text:
Igauneja
Igaunejis Republika (igauņu: Eesti Vabariik) — vaļsteiba Pūstumu Europā pi Baļtejis jiurys. Vaļsteiba tur rūbežu ar Latveju dīnavydūs (343 km) i Krīveju reitūs (338 km). Baļtejis jiura skoloj Igaunejis molys vokorūs, pūstumūs Suomu leics, a dīnavydvokorūs – Reigys leics. Vaļsteibys 45 226 km² pluotā dzeivoj tik 1,34 milijoni dzeivuotuoju, ite vīns nu vysuzamuokūs bīzeibys ruodejumu Europā. Igauneja irā demokratiska parlamentariska republika, padaleita pīcpadsmit apleiciņūs. Golvysmīsts i leluokais mīsts — Talins.
Igauni vīna nu Baļtejis suomu tautu, kura etniskai radneiga suomu, līvu, votu i cytom tautom. Viesturiskai i kulturiskai igauņu zeme sasīta ar Švedeju, Daneju, Suomeju i Latveju. Igauņu volūda pīdar Suomugru volūdu saimei, jei leidzeiga suomu volūdai i tuoleimai leidzeiga vengru volūdai, tok natur radneibys ar latgaļu ci latvīšu volūdu. Igauņu, suomu, vengru i maltīšu volūdys vīneiguos vaļsteibys volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi Indoeuropīšu volūdu saimys.
Igauneja paslūdynova sovu napavaļdeibu 1918 gods pebraļa 24 dīnā, tok piec parvareigys daškieršonys PSRS, napavaļdeiba atjaunynuota 1991 gods augusta 20 dīnā. Nu 2004 gods maja 1 dīnys Igauneja irā Europys Savīneibys i nu 2004 gods marta 29 dīnys - NATO dalinīkvaļsteiba.
Puslopu ruodeklis
Etimologeja[pataiseit]
Igaunejis pošu pasauka ‘’Eesti’’, varama līta, izacēle nu romīšu viesturnīka Tacita dorba „Germania”, kurymā apraksteitys kai germaņu tautys, tai i reitu patautys ar pasauku „aisti” (latiņu: ‘’Aesti’’). [2] Tacits jūs aprakstejs kai cīši barbaryskys patautys, runojūšys vysā izškireigā volūdā kai cytys itamā apleicīnē. Taipoš skandinavu saguos Igauneja cieški apraksteita kai ‘’Eistland’’. Latiņvolūdeigajūs rakstīņūs igauņu zemis cieški pasauktys kai ‘’Estia’’ ci ‘’Hestia’’. Igauņu pošu tautys pasauka beja ‘’maarahvas’’ (zemis tauta). Tik 19 godu symtā, kab styprynuotu sovu nacionalū ideņtitetu, igauņi sovu tautu i zemi suoce saukt pa cytu volūdu paraugam ‘’Eesti’’. Latgaliskuo i latvyskuo pasauka „Igauneja” izacāluse nu Henrika kronikā apraksteituos Ugaunejis pasaukys, kura pa latvīšu lingvista Juoņa Eņdzelina guodim, bejuse izrunojama kai ‘’Ügaunija ‘’ [3]
Viesture[pataiseit]
Igauneja jau 13 godu symta suokuos pīmynāta kai igauņu patautu apdzeivuota teritoreja, sasadorūša nu 8 zemu. Piec pyrmūs krysta vaidu Baļtejā (13 godu symta suokuos) Igaunejis zeme padaleita pa pusei – Dīnavydu Igauneju īslēdze Livonejis Konfederacejā, a Pūstumu Igaunejā nu 1219 da 1346 īstateja Igaunejis gercogisti kai Danejis vaļsteibys daļu, a piečuok puordeve vuocīšu Teutonu ordynam. Jau par godu itei zeme atdūta Livonejis ordynam. Livonejis Konfederacejā nalītova Igaunejis pasaukys. Jei atdzeivynuota 1583 godā, kod pūstumu Igauneju puorjēme Švedeja i juos sadorā beja pa sevim voldoma Igaunejis gercogiste (piečuok proviņceja). Dīnavydu Igauneja 1561 godā tyka Lītovys Lelajai Kunigaitejai (LDK, nu 1569 goda Obeju Tautu Republikai). Piec Obeju Tautu Republikys i Švedejis vaidu (1600-1629) dīnavydu Igauneja ītyka Švedejis sadorā, tok nabeja sasīta ar Igaunejis proviņceju, a kūpā ar pūstumu Latveju (Vydzeme i Reigys mīsts) īguoja Livonejis proviņcejā.
Nu 1645 goda, kod Švedeja puorjēme nu Danejis Sāremys solu[4], da Pūstumu vaidu beigom (1721) vysa igauņu apdzeivuotuo teritoreja pīdarēja Švedejai (lelums švedyskai runojūšu dzeivuotuoju beja repatriāti da Švedejis piec vuocīšu okupacejis Ūtrūs pasauļa vaidu godūs). 1721 godā vysys piec Pūstumu vaidu švedu vaļdeituos igauņu i latvīšu zemis tyka Krīvejis imperejai. Nazkodejuo švedu Igaunejis proviņceja pasadareja par Igaunejis guberneju, a Livonejis proviņceja – par Liflandejis guberneju.
Igaunejis napavaļdeiba īstateita 1918 gods pebraļa 24 dīnā, koč i mīreigai tū dareit trauceja vuocīšu okupaceja nu 1918 gods pebraļa da nojabra mienešam. Piec Vuocejis kapitulacejis Pyrmajūs pasauļa vaidūs 1918 gods nojabra 11 dīnā, sovu dorbu atjaunynova Igaunejis Tamlaiceiguo Vaļdeiba, kuru vadeja Konstaņtins Petss.
Ūtrūs pasauļa vaidu suokuos 1940 gods juņa mienenesī, pa aizagreigam TSRS i Vuocejis sasprīdumam, vaļsteibu okupej Sovetu Savīneiba i jau par mienesi pataiseita Igaunejis Sovetu Socialistiskuo Republika. 1940 gods augusta mienesī Igauneja daškierta Sovetu Savīneibai. Nu 1941 da 1944 godam, kod vaļsteibu kontrolej vuocīšu armeja, Igauneju puorjam Ostlandis komisiariats i īdzeivynoj Trešuo Reiha politiku.
Seviški lela pretiveiba Sovetu Savīneibys okupacejai aizsuoce 1987 godā, kurei, taipoš kai Latvejā, zynoma ar pasauku „Dzīšmuotuo revoluceja”. 1989 gods augusta 23 dīnā nūtyka „Baļtejis ceļš”. 1900 godā atjaunynuoja Igaunejis Apsardzeibys Savīneibu (‘’Eesti Kaitseliit’’). 1991 gods augusta 20 dīnā Vysaugstuokuos padūmis sasprīdumā pījieme Igaunejis vaļstiskū napavaļdeibu. 1991 gods seņtebra 17 dīnā Iganeja tyka par Saškiertūs Naceju Organizacejis (SNO) dalinīkvaļsteibu. 1992 gods juņa mienesī nūteik naudys reforma – rubli paslūdynoj kai nalīteigu i atjaunynoj Igaunejis kronu. Tymā pošā godā pījam jaunu konstituceju. 1944 godā Krīvejis armeja nūīt paceli nu Igaunejis teritorejis, palīkūt tik Petseru i Viru Ingrejis apleicīnē (tān ‘’de facto’’ Krīvejis Federacejis teritoreja).
Nu 2004 gods maja 1 dīnys Igauneja irā Europys Savīneibys i nu 2004 gods marta 29 dīnys NATO dalinīkvaļsteiba. Nu 2011 gods janvara mieneša oficialais atsaskaitīņu leidzieklis Igaunejis Republikā irā eura.
Geografeja[pataiseit]
Igaunejis rūbežs ar Latveju dīnavydūs irā 343 km, reitūs ar Krīveju 338 km. Nu 1920 da 1945 godam Igaunejis rūbežs ar Krīveju, pījimts pa 1920 goda Tarbatys Mīra Dasarunu, beja aiz Narvys upis pūstumreitūs i aiz Petseru mīsta dīnavydreitūs. Ituo teritoreja, aizjamūt 2,300 km² lelu pluotu, Stalins nalykumeigai daškīre Krīvejai Ūtrūs pasauļa vaidu beiguos. Deļ tam rūbežs iz vyds Igaunejis i Krīvejis navā nūstateits da myuslaikim.
Igauneja irā Baļtejis jiurys reitu molā taišni preteim Suomejai par Suomu jiurys leici iz daaugūšuos Reitu Europys platformys iz vyds 57,3 ° i 59,5 ° pūstumu paralelem i 21,5 ° i 28,1 ° reitu meridianim. Reļjefs zams, vydyskai tik 50 m viers jiuru leidzīņa. Vaļsteibys pošu augstais kolns – Lelais Munamegs (Suur Munamägi) dīnavydreitūs pasaceļ 318 m viers jiuru leidzīņa. Jiurmalis garums dasnīdz 3,794 km – ite jiurai daudzi leiču i šauru. Taipoš Igauneja tur vaira kai 1,500 solu (10% vaļsteibys pluota), tok dzeivoj tik kaiduos 9-10 soluos. Leluokuos irā Sāremā i Hījumā solys[5][6], kurys kūpā ar cytom mozuokom solom sataisa div apleicīņus.
Igaunejis klimats irā pūstumu dalis māranajuo zonā i puorīmys zonā iz vyds jiuru i koņtinentaluo klimata. Igaunejā irā četri godslaiki, vysi gondreiž vīna garuma. Vydyskuo temperatura sveirej nu 16.3 °C Baļtejis jiurys soluos da 18.1 °C zemisvidīnī juļa mienesī, goda pošuo syltuokajuo mienesī, i nu −3.5 °C soluos da −7.6 °C zemisvidīnī pebraļa mienesī, pošuo soltuokajuo mienesī. Vydyskuo goda temperatura Igaunejā irā 5.2 °C.[7] Vydyskais krytuļu daudzums nu 1961 da 1990 godam beja nu 535 da 727 mm par godu.[8] Snīga bīzums, kurs vysu bīzuokais irā dīnavydreitu Igaunejā, parostai byun nu dekabra mieneša vyds da vāleimom marta mieneša dīnom. Igaunejā irā vaira kai 1400 azaru, kuri pa lelumam mozi. Leluokais azars Peipuss (Peipsi) - 3,555 km2 pluotā. Vaļsteibys teritorejā i daudzi upu, tok vysys nalelys. Pošys garuokuos upis Vyhandu (162 km), Pernova (144 km) i Pyltsama (135 km). Taipoš byun daudzi pūri i peisi.
Politiskuo sistema[pataiseit]
Igaunejis Republika irā parlamentariska demokrateja, kuramā prezidentu ībolsoj parlaments (ībolsuošona kas pīktū godu), Vaļdeibu taisa premjerministris, kuru pazeimoj prezidents, i 14 ministri. Lykumlaideibys vaļdi tur parlaments Riigikogu, kurs sadora nu 101 deputata. Parlamentu ībolsoj taisnā proporceigā ībolsuošonā iz četrim godim. Tīsu vaļdis pošu augstuokais organs irā Riigikohus ar 17 tīsnešim, kuru prīškinīku pazeimoj prezidents, a piečuok apstyprynoj parlaments da myužu.
Administrativais dalejums[pataiseit]
Igaunejis Republika padaleita 15 apleiciņūs (maakond). Itaids dalejums irā nu 1990 gods, kod Igauneja atjaunynova napavaļdeibu nu Sovetu Savīneibys. Apleicīni seikuok padaleiti 33 mīstūs (linn) i 194 pogostūs (vald). 13 nu Igaunejis mīstim natur izškireigu pošvolda tīseibu i sadora kaudu nu pogosta pluotim.
Ekonomika[pataiseit]
Igauneja irā jauna Europys i Pasauļa Tierdzeibys organizacejis dalinīkvaļsteiba, lūbeigai puorguojuse pi paveiceigys tierga ekonomikys i tur styprys saitys ar Vokoru Europu vaļsteibom. Pyrmuo nu Baļtejis vaļsteibom, kura īdzeivynoja euru kai vaļsteibys valutu. Pa Krīvejis krizei 1998-1999 godā, taipoš kai cytu Baļtejis vaļsteibu ekonomika, mudrai pīauga (vydyskai 5% par godu, 2004 godā – 6,2%). Inflaceja 2004 godā beja 3%.
Golvonuos ekonomikys atzaris – elektronika, telekomunikacejis, jiureiba. Vaļsteibā izraisteita transporta infrastruktura. Seviški zeimeigu ītaku dora jaunuos tehnologejis nu Suomejis, Švedejis i Vuocejis, treis leluokim tierdzeibys partnerim. Nasaverūt iz tū, ka īmūšais saskaitys deficits palīk lels, vaļsteibys budžets tur €151 miljonu viersejumu. 2005 gods pādejuo catūrtdalē bezdorba leidzīņs dasnīdze 0,7%. Saleidzynūt ar tū pošu 2004 gods catūrtdali, nadorbs pasamazynoja par 1,5%. Nu 2011 gods janvara 1 dīnys Igaunejis krona puormeita iz Euru.
Demografeja[pataiseit]
Igaunejā 2009 godā dzeivova 1 340 415 dzeivuotuoju.[1] Dzeivuotuoju bīzeiba 29 cylv./km². Gondreiž vīna trešdale nu vysu dzeivuotuoju dzeivoj golvysmīstā Talinā. Cyti leluoki mīsti irā studentu mīsts i dīnavydu golvonais centrys Tarbata, industrejis rūbežmīsts Narva i vosorys atpyutys centrys Pernova. Vaļsteibā dreiži mazynojās dzeivuotuoju skaits deļ emigracejis, zama dzymstamuma leidzīņa i lela mierstamuma. Vydyskais vaļsteibys dzeivuotuoja vacums irā 39,9 godu. [9] Samārā ar pasauļa ruodejumim, vydyskais pasauļa dzeivuotuoja vacums irā 28,4 godu. Vydyskais dzeivis garums 72,82 godu. 2008 godā 69% vaļsteibys dzeivuotuoju dzeivova mīstūs, cyti soluos.
Etniskais sadors[pataiseit]
Volūda[pataiseit]
Oficialuo Igaunejis Republikys volūda irā igauņu. Pa 200 goda datim, tei irā dzymtuo volūda 83,4% Igaunejis dzeivuotuoju.[10] Igauņu volūda pīdar Suomugru volūdu saimei, jei irā radnesteiga suomu, līvu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru latgaļu, latvīšu, krīvu i švedu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei.
15,3 % Igaunejis dzeivuotuoju dzymtuo volūda irā krīvu. Taipoš jū zyna lelums vacuoku godu igauņu, kas dzeivovuši sovetu okupacejis laikā. 2006 gods apklausys dati līcynoj, ka krīvyskai runuot var 66% vaļsteibys dzeivuotuoju, kurim krīvu volūda navā dzymtuo. Taipoš 46% runoj angliskai i 22% vuocyskai.[11]
Religeja[pataiseit]
Igauneja irā vīna nu mozuok religiskajom vaļsteibom pasaulī[12]. Pa 2000 gods datim tik 32 %[13] dzeivuotuoju īskaiteja sevi pi kaidys konkretys ticeibys:
- 152 237 evangeliskī ļutari
- 143 554 pravoslavi
- 6 009 baptisti
- 5 745 Jehovys līcinīki
- 3 823 katuoli
- 2 515 staroveri
- 1 561 adveņtisti
- 1 455 metodisti
- 1 387 musulmoni
- 5 008 cytu religeju pīstuovi[14]
Pa 2005 gods apklausys datim, 16% Igaunejis dzeivuotuoju „tic, ka ekzistej Dīvs”, 49% „tic, ka irā kaids naviņ gors ci dvēseliska energeja” i 10% „natic ni kaidam naviņ dīvam, ni goram ci dvēseliskai energejai”.[15] Pa itim datim, Igaunejā irā mozuokais Dīvam ticeigū cylvāku skaits Europys Savīneibā.
Sports[pataiseit]
Sports irā zeimeiga Igaunejis kulturys dale. Pa napavaļdeibys paslūdynuošonai 1918 godā, Igauneja kai naceja pīsadaleja 1920 gods Vosorys Olimpiskajuos kaituos, koč i Olimpiskuo komiteja tyka īstateita 1923 godā. Pyrmuos Zīmys Olimpiskuos kaitys beja 1924 godā. Igaunejis atleti pīsadaleja Olimpiskajuos kaituos da 1940 goda sovetu okupacejai. 1980 gods Vosorys Olimpiskuo kaitu buruošonys regata nūtyka golvysmīstā Talinā. Atjaunynūt napavaļdeibu, Igauneja pīsadalejuse vysuos Olimpiskajuos kaituos. Vysuvaira medaļnīku Igaunejai irā vīglatletikā, ceiksteišonuos i leidzonumu sleižuošonā.
Kīkings irā vysā jauns sports, kuru radeja Ado Kosks Igaunejā 1996 godā. Tys irā sports ar specialai puormeitim šyupeļom, kuramuos sportists raudzej apsagrīzt par 360 gradu.
Verīs taipoš[pataiseit]
Nūruodis i olūti[pataiseit]
- ↑ 1,0 1,1 Most requested statistics
- ↑ Germania, Tacitus, Atdale XLV
- ↑ Igaunija
- ↑ History of Sweden
- ↑ World Info Zone
- ↑ World InfoZone – Estonia
- ↑ EMHI
- ↑ Sademed, õhuniiskus
- ↑ (Angliskai)CŽV pasauļa faktu gruomota: Igauneja
- ↑ (Angliskai)Estonia Today - POPULATION BY NATIONALITY
- ↑ (Angliskai)Europeans and their Languages (14 psl.)
- ↑ Country Studies: Estonia - Religion
- ↑ Statistical database: Population Census 2000 - Religious affiliation
- ↑ 2000 m. surašymas: pasiskirstymas pagal religijas.
- ↑ (Angliskai) Eurobarometer on Social Values, Science and technology 2005 - 11 puslapis


c: text/html

text:
Vikipedeja:Īmamuos nūtikšonys
Itymā puslopā var skaiteit latgaļu Vikipedejis pošjaunuos viests i aktualumus.
Puslopu ruodeklis
2005 gods[pataiseit]
- Zīmys mieneša 2 dīna — latgaļu Vikipedejis pyrmais pīminiejums Inkubatorā.
- Zīmys mieneša 3 dīna — pyrmū rakstīni "Vandaļu gors" sataiseja 81.198.191.251 (teorejā vāluok registriejīs zam slāgvuorda Kalvis)
2006 gods[pataiseit]
- Leita mieneša 28 dīna — sataiseits pyrmais aizprasejums latgaļu Vikipedejai.
2007 gods[pataiseit]
- Svacainis mieneša 12 dīna — sataiseits ūtrys aizprasejums latgaļu Vikipedejai.
2010 gods[pataiseit]
- Jaunagods mieneša 26 dīna — sataiseits trešs aizprasejums latgaļu Vikipedejai.
- Svacainis mieneša 28 dīna — aizprasejums apzeimots kai pīdareigs.
2011 gods[pataiseit]
- Svacainis mieneša 13 dīna — aizprasejums apstyprynuots i nūsyuteits lyugumroksts sataiseit sātyslopu bugzillā.
- Pavasara mieneša 18 dīna — sataiseita latgaļu Vikipedeja.
- Pavasara mieneša 19 dīna — SPQRobin puorcēle latgaļu Vikipedejis turīni nu Inkubatora.
- Lopu mieneša 29 dīna — latgaļu volūdā 500 rakstīņu
2012 gods[pataiseit]
- Pavasara mieneša 6 dīna - latgaļu volūdā 700 rakstīņu

