text:
Popularne rymy do
zycie
mnie
czas
jest
ciebie
dzień
zawsze
wszystko
świecie
życia
świat
wiele
siebie
się
oczy
razem
inie
będzie
serce
serca
słowa
domu
Tobie
urodziny
miłości
marzenia
świata
lat
miłość
głowie
Rymy do gejom
aldrejom, alejom, Aleksiejom, almejom, Amaltejom, Andrejom, Andriejom, Andrzejom, archijerejom, archirejom, asindziejom, bakchejom, Barejom, Bartłomiejom, bartodziejom, bastejom, beglerbejom, bejlerbejom, bejom, Betlejom, beznadziejom, Błażejom, bobslejom, Bokiejom, bombramrejom, borodziejom, bramrejom, brejom, bromolejom, budlejom, Celejom, Cheronejom, chorejom, chrejom, chutnejom, chwiejom, czarodziejom, czatnejom, Dadejom, dejom, Dejom, dichorejom, didżejom, displejom, dobrodziejom, Drejom, Durlejom, dychorejom, dyskdżokejom, dytrochejom, dziejom, dżersejom, dżokejom, epopejom, esejom, Firlejom, firlejom, flejom, fokrejom, Frejom, Fudalejom, gejom, glejom, grejom, grotrejom, hartlejom, hokejom, hreczkosiejom, Jędrzejom, kafejom, katlejom, kaznodziejom, kejom, kierejom, klejom, kniejom, kolejom, Kołodziejom, kołodziejom, Kondejom, koryfejom, Koziejom, krytejom, Kulejom, lejom, Lejom, Lizurejom, Łodejom, Maciejom, Madejom, marsarejom, marsrejom, Matejom, Matwiejom, melopejom, memejom, mierzejom, mikroglejom, Milejom, miniesejom, miniturniejom, nadziejom, Nadziejom, neuroglejom, odysejom, Okrzejom, olejom, onomatopejom, Palejom, pierzejom, Pigmejom, pigmejom, Pirenejom, Pompejom, półwolejom, pradziejom, priapejom, propilejom, propylejom, protojerejom, prozopopejom, przywilejom, Rabiejom, Raszejom, rejom, Rejom, ryfejom, Sądejom, Sergejom, Sergiejom, siejom, Siergiejom, smolejom, Sołowiejom, Sondejom, sostejom, splejom, spondejom, sprejom, suchowiejom, Sulejom, superturniejom, szalejom, szlejom, szpejom, szwejom, Śmiejom, telekaznodziejom, teleturniejom, torrejom, trachejom, transzejom, trochejom, trolejom, tulejom, Turlejom, turniejom, tyrtejom, uklejom, Uklejom, unihokejom, Wejom, wiejom, wierzejom, wodolejom, wodzirejom, wolejom, zawiejom, Ziejom, złodziejom
aldrejom alejom Aleksiejom almejom Amaltejom Andrejom Andriejom Andrzejom archijerejom archirejom asindziejom bakchejom Barejom Bartłomiejom bartodziejom bastejom beglerbejom bejlerbejom bejom Betlejom beznadziejom Błażejom bobslejom Bokiejom bombramrejom borodziejom bramrejom brejom bromolejom budlejom Celejom Cheronejom chorejom chrejom chutnejom chwiejom czarodziejom czatnejom Dadejom dejom Dejom dichorejom didżejom displejom dobrodziejom Drejom Durlejom dychorejom dyskdżokejom dytrochejom dziejom dżersejom dżokejom epopejom esejom Firlejom firlejom flejom fokrejom Frejom Fudalejom gejom glejom grejom grotrejom hartlejom hokejom hreczkosiejom Jędrzejom kafejom katlejom kaznodziejom kejom kierejom klejom kniejom kolejom Kołodziejom kołodziejom Kondejom koryfejom Koziejom krytejom Kulejom lejom
Lejom Lizurejom Łodejom Maciejom Madejom marsarejom marsrejom Matejom Matwiejom melopejom memejom mierzejom mikroglejom Milejom miniesejom miniturniejom nadziejom Nadziejom neuroglejom odysejom Okrzejom olejom onomatopejom Palejom pierzejom Pigmejom pigmejom Pirenejom Pompejom półwolejom pradziejom priapejom propilejom propylejom protojerejom prozopopejom przywilejom Rabiejom Raszejom rejom Rejom ryfejom Sądejom Sergejom Sergiejom siejom Siergiejom smolejom Sołowiejom Sondejom sostejom splejom spondejom sprejom suchowiejom Sulejom superturniejom szalejom szlejom szpejom szwejom Śmiejom telekaznodziejom teleturniejom torrejom trachejom transzejom trochejom trolejom tulejom Turlejom turniejom tyrtejom uklejom Uklejom unihokejom Wejom wiejom wierzejom wodolejom wodzirejom wolejom zawiejom Ziejom złodziejom
aldrejom, alejom, Aleksiejom, almejom, Amaltejom, Andrejom, Andriejom, Andrzejom, archijerejom, archirejom, asindziejom, bakchejom, Barejom, Bartłomiejom, bartodziejom, bastejom, beglerbejom, bejlerbejom, bejom, Betlejom, beznadziejom, Błażejom, bobslejom, Bokiejom, bombramrejom, borodziejom, bramrejom, brejom, bromolejom, budlejom, Celejom, Cheronejom, chorejom, chrejom, chutnejom, chwiejom, czarodziejom, czatnejom, Dadejom, dejom, Dejom, dichorejom, didżejom, displejom, dobrodziejom, Drejom, Durlejom, dychorejom, dyskdżokejom, dytrochejom, dziejom, dżersejom, dżokejom, epopejom, esejom, Firlejom, firlejom, flejom, fokrejom, Frejom, Fudalejom, gejom, glejom, grejom, grotrejom, hartlejom, hokejom, hreczkosiejom, Jędrzejom, kafejom, katlejom, kaznodziejom, kejom, kierejom, klejom, kniejom, kolejom, Kołodziejom, kołodziejom, Kondejom, koryfejom, Koziejom, krytejom, Kulejom, lejom, Lejom, Lizurejom, Łodejom, Maciejom, Madejom, marsarejom, marsrejom, Matejom, Matwiejom, melopejom, memejom, mierzejom, mikroglejom, Milejom, miniesejom, miniturniejom, nadziejom, Nadziejom, neuroglejom, odysejom, Okrzejom, olejom, onomatopejom, Palejom, pierzejom, Pigmejom, pigmejom, Pirenejom, Pompejom, półwolejom, pradziejom, priapejom, propilejom, propylejom, protojerejom, prozopopejom, przywilejom, Rabiejom, Raszejom, rejom, Rejom, ryfejom, Sądejom, Sergejom, Sergiejom, siejom, Siergiejom, smolejom, Sołowiejom, Sondejom, sostejom, splejom, spondejom, sprejom, suchowiejom, Sulejom, superturniejom, szalejom, szlejom, szpejom, szwejom, Śmiejom, telekaznodziejom, teleturniejom, torrejom, trachejom, transzejom, trochejom, trolejom, tulejom, Turlejom, turniejom, tyrtejom, uklejom, Uklejom, unihokejom, Wejom, wiejom, wierzejom, wodolejom, wodzirejom, wolejom, zawiejom, Ziejom, złodziejom


c: text/html

text:
Reigā, Mencendorfa noma izstuožu zalā, da 7. janvara apsaverama Lilejis Zeiļys personalizstuode.
Keramike Lileja Zeiļa dzymuse 1958. godā Daugovpilī. Profesionalū izgleiteibu sajāmuse Rēzeknis Lītiškuos muokslys vydsškolys Keramikys nūdaļā. 1978. godā jei īsasaistejuse A. Paulāna Tautys lītiškuos muokslys studejis darbeibā. 1986. godā sajāmuse Tautys daiļomota meistara kvalifikaceju. 1992. godā suokuse patstuoveigys pūdnīka gaitys. Itūšaļt ir Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzeja Tautys lītiškuos muokslys studejis “Latgale” vadeituoja. Lileja Zeiļa regulari pīsadola izstuodēs i cytūs ar keramiku saisteitūs projektūs i Latvejā, i uorvaļstīs, kai ari nūzeimeigu laiku veļtej pedagogiskajam dorbam.
Muokslineica spielejās ar najaušeibom i voda tuos, rodūt sovus muokslys dorbus. Lileja plyudynoj, lej, tok kotrys juos dorbs ir vīnuota tīkšonuos caur najaušeibu iz harmoniskom kompozicejom, kuruos muokslineica nūdūd skateituojam.
Informacejis olūts: mencendorfanams.com
Karteņa: Publicitatis karteņa

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
MUZYKA »
Arņam Slobožaninam jauna dzīsme “Pasamūds”
Latgalīšu muzikis Arņs Slobožanins pīduovoj jaunu solodzīsmi “Pasamūds”. “Dzīsme ir par šaļti, kod saprūti, ka lītys, kuruos ilgai esi turiejs sevī i atsasacejs pījimt, vaira navar nūslēpt,” stuosta Arņs. Teksta un muzykys autors irSkaiteit vaira »
Grupa “Gandreiž 10nīkā” izdavuse pyrmū albumu
Grupa “Gandreiž 10nīkā” izdavuse sovu pyrmū albumu “Nasoki nikuo”. Albumā var dzierdēt devenis grupys izpiļdeituos dzīsmis, tymā skaitā ari jau leluoku popularitati sajāmušuos “Putneni”, “Ješka” i “Traktoru pavielnīks”. Vysu dzīšmu muzykys i tekstu autorsSkaiteit vaira »
Septembrī Reigā nūtiks grupys “Rikši” lelkoncerts
16. septembrī Reigā, muzykys nomā “Daile”, paradzāts postfolklorys grupys “Rikši” lelkoncerts “Sieju sovu”, viestej informaceja muzykys noma sātyslopā. Latgolys jaunīšu postfolklorys grupa “Rikši” eistineibā ir rodusēs Reigā. Tūreiz, pyrma gondreiž septeņu godu, Reigys folkklubāSkaiteit vaira »
“Latgalīšu repam” jauna dzīsme “Es tycu” i video
Pyrms kaidys šaļts par škārsteikla sensaceju palyka apvīneibys “Latgalīšu reps” kompozicejis “Skots pa lūgu” videoklips. Tuos autori Ivo Grigalis i Didzis Kozlovs nupat pabeigušs dorbu pi jaunuokuos dzīsmis “Es tycu”, pīduovojūt tai ari videoSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” viestej par Aiņa Šaicāna pīminis koncertu
Par gūdu grupys “Leijerkastnieki” 30. godadīnai i grupys solista Aiņa Šaicāna pīmiņai Bolvūs itymā nedeļgolā nūtiks koncerts “Draugu tikšanās”. Ari raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji nūbrauce iz Bolvim, kab dazynuotu vaira par itū nūtikšonu.Skaiteit vaira »
Vargaņu muzykys festivalā “ORGANismi” kūpeigu izvadumu veiduos Apkalna i Kaupers
Šudiņ, 1. augustā, suocās beletu tierdznīceiba iz trešū Storptautyskū vargaņu muzykys festivalu “ORGANismi”, kuruo muokslinīciskuo vadeituoja ir pasaulī zynomuo varganiste Iveta Apkalna, informej Latgolys viestnīceibys GORS puorstuove Edeite Husare. Festivalā itūgod izskanēs treis unikalys programys,Skaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” gastej pi dueta “Paprika”
Itūreiz raidejums “Pi myuim Latgolā” gastej pi div jaunu, koloritu i aktivu damu: Ritys Gabrusānis i Kristīnis Seņkānis. Jūs kūpeigais hobijs ir muzyka, i niu Rita i Kristīne sovus muzykalūs talantus apvīnuojušys suleigā duetāSkaiteit vaira »
“Auļi” i “Tautumeitas” izdūd kūpeigu albumu
Reitu, 29. julī, Āraišu arheologiskajā parkā byus grupu “Auļi” i “Tautumeitas” kūpeiguo projekta – albuma “Lai māsiņa rotājās” – atkluošonys svātki, breivdobys dižkoncerts. Albumā vysu dzīšmu vydā skaņ ari latgaliski īdzīduotys dzīsmis. Ni “Auļi”,Skaiteit vaira »
Viļakā nūtiks Viesturiskūs vargaņu svātku koncerts
28. julī 18.00 Viļakys luterāņu bazneicā nūtiks Viesturiskūs vargaņu svātku “Latvija – ērģeļu zeme” koncerts “Sirds lūgšana”, kurā muzicēs Ilze Grēvele (soprans), Danuta Ločmele (baroka čells) i vargaņspēlis meistare Ilona Birgele (varganis). Kai informejSkaiteit vaira »
Arņs Slobožanins soloprojektu suoc ar dzīsmi “Tur”
Latgalīšu grupai “Dabasu Durovys” niu ir rodūšuo pauze, i itū šaļti grupys solists Arņs Slobožanins izmontoj, kab realizātu sovu ideju par soloprojektu, pīduovojūt klauseituojim dzīsmi “Tur”. Sovu muzykalū suonsūli autors skaidroj: “Kaidu reizi daīt laiksSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” viestej par Latgolys vargaņu dīnom
Nu 14. da 30. juļa Latgolys bazneicuos nūtiks tradicionaluos Latgolys vargaņu dīnys. Raidejumā “Pi myusim Latgolā” gastej vīna nu ituo pasuokuma organizatorem Guna Kise, kura atkluoj, ar kū itys pasuokums puorsteigs itūgod. Guna KiseSkaiteit vaira »
Julī nūtiks Latgolys vargaņu dīnu festivals
Nu 14. da 30. juļa vairuokuos Latgolys bazneicuos nūtiks kruošni vargaņu muzykys svātki – festivals Latgolys vargaņu dīnys 2017, informej tuo organizatoris Larisa Carjkova i Guna Kise. Jau ostoitū godu tys vosorā prīcynoj daudzus vargaņu muzykysSkaiteit vaira »
“Kolnasātys” gosti Ivo i Didzis nu apvīneibys “Latgalīšu reps”
Pyrms kaidys šaļts par škārsteikla sensaceju palyka hip-hopa kompozicejis “Skots pa lūgu” videoklips. Dzīsmi latgaliski izpylda apvīneiba “Latgalīšu reps”, tuos dalinīki Ivo Grigalis i Didzis Kozlovs gastej “Kolnasātā”. Puiši stuosta par sovu pīredzi hip-hopā i jaunuoSkaiteit vaira »
Izlasē “Sviests 7” īkļauta Kārļa Kazāka i “Ceidaru” dzīsme
Naseņ dīnys gaismu īraudzejušajā etnomuzykys izlasē “Sviests 7” īkļauta folklorys kūpys “Ceidari” i dzīsminīka Kārļa Kazāka kūpeigi izpiļdeituo dzīsme “Zīmeņa”. Folklorys kūpys “Ceidari” vadeituoja Marta Vaivode atkluoj, ka nabeja div dūmu – “Sviests 7”Skaiteit vaira »


text:
Itūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej Drycānu pusē, kur niu dzeivoj aktivuo Anna Babre. Sovā cīnejamā vacumā jei aktivi leidzadorboj Latgolys kulturys dzeivē, globoj i kūp tautys tradicejis, kai ari izveiduojuse folklorys kūpu i muzeju Maltā, atgivuse dzymtys sātu Drycanūs, kur īkuortuojuse muzeju.
Anna Babre ir školuotuoja, folkloriste i aktiva Latgolys sabīdriskuo darbineica, dzymuse Rēzeknes apriņča Drycānu pogostā. Niu sovā eipašumā atgivuse dzymtū vactāva i tāva sātu i tī īreikuojuse muzeju. Izaruod, ka pošai sātai ir sovpateigs stuosts. Sovā laikā Fraņcs Trasuns īrūsynuojs Drycānu pusē izceļt školu deļ zemnīku bārnu. Školu īsvietejs Latgolā zynomais gareidznīks i školuotuojs – monsinjors Nikodems Rancāns.
Vāluok gon škola puorcalta iz Piļcinis muižu, i Annys Babris vacuoki itamā sātā svietejuši sovys kuozys. Anna Babre stuosta, ka itamā sātā svieteitys kuozys, reikuotys večerinkys i pat bēris. Tai kai tī vysod apsagrūziejuši ļauds, sātys leluo ustoba nikod nav sadaleita mozuokuos.
Niu Anna Babre tī īreikuojuse muzeju, kur laipni gaida sevkuru gostu. Sātā var apsavērt vysaidys gruomotys – vacys i jaunys, kai ari tuos, kuru autore ir poša Anna Babre. Taipoš muzejā globojās materiali par pošu sātu, tuos dzeivuotuojim, tyvuokuos apleicīnis ļaudim, vītom i nūtikšonom.


