text:
Auguoji
Auguoji (latiņu: Plantae, anglīšu: plants, krīvu: pacTeHия, latvīšu: augi) — vysuleluokuo Zemis dzeivūs organizmu grupa, kuri autotrofai barojās, izlītuodami Saulis energeju (fotosiņteze), kuru šyunys tur bīzeigu apvolku (parostai nu škīzninis) i kuri natur vareibys dreiži puorīt iz cytu vītu.
Cieškuok pazeistamī auguoji: kūki, pučis, kryumi, zuole, staipekni, papards, syunys i tt.
Pasaulī vys vēļ navā zynoms precizs auguoju škiru skaits, izškireigi tāmātuoji runoj ap daudzumu nu 287 000 da 422 000.


c: text/html

text:
Daneja
Daneja (danīšu: Danmark) – vaļsteiba Pūstumu Europā. Kūpā ar Grenlandeju i Fareru Salom veidoj Danejis Kienesti (danīšu: Kongeriget Danmark). Daneja irā iz dīnavydim vysuvaira byunūša Skaņdinavejis vaļsteiba iz vyds Baļtejis i Pūstumu jiurys. Vaļsteibys teritoreju veidoj Jutlandejis pussola i nazcik solu – Zelandejis, Fina, Langelana, Bornholma i cytys mozys. Jutlandejis dīnavydūs rūbežs ar Vuoceju (68 km). Kategata i Eresuna jiuru šauris škir Daneju nu Švedejis, Skageraka jiuru šauris – nu Norvegejis. Pyrma Kīļa kanala izkasšonys, vīneigais kuģu ceļš nu Baļtejis jiurys da Pūstumu jiurai beja varams pa itym trejim kanalim, zynomim kai „Danīšu šauri”.
Myuslaikūs Daneja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Danejai irā vaļsteibys leidzīņa vaļdeiba i 98 vītejuos vaļdeibys (pošvoldi). Koč i nu 1973 gods Daneja irā Europys Savīneibys dalineica, jei navā dasaškieruse pi eurys zonys i vys vēļ vaļsteibys oficialuo valuta irā Danejis krona. Daneja irā nazcik vydtautisku organizaceju dalineica nu pošys īstateošonys dīnys – NATO i Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejā (VEKRO). Taipoš jei irā Europys Drūsuma i Kūpādareibys organizacejis (EDKO) dalineica. Byuteigai atguoduot, ka Grenaldeja i Fareru Solys, teritorejis ar lelu autonomeju, navā Europys Savīneibys dalineicys.
Danejai ar jaukta tierga kapitalizma ekonomiku i augstu vaļsteibys labtureibu irā vīns nu pošu augstū leidzīņu ījāmumu leidzonumā. Danejā irā pošu lobais komercdarbeibys klimats pasaulī. Nu 2006 gods da 2009 godam Danejis Kieneste pīzeita kai „pošu laimeiguo vīta iz zemis”, pamatojūtīs iz veseleibys, labtureibys i izgleiteibys standartim. 2010 godā Daneja pīzeita kai vīna nu pasauļa mozuok korumpetajom vaļsteibom.
Vaļsteibys nacionaluo daņu volūda irā cīši radnesteiga švedu i norvegu volūdai, ar kū irā styprys kultureigys i viesturiskys saitys. 80,9% Danejis dzeivuotuoju irā evaņgeliku ļutarticeigī. Pa 2010 gods datim 548,000 cylvāku (9,9% Danejis dzeivuotuoju) irā emigranti ci emigrantu piedinīki. Vysuvaira (54%) nu jū irā cytu Skaņdinavejis ci Europys vaļsteibu ļauds, cikom cyti pa lelumam irā nu Tiveimim Reitim i Afrikys vaļsteibom.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
4. NŪDAĻA
Odums i Īva paklauseja Satanam. Pi kuo tys nūvede?
Odums i Īva napaklauseja Dīvam i deļtuo nūmyra. 2. Korintīšim 11:3
Īva paklauseja čyuskai i ēde augli. Vāluok jei deve augli Odumam, i jis taipat ēde.
Tys, kū jī izdareja, beja napareizi – tys beja grāks. Dīvs padzyna jūs nu paradizis.
Dzeive beja gryuta kai jim, tai i jūs bārnim. Jī savecēja i nūmyra. Piec nuovis jī naaizguoja dabasūs – jūs vaira nabeja.
Myrušī ir nadzeivi, taipat kai zemis putekli. 1. Mozus 3:19
Mes mierstam deļtam, ka mes vysi asam cālušīs nu Oduma i Īvys. Myrušī navar ni redzēt, ni dzierdēt i nikuo dareit. (Salamans Mācītājs 9:5, 10.)
Jehova nagribēja, kab cylvāki miertu. Dreiž jis otkon dūs dzeiveibu myrušajim. Ja jī klauseis Dīvam, jī varēs dzeivuot myužeigi.
Uzzynuot vairuok
LOBA VIESTS NU DĪVA
Kaids ir Dīva nūdūms par dzeivi iz zemis?
Bībele paskaidroj, deļkuo Dīvs radeja zemi, kod beigsīs cīsšonys, kas nuokūtnē sagaida zemi i cylvākus, kas iz tuos dzeivuos.
LOBA VIESTS NU DĪVA
Kaida cereiba ir myrušajim?
Kas nūteik piec nuovis? Voi mes koč kod vēļ redzēsim tyvūs cylvākus, kas ir myruši?


text:
Simbolika
Latgal?šu kar?gs
Latgal?šu kar?gs – latgal?šu un Latgolys ?dzeivuotuoju (naatkareigi nu tauteibys) simbols. Kar?ga autors ir M?ris Rumaks.
Pyrm? reizi kar?gu publiski l?tuoja Latvejis valsts Latgolys re?iona policejis puorvaldis komanda ?kš??tu Ministrejis sporta sp???s Kandav? 2010. goda 4. – 5. jun?. Latgolys re?iona policejis puorvaldis komanda itymuos sp??as ?giva pyrm? v?tu.
-
Latgolys regiona policejis puorvaldis komandys puorstuovi n?stiprinoj kar?gu kuot?
-
Latgolys regiona policejis puorvaldis komanda ar kar?gu 2010. goda ju?? ?kš??tu Ministrejis sporta sp???s Kandav?.
Sv?tru proporcejis ir veiduotys sekoj?t Latvejis valsts, l?vu, sie?u, un R?zek?is pi?s?tys kar?gu veiduošonos tradicejom. Taidys sv?tru proporcejis ir rakstureigys jauveiduotaj?m kar?gim Latvejis teritorej?, un simbolizej k?piebu un v?nuoteibu ar puorej?m Latvejis regionym un tauteibom. (Leidzeigi ir veiduoty Skandinavejis valstu kar?gi, par pamotu jam?t D?nejis kar?gu).
Kar?ga kruosa simbolizej sen?s latga?us, kas sov? g?da apgierb? izmontuoja tymsi zyl? kruosu.
Kar?ga zyluo krosa simbolizej ar? Latgolys dobu – azarus, z?d?šus rudzupu?u un lynu laukus.
Greifs, kai simbols, kas atsat?c uz Latgolu pastuov jau k?pš 16. godsymta beigom. Ir jimts nu slavenuo karavad??a Jana Karola Hodkevi?a gierb??a.
1566. god? Puordaugovys hercogistei (hercogiste aptv?ra myusd?nu Latgolys, Vidzemis un D?nvydigaunejis teritotreju) tyka p?škierts gierb??s ar sudroba greifu uz sorkona vair?ga un Sigismunda II Augusta inicia?im. Puordaugovys hercogistis gierb??s ir pamot? Latvejis valsts gierb??? radzamajam grefam.
Inflantejis vaivadeja izaveiduoja e?pospo?itys un Zv?drejis karalistis kara rezultat? pyrmajai zaudej?t teritorejis D?nvydigaunej? un myusd?nu Vidzemi. 1629. god? storp karoj?šom pusem tyka paraksteits Altmarkys pam?rs. R?bea tyka n?sprausta pa Aiv?kstis un Pededzis upem. Itys gods ir suokums myusd?nu Latgolai, kod v?luok myusd?nu Latgolys teritorej? teik izveiduota Inflantejis vaivadeja – e?pospolitis autonoms apgobols ar administrat?vu centru Daugavpi??. Latgola par Inflanteju (p?liskuots vuords – Livland) tyka saukta leidz 19. godsymta baigom. Inflantejis vaivadeja uzskateja sevi par Puordaugovys hercogistis lykumeig? mantin?ci, un puorj?ma ar? Puordaugovys hercogistis simbolu – sudrobuot? greifu uz sorkona vair?ga ar z?bynu dep?. T?m?r gierb?n? beja days atškirebys. Ja Puordaugovys hercogistis gierb??am kr??s beja att?luots uz kryutim, tod Inflantejis greifam kr??s beja uz golvys.
Inflantejis vaivadejis greifa izmontuošona par Latgolys simbolu ir pilneigi pamotuota, jo itys ir senuokais zynomais simbols, kas atsat?c tikai un v?neigi uz Latgolu.
-
1888. god? p?vesta Leo XIII pr?steribys 50. jubilej? nu Reigys dovynutoj? alb?m? „Terra Mariana1186 – 1888” ir att?luoty Vidzemis un Latgolys gierb??i. Vidzemis ir bez kr??a uz golvys lopys augš?, Latgolys gierb??s – greifs ar kr??i uz golvys apakš?.
-
Latgolys un Vidzemis gierb??i palelynojum? ar tekstu nu alb?ma, kas paskaidroj gierb??u p?deriebu
Greifs ir plaši l?tuots heraldik? Eirop?, un it ?paši zem?s apkuort Baltejis jiurai. Greifs ir v?na nu golvonajom naheraldiskajom figurom.
Itys fantastiskais dzeivn?ks simbolizej va?diešonu par divom asameibys sferom – debesim un zemi, part? jam ir lauvys kermi?s, bet ierg?a golva un spuorni. Tai kai greifam ir divys dobys, jis tyka uzskat?ts par v?nu nu Jezus Kristus un kristeitebys simbolym. Jezum Kristum ar? beja divys dobys – ci?viecieguo un d?viškuo. Teik uzskateits, ka itys radejums sev? apv?noj uotrumu, sp?ku un gudreibu. Geifs pau puorl?ceibu par sovu sp?ku, bet tai poš? laik? ir vieriegs un uzmaneigs radejums. It? ?pašeibu die? nu vyssenuokajim laikim teik uzskat?ts par boguoteibu sorgu.
Eiropys un pasau?is heraldik? greifa t?ls teik uzskateits par v?nu nu skaistuokuokajim un gleznainuokajim.
-
Latgal?šu kar?gs pi Arendolis muiys 2010. gada vosor?
- Kar?ga autors ar latgal?šu kar?gu Grunvaldis kaujis 600 godad?nys atcerys pasuokum? 2010. goda vosor?


text:
Vikipedeja:Stiļa rūkysgruomota
Ka sevkotrys turātumemēs pi Stiļa rūkysgruomotys, Vikipedeju byutu vīgļuok lītuot i autorim, i skaiteituojim. Bet pazeistamajā gruomotā The Chicago Manual of Style saceits tai:
Itī lykumi dūmuoti vydsmāra gadīnim i jūs vajag lītuot elasteigai.
Skaidra, vyspuseiga dazynuošona irā svareiguoka nakai teksta grafiskais atvaiguojums i formats. Vikipedeja kategoriskai naaizprosa autorim turētīs pi itūs apruodejumu, tok jī paleidzēs cytim lobuok saprast jiusu dorbu. Vikipedejis priņcips prīca byut autoram ir svareiguoks na kuru nakuru ļaužu gribiejums, kab vysi rakstīni jau nu pošu īsuoku byutu piļneigi.
Streidi ap stili[labot pirmkodu]
2005 godы juņa mien. Arbitražys komitets sasprīde, ka vysur, kur obadiveji varianti lobi, autorim navajag raudzeit puortaiseit vysu pa sovam. Bet irā tīseiba aizpraseit, kab vīnā rakstīnī byutu lītuots saksteigs stiļs.
Rakstīņu Pasaukys[labot pirmkodu]
Pasauka aba rakstīņa viersroksts var byut vuords ci eisa fraze, kura vysucieškuok pasaruoda jau pyrmajā rakstīņa sacīnī - vyslobuok kai sacīņa gramatiskais prīškmats. Pīvadumam, rakstīnī ap Rēzni lobuok suokt itai: Rēzne - mīsts Latgolā..., a na kai naviņ nataisnai: Ite raksteisim ap Rēzni - Latgolys mīstu. Napīdareigai nu vysu cytu apstuokļu, pasauku vajag raksteit jau pošā pyrmajā sacīnī.
Pyrmū reizi rokstit tekstā pasauku tuklim literim (lītuodami 3 apostrofus), saceisim,
'''rakstīņa pasauka'''. "Rēzne - lels mīsts Latgolā...".
Lobuok nalicit hipernūruožu:
- Kod pyrmū reizi tekstā rokstot pasauku (ar tuklajim literim)
- Nivīnā zamdalis pasaukā
Kod nakod pasauku vajag raksteit (pīv., filmys, gruomotys i leidz. pasaukys) na viņ tuklim literim, a i kursivā. Pīvadumam:
Gruomota Evangelia Toto Anno beja nūdrukavuota 1753 godā.


text:
2. NŪDARBEIBA
Kas ir Dīvs?
1. Deļkuo Dīvs ir juopīlyudz?
Eistais Dīvs ir vysa Radeituojs. Jam nabeja suokuma i nikod nabyus gola. (Psalms 90:2.) Lobuo viests, kas ir Bībelē, ir nu juo. (1. Timotejam 1:11.) Tai kai Dīvs ir devs dzeiveibu, mums ir juopīlyudz vīneigi jis. Izlosi Apokalipsis 4:11.
2. Kaids ir Dīvs?
Nivīns cylvāks nikod nav redziejs Dīvu, deļtuo ka Dīvs ir gors – daudz augstuoka dzeiveibys forma nakai cylvāki iz zemis. (Jōņa 4:24.) Vys jau īpazeit Dīvu mes varim vārojūt juo radeitū pasauli. Pīmāram, puču i augļu daudzveideiba paruoda juo mīlesteibu i gudreibu. Grandiozais Vysums līcynoj par Dīva spāku. Izlosi Romīšim 1:20.
Vēļ vairuok uzzynuot par Dīvu mes varim nu Bībelis. Pīmāram, tamā ir stuosteits, kas Dīvam pateik i kas nā, kai jis izatur pret cylvākim i kai jis reikojās vysaiduos situacejuos. Izlosi Psalmu 103:7–10.
3. Voi Dīvam ir vuords?
Jezus saceja: ”Myusu Tāvs, kurs esi dabasūs, slaveits lai tūp Tovs vōrds.” (Mateusa 6:9.) Koč i Dīvam ir daudz titulu, tok vuords jam ir tikai vīns. Vysaiduos volūduos tys teik izrunuots vysaiž. Latgaliski Dīva vuords teik izrunuots kai ”Jehova” (daži tū izrunoj kai ”Jahve”). Izlosi Marka 12:29, 30, Grieķu rakstu Jaunās pasaules tulkojums.
Nu daudzim Bībelis tulkuojumim Dīva vuords ir izjimts i aizvītuots ar titulim Kungs i Dīvs. Bet tod, kod Bībele tyka saraksteita, Dīva vuords tamā beja apmāram 7000 reižu. Kod Jezus vuiceja cylvākus, jis dareja zynomu Dīva vuordu. Izlosi Jōņa 17:26.
4. Voi Jehova par mums guodoj?
Voi tys, ka pasaulī ir tik daudz cīsšonu, nūzeimoj, ka Dīvam Jehovam ir vysleidza, kas ar mums nūteik? Kaidi dūmoj, ka Dīvs uzlīk mums cīsšonys, lai myus puorbaudeitu, bet tys tai nav. Izlosi Jākuba 1:13.
Dīvs ir devs cylvākim breivu grybu. Voi nav pateikami, ka mums ir izvēle, voi mes gribim kolpuot Dīvam voi nā? (Jozuas 24:15.) Tok daudzi sovu breiveibu izmontoj, kab dareitu cytim ļaunu, deļtuo i ir tik daudz cīsšonu. Jehovam ir suopeigi redzēt itaidu nataisneibu. Izlosi 1. Mozus 6:5, 6.
Dīvs Jehova par mums guodoj. Jis gryb, lai myusu dzeive byutu laimeiga. Dreizumā jis dareis golu vysom cīsšonom i tim, kas tuos izraisa. Tam, ka Jehova niu pīļaun cīsšonys, ir pamatuots īmeslis. Kaids? Tys ir paskaidruots 8. nūdarbeibā. Izlosi 2. Pītera 2:9; 3:7, 13.
5. Kai mes varim tyvuotīs Dīvam?
Jehova myus aicynoj jam tyvuotīs, runojūt ar jū lyugšonuos. Jis interesejās par kotru personeigi. (Psalms 65:3; 145:18.) Jis ar lobu pruotu mums pīdūd. Jis redz, ka mes cenšamēs dareit tū, kas jam ir pateikams, pat jo mums tys na vysod izadūd. Koč i asam napilneigi, mes varim izveiduot tyvys attīceibys ar Dīvu. Izlosi Psalmu 103:12–14; Jākuba 4:8.
Jehova ir devs mums dzeiveibu, deļtuo mums jis ir juomīļoj vairuok par vysim. (Mateusa 22:37.) Lai paruodeitu mīlesteibu pret Dīvu, mums ir juosavuica par jū nu Bībelis, juodora tū kū jis prosa, i tod myusu attīceibys ar jū paliks vys vēļ tyvuokys. Izlosi 1. Timotejam 2:4; 1. Jōņa 5:3.


