text:
Par myus
Kulturys īstuode „Grodnis Vaļsts viesturis i arheologejis muzejs” ir vīns nu vacuokūs i leluokūs muzeju Boltkrīvejis Republikā. Muzejs tyka dybynuots 1920. g. 1922. g. jis tyka atdareits sabīdreibai i tyka izvītuots trejuos tuo laika piļsātys pošvaļdeibys ākys telpuos.Turpynuot skaiteit...
Kolekcejis
Muzeja kruojumi suoce veiduotīs 1920. g. martā, kod Grodnis proviņcis muokslys i kulturu pīminekļu viersraudzeibys komiseja apsekova i apzynova viesturis i kulturys pīminekļus Vaļsts muzeja interesēs. Muzeja kruojums beja cīš daudzveideigs: senejis flīzis, Grodnis ražuotuoju produkti, karaļu i magnatu portreti, gleznys par religiskom temom, ikonys, pakluoji, kas darynuoti dubultuos ausšonys tehnikā, tautyskys jūstys, Porazovys malnuo keramika, 15.–17. g. s dokumenti, 15.–19. g. s. gruomotys.Arheologejis kolekceja beja pat atdaleita nu cytu kolekceju. Ūtruo pasauļa kara laikā daļa kolekcejis tyka izlaupeita.Turpynuot skaiteit...
Ekspozicejis
Grodnis Vaļsts viesturis i arheologejis muzeja myusdīneiguo ekspoziceja ir izvītuota četruos ākuos: 16.–17. g. s. Karaļa pilīs, tai sauktajā Vacajā i Jaunajā pilī, bejušajā 18. g. s. piļsātys sorgu nomā (Garadnicys viesturis muzejs) i kūka sātā, kas izcalta 1888. g. (Maksima Bagdanoviča muzejs).
Leluokuo muzeja ekspozicejis daļa atsarūn Vacajā pilī i jei atkluoj Grodnis regiona arheologejis, viesturis i dobys eksponatus, ari jamā ir vīna nu muzeja izstuožu zalu.
Muzejpedagogiskuos programmys
Kasgods Grodnis Vaļsts viesturis i arheologejis muzejs pīduovoj vysaida vacuma apmaklātuojim (pyrmsškolys, pamatškolys, videjuos specialuos izgleiteibys īstuožu školānim, vydsškolānim, koledžu i tehniskūs školu audzieknim, augstškolu studentim, pīaugušajim) vysaidys temys, ekskursejis, lekcejis i aktivitatis.
Školānim teik pīduovuots sezonys beleta pakolpuojums. Sevkurs seanss sastuov nu nazcik nūdarbeibu par vysaidom temom, atbylstūši sevkurai apmaklātuoju vacuma grupai. Vysuleluokais pīprasejums ir itaidom temom: „Senejūs cylvāku dzeive”, „Myužeiguos slavis līcinīki”, „Kai gruomota atguoja pi mums”, „Boltkrīvejis puorsaku dzeivnīki i putni”, „Mozuo sāta jiurā”, „Gostūs pi Neptuna”, „Muokslys veidi”, „Ceļuojums iz Posta vaļsteibu” i c.
Pasuokumi
Kasgadejuos svineibys, kuramuos teik atzeimuota Storptautyskuo muzeju dīna, nūteik Grodnis Vaļsts viesturis i arheologejis muzejā. Atškireibā nu cytu muzeju Boltkrīvejā, kas pīduovoj viņ „Muzeju dīnu” ci „Muzeju nakti”, myusu muzejs ir vīneigais, kas pīduovoj projektu „Muzeja dīna i nakts”. Apmaklātuojim ir īspieja redzēt i muzeja ekspozicejis, i ari izstuodis, kas ir reikuotys tymā laikā, ari pīsadaleit pasuocīņūs, kas nūteik Vacajā i Jaunajā pilī.Turpynuot skaiteit...
Kontakti
230023 Belarus, Hrodna
Zamkavaya st., 20
Radūšuo grupa:
Sviatlana Rapetskaya, koordinatore, rapeckaja@mail.ru
+375297826878
Yahor Kotkin, koncepcejis autors, ykotkin@tut.by
+375298870581
Natalia Pavlenko, muokslinīcyskuo nūformātuoja, natart@tut.by
+375336554939
Elena Rapinchuk, pietneica, alenapluta@gmail.com
+375295823678
Lyudmila Rohach, muzeja specialiste, ludmiuszka@gmail.com
+375298743261
Catherine Ambrazhevich, datorspecialiste, Katerina_AEA@mail.ru
+375297878442
Sviatlana Marazevich, tulkuotuoja, ardvisura@bk.ru
Ivan Iwashka, kinooperators, ivashko82@gmail.com


c: text/html

text:
Sasatikšonys i īsapazeišonys prīks, smaidi i smīkli, draudzeiba i jaunys idejis – tys vyss vyrmuoja gaisā jaunīšu bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” kūsapuļcē, kas nūtyka 9. februarī Reigys jaunīšu centrā „Kaņieris”.
Var drūsai apgolvuot, ka LgSC ir vīna nu spieceiguokajom latgalīšu organizacejom, kura ar padareitajim dorbim ir īgivuse atpazeistameibu na tikai latgalīšu vydā, bet arī vysā Latvejā. Panuokumu atslāgs ir jaunīšūs asūšuo energeja, uzjiemeiba, ticeiba sovim spākim i sirdī asūšais studenta gors, kas nazyud ari piec studeju beigšonys. Par tū, ka nikas tu tuo nav zuds, varēja puorsalīcynuot kūpsapuļcis laikā, kod tyka atsavārts iz izdareitū i runuots par nuokūtnis planim. Par tū, ka latgalīšu jaunīši ir uzjiemeigi i nasabeist izaicynuojumu, līcynoj Dairys Kokorevičys paveiktais; jei beja īsaroduse, lai pastuosteitu, kai topa Latvejis Radejis raidejums „Kolnasāta”. Natyka ari aizmiersts par tim bīdrim, kas LgSC ir bejušs nu pyrmsuokumim, padarejušs organizacejis lobā daudz i da šam nikur nav pazudušs. Pi eipašajom skrūzem kai pateiceibys simbola par padareitū tyka Artis, Ilona, Jurs, Muora, Ilze i Edeite.
Aizvadeitais gods LgSC beja dīzgon ražans, ir tykušs realizāti 7 projekti – izdūti diveji dzejūļu kruojumi – Ingrīdys Tāraudys „Boltais šokolads” i Annys Rancānis „Pylni kārmani dabasu/ Bezdelīgu pasts”, ari „lakuga.lv” ir dorbujusēs, pasateicūt bīdreibys realizātajam projektam, taipat aizvadeitajā godā tyka sajimts finansiejums LgSC administrativūs vajadzeibu segšonai, tyka braukts iz Latgolys školom i vuiceits jaunīšim par latgalīšu rokstu volūdu i vosorā tyka reikuots seminars „Roksti!”, taipat ari organizacejai tyka pīsaisteiti vairuoki breivpruoteigī ar NVA programmys storpnīceibu. Dorbs pi projektim naapsastuoj, i LgSC ir vysod kusteibā, jau janvarī ir suokta nuokamūs projektu eistynuošona, vairuokim projektim teik gaideiti rezultati, i pruotā jau vyrmoj idejis par nuokušajim. LgSC na tykai struodoj, bet muok ari atsapyst, par tū līcynoj gon muzykalī, gon literaturys pasuokumi, gon kūpeigys saīšonys, kod balliešonuos reizem beidzās tikai ar reita gaismeņu.
LgSC dorbojās tī, kur ir vysvairuok latgalīšu studentu, – piļsātuos, kur ir augstškolys i universitatis. Jau vairuokus godus LgSC biroji ir Reigā i Daugovpilī, aizvadeitajā godā darbeiba Riezeknis birojā beja apseikuse, bet bīdreibai ir pīsavīnuojušs jaunīši, kas ir gotovi atsuokt dorbu. Bet vysuleluokuo prīca ir par Jelgovys latgalīšu studentim, kuri pīduovuoja izveiduot LgSC Jelgovys biroju, kas ari tyka izdareits 2012. goda oktobrī.
Kūpsapuļcē tyka īvālāta jauna vaļde – Dagneja Bramane, Kristīne Pokratnīce, Valērijs Kušnirs, Elmārs Ciganovičs i Renārs Kancāns. Nav nikaidu šaubu, ka nuokamais gods deļ LgSC byus pylns pozitivu puormaiņu, jaunu ideju i lelu sasnīgumu.
LgSC vysod ir bejs atvārts sabīdreibai i sovā puļceņā prīcojās redzēt kotru, kam gribīs pabyut latgaliskā vidē, gribīs realizēt sovys idejis i izdareit lobu dorbu Latgolys i leidz ar tū vysys Latvejis lobā!
Kūpā jautruok – pīsavīnoj myusim!
Vineta Vilcāne

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Dlužņovys piļs
Dlužņovys muižys piļs pastateita nu 1905 da 1911 godam jugendstiļa i eklektizma arhitekturā. Vaļsteibys zeimeibys arhitekturys pīminieklis. Muižys suodā izslivuo Madonys skulptura. Tān pilī dora Dlužņovys pogosta pamatškola.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
19 godu symta suokuos Dlužņovys muižys vītā beja Laizānu sola. Laizānu zemi nūpierka puoļu muižinīki - bruoli Pīters i Julejs Dlužnevskis. Jū vuords atness muižys i pogosta pasauku. Godu symta ūtrajā pusē nu bruolim Dlužnevskim muižys zemi nūpierka Lītovys puoļu iņženers Stanislovs Kerbedzs. Juo sīva Eugeneja Kerbedza bejuse Puolejā izsliva dailis atspaidneica, deļ juos Dlužņovys pilī gastejuši daudzi zynomi dailinīki (vīns nu jūs M. K. Čurļoņs). Eugeneja Kerbedza iztaiseja lelu dailis dorbu kolekceju, cieški braukaleja da Italejai, kur īsapazynuoja ar jaunim redzīnim dailis pasaulī. Nu sevkura ceļuojuma jī atvede tepiejumus i cytys dailis lītys, taipoš i idejis, kai taiseit sātu i muižys suodu. Vysys idejis arreizi īdzeivynuoja dzeivē. 1925 godā vīnā nu piļs daļom, kur nazkod beja Eugenejis tepietova, atdareja gaļdinīku taiseitovu. Daudzi tepiejumu i mebeļu tyka iznycynuotys.
Muižys suods[pataiseit | labot pirmkodu]
Suodu ītaiseja Kerbedzu saime 20 godu symta suokuos, tok praktiskūs dorbus padareja muižys vaļdeituojs - suodinīks I. Ksendzepolskis. Suoda pluots 22 dekteru, nu tū 2,2 dekteru iudiņa. Nu 1977 gods suods irā vaļsteibys sardzeibā. Tys irā vierīniskys parks ar 7 oporim, vysi opori saškierti. Vīnā nu oporim bejs net kruocs ītaiseits. Suodā bejuse lela kryumu i kūku vysaideiba, partū ka Kerbedzu puors nu dīnavydu ceļuojumim vysod atveds kaidu naviņ jaunu škiru. Suodā bejuse nazynoma itaļu dailinīka svātuos Jaunivis Marejis skulptura. Varams, ka poša saimineica atveduse. Aiz tuo ka skulptura beja maituota deļ laika, 1991 godā oroginalu puormeja ar dailineicys L. Vronevskys Madonys skulpturu.
Koordinatys: 56°21′29″N 27°15′38″E /


text:
Vaļds Lauskys
Vaļds Lauskys (taipoš: Valdis Lauskis, Baлдиc Лayckиc; dzims 1957 g.) — vīns nu pošu zeimeiguokūs Latgolys politiku, Latvejis 7 Seimys deputats, pošvoldu deputats, latgaliskuos kulturys atdzimšonys vadynuotuojs i atspaiduotuojs.
Dzims Daugpilī 1957 g. apreļa 29 d., beidzs Daugpiļs 1 vydsškolu, Daugpiļs universiteta Fizikys i matematikys fakuļtetu. Piec universiteta Ukrainā beja profesionals volejbolists SSRS vysuaugstajā ligā. 1986 godā grīzēs da Daugpiļs, beja Daugpiļs 1 vydsškolys direktora vītinīks.
Suocūtīs Atdzimšonai, īsavadynuoja politikā, beja Tautys fronta aktivists, nu 1990 goda — Latvejis demokratiskuos dorba partejis Daugpiļs atdalis vadeituojs.
1990 godā, kod cēlēs pretiveiba iz vyds Daugpiļs mīsta pošvolda i Latvejis Republikys lykumu (mīsta pošvolds jēme napīzeit tūs sasprīdumu, kuri styprynuoja Latvejis napavaļdeibu), V. Lauskys sataiseja Demokratiskūs spāku padūmi, kura Daugpilī atspaiduoja Latvejis napavaļdeibu. Kūpā ar dūmubīdrim Lauskys sataiseja Demokratiskū radeju, kura beja svareigs atsvors prosovetiskajai agitacejai. Demokratiskūs spāku padūme daudzi dasalykuse pi tuo, ka 1991 g. marta 3 d. referendumā 51,3% Daugpiļs dzeivuotuoju nūbolsuoja par Latvejis napavaļdeibu.
1991 gods septembra 20 d. Latvejis Pošaugstuo padūme pījēme sasprīdumu atstateit Daugpiļs mīsta pošvoldu i pazeimuot laiceigū mīsta voldu, kurs puordrūsynuotu demokratiskys ībolsuošonys organizeišonu. V. Lausku paškeire par laiceiguo volda pirminīku, jis vadeja mīsta vaļdi da 1994 gods, kod pošvolda ībolsuošonā par Daugpiļs meru tyka A. Vidavskis.
V. Lauskys beja Daugpiļs pošvolda deputats, 7 Seimys deputats, Latgolys demokratiskuos partejis pirminīks, LSDSP pirminīka vītinīks.
V. Lauskys irā vīns nu tūs politiku, pateicūt kurim Latvejis Vaļstiskuos volūdys lykumā īraksteita norma ap vaļsteibys garantejom latgalīšu volūdys apsardzeibai i raisteibai.


text:
Jaunumi
23/03/2016 19:39
2016. goda 19. matā Kroama kolns gasteja Reigā, fokklubā "Ala", lai paruodeitu, kū lobu pa itū laiku sazavuicejušīs cīņu muokslā. Guoja teiri labi – vairuokys uzvarys i simpāteju bolva. Zīmys turnīra veiksminīks, uzvarātuojs, kurš nūzaturieja 10 cīņis pec kuortys, cīnītuojs nu myusu pusis...
27/08/2015 12:51
22. augustā Kroma kolnā (Dagdys nūvoda Ondrupinis pogosta Prīžu kolnā) kruošņai aizvadeiti kasgadiejī Kroma kolna svātki, kas puļcieja dažaidus viesturis rekonstrukceju i ceiņu klubus, folklorys kūpys, kai ari daudzus interesentus. Svātki Kroma kolnā itūgod nūtyka jau catūrtū reizi....
13/08/2015 08:55
KROMA KOLNA SVĀTKI 2015. goda 22. augustā plkst. 14:00 Dagdys nūvoda Prīžu kolnā, Pušys Zundūs 14:00 Kroma kolna svātku atkluošona 14:10 Svātku gunskura īkuršona ar dzeivū...
23/07/2015 10:46
Kroma kolna bruoliste aicynoj interesentus, kam pi sirds Latgolys viesturis pieteišona, senejū latgaļu kultura, dzeivisveids i cīņis muoksla, dasateikt daleibai bruolistī. Pīteikumi teik gaideiti leidz ituo goda 12. augustam. Pīteikumu izskateišona i rezultati tiks paziņuoti leidz 15. augustam. Par...
23/07/2015 10:36
Kotra goda prīkšpiedejā augusta nedlī Kroma kolnā nūtik ikgodejī Kroma kolna svātki, kod kūpā saīt visi bīdri, bīdreibys draugi i interesenti. Šūgod Kroma kolna svātki nūtiks 22. augustā 14:00 Dagdys nūvoda Pušys Zundūs, Prīžu kolnā. Svātkūs tiks gūdynuoti aktīvuokī bīdreibys bīdri i uzjemti arī...
29/06/2015 11:04
Nu 26.- 27. juņam Kroma kolna bruoliste pyrmū raizi jieme daleibu vīnā nu leluokajim breivdabys senejū tradeiceju i smoguo metala muzykys festivalā „Kilkim Žaibu” Ļītuvā, Žagarī. Foto: Arvydas Ciurinskas Atskots iz festivālu.
05/06/2015 11:22
Sagaidūt Saļstuovjus, 20. juņī Kroma kolna bruoliste brauks iz ļelū latgaļu tiergu Ludzā. Ļelais latgaļu tiergs nūtiks nu plkst. 12:00 ļeidz vālam vokram. Kūpā ar Kroma kolna bruolisti varēs īsasaisteitīs cīņuos i seņejuos darbneicuos. Vaira informacejis: Līga Kondrāte – 29467925,...
25/05/2015 10:17
Nu ituo goda 6.-7. juņam Kroma kolna bruolisti varies sastapt vyduslaiku festivalā "Braslavys zūbans 2015" Braslavā, Boltkrīvejī.
23/05/2015 07:35
23. majī Kroma kolna bruoliste pīsadola četrūs pasuokumūs: 1. Mežūtņis pilskolna svātkūs 2. Ļelajā cepļa atvieršonā Ondrupiņis muzejī 3. Bierzpiļs pogosta svātkūs 4. Tūrisma rallija ītvorūs sorgoj Kroma kolnu Zundūs
11/05/2015 10:57
10. majā muzejī „Ondrupinis lauku sāta” Kroma kolna bruoliste paļeidzieja gatavuotīs ļelajai cepļa attaiseišonai. Interesenti varieja īsasaisteit rodūšajuos darbneicuos i spēlēs, kurys vadeja Kroma kolna bruoliste. Sovukuort cepļa pīpiļdeišonai kotrs varēja īt tolkā, pagatavejūt sovu muola figureņu...
Items: 1 - 10 of 13