text:
Aicynojam iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibom Preiļūs 25. februarī i 1.aprelī.
Nūdarbeibuos varēs uzzynuot latgalīšu rokstu volūdys pamatlykumus i uzlobuot raksteitprasmi kasdīnys saziņā.
Vālams apmeklēt obys nūdarbeibys, jo 1. apreļa nūdarbeiba byus turpynuojums īprīkšejai. Nūdarbeibys paradzātys cylvākim bez prīkšszynuošonom pareizraksteibā i interesentim, kas gryb atsvaidzynuot jau apgiutuos prasmis. Vītu skaits īrūbežuots, par tū apmekliejumam juodasasoka da 22. februaram, rokstūt iz epostu vineta@lgsc.lv. Daleiba bez moksys.
Nūdarbeibys vadeis latgalīšu rokstu volūdys zynuotuoje ar daudzu godu pīredzi Muora Mortuzāne-Muravska. Obys nūdarbeibys nūtiks Preiļūs, Raiņa bulvarī 22., 4.stuovā. Īeja nu pogolma. Suokums 14:00 stuņdēs.
Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys nūteik ar Vaļsts kulturkapitala fonda i bīdreibys “Preiļi izglītotai Latvijai” podturiešonu.


text:
Ūtardiņ, 1. majā, 14.00 iz sasatikšonu koncertā Bolvu nūvoda Bierzpiļs pogosta saīta nomā aicynoj bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” folklorys kūpa “Ceidari”, kurei ituo goda majā svieteis pīcu godu dorbuošonuos jubileju.
Koncerts “Skaisti putneni dzīduoja” veļteits Bierzpiļs pogosta Sylamuižys dzīduotuojai Bronislavai Romanovskai (1899–1968). Bronislavys dzīduotuos dzīsmis pīraksteitys Latvīšu folklorys kruotivis 1960. goda 14. zynuotnyskuos ekspedicejis Bolvu, Dagdys i Kruoslovys rajonūs laikā. Teicieja tūlaik bejuse 61 godu vaca, vyss juos myužs bejs saisteits ar dzīduošonu – dzīduojuse kai riktēs (tai Bierzpiļs pusē sauce saīšonys), tai vysaidūs gūdūs i ari Bieržu bazneicys korī. Bronislava daļu sovu dzīšmu montuojuse nu mamys, kurei ari bejuse lela dzīduotuoja. “As dzīžu vysod! Ka maņ skumeigi, tod buoryuneitis dzīsmis, a ka ļusteigi kot’ kaidys,” sovulaik sacejuse Bronislava.
Koncerts ir na tikai veļtejums Bronislavai Romanovskai, bet simboliska gūda atdūšona vysom tom daudzajom tautys dzīduotuojom, kuruos ir mozuok zynomys, bet taipat kai Bronislava pamatušys boguotu dzīšmu montuojumu. Taipat “Ceidarim” itūreiz byus prīca koncertēt taišni Bierzpiļs pogostā, kurs ir boguots ar folklorys montuojumu, nu cikom moz “calts gaismā”. Koncertā “Skaisti putneni dzīduoja” folklorys kūpa gryb izceļt i popularizēt dzīsmis, kuruos ite dzīduotys pyrma vaira nikai pusis godsymta.
Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs”, kurei jau ilgus godus ir aktivs latgaliskuos kulturys popularizātuojs, folklorys kūpa “Ceidari” rodusēs 2013. goda 21. majā, kod pyrmū reizi iz dzīduošonu Reigā saguoja golvyspiļsātā dzeivojūšī latgalīši, puorstuovūt dažaidus Latgolys pogostus. Suoku ideja – pošim sovai prīcai sasatikt, padzīduot i īsavuiceit jaunys dzīsmis latgaliski – puortope folklorys kūpā, kurei veiksmeigi īsakļuovuse Latvejis folklorys kusteibā. “Ceidari” pīsadalejuši i pīsadaleis Storptautyskajā festivalā “Baltica”, Vyspuorejūs Dzīšmu i Deju svātkūs, festivalā “Muzykys Skrytuļs”, Latgalīšu kulturys goda bolvā “Boņuks” i cytuos leluokuos i mozuokuos nūtikšonuos. “Ceidari” sovulaik beja nomināti “Boņukam” par lobuokū debeju, bet vīns nu pošu lapnumim ir kūpā ar dzīsminīku Kārli Kazāku dzīduotuo i postfolklorys izlasē “Sviests 7” īkļautuo teiciejis Domicellys Līpenis dzīsme “Zīmeņa”. Folklorys kūpys “Ceidari” vadeituoja vysus itūs godus ir etnomuzikologe Marta Sīle, bet kūpys rosšonuos iniciatore beja Edeite Husare. Folklorys kūpys pamatrepertuaru veidoj tūs Latgolys molu dzīsmis, nu kurūs īt kūpys dalinīki – teik dzīduotys Aulejis, Bukmuižys, Škilbanu, Bierzpiļs, Vonogu, Rūžupis i cytu Latgolys vītu dzīsmis. Pats nūsaukums “Ceidari” rodīs nu vuorda, kas apzeimoj koncentryskus apļus, kaidi rūnās, kod iudinī īmat akmisteņu. Kai iudiņa apli izaplieš i īsaista kusteibā vysu, kas godīs ceļā, tai i “Ceidari” rauga īkustynuot latgaliskū dzīduošonu kai Reigā, tai cytur i aizraut ar tū puorejūs.
Iz koncertu “Skaisti putneni dzīduoja” 1. majā aicynuots kotrys grybātuojs, īīšona koncertā ir bez moksys.
Vaira dazynuošonai par koncertu:
Kristīne Pokratniece
pokratniece@gmail.com
28240441


text:
Lai rūsynuotu školānu interesi par latgalīšu rokstu volūdu i kulturviesturi, veicynuotu Latgolys kulturmontuojuma apzynuošonu školuos, Latgalīšu volūdys, literaturys un kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKŠA) sadarbeibā ar Rēzeknis Augstškolys Baltu filologejis pietnīciskū centru jau divpadsmitū godu organizej skotuvis runys konkursu „Vuolyudzāni” i olimpiadi vydsškolānim latgalīšu volūdā i kulturviesturē.
Olimpiade nūtiks š.g. 28.aprelī Rēzeknes 1. v-školā, Dziernovu īlā 3a , suokums plkst. 10.00.
Olimpiadē pīsadola vydsškolu i augstškolu komandys 3 – 5 školānu sastuovā. Olimpiadis aizdavumus komanda veic kolektivi gon mutiski, gon rakstiski.
Skotuvis runys konkursā ”VUOLYUDZĀNI” aicynojam pīsadaleit 1. – 12. kl. školānus, bārnuduorzu audziekņus i studentus. Konkurss nūteik divuos kuortuos, daleibnīkim juosagatavoj divi daiļdorbu fragmenti (proza i dzeja), nu kurim kaidam juobyut P. Jurceņa ci O. Matvejāna dorbam, laiks kotram skaitejumam nadreikst puorsnēgt 3 min.
Viertiešona – pa vacuma grupom.
Olimpiadis i skotuvis runys konkursa rezultatus viertej LVLKŠA i RA Baltu filologejis pietnīciskuo centra kūpeigi izveiduotuo komiseja. Rezultati teik paziņuoti olimpiadis dīnā. Gūdolguotūs vītu īgivieji sajam bolvys, puorejī daleibnīki – piminis veļtis.
Olimpiadis aizdavumu temys:
1) Latgalīšu rokstu volūda ( rokstu volūdys prasmis)
2) Mikelim Bukšam – 100
3) Vladislavam Luočam – 100
4) Laikroksts „Jaunais Vōrds” (1932. g.)
5) Latgolys kulturys tests (myusdīnu latgaliskuos aktivitatis, nūtykumi, jubilejis)
Vaira dazynuošonai viertīs nūlykuma!
Dasaceišona: gon olimpiadei komandys, gon daleibnīkus skotuvis runys konkursam aicynojam pīteikt leidz 25. apreļam iz asociacejis e- postu lvlksa@inbox.lv
Aicynojam pīsadaleit ari cytu, na tikai Latgolys rajonu školys!!!
12. SKOTUVIS RUNYS KONKURSA „VUOLYUDZĀNI ” NŪLYKUMS
.


text:
Arņs Slobožaņins »
Sova ceļa maklātuojs. Interveja ar Arni Slobožaninu
Intervejis autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Ruodīs, ka Latgolā nav cylvāku, kas napazeitu muziki i latgalīšu kulturys aktivistu Arni Slobožaninu voi vysmoz nabyutu par jū dzierdiejuši. Ari jis pats nanūlīdz, ka apleicejūs viereiba jamSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” – par Latgolys viesturis vuiceišonu školuos
Atguodojūt sovus školys laikus, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji, rauga atguoduot viesturis stundis i voi tymuos vyspuor tyka runuots par Latgolys kongresu, kuram pavysam dreiž svieteisim symtgadi. Itam faktam agruok natyka dagrīzta eipaša viereiba.Skaiteit vaira »
Hārdroka grupa “Fenikss” nu Ludzys
Autors: Arņs Slobožanins Vairumam Latgolys muzykys klauseituoju nav zynoms, ka vēļ pyrms “Borowys MC” i “Bez PVN” darbeibys suokuma beja muziki, kas latgaliski izpiļdeja na tikai tautysdzīsmys i šlageri, bet ari tymā laikā aktualūSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” diskuseja par 1917. goda Latgolys kongresu
Latvejis Radejis raidejumā “Kolnasātā” itūreiz diskuseja par 1917. goda Latgolys kongresu. Tūreiz, pyrma 100 godu, latgalīši nūsprīde apsavīnuot ar puorejim latvīšim. Tūlaik par naatkareigu Latveju vēļ narunuoja, tok Latveja tyka dybynuota. Raidejums vaicoj, kas nūtykaSkaiteit vaira »
Arņs Slobožanins: “Skaitu par sovu pīnuokumu aizstuovēt Kempu”
Intervejis autore: Laura Melne Aizvadeituo goda beiguos socialajūs teiklūs izaplateja aicynuojums zīduot leidzekļus viesturiskajai eiskinai, kurā tyktu paruodeits 1917. goda apreļa Latgolys kongress. Tei dūmuota kai turpynuojums kinai “Gambits 1917”, kurā beja radzams FraņčaSkaiteit vaira »
“Sajūti Latgali”. Sezonys nūslāguma raidejums
Raidejums apkūpoj itymā godā padareitū, radzātū i sajustū, kai ari izzynoj, kū raidejuma vadeituoji dora kasdīnāSkaiteit vaira »
Kolnasāta 12. novembrī
“Navajag daleit latvīšus seikuok, nu tys nanūzeimoj, ka latgalīši ir juopadora leidzeigi baltīšim,” soka grupys “Dabasu durovys” solists Arņs Slobožanins. Ar jū i dzīsmineicu Lauru Bicāni saruna par latgalīšu muzykys nišu Latvejā, par sajimtūSkaiteit vaira »
“Sajūti Latgali”. Latgalīšu volūdys statuss
Raidejumā “Sajūti Latgali”, izklausūt vysaidu specialistu redzīņus nu vysaidu skotu punktu, teik skaidruots latgalīšu volūdys statuss Latvejā i volūdys lītuošonys vareibys i gryuteibys, ar kaidom juosasadur, kab veicynuotu volūdys saglobuošonu. Raidejums gastej latgaliskuokajā nūvodāSkaiteit vaira »
“Dabasu Durovys” pīduovoj nūsaklauseit dzīsmi “Rācija”
Grupa „Dabasu Durovys” itūgod svietej desmit godu jubileju. Klauseituoju viertiejumam grupa pīduovoj dzīsmi nu tūpūšuo i rudinī gaidomuo albuma. Dzīsmis pamatdūmu cīši labi atkluoj pyrmuos vuordu ryndys „Viens sapuvis ābols, ābolu kastē//Ja to neaizvāks,Skaiteit vaira »
Latgalīšu volūdys apvuiceiba īsuociejim. Video Nr. 2
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” sagatavejuši jau ūtrū latgalīšu volūdys apvuiceibys video, kurymā pīduovoj vareibu īsavuiceit skaiteit. Projektu eistynoj: bīdreiba “Bruoli un Muosys”: Sandra Poplavska, Juoņs Rimicāns Video: Studeja 3KM Teksta redaktore: Edeite Husare TekstuSkaiteit vaira »
Sagataveits pyrmais latgalīšu volūdys apvuiceibys video
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” sagatavejuši pyrmū latgalīšu volūdys apvuiceibys video, kurymā pīduovoj vareibu īsavuiceit personu vītnīkvuordus. Projektu eistynoj: bīdreiba “Bruoli un Muosys”: Sandra Poplavska, Juoņs Rimicāns Video: Studeja 3KM Teksta redaktore: Edeite Husare TekstuSkaiteit vaira »
Raidejumā “Latvijas novadu cīņas” pīsadaleja Rēzeknis komanda
Jaunajā LTV1 erudicejis šovā “Latvijas novadu cīņas” sasatyka dzīduotuoji – Arņs Slobožanins, Andris Ērglis, Olga Rajecka i jūs komandys – Rēzekne, Līpuoja i Ūgris nūvods. Arņa Slobožanina vadeituos Rēzeknis komandys sastuovā beja ari RēzeknisSkaiteit vaira »
Šudiņ raidejumā “Latvijas novadu cīņas” pīsadaleis Rēzeknis komanda
Jaunajā LTV1 erudicejis šovā “Latvijas novadu cīņas” 7. majā sasatiks dzīduotuoji – Arņs Slobožanins, Andris Ērglis, Olga Rajecka i jūs komandys – Rēzekne, Līpuoja i Ūgris nūvods. Arņa Slobožanina vadeituos Rēzeknis komandys sastuovā byusSkaiteit vaira »
Kolnasāta 3. majā
“Kolnasātā” diskuseja, raugūt rast atbiļdi iz vaicuojumu, kaids ir lobs latgalīts. Ar literaturzynuotneicu i rakstneicu Ilzi Spergu, literaturzynuotnīku i dzejnīku Valentinu Lukaševiču, muziki Arni Slobožaninu i rakstnīku Oskaru Orlovu aba Raibū tyka runuots par tū, kas latgalīti padoraSkaiteit vaira »


