text:
Alfabetiskuo parādavuošona
Alfabetiskuo parādavuošona ci kolaceja ir metods (Algorithm), kurs taisa alfabetisku sarokstu nu sevkurys vuordu kūpys, kas pīraksteiti nazkaidā cylvāku volūdys alfabetā (pīmāram, latgaļu alfabetā). Taida parādavuošona var baļsteitīs uz dažaidim principim. Goduos, kad svareiguoks ir matematiskai vīnkuoršs metods, a goduos, kad leidzeigim vuordim juoatsarūn sūplok. Leksikografu i vuordineicu dareituoju vydā izplateitī parādavuošonys metodi dūti zemļuok.
Puslopu ruodeklis
Voi jemt vārā lelūs/mozūs burtus?[pataiseit]
Eiropys tautu volūduos jau nu Vydslaikim atsaškir lelūs burtu simboli nu mozūs burtu simbolim. Pīmāram, "A" i "a" - ir atškireigys rokstu zeimis. Ari leksikografejā lelī i mozī burti vīn reizim paleidz pazeit sovumvuordus (Proper noun) i eisynuojumus (Abbreviation) nu cytu vuordu. Pīmāram, Ceiruļs (cylvāka pavuorde) ir nazkas cyts nakai ceiruļs (putnu suga). No bīžuok vuordu nūzeime daudz nasamaina nu lelūs i mozūs burtu lītuojuma - pasaukuos i cytur bīži vyss teksts dūts ar lelajim burtim. Taida īmesļa dēļ alfabetiskuo parādavuošona Eiropys tautu volūduos bīžuok ir 2 sūļu process:
- Saparādavoj vuordus alfabetiskai, nasaverūt iz lelajim i mozajim burtim.
- Jo kaidi vuordi atsaškir vīn ar burtu lelumu, tod verās iz tū poziceju, kur pyrmuo atškireiba burtu lelumā. Pa prīšku īt tys vuords, kimā lītuots lelais burts. Pīmāram, Ceiruļs ir rokstoms ogruok nakai ceiruļs.
Taids algoritms ir lītuots angļu volūdā, bet tū var lītuot ari cytuos volūduos - ari lels daudzums latvīšu (baļtīšu) i latgaļu vuordineicu sastateits lītojūt itū sprostū parādavuošonys principu.
Sekundaruos burtu atškireibys baļtīšu i vuocu volūduos[pataiseit]
Daudzuos volūduos ir skaņu mejis. Pīmāram, vuocu volūdā "der Baum" (kūks) -> "die Bäume" (kūki) (par latgaļu metatoneju roksteits zemļuok). Kab byutu vīgļuok atrast daudzskaitļa formu vuordineicā, kur dūtys vīn vīnskaitļa formys, vuocu leksikografi bīži pījam, ka "a" i "ä" ir, prūtams, atškireigi burti, no tī ir "mozuok atškireigi", nakai "ä" i "b". Tū sauc par sekundarū atškireibu. Kab tuos nabyutu, tod Baum i Bäume alfabetiskajā parādā nabyutu sūplok, a storpā byutu lelums cytu vuordu (lobajā stabeņā Baum i Bäume ir tuoli vīns nu ūtra - tys ir "sūds" par sekundaruos atškireibys "a" i "ä" vīnaiduošonu ar primarū atškireibu).
Baum Baum Bäume Baumwolle Baumwolle Baustelle Baustelle Bauwerk Bauwerk Bayern Bayern Bäume
Baļtīšu volūdā primarajā parādavuošonā ignorej atškireibys eisū i gorū patskaņu vydā (pīmāram, "Aa" i "Āā", "Ee" i "Ēē", ..., "Uu" i "Ūū"). Par tū, pīmāram, vuordi "Abava", "ābele", "ābelē", "aka", "akā" byus taidā kuorteibā, kai tī ite raksteiti ("ābele" īt pyrms "akys", ka "ā" i "a" pyrmiejuo kuortūšonā sakreit, a "b" pyrmiejuo kuorteibā ira pirms "k". Leidzskani (pīmāram, "Cc" i "Čč" voi "Ll" i "Ļļ") ir atškirami pyrmiejā kuortūšonā. Sekundarajā parādavuošonā īvāroj atškireibys eisū i gorū patskaņu vydā, bet ignorej atškireibys storp lelajim i mozajim burtim. Par tū "ābele" īt pirms "ābelē", ka primarajā parādavuošonā tī vuordi naatsaškir. Terciaruo parādavuošona atškir lelūs nu mozajim burtim - ābele kai sygys lītvuords atsaškir nu pavuordes vai nūsaukuma "Ābele" (vuordi ar lelajim burtim ir līkami prīškā).
Vuocu volūdā sekundaruo parādavuošana ir starp "Aa" i "Ää", "Oo" i "Öö, "Uu" i "Üü". Krīvu volūdā - starp "Ee" i "Ëë". Algoritms, kū lītoj volūduos, kur ir sekudaruos atškireibys burtu vydā ir taids:
- Saparādavoj vuordus piec jūs primaruo atškireibu (nasaverūt iz umlautim, garuma zeimem, i citom sekundarom atškireibom, kai i iz burtu lelumu ("ābele" īt pyrms "aka"; primaruos atškireibys najem vārā, voi tei ir "ābele" voi "abele")
- Tūs vuordus, kam nav primaruo atškireibu, parādavoj piec sekundarom atškireibom, verūtīs iz umlautim i garuma zeimem ("ābele" īt pyrms "ābelē")
- Tūs vuordus, kam nav primaruo i sekundaruo atškireibu, parādavoj piec burtu leluma (pīmāram, "Ābele" īt pyrms "ābele").
Inversais parāds[pataiseit]
Volūdnīceibā nūder vēļ vīns vuordu parāds - inversais parāds, kimā iz vuordim verās nu ūtra gola, i tod parādavoj piec alfabeta. Tod vuordi ar vīnaidom golūtnem i vīnaidim pīdēklim stuov sūplok. Pīmāram, vysi vuordi, kam nominativā ir izskane -eiba byus vīgli atrūnami. Kairajā stabeņā dūti inversuo parāda pyrmī latgaļu vuordi, kas beja atrūnami lelā tekstu korpusā (latgola.lv komentūs). Vydus stabeņā dūts fragments iz vydus, kur sūplok stuov daudz laika apstuoklinīku. I lobajā stabeņā dūti inversuo parāda piedējī latgaļu vuordi.
a ... ... aba šūgod atsagrīž divdaba kod naatsagrīž kaba nakod juopīgrīž atrībeiba jebkod atgrīž darbeiba nikod apsasprīž sadarbeiba nazkod apguož īdarbeiba vysod nūlauž vardarbeiba tod snauž bezdarbeiba taitod izapauž seceiba dzērd juoizapauž garlaiceiba raud īgryuž reiceiba dūd atgryuž ... nadūd ... ...
Secynuojumi[pataiseit]
Latgalīšu volūdai ir lela morfologiskuo boguoteiba - vuordim ir lūcejumi, kas puormaina jūs galūtnis. Ira ari metatoneja - patskani mainuos radnīceigu vuordu formu saknē (golds - gaļdeņš, nest - nasu, vāza - viezeņa, pyrmais - pirmeigs). Vuordineicā bīži roksta vīn pamata formu (nanūsaceibu nest a na nasu; raksteit a na rokstu). Deļ tuo cylvākam, kurs nazyn latgaļu metatonejis eipateibu, var byut gryutumi atrast vuordu vuordineicā - rokstu ir juomeklej pi vuordim, kas suocās ar ra-.... Latgalīšu volūdys vuordus nabyutu logiski parādavuot kai arabim (najemt vārā patskanus), i par tū tī gryutumi ir juopīcīš.
Latgalīšu volūdā navarim bez dūmuošonys puorjemt tuos sekundaruos atškireibys, kas pastuov, pīmāram, latvīšu voi vuocīšu volūdā - par tū, ka patskanu mejis latgaļu volūdā ir sovpateigys. Latgalīšu volūdys datorizaceja vēļ nav daguojuse da tam, kab byutu datoru bibliotekys ar standarta kolacejis algoritmim, kai tys ir latvīšu, krīvu i vuocīšu volūdom. Vēļ nav zynoms, voi latgaļu volūdā vajadzeigys sekundaruos atšķireibys starp eisajim i garajim burtim. Pīmāram, voi "a" i "ā" atsaškir primari voi sekundari. Pīmāram, voi vuorda "gods" formys goda i godā byutu juoroksta sūplok, a godadīna piec jū obadvieju. Voi ābļavuot(ēvelēt) ir alfabetiskai pyrms vuorda acteņa? Voi burti "i" i "y" atsaškir primari voi sekundari? Vysi tī vaicuojumi gaida sova atsacejuma. Varim vīn minēt, ka tuos metatonejis, kur "y" bīži puorīt iz "i", pīmāram, cylps - ciļpeņš, styprs - stiprinīks, varātu byut vīns nu īmeslim, deļ kuo latgaļu volūdā burti "i" i "y" ir atrūnami alfabetā sūplok, bet cytuos volūduos (anglīšu, franču, vuocīšu) "y" ir pošuos alfabeta beiguos pyrms "z".
Nūruodis[pataiseit]
- "java.text.RuleBasedCollator" - Javys klase, kas ļaun taiseit sovus parādavuošonys algoritmus, kas atsaškir nu standarta lokalizaceju (pīmāram, lejislatvīšu(lv), angļu(en)).


c: text/html

text:
Plaukstinīks
Plaukstinīks aba PDA (anglīšu: PDA, personal digital assistant, palmtop) — plaukstā turama leluma ītaise, kura kolpoj kai mozs datoreits.
Nu īsuoku plaukstinīki beja lītojami kai aizrakstinis i planavuotivi, tok ar godim dabuoja labtik plotuokys damāruošonys. Šudinejī plaukstinīki var turēt itaidys funkcejis (vysys voi daļu):
- stuņdinīks, kaleņders, aizrakstine, dorbu saroksts, planavuotivs, skaitļuotivs;
- e-posta (tymā vydā, strāpposta) skaiteišona i raksteišona;
- iņterneta lītuošona caur vārtivi;
- mobiluo zvaneišona i vierīņzvoni;
- datu sinhronizaceja ar serveri ci parostū datoru (nosojamū datoru);
- muzykys spieļuotivs, vierīņu spieļuotivs, diktofons, tuoļvaļdis puļts (saceisim, TV), GPS imtivs, nosojamais televizors i ct.
Myuslaiceigūs plaukstinīkus daslādz iņternetam izlītojūt bezvadeiguos voi mobiluos tehnologejis.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Leidumnīku pogosts
Leidumnīku pogosts irā Cyblys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora biblioteka, felčeru punkts i katuoļu parapeja.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Leidumnīku pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleiciņa Cyblys pogostā. 1945 godā Cyblys pogostā īstateita Leidumnīku solys padūme. 1956 godā Leidumnīku solai daškiersta Jaseņcu sola. 1971 godā Leidumnīku solys Puškina kolkoza teritoreju daškiera Kryvandys solai, a 1973 godā vysu Kryvandys solu daškiera Leidumnīkim.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2000 godā kūpā ar Cyblys pogostu īstateja Cyblys nūvodu.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Leidumnīku pogosts tur rūbežu ar:
- Cyblys nūvoda Cyblys pogostu i Blontu pogostu;
- Ludzys nūvoda Brigu pogostu;
- Krīvejis Federacejis Opskovys apgabaļa Krasnogorodskys rajonu.
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta zemis irā Mudovys zamainis Sīnuojis leidzonainē. Pogosta pošu augstuo kaupre 135,2 m vjl pi Josku solys. Vydyskais pogosta augstums byun apmārai 100 m vjl. Pogosta teritorejā cīši daudzi pūru, peisu i mežu.
Iudini[pataiseit | labot pirmkodu]
Upis:
- Kurjanka
- Rūbeža upe
- Sīnuoja (upe)
- Doļkys azars
- Kurjanovys azars
- Lebedinca azars
- Pīteļs
- Zabolotjes (Aizpūris) azars
- Sīnuojs
Pūri i peisi:
- Akašu pūrs
- Jasku pūrs
- Josku peiss
- Kryvandys pūrs
- Lebedinca pūrs
- Spirku pūrs
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Leidumnīku pogostā dzeivoj 380 ļauds.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Leidumnīku pogosta ļauds dzeivoj 41 soluos.[4]
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju vaļsteibys zeimeibys celi naškārsoj, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš pogostu naškārsoj nivīna dzeļžaceļa lineja. Tyvuokuo staceja "Vysnova" linejā Krystapiļs-Sīnuoja 20 kilometru nu pogosta centra.
Leidumnīku pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Kušneri(LV-5719).[5]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Aizpūris Vysusvātuokuos Jaunivis Marejis - ticeigūs paleiga Romys katuoļu bazneica
- Kryvandys Svātuo Sorgeņgeļa Mikaila pravoslavu cierkva
- Seimaņu lelakmiņs
- Vaidu muzejs
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Norvegeja
Norvegeja, oficialai Norvegejis Kieneste (norvegu: Kongeriket Norge) - vaļsteiba Pūstumu Europā, Skaņdinavejis pussolys vokorūs. Vaļsteiba tur rūbežu ar Švedeju (1619 km), Suomeju (727 km) i Krīveju (196 km). Dīnavydūs Norvegeju skaloj Pūstumu jiura, vokorūs Norvegu jiura, a pošūs vaļsteibys pūstumūs Barenca jiura. Norvegejai pīdar Svalbarda i Jana Majena sola Arktikā, taipoš Buvē sola, Pītera I sola i Kienenīnis Modys Zeme Antarktidā.
Norvegeja irā pīktuo pa lelumam vaļsteiba Europā ar 386 958 km² pluotu, kurymā dzeivoj 4,9 miljoni dzeivuotuoju.[1] Tei irā vīna nu rešuok apdzeivuotojom vaļsteibom Europā. Golvysmīsts i leluokais mīsts - Oslys. Vaļsteibys volūda irā norvegu ar divejom rokstu volūdys tradicejom - bukmolu i jaunnorvegu. Obadivejis tur vīnaidys tīseibys vysūs vaļsteibys i pošvoldu leidzīņūs. Maja mieneša 17 dīnā norvegi svin konstitucejis pījimšonys dīnu.
Norvegejis teritorejā ļauds apsadzeivovuši jau nu 6 godu symta. 872 gods kuovē pi Hafrsforda kieneņš Harolds Skaiškmots (norvegu: Harald Hårfagre) apvīnumova norvegu zemis. Nu tuo aizasuoce "Vikingu laiki". 1319 godā Norvegeja īsastuoja Kalmarys Savīneibā, kuramā beja Daneja i Švedeja. Kod 1521 godā Švedeja izastuoja nu savīneibys, Norvegeja palyka Danejis Kienestis pavaļdeibā. Piečuok Norvegeja puorguoja Švedejis pavaļdeibā, a napavaļdeiga vaļsteiba tyka 1905 godā, kod par pyrmū kieneņu tyka Hokons VII. 1940 gods apreļa mieneša 9 dīnā vaļsteibu okupēja Nacistiskuo Vuoceja, tok jau 1945 gods maja mieneša 8 dīnā norvegim izadeve atjaunynuot napavaļdeibu.
Nu Ūtrajim pasauļa vaidim Norvegeja cīši dreiži izaraisteja, kuo pamatā irā naftys i dobysgazys atrostuvis Pūstumu i Norvegu jiurā, kurys atrostys 1970 godā. Norvegeja irā catūrtuo poša leluo naftys eksporta vaļsteiba[2] i vīna nu pošu boguotū vaļsteibu pasaulī. Tok vysleidza 99% energejis Norvegeja īgiust nu HES[3]. Norvegejis krona teik īskaiteita kai pasauļa stabiluokuo valuta. 2007 godā vaļsteibu pīzyna kai pasauļa mīreiguokū zemi. Kūpā ar Švedeju jei aizajim vīnu nu pyrmajom vītom pasaulī pa demokratejis iņdeksam. Myuslaikūs Norvegeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Koč i divejūs referendumūs Norvegejis dzeivuotuoji nūbalsova pret īstuošonu Europys Savīneibā, vaļsteibai irā nūtalejis i styprys saitys ar Savīneibu i tuos dalineicom. Norvegeja irā pīsadalejuse nazcik vydtautisku organizaceju īstateošonā - Saškiertūs Naceju Organizacejā (SNO), NATO, Europys Padūmē (EP) i Pūstumu vaļsteibu Padūmē (PVP), taipoš Norvegeja irā Europys Ekonomiskuos Zonys (EEZ), Pasauļa Tierdzeibys organizacejis (PTO) i Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejis (VEKRO) dalineica.
Puslopu ruodeklis
Etimologeja[pataiseit]
Lelums etnologu guodoj, ka vaļsteibys pasauka irā izacēluse nu pūstumu germanu volūdom i zeimoj "pūstumu ceļš", kas senejuo norvegu volūdā byutu nord veg ar norð vegri. Norvegeja senajuo norvegu volūdā irā Nóreegr, anglosaksu - Norþ weg, a vydslaiku latiņu - Nhorvegia. Niule Norvegejis vaļsteibys pasauka norvegu bukmolā irā Norge, a jaunnorvegu volūdā Noreg. Senejū norvegu i jaunnorvegu formys irā leidzeigys senejū samu vuordam ar zeimeibu "pa jiurmolai" ci "pa jiurai". Myuslaiku Lule samu volūdā tys irā nuorrek. Arkaiskuos vuorda formys ļaun guoduot, ka vuords navā izacēls nu germanu volūdom.
Cytuos vītejuos Norvegejis volūduos vaļsteibys pasauka irā: Pūstumu samu Norga, Lule samu Vuodna, Dīnavydu samu Nøørje, suomu Norja. Oficialuo vaļsteibys pasauka norvegiskai Kongeriket Norge (bukmolā) i Kongeriket Noreg (jaunnorvegu). Cytuos volūduos pylnuo pasauka - Pūstumu samu Norgga gonagasriika, Lule samu Vuona gånågisrijkka, Dīnavydu samu Nøørjen gånkarijhke, suomu Norjan kuningaskunta. Latgaļu volūdys variants sadar ar latvīšu i lītaunīku volūdys pasaukom.
Viesture[pataiseit]
Geografeja[pataiseit]
Politiskuo sistema[pataiseit]
Norvegeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Norvegejis Kieneņš irā vaļsteibys golva, a Ministru Prezidents irā vaļdeibys golva. Piļdeituojvaļdi izpiļda Kieneņa padūmis kabinets, kura vadeituojs irā Ministru Prezidents. Lykumlaideibys vaļdi tur kai vaļdeiba, tai parlaments – Stortings (latgaliskai: Leluo Saīsme). Stortingu ībolsoj taisnā proporceigā ībolsuošonā iz četrim godim, kurs sadora nu 169 deputatim.
Oficialai monarhs tur piļdeituojvaļdi, tok īdzeivynojūt parlamentariskū vaļdeibys sistemu, monarha daguojumi myuslaikūs irā cīši reprezentativi I ceremonali. Norvegejis kieneņš irā pošaugstais militarū spāku komaņders, augstuokuo bazneicys instituceja I kolpoj kai uorzemu diplomatiskū saitu vadeituojs, taipoš irā vaļsteibys vīnumeibys simbols. Praktiskai Ministru Prezidents irā tys, kurs īdzeivynoj piļdeituojvaļdi dzeivē. Tīsu sistema irā napavaļdeiga nu piļdeituojvaļdis I nu lykumlaideibys vaļdis.
Administrativais dalejums[pataiseit]
Ekonomika[pataiseit]
Demografeja[pataiseit]
Etniskais sadors[pataiseit]
Volūda[pataiseit]
Religeja[pataiseit]
Ļutarticeiba irā oficialuo vaļsteibys religeja, kurai tic 86% Norvegejis dzeivuotuoju. Cyti protestaņti irā 3,5% nu dzeivuotuoju, Romys katuoli 1%, musulmoni 2% I cytu religeju ticeigī 1% (vysuvaira budisti, hinduisti I judaisti). Cyti natur kaidu naviņ religeju. Pa 2005 gods apklausys datim, 32% Norvegejis dzeivuotuoju „tic, ka ekzistej Dīvs”, 47% % „tic, ka irā kaids naviņ gors ci dvēseliska energeja”, 17% % „natic ni kaidam naviņ dīvam, ni goram ci dvēseliskai energejai”, a 4% „nazyna”. [4]
Senejī norvegi, taipoš kai vysys skaņdinavejis germanu tautys, beja paguoni i ticēja skaņdinavu mitologejai. Suomu-ugru tautys samu religeja beja šamanizmys Laikā nu 1000 gods da 1500 godam misionaru dorba rezultatā, pa mozam Norvegaja tyka kristeiga. Da reformacejai norvegi beja katuoļu bazneicys dale, a nu 1536 gods puorguoja protestaņtizmā.
Nu nakrysteigom religejom poša leluo irā musulmonu kūpeiba – gondreiž 2% nu dzeivuotuoju. Tū vysuvaira veidoj arabu, albaņu, somalīšu i turku imigraņti, taipoš pakistanu ciļmis norvegi.


