text:
Vasali! Latgolys Studentu centra folklorys kūpa “Ceidari” laipnai aicynoj vysus latgaliski dzīduot grybūšūs pīsavīnuot i kuplynuot myusu pulku. Gaideisim Tevi iz atvārtū mieginuojumu 3.oktobrī Latgolys puorstuovnīceibā Reigā, Tūrņa īlā 4, IIIC 18 stuņdēs. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Apvuiceibu laikā nūtyka dažaidys nūdarbeibys pi dažaidu lektoru, vysi materiali dalinīkim tyka izdaleiti iz vītys i aizsyuteiti elektroniski. Tai, kai apvuiceibu mierkis ir rūsyntuot i cytus Latgolys jaunīšus byut i dareit, kai sūlleits – īlīkam sātyslopā ari dažys vierteigys prezentacejis, kurys var nūdereit sevkuram cylvākam. Apvuiceibu eistynuošonu i prezentaceju izveidi finansēja Sabīdreibys integracejis foands nu […]
Apvuiceibu laikā taisejom ari video, kur var apsavērt, kū mes par četrom apvuiceibu dīnom darejom… 🙂 Prūtams, daudz kas palics ari aiz kadra… 🙂 Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Iz vaicojumim – kai mums guoja Atzoluos i gryušai atbiļdēt puors vuordūs, deļtuo pīduovojam apsavērt naz cik biļžu 🙂 Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj jaunīšus da 11.augusta dasasaceit daleibai seminarā „Atzolys”, kurs nu 18. da 21. augustam nūtiks gostu sātā „Višķezers”. Seminara “Atzolys” mierkis ir veicynuot jaunīšu aktivu īsasaisteišonu demokratejis i piļsūniskys sabīdreibys veiduošonā, tūs izgleitojūt vaicuojumūs, kuri saisteiti ar socialekonomiskim faktorim i Latgolys regiona sovpateibom. Seminarā pīsadaleis vairuoki eksperti i lektori, uzjiemieji, pošvaļdeibu jaunuotnis darbinīki. Apvuiceibu laikā četru […]
20. aprelī LgSC Daugovpiļs birojs kūpā ar Daugavpiļs nūvoda kulturys centra folklorys kūpu „Dyrbyni” aicynuoje iz pavasara sasadzīduošonu i dančim. Pasuocīns nūtyka Daugovpiļs nūvoda kulturys centrā, iz kuru beja puļciejušīs f/k „Dyrbyni” i LgSC Daugovpiļs biroja bīdri i draugi. Kai nūsaskaidruoje pasuocīņa laikā, „Dyrbynim” i LgSC ir daudz kūpeigu draugu. Jamūt vārā, ka f/k „Dyrbyni” […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
12. martā nu 10.30 da 17.00 Latvejis Nacionalajā bibliotekā izstuodis “Nevar nerakstīt” ītvorūs nūtiks Latgolys dīna. Jau 10.30 pasuokums tiks atkluots kūpā ar Rogovkys ļaudim. Tam sekuos daņči i dzīsmis ar folklorys kūpu “Upīte”, kai ari Latgolā taiseita kina, darbneicys ar Ludzys omotnīku centra meistarim, virtualuos spēlis par Latgolys kulturys montuojumu, kai ari tradicionalī iedīni […]
Ar 2016. goda 1. janvari “Latgolys Studentu centra” Reigys birojs aba Tonis birojs Antonejis īlā 8 – 3/6 teik slāgts. Paļdis vysim, kas īguļdeja dorbu biroja tapšonā i dzeiveibys uzturiešonā tymā. Eipašs paļdis biroju vadeituojim. Daudz pateikamu breižu aizvadeits birojā, izsprīsts par pasuokumim i uzraksteiti naskaitomi projekti. Kai soka, vyss, kas nūteik, nūteik iz lobu! Tam tycam ari […]
16. decembrī 19 stuņdēs Tonis birojā aicynojam iz seminaru par Latgolys folklorys materialim Latvīšu folklorys kruotivis digitalajā arhivā garamantas.lv. Arhiva redaktore Kristīne Pokratniece īruodeis, kai struoduot ar arhivu i kai var pīsadaleit tuo pylnveiduošonā. Materiali, kas arhivā vysim daeimami bez moksys – manuskripti, fotografejis i audio faili, – ir seviški vierteigs pietnīcysks instruments folklorys i […]
Jau 9. decembrī 13.00 Rēzeknis Augstškolys muokslys i sporta terasē bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj iz ceļojūšuos fotoizstuodis “Myusu Latveja” atkluošonu. Latvejai i bīdreibai “Latgolys Studentu centrs” novembris ir svātku mieness. Taišni partū tyka reikuots fotokonkurss amaterim “Myusu Latveja”. Pīsadaleit konkursā tyka aicynuoti LgSC bīdri, aktivisti, draugi, kai ari cyti interesenti. Tai kai LgSC […]
Aicynojam iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibom Reigā 8. i 15. decembrī. Nūdarbeibuos varēs uzzynuot latgalīšu rokstu volūdys pamatlykumus i uzlobuot raksteitprasmi kasdīnys saziņā. Vālams apmeklēt obys nūdarbeibys, jo 15. decembra nūdarbeiba byus turpynuojums īprīkšejai. Nūdarbeibys paradzātys cylvākim bez prīkšszynuošonom pareizraksteibā i interesentim, kas gryb atsvaidzynuot jau apgiutuos prasmis. Vītu skaits īrūbežuots, par tū apmekliejumam juodasasoka […]
Ari itymā godā “Latgolys Studentu centrs” jaunūs studentus i tūs, kas reidzinīki jau kaidu laiceņu, aicynoj īpazeit tyvuok Reigu i piļsātys latgaliskuos vītys. Vysi meili aicynuoti iz fotoorientiešonūs „Vokora styga” 14. oktobrī. Sasatikšona 17:00 pi Breiveibys pīminekļa. Myusus atpazeisi piec čivynuošonys latgaliski i balonim! Vālams da 13. oktobra 24:00 iz e-postu lgsc@lgsc.lv dasaceit komandu 2-4 cylvāku […]
Nu 4. da 6. septembra Leivuona nūvoda Rūžupē bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” organizieja tradicionaluos kulturys i latgalīšu rokstu volūdys treju dīnu seminaru, kurymā pīsadaleja attīceigūs temu interesenti nu vysys Latvejis, nu pamatā dažaidu Latgolys vītu. Seminara laikā beja vareiba pīsadaleit itaiduos nūdarbeibuos: tradicionaluo dzīduošona, tradicionaluo deja, tradicionalūs instrumentu spēle, latgalīšu rokstu volūda i izbraucīnā iz […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Ar pozitivom emocejom aizvadeits projekta „Latgales jauniešu drošumspēja un pilsoniskums” nūslāguma pasuokums Dagdā, Dagdys bārnu i jaunīšu centrā „Parka rozes”. Iz projekta nūslāguma pasuokumu, beja sabraukuši jaunīši nu Daugovpiļs, Rēzeknis, Ezernīku i Dagdys. Kai jau stuostejom īprīkš, projekta laikā nūtyka apvuiceibys, konsultacejis, video taiseišona i vysaidys aktivitatis. Sovu izpratni par projekta temom – pilsūniskuma prasmem […]
Jau kurū godu naformalajā, nagudrajā i nanormali glaunajā pasuokumā sovejim i sovejūs sovejim “Tievanānu pavasars” aba “Tievanānu čulans” sasatiks latgalīšu literaturys autori i skaiteituoji, muzykys radeituoji i meiļuotuoji. Tolka, guojīņs da Valna akmiņa i kūpā byušona itūgod 13. i 14. junī, kai jau īrosts, Tievanānūs (Jaunviļānūs). Itūgod „Tievanānu čulans” paīs Raiņa zeimē. Kaids nūstuosts viestej, […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Kai jau viestejom, LgSC ar sadarbeibys partnerim bīdreibu „Darītājiem”, bīdreibu „Rēzeknes Augstskolas absolventu asociācija” i bīdreibu „Dagne” februarī ir aizsuokusi projektu “Latgales jauniešu drošumspēja un pilsoniskums”. Par itū laiku asam sataisejuši naformalus seminarus Daugovpilī, Dagdā i Rēzeknē. Apvuiceibu laikā ar Latgolys jaunīšim asam diskutiejuši par sovu lūmu pasaulī, par drūsumspieju sovu lāmumu pījemšonā, par pozitivom […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Reigā 14. martā nūtyka kasgadejuo „Latgolys Studentu centra” kūpsapuļce, kurā atsavērem iz padareitū īprīkšejā dorba cielīnī i raudziejam saprast, kaidim byut iz prīkšu. Kai ari tyka īvālāta jauna vaļde. Aizvadeitajā godā ir eistynuoti vairuoki projekti, ar kurim asam davuši pīnasumu Latgolys kulturys izaugsmē i saglobuošonā. Padareitī dorbi gondreiž 10 oficialuos darbeibys godūs aplīcynoj, ka LgSC ir […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Aicynojam Jelgovys jaunīšus iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu 5. matā. Nūdarbeiba paradzāta īsuociejim, par tū prīkšzynuošonys nav napīcīšamys. Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds projekta “Atbalsts biedrībai “Latgolys Studentu centrs” latgaliešu kultūras popularizēšanai 2015. gadā” ītvorūs. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Reigā izstuožu centrā Kīpsolā nu 27. februara leidz 1. martam nūtiks storptautiskuo gruomotu i izdevnīceibu izstuode „Latvijas Grāmatu izstāde 2015”. Ari itymā godā “Latgolys Studentu centra” gruomotu stendā byus nūpierkamys latgalīšu gruomotys – literatura i kulturviesturis apceriejumi latgaliski, gruomotys par Latgolu, kai ari ar Latgolu saisteiti suveniri i latgalīšu muzykys diski. Kasdīnā gruomotys nūpierkamys LgSC […]


c: text/html

text:
Viesteitivi
Viesteitivi (anglīšu: mass media; krīvu: CMИ, cpeдcTBa MaccoBoй иHфopMaции; latvīšu: plašsaziņa; plašsaziņas līdzekļi) — leidziekli, kuri vareigi dūt informaceju seviški plotam ļaužu rotam, gona lelai ļaudeibys daļai.
Šauruokajā i tradiceigajā zeimeibā par viesteitivim īskaita presi, radeju i televizeju. Myuslaikūs pi viesteitivu šauruokuos zeimeibys var dalikt vēļ iņterneta ziņu portalus, elektroniskūs laidīņus.
Plotuokajā zeimeibā viesteitivu sapratīņs apjam sevkotru zynuošonuos kanalu, kura izlaižamū informaceju gatavej samārā napalela dareituoju grupa i daboj (puorskaita, izdzierst, īsaver) nasaleidzynojamai daudzuok ļaužu. Ite pīdar skonu īroksti, filmys, gruomotys, vyss iņternets i ct.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Reitu, 26. julī Vileks nūvoda Škilbanu pogosta Balkanūs suoksīs latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis seminars „Roksti!”, kurā da 29. juļam pīsadaleis 15 interesenti nu dažaidu Latvejis vītu, ar mierki izlobuot latgalīšu rokstu volūdys zynuošonys, izzynuot Latgolys kulturviesturi i papyldynuot prasmis rokstu par regiona kulturys dzeivi sagataveišonā regionalajim i vaļsts medejim.
Seminarā „Roksti!” pīsadaleis biblioteku, pošvaļdeibu, navalstiskūs organizaceju, medeju darbinīki, studenti, školuotuoji i latgalīšu rokstu volūdys interesenti nu Ludzys, Vileks, Kuorsovys, Daugovpiļs, Rēzeknis, Varakļuonu, Preiļu i c. nūvodim i vītom.
Seminarā kotru dīnu paradzātys latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys, kab īsavuiceitu ci izlobuotu myusdīnu latgalīšu rokstu volūdys zynuošonys, taipat paradzātys nūdarbeibys par Latgolys kulturviesturi i zynuošonu boguotynuošonai par rokstu sagataveišonu medejim. Lektoru vydā ir „Latgolys fotografu bīdreibys” vadeituojs Igors Pličs, žurnala „Ir” žurnaliste Anita Brauna, Bolvu Centraluos bibliotekys vadeituoja Ruta Cibule, publiciste Ilze Sperga, filologe Muora Mortuzāne-Muravska, Upeitis bibliotekys vadeituja, Ontona Slišāna meita Mārīte Slišāne.
Piec intensiva dorba dīnys nūdarbeibuos seminara dalinīkus gaida latgaliska kulturys programa tematiskajūs vokorūs. 26. julī – Annys dīnā – latgaliskuos dzejis i folklorys vokors ar folklorys kūpu „Rekavas dzintars”, 27. julī latgalīšu teatra vokors ar Baļtinovys amateatri „Palādas” i 28. julī muzykalais vokors ar grupys „Napruots” i Upeitis jaunīšu folklorys kūpys daleibnīkim. Seminara „Roksti!” laikā daleibnīkim byus na viņ juosavuica, nu ari iz vītys juogatavej roksti, juotaisa seminara dīnysgruomotys i aktivi juoīsasaista vysuos nūtikšonuos.
Latgalīšu rokstu volūdys seminaru „Roksti!” reikoj bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i latgalīšu kulturys gazeta www.lakuga.lv ar LR Kulturys ministrejis i Vaļsts Kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programys atbolstu. Seminaru atbolsta ari vītejī Latgolys izjāmumi – A/S „Balvu maiznieks”, SIA „Adugs” i A/S „Latgales piens”.
Seminara organizātuoji car, ka dabuotuos zynuošonys par latgalīšu rokstu volūdu, Latgolys kulturviesturi i cytom temom daleibnīkim cīši nūderēs ari iz prīšku, izmontojūt kasdīnys dorbā ci aktivitatēs.


