text:
Itū pīrakstieju vakar vokorā, kod beju nūsavāruse vīnu kinu. Pādejā laikā tik reši verūs kinys, ka kotra nu jūs ir nūtykums. Verīs i dūmoj.
Kina beja par veirīti i sīvīti, kam nazkas beja i pat varbyut par daudz vysa beja, a nazkuo tūmār nabeja – deļtuo jī i sasatyka. Tok izaruodēja gols golā, ka jim vajadzēja tikai tuo nazkuo, kuo jim nabeja, navys vīnam ūtra.
[youtube=http://www.youtube.com/watch?v=IiJLJd7cH1c]
Aizadūmuoju, ka asu palaiduse garom jau nazcik draugu dzimšonys dīnys. Naba tys, ka aizamierst, a atsaguodoj pādejā šaļtī jau nazyn cik stuņdēs vokorā. Siedi i saprūti – apsveikšona byutu fikceja. Bez sirds, bez gaideišonys, bez prīcys.
I tod suoc dūmuot, ka laiks ir suocs īt nazkai cytaiž – na nu dīnys iz dīnu voi nu cylvāka da cylvāka, a nu dorba da dorba. Termeni nūsoka laiku, na nūtykumi kai nazkod bierneibā, kod sīna tolka beja nūtykums, īšona iz mežu beja nūtykums, a labeibys pļauja ar kombainim – tī tok i ēst nabeja laika, beja juosēd iz jumta i juosaver.
Datumi nūsoka laiku, nedelis dīnys nūsoka laiku, atzeimis bloceņā sadola laiku. Lapenis iz sīnu i apraksteitys lapenis iz golda. Vysmoz tai raugu laiku padareit realu – na digitaluos pīzeimēs voi škārsteikla kalendarūs i atguodynuojumūs.
Tai i saīt, ka vīneigais laiks draugim – cikom jī atroksta tviterī voi skaipā. Partū ka cytaiž kotram byutu juoatdūd vyss vokors, a vokoru laikam nav tik daudz. Koč vysaiduos pupu myzuos ar nivīnam navajadzeigu failu baksteišonu paīt na vīns vīn vokors. Taida skumeiga atsazeišona pošai deļ seve i pasaceišona publiski – nikuo sliepama tī nav, naba es vīneiguo.
Aizadūmuoju par vysim tim cylvākim, kas nazkod beja tik svareigi, a niu pagaisuši gondreiž bez pādu. Ka naskaita atminis i sajiutys.
Tod, kod pagaist kaids draugs, nūmierst ari kaida daļa nu cylvāka. Taipat kai cylvākam nazkas lobs daaug kluot, kod jam pasaruod jauns draugs.
Draugi ir dale nu mane, draugi ir munys rūkys i kuojis, draugi ir mane turpynuojums tuoļuok pasaulī i nazkuo loba atsabolsuojums.
Pa vīnam mes asam pa vīnam. Atrast ūtru cylvāku, kas koč kaidā ziņā ir leidzeigs i koč kaidā ziņā pavysam tyvs, ir lela laime. I kod tei laime beidzās, tū rūku voi kuoju voi nu nūgrīž, voi jei nūkreit poša. Tok vysleidza tymā vītā palīk rāta. I pa mīgam sajiuti, kai tei rūka voi kuoja otkon kustīs, a pasamūst i – nikuo.
Vīnkuorši ir lītys, kas juodora regulari. Kotru vokoru juomozgoj kuojis, a rūkys juomozgoj kotru reizi pyrma iesšonys voi ari tod, ka juos palīk nateirys. Tai ari draugus vajag satikt kod na kod i ar jim vīnkuorši apsarunuot. Cytaiž jī pagaist i vaira nikuo nav tai, kai beja da šam.
Kū mes vacuoki palīkam, tū kuojis i rūkys ataug lieņuok. I daudz lieņuok pasaruod jauni draugi. Deļtuo kaidu nu jūs pagaisynuot ir nazkai biedeigai. Tymā šaļtī sajiuti, kai paīt laiks, kai jis īt i kai nikuo vaira nav pa vacam.
Es tik dūmoju – voi atsagrīzšona vyspuor ir īspiejama. Varbyut otkon i otkon ir juoaudzej jauna rūka voi kuoja. Atguodojūt bejušū, tok jaunū suocūt nu jauna. Kai nu nullis voi plyka stymbyna.
Vīnkuorši aizadūmuoju i pīrakstieju itū. Saucit tū par sirdsapzinis izmekleišonu voi kai cytaiž.
Nu ūtrys pusis – varbyut tikai maņ nazkuo tryukst. Varbyut tam ūtram natryukst nikuo. Naizzynuosi i nasaprassi – cikom nasatiksi i napavaicuosi. A deļkuo lai satyktu, ka nasateic jau niule.
Partū ka pa lelai daļai cylvāki cīši breineigi izteik ari bez mane – jī taipat nazkai dzeivoj, nazkū dora. Varbyut cytaiž, nakai dareitu kūpā ar mani. Tok jī nikur napagaist. Jī vīnkuorši dzeivoj sovu dzeivi nazkur cytur i bez mane.
Nazkur jī vysi vysleidza ir. Nazkur jī palīk. Sirdī, atmiņuos voi socialajūs teiklūs – jūs jaunuo i cytaiduo dzeive, kas īt nazkur, tok vaira na reizē. Piec laika satīc kaidu paguotnis cylvāku i saprūti – bet jis tok jūprūjom ir, jis ir izamainiejs, jis ari ir dzeivuojs. Tok jimā vysleidza ir nazkas nu tuo cylvāka, ar kū kūpā smiejūs, laižu cyrku, rauduoju, sasarunuoju, sasarakstieju, volkuojūs pa pasauli.
Koč vīneigais, kū es ar itū vysu gribieju pasaceit, ir eisai. Ar eistu draudzeibu ir kai ar eistu mīlesteibu. Atslāgys vuords ir “žāluot”. Na īgribēt deļ seve, sagruobt, savuokt, pajimt, a nu sirds nūvēlēt tū lobuokū i dūt, na jimt.
Tam vaira nikod var nabyut nikaida sakara ar mani. Tok lai kotram cylvākim, kas nazkod maņ ir devs nazkū lobu i manī ir atrads voi radiejs kū lobu i ar kū kūpā ir bejs labi – lai jam vīnkuorši ir labi.
Vot i vyss. Tai tuos kuojis i rūkys nūkreit, tai juos ataug nu jauna.
I vysleidza ir vārts. Tuo eisuo laika deļ, cikom draugs ir draugs. Partū ka tikai tys, kas ir staiguojs ar sovom kuojom, zyna, kaida laime ir vīnkuorši īt. I tikai tys, kam ir rūkys, zyna, kai ir gluosteit.
Tok ir vīna loba ziņa. Eisti draugi ari piec symtim tyukstūšu godu ir draugi, partū ka tei kūpeiguo dzeisla jau naizneikst. Pazinis īt i aizīt, palīk svareigais. Es ceru, ka jis palīk.
I vēļ es ceru, ka itys buobu laiks puorīs i nazkod otkon byus gona laika vysam skaistajam i lobajam.