text:
Raidejuma “Kolnasāta” producente Vineta Vilcāne sasateik ar etnomuzikologu Valdi Muktupāvelu, jis 80. gadu pošuos beiguos kūpā »
Itūgod raidejums “Pi myusim Latgolā” jau ir viestejs par tū, ka daudzys latgalīšu sabīdryskuos organizacejis diskutēja »
Itamuos dīnuos paīt 10 godu nu tuos šaļts, kod dorbu suoce Latgalīšu kulturys ziņu portals LaKuGa.lv. »
Latgalīšu grupai “Dabasu Durovys” niu ir rodūšuo pauze, i itū šaļti grupys solists Arņs Slobožanins izmontoj, »
Nu 14. da 30. juļa Latgolys bazneicuos nūtiks tradicionaluos Latgolys vargaņu dīnys. Raidejumā “Pi myusim »


text:
Akademiskajam pasuokumam 4. pasauļa latgalīšu saītā apzynuoti tyka izalaseits simbolisks nūsaukums: Latgolys symtgadis kongress uzsvēre pasuokuma nūzeimeibu, izcēle faktu, ka ideja par apsavīnuošonu rūnās taišni Rēzeknē, Latgolā, kai ari asociativi lyka puordūmuot Aleho Karpentjera dorbu „Symts vīntuleibys godu”.
Kongresā pīsadaleja 551 registrāts daleibnīks (nateik skaiteiti plašsazinis leidzekļu puorstuovi, kuru skaits kūpā ar tehniskajim darbinīkim beja puori symtam, tīšsaistē 6. majā beja puori 1000 pīslāgumu). Pyrmū reizi pasauļa latgalīšu saīts tyka translāts Latvejis televizejā, tū var nūsavērt ari atkuortuoti vairuokūs socialūs teiklūs. Taipoš tyka filmāts kongresa turpynuojums 6. majā, kū varēs redzēt Rēzeknis Tehnologeju akademejis sātys lopā.
Rezolucejis pamats ir 1917. goda kongresa lāmums: 2. Mes, Latgolas latwiši, apsawinodami ar Kurzemes un Wydzemes latwišim, paturēsim sowu pašwaldibu, pylnu tisibu pašnuteikšonas woludas, ticibas, baznicas, skolu un saimestibas, kai ari zemes jautojumā, boznicas dorišonos piwinojut pi Latgolas ari Kurzemes un Wydzemes katolius.
Parkū taišni volūda ir rezolucejis centrā: 1) volūda veidoj dūmuošonys, pošapzinis i identitatis pamatu; 2) eistynojūt tīseibys iz volūdu, teik aplīcynuota vuorda i apzinis breiveiba; 3) sevkurs volūdys punkts satur ari ekonomiskuos praseibys, partū ka nav vareibys īvīst apvuiceibu školā bez finansiala atbolsta, volūdys funkceju paplatynuojums nas sev leidza ari jaunys dorbavītys voi vysmoz pīnuokumu i atbiļdeibys puorskateišonu. Kai precizi sovā runā nūruodieja metropolits Zbignevs Stankevičs: „Latgale savas saistības izpildīja. Bet vai izpildīja pārējie novadi?” Jis aicynuoja iz Latgolys praseibu respektiešonu.
Vītā citēt Ivara Litavnīka (Latgolys Studentu centra vadeituojs 1992. godā) saceitū: „Pēc attīksmes pret Latgolu var saskatēt 3 ļaužu pulkus: 1 – vīnaļdzeigī, kuru ir ļūti daudz, 2 – tī, kuri latgaļu volūdu sauc par sātas un bazneicas volūdu, prīcōjās par latgalīšu dzīdōšonu, tautas tārpim, un sōc žālabaini raudōt par Latvijas vīnōteibu, vīnu vaļsti un vīnu volūdu, tikleidz latgaliskais izīt ōrpus Latgolas sātas, bazneicas un folkloriskim pasōkumim, (..) 3 – dūmoj drusku sovaižōk.” Jau kongresa laikā „ūtrūs” pasaruodeja „pulki”, kas biedeiguokais – taišni nu vacuokuos paaudzis, kas vysu laiku ceinuos pret 2008. goda apstyprynuotajim pareizraksetibys nūteikumim. Izaruoda tei nav ceiņa pret uo, bet ceiņa par tū, kab latgaliskais elements palyktu sātys, bazneicys i folklorys elements. Varbyut taišni partū, ka jī skali pauduši i pauž sovu fobeju pret latgaliskū, ir zaudāts laiks daudzom reformom, kas beja vajadzeigys i organiskys 20. godu symta beiguos. Bet te der atguodynuot uzrokstu iz atkluotuos pīminis zeimis: „Varai pīder laiceiba, taisneibai – myužeiba” (Fraņcs Trasuns). I vysi jī – F. Trasuns, F. Kemps, P. Strods, V. Luocs i cyti – stuovēja par latgalīšu volūdys tīseibom školā, pošvaļdeibā i plotā publiskajā telpā. Laiks tū aplīcynuot ari mums!
Ilga Šuplinska, kongresa koordinatore


text:
26. NŪDAĻA
Kai mes uzturim kuorteibā sovu vaļsteibys zāli?
Jehovys līcinīku vaļsteibys zālis ir saisteitys ar Dīva svātū vuordu, deļtuo mums ir gūds guoduot par tū, lai vaļsteibys zāle byutu teira i kuorteiga, i tei ir svareiga myusu svātuos kolpuošonys daļa. Kotrs var pīsadaleit itymā dorbā.
Piec draudzis sapuļcem palīkam uzkūpt zāli. Bruoli i muosys uzkūp vaļsteibys zāli piec kotrys draudzis sapuļcis, i taipat regulari nūteik zālis generalteireišona. Teireišonu organizej draudzis vacuokais voi kolpuotuojs, izmontojūt doromūs dorbu sarokstu. Piec vajadzeibys draudzis lūcekli slauka voi mozgoj greidu, teirej tū ar putekļu syucieju, slauka putekļus, sakuortoj krāslus, mozgoj i deziņficej tualetis, mozgoj lūgus i spīgeļus, iznas atkrytumus i sateirej teritoreju pi zālis. Pīsadaleit uzkūpšonā aicynojam i sovus bārnus, tai jī vuicuos cīneit myusu pīlyugsmis vītu. (Salamans Mācītājs 4:17.)
Paleidzim remontdorbūs. Kotru godu vaļsteibys zāle teik labi puorbaudeita gon nu īkšīnis, gon nu uorīnis. Jamūt vārā puorbaudis rezultatus, regulari nūteik zālis tehniskuo apkūpe, lai tū vysu laiku uzturātu lobā kuorteibā i nabyutu līku izdavumu. (2. Laiku 24:13; 34:10.) Teira i sakūpta vaļsteibys zāle ir pīmāruota vīta, kur pīlyugt Dīvu. Ar lobu pruotu pīsadaleidami dorbūs, kas ir saisteiti ar tuos uzturiešonu kuorteibā, mes aplīcynojam, ka mīļojam Jehovu i ka mums ir duorgs tys noms, kurā mes jū pīlyudzam. (Psalms 122:1.) Tai i cytim cylvākim paliks lobs īspaids par myusu kolpuošonu. (2. Korintīšim 6:3.)
Deļkuo mums ir svareigi uzturēt kuorteibā sovu pīlyugsmis vītu?
Kai mes organizejam kuorteibys uzturiešonu vaļsteibys zālē?
Uzzynuot vairuok
SAPUĻCIS
Kai nūteik myusu sapul̗cis?
Uzzynoj par myusu sapul̗cem.


text:
Vikipedeja
Vikipedeja (anglīšu: Wikipedia) — daudzivolūdeiga škārsteikla eņciklopedeja ar breivu turīni. Jei pīraksteita, izlītojūt wiki tehnologeju. Vikipedejis infrastrukturu patur napeļneiguo organizaceja 'Wikimedia Foundation', kura daboj pazīdu nu vysa pasauļa.
Puslopu ruodeklis
Kūpeiga dazynuošona[pataiseit | labot pirmkodu]
Eņciklopedejis rakstīņūs pasūleitū informaceju breiv na viņ skaiteit, a i puorspīst i cytaiži plateit; autortīseibys iz informaceju irā cīši aprūbežuotys. Vysu itū turīni pīrakstejuši skaiteituoji - ci registrāti lītuotuoji, ci anonimi gosti. Vikipedejis anglīšvolūdeigais projekts aizasuoce 2001 gods janvara 15 dīnā. Na par ilgu atsaroda taidi poši projekti i cytuos volūduos. 2005 gods decembra mienesī suocēs dorbs pi latgaļu Vikipedejis testa versejis.
Vikipedejis lobums[pataiseit | labot pirmkodu]
Rakstīņu skaits[pataiseit | labot pirmkodu]
Itū enciklopedeju (anglīšu volūdā) regularai papylda tyukstūšys cylvāku, kuri labi zyna sovu omotu i muok raksteit saprūtamai.
Tai var labi konkurēt ar komercialom eņciklopedejom. Anglīšu Vikipedejā 2006 gods beiguos beja kaidys 960 tyukstūšys rakstīņu (5-10 reižu vaira kai Britannica - lelajā Britu eņciklopedejā). A latgalim izdrukavuotys myuslaiceigys eņciklopedejis navā vysā, partū Vikipedejai ite var byut unikala role, ka byus koč nazcik desmišu ļaužu, kuri ite raksteis ap vysaidom zineibys i ļaužu dzeivis atzarem.
Guodu boguotums[pataiseit | labot pirmkodu]
Vikipedeja navā atsaceiga vīnai ļaužu grupai, partū jamā irā daudzipuseiga dazynuošona i visaidi redzīni. Vītys ite atlycyn, i tys ļaun apsavērt temu lobuok na parostajuos, drukavuotajuos eņciklopedejuos.
Moksa[pataiseit | labot pirmkodu]
Informaceja Vikipedejā namoksoj nikuo, jei pasūloma sadareibā ar GNU Breivuos dokumentacejis liceņceju, partū pi juos datikšona irā vysim, kurim gribīs. Cytys eņciklopedijys duordži moksoj i Latvejā juos moz drukavoj i puordūd.
Vikipedejis kritika[pataiseit | labot pirmkodu]
Vysu breivai papyldomajā eņciklopedejā izagoda i tryukumi, kurus juos kritiki pīmiņ saceidami, ka Vikipedejis projekts nadereigs voi nūlykts nalūbei. Cieškuok dzierdātī kritiku argumenti taidi:
Vandali[pataiseit | labot pirmkodu]
Kuri nakuri cylvāki teišom samaitoj Vikipedejis rakstīņus, izsvīž jūs turīni i leidzeigai. Nazcik kritiku pasasacejuši, ka Vikipedejis projekta raisteiba i rakstīņu skaita lelynuojums davess da lela vandalizma i projekts nūmiers pats nu sova haosa i anarhejis. Vys jau irā zynoms, ka ļaužu, kuri grib grīztīs da loba parāda , irā daudzuok kai vandaļu, deļ tuo samaituotī rakstīni dreiži atsagrīž da napasenejuos lobuos versejis (tū ļaun Vikipedejis programatura). Atsagrīžūt pi agruokuos versejis, par nazcik sekunžu var izlobuot sovvaļnīku padareitū bādu.
Profanaceja[pataiseit | labot pirmkodu]
Var lomuot Vikipedeju par informacejis naprofesionalumu. Leluma ļaužu dūmi naatsateik objektivim zineibys faktim. Partū daudzeji parostī datoru lītuotuoji var napīzeidami akademiskūs autoritetu puortaiseit rakstīņus kaidā naviņ napareizā atmejā. Tok dzeivē tai goduos reši - taišni autoritets, a na profani var aizastuot par sovu iņterpretaciju i pīminēt taidus faktus, kirūs i profani var pazeit kai pareizus i tycamus.
Politkorektums[pataiseit | labot pirmkodu]
Izagoda, ka Vikipedeja nasatur pi politkorektuma aizprasejumu. Atsarūn vaicuojumi, ap kurim vajag raksteit maneigai, kab naīļaunuotu cytu Vikipedejis lītuotuoju. Taidu vaicuojumu, ticīs, nabyus daudzi; gruomotuos izdrukavuotuos eņciklopedejis vēļ cīšuok komojās ar politkorektumu.
Streideibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Vikipedejis kritiki roksta ap cieškim konfliktim redaktoru vydā ap tuo voi cyta rakstīņa pareizumu, vysaidom faktu interpretacijom i tt. Dzeive ruoda, ka tūlaik streideibys var izlītuot rokstūt objektivuok i īlaižūt raksīnī vysaidus redzīņus ap streideigajim vaicuojumim.
Stiļa pamati[pataiseit | labot pirmkodu]
Vysim latgaļu Vikipedejis autorim byutu labi turētīs pi stiļa nūsacejumu. Irā stiļa nūsacejumi, kuri kūpeigi vysim - i anglīšim i latgalim. No vajadzeigi i stiļa nūsacejumi, kuri latgalim izaškir nu cytu volūdu, pīvadumam, pareizraksteiba.


text:
Viesteitivi
Viesteitivi (anglīšu: mass media; krīvu: CMИ, cpeдcTBa MaccoBoй иHфopMaции; latvīšu: plašsaziņa; plašsaziņas līdzekļi) — leidziekli, kuri vareigi dūt informaceju seviški plotam ļaužu rotam, gona lelai ļaudeibys daļai.
Šauruokajā i tradiceigajā zeimeibā par viesteitivim īskaita presi, radeju i televizeju. Myuslaikūs pi viesteitivu šauruokuos zeimeibys var dalikt vēļ iņterneta ziņu portalus, elektroniskūs laidīņus.
Plotuokajā zeimeibā viesteitivu sapratīņs apjam sevkotru zynuošonuos kanalu, kura izlaižamū informaceju gatavej samārā napalela dareituoju grupa i daboj (puorskaita, izdzierst, īsaver) nasaleidzynojamai daudzuok ļaužu. Ite pīdar skonu īroksti, filmys, gruomotys, vyss iņternets i ct.


text:
4. NŪDARBEIBA
Kas ir Jezus Kristus?
1. Kas ir Jezus Kristus?
Pyrms Jezus pīdzyma kai cylvāks iz zemis, jis beja goreiga byutne i dzeivuoja dabasūs. (Jōņa 8:23.) Jezus beja pats pyrmais, kū radeja Dīvs, i jis paleidzēja radeit vysu puorejū. Jis ir vīneigais, kū Jehova radeja vīns pats, deļtuo jū sauc par Dīva ”vīnpīdzymušū” Dālu. (Jōņa 1:14.) Jezus beja nu Dīva pylnvaruots, lai runuotu juo vuordā, deļtuo jis ir saukts i par ”Vōrdu”. Izlosi Salamana Pamācības 8:22, 23, 30; Kolosīšim 1:15, 16.
2. Deļkuo Jezus atguoja iz zemi?
Dīvs syuteja sovu Dālu iz zemi, puorcaldams nu dabasim juo dzeiveibu ebreju jaunovys Marejis kliepī. Jezus tāvs nabeja nivīns nu cylvākim. (Lukasa 1:30–35.) Jezus atguoja iz zemi, 1) lai vuiceitu patīseibu par Dīvu, 2) lai paruodeitu mums pīmāru, kai piļdeit Dīva grybu pat gryutūs apstuokļūs, i 3) lai atdūtu sovu piļneigū dzeiveibu kai izpierkumu. Izlosi Mateusa 20:28.
3. Deļkuo mums ir vajadzeigs izpierkums?
Izpierkums ir moksa par kaida cylvāka atbreivuošonu nu nuovis brīsmom. (2. Mozus 21:29, 30.) Dīva nūdūms nabeja, kab cylvāki nūvacuotu i miertu. Kai tū var zynuot? Dīvs breidynuoja pyrmū cylvāku Odumu, ka napaklauseibys gadīnī jis nūmiers, deļtuo ka napaklauseiba ir grāks. Tai tod, jo Odums nasagrākuotu, jis nikod nanūmiertu. (1. Mozus 2:16, 17; 5:5.) Bībele paskaidroj, ka nuove ”nōce” pasaulī Oduma vainis deļ. Jis vysim sovim piecnuociejim nūdeve grāku, a struope par grāku ir nuove. Deļtuo ir vajadzeigs izpierkums, lai mes tyktu atbreivuoti nu nuovis, kū asam īmontuojuši nu Oduma. Izlosi Romīšim 5:12; 6:23.
Kas varēja samoksuot izpierkumu, lai atbreivuotu myus nu nuovis? Kod nūmierstam, mes samoksojam vīneigi poši par sovim grākim. Nivīns napiļneigs cylvāks navar samoksuot par cytu cylvāku grākim. Izlosi Psalmu 49:8–10.
4. Deļkuo Jezum beja juomierst?
Pretstotā mums, Jezus beja piļneigs. Tai tod jam nabeja juonūmierst par sovim grākim, deļtuo ka jis nikod nagrākuoja. Jezus nūmyra na par sovim, a par cytu grākim. Dīvs aiz sovys leluos mīlesteibys pret cylvākim syuteja sovu Dālu nūmiert par mums. Taipat i Jezus paruodeja mīlesteibu pret mums, paklauseidams sovam Tāvam i atdūdams sovu dzeiveibu par myusu grākim. Izlosi Jōņa 3:16; Romīšim 5:18, 19.
5. Kū šudiņ dora Jezus?
Byudams iz zemis, Jezus dzīdynuoja slymūs, augšoncēle myrušūs i padareja vīgluokys cylvāku cīsšonys. Tai Jezus paruodeja, kū jis nuokūtnē dareis deļ vysim Dīvam paklauseigim cylvākim. (Mateusa 15:30, 31; Jōņa 5:28.) Piec tam kod Jezus nūmyra, Dīvs jū cēle augšā kai goreigu byutni, i jis atsagrīza dabasūs. (1. Pītera 3:18.) Tī, atsasieds pi Dīva Jehovys lobuos rūkys, Jezus suoce gaideit, kod Jehova jam dūs varu puor vysu zemi. (Ebrejim 10:12, 13.) Niu Jezus ir kieneņš, kas volda nu dabasim, i itū lobū viesti juo sekuotuoji sludynoj vysā pasaulī. Izlosi Daniēla 7:13, 14; Mateusa 24:14.
Dreiž Jezus izmontuos sovu kieneņa varu, lai dareitu golu vysom cīsšonom i tim, kas dora ļaunu. Vysi, kas tyc Jezum i paklausa jam, varēs dzeivuot paradizē iz zemis. Izlosi Psalmu 37:9–11.