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Vikipedeja
Vikipedeja (anglīšu: Wikipedia) — daudzivolūdeiga škārsteikla eņciklopedeja ar breivu turīni. Jei pīraksteita, izlītojūt wiki tehnologeju. Vikipedejis infrastrukturu patur napeļneiguo organizaceja 'Wikimedia Foundation', kura daboj pazīdu nu vysa pasauļa.
Puslopu ruodeklis
Kūpeiga dazynuošona[pataiseit]
Eņciklopedejis rakstīņūs pasūleitū informaceju breiv na viņ skaiteit, a i puorspīst i cytaiži plateit; autortīseibys iz informaceju irā cīši aprūbežuotys. Vysu itū turīni pīrakstejuši skaiteituoji - ci registrāti lītuotuoji, ci anonimi gosti. Vikipedejis anglīšvolūdeigais projekts aizasuoce 2001 gods janvara 15 dīnā. Na par ilgu atsaroda taidi poši projekti i cytuos volūduos. 2005 gods decembra mienesī suocēs dorbs pi latgaļu Vikipedejis testa versejis.
Vikipedejis lobums[pataiseit]
Rakstīņu skaits[pataiseit]
Itū enciklopedeju (anglīšu volūdā) regularai papylda tyukstūšys cylvāku, kuri labi zyna sovu omotu i muok raksteit saprūtamai.
Tai var labi konkurēt ar komercialom eņciklopedejom. Anglīšu Vikipedejā 2006 gods beiguos beja kaidys 960 tyukstūšys rakstīņu (5-10 reižu vaira kai Britannica - lelajā Britu eņciklopedejā). A latgalim izdrukavuotys myuslaiceigys eņciklopedejis navā vysā, partū Vikipedejai ite var byut unikala role, ka byus koč nazcik desmišu ļaužu, kuri ite raksteis ap vysaidom zineibys i ļaužu dzeivis atzarem.
Guodu boguotums[pataiseit]
Vikipedeja navā atsaceiga vīnai ļaužu grupai, partū jamā irā daudzipuseiga dazynuošona i visaidi redzīni. Vītys ite atlycyn, i tys ļaun apsavērt temu lobuok na parostajuos, drukavuotajuos eņciklopedejuos.
Moksa[pataiseit]
Informaceja Vikipedejā namoksoj nikuo, jei pasūloma sadareibā ar GNU Breivuos dokumentacejis liceņceju, partū pi juos datikšona irā vysim, kurim gribīs. Cytys eņciklopedijys duordži moksoj i Latvejā juos moz drukavoj i puordūd.
Vikipedejis kritika[pataiseit]
Vysu breivai papyldomajā eņciklopedejā izagoda i tryukumi, kurus juos kritiki pīmiņ saceidami, ka Vikipedejis projekts nadereigs voi nūlykts nalūbei. Cieškuok dzierdātī kritiku argumenti taidi:
Vandali[pataiseit]
Kuri nakuri cylvāki teišom samaitoj Vikipedejis rakstīņus, izsvīž jūs turīni i leidzeigai. Nazcik kritiku pasasacejuši, ka Vikipedejis projekta raisteiba i rakstīņu skaita lelynuojums davess da lela vandalizma i projekts nūmiers pats nu sova haosa i anarhejis. Vys jau irā zynoms, ka ļaužu, kuri grib grīztīs da loba parāda , irā daudzuok kai vandaļu, deļ tuo samaituotī rakstīni dreiži atsagrīž da napasenejuos lobuos versejis (tū ļaun Vikipedejis programatura). Atsagrīžūt pi agruokuos versejis, par nazcik sekunžu var izlobuot sovvaļnīku padareitū bādu.
Profanaceja[pataiseit]
Var lomuot Vikipedeju par informacejis naprofesionalumu. Leluma ļaužu dūmi naatsateik objektivim zineibys faktim. Partū daudzeji parostī datoru lītuotuoji var napīzeidami akademiskūs autoritetu puortaiseit rakstīņus kaidā naviņ napareizā atmejā. Tok dzeivē tai goduos reši - taišni autoritets, a na profani var aizastuot par sovu iņterpretaciju i pīminēt taidus faktus, kirūs i profani var pazeit kai pareizus i tycamus.
Politkorektums[pataiseit]
Izagoda, ka Vikipedeja nasatur pi politkorektuma aizprasejumu. Atsarūn vaicuojumi, ap kurim vajag raksteit maneigai, kab naīļaunuotu cytu Vikipedejis lītuotuoju. Taidu vaicuojumu, ticīs, nabyus daudzi; gruomotuos izdrukavuotuos eņciklopedejis vēļ cīšuok komojās ar politkorektumu.
Streideibys[pataiseit]
Vikipedejis kritiki roksta ap cieškim konfliktim redaktoru vydā ap tuo voi cyta rakstīņa pareizumu, vysaidom faktu interpretacijom i tt. Dzeive ruoda, ka tūlaik streideibys var izlītuot rokstūt objektivuok i īlaižūt raksīnī vysaidus redzīņus ap streideigajim vaicuojumim.
Stiļa pamati[pataiseit]
Vysim latgaļu Vikipedejis autorim byutu labi turētīs pi stiļa nūsacejumu. Irā stiļa nūsacejumi, kuri kūpeigi vysim - i anglīšim i latgalim. No vajadzeigi i stiļa nūsacejumi, kuri latgalim izaškir nu cytu volūdu, pīvadumam, pareizraksteiba.


text:
Iņdeja
Iņdejis Republika (भारत गणराज्य, Bhārat Gaṇarājya) — vaļsteiba Dīnavydazejā. Tei irā septeituo leluokuo vaļsteiba piec geografiskuo pluota, ūtruo leluokuo vaļsteiba piec dzeivuotuoju skaita, i vysapdzeivuotuokuo demokrateja pasauļā. Rūbežojās ar Iņdejis okeānu dīnavydūs, Arābejis jiuru dīnavydvokorūs, i Bengālejis Leici dīnavydreitūs, tur rūbežu ar Pakistānu reitūs, Butānu, Kinys Tautys Republiku i Napālu pūstumvokorūs, i Bangladešu i Birmu reitūs. Iņdejis okeānā Iņdejis tyvumā atsarūn Šrilanka i Maļdivys, pi tam Iņdejis Aņdamani i Nikobaru solom irā jiurys rūbeža ar Taizemi i Indonēzeju.
Viesture[pataiseit]
Senuos Indys Īlejis Civilizācejis muojvīta i viesturisku tirdznīceibys ceļu i plotu impiereju regions, Iņdejis subkontinents cīši lelu sovys viesturys daļu bejis saisteits ar sovu komercialū i kulturālū boguoteibu. Četrys nu pasauļa leluokojom reliģejom: Hinduisms, Budisms, Džainisms i Sikhisms, aizasuokušuos ite, cikom Zoroastriuonisms, Kristīteiba i Islams īsarodušuos myusu ērys pyrmā godu tyukstūšā, pīpaleidzūt regiona kulturys dažuodeibai. Koč jū nu 18 godu symta pamozom aneksieja i administrieja Britu Ostiņdejis Kompaneja i nu 19 godu symta vyda tīši puorvaļdeja Lelbritaneja, 1949 godā Iņdeja kļiva par napuorvaļdeitu vaļsteibu, piec Mahatmys Gandeja vadeituos bezvarmuoceibys kusteibys.
Iņdejis ekonomika irā deveituo leluokuo ekonomika pasauļā piec nominaluo ĪKP i caturtuo leluokuo piec īsapirkšonuos spiejom. Suokūtīs tierga ekonomiskom reformom 1991 godā, Iņdeja irā padareita par vīnu nu mudruok augūšom ekonomikom pasauļā, jei uzskoteita par napaseņ industriaļizātu vaļsteibu, tok jei vēļ aizvīn irā lelys pynaklys ar veseleibys apryupi, korupceju i raksteitnamuociešonu. Kai kūdūlīrūču vaļsteibai i reģionālai lelvarai, Iņdejai irā trešuo leluokuo armeja pasauļā i tei irā dasmytuo pasauļā piec militārim izdavumim.


text:
Lopu mieneša 7 dīna
Lopu mieneša 7 dīna irā 127 goda dīna pa Gregora kaleņderam (garajuo godā - 128 dīna). Nu ituos dīnys leidz goda golam palīk 238 dīnys.
Puslopu ruodeklis
Svieteibu i pīminis dīnys[pataiseit]
Katuoļu svātū dīnys[pataiseit]
Vuorda dīnys[pataiseit]
Henriete - Henrejs - Jete
Nūtikšonys[pataiseit]
Latgolā[pataiseit]
- 1904 - Krīvejis imperejā atsaukts latiņu druka nūlīgums, kas nu 1864 gods zeimovās iz nazkodejom Puolejis teritorejom (Lītovu i Vicebskys guberneju (kuramā beja i Latgola);[1]
- 1928 - Īstateita Latgolys studentu bīdreiba "Latgola".
Latvejā[pataiseit]
Pasaulī[pataiseit]
- 1832- Grekeja dabova napavaļdeibys
- 1875 - paraksteita dasaruna iz Japonejis i Krīvejis deļ teritoreju meitu: Japonejai teik Kuriļu solys, a Krīvejai - Sahalins;
- 1895 - Pīterpilī krīvu zininīks Aleksandrys Popovs demonstrej pyrmū radejis imtivu - kohereru;
- 1915 - Pyrmais pasauļa kars: vuocīši apsleicynoj britu lellaivu "Lusitania", nūnuovāti 1198 cylvāki;
- 1945 - Ūtrais pasauļa kars: Reimsā vuocu generals Alfreds Jodlys parakstej Vuocejis kapitulaceju, kas aizastoj cytā dīnā;
- 1946 - Japonejā īstateits pasajāmums "Tokyo Telecommunications Engineering", kas piečuok pasaukts kai "Sony";
- 1954 - Indokinejis kars: Djen Bjen Fu kuovē Prancūzejis karinīki pagaisinoj kuovi(kuove aizsuoka pavasara mieneša 13 dīnā);
- 2005 - Libana krysteigajuo Džunejis ūstysmīstā spruoguse bomba savaiņoj 22 cylvākus.
Dzimšonys[pataiseit]
Latgolā[pataiseit]
- 1927 - Juoņs Gleizds, fotomuokslinīks (m. 2010 godā);
- 1940 - Daile Dzene, aktere.
Latvejā[pataiseit]
- 1899 – Bruno Kalneņš, latvīšu politiks (m. 1990).
Pasaulī[pataiseit]
- 1840 - Pīters Čaikovskais (ПëTp Илbич ЧaйkoBckий), krīvu komponists (m. 1893);
- 1861 – Rabindranats Tagore (Rabindranath Tagore), bengaļu ailinīks, rakstinīks (m. 1941);
- 1867 – Vladyslavs Rejmonts (Władysław Reymont), puoļu rakstinīks (m. 1925).
Mieršonys[pataiseit]
Latgolā[pataiseit]
Latvejā[pataiseit]
Pasaulī[pataiseit]
- 1682 – Fjodors III (Фëдop III AлekceeBич PoMaHoB), Krīvejis cars (dz. 1661).
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ http://latgalesdati.du.lv/5 Latgolys dati


text:
Horoskops visam mūžam
Skatoties, cik ļoti cīņā pēc klikšķiem atkal sāk pieaugt portālu cieņa pret stulbumu (horoskopi, homeopātija, citplanētieši), šķiet, ka vajag to visu lietu izbeigt. Lūdzu, piedāvāju jums vecu, bet ellīgi patiesu horoskopu visai atlikušajai dzīvei. Izlasiet un liecieties mierā.
Lai gan latgaliski un vecs, tas manos apcirkņos mētājās labu laiku. Pārpublicētā veidā ir atrodams kādā kafejnīcā Daugavpilī, daudzviet internetā un vēl šur tur. Fails uz mana servera ir jau kopš 2004. gada, bet publicējis blogā neesmu. Atkārtošana – zināšanu māte.
Auns (Vucins)
Var byut lobi dakteri. Labi õrstei nu pohmeļa. Puišim pateik meitas a meitom puiši. I lobõk vairõk. Drusku slinki a cyti cīši strodeigi. Ka vāg, labi pļaun sīnu. Bīži īdzer, tod vysi ir draugi. Ļūti lobi cilvāki.
Vērsis (Teļš)
Pateik daudz runot. Īpaši, kad pylna sirds sazakrojuse. Nabogi. A citi otkol cīši bogoti. Itīm cilvākim gūvs vīnmār atdūd vysu pīnu. Arī poši nav skūpi. Par tū, ka dzāroji, bet cīši lobi cylvāki.
Dvīņi (Vui cik daudz)
Troki mīreigi cilvāki. Ilgi dzeivoj par tū, ka cīši meilej īdzert. Vairõk dzeijvoj pa mõjom, a cyti otkoln zyrgā jõj apleik. Tur daudz lūpu- suņu, kaču, vystis ari cytaidis reimys. Itīm cylvākim vysi lobprot dūd iz poroda par tū, ka cīši lobi cylvāki.
Vēzis (Pūra trokīs)
Itīm cylvākim nikod nav žāļ. Jautri cylvāki, cīši leli dzāroji, tī kuri prūt dzīdot … kuri naprūt, toža. Pateik cytim vysu kū dõvynõt a reizem poši kai dõvonas. Strodeigi, leli buļbu laseitõji i runkuļu pliesieji. Cīši leli dzāroji, bet lobi cylvāki.
Lauva (Strāšnīs)
Cīši smaideigi i cīši taupeigi a cyti otkol nā. Daudz dzer ola a kas nadzer tī dzer pīna. Napateik, ka cyti troki palīk. Bīži sapynūs radz pavasari. Pēc tam skrīn iz krūgu olu dzert par tū, ka leli dzāroji, bet gora stypri i lobi cylvāki.
Jaunava (Bõba)
Cīši korteigi cylvāki a cyti otkol nā. Vysu labi acacerās. Vīnmār zyna, kur batviņi sastateiti a kur būrkõni. Acacerās ari kur īprīkš nūslēpe buteļi, par tū ka cīši pateik īdzert. Vyspor leli dzāroji. Jīm bīži īt cīmeņi par tū ka cīši lobi cylvāki.
Svari (Spaņs)
Cīši gudri cylvāki a cyti otkol tikai smuki. Bīži vysu kū jūceigu izdūmoj. Ka smejās – vysa sāta skaņ. Labi guni kur i ēst taisa. A cyti daudz ād poši. Cīši draudzeigi, par tū ka leli dzāroji, bet ļūti lobi cylvāki.
Skorpions (Rupucs)
Puiši kori uz meitom a meitas uz puišim. Tī kas gudri, gotovi zvaigznes saskaitēt a tī kas nav gudri tī nā. Meitom pateik pučis a puišim ols. Godos arī ūtraižõk. Vyspõr itī cylvāki cīši meilej īdzert. Kod iz pohmeļa sõp golva nūzaspļaun i palīk vīglõk. Kai soka, kū tu lobam cylvākam padareisi.
Strēlnieks (Metiejs)
Cyti mienessierdzeigi a cyti otkol nā. Leli runõtoji i leli strõdotõji. Kod võrej sīru, vīnmār saīt. Gondreiž. Kod võrej olu, saīt vīnmār. Troki pateik bučoitīs, bet tikai tod, kod nav cīši pīdzāruši. Dvēselē cīši lobi cylvāki, koč i dzāroji.
Mežāzis (Ragains)
Daudz draugu koč i moz naudys. A cytim otkol daudz naudys. Pateik daudz ēst. Garšoj buļbu blīni. A kam nagaršoj, tod švaki. Itīm cylvākim sātā vīnmār ir ols, par tū ka poši ir leli dzāroji, bet ļaudis runoj, ka cīši lobi i uztycami cylvāki.
Ūdensvīrs (Žbaņķeļs)
Lels dzārojs, bet lobs cylvāks. Kai bolūdeits. Moz ād. Cyti moš i daudz ād. Cīši sirsneigi. Lelõlo daļa ir tīvi. A cyti nav. Ka jīm stõsteisi sovas bādas, jī saprūt. A ka stõsteisiprīkus, jõnas buteļa. Itī cylvāki ir mõņticeigi. Bet kai īdzer vyss ir labi.
Zivs (Osoka)
Cīši gleiti cylvāki, bet na vysi. Ir leli mõkslinīki. A kuri taidi nav, tī ļūti strodeigi. Cyti ir leli gulātoji. Cyti leli doncoitõji, par tū ka daudz dzer. Bet kūtu padareisi – ļūti lobi cylvāki.