text:
Drūši viņ lela daļa cylvāku i pat munu draugu tuo nimoz nav īvāruojuse, a es poša asu par slinku kladzynuot pa vysu pasauli, tok jau nu oktobra mes ar Dairu i Aigaru taisom latgalīšu raidejumu “Kolnasāta”, kas kotru sastdīni 18:15 stuņdēs vokorā i svātdīnēs 5:02 nu reita skaņ Latvejis Radejis 1. programā.
Nūsaklauseit var ari radejis arhivā. Niu ari dasagivu sataiseit raidejuma anotacejis – īlikt Lakugā i izsyuteit latgalīšu medeju listei. Ite 20. apreļa, ite 27. apreļa raidejums.
Dzeivei ir loba humora izjiuta. Zynu, ka ir vasala armeja cylvāku, kam tikt radejā ir dzeivis pīpiļdejums i mierkis. Maņ radeja atguoja najauši – kai vēļ vīna skaista i bogota nūstuošona dzeivis ceļā, vēļ vīns kuopams kolns.
Nikod naasu plāsusēs iz radeju – runuošona nav muns dzeivis aicynuojums, skaņa nav muna stiheja. Tok vīnā breidī izaruod, ka vajag i juodora, partū ka vajag i juodora.
Ka lelu ceļa gobolu esi runuojs, cik labi byutu nūdzīduot Tū dzīsmi, tod Tymā breidī, kod Tai dzīsmei dūd vuordu, vaira nadreiksti saceit, ka vyspuor jau nav dzīdamuos reiklis i varbyut lai Tū dzīsmi dzīd kaids cyts. Latvīša kautreibā nūsapyust – kū ta es tī. Pasaraut maleņā i turpynuot rauduot, cik vyss švaki, ka nivīns cyts nadzīd Tū eistū i vīneigū dzīsmi.
Rudinī maņ pieški vaicuoja, voi es varu paleidzēt atrast komandu raidejumam latgaliski Latvejis Radejā. Ka paleidzēt, to kaida runa. Jau seņ asu atzynuse, ka īspieja i spiejis ir ari pīnuokums. Tys, ka tu vari, ir ari – tev vajag. Pījem tū i ej.
Dzeive pajūkuoja vēļreiz. Ka jau tai esi godim peikstiejuse, ka volūdai juoskaņ radejā – še! Grūži rūkā, prīškā ceļš – dori.
Ej poša voi meklej cytu. Kai tamā rūtaļā, kur vysi īt duorzeņā, a bite ļūžņoj pa vydu – kod dzīsme beidzās, izstum sovā vītā kaidu cytu. Paļdis Dīvam, cyts atsaroda.
Ideju vysod ir daudz, a īspiejis pošys attaisa sev vuortus. Tys navarēja, tys natyka, tam bais, cytam vyss apsarībs.
Tok atsaroda Daira, par kū es izzynuoju pyrmū reizi dzeivē i kas saguoja kai lels puorsteigums – pasaulī vys tik ir sakareigi latgalīši, par kū es nikuo nazynu. Tai ka tys latgalīšu pasauļs nimoz tik mozs i vuoreigs nav. Niu jei ir raidejuma producente i valk kūpā cylvākus, reportažys, gostus, īrokstus, dzīsmis – eistyn kai bite.
Aigars pacēle zemē nūsvīstū izaicynuojuma cymdu i pīkryta byut bolss. Bolss – tys ir cīši svareigai. Tys ir apmāram kai dators voi pildspolva tekstam. Teksts ir pats golvonais, tok jis naatīs nu nakurīnis pats – ir vajadzeigs kaids, kas jū pasoka bolsā. Pi tam navys kai patafons ar izlyktu plati, a dzeivs cylvāks, ar kū kūpā var pījimt lāmumus i dareit piec īspiejis lobuok sovu dorbu.
Parkū “Kolnasāta”.
Raidejumam jau beja juoizmaun iz iudiņa viersa, a vuorda jam nabeja. Tys ir, vuordu to beja daudz, a nabeja taida, ar kurū grybātūs dzeivuot i struoduot.
Gols golā vuords atsaroda – sāta ir latgaliskuos telpys simbolu simbols, sāta ir pasauļa pupona, kur īsasuoc i izabeidz vysi celi i agri voi vieli atīt vysi guojieji.
“Kolnasāta ir sāta iz kolna vyds. Poša golvonuo sāta – na nazkur peisa molā aiz kryumu, a kolna golā. Kai pasauļa centrs kosmosa ainā voi vīnkuorši leli i stypri kuormi i vacu kūku pudurs teirumu i mežu vydā ar lelu pogolmu, kur satak vysi celi i vysa informaceja par kulturys dzeivi Latgolā i latgaliskū kulturu pasaulī.
Parkū puorsvorā kultura.
Vyss cylvāka radeitais, i lelā vairumā gadīņu – ar īdvasmu radeitais, ir kultura. Kur īdvasma, tī gaisma.
Gribīs Latvejis Radejis klauseituojam vysā Latvejā latgaliski pasnīgt ziņu par gaišū latgaliskumu, na cepīni par tū, cik Latgolā vyss ir švaki. Partū ka švakys zinis vysod atrass sev ceļu i izaplēss medeju viereibys centrā, a lobuos zinis ir pošsaprūtamys i klusys, tok juos cylvākam ilguok palīk atmiņā i dūd motivaceju īt i dareit tuoļuok sovu dorbu.
Krystobu Latvejā jau tai ir mozuok kai bieru, a pasauli izmaineis na jau nabašnīki.
Pasauļs ir juoīrunoj, juopīradynoj, juoīdzeivynoj i juoītrycynoj latgaliski, kab jis leiguotūs leidza i nasystu pretim latgaliskajam.
“Kolnasātys” miseja – pastuosteit, īpazeistynuot, paruodeit, īvest latgaliskajā kai sātā.
Daudz kū nūsaceja ari skaniešonys laiks i regularitate – reizi nedeļā sastdīnis vokorā, kai nu suokuma smiejomēs – pyrms pierts.
Skaidrys, ka radejā ir daudz analitisku raidejumu, kas skaņ pa dīnu i cyloj vysaidys byušonys i nabyušonys, ceļ gaismā našmukys lītys i problemys, izceļ nu pašelem labi nūbuoztys lītys i nūtykumus. Taipat skaidrys, ka ir ari tikai kulturai veļteiti raidejumi, kas dzeivoj muzykā, literaturā, dzīsmē kai apbūrtā solā.
“Kolnasātai” juobyut nazkur pa vydu – radejis žurnalam, kas salosa nedelis nūtykumus i zinis, sekoj leidza aktualitatem i dareituojim, runoj ar jim i par jim. Juostuosta par latgaliskū, raugūt naīsasprīst pošu izroktā olā.
Latgaliskais kai sevkura šaura identitate vīgli var puorsamest par tuorpu, kas rej sovu asti. Pats najiuti, kai piec šaļts jau esi sektā, kas nasaver ni pa labi, ni pa kreisi – redz viņ da tyvuokajai meža molai i na spreidi aiz ceļa leikuma. Agri voi vieli riņčs nūsaslādz tik cīši, ka bez specifisku zynuošonu i jutūnis vydā natikt.
A “Kolnasātys” klauseituojs ir na izradzātais i pošvuiceibys ceļā svaideitais latgalīts ci latgaļs, a sevkurs LR1 klauseituojs. I ite aizdavums – kai jam naatbuozt i naapsarībt. Reizē īlīkūt vydā sovpateibu i rodūšumu. Napalīkūt par stereotipiskom i vīgli sagremojamom klišejom – muola pūdim pylnu zyrga vazumu pi boltys bazneicys, kas atsaspīgelej zyla azara iudinī.
Suokums beja cīši gryuts. Kai jau kolnā kuopūt.
Vīnu šaļti ruodejuos, ka nūsaukums “Kolnasāta” ir kai napīpiļdeita zeime, kai vuordiskys luosts i koklā pakuorts akmins. Kai Sisifam vysu myužu īt kolnā – iz ilgi gaideitū i nikod nasasnīdzamū sātu, kur sāta ir mīrs, nirvana, drūšeiba, muote, dzimtine, palīkūšais.
Tei beja piļneigi jauna dzeivis sfera i vajadzeiba mudri īsavuiceit i apgiut piļneigi jaunys prasmis, raugūt asūšuos dūteibys pīlāguot jaunom vajadzeibom. Tymā skaitā – radejis fonotekā atrast latgalīšu dzīsmis, kas atbylst 1. programys formatam, kai ari īlikt tī vydā jaunys. Seikumi, bet tys ari ir dorbs.
Plus, psihologiskais spīdīņs. Partū ka ni duorzā, ni mežā nikuo navari īstateit, kaidu cytu puči voi kryumu napuorstotūt cytā vītā voi naizmainūt juo augšonys apstuokļus.
Kotrai darbeibai ir tauriņa efekts – kas vīnā pasauļa pusē ir tauriņa spuornu viezīņs, ūtrā izsauc vīsuļvātru i sagraudoj cylvāku sātys.
.
Raidejuma klauseituojis Lucijis salaseitī vuordi, kū jei pīrakstejuse piec “Kolnasātā” izskaniejušuo aicynuojuma – atguoduot sovys volūdys vacūs vuordus.
Kod raidejumam vēļ pat nabeja vuorda i pasauļs vēļ nabeja radeits, vīns nu golvonūs jaunuo raidejuma komandys vaicuojumu beja – voi sasaglobuos ari Bronislava Sprydzāna raidejums 4. programā. Partū ka mes sovā latgaliskumā asam izauguši ari ar “Latgolys Vuordu” – kai fona voi centra vaicuojumu, kai pi auss voi nazkur tuolīnē skanūšu. Ari vaicuojums Latvejis medeju satura nūsaceituojim to vysod ir bejs – puorlicit itū raidejumu radejis 1. programā.
Radejis atbiļde beja diplomatiski mīrinojūša, īdrūsynojūša, atlīkūša. Suocit, dorit, tod redzēs – lāmums ir 4. kanala ziņā.
Beja skaidrys, ka izvēle ir atsasaceit nu īspiejis i ļaut vysam ritēt sovu gaitu – latgalīšu volūda nazkur 4. programā pi cyttautīšu.
Vīnu ūlu div reizis naizpereisi – ka cuoļs pīdzims, jis juoaudzej.
Skaidru sūlejumu saglobuot obejus raidejumus nabeja, tok nabeja ari informacejis, ka vīnys dasys vītā iz škeiva tiks izlykta cyta dasa.
Piec tam izaruodeja, ka dasys ir samaineitys i “Kolnasāta”, poša tuo nagrybādama, apāduse “Latgolys Vuordu”. Par reizis nu latgalīšu labdaru sajiemu “diplomatiskū postu”, cik Bronislavs ir sirdeigs i aizvainuots i cik mes asam leli maitys.
Sekuoja pīcu latgalīšu aktivistu latgalīšu bīdreibu vuordā raksteita viestule “Latvejis Radejai” i Nacionalajai elektroniskūs plašsazinis leidzekļu padūmei, ka raidejuma koncepceja naattaisnoj Latgolys problemys i jimā nav diskuseju par socialajim i ekonomiskajim, sabīdriski politiskajim vaicuojumim, kai ari raidejums klauseituojim nadūd plašu Latgolys sabīdriskūs organizaceju redziejumu.
Tymā breidī saprotu, ka es asu nareali nūguruse nu tuo vysa – nu tuo, ka kotra izvēle nas sev leidza skaudzi izvieļu, kū vaira navari pījimt poša. Vyss sapeits cītā teiklā – rauņ aiz kura dīga gribi, leiguosīs vyss leidza. Leiguosīs i smirdēs kai aizlejuse dūbe aiz klāva.
Sasamete naloba dūša – cik tys latgalīšu pasauļs ir mozeņš i cik pamateigi saduniejs, ka kotra kusteiba izraisa ituo pasauļa pleisšonu. Kai cesnā maisā, kur nūsolušim syvānim gribīs pi cyukys ciča, a vad to nu tierga iz jaunu sātu i īliks aizgoldā – audzit poši. Ni muotis, ni ciča, a īkūst to gribīs. Vot i grīžās vīns ar ūtru pa aizgoldu, a aiz klāva durovu pasauļs.
Bet cik īspieju ir aizīt pa lopys dzeislom atpakaļ iz lopys kuotu. Cik īspieju pa zemē izlīta iudiņa straumeitem satecēt atpakaļ spanī.
Lopa, kas izplaukuse, zaļoj da poša vāluo rudiņa, cikom nūkreit, dūdama vītu cytom. Zemē izlīts iudiņs padzyrda zemi i ļaun izaugt jaunim osnim i atzolom.
Ceļš, kas īsuokts, vad pasaulī.
Ite Valentinys Mičulis, ilggadejis Atašīnis pusis folklorys kūpys „Vīraksne” vadeituojis, duovona “Kolnasātai” – pošys salaseitūs latgalīšu teicīņu kruojums i muolā taiseits Atašīnis bazneicys atveids.
Kotru nedeļu iz “Kolnasātu” atīt kaids gosts, kas latgaliski pastuosta par sovu pasauli.
Reit, 4. majā, tei byus dzejneica Anna Rancāne, sarunā par latgalīšu dzeju i Atmūdys laika idealim jei reizē ir skorba, reizē ari cereibu pylna. Jei pastuosteis kai par naseņ sajimtū literaturys bolvu, sovu dzeju i īdvasmu, tai ari par sabīdriskū dzeivi i darbeibu, juos pošys pīredzi i nūskaņuojumu kai pyrms 23 godu, tai ari myusu dīnu Latvejā.
11. majā atīs iergeļneica Jacinta Bicāne i pastuosteis par Latgolys iergeļu dīnom, kas dažaiduos Latgolys vītuos nūtiks nu 11. leidz 26. majam – itūgod jau catūrtū reizi.
18. maja gosts byus Mežvydu tomātu audzātuojs Edgars Romanovskis. Jis pastuosteis kai par tomatim i jūs audziešonu, tai ari par alternativajom apkuris sistemom. Vysod ir prīca vērtīs iz cylvāku, kas ir viļņa viersyunē, airej nu vysa spāka, jemās, kuļās, doruos – tī ir spāka ļauds, kas dzeivi nas iz prīšku, na ļaunās nest. Jī īdvasmoj i līk cytaižuok pasavērt iz sovys dzeivis – a kas ir tei ideja, par kū dagu es?
Reportažuos nu Latgolys var izzynuot par čaklim i gudrim cylvākim i jūs padareitajim dorbim. Teik salaseitys vysaidys zinis par nūtykumim Latgolā i latgaliskajā pasaulī – suocūt nu īlu i sātu renovaceju i jaunu dorba vītu i kulturys centru tapšonu leidz koncertim, izstuodem i gruomotom, dzīsmem.
Vuordineicys taisa Valentins Lukaševičs, jis tai lītai pīīt nu pošys dzilīnis i rauga nūjimt vuordim deči i pasavērt, kai jī aug i kaidys jim saknis.
Kotru ūtrū nedeļu vuordineicu taisu es – parosti ideja atīt poša, a tod jau tik gruomotuos, datorā, korpusā i tekstūs juosalosa, kai tys vuords skaņ i jū jis soka. Maņ pošai nagaideitai ir saprast, ka nu golvys runuot ir vīgli i dabiski, a formats prosa tekstu sagataveit prīškā – lai puors īdūtūs minotu laika naiznīkuotu ar atguoduošonu, a raudzeitu pasaceit vaira. Reizem tys saīt kai prozys teksts, reizem vuordi pynās i tynās.
Ka kas, “Kolnasātai” ir ari sovs tvitera konts, kurā mes raugom piec īspiejis mudri dalikt zinis par nūtykumim Latgolā i latgaliskajā pasaulī, kod viņ pasaruoda ziņa par kū nabejs jaunu i interesnu. A, ka Tev ir taida ziņa, drūši roksti tviterī voi iz e-postu latgale@latvijasradio.lv – vysod prīca sajimt viests i pa postu, i e-postu.
Ite, pīmāram, uzcīteiga klauseituoja i raksteituoja Stanislava viestule:
Tai i saīt. Dzeive ir ceļš. Na vysod vīglys i na vysod leidzons. Nazkod ir juopījam lāmums kuopt kolnā, koč palikt sovā īrostajā vīteņā byutu tik vīglai i pateikamai. A ni par kū nasuop sirds, nikas nav juodora. Siedi i lomojīs, ka nikas nanūteik i nivīns nikuo nadora.
A tī augšā ir tik skaisti. Kod dorbs padareits i palaists gaisā.
Tik nazkod otkon juoīt lejā i otkon juonas savu nostu augšā. Kotru nedeļu nu jauna suoc veļt kūpā ziņu bumbenis kai syudu vabale syudus – reizi nedeļā juoskaņ.
Cereibā, ka zeme paliks augleiga i latgaliskais vuords, kas izskaniejs ēterā, nazkur tī pasaulī satiks dzierdeigys auss.
Nadarejs jau napaliksi. Kai soka tautys gudreiba – dorbs beja i byus, tik ka nūmiert nabyus valis.


text:
3. novembrī 14.00 Latgolys Centraluos bibliotekys (LCB) periodikys sektorā tiks atkluota amatnīka, keramika Valda Grebeža rodūšūs dorbu izstuode “Grācijas”, informej bibliotekys puorstuove Jelena Jevsejeva. Ekspoziceju veidoj dorbi seikplastikys i skulpturys tehnikuos, ar kurūs paleidzeibu meistars īmyužynuojs kusteibys dažaidūs tālūs i materialūs.
Valdis Grebežs ir Špogu Muzykys i muokslys školys direktora vītnīks vuiceibu dorbā i vizuali plastiskuos muokslys školuotuojs. Jis ir omotu meistars keramikā, nu tikpat profesionalai veidoj muokslys dorbus nu kūka, gāzbetona, stykla i akmiņa. Meistara dorbi atsarūn personeigajuos kolekcejuos vaira kai 15 vaļstīs. Paraleli pedagogiskajai darbeibai Valdis Grebežs aktivai pīsadola projektā “Latgolys tematiskī cīmi”, i ituo projekta ītvorūs dorbojās kai Vyšku amatnīku cīma koordinators.
Meistars ir pīsadalejs vairuokuos storptautyskuos amatnīku i Latgolys uzjiemiejdarbeibys izstuodēs, komercizstuodē Moskovā 2004. godā, izstuodēs Reigys piļsātys svātkūs, ari Rēzeknē. 2016. godā tyka atkluotys personalizstuodis Rēzeknis nūvoda Maltys muzejā i Preiļu centralajā bibliotekā. 2016. godā jis apbolvuots ar Daugovpiļs nūvoda dūmis Atzineibys rokstu.
Izstuode “Grācijas” apsaverama LCB Periodikys sektorā nu 1. da 31. novembra.