c: text/html

text:
Īsaisteiti:
BROŅISLAVS – dižciļteigs veirīts, nu grāfim
VINCA – tureigs zemņīks, Maļvinys tāvs
PĪTERS
– lobi puiši, īsaļūbiejušīs Maļvinā
JUOŅS
Omotnīki:
ONTONS, bondars
DONOTS, kurpnīks
MEIKULS, skrūders
JANĪNA – Broņislava leigova
MAĻVINA – ļūbej Pīteri
HELĒNA – ļūbej Juoņi
ZABAĻA – Donota sīva
PIERTNEICA
Mežā apsamaļdiejīs bārns
Dīveibys:
AUSEKLIS
MEŽAMUOTE
Mežamuotes pavodūņi:
TAURIŅEITS
BITEITE
RŪŽEŅA
SMIĻDZEŅA
SMUTS (Voduotojs, Blūds)
Omotnīku izruodes tāli:
Pirams, Tizbe, Sīna, Ļovs, Mieņesņeica
Darbeibas laiks un vīta : vyss grūzās ap juņa mieneša eisuokū nakti i mežu, kur vīnu reizi godā zīd papardes.
- CIELĪŅS
Uz skotuves SMUTS. Varbyt plyukoj margrīteņi.
SMUTS ( pa zīdu puorim nūst plāsdams.) Ļūbej – naļūbej – pi kryuteža spīž – nu sirds uorā svīž – ļūbej. ( Pajem vēļ vīnu zīdu – izīt tys pats: ļūbej. Mat mīru.) Cytys atbiļdis šudiņ i nabys: vosorys pylnatis to. Zīd teirumi i pļovys, gaisā puču, suluotys zuolis i mīlesteibys smarža. Taurineiši doncoj pa divi, dīvagūteņis ( varbyut kaidu aplūkoj) i tuos kūpā salypušys.
Kotra mozuo vabaļeite
Īt ar suvu puoreiti.
Kotra smylga, kotra puče
Šūnakt meklēs kaidu bučot.
Kotra sirds olkst laimi satikt –
Kurs to nagryb ūtram patikt?…
I nu cīta muola kula
Syucās mīlesteibys sula.
Taidys pylnates vīnu reizi godā – vosorys saulgrīži. Jau pavysam dreiž jūs augstuokīs punkts – breineiga, nūslāpumu pylna nakts. Oi, kas te nūtiks!… As jau paradzu: bys smīkly, osorys, moldi, zudeibys, atradeibys. Kai jau pi cilvākim – cytaiž jī naprūt dzeivuot.
Skaņ muzyka. Tierga laukums.
Kotrs nu sovys pusis pasaruoduos MEIKULS un DONOTS.
MEIKULS. Kū as radzu!… Donots! Kai ģelys?
DONOTS. Opolys i ļelys – kai ceļās, tai veļās. Vasals!
MEIKULS ( viertej). Sasaprišiejīs kai bryuguons – speideigi bociki obejuos kuojuos.
DONOTS. Poša dorbs. Kuorteigam kurpnīkam napīstuov īt ļaudīs bosam. A tev, Meikul, verūs, jauna sveita. Mož, nu Kitaja atvasta?
MEIKULS. Par tū i skraučs asmu, ka varu sevi apšyut. Reit pīviļkšu kluot ivzys ar sešim kārmanim, vysys meitys byus munys!
DONOTS. Lobi myusim omoti. Poši lobuokī.
Pasaruduos ONTONS, koklā kai bungys pakuorta moza buceņa.
ONTONS. Vasaly! Najemit ļaunā, puiši, a bondara omots stuov puory vysim. Ni zuobokā, ni kažuka piedurknī ols naizstaiseisi. Tikai un vīneigi buceņī. (Pasyt kai bungys.)
MEIKULS (ar vilšonūs). Tukša… Varieji tok, Onton, draugim pylnu atnest.
ONTONS. Pagaidi da reita. Broņislava kunga kuozuos ola byus bez gola.
DONOTS. Vysi tūs kuozu gaida. Byušūt breineigys.
DONOTS. Pasapricuosimēs no vysys sirds!
Omotnīki dauzeidamīs aizīt.
BROŅISLAVA uznuocīns – vyss līcinoj: dareišona ar dižciļteigu veirīti, kuram ir ļela vara. Tauta jam klonuos i citaiž gūdynoj.
Sovā augstajā krāslā sādādams BROŅISLAVS redz, kai PIERTNEICA vad juo leigovu JANĪNU sapryšeit pirms kuozom.
PIERTNEICA ( Janīnai). Īsim mīļiņkuo. Pierts jau gotova. Ai smaržeigu slūteņu nūpieršu, ai rudzupuču iudisneņi nūskološu – byusi, Janīn, reit sovuos kuozuos bryute kai sauļeite dabasūs.
JANĪNA. Tu pastuovi pi durovu, kap nivīns naradzātu, labi?…
Obys īīt piertī. Par nūteikūšu cīši īsainteresiejīs BROŅISLAVS lānom atsazūgās leidz pierts durovom.
PIERTNEICA (pasaruodās, drusku nūsabeist). Kungs Broņislav?!… Te nadreikst!
BROŅISLAVS ( pīglaimeigi). Ar vīnu aci, pa gobolu..
.
JANĪNA ( pasaruodās). Kas klaigoj? ( Īrauga.) Broņislav, kū tu te meklej?
BROŅISLAVS. Hm, hm… Mož atļausi mugoreņi nūmozguot?
JANĪNA. Kas tev pruotā? Ej prūjom! Myusu kuozys vēļ tikai reit.
BROŅISLAVS. Mes jau tikpat kai pracāti. Janīn…
JANĪNA. Nā, nā, Broņislav. Pats tok styngri verīs, kap vysi dzeivuotu piec lykuma. Ir tai?
BROŅISLAVS. Ir. Tikai as dūmuoju, ka mes ar tevi…
JANĪNA. Lykuma prīkšā vysi vīnaidi – tu bīži soki. Par tū as tevi paļūbieju, ka tovi vuordi saskaņ ai dorbim. Nūrunuojam, ka tikai piec kuozom i…
BROŅISLAVS ( atsakuopjūtīs). Labi, munys sirds karalīne. Labi. Nūruna spākā – veirs i vuords!
( Atsagrīž sovā lykumu izdevieja i tīsas sprīdēja krāslā.)
Uznuok VINCA, MAĻVINA, PĪTERS, JUOŅS. Pīnuoceigi gūdynoj vaļdnīku.
VINCA. Lai mīrs i svieteiba tovai sātai, augsti gūdojamīs kungs Broņislav! Lyudzams, izsprīd tīsu.
BROŅISLAVS. Stuosti lītu, Vinca.
VINCA. Šak, muna meita… Klonīs kungam, Maļvin! Zamuok klonīs… Sadareita par sīvu, šak, Juoņam, a nagryb īt pi juo. Pīters jai, redzi, mīluoks.
BROŅISLAVS ( Pīteram). Kaidu ļaužu, puis?
PĪTERS. Višķuonīts.
BROŅISLAVS. Loba vīta. Višķu azarā ļelys leidakys. (Juoņam.) A tu?
JUOŅS. Nu Rogovkys. Slavons mīsts.
MAĻVINA. Ot slava!… Troks voi nu Rogovkys? – tys tok sokuomvuords.
VINCA. Kuš!
BROŅISLAVS (Maļvinai). Par kū nagrybi īt pi Juoņa?
MAĻVINA. Jis… Sirds navalk. Mož par tū, ka jam kuojis soltys.
VINCA. Maļvin!… Kungs, jei tagad āmūņim runoj. Juoņs eists zalts nu puiša i ļūbej munu meitu.
PĪTERS. Lai Vinca precuos ar Juoni. Jīm labi sadar. Tod Maļvina paliks maņ.
VINCA. Ak, nakauņs! ( Maļvinai.) Ka naklauseisi, izdzeišu nu sātys. Ar tū, kas mugorā.
( Pasaruodās JANĪNA i vāroj nūteikušū.) Ir taids lykums – kungs nadūs samaluot.
MAĻVINA (pret Broņislavu). Kungs, as naļūbeju Juoņa! Muna sirds atdūta Pīteram.
BROŅISLAVS. Tāvs juoklausa, Maļvin.
MAĻVINA. Itys Juoņs tok meitu muoņs – nacik seņ skraidēja pakaļ munai draudzenei Helēnai. Tei isaļūbiejuse Juoņī da ocu.
JUOŅS. Na muna vaiņa, ka tei Helēna… Kai troka, kungs. Maļvin, as ļūbeju tikai tevi.
PĪTERS. A es tevi kai, Maļvineit!… Nav vuordim izsokoms.
BROŅISLAVS. Gona runuot. Klausi tāvu, Maļvin. Citaiž reit izsludinuošu, ka tev juopamat myusu parapeja.
MAĻVINA, PĪTERS. Kungs! Pasaklausit…
BROŅISLAVS. Gona! Napaklauseigom meitom te nav vītys. Tys muns pādejīs vuords. Vyss!
( Vinca, Maļvina, Pīters, Juoņs aizīt.)
JANĪNA knapi volda osorys.
JANĪNA. Kai tu varieji, Broņislav?… Taids brīsmeigs sprīdums naboga meitiņai.
BROŅISLAVS. Lykums, Janīn! Jau tai cylvāki nakauņeigi – vad puori rūbežam zyrgim auzys nu Krīvejis, šmakovku, tabāku, byudu kruosu. Tiergoj, a nūdukļus namoksoj.
JANĪNA. Nūdukļi i mīlesteiba… Ir starpeiba, Broņislav.
BROŅISLAVS. Lykums, muna duorguo, puori vysam! Pīteik vīnu reizi palaist grūžus vaļeiguok, i tauta vairs naklauseis.
JANĪNA. Tok redzieju, ka Maļvina i Pīters pateišam vīns ūtru lūbej. I reit, myusu kuozu dīnā, juovolda navys borgam lykumam, a mīlesteibai. Taidai mīlesteibai, kurys prīkšā cilvāki kreit ceļūs.
BROŅISLAVS. Labi. Labi!… Byus taida mīlesteiba. ( Izceļ pabīzu manuskriptu. Verās cilvākus. Pasauc ONTONU.) Laseit prūti? Apsaverīs itū, salosi puišus ir reit piec myusu kuozom lai byutu gotova izruode. Saproti?
ONTONS. Pagaidām vēļ…
BROŅISLAVS. Izruodei juobyut. I vysa runa!
MAĻVINA un PĪTERS.
PĪTERS. Tev osorys, Maļvineit?… Gon vyss byus labi.
MAĻVINA. Kur lobums, Pītereit?! Ka naīšu pi Juoņa, reit kungs izsludynuos sprīdumu. Juopamat sāta kai ubadzei. Ak, bāda, bāda…
PĪTERS. Eistai mīļesteibai nikod nav vīgla ceļa. Tūmar napasadūsim i byusim laimeigi.
MAĻVINA. Kai?…
PĪTERS. Ir plans… Kaimiņu parapejī maņ dzeivoj krystamuote. Bārnu nav, as kai dāls. Pījems myusus i kuozys sataisēs. Īsi maņ leidza, Maļvineit?
MAĻVINA. Kauč tivleņ!
PĪTERS. Vokorā tevi gaidiešu Struopu mežā. Ceļu zyni?
MAĻVINA. Nu tok! Mes ar Helēnu tī pavasarūs bīži vyzbuleitēs guojam.
PĪTERS. Saulgrīžu vokorā daudzi īs uz mežu. Pīsabīdrojīs kaidam puļceņam, lai nabyutu aizdūmeigi.
MAĻVINA. Nu maņ vīgluoka sirds.
PĪTERS. Nuoc, izsumynošu osorys nu tovu skaistūs acteņu.
Pasaruoduos HELĒNA.
HELĒNA ( puoreiti īraudzējusi, raunās atpakaļ). Ai… Pīdūšonu! Laikam iztraucieju.
MAĻVINA. Nā, nā. Nupat tevi pīminieju, Helēn ( Pīteram.) Muna draudzene ar kotru dīnu palīk smukuoka, pareizi?
HELĒNA. Kauns, Maļeit, smītīs. Gribātūs nu tevis kauč drusku gleituma aisajimtīs.
MAĻVINA. Tagad smejīs tu.
HELĒNA. Skaidrs, ka esi pyrmuo krasavica. Par tū tevi Juoņs tai ļūbej.
MAĻVINA. Dzierdēt juo vuorda nagrybu!… Dalypa kai pierts slūtys lopa pi plyka gūrna i vaļā nateiku.
HELĒNA. A iz maņis i napasaver. Vysu kū jau izmieģinuoju. Motus nūkruosuoju, kleitai molu atlīču eisuoku, īsastuojūs franču valūdys kursūs. Veļti!… Juoņs redz tikai tevi. Aizdūd, Maļvin, maņ gudreibu, kas paleidzeitu Juoņi pīsaisteit. Cytaiž okā juolāc.
MAĻVINA. Grāks tai runuot, Helēn. Pacīt leidz vokoram i Juoņs byus tovs.
PĪTERS. Nuokušnakt mes ar Maļvinu biegsim uz cytu vītu. Tikai tu nivīnam!…
HELĒNA. Dreižuok sev mēli nūkūsšu!
MAĻVINA. As īšu tagad, Pīter. Cytaiž tāvam rassīs aizdūmys. Palīc vasala, Helēn, i nūskaiti par myusim lyugšonu. Lai tev ar Juoni laime.
PĪTERS. Gaideišu tevi vokorā, kur sarunuots.
Maļvina aizīt.
HELĒNA. Cik jei laimeiga… I as taida beju, pirms Juoņs īraudzēja Maļvinu. Kai puiši tai var? Vokorā soka tev mīlus vuordus, a nu reita jau skrīn citai pakaļ.
PĪTERS. Juoņam byus gadiejīs eislaiceigs smedziņu aptymsums. Redzeisi, tys puorīs i otkon byusit kūpā.
HELĒNA. Nu tovys mutis, Pītereit, – Dīvam ausī.
Omotnīku izruodes mieģinuojum suokums krūgā.
ONTONS. Nu, mudruok, mudruok! Kuo staipotēs kai treis dīnis nūstuoviejs auzu ķeiseļs? Suoksim! Apsūļieju kungam, ka reit izruodeisim lugu.
MEIKULS. Nu, nazynu… Mož, vīnkuorši pasmīdinuot cylvākus – kivlīņi puormest, pajūkuot. ( Ruoda.) Duorte siež iz puorta ir acs vīn vuorta. Nasaprūtat?… A ka zam čumadana ( Uzsyt sev pa dybynu. )guņi kurynoj… ( Obi ar Donotu smejās.)
ONTONS. Fui, kaids prostums!
DONOTS. Tod var parunuot dzejā.
“Atsadevu as iz valna –
Vysa muna zeme malna.
Pasaļuovu uz Dīva vaļis –
Vysys munys šņūres zaļis.”
Voi slykta pamuoceiba?
MEIKULS. Maņ ir lobuoka!
“Guoju as pa meža molu,
Pīlasieju mīta golu.
Kas pi maņa rūku liks,
Tam ai vāzu pīrē tiks.”
Nu, kai?
ONTONS. Naīs krostā. Kungs lyka spieļēt izruodi. Te vyss jau pasaceits prīkšā. ( Cyloj manuskryptu.)
MEIKULS. Oi, cik daudz lopu. ( Burtoj viersrokstu.) “ Vysbiedeiguokīs stuosts par Pi… Piramu i Tizbi.” Jau nūsveidu lasiedams. A sarakstiejs itū Šeks… Šķes…
DONOTS. Šķesters?! Tys Muokūņkolna Staņislavs? Pazeistu, beja deputats simts gudrūs golvu sapuļcī. Myusejīs.
ONTONS ( Meikulam). Pajem acs rūkā! Šekspirs Viljams, nav latgalīts. Anglis.
DONOTS. A tys Pirams? Taids pats anglis?
ONTONS. Nav svareigi. Pirams tai ļūbej, ka beiguos padora sev golu. Tagad dūmoju, kurs Piramu vislobuok nūspieleis.
DONOTS. Kaidi vēļ jautuojumi, Onton? Kurs dzeivē muok ļūbēt, tam izruodē nabys problēmu. As! Vaimanuošu, rauduošu, vātru saceļšu!… Publika mierks osoruos. A kū jius spieļeisit?
ONTONS. Meikuls byus Tizbe.
MEIKULS. Kas tys par fruktu? Varbyut soldots? Voi bīdāklys?
ONTONS. Tizbe ir dyžan gleita i tykumeiga jaunova, kuru Pirams ļūbej.
MEIKULS. Buoba?!… Tu laikam jūkoj. Maņ tok buorda. I bolss rups.
ONTONS. Sataiseisi smolkuoku. Buordu nūdzeisi, byudus pīkruosuosim. Cik tuo dorba?
DONOTS. Pag… Maņ i Tizbe pasadūtu. (Suoc peikstēt.) “ Asmu tova, tikai tova, meilīs Piram. Apčer tok mani, sovu Tizbeiti, kuru tai ļūbeji.”
ONTONS. Nasaduračejīs! Jau nolamts – tu byusi Pirams. ( Šķiersta lopys.) Te vēļ ir Tizbes muote, Tizbes i Pirama tāvi… Tūs atmessim. Te vēļ ir ļovs…
DONOTS. As! As muoku ryukt, ka sirds prīcojās. I kungs praseis: “Paryuc, Donot, vēļ.”
MEIKULS. Kai tod! Ryukdams puorbīdeisi kunga jaunū sīvu i myusus īliks čokā.
ONTONS. Vot, vot! Labi, puiši. Dūmoju, vyss skaidrs. Sasatiksimēs naktī mežā pi ūzula. Tagad pylns mieņess, byus gaišs kai dīnā. Pamieģinosim, kai itys vyss saskaņ kūpā.
MEIKULS. Goda eisuokuo nakts…
DONOTS. Goda skaistuokuo nakts…
MEIKULS. Vysi ļauteņi prīcuosīs, a myusim juostruodoj?
ONTONS. Kunga reikuojums. Tikai nanūkavejit mieģinuojumu, sarunuots?
DONOTS. Eh… Par tū ļovu, Onton… As varu puorvērst bolsu, kai vajag. I zviera, i bolūža, i laksteigolys mūdē. ( Uzlāc uz golda i suoc ryukt. )
Nu uorīnes īskrīn ZABAĻA i matās pi DONOTA.
ZABAĻA. Ak, itai tu, volkota, maņ sīnu aiz kaļņeņa pļauni?! Kuormi iz kokla kreit, suņi caur pakšim ustobā ļein, syvānus vuts apstupiejušys, maņ vādars uz daguna, a jis pa krūgu šļondroj. Ot kai jemšu požogu, kai viļkšu pa ūkstu – ot padoncuosi!
ONTONS. Pagaidi, Zabaļ, Donots tikai gribēja…
ZABAĻA ( puortrauc). Vysi jyus te vīna banda! Bierneņi mīlī, pasaverit, kaids nalīta jyusu tavs. A nu marš iz sātu, nakryškuon!
Donots bāg, Zabaļa aiz juo.
- CIELĪŅS
Mežs saulgrīžu naktī. Pasaruoduos SMUTS.
SMUTS. Kaida breineiga naksneņa! Reizi godā taida, mīlesteibys garaiņu pylna. Kur pasavērsīs, puoreišūs vīn ļauteņi staigoj. Byus dorba pylnys rūkys. ( Smejās.) I pamuoneit varēs, i sakārdynuot, i grākā īvest. Muna naksneņa…
Pasaruoduos laumeņa.
SMUTS ( jū īraudzeidams, pi sevis). Na tikai muna itei naksneņa. Cylvākim naradzamys, šūnakt pa mežu dīveibys staigoj. Vasala, puosoku jumprova! Kur īdama?
LAUMEŅA. Rūtoju pučeites ar rosys auskorim. Spraužu vacīm calmim juoņtuorpeņu sakteņis. Puorbaudu, voi papardes nav aizmiersušys, ka šūnakt juozīd.
SMUTS. O, šūnakt nūtiks na taidi vīn breinumi. Kur cytys tovys muosys?
LAUMEŅA. Tivleņ byus kluot, kūpā ar Mežamuoti. Mes jai kolpojam. A tu kam padūts?
SMUTS. Pats pa sevim. Pošnūdarbynuotīs. Vakar traucieju omotnīkim klāvu jumēt : noglys izkaisieju, vasary nūglobuoju. Kai jī lomuojās!… Gondreiž sasakovēs. Smiejūs krisdams. A pyrms tam ūguotuojis pablūdynuoju. Vari īsadūmuot – storp trejom prīdem maļdiejēs!
LAUMEŅA. Ā, skaidrs – tu esi tys… tys… Ar daudzīm vuordim.
SMUTS. Nui. Voduotuojs, Blūds i kai tik nā. ( Īpazeistūtīs.) Tagad Smuts – maņ ir tys gūds!… Reizem, ka muok labi palyugt, izpaleidzu dažam. Šūnakt pīkrytu bīdruotīs ar Ausekli.
LAUMEŅA. A Mežamuote zyna, ka tu juos dzeivesbīdram pakolpoji?
SMUTS. Tei na muna dareišona, jaunkundzeit. As nivīnam naatsaskaitūs.
Pasaruoduos MEŽAMUOTE ar sovu svītu. Pretim īt AUSEKLIS. Palīk molā, kamēr MEŽAMUOTES svīta izpylda skaistu prīkšnasumu. Pošuos tuo beiguos nazin nu kurīnes mežā pasaruodās bārns, suoc vāruot prīkšnasumu. MEŽAMUOTE jū īrauga i pajem aiz rūkys.
AUSEKLIS (puorsteigts). Kū tu dori, meža vaļdņeic? Nadreikst. Tys tok cylvāks!
MEŽAMUOTE. Radzu jau radzu. Mozs, drusku apsamīguojīs ciļvieceņš. Kai nu perekļa izkryts putineņš.
AUSEKLIS. Dūd jū maņ.
MEŽAMUOTE. Nā, nā, vēļ puorbīdeisi.
AUSEKLIS. Tu saprūti, kū tagad runoj? Cylvāki tok nadreikst myusus redzēt. Dūd, as nūkuortuošu…
MEŽAMUOTE. I nagaidi!
AUSEKLIS. Par kū tagad spītejīs? Cylvāka bārnam pi meža gorym i dīveibom nav vītys.
MEŽAMUOTE. Zynu jau, zynu. Tikai šūnakt, Ausekleit, vīnu eisu naksneņi…
AUSEKLIS. Poša saprūti – nav izjēmumu. Dūd maņ bārnu!
MEŽAMUOTE. Kas tei par volūdu, klausīs? Dūd! – jis mani komandej munys pošys vaļsteibā. Nikuo nabyus.
AUSEKLIS. Myusim vīna kūpeiga vaļsteiba, kurā cilvākus nalaiž.
MEŽAMUOTE. Breinumu naktī daudz kas mainās. ( Ap bārnu.) Rūceņis nūsolušys. Apguļdeišu muozū zvierbuļeiti, sasegšu… Nu reita dūmuos, ka sapynā mani redziejs.
AUSEKLIS. Aizmiersi, ka bejom nūrunuojuši itū nakti pavadeit kūpā, divi vīn? Tai ir pasoki, ka nagrybi.
MEŽAMUOTE. Tev talants uz leidzonys vītys atrast īmesli skandālam.
AUSEKLIS. Maņ?! Pādejū reizi vaicoju: atdūsi maņ bārnu?
MEŽAMUOTE. Pats zyni – nā!
AUSEKLIS. Nu, taidā gadiejumā… Cik ilgi paliksi mežā?
MEŽAMUOTE. Kamēr mieņesneica nūrīteis. Munys meitenis gryb pasaprīcuot. ( Prūmejūt.) Ja sūlīs uzavest pīkluojeigi, atļaušu pīsadaļeit myusu dančūs.
(Kūpā ar pavadūņom aizīt.)
SMUTS. Jī tok saguoja motūs, ha-ha-ha!… Nu, ļauteņi turitēs – kai dīveibys suoc streidētīs, tai pasauļs mat kiulīņi.
AUSEKLIS ( Smutam). Dzierdieji?… Nūteikumus jei maņ uzstuodēs!
SMUTS. Meža karalīne.Te juos vaļsteiba.
AUSEKLIS. I kas? Voi as, kuram uzticeits pīceļt reitūs pošu sauli, voi as sliktuoks?
SMUTS. No, ser, no!
AUSEKLIS. Tu pareizi saprūti.
SMUTS. Yes, ser. Dzeives draugs atīt pi juos uz mežu gostūs saulgrīžu naktī, a kur vīsmīleiba? Kur mīlesteiba? No comment!
AUSEKLIS. Galeigi – no!
SMUTS. I vēļ līcinīku kluotbyutnī dīveibys veirīti pazamynuot … Kai prostu mužyku!
AUSEKLIS. Jei maņ itū pīminēs! Klausīs, Smut…
SMUTS. Vesj vņimanije, mein Herr!
AUSEKLIS. Ir vīna taida puče. Nauzkreitūša, mozim sorkonim zīdeņim.
SMUTS. Zynu, zynu! Tai pučei ļels nūslāpumains spāks! Ka gulūšam juos sulu īsmierej acīs, to pasamūdīs jis napruoteigi īsaļūbeisīs pyrmajā, kuru īraudzies. Lai kauč tys byutu vylks voi rupucs.
Voi kūka gobols!
AUSEKLIS. Zyni taidu puči?
SMUTS. Tok obižajete!… Naskaitamys reizes asmu cilvākus ar juos burvesteibu izjūkojis.
