irā pādejuos gavieņa dīnys.
Taipoš kai cyti kristīšu svātki, i Leldīne sasaliejuse ar tautys poguonu tradicejom, pīvadumam, Leldīnis ūlu kruosuošonu.
Puslopu ruodeklis
Leldīnis data[pataiseit]
Leldīne navā atzeimojama svietejamuo gods dīna pa Gregora kaleņderam. Jūs data damāruota pi žydu svātku, kurūs datu nūstota pa mienesnīka kaleņderam. Leldīni svietej pyrmajā svātdīnē nu pyrmuos pylnats piec pavasara leidzalaika (ekvinokcejis). Deļtuo gods nu goda Leldīnis data izaškir i byun nu pavasara mieneša 22 da sulu mieneša 25 dīnai.[1]
Reitu pravoslavu bazneicā, kuramā lītoj Juleja kaleņderi, Leldīnis data saīt nu sulu mieneša 4 dīnys da lopu mieneša 8 dīnai. Tok izagoda i taidi godi, kod katuoļu, pravoslavu i staroveru Leldīne saīt vīnā datā.
Leldīnis liturgeja[pataiseit]
Katuoļu bazneicā Leldīnis svieteišona aizasuoc Lelajā (Zaļajā) Catūrtdīnē i valkās vysu Leldīnis laiku da Krystus dabaspajimšonys svātkim. Lelajā Catūrtdīnē i Pīktdīnē kristīši īt Krysta ceļu, pīmynādami Kunga Jezus Krystus pīkaļšonu krystā i smierti. Lelajā Pīktdīnē bazneica nūsacejuse styngru gavieni. Lelajā Sastdīnē, kuruos kod nakod sauc i par Klusū Sastdīni, leidza ar saulislaidu svietejama Leldīnis nakts. Nakts tymsā svietejama "nakts, gaišuoka par dīnu" liturgeja, kura salosa ticeigūs apgaismuot apleici ar sovom atnestom, aizdegtom svecem. Ituos nakts rituala jāgs - atzeit sevi par vaineigu i sovā vainē, tymseibā īsavērt eistynū gaismu, kura navā ītēmiejama byunūt dīnā. Ituo rituala laikā skaitomi seviški daudzi Svātū Rokstu vuordi, kuramuos paviesteita Mesejis atīšona i vysu cylvāku grāku atlaisšona, i dzīdamys psaļmys. Leldīnis nakts kulminaceja - augšonceļšonuos viests. Nu ituos šaļts atļauts vargaņuot, kas katuoļu bazneicā irā nūlīgts nu Leluos Catūrtdīnis da Lelajai Sastdīnei.
Tautys tradicejis[pataiseit]
Nazcik tautys īrodumi irā izaglobuojušs nu poguonu pavasara atīšonys svātkim i sasalejušs ar Jezus Krystus augšonceļšonuos svātkim, sataisūt myuslaiku latgaļu Leldīnis svātku tradicejis. Senejūs laikūs pavasara atīšona (Leluo dīna) sveiteita, kod dīnys i nakts garums vīnaids (pavasara ekvinokceja) i tys saīt pavasara mieneša 20 ci 21 dīnā.
Vīna nu pošu golvonūs tautys tradiceju irā ūlu kruosuošona (marguošona). Parostai ūlys kruosoj seipulu myzās, kluotyn līkūt vysaižus auguojus, putruomus i tai tuoļuok. Tok sevkura saime tur sovys ūlu kruosuošonys tradicejis. Leldīnis reitā saime ād reitiškys i sasaveic, kam stypruoka ūla. Taipoš nūteik leiguošonuos leigačuos, ūlu rypynuošona, ūlu mesšona i cytys atrakcejis.
Tautys ticiejumi[pataiseit]
- Par Leldīnem juovuora ūlys, tod opolys teleitis aug.[2]
- Kas Leldīņu ūlys bes suoļa ād, tys vysu vosoru maluos.
- Kas zam Leldīnis lelā sastdīnē iess vaira zierņu, tod itei pīzeimoj, ka tys byus boguots cylvāks.
- Kas Leldīnē pyrmais atbrauc nu bazneicys, tys vysu godu pyrmais pi dorba un tureibys.
- Ka cylvāks gryb zynuot sovus grākus, tod lai pyrmā Leldīnis dīnā da pacelšonys krysta padzer solta iudiņa. Tū dīnu da pacelšonys krysta iudiņs irā soldons. Kod cylvāks padzers iudiņa i iudiņs byus soldons, tod itei pīzeimoj, ka pi tuo cylvāka grāku navā. A ka byus na soldons, taids kai jis irā, iudiņs kai iudiņs, itys pīzeimoj, ka pi tuo cylvāka cīši daudz grāku, koč ar maisu nosuoj.
Tautys dzīsmis[pataiseit]
Nūruodis i olūti[pataiseit]
- ↑ Leldīnis data (angliskai). Rakstīņs nu Amerikys Saškierstū Vaļsteibu Jiuris Observatorejis (pavasara m. 27 d., 2007 g.).
- ↑ Latvīšu tautys ticiejumi
- ↑ Tautys dzīsmis ap Leldīnem


text:
Dzeļžabetons
Dzeļžabetons — betons, styprynuots ar tāryuda armaturu. Betons i tāryuds nu temperaturys kūna vīnaiži paplatynoj i aizstīpj, gona labai sagiun, dieļ tuo kūna vīnaiži deformejas. Betons i armatura irā izškireigu mehanisku soveibu — betona styprums spīdīnī irā 10-20 reižu leluoks kai stīpšonuos iztvereiba, dieļ tuo styprynuojums irā eipaši styprys kūpā.
Dzeļžabetonu lītoj kuormu i cytu statīņu stateibā, eipaši tyltu. Sovetu laikā Latgolā, Krystapilī dareja Dzeļžabetona konstrukceju dareitova.


text:
Palīku rāds
Palīku rāds (anglīšu: waste management; krīvu: yпpaBлeHиe oTxoдaMи; latvīšu: atkritumu pārvaldība) — palīku (parostai cylvāka radeitu palīku) salaseišonys, transportiešonys, globuošonys, puordaris i ūtrreizeiguos izlītuošonys process. Palīku rāda golvonī snāgi – samazynuot palīku nalobū ītaku iz ļaužu veseleibu, izglobuot apleicis dereigumu ļaudim dzeivuot, guorbeit i atjaunynuot dobys resursus.
Latgaliskuo termina etimologejis pamatā – tautys lītysvuords rāds, cielīs nu laikvuorda riedeit.


text:
Putruomu dasys
Putruomu dasys — nu ašņa gatavātys dasys ar ozboru, latgaļu nacionalais iedīņs. Latgolā putruomu dasys taisa na viņ nu ašņa, a masā ījauc taipoš vyrtu ozboru, vyrtys buļbis i grabšus (laidynuotus cyuku vysdpusis taukus). Cīši svareiga latgaļu putruomu dasu sadordaļa — muorineite aba smerška (smuordeigs vīngadeigs auguojs zylim zīdenim), jū putruomu dasom dalīk bīzmynai. Itū masu pylda zornuos i līk ceplī iz rudzu cysu sutynuotūs. Piec izsutynuošonys līk kambarī atsoltu. Pyrma dūšonys da goldam sagrīž piersta bīzuma škēlem i pacap ar lašini.


text:
Dadurekrans
Dadurekrans (anglīšu: touchscreen, touch screen; krīvu: ceHcopHый эkpaH; latvīšu: skārienekrāns, skārienjutīgs ekrāns) — elektroniskys ītaisis ekrans, kurs var na tik paruodeit informaceju, a i juos dabuot.
Kod lītuotuojs dadurekranā damīdz atsateikūšū vītu, piersta dasadyurīņs puormejams par informaceju i nūdūdams programaturai. Partū dadurekrans var atmeit klaviaturu, peli, gaismys zeimuli i leidz. paleigītaisis.
Dadurekranus tur datori, pruottelefoni, terminali (pīv., kopejneicuos apskaitei dareit, bankūs ailis numerim izdūt i tt.).


text:
Iņdeja
Iņdejis Republika (भारत गणराज्य, Bhārat Gaṇarājya) — vaļsteiba Dīnavydazejā. Tei irā septeituo leluokuo vaļsteiba piec geografiskuo pluota, ūtruo leluokuo vaļsteiba piec dzeivuotuoju skaita, i vysapdzeivuotuokuo demokrateja pasauļā. Rūbežojās ar Iņdejis okeānu dīnavydūs, Arābejis jiuru dīnavydvokorūs, i Bengālejis Leici dīnavydreitūs, tur rūbežu ar Pakistānu reitūs, Butānu, Kinys Tautys Republiku i Napālu pūstumvokorūs, i Bangladešu i Birmu reitūs. Iņdejis okeānā Iņdejis tyvumā atsarūn Šrilanka i Maļdivys, pi tam Iņdejis Aņdamani i Nikobaru solom irā jiurys rūbeža ar Taizemi i Indonēzeju.
Viesture[pataiseit]
Senuos Indys Īlejis Civilizācejis muojvīta i viesturisku tirdznīceibys ceļu i plotu impiereju regions, Iņdejis subkontinents cīši lelu sovys viesturys daļu bejis saisteits ar sovu komercialū i kulturālū boguoteibu. Četrys nu pasauļa leluokojom reliģejom: Hinduisms, Budisms, Džainisms i Sikhisms, aizasuokušuos ite, cikom Zoroastriuonisms, Kristīteiba i Islams īsarodušuos myusu ērys pyrmā godu tyukstūšā, pīpaleidzūt regiona kulturys dažuodeibai. Koč jū nu 18 godu symta pamozom aneksieja i administrieja Britu Ostiņdejis Kompaneja i nu 19 godu symta vyda tīši puorvaļdeja Lelbritaneja, 1949 godā Iņdeja kļiva par napuorvaļdeitu vaļsteibu, piec Mahatmys Gandeja vadeituos bezvarmuoceibys kusteibys.
Iņdejis ekonomika irā deveituo leluokuo ekonomika pasauļā piec nominaluo ĪKP i caturtuo leluokuo piec īsapirkšonuos spiejom. Suokūtīs tierga ekonomiskom reformom 1991 godā, Iņdeja irā padareita par vīnu nu mudruok augūšom ekonomikom pasauļā, jei uzskoteita par napaseņ industriaļizātu vaļsteibu, tok jei vēļ aizvīn irā lelys pynaklys ar veseleibys apryupi, korupceju i raksteitnamuociešonu. Kai kūdūlīrūču vaļsteibai i reģionālai lelvarai, Iņdejai irā trešuo leluokuo armeja pasauļā i tei irā dasmytuo pasauļā piec militārim izdavumim.


text:
Golyšovys pogosts
Golyšovys pogosts irā Kuorsovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrā Golyšovā dora tautys noms, biblioteka i pyrmaškoliņs īstots. Kai 2010 godā aizdareja Aizgāršys pamatškolu, pogostā nadora nivīna škola. Lelums ļaužu pravoslavi i pīdar Golyšovys Svātuos Trejadeibys pravoslavu parapejai.
Viesture[pataiseit]
Golyšovys pogosts pyrmū reizi viesturis dokumentūs aizraksteits 1646 godā Ludzys stuorastejis inventara sarokstā kai Wlosc Hołuszowska. 1784 godā Golyšova sarokstūs aizraksteita kai Mikalovskys (Mērdzinis) muižys daļa. 1945 godā Mērdzinis pogostā īstateja Golyšovys solys padūmi. 1979 godā Golyšovys solai daškiera daļu Blontu solys teritorejis.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kuorsovys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit]
Golyšovys pogosts tur rūbežu ar:
- Kuorsovys nūvoda Malnovys pogostu i Mērdzinis pogostu;
- Cyblys nūvoda Blontu pogostu;
- Krīvejis Federacejis Opskovys apgabaļa Krasnogorodskys rajonu.
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0


text:
SUNSAT
SUNSAT (Stellenbosch UNiversity SATellite) — pyrmais Afrikā padarynuotais Zemis muoksleigais paceļnīks. Jis palaists kosmosā nu raketys Delta II, kura pasacēle Vandenberga gaisa spāku bazā 1999. g. febraļa 23 d. Paceļnīku SUNSAT pastateja Stelenboša universiteta universiteta inženerejis doktoranti.
Soveigumi[pataiseit]
- Māri: 45 x 45 x 60 cm
- Svors: 64 kg
- Palaistivs: raketa Delta II, Mission P-91
- Apmiereiguo programys vērte: 5 milijoni ASV dolaru
- Darbeibys ilgums: 4-5 godi (NiCad Battery pack life)
- Golvonuos funkcejis:
- Amateru radejis viļņu puorlaide
- Datu meits
- Daudzispektreigais stereoatvaigu taiseitivs
- Augstuma kontrole: Gravity gradient and magnetorque, reaction wheels when imaging
- Precizums: 3 mrad pitch/roll, 6 mrad yaw
Atvaigu taiseitivs Pushboom[pataiseit]
- Fona pikseļu māri: 15 m x 15 m
- Atvaiga plotums: 51,8 km


