text:
Lopu mieneša 7 dīna
Lopu mieneša 7 dīna irā 127 goda dīna pa Gregora kaleņderam (garajuo godā - 128 dīna). Nu ituos dīnys leidz goda golam palīk 238 dīnys.
[pataiseit] Svieteibu i pīminis dīnys
[pataiseit] Katuoļu svātū dīnys
[pataiseit] Vuorda dīnys
Henriete - Henrejs - Jete
[pataiseit] Nūtikšonys
[pataiseit] Latgolā
- 1904 - Krīvejis imperejā atsaukts latiņu druka nūlīgums, kas nu 1864 gods zeimovās iz nazkodejom Puolejis teritorejom (Lītovu i Vicebskys guberneju (kuramā beja i Latgola);[1]
- 1928 - Īstateita Latgolys studentu bīdreiba "Latgola".
[pataiseit] Latvejā
[pataiseit] Pasaulī
- 1832- Grekeja dabova napavaļdeibys
- 1875 - paraksteita dasaruna iz Japonejis i Krīvejis deļ teritoreju meitu: Japonejai teik Kuriļu solys, a Krīvejai - Sahalins;
- 1895 - Pīterpilī krīvu zininīks Aleksandrys Popovs demonstrej pyrmū radejis imtivu - kohereru;
- 1915 - Pyrmais pasauļa kars: vuocīši apsleicynoj britu lellaivu "Lusitania", nūnuovāti 1198 cylvāki;
- 1945 - Ūtrais pasauļa kars: Reimsā vuocu generals Alfreds Jodlys parakstej Vuocejis kapitulaceju, kas aizastoj cytā dīnā;
- 1946 - Japonejā īstateits pasajāmums "Tokyo Telecommunications Engineering", kas piečuok pasaukts kai "Sony";
- 1954 - Indokinejis kars: Djen Bjen Fu kuovē Prancūzejis karinīki pagaisinoj kuovi(kuove aizsuoka pavasara mieneša 13 dīnā);
- 2005 - Libana krysteigajuo Džunejis ūstysmīstā spruoguse bomba savaiņoj 22 cylvākus.
[pataiseit] Dzimšonys
[pataiseit] Latgolā
- 1927 - Juoņs Gleizds, fotomuokslinīks (m. 2010 godā);
- 1940 - Daile Dzene, aktere.
[pataiseit] Latvejā
- 1899 – Bruno Kalneņš, latvīšu politiks (m. 1990).
[pataiseit] Pasaulī
- 1840 - Pīters Čaikovskais (ПëTp Илbич ЧaйkoBckий), krīvu komponists (m. 1893);
- 1861 – Rabindranats Tagore (Rabindranath Tagore), bengaļu ailinīks, rakstinīks (m. 1941);
- 1867 – Vladyslavs Rejmonts (Władysław Reymont), puoļu rakstinīks (m. 1925).
[pataiseit] Mieršonys
[pataiseit] Latgolā
[pataiseit] Latvejā
[pataiseit] Pasaulī
- 1682 – Fjodors III (Фëдop III AлekceeBич PoMaHoB), Krīvejis cars (dz. 1661).
[pataiseit] Nūruodis
- ↑ http://latgalesdati.du.lv/5 Latgolys dati


c: text/html

text:
Vikipedeja:Stiļa rūkysgruomota
Ka sevkotrys turātumemēs pi Stiļa rūkysgruomotys, Vikipedeju byutu vīgļuok lītuot i autorim, i skaiteituojim. Bet pazeistamajā gruomotā The Chicago Manual of Style saceits tai:
Itī lykumi dūmuoti vydsmāra gadīnim i jūs vajag lītuot elasteigai.
Skaidra, vyspuseiga dazynuošona irā svareiguoka nakai teksta grafiskais atvaiguojums i formats. Vikipedeja kategoriskai naaizprosa autorim turētīs pi itūs apruodejumu, tok jī paleidzēs cytim lobuok saprast jiusu dorbu. Vikipedejis priņcips prīca byut autoram ir svareiguoks na kuru nakuru ļaužu gribiejums, kab vysi rakstīni jau nu pošu īsuoku byutu piļneigi.
[pataiseit] Streidi ap stili
2005 godы juņa mien. Arbitražys komitets sasprīde, ka vysur, kur obadiveji varianti lobi, autorim navajag raudzeit puortaiseit vysu pa sovam. Bet irā tīseiba aizpraseit, kab vīnā rakstīnī byutu lītuots saksteigs stiļs.
[pataiseit] Rakstīņu Pasaukys
Pasauka aba rakstīņa viersroksts var byut vuords ci eisa fraze, kura vysucieškuok pasaruoda jau pyrmajā rakstīņa sacīnī - vyslobuok kai sacīņa gramatiskais prīškmats. Pīvadumam, rakstīnī ap Rēzni lobuok suokt itai: Rēzne - mīsts Latgolā..., a na kai naviņ nataisnai: Ite raksteisim ap Rēzni - Latgolys mīstu. Napīdareigai nu vysu cytu apstuokļu, pasauku vajag raksteit jau pošā pyrmajā sacīnī.
Pyrmū reizi rokstit tekstā pasauku tuklim literim (lītuodami 3 apostrofus), saceisim,
'''rakstīņa pasauka'''. "Rēzne - lels mīsts Latgolā...".
Lobuok nalicit hipernūruožu:
- Kod pyrmū reizi tekstā rokstot pasauku (ar tuklajim literim)
- Nivīnā zamdalis pasaukā
Kod nakod pasauku vajag raksteit (pīv., filmys, gruomotys i leidz. pasaukys) na viņ tuklim literim, a i kursivā. Pīvadumam:
Gruomota Evangelia Toto Anno beja nūdrukavuota 1753 godā.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Praņcīšu valūda (français, IPA: [fʁɑ̃sɛ]) — romanīšu volūda, kuru kai dzymtū ronoj leluokuo daļa cylvāku nu Praņcejis, praņciski runojūšuos Šveicarejis, Valonejis, Briseļa (Beļgeja) i Kvebeka (Kanada), kai i minoritetu grupys cytuos vaļsteibuos. Praņcīšu kai ūtruos volūdys runuotuoji irā paplateiti daudzuos pasauļa daļuos, lelums nu kurim dzeivoj praņciski runojūšajā Afrikā, vysuvairuok Gabonā (80%), Mauricejā (72,7%) i Elefanta Kaula Molā (70%).[3] Pa izškireigim apskaitim jei irā dzymtuo volūda nu 75[1] leidz 110 milijonim[2] i ūtruo volūda 190 milijonim cylvāku.[1] Bez tuo fraņcīšu volūdu vuicuos kai svešvolūdu leidz apmāram 200 milijonim cylvāku, padorūt jū par ūtrū vysuvairuok pīsovynojamūs volūdu pasaulī piec anglīšu volūdys.[4]
[pataiseit] Nūruodis i olūti


text:
Eura
Eura (latvīšu: eiro, eira; anglīšu: euro; krīvu: eBpo) irā Europys Savīneibys kūpeiguo naudys vīnine, kura aizvoduota i lītojama eurys zonā (2011 g. janvara mien. — 17 ES vaļsteibuos) i kuru atīsmē planavojams lītuot kai atsaskaitīņu leidziekli vysuos ES vaļsteibuos.
Valutys zeime: €
Vydtautyskais valutys kods: EUR
Vērte:
- 1 eura (EUR) = apmāram 0,70 latu (LVL);
- 1 lats (LVL) = apmāram 1,43 euru (EUR)
Eura aizvoduota kai atsaskaitīņu leidzieklis 1999 godā, atmejūt ekeju (ECU, European Currency Unit) pa kursam 1:1. Kai fiziska nauda eurys apgrūzā palaistys 2002 godā. 2006 gods beiguos apgrūzā beja jau 610 milijardi euru, i juos beja vīneiguo valuta vaira kai 317 milijonim europīšu.
Euru volda Vuocejis mīstā Frankfurtā pi Maina asūšais Europys centralais banks (ECB), kurs pīstuov vysu ES dalinīkvaļsteibu centralūs bankus. ECB vīneigais tur tīseibu nūstateit ES monetariskū politiku, jis dasaver euru banknotu druku, euru monetu kaļšonu, taipoš euru plateišonu i lītuošonu vysuos eurys zonys vaļsteibuos.


text:
saprge feed @cyxob pagaidom naasu sasajāmuse atrysynuot mopša problemu. disks ass gotovs. tai kai vīnlaiceigi nūmyra obeji datori, sataisieju lelū Gauju
This tweet received 2 twitter mentions (0 retweet) from 2 distinct twitter users.and
2 twitter replies
-
cyxob
@saprge tys maņ atgōdynoj vacū prikolu: bōbom nav dyžan daudzi spāka, bet tehniku rūkōs nadūd - salauzs шyTka
-
saprge
@cyxob nūū, kas hlams bejs, tuo nivīna buoba nagluobs. maņ jūprūjom īt 2002. goda dators, iz kuo īsapazynu ar Suse, Ubuntu i cytim ārmim.
-


text:
Tvereiguo raisteiba
Tvereiguo raisteiba (anglīšu: sustainable development; krīvu: ycToйчиBoe paзBиTиe; latvīšu: ilgtspējīga attīstība) — taids zemis, vaļsteibys, regiona, mīsta, ekonomikys, kūpeibys i t. t. raisteišonys process, kurs apmīrej tānejuos vajadzeibys, nasamazynojūt atīsmis audžu vareibu apmīreit jūs vajadzeibys.
Tvereiguos raisteibys koņcepceja aizprosa sovā vydā sadarynuot resursu izlītuošonu, iņvesticejis, ziniskai tehniskuo progresa sūļus i politiskai ekonomiskūs sasprīdumus tai, kab jī styprynuotu niulejū i gaidomū poteņcialu, izlītojamu ciļviecis vajadzeibom i snāgim apmīreit.
Latgaliskuo termina etimologejis pamatā — tautys soveibnīks tvereigs 'taids, kura gona ilgam laikam'.