text:
PARKŪ BYUTU JUOSAREGISTREJ?
Patīseibā divys prīškrūceibys klauseituojim i vīna organizatorim.
Tys, kas nūruodeitajā laikā (28.03–20.04) pīsaregistrej kongresam, tys:
Organizatorim tei ir īspieja prognozēt daleibnīku skaitu, kas atvīgloj konfereņcis reikuošonu. Pīsaregistrej pats, kab byutu zynūšs par Latgolai svareigim vaicuojumim, i puorsyut ziņu draugam ci kolegim, kab īspieja daleibai ir piec īspiejis leluokam cylvāku skaitam.
Tūmār, ja zini, ka 5.–6. majā nabyusi Rēzeknē, nabādoj, byus īspieja plenarsēdis i diskusejis redzēt tīšsaistī Rēzeknis Tehnologeju sātys lopā.


text:
15. NŪDAĻA
Kai draudzis vacuokī kolpoj draudzei?
Myusu organizacejā nav olguotu goreidznīku. Taipat kai tys beja pyrmajā godsymtā, kod tyka izveiduota kristīšu draudze, i niule goreigi nūbrīduši bruoli teik nūzeimuoti ”ganeit” Dīva draudzi. (Apostolu Dorbi 20:28.) Itī kristīši, draudzis vacuokī, voda draudzi i guodoj par tū ”na spaidu kōrtā, bet gon labprōteigi pēc Dīva grybas; na nagūdeigas peļņas dēļ, bet gon ar prīcu”. (1. Pītera 5:1–3.) Kū jī dora deļ mums?
Jī guodoj par mums i myus aizsorgoj. Vacuokī draudzei dūd nūruodejumus nu Dīva Rokstim i goreigu aizsardzeibu. Vacuokī saprūt, ka itū svareigū uzdavumu jim ir uzticiejs Dīvs, deļtuo jī navys volda puor Dīva draudzi, bet guodoj par tū i vairoj tuos prīku. (2. Korintīšim 1:24.) Taipat kai gons guodoj par kotru nu sovom vuškom, vacuokī rauga īpazeit kotru draudzis lūcekli personeigi. (Salamana Pamācības 27:23.)
Jī mums vuica piļdeit Dīva grybu. Kotru nedeļu vacuokī voda draudzis sapuļcis, styprynuodami myusu ticeibu. (Apostolu Dorbi 15:32.) Pi tam itī uzticeigī kristīši uzajam vadeibu sludynuošonā, sasadorboj ar mums i paleidz mums pylnveiduot prasmis vysūs sludynuošonys veidūs.
Jī uzmundrynoj kotru personeigi. Lai paleidzātu mums styprynuot attīceibys ar Jehovu, draudzis vacuokī šod tod apcīmoj myus voi pīīt pi mums vaļsteibys zālē i pīduovoj sovu atspaidu i mīrynuojumu nu Rokstim. (Jākuba 5:14, 15.)
Nasaskotūt iz tū, ka draudzis vacuokī guodoj par draudzi, leluokajai daļai nu jim ir i juostruodoj i juopylda giminis pīnuokumi, kas prosa jūs laiku i uzmaneibu. Itī pošaizlīdzeigī bruoli ir peļnejuši myusu cīnu. (1. Tessalonikīšim 5:12, 13.)
Kaidu dorbu dora draudzis vacuokī?
Kai draudzis vacuokī paruoda personeigu interesi par kotru nu mums?


text:
1. NŪDAĻA
Kai Dīvs uzrunoj cylvākus?
Dīvs myus uzrunoj caur Bībeli. 2. Timotejam 3:16
Dīvs ir guoduojs par tū, kab juo dūmys tyktu pīraksteitys seviškā gruomotā. Itei gruomota ir Bībele jeb Svātī Roksti. Tamā ir atrūnama svareiga informaceja, i Dīvs gryb, kab mes tū zynuotu.
Dīvs vyslobuok zyna, kas myusim īt par lobu, deļtam ka jis ir vysys gudreibys olūts. Ja klauseisīs kū jis soka, tu sajimsi eistu gudreibu. (Salamana Pamācības 1:5.)
Dīvs gryb, kab vysi cylvāki laseitu Bībeli. Niule tei ir pīejama daudzuos volūduos.
Ja tu gribi paklauseit Dīvam, tod tev ir juolosa Bībele i juosacenš tū saprast.
Cylvāki vysā pasaulī klausuos, kū jis soka. Mateusa 28:19
Jehovys līcinīki paleidzēs tev saprast Bībeli.
Pa vysu pasauli jī vuica cylvākim patīseibu par Dīvu.
Taida apvuiceiba ir bez moksys. Taipat vuiceitīs par Dīvu tu vari Jehovys līcinīku draudzis sapulcēs.


text:
11. NŪDAĻA
Voi Jehova myus uzklausa?
Dīvs dzierd myusu lyugšonys. 1. Pītera 3:12
Jehova uzklausa lyugšonys. (Psalms 65:3.) Jis gryb, kab mes atkluotu jam sovu sirdi.
Lyudz tikai Jehovu i nivīnu cytu.
Mes varam lyugt par daudz kū. 1. Jōņa 5:14
Lyudz, lai Dīva pruots nūteik iz zemis, taipat kai dabasūs.
Lyugšonys juosoka Jezus vuordā. Tai tu paruodeisi pateiceibu par tū, kū jis tovā lobā ir darejs.
Prosi, lai Dīvs tev paleidz dareit lobu. Taipat tu vari lyugt par dīniškū maizi, dorbu, pajumti, drēbem i veseleibu.
Uzzynuot vairuok
LOBA VIESTS NU DĪVA
Kai var tyvuotīs Dīvam?
Uzzynoj, voi Dīvs uzklausa vysys lyugšonys, kai jis juolyudz, i kū vēļ mes varim dareit, lai jam tyvuotūs.


text:
Pruottelefons
Pruottelefons aba pruotinīks (anglīšu: smartphone) — daudzifunkcionals mobilais telefons ar datora soveibom.
Lelumu pruottelefonu nu cytu mobilūs telefonu izškir (i da datora tyvynoj) itaidys soveibys:
- operātuojsistema, leidzeiga tai, kura dora datorūs;
- lītuotuoja sadurs, leidzeigs tam, kuru redzim datorūs;
- vareiba lītuot vysys personiskuo planavuotiva soveibys (parūči dareit ar e-postu, riedeit sasatikšonys, lītuot adresu/kontaktu gruomatenis i tt.).
Daļai pruottelefonu irā dadurekrans i moza QWERTY tastatureņa.
Puslopu ruodeklis
Apzeimīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
Praktiskā lītuošonā navā acimredzeiga rūbeža iz vyds itūs sapratīņu:
- "pruottelefons" (angl. smartphone);
- "komunikators" (angl. communicator);
- "daudzifunkcionals mobilais telefons" (angl. high-ended mobile phone; high-ended cellular phone);
- "plaukstinīks" aba PDA (angl. personal digital assistant).
Pīgatavātuoji rauga daškeiruši parostajim mobilajim telefonim vys daudzuok pruottelefona funkceju, pīvadumam:
- vareibu īstateit telefonā iņterneta vārtivi, leidzeigu tradiceigajam, datorūs lītojamam vārtivam;
- vierīņzvaneišonu;
- fotografiešonu i fiļmiešonu;
- e-posta i kaleņdera lītuošonu i tt.
Cytim vuordim, parostī mobilī telefoni vys cīšuok tyvynojās pruottelefonim (saucamim i par "komunikatorim").
Nu ūtrys pusis, šudinejī miniaturī datoreiši - plaukstinīki (saucami taipoš "PDA") zvaneišonys zinē nadaudzi izaškir nu pruottelefonu.
Kūpeigai jamūt, golvonuo izškireiba iz vyds pruottelefonu (komunikatoru) i plaukstinīku (PDA) irā funkceju pyrmaileigums:
- pruottelefons kolpoj vysu pyrma kai mobilais telefons (t. i., bolsa puorlaidis ītaise), i datora funkcejis jimā ūtraileigys;
- plaukstinīks vysu pyrma irā dators (t. i., datu puorlaidis ītaise), i telefona funkcejis jimā ūtraileigys.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
1992 - korporaceja IBM datoreibys tierdzeibys paruodē COMDEX Lasvegasā (Nevadys pavaļstē, ASV) stateja prīškā pasaulī pyrmū pruottelefonu "Simon". Sūpluok parostūs mobiluo telefona soveibu jis turēja kaleņderi, adresu gruomateņu, stuņdinīku (kurs ruodeja vysa pasauļa laiku), skaitļuotivi, aizrakstini, e-postu i kaitys. "Simon" naturēja eistynūs mīgteņu zvaneišonai, lītuotuojam vajadzeigū funkceju vajadzēja izalaseit mīdzūt atsateikūšū vītu dadurekranā ar pierstu voi strupuleiti.
1993 - amerikanīšu holdings "BellSouth" suoce pyrmuo pruottelefona "Simon" serejeigu pīgatavi i puordūšonu.
1996 - korporaceja "Nokia" (pasaulī vysuleluokuo mobilūs telefonu pīgatavātuoja) izlaide sovu pyrmū pruottelefonu "Nokia 9000", pasaukdama juo ""Nokia" komunikatora" ("Nokia communicator").
2001 - "Nokia" izlaistais modeļs "Nokia 7650" beja pyrmais pruottelefons ar pylnai valeimu operātuojsistemu.
Operātuojsistemys[pataiseit | labot pirmkodu]
Operātuojsistema irā zeimeiga pruottelefonu soveiba, kura jūs izškir nu parostūs mobilūs telefonu i ļaun īstateit datorā daudzi papyldomu programu (parostai - trešūs pušu programaturu), pīvadumam:
- programys, kurys padreizynoj dasasliegšonu pi iņterneta i datu puorlaidi;
- programys, kurys ļaun drūsai i šifrātai dasaslēgt pi organizacejis e-posta servera i tt.
Pasaulī lītoj itaidys pruottelefonu operātuojsistemys:
- "Symbian OS" (pīgatavātuojs - "Symbian Ltd.")
- "Linux"
- "RIM" (Research In Motion), paradzāta "BlackBerry" tipa pruottelefonim
- "Windows Mobile" (pīgatavātuojs - "Microsoft")
- "Palm OS" (niule - "Microsoft" meityspasajāmums)
Pīgatavātuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Pruottelefonu golvonī pīgatavātuoji pasaulī:
- Gigabyte
- Group Sense PDA
- Hewlett-Packard (HP)
- High Tech Computer Corporation
- Kyocera
- Mio Technology
- Nokia
- Palm Inc
- qtek
- Research in Motion Limited (RIM)
- Samsung Electronics
- Sony Ericsson


text:
12. NŪDAĻA
Kai ir organizāta myusu sludynuošona?
Eisi pyrms sovys nuovis Jezus saceja: ”Šytys Evangelijs par dabasu vaļsteibu tiks izsludynōts pa vysu pasauli, kai līceiba vysom tautom, un tik tod nōks beigas.” (Mateusa 24:14.) Bet kai pa vysu pasauli sludynuot evangeleju – lobū viesti? Sekojūt pīmāram, kū ruodeja Jezus, kod dzeivuoja iz zemis. (Lukasa 8:1.)
Mes raugom satikt cylvākus sātuos. Jezus sovus sekuotuojus vuiceja sludynuot lobū viesti pa sātom. (Mateusa 10:11–13; Apostolu Dorbi 5:42; 20:20.) Sludynuotuoji pyrmajā godsymtā sajēme konkretus nūruodejumus, kaidā apgobolā jim ir juosludynoj. (Mateusa 10:5, 6; 2. Korintīšim 10:13.) Taipat i niule myusu sludynuošona ir labi organizāta, i kotra draudze sludynoj teritorejā, kas tai ir īdaleita. Tai mes varim izpiļdeit Jezus pavēli ”sludynōt tautai un līcynōt”. (Apostolu Dorbi 10:42.)
Mes sludynojam vysur, kur ir cylvāki. Jezus paruodeja pīmāru, sludynuodams cylvākim sabīdriskuos vītuos, pīmāram, jiurys krostā i pi okys. (Marka 4:1; Jōņa 4:5–15.) Taipat i mes raugom pastuosteit lobū viesti vysur: gon iz īlom, gon tierdznīceibys vītuos, gon parkūs, kai i pa telefonu. Pīmāruotuos situacejuos mes sludynojam sovim kaiminim, dorba bīdrim, školys bīdrim i rodim. Taidā veidā miļjonim cylvāku vysuos pasauļa vītuos ir dzierdiejuši lobū viesti par Dīva saguoduotū gluobšonu. (Psalms 96:2.)
Kam tu grybātu pastuosteit lobū viesti par Dīva vaļsteibu i breineigū cereibu iz nuokūtni, kaidu jī var pīdzeivuot? Naturi pi sevis itū viesti, kas dūd cereibu. Pastuosti tū cytim, kod ir taida vareiba!
Kaida viests ir juosludynoj?
Kaidys sludynuošonys metodis lītoj Jehovys līcinīki, sekojūt Jezus pīmāram?


text:
Dzi, īsaklausi – ite dzymst, ite dzīž, ite dzierksteļoj! Latgolys viestnīceiba GORS – vītu, kur par reizi roda i viestej Latgolys stuostu. Ite satak kulturys montuojums i senejis vierteibys, tradicejis i jauni dorbi, volūda i nūtikšonys, nūzeimeiguokuos pasauļa teņdeņcis, muoksla, kultura, dzigys i dzīsmis. Ite sasateik jaunī i vacī, saimis i dzymtys, sovejī i aicynuotī. Ite dzymst i dzeivoj nabejušys, aizraujūšys idejis – eistyns, radūšs, skaist gors. Kulturys centrys, koncertalis, kinys, dzeivis vīta muokslinīkim, izstuožu vīta muokslai, restorans dzeivis baudiešonai, vīta eksperimentim ar vysom sajiutom. Vīta, kur ryuc i dyuc. Latgolys atmūdys vīta. Dzi, dzi, celīs, atej i jiuti GORU!
Latgolys viestnīceibys GORS zeimuls, cīšā sadarbeibā ar Latgolys ļaudim, taiseits zeimulu lygzdā MATKA. Inese Apse-Apseite, zeimulvede: “Latgola ar sovu unikalū viestejumu, cylvākim, montuojumu jau seņ beja peļnejuse simbolysku vītu, energejis centru, ka na viņ viesteitu tautys viesturi, nu ari radeitu i taiseitu kū jaunu, nabejušu. Jaunuo sāta īmīsoj itū gribiešonu, i tuos zeimuls stuosta Latgolys dyžanū dzeivuot gribiešonu.”