text:
Leptailurus serval
Servals aba Leptailurus serval (Schreber, 1776) (anglīšu: serval; krīvu: cepBaл; latvīšu: servals) — irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Leptailurus serval dzeivoj Afrikā[1]. DNS analize paruoda, ka servalim irā jū sovpateiga seņču linija, kas pasaradusi nu tim pošim Felid dzeivnīkim, nu kuo ari Ļovs, i koč servalam daudz kūpeiga ar gepardu, dreižuok gepards irā jaunuoka senejūs servalu modifikaceja.[2]
Izavierīņs[pataiseit]
Auguma garums: 59—92 cm[3];
Astes garums: 20—38 cm[3];
Placu augstums: 54—66 cm[3];
Svors: 7—18 kg[1].
Tys irā stiprys bet smuidrys dzeivnīks ar garom kuojom i relativi eisu asti. Golva jam maza pret augumu, i garuos, apalejous ausis irā cīši kūpā. Kažūka musturs ir maineigs. Parosti servals irā ar spilgtim malnim plankumim, ar 2 voi 4 streipem nu golvys da kokla, a tuoļuok streipys puorīt plankumūs. Servalim ir vysu garuokuos kuojis nu vysim kaču saimis dzeivnīkim, proporcionali pret auguma garumu. Leluokuo dale nu ituo garuma nūtikusi pasateicūt pasagarinuojušim (metatarsalim) kaulim juo pāduos. Ari kuoju pirksti irā pagarinuoti i naparasti kusteigi, paleidzūt jam nūgiut pa dalei nūsaglobuojušu medijumu. Cita servala eipateiba irā - lelys ausis i dzirdes dūbumi čerepa škeletā, kas ļaun eistyn lobi dzierdēt.
Daudzatmejeiba[pataiseit]
Irā 19 zamškiru[4]:
- Leptailurus serval beirae (Wroughton, 1910)
- Leptailurus serval brachyurus (Wagner, 1841)
- Leptailurus serval constantinus (Forster, 1780) †
- Leptailurus serval faradjius J. A. Allen, 1924
- Leptailurus serval ferrarii (de Beaux, 1924)
- Leptailurus serval hamiltoni Roberts, 1931
- Leptailurus serval hindei (Wroughton, 1910)
- Leptailurus serval kempi (Wroughton, 1910)
- Leptailurus serval kivuensis (Lönnberg, 1919)
- Leptailurus serval lipostictus (Pocock, 1907)
- Leptailurus serval lonnbergi (Cabrera, 1910)
- Leptailurus serval mababiensis Roberts, 1932
- Leptailurus serval pantastictus (Pocock, 1907)
- Leptailurus serval phillipsi (G. M. Allen, 1914)
- Leptailurus serval pococki (Cabrera, 1910)
- Leptailurus serval robertsi Ellerman, Morrison-Scott & Hayman, 1953
- Leptailurus serval serval (Schreber, 1776)
- Leptailurus serval tanae Pocock, 1944
- Leptailurus serval togoensis (Matschie, 1893)
Nūruodis i olūti[pataiseit]
- ↑ 1,0 1,1 University of Michigan Museum of Zoology
- ↑ Taiss:Cite journal
- ↑ 3,0 3,1 3,2 Sunquist, Mel; Sunquist, Fiona (2002). Wild cats of the World. Chicago: University of Chicago Press. pp. 142–151. ISBN 0-226-77999-8.
- ↑ BioLib Profil taxonu — druh serval stepní Leptailurus serval (Schreber, 1776)


text:
Pīmūrdīņs
Pīmūrdīņs aba apleicis pīmūrdīņs (baļtīšu: piesārņojums, vides piesārņojums; anglīšu: pollution, environmental pollution; krīvu: зarpязHeHиe, зarpязHeHиe cpeды) — apleicei svešu lītu (kimiskūs, fizikaliskūs, biologiskūs) palaisšona apleicē.
Cieškuok sateikamuos pīmūrdīņa formys:
- gaisa pīmūrdīņs (kimiskuos lītnis i cītys dalenis palaižamys ci izsvīžamys atmosferā);
- iudiņa pīmūrdīņs (svešys lītnis i dalenis īteik zemisviersa iudiņturēs, iudiņa straujeņom nūtakūt, ci zamzemis iudiņdzeisluos, iudiņa straujeņom sasadzerūt zemē);
- radioaktivais pīmūrdīņs (atomfizikys rezultatā dabuotuos lītnis īteik apleicē);
- skona pīmūrdīņs (skons nu dreizceļu, gaisūstu, taiseitovu i ct. traucej dzeivuotuojim);
i ct.


text:
Pīruna
Pīruna (anglīšu: aphorism, sentence, proverb; krīvu: пocлoBицa; latvīšu: sakāmvārds) — eiss, cieški ritmiskys kura naviņ tipiska procesa voi pasaruodīņa izsacejums (pīv., Caur glupu golvu i kuojom namīrs). Nareši pīrunuos lītojama alegoreja (pīv., Svīd vāzu prīškā, prīškā i atrassi).
Pīrunu tiemej paremiologeja.
Puslopu ruodeklis
Latgaļu pīrunu pīvadumi[pataiseit]
A[pataiseit]
- Ar acim teiruma naaparsi.
- Acīs lobs, aiz ocu nalobs.
- Acs apsabeist, a rūkys padora.
- Akmiņs na spylvyns, boguots na rods.
- Apleik uobeļs skaists, vydā sapivs.
- Ar acim redz tuoli, ar protu vēļ tuoļuok.
- Ar akminim zvaigžņu nu dabasu nanūgrauduosi.
- Ar dvašu vieja naatpyussi.
- Ar lizeiku klāva naizmiezsi.
Ā[pataiseit]
- Ād kai lels veirs, struodoj kai čyguons pi zemnīka.
- Ād vīns cylvāks ūtra vysleidza kai zivs zivi azarā.
B[pataiseit]
- Bez laika nasvīd izkapts kryumūs.
- Bez suopu nivīns nav pīdzims.
- Boda laikā i vylks dzērvinis losa.
- Bogotam i čorts bārnus auklej.
C[pataiseit]
- Cyta acī smylgu redz, sovā bolkys naredz.
- Cyuka atēss golvu, pats kieneņš nadaliks kluot.
Č[pataiseit]
- Čāpstynoj āzdams kai cyuka pi silis.
- Čyuska mat uodu, ni tykumu.
- Čorts čortam i kūrpis šyun.
D[pataiseit]
- Da kuozu i akmiņs veļās.
- Daudzi aicynuots, moz izlaseits.
- Deveni omoti, dasmyts bods.
- Dīvs deve, Dīvs jēme.
E[pataiseit]
- Ej ustobā ar volūdu, teirumā ar paleigu.
- Es gūvi aiz rogu tureišu, a cyti lai slauc.
Ē[pataiseit]
- Ērce dzer ašņa, ļauns cylvāks spāka.
G[pataiseit]
- Gaidi, cikom gaiļs ūlu izdēs.
- Gari moti, eiss pruots.
- Glums kai zuts.
- Gribi ar veizem dabasūs tikt.
I[pataiseit]
- Izdūmuoja kai suņs pīktdīnis.
- Iz ūtra loba plota acs.
Ī[pataiseit]
- Īluopeņ, verīs, kaida drēbeite!
J[pataiseit]
- Jauna putra plepinej, vaca buoba sepinej.
K[pataiseit]
- Ka dūd, to ēd, ka syt, to bēdz!
- Kai aizasauc, tai atsasauc.
- Kam meiksta mēle, tam peirāgs.
- Kam uobeļi, tam i moksuotuoji.
L[pataiseit]
- Lai dūmoj zyrgs, jam lela golva.
- Lobs loba namaitoj.
- Lobuok ar gudru izgaisynuot na ar glupu atrast.
M[pataiseit]
- Muotis meiluma da jiurys dziļuma, tāva meiluma da iuzu dziļuma.
N[pataiseit]
- Na vysu to var ēst, kū acs redz.
- Nasvīd ar akmini valnam, tiks Dīvam.
- Našpļaun cytam acīs, pošam viejs īness.
- Našpļauņ vacā okā, daīs atsadzert.
O[pataiseit]
- Ogruok beju jauns i šmuks, niu tikai šmuks.
- Okā zalta naatrassi.
- Oklajam daudzi kas pīsaruoda.
P[pataiseit]
- Pa bolsam i volūda, pa veiram dareišona.
- Pa zyrgam i vazums.
- Plotys acs, šaurs vādars.
- Progoreigys acs vys ēst grib.
R[pataiseit]
- Roskošs dyrsu kosa.
- Runoj, kai cymdūs!
S[pataiseit]
- Sajādz tikpat cik vucyns nu gradusnīka.
- Sevkurs sovu uodu sorgoj.
- Svīd vāzu prīškā, prīškā i atrassi.
Š[pataiseit]
- Švaks tys putyns, kas sovā pereklī diersna.
T[pataiseit]
- Taisnam cylvākam taisna runa.
- Taisuos kai vysta iz diešonu.
- Teic olā, nateic mysā.
- Tys aiz taida i aizastuoj.
- Troks voi nu Rogovkys.
U[pataiseit]
- Ubogam i kule par zvonu.
- Uobeļs nu uobeļneicas natuoļ kreit.
Ū[pataiseit]
- Ūtram sova pruota naīliksi.
V[pataiseit]
- Veirs kai ūzuls, pipss kai dīgs.
- Vīna vuška viekš, vysys daboj.
- Vuškys vylka nakūž.
Z[pataiseit]
- Zam akmiņa maize naaug.


text:
Lopu mieneša 7 dīna
Lopu mieneša 7 dīna irā 127 goda dīna pa Gregora kaleņderam (garajuo godā - 128 dīna). Nu ituos dīnys leidz goda golam palīk 238 dīnys.
Puslopu ruodeklis
Svieteibu i pīminis dīnys[pataiseit]
Katuoļu svātū dīnys[pataiseit]
Vuorda dīnys[pataiseit]
Henriete - Henrejs - Jete
Nūtikšonys[pataiseit]
Latgolā[pataiseit]
- 1904 - Krīvejis imperejā atsaukts latiņu druka nūlīgums, kas nu 1864 gods zeimovās iz nazkodejom Puolejis teritorejom (Lītovu i Vicebskys guberneju (kuramā beja i Latgola);[1]
- 1928 - Īstateita Latgolys studentu bīdreiba "Latgola".
Latvejā[pataiseit]
Pasaulī[pataiseit]
- 1832- Grekeja dabova napavaļdeibys
- 1875 - paraksteita dasaruna iz Japonejis i Krīvejis deļ teritoreju meitu: Japonejai teik Kuriļu solys, a Krīvejai - Sahalins;
- 1895 - Pīterpilī krīvu zininīks Aleksandrys Popovs demonstrej pyrmū radejis imtivu - kohereru;
- 1915 - Pyrmais pasauļa kars: vuocīši apsleicynoj britu lellaivu "Lusitania", nūnuovāti 1198 cylvāki;
- 1945 - Ūtrais pasauļa kars: Reimsā vuocu generals Alfreds Jodlys parakstej Vuocejis kapitulaceju, kas aizastoj cytā dīnā;
- 1946 - Japonejā īstateits pasajāmums "Tokyo Telecommunications Engineering", kas piečuok pasaukts kai "Sony";
- 1954 - Indokinejis kars: Djen Bjen Fu kuovē Prancūzejis karinīki pagaisinoj kuovi(kuove aizsuoka pavasara mieneša 13 dīnā);
- 2005 - Libana krysteigajuo Džunejis ūstysmīstā spruoguse bomba savaiņoj 22 cylvākus.
Dzimšonys[pataiseit]
Latgolā[pataiseit]
- 1927 - Juoņs Gleizds, fotomuokslinīks (m. 2010 godā);
- 1940 - Daile Dzene, aktere.
Latvejā[pataiseit]
- 1899 – Bruno Kalneņš, latvīšu politiks (m. 1990).
Pasaulī[pataiseit]
- 1840 - Pīters Čaikovskais (ПëTp Илbич ЧaйkoBckий), krīvu komponists (m. 1893);
- 1861 – Rabindranats Tagore (Rabindranath Tagore), bengaļu ailinīks, rakstinīks (m. 1941);
- 1867 – Vladyslavs Rejmonts (Władysław Reymont), puoļu rakstinīks (m. 1925).
Mieršonys[pataiseit]
Latgolā[pataiseit]
Latvejā[pataiseit]
Pasaulī[pataiseit]
- 1682 – Fjodors III (Фëдop III AлekceeBич PoMaHoB), Krīvejis cars (dz. 1661).
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ http://latgalesdati.du.lv/5 Latgolys dati


text:
Dlužņovys piļs
Dlužņovys muižys piļs pastateita nu 1905 da 1911 godam jugendstiļa i eklektizma arhitekturā. Vaļsteibys zeimeibys arhitekturys pīminieklis. Muižys suodā izslivuo Madonys skulptura. Tān pilī dora Dlužņovys pogosta pamatškola.
Viesture[pataiseit]
19 godu symta suokuos Dlužņovys muižys vītā beja Laizānu sola. Laizānu zemi nūpierka puoļu muižinīki - bruoli Pīters i Julejs Dlužnevskis. Jū vuords atness muižys i pogosta pasauku. Godu symta ūtrajā pusē nu bruolim Dlužnevskim muižys zemi nūpierka Lītovys puoļu iņženers Stanislovs Kerbedzs. Juo sīva Eugeneja Kerbedza bejuse Puolejā izsliva dailis atspaidneica, deļ juos Dlužņovys pilī gastejuši daudzi zynomi dailinīki (vīns nu jūs M. K. Čurļoņs). Eugeneja Kerbedza iztaiseja lelu dailis dorbu kolekceju, cieški braukaleja da Italejai, kur īsapazynuoja ar jaunim redzīnim dailis pasaulī. Nu sevkura ceļuojuma jī atvede tepiejumus i cytys dailis lītys, taipoš i idejis, kai taiseit sātu i muižys suodu. Vysys idejis arreizi īdzeivynuoja dzeivē. 1925 godā vīnā nu piļs daļom, kur nazkod beja Eugenejis tepietova, atdareja gaļdinīku taiseitovu. Daudzi tepiejumu i mebeļu tyka iznycynuotys.
Muižys suods[pataiseit]
Suodu ītaiseja Kerbedzu saime 20 godu symta suokuos, tok praktiskūs dorbus padareja muižys vaļdeituojs - suodinīks I. Ksendzepolskis. Suoda pluots 22 dekteru, nu tū 2,2 dekteru iudiņa. Nu 1977 gods suods irā vaļsteibys sardzeibā. Tys irā vierīniskys parks ar 7 oporim, vysi opori saškierti. Vīnā nu oporim bejs net kruocs ītaiseits. Suodā bejuse lela kryumu i kūku vysaideiba, partū ka Kerbedzu puors nu dīnavydu ceļuojumim vysod atveds kaidu naviņ jaunu škiru. Suodā bejuse nazynoma itaļu dailinīka svātuos Jaunivis Marejis skulptura. Varams, ka poša saimineica atveduse. Aiz tuo ka skulptura beja maituota deļ laika, 1991 godā oroginalu puormeja ar dailineicys L. Vronevskys Madonys skulpturu.
Koordinatys: 56°21′29″N 27°15′38″E


text:
Politicians and Election, Vote in Freedom, Actively Participate in Democracy, Vote for Change, Online referendum
dombrovskis, "ekonomists", valdis dombrovskis ģimene, dombrovskis valdis 58 vsk, koalīcijas veidošana 10.saeimā, DOMBROVSKIS, valdis dombrovskis 2009, дoMбpoBckий, valdis email, Dombrovskis, dombrovskis roлocoBaл, Valdis Dombrovskis 2009, valdis dombrovskis ekonomists, valdis dombrovskis 58.vidusskola, valdis dombrovskis foto and more...
Related polls > Ainārs Šlesers, Imants Parādnieks, Einars Repše, Nils Ušakovs, Vaira Vīķe-Freiberga, Raivis Dzintars, Valdis Zatlers, Solvita Āboltiņa, Aivis Ronis, Andris Bērziņš, Ivars Godmanis, Sandra Kalniete, Ģirts Valdis Kristovskis, Raimonds Vējonis, Roberts Zīle, Tatjana Ždanoka, Alfrēds Rubiks, Guntis Ulmanis, Andris Šķēle, Jakovs Pliners, (Valdis Dombrovskis) and more...