AUSEKLIS. Nūskrīņ, atnes. Tikai – fix und fertig! – saulgrīžu nakts eisa.
SMUTS. No problem!
Smuts aizskrīn. Dzierdami bolsy.
AUSEKLIS. Pylns mežs cylvāku. A jī maņis naredz.
Pasaruoduos JUOŅS un HELĒNA.
JUOŅS( atsaverās puori placam). Tu vēļ tepat?
HELĒNA. A kur maņ byut cytur? As aiz tevis kai dīgs aiz odotys, Juoņeit. Lyudzams, nūviertej tok munu miļzeigū uzticeibu.
JUOŅS. Jau sacieju – nu, paļdis, Helēn, vēļ reizi paļdis, ka izstuostēji maņ, kū Pītera ai Maļvinu sadūmuojuši. Tagad naisadūs jīm aizbēgt. Ā, laikam drusku apsamaļdiejūs, uz ūtru pusi juoīt… Kur esi, Maļvineit, munu začeit? ( Helēnai.) A tu škic uz sātu, ej!
HELĒNA. Bez tevis, mīlīs, nav kur īt. Pažāloj mani, Juoņeit.
JUOŅS. Žālums nav mīlesteiba. Tev kauns ir?… Lobys gimenis meita, tykumeigi audzinuota, a valkās naktī uz mežu pakaļ puišam, kurs jai skaidri soka: naļūbeju šūdiņ i reit nikas nasamaineis. Kai vēļ runuot, lai tu saprostu?
HELĒNA (isalīkās puorvarūt kaidu šķiersli, paceļ svuorkus). Oi, oi, kuoja!… Kreitu!
Juoņs nagribeigi padūd rūku, Helēna čerās apkuort. Juoņs isavairuos.
JUOŅS. Beidz, Ģeļa. Lātys viļteibys.
HELĒNA. Kai apčaravuots: Maļvina i Maļvina!… Voi muns augums nav gļeituoks i lūkonuoks? ( Mozs vādara dejas prīkšnasums.) Pasaverīs i saleidzinoj – saprassi, nu kuo atsasokīs.
JUOŅS. Laikam grybi, lai ar dzeišonu tevi padzanu, tai?
HELĒNA. Tai ļūbeju, ka vareitu i suņa vītā byut… Vyss vīns, ka tikai tovā tyvumā.
JUOŅS. Naved grākā, Helēn… Bet nav pirmīs gadiejums, kod meita karās puišam koklā, a piec tam, kai (tēlo zīdaiņa aijāšanu)… Piec tam klīdz pa vysu pasauli, ka varys dorbu pīdzeivuojuse, pīprosa puišam cītumu. Pādejū reizi soku: ej prūjom!
HELĒNA. Nav spāka, Juoņeit. Tu mani pīveļc kai… kai magnēts!
JUOŅS. Piļneigi dridžiņu apsaāduse… Zyni, maņ jau apnyka klauseitīs tovu glupū volūdu. As eimu sovu Maļvineiti satikt. Paļīc te mežā, lai vylki apād voi luoči nūbīdej.
Juoņs aizīt.
HELĒNA. Lobuok miert dēļ mīlesteibys, nakai dzeivojūt klauseitīs, ka tevi naļūbej.
Helēna aizīt pakaļ Juoņam.
AUSEKLIS. Nabādoj, meitineit! Jau pavysam dreiž itys puiss skrīs tev pakaļ. Saulgrīžu nakts tam dūmuota, lai siržu lītys sakuortuotu. ( Pasaruoduos SMUTS.) Atrodi pučeiti?
SMUTS (ruoda nasumu). Bitte! Ka napītiks, vēļ aizskrīšu pakaļ. Pše prašem!
AUSEKLIS. Bys gona obejom vajadzeibom. ( Pajem sev dažus zīdeņus.) Ar itīm puormuoceišu sovu spītneicu. A tev cyts uzdavums.
SMUTS. Gūds kolpot Ausekļam!
AUSEKLIS. Te pa mežu kleist vīna nalaimīgi īsaļūbiejušuo. Valkās rauduodama aiz puiša.
SMUTS. Poņal! Jis dreiži grybēs atsapyustīs i nūsaguļsīs pasnaust. Pīsalaveišu jam kluot i…
I šķierzlotu aiz krakla? Ha-ha-ha!
AUSEKLIS. Nā. Sasmiereisi jam ocu vuokus ar pučeites zīdu sulu.
SMUTS. Aha! Lai pasamūdīs īrauga tū meiteni. Vēļ gaiļs napaspēs nūdzīduot, kod jei byus jau dīvynuota, pīlyugta, bez pruota paļūbeita. Nūkuortuosim! Pruotu sajaukt – muns omots. Tymā maņ leidzeigus naatrast.
Cyta vīta mežā.
MEŽAMUOTE ar sovom laumeņom.
MEŽAMUOTE. Kaida breineiga mienesņeica!… Nakts smaržeiga kai lobs veins. Kotrs zīdeņš, kotra lapeņa, kotrs pats mozokīs stībreņš mekļej, kam pīsaglaustīs. Vysim gribīs mīlesteibys. Kauč jei reizem kai molduguņs, vīnolga grybīs… ( Laumeņom.) Prīcojitīs, bārni, izbaudit saulgrīžu nakti. (Laumeņas dejoj.) Aizskrīnit leidz upei, pasaspieļejitīs ar iudiņa muosiņeicom. As drusku paguļeišu.
Laumeņas aizskrīn prūjom. Mežamuote aizmīgst.
Pasaruoduos AUSEKLIS. Īsmierej gulušajai acīs zīda sulu.
AUSEKLIS ( skaita kai buramvuordus).
Uz kuo pyrmuo skatīns kreit –
Paļūbeisi tū tivleit!
Lai tys ir vīnolga kaids –
Brytkys, mozs voi gleits i slaids.
Meža cyuku cītim sarym
Īmīļuot tu tagad vari.
Nu, vot!… Zynuosi, kai pret savu dzeivesdraugu steivētīs.
Aizīt.
Pasaruoduos PĪTERS un MAĻVINA.
PĪTERS. Pīkusi, mona mozeņuo?
MAĻVINA. Rosa sabyra kurpēs. Papīdi nūberžu.
PĪTERS. Suop… Dūd, papyusšu. ( Auklej Maļvinys kuoju.) Dūmoju, vajag myusim atsapyust. Nu reita pi gaišmys pa mežu īt byus vīgluok.
MAĻVINA. Taisņeiba. Šeku, cīši meiksta syuneņa, lobu lobīs maņ pagaļveits.
PĪTERS. A munys rūkys, kai sylta saga…
MAĻVINA. Nā, Pīter. Nā…
PĪTERS. Par kū? Myusim tok jau vīna sirds, Maļvineit. Tei vaca mūde, ka leidz kuozom juosacīš. Vysapkuort mīlesteibys nakts. Dzierdi, kai pučeites cyta cytu gluosta? Nu?… Radzu, poša jau guņī dagi…
MAĻVINA. Par tū i soku – guļstīs tuoļuok. Dīveņš dūs, jau pavysam dreiži byušu tova sīva. Ar lobu naksneņu, mīlīs! ( Pagrīž mugoru, sasaraun, aizmīgst.)
PĪTERS. Ka tu zynuotu, cik gyuts šūbreid tevi paklauseit! Oi, Maļvin, kū tu ar mani dori?…
(Apsagulstās, izmīgst.)
Pasaruoduos SMUTS.
SMUTS. Aha… Laikam byus tī poši, kurus Auseklis pīminēja. (Drusku šaubīs.) Meitine gleita, – taidā ziņā sakreit. Vaidzeņi buolgoni, kai nalaimeigi īsaļūbiejušai, voi mieņess tai atspeid?… Nā, byus eistīs puors. Puiss par ļelu gobolu šņuoc, nav apčiers, moza bāda, ka nabadzeitei solts. Ot, nalīta!… ( Zīzdams Pīteram pučes sulu acīs.)
Turu, buru, jaucu, spīžu –
Tovu pruotu apkuort grīžu;
Kuru pyrmū redzeisi –
Myužam kolpuot grybeisi.
Tai tev vajag, īdūmeigīs!
Smīdamīs i doncuodams aizīt.
Pasaruoduos HELĒNA un JUOŅS.
HELĒNA. Naskrīn tai. Maņ sirds tivleņ pa muti izlēks. Vairs nav spāka.
JUOŅS. To beidzūt! Ha-ha-ha…
HELĒNA. Juoņ, pagaidi! Mežā nazkas čab, laikam zvieri staigoj. Oi!. Ryuc, dzierdi?
JUOŅS. Vylki prīcojās, ka byus jīm loba zakuska. As tevi breidynuoju? Tu naklausēji? Poša vaiņeiga. (Aizskrīn.)
HELĒNA. Kur muna vaiņa?… Nav taisneibys viers zemis: as sirdi varātu atdūt, a jam navajag. Kai nu rogonys aizbāga. Mož, vēļ atsagrīss, Maļvinys naatrads. Jei jau drūši vīn gobolā ar savu… (Pamona gulušū Pīteru.) Jezu soldonīs!… Tys tok Pīters. Varbyut īvainuots? Nā, ašņa to naredz… (Purinoj.) Kas tev, Pīter? Runoj ar maņi, ka vari!
PĪTERS ( mūzdamīs). Tovs bolss kai laksteigolas dzīsme… Voi tys nav sapyns i Helēna maņ pateišam stuov blokūs? Muna pavieļneica, muna mīlesteiba!
HELĒNA. Tok laikam slyms i mūrguodams tagad runoj… Tovu mīlesteibu, Pīter, sauc Maļvina. A skaistūs vuordus as labpruot nu Juoņa dzierdeitu.
PĪTERS. Juoņs?! Lai namieģinoj i pasavērt uz tovu pusi. Golvu nūraušu i pūrā aprakšu! Pasaklausīs, Helēn, kai muna sirds dzīd tev mīlesteibu.
HELĒNA. Najūkoj tai, Pīter, taiseidamīs ar Maļvinu preceitīs.
PĪTERS. Ar Maļvinu?! Nikod myužā!… Žāļ tūs breižu, kod bejam kūpā. Laikam bej apmuots, ka jei patyka. Tagad radzu atšķireibu: jei – kai gruova molys akmiņs, tu – kai pats duorguokīs briljants, Helēn.
HELĒNA. Tev sirdsapziņis nimoz nav?! Labi zyni, kū nu Juoņa izcīšu, a tūmār grybi mani apsmīt.
PĪTERS. Tok nā! Gūda vuords, vēļ nikod naasmu runuojs nūpītnuok, Helēn. Ļūbeju tevi nu vysys sirds.
HELĒNA. Beju par tevi lobuokuos dūmuos…
( Aizskrīn.)
PĪTERS. Laime, ka itū naredzēja Maļvina… Byutu drusku naierti. Guļi vasala, Maļvin… Moldu mygla izkleiduse, tu man esi vīnaldzeiguoka par sātmaļa zediņi. Nazynu, kam saceit paļdis par apskaidreibu, ka muna eistuo, pyrmuo i pādejuo, mīlesteiba ir Helēna. Muna skaistuo dīvīte Helēna!(Aizīt.)
MAĻVINA (mūstūtīs). Oi, kaids slykts sapyns mūcēja… Čyuškys i vysaidi brīsmūņi. Pīter?… Pītereit! Kur tu palyki? Laikam kas ļauns atsagadējās, ka jis mani vīnu te mežā pameta. Pīter!…
( Aizīt saukdama.)
MEŽAMUOTE guļ aizmyguse.
Pasaruoduos ONTONS, DONOTS, MEIKULS..
ONTONS. Te byus loba vīta izruodes mieginuojumam. Vīnkuorši breinega.
MEIKULS. I nakts breineiga. Tagad kūpā ar gleitu mārgu klusā vīteņī…
DONOTS. Augšā zvaigzneišu saga, apakšā meikstys zuoleites paladzeņš…
ONTONS. Kū vēļ nagrybeisi! Lugu puorlasējāt?
DONOTS. Gūdeigi runojūt, na vysu saprotu. Te raksteits, ka Pirams nūsadur ai zūbynu. Dūmoj, cilvāki nāpuorsabeis nu taida īrūča?
MEIKULS. Buobeņis ģeibs, kai lykts! Mož, izlaižam tū Pirama pošnuoveibu?
ONTONS. I kas puori paļiks? Ap tū tok vyss cymuss.
DONOTS. Taisneiba. Tod varbyt jau pošā suokumā as publikai paskaidruošu, ka navajag beitīs – vysi paļiks dzeivi.
ONTONS. Par tu byus izruodes īvods.
MEIKULS. Paga, paga. Kaids Vaivods? Nu kurīņes jis?
ONTONS. Izveļc batonus nu ausim! Ī – vods. Suokuma vuordi. Lai publika lobuok saprostu, kas nūteik. Taids prologs.
MEIKULS. Tam prokto… prologam pi reizes juopasoka, ka taipat ļovs nav zviers.
ONTONS. Tys tagad byutu nūkuortuots. Palīk vēļ divi jautuojumi. Lugā raksteits, ka Pirams ar Tizbi sasatiek mieņesņeicys naktī. Kur lai jem mieņesņeicu?
DONOTS. Redzi, kur jei speid – tagad pošys pylnates. A dīnā var pajemt lukturi.
ONTONS. Loba dūma. Pats i biušu Mieņesņeica. Vēļ te pīmineits, ka Pirams ar sovu mīļuotū sasarunojās caur šķierbu sīnā.
MEIKULS. Sīna, sīna… Maņ sātā ir cegly. Sīnai pītiks.
ONTONS. Vīnkuoršuok tevi nūzīst ai muolu. Tod izavērsīs kai sīna. Stuovi ar izplāstim pierstim – vot i šķierbys, caur kurom tī obeji īsaļūbējušīs šveikstēs.
DONOTS. Nu, tev i golva, Onton! Itai dadūmuot…
ONTONS. Par tū jau kungs maņ uzticēja izruodes vadeibu. A tagad pamieģinuosim, kas myusim sanuok. ( Donotam.) Tu kai Pirams suoksi. Sovu nūrunuojs, ej aiz kryuma. I puorejī taipat.
Pasaruodos SMUTS.
SMUTS. Kas te par bazaru pi Mežamuotes guļvītys? Ā, omotnīki čāmojās. Nu, nu, pasavērsim. Mož i maņ rasīs īspieja pīsadaleitīs izruodē?… (Palīk maleņā naradzams.)
DONOTS ( losa tekstu nu lopys). Ak, meiluo Tizbe, smaržu plykīs zīds…
ONTONS. Stop, stop! Kaids tev plykīs? Smaržu pylnīs zīds.
DONOTS. … smaržu pylnīs zīds ir tova elpa, Tizbe. Nuoc šurp. Nā, pagaidi, as dzieržu uorā bolsus. Tu stuovi te, as dreiži, as dreiži byušu atpakaļ. ( Prūjom.)
SMUTS. Nu i Pirams… Taids vēļ nav radzāts.
MEIKULS. Tagad muna kuorta?
ONTONS. Nasakosīs! Pirams aizguoja pasavērtīs, kas tī trūkšņoja i jau īt atpakaļ.
MEIKULS. Ak, Piram mirdzūšīs! Tu – jaunuokīs storp jaunīm. Tu mīls i stolts kai krītns zyrgs, kas nūguruma napazeist. As tevi gaideišu pi kopu muotem.
ONTONS. Dūmoj, kū runoj! Kaidys vēļ muotes?! Te skaidri raksteits : “As tevi gaideišu pi kopu vuortim.” I vēļ nabeja tagad tys juosoka. Tū drusku vāluok, Piramam atsasaucūt. Napenterej visu vīnā pajieminī. Tagad pādējī vuordi ir “ nūguruma napazeist”. Nu?…
MEIKULS. Kai krītnys zyrgs, kas nūguruma napazeist.
DONOTS (atsagrīžās ar vucyna golvu, aiz juo loksta Smuts). O, muna Tizbe, vīnmār asmu tovs.
ONTONS. Ā!… Nu kurīnes taids spūks? Oi, nabys labi – te slykta vīta. Biegsim, puiši!
DONOTS. Eu, kas jīm nūtyka? Sorkonuos skudrys kuļeiti apmeiza mož?
MEIKULS. A kas ar tevi, Donot, bruoļeit? Tu tok… Tu par vucynu puorsavērtīs! Nudi, apčaravuots. Maņ šārmys skrīn par kaulym ( Aizbāg.)
DONOTS. Saprotu, naasmu jau duraceņš, ha-ha-ha… Jī sarunuojuši mani pabīdeit. Grib par vucynu pataisēt, ot blieži. Siež tagad aiz kryuma ir verās, voi nanūsabeišus mežā vīns pats. Gaidit, puiši, vasaly! Lai jivsim nabyutu garlaiceigi tupēt, padzīduošu, bē-ē.
( Staigoj dzīduodams.)
MEŽAMUOTE (mūstūtīs). Kaids prīks nu gultys ceļtīs, ka eņģeļs mūdinoj!… Dzīdi, dzīdi vēļ. Tovs bolss kai mads ap munu sirdi.
DONOTS (mozlīt sasatryukst). Paļdis, kundze, bē-ē. Jau školys kuorī manu bolsu ļīlēja. Divreiz Dzīšmu svātkūs pīsadaļiejūs.
MEŽAMUOTE. Ar taidu bolsu i skaistumu tev uz Operys skotuves vīta. Gleituoka veirīša redzēt vēļ nav gadiejīs. Kaids breineigs augums, acis kai azari, kuojuos snauž ūzula spāks…
DONOTS. Maņ pateik kundzes jūki… A ka jei paruodeitu maņ ceļu nu meža, byutu vēļ lobuoka dūša, bē-ē.
MEŽAMUOTE. Rats gadiejums, kod skaistums bīdrojās ar pruotu. Tu zyni… Oi, kaunejūs kai jauna meitine!… Zyni, as tevi ļūbeju. Tu esi kai… Kai nivīns zam šuos saules!
DONOTS. Kū slēpt, i pats sev pateiku, bē-ē. Tūmār kundze, maņ ruodīs, drusku puorspīlej. Uz kuru pusi meža mola?
MEŽAMUOTE. Nav nūzeimis. Tev nuoksīs paļikt munā vaļsteibā, kur vysim asmu karalīne, a byušu tova kolpyune.
DONOTS. Zyly zaļi breinumi… Žāl, muna sīva Zabaļa nadzierd. Saprostu, kaids duorgums jai truopējīs. Kas tu esi, kundze?
MEŽAMUOTE. Tu nasabeistīs, mīlīs, – asmu meža dīveiba. I tu taids byusi, par tū mēs guoduosim. Kur asot, munys meitines? ( Atskrīn Laumeņas.)
DONOTS. Nu jau pavysam loba kompāneja… Vierts taidā palikt, bē-ē. Kai jaunkundzis sauc?
LAUMEŅAS ( cyta caur cytu). Tauriņeits! Biteite! Rūžeņa! Smiļdzeņa!
DONOTS. Prīks īpazeitīs: Donots, šyunu zuobokus. Muoku bocikam papīdi salobūt, i podmetku dalikt. Tai ka – gotovs pakolpuot, bē-ē.
MEŽAMUOTE. Tev, duorgais, struoduot nabyus vajadzeibas. Nuoc, īsim uz munu mitekli, lai varu tevi gluosteit, sumynuot, apbreinuot i lutynuot.
Vysi aizīt. Donots koķetej ar Laumeņom.
Cyta vīta mežā.
Pasaruodās AUSEKLIS.
AUSEKLIS. Naz, kai tī munam sabīdruotījam veicās ? Smu-ut!
SMUTS. Vyss nūkuortuots- ordnungs end porjadoks, Ausekļa kungs. Mežamuote jau pīsacālusēs i na pa jūkam īsaļūbējusēs vucynā. Nu, wery well,
AUSEKLIS. Molocs! A kur jiemi tū lūpeņi?
SMUTS. Pa mežu kleida četri omotnīki. Vīns īgoja kriumūs dziļuok i dabuoja vucyna purnu. Žāļ, naredzēji, kai puorejī treis bāga nūsabeidušīs… ( Atdarinoj.) Klupdami, krisdami, capuris zaudeidami. A barans pie Mežamuotes.
AUSEKLIS. Tu soki, jei bez pruota?
SMUTS. Galeigi svīstā! Gluosta, apbreinoj,gotova nu mīlesteibys izkust i tam lūpeņam kolpuot.
AUSEKLIS. A tam puišam acs īsmierēji?
SMUTS. Tak točno, moi gospoģin.
Pasaruoduos JUOŅS un MAĻVINA.
AUSEKLIS. Verīs, kur tys puiss.
SMUTS( kai breinuodamīs). Laikam tys, a varbyut… Meitini gon asmu jau redzējs.
JUOŅS. Cik ilgi tu mani vēļ taisīs mūceit, Maļvin? Tagad redzi, ka Pīters vieja golva – īvede mežā i atstoja. As nikod tevis napamesšu.
MAĻVINA. Beidz aprunuot Pīteri! Drūši viņ jam kū slyktu izdarieji. Mož, nūkuovi i aproki, kamēr as guļieju. Tai ir? Atsazeistīs!
JUOŅS. Naasmu juo pat redziejs, gūda vuords, Maļvineit. Pīters nūteikti dzeivs, vasals i tagad jauc golvu citai meitai.
MAĻVINA. Natycu! Mekliešu sovu mīlū Pītereiti, kamēr atrasšu – vīnolga, dzeivu voi myrušu.
(Prūjom.)
JUOŅS. Juonūgaida, lai Maļvina drusku atsadzīst. Nav pruota dorbs tagad pakaļ skrīt. Pasiedeišu i tod… ( Mīgā laizdamīs.) Tod ar jaunim spākim īšu byldynuot. ( Aizmīgst.)
AUSEKLIS. Maņ ruodīs, tu naizdarieji, kai lyku, Smut.
SMUTS. Nu… Mieness beja aiz tyuces pasasliepīs, mežā patimse, puiši piec vīna māra. Taidūs apstuokļūs kotram var gadeitīs ībraukt auzuos.
AUSEKLIS. Par tū tev ruojīņs. Tagad skrīn i atvylynoj uz šejīni Helēnu.
SMUTS. Taids kuorteigs juceklis saguoja. Kas vaiņis? (Prūjom. )
AUSEKLIS. As Juoņam īsmiereišu acis. Ot nivīna atbiļdeiga dorbam navar cyutam uzticeit – golu golā vyss pošam juodora. ( Smiereidams.)
Guli, staigoj sapņu ceļus,
Sateic gūdeigūs un meļus;
Mūstūtīs tovs greizīs pruots
Byus par taisnu sakuortuots.
SMUTS ( atsagrīžūtīs.) Ausekļa kungs, vadu Helēnu. Oi, kaids lobs jūks! Kluot byus arī puiss, ar kuru pyrms breiža maņ it kai gadējās miseklis. Tagad jis skrīn pakaļ Helēnai kai sātā īdzirdeits teļš.
AUSEKLIS. Kuš!
SMUTS. Nā, lai mūstās itys arī. Tod obi zvierēs Helēnai mīlesteibu, a mes varēsim nu sirds isasmītīs par cilvāku muļķeibu.
Pasaruoduos HELĒNA un PĪTERS.
PĪTERS. Helēn, asmu gotovs apzvierēt, ka nikuo durguoka par tevi…
HELĒNA. Apklusti tok! Cik reižu jau Maļvinai tai pat zvierēji?
PĪTERS. Duraks beju, napīmiņi, lyudzama… Lai Juoņs vad Maļvinu pi oltora.
JUOŅS atsamūst.
JUOŅS. Kas mani vuordā sauce?… Ak, tu tei esi, Helēn, skaistuokuo nu sīvītēm! Boltīs snīgs kolnu golūs namirdz tai kai tovys acis. Nuoc tivļuok, ļauj maņ tevi apskaut.
HELĒNA. Jius obeji… Asot sarunuojuši mani izsmīt, tai? Nu, ļels, eistu vierīšu cīneigs varūņdorbs pazaimuot daudz cītušu dvieseleiti. Beistitēs grāka!
PĪTERS. Juoņ, nav smuki nu tovys puses. As tok labi zynu, ka ļūbeji Maļvinu. Redzi, vairs nastuovu tev ceļā. Muns dzeives saturs tagad – Helēna.
JUOŅS. I muna sirds ņiu pi Helēnys atsagrīzusēs.
PĪTERS. Natici jam, Ģeleit. Juoņs maloj i auss nakust…
Puiši gryustās.
Pasaruodās MAĻVINA.
HELĒNA. Kur ir, tī kluot rūnās… Nu, Maļvin, soki bez aplynkim – par kū tik bezkauneigi samyni myusu draudzeibu?
MAĻVINA. Nasaprūtu…
HELĒNA. Kai tod! Poša sarunuojuse ar Pīteru, lai jis sauc mani par sova likteņa zvaigzni i tamleidzeigi. Pylnam māram, mož, samoksuoji sovam ūtrījam bryoguonam, i Juoņs tagad zvierej maņ mīlesteibu. It kai as nasaprostu, ka vysi treis jivs maņ aiz mugorys vaibstotēs i smejatēs… ( Raud.)
MAĻVINA. Galeigi pūstys īdūmys.
PĪTERS. Nikaida smīkla Helēn! Pateišam tevi ļūbeju.