text:
Dzīdi, doncoj, stuovi iz golvys ci prūti ar mēli dasaskart pi daguna? Pīruodi, ka latgalīšim ari ir sovi talanti! 20. novembrī 19 stuņdēs kopejneicā “Ezītis miglā Monte Carlo” (Reigā, Aldaru īla 12/14) nūtiks draudzeigais pasuokums „Latgalīts Latgalīšam Draugs”, kurā sevkurs varēs paruodeit sovu talantu. Talantu eipašnīkus aicynojam dasasaceit da 17. novembra vokoram, rokstūt iz e-postu […]
Category: mōksla
Uzvelc!
Tys nu ir nūtics — es asu tics uzvelckreklu.lv. Kaidu strāčeiti atpakaļ aizsyutieju pōrs ideju uz jūs e-postu. Sajiemu atbiļdi, ka “HичëTak”, ja pi idejom vāļ pīstrōdoj. Tai nu es sōku pīstrōdōt, bet kontaktpersona pazuda ar golim. Izarōda, ka vaira tī nastrōdoj. Tai nu es sōku vysu proceduru par jaunu. Tyku tik tōļi, ka maņ […]
MagicFIB radūšais direktors daleisīs ar pīredzi reklamys i muzykys menedžmenta nūzarē
Edīte Husare maņ atsyutēja preses relīzi. Varbyut kaidam interesej? Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izsuok lekceju i pīredzis stuostu ciklu studentim i cytim interesentim, kura ītvorūs ar sovu pīredzi i zinuošonim daleisīs dažaidu profeseju i jūmu puorstuovi, golvonūkuort, latgalīši i ar Latgolu saisteiti ļauds.
LVS EN ISO 3089-0:1997 burti iekš SVG par brīvu
Nazkod rakstieju, ka taisu ISO standarta tehniskō roksta burtus. Dorbs ir padareits. Dagō vāļ pi burtim daraksteit metodiskū dorbu deļ školas. Dorbs ir pseidozynōtnisks murgōjums, bet ja nu kaidam sazavajaga? Sapakōju vysu pasōkumu vīnā arhivā. Arhivs satur metodiskū dorbu, katalogu ar latīņu alpabeta lelajīm, mozajīm burtim un cyparim. Kotrs simbols ir atsevišķā *.SVG failā uz […]
CSS3 arī cyxob.lv
Jau lobu strāči ir zynams par CSS trešū verseji. Vīnu strāči ilgi turieju foksā vaļī lopu, kur apraksteitas teksta aizvītōšonas metodes ar JavaScript’im, sIFR’im u.c. Bet tys nabeja tys. Deļ kō maņ uzrokstu vītā biļdis ci Flash’i? Gribu tekstu! Ņiuļa izdūmōju paraudzēt @font-face CSS vierteibu. Un zynat? Vyss breineigi strōdoj! Navajag skriptus un flashdziniejus! Sataiseit […]
Smukais Desktop’s
Ņiuļa dorbā byus smuks dorbgolds. Smuks, smuks. Conky tūmār ruļavoj :) Šudiņ LOR’a galerejōs īraudzieju kalendari, kas vysim dyžan patyka. Maņ ari! Dinamisks kaļendars! Soures beja pi ukraiņa – ekranattāla autora: te. Rezultats maņi dyžan prīcej: Pats kods, kap navaicōt: #!/usr/bin/perl use Term::ANSIColor; $time=scalar(localtime); chomp($time); #Wed Sep 9 16:22:46 2009 $time =~ /(\w*)\s(\w*)\s*(\d*)\s([\d:]*)\s(\d*)/; […]
Chromāda
Jiemūs ar Google Chrome Developer Tools. Tod ībridu pi ōdom. Izarōda Chrome ņiuļa ir pīītama vasala kopona ar jaunom ōdom. Ōdas zeimiejuši vysaidi mōkslinīki un cytas, pec Googles dūmom krutas personeibas. Lelōkais prīks par “Ezītis miglā” ōdu (saite), kas laikam dūmōta bejušō Varšavas pakta daleibvaļstu īdzeivōtōjim :) upd. Habrā, izarōda arī ir roksts. Un ari […]
Rammstein dod uguņus (18+)
Nabeju redziejs itū video! Mož byus jauns albums? Ja ich bin achtzehn jahre alt und will sehen das video!!! Achtung! Bārnim leidz 18 es naisoku.
Skolotāja brīvdienas
Pādejā laikā galeigi navaru nikō īraksteit sovā žurnalā :( Nav spāka. Laiks varbyut i acarostu, a spāka nav. Vysu pajem halturkas. Tagad haltureju vasalus treis projektus parreizi. Nabeja, nabeja – i ša tev, Onton, bļīns :) Vīns darbeņš nav eisti jauns. Vnk gon pasyuteitōjs, gon es bejam pasōkumu uz laiku nūsvīdušs molā. Puiši sovi – […]
fonti vs. fonti
Nazkai tai ir īzagōjīs, ka munas datoru OS piešķi apaug ar fontu koponom. Pec lūgu OS uzstōdiešonas es vysod uz datora uzkrōmeju Firefox, Total Commander, Notepad ++, kū na viņ nu grafikas un fontus. Daudzi fontu turāt uz mašinas nav labi. Bremzej lūgus. Bet maņ tai pat vajag :) Saprūtams, favoriti mainās ik pa laikam. […]
Kā izskatās Tavs mūzikas atskaņotājs?
Siežu pi datora i dzejoju atskaiti projektam. Fonā klausūs radio. Padūmōju: daudzi klausās. Kotrs sovu (gaumes līta). A kai izaver pleijers pi cytu ļaužu? Muns tai: Tys windowā. Linuxā es izmontoju Rhythmbox, kurā klausūs viņ radio. A tovs?
LOST s5e11 aprill aprill
ПaцTaлoMM :) Indžoj ze video:
Jāzepa dienas koncerts Rīgā „Latgolys radejis“ atbalstam
Nu preses relīzes: 19. martā biedrība „LR“ Rīgā, Kongresu namā rīko latgaliešu mūzikys labdarības koncertu latgaliska „Latgales radio“ atbalstam. Jāzepa (Jezupa) dienā – ceturtdien, 19. martā, no 19.00 līdz 22.30, biedrība „LR“ (http://lr.lv/) Rīgā, Kongresu nama Lielajā zālē rīko latgaliešu mūzikas labdarības koncertu latgaliska „Latgales radio“ („Latgolys radejis“) atbalstam. Koncertā uzstāsies pazīstami latgaliešu estrādes ansambļi […]
Dzeja
Veca čība kūtsaugšā Uzkāpusi ārstērties Peļu zāles, kaķu zāles Vilkuvāles, paladziņi Tālu, tālu steidzas viņi Atbrauc arī “Panorāma” Rādīt Valentīnam kāda Salauzta ir sirds un skumja āda… © Дaņila | Jebkāda veida pārpublicēšana aizlieta! Seikais spieļōjās ar nazkaidim papeirim. Izarōda Valentina dīnas apsveikuma dzejūļi nu kojom. Tūlaik gazetā “Plēsums” pa svātkim varāja apsveikt kū gribi […]
Balso par pingviniem.info logotipu!
Ir atklōts bolsojums par pingviniem.info logotipu. Es pīzadolu ar: Bolsōt var te: http://pingvīniem.info/balso/ Aicynu bolsōt. Par lobōkū. Ka tys ir muns, tod par munu ;)
pingvīniem.info logotips
pingvīni ir pamainiejušs wp ōdeņu un paralēli vaicoj sev jaunu logotipu. Nūsyutieju ari sovu variantu: Sōkumā gribieju itū: bet krōsu gamma naatbylda jaunajai ōdai. Vacajai byutu – labais. Nu i vāļ varu pasauļam padōvynōt pingvinu. Licenze: Creative Commons Attribution Non-commercial Share Alike (by-nc-sa). Zeimiets Inkscape, saglobōts SVG formatā. Cytus kandidatus var pazavērt te: http://test.stepe.net/gvinpini/ p.s. […]
Gada labākā dziesma un klips!
Es te par protestim un slyktū viņ :( Vajag ļaudim pozitivu emoceju! Gribieju fonā pazaklauseit muzonu. Prosu bārnim (indigo nu korekcejas klases), kū jaunatne klausās? Soka – Hip-Hops ruļavoj! Nu labi, last.fm plejerī īsytu vaicōt tagu: russian hip-hop. Dzīsmes – vīna depreseja. Bet!!! Vīns gobols maņi rikteigi pajāme! :) PazitiFFF! Pat youtubē klipu atrodu. Tagad, […]
Žaba
Pi Archija loba fotožabas kolekceja izaveidojuse. Rodās pōrs ideju. Vīnu ōtrumā sasvaidieju: Ka byus īdvesma, sataiseišu vāļ… Nanūzacīšu:
Skandalozais logotips
Šudiņ skandalistu raidejumā “Nekā personīga” žurnaļugas raudōja, ka Latvenergo byus jauns logotips. Is ir izmoksōjs 11’000 LVL. I īvīšana izmoksōs 35’000 LVL. AфффиreTb! Jaunīši skraidēja pa Reigu (laikam), bōze mordā lapeņu ar logotipu i prasēja ar kū ļaudim asociejas logo bez uzroksta. Prūtams, tyka atrostas tupōkōs atbildes i parōdeitas skateitōjim. A maņ logo pateik! Smuks […]
Līdzības
Mozais uz datora tiemē Bee Movie. Nazkas jam tī beja jōdora un muļtiks tyka uzlykts uz pauzes. Skotūs, skotūs… Opā – es itū džeku asu redziejs! :) Maņ rōdīs, ka bits ir nūzeimieta nu Zareņa kunga :) Zvaigzne!


text:
3. novembrī Latgolys pyrmizruodi pīdzeivuos režisora Vīstura Kairiša kina, kas uzjimta piec rakstneicys Melanejis Vanagys atmiņu romana “Veļupes krastā” motivu, informej Latgolys viestnīceiba GORS. Kinys pyrmizruodē Rēzeknē pīsadaleis ari “Melānijas hronika” rodūšuo komanda.
Kina “Melānijas hronika” ir stuosts par Latvejis sīvītem, kuruos izdzeivuoja, nasaverūt iz padūmu varys atjimtajim jauneibys sapynim, dzeivis lobuokajim godim, sātom, veirim, bārnim, sovu zemi i veseleibu. Tys ir stuosts par sīvītem, kuruos izdzeivuoja, kab pīdzeivuotū pīraksteitu i kab ari nuokušuos paaudzis naaizmierstu pīredzi, kurā ar varu tykom īrauti mes vysi.
1941. goda 14. juņa nakts Reigā. Varys puorstuovi ībryuk Aleksandra i Melanejis sātā, līk mūdynuot dālu Andreju i kuopt kravys mašynā. Stacejā veirīši teik škierti nu saimu. Aleksandrs atsavasaloj ar nūvieliejumu: “Audzynoj dālu!”. Deportātūs vad iz Sibiri lūpu vagonūs. Kab izpiļdeitu veira nūvieliejumu, Melanejai vysupyrma daīt izdzeivuot, piec tam – dzeivuot. Izsyutejums jū savad kūpā ar vysaidim cylvākim, tok izsyutejums ir dzeivis spīgeļattāls – škir tyvūs i satyvynoj tuolūs. Kara beiguos Sorkanais Krysts ļaun Melanejai aizsyuteit dālu Andreju iz Latveju. Vysu izsyutejuma laiku jei roksta Aleksandram viestulis i kruoj kastē, partū ka nazyna kur tuos nūsyuteit. 1957. godā Melaneju atbreivoj. Jei brauc iz Reigu, kur izzynoj, ka juos veirs Aleksandrs jau pyrma divpadsmit godu izsyutejumā mirs. Intelektuals vāruojums mudynoj Melaneju uzajimt atbiļdeibu dūmuotim bezcereiguos situacejuos i tikt vaļā nu pasivys upura lūmys, traumu transformejūt ciļvieceibā.
Kinys režisors ir Vīsturs Kairišs, nu golvonū, rakstneicys Melanejis Vanagys lūmu tamā attāloj Šveicis aktrise Sabīne Timoteo. Lūmuos: Edvīns Mekšs, Ivars Krasts, Guna Zariņa, Maija Doveika, Viktor Nemets, Edwin Leder, Evija Rudzīte, Baiba Broka, Kirils Zaicevs, Lilita Ozoliņa, Girts Krūmiņš, Astrīda Kairiša, Jana Čivžele.
Kinys pyrmizruode paradzāta 3. novembrī 18.00 Latgolys viestnīceibā GORS, nu papyldseanss nūtiks tamā pošā dīnā 21.00. Beleta cena iz kinu ir 3 eiro, beleti nūpierkami Latgolys viestnīceibys GORS i “Biļešu Paradīze” kasēs.


text:
Raud', raud', dvēsele
Beлиkий пocT
Raud’, raud’, dvēsele, raud par kotru grāku
raud’ kamēr jyuti vēļ tu sevī spāku!
Raud’ radzūt gryutōs Pesteitōja mūkas,
ar noglom dūrtas viņa kōjas, rūkas.
Vyss vaigs jam sasyts, pōrklōts ašņa svīdrim,
vysapkōrt zaimi, inaidnīku klīgti.
Jō svātōs lyupas daga lelōs slōpēs,
ik mirklis viņam pylns ar osom sōpem.
Oss zūbyns sōnā pošu sirdi skōris,
gulst pīrei svātai ērkšku vainags pōri.
Pi krysta miris, guļdeits beja kōpa,
mūcekļa nōvi cītis myusu lobā.
Raud’, raud’, dvēsele, radzūt cik Dīvs žēleigs.
Par ļaužu grākim gryutōs mūkōs gōja,
bet tevi, cylvāk, mīļōt napōrstōja.
Dīvs – Cylvāks sovu, svātūasni lēja,
grēceigūs ļaudis ar tū izpesteja.
Raud’, raud’, dvēsele, raud par kotru grāku,
raud’, koleidz jyuti vēļ tu sevī spāku.
Teicit Kungu. Reiga, 1990. No. 34. lpp. 411-412.