text:
Švedeja
Švedeja, oficialai Švedejis Kieneste (švedu: Konungariket Sverige) - vaļsteiba Pūstumu Europā pi Baļtejis jiurys. Vaļsteiba tur rūbežu ar Norvegeju i Suomeju, a dīnavydūs ar Oresunda tyltu saškierta ar Daneju. Baltejis jiurā vaļsteibai namoz solu, pošys leluos - Gotlandeja i Elandeja.
Pa vaļsteibys pluotam 450,295 km², Švedeja irā trešuo poša leluo vaļsteiba Europys Savīneibā, kuramā dzeivoj 9,2 miljoni dzeivuotuoju. Švedejā cieški moza dzeivuotuoju bīzeiba - tik 21 cylvāks iz vīnu km². Vaļsteibys dīnavydūs dzeivoj labtik vaira cylvāku kai pūstumūs. 85% dzeivuotuoju dzeivoj mīstūs i guodojams, atīsmē itys skaits pasalelynuos[1]. Švedejis Kienestis golvysmīsts irā Stokholmys, kurs taipoš irā pošu lelais vaļsteibys mīsts ar 9 223 766 dzeivuotuojim[2]. Ūtrais pa lelumam mīsts irā Geteborgs, trešais - Maļme.
Švedejis vaļsteiba īstateita vydslaikūs. 17 godu symtā jei pasaplateja sovys teritorejis i tyka par Švedejis Impereju. Tei beja vīna nu pošu zeimeiguo vaļsteibu Europā 17 i 18 godu symtā. Lelumu teritoreju uors Skaņdinavejis pussolys Švedeja pagaisynuoja. Taipoš Reitu Švedeju, myuslaiku Suomeju puorjēme Krīvejis Impereja 1809 godā. Pa 1814 goda vaidim pi Švedejis tyka daškierta i Norvegeja, tok obadiveju vaļsteibu savīneiba dreiži izjuka. Nu tuo laika Švedeja napīsadola nivīnūs vaidūs i vysod raudzej īvāruot neutraliteta politiku[3].
Myuslaikūs Švedeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu i labi izraisteitu ekonomiku. Jei aizajim pyrmū vītu pasaulī pa demokratejis iņdeksam i septeitū vītu pa ļaudeibys raisteibys iņdeksam. Švedeja irā Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejis (VEKRO) dalineica i nu 1995 gods janvara 1 dīnys Europys Savīneibys dalineica.
Puslopu ruodeklis
Etimologeja[pataiseit]
Daudzejuos pasauļa volūduos Švedejis pasauka skaņ leidzeigai. Varams, pasauka izacēluse nu vuordu "Sweon/Sweonas" (Vacnorvegu volūdā Sviar, latiņu Suiones) i suokuos vīnkuoršai lītuota kai "Švedu ļauds". Švedu pošu pasauka Sverige sasadora nu diveju vuordu "Svea" i "Rike", kas zeimoj "Švedu Kieneste", tok laika guojumā izsoka puorsamejuse. Latgaliskuo pasaukys variaceja sadar ar lītaunīku volūdys pasauku i irā vīna nu daudzejom vuorda "Sweden" variacejom.
Suomu-ugru volūduos švedu i Švedejis pasauka izacēluse nu švedu volūdys vuorda roþs - iertīs. Itū pasauku lītuoja i skaņdinavu varjagim, kuri īstateja Novgoroda mīstu. Kod varjagus slavi asimilēja, Suomu-ugru pasauka izaglobuoja (Rus - anglīšu Russia).
Viesture[pataiseit]
Geografeja[pataiseit]
Politiskuo sistema[pataiseit]
Administrativais dalejums[pataiseit]
Ekonomika[pataiseit]
Demografeja[pataiseit]
Etniskais sadors[pataiseit]
Volūda[pataiseit]
Religeja[pataiseit]
Sports[pataiseit]
Verīs taipoš[pataiseit]
Nūruodis i olūti[pataiseit]
- ↑ name="publikationer2007"> Statistics Sweden. Yearbook of Housing and Building Statistics 2007. Statistics Sweden, Energy, Rents and Real Estate Statistics Unit, 2007. ISBN 978-91-618-1361-2. Available online in PDF format
- ↑ Taiss:Cite web
- ↑ Taiss:Cite web


text:
20 godu symts
Laika skaiteišonys zeimeibā 20 godusymts irā laikavyds, kurs suocēs 1901 godā i tuoļuojuos da 2000 godam (īskaitūt) pa Gregora kaleņderam.
Nūtikšonys[pataiseit]
07.02.1922.gods. Istodišonys Sapuļcys sēdē nūteik Satversmys ūtrys dalys apsprīsšona. Par deputata F.Kempa prīšklykumu pi 115.panta, kas nūzeimej latvīšu volūdu, kai vaļsts volūdu ("pi kam Latgolys apgabalā par oficialu volūdu teik skateita latgaļu vītruna") balsoj tikai 18 cylvāki un jis nateik pījamts. Latgaļu parteju puorstuovi blokej Satversmys ūtrys dalys pījimšonu.


text:
Pruottelefons
Pruottelefons aba pruotinīks (anglīšu: smartphone) — daudzifunkcionals mobilais telefons ar datora soveibom.
Lelumu pruottelefonu nu cytu mobilūs telefonu izškir (i da datora tyvynoj) itaidys soveibys:
- operātuojsistema, leidzeiga tai, kura dora datorūs;
- lītuotuoja sadurs, leidzeigs tam, kuru redzim datorūs;
- vareiba lītuot vysys personiskuo planavuotiva soveibys (parūči dareit ar e-postu, riedeit sasatikšonys, lītuot adresu/kontaktu gruomatenis i tt.).
Daļai pruottelefonu irā dadurekrans i moza QWERTY tastatureņa.
Puslopu ruodeklis
Apzeimīņs[pataiseit]
Praktiskā lītuošonā navā acimredzeiga rūbeža iz vyds itūs sapratīņu:
- "pruottelefons" (angl. smartphone);
- "komunikators" (angl. communicator);
- "daudzifunkcionals mobilais telefons" (angl. high-ended mobile phone; high-ended cellular phone);
- "plaukstinīks" aba PDA (angl. personal digital assistant).
Pīgatavātuoji rauga daškeiruši parostajim mobilajim telefonim vys daudzuok pruottelefona funkceju, pīvadumam:
- vareibu īstateit telefonā iņterneta vārtivi, leidzeigu tradiceigajam, datorūs lītojamam vārtivam;
- vierīņzvaneišonu;
- fotografiešonu i fiļmiešonu;
- e-posta i kaleņdera lītuošonu i tt.
Cytim vuordim, parostī mobilī telefoni vys cīšuok tyvynojās pruottelefonim (saucamim i par "komunikatorim").
Nu ūtrys pusis, šudinejī miniaturī datoreiši - plaukstinīki (saucami taipoš "PDA") zvaneišonys zinē nadaudzi izaškir nu pruottelefonu.
Kūpeigai jamūt, golvonuo izškireiba iz vyds pruottelefonu (komunikatoru) i plaukstinīku (PDA) irā funkceju pyrmaileigums:
- pruottelefons kolpoj vysu pyrma kai mobilais telefons (t. i., bolsa puorlaidis ītaise), i datora funkcejis jimā ūtraileigys;
- plaukstinīks vysu pyrma irā dators (t. i., datu puorlaidis ītaise), i telefona funkcejis jimā ūtraileigys.
Viesture[pataiseit]
1992 - korporaceja IBM datoreibys tierdzeibys paruodē COMDEX Lasvegasā (Nevadys pavaļstē, ASV) stateja prīškā pasaulī pyrmū pruottelefonu "Simon". Sūpluok parostūs mobiluo telefona soveibu jis turēja kaleņderi, adresu gruomateņu, stuņdinīku (kurs ruodeja vysa pasauļa laiku), skaitļuotivi, aizrakstini, e-postu i kaitys. "Simon" naturēja eistynūs mīgteņu zvaneišonai, lītuotuojam vajadzeigū funkceju vajadzēja izalaseit mīdzūt atsateikūšū vītu dadurekranā ar pierstu voi strupuleiti.
1993 - amerikanīšu holdings "BellSouth" suoce pyrmuo pruottelefona "Simon" serejeigu pīgatavi i puordūšonu.
1996 - korporaceja "Nokia" (pasaulī vysuleluokuo mobilūs telefonu pīgatavātuoja) izlaide sovu pyrmū pruottelefonu "Nokia 9000", pasaukdama juo ""Nokia" komunikatora" ("Nokia communicator").
2001 - "Nokia" izlaistais modeļs "Nokia 7650" beja pyrmais pruottelefons ar pylnai valeimu operātuojsistemu.
Operātuojsistemys[pataiseit]
Operātuojsistema irā zeimeiga pruottelefonu soveiba, kura jūs izškir nu parostūs mobilūs telefonu i ļaun īstateit datorā daudzi papyldomu programu (parostai - trešūs pušu programaturu), pīvadumam:
- programys, kurys padreizynoj dasasliegšonu pi iņterneta i datu puorlaidi;
- programys, kurys ļaun drūsai i šifrātai dasaslēgt pi organizacejis e-posta servera i tt.
Pasaulī lītoj itaidys pruottelefonu operātuojsistemys:
- "Symbian OS" (pīgatavātuojs - "Symbian Ltd.")
- "Linux"
- "RIM" (Research In Motion), paradzāta "BlackBerry" tipa pruottelefonim
- "Windows Mobile" (pīgatavātuojs - "Microsoft")
- "Palm OS" (niule - "Microsoft" meityspasajāmums)
Pīgatavātuoji[pataiseit]
Pruottelefonu golvonī pīgatavātuoji pasaulī:
- Gigabyte
- Group Sense PDA
- Hewlett-Packard (HP)
- High Tech Computer Corporation
- Kyocera
- Mio Technology
- Nokia
- Palm Inc
- qtek
- Research in Motion Limited (RIM)
- Samsung Electronics
- Sony Ericsson


text:
Leidzonaine
Leidzonaine (anglīšu: plain, krīvu: paBHиHa, latvīšu: līdzenums) — ploskona ci drupeit viļņuota sausīnis, jiuru voi okeana dybyna viersa daļa, kurai soveigs napalels augstuma mejeigums (ni vaira kai 200 m) i napalela viersa atveļce (da 5°). Leidzonainis aizjam apmāram 64 % nu Zemis sausīnis teritorejis. Vysuleluokuo pasauļa leidzonaine — Amazonis zamaine (pluots vaira kai 5 mln. km²).
Viesturiskai leidzonainis atsarodušys, pa mozam atsalaižūt laduojim i atsakluojūt zam jūs pīnosuotajom nūsādom. Pa strukturai atškir platformu leidzonainis i orogeniskuos (kolnu) leidzonainis. Pa absolutajam augstumam atškir zamaiņu (da 200 m augstuma), augstaiņu (200 — 500 m) i kolnu aba augstuos (augšuok na 500 m ) leidzonainis i ploskonkaļnis. Pa kienejūšim uorejim procesim atškir denudativuos i akumuļativuos leidzonainis. Denudativuos atsaroda, nūsagraudojūt augstuokajom reļjeda formom (kolnim), a akumuļativuos cēlēs, pīsalosūt nūsādom.


text:
Pīruna
Pīruna (anglīšu: aphorism, sentence, proverb; krīvu: пocлoBицa; latvīšu: sakāmvārds) — eiss, cieški ritmiskys kura naviņ tipiska procesa voi pasaruodīņa izsacejums (pīv., Caur glupu golvu i kuojom namīrs). Nareši pīrunuos lītojama alegoreja (pīv., Svīd vāzu prīškā, prīškā i atrassi).
Pīrunu tiemej paremiologeja.
Puslopu ruodeklis
Latgaļu pīrunu pīvadumi[pataiseit]
A[pataiseit]
- Ar acim teiruma naaparsi.
- Acīs lobs, aiz ocu nalobs.
- Acs apsabeist, a rūkys padora.
- Akmiņs na spylvyns, boguots na rods.
- Apleik uobeļs skaists, vydā sapivs.
- Ar acim redz tuoli, ar protu vēļ tuoļuok.
- Ar akminim zvaigžņu nu dabasu nanūgrauduosi.
- Ar dvašu vieja naatpyussi.
- Ar lizeiku klāva naizmiezsi.
Ā[pataiseit]
- Ād kai lels veirs, struodoj kai čyguons pi zemnīka.
- Ād vīns cylvāks ūtra vysleidza kai zivs zivi azarā.
B[pataiseit]
- Bez laika nasvīd izkapts kryumūs.
- Bez suopu nivīns nav pīdzims.
- Boda laikā i vylks dzērvinis losa.
- Bogotam i čorts bārnus auklej.
C[pataiseit]
- Cyta acī smylgu redz, sovā bolkys naredz.
- Cyuka atēss golvu, pats kieneņš nadaliks kluot.
Č[pataiseit]
- Čāpstynoj āzdams kai cyuka pi silis.
- Čyuska mat uodu, ni tykumu.
- Čorts čortam i kūrpis šyun.
D[pataiseit]
- Da kuozu i akmiņs veļās.
- Daudzi aicynuots, moz izlaseits.
- Deveni omoti, dasmyts bods.
- Dīvs deve, Dīvs jēme.
E[pataiseit]
- Ej ustobā ar volūdu, teirumā ar paleigu.
- Es gūvi aiz rogu tureišu, a cyti lai slauc.
Ē[pataiseit]
- Ērce dzer ašņa, ļauns cylvāks spāka.
G[pataiseit]
- Gaidi, cikom gaiļs ūlu izdēs.
- Gari moti, eiss pruots.
- Glums kai zuts.
- Gribi ar veizem dabasūs tikt.
I[pataiseit]
- Izdūmuoja kai suņs pīktdīnis.
- Iz ūtra loba plota acs.
Ī[pataiseit]
- Īluopeņ, verīs, kaida drēbeite!
J[pataiseit]
- Jauna putra plepinej, vaca buoba sepinej.
K[pataiseit]
- Ka dūd, to ēd, ka syt, to bēdz!
- Kai aizasauc, tai atsasauc.
- Kam meiksta mēle, tam peirāgs.
- Kam uobeļi, tam i moksuotuoji.
L[pataiseit]
- Lai dūmoj zyrgs, jam lela golva.
- Lobs loba namaitoj.
- Lobuok ar gudru izgaisynuot na ar glupu atrast.
M[pataiseit]
- Muotis meiluma da jiurys dziļuma, tāva meiluma da iuzu dziļuma.
N[pataiseit]
- Na vysu to var ēst, kū acs redz.
- Nasvīd ar akmini valnam, tiks Dīvam.
- Našpļaun cytam acīs, pošam viejs īness.
- Našpļauņ vacā okā, daīs atsadzert.
O[pataiseit]
- Ogruok beju jauns i šmuks, niu tikai šmuks.
- Okā zalta naatrassi.
- Oklajam daudzi kas pīsaruoda.
P[pataiseit]
- Pa bolsam i volūda, pa veiram dareišona.
- Pa zyrgam i vazums.
- Plotys acs, šaurs vādars.
- Progoreigys acs vys ēst grib.
R[pataiseit]
- Roskošs dyrsu kosa.
- Runoj, kai cymdūs!
S[pataiseit]
- Sajādz tikpat cik vucyns nu gradusnīka.
- Sevkurs sovu uodu sorgoj.
- Svīd vāzu prīškā, prīškā i atrassi.
Š[pataiseit]
- Švaks tys putyns, kas sovā pereklī diersna.
T[pataiseit]
- Taisnam cylvākam taisna runa.
- Taisuos kai vysta iz diešonu.
- Teic olā, nateic mysā.
- Tys aiz taida i aizastuoj.
- Troks voi nu Rogovkys.
U[pataiseit]
- Ubogam i kule par zvonu.
- Uobeļs nu uobeļneicas natuoļ kreit.
Ū[pataiseit]
- Ūtram sova pruota naīliksi.
V[pataiseit]
- Veirs kai ūzuls, pipss kai dīgs.
- Vīna vuška viekš, vysys daboj.
- Vuškys vylka nakūž.
Z[pataiseit]
- Zam akmiņa maize naaug.