MAĻVINA. Laikam vēļ asmu slyktajā sapynā… Ka Pīters ar Helēnu… Tys navar byut! Pīter?…
PĪTERS. Kai redzi, – var gon. Helēn, dūd rūku i apsasūlīs byut muna sīva.
JUOŅS. Paga, paga, višķuonīt, nasuoc braukt, pyrms zyrgs aizjiugts! Helēna īs pi manis. As ļūbeju stypruok. Varu pīruodeit. ( Atrūtej piedurknis.)
MAĻVINA. Kai tū saprast, Pīter? Kas pieški šūnakt tai mainējās?… Kūpā aizmīgstūt, tu mani ļūbieji.
PĪTERS ( gotovs ar Juoņi kautīs. Maļvinai. ) Ej nūst! I redzēt tevi nagrybu. Helēn, muns ocuraugs, muna sauļeite!…
MAĻVINA (Helēnai). Ņiu skaidrs… Tu, viļtineica! Naktī pīleidi i nūzogi Pītera sirdi. Tu, zīda tuorps, myltu kūde, pluskainuo kačīne!
HELĒNA. A, tu… Tu… Ļauteni, pasaklausīt, kū tys izpuškuotīs putynu bīdaklys runoj! Munys kuojis tovā tyvumā vairs nikod nabyus!
MAĻVINA. To nastuovi, ej prūjom.
HELĒNA. Lobpruot ītu. Vīn sirds naļaun. Pi Juoņa muna sirds pīsīta.
JUOŅS. Labi dzierdēji, Pīter?
PĪTERS. Vēļ navar zynuot, kurūs kopūs tev zvanēs… Kuo raustīs? Paīsim drusku molā, nūskaidruosim, kam pi Helēnys pyrmuo rūka.
Pīters un Juoņs aizīt.
MAĻVINA ( Helēnai). Byus tova vaiņa, ka jī vīns ūtru nūsiss… Aļņī degsi, najaukuo! ( Prūjom.)
HELĒNA. Nazynu, kū i dūmuot. Maļvin, pagaidi! ( Prūjom.)
AUSEKLIS izīt nu ānas.
AUSEKLIS. Tu ar nūdumu vysu saputruoji, Smut?
SMUTS. Kungam napatyka? Maņ ruodīs, sasavuorēja loba putra. Vādars suop nu smīkla, kai ļauteņi te jāmēs.
AUSEKLIS. Mes nadreikstam jūs pamest dzeivuot moldūs.
SMUTS (nagrybeigi). Poši tok lein moldu teiklā.
AUSEKLIS. Tu pavodoj puišus, kamēr obi sagurst.
SMUTS. Tod īsmiereit Pīteram acis? Saprotu. Labi jau labi. Lai nūteik breinumi! Cytaiž cylvākim nu saulgrīžu nakts nikaidys prīcys. ( kavejās). Jau dabasi palīk gaišuoki.
AUSEKLIS. I kustīs dreižuok! Lai moldy kleist, pyrms gaišma aust, i naktī nūtykušīs vysim līkās sapyns. ( Prūjom.)
SMUTS. Pi sovys Mežamuotes laikam aizgoja, hi-hi.. A reikuojums blūdynuot puišus maņ pateik.
Voduošu gon šur, gon tur,
Lai tī nateik it nikur.
Lai tī myglu sirdī tur,
Voduošu gon šur, gon tur.
O, vīns jau rūkā!
Pasaruodās PĪTERS.
PĪTERS. Kur tu palyki, Juoņ? Drūsme papīžūs?
SMUTS( Juoņa bolsā). Ha! Tu pats treisi kai zača ļipa.
PĪTERS. As?! Oi, kai vīns tivleņ dabuos! ( Aizskrīn bolsam pakaļ.)
Pasaruoduos JUOŅS.
JUOŅS. Nu, ļelīs styprinīk, Pīter?… Ha-ha-ha! Siedi tagad kryumūs ar baiļī pītaiseitom ivzom?
SMUTS ( kai Pīters). Maņ ruodīs, tovys pylnuokys.
JUOŅS. Ak, jis vēļ miedēsīs?! ( Bolsam pakaļ.)
Atsagrīžās PĪTERS.
PĪTERS. Kauč kaids mūrgs… Labi dzierdēju Juoņi pavysam blokūs, i tod izgaisa. Laikam nūsaglobuojās. Nikas, pagaideišu, kamēr izleiss. I spāks… ( Suoc žuovuot.) I atsapyušūt spāks vairuosīs. ( Aizmīgst. )
Atsagrīžās JUOŅS.
JUOŅS. Pīter, u-ū!
SMUTS. Ho-ho-ho!
JUOŅS. Tu žmurkys grybi spieļēt?
SMUTS. O-lā, o-lā, o-lā! Pīteram uzvarā-ā!
JUOŅS. Ot nakauņs! ( Skrīnūt pakreit.) Kai tu maņ, Pīter, nūžāluosi, kai tu rauduodams … ( Suoc žuovuot.) Kai tu reit maņ… ( Aizmīgst. )
Pasaruoduos HELĒNA.
HELĒNA. Nav taisneiba, ka vosorys saulgrīžu nakts godā vyseisuokuo. Patīseibā gara, gara… I bādu pylna. (Apsasāst.) Kaut isadūtūs aizmigt i atsamūst boltā reitā, kod redzeišu ceļu uorā nu meža. (Mīgst.)
SMUTS ( saskaitūt gulātuojus). Van, tū, srī… Treis gotovi. Vēl tikai caturtuo juosagaida.
Pasaruoduos MAĻVINA.
MAĻVINA. Drēbis saplāstys, kuojis vīnuos tulznuos, nūgurums placūs kai slapnu žogoru nosta… I spāka vīn, lai Dīvam lyugtu munu Pītereiti juo moldu gaituos sorguot. ( Apsagulst, aizmīgst.)
SMUTS. Dusit vysi klusi, klusi… ( Smierej Pīteram acis.)
Mieņesneicys sudrobs lejās,
Nabyus tai, kai nupat beja –
Myglai kleistūt, sapyns izkiup,
Vacuo mīlesteiba nadryup. ( Prūjom.)
Mežs. Četri Smuta aizmydzynuotī guļ.
Laumeņu pavadeibā nuok MEŽAMUOTE un DONOTS. Pasaslēpīs jūs nūvāroj AUSEKLIS.
MEŽAMUOTE. Te, muns skaistīs, meikstuoka siedēšona. Tauriņeit, pakluoj munam ocuraugam zīdeņus. Tev labi? ( Gluosta Donotu-vucynu.)
DONOTS. Bē-ē! Lai Rūžeņa pakosa maņ mugoru.
MEŽAMUOTE. As arī grybātu tev baudiejumu guoduot…
DONOTS. Līc Biteitei ar Smiļdzeņu padoncuot. ( Teik izpiļdeits.) I vyspuor… Zyni, āst suoc gribētīs.
MEŽAMUOTE. Voi zīdu putekšņi tev garšuos?
DONOTS. Pi dūšas lobuok ītu kļieps suleigys zuolis. Sausam sīnam arī nav nikaidys vainis, bē-ē.
MEŽAMUOTE. Rūžeņ, Tauriņeit! Tok zynot, kur vuovereitys globoj rīkstus? Skrīnit, atnesit.
( Laumeņas klausa.) Kū vēļ as tev par prīku varu dareit?
DONOTS. Likt drusku mīrā… ( Taisās uz guliešonu.)
MEŽAMUOTE. Kaids tu veiriškeigs, muns ķieņeņ… ( Apskaun.) Ak, vysu myužu itai gulātu!
Obi aizmīgst.
Pasarudoduos SMUTS.
AUSEKLIS. Nu?… Redzi, kas te nūteik. Maņ jau žāl juos palīk
SMUTS. Bādu gols, osoru jivra – meža vaļdneica, gudra, gleita, izdareiga, a taidu lūpu pīlyudz…
Ak, pi ļaužu asmu vīnā gobolā par tū breinuojīs, cik daudz lobu, gudru i skaistu sīvīšu apdīņej iezeļus, lutynoj vieršus i vysu myužu saleikušys nosoj iz placu slynkus veprus.
AUSEKLIS. Atbreivuosim munu draudzeni… (Pīsaskorās juos acīm.) Mūstīs, meža saimiņeic, pavaļstnīki gaida.
MEŽAMUOTE. As beju aizmyguse?… Oi, laikam gon. I sapiņieju, ka … Ka cīši ļūbieju vucynu. Vari īsadūmuot?
AUSEKLIS. Tepat jau tovs mīlīs guļ.
MEŽAMUOTE. Ak!… Nā, nā, tu laikam jūkuoji.
AUSEKLIS. Smut, guodoj, lai cylvākam vyss nūtykušais lyktūs sapyns. ( Smuts paceļ Donotu i naatsamūdušu aizvad.) A tu, Mežamuot, pīdūd maņ. Tys nabeja lobs jūks.
MEŽAMUOTE. I tu pīdūd, Ausekleit. Par speiteibu i osū volūdu. Nazynu, kas maņ beja… Pīdūd.
AUSEKLIS. Vēļ saulgrīžu nakts nav golā. Īsi ar mani doncuot?
MEŽAMUOTE. Ar vīnu nūrunu – ka izstuosteisi, kas te nupat beja…
Obi prūjom.
Nu kryumu izīt bārns, kuru beja savuokuse Mežamuote. Siež, verās apļeik.
Pasaruodās ZABAĻA.
ZABAĻA. Donot, u-ū!… Kur tevi otkon nalaime nosoj, Donot? ( Īrauga bārnu.) Marija muote!… Kū, bierneņ, tu pa nakti mežā dory? Nūsabrydīs, puorsaļs… Kur tovi vacuokī, a? (Bārns klusej.) Nicik lobi cilvāki tok nav, ka nasaverās, kur bārns paļics. A zyni kū? Īsim da myusu. Byusi maņ pīktīs. Kur četrim putrys bļūdeņa, tī vēļ vīnam kimuss atsarassīs. Donot!…
Saukdoma aizīt kūpā ar bārnu.
Pasaruoduos BROŅISLAVS, JANĪNA, VINCA un svīta.
BROŅISLAVS. Tei, Janīn, beja loba dūma – pyrms kuozuom mežu naktī izstaiguot, lai itūs saulgrīžus mes vysu myužu pīmineitu.
JANĪNA. Jau nuokūšgod, kod byusim veirs un sīva, mes… ( Paklupst pret vīnu gulūšū.) Ai, skotīs!
BROŅISLAVS. Kas tys par kluojīni?
VINCA. Zemeit – mameit!… Vysi zinomi jauni cilvāki. Šak, muna Maļvina. Šak, Juoņs ar Pīteri, kaimiņu Ģeļa… Kū jī te dora?
BROŅISLAVS. Bys dyžan sviniejuši saulgrīžu nakti i pakrytuši.
VINCA. Tykumeiba, šak, tai sleid uz leju, ka šausmys. I narunojit!…
BROŅISLAVS. Paga, šūdiņ Maļvinai juodūd atbiļde, voi klauseis tāvu.
VINCA. Vyss pareizi, kungs Broņislav. Maļvin, mūstīs! Maļvin!
(Mūdynuošona, īspiejams, nūteik ar kaidu muzyku.)
Pīters, Juoņs, Maļvina, Helēna pasamūstās.
BROŅISLAVS (ironiski). Lobs reits! Kai isaguļiejāt, jaunī cilvāki?
PĪTERS. Lobs reits, kungs! ( Vysi pasamūdušī gūdbijeigi kluonuos.) Pošam ļels breinums, ka piekšņi meža vydā aizmygu.
BROŅISLAVS. Divi suoncenši tai draudzeigi blokūs, bez īnaida. Kai isadevēs mīru saleigt?
PĪTERS. Maluot kungam nagrybu, a patīseibys nazynu. Līkās, vyss nūtika sapynā… Labi pīmiņu, kai mes ar Maļvinu sasatykomēs te mežā, lai kūpā bāgtu.
VINCA. Maļvin, Maļvin… Bez tāva svieteibys!
PĪTERS. A kū lai dora īsaļūbiejušīs cilvāki, kurim…
BROŅISLAVS. Pīteik! Tu esi nūzīdznīks, puis! Kū, Vinca, pīsprīst itam razboiņikam? Pierīņi tierga laukumā voi cītumu?
JUOŅS. Pa munam, kungs, tū nūkuortuot var cytaiduok.
JANĪNA. Tu grybi ašņa izlīšonu?! Nā, Broņislav, as tevi lyudzu – tok myusu kuozu dīna!…
BROŅISLAVS ( Juoņam). Kū nozeimoj tovs – cytaiduok?
JUOŅS. As beju cīši dusmeigs, kod skaistuo Helēna man izstuostēja Pītera nūdumu.
MAĻVINA. Nu, Ģeļa!… A sūļiejīs: nivīnam!…
HELĒNA. As dūmoju – mož, vysim bys lobuok…
VINCA. Kuš, žogotys! Lai runoj, šak, puiss. Kas tuoļuok beja, Juoņ?
JUOŅS. Uz mežu īdams, beju gotovs Pīteru nūsist. Bet acimradzūt Helēna, maņ sekuodama, tuos ļaunuos dūmys puorvērte. Kungs Broņislav, as lyudzu maņ ticēt – tei mīlesteiba pret Maļvinu izkususe kai snīgs pavasarī. Ruodīs, nikod nikuo nav bejis.
BROŅISLAVS. Tu grybi saceit, ka…
JUOŅS. Nui! As lūbeju Helēnu. Mes obi tok jau bejam saderinuoti, pirms maņ kuoja uz Maļvinys pusi pasleidēja.
JANĪNA. Tu, Helēn, tici, ka tys naatsakuortosīs?
JUOŅS. Nikod!
BROŅISLAVS. Nu, padūmoj, kai vyss pasagrīzēs…
JANĪNA. Mes pīdzeivuojom eistu vosorys saulgrīžu nakts breinumu – suoncenši palīk draugi, zudušuo mīlesteiba atsajaunojās. Loba zeime myusu kuozu dīnai, Broņislav.
BROŅISLAVS. Tod svinom kuozas šūdiņ trejim puorim. Ar mīru asot?
(Pīters, Juoņs, Maļvina, Helēna dažaidi izpauž pīkryšonu. ) Tu, Vinca, apveļc cytu kraklu, byus juodūd jaunīm svieteiba. Dūd rūku, Janīn, te naleidzona styga.
Vysi aizīt.
ONTONS, MEIKULS.
ONTONS. Kur tys Donots volkojās?
MEIKULS. Ka tikai nabyus mežā apsamaļdējīs.
ONTONS ( smīdamīs). Dūmoj, Blūds jū sagiva?
MEIKULS. Tu Blūdam natici?… Munu krystāvu tys Blūds voi Smuts nedeļi pa kryumim voduoja.
ONTONS. Voi Smuta vuords nav Paulīne? (Smejās.) Cilvāki runoj, ka tovu krystāvu voduotuojs pi juos aizblūdynoj vysmoz reizi mienesī.
MEIKULS. I par kū tys līcinoj?
ONTONS. Ka krystāvam pateik ar buobom grākuot.
MEIKULS. A kas to vēļ, ka na Smuts, vad cilvāku grākā?… Zyni, suoc jau puorjimt naramūņa: mož, Donots akacī īkryta. Tod izruode byus juoatceļ.
Pasaruoduos Donots.
MEIKULS. Dzeivs tūmār!
ONTONS. Kauč i na lobuokījā paskotā…
MEIKULS. Ruodīs, nu kolna veļtin vieļīs.
DONOTS. Vīgli smītīs, nazynūt, kū maņ gadiejās naktī pīdzeivuot.
ONTONS. Vylku redzieji?
DONOTS. Nā, tikai Mežamuote kolpyunes. Vysys taidys jauniņkys, eisūs lyndraceņūs. A kai doncoj!
MEIKULS. Papyut… Dziers nav. Mož, bagunu sasaūšņuojs voi sapynu stuosta.
DONOTS. Pats nasaprūtu… Varbyut beja sapyns. Laikam mani mežā kas naviņ apčaravuoja.
ONTONS. Nūsamozgoj soltā olūta ivdiņī, atžiergsi. Tai, pīteik pļuopuot! Juosuoc gatavuotīs izruodei.
MEIKUKLS. A brūkaškys?… Ar tukšu vādaru mozs prīks uz skotuves kuopt.
ONTONS. Dzeivuot pusbodā aktieram liktins. Tikai naiedit pyrms izruodes ni seipulu, ni casnāgu.
DONOTS. Par kū?
MEIKULS. Piec prīkšnasuma meitines pasniegs pučes, vajadzēs sumynuotīs.
DONOTS. O, tuos lītys lobā as ai mīru sausu maizeiti grauzt. Zynit, pi Mežamuotes šūnakt maņ…
ONTONS. Beidz bļuzņāt.
DONOTS. Tok pasaklausit nu poša gola!
MEIKULS. Nu tīvuo voi nu rasnuo?
DONOTS. Nu tuos vītys, kod jivs aizbāgot.
Runuodami īt prūjom.
Laiks un vīta piec BROŅISLAVA un JANĪNYS lauleibom. Jī obi, vēļ kaidi pavodūņi gaida pīduovuotū izklaidi. Arī MAĻVINA, HELĒNA, PĪTERS, JUOŅS.
JANĪNA. Kai tev līkās, muns duorgīs veireņ, tī četri jaunī cilvāki nikuo naizdūmuoja, par naktī mežā pīdzeivuotū stuosteidami?
BROŅISLAVS. Īsaļūbiejušim cilvākim, mīlo sīveņ, smedziņi tai sakorst, ka vyss pasauļs apmat kiulīņi.
JANĪNA. Maņ tūmār grybīs ticēt… Bez breinuma eisā laikā tik daudz puormaiņu nanūteik.
BROŅISLAVS. Tu esi muns pats ļeluokīs breinums. Nu, kur omotnīki ar sūleitū izruodi?
JANĪNA. Dūmoj, tī vīnkuoršī cylvāki taidā eisā laikā paspieja sasagatavuot?
BROŅISLAVS. Nikuo ļela jau naceru. Tok gūds juoparuoda. Pasavērsim tautai par prīcu.
JANĪNA ( ruoda apdrukuotu lapeņi). Redzi, pat programma! Kai eistā teātrī. Izruodēs lugu “Jaunuo Pirama i skaistuos Tizbes mīļesteiba”.
BROŅISLAVS. As tok tev sūļieju – byus mīļesteiba. Veirs ir vuords, muna durguo.
Atskaņ muzyka. Publikys prīkšā izīt ONTONS.
ONTONS. Augsti gūdojamīs vaļdnīk! Cyti kungi, dāmys, myusu rodi, draugi, sābri, pazeistamī i svešī! Jau īprīkš atsavainojūs, ka izruodē var gadeitīs kaids nagludums, kauč asom griybiejuši lobōkū.
PĪTERS. Nu taida īvoda jau mīgs suoc lauzt.
ONTONS. Tei beija tikai uzruna. Tivleņ sekuos prologs.
Uznuok Donots, Meikuls.
ONTONS. Ņiu stuosteišu, ap kū te līta grūzeisīs. Vot itys puiss byus izruodē Pirams. A itei – dyžan skaistuo Tizbe. Vīns ūtru jī ļūbej, kauč tāvi ļelā naidā. Ar muolu nusazīdušīs ir Sīna, kas obus mīlātuojus šķir. Radzot lukturi? Ar jū as kūpā byušu Mieņess. Par tū, ka vajadzeiga gaišma naktī, kod Pirams ar sovu mīlū nūrunoj randeņi pi kopu vuortim. Jei it, a puorsabeist nu Ļova. Zviers rākdams pakaļ skrīn, Tizbe bāg i pazaudej apmetni. Tū atrūn Pirams saplāstu i nūsprīž : Tizbe pagalom. Puiss ilgi nādūmoj – līk zūbynu pret sirdi i atjem pats sev dzeiveibu. A Tizbeite, aiz kūkim slāpdamuos, tū redz i izvalk sovu dunci. Vīns ciertīņs kryutežī i dvēsaļa jū pamat. Nu, apmāram tai.
PĪTERS. A kur Ļovs?
ONTONS. Bys sovā laikā.
JUOŅS. Voi Sīna runuos?
ONTONS. Esi dzierdējs, ka bolkys, cegly i jumta cysys kū naviņ saceitu?
PĪTERS. Lai papruovej.
BROŅISLAVS. Mīrā! Pirams jau stuov pi Sīnys.
PIRAMS. Cik malna nakts, ak vai! Ak nakts, ak nakts! Ai-ai-ai! Voi Tizbe nabys aizmiersuse, ka sūlējās byut aiz Sīnys, kas myusu tāvu īpašumus dola? Nu, mīlo, lobuo Sīna, man līkās, tev ir kaida šķierbeņa, caur kuru sovu mīlūTizbi sajust vareišu.
Pīters izplieš pierstus.
PIRAMS. Tev paļdis, Sīna. As jau dzieržu Tizbes sūļus.
TIZBE. Tu, Sīna, labi munu bādu zyni. Maņ dzeivei garšys nav bez Pirama. Bet myusu tāvi naidā nasaprūt, kai obeji mes cīšom.
PIRAMS. Tizbeit munu!… Tovs bolss kai zvaneņš teira sudobra.
TIZBE. Ak, meilais Piram… Asmu tova, Piram!
PIRAMS. I as taipat, tu zvaigzne spūdruokuo. As tevi myužam ļūbeišu. Sniedz lyupeņis pa ļaunuos sīnys plaisu. Dūd muteitis, ak, Tizbe!
TIZBE. Ar prīcu ļeluokū, muns Piram. Dīmžāl, na tevi tagad sumynoju. Vīn tukšu gaisu, ak.
PIRAMS. Tu šūnakt atīsi da kopu vuortu? Tī vīta nūmaļa, nav juosabeist nu tāvu. Voi gaideit maņ?
TIZBE. As byušu nūteikti. Dzeiva voi myuruse – as byušu, Piram muns.
Obi aizīt.
SĪNA. Te maņ vairs nav kuo dareit.
Aizīt.
BROŅISLAVS. Beistamys tuos sīnys – vysu juos redz, dzierd. (Janīnai.) Kai tev pateik, sauļeit?
JANĪNA. Vītom smīkleigi. Kai ciļvieceņi prūt, tai spieļej. Ai, skotīs – Ļovs, pateišam!
ĻOVS (uznuokūt). Maņ tikai zviera maska. As asmu cilvāks, vuordā Jezups.
JANĪNA. Nu, padūmoj – kaids apzineigs. I ruoms piec dobys, i vēļ breidynoj.
PĪTERS. Ņimoz kai ļovs. Patīseibā začs.
VINCA. Kuš! As grybu dzierdeit, kū, šak, tei meita saceis.
Uznuok TIZBE.
TIZBE. Te ir tī kopu vuorti. A kur to meilīs Pirams? Tik mieņess speid tai spūceigi, ka matās bais.
ĻOVS. R-r-r!…
TISBE. Ā-āā! ( Aizskrīn, nūsvīzdama sovu apmetni.)
JUOŅS. Labi ryukts, Ļov.
PĪTERS. Labi skrīts, Tizbe!
Ļovs saplieš apmetni, aizīt.
Nuok PIRAMS.
PIRAMS. Tev, mienesteņ, paļdis, ka speidi tik spūdri. Tovi zalta stori ļaus maņ Tizbes skaistumu apbreinuot. (Īrauga apmetni.) Oi, acīs pieški tymss. Voi teišam Tizbes mieteļeits?… Kai tod, i puču smarža juos. Ak, Dīveņ, ašņis!… Te naseņ rāce ļovs. Nu skaidrs vyss i dabasi pļeist lauskuos. Kai dzivuot maņ bez sovys mīļuotuos?
BROŅISLAVS. Pateišam ļela bāda.
JANĪNA. Tu zyni, žāļ maņ Pirama.
PIRAMS. Bez Tizbes dzeivei munai nav vairs jāgys. As aizeju, kur klusums myužeigais. (Īdur sev kryutīs, nūkreit.)
Publikā trūksnis, it kai vīns lauztūs cauri ļaudīm.
TIZBE (nu ānys izejūt).
Ak, Piram, ceļīs! Ceļīs vysumeilīs!
Kaids brīsmeigs puorprotums i šausmu pylna klaida…
Pateišam nūmyri, muns duorgīs ocuraugs?
Tai ir, nikuo vairs navar lobuot.
Dreiž kopu smiļkts jū prūjom pajims.
I as tev ļeidza īšu. Dzierdi, Piram?
Nav dzeivē kūpā palikt beijis lamts, to nuovē rūku rūkā aizejom!
Nūsadur, kreit.
Nu publikys izskrīn ZABAĻA, kai drusku na sovā pruotā. Apsamat ceļūs pi PIRAMA.
ZABAĻA. Jezus, kas te nūteik?! Donot, veireņ munu! ( Publikai.) Ruodīs, nūpītni ļauds, a tikai verās, kai vīns cylvāks sevi nūdur. Donoteņ, namiersti! I sīnu poša pļaušu, i molku škaļdeišu, i pakšus ai cymantu aizlīšu – vysu poša, tikai dzeivoj. I nikuo napuormesšu, tu muns zalta gabaleņš, pats labuokīs, pats smukuokīs. As tok tevi ļūbeju! As tevi ļūbeju, Donoteņ!
BROŅISLAVS. A kai es tevi, Janīn, ļūbeju!
JANĪNA. I as tevi, Broņislav.
Publikā vīns ūtram daudzreiz atkuortoj :
“As tevi ļūbeju!”
JANĪNA. Tūmār loba izruode. Aktieri peļņiejuši aplausus.
Aplausim skonūt, omotnīki īt klaneitīs.
ONTONS. Paļdis i pīdūdit, ka mož vītom nabeja gludai. Paļīcit vasali, dzeivojit laimeigi!
SMUTS (arī klonuos). I naguļit saulgrīžu naktī, kur pasagodās. Maņ tūs sorkonūs burvesteibys pučeišu vēļ pylni kārmani…
Prīkškors