text:
22. februarī LgSC bīdri sasatyka Rēzeknē iz cīši svareigu pasuokumu – kūpsapuļci! Kūsapuļcis laikā, kai jau īrosts, ar sovim padareitajim dorbim i nuokūtnis planim pasadalieja vaļde i LgSC biroji. Par godu LgSC ir uzjiems 9 jaunus bīdrus: Olitu Bidzāni, Ligiju Purinašu, Baibu Raginsku, Edmundu Sudniku, Elviju Dzalbi, Lauru Melni, Agitu Vigupi, Dagniju Donāni, Guntu Nagli. […]
21. majā 18.30 byus jauna dzimšonys dīna. Seņ brīdynuota ideja par latgalīšu dzīdūšu dūmubīdru grupu Reigā tops eistynuota dzeivē. Idejis autori ir bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” jaunī ļauds. Sasadzīduošona dažaidūs pasuocīņūs, draugu kompanejuos vysod ir nūvaduse pi dūmys, ka vajadzātu īsavuiceit jaunys dzīsmis latgaliski, varbyut dareit tū nūpītnuok i reizē pasadaleit ari ar sovu dzymtūs […]
Pyrmais “Latgolys Studentu centra” reikuotais pasuokums jaunajā godā nūtiks 3. janvarī LgSC Reigys birojā (Antonejis īla 8-3/6). Tymā praktikante Kristīna Fedosejeva prezentēs sovu praksis atskaiti. Kristīna vuicās Latvejis Kulturys koledžā vidis dizainu i sovys praksis laikā ir izstruoduojuse LgSC korporativū stilu, izveidojūt bīdreibys logo i prezentaceju produktus. Kristīnai ir īsadevs atrast jaunu pīeju LgSC vizualajam […]
Gribi zynuot, kai australīši sadzeivoj ar kengurim i aborigenim i kū Australejā dareja latgalīši? Atej gostūs trešdiņ 18 stuņdēs iz LgSC Tonis biroju Antonejis īlā 8-3/6. Itūreiz Jurs Viļums i Jurs Vucāns stuosteis par grupys „Dabasu durovys” pīdzeivuojumim Australejā. . Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Svinēsim Latvejis dzimšonys dīnu!Latvejā krīze izabeigs 27. majāOriginalais “Ontans i Anne” ReigāLatgaliskais Raiņs ReigāNu […]
Sveicīņs nu Rēzeknis! Rēzeknis gaisā jiutams rudiņa i jaunuo Atbreivuošonys alejis asfalta smuords. Ir atsasuocs jauns vuiceibu gods škoļnīkim, studeju gods – studentim, dorba gods školuotuojim i docātuojim. Nedelis vydā bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) Rēzeknis birojs sauce studentus, škoļnīkus i cytus interesentus iz “LgSC sasavasaluošonu”. Pasuokuma laikā ar biļžu kinys paleidzeibu tyka atguodynuoti pārnuo […]
Paguojušā godā Vita izdūmuoja, ka 7. decembrī varātu nūsvinēt Tonis biroja vuorda svātkus i ,tai kai itei ideja ruodīs dyžan loba, tod ari itymā godā esi gaideits Latgolys Studentu centra Reigys biroja gosts! Byus vuorda dīnys peirāgs i byus drupeit muzykalys padareišonys. Tim, kas kiere pi sirds i īsadūmuoja – tik na dzīduot!, varu mīrinuot […]
Piļneigi natycami, kai skrīņ laiks, bet 2. novembrī byus bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” oficialais pīcu godu jubilejs nu šaļts kod LgSC registrāta kai juridiska organizaceja. Itam nūtykumam par gūdu aicynom vysus bīdrus, atbaļsteituojus i aktivistus iz drupeit svineiguoku sasatikšonu kaidā nu piļsātom! Daugovpilī 17:00 esi aicynuots iz svātku peirāgu, čaju i dzīsmem Daugovpiļs birojā Varšavys […]
Kotrs nu myusim koč reizi ir gribiejs pīdzeivuot kaidu lītu pyrmū reizi. Ka tai ari ir Tevi, tod 26. oktobra vokora šaļts kai reizi radeita itaidai pyrmajai reizei! 18:00 byusi gaideits Tonis birojā Reigā iz kaitys “Latgalīšu Alias” saceņseibom! Pīduovuojumā pasaulī popularuo kaita viņ drupeit latgaliskuokā versejā. Pyrmū reizi! “Kas juodora” seceiba itaida: Izdūmoj, ka […]
Ka Tev sātā ir dzejs, kas eisti napas nivīnā rokstā i adeklī, atnes da trešdīnis, 20.okt., iz Tonis biroju. http://lgsc.lv/kontakti/ Tei byus duovona Bārnu slimneicai Vīneibys gatvē, Reigā. http://www.draugiem.lv/lielie/contacts/ vēļ vari dalikt sovu komuli! Kab bārnim, kas cytureiz slimneicā dzeivoj ilgi, nabyutu skučnai, kūpā ar pedagogim jī dora vysaidys interesnys lītys. http://www.lielie.lv/tag/pedagogijas-dienests/ Tai kai Latgolys […]
Oktobrī bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” Reigā aizsuoks lekceju-pīredzis stuostu ciklu, kura laikā ar sovim pīredzis, veiksmis, zynuošonu stuostim i lekcejom daleisīs latgalīši, kas kasdīnī struodoj atbiļdeigūs i nūpītnūs omotūs, dorbojuos radūšuos jūmuos ci dora kaidys cytys interesantys lītys, zynuošonys par kurom varātu paleidzēt/nūderēt turpmuokuos gaituos ari cytim, golvonūkuort, studentim pīredzis giušonai. 12. oktobrī RTU (Reigys […]
Latgolys Studentu centrs pīduovoj vysim jaunajim (i varbyut na tik jaunim) studentim nu Latgolys i cytom Latvejis vītom nedeli nu 13. leidz 18. septembram aizvadeit studentiski Latgaliskā gorā! Nedelis programma: Reigā: 13. septembrī 16:00-20:00 Atvārtūs durovu piecpušdīna LgSC birojā Antonejis īlā 8-3/6 (tautā saukts par Tonis biroju). Tī variesi izzynuot par latgaliskom aktivitatem i pasuocīnim […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
2010.goda 27.augustā Vuorkovys nūvoda Vacvuorkovys estrādē (leita gadejumā Rūžkolnu Kuļturys nomā (Rimicānūs)) pyrmū reizi nūtiks muzikali literars pasuokums -„Latgalīts Latgalīšam Draugs”, kur pīsadaleis latgalīšu literati, muzykanti i aktieri. Koncertā izastuos latgalīšu dzejnīki Valentins Lukaševičs, Juoņs Ryučāns, prozys autors Raibīs Suņs, jaunuos autores Ilze Vaivode i Anita Dzene, muzikalajā dalī – bards Daiņs Adijāns, grupys „Dabasu […]
Ar mierki atkluot Eiropys vierteibys Latgolā ir izsludynuots fotokonkurss „Eiropa Latgalē: lobs loba namaitoj”, kur aicynuoti pīsadaleit fotografi amatīri bez vacuma rūbežu. Fotokonkursa reikuotuoji aicynoj īsavērt Latgolā, Latgolys cylvāku dzeivē, volūdā, tradicejuos, sātā i saimē, ticeibā, dorbūs, svātkūs i nūtykumūs taidys Eiropys vierteibys kai, pīmāram, demokrateja, cylvāktīseibys, religeja i apzinis breiveiba, kulturu īcīteiba, breivais tiergs, […]
Itī Jurgi ilgi gaideiti i beidzūt, sagaidūt eistū šaļti i procesu īkustynuotuoju, skreine puorsavuoc iz jaunu sātu. Iz prīšku vysu informaceji i zinis par Latgolys Studentu centra aktivitatem, pasuocīnim i nūtykumim meklej http://lgsc.lv! Kai ba seikums, bet cīši pateikams! Tovai ierteibai cytu izmaiņu nav, bet ar laiku raudzeisam jaunū sātu īkuortuot i vizuali, i saturiski […]
10. i 11. julī LgSC reikoj zuoļu čaju tolku Mukulēs pi Viļānim. Dorbs byus svieteigs: čajus vuoksim lītuošonai zīmys sezonā – regionalajūs birojūs i suvenirim “Jezupa i Madalis linejai” (par lineji vaira skaiti: ). 10.julī suokam ap 14:00 (kod ībrauc viļcīni nu Reigys). 10. juļa programā: Čaju tolka Lauksaimnīceibys izstuode Viļāni – 2010 (tehnikys paraugdemostriejumi, […]
Juņa suokumā “Latgolys Studentu centrs” Reigā atkluoja jaunu tematiskūs pasuocīņu sereju – sarunys ar latgalīšu pasauļa apceļuotuojim “Latgalīša pādi pasaulī”. Pyrmajā tematiskajā vokorā par sovu pīredzi dzeivojūt uorpus Latvejis pasadaleja divi fizmati i LgSC bīdri Laura Putāne i Guntis Šmaukstelis. Pyrmū “Latgalīša pādi pasaulī” vokoru kai “īsiļdeituoja” atkluoja Laura Putāne, kas sovulaik dorbuojusīs kai Latgolys […]
22.junī Bukmuižā (Ezernīku pogosts, Dagdys nūvods) nūtyka literari muzykalais pasuokums “Latgalīts Latgalīšam Draugs” jeb saeisynuotai La-La-Dra. Pīsadaleja muzykanti nu Daugovpiļs, Rēzeknis, kai ari nu Reigys. Jau vairuokus godus dažaiduos Latgolys vītuos i vysaiduokūs laikūs teik reikuoti pasuokumi “latgaliskā stilā”, lai popularizietu latgalīšu volūdu i tymā radeitūs muokslys dorbus. Tai 22.juņa vokorā Bukmuižā tyka sareikuots kuortejais […]
Kotrs mes vaira ci mozuok asam pasauļa pluovi. Vysmoz vīna taida pluova stuostus Tev byus vareiba pasaklauseit 3. junī nu 18:30 Reigā, LgSC Tonis birojā! Jiusu viereiba, dāmys i kungi, Guntis Šmaukstelis ci vīnkuorši Šmikucs! Jis rozstuosteis par sovom gaitom i dzeivi treis mienešu garumā Kazahstanā, kur jis kai breivpruoteigais vuiceja angļu volūdu. Bet Kazahstana […]
Atguodynuojumam, ka šudiņ Reigā 18:00 Pozitivūs ideju tolka! Tai kai leits šudiņdīnā ir īvīss zynomys korekcejis paradzātajā piknikā, tod pīduovuojums 18:00 sasatikt Tonis birojā i tod viertīs piec laikapstuoklim i gribeišonys – kur i kai īt piec tom. Varbyut leita vaira nabyus i speidēs saule i vys tik varēsim īt iz Viermaņduorzu, varbyut patvārumu (pīsaturūt […]
Nūdereiga informaceja Tovam dīnys grafikam i iņteresem par Latgolys studentu aktivitatem maja ūtrā pusē! Volejbols, dzīsmis, fiļceišona, tematiskī vokori, diskusejis, pasuokumu planavuošona – tys vyss maņ, Tev i myusim vysim vēļ juopagiust majā! 19. majā Reigā: Atguodynuojums par pīduovuojumu īt spieļuot volejbolu! Šudiņ nu 18 leidz 20 Reigā, Moskovys īlā 197. Kartu i vaira informacejis […]
Rēzeknē, ūtardiņ, 18.majā Latgolys Studentu centrs pyrmū reizi aicynoj iz diskuseju ustobu. Pasuocīņs nūtiks 20:00 stuņdēs kafejneicā „Olmāra” (Reigys īlā 1, Rēzeknē). Vokora gaitā Tev byus īspieja sasatikt ar dažaidu sferu puorstuovim i diskutēt par dažaidom temom, uzzynuot cytu ļaužu i pasaceit sovu redzīni (vīdūkli). Pyrmuos diskuseju ustobys temys: • Latgalīšu volūdys pareizraksteiba (vad. Līga […]
Teik pīduovuota īspieja trešdīnu vokorūs kūpeigi saspieļuot volejbolu! Trešdīnuos nu 18:00 Reigys Andreja Pumpura 11. pamatškolā Moskovys īlā 197 (Latgolys prīškpiļsātā, dakliušona ar 7. tramvaju). Nūdarbeibys trenera vadeibā, moksa par vīnu reizi 1-3 LVL (atkareibā nu ļaužu skaita – kū vaira, tū mozuok juomoksoj). Ka ir ļuste, padūd zini iz edeite@inbox.lv! Suokam 19. majā i […]
Prīca ziņuot, ka pa vydu vysim pavasara prīkim, asom ari centeigi struodovuš! Apreļa suokumā sastuodeitais dorba plans – izpiļdeits! Asom sareikavuš tematiskūs vokorus, dasadaliejuš vairuokūs pasuokumūs. I pats golvonais- jau irā gotovs i maja aktivitašu saroksts! Asit meili gaideiti! Speideigi īpierkumu maiseni, kruosainys motu rūtys, klaudzīši kūrpeišu papīdeiši pasaruoda, paspeist, pasamainuos- a vysam puori Atbreivuošonys […]
Breivdobys muzejs atkluoj jaunū sezonu i aicynoj iz Nūvodu dīnu 2. majā! Latgolys sātā saimnīkoj LgSC i pīduovuos vysaidys tradicionalys i na tik tradicionalys latgaliskys padariešonys! Tymā skaitā – Latgolys Zvaigžņu torgi! Izsūle ar montom, kū sabīdreibā zynomi latgalīši zīduojuši kūpeigam mierķam – vysi īnuokumi aizīs “Latgalīšu dzīšmu kladis” izdūšonai. Suokums 12:00 Liturgeja Sv. Jaunovys […]
Nu marta suokuma bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” Rēzeknis birojam ir jaunys telpys Rēzeknis Augstskūlys Sabīdriskūs attīceibu nūdaļā – Atbreivuošonys alejā 115, 313.kabinetā. Apmaklātuoju pījimšonys laiks ir pyrmdinēs, ūtardinēs, trešdinēs nu 16 da 19 stuņžu. Itymā laikā Tevi uzklauseis, izklaidēs, informēs par jaununim, padzirdeis ar čaju, pavuiceis dzeivuot voi īsaisteis kūpeiga projekta realiziešonā biroja vadeituoja Anna […]
Vyss suocās seņ senejūs laikūs 2009. goda majā kasgadejā pasuocīnī „Latgalīšu dīna Breivdobys muzejā”. Kai i kotru godu, ari tūlaik tys puļcēja latgalīšus i cytus lobus cylvākus. Tai kai tymā reizē pasuocīni navarieja nūsaukt par cīši izadevušu, tod, eimūt iz sātu, ļauds nūlēme skumuos dūmys klīdēt ar jautrom dzīsmem i tai pa mozeišam, pa mozeišam […]


text:
Nasaverūt iz tū, ka laika apstuokli šudiņ beja vīnkuorši krimināli, iz LgSC reikuotū “Peintbola turniru” sasavuoce 5 komandys pa 5 studentim kotrā. 🙂 Vysu cīņu vysim dalinīkim i organizatorim! Ļauds, kurim pateik ekstrēmys dzelys, nabaida nikas. 😉 Paraleli peintbola spēlem, komandys varēja puorbaudeit sovus spākus šaušonā ar lūku. Turnirs ir turinirs i kotruos sacenseibuos ir […]
Nu ituo goda 2. augusta leidz 6. augustam Preiļūs nūtyka „Atzolys” – jau sastū godu piec kuortys bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” reikuots izgleitojūšs seminars Latgolys jaunīšim. Seminaru reikoj latgalīšu studenti deļ jaunīšu, kam ir interese par Latgolu i latgalīšu volūdu, literaturu, viesturi, kulturu. Na par veļti „Atzolu” moto ir Kazimira Skryndys vuordi: „Iz tom jaunom atlasem lai ir […]
Šudiņ vokorā Tonis birojā projektu vokors. Reit turpynuojums itai izklaidei. Kai smejīs, cytim vosora, a cytim i vosora, i juodūmoj par rudini. Ite zemļuok karteņa nu paguojušuos nedelis izprīcom ar SIF projektu, kas gols golā īsīts svēre 2 kilogrami i symtu gramu. Ireta i Artis cap i lej iudini. Koč kai tei latgalīšu volūda juodaboj […]
Ceru, ka vosora Jiusim ir izadavuse, saule smaida i leits gluostej, sīns jau pyunē, buļbys jau zīd i vyspuor vyss īt nu rūkys. 🙂 Ka ni cytaiž, lai smaida dzaltoni moskviči i vyss kas cyts! Pādejuos šaļts pīduovuojums. Spontanuos idejis. 🙂 Mežcīmā šūvokor dasu bals: sasatikšona ar dasom i pasiedeišonu. 🙂 Ap 18:00 ak jau. […]
Minskys studentu etnografiskuo bīdreiba īlyudz iz vosorys nūmetnem ļauds nu LgSC. Bīdreiba dorbojās Boltkrīvejā, jī pīsadalēja myusu Zīmys školā decembrī. Juļa beiguos ir senejūs omotu apvuiceibys nūmetnis: ausšona meitom, kūka dorbi puišim. Paguojušajā vosorā mes ar Vitu Brišku pīsadalējem taidā nūmetnē. Beja interesnai i apgiut jaunu dorbu, i sasatikt, sasapazeit ar boltkrīvu jaunīšim. Ka ir […]
pareizuok sokūt, kartenis piec LgSC kūpsapuļcis beigu. kod leluokuo daļa vēļ beja iz vītys i apsasprīde par idejom, īcerem, dorbim i dareituojim. i kod jau guoja prūm pamazeņam. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Dasu bals Mežcīmāinfo LgSC 04.03.2009.Zīmys škola latgalīšim Sibira soltumūsApvuiceibu “Atzolys” prezentacejisLgSC kūpsapuļce aizvadeita
Seminars “Pi Sibira latgalīšu” Kruoslovys kulturys nomā Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Vosorys izklaidis – idejis, projekti i koncertiSibira dīna KruoslovāLgSC janvars RēzeknēLatgalīts Krīvejis plašumūsSpeitejūt vātrai i leitam


text:
HTML
HTML (Hyper text Markup Language "Hiperteksta īzeimuošonys volūda") – datorūs lītuota teksta īzeimuošonys (markēšonys) volūda, ar kū īzeimuot saturu Internetā. Bīžuokī lītuojumi - puorstaipteikla škūrsteitivim, pruottelefonim, e-posta viestim. Volūdu standartizej W3 konsorcijs. Dokumenti, kas raksteiti HTML formatā atsaškir nu Open Office Writer, MS Word ci Adobe PDF dokumentim ar tū, ka HTML aproksta vīn dokumenta saturu i daļu saturiskū nūzeimi, bet (eipaši HTML 4 i 5) naapzeimoj ituo dokumenta grafiskuos eipateibys - tuos var elasteigi pīmāruot datora videi, kur itys HTML dokuments lītuots. Pīvadumam, HTML apzeimoj, ka teksta gabaleņš irā pyrmuo leidzīņa vyrsroksts, bet naapzeimoj ar kaida fonta burtim, cik lels, kai izleidzynuots, i.t.t.
Puslopu ruodeklis
Elementi i jūs atributi[pataiseit | labot pirmkodu]
Pomota vīneiba HTML volūdā irā elements. Kai ari XML volūdā, HTML elementam var byut atributi i īkšpuse. Īkšpusē var byut teksts ci cyti elementi. Sevkuram elementa atributam ir sovs nūsaukums i nūzeime. Atributi bīži puormej nūklusātuos vierteibys. Pīvadumam, HTML fragments:
malns  R  sorkons
irā 2 elementi. Vīns nu elementu (font) puorslādz kruosu nu nūklusātuos (malnys) iz sorkonu. Ituo elementa īkšpusē asūšais elements (strong), puormej fontu nu nūklusāta iz trakna. Pyrmais elements ir ar vīnu atributu (style) i ituo atributa vierteibu color:red. Cytam elementam atributu navā.
HTML kodā atributu vierteibys īsokoms likt pēdeņuos (") ci apostrofūs ('), bet HTML 4.01 standarts tū naprasa.
HTML elementu grupys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Strukturys i naradzamī elementi. Pīvadumam html, head, link, meta, style, script.
- Bloku elementi, kas aizjam taisnstūri. Pīvadumam, div, p, table, ol, ul, li.
- Plyusmys elementi, kas var puorīt nu vīnys ailis iz citu, bet naprosa sev taisnstūri.
Versejis[pataiseit | labot pirmkodu]
HTML versijā nūruoda versejis (i reizim zamversejis) numurus. Pīvadumam, HTML 3.2, HTML 4.01, HTML 5. Pādējuos W3C versejis irā HTML versija 4.01. Versejai HTML 5 irā skices statuss, bet puorsavierieji jau nazcik elementu nu HTML 5 atbolsta. Bejuši centīni HTML raksteit ari teirā XML sintaksē (a ne SGML) - itū projektu sauc XHTML (verseja XHTML 1.0).
2009 godā suoca dorbu WWW arhitektu padūme, i apstyprynova HTML 5 malnrokstu[1]. HTML 5 irā pīmāruots pruottelefonim; tymā irā puors jaunu elementu (pīvadumam canvas), var bez Adobe Flash i leidzeigim līdzeklim attāluot ari audio i video.
Olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- W3C – WWW arhitektu padūme.
- HTML 4.01 – W3C rekomendacija.
- HTML 5 – W3C malnroksts
- WHATWG – HTML 5 automatikys aproksta dorba grupa.
- HTML4 i XHML1 puormej HTML5 – Vlado Palubinsko apskots ap HTML5.