text:
Leldīne
Leldīne – senejim latgaļu tautys svātkim damāruoti kristīšu svātki, kuri simbolizej Jezus Krystus augšanceļšonūs nu myrūņu piec pīkaļšonys krystā, kai aizraksteits Jaunajā Testamentā. Tys nūtics trešā dīnā piec Krystus mieršonys (nuovis dīnu skaitūt kai pyrmū dīnu).
Leldīne lelumam kristīšu irā poši svareigī gods svātki, kuramūs lela prīca izsokoma deļ galeiguos Dīva dāla īveicis par smierti. Nazcik saprasmēs svareiguoka irā Krystus mieršonys, a na augšonceļšonuos dīna, partū ka taišni mierdams Krystus izvede ciļvieci nu apdzymtuo grāka. Leldīnis svātki irā pādejuos gavieņa dīnys.
Taipoš kai cyti kristīšu svātki, i Leldīne sasaliejuse ar tautys poguonu tradicejom, pīvadumam, Leldīnis ūlu kruosuošonu.
Puslopu ruodeklis
Leldīnis data[pataiseit | labot pirmkodu]
Leldīne navā atzeimojama svietejamuo gods dīna pa Gregora kaleņderam. Jūs data damāruota pi žydu svātku, kurūs datu nūstota pa mienesnīka kaleņderam. Leldīni svietej pyrmajā svātdīnē nu pyrmuos pylnats piec pavasara leidzalaika (ekvinokcejis). Deļtuo gods nu goda Leldīnis data izaškir i byun nu pavasara mieneša 22 da sulu mieneša 25 dīnai.[1]
Reitu pravoslavu bazneicā, kuramā lītoj Juleja kaleņderi, Leldīnis data saīt nu sulu mieneša 4 dīnys da lopu mieneša 8 dīnai. Tok izagoda i taidi godi, kod katuoļu, pravoslavu i staroveru Leldīne saīt vīnā datā.
Leldīnis liturgeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Katuoļu bazneicā Leldīnis svieteišona aizasuoc Lelajā (Zaļajā) Catūrtdīnē i valkās vysu Leldīnis laiku da Krystus dabaspajimšonys svātkim. Lelajā Catūrtdīnē i Pīktdīnē kristīši īt Krysta ceļu, pīmynādami Kunga Jezus Krystus pīkaļšonu krystā i smierti. Lelajā Pīktdīnē bazneica nūsacejuse styngru gavieni. Lelajā Sastdīnē, kuruos kod nakod sauc i par Klusū Sastdīni, leidza ar saulislaidu svietejama Leldīnis nakts. Nakts tymsā svietejama "nakts, gaišuoka par dīnu" liturgeja, kura salosa ticeigūs apgaismuot apleici ar sovom atnestom, aizdegtom svecem. Ituos nakts rituala jāgs - atzeit sevi par vaineigu i sovā vainē, tymseibā īsavērt eistynū gaismu, kura navā ītēmiejama byunūt dīnā. Ituo rituala laikā skaitomi seviški daudzi Svātū Rokstu vuordi, kuramuos paviesteita Mesejis atīšona i vysu cylvāku grāku atlaisšona, i dzīdamys psaļmys. Leldīnis nakts kulminaceja - augšonceļšonuos viests. Nu ituos šaļts atļauts vargaņuot, kas katuoļu bazneicā irā nūlīgts nu Leluos Catūrtdīnis da Lelajai Sastdīnei.
Tautys tradicejis[pataiseit | labot pirmkodu]
Nazcik tautys īrodumi irā izaglobuojušs nu poguonu pavasara atīšonys svātkim i sasalejušs ar Jezus Krystus augšonceļšonuos svātkim, sataisūt myuslaiku latgaļu Leldīnis svātku tradicejis. Senejūs laikūs pavasara atīšona (Leluo dīna) sveiteita, kod dīnys i nakts garums vīnaids (pavasara ekvinokceja) i tys saīt pavasara mieneša 20 ci 21 dīnā.
Vīna nu pošu golvonūs tautys tradiceju irā ūlu kruosuošona (marguošona). Parostai ūlys kruosoj seipulu myzās, kluotyn līkūt vysaižus auguojus, putruomus i tai tuoļuok. Tok sevkura saime tur sovys ūlu kruosuošonys tradicejis. Leldīnis reitā saime ād reitiškys i sasaveic, kam stypruoka ūla. Taipoš nūteik leiguošonuos leigačuos, ūlu rypynuošona, ūlu mesšona i cytys atrakcejis.
Tautys ticiejumi[pataiseit | labot pirmkodu]
- Par Leldīnem juovuora ūlys, tod opolys teleitis aug.[2]
- Kas Leldīņu ūlys bes suoļa ād, tys vysu vosoru maluos.
- Kas zam Leldīnis lelā sastdīnē iess vaira zierņu, tod itei pīzeimoj, ka tys byus boguots cylvāks.
- Kas Leldīnē pyrmais atbrauc nu bazneicys, tys vysu godu pyrmais pi dorba un tureibys.
- Ka cylvāks gryb zynuot sovus grākus, tod lai pyrmā Leldīnis dīnā da pacelšonys krysta padzer solta iudiņa. Tū dīnu da pacelšonys krysta iudiņs irā soldons. Kod cylvāks padzers iudiņa i iudiņs byus soldons, tod itei pīzeimoj, ka pi tuo cylvāka grāku navā. A ka byus na soldons, taids kai jis irā, iudiņs kai iudiņs, itys pīzeimoj, ka pi tuo cylvāka cīši daudz grāku, koč ar maisu nosuoj.
Tautys dzīsmis[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Leldīnis data (angliskai). Rakstīņs nu Amerikys Saškierstū Vaļsteibu Jiuris Observatorejis (pavasara m. 27 d., 2007 g.).
- ↑ Latvīšu tautys ticiejumi
- ↑ Tautys dzīsmis ap Leldīnem


text:
Latgolys viestnīceibys GORS sirds ir diveji akustiskī koncertzali – Lelais zals “Gors” ar 1000 sādvītu (3000 stuovvītu) i Mozais zals “Zeidaste” ar 220 sādvītu (1000 stuovvītu). Augstvierteiga akustika ļaun da piļneibai baudeit muzykali dramaturgiskus izvadumus (opera, balets, muzykli), simfoniskuos muzykys koncertus, kora i kamermuzykys koncertus, amatermuokslys i plašizklaidis nūtikšonys.
Latgolys viestnīceibā GORS ir treis ustobys seminarim, konfereņcem, plenerim i korporativajim pasuocīnim ar ītiļpeidu da 60 personu. Kluotyn ir vareiba dabyut cīnastu, nūdrūsynuot organizatoriskūs rysynuojumus (vīsneicu rezerviešona, dalinīku registriešona, dalinīku vuordu karšu sagataveišona, izdalis materialu nūkomplektiešona, pasuocīņu foto dokumentiešona, telpys nūformiejums), ka ari sagataveit pasuocīņa scenareju, kulturys ci izklaidis programu. Muzykys i cytu muosklinīcyskūs izteiksmis veidu mīļuotuojim ir dabojamys ustobys radūšajom darbeibom.
Latgolys viestnīceibā GORS sātu atroduse plaša i muojeiga Dzymtsarokstu nūdaļa. Jaunuo puor i gostu ierteibom ir dabojama “šampanīša ustoba”, kai ari atseviškys ustobys bryutei i bryuguonam. Kluotyn ir vareiba saryupēt cīnasta, kai ari nūdrūsynuot telpys nūformiejumu i muzykalū prīšknasumu.
Latgolys viestnīceiba GORS ir vīta dzeivis baudeišonai vysom maņom – ari garšys. Ite gordieži var nūbaudeit gon latgalīšu kukni, gon cytu zemu lobumus. Latgolys viestnīveibā GORS ir meili gaideits kotrys – ari tod, kod nanūteik kulturys pasuocīni. Informacejis centrā var izzynuot gon par Latgolys šmukuokajom apskatis vītom gon naktssātu vareibom, gon īpasazeit ar plašu i sev teikamu kulturys nūtikšonu pīduovojumu i nūpierkt beletus. Kotram ir vareiba kliut par GORS viestnīku, īmūt ekskursejā – emocionalā, izzynūšā i izklaidejūšā ceļuojumā par Latgolys viestnīceibys GORS sātu, kai ari baudeit šmukū ainovu, kas apsaverama nu jumta terasis.


text:
20 godu symts
Laika skaiteišonys zeimeibā 20 godusymts irā laikavyds, kurs suocēs 1901 godā i tuoļuojuos da 2000 godam (īskaitūt) pa Gregora kaleņderam.
Nūtikšonys[pataiseit | labot pirmkodu]
07.02.1922.gods. Istodišonys Sapuļcys sēdē nūteik Satversmys ūtrys dalys apsprīsšona. Par deputata F.Kempa prīšklykumu pi 115.panta, kas nūzeimej latvīšu volūdu, kai vaļsts volūdu ("pi kam Latgolys apgabalā par oficialu volūdu teik skateita latgaļu vītruna") balsoj tikai 18 cylvāki un jis nateik pījamts. Latgaļu parteju puorstuovi blokej Satversmys ūtrys dalys pījimšonu.


text:
Reikoj: RLKB sadarbeibā ar AR i Kulturys ministreji.
Konkursa mierkis – apzynuot lokalūs, individualūs narativus (stuostus) par spylgtuokajim nūtykumim, personeibom dzymtuos, školuos, pogostūs voi piļsātuos, kas ruoda 1917. goda situacejis raksturuojumu, tuo ītekmi i izmainis gondreiž 100 godu ilgā periodā. Lobuokī dorbi tiks izmontuoti datorspēlis, kai ari dokumentala izdavuma par Latgolys apsavīnuošonys kongresu veiduošonā, sasaistūt itū viesturiskū faktu ar Latvejis vaļsts dybynuošonys i pastuoviešonys palīkūšajom vierteibom, dokumentim, līceibom, fotografejom.
Konkursa daleibnīki: Latgolys regiona 8.–12. klašu školāni individuali ci grupuos (5–10 daleibnīki). Obejūs gadejumūs var tikt pīsaisteits konsultants: školuotuojs, nūvodpietnīks i cyts.
Konkursa viertiešona: dorbi tiks vārtāti div vacuma grupuos: 8.–10. klase, 11.–12. klase, atseviški individualī i grupu dorbi.
Nūsacejumi:
- Pyrma konkursa dorbu izstruodis puorskait laikrakstu
„Gaisma”: http://data.lnb.lv/digitala_biblioteka/laikraksti/Gaisma1/index.htm
- Šūgod apryt 110 godi kai suoce izīt pirmuo latgalīšu avīze „Gaisma”, partū konkursa formats ir avīzis vei- duošona, ītverūt konkursa mierkī nūruodeitū saturu.
- Intervejis, atminis, originaldorbi, cytu dorbu frag- menti, statistika, vizualī attāli par dzymtys, školys, po- gosta raksturuojumu 1917. godā i saleidzynojūt ar myusu dīnom – tys ir saturiskais pamats.
- Konkursa dorbs ir juosagatavej A3 avīzis formatā uz div lopom (vīns atvārums). Avīzei juobyun sagata- veitai atbylstūši konkursa daleibnīka skatejumam par avīzis izkuortuojumu, vizualū nūformiejumu, rubrikom.
- Konkursa dorbi var tikt īsnīgti latvīšu, latgalīšu volū- dā, ari bilingvali, izmontojūt latvīšu voi latgalīšu i krīvu volūdu.
- Dorbi īsnīdzami elektroniski (pdf), syutūt iz adresu: ilga13@inbox.lv
- Dorbu īsnīgšona da 2015. goda 20. novembra. Nūslāgums 2015. goda 27. novembrī plkst. 16.00 (Atbrīvošanas alejā 115, aktu zāle) literari muzikalajā pasuokumā Andrejdīnys.
Konkursa nūlykums


text: Latgolys viestnīceibys GORS sātā tikt vydā i tymā puorsavītuot ir vīgli, jo pi īejis i stuovūs navā pakuopīņu. Nu vīna stuova iz cytu var tikt ar liftu. Cylvākim rateņkrāslūs ir daīmamys atbylstūši jūs vajadzeibom īkuortuotys labīreiceibys. Cylvāku ar kusteibu trauciejumim pavadūnim iz nūtikšonom beleti nav juopierk. Kab pasuocīņus varātu baudeit kūpā, cylvāku ar kusteibu trauciejumim pavadūmim Mozajā zalā īsokom izavēlēt pyrmuos rindys suonu vītys, nu Lelajā zalā – pīcpadsmytuos i sešpadsmytuos ryndys suonu vītys parterā i vītys pyrmajā suonu balkonā.


text:
Svareigi, ka RTA sātys lopā byus skaitomys ari referentu tezis. Tys zeimoj, ka tī, kas vēļ nav registrejušīs kongresam, puorskaitūt tezis, var veiduot sovus vaicuojumus kai referentim, tai planavuotajom diskusejom.
Atguodynojumam iz kongresu ir pīteikti 75 prīšklasejumi, nu tim 6 tiks prezentāti plenārsēdē 5. majā, 57 pīduovuoti klauseituoju viereibai sekcejuos i 12 skotami kai stenda referati. Tūs prezentēs gondreiž 100 (96) pietnīki, sovu jūmu praktiki i eksperti.
Lai ari kongresa runuotuoju vydā nav daudz puorstuovu nu uorzemem, tok Juoņs Dimants (Andryva Jūrdža fonds) atguodynuos par latgalīšu diasporu rītumūs, bet Anna Dvoreckaja i Romans Bondars stuosteis par Sibira latgalīšim. Sibira latgalīšu tematiku atkluos ari Aigars Lielbārdis, kas pīduovoj kongresa daleibnīkim ari vareibu byut izstuodis Cyts Sibirs: latvīšu cīmi Lejis Bulanā, Timofejevkā i Suhonojā atkluošonā 6. majā.
Jūprūjom ir vareiba uzdūt sovu vaicuojumu diskusejai, pīsaregistrejūt kai klauseituojs, i jūprūjom var pīsateikt kaidā diskusejā kai eksperts.


text:
Da 1. martam referenti sajims apstyprynuojumus par temu īkļaušonu kongresa programā. Prīšklasejumi tiks prezentāti sešuos sekcejuos: tautsaimnīceibys, vidis, juridiski viesturiskajā, latgalistikys, medeju i kulturviesturis.
Eipaša prīca par Latvejis Universitatis iniciativu organizēt atsevišķu sekceju “Latgolys diskurss literaturys viesturē” (vadeituojs Ojārs Lāms, Ieva Kalniņa). Sekcejā byus referenti nu Latvejis Universitatis, Daugovpiļs Universitatis, Vroclovys Universitatis i Rēzeknis Tehnologeju akademejis.


text:
Puoleja
Puolejis Republika (puoļu: Rzeczpospolita Polska) - napavaļdeiga vaļsteiba Centralajā Europā. Tur rūbežu ar Vuoceju vokorūs, Čeheju i Slovakeju dīnavydūs, Ukrainu i Boltkrīveju reitūs, ar Lītovu i Krīveju (Kaliningragys apgabali) pūstumūs. Taipoš nu pūstumu vaļsteibai dasaglauž Baļtejis jiura. Puolejis 312 679 km² pluotā dzeivoj vaira kai 38 milijoni dzeivuotuoju, i ite 70-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī i 9 pa lelumam Europā. Puoleja irā 6 vītā Europys Savīneibā pa dzeivuotuoju bīzeibai. Daudzi dzeivuotuoju sasakūpuši lelajūs mīstūs - Varšovā, Krakovā i Lodzē.
Par Puolejis vaļsteibys dzimšonu vysucieškuok īskaita 966 godu, kod zemē, kura cīši leidzeiga myuslaiku Puolejis Republikys teritorejai, pījimta kristeiguo ticeiba. Puolejis Kieneste īstateita 1025 godā, a 1569 godā jei sasaškeire ar Lītovys Lelkunigaiteju kai Puolejis-Lītovys Savīneiba. 1795 godā itei savīneiba nasuoce byut, i Puolejis zemis beja padaleitys iz vyds Prūsejis Kienestis, Krīvejis Imperejis i Austrejis. 1918 godā, piec I Pasauļa vaidu, Puoleja atdabuoja napavaļdeibys (Ūtruo Republika), tok jau 1939 godā suocēs nacistyskuos Vuocejis i Sovetu Savīneibys okupaceja. Vaira kai 6 milijoni Puolejis dzeivuotuoju nūmyra Ūtrajūs Pasauļa vaidūs. 1944 godā īstateituo Puolejis Tautys Republika beja socialistiska vaļsteiba, politiskai i ekonomiskai cīši sasīta ar Sovetu Savīneibu. 1989 godā Puolejā otkon nūtyka napavaļdeiga, breiva ībolsuošona i beja īstateita "Trešuo Puolejis Republika".
Niule Puoleja demokratiska parlamentariska republika, padaleita sešpadsmit vaivadejuos (puoļu: województwo). Golvysmīsts - Varšova. Puoleja irā Europys Savīneibys, NATO, Saškiertūs Naceju Organizacejys (SNO), Pasauļa Tierdzeibys Organizacejys (PTO) i cytu vydtautisku organizaceju dalineica.
Etimologeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Puolejis pošu pasauka, varama līta, izacēle nu slavu patautys poļanu (puoļu: polanie) pasaukys, kura zeimoj "gailumu ļauds". Nazkod Puoleja beja zynoma ar latiņu pasaukom Terra Poloniae ("Puolejis zeme") i Regnum Poloniae ("Puolejis Kieneste"). Latgaliskai, taipoš kai cytuos daudzejuos pasauļa volūduos, Puolejis pasauka izacēluse nu poļanu patautys ci puoļu pošu pasaukys. A lītavyskai i persiskai pamatā cytys slavu patautys pasauka - Lechites (Lehici, puoļu: lędzianie), partū itamuos volūduos Puolejis vaļsteiba irā Lenkija lītavyskai i Lachistan persiskai.