text:
skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” »
Aizvadeiti jau 17. “Vuolyudzāni” i latgalīšu volūdys olimpiade
22. aprelī, Latgolys kongresa symtgadis prīškvokorā, jau 17. godu Rēzeknis Vaļsts 1. gimnazejā nūtika skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i vaļsts atkluotuo olimpiade latgalīšu rokstu volūdā i kulturviesturē. 63 bārni nu 27 Latgolys školu puļcejuos, kabSkaiteit vaira »
Izsludynuoti “Vuolyudzāni” i latgalīšu volūdys i kulturviesturis olimpiade
22. aprelī Rēzeknis Vaļsts 1. gimnazejā nūtiks 17. skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i atkluotuo latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade, informej Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKŠA). Skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” irSkaiteit vaira »
Aizvadeiti 16. “Vuolyudzāni” i latgalīšu volūdys olimpiade
Salaseit kūpā gryudus, pa viejam kaiseitūs. Tautu salaseit kūpā. Volūdu salaseit, bolsi kab napagaist, Pasorgoj, Dīveņ, bolsus! (Anna Rancāne) 16. aprelī Rēzeknē 16. reizi nūtyka skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i latgalīšu rokstu volūdys iSkaiteit vaira »
Izsludynuoti “Vuolyudzāni” i latgalīšu volūdys i kulturviesturis olimpiade
16. aprelī Rēzeknis Vaļsts 1. gimnazejā nūtiks 16. skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i atkluotuo latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade, informej Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKŠA). Olimpiadis mierki ir školu jaunuotnisSkaiteit vaira »
Aizvadeiti jau 15. “Vuolyudzāni” i latgalīšu volūdys olimpiade
18. aprelī Rēzeknē ar Andryva Jūrdža saceitajim vuordim “Nazadzenīs augstuoks par cytim byut, bet dzenīs lobu darēt i gudruoks kliut” kai moto jau 15. reizi nūtyka skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturisSkaiteit vaira »
Nūtiks skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade
18. aprelī Rēzeknis 1. vydsškolā nūtiks 15. skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i atkluotuo latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade. Vīns nu olimpiadis mierku ir školu jaunuotnis vydā veicynuot vītejūs kulturys vierteibu apzynuošonu i izcyluokūsSkaiteit vaira »
Redzīni par “Vuolyudzānim” i latgalīšu volūdys olimpiadi
26. aprelī Rēzeknē nūtyka jau 14. skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade, kurai ūtrū godu ari vaļsts atkluotuos olimpiadis statuss. Ar rezultatim var īsapazeit ite, nu itūreiz LaKuGa vaicuojaSkaiteit vaira »
Aizvadeiti “Vuolyudzāni” i latgalīšu volūdys olimpiade
26. aprelī Rēzeknē jau 14. reizi nūtyka skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade. Skotuvis runys konkursā pīsadaleja 65 dalinīki nu 23 školu. Školāni skaiteja na tik konkursa nūlykumā īsaceitūsSkaiteit vaira »
Pi myusim Latgolā! – 25.04.2014. i 26.04.2014.
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitūs raidejumus “Pi myusim Latgolā!”. Pīktdīnis raidejumā teik īsapazeits ar myusu “vuolyudzānim” Sastdīnis raidejumā teik runuots par latgalīšu fenomenu iz Reigys teatra skotuvis – “Latgola.lv-2” Raidejums “Pi myusim Latgolā” skaņSkaiteit vaira »
Aicynoj pīsadaleit skotuvis runys konkursā “Vuolyudzāni” i latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiadē
Ituo gods 26. aprelī Rēzeknis 1. vydsškolā jau 14. reizi nūtiks latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade i skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni”. Vīns nu olimpiadis mierkim i aizdavumim ir školu jaunuotnis vydā veicynuot vītejūsSkaiteit vaira »
Nūtiks skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni”
Rēzeknis 1. vydškolā 27. aprelī nūtiks 13. skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni”. Konkursa mierkis ir īpazeit nūvoda literaturu i folkloru, izkūpt latgalīšu rokstu volūdu, nūviertēt konkursantu prasmi atkluot daiļdorba nūskaņu. Konkursā pīsadola pyrmškolys vacuma bārni,Skaiteit vaira »


text:
Prīks, ka taida organizaceja kai Latgolys Sutdentu centrs oficiali dorbojās jau pīcus godus! Kai i vysim ari myus, vislobuok saīt tys, kū grybīs dareit, navys tys, kū vajadzātu. Vyslobuok ir tod, kod „grybīs” i „vajadzātu” sakreit!
Jau seņ jutom, ka vajag vīnu atpyutys vokoru, kuramā varātu dareit, vysu, kū grybīs. Nikaidu atskaitu, trešū personu tikai mes poši LgSC bīdri i aktivisti. I mudri vin acaroda ari „vajadzātu”- 2.novembris LgSC dibinuošonys goda dīna.
Pasuokuma formats tyka izvālāts kokteilu vokors- breiva sarunu i sajyutu baudeišona. Vysa centrā mes poši i kaids kruosains, spilgts dzierīns. Kokteils ir breivbilets ceļojumam laikā i telpā, pasauļa pilsūns, taipoš, kai i pa laikam mes poši. Kokteilu vokori parosti izavieršās cīši draudzeigi, i dinamiski, myusejais ari saguo cīši breineigs. Entuziasma pīplyudums vysai nuokušajai nedelei!
Cīši pateikami beja apsazynuot, ka ari cytuos vītuos Daugpilī i Reigā arī teik svynāta LgSC jubileja. Sasadzīduošonā caur Skypu ar Daugpils biroju, man līkās, ka bejom skaļuokī i stypruokī. (Ite Vita var napīkrist . ) Prauda gitarys myusim nabeja, bet kaidi bolsi! Acakluoja jauni talanti!
Es vaira nastuosteišu, kas i kai tī beja, deļ tam, ka itys nūtykums beja deļ seva! Ka grybit zynuot, nuokušū raizi atnuocit poši!
Puča pļovā aug i zīd na deļ sīna kozys, gūvs voi ļaužu, a deļ seva. Zīd, ir skaista i pateik cytim! Taipoš ir ar cylvāku, tykai tod, kod jis dzeivoj deļ seva, ir patīss i labsirdeigs – jis ir skaists. I taipoš ir ar saimi, organizaceju, valsti!
Lai myusim vysim ari iz prīšku izadūd byut patīsim i skaistim, tod ari vyss puorejais izadūs. Lobais pīvalk lobū! Lai jyusim īdvesmojūši reiti i lobys dīnys! Paļdis par īspieju darbuotīs LgSC i par breineigajim cylvāku i sajyutu kokteilim!
Bildē LgSC aktiviste Ilze- vinkuorša, pozitiva i skaista!


text:
Ar bīdreibys “Bruoli un Muosys” rodūšajim puorstuovim Sandru Poplavsku i Juoni Rimicānu sasarunoj žurnaliste Renāte Lazdiņa.
Rodūšūs personeibu Sandrys Poplavskys i Juoņa Rimicāna vuordi ci dorbi plašuokai sabīdreibai Latgolā pādejūs godūs jau daudzim ir zynomi. Jī itepat Latgolā ir naviņ pīpraseiti kuozu fotografi i pasuocīņu video radeituoji, bet niu jūs dorbu – latgalīšu volūdys apvuiceibu kursu īsuociejim video – var nūviertēt i izmontuot ari puornūvodnīki. Jau pavysam dreiž varēsim nūviertēt ari jūs jaunū projektu “Sajūti Latgali”.
Jiusu pādējī dorbi ir par i ap Latgolu i latgalīšu volūdu. Cik jiusim pošim dzilis saknis ir Latgolā?
Juoņs: Maņ patīseibā vajadzātu byut eistynam latgalīšam, es īmu nu Daugovpiļs nūvoda Kolupa. Tīņuok tod, kod es augu, apleik vysi runuoja tikai latgaliski, nu ar munu latgalīšu volūdu saguoja cytaiž. Te juostuosta par vacuokim, muna muote ir nu Jelgovys, tāvs nu Leiksnys, rikteigi latgliskys vidis. Saīt latgalīts apjēme par sīvu rikteigu latvīti, kurai tymā laikā, kod es augu, beja taida našpetna nūstuoja, ka bārnim juorunoj viņ latviski, kab īsavuiceitu tuos pareizuos formys, par pīmāru, burtam „e”, kab napīsārņuotu “eistynū” latvīšu volūdu i školā byutu vīgluok vuiceitīs. Maņ jau ruodīs, taids stuosts ir daudzim. Pogolmā spieļojūtīs, vysi runuoja sovā storpā latgaliski, bet ar mani i muosu – latviski.
Sandra: Maņ jau ar taids pat stuosts, tik maņ obeji vacuoki ir nu Latgolys, muote nu Malnovys, bet tāvs nu Vacvuorkovys. Dīzgon mudri jī puorsacēle, i es jau pīdzymu Ūgrē. Latgaliski mani navuiceja, i sovā storpā vacuoki ari runuoja literarajā volūdā. Viņ nu bruolāna es dzierdieju latgalīšu volūdu. Tān latgaliski vysu saprūtu, bet runuot maņ gryuši. I deļtuo jau mes tū projektu par latgalīšu volūdys apvuiceibom ari rakstejom, kab īsavuiceitu ari poši. Ari asu atsagrīzuse, kab byutu tyvuok saknem.
Juoņs: Patīseibā apakšā ir gribiešona koč kū dareit i sociala vajadzeiba struoduot ari ar sevi.
Tod jau var saceit, ka vysys lobuos idejis suocās ar sevis pylnveiduošonu?
Sandra: Nui, i, kai izaruoda, tys ir vajadzeigs ari vēļ kaidam.
Juoņs: Kod īlykom pyrmūs apvuiceibys video sejisgruomotā aba facebook, tod pyrmī komentari beja, ka tys ir aktuali i vajadzeigs, daudzi atsasauce.
Voi latgaliskais i latgalīšu volūda pādējā laikā nav palykuse par taidu marketinga paleigreiku, kab projektus vīgļuok izbeideit?
Juoņs: Var jau byut, ka kuru reizi tai ari ir. Myusu gadīnī nā, mes, kab itū ideju davastu da golam, īguldom na mozums naudys ari nu sova kārmana, partū ka Vaļsts kulturkapitala fonda daškiertuo finansiejuma napīteik, myusim ruodīs, ka ideja ir loba, i mes redzim jai perspektivu nuokameibā.
Sandra: I ari apvuiceibu golvonī varūni myusim dorbojās iz breivpruoteibys pamata.
Juoņs: Patīseibā myusu vysi projekti tān baļsteiti iz entuziasmu, breivpruoteibu i, golvonais, ideju, ari ūtrys myusu projekts, pi kuo tān struodojam, – raidejumi “Sajūti Latgali”.
Ar kū jius breivpruoteigūs sovom idejom dasaistot? Tei ūga ir tys latgaliskais?
Sandra: Patīseibā projektam “Sajūti Latgali” vairuok atsasauce ļauds taišni nu Reigys. Jim interesej Latgola, drūši viņ ari deļtuo, ka pādejā laikā vaicuojums par Latgolu i latgalīšu volūdu ir tik cīši pacalts sabīdreibā. Atsasauce ari sabīdreibā zynomi ļauds, kas gribēja nūpeļneit. Kūpumā vaira kai 100 cilvāku beja gotovi pīsadaleit projektā.
Juoņs: Maņ ruodīs, tān ir tys laiks, kod pi pruota īt tei paaudze, kū var nūsaukt par pyrmsatmūdys bārnim. Taidi kai mes, kas palīk nūbrīdušuoki i meklej sovu ideņtitati, gryb apsazynuot, kas jī ir. I, ka jī ir nu ituo regiona, jī suoc saprast ituos vītys vierteibu, bet tei vierteiba pagaidom vēļ nav da gola apzynuota. Tai kai Latgolys kultura padūmu laikūs tyka apspīsta i daudzys lītys tyka nūklusātys, taišni tān vyss tys teik calts gaismā i cylvāks meklej, kas jis patīseibā ir i kas ir tys latgalīts.
Jius ari?
Juoņs: Nui.
Sandra: Mes nagribim braukt paceli nu Latgolys, nu Latvejis. Mes gribim dareit ite koč kū. I ite ir interesanti.
Voi ite, Latgolā, ir tys potencials?
Juoņs: Vīnnūzeimeigi. Jis ir vysur. Ka tu dareisi, tod tu ari atrassi īspiejis sevi realizēt. I itymā gadīnī Latgola ir interesanta deļ sovys naporostuos viesturis, deļ kasdīnys, ari volūdys, ari tei jau daudzkuort apsprīstuo līta, ka kasdīnā ļauds te runoj daudzuos volūduos – latvīšu, latgalīšu, krīvu, nu jau ari angļu volūdā, i deļtuo itei vide ir interesanta. I, tai kai cīši daudzi brauc paceli, pasaruoda ari breivys nišys, kurys var izmontuot.
Atsagrīžut pi jiusu radeitajom latgalīšu volūdys apvuceibom – kas ir tei mierķauditoreja, kuru gribit uzrunuot?
Juoņs: Pyrmom kuortom pošus latgalīšus, kab pacaltu jūs pašapziņu, partū ka vēļ da šam jiutam, ka cylvākim ir kompleksi par sovu volūdu, deļtuo ka mums dīndīnā ir saceits, ka mes runojam napareizi, ka myusu vierteibys ir napareizys, ka volūda nav nikuo vārta. Ūtra auditoreja ir puornūvodnīki, kab jī saprostu, ka itei ir lela Latvejis kulturys sastuovdaļa i ar tū ir juosariekinoj, ari ar tū, ka latgalīšu volūda tyvuokajā nuokameibā varātu ījimt kaidu daudz nūzeimeiguoku vītu sabīdreibā. Es tam tycu, i tai tam byutu juobyut, partū ka latgalīšu nav nimoz tik moz, vairuok kai 100 tyukstūšys, taitod tei ir lela ļaužu daļa, ar kū var struoduot.
Sandra: Reidzinīki soka, ka latgalīšu volūdu nasaprūt, nu tān jim beidzūt ir īspieja pasavuiceit koč tuos 20 lekcejis, i atbraucūt koč puors fražu varēs pasaceit latgaliski, kas vysod ir pateikamai –leidzeigi, kai, par pīmāru, kod iz uorzemem nūbrauc i tī vari pasceit puora teikumus vītejā volūdā.
Juoņs: Myusim golvonais beja volūdu pasnīgt vīglā formā, nu tymā pošā laikā saturiski pareizi. Deļtuo mes pīaicynuojom ari volūdys specialisti Edeiti Husari. Nu sovys pusis mes raugom nūdrūšynuot tū, kū poši muokam – uzfilmēt i labi pasnīgt, kai ari dabuot kaidus interesantus tekstus, kab lekcejis nabyutu sausys, bet pasnīgtys interaktivuokā formā.
Sandra: Tai, lai ari pošam latgalīšam byutu interesanti nūsavērt. Deļtuo mes asam pīaicynuojuši ari 20 tautā vairuok vai mozuok pazeistamus cylvākus kai apvuiceibu lektorus, i kotram nu jim ir sova tema.
Voi itaidys lekcejis varātu vāluok pasaruodeit ari školuos kai apvuiceibu leidzeklis?
Juoņs: Varātu. Pagaidom tys ir tikai īsuokums, mes ari pozicionejom, ka tys ir viņ īsuociejim. Piec projekta beigom raudzeisim saprast, kaida ir atgrīzeniskuo saite, cik lela ir interese i cik tys cylvākim ruodeisīs vajadzeigs. Mes asam gotovi tymā īsasaisteit ari iz prīšku.
Daugovpiļs, kur, kai zynoms, ir tei eipašuo multikulturaluo vide i vysai daudz krīvvolūdeigūs – kai jius ar jiusu suoktajīm ceņtīnim īdzeivynuot latgalīšu volūdu tī saprūt?
Juoņs: Iz vysa puorsteidzūšuokais, ka myusu draugi, krīvu volūdā runojūšī ļauds, kas ir redziejuši video lekcejis, tān, par pīmāru, Arni Slobožaņinu atpazeist na kai grupys „Dabasu Durovys” solistu, bet gon kai latgalīšu volūdys pasnīdzieju. Jī par myusu ideju ir pozitivi nūskaņuoti i atsauceigi i cīši myusus atbaļsteja, pat kurū reizi i vairuok nakai poši latvīši, kod mekliejom īspiejis projektam finansiejumu dabuot ari labiedarbi.lv.
Voi jiusu jaunuokais projekts “Sajūti Latgali” ari ir kuortejuo stereotipu lauzšona par Latgolu?
Juoņs: Mes gribim na gluži lauzt stereotipus, bet pasavērt iz lītom nu drupeit cyta skotpunkta. Kas parosti stuosta stuostus par Latgolu? Tī ir žurnalisti, kas puorsvorā dzeivoj Reigā, i jī tod verās nu sovys perspektivys, kū jī ir zynuojušs da šam, kū radz. Par pīmāru, radzūt kaidu ar divlitreigu ola buteli, daīs da juo i parunuos, koč voi taidu skotu ir papylnam tīpat golvyspiļsātā. Mes gribim paruodeit spilgtuokūs pozitivūs pīmārus tam, ka Latgolā ir interesanti cylvāki, ir interesantys vītys i nūtykumi i ka ir lītys, kas ir daudz spilgtuokys nakai varbyut cytur Latvejā.
Kur jius poši izjiutat Latgolu?
Juoņs: Latgolys cylvākūs, vīnnūzeimeigi vyss ir cylvākūs. Prūtams, ari doba ir šmuka, i, filmejūt raidejumus, braucūt pa Latgolu, tu saprūti, ka mes dzeivojam cīši šmukā vītā. Beja ari kaids interesants gadīņs. Brauču es nu dorba i apsastuoju pi Sventis tylta, kas puori Daugovai īt. Stuov tuolbrauciejs nu Nīderlandis, kas iz Moskovu vad haizivs i citys eksotiskys zivs. Apsastuojs verās, mute vaļā i soka: „Ak, muns Dīvs, pi jiusu ir tik šmukai. Pi myusu nav nikuo tamleidzeiga, laikam jius jiutatēs tik labi, ka varit dzeivuot tik šmukā vītā.” Zini, taidūs gadīņūs cīši ceļās pošapzinis leimeiņs, ka ir kaids, kas nu molys nūviertej, ka ite ir šmukai. Nu ite nu tīsys ir šmukai, it eipaši godalaikūs atsakluoj dažaidys niansis. Nu es jau dūmoju, Latgola ir šmukuokuo vīta, kur dzeivuot.
Sandra: Vysi soka, ka šmukai, ka daudz azaru, es poša tik daudz nabeju braukuojuse apleik, i tān, kod mes bejom tepat natuoli nu Daugovpils, Višķūs i Ambeļūs, es beju puorsteigta, cik tī ir šmukai, es tī grybātu dzeivuot, tys azars, tī pakolni. Tu brauc pa ceļu iz Rēzekni, i tu tū naredzi, bet tev tikai juopabrauc desmit kilometri nūst, i ir cyts pasauļs, i nūteikti taidu vītu ir daudz.
Kaida beja tei Latgolys sajiuta, kū deļ sevis atkluoja projekta breivpruoteigī nu golvyspiļsātys ci cyturīnis?
Juoņs: Kai jī poši saceja, golvonais beja tei volūda, kū jī dzierdēja, kū nikur cytur tik breivai nadzierdiesi, i patīseibā jau ari volūda veidoj vidi. Tymūs breižūs, kod kinu veiduošonys gaitā golvonuo sarunvolūda beja latgalīšu volūda, ari intervejamī i intervātuojs atsakluoja cytā šķautnē.
Sandra: Myusim beja gon ļauds nu Reigys, gon vītejī, kas latgaliski runuoja, i tod labi varēja sajust tū atškireibu, ka, latgaliski sasarunojūt, ļauds atsakluoj vaira.
Cik ir zynoms, Re:TV projekta “Sajūti Latgali” pyrmuos kinys radzamys byus vēļ itūgod, bet voi Latgolā vēļ var koč kū jaunu atkluot? Voi nav tai, ka vyss jau ir pastuosteits i paruodeits?
Juoņs: Tys jau ari ir stuosts par stereotipim. Tymā pošā muzykā ir tikai ostoni akordi, bet pasaver, cik dzīšmu var pīraksteit, taipat ari Latgolā ar stuostim, it kai jī jau ir izstuosteiti, bet pareizais cylvāks, pareizā vītā izdūdūt pareizū vaicuojumu, var radeit otkon pavysam cytu stuostu.
Jius asat ari kuozu fotografi, vai taiduos eistynuos latgalīšu kuozuos ari ir byuts?
Sandra: Mums pīredze ar kuozu biļdiešonu i filmiešonu ir jau treis godi, bet iz taidom rikteigom diveju dīnu svineibom ar kuopustu goldu nav gon saguojs palikt, nu iz 10–15 kuozu vuortim gon ir byuts.
Kas kuozuos nu fotografa i objektiva skotupunkta ir iz vysa skaistuokais breids?
Sandra: Iz vysa emocionaluokuo, prūtams, ir poša ceremoneja, kod muotis i pat tāvi raud. Tuos osorys i vāluok prīca, i kod redzi, ka tei mīlesteiba ir.
Jums ir loba dzeive, taidu šmuku dorbu struodojūt?
Juoņs: Nui, tei jau ir tei šmukuo puse, kū radz vysi, nu tys dorbs tī apakšā ir uorpuoteigi lels. Tu navari vīnkuorši staiguot i filmēt, tev golvā jau juorežisej gola produkts, kas tī saīs, tu jau esi daleji kuozu dīnys kinys režisors.
Sandra: Te vēļ juobyut ari psihologam i juozyna ari nacionalitašu i mentalitašu atškireibys. Par pīmāru, latvīši i latgalīši pi biļdiešonuos ir kautreiguoki, krīvu tauteibys cylvāki ir daudz atvārtuoki.
Golu golā kas jius asat – muokslinīki, breivmuokslinīki ci uzjiemieji?
Sandra: Maņ ir akademiskais grads muokslā, asu gleznuotuoja, nu fotografeja jau ir tei poša glezna, partū ka vajag īvāruot vysus tūs pošus lykumus, kas ir gleznā, tān mani ir suokuse aizraut ari keramika.
Juoņs: Mes asam ari mozi uzjiemieji – Sandra ir “Studija 3KM” generaldirektore, es asu izpilddirektors. Suokumā beja garais nūsaukums “3 karotes medus”, i daudzim izreiz beja daudz vaicuojumu – parkū taišni treis karūtis mada, bet tān, kod ir saeisynuojums, vysim asociejuos ar treis kilometrim, kod pasoki, ka kilometri tī nav, tod ir vēļ vaira vaicuojumu, partū ļauds myus pīmiņ. Vysam ir pamatuojums, parkū tuos karūtis ir. Ka mes atguodojam, agruok Latvejā beja treis cukra fabrikys i kuodreiz pat dzedi, dzerūt čaju, saceja, ka juodamat treis cukra karūtis – pa vīnai par kotru cukra fabriku. Nu, tai kai myusim cukra fabriku vaira nav, bet mes gribim nest pozitivū viestejumu, soldonuos lītys jau asociejās ar koč kū pateikamu, vīnojamēs par treis karūtem mada. Suokumā tu pagaršuosi vīnu mada karūti, tev īsapatiks, pagaršuosi ūtru mada karūti – jau patiks, i pec tam jau gribēsīs pajimt trešū.
Sandra: I golu golā treis lītys lobys lītys.
Vai var sagaideit, ka treis karūtis mada kod ta puoraugs par 10 karūtem mada?
Sandra: Vysudreižuok par treis burkom mada!
Karteņa: Sandrys i Juoņa personeigais arhivs