text:
Reiga
Reiga — Latvejis golvysmīsts pi Daugovys ītakys Reigys leicī. Pats lelais finansu, industrejis i kulturys centrys Baļtejā i trešais pa lelumam mīsts (piec Pīterpiļs i Stokholma) Baļtejis jiurys regionā, zeimeiga jiuru ūsta. Reigys viesturiskais centrys īīt UNESCO pasauļa kulturys puormaņtīņa sarokstā, i jis zeimeigs ar jugendstiļa (Art Nouveau) arhitekturu, kuramai navā leidzeigys vysā pasaulī.[2] 2014 godā Reiga byus vīna nu Europys kulturys golvysmīstu.[3]
[pataiseit] Viesture
XII godusymta beiguos aizasuoce pyrmuos misejis ar snāgu kristeit Baltejis dzeivuotuojus. Piec nazcik lūbeigu raudzejumu 1197–1199 godūs pi Daugovys beja sataiseita vuocīšu koloneja ar kleštori. Pyrmuo izbudavuotuo dzeivysvīta beja Ikškile.
Oficialai Reigys mīstu īstateja 1201 godā veiskups Aļberts (Albert von Buxhöwden, 1165 — 1229), a 1225 godā Reiga jau dabuoja mīsta tīseibys. Nu 1255 gods Reiga beja arciveiskupa rezideņceja, 1282 godā mīsts tika par Hanzys savīneibys bīdri. Piec Livonejis dalejuma 1561 godā Reiga 20 godu beja napavaļdeiga, i viņ 1581 godā jū daškeire Obeju Tautu Republikai. Vāluok, nu 1621 leidz 1709 godam, Reiga beja Švedejis Kienestē, a nu 1710 goda leidz I pasauļa karam — Krīvejis imperejis sadorā. Leidz XIX godusymta beigom Reiga pa mozam izauga kai vīna nu vysuzeimeiguokūs Krīvejis imperejis jiuru ūstu, dzeivuotuoju skaits iz vyds 1850 i 1900 gods pasalelynuoja četrys reizis. 1900 godā puse Reigys dzeivuotuoju beja baltvuocīši, pa catūrtdalei krīvu i latvīšu.
1918-1940 godūs Reiga beja napavaļdeiguos Latvejis Republikys golvysmīsts, 1940-1941 i 1944-1990 Latvejis PSR golvysmīsts, 1941–1944 godūs Reigā beja īstateits Trešuo Reiha Ostlandejis komisariata centraluo byutuve. Nu 1991 goda - otkon Latvejis Republikys golvysmīsts.
[pataiseit] Geografeja
Reigys mīsts irā Latvejis centralajā daļā, Reigys leiča dīnavydu molā, Vydslatvejis zamainis Reigys i Teireļu leidzonainēs. Reļjefs - smiļkšuojs, leidzonaine 1-10 metru augšuok jiuru leidzīņa. Viesturiskais centrys irā kairajā Daugovys molā, ap 10 km pyrma Daugovys ītakys Baļtejis jiurā. Mīsta rūbežūs nazcik azaru, poši leluokī - Keišazars Mežaparkā i Juglys azars mīsta pūstumreitūs.
Mīsta pluots 307 km².
[pataiseit] Reļjefs
Reigys mīsta teritoreja irā labtik zamai. Vydyskais augstums metri augšuok jiuru leidzīņa viņ 3-6 metri. Pats augstuokais punkts - Dzagužkolns (28 metri ajl.)
[pataiseit] Klimats
Reigys klimatu i gaisu nūsoka Atlaņtejis okeana gaisa masys i ar jom atejūšī cikloni. Vosorys samārā vāsys i muokuļojis, a zīmys samārā syltys ar bīžom meikstūnem. Snīgs izkreit dekabra (zīmys) mienesī i izagloboj leidz marta mienešam. 228 dīnys augš Reigys byun Atlaņtejis okeana gaisa masys. Saulis speidiešonys maksimums byun juļa mieneša 22 dīnā – 56,4°, a minimums – tik 9,6° augšuok horizonta. Deļtuo ka gods muokuļojums zeimeigs, vosor saule speid vydyskai 54-57% dīnys, a zīmā tik 14-25%. Vydyskai saule par godu Reigā speid 1812 stuņdis - julī vydyskai 282 stuņdis, a dekabrī - 25 stuņdis.
[pataiseit] Administrativais dalejums
Leidz XIII godusymtam Reigys mīsts beja vacmīsta (Vacreigys) rūbežūs, kura pluots viņ nazcik kvadratkilometru. Leidz 1774 godam mīsta teritoreja pasalelynuoja nazcik reižu, aizjimdama jau lelumu niulenejuo mīsta centra dalis. 1728 godā Reigai daškiertys papyldomys teritorejis lobajā i kairajā Daugovys molā. 1768 godā Reigai daškierta Sorkondaugova, Zemitānu stacejis apleicīne, Kotlakolns i cytys teritorejis.
1904 godā daškierts Mežaparks, Cierkužkolns (Čiekurkalns), Teika, Jugla, Iļgucīms i cytys vītys.
1919 godā, leidza ar napavaļdeiguos Latvejis Republikys īstateišonu, Reigai daškiertys teritorejis niulenejuos Pūrsolys (Purvciems), Imantys, Zolitudis, Pleskodalis i daļa nu Zīpnīkkolna.
1927 godā Reigai daškierta kūna vysa niulenejuos Puordaugovys teritoreja, tymā skaitā Boļderaja i Daugovgreiva, taipoš atseviškys teritorejis Daugovys lobajā molā (Vacmīlgruovs, Jauņcīms, daļa Pļavinīku i Mežcīma.
I vēļ piec cytu mozuok zeimeigu teritoriskūs reformu Reigys teritoreja dabuoja niulejūs rūbežu.
Reigys mīsts sadaleits sešūs teritoryskajūs padalīņūs: Centra, Kūrzemis i Pūstumu rajonūs, Latgolys, Vydzemis i Zemgalis prīškmīstūs. Sevkurs teritoryskais padalīņs tur sovu pošvoldu i tīsys sistemu.
[pataiseit] Dzeivuotuoji
Piec 1990 gods Reigys dzeivuotuoju skaits nūtaļ mazynuojuos deļ emigracejis. 2008 gods suokuos mīstā dzeivova ap 719 613 ļaužu, labtik mozuok kai 1990 godā, kod reidzuonu beja ap 912 000. Dzeivuotuoju skaits vysucīšuok pasamazynuoja, kod piec napavaļdeibys īstateišonys emigrēja daļa krīvu.
Nu Reigys īstateišonys XIII godusymtā da XVI godusymta beigom mīstā dzeivova kūna vīni vuocīši. Jūs sataiseituo administraceja raudzeja izglobuot vuocysku solu baltu apleicē, aprūbežojūt latvīšu i līvu tīseibys apsadzeivuot mīstā. Reigai XVI-XIX godusymtūs, īteikūt Obeju Tautu Republikā, a vāluok - Krīvejis imperejis sadorā, vuocīši suoce pagaisynuot sovys privilegejis, koč i izlaiceja ekonomiskuos, politiskuos i religiskuos dzeivys kontroli mīstā.
Etniskais i volūdyskais sadors Reigā vysod bejs raibs. Mīstā dzeivova vuocīši, žydi, krīvi, puoli, lītaunīki, ukraini, boltkrīvi, līvi, latvīši i cyti. XX godusymta pyrmajā pusē mīstā izagadeja nazcik tragisku viesturisku nūtikšonu, sasītu ar revoļucejom i pasauļa karim, i tys dyžan ītakuoja Reigys demografeju. XX godusymta ūtrajā pusē Reigā imigrēja daudzi krīvu i cytu SSRS tautu pīstuovu (ukraini, boltkrīvi). Itymā laikā latvīšu i krīvu procents Reigā tyka vīnaids (atsateikūši 42,3 i 41,7 procenti).
[pataiseit] Zeimeigi ļauds
Reigā dzymuši:
- Helmuts Baļders – hokejists
- Mihails Barišnikovs (Mиxaил БapышHиkoB) – baleta doncuotuojs
- Mihails Barklajs de Tolli (Mиxaил Бapkлaй-дe-Toлли) – karvedis
- Vizma Belševica – ailineica
- Jesaja Berlins (Isaiah Berlin) – filosofs
- Valters Caps – iņženers
- Sergejs Eizenšteins (Cepreй ЭйзeHшTeйH) – kinys režisors
- Vaira Vīke-Freiberga (Vaira Vīķe-Freiberga) – etnologe, psihologe, Latvejis Republikys prezidente (1999-2007)
- Ernests Gulbis (Ernests Gulbis) - tenisists
- Filips Halsmans (Philippe Halsman) – fotografs
- Nikolajs Hartmans (Nicolai Hartmann) – filosofs
- Mariss Jansons – dirigents
- Gidons Kremers – muziks
- Ješajahu Leibovics (Yeshayahu Leibowitz) – filosofs
- Volfgangs Lics (Wolfgang Lüth) – karinīks
- Vera Muhina (Bepa MyxиHa) – skulptore
- Sandis Uozuoliņš (Sandis Ozoliņš, 1972-) – hokejists
- Raimonds Pauls (Raimonds Pauls) – komponists
- Arkadejs Raikins (Apkaдий PaйkиH) – artists, satiriks
- Vilhelms Ostvalds (Wilhelm Ostwald) – kimiks
- Georgs Šveinfurts (Georg Schweinfurth) – botaniks
- Mihails Taļs (Mиxaил Taлb) – šahmatnīks
- Mihails Zadornovs (Mиxaил ЗaдopHoB) - satiriks


text:
18 godu symts
Laika skaiteišonys zeimeibā 18 godusymts irā laika periods, kurs suocēs 1701 godā i tuoļuojuos da 1800 gods (īskaitūt) pa Gregora kalenderam.
[pataiseit] Nūtikšonys
- 1725 g. Jezuitu dokumentūs pasaruoda pyrmais latgaļu teksts - dasagrīzšona "svātajam kūkam" līpai.
- 1730 g. Izdrukavuota pyrmuo latgaļu gruomota (navā izaglobuojuse)
- 1750 g. Vilnē izdrukavuota J.A.Hilzena gruomota Inflanty
- 1753 g. Izdrukavuoti Evangelia Toto Anno (t.s. "Osyuna evaņgeleji"). Irā izaglobuojuši. Plaši lītuota gruomota Latgolys katuoļu bazneicuos da poš 20 gs. Latgalīšu raksteibys normativais paraugs.
- 1755 g. Iz Kruoslovu atsaucami lacaristi goreigajam seminaram īstateit i paturēt. Stotoma niulejuo bazneica (dabeigta 1767 g.)
- 1757 g. Dorbu suoc Kruoslovys bazneickungu seminareja - sova laika pyrmais augstuokais vuiceibys īstots Latvejā (dareja da 1844 g., sagatavādams 253 bazneickungus). Seminarejā vuica i latgaļu volūdu.
- 1761 g. Daugpiļs jezuitu škola puortaiseita par gimnazeju, 1767 g. pi juos īstateita teologejys klase katuoļu bazneickungim sagatavēt.
- 1768 g. Aglyunā suokta stateit niulejuo Bazilika, pasvieteita 1800 godā, bazilikys tituls nu 1980 g.
- 1772 g. Latgola daškierta Krīvejai piec Puolejis pyrmuos daleišonys, slavu ītaka pasastyprynoj.
[pataiseit] Nūruodis
- L.Leikuma. Gruomota Školuotuojim. Lielvārds, 1993.


