text:
Tilžas
folkloras ansamblis
Dibināts: 1988. gada 19. oktobrī
Atrodas: Tilžā, Balvu raj., Latgalē
Vadītāja: Daiga Jēkabsone
Dalībnieku skaits: 21, no tiem pēc vecuma:
jaunāki par 14 gadiem: 8
no 25 līdz 44 gadiem: 2
no 45 līdz 64 gadiem: 2
vecāki par 64 gadiem: 9
un pēc dzimuma:
vīriešu: 0
sieviešu: 21
Darbības veidi: dzied, spēlē, iet rotaļās
Muzīkas:
cītara,
akordeons.
Apraksts: Tilžas folkloras ansamblis dybinōts 1988.goda 19.oktobrī,
kod nūtika arī pyrmō sadzīdošona.
Ansambļa organizatore un pyrmō vadeitōja Linda Čaunāne tagad Veitula.
Viņa ansambli vadēja 10 godus.
Nu 1998.goda rudiņa ansambli voda Daiga Jēkabsone. Skaitliskais sastōvs
sōkumā beja nalels, bet ar godim tys pasapildinōja un pašreiz kūpā ar bārnu grupu -
24 dalībnīki. Pamatsastōvs vysu darbeibas laiku ir stabils un namaineigs.
Vairums sīvu ansamblī dzīd nu pyrmōs leidz pat itai dīnai. Dažōs gimenēs ir
dzīdotōji nu divom un trejom paaudzem.
Savōktas un dzīdōtas ap 200 latgalīšu tautas seņōs dzīsmas, golvenūkōrt
sovas apkaimes un arī kaimiņu pogostu. Dzīsmom dažaida tematika, bet īpaši
īcīneitas un dzīdōtas kōzu, tai saucamōs leigovas raudinōšonas dzīsmas.
Ansamblis pīsadola cīši daudzūs pogosta un rajona kultūras pasōkumūs -
svātkūs, pīmiņas dīnōs, apsveikumūs, koncertūs u.c.
Jau pyrmōs vadeitōjas Veitulas darbeibas laikā ir īdybinōta sadarbeibas
tradiceja ar Rēzeknes pils. folk. ansambli
Rūta,
ar Benislavas un Viļakas ansambļim.
Ir bejuši daudzi izbraukuma koncerti gan sovā rajonā, gan ōrpus tō -
Valmīrā, Cēsīs, Reigā un šo goda 17.julī Jaunlaicenē. Pīsadaleja arī trejūs
folkloras festivalūs Baltika, 1991. un 1994. godā Reigā un 1996. godā
Lītuvā, Viļņā.
Nūzeimeigi nūtykumi ansambļa darbeibā beja 5 un 10 dorba godu jubilejas un
atskaites koncerti. Tajūs kūpā ar sabīdreibu nūvērtējom paveiktū un
plānojom nōkūtnes dorbu.
Dziesmas paraugs: Vīna poša vīšņa gōja (1999.g.)
Viens pantiņš AU formātā (529 Kb)
Visa dziesma MP3 formātā (870 Kb)
Adrese: Anta Laicāne, Brīvības 5, Tilža, Balvu raj., LV-4572, Latvija
Tālrunis: 45-56260
Ziņas sniegtas: 1999. gada 1. augustā


c: text/html

text:
Izkūpsim sovu latgalīšu rokstu volūdu! LgSC reikuotī latgalīšu rokstu volūdys kursi Reigys centrā nūteik pyrmūdīņu vokorūs da semestra beigu. 17:00 – volūdys pamati 18:00 – kai pareizi raksteit Latvejis Nacionaluos bibliotekys telpuos, iz Elizabetis i Barona īlys styura, Barona 14, 3. stuovā, 312. ustobā taišni trepēs. Nav svareigi, ci ar latgaliskū vuordu iz lyupu pasamūst […]
Nu ituo goda 2. augusta leidz 6. augustam Preiļūs nūtyka „Atzolys” – jau sastū godu piec kuortys bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” reikuots izgleitojūšs seminars Latgolys jaunīšim. Seminaru reikoj latgalīšu studenti deļ jaunīšu, kam ir interese par Latgolu i latgalīšu volūdu, literaturu, viesturi, kulturu. Na par veļti „Atzolu” moto ir Kazimira Skryndys vuordi: „Iz tom jaunom atlasem lai ir […]
Kai Jius ak jau zynit, pyrmūdīnēs nu 20. apreļa da 15. juņa nu 17:00 da 19:45 LNB Krišjuoņa Barona īlā 14 (312. ustobā, 3. stuovs tīpat trepēs) nūteik latgalīšu volūdys kursi, kū voda Muora i Kristīne. 17:00 latgalīšu volūda īsuociejim, 18:15 pareizraksteibys nūdarbeiba. Aicynoju vysus, kam ir taida vareiba, atbaļsteit itū iniciativu i īsavuiceit raksteit […]
Pyrmudiņ latgalīšu rokstu volūdys kursūs uzzynuoju vairuokys jaunys lītys kai par latgalīšu rokstu volūdys pareizraksteibu, tai par latgalīšu attīceibom ar mīlesteibu. Zynuošonys raudzeišu īvāruot iz prīšku rokstūt. I niu es rokstu i dūmu (taišni tai es dūmu navys dūdu) sovys puordūmys ari Tev. 🙂 Lobojūt kursu pasnīdziejis Muorys aizdūtū tekstu, roduos diskuseja par vaicuojumu, kai […]
Pagaidom tikai latvīšu volūdā. Latgalīšu tulkuojums taps. Byutu zam myusu gūda informaceju pa latgalīšu kursim nadūt latgaliski. 🙂 Tok LNB gribēja, kab relize ītu jau šudiņ, partū ka pyrmūdiņ byuškys par vieli. Deļtuo sastrāpuojom mudri nazkū i jī izsyutēja. LNB sātyslopā var apsavērt par latgalīšu rokstu volūdys kursim. Nūtiks nu 20.04. da 15.06. pyrmūdīnēs. Nu […]

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Ar cereibu, ka pavasars vystik atīs, Rēzeknis LgSC birojs 3.apreļa vokorā reikuoja vysim tik labi zynomū literari muzykalū pasuokumu „LaLaDra” jeb „LAtgalīts LAtgalīšam DRAugs”. Pasuocīņs nūtyka Rēzeknis studentim draudzeigajā „Klondaikā”, tys puļcēja pīcus jaunus muokslinīkus i četrys reizis vaira skateituoju. Itymā reizē temys beja saisteitys ar pavasara pīsaukšonu. Īdrūsynuot jaunūs talantus i aizsuokt pasuocīņi Rēzeknē […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:16. februarī LaLaDra RēzeknēLatgalīšu muzykanti i literati byus „Juosmuižā”!LgSC meklej Rēzeknis biroja vadeituojuTykom pi sova Boņuka!Aizvadeita LgSC kūpsapuļce
Uorā ir 13.decembris i nav ni minis nu vysa īprīšk minātuo. Lai koč drusku radeitu sev i cytim zīmys sajiutu, Rēznys LgSC jaunīši nūlēme izcept piparkūkys. Dūmots – dareits! Sasatykom RA Vipingys kojuos i suocem radeit svātku sajiutu. Ideju i variantu beja tik daudz, ka nazynuojom nu kuo suokt, bet vys tik moz pa mozam […]
Sveicīņs nu Rēzeknis! Rēzeknis gaisā jiutams rudiņa i jaunuo Atbreivuošonys alejis asfalta smuords. Ir atsasuocs jauns vuiceibu gods škoļnīkim, studeju gods – studentim, dorba gods školuotuojim i docātuojim. Nedelis vydā bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) Rēzeknis birojs sauce studentus, škoļnīkus i cytus interesentus iz “LgSC sasavasaluošonu”. Pasuokuma laikā ar biļžu kinys paleidzeibu tyka atguodynuoti pārnuo […]
Dyžan latgaliska nedeļa Rēzeknē aicynoj iz vysaidom aktivitatem: Latgalīšu “geocatchings” jeb zapts stiklineica Tevi gaida! Visys nuokušuos nedelis garumā Tev, jaunais cilvāk, ir īspieja, pīsadaleit latgalīšu stiklineicys nūslāpuma mekliešonā. Ceļa suokums ūtardiņ 13.09., starta poziceja pi V.Luoča Latgalīšu rakstnīceibas muzeja, meklei tī, kur kūks smejās ar burtim, Tevi tī sagaideis viests, kuru nu trejim krystceļu […]
Latgalīši izdavuši puosoku gruomotu par krīzi Par speiti krīzei bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse gruomotu „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”, kurā apkūpotys skaistuokuos latgalīšu literaruos i tautys puosokys, dereigi padūmi lātai saimnīkuošonai i sliminīku lečiešonai, roksti par vacajom krīzem i anekdoti par myusu laiku Latveju i vaļdeibu, myusu dīnu jaunīšu raksteitī stuosti […]
Juopībolsoj parunai, ka studenti ir jautri cylvāki! Pa vydu lekcejom, praksem, i ikdīnys lītom, saīt kūpā, jam i safiļmei jautru studentu video! Dūmys aizsuoceji i darbeibys dziniejspāks ir bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” Rēzeknis nūdalis darbeigī bīdri i draugi, pīsaistūt cytus Rēzeknis Augstškolys (RA) studentus. Video […]
LgSC Rēzeknis nūdalis bīdri i draugi ari pavasarī turpynoj byut pozitivi i jaunom idejom boguoti. 23. martā iz sapuļci tyka aicynuoti LgSC daleibnīki. Īsaroduos studenti, vairuoki nu tim pyrmū reizi. Leidz ar tū naizpalyka ari īsapazeišonuos aktivitatis. Tikšonuos golvonais mierkis beja apsasprīst par LgSC tyvuokajā laikā plānuotajim pasuokumim. Ideju beja daudzi i cīši lobys. Lai […]
Interveja ar dzejnīci, rūkdorbnīci, bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aktivu personeibu nūrunuota LgSC tagadejā Rēzeknis sātā – Humanitarūs i juridiskū zynuotņu fakuļtatis 3. stuovā, 313. kabinetā, kas reizī ir ari Rēzeknes Augstškolys (RA) Sabīdriskū attīceibu nūdaļa. Sasateikam nūrunuotajā laikā pi biroja durovom divūs dīnā, kod saule, izaver, iz dažom minutem atvalk olpu. Īejūt LgSC „golvonajā […]
Tai jau soka, ka studenti vuicūtīs div reizis godā – sesejis laikā. Paraleli vuiceibom mes – LgSC Rēzeknis nūdalis studenti – asom atroduši laiku pīsadaleit vairuokūs pasuocīņūs. Jauns gods juosuok ar jaunom, pozitivom dūmom deļ tam 15. janvārī LgSC Rēzeknis nūdale aicynova interesentus iz pozitivuos dūmuošonys centra „Pavasara studija” seminarim „Es esmu savas dzīves autors” […]


text:
Pyrms dažom dīnom „Latgolys Studentu centra” Rēzeknis biroja vadeituoja Ingūna Sermule pulcynuoja latgalīšu jaunīšus vīnuvīt iz tikšonūs i jaunu planu kaļdynuošonu. Tikšonuos rezultats – ideju puorpiļneiba. Iz tikšonūs beja īsaroduš 11 jaunīši, kurim beja kūpejs vīdūklis – latgalīšu kultura ir juosagloboj i ari juoatteista. Tyka apsprīstys idejis, kai tū izdareit jau bejušūs i vēļ nabejušūs veidūs. Jaunī ceņsūni […]
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj komandā regionaluo Rēzeknis biroja pasuocīnu koordinatoru – ambiciozu jaunīti, kurs/a ir gotovs/a īsavuiceit jaunys lītys i pilnveiduot sovys spiejis i prasmis. Pīnuokumi: – regulari reikuot formalus i naformalus latgaliskus pasuocīņus; – struoduot ar cylvākim i vadeit komandu; – sagataveit informaceju medejim i byut socialūs teiklu pavielnīkam; – reizi nedeļā […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:16. februarī LaLaDra RēzeknēLatgalīšu muzykanti i literati byus „Juosmuižā”!LgSC meklej Rēzeknis biroja vadeituojuTykom pi sova Boņuka!Aizvadeita LgSC kūpsapuļce
26.febralī Rēzeknis kulturys nomā tyka pasnīgta Latgalīšu kulturys Goda bolva „Boņuks 2011”. Trejuos nominacejuos beja izvierzeits ari „Latgolys Studentu centrs”. Īgivom bolvu nominacejā Lobuokais izdavums/gruomota par gruomotu „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”. Prīcojamēs, ka par lobuokū latgalīšu kulturys masu medeju aizvadeitajā godā tyka atzeita Latgalīšu Kulturys Gazeta (www.lakuga.lv). Ite arī nalels īskots fotokarteņu […]
21. janvarī Rēzeknē nūtyka bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) bīdru kūpsapuļce. Sēdis laikā tyka apsprīsti dažaidi svareigi vaicojumi par bīdreibys dorbu, izvirzeitys nuokušuo gods prioritatis, īvālāta jauna LgSC vaļde i c. . Kūpsapuļce suocēs ar īsapazeišonu (ir pījamti 12 jauni bīdri) i regionalūs biroju atskaitem par padareitū. . Reigys birojā napylna goda laikā nūtykušs daudzi […]
30. novembrī 18:00 vokorā Rēzeknis piļsātys kulturys nomā, Bruoļu Skryndu īlā 3, Mozajā zālē nūtiks Rēzeknis Augstškolys (RA) tradicionalais Andrejdīnu pasuokums. Kur sevkurs interesents kūpā ar divom stjuartem var pīsadaleit i izbaudeit fantazeju ceļojumu da pīturai Andreji. Kotrā pīturā pasažeri varēs aplīcynuot sovus talantus gon dzejā, gon muzykā. Andrejdīnu pasuokuma pyrmuo daļa byus veļteita dzejis skaitejumim, […]
Aiz lūga jau jiutams novembra dzastrais pīskuorīņs. Par speiti solnom, mikeleišu zīdi muoj atvodys rudiņam. Arī myusim – Latgolys Studentu Centram novembris ir īsasocs ar pateikamu otkonsasatikšonu, sarunom i čaja ritualim, kas myusim tik cīši vajadzeigi itymūs soltajūs rudiņa vokorūs. Trešdin, 2. novembrī LgSC bīdri sasatyka Rēzeknē, kab svynātu bīdreibys 6 godu jubileju. Vokora golvonuo […]
Pyrmudiņ, 18. aprelī 12 stuņdēs Rēzeknē, Rēzeknis Augstškolus Ekonomikys fakultatē (Atbreivuošonys alejā 90) tiks atkluota ceļojūšuos izstuodis “133 īspiejis lobuokai dzeivei Latvejā” ekspoziceja Latgolā. LgSC Rēzeknis aktivisti komandu dorbā Sabīdreibys integracejis fonda eistynuotuo ceļojūšuo izstuode ar interaktivys ekspozicejis paleidzeibu treis dīnys (18., 19. i 20. […]
Šudiņ tika paziņuoti žurejis dorba rezultati i nominanti Latgalīšu kulturys Goda bolvai “Boņuks 2010”. Vysu vydā četruos nominacejuos iz Boņuku pretendej ari bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” padareitais. Nominacejā “Lobuokais pasuokums/projekts”: LgSC Studentu nedeļa – dažaidi latgaliski pasuocīni nedelis garumā Nominacejā “Latgalīšu kulturys masu medejs”: Latgalīšu Kulturys gazeta – portals LaKuGa.LV Nominacejā “Latgalīšu sabīdriskuo organizaceja”: Latgolys […]
Vasali, meilī bīdri i draugi! Lai gon decembris skaituos tīkais mieness, Adventa laiks, kas juoveļtei deļ seva, deļ dūmom, puordūmom, ir saguojs, ka tīši itys laiks studentim, Latgolys Studentu centra bīdrim i draugim ir nūtykumim i pasuokumim boguots, ka pat nav laika, acasiest i par tū pīraksteit. Šudiņ ar cytim Rēzeknis Augstškolys (RA) studentim bejom […]
Sastdinē, 27.novembrī Rēzeknē nūtyka Latgolys školuotuoju konference. Oficialuo informaceja ite. Pasuokuma dalinīku vydā sūpluok školuotuojim beja ari žurnalisti, zynuotnīki, politiki, īriedni, studenti (nu tim 6 LgSC bīdri) i cyti interesenti. Ir aizdūmys, ka naškoluotuoju moš beja i vairuok… Dreizumā juopasaruoda oficialam dokumentam – rezolucejai, kurā apvīnuoti dažaidys praseibys i īteikumi vaļdeibai. Bet ite dažys dūmu […]
21. oktobrī Rēzeknē Atbreivuošonys alejā 115. nūtyka LgSC reikuota muzykala latgalīšu dzīšmu i videklipu piecpušdīne. Itys pasuokums ir pyrmais sūļs, kab apzynuotu i izavālātu dzīsmis, kurys vieļuok tiks veiduotys kai latgalīšu dzīšmu karaoke. Iz pasuokumu beja puļciejušīs Rēzeknis “Latgolys Studentu centra” bīdri, aktīvisti, latgalīši i ari daudzi puornūvoda dzeivuotuoji, kurim ir interese par latgaliskū volūdā, […]
21.10. 14.00 “Latgolys Studentu centra” Rēzeknis birojs Rēzeknē Atbreivuošonys alejā 115. 314. kab. aicynoj iz muzykalu latgalīšu dzīšmu pasuocīni „Leigonais kliņgers”. Sadzīdūosim vysi kūpā, vērsimīs latgalīšu dzīšmu videoklipus i vēļ, prūtama līta, čajs i kliņgers. Meili gaideiti! Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:LgSC meklej Rēzeknis biroja vadeituojuTykom pi sova Boņuka!Aizvadeita LgSC kūpsapuļceLa-La-Dra Berkenelē“Taiseits Latgolā” koncerts Reigā
Nu marta suokuma bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” Rēzeknis birojam ir jaunys telpys Rēzeknis Augstskūlys Sabīdriskūs attīceibu nūdaļā – Atbreivuošonys alejā 115, 313.kabinetā. Apmaklātuoju pījimšonys laiks ir pyrmdinēs, ūtardinēs, trešdinēs nu 16 da 19 stuņžu. Itymā laikā Tevi uzklauseis, izklaidēs, informēs par jaununim, padzirdeis ar čaju, pavuiceis dzeivuot voi īsaisteis kūpeiga projekta realiziešonā biroja vadeituoja Anna […]
Vasali! Palnu dīnys prīceiguo viests – LgSC ir tics pi div jaunom i spareigom, vareigom regionalūs biroju vadeituojom. Anna Briška niu struoduos Rēzeknē, Edeite Husare – Reigā. Atbolstit, podturit i dzeivojit leidza! Vēļ nav atrosts Daugovpiļa biroja vadeituojs. Lobs īt ar gaideišonu, sylts ar siļdeišonu. Laikam krīze ar tū ari ir krīze, ka jei naļaun […]
Pyrmū reizi Rēzeknē! 16. februarī 20.00 stuņdēs kopejneicā “pi Olmāra” (Reigys īlā 1) nūtiks literāri muzykals pasuokums LaLaDra (Latgalīts – Latgalīšam – Draugs). Pīsadaleis latgalīšu muzykanti, dzejis i prozys raksteituoji. I cyti lobi ļauds. Tova daleiba breiva! Piec pasuocīņa nu 22.00 balle kūpā ar grupu “Marchello”, īeja 1 Ls. Aicynojam jimt daleibu itymā pasuokumā ar […]
Sataisieju diplomus jaunīšu rodūšūs dorbu konkursa daleibnīkim i lobuokūs dorbu autorim. Iz šmuka dzaltona papeira. Saguoja loba čupeņa gols golā. Dorbi raksteiti latgalīšu, latvīšu i krīvu volūduos. Lobi dorbi. Maņ patyka, cylvāki tūmār vēļ dūmoj, cer, tic, ir. Cylvāki jau nu cytys paaudzis, jaunī. Nūkavieju gon viļcīni, cikom paraleli dorba dzelys, LgSC padareišonys i vēļ […]