text:
gruomota »
Latgaliski izdūts Antuana de Sent-Ekziperī “Mozais priņcs”
Roksta autore: Ilga Šuplinska, kruojuma literaruo redaktore 26. aprelī ceļu pi skaiteituoja aizsuoka Antuana de Sent-Ekziperī gruomota “Mozais priņcs”, tulkuojuse Evika Muizniece, literaruos redaktoris Maruta Latkovska, Ilga Šuplinska. Gruomotys autortīseibu turātuojs i izdeviejs vuocu izdevnīceibaSkaiteit vaira »
Aicynoj atbaļsteit gruomotys “Latvijas pēdējie mohikāņi: Latgale” izdūšonu
Gruomota “Latvijas pēdējie mohikāņi: Latgale” ir turpynojums 2016.godā izdūtajai gruomotai “Latvijas pierobežas pēdējie mohikāņi”, kurā atkluoti Latvejis pīrūbeža jūslā dzeivojūšūs cylvākus dzeivisstuosti. Projekta suokumi meklejami 2015.godā, kod antropologe i fotografe Elīna Kursīte izlūluoja idejuSkaiteit vaira »
Izdūts Ingridys Tāraudys dzejūļu kruojums “Pērlītes zem kājām/Bisers zam kuoju”
Decembrī izdūts latgalīšu dzejneicys Ingridys Tāraudys catūrtais dzejūļu kruojums “Pērlītes zem kājām/Bisers zam kuoju”, kurā atrūnami teksti i latgaliski, i latvīšu literarajā volūdā. Ingrida Tārauda stuosta, ka gruomotys nūsaukums bejs izdūmuots jau godus dsemit,Skaiteit vaira »
Reigā nūtiks gruomotys par Latgolys pavuordem attaiseišonys svātki
30. janvarī 15.00 Latgolys puorstuovnīceibā Reigā nūtiks viesturnīka, geografa i demografa Ilmāra Meža izstruoduotuos vuordineicys “Latviešu uzvārdi arhīvu materiālos: Latgale” attaiseišonys svātki, informej Latvīšu volūdys agentura. Vuordineicā atrūnams gondreiž 4000 latgalīšu pavuoržu saroksts, kotrai dūmūt izplateibys raksturuojumu,Skaiteit vaira »
Teik veiduota Polikarpam Čerņavskim i Veronikai Kučinskai veļteita gruomota
8. decembra Preiļu nūvoda dūmis sēdē deputati izsprīde nūdrūsynuot leidzfinansiejumu Vaļsts kulturkapitala fonda atbaļsteitam projektam – gruomotys “Līgsmības koki” izdūšonai. Preiļu nūvoda dūmis leidzfinansiejums paradzāts 1174,98 eiro apmārā, Vaļsts kulturkapitala fonda finansiejums ir 3500Skaiteit vaira »
Prīca acim: Irenys Vilčukys monografeja “Vitālijs Kalvāns”
Roksta autore: Ligija Purinaša 14. decembrī Rēzeknis Muokslys nomā (aba tautā sauktajā “Skrundā”) nūtyka Irenys Vilčukys sastuodeituos i saraksteituos gruomotys “Vitālijs Kalvāns Latvijas glezniecībā” attaiseišonys svātki. Nūtykums ir gona zeimeigs ari deļtam ka iteSkaiteit vaira »
Izdūta Ilmāra Meža gruomota par pavuordem Latgolā
Izdūta viesturnīka, geografa i demografa Ilmāra Meža izstruoduotuo vuordineica “Latviešu uzvārdi arhīvu materiālos: Latgale”, viestej informaceja Latvīšu volūdys agenturys sātyslopā. Vuordineicā atrūnams gondreiž 4000 latgalīšu pavuoržu saroksts, kotrai dūmūt izplateibys raksturuojumu, daudzom ari nūzeimis skaidruojumu. VēļSkaiteit vaira »
Prezentēs Juoņa Vaivoda gruomotu par Vonogu viesturi
9. novembrī 12.00 Vuorkovys nūvoda Vonogūs nūtiks Juoņa Vaivoda gruomotys “Vanagu vēstures lappuses” prezentaceja. Juoņs Vaivods ir vīns nu tūs Vuorkovys nūvoda dzeivuotuoju, kurs ar sovu aktivū dorbuošonūs kulturviesturis jūmā ir labi zynoms na tikSkaiteit vaira »
Prezentēs gruomotu bārnim par Rēzeknis viesturi
18. augustā 14.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks izgleitojūšys kruosojamuos gruomotys bārnim “Ieskats Rēzeknes vēsturē” atkluošonys svātki, informej muzejpedagoge Inese Ločmele-Jansone. Gruomotys bārnim par Rēzeknis i tuos apleicīnis viesturi, kulturu, izcyluokajim cylvākimSkaiteit vaira »
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynoj īsasaisteit gruomotys izdūšonā
Latgalīši ir izslavāti na viņ ar sovu sirsneibu, lobsirdeibu i vīsmīleibu, nu ari ar cīši lobu humora izjiutu. Tū apsazynojūt, bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) ar bīdreibys “LR” atbolstu ituo gods rudinī planavoj izdūtSkaiteit vaira »
Izdūta lugu gruomota latgaliski
Izguojuse jauna lugu gruomota latgaliski – aizkaļnītis Rasmys Zariņys “Ostoņas lizeikas mada dvēseles prīcai”. Gruomotā īkļauti ostoni dažaida apjūma dramaturgiski dorbi, kas atspīgeļoj Latgolys ļaužu kasdīnys ainys. Lugu darbeibys laiks aptver lelu amplitudu, varūniSkaiteit vaira »
Reigā prezentēs gruomotu bārnim “Gostūs pi Boņuka”
31. majā 16.00 Latvejis Nacionalajā bibliotekā nūtiks gruomotys “Gostūs pi Boņuka. Stuosti bārnim par Latgolu” prezentaceja, informej vīna nu gruomotys autorem Ilga Šuplinska. Pasuokumā varēs sasatikt ar četrom gruomotys autorem: Leigu Rundāni (dramys terapeite,Skaiteit vaira »
Pyrmūreiz Latvejā izdūta Ontona Rupaiņa gruomota “Baltie tēvi”
Latgolys Kulturys Centra izdevnīceibā Rēzeknē izdūts rakstnīka Ontona Rupaiņa viesturiskais romans “Baltie tēvi”. Romana darbeiba rysynojās vydslaiku Latgolā, atkluojūt dominikaņu klūstera i bazneicys, niulenejuos Aglyunys bazilikys, dybynuošonu. Tys ir pyrmais ituo vierīneiguo prozys dorba izdavumsSkaiteit vaira »
Preiļūs prezentēs gruomotu “Latgalietis XXI gadsimtā”
3. majā Preiļūs nūtiks 1917. goda Latgolys kongresa symtgadei veļteitī pasuokumi, kurūs centraluo nūtikšona byus fotogruomotys “Latgalietis XXI gadsimtā” prezentaceja. Svātku dīna īsasuoks 11.00 ar dīvkolpuojumu Preiļu Rūmys katuoļu draudzis bazneicā. 12.00 tiks suoktsSkaiteit vaira »