text:
28. aprilī nūtyka ituo goda pyrmais “Aļberta” pūsms. Šūreiz beja sabraukušys 19 komandys – tymā skaitā 2 pilneigi jaunys i vairuokys stypri mainātūs sastuovūs. Par pūsma uzvareituojim tyka krūneiti debitanti nu Rogoukys pusis “Ičmolīši”, 2. vītā komanda “Na Tev zynuot!”, trešī palyka “Nazineiši”. Ka nabyutu atbaļsteituoju, tod nabyutu ari “Aļberta”, deļ tam sokam miļzeigu paļdis vysim, ka paleidz i atbolsta: Latgolys viestnīceibai “Gors”, Mežvydu tomatim, Jersikys čipsim, Latvejis aptykai, Kuorsovys nūvoda pošvaļdeibai, SIA CPA jeb vītejam ELVI, Z/S Zelta Sala i muojeigajai Kuorsovys Muzykys i muokslys školai!
Par biļdem paļdis D. Poikanam!
Marta Ločmele i Jurs Vuorkaļs
Nūtykumu organizatori


text:
LNT pīduovuos jaunu raidejumu “Atklāj Latgolu ar Kristapu Rasimu”
Nu 26. septembra kotru ūtardīnis vokoru 21.10 televizejis kanalā LNT byus radzams raidejums “Atklāj Latgolu ar Kristapu Rasimu”, informej televizejis puorstuove Raita Celma. Jaunajā raidejumā akters, muzikis i eistyns Latgolys patriots Kristaps Rasims kūpā ar kaidu labi zynomu Latvejis slaveneibu dūsīs aizraujūšā ekskursejā iz Latgolu.
“Tai jau reizem saīt, ka mes naradzam dimantus sovā pogolmā, partū raidejumā dūsimēs tūs vaicuot i puorsalīcynuot, ka Latgola ir cīši boguots nūvods. Nūvodam ir sovs dobys skaistums, tradicejis, inovacejis i sirsneigi cylvāki, kurī struodoj, ceinejās, stuov i kreit par Latgolu, zeimojās, ka ari par vysu Latveju! Koč i asu īdzymts latgalīts, itymā ceļuojumā cīši daudz kū atkluoju sev. I, prūtams, naizpalyka bez puorsteigumu,” stuosta Kristaps.
Pyrmajā raidejumā dzīduotuojs Ralfs Eilands izzynuos, kaidys ir sajiutys, kod puor seju ruopoj ļumeigi veinglīmieži i izmieginuos saceņseibys ar Latgolys rykšuotuojim. Nuokušajūs raidejumūs Latgolu atkluos LNT reita raidejuma “900 sekundes” vadeituoja Kristīne Garklāva i LNT laika ziņu vadeituojs Kristaps Tālbergs, dzīduotuojs Miks Dukurs, aktrise Zane Dombrovska, muzikis Dons, dzīduotuoja Elza Rozentāle, akters Andris Bulis i dzīduotuojs Goran Gora. Raidejums veiduots sadarbeibā ar Vaļsts kulturkapitala fonda finansialu atbolstu.
LNT sātyslopā, izspielejūt interaktivu spēli, byus vareiba izzynuot, cik daudz latgalīša ir kotrā nu myusu, bet sastdīnis reitūs radejā “Star FM” varēs dzierdēt pošu raidejumu veiduotuoju i gostu pīdzeivuotū filmiešonys laikā, kai ari tikt pi vierteigu bolvu, atbyldūt iz eipašim vaicuojumim par Latgolu.
Karteņa: Juoņs Deinats (nu LaKuGys arhiva)


text:
- = 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 F f G g H h I i Y K k L l M m N n O o P p Q q R r S s T t W w x Z
Karūgi: Kotrs karūgs satur lykumus, kas nūsoka vuordam dalīkamūs prefiksus i sufiksus. Kod šū lykumu nūsacejumi pīzapyldās, lauka nūgrīzt saturs teik aizvītuots ar lauka dalikt saturu. >Nūsacejumi: burts(-i) kvadratīkovuos [ ] - nūsacejums izapildēs vysim vuordim, kuri satur kvadratīkovuos asūšū(s) burtu(s). [^ ] - nūsacejums izapildēs vysim vuordim, kuri nesatur kvadratīkovuos asūšū(s) simbolu(s). Simbols . nūzeimei, ka nūsacejumu apmīrynuos jebkurs burts.


text:
Aicynojam iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibom Preiļūs 25. februarī i 1.aprelī.
Nūdarbeibuos varēs uzzynuot latgalīšu rokstu volūdys pamatlykumus i uzlobuot raksteitprasmi kasdīnys saziņā.
Vālams apmeklēt obys nūdarbeibys, jo 1. apreļa nūdarbeiba byus turpynuojums īprīkšejai. Nūdarbeibys paradzātys cylvākim bez prīkšszynuošonom pareizraksteibā i interesentim, kas gryb atsvaidzynuot jau apgiutuos prasmis. Vītu skaits īrūbežuots, par tū apmekliejumam juodasasoka da 22. februaram, rokstūt iz epostu vineta@lgsc.lv. Daleiba bez moksys.
Nūdarbeibys vadeis latgalīšu rokstu volūdys zynuotuoje ar daudzu godu pīredzi Muora Mortuzāne-Muravska. Obys nūdarbeibys nūtiks Preiļūs, Raiņa bulvarī 22., 4.stuovā. Īeja nu pogolma. Suokums 14:00 stuņdēs.
Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys nūteik ar Vaļsts kulturkapitala fonda i bīdreibys “Preiļi izglītotai Latvijai” podturiešonu.


text:
Grupai “Bez PVN” jauna dzīsme – “Besi”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Grupa “Bez PVN” klauseituojim pīduovoj jaunu dzīsmi “Besi”, kuruos vuordu i muzykys autors ir Kristaps Rasims. Dzīsme prezentaceju pīdzeivuoja šudiņ radejā “Star FM”.
Dzīsme “Besi” ir stuosts par valnim, nalobajim, demonim, parazitim golvā. Dzīsmis muzykys i vuordu autors ir Kristaps Rasims, tei īraksteita studejuos “Hodila Records” i “Reiga”, dzīsmi miksieja Krišjānis Geidāns, masterieja Kaspars Ansons.
Grupā “Bez PVN” dorbojās – Kristaps Rasims (bolss, bandžo), Guntis Rasims (bolss, akordeons), Juris Vucāns (bolss, elektriskuo gitara, samplers), Valdis Vucāns (basgitara) i Normans Bārbals (bungys). Ituo goda 27. decembrī grupa, kuruos dzymtuo vīta ir Kuorsova, svieteis sovys pastuoviešonys 15. jubileju.
“Besi” ir grupys itūgod publiski atruodeituo ūtruo dzīsme piec plotai pazeistamys tykušuos dzīsmis “Eņgeli sviļpoj”. Grupa ir daudzu cytu latgalīšu muzykys apvīneibu īdviesmis olūts. Taipat “Bez PVN” sajiemuši vairuokys latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks”, tūs vydā ari itūgod “Boņuks 2017” par lobuokū snāgumu pop/rock muzykā pārnejā godā.
Tyvuokuo grupys uzastuošona, kur dzīsmi varēs dzierdēt kluotīnē, byus 30. novembrī Preiļūs.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Breineigūs seikšaļteņu nūstuošonys Rogovkā
Laikam jau tūmār vysai daudz iudiņu aizteciejs nu tūs breisneņu, kod mes ar niulinejū LU profesori Lideju atsarodom tuos pošys universitatis auditorejuos i kod cīteikuok, kod mozuok cīteigai sekuojom vuiceibu procesam vīnā akademiskajā kursā – viņ jei, kai mes saucem – teirajūs filologūs, es – Filologejis fakultatis Žurnalistikys nūdaļā.
Bet ituos vosorys atjaunuotuo „Vosoruošona” Rogovkā tū aizskriejušūs godu barjeru (jo niu jau mes „meitinis” ar labi viņ siermom golvom) nūjauce kai nabejušu i duovynuoja sajiutu, ka eistyn asam sovejūs vydā.
Rogovkā beja taida latgaliskuos vitalitatis puorpylna gaisūtne, ka vīnkuorši vuordūs tū naizsaceit. Lela prīca, ka Rogovkā ir taidys trejmeitinis kai školys direktore Anita, školuotuoja Veronika i pošvaļdeibu guru Līveja, kurom nivīns kolns nav par augšu, nikaidi iudini par dziļu.
Šustruo Nautrānu v-šk. jaunūs cylvāku dorba grupa „kurbulēja” i uzpasēja, lai vyss nūtyktu kai īcarāts. Saprūtama līta, ka beja ari daudz improvizacejis, bet tei jau kotram latgalīšam ir naatjamama pīdava pi juo mentalitatis kai suoļs i kropi pi iedīņa.
Nu sajiemu es Rogovkā taidu cīši stypru puorlīceibu, ka školuotuojis Valentinys Celeitānis vuordim sokūt: myusu volūda ir izdzeivuojuse ni ar kaidim lykumim naaizsorguota. Par kū gon nuokūtnē tai nadzeivuot?!
Juo-dzei-voj!!! Dzīduot muokam, doncuot muokam, runuot muokam – viņ ar tom raksteišonys lītom latgalīšu rokstu volūdā gon esim vysai bolta lopa, gondreiž analfabeti. A raksteitais vuords – tys, poši labi saprūtit, īdūd cylvākam pamatu zam kuoju, stabilitati, jo tod varēsim gon dzīsmei vuordus pīraksteit, gon sovu kulturviesturi radzamā veidā pasnēgt i motivēt.
Viuceitīs, saprūtama līta, vajadzēs daudz, bet itei Rogovkys atmosfera gon školuotuoju nu Špogu, Ludzys, Makašānu, Nautrānu, Kuorsovys, Tiļžys, Bolvu, Sveņtis, Daugavpiļs, Rykovys, Neretys, Rēznys, Viļakys, Cyblys, Baļtinovys, Brīžcīma, Upeitis, Ruguoju, Rekovys, Krišānu vydā, gon jaunajūs rogovkīšūs beja taida, ka „kuoss lyupā” ir, i niu patīši vyss myusu pošu rūkuos, jo it kai tī naījamamī Reigys cītūkšni sovus vuortus ir pataisejuši vaļā, viņ juovar pa tim ar saprateibu i naatlaideibu īīt.
Kursu nūslāgumā atskanēja breineiga ziņa nu Makašānu Omotu v-šk., ka školuotuojai Lidejai Polukejevai ir īdaleita vuiceibu stuņde deļ latgaliskūs gora montu. Sirsneigs paļdis vadeibai par sapratni i lobu pīmāru ari cytu školu direktorim!!!
Jiusu Maruta Latkovska, Viļānūs
Karteņuos – Vosoruošona 2012, foto Maruta Latkovska


text:
Rēzeknē apsaverama Latgolys keramikys izstuode, aicynoj iz tikšonūs ar meistarim
Leidz 5. augustam Latgolys Kulturviesturis muzejā Rēzeknē apsaverama keramikys meistaru dorbu izstuode “Latgales keramika. Keramika Latgalē”. 29. junī aicynoj iz tikšonūs ar meistarim i projekta “Latvijas zelta pods” dalinīkim.
Muols Latgolā nareši teik saukts par zaltu, tam ir nūteikts pamats, kurs bolstās iz viesturiskim faktim. Latgolys pūdnīkim itys dabiskais zemis īzs teišom beja duorgā metala vierteibā – tys ļuove uzturēt kuplū saimi. Zeimūls “Latgolys keramika” ir veiduojīs ilgstūšā laika periodā i ar tū saprūt na tikai nu muola izgataveitūs, Latgolys bedris tipa atkluotuos guņs keramikys apdadzynuošonys cepļa rūdeitūs lītišķuos muokslys darynuojumus. Latgolys keramika ir kasgadejī Pūdnīku dīnu pasuokumi i pūdnīku vīsmīleiba, uzjamūt gostus sovuos dzeivēs i dorba vītuos.
Izstuodē Rēzeknē apsaverami 50 autoru dorbi, tī ir dažaidi sovā izpiļdejumā, formuos, keramikys masu izveidē, tūmār vysus vīnoj teritorejā, kurā tī topušs, – Latgola. Vīnojūša ir ari mīlesteiba pret breineigū plastiskū materialu, Latgolys zaltu – muolu.
Latgolys keramiki ir saistejušs ari pietnīku uzmaneibu, profesoris Janinys Kursītis vadeibā pyrms vairuokim godim aizasuoce projekts “Latvijas zelta pods”. Projekta dalinīki devēs ekspedicejuos pa Latgolu, apsekojūt pūdnīku dzeivis i dorba vītys, intervejūt, fiļmejūt i fotografejūt. Vīns no darba golarezultatu ir Elīnys Kursītis foto materials, kurā var īpazeit muola meistarus. Fotografejis papyldynoj Rūtys Šmitis teksti. 29. junī 12.00 stuņdēs Latgolys Kulturviesturis muzejā aicynoj iz tikšonūs ar projekta “Latvijas zelta pods” i izstuodis “Latgales keramika. Keramika Latgalē” dalinīkim.
Publicitatis karteite, Aleksandrs Lebeds.


text:
Juoņa Pujāta kolekceja niule daīmama vysim
Apkūpuoja: Ināra Volkova, žurnals “A12”
Latgolys pūdnīceiba ir vīna nu spūdruokūs Latgolys tāla i Latvejis tradicionaluos kulturys zeimu, kas ir paaudžu paaudzēs caurausta i Latgolys pūdnīku dzymtuos, i calta gūdā vysaiduos muokslys izstuodēs, i meilāta godatiergūs Latvejā i uorpus juos.
Juoņs Pujāts teik pīzeits par Latgolys pūdnīceibys, myusu dīnu volūdā runojūt, lobuokū sabīdryskūs attīceibu specialistu i pūdnīceibys zynuotuoju. Nu 60. godu jis ir apceļuojs i izpietejs vysus pūdu meistarus, eipaši pīsagrīžūt Sylajuoņu pūdnīceibai, meklejūt atbiļdi par tautys muokslys fenomenu. “Keramika īmanis Pīters Vylcāns īsavuiceja kaituodamīs – vysu dorūt tai, kai redzēja dorom tāvu. Bet Sylajuoņu pogosta “Dūbēs” taidu puiškinu bejs borim. Sevkurā sātā zīmys vokorūs grīzdamuos dyuce keramikys ripis, škīzdamys muolu iz vysom pusem, tok cītys, mozgūs savylktys rūkys jū saturēja, kab īlyktu styngruos, harmoniskuos formuos. Roduos pūdi, madaunīki, krūzis. Ar pavuordi “Vylcāns” viņ pādejuos trejuos paaudzēs ir ap treisdesmit keramiku. Izstuodē keramikys izstruoduojumu dryuzmā skatīņs vysbīžuok apsastuoj pi siermuo meistara dorbu. Mūstās vaicuojums, kas tys ir par magisku spāku, kas ļaun jam vaļdeit par skateituojim. Atbiļdi atrast nav vīnkuorši. Ir pat teoretiki, kas pīzeist, ka tautys muoksla, tymā skaitā ari tautys keramika, ir kolektiva jaunradis dorba rezultats i atseviškom radūšom personeibom te ir nanūzeimeigs svors. Tok, vārojūt Polikarpa Vylcāna dorbus, vēļ i vēļreiz puorsalīcynojam, ka ari tautys muokslys vierteibys roda lelys personeibys, kas taipat kai Padebešu kolns izaceļ iz apleicejūs pakolnu burzmys. Saprūtams, ituos personeibys nav īdūmojamys atrauteibā nu tautys, taipat kai Padebešu kolns bez Latgolys augstīnis. I tūmār juo valdūneigais siluets osi īsazeimej vīnmuļajā apvuoršņa lūkā i ir tuolumā radzams pat nu pretejuo Rāznys azara krosta. Leidzeigi ir ari tautys keramikā. Ari ite ir tautys muokslys tradiceju montuojums i osi īzeimāti jaunradis izruovīni, kū veic spūdri talanti. Ap lelajim meistarim dryuzmejās seikuoki spāki, epigoni, pat vīnkuorši, gūdeigi omota pratieji, kas vuicuos, atkuortoj i variej meistara radeituos muokslys vierteibys.” (Pujāts Jānis. Polikarps Vilcāns // Zvaigzne. nr.12 (1969).
J. Pujāts dzeivis laikā veiduoja Latgolys pūdnīceibys kolekceju. Niule Latgolys pūdnīceibys tāva i muokslys zynuotnīka muosys dāls Mārtiņš Kronis ap 300 keramikys vacmeistaru i myusu dīnu ituo omota pratieju dorbus ir paduovynuojs Latgolys Kulturviesturis muzejam. Duovynuojums ir unikals ar taidu vacmeistaru dorbim kai Odums Kuopusteņš, Polikarps Černavskis, bruoli Ryuči, Juoņs Backāns, Polikarps Vylcāns, Andrejs Paulāns, Zagorsku i Ušpeļu dzymta, i ar taidu meistaru darynuojumim, kas da ituo muzeja kruojumā nav nimoz ci ir moz puorstuovāti – Juoņs Dubovskis, Ontons Peipāns. Pujātu dzymtys keramikys kolekcejā ir puorstuovāti dorbi, kurus Latgolys keramikys augšyncāluojs i zynuotuojs, ir kolekcioniejs i apsazynuojs nu vacmeistaru kai radzamus pūdnīceibys tradicejis paraugus Latgolā. Jamā ir ari poša J. Pujāta muosys Gabrielys Kronis i juos dāla Mārtiņa veiduotī dorbi, kurim ari nav svešys ituo omota prasmis. Vīns nu golvonūs Latgolys Kulturviesturis muzeja darbeibys vierzīņu ir tautys kulturys kanona saglobuošona nuokušajom paaudzem, pietejūt i saglobojūt Latgolys pūdnīceibai soveigū vysaidu laikapūsmu ītekmē. Vairuok kai 50 godus muzejā nūrit dorbs pi Latgolys keramikys kolekcejis mierktīceigys komplektiešonys, keramiku biografeju, pūdnīka omota i keramikys tapšonys procesu pietnīceibys.
Rēzeknis nūvodā i Latgolys Kulturviesturis muzejā sevkuru godu nūteik J. Pujāta suoktuos Latgolys pūdnīku dīnu tradicejis, tymā skaitā teoretiskī lasejumi par tautys lītiškuos muokslys vaicuojumim. Latgolys Kulturviesturis muzejā ir Latvejā i pasaulī leluokuo pastuoveiguo keramikys ekspoziceja “Muola i guņs puormejuos radeitais breinums”.
Roksts sagataveits ar Vidis regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta leidzekļu projekta “Sabiedrības un reģionu robežlīnijas žurnālā A12”.