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Igauņu volūda
Igauņu volūda — vīna nu suomugru volūdu grupys volūdu, jei radneiga suomu, līvu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru - latgaļu, latvīšu, krīvu i švedu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei. Igauņu volūda irā Igaunejis Republikys i Europys Savīneibys oficialuo volūda. Igauņu, suomu, vengru i maļtīšu volūdys vīneiguos vaļstiskuos volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi indoeuropīšu volūdu saimis. Pa 2000 gods datim, igauņu volūdu kai dzymtū runoj 83,4% Igaunejis dzeivuotuoju.


text: jaka je cena, mini vysavac, - bosch vysavac, vysavace, - vysavac trilobit, vysavac daewoo, - centralni vysavace beam, cistice kobercu, - tepovac, sacky do vysavace miele, - vysavace popela, vysavace hoover, - profesionalni vysavace, vysavacu, - kolik stoji, vysavac akumulatorovy, - vodni vysavac, stolni vysavac, - v trinec, ceska lipa, trebic, znojmo, rozmery vysavace, - vysavac na plovouci podlahu, nejlepsi vysavace, - vysavac rucni, vysavac wax, - dilenske vysavace, tycovy vysavac electrolux, - centralni vysavac husky, ve sleve se slevou, - prumyslove vysavace, vysavace husky, - hodnoceni vysavacu, filtry do vysavacu, - odsavacka hlenu na vysavac, oprava vysavace, - roboticky vysavac goddess, roboticky vysavac, - automaticky vysavac, elektrolux, - auto vysavace, nejtissi vysavac, - vysavac robot, vysavace prumyslove, - cyklonovy vysavac, bezsackovy vodni vysavac, - sackove vysavace, vorwerk vysavac, - profesionalni vysavac, bezdratovy vysavac, - vysavac bosch, kvalitni vysavace, - filtry do vysavace, detsky vysavac, - krbovy vysavac popela, prodej vysavacu, - rainbow vysavac, vysavac zelmer, - vysavac recenze, aku vysavac, - v akci, vysavace recenze, - mechanicky vysavac, vysavace lg, - nejlevnejsi vysavace, test vysavacu, - sacky do vysavace eta, recenze robotickych vysavacu, - prumyslovy vysavac pro suche i mokre cisteni, automaticke vysavace, - vysavac clatronic, kvalitni, - sacky do vysavace zelmer, vysavac test, - vysavac elektrolux, vysavac narex, - hubice na vysavac, krbovy vysavac, - centralni vysavace smart, vysavac hoover, - eta neptun, vysavace elektrolux, - automaticky vysavac recenze, bezsackove vysavace, - male vysavace, mluvici vysavac, - vysavac hyundai, bateriovy vysavac, - vodnik, posledni trendy, - automaticky vysavac robot, tycovy vysavac, - rohnson, vysavace aeg, - nejpohodlnejsi, parkside vysavac, - vysavace concept, vysavace, - profi vysavace, testy vysavacu, - prumyslovy vysavac, cyklonove vysavace, - v usti nad labem, pardubice, havirov, nejžádanější a další.


text:
Prīceiga ziņa – “Latgolys Studentu centra” izdūtuo gruomota “Es soku, tu soki. Puosokys par krīzi“ ir nomineita gruomotu muokslys konkursā “Zelta ābele 2011”. Latgaliski izdūta gruomota ir atzeita kai vīna nu skaistuokūs 2011. goda Latvejis gruomotu i leidz ar cytim konkursā nūsauktajim izdavumim pīsadaleis gruomotu izstuodēs Latvejā i uorpus juos, puorstuovūt reizē i myusu vaļsts, reizē i latgalīšu gruomotnīceibu.
Konkursu “Zelta ābele 2011” reikoj Latvejis Gruomotizdevieju asociaceja. Deveņpadsmit godu laikā gruomotu muokslys konkurss „Gada balva grāmatniecībā” (da tuo “Skaistākā grāmata”) ir izaudzs par lelu pasuokumu, kas ceļ nūzaris prestižu, veicynoj izdevieju profesionalū izaugsmi i pīsaista plašys sabīdreibys viereibu gruomotom. Pa itim godim konkursā pīsaceita 1581 gruomota.
Itymā godā konkursā “Zelta ābele” 34 izdevieji beja pīsacejuši 95 gruomotys i kalenderus (saleidzynuojumam – pārņ 29 izdevieji ar 85 izdavumim). Gruomotys viertēja žurejis komiseja itaidā sastuovā: Austra Avotiņa, Ieva Bečere, Ingrīda Burāne, Aleksandrs Busse, Aleksejs Naumovs, Kārina Pētersone, Uldis Sosnovskis, Ojārs Spārītis, Ruta Svaža.
Nomineituos gruomotys varēs apsavērt vairuokuos izstuodēs:
– Baļtejis gruomotu muokslys konkursā Viļņā Baļtejis Gruomotu svātku laikā, 23. februars
– Latvejis Gruomotu izstuodē Kīpsolā, 1.- 4. marts
– Reigys Centralajā bibliotekā, 5. – 31. marts (piec tam gruomotys tiks eksponātys vysaiduos RCB filialēs da goda beigu)
– Gruomotu sātā “Valters un Rapa”, 12. marts – 11. apreļs
– Latvejis Nacionaluos bibliotekys Elizabetis īlys lūgūs, 3. – 30. apreļs.
Gruomotys tiks eksponātys ari Frankfurtis i Leipcigys gruomotu godatiergūs vuocu gruomotu muokslys fonda organizātajā ekspozicejā.
Tradicionalais skaiteituoju bolsuojums portalā “Delfi” nūtiks nu 5. marta leidz 9. apreļam. Apsaver ituos gruomotys i viertej pats!
Pylns nominietūs gruomotu saroksts tiks atkluots presis konfereņcē 29. februarī 11:00 stuņdēs Bazneicys īlā 37 – 3, Reigā.
Konkursa nūslāguma ceremoneja byus 11. aprelī 17:00 stuņdēs.
Konkursu atbolsta Kulturys ministreja, VAS “Latvijas dzelzceļš”, Vaļsts kulturkapitala fonds, Jelgovys tipografeja, Arctic Paper Baltic States, SIA “Anatalis”, Iļģucīma maizneica konditoreja. Informej “Delfi”, “Diena”, radeja “NABA”.
Ka Tev vēļ nav ituos gruomotys, pasasteidz! Breivūs eksemplaru vaira nav daudz.
Kaidu nu pādejūs gruomotu vareisi nūpierkt LgSC gruomotu goldā latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2011″ laikā Rēzeknē ituo goda 26. februarī i “Latvejis gruomotu izstuodē 2012″ Kīpsolā nu 1. da 4. marta.


text:
Pyrma nedelis jau trešū reizi LgSC Tonis birojā Reigā nūtyka stuostu serejis “Latgalīša pādi pasaulī” pasuocīņs i itymā reizē par sovim pādim Krīvejis plašumūs stuostieja Marita Papiņa i Valdemārs Stūris.
Byudams geologs piec izgleiteibys, Valdemārs īpazeistynuoja ar Latvejis geologu paleontologiskū ekspediceju Dīvydu Timanā – Krīvejis Eiropys zīmeļaustrumu daļā, kur Latvejis geologi veica paleontologiskūs izrokumus Ižmys upis lobajā krostā preteimā Sosnogorskas piļsātai. Klauseituojim itei beja īspieja na viņ drupeit vaira izzynuot par dzeivi itymā Krīvejis daļā, bet vēļ vaira giut sapratnis, kas tei taida paleontologeja par zvāru.
Maritys stuosts beja Krīvejis Sibira golu – Krasnojarskys nūvodu, Ačinskys i Bogotolys mīstim i apleicīni, kur jei devēs volūdnīku ekspedicejā ar mierki – nu breiva pruota iz Sibireju aizbraukušūs latgalīšu piecteču meklejumi, nu “pādu” stuosts nabeja tik daudzi zynuotnisks, cik vaira par tī dzeivojūšim ļaudim i ekspedicejis dalinīku sadzeivi i tuolū ceļu.
Bīdreibys 2008.- 2011. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs, i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu.