text:
Latgali
Latgali[1] aba latgalīši – baltu etniskuo grupa, dzeivojūša pa lelumam Latvejis teritorejā i runojūša pa lelumam latgaļu volūdā. Raksteitūs olūtūs (kai Let'gola) pīmynāti jau XI godusymtā. Viesturiskai aizjēme plotuokys teritorejis i aiz šudinejūs Latgolys rūbežu (Drysys, Sebeža, Pītuolovys, Modyunis, Olyuksnys, Guļbinis, Cāsu, Valkys, Īlyukstis, Jākubmīsta apleicīnēs), kuramuos niule lelā mārā asimilāti. Pīsadaleja vokorlatvīšu aba baļtīšu volūdys atsarasšonā. Viesturē tradicionalai saukti par latgalim aba latvīšim (izškireibā nu kūrzemnīku i zemgalīšu, kurūs da XVII gs. par latvīšim nasauce).
Puslopu ruodeklis
Etnonims (pošpasauka)Labot
Viesturis olūtūs latgali (Letgola) niulejuos Latgolys teritorejā pyrmū reizi pīmynāti XI gs. Nestora krīvu kronikā.[2]
Da XVI godusymtam apzeimīni latgaļs i latvīts lītuoti kai sinonimi[3] i par latgalim-latvīšim saukti viņ Daugovys lobuos molys dzeivuotuoji, t. i., tī, kurī beja šudiņdīnys Latgolā i Vydzemē. A Daugovys kairuos molys (niulejuos Kūrzemis i Zemgolys) dzeivuotuoju par latvīšim nasauce.[4]
ViestureLabot
Niulejuos Latgolys latgali vysulobuok izglobuojuši nu senejūs latgaļu puormontuotū volūdu i kulturu da poš XX godusymtam, tok piec 1917 gods deļ politiskuos apmīgšonys (latvīšu šovinistu i krīvu rusifikatoru eistenūtuo etnocida) bejuši padūti krušai asimiļacejai: lela daļa latgaļu par varis īsaliejuse latvīšu tautys formiešonā, vēļ daļa – puorsakrīvuojuse.
Pošatmane i statussLabot
Latgaliski rokstūšī i runojūšī latgali sevi parostai[5] īskaita par atseviškys, sovpateigys kulturys pīstuovim i saprūt sovys volūdys izškireibu nu vokorlatvīšu aba baļtīšu volūdys. Tok deļ viesturisku i politisku īmešļu latgaļu kai baltu etniskuos grupys statuss Latvejis Republikā vysod bejs oficialai nanūsaceits.
Myuslaikūs tī latgali, kurī beiguši latvīšvolūdeiguos školys[6], parostai politiskā zinē sevi daskaita pi „latvīšu tautys” kai Latvejis vaļstiskū pamatu sataisūšuos „pamatnacejis”.[7] Tamlaikam tī latgali, kurī beiguši krīvvolūdeiguos školys, cieški seve nadaskaita pi „latvīšu tautys”. Jī parostai viņ pastreipoj sovu etniskū pīdareibu Latgolys regionam i iz tīseibu lītuot krīvu volūdu verās caur praktisku īdeveigumu. Taidu pasavierīni vadynoj fakts, ka deļ ideologisku īmešļu (etnocida politikys tradicejis) Latvejis školu programuos īslāgts cīši moz informacejis ap Latgolu i latgalim.
Latvejis vaļsteibys oficialuos institucejis vys ignorej latgaļu volūdys statusa (i kūpā ar jū – latgaļu ideņtiteta pīzeišonys i izglobuošonys) vaicuojumu.[8] Tys radejs „nūbūrtuo skrytuļa” efektu: vaļsteibys pasivumu latgaļu vaicuojumā pošeigai izlītoj tī politiskī spāki, kurī ceikstīs par krīvu volūdys lītuojuma i Krīvejis politiskuo īspaida palelynuošonu Latvejā. Itaidu prokrīvyskūs spāku darbeibu otkon Latvejis vaļsteibys pīstuovi (volūdu politikys formātuoji) nūruoda kai attaisnuojumu sovam pasivumam i vys tuoļuok nasper nikaidu byutysku sūļu, kab latgaļu diskriminiešona beigtūs. Tuo rezultatā jau vaira kai 20 godu Latvejis Republika apmīdz Latgolys pamatdzeivuotuoju – latgaļu – vysāciļvieciskuos tīseibys iz vareibu vuiceit sovim bārnim sovu volūdu vaļsteibys apmoksuotā školā i dabuot nu vaļsteibys informacejis sovā volūdā.[9]
Nūruodis i olūtiLabot
- ↑ Kūceņu Armands. Latgali ci latgalīši? Latgola.lv
- ↑ [O. Breidaks] A. Breidaks "Ievads baltu valodniecībā." 1 d., [Daugpiļs], 1998
- ↑ Sinonimiskī varianti: latgali, letgali, lotgali, leti, lati, lotavi i ct.
- ↑ [O. Breidaks] A. Breidaks "Ievads baltu valodniecībā." 1 d., [Daugpiļs], 1998
- ↑ Publikacejis, valeimys runys, škārsteikla dūmu meiti, apklausys, iņtervejis ekspedicejuos i tt.
- ↑ Latvejis vaļsteibys realizātuo etnocida rezultatā vuiceibys latgaļu volūdā Latgolys školuos da golam nūlīgtys 1934 godā i nu tuo laika navā atjaunynuotys.
- ↑ Taidys daskaiteišonys golvonuos īmeslis:
a) saprasme ap latvīšu ideņtiteta nadrūsū i gražeigū stāti krīvu volūdys ekspaņsejis i Krīvejis politiskuo īspaida fonā;
b) „latvīšu” vuorda tradicionaluo damāruošona i vokorlatvīšim (baļtīšim), i latgalim;
c) latgaļu volūdys nalītuošona školu programuos;
d) vokorlatvīšu (baļtīšu) volūdys vaļstiskais statuss i ar jū sasītais volūdys ekonomiskais prestižs (školā izavuiceitū vokorlatvīšu volūdu latgali saprūt kai paleigu augstuokam dzeivis leidzīņam dasnēgt).
- ↑ [1]
- ↑ [2], [3], [4]


text:
raibīs »
Rēzeknē nūtiks Raibuo ūtruos stuostu gruomotys prezentaceja
24. februarī 18.30 Rēzeknis Tehnologeju akademejis “Muokslys terasē” nūtiks latgalīšu rakstnīka Raibuo ūtruos stuostu gruomotys “Zalta tesmini” prezentaceja. Pasuokumā paradzāta īsapazeišona ar stuostim nu gruomotys, tūs fragmentu skaiteišona underground muokslinīka Guntix izpiļdejumā, kai ariSkaiteit vaira »
Divpadsmytuo latgalīšu volūdys apvuiceiba īsuociejim
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” sagatavejuši jau divpadsmytū latgalīšu volūdys apvuiceibys video, kur itūreiz runoj par svātkim i tūs svieteišonu. Projektu eistynoj: bīdreiba “Bruoli un Muosys”: Sandra Poplavska, Juoņs Rimicāns Video: Studeja 3KM Muzyka: ArņsSkaiteit vaira »
Gaidoma jauna gruomota – Raibuo “Zalta tesmeni”
Goda nūgalē gaidoms papyldynuojums latgalīšu literaturā. Dīnys gaismu īraudzeis Raibuo stuostu gruomota “Zalta tesmeni”, kurā byus atrūnami pīci stuosti. Pyrmuo Raibuo stuostu gruomota “Pyrma syltī” izguoje 2011. goda nūgalē. Par debeja gruomotys nūsaukumu potsSkaiteit vaira »
Īspiejams, atkluotuokuo interveja apvīneibys “Kapļi” pastuoviešonys laikā
Autore: Renāte Lazdiņa Poetiskuo roka apvīneiba “Kapļi” ir vīns no alternativuos muzykys i, īspiejams, pretruneiguok vārtātuokajim ansamblim Latgolā, kurs nasabeist lītys saukt eistajā vuordā. Ari jūs sastuovs ir vysai raibs i, var saceit,Skaiteit vaira »
Kolnasāta 3. majā
“Kolnasātā” diskuseja, raugūt rast atbiļdi iz vaicuojumu, kaids ir lobs latgalīts. Ar literaturzynuotneicu i rakstneicu Ilzi Spergu, literaturzynuotnīku i dzejnīku Valentinu Lukaševiču, muziki Arni Slobožaninu i rakstnīku Oskaru Orlovu aba Raibū tyka runuots par tū, kas latgalīti padoraSkaiteit vaira »
Raibīs dzejis ailis
*** Ontonu pi muzeja bučoj i skaun jaunekleigys meitinis. Drusku par jaunu i reizē tymā par vacu, kab saprostu tū nikod naskaiteitū latgalīšu dzeju i ailis. Čmok, čmok! Saplesnej zivs atmiņa fotoklikša attuolumā. ***Skaiteit vaira »
Kolnasāta 27. septembrī
Kolnasātā gastej rakstnīks i aktivs Latgolys kulturys īdzeivynuotuojs Raibīs – zynoms kai Oskars Orlovs. Jis stuosta par tūpūšū dokumentalū kinu, stuostu kruojumu i muzykalajom aktivitatem. Valentins Lukaševičs vuordineicā apcer rudiņa laikam rakstureigūs iudiņa nacaurlaideigūs apavi “gumejnīkus”Skaiteit vaira »
Izdūtys postkartis latgaliski
Tipografejis smaržys apveitys, nadaudz trokys i posta kasti redzēt grybūšys – taidys ir bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” izdūtuos postkartis. Biļžu autore ir Edeite Husare, bet zeimiejumu – Raibīs. Eksemplaru nav cīši daudz, deļtuo grybātuojimSkaiteit vaira »
Raibīs uzvar lugu ideju konkursā “10 minūtes slavas”!
12. junī Reigā nūtyka jaunuos dramaturgejis skaitejumu “10 minūtes slavas Latvijā” nūslāguma skaitejumi, kurūs pīsadaleja vysi īprīkšejūs skaitejumu uzvarātuoji nu pīcu regionu – Justīne Kļava (Reiga), Aleksandra Lielās (Kūrzeme), Aiva Birbele (Vydzeme), Una Nākuma (Zemgale)Skaiteit vaira »
“10 min slavas” finalā pīsadaleis ari Raibīs
Jau reit, 12. junī, Reigā, “Dirty Deal Teatro” nūtiks jaunuos dramaturgejis lasejumu “10 min slavas” finals, kurā pīsadaleis pīcu regionalūs atlašu uzvarātuoju, tymā skaitā ari Latgolys puorstuovs Raibīs (Oskars Orlovs). Jau divejus godus myusdīneigysSkaiteit vaira »
Rēzeknē apsaverami Raibuo obrazeni
Nu 16. oktobra iz nanūteiktu laiku Rēzeknē, “Ausmeņa Kebab” īstuodē (N.Rancanā ūļneicā 41), apsaverami Raibuo zeimātī obrazeņi. Itī zeimiejumi ir nu īcarātuos obrozu gruomatenis. Raibīs, vaira tai kai latgaliskuos prozys raksteituojs, tok atsaļaun ari zeimēt.Skaiteit vaira »


text:
VOLŪDA »
Breineigūs seikšaļteņu nūstuošonys Rogovkā
Laikam jau tūmār vysai daudz iudiņu aizteciejs nu tūs breisneņu, kod mes ar niulinejū LU profesori Lideju atsarodom tuos pošys universitatis auditorejuos i kod cīteikuok, kod mozuok cīteigai sekuojom vuiceibu procesam vīnā akademiskajā kursāSkaiteit vaira »
Par „Vosoruošonu – 2012” i vosoruotuojim, i jūs lelajom prīcom
21. augustā Rogovkā suokuos školuotuoju i studentu vosorys kursi „Vosoruošona” ar golvonū temu atgalīšu volūdys vuiciešona školā pec jaunuo standarta i muoceibu prīkšmata “Latgalīšu rokstu volūda” programys. Kursu pādejuo dīna byus reitu, nu irSkaiteit vaira »
Pagarynuots LgSC rodūšūs dorbu konkurss „Tai beja – tai ir ”
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” projekta „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu” laikā nu 1. juļa da 25. juļam izsludynuoja konkursu „Tai beja – tai ir” Latgolys školu školānim, kab sakmātu latgalīšu rokstu volūdys lītuošonu jaunīšu vydāSkaiteit vaira »
3. Pasauļa latgalīšu saīts LRT sižetūs
Par 3. Pasauļa latgalīšu saītu nūtikšonom nu 3. da 10. augustam viesteja i ruodeja ari Latgolys Regionaluo televizeja. Pīduovojom par reizi apsavērt vysus sižetus, kas saisteiti ar saīta nūtikšonom. Latgolys Kulturviesturis muzejā izstuodeSkaiteit vaira »
Latgolys Vuords nu Reigys – 16.08.2012.
Jiusu viereibai Bronislava Sprydzāna radejis raidejuma “Latgolys Vuords” jaunuokais laidīņs: Bronislavs gastej 3. Pasauļa latgalīšu saītā. Sarunys par saītu ar Andreju Svylānu nu Salaspiļs Nacionaluo botaniskuo duorza, Māri Bozoviču, Latgolys Regiona atteisteibys agenturys direktoru, Edmundu Teirumnīku, RASkaiteit vaira »
Ceļš iz raksteišonu
Juļa beiguos Vileks nūvoda Škilbanu pogosta Balkanūs nūtyka pyrmais latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis seminars „Roksti!”, kurū reikuoja bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) i Latgalīšu kulturys gazeta (LaKuGa). Kod pārnejuo goda decembrī LgSC aktivistiSkaiteit vaira »
3. Pasauļa latgalīšu konfereņcis daleibnīku rezoluceja
9. i 10. augustā Rēzekne beja vysa latgaliskuo epicentrā – Rēzeknis nūvoda dūmē nūtyka 3. Pasauļa latgalīšu konfereņce „Latvejis naatkareibys laiks — Latgolys īspieja voi izniceiba“. Konfereņcis pyrmajā dīnā kluotīnē pīsadaleja ap 250, bet ūtrajāSkaiteit vaira »
3. Pasauļa latgalīšu konfereņce jau reitu
Reitu, 9. augustā Rēzeknē ar Latgolys karūga svineigi paceļšonu pi Rēzeknis nūvoda dūmis suoksīs 3. Pasauļa latgalīšu saīta konfereņcis daļa ar nūsaukumu „Latvejis naatkareibys laiks – Latgolys īspieja voi izniceiba”. Konfereņcē ar referatim pīsadaleisSkaiteit vaira »
Roksti! I zynuošonys jem leidza! [Catūrtuo dīna]
Svātdinis dīna – 29. juļs myusim kotram īsasuoka sovaižuok – cyts guoja mauduot iz dīčeiti, daži brauce iz bazneicu kai svātdinis dīnā pījimts, cyts aktivi raksteja spletnis, kū beja saklausejs, cyts otkol izbaudeja reitaSkaiteit vaira »
Roksti! I pīdūmoj! (Trešuo dīna)
Iz pasauļa nazkur nūteik Olimpiskuos spēlis, Reigā ļauds capās par „Jaunū Viļni”… a myusim tys vyss pofig. Mes vuicomēs latgaliski raksteit, ādam, runojam, jūkus pliešam, izamaudojam, teatri saspielejam, sadzīžam, sadoncojam, drusku paguļam i otkonSkaiteit vaira »
Roksti Balkanūs. Roksti latgaliski. (Ūtruo dīna)
Ūtruo seminara „Roksti!” dīna ir aizritiejuse. I mums kai vīns nu pīnuokumu ir (i byus) stuosteit par tū, kas te nūteik. Mes sovā nūcejā ticim, ka cytugod byus vēļ vīns seminārs i mes niuSkaiteit vaira »
Aizvadeita pyrmuo seminara “Roksti!” dīna
Paguojuse pyrmuo latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis seminara “Roksti!” dīna. Seminars nūteik šmukā Vileks nūvoda Škilbanu pogosta vītā – Balkanu dobys porkā. Šudiņ ite sasapuļciejuši 17 ļauds, nu cytuos dīnuos gaidomi vēļ papildspāki. PyrmajāSkaiteit vaira »
Latgalīšu rokstu volūdys seminars „Roksti!” jau reitu!
Reitu, 26. julī Vileks nūvoda Škilbanu pogosta Balkanūs suoksīs latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis seminars „Roksti!”, kurā da 29. juļam pīsadaleis 15 interesenti nu dažaidu Latvejis vītu, ar mierki izlobuot latgalīšu rokstu volūdys zynuošonys,Skaiteit vaira »
Latgolys latvīši i jūs volūda skaitļūs – tūlaik i niu
LR Centraluo statistikys puorvaļde (CSP) napaseņ publicieja skaitļus par pādejuos (2011. goda) tautys skaiteišonys datim, kurī raksturoj Latgolys latvīšu* (latgalīšu) volūdys stuovūklī šudiņ – volūdys lītuotuoju kūpejū skaitu Latvejā i tūs eipatsvoru dažaidūs vaļstsSkaiteit vaira »


text:
Latgolys studeja »
LR 4 skaņ jauns raidejums par Latgolu
Nu 6. janvara Latvejis Radejis 4. programā krīvu volūdā suocs skanēt jauns raidejums par Latgolu “ЛaTraлbckaя cTyдия” (tulk. Latgolys studeja). Eterā raidejums skaņ sastdīnēs 11.10, atkuortuojumu var dzierdēt trešdīnēs 14.10, kai ari sevkurā laikā nūsaklauseitSkaiteit vaira »
Atsuoc skanēt latgalīšu muzykys kanals “Pīci latgalīši”
Pieci.lv i Latvejis Radejis Latgolys studeja nu 15. juņa pīduovoj muzykys kanalu “Pīci latgalīši”, kū var dzierdēt škārsteiklā. Itūšaļt škārsteikla kanalā “Pīci latgalīši” klauseituojim teik pīduovuoti 700 vysaiduoku žanru latgalīšu muzykys skaņdorbi, tok tūsSkaiteit vaira »