text:
Palīku rāds
Palīku rāds (anglīšu: waste management; krīvu: yпpaBлeHиe oTxoдaMи; latvīšu: atkritumu pārvaldība) — palīku (parostai cylvāka radeitu palīku) salaseišonys, transportiešonys, globuošonys, puordaris i ūtrreizeiguos izlītuošonys process. Palīku rāda golvonī snāgi – samazynuot palīku nalobū ītaku iz ļaužu veseleibu, izglobuot apleicis dereigumu ļaudim dzeivuot, guorbeit i atjaunynuot dobys resursus.
Latgaliskuo termina etimologejis pamatā – tautys lītysvuords rāds, cielīs nu laikvuorda riedeit.


text:
Bīdreiba „Latgolys Studenu centrs” 16.februarī 17.00 stuņdēs Vīneibys īlā 13-113 (Daugpilī) vysus latgaliski raksteit grybātuojus aicynoj iz latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibu “Vuceisimēs latgalīšu rokstu volūdu vīnuvīt”. Rokstu volūdys apvuiceiba nūteik LR Kulturys Ministrejis izsludynuotuo konkursa „Integracejis pasuocīni 2011” tematiskajā jūmā par latgalīšu rokstu volūdys saglobuošonu apstiprynuotuo projekta „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu!” ītvorūs, kura mierkis ir […]
Gribi zynuot, kai australīši sadzeivoj ar kengurim i aborigenim i kū Australejā dareja latgalīši? Atej gostūs trešdiņ 18 stuņdēs iz LgSC Tonis biroju Antonejis īlā 8-3/6. Itūreiz Jurs Viļums i Jurs Vucāns stuosteis par grupys „Dabasu durovys” pīdzeivuojumim Australejā. . Leidzeigī roksti:Svinēsim Latvejis dzimšonys dīnu!Latvejā krīze izabeigs 27. majāOriginalais “Ontans i Anne” ReigāLatgaliskais Raiņs ReigāNu Latgolys […]
„Latgolys Studentu centrs” i „Latvejis Aizsorgu organizaceja” aicynoj Tevi svinēt Latvejis dzimšonys dīnu kūpā 16. novembrī 19:00 stuņdēs LU golvonajā ākā (Raiņa bulvārī 19), 1. auditorejā. Patriotiskā nūskaņā izzynuosim vaira par Latveju, spēlēsim kaitys, byus īspieja izzynuot, kai svātku svineibom gatavejās cyti. Prīcuosimīs, ka atīsi ar sovu grūzeņu. Pasuokumu atbolsta Latvejis Universitate. Leidzeigī roksti:Latgalīšu pādi […]
Kab īpazeistynuotu ar latgaliski rokstūšajim myusu dīnu autorim, Reigys Gruomotu svātku laikā Kongresu noma Mozajā zalā svātdiņ, 9. oktobrī, 12:30 stuņdēs nūtiks vuiceibu kinys „Latgolys kulturys montuojums” seanss i sasatikšona ar kinys taiseituojim i autorim. Vuiceibu kina „Latgolys kulturys montuojums” ir audiovizuals stuosts par taidim latgaliski rokstūšim autorim kai Ilze Sperga, Anna Rancāne, Juoņs Ryučāns, […]
Ūtardiņ, 13. septembrī, 18:00 stuņdēs Raiņa i Aspazejis sātā, Reigā, Bazneicys īlā 30, byus vīns nu ituo goda Dzejis dīnu latgaliskuokūs pasuocīņu – myusu dīnu latgalīšu dzejis vokors «Gostūs pi Raiņa». Pasuocīnī paradzāts prof. Janinys Kursītis-Pakulis stuosts «Raiņa Latgola», sovus tekstus skaiteis latgalīšu dzejnīki Juoņs Ryučāns, Valentins Lukaševičs, Emileja Kalvāne, Ilze Sperga i c. Latgalīšu vokori Reigā […]
Latgalīši izdavuši puosoku gruomotu par krīzi Par speiti krīzei bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse gruomotu „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”, kurā apkūpotys skaistuokuos latgalīšu literaruos i tautys puosokys, dereigi padūmi lātai saimnīkuošonai i sliminīku lečiešonai, roksti par vacajom krīzem i anekdoti par myusu laiku Latveju i vaļdeibu, myusu dīnu jaunīšu raksteitī stuosti […]
Studentu organizaceju laime i nalaime reizē ir paaudžu maiņa – vīni atīt, cyti aizīt. Ka napasaveic, pa vydu ir puorruovums – tradicejis i suoktais dorbs pagaist. Tai ari Latgolys Studentu centrs, kas atsajaunuoja 20. gs. 90. godu beiguos i ar aktivitatis kuopumim i krytumim struodoj da myusu dīnu, gon raudzeja puorjimt 90. godu suoku pīredzi […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” 17. decembrī 16:00 aicynoj iz ilgi carātū i beidzūt sareikuotū Baļtinovys amatīrteatra “Palādas” vīsizruodi Reigā – Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatē Visvalža īlā 4a, 401. ustobā (zalā, 4. stuovā). Īeja bez moksys. Izruodis garums pusūtra stuņde. Pasuocīni reikoj LU Huminitarūs zynuotņu fakultate sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys Studentu centrs”. Izruode nūtiks LU […]
Vasali! Sajiemu viestuli nu LR Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis par dorba grupys izveidi, kam da 20. decembra juoizstruodoj prīšklykumus i juoīsnīdz izglītības un zinātnes ministra parakstītu informāciju Ministru prezidentam par veicamajiem pasākumiem latgaliešu rakstu valodas kā vēsturiska latviešu valodas paveida saglabāšanai, aizsardzībai un attīstībai. Tys ir, dorba grupai juosagatavej prīšklykumi par Latvejis vaļstī napīcīšamajim pasuokumim […]
Jau itū sastdīņ vokorā Viļakas nūvoda Šķilbanu pogosta Upītes tautas nomā nūtiks vacuokais latgalīšu festivals “Upītes uobeļduorzs 2010”! Ite pasuokuma programa. 1. Vinsents Kūkuojs 1910 a. Ontons Slišāns 1925 2. Karburators 1935 b. Valentins Lukaševičs 1950 3. Soldanī 2000 c. Mārīte Slišāne 2015 4. Rekovas dzintars 2025 d. Puosoku diska prezentaceja 2040 5. Zintis […]
Ite seņ sūleituo 2. daļa stuostam par pyrmū mīlesteibu. 1. daļu klausīs ite. Stuosts nu LgSC organizeituo jaunīšu stuostu konkursa “Stuosti par myusdīnom ar laimeigom beigom”. [soundcloud url=”http://soundcloud.com/lgsc/pyrmuo-milesteiba-ii”] Autore Marta Pētersone (Jelgovys Speidūlys gimnazeja). Īrakstiejuse Edeite Husare. Īrunuojuse Ilze Sperga. Īraksteits Tonis birojā 2010. goda 24. martā. Marta roksta: “Dzeivuot – tys nūzeimoj gaideit izdeveigu […]
Šudiņ vokorā Tonis birojā projektu vokors. Reit turpynuojums itai izklaidei. Kai smejīs, cytim vosora, a cytim i vosora, i juodūmoj par rudini. Ite zemļuok karteņa nu paguojušuos nedelis izprīcom ar SIF projektu, kas gols golā īsīts svēre 2 kilogrami i symtu gramu. Ireta i Artis cap i lej iudini. Koč kai tei latgalīšu volūda juodaboj […]


text:
Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrs sajiems LMB Gods bolvu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Itūgod, vīneigais nu vysu Latgolys nominantu, Latvejis Muzeju bīdreibys Gods bolvu nominacejā “Gada mākslas izstāde 2019” sajēme Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrs par projektu ““Martinsona balvas” II Latvijas starptautiskās keramikas biennāles konkursa izstāde”.
24. majā Daugovys muzejā jau dasmytū godu tyka padūta Latvejis Muzeju bīdreibys (LMB) Gods bolva. Itūgod bolvai beja atsyuteits leluokais dasacejumu skaits bolvys viesturē –72 muzeju projekti, viestej LMB sātys i facebook lopu informaceja. Atguodynuosim puorejūs Latgolys nominantus: “Gada publikācija” – Ludzys Nūvodpietnīceibys muzejs ar gruomotu “Ludzas Novadpētniecības muzejam 100”; “Gada ekspozīcija” (muzejim da 10 darbinīku) – Kruoslovys Viesturis i muokslys muzejs ar ekspoziceju “Pi vīna golda”, Preiļu Viesturis i lītyškuos muokslys muzejs ar ekspoziceju “Muzeja stāsti Latvijai”, Varakļuonu Nūvoda muzejs ar ekspoziceju “Senās godības atspulgs laikmetu griežos”; “Gada mārketinga aktivitāte” – Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzejs ar projektu “1. Starptautiskais leļļu festivāls Daugavpilī”; “Gada pieejamības projekts” – Latgolys Kulturviesturis muzejs ar storptautysku izstuodi, konfereņci i izstuodis katalogu “Atgriešanās. Janopoles Romeru mantojums”.
Bolvys laureata Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra vuordā marketinga specialiste Inita Paegle: “Asam patīsi prīceigi sajimt LMB Goda bolvu nominacejā “Gada mākslas izstāde”. Tys ir īguļdeituo dorba nūviertiejums, kas līk naapsastuot i gataveitīs nuokušajai storptautyskajai keramikys biennalei i “Martinsona balvai”, kas godu nu gods pīsaista vys leluoku skaitu Latvejis i uorvaļstu muokslinīku i turistu interesi par myusu muokslys centra, Latgolys i Latvejis laikmeteiguos muokslys aktivitatem.”
Paguojušajā godā niule gūdolguotuo “Martinsona balvas” izstuode Rotko centrā beja centraluo nūtikšona ūtrū reizi Baļtejā reikuotajā II Latvejis Storptautyskajā keramikys biennalē ar pasuokumim Reigā, Siguldā, Uogrē, Rēzeknē, Lūznovā i Leitovys piļsātā Panevēžā. Izstuodei “Martinsona balva” storptautyska žureja nu 395 dasacejumu atlaseja 100 muokslinīku dorbus, kas puorstuovēja 29 vaļstis.


text:
Mozuokumtauteibu školānus īpazeistynoj ar latgaliskū kulturu
Rokstu sagtaveja: portals lakuga.lv
Bīdreiba “Latgolys Saeima” sadarbeibā ar bīdreibu “Dienvidlatgales NVO atbalsta centrs” realiziejuse projektu “Storpkulturu dialogs Latgolys mozuokumtauteibu vydškoluos”. Projekta laikā latgalīšu kulturys i sabīdriskī darbinīki apmeklēja ostonis Latgolys mozuokumtauteibu i bilingvaluos apvuiceibys vierzīņa školys.
Bīdreiba gasteja Rēzeknis 3. vydškolā, Rēzeknis 6. vydškolā, Rēzeknis Vaļsts pūļu gimnazejā, Maltys vydškolā, Tyskadu vydškolā, Kruoslovys Varavīksnis vydškolā, Daugovpiļs J. Raiņa 6. vydškolā i Daugovpiļs Saskanis školā, portalu lakuga.lv informej “Latgolys Saeimys” puorstuovs Guntis Rasims.
Tikšonuos tyka organizātys strukturātuo dialoga lekceju formā. Mozuokumtauteibu jaunīši tyka īpazeistynuoti gon ar Latgolys i latgalīšu viesturi i folklorys, literaturys boguoteibom, gon ari tyka stuosteits par latgalīšu volūdys lītuojumu sabīdriskajā telpā i myusdīnu latgalīšu kulturys teņdeņcem. Klauseišonuos viereiba tyka puorbaudieta konkursu veidā, atsokūt iz vaicuojumu par dzierdātū i sajamūt par tū muzykalys pīminis bolvys. Taipat jaunīši dūmuoja idejis Latgolys “superkomandys” modeļa izveidei, kotrai tauteibai akceņtejūt juos stypruokuos eipašeibys, kai, kūpeigi dorbojūtīs, varātu veicynuot Latgolys regiona kūpeigu atteisteibu nuokūtnī. Mozuokumtauteibu jaunīšim īpazeistūt Latgolys latvīšu (latgalīšu) mentalitati, tyka raudzeits jamūs vaira styprynuot gon lokalpatriotismu, gon ari pīdereibys sajiutu Latvejai i patriotismu.
Ar jaunīšim školuos tykuos sabīdriski aktivi latgalīši – muzikis i viesturnīks Arņs Slobožaņins, sabīdriskais darbinīks Jurs Viļums, muzikis i kulturys projektu vadeituojs Guntis Rasims i žunalists Teņs Bikovskis.
“Jaunīši nu mozuokumtauteibu školom atzyna, ka cīši moz ci nimoz nabeja nikuo dzierdiejuši par myusdīnu latgalīšu kulturu. Iz vysa leluokū interesi jaunīši izruodeja par myusdīnu latgalīšu muzykys klipim. Gondreiž kotrā klasē beja kaids jaunīts, kura dzeds ci baba ir latgalīši,” puordūmuos doluos Guntis Rasims.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Nūsaver kinu “Izolētie latvieši”
Niu ari škārsteiklā īspiejams nūsavērt pyrms napylna goda pyrmizruodi pīdzeivuojušū naatkareiguos producentis Kristīnis Zamurajevys i jaunuo dokumentalūs kinu režisora Kārļa Lesiņa dokumentalū kinu „Izolētie latvieši”, kas stuosta ari par Kuorsovys nūvoda jaunīšu centru “Pūgu”.
Kārlis i Kristīne 2012. goda augustā ar „Open Society Foundation” atbolstu izsuoce braucīni pa Latvejis laukim, lai kotrā regionā atrostu cylvākus, kas piec breivys iniciativys veidoj sovys piļsātys ci cīma sabīdriskū dzeivi, veicynojūt sovys dzeivis vītys pīviļceibu i pošpīteikameibu. Kinys veiduotuoji izavielēja jaunus, entuziastiskus cylvākus, kas aktivi dorbojās sovā komūnā i par speiti gryuteibom i sabīdreibys nūstuojai ceņšās tū atteisteit. Izvālātī personaži skaidri apsazynoj sovu lūmu situacejis uzlobuošonā i izavielej palikt, lai sovu potencialu realizātu dzymtajā vītā.
Kina sastuov nu četrim stuostim par četrom Latvejis vītom kotrā regionā. Nu Latgolys regiona kinā teik stuosteits par Kuorsovys nūvoda jaunīšu centru „Pūga” i centra izveiduotuojim Inesi, Ingu, Juri i Pīteri, kas, izavuicejušs lelajuos piļsātuos, saprota, ka grib i var realizētīs ari poši sovā nūvodā, i cer, ka ar sovom aktivitatem spēs nūturēt ari cytus.
Ziņu sagataveja: LaKuGa
Karteņa: ekranšuovīņs nu kinys