text:
Meandra
Meandra (anglīšu: meander, krīvu: MeaHдp, latvīšu: meandra) — vīnmuks cylpa atmejis upis leikums. Pasauka cālusēs nu dyžan leikumojuos Leluo Meņderesa upis (Mozazejā, niulejuos Turcejis teritorejā) senejuos pasaukys greku volūdā — Mejándros (Maίavδpoς).
Meandrys soveigys leidzonaiņu upem. Juos atsarūn, upis iudiņa viersejom straumem graudojūt upmalis stuovonū, īdubušū daļu, a dzilīnis straumem nosojūt nūsādys car upmalis lāvū, izcylū daļu. Kod pasadora lels cylps, juo vysušauruokajā vītā upe cieški puorgrauž taisnuoku ceļu, pamazdama vacupi.


text:
Skatiet arī: Deivids Bekhems Aivars Tarvids deivids kamerons Dienvidsudāna Deivids Kemerons Deivids Bovijs Dienvidslāvija deivids hejs Deivids Sterns Davids Ferrers Deivids Milibends Deivids Blats Deivids Duhovnijs Deivids Patersons Davids Vilja Deivids Petreuss Entonijs Deividsons Deivids Ričards Deivids Ričardss Tamāra Dāvidsone Deivids Amrams deivids keradains Deivids Rouldens Tarvids Deivids Bekhemi deivids keredains Deivids Smits Vids Urbonavičs Deivids Klārks Deivids Kulthards Deivids Sušē Deivids Kulthārds Deivids Vans Deivids Brauns Deivids Lī Deivids Votermens Davids Ferers deivids džeimss Deivids Letermens Devids Kamerons Deivids Liptons Devids Krauss Davids Krejči deivids finčers Deivids Livingstons Devids Louzs Davids Rozenals Deivids Gedžs Dienvidsala Davids Silva Deivids Gilmors Deivids Moksons Davids Trezegē deivids heijs Deivids Hols dāvids deivids kamerūns Deivids Prouss Ernests Buivids Dāvids Ronalds Sarbijs Olivers Tarvids Dāvids Trezegē
Atrasts: Visi (1), Ziņas (1)


text:
Leptailurus serval
Servals aba Leptailurus serval (Schreber, 1776) (anglīšu: serval; krīvu: cepBaл; latvīšu: servals) — irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Leptailurus serval dzeivoj Afrikā[1]. DNS analize paruoda, ka servalim irā jū sovpateiga seņču linija, kas pasaradusi nu tim pošim Felid dzeivnīkim, nu kuo ari Ļovs, i koč servalam daudz kūpeiga ar gepardu, dreižuok gepards irā jaunuoka senejūs servalu modifikaceja.[2]
[pataiseit] Izavierīņs
Auguma garums: 59—92 cm[3];
Astes garums: 20—38 cm[3];
Placu augstums: 54—66 cm[3];
Svors: 7—18 kg[1].
Tys irā stiprys bet smuidrys dzeivnīks ar garom kuojom i relativi eisu asti. Golva jam maza pret augumu, i garuos, apalejous ausis irā cīši kūpā. Kažūka musturs ir maineigs. Parosti servals irā ar spilgtim malnim plankumim, ar 2 voi 4 streipem nu golvys da kokla, a tuoļuok streipys puorīt plankumūs. Servalim ir vysu garuokuos kuojis nu vysim kaču saimis dzeivnīkim, proporcionali pret auguma garumu. Leluokuo dale nu ituo garuma nūtikusi pasateicūt pasagarinuojušim (metatarsalim) kaulim juo pāduos. Ari kuoju pirksti irā pagarinuoti i naparasti kusteigi, paleidzūt jam nūgiut pa dalei nūsaglobuojušu medijumu. Cita servala eipateiba irā - lelys ausis i dzirdes dūbumi čerepa škeletā, kas ļaun eistyn lobi dzierdēt.
[pataiseit] Daudzatmejeiba
Irā 19 zamškiru[4]:
- Leptailurus serval beirae (Wroughton, 1910)
- Leptailurus serval brachyurus (Wagner, 1841)
- Leptailurus serval constantinus (Forster, 1780) †
- Leptailurus serval faradjius J. A. Allen, 1924
- Leptailurus serval ferrarii (de Beaux, 1924)
- Leptailurus serval hamiltoni Roberts, 1931
- Leptailurus serval hindei (Wroughton, 1910)
- Leptailurus serval kempi (Wroughton, 1910)
- Leptailurus serval kivuensis (Lönnberg, 1919)
- Leptailurus serval lipostictus (Pocock, 1907)
- Leptailurus serval lonnbergi (Cabrera, 1910)
- Leptailurus serval mababiensis Roberts, 1932
- Leptailurus serval pantastictus (Pocock, 1907)
- Leptailurus serval phillipsi (G. M. Allen, 1914)
- Leptailurus serval pococki (Cabrera, 1910)
- Leptailurus serval robertsi Ellerman, Morrison-Scott & Hayman, 1953
- Leptailurus serval serval (Schreber, 1776)
- Leptailurus serval tanae Pocock, 1944
- Leptailurus serval togoensis (Matschie, 1893)
[pataiseit] Nūruodis i olūti
- ↑ 1,0 1,1 University of Michigan Museum of Zoology
- ↑ Taiss:Cite journal
- ↑ 3,0 3,1 3,2 Sunquist, Mel; Sunquist, Fiona (2002). Wild cats of the World. Chicago: University of Chicago Press. pp. 142–151. ISBN 0-226-77999-8.
- ↑ BioLib Profil taxonu — druh serval stepní Leptailurus serval (Schreber, 1776)


text:
Foto: Latgolys Studentu centrs
Autors: Ilze Sperga
Avots: Latgolys Studentu centrs
Interesanta informācija?
pievienojiet
Par speiti krīzei bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse gruomotu „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”, kurā apkūpotys skaistuokuos latgalīšu literaruos i tautys puosokys, dereigi padūmi lātai saimnīkuošonai i sliminīku lečiešonai, roksti par vacajom krīzem i anekdoti par myusu laiku Latveju i vaļdeibu, myusu dīnu jaunīšu raksteitī stuosti ar laimeigom beigom. Gruomotā sūpluok Dīvam, smutam, zalta putynam, veiksmis blusai i gudrajam zyrgam par puosoku tālim palykuši i Aija Kinca, Gatis Suhoveckis, Māris Grigaļs, Ivars Gūdmaņs, Mihaels Šūmahers (Michael Schumacher), i Ministru prezidents, krīze i pat Latvejis hokeja fani.
Puosoku gruomotys atsīšona Reigā nūtiks itū pīktdiņ, 27. majā, 12:45 stuņdēs Strieļnīku īlā 9, gruzinu veina veikalā “JasaCAFE”, dreiž piec tam, kod sābrūs, Strieļnīku īlā 4, sovu gruomatu "Kai Latveja tyka puori finanšu krīzei" ("Kā Latvija pārvarēja finanšu krīzi") prezentēs Ministru prezidents Valdis Dombrovskis i storptautisku atzineibu īgivušais ekonomists Anders Aslunds, a Rēzeknē ar gruomotu varēs īsapazeit pyrmūdiņ, 30. majā 16:00 stuņdēs Atbreivuošonys alejā 90, Rēzeknis Augstškolā LgSC organizeituos Latgalīšu piecpušdīnis laikā.
Stuosti par krīzi i juos puorvariešonu ir tik puosokys. Vysys puosokys ir stuosti par krīzi.
Puosokuos kai i dzeivē varūnim saīt puordzeivuot vysaidys krīzis - vacuma pūsmu i psihologiskuos, ekonomiskuos i attīceibu krīzis, tok puosoku varūni, puorvarūt napatikšonys, teik stypruoki i atdzymst jaunā, lobuokā veidā.
„Stypruok par ekonomiskū krīzi cārt viņ goreiguo krīze. Gruomota roduos, kab pasasmītu par krīzi, kab bādai paruodeitu juos vītu. Kotra puosoka ir stuosts par krīzi. Puosokuos vyss ir kai dzeivē: suokumā vyss brīsmeigi, pa vydu daudz dorba, a beiguos vyss otkon ir labi. Kab nabejs lelūs bādu, ni trešais tāva dāls pedeleits, ni buorineite naizītu nu sātys i myužam palyktu duraki. Tok vysys puosokys ir par krīzis puorvariešonu. Vysom puosokom ir laimeigys beigys,” stuosta gruomotys redaktore Ilze Sperga.
Gruomotā īlyktī literarī i viesturiskī teksti, padūmi i 20. g. s. pyrmajā pusē radeituo publicistika ir aicynuojums apsazynuot sovys saknis, seņču gudreibu i pajimt jū leidza globalizātajā pasaulī. Krīzis īt i aizīt. Teksti palīk.
Gruomota „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” sastuov nu septeņu atsevišku burtneicu, kas sasītys saineitī ar eistu sovetskūs laiku papeira stiči. Kotrai burtneicai ir sovs vuoks i satura ruodeituojs. Vysi teksti skaitami latgalīšu rokstu volūdā. Vīnaidojūt raksteibu atbylstūši myusu laika ortografejis normom, īspieju rūbežuos saglobuoti kai attīceiguo laika raksteibys styls i leksika, tai individualī raksteibys principi i izlūkšņu īpatneibys.
Pyrmajuos divejuos burtneicuos apkūpuotys latgalīšu tautys puosokys, kas salaseitys 19. i 20. g. s., trešajā i catūrtajā Marijis Andžānis, Fraņča Trasuna, Naaizmierstulis, Ontona Slišāna, Valentina Lukaševiča, Joņa Ryučāna un citu latgalīšu autoru literaruos puosokys, pīktajā – myusdīnu bārnu i jaunīšu stuosti ar laimeigom beiguom, kas nu vysys Latvejis salaseiti sadarbeibā ar LNB Bārnu literaturys centru, sastajā – 20. godu symta suokuma latgalīšu presis roksti par krīzi i myusu dīnu anekdoti par Latveju i politikim, septeitajā – fragmenti nu latgalīšu rūkroksta literaturys radzamuokus viersyunis Andryva Jūrdža kruojuma „Vysaidu zuoļu gruomota”.
Gruomotys „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” izdeviejs ir bīdreiba "Latgolys Studentu centrs". Idejis autoris Marita Papiņa i Ilze Sperga. Gruomotys vuoka dizaina autors Aldis Aleks. Itei puosoku gruomota ir bejuse kai tolka, kur rūku dalics na vīns viņ cylvāks, tai aplīcynojūt, ka kūpā puorvarama i krīze. Izdūšonu finansiejs Vaļsts Kulturkapitala fonds.
Par rakstu pārpublicēšanas noteikumiem lūdzam kontaktēties ar Travelnews.lv redakciju.