text:
20 godu symts
Laika skaiteišonys zeimeibā 20 godusymts irā laikavyds, kurs suocēs 1901 godā i tuoļuojuos da 2000 godam (īskaitūt) pa Gregora kaleņderam.
Nūtikšonys[pataiseit]
07.02.1922.gods. Istodišonys Sapuļcys sēdē nūteik Satversmys ūtrys dalys apsprīsšona. Par deputata F.Kempa prīšklykumu pi 115.panta, kas nūzeimej latvīšu volūdu, kai vaļsts volūdu ("pi kam Latgolys apgabalā par oficialu volūdu teik skateita latgaļu vītruna") balsoj tikai 18 cylvāki un jis nateik pījamts. Latgaļu parteju puorstuovi blokej Satversmys ūtrys dalys pījimšonu.


text:
Krīvejis Nacionaluo biblioteka
Krīvejis Nacionaluo biblioteka (krīvyskai Poccи́йckaя HaциoHáлbHaя библиoTéka) — vīna nu vysuleluokūs biblioteku pasaulī, vīna nu pyrmūs valeimūs bibliotēku Reitu Europā. Īstateita 1795 godā. Fondūs globoj vaira kai 35 milijonus vīneibu, godā apkolpoj vaira kai 1 milijonu skaiteituoju. Izalikaliejuse nazcik nomūs Pīterpilī.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
1795 g. — pa carīnis Katris II pīsacejumam sasprīsts Pīterpilī īriedeit Imperatoriskū valeimū biblioteku (krīvyskai ИMпepáTopckaя пyбли́чHaя библиoTeka). Par bibliotekys pamatu tyka Varšovā krīvu pazogtī Zalusku bibliotekys 420 000 siejumu lelī fondi. Jūs sagruobe generala A. Suvorova vodomī Krīvejis karapulki, 1794 godā apguluši Varšovu i apmīguši Tadeuša Koscjuškys vadeitū puoļu buntu.
1795 – 1814 g. pastateits bibliotekys kuorms pa arhitekta J. Sokolova projektam. Jis beja guoduots na viņ kai gruomotu laiceišonys vīta, a i kai plotai ļaudeibai daīmams tautys vuiceibys centrys. Beja plans pīlaseit vysys gruomotys, izdūtuos Krīvejā, izdūtuos uorzemē krīvu volūdā, taipoš gruomotys uorzemis volūduos ap Krīveju. Katre II personeigai saksteja bibliotekys stateibu i pīsadaleja gruomotu laseišonā bibliotekys fondam.
1814 g. — Imperatoriskuo valeimuo biblioteka svieteigai atdareita vysim iņteresentim.
1917 g. — puorsaukta par Krīvejis Valeimū bibliotēku (krīvyskai Poccийckaя пyбличHaя библиoTeka).
1925 g. — puorsaukta par Vaļstiskū valeimū biblioteku (krīvyskai ГocyдapcTBeHHaя пyбличHaя библиoTeka).
1941 – 1945 g. — pošuos gryutuokajuos blokadys dīnuos biblioteka nanūstuoja dareit. Caur gryutu prācu i stypru aizalikšonu, daguļa i elektrejis tryukuma apstuokļūs bibliotekys dareituoji izglobuoja bibliotekys unikalūs fondus.
1992 g. — puorsaukta par Krīvejis Nacionalū biblioteku (krīvyskai Poccи́йckaя HaциoHáлbHaя библиoTéka)
Padalīni[pataiseit]
Bez golvonuo kuorma (Nevskuo prospekta i Sadovuos ūļneicys styurī) biblioteka tur vēļ nazcik filialu:
- Jaunais kuorms Moskovskajā prospektā, atdareits 1998 godā.
- Nazkodejuo Katris mīlasirdeigūs jaunivu instituta kuorms Fontankys upmalē.
- Kuorms Liteinajā prospektā.
- Krylova sāta Sadovajā ūļneicā 20.
- Plehanova sāta 4-ajā Krasnoarmeiskajā ūļneicā.
- Tīsiskuos informacejis centrys Ostrovskuo laukumā 1/3.
Fondi i Voļtera biblioteka[pataiseit]
Krīvejis nacionaluos bibliotekys fondi — vīni nu pošu leluokūs pasaulī. Jī apjam vaira kai 35 mln. globuošonys vīneibu (2010): ap 15 mln. gruomotu, 13 mln. žurnalu, 0,6 mln. gazetu gods komplektu i ct.
Vīna nu pošu vierteiguokūs kolekceju Krīvejis Nacionaluos bibliotekys fondūs – XVIII gs. prancuzu apgaisminīka, rakstinīka, viesturnīka i filosofa F. M. A. Voļtera biblioteka. Jamā 6814 siejumu gruomotu ar Voļtera padareitom aizziemem i darakstejumim, taipoš juo dorbu rūkroksti i malnroksti. Itū bibliotēku 1778 godā Katre II nūpierka nu Voļtera plemineicys i puormaņtineicys. 1779 godā ar specialu lellaivu jū atvede iz Pīterpili i nu reizis pastateja Ermitažā. Cara Nikolaja I laikā daīšona Voļtera bibliotekai beja aizdareita, a 1861 godā pa cara Aleksandra II riedejumam Voļtera biblioteka puorcalta iz Imperatoriskū valeimū biblioteku.
Latgaļu izdavumu kolekceja[pataiseit]
Krīvejis Nacionaluos bibliotekys fondūs globojās vaira kai 100 izškireigu pasauku izdavumu latgaļu volūdā, kuri sagatavāti i nūdrukavuoti Krīvejis teritorejā (vuiceibys gruomotys školom, daiļliteratura, religiskuo literatura, žurnali, laikroksti, vīnreizeiguos gazetys i ct.). Taipoš bibliotekys fondūs irā Viļnē, Reigā i cytur XVIII i XIX godusymtūs izdūtuos latgaļu gruomotys[1].
Daļa nu Krīvejis latgaļu izdavumu izguoja pošā Pīterpilī – laikā, kod itymā mīstā formējuos i aizzīdēja latgaļu nacionaluo kusteiba (nu 1849 da 1917 godam Pīterpilī izguoja apmāram 120 izdavumu latgaļu volūdā [2], jūs sagatavēja I. Asāns, D. Bončkovskis, Ceļaveirs, M. Jackevičs, F. Kemps, P. Laizāns, A. Laurinoviča, Naaizmierstule, A. Novickis, M. Olūteņš, N. Rancāns, V. Rubuļs, M. Silenbahs, B. Skrynda, K. Skrynda, O. Skrynda, F. Trasuns, P. Tukišs, S. Zīmeļs (O.Laizāns) i ct.).
Cyta daļa Krīvejis latgaļu izdavumu nūdrukavuota cytūs mīstūs – Pliskovā aba Opskovā, Moskovā i Novosibirskā – 20 godu laikā, cikom sovetu Krīvejā beja labtik vieleigi apstuokli mozumtautu kulturai raisteitīs (nu 1917 da 1937 godam Krīvejā izguoja apmāram 100 izdavumu latgaļu volūdā, jūs sagatavēja J. Bite, A. Čangalīts, V. Daškeviča, A. Eisuļs, M. Eņdzeņa, S. Jerumāne, J. Kolps, S. Kovaleņčiks, I. Kūkuojs, P. Līpeņš, D. Logins, J. Meikšāns, K. Mežuļs, A. Mežule, J. Opyncāns, J. Silinīks, I. Vucāns, A. Zarkevičs, V. Zeimaļs, J. Zvīdra i ct.). Sūpluok daudzejūs gruomotu latgali Krīvejā da 1937 godam izdeve i sovu periodiku – laikrokstu „Taisneiba” (Novosibirskā) i žurnalu „Ceinis Karūgs” (Moskovā).
Gruomotu i presis izdūšonu latgaļu volūdā Krīvejā puotrauce Stalina režima 1937 – 1938 g. represejis, kurys beja seviški osai pagrīztys pret mozumtautu iņteligeņceju i vadynuoja mozumtautu (tymā vydā latgaļu) mudruoku puorkrīvuošonu.
2007 godā Krīvejis Nacionalajā bibliotekā nūtyka latgaļu gruomotu paruode "Latgaļu gruomotys Krīvejā (1917 – 1937)". Jamā akcents beja lykts iz 1917 – 1937 g. gruomotom, tok eksponatu vydā ītyka i agruokajūs laikavydūs izdūtys latgaļu gruomotys, globojamys Krīvejis Nacionalajā bibliotekā.


text:
Pruottelefons
Pruottelefons aba pruotinīks (anglīšu: smartphone) — daudzifunkcionals mobilais telefons ar datora soveibom.
Lelumu pruottelefonu nu cytu mobilūs telefonu izškir (i da datora tyvynoj) itaidys soveibys:
- operātuojsistema, leidzeiga tai, kura dora datorūs;
- lītuotuoja sadurs, leidzeigs tam, kuru redzim datorūs;
- vareiba lītuot vysys personiskuo planavuotiva soveibys (parūči dareit ar e-postu, riedeit sasatikšonys, lītuot adresu/kontaktu gruomatenis i tt.).
Daļai pruottelefonu irā dadurekrans i moza QWERTY tastatureņa.
Puslopu ruodeklis
Apzeimīņs[pataiseit]
Praktiskā lītuošonā navā acimredzeiga rūbeža iz vyds itūs sapratīņu:
- "pruottelefons" (angl. smartphone);
- "komunikators" (angl. communicator);
- "daudzifunkcionals mobilais telefons" (angl. high-ended mobile phone; high-ended cellular phone);
- "plaukstinīks" aba PDA (angl. personal digital assistant).
Pīgatavātuoji rauga daškeiruši parostajim mobilajim telefonim vys daudzuok pruottelefona funkceju, pīvadumam:
- vareibu īstateit telefonā iņterneta vārtivi, leidzeigu tradiceigajam, datorūs lītojamam vārtivam;
- vierīņzvaneišonu;
- fotografiešonu i fiļmiešonu;
- e-posta i kaleņdera lītuošonu i tt.
Cytim vuordim, parostī mobilī telefoni vys cīšuok tyvynojās pruottelefonim (saucamim i par "komunikatorim").
Nu ūtrys pusis, šudinejī miniaturī datoreiši - plaukstinīki (saucami taipoš "PDA") zvaneišonys zinē nadaudzi izaškir nu pruottelefonu.
Kūpeigai jamūt, golvonuo izškireiba iz vyds pruottelefonu (komunikatoru) i plaukstinīku (PDA) irā funkceju pyrmaileigums:
- pruottelefons kolpoj vysu pyrma kai mobilais telefons (t. i., bolsa puorlaidis ītaise), i datora funkcejis jimā ūtraileigys;
- plaukstinīks vysu pyrma irā dators (t. i., datu puorlaidis ītaise), i telefona funkcejis jimā ūtraileigys.
Viesture[pataiseit]
1992 - korporaceja IBM datoreibys tierdzeibys paruodē COMDEX Lasvegasā (Nevadys pavaļstē, ASV) stateja prīškā pasaulī pyrmū pruottelefonu "Simon". Sūpluok parostūs mobiluo telefona soveibu jis turēja kaleņderi, adresu gruomateņu, stuņdinīku (kurs ruodeja vysa pasauļa laiku), skaitļuotivi, aizrakstini, e-postu i kaitys. "Simon" naturēja eistynūs mīgteņu zvaneišonai, lītuotuojam vajadzeigū funkceju vajadzēja izalaseit mīdzūt atsateikūšū vītu dadurekranā ar pierstu voi strupuleiti.
1993 - amerikanīšu holdings "BellSouth" suoce pyrmuo pruottelefona "Simon" serejeigu pīgatavi i puordūšonu.
1996 - korporaceja "Nokia" (pasaulī vysuleluokuo mobilūs telefonu pīgatavātuoja) izlaide sovu pyrmū pruottelefonu "Nokia 9000", pasaukdama juo ""Nokia" komunikatora" ("Nokia communicator").
2001 - "Nokia" izlaistais modeļs "Nokia 7650" beja pyrmais pruottelefons ar pylnai valeimu operātuojsistemu.
Operātuojsistemys[pataiseit]
Operātuojsistema irā zeimeiga pruottelefonu soveiba, kura jūs izškir nu parostūs mobilūs telefonu i ļaun īstateit datorā daudzi papyldomu programu (parostai - trešūs pušu programaturu), pīvadumam:
- programys, kurys padreizynoj dasasliegšonu pi iņterneta i datu puorlaidi;
- programys, kurys ļaun drūsai i šifrātai dasaslēgt pi organizacejis e-posta servera i tt.
Pasaulī lītoj itaidys pruottelefonu operātuojsistemys:
- "Symbian OS" (pīgatavātuojs - "Symbian Ltd.")
- "Linux"
- "RIM" (Research In Motion), paradzāta "BlackBerry" tipa pruottelefonim
- "Windows Mobile" (pīgatavātuojs - "Microsoft")
- "Palm OS" (niule - "Microsoft" meityspasajāmums)
Pīgatavātuoji[pataiseit]
Pruottelefonu golvonī pīgatavātuoji pasaulī:
- Gigabyte
- Group Sense PDA
- Hewlett-Packard (HP)
- High Tech Computer Corporation
- Kyocera
- Mio Technology
- Nokia
- Palm Inc
- qtek
- Research in Motion Limited (RIM)
- Samsung Electronics
- Sony Ericsson


text:
Iudiņa cyklys
Zemis iudiņa cyklys aba hidrologiskais cyklys (anglīšu: water cycle, hydrologic cycle; krīvu: kpyroBopoT Boды, rидpoлorичeckий kpyroBopoT, BлarooбopoT; latvīšu ūdens cikls, hidroloģiskais cikls) — iudiņa nanūstuojūša cirkulaceja Zemis hidrosferā saulis syltuma ītakā. Cytaiž pasokūt, ite vīns nu pošsvareigūs dobys procesu, kura īmā iudiņs nu zemisviersa, reagādams iz Saulis syltumu, pasaceļ gaisā suta formā i atsaļs grīžās da zemisviersa krytuļu formā.
Saulis syltuma ītakā iudiņs nu Zemis iudiņtveru, augzemis i vegetacejis pasaceļ gaisā kai suts. Jis pasaceļ atmosferā, atsaļ i byudams vēļ škeistā stātē voi jau lads formā, sataisa muokuļus. Kod iudiņa lasis voi lads kristaleni teik par leli i gryuti, jī grīžās da Zemis kai krytuli. Daļa nu krytuļu iudiņa sasadzer augzemē, auguoji juo pīsasyuc, a voi jis izafiļtrej da zamzemis iudiņu. Palykušuo daļa īteik ryučūs, upēs i, vysa golā, okeanūs. Zemisviersa iudiņs izgaroj i suoc cyklu nu jauna.