text:
Reunion.com > Ebelin Rivera - Vanette Roberts > Anton Roberts - Barb Roberts
Classmates from Anton Roberts to Barb Roberts
Anton Roberts Antonette Roberts Antoni Roberts Antonia Roberts Antoniette Roberts Antonio Roberts Antony Roberts Antrinickia Roberts Antron Roberts Antroyne Roberts Antwain Roberts Antwan Roberts Antwannia Roberts Antwoine Roberts Antwon Roberts Anu Roberts Anwar Roberts Anya Roberts Apolonia Roberts April Roberts Aprile Roberts Aprill Roberts Aprille Roberts Apryl Roberts Aqila Roberts Aquilla Roberts Aquita Roberts Arabella Roberts Arabeth Roberts Aramiss Roberts Arceli Roberts Arch Roberts Archelle Roberts Archibald Roberts Archie Roberts Ardell Roberts Ardella Roberts Ardelle Roberts Arden Roberts Ardet Roberts Ardie Roberts Ardis Roberts Ardith Roberts Areatha Roberts Aretha Roberts Areynia Roberts Argie Roberts Ari Roberts Arian Roberts Ariana Roberts Ariane Roberts Arianna Roberts Arianne Roberts Aric Roberts Aricka Roberts Ariel Roberts Ariella Roberts Arielle Roberts Arik Roberts Arin Roberts Arion Roberts Aris Roberts Arissa Roberts Arjorie Roberts Arla Roberts Arland Roberts Arlean Roberts Arleen Roberts Arlen Roberts Arlene Roberts Arlet Roberts Arleta Roberts Arletha Roberts Arletta Roberts Arley Roberts Arlie Roberts Arlies Roberts Arlin Roberts Arlinda Roberts Arline Roberts Arlis Roberts Arlisha Roberts Arlo Roberts Arlyn Roberts Armah Roberts Armand Roberts Armanda Roberts Armer Roberts Armesha Roberts Armetta Roberts Armida Roberts Arminda Roberts Arminta Roberts Armon Roberts Arnell Roberts Arnett Roberts Arnetta Roberts Arnie Roberts Arnita Roberts Arnold Roberts Aron Roberts Arrica Roberts Arrie Roberts Arron Roberts Arsenio Roberts Art Roberts Artavious Roberts Artemas Roberts Artemus Roberts Artez Roberts Arther Roberts Arthur Roberts Artie Roberts Artis Roberts Artura Roberts Arturo Roberts Arvel Roberts Arvell Roberts Arvella Roberts Arvid Roberts Arvil Roberts Arville Roberts Arvin Roberts Arwin Roberts Aryeh Roberts Aryn Roberts Asa Roberts Asante Roberts Ash Roberts Asha Roberts Ashaki Roberts Ashante Roberts Ashanti Roberts Ashby Roberts Ashely Roberts Asher Roberts Ashey Roberts Ashlea Roberts Ashlee Roberts Ashlei Roberts Ashleigh Roberts Ashley Roberts Ashley Brooke Roberts Ashli Roberts Ashlie Roberts Ashly Roberts Ashlyn Roberts Ashlynn Roberts Ashtin Roberts Ashton Roberts Asia Roberts Asimiin Roberts Aslynn Roberts Asopesio Roberts Aspen Roberts Assada Roberts Asta Roberts Astin Roberts Aston Roberts Astrid Roberts Astyn Roberts Asya Roberts At Roberts Atha Roberts Athanasius Roberts Athena Roberts Athene Roberts Athneal Roberts Atina Roberts Atiya Roberts Aton Roberts Atricia Roberts Aubree Roberts Aubrey Roberts Aubrie Roberts Aubrina Roberts Aubry Roberts Auddie Roberts Audia Roberts Audie Roberts Audis Roberts Audra Roberts Audrey Roberts Audria Roberts Audriana Roberts Audrie Roberts Audwin Roberts Auga Roberts Augdon Roberts Augie Roberts August Roberts Augusta Roberts Augustina Roberts Augustine Roberts Augustus Roberts Aujani Roberts Aundra Roberts Aundrea Roberts Aundrey Roberts Aunghelle Roberts Aurelia Roberts Aurora Roberts Austen Roberts Austin Roberts Autavious Roberts Auttimn Roberts Autum Roberts Autumn Roberts Ava Roberts Avalon Roberts Ave Roberts Aven Roberts Averi Roberts Averrill Roberts Avery Roberts Avez Roberts Avis Roberts Avishoov Roberts Avon Roberts Avonell Roberts Avos Roberts Avril Roberts Awetha Roberts Aya Roberts Ayako Roberts Ayana Roberts Ayanna Roberts Ayesha Roberts Ayinde Roberts Ayisha Roberts Ayla Roberts Ayn Roberts Ayo Roberts Aysha Roberts Azalea Roberts Aziza Roberts Azure Roberts B.J. Roberts Babara Roberts Babby Roberts Babette Roberts Bailey Roberts Bakari Roberts Balie Roberts Balinda Roberts Bambi Roberts Banika Roberts Banna Roberts Bar Roberts Barb Roberts


text:
Nikodems Rancāns
Nikodems Rancāns (1870 — 1933) — bazneicnīks, poets, vuiceibnīks, vīns nu pošu zeimeigokūs latgaļu ļaudyskūs dareituoju.
Dzims 1870 gods septembra 15 d. Zaļmuižys (piečuok - Nautrānu) pogosta Miglinīku solā. Beidzs Pīterpiļs dvēseliskū seminaru. Nu 1920 da 1929 g. dzeivuojs Preiļūs. Bejs Preiļu parapejis bazneickungs (1920-1929), Aglyunys seminarejis docātuojs(1922-1924), Aglyunys reaļgimnazejis direktors (1923-1929), Jaunaglyunys sīvīšu gimnazejis direktors (1928-1929), Rēznis vaļstiskuo školuotuoju instituta direktors (1929-1933). Mirs Rēznē, paglobuots Rēznis Mīra ūļneicys kopūs.
Izlaids religiska tecīņa latgaļu gazetu Sākla (1906). Puorvierss latgaliskai tautā nūmīļuotu gruomotu Genovefa (1907). Pīrakstejs prozys lasejumu Ceļuojums pa Latgolu (1924), kurs pīzineigai viertejams latgaļu literaturā, adaptiejumu “Kungs Tvardovskys” (1929), vuiceibu gruomotu Latvejis viesture (1921), latgaļu lementari (Lementars deļ mozim bārnim, 1923).
N. Rancāns daudzi dasalics pi latgaļu vuiceibys raisteibys: bejs atdarejs kūpdzeivi Pīterpilī jaunīšim nu Latgolys (1901–1906), organiziejs kursus i lekcejis, pats rakstejs i puorvierss vuceibu gruomotys školu jauneibai, i vadynojs cytus tū dareit, Preiļūs bejs īriedejs školānim vuiceibu bišu dravu i augļu suodu, materialiskai atspaiduojs pītryuceigūs škoļnīkus, paliedziejs voduot bārnus da školys.
Par peļnejumim parapejis aktiviziešonā 1924 godā N. Rancāns dabuojs moņsinjora titeļa, 1927 gadā par peļnejumim ļaudyskajā dorbā jam daškierts Treju zvaigžņu ordiņs.


text:
Otuors
Otuors (anglīšu: river reach, pool, strech of water, krīvu: плëc, пyчиHa, latvīšu: atvars) — dziļuoks upis puosmys iz vyds puorzvolu, parostai atsarūn leikumoju (daudzi meandru turūšu) upu leičūs.
Puormeiš izalikaliejušī otuori i puorzvoli sataisa tipiskū upis teciešonys sistemu: otuori parostai byun vysuleikuokajuos upis vogys vītuos, a puorzvoli — taisnuokajuos, sūpluok upis leiču. Otuori vysucieškuok atsarūn tī, kur pavasara polu laikā upis teciejums pasadreizynuoj i kur cīšuok skolojās upis dybyns (pīv., upis vogys leikumūs, upis līknis šaurynuošonuos vītuos).
Dziļuokajūs otuorūs zīmoj zivs.


text:
Kuorsova
Kuorsova irā mīsts reitu Latgolā, natuoli nu Krīvejis rūbeža, Kuorsovys nūvoda administrativais centrys. Kuorsova, byunūt pi Rēznis - Ostrovys posta ceļa, beja zeimeigs tierdzeibys centrys. Mīsts pasalelynuoja, kod 1763 godā pastateja katuoļu bazneicu.
Car mīstu tak Iudrupe. Pa mīsta molai īt Pīterpiļs - Varšovys dzeļžaceļa lineja i vaļsteibys zeimeibys magistrals A13, taipoš i celi P48, P49 i P50.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
Kuorsovā dzymuši:
- Evalds Dauguļs — muokslys zininīks, pedagogs.
- Eugeneja Golubeva — cyrka artiste.
Dzymuši cytur, Kuorsovā vuicejušīs, dzeivuojuši, darejuši:
- Antons Jurkāns — uorsts, Kuorsovys dzeidātovys direktors, Latgolys Studentu fonda īstateituojs.


text:
Meandra
Meandra (anglīšu: meander, krīvu: MeaHдp, latvīšu: meandra) — vīnmuks cylpa atmejis upis leikums. Pasauka cālusēs nu dyžan leikumojuos Leluo Meņderesa upis (Mozazejā, niulejuos Turcejis teritorejā) senejuos pasaukys greku volūdā — Mejándros (Maίavδpoς).
Meandrys soveigys leidzonaiņu upem. Juos atsarūn, upis iudiņa viersejom straumem graudojūt upmalis stuovonū, īdubušū daļu, a dzilīnis straumem nosojūt nūsādys car upmalis lāvū, izcylū daļu. Kod pasadora lels cylps, juo vysušauruokajā vītā upe cieški puorgrauž taisnuoku ceļu, pamazdama vacupi.