text:
Dzeļžalaiki
Dzeļžalaiki irā pyrmaviesturis pūsms, kod reikus suoca gotovūt nu dzeļzs. Zīmeļu Eiropā (kai ari Latvejā) tys periods suocēs ap 6.gs. prīkš Krystus, a nu vysu vairuok arheologiskū ziņu turim nu pādējuo dzeļžalaiku pūsma, kas beja - 5.-10.g.s. piec Krystus.
Dzeļžalaikūs pasaleilynoj apmetņu skaits Latgolys vītuos: Kiutūs, Cyrma azara krostā (kur senejī latgali īsakuortoj Baltejys suomu pamastā apmetnē, suocūt tū apdzeivuot nu 7.g.s.). Golvonuo tūs laiku dzeivotuoju nūsadarbuošona Latgolā ir zemkūpeiba. Dorba reiki vēļ ir primitivi.
Ap 8.-10.gs. vairuok suoc audzēt zīmys rudzus, kuri nūmaina mīžus maizis cepšonā. Turpynoj audzēt mozražeigūs, bet pret laika maiņom iztureigūs diveju gryudu vuorpys kvīšus, nu kuru vard bīzū putru (itī kvīši Latvejā audzāti leidz pat 19.g.s.). Ap 5.-9.g.s. Latvejā īvad ruociņus, siej pupys, zierņus. Mads ir vīneigais, kū lītoj iedīņa pasaldynuošonai. Mads i vosks ir īcīneita mainis prece. Cylvāki tic daudzom dobys dīveibom - gunei, pārkiuņam, saulei, mienešam. Pamozom aizasuoc sabīdreibys nūsasluoņuošona.
Lobi tiemēti dzeļžalaiku pīminiekli saisteiti ar Latgolu voi latgalim irā depoziti Sauliskolnā (arheologs Vladislavs Urtāns), Uoraišu azara piļs (arheologs Jānis Apals), piļskolns Ūleņkolnā pi Pļaveņu. Arheologi rokuši ari nazcik senejūs kopulauku - Lejysbytānūs, Ludzys Ūdu kolnā, Ņukšūs pi Pyldys azara.


text:
Puoleja
Puolejis Republika (puoļu: Rzeczpospolita Polska) - napavaļdeiga vaļsteiba Centralajā Europā. Tur rūbežu ar Vuoceju vokorūs, Čeheju i Slovakeju dīnavydūs, Ukrainu i Boltkrīveju reitūs, ar Lītovu i Krīveju (Kaliningragys apgabali) pūstumūs. Taipoš nu pūstumu vaļsteibai dasaglauž Baļtejis jiura. Puolejis 312 679 km² pluotā dzeivoj vaira kai 38 milijoni dzeivuotuoju, i ite 69-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī i 9 pa lelumam Europā. Puoleja irā 6 vītā Europys Savīneibā pa dzeivuotuoju bīzeibai. Daudzi dzeivuotuoju sasakūpuši lelajūs mīstūs - Varšovā, Krakovā i Lodzē.
Par Puolejis vaļsteibys dzimšonu vysucieškuok īskaita 966 godu, kod zemē, kura cīši leidzeiga myuslaiku Puolejis Republikys teritorejai, pījimta kristeiguo ticeiba. Puolejis Kieneste īstateita 1025 godā, a 1569 godā jei sasaškeire ar Lītovys Lelkunigaiteju kai Puolejis-Lītovys Savīneiba. 1795 godā itei savīneiba nasuoce byut, i Puolejis zemis beja padaleitys iz vyds Prūsejis Kienestis, Krīvejis Imperejis i Austrejis. 1918 godā, piec I Pasauļa vaidu, Puoleja atdabuoja napavaļdeibys (Ūtruo Republika), tok jau 1939 godā suocēs nacistyskuos Vuocejis i Sovetu Savīneibys okupaceja. Vaira kai 6 milijoni Puolejis dzeivuotuoju nūmyra Ūtrajūs Pasauļa vaidūs. 1944 godā īstateituo Puolejis Tautys Republika beja socialistiska vaļsteiba, politiskai i ekonomiskai cīši sasīta ar Sovetu Savīneibu. 1989 godā Puolejā otkon nūtyka napavaļdeiga, breiva ībolsuošona i beja īstateita "Trešuo Puolejis Republika".
Niule Puoleja demokratiska parlamentariska republika, padaleita sešpadsmit vaivadejuos (puoļu: województwo). Golvysmīsts - Varšova. Puoleja irā Europys Savīneibys, NATO, Saškiertūs Naceju Organizacejys (SNO), Pasauļa Tierdzeibys Organizacejys (PTO) i cytu vydtautisku organizaceju dalineica.
[pataiseit] Etimologeja
Puolejis pošu pasauka, varama līta, izacēle nu slavu patautys poļanu (puoļu: polanie) pasaukys, kura zeimoj "gailumu ļauds". Nazkod Puoleja beja zynoma ar latiņu pasaukom Terra Poloniae ("Puolejis zeme") i Regnum Poloniae ("Puolejis Kieneste"). Latgaliskai, taipoš kai cytuos daudzejuos pasauļa volūduos, Puolejis pasauka izacēluse nu poļanu patautys ci puoļu pošu pasaukys. A lītavyskai i persiskai pamatā cytys slavu patautys pasauka - Lechites (Lehici, puoļu: lędzianie), partū itamuos volūduos Puolejis vaļsteiba irā Lenkija lītavyskai i Lachistan persiskai.


text:
Definition for "Pardofelis marmorata"
Definition for
Pardofelis marmorata
Pardofelis marmorata - (General)
1. The Marbled Cat (Pardofelis marmorata) is a small cat about which relatively little is known. It is native to the forests of Southeast Asia.Source...
....Source from : Google Definitions
Ads related to sponsored links
Pardofelis marmorata Definition, Definition Pardofelis marmorata, Pardofelis marmorata - Definition for Pardofelis marmorata at NiceDefinition.comPardofelis marmorata - Definition for Pardofelis marmorata at NiceDefinition.com,Pardofelis marmorata,,Pardofelis marmorata Definition,,Pardofelis marmorata meaning,,Pardofelis marmorata origin,,Pardofelis marmorata Examples,,Pardofelis marmorata Samples,,Definition Pardofelis marmorata,,meaning Pardofelis marmorata,,origin Pardofelis marmorata,,Examples Pardofelis marmorata,,Samples Pardofelis marmorata,,online dictionary, dictionary, English dictionary
Pardofelis marmorata
Time To Load Page : 0 min, 0 sec, 0 mSec, Total mSec:0


text:
Malnuo žugure
Malnuo žugure (latiņu: Ciconia nigra; anglīšu: Black Stork; latvīšu: Melnais stārķis; lītaunīku: Juodasis gandras) — žuguriņu (Ciconiidae) ailis putyns, kuru vīglai apmaneit piec malnajom spolvom. Augumā drupeit mozuoka kai Boltuo žugure. Augums 52-58 ceņtimetru augsts, svors vydyskai 3 kilogrami. Golva, koklys, pakakle, auguma viersejuo puse malna, pazali sorkonu metalisku myrgumu. Kryuteža, spolvys, zamaste i spuornu zamoška bolta. Gnēze, kuojis i ocu gradzyni sorkoni. Maneigs i izsardzeigs putyns, izasorgoj nu cylvāku. Auguma sadors i izavedīņs leidzeigs Boltajai žugurei.
Barūkle vysaiža - vardivis, dēlis, sīnakozys, kūrmuļi, slīkys, vabalis, iudiņa kustūnis i zivs. Cieškuok barūkli meklej i ād vīns.
Iz Latveju atskrīn martā, aprelī, nūskrīn da zīmuošonys vītom Afrikā seņtebrī. Zemeiguokuo Latgolys žuguru zīmuošonys vīta irā Etiopeja.
[pataiseit] Pereklis
Bolss kluss, gnēzi klabynoj rešuok kai Boltuo žugure. Dzeivoj vacūs, tymsūs mežūs i pūrūs, cylvākam gryuši daīmamuos vītuos. Perekli vej lelu lopukūku viersyunēs, rešuok nūlīktūs zorūs. Perekļu atstotumam nu cyta juoir na tyvuok kai 6 kilometrim. Malnuos žuguris irā cīši koņservativi i sovu perekli lītoj daudzi godu. Latvejā ilguok zynomais pereklis lītuots kūna 57 godu.
[pataiseit] Vairynuošonuos
Dēj 3-5 boltys ūlys pazaļuo pakruosā. Perej 30 dīnys. Žuguralāns izīt nu perekļa piec 65 dīnom, cikom īsavuica skrīt. Puori monogami, atskrīn kūpā i dzeivoj da kūpai daudzi godu. Mežogumā malnuos žugures myužs var daīt kūna 26 godu. Latvejā kūpeigais daudzums 500 — 700 puoru [1].
[pataiseit] Sardzeiba
Malnuo žugure Latvejā 2008 gods pavasarī izalaseita kai goda putyns. Īīt Latvejis seviški sorgojamū škiru sarokstā i Latvejis Sorkonajuo gruomotā. Žuguris populaceju apdraud vacū mežu izciersšona, vacū kūku maituošonuos, mikronūlīgtiņu tryukums i urbanizaceja. Nu 1991 gods malnuos žuguris daudzums Latvejā mazynuojs kūna divejis reizis.