text:
HTML
HTML (Hyper text Markup Language "Hiperteksta īzeimuošonys volūda") – datorūs lītuota teksta īzeimuošonys (markēšonys) volūda, ar kū īzeimuot saturu Internetā. Bīžuokī lītuojumi - puorstaipteikla škūrsteitivim, pruottelefonim, e-posta viestim. Volūdu standartizej W3 konsorcijs. Dokumenti, kas raksteiti HTML formatā atsaškir nu Open Office Writer, MS Word ci Adobe PDF dokumentim ar tū, ka HTML aproksta vīn dokumenta saturu i daļu saturiskū nūzeimi, bet (eipaši HTML 4 i 5) naapzeimoj ituo dokumenta grafiskuos eipateibys - tuos var elasteigi pīmāruot datora videi, kur itys HTML dokuments lītuots. Pīvadumam, HTML apzeimoj, ka teksta gabaleņš irā pyrmuo leidzīņa vyrsroksts, bet naapzeimoj ar kaida fonta burtim, cik lels, kai izleidzynuots, i.t.t.
Puslopu ruodeklis
Elementi i jūs atributi[pataiseit]
Pomota vīneiba HTML volūdā irā elements. Kai ari XML volūdā, HTML elementam var byut atributi i īkšpuse. Īkšpusē var byut teksts ci cyti elementi. Sevkuram elementa atributam ir sovs nūsaukums i nūzeime. Atributi bīži puormej nūklusātuos vierteibys. Pīvadumam, HTML fragments:
malns  R  sorkons
irā 2 elementi. Vīns nu elementu (font) puorslādz kruosu nu nūklusātuos (malnys) iz sorkonu. Ituo elementa īkšpusē asūšais elements (strong), puormej fontu nu nūklusāta iz trakna. Pyrmais elements ir ar vīnu atributu (style) i ituo atributa vierteibu color:red. Cytam elementam atributu navā.
HTML kodā atributu vierteibys īsokoms likt pēdeņuos (") ci apostrofūs ('), bet HTML 4.01 standarts tū naprasa.
HTML elementu grupys[pataiseit]
- Strukturys i naradzamī elementi. Pīvadumam html, head, link, meta, style, script.
- Bloku elementi, kas aizjam taisnstūri. Pīvadumam, div, p, table, ol, ul, li.
- Plyusmys elementi, kas var puorīt nu vīnys ailis iz citu, bet naprosa sev taisnstūri.
Versejis[pataiseit]
HTML versijā nūruoda versejis (i reizim zamversejis) numurus. Pīvadumam, HTML 3.2, HTML 4.01, HTML 5. Pādējuos W3C versejis irā HTML versija 4.01. Versejai HTML 5 irā skices statuss, bet puorsavierieji jau nazcik elementu nu HTML 5 atbolsta. Bejuši centīni HTML raksteit ari teirā XML sintaksē (a ne SGML) - itū projektu sauc XHTML (verseja XHTML 1.0).
2009 godā suoca dorbu WWW arhitektu padūme, i apstyprynova HTML 5 malnrokstu[1]. HTML 5 irā pīmāruots pruottelefonim; tymā irā puors jaunu elementu (pīvadumam canvas), var bez Adobe Flash i leidzeigim līdzeklim attāluot ari audio i video.
Olūti[pataiseit]
Nūruodis[pataiseit]
- W3C – WWW arhitektu padūme.
- HTML 4.01 – W3C rekomendacija.
- HTML 5 – W3C malnroksts
- WHATWG – HTML 5 automatikys aproksta dorba grupa.
- HTML4 i XHML1 puormej HTML5 – Vlado Palubinsko apskots ap HTML5.


text:
Apleicsardzeiba
Apleicsardzeiba (anglīšu: environmental protection; environmentalism, krīvu: зaщиTa okpyжaющeй cpeды, эkoлorия; latvīšu: vides aizsardzība) — ciļviecis dobyskuos apleicis sorguošona, ryupaste ap dobys resursu izglobuošonu, atjaunynuošonu i palobuošonu.
Apleicsardzeiba sasadora nu:
- konkretu leidziekļu i projektu apleicei sorguot (pīv., teirejūt iudiņus, atjaunynojūt dzeivinīku populacejis, puordorūt palīkus i leidz.);
- atsateikūšu tīseibu aktu (pīv., lykumi, kuri aprūbežoj zemis i cytu dobys resursus izlītuošonu, napaļaun pīmūrdīņa i leidz.);
- politisku i ļaudysku kusteibu, kurys vadynoj pījimt apleici sorgojūšus tīseibu aktus i īdzeivynuot apleici sorgojūšus projektus (pīv., "zaļūs" kusteiba, "zaļuos" partejis i leidz).


text:
18 godu symts
Laika skaiteišonys zeimeibā 18 godusymts irā laika periods, kurs suocēs 1701 godā i tuoļuojuos da 1800 gods (īskaitūt) pa Gregora kalenderam.
Nūtikšonys[pataiseit]
- 1725 g. Jezuitu dokumentūs pasaruoda pyrmais latgaļu teksts - dasagrīzšona "svātajam kūkam" līpai.
- 1730 g. Izdrukavuota pyrmuo latgaļu gruomota (navā izaglobuojuse)
- 1750 g. Vilnē izdrukavuota J.A.Hilzena gruomota Inflanty
- 1753 g. Izdrukavuoti Evangelia Toto Anno (t.s. "Osyuna evaņgeleji"). Irā izaglobuojuši. Plaši lītuota gruomota Latgolys katuoļu bazneicuos da poš 20 gs. Latgalīšu raksteibys normativais paraugs.
- 1755 g. Iz Kruoslovu atsaucami lacaristi goreigajam seminaram īstateit i paturēt. Stotoma niulejuo bazneica (dabeigta 1767 g.)
- 1757 g. Dorbu suoc Kruoslovys bazneickungu seminareja - sova laika pyrmais augstuokais vuiceibys īstots Latvejā (dareja da 1844 g., sagatavādams 253 bazneickungus). Seminarejā vuica i latgaļu volūdu.
- 1761 g. Daugpiļs jezuitu škola puortaiseita par gimnazeju, 1767 g. pi juos īstateita teologejys klase katuoļu bazneickungim sagatavēt.
- 1768 g. Aglyunā suokta stateit niulejuo Bazilika, pasvieteita 1800 godā, bazilikys tituls nu 1980 g.
- 1772 g. Latgola daškierta Krīvejai piec Puolejis pyrmuos daleišonys, slavu ītaka pasastyprynoj.
Nūruodis[pataiseit]
- L.Leikuma. Gruomota Školuotuojim. Lielvārds, 1993.


text:
Latgali
Latgali aba latgalīši – baltu etniskuo grupa, dzeivojūša pa lelumam Latvejis teritorejā i runojūša pa lelumam latgaļu volūdā. Raksteitūs olūtūs (kai Let'gola) pīmynāti jau XI godusymtā. Viesturiskai aizjēme plotuokys teritorejis i aiz šudinejūs Latgolys rūbežu (Drysys, Sebeža, Pītuolovys, Modyunis, Olyuksnys, Guļbinis, Cāsu, Valkys, Īlyukstis, Jākubmīsta apleicīnēs), kuramuos niule lelā mārā asimilāti. Pīsadaleja vokorlatvīšu aba baļtīšu volūdys atsarasšonā. Viesturē tradicionalai saukti par latgalim aba latvīšim (izškireibā nu kūrzemnīku i zemgalīšu,
kurūs da XVII gs. par latvīšim nasauce).
Niulejuos Latgolys latgali vysulobuok izglobuojuši nu senejūs latgaļu puormontuotū volūdu i kulturu da poš XX godusymtam, tok piec 1917 gods deļ politiskuos apmīgšonys (latvīšu
šovinistu i krīvu rusifikatoru realizātuo etnocida) bejuši padūti krušai asimiļacejai: lela daļa latgaļu par varis īsaliejuse latvīšu tautys formiešonā, vēļ daļa – puorsakrīvuojuse.
Puslopu ruodeklis
Pošatmane i statuss[pataiseit]
Latgaliski rokstūšī i runojūšī latgali sevi parostai[1] īskaita par atseviškys, sovpateigys kulturys pīstuovim i saprūt sovys volūdys izškireibu nu vokorlatvīšu aba baļtīšu volūdys. Tok deļ viesturisku i politisku īmešļu latgaļu kai baltu etniskuos grupys statuss Latvejis Republikā vysod bejs oficialai nanūsaceits.
Myuslaikūs tī latgali, kurī beiguši latvīšvolūdeiguos školys[2], parostai politiskā zinē sevi daskaita pi „latvīšu tautys” kai Latvejis vaļstiskū pamatu sataisūšuos „pamatnacejis”.[3] Tamlaikam tī latgali, kurī beiguši krīvvolūdeiguos školys, cieški seve nadaskaita pi „latvīšu tautys”. Jī parostai viņ pastreipoj sovu etniskū pīdareibu Latgolys regionam i iz tīseibu lītuot krīvu volūdu verās caur praktisku īdeveigumu. Taidu pasavierīni vadynoj fakts, ka deļ ideologisku īmešļu (etnocida politikys tradicejis) Latvejis školu programuos īslāgts cīši moz informacejis ap Latgolu i latgalim.
Latvejis vaļsteibys oficialuos institucejis vys ignorej latgaļu volūdys statusa (i kūpā ar jū – latgaļu ideņtiteta pīzeišonys i izglobuošonys) vaicuojumu.[4] Tys radejs „nūbūrtuo skrytuļa” efektu: vaļsteibys pasivumu latgaļu vaicuojumā pošeigai izlītoj tī politiskī spāki, kurī ceikstīs par krīvu volūdys lītuojuma i Krīvejis politiskuo īspaida palelynuošonu Latvejā. Itaidu prokrīvyskūs spāku darbeibu otkon Latvejis vaļsteibys pīstuovi (volūdu politikys formātuoji) nūruoda kai attaisnuojumu sovam pasivumam i vys tuoļuok nasper nikaidu byutysku sūļu, kab latgaļu diskriminiešona beigtūs. Tuo rezultatā jau vaira kai 20 godu Latvejis Republika apmīdz Latgolys pamatdzeivuotuoju – latgaļu – vysāciļvieciskuos tīseibys iz vareibu vuiceit sovim bārnim sovu volūdu vaļsteibys apmoksuotā školā i dabuot nu vaļsteibys informacejis sovā volūdā.[5]
Skaits i paplateiba[pataiseit]
Volūda i raksteiba[pataiseit]
Etnonims (pošpasauka)[pataiseit]
Viesturis olūtūs latgali (Letgola) niulejuos Latgolys teritorejā pyrmū reizi pīmynāti XI gs. Nestora krīvu kronikā.[6]
Da XVI godusymtam apzeimīni latgaļs i latvīts lītuoti kai sinonimi[7] i par latgalim-latvīšim saukti viņ Daugovys lobuos molys dzeivuotuoji, t. i., tī, kurī beja šudiņdīnys Latgolā i Vydzemē. A Daugovys kairuos molys (niulejuos Kūrzemis i Zemgolys) dzeivuotuoju par latvīšim nasauce.[8]
Etnogeneze[pataiseit]
Viesture[pataiseit]
Nūruodis i olūti[pataiseit]
- ↑ Publikacejis, valeimys runys, škārsteikla dūmu meiti, apklausys, iņtervejis ekspedicejuos i tt.
- ↑ Latvejis vaļsteibys realizātuo etnocida rezultatā vuiceibys latgaļu volūdā Latgolys školuos da golam nūlīgtys 1934 godā i nu tuo laika navā atjaunynuotys.
- ↑ Taidys daskaiteišonys golvonuos īmeslis:
a) saprasme ap latvīšu ideņtiteta nadrūsū i gražeigū stāti krīvu volūdys ekspaņsejis i Krīvejis politiskuo īspaida fonā;
b) „latvīšu” vuorda tradicionaluo damāruošona i vokorlatvīšim (baļtīšim), i latgalim;
c) latgaļu volūdys nalītuošona školu programuos;
d) vokorlatvīšu (baļtīšu) volūdys vaļstiskais statuss i ar jū sasītais volūdys ekonomiskais prestižs (školā izavuiceitū vokorlatvīšu volūdu latgali saprūt kai paleigu augstuokam dzeivis leidzīņam dasnēgt).
- ↑ [1]
- ↑ [2], [3], [4]
- ↑ [O. Breidaks] A. Breidaks "Ievads baltu valodniecībā." 1 d., [Daugpiļs], 1998
- ↑ Sinonimiskī varianti: latgali, letgali, lotgali, leti, lati, lotavi i ct.
- ↑ [O. Breidaks] A. Breidaks "Ievads baltu valodniecībā." 1 d., [Daugpiļs], 1998