text:
«Katōļu Dzeives» ilggadējā redaktore Maruta Latkovska
Ieteikt šo rakstu
Šī nedēļa iesākusies visai zīmīgi daudziem ilggadējiem reliģiski sabiedriskā žurnāla “Katōļu Dzeive” lasītājiem, tā kā iznācis pēdējais šī pirms 25 gadiem atmodas laikā atjaunotā izdevuma numurs, līdz ar ko no drukāto izdevumu plauktiem pazudīs arī viens no pēdējiem regulārajiem periodiskajiem izdevumiem, kur parādījās arī latgaliešu valoda.
“Īeīt ite ir redakceja... Ite byus pīci godi i treis mieneši - tod kod Viļānu tipografeja beidza pastuovēt,” Viļānos, savas mājas augšstāvā nelielu istabu, kurā nu jau vairākus gadus iekārtota reliģiski sabiedriskā žurnāla “Katōļu Dzeive” redakcija, izrāda šī izdevuma ilggadējā redaktore, žurnāliste Maruta Latkovska. “Itei telpa ir it kai nadereiga deļ tuo, ka zīmā jimā solts, vosorā šausmeigs korstums, bet te gruomotys salikom, veirs sataisieja man itaidus plauktus.... un ite ir arī vysas “Katōļu Dzeives”? Nu jaa, mēs īsīnam juos kotru godu... tī suocās.. 1989 gods... 26 godi byus.”
Pēc 25 gadu darbības atjaunotajā Latvijā žurnāls, kurš līdz šim pievērsās gan reliģiskām, gan laicīgām tēmām, iepazīstināja ar daudzām Latgales personībām un daļēji savu saturu veidoja arī latgaliešu rakstu valodā, tieši šomēnes pie saviem pastāvīgajiem lasītājiem nāk pēdējo reizi.
“Mēs tak uz pasauļa asom gon tī sprinteri, gon maratonisti. Tai mēs esam sadaleiti, un arī tei enerģejas spuļdzeite - kotram sovs tys kvāldīgs... Es esmu maratonists.... Es piļneigi najauši nūkļivu pi “Katōļu Dzeives” - struoduoju Viļānu tipografejā par korektori, atbrauca prīsters Aglūnīts - veiskuops Ņukšs Moskovā ir dabuojs atļuovi, tad jau vēl guoja pi Moskovys kungim praseit. Cilvāki savuokuši parokstus bazneicā par žurnāla atjaunošanu, jo jīm vacajai paaudzei jau vēl protā beja vacuo “Katōļu Dzeive,” te žurnāla redaktore Maruta Latkovska atceras atmodas laiku, kad žurnāls 1989. gadā atkal atdzima, tā kā tas bija tautā iemīļots jau laika periodā no 1926. līdz 1940. gadam.
“Nu bierneibys es pīmiņu pi babys “Katōļu Dzeivi”. Bez šaubom man bierneibys atmiņis beja par jū, jei beja visa latgaliski ... nu golvanīs dareituojs beja pūļs prelāts Novickis Aleksandrs...jī beja cīž atbiļdeigi pret itū izdavumu, nu deļ tuo jis nūzaturieja 14 godus, bet tad vara pazamainieja i jū vīnkuorši aizsliedze cīt un īlika specfondūs,” stāsta Latkovska.
Tikai pēc vairāk nekā 48 gadiem sabiedriski reliģiskais žurnāls atkal bija atsācis savu ceļu pie saviem lasītājiem un Maruta visus šos gadu līdz pat šī gada decembrim, bijusi tā galvenais vilcējspēks.
“Dīveņš mani itūs 26 godus ir nūturiejis, es esmu poša muocējusēs i cytim kaut kū stuostiejuse, bet tys muns pūsms, kū es varieju izdareit, ir vīnkuorši nūzasliedzīs, fiziski es tū navaru i arī materiali, jo vacuokuo paaudze ir aizguojuse gondreiž. Mēs kuodreiz uz uorzemem syutejom 500 eksemplarus, tagad mēs syutam pīcus, un arī tepat Latvejā tei vacuokuo paaudze, kura atjaunuoja žurnālu, vīnkuorši ir aizguojuse. Tod, kad beja eiforija, atsajaunoja žurnāls “Katōļu Dzeive” suokam ar 50 tyukstužu tiražu, tagad jei ir tyukstuža apmāram, drusku vaira,” skaidro redaktore.
Reliģiski sabiedriskā žurnāla “Katōļu Dzeive” iznākšanai bija zīmīga vieta arī latgaliešu rakstu valodas popularizēšanā, tomēr, lai arī žurnāls savu darbību ar jauno gadu pārtrauc, ilggadējā tā redaktore Maruta Latkovska par latgaliešu rakstu valodas popularizēšanu un saglabāšanu arī nākotnē ir samērā pozitīvi noskaņota, tikai nu aktīvāka būšot jau cita paaudze, ar citiem paņēmieniem, izdevumiem un tehnoloģijām.
Pievienot komentāru
Pievienot atbildi
Komentēt vari arī ar savu draugiem.lv vai Facebook profilu!
Dzīve & Stils


text:
Petanks
Petanks (praņcīšu: pétanque) — Provansa praņcīšu nacionaluo sporta atmeja, bumbuļu svaideišona.
Aprakstejums[pataiseit | labot pirmkodu]
Kaitys snāgs irā diveju komandu kaitaunīkim 15 reiz 4 m pluota laukumeņā pa ailei voda metaliņus bumbuleišus raudzeit dastumt sovu bumbuleiti kai varams tyvuok da kūciņa bumbuleiša — košoneta (praņcīšu cochonnet — cyuceņa). Pi tuo, metaliņam bumbuleišam nabreiv aizgiut košoneta, tok sasaveicieja bumbuleiti jis var izsist nu vītys, kab puorstumtu jū tuoļuok nu košoneta. Kaita tuoļuojās da 13 ocu.
Petanku var kaitavuot sevkotrā laukumeņā: smiļkšuotā, gruntātā, žvyruotā i t. t. Pyrma kaitys suoku kaitaunīki aizzeimoj itū laukumeņu pa nūstateitajim mārim.
Bumbuļu māri i svors:
Kaitaunīku skaits komandā: 1—3, komandys kaitavoj vysaidūs sadorūs. Vacuma aprūbežuojumu navā.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Petankam leidzeigys kaitys beja jau Senejā Grekejā i Romā. Eladā parostai izlītuoja opolus akmiņus i lumdynuojuos tuoļsvīsšonā, a romīši svaideja ar dzeļzi apkoltus kūciņus bumbuleišus kurs taisnuok ītruopeis.
Piec Romys imperejis krisšonys itei kaita beja aizmiersta i atdzyma viņ Vydslaikūs ar pasauku ([Test-Praņcīšu volūda|praņciskai]] bouleurs. Jei tyka taida populara, ka XIV godusymtā beja nūlīgta, kab pavaļdini aizajimtu ar nūdareiguokom sporta atmejom - fehtuošonu voi lūksaušonu.
Koč i bejuši nīlūgumi, kaita atguojuse da myusu dīnu. Vysaiduos formuos, ar vysaodom pasaukom, jei ekzistej vysaiduos Vydsjiuru vaļsteibuos, taipoš Lelbritanejā. Niulejā atmejā petanks atsaroda 1907 godā.
Petanka kaitaunīki sasaškeiruši Vydtautyskajā petanka asociacejā.


text:
Viesteitivi
Viesteitivi (anglīšu: mass media; krīvu: CMИ, cpeдcTBa MaccoBoй иHфopMaции; latvīšu: plašsaziņa; plašsaziņas līdzekļi) — leidziekli, kuri vareigi dūt informaceju seviški plotam ļaužu rotam, gona lelai ļaudeibys daļai.
Šauruokajā i tradiceigajā zeimeibā par viesteitivim īskaita presi, radeju i televizeju. Myuslaikūs pi viesteitivu šauruokuos zeimeibys var dalikt vēļ iņterneta ziņu portalus, elektroniskūs laidīņus.
Plotuokajā zeimeibā viesteitivu sapratīņs apjam sevkotru zynuošonuos kanalu, kura izlaižamū informaceju gatavej samārā napalela dareituoju grupa i daboj (puorskaita, izdzierst, īsaver) nasaleidzynojamai daudzuok ļaužu. Ite pīdar skonu īroksti, filmys, gruomotys, vyss iņternets i ct.


text:
Leluo zeile
Leluo zeile (latiņu: Parus major; anglīšu: Great Tit; latvīšu: Lielā zīlīte; lītaunīku: Didžioji zylė) — zeiliņu saimis (Paridae) putnys. Perekli taisa kūna vysā Europā, Afrikys pūstumūs i centralajuo i vokoru Azejā. Vysucīškuok zīmoj tīpat, kur taisa perekli.[1] Latgolā cieški sateikams putnys. Cieški sateikams zīmā pi barūtovu.
Puslopu ruodeklis
Aproksts[pataiseit | labot pirmkodu]
Golvys vierss, reikle i pakoklys malns, pazylys pakruosys myrgu. Mugorys dale padzoltonai zaļa. Byudi bolti. Pakausī bolta pleme. Spuorni pazylai palāki ar gaišu škārsu jūslu. Auguma zamoškys puse dzaltona, tik reikle, jūsleņa iz kryutežys i vādara vyds i paaste malna. Muotainis auguma zamoškys puse padzoltona, a iz kryutežys malnuo jūsleņa na tik spūdra kai tāvainim. Svors 16-17 gramu.
Dzeivisvīta[pataiseit | labot pirmkodu]
Dzeivoj vysaižūs mežūs, apleikmīstūs, parkūs, vīnpošūs kūkūs. Zīmā skraida kūpā pa 5-10 individu. Vosorā muotainis guļ pereklī, a tāvaini kūku pazorūs. Parostai vysu godu dzeivoj apleik sova perekļa, tok šaltim zīmā migrej nu pūstumim iz Vokoru Europu ci Baļteju.
Barūkle[pataiseit | labot pirmkodu]
Barūkli meklej zoru vaiņagā i iz zemis viersa. Vysuvaira ād kustūni, taipoš i auguoju produktus. Zīmā cieški apmekle barūtovys, kur ād gryudus, sāklys, lašini i druponys. Leluo zeile irā vierteigs suodu putyns, kurs nūād vysaižus vuodekļus.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ http://www.ornitofaunistika.com/lvp/lvp_parmaj.htm Ornitofaunitsika.com (latvyskai)


text:
Cover: Edgars Zvirgzdins
Artists: Oskars Pavlovskis, Inga Erdmane, Tron Karton, Reinis Hofmanis, Kaspars Grosevs, Ieva Kraule, Andrejs Strokins, Lazy Bra, Alnis Stakle, Arnis Balcus, Dace Sietina, Edgars Jurjans, Andrejs Lavrinovics, Imants Aurora Daksis, Biruta Fogele, Maija Kurseva, Ilze Vanaga, Evelina Deicmane, Martins Zutis, Ieva Raudsepa, Roberts Rurans, Evita Goze, Arturs Korss, Reinis Lismanis, Toms Grinbergs, Paulis Liepa, Liva Rutmane, Liena Bondare, Diāna Tamane, Romans Korovins, Ivars Gravlejs, Reinis Petersons, Klavs Loris, Viktorija Eksta, Janis Klaucs.
Editors: Andrejs Lavrinovics, Maija Kurseva


text:
Latgaļu Vikipedeja
Latgaļu Vikipedeja irā Vikipedejis padaļa latgaļu volūdā.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
- 2005 gods
- Zīmys mieneša 2 dīna — latgaļu Vikipedejis pyrmais pīminiejums Inkubatorā.
- Zīmys mieneša 3 dīna — pyrmū rakstīni Vandaļu gors sataiseja 81.198.191.251 (teorejā vāluok registriejīs zam slāgvuorda Kalvis)
- 2006 gods Leita mieneša 28 dīna — sataiseits pyrmais aizprasejums latgaļu Vikipedejai.
- 2007 gods Svacainis mieneša 12 dīna — sataiseits ūtrys aizprasejums latgaļu Vikipedejai.
- 2010 gods
- Jaunagods mieneša 26 dīna — sataiseits trešs aizprasejums latgaļu Vikipedejai.
- Svacainis mieneša 28 dīna — aizprasejums apzeimots kai pīdareigs.
- 2011 gods
- Svacainis mieneša 13 dīna — aizprasejums apstyprynuots i nūsyuteits lyugumroksts sataiseit sātyslopu bugzillā.
- Pavasara mieneša 18 dīna — sataiseita latgaļu Vikipedeja.
- Pavasara mieneša 19 dīna — SPQRobin puorcēle latgaļu Vikipedejis turīni nu Inkubatora.
- Lopu mieneša 18 dīna — sataiseits 500 rakstīņs, Andstobax pīraksteits rakstīņs Malta (Maltys pogosts).


text:
Pīdrujis pogosts
Pīdrujis pogosts irā Kruoslovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora biblioteka, pamatškola, feļčeru punkts i div rūbežkontrolis punkti. Tautys noma ci cyta kulturys īstota navā, pogosta pasuocīni nūteik pamatškolā. Pogosta centrā Svātuos Jaunovys Marejis katuoļu bazneica i Svātuo Nikolaja pravoslavu cierkva.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
1935 godā Daugpiļs apleiciņa Pīdrujis pogosta pluots beja 164,86 km² i tymā dzeivova 6793 ļauds.[2] 1939 godā Pīdrujis pogostu puorsauce par Indreicys pogostu[3]. 1945 godā pogostā īstateja Dvorčānu, Indreicys, Kelovys, Kuzminu, Pīdrujis i Voicuļovys solys padūmi, a pogostu 1949 godā likvidieja. 1954 godā Kruoslovys rajona Pīdrujis solai daškiera likvidātū Dvorčānu solu.[4] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. Myuslaiku Pīdrujis pogosts irā nazkodejuo Pīdrujis pogosta dīnavydu doļa. 2009 godā pogostu kai administrativu teritoreju daškir Kruoslovys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Pīdrujis pogosts tur rūbežu ar:
- Kruoslovys nūvoda Indreicys pogostu, Kaļnīšu pogostu, i Kapļovys pogostu;
- Boltkrīvejis Republikys Vicebskys apgabaļa Verhņadzvinskys rajonu i Braslovys rajonu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Pīdrujis pogostā dzeivoj 601 ļauds, nu jū 13,5% latvīšu, 58,6% boltkrīvu i 17,6% krīvu.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pīdrujis pogosta ļauds dzeivoj 23 soluos.[5] Pošu leluos solys - Pīdruja (pogosta centrys), Aleksandrova, Lupandi, Berjozki, Dvorčani.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vīns vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga-Daugpiļs-Puotarnīki (A6) i treis vītejuos zeimeibys celi.[6] Iz autoceļa A6 rūbežkontrolis punkts. Dzeļžaceļa linejis pogostā navā. Ar Boltkrīvejis mīstu Druju par Daugovu dora upu puorvozu sative, pi kurys rūbežkontrolis punkts.
Pīdrujis pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Daugovīši" (LV-5662).[7]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Daugovys akmiņs - 7 volūduos īkaļts Daugovys vuords
- Pīdrujis dobys styga
- Svātuos Jaunovys Marejis katuoļu bazneica
- Svātuo Nikolaja pravoslavu cierkva
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Valdības Vēstnesis 1939.gada 21.jūlijs
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys golvonī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Rāznys nacionalais parks
Rāznys nacionalais parks irā vaļsteibys sorgojama dobys teritoreja Latgolā. Īstateits 2007 godā, pyrma bejs kai Rāznys dobys parks. Parka pluots 596,15 km²[1]. i tys irā ūtrys pa lelumam nacionalais parks Latvejā. Parks irā Dagdys nūvoda Aņdzeļu pogostā, Bukmuižys pogostā, Ondrupinis pogostā, Ludzys nūvoda Rundānu pogostā i Rēznis nūvoda Dlužņovys pogostā, Kaunatys pogostā, Malnuo Dyužgola pogostā i Muokuļkolna pogostā[2]. Parka administraceja Rēznē[3].
Parka golvonū zemisvierīni sataisa Latgolys augstainis centraluo daļa i Rāzna. Taipoš parkā nazcik mozuoku azaru, kaupru, mežu i kulturviesturiskū pīminiekļu. Nu vysa parka pluota 16,27 % irā iudini. Parks sataiseits, kab izglobuotu dobys vierteibys i Latgolai soveigū kulturys vierīni.