text:
Izsludynuots Ontona Slišāna pīminekļa skicis izstruodis konkurss
Upeitis kulturviesturis muzejs izsludynoj konkursu par Ontona Slišāna pīminekļa skicis izstruodi.
2010. goda 15. decembrī myužeibā nūguoja Latgolys dzejnīks, rakstnīks, publicists, folklorys vuociejs i pietnīks, Valsts Kulturkapitala fonda (VKKF) myuža stipendiats Ontons (Antons) Slišāns (28.12.1948. – 15.12.2010.).
Ontons sovā myužā beja padariejs cīši daudz, jau suocūtnu 20. godu symta septeņdesmitajim godim vuocs i pīrakstiejs Zīmeļlatgolys folkloru, īskaņuojs gon tautysdzīsmis, gon saļmu dzīduojumus. 1980. godā dybynuojs i vadejs Upeitis i Rekovys etnografiskūs ansambļus. Nu 20. godu symta sešdesmitajim godim suoca raksteit dzeju. O.Slišāna ailis ir skaitomys 30 izdūtajuos gruomotuos. Jis beja vīneigais dzejnīks Latvejā, kas raksteja i izdeve dzejis gruomotys bārnim latgalīšu volūdā. Sataisiejs i vadiejs Upeitis kulturyviesturis muzeju. Dybynuojs i īdzeivynuojs pasaulī vacuokū latgalīšu meilys dzīšmu i dzejis festivalu „Upītes Uobeļduorzs”. Tai vēļ varātu izskaiteit daudzi i daudzi juo padareitūs dorbus latgalīšu namaterialuos kulturys vuokšonā, saglobuošonā i populariziešonā.
Kab napagaistu Ontona Slišāna pīmiņa, Upeitis kulturviesturis muzejs izsludynoj konkursu: „Ontona Slišāna pīminekļa skicis izstruode”, kurymā teik aicynuots pīsadaleit sevkurs īdzeivuotuojs, kuram ir ideja, kaidam vādzātu byut O.Slišāna pīminekļam, izstruodojūt skici treis dimenseju izskotā i īsnīdzūt Upeitis kulturviesturis muzejam laikā nu ituo goda 14. maja da 30. novembram. Lobuokuos idejis autors tiks apbolvuots i skice tiks izmontuota pīminekļa sataiseišonai.
Vaira dazynuošonys – viertīs nūlykumā.
Upeitis kulturviesturis muzeja vadeituoja Ligita Spridzāne
Karteņā Ontons Slišāns – foto Juris Zariņš
Ontona Slišāna pīminekļa skiču konkurss – NŪLYKUMS


text:
“Kolnasāta” 20. aprelī – Marks Rotko i dzāslans
Itūnedeļ iz „Kolnasātu” gostūs atguojuse Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra projektu vadeituoja Inga Krekele, kas ir bejuse ari centra tapšonys projekta vadeituoja.
Centra atkluošona 24. aprelī byus nūtykums na viņ Daugovpiļs voi vysys Latvejis, a pat pasauļa mārūgā. Niu Latgolā byus apsaverami Marka Rotko dorbu originali, kū centram iz nūteiktu laiku deponiejuši juo bārni. Veiksmeiguos sadarbeibys rezultatā ekspoziceja tiks regulari maineita.
Kai stuosta Inga Krekele, lai itei sadarbeiba i originaldorbu atvesšona iz Latgolu byutu īspiejama, beja juoiztur pamateigys drūšeibys puorbaudis. Tok centra ļaudim tys izadeve – deļtuo jau jaunnedeļ Daugovpilī tiks atkluots unikals laikmeteiguos muokslys centrs, kur bez pasaulī slavanu daugovpilīšu muokslys dorbu izstuodem byus radzama ari latgalīšu myusu dīnu muokslinīku dorbu izstuode.
Centra atkluošonys pasuocīņūs pīsadaleis kai vītejuos amatpersonys, tai gosti nu uorzemu. Byus īspieja apsavērt izstuodis i ekspozicejis vaira kai 2000 kvadratmetru plateibā. Taipat byus pīejami vysi centrā paradzātī pakalpojumi – konferenču sektors, rezidenču programys i kopejneica.
25. aprelī centrs attaiseis durovys vysim apmaklātuojim. Leidz ar atkluošonu Daugovpiļs Marka Rotko centrā byus apsaveramys vairuokys izstuodis:
– Latgolys regiona Muokslys dīnu izstuode,
– Storptautyski atzeituo i Daugovpilī dzymušuo keramiķa Pītera Martinsona dorbu kolekceja,
– Daugovpilī dzymušuo gleznuotuoja i slavanūs muokslinīku Marka Šagala i Kazimira Maleviča škoļnīka Solomona Geršova izstuode.
Marka Rotko centra atkluošonys pasuokumā 24. aprelī 20:30 stuņdēs sentra vokorā pogolmā nūtiks suomu akardeonista Kimo Pohjonena (Kimmo Pohjonen) koncerts. Koncerts ir par breivu vysim piļsietnīkim i piļsātys gostim. Kimo Pohjonens teik saukts par pasauļa bezbaileiguokū akordeonistu i ir vīns nu slavanuokūs suomu myusu dīnu muzykantu. Jis akardeona spēli apvīnoj ar vokalu i vizualajim efektim.
Ite var nūsavērt Kimmo Phjonnen izpiļdeituo skaņdorba “Keko” video.
Reportažā nu Latgolys dzierdēsim par Rēzeknē gaidomū kinu festivalu „Open Place”.
Austrumlatvejis koncertzāle voi, cytim vuordim, Latgalīšu viestnīceiba GORS kūpā ar NVO kinematografejis atteisteibai “KINOFORUM” i Rēzeknis piļsātys vadeibu gatavejās itamā vosorā gaidamajam eisūs kinu festivalam „Open place”. Tys byus na viņ Rēzeknē i Latvejā, bet vysā Baltejā nabejs pasocīņs.
Vaira par juo ideju, saturu i mierkim klausitēs Gunys Zvīdris reportažā. Tymā dzierdēsit intervejis ar GORA vadeituoju Diānu Zirniņu, pasuocīņa golvonū organizatoru Sergeju Novožilovu, kai ari kinofestivala idejis autoru Sergeju Lihodkinu.
Raidejuma turpynuojumā runuos vēļ vīns cylvāks nu Daugovpiļs.
Valentins Lukaševičs itūnedeļ vuordineicā gotovs stuosteit par „dzāslanu”. Koč varbyut kaids tū dzierd pyrmū reizi, izaruod, tei ir kotram latvīšam labi zynoma līta.
Zinis eisumā
- Nu 15. apreļa Lauku atbolsta dīnasts suocs pījimt īsnīgumus par plateibu moksuojumim 2013. godā. Aizpiļdeits īsnīgums i lauku bloku kartis ar precizi īzeimuotom plateibom dīnastā juoīsnīdz da ituo goda 15. maja.
- Dagdys nūvodā veiduos atbolsta vītu krizis situacejā nūnuokušim bārnim i jaunīšim. Atbolstu tam snīdz Eiropys Lauksaimnīceibys fonds lauku atteisteibai. Paradzāts īkuortuot psihologa telpu jaunajā Dagdys jaunīšu iniciativu centrā „Parka rozes”, nūpierkt mebelis, tehniku, terapejis i sporta apreikuojumu. Mierkis ir radeit taidu vidi, kab krizis situacejā nūnuokušī jaunīši varātu īsasaisteit grupu psihologiskajuos nūdarbeibuos, atsabreivuot nu stresa, satureigi pavadeit breivū laiku i uzlobuot fiziskū stuovūkli. Projektu paradzāts eistynuot leidz 8. novembram.
- Loba ziņa par Ludzys īlom. Ar ERAF atbolstu paradzāts rekonstruēt īlu pūsmus Tālavejis īlā, Bazneicys īlā i Latgolys īlā. Projekta izmoksys sastuoda kai ERAF finansiejums, tai pošvaļdeibys i vaļsts budžeta dotaceja. Rekonstrukcejis dorbus varātu pabeigt novembra beiguos.
- Annys Rancānis kruojums “Pylni kārmani dabasu. Bezdelīgu pasts” sajiems Latvīšu literaturys goda bolvys „Laligaba” specialū bolvu. Ceremoneja nūtyka 18. aprelī Reigā. Annys Rancānis kruojums īgiva žurejis specialū bolvu, partū ka žureja jū navarēja īlikt nivīnā ramā, leidzeigi kai jaunū Beibelis tulkuojumu i cytus unikalus dorbus.
- Leivuonūs tyka organizāts konkurss „Leivuonu nūvoda firmys iedīņs”. Par konkursa uzvarātuoju tyka atzeits kopejneicys „Sipres” iedīņs „Dubnys i Daugovys akmini”. Tuos ir reivātu guļbu kļockys, piļdeitys ar bīzū pīnu i pasnīgtys svīksta i kriejuma mērcē. Nu vysu konkursā īsnīgtūs iedīņu „Dubnys i Daugovys akmini” vysvairuok atbylda Leivuona nūvoda i Latgolys regiona iedīņu gataveišonys tradicejom.
- Lai veicynuotu sabīdreibys interesi par goreigom vierteibom, Jura Soikāna Ludzys muokslys škola izsludynuojuse konkursu Latvejis i cytu vaļstu bārnim i jaunīšim “Tovys sirds mīleisteibys sāta 13”, kas veļteits šiupeļa dzīsmem. Organizatori leidz 15. juņam gaida dažaiduos tehnikuos izpiļdeitus vizualuos muokslys dorbus, kas paruoda šiupeļa dzīšmu tālus, sižetus, ritmu i senejūs prīkšstotus par lobū i ļaunū.
- Leidz 26. apreļam ir īspieja pīsasaceit jaunīšu vokalūs, instrumentalūs, deju grupu i individualūs izpiļdeituoju konkursam “Mans akorc 2013”, kas nūtiks 10. majā Rēzeknē. Anketu meklej Rēzeknis nūvoda sātyslopā pi „Zeimuļa” ziņu.
- Nu 22.leidz 27.apreļam Rēzeknis augstškolā nūtiks Inženīru dīnys. 22.aprelī vīnūs dīnā pi rodūšūs pakolpojumu centra „Zeimuļs” nūtiks Inženīru dīnu atkluošona i kugeišu saceņseibys pa Rēzeknis upi. Gaidoma ari konfereņce, sporta dīna, absolventu sasatykšona i Rēzeknis nūvoda školānu inženīrtehniskū dorbu demonstriejumi.
- Sastdiņ, 27. aprelī, 2 stuņdēs dīnā Dagdys nūvoda tautys nomā nūtiks 10. dzīdūšūs kolektivu i gveļžu saīts „Auni kuojis, laksteigola!”, kurs itūreiz izskanēs tikai i vīneigi latgalīšu volūdā. Pīsadaleit aicynuoti dažaidu paaudžu dzīduot i stuosteit grybātuoji kai pa vīnam, tai grupuos. Daleiba juopīsoka leidz 22. apreļam.
- Sovu 60 godu jubileju atzeimoj vīns nu vacuokūs Latvejis etnografiskūs ansambļu „Naktineica”. Reizē ar jubileju ansamlis ir tics ari pi jauna muzykys albuma „Seju, veju, rallalā”, kas 27. aprelī tiks īskandynuots Preiļu Kulturys nomā.
- Sastdiņ, 27. aprelī, Rēzeknis 1. vydsškolā nūtiks ari latgalīšu skotuvis runys konkurss „Vuolyudzāne” Latgolys školu audzieknim i 1. atkluotuo latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade vydsškolānim.
Raidejumu taisa – Aigars Runčis, Daira Kokoreviča i Ilze Sperga.
Ka raidejums nasuok skanēt automatiski, tod klausīs ITE.
Ingys Krekelis fotokarteņa nu sātyslopys llf.partneribas.lv


text:
Muižvuordu sistema
Muižvuordu sistema (DNS, Domain name system) irā datorim voi logiskajim resursim daškierti tekstuali adresi. Pīvadumam,
latgola.lv,
rus.delfi.lv, i.t.t. Jūs lītoj vītā numeriskūs IP-adresu (pīv., 159.148.108.128) partū, ka IP adresi gryušuok īguodojami. Muižvuordi atmej IP-adresus; var lītuot i vīnus, i ūtrus. Pyrmuo pakuopīņa muižvuordus, rokstomus DNS vuordu beiguos (
lv,
lt,
ru,
com,
edu i ct.), privatpersona navar registrēt. Ūtruo pakuopīņa muižvuordus (
folklora.lv,
folklore.ee i.t.t.), privatpersona var registrēt par moksu (vysucieškuok nazcik desmišu latu par godu), i trešuo pakuopīņa muižvuordi, kurus sevkotrys ūtruo pakuopīņa DNS vuorda sovinīks var registrēt bez moksys.


text:
šudiņ zvons nu redaktoris. Katōļu Dzeivē nazkas otkon publiceits, i otkon ir bāda! :D:D:D
babys bļaun.
ni es zynu, kas tī nu mane publiceits, ni par kū juobļaun. 😀
izaruod, nazkaidā apmuoteibā asu 1 žurku nazkaidā vacā stuostā nūsaukuse par Pišku.
naprosit maņ, deļkuo tai. tys beja seņ, i nazkaidu vuordu vajadzēja.
pi tam ni dzeivai, a izdūmuotai žurkai.
maņ jau ar telim myužeigi ir problema. navar izdūmuot vuorda. piec tam pošai aizamierst.
a kur ta vēļ ar virtuālim breinumim nazkaidā seņ pabeigtā i aizmierstā stuostā, kas nazkur aizmigriejs internetā.
koč byutu par Fišku saukuse. tai redaktore.
a es breinojūs – Fišku?
nu, babom napateik tei Piška. jei smejās.
i, Jezus Marija, jau nūpubliceiti cik turpynuojumi. pi nūbeiguma tik īsavēre tuo vuorda. niu nūbeigumu īlykom, i tī Tys vuords. až samulsa i naizrunuoja.
saprotu, ka Piška ir nazkaids nanormali napīkluojeigs i vulgars vuords.
kū zyna tikai dzili ticeigys babys, kas īt iz bazneicu i skaita Katōļu Dzeivi.
turpynuojom sarunu, i es pruotā puorskaitieju vysus dzymumorganus obejim dzymumim, tok nikai navarieju īsaguoduot, kurs ir eistais. tikpat labi kotrys nu jūs. ka tai padūmoj, nūsaukums der vysim organim.
pasacieju, ka F latgaliski tok i byus tys pat P.
koč ni acī nabeju dūmuojuse nikaidu Fišku.
bet itik lingvistisks arguments nebeja apstreidams. ak jau, ka P.
tai vot niu siežu naktī i dūmoju.
moz cylvākam dzeivē cyrka i problemu.
juoroksta vēļ nazkaidi stuosti i juoreikoj pasuokumi. 😀