text:
Kaut kas jau mainās, sevišķi mazveikaliņos, mazfirmiņās un citur, kur katrs klients un cents ir svarīgi. Bet pēc šitādas komunikācijas smagsvara bumbas manā dārziņā varu tikai ilgoties pēc Vācijas lielveikala kasieres, kas sasveicinās kā ar senu paziņu, pakoķetē ar bērnu, padomā un no galdapakšas izvelk piepūšamu “Nivea” bumbu, kaut ne tālu nav pirkts nekas no tās markas. Tāpat vien.
Kurjers zvana divreiz29.09.2016
Kaut kas jau mainās, sevišķi mazveikaliņos, mazfirmiņās un citur, kur katrs klients un cents ir svarīgi. Bet pēc šitādas komunikācijas smagsvara bumbas manā dārziņā varu tikai ilgoties pēc Vācijas lielveikala kasieres, kas sasveicinās kā ar senu paziņu, pakoķetē ar bērnu, padomā un no galdapakšas izvelk piepūšamu “Nivea” bumbu, kaut ne tālu nav pirkts nekas no tās markas. Tāpat vien.
Sasajimt i lītuot08.09.2016
Kod suocēs Atmūda, mes montuojom sātu. Vyss byutu breineigi, bet tei sāta beja pylna ar montom. Nabadzeiguo dzeda muosa zam lupotu i vysaidu veikšu beja saglobuojuse Latvejis laika traukus, drēbis i vysaidus seikumus. Vyss breineigai, tik sovu vīneigū dzeivi jei beja nūdzeivuojuse ar lupotom, veikšim i plastmasa škeivim. Da i juos vacūs škeivu niu nivīnam navajag, partū ka kotrai paaudzei gribīs pošai izalaseit nu pīduovuojuma i nūpierkt sev jaunu kruškeņu i škeivi, na tū laika zūba apgrauztū antikvariatu.
Laikam niu nazkod izsvīžu, bet maņ beja dūma tūs nūskrombuotūs, ar nazi sagraizeitūs i zyli palākūs, bryuni plečainūs plastmasa škeivus īlikt ramā i apakšā pīraksteit “Dzeive ir niu”… partū ka tei dzeive, kod ēst nu lobūs škeivu, tai ari nadaguoja.
Koč es pīdaru paaudzei, kas pīdzeivuojuse i sovetskuos ryndys, blatus i preču “izsvīsšonu” mieneša beiguos, i talonus, nabadzeibu i tai sauktūs myrūņu zīpu kastis čulanā, šaļtim ruodīs, ka munys dzeivis byus par moz, kab izgulātu vysus antresolūs sovā laikā nūglobuotūs pologus, puorvolkus i naulečkys. Da i gribīs kuo jauna, 21. godu symtā ražuota, lynu dvīļa ar putinenim voi kačim, na myužeigūs pa pusei siņtetiskūs dvīļu auduma ruļļu, nu kuo nūgrīzt i apveilēt, ka sasajimtu. Tok nasasajam. Tai i lītoj tūs pošus. Partū ka ir dzeive “nazkod”, nuokūtnē, sapynūs. Tod, kod īs, dareis, byus, lītuos, dzeivuos.
Pyrms nedelis munai meitai palyka div godi. Verūs iz tuo ciļvieceņa i breinojūs. Jauns pasauļs maņ sūpluok. Vyss nu jauna, vyss svežnis, vyss nu jauna radeits, vyss nu jauna atkluojums.
Pasoka “zeče” i izgaršoj tū vuordu, pasoka div, pīcys, desmit reižu. Zeče, zeče, zeče! Voi “kači” – tok breineigai skaņ. Nikod nabyutu īsadūmuojuse, cik smīkleigai skaņ vuords “kači”. Kači, kači, kači!
Iz dzimšonys dīnys atbrauce baba i cyta storpā atvede munu duovonu. Zaļu kasteiti ar lizeikom.
Kod es pīdzymu paguojušuo goda septeņdasmytajūs godūs, raudzeibuos atguoja mamys muosa ar saimi, jī piečuok ar veiru beja muna krystamuote i krysttāvs, Laimūņs jau mirs, Irena brauc ekskursejuos. Tok na par tū stuosts.
Vysu bierneibu, kod cyluoju kasteitis aiz stykla, manī skanēja: “Nasajauc, nasasit, nūlīc, naaiztīc!”, tok es vysleidza cyluoju. Tī beja gaiši zaļa kasteite, sešys dzaltonys lizeikys, vieļuok mama dalyka div par blatu dabuotys pučainys emāleitys lizeicenis, vēļ vieļuok ak jau nu nazkuru seņču montuotu Berlinis suvenira lizeiceņu, a varbyut jei beja nūpierkta mamys vīneigajā ceļuojumā iz DDR, apsveikuma karteņa ar rūzem. Vysu dzeivi. Tai i stuovēja skapī.
Niu es pajiemu rūkā tū kasteiti. Vaira ni tuo skapa, ni bais. Moza, drupeit smirdeiga eisti nanūsokomys kruosys kasteite, vydā pīduniejs atlasa audums, sešys apsyubiejušys lizeikys, div ar pučeitem, vīna pavysam malna, viersā Brandenburgys vuorti, vaca mašyna i raksteits “Berlin”.
Īdzymtuo i īaudzynuotuo taupeiba – naaiztīc, najauc, lai stuov, tok duovona, kūpā ar tū karteņu ar rūzem, vyss kūpā kai munys atminis komuļs.
Tok es sasajiemu. Dzeive ir niu. Sešys dzaltonuos lizeikys i div tuos emāleituos īlyku pi cytu golda pīdarumu, kasteiti atdevu meitai spēlētīs, karteņu nūlyku sovā plauktā pi cytu pīminis līteņu. Vakar jau vysys sešys lizeikys beja nateirys, izmozguoju trauku mašynā.
Maņ ruodīs, juos smaida. Skaistys, cīši ārtys i maņ vierteigys lizeicenis. Pat tod, ka kaida nu jūs pagaiss, a tai agri voi vieli nūteik ar lītom, partū ka jom ir sovi celi, maņ paliks pīcys.
Pat tod, ka pagaiss div, treis, četrys voi pat vysys, maņ byus bejuse muna dzeive, kū atguoduot. Kai es lītoju krystamuotis i krysttāva duovonu, koč i drusceņ apsyubiejušu.
Nui, maņ ir dīnroksts. Muna naktineica.lv ir dzeiva i grīžās ari septembrī.
Paļdis cyxob – jau ūtrū reizi! Kai katuolim ir svātī i aizbyldynuotuoji pi Dīva, tai naktineicai jis ir aizbyldynuotuojs pi Leluo Škārsteikla. 🙂
Niu tik sasajimt i lītuot.
Šaļteņa21.07.2016
Pa reizei īguodoju, ka maņ ir dīnroksts, tok sutkā ir viņ 24 stuņdis i, ka atjimt munu mīgu i iesšonu nu laika, kas palīk puori nu bārnu mīga i iesšonys, palīk tik moz, ka eisti nav tolka pat atguoduot paroli. A parole taida, ka mynādams naatmineisi.
Augustā beidzās hostings.
Varbyut atsagrīzt pi saprge.wordpress, kam jau seņ napīmiņu parolis. Varbyut suokt nu gola. Varbyut nimoz navajag. Ni virtualūs muzeju, ni izstuožu. Tī ir viņ teksti nu cytys dzeivis.
Es jau seņ asu cyta. Kod esi pīredziejs, kai nu tovys mīsys pīdzymst bārns, korsts i sleideigs, kai nobys saite kai glums stričs storp kuojom, kod saiuta kai piec pierts voi gryutuokuo eksamena, kod poša puorgrīz tū saiti, daudzim tekstim pagaist vierteiba, partū ka tī ir viņ teksti.
Atsataisa nazkaidys durovys. Ka vari dzemdēt, vari vysu.
Na veļti tik daudz jaunūs mamu suoc dareit koč kū jaunu – šyut skusteņus, vērt knupeišu krelleitis, gatavēt ēst. Tai gribīs dzeivuot i suleigu dzeivi.
Da i saprūti, ka nazkas ir paguojs. Sauc, sauc gostūs draugus, cikom saprūti, ka paguotnis to nasasauksi.
Nav jau jūs vaira. Ir cyti cylvāki ar sovom dzelom, īšonom, suopem, prīcom, a teve tī nabeja, partū ka beji aizguojuse maleņā, sovā olā. Atsagrīz, a laiks vysu puormejs. Kai izkuopt nu laika mašynys – i poša cytaida, i vyss cytaiž.
Cylvāki atīt i aizīt. Tei ir seika šaļteņa, cikom sūpluok.
Ari tys syltais bierneņš ir viņ pagaidom. Nu zūda da ceļgolu. Izaugs, aizīs. Nobys saiti juogrīž vysu myužu.
Vysleidza – tei ir tik jauna, tik cyta pīredze.
Voi es kod nabejs dzeivē varieju īsadūmuot, ka byušu mama, ka byušu mama divejim. Īsadūmuot, tok na cerēt.
Voi es varieju īsadūmuot, ka nikas nanūtiks kai žurnalūs. Veirs iz tū šaļteņu byus prūm, bierneņš pīdzims. I vacmuote padūs škēris – grīz. Ar pībiļdi, ka parosti tai nadora.
Nobys saite beja cīši seiksta, bārns elpuoja i vērēs nazkur dziļumā. Sylts, korsts, dzeivs. Tymā šaļtī beja viņ dūma – juogrīž. Juopalaiž.
Laiks sēdēt zam sirds, laiks sēdēt kliepī, laiks aizīt pasaulī.
Ticīs, ka es naasu nikaida instamama, kas instagramā līlejās ar sovu perfektū dzeivi, voi blogmama, kas aproksta vysys tuos perfektuos aktivitatis ar bārnim. Ni maņ laika, ni gribiešonys.
Tuos šaļtenis aizīt i pagaist kai rosys pērleitis zuolis golūs, a tei jau i ir vysa dzeivuošona, na jau pīraksteišona.
Vierbu svātdīnē30.03.2015
Sasajiemu nūsavērt lītaunīku kinu “Ekskursante” da gola. Gryuts. Vairuok reižu taiseju cīši.
Niu, kod maņ pošai ir meita, es naasu vīnaļdzeiga pret pasauļa suopem, bārnu cīsšonom, smierti. Tam nav nikaida sakara ar hormonim. Muote ir nazkas vaira, pīredze, sirds jusšona.
Trokuokais tymā vysā – nav jau nikaidu boltūs baļtīšu voi malnūs krīvu, atpesteišonys i laimis solys, kur nūbēgt. Nu izsyuteitūs ešalona meitušku Mariju izlīk ar tekstu – ej iz rītumim, kur saule rīt, iz Lītuvu. Ceļš ir baileigs, a jei īt. Šaļtim pa naža asmini, šaļtim zam.
Tok nav jau tuos Lītuvys, nu kuruos jī aizbrauce smiertī. Tī poši nūdevieji, izvedieji viņ ir tepat – sābri, rodi. Mes poši asam malni i bolti, stypri i pakaļpeni, partū ka mes poši asam totalitarys sabīdreibys radeituoji, nūdevieji i nalītys. Tūreiz i niule.
Tūreiz i niule. Palmu ci vierbu svātdīnē tī nazkod Beibelis laikūs, kara i sovetskuos okupacejis laikā, šudiņ.
Nūdūt voi pasorguot. Paleidzēt voi īsist. Nūsist voi palaist.
Kai napalikt par ašņa suni – vaicuojums. Izvēle – par maitu voi par cylvāku.
Vierbu svātdīnis vaicuojums vysu pyrma sev.
Piec nedelis Jis miers. Nūdevieji varim byut kotrs nu myusu.
Vot, ka Tev byutu izvēle. Tu nanūsalīgtu? Tu naklusātu? Tu upereitu sevi ūtra cylvāka vītā?
I, ka niu soki – nui, es varu byut svāts, tod kū dareisi, ka tys ūtrs, kuo deļ īsi smiertī, izaruod maita.
Bet pasauļs na bez lobu cylvāku. Vysleidza jī ir.
A cylvāka spāks na jau iz ituos zemis, a nazkur tī tuoli augšā. Tāvs myusu, kas esi dabasūs. Atlaid mums kai mes atlaižam sovim poruodnīkim. I naīved myusu kārdynuošonā.
Par dzeiveibom, tekstim i muotem26.01.2015
Īprīkšejais īroksts maņ guoja gryuši. Jis vysu laiku beja manī, tok abortu tema ir sleideiga.
Es asu sīvīte, es sajiutu sabīdreibys spīdīni, es grybu dzeivuot sovu dzeivi, es cīneju dzeiveibu. Bet mani kaitynoj populistiska i politizāta jimšonuos ap itom jiuteigajom temom. Šaļtim vardarbeiga, šaļtim agresiva, šaļtim vīnkuorši okla.
Tys ir kai pa brist pa dvēselem ar zuobokim i cerēt, ka rosā napaliks pādi.
Sasacepu jau laikam nazkod pyrms goda, kod TV klausiejūs nazkaidu gudru ļaužu diskuseju par abortu temu. Maņ šaļtim gribiejuos klīgt nu tūs tukšūs frāžu i solkonys apsamīrynuošonys ar banalim tekstim. Nūlyku kai bādu zam akmiņa i guoju iz prīšku.
Rudinī suoču raksteit. Napublicieju. Par osu. Zynuoju, ka napatiks. Es beju tik laimeiga i tik klusa sovā mozajā pasaulī, ka nagribieju nikuo. Na jau nu vātrys. Na jau vysaidu sektantismu.
Cikom ituos dīnys īraudzeju cepšanūs par jau konkretu darbeibu, lykumprojekta vierzeišonu. Medeji i socialī teikli beja pylni ar puspatīseibom, a poša teksta nabeja. Viņ miļzeigs konteksts ar projekta vierzietuoju izsacejumim publiskā telpā.
Izkosu, apsavieru, nanūsaturieju. Koč jau kaidu laiku nabeju guliejuse vaira par 4-5 stuņdēm sutkā, nanūsaturieju, rakstieju. I šudiņ naguliešu. Bet tys tai. Kod teksts īt, puorejais atsakuop.
Pyrms publicēt, es ilgi dūmuoju. Tei ir tik sensitiva līta. Tys ir kai izīt plykai pasaulī i tikt puori nazkaidam tabu. Ir temys, par kurom publiski narunoj.
Publicieju. Naktī vēļ ilgi dūmuoju. Nu reita saprotu, ka izdzēst par vieli. Piec tam maņ vaira nabeja laika par tū dūmuot, kuortejuo garuo i skaistuo dīna.
Kū syudus kustynoj, tū jī smird. Izaver, ka itei tema ir labi īryuguse.
Bais īsadūmuot, kas pasanastu, ka suoktu kustynuot eitanazejis vaicuojumu. Koč medicinisku īmesļu piec aborts ir īspiejams leidz 24. nedeļai.
Paļdis Dīvam, nabeidzu atkuortuot pi seve i skali. Labi, ka tys maņ tyka aiztaupeits. 24. nedeļā bārns tok kustīs jau lobu laiku, jis ir dzeivs, jū var sajust ar vysu juo byuteibu, dīnnakts ritmu, parodumim. Vēļ drusku, i jis jau var dzeivuot pats.
Bet es nabeju muote, kai te kaids ir izdūmuojs. Ari tod, kod bārns pīdzyma, es nabeju muote.
Viņ niule es pamazeņam palīku par muoti. Tys ir kai izkuopt iz lelys solys i raudzeit saprast, kas nūtics. A vyss ir pasamainejs.
Niu tu esi Kristofers Robinsons, nu īprīkšejuos dzeivis nav palics nikuo, a mozais Pīktdīņs prosa ēst, samīļuot i es asu jam vyss. Pamazeņam bārns atsadola nu mane, a es vuicūs palaist. Partū ka muote – tys ir ari palaist pasaulī dzeivuot sovu dzeivi, koč grybātu vysu myužu nest iz rūku.
Muote nav nūsaukums lykumā. Muote ir izaugt i sevī atrast bezgaleigu mīlesteibu, kas ļaun piec nagulātu nakšu atsasaukt bezzūbainam smaidam i prīcuotīs nu sirds, ka kaids cyts ir paieds, prīceigs i izaguliejs.
Naasu augstuos dūmuos par deputatim, lai jī maņ pīdūd. Ak jau daļa nu jim ir spiejeigi struoduot ar juridiskim tekstim i runuot ar sabīdreibu, bet lela daļa vīnkuorši ir īsvīsti Saeimā i pošim viņ zynomu īmesļu piec pīkrytuši kandidēt, labi izskoluojuši ļaudim smadzinis i niu gluob pasauli pa sovai mūdei i skolojās iz prīšku. Es ceru, ka jī gluob pasauli i jim koč ir misejis apziņa sovys vaļsts i cylvāku lobuma deļ.
Bet tys lykumprojekts izaver cīši nagotovs. Narunuosim par ētikys, logikys i terminu vaicuojumim, bet nu drukys klaidom dokumentūs tok jau navajadzātu byut. Nav jau ar korstu sirdi raksteits dīnroksts. A mož ir. Ceļš iz eļni ir lobim dorbim bruģāts.
Kod muna mama aizguoja studēt medicinu, jei gribēja byut ginekologs. Jei nabeja ginekologs, partū ka 20. g. s. 70. godūs byut ginekologam nūzeimuoja taiseit abortus. Jei zynuoja, ka naspēs tū. Jei ari munā kluotbyutnē ceņtēs sīvītis atrunuot nu tuo. Es poša, piec tam radzūt tūs bārnus, asu dūmuojuse – cik daudz spiej laikā pasaceits vuords, ka jis ir ar sirdi saceits.
Par abortim mes runuojom jau bierneibā. Par dzimšonu, smierti. Dzeivi i dzeiveibu.
Jei beja pediatrs. Cylvāks, kas uorstej pīdzymušūs bārnus. Es cīneju i apbreinoju itū izvēli – saglobuot sovus sapynu, bet kolpuot cylvākam i naīt konfliktā ar sovu mugorkaulu.
Nūslādzūt temu, fragments nu munys gruomotys “Dzeiveiba”.
Ari jei guoja gryuši. Vasalu godu ilguok, kai beju dūmuojuse. Tok ar dzeiveibom nikod nav vīgli.
Babce nūglaude pučainuos kleitys prīšku. Vādars, ciči. Kab jauna bejuse. A niu nikuo, vysa dzeive kai apnosuota kopka iz rasnuo vādara. Četri bārni iznosuoti, a cik zemei atdūts, cik slimineicā pamasts. Agruok jau tai navarēja — vyss sīvītei vīnai iz placu. To zam sirds, to iz sirds.
Dzeivoj da dzeivoj, a par cik laika otkon da uorsta. I otkon pa vokorim raudi — osorys pošys bierst, dūmuot, tī nazkuo vajadzātu voi kuo varātu. Kai gobols nu mīsys izrauts, kai vasalom čečem tuos dvēselis daleipst i naļaun sirdei pasaceļt dabasūs. Kai zama i pīlejuse laiva laidīs pa iudiņa viersu, kai pīsmedziejuse sīksta. Tik pasaceļ iz iudiņa, tik otkon osorys bierst.
A kas tī kuo vaicuoja voi beja. Poša sasadūmoj i dūmoj pi seve. Veirs jau seņ guļ izalaids kai nadzeiva mīsa, a tu trinīs i trinīs pa korstim dečim i spylvynim. Vydā vyss kai izrauts, tukšs i māms. A sirds pylna i lejās puori molai. Na rauduot, a dabasūs taišni kaukt.
Cikom jau reita gaisma, otkon iz fermu da gūvu, tod Bryunei runkuļus, slauktu, bārni iz školu, āstu, otkon plita juokur, fermā elektreiba raustuos, jau agri zam pušdīņu skrīn vārtūs, gūvs gramoj mīreigys, atsasiest iz cysu skaudzis tīpat klāva golā i dūmoj. Kai byutu, kai nabyutu. A tod jau elektriki kluot, smejās i jūkoj, otkon vys tū pošu i pošu. Sprauna meita. Ej. Nes. Dzeivoj.
A vokorā ej nu gūvu slaukšonys, zvaigznis augši dabasūs, apleik a ni dzeivys dvēselis. Dūmuot, vīneiguo skaņa tei zvaigžņu treisiešona dabasūs i snīgs zam pošys kuoju. A nūstuoj i klausīs, šolc tik ausīs kai vasals mežs. Sirds sytās, dzan asni.
Esi i dzeivoj. Da cytys reizis.
Rudiņa apsalaidušuos dīnys29.09.2014
Ko tik visu varētu nedarīt. Nu tad to visu es arī nedaru.
Bet man ir alibi. Šoruden es daru vairāk nekā jebkad mūžā. Vienam cilvēkam es esmu VISS.
Viss es vēl nekad nevienam neesmu bijusi, jo pat mammai vienmēr ir bijusi sava dzīve. Nerunājot par radiem, draugiem, paziņām. Jo tas jau nav normāli, ka kāds kādam ir viss, ja vien tas kāds nav tikko dzimis.
Iedomājies, kā būtu nokļūt uz svešas planētas. Kur runājošas un smalkā balsī dziedošas sēnes staigā pa sienām, sienas ir violetas un maina krāsu, ja paliek pārāk auksti. Un aiz sēnēm kā aiz gliemežiem paliek glumas un vēsas sliedes, kas spīd apmēram zeļonkas krāsā, kamēr atkal sasilst. Bet uz grīdas nekā nav. Pa grīdu staigājam tikai mēs. Un tas otrs ir vienīgais, ko es pazīstu.
Skaidrs, ka kādu laiku, kamēr es saprastu, kā sazināties ar dziedošām sēnēm, tas otrs man būtu viss. Reizē tulks, reizē vienīgais, ko saprotu un pieņemu.
Tad tā arī dzīvojam. Es mēģinu saprast, kā pastāstīt par tām sēnēm. Bet sēnes tik dzied. Bet cilvēkam paliek bail, kad to sēņu ir par daudz. Un kuram gan nepaliktu bail, ja siena sāktu runāt, bļaustīties un mirgot visādās krāsās. Un tas pat nav nekas TĀDS. Tikai televizors.
Sagribējās uz Centrāltirgu. Tur noteikti visādu rudens labumu čupām.
Savācu no ledusskapja lauku labumus un izsautēju. Katlā kārtu kārtām zaļš, balts, oranžs, sarkans, dzeltens.
Cepetī sasprausti ķiploki. Vakarā cepsim.
Sīkas sīciņas laimītes. Kā cepumi pie tējas. Vai pīles peldas ezera aukstajā ūdenī un ienirst, un ienirst. Pēkšķēdamas sit spārnus, ūdens šļakatām pa gaisu. Bet kokā sit dzenis. Un aiz ezera mašīna ved vecu ledusskapi. No zariem krīt sačervelējušās lapas, atsitas pret zemi, nočaukst.
Bet tāds miers. Man patīk šis rudens laiks, kad viss vēl ir, bet lēnītēm rimst, stājas, apklust. Kā pirmās krāsainās kļavu lapas, kas sapinušās zaļā, bet jau nogurušā zālē. Vai apjukušas zosis, kas kārtojas kāsī, bet vēl lido zemu, zemu. Varbūt palikt. Te vai varbūt tomēr te.
Rudeņos es vienmēr atceros un pārlasu Sergeja Kozlova stāstus par Ezīti, Lācīti, Zaķi un visiem citiem. Kā viņi ļāvās rudenim.
Savā tulkojumā. Latgaliski. Te var palasīt.
Atceros, kā sēdēju Zilupes vilcienā un tulkoju. Saule, tukši sēdekļi.
Tas bija laiks, kad es dzīvoju citādi. Uz mājām braucu pirmdien vai otrdien, uz Rīgu piektdien vai sestdien. Vai kā nu sanāca.
Skatījos uz pārbāztajiem vilcieniem pretējā virzienā – piektdien uz laukiem, pirmdien uz pilsētu. Definēju – dari citādi, ja gribi dzīvot ērti.
Bez tā laika es būtu citāda. Tāpat kā bez visām izdomātajām domām un izlasītajiem vai uzrakstītajiem tekstiem.
– Maņ cīši pateik rudiņa apsalaidušuos dīnys, – saceja Ezeits. – Sauleite speid buola kai apmauta, ir vyss taids myglains, myglains…
– Mīreigai, – saceja Luoceits.
– Nui. Dūmuot, vyss byutu nūsastuojs i stuovātu.
– Kur? – vaicuoja Luoceits.
– Nā, vyspuor. Stuov i nasakust.
– Kas?
– Nu, kai tu nasaprūti? Nikas.
– Nikas stuov i nasakust?
– Nui. Nikas nasakust.
Par Rūteņu21.03.2014
Tikkū atbrauču nu Emilejis Kalvānis bieru. Daudzi puču, daudzi cylvāku, daudzi vuordu.
Tik gribieju pasaceit – kod aizīt gaišs cylvāks, napalīk tymss. Daļa juo gaismys palīk apleicejūs cylvākūs i speid jūs pruotā, atmiņuos i ari jūs acīs.
Bet tys, kū es vēļ gribieju saceit. Juos ūtrajā dzejūļu kruojumā “Atvosora” ir dzejūļs, kas veļteits Rūteņai. Kod skaiteju jū pyrmū reizi, nazkai daguoja da sirds.
I zynit – es tū Rūteņu šudiņ satyku. Moza, gaiša meitineite. Īt kai ikstyns, acs zib, bize pa gaisu. Vysa vajag zynuot, vysa vajag redzēt i saprast.
A pats golvonais – tam bārnam ir breineiga latgalīšu volūda, kur stidzeņa ir stidzeņa, pasavērt ir pasavērt. I vēļ daudz vysaidu styprūs latgalīšu vuordu.
Daudzi jau navajag. Kab taidu Rūteņu byutu daudzi. Kab ituos mozuos Rūtenis izaugtu laimeigys i styprys – Latgolai i Latvejai par prīcu. Kab krystobu i kuozu byutu vaira nakai bieru.
A ite pats dzejūleits.
Jaundzymušai latgalītei Rūteņai
Vēļ bolti snīgi zemi sadz,
Bet gaisā pavasara smuords –
Dīvs divuos sirdīs prīcu dadz,
I prīcai mīlesteibys vuords.
Vēļ vīna zvaigzne īsamirdz,
I vēļ vīns myužs ir pīsaceits.
I moza, moza bārna sirds
Kai pumpurs zīdam atraiseits.
Lai tev, bierneņ, saulis daudzi,
Lai tev mīlesteibys daudz!
Lai tev nūlicīņs ir saudzeigs,
Audzi Latgolai, bārns, audz!
Malni muni kumeleni03.09.2013
Nav tādas Latgales. Katrs cilvēks un katrs uzņēmums ir Latgale – vizītkarte, vēstnieks, darbinieks – sauc kā gribi.
Riebiņu zirgaudzētava savu misiju izgāza. Tagad daļa manu viesu par visu Latgali domā kā par Riebiņu zirgaudzētavu. Un es varu runāt vai nerunāt – tie ir tikai mani vārdi, bet konkrēti darbi ir konkrēta uzņēmēja daļa un tas, ko redz, iegaumē un stāsta tālāk.Tā rodas stāsti, tā veidojas stereotipi par Latgali kā slaistu un putlūriņu zemi.
Piedodiet, visi tie latgalieši, kas no sirds strādā un dara visu laikā un precīzi, bet man jau sen ir termins “latgalīšu bizness”. Vēroju un katru reizi ar rūgtumu saprotu – ir. Tiešām ir. Jo nekādi ilgtermiņa plāni neeksistē – ir mirkļa notikumi, kontakti, saiešanās, vajadzības, kas tiek apmierinātas, nedomājot par pieņemto lēmumu ietekmi uz nākotni. Vēsi var apsolīt, bet nepadarīt. Tā sanāca, lēmumu pieņemt ir grūti, vieglāk apsolīt kaut ko kaut kā kaut kad. Neteikt ne jā, ne nē, bet īsti austrumnieciskā manierē norakt kaut kur kaktā un aizmirst, sak, varbūt klientam nemaz nav svarīgi un viņš liksies mierā. Padarīt darbu, bet nepalaist tautā – nolikt dzīvoklī kaut kur skapī vai noliktavā. Sākt labi, bet izņergāt labi sāktu darbu un foršu ideju ar kaķa vilkšanu aiz astes, solījumu neturēšanu un termiņu nograušanu.
Brīžam līdz izmisumam – nu kāpēc tā jādara. Kāpēc vajag visu sapurgot. Kāpēc nevar vienkārši lietišķi, normāli, korekti padarīt savu darbu.
Savējo būšana, protams, ir jauki, bet tas neveido augsni normālām klienta-pārdevēja, pakalpojuma devēja-ņēmēja, tirgotāja-pārdevēja-pircēja attiecībām. Viss ir plūdums – šai mirklī tā, bet tālāk jau – kā redzēs.
Viena cena šodien, cita rīt. Viena cena vienam, otra citam – jo būt labam ir labi, bet peļņa ir sekundāra. Plānotāja vietā katru reizi jauna balta A4 lapa.
Nepieķeries sīkumiem. Laiks ir pāri esošs. Viss saliksies pats pareizi, īstie cilvēki nāks īstajā laikā. Naudu nepelna, nauda rodas. Naudai nav nozīmes, jo man tā gribas un tagad tā liekas.
Tāda subjektīva pasaule, kur, protams, ir gana vietas nejaušībai, notikumam, vēlmēm, pēkšņumam. Bet kur svešajam ir jāatkāpjas, jo viņš neiederas sistēmā – nemāk spēlēt līdzi nejaušību spēli, nemāk pielāgoties, mainīties.
Veidojas divu dažādu pasauļu sadure – viens ir cerējis un plānojis, otram nav sanācis. Neviens jau nav vainīgs – divi pasaules.
Līdz šim man likās, ka “latgalīšu bizness” gadās tikai plānā galdiņa urbējiem – rakstniekiem, dzejniekiem, grāmatu un disku izdevējiem, jo viņiem ir iedvesma un viņiem nav iedvesmas, viņiem ir idejas, bet nav grāmatvedības, viņiem ir cerības, bet nav plāna. Bet ja tā notiek ar uzņēmējiem (un īsā laikā jau ar vairākiem), tad rodas jautājums – vai mana lojalitāte Latgalei nav kaut kāds debesszils neaizmirstuļu vainadziņš.
Rezumējot mācība ir īsa: mazs solis cilvēkam, liels cilvēcei – maza kļūda uzņēmējam, liela kļūda novadam.
Dzīsme “Malni muni kumeleni” nu grupys “Boltī luoči”.
P. S. Ja plāno kaut kad dzīvē sadarboties ar Riebiņu zirgaudzētavu un esi šo ierakstu atradis ar internetmeklētāju palīdzību, tad ieplāno zvanīt 5-6 reizes, 2 reizes braukt klātienē, vēlreiz zvanīt. Un zvanīt. Bet labāk uzreiz ieplāno kaut ko citu, jo pēdējā brīdī tiks izmocīts lēmums – nē, darījums nenotiek. Jo pēc vairāk kā mēnesi ilgas ņemšanās top zināms – tai pašā laikā pasākums ir arī vietējam policistam, bet gan jau droška ir tikai viena. 😀 Bet laukos policistam vienmēr ir priekšroka. Gan jau arī vetārstam, skolotājam, feldšerim, mežsargam. Tā vienkārši ir.
Priežu galotnēs, mākoņos20.07.2013
Pāris dienu daru to, ko vēl nekad mūžā neesmu darījusi. Guļu slimnīcā. Aiz loga mežs un debesis.
Viena diena Varakļānu slimnīcā ar brūno naktspodu skapi un atejas podu ar aptrusušo striķi ūdens noraujamā vietā neskaitās – no tās es aizlaidos pēc pirmās nakts un braukāju tikai uz sistēmām, pie viena vadājot uz un no darba slimnīcas medmāsas. Kas nu tā par gulēšanu, ja vienīgās košās atmiņas ir dārzeņu sautējums, kur retas kāpostu lapas dzenā burkānu ripeles, bet masu veido kartupeļi un tāla krējuma atblāzma, jo “uz visu slimnīcu viena buņdžiņa krējuma, lai būtu taukvielas”.
Te es esmu pa īstam. Tas nozīmē – parasts pacients un godīgs gulētājs. Bez īpašiem VIP statusiem vazāties apkārt vai dabūt kādu tarkšķošu sanitāri, kas blakus gultā pūtina kājas un nāk aprunāties ar “to Spergas meitu, ko pēdējo reizi redzējusi pirms 33 gadiem”.
Lai gan ārsts Sperga, protams, ir arī šite un arī šite man pavaicāja, vai tas Sperga ir arī mans Sperga. Izrādās, arī šitajā slimnīcā ir savs Sperga – tas urologs, kuram adresēts spams pienāk manā e-pastā ar apskaužamu regularitāti. Nudien mēģināšu – varbūt pirmdien izdosies viņu satikt, lai vismaz iepazītos. Jo cirkam būs būt!
Slimnīcu var uztvert arī kā kūrostu (nejauši pārrakstījos, bet kūrosta tomēr skan labāk nekā vāciskais kūrorts), kur izlekt no ikdienas rāmja un iegūt jaunu pieredzi. 17 dažādās putras vien ir ko vērts.
Man gan laikam nu reiz nekad nav trūcis spēju saskatīt labo. Māsiņas un sanitāres ir ļoti laipnas un pieklājīgas, smaida pretī un jokojas. Laikam jau taisnība – kā pasaulē iesi, tā pasaule nāks pretim. Skats uz mākoņiem ir dievīgs, un laiks vēl lutina ar ļoti dinamisku negaisa un balto gubu mākoņu maiņu, kas saulē izskatās vienkārši fantastiski. Arī tās izslavētās slimnīcu putras man liekas tīri garšīgas un savā ziņā tādi interesanti eksperimenti. Piemēram, man nebija ienācis prātā, ka šķeltos zirņus var vārīt kopā ar grūbām – ļoti sātīgs un interesants veģetārais ēdiens. Savukārt griķu putra ar maltās gaļas mērci pēc divām dienām bez ēšanas – dievu ēdiens.
Tikai vienu es sapratu – mani optimisma krājumi var būt nezin cik bezgalīgi, līdz tie saskaras ar palātas biedreņu izmisuma jūrām. Tādā brīdī saproti – katram pašam sava laiva ir jātur sausa.
Kas attiecas uz pārējo – ar mani viss ir kārtībā. Liekam jaunu bildi iekšā.
Ontans i gruomotu karma22.04.2013
pi LgSC gruomotu golda ituo goda 20. aprelī izruožu storplaikā.
Nazynu, kai ir tierguot latvīšu, krīvu, angļu gruomotys parostā veikalā. Bet kotru reizi, kod asu tierguojuse latgalīšu gruomotys, maņ ir sajiuta, ka kolekcioneju ārmus i jī speciali mane meklej. Voi varbyut es par daudz verūs apleik i par daudz runoju – tuo vītā, lai ļaudim vīnkuorši raudzeitu puordūt preci.
Bet maņ pateik atrast i īdūt pareizū gruomotu ari tod, ka cylvāks nazyna, kuo jis grib. Koč ar latgalīšu gruomotom vysbīžuok tai ari ir – juos ir kai nazynomī karaveiri, kas bruoļu kopūs guļ sūpluok vīna ūtrai. Ni juos zyna cylvāku, ni cylvāki jūs. It kai nazkuo grybātu skaiteit, tok burti ni taidi i autors ni taids.
Itū sastdiņ tierguoju latgalīšu gruomotys kinuteatrī “Splendid Palace” Baļtinovys amaterteatra “Palādas” vīsizruodis “Ontans i rodne” laikā. (Vaira par itū ceļojūšū LgSC gruomotu stendu i pošu tierguošonys projektu skaiti ite.)
Vīna sīvīte speciali maņ atnese šokolada kompetu zylā folejā – ceiruļa ūleņu pavasarī. Jei saceja, ka kotru reizi klausuos “Kolnasātu”, ka jai cīši interesnai. Šudiņ Vaļuks stuosts par dzāsluonu.
– Ā, niu to jau ir pastuostejs, – jei saceja, pasavāruse iz pulkstini. Ruodeja jau godreiž septeni vokorā.
Jei pastuosteja, kai ari juos pusē dzāsluonu sauc dzāsluonu, a vēļ ir dzierdiejuse, kai jū sauc ari par zaslonu voi nazkū tamleidzeigu. Vaicuoja par vacajim vuordim – kai es tik daudz zynu i kur es jūs jemu.
Saceju, ka es vīnkuorši jūs atguodoju nu bierneibys, a vēļ pasaveru gruomotuos.
Veceits ar paplyku plešu i puori puorsukuotom kuplom motu lēkšem, kas piec capuris nūjimšonys stuovēja gaisā i kryta iz pīris. Taidi siermi i naleidzonai apgrīzti motu viļni.
Jis daguoja pi golda, mierķtīceigai pajēme zaļū gruomotu. Leonarda Latkovska atmūdys darbinīkus. Suoce škūrsteit, aizaruove. Piec šaļts jis jau stuovēja koridora ūtrā pusē. Raudzieju jū napagaisynuot nu skatīņa, koč naticieju, ka jis ir zaglis.
Piec minotu desmit veceits atnese gruomotu atpakaļ. Nūlyka iz golda precizi juos vītā i pasaceja:
– Itei ir loba gruomota. Tik burti mozi, navar izlaseit.
Daguoja sīvīte. Cyluoja vīnu gruomotu, ūtru. Es soku – tī dzeja, tī proza.
Jei pieški pasagrīze pret mani i saceja:
– Es dzeju vairs nelasu. Visi dzejnieki ir miruši.
Nazkū atbiļdieju, saruna turpynuojuos. Beja skaidrs, ka jei nikuo napierks, bet reizem ir tai, ka saprūti – es te stuovu na jau gruomotu, bet cylvāku deļ.
– Visi, ko es lasīju, ir miruši. Visi mani autori ir miruši.
Jei nanūsauce nivīna vuorda, bet tys skanēja tik apokaliptiski. Kai piec pasauļa gola.
Jei ari saceja, ka jaunū dzeju nasaprūt. Bet nasaprūt ari Imantu Auzeņu – it kai teksts ir, a skaņ tukšums. Nav nikaidys jāgys, tikai atskanis. Bet Imants Auzeņš jai to nikod tai i naass patics.
Jei nanūsauce nivīna dzejnīka, kas ir juos autors. Tok ari ar lelu toleraņci i sirsneibu atzyna, ka juos laiks ir cauri. Lai roksta kū raksteidami – tei nav juos literatura. Jei nanūlīdz, navīpsnoj, nasmuodej, naškolej.
Vīnkuorši vysi dzejnīki ir myruši
Div draudzinis, trīkdamys i smīdamuos vīna caur ūtru, trynuos pi golda. Beja skaidrys, ka nazkuo juos grib, bet eisti nagrib nikuo sprosta. Vīna pasaceja par unukim nazkū, bet es vierūs i nasaprotu – ruodīs, par jaunu, lai byutu unuki. Ūtruo tai kai grybātu kaidu gruomotu pierkt, a ej nu zyni, kuru i deļkuo. I voi pierkt. I voi jei.
Vuords pa vuordam, juos apsamete pi vuordineicu. Pasavēre iz Bārzkolna, pastuosteju eisai. Nā, tys eisti nader. Tod saceju – juojem Vaļuka vuordineicu.
Vīna nu jūs smiejuos i saceja tymsuokajai:
– Ka byus vydā “sipisnīks”, tev juojem!
Apcaltuo tai kai sasavībe, a atsauceigai vērēs, kai tei ūtra škir lopys.
Sipisnīks beja. Bet niu jau juos īsadaga azartā.
– Ir sipisnīks! A pasaver – kvašeline! Pi myusu studiņs, te kvašeline.
– Nui, nui, maņ studiņs, aizbraucom da vadaklys – jei soka “kvašeline”.
Gols golā juos nūpierka kotra pa vuordineicai. Sumkā lykdamys, saceja, ka taiseis krystvuordu meiklis.
Pyrms poša izruodis suokuma atguoja taids pavacuoks veirīts ar opolu muti. Nu kabatys jis izvylka salūceitu A4 lopu, iz juos daudz seika roksta i aizlūceitajā lopā:
Anna Rancā
Pylni kārm
– Man sieva teica nopirkt grāmatu, tūlīt paskatīšos…
Jis raudzeja atlūceit lopu, es jau jam devu gruomotu.
– Cik maksā?
Jis izvylka moku.
Samoksuoja.
Mudri aizguoja vērtīs izruodi.
Pasyutejums izpiļdeits.
Atguoja jūceiguo sīvīte ar palākū plašči. Trynuos, trynuos. Ar jū vysod saīt čudnys sarunys, deļtuo es raudzeju runuot ar cytim klientim, jū paturūt acīs ar nazkaidu sastū pruotu.
Jei vērēs, vērēs iz vuoku. Attaiseja “Katōļu Dzeivi”, nazkū puorskaiteja i aizaklīdze:
– Taisnība! Tā ir! Tik labi pateikts!
Jei praseja, voi mums ir papeirs – jai itys obligati ir juopīroksta. Papeiru navarieju atrast.
Jei, vysa puorjimta ar dziļū dūmu, nu kabatys izvylka “Ontona i Annis” programmeņu i prīceigi īsasauce:
– Man pašai ir!
Jei pajēme sorkonu pildspolvu i iz dzaltonuos programenis vylka opolus i svareigus burtus:
Jē
z
us
–
ļau
n
um
a
uz
va
rē
tā
js
Jei pasagrīze i aizguoja. A es stuovieju i dūmuoju – soki nu. Natierguotu gruomotu, myužam itūs vysu cylvāku nasatyktu.