text:
Par myus
Muzejs ir tei vīta Rēzeknē, kur sasateik viesturis olpa, stuosti par seņ paguojušim laikim i cylvākim ar myusu dīnu nūtykšonom i aktivitatem, kuruos pīdzeivuot koč kū nabejušu gaideits sevkurs.
Tūre
Ekspozicejis
LKM var īsapazeit ar trejom pastuoveigom ekspozicejom, kas sevkura sovā veidā uzrunoj i viesturis pietnīkus, i tautys i profesionaluos muokslys cīneituojus. Vysuos trejuos ekspozicejuos kūpā eksponāti 1694 LKM kruojuma prīškmati, tai nūdrūsynojūt unikalu kruojuma eksponatu daīmameibu sabīdreibai.Turpynuot skaiteit...
Kolekcejis
Itū šaļti muzeja kruojumā ir vaira kai 67 000 vīneibu, nu jūs pamatkruojumā vaira kai 50 300 prīškmatu.
Muzeja kruojuma prīškmati hronologiski aptver laika pūsmu nu neolita (5. godu tyukstūša beigys da Krystus) da myusu dīnu. Izjāmums ir unikalais dobys eksponats – taura golvyskauss, kura vacums ir ap 10 000 godu.
Muzejpedagogiskuos programmys
Interaktivys, izgleitojūšys nūdarbeibys pyrmškolys, suokumškolys, pamatškolys i vydsškolys školānim, studentim, atseviškys programys ari pīaugušūs auditorejai. LKM pīduovuojumā itamā šaļtī ir 17 muzejpedagogiskuos programys. Daudzys nu jūs daīmamys vysa goda garumā, cytys nūsaceitā mienesī, saskaņā ar školu vuiceibu programu voi viesturiskūs nūtykumu atceri nūsaceitā mienesī, datumā. Nūdarbeibys ilgums 40–60 minutu.Turpynuot skaiteit...
Pasuokumi
Kotru mienesi LKM teik atkluotys jaunys muokslys i tematiskuos izstuodis. Daudzi nu pasuokumu izaveiduojuši par tradiceju – Rudiņa izstuode, Muzeju nakts, teoretiskī lasejumi Latgolys pūdnīku dīnuos, kai ari kasgadejs pīduovuojums teik papyldynuots ar jaunim pasuokumim – Dzimšonys dīna muzejā, Viesturis šaļteņu pītura i c.Turpynuot skaiteit...
Kontakti
Atbreivuošonys aleja 102
Rēzekne, Latveja, LV-4601
T. 64622464, fakss 64622778
Dorba laiks – O., T., C., P. 10.00–17.00; S. 10.00–16.00; SV., P. – slāgts
Dorba laiks vosorys sezonā – T., C., P. 11.00–18.00; S., SV. 10.00–16.00; P., O. – slāgtsTurpynuot skaiteit...


text:
5. NŪDAĻA
Noasa plyudi. Kas paklauseja i kas nā?
Leluokuo daļa cylvāku, kas dzeivuoja Noasa laikā, dareja ļaunu. 1. Mozus 6:5
Odumam i Īvai dzyma bārni i cylvāku iz zemis palyka arvīn vairuok. Piec kaida laika daži eņgeli puorguoja Satana pusē.
Jī nūguoja iz zemi i izveiduoja sev cylvāku mīsu, kab varātu apsaprecēt ar sīvītem. Sīvītem pīdzyma dāli, kas izauga par miļžim, spieceigim i ļaunim.
Pasauļs pīsapildeja ar cylvākim, kas dareja ļaunu. Bībelē ir saceits, ka cylvāki palyka arvīn ļaunuoki i jūs sirds dūmys beja vārstys iz ļaunu.
Noass paklauseja Dīvam i taiseja škierstu. Ebrejim 11:7
Noass beja lobs cylvāks. Jehova deve ziņu Noasam, ka syutēs lelus plyudus, kas iznycynuos ļaunūs cylvākus.
Taipat Jehova pavēlēja Noasam taiseit miļzeigu škierstu, kurā pasagluobtu juo saime i dažaidu škiru dzeivinīki.
Noass breidynuoja cylvākus par tū, ka byus plyudi, a jī nasaklauseja. Vīni apsasmēja par jū, cyti nycynuoja.
Kod škiersts beja gotovs, Noass īvede tymā dzeivinīkus, i taipat īguoja pats ar vysu sovu saimi.
Uzzynuot vairuok
LOBA VIESTS NU DĪVA
Deļkuo Dīvs pīļaun ļaunumu i cīsšonys?
Kai suocēs ļaunums, i deļkuo Dīvs ļaun tam turpynuotīs? Voi koč kod cīsšonom byus gols?


text:
10. NŪDARBEIBA
Kai atpazeit patīsū religeju?
1. Voi ir tikai vīna patīsuo religeja?
Jezus izveiduoja tik vīnu patīsū religeju. Tei ir kai ceļš, kas vad iz myužeigu dzeivi. Jezus saceja, ka ”moz ir taidu, kas jū atrūn”. (Mateusa 7:14.) Dīvs atbolsta tikai taidu pīlyugsmi, kas saskaņ ar juo Svātūs Rokstu patīseibu. Vysi eistī Dīva kolpi ir apvīnuoti vīnā ticeibā. Izlosi Jōņa 4:23, 24; 14:6; Efezīšim 4:4, 5.
2. Kū Jezus saceja par naeistajim kristīšim?
Jezus breidynuoja, ka byus vyltus pravīši, kas sagrūzeis kristīteibu. Jūs nav vīgli atškiert nu eistajim kristīšim, deļtuo ka jī sevi skaita par Jezus sekuotuojim i sovys bazneicys sauc par kristeigom. Tok vyltus religejis var atškiert nu patīsuos. Kai? Eistūs kristīšus nu vyltus kristīšim var atpazeit piec ”auglim” – nūteiktom īpašeibom i dorbim. Izlosi Mateusa 7:13–23.
3. Kai atpazeit eistūs Dīva kolpus?
Apsavērsim pīcys pazeimis:
Eistī Dīva kolpi cīnej Bībeli i atzeist, ka tī ir Dīva vuordi. Jī ceņšās dzeivuot piec Bībelis pryncypim. Ar tū patīsuo religeja atsaškir nu religejom, kas bolstuos iz cylvāku muoceibom. (Mateusa 15:7–9.) Eistī kristīši dzeivoj saskaņā ar tū, kū jī sludynoj. Izlosi Jōņa 17:17; 2. Timotejam 3:16, 17.
Eistī Jezus sekuotuoji tur gūdā Dīva vuordu – Jehova. Jezus turēja gūdā Dīva vuordu i sludynuoja tū cytim. Jis paleidzēja cylvākim īpazeit Dīvu i vuiceja lyugt, lai Dīva vuords tyktu slaveits. (Mateusa 6:9.) Kaidys religejis puorstuovi tovā apkuortnē stuosta cytim par Dīva vuordu? Izlosi Jōņa 17:26; Romīšim 10:13, 14.
Eistī kristīši sludynoj par Dīva vaļsteibu. Dīvs syuteja Jezu sludynuot lobū viesti par vaļsteibu. Dīva vaļsteiba ir ciļvēcis vīneiguo cereiba. Leidz pat sovai nuovei Jezus stuosteja cylvākim par itū vaļsteibu. (Lukasa 4:43; 8:1; 23:42, 43.) Jis saceja, ka i juo sekuotuoji sludynuos par tū. Kaidys religejis puorstuovi parosti īt pi cylvākim, lai pastuosteitu par Dīva vaļsteibu? Izlosi Mateusa 24:14.
Jezus sekuotuoji nav nu ituo ļaunuo pasauļa. Jūs var pazeit piec tuo, ka jī napīsadola ni politikā, ni socialūs konfliktūs. (Jōņa 17:16; 18:36.) Jī ari izavaira nu pasaulī izplateitim kaiteigim parodumim, napareizys reiceibys i nūstuojis. Izlosi Jākuba 4:4.
Eistūs kristīšu vydā volda mīlesteiba. Nu Dīva Rokstim jī ir īsavuicejuši, ka juocīnej vysu tauteibu cylvāki. Vyltus religejis bīži viņ ir atbaļstejušys karus, bet eistī Dīva kolpi tū nadora. (Mihas 4:1–3.) Jī nasavteigi zīdoj sovu laiku, spākus i leidzekļus tam, lai paleidzātu cytim. Izlosi Jōņa 13:34, 35; 1. Jōņa 4:20.
4. Kura religeja ir patīsuo?
Kura religeja vysys sovys muoceibys pamatoj iz Dīva Rokstim, tur gūdā Dīva vuordu i sludynoj par Dīva vaļsteibu, kai par ciļvēcis vīneigū cereibu? Kurys religejis pīkritieji mīļoj cyts cytu i napīsadola karūs? Kai tu atbyldātu? Izlosi 1. Jōņa 3:10–12.


text:
Dzeļžalaiki
Dzeļžalaiki irā pyrmaviesturis pūsms, kod reikus suoca gotovūt nu dzeļzs. Zīmeļu Eiropā (kai ari Latvejā) tys periods suocēs ap 6.gs. prīkš Krystus, a nu vysu vairuok arheologiskū ziņu turim nu pādējuo dzeļžalaiku pūsma, kas beja - 5.-10.g.s. piec Krystus.
Dzeļžalaikūs pasaleilynoj apmetņu skaits Latgolys vītuos: Kiutūs, Cyrma azara krostā (kur senejī latgali īsakuortoj Baltejys suomu pamastā apmetnē, suocūt tū apdzeivuot nu 7.g.s.). Golvonuo tūs laiku dzeivotuoju nūsadarbuošona Latgolā ir zemkūpeiba. Dorba reiki vēļ ir primitivi.
Ap 8.-10.gs. vairuok suoc audzēt zīmys rudzus, kuri nūmaina mīžus maizis cepšonā. Turpynoj audzēt mozražeigūs, bet pret laika maiņom iztureigūs diveju gryudu vuorpys kvīšus, nu kuru vard bīzū putru (itī kvīši Latvejā audzāti leidz pat 19.g.s.). Ap 5.-9.g.s. Latvejā īvad ruociņus, siej pupys, zierņus. Mads ir vīneigais, kū lītoj iedīņa pasaldynuošonai. Mads i vosks ir īcīneita mainis prece. Cylvāki tic daudzom dobys dīveibom - gunei, pārkiuņam, saulei, mienešam. Pamozom aizasuoc sabīdreibys nūsasluoņuošona.
Lobi tiemēti dzeļžalaiku pīminiekli saisteiti ar Latgolu voi latgalim irā depoziti Sauliskolnā (arheologs Vladislavs Urtāns), Uoraišu azara piļs (arheologs Jānis Apals), piļskolns Ūleņkolnā pi Pļaveņu. Arheologi rokuši ari nazcik senejūs kopulauku - Lejysbytānūs, Ludzys Ūdu kolnā, Ņukšūs pi Pyldys azara.


text:
aglonasbazilika.lv
Title: Intro - Aglonas Bazilika
Keywords:
Description: Intro - Aglonas Bazilika AKTUALITāTES DIEVKALPOJUMI IEPIRKUMI KLOSTERA ēKA KONTAKTI ADRESE SVēTā MISE NAKTSMīTNES KORA SKOLA SKOLA AFI?A JAUNUMI KALENDāRS 2013 NODARBīBAS KONKURSS SKOLOTāJI ABSOLVENTI
aglonasbazilika.lv is ranked 9645401 in the world (amongst the 40 million domains).
A low-numbered rank means that this website gets lots of visitors.
This site is relatively popular among users in the united states.
It gets 50% of its traffic from the united states .This site is estimated to be worth $654.
This site has a low Pagerank(0/10). It has 1 backlinks. aglonasbazilika.lv has 43% seo score.
aglonasbazilika.lv Alexa Rank History Chart
aglonasbazilika.lv Html To Plain Text
Intro - Aglonas Bazilika AKTUALITāTES DIEVKALPOJUMI IEPIRKUMI KLOSTERA ēKA KONTAKTI ADRESE SVēTā MISE NAKTSMīTNES KORA SKOLA SKOLA AFI?A JAUNUMI KALENDāRS 2013 NODARBīBAS KONKURSS SKOLOTāJI ABSOLVENTI PROGRAMMA PA?NOVēRTēJUMS DOKUMENTI VēSTURE KONTAKTI ?IMNāZIJA PA?NOVēRTēJUMS Parostō liturgiskō laika 19. svātdīne Lyug?ona naroda pasauli, bet tei izkustynoj kolnus. Tei namaineis Dīvu, bet maineis tevi. Naprosi nu lyug?onas, lai tei paveiktu tū, kū tei naspēj, kas tai nav jōdora, un kū tei nasavēlēs dareit. Tys, kū tei spēj, kas tai jōdora un kū tei varēs izdareit, ir daudz interesantōk un mums dereigōk. Tei maina myusu dzeivi, jo tei var un tai vajag maineit myusu nūska?ōjumu. Da?i vōrdi, tik vīgli izsokami, myusu grybu atgrīzs pi Dīva. Tūs tok tik vīnkōr?i pasaceit, taipat, kai lyugt dīni??ū maizi. (D?ons Fendels) ?Esit ari jyus gotovi…” Kristeiga cylvāka vyslelōkō napīcī?ameiba ir byut gotovam sasatikt ar Jezu Kristu kotrā dzeives breidī. Tys nav vīgli. Ir jōsaceinej na tik daudz pret grāku, problemom voi apstōklim, bet pret taidu aizjimteibu myusu kolpō?onā Jezum, ka vairs naasam gotovi satikt Jezu kotrā myusu dzeives pagrīzīnī. Jezus reti kod atnōk pa tū ce?u, pa kuru mes gaidam Jū atnōkūt. Jys pasarōda tī, kur mes Jū vysmozōk gaidam, un vīnmār vysnalogiskōkajōs situacijōs. Vīneigais veids, kai cylvāks spēj palikt patīss Dīva prī?kā, ir – byut gataveibā uz Kunga najau?u īsaras?onu. ?ū gataveibu nadūs myusu kolpō?ona, bet gon goreigōs realitates apzi?a, asūt gotovim sagaideit Jezu Kristu ikvīnā dzeives vītā. ?ei gaidei?onas izjyuta myusu dzeivei dūs breini?keiga izbreina pylnu attīksmi pret apkōrt nūteikū?ū, kū Jys patei?am vēlejās myusūs atrast. Jo mes grybam byut gotovi uz Jezus Kristus satik?onu, myusim ir jōpōrstōj lītōt sovu religiozitati tai, it kai tei byutu kaids sevi?ki cyldynojams dzeivesveids – myusim ir jōbyun ar goreigu realitates sapratni. Jo tu atsateiksi nu myusdīnu pasaules dūmō?onas veida un tō vītā ?skateisīs uz Jezu”, sovu sirdi nūska?ojūt uz tū, kū Jys vēlejās sagaideit nu tevis, un, dūmojūt Jō dūmas, tu cytu acīs byusi nadereigs un sap?ōtōjs. Bet, kod Jys pēk?ni pasarōdeis pu?dī?u korstumā, tu byusi vīneigais nu vysim, kas tam byus gotovs. Tev nav jōuzatic nivīnam, pat vyslobōkajam un vyssvātōkajam cylvākam vērs zemes, jo jys aizsadz tovu skatīni uz Jezu Kristu. (Osvalds ?embers). Asam daudz sajāmu?i… Losūt Kristus vōrdus: ?Kam daudz ir dūts, daudz tiks ari atpraseits” – mes vysbī?ōk dūmojam par sevi?ki bogōtim cylvākim, par tim, kuri sajēme pa desmit talentim. Tymā pat laikā, uzmaneigōk pavārojūt nu Dīva sajimtōs dōvonas un uzlyktūs uzdevumus, mes nūnōkam pi secynōjuma, ka ?ī Kristus vōrdi atsateic uz mums po?im. Storp mums, kas asam sasapu?cēju?i oltora prī?kā, nav nivīna cylvāka, kurs byutu sajēmis moz. Vysi asam sajāmu?i daudz. Par pīmāru jimsim cylvāka dabiskū paaicynōjumu uz lauleibas dzeivi. Lauleibu nūslēg?onas breidī laulōtais īgyust ūtru cylvāku un k?yust atbi?deigs par jō liktini vērs ?ōs zemes un myu?eibā. Voi var sajimt ve? kū vairōk? Vīns cylvāks Dīva acīs ir vairōk vērts, nakai vysas ?ōszemes bogōteibas! Voi ari: paaicynōjums uz mōtes voi tāva lūmu – bārns, kuru Dīvs uztic vacōkim audzynō?onai. Ir jōbyun atbi?deigam par cylvāka sirds veidō?onūs, par jō sagatavō?onu dzeivei, mīlesteibai. Voi var sajimt ve? kū vairōk? Voi vērs zemes ir lelōka bogōteiba, kai cylvāka sirds, un lelōks uzdevums, kai tōs izveidō?ona? Lyuk, sīvīte – profesore. Jōs publikacijas un sasnāgumi zynōtnē ir zynomi vysā pasaulē. Bet… jai navar byut bārni. Ar osorom acīs jei atzeist: ?Kas gon ir muni panōkumi zynōtnē, saleidzynojūt ar parostū sīvīti, kura dūd dzeiveibu bārnam un tū izaudzynoj?” Daudzi cylvāki nimoz naapsaprecej. Jī īt pa dzeivi vīni po?i, bez laulōtō drauga un bez sovim bārnim, bet tys nanūzeimoj, ka jī ir breivi nu atbi?deibas par cytu cylvāku. Tei?i ūtraidi, Dīvam ir vajadzeigi taidi cylvāki, kuri nav apgryutynōti ar gimenes ryupem, lai jī varātu paleidzēt cytim. Un taidu, kurim ir vajadzeiga paleidzeiba, ir daudz: tī ir slymī, vacī, cylvāki ar slyktim īrodumim, vīntulī, dzeives salauztī… Reizem pīteik ar ?aidim cylvākim pasadorbōt tikai stu?di, bet reizem tys ir jōdora daudzus godus. Dīvs myusim jūs syuta, uztic, dōvoj. Un otkon rūnās jautōjums: voi var sajimt ve? kū vairōk? Es asu saticis dzeivē daudzus salauztus, sabruku?us, nūsaslāgu?us cylvākus. Mēginōju jūs aicynōt pasace?t, un tod dzērdēju skumeigu atsazei?onu: man vairs nav ni spāka, ni drūsmes. Tik daudzas reizes asmu meklējis atbolstu pi cylvākim, un tikpat reizes asmu pīdzeivōjis ryugtu vil?onūs. Cylvāki pōrōk vīgli pasnādz rūku un pōrōk vīgli tū atgryu?. ?udin ir pōrdūmu laiks. Mes asam daudz sajāmu?i. Padūmōsim, cik daudzus cylvākus Dīvs mums ir uzticējis: myusu bārni, tāvs, mōte, radinīki, tyvinīki, draugi, pazi?as un tī gadejuma pēc satyktī, kuri gaida paleidzeigu rūku. Voi mes asam izpi?dēju?i tū uzdevumu, kuru Dīvs mums ir uzticējis? Agrōk voi vālōk nōks breidis, kod Jys jautōs: Tod un tod es tev uzticēju tū cylvāku. Kū tu ar jū esi izdarējis? Vērs zemes tu vari vīgli atsataisnōt ar laika tryukumu, ar cytom nūdarbeibom, ar gryuteibom, bet Dīva prī?kā tys nabyus tik vīgli. Kotrs nu myusim ir sajēmis daudz dōvonu un ari daudzus uzdevumus. Un tōpēc nu kotra tiks atpraseits daudz. (Pr. Ed. Stanieks) Aglonas Bazilika ? 2016 Izveidots: provincentrs.lv
aglonasbazilika.lv Whois
Domain Name: AGLONASBAZILIKA.LV