text:
"Vyspuor es asu rūkdarbneica jau nu mozu dīnu, bet tautystārps pi mane atguoja ar godim.
Pyrmuo sasadūršona ar tautystārpu beja jau mozūtnē, jo mamma dzīduoja folklorā i juos tautystārps beja gleišai sakuortuots i pakuorts vysod ocu prīškā. Godim eimūt, maņ roduos dyžan lela interese par tautystārpim.”
Par sovejū Iveta sauc taišni mamys, Vydsmuižys sīvys tārpu, kuru bierneibā redzējuse pi sovys muotis i cytom apleicīnis sīvom. "Tys beja 90.godūs radeits i tam nabeja viesturyskuos vierteibys kai taidys, jo tys beja radeits folklorys kūpai, tīpat Vydsmuižā iz vītys.[..] Tagad vysvaira maņ interesej Vydsmuižys tārps, vysaidys detalis, jo vēļ ir cīši daudz kū ceļt gaismā muzejā i tys byus ari juodora.”
Pārnejā godā Ivetys rekonstruātais 19. gs. ūtruos pusis Vydsmuižys tārps ir rekonstruāts ar autentiskom metodem. Iveta pīzeist, ka jai ir cīši lela prīca, ka ir īsadevs itū tārpu nūkomplektēt tikai nu Vydsmuižys apleicīnei rakstureigom lītom i detaļom.
"Jis ir šyuts ar rūkom i autentiski atdarynuots taišni tai kai beja muzejā, paraugūs voi ari aprokstūs. Vysgyutuok guoja ar tū, ka nabeja materialu par kraklu... Ieva Pīguozne zynuoja šū te lītu un jei tymā laikā struoduoja pi sovys gruomotys, i vīnā jaukā dīnā jei prīceiga zvona, ka jei aprokstūs ir atroduse kraklu luoeituojis nu tyvejūs draudžu stuostejumu, kurā ir pīraksteits ar kaidim rūbenim, ar kaidom maleņom tys krakls ir bejs. Nu un tod suocēs nuokamais, interesantais atdarynuošonys process, kod tev ir div pierksti tur, treis pierksti tur, tod tu otkol eimi iz muzeju, mierej, saleidzynoj ar cytim.”
Taipoš aizvadeituo goda golā Ivetai topušs ari septenis mozuos Annužys, kas ir Vydsmuižys tautystārpūs sapucātys leleitis. Darynuotuoja atkluoj, deļkuo taišni Annuža.
"Mes vēremēs tautys skaiteišonu, 1800. godu, i tī, Vydsmuižā i apleicīnē, vysizplateituokais vuords beja taišni Annuža. Gondreiž voi kotrā saimē beja pa kaidai Annužai.”
Kaidā nu tautystārpu atruodeišonys pasuocīnim, kas nūtyka Rēzeknis nūvoda Lūznovys muižā, Iveta izguoja ar rožancim i puotoru gruomotu rūkuos. Jei stuosta, ka byuteibā tys ir ceņtīns paruodeit tuo laika dzeivi, situacejis, jo taišni bazneica beja vīna nu reižu, kod sīvys vylka svātku tārpus.
„Arhivūs ir cīši daudz Latgolai pīdarūšu škaplereišu, rožoncu i tai tuoļuok, tuos atributikys, kas ir saisteita ar religeju, bet, saprūtams, ka beja padūmu godi i tai tuoļuok. Ari tagad, lai tū atjaunuotu, drūši viņ tū naatjaunuos i naīness atpakaļ ni doncuotuoji, ni dzīduotuoji, ni koristi, jo tys drūši viņ izavārtu ari smīkleigai, bet individualais tautystārpa lītuotuojs, prūtams, ka šūs aksesuarus var pīlītuot, jo kur ta tei meita, Vydsmuižys Annuža, guoja tymā laikā, ka na iz bazneicu, voi nu bazneicys, psalmus dzīduot pi krysta i, prūtams, ka jom tys vyss beja.
Škaplereišus otkol piec muzeja datu ir cīši gryuts atjaunuot, jo tod jī byutu juonas uorā nu muzeja, bet, kai mes zynom, jūs nadūd nest uorā, tu vari tikai apsavērt tīpoš iz vītys.”
Kulturys viestnīku naformalajā kusteibā Iveta puorstuov bīdreibu "Mans tautastērps” i ir vīna nu vaira nikai 240 kulturys viestnīku Latvejā. Vēļ jei stuosta, ka itūšāl nūteik vysaidi dorbi pi kaidys bīdreibys dybynuošonys – tūp bīdreiba "Latgolys etnografiksuo viestnīceiba”.
"Iz itū bīdreibu mes eimam jau kaidu laiku, tagad nūteik vysaidi sagataveišonys dorbi, lai mes varātu šmuki vosorā, kaidūs svātkūs, prūtams, Latgolā pīteikt tū vysu un dorbuotīs. Dybynuota tei byus Reigā, bet bīdreibys darbeiba byus vārsta iz Latgolu... Tī drūši viņ byus vairuoki zori, vyss, kas saisteits ar etnologeju, etnografeju. Taipat tuos byus ari izstuodis, kaids zors byus ari izgleituošonai itymūs vaicuojumūs. Redzēsim.”


text:
Sataisieju diplomus jaunīšu rodūšūs dorbu konkursa daleibnīkim i lobuokūs dorbu autorim. Iz šmuka dzaltona papeira. Saguoja loba čupeņa gols golā. Dorbi raksteiti latgalīšu, latvīšu i krīvu volūduos. Lobi dorbi. Maņ patyka, cylvāki tūmār vēļ dūmoj, cer, tic, ir. Cylvāki jau nu cytys paaudzis, jaunī.
Nūkavieju gon viļcīni, cikom paraleli dorba dzelys, LgSC padareišonys i vēļ itys. Tok vys jau kai nabejs. Mož ar autobusu. Ituos pādejuos nedelis kai pa teļa syudim, dorba kai eļnis, dzeivis kai drozofilai.
Reit Rēzeknē Vuolyudzāni. Jau 9 tī juobyut. Niu dūmoju – palikt par nakti sātā i nu reita braukt ar mašynu voi raudzeit palikt par nakti pi kaida Rēzeknē i praleli vēl sabeidēt kaidys nabejs dzelys dorbim, idejom, projektim. Tai i dūmoju – dzeivuot voi izdzeivuot. Voi asu vysurguojiejs tanks i dorbu monstrys voi tūmār tikai cylvāks, kurs gryb sasabučuot ar suneiti i pagulēt sovā gultā.
Pareit Rēzeknis KN Boņuka bolvys pasnīgšona. Naticieju, ka Guntis itū paviļks. Laikam atroda paleigus i sevī gona spāka, laika, trokuma. Partū ka laika beja tik moz. Iz cytu godu juosuoc jau niule dūmuot. Lai nasaīt komuošonuos pādejā šaļtī. Par naudom tai i natyku gudra. Voi kuo vajag dagūši voi tikai vajadzeišonys piec. Voi vīnkuorši kuortejuo sprostuo nasapratne, ka A navar pīzvaneit B, a C naatbiļd B laiceigai i B padūmoj, ka mož eistyn nikuo navajag, ka jau navajag.
Lai byutu kai byudams, beidzūt ir pavasars. Sylts, sauleite. I es asu tikai cylvāks ar īsnom i kuosu, tok šaļtim na nu ituo pasauļa.
Ilze


text:
Osteichthyes - Rodentia - Muridae
PaleoDB taxon number: 41927
Parent taxon: Muridae according to M. C. McKenna and S. K. Bell 1997
Sister taxa: Aethomys, Afrocricetodontinae, Allorattus, Anthracomys, Apodemus, Arvicanthis, Bolomys, Castillomys, Castorina, Castromys, Centralomys, Chiropodomys, Colomys, Dasymys, Deomyinae, Echymina, Extrarius, Gerbillinae, Gerbua, Grammomys, Hapalomys, Huaxiamys, Huerzelerimys, Hydromina, Hyomys, Karnimata, Lemniscomys, Mastacomys, Mastomys, Micromys, Mikrotia, Murina, Murinae, Myocricetodontinae, Myotomys, Nesokia, Occitanomys, Ochrotomys, Orientalomys, Papagomys, Paraethomys, Parapelomys, Parapodemus, Parotomys, Pelomys, Praomys, Proceromys, Progonomys, Rhabdomys, Rhagapodemus, Rhagomys, Saidomys, Steatomys, Stephanomys, Tachyoryctoidinae, Thallomys, Thamnomys, Valerimys, Zelotomys
Subtaxa: none
Ecology: ground dwelling granivore


text:
- Detaļas
-
30. oktobrī opola jubileja palīk Bonifacejam Briškam – publicistam i rakstnīkam, kurs sovā dzeivī struoduojs vysaidus dorbus – bejs školuotuojs i puorziņs školā, struodojs iz teiruma i byuvnīceibā, bejs apkūpiejs, agronoms, bibliotekars i elektriks…
- Detaļas
-
Oktobrī atceramēs pošaizlīdzeigū jaunuotnis audzynuotuoju i rakstneicu Naaizmierstuli. Sovys vīnkuoršuos, kotram saprūtamuos volūdys dieļ jei tyka saukta par tautys rakstneicu. Auguse ticeigā saimī, R. Tabine ari sovus audzynojamūs i vysu tautu mudynuoja mīļuot Dīvu, Dzimtini i cylvākus sev apleik.
Lasīt tālāk: Naaizmierstule (Rozālija Tabine). 29.10.1890. – 17.03.1965.
- Detaļas
-
5. junī 85. dzimšonys dīnu sviņ dramaturgs i teatra darbinīks, Andryva Jūrdža fonda laureats Arturs Rubenis. 30 dorba godus jis nūstruoduojs bibliotekā, dorbuojīs ari kai pedagogs, teatra spieliešonā īsaistūt jaunuotni i vuicūt tai izpratni par teatra muokslu.
Lasīt tālāk: Arturs Rubenis. 1927. Dramaturgs, teatra darbinīks, bibliotekars
- Detaļas
-
Pyrms 120 godim 21. julī dzims latgalīšu dzejnīks Seimaņs Putāns, kura pyurā ir vairuoki simti dzejūļu, kas paraksteiti ar vairuokim desmitim vysaidu pseidonimu. Koč juo dorbūs i natryukst naveikleibys, naizkūptu formu i solkonuma, dzejnīkam ir pīmits talants i juo daiļradis suokumā saraksteituo dzeja atzeita par saistūšu i aizkustynuojumu raisūšu, tauta ar atzineibu pījāmuse i labi saprotuse dzejūļus par naizgleituotūs i nabadzeigūs ļaužu vuorgim.
- Detaļas
-
Pyrms 100 godim 1. junī dzims literaturviesturnīks, kulturviesturnīks, volūdnīks i publicists Miķeļs Bukšs.


text:
“Viļāni ir cīši sarežgeita mozpiļsāta, jo faktiski sevkura škola bolstuos iz vītejūs dzeivuotuoju. Nu vysa kolektiva vītejī mes asam kaidi seši, septeni, bet kūpumā školā struodoj 22 pedagogi. Vysi tī, kas mes asam vītejī, mums jau ir puori 40 godu. Nu vīnys pusis labi, nu ūtrys slikti, tai kai muzykus školuos var struoduot specialisti tikai ar cīši šaurom kvalifikacejom,” stuosta Inta, atkluodoma, ka školuotuojus bīži viņ ir vysai problematiski atrast, tymā pošā laikā škola ir eipašs centrys Viļānūs.
“Taidā mozā piļsātā kai Viļāni es uzskotu, ka muzykys i muokslys škola centrej interesantuokūs cylvākus muokslā i kulturā.”
Vaicuota par tū, kai školānu skaitu ītekmej demografejis procesi vaļstī, Inta pīzeist, ka koč ari školānu skaita samazynuojums nav vārojams, sovys sekys itam vysam vys tik ir.
“Myusu, Viļānu, sabīdreiba kliust arviņ krīviskuoka, jo gods, jo klašu grupu komplekti kliust arviņ krīviskuoki, i tod ari mums, ka tu vēļ izlic sev lateņu, ka ir juosaryupej na viņ par profesionalū muokslu, bet ari par nacionalū, lokalū, vītejū, tod tev tei lateņa vēļ smoguoka ir, jo vys tik puorlīcynuot krīvu bārnu... spieļuot latgaliski voi latvyski. Tys ir sarežgeituok nikai, ka jis atīt i “ruļlej” iz čella vysu tū, teiksim, skaistū krīvu čella spēli. Cīši labi, bet jis tū var izdareit kotrā Moskovys muzykys školā, Minhenē ci Reigā, bet atrast tū ceļu, lai tys bārns labi jiutās ar tū latgaliskū, te nav runa tikai par tautysdzīsmem… Caur itū školu mes dabojam ari taidus eistus Latvejis piļsūņus, patīsus. Izgleiteiba vys tik ir tei, kas cylvāku nūlīk tī, kur jis ir. Deļtuo taida ir tei lateņa školai. Līkam spieļuot latvīšu muzykantu jaundorbus, tod mums ir muzykys kompoziceja, suocem poši komponēt. Es dūmoju, ka jau cytugod mes sovā muzykys konkursā spieļuosim tū, kū mes poši radejom. Tū sovu padareit profesionalu, tys tai svareigi, maņ redzīs.”
Vīna nu profesionaluo vierzīņa programom, kuru nu pārnejuo vuiceibu goda var vuiceitīs Viļānu Muzykys i muokslys školā, ir “Animacejis darbneica”. Pārnejā vosorā darbneicā radeita pyrmuo animacejis kina, kas topuse napīsaistūt nikaidu papyldspāku nu molys – sazeimāta, sakomponāta, īrunuota, īkustynuota, samontāta i nūdūta skateituoju vietejumam. Vysā gon tei ir jau trešuo kina, kas topuse Viļānu Muzykys i muokslys školā.
“Pyrmū reizi mes darejom tai, ka poši komponējom muzyku. Vysuvaira maņ patyka tys, kai tei ir originalmuzyka.
Tei nav tautysdzīšmu apdare, kū mes šūbreid doram jaunai multenei, taisam apdareitys, drupeit džeza stylā,” stuosta školys direktore Inta Brence, kura “Animacejis darbneicā” vuica vīnu nu sadaļu – muzykys kompoziceju.
Piļneigi patstuoveigi radeituo animacejis kina “Vinnejs Pūks Viļānos” ir bejuse ari pyrmuo nūpītnuo pīredze vairuokim jaunīšim, kuri pi tuos struoduoja, par pīmāru, bolsu īrunuotuojom Martai i Lindai.
“Tai kai tei beja pyrmuo pīredze, es varbyut eisti naizprotu, kai vajag tuos emocejis pareizi izpaust, jo kotrā animacejis fragmentā juorunoj koč kaiduos cytaižuokuos emocejuos – prīcā voi bāduos,” stuosta Linda.
Kai atkluoj školys direktore Inta Brence, jai Latgola i latgaliskais ir cīši svareigs, i izpratni par vītejūs sovpateibu svareigumu jei rauga veicynuot ari caur muokslu i kulturu školā. Aiz tuo ari ite radeituos animacejis kinys īrunuotys latgaliski.
“Viļāni ir tik daudzveideiga i tik naparosta piļsieteņa, lai ari mes atsarūnam pošā Latgolys videņā.
Es saprūtu, ka mes Viļuonūs tik moz asam dūmuojuši par tom boguoteibom, kas mums ir i es dūmoju, ka taišni Viļuonūs tei latgalīšu volūda ir cīši tyva latgalīšu literarejai volūdai. Mes raugam pīsaisteit koč kaidus leidzekļus, atrast koč kaidys īspiejis i dareit koč kū interesantu. Taitod boguotynuot naviņ pošim sevi, bet ari dūt sovu pīnasumu, davumu myusu skaistajai latgalīšu kulturai… Mes asam atroduši žanru, kas ir cīši demokratiskys. Žanrys, kas apvīnoj ituos te daudzuos storpnūzaris, kas ir myusu školā. Mes nūsadorbojam na viņ ar muokslu, bet ari ar muzyku, deju, mums ir profesionalais vierzīņs dejā i mums ir miļzeigs sapyns, kuru mes eistynuosim tyvuokajā pīcgadē, tys ir teatris. Praktiski mums ir vyss, kaba pylnvierteigi dorbuotūs animacejis i ni tikai animacejis nūzarē.”
Školuotuojs Dainis Poikāns ir "Animacejis darbneicys" vadeituojs, kurš pīktdīnem iz Viļānim braukoj nu Kuorsovys. Koč ari pats kasdīnā vaira struodoj ar zeimiešonu, animaceja i vītejūs aizaraušona ar animaceju aizdaguse ari jū. Turpynoj Daiņs:
“Ruodejuos tai, ka tei filma byus vaira taida aktiva, pīsuotynuota ar darbeibu, bet golā saguoja, ka tei ir vaira izzynūša, stuostūša, par koč kū viestejūša i tei darbeiba, aktivitatis aizīt ūtrajā planā. Tys beja nalels puorsteigums.”