text:
Kruoja Pakruojis
30 Mar Kruoja Pakruojis 0-1 Banga Gargzdai Video Kruoja Pakruojis v Banga Gargzdai highlights Kruoja Pakruojis v Banga Gargzdai statistics
26 Mar Klaipedos Granitas 2-2 Kruoja Pakruojis Video Klaipedos Granitas v Kruoja Pakruojis highlights Klaipedos Granitas v Kruoja Pakruojis statistics
23 Mar Kruoja Pakruojis 4-0 Dainava Alytus Video Kruoja Pakruojis v Dainava Alytus highlights Kruoja Pakruojis v Dainava Alytus statistics
16 Mar Siauliai 1-1 Kruoja Pakruojis Video Siauliai v Kruoja Pakruojis highlights Siauliai v Kruoja Pakruojis statistics
9 Mar Ekranas 1-2 Kruoja Pakruojis Video Ekranas v Kruoja Pakruojis highlights Ekranas v Kruoja Pakruojis statistics
9 Nov 13 Siauliai 2-5 Kruoja Pakruojis Video Siauliai v Kruoja Pakruojis highlights Siauliai v Kruoja Pakruojis statistics
3 Nov 13 Kruoja Pakruojis 1-2 Klaipedos Atlantas Video Kruoja Pakruojis v Klaipedos Atlantas highlights Kruoja Pakruojis v Klaipedos Atlantas statistics
29 Oct 13 Kruoja Pakruojis 0-0 Zalgiris Vilnius Video Kruoja Pakruojis v Zalgiris Vilnius highlights Kruoja Pakruojis v Zalgiris Vilnius statistics
26 Oct 13 Zalgiris Vilnius 2-2 Kruoja Pakruojis Video Zalgiris Vilnius v Kruoja Pakruojis highlights Zalgiris Vilnius v Kruoja Pakruojis statistics
20 Oct 13 Kruoja Pakruojis 2-4 Suduva Video Kruoja Pakruojis v Suduva highlights Kruoja Pakruojis v Suduva statistics
5 Oct 13 Banga Gargzdai 1-3 Kruoja Pakruojis Video Banga Gargzdai v Kruoja Pakruojis highlights Banga Gargzdai v Kruoja Pakruojis statistics
22 Sep 13 Kruoja Pakruojis 1-0 Ekranas Video Kruoja Pakruojis v Ekranas highlights Kruoja Pakruojis v Ekranas statistics
18 Sep 13 Dainava Alytus 1-1 Kruoja Pakruojis Video Dainava Alytus v Kruoja Pakruojis highlights Dainava Alytus v Kruoja Pakruojis statistics
14 Sep 13 Kruoja Pakruojis 2-1 FK Tauras Taurage Video Kruoja Pakruojis v FK Tauras Taurage highlights Kruoja Pakruojis v FK Tauras Taurage statistics
1 Sep 13 Kruoja Pakruojis 0-0 Siauliai Video Kruoja Pakruojis v Siauliai highlights Kruoja Pakruojis v Siauliai statistics
24 Aug 13 Klaipedos Atlantas 3-1 Kruoja Pakruojis Video Klaipedos Atlantas v Kruoja Pakruojis highlights Klaipedos Atlantas v Kruoja Pakruojis statistics
17 Aug 13 Suduva 4-0 Kruoja Pakruojis Video Suduva v Kruoja Pakruojis highlights Suduva v Kruoja Pakruojis statistics
10 Aug 13 Kruoja Pakruojis 1-0 Banga Gargzdai Video Kruoja Pakruojis v Banga Gargzdai highlights Kruoja Pakruojis v Banga Gargzdai statistics
11 Jul 13 Dinamo Minsk 5-0 Kruoja Pakruojis Video Dinamo Minsk v Kruoja Pakruojis highlights Dinamo Minsk v Kruoja Pakruojis statistics
7 Jul 13 Ekranas 1-3 Kruoja Pakruojis Video Ekranas v Kruoja Pakruojis highlights Ekranas v Kruoja Pakruojis statistics
4 Jul 13 Kruoja Pakruojis 0-3 Dinamo Minsk Video Kruoja Pakruojis v Dinamo Minsk highlights Kruoja Pakruojis v Dinamo Minsk statistics
30 Jun 13 Kruoja Pakruojis 0-0 Dainava Alytus Video Kruoja Pakruojis v Dainava Alytus highlights Kruoja Pakruojis v Dainava Alytus statistics
24 Jun 13 FK Tauras Taurage 2-3 Kruoja Pakruojis Video FK Tauras Taurage v Kruoja Pakruojis highlights FK Tauras Taurage v Kruoja Pakruojis statistics
19 Jun 13 Siauliai 3-4 Kruoja Pakruojis Video Siauliai v Kruoja Pakruojis highlights Siauliai v Kruoja Pakruojis statistics
15 Jun 13 Kruoja Pakruojis 2-0 Klaipedos Atlantas Video Kruoja Pakruojis v Klaipedos Atlantas highlights Kruoja Pakruojis v Klaipedos Atlantas statistics
2 Jun 13 Zalgiris Vilnius 4-0 Kruoja Pakruojis Video Zalgiris Vilnius v Kruoja Pakruojis highlights Zalgiris Vilnius v Kruoja Pakruojis statistics
29 May 13 Kruoja Pakruojis 0-2 Suduva Video Kruoja Pakruojis v Suduva highlights Kruoja Pakruojis v Suduva statistics
26 May 13 Banga Gargzdai 0-0 Kruoja Pakruojis Video Banga Gargzdai v Kruoja Pakruojis highlights Banga Gargzdai v Kruoja Pakruojis statistics
12 May 13 Kruoja Pakruojis 0-1 Ekranas Video Kruoja Pakruojis v Ekranas highlights Kruoja Pakruojis v Ekranas statistics


text:
Eura
Eura (latvīšu: eiro, eira; anglīšu: euro; krīvu: eBpo) irā Europys Savīneibys kūpeiguo naudys vīnine, kura aizvoduota i lītojama eurys zonā (2014 g. janvara mien. — 18 ES vaļsteibuos) i kuru atīsmē planavojams lītuot kai atsaskaitīņu leidziekli vysuos ES vaļsteibuos.
Valutys zeime: €
Vydtautyskais valutys kods: EUR
Vērte:
- 1 eura (EUR) = apmāram 0,702804 latu (LVL);
- 1 lats (LVL) = apmāram 1,422872 euru (EUR)
Eura aizvoduota kai atsaskaitīņu leidzieklis 1999 godā, atmejūt ekeju (ECU, European Currency Unit) pa kursam 1:1. Kai fiziska nauda eurys apgrūzā palaistys 2002 godā. 2006 gods beiguos apgrūzā beja jau 610 milijardi euru, i juos beja vīneiguo valuta vaira kai 317 milijonim europīšu.
Euru volda Vuocejis mīstā Frankfurtā pi Maina asūšais Europys centralais banks (ECB), kurs pīstuov vysu ES dalinīkvaļsteibu centralūs bankus. ECB vīneigais tur tīseibu nūstateit ES monetariskū politiku, jis dasaver euru banknotu druku, euru monetu kaļšonu, taipoš euru plateišonu i lītuošonu vysuos eurys zonys vaļsteibuos.


text: rrokstokcom, rookstokcom, rokkstokcom, orkstokcom, rkostokcom, 4okstokcom, 4rokstokcom, r4okstokcom, 5okstokcom, 5rokstokcom, r5okstokcom, tokstokcom, trokstokcom, rtokstokcom, gokstokcom, grokstokcom, rgokstokcom, fokstokcom, frokstokcom, rfokstokcom, dokstokcom, drokstokcom, rdokstokcom, eokstokcom, erokstokcom, reokstokcom, rikstokcom, riokstokcom, roikstokcom, rkkstokcom, rkokstokcom, rokkstokcom, rlkstokcom, rlokstokcom, rolkstokcom, rpkstokcom, rpokstokcom, ropkstokcom, r0kstokcom, r0okstokcom, ro0kstokcom, r9kstokcom, r9okstokcom, ro9kstokcom, rojstokcom, rojkstokcom, rokjstokcom, romstokcom, romkstokcom, rokmstokcom, rolstokcom, rolkstokcom, roklstokcom, roostokcom, rookstokcom, rokostokcom, roistokcom, roikstokcom, rokistokcom, rkstokcom, rostokcom, okstokcom, rokstokkcom, rokstokccom, rokstokcoom, rokstokcomm, rokstockom, rokstokocm, rokstokcmo, rokstokcim, rokstokciom, rokstokcoim, rokstokckm, rokstokckom, rokstokcokm, rokstokclm, rokstokclom, rokstokcolm, rokstokcpm, rokstokcpom, rokstokcopm, rokstokc0m, rokstokc0om, rokstokco0m, rokstokc9m, rokstokc9om, rokstokco9m, rokstojcom, rokstojkcom, rokstokjcom, rokstomcom, rokstomkcom, rokstokmcom, rokstolcom, rokstolkcom, rokstoklcom, rokstoocom, rokstookcom, rokstokocom, rokstoicom, rokstoikcom, rokstokicom, rokstokxom, rokstokxcom, rokstokcxom, rokstokdom, rokstokdcom, rokstokcdom, rokstokfom, rokstokfcom, rokstokcfom, rokstokvom, rokstokvcom, rokstokcvom, rokstokcon, rokstokconm, rokstokcomn, rokstokcoj, rokstokcojm, rokstokcomj, rokstokcok, rokstokcokm, rokstokcomk, rokstokom, rokstokcm, rokstokco, rokstocom


text:
Nūsādplīkšni
Nūsādplīkšni - plīkšni, atsaroduši nūsāstūt seņuok pasataisejušu plīkšņu ieršonys produktim ci vulkaniskūs voi biologiskūs procesu materialiem. Nu Zemis gorūzys kūpeiguo apjāmuma nūsādplīkšnim teik viņ 8%, tok iz Zemis viersa jī vysucīšuok paplateitī i vysucieškuok sateikamī plīkšni. Samārā pluona nūsādplīkšņu kuorta apkluoj magmatiskūs i metamorfiskūs plīkšņu kluoškus, nu kurūs sasadora Zemis gorūzys pamatmasa.
Nūsādplīkšni ceļās, izalikalejūt klastiskajom nūsādom, organiskajai lītnai voi kimiskajom nūsādom (evaporitim). Piec izalikaliešonys dalenis sapluokšt i cemeņtejās — ituo procesa sauc par diagenezi. Nūsādplīkšni pasataisa iz Zemis viersa ci tyvai da jam.


text:
Pavasara mieneša 7 dīna
Pavasara mieneša 7 dīna irā 66 goda dīna pa Gregora kaleņderam (garajuo godā - 67 dīna). Nu ituos dīnys leidz goda golam palīk 299 dīnys.
Puslopu ruodeklis
Svieteibu i pīminis dīnys[pataiseit]
- Albanejā Školuotuoju dīna.
Katuoļu svātū dīnys[pataiseit]
Tumašs nu Akvinu - spredekers, bazneicys školuotuojs
Vuorda dīnys[pataiseit]
Ella - Elmira
Nūtikšonys[pataiseit]
Latgolā[pataiseit]
- 1855 - Daugpiļs styprūtnē vīnā stuņdē ceļuojuma laikā apsastuoj Meklenburga-Šverinys gercogīne Auguste Reuss (Auguste Reuß zu Köstritz) i Prūsejis princs Karls;[1]
- 1946 - piec puortraukumu dorbu atjaunynoj Reigys Goreigais seminars (īstateits 1920 gods leita m. 3 d. Aglyunā);
- 2005 - izaceļ guņsgrāks Rundānu školā, tok cīte tik trešuo stuova kolidors.
Latvejā[pataiseit]
Pasaulī[pataiseit]
- 1876 - Aleksandris Grehems Bels (Alexander Graham Bell) dabova patentu sovai ītaisei, kuru pasauce par teleponu (ASV patenta numers 174,464);
- 1918 - boļševiki pasauce Krīvejis komunistu parteju;
- 1918 - Roalds Amundsens paviestej pasauļam, ka juo ekspediceja dasnēguse Dīnavydu polu (tū jī īveice 1911 gods zīmys m. 14 d.);
- 1996 - dorbu aizasuoc pyrmais demokratiski ībolsuotais Palestinys parlaments.
Dzimšonys[pataiseit]
Latgolā[pataiseit]
- 1904 - Jezups Krumpāns, katuoļu bazneicnīks, Izvolta, Kumbuļu, Bykovys, Augustovys, Ruguoju i Sarkanu pravests;
- 1953 - Juoņs Gavars - politiks, saimis uorsts, Preiļu dzeidātovys direktors;
- 1970 - Andra Kudore, viesturneica, nūvodtāmātuoja.
Latvejā[pataiseit]
- 1891 - Teodors Spāde, Latvejis vaidu flotys admirals;
- 1955 - Aivars Hermaņs, latvīšu muziks, komponists, producents;
- 1977 - Vents Feldmaņs, latvīšu hokejists.
Pasaulī[pataiseit]
- 1913 - Prans Kulikauskys, Lītovys arheologs, humanitarū zineibu doktors;
- 1924 — Kobo Abe (安部公房, Abe Kōbō), japanīsu rakstinīks;
- 1938 - Aļberts Ferts (Albert Fert) - praņcīšu fiziks;
- 1941 - Andrivs Mironovs, krīvu akters.
Mieršonys[pataiseit]
Latgolā[pataiseit]
- 1984 - Ivans Zavoloko (ИBaH HиkифopoBич ЗaBoлoko), staroveru bazneicnīks, pedagos i presis dareituojs.
Latvejā[pataiseit]
Pasaulī[pataiseit]
- 1274 - Tomašs nu Akvinu, italīšu filosofs, teologs, katuoļu svātais;
- 1932 - Aristids Briands, Praņcejis i vydtautiskuos politikys dareituojs;
- 1954 - Ots Paulis Hermans Dīls, vuocīšu kimejis organiks, Nobela premejis laureats.
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ http://latgalesdati.du.lv/3 Latgolys dati


text:
Skeletons
Skeletons - zīmine sporta atmeja, kuramā cylvāks brauc pa lads trasi ar seviškom napalelom kamaneņom. Itei sporta atmeja aizasuoce Sanktmoricā, Šveicejā. Vysuaugstuokais skeletona rāda īstots irā Vydtautyskuo Bobsleja i tobogana federaceja (FIBT). Skeletons Olimpiskajuos kaituos beja īslāgts 1928 godā, sasaveicīni skeletonā nūtyka da poš 1948 gods Zīmys olimpiskajom kaitom, piečuok itū sporta atmeju izjēme nu programys. Tok 2002 godā skeletons nu jauna beja īslāgts Olimpiskūs kaitu programā.


text:
Gepards
Gepards (latiņu: Acinonyx jubatus) irā lels kaču saimis plieseigais zviers. Itys kačs dzeivoj Afrikā i Centraluos Azejis dīnavydūs.[1]
Izavierīņs[pataiseit]
- Auguma garums: nu 115 da 140 cm
- Astis garums: da 80 cm
- Svors: nu 40 da 65 kg
Daudzatmejeiba[pataiseit]
Gepardim irā 6 zamškiru:[2]
- Saharys gepards (Acinonyx jubatus hecki)
- Dīnavydu Afrikys gepards (Acinonyx jubatus jubatus)
- Reitu Afrikys gepards (Acinonyx jubatus raineyi)
- Centraluos Afrikys gepards (Acinonyx jubatus soemmeringii)
- Vokoru Afrikys gepards (Acinonyx jubatus velox)
- Azejis gepards (Acinonyx jubatus venaticus)
Nūruodis i olūti[pataiseit]
- ↑ BigCats.ru — Гeпapды
- ↑ BioLib Profil taxonu — druh gepard štíhlý Acinonyx jubatus (Schreber, 1775)


text:
Zemisvierīņs
Zemisvierīņs (baļtīšu: ainava; anglīšu: landscape; vuocīšu: die Landschaft; krīvu: лaHдшaфT) — geografiskuo zemis gorūzys dalejuma pamatkategoreja, geografiskuos rajoniešonys vīneiba, zemisvierīņzineibys tiemiešonys objekts.
Šauruokā zemeibā zemisvierīni saprūt kai teritorejis uorejū izavierīni ci reļjefu (pīvadumam, „erozejis zemisvierīņs”, „kaupruots zemisvierīņs”). Taids sapratīņs aizaveds i geografejis zineibā suocūt nu 19 gs.
Plotuokā zeimeibā geografiskais zemisvierīņs apjam kurys naviņ teritorejis radzamuos soveibys – fizikaliskūs elementus (zemis formys, reļjefs), auguoju vysumu (flora), dzeivinīku vysumu (fauna), abstraktus elementus (gaismys i tymsa meitovys, gaisalaiks), nu cylvāka darbeibys atsarodušus elementus (cylvāka dorbs apleicis taiseišonā i īriedeišonā). Taids sapratīņs cīšuok soveigs myuslaiku geografejai i apleiczineibai.