text:
Moto:
Iz tom jaunom atlasem lai ir vysa myusu cereiba i par jom lai mes vysvairuok guodojam.
Izaugs lelys atlasis, tod ari vacim kūkim jūs pakrieslī byus loba atpyuta.
Kazimirs Skrynda
Atzolys – seminars Latgolys jaunīšim vacumā nu 15 da 19 godu.
Atzolys (ari atlasis) – atvasis, jauni dzynumi.
SEMINARA MIERKI:
*īpazeistynuot Latgolys jaunīšus ar nūvoda viesturi i kulturu;
*paleidzēt apgiut latgalīšu rokstu volūdu;
*paleidzēt apsazynuot sova dzymtuo nūvoda kulturys boguoteibys i *sovpateibu, byut lapnam par jom;
*styprynuot latgaliskuos ideņtitatis apzini.
Byus vareiba īsapazeit ar latgalīšu literaturu, folkloru i rokstu volūdu, Latgolys kulturys viesturi i tradicejom.
Lektori – Latvejis i regionalūs augstškolu pasnīdzieji i “Latgolys studentu centra” bīdri.
Seminara gaitā sūpluok lekcejom i nūdarbeibom lītdereiga i aizraujūša atpyuta.
Kotrys seminara dalinīks pīsadalēs interešu grupuos, vokora pasuocīņūs, muzykalūs i teatralūs uzvadumūs i vuiceibu lekcejuos, gius i papyldynuos sovys zynuošonys par Latgolys nūvoda kulturviesturis boguoteibom i sovpateibu.
Reikoj
bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”
Seminars nūtiks Preiļūs 2009. goda 2.-6. augustā
Dasacejumus gaideisim da 2009. goda 15. juņa (posta zeimūgs).
Ka byusi pījimts daleibai seminārā, seikuoku informaceju atsyuteisim juļa suokumā pa postu
Daleibys moksa Ls 15, īspiejama Ls 5 atlaide moznūdrūšynuotim jaunīšim
Ceļš da Preiļu i atpakaļ juoapmoksoj pošim dalinīkim
Dasasaceišonys kuorteiba:
sovu CV i motivacejis viestuli (parkū Tu gribi pīsadaleit Atzoluos i kū ceri nu jom īgiut)
syuti iz posta adresu: „Atzolys”, Lindai Orolei, Ezera iela 4, Dagda, Krāslavas rajons, LV-5674,
ci iz e-posta adresu: linda_orole suneits yahoo.com
Informaceja byus:
sātyslopā www.lakuga.lv
LgSC sātyslopā http://www.lakuga.lv/lg/lgsc
LgSC dīnrokstā http://skreine.wordpress.com
Kontaktpersona
Linda Orole, e-posts: linda_orole suneits yahoo.com, kuļdinīks: 26389380