text:
Izdūts rokstu kruojums “Kārsavas stāsti”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Izdūts Kuorsovys nūvoda viesturei veļteits akademiskys rokstu kruojums “Kārsavas stāsti”. Tuo prezentaceja nūtiks 24. novembrī 11 stuņdēs Kuorsovys Kulturys noma vestibilā i 29. novembrī 16 stuņdēs Reigā Latvejis Nacionaluos bibliotekys Latvejis symtgadis informacejis centrā, līcynoj informaceja Kuorsovys nūvoda sātyslopā.
Rokstu kruojums aktualizej vaicuojumu par nūvoda viesturi, kulturys montuojumu i socialū atmiņu. Rokstu kruojumā “Kārsavas stāsti” pyrmū reizi apkūpuoti pietejumi par Kuorsovys nūvoda arheologiskajom vītom, muižu sistemu, dzeļžaceļa viesturi, religiskajom draudzem i 20. godu symta karu nastajom puormaiņom. Kuorsova izaruoda boguota ar sovim kulturys montuojuma objektim, kas sasaglobuojuši leidz myusu dīnu, – bazneicom, muižom, dzeļžaceļa infrastrukturu, ari ar stuostim, tradicejom i viesturi. Pietejumus veikuši sovys jūmys profesionali – arheologs i profesors Jurs Urtāns, viesturneica Tatjana Bogdanoviča, industrialuo montuojuma eksperts Toms Altbergs, viesturis doktore Inese Runce, filologejis doktore Svetlana Pogodina, viesturnīks Aigars Urtāns.
Pietejums ir duovona Kuorosvys nūvoda īdzeivuotuojim i nūvoda viesturis interesentim piļsātys 90 godu jubilejā i Latvejis symtgadē.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Latgolys vītys i cylvāki, latgalīšu volūda jaunuokajūs pietejumūs
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Ite apsavārti 2018. gods nūgalē ci ituogods suokumā izdūtī pietejumi.
Muzikologa, Jāzepa Vītola Latvejis Muzykys akademejis profesora Jāņa Kudiņa monografeju “Oskars Stroks. Tango karaļa mantojums” izdevs apguods “Zinātne” ar Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstu. Nazcik godu garumā autors detalizāti pietejs Latvejis i Krīvejis arhivus, apkūpuojs plašu informaceju vysaidūs izzinis olūtūs vairuokuos vaļstīs par itū legendarū muzyki, pianistu i komponistu, Reigys tango karali.
Oskars Stroks (1893–1975) pīdzyma Daugovpilī (tuo laika cariskuos Krīvejis Vitebskys gubernis piļsātā Dinaburgā/Dvinskā) ebreju saimē, pusauga i agrys jauneibys godūs dzeivuoja Sanktpīterburgā, 20. godu symta 20. godu suokuos puorsacēle dzeivuot iz Reigu, kur nūdzeivuoja da sova myuža beigu, paglobuots Jaunajūs ebreju kopūs Šmerlī.
Stroka muzykaluo darbeiba caurvej Latvejis viesturi i kulturu vysūs nūzeimeiguokajūs pagrīzīņa punktūs 20. godu symta garumā. I cariskuos Krīvejis imperejis pādejuos pastuoviešonys desmitgadēs, i Latvejis pyrmuos breivvaļsts uzplaukuma laikā, i padūmu okupacejis laika skorbajā atmosferā. Stroks pasauļa slavi kai komponists dabuoja ar sovom 20. godu symta 30. godūs Reigā ruodeitajom tangodzīsmem, kuru vydā “Malnuos acs” ir da pat myusu dīnu napagaistūšs popularuos retromuzykys hits. Gruomotys laseituojs teik aicynuots īsapazeit ar Reigys tango karaļa Oskara Stroka radūšuos personeibys fenomenu, muzykaluo montuojuma sasauksmi ar vysaidim kulturys sluonim i pretruneigu viesturiskū pīredzi.
Izdevnīcyski nūstruoduotuo bīdreibys “Domas spēks” izdūtuo Agra Dzeņa gruomota “Leimaņi, brīvnieki, brīvzemnieki Igaunijā, Latgalē un Vidzemē 13.–20. gs.” ar nūsaukumā pīmynātajim jiedzīnim pīsoka Latvejā aktualitati vys nazaudejušu temu – personiskuo i eipašuma breiveiba. Paraleli breivūs ļaužu grupu viesturei monografejā skaidruots breiveibys jiedzīņa saturs i juo izmainis laika gaitā. Pietejums puormej tradicionalū prīškstotu par Livonejis sabīdreibu, ka beja viņ bruninīki, zemnīki, goreidznīki i piļsietnīki. Patīseibā Livonejā pastuovēja daudzys storpkuortys i mozuos socialuos grupys, i leimani, kas napiļdeja klaušys, bet jūs vītā moksuoja naudys reņti, beja tikai vīna nu jūs. Pietejuma hronologiskūs ītvorus veidoj vītejuos izceļsmis lēņaveiru rasšonuos laiks i leimaņu veiduotuos kulturvidis pastuoviešona, kas atseviškuos vītuos turpynojās ari myusu dīnuos.
Gruomotys autors, viesturis zynuotņu magistrs Agris Dzenis: “Itei gruomota veiduojusēs kai turpynuojums 2014. godā izdūtajai monografejai “Kuršu ķoniņi un citi lēņavīri Rietumlatvijā”. Latgolys viesturē leimaņu dzymtys ir pat šudiņ pazeistamys dzymtys, kai Rancāni, Ludbuorži (Rudbuorži), Jūrdži Nautrānu pogostā. Nanūlīdzami jim jau agruokūs laikūs beja vareiba plašuokam redzislūkam, partū ka navajadzēja laiku veļteit klaušom. Tys līcynoj par zynomu tureibys leimini.
Samārā lela socialuo grupa Latgolā ir bruņu bojuori (bojuoru kuortys viersluoņs) – vaļsts dīnesta ļauds. Da 18. g. s. jī piļdeja karadīnesti, bet 18. g. s. mīra laikā palyka par viestuļnešim, izvoduoja vaļdeibys zinis. Bruņu bojuoru grupys teritoriali koncentriejušuos ap Rēzekni i Daugovpili. Pamatā tī beja poļaki, bet olūtūs asmu atrads samārā daudz ari latgalisku uzvuordu.”
Fotografs i kulturys pīminekļu pietnīks Vitolds Mašnovskis radejs enciklopedejis “Muižas Latvijā” vairuoku siejumu izdavumu kai veļtejumu Latvejis vaļsts symtgadei, pyrmais siejums izguoja pošā 2018. gods nūgalē, jis aptver 179 muižys alfabetiskā seceibā nu A da H. Vysupyrma teik dūta muižys atsarasšonys vīta i ekonomiskais raksturuojums, tod eisa eipašnīku viesture, akcentejūt muižys pyrmsuokumus i beigys. Sekoj kungu sātys voi piļs byuvviesture i saimnīcyskuos apbyuvis ansambļa i parka raksturuojums. Itymā siejumā atrūnama informaceja par taidom Latgolys muižom: Adamovys, Arendolis, Bolvu, Bieržgaļa, Eversmuižys (Cybla), Felicianovys, Gaigolovys (Bykovys), Gaļānu, Hoftenbergys (Naujinis pog.).
Februarī tyka prezentāts izdavums “Multilingualism in the Baltic States”, kura redaktori ir Rēzeknis Tehnologeju akademejis (RTA) profesore Sanita Lazdiņa i RTA Regionalistikys instituta vadūšais pietnīks Heiko F. Martens. Gruomota dūd puorskotu par volūdu daudzveideibu, sabīdreibys diskursim i mejīdarbeibu storp majoritatis grupom i minoritatem Baltejis vaļstīs. Jamā dūts plašs metožu i pietnīceibys paradigmu kluosts, tūstorp folklingvistikys pīeja, diskursa analize, narativa analize, volūdu kodu mainis izpietis metodis, etnografiskī nūvāruojumi, volūdu apgivis motivaceja, volūdys izgleiteibā, volūdu apgive i cyti pietnīcyskī aspekti. Gruomotys tematiski sagrupātuos nūdaļuos apsavārta regionaluo daudzveideiba i mozuokumtauteibu volūdys (latgalīšu, veru, piļsātu dialekti Leitovā, pūļu volūda Leitovā); krīvu volūda i juos runuotuoju integraceja; kai ari storptautysku volūdu (kai angļu i vuocu volūda) lūma Baltejis sabīdreibā. S. Lazdiņa sarakstejuse atsevišķu nūdaļu par latgalīšu rokstu volūdu “Latgalian in Latvia: Layperson Regards to Status and Processes of Revitalization”.
Īvoda i nūslāguma nūdaļa dūd saleidzynūšu perspektivu, kas raksturoj itūs vaicuojumus Baltejis regionā nūsaceitā viesturis pūsmā, i plašuokys debatis par volūdu i nacionalitatis, etnosa vaicuojumim laikā, kod pasalelynoj i globalizaceja, i etnoregionalisms.


text:
- ГлaBHaя
- ИcпoлHиTeли
- ЛaTBийckaя Hap.
- «Kam maņ beja bolta puķe»
ЛaTBийckaя Hap. «Kam maņ beja bolta puķe». TEKCT ПECHИ
пpи зarpyзke дaHHыx c cepBepa
Ha пecHю
пpи зarpyзke дaHHыx c cepBepa
Ha пecHю
Kam maņ beja bolta puķe Kur as viņu stōdynōš' Kam maņ beja bolta puķe Kur as viņu stōdynōš' Augstajā kaļneņā boltajā smēleitē Augstajā kaļneņā boltajā smēleitē Maņ izauga bolta puke Da pošim debesim Maņ izauga bolta puke Da pošim debesim As izkōpu debesīs Pa tōs pukis zareņim As izkōpu debesīs Pa tōs pukis zareņim Tī atrodu dīva dālu Kumeleņu sadlojūt tī atrodu Dīva dālu kumeleņu sadlojūt Lobreiteņ dīvs paleidz Kumeleņu sadlojūt lobreiteņ Dīvs paleidz kumeleņu sadlojūt Dīv'dēleni brōleleni Vai redzēji tāv' ar mōti Dīv'dēleni brōleleni Vai redzēji tāv' ar mōti Tovs tēteitis ar mameņu Jyurmalī kōzys dzer Tovs tēteitis ar mameņu Jyurmalī kōzys dzer Nūsakolu zūbineņu Nu biteišu dzanyugleņu Nūsakolu zūbineņu Nu biteišu dzanyugleņu Izrūcēju tāv'ar mōti Nu deveiņu etslēdzeņu Izrūcēju tāv'ar mōti Nu deveiņu etslēdzeņu Sakopovu Jyuru mōti deveinimi gobolim Sakopovu Jyuru mōti deveinimi gobolim Sasatreiņa malieni svōrki Jyuru mōtis asneitē Sasatreiņa malieni svōrki Jyuru mōtis asneitē Oi tēteit oi mameņ Kur byus jūs izmozgōt Oi tēteit oi mameņ Kur byus jūs izmozgōt Tī dēleņ izmozgōsi Kur deveinis upis tak Tī dēleņ izmozgōsi Kur deveinis upis tak Oi tēteit oi mameņ Kur byus jūs izkaļtēt Oi tēteit oi mameņ Kur byus jūs izkaļtēt Tī dēleņ izkaltēsi Ōbuļzīdu dōrzeņā Tī dēleņ izkaltēsi Ōbuļzīdu dōrzeņā Oi tēteit oi mameņ Kur byus jūs sarullēt Oi tēteit oi mameņ Kur byus jūs sarullēt Tī dēleņ sarullēsi Zalta rullis kambarī Tī dēleņ sarullēsi Zalta rullis kambarī Tī bej divi jumpravenis Rullis vīni vōkinoj Tī bej divi jumpravenis Rullis vīni vōkinoj
ЛaTBийckaя Hap.
- KAPAOKE
- TEKCT
- 1 Klusi klusi klausījosi ЛaTBийckaя Hap.
- 2 Parād mazais balodīti ЛaTBийckaя Hap.
- 3 Visi ceļi guniem pilni ЛaTBийckaя Hap.
- 4 Mana sieva Rīgā brauca ЛaTBийckaя Hap.
- 5 Ak tu zelta lakstīgala ЛaTBийckaя Hap.
- 6 Kumeliņi kumeliņi ЛaTBийckaя Hap.
- 7 Zin dieviņi kālabade ЛaTBийckaя Hap.
- 8 Gailīts teica vistiņai ЛaTBийckaя Hap.
- 9 Karavīri bēdājāsi ЛaTBийckaя Hap.
- 10 Div pļaviņas es nopļāvu ЛaTBийckaя Hap.


text:
Ar koncertu Kuorsovā byus golā grupys „Bez PVN” jubileja koncertu sereja
Piec četru 10 godu jubilejam veļteitūs koncertu izskaniešonys grupa „Bez PVN” 27. decembrī aicynoj iz nūslāguma koncertu i dzimšonys dīnys svieteišonu Kuorsovā.
2003. goda 27. decembrī Kuorsovā nūtyka latgalīšu grupys pyrmais koncerts, kam par gūdu novembrī i decembrī beja 10. jubilejam veļteitī koncerti Daugavpilī, Rēzeknē, Jelgovā i Reigā. Nūslāguma koncerts byus eistynuos dzimšonys dīnys svieteišona i simboliska atsagrīzšona „Bez PVN” pyrmajā sātys vītā – Kuorsovys kulturys nomā.
Piec Reigys koncerta kaida koncerta klauseituoja socialajā portalā Twitter.com raksteja: „Ituos nakts „Bez PVN” koncerts ČBK lyka maņ vēļreiz saprast, ka es teišom mīļoju Latgolu, latgalīšus i myusu volūdu!” Grupa „Bez PVN” ir latgaliskuo vuorda nesieji, vīni nu Latgolys modernuos muzykys aizsuociejim, pīruodejuši, ka muzyka latgaliski var byut ari myusdīneiga, nu taipat kai pyrma 10 godu palykuši izticeigi sauklim „Mez dzīžam taidā volūdā, kaidā dūmojam!”. Tik nūtykušajā Kuorsovys nūvoda jaunīšu Goda bolva grupa sajieme pateiceibu kai leluokī „Kuorsovys vuorda popularizātuoji 2013. godā”.
„Bez PVN” prīcojās par atsauceibu i ir pateiceiga par atbolstu jau nūtykušajūs koncertūs, deļtuo sovā dzimšonys dīnā vysys dīnys garumā tim, kurī vēļ nav paspiejuši, pīduovuos vareibu bez moksys dabuot grupys itymā godā izdūtū albumu „Reits”.
Gon jau aizguojušūs koncertūs beja, gon 27. decembra jubileja koncertā klauseituojim byus vareiba dzierdēt na viņ dzīsmis nu īprīškejim albumim „Pyrms vuorda” i „Reits”, nu ari skaņdorbus nu 2014. godā izdūšonai paradzātuo grupys trešuo albuma. Jaunys dzīsmis, albums, koncerti i aktiva rūseiba – tī ir „Bez PVN” plani gaidamajam godam.
Koncertus informativi atbolsta: portali draugiem.lv i lakuga.lv, “Vietējā Latgales Avīze”, “Ludzas Zeme”, Latgolys radeja i žurnals “A12”.
Vaira par grupu http://bezpvn.lv
Karteņa nu grupys arhiva.
Informaceju sagataveja LaKuGa piec “Bez PVN” dūtuos informacejis.


text:
2012. goda 26. janvarī plkst. 14:00 Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā nūtiks latgalīšu gruomotizdevieja i rakstnīka Vladislava Luoča symtgadei veļteits pasuokums, kuru reikoj Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba i Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba.
Kai golvonuo referente pasuokumā izastuos literaturzynuotneica Ilona Salceviča, ari Latgolys Kulturys centra izdevnīceibys vadeituojs Juoņs Eļksnis, puorstuovi nu Latgolys Kulturviesturis muzeja i Latgalīšu rakstnīceibys muzeja vadeituojs, Vladislava Luoča bruoļadāls Pīters Luocs. Pasuokumu muzykali kuplynuos Rēzeknis kulturys noma folklorys kūpa „Vīteri”.
Laipni gaideisim vysus interesentus!


text:
Šmakovkys muzejam treju godu dzimšonys dīna
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
1. junī 14.00 stuņdēs Šmakovkys muzejs (Daugovpilī, Reigys īlā 22a, Vīneibys nomā) prosa vysus gostūs, kab kūpā atzeimuotu ekspozicejis treis darbeibys godus. Pasuokuma laikā da 18.00 apmaklātuojim byus vareiba pīsadaleit vysaiduos aktivitatēs, informej ekspozicejis “Šmakovkas muzejs” vadeituojs Viktors Andruškevičs.
Svātkus atkluos pasuokuma golvonī gosti “Kandžas laboratorija” nu Iergļu i juos vadeituojs Mārcis Feldbergs. Prezentacejis laikā vysim apmaklātuojim byus vareiba nūgaršuot sev nazynomys garšys i izveiduot viņ sev pīmāruotu stypruo alkoholiskuo dzierīņa kokteili. Kai atzeimej Mārcis, vajag vuiceit cylvākim baudeit i izgaršuot, maineit attīksmi pret alkoholu i juo lītuošonu, ādamkarūte – tei ir norma! I ari na sevkuru dīnu.
15.00 stuņdēs svātkus īskandynuos Daugovpiļs nacionalūs bīdreibu prīšknasumi, kuru laikā sevkurs atguojušais varēs izzynuot ari par cytu tautu tradicionalajim styprajim alkoholiskajim dzierīnim i jūs dareišonys tradicejom. Pasuokumā pīsadaleis Daugovpiļs pūļu, boltkrīvu i ukraiņu bīdreibu kolektivi.
Vysa pasokuma laikā muzeja apmaklātuojim byus vareiba dorbuotīs ari Vyšku amatnīku cīma keramika Valda Grebeža vadeitajā meistarklasē i nūnest sev leidza iz sātu kaidu personeigi taiseitu suveniru. Pasuokuma nūslāgumā, 17.00 stuņdēs, vysi interesenti tiks praseiti dūtīs ekskursejā i apsavērt ekspoziceju gida pavadeibā.
2. junī individualajim Šmakovkys muzeja apmaklātuojim beleta cena byus viņ 2,12 eiro, muzejs struoduos nu 11.00 da 19.00 stuņžu.
Daugovpiļs Šmakovkys muzejs ir Latvejā leluokais muzejs, kas veļteits itam Latgolys kulinaruo montuojuma dzierīņam. Digitalajuos ekspozicejuos ar jaunuokūs tehnologeju paleidzeibu ir vareiba interaktivi īpazeit šmakovkys radeišonys procesu, kai ari apsavērt autentiskys i īspaideigys ražuošonys īkuortys. Suonim stuostam par dzierīņa tapšonu, te ir izsmeļūša informaceja par Latgolys kulturu i viesturi. Muzejā i individualajim apmaklātuojim, i grupom teik pīduovuoti gida pakolpuojumi. Bez moksys ir audiogidi sešuos volūduos – latvyski, latgaliski, krīvyski, angliski, vuocyski i lītuviski.