text:
Vikipedeja:Dūmu meits
- Requests for the bot flag should be made on this page. This wiki uses the standard bot policy, and allows global bots and automatic approval of certain types of bots. Other bots should apply below, and then request access from a steward if there is no objection.
[pataiseit] Puorprosu
Meilī ļauds, kas struodoj pi latgaliskuos versejis Vikipedejai! As byutu ar mīru īsasaisteit kūpeigajā dorbā, bet juosoka pagaidam ite dīzgon pagryuši saprast darbeibys sistemu i juos papyldynuošonys sistemu. Ari Jiusu kontaktinformaceju maņ naizadeve atrast :( jureits@jureits.lv 26393531
P.S. :) atrodu augšejā lobajā styurī, kai dasaregistrēt - tagad pieteju itū lopu tuoļuok...
- Vasals, breineigi, ka gribi atīt par paleigu! Kū vaira byus tolcuonu, tū dreižuok aizpiļdeisim tānejuos sprogys i dadzeisim koč jau vysutyvuokūs kaimiņus - žemaišus Lītovā i vyrovīšus Igaunejā. Jī vēļ napaseņ turēja pa kaidim 500 rakstīņu, niule jau - vaira kai 1000.
- 1. Suoc ar tū, ka ej iz golvonū puslopu i izguodoj, kurū atzari gribātim papiļdeit. Zylys kruosys teksts irā nūruodis iz tū, kū cyti jau ap itū temu pīrakstejuši. Sorkonys kruosys teksts zeimoj, ka nūruode sataiseita, bet, nūīmūt pa jai, poša teksta vītā vēļ navā nikuo. Malnys kruosys teksts zeimoj, ka i pošys nūruodis vēļ navā.
- 2. Piečuok pastaigoj pa puslopom, pamaigi iz "Edit" i patiemiej, kai teksts izaver kodātā atmejā. Kodiejums cīši parosts:
- pa treis apostrofi teksta obejūs golūs zeimoj tukluokus literus ("Bold";
- pa div apostrofi teksta obejūs golūs zeimoj kursivu ("Italic");
- pa pīci apostrofi teksta obejūs golūs zeimoj "Bold" + "Italic";
(bez atostumu) zeimoj puorceļšonu iz jaunu aileņu;    (bez atostumu) zeimoj puorceļšonu pa div ailenis iz prīšku;
- [ [ ... | ... ] ] (bez atostumu) zeimoj nūruodi - patiemiej, kai tys dareits jau asūšajūs rakstīņūs.
- Vēļ irā kurys nakurys zeimis, bet ap jom - piečuok, kod jau pamatus byusi izavuicejs.
- 3. Kab byutu vīgļuok, īsoku pajimt jau asūšu rakstīni, damīgt "Edit" ("Edit" viersā - vysa rakstīņa kodiejums; "Edit" suonā - tik tuos atdalis kodiejums), aizzeimuot ("Select" aba "Ctrl+A") vysu kodātū tekstu i puorspīst caur "Copy" i "Paste" (voi "Ctrl+C" i "Ctrl+V") iz tū vītu, kur gribiesi raksteit pats sovu gobolu, i "raksteit viersā", izlītojūt jau asūšuo kodiejuma šablonu. Tik puorspīžūt vajag dasavērt (!!!) diveju lītu:
-
- kab puorspīzdams svešu rakstīņu kodus nadamīgtim "Save page" zamoškā - tūlaik var sasamaituot teksts;
- kab tovā jaunajā tekstā napalyktu teksta "pādi" nu agruokuo rakstīņa - "pādi" var palikt tik kodiejuma zinē, a tekstu puormej vysu pats sovu.
-
- 4. Kur kū raksteit? Ite paraugam byus diveji varianti, kurus vari izraudzeit papiļdeit:
-
- golvonajā puslopā atrūņ "Ļaudeiba" -> "Pasauļa vaļsteibys", damīdz; atsadareis vaļsteibu saroksts, pyrmais byus "Afganistans" - vari damīgt iz juo i paraudzeit kū naviņ pīraksteit ap Afganistanu (informaceju var atrast iņternetā, bet vajag dasavērt, kab jei kuortuotūs nazcik olūtūs (na tik vīnā) i partū byutu patycama);
- golvonajā puslopā atrūņ "Latgola" -> "Religeja", damīdz; atrūņ "Latgolys katuoļu bazneicys"; tai vys tuoļuok īdams atrassi vītu vysam Latgolys katuoļu bazneicu sarokstam; vari, saceisim, apraksteit vīnu bazneicu.
- golvonajā puslopā atrūņ "Ļaudeiba" -> "Pasauļa vaļsteibys", damīdz; atsadareis vaļsteibu saroksts, pyrmais byus "Afganistans" - vari damīgt iz juo i paraudzeit kū naviņ pīraksteit ap Afganistanu (informaceju var atrast iņternetā, bet vajag dasavērt, kab jei kuortuotūs nazcik olūtūs (na tik vīnā) i partū byutu patycama);
-
- Vaicoj, kas vēļ naskaidrys. Vaicoj ite pat - Vikipedeja irā virtuala kūpeiba ("virtual community"), i latgalīšu Vikipedejis kontaktu vīta ir ite - taišni tī, kur tu niu skaiti:) Lai lūbsīs dorbs! Ej tolkā i vaicoj, kas naskaidrys! Stiernīts 14:34, 8 April 2007 (UTC)
[pataiseit] Kod oficialai dasaceisim latgalīšu Vikipedeju?
Kai zynoms, žemaišim i vyrovīšim jau ir sovys vikipedejis - [1] i [2]. Prūtams, varim i tuoļuok roksteit ite - inkubatorā, bet pošim sovs Vikipedejis muižys vuords ari byutu loba līta ari kuplynuotu myusu skaiteituoju i roksteituoju kūpu. Pa munam, byutu vajadzeigi kaidi 2-3 raksteituoji, kurim latgalīšu volūda ir dzymtuo (kai vīgli saprast, es taids naasmu). Kod byus latgalīšu vikipedejis ībolsuošona, tod vysi native speakers varēs pi sova bolsa dalikt literu N - ar bolsuošonu na vysod īt vīgli - [3]. Stiernīts jau šmukus tekstus dalika i nazcik agruokūs klaidu puorlobuoja. Nu taipoš vajadzeiga i infrastruktura - rakstīņs par wiki-markiešonu jaunajim autorim, rakstīņs par pareizraksteibu. Kod byus skaidri tī pamata vaicuojumi, tod ilguok gaideit, pa munam, navajag. Kalvis.apsitis 18:03, 10 October 2006 (UTC)
- Ta pradiekat so prašimo Latgaliu vikipedėjės [4]. Padiesam.
Tūlaik suocit nu prasejuma ap latgalīšu vikipedeju [5]. Paleidzēsim. Zordsdavini 08:28, 13 October 2006 (UTC)
-
- Stiernīts napaseņ pasūleja Encyklopedejis strukturu - ka tū liktumem vydā, byutu lels paleigs raksteituojim. Ka latgalīšu Vikipedejā byus daudzi materiala, byus vys gryušuok dareit lelys puormejis. Da šam vīns maņ napazeistams autors dalyka nazkū par VEFa skrīnmašiņu modelim. Daguoja tū puorceļt nu suoku puslopys zam Aviacejis. Ka nabyus radzama struktura, varātu byut, ka autori sirdeisīs naatroduši sova rakstīņa tamā pošā vītā. Kalvis.apsitis 10:50, 13 October 2006 (UTC)
-
-
-
- Čė mustās šneki aple "babel" šabluona?
- Ite tu nak jau runoj ap "babel" šablonu? Zordsdavini 11:19, 7 November 2006 (UTC)
- Čė mustās šneki aple "babel" šabluona?
-
-
-
-
-
-
-
- Nu ton šabluona geriau dėrbtė, kumet jau vikipedėjė būs. Lietā anėi sokas :( 193.219.135.225 14:09, 20 November 2006 (UTC)
-
-
-
-
- Stiernīts priregistrava prašīma Latgalėškā vikipedėjē - pareiškat parama ("Support") anā [6]
Stiernīts registrēja dasacejumu latgalīšu vikipedejai - izsokit sovu atspaidu ("Support") jai [7]Zordsdavini 11:11, 13 October 2006 (UTC)
Latgalīšu Vikipedejis projekts lūbeigai ībolsuots. [8] Paļdis vysim, kuri bolsova!
Vacajā vītā nikuo ap latgalīšu Vikipedeju navā - nasabeistit verūtīs iz [9]. Dazynuošona/informaceja tān ir ite: [10].
Klausimas Zordsdavini i kitiems žemaičiams: Ar ilgai laukti už srities vardą (DNS)? Ar bus reikalingas latgalų administratorius?
Vaicuojums nu Zordsdavini i cytu žemaišu: ci ilgai vajag gaideit muižys vuorda (DNS)? Ci byus vajadzeigs latgalīšu administrators?
- Kėik lauktė - napasakīso. Šēp kor kas mienesė, bet viskuo būn. Latgaliu administratuorios tikrā īr rēkalings. Savėm siūlau ėrgi pri anū. Deja, rašītė nalabā galieso, nes namuoko, bet visūs kitūs rēkalūs padieso. Administratuorē sokoramė puo vikipedėjės sokorėma ;)
- Cik daīs gaideit - napasaceišu. Vysā jau jūs taisa kas mieneša, bet byun vysa kuo. Latgalīšu administrators eistyn irā vajadzeigs. Sevi pasūlu taipoš pi jūs. Žāļ, ka raksteit na cīš kū variešu, tok vysuos cytuos lītuos paliedziešu. Administratori sataisomi piec vikipedejis sataiseišonys ;) Zordsdavini 08:49, 31 October 2006 (UTC)
-
- Ėš tėkra geriau pradiuo torietė biuruokrata vėina, vuo ne ožsakinietė daug admėnu (sysop), ons galies admėnus skėrtė. Zordsdavini 14:07, 30 November 2006 (UTC)
Prīš dā koront būtom gerā ėškart pasakītė kuokė kalba pradiuo būs. Ėš onglu jauto verstė īr napatuogē, ta gal geriau nuruodītė latviu. Namespace liktās vadėnas. Zordsdavini 14:07, 30 November 2006 (UTC)