text:
Ilgu laiku mūciejūs ar nasmukū Ubuntu nūformiejumu. Buēēē. Izdūmōju vysu vērst par lobu. IMHO lobōkī Human Interface rysynōjumi ir topušs makintošūs. Par tū izdūmōju, ka uzskaistynōšu sovu GNOME Mac stilā. Koč ar eistu mac’u asu jiemīs minutes 10 na vaira :)
Sōku ar ikonom. Vysvaira patyka AlmostOSX. Smuki. Tikai ikona golvanajai izvieļnei (Applications) maņ kryta uz nervim. Preteiga antilopes GNU roža, prūtams, ir ideoloģiski pareizs dūmu gōjīņs, BET… Samainieju pret GNOME pādu.
–>
Nu tai jau daudzi lobōk. Pādu izrōvu nu black-white 2 Style. Gimp’ā viņ pa viersu uzlyku zylu krōsu. Ja kurais nazyna, kur ikonu maina:
/home/cyxob/.icons/ikon_teemas_nuusaukumz/scalable/places/start-here.png (ci svg, atkareibā nu tēmas)
Parreizi patiemeit rezultatu var izpyldūt terminālī:
killall gnome-panel
Kontroļus atstōju Clearlooks, jō nikas cīneigs mac stilā natyka atrosts (mac4lin, tish – syukoj).
Beigōs pōrs bildes ar rezultatim:
Pošas lūga rūbežas un viersrokstu jūsla ir jōskryuvej Compiz’ā. Par tū ir vajadzeigs Emerald Theme Manager. Attālūs radzamō tēma ir 52808-human-osx-ish.