text:
Vasali!
Palnu dīnys prīceiguo viests – LgSC ir tics pi div jaunom i spareigom, vareigom regionalūs biroju vadeituojom. Anna Briška niu struoduos Rēzeknē, Edeite Husare – Reigā. Atbolstit, podturit i dzeivojit leidza!
Vēļ nav atrosts Daugovpiļa biroja vadeituojs. Lobs īt ar gaideišonu, sylts ar siļdeišonu.
Laikam krīze ar tū ari ir krīze, ka jei naļaun ļaudim atplaukt i pasaceit: es asu lobs, jemit mane. Beju gaidiejuse, ka iz itom LgSC izsludynuotojom biroju vadeituoju vītom byus leluoks konkurss. Tok voi nu Latvejā vaira nav jaunu i sabīdriski aktivu latgalīšu, voi ari jī vysi jau ir īrauti 100 i 1 dorbā i skrīšonā.
_________________________ ___ __ _
Anna i cyti riezeknīši jau sataisiejuši pyrmū latgaliskū pasuokumu – literari muzikalu vokoru LaLaDra – Latgalīts latgalīšam draugs. Vakar vokorā ļaužu ass bejs gona. Redz, kū Anna poša roksta par LaLaDra atskanem:
* Riezeknē pyrmais LaLaDra tūmier sovā ziņā ir puorspiejs leidz šam Dpils pusē reikuotūs LaLaDra. Puorspiejs ar pasuocīņa dalinīku kvantitati, daudzveideibu, koncerta kūpejū ritmiskumu itt… Dzeive īt iz augšu! 🙂
* Tūmier i ite juopīroksta Vaļuka dīnys vāruojums. Īmeslis, aiz kuo Vaļuka dīnā ir tik daudz nūskumušu cylvāku, ir vīns – par jim maņ ir skaidrs, ka jī ir tī, kuri grib kaut kū sajimt, sajimt, sajimt… kurī gaida kaut kuodu breinumu, kas jim kaut kū daškiers, daškiers, daškiers… Un sovukuort tī prīceigī ir tī, kurim ir kū dūt, ir ar kū daleitīs un kurī ari dūd i doluos! Pavysam vīnkuorši. I myusu pošu dzīsmē ir saceits: “‘Dūd Dīveņi ūtram dūt, na nu ūtra meili lyugt!”
_________________________ ___ __ _
Šudiņ Reigā, Tonis birojā, nūtyka pyrmuo saīšona. Edeite cīteigai kalendarī piļdēja aileitis, rakstēja vysaidys lobys idejis i cereibys. Jai tik vīna vajag – vaira ļaužu, kas atbaļsteitu.
Puors pierļu nu vakareišonys. Lobuokī aforismi i gabaleni.
– Varātu LgSC zinis palaist na tikai dīnrokstā i Lakugā, a Latgolys Radejā ari.
– A kas niu Latgolys Radeju voda? Kam prasiet par ziņom?
– Benedikts XVI?
– Nā, tī augšā vadeiba. Dabasūs!
– Ā, nu to vyss kuorteibā. Jis vysu atļaus, Jam vysi bārni lobi!
– Klausīs, a kas itam projektam ir vadeituojs? Tu voi es?
– Es.
– Oj, a es jau nūsabeidu.
– Reigā ir kaids krucifikss?
– … ēēē, mož Goreigajā seminārā? Kaidūs kopūs? Varbyut pi Katuoļu gimnazejis?
– Reigā vajag portativū krucifiksu! Lai var organizēt Maja dzīduojumus pi krysta.
– Pi Raiņa pīminekļa Esplanadē?
– Troka! Šlesers nūkriss. I tys… kai tū ūtru tī sauce?
– A lai kreit! Reigā vysaida besa gona!
– Krucifikss ni turku minarets. Pacīss.
________________ ___ __ _
Edeitis viestule jaunim i trokim latgalīšim.
Šudiņ Palnu dīna. Gavieņa suokums, bet varbyut ari kuo cyta suokums 🙂
Prīca Tevi pyrmū reizi uzrunuot kai Reigys LgSC aktivistu i bīdru baksteituojai 🙂
Tai kai Tev nūteikti ir kū saceit i Tu nūteikti gribi nazkū organizēt, dorbuotīs, jimtīs, tod aicynoju gostūs iz čaju!
Vari atīt šudiņ, vari atīt reitu, vari atīt cytā dīnā.
Byusi gaideits iz pavasara dorba cielīņa ideju stuostim i īspiejamom realizacejom par tū – kū mes ite Reigā varam dareit latgaliski i latgaliskā gorā!
Varbyut Tu esi gotovs sareikuot sporta spēlis?
Varbyut padūmuot ari par dobys aizsardzeibu i kūpā atzeimuot Zemis stuņdi voi sareikuot tolku? Varbyut ir kaida vīta, iz kuru varam kūpeigi aizīt puorguojīnī i kas myusim nūteikti ir juoredz?
Varbyut esi gotovs regularai gataveit radio sižetus/ zinis par LgSC darbeibu?
Varbyut Tevi iņteresej dzīsmis, spēlis, koncerti, teatris, ailis, volūda? Ari tū vysu Tu vari dareit!
Varbyut Tev padūmā ir kaids projekts, kas taišni prosuos piec realizacejis?
Muns saroksts ir gars, i Tev nūteikti atsarostu, kū realizēt. Maņ tik juozyna, kū i kai Tu grybātu! Deļtuo aicynoju gostūs!
Iz prīšku Reigys biroja durs Antonejis īlā 8 –3/6 (ka nav kaids pasuocīņs cytā vītā) ir atvārtys:
1d 17 – 19
2d 17 – 21
3d 17 – 21
4d 17 – 20
Piec vajadzeibys i pasuocīņu dīnuos – ilguok!
Roksti: edeite i inbox.lv, zvoni: 29509672
_________________________ ___ __ _
I vēļ eisi par tyvuokā laikā gaidomim latgaliskim pasuocīnim Reigā.
24. febr. – Borowa Mc Mīlesteibys vokors Muokslys darbinīku sātā! Vaira informacejis Lakugā.
25. febr. – oficialai varātu pasludynuot par LgSC džinsuoti dzīsmuotuo folklorys kora – kūpys dzimšonys dīnu. Nui, 18:00 pyrmais miegynuojums. Atej, padzīduosim i padūmuosim, kū i kai gribam dareit iz prīšku! Tuoļuok dzīšmuota sasatikšona vysmoz reizi mienesī!
27. febr. – LgSC kūpsapuļce
Vysus breinumus kūpā salyka Ilze


text:
Video konkurss “Latgaliskais tevī i pasaulī” tīk pagarynuots leidz ituo goda 15. martam.
Konkursa mierkis ir aicynuot ikvīnu jaunīti latgaliskuos vierteibys saskateit sovā kasdīnā i pasavērt iz jom nu natradicionala i naīrosta skotu punkta, lauzt leidzšinejūs stereotipus par Latgolu, latgalīšim i latgaliskū. Īmyužynuot ituos vierteibys i kulturzeimis video i paruodeit puorejai Latvejai i ari pasauļam.
Konkursa tema ir „Latgaliskais tevī i pasaulī”, kuru ikvīns konkursa dalinīks var interpretēt piec sovu īskotu, paruodūt, kur jis kasdīnā redz latgaliskū. Sovukuort latgaliskais ir na tikai Latgolā, bet sevkurā Latvejis i pasauļa vītā, kur viņ cylvāks apsazynoj sovu pīdereibu latgalīšim i Latgolai voi ari, nabyudams latgalīts, saskota tuos unikalitati i daudzveideibu.
Konkursa dorbus gaideisim leidz 15. martam.
Konkursa golvonuo bolva ir duovonu karte 200 Ls vierteibā elektronikys preču veikalā, kuru sajims žurejis nūteiktais uzvarātuojs. Sovukuort 3 skateituoju favoriti sajims veicynuošonys bolvys.
Vaira informacejis par konkursu nūlykumā


text:
Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” kūpsapuļce atbylstūši vaļdis lāmumam nūtiks ituo goda 27. februarī 10:00 Reigā, Elizabetis īlā 8-4, nūdybynuojuma “Pasaules Dabas Fonds” telpuos. Pyrms kūpsapuļcis 9:00 ir Sv. Mise Nabadzeiguo Jezus bārna klūsterī. Sv. Misi voda bazneickungs Aigars Bernāns, LgSC bīdrs. Sasateikam 8:45 pi Adoracejis kapelys, styurī pi Saeimys, Jākuba bazneicys i Trasuna plāksnis. Piec […]
Vasals! Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” meklej biroja vadeituoju – ambiciozu latgalīšu studentu, kurs ir gotovs īsavuiceit jaunys lītys: sagataveit projektu aprokstus i vadeit projektus, struoduot ar cylvākim i vadeit komandu, regulari reikuot latgaliskus pasuokumus. Praseibys: studejis Rēzeknē, Daugovpilī voi Reigā, lobys latgalīšu, latvīšu, angļu, krīvu volūdu zynuošonys, spieja struoduot pošam i komandā, prasme sovys i […]
Šudiņ, 16. novembrī, 17:00 stuņdēs nūteik asoc. prof. Lidejis Leikumys lekceja par latgalīšu rokstu volūdu i latgaliskajom izlūksnem. 17:00 LNB, Barona īla 14, 3. stuovā, 312. ustobā. 23. i 30. novembrī latgalīšu rokstu volūdys kursi LNB, Barona īla 14, 3. stuovā, 312. ustobā. 17:00 nūdarbeiba īsuociejim 18:00 nūdarbeiba tim, kas gryb īsavuiceit raksteit Ka cīnej […]
Nu 2. leidz 6. augustam Preiļūs nūteik „Atzolys” – seminars jaunīšim par Latgolys nūvoda viesturi i kulturu. Itūgod „Atzoluos” pīsadola 20 jaunīšu, leluokuo daļa nu jūs ir nu Latgolys, vysu vaira nu Rogovkys i Kuorsovys. Ari itūgod dalinīku vydā ir puors jaunīšu nu puornūvodu. Seminars „Atzolys” teik reikuots kotru vosoru jau nu 2004. goda, itūs godu laikā […]
Da ituo goda 30. juņa bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj jaunīšus vacumā nu 15 da 19 godu pīsasaceit daleibai Latgolys kulturviesturei veļteitā seminarā „Atzolys” (atlases, jaunī dzynumi), kas nu 2. da 6. augusta nūtiks Preiļūs. Seminars „Atzolys” nūtiks jau sastū godu piec kuortys, juo laikā jaunīšim nu vysys Latvejis byus vareiba izzynuot vaira par […]
Verūs, ka jau nūsaukti “Boņuka” bolvys pretendenti. Cik pīmiņu, apbolvuošona laikam 26. aprelī, dīnu piec “Vuolyudzānu” Rēzeknē. Ka tik na ar sorkonim kovrim, puču buketim i glaunom suknem i smokingim. 😀 Es tai pi seve smejūs. Ir precizys lītys, ir puorprotumi. Laikam beja atkareigs nu pīsaceituoju aktivitatis i redzīņa. Kai jim pasaruodēja. Poša es nikuo […]
Pyrmudinis vālā vokorā eimūt pa celi nu Tonis biroja garum Kongresu nomam i piečuok nu trolejbusa iz kojom sasajutu kai puorsokā – apleik apsnyguši kūki i izgaismuoti ar laternu gunim. Myužeigs skaistums! A šudiņ gaisā pavasars – putyni dzīd, saule speid, daguns saūž tū eipašū, pavasara smuordu. 🙂 Dorbuošonuos i rodūšais gors kai uzjiems apgrīzīņus […]
pareizuok sokūt, kartenis piec LgSC kūpsapuļcis beigu. kod leluokuo daļa vēļ beja iz vītys i apsasprīde par idejom, īcerem, dorbim i dareituojim. i kod jau guoja prūm pamazeņam. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Dasu bals Mežcīmāinfo LgSC 04.03.2009.Zīmys škola latgalīšim Sibira soltumūsIzdūts kruosojams dzejūļu kruojoms latgaliski “Linejis”Apvuiceibu “Atzolys” prezentacejis
Vasali! Nu suokuma cīši lels paļdis LgSC bīdrim par izruodeitū uzticeibu, atbolstu i motivaceju sasadorbuot sovā storpā, pījemūt svareigus lāmumus – kai kasdīnys dorbā, tai ari kūpsapuļcē! Ka kaids publiski soka, ka jam ir kauns par LgSC, partū ka organizaceja nav izdariejuse tuo voi ituo, tod es tikpat publiski varu atbiļdēt – maņ ir lapnums […]
Pīktdīņ, 27. februarī, nūtiks pikets par atbolstu latgalīšu medejim pi Nacionaluos radejis i televizejis padūmis (NRTVP). Jū organizej LgSC bīdrs Mareks Gabrišs i bīdreiba “Latgaļu sāta”. Informaceja par itū temu ir īgiustama škārsteiklā: diena.lv – Latgalieši protestēs pret vienīgā radioraidījuma slēgšanu lakuga.lv – Pikets latgalīšu volūdys atbolstam plašsazinis leidzekļūs reitingi.lv – Atbalstīsim medijus latgaliešu valodā! […]
Ar Latvejis Universitatis Filologejis i muokslys zynuotņu fakultatis vuiceibspāku entuziasmu, kai ari ar Vaļsts Kulturkapitala fonda finansialū atbolstu no ituo goda 16. janvara da 2. februara nūtyka Catūrtuo latgalīšu volūdys i kulturys zīmys škola Sibirī Krasnojarskys nūvoda Ačynskā. Zīmys škola ir centralais pasuokums ar Sibiri saisteitajūs projektūs, sovu rūku projektūs pīlīk ari Latgolys Studentu centra […]
Piec nailgys, tok augleigys apsasprīsšonys pi skaipa i skaipā izdūmuojom, ka vajag sovu lopu sovim dīnrokstim i rokstim. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Zīmys škola latgalīšim Sibira soltumūsIzdūts kruosojams dzejūļu kruojoms latgaliski “Linejis”Apvuiceibu “Atzolys” prezentacejisLgSC kūpsapuļce aizvadeitaSeminars “Roksti!” aizvadeits


text:
Decembra pyrmajuos dīnuos nu tipografejis sovu ceļu iz dažaidim gruomotu plauktim i skaiteituoju sirdim īsuocs dzejneicys Ingridys Tāraudys trešais piec skaita dzejūļu kruojums „Boltais šokolads”.
Kruojumā apkūpuoti vairuoku godu garumā raksteiti i 2009. godā apkūpuoti dzejūli latgaliski i latvyski, kurūs maiga i lieneiga sīviškeiba mejās ar raganisku sīvīteibu, napacīteibu i olkonumu.
Latgalīšu dzejneica Ingrida Tārauda (1971) regulari publicejās periodikā i škārsteiklā, literarūs almanahūs i kūpkruojumūs. Dzejneica izdavuse div dzejūļu kruojumus „Vīgla byušonys ironeja” (2000) i „Izdadzynuota sirds” (2001). Juos vuords labi zynoms latgalīšu modernuos literaturys i myusu dīnu latvīšu dzejis kontekstā. Valentins Lukaševičs par juos dzeju ir sacejs: „Jei sovā lirikā sintezej latgalīšu literarū tradiceju ar modernom, myusu dīnu pasauļa uztverei atbylstūšom izteiksmis formom.”
Dzejūļu kruojumu izdavuse bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” ar Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programys atbolstu, kurū administrej Latgolys regiona atteisteibys agentura. Kruojuma redaktore i korektore – Ilze Sperga, vuoka muokslineica Iveta Zāģere. Itys kruojums sovā ziņā ir bīdreibys i eipaši redaktoris izaicynuojums i myusu dīnu modernūs teiklu pasauļa pīruodejums. Nasaverūt iz tū, ka poša dzejneica laiceni niu kai dzeivoj Īrejā i tai ni reizis izdūšonys komandai nasaguoja sasatikt dzeivē, varbyut drupeit napruoteigais dorbs ir padareits i Ingrida ruodīs tik tyva i pazeistama.
Ingridys Tāraudys dzejūļu kruojums saīt kai vīns nu ituo goda „Latgolys Studentu centra” latgalīšu dzejneicu-sīvīšu trilogejis – aprelī izdūts Annys Rancānis kruojums „Pylni kārmani dabasu/Bezdelīgu pasts” i pādejī lobuojumi teik padareiti Emīlejis Kalvānis kruojumam „Atvosora”.
Dzejūļus nu jaunuos gruomotys skaiti lakuga.lv


text:
Gatavojūtīs Latgalīšu saītam Ūzulnīkūs, LgSC Jelgovys birojam beja uzticāts vīns lels dorbs, kura iznuokumam vajadzieja byut video ar latgalīšu cylvāku stuostim – kur jī sovā dzeivē ir atstuojuši kaidys pādus, prūti, kū jī ir izdariejuši i sasnīguši. Tai tyka uztaiseits nalela kina “Pādi i piedeni”.
Video taiseišonys idejis autore ir Ingūna Lipska, kas ari beja saīta organizatore. Taipat ari tīši ar Ingūnys paleidzeibu, mes satykom daudzus latgalīšu cylvākus, kas byutu gotovi pastuosteit par sevi. Tok ar tīm vīņ napītyka i puorejū īspiejamū video varūņu sarokstu sastuodieja poši studenti, salīkūt golvys kūpā – kas kaidu latgalīti pazeist, ar kū jis nūsadorboj, nu i tai tei kiedeitis reakceja aizguoja. Žāl, ka na vysi beja tik atsauceigi, kai grybātūs i saguoja dzierdēt ari atsacejumus. Kūpumā uzskotom, ka itaida veida projekts, kurā tūmār tyka īguļdeits daudz dorba, laika i izdūmys, beja myusim vierteiga pīredze. Deļ tuo nuokušī itaidi dorbi veiksīs vēļ lobuok. Gols golā – satykts tik daudz atsauceigu, labsirdeigu i īdvasmuojūšu latgalīšu, kuri stabili stuov ar sovom pādom gon Latgolā, gon tān jau ari Jelgovys pusē!
Pateikamu vieršonūs!
Ar sveicīnim,
Jelgovys biroja jaunīši