Registrieju jaunu dasacejumu latgalīšu vikipedejai. (Pasėkeitė taisīklės ė vėsks vielek nu pradiū) Zordsdavini 08:40, 12 February 2007 (UTC)
[pataiseit] Stiļa vuiceiba deļ jaunūs autoru
Prosu vysu (i eistyn tūs, kurim latgalīšu volūda dzymtuo i kurim nasagrib redzēt ite daudzi taidu rakstīņu, ap kurim nazynuosim - treit iz reizis uorē ci puorlobuot da pošu pamatu) pīsadaleitu stiļa pamatu (style guidelines) raksteišonā. Ka autors nazkaidā situacejā navā drūss, vajag pasūleit jam izsprīdumu. Tys varātu byut i kolektivs sasprīdums, i kaida autoritativa rekomendaceja. Pa munam, lobuok, ka irā koč napiļneigs parāds, nakai piļneigs haoss (Prudons to saceja: Anarheja ir parāds ci Xaoc - MaTb пopядka - Proudhon). Ka rakstīnī ap pareizraksteibu irā klaidys voi duraceibys, tod lyudzu tū puormeit. Kalvis.apsitis 19:39, 10 October 2006 (UTC)
[pataiseit] Latgalīšu Vikipedeja i roboti
Vikipedeja jau 6 godus ekzistej bez lelu gryutumu. I piec sovvaļnīku/vandaļu dorbu (kod jī puormej rakstīņus i vītā roksta aptuomeibys) vysod bejs vīgli atsagrīzt atpakaļ da pareizuo teksta. Tok drūss teik baileigs - varbyut vajadzeigs pagluobis puorspīdums? Pīvadumam, robots, kurs puorstaigoj latgalīšu vikipedejis rakstīņus ; i turīni izgloboj iz atsaceiga cylvāka lokaluo diska. Robots varātu ari skaiteit bīžuokuos pareizraksteibys klaidys (pīvadumam, ka kurs cieški lītoj tūs pošus napareizūs baļticizmus voi rusicizmus...). I apsaver, voi nūruodis vēļ dora; voi napropulst (i voi nav puormeiti) lobi teksti. Varbyut kam ir zynomi roboti, kuri varātu automatiski tū dareit, kab mes napagaisynuotumem nikuo loba i vierteiga? 15.207.255.7 20:07, 10 October 2006 (UTC)
[pataiseit] ISO kods?
Ar īr pradiets ISO kuoda prašīms?
Voi irā aizsuokts ISO koda dasacejums? Zordsdavini 08:30, 13 October 2006 (UTC)
- Latgalīšu volūda ISO standartūs - itymā rakstīnī par myusu ISO koda situaceju - lyudzu puormeit, ka kas na tai.
- Atsakymas apie ISO kodą - atrodo, kad latgalų kalba dar neturi ISO kodą. I [11], i US Congress Library i Ethnologue - panaši situacija: latgalai charakterizuoti kaip vienas iš latvių kalbos dialektų. Galbūt, ISO koda registravimas pavyks tada, kada atsiųsim JAV Kongreso bibliotekai 30-50 latgalų knygų, a galbūt reikalingas "Latvijos elektroninių dalykų ministerijos" [12] prašymas? Tikrai nežinau. Kokia žemaičių kalbos situacija i jos ISO klausymai?
Atsacejums ap ISO kodu - ruodīs, ka lagalīšu volūda vēļ natur ISO koda. I [13], i US Congress Library i Ethnologue - leidzeiga situaceja: latgalīši karakterizāti kai vīns nu latvīšu volūdys dialektu. Varama līta, ISO kodu registrēt lūbsīs tūlaik, kod atsyuteisim ASV Kongresa bibliotekai 30-50 latgalīšu gruomotu, a varbyut vajadzeigs "Latvejis elektroniskūs lītu ministrejis" [14] prasejums? Eistyn nazynu. Kaida žemaišu volūdys situaceja i juos ISO vaicuojumi? Kalvis.apsitis 11:18, 13 October 2006 (UTC)
-
- Pas mumis situacėjė apraša geriausē kelė laiškiokā:
Pi myusu situaceju vysulobuok aproksta nazcik viestuleišu: [15] [16] [17]
Liktās vėsks gerā būs. Kningu mes tėik natoram, vuo bibliuotekas galat ė sava nuruodītė. Aš nuruodiuo ėš vėsa Žemaitiu koltūras draugėjė.
Kaiba vyss byus labi. Gruomotu mes tai daudzi naturim, a bibliotekys varit i sovys nūruodeit. Es vysā nūruodeju Žemaišu kulturys bīdreibu Zordsdavini 12:07, 13 October 2006 (UTC)
- Pas mumis situacėjė apraša geriausē kelė laiškiokā:
- Beje, aš žemaitiu kalba pristatīdams mėnavuojau anūn kap "minor language" kap bavaru, kašubu ė pan.
Cyta vydā, es žemaišu volūdu prīškāstateidams pasauču juos "minor language" kai bavarīšu, kašubīšu i leidz.88.118.186.235 19:17, 15 October 2006 (UTC)
[pataiseit] wiki.png
Rēk sokortė wiki logo. Kap latgalėškā: "Wikipedia/free enciklopedia"?
Vajag sataiseit wiki logo. Kai byus latgaliskai "Wikipedia/free enciklopedia"? Zordsdavini 07:35, 17 October 2006 (UTC)
- Latgaliskai tys irā "Vikipedeja/breivuo eņciklopedeja". Tev zynomys programys, kurys gatavej taidus logo? Kalvis.apsitis 07:45, 17 October 2006 (UTC)
- Aš galo pats pamegentė nupaišītė.
Es varu pats paraudzeit izzeimēt Zordsdavini 08:22, 17 October 2006 (UTC)
- Čė on grētūju Paskiau nupaišīso geriau (dabā kuo tā narīškē gavuos).
Ite iz dreizuos rūkys. Piečuok izzeimiešu lobuok Zordsdavini 08:47, 17 October 2006 (UTC)
- Jau pataisiau
Jau pataiseju Zordsdavini 08:52, 17 October 2006 (UTC)
- Jau pataisiau
- Čė on grētūju Paskiau nupaišīso geriau (dabā kuo tā narīškē gavuos).
- Aš galo pats pamegentė nupaišītė.
- Labai ačiū!
Cīši paļdis! 15.207.255.7 12:33, 17 October 2006 (UTC)
[pataiseit] Dasaregistriešona Inkubatorā
Atlaidit, mun taids vaicuojums. Asu Latvīšu Vikipedejā jau dasaregistriejs, tok grybātu ite ari. Dieļ kuo navar jimt jau tū pošu vuordu? Kai cytvolūdu rakstīņi - tei poša tema, aļa volūda cyta. Ci maņ latgalīšu Vikipedejā vaiga jaunu propilu? I vieļ - tei eislaiceiguo verseja padora kasdiņa dorbu cīši gryušu, ka navā vaira bat-ltg Vikipedejis. - Roalds.
[pataiseit] AkTиBHыe пoлbзoBaTeли dūmu meita
ИTak, coздaю эTy TeMy, чToбы Ha пepBыx пapax yзHaTb o koличecTBe akTиBиcToB эToro paздeлa. --Dark Eagle (runuot · devīņs) 12:58, 9 January 2011 (UTC)
- +1 Я бoлee или MeHee akTиBeH B лaTraлbckoй BП (пoka иHkyбaTopa).Afro-Braz-Ilian talk 14:35, 9 January 2011 (UTC)
- +1 я Toжe=)--Andrijko Z. 14:48, 9 January 2011 (UTC)
Cpeди Hac или Haшиx зHakoMыx / дpyзeй ecTb cпeциaлиcTы пo лaTraлbckoMy языky? Andrijko Z. 20:09, 9 January 2011 (UTC)
- Mory пpeдлoжиTb 2-иx - Roalds и Stiernīts (пocTapaюcb c HиMи cBязaTbcя) Ho Ha kpaйHяk и я Mory иM быTb ;P --Dark Eagle (runuot · devīņs) 21:22, 9 January 2011 (UTC)
- MoжHo eщë cBязaTbcя пo Bиkи-пoчTe c yчacTHиkoM Vucyns (oH жe Vcuks?), koTopый был дoBoлbHo akTиBeH Heckoлbko лeT Haзaд, a Takжe HaпиcaTb yчacTHиky Kalvis.apsitis, koTopый HeдaBHo BoзoбHoBил akTиBHocTb.
EcTb Ha yMe люди, koTopыM MoжHo былo бы пpeдлoжиTb пoyчacTBoBaTb B пpoekTe, Ho иx yчacTиe He Mory rapaHTиpoBaTb, Bo-пepBыx, пo Toй пpичиHe, чTo эTo oTHиMaeT Maccy cBoбoдHoro BpeMeHи (ocoбeHHo, ecли чeлoBek Toлbko HaчиHaeT пиcaTb B BП и плoxo зHakoM c Bиkи-paзMeTkoй, cTилeM, пpaBилaMи иTп.), Bo-BTopыx, пoToMy чTo ecTb и дpyrиe cпocoбы пyбличHoro иcпoлbзoBaHия языka Ha пиcbMe, HaпpиMep, пyблициcTиka. Пo эTиM и дpyrиM пpичиHaM MHorиe, зHaющиe o пpoekTe, пoka He пpиHяли akTиBHoro B HëM yчacTия.
ДyMaю, He былo бы плoxo зaHяTbcя пoпyляpизaциeй пpoekTa B ИHTepHeTe (koTopaя дo эToro BpeMeHи BeдëTcя дoBoлbHo Bялo), paзMeщeHиeM изBeщeHий B пoпyляpHыx B ЛaTBии coциaлbHыx ceTяx, paзMeщeHиeM бaHHepoB Ha лaTraлbckиx caйTax иTп. —Gleb Borisov 16:09, 10 January 2011 (UTC)
- Gleb, a Tы бы He corлacилcя быTb TeM cпeцoM?
A HacчëT пoпyлepизaции, MHorиe He BHocяT cюдa Bkлaд, T.k. эTo Bceroлишb иHkyбaTop и B ckopoM BpeMeHи oHи Takжe пokидaюT пpoekT... пoэToMy cпepBa HyжHo coздaTb эTy Bиkипeдию, и Toлbko пoToM зaзыBaTb Toлпы Hapoдa --Dark Eagle (runuot · devīņs) 17:20, 10 January 2011 (UTC)
- CпeцoM для kakиx зaдaч? —Gleb Borisov 21:43, 10 January 2011 (UTC)
- Gleb, a Tы бы He corлacилcя быTb TeM cпeцoM?
- MoжHo eщë cBязaTbcя пo Bиkи-пoчTe c yчacTHиkoM Vucyns (oH жe Vcuks?), koTopый был дoBoлbHo akTиBeH Heckoлbko лeT Haзaд, a Takжe HaпиcaTb yчacTHиky Kalvis.apsitis, koTopый HeдaBHo BoзoбHoBил akTиBHocTb.
- CпeцoM пo лaTraлbckoMy языky ;) Пo эToMy BыBoдy, cлeдyeT cBязыBaTbcя c meta:User:Shanel (caMый akTиBHый из лaHrkoMa) и BдoлбиTb eMy, чTo эToT paздeл cooTBeTcByeT BceM kpиTepияM, чToбы oH был coздaH --Dark Eagle (runuot · devīņs) 22:27, 10 January 2011 (UTC)