text:
Pīmūrdīņs
Pīmūrdīņs aba apleicis pīmūrdīņs (baļtīšu: piesārņojums, vides piesārņojums; anglīšu: pollution, environmental pollution; krīvu: зarpязHeHиe, зarpязHeHиe cpeды) — apleicei svešu lītu (kimiskūs, fizikaliskūs, biologiskūs) palaisšona apleicē.
Cieškuok sateikamuos pīmūrdīņa formys:
- gaisa pīmūrdīņs (kimiskuos lītnis i cītys dalenis palaižamys ci izsvīžamys atmosferā);
- iudiņa pīmūrdīņs (svešys lītnis i dalenis īteik zemisviersa iudiņturēs, iudiņa straujeņom nūtakūt, ci zamzemis iudiņdzeisluos, iudiņa straujeņom sasadzerūt zemē);
- radioaktivais pīmūrdīņs (atomfizikys rezultatā dabuotuos lītnis īteik apleicē);
- skona pīmūrdīņs (skons nu dreizceļu, gaisūstu, taiseitovu i ct. traucej dzeivuotuojim);
i ct.


text:
Definition for
"Pardofelis marmorata"
Definition for
Pardofelis marmorata
Pardofelis marmorata - (General)
Pardofelis marmorata Definition, Definition Pardofelis marmorata, Pardofelis marmorata - Definition for Pardofelis marmorata at NiceDefinition.comPardofelis marmorata - Definition for Pardofelis marmorata at NiceDefinition.com,Pardofelis marmorata,,Pardofelis marmorata Definition,,Pardofelis marmorata meaning,,Pardofelis marmorata origin,,Pardofelis marmorata Examples,,Pardofelis marmorata Samples,,Definition Pardofelis marmorata,,meaning Pardofelis marmorata,,origin Pardofelis marmorata,,Examples Pardofelis marmorata,,Samples Pardofelis marmorata,,online dictionary, dictionary, English dictionary
Pardofelis marmorata
Time To Load Page : 0 min, 0 sec, 0 mSec, Total mSec:0


text:
Svahili volūda
Svahili volūda (Kiswahili) irā leluokuo bantu volūda i vīna nu zeimeiguokom volūdom Afrikys koņtinentā. Svahili volūdā runoj vairuok kai 50 milijonu[1] cylvāku, bet dzymtuo jei irā tik 5—10 milijonim runuotuoju. Svahili irā Kenejis, Tanzanejis i Ugandys oficialuo volūda, kai ari Afrikys Savīneibys dorba volūda. Austrumafrikā svahili cieški kolpoj kai lingua franca.
Piec M. Gatrija negenetiskuos bantu volūdu klasifikacejis svahili pīdar pi grupys G42.
Rokstā teik lītuots latiņu alfabets, kū aizvodova kristīšu misionari. Pyrmuok tyka lītuots arabu alfabets.
Nūruodis i olūti[pataiseit]
- ↑ Lutz Marten, "Swahili", Encyclopedia of Language and Linguistics, 2nd ed., 2006, Elsevier


text:
Sorma
Sorma - lads, pasadarejs iudiņa laseitem sasolstūt myglā iz vysaižim objektim. Tei irā kristalainis boltys nūsādys, kas pasadora iz zemis viersa ir lītom. Vysuvaira dobā ar sormu apkluoti irā kūku zori, smylgys i zuole. Jim viersā irā pluoni lada kristaleni, kurim epidedu styurīni atsateik regularam sešstyuram, a iz kristaleņu ploskonuos viersys radazms streipuojumu teiklīņs taidā pošā styurainī. Lads krystalu garums var dasnēgt i nazcik centimetru.
Nūsādys pasadora gaisa sublimacejis procesā asūšim iudiņa gorim i jim sasalejūt ar lītom trāpā, sluobā viejā i gīdrā ci moz muokulaiņā laikā. Sorma pasaruoda, kod gaisa temperatura irā mozuoka kai -15 °C i Reitulatvejis zamainē nūsatur vaira kai 10 dīnu, a Latgolys augstainē i ūtratik vaira. Lads krystalu skaits iz viersa [īaug tymā pusē, nu kurīnis pyuš viejs.[1]
Nūruodis i olūti[pataiseit]
- ↑ Sormys aprakstejums, pvg.edu.lv


text:
Veice
Veice (anglīšu: effect, impact; krīvu: BoздeйcTBиe; latvīšu: iedarbība) — process, kurymā vīns subjekts, objekts ci pasaruodīņs puormej ūtru subjektu, objektu ci pasaruodīni, ar jū sasadūrdams i damāruodams sovu energeju, vari voi soveibys; taipoš - subjekta, objekta voi pasaruodīņa vareigums aizsuokt itaidu procesu.
Pīvadumi: cylvāka veice iz dobu, laitiešonys veice iz uodu, zuoļu veice, saulis spaitu vieleiguo veice, apleicis trūkšņa navieleiguo veice iz veseleibu, Radioaktivuo spaitīņa vuodeiguo veice.


text:
19 godu symts
Laika skaiteišonys zeimeibā 19 godusymts irā laikavyds, kurs suocēs 1801 godā i tuoļuojuos da 1900 godam (īskaitūt) pa Gregora kaleņderam.
Nūtikšonys[pataiseit]
- 1802 g. Latgola teik par Vicebska gubernejis sadordaļu Krīvejis vaļsteibā.
- 1805 g. Izlaista Vyssa mocieyba katoliszka - vierteiga i volūdys zinē.
- 1817 - 1820 g. dorbojās Izvolta jezuitu kolegeja, kuru beidz i J.Macilevičs - Pawujciejszonys (1850 g.) autors.
- 1817 g. Izdrukavuota pyrmuo latgaļu gramatika.
- 1861 g. Krīvejā (i leidza ar tū Latgolā) atceļama dzimteiba
- 1862 g. Suoc izīt G.Manteifeļa kaleņderi (laižami da 1871 g. īskaitūt)
- 1863 g. Par Latgolu veļās puoļu bunta nūtikšonys.
- 1865 g. Latgolys latvīšim nūlīgta gruomotu drukavuošona latiņu literim. Suocās rūkroksta literaturys raisteiba, lelynojās "muotis školys pi rateņa", latgaliskūs dīvakolpuojumu zeimeiba.
- 1869 g. Izdrukavuots pyrmais latgaļu tautysdzīšmu lasejums, juos aizrakstejuse C.Platere.
- Ap 1875 g. Latgolā likvidātys vysys katuoļu Bazneicys školys. Styprynojās rusifikaceja.
- 1879 g. Dorbu suoc Pīterpiļs katuoļu bazneickungu seminareja, kuramā vāluok atsarūn i latgaļu stuņdis.
- 1899 g. Izīt P. Smeļtera folklora izlaseite, pyrmū reizi latgaļu raksteibā bez "gubu literu".
Nūruodis[pataiseit]
- L.Leikuma. Gruomota Školuotuojim. Lielvārds, 1993.


text:
Muižvuordu sistema
Muižvuordu sistema (DNS, Domain name system) irā datorim voi logiskajim resursim daškierti tekstuali adresi. Pīvadumam,
latgola.lv,
rus.delfi.lv, i.t.t. Jūs lītoj vītā numeriskūs IP-adresu (pīv., 159.148.108.128) partū, ka IP adresi gryušuok īguodojami. Muižvuordi atmej IP-adresus; var lītuot i vīnus, i ūtrus. Pyrmuo pakuopīņa muižvuordus, rokstomus DNS vuordu beiguos (
lv,
lt,
ru,
com,
edu i ct.), privatpersona navar registrēt. Ūtruo pakuopīņa muižvuordus (
folklora.lv,
folklore.ee i.t.t.), privatpersona var registrēt par moksu (vysucieškuok nazcik desmišu latu par godu), i trešuo pakuopīņa muižvuordi, kurus sevkotrys ūtruo pakuopīņa DNS vuorda sovinīks var registrēt bez moksys.


text:
Plīksnis (anglīšu: (geological) rock, subsurface rock, geological material, latvīšu: iezis, lītaunīku: uoliena, krīvu: ropHaя пopoдa) - vīnmuka litosferys daļa, sasadorūša nu vīna tuo poša voi nazcik tūs pošu mineralu (mineralu škiru). Plīkšņus klasificej pa jūs izaceļšonai (genezei), mineraliskajam kimiskajam sadoram i pa strukturai (sataisūšūs daleņu teksturai). Pa izaceļšonai plīkšņus padola iz magmatiskajim plīkšnim, nūsādplīkšnim i metamorfiskajim plīkšnim. Ar plīkšņu tiemiešonu aizajam geologejis atzaris petrologeja i petrografeja, nūsādplīkšņu tiemej i litologeja.
Magmatiskī plīkšniLabot
Golvonais rakstīņs: Magmatiskī plīkšni.
Magmatiskī plīkšni atsarūn nu magmys sasadola iz divejom pamatkategorejom: intruzivī plīkšni aba plutoniskī plīkšni, dzilīņplīkšni i efuzivī plīkšni aba vulkaniskī plīkšni. Intruzivī plīkšni ceļās, kod magma izalej pa Zemis viersu, atsaļ i kristalizejās. Efuzivī (vulkaniskī) plīkšni atsarūn tūlaik, kod magma dasnādz Zemes viersu kai lava. Intruzivī plīkšni kristalizejās lānas, atsoldami godu tyukstūšu i milijonu garumā, aiztuo vulkaniskī plīkšni atsaļ i sacītej par nazcik dīnu ci nedeļu.
NūsādplīkšniLabot
Golvonais rakstīņs: Nūsādplīkšni.
Nūsādplīkšni ceļās, izalikalejūt klastiskajom nūsādom, organiskajai lītnai voi kimiskajom nūsādom (evaporitim). Piec izalikaliešonys dalenis sapluokšt i cemeņtejās — ituo procesa sauc par diagenezi. Nūsādplīkšni pasataisa iz Zemis viersa ci tyvai da jam.
Metamorfiskī plīkšniLabot
Golvonais rakstīņs: Metamorfiskī plīkšni.
Metamorfiskī plīkšni atsarūn tūreiz, kod sevkura plīkšņu atmeja (īskaitūt i metamorfiskū plīksni, pasadarejušu jau agruok) teik izškireigūs temperaturys i spīdīņa apstuokļūs. Itei temperatura i spīdīņs vysod augstuoki na pi Zemis viersa, i jim vajaga byut gona augstim, kab puormeitu plīksnī asūšūs mineralus par cyta tipa mineralim, a voi cytom tūs pošu mineralu formom.
Nu plīkšņu sasadora Zemis gorūza (tymā vydā litosfera i maņteja).


text:
HTML
HTML (Hyper text Markup Language "Hiperteksta īzeimuošonys volūda") – datorūs lītuota teksta īzeimuošonys (markēšonys) volūda, ar kū īzeimuot saturu Internetā. Bīžuokī lītuojumi - puorstaipteikla škūrsteitivim, pruottelefonim, e-posta viestim. Volūdu standartizej W3 konsorcijs. Dokumenti, kas raksteiti HTML formatā atsaškir nu Open Office Writer, MS Word ci Adobe PDF dokumentim ar tū, ka HTML aproksta vīn dokumenta saturu i daļu saturiskū nūzeimi, bet (eipaši HTML 4 i 5) naapzeimoj ituo dokumenta grafiskuos eipateibys - tuos var elasteigi pīmāruot datora videi, kur itys HTML dokuments lītuots. Pīvadumam, HTML apzeimoj, ka teksta gabaleņš irā pyrmuo leidzīņa vyrsroksts, bet naapzeimoj ar kaida fonta burtim, cik lels, kai izleidzynuots, i.t.t.
Puslopu ruodeklis
Elementi i jūs atributi[pataiseit]
Pomota vīneiba HTML volūdā irā elements. Kai ari XML volūdā, HTML elementam var byut atributi i īkšpuse. Īkšpusē var byut teksts ci cyti elementi. Sevkuram elementa atributam ir sovs nūsaukums i nūzeime. Atributi bīži puormej nūklusātuos vierteibys. Pīvadumam, HTML fragments:
malns  R  sorkons
irā 2 elementi. Vīns nu elementu (font) puorslādz kruosu nu nūklusātuos (malnys) iz sorkonu. Ituo elementa īkšpusē asūšais elements (strong), puormej fontu nu nūklusāta iz trakna. Pyrmais elements ir ar vīnu atributu (style) i ituo atributa vierteibu color:red. Cytam elementam atributu navā.
HTML kodā atributu vierteibys īsokoms likt pēdeņuos (") ci apostrofūs ('), bet HTML 4.01 standarts tū naprasa.
HTML elementu grupys[pataiseit]
- Strukturys i naradzamī elementi. Pīvadumam html, head, link, meta, style, script.
- Bloku elementi, kas aizjam taisnstūri. Pīvadumam, div, p, table, ol, ul, li.
- Plyusmys elementi, kas var puorīt nu vīnys ailis iz citu, bet naprosa sev taisnstūri.
Versejis[pataiseit]
HTML versijā nūruoda versejis (i reizim zamversejis) numurus. Pīvadumam, HTML 3.2, HTML 4.01, HTML 5. Pādējuos W3C versejis irā HTML versija 4.01. Versejai HTML 5 irā skices statuss, bet puorsavierieji jau nazcik elementu nu HTML 5 atbolsta. Bejuši centīni HTML raksteit ari teirā XML sintaksē (a ne SGML) - itū projektu sauc XHTML (verseja XHTML 1.0).
2009 godā suoca dorbu WWW arhitektu padūme, i apstyprynova HTML 5 malnrokstu[1]. HTML 5 irā pīmāruots pruottelefonim; tymā irā puors jaunu elementu (pīvadumam canvas), var bez Adobe Flash i leidzeigim līdzeklim attāluot ari audio i video.
Olūti[pataiseit]
Nūruodis[pataiseit]
- W3C – WWW arhitektu padūme.
- HTML 4.01 – W3C rekomendacija.
- HTML 5 – W3C malnroksts
- WHATWG – HTML 5 automatikys aproksta dorba grupa.
- HTML4 i XHML1 puormej HTML5 – Vlado Palubinsko apskots ap HTML5.


text:
Nigereja
Nigereja, oficialai Nigerejis Federaluo Republika, irā federala konstitucionaluo republika. Nigerejis sadorā īīt 36 pavaļstis i federaluo golvysmīsta teritoreja Abudža. Vokoru Afrikys vaļsteiba tur rūbežu ar Benina Republiku vokorūs, Čadu i Kamerūnu reitūs i Nigeru pūstumūs. Dīnavydūs vaļsteibys molys skaloj Atlaņtejis okeana Gvinejis leics. Treis pošu leluos tautu grupys Nigerejā irā hausu, igbo i jorubu. Religiski tautys padaleitys iz pusem - vīna dale irā musulmonu, a ūtra kristīšu, tik nalela dale tradicionalū religeju pīkritieju.
Nigerejis vaļsteibys pasauka jimta nu Nigeris upis, kas tak car vaļsteibu. Nigereja irā poša leluo vaļsteiba Afrikā pa dzeivuotuoju skaitam i septeituo poša leluo pasaulī, kurymā vysu vaira dzeivuotuoju irā malnī.


text:
Dzeļžabetons
Dzeļžabetons — betons, styprynuots ar tāryuda armaturu. Betons i tāryuds nu temperaturys kūna vīnaiži paplatynoj i aizstīpj, gona labai sagiun, dieļ tuo kūna vīnaiži deformejas. Betons i armatura irā izškireigu mehanisku soveibu — betona styprums spīdīnī irā 10-20 reižu leluoks kai stīpšonuos iztvereiba, dieļ tuo styprynuojums irā eipaši styprys kūpā.
Dzeļžabetonu lītoj kuormu i cytu statīņu stateibā, eipaši tyltu. Sovetu laikā Latgolā, Krystapilī dareja Dzeļžabetona konstrukceju dareitova.


text:
Iudiņture
Iudiņture (baļtīšu: ūdenskrātuve; anglīšu: reservoir; krīvu: BoдoxpaHилищe) — muoksleiga iudiņtvere, sataiseita, kab pīlaseitu iudiņa, jū laiceitu i piečuok izlītuotu ekonomiskim snāgim.
Latgolā ītaiseitys napalelys iudiņturis pi vīteja māra iudiņelektrejstaceju:
- iz upu (Viļānu iudiņture iz Maltys upis Viļānu nūvodā, Korna i Pelieču iudiņturis iz Jašys upis Preiļu i Ribinišku nūvodā, Straumis iudiņture iz Dubnys upis Preiļu nūvodā), a voi;
- iz azaru iztaku (Cireiša iudiņture Aglyunys nūvodā, Piļcinis iudiņture Ludzys nūvodā i ct.).
Latvejis teritorejā pošleluos iudiņturis irā Reigys IES iudiņture (3580 ha), Pļaveņu IES iudiņture (3490 ha) i Keguma IES iudiņture (2490 ha) iz Daugovys.