text:
Nūzeimeigī transporta koridori vierzejuos caur Latvejis teritoreju, ari Latgolu, nu Varšavys iz Sanktpīterburgu, nu Krīvejis īkšīnis iz Baltejis jiuru. 19. godusymta ūtrajā pusē Latgolā ryupnīciski industrialuos revolucejis ītekmē strauji atsateisteja ryupnīceiba, kas sekmēja dzeļžaceļu teikla veiduošonūs. Daugovpiļs (tūlaik Dinaburga) atsateistieja i palyka par nūteicūšū i leluokū Latgolys administratīvū i saiminīciskū centru i beja par īvārojams satiksmis ceļu mozgs. Te krustuojuos Sanktpīterburgys–Varšavys lelceļa trakts, dzeļžaceļa linejis Daugovpiļs–Rēzekne, Reiga–Daugovpiļs.Pyrmais dzeļžaceļš, kas tyka izcalts Latvejis teritorejā, beja Pīterburgys–Varšavys dzeļžaceļš 1860. goda 8. novembrī, kas guoja cauri Rēzeknei. Jau 1836. godā beja atvārta Sanktpīterburgys–Varšavys šoseja. Lai atteisteitu tierdznīceibys i ryupnīceibys sakarus ar Rītumeiropu, Krīvejis imperators Nikolajs I 1851. godā paraksteja pavieli ari par magistraluo dzeļžaceļa byuveišonu. Byuvdorbus aizkavēja Krymys karš i naudys tryukums vaļsts kasē, deļtam dzeļžaceļa ceļtnīceiba tyka nūdūta Krīvejis dzeļžaceļa golvonajai sabīdreibai.
Byuvnīceibys trase suokūtneji tyka sadaleita 5 pūsmūs (240 versts). Kotrā nu tim štābu sarokstūs skaitejuos 1 štāba viersnīks, 30 apakšviersnīki inženeri, 6 civilī īriedni, 6 rokstveži, 10 konduktori. Daugovpiļs beja 1. klasis staceja, Rēzekne – 2. klasis staceja. Latgolys (ari Latvejis) dzeļžacelim slīžu plotums naatbylda Rītumeiropys standartim, kas Eiropā beja 1435 mm, bet Krīvejis imperejā – 1524 mm. Lela lūma beja pūļu izceļsmis byuvinženeram profesoram Stanislavam Kerbedram, kurs projektiejs dzeļžaceļa tyltu puori Daugovai. Byuvnīceibu suoce vīnlaikus nu obejim golapunktim i trasi byuvēja pa pūsmim. Objektus byuvēja piec tipveida projektim.
Byuvdorbūs pīsadaleja apleicejūs muižu dzymtļauds, regularuo karaspāka karaveiri, kai ari karaveiru struodnīku brigadis. Byuvdorbu kūpejuos izmoksys veiduoja ap 86 miljonim rubļu, dorbi piļneibā pabeigti tikai 1862. godā. Dzeļžaceļa garums sasnīdze 1288 km. Viļcīņu kusteiba pūsmā Ostrova–Daugovpiļs tyka suokta 1860. goda 8. novembrī. Vāluok atkluota viļcīņu satiksme ari ar Kauņu, Šaulim. 1877. godā izcēle Daugovpiļs staceju, kas beja kruošņuokuo i modernuokuo Latvejā.
1861. goda 21. septembrī Reigys–Dinaburgys dzeļžaceļa sabīdreiba atvēre dzeļžaceļa satiksmi nu Reigys iz Daugovpili. Tys beja suokums vītejuo dzeļžaceļa teikla izveidei. Ideja par dzeļžaceļu Reiga–Daugovpiļs roduos 1847. godā. Dzeļžaceļa lineja Daugovpiļs–Kauņa, kas atkluota 1862. godā, Latvejis teritorejā deve pyrmū pastuoveigū tyltu puori Daugovai, kuru varēja izmontuot ari guojieji i zyrgu pajiugi. Latvejis Republikys laikā ceņtēs palelynuot dzeļžaceļu teiklu, tyka atkluota ari dzeļžaceļa lineja Pakalnieši–Kūdupe (1934. godā), kur tyka izvasti kūkmateriali nu Viļakys, Bolvu, Stāmerīnis, Alyuksnis i Līpnys viersmežnīceibys. 1894. godā dzeļžaceli puorguoja vaļsts eipašumā. Gar dzeļžacelim piļsātuos izauga jaunu ryupneicu korpusi, nūlyktovu rajoni.
Suokumā pa Sanktpīterburgys–Varšavys dzeļžaceļu kotrā vierzīnī dīnnaktī kursēja tikai divi pasažīru viļcīni, bet 20. gs suokumā kusteibys intensitate pīauga. Ir zynoms, ka iz dzeļžaceļa nūtyka ari nalaimis gadīni, pīmāram, 20. gs suokumā apsaguoze Sanktpīterburgys–Varšavys pasažīru viļcīņs, kurā guoja būjā cylvāki. 1910. godā nu Rēzeknis stacejis iz Pīterburgu kotru dīnu kursēja 3 dreizī, 2 pasažīru, 1 posta viļcīņs.
Dzeļžaceļus suoce izmontuot ari vītejī lauksaimnīki i seikryupnīki. 20. gs. suokumā Latvejis teritorejā jau beja dzeļžaceļu teiklys 1927 km garumā, kuru veiduoja sešys svareiguos tranzita magistralis i atseviški šaurslīžu pīvadceli. DzeļžaceLi dorbuojuos saskaņā ar Krīvejis imperejis normativajim aktim, tūs golvanais aizdavums beja nūdrūšynuot preču plyusmu storp Īkškrīvejis guberņom i Baltejis jiurys ūstom.
Ārtī transporta sakari veicynuoja, ka regionūs suoce atsateisteit ryupnīceibys uzjāmumi, mašynbyuve i metalapstruode (lokomotivu remonta uzjāmums Daugovpilī, Jelgovys mašynbyuvis ryupneica). Daugovpiļs – nūzeimeiguokais industrejis centrs Latvejis austrumūs – sekmēja jaunu ryupnīciskūs atteisteibys centru topšonu – Leivuonu, Kruoslovys, Jākubpiļs izaugsmi.
1902. godā ekspluatacejā tyka nūdūta 67 kilometrus gara strupceļa dzeļžaceļa lineja nu Sanktpīterburgys‑Varšavys dzeļžaceļa Abrenis (Pytalovys) stacejis leidz Sytai, kas atsarūn iz Vitebskys i Vidzemis gubernis rūbeža. Itei lineja kolpuoja kūkmaterialu izvesšonai. Atkluota ari Ventspiļs–Zylupe dzeļžaceļa lineja, kab nūguoduotu lauksaimnīceibys produktus iz Pīterburgys ūstu i tod iz puorejū Eiropu.
Pyrmuo pasauļa kara laikā dzeļžaceļš Krīvejis imperejā tyka pakļauts militarajom strukturom, tuo golvanais uzdavums beja nūdrūšynuot armejis vajadzeibys – karaspāka puorvītuošonu, apguodi ar puortyku, municeju, īrūčim. Leidz Pyrmajam pasauļa karam dzeļžaceli Latvejis teritorejā kolpuoja golvanūkuort tranzita satiksmei i beja vierzeiti iz ūstom. 20.–30. godūs nūtyka izmainis, kur dzeļžaceļa atteisteiba baļstejuos iz koncepceju – pīeimama, lāta i ārta satiksme.
Pyrmuo i Ūtruo pasauļa kara godūs būjā guoja rokstā aplyukuotajā laika pūsmā caltuos stacejis ākys, tylti, slīžu celi. Vuocu okupacejis laikā plotslīžu dzeļžaceļu linejis puorbyuvēja 1435 mm slīžu plotumā (Daugovpiļs, Rēzekne). Pyrms Pyrmuo pasauļa kara ekspluatātī dzeļžaceli Latvejis teritorejā beja Krīvejis imperejis magistraļu nūslāguma pūsmi. Latvejis Republikys laikā dzeļžaceļa teiklys kolpuoja vaļsts tautsaimnīceibai. Leidz ar padūmu okupaceju 1940. godā Latvejis dzeļžaceli suoce kolpuot Padūmu Savīneibys saimnīciskajom i politiskajom iņteresem. Dzeļžaceļa saimnīceibu skuore vysys padūmu sistemys puormainis, planveida saimnīceiba, centralizaceja, rusifikaceja i militarizaceja. Vyssmoguok padūmu laikā cīte dzeļžaceļa personals, kuru skuore ari deportacejis. Piec 1991. goda dorbu suoce Latvejis Dzeļžaceļš.


text:
Dreiži byus tautas skaiteišona, un aktivisti ir pacāluši vaicojumu par latgalīšu un līvu volūdu. MK nūsacejumi par 2011.goda tautas skaiteišonas programu (Nr. 384) vaicuojumā „Kādu valodu jūs lietojat mājās” ir viņ četri atbiļdis varianti: „latviešu, krievu, baltkrievu vai citu (īroksta kaidu)”. Un izarōda, ka 2000. goda tautas skaiteišonā īraksteitō latgalīšu volūda tyka ignorieta. Par tū […]
Month: May 2010
Ieraksts bez nosaukuma
Skrīšona sōk paļikt lānōka. Školas gods īt uz beigom. Šudiņ “pādejais zvons” 9. un 12. klasem. Bonuss – nabyus pādejūs 4 stundžu :) Uz zvonu es tai pat naīšu. Besej tī pūrduļi i gauduļeigais soundtrack‘s :P Vakar maņi gūdynōja par sasnīgumim. Vāļ vīns beseigs pasōkums (publikaceja 1 un publikaceja 2). Kai muzykanti beja daaicynōti “Drums […]


text:
Otrdiena, 22. aprīlis 2008 09:25
– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –
What is the purpose of life?
Nūsavieru kinu. “Niceland”. Par Islandi.
Nazkas taids, kuo nasagoda nimoz tik bīži redzēt i dzierdēt – vīnkuorši eistajā laikā i deļ tuos mane, kas es asu niule.
Kab es bejuse cyta, mane nabyutu – es byutu cyta.
Kab nabyutu ituos kinys, es byutu cyta.
Kinā beja vysaidys lyužņu skaudzis, kas šaļtim beja metaforskā leidzīnī.
Lyužņu skaudzis kai vysa dzeive. A varbyut vysa dzeive lyužņūs – izguoztuvē voi ari pi TV lyužņa. Voi poši ļauds kai lyužni.
Lyužņu piļsātys, kur kotrys pi sova ekrana ci monitora izalīk, ka dzeivoj sovu vīneigū i eistynū dzeivi. Ka itei dzeive ir lobuokais, kū mes kotrys asam nūpeļniejuši.
I Latveja. Vaļsts sakryta kai kūka kluceišu piļs, a cylvāki palyka puori.
Jūs dzeivis ir juodzeivoj tuoļuok, koč vysmozuok tī daļa jim pošim voi kaidam cytam.
PSRS. Kaidi laiki beja, kaidi vēļ byus.
Dzeivis jāga ir tamuos lītuos, kuo nivīnam nasoka. Kas nav pasokomys i navajag.
Tai sacēja kinā.
Dzeivis jāga ir seikuos druponuos, kas kasdīnys goduos pa ceļam, nūzibsnej nazkur gaisā i īkreit taišni pruotā.
Tai es izdūmuoju, cikom vierūs kinu.
Seikuos druponuos, kas izmaina vysu pasauli. Piec tam vaira nikuo nav tai, kai ir bejs.
Rūbežs storp mani i pasauli ir tik pluons, ka jū izjauc pat sazīdiejs rododendru kryums, peilis klīdzīņs pi kanala i īlu muzykanta spālāta dzīsme.
Kai iudiņa vierss. Vīns vieja pyutīņs, i vaira nikuo nav tai, kai beja da tuo. Iudiņs sasašyupoj, i nikuo vaira nav pa vacam.
Tok tik deļtuo es i varu raksteit, ka uoda ir tik pluona, ka pa laikam jei pagaist pavysam.
Nazkai dūmuoju. Naz, volūda īrūbežoj voi taišni ūtraiž – atceļ rūbežus?
Voi latvyski es saceitu tai, a anglyski cytaiž. Vuocyski tai, a krīvyski i lītuvyski cytaiž.
Golvonais, voi, rokstūt latgaliski, es varu pasaceit tū pošu, kū es saceitu latvyski – voi latgaliski es runoju par tū pošu.
Varbyut latgaliski es eimu iz riņči i runoju tik par tū, kai rokstu latgaliski.
A varbyut, skaitūt munu tekstu latgaliski, kaids cyts tī redzēs tik tū, ka jis ir latgaliski, navys par kū jis ir. Voi varbyut es nikod natikšu nu tuo vaļā – ka latgaliski rokstu latgaliski.
Es naatguodoju, kū izdūmuoju.
Laikam tikai tū, ka volūdom ir daudzi rūbežu sovā storpā. Kū lobuok tu juos zyni, tū vīgļuok ir puorīt itūs rūbežus. Vysleidza, kaidā volūdā es dūmoju i rokstu – ka tikai es muoku tū volūdu i jei maņ namaisa runuot.
Es īsadūmuoju par apstuoklim, kas nūzūg volūdys i aiztaisa rūbežys, aizslādz vuortus, pruotu i apziņu.
Ar tim apstuoklim ir juosakaun vysu myužu, kab saglobuotu sovu telpu i volūda nasavylktu cīšuok sovus rūbežus – tai, ka cylvākam palīk tik TV ziņu i šovu pasauļs. Plyka i švuorbona “pajem koč kū nu ladusskapa” voi “kai tev guoja? labi” volūda.
Es īsadūmuoju par volūdom, kuru nav.
Amerikā ir izguojuse gruomota “Jaunī Eiropys dzejnīki” („New European Poets”). Gruomotai ir div redaktori i divdesmit div regionalī redaktori, kas izalasēja divi symti deveņus autorus, kas ir publiciejuši sovu dzeju piec 1970. goda. Ir īkļauta dzeja i Eiropys regionalajuos volūduos: basku, gallu i sāmu.
Nu Latvejis tī ir četri dzejnīki: Liāna Langa, Inga Ābele, Inga Gaile i Ronalds Briedis.
Navaicuošu, voi jī ir ituo laika golvonī latvīšu dzejnīki. Tei ir redaktoru subjektivuo izvēle.
Dreižuok pavaicuošu, cik nu latgalīšu dzejnīku ir zynomi nalatgalīšu skaiteituojam i cik breiva ir juo izvēle, par latgalīšu literaturu zynūt moz voi nikuo.
Jūceigi saīt – latvīts ar apbreinu vērsīs iz mozūs tautu ceņtīnim, runuos par breiveibys mekliejumim Tibetā. Jis drupeit nūsašausmynuos par basku separatistim, tok lelys i mozys tautys, lelys i regionalys volūdys konfliktā vysod juss leidza mozuokajam.
Tik latvīts nikod napīzeis, ka kaids var byut mozuoks par jū. Ka juo buoriņu tautys statuss var byut apdraudeits.
Ka i latgalīšu volūdai varātu byut Eiropys regionaluos volūdys statuss.
Tys tok zeimojs tik vīnu – Latvejis vaļsts sasaškeļšonu i autonomeju, separatismu i Moskovys garū rūku.
Videjam latvīšam ir skaitamais paņteņš, kū jis kluseņom skaita pi seve i skali atkuortoj medejūs kasreizis, kod runa ir par latgalīšu volūdys, kulturys i identitatis saglobuošonu i kūpšonu: „Myusu ir tik moz, mes navarim pīļaut tautys sasaškeļšonu, vysys tuos runys par latgalīšu volūdu ir raudzeišona saškeļt myusu tautu, tys ir politisks vaicuojums.”
Koč leluokuo daļa latgalīšu inteligencis ir klusiejuši i klusēs myužam – kab tik saglobuotu sovu vaļsti.
Koč, nu ūtrys pusis, kas varātu vēļ vaira tyvynuot i styprynuot sabīdreibu kai juos atškireigūs daļu apsazynuošona, sovpateibu kūpšona i demokratiska interese par cytaidū.
Bagateiba ir daudzveideibā, na sterilitatē. Pa vīnam var salauzt kotru žogoru. A žogoru buņti?
Voi pasauļs palyktu laimeiguoks, ka jam byutu vareiba puorskaiteit Annys Rancānis, Pītera Jurceņa, Valentina Lukaševiča, Juoņa Ryučāna, Ontona Slišāna voi Viļa Dziervinīka dzeju angliski, franciski, krīvyski, japāniski?
Ka laimeiguoks var palikt nu dzejis – nui.
Varbyut kaidam kur nabejs pasaulī nu vīnys najaušys dzejis ryndys, kas kaidam nu myusu nanūzeimoj nikuo lela – kuortejī paņteni, nazkaidi mūrgi, cik var raksteit ar tū divskani „uo” i kaids vyspuor tolks nu tuos dzejis, byutu lobuok dariejuši kū pruoteigu – dzeive palyktu par druponu laimeiguoka. Vīnu druponu, vīnu dzeivis dasadūršonu i par vasalu dzeivi.
Byutu, ka byutu. Palyktu, ka palyktu. A cik nu latvīšu skaita dzeju latgaliski?
Tik daudzi cylvāku ir palykuši aiz borta i bīži vīn na sovys vainis deļ.
Kod sevkuram latvīšam byus vareiba školā īsavuiceit ūtru sovys tautys rokstu tradiceju?
Es labi apsazynoju, ka nav īspiejams paleidzēt vysim. Ka vysu nikod navar pajimt, koč kū nanūsvīžūt zemē. Tok voi itei apzine ir īmeslis, kab napaleidzeitu nivīnam.
A vīneiguo dzeivis jāga varbyut ir paleidzēt. Par vīnu druponu.


text:
Beju aizbraucs pi sīvastāva. Tī dabōju palasiet LAvīzi. Atrodu interesantu interveju ar Latgolas Studentu Centra prīkšsādātōji. Daudzi vysaidu lobu dūmu. Pordūmas par latgalīšu kai reģionālū volūdu maņ lykās dyžan loģiskas un argumenteitas. Bet tymā pat laikā, dīz vai myusu čiuļi taidu rupuci vareis nūreit :(Bet lelōkais īguvums nu roksta, beja jauna, naseņ izveidōta, latgalīšu volūdas vōrda īpazeišana!
KUĻDIŅĪKS
Super!!! Vōrds apzeimoj taidu myusdīnu parōdeibu, kai mobilais teļepons. Ura! Vaira nikaidu svešvōrdu! Kuļdiņīks – Haшe фcиo!
Tagad mes asom vīnā streipī ar lelōm nācejom: vōcīšim ir Handy; krīvim: coToBиk utt. Progress!
Latgaļu valoda. Progresīvi
Beju aizbraucs pi sīvastāva. Tī dabōju palasiet LAvīzi. Atrodu interesantu interveju ar Latgolas Studentu Centra prīkšsādātōji. Daudzi vysaidu lobu dūmu. Pordūmas par latgalīšu kai reģionālū volūdu maņ lykās dyžan loģiskas un argumenteitas. Bet tymā pat laikā, dīz vai myusu čiuļi taidu rupuci vareis nūreit :(Bet lelōkais īguvums nu roksta, beja jauna, naseņ izveidōta, latgalīšu volūdas vōrda īpazeišana!