text:
Lelais bums ir pōri. Lōči i cyti web 2.0 speidekļi jau seņ vysu sarakstiejušs. Palykušs viņ pōrs teikla marginali, kai es :) un ļauds, kas masu psihozem napazadūd un naraksteis 7 lītas nikod. Tymā pošā laikā es asu sajiems vasalus divejus uzaicynōjumus kū na viņ par sevi pastōsteit pasauļam. Paļdis Krist2pam i nuclearsecrets par interesi. […]
Month: January 2009
Atbalsts lauksaimniekiem!
Ar itū es atbolstu lauksaimnīkus! Navys zemkūpjus, bet ražojūšūs lauksaimnīkus. Lai labi izadūd! Bez lauksaimnīkim Latvejas vaļsts nav plyka graša vārta. 0 – nuļļa! Nasaprūtama teritoreja ar nasaprūtamim, glupim ļauteņim, kuri ik pa laikam dzīd i reizi godā pīsadzer ols pi gunskura. Fuck off! © Apollo Taida dusma! Bļ…… Toč ar traktorim vajadzātu nūbloķāt Reigas […]
eee conky
Muns eeePC desktpos. Ūtrais. Pyrmajā atdareiti 9 lūgi, kas nūsadz skotu… Uz mašineites turu Ubuntu 8.10 ar Gnome. Openbox‘i ir “in progress”. Koč i pi nūteiktim īstatiejumim Gnome ir lītojams uz Netbook izšķirtspiejas (1024*600). Gnome Screenlets ir drusku monstrizi – par tū lītoju vacūs lobūs conky. Viņ jī beja nazkaidi švaiki… Beidzūt muns conky maņ […]
Иa плakaлЪ
Citāts: TyT Bce дeлo B cTepeoTипax и пoзициoHиpoBaHии. ПoлbзoBaTeлb Эппл accoцииpyeTcя c бoraTыM ycпeшHыM чeлoBekoM, koTopый пoлbзyeTcя пepeдoBыMи пpoдykTaMи. C ЛиHykcoM — Toжe caMoe, Toлbko cбoky. ПoлbзoBaTeлb ЛиHyxa accoцииpyeTcя, B пepByю oчepeдb, c yMHыM, paциoHaлbHыM, Ho HeбoraTыM чeлoBekoM. C BиHдoй Bce cлoжHee. Ceйчac пoлbзoBaTeлb BиHдoyз accoцииpyeTcя c дypaчkoM, y koToporo HeT Moзra, чToбы пocTaBиTb ЛиHykc […]
Kaspersky nāk!
Izaver, ka Kaspersky Lab gatavoj reklamas kampaņu, voi agresivōku tierga polikiku. Jau nūteik aktivitātes, un laistas zondes. Varbyut byus kaidas akcejas un “krīzes” pīdōvōjumi?
Žaba
Pi Archija loba fotožabas kolekceja izaveidojuse. Rodās pōrs ideju. Vīnu ōtrumā sasvaidieju: Ka byus īdvesma, sataiseišu vāļ… Nanūzacīšu:
Gribu, gribu!
Bāc! Palmam byus kuļdinīks Palm Prē. Oficiālō lopa. Taids smukums! Mmmm! Strōdoj uz webOS (saite, saite). Pībōzts av vysu kū: 3G EVDO rev. A, WiFi, Bluetooth, GPS, 8GB storage, 3Mpix kamera. Ar lelu 3,1″ ekranu, kurais saprūt vairōkskōrīņus un žestus. Smolkōk te. Kai ari bezvodu lōdejamais! HZ, cik taids moksōs???
Par Rīgas Sargiem – pie dziesmas!
Nazkai ībridu šudiņ krīvu torrentūs un najauši uzadyuru uz korsta topika. Nazkaids lītōtōjs irbux asūt pajimts pi pakaļas par tū, ka torrentūs un kinozālē ir izlicss Reigas sorgus. Dabō pa pakaļu! Asūt atgōjušs 4 veiri formōs un konfisciejuši datoru ar vysu ōrejū cītū disku. Tagad siež biedeigs sātā, dzer, un nazyna, kū īsōkt :( […]
Anālais sekss
“Hallo! Es par sapņiem.” “Jā!” “Vakar redzēju ļoti reālu sapni, ka man ar kaimiņu bija anālais sekss… No rīta pamodos un man ir asiņains dibens!” “Jā! Ļoti interesanti…” …tōļōk sekoj runas par zynōtniskim pietejumim par sapynim utt. NIVĪNA pжaka! LOL!!! Maņ beja histereja!!! Un tys vyss vakar LTV1 raidejumā “Šeit un tagad”. Studejā otkol зaжиraл […]


text:
Vakar maņ palyka 30. Tai saceit – īgōju caturtā godu desmitā. Nikas jau nu tō nav mainejīs. Tikai saskaitieju, kas ir paveikts. Milijona maņ nav; Partejā naasu īzastōjs; Čyušku naasmu nūsits; Asmu pracāts; Ir 2 dāli; Ir 2 augstōkōs izgleiteibas; Ir 2 konti bankōs; Ir īstōdeiti daudzi kūku (ar mednīkim tolkōs); Asu izremontiejs un padariejs […]
Month: September 2007
Letz gou!
Nu vot, vysas lelōs gryuteibas ar wp, ftp, rss un pluginim porvareitas un laikam pīnōcs laiks palaist munu jaunū žurnalu ēterā. Taida kai pādejō beta, voi RC, bet tūmār jau rōdama cylvākim. Gon jau tagad pīsleipiešu nazkaidus bugus un atteistiešu ideju tōļōk. Kai nūnōču ledz šim? VNK zaje…la, ka nikam naasi saiminīks. WP.com prūtams ir […]
ar bildi
Teksts ar biļdi:
RSS
Nu vot, feedburnerz pīskryuviets. Jiutu, ka tuvojās publikacejas dīna!
Plaginzz
Naz kai na dyžan veicās ar plaginu uzstōdeišanu. Bet es tikšu golā!
Fotošops
Nu vot, breivōkā vokorā pamūcieju Fotošopu. Uz PC a ni laptopā. Tūmār 7.1 ir da Best! Pi jaunō CS3 tai i napīrodu… Tagad sleipiešu Template un CSS. p.s. ja kas, DeepBlue tēma ir galeigi gļukaina. Pat pi /wp-admin navarā tikt. Paleidzē tikai tēmas izdziešona nu servaka car FTP. Odnako!
Sasodītie tematiskie plānojumi v.2.0
Nu vot, es izpyldu sovu sūlejumu un izlīku plānojumu ari informatikai vydusškolā.
Sasodītie tematiskie plānojumi
Myusu vaļsts myusus dyžan ļūbej. ISEC mōjaslopā ir izlykti tematiskī plāni vysim prīkšmetim. PDF’ā… Paļdis! XY#%^&@}{^&!!! Vakar dagō uzlikt peracckū akrobatu un pordzeit vysu uz DOC. Tys nikas ka cytōs zemēs školōtōjim ir gotovi plāni un materiali kotrai stundei. Lai byutu vīnōta apmōceiba vysā vaļstī, a ni taida, kai izdūmoj školōtōjs pec sova ģeima un […]
MONO DEWELOPERZZ
Man napatyka programmeit. Pi Vieža Pascal’ā. Buēē! Bet šudiņ sev par pōrsteigumu sadūmōju, ka varu uzraksteit kaidu ni beis super mega utilitu linuxam. Un kai bydla, uzlyku Mono. Nacik ilgs laiks ari napagō, kai uzcepu sovu pyrmū programmu – klasiskū Hello World! Code: // /home/cyxob/Projects/hw/hw/Main.cs created with MonoDevelop // User: cyxob at 18:46 2007.09.06. // […]
install komplīt
uzstōdeit WP izarōda ir vīgļōk, kai wordu :) sōkšu kustomizeit…


text:
Nikai nadagō rūkas itam rokstam :( Nazkod (pyrms mieneša) sātā, sovā ībyuvietajā škapī – garderobē (LOL – 2m²) beidzūt sataisieju gaismekli. Veikalūs ni syuda nav! Poļskais un kitaiskais širpotrebs par astronomiskajōm summom mani naapmīrynoj. A uz mc² es nabraukušu. Tōļi ;) A sātā uzkonstruēt megadizaina gaismekli ir kotra veirīša pīnōkums! Vot kai maņ gō… Pajiemu […]
Month: January 2008
Jocīgie TV kanāli
Vakar laimeigā kōrtā tyku redzeit kai myusejais bobu 4-nīks vysim īlyka. Beju dyžan prīceigs! Sanktmoricas trase gon beja īpatnēja. Eista trase ir unikals pasōkums myusu dīnos. BET! Pylna rene ar lapegļu zorim un čīkurim (beja lels viejs) kotru dīnu nav radzāta :) Par kū īroksts? Par tū ka itū jaukū pasōkumu pa LTV7 narōdē :( […]
Milzīgu vezumu laimes!!!
Nu tys ir nūtics! Arņam kōzas. Nu sirds sveicu laimeigajā nūtykumā! Pučis nūspieru…
Kedas logos!!!
Izarōda, ka jau nu vakardīnas KDE ir pīejams windows lītōtōjim. Jā, jā! Pīmiņu nazkod seņ jau beja naveiksmeigi mieģinōjumi portēt grafiskōs vides nu *nixveideigajīm uz win. Bet te jaunōs 4. kedas lūgim un makim svīž pakaļī :) Seikōks aproksts te… Instalacejas pakas un howto… Daīs paeksperementeit :) Koč i kedas naruļavoj (GNOME foreva!!!) taidu izdeveibu […]
Igaunijas valoda
LOL! Beja vajadzeiba pastaigōt pa mēbeļu ražōtōju lopom. Ņirdzeiga padareišona :) Laikam leidzekļu ekonomejas nūlyukā lopas ir sakodiejuši un kontentu īvītōjuši poši rope-koderi bez latvīšu volūdas zynōtōja pīaicynōšanas. Un te pērle!!! Atzeistō dīna :D
Pozitīvas emocijas
Da! Vakar sajiemu lelu davu pozitivu emoceju. Vierūs pa Eurosportam Masters kausa finalu. Na vysu, bet beigas. 3freimus. Tys beja snukera triumfs! Taida aizraujūša izrōde! Eurosport aproksts. Un beigu freims vyspōr ir atsevišķas filmas vārts. Super sereja! Senčuri breiks! Mača maksimālō breika atkōrtōjums (puse naudas nu pyrmō laimeigō)! Tai nikō 24 godus vacam jaunam veirīšam! […]
Adobe AIR
Turpynoju spieļōtīs ar Adobe AIR. Adobe Media Player maņ dyžan pateik. Tagad is ir muns lokālūs *.flv failu rōdeitōjs. Drag-n-drop strōdoj ka prīks! Drusku teorejas: Sprosta runojūt, AIR ir Web 2.0 bez www pōrlyuka. Datora savīnōšanai ar www AIR sastur 3 komponentus: Webkit; Flash dziniejs; SQL-Lite datu bāze. Webkit – HTML dziniejs (nazkas leidzeigs Gecko […]
Google Chart API
Nazkod seņ lasieju pi Atoma par Googles Chart API. Sazanīzē rūkas un es jū Takи uzlyku sovam WP (plaģinzz). Vot pyrmais grafiks. Dati nu tupunturies čočika blogā. Jī maņ syuta datus kotru dīnu. Dūmōju – nafiga maņ jūs syuta kotru nakti ap 00.00? A vot sataisieju grafiku nu jūs cyparim :) Tai nikō! Strōdoj!
Latvijas Pastam liela publicitāte
Vakar pa TV gō Dombura šovs. Runō par postu. Zīpes syudu golā :) Taida dūbe! Vot runō jī, runō un es acacerieju, ka progōšā godā beju aboniejs uz akceju žurnalu Republika.lv. Bet apreļī nūtyka napateikamōkais: Paziņojums SIA Žurnāls informē, ka žurnāla Republika.lv izdošana tiek pārtraukta 20.04.2007. Kam sekō paziņōjums ka samoksōtū $$$ atdūs. Gō laiks, […]
KDE4
Man pateik GNOME, bet patiemeit uz KDE4 vajag. Muni iispaidi (khe, kai KDE var piilikt LV taustenu izkuortuojumu?) ir kai miits ar 2 golim. Vizuaalais paskots ir smuks. Plasma izaver labi. Bet naliik miiru, ka tys ir kur ta radzaats. Radzaats GNOME. Jaunais failu managers – Delfins ir nuulyzguots nu MacOSX. Un kreshi ik pec […]
Digitālā televīzija? JĀ! 2
Jau sen gribieju pasadaleit ar lobu info par DTV. Strāčeiti atpakaļ jau rakstieju par sovu DTV. A tod pi sīvastāva Lavīzī īraudzieju Baltkoma reklamu par tū, ka DTV sōk raideit pa gaisu. 90km ap iudiņsgolvu. Bāc! Pajiemu sovu Baltkoma kasteiti, un “uz laukiem“. Pīsliedžu, palaižu kanalu vaicōšanu un Voilà – ap 20 kanalim! Latvīšu, izjemūt […]
Metodisks materiāls mājturības skolotājiem. Free Download.
:) Reit man byus atklōtō stunda mōjtureibā. Atbrauks kolēģi nu cytom Jelgavas rajona školom. Jōbyun jautram pasōkumam. Stōstiešu 9.klasei par jaunajīm materialym (īkryta taids temats pec tematiskō plāna). Lyudzu, jemit sev prezentaceju. Tys ir freeware! pakazuha.ppt Par kū, ne OO.org formātā? Par tū, ka es jū cepu školas datorā uz poverpointa un vysim vēļ nav […]
Triloģija
ASDFG Internetu man pīgōdoj SIA ASDFG. Čista kampjutarnoje nazvaņije :) Moksoju Ls8,00 mienesī. Dyžan daudz :( Es nazynu kaids konnekts ir pa dīnu, BET tod, kod es īzarūnūs nu dorba sātā un gribu mīreigi pasērfōt, aptiemeit, kas jauns ibankā, parunōt ar rodim/daraugim skaipā, golu gālā īposteit kū ni beis sovā blogā, tod “Try again -> […]
Pirmā diena skolā
Šudiņ beja ūtrō mōceibu semestra pyrmō dīna. Kalamburs sagō :) Dīna super! Dūmōju, ka byus švakōk. Jau nu poša reita man beja stunda pi 6a klases. Napateikama publika. Bet es īdevu žaru! Lyku raksteit 1h informatikā par informacejas kodiešonu (gi, gi). A tod pīroksti 2h garumā mōjtureibā par lūkšņu metalu. Paraleli tam 14 paskaidrōjumi direktorei […]
AdoubMīdijaPleijer
Beju pi vīna drauga, kur palopōju žurnalu. Computer Bild pycckoe издaHиe. Nikō taids žurnaleņš. Daudzi lobu padūmu (pat komandrindas rysynōjumi un izdareibas ar Regedit.exe). Cena dīzgon draudzeiga – Ls 1,59. Izlasieju tī par breinumu nu Adobe. Adobe Media Player. Produkts ir nazkur leidzeigs Joost. Par kū Onkuļs beja dyžan prīceigs nazkod pavasarī. Kū is var, […]
Fotošops
Vakar mani fotošops īvylka nogūs. Sataisieju sovai datorklasei školā Zatlera biļdeiti. Lai kolēģim grauž acs :) Tiemeit te. A to plyka biļde man napateik :( Dorbs topa izmantōjūt itū, itū, itū un itū. Ja kaidam vajag – varu īdūt *.psd failu. Nav žāļ.
Baba Toņa inžeņers
Progōšō goda beigūs kļuvu par Volvo V70 saiminīku. Mašiņa vnk zvārā!!! Saleidzinūt ar myusu vacū, lobū Mazda 323. Traktoreits ar 1,7l turbodīzeli, kū spācynoj interkuļers. Tai kai saime nu jau ir 4 cylvāku sastōvā + roti, siedekļi, pamperi, utTT, mazdā palyka pašauri. Tod meklieju LELU mašiņi. Vojadžerus es īneistu – fftoppku! A6 ir pōrōk opols […]