text:
23. NŪDAĻA
Kai teik raksteita i tulkuota myusu literatura?
Lai paviesteitu ”vysom tautom, ciltim, volūdom un kōrtom myužeibas Evangeliju”, mes izdūdam publikacejis vaira nakai 750 volūduos. (Apokalipsis 14:6.) Kai mes teikam golā ar itaidu uzdavumu? Sagataveit literaturu paleidz autori, kas dzeivoj vysaiduos pasauļa moluos, i tū tulkoj pošaizlīdzeigi tulkuotuoji. Vysi, kas pīsadola itymā dorbā, ir Jehovys līcinīki.
Pyrma teksts teik sagataveits angliski. Jehovys līcinīku golvonajā puorvaļdē ir literaturys nūdaļa, kurys dorbu puorrauga Vodūšuo padūme. Itei nūdaļa sadola uzdavumus autorim, kas kolpoj golvonajā puorvaļdē i vairuokuos filialēs. Tai kai autori ir nu vysaidom zemem, myusu literaturā ir apsavārtys temys, kas ir aktualys i pīsaista cylvākus nu vysaidom kulturom.
Teksts teik aizsyuteits tulkuotuojim. Piec tam, kod teksts ir lobuots i apstyprynuots, tys elektroniski teik aizsyuteits tulkuotuoju grupom pa vysu pasauli, kas itū tekstu tulkoj, puorbauda i paloboj. Tulkuotuoji rauga pīmeklēt eistūs patīseibys vuordus, kas vys vēļ precizuok atspūguļuotu angļu tekstā izsaceituos dūmys. (Salamans Mācītājs 12:10.)
Datori pauotrynoj dorba procesu. Datori navar aizvītuot autorus i tulkuotuojus, bet elektroniskuos vuordineicys, taipat i cyti pieteišonys materiali i tulkuotuojim dūmuotuos programys cīši pauotrynoj dorbu. Jehovys līcinīki ir izveiduojuši daudzvolūdu elektroniskū publiciešonys sistemu (MEPS), kas ļaun īraksteit tekstu symtim volūduos, apvīnuot tū ar biļdem i sagataveit īspīsšonai.
Deļkuo mes pīlīkam taidys pyulis, lai izdūtu publikacejis pat tamuos volūduos, kuruos runoj tik nazcik tyukstušu cylvāku? Deļtuo, ka Jehovys gryba ir taida, lai ”visi cylvāki byutu izpesteiti un pīītu pi patīseibas atzeišonas”. (1. Timotejam 2:3, 4.)
Kai teik raksteita myusu literatura?
Deļkuo mes tulkojam myusu literaturu tik daudzuos volūduos?


text:
12. NŪDAĻA
Kai padareit laimeigu giminis dzeivi?
Laimeigys giminis pamatā ir mīlesteiba. Efezīšim 5:33
Dīvam ir praseiba, ka lauleibā juobyut vīnam veiram i vīnai sīvai.
Mīlūšs veirs pret sīvu ir maigs i saprūtūšs.
Sīvai ir juoatbolsta sovs veirs.
Bārnim ir juoklausa sovi vacuoki.
Esi maigs i uzticeigs, a na nažieleigs i nauzticeigs. Kolosīšim 3:5, 8–10
Bībelē ir saceits, ka veiram ir juomīļoj sīva taipat kai sova mīsa i ka sīvai cīši juocīnej sovs veirs.
Seksualys saitys uorpus lauleibys nav pīļaujamys. Lauleibā ir svareigi globuot uzticeibu dzeivisbīdram.
Bībele vuica, kai giminem byut laimeigom.
Uzzynuot vairuok
LOBA VIESTS NU DĪVA
Kai giminis dzeivi dareit laimeigu?
Jehova, kas ir laimeigs Dīvs, gryb lai giminis byutu laimeigys. Uzzynoj par Bībelis praktiskajim padūmim deļ veirim, sīvom, vacuokim i bārnim.


text:
Meilai gaideisim Tevi iz Latgolys Studentu centra 12. jubileju! Itymā reizē sasatikšonys vīta maineita – Preiļūs 4. novembrī Preiļu jaunīšu centrā “Četri”. Iz sasatikšonu! Leidzeigī roksti:
Leidzeigī roksti:
Latgalīši ir izslavāti na viņ ar sovu sirsneibu, lobsirdeibu i vīsmīleibu, nu ari ar cīši lobu humora izjiutu. Tū apsazynojūt LgSC ar bīdreibys “LR” atbolstu ituo gods rudinī planavoj izdūt latgalīšu humora apkūpuojumu gruomotā “Kas bez bikšu — tys bez bādu!”. Kuldys formata gruomotā tiks apkūpuota latgalīšu myusu dīnu mutvuordu folklora – izteicīni, jūki, anekdoti, […]
Itūgod paīt 10 godi nu tuos šaļts, kai sovu dorbu suoce Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv. Tys ir pasaulī vīnaigais portals, kura saturs teik veiduots tikai latgalīšu rokstu volūdā, kas dīnys viestejūt par Latgolys kulturys aktualitatem i latgaliskom nūtikšonom vysā pasaulī. Portalu lakuga.lv 2007. godā izveiduoja jaunīšu bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ar studentu degsmi i […]
Nu 12. da 16. majam Slovakejis piļsātā Popradā nūtyka storptautiskys apvuiceibys “Angļu volūdys pylnveidis kursi jaunuotnis darbinīkim” (`English language training course for youth workers`). Tymūs pīsadaleja “Latgolys Studentu centra” puorstuove Vineta Vilcāne. Apvuiceibys nūtyka “Erasmus+” programys ītvorūs, tūs mierkis beja uzlobuot jaunuotnis darbinīku angļu volūdys zynuošonys, kurys vāluok pīlītuot projektu dasacejumu sagataveišonai “Erasmus+” programai. Angļu […]
Apvienojot Daugavpils, Vārkavas un Līvānu novadus, biedrība „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) uzsāk jauniešu iniciatīvu projektu „ Dubnas pieRaksti”.
Projekta galvenā doma ir sapulcināt 20 jauniešus no dažādiem novadiem, lai vasaras sākumā dotos kopīga piedzīvojumā — 6 dienu laivu pārbraucienā pa Dubnas upi, kura laikā tiktu pētīti upes krastā esošie kultūrvēstures objekti, intervēti piekrastē dzīvojošie iedzīvotāji un apgūtas jaunas kompetences: vides, kultūrvēstures, pilsoniskuma un videogrāfijas jomās. Pēc laivošanas posma, jaunieši kopīgiem spēkiem veidos fotogrāfiju izstādi, filmu un informatīvu materiālu vidi, par ekspedīcijas laikā piedzīvoto, redzēto, dzirdēto un sajusto.
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynoj dasavīnuot Daugovpiļs nūvoda Kulturys centra “Vārpa” folklorys kūpai “Dyrbyni” kūpeiguos dzīsmēs i dančūs. Pauokums nūtiks 20. aprelī plkst. 19.00 Daugovpiļs nūvoda Kulturys centrā “Vārpā”, Dobeles īlā 30, Daugovpilī. Meitys aicynuotys īzaģierbt brunčūs, sovpus vysus aicynojam pajemt leidza apovus kū puormeit ārtuokai doncuošonai. Leidzeigī roksti:
4. aprelī LgSC Daugovpiļs biroja telpuos Reigys īlā 48-3 aba Štabikā, plkst. 19.00 Juoņs Kolužs aicynoj iz sarunu par sovu hobiju – skrīšonu. Sarunys laikā byus vareiba dazynuot vaira par Juoņa sasnāgumim i garū distanci nu Višķim leidz Ņujorkai. Tai poš Juoņs pastuosteis ari par tyvuokuo laika skrīšonys aktivitatem Daugovpilī. Leidzeigī roksti:
Aicynojam iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibom Preiļūs 25. februarī i 1.aprelī. Nūdarbeibuos varēs uzzynuot latgalīšu rokstu volūdys pamatlykumus i uzlobuot raksteitprasmi kasdīnys saziņā. Vālams apmeklēt obys nūdarbeibys, jo 1. apreļa nūdarbeiba byus turpynuojums īprīkšejai. Nūdarbeibys paradzātys cylvākim bez prīkšszynuošonom pareizraksteibā i interesentim, kas gryb atsvaidzynuot jau apgiutuos prasmis. Vītu skaits īrūbežuots, par tū apmekliejumam juodasasoka […]
Rēzeknis piļsātys dūmis prīšksādātuojam Aleksandram Bartaševičam, dūmis deputatim Atkluotuo viestule par napiļneibom Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa uzrokstūs Latgolys jaunīšu bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj Rēzeknis piļsātys dūmi nūvērst napiļneibys Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa tekstā latgalīšu rokstu volūdā, tū veidojūt atbylstūši 2007. godā apstyprynuotajim Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim. Taipat vieršam viereibu iz 1917. goda 26. i […]
Pavysam napaseņ trejuos Latgolys piļsātuos nūtyka LgSC izdūtuo kruosojamuo dzejūļu kruojuma “Linejis” atkluošonys pasuokumi. Iz sasatikšonu i kūpeigu sarunu aicynuoja gruomotys autoris Jana Skrivļa-Čevere, Ligija Purinaša, Dagneja Dudarjonoka, Gunta Nagle i Ilze Gailāne. Izdūtuo gruomota ir unikala ar tū, ka tys ir pyrmais kruosojamais dzejūļu kruojums deļ pīaugušūs latgaliski. Pyrmuo sastikšona ar gruomotu i autorem […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse latgalīšu kruosojomū dzejūļu kruojumu deļ pīaugušūs “Linejis”. Gruomotys tekstu autoris ir Jana Skrivļa-Čevere, Ligija Purinaša, Dagneja Dudarjonoka, Gunta Nagle, ilustraceju autore ir Ilze Gailāne, gruomotys redaktors — Valentins Lukaševičs. Kruojums izdūts ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts kulturkapitala fonda i AS “Latvijas Valsts meži” atbolstu. Sevkura sasatikšona ir lineja: taisna, […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” sagatavejuse latgalīšu rokstu volūdys pošvuiceibys materialu, kas byus lobs paleigs sevkuram latgaliski raksteit grybātuojam. Latgalīšu rokstu volūdys prasšonys izkūpšona ir byutiska volūdys saglobuošonā i tuoluokā atteisteibā. Īspiejis kluotīne īsavuiceit latgalīšu rokstu volūdu ir cīši īrūbežuotys, partū raksteit grybātuojim naatlīk nikas cyts, kai tū dareit pošvuiceibys ceļā. “Latgolys Studentu centrs” jau vairuoku […]
Vasali! Latgolys Studentu centra folklorys kūpa “Ceidari” laipnai aicynoj vysus latgaliski dzīduot grybūšūs pīsavīnuot i kuplynuot myusu pulku. Gaideisim Tevi iz atvārtū mieginuojumu 3.oktobrī Latgolys puorstuovnīceibā Reigā, Tūrņa īlā 4, IIIC 18 stuņdēs. Leidzeigī roksti:
Apvuiceibu laikā nūtyka dažaidys nūdarbeibys pi dažaidu lektoru, vysi materiali dalinīkim tyka izdaleiti iz vītys i aizsyuteiti elektroniski. Tai, kai apvuiceibu mierkis ir rūsyntuot i cytus Latgolys jaunīšus byut i dareit, kai sūlleits – īlīkam sātyslopā ari dažys vierteigys prezentacejis, kurys var nūdereit sevkuram cylvākam. Apvuiceibu eistynuošonu i prezentaceju izveidi finansēja Sabīdreibys integracejis foands nu […]
Apvuiceibu laikā taisejom ari video, kur var apsavērt, kū mes par četrom apvuiceibu dīnom darejom… 🙂 Prūtams, daudz kas palics ari aiz kadra… 🙂 Leidzeigī roksti:
Iz vaicojumim – kai mums guoja Atzoluos i gryušai atbiļdēt puors vuordūs, deļtuo pīduovojam apsavērt naz cik biļžu 🙂 Leidzeigī roksti:
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj jaunīšus da 11.augusta dasasaceit daleibai seminarā „Atzolys”, kurs nu 18. da 21. augustam nūtiks gostu sātā „Višķezers”. Seminara “Atzolys” mierkis ir veicynuot jaunīšu aktivu īsasaisteišonu demokratejis i piļsūniskys sabīdreibys veiduošonā, tūs izgleitojūt vaicuojumūs, kuri saisteiti ar socialekonomiskim faktorim i Latgolys regiona sovpateibom. Seminarā pīsadaleis vairuoki eksperti i lektori, uzjiemieji, pošvaļdeibu jaunuotnis darbinīki. Apvuiceibu laikā četru […]
20. aprelī LgSC Daugovpiļs birojs kūpā ar Daugavpiļs nūvoda kulturys centra folklorys kūpu „Dyrbyni” aicynuoje iz pavasara sasadzīduošonu i dančim. Pasuocīns nūtyka Daugovpiļs nūvoda kulturys centrā, iz kuru beja puļciejušīs f/k „Dyrbyni” i LgSC Daugovpiļs biroja bīdri i draugi. Kai nūsaskaidruoje pasuocīņa laikā, „Dyrbynim” i LgSC ir daudz kūpeigu draugu. Jamūt vārā, ka f/k „Dyrbyni” […]
Leidzeigī roksti:
12. martā nu 10.30 da 17.00 Latvejis Nacionalajā bibliotekā izstuodis “Nevar nerakstīt” ītvorūs nūtiks Latgolys dīna. Jau 10.30 pasuokums tiks atkluots kūpā ar Rogovkys ļaudim. Tam sekuos daņči i dzīsmis ar folklorys kūpu “Upīte”, kai ari Latgolā taiseita kina, darbneicys ar Ludzys omotnīku centra meistarim, virtualuos spēlis par Latgolys kulturys montuojumu, kai ari tradicionalī iedīni […]
Ar 2016. goda 1. janvari “Latgolys Studentu centra” Reigys birojs aba Tonis birojs Antonejis īlā 8 – 3/6 teik slāgts. Paļdis vysim, kas īguļdeja dorbu biroja tapšonā i dzeiveibys uzturiešonā tymā. Eipašs paļdis biroju vadeituojim. Daudz pateikamu breižu aizvadeits birojā, izsprīsts par pasuokumim i uzraksteiti naskaitomi projekti. Kai soka, vyss, kas nūteik, nūteik iz lobu! Tam tycam ari […]
16. decembrī 19 stuņdēs Tonis birojā aicynojam iz seminaru par Latgolys folklorys materialim Latvīšu folklorys kruotivis digitalajā arhivā garamantas.lv. Arhiva redaktore Kristīne Pokratniece īruodeis, kai struoduot ar arhivu i kai var pīsadaleit tuo pylnveiduošonā. Materiali, kas arhivā vysim daeimami bez moksys – manuskripti, fotografejis i audio faili, – ir seviški vierteigs pietnīcysks instruments folklorys i […]
Jau 9. decembrī 13.00 Rēzeknis Augstškolys muokslys i sporta terasē bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj iz ceļojūšuos fotoizstuodis “Myusu Latveja” atkluošonu. Latvejai i bīdreibai “Latgolys Studentu centrs” novembris ir svātku mieness. Taišni partū tyka reikuots fotokonkurss amaterim “Myusu Latveja”. Pīsadaleit konkursā tyka aicynuoti LgSC bīdri, aktivisti, draugi, kai ari cyti interesenti. Tai kai LgSC […]
Aicynojam iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibom Reigā 8. i 15. decembrī. Nūdarbeibuos varēs uzzynuot latgalīšu rokstu volūdys pamatlykumus i uzlobuot raksteitprasmi kasdīnys saziņā. Vālams apmeklēt obys nūdarbeibys, jo 15. decembra nūdarbeiba byus turpynuojums īprīkšejai. Nūdarbeibys paradzātys cylvākim bez prīkšszynuošonom pareizraksteibā i interesentim, kas gryb atsvaidzynuot jau apgiutuos prasmis. Vītu skaits īrūbežuots, par tū apmekliejumam juodasasoka […]
Ari itymā godā “Latgolys Studentu centrs” jaunūs studentus i tūs, kas reidzinīki jau kaidu laiceņu, aicynoj īpazeit tyvuok Reigu i piļsātys latgaliskuos vītys. Vysi meili aicynuoti iz fotoorientiešonūs „Vokora styga” 14. oktobrī. Sasatikšona 17:00 pi Breiveibys pīminekļa. Myusus atpazeisi piec čivynuošonys latgaliski i balonim! Vālams da 13. oktobra 24:00 iz e-postu lgsc@lgsc.lv dasaceit komandu 2-4 cylvāku […]
Nu 4. da 6. septembra Leivuona nūvoda Rūžupē bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” organizieja tradicionaluos kulturys i latgalīšu rokstu volūdys treju dīnu seminaru, kurymā pīsadaleja attīceigūs temu interesenti nu vysys Latvejis, nu pamatā dažaidu Latgolys vītu. Seminara laikā beja vareiba pīsadaleit itaiduos nūdarbeibuos: tradicionaluo dzīduošona, tradicionaluo deja, tradicionalūs instrumentu spēle, latgalīšu rokstu volūda i izbraucīnā iz […]