text:
Vuorkovys pogosts
Vuorkovys pogosts irā Vuorkovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms i biblioteka, pamatškola i nūvodtiemeibys muzejs.[2]
Puslopu ruodeklis
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Sokolku pogosts tur rūbežu ar:
- Vuorkovys nūvoda Upmalis pogostu;
- Preiļu nūvoda Juosmuižys pogostu, Pelieča pogostu i Preiļu pogostu;
- Leivuona nūvoda Sutru pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Vuorkovys pogosta ļauds dzeivoj 35 soluos.[3]
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Aleksandris Kovaļevskais - vīns nu embriologejis aizsuociejim, zoologs, entomonologs;
- Ontons Dzeņs - publicists, pošvoldu dareituojs, druka dorbu latgaļu volūdā kūpā laseituojs.
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Aizpūrīšu krysts
- Pilišku piliskolns
- Vuorkovys pogosta nūvodtiemeibys muzejs


text:
Meža saskys
Meža saskys aba tik saskys (latiņu: Mustela putorius; anglīšu: European polecat; latvīšu: Meža sesks; lītaunīku: Juodasis šeškas) irā cauņu saimis (Mustelidae) plieseigais zviers nu sasku giņtis (Mustela). Taipoš zynoms kai Malnais saskys ci Europys saskys. Saski radneigi luoseicom, caunem i sormulim. Sātā dajaucātī saski saucomi par fretkom aba sātys saskim. Saski paplateiti kūna vysā Europā da Uralu kolnim Krīvejā, atskaitūt Skaņdinavejis pūstumus i jiuru solys - Airejā, Īslaņdejā, Sicilejā i cytuos jiursoluos jī nadzeivoj.[1] Saskys vīns nu treju Latgolā dzeivojūšūs sasku giņtis dzeivinīku - sūpluok luoseicys i sormuļa.[2]
Izavierīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
Saskys, taipoš kai cyti cauņu saimis dzeivinīki, irā smuidra, spieceiga auguma, ar eisom kuojom i plotom golvom.[3] Meža sasku tāvaini labtik leluoki kai muotainis. Tāvaiņu svors ūtratik leluoks kai muotaiņu, auguma garums kūna treštik garuoks. Saska garums byun 35-45 cm, svors muotainem 0,7 kg, tāvainim 1,7 kg. Kažuks tymsai bryuns ci malns. Iz vaiga gaišuoks, ap acim pasataisa taida kai maska, izaverūša kai tymsi okuleri.[4] Zīmā kažuks nūaug bīzs i spūdrys, a vosorā pluons i naskaists. Taipoš kai cytim cauņu saimis pīstuovim, i saskim byun analī dzīdzeri, kurī izdola osu smuorda sekretu. Itei reakceja nūteik viņ tod, kod dzeivinīks sajiut baili par sovu dzeiveibu.
Izavedīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
Saski pa lelumam byun nakts dzeivinīki. Jūs var satikt mežūs, pūrūs, peisūs i mežu pļovuos pi iudiņu. Zīmā jī apsadzeivoj sātu ci solu tyvumā i, maklādami barūklis, var net īīt ustobuos. Kolnūs dzeivuot namīļoj. Mygu vusycīškuok ītaisa pi upu zam lelu kūku sakņu. Saski dzeivoj vīnā vītā, vīns saskys izlītoj apmāram 1 kvadratkilometru lelu pluotu. Vosorā saski dzeivoj saimē, a zīmā pa vīnam. Saskys aktivs vysu godu. Zīmys snīgā saska īstaiguotuos stidzenis var ītēmēt pi olūtaiņu, naaizsalstūšu upu, kur puorzīmoj vardivis.
Pošu lelī sasku īnaidnīki - suni, kači, lopsys i lelī palādiņu putni.


text:
Katōļu Dzeive
Katōļu Dzeive aba Katuoļu Dzeive - religiski ļaudyskys žurnals, kuru izdūd SIA "Katoļu Dzeive" Viļānu mīstā.[1] Žurnals izīt 11 reižu godā, sīna i labeibys mienešu numuru izlaižūt kūpā sīna mienesī. Materiali žurnalā teik publicāti latvīšu i latgaļu volūdā. Rakstīni irā na tik ap religejis temom, a taipoš stuosta ap psihologiskom i cytom gareigom cylvāka nabyušonom i jū izsprīsšonu. Regularai teik publicāti rakstīni ap Latgolys ļaužu dzeivi, stuosti ap bazņeicu viesturi, nūvoda kulturviesturi, volūdu, vuiceibu, solsaimesteibu i cytom svareigom temom. Laikrokstā cieški atrūnami ari literarī dorbi latgaļu volūdā. Žurnals tur zeimeigu vītu latgaļu rokstu volūdys popuļariziešonā i izglobuošonā myuslaiku lītuošonai.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Pyrmais "Katuoļu Dzeivis" laidīņs izguoja 1926 gods pavasara mienesī, vysys publikacejis tymā beja tik latgaļu volūdā.[2] Da 1940 godam žurnals izguoja Reigā, nu suoku naregularai. Tok jau nu 1929 gods laikroksts suoce izīt vīnu reizi par mienesi. Pyrmais redaktors da 1928 godam beja Dominiks Jaudzems - bazneicnīks, Rēznis Školuotuoju instituta direktors.[3] Nu 1929 gods da 1938 godam žurnalu vadeja A. Novickais, a da 1940 godam P. Laurinovičs.
1940 godā sovetu vaļdeiba žurnala darbeibu nūlīdze i tei tyka atjaunynuota tik 1989 godā, taišni pyrma pošu zeimeiguokū katuoļu svātku Leldīņu. Nu ituo goda žurnala redakceja irā Viļānūs. Da 1999 godam laikroksta laidiejs beja Reigys metropolojeis kureja, a tuoļuok pasajāmums SIA "Katoļu Dzeive". Nu 2000 gods golvonais redaktors irā A. Ševeļs, a ilglaiceiguo redaktore Maruta Latkovskuo - tautā labi zynomuo žurnala dareituoja.[4]
2010 godā tika atdareita žurnala skaitleiguo verseja. Sevkurs var dasasaceit sajimt "Katōļu Dzeivi" sovā e-postā PDF formatā.


text:
Saldus
Saldus irā mīsts Latvejā, Kūrzemis nūvodā pa obejom pusem Cīceris upei. Saldus nūvoda administrativais centrys. Atstotums nu Reigys 119 km, a nu sābru mīsta Bruocānim tik 7 km. Pyrmū reizi mīsta vuords raksteitūs olūtūs atrūnams 13 godu symtā, tok par mīsta īstateišonu īskaita 1856 godu. Mīsta tīseibys nu 1917 goda, kod Saldus beja Kuļdeigys apleicinī. Pa dzeivuotuoju skaitam Saldus irā 16 lelais mīsts Latvejā.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Pyrmū reizi viesturiskūs dokumentūs mīsts aizraksteits 1253 godā. Da 13 godu symta mīsta apleicīnē bejs senejū kuršu piļskolns, kas radazms mīsta gerbā. Da 1914 godam mīsta oficialuo pasauka bejuse Frauenburga (nu vuocīšu volūdys: Buobu piļs). Ap 1314 godu natuoli nu Saldus piļskolna Livonejis ordiņs pastateja pili, ap kuru suoce ceļtīs dzeivojama vīta. mīsts cīši suoce pasalelynuot Kūrzemis gercoga Jākuba vaļdeišonys laikā (nu 1642 da 1682 godam). Tū veicynova īdeveiguo vīta, kur nu Meitovys-Klaipiedys ceļa atguoja ceļš iz ūtrejū gercogistis golvysmīstu Kuļdeigu. Par Saldus īstateišonys godu īskaita 1856 godu, kod suoce atjaunynuot Pūstumu vaidūs nūgrautū mīstu. mīsta tīseibys daškiertys 1917 godā vuocu okupacejis laikā. Saldus beja pyrmais Latvejis mīsts, kuru nu boļševikim atbreivova Latvejis armejis Kalpaka bataļjons.


text:
Latgaļu volūda ISO standartūs
Latgaļu volūdai vēļ nav ISO standarta. Tys nūvad pi puors gryutumim, struodojūt ar latgaļu volūdys tekstim iz datora. Rokstā stuosteits par dažaidom vareibom apīt standartizacejis problemys.
Puslopu ruodeklis
ISO 639/1 i ISO 639/2[pataiseit | labot pirmkodu]
Datorzineibā i cytur cieški lītoj 2-literu apzeimīņus volūdom i vaļsteibom. Pīvadumam, en irā cieškuok pīzeitais anglīšu volūdys kods, a GB i US - vaļsteibu kodi. Šaļtim vīnai volūdai eksistej nazcik variantu, i tūlaik roksta kombinacejis, saceisim, en-GB (britu anglīšu volūda) ci en-US (ASV anglīšu volūda). Taidys pasaukys var paleidzēt, pīvadumam, apzeimojūt teksta volūdu MS Office dokumentūs, kab ar tekstu labi dareitu pareizraksteibys lobuotivs (spelling-checker). Vaļsteibys kodu pījimts raksteit ar lelajim literim (pasaver standarta ISO-3166), a volūdys kodu - ar mozajim literim (pasaver, pīvadumam, standarta ISO639-2).
Nu 2 literu teoretiskai var sataiseit viņ 26*26=676 kombinacejis. Pīvadumam, lv-LV ir Latvejis latvīšu (baļtīšu) volūda, a lt-LT - Lītovys lītaunīku volūda. Volūdu vysā pasaulī ir, mozuokais, 3000. Partū taidu 2-literu kodu nagona. Pīvadumam, kods lg irā aizjimts Ganda aba Luganda volūdai Afrikā, i tod irā problema, ka gribīs lg lītuot i latgaļu volūdai apzeimuot (pasaver rakstīņa ap latgaļu volūdu). ISO 639/2 standarts lītoj 3-literu eisynuojumus, tok jimā i volūdu skaits vēļ napiļneigs.
Dialektu apzeimuošona[pataiseit | labot pirmkodu]
ISO standartūs tapipoš irā vareiba raksteit kodus volūdu dialektim. Pīvadumam, en-scouse zeimoj Scouse anglīšu dialektu, kurū runoj pi Liverpuļa, a kinīšu i arabu volūdom taidus kūpāsalaistus vuordus lītoj vēļ cieškuok. Ka mes latgaļu volūdu īskaiteitumem par latvīšu volūdys dialektu, tūlaik varātu raksteit, pīvadumam, lv-ltg voi lv-lg. (Koda lv-latgalian lītuot pa ISO standartam navar: dialekta pasauka ari vajadzeiga eisa, i na garuoka kai 8 literi.). Tys zeimoj, ka dialekta kodu suokt lītuot irā parostuok; i navajag ni nu kuo atļuovis. Vys tik latgaļu volūdys apzeimuošona ar lv-xxx atmejis kodu byutu napiļneiga. Vysu pyrma, tys zeimoj zynomu etnoligvistiskū ideņtitetu, a lels daudzums latgaļu nadūmoj, ka jī runoj latvīšu volūdys dialektā. I datorlingvistikys sprīdumi labi nadora - partū ka volūdu dialekti pasaulī cieški da gola nastandartizāti; i MS Word voi cytuos programuos pareizraksteibys lobuotivi var dalikt viņ sovrūčai volūdai, a na dialektam. Kai līcynoj Māris Laureckis, kurs aizajēme ar Mandrive Linux standartizaceju, Linux'ā navar lītuot volūdys koda, kurymā ir minusa zeime (-). I taidu vītu programiešonā var byut vēļ vairuok. Ite vēļ vīns arguments preteimā latgaļu volūdys dialekta apzeimuošonai.
Kai volūda izaškir nu dialekta?[pataiseit | labot pirmkodu]
Irā taidi sapratīni, atguojuši nu vuocīšu filologu - Ausbausprache - Abstandsprache - Dachsprache. Abstandsprache (volūda deļ atostuma) ir taida volūda, kura nu city cīši izaškir caur sovu strukturu. Pīvadumam, basku volūda irā vysā izolāta nu cytu volūdu Iberejis pussolā; ite tipiska Abstandsprache. A lels daudzums volūdu atsarūn dialektu kontinuumā (t.i. saprūtameiba ekzistej iz vyds tyvuoku sābru, a īmūt tuoļuok, saprūtameiba var gaist). Pīvadumam, olaņdīšu-frīzīšu-lejisvuocīšu-kolnavuocīšu - ite saksteiba, kuramā tyvuokys volūdys irā sovā vydā saprūtamys, a, pīvadumam, vuocīšu i olaņdīšu - nā. Leidzeigi i nu portugalīšu-galisīšu-spanīšu-provaņsīšu-korsikanīšu-sardinīšu-italīšu volūdu sasadora kontinuums. Voi islandīšu-jaunnorvegīšu(nynorsk)-vacnorvegīšu(bokmal)-danīšu-švedru. Tod goduos, ka nazkurs dialekts standartizejams, kod jam irā politiska zeimeiba. Ekzistej pat taids Max'a Weinreich'a pasacīņs a language is a dialect with an army and a navy (volūda - ite dialekts ar sovu armeju i floti). Tūlaik latgaļu irā taida Ausbausprache (volūda deļ paplatynuojuma/konstrukcejis). Jei beja standartizāta deļ katuoļu misionaru darbeibys 18 i 19 godusymtūs, i deļ latgaļu nacionaluos atdzimšonys 20 godusymtā.). Izagoda, ka taidys Ausbausprache var vieļuok byut otkon dialekti, a cieškuk izīt ūtraiž. Pīvadumam, rakstīņs Glocalization and the Ausbau sociolinguistics of modern Europe stuosta ap setu/vyrovīšu volūdu Igaunejā; kai jei nu igauņu dialekta 20 godusymtā tyka par sovrūču volūdu.
Ap ISO/DIS 639/3[pataiseit | labot pirmkodu]
Taids kods (izškireibā nu 2-literu koda, kurūs teik na vysom volūdom), ISO/DIS 639/3 kodu irā gona: teoretiski varams sataseit 17576 kodus - t.i. byus gona vysom pasauļa volūdom). Ar ISO standartizej i viesturiskys volūdys, pīvadumam, vandaļu volūdu. Ap ISO/DIS 639/3 standartu vēļ raksteits ite: [1]. Taidi kodi jau daškierti 7600 volūdu vysā pasaulī. Tān latgaļu koda tī vēļ navā (apsaver [2]). Nu Latvejis volūdu tī irā latvīšu (Latvian, ISO 639-3 kods "LAV"; i ISO 639-1 kods "LV"), latvīšu žestu volūda (Latvian sign language, ISO kods "LSL") i līvu volūda (Liv, ISO kods ari "LIV"). Tys kods latgalim varātu byut, pīvadumam, ltg, a varbyut i cyts, kurū standartizacejis specialisti pasūla. Pa munam, latgaļu volūdai lobuok byut ar kaidu naviņ vydtautyskū kodu, nakai bez koda. Cikom oficiala koda latgali vēļ natur, varim lītuot kodu lv-ltg. Koč tys i zeimoj, ka iz latgaļu volūdys veramēs kai iz latvīšu dialekta: ite piec minusa zeimis roksta dialekta tipu, a lv ir latvīšu volūdys ISO 639-1 kods. When there was discution about code of samogitian we decided to use Baltic language + samogitian = bat-smg. So, may be it has look like bat-ltg.
Kas ir Ethnologue?[pataiseit | labot pirmkodu]
[3] - resurss ap dzeivajom volūdom Latvejā. Ethnologue redakceja tī var dalikt vysa kuo jauna. Tūs ISO/DIS 639/3 kodus var daškiert vysom volūdom, kurys ir Ethnologue'ā. Vīgli pasavērt, ka latgaļu volūdys tī vēļ navā. Ethnologue'ā dūts nazcik kritereju, kab volūda byutu izškierta nu cytu [4]: kab 2 volūdys/varianti skaiteitūs kai 2 volūdys, vajadzeiga sovvideiga nasaprūtameiba ci izškireigs etnolingvistiskais ideņtitets. Vajadzeigs tiemiejums, kurymā tys vaicuojums izsprīsts tai voi cytaiž.
Latgalīšu oficialais vuords angliski[pataiseit | labot pirmkodu]
[5] i [6] dūd 2 variantus, kai rokstoms latgaļu vuords. Varbyut "latgali", senejī Latgolys ļauds, irā Latgallians (ar divejim "L"), a "latgali" - parostai "Latgalians"? Ka kuram zynoms pareizais termins, lyudzu, pīrokstit.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- Foundation for Endangered Languages (Sorgojamūs volūdu fonds)
- Plattdeutsch aktivistu diskuseja - itūreiz anglīšu volūdā
- Žemaišu volūda
- Profesors Aleksas Girdenis, žemaišu volūdys aktivists
- Europys regionalūs i mozūs volūdu harteja
- Codes for the Representation of Names of Languages
- Globaluo lokalizaceja i konstruktivvolūdu sociolingvistika myuslaiku Europā
- Kaida izškireiba iz vyds volūdu i dialektu