text:
Diskriminaceja iz latgalīšu akcenta pamata – tradiceja ci normativais reguliejums? December 29, 2015
Vyspuorzynoms fakts, ka latgalīšim (taipat kei daļai Vidzemis i Kurzemis latvīšu) ir rakstureigs akcents, kas ir jyutams situacejuos, kod mes runojam oficiciālajā latvīšu literarajā aba lejyslatvīšu volūdā. Latgalīšu volūdys skaņu sistema (lauztuos intonacejys i.t.t.), pi kuo cylvāks ir dajiucs, nu bierneibys runuodams latgaliski, ir skaidri jyutama, runojūt latvīšu literarajā volūdā. Volūdys sepcialists piec akcenta var identificēt Latgolys reģionu, nu kura runuotuojs ir pa dzimšonai.
Ūtra līta, kas ir vyspuorzynoms fakts – akcents nav breivai īslādzama/izslādzams, tys ir dreižuok individualu cylvāku raksturojūša permanenta pazeime, taitat kei tys, ka cylvāks ir kreiļs voi cylvākam ir gaiši moti. Ir zynomi rati gadejumi, kod latgalīši, dzeivojūt i struodojūt uorpus Latgolys, ir tykuši nu akcenta vaļā (vasals, Kaspar!:), bet leluokā daļā gadejumu akcents latgalīšim palīk. Daļa ļaužu nas akcentu ar lapnumu kei sova latgaliskuma zeimi, daļa kaunejās, komojās i rauga akcentu pīsegt ar hipertrofātu plotū “e” i cytim fokusim, daļai vysleidza.
Nasaverūt iz daitamraksteitū, Latvejā ir vasala rynda industreju i omotu, kuruos akcents ir principials šķierslis:
- Diktori TV i radejā;
- Teātris, kina;
- Cyti ar publisku runu saisteiti omoti.
Latgalīšam, kurš grib dorbu vīnā nu itom industrejom, ir juobyun bez latgalīšu akcenta, cytaižuok jis/jei teik atlasē diskvalificāti – tik vīnkuorši. Deļ tam Latvejā ir vasala industreja, kas dorbojās ar napareizuos latviskuos identitatis kastrāceju – latgalīšam ir vareiba nūleigt siermu publiskuos runys specialistu, kas ir bejuse personeigi pazeistama ar Enzelinu i specialists par lobu naudu, īguldūt laiku i centeibu, izvyngrynuos latgalīti laukā nu latgalīšu akcenta. Zynuotnisku datu par metodis efektivitati nav, vysleidza ir zynoms, ka ir gadīņi, kod akcents palīk ari piec itaidim pasuocīņim i latgalīšam ir “juomeklej cyti izaicynuojumi” omotā, kur akcents nav īrūbežojūšais faktors. Prūtams, itei diskriminacejys prakse veidoj lelu spīdīni uz jaunajim vacuokim, kas pījam lāmumu ar bārnu narunuot latgaliski.
Nu vīnys pusis vyss breineigai – latvīšu volūdai juobyun pareizai, īpaši publiskai runai. Nu ītrys pusis – ar kaidom tīseibom Latgolā dzims, Latgolys latvīšu volūdā izaudzynuots i caur tū (permanentu) akcentu dabojušais Latgolys latvīts teik diskrimināts nu vaļsts/privatu organizaceju pusis kūpnacionalā leidzīnī?
I te mes runojam par situacejom, kod cylvāks augstā leizīnī zyna latvīšu literarū volūdu i dorbam napīcīšamuos niansis, vys runoj ar akcentu. Kai var byut situaceja, ka cylvāks ir bejs (Latgolys) latvīts vysu sovu dzeivi, runuojs latviski, dzeivuojs (Latgolys) latvīšu kultūrvidē i ar vysu tū pieški teik atzeits par “nadereigu” latvīti nu ju vysbīžuok naatkareiga/naītekmejama akcenta deļ?
Prakse, kurā latgalīši teik izslāgti nu spēlis, roda nagūdeigu konkurencis pīkšrūceibu cytu nūvodu cylvākim i nav taisneiga pret Latgolys latvīšim. Itaidai praksei ir definīceja – prakse saucās “diskriminaceja”.
Ir skaidrs, ka itei diskriminacejys prakse bolstās iz “tradiceju”, kas valkās nu autoritarajim volūdys vuorgu laikim, kod ar spāku tyka raudzeits latgalīšu volūdu nūlikt iz vīna plaukteņa ar lībīšim. Loba ziņa ir ka myusu laiks ļaun itaidys tradicejys izviļkt gaismā i tikt ar jom golā.
Skreine.org raudzeis nūskaidruot situacejai attīcynojamū normativū reguliejumi. Pietejumu pasuokt paleidzēja breineiga kurzemneica Elīna i juos atlasis video TV2. Intervejā ir aizskorts akcenta (itamā gadīnī – “ventiņu”) vaicuojums, iz kuo pamata Skreine.org pīpraseja skaidruojumu Vaļsts volūdys centram i sajēme na vysai puorlīcynūšu skaidruojumu.
1.Elīnys atlasis intervejys video TV2:
Ar katru sekundi arvien trakāk un trakāk. o_O
Posted by Spoki on Tuesday, September 29, 2015
2.Skreine.org īsnāgums Vaļsts volūdys centram:
E-iesnieguma adresāts: Valsts valodas centrs
Virsraksts: Ventiņu diskriminācijas leģitimitāte pamatojums
TV2 atlasē, kandidātes Elīnas Mēlbārdes intervijā no komisijas locekļiem izskan sekojoši jautājumu/paziņojumi:
“Tu runā ta kā ventiš?”
“Tu domā ka tā televīzijā kāds raidījuma vadītājs varētu runāt?”
“Un kā Tu to dabūsi ārā no sevis, to ventiš?”
https://www.facebook.com/Spokilv/videos/904729122908154
Vai darba devējam ir tiesības “ventiš” pozicionēt kā šķērsli darbam raidījuma vadītāja lomā un kāpēc tas ir “jādabū no sevis ārā” lai saņemtu darbu TV2/MTG?
Vai šajā gadījumā potenciālā darbiniece netiek diskriminēta?
Vai darba devējs pārkāpj normatīvos aktus, pielietojot šādu atlases taktiku?
Vai VVC saskata šajā intervijā (Elīnas runā) elementus, kas ir pietiekams pamats apgalvot, ka Elīnas latviešu valoda nav atbilstoša?
Ja darba devējs ir noēmis izvirzīt prasības kandidāta latviešu valodas lietojumam saistībā izlokšņu, akcentu etc jautājumiem, kādi ir spēkā esošie normatīvi, pret kuriem valodas lietojums ir mērāms, kādā veidā ir noteikta metodika atbilstības noteikšanai un kādas ir kvalifikācijas prasības speciālistiem, kas ir kompetenti šādu izvērtējumu veikt?
3.VVC atsacejums:
————————————————————————————————–
Skreine.org skaita, ka īsnāgums nav atsaceits piec byuteibys. Iz vaicuojumu par kvalifikacejys praseibom atsaceit ka “uzskatām, ka nav pamata apšaubīt… komisijas locekļu… lietpratību…” ir dreižuok subjektivs vīdūklis par personalejom i ni vaira.
Skreine.org aicynoj sasazynuot ar myusim gadīņī ka jyusim ir informaceja par lītom, kas paleidzēs izpieteit vaicuojumu par diskriminaceju iz akcentu pamata. Rokstit epostu voi zini Facebook – http://skreine.org/about/.


text:
photo credit: Thomas Hawk
Šudiņ nu reita (ci laikam pušdiņlaikā pec jaunō laika) tiemieju Discovery Science. Rōdē par bārkšspuru zivem. Školā myusim mieģinō īstōsteit, ka itais relikts ir izmirs jau 50-ajūs godūs. Padūmju zynōtne malō! Bet na par tū ir stōsts. Reklamas pauzē īraudzieju reklamu, kas var īintereseit latvejas blogerus un ar IT saisteitus un nasaisteitus interesentus. Discovery Science pa ūtardīnem rōda jaunu raidejumu ciklu “Download: The True Story of the Internet”. Itōs nedeļas epizode byus ar intrigejūšu nūsaukumu: “The True Story of the Internet: The Battle of the Browsers”.
Anotaceja vāsta:
“After the birth of the Internet, the race was on to tap into its incredible potential. This is the story of the battle to possess a browser that would dominate the World Wide Web.”
Dyžan interesanti un pamōcūši! Un golvanais. TV raidejumu vareis redzēt ūtardiņ, 01.04.2008. pl. 21.10. Tīm, kam ir Baltkoma digitālais TV: 403.kanālā.
Saites: Discovery Science; Download: The True Story of the Internet.


text:
[youtube=http://www.youtube.com/watch?v=hfGwJGrLz2w]
Vakar dūmuoju puorbaudeit, kū nazkod asu nūkāčuojuse nu teikla. Nazkaida kina, režisors Alans Parkers, Nikolass Keidžs jauneibā, mistika. Dūmuoju, pasavieršu, kas tys ir, i īšu gulātu. Nu reita juosaceļ.
Nūsavieru da gola. Pajēme.
Par div draugim, patīseibā atškireigim – vīns ir normals džeks, kam interesej i buobys, i dauzeišonuos borā, a ūtrys vīnpats, cytaidais, cylvāks “ar putynim” golvā. Ruodīs, kas jim var byut kūpeigs, tok nu jī sasadraudzej i dasaver vīns ūtra.
Obeji teik Vjetnamys karā. Vīns sakrūpļuots fiziski, jam iz sejis ir apsiejs, metals kaulu vītā, a ūtram aizbrauc jumts.
Te ari aizasuoc stuosts. Par kara nažieleibu pret vīnkuoršuo, mozuo cylvāka dzeivi. Varbyut kam nabejs tuo gļuka Gruzejā, tys tai nasaruodeitu, a niu nazkai da mīļu. Kars puorbrauc i samaļ, a vysa dzeive lupotuos. Kai vīns nu jūs soka – kab koč mes byutu varūni. Byutu cyts kars, saītu dzimtinis aizstuovi, varūni, a niu par veļti samaituotys dzeivis.
Pyrmais draugs rauga dasarunuot da ūtra, kas truli verās nakurīnē i īsadūmoj sevi par putynu – kas var aizliduot prūm nu vysa, kam nav rūbežu. Tuo vajag jim obejim.
Ek, kū tī daudz. Kina ir kas vaira nakai niu te varu pīraksteit. Par nazkū taidu vuoreigu i smolku, kas satryukst – kai putineņa dzeiveiba, īsatrīcūt styklā i puorlaužūt koklu. Vēļ sylts i meiksts, dreiž sastiņgs. Nu žāluma navari, a nikas nav leidzams.


text:
Jau par tradiceju Daugovpiļs birojā klivuši studentu čaja vokori. Kotru nedeli sasatikšona i čaja dzeršona teik papyldynuota ar kaidu latgalīšu jaunuos kulturys pīdevu. Oktobrī vadmotivs ir muzyka. Leidz šam beja īspieja tiktīs ar muzykantu Edgaru – klauseitīs i dzīduot leidza, vērtīs latgalīšu jaunuos muzykys i muokslys festivala “Muzykys Skrytuļs” 2006.goda koncertīrokstus.
Oktobra piedejā čaja vokorā – catūrtdiņ, 28.oktobrī 19.00 myzykalais mieness tiks aizvadeits ar sarunom par temu “Latgalīšu jaunuo muzyka – riski i īspiejis”. Eipašais gosts – latgalīšu muzykantu menedžere Anna Briška.


text:
Eņdemizmys
Eņdemizmys (greku: ἔvδnuoς- endēmos- vītejais) - pasaruodīņs, kod auguoju ci dzeivinīku škira, ciļts voi dzimte sateikama viņ aprūbežuotā geografiskā apgabalī i nasateikama nikur cytur iz Zemis viersa.
Daudzi eņdemisku škiru var atrast geografiskai ci ekologiskai atškiertūs apvydūs, pīv., jiursoluos, pa kolnim, dziļūs azarūs. Regioni ar augstu eņdemizmu - Havaju jiursolys, Madagaskara, Jaunkaledoneja, Australeja, Jaunzelaņdeja, Baikala azars. Atškir paleoeņdemus - škirys i ciļts, kurūs areali šaurynojās, i neoeņdemus - jaunys škirys, ciļts i tt., kurys vēļ naaizspēja pasaplateit.
Eņdemizma preteimeiba - kosmopolitizmys, kod škira sateikama gondreiž vysur iz Zemis viersa.