text:
11. NŪDARBEIBA
Kai Bībelis pryncypi var mums paleidzēt?
1. Deļkuo mums ir vajadzeiga vadeiba nu Dīva?
Myusu Radeituojs ir daudz gudruoks nakai mes. Jis kai mīlūšs Tāvs guodoj par mums. Mes naasam radeiti tai, lai byutu nu juo naatkareigi. (Jeremijas 10:23.) Deļtuo mums ir vajadzeiga Dīva vadeiba, taipat kai mozam bārnam ir vajadzeiga vacuoku vadeiba. (Jesajas 48:17, 18.) Dīvs sovā mīlesteibā myus voda ar Bībelis lykumu i pryncypu paleigu. Izlosi 2. Timotejam 3:16.
Dzeivojūt piec Jehovys lykumim i pryncypim, mes īsim pa vyslobuokū dzeivis ceļu, i nuokūtnē varēsim sajimt myužeigys svieteibys. Tai kai Dīvs ir myusu Radeituojs, mes gribim byut pateiceigi par juo vadeibu i ar lobu pruotu tai pasakļaut. Izlosi Psalmu 19:8, 12; Apokalipsis 4:11.
2. Kai Bībele mums dūd vadeibu?
Bībelē ir gon lykumi, gon pryncypi. Lykumi ir dūmuoti nūteiktim apstuoklim. (5. Mozus 22:8.) Bībelis pryncypi ir Bībelis pamatpatīseibys. Lai saprostu, kai izmontuot pryncypus konkretuos situacejuos, mums ir juolīk lītā sova sprīstspieja. (Salamana Pamācības 2:10–12.) Pīmāram, Bībele vuica, ka dzeiveiba ir duovona nu Dīva. Itū pryncypu mes varim jimt vārā gon sātā, gon dorbā, gon asūt ceļā. Taipat tys mums paleidz dūmuot par sovu i cytu cylvāku drūšeibu. Izlosi Apostolu Dorbus 17:28.
3. Kuri ir divi golvonī baušli?
Jezus runuoja par divim golvonajim baušlim. Pyrmais nu tim paruoda, kaida ir cylvāka dzeivis jāga – pazeit i mīļuot Dīvu i uzticeigi jam kolpuot. Kod mes pījamam lāmumus, vysod vajag jimt vārā itū svareigū pryncypu. (Salamana Pamācības 3:6.) Tī, kas dzeivoj piec ituo pryncypa, izveiduos draudzeibu ar Dīvu, byus pa eistam laimeigi i sajims myužeigu dzeivi. Izlosi Mateusa 22:36–38.
Ūtrais bauslis mums paleidz izveiduot lobys attīceibys ar cytim. (1. Korintīšim 13:4–7.) Lai tū izpiļdeitu, mums pret cytim ir juoizatur tai, kai tū dora Dīvs. Izlosi Mateusa 7:12; 22:39, 40.
4. Kai mums paleidz Bībelis pryncypi?
Bībelis pryncypi vuica giminis dzeivuot mīlesteibā. (Kolosīšim 3:12–14.) Bībele ari aizsorgoj gimini, vuicūt, ka lauleibys saitem juobyut nasaraunamom. Izlosi 1. Mozus 2:24.
Bībelis pryncypu īvāruošona aizsorgoj myus materialā ziņā i paleidz saglobuot emocionalū leidzsvoru. Pīmāram, dorba devieji bīži viņ dūd dorbu cylvākim, kas dzeivoj piec Bībelis pryncypim, deļtuo ka jī ir gūdeigi i struodeigi. (Salamana Pamācības 10:4, 26; Ebrejim 13:18.) Dīva Roksti vuica byut apmīrynuotim ar tū, kas mums ir, i draudzeibu ar Dīvu uzskateit augstuok par materialom lītom. Izlosi Mateusa 6:24, 25, 33; 1. Timotejam 6:8–10.
Jo dzeivojam piec Bībelis pryncypim, mes varim aizsorguot i sovu veseleibu. (Salamana Pamācības 14:30; 22:24, 25.) Pīmāram, jo turim Dīva lykumus, kas aizlīdz pīsadzert, mes varim sevi pasorguot nu dzeršonys izraiseitom slimeibom i nalaimis gadīņim. (Salamana Pamācības 23:20.) Jehova ir atļuovs lītuot alkoholiskus dzierīņus tikai nalelūs daudzumūs. (Psalms 104:15; 1. Korintīšim 6:10.) Bībelis pryncypi mums vuica kontrolēt na tikai sovu reiceibu, bet i sovys dūmys. (Psalms 119:97–100.) Tok eistī kristīši turīs pi Dīva normom na tik sova lobuma deļ, a deļtuo, ka pyrma jī gryb gūduot Jehovu. Izlosi Mateusa 5:14–16.
Uzzynuot vairuok
Pīsasaceit Bībelis apvuiceibai
Vuicīs Bībeli tev izdeveigā laikā i vītā.


text:
Dzeļžalaiki
Dzeļžalaiki irā pyrmaviesturis pūsms, kod reikus suoca gotovūt nu dzeļzs. Zīmeļu Eiropā (kai ari Latvejā) tys periods suocēs ap 6.gs. prīkš Krystus, a nu vysu vairuok arheologiskū ziņu turim nu pādējuo dzeļžalaiku pūsma, kas beja - 5.-10.g.s. piec Krystus.
Dzeļžalaikūs pasaleilynoj apmetņu skaits Latgolys vītuos: Kiutūs, Cyrma azara krostā (kur senejī latgali īsakuortoj Baltejys suomu pamastā apmetnē, suocūt tū apdzeivuot nu 7.g.s.). Golvonuo tūs laiku dzeivotuoju nūsadarbuošona Latgolā ir zemkūpeiba. Dorba reiki vēļ ir primitivi.
Ap 8.-10.gs. vairuok suoc audzēt zīmys rudzus, kuri nūmaina mīžus maizis cepšonā. Turpynoj audzēt mozražeigūs, bet pret laika maiņom iztureigūs diveju gryudu vuorpys kvīšus, nu kuru vard bīzū putru (itī kvīši Latvejā audzāti leidz pat 19.g.s.). Ap 5.-9.g.s. Latvejā īvad ruociņus, siej pupys, zierņus. Mads ir vīneigais, kū lītoj iedīņa pasaldynuošonai. Mads i vosks ir īcīneita mainis prece. Cylvāki tic daudzom dobys dīveibom - gunei, pārkiuņam, saulei, mienešam. Pamozom aizasuoc sabīdreibys nūsasluoņuošona.
Lobi tiemēti dzeļžalaiku pīminiekli saisteiti ar Latgolu voi latgalim irā depoziti Sauliskolnā (arheologs Vladislavs Urtāns), Uoraišu azara piļs (arheologs Jānis Apals), piļskolns Ūleņkolnā pi Pļaveņu. Arheologi rokuši ari nazcik senejūs kopulauku - Lejysbytānūs, Ludzys Ūdu kolnā, Ņukšūs pi Pyldys azara.


text:
Šudiņ uz dorbu laižu ar ritiņi. Super! Lobs laiks, putineņi čivynoj, doba sōk dzeit zaļus osnus. Brauču ļieneišom. Izbaudieju kotru mirkli. Un… Najauši īraudzieju, ka par prīku Onkuļam, Ūzuļnīkūs ir īla nūsaukta Mika vōrdā. Tai i saucās – Mika iela. Maņ ari gribīs! Daņilas gatve, ci Suhova bulvāris…
Pīrōdiejumi:
Biļde varā byut lobōka, bet dagō fočeit pret sauļi un ar kuļdinīka optiku…
Vīta uz kartes.
Nu un par tīm cytim nalaimeigajīm…
MozaisMeikstais taisa zapadlu. Kai ziņoj Zdnet, Vystas uļtimats un enterpraizs pretojās SP1 uzstōdeišanai, ja instalators atrūn boot sektorā svešu OS īlōdeitōju. Pīmāram GRUB, LILO u.c. Pi vainas ir slyktais KB935509 īlōps.
Savdabeiga cīņa par lītōtōjim. “Ak tev, padlai, pateik uz vīna datora rādā ar vystu Linux’u/BSD/dajebkū tureit! Nu i dzeivoj bez SP1. Ci svīd ōrā mums naideigōs OS!”
Līki pībiļst, ka vystas īlōdeitōjs naM$ OS īlōdeit namōk :(
Kapitalistu cyukas! Labi, ka maņ nav vystas. I nabyus!


text:
Pyrma par tū, ka ilgi nikō narokstu :( Īmasls prozaisks – interneta savīnōjuma kvalitāte kūpš biznesu nu SIA ASDFG porpierka SIA Aldems. Beja švakōks internets kai dial-up laikūs. google.com lōdē sekuntes 15 a nu 999 pingim uz vōrtejas servaku tikai 19% beja veiksmeigi :( fak! Un vēļ jaunums: tagad internets ir pīsīts MAC adresei. Agrōk tai nabeja. Leigumā taida punkta nav! Bezpredzels. Daīt vysom īreičom likt vīnu MAC adresi ;) Labi, ka tū linux’ā var bez problemom izdareit.
Tak vot! Sastdin mes ar draugim dīzgon labi pasēdēm pi styprō alkohola glōzeitem un vakar (svātdīn) maņ beja pohmeļs. Lōpētīs es navarieju – tai kai šudiņ dorbs. Dagō dzert Borjomi un tiemeit TV. A redzeit BEJA kū! Vysu dīnu! Kanals – LTV7. Super! Braucīņi ar rogovom, bobim un biatlons. Tys vyss nonstopā!!! Mmmmmm….
Pa vydam 2 serejas nu LOST 4 sezonas. Zāni tur marku! Kotra jauna epizode nas tikai vaira jautojumu un nikaidu atbiļžu. Scenaristi – malači!
Un vokora soldonais iedīņs: snukers. Velsh Open finals. Es nazkai zamapziņā beju Ronija O’Salivana pusē. Bet Marks Selbi izdarē naispiejamū – smogā taktiskā cīņā izrōve uzvaru vacajam meistaram nu rūku pi rezultata 8:5 sev par slyktu (aproksts). Šovs!
Vot uzvarietōjs ar nasaprūtamu trofeju. Nazkaids akmiņa gobols, kam ar boltu balončiku uzpyusti uzroksti. Mōksla? HZ…
Pīzeimeite: Skatietōju rindōs es īraudzieju vīnu nieģeri! Dūmōju: ņifigassse, kū jis te dora? A izarōdē, ka tei jam beja spīsta līta – beigōs beja jōpīsadola apbalvōšonas ceremonejā :) LOL!


text:
Šudiņ sōku jaunu sezonu Cyxob’a žurnalā. Izdūmōju portaiseit izskotu un atjaunōt wordpress dzinieji.
Ar dzinieji sagō zīpis. Vakar cikam severī lōdieju failus jaunajam 2.8.2, sōkās mistiska erroru epidemeja un lopa tyka piļneibā nūkauta :) Nūzašpļōvu un aizgōju guleit. Nu reita uzsytu e-postu Atomam, kurais pōrs minutu laikā atlyka lopu nu pādejō backup’a.
A vyspōr upgrade problema acarysynō pati nu sevi. Pyrms strāčeiša twitterī pazarōdē ziņa:
#amberolv jauns pakalpojums hostinga klientiem – wordpress atjaunošana uz jaunāko versiju. Pieteikties uz e-pastu.
Es sazazynōju ar Atomu un jau pec 10 minutem maņ sataisē lītōtōji jaunajai wordpress atjaunōšonas sistemai un es atjaunōju dzinieji leidz jaunajai 2.8.3 versejai. Šiks! I nikaidu vaira syuda automatic upgrade spraudņu!
Pošu bloga izskotu asu atjaunynōjs naejut tōļi nu īprīkšejō dizaina. Pādejā laikā asu pasysts uz Typographic layout un minimalismu. Vyss bolstās uz fontim un praktiski nikaidas grafikas nav.
Krōsas ari leidzeigas vacajai versejai. It kai vysus “Magazine Basic” uzrokstus portulkōju latgaliski. Mož kur kas i paspruka garom, bet tū salabōšu “пo xoдy дeлa”.
Saturiski, dūmoju, ka vyss byus pa vacam. Rakstiešu par tū, kas tyvs, smuks, lobs, švaks ci besej :) Tai ka dzeive īt uz prīšku…


text:
Pi maņi sātā tagad bīži cīmojās laptops. Jimā jau beja M$ XP HE, kas ir rikteiga kakaška. Karās pi jebkuras straujas kusteibas. Lītojūt Profe$$ional un 2003 $erver taidi breinumi natyka nūvārōti. Normālam dorbam tai kai vajag tūmār Linux.
Nu es īmu uz Administrative tools un gribu samazynōt NTFS partīceju, BET tī nav taida reika :( Affigetj! Uzlyku vacu Partition Magic 7.0 un tūmār darbeņu izdarieju.
Dyžan seņ nabeju izmontōjs SuSE. Izvylku DVD un sōku instaleit. Vyss pīrosts un pazeistams, vīneigō atšķireiba – instaleju ar pīejamu internetu (vysas īprīkšejōs reizes tai nabeja). Installs gō saleidzinūši dreiži, BET tod jis pīdōvō pīlikt repozitarejus. Opā! Prūtams, ka maņ vajag! Un tod sōkās… ~2h jis pīvīnō tūs nalaimeigūs repo. I kō, kaida jāga nu tō? Nā! Pi gribiešonas tikt pi kaida softa prosa DVD :( Kaida valna tod tōs div stundes? Pīlyku Yum. Tys arī navar pīzaslēgt repozitarejim. Pacmana repo strōdō vīneigais, bet tur paku dyžan moz. LinuxCentra forumā arī nivīns nikō naīteice, izņemūt Marko, kurais dzīdō, ka SuSE da best, bet dzeļņō padūma nu seva izspīst navarā. Tai ka muna pyrmō nūpītnō distra zaudē sovas pozicejas. Novells tūmār jū samaitō. Gnoms beja izvarōts, uz dorbagolda ikonas kaida to xy… izlyktas, Main Menu kai XP’škā sataiseits. Brrrr! HeдoBиHдa jīm sagō. Deļ kō īt win virzīņī? Īkšeji tys maņi atgryude nu vacōs lobōs susis. Bai bai, vaira naļikšu nivīnā datorā.
Beigōs nūzašpļovu un uzlyku Ubuntu 6.06 . 6.10 nalyku par tū, ka tī nastrōdoj Bluetooth. Tys taids pagaidu variants. Gribās laptopā kū ņi beis cytu. Ubunta maņ stōv parostajā datorā. Instaļiešona gō dyžan ōtri ~25′. Super! Ar apt-get savylku kodekus, programmas utt., uzlyku atjauninōjumus. Andreijs man īsacē pameiģinōt Sabayon Linux.
Asūt brīsmeigi lobs. Itāļu. Bolstās uz Gentoo. Nu vot, tagad valku. Kas par raizi patyka:
- This distribution contains libdvdcss look here if you live in the U.S. !.
- This distribution contains proprietary and non-GPL softwares too (like from NVIDIA, ATI, Google, etc). Before running them, be sure to read their license and agree with that, otherwise, just remove those applications. To run SabayonLinux without Proprietary drivers, just use “noproprietary” boot flag.
Un arī Portage instaliešonu vareis izmeiģinōt.
Tagad ISO fails ir izvylkts par 67%. Gon jau reit sōkšu eksperimentus. Par rezultatim, īspaidim, bagim ziņōšu :)


text:
19 godu symts
Laika skaiteišonys zeimeibā 19 godusymts irā laikavyds, kurs suocēs 1801 godā i tuoļuojuos da 1900 godam (īskaitūt) pa Gregora kaleņderam.
Nūtikšonys[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1802 g. Latgola teik par Vicebska gubernejis sadordaļu Krīvejis vaļsteibā.
- 1805 g. Izlaista Vyssa mocieyba katoliszka - vierteiga i volūdys zinē.
- 1817 - 1820 g. dorbojās Izvolta jezuitu kolegeja, kuru beidz i J.Macilevičs - Pawujciejszonys (1850 g.) autors.
- 1817 g. Izdrukavuota pyrmuo latgaļu gramatika.
- 1861 g. Krīvejā (i leidza ar tū Latgolā) atceļama dzimteiba
- 1862 g. Suoc izīt G.Manteifeļa kaleņderi (laižami da 1871 g. īskaitūt)
- 1863 g. Par Latgolu veļās puoļu bunta nūtikšonys.
- 1865 g. Latgolys latvīšim nūlīgta gruomotu drukavuošona latiņu literim. Suocās rūkroksta literaturys raisteiba, lelynojās "muotis školys pi rateņa", latgaliskūs dīvakolpuojumu zeimeiba.
- 1869 g. Izdrukavuots pyrmais latgaļu tautysdzīšmu lasejums, juos aizrakstejuse C.Platere.
- Ap 1875 g. Latgolā likvidātys vysys katuoļu Bazneicys školys. Styprynojās rusifikaceja.
- 1879 g. Dorbu suoc Pīterpiļs katuoļu bazneickungu seminareja, kuramā vāluok atsarūn i latgaļu stuņdis.
- 1899 g. Izīt P. Smeļtera folklora izlaseite, pyrmū reizi latgaļu raksteibā bez "gubu literu".
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- L.Leikuma. Gruomota Školuotuojim. Lielvārds, 1993.