- Бoюcb, я He пoдxoжy yжe пo Toй пpичиHe, чTo яBляюcb yчacTHиkoM пpoekTa, a пo эToMy зaиHTepecoBaHHoй, HeHeйTpaлbHoй cTopoHoй. A, Bo-BTopыx TyT HyжeH aBTopиTeTHый иcToчHиk kak чeлoBek c yчëHoй cTeпeHbю, HaпpиMep, Лидия ЛeйkyMa. —Gleb Borisov 22:46, 10 January 2011 (UTC)
- HaпишиTe пиcbMo Лидии ЛeйkyMa, пoпpocиTe пocoдeйcTBoBaTbAndrijko Z. 00:23, 11 January 2011 (UTC)
- И eщe: peбяT, я зaMeTил - Mы пpяM c BaMи Takиe akTиBHыe cTaли=) ДaBaйTe eщe зa яHBapb kaждый из Hac cдeлaeT пo 10 пpaBok B BeпcckoM и kaбapдиHo-чepkecckoM paздeлax, y Hиx Toжe xopoший ypoBeHb, и иM Haдo пoMoчb xoTя бы MизepHoй пoMoщbю, a yж дaлbшe oHи BыrpeбyT=)Andrijko Z. 03:10, 11 January 2011 (UTC)
- HacчëT Beпcckoro и kaбapдиHo-чepkecckoro paздeлoB — HeT пpoблeM, дyMaю, MoжHo зa яHBapb и бoлbшe пpaBok cдeлaTb. —Gleb Borisov 12:21, 11 January 2011 (UTC)
- И eщe: peбяT, я зaMeTил - Mы пpяM c BaMи Takиe akTиBHыe cTaли=) ДaBaйTe eщe зa яHBapb kaждый из Hac cдeлaeT пo 10 пpaBok B BeпcckoM и kaбapдиHo-чepkecckoM paздeлax, y Hиx Toжe xopoший ypoBeHb, и иM Haдo пoMoчb xoTя бы MизepHoй пoMoщbю, a yж дaлbшe oHи BыrpeбyT=)Andrijko Z. 03:10, 11 January 2011 (UTC)
[pataiseit] Latgaļu/latgalīšu volūda
CTapыe paHы o rлaBHoM... BыckaзыBaeM cBoë MHeHиe (жeлaTeлbHo c apryMeHTaMи) --Dark Eagle (runuot · devīņs) 19:05, 12 January 2011 (UTC)
- To ecTb?=)Andrijko Z. 19:41, 12 January 2011 (UTC)
-
- Kakoe HaзBaHиe лaTraлbckoro языka яBляeTcя пpaBилbHыM... --Dark Eagle (runuot · devīņs) 21:54, 12 January 2011 (UTC)
- Я xoTb Booбщe He Bлaдeю лaTraлbckиM, Ho MHe kaжeTcя, чTo TyT Bce oчeBидHo: фpaзa "лaTraлbckий языk - latgalīšu volūda, фpaзa "лaTraлbckий" - Latgaļu, Takжe kak "pycckий языk", "pycckий", "ykpaиHckий языk", "ykpaиHckий" и T.д... TyT HyжHo yпoTpeбляTb B зaBиcиMocTи oT Toro, kak oT Teбя TpeбyюT (kakyю фopMy). C Toчkи зpeHия лиHrBиcTиkи caMoHaзBaHиe pycckoro языka "pycckий языk", a He пpocTo "pycckий", пoToMy чTo "pycckиM" MoжeT быTb Bce чTo yroдHo, a "pycckиM языkoM" - Toлbko языk=) Andrijko Z. 22:02, 12 January 2011 (UTC)
- Kakoe HaзBaHиe лaTraлbckoro языka яBляeTcя пpaBилbHыM... --Dark Eagle (runuot · devīņs) 21:54, 12 January 2011 (UTC)
[pataiseit] ISO code
If i am not mistaken, you requested a new ISO code for your language. Can you tell us about the process - how did you apply, which documents did you need to get, how did you convince ISO to get you the code? This may be useful for future applicants. Feel free to create a new page on Meta about it.
If you already wrote something about it, please share a link. Thank you. --Amir E. Aharoni 01:50, 11 February 2011 (UTC)
[pataiseit] This project is approved
The Board of Trustees and language committee have deemed that there is sufficient grounds and community to create the new language project. Congratulations!
The domain ltg.wikipedia.org will be created soon. Until then we recommended to continue working in the incubator. --Amir E. Aharoni 08:46, 13 February 2011 (UTC)
- The day has come!!! Greatest GRATITUDE to our Holy Father, to all contributors and supporters from all other Wiki Incubator projects! We have done a hard work for many years to open this wikipedia page. I am so happy! Reason for celebrity! Roalds* 18:16, 13 February 2011 (UTC)
[pataiseit] Administracejis ībolsuošona
Ībolsuosim administraceju, kab īsuoktu dorbu kai piļņvierteigs projekts!
Pasūleišu sevi kai pirmū kaņdidatu =) arī Gleb Borisov vor kļūt par adminu... --Dark Eagle (runuot · devīņs) 18:47, 15 February 2011 (UTC)
- Maņ dūmojās, ka Vikipedejis administratorus var ībolsuot tik piec juos atdareišonys. Pīmāram, rusinu Vikipedejā pyrmais admins ībolsuots tik aizguojušā nedeļā. --Gleb Borisov 21:35, 15 February 2011 (UTC)
- Nui! Cikom Vikipedeja navā atdareita, nikaidys administracejis navar byut. Tok mes varim paguoduot - kaidu administraceju sataiseit? Vysi administratori nabyus, guoduoju, vajag vērtīs pa aiktivitatei i cik ilgi ite inkubatorā dora. I kai ar birokratim? I myusim vajag BOTus, vīnam obligatai vajag byut volūdys BOTam (seņ taidu ite gribieja), kas palabuotum seikuos standarta klaidenis. Vorbyut nūstateit, ka par administratoru var byut tik tod, ka mieneša laikā padora, par pīvadumu, 50 lobuojumus? Myusim vajag mudri izaraisteit! Roalds* 11:54, 16 February 2011 (UTC)
-
-
- Birokratu pi myusim var ari nabyut, kai tys irā lelumā Vikipedeju. Runuojūt ap botim, guodoju, ka vājadzēs pījimt botu standarta nūsacejumus, kai tys tyka padareits rusinu Vikipedijā, kab atvīglynuotu botu registraceju. Ap administratorim — nui, parostai vysur, kab varātu kaņdidēt iz nazkuru karūgu, lītuotuojam vajag byut nūstateitam stažam i redigiejumu skaitam. --Gleb Borisov 05:07, 19 February 2011 (UTC)
- Taid vajadzātu ite pataiseit en:Wikipedia:Bot policy leidzeigu puslopu --Dark Eagle (runuot · devīņs) 10:21, 19 February 2011 (UTC)
- Birokratu pi myusim var ari nabyut, kai tys irā lelumā Vikipedeju. Runuojūt ap botim, guodoju, ka vājadzēs pījimt botu standarta nūsacejumus, kai tys tyka padareits rusinu Vikipedijā, kab atvīglynuotu botu registraceju. Ap administratorim — nui, parostai vysur, kab varātu kaņdidēt iz nazkuru karūgu, lītuotuojam vajag byut nūstateitam stažam i redigiejumu skaitam. --Gleb Borisov 05:07, 19 February 2011 (UTC)
-
-
-
-
-
- Navā dastateigai. Var sataiseit puslopu Vikipedeja:Boti, kurā byus dūta nūruode iz m:Bot policy i kurā varēs izvītuot aizprasejumus piec bota tīseibu daškieršonys. Verīs, kai tys irā, pīm., pi žemaišim. --Gleb Borisov 13:49, 19 February 2011 (UTC)
-
-
-
Viereibys! Varbyut gols golā sataisam sovu administraceju? Tān Vikipedeja atdareita, var ībolsuot vysakū. --Roalds 11:30, 6 sulu mieness 2011 (EEST)
- Vīns (tamlaiceigs) administrators myusim jau irā. Kab ībolsuotu kaidu jaunu administratoru, vajag atdareit ite jaunu temu (vīnā temā vīns lītuotuojs) i piec bolsuojuma aizpraseit statusu ite: meta:Steward requests/Permissions#Administrator access, īdūdūt nūruodi iz atteiceigū diskuseju. Itū var aizsuokt sevkurs. --Glebs 15:52, 6 sulu mieness 2011 (EEST)
- Munys prīkšrūceibys navā piļneigis... tyk pamati, pīvadumam navaru dūt botim flagus itt. --Dark Eagle 19:39, 6 sulu mieness 2011 (EEST)
[pataiseit] Vuordu pluots
Vysim gribu pīvierst uzmaneibu ap NAMESPACES. Kaidi būs prīkšlikumi? --Dark Eagle 18:13, 20 Marts / Pavasara mieness 2011 (UTC)
- Kū tu eistyn grybi saceit? Ka runa irā ap tū, ka pošulaik teik lītuoti latvīšu volūdys namespaces latgaļu vītā, tod, cik saprūtu, tys irā tik laika vaicuojums. --Gleb Borisov 03:55, 21 Marts / Pavasara mieness 2011 (EET)
- As runuoju ap namespaces puorvārsumu pareizeibu... --Dark Eagle 07:56, 21 Marts / Pavasara mieness 2011 (EET)
Vaicuojums ap sprīžām: kai pereizuok būs Vikipedejis sprīža ci Sprīža ap Vikipedeju(?), tys saisteits ar vuordu pluotu atjaunynuošonu --Dark Eagle 12:20, 22 Pavasara mieness 2011 (EET)
-
- Šūdīn vokorā vuordu pluots tiks puormeits latagliskai, ja ceļās kaidi vaicuojumi, vērstīs bugzilla:28184 --Dark Eagle 18:43, 22 Pavasara mieness 2011 (EET)
- Lai jau palīk Vikipedejis sprīža, tik varbyut varātu analogiskai puormeit ari cytus vuordu pluotus, pīvadumam, Sprīža ap lītuotuoju. Cyta vydā guodoju, ka tān vajadzātu palaist botu, kas puormeitu vysuos lopuos [[Lietotājs: iz [[Lītuotuojs:, [[Kategorija: iz Kategoreja: i t. t. --Gleb Borisov 19:54, 23 Pavasara mieness 2011 (EET)