text: centralni vysavace beam , pujcovna vysavacu - vysavac narex , automaticky vysavac - mokre vysavani , bezsackovy vysavac eta - maly vysavac , centralni vysavace - vysavace panasonic , elektrolux - vysavac rucni , vysavac hyundai - vysavac electrolux , vysavac lg - vysavac concept , vysavac s vodni filtraci - mechanicky vysavac , sacky do vysavace electrolux - prumyslove vysavace , vysavacu - vysavac dusty , vysavace philips - stolni vysavac , tepovac - sacky do vysavace miele , vysavac rainbow - vysavac popela s motorem , test vysavacu - vysavac goddess , testy vysavacu - vysavac fagor , vysavace s vodnim filtrem - vorwerk vysavace , vysavac bosch - prirucni vysavac , vysavac clatronic - vysavace miele , roboticke vysavace recenze - akumulatorove vysavace , nahradni dily na vysavace - parni vysavac , kvalitni vysavac - vysavace popela , hadice do vysavace - vysavace fagor , vysavace rowenta - cleanmate , vysavace do auta - hubice k vysavaci , odsavacka hlenu na vysavac - roboticky vysavac , vysavace aeg - jezirkove vysavace , rohnson - vysavac na plovouci podlahy , © 100plus cz - rotacni kartac , vysavac progress - elektricke vysavace , hadice k vysavaci - vysavace rainbow , vysavace eta - rucni vysavac ecg , centralni vysavac husky - v usti nad labem, pardubice, havirov , bosch vysavac - robot vysavac , v trinec, ceska lipa, trebic, znojmo - prodam vysavac , sacek do vysavace - posledni trendy , aku vysavac - vysavace daewoo , rucni vysavace - vysavac rainbow cena , v opava, karlovy vary, decin, teplice, jihlava - vysavac panasonic , filtr hepa - pytliky do vysavace , vysavac akumulatorovy - vysavace samsung , krbovy vysavac popela - filtry do vysavacu , roboticke vysavace diskuse - rozmery vysavace , saci vykon vysavace - test robotickych vysavacu , rucni vysavace recenze - v praha, brno, ostrava, plzen, olomouc , profesionalni vysavac - automaticky vysavac recenze , vysavace hyundai - hodnoceni vysavacu , vorwerk vysavac - podlahovy vysavac , mountfield - dilensky vysavac , bezsackovy vysavac - 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 , aku vysavace - filtry do vysavace ,


text:
Vuords vuordā puorkopeju šudiņ sajimtū Valda Labinska viestuli. Tai kai viestulei beja dalykts CC kaidim puordesmit cylvākim, tod skaitu, ka ari puorejī ir peļniejuši jū puorskaiteit.
Skaitieju i nazynuoju – rauduot aiz smīkla par latgalīšu stulbumu. Voi aiz dusmis par latgalīšu stulbumu.
Atguodynuošu, ka ituo goda suokumā radeju juos direktors i golvonais akcionars Valdis Labinskis puordeve krīvim i jī piec kaida mieneša puorguoja iz raidiešonu krīvyski, puordūšanys faktu apstreidēja cyts akcionars Aņss Ataols-Bierzeņš, vaļsts notars puordūšonu atzyna par nalykumeigu.
Paraleli tyka izvylkta gaismā jau pyrms laika dybynuotuo kuldys bīdreiba “LR”, kas reikoj lobdareibys koncertus radejis akceju kontrolpaketa puorpierkšonai i meklej cytus finansiejuma olūtus i kam pīder sātyslopa www.lr.lv – ogruokuo radejis sātyslopa.
Par itom peripetejom rokstu daudz. Ituo dīnroksta lobajā pusē asu sataisiejuse pat atsevišku vītu saišu kolekcejai – latgalīšu radeja. Tī nav vysi, tik mane atrostī i dalyktī.
Niu poša viestule ar mīdz i lepej (copy-paste) metodi.
Ansi,
izbeidz reikūt LR Latgolys radejas atbolsta koncertus. Tu ar tū cel nagūdu radejai un vysai latgalīšu lītai. Koncerti Latgolā ir tik vōji sagotavūti un moz apmeklēti, ka izaskota, ka latgaliskais nav nivīnam vajadzeigs. Tei nav taisneiba, jo internetā vīn Latgolas Radeja kotru dīnu ik breidi klausōs vairōk cylvāku nakai ir apmeklētōju pādejūs Tovūs organizētajūs kocertūs. Dīmžāl par Daugovpiļs koncertu Latgales Laiks jau roksta ar vaicōjma zeimi, vai radeja ir vajadzeiga, ja tik moz klauseitōju atbolsta kocertus. Prūtams, radeja ir vajadzeiga, bet nav vajadzeigi taida veida Tevis organizēti pasōkumi. Tikai breinūs, ka muzikim pīteik vēļ uzaupurēšonas pīsadaleit taidūs pasōkumūs. Paļdis jim par jūs dōvonu Latgolas sabīdreibai.
Ansi, bet Tu lobōk izbeidz!
Reizē grybu Tev atgōdynōt, ka Tu vēļ vīnmār esi pīsasavynōjis Latgolas Radejas sātas lopu un simboliku. Prūtams, vari atsarunōt, ka daži kekseiši ir pōrveidūti, ka nav uzlykta autortīseibu zeime u.t.t., un tōdēļ navar byut runas par Tevis un bīdreibas LR sasaisteišonu ar kaidu nalykumeibu. Tūmār fakts palīk, ka vairōku mēnešu laikā Tu nabeji spējeigs izveidūt kaut kū jaunu, patstōveigu. Tu varēji tikai traucēt. Tai pīmāram mēs radejā nu jau divus mēnešus navaram lītūt sovu aogrōkū e-postu un sātas lopu. Te grybu informēt, ka myusim ir jauna sātas lopa, kuru var atvērt pēc adreses www.munaradeja.lv
Ansi padūmoj, kū Tu dareisi ar sabīdreibas un pašvaļdeibu sazīdūtū naudu, kuru Tu tai ari naesi licis lītā ni vīna santima apmārā Latgolas Radejas atbolstam. Ari tys ir vīns nu īmaslim kōdēļ myusim tagad ļūti, ļūti steidzami radeja jōpōrdūt cytam. Maiņai jōnūteik maja beigās, cytaidi naudas tryukuma dēļ mēs ar 5. juni vairs naskanēsim, jo myusim LVRTC atslēgs elektreibu Rēzeknes un Daugovpiļs raideitōjim. Jaunais eipašnīks liks lītā tyuleņ 20.000 LVL, lai vysu tū vārstu. Ceru, ka jaunais eipašnīks attīceiba uz programmu nanūgrīzs vysu kai ar nazi. Dūmoju, ka junī vyss vēļ varētu turpynōtīs pa vacam, bet tōļōk sōktūs izmaiņas atbylstūši jaunā saiminīka vērtējumam cik tad latgaliska radeja ir vajadzeiga reklāmas devējim, pašvaļdeibam un sabīdreibai. Te daudz kū varētu leidzēt ari bīdreiba LR, ja tōs vadeibā byutu saprōteigi cylvāki, kas rekynōtūs ar realitatem un navys tikai
ar sovam īdūmam.
Vēļ par naudu. Atgodynōšu, ka naudu Tu jēmi daļu pērkšonai, bet itais vaicōjums praktiski ir naaktuals, jo pat ja Tev izadūtu nūpēkt kaut kū, nauda varētu izarōdeit veļti izdūta, jo na jau aste kustynōs suni! Naudas vīnkōrši ir par moz, lai tiktu pi kontroles paketes! Taitad kū dareisi ar naudu? Atdūsi tū atpakaļ devējim, vai izmontūsi naz kam cytam?
Vyspōr Tavi plani beja fantastiski, lai nasaceitu kaut kū slyktōku. Naudu Tu praseji bīdreibai, bet tū gribēji pajemt nu konta sev personeigi, lai nūpyrktu daļas, un tikai tad tōs atgrīztu bīdreibai. Maņ izaskota, ka tys plans beja jau uz nalykumeibas rūbežas. Pērc radejas daļas par sovu naudu, un tad tōs pōrdūt vai uzdōvini bīdreibai LR!
Tai kai radejas daļu pōrdūšanas summa ir komercnūslāpums, navaru izpaust vysu, bet gribu tikai atgōdynōt tū: pirmpirkuma tīseibu izmontūšonai tagad napīcīšams vairāk naudas nakai ogrōk, un ūtrs radejas kontā tyuleņ jimoksoj 20.000 LVL, lai naapmoksōtūs rēkinu dēļ myusim nanūgrīztu skōbekli. Vai Tu esi gotavs un spējeigs te kaut kū leidzēt, ja nā – tad palīc tur kur esi un jemīs ar sovu Reigas tautas muzikas bīdreibu.
Ar Dīvu
Valdis Labiskis
Vēļ Latgolas Radejas direktors


text:
Asu dorbā. Pyrmō dīna pec atvaļinōjuma. Klasē ir īlykti īkōrtī grīsti. Izaver samīgta telpa. Lyku škoļnīkim sastaipeit goldus un datorus. Nu sīnas nūpliešu Zatlera fotku. Jis vaira nabyus pi sīnas. Pīsadaleišona Jaunajā vilnī un Pekinas OS atklōšanā nabeja pareiza reiceiba. Par tū tagad zāns tyka sūdeits…
Nogi nīz pazaķimereit ap sovu jaunū Asus eeepc 1000h. Defoltais linux jam rikteigi syukoj. Ubunta napazeist dzeļžus, bet ir stypri cereigōka (vakar vālu vokorā uzlyku). Jōpalosa kaidi forumi un jōizļem – atstōt ubuntu eee voj tūmār likt kū ni beis cytu. Pi reizes vajadzātu patesteit kaidu nu vīglajom videm (Fluxbox ci kaidu ion3) un, ja pīrast, tod tālot mega c00l Haxorzz :)


text:
Ir apkūpuotys konkursa īsyuteituos atbiļdis i varom paziņuot uzvarātuojus!
Taitod pareizuos atbiļdis beja:
1. Kai sauc “Dabasu Durovu” pirmū muzykys albumu? – “Ļepetnīks”
2. Atmini, nu kurys dzīsmis ir itys fragments! – Oktobris
3. Kai sauc vīnu nu jaunuo albuma dzīsmem? – B. “Vacais mašinists”
4. Kaida saisteiba grupai ir ar dzejnīku Ojāru Vācieti? – “Dziesmiņa par izglābšanu”, kas īkļauta jaunajā albumā, ir ar Ojāra Vācieša vuordim.
Izlūzis rezultatā Dabasu Durovu jaunū muzykys albumu “Styklu vītā skaņa” sajam
Elgars Ludboržs i Dagnija Donāne!
Apsveicam!
Trešīs muzykys albums tīk pareizū atbilžu i veiksmeiguokuo teksta autorei – Ingai Kaļvai!
Te ari Ingys teksts:
Tamā naktī
Tamā naktī
Dabasūs nabeja mīra –
Cylvāki zvaigznis tramdeja –
Izdūmova nazkaidus svātkus
I geisā raketis raideja.
A zvaigznis nu leluo trūkšņa
Nūsabeida
I suoce zemī krist:
Suokumā pa vīnai, tod pa divejom,
A vāluok jau vīna piec ūtrys.
Cylvāki stāveja borūs
I raudzejās zvaigžņu leitā
I navarēja saprast,
Kuopēc itamā naktī
Zvaigznis kai aptrokušs kreit…
Par bolvys sajimšonu ar jiusim sasazynuosīs LgSC puorstuovs! Paļdis par pīsadaleišonūs ari tīm, kas īsyutieja atbiļdis, bet kurim pazaveica nadaudz mozuok!


text:
Vot mūku Hromu. Prikoļnais. Bet nu FF mani navareis nūcelt. Dyžan lobs, zaraza. A par Adblock un WebDeveloper spraudņim es vyspōr asu gotovs dzīsmes dzīdōt :)
Instalaceja jam taida jūceiga. Divejōs daļōs. Sōkumā dabojam installeru, kas nu interneta izvalk vajadzeigūs failus un tod tikai instalei. Da kū es te rokstu – biļdis runoj lobōk!
Khe! Reit školā “betatesterim” īdūšu :)
p.s. Izaver, ka šudiņ atrodu supereigu wp ōdu, kuru jōsōk piļavōt un vest da prōta, kap varātu izmontōt sovā žurnalā. Gon jau tyvōkō goda laikā uzlikšu.


text:
Latgales skaistie ezeri un plašumi fotogrāmatā "Latgale - Zilo ezeru zeme"
Itu albumu as veltu sovai dzymtyjai Latgolai - zjamei, kurymā munys
dzymtys sakņis i kurymā munys jūtys i sirds.
/Juoņs Stankevičs
albuma idejis autors
Projekta direktors: Jānis Stankevičs | Projekta vadītājs: Armands Lencēvičs | Fotogrāfs: Jānis Mickēvičs /FLYVISION/ | Pilots: Visvaldis Kursītis | Pilots: Arunas Rupkus /FLYVISION/ | Tehniskais asistents: Dens Stašuls | Fotogrāfiju apstrāde: Jānis Eglis | Maketētājs: Sandis Freimanis


text:
Tai sagō, ka šūnedeļ nūpierku jaunu teļefonu. Pādejā laikā daudzi maņ zvaņā un narunō. Sōka apnikt. Un pec tam stōsta maņ, ka es tys slyktais, kurais narunoj :) Karoče sōka munam vacām, lobām T610 īt cīt. Vacums it kai nav lels – tikai 2g3m, bet izsystais rūbs korpusā un bīžais dorbs vītōs ar kūka putekļim pajem sovu. Jaunais saziņas leidzeklis ir K800i. Pateik. Dyžan. Nu ekrana ocu navar atraut – taids attāls, kai špīģeļī.
Šudiņ sadūmōju patesteit wap’u. Itam nūlyukam pajiemu toxic karti pa 75 kapeikom. Īstatiejumus naizadeve īinstaleit :( Bet tai kai rūkom izarōdē pareizī ļeņķi (gi gi), to parametrus īvadieju pats. Breineigi! Nu SE lopas pajiemu jaunas tēmas (ibo ībyuvietōs maņ ļīkās par tymsu) un uzinstalieju OperaMini (FF vrode nav). Opera uz mobilō maņ patyka. Kotrā ziņā jei ir daudz krutōka par ībyuvietōm ļītom, kas arī ir lobōkas par IE :)
Attālā muns blogs Operā:


text:
Siežu Dolē, mebeļa zālē un lītoju haļavnū internetu. Hakojam pamozam kases aparatu, kur jōīstota jaunais, bļackais PVN’s. Aizarejit, padlas! Tai, vot, pamozam aizīt jo….ais 2008.gods. Gods rībeigs un nalobs :( Cerams, ka tys beja švakōkais gods un nōkušais byus lobōks. BET… tai nabyus… un daudzi tū nūjauš.
Lai jau cereiba palīk. Koč i nikas nazamaina. Zeme mat jaunu riņči ap sauli. Saule pamozam maun pa Pīna ceļa galaktiku, acatōlynūt nu cytom zvaigznem. Un tys vyss nūteik jau vairōkus miljardus godu nu poša Lelō Sprōdzīņa. Viņ ļauds par naz kū capās un pordzeivoj par sovom mozajom dzeiveitem…
Esi, Kungs, žieleigs mums griecinīkim!
Laimeigu jaunū!!!