text:
Februara golā jau dasmitū reizi tiks sveikti Latgalīšu kulturys goda bolvys "Boņuks" sajiemieji. Paziņojam ituo goda bolvai izvirzeitūs pretendentus 17 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos. “Boņuks” ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē, verūtīs na tik Latgolys regionu, nu ari latgaliskuos aktivitatis cytur Latvejā i pasaulī. Bolvys padūšonys ceremoneja nūtiks 25. februarī 16.00 Latgolys viestnīceibā GORS, kai ari byus nūsaverama tīšraidē lītuotnē LMT Straume.
Latgalīšu kulturys goda bolvys "Boņuks” mierkis ir veicynuot latgalīšu kulturvidis saglobuošonu i atteisteibu, kai ari apkūpuot i gūdynuot spylgtuokūs i svareiguokūs sasnāgumus latgalīšu kulturyā pārnejuo goda grīzumā. Ar kotru godu pīaug bolvai dasaceitūs pretendentu skaits – itūgod žurejai nominantus vajadzēja izlaseit nu 180 pretendentu. Jau tradicionali bolvys sajiemiejs nominacejā "Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā“ tiks paziņuots, kod ceremoneja īs tyvuok.
Latgalīšu kulturys goda bolvys "Boņuks 2017” nominanti ir (nominacejuos pīraksteiti alfabeta parādā):
Sabīdreiba i kultura:
Goda cylvāks kulturā
Arnis Slobožaņins, muzikis i latgalīšu kulturys aktivists
Guntra Kuzmina-Jukna, muzike i školuotuoja
Kaspars Strods, viesturnīks
Kristaps Rasims, muzikis, raidejumu i pasuokumu vadeituojs
Viesturs Kairišs, režisors i latgalīšu kulturys aktivists
Goda nūtikšona
4. pasauļa latgalīšu saīts "Latgolys symtgadis kongress"
Latgalīšu volūdys nakts
Latgolys muokslys svātki "Krāsas karogā"
Latgolys symtgadis kongresa nūtikšonys nu 1. leidz 7. majam Rēzeknē, Daugovpilī i Preiļūs
Latgolys vierteibu īkļaušona Namaterialuos kulturys montuojuma sarokstā
Par latgalīšu volūdys populariziešonu
Bankys "Citadele" bankomats latgalīšu volūdā
Gruomota "Kačeiša patmalis"
Latvejis Radejis raidejums "Latgolys stuņde" (LR1 regionalais lūgs)
Lītuotne "LMT Straume" ar latgaliskūs nūtikšonu translaceju – Latgalīšu volūdys nakts i Latgalīšu kuturys goda bolva "Boņuks"
Vyspasauļa diktats latgaliski
Goda amatnīks/saiminīks
Audieja Annele Slišāne, projekts #100dečiLatvijai
Kebabneicys "Hasans" (Preili) saiminīki Laura i Jurs Vucāni
Kūka mebeļu ražuotuojs i restaurators Stanislavs Maļkevičs
Reigys kebabneicys "Ausmeņa Kebabs" saiminīks Valters Murāns
Tuošu meistars Jurijs Ivanovs
Goda snāgums vizualajā muokslā
Annelis Slišānis projekts #100dečiLatvijai – izstuode Bolvūs i aktivitatis
Gleznuotuoju apvīneiba V.I.V.A. ar izstuodis "Iemīlējušās Latgalē" aktivitatem
Ivetys Vaivodis Latgolai veļteita fotoizstuode "Zobens lilijas"
Izdavums "Vitālijs Kalvāns Latvijas glezniecībā"
Kolekcejis moneta "Latgales kongress"
Muokslineica Ieva Jurjāne – gruomota "Kačeiša patmalis"
Goda snāgums skotivis muokslā
Daugovpiļs teatra izruode "Nūgrymušuo pile"
Koncertizruode rokstim i skaņai "Latgales gredzens"
Latvejis Nacinoaluo teatra izruode "Klūgu mūks"
Muzykals izvadums "Nomoda sapnis par Lūznavu"
Goda snāgums audiovizualajā muokslā
"Divu krastu radio" raidejumu cyklys "No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei"
Ingys Ābelis romana "Klūgu mūks" radejis īskaņuojums i CD
Latvejis Radejis stuostu cyklys "Latgales kongress. 10 stāsti"
LTV1 Latgolys kongresa symtgadei velteitais viesturiskais raidejumu cyklys "Trešā zvaigzne. Sākotne. Personība"
Raidejums "Latgalīšu volūdys sorgi. Vladislavs Locis"
Par latgalīšu kulturys populariziešonu Latvejā i pasaulī
Kina "Lidojošo mūku templis"
Komikis Jānis Skutelis
Latgaliskūs vierteibu īkļaušona Nacionalajā Namaterialuos kulturys montuojuma sarokstā
Raidejums "Atklāj Latgolu ar Kristapu Rasimu"
Raidejums "Latgalīšu volūdys sorgi. Vladislavs Locis"
TV raidejumu cyklys "Sajūti Latgali"
Muzyka:
Lobuokais snāgums pop/rock muzykā
Aija Eriņa ar dzīsmi "Taurens" i albumu "Par martu, maiju un decembri"
Grupa "Bez PVN" ar koncertdarbeibu i dzīsmi i videoklipu "Golds iz ustobys"
Kārlis Kazāks ar koncertdarbeibu i dzīsmem albumā "Dzirdi balsis"
Laura Bicāne ar albumu "Lauzīsimies cauri pūlim"
Projekts "100gadis bolsi" ar albumu "Celīs, bruoļ"
Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja "Skonai" ar koncertdarbeibu i albumu "Rūtaļa"
Lobuokais snāgums tautys muzykā
Folklorys kūpa "Ilža" ar albumu "Kuodeļ maņ nadzeivuot"
Folklorys kūpa "Upīte" ar koncertdarbeibu i festivalu "Lipa kust"
Postfolklorys grupa "Rikši" ar koncertdarbeibu i jaunom dzīsmem
"Raxtu Raxti" ar dzīsmi "Zynu, zynu tāva sātu"
Saimu folklorys studeja "Garataka"ar koncertdarbeibu i albumu "Laukā"
"Tautumeitas" ar koncertdarbeibu i albumu "Lai māsiņa rotājās"
Lobuokais snāgums alternativajā muzykā
Apvīneiba "Latgalīšu Reps" ar koncertdarbeibu, dzīsmem i videoklipim
Grupa "Gandreiž 10nīkā" ar albumu "Nasoki nikuo" i videoklipu "Bļaunu"
Poetiskuo roka apvīneiba "Kapļi" ar koncertdarbeibu i dzīsmi "Valereja Seile"
Projekts "Jezups i Muosys" ar koncertdarbeibu
Vinsents Kūkojs ar albumu "Breineigō nosta"
Lobuokais snāgums akademiskajā muzykā
Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys vargaņu klasis 25 godu jubilejis koncertizvadums "Māras zemes ērģeļu gaisma"
Koncertizruode rokstim i skaņai "Latgales gredzens"
Rihards Dubra – oratoreja "Marija"
Lobuokais muzykys video
Bez PVN "Golds iz ustobys"
Emīls Bauga "Stuosts"
Latgalīšu Reps "Ceļš iz muojom"
Latgalīšu Reps "Es tycu"
Latgalīšu Reps "Skots pa lūgu"
"Upītes Uobeļduorzs“
Goda debeja muzykā
Dagdys Tautys noma vokaluo grupa "Solversija"
Emīls Bauga
Latgalīšu Reps
Lobuokais snāgums šlagermuzykā
"Dvinskas muzikanti" ar videoklipu "Baļļuosim da reita"
Grupa "Galaktika" ar koncertdarbeibu i albumu "Sirds vēl tic"
Igauņu saime ar koncertdarbeibu i pīsadaleišonu raidejumā "Latvijas sirdsdziesma"
Literatura:
Lobuokais snāgums literaturā
Ingrīda Tārauda ar dzejis kruojumu "Pērlītes zem kājām/Bisers zam kuoju"
Ligija Purinaša ar dzejūlim
Maruta Latkovska ar Kārļa Skalbis puorsokys "Kaķīša dzirnavas" puorlykumu latgaliski "Kačeiša patmalis"
Raibīs ar dzejūļu kruojumu "Pistacejis"
Lobuokais izdavums/gruomota
Fotoalbums "Latgalietis XXI gadsimtā". Igors Pličs i "Latgales fotogrāfu biedrība"
I. Šuplinska, L. Rundāne, A. Andrejeva ar gruomotu "Gostūs pi Boņuka. Stuosti bārnim par Latgolu"
Ilmārs Mežs "Latviešu uzvārdi arhīvu materiālos: Latgale"
Jurs Cybuļs, Lideja Leikuma "Skreineite"
Maruta Latkovska, Ieva Jurjāne "Kačeiša patmalis"
Raibīs "Pistacejis"
Bolvys “Boņuks 2017” viertiešonys komisejā dorbuojās 29 pārnejūs godu bolvys sajiemieji i pīaicynuotī attīceiguos sferys puorzynuotuoji: muzikis i latgaliskūs projektu vadeituojs, Latgalīšu kulturys goda bolvys dybynuotuojs Guntis Rasims, varganiste Iveta Apkalna, dzejnīks i literaturzynuotnīks Valentīns Lukaševičs, latgalīšu tradicionaluos kulturys eksperte Ruta Cibule, režisore Māra Zaļaiskalns, komponiste Ilona Rupaine, literaturzynuotneica Ilga Šuplinska, dzejneica i žurnaliste Anna Rancāne, portala “Latgalīšu kutlurys gazeta” puorstuove Laura Melne, portala “Latgalīšu kulturys gazeta“ redaktore, raidejumu producente Vineta Vilcāne, režisors Jānis Ozoliņš, Latvejis Radejis Latgolys studejis vadeituoja Renāte Lazdiņa, grupa “Piparmētra“, muzykys žurnalists Orests Silabriedis, muzikis Ingars Gusāns, literate, publiciste i žurnaliste Sandra Ūdre, literats Juoņs Ryučāns, dirigents Jānis Kokins, deputats i latgalīšu kulturvidis aktivits Juris Viļums, muzykants Juris Ostrovskis, režisors Ugis Olte, uzjiemieji, latgalīšu kulturvidis aktivisti Ingūna i Aigars Zīmeli, Latvijas Nacionaluo kulturys centra vadeituoja Signe Pujāte, muzykys izdeviejs i dzīšmu autors Guntars Račs, režisors Dainis Kļava, muzikis i uzjiemiejs Juris Vucāns, latgalīšu kulturvidis aktiviste i projektu vadeituoja Edīte Husare, literats i muzikis, Latgalīšu kulturys goda bolvys dybynuotuojs Oskars Orlovs i Latgolys viestnīceibys GORS vadeituoja Diāna Zirniņa.
Svineiguo bolvys padūšonys ceremoneja byus ituo goda 25. februarī 16.00 Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalē i tīšraidē lītuotnē LMT Straume http://straume.lmt.lv/lv/kultura/kultura/bonuks/1005956. Iz ceremoneju meili aicynuoti nominanti, viertiešonys komiseja, medeju puorstuovi i kotrys latgalīšu kulturys interesents. “Boņuks 2017“ ar muzykalim prīšknasumim prīcēs grupa “Bez PVN”, grupa “Unknown Artist“, tradicionaluos muzykys grupa “Tautumeitas”, dzīsminīks Kārlis Kazāks, apvīneiba “Latgalīšu Reps“, hārdroka grupa “Fēnikss“, projekts “100gadis bolsi“, Guntra Kuzmina i Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai“, Jāņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys jauktais kors i cyti muokslinīki.
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2017” nūtikšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds, AS “Latvijas valsts meži“, Rēzeknis piļsātys dūme, Rēzeknis nūvoda, Dagdys, Bolvu, Daugovpiļs, Ruguoju i Rībeņu nūvodu pošvaļdeibys. Informativī atbaļsteituoji: žurnals “Ir”, Latgalīšu kulturys gazeta lakuga.lv, Latvejis Radejis Latgolys studeja, Latgolys radeja i LMT Straume. Vaira par balvu: http://bonuks.lv.


text:
Latgolys Kultrviesturis muzejā Rēzeknē 20. februarī 15:00 stuņdēs prezentēs viesturnīka, geografa i demografa Ilmāra Meža gruomotu “Latviešu uzvārdi arhīvu materiālos: Latgale”.
Vuordineicā atrūnams gondreiž 4000 latgalīšu pavuoržu saroksts, kotrai dūmūt izplateibys raksturuojumu, daudzom ari nūzeimis skaidruojumu. Vēļ gondreiž 1900 reši sastūpamu pavuoržu ir nūsauktys dalykumā.
Gruomotā pīduovuota ari volūdneicys A. Stafeckys pavuoržu materiala lingvistiska analize, geografis O. Kovalevskys izpieteitais par pavuoržu saisteibu ar Latgolys vītvuordim, sovukuort viesturnīks M. Auns raksturuojs pavuoržu pīškieršonys viesturiskū fonu Latgolā.
Gruomotai eipaši sagataveitys 10 pavuoržu izplateibys kartis, kas snādz īskotu Latgolys pavuoržu geografejā i ļaun uzskotami nūsaceit īspiejamuos izceļsmis vītys i īzeimēt izplateibys arealu. Divejūs dalykumūs apkūpuotys Latgolā nalelā skaitā konstatātuos pavuordis i izplateituokuos pavuordis Latgolys pogostūs.
I. Mežs par latgalīšu pavuordem stuosta raidejumā “Kolnasāta”.
Portala lakuga.lv arhivā daeinami I. Meža roksti par latgalīšu pavuordem Baltinovys, Škilbanu i Brīžucīma pogostūs i Aulejis i Izvolta pogostūs.