text:
Eisynuojumu saroksts
Materials nu Vikipedeja
A[pataiseit | labot pirmkodu]
- APN - (anglīšu Access Point Name) - datu puorlaidis daīmys punkts
L[pataiseit | labot pirmkodu]
- leidz. - leidzeigai
- LPI (latvīšu Latgales pētniecības institūts) - Latgolys tiemiešonys instituts
- LR - Latvejis Republika
- LRAA (latvīšu Latgales reģiona attīstības aģentūra) - Latgolys regiona raisteibys agentura
- LRRA - Latgolys regiona raisteibys agentura
- ltg - Latgola; latgaļu volūda
- LTG - Latgola; latgaļu volūda
- LTI - Latgolys tiemiešonys instituts
- lv - Latveja; Latvejis vaļsteiba; latvīšu volūda
- LV - Latveja; Latvejis vaļsteiba; latvīšu volūda
- LVC - Latgaļu volūdys centrys
P[pataiseit | labot pirmkodu]
- PR (anglīšu Public Relations) - ļaudyskuos saitys


text:
svātDĪNA, 23. oktobris
PYRMAIS LASEJUMS
Sir 35, 12-14. 16-18
Pazemeiga lyugšona izīt caur mōkūnim.
LASEJUMS NU SIRAHA DĀLA GRŌMOTAS
Dīvs ir Tīsnesis, un jam nav svareigs
personas lelums. Jys personu najims vārā nabogam par slyktu, un jys uzklauseis
pōresteibu cītušō lyugumu. Jys nasmōdeis bōriņa lyugšonu, ni ari atraitni, kod
tei izdveš nūpyutu vōrdus. Kas gūdynoj Dīvu, tys tiks uzjimts ar prīcu, un jō
lyugšona aizīs leidz mōkūnim. Pazemeiga lyugšona izīs mōkūnim cauri un
naaprims, cikom naaizsnēgs mērki, un naatsakōps, cikom Vysaugstais sōks skateitīs
un taisneigais tīsnesis dūs taisneigu sprīdumu.
Tys ir Dīva vōrds.
PSALME 34 (33)
Refrens: Dīvs
uzklausa nabogus. (R. sal. 7a)
2 Es
teikšu Kungu kotrā laikā,
jō slave vysod byus uz munom lyupom.
3 Muna
dvēsele lapnōsīs Kungā;
pazemeigī lai dzērd un lai prīcojās.
Refrens
17 Bet
Kunga vaigs ir vārsts pret tim, kas dora ļaunu,
lai iznycynōtu jū pīmiņu vērs zemes.
18 Taisneigī
sauce, un Kungs uzklauseja
un atbreivōja jūs nu vysom jū bādom.
Refrens
19 Kungs
ir tyvu tim, kas satrīkti sirdī,
un jys atpesteis tūs, kas salauzti gorā.
23 Kungs
atpesteis sovu kolpu dvēseles,
un tī, kas cerej uz jū, natiks strōpeiti.
Refrens
ŪTRAIS LASEJUMS
2 Tim 4,
6-9. 16-18
Pōvula paļōveiba uz Dīvu jam veļteitō myuža dēļ.
LASEJUMS NU SVĀTŌ APOSTOLA PŌVULA ŪTRŌS VĒSTULES TIMOTEJAM
Meilais:
Es jau dreiži tikšu upurāts, un muns škēršonōs
laiks ir tyvu. Lobu ceiņu izceinēju, gaitas pabeidžu, ticeibu saglobōju. Beigōs
maņ ir atlykts taisneibas krūnis, kū Kungs, taisneigais Tīsnesis, maņ pasnēgs
tamā dīnā, un na tikai maņ, bet ari vysim, kas mīļoj jō atnōkšonu. Pasasteidz ōtri
atnōkt pi manis. Pyrmūreiz maņ aizastōvūt, nivīns maņ nabeja klōt, bet vysi
beja mani atstōjuši. Lai nu tys jim nateik īskaiteits. Bet Kungs maņ stōvēja klōt
un mani styprynōja, lai caur mani izapiļdeitu Evangelija sludynōšona un lai
vysas tautas tū dzērdātu. Un es tyku izglōbts nu lauvas reikles. Kungs mani
atbreivōs nu ikvīna ļauna dorba un atpesteis sovā dabasu vaļsteibā. Jam lai ir
gūds myužu myužūs. Amen.
Tys ir Dīva vōrds.
PYRMSEVANGELIJA DZĪDŌJUMS
2
Kor 5, 19
Alleluja.
Dīvs pasauli caur Kristu samīrynōja ar
sevi
un mums deve sasamīrynōšonas vōrdu.
Alleluja.
EVANGELIJS
Lk 18, 9-14
Nūžālas pylna grēcinīka lyugšona teik izklauseita.
LASEJUMS NU JEZUS KRISTUS EVANGELIJA, KŪ UZRAKSTEJIS SVĀTAIS
LUKASS
Tymā laikā:
Dažim, kas sevi uzskateja par taisneigim
un smōdeja cytus, Jezus pastōsteja šytū leidzeibu: «Divi cylvāki īgōja svētneicā
lyugtīs. Vīns beja farizejs un ūtrs – muitnīks. Farizejs nūsastōja un pi sevis
lyudzēs tai: «Dīvs, es tev pasateicu, ka naasu taids kai cyti cylvāki – laupeitōji,
krōpnīki, lauleibas pōrkōpēji vai ari kai šys muitnīks. Es gaveju divas reizes
nedeļā, dūdu dasmytū daļu nu vysa, kas maņ ir.» Bet muitnīks, stōvādams nu tōlīnes,
nauzadrūšynōja ni ocu paceļt uz dabasim, bet syta sev kryutīs, saceidams: «Dīvs,
esi žēleigs maņ grēcinīkam!» Es jums soku: Jys aizgōja uz mōjom attaisnōts, bet
ūtrs nā, jo ikvīns, kas sevi paaugstynoj, tiks pazamynōts, bet, kas sevi
pazamynoj, tiks paaugstynōts.»
Tys ir Kunga vōrds.


text:
Kaidam vuiceibys aiz mugorys, kaidam vēļ aste palykuse, bet atpyutys strāčeišam pīduovojam nalelu konkursu par pādejuo laika latgaliskajom aktivitatem. Uzvārātuoji (ka byus daudzi pareizi atbiļžu, sauksim paleigūs veiksmi) sajims popularuos golda spēlis (Cyrks, Riču raču), kas taiseitys tepoš Rēzeknē. Vosorai gon vaira pīstuov aktivuokys spēlis, bet kai soka varbyut kaidam piknikam ci leitainai dīnai draugu kompanejā nūdar.
Pareizuos atbiļdis iz vaicuojumim leidz 6. juņam syuti iz lgsc@lgsc.lv ar nūruodi “Spēļu konkurss”.
Vaicuojumi:
1. Kai sauc latgalīšu viesturiskū melodramu, kas sovu pyrmizruodi pīdzeivuoja ituo goda majā?
2. Kaids latgalīšu muzykā nūzeimeigs pasuocīņs nūtiks Leiksā ituo goda 16. julī?
3. Kai sauc LgSC izdūtū gruomotu, kas tyka atsīta 27. majā?
4. Par kū stuosta „Dabasu Durovu” jaunuo dzīsme “Vacais mašinists”?
5. Kai LgSC var atrast pasaulī tik popularajā socialajā teiklā facebook.com?


text:
Papyldynojūt myusdīnu latgalīšu literaturys kluostu, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izdavuse latgalīšu autoris Anitys Mileikys debeja dzejūļu kruojumu „mūžīgā nepārtikusī stirna”. Gruomotys redaktore ir dzejneica i publiciste Anna Rancāne. Dzejis kruojums izdūts ar Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstu.
Anita Mileika roksta gon latvīšu literarajā, gon latgalīšu rokstu volūdā. Ari dzejis kruojumam ir divejis dalis: latvīšu literarajā volūdā i latgalīšu rokstu volūdā raksteitī dzejūli. Tī atkluoj autoris pasauļa dualismu, tok ari obeju pasauļu saikni. Obejom dzejūļu kruojuma daļom izvālātī motivi sasabolsoj i stuosta par sīviškū pasauli, kuram tryukst mīlesteibys.
Mileikys dzejis kruojumā „mūžīgā nepārtikusī stirna” nav īvāruota latgalīšu dzejis tradiceja. Autore atsaļaun izaicynuot sabīdreibu i raksteit uorpus katuoliski korektuos tekstu ramys, izsokūt tekstā sīvītis seksualitati. Deļtuo kruojumā īkļautuo dzeja ir dabuojuse latgalīšu auditorejis viereibu i dažaidu attīksmi — gon nicynūšu, gon atzineigu.
Anita Mileika ir vīna nu tūs jaunūs autoru, kurī regulari pīsadola tekstu skaitejumūs kūpā ar cytim latgalīšu autorim, kai ari publicej dzejūļus latgalīšu ziņu portalā lakuga.lv. Taišni portalā Lakuga.lv publicātī A. Mileikys dzejūli tyka atzeiti par spylgtuokū 2011. goda debeju i dabuoja Latgalīšu kulturys goda bolvu „Boņuks 2011”, kas ir augšuokais apbolvuojums latgalīšu kulturā.
Anita Mileika ir dzymuse 1987. godā Dagdys nūvoda Osyuna pogostā, daboj filologejis magistra gradu Rēzeknis Augstškolā. A. Mileikys dzeja da šam publicāta Latgalīšu kulturys portalā Lakuga.lv (2011, 2012), interneta žurnalā Satori.lv (2012, 2013, 2014), žurnalā „Karogs” (2009) i Literaruos Akademejis kūpkruojumā „Toksiskā rasa” (2008).
A. Mileikys dzejis kruojums „mūžīgā nepārtikusī stirna” byus nūpierkams LgSC gruomotu stendā izstuodis „Latvijas Grāmatu izstāde 2015” laikā nu 27. februāra da 1. martam Starptautiskajā izstuožu centrā Kīpsolā.


text:
Beju sastdiņ aizbraucs uz Ludzu. Školā beja absolventu salidōjums. Drusku tai kai apzalaužu :( Nu munas klases beja tikai 1 cylvāks t.i. es. Nu paralēlklases ari beja vīna pate Iluta. Bet nikō – pazatusieju ar nikod naradzātim cylvākim :) Tai kai naasu reģistriets Latvejas īdzeivōtōju datu bāzē, tod gribieju par cytim kū ni beis uzzynōt. Kai nikai jau 15 godi pagōjuši kūpš školas pabeigšonas.
Kū es uzzynōju:
- Kristīnei ir pīdzymuse meita. Voj jei ir pracāta gon nazynu;
- Jōs brōļa sīva aizbraukuse uz Moskvu;
- Valdis beja invalids ar sirdi, bet ņiuļa sabeidze muguru un ir pīsīts krāslam;
- Andris ir prīkšzeimeigs sova bārna tāvs;
- Murkins dzeivoj centrā – sovā dzeivūklī;
- Aivars K. nūbraucs nu katušku i nivīna napīmiņ;
- Leļs ruļavoj;
- Solvitai ari meita;
- Ļena strōdoj par mōceibspāku augstškolā. Kurā – napīmiņu.
Nu apmāram tai. Vāļ es iežu gordu karpu nu Igaunejas (paļdis Ilutai). Vyspōr sajiutas beja jūceigas. Škola ir porbyuvieta. I nu ōras i nu īkšas. Tei ir piļņeigi cyta vīta. Laikam par tū napazacāļa nikaidu atmiņu i sentimentu. Sveša vīta ar dažom detaļom nu sanōm dīnom (trapis ar margom un flīzes vestibilā).


text:
Jau sastū godu piec kuortys sevi pīsoka nakomercials, nagudrys i nanormali glauns pasuocīņs sovejim, sovejūs sovejim, latgalīšu literaturys autorim i skaiteituojim —Teivanānu pavasars.
Pasasokūt spūkainam čulanam, kas atsarūn Tievanānu sātā, pasuokums dabovs ari naoficialu nūsaukumu — Tievanānu čulans.
Pasuokuma ideja kotru godu ir tei poša: puļcēt vīnā vītā latgalīšu literaturys autorus i skaiteituojus, kab napīspīstā atmosferā klauseitūs i skaiteitu dzeju i prozu latgaliski. Guojīņs naktī iz Trūpu Valna akmini i reitā iz Viļānu tiergu jau ir tradiceja, tok kotru godu pasuokums pasagrīž pa sovam.
Šuo gods Tievanānu pavasara miseja ir savest kūpā jaunūs latgaliski rokstūšūs autorus jau ar atzeitajim Latgolys literaturys autorim, kab, kūpeigi diskutejūt, struodojūt, analizejūt sovus dorbus, īsadvasmuotu, caltu jaunūs latgalīšu autoru dzejis, prozys kvalitati.
Pasuokuma plans:
9. juņs:
• 13.00- 16.00 īsarasšona Tievanānūs: īsapazeišona, pušdīnis, tolka i c
• 16.30 literaruo darbneica jaunajim i jau atzeitajim latgaliski rokstūšajim literaturys autorim i aktivitates tim, kuri naroksta;
• 18.00 – 20.00 literatu dzejis, prozys skaitejumi;
• 20.00 dzīsmis, daņči, spēlis, sarunys, latgalīšu kinu vieršonuos, vakarenis;
• 24.00 guojīņs iz Trūpu Valna akmini;
• Nakts mīrs.
10.juņs:
• 6.00-7.00 tradicionalais guojīņs iz Viļānu tiergu;
• Latgalīšu gruomotu golds;
• Cuoļu i raibūs syvānu pierkšona.
Praktiskuos lītys:
• leidza jamam gastiņci (ādamys i dzeramys lītys);
• teļti, guļammaisu guliešonai;
• datikšona iz Viļānim ar stopim, mašynom, zyrgim, sabīdryskū transportu (kusteibys saroksts — 1188.lv).
Kai Tievanānu čulanā beja cytus godus?
1. gods.
Vaļuka dzejūli, pīniņu vaiņuki i saulis pīlyugšona iz pogroba
2. gods.
Spylgtuokuo frāze nu Guntix — “Skaiti mudruok, dreiži atīs fašisti ar spičkom!”
3. gods.
Patriotu golds ar karūgu, zači i siļčis asti.
Spylgtuokuo frāze nu Raibuo Suņa — “Babys studiņs cīši gords. Tik daudz motu.”
4. gods.
Loba daudzi navāga, tok bez guojīņa iz Trūpu Valna akmini — nikur!
5. gods.
Sukņu i švītu velobraucīņs nu Nagļu da Viļānu „Koč kas na nu ituo godu symta”.
Spylgtuokuo frāze — Vaļuka i Santys dialogs par ūdim:
– Piec stuņdis jī ak jau aizīs gulātu.
– A jim princips — leidz pādejam klientam!


text:
06.11.2012
Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeiba Reigā
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj latgaliski raksteit grybātuojus iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu. Uzmaneibu! Nūdarbeiba puorcalta iz 4. decembri!
Nūdarbeiba paradzāta cylvākim bez īprīkšejūs zynuošonu latgalīšu volūdys pareizraksteibā, bet latgaliski runojūšim. Dalinīki tiks īpazeistynuoti ar myusdīnu latgalīšu volūdys ortografeju i varēs izkūpt praktiskuos raksteit prasmis.
Nūdarbeiba byus bez moksys, suokums 18:30, par vītu dalinīkim tiks paziņuots personiski.
Vītu skaits ir īrūbežuots, i interesentim ir juopīsasoka īprīkš, rokstūt e-postu iz vineta@lgsc.lv leidz 2. decembrim, lyugums nūruodeit ari sovu telefona numeri.
Vaira informacejis
T. 26149207
Leidzeigī roksti:


text:
Maņ laikam nu prīcas jōloksta pa uztobu! Sajiemu SMS:
Pozdravlaem! Vi vigrali bonus v razmere 2,95 ls k prazdniku Pasxe,tak kak vi 100 abonoment!Stob polu4it bonus otpravte kod D23204 na nomer 1821
Vot taids smuks SMS. Tys nikas, ka tī ir vysmoz 5 kļiudas (otografeja un interpunkcija saglobōta). Viņ uz kodu laikam nikō nasyutiešu :( Žāl 2,95 ci vaira?
Ja kas, aizvakar atgō ari normāls syutiejums. Nu DĀR. Edubuntu diski. 5 goboli. Tai kai rokstu diplomdorbu par OSS izmontōšonu školā, dūmōju pīlykumā oriģinālī CD izavērs lobōk par samopalu.


text:
Divejas pilneigi diametrāli pretejas filmas. Obejas lobas. Sōkšu ar nūpītnū. Izarōda, ka vēsturiskus gobolus uzjem na tikai latvīši (Reigas sorgi), bet arī tagad natōļī a agrōk vyspōr sābri – poļaki. Nu krīvu torrentim izvylku filmu: Katyń (IMDb).
Gobolā ir attālōts četru pōļu virsnīku (un jūs tuvinīku) liktens nu 1939.goda 17.septembra leidz 1945 goda rudiņam. Likteņstōsts vīnu vōrdu sokūt. Pūleja ir izvirziejuse filmu Oskara nominacejai – lobōkais ōrzemu gobols. Tiemeit vysim!!! Viņ švaki, ka jōlosa subtitri (filma pa poļski ar krīvu subtitrim). A krīvu skaņu celeņa nav par tū, ka Krīvejā filma asūt aizlīgtūs sarokstā (neoficāli). Par kū tai? Laseit kontekstu. Un diskuseju pi Šenderoviča.
Nanūpītnō ir Achi-wa ssipak (IMDb). Nazynu, kū par mani dūmō Jelgavas 1. un 18. autobusa pasažiri, kod es tiemieju itū muļtiku sovā PSP un smiejūs pusskaļi :) Taids debilisms nabeja radzāts! Eisumā. Nōkutnī syudam ir lela vierteiba un mafeja atem cylvākim syudus :) un ir ari vasala Pamperu banda. Bandu voda nazkaids mutants un ari vysi bandas lūcekļi ir mozi mīļi mutantaņi :) Teik šauts uz nabādu, atrauti lūcekļi vysaidūs veidūs… bezgola jautri īt – es jums saceišu. Dyžan īvalk taids bezsakars. Loba atslūdze prōtam! Zamōk pōreits ekranšōvīņu nu muļtika.
p.s. A par nekur_dot_elvē jaunū dizainu naraksteišu :D


text:
Saeima vysapyrms 2.lasejumā atbaļsteja, piec tam 3.lasejumā nūraideja princypu par īspieju pasē īraksteit “latvietis” tim cylvākim, kam nav vacuoku ašņaradnīceiba ar latvīšim, bet kas 15 godus Latvejā dzeivuojuši i zyna latvīšu volūdu.
Jau pyrmī vuordi viersrokstā līcynoj, ka ituo teksta gataviešona lejislatvīšu raksteibā nav tys lobuokais i na vīgluokais veids kai uzrunuot Latgolys pamatdzeivuotuojus, ari laikroksta “Ludzas Zeme” skaiteituojus. Deļ tam pats piec īspiejis vysod raugu runuot latgaliski – tai pošam ir vīgluok izsaceit dūmu i ari vīgluok tikt sadzierdātam. Ka jau par “latgaliskajām vērtībām” runojam, tod taišni tūs lītuotuoji i (na ratai klusī) atbaļsteituoji ir tī, kurus ir vārts uzrunuot vysapyrms! Continue Reading →
Reigā nu jau biedeigi slaveni Kr.Barona īlys remonti. Niu pi Okupacejis muzeja paradzāts dalikt jaunu pībyuvi, kai ari memorialu. Memoriala izskots, izmoksys nav zynomys, ari nikaida cyta seikuoka informaceja nav pīejama. Turu nūceju, ka itys projekts naklius par “Kr.Barona īlu Nr.2″.
Video var nūsaklauseit ari Janīnys Kursītes-Pakules “pretargumentus”.