text:
Vikipedeja:Kai papiļdeit rakstīni
Vikipedeja dora pa sovim «viki» principim: sevkurs puslopys gosts var papiļdeit ite radzamūs rakstīņus i puormejumu iz reizis ite varēs apsavērt. Zamuok sastuosteits, kai pošim redigēt Vikipedejis puslopys, lītuodamim viki-apzeimīņus.
Apsaverit taipoš:
- Paleigs suociejim;
- Kai sastateit rakstīņus;
- Kai pasaukt rakstīņa;
- Nūsacejumi un nūruodejumi — Vikipedejis kūpeigī nūsacejumi deļ stiļa, strukturys i rakstīņu nūformiejuma.
Izraudzeit jaunuos damanis varit "Smiļkšu skreinē"
Puslopu ruodeklis
Pamats[pataiseit]
Nagryuts redigēt puslopys tekstu «viki» apleicē. Kod damīgts iz vuorda «edit» (viersā; ci iz nūruodis «edit» rakstīņa viersejā daļā pa lobai), puslopys izavierīņs mejās – redigiešonys apleicē suoku teksts irā na vīņ skaitoms, a i lobojams, lītojūt Vikipedejis seviškuos zeimis. (Tai saucomū markiešonu «viki», ap kurū sastuosteits zamuok.)
Tuoļuok:
- padorit grybamūs puormejumus;
- eiši aprokstit padareitūs puormejumus;
- damīdzit «en:Show preview» i puorsaverit, ci tekstu puormejūt navā atsarodušys klaidys;
- kod vyss izaver parādā, mīdzit «en:Save page».
Jius varit mīgt iz "Diskusejis" i apsavērt dūmu meita, kur Vikipedejis lītuotuoji apsprīž rokstomū. Mīdzūt iz "+" dasalīk jauna tema, tok varit taipoš papiļdeit i asūšūs rakstīņus. Ka dorot pataisejumus dūmu meitūs, lyudzami puormejumus registrejit, kai vysod, turitēs pi nūsacejumu.
Tekstu lobuošona nazkuram var ruodeitīs parūčuoka, kod asūšais rakstīņa teksts puorspīsts kurymā naviņ teksta redaktorā, tī pataiseits i piečuok otkon puorspīsts atpakaļ Vikipedejis apleicē.
Lyudzam vysus rakstīņus sastateit, verūtīs iz jūs tematiku nu neitraluo vierīņpunkta. Raugit napaļaut aptuomysku ci cīši subjektīvu pījāmumu, taipoš puoreigu emoceju. Vysod īlicit nūruodis iz informacejis olūtim, kuru izlītuoti sastotūt Jiusu rakstīņus. Ite byus i lobs paleigs citym Vikipedejis gostim, kab jī varātu papiļdeit Jiusu rakstīņus i daudzi kuo nu jauna dazynuot. Citatus varit apzeimēt akademiskai, kai (Example, 2004, pp 22-23), ci ar viersejū darunys skaitleiti 1 , tys paleidzēs atrast jū rakstīņa beiguos asūšajā nūruožu sarokstā.
Kod jaunais rakstīņs sastateits, irā nazcik lobu vareibu:
- lītuot Tematiskuos nūruodis, kab izraudzeitumet jau dasītūs rakstīņus.
- lītuot Search pūgu, kab dalyktumet Vikipedejis rakstīnim radneigūs i īlyktumet nūruodis iz taidim rakstīnim.
Eišuok pasokūt – turitēs pi nūsacejumu: tys nagryuši i cīši līteigai.
Nazeimeigi papiļdejumi[pataiseit]
Registrietom puslopja lītuotuojom piec kaida naviņ roksta maineišonys ir vareiba pasludynuot sovys darbeibys kai «maznūzeimeigys» - tas cīšan īsakuomi, kad lobuojomim nav lela ītoka iz roksta pirmiejū īguodu. Pi taidim pīskaituom drukavys ci ortograpejys klaidys, kaidas naviņ nūformiejuma maineibys, puora vuordu mejšonu vītom i leidzeigys darbeibys. Taipat par maznūzemeigom dievejomi interviki nūdrūšinuojumi –saitys, kategorijys un citys «strukturuos» lobuojumys, kuri pošam rakstīkom narāduos puorejū Vikipedejis gostu vieriebys cīneigi.
Sevkurai cytai maineiboi rokstūs daīt tykt zinuomai cylvākim, kas tura iņteresu ap juo tematiku. Ij maineiba, kas dasadūruse tik da vīna vuorda, skaituoma par svareigu, kab spiej da serdys mainiet rokstā liktū informaceji.
Lelums Vikipedeja lītuotuoju pi puslopa skaiteišonys maznūzeimeigūs labuojuomus aplaiž bez seviškys maneibys, i daže jim dūta vareiba maznūzeimeiguos maineibys nūglobuot, kab natēreitu laika seikumīm. Par tū sevkuram roksta lobuotuojom daīt cīšan apdūmuot ci par tīsu juo veiktuos maineibys napamet ītaku iz vysa roksta dūmu.
Bez eistonas vajadzeibys namīdzīt izvēlis «maineibys skaitiet kai maznūzeimeigys», bo tai īstateita viņ prīšk rokstu „kosmetisku proceduru” doreituoju porūceiguma.
Anonimim (bez sova slāgvuorda i paroļa) puslopa gostym nadaīt vareibys statiet maznūzeimeigūs lobuojumys, kab taida vareiba dasalaistu lelu breivi vandaļu ļauneibom.
Ite vēļ vīns īguods, par kū līteigi registrietīs Vikipedejis apleicīnē.
Viki-markiešona[pataiseit]
Zamuok Jyusu tiemiebai pīduovuota Vikipedejis redigiešonys vareibu tabele ar pīmārim. Atguodynuojums, cikuom vēļ naasat drūši par sovu darbeibu rezultatim Vikipedejis apleicīnē, īvārūt lyugumu lādeit vysis savys dareišonys «smiļkšu skreinē».
Padalis, aiļkūpys, saroksti i ailis[pataiseit]
... tuoļuok byus vēl...


text:
Latgaļu alfabets
Alfabets irā latgaļu vuordim aizraksteit vajadzeigūs simbolu kūpa aba repertuars. Alfabets nūstota i simbolu saksteibu aba parādu, kurū var lītuot latgaļu vuordu alfabetiskam saparādam (vuordineicuos, telefonu sarokstūs i tt).
Liters "Y" alfabetā īt iz reizis aiz burta "I", leidzeigi kai lītaunīku volūdys alfabetā. Literu Ō i ō navīgli dabuot nu standarta latvīšu klaviaturys; HTMLa i Vikipedejis dokumentūs var raksteit jūs Unikoda numerus itai:
Ō i ō
Literi Ō i ō cieški vajadzeigi Pītera Stroda ortografejā i myuslaiku katuoļu tekstūs, a jaunajā ortografejā jūs lītuoj rešuok. Ap Ō i ō pareizu lītuošonu vēļ nūteik streidi.


text:
Foļvarkys staroveru cierkva
Koordinatys: 56°07′48″N 27°09′17″E /
Foļvarkys Nikoļska Pokrova staroveru cierkva irā staroveru dīvanoms Aglyunys nūvoda Kastulīnis pogostā. Atsarūn Foļvarkys solā, taišni Tyvuo azara molā, 2 km nu Aglyunys-Dagdys ceļa. Parapejis viersineica Anna Pilipjuka. 2010 gods leita m. 3 dīnā staroveru parapeja nūsvietieja sova dīvanoma 100 godu jubileji, kas iz svātku mišu salaseja vaira kai symts ļaužu. Cierkvys i solys pasauka izacāluse nu vuorda "foļvark", kas zeimoj 'puismuiža', kaidās seņuok Krīvejis Imperejā daleja zemis.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Foļvarkys staroveru cierkvu suoce stateit 1894 godā, tok dabeidze 20 godu symta suokūs. Dīvanoma projekta autors bejs arhitekts Venskys, vysys stateibys izmoksys apmoksuojuši par parapejis pazīduotim leidzieklim. Senejūs laikūs cierkvā bejuši 162 obruozi, tok dīvanoms nazcik reižu apzogts (vysuvaira 70 godūs, kod cierkva izlauzta i izlaupeita). Nu viesturiskajim sakralajim prīkšmatim izaglobuojs tik krysts i vīns obruozs "Dīva Šabats". Vāluok nazcik personeigūs obruozus paduovynuoja dzeraunis dzeivuotuoji, nu jauna iztapuoti 12 apostolu obruozi.
Cierkvys zvonu paduovonuojs Cars Nikolajs II i tys kolpoj vēļ šudiņ. Ūtrūs pasauļa vaidūs vuocīši gribiejuši nūskryvēt zvonu, tok vītejī staroveri jū nu vuocīšim atpierkuši, atdūdūt vysus sovus puškus i naudu.
Tekniskuo informaceja[pataiseit | labot pirmkodu]
Cierkva pastateita iz akmiņu pundamenta nalelā uzkaļneņā azara malē. Kūka kuorms apsists ar goldskalim, nūkruosuots spūdri zylā kruosā. Nikaida leluoka remonta dīvanomā navā bejs nu pastateišonys dīnys.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- Foļvarkys staroveru cierkva Gaisušuo Latveja, Latvejis Nacionaluos bibliotekys projekts


text:
HTML
HTML (Hyper text Markup Language "Hiperteksta īzeimuošonys volūda") – datorūs lītuota teksta īzeimuošonys (markēšonys) volūda, ar kū īzeimuot saturu Internetā. Bīžuokī lītuojumi - puorstaipteikla škūrsteitivim, pruottelefonim, e-posta viestim. Volūdu standartizej W3 konsorcijs. Dokumenti, kas raksteiti HTML formatā atsaškir nu Open Office Writer, MS Word ci Adobe PDF dokumentim ar tū, ka HTML aproksta vīn dokumenta saturu i daļu saturiskū nūzeimi, bet (eipaši HTML 4 i 5) naapzeimoj ituo dokumenta grafiskuos eipateibys - tuos var elasteigi pīmāruot datora videi, kur itys HTML dokuments lītuots. Pīvadumam, HTML apzeimoj, ka teksta gabaleņš irā pyrmuo leidzīņa vyrsroksts, bet naapzeimoj ar kaida fonta burtim, cik lels, kai izleidzynuots, i.t.t.
Puslopu ruodeklis
Elementi i jūs atributi[pataiseit | labot pirmkodu]
Pomota vīneiba HTML volūdā irā elements. Kai ari XML volūdā, HTML elementam var byut atributi i īkšpuse. Īkšpusē var byut teksts ci cyti elementi. Sevkuram elementa atributam ir sovs nūsaukums i nūzeime. Atributi bīži puormej nūklusātuos vierteibys. Pīvadumam, HTML fragments:
malns  R  sorkons
irā 2 elementi. Vīns nu elementu (font) puorslādz kruosu nu nūklusātuos (malnys) iz sorkonu. Ituo elementa īkšpusē asūšais elements (strong), puormej fontu nu nūklusāta iz trakna. Pyrmais elements ir ar vīnu atributu (style) i ituo atributa vierteibu color:red. Cytam elementam atributu navā.
HTML kodā atributu vierteibys īsokoms likt pēdeņuos (") ci apostrofūs ('), bet HTML 4.01 standarts tū naprasa.
HTML elementu grupys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Strukturys i naradzamī elementi. Pīvadumam html, head, link, meta, style, script.
- Bloku elementi, kas aizjam taisnstūri. Pīvadumam, div, p, table, ol, ul, li.
- Plyusmys elementi, kas var puorīt nu vīnys ailis iz citu, bet naprosa sev taisnstūri.
Versejis[pataiseit | labot pirmkodu]
HTML versijā nūruoda versejis (i reizim zamversejis) numurus. Pīvadumam, HTML 3.2, HTML 4.01, HTML 5. Pādējuos W3C versejis irā HTML versija 4.01. Versejai HTML 5 irā skices statuss, bet puorsavierieji jau nazcik elementu nu HTML 5 atbolsta. Bejuši centīni HTML raksteit ari teirā XML sintaksē (a ne SGML) - itū projektu sauc XHTML (verseja XHTML 1.0).
2009 godā suoca dorbu WWW arhitektu padūme, i apstyprynova HTML 5 malnrokstu[1]. HTML 5 irā pīmāruots pruottelefonim; tymā irā puors jaunu elementu (pīvadumam canvas), var bez Adobe Flash i leidzeigim līdzeklim attāluot ari audio i video.
Olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- W3C – WWW arhitektu padūme.
- HTML 4.01 – W3C rekomendacija.
- HTML 5 – W3C malnroksts
- WHATWG – HTML 5 automatikys aproksta dorba grupa.
- HTML4 i XHML1 puormej HTML5 – Vlado Palubinsko apskots ap HTML5.


text:
Trejmiereigs
Trejmiereigs (anglīšu: three-dimensional; krīvu: TpëxMepHый; latvīšu: trīsdimensionāls, trīsdimensiju):
- taids, kurs tur treis mārus – plotumu, garumu i dziļumu (pīv., trejmiereigs pluots, trejmiereigs objekts);
- taids, kurs saceļ realiska pluota īspaidu (pīv., trejmiereiga filma, trejmiereiga datorgrafika, trejmiereigs skons, trejmiereigs zeimiejums, trejmiereiga licine);
- taids, ar kuru var dabuot realiska pluota īspaida (pīv., trejmiereigs skeners, trejmiereiga modeliešona);
- taids, kurs apjam lītys ar augšuok puorsauktajom soveibom (pīv., trejmiereigs albums, trejmiereigs dizains).


text:
Cyskuodu staroveru cierkva
Koordinatys: 56°27′23″N 27°04′05″E /
Cyskuodu staroveru cierkva irā staroveru dīvanoms Rēznis nūvoda Sylmolys pogostā. Atsarūn Cyskuodu solā, natuoli nu Cyskuodu azara. Cierkva irā vīteja māra sorgojamais arhitekturys pīminieklis.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Cyskuodu staroveru cierkva pastateita 18 godusymta pyrmajā pusē. 20 godusymta suokuos nomā nūtyka guņsnalaime, tok 1905 godā atjaunynuots, dora i myuslaikūs. Sylmolys pogostā irā vīna nu pošu lelū staroveru parapeju Latgolā. Dūmuot, ka tei bejuse vīna nu pošu vacū staroveru cierkvu Latgolys soluos.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- Cyskuodu staroveru cierkva Vaļsteibys kulturys pīminiekļu sardzeibys inspekcejis teiklavītā


text:
Voi myrušī var otkon dzeivuot?
Kai tu dūmoj?
Jā.
Nā.
Kas zyn.
KAS SACEITS BĪBELĒ
”Nōks.. augšamcel̗šonōs.” (Apostolu Dorbi 24:15.)
KŪ TYS TEV VAR DŪT
Mīrynuojumu, kod zaudejom tyvinīku. (2. Korintīšim 1:3, 4.)
Atvīglynuojumu, del̗tam ka nav vaira tik cīši juosabeist nu nuovis. (Ebrejim 2:15.)
Eistu cereibu otkon sasatikt ar tyvinīkim, kas beja myruši. (Jōn̗a 5:28, 29.)
VOI VAR TICĒT TAM, KAS SACEITS BĪBELĒ?
Jā, var, i tam ir vysmoz treis īmesli:
Dīvs ir dzeiveibys Radeituojs. Bībelē Dīvs Jehova ir nūsaukts par dzeiveibys olūtu. (Psalms 36:10; Apostolu Dorbi 17:24, 25.) Tys, kas ir radejs vysu dzeivū, kotrā zin̗ā var otkon atdzeivynuot tūs, kas ir myruši.
Sen̗uok Dīvs beja augšonciel̗s myrušūs. Bībelē pīmynēti ostoni gadejumi, kod cylvāki beja augšoncel̗ti nu nuovis i turpynuoja dzeivuot iz zemis, i jūs vydā beja gon jauni, gon vaci, gon veirīši, gon sīvītis. Daži beja nūmyruši dīzgon nasen̗, a vīns nu jim beja atsaradīs kopā vasalys četrys dīnys! (Jōn̗a 11:39–44.)
Dīvs gryb augšoncel̗t tūs, kas ir myruši. Jehova īneist nuovi i uzskota tū par īnaidnīku. (1. Korintīšiem 15:26.) Jis gryb iznycynuot itū īnaidnīku – ar augšoncel̗šonu dareit golu nuovei. Jis ilgojās pīcel̗t nu nuovis vysus, kas atsarūnās juo atmin̗ā, i redzēt, kai jī otkon dzeivoj iz zemis. (Ījaba 14:14, 15.)
PADŪMOJ
Del̗kuo mes nūvacojam i mierstam?
Atbil̗di iz itū jautuojumu var izlaseit Bībelē 1. MOZUS 3:17–19 i ROMĪŠIM 5:12.