text:
Nu 26. da 29. juņa Leivuona 1. vydsškolys Laimenis školā nūtyka Latgolys bārnu i jaunīšu folklorys nūmetne “Garā pupa”, kurymā pīsadaleja bārni i jaunīši nu Leivuona, Viļānu, Vabalis, Ondrupinis, Aglyunys, Rudzātu, Vuorkovys, Borkovys, Naujinis, Rēzeknis, Kūknesis, Siguldys i Reigys.
Nūdarbeibu saturs i forma tyka izlaseitys atteiceigi bārnu i jaunīšu vacumam – caur dzīsmi, rūtaļu, caur spēlem, sarunom i praktisku dorbuošonūs senejūs omotu meistardarbneicuos. Projekta mierkis beja veicynuot latgalīšu volūdys i tradicionaluos kulturys saglobuošonu i populariziešonu.
Folklorys nūmetnis programa beja īplanavuota tai, kab bārni varātu cyts cytu lobuok īpazeit, sasadraudzēt i taidā lobdabeigā jutūnē sajimtu kūpdarbeibys pīredzi ar školuotuojim i vītejuo regiona teiciejim i muzykantim. Kasdīnys nūdarbeibu saturs beja veļteits padzilinuotai folklorys vuiceišonai zynūšu i talanteigu školuotuoju vadeibā.
Dorbojūtīs Latgolys bārnu i jaunīšu folklorys nūmetnē “Garā pupa”, bārnim beja vareiba sajimt īmanis ausšonā, keramikā, duoņu capuru peišonā, kokoru pakluoju tamboriešonā i kūkapstruodē. Omotu darbneicys vadeja Tautys lītiškuos muokslys studejis “Dubna” vadeituoja i audieja Inese Valaine, keramike Eleonora Pastare, kūkapstruodis meistars Juoņs Zvirbulis i omota meistare Žanna Vilcāne.
Folklorys nūmetnē “Garā Pupa” bārni varēja vuiceitīs vysaiduoku muzykys instrumentu – garmanis, stabulis, vejūlis, kūklis, dūdu i akordeona spēlis prasmi. Muziciešonys nūdarbeibys vadeja Jākubpiļs Bārnu i jaunīšu centra izgleiteibys metodike Vita Talla, vejūļneica Sandra Līva Čingule i muzykants Oskars Bērziņš. Sovu atbolstu snēdze ari bungu i dūdu grupys “Auļi” muzikis Edgars Kārklis.
Poši mozuokī bārni ar prīcu īsasaisteja Lelajā rūtaļnīkā, kurū vadeja Vuorkovys folklorys kūpys “Vecvārkava” dalineica Helena Ērgle. Juos vadeibā tyka radeiti ari breineigi dekupažys darbeni i meikstuos rūtaļlītys. Bārni i jaunīši ar aizrauteibu dorbuojuos muokslys darbneicā, kurū vadeja Leivuona BJC školuotuoja Leiga Bernāne.
Nūmetnis bārnim eipašu prīcu saguodoj nakts puorguojīni. Itūreiz puorguojīņs vede i pa pazemi, i pa vierszemi. Teiksmu stygys “Reiz bija…” guojieji sasatyka ar vysaidim interesantim tālim. Tī beja i valns, i valna leigova, vacuo ļaunuo rogona, mozais veireņš, boltuo dama i cyti tāli. Puosoku stygys veiduošonā īsasaisteja i nūmetnis “Garā pupa” audzynuotuoji, i bārnu vacuoki i vacvacuoki.
Vīna nūmetnis dīna nūtyka lauku sātā. Gastejūt “Ezeru” sātā, tuos saimineica Terēzija Rubene paleidzēja izzynuot pierts gudreibys. Bārnim beja vareiba īpazeit latgalīšu tradicionaluos kuknis nūslāpumus. Gunkurā tyka captys buļbys i baudeiti cyti lauku lobumi. Te tyka svieteita ari Pīterdīna, azarā tyka palaists zīdu vaiņuks. Ar aizrauteibu nūmetnis dalinīki īsasaisteja dzīšmu karūs, daņču vokorūs i erudicejis spēlē “Abraka, dabraka”.
Nūmetnis pādejā dīnā nūtyka koncerts “Garās pupas raibie raksti”, kurymā dalinīki ruodeja sovim vacuokim, kū īsavuicejuši.
Nūmetnis dalinīkim beja vareiba īpazeit i puormontuot Latgolys nūvoda sovpateiguos tradicionaluos dzīduošonys, muziciešonys i cytys prasmis. Tyka dagrīzta viereiba tautys nacionaluos identitatis apzynuošonai i tautys muokslys atteisteibai Latgolys regionā. Lela viereiba tyka veļteita tradicionalūs omotu i prasmu vuiceišonai, kai ari Latgolys tradicionalajai kuknei. Bārni tradicionaluos kulturys montuojumu vuicejuos latgalīšu volūdā. Tai tyka popularizāta latgalīšu rokstu i mutvuordu volūda, tyka veicynuota Latgolys kulturvidis, vierteibu i tradiceju atteisteiba bārnu i jaunīšu vydā.
Projekts tyka realizāts ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts Kulturkapitala fonda i A/S “Latvijas Valsts meži” finansialu atbolstu. Paļdis par atbolstu ari Leivuona nūvoda dūmei i Leivuona 1. vydsškolai.
Roksta autore: Anna Kārkle, Dīnvydlatgolys nūvoda folklorys kūpu koordinatore


text:
Latgolys muzykys aprynduos Ērika Zepa vuords ir labi zynuoms. Jis ir jaunīts, kurs nu pošys bierneibys ir saaudzs ar muzyku i nasabeist eksperimentēt ar dažaidim vierzīnim ir žanrim. Ēriku sateiku Rēzeknē kaidā korstā vosorys piecpušdīnē. Smaideigs i sarunai atvārts, jis ir gotovs pastuosteit par muzykys i Latgolys nūzeimi sovā dzievē, kai ari paruodeit tū, ka tradicionaluo muzyka var byut aizraujūša i vierteiga.
– Kai tu īsuoki sovys muzykaluos gaitys?
– Tys vyss īsasuoka, pasateicūt mamai, kura virzieja iz vysaidim puļcenim i kolektivim jau pyrms školys. Tod, prūtams, tys vyss aizguoja ari školā – kori, popgrupys, deju kolektivi. Kai soka, vysūs puļceņūs, kaidi viņ beja, beja juopīsadola. Suokās ari muzykys škola, i tai vyss ar laiku aizguoja, ka īsavylka arvīn dziļuok i dziļuok, i īsapatyka. Es zynu, ka jau caturtā klasē es gatavojūs, ka īšu iz muzykys vydsškolu, ka vuiceišūs i byušu muzykys školuotuojs. Ar laiku vyss drusceņ nūploka, bet beigu beiguos tai saguoja, ka atsagrīze sirds pi muzykys.
– Kaiduos aktivitatēs tu pīsadoli niu?
– Uzskaiteit vīnmār ir gryuši, bet pamatā vēļ arviņ ir Muzykys akademeja i postfoklorys grupa „Rikši”. Prūtams, dzīžu ari korūs, i nu ituo goda taisūs ari doncuot, deļtuo, ka doncošona tūmār ir vajadziega cylvākam fiziskai slūdzei. Darbojūs šur tur – vysaidi projekteni goduos ar vadeišonu, pīmāram, „GORA” pasuokumi, Dzīšmu svātki, ari pošpuorvaļdē asu īsasaistejs, lai byutu aptverts nu vysom jūmom. Puorsvorā vyss tūmār īt iz muzyku.
– Voi tev nav griuši tū vysu paspēt?
– Starp cytu, apkuortejī cylvāki maņ ir vaicuojuši, kai es tū vysu paspieju, i es nikod namuocieju atbiļdēt. Bet pyrms koncertzalis (I. Č.: Dūmuots „GORS”’ Rēzeknē) atkluošonys vīnu reizi tai najauši aizarunuojom ar režisoru Uģi Brikmani. Jis saceja, ka cik tu pīradynuosi sovu organismu jauneibā jau nu mozom dīnom struoduot, tik tu ari variesi nūstroduot, deļtuo, ka, kliustūt vacuokam, tys vyss apjūms sasamazynoj. Man tys nasaguodoj nikaidys problemys voi gryuteibys. Ja tu pīrūdi jau mozuos dīnuos struodot, tod ari mīreigi bez problemu tagad vari nūstruoduot.
– Kai tev pīteik laika sovom izklaidem? Tev tūmār ir taids vacums, ka gribīs sasatikt ar draugim, pabyut tuseņūs…
– Nui, gribīs. Lai gon tū es ari nūraksteitu iz tuom aktivitatem, kas nūteik dorba dzeivē. Es naasu lels tuseņu cylvāks, i, gūdeigi sokūt, lelys masys mani cīši nūgurdynoj. Vyslobuokuo atpyuta maņ ir ar draugim kaidā piertī, kafejneicā, pub’ā voi uorā siežūt. Taipat saīt īplānuot koč kū, lai vysmoz tūs kontaktus uzturātu, sovaižuok cīši mudri pazyud cylvāki. Tū es asu pamaniejs, niu Reigā dzievojūt.
– Bet voi tev pošam nav gribiejīs mest vysu pi molys?
– Nu prūtams, ir gadejīs tai, ka vysu gribīs mest pi molys. Tys parosti ir signals, ka vajag atpyutu. Tod es cenšūs atsaslēgt nu vysa iz kaidu laiceņu, i tod jau otkon kluot īt tys spāks i atsagrīž gribiešona. Pyrms vosorys es beju šausmeigi nūgurs, i tū ari draugi redzēja. Pajiemu atpyutu, aizbraucu ceļojumā, i burtiski piec nedelis maņ roduos jaunys idejis. Tod draugi raksteja, ka par reizi radzams, ka asu atsapyuts.(smejās)
– Runojūt par idejom, kur tu jem īdvesmu?
– Vīns ir, prūtams, Latgola. Man ir cīši svareigi ik pa kaidam laikam aizbraukt iz sovu dzymtū vītu, iz Varakļuonim. Tī ir koč kaida energeja i koč kas īškejs, ka es jiutu, ka dzymst koč kas jauns. Tai pat mani īdvesmoj apleik nūteikūšī pasuokumi i, lai cik stulbi tys nabyutu, ari ols īdvesmoj (smejās). Tūmār, izdzerūt vīnu aleņu, parreizi koč kai vyss pareizi sasaslādz i pasaruoda daudz vairuok ideju.
– Kod tu pabeidzi vydsškolu, taipat īsastuoji ar muzyku saisteitā īstuodē. Deļkuo taida izvēle?
– Nu, patīseibā tys nūtyka, pasateicūt muzykys olimpiadei. Par tū smiejuos Rēzeknis muzykys školuotuoji, ka „tei muzykys olimpiade laikam beja sareikota speciali, lai Ēriks saprostu, iz kurīni juoīt”. Pyrms tam es beju kaisleigs ģeografs. Dūmuoju īt iz ģeografim, tod ik pa laikam dūmoju, ka varbyut īt iz uorstim. Bet piec tuos muzykys olimpiadis ruodejuos, ka, ja ir aicynuojums i izadūd, tod ir juoīt. Saprotu, ka tys tūmār nav tik vīnkuorši, kai ruodejuos vydsškolys godūs, kas nūroka vēļmi īt iz muzyku. Ruodejuos, nu kas tod tei muzyka? Saprotu, ka tī teišom ir kū dareit. Deļtuo ari aizguoju. Prūtams, nadūmoju apsastuot, i jau seņ asu saprats, ka maņ vysmoz divi bakalauri ir juodaboj. Tod jau redzēs, kur es vēļ īsastuošu i kur studiešu.
– Voi tu varātu saceit, ka muzyka ir tova sirdslīta?
– Nūteikti. Muzyka ir tys, ar kū tu nu reita pasamūsti i dzeivoj vysu dīnu i vokoru, leidz pat vālaj naktij. Tys pateik i nanūgurdynoj. Maņ pateikt vuiceitīs akademejā, apleik ir tei naaprokstomuo aura, kaidys nav cytur, tikai muzykā.
– Tu minieji, ka darbojīs grupā „Rikši”. Kai jiusim īnuoce pruotā ideja par sadarbeibu?
– Tys nūtika, pasateicūt folklorys kūpai „Vīteri” Rēzeknē. Es dūmoju, ka varbyut i navarātu struoduot ar škoļnīkim, deļtuo, ka vysu laiku mainuos cylvāki i paaudzis. Tu sasnīdz augstu lateņu, i daīt laiks, kod juoīt pa celi. Kod mes saprotom, ka nu „Vīterim” pa celi aizīs lela daļa, izdūmuojom, ka gribīs tūmār turpynuot tū vysu – gon kūpā byušonu, gon folkloru, gon uzastuošonu. Izdūmuojom, ka varātu apsavīnuot grupā. Tai tys guoja, guoja, i beiguos izguoja veiksmeigi i pateikami.
– Naasot dūmuojuši par sova albuma izdūšonu?
– Asom. Albums byus iz „Rikšu” trešū jubileju janvarī. Jau vysi projekti ir uzraksteiti, apstyprynuoti, i tyuleit jau raksteisim īškā dzīsmes. Pajimsim nu koncertu dzievis nalelu pauzi, lai varātu disku normali sagatavuot. Itamā sokorā es asu saprats, cik cīši materializejās vuordi. Tymā septembrī mes pīsadalejom vīnā projektā Lītovā, kur bejom aizguojuši da azara, i tī meiginuojom. Īsarunuojom par planim, ka vajadzātu disku. I piļneigi nagaidūt vyss sasaslēdze tai, ka iz trešū jubileju disks byus.
– Par kū byus albums?
– Nasagribīs vysu tai par reizi atkluot, lai palīk koč kaida intriga i ūdzeņa, bet, ja nadaudz, tod juosoka, ka albums byus par myusim pošim. Tīši par „Rikšim”, par tū, kaidi mes asom gon muzykā, gon dzeivē, gon ari nūsaukumā.
– Cik nūprotu, tu vysu laiku darbojīs komandā. Voi naesi dūmuojs suokt kaidu solo projektu?
– Es nazynu, deļkuo, bet tīši iz skotuvis maņ ir daudz gryušuok byut individualitatei, nakai darbuotīs grupā. Tīši pretieji ir dzeivē. Dzeivē maņ ir daudz vīgluok struoduot vīnam pošam, i maņ ir cīši gryuši sasadorbuot ar cylvākim. Ir bejuši šaidi taidi pīduovuojumi, i varbyut ari kaidam pīkriššu. Bet tai, ka es dūmuotu, ka maņ tagad vajag solo karjeru, nav bejs.
– Ar sovom uzastuošonom tu popularizej Latgolys vuordu. Kū tev pošam nūzeimoj Latgola?
– Sovu Latgolys nūzeimeibu i vierteibu es saprotu tikai tod, kod puorsacieļu iz Reigu. Puorsavuocūt vīnmār ir dažaidi pūsmi. Tu aizbrauc, i pyrmū nedeļu ir taida sajiusma par tū, ka esi cytā vītā. Bet vāluok īsastuoj depreseja, ka apleik nav vairs īrostuos vidis. Tod es aizbraucu iz „Upeitis Uobeļduorzu”, i saprotu, cik tys cīši uzluodej! Latgola maņ nūtiekti ir tei vīta, kas uzluodej gon emocionali, gon goreigi, gon fiziski. Tī ir ari taidi cylvāki, kas nasaleidzynoj cytim cylvākim gon ar sovu mentalitati, gon eipašeibom, raksturu, vīsmeileibu… Latgola ir muna vysmeiluokuo vīta, kaida vīņ var byut, kur es dūmoju atsagrīzt, kod byušu dabuojs Reigā tū, kū Reiga maņ var dūt. Nūteikti braukšu atpakaļ deļtuo, ka naradzu sevi cytur, tikai Latgolā.
– Taitod naesi dūmojis par uorzemem?
– Maņ par uorzemem ir taids uzskots, ka iz tīni juobrauc, juoceļoj. Var braukt ari vuiceitīs i padzeivot, bet ar taidu dūmu, ka mes veromīs, kai cylvāki tī ir tykuši leidz tik lobam leimenim, i tū vysu mieginuot vest atpakaļ iz Latveju. Es dūmoju kaidu laiceņu padzeivuot uorzemēs, bet tod nūteikti atsagrīzt, i vysu tū lobū pīredzi, kū es tī dabuošu, īguļdeit ite.
– Voi, tovupruot, muzykai Latvejā ir perspektiva?
– Es dūmoju, ka ir. Ir radzams, ka myusim ir profesionali muokslinīki, kuri var izasist iz Eiropys i Amerikys skotuvi. Koru i tradicionaluo muzyka ir taida, kas padora Latveju unikalu i myusus pošus dzili īdvesmoj. Deļtuo es dūmoju, ka tei ir perspektiva, bet juosariekinoj ar cylvākim. Tagad myusim ir „GORS”, i tys ir cīši jauki, bet tagad, dūd Dīvs, lai dūme saprostu, ka vajag radeit dorba vītys. Muzykai byus perspektiva tod, ja cylvāki grybēs muzyku. Ja jim nav dorba, ja jī nav paāduši, reti kurš grybēs.
– Kai tu pats raksturuotu vierzīni, kurā darbojīs?
– Tei ir vairuok tradicionaluo muzyka. Gon studejuos, gon „Rikšūs” saīt ar tū sasaskart. Muns mierkis ir paruodeit tū, cik tradicionaluo muzyka var byut augstvierteiga, ka jei ari var piec sovys sarežgeiteibys leidzynuotīs akademiskajai muzykai. Ūtrs taids mierkis, kas saisteits ar „Rikšim”, ir paruodeit tū, ka tradicionaluo muzyka var īt leidza laikam. Ja nabyus atteisteibys, tod vyss nūplaks. Tradicionaluo muzyka var byut taida, pi kurys var doncuot jaunīši. Na tikai taida, kuru zyna tikai vacuos tantenis.
– Voi nuokūtnē ari taisīs saisteit sovu dzeivi ar muzyku?
– Cytys izvielis maņ pagaidom nav. Ir juosavuica, i, ja es vuicūs muzyku, tod, gribi nagribi, ir ar tū juosaista dzeive, i maņ par tū ir lels prīks. Es dūmoju, ka byus kaidi cyti dorbi, bet pošūs pomotūs muzyka byus tys, kas vairuok vai mozuok veisīs cauri vysai dzeivei.
Ar Ēriku sasarunuoja Inese Čiževska
Kartenis: Ēriks intervejis laikā, karteņa – I. Čiževska
Duraceņa lūmā muzykalajā izruodē “Ķēniņmeita. Latgales pasaka” Austrumlatgolys koncertzala atkluošonys koncertā, karteņa- latgalesgors.lv
Ar grupu “Rikši”, karteņa – Ē. Zepa personeigais arhivs