text:
Iz muzykali latgalisku nakti “Taiseits Latgolā” 9. decembrī “LMA Studentu klubā” Reigā aicynoj latgalīšu grupys “Dabasu Durovys”, “Krampis”, “Green Novice” i dzīduotuoja Laura Bicāne. Īeja klubā nu 21:00, īejis moksa iz pasuocīni 2 lati.
Dabasu Durovys – pošu reizi vīna nu aktivuokojom latgalīšu grupom, kas rodusīs 2006. goda suokumā Daugpilī. “Dabasu Durovu” stilu var definēt kai “latgalīšu roku”, bet ka nadaudz īsadzilinoj, grupys muzykā var dzierdēt melodiska poproka apvīnojumu ar blūza i SKA elementim. Itūgod grupa veiksmeigi startejuse dažaidūs Latvejis radeju staceju topūs ar dzīsmi “Grēku fani”. Vaira par “Dabasu Durovom”
Krampis – grupa nu Leivuonim, kas spielej vaira folk-rock stylā. Rodusīs 2009. goda majā. Pa itū laiku paspiejuse saspieļuot vairuokūs latgalīšu festivalūs kai ari šūgod dzīsme “Kuopu, kuopu kolnā” īkļauta myusdīnu tautys muzykys izlasis “SVIESTS 4” dzīšmu vydā. Vaira par Krampi
Green Novice – latgalīšu smoguo folk-rock/metal grupa nu Preilim, kas aktivi pīsadola koncertūs i festivalūs. Vysvaira zynoma ir jūs dzīsme “Zili malni padebeši”, bet cytaiž ar dzīšmu īrokstim nasasteidz – vaira nūsadūd koncertēšonys prīcai. Vaira par Green Novice
Laura Bicāne – dzīsmineica nu Daugpiļs pusis, nu Špogim. Iz skatuvis dobys bārns, apbur klauseituojus ar sovu vīnkuoršeibu, starojumu. Itymā godā Laura ar dzīsmi “Freakin’ out” pīsadaleja “Eirodzīsmis 2012″ konkursa atlasē i tika tuoļuok pusfinalā. Vaira par Lauru
Koncertu informativi atbolsta: bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”, portals draugiem.lv i Latgalīšu kulturys gazeta lakuga.lv
Pasuocīni organizej: Arnis Slobožaņins, Juris Viļums i “Latgolys Studentu centrs”


text:
30. novembrī 18:00 vokorā Rēzeknis piļsātys kulturys nomā, Bruoļu Skryndu īlā 3, Mozajā zālē nūtiks Rēzeknis Augstškolys (RA) tradicionalais Andrejdīnu pasuokums. Kur sevkurs interesents kūpā ar divom stjuartem var pīsadaleit i izbaudeit fantazeju ceļojumu da pīturai Andreji. Kotrā pīturā pasažeri varēs aplīcynuot sovus talantus gon dzejā, gon muzykā.
Andrejdīnu pasuokuma pyrmuo daļa byus veļteita dzejis skaitejumim, kur byus īspieja baudeit A. Rancānis, V. Lukaševica, J. Ryučāna, L. Rundānis, I. Atpilis‑Juganis, B. Bergys i cytus dzejnīkus, kas byus kluot itymā vokorā.
Literarais kabare sagaidēs jaunūs dzejnīkus i prozaiķus ar sovim dorbim. Ka juitīs pīdereigs jaunajim i gribi pasaceineit par Andrejdīnys golvonū bolvu – Uoksta capuri, ziņoj: ilga13@inbox.lv (da 29.11.) i tīši Tu byusi vīns nu kabare veiduotuojim. Nūsacejumi palīk agruokī: 3 minutis ir dūtys, lai paruodeitu sovu veikumu dzejā voi prozā.
Pādejā pīturā varēs pīsadalēt Raibuo Suņa prozys kruojuma “Pyrma syltī” prezentacejā, kurā jis kūpā ar muzykalajim asistentim – Juri Vucānu i Arni Slobožaninu – ļaus īsajust gruomotys nūskaņuos. Kai ari byus īspieja īsavērt Egitys Terezis Jonānis haiku kruojumā „Tikšanās uz siržu laipas. Trīspuksti.”
Pīturuos piec muzykaluo pīprasejuma byus ari da Gunchi. Naaizmierstit itymā fantazeju ceļojumā izzynuot sovu nuokūtni caur kartom, akmenim i cytim nuokūtni paradzūšim veidim. Varbyut itymā dīnā izzynuosit tū, kū jau gribiejot izzynuot seņ. Vysa pasuokuma garumā byus īspieja dzīduot (kluseņom), izzynuot nuokūtni, baudeit čaju i sajust radūšuo gora pīplyudumu.
Asom sūpluok jautrā un naaizmierstomā ceļojumā, nu kura sevkurs varēs pajimt koč kū tyvu i pateikamu.
Ilona Kablanova, 3HFB


text: vyber vysavace, v liberec, hradec kralove, ceske budejovice, - vysavace fagor, krbovy vysavac, - nejlevnejsi vysavace, parni vysavace, - vysavac vodni, roboticky vysavac zkusenosti, - vysavac eta, zelmer, - elektricke vysavace, akcni cena, - test vysavacu, vysavac rainbow cena, - vodnik, hoover vysavace, - hodnoceni vysavacu, vysavac vorwerk, - levny vysavac, vysavac rucni, - vysavace rainbow, opravny vysavacu, - test vysavace, vorwerk vysavac, - filtr hepa, cyklonovy vysavac, - vysavace, sacky do vysavace zelmer, - elektrolux, sleva, - saci vykon vysavacu, vysavac dirt devil, - prumyslove vysavace, rucni vysavac philips, - centralni vysavace smart, tepovac, - vysavac lg, vysavac lux, - mluvici vysavac, cyklonove vysavace, - vodni vysavac eta, prodam roboticky vysavac, - prumyslovy vysavac, sacek do vysavace, - automaticky vysavac recenze, vysavac homefriend, - vysavace aeg, porovnani vysavacu, - prodej vysavacu, vodni vysavace, - vysavac fagor, centralni vysavace beam, - rucni vysavace test, vysavace prumyslove, - akumulatorovy vysavac test, hepa filtr, - rucni vysavac elektrolux, bezsackovy vysavac eta, - roboticky vysavac goddess, vysavani, - akumulatorovy vysavac, bateriovy vysavac, - vysavac robot, vysavac akumulatorovy, - maly vysavac, profi vysavace, - tycove vysavace, vysavace eta, - porovnani robotickych vysavacu, dilenske vysavace, - rainbow vysavac, vysavace bosch, - odsavacka na vysavac, centralni vysavace electrolux, - vysavace concept, vysavac s vodnim filtrem, - bezsackovy vysavac, sacky do vysavace aeg, - nahradni dily na vysavace, bazenovy vysavac, - vysavac narex, rucni vysavac eta, - vysavace zelmer, centralni vysavace husky, - automaticky vysavac, vysavac popela s motorem, - test robotickych vysavacu, nejlepsi, - viceucelove vysavace, sacky do vysavacu, - vysavac do auta, sacky do vysavace rowenta, - rucni vysavac, sacky do vysavace eta, - auto vysavac, bazenove vysavace, - vysavace wax, opravy, - worverk vysavac, bosch vysavac, - prirucni vysavac, nejžádanější a další.


text:
Beringa šauris
Beringa šauris — jiuru šauris iz vyds Sibira (Azejis reitu dalis) i Aļaskys (Amerikys vokoru dalis). Šauru garums- ap 85 km, dziļums - tik 30–50 m. Nu geografiskuo redzīņa šauris taipoš saškir Beringa jiurys ar Čukču jiurom.
Beringa šauru vydā irā Diodemu jiursolys.
Beringa šauris i Beringa jiurys pasauktys Danejā dzymušuo krīvu tāmātuoja Vitusa Beringa (Vitus Bering), atceļuojuša da šauru 1728 godā, vuordā.
Beringa sauszemis puorīma[pataiseit | labot pirmkodu]
Irā izcalta hipoteze, ka ladslaikūs Beringa šauru vītā egzistiejuse sauszemis puorīma, pa kuru pyrma 12 tyukstūšu godu ļauds varēja atīt nu Azejis da Amerikai.
Myuslaikūs atsarads pasūlejums stateit tyltu voi zamiudiņa tuneli, kurs saškiertu Ameriku i Azeju Beringa šauru vītā, tok cikom kas dorbi navā dareiti.


text:
Paleidzu taiseit lopu SPA salonam. Dorbs prikoļnais. Klients vysu laiku maina praseibas un man daīt lopu vysu laiku graizeit, maineit, uzlobōt. Dūmoju, ka paplašinōtu aprokstu uzraksteišu sovā portfolio sadaļā. Nu labi – vieršam pi rogim!
Ar php paleidzeibu var ītekmeit sova bloga/lopas menu. Pīmāram, var narōdeit tūs menu punktus, kurus navajag. Deļ itō var papyldynōt standarta funkceji:
ar sekojušu nūsaciejumu:
kur x, y, z ir tūs lopu id, kurōs nagribi rōdeit menu.
Tod vāļ sazavādzē pōrs lopom pīlikt apakšlopas. Tikai apakšlopas navajag rōdeit menu. Lītōtōjs da jōm teik tikai car vacōka lopu. Nūteikums ir dyžan sprosts:
kur 1 nūzeimej, ka rōdeit viņ pyrmō leimeņa lopas. 0 nūzeimej, ka rōdeis vysas (tei ir nūkluseitō vierteiba, ja nikas nav nūrōdeits). A 2 nūzeimeitu, ka rōda pyrmō leimeņa lopas un jūs apakšlopas, utt.
Nu i vajadzeigs beja snippets (hz, kai nu buržuju volūdzas tulkojās), kas rōda menu lopas ķermenī tod, ka itai lopai ir apakšlopas. Nav apakšlopu – nav menu. Kods:
I smuki vyss byus īkš saroksta ar bumbuļim. Pats gon nikō nu tō naasu izdūmōjs. Google mani mōca…
Menu in WP ownwed :)


text:
Ar vīna nu autoru, Aigara Runča, laipnu atļuovi i atbolstu ite jaunuokais grupys “Borowa MC” muzykys klips “Pavasars”. “Naktineicys” skaiteituoju īviereibai, īsapazeišonai, viertiejumam. 😉
[youtube=http://www.youtube.com/watch?v=9Vr2PZVoQLg&feature=player_embedded]
Kai Aigars pats soka:
“Es dūmoju, ka nūteikti ļīc! Stuovēsim ar dakšom i luopstom pretim AKKAi!
Uzskotu, ka tys ir napruots… Par video izvītuošonu jau ir samoksuojuši cylvāki, bet naudu turpyna prasāt, voi nav nagauši!?
Mes lobuok par skaistim muļcikim! ”
I es piļneigi pīkreitu. Deļtuo jau ari naasu AKKA / LA klients. Apzynuoti. Asu autors, tok tei ir Dīva, dobys duovona maņ i muna duovona pasauļam. Ka būrauka jem naudu, jai pagaist spiejis. Būrauka sovam klientam nasoka būršonys cenys. Klients jai nas duovonys. Nui, autoram tože ir juodzeivoj. Tok es poša sovys spiejis turu par būršonu, talantu nu augšys, ar kū nadreikst tiergavuot. I naudu peļneju cytaiž. Nui, naprofesionali, tok na jau naudys sajimšona par sovu dorbu pataisa par profesionalu fotografu, dzejnīku voi muzykantu, a sovu spieju izkūpšona i dorbs, dorbs, dorbs. I dzierksts, kas otkon i otkon īsazib – radiešonys breinums.
Lobuok 100 reižu munu dorbu nūzags, ni 1 reizi par mani naizzynuos tik deļtuo, ka publiskam munu tekstu atskaņuojumam vajag atļuovis. Nui, kai klients es navarātu vys volkuotīs apleik i sovus dzejūleišus skaitēt to tī, to ite. Kotrai dzejūleišu skaiteišonys reizei tok ir juoizjem publiskuo pasuokuma atļuove.
Interesnai, cik pasuokumim Latvejā ir itaidys atļuovis? “Susātiva” prezentacejai naizjiemu. Partū ka saprotu – ir lītys, kam juonūteik taipat. Moksuot to taipat navaru ni saņtima. Vīneigi nu sovys kuldys. I lobuok tod samoksoju par benzinu autorim i nūpierku maizi i sīru klauseituojim.
Ka tai padūmoj, kai AKKA / LA klientam maņ daža ak jau byutu juonūsoka, ka muna bloga skaiteituoji pīsaregistrej i tod ziņoj, ka tod i itod ir skaitiejuši autora mūrgus. Absurdam nav rūbežu. Kai var redzēt. Ak jau tai ari byutu juodora. Internets tok ass jauns medejs. Ar laiku ari itūs tekstu skaiteišonai izliks cenu. Voi vysmoz registrēs izmīgšonu iz jūs, tai saucamūs klikus. Ar atrunu, ka munys autora tīseibys nu tuo īgius.
Varbyut Raimondam Paulam atsamoksoj byut klientam ar sovom puordesmit i symts voi cik tī tyukstūšom latu ījāmumu. Tok dīzvoi jam pateik 20 voi cik tī % pamest itam kantoram. I jis jau beja zynoms, populars autors, kod palyka par jūs klientu. A mozajim autorenim, kas tī vysi sasastuojuši, pa munam, nu tuo ir tikai kaitiejums. Ni jūs vaira legali pasaukt, ni paaicynuot. Ni par jūs lelajim dorbim pastuosteit blogā. Partū ka itei runuošona saīt nalegala, ka dalīc jūs muzyku. Koč, nu ūtrys pusis, kotrys roksts, publikaceja škārsteiklā i runuošona par autorim i jūs dorbim, dalīkūt saiti iz jūs tekstim ci muzyku ir jauns autordorbs. I jūs muzyka ir… citats itymā runuošonā! Iz kū atsasaucu, īdūdūt saiti iz publiceišonys vītu – par pīmāru, YouTube.
Tod saīt, ka ari iz gruomotom navar atsasaukt – partū ka tei ir jūs teksta īlikšona sovā tekstā. A kai ar citeišonu vyspuor? Kū mes sataisom nu jauna i kas ir vysa īprīkšejuo citeišona? Varbyut vysi teksti ir intertekstuals cytu tekstu i cytu ļaužu volūdys salykums.
Parkū maņ kai volūdys runuotuojam, juos autoram i uzturātuojam, jaunradeituojam kasreizis, kod attaisu muti, nivīns namoksoj? I parkū namoksoj par munim komentarim škārsteiklā? Tys tok ari ir autordorbs.
A kas škārsteiklā pasaceis – par itū moksoj itys muns niks, a par tū cyts muns niks sajem samoksu. IP adrese? Kura nu munu datoru?
Kod autoru tīseibu aizstuoveiba nūzeimoj autoru īspieju apgrīsšonu, tei ir autoru īspieju apgrīsšona, a ni autoru tīseibu aizstuoveiba. I dzeivs cylvāks, rodūšs gors, kas var dzīduot, saveļt snīgaveiru, zeimēt muļtikus i aizīt iz mežu piec vyzbuleišu, dybynuot i nūjaukt bīdreibys, atrast sev leidzjutiejus, fanus, atbaļsteituojus, vysod ir kas vaira par juo jumtu, mafeju, tīseibu aizstuovi.
9. majā Tievanānūs byus latgalīšu autoru tekstu skaitiejumi. Nakomerciali. Naoficiali. Bez projekta. Bez naudys. Ar sovom buļbom i ogūrčim. Ar gunkuru i guļammaisim. Ari taidai kulturai i subkulturai ir juobyut Latvejā, kab mes vysi nasaītu svīkstā nu sova pareizuma.
Šudiņ īsasuoks pavasars. Oficiali, ar vysim papeirim. Beidzūt!
Žāl snīgaveiru, tok vēļ vaira žāl vyzbuleišu. Pavasaram byut! Uorā, pruotā i sirdī.
Vīglu i rodūšu Jiusim goru!