text:
Škilbānu pogosts
Škilbānu pogosts irā Vileks nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora vydsškola, biblioteka, Romys katuoļu bazņeica, socialuos apryupis sāta i maizis muzejs Rekovys solā, pamatškola, biblioteka, tautys noms i kulturviesturis muzejs Upeitis solā, pravoslavu cierkva Škilbānu solā i Balkanu kolnu muzejs Balkanūs.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
Škilbānu pogosts īstateits 1930 godā, padalūt Baļtinovys i Vileks pogostu zemis. 1935 godā pogosta pluots beja 216 km² i tymā dzeivova 6423 ļauds.[2] 1945 godā pogostā īstateja Egļovys, Loginu, Stabļovys, Škilbānu i Zaļčupis solu padūmis, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja. Loginu sola bejuse Vileks apleicīnī (1945-1949), Abrinis rajonā (1949-1958) i Bolvu rajonā (nu 1959 gods). Loginu solai 1945 godā davīnova likvidātū Zaļčupis solu, 1962 godā Medņovys i Škilbānu solys sovetu siamisteibys "Škilbāni" teritoreju. 1968 godā Loginu solu puorsauce par Škilbānu solu. 1971 godā davīnova daļu Lozdulejis solys sovetu saimisteibys "Škilbāni" teritoreju, a sovetu saimisteibu "Medņova" davīnova Medņovys solai. 1977 godā Škilbānu solai davīnova daļu likvidātuo Upeitis solys teritorejis.[3] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[4] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Vileks nūvodam.
Rūbeži[pataiseit]
Škilbānu pogosts tur rūbežu ar:
- Vileks nūvoda Medņovys pogostu i Vacumu pogostu;
- Baļtinovys nūvoda Baļtinovys pogostu;
- Bolvu nūvoda Brīžucīma pogostu i Lozdulejis pogostu;
- Krīvejis Federacejis Pitalovys rajonu.
Doba[pataiseit]
Pogosta teritoreja irā Atzolys pacyluma vokorūs i Mudovys zamainis Abrinis pacyluma pazamynuojumā. Gaisalaiks, samārojūt ar cytim Latgolys pogostim gon buorgs. Vydyskuo temperatura jaunagods mienesī -9° pa Celseja skolai, sīna mienesī +18° pa Celseja skolai. Bezsola periods saīt 135 dīnys godā.[5] Solsaimesteibai lītojamuo zeme sadora 73% pogosta teritorejis (1376,4 dekteru). 14% pogosta zemu (1376,4 dekteru) irā meži, tok vaļsteibys mežu navā. 30 dekteru meža tur pogosta pošvolds, cytus zemnīku saimisteibys i privatī zemu saiminīki. Škilbānu Pogosta teritorejā zeimeigu pūru navā, viņ tik peisi ap Reikys upi.
Iudini[pataiseit]
Upis:
- Aņčipovys azars
Dzeivuotuoji[pataiseit]
Škilbānu pogostā dzeivoj 1268 ļauds, nu jū 83% latvīšu, 16% krīvu i 1% cytu tauteibu ļauds.[6]
Solys[pataiseit]
Škilbānu pogosta ļauds dzeivoj 64 soluos.[7] Pošu leluos solys - Rekova (pogosta centrys), Škilbāni, Upeite.
Zeimeigi ļauds[pataiseit]
- Ontons Slyšāns — ailinīks, eisprozys autors, folklorys vuociejs i pietnīks, publicists, kulturys darbinīks;
- Stepaneja Matisāne - daudzigadeiga Rekovys etnografiskuo ansambļa vadeituoja, skripkineica, dzīšmu i tolka bolsu teicieja.
Saimisteiba[pataiseit]
Transports i saiteibys[pataiseit]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceli Vileks-Kuorsova (P45) i Dubļova-Cierpīne (P46), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi.[8] Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj.
Škilbānu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Škilbani" Rekovys solā (LV-4587).[9]
Slavvītys[pataiseit]
- Aņčipovys azars - Latvejis Breiveibys ceikstīņu pīminis vīta par gūdu ceikstīņam Aņčipovys solā 1920 gods Jaunagods m. 12 - 13 d.;
- Dobys parks i muzejs "Balkanu kolni";
- Rekovys vydsškolys maizis muzejs;
- Styglovys grova- geomorfologiskys dobys pīminieklis;
- Škilbānu muiža - pastateita 1856 godā, apleik muižys vierteigs parks;
- Škilbānu Vysusvātuokuos Dīvamuotis pīdzimšonys parvoslavu cierkva - Škilbānu solā, pastateita 1928-1931 godā;
- Škilbānu Suopu Dīvamuotis Romys katuoļu bazneica - Rekovys solā, pastateita 19 godusymta ūtruo pusē;
- Upeitis kulturviesturis muzejs.
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Škilbānu pogosta teiklavīta
- ↑ Škilbānu pogosta teiklavīta
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys regionalī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Siejamais lyns
Siejamais lyns (Linum usitatissimum L.) liniņu (Linaceae) saimis lynu (Linum) giņts auguojs. Vīngadeigs zuoluoju auguojs, 50-120 cm augstumā. Arheologiskajūs izkasumūs dazynuots, ka siejamais lyns bejs vīna nu pošu pyrmū cylvāka kuļtivietū solsaimisteibys kulturu. Lyns jau kuļtiviets vaira kai 5000 godu pyrma Krystus pīdzimšonys Tyvajūs Reitūs, Egiptā i Kinejā[1].
Puslopu ruodeklis
Aprakstejums[pataiseit]
Siejamūs lynus nu tū lītuošonys padola div tipūs – oleja lyni i škīznys lyni. Škīznys lynu kuots 75-135 cm augstumā, tīvs, cilinddryskys, zarains tik augstīnē. Sieklineicys dūbu sataisa mozuok kai oleja lyni, taipoš sāklys mozuokys. Sakņu sistema mītsakne ar vuoji izraisteitom suonu saknem. Oleja lyni eisuoki, rasnuoku i cīši zarainu kuotu jau nu zamoškys. Cīši daudzi zīdu. Oleja lynu sakņu sistema zaraina. Lopys obadiveju tipu lynim puormeiš. Siedūšys, laņcetiskys, ar leidzonu mali i trejom dzeislom. Lopa 2-3 cm gara, 0,4-3,0 cm plota[2].
Zīdi[pataiseit]
Lynu zīdi irā nu vysaižu zylu pakruosu da liļovu ci boltu. Cytuos vaļsteibuos irā net dzaltonom krūņlopom. Zīdi vācakleņā ci skrajeniskā saliktā čačē. Divkuortu zīdi ar pīcom krūņlopom, kauslopom, putekšņlopom i augļlopom. Zīd vosorys i sīna mienesī [3]. Skiadrā, syltā dīnā saplaukst agrai nu reita i ap desmitim nu reita krūnlopys jau nūbierst. Vāsā i volgonā laikā zīd da dīnavydam. Kod lynu zīdi prozīd, beidzuos i lynu kuota augšona garumā[4].
Sāklys[pataiseit]
Sāklys ploskonys, ūlveida. Viersa speidona i leidzona. Kruosa parostai tymsai bryuna, rešuok dzaltona ci cytuos pakruosuos. Sāklys 0,6-0,8 cm garuos ūlveioda pūgaļuos. Pūgaļai irā pīci sieklineicys dūbi, sevkuru dūbu škārsīna padola div daļuos, partū kod nakod soka, ka pūgaļai irā 10 sieklineicys dūbu. Sevkurā daļā pa vīnai sāklai, sāklys gotovys labeibys i rudiņa mienesī. Lynu sāklys podtur 33-40% (kod nakod i 46-48%) oleja.
Lynu lītuojums[pataiseit]
Lynu škīzna[pataiseit]
Lynu šķiznu padola garā i eisā škīznā. Garū šķīznu lītoj škīznu industrejā – audaklu, fiļtru, viervu, maisu, apavis, dīgu, špaleru, oboru i buru pīgatavē. Eisū šķīznu lītoj stateibmaterialu iņdustrejā – skaidu pluotu, guņsdrūšu durovu, škīznys cymenta pluotu, sausys vapnys, šykaturkys, dūbū cegļu i cytu materialu pīgatavē. Taipoš lynu škīznu lītoj kai jumta saguma i skonu izolacejis materialu[5].
Lynu olejs[pataiseit]
Lynu oleju lītoj i medicinā, i iedīņūs, i kruosu, laku, kitu pīgatavē. Taipoš papeira i ceratys pīgatavē vajag lynu oleja. Olejs irā lels taukskuobu olūts. Saimisteibā lynu oleju lītoj laka, kruosys i muoksleiguos uodys pīgatavē, taipoš i apavis, papeira, linoleja i cytuos industrejuos[6] [7]. Linolejs irā vīns nu pošu senejū lynu oleja lītuojuma pajiemīņu. Tū gatavej nu lyna oleja svečim, smolkai samolta styra, kūknys i pigmenta maisejuma. Linoleju kai greidys sagumu vysaižuos ustobuos lītoj jau vaira kai 100 godu.
Lynu kultura Latgolā[pataiseit]
Jau nu senejim laikim Latgolā ļauds aizajieme ar lynu audziešonu i taišni Latgola beja golvonais lynu saimisteibys regions Latvejā [8]. Myusu dīnuos lynu saimisteiba cīši sasamazynuojuse. Tān vīneiguo vīta Latgolā i vysā Latvejā, kur aizajim ar lynu selekceju, irā Latgolys solsaimisteibys zineibu centrys. Lynu puordaris fabriki dora Kruoslovā, Ludzā, Preiļūs, Rēznī i Vilekī. Pošu lelī lynuoji myuslaikūs aug Kruoslovys apleicīnī.
Nūruodis i olūti[pataiseit]
- ↑ Vroman J. (2006) Molecular genetic studies in flax (Linum usitatissimum L.). PhD thesis, Wageningen University, The Netherlands. p. 144
- ↑ Latvijasdaba.lv
- ↑ Latvijasdaba.lv
- ↑ Ivanovs S., Stramkale V. (2001) Lynu audziešonys i nūjimšonys tehnologejis (latvyskai). lpp. 18. – 20
- ↑ Znuotiņa Dz. (2006) Atjaunynuotuos škīznys i lyni – ceļā iz škīznys industrejis inovativū raisteibu Latvejā. Reiga, 9.-28. lpp (latvyskai)
- ↑ Latvijas Republikas Zemkopības Ministrija (2008) Latvijas lauksaimniecība un lauki. Latvijas Republikas Zemkopības ministrija. 79.-81. lpp
- ↑ Flaxcouncil.ca
- ↑ Ivanovs S., Stramkale V. (2001) Lynu audziešonys i nūjimšonys tehnologejis (latvyskai). lpp. 18. – 20


text:
Beringa šauris
Beringa šauris — jiuru šauris iz vyds Sibira (Azejis reitu dalis) i Aļaskys (Amerikys vokoru dalis). Šauru garums- ap 85 km, dziļums - tik 30–50 m. Nu geografiskuo redzīņa šauris taipoš saškir Beringa jiurys ar Čukču jiurom.
Beringa šauru vydā irā Diodemu jiursolys.
Beringa šauris i Beringa jiurys pasauktys Danejā dzymušuo krīvu tāmātuoja Vitusa Beringa (Vitus Bering), atceļuojuša da šauru 1728 godā, vuordā.
Beringa sauszemis puorīma[pataiseit]
Irā izcalta hipoteze, ka ladslaikūs Beringa šauru vītā egzistiejuse sauszemis puorīma, pa kuru pyrma 12 tyukstūšu godu ļauds varēja atīt nu Azejis da Amerikai.
Myuslaikūs atsarads pasūlejums stateit tyltu voi zamiudiņa tuneli, kurs saškiertu Ameriku i Azeju Beringa šauru vītā, tok cikom kas dorbi navā dareiti.


text:
Latgolys administrativais dalejums
Latgolys rūbeži i administrativuos dalis mejušuos na reizi — cariskuos Krīvejis, pyrmuos Latvejis Republikys, sovetu i piecsovetu godūs apleiciņu i rajonu rūbeži bejuši izškireigi, i na vysod latgaļu volūdys i kulturys paplateibys vīta labi sakreit ar administrativū dalejumu.
Nu 2009 goda sīna mieneša 1 dīnys Latgolā (i vysā Latvejā) īsadareja jauns administrativi teritoriskais dalejums. Latgolys kulturviesturiskuo teritoreja daleita 22 nūvodūs i 3 republikys mīstūs.


text:
Iudiņture
Iudiņture (baļtīšu: ūdenskrātuve; anglīšu: reservoir; krīvu: BoдoxpaHилищe) — muoksleiga iudiņtvere, sataiseita, kab pīlaseitu iudiņa, jū laiceitu i piečuok izlītuotu ekonomiskim snāgim.
Latgolā ītaiseitys napalelys iudiņturis pi vīteja māra iudiņelektrejstaceju:
- iz upu (Viļānu iudiņture iz Maltys upis Viļānu nūvodā, Korna i Pelieču iudiņturis iz Jašys upis Preiļu i Ribinišku nūvodā, Straumis iudiņture iz Dubnys upis Preiļu nūvodā), a voi;
- iz azaru iztaku (Cireiša iudiņture Aglyunys nūvodā, Piļcinis iudiņture Ludzys nūvodā i ct.).
Latvejis teritorejā pošleluos iudiņturis irā Reigys IES iudiņture (3580 ha), Pļaveņu IES iudiņture (3490 ha) i Keguma IES iudiņture (2490 ha) iz Daugovys.


text:
Nūsādplīkšni
Nūsādplīkšni - plīkšni, atsaroduši nūsāstūt seņuok pasataisejušu plīkšņu ieršonys produktim ci vulkaniskūs voi biologiskūs procesu materialiem. Nu Zemis gorūzys kūpeiguo apjāmuma nūsādplīkšnim teik viņ 8%, tok iz Zemis viersa jī vysucīšuok paplateitī i vysucieškuok sateikamī plīkšni. Samārā pluona nūsādplīkšņu kuorta apkluoj magmatiskūs i metamorfiskūs plīkšņu kluoškus, nu kurūs sasadora Zemis gorūzys pamatmasa.
Nūsādplīkšni ceļās, izalikalejūt klastiskajom nūsādom, organiskajai lītnai voi kimiskajom nūsādom (evaporitim). Piec izalikaliešonys dalenis sapluokšt i cemeņtejās — ituo procesa sauc par diagenezi. Nūsādplīkšni pasataisa iz Zemis viersa ci tyvai da jam.