text:
Vikipedeja:Kai papiļdeit rakstīni
Vikipedeja dora pa sovim «viki» principim: sevkurs puslopys gosts var papiļdeit ite radzamūs rakstīņus i puormejumu iz reizis ite varēs apsavērt. Zamuok sastuosteits, kai pošim redigēt Vikipedejis puslopys, lītuodamim viki-apzeimīņus.
Apsaverit taipoš:
- Paleigs suociejim;
- Kai sastateit rakstīņus;
- Kai pasaukt rakstīņa;
- Nūsacejumi un nūruodejumi — Vikipedejis kūpeigī nūsacejumi deļ stiļa, strukturys i rakstīņu nūformiejuma.
Izraudzeit jaunuos damanis varit "Smiļkšu skreinē"
Puslopu ruodeklis
Pamats[labot pirmkodu]
Nagryuts redigēt puslopys tekstu «viki» apleicē. Kod damīgts iz vuorda «edit» (viersā; ci iz nūruodis «edit» rakstīņa viersejā daļā pa lobai), puslopys izavierīņs mejās – redigiešonys apleicē suoku teksts irā na vīņ skaitoms, a i lobojams, lītojūt Vikipedejis seviškuos zeimis. (Tai saucomū markiešonu «viki», ap kurū sastuosteits zamuok.)
Tuoļuok:
- padorit grybamūs puormejumus;
- eiši aprokstit padareitūs puormejumus;
- damīdzit «en:Show preview» i puorsaverit, ci tekstu puormejūt navā atsarodušys klaidys;
- kod vyss izaver parādā, mīdzit «en:Save page».
Jius varit mīgt iz "Diskusejis" i apsavērt dūmu meita, kur Vikipedejis lītuotuoji apsprīž rokstomū. Mīdzūt iz "+" dasalīk jauna tema, tok varit taipoš papiļdeit i asūšūs rakstīņus. Ka dorot pataisejumus dūmu meitūs, lyudzami puormejumus registrejit, kai vysod, turitēs pi nūsacejumu.
Tekstu lobuošona nazkuram var ruodeitīs parūčuoka, kod asūšais rakstīņa teksts puorspīsts kurymā naviņ teksta redaktorā, tī pataiseits i piečuok otkon puorspīsts atpakaļ Vikipedejis apleicē.
Lyudzam vysus rakstīņus sastateit, verūtīs iz jūs tematiku nu neitraluo vierīņpunkta. Raugit napaļaut aptuomysku ci cīši subjektīvu pījāmumu, taipoš puoreigu emoceju. Vysod īlicit nūruodis iz informacejis olūtim, kuru izlītuoti sastotūt Jiusu rakstīņus. Ite byus i lobs paleigs citym Vikipedejis gostim, kab jī varātu papiļdeit Jiusu rakstīņus i daudzi kuo nu jauna dazynuot. Citatus varit apzeimēt akademiskai, kai (Example, 2004, pp 22-23), ci ar viersejū darunys skaitleiti 1 , tys paleidzēs atrast jū rakstīņa beiguos asūšajā nūruožu sarokstā.
Kod jaunais rakstīņs sastateits, irā nazcik lobu vareibu:
- lītuot Tematiskuos nūruodis, kab izraudzeitumet jau dasītūs rakstīņus.
- lītuot Search pūgu, kab dalyktumet Vikipedejis rakstīnim radneigūs i īlyktumet nūruodis iz taidim rakstīnim.
Eišuok pasokūt – turitēs pi nūsacejumu: tys nagryuši i cīši līteigai.
Nazeimeigi papiļdejumi[labot pirmkodu]
Registrietom puslopja lītuotuojom piec kaida naviņ roksta maineišonys ir vareiba pasludynuot sovys darbeibys kai «maznūzeimeigys» - tas cīšan īsakuomi, kad lobuojomim nav lela ītoka iz roksta pirmiejū īguodu. Pi taidim pīskaituom drukavys ci ortograpejys klaidys, kaidas naviņ nūformiejuma maineibys, puora vuordu mejšonu vītom i leidzeigys darbeibys. Taipat par maznūzemeigom dievejomi interviki nūdrūšinuojumi –saitys, kategorijys un citys «strukturuos» lobuojumys, kuri pošam rakstīkom narāduos puorejū Vikipedejis gostu vieriebys cīneigi.
Sevkurai cytai maineiboi rokstūs daīt tykt zinuomai cylvākim, kas tura iņteresu ap juo tematiku. Ij maineiba, kas dasadūruse tik da vīna vuorda, skaituoma par svareigu, kab spiej da serdys mainiet rokstā liktū informaceji.
Lelums Vikipedeja lītuotuoju pi puslopa skaiteišonys maznūzeimeigūs labuojuomus aplaiž bez seviškys maneibys, i daže jim dūta vareiba maznūzeimeiguos maineibys nūglobuot, kab natēreitu laika seikumīm. Par tū sevkuram roksta lobuotuojom daīt cīšan apdūmuot ci par tīsu juo veiktuos maineibys napamet ītaku iz vysa roksta dūmu.
Bez eistonas vajadzeibys namīdzīt izvēlis «maineibys skaitiet kai maznūzeimeigys», bo tai īstateita viņ prīšk rokstu „kosmetisku proceduru” doreituoju porūceiguma.
Anonimim (bez sova slāgvuorda i paroļa) puslopa gostym nadaīt vareibys statiet maznūzeimeigūs lobuojumys, kab taida vareiba dasalaistu lelu breivi vandaļu ļauneibom.
Ite vēļ vīns īguods, par kū līteigi registrietīs Vikipedejis apleicīnē.
Viki-markiešona[labot pirmkodu]
Zamuok Jyusu tiemiebai pīduovuota Vikipedejis redigiešonys vareibu tabele ar pīmārim. Atguodynuojums, cikuom vēļ naasat drūši par sovu darbeibu rezultatim Vikipedejis apleicīnē, īvārūt lyugumu lādeit vysis savys dareišonys «smiļkšu skreinē».
Padalis, aiļkūpys, saroksti i ailis[labot pirmkodu]
... tuoļuok byus vēl...


text:
Pīmūrdīņs
Pīmūrdīņs aba apleicis pīmūrdīņs (baļtīšu: piesārņojums, vides piesārņojums; anglīšu: pollution, environmental pollution; krīvu: зarpязHeHиe, зarpязHeHиe cpeды) — apleicei svešu lītu (kimiskūs, fizikaliskūs, biologiskūs) palaisšona apleicē.
Cieškuok sateikamuos pīmūrdīņa formys:
- gaisa pīmūrdīņs (kimiskuos lītnis i cītys dalenis palaižamys ci izsvīžamys atmosferā);
- iudiņa pīmūrdīņs (svešys lītnis i dalenis īteik zemisviersa iudiņturēs, iudiņa straujeņom nūtakūt, ci zamzemis iudiņdzeisluos, iudiņa straujeņom sasadzerūt zemē);
- radioaktivais pīmūrdīņs (atomfizikys rezultatā dabuotuos lītnis īteik apleicē);
- skona pīmūrdīņs (skons nu dreizceļu, gaisūstu, taiseitovu i ct. traucej dzeivuotuojim);
i ct.


text:
Škīzna
Škīzna (anglīšu: fiber; krīvu: BoлokHo; latvīšu: šķiedra) — materiala tips, sasadorūšs nu pagaru pavadīņa voi neits formys daļu.
Škīznys kai materials var byut dobyskys (pīv., lynu škīznys, kokosa škīznys, auguoju škīznys - būmeļs, dzeivinīku škīznys - vylna, šolks) ci muoksleigys (siņtetiskuos škīznys, stykla škīznys, optiskuos škīznys).
Škīznys svareigys biologejā - juos satur kūpā auguoju i dzeivinīku audus. Cylvāks auguoju škīznys izlītoj sasprāzdams pavadīņūs, neitīs, aukluos, viervēs. Piečuok juos var lītuot cytu preču pīgatavē. Škīznys taipoš saviļoj slūksnēs, i nu jūs taisa papeiru voi filcu.
Muoksleiguos škīznys padarynoj taisyskā, parostai kimiskā formā.


text:
vacuolar ATPase V0 domain subunit d (36 kDa)
本文中に表示されているデータベースの説明
vacuolar ATPase V0 domain subunit d (36 kDa)のページの著作権
英和・和英辞典情報提供元は参加元一覧にて確認できます.
ピン留めアイコンをクリックすると単語とその意味を画面の右側に残しておくことができます.
「vacuolar ATPase V0 domain subunit d (36 kDa)」のお隣キーワード
vacuolar ATPase V0 domain subunit a (100 kDa)
vacuolar ATPase V0 domain subunit c''
vacuolar ATPase V0 domain subunit c' (17 kDa)
vacuolar ATPase V0 domain subunit d (36 kDa)
vacuolar ATPase V1 domain subunit A (69 kDa)
vacuolar ATPase V1 domain subunit B (60 kDa)
vacuolar ATPase V1 domain subunit C (42 kDa)
vacuolar ATPase V1 domain subunit F (14 kDa)
vacuolar ATPase V1 domain subunit G (13 kDa)
weblioのその他のサービス


text:
14. NŪDAĻA
Kaida apvuiceiba ir paradzāta pionerim?
Jehovys līcinīki vysod ir pīvārsuši lelu uzmaneibu teokratiskajai izgleiteibai. Pylnys slūdzis sludynuotuojim teik pīduovuota speciala apvuiceiba, lai paleidzātu jim cik varams lobuok izpiļdeit sovu kolpuošonu. (2. Timotejam 4:5.)
Pioneru kolpuošonys škola. Kod vyspuorejais pioners godu ir kolpuojs pylnu slūdzi, jis teik uzaicynuots vuiceitīs itamā školā. Apvuiceiba ir sešys dīnys, i parosti nūteik kaidā nu vaļsteibys zālem. Školys mierkis ir paleidzēt pionerim tyvuotīs Jehovam, uzlobuot prasmis vysūs sludynuošonys veidūs i uzticeigi turpynuot kolpuošonu.
Vaļsteibys sludynuotuoju škola. Itei škola, kurā apvuiceiba nūteik divus mienešus, ir dūmuota pīredziejušim pionerim, kas ir gotovi kolpuot vysur, kur ir vajadzeigs paleigs. Ar sovu attīksmi jī tai kai soka: ”Te es asu! Syuti mani!”, sekuodami Jezus Kristus paraugam, kas beja izcyluokais lobuos viests sludynuotuojs, kaids viņ ir kolpuojs iz zemis. (Jesajis 6:8, NW; Jōņa 7:29.) Tim, kas puorbrauc dzeivuot iz cytu vītu, juobyut gotovim pīsalāguot vīnkuoršuokim dzeivis apstuoklim. Kultura, klimats i iedīņs jaunajā dzeivis vītā var cīši atsaškiert nu pīrostuo. Varbyut, ka byus juoīsavuica jauna volūda. Itei škola gon napracātim bruolim i muosom, gon pracātim puorim vacumā nu 23 leidz 65 godim paleidz izkūpt kristeigys īpašeibys, kas byus vajadzeigys, lai izpiļdeitu jaunus uzdavumus, i pylnveiduot īmanis, lai jī byutu vēļ nūdereiguoki Jehovam i juo organizacejai.
Gileadys škola. Vuords ”Gileada” senebreju volūdā nūzeimoj ”līceibys skaudze”. Nu 1943. goda, kod škola tyka nūdybynuota, vairuok nakai 8000 tuos absoļventu beja nūzeimuoti kolpuot par misionarim i sludynuot ”leidz pat zemes molai”. (Apostolu Dorbi 13:47.) Jūs darbeiba ir bejuse cīši sekmeiga. Pīmāram, kod pyrmī Gileadys absoļventi īsaroda Peru, tī nabeja nivīnys Jehovys līcinīku draudzis, tok šudiņ tī ir vaira nakai 1200 draudžu. Kod myusu misionari suoce sludynuot Japanā, tī nabeja pat desmit Jehovys līcinīku, tok niu tī ir vaira nakai 200 tyukstūšu sludynuotuoju. Apvuiceibys laikā, kas nūteik pīcus mienešus, teik padzilinuoti pieteiti Dīva Roksti. Specialī pioneri, misionari, filiaļu darbinīki, kai i rajona puorraugi i jūs sīvys teik aicynuoti iz itū školu, lai sajimtu iņteņsivu apvuiceibu, kas jim paleidzēs vēļ vaira atbaļsteit dorbu, kū Jehovys līcinīki dora vysā pasaulī.
Kaids ir pioneru kolpuošonys školys mierkis?
Kam ir dūmuota vaļsteibys sludynuotuoju škola?


text:
Kur lai atrūn atbiļdis iz pošim svareiguokajim jautuojumim dzeivē?
Voi atbiļdis var dūt...
zynuotnīki?
filozofi?
Bībele?
KAIDS BĪBELIS RAKSTEITUOJS PAR DĪVA VUORDIM SACEJA:
”Jī tev var snēgt.. gudreibu.” (2. Timotejam 3:15.)
Miļjonim cylvāku ir atroduši atbiļdis Bībelē.
Voi ari tu tū grybātu?
Interneta vītne jw.org ir lobs paleigs itamā ziņā.
LOSI internetā
Bībelis atbiļdis iz jautuojumim
Paleidzeiba giminem
VERĪS iz Bībeli baļsteitus video
Uzdavumi i dzīsmenis bārnim
Padūmi pusaudžim
LEJUPLUODEJ publikacejis
KAIDS NU ITIM JAUTUOJUMIM TEV LĪKĀS PATS SVAREIGUOKAIS?
Kas eistineibā volda puor pasauli?
Voi cīsšonys koč kod beigsīs?
Voi myrušī var otkon dzeivuot?
Atbiļdis nu Bībelis iz itim jautuojumim atrūņ jw.org
(Atver LITERATURA > GRUOMOTYS I BROŠURYS)
Uzzynuot vairuok
KAS ŠUDIŅ PYLDA JEHOVYS GRYBU?
Kū var atrast myusu interneta vītnē?
Tu vari uzzynuot vairuok par mums i myusu uzskotim, taipat i sajimt atbiļdis nu Bībelis iz sovim jautuojumim.