text:
2.apreļs – LELŌ PĪKTDĪNE
Lelajā Pīktdīnē nav sv.Mises upura. Tō vītā ir īpašs dīvkolpōjums Kunga Cīsšonu pīmiņai, kurā centralū vītu ījam Krysta pagūdynōšona, Cīsšonu aproksta dzīdōšona, īpaša Tautas lyugšona. Pēc dīvkolpōjuma Vysusvātōkais Sakraments teik pōrnasts uz īpaši izveidōtu Kristus Kolpa oltoru, kur tys palīk leidz Leldīņu reita Rezurekcijai.
9.00 – Bēržgalē Kunga Cīsšonu dīvkolpōjums, Ryugtōs sōpes
10.00 – Rageļūs Kunga Cīsšonu dīvkolpōjums, Ryugtōs sōpes
11.00 – Rušyunā Kunga Cīsšonu dīvkolpōjums, Ryugtōs sōpes
12.00 – Peipiņūs Kunga Cīsšonu dīvkolpōjums, Ryugtōs sōpes
15.00 – Aglyunā KUNGA CĪSŠONU DĪVKOLPŌJUMS, procesija uz Kristus Kopa oltoru, Ryugtōs sōpes, napōrtraukta adoracija
19.00 – Aglyunā Krystaceļš sakralajā laukumā
3. apreļs – LELŌ SASTDĪNE
Kungs Jezus Lelajā Sastdīnē guļ kopā. „Sakramenti klusej”, t.i., dīvkolpōjumi nanūteik un nateik daleiti Sakramenti. Naktī uz Leldīņu svātdīni īsasōc „nūmūda” jeb Vigilijas dīvkolpōjums, kurā ir jaunōs guņs un Leldīņu sveces (pashala) svēteišona, Himna Leldīņu svecei, daudz lasejumu nu Sv.Rokstim, yudiņa svēteišona, Kristeibas sūlejumu atjaunōšona un poša Kristeiba, Mises upurs. Pēc Mises sekoj ēdīņu pasvēteišona Leldīņu goldam. Gaismai austūt, sōcās Rezurekcija.
9.00 – Bēržgalē Leldīņu Vigilija, ēdīņu pasvēteišona
10.00 – Rageļūs Leldīņu Vigilija, ēdīņu pasvēteišona
11.00 – Rušyunā Leldīņu Vigilija, ēdīņu pasvēteišona
12.00 – Peipiņūs Leldīņu Vigilija, ēdīņu pasvēteišona
22.00 – Aglyunā LELDĪŅU VIGILIJA (bazilikā), ēdīņu pasvēteišona
Ryugtōs sōpes, napōrtraukta adoracija (pi Kunga Kopa oltora apakšējā bazneicā)
+4.apreļs – KUNGA AUGŠANCEĻŠONŌS SVĀTDĪNE
Rezurekcijas jeb Augšanceļšonōs dīvkolpōjums pēc tradicijas sastōv nu lyugšonom pi Kunga Kopa oltora, Leldīņu procesijas trejs reizes ap bazneicu, Reita lyugšonas jeb Matutina un Pateiceibas himnas „Te Deum”(Dīvs, mes Tevi slavejam). Nūslāgumā teik dūta svēteiba ar Vysusvātōkū Sakramentu.
7.00 – Aglyunā REZUREKCIJA
8.00 – Aglyunā KUNGA AUGŠANCEĻŠONŌS SVĀTDĪNES MISE, ēdīņu pasvēteišona
9.00 – Bēržgalē Leldīņu procesija, Kunga Augšanceļšonōs svātdīnes Mise, ēdīņu pasvēteišona
10.00 – Rageļūs Leldīņu procesija, Kunga Augšanceļšonōs svātdīnes Mise, ēdīņu pasvēteišona
11.00 – Rušyunā Leldīņu procesija, Kunga Augšanceļšonōs svātdīnes Mise, ēdīņu pasvēteišona
12.00 – Peipiņūs Leldīņu procesija, Kunga Augšanceļšonōs svātdīnes Mise, ēdīņu pasvēteišona
19.00 – Aglyunā Vokora sv.Mise, Dīvmōtes litanija
5.apreļs – pyrmūdīne
ŪTRŌS LELDĪNES
10.00 – Aglyunā Reita sv.Mise, Svātais Dīvs
12.00 – Aglyunā Dīnas sv.Mise
19.00 – Aglyunā Vokora sv.Mise, Dīvmōtes litanija


text:
The Major List: Latvian league roster applications
This article(let’s be modest, this list) reveals approximately 70% of all the players, who will step on the ice for a Latvian league game next season. Today a list of roster applications was published in Sporta Avize. However, HK Ogre and Lithuanian Orakulas Vilnius have not submitted applications as of yet.
HK Ozolnieki/Monarhs
The team has not added a single player to the roster, the teams will still consist of veteran Latvian players, who have played for Ozolnieki/Monarhs (Vilki Riga, HK NIK’s Brih Riga) for many, many years. Naturally, team also includes several younger players, like Kristaps Stigis or Aldis Pizans.
HK Ozolnieki/Monarhs roster:
Metalurgs Liepaja-2
Metalurgs farm club has only a couple of minor additions, but most of the new faces on the Metalurgs Liepaja-2 roster will come from the Metalurgs U18 team.
Metalurgs Liepaja-2 roster:
DHK Latgale
DHK Latgale roster:
Zemgale
Zemgale roster:
SK LSPA/Riga
SK LSPA/Riga roster:
Prizma Riga
Prizma Riga roster:
Written by Didzis Rudmanis
August 24, 2010 at 10:44
Posted in Latvian league
Tagged with Aigars Mironovics, Aigars Pauce, Aldis Pizans, Aleksandrs Kercs, Aleksandrs Siskovics, Andis Abolins, Andrei Lukin, Andrejs Kondrovskis-Kudrjavskis, Andrejs Smirnovs, Andris Vegners, Ansis Brikainis, Armands Holms, Arnis Kusins, Artjoms Ogorodnikovs, Artjoms Sutovs, Arturas Kuzmicius, Arturs Abolins, Arturs Batraks, Arturs Kuzmenkovs, Arturs Sevcenko, Arvis Petunovs, Bruno Zabis, Dags Laucins, Dairis Zarins, Daniel Bogdziul, Daniels Riekstins, Davis Paipa, Deniss Baskatovs, Deniss Martjusovs, DHK Latgale, Dmitrijs Ankudinovs, Dmitrijs Labovskis, Edgars Apelis, Edgars Cuss, Edgars Dzirkalis, Edgars Kurmis, Edgars Opulskis, Edgars Rozentals, Edgars Siksna, Eduards Bullitis, Eduards Zenins, Edvins Kolcins, Egidius Bauba, Egils Kalns, Eriks Bisenieks, Eriks Ozollapa, Filips Plostnieks, Gatis Bruders, Gints Leitis, Hardijs Paradnieks, Henrijs Uzraugs, HK NIK's Brih Riga, HK Ogre, HK Ozolnieki/Monarhs, Imants Lescovs, Ivans Dmitrijevs, Ivans Kokins, Janis Auzins, Janis Kalnins, Janis Liepa, Janis Lukasevskis, Janis Sahno, Janis Vegners, Janis Zarins, Jevgenijs Fjodorovs, Juris Ziemins, Justas Steponaitis, Kalvis Ozols, Karlis Hirss, Karlis Zakrevskis, Kaspars Kragis, Kriss Kupcus, Kristaps Kruze, Kristaps Riekstins, Kristaps Stigis, Kristians Drelings, Lauris Dzerins, Lauris Ziemins, Leonards Rimjans, Livars Lans, Maksims Firsovs, Maksims Krutjko, Maris Dreilings, Marks Zeldess, Metalurgs Liepaja U18, Metalurgs Liepaja-2, Mihails Bogdanovs, Miks Komuls, Mikus Hermanis, Nauris Buskevics, Nauris Grinvalds, Nikita Krilovs, Nikolajs Jakovlevs, Nikolajs Jerofejevs, Ojars Smaukstelis, Olegs Koreskovs, Orakulas Vilnius, Oto Everss, Otomars Plinta, Pauls Hodzko, Pauls Krumins, Pavels Tribuncovs, Peteris Ostosovs, Peteris Pujats, Prizma Riga, Raivis Cimoska, Raivis Turks, Ralfs Barkevics, Reinis Demiters, Renars Kalinovskis, Renars Kazanovs, Renars Zeltins, Renats Vabiscevics, Ricards Berzins, Rihards Grigors, Rihards Kepitis, Rihards Malinovskis, Rihards Strauss, Rinalds Audziss, Rodijs Razmuss, Romans Glazkovs, Romans Sevcenko, Ronalds Burnickis, Ruslans Kurelass, Sandis Saulite, Sandis Sostaks, Sandis Virkstenis, Sergejs Kuznecovs, Sergejs Petuskovs, Sergejs Povecerovskis, Sergejs Tarabrins, Silvestrs Kulins, SK LSPA/Riga, Vadims Miscuks, Vadims Romanovskis, Vadims Sinakovs, Vadims Solovjovs, Valters Freijs, Viktors Lobacovs, Viktors Rutkovskis, Viktors Sorins, Vilki Riga, Vilnis Vabolis, Vitalijs Goncaruks, Vitalijs Gurevics, Vitalijs Lescovs, Vladislavs Balakuns, Vladislavs Dudins, Vladislavs Lescovs, Zemgale


text:
Mīsta vierīņs nu Olava bazneicys tūrņa
Talins (igauņu: Tallinn) — Igaunejis golvysmīsts i pats leluokais mīsts. Ite vysuzeimeiguo Igaunejis ūsta pi Suomu jiuru leiča pošūs vaļsteibys pūstumūs. Taipoš mīsts irā vysu leluokais industrejis i finansu centrys. Talina vacmīsts īlykts UNESCO pasauļa kulturiskuo puormaņtīņa sarokstā. Mīstā izaglobovuse vydslaiku pīstateiba ar sorgsīnu. Harjis apleiciņa administrativais centrys.
-
-
Talina vacmīsta vydslaiku sorgsīna
-
Vierīņs iz Talina bizneša centra
-
-


text:
Meža saskys
Meža saskys aba tik saskys (latiņu: Mustela putorius; anglīšu: European polecat; latvīšu: Meža sesks; lītaunīku: Juodasis šeškas) irā cauņu saimis (Mustelidae) plieseigais zviers nu sasku giņtis (Mustela). Taipoš zynoms kai Malnais saskys ci Europys saskys. Saski radneigi luoseicom, caunem i sormulim. Sātā dajaucātī saski saucomi par fretkom aba sātys saskim. Saski paplateiti kūna vysā Europā da Uralu kolnim Krīvejā, atskaitūt Skaņdinavejis pūstumus i jiuru solys - Airejā, Īslaņdejā, Sicilejā i cytuos jiursoluos jī nadzeivoj.[1] Saskys vīns nu treju Latgolā dzeivojūšūs sasku giņtis dzeivinīku - sūpluok luoseicys i sormuļa.[2]
Izavierīņs[pataiseit]
Saskys, taipoš kai cyti cauņu saimis dzeivinīki, irā smuidra, spieceiga auguma, ar eisom kuojom i plotom golvom.[3] Meža sasku tāvaini labtik leluoki kai muotainis. Tāvaiņu svors ūtratik leluoks kai muotaiņu, auguma garums kūna treštik garuoks. Saska garums byun 35-45 cm, svors muotainem 0,7 kg, tāvainim 1,7 kg. Kažuks tymsai bryuns ci malns. Iz vaiga gaišuoks, ap acim pasataisa taida kai maska, izaverūša kai tymsi okuleri.[4] Zīmā kažuks nūaug bīzs i spūdrys, a vosorā pluons i naskaists. Taipoš kai cytim cauņu saimis pīstuovim, i saskim byun analī dzīdzeri, kurī izdola osu smuorda sekretu. Itei reakceja nūteik viņ tod, kod dzeivinīks sajiut baili par sovu dzeiveibu.
Izavedīņs[pataiseit]
Saski pa lelumam byun nakts dzeivinīki. Jūs var satikt mežūs, pūrūs, peisūs i mežu pļovuos pi iudiņu. Zīmā jī apsadzeivoj sātu ci solu tyvumā i, maklādami barūklis, var net īīt ustobuos. Kolnūs dzeivuot namīļoj. Mygu vusycīškuok ītaisa pi upu zam lelu kūku sakņu. Saski dzeivoj vīnā vītā, vīns saskys izlītoj apmāram 1 kvadratkilometru lelu pluotu. Vosorā saski dzeivoj saimē, a zīmā pa vīnam. Saskys aktivs vysu godu. Zīmys snīgā saska īstaiguotuos stidzenis var ītēmēt pi olūtaiņu, naaizsalstūšu upu, kur puorzīmoj vardivis.
Pošu lelī sasku īnaidnīki - suni, kači, lopsys i lelī palādiņu putni.


text:
Žurnals
Žurnals (praņcīšu: journal – laikroksts, žurnals) – brošurys ci gruomotys izavierīņa periodiskys izdavums, vysucīškuok ar vuokim i iļustracejom. Vysuvaira publicej analitiskus tekstus ap ļaudeibys dzeivi, politiku, ekonomiku, muokslu, kulturu i cytim vaicuojumim, kurī paškierti konkretom ļaužu grupom - bārnim, sīvītem, veirīšim, sporta mīļuotuojim, makšarnīkim i tt.
Žurnali latgaļu volūdā[pataiseit]
Myuslaikūs latgaļu volūdā izīt religiskai ļaudyskais žurnals Katōļu Dzeive, juo pyrmais laidīņs izguoja 1926 godā.
Cyti svareiguokī žurnali latgaļu volūdā bejuši Dzeive, Zīdūņs, Sauleite, Latgolys Zemkūps, Ceinis Karūgs. Pyrmais žurnals latgaļu volūdā beja Austra (izdūts 1908 godā, 4 godus piec druka nūlīguma nūceļšonys).


text:
Vikipedeja:Stiļa rūkysgruomota
Ka sevkotrys turātumemēs pi Stiļa rūkysgruomotys, Vikipedeju byutu vīgļuok lītuot i autorim, i skaiteituojim. Bet pazeistamajā gruomotā The Chicago Manual of Style saceits tai:
Itī lykumi dūmuoti vydsmāra gadīnim i jūs vajag lītuot elasteigai.
Skaidra, vyspuseiga dazynuošona irā svareiguoka nakai teksta grafiskais atvaiguojums i formats. Vikipedeja kategoriskai naaizprosa autorim turētīs pi itūs apruodejumu, tok jī paleidzēs cytim lobuok saprast jiusu dorbu. Vikipedejis priņcips prīca byut autoram ir svareiguoks na kuru nakuru ļaužu gribiejums, kab vysi rakstīni jau nu pošu īsuoku byutu piļneigi.
Streidi ap stili[pataiseit]
2005 godы juņa mien. Arbitražys komitets sasprīde, ka vysur, kur obadiveji varianti lobi, autorim navajag raudzeit puortaiseit vysu pa sovam. Bet irā tīseiba aizpraseit, kab vīnā rakstīnī byutu lītuots saksteigs stiļs.
Rakstīņu Pasaukys[pataiseit]
Pasauka aba rakstīņa viersroksts var byut vuords ci eisa fraze, kura vysucieškuok pasaruoda jau pyrmajā rakstīņa sacīnī - vyslobuok kai sacīņa gramatiskais prīškmats. Pīvadumam, rakstīnī ap Rēzni lobuok suokt itai: Rēzne - mīsts Latgolā..., a na kai naviņ nataisnai: Ite raksteisim ap Rēzni - Latgolys mīstu. Napīdareigai nu vysu cytu apstuokļu, pasauku vajag raksteit jau pošā pyrmajā sacīnī.
Pyrmū reizi rokstit tekstā pasauku tuklim literim (lītuodami 3 apostrofus), saceisim,
'''rakstīņa pasauka'''. "Rēzne - lels mīsts Latgolā...".
Lobuok nalicit hipernūruožu:
- Kod pyrmū reizi tekstā rokstot pasauku (ar tuklajim literim)
- Nivīnā zamdalis pasaukā
Kod nakod pasauku vajag raksteit (pīv., filmys, gruomotys i leidz. pasaukys) na viņ tuklim literim, a i kursivā. Pīvadumam:
Gruomota Evangelia Toto Anno beja nūdrukavuota 1753 godā.