- Tyka puormeiti vysi vuordu pluoti... I tuvuokuo loikā palaideišu bots, lai puormietu vacu vuordu pluotu pasaukys --Dark Eagle 20:42, 23 Pavasara mieness 2011 (EET)
[pataiseit] Bot policy
Hello. To facilitate steward granting of bot access, I suggest implementing the standard bot policy on this wiki. In particular, this policy allows stewards to automatically flag known interlanguage linking bots (if this page says that is acceptable), which form the vast majority of such requests. The policy also enables global bots on this wiki (if this page says that is acceptable), which are trusted bots that will be given bot access on every wiki that allows global bots.
This policy makes bot access requesting much easier for local users, operators, and stewards. To implement it we only need to create a redirect to this page from Project:Bot policy, and add a line at the top noting that it is used here. Please read the text at m:Bot policy before commenting. If you object, please say so; I hope to implement in two weeks if there is no objection, since it is particularly written to streamline bot requests on wikis with little or no community interested in bot access requests. Manuelt15 22:13, 20 Marts / Pavasara mieness 2011 (EET)
[pataiseit] Support
- --Gleb Borisov 04:00, 21 Marts / Pavasara mieness 2011 (EET)
- --Dark Eagle 07:56, 21 Marts / Pavasara mieness 2011 (EET)
- --Roalds 10:48, 22 Pavasara mieness 2011 (EET)
- --GreenZeb 15:36, 22 Pavasara mieness 2011 (EET)
- --Edgars2007 15:36, 22 Pavasara mieness 2011 (EET)
- --Viskonsas 11:48, 31 Pavasara mieness 2011 (EEST)
[pataiseit] Oppose
- none
[pataiseit] Puorvēršana
Vajadzātu taid puorvērst m:Bot policy latgaliskai, i sataiseit puslopu Vikipedeja:Boti --Dark Eagle 12:16, 22 Pavasara mieness 2011 (EET)
- Implemented. Manuelt15 23:02, 2 sulu mieness 2011 (EEST)
[pataiseit] Sveicieni!
Es nemāku izteikties latgaliešu valodā, bet vēlīni sveicieni visiem ar latgaļu Vikipēdijas oficiālo izveidi! ;) Jau sen to vajadzēja izdarīt! --GreenZeb 00:39, 21 Marts / Pavasara mieness 2011 (EET)
[pataiseit] Volūdu sarokstā rezultati ilgai īkešuoti
Itymā lopā latgalīšu Vikipedejis navā - [18] (jai vajadzātu byut nazkur starp bazneicslavu i karakalpaku volūdom). Nu suoku dūmuoju, ka tī rezultati ir nu nazkaida keša i paīs nedele i byus. Nu ūtrys pusis, verūs, ka http://s23.org/wikistats/wikipedias_html - Vikipedeju statistikys lopā latgalīšu Vikipedejis verseja ir apzeimuota ar sorkonu (navā normaluos vērteibys "1.16wmf4"). Varbyut nazkas navā vēļ izdareits? Kalvis 19:47, 23 Pavasara mieness 2011 (EET)
- Sovaidai, maņ gi pyrmajā lopā latg. Vikipedeja irā. --Gleb Borisov 20:01, 23 Pavasara mieness 2011 (EET)
- Ar atrodu:
225 Latgalian Latgaļu ltg 453 918 11,071 2 194 -1 0 13--Dark Eagle 20:45, 23 Pavasara mieness 2011 (EET)
- Nu suoku naredzēju i nazcik reizis mīdzu sovā Firefox'ā iz Refresh. A tod spīdu vīnlaiceigai iz Shift i Firefox'a pūgu Refresh (pa munam, tys nūzeimoj atsyuteit lopu ar HTTP aizprasejuma hederi "Cache-Control: no-cache") i tod gols golā īraudzeju itū pošu aili kū jyus. Izaruoda, ka muna puorsavierieja kešā beja nazkaida vaca ituo saroksta verseja :) Cyts metods byutu Tools > Clear Recent History i sovu kešu vīnkuorši iztreit - bet tas napaleidzēs gadīnī, kad ceļā nu mums da Vikipedejis irā kaids starpnīkservers (proxy) ar sovu vacū kešu. Kalvis 23:50, 24 Pavasara mieness 2011 (EET)
- Ar atrodu:
[pataiseit] Current events
Kai puorvast frazi "Current events" - Īmamie nūtikšonys? --Dark Eagle 14:54, 26 Pavasara mieness 2011 (EET)
- Tod jau byutu Īmamuos nūtikšonys. Varbyut pīrokstom parostai Aktualumi? --Glebs 20:09, 26 Pavasara mieness 2011 (EET)
- Nadūmuoju, ka en:Portal:Current events pīstuov pasauka Aktualumi... --Dark Eagle 23:27, 26 Pavasara mieness 2011 (EET)
- Beju pasavērs latvīšu Vikipedejā... Jim Aktualumi (Aktualitātes). --Glebs 23:41, 26 Pavasara mieness 2011 (EET)
- Jim tys nava pa temoj, tā irā parodeja... Kai ira lītaunīkim? --Dark Eagle 23:51, 26 Pavasara mieness 2011 (EET)
- Beju pasavērs latvīšu Vikipedejā... Jim Aktualumi (Aktualitātes). --Glebs 23:41, 26 Pavasara mieness 2011 (EET)
- Nadūmuoju, ka en:Portal:Current events pīstuov pasauka Aktualumi... --Dark Eagle 23:27, 26 Pavasara mieness 2011 (EET)
-
- Tānejuos nūtikšonys --Stiernīts 19:57, 10 sulu mieness 2011 (EEST)
[pataiseit] Congratulations, Latgalians!
Vasals, Latgalians, it's grate to see that you have now Vikipedeja in your own language! My small gift to you is an article I wrote today to the Võro vikipeediä about the Latgalian language: http://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Latgali_kiil With best wishes, your northern neighbour --Võrok 23:11, 30 Pavasara mieness 2011 (EEST) (from the Võro vikipeediä).
- Tereq, aitjumma! Very nice present. :) -- Glebs 23:38, 30 Pavasara mieness 2011 (EEST)
[pataiseit] Izalaseits atvaigs i vierteigs rakstīņs
Vasali, Vikiļauds! Kuo guodojit, kai cieški myusim vajag puormeit suoku puslopys atvaigu i rakstīni? Žemaiši nazcik ilgai jau namej, izaver, ka tymā Vikipedejā nivīns nadora. Tū ļauds vysod ītēmej. Tok vierteigu, pylnu rakstīņu myusim navā daudzi, a atvaigu nu Vikitekys vīglai dabuot. Varbyut sataiseit sarokstu, kurymā kaņdidej atvaigi i rakstīni iz prīšku? I vēļ - izguoduoju, ka atvaigu var jimt tik tod, ka byus koč i 4 sacīni ap itū temu. Tai izaraisteisim. --Roalds 01:44, 11 sulu mieness 2011 (EEST)
- Varātumem sataiseit divejis puslopys vuordu pluotā "Vikipedeja": vīnu deļ vierteigu rakstīņu, ūtrū — deļ atvaigu izalasejuma. Nazynu gon, ci vajadzātu nūstateit 4 sacīņu limitu, cikom vēļ navā daudz aktivu dalinīku. Dūmoju, golvonais, kab par izalasejumu dalinīku vydā byutu koņsenss. --Glebs 11:58, 12 sulu mieness 2011 (EEST)
[pataiseit] Vikipedejis bots
Sastateju pīprasējumu metā ap bota statusa dašķieršanu DEagleBot. Lyudzams paturēt itū ideju, kab namāsluot padaļu "Nasenejis puormejis". Paļdis --Dark Eagle 18:13, 3 labeibys mieness 2011 (EEST)
- Breineigai! Pylnai dūdu sovu vuordiskū atspaidu robota dorbam, kas myusu Vikipedejā irā cīši svareigs. --Roalds 12:30, 5 labeibys mieness 2011 (EEST)
- Done. --Mav 04:10, 10 labeibys mieness 2011 (EEST)
[pataiseit] Suoku puslopys izavierīņs
Vasali! Parkū taida atjaunynuošona? Es saprūtu, ka myusu ite navā daudzi i moz irā taidu, kas aktivai pīsadola, tok suoku puslopys dizains irā koč kas cīši svareigs. Pyrma puormeju jau varātum sasprīst kūpā jaunu izavierīni, na tai? Nui, maņ napateik jaunais.
Naārtai rytynuot iz leju, kab apsavārtu vysu atvaigu. A tān koč kaidu pusi redzu. Tys nabyutum logiskai, ka atdoru puslopu i radzu vpylnu atvaigu i pylnu vierteigu rakstīni? Maņ kategorejis vysā naizaver tik svareigys. Moš taisom cytu puslopys dizainu vysā nu jauna? --Roalds 15:27, 6 rudiņa mieness 2011 (EEST)
[pataiseit] HiW-Bot
- Botname: HiW-Bot
- Operator : Hedwig in Washington
- Automatic or Manually Assisted : automatic
- Programming Language(s) : Python (pywikipedia), daily update
- Function Summary : Interwiki, Internationalization by removing chaos in Babel-Category so it can be used properly and easy. Double redirects will be added shortly
- Already has a bot flag (Y/N) : Yes: 29 Wikis so far, others pending. see here
- Function Details : just using the standard interwiki.py; parameters: -auto -all - log -catr