text:
Daugpiļs
Daugpiļs — mīsts Latgolys dīnavydūs pi Daugovys. Pats lelais mīsts Latgolā, ūtrais pa lelumam mīsts (piec Reigys) Latvejis Republikā. Latgolys regiona ekonomiskais i vuiceibys centrys, vīns nu diveju (sūpluok Rēznis) golvonūs Latgolys kulturys centru, Daugpiļs nūvoda administrativais centrys.
Puslopu ruodeklis
Pasaukys[pataiseit]
Dynaburgs[pataiseit]
Dynaburgs ira Daugpiļs mīsta viesturiskuo oficialuo pasauka nu XIII da XIX g., cālusēs nu vuocīšu volūdys.
Ar vuordu Dünaburg vuocīšu volūdā viesturis olūtūs suokta apzeimuot myurine piļs, kuru Livonejis ordyna magistrys Ernsts fon Ratsenbergs (Ernst von Ratsenberg) 1275 g. pastateja latgaļu piļs Naujinis vītā i kuru īskaita par Daugpiļs mīsta suokom.
Dynaburga vuords vuocīšu volūdā, taipoš cytuos volūduos (puoļu: Dyneburg, krīvu: ДиHaбypr) Daugpilei apzeimuot oficialai lītuots da poš 1893 g., kod cara vaļdeiba mīsta puorsauce par Dvinsku (ДBиHck), a runuvolūdā – vēļ i XX gs. suokuos.
Vītejuos baltu volūduos (latgaļu, lītaunīku) tradiceigai lītuota senejuo mīsta pasauka Daugpiļs, Daugpilis. Juos ciļme taipoš varātu byut skaidrejama ar vuocīšu vuorda Dünaburg ītaku.
Borisoglebskys[pataiseit]
Borisoglebskys (krīvu: Бopиcorлeбck) — laiceiguo Daugpiļs pasauka nu 1656 da 1667 g.
Daugpiļs tai puorsauce piec tuo, kod 1656 g. jū aizjēme Krīvejis cars Aleksejs Mihailovičs. 1667 g. Krīveja atdeve Daugpili atpakaļ Puolejai, i mīstam otkon atjaunynuota pyrma tuo bejušuo pasauka – Dynaburgs (puoļu Dyneburg nu vuocīšu Dünaburg).
Cytys pasaukys[pataiseit]
Oficialuo pasauka latvīšu volūdā – Daugavpils.
Pasauka cytuos volūduos:
- latgaļu: Daugpiļs
- latgaļu: (poetiskuo pasauka) Dveiņuva
- lītaunīku: Daugpilis
- krīvu: ДayraBпилc, ДBиHck
- boltkrīvu — Дaўraўпiлc; ДзBiHck
- puoļu: Daugavpils, Dyneburg
- vuocīšu: Daugavpils, Dünaburg
- suomu — Väinänlinna
Viesturiskuos i sūpluokuos pasaukys:
Geografeja[pataiseit]
Vīta i reļjefs[pataiseit]
Daugpiļs irā Latgolys dīnavydūs, pi leluokuos Latgolys upis — Daugovys, natuoļ nu Lītovys i Boltkrīvejis rūbežu. Mīsta teritorejā nazcik azaru: Lelais Strops, Šyuņs, Gubišče, Mozais Strops i cyti.
Daugpiļs geografiskuos koordinatys:
- 55° 53′ 0″ N (55,883333° N), 26° 32′ 0″ E (26,533333° E)
Atostumi nu Daugpiļs:
- Lītovys rūbežs – 25 km;
- Boltkrīvejis rūbežs – 33 km;
- Aglyuna — 52 km;
- Preili — 58 km;
- Leivuons — 61 km;
- Rēzne — 90 km;
- Krīvejis rūbežs — 120 km;
- Viļne — 214 km;
- Viļnis gaisūsta — 219 km;
- Reiga — 229 km;
- Reigys gaisūsta — 232 km;
- Minskys — 250 km;
- Vicebskys — 250 km;
- Sanktpeterburga — 538 km;
- Moskva — 845 km.
Klimats[pataiseit]
Klimats Daugpilī leidzeigs kai cytur Latgolā i koņtinentaluoks kai cytūs Latvejis regionūs. Vysuzamuokuo Daugpilī registrātuo temperatura beja — 43° C, vysuaugstuokuo +36° C.
Demografeja[pataiseit]
Dzeivuotuoju skaits[pataiseit]
Etniskais sadors[pataiseit]
Daugpiļs dzeivuotuoju lelumam (>80%) dzymtuo volūda irā krīvu. Kasdīnā krīvyskai runoj na viņ krīvi, a i boltkrīvi, ukraini, puoli, žydi, taipoš lela daļa latgaļu. Cyti latgali kasdīnā runoj latgaliskai voi latvyskai.
Daugpiļs etniskūs latgaļu puorsakrīvuošonu XX godusymtā vadynuoja, nu vīnys pusis, sovetu rusifikacejis politika i lelī krīvvolūdeigūs ļaužu imigracejis māri, nu ūtrys pusis, latvīšu diskriminejūšuo nūstota pret latgaļu kulturu. Itei nūstota atsaroda deļ XX gs. 20-tūs i 30-tūs godu mononacionalizma propagandys, pasastyprynuoja K. Ulmaņa autoritaruo režima laikā i tuoļuojuos da poš XX godusymta beigu.
Nu šudīņdīnys Daugpiļs dzeivuotuoju latgaļu irā apmāram 15% (~16 tyukstūšys), tok latgalisku ciļmi tur labtik leluoks procents daugpilīšu.
Viesture[pataiseit]
- XII gs. — viesturis olūtūs pīmynāta senejūs latgaļu piļs Naujine (Novena).
- 1275 g. — Livonejis ordyna magistris Ernsts fon Ratsenbergs (Ernst von Ratsenberg) latgaļu piļs Naujinis vītā suoc stateit myurini pili - Dynaburgu (Dünaburg). Itū godu īskaita par Daugpiļs mīsta īstateišonys godu.
- 1277 g. — lītaunīku kunigaikštis Traideņs (Traidenis) kreit viersā Dynaburgam.
- 1312 g. — lītaunīki aizjam i iznycynoj Dynaburgu.
- 1313 g. — Livonejis ordyna magistrys Gerhards fon Jorke (Gerhard von Jorke) atjaunynoj Dynaburgu.
- 1403 g. — lītaunīku kunigaikštis Vītauts (Vytautas) kreit viersā Dynaburgam i jū iznycynoj. Vuocīšu brūninīki atdaboj piļs i jū atjaunynoj.
- 1418 g. — lītaunīku kunigaikštis Vītauts otkon kreit viersā Dynaburgam i jū nūdadzynoj.
- 1481 g. — Krīvejis kunigaits Ivans III aizjam Dynaburgu i jū iznycynoj.
- 1559 g. — Dynaburgu par 700 000 daļderu īmej Puolejis kieneņam Zigizmundam II Augustam.
- 1561 g. — Dynaburgs teik par Inflaņtejis centru.
- 1577 g. — Ivana Borguo vodomi krīvu karapulki iznycynoj Dynaburgu. Pili atjaunynoj cytā vītā - 18 km zamyn pa Daugovu pi Šyuneicys ītakys Daugovā.
- 1582 g. — Dynaburgam daškiertys Magdeburga tīseibys (mīsta tīseibys).
- 1625 g. — jezuitu kleštors īstota Dynaburgā školu, ite pyrmuo škola Latgolā.
- 1626 g. — švedu kieneņš Gustavs II Adoļfs rauga aizjiems Dynaburgu, a Smolenska karaviersinīks Aleksandrys Goņsevskis nūgrīž viersākritīni.
- 1656 g. — Dynaburgu aizjam Krīvejis cars Aleksejs Mihailovičs.
- 1656-1667 g. — Dynaburgu puorsauc vuordā Borisoglebskys (Бopиcorлeбck).
- 1667 g. — Krīveja atdūd Dynaburgu Puolejai.
- 1772 g. — Dynaburgu daškir Krīvejai.
- 1794 g. — Kosciuškys sasaceļšonys laikā puoļu sasacāluoji, vodomi generala Oginska, īkreit Dynaburgā i nūdadzynoj jū da pamatu.
- 1810 g. — Dynaburgā pastateita jauna pyrmuos klasis styprūtne, kam Napoleona Bonaparta karapulki īkreit Krīvejā.
- 1812 g. — piec garu ceikstīņu Napoleona armeja aizjam i nūdadzynoj styprūtni.
- 1813 - 1827 g. — styprūtnis stateiba suocama nu jauna.
- 1826 g. — suokts stateit Jaunais Forštats.
- 1831 g. — Greiva daškierta Daugpilei (Vitebska gubernejai), tok par 18 godu deļ nazynomu īmešļu daškierta atpakaļ Kūrzemis gubernejai.
- 1833-1841 g. – pastateita Daugpiļs sorgdamba.
- 1849 g. — Greiva otkon atškierta nu Daugpiļs.
- 1855 g. — Pīterburgā apstyprynoj jaunu Dynaburga raisteibys planu, kurymā paradzāts stateit niulejū Daugpiļs Jaunstateibys (HoBoe CTpoeHиe) rajonu.
- 1856 g. — Jaunstateibā pastateita dzeļžaceļa vagonu remontdareitova (šudiņ - pasajāmums Lokomotivs).
- 1858-1861 g. — pastateita dzeļžaceļa lineja Reiga-Dynaburgs — pyrmais dzeļžaceļš Latgolā
- 1861 g. — atdareita dzeļžaceļa lineja Reiga-Dynaburgs.
- 1860-1862 g. — caur Dynaburgu stateita dzeļžaceļa lineja Pīterburgs-Varšova.
- 1893 g. — pa Krīvejis imperatora Alaksandra III riedejumam Dynaburga puorsauc vordā Dvinsk (ДBиHck).
- 1893 g. — pastateita Martina Lutera ļutaru bazneica.
- 1902 g. — pastateita Sv. Marejis katuoļu bazneica.
- 1905 g. — pastateita Borisa i Gleba pravoslavu katedrale.
- 1920 g. — Dvinsku puorsauc vuordā Daugavpils — ite senejuo latgaļu pasauka, damāruota latvīšu volūdai.
- 1935 g. — atdareits tylts nu Daugpiļs iz Greivu — pyrmais Baļtejis vaļsteibuos tārauda tylts.
- 1937 g. — pastateits Vīneibys noms.
- 1953 g. — Greivu otkon daškir Daugpilei.
- 1959 g. — centrā pastateits pyrmais Daugpilī pīcstuoviņs kuorms.
- 1959 g. — īstateita Kimiskuos škīznys taiseitova, jei pasadora par vysuleluokū taiseitovu Latvejis SSR teritorejā.
- 1961 g. — aizsuokta Daugpiļs Kryžu rajona stateiba.
- 1965 g. — Esplanada rajonā pastateits pyrmais Daugpilī deveņstuoviņs kuorms.
- 1989 g. — dabeigts stateit Vīneibys tylts.
Slavvītys[pataiseit]
Arhitekturys pīminiekli:
- Daugpiļs styprūtne
- Jumprovys Marejis (Dīvamuotis) bezvaineiguos ījimšonys Romys katuoļu bazneica
- Sv. Pītera i Puovula Romys katuoļu bazneica
- Martina Lutera evaņgeliskuo ļutaryskuo bazneica
- Borisa i Gleba pravoslavu katedrale
- Aleksandra Nevska pravoslavu bazneica
- Dīvamuotis gluobis pravoslavu bazneica
- Daugpiļs sinagoga
- Daugpiļs nūvodtēmis i muokslys muzeja kuorms, jugendstiļs
- Vīneibys noms
Vuiceibys i kulturys īstoti:
Sporta īstoti:
Partnermīsti[pataiseit]
Nūvodnīki[pataiseit]
Daugpilī dzymuši:
- Eigims Rihards — zeimeigs Latgolys politiks
- Fiteļbergs Gžegožs (Grzegorz Fitelberg) — puoļu dirigents i komponists, Mlada Polska bīdrys
- Kuks Abrahams Izāks (אברהם יצחק הכהן קוק) — pyrmais aškenazu golvonais rabins Britu Palestinā
- Lauskys Vaļds — zeimeigs Latgolys politiks
- Mihoelss Salomons (שלמה מיכאָעלס, CoлoMoH MиxaйлoBич Mиxoэлc) — žydu teatra režisors
- Ragiņs Vladidslavs (Władysław Raginis) — Puolejis 2 pasauļa kara varūņs (Virtuti Militari)
- Rotko Marks (Mark Rothko) — pasaulī izslivs tapātuojs, abstraktuo ekspresionizma klasiks
- Rubiks Aļfreds — Latvejis viesturē zeimeigs politiks
- Semjonova Uļjana — izslyvuse basketboliste
- Svanevičs Stanislavs (Stanisław Swianiewicz) — puoļu ekonomists i viesturnīks
Dzymuši cytur, Daugpilī vuicejušīs, dzeivuojuši, darejuši:
- Ben-Jehuda Eliezers (אֱלִיעֶזֶר בֶּן-יְהוּדָה) — myuslaiceiguos žydu volūdys (vaļstiskuos volūdys Izraelī) atjaunynuotuojs
- Raiņs — vysuzeimeguokais latvīšu ailinīks, rakstejs i latgaliskai
- Rancāne Anna — ailineica, vīna nu vysulobuokūs latgaļu liriku
- Seile Valereja — latgaļu vuiceibys dareituoja, Latgolys vuiceibys raisteibys vadynuotuoja
Galereja[pataiseit]
-
-
-
-
Daugpiļs. Vierīņs iz Sv. Pītera i Puovula Romys katuoļu bazneicys
-
-
-
-
Teiklavītys[pataiseit]
- http://www.flashearth.com/?lat=55.883333&lon=26.533333&z=15&r=0&src=ggl
- http://maps.google.com/maps?ie=UTF8&z=11&ll=55.897261,26.572495&spn=0.260252,0.63858&t=h&om=1
- http://tools.wikimedia.de/~magnus/geo/geohack.php?params=55_53_N_26_32_E_region:LV_type:city
- http://www.mapsengine.com/daugavpils/?lang=1&dl=