text:
Kaunotys pogosts
Kaunotys pogosts ir Rēznis nūvoda teritoriāluo vīņeiba tuo dīnvidaustrumūs, Rāznys azara austrumu krostā. Pogosta kūpejo plateiba - 16994,3 ha. Īdzeivuotoju skaits iz 2011. godu – 1327.[1] 2002.godā Kaunatys cīms sviņā 100 godu jubiļeju, bet piļskolni, vālo dzelzs laikmeta uzkolnu kopulaiku ļīcinoj, ka jau sanūs laikūs Kaunota beja nūvoda centrs.[2] Rūbežojas zīmeļūs ar Stoļerovys pogostu, austrumūs ar Ludzys nūvoda Pildys i Rundēnu pogostim, dīnvidūs ar Dagdys nūvoda Azarnīkim i Andzeļu pogostim, rītumūs ar Muokūņkolna i Čornajis pogostim. Pogosta centrs atsarūn Kaunotā.
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
Upis: Rēzne, Pārtova, Orehovka. Azari – kūpā Kaunotys pogostā ir 32 azari[3] , leluokī - Rāzna, Kanatys azars, Idzipoles azars, Partovys azars, Marguču azars, Vaišļu azars, Dubuļu azars, Joniku azars, Akminīšu azars, Silvestrinas azars, Zabeļjes azars, Antropovas azars. Kaunotys pogosts atsarūn Rāznys nacionālajā dobys parkā, pogosta teritorejā ir Lelais Ļīpukolns (289,4 m viers jiurys ļeimeņa). Īvāruojamuokī dobys pīmiņekļi - Vecslobodys piļskolns (220,1 m, viers jiurys ļeimeņa), Lelais Mukonu akmiņs (apkuortmārs 20,88 m, augstums 5 m).[2]
Vāsture[pataiseit | labot pirmkodu]
1935.godā Rēznis apriņķa Kaunotys pogosta plateiba beja 244,2 km² i tajā dzeivuoja 10 028 īdzeivuotoji.[4] 1945.godā pogostā izveiduoja Antropovas, Dubuļu, Foļvarkovys, Goveikas, Kaunatys, Marguču, Matuļu i Viršu cīma padūmis, bet pogostu 1949. godā ļikvidāja. Rēznis rajūna Kaunotys cīmam 1954. godā pīvīnuoja Viršu cīma kolhoza "Ļeņina ceļš" teritoreju, 1956. godā - likvidātūs Marguču i Dubuļu cīmus, 1965.godā kolhoza "30 лeT okTябpя" teritoreju pīvīnuoja Stoļerovys cīmam, 1981. godā pīvīnuoja Rundēnu cīma teritorejas.[5] 1990.godā cīmu reorganizāja par pogostu. 2009.godā Kaunotys pogostu kai admiņistrateivū teritoreju īkļuova Rēznis nūvodā.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ 1,0 1,1 Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2011.
- ↑ 2,0 2,1 Rēznis nūvoda infromateivīis portals
- ↑ Kaunotys pogosta teiklavīta
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9


text:
Uralu palāda
Uralu palāda (latiņu: Trix uralensis; anglīšu: Ural Owl; latvīšu: Urālpūce; lītaunīku: Uralinė pelėda) — peliediņu saimis (Strigidae) palādu ciļts putnys. Perekli taisa Pūstumu Eurazejā nu Skaņdinavejis leidz Tuoleimim Reitim, gon cieški sateikams putyns Latgolā i pūstumu Vydzemē.
Puslopu ruodeklis
Aproksts[pataiseit | labot pirmkodu]
Vīna nu pošu leluokū palādu, spuornu paplatīņs byun net 125 cm, garums da 62 centimetrim i aste 30 cm. Pamata kruosa gaišai palāka ar bryunom streipom.[1] Taipoš kai cytom palādom, zeimeiguokuo pīzeime škiru nūsaceišonā irā bolss. Uralinis palādys gon labi redz i gaismā, kod nakod medej i dīnys laikā.
Bolss[pataiseit | labot pirmkodu]
Pacīši augsts "hau... hau... hau", muotaine kod nakod augstuoku "vak-vak" skonu. Rūjis laikā tāvainim dūbs "ūūūu u u-hu".[2]
Dzeivisvīta[pataiseit | labot pirmkodu]
Pa lelam dzeivoj nasausūs lelūs skujukūku ci jauktūs mežūs, mežamoluos, pūrmoluos, pi mežapļovom i lyuzūs. Perekli taisa kūku dūbūs, cylvāka taiseitūs puļciņuos, vacuos cytu plieseigu putynu perekļuos, iz kūku stubuļnem. Nu apreļa mieneša pereklī 3-4 boltys ūlys.
Paplateiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Perekli taisa vysā Eurazejis skujukūku jūstā, taipoš Skaņdinavejā kai areala vokoru rūbežā i Latgolā kai golvonuo Europys areala dīnavydu rūbežā. Napalelā skaitā dzeivoj Reitu Europys i Vydseuropys kolnu regionūs, taipoš i Balkanu dīnavydūs. Lītovā cīši rats putyns. Azejā perekli taisa Sibira taigā, Krīvejis Pijiurys nūvodā, Pūstumu Korejā i vysā Japonejā.


text:
Datu puorlaida
Datu puorlaida (anglīšu: data transmission) — datoreibys (informacejis tehnologeju) i telekomunikaceju atzarēs lītojams process, kurymā informacejis vīneibys (biti voi baiti) irā syutomys nu vīnys ītaisis iz cytu, damārojūt vysaidys datu puorlaidys tehnologejis.
Datu puorlaida var byut, pīvadumam:
- datu puorsyute nu datora cītuo diska iz mobilū telefonu;
- iņterneta lītuošona (dati puorlaižami nu ziņteikla servera iz vārtivi lītuotuoja datorā);
- viestenis syuteišona nu vīna mobiluo telefona iz cytu;
- drūsa vydyskuo teikla sataiseišona iz vyds izškireigūs geografiskajūs punktūs asūšu datoru (datori tys tam syuta datus, kuri ļaun nūstateit dasasliedzieja taidojeibu i apsorgoj nu svešu dasasliedzieju)
i leidz.
Datu puorlaidys tehnologejis var byut, pīvadumam:
- daslāguma tehnologejis - vara vodi, gaismysvodi aba optiskī kabeli, lazerdaslāgums, radejsaita, infrasorkonī spaiti i ct.;
- standartizātys datu grupiešonys i kanalu taiseišonys tehnologejis - DSL, ADSL, MPLS, Wi-Fi, Wi-Max i ct.
Datu puorlaidā svareigs sapratīņs irā datu puorlaidys protokols, kurs puorlaižamūs datus dora atpazeistamus i puorskaitomus. Poši myuslaiceigī protokoli patur datu syuteišonu paketu formā.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Šudinejuos datu puorlaidys pyrmaguojiejs beja Morzis signalu syuteišona pa vodim, caur gaismys myrgu, radejis signalu atmejā i t. t. Tok Morzys signalu tehnologeja izaškir nu myslaiceiguos binariskuos datu puorlaidis - Morzys sistemā vajadzeigi vysaidi paužu garumi, kab informaceja byutu saprosta.
Datu puorlaidys atmejis[pataiseit | labot pirmkodu]
Serejeiguo puorlaide (anglīšu serial transmission, krīvu пocлeдoBaTeлbHaя пepeдaчa, latvīšu seriālā pārraide) - datu puorlaide, kod biti syutomi blokūs, īmūšūs tys aiz tuo. Informaceju var syuteit i pa vīnam bitam, tūlaik datu dabuojiejs nu seveigūs bitu sataisa datu blokus. Serijeigū atmeju lītoj datim puorlaist leluokā atostumā, kam leidza ar jim var vīgli puorsyuteit puorvēris skaitli voi puoreiguma bitu.
Paraleluo puorlaida (anglīšu parallel transmission, krīvu пapaллeлbHaя пepeдaчa, latvīšu paralēlā pārraide) - datu puorlaida, kod biti syutomi vīnā laikā pa nazcik kanalim, a voi pa vīnu lineju caur multipleksiešonu. Itei atmeja labviņ dreizuoka na serejeiguo datu puorlaida, kam vīns baits puorsasyuta mudruok kai vīns bits. Itū metodu lītoj dators sovom vydyskajom darbeibom, pīvadumam, vydyskajuos magistralēs, a kod nakod - i uorejom saitom, saceisim, zynuodamīs ar drukaunīku. Tok itys metods tur sovus tryukumus - iz vyds nazcik kanalu atsarūn vaira trauciejumu kai tūlaik, ka datus syuteitu tik pa vīnu kanalu.
Asinhroniskuo i sinhroniskuo datu puorlaida[pataiseit | labot pirmkodu]
Asinhroniskuo puorlaida (anglīšu asynchronous transmission, krīvu acиHxpoHHaя пepeдaчa, latvīšu asinhronā pārraide) - datu puorlaida, kuramā lītoj suokšonys i nūstuošonys bitus, kab apzeimuotu datu puorlaidys suokys i beigys. Tys zeimoj, ka 8 bitu ASCII literu eistyn puorlaiž izlītojūt 10 bitus, pīv., A puorlaiž kai 1 0100 0001 0. Datu puorlaidis suokuos i beiguos asūšais papyldomais vīninīks (ci nule, pīdareigai nu puoreiguma bita) dabuojiejam pyrma paviestej, ka tiks puorsyuteits liters, a piečuok - ka liters irā beidzīs. Itū datu puorlaidis metodu lītoj tūlaik, kod datus suyta puorrautai, a na vīngabaletigā straujā. Suoku i nūstuošonys bitim sovā vydā vajag byut preteimim (ka soku irā "1", to beigu irā "0", i ūtraiži), tūlaik dabuojiejs var pazeit, kod suoksīs jau cyts syutomais datu pakets.
Sinhroniskuo puorlaida (anglīšu synchronous transmission, krīvu cиHxpoHHaя пepeдaчa, latvīšu sinhronā pārraide) - datu puorlaida, kuramā nalītoj suokšonys i nūstuošonys bitu, a tuo vītā sinhronizej datu puorlaidys dreizumu syuteituoja i dabuojieja ītaisē, lītojūt sevkurā komponentā īstateitu stuņdinīka signalu. Iz vyds diveju mozgu puorsyuta nūtaleju, vīngabaleigu datu strauju. Deļ tuo, ka navā suoku i beigu bitu, datu puorlaidys dreizums irā leluoks, tok itai var atsarast daudzuok klaidu, kam stuņdinīki var pagaisynuot sinhronizaceju i dabuojiejai ītasei var byut napareizs laiks - na tys, ap kurū dasarunuots protokolā. Partū kuri nakuri baiti var tikt samaituoti (pagaisynuot bitus). Kab itū problemu nūgrīztu, doroma stuņdinīku resinhronizceja i lītojams puorvēris skaitlis, kuri puordrūsynoj baita pareizu saprasmi i pījimšonu.
Protokoli i sasauksme[pataiseit | labot pirmkodu]
Protokols (anglīšu protocol, krīvu пpoTokoл, latvīšu protokols) - diveju ītaišu sovā vydā dasarunuoti nūsacejumi ap tū, kaidam vajag byut puorlaižamūs datu formatam. Kab nūtyktu datu puorlaida iz vyds sevkuru diveju ītaišu, jom pyrma tuo sovā vydā vajag dasarunuot ap protokolu.
Sasauksme (anglīšu handshaking, krīvu пoдTBepждeHиe cBязи, latvīšu rokspiešana) - process, kurymā divejis ītaisis apstyprynoj, ka iz vyds jūs irā atsaroduse saita i suokusēs zynuošonuos. Kab nūtyktu datu puorlaida, pyrma tuo vajadzeiga obadiveju ītaišu (datu syuteituojis i datu dabuojiejis) sasauksme.
Datu puorlaidys tehnologejis[pataiseit | labot pirmkodu]
Daslāguma tehnologejis:
- vara vodi;
- gaismysvodi aba optiskī kabeli;
- lazerdaslāgums;
- radejsaitys;
- infrasorkonī spaiti
Standartizātys datu grupiešonys i kanalu taiseišonys tehnologejis:


text:
Kalimahs
Kalimahs (greku: Kaλλίuaxoς; * ap 310—305 g. p. Kr. Kirenē, † ap 240 g. p. Kr.) – vīns nu vysuzeimeigūs helenizma laiku senejūs greku ailinīku. Kalimahs raksteja elegejis, epigramys, epiliumus, himnys, taipoš ziniskys dobys dorbus. Kalimaha radīni pamatuši lelu ītaku iz romīšu poetim Ovideju, Katulu i vysucīšuok Sekstu Properceju.
Ap 290 g. p. Kr. Kalimahs ass pamets Kirenu i laidīs da Aleksandrejai, kur nu reizis darejs par školuotuoju, piec dorbuojīs Ptolemaja II palacūs, taipoš darejs izslyvušajā Aleksandrejis bibliotekā.


text:
Kepovys pogosts
Kepovys pogosts irā Dagdys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrā Neikšānūs dora feļčeru punkts i biblioteka. Koč i 1990 godā pastateja jaunu suokuškolu, deļ mozuo škoļnīku skaita 2000 godā školu aizdareja i pogosta teritorejā nivīna vuiceibu īstota navā. Škoļnīki vuicuos Dagdys, Kruoslovys i Osyuna školuos. Lelums ļaužu katuoli i viesturiskai pīdar pi Osyuna Svātuo Krysta paaugstynuošonys Romys katuoļu bazņeicis.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Kepovys pogosta teritoreja bejuse Daugpiļs apleiciņa Osyuna pogostā. 1945 godā Osyuna pogostā īstateja Kepovys solys padūmi. 1954 godā Kepovys solai daškiera likvidātū Apaļu solu.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Dagdys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Kepovys pogosts tur rūbežu ar:
- Dagdys nūvoda Osyuna pogostu, Pareču pogostu, Svareņu pogostu;
- Kruoslovys nūvoda Pūstinis pogostu;
- Boltkrīvejis Republikys Vicebskys apgabaļa Verhņadzvinskys rajonu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Kepovys pogostā dzeivoj 261 ļauds, nu jū 67,1% latvīšu, 13,3% krīvu i 10,4% boltkrīvu.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Kepovys pogosta ļauds dzeivoj 22 soluos.[4] Pošu leluos solys - Apali, Neikšāni (pogosta centrys), Lukšova.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš dzeļžaceļa linejis pogostā navā.
Kepovys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Kepova" Neikšānu solā (LV-5677).[5]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Eliezers Ben-Jehuda
Eliezers Ben-Jehuda (žydu: אֱלִיעֶזֶר בֶּן-יְהוּדָה; anglīšu: Eliezer Ben-Yehuda; 1858.07.01 — 1922.12.16) — myuslaiceiguos žydu volūdys (vaļstiskuos volūdys Izraelī) atjaunynuotuojs. Ideja ap senejuos žydu volūdys kai nacejis volūdys atdzimšonu E. Ben-Jehudai atsaroduse vuicūtīs školā Latgolā, Daugpilī.
Biografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
E. Ben-Jehuda dzims Boltkrīvejā, Lužkūs. Senejūs žydu volūdu vuicejīs nu 3 godu vacuma, skaitejs Toru, Mišnu i Talmudu. Vuicejīs vītejā žydu parapejis školā, piečuok laidīs iz Latgolu. Byudams škoļnīks Daugpilī, skaitejs laikrokstu "Ha-Shahar" žydu volūdā, i tai jam atsarads dūms, ka senejuos žydu volūdys atdzimšona Izraeļa zemē varātu vīnumeiguot žydu diasporys i apsorguot žydus nu asimilacejis.
Piec Daugpiļs školys beigšonys laidīs iz Parižu studātu Sorbona universitetā. Cyta vydā tī studiejs žydu volūdu i idzierds juos runojamū formu. Tys da gola ītyvcynuojs Ben-Jehudu, ka žydu volūdys kai nacejis volūdys atdzimšona irā praktiskai varama. Nu Pariža laidīs iz Aļžiru i ar vītejim žydim runuojs senejūs žydu volūdā, dabuodams lobys praktikys kasdīneigajā runā.