text:
Eņgeli, raudit
Beлиkий пocT
Eņgeli, raudit! Raudit, debess gori,
osoras jyusu plyust lai zemei pōri!
Raudit par nōvi, raudit jyus pi kopa,
kur dusēs mīsa jyusu Kunga lobō!
Raudi tu, saule! Raudi, mēness, žēli!
Nūdzēsit, zvaigznes, sovu spūžū kvēli.
raud debess plašums, gaismas apmyrdzātais,
jo krystā pacalts Dīva Dāls vyssvātais.
Raudi tu vysa, skaistō zemes rūta,
kas tevim, cylvāk, Radeitōja dūta.
Osorom ryugtom raudi, zeme vysa,
vysaugstō Kunga dzeivieba jau dzysa.
Raudit jyus, putni! Lūpi, raudit žēli,
ari jyus visi, breivī meža zvēri!
Apraudit Kungu, vysas byutnes dobā,
jys daudzi veicis ari jyusu lobā.
Raudi, tu zeme, Dīva Dāls kur gōja,
kad pesteišonu visim sludynōja.
Osoras, leistit vysur, kur Jys stōja
un sovus ļaudis apkōrt pulcynōja.
Raudi, kolns svātais, gūda, slavas cīneigs,
leidz Kristus nōvei beji mozs un nīceigs.
Pōr tevi svātais Asnis straumem leja,
kad debess Valdnīks krystā pīkolts beja.
Raudi, kops tymsais, izkolts akmiņs radzē,
Kungs tevī guldeits, stōvi Viņa sardzē.
Pīsaceļs Kristus, nōves vara pazuss,
radeiba vysa Dīva spāku sajuss.
Raudi tu, cylvāk, viļteibai kas ļōvīs,
styprynoj sevi, grākam pretī stōjīs!
Osorōs ryugtōs krysta prīškā lyudzīs,
lobajam Dīvam sovas vaines syudzi!
Teicit Kungu. Reiga, 1990. No. 38. lpp. 415-416.


text: vysavac do auta, vysavace pro alergiky, - sencor vysavac, sacek do vysavace, - test robotickych vysavacu, rucni vysavac eta, - bezsackovy vysavac eta, vysavac popela, - tycovy vysavac electrolux, ve sleve se slevou, - vysavac hoover, filtry do vysavacu, - cyklonovy vysavac, nejtissi vysavac, - parni vysavace, vodni vysavace, - vysavac panasonic, inteligentni vysavac, - vysavac concept, nejoblibenejsi, - vysavac rucni, maly vysavac, - hubice na vysavac, jaka je cena, - vysavacu, rucni vysavac electrolux, - testy vysavacu, vysavac akumulatorovy, - test vysavacu, bezsackove vysavace test, - eta neptun, levne, - rucni vysavac philips, bazenove vysavace, - domaci vysavace, parkside vysavac, - sacky do vysavacu, pytliky do vysavace, - kde jsou nejlevnejsi, centralni vysavace, - vysavace bosch, vysavace husky, - filtr do vysavace, vysavac recenze, - aku vysavac, centralni vysavani, - vysavace do auta, akce, - centralni vysavac husky, vysavace samsung, - vysavac samsung, hyla vysavac, - hodnoceni vysavacu, sacky do vysavace aeg, - recenze vysavacu, vodni vysavac, - male vysavace, vysavac daewoo, - vysavac vodni filtr, akcni cena, - jaky vysavac, rucni vysavac elektrolux, - test rucnich vysavacu, worverk vysavac, - vyprodej, sacky do vysavace, - roboticky vysavac diskuze, akumulatorove vysavace, - vysavace sencor, jezirkove vysavace, - centralni vysavace beam, kvalitni, - zahradni vysavac, profi vysavace, - rozmery vysavace, vysavace concept, - vysavac s vodni filtraci, bezdratovy vysavac, - vysavace electrolux, nejlepsi roboticky vysavac, - sacky do vysavace miele, tepovac, - vysavac pro alergiky, mechanicky vysavac, - tichy vysavac, sackove vysavace, - vysavace eta, vysavace panasonic, - cyklonove vysavace, vysavace testy, - vysavac homefriend, akumulatorovy vysavac test, - vysavace prumyslove, nejpohodlnejsi, - vysavace popela, vysavac bosch, - nejlepsi, prumyslovy vysavac pro suche i mokre cisteni, - prodam vysavac, opravny vysavacu, - filtry do vysavace, slevy a další.


text: kde jsou nejlevnejsi, test vysavac, - rucni vysavace, dtest vysavace, - vysavac fagor, sacky do vysavace, - v jablonec nad nisou, mlada boleslav, bazenove vysavace, - v kladno, most, karvina, frydek-mistek, zlin, vysavace daewoo, - automaticky vysavac, vysavac tycovy, - v liberec, hradec kralove, ceske budejovice, vysavace electrolux, - roboticky vysavac, d test vysavace, - centralni vysavace husky, odsavacka hlenu na vysavac, - elektricke vysavace, roboticke vysavace recenze, - nahradni dily na vysavace, bezsackovy vodni vysavac, - stolni vysavac, rucni vysavace recenze, - cyklonove vysavace, vysavac rucni, - automaticky vysavac recenze, vysavac na mokre vysavani, - vysavac homefriend, kvalitni vysavace, - akcni cena, vysavace clatronic, - profesionalni vysavace, vysavac bomann, - parkside vysavac, rohnson, - vysavac lux, rucni vysavac elektrolux, - nejlevnejsi vysavace, automaticke vysavace, - nejtissi vysavac, prodej vysavacu, - bezdratovy vysavac, akumulatorovy vysavac test, - vodni vysavac eta, sacky do vysavace miele, - vysavace, zelmer, - prirucni vysavac, vysavac eta, - vysavac hyundai, roboticky vysavac zkusenosti, - centralni vysavac, rainbow vysavac, - vysavac do auta, filtr do vysavace, - centralni vysavani, vysavace samsung, - vysavace eta, rucni vysavac eta, - prumyslovy vysavac pro suche i mokre cisteni, vysavac clatronic, - levne vysavace, krbovy vysavac, - saci vykon vysavacu, usb vysavac, - akumulatorove vysavace, vysavace fagor, - stavebni vysavac, vysavace, - filtr hepa, nejlepsi vysavac, - prodam vysavac, tycovy vysavac, - roboticky vysavac diskuze, 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10, - auto vysavac, kartac na vysavac, - v akci, wax vysavac, - sacky do vysavace aeg, levny vysavac, - profi vysavace, vykonny vysavac, - kvalitni vysavac, sacky na vysavace, - centralni vysavace, sacky do vysavace rowenta, - tycovy vysavac electrolux, sencor vysavac, - elektrolux, cleanmate, - vysavace prumyslove, prumyslovy vysavac, - vysavac aeg, v chomutov, prerov, prostejov, - vysavac goddess, hubice na vysavac, - vysavac panasonic, rotacni kartac, - hubice k vysavaci, nejžádanější a další.


text:
Vaļsts Kulturkapitala fonds “Latgolys Studentu centra” darbeibys atbolstam 2015. godā pīškeirs finasiejumu storpdisciplinarū projektu konkursā. Finansiejumu paradzāts izlītuot aktivitatem, kurys veicynuos Latgolys kulturvidis saglobuošonu, atteisteibu i populariziešonu, kai ari Latgolys jaunīšūs styprynuos lokalū identitati.
Itūšaļt LgSC ir vīna nu atpazeistamuokajom i aktivuokajom latgalīšu sabīdriskajom organizacejom, kurys eistynuotī projekti deveņu darbeibys godu laikā ir nūzeimeigi na tikai lokalā, nu ari nacionalā mārūgā.
Organizacejis darbeibys mierkis palics namaineigs – sekmēt jaunīšūs Eiropys pilsūneibys apsazynuošonu i veicynuot jaunīšu īsasaisteišonu Latgolys nūvoda kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibā, koordinēt ar tū saisteitu projektu izstruodi i eistynuošonu.
Projekta ītvorūs vysa goda garumā paradzāti jau par tradiceju klivuši pasuokumi, kai daleiba dažaidūs gruomotu svātkūs, rokstu volūdys nūdarbeibys, studentu nedele, uzsuokūt jaunū vuiceibu godu, kai ari da šam nabejuš pasuokumi.
Vineta Vilcāne (vineta@lgsc.lv)
Projekta “Atbalsts biedrībai “Latgolys Studentu centrs” latgaliešu kultūras popularizēšanai 2015. gadā” vadeituoja


text:
Breivdobys muzejs atkluoj jaunū sezonu i aicynoj iz Nūvodu dīnu 2. majā!
Latgolys sātā saimnīkoj LgSC i pīduovuos vysaidys tradicionalys i na tik tradicionalys latgaliskys padariešonys!
Tymā skaitā – Latgolys Zvaigžņu torgi! Izsūle ar montom, kū sabīdreibā zynomi latgalīši zīduojuši kūpeigam mierķam – vysi īnuokumi aizīs “Latgalīšu dzīšmu kladis” izdūšonai.
Suokums 12:00
- Liturgeja Sv. Jaunovys Marejis gūdam Eleonorviles katuoļu bazneicā sadarbeibā ar Reigys Gareiguo seminara audzieknim
- Sasadzīduošonuos maratons „Lobs ar lobu sasatika i sadzīduoja!”
- Sasadoncuošona „Dzīduot muoku, doncuot muoku!”
- Latgolys Zvaigžņu torgi – izsūle nu sabīdreibā pazeistomu latgalīšu personeigom montom
- Latgalīšu kaitys „Kurs mudruok: zyrgs ci mašyna?” – kaušonuos ar mītim, juošona ar zyrgu i cytys tradicionalys i na tik tradicionalys latgalīšu kuozu spēlis
- Maja dzīduojumi pi krysta ar VEF Kulturys piļs Senioru kluba Latgalīšu sadzeivis dzīšmu ansamblis „Olūteņš”
Tok bez vysa tuo: individualuos saceņseibys – kaušonuos ar mītim, zyrgu skrīšanuos saceņseibys, īspieja pošam sev sataiseit latgalisku krekleņu, dvīli, kuleiti i c. ar latgaliski sauklim! Kruosys byus, tik juopajam leidza iz kuo zeimēt! 😉
Eipaši aicynojom pīsadaleit torgūs! Tiks izsūleitys dažaidys montys, kū pīduovoj sabīdreibā zynomi latgalīši taidi kai: hokejists Ģirts Ankipāns, muziki Ingars Gusāns (Sovvaļnīks, Borowa Mc), Guntis Rasims (Bez PVN, Oranžais koris), Juris Ostrovskis (Patrioti.lg), Aigars Runčis (Borowa Mc), ābeču kolekcionars Juris Cibulis, Nacionāluo botāniskuo duorza direktors Andrejs Svilāns i cyti.
Torgūs vari kliut par eipašnīku kaidai nu montom: hokejista Vankuverys 2010 olimpiskūs kaitu kiverei, hokeja vāzai, jūstom (gon tautiskai, gon modernai), muzykys albumam, gruomotai i cytom sadzeivē nodereigom llītom ar kaida zynoma latgalīša stuostu i veļtejumu.
Ite puors montu, pi kuo vareisi tikt.
Hokejista Girta Ankipāna 2010. goda Vankuverys olimpiskūs spieļu kaska, juo hokeja vāza i autografs.
Muzykanta Ingara Gusāna (Sovvaļnīks, Borowa MC) jūstys.
Grupys “Bez PVN” gitarys steigys.
Muzykanta daGunchi (Bez PVN, Oranžais koris) capure.
Aigara Runča (Borowa MC) “Ibrahima ūtrs lobuokais draugs” i albums “Ui, lobs!”
Aigara Runča (Borowa MC) cīš meils i daudzi koncertus pīdzeivuojs krakls ar uzrokstim “Betmenc” i “Borowa MC”
Torgūs sazīduotuo nauda tiks izmontuota “Latgalīšu dzīšmu kladis” izdūšonai, kurā tiks apkūpuotys popularuokuos tradicionaluos i modernuos dzīsmis!
Vaira dazynuošonai vari vaicuot Edeitei:
edeite@inbox.lv ci 29509672
Leidzeigī roksti:


text:
Verūs, ka jau nūsaukti “Boņuka” bolvys pretendenti. Cik pīmiņu, apbolvuošona laikam 26. aprelī, dīnu piec “Vuolyudzānu” Rēzeknē. Ka tik na ar sorkonim kovrim, puču buketim i glaunom suknem i smokingim. 😀 Es tai pi seve smejūs.
Ir precizys lītys, ir puorprotumi. Laikam beja atkareigs nu pīsaceituoju aktivitatis i redzīņa. Kai jim pasaruodēja. Poša es nikuo napīsacieju. Slinka kai maita…
Tok prīca, ka ir i nūteik. Kū vaira nūteik, tū vaira kuo apsavērt i satikt, īraudzēt, byut. Evoluceja ļūbej variacejis i atkuopis. 🙂 Latgalīši izdzeivuos, ka byus vysaidi.
Nazynu, cik šaura ci plota vide puorstuovāta. Ak jau ir latgaliskys aktivitatis, kas nūteik pošys nu seve i nav vydā. Tok tys laikam naizbāgamai – lai kai skrītu i maklātu, vysod byus nazkas uorpus redzīņa.
Vysaidā ziņā LgSC ari ir tī pa vydu. Redzēs, kai gols golā tiks nūvierteiti myusu dorbi.
Cyta storpā piec vīnys nagulātys nakts i spriesšonys (paļdis Arta pacīteibai i apjiemeibai sagatavēt pamateigu i puordūmuotu pīsacejuma pamattekstu!) pīsacieju LgSC 2008. goda darbeibys programu latgalīšu volūdys saglobuošonys i atteisteibys jūmā NVO instituta premejai, kur var pīsasaceit sabīdriskuo lobuma organizacejis ar sovim aizguojušuo goda “varūņdorbim” i sajimt premeju, tok vaira interesēja īspieja byut sūpluok i pīsadaleit.
Ilze


text:
2011. goda 25. novembrī Kulturys ministreja izsludynuoja konkursu „Integracejis pasuocīni 2011” pīcuos tematiskajuos jūmuos: mozuokumtauteibu kulturys i sovpateibys saglobuošona, pylsūniskuos leidzdaleibys veicynuošona, lībīšu kulturys i volūdys saglobuošona, latgalīšu rokstu volūdys nūstyprynuošona, uorzemēs dzeivojūšūs latvīšu identitatis saglobuošona. Konkursā iz vysom jūmom tyka īsnīgti 55 projektu dasacejumi, nu kurim finansiejums daškierts 13 projektim. Divejus projektus īsnīdze ari bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” i dabuoja atbolstu obejim.
.
Konkursa tematiskajā jūmā par latgalīšu rokstu volūdys saglobuošonu pīeimamais finansiejums beja 4000 latu. Projekti, kas dabuoja finansiejumu i tiks realizāti:
Bīdreibai „Latgolys Studentu centrs” ir daškierts leidzfinansiejums 2 projektu realizacejai. Projekta „Latgaliešu kultūras ziņu portāls Lakuga.lv” mierkis ir uzlobuot i pylnveiduot vīneigū latgaliski rokstūšū medeju Lakuga.lv, padorūt tū par īteikmeigu latgalīšu rokstu volūdys izplateituoju i nūzeimeigu Latgolys kulturys nūtykumu i aktualitašu informacejis apmainis vītu Latvejis kulturys i medeju telpā. Daškiertais finansiejums – LVL 2 331,00.
.
Ūtra bīdreibys projekta „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu!” mierkis ir paplašynuot latgalīšu rokstu volūdys pratieju lūku jaunīšu vydā, veicynuot jaunīšu interesi par regionalū kulturu, rūsynuot sevkuru izmontuot latgalīšu volūdu na viņ mutvuordu saziņā, bet ari rokstūs. Projekta laikā tiks uzlobuota latgalīšu rokstu volūdys vuiceišonys metodika i organizāti latgalīšu volūdys kursi studentim i školānim. Daškiertais finansiejums – LVL 634,00.
.
Vaira informacejis vari viertīs: http://lakuga.lv/2012/01/04/kulturys-ministrejis-konkursa-daskierti-leidzeikli-latgaliskim-projektim/
.


text:
Itūcaturdiņ, 19. majā 19 stuņdēs vokorā esi aicynuots pīsavīnuot latgaliskam vokoram pi cīši šmukuo Dambjapūra azara Mežcīmā ar kū var pasludynuot uora pikniku sezonu par atkluotu!
Vokora programā sasatikšona ar latgalīšim, stuosti, smīkli, volejbols, golda teniss, futbols (varbyut kaidam ir futbola bumba, kū pagiut leidza?!)
Leidza – koč kas nu ādamuo, koč kas nu dzaramuo.
Datikšona nu Reigys centra ar 21. autobusu (leidz Hipokrata īlai) ci 18. i 14. trolejbusu (leidz golapunktam).
Vaira dazynuošonai i ka goduos problemys ar atrašonu, zvaneit Edeitei 29509672 ci Egitai 26430230
Kartografiskais materials:
View Larger Map
Leita gadejumā sasatikšona 20:00 folkklubā “Ala pagrabs” iz dzīduošonu “Maskačkys spielmaņu” viersvadeibā 🙂