text:
MUOKSLA I OMOTI »
Latgolys viestnīceibā GORS byus apsaverama G.Pantelejeva izstuode “Latgales rapsodija”
Nailgi pyrma kasgadejuos Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2016” padūšonys ceremonejis svātdiņ, 26. februarī 14.30, Latgolys viestnīceibā GORS nūtiks tielnīka, Latvejis Muokslys akademejis profesora Gleba Pantelejeva izstuodis “Latgales rapsodija” atkluošona. Izstuode pārņ sajēme “Boņuks 2015”Skaiteit vaira »
Februarī Rēzeknē byus apsaverama Latgolys kruosu burveiba Semjona Antonova gleznuos
Februarī Latgolys viestnīceibys GORS Muokslys galerejā byus izbaudama Latgolys kruosu dažaideiba i burveiba riezeknīša, gleznuotioja Semjona Antonova dorbūs, informej Latgolys viestnīceibys GORS Marketinga nūdalis vadeituoja Edeite Husare. Antonovs ir puorlīcynuots ainavists, kurs, respektejūt realistiskuosSkaiteit vaira »
Izsludynuots fotokonkurss “Latgales ainava”
Daugovpiļs tautys fotostudeja “Ezerzeme-F” kūpā ar Latgolys fotografu bīdreibu, svietejūt Latvejis symtgadi, planavoj izdūt gruomotu, kurymā tyktu paruodeits vysu Latgolys nūvodu ainovu dobys skaistums dažaidūs godalaikūs. Partū teik izsludynuots fotokonkurss, kurymā aicynuoti pīsadaleit iSkaiteit vaira »
Rēzeknē atkluos Jura Brieža grafikys izstuodi
10. februarī 15.00 Latgolys kulturviesturis muzejā (1. stuova izstuožu zalā, Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) tiks atkluota Jura Brieža grafikys izstuode “Vara gravīras”, informej muzeja Muokslys nūdalis vadeituoja Inese Dundure. Izstuode byus apsaverama da 11. marta. Grafikis Jurs BriedisSkaiteit vaira »
Reigā byus apsaverama Ivetys Vaivodis Latgolai veļteita fotoizstuode
Nu 26. janvara da 26. februara Reigā, Latvejis Fotografejis muzejā, apsaverama fotografis Ivetys Vaivodis izstuode “Zobens lilijas”, kas veļteita Latgolys kulturtelpai, viestej informaceja muzeja sātyslopā. “Zobens lilijas” ir karteņu sereja, kas vizuali pietej LatgolysSkaiteit vaira »
Naujinē atkluos Valda Grebeža personalizstuodi
Naujinis Kulturys centrā 20. janvarī 17.30 nūtiks Valda Grebeža izstuodis “Melns, Balts” atkluošona, viestej informaceja Daugovpiļs nūvoda sātyslopā. Valdis Grebežs ir omotu meistars keramikā, nūsadorboj puorsvorā ar telpiskuo keramikys panno izveidi, tok struodoj naSkaiteit vaira »
Preiļūs apsaverama muokslinīku plenera Rībeņūs dorbu izstuode
Da 4. februara Preiļu Golvonuos bibliotekys 2. stuovā apsaverama muokslinīku plenera Rībeņūs (2015) dorbu izstuode, viestej informaceja Preiļu nūvoda sātyslopā. Literatura, muzyka, muoksla veicynoj sovstarpeigū sapratni, nūjauc rūbežys cylvāku pruotūs i sirdīs. Izstuodē apsaveramiSkaiteit vaira »
Daugovpilī svieteis Pītera Martinsona dzimšonys dīnu
Svietejūt latvīšu keramikys vacmeistara Pītera Martinsona (1931–2013) dzimšonys dīnu, Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra Videozalā nu 24. janvara da 6. februara byus apsaveramys audiovizualuos līceibys par muokslinīku i juo radeitī dorbi, informej centra puorstuovi.Skaiteit vaira »
Muokslinīkus aicynoj īsnīgt dorbus Pīguožņa bolvai
Da 31. janvara muokslinīki aicynuoti īsnīgt pādejūs treis godu laikā radeitūs dorbus 2017. goda Jezupa Pīguožņa bolvai Latvejis ainovu gleznīceibā. Dorbu īsnīgšona nūteik Reigys Sv. Pītera bazneicā dorba dīnuos nu 10.00 da 18.00. Īsnīgtūs dorbusSkaiteit vaira »
Daugovpilī atkluos muokslineicys Sanri personalizstuodi
5. janvārī 16.00 Latgolys Centraluos bibliotekys abonementā (Reigys īlā 22a, 2. stuovā) tiks atkluota muokslineicys Sanri personalizstuode “bez nosaukuma”, informej bibliotekys puorstuove Inga Gedžūne. Izstuodis dorbi ir radeiti laikā nu 2009. da 2016. godaSkaiteit vaira »
Leivuonā atkluos izstuodi “Stikls bez robežām”
Zīmyssvātku laiks Latgolys muokslys i amatnīceibys centrā, Leivuonā, teik īlaidynuots styklā, rūtojūt egli ar stykla puorsleņom i organizejūt izstuodi “Stikls bez robežām”, informej centra puorstuove Sanita Pinupe. Izstuodis i leluos Zīmyssvātku eglis atkluošonys pasuokumsSkaiteit vaira »
Latvīšu diasporys muokslys izstuode Ludzā
Nu 15.decembra Ludzā apsaverama unikala latvīšu diasporys muokslys izstuode, kū nu sovys kolekcejis ceļojūšuos izstuodis veidā iz Ludzys Nūvodpietnīceibys muzeju atveds Cēsīs izveiduotais “Pasaules latviešu mākslas centrs” (PLMC), tai veicynojūt uorzemēs radeitys augstvierteigys latvīšuSkaiteit vaira »
Preiļūs apsaverama Juoņa Streiča izstuode
Da 28. decembra Preiļu kulturys noma izstuožu zalā Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzejs pīduovoj izstuodi “Jānis Streičs. Jubilāra vaļasprieks”, viestej Preiļu nūvoda sātyslopa. Izstuodē apsaveramys izcyluo kinorežisora, scenarista, aktera, gleznuotuoja, Preiļu Gūda pylsūņaSkaiteit vaira »
Ruguojūs apsaverama Dobys aizsardzeibys puorvaļdis fotoizstude
Ruguoju nūvoda muzejā apsaverama Dobys aizsardzeibys puorvaļdis veiduota fotografeju izstuode “Zili zaļā galerija”, kurā vizuali var īpazeit dobys i kulturviesturis vierteibys Latvejis i Boltkrīvejis pīrūbežā. Izstuodē apvīnuotys Latvejis i Boltkrīvejis pīrūbeža eipaši aizsorguojamūs dobys teritorejuSkaiteit vaira »


text:
Plīksnis
Plīksnis (anglīšu: (geological) rock, subsurface rock, geological material, latvīšu: iezis, lītaunīku: uoliena, krīvu: ropHaя пopoдa) - vīnmuka litosferys daļa, sasadorūša nu vīna tuo poša voi nazcik tūs pošu mineralu (mineralu škiru). Plīkšņus klasificej pa jūs izaceļšonai (genezei), mineraliskajam kimiskajam sadoram i pa strukturai (sataisūšūs daleņu teksturai). Pa izaceļšonai plīkšņus padola iz magmatiskajim plīkšnim, nūsādplīkšnim i metamorfiskajim plīkšnim. Ar plīkšņu tiemiešonu aizajam geologejis atzaris petrologeja i petrografeja, nūsādplīkšņu tiemej i litologeja.
Magmatiskī plīkšni[pataiseit | labot pirmkodu]
Golvonais rakstīņs: Magmatiskī plīkšni.
Magmatiskī plīkšni atsarūn nu magmys sasadola iz divejom pamatkategorejom: intruzivī plīkšni aba plutoniskī plīkšni, dzilīņplīkšni i efuzivī plīkšni aba vulkaniskī plīkšni. Intruzivī plīkšni ceļās, kod magma izalej pa Zemis viersu, atsaļ i kristalizejās. Efuzivī (vulkaniskī) plīkšni atsarūn tūlaik, kod magma dasnādz Zemes viersu kai lava. Intruzivī plīkšni kristalizejās lānas, atsoldami godu tyukstūšu i milijonu garumā, aiztuo vulkaniskī plīkšni atsaļ i sacītej par nazcik dīnu ci nedeļu.
Nūsādplīkšni[pataiseit | labot pirmkodu]
Golvonais rakstīņs: Nūsādplīkšni.
Nūsādplīkšni ceļās, izalikalejūt klastiskajom nūsādom, organiskajai lītnai voi kimiskajom nūsādom (evaporitim). Piec izalikaliešonys dalenis sapluokšt i cemeņtejās — ituo procesa sauc par diagenezi. Nūsādplīkšni pasataisa iz Zemis viersa ci tyvai da jam.
Metamorfiskī plīkšni[pataiseit | labot pirmkodu]
Golvonais rakstīņs: Metamorfiskī plīkšni.
Metamorfiskī plīkšni atsarūn tūreiz, kod sevkura plīkšņu atmeja (īskaitūt i metamorfiskū plīksni, pasadarejušu jau agruok) teik izškireigūs temperaturys i spīdīņa apstuokļūs. Itei temperatura i spīdīņs vysod augstuoki na pi Zemis viersa, i jim vajaga byut gona augstim, kab puormeitu plīksnī asūšūs mineralus par cyta tipa mineralim, a voi cytom tūs pošu mineralu formom.
Nu plīkšņu sasadora Zemis gorūza (tymā vydā litosfera i maņteja).


text:
Vaira nasaprūtu, voi maņ vajadzeigs dīnroksts. Taids klusuma laiks, kod ni to ka nikuo nav vydā, a dreižuok nikuo nasagryb i saceit. I na jau deļtuo, ka nikuo nasagryb saceit, a deļtuo, ka gribīs paturēt sevī. Vyds tekstu, dūmu, jutūnis laiks.
Puorguoja i referendumi, i legionaru dīna, puorīs i maja svātki ar sorkonim karūgim, Jura būrtem i geju karūgim – bļaušonys i tekstu da besa, kotram sova suope. A ka maņ nasuop nikas. I, ka nasuop, deļkuo kū saceit voi byut. Saceit var tod, kod sasacap par kū nabejs voi kas nabejs besej uorā. A ka nikas nabesej, to nav i teksta. Komforta zona. Cik ilgi – cyts vaicuojums.
Par pasauli runuot maņ nasagryb, partū ka pasauļs mane nainteresej. A par sevi runuot navajag – pasauli interesej tikai dzaltonuo prese i fakti, a par byutiskū juorunoj ar sovejim. Saceisim tai – sovejī ir uorpus virtualuo teikla. I tys patīseibā ir tik vīgli.
Mani interesej kluseņom dareit sovu dorbu. Audzeju seipulus. Izdevem Annys Rancānis gruomotu. Maja vydā byus atvieršona. Ar juoņūgu veinu i boltom narcisem. Taisom Ingridys Tāraudys gruomotu. Ari Emileja Kalvāne sagataviejuse manuskriptu. Taids literaturys laiks. I na jau švakys literaturys – ar suopem, ar ticeibu, ar mīlesteibu, ar sīvītis spāku. Kai posna zeme, kas vystik audzej osnus i sazīd ar breinuma pučem kai lela i bogota pļova.
Ir svareigi izdūt i otkon i otkon centrā likt lobus tekstus, partū ka švakī izleiss poši. Kū švakuoki teksti, tū autoram zamuoka poškritika. Voi dreižuok – kurs ta nu myusu naroksta voi nav rakstejs kaidus nabejs paņteņus, a nu lela daudzuma vysod atsarass kukaineiši, kas sovu zumiešonu paskaiteis par golvonū. Seiki ryuceiši vysi skaņ, leluos upis tak mīreigi.
Maja vydā vyspuor vyss ir vīnkuoršuok – zīd pučis, nakts ir tymsys kai meiksti deči i pat leits nasaļdej. Patīseibā tys laiks ir kluot – leits audzej zuoli, na īsyt jū dubļūs. I tys ir tys, kas ir svareigai. Audzēt, na sist.
Paguojušā nedeļā es dūmuoju sakuortuot itū dīnrokstu – izsvīst līkū. Tik saprotu, ka paguotne ir paguotne. Kuortuot paguotni nav tolka, a radeit virtualu tagadni maņ nav īdvasmys. Lobuok audzeju seipulus lūcenim. Dareit eistys lītys ir vīgli.
Category
One Comment
-
Jau guoduoju, parkū nikuo jauna navā ite… A šudiņ pasaruodeja i taids cīši lobs! Mhm, maja mienesī sazīs breinuma pučis!
Leave a Comment


text:
LgSC Reigys birojs ir tics pi oficialys, glaunys šiļteitis jau trepēs. 🙂
Pavasars ir atstuojs pozitivu īspaidu iz visim Tonis birojā satyktajim ļaudim. Vysi ir apjiemeibys piļni dorbuotīs – raksteit projektus, reikuot tolkys i c. atraktivus pasuokumus. Ituos nedelis muzikaluo nūformiejuma favoriti ir Projekts – Kapļi. Reali īkaplej! 😉
Kluot jau apreļs. Ar tū ari apsveicu vysus! 🙂 Tautā apreļs teik saukts par spūdreibys mienesi. Ļauds sakūp, aizslauka pa celi zīmys nūsādumus, kab dreižuok īraudzeitu dobys atdzimšonu, izakustātu svaigā gaisā, saulē.
Kasdīnys dorbi Tonis birojā. Vīns roksta, cyti ād, pliesnej i spriež idejis.
_________________________________________________________
A ite jaunuokī nūtykumi kūpā ar LgSC:
Da 10. apreļa jaunīšu rodūšūs dorbu konkurss par Latgolu.
17. aprelī stopiešonys saceņseibys studentim i cytim gorā i mīsā jaunajim iz Dagdu.
18.aprelī ir Latvejis Leluo tolka. LgSC aicynoj iz tolkuošonu Dagdā! Piec tolkys paradzāti daņči, kurus spieļuos i vuiceis Preiļu Valsts gimnāzejis folklorys kūpa “Rūtoj”.
25. aprelī “Vuolyudzāni” Rēzeknē – skotuvis konkurss škoļnīkim i olimpiade vydsškolnīkim i studentim.
9. majā nakomercials pasuokums autorim i skaiteituojim “Tievanānu pavasars” Viļānu pogosta Tievanānūs.


text:
ite gabaleņš par Latgolys Radeju. īraksteits 2009. goda septembra suokuos, kod ar atvīgluojumu izzynuojom, ka piec ilgys jimšonuos ap krīvim radeju nūpierkuse Katuoļu bazneica.
Radeja kai jauna meita by saprge
ar Vitu rakstējem Sibira braucīņa audioblogu, tik ka nikai nav saguojs sakuortuot i apgraizeit failus. dzeive ir par eisu, kab bez puotogys padareitu vysu, kuo kurā šaļtī īsagryb i aizavajag.
Latgolys Radeja i šudiņ dzeiva – tīšraide ite.
a cyrks jau nasabeidz. šudiņ e-postā breinumu breinumi doruos. spama kolns i cepšonuos.
vakar vokorā īraudzieju ziņu, ka bīdreibys “LR” volda sēde bejuse vakar, 16. janvarī, a 14. janvarī izsyuteits e-posts, ka taida byus. kaida jāga taidam e-postam? ka vaļde beidzūt nūlāmuse struoduot, breineigi. tok deļkuo spams pusūtru dīnu pyrms pasuokuma? kab ziņa byutu, a nivīns līks naatītu, partū ka laiceigi naīsaver zinis?
ka naskaita Jaunū godu, Zīmyssvātkus, Leigū i Vacagoda vokoru, 2011. godā ir tikai napylni 50 nedeļgolu, i sovu laiku drusku mādzu ari sadaleit storp dorbu, pīnuokumim i atpyutu.
kur palykuse latgaliskys radejis gluobšonai dūmuotuo nauda, kū bīdreibai “LR” sazīduoja sabīdreiba? kod tod jei beidzūt tiks izlītuota koč voi kaidam latgaliskam raidiejumam?
nui, es ari asu ituos bīdreibys bīdrs, partū ka ļuovūs pīsarunuot i tai ari naasu pīrakstiejuse īsnīguma par izastuošonu cereibā, ka vydspusē varu ītekmēt vaira nakai uorā.
nui, paguojušā laikam tok volda (voi ari bīdru?) saīšonā, kas nūtyka Jākubpilī, kod vēļ beja paguojušuo goda snīgs, pasasūlieju kūpā ar Hareju dūmuot par īspieju taiseit konkursu latgaliska raidiejuma tapšonai – kam gon vēļ beja tik daudz nūsacejumu pa prīšku i diplomatiskūs runu, kuruos na jau maņ pīsadaleit. nikas nanūtyka i nanūtyka, partū ka “tagad nav eistais laiks īt i runuot”, i tai prioritašu sarokstā tū nūlyku nazkur zamyškā – ka vajadzēs, paceļšu, tok pyrma gluobšu cytu, kas ir tīši atkareigs nu mane.
niu situaceja kuldys bīdreibai rakstureiga – bīdreiba ir, bīdreibys nav.
biedeigi, ka tai. tai lobys lītys saryugst, kam nav dareituoju.
voi varbyut maņ pošai vārts atguoduot – naleiņ vysom pakalem par spryudzini, partū ka na vysom pakalem tuo spryudziņa vajag. i na vysim spryudzinim juoatsarūn pakalē.
a tikom īriednim skaista atruna – kuo bādojit, ka jiusim, latgalīšim, nikuo nav. pagrīz pūgu, i tī jei skaņ – pa šaļtei puotori, pa šaļtei popsa i šlāgeri.