text:
Nautrānu pogosts
Nautrānu pogosts irā Rēznis nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Atsarūn nūvoda pūstumūs. 1998 godā Nautrānu pogostam daškierts Miglinīku pogosts. Da 1999 godam - Ludzys rajona daļa. Vīna nu vysuzeimeigūs vītu Latgolys kulturviesturē. Nautrānu pogosta centrys - Rogouka.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Arheologiskī atradīni Opiņku piliskolnā i VII—XI gs. Laizānu seņkopūs līcynoj, ka ite dzeivuojuse latgaļu moztautys daļa ar labi izraisteitu kulturu. Nu sovys pusis, Salinīku seņkopu atradīni ruoda, ka pyrma tuo ite dzeivuojuse i suomugru moztauta, kura piečuok sasaliejuse ar atguojiejim latgalim.
XVII—XIX godusymtā nūvoda centrys beja Zaļmuiža, kura nu īsuoku pīdarēja grafim Korfim, a piec tyka par Rozenšildu-Paulinu sovumu. Caur muižu guoja Reigys ceļš, kurs saškeire Latgolu ar Reigu.
XIX godusymtā Zaļmuiža tyka par dzimtinīku buntu centru, i vīns nu golvonūs ceikstātuoju par zemnīku tīseibom beja latgaļu atdzimšonys vadynuotuojs, poets Pīters Miglinīks. Kūpā ar Andryvu Jūrdžu, J. Seili, A. Purmalīti, F. Skesteri, V. Leiku jis radeja vīnreizeigu aktivuma formu ceikstīņam pret dzimtinīku apmīgšonu i cariskuos Krīvejis rusifikacejis politiku.
XIX i XX godusymtu meitovuos Zaļmuižys pogosts turēja pošu leluokū skaiteigūs dzeivuotuoju procentu Latgolā. Nautrānu nūvoda kulturapleicei XIX i XX gs. bejuse cīši svareiga role vysā latgaļu kulturā - ite dzymušys, vuicejušuos i darejušys daudzejis latgaļu atdzimšonu vadynuojušys personeibys.
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Nautrānu pogosts geografiskai izalikaliejs Latgolys augstainis i Lubuona leidzonainis sadurā, Rēznis nūvoda pūstumreitūs, pi rūbeža ar Bolvu i Kuorsovys nūvodim, Ičys upis leičūs. Viesturiskais Nautrānu nūvods apjam nazkodejū Nautrānu katuoļu parapeju, kuramā īīt tānejais Nautrānu pogosts i daļa tānejūs Mežvydu i Iļžukolna pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
Nautrānu ci Miglinīku pogostā dzymuši:
- Jūrdžys Andryvs - ailinīks, ļaudyskais dareituojs, latgaļu literaturys raisteibys vadynuotuojs
- Miglinīks Pīters - ailinīks, ļaudyskais dareituojs, latgaļu atdzimšonys vadynuotuojs
- Miglinīks Juoņs - pyrmais latgaļu teologejis zineibu doktors
- Platpīrs Aleksandrys - vīns nu pyrmūs latgaļu tauteibys bazneicnīku
- Pujats Juoņs - arciveiskups
- Rancāns Jezups - veiskups i politiks
- Rancāns Nikodems - bazneicnīks, rakstinīks, vuiceibys plateituojs, vīns nu pošu zeimeiguokūs latgaļu ļaudyskūs dareituoju
- Sviklis Andrejs - bazneicnīks
- Sviklis Jezups - bazneicnīks
- Cybuļskis Juoņs - kulturviesturnīks, publicists
Dzymuši cytur, Nautrānu apleicīnē vuicejušīs ci darejuši:
- Fraņcs Kemps - publicists, ailinīks, politiks, vīns nu pošu zeimeiguokūs latgaļu ļaudyskūs dareituoju
- Anna Rancāne - ailineica, publiciste, latgaļu himnys vuordu autore


text:
Saļņovys pogosts
Saļņovys pogosts irā Kuorsovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka, pamatškola, feļčeru puinkts. Pogostā dora Saļņovys i Ruskulovys Romys katuoļu parapejis, taipoš ticeigī pīdar i Kuorsovys Romys katuoļu parapejai.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Saļņovys pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleiciņa Kuorsovys pogostā. 1945 godā īstateja Saļņovys solys padūmi. 1954 godā Saļņovys solys padūmei daškiera Oponosu solu, 1955 godā Ruskulovys solu, a 1977 godā pa daļai nu Malnovys, Kuorsovys i Baļtinovys solu teritorejis.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kuorsovys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Saļņovys pogosts tur rūbežu ar:
- Kuorsovys nūvoda Kuorsovys mīstu, Malnovys pogostu i Mežavydu pogostu;
- Baļtinovys nūvoda Baļtinovys pogostu;
- Bolvu nūvoda Kryšanu pogostu i Tiļžys pogostu;
- Rēznis nūvoda Nautrānu pogostu;
- Krīvejis Federacejis Opskovys apgabaļa Pitalovys rajonu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Saļņovys pogostā dzeivoj 850 ļaužu.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Saļņovys pogosta ļauds dzeivoj 51 soluos.[4] Pošu leluos solys - Saļņova (pogosta centrys), Aizeļkšni, Kaupuži, Ruskulova.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza


text:
Turku pogosts
Turku pogosts irā Leivuona nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā.
Puslopu ruodeklis
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Turku pogosts tur rūbežu ar:
- Leivuona nūvoda Jersikys pogostu, Leivuona mīstu, Rudzātu pogostu i Rūžupis pogostu;
- Krystapiļs nūvoda Atašinis pogostu, Mežuoris pogostu i Veipa pogostu;
- Jākubmīsta nūvoda Dignuojis pogostu i Uobeļu pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Turku pogostā dzeivoj 1008 ļauds.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Turku pogosta ļauds dzeivoj 48 soluos.[2] Pošu leluos solys - Turki (pogosta centrys), Grugulis, Jaunsylovys, Jaunuo muiža, Zundāni.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga-Daugpiļs-Puotarnīki (A6) i puors vītejuos zeimeibys celi.[3] Turku pogostu škārsoj vīna dzeļžaceļa lineja Reiga-Daugpiļs (staceju ci nūstuošonu pogosta teritorejā navā).
Turku pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Gavartīne" (LV-5312).[4]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Salīšu ūzuls - apleikmārs 7,3 m;
- Sylovys azaru vērtine - pīci vierīniski daveļceigi azari;
- Sylovys staroveru cierkvys sakrytys.


text:
Napys līkne
Napys līkne (anglīšu: Napa Valley) — geografiska līkne Napys apleicinī, San Franciskys leiča rajonā (Kalifornejā, ASV) i jamā asūšuo teritoreja, pasaulī pazeistama kai ASV vysuzemeigais veinūgu audziešonys i veindareibys regions.
Veinūgu audziešona Napys līknē suokusēs 19 godusymta 50-tajūs godūs i deļ vieleigūs geografiskūs, geologiskūs, klimatiskūs apstuokļu dreiži raistejusēs. Šudiņ Napys līkne tur vaira kai 340 veinaudzātovu, jamuos audzej "Cabernet Sauvignon", "Chardonnay", "Pinot Noir", "Merlot", "Zinfandel" i cytys nūmīļuotys veinūgu atmejis. Kuri nakuri veindari pīgatavej veinu tik i viņ nu Napys līknis veinūgu, cyti maisa līknis nūaugu ar apleicejūs kolnūs augušajom veinūgom.
Napys līkne vīnulaik irā izsliviejs turizma centrys. Pasaprīcuotu ap skaistajim dobys vierīnim, pasabyutu veinūgu suodūs i nūraudzeitu breineiguo veina kas gods ite atcīmoj ap 4,7 milijoni turistu.


text:
Puoleja
Puolejis Republika (puoļu: Rzeczpospolita Polska) - napavaļdeiga vaļsteiba Centralajā Europā. Tur rūbežu ar Vuoceju vokorūs, Čeheju i Slovakeju dīnavydūs, Ukrainu i Boltkrīveju reitūs, ar Lītovu i Krīveju (Kaliningragys apgabali) pūstumūs. Taipoš nu pūstumu vaļsteibai dasaglauž Baļtejis jiura. Puolejis 312 679 km² pluotā dzeivoj vaira kai 38 milijoni dzeivuotuoju, i ite 70-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī i 9 pa lelumam Europā. Puoleja irā 6 vītā Europys Savīneibā pa dzeivuotuoju bīzeibai. Daudzi dzeivuotuoju sasakūpuši lelajūs mīstūs - Varšovā, Krakovā i Lodzē.
Par Puolejis vaļsteibys dzimšonu vysucieškuok īskaita 966 godu, kod zemē, kura cīši leidzeiga myuslaiku Puolejis Republikys teritorejai, pījimta kristeiguo ticeiba. Puolejis Kieneste īstateita 1025 godā, a 1569 godā jei sasaškeire ar Lītovys Lelkunigaiteju kai Puolejis-Lītovys Savīneiba. 1795 godā itei savīneiba nasuoce byut, i Puolejis zemis beja padaleitys iz vyds Prūsejis Kienestis, Krīvejis Imperejis i Austrejis. 1918 godā, piec I Pasauļa vaidu, Puoleja atdabuoja napavaļdeibys (Ūtruo Republika), tok jau 1939 godā suocēs nacistyskuos Vuocejis i Sovetu Savīneibys okupaceja. Vaira kai 6 milijoni Puolejis dzeivuotuoju nūmyra Ūtrajūs Pasauļa vaidūs. 1944 godā īstateituo Puolejis Tautys Republika beja socialistiska vaļsteiba, politiskai i ekonomiskai cīši sasīta ar Sovetu Savīneibu. 1989 godā Puolejā otkon nūtyka napavaļdeiga, breiva ībolsuošona i beja īstateita "Trešuo Puolejis Republika".
Niule Puoleja demokratiska parlamentariska republika, padaleita sešpadsmit vaivadejuos (puoļu: województwo). Golvysmīsts - Varšova. Puoleja irā Europys Savīneibys, NATO, Saškiertūs Naceju Organizacejys (SNO), Pasauļa Tierdzeibys Organizacejys (PTO) i cytu vydtautisku organizaceju dalineica.
Puslopu ruodeklis
Etimologeja[pataiseit]
Puolejis pošu pasauka, varama līta, izacēle nu slavu patautys poļanu (puoļu: polanie) pasaukys, kura zeimoj "gailumu ļauds". Nazkod Puoleja beja zynoma ar latiņu pasaukom Terra Poloniae ("Puolejis zeme") i Regnum Poloniae ("Puolejis Kieneste"). Latgaliskai, taipoš kai cytuos daudzejuos pasauļa volūduos, Puolejis pasauka izacēluse nu poļanu patautys ci puoļu pošu pasaukys. A lītavyskai i persiskai pamatā cytys slavu patautys pasauka - Lechites (Lehici, puoļu: lędzianie), partū itamuos volūduos Puolejis vaļsteiba irā Lenkija lītavyskai i Lachistan persiskai.


text:
Ņukšu pogosts
Ņukšu pogosts irā Ludzys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts. 2011 godā Ņukšu pamatškolu davīnova Pyldys pamatškolai i tān pogosta teritorejā nivīna vuiceibu īstota navā.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Ņukšu pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleiciņa Pyldys pogostā. 1945 godā Pyldys pogostā īstateja Nukšys solys padūmi. 1954 godā solai davīnova likvidātū Purynu solu, a 1975 godā nūtyka zemu puorsameišona ar Gaveiku solu.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Ludzys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Ņukšu pogosts tur rūbežu ar:
- Ludzys nūvoda Pyldys pogostu, Purynu pogostu i Vysnovys pogostu;
- Rēznis nūvoda Kaunotys pogostu i Stolerovys pogostu.
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
Ņukšu pogosts atsarūn Latgolys augstainis Rāznovys kauprainis pūstumu molā. Pogosta pluots 68,52 km2, nu tuo solsaimesteibai lītojamuo zeme vaira kai 3 tyukstūšys dekteru, meži 2050 dekteru i kriumuoji 110 dekteru.[4] Pogostā 1999 godā 1999 godā īstateits dobys nūlīgtiņs "Pyldys azars", četrys Pyldys azarsolys irā vaļsteibys sorgojamī dobys pīminiekli jau nu 1924 gods (tān sorgoj 5 azarsolys).
Iudini[pataiseit | labot pirmkodu]
Upis:
- Gaveiku upeite
- Iļža
- Kozupe
- Leičupeite
- Leidiukšņa
- Pylda
Pogosta teritorejā 13 azaru. Pošleluos Iudiņtveris:
- Bečeru azars - 10,8 dekteri
- Gaveiku azars
- Lelais Peisaiņs
- Lelais Zurzu azars - 77,2 dekteri
- Mozais Zurzu azars - 55,8 dekteri
- Opolais Snidzins - 46,9 dekteri
- Pyldys azars - 295 dekteri
- Sleinovys azars - 25,5 dekteri
- Stolonu azars
Pūri i peisi:
- Ziļu pūrs
- Čyžyku pūrs
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Ņukšu pogostā dzeivoj 515 ļauds, nu jū 68,4% latvīšu, 26,6% krīvu i 1,4% boltkrīvu. Lelums pogosta dzeivuotuoju katuoli, pīdar Pyldys katuoļu parapejai (Pyldys bazneica atsarūn Ņukšu solā).
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Ņukšu pogosta ļauds dzeivoj 41 soluos.[5] Pošu leluos solys - Belomoiki, Gaveiki, Juzefinova, Ņukši, Pylda.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Juoņs Unda - muokslinīks;
- Anatolejs Gorbunovs - politiks, bejs Sativis ministrs;
- Lideja Jankovska - izsliva rūkdarbineica, nazcik paruožu dalineica.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys ceļš Kuorsova-Ludza-Bukmuiža (P49), kas irā dale nu ceļu projekta "Reitu styga". [6] Taipoš sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Dzeļžaceļa linejis pogostā navā.
Ņukšu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Ņukši" pogosta centrā (LV-5730).[7]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Pyldys azara dobys nūlīgtiņs;
- Pyldys muiža, pastateita 19 godusymtā;
- Sleinovys paegle, apleikmārs 1,65 m, augstums 10 m;
- Svātuo Pītera i Puovula Romys katuoļu Pyldys bazneica, kuramā izaglobuojuši obruozi nu 17.-18. godusymta.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ http://www.ludzasbiblio.lv/lv/vecaks/pilsetas-pagasti-novadi/uksu-pagasts Ludzys biibliotekys datubaza
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys regionalī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Rudzātu pogosts
Rudzātu pogosts irā Leivuona nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora biblioteka i div vuiceibu īstoti - Rudzātu vydsškola i Rudzātu specialuo iņternatpamatškola. Partū ka pogostā navā nivīna tautys ci kulturys noma, ļauds lītoj vydšskolys ustobys.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Rudzātu pogosts īstateits 1920 godā, padalūt Stirnīnis pogosta teritoreju. 1925 godā pogostam daškiera pa dalei nu Preiļu, Vuorkovys i Leivuona pogosta zemu. 1935 godā pogosta pluots beja 141 km² i tymā dzeivova 3355 dzeivuotuoju.[2] 1945 godā pogostā īstateja Aizupis, Muolkolna, Rudzātu i Vyds solys padūmi, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja. Rudzātu sola nu 1949 gods da 1959 godam bejuse Leivuona rajona, a nu 1959 gods Preiļu rajona sadorā. 1954 godā Rudzātu solai davīnova likvidātū Muolkolna i Vyds solu, 1962 godā i Stirnīnis solys kolkoza "Pa Lenina ceļu" teritoreju. 1975 godā solai davīnova daļu Turku solys kolkoza "Narata" teritorejis.[3] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[4] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Leivuona nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Rudzātu pogosts tur rūbežu ar:
- Leivuona nūvoda Rūžupis pogostu, Sutru pogostu i Turku pogostu;
- Krystapiļs nūvoda Atašinis pogostu;
- Preiļu nūvoda Suovānu pogostu;
- Ribinišku nūvoda Seiļukolna pogostu.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0