text:
Mīsta vierīņs nu Olava bazneicys tūrņa
Talins (igauņu: Tallinn) — Igaunejis golvysmīsts i pats leluokais mīsts. Ite vysuzeimeiguo Igaunejis ūsta pi Suomu jiuru leiča pošūs vaļsteibys pūstumūs. Taipoš mīsts irā vysu leluokais industrejis i finansu centrys. Talina vacmīsts īlykts UNESCO pasauļa kulturiskuo puormaņtīņa sarokstā. Mīstā izaglobovuse vydslaiku pīstateiba ar sorgsīnu. Harjis apleiciņa administrativais centrys.
-
-
Talina vacmīsta vydslaiku sorgsīna
-
Vierīņs iz Talina bizneša centra
-
-


text:
Konstaņtinovys pogosts
Konstaņtinovys pogosts irā Dagdys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts. Konstaņtinovā dora pamatškola, a Aleksandrovā specialuo internatškola.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
Viesturiskai Konstaņtinovys pogosta teritorejā da 1920 zemis reformai beja Daugpiļs apleiciņa Aleksandrovys, Ignatovys, Konstaņtinovys, Magnusovys i Sivergola muiža.[2] 1971 godā Kruoslovys rajonā saškir Aulejis, Dagdys i Ignatovys sovetu saimisteibys "Iskra" zemis, īstotūt Iskrys solu. 1979 god`a Iskrys solai davīnova daļu likvidātuos Jaunokrys solys.[3] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu i tymā pošā godā pasauc par Konstaņtinovys pogostu.[4] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Dagdys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit]
Konstaņtinovys pogosts tur rūbežu ar:
- Dagdys nūvoda Dagdys pogostu, Ondrupinis pogostu i Osyuna pogostu;
- Kruoslovys nūvoda Aulejis pogostu, Pūstinis pogostu i Skaista pogostu.
Doba[pataiseit]
Konstaņtinovys pogosts atsarūn Latgolys augstainis Dagdys kauprainē, zeme viļnaina. Pogosta pluots 79,1 km2, nu tuo solsaimesteibai lītojamuo zeme 4225,1 dekteru, meži 2776,9 dekteru i kriumuoji 106,8 dekteru.[5] Pogostā 1999 godā īstateits dobys nūlīgtiņs "Ojuota azars", taipoš lela daļa Sivera pussolys irā sorgojamuo dobys teritoreja.
Iudini[pataiseit]
Upis:
- Dzagyuze
- Mozuo Dubna
- Nartišu gruovs
- Noviku gruovs
- Kupra azars - 7,5 dekteru
- Lubuoneņš
- Ojuots - pošleluo dzilīne 40,5 m (6 pa dzilīnei Latvejā)
- Prudiņka
- Saldu azars - 1,6 dekteru
- Sylazars - 6 dekteri
- Škierzlots
Zeimeigu pūru i peisu pogostā navā.
Dzeivuotuoji[pataiseit]
Konstaņtinovys pogostā dzeivoj 601 ļauds, nu jū 62,2% latvīšu, 23,6% krīvu i 8,3% cytu tauteibu (boltkrīvu, puoļu i cytu). Lelums pogosta dzeivuotuoju katuoli. Dora napalela katuoļu parapeja, tok ļauds pīdartaipoš i Dagdys ci Kruoslovys katuoļu bazneicom.
Solys[pataiseit]
Konstaņtinovys pogosta ļauds dzeivoj 31 soluos.[6] Pošu leluos solys - Konstaņtinova, Aleksandrova, Eisaki, Sivergols, Nartiši.
Saimisteiba[pataiseit]
Transports i saiteibys[pataiseit]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys ceļš Kruoslova-Dagda (P61), taipoš sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Dzeļžaceļa linejis pogostā navā.
Konstaņtinovys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Kriumuoji" Konstaņtinovys solā (LV-5680).[7]
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Latvīšu konversacejis vuordineicys XIV. siejuma 28092-28097 ailis. Reiga, 1936 gods
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Muižvuordu sistema
Muižvuordu sistema (DNS, Domain name system) irā datorim voi logiskajim resursim daškierti tekstuali adresi. Pīvadumam,
latgola.lv,
rus.delfi.lv, i.t.t. Jūs lītoj vītā numeriskūs IP-adresu (pīv., 159.148.108.128) partū, ka IP adresi gryušuok īguodojami. Muižvuordi atmej IP-adresus; var lītuot i vīnus, i ūtrus. Pyrmuo pakuopīņa muižvuordus, rokstomus DNS vuordu beiguos (
lv,
lt,
ru,
com,
edu i ct.), privatpersona navar registrēt. Ūtruo pakuopīņa muižvuordus (
folklora.lv,
folklore.ee i.t.t.), privatpersona var registrēt par moksu (vysucieškuok nazcik desmišu latu par godu), i trešuo pakuopīņa muižvuordi, kurus sevkotrys ūtruo pakuopīņa DNS vuorda sovinīks var registrēt bez moksys.


text:
Kumbuļa pogosts
Kumbuļa pogosts irā Kruoslovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Sauliskolnu pamatškola, biblioteka, feļčeru punkts i tautys noms. Kumbulī atdareitys treis puordūtuvys i braukalej autolauka. Pogostā četri gatari, patmalis i nazcik gostu sātus turistim. Pogosta centrā Svātuo Jezupa Kumbuļa katuoļu bazneica, pastateita 1820 godā.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
Viesturiskai Kumbuļa pogosta teritoreja bejuse Daugpiļs apleiciņa Kruoslovys pogostā. 1945 godā Kruoslovys pogostā īstateja Kumbuļa solys padūmi. 1959 godā Kruoslovys rajona Kumbuļu solai daškiera likvidātū Ludzeišu solu..[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kruoslovys nūvodam..
Rūbeži[pataiseit]
Kumbuļa pogosts tur rūbežu ar:
- Kruoslovys nūvoda Aulejis pogostu, Iudreišu pogostu, Izvolta pogostu, Kruoslovys pogostu i Skaista pogostu;
- Aglyunys nūvoda Gruoveru pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit]
Kumbuļa pogostā dzeivoj 672 ļauds, nu jū 78,6% latvīšu, 11,2% krīvu i 6,4% boltkrīvu.
Solys[pataiseit]
Kumbuļa pogosta ļauds dzeivoj 56 soluos.[3] Pošu leluos solys - Kumbuļs (pogosta centrys), Lelī Unguri, Vyrveli, Suoleimi.
Zeimeigi ļauds[pataiseit]
- S. Škutāns - teologejis zineibu Dr. Romys Marejis (marianu) kongregacejis generalviersinīks.
Saimisteiba[pataiseit]
Transports i saiteibys[pataiseit]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Kruoslova-Preili-Modyune (P62) i nazcik vītejuos zeimeibys celi.[4] Pošūs pogosta dīnavydūs iz rūbeža ar Kruoslovys pogostu īt dzeļžaceļa lineja Reiga-Daugpiļs-Vicebskys, tok pasažiru sative itymā puosmā aizdareita. Stacejis ci nūstuošonys pogostā navā bejušs.
Kombuļa pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Sauliskolni" (LV-5656).[5]
Slavvītys[pataiseit]
- Dreidzs - pošu dziļais azars Baltejis vaļsteibuos;
- Kumbuļa muiža i muižys suods - pa daļai izglobovuse viesturiskuo pīstateiba, kungu sāta sagrauduota Pyrmajūs psaualā vaidūs;
- Saulis kolni - izsliva turisma obejkts;
- Svātuo Jezupa Kumbuļa katuoļu bazneica
- Viejneicys (vieja patmalis) - dora i myuslaikūs.
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys regionalī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Gruoveru pogosts
Gruoveru pogosts irā Aglyunys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Gruoveru pamatškola, biblioteka i tautys noms. Pogosta ļauds pīdar Gruoveru katuoļu parapejai, Gruoveru pravoslavu i Kovaļovys staroveru parapejai.
Viesture[pataiseit]
Viesturiskai lelums Gruoveru pogosta zemu bejs Daugpiļs apleiciņa Aulejis pogostā, kurs īstateits 1930 godūs nu Izvolta pogosta zemu. 1945 godā Daugpiļs apleiciņa Aulejis pogostā īstateja Aulejis solys padūmi. 1954 godā solai daškir likvidātū Apšenīku solu. 1964 godā Aulejis solu puorsauc par Gruoverim, a sābru solu Ostrovu par Auleju. 1968 godā Gruoveru solai daškir Vuoveru solu, a daļu Gruoveru solys teritoreju daškir Škeļtiņu solai. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[2] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Aglyunys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit]
Gruoveru pogosts tur rūbežu ar:
- Aglyunys nūvoda Aglyunys, Kastulīnis i Škeļtiņu pogostu;
- Dagdys nūvoda Ondrupinis pogostu;
- Kruoslovys nūvoda Aulejis, Izvolta i Kumbuļa pogostu.
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0


text:
Ezs
Ezs, parostais ezs (latiņu: Erinaceus europaeus) - kustūņāduoju (Insectivora) ailis dzeivinīks, pīdarūšs eziņu (Erinaceidae) saimei. Latgolā dzeivoj div ežu škirys - boltys kryuts (reitu) ezs i bryunys kryuts (parostais) ezs. Boltys kryuts ezs irā gona cieškys vysā Latgolā, a bryunys kryuts ezs cīši reši - tik pošūs Latgolys pūstumūs. Bryunys kryuts ezs īraksteits Latvejis Sorkonuos gruomotys 3 kategorejā i Baļtejis jiuru regiona Sorkonajā gruomotā.[1] Dzeivinīki aktivi pakrieslī i naktī. Vysāduoji, tok vysuvaira ād dzeivinīku barūkli - pelis i cytus seikus grauziejus, vardivis, škierzlotus, vysaižys vabalis i kuopurus.
Puslopu ruodeklis
Izavierīņs[pataiseit]
Augums 230-280 mm gars, mugora i suoni nūauguši eisim, tymsim dzanyulim (odotom), iz vādara padzoltoni mateni. Pīaudzs ezs sver 800-1200 g. Dzymdynoj 3-8 plykus ežalānus, kam par puors dīnu uzaug dzanyuli.
Dzeivisvītys[pataiseit]
Eži dzeivoj mežamoluos, kryumuojūs i cylvāka dzeivisvītu tyvumā - suodūs i parkūs. Nameiļoj dzeivuot slapņuos i volgonuos vītuos. Ezs nasabeist cylvāka i labi atguodoj vītys, kur jū dabaroj.
Paplateiba[pataiseit]
Ezs paplateits vysā Europā. Boltys kryuts ezs paplateits nu Centraluos Europys vokorūs da Sibiram (Uralu dīnavydim) reitūs. Dīnavydūs jis dzeivoj da Turcejai, Kaukazam, kazahejai, Izraeļam i Iranam. Pūstumūs jis dzeivoj da Latvejai i Moskvys apgabaļam Krīvejā.
Bryunys kryuts ezs paplateits Latvejis pūstumūs, Igaunejā, Skaņdinavejis dīnavydūs i tyvai jiurom, taipoš vysā Vokoru Europā nu Atlaņtejis okeana da Čekejai i Puolejis, Austrejis vokorim.


text:
Aglyunys pogosts
Aglyunys pogosts irā Aglyunys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrys - Aglyuna. Pogostā dora pyrmaškolys īstots, vydsškola, katuoļu gimnazeja, sporta škola, bazilikys kora škola i breivuo laika centrys Aglyunys solā i internatpamatškola i profesionaluo vydsškola Jaunaglyunys solā. Taipoš dora feļčeru punkts, socialū ryupestu noms i socialuo atspaida noms bārnim. Biblioteka i tautys noms atsarūn pogosta centrā.
Viesture[pataiseit]
Viesturiskai Aglyunys pogosta teritoreja bejuse Daugpiļs apleiciņa Kapeņu pogostā. 1936 godā nu Kapeņu pogosta padaleja Aglyunys pogostu. 1945 godā Aglyunys pogostā īstateja Aglyunys, Jaundzemu, Kruoceitis, Rušyuna, Runtuļu i Salinīku solys padūmi. 1954 godā Aglyunys solai daškiera Kruoceitis solu, a 1960 godā i Salinīku solu.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā īstateja Aglyunys nūvodu i pogosts dasaškiera kai administrativa teritoreja.
Rūbeži[pataiseit]
Aglyunys pogosts tur rūbežu ar:
- Aglyunys nūvoda Gruoveru, Kastulīnis i Škeļtiņu pogostu;
- Daugpiļs nūvoda Ombumuižys i Vyšku pogostu;
- Ribinišku nūvoda Rušyuna pogostu.
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0


text:
Igauņu volūda
Igauņu volūda — vīna nu suomugru volūdu grupys volūdu, jei radneiga suomu, līvu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru - latgaļu, latvīšu, krīvu i švedu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei. Igauņu volūda irā Igaunejis Republikys i Europys Savīneibys oficialuo volūda. Igauņu, suomu, vengru i maļtīšu volūdys vīneiguos vaļstiskuos volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi indoeuropīšu volūdu saimis. Pa 2000 gods datim, igauņu volūdu kai dzymtū runoj 83,4% Igaunejis dzeivuotuoju.