text:
īspiejams, nu medeju dīnrokstu palīku tik pi Dīnys. koč jau lobu laiku narokstu i tī, tai pa ratam tik. vakar naktī suoču vīnu rokstu i pamešu kai malnrokstu. lai nūsastuov. varbyut izdziesšu. kod sirds ir par daudz pylna, ir juopaklusej i nazkas juopatur sevī.
cikom tei Dīna vēļ kust i ari piec šuma ar puordūšonom vyss daudz moz pa vacam. partū ka maņ pateik attīksme. teiri subjektivi. kai cylvākam. patikšonys leiminī. tys ir, sadarbeiba i cīns pret mani i munim tekstim. ari nu auditorejis pusis. vysmoz da šuo. 🙂
pareizuok sokūt, maņ vīnkuorši daudz vīgļuok rokstuos latgaliski – breivuok, patīsuok. latgaliski es asu es poša. ir nūsaveics tim, kas muok, gryb, spiej tuo puorskaiteit. latvyski es maloju i atkuortoju cytu tekstus. latgaliski skaņ nu mane pošys, munys bierneibys i tim dziļumim, kur vari atsazeit sev byut vuojs, nadrūss, nalaimeigs, tok reizē ari styprys, prīceigs. latgaliski es asu duorgakmiņs, kas var guozt kolnus. cytuos volūduos es eju ar cytu īdūtim skrybynim, kūka kuojom.
nu lvlv asu prūm. es tai šudiņ izdūmuoju pyrms pādejuo roksta, kū pat napuorpubliceju ite. tai šudiņ saprotu i piec juo.
reiz tam beja juonūteik. navar vysu laiku īt pret kolnu, dzeivuot dzeivi pret spolvu.
kod esi izsmalts i tukšs, nav juorunoj. tuksneša nikod napīlīsi, ka zam zemis nav olūta. nav kuo juot sovu i cytu ļaužu laika i nervu. nav kuo komuot seve, redaktoru, korektoru. tys nav jūs honoraru vārts. breiveiba vysod moksoj vaira.
ilgi tai rokstūt, nav prīcys, azarta, spāka. tys ir, nav pamata byut radeituojam – pasaceļt. partū ka raksteišona ir pasaceļšona. nazkas vaira kai vīnkuorši byut. rokstu to es tikai tuos vīnys šaļts deļ – pasaceļšonys, paceļšonys. kod dasadur dabasi voi kas i pošai breinums, nu kurīnis tyss vyss munu pierstu golūs i monitorā.
raksteišona bez pasaceļšonys ir cepšona i haltura. ni maņ tuo vajag, ni cytim. tod nav tolka cept – tekstu jau tai pasaulī ir vaira kai saprasšonys.
nav jau ari baiguos interesis nu redakcejis – sakuortuot koč voi tehniskuos lītys: piedenis, atstarpis, linkus i t.t., kas patīseiba ir svareigi. navar pasaceļt, ka dūmoj pret voi ka kuojis sasapyn kasdīnys seikumūs. pa laikam tik taida paniska gruobšona i gluobšona, kab napagaisynuotu autora. tok nu tuo jau autoram napalīk vīnkuoršuok. aiz pīnuokuma apzinis ari ilgi napabyusi.
bez pasaceļšonys nav ari talanta. ir nūtics tys, kū apsazynuoju jau febralī voi martā, kod suocēs juošonuos ar cenzuru i korekturu – pošcenzura. niu asu bez spuornu. tys cīši labi ir radzams pādejūs (pavasara, vosorys) lvlv dīnrokstūs. pi tam poša labi apsazynoju, ka roksti ir capti ar cepšonu – frankenšteini. pīnuokuma piec. partū beja smīkleigi komentarūs puorskaitēt, ka anonimai aizstuovu sovus rokstus. naaizstuovu vys. 🙂 partū ka zam sovu rokstu pasarokstu kai es: autore voi saprge. 🙂
sovā ziņā aplauzīņs – tū auditoreju es tai ari naatkūžu. tikai tū, ka jei ir cytaida. i kai lai roksta nakurīnē, kosmosam.
breiveibu navar nūpierkt par naudu. radeituoju tože. maņ vysod ir tīseibys izīt nu ustobys. es pīdaru tikai sev.
a naktineica lai ir i palīk kai pamats. vīta, kur sakopēt i salikt vysu.
partū ka skaiteituojs atrass, ka meklēs. i varbyut ir lobuok, ka skaiteituojs pats atrūn, ni jam tys teksts buožās viersā gruomotvežu, juristu i īriedņu portalā uorpus konteksta. 🙂
take it easy.
tei ir tikai jauna īspieja. energeju veļtēt svareigajam, na ceiņai ar nabyutiskuo patmalem.
varbyut koč kod es tī vēļ koč kū publiceišu. varbyut koč kod byus sokoms kas byutisks i lobs. da tuo tei byutu tikai pļurksteišona. a kam juos vajag.
nu, tai apmāram. nikuo personeiga pret kaidu cytu. lāmums pošai seve lobā. mane nav tik daudz, cik ruodīs, deļtuo izdūmuoju dzeivuot taupeiguok. krīze ci megabāda tok. 🙂
paļdis lvlv redakcejai par pīduovuotū īspieju. bez tuo es nabyutu radiejuse vairuokus sakareigus rokstus, par kū asu lapna i šudiņ i kas, es ceru, beja interesni, nūdereigi i cytim. 🙂 reizem ir juopaklausa, kod soka i pīrunoj. reizem vajag sovys golvys, kab atsasaceitu.
a ite apvaicuošona // aptauja
[polldaddy poll=1768114]


text:
Pils iela 4
Rēzekne, LV-4601
Latvia
Nu 15. da 21. oktobra Rēzeknē, Latgolys viestnīceibā GORS, nūtiks nu jau ūtrais vargaņu muzykys festivals ORGANismi, kuruo muokslinīciskuo vadeituoja ir varganiste Iveta Apkalna. Festivala centrā – varganis kai koncertinstruments. Ūtruo festivala koncertus caurveis taišni “diveji”, “obeji” motivs – byušona divatā.
21. oktobrī 18.00 koncertizvadums “Ja es būtu”
Koncertizvadumā ar Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys (JIRMV) audziekņu i varganistis Ivetys Apkalnys pīsadaleišonu tiks turpynuots atkluot “diveji”, “obeji” stuostu caur divejim “es” – kas es asmu šudiņ i kas es varātu byut. JIRMV i Apkalnys rodūšuo sadarbeiba suocēs taišni pyrmajā vargaņu muzykys festivalā ORGANismi, kod tyka radeits muzykalais stuosts “Saule. Bērni. Rainis”. Ari ituo goda festivala koncertizvaduma rodūšuo grupa ir režisore Muora Zaļaiskalns, telpys i tārpu radeituoja Ināra Apele, gaismu režisors Ervīns Šaicāns.