text:
11. NŪDARBEIBA
Kai Bībelis pryncypi var mums paleidzēt?
1. Deļkuo mums ir vajadzeiga vadeiba nu Dīva?
Myusu Radeituojs ir daudz gudruoks nakai mes. Jis kai mīlūšs Tāvs guodoj par mums. Mes naasam radeiti tai, lai byutu nu juo naatkareigi. (Jeremijas 10:23.) Deļtuo mums ir vajadzeiga Dīva vadeiba, taipat kai mozam bārnam ir vajadzeiga vacuoku vadeiba. (Jesajas 48:17, 18.) Dīvs sovā mīlesteibā myus voda ar Bībelis lykumu i pryncypu paleigu. Izlosi 2. Timotejam 3:16.
Dzeivojūt piec Jehovys lykumim i pryncypim, mes īsim pa vyslobuokū dzeivis ceļu, i nuokūtnē varēsim sajimt myužeigys svieteibys. Tai kai Dīvs ir myusu Radeituojs, mes gribim byut pateiceigi par juo vadeibu i ar lobu pruotu tai pasakļaut. Izlosi Psalmu 19:8, 12; Apokalipsis 4:11.
2. Kai Bībele mums dūd vadeibu?
Bībelē ir gon lykumi, gon pryncypi. Lykumi ir dūmuoti nūteiktim apstuoklim. (5. Mozus 22:8.) Bībelis pryncypi ir Bībelis pamatpatīseibys. Lai saprostu, kai izmontuot pryncypus konkretuos situacejuos, mums ir juolīk lītā sova sprīstspieja. (Salamana Pamācības 2:10–12.) Pīmāram, Bībele vuica, ka dzeiveiba ir duovona nu Dīva. Itū pryncypu mes varim jimt vārā gon sātā, gon dorbā, gon asūt ceļā. Taipat tys mums paleidz dūmuot par sovu i cytu cylvāku drūšeibu. Izlosi Apostolu Dorbus 17:28.
3. Kuri ir divi golvonī baušli?
Jezus runuoja par divim golvonajim baušlim. Pyrmais nu tim paruoda, kaida ir cylvāka dzeivis jāga – pazeit i mīļuot Dīvu i uzticeigi jam kolpuot. Kod mes pījamam lāmumus, vysod vajag jimt vārā itū svareigū pryncypu. (Salamana Pamācības 3:6.) Tī, kas dzeivoj piec ituo pryncypa, izveiduos draudzeibu ar Dīvu, byus pa eistam laimeigi i sajims myužeigu dzeivi. Izlosi Mateusa 22:36–38.
Ūtrais bauslis mums paleidz izveiduot lobys attīceibys ar cytim. (1. Korintīšim 13:4–7.) Lai tū izpiļdeitu, mums pret cytim ir juoizatur tai, kai tū dora Dīvs. Izlosi Mateusa 7:12; 22:39, 40.
4. Kai mums paleidz Bībelis pryncypi?
Bībelis pryncypi vuica giminis dzeivuot mīlesteibā. (Kolosīšim 3:12–14.) Bībele ari aizsorgoj gimini, vuicūt, ka lauleibys saitem juobyut nasaraunamom. Izlosi 1. Mozus 2:24.
Bībelis pryncypu īvāruošona aizsorgoj myus materialā ziņā i paleidz saglobuot emocionalū leidzsvoru. Pīmāram, dorba devieji bīži viņ dūd dorbu cylvākim, kas dzeivoj piec Bībelis pryncypim, deļtuo ka jī ir gūdeigi i struodeigi. (Salamana Pamācības 10:4, 26; Ebrejim 13:18.) Dīva Roksti vuica byut apmīrynuotim ar tū, kas mums ir, i draudzeibu ar Dīvu uzskateit augstuok par materialom lītom. Izlosi Mateusa 6:24, 25, 33; 1. Timotejam 6:8–10.
Jo dzeivojam piec Bībelis pryncypim, mes varim aizsorguot i sovu veseleibu. (Salamana Pamācības 14:30; 22:24, 25.) Pīmāram, jo turim Dīva lykumus, kas aizlīdz pīsadzert, mes varim sevi pasorguot nu dzeršonys izraiseitom slimeibom i nalaimis gadīņim. (Salamana Pamācības 23:20.) Jehova ir atļuovs lītuot alkoholiskus dzierīņus tikai nalelūs daudzumūs. (Psalms 104:15; 1. Korintīšim 6:10.) Bībelis pryncypi mums vuica kontrolēt na tikai sovu reiceibu, bet i sovys dūmys. (Psalms 119:97–100.) Tok eistī kristīši turīs pi Dīva normom na tik sova lobuma deļ, a deļtuo, ka pyrma jī gryb gūduot Jehovu. Izlosi Mateusa 5:14–16.
Uzzynuot vairuok
PAR MUMS
Pīsasaceit Bībelis apvuiceibai
Vuicīs Bībeli tev izdeveigā laikā i vītā.


text:
Latgolys viestnīceibys GORS leluokais lapnums i deveji akustiskī koncertzali, kurūs skaneigumu nūdrūsynoj eipaša izbyuve, kas ļaun maineit akustikys eipašeibys atkareibā nu koncerta veida. Tys īspiejams, pasasokūt itepat Rēzeknē taiseitajim sīnu i grīstu vairūgim, kurūs leņki ir mainomi, kab atspaituotu ci apsluopātu skonu taišni tai, kai tys ir vajadzeigs. Tim īt tolkā atrytynojamys žaluzejis i puorvītojami vairūgi. Kab skona aina byutu navainojama, i krāsli taiseiti atbylstūši nūsaceitajim akustiksim raksturlelumim.
Vestards Šimkus, pianists: “Eiropys koņtekstā koncertzala GORS akustika viertejama eipaši augši, jo tei ir breineigi izplanavuota jau sātys projektiešonys stadejā, na viņ pīmāruota telpai jau tod, kod tei ir izcalta. Eipaši īprīcynojūši ir regulejamī skotivis akustiskī vairūgi, kas roda vareibu pīlāguot zala akustiku konkreta ansambļa, orkestra ci solista vajadzeibom. Taidu īspieju navā cieški ari pasaulī. Pats ituo zala akustikys raksturs ir eipaši pateikama i skaneigs i klauseituojam, i pošim muzikim iz skotivis. Ari tei ir gona reša paruodeiba. GORS itūšaļt ir lobuokuo vīta akustiskajim koncertim vysā Baltejā. Kai pianists varu saceit, ka eistyn svareiguokuo līta ir koncertfligeļs. Koncertzalā GORS ir deveji vysa augšuokuos raudzis firmys “Steinway & Sons” koncertfligeli, i tī apvīnojumā ar breineigū akustiku padora itū zalu par sapynu vītu, kur uzastuot.”
Jans Inge Gustavsons, “Akustikon” (Zvīdreja): “Jums ir vyss pamats sagaideit, ka gon lelajā, gon ari mozajā akustiskajā koncertzalā byus lobskaneigi kai klasiskuos muzykys, tai ari popularuos myzykys koncerti. Dūmoju, ka projekts ir cīņi iņciresnys, jo jius asat bejuši eistyn cīši veiksmeigi, dūmojūt par daudzifunkcionalitati.”


text:
Words starting with: A | B | C | D | E | F | G | H | I | J | K | L | M | N | O | P | Q | R | S | T | U | V | W | X | Y | Z
Definition of Vacuousness
Noun: vacuousness va-kyoo-us-nus
- Indicative of or marked by mental vacuity and an absence of ideas
"the vacuousness of her face belied her feelings"
See also:
vacuously
vacuousnesses
Possible misspellings and typos for the word vacuousness
avcuousness vcauousness vaucousness vacouusness vacuuosness vacuosuness vacuounsess vacuousenss vacuousnses vacuousness
cacuousness dacuousness facuousness gacuousness bacuousness vqcuousness vwcuousness vscuousness vxcuousness vzcuousness vaxuousness vasuousness vaduousness vafuousness vavuousness vacyousness vac7ousness vac8ousness vaciousness vackousness vacjousness vachousness vacuiusness vacu9usness vacu0usness vacupusness vaculusness vacukusness vacuoysness vacuo7sness vacuo8sness vacuoisness vacuoksness vacuojsness vacuohsness vacuouaness vacuouqness vacuouwness vacuoueness vacuoudness vacuoucness vacuouxness vacuouzness vacuousbess vacuousgess vacuoushess vacuousjess vacuousmess vacuousnwss vacuousnsss vacuousndss vacuousnfss vacuousnrss vacuousn3ss vacuousn4ss vacuousneas vacuousneqs vacuousnews vacuousnees vacuousneds vacuousnecs vacuousnexs vacuousnezs vacuousnesa vacuousnesq vacuousnesw vacuousnese vacuousnesd vacuousnesc vacuousnesx vacuousnesz


text:
Palavras terminadas em eja2
2 Sílabas
reja, seja, veja
3 Sílabas
almeja, alveja, areja, arqueja, bafeja, bandeja, boceja, bordeja, bosqueja, braceja, caleja, carqueja, castreja, cereja, cerveja, chameja, corteja, coteja, craveja, dardeja, deseja, despeja, eleja, esteja, fareja, festeja, flameja, forceja, fraqueja, gagueja, goteja, graceja, igreja, lampeja, lateja, maneja, mareja, narceja, peleja, planeja, pragueja, preveja, proteja, rasteja, reveja, rouqueja, serpeja, sobeja, traceja, troveja, vareja, veleja, viceja
4 Sílabas
absolveja, anteveja, apedreja, azuleja, benfazeja, cacareja, carangueja, desproteja, entreveja, esbraveja, espumeja, esquarteja, gargareja, lacrimeja, pestaneja, relampeja, remaneja, sacoleja, sobresteja


text:
Škūrsteitivs
Škūrsteitivs (ci Puorstaipteikla škūrsteitivs ci puorsavieriejs) irā softa aplikaceja kab ruodeitu, navigētu i maklātu informaceju Puorstaipteiklā. Sevkuru informacejis gabaleņu (resursu) identificej URL adress - tei var byut teikla lopa, obrazeņš, video ci kaids cits turīņs.[1] Nūruodis (hipersaitys) resursūs ļaun lītuotuojim vīgli puorīt škūrsteitivā nu vīna resursa da cyta.
Škūrsteitivi gon vysulobuok pīmāruoti, kab puorsavārtu uorejūs teiklu resursus, bet jūs var lītuot ari privatūs teiklu ci lokalu failu ruodeišanai. Goduos, ka puorsavārtivam irā eipašs režims (nadaslēdzis režims ci Offline mode), kur mozuok drūšuma kontroles nakai verūtīs publisku turīni.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Škūrsteitiva viesture suocās 1980-tū godu beiguos, kad nazcik tehnologeju ļuove Tim'am Berners-Lee radeit pyrmuo puorstaipteikla (World Wide Web) arhitekturu. Jau ogruok Ted's Nelson's i Douglas Engelbart's beja radejuši hiperteksta sapratīni. Hiperteksts beja vīns nu centralim konceptim ari Puorstaipteiklā. Cyti koncepti beja URL adress (Uniform Resource Locator - vīndabeigais resursa vītruods), HTTP protokols (Hypertext Transfer Protocol - hiperteksta puorsyuteišonys protokols), i markēšonys volūda HTML.
Pyrmuo ārtuok lītuojamuo i grafisko škūrsteitiva NCSA Mosaic pasaruodeišona 1993.godā nūvede pi Web'a lītuošonys strauja pīauguma. Marc's Andreessen's, kurs vadeja Mosaic dorbus NCSA organizacejā dreiži suoca sovu uzjāmumu, kū nūsauce Netscape, i radeja pyrmū komercialū škūrsteitivu Netscape Navigator 1994.godā, kas dreiži kliva populars, i jū popularitates maksimuma breidī lītova 90% nu vysim puorstaipteikla lītuotuojim.
Microsoft dreiži radeja sovu škūrsteitivu Internet Explorer 1995.godā, i suocās pyrmī "škūrsteitivu vaidi" (browser war). Izmantojūt sovu monopola poziceju operaceju sistemu tiergū, Microsoft varēja audzēt sova škūrsteitiva popularitati - i ap 2002.godu jū lītova kaidi 95% nu Web'a lītuotuojim.[2] Vāluok, kad pasaruodēja cyti lobi konkurenti - Firefox, Safari, Opera, Google Chrome, tod Explorer'a tiergus dale samazynuoja da 56.8%.[3]
Napaseņ škūrsteitivi atsateistej ari iz pruottelefonim. Lītuojūt Web'a biblioteku WebKit, irā pataiseiti softa rysynuojumi iz Google Android (operaceju sistema Android), Apple iPhone (operaceju sistema iOS), Nokia (softa platforma S60) i iz Palm (operaceju sistema webOS). Nu vysu jaunuokais škūrsteitivs irā Google pataiseitais Google Chrome (ari lītuoj tū pošu WebKit biblioteku). Tierga dale jam strauji aug.
Softa funkcejis[pataiseit | labot pirmkodu]
Lītuotuoja sadurs[pataiseit | labot pirmkodu]
Lelajai dalei nu škūrsteitivim irā kūpeigi taidi sadura elementi:
- "Atpakaļ" i "iz prīkšu" (Back i forward) pūgys, kab atsagrīztu ogruokā lopā, ci ītu škūrsteišonys viesturē iz prīkšu.
- Škūrsteišonys viesture (Browsing history) - saroksts, kur radzomi resursi, kas pīpraseiti ogruok.
- "Atsvīžeit" (refresh ci reload) pūga - kab pīpraseitu tū pošu resursu vēļ reizi.
- "Stop" pūga, kab prīkšlaiceigi beigtu resursa pīprasejumu.
- "Sātys" (home) pūga, kab atsagrīztu lītuotuoja sātyslopā.
- "Adresa lūdzeņš" (address bar) kab īraksteitu URL vītruodu ci adresu.
- "Meklēšonys lūdzeņš" (search bar), kab īraksteitu terminus maklātivā
- "Statusa jūsta" (status bar), kab attāluotu viestejumus nu softa aplikacejis.
- Mierīņa īstateišana (zooming), kab tekstu lelynuotu ci mozynuotu.
- Meklēšona lopā (Ctrl+F)
Drūšeiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Leluo dale škūrsteitivu atbolsta HTTPS protokolu i pīduovuoj veidus, kai iztreit Web'a kešu, glabiņus i puorsavieršonys viesturi.
Standartu atspaids[pataiseit | labot pirmkodu]
Ogruok škūrsteitivi lītoja vīnkuoršu HTML verseji, vāluok jī paplatynova HTML volūdys vareibu, irā ari atspaids GIF, JPEG, PNG obrazeņu formatim, CSS stiļam, nazcik mediju formatim. Suocūt nu HTML5 Web'a lopu autori var īlikt audio i video failus (pīvadumam, Ogg Vorbis formatā), nalītuojūt Adobe Flash, ci cytus papiļdejumus.


text:
dzeja.infoDzejo?i - dzeja.info
dzeja.info Profile
dzeja.info
Title:Dzejo?i - dzeja.info
Description:Dzejo?i, ko radām mēs pa?i. 31815 dzejo?u no vairāk nekā 2000 autoriem.
Keywords:
Discover dzeja.info website stats, rating, details and status online. Read and write reviews or vote to improve it ranking. Check alliedvsaxis duplicates with related css, domain relations, most used words, social networks references. Find out where is server located. Use our online tools to find owner and admin contact info. Go to regular site
dzeja.info Information
dzeja.info Rank
dzeja.info Traffic & Earnings
dzeja.info Keywords accounting
dzeja.info WebSite Httpheader
dzeja.info Traffic Sources Chart
dzeja.info Alexa Rank History Chart
dzeja.info Html To Plain Text
Dzejo?i - dzeja.info Dzejo?i par mīlestību Dzejo?i par pavasari Dzejo?i par vasaru Dzejo?i par rudeni Dzejo?i par draudzību Dzejo?i par jūru Ziemassvētku dzejo?i Dzejo?i par skolu Dzejo?i par naudu Dzejo?i par Latviju nejau?s dzejolis Iesaki dzejo?us draugiem: Jaunākie dzejo?i klibais_briedis Tu es tikai kaimi?iene 0 bariss Tik neaizmirsti 2 Susurlacic Dzejas leksikolo?ija 8 Dziivaa_dzeja_info 310317/1092______________________sarunām ________________ 13 bariss Cik labi 3 Susurlacic Nedaudz par politiku 33 bariss Kā pateikt tev 6 pooh Bērza sula 4 pooh rīta restarts 2 bariss Vien ēna 5 Susurlacic Par atklātību 19 bariss No nekā 3 sakee15 līnijas 6 Susurlacic Kas esmu es? 13 bariss Skan pavasaris 4 bariss Kas esi Tu? 6 Susurlacic Viss ir vienkār?i 38 vakarveejsh souvenir .. senāks motīvs 3 bariss Lai paliek 4 lilini Mu??īgs sapnis. 4 dzejo?i 1-20 no 31857 senāki dzejo?i >> pievienot savu dzejoli dzeja.info dzejo?u krātuve ir iepazī?anās portāla oHo.lv sastāvda?a Lietojam sīkfailus, lai personalizētu saturu un reklāmas. Sapratu
dzeja.info Similar Website


text:
1. Cik bēdeiga tei naksneņa, kod pyrmū reizi meitos īt.
Jedritvai polku, mazurku, kod pyrmū reizi meitos īt.
2. Tod cīma suņi suoka rīt un tāvs ar muoti orā skrīt.
Jedritvai polku, mazurku, un tāvs ar muoti orā skrīt.
3. Tod meiteņa kai peleite man pakaļ tak kai irbeite.
Jedritvai polku, mazurku, man pakaļ tak kai irbeite.
4. Es, meiteņ, tevi pracātu, kod tu tyk lapna nabyutu.
Jedritvai polku, mazurku, kod tu tyk lapna nabyutu.
5. Es lobuok jimšu suobra meitu, kas dzeivoj dyumu
ustobā.
Jedritvai polku, mazurku, kas dzeivoj dyumu ustobā.
6. Kas dzeivoj dyumu ustobā un spūguleitī lyukojos.
Jedritvai polku, mazurku, un spūguleitī lyukojos.
7. Muns cīms ir vacs un sadedzis, daudz korstas līsmas
izcītis.
Jedritvai polku, mazurku, daudz korstas līsmas izcītis.
8.Pī oltōra kod stuovēšu, es tevi ptuotā turēšu.
Jedritvai polku, mazurku, es tevi ptuotā turēšu.
9. Cik bēdeiga tei naksneņa, kod pyrmū reizi meitos īt.
Jedritvai polku, mazurku, kod pyrmū reizi meitos īt.
Dziesmu pievienoja: Vanadze