text:
Stelenboša universitets
Stelenboša universitets (afrikaans: Universiteit van Stellenbosch, anglīšu: Stellenbosch University) — vydtautyskai pīzeits universitets Stelenboša mīstā Dīnavydafrikā. Cyti tyvuokī universiteti — Keiptauna universitets i Vokorkeipa universitets.
Īstateišonys gods - 1866
Tips - ļaudyskais universitets
Studentu skaits - 21 972
Dareituoju skaits - 2 430
Mīsts - Stelenbošs
Regions - Vokorkeips
Vaļsteiba - Dīnavydafrikys Republika
Izalikaliejums - 4 kompleksi
Studentu pasaukšona - maties
Daleiba organizacejuos - AAU (Association of African Universities, ACU (Association of Commonwealth Universities), CHEC (Cape Higher Education Consortium), HESA (Higher Education South Africa), IAU (International Association of Universities)
Teiklavīta - http://www.sun.ac.za/
Stelenboša universitetā tyka padarynuots pyrmais Afrikā atsarodušais mozais Zemis muoksleigais paceļnīks - SUNSAT, kuru komsosā palaide 1999 godā.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
- 1866 g. marta 1 d. - niulejuo universiteta Humanitaruo fakuļteta kuormā atsadareja Stelenboša gimnazeja.
- 1881 g. - gimnazeja tyka par Stelenboša kolegeju.
- 1887 g. - kolegeja meja pasauku i tyka par Viktorejis kolegeju.
- 1918 g. apreļa 2 d. - Viktorejis kolegejai daškeire universiteta statusu i puorsauce par Stelenboša universitetu.
Vīta[pataiseit]
Stelenbošs (Stellenbosch) irā universiteta mīsts ar apmāram 90 000 dzeivuotuoju (naskaitūt studentu). Kūpa ar studentim dzeivuotuoju skaits viersej 110 000. Stelenbošs izalikaliejs irā apmāram 50 kilometrui nu Dīnavydafrikys golvysmīsta Keiptauna. Stelenbošs izalikaliejs Eerste Rivier ("Pyrmuos upis") moluos izslyvušajā veinadoru regionā, apleik mīstam pasaceļ vierīneigi kolni. Stelenboša universitets tur divejus golvonūs kompleksus, Tygerberg medicinys fakuļtetu, Bellville Park biznesa školu i Saldanha kareibys fakuļtetu.
Volūda[pataiseit]
Stelenboša universitetā vuiceibys pa lelumam nūteik Afrikaans volūdā, vaira vēļ pamata studeju i gūda kursu ledzīnī. Tok studentim breiv raksteit dorbus, testus i ekzamenus angliskai.
Doktoranturys studentim vuiceibu volūdu nūstota pa tam, kaidu studentu lelums irā grupā. Leluo daļa doktoranturys kursu skaitomi anglīšu volūdā.
This is still an ongoing issue for the University, since it is one of the very few tertiary institutions left in South Africa offering tuition in Afrikaans, as well as the very high regard it is held in the Afrikaner community, with the university being considered a central pillar of Afrikaner life. Most other institutions have always been English or have changed over to an English-only policy.
Fakuļteti i školys[pataiseit]
Stelenboša universitets tur apmāram 150 atdaļu, nu kuru sasadora 10 fakuļtetu. Taipoš universtitetam irā vaira kai 40 tiemiešonys instituceju.
Universiteta golvonajā kompleksā irā itī fakuļteti:
- Humanitarais i socialūs zineibu
- Ekzaktūs zineibu
- Pedagogejis
- Solsaimesteibys i mežeibys
- Tīseibu
- Teologejis
- Ekonomikys i vaļdiszineibu
- Iņženerejis
Uors golvonuo kompleksa irā itī fakulteti:
- Kareibys
- Medicinys


text: Muzeja “Ondrupinis lauku sāta” saimineica Skaidreite gostus vysod sagaida ar syltim vuordim, smaidu i laipneibu, ari as naasu izjāmums. Zynūt, ka myusu sagaideišonai saryupāts cīnasts, naasom atbraukuši tukšom rūkom, bet ar myusu leldrauga produkceju. Ondrupinis lauku sāta ir pyrmuo vīta, kur gastej raidejums “Gostūs”, bet Jaunajā godā Latgolys regionaluo televizeja īs gostūs pi lobim cylvākim i aicynuos jūs pi sevis. Kūpā cepsem špeka peirāgus, dareisim vysaidys lītys i aicynuosem gostūs interesantus i puorsteidzūyšus cylvākus, lai kūpā ikdīniškuo studeju puorvārstu par vītu, kur dzīduot, skaiteit jaunuokū dzeju voi pasarunuot par nabejušom lītom. Aicynojit i gaidit gostūs ari jius!


text:
Apleiczineiba
Apleiczineiba (baļtīšu: vides zinātne; anglīšu: Environmental Science; krīvu: эkoлorия) — zineibys atzare, kura tiemej mejveici iz vyds fizikaliskūs, kimiskūs i biologiskūs apleicis komponentu.
Nazcik pošu svareigūs apleiczineibys tiemejamūs problemu kupsu:
- dobys pīmūrdīņs, tymā vydā iudiņu i augzemis pīmūrdīņs;
- palīku rāds;
- apleicis maituošona deļ cylvāka darbeibys;
- vītejuos i globaluos ekonomiskuos raisteibys ītaka iz biovysaideibu;
- globaliskuos klimata puormejis;
- dobys resursu saprateiga izlītuošona;
- tvereiguo raisteiba.


text:
Keyword search
Domains matching: Boksopasaulis.lt
Available Domain Variations:
Boksopasaulis.lt oksopasaulis.lt aoksopasaulis.lt boksopasaulis.lt coksopasaulis.lt doksopasaulis.lt foksopasaulis.lt goksopasaulis.lt hoksopasaulis.lt ioksopasaulis.lt joksopasaulis.lt koksopasaulis.lt moksopasaulis.lt noksopasaulis.lt ooksopasaulis.lt poksopasaulis.lt qoksopasaulis.lt roksopasaulis.lt toksopasaulis.lt uoksopasaulis.lt voksopasaulis.lt woksopasaulis.lt xoksopasaulis.lt yoksopasaulis.lt Bksopasaulis.lt Baksopasaulis.lt Bbksopasaulis.lt Bcksopasaulis.lt Bdksopasaulis.lt Beksopasaulis.lt Bgksopasaulis.lt Bhksopasaulis.lt Biksopasaulis.lt Bjksopasaulis.lt Bkksopasaulis.lt Blksopasaulis.lt Bnksopasaulis.lt Boksopasaulis.lt Bpksopasaulis.lt Bqksopasaulis.lt Brksopasaulis.lt Bsksopasaulis.lt Buksopasaulis.lt Bvksopasaulis.lt Bwksopasaulis.lt Bxksopasaulis.lt Byksopasaulis.lt Bzksopasaulis.lt Boasopasaulis.lt Bobsopasaulis.lt Bocsopasaulis.lt Bodsopasaulis.lt Boesopasaulis.lt Bofsopasaulis.lt Bohsopasaulis.lt Boisopasaulis.lt Bojsopasaulis.lt Boksopasaulis.lt Bolsopasaulis.lt Bomsopasaulis.lt Boosopasaulis.lt Bopsopasaulis.lt Boqsopasaulis.lt Borsopasaulis.lt Bossopasaulis.lt Botsopasaulis.lt Bovsopasaulis.lt Bowsopasaulis.lt Boxsopasaulis.lt Boysopasaulis.lt Bozsopasaulis.lt Bokopasaulis.lt Bokbopasaulis.lt Bokcopasaulis.lt Bokdopasaulis.lt Bokeopasaulis.lt Bokfopasaulis.lt Bokgopasaulis.lt Bokiopasaulis.lt Bokjopasaulis.lt Bokkopasaulis.lt Boklopasaulis.lt Bokmopasaulis.lt Boknopasaulis.lt Bokpopasaulis.lt Bokqopasaulis.lt Bokropasaulis.lt Boksopasaulis.lt Boktopasaulis.lt Bokuopasaulis.lt Bokwopasaulis.lt Bokxopasaulis.lt Bokyopasaulis.lt Bokzopasaulis.lt Bokspasaulis.lt Boksapasaulis.lt Bokscpasaulis.lt Boksdpasaulis.lt Boksepasaulis.lt Boksfpasaulis.lt Boksgpasaulis.lt Bokshpasaulis.lt Boksjpasaulis.lt Bokskpasaulis.lt Bokslpasaulis.lt Boksmpasaulis.lt Boksnpasaulis.lt Boksopasaulis.lt Boksqpasaulis.lt Boksrpasaulis.lt Boksspasaulis.lt Bokstpasaulis.lt Boksupasaulis.lt Boksvpasaulis.lt Boksxpasaulis.lt Boksypasaulis.lt Bokszpasaulis.lt Boksoasaulis.lt Boksoaasaulis.lt Boksobasaulis.lt Boksodasaulis.lt Boksoeasaulis.lt Boksofasaulis.lt Boksogasaulis.lt Boksohasaulis.lt Boksoiasaulis.lt Boksokasaulis.lt Boksolasaulis.lt Boksomasaulis.lt Boksonasaulis.lt Boksooasaulis.lt Boksopasaulis.lt Boksorasaulis.lt Boksosasaulis.lt Boksotasaulis.lt Boksouasaulis.lt Boksovasaulis.lt Boksowasaulis.lt Boksoyasaulis.lt Boksozasaulis.lt Boksopsaulis.lt Boksopasaulis.lt Boksopbsaulis.lt Boksopcsaulis.lt Boksopesaulis.lt Boksopfsaulis.lt Boksopgsaulis.lt Boksophsaulis.lt Boksopisaulis.lt Boksopjsaulis.lt Boksoplsaulis.lt Boksopmsaulis.lt Boksopnsaulis.lt Boksoposaulis.lt Boksoppsaulis.lt Boksopqsaulis.lt Boksopssaulis.lt Boksoptsaulis.lt Boksopusaulis.lt Boksopvsaulis.lt Boksopwsaulis.lt Boksopxsaulis.lt Boksopzsaulis.lt Boksopaaulis.lt Boksopaaaulis.lt Boksopabaulis.lt Boksopacaulis.lt Boksopadaulis.lt Boksopafaulis.lt Boksopagaulis.lt Boksopahaulis.lt Boksopaiaulis.lt Boksopajaulis.lt Boksopakaulis.lt Boksopamaulis.lt Boksopanaulis.lt Boksopaoaulis.lt Boksopapaulis.lt Boksopaqaulis.lt Boksoparaulis.lt Boksopataulis.lt Boksopauaulis.lt Boksopavaulis.lt Boksopawaulis.lt Boksopaxaulis.lt Boksopayaulis.lt Boksopasulis.lt Boksopasaulis.lt Boksopasbulis.lt Boksopasculis.lt Boksopasdulis.lt Boksopaseulis.lt Boksopasgulis.lt Boksopashulis.lt Boksopasiulis.lt Boksopasjulis.lt Boksopaskulis.lt Boksopaslulis.lt Boksopasnulis.lt Boksopasoulis.lt Boksopaspulis.lt Boksopasqulis.lt Boksopasrulis.lt Boksopassulis.lt Boksopasuulis.lt Boksopasvulis.lt Boksopaswulis.lt Boksopasxulis.lt Boksopasyulis.lt Boksopaszulis.lt Boksopasaalis.lt Boksopasablis.lt Boksopasaclis.lt Boksopasadlis.lt Boksopasaelis.lt Boksopasaflis.lt Boksopasahlis.lt Boksopasailis.lt Boksopasajlis.lt Boksopasaklis.lt Boksopasallis.lt Boksopasamlis.lt Boksopasaolis.lt Boksopasaplis.lt Boksopasaqlis.lt Boksopasarlis.lt Boksopasaslis.lt Boksopasatlis.lt Boksopasavlis.lt Boksopasawlis.lt Boksopasaxlis.lt Boksopasaylis.lt Boksopasazlis.lt Boksopasauis.lt Boksopasaubis.lt Boksopasaucis.lt Boksopasaudis.lt Boksopasaueis.lt Boksopasaufis.lt Boksopasaugis.lt Boksopasauiis.lt Boksopasaujis.lt Boksopasaukis.lt Boksopasaulis.lt Boksopasaumis.lt Boksopasaunis.lt Boksopasaupis.lt Boksopasauqis.lt Boksopasauris.lt Boksopasausis.lt Boksopasautis.lt Boksopasauuis.lt Boksopasauwis.lt Boksopasauxis.lt Boksopasauyis.lt Boksopasauzis.lt Boksopasauls.lt Boksopasaulas.lt Boksopasaulcs.lt Boksopasaulds.lt Boksopasaules.lt Boksopasaulfs.lt Boksopasaulgs.lt Boksopasaulhs.lt Boksopasauljs.lt Boksopasaulks.lt Boksopasaulls.lt Boksopasaulms.lt Boksopasaulns.lt Boksopasaulos.lt Boksopasaulqs.lt Boksopasaulrs.lt Boksopasaulss.lt Boksopasaults.lt Boksopasaulus.lt Boksopasaulvs.lt Boksopasaulxs.lt Boksopasaulys.lt Boksopasaulzs.lt Boksopasauli.lt Boksopasaulia.lt Boksopasaulib.lt Boksopasaulid.lt Boksopasaulie.lt Boksopasaulif.lt Boksopasaulig.lt Boksopasaulih.lt Boksopasaulii.lt Boksopasaulik.lt Boksopasaulil.lt Boksopasaulim.lt Boksopasaulin.lt Boksopasaulio.lt Boksopasaulip.lt Boksopasaulir.lt Boksopasaulis.lt Boksopasaulit.lt Boksopasauliu.lt Boksopasauliv.lt Boksopasauliw.lt Boksopasauliy.lt Boksopasauliz.lt


text:
Gothards Ketlers
Gothards Ketlers (Gotthard Kettler) (1517 — 1587) — pādejais Livonejis ordyna magistris i pyrmais Kūrzemis hercogs.
G. Ketlers dzims 1517 g. februara 2 d. Vestfalenā. 1537 g. īstuojs Livonejis ordynā, 1559 g. ībolsuots par ordyna magistri. 1561 g. Viļnē parakstejs dasarunu, pa kurai Livoneja tyka Puolejis-Lītovys pavaļdeibā, a Gothards Ketlers dabuoja vaļdeit Livonejis dalis - Kūrzemis i Zemgolys - kai Puolejis kieneņa vasaļs. G. Ketlera vaļdis laikā hercogistē pastateitys 70 bazneicu, 8 školys i 8 špitalis. Mirs mirs 1587 g. maja 17 d. Meitovā (niu latvyskai Jelgava).


text:
Iudiņture
Iudiņture (baļtīšu: ūdenskrātuve; anglīšu: reservoir; krīvu: BoдoxpaHилищe) — muoksleiga iudiņtvere, sataiseita, kab pīlaseitu iudiņa, jū laiceitu i piečuok izlītuotu ekonomiskim snāgim.
Latgolā ītaiseitys napalelys iudiņturis pi vīteja māra iudiņelektrejstaceju:
- iz upu (Viļānu iudiņture iz Maltys upis Viļānu nūvodā, Korna i Pelieču iudiņturis iz Jašys upis Preiļu i Ribinišku nūvodā, Straumis iudiņture iz Dubnys upis Preiļu nūvodā), a voi;
- iz azaru iztaku (Cireiša iudiņture Aglyunys nūvodā, Piļcinis iudiņture Ludzys nūvodā i ct.).
Latvejis teritorejā pošleluos iudiņturis irā Reigys IES iudiņture (3580 ha), Pļaveņu IES iudiņture (3490 ha) i Keguma IES iudiņture (2490 ha) iz Daugovys.