text:
Intervejis autore: Laura Melne, LaKuGa
Guntis Rasims jau daudzus godus ir vīns nu radzamuokajim cylvākim Latgolys kulturā. Pats jis ir saskaitejs, ka itūšaļt koč nadaudz dorbojās 13 dažaidūs vierzīņūs, nu pamatā tuos ir treis sferys, nu kuru kotru var īdaleit divejuos daļuos. Publiski Gunti pādejā laikā bīžuok radz saisteibā ar skrīšonu, raugūt nūskrīt da vysu Rēzeknis nūvoda pogostu. Nu aktiva darbeiba nūteik ari muzykys jūmā, kuruos radzamuokuo daļa laikā, kod nadaudz pīklususe grupa “Bez PVN”, ir projekts “Jezups i muosys”, kas naseņ klauseituojim pīduovuoja albumu “Lai slava jam!”. Guntis ir ari Rēzeknis nūvoda dūmis deputats, dorbojās vairuokuos bīdreibuos i piec vairuoku godu dorba jaunuotnis lītu specialista omotā ari itūšaļt rauga veicynuot lokalpatriotismu i aicynoj jaunīšus nasabeit i dareit, veidojūt vidi sev apleik taidu, kab grybātūs palikt, na vaicuot laimi cytur.
Esi cylvāks, kurs daudz dora, partū suoc palikt dīzgon gryuši definēt, kas tod tu eisti esi. Ka tev pošam pavaicuotu, kas tu esi, kū tu atsaceitu?
Es asu cylvāks, kam pateik izaicynuojumi, pateik puorbaudeit sevi. Maņ ruodīs, ka es, taipat kai daudzi cyti cylvāki, naasu vēļ apsazynuojs, kas es asu i sovys rūbežys. Tū es tān raugu ar sevi puorbaudeit – cik tuoli cylvāks var fiziski, morali koč kaidys lītys dareit. Maņ ruodejuos, ka byus daudz gryušuok, bet cylvāks ir cīši iztureiga byutne. Nu tymā pat laikā cīši slynka. Tys ir gon pluss, gon mynuss. Maņ ruodīs – ka cylvāks nabyutu slynks, jis jau seņ pats sevi byutu iznycynuojs. Vysys tehnologejis jau bolstuos iz slynkumu.
Nu, ka tu grybi zynuot konkretuok, kū es doru… Maņ ir gryuši nūviļkt rūbežys storp tū, kas ir nūsadorbuošona i kas ir valis prīca. Ir vīna daļa cylvāku, kas mani pazeist kai cylvāku, kas ir saisteits ar muzyku – dažaiduos izpausmēs. Tū es sauktu par lobu valis prīcu, ar kū tu vari izpaust sovys idejis i dūmys. “Bez PVN” vaira raugu radeit lītys, kas pošam pateik, – gon muzykali, gon tekstuali. Tys mums vysod ir bejs svareigi – lai obeji komponenti ir ar jāgu. Projektu “Jezups i muosys” pat ir gryuši nūsaukt par muzyku, tys dreižuok ir abstrakts vuojpruots. Apzynuoti raugom īt paceli nu vysu dogmu, klišeju i stereotipu, kas ir muzykā. Tamā pat laikā atseviškūs gobolūs hiperbolizejam lītys, kas vysim cylvākim cīši pateik. Vysmoz pošim smīklys, ka nu zala ir vīns diveji cylvāki, kas vēļ par tū var īrēkt, taitod ar mums vyss ir kuorteibā.
Muzyka ir vīna sfera. Tod ir vēļ vīna nūsaceiti nūpītna sfera, kas saisteita ar sabīdriski politisku vierzīni. Tei otkon doluos divejuos daļuos: politiskuo daļa, kas ir, struodojūt pošvaļdeibā i pi dažaidu projektu, i sabīdriski aktivuo sfera, kas ir navaļstiskuos organizacejis. Tī ari teik gon raksteiti, gon administrāti projekti. Trešais hobijs dzeivē ir aktivuo darbeiba – gon paskraidu, gon pastaigoju.
Pādejā laikā cylvāki tevi varbyut vaira īvāroj taišni ar skrīšonu. Ruodīs, ka samārā dreiži nu saleidzynūši eisom distaņcem tyki da maratona i nu jau skrīņ ultramaratonus. Kai vyspuor suocēs tovs skrīšonys stuosts?
Ruodīs, ka tys ir dīzgon klasisks – tu sovūs divdesmit pīcūs plu godūs redzi, ka suoc veiduotīs ola vādars, kai jau bīži veirīšim tymā vacumā, i saprūti, ka nazkas ir juodora. Radzu, ka daļa nu pazeistamajim pi tuo ari palīk – ka nazkas ir juodora (smaida). Ar tū nūpītnuok suoču nūsadorbuot pyrms kaidu treis godu. Sportiskys aktivitatis maņ nikod nav bejušys svešys – vydsškolā vaira skraidieju, taipat laika gaitā ari vysaidi komandu sporti ir bejuši, bet nu reši, taidā, ka ar draugim sasalosi, leiminī. Es nazynu, voi tys nūteik najauši voi apzynuoti, ka tev vajadzeigajūs breižūs īkreit rūkuos vajadzeiguos lītys – tu koč kū palosi, atrūni, paeksperimentej. Tod nazkai tam vysam nūpītnuok pīsavieršu, izlaseju puora gruomotu par cylvākim, kas tū kasdīnā dora, kam tei ir dzeivis sastuovdaļa. Saprotu, ka tys ir nazkas interesants, kas maņ ir juoparauga.
Pa druskai tu kruoj tūs kilometrus, izlosi, ka tū pošu ultramaratonu ir īspiejams nūskrīt, cylvāka organisms var pat dīnom i nedeļom skrīt nu vītys. Prūtams, tū navar izdareit vīnys dīnys laikā. Mozi bārni cīši daudz skraida. Jī tu dora organiski i bīži cīši pareizi. I tod vacuoki bļaun: “Kur tu nosojīs!?” Jī atsādynoj jū pi teļvīzera, i tai jis sovūs 30 godūs atsatūp, ka otkon var skrīt. Pakuopeniski tu saprūti, ka tev itymā vacumā vajag laiku, lai pīrostu skrīt gari i tuoli. Ka naesi tū darejs 10–20 godu, tod organisms vaira ir pīsalāguojs sēdēt voi gulēt. Siediešona vyspuor cylvākam nav dabeigs process. Ka suoc daudz sēdēt, tod suocās ari mugorys problemys. Ari tys maņ beja vīns nu īmaslu. Prūtams, golvonais īmasls laikam ir, ka kasdīnā cīši labi var provādynuot golvu.
Kai roduos ideja par skrīšonu iz vysim 25 Rēzeknis nūvoda pogostim?
Maņ pateik izaicynuojumi. Jebkurā lītā, kū tu dori, ari skrīšonā ir juobyut plānuošonai: eistermeņa, videja termeņa, ilgtermeņa mierkim. Tod tev ir motivaceja koč kū dareit. Itys maņ beja vīns nu videja termeņa mierkim. Reizi vierūs iz nūvoda karti, nazkur jau beju daskriejs, i padūmuoju: “A parkū nadaskrīt da puorejūs?” Leidzeigi kai vīnā nu munom favoritkinom “Forests Gamps”, par kū daudzi reizem īsmej munā sakarā, kur taidā veidā beiguos saguoja vairuoku godu skriejīņs. Saprotu, ka suokumā reizi mienesī organisms var taidu vīnu skriejīni izturēt. Pusē jau asu, vēļ ūtra puse pogostu juonūskrīn.
Kas ir ituos aktivuos sferys ūtruo daļa – staiguošona?
Skrīšona ir daudz efektivuoka nu attuoluma puorvariešonys, tu eisuokā laikā vari puorvarēt leluokus attuolumus, nu skrīnūt nimoz tik daudz lītu navari apsavērt. Eimūt tu tyvuok i lobuok vari izjust dobu, kas ir apleik. Gon skrīšonai, gon īšonai ir meditativuo funkceja – ka cylvāks koč kū dora vīnā ritmā, jam īsastuoj zynoma meditaceja. Īmūt ari bīži viņ pīsapuļcej leluoks grybātuoju puļceņš. Skrīnūt tūmār na kotrys ir gotovs puorvarēt garuokys distaņcis.
Puorīsim pi muzykys sferys. Kas vyspuor niu nūteik ar “Bez PVN”? Piec grupys 10 godu jubileja izdevet dzīsmi “Loopi”, kas beja kai gaidomuo albuma dasacejums, nu tū albumu tai ari vysi vēļ gaida. Voi tys ir par tū, ka jums niu grupā ir cīši aizjimts cylvāks (teik runuots par grupys dalinīku Kristapu Rasimu – aut. pīz.) voi ari kaidi cyti īmasli, i voi nu jums var koč kū jaunu gaideit?
Prūtams, vīns nu grupys dalinīku, kurs, nanūlīgsim, ir cīši svareiga tuos sastuovdaļa, ir aizjimts, vysmoz itūsezon nūteikti nabeja variantu. Bet “Bez PVN” jūprūjom nūteik mieginuojumi, nav tai, ka mes nikur nakoncertejam, tod ari nikuo nadorom. Pa druskai gon asam pamainejuši koncepceju nu tuo laika, kod palaidem “Loopus”. Kod tu plašuokai sabīdreibai atruodi kaidu dzīsmi, tod juosaver, kaidu rezonansi tys atstuoj. Laika pūsmā, kod beja, pīmāram, “Digitaluo gūteņa” voi “Screen”, beja daudz nūzeimeiguok izdūt albumu, bet nu jau kaidi 2–3 godi grupai lelys jāgys nu albuma izdūšonys nav. Myusdīnuos cylvāks ir cīši mainejs sovus parodumus. Jam nav vajadzeigs albums, tys varbyut pošom grupom ir vaira vajadzeigs. Myusdīnuos cylvāks atseviškam produktam (kas ir, pīmāram, dzīsme voi videoklips) ir gotovs veļteit uzmaneibu 3–4 minotus. Albums parosti ir vysmoz 10 reižu vairuok.
Voi grupai “Bez PVN” kuodreiz vēļ byus albums, es nazynu, bet mums ir vysaidys idejis, kuruos gribim pīpiļdeit. Vīneigi mes tū vysu gribim īlikt taidā vīnuotā konceptā, lai pošim interesanti i ir koč kaida atdeve. Pyrms 10 godu, ka gribieji, lai tevi klausuos, vajadzēja tikt koč kaiduos vītejuos radejis stacejuos, sataiseit klipu i tikt vītejuos televizejuos. Tagad konkureņce pasaulī ir pīauguse nanormali, kam pi vainis ir škārsteiklys. Nu vīnys pusis tys ir labi, nu ūtrys – nā. Labi ir tys, ka tev nūsaceiti vysi tiergi ir vaļā, tu vari ar vīnu dzīsmi palikt populars gon tepat Latgolā, gon Pūlejā, Londonā i tai tuoļuok. Nu ūtruos pusis, tymā pat laikā vyss pasauļs tev ir konkurenti. Lai cylvāks pamona taišni tū, kū tu esi radejs, tam vajag byut voi nu koč kam nanormali trivialam i vīnkuoršam, voi ari juosaīt koč kaidai apstuokļu sakriteibai, voi ari vajag cīši daudz naudys. Muzykys koncepts ir mainejīs, i tai eisti gryust energeji vīnkuorši koč kaiduos lītuos… Saprūtu, ka cylvāki ir pīroduši pi jūs, bet paīs 2–3 godi i tys pats cylvāks saprass, ka ir lītys, kas mainejušuos. Es, prūtams, saprūtu, ka ir cylvāki, kam ir nostalgiskys sajiutys. Vīns gudrys cylvāks nazkod saceja, ka vysbīžuok jau cylvāks palīk tymā laika periodā, kurā jis jauneibys laikā jutuos vyslobuok, tei ir taida cylvāka eipatneiba. Gon jau ari maņ ir koč kaidi nostaļgiskī kritīni, nu es cenšūs tū vysaiž salauzt. Gribīs tū laiku, kas mums kotram iz zemis ir atstuots, vysmoz pošam deļ seve interesanti pavadeit.
Kai roduos projekts “Jezups i muosys”? Gūdeigi sokūt, maņ nu suokuma roduos īspaids, ka “Bez PVN” ir pauze, partū jums vīnkuorši nav kuo dareit.
Tev daleji ir taisneiba, partū ka itam projektam jau ir kaidi 4–5 godi. Jis roduos grupys “Bez PVN” mieginuojumūs. Ka kū nūpītni dori, ir šaļts, kod vyss apneik. Tod tu taisi taidys sovys hohmys pauzis pa vydu, kod vari par sevi īsmīt. Grupys dalinīki ir taidi, kas par sevi bīži smejās, ari cyts par cytu. Mes pi tuo asam pīroduši i normali uztveram. Varbyut kaidam, kas atguojs nu molys iz mieginuojumu, varātu ruodeitīs cīši nažieleigi, ka mes tai varim smītīs cyts par cytu.
Kai jius izdūmuojot tū vysu publiskuot?
Nazkai vīnā breidī saguoja, ka “Bez PVN” beja garuokys pauzis storp mieginuojumim. Paguojušajā godā Upeitē mums beja pyrmais oficialais koncerts, iz kurū mes braucem, dūmojūt, voi cylvāki vyspuor kū taidu saprass i pījims. Tod mes īkšeji nūsasūliejom, ka mums ir piļneigi vīnolga, kū cylvāki par mums dūmuos (smejās), vysmoz itymā projektā. Ar tū kai golvonū dūmu ari jūprūjom struodojam. Tys ir taids emocionals projekts, deļtuo nav nikaidu garanteju. Tagad, pīmāram, beja albums izdūts, kurū mes vīnkuorši īrakstejom diveju stuņžu laikā. Maņ ruodīs, ka tikai vīnu voi divejis dzīsmis mes puorrakstejom, vysys puorejuos tyka īraksteitys ar pyrmū reizi.
Storp cytu, mums ar itū projektu pyrms treis godu ir ari nūfilmāts videoklips, kuru mes jūprūjom naasam publiciejuši (smejās). Ir dūma beidzūt tū izdareit itymā septembrī. Tū mes filmiejom pi Rāznys, partū ka redziejom, ka cīši daudz muokslinīku fiļmej klipus pi Rāznys. Raudzejom cīši daudz lītu pajimt nu tūs muokslinīku stila. Tymā klipā pat Guntix nu Vertukšnis byus radzams, partū ka dzīsme ir kūpdorbs ar jū.
Kai tu vyspuor viertej tū, kas latgalīšu muzykā itūšaļt nūteik?
Latgalīšu muzyka ir taišni taida, kai poši latgalīši – cīši dažaida. Nasaceitu, ka latgalīšu muzyka ir puorstuovāta piļneigi vysūs pasauļa stilūs, galeigi nā. Maņ ruodīs, ka cīši moz ir elektronikā, vajadzātu byut vaira. Golu golā taišni pop-elektronika niu pasaulī ir meinstrīms, kurū vysi klausuos.
Maņ ruodīs, ka, dzīžūt latgaliski, ir juobyut cīši lelai apstuokļu sakriteibai, lai tyktu stypri tuoļuok par valis prīcu. Lai izasystu ar dzīsmem, kam ir latgaliski teksti, es pat narunoju par uorzemem, bet tepat Latvejā, tei barjera jūprūjom ir dīzgon lela. Tikt radejis stacejuos ir sarežgeiti, vītejuos radejis, es skaitu, ka napastuov. Škārsteikla vide i dzeivuo vide ir vīneiguos, kur latgalīšu muzyka var dzeivuot. Prūtams, stili ir dažaidi, i ir puors stili, kuri vēļ var dzeivuot atseviškuos radejis stacejuos i televizejis raidejumūs.
Niu ir vīns projekts Latvejis symtgadei, kur dreiži sevkurs interesents varēs nūbolsuot par vysu laiku popularuokuom latgalīšu dzīsmem. Byus vēļ tūmār vīns taids albums kai apkūpuojums ar, saceisim, 12 vysu laiku popularuokuom voi lobuokuom latgalīšu dzīsmem. Daļu dzīšmu izavielēs cylvāki aptaujā, nu kaidu daļu atlaseis ari poši muzykanti. Tys jau nuokušuo goda suokumā byus vysim pīejams i klausoms, nu poša aptauja byus jau pavysam dreiž.
Vīna nu bīdreibom, kurā tu dorbojīs, ir “Latgolys Producentu Grupa”. Maņ ruodīs, ka tei ir vīna nu latgalīšu bīdreibom, kurei daudz dora, bet par tū moz runoj.
Tei ari ir taida valis prīcys bīdreiba, breivpruoteiga organizaceja, kurā ir vairuoki bīdri, kas saisteiti ar muzyku voi kulturu. Da šam tei ir bīdreiba, kas pamatā paleidziejuse vītejim latgalīšu muzykantim izdūt albumus, vēļ ir ari koč kaidi pasuokumi, projekti i tai tuoļuok. Nasaceitu, ka tys ir koč kas cīši apjūmeigs i grandiozs, vaira sistematisks dorbs – na sistematiski kotru mienesi, nu pa godu ir vairuoki projekti.
Kai tīši izapauž tei paleidziešona – vaira pi projektu voi jau pi tūs realiziešonys?
Dažaidi. Vysbīžuok grupai voi muzykantam materials jau ir gotovs, bet mes paleidzam savest kūpā ar tim, kas koč voi fiziski īspīž diskus, dorbojomīs kai izdevnīceibys storpnīks, paleidzam atrast kontaktus ar medejim voi veikalu teiklim. Nu mums nav taidu resursu, ka varātu tam veļteit daudz laika, pošai grupai ir juodora tuos lītys. Atseviškim albumim teik ari raksteiti projekti, pošvaļdeibom syutāti īsnīgumi, lai atbolsta. Kotrs gadīņs ir individuals, partū ka kotrys stils ir individuals. Tautys muzykai finansiejumu var dabuot Kulturkapitala fondā, cytam stilam tys ir praktiski naīspiejami. Pošvaļdeibys lobpruotuok atbolsta, pīmāram, šlagermuzyku voi ari muzykantu nu attīceiguo regiona.
Esi vīns nu “Boņuka” bolvys idejis autorim, nu pādejūs godūs vaira asat tū nūdavuši Latgolys viestnīceibai GORS. Saisteibā ar tū nūtykušys ari vysaidys puormainis, taipat ruodīs, ka kotru godu kaids ir ari ar koč kū naapmīrynuots. Kū tu vyspuor dūmoj par “Boņuka” atteisteibu itymūs godūs?
Dūmoju, ka pīci godi beja maksimums, kū mes, dūmubīdru grupa, kas tū veiduoja, variejom nu tuo izspīst. Tei reali beja vīnys dūmubīdru grupys iniciativa, koč i, kai mes sprīdem, tū vajadzēja veiduot Latgolys kulturys asociacejai, kur saītu vysys pošvaļdeibys ar kulturys darbinīkim voi tamleidzeigi. Mes raudzejom tū tai pavērst, bet beja daudz ciļvieciskūs i politiskūs faktoru, kas tū vysu ītekmej, partū dīvamžāļ vysmoz pagaidom tys nav īspiejams. GORS beja demokratiskuokuo vīta, kur kulturys goda bolvu “Boņuks” atteisteit nuokūtnē. Maņ ruodīs, ka jim saīt cīši breineigi. Es jūprūjom asu īsaisteits viertiešonys komisejā, raugu paleidzēt ari ar koč kaidim īteikumim, cik ir munūs spākūs.
“Boņuka” veiduošonys procesā mes vēremēs, kai ir cytur pasaulī, koč voi “Grammy”, “Oskara” i cytys bolvys. Komentari i naapmīrynuoteiba ir vysuos nu jom, koč ari dažai ir jau ostoņdesmit godu. Piec kotra “Boņuka” vysod ir rezonanse, i tys ir labi. Es vysod soku, ka esi koč kū izdarejs latgalīšu kulturā i tics nominantu vydā, taidod tu esi pamaneits, partū ka konkurence ir – nav tai, ka teik vysi, kas dora. Kurs nu vysim nominantim daboj statueti, varbyut ari nav pats golvonais. Tei vysod byus laimis spēle.
Par bolvys formatu var dūmuot. Varbyut teišom ir juosaver piec byuteibys – kaidi ir tī projekti, kas peļnejuši bolvu, navys ka ir kaida atseviška kategoreja, kurā tymā godā nivīna eisti kvalitativa projekta nabeja. Ir īspiejis atsateisteit, i tei bolva nūteikti vēļ maineisīs i augs.
Kaida ir tova attīksme, ka piec nu jau vaira kai desmit godu vēļ ir cylvāki, kas tevi asociej ar da Gunchi nu Talantu fabrikys? Laiki i paaudzis mainuos, nu taipat ik pa laikam vēļ dzierd, ka taišni tevi skaita par sova veida 21. godu symta latgalīšu atmūdys aizsuocieju, kas ir īdvasmuojs cylvākus.
Kotram atmūdys veiduotuojam jau ir sovi atmūdys veiduotuoji, kas tevi ir ītekmejuši. Maņ tys beja Guntix, kas nūteikti beja vīns nu tūs cylvāku, kas atstuoja na mozu ītekmi iz munu apziņu laikā, kod vēļ guoju školā, paruodeja, ka muzykā var dareit ari tai. Varbyut tys beja pavysam naformali i alternativi, cīši daudzim nasaprūtami i kaidam napījamami, bet tys beja pavysam cytaiž. Da tam latgalīšu muzyka puorsvorā beja tautys muzyka voi šlagermuzyka. Par koč kaidu popmuzyku pat eisti runuot beja cīši sarežgeitai, tys vyss beja nūsaceiti – “Laimas Muzykantim” beja kaida pop-folk dzīsme voi Ingai i Normundam, Aijai beja kaida pop-šlagerdzīsme.
Kod mes suocem ar grupu dorbuotīs, saprotom, ka tys ir vierzīņs, kas pošim pateik i ruodīs interesants i organisks. Ir svareigi, ka tymā, kū dori, jiutīs organiski, ka tu naraugi koč kū muoksleigi sataiseit, vysu laiku kopēt voi parodēt, pazaudejūt sovu īkšejū sajiutu. Ite tei sajiuta beja. Tys pats Stanislavskis* vysod ir sacejs, ka vajag lai ir tei verju sajiuta – ka tu nūtici. A tai var byut tik tod, ka dori caur sovu pīredzis prizmu. A kas var byut vēļ lobuoka pīredzis prizma latgalīšu muokslinīkam, ka na latgaliskuo vide i kultura, ar kuru esi izaudzs?
Vīglys etaps tys munā dzeivē nūteikti nabeja, kod nu augstškolys 1. kursa sūla tyku īmasts televizejis raidejumā i pieški iz īlys vysi suoce iz mani vērtīs. Bet es otkon dabuoju vysaida veida pīredzi, kas maņ daudz paleidzēja. Es saprotu, ka nūteikti tymā vierzīnī nagrybu turpynuot, vysmoz vīns pats. Popkultura piec byuteibys mani nikod nav interesiejuse. Iz reizis saprotu, ka grupa ir tys, kur es vaira grybu dorbuotīs.
Ka tu Latvejā palyki populars, cylvāki tevi atguoduos 2–3 godi. Piec tam tev byus otkon juodora jaunys lītys, lai jī otkon ītu iz tovim koncertim. Tys laiks jau ir seņ puorguojs, nu ari tān par godu ir vēļ kaidi 3–4 cylvāki, kas daīt i tevi nūsauc taidā vuordā (dūmuots da Gunchi – aut. pīz.). Ruodīs – jau cik laika puorguojs… Es nazynu, voi tys ir labi voi nā. Tys ir apmāram tai – ka tovi vacuoki ruoda bierneibys albumu, kuru tu na cīši gribi, lai vysi verās (smejās). Tys beja dzeivis pūsmys, kas tevi ir izveiduojs, bet tys beja cīši seņ. Varbyut tod tu beji pavysam cyts cylvāks ar cytom vierteibom, cytu attīksmi pret dzeivi. Es navarātu dzeivuot tai, ka tu vysu dzeivi ej pi cylvāku i stuosti, ka esi da Gunchi nu Fabrikys. Kas bejs, bejs. Pat jūceigi dažreiz, ka tevi kaids nūsauc taidā vuordā.
Pabeigsim sarunu ar tū pošu temu, ar kuru īsuocem. Kas nu vysa tuo, kū da šam esi darejs, tev pošam ir radejs vysleluokuo gondarejumu?
Maņ ruodīs, ka kotrys process, kū tu pabeidz, dūd gondarejumu. Daudzi cylvāki dūmoj, pīmāram, ka nūīs pensejā i tod byus laimeigi. Bet tei ir napareiza attīksme pošā pamatā. Laime nav gola rezultats, laime ir process. Ka tev pateik tys, kū dori, ka vari vysu dareit piec lobuokuo pruota. Nivīns naizteik bez klaidu, vysūs procesūs ir kolni i lejis. Mozī gondarejumi ir tod, kod tev izadūd koč kaidi rezultati, kas ari motivej īt tuoļuok. Tys, iz kū tu vari atsavērt atpakaļ i padūmuot, ka beja forši. Tuos 2–3 sekundis, kod vari sev izsist iz placa i pasaceit: “O, forši!” A tod aizmierst – juostruodoj tuoļuok! Ar tū ilgi dzeivuot nadreikst, partū ka tod vari īsleigt pošapmīrynuoteibā i nu tuo beiguos nikas lobs nasaīt.
*Konstantins Stanislavskis – krīvu akters i režisors, “Stanislavska sistemys” radeituojs teatra muokslā.
Kartenis: Gunta Rasima p.a.


text:
Apleiczineiba
Apleiczineiba (baļtīšu: vides zinātne; anglīšu: Environmental Science; krīvu: эkoлorия) — zineibys atzare, kura tiemej mejveici iz vyds fizikaliskūs, kimiskūs i biologiskūs apleicis komponentu.
Nazcik pošu svareigūs apleiczineibys tiemejamūs problemu kupsu:
- dobys pīmūrdīņs, tymā vydā iudiņu i augzemis pīmūrdīņs;
- palīku rāds;
- apleicis maituošona deļ cylvāka darbeibys;
- vītejuos i globaluos ekonomiskuos raisteibys ītaka iz biovysaideibu;
- globaliskuos klimata puormejis;
- dobys resursu saprateiga izlītuošona;
- tvereiguo raisteiba.