text:
Latgalīšu gruomotys izstuodē Krīvejā
Apreļa suokuos Rēzeknis Centraluos bibliotekys (RCB) direktore Marija Sproģe i juos vītneica Marija Šeršņova pīsadaleja Pleskavys Universalajā zynuotniskajā bibliotekā (PUZB) nūtykušajā 3. konferencē „Pīrūbežys kultura”* („KyлbTypa ПpиrpaHичbя”). Ar Rēzeknis dūmis atbolstu iz Pleskavu tyka nūguoduotys ari latgalīšu gruomotys nu Rēzeknis Centraluos bibliotekys fondim, i tuos izstuodē varēja apsavērt konferencis daleibnīki i gosti. Storptautiskais gruomotu forums „Krīvu rītumi” („Pycckий Зaпaд”), kura ītvorūs nūteik gruomotu tierdzeni, tikšonuos ar rakstnīkim, gruomotu prezentacejis i opolī goldi par vysaidim tematim, Pleskavā šūgod nūtyka jau deveitū reizi. Iz konferenci ūtrū godu piec kuortys Rēzeknis bibliotekarus īlyudze PUZB direktore V. Panova.
Latgalīšu gruomotu dīnys ītvorūs Rēzeknis Centraluos bibliotekys puorstuovis konferencī izastuoja ar ziņuojumim par gruomotu izdūšonys viesturi Latgolā, par latgalīšu literaturys atteisteibu, latgalīšu liktinim, myusu nūvoda kulturys vierteibom i viesturiskajom tradicejom. Itū nūtykumu ir atspūguļuojuši vairuoki Krīvejis masu medeji. Referati, ar kurim izastuoja bibliotekys puorstuovis, tiks publicāti kuortejā konferencis materialu kruojumā, i ar Latgolys viesturis, kulturys i tradiceju vaicuojumim krīvu volūdā varēs īsapazeit plašuoks interesentu lūks. Vairuok zynomi aiz myusu vaļsts rūbežom tagad byus taidi vuordi kai A. Jūrdžs, P. Miglinīks, F. Kemps, F. Trasuns i O. Rancāns, V. Seile i B. Brežgo, V. Luocs i M. Bukšs, O. Rupaiņs, J. Klīdziejs i J. Eļksnis.
2010. godā tyka nūslāgts sadarbeibys leigums storp RCB i PUZB, i jau 2011. godā M. Sproģe i M. Šeršņova ar ziņuojumim par Latgolys Kulturys centra izdevnīceibys dorbu i rēzeknīšim Pleskavys biografiskajā vuordineicā pīsadaleja 2. konferencē „Pīrūbežys kultura”.
Informaceju sagataviejušys Marija Šeršņova i Anna Keirāne, Rēzeknis Centraluo biblioteka, kartenis – foto Marija Šeršņova.


text:
Pavasars it kai byutu, it kai nabyutu. Snīga da besa, a saule jau sylda nu vysa spāka. Nav švaki. Lobuok snīgs martā, ni dubli februarī.
Zīma gols golā saguoja šmuka, koč i pošuos beiguos. Juocer, ka i vosora taida byus.
Bet naba par laika apstuoklim es raksteitu 3 naktī. Koč i Naktineica ir nakšuneica.
Šudiņ sīvīšu dīna beja. Voi vakar.
Beja tik vysaiduokys pīredzis.
Nu reita ar viļteibu i uzleimem dabuoju meitu iz duorzeņu. Izlyku dālam muļtiku i paiežu brūkaškys. A tod jau aizguoja rikteigs skriejīņs. Sataiseit bārnim ēst, pastruoduot pi datora, izmēzt greidys, nūlikt vīnu gulātu, aizskrīt pakaļ ūtram iz duorzeņu, sagaideit ōmi, nūteireit mašynu.
I tod DZEIVE! Radeja mašynā skali, partū ka nav juodzierd, kū kaids čīpst. Sastrāgumā var nauzatraukt par tū, ka kaids apsavems. Var nasabeit, ka jam nūkriss soska pakalis siedeklī voi plastmasa ponijs nu tuos nanormali duorguos iudiņa pudelis, kū jai obligati vajadzēja, partū ka viersā ponijs.
Koč bess ruovs itūs vysus marketinga guru, kas nu mane rauga nūplēst naudu par lītom, par kū maņ suokumā ruodīs, ka bārni navarēs iztikt, a piečuok bārnim ruodīs, ka jī naiztiks. Suocūt nu vysaidu bārnkūpeibys pribambasu, bez kuo myusu babys vāsai iztyka (muns favorits ir konteiners izlītuotajim pamperim – taids kai spaņs ar plēvi, kurā ītyn nateiruos auteņbikseitis), beidzūt ar kruosainim plastmasa syudim i muļtiku varūnim VYSUR. Kas byutu bārnu apakšbiksis bez Elzys voi sintetiskuo suleņa bez tūs zylūs voi dzaltonūs, minjonu, pokemonu, maņ (pagaidom) nav ideju, kai jūs vysus sauc. Meita pylnā puorlīceibā stuosta, ka “Sesame Street” ir bīdākli, muna škola.
Nu suokuma beju Zvīdrejis viestnīceibā iz Wikigap pasuocīni, kur sasatyka sīvītis, kas beja rakstejušys Wikipedejis škierkļus par Latvejis sīvītem. Kai jau tys goduos, ari Latvejis Wikipedejā dominej roksti par veirīšim, ari autori vaira ir veirīši – 8. marta cīneigs secynuojums i reiceiba maineit tū.
Pasuokums beja tikpat smolks kai tuos mikroskopiskuos kanape maizeitis. Gordys, bet kai ūda vazumi. Telpā beja cīši daudz jaudeigu sīvīšu, a gols golā apsarunuoju ar div vīneigajim veirīšim, ka naskaita vīsmeili, kas nosuoja tuos ūda atraugu maizeitis.
Nasaceišu “hop”, partū ka zynu sevi – kū vaira muldi, tū gols golā rezultats īt lieņuok voi vyspuor naatīt. Ka saīs, zynuos vysi. Ka nā, piec godu es poša dūmuošu, kas te beja dūmuots.
Bet maņ jau seņ vajadzēja koč kaidu gryudīni dzeivuot na tikai mamys dzeivi. Rutina ir loba bārnim, bet pīaugušu cylvāku jei paralizej. Maņ pat dators ir lyuznis nu īprīkšejuos dzeivis. Obeji datori. Vysmoz 7-10 godi vaci! Antikvariats.
Piec tam aizguoju iz Zvaigznis gruomotneicu i nūpierku skaudzi gruomotu sev i bārnim. Aizguoju iz Ivetys Ratinīkys gruomotys “tikko & tikai” prezentaceju. Juos dieleņš nūpieteja mani ar vēļ dyumakainu pa pusei na ituo pasauļa aci, sasavībe moza bārna vībšonūs, paknikstēja. Apbreinojami mīreigs bārns, gols golā aizmyga.
Lai maņ pīdūd tuos, kam nav bārnu, bet mozs bierneņš ir poša lobuokuo sīvītis rūta. Na jau cacka, grabuļs voi pīlykums, bet guņteņa, kas aizdadz sīvīti. Nagulātuos nakts, nasukuotī, namozguotī moti, pīna smoka – tys ir štrunts. Varbyut tei ir dzeiveiba, atbiļdeiba, mīlesteiba, tok našmuku mamu nav.
Nu sirds dziļuma i da aušu prīca par Ivetu. Guoju pa īlu i smaideju. Navar atjimt pīredzis, a bārns i gruomota – tei ir skaista i loba pīredze.
Īkuopu autobusā, kab braukt piec mašynys, a tī pa div siedeklim īsakriets vecs. Golva pyžyks, ap koklu šai tai apsvīsts šaļs. Tik malna kača tryukst, gotovuo Gunara Bierzeņa karikatura! Biški īsiļs, pļuopeigs. Vys aicynuoja kaidu atsasēst sev sūpluok – iz krāsla naass pīšpļauts! Reklama!
Autobusa šopers brauce kai itāļs – strauji bremzejūt, strauji suocūt gaitu, a pats golvonais – taurejūt kai dulla zylūņmuote. To jam kaids maisa, to na tī īlein, to bremzej navītā, to tyulojās, to vīnkuorši duraks. Tu-tuuuuuu!
Bierzeņa večam par tū beja vīdūklis: “Odni baby! Mužykov seičas voopšče ņetu!” Jis apsavēre apleik, voi vysi dzierdēja. Taišni tai – vysi. Jis runu adresēja puišam ar papeirūs īteitim puču veikšim. Apleik kai iz grāka vīnys buobys. Jis konsekventai runuoja ar tū puisi, a tys ignorēja. “Raņše sem ļet nado bylo učitsa, štobi vodzitj avtobus! A seičas…” jis atmete ar rūku. “Odni baby!” Jis beja vēļ konkretuoks: “Ņekomu ņe avtobus vodzitj, ņe vojevatj!”
Īkuope div mužyki. Izaruod, pyrmajam pazinis. Jiusmeigai sasavasaluoja: “S prazdņičkom!” Vecs ar tikpat lelu prīcu i sajiusmu: “S prazdņičkom i vas!”
Nūmiert cylvāks navar, kab kaids juo naradzātu. Autobusā pabraukt navar, kab kaids pazeistams naīkuoptu. Ot dzeive…
Teoreju par buobom jis izstuosteja i jim. Ari jī izavēre kai izkuopuši nu laika mašynys – vīnam bryuns, ūtram malns mieteļs i tipiskys veirīšu capuris, kū atguodoju nu bierneibys. Vīnam beja zūbi, ūtram tikai daži.
A te kontrole. Draugi spruka uorā kai prusaki, paspēja. Nanūgiva. Vecs palyka. Jau dūmuoju, byus problemys. Kontrolīrei ari profesionaluo acs tū saceja, mudri pasauce apsorgu. A večam beja e-talons. I attaiseita odekolona buteleite. Troinoj.
Jis na tikai beja atbraucs laika mašynā nu munys bierneibys i atness sveicīni 8. martā, a ari kulturalai īdzēre odekolonu. Skaisti.
Gon jau policeja nikuo navar padareit, par tū ka sabīdryskuos vītuos navar atsarast ar attaiseitu alkoholiskuo dzierīņa buteli, a par odekolonim nikas nav saceits. Cylvāks-muzejs.
Izkuopu i dalyku sūli, kab pasavērt. Ziņkuoreiba nadeve mīra. Autobusa šopers beja veirīts.


text:
“Dinaburga 1812”: kaujis rekonstrukceja, ampira balle, latgaļu i vikingu apmetnis
Rokstu sagateja: portals lakuga.lv
20. – 21. julī Daugovpilī jau 5. reizi nūtiks Storptautyskais viesturiskuos rekonstrukcejis festivals “Dinaburg 1812”, kas veļteits 19. g. s. pyrmuos pusis nūtikšonom, kod Dinaburgys cītūkšņa garnizons atvaireja Napoleona armejis uzbrukumu 1812. gods julī. Pasuokuma golvonais mierkis ir Dinaburgys cītūkšņa i viesturiskuos rekonstrukcejis klubu kusteibys populariziešona, informej Daugovpiļs piļsātys pošvaļdeibys turisma atteisteibys i informacejis agentura.
Festivala apmaklātuoji div dīnu garumā varēs baudeit vysvysaidus pasuokumus, kas byus interesanti i bārnim, i pīaugušajim. Dorbuosīs atrakcejis bārnim, byus daīmamys kafejneicys, amatnīku i muojražuotuoju produkcejis, kai ari antikvaru lītu tierdzeņš, kū nūdrūsynuos kolekcionari. Interesenti varēs īsavērt vysaidu laiku kara i cyvylajā sadzeivē.
20. julī 11.00 stuņdēs cītūkšņa karūga paceļšonys ceremoneja i Nikolaja vuortu attaiseišona.
12.00 stuņdēs svineiguo rekonstrukcejis klubu parade pyutieju orkestra pavadeibā. Pasuokumā pīsadaleis ap 160 daleibnīku nu 15 viesturis rekonstrukcejis i viesturiskūs deju klubu, kas puorstuovēs Latveju, Leitovu, Krīveju, Pūleju, Čeheju i Boltkrīveju. Paruode vierzeisīs nu Aleksandra vuortu pa Imperatora īlu da Marka Rotko muokslys centra pogolma.
13.00 stuņdēs Marka Rotko muokslys centra pogolmā īlu teatris “Pololo”.
14.00 stuņdēs cītūkšņa gruovī pi Nikolaja vuortu tylta K. Agapovys zyrga treniešonys paraugdemonstriejumi.
15.00 stuņdēs aizsargceltņu jūslā pi Nikolaja vuortu dīnys centralais nūtykums – viesturiskuos 1812. gods kaujis rekonstrukceja. Improvizātuos kaujis daleibnīki pasuokuma apmaklātuojim dūs vareibu izatāluot, kai franču Leluos armejis karaspāka karaveiri suoce uzbrukumu Dinaburgys cītūkšņam. Tūlaik, 1812. gods 1. julī (piec vacuo styla), pyrmuo ceiņa ilga 4 stuņdis, i cītūkšņa aizstuovim izadeve atvaireit uzbrukumu.
Tai kai iz vaļņa byus daudz skateituoju i lels trūksnis, mamom ar mozim bārnim kaujis rekonstrukcejis laikā nav īteicams atsarast iz vaļņa. Skateituoju ārtumam pi skotivis Marka Rotko muokslys centra pogolmā byus lelformata ekrani, iz kurim tīšraidē ruodeis vysys golvonuos nūtikšony.
Vokora pusē, 17.30 stuņdēs, Marka Rotko muokslys centra pogolmā balle ampira stylā. Gostim byus vareiba na viņ nūsavērt profesionalu doncuotuoju uzastuošonys i teatralizātus prīšknasumus, bet ari pošim īsajust 19. g. s. dāmu i kavaleru tālūs i īsasaisteit ballis daņčūs.
21.00 stuņdē tīpat pūļu tautys muzykys grupys “Percival” nu Ļublinys koncerts.
22.30 stuņdēs 1. krosta lunetis pogolmā īspaideigs “Fire Show Studio” guņs šovs.
21. julī 11.00 stuņdēs cītūkšņa karūga paceļšona i Nikolaja vuortu attaiseišona.
12.00 stuņdēs vysaidu laiku viesturiskuos rekonstrukcejis klubu parade. Itūgod Daugovpiļs grīzsīs eistā laikmatu vierpulī – sūpluok krīvu i franču armeju nūmetnem Daugovpiļs cītūkšņa teritorejā tiks īkuortuotys senejūs latgaļu i vikingu apmetnis, byus radzami staigojam Zīmeļu kara, kai ari 1. i 2. pasauļa kara vaidinīki.
Nu 13.00 da 16.00 stuņžu iz skotivis Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra pogolmā uzastuos pošmuoju i uorvaļstu muokslinīki. Skateituojus prīcēs tautys danču i dzīšmu ansamblis “Ckaз” nu Pleskovys (Krīveja), folklorys grupa “Rikši” nu Rēzeknis, Cesvainis nūvoda tautys daņču i dzīšmu ansamblis i Daugovpiļs slovonais daņču kolektivs “Laima”.
Nu 14.00 da 16.00 stuņžu festivala ītvorūs Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā nūtiks kulturviesturiskuo montuojuma saglobuošonai i turisma atteisteibai veļteita konference.
Pasuokumu organizej Daugovpiļs piļsātys dūme, Daugovpiļs piļsātys pošvaļdeibys turisma atteisteibys i informacejis agenturys Daugovpiļs cītūkšņa kulturys i informacejis centrs, sadarbeibā ar bīdreibu “Daugavpils vēsturiskās rekonstrukcijas klubs” i “Atmiņu lāde”.


text:
Latgalīšu hiti, šovi, muokslys darbneicys festivalā “Seven Hills”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
24. un 25. majā Rēzeknē nūtiks V storptautyskais muokslys i muzykys festivals “Seven Hills 2019”, aicynojūt baudeit muzykys, dejis, vizualū, vidis, skotivis, īlu i improvizacejis muokslu, informej pošvaļdeibys agenturys “Rēzeknes Kultūras un tūrisma centrs” reklamys specialiste Maija Upeniece.
Pīktdīnis vokorā – 24. majā – Rēzeknē festivāla “Seven Hills” koncertā “Latgalīšu hiti” uzastuos grupa “Žvūrgzdyni” (Rēzekne), “Gondreiž 10nīkā” (Kaunata), “Piparmētra” (Ilyukste), “Trešais Ņutona lykums” (Rēzeknis nūv.), “Latgalīšu Reps” (Ludza), “Dabasu Durovys” (Daugovpiļs), “Sovvaļnīks” (Rēzekne), Ūga/“Ausmeņa Records” (Rēzekne), “Stoptime Dance Studio” (Rēzekne), DJ Deila (Viļāni/Rīga) i DJ XYPO/LNDKID/DeepMixNation (Rēzekne/Lelbritaneja).
Sovutīs 25. maja vokorā koncertā “Pasauļa mīti” varēs izbaudeit nazcik gostu muzykalū snāgumu, kai Chris Noah (Reiga), “Triana Park” (Reiga), “Singapūras satīns” (Reiga), “The Glass” (Ukraina, Ļvova), “Bez Bileta” (Boltkrīveja, Minska), kai ari skateituojus prīcēs “Fire Show studio” guņs šovs (Daugovpiļs), muokslys i deju performance “Dance Box” (“Stoptime Dance Studio”, Rēzekne) i DJ Nonserious.
Festivala sastdīnē – 25. majā – guojieju promenadē i upis skverā otkon byus vareiba pīdzeivuot Dzeivūs skulpturu šovu, kurā itūgod pīsadaleis “Svorcāluojs” nu Spānejis, “Krāslys” nu Izraelys, “Zalta veirs”, “Vieja cylvāks”, “Mehaniskuo lele” nu Lelbritanejis, “Meitine-Fauns”, “Capurnīks” (nu L. Kerola stuosta “Alise Breinumu zemē”), “Snīga karalīne”, “Sudobra dāma”, “Čarlejs Čaplins”, “Pirats”, “Akvanauts” i “Kolumbine” nu Ukrainys, “Oldars”, “Kozlevičs” (nu I. Ilfa i J. Petrova romana “Zalta teļš”), “Kovbojmeitine Džuleja”, “Calms”, “Spūguļcylvāks”, “Atrībis eņgeļs”, “Stuņdinīku meistars” nu Boltkrīvejis i “Mežamuote” nu Latvejis. Konkursa skulpturys vērtēs žureja, bet apmaklātuojus prosa izalaseit sovu simpateju i nūbolsuot par meiļuokū dzeivū skulpturu, noskenejūt QR kodu pi skulpturu.
I 24., i 25. majā guojieju promenadē i pi Latgolys viestnīceibys GORS nūtiks eksperimentaluos muokslys darbneicys, storp jom ari Elitys Patmalniecis radūšuo darbneica, kur sevkuram byus vareiba sajimt sova portreta skici, kū iz vītys izzeimiejuse Elita. Taipat aizraujūša sūlejās byut ari Grietys Butjankovys (Rēzekne) sītspīdis radūšuo darbneica “Režica senajās fotogrāfijās” ci radūšuo darbneica bārnim “Varavīksne”, kur saime kūpā varēs rast prīcu i īdvesmi jaunom idejom.
Emocejis sprakstēs, vārojūt i aizrauteigū īlu cyrka šovu “Ulalā!” (Franceja, “Sypocircus”), kur cyrka muokslinīks Silvēns Pomme demonstrēs vysaidys žongliešonys tehnikys, brauks iz miļzeiga vīnritiņa, jūkuosīs i ar reibynūšim trikim īprīcynuos kai mozus, tai lelus skateituojus, i laikmeteigū cyrka izruodi “Motosikai” (Suomeja, “Race Horse Company”), kas puorsteigs ar žonglerim iz kolnu slēpem, lidojūšim akrobatim i eistu kiborgu!
Pasauļa kruosys atspaituos lelūs i mozūs Mārtiņa zīpu burbuļūs (Reiga), partū bārni var jimt leidza tukšūs zīpu burbuļu trauceņus, kurymūs varēs īlīt Mārtiņa Burbuļu breineigū zīpu škeistumu. Taipat paradzātys naaizmierstamys Holi kruosu dejis sadarbeibā ar “Stoptime Dance Studio”, kod 150 bārni i jaunīši īraus skateituojus kruosu šovā i neona gaismuos.
Prūtams, festivals īsaspeidēs ari Rēzeknis piļskolnā, kur itūreiz muokslys i muzykys performance “Save the Galaxy” atkluos bezgaleigū kusteibu – vierzeitīs iz prīšku mierktīceiguok i augšuok. Muzyka i kosmoss ir cīš plaši, kū festivalā skateituojim raudzeis dziļuok atkluot muokslinīki elektroniskuos muzykys koncertā – Rēzeknis piļskolnā muzicēs “Tehnikums”, “Podruga”, Mntha, Elizabete Balčus, “Tesla Valium”, “Gas Of Latvia” un “Monvol”.
Muokslys i muzykys festivals “Seven Hils” nūteik sevkuru ūtrū godu i simboliski stuosta par Rēzeknis septenim dzeivim i laikmeteigim pakolnim, kuri sevi paruoda vysaiduos myusdīnu eksperimentaluos muokslys izpausmēs.
Pīsavīnoj i ļaunīs muokslys breineibai Rēzeknē! Pasuokuma programa apsaverama ite.
Festivala laikā dorbuosīs ari tiergs. Pasuokumā nūtiks fotografiešona/filmiešona, deļ reklamys materiali tiks publicāti.


text:
Kuorsovys nūvoda pošvaļdeiba pīsaisteja Latgolys i vysys Latvejis viereibu, nūvoda pogostu centrūs i Kuorsovys piļsātā uzstuodūt īlu nūruodis latgaliski. Ar sovu pīmāru Kuorsovys nūvods ruoda – latgalīšu volūda ir dzeiva i spiej pastuovēt publiskajā telpā.
NOMINANTI:
Latgalīšu volūdys apvuiceibu video
Latgaliskūs gudreibu i ospruoteibu lopa socialajā teiklā Facebook “Latgaļu humors i dzeivis gudreibys”
Latvīšu volūdys izlūkšņu audio paraugu izdavums “Viena zeme, vieni ļaudis, nav vienāda valodiņa”
Rēzeknis veiru kors “Graidi” ar Latvejis vaļsts himnu latgaliski
SIA “Lietišķā Latgale” ar raidejumim “Breivdīnuos iz Latgolu”, “Pi myusim Latgolā” i sižetim Latvejis Radejā


text:
Atsaver iz “Boņuka 2016” bolvys padūšonu foto šaļteņuos!
26. februara vokorā jau deveitū reizi tyka padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” 17 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos. “Boņuks” ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē, verūtīs na tik Latgolys regionu, nu ari latgaliskuos aktivitatis cytur Latvejā i pasaulī.
Vaira par bolvys sajiemiejim i padūšonys ceremenoju skaiti ite.
LMT Straume pīduovoj vareibu nūsavērt ari bolvu padūšonys ceremonejis videoīrokstu:
Foto: Aleksandrs Tolopilo/Latgolys viestnīceiba GORS


text:
Jureits sūlej, ka byus koč kas leidzeigs kai paguojušajā godā…
Tuoļuok informaceja nu juo:
“Latgalīšu dzīsmis, danči, gunkurs i lobi ļauds jau trešū godu Latvejis skaistuokuo i solom boguotuokuo azara krostā!” – tys taids reklamys sauklis
pyrmajā dalī varātu byut nalels koncerts pi pogosta padūmes estradī – “Latgalīts Latgalīšam Draugs” stilā. suokums apmāram 19:00. Koncertā pīsadaleis puors muzykanti i puors latgalīšu literati.
a piec tam visi īsim pi Ežezera. Vītejais folklorys ansamblis “Akmineica” sūleja pīsadaleit ar kaidu dzīsmi… drusku poštaiseita ola ari vajadzātu byut. Molku guņkuram sadabuosim. Byus ari nu jau treis godus vacys šyupēlis Laivys puors ari gon jau ka sarunuosim- varēs pasavyzynuot… Kotrs pīsadola ar lobu nūskaņuojumu, leidza pajem drusku “gastiņca”, apvalk koč kū boltu, daboj kaidu vaiņagu voi Juoņuzuoli i koč vīnai dzīsmei tekstu, lai var paleidzēt nakti pi dzīduošonys uzturēt
Paraleli vītejā Klubā (Tautys Nomā) īliksim kaidu DēJē (respektivi atbiļdeigū par muzyku) – tod kotrs varēs izavēlēt: voi pi guņkura azara krostā “īleiguot” voi īt doncuot iz klubu…
Ka mīgs apjims, guļēt varēs īt iz sīna škiuni – paker leidza guļammaisu. Var leidza jimt ari teļts. Slymuokī voi tī, kas ar barnim, varēs mīreigi sarunuot vītu ari ustobā.
Starpcytu, pošā, pošā suokumā (22.junī ap 16:00) var ari piertī īleist – sovejū sakurynuošu
Nu vot – apmāram itai! brauc gostūs, ka esi lobs cylvāks! Padūd zinis, ka esi muzykants voi literats, voi kai cytaiž gribi pīsadaleit itymā nu jau tradicionalajā “ĪLEIGUOŠONĀ Bukmuižā” izskateišu vysys jaunuos idejis i pīduovuojumus
(Jureiša ziņu tuoļuok nūdeve Ilze)
Roksti jam draugūs voi iz epostu jureits i jureits.lv


text:
21. janvarī Rēzeknē nūtyka bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) bīdru kūpsapuļce. Sēdis laikā tyka apsprīsti dažaidi svareigi vaicojumi par bīdreibys dorbu, izvirzeitys nuokušuo gods prioritatis, īvālāta jauna LgSC vaļde i c.
.
Kūpsapuļce suocēs ar īsapazeišonu (ir pījamti 12 jauni bīdri) i regionalūs biroju atskaitem par padareitū.
.
Reigys birojā napylna goda laikā nūtykušs daudzi pasuokumu: latgalīšu vokori folkklubā „Ala pagrabs”, literaturys i muzykys piecpušdīne „Agrais Pavasars”, Muzeju nakts, stuostu vokori „Latgalīša pādi pasaulī”, „Tievanānu čulans”, Kaupra valnakmiņa tolka kūpā ar apvīneibu „Mazā Kavalērija”, kinys „Latgolys Laikadečs” ruodeišona Reigā i c. Reigys biroja studenti sarakstiejuši i sajāmuši atbolstu nu Kulturys ministrejis projekta „Latgaliešu kultūras ziņu portāls Lakuga.lv” realizeišonai. Projekta golvonī aizdavumi ir: portala darbeibys nūdrūšynuošona, jaunu sadaļu i vizualuo nūformiejuma sataiseišona, jaunu rokstu autoru pīsaisteišona i cytys svareigys ar Lakuga.lv darbeibu saisteitys lītys. Pošu šaļti Reigys birojs meklej jaunu biroja koordinatoru.
.
Rēzeknis birojā napylna gods laikā ir pasamainejuši vairuoki biroja vadeituoji, bet tys naasūt trauciejs pilnvierteigam LgSC dorbam. LgSC aktivisti i bīdri ir aktivi jāmūši daleibu Rēzeknis Augstškolys reikuotojūs pasuokumūs: informacejis dīnā, Muokslys dīnuos, Zynuotnīku naktī i c. Kai ari reikovuši sovus pasuokumus: literari muzykalys piecpušdīnys, naformalis LgSC aktivistu sasatikšonys. Rēzeknis birojā napylna gods laikā pījimti 4 jauni bīdri. LgSC sasadorbojūt ar Nūdarbynuoteibys valsts agenturu (NVA) Rēzeknis biroja 5 aktīvistim moksoj stipendeju 40 Ls apmārā par breivpruoteigū dorbu, kū jī dora bīdreibā. LgSC Rēzeknis nūdalis vadeituoja Diāna Miščenko stuosta, ka sasadorbojūt ar Rēzeknis Augstškolu LgSC Rēzeknis birojs naseņ asūt puorsaciels iz jaunom telpom, jaunais biroja adress pavysam dreiž pasaruodeis LgSC sātys lopā sadalī: kontakti/Rēzeknis birojs.
.
Daugovpiļs birojs ar vaicojumu „Voi Daugovpilī ir vajadzeigs LgSC?” novembrī atsuocs sovu darbeibu nu jauna. Tai kai jaunī 12 aktivisti – Daugovpiļs Universitatis (DU) studenti, sasatyka pyrmū reizi, vaira maneibys pagaidom asūt pīviersuš sevis i cytu bīdru īpazeišonai i komandys taiseišonai (salīdeišonai) – na pasuokumim. Decembrī LgSC sasadorbojūt ar Raiņa sātu Berkenelē reikuoja literari muzykalū pasuokumu „Latgalīts – Latgalīšam – Draugs” (LaLaDra). Struodojūt Daugovpiļs birojā, studenti paspēja izpieteit LgSC kai sabīdrysku organizaceju, apzynuoja LgSC organizacejis kulturu, stypruos, vuojuos pusis i cytus bīdreibys darbeibu ītekmejūšus faktorus. Daugovpilīši sarakstē projektu „Vuicēsimēs raksteit latgaliski” i sajiema finansialu atbostu nu Kulturys Ministrejis. Projekta mierkis ir, sasadorbojūt ar volūdnīkim i pedagogim, izstruoduot jaunu, jaunīšim lobuok saprūtamu latgalīšu rokstu volūdys vuiceišonys modeli i vuiceit studentim i školu školānim raksteit latgaliski. LgSC Daugovpiļs biroja vadeituoja Zaiga Lāce stuosta, ka ari iz prīšku daugpilīši planavoj aktivi īsasaisteit Latgolys kulturys dzeivē, vīns nu pyrmajim aizdavumim byušūt jaunu aktivistu pīsaiste i LgSC prezentaceja cytim DU studentim.
.
Piec biroju atskaitem tyka izstuosteits par cytu projektu īspiejom, par fondim i agenturom, kas pīduovoj atbolstu. LgSC gruomatveds Artis Logins īpazeistynuoja ar finanšu goda puorskotu i sajamtū revidenta Harija Bernāna atzinumu.
.
Bīdreibai tyka īvieleita jauna vaļde: Raitis Tučs, Vineta Vilcāne, Jānis Papiņš, Ilze Bojāre, Dagnija Bramane, kas puorstuov vysus LgSC regionalūs birojus.
.
Lai veicynuotu bīdru komunikaceju i sadarbeibu, LgSC zynuošuokūs bīdru (ekspertu) zynuošonu i pīredzis apmaini ar jaunuokajim bīdrim, kūpsapuļcis nūslāgumā tyka organizātys „World Café” (latgaliski: Pasauļa kopejneicys ) diskusejis. Sarunu laikā varieja īsapazeit ar IT tehnologeju izmantuošonu dorbam (e-posti, socialī teikli) – eksperts Raitis Tučs; finansis, finanšu atskaitis projektim – Artis Logins; projekta ideja, projekta raksteišona – Ilze Sperga; Latgalīšu volūda, Lakuga.lv – Edeite Husare; nanūpītnuokys sarunys atpyutai – ideālais latgalīts i idealuo latgalīte Zaiga Lāce, Eva Kasparenoka .
Kai šytuo gods LgSC prioritates tyka izvirzeitys: sadarbeibys kulturys veicinuošona, komunikacejis apmaiņa, informacejis par LgSC darbeibu i pasuokumim snīgšona iz uoru. Vaira par bīdreibys dorbu tiks dūmuots, runuots i dareits jaunuos vaļdis sēdē 31. janvarī Reigā.
.
Lai bīdreibai „Latgolys Studentu centrs” saīt piļdeit sovu miseju: saglobuot, popularizēt i atteisteit latgaliskuos kulturys vierteibys, nūdrūšynuot jūs dzeivuotspieju, pīlāguot ituos vierteibys itam laikam, izceļt latgaliskū latvyskajā, paruodeit jū kai vīnuotu, naatjemamu latvyskuo sastuovdaļu i veicynuot jaunīšu vydā izpratni par latgaliskajom vierteibom kai īpašom, atškireigom, unikalom i lapnuma vārstom, reizē nūsarūbežojūt nu politisku vaicuojumu rysynuošonys, arī šymā godā!
.
LgSC Daugovpiļs biroja studenti
.


text:
2012. goda 5.–10. augustā Rēzeknē nūtyka 3. pasauļa latgalīšu saīts i konfereņce “Latvejis naatkareibys laiks – Latgolys īspieja voi izniceiba“. Konfereņcis daleibnīki kūpeigā diskusejā raudzeja puorsprīst Latvejis naatkareibys laika Latgolys atteisteibys teņdeņcis i paneikuma īmesļus ekonomikā, izgleiteibys, volūdys, kulturys politikā i aktivi īsasaisteit vaļdeibys veiduotuos Latgolys atbolsta programys realizacejā. Paraleli tyka sagataveita ari plaša kulturys nūtikšonu programa, kuruos vydā ari režisora Teuvo Tulio gūdynuošona i latgalīšu muzykys grupu koncerts.
NOMINANTI:
Izruode “Piļsātā nikod napalīk tymss”, Rēzeknis Tautys teatris i veiru kuoris “Graidi”
Latgolys lingvoteritorialuo vuordineica
Mikeļa Bukša 100. dzimšonys dīnys svineibys
“Netradicionālā Latgale”/“Austrumu robeža”, Dautkom TV


text:
Cikom lopys vēļ zalis i nav suokušys krist, bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” Daugovpiļs birojs īlyudz iz „Štabika” atkluošonys pasuokumu!
Pavasarī puorsavuocem iz jaunom telpom, sataisiejom remontu i deļ tuo aicynojom ari Tevi pīlikt sovu rūku pi „Štabika” stabilitatis. Pīnagluosim pādejū noglu biroja sīnuos, īsapazeisim ar Latgolys Studentu centru, uzzynuosim, kū jaunu i breineigi pavadeisim laiku ar sovejim i sovejūs sovejim! Byus i čajs, i vysaidi cytaidi breinumi.
Gaideisim Tevi 23. septembrī 6 stuņdēs Reigys ūļneicā 48-3 (preteimā pazeistamajai kopejneicai „Vēsma”).
Vaira dazynuošonys , rokstūt iz e-postu: daugovpils@lgsc.lv voi zvonūt: 26216586 (Sandra)
Ar sveicīnim,
LgSC Daugovpiļs biroja aktiviste – Sandra