text:
Laikvuords
Laikvuords (anglīšu: verb; krīvu: rлaroл; latvīšu: darbības vārds; verbs) — runysdaļa, kura izsoka darbeibu voi stāti kai laikā nūteikūšu procesu i atsoka iz vaicuojumu kū dora?, kū dareja?, kū dareis?, taipoš iz vaicuojumu kas nūteik?
Pīvadumi: (leits) lej, (jis) brauc, dzīd; nagribēja, volkuojuos, bļuzneja, raksteis, ruodeis, ass, beja guojs, asūte guojuse).
Laikvuordu kategorejis irā persona, laiks, skaits i izsaceiba.
Puslopu ruodeklis
Izsaceibys[pataiseit]
Laikvuordam latgaļu volūdā 4 izsaceibys:
- Eistynuma izsaceiba (ād, ēde, ēss, irā ieds, beja ieds, byus ieds) aproksta eistynumā nūteikūšu darbeibu.
- Puorstuostis izsaceiba (āds, ieškys, ass ieds, byuškys ieds) aproksta darbeibu cyta cylvāka puorstuostē, cieškuok tūlaik, kod runuotuojs nazyna, ci taišni tai irā nūtics, a voi jam gribīs nazkai atsarūbežuot nu tūs darbeibu.
- Gribiejuma izsaceiba (āstum, āstim, āstu, āstumem, āstumet, byutum ieds, byutim ieds, byutu ieds, byutumem āduši, byutumet āduši, ) aproksta darbeibu, kura nūtyktu, ci taidu, kurū runuotuojs grybātu dareit, ka byutu tam atsateikūši apstuokli.
- Pīsacejuma izsaceiba (ēd!, lai ēss!, ēssim!, ēdit!) aproksta pīsacejumu ūtrajai personai nazkū dareit.
Vītā latvīšu vajadzeibys izsaceibys tradicionalajā latgaļu volūdā lītoj konstrukcejis ar vajadzēt voi daīt, dasaīt, dasavest i laikvuordu nanūsaceibā (latvīšu man jāēd, tev jāēd, viņam/viņai jāēd, mums jāēd, jums jāēd, viņiem/viņām jāēd - latgaļu maņ vajag ēst, tev vajag ēst, jam/jai vajag ēst, mums vajag ēst, jums vajag ēst, jim/jom vajag ēst; maņ daīt ēst, tev daīt ēst, jam/jai daīt ēst, mums daīt ēst, jums daīt ēst, jim/jom daīt ēst).
Konstrukcejis ar daīt, dasaīt, dasavest lītoj tūlaik, kod vajadzeiba irā mīdzama, aizstotoma. Pīvadumam: latvīšu man jāēd vairāk dārzeņu, tad būšu veselāks - latgaļu maņ vajag ēst daudzuok duorzuoju, tūlaik byušu veseliškuoks, bet: latvīšu es taču vecmāmiņu pazīstu, pie viņas atkal būs daudz jāēd - latgaļu es tok vaceiti pazeistu, pi juos otkon daīs/dasaīs daudzi ēst.
Laikvuorda pamatformys[pataiseit]
Atlasynuotuos formys var darynuot nu 3 pamtformu - nanūsaceibys, 3 personys vīnskaita niulejuo laika, 3 personys vīnskaita puorguojušuo laika. Pīvadumam, skaiteit-skaita-skaiteja, stateit-stota-stateja. Latgalīšu volūda itamā zinē leidzeiga lejislatvīšu i litaunīku volūdai - laikvuordu pamata formys vīgļuok izavuiceit sevkuram laikvuordam pa sevim nakai izavuiceit gryutu lykumu, kurs nūsoka, kaidys formys lītuot sevkuram laikvuordam. (Anglīšu i vuocīšu volūdā irā saroksts ar nazcik symtu naregularūs laikvuordu, a latgalim naregulari irā lelums laikvuordu).
Atlasynuotuos formys ir cytys laiku formys eistynuma izsaceibā, cytu izsaceibu formys, dorūtne i cīšūtne, divdabu formys (kurys lītoj i nazcik laikvuordu formom sastateit, pīvadumam, salyktajūs laikūs i cīšūtnē).
Konjugacejis (personuošonys)[pataiseit]
Laikvuordam irā treis konjugacejis aba personuošonys. Juos var nūstateit pa vysu treju pamatformu golyunem.
Atsagrīžamī laikvuordi[pataiseit]
Laikvuordi var byut atsagrīžami aba refleksivi. Taidu laikvuordu nanūsaceiba tur golyuni "-tīs". Pīvadumam, "mozguotīs", "prīcuotīs". Atsagrīžamī laikvuordi cieški izsoka darbeibu, kurys objekts irā i darbeibys subjekts (pīvadumam, jis mozgojās, nasās) ci izsoka sovā vydā doromu darbeibu (jī stumduos).
Laikvuordūs ar prīdieklim dasalīk atsagrīžamuo daleņa "-sa-" voi (piec "iz-") "-a-", pīvadumam, pasaraksteit, atsastuot, pasajimt, izavuiceit. A ka prīdēkļa navā, tūlaik rokstoma atsagrīžamuo golyune: smītīs, ceļtīs.


text:
Auguoji
Auguoji (latiņu: Plantae, anglīšu: plants, krīvu: pacTeHия, latvīšu: augi) — vysuleluokuo Zemis dzeivūs organizmu grupa, kuri autotrofai barojās, izlītuodami Saulis energeju (fotosiņteze), kuru šyunys tur bīzeigu apvolku (parostai nu škīzninis) i kuri natur vareibys dreiži puorīt iz cytu vītu.
Cieškuok pazeistamī auguoji: kūki, pučis, kryumi, zuole, staipekni, papards, syunys i tt.
Pasaulī vys vēļ navā zynoms precizs auguoju škiru skaits, izškireigi tāmātuoji runoj ap daudzumu nu 287 000 da 422 000.


text:
Praņcīšu volūda
Praņcīšu valūda (français, IPA: [fʁɑ̃sɛ]) — romanīšu volūda, kuru kai dzymtū ronoj leluokuo daļa cylvāku nu Praņcejis, praņciski runojūšuos Šveicarejis, Valonejis, Briseļa (Beļgeja) i Kvebeka (Kanada), kai i minoritetu grupys cytuos vaļsteibuos. Praņcīšu kai ūtruos volūdys runuotuoji irā paplateiti daudzuos pasauļa daļuos, lelums nu kurim dzeivoj praņciski runojūšajā Afrikā, vysuvairuok Gabonā (80%), Mauricejā (72,7%) i Elefanta Kaula Molā (70%).[3] Pa izškireigim apskaitim jei irā dzymtuo volūda nu 75[1] leidz 110 milijonim[2] i ūtruo volūda 190 milijonim cylvāku.[1] Bez tuo fraņcīšu volūdu vuicuos kai svešvolūdu leidz apmāram 200 milijonim cylvāku, padorūt jū par ūtrū vysuvairuok pīsovynojamūs volūdu pasaulī piec anglīšu volūdys.[4]


text:
Leldīne
Leldīne – senejim latgaļu tautys svātkim damāruoti kristīšu svātki, kuri simbolizej Jezus Krystus augšanceļšonūs nu myrūņu piec pīkaļšonys krystā, kai aizraksteits Jaunajā Testamentā. Tys nūtics trešā dīnā piec Krystus mieršonys (nuovis dīnu skaitūt kai pyrmū dīnu).
Leldīne lelumam kristīšu irā poši svareigī gods svātki, kuramūs lela prīca izsokoma deļ galeiguos Dīva dāla īveicis par smierti. Nazcik saprasmēs svareiguoka irā Krystus mieršonys, a na augšonceļšonuos dīna, partū ka taišni mierdams Krystus izvede ciļvieci nu apdzymtuo grāka. Leldīnis svātki irā pādejuos gavieņa dīnys.
Taipoš kai cyti kristīšu svātki, i Leldīne sasaliejuse ar tautys poguonu tradicejom, pīvadumam, Leldīnis ūlu kruosuošonu.
Puslopu ruodeklis
Leldīnis data[pataiseit]
Leldīne navā atzeimojama svietejamuo gods dīna pa Gregora kaleņderam. Jūs data damāruota pi žydu svātku, kurūs datu nūstota pa mienesnīka kaleņderam. Leldīni svietej pyrmajā svātdīnē nu pyrmuos pylnats piec pavasara leidzalaika (ekvinokcejis). Deļtuo gods nu goda Leldīnis data izaškir i byun nu pavasara mieneša 22 da sulu mieneša 25 dīnai.[1]
Reitu pravoslavu bazneicā, kuramā lītoj Juleja kaleņderi, Leldīnis data saīt nu sulu mieneša 4 dīnys da lopu mieneša 8 dīnai. Tok izagoda i taidi godi, kod katuoļu, pravoslavu i staroveru Leldīne saīt vīnā datā.
Leldīnis liturgeja[pataiseit]
Katuoļu bazneicā Leldīnis svieteišona aizasuoc Lelajā (Zaļajā) Catūrtdīnē i valkās vysu Leldīnis laiku da Krystus dabaspajimšonys svātkim. Lelajā Catūrtdīnē i Pīktdīnē kristīši īt Krysta ceļu, pīmynādami Kunga Jezus Krystus pīkaļšonu krystā i smierti. Lelajā Pīktdīnē bazneica nūsacejuse styngru gavieni. Lelajā Sastdīnē, kuruos kod nakod sauc i par Klusū Sastdīni, leidza ar saulislaidu svietejama Leldīnis nakts. Nakts tymsā svietejama "nakts, gaišuoka par dīnu" liturgeja, kura salosa ticeigūs apgaismuot apleici ar sovom atnestom, aizdegtom svecem. Ituos nakts rituala jāgs - atzeit sevi par vaineigu i sovā vainē, tymseibā īsavērt eistynū gaismu, kura navā ītēmiejama byunūt dīnā. Ituo rituala laikā skaitomi seviški daudzi Svātū Rokstu vuordi, kuramuos paviesteita Mesejis atīšona i vysu cylvāku grāku atlaisšona, i dzīdamys psaļmys. Leldīnis nakts kulminaceja - augšonceļšonuos viests. Nu ituos šaļts atļauts vargaņuot, kas katuoļu bazneicā irā nūlīgts nu Leluos Catūrtdīnis da Lelajai Sastdīnei.
Tautys tradicejis[pataiseit]
Nazcik tautys īrodumi irā izaglobuojušs nu poguonu pavasara atīšonys svātkim i sasalejušs ar Jezus Krystus augšonceļšonuos svātkim, sataisūt myuslaiku latgaļu Leldīnis svātku tradicejis. Senejūs laikūs pavasara atīšona (Leluo dīna) sveiteita, kod dīnys i nakts garums vīnaids (pavasara ekvinokceja) i tys saīt pavasara mieneša 20 ci 21 dīnā.
Vīna nu pošu golvonūs tautys tradiceju irā ūlu kruosuošona (marguošona). Parostai ūlys kruosoj seipulu myzās, kluotyn līkūt vysaižus auguojus, putruomus i tai tuoļuok. Tok sevkura saime tur sovys ūlu kruosuošonys tradicejis. Leldīnis reitā saime ād reitiškys i sasaveic, kam stypruoka ūla. Taipoš nūteik leiguošonuos leigačuos, ūlu rypynuošona, ūlu mesšona i cytys atrakcejis.
Tautys ticiejumi[pataiseit]
- Par Leldīnem juovuora ūlys, tod opolys teleitis aug.[2]
- Kas Leldīņu ūlys bes suoļa ād, tys vysu vosoru maluos.
- Kas zam Leldīnis lelā sastdīnē iess vaira zierņu, tod itei pīzeimoj, ka tys byus boguots cylvāks.
- Kas Leldīnē pyrmais atbrauc nu bazneicys, tys vysu godu pyrmais pi dorba un tureibys.
- Ka cylvāks gryb zynuot sovus grākus, tod lai pyrmā Leldīnis dīnā da pacelšonys krysta padzer solta iudiņa. Tū dīnu da pacelšonys krysta iudiņs irā soldons. Kod cylvāks padzers iudiņa i iudiņs byus soldons, tod itei pīzeimoj, ka pi tuo cylvāka grāku navā. A ka byus na soldons, taids kai jis irā, iudiņs kai iudiņs, itys pīzeimoj, ka pi tuo cylvāka cīši daudz grāku, koč ar maisu nosuoj.
Tautys dzīsmis[pataiseit]
Nūruodis i olūti[pataiseit]
- ↑ Leldīnis data (angliskai). Rakstīņs nu Amerikys Saškierstū Vaļsteibu Jiuris Observatorejis (pavasara m. 27 d., 2007 g.).
- ↑ Latvīšu tautys ticiejumi
- ↑ Tautys dzīsmis ap Leldīnem


text:
Vikipedeja:Vandaļu gors
Vandaļu gors aba vandalisms ir sevkaida satura dalikšona, iztreišona voi puortaiseišona, kab teišam samaituotu enciklopediju. Izplateiti vandalizma veidi ir asūšā teksta puorraksteišona ar lomu vuordim, lapu teksta dzēšona voi nazkaida nadereiga satura dalikšona da lopys. Kotrys lobys grybys mieginuojums dareit enciklopediju lobuoku, pat ja naveiksmeigs, nav vandalisms.
Vandalisma darbeibys ir pret Vikipedijas nūteikumim; vandalisma gadejumus vajag atpazeit, i tod reagēt – ja tys ir nūpītns, ka navarit tū izdareit poši, varit meklēt administracejas īsajaukšonu (Administrator itervention). IBM tiemietuoji 2002.godā saceja, ka leluokuo vandalisma dale angļu Vikipedijā atsagrīž pyrmajuos pīcuos minutēs. Tū apstiprina i eksperimenti vēļuok, kad pietnīki teišom īroksteja muļkeibys (patent nonsense).
Reizim ari cyts lobuojums var izaviert kai vandalisms. Napīcīšama ryupeiga dūmu gaita, kab zynuotu, ci jaunuo informaceja lopā var palikt, ci tys ir vandalisms.
Puslopu ruodeklis
Reagēšona iz vandalismu[pataiseit]
Ja radzoms vandalisms (zemļuok dūtajā nūzeimē), vajadzātu atgrīzt atbiļsteigū lopu. Pī tom, īrokstit breidynuojuma šablonu vandaļa "sprīža" lopā, kai paruodeits tuoļuok. Jo vandaļs ir breidynuots, a naatlaideigi dora sovu, var lyugt administratora īsajaukšonu (en:Wikipedia:Administrator intervention against vandalism). Admini var apspīst (en:block ar nūteiktu proceduru (blocking policy).
Breidynuojumu šabloni[pataiseit]
- {{subst:Test}} voi {{subst:test1}}
- Taiss:Test
- {{subst:Test2}}
- Taiss:Test2
- {{subst:Test3}}
- Taiss:Test3
- {{subst:Test4}}
- Taiss:Test4
Admins var lītuot ari taidu šablonu:
- {{subst:Test5}}
- Taiss:Test5
Atguoduojit paraksteit ar datumu vysus breidynuojumus. Tū var izdareit, jo pīroksta dokumenta golā 4 tiļdis (tai: ~~~~).
Vandalisma veidi[pataiseit]
Itī ir Vikipedijā izaplatejušī vandalisma veidi:
- Spamers aba māstuļnīks
- Davīnuot rokstam saturu voi uorējus linkus, kab reklamētu seve.
- Vandaļu robots
- Kaida datorprogama, kas ceņšās puortaiseit lelu skaitu rokstu ar spamu, lopu satura iztreišonu, i.t.t.
- Bierniškeigs vandalisms
- Vysaidu mulkeibu, personisku uzbrukumu voi jūku īroksteišana nūpītnūs rokstu vītā. Ari najaušūs simbolu (pīmāram, "aslkdjnsdagkljhasdlkh") davīnuošona. Iņteresnus jūkus, ja kaidam gribīs, var raksteit projektā Uncyclopedia.
- Slapnais vandalisms
- Gryuši saskatomu ortografejis klaidu, napareizu datumu, i.t.t. īroksteišona Vikipedijys dokumentūs.
- Biļdeišu vandalizms
- Provokativu biļdeišu šursyuteišana iz serveri i davīnuošona rokstim. Ari biļdeitis bez olūta voi licenzis nūruodis nav dereigys Vikipedijai - ja itīpeigi tū dora, ari skaituos vandalisms.
- Lopu adresu maineišona
- Napareiza Vikipedijys dokumenta URL vītruoda izavieliešona; napareizs voi apvainojūšs roksta nūsaukums.
- Linku vandalisms
- Linku URL vītruodu izavieliešona bibliografejā. Linka teksts var byut vacais, a links ruoda iz citu vītu.
- Diskusiju komentu puortaiseišona
- Diskuseju lopās nadreikst maineit cytu lītuotuoju tekstus.
- Lopu pašmierkeiga atsagrīšona
- Lopu atsagrīšona atpakaļ, ja napīkreitat cyta roksteituoja dūmom, nameklejūt kaidu naviņ kompromisu.
[pataiseit]
Ir nazcik cytu situaciju, kurys var traucēt, a iz tom vajadzātu reagēt sovaižuok nakai iz vandalismu.
- Jauns lītuotuojs
- Nazkas, kurs gryb izmieginuot, voi patīšom ir vareiba redigēt sevkuru lopu. Ar taidim lītuotuojim vajadzātu laipni sasavasaluot i paruodeit, ka var īt iz smiļkšu bedri, kab tur taiseitu eksperimentus (apsaverit pyrmū breidynuojuma šablonu).
- Neitrala redzīņa naīvāruošona
- Neitralums, kurs vajadzeigs Vikipedijys rokstūs ir gryuši sasnīdzams. Reizim ir žāļ, ja cylvāki tū naīvāroj, a tys nav vandalisms.
- Drūsmeigi puortaiseitys lopys
- Vikipedijys rokstnīki bīži taisa lelas puormainis rokstūs, kab tūs puortaiseitu - iztrin lelus teksta gobolus i roksta sovu. Ja iztreitī goboli ir puorcalti iz "Sprīža" sadali, i dūts īmeslis lobuojumim, tod tys nav vandalizms. Prūtams, goduos, ka ir napateikami, ka Jyusu saraksteitū tekstu kaids izmess, a tod ir vītā diskuseja.
- Klaidys
- Reizim lobys grybys cylvāki taisa faktu klaidys, a paši tū nasaprūt. Ari tad vajadzeiga diskuseja.
- Ītīpeiba
- Nazcik lītuotuoju var naīvāruot cytu dūmys i vysu laiku lobuot pa sovam i nikni streideitīs diskusejās. Ari taidūs gadijumūs var īt administratora paleidzeibu maklātu, a vandalisms tas nav. Sprosta, na vysi prūt lobi sasadarbuot ar cytim.
- Personeigi uzbrukumi
- Cytus apvainūt nav breiv. Daži gadejumi (cyta lītuotuoja lopys puortaiseišona ar personiskim uzbrukumim, pīmāram) ir vandalisms, a vysā tei ir vīnkuorši nasadereiga uzvedeiba, ar kū var mieginuot ceineitīs cytaiž nakai ar vandalismu.


text:
Siejamais lyns
Siejamais lyns (Linum usitatissimum L.) liniņu (Linaceae) saimis lynu (Linum) giņts auguojs. Vīngadeigs zuoluoju auguojs, 50-120 cm augstumā. Arheologiskajūs izkasumūs dazynuots, ka siejamais lyns bejs vīna nu pošu pyrmū cylvāka kuļtivietū solsaimisteibys kulturu. Lyns jau kuļtiviets vaira kai 5000 godu pyrma Krystus pīdzimšonys Tyvajūs Reitūs, Egiptā i Kinejā[1].
Puslopu ruodeklis
Aprakstejums[pataiseit]
Siejamūs lynus nu tū lītuošonys padola div tipūs – oleja lyni i škīznys lyni. Škīznys lynu kuots 75-135 cm augstumā, tīvs, cilinddryskys, zarains tik augstīnē. Sieklineicys dūbu sataisa mozuok kai oleja lyni, taipoš sāklys mozuokys. Sakņu sistema mītsakne ar vuoji izraisteitom suonu saknem. Oleja lyni eisuoki, rasnuoku i cīši zarainu kuotu jau nu zamoškys. Cīši daudzi zīdu. Oleja lynu sakņu sistema zaraina. Lopys obadiveju tipu lynim puormeiš. Siedūšys, laņcetiskys, ar leidzonu mali i trejom dzeislom. Lopa 2-3 cm gara, 0,4-3,0 cm plota[2].
Zīdi[pataiseit]
Lynu zīdi irā nu vysaižu zylu pakruosu da liļovu ci boltu. Cytuos vaļsteibuos irā net dzaltonom krūņlopom. Zīdi vācakleņā ci skrajeniskā saliktā čačē. Divkuortu zīdi ar pīcom krūņlopom, kauslopom, putekšņlopom i augļlopom. Zīd vosorys i sīna mienesī [3]. Skiadrā, syltā dīnā saplaukst agrai nu reita i ap desmitim nu reita krūnlopys jau nūbierst. Vāsā i volgonā laikā zīd da dīnavydam. Kod lynu zīdi prozīd, beidzuos i lynu kuota augšona garumā[4].
Sāklys[pataiseit]
Sāklys ploskonys, ūlveida. Viersa speidona i leidzona. Kruosa parostai tymsai bryuna, rešuok dzaltona ci cytuos pakruosuos. Sāklys 0,6-0,8 cm garuos ūlveioda pūgaļuos. Pūgaļai irā pīci sieklineicys dūbi, sevkuru dūbu škārsīna padola div daļuos, partū kod nakod soka, ka pūgaļai irā 10 sieklineicys dūbu. Sevkurā daļā pa vīnai sāklai, sāklys gotovys labeibys i rudiņa mienesī. Lynu sāklys podtur 33-40% (kod nakod i 46-48%) oleja.
Lynu lītuojums[pataiseit]
Lynu škīzna[pataiseit]
Lynu šķiznu padola garā i eisā škīznā. Garū šķīznu lītoj škīznu industrejā – audaklu, fiļtru, viervu, maisu, apavis, dīgu, špaleru, oboru i buru pīgatavē. Eisū šķīznu lītoj stateibmaterialu iņdustrejā – skaidu pluotu, guņsdrūšu durovu, škīznys cymenta pluotu, sausys vapnys, šykaturkys, dūbū cegļu i cytu materialu pīgatavē. Taipoš lynu škīznu lītoj kai jumta saguma i skonu izolacejis materialu[5].
Lynu olejs[pataiseit]
Lynu oleju lītoj i medicinā, i iedīņūs, i kruosu, laku, kitu pīgatavē. Taipoš papeira i ceratys pīgatavē vajag lynu oleja. Olejs irā lels taukskuobu olūts. Saimisteibā lynu oleju lītoj laka, kruosys i muoksleiguos uodys pīgatavē, taipoš i apavis, papeira, linoleja i cytuos industrejuos[6] [7]. Linolejs irā vīns nu pošu senejū lynu oleja lītuojuma pajiemīņu. Tū gatavej nu lyna oleja svečim, smolkai samolta styra, kūknys i pigmenta maisejuma. Linoleju kai greidys sagumu vysaižuos ustobuos lītoj jau vaira kai 100 godu.
Lynu kultura Latgolā[pataiseit]
Jau nu senejim laikim Latgolā ļauds aizajieme ar lynu audziešonu i taišni Latgola beja golvonais lynu saimisteibys regions Latvejā [8]. Myusu dīnuos lynu saimisteiba cīši sasamazynuojuse. Tān vīneiguo vīta Latgolā i vysā Latvejā, kur aizajim ar lynu selekceju, irā Latgolys solsaimisteibys zineibu centrys. Lynu puordaris fabriki dora Kruoslovā, Ludzā, Preiļūs, Rēznī i Vilekī. Pošu lelī lynuoji myuslaikūs aug Kruoslovys apleicīnī.
Nūruodis i olūti[pataiseit]
- ↑ Vroman J. (2006) Molecular genetic studies in flax (Linum usitatissimum L.). PhD thesis, Wageningen University, The Netherlands. p. 144
- ↑ Latvijasdaba.lv
- ↑ Latvijasdaba.lv
- ↑ Ivanovs S., Stramkale V. (2001) Lynu audziešonys i nūjimšonys tehnologejis (latvyskai). lpp. 18. – 20
- ↑ Znuotiņa Dz. (2006) Atjaunynuotuos škīznys i lyni – ceļā iz škīznys industrejis inovativū raisteibu Latvejā. Reiga, 9.-28. lpp (latvyskai)
- ↑ Latvijas Republikas Zemkopības Ministrija (2008) Latvijas lauksaimniecība un lauki. Latvijas Republikas Zemkopības ministrija. 79.-81. lpp
- ↑ Flaxcouncil.ca
- ↑ Ivanovs S., Stramkale V. (2001) Lynu audziešonys i nūjimšonys tehnologejis (latvyskai). lpp. 18. – 20


text:
Stelenboša universitets
Stelenboša universitets (afrikaans: Universiteit van Stellenbosch, anglīšu: Stellenbosch University) — vydtautyskai pīzeits universitets Stelenboša mīstā Dīnavydafrikā. Cyti tyvuokī universiteti — Keiptauna universitets i Vokorkeipa universitets.
Īstateišonys gods - 1866
Tips - ļaudyskais universitets
Studentu skaits - 21 972
Dareituoju skaits - 2 430
Mīsts - Stelenbošs
Regions - Vokorkeips
Vaļsteiba - Dīnavydafrikys Republika
Izalikaliejums - 4 kompleksi
Studentu pasaukšona - maties
Daleiba organizacejuos - AAU (Association of African Universities, ACU (Association of Commonwealth Universities), CHEC (Cape Higher Education Consortium), HESA (Higher Education South Africa), IAU (International Association of Universities)
Teiklavīta - http://www.sun.ac.za/
Stelenboša universitetā tyka padarynuots pyrmais Afrikā atsarodušais mozais Zemis muoksleigais paceļnīks - SUNSAT, kuru komsosā palaide 1999 godā.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
- 1866 g. marta 1 d. - niulejuo universiteta Humanitaruo fakuļteta kuormā atsadareja Stelenboša gimnazeja.
- 1881 g. - gimnazeja tyka par Stelenboša kolegeju.
- 1887 g. - kolegeja meja pasauku i tyka par Viktorejis kolegeju.
- 1918 g. apreļa 2 d. - Viktorejis kolegejai daškeire universiteta statusu i puorsauce par Stelenboša universitetu.
Vīta[pataiseit]
Stelenbošs (Stellenbosch) irā universiteta mīsts ar apmāram 90 000 dzeivuotuoju (naskaitūt studentu). Kūpa ar studentim dzeivuotuoju skaits viersej 110 000. Stelenbošs izalikaliejs irā apmāram 50 kilometrui nu Dīnavydafrikys golvysmīsta Keiptauna. Stelenbošs izalikaliejs Eerste Rivier ("Pyrmuos upis") moluos izslyvušajā veinadoru regionā, apleik mīstam pasaceļ vierīneigi kolni. Stelenboša universitets tur divejus golvonūs kompleksus, Tygerberg medicinys fakuļtetu, Bellville Park biznesa školu i Saldanha kareibys fakuļtetu.
Volūda[pataiseit]
Stelenboša universitetā vuiceibys pa lelumam nūteik Afrikaans volūdā, vaira vēļ pamata studeju i gūda kursu ledzīnī. Tok studentim breiv raksteit dorbus, testus i ekzamenus angliskai.
Doktoranturys studentim vuiceibu volūdu nūstota pa tam, kaidu studentu lelums irā grupā. Leluo daļa doktoranturys kursu skaitomi anglīšu volūdā.
This is still an ongoing issue for the University, since it is one of the very few tertiary institutions left in South Africa offering tuition in Afrikaans, as well as the very high regard it is held in the Afrikaner community, with the university being considered a central pillar of Afrikaner life. Most other institutions have always been English or have changed over to an English-only policy.
Fakuļteti i školys[pataiseit]
Stelenboša universitets tur apmāram 150 atdaļu, nu kuru sasadora 10 fakuļtetu. Taipoš universtitetam irā vaira kai 40 tiemiešonys instituceju.
Universiteta golvonajā kompleksā irā itī fakuļteti:
- Humanitarais i socialūs zineibu
- Ekzaktūs zineibu
- Pedagogejis
- Solsaimesteibys i mežeibys
- Tīseibu
- Teologejis
- Ekonomikys i vaļdiszineibu
- Iņženerejis
Uors golvonuo kompleksa irā itī fakulteti:
- Kareibys
- Medicinys


text:
Pavaļa
Pavaļa (anglīšu: entertainment, recreation activities; krīvu: дocyr, paзBлeчeHия; latvīšu: izklaide) — darbeibys, kuru snāgs irā prīcynuot ļauds, paceļt jim jutūni, puordrūsynuot džadeigu (iņteresantu) i pateikamu breivuo laika puorlaisšonu.
Šauruokā zeimeibā par pavaļu apzeimoj pavalis industrejis pasūleitūs, publikai guoduotūs sariedīņus pīv.:
- koņcertus, teatra izruodis, kinys seansus,
- klubu i kopejneicu programys,
- uorīnis izastatīņus, atrakcejis, tierdzeņus,
- muzeju ekspozicejis, paruodis
i leidz.).
Plotuokā zeimeibā pavalis sapratīnī īīt vēļ i taidys prīcynojūšys darbeibys, kurys breivajā laikā cylvāks dora vīns voi napalelā ļaužu grupā, pīv.:
- datorkaitys,
- golda kaitys i kartavuošona,
- televizejis voi DVD vieršonuos,
- vakariešonys,
- izbraukšona dobā
i leidz.).
Izškireigai nu cytys breivuo laika darbeibu atmejis - kaviekļu, pavaļa parostai navā sasīta ar regularumu.


text:
Palākais vylks
Palākais vylks (latiņu: Canis lupus; anglīšu: Gray Wolf; latvīšu: Pelēkais vilks; lītaunīku: Pilkasis vilkas) aba vylks — irā leluokais suņu saimis (Canidae) plieseigais zviers. Palākais vylks kai dzeivinīks zynoms nu pādejūs ladslaiku, jis dzeivovs jau pyrma 300 000 godu, Latgolys teritorejā atsarads tiuleņ piec ladslaiku.
Vītuos, kur dzeivoj vylki, jī irā golvonī pliesieji. Palākais vylks, koč i dasamāruodams apleicis puormejom na tai vīgli kai kojots (Canis latrans), dzeivoj kai mežūs, kolnūs i tundrā, tai tukšnešūs, stepēs i prerejuos, net dzeivisvītu tyvumā. Nazkod vylki dzeivova vysā Eurazejā i Pūstumu Amerikā, tok myuslaikūs jūs dzeivojamuo teritoreja labviņ mazynuojusēs.[1] Cylvākam vylks nikod nabeja meilams sābris, kam kreit viersā lūpim, a kod nakod i cylvākim. Jis vysod bejs medeibys dzeivinīks.
Izavierīņs[pataiseit]
Vylki byun da 150 ceņtimetru garuma, placu augstums 0,6-0,95 metri i svors 30-65 kilogrami (rekords - 79 kilogrami[2]). Augums apaug ar rupim palākim motim, tok byun taipoš i malni, bolti, pavoskoni moti (pīdar nu vylku paškirys, hibridizacejis). Auss nagarys, goli šauri. Golvyskauss masivs, zūbi stypri i gon gari iļkni. Mežogumā vylki vysucieškuok dzeivoj 6-9 godus, a nabreivē vydyskai 16 godu (rekords - 20 godu).
Vylku paplateiba[pataiseit]
Viesturiskai vylki pa teritorejai pasaplatejuši kuoni vysuos cylvāka dzeivojamuos vītuos iz pūstumim nu ekvatora. Europā palākais vylks pa lelumam byun tik Spānejā, Portugalejā, Italejā, Puolejā, Pūstumu i Reitu Europys vaļsteibuos i Krīvejā. Latvejā itūšaļt dzeivoj 500 - 600 vylku.[3] Latvejā i Latgolā dzeivoj tik Eurazejis palākais vylks (Canis lupus lupus).
Azejā vylki dzeivoj vysā pūstumu daļā - nu Krīvejis da Kinejai. Pūstumu Amerikā nu Aļaskys da Meksikai.
Nūruodis i olūti[pataiseit]
- ↑ Canis lupus (Gray Wolf, Arctic Wolf, Common Wolf, Grey Wolf, Mexican Wolf, Plains Wolf, Timber Wolf, Tundra Wolf, WOLF)
- ↑ Lopez, Barry (1978). Of wolves and men. New York: Scribner Classics. pp. 320. ISBN 0-7432-4936-4.
- ↑ http://www.tvnet.lv/zalazeme/nature/article.php?id=48688


text:
Beringa šauris
Beringa šauris — jiuru šauris iz vyds Sibira (Azejis reitu dalis) i Aļaskys (Amerikys vokoru dalis). Šauru garums- ap 85 km, dziļums - tik 30–50 m. Nu geografiskuo redzīņa šauris taipoš saškir Beringa jiurys ar Čukču jiurom.
Beringa šauru vydā irā Diodemu jiursolys.
Beringa šauris i Beringa jiurys pasauktys Danejā dzymušuo krīvu tāmātuoja Vitusa Beringa (Vitus Bering), atceļuojuša da šauru 1728 godā, vuordā.
Beringa sauszemis puorīma[pataiseit]
Irā izcalta hipoteze, ka ladslaikūs Beringa šauru vītā egzistiejuse sauszemis puorīma, pa kuru pyrma 12 tyukstūšu godu ļauds varēja atīt nu Azejis da Amerikai.
Myuslaikūs atsarads pasūlejums stateit tyltu voi zamiudiņa tuneli, kurs saškiertu Ameriku i Azeju Beringa šauru vītā, tok cikom kas dorbi navā dareiti.


text:
Volūda
Volūda (ari mēle voi runa) var zeimuot konkretai cylvāka vareigumu apjimt i lītuot kompleksys komunikaciju sistemys voi ari konkretu itaidys kompleksys komunikaceju sistemys gadīni. Volūdys zineiba sevkurā juos zeimeibā teik saukta par lingvistiku aba volūdzineibu.
Apmāram 3000—6000 volūdu, kuruos cylvāki myuslaikūs runoj, irā vysuīvāruojamuokī pīvadumi, tok dobyskuo volūda var byut baļsteita ari iz vizualu, a na tik dzierdeibys stimulu kai, pīvadumam, zeimu volūdys i rokstu volūda. Kodus i cytus muoksleigai radeitu komunikacejis sistemu veidus kai tūs, kas teik lītuoti datoru programiešonā, ari var saukt par volūdom. Volūdā itamā zeimeibā irā zeimu sistema informacejis kodiešonai i dekodiešonai.
Teik īskaiteits, ka cylvāka volūda irā fundamentalai izškireiga nu cytu dzeivnīku škiru volūdu, i jai pīmeit daudz augstuoks komplicātums. Cylvāka volūda irā cīši sapeita ar tū, ka jei irā baļsteita iz vērtiņa nūsacejumu, kas saista simbolus ar jū zeimeibu, taidejaidai rodūt bezgaleigu varamū izasacīņu skaitu nu aprūbežuotūs elementu skaita. Teik īskaiteits, ka volūda roduos, kod agreimī hominidi pyrmūreiz suoka sasadorbuot, damāruojūt agruokys komunikaceju sistemys, baļsteitys iz izsaceigu zeimu, tymā skaitā suzinis teorejis i kūpeigū iņteņcionaliteta.


text:
Apleiczineiba
Apleiczineiba (baļtīšu: vides zinātne; anglīšu: Environmental Science; krīvu: эkoлorия) — zineibys atzare, kura tiemej mejveici iz vyds fizikaliskūs, kimiskūs i biologiskūs apleicis komponentu.
Nazcik pošu svareigūs apleiczineibys tiemejamūs problemu kupsu:
- dobys pīmūrdīņs, tymā vydā iudiņu i augzemis pīmūrdīņs;
- palīku rāds;
- apleicis maituošona deļ cylvāka darbeibys;
- vītejuos i globaluos ekonomiskuos raisteibys ītaka iz biovysaideibu;
- globaliskuos klimata puormejis;
- dobys resursu saprateiga izlītuošona;
- tvereiguo raisteiba.