text:
Mežuoris pogosts
Mežuoris pogosts irā Krystapiļs nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
Viesturiskai Mežuoris pogosta zeme bejuse Daugpiļs apleiciņa Veipa pogostā, kas 1941 godā daškiersts Jākubmīsta apleicinim. 1945 godā Jākubmīsta apleiciņa Veipa pogostā īstateja Mežuoris solys padūmi. Nu 1949 gods da 1962 godam Mežuoris sola bejuse Krystapiļs rajonā, a nu 1962 goda Jākubmīsta rajonā. 1954 godā Mežuoris solai daškiera likvidātū Buntiku solu i Gruomaļtu solys kolkoza "Molodaja gvardija" teritoreju, 1964 godā Mātrainis solys sovetu saimisteibys "Mežuore" teritoreju, a 1973 godā daļu Kūku solys. 1977 godā daškiera vēļ daļu Kūku i Veipa solys teritorejis, a daļu Mežuoris solys daškiera Atašinis solai.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Krystapiļs nūvodam.
Rūbeži[pataiseit]
Mežuoris pogosts tur rūbežu ar:
- Krystapiļs nūvoda Atašinis pogostu, Kūku pogostu, Varīšu pogostu i Veipa pogostu;
- Leivuona nūvoda Turku pogostu;
- Modyunis nūvoda Mātrainis pogostu i Ļaudūnis pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit]
Mežuoris pogostā dzeivoj 918 ļauds, nu jū 33% latvīšu, 63% krīvu, 1,7% boltkrīvu i puoļu 0,8%. Lelums pogosta dzeivuotuoju irā etniskī Latgolys krīvi. Bezdorba leidzīņs 10,10%.[4]
Solys[pataiseit]
Mežuoris pogosta ļauds dzeivoj 41 solā.[5] Pošu leluos solys - Mežuore (pogosta centrys), Eņdželi, Rateitis, Seikstuli.
Zeimeigi ļauds[pataiseit]
- Ivans Klementjevs - kanoju ierkluotuojs, nazcik Olimpiskū kaitu i pasauļa čempionatu īveiciejs.
Saimisteiba[pataiseit]
Transports i saiteibys[pataiseit]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Jākubmīsts-Rēzne-Terehova (A12) i nazcik vītejuos zeimeibys celi.[6] Mežuoris pogostu škārsoj dzeļžaceļa lineja Krystapiļs-Sīnuoja, iz kurys vīna staceja "Mežuore".
Mežuoris pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Mežuore (LV-5226).[7]
Slavvītys[pataiseit]
- Eņdžeļu staroveru cierkva
- "Juoņasāta" - Dīnavydafrikys štrausu ferma
- Seikstuļu ūzuls
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Mežuoris pogosta teritorejis planavīņs
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys golvonī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Palākais vylks
Palākais vylks (latiņu: Canis lupus; anglīšu: Gray Wolf; latvīšu: Pelēkais vilks; lītaunīku: Pilkasis vilkas) aba vylks — irā leluokais suņu saimis (Canidae) plieseigais zviers. Palākais vylks kai dzeivinīks zynoms nu pādejūs ladslaiku, jis dzeivovs jau pyrma 300 000 godu, Latgolys teritorejā atsarads tiuleņ piec ladslaiku.
Vītuos, kur dzeivoj vylki, jī irā golvonī pliesieji. Palākais vylks, koč i dasamāruodams apleicis puormejom na tai vīgli kai kojots (Canis latrans), dzeivoj kai mežūs, kolnūs i tundrā, tai tukšnešūs, stepēs i prerejuos, net dzeivisvītu tyvumā. Nazkod vylki dzeivova vysā Eurazejā i Pūstumu Amerikā, tok myuslaikūs jūs dzeivojamuo teritoreja labviņ mazynuojusēs.[1] Cylvākam vylks nikod nabeja meilams sābris, kam kreit viersā lūpim, a kod nakod i cylvākim. Jis vysod bejs medeibys dzeivinīks.
Izavierīņs[pataiseit]
Vylki byun da 150 ceņtimetru garuma, placu augstums 0,6-0,95 metri i svors 30-65 kilogrami (rekords - 79 kilogrami[2]). Augums apaug ar rupim palākim motim, tok byun taipoš i malni, bolti, pavoskoni moti (pīdar nu vylku paškirys, hibridizacejis). Auss nagarys, goli šauri. Golvyskauss masivs, zūbi stypri i gon gari iļkni. Mežogumā vylki vysucieškuok dzeivoj 6-9 godus, a nabreivē vydyskai 16 godu (rekords - 20 godu).
Vylku paplateiba[pataiseit]
Viesturiskai vylki pa teritorejai pasaplatejuši kuoni vysuos cylvāka dzeivojamuos vītuos iz pūstumim nu ekvatora. Europā palākais vylks pa lelumam byun tik Spānejā, Portugalejā, Italejā, Puolejā, Pūstumu i Reitu Europys vaļsteibuos i Krīvejā. Latvejā itūšaļt dzeivoj 500 - 600 vylku.[3] Latvejā i Latgolā dzeivoj tik Eurazejis palākais vylks (Canis lupus lupus).
Azejā vylki dzeivoj vysā pūstumu daļā - nu Krīvejis da Kinejai. Pūstumu Amerikā nu Aļaskys da Meksikai.
Nūruodis i olūti[pataiseit]
- ↑ Canis lupus (Gray Wolf, Arctic Wolf, Common Wolf, Grey Wolf, Mexican Wolf, Plains Wolf, Timber Wolf, Tundra Wolf, WOLF)
- ↑ Lopez, Barry (1978). Of wolves and men. New York: Scribner Classics. pp. 320. ISBN 0-7432-4936-4.
- ↑ http://www.tvnet.lv/zalazeme/nature/article.php?id=48688


text:
Napys līkne
Napys līkne (anglīšu: Napa Valley) — geografiska līkne Napys apleicinī, San Franciskys leiča rajonā (Kalifornejā, ASV) i jamā asūšuo teritoreja, pasaulī pazeistama kai ASV vysuzemeigais veinūgu audziešonys i veindareibys regions.
Veinūgu audziešona Napys līknē suokusēs 19 godusymta 50-tajūs godūs i deļ vieleigūs geografiskūs, geologiskūs, klimatiskūs apstuokļu dreiži raistejusēs. Šudiņ Napys līkne tur vaira kai 340 veinaudzātovu, jamuos audzej "Cabernet Sauvignon", "Chardonnay", "Pinot Noir", "Merlot", "Zinfandel" i cytys nūmīļuotys veinūgu atmejis. Kuri nakuri veindari pīgatavej veinu tik i viņ nu Napys līknis veinūgu, cyti maisa līknis nūaugu ar apleicejūs kolnūs augušajom veinūgom.
Napys līkne vīnulaik irā izsliviejs turizma centrys. Pasaprīcuotu ap skaistajim dobys vierīnim, pasabyutu veinūgu suodūs i nūraudzeitu breineiguo veina kas gods ite atcīmoj ap 4,7 milijoni turistu.


text:
Plaukstinīks
Plaukstinīks aba PDA (anglīšu: PDA, personal digital assistant, palmtop) — plaukstā turama leluma ītaise, kura kolpoj kai mozs datoreits.
Nu īsuoku plaukstinīki beja lītojami kai aizrakstinis i planavuotivi, tok ar godim dabuoja labtik plotuokys damāruošonys. Šudinejī plaukstinīki var turēt itaidys funkcejis (vysys voi daļu):
- stuņdinīks, kaleņders, aizrakstine, dorbu saroksts, planavuotivs, skaitļuotivs;
- e-posta (tymā vydā, strāpposta) skaiteišona i raksteišona;
- iņterneta lītuošona caur vārtivi;
- mobiluo zvaneišona i vierīņzvoni;
- datu sinhronizaceja ar serveri ci parostū datoru (nosojamū datoru);
- muzykys spieļuotivs, vierīņu spieļuotivs, diktofons, tuoļvaļdis puļts (saceisim, TV), GPS imtivs, nosojamais televizors i ct.
Myuslaiceigūs plaukstinīkus daslādz iņternetam izlītojūt bezvadeiguos voi mobiluos tehnologejis.


text:
Suomu volūda
Suomu volūda — vīna nu suomugru volūdu grupys volūdu, jei radneiga igauņu, līvu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru - norvegu, švedu i krīvu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei. Suomu volūda irā Suomejis Republikys i Europys Savīneibys oficialuo volūda. Suomu, igauņu, vengru i maļtīšu volūdys vīneiguos vaļstiskuos volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi indoeuropīšu volūdu saimis. Švedejā kasdīn suomiskai runoj 200 tyukstūšys ļauds i tei irā pīzeita kai minoriteta volūda. Taipoš suomiskai runoj Norvegejis pūstumūs, Finmarkys regionā, Krīvejis Federacejis Karelejis Republikā i Igaunejis pūstumūs.
Par suomu volūdys rokstiskūs volūdys aizsuocieju tur veiskupu Mikaelu Agrikolu (1508-1557).


text:
Žurnals
Žurnals (praņcīšu: journal – laikroksts, žurnals) – brošurys ci gruomotys izavierīņa periodiskys izdavums, vysucīškuok ar vuokim i iļustracejom. Vysuvaira publicej analitiskus tekstus ap ļaudeibys dzeivi, politiku, ekonomiku, muokslu, kulturu i cytim vaicuojumim, kurī paškierti konkretom ļaužu grupom - bārnim, sīvītem, veirīšim, sporta mīļuotuojim, makšarnīkim i tt.
Žurnali latgaļu volūdā[pataiseit]
Myuslaikūs latgaļu volūdā izīt religiskai ļaudyskais žurnals Katōļu Dzeive, juo pyrmais laidīņs izguoja 1926 godā.
Cyti svareiguokī žurnali latgaļu volūdā bejuši Dzeive, Zīdūņs, Sauleite, Latgolys Zemkūps, Ceinis Karūgs. Pyrmais žurnals latgaļu volūdā beja Austra (izdūts 1908 godā, 4 godus piec druka nūlīguma nūceļšonys).


text:
Keneja
Keneja, oficialai Kenejis Republika, irā vaļsteiba reitu Afrikā, golvysmīsts Nairobis. Keneju pa pusei padola ekvators, dīnavydreitūs juos molys skaloj Iņdejis okeans. Vaļsteiba tur rūbežu ar Somaleju pūstumreitūs, ar Etiopeju pūstumūs, Sudanu pūstumvokorūs, Ugandu vokorūs i Tanzaneju dīnavydūs. Dīnavydvokorūs irā Viktorejis azars, kura dalis taipoš irā Ugandā i Tanzanejā. Keneja boguota mežogū dobu ar nazcik tyukstūšu dzeivinīku i auguoju škiru. Vaļsteibys pluotā 580,000 km2 dzeivoj gondreiž 39 miļjoni ļaužu, kuri byun vysaižu izškireigu tautu i kulturu. Kenejis Republikys pasauka jimta nu Kenejis kolna (vītejū volūdā zeimoj boltais), kurs irā ūtrais pa augstumam Afrikā i byun kai zeimeigs orieņtirs dzeivuotuojim.
Kenejis sadorā īīt 47 rajoni, sevkurs nu jū tur sovu pa pusei autonomu vaļdeibu, kas saškierta ar golvonū vaļdeibu golvysmīstā Nairobī. Vaļsteibys geografeja izškireiga kai juos tautys. Jei tur goru okeanmali ar Iņdejis okeanu, kas vaļsteibys vydā puorīt savanys zuoluojūs i naaugleigūs kryumuojūs. Centralī i vokoru apgabali kolnaini i mežaini, cikom pūstumu apgabali irā tyvai tukšneša zemisvierīņam.
Kai Reitu Afrikys vaļsteiba, Keneja bejuse apdzeivuota jau senejā paleolitā. Bantu tautu ekspanseja pasaplateišonuos aizasuoce pyrmā godu tyukstūšgadeibā i myuslaiku vaļsteibys rūbeži izaveidoja Nila-Saharys, Afroaziatu i Bantu volūdu apgabaļu krystceļūs. Tys sataiseja Keneju kai pylnai daudzikulturalu vaļsteibu. Europīšu i arabu sūpluokums zemē beja jau jaunū laiku suokuos, tok vydslītuos jū ītaka suoce buyt tik 19 godu symtā. Brytu Impereja īstateja Reitu Afrikys protektoratu 1895 godā, kas nu 1920 gods zynoms kai Kenejis Koloneja. Napavaļdeiga Kenejis Republika īstateita 1963 gods zīmys mienesī.
Kenejis golvysmīsts Nairobis irā golvonais tierdzeibys centrys. Kenejis ekonomika irā vīna nu pošu lelū Reitu i Centralajuo Afrikā. Vaļsteiba tradicionalai aizajim ar pasaulī izslivuo čaju i kopeju, a napaseņ tikuse par golvonū eksportolūtu svīžom pučem Europys dzeivuotuojim. Pakaļpīņu iņdustrejā golvonū vītu aizajim telekomunikacejis. Taipoš Keneja irā izslivu atletu tāvaine.


text:
Dzeļžalaiki
Dzeļžalaiki irā pyrmaviesturis pūsms, kod reikus suoca gotovūt nu dzeļzs. Zīmeļu Eiropā (kai ari Latvejā) tys periods suocēs ap 6.gs. prīkš Krystus, a nu vysu vairuok arheologiskū ziņu turim nu pādējuo dzeļžalaiku pūsma, kas beja - 5.-10.g.s. piec Krystus.
Dzeļžalaikūs pasaleilynoj apmetņu skaits Latgolys vītuos: Kiutūs, Cyrma azara krostā (kur senejī latgali īsakuortoj Baltejys suomu pamastā apmetnē, suocūt tū apdzeivuot nu 7.g.s.). Golvonuo tūs laiku dzeivotuoju nūsadarbuošona Latgolā ir zemkūpeiba. Dorba reiki vēļ ir primitivi.
Ap 8.-10.gs. vairuok suoc audzēt zīmys rudzus, kuri nūmaina mīžus maizis cepšonā. Turpynoj audzēt mozražeigūs, bet pret laika maiņom iztureigūs diveju gryudu vuorpys kvīšus, nu kuru vard bīzū putru (itī kvīši Latvejā audzāti leidz pat 19.g.s.). Ap 5.-9.g.s. Latvejā īvad ruociņus, siej pupys, zierņus. Mads ir vīneigais, kū lītoj iedīņa pasaldynuošonai. Mads i vosks ir īcīneita mainis prece. Cylvāki tic daudzom dobys dīveibom - gunei, pārkiuņam, saulei, mienešam. Pamozom aizasuoc sabīdreibys nūsasluoņuošona.
Lobi tiemēti dzeļžalaiku pīminiekli saisteiti ar Latgolu voi latgalim irā depoziti Sauliskolnā (arheologs Vladislavs Urtāns), Uoraišu azara piļs (arheologs Jānis Apals), piļskolns Ūleņkolnā pi Pļaveņu. Arheologi rokuši ari nazcik senejūs kopulauku - Lejysbytānūs, Ludzys Ūdu kolnā, Ņukšūs pi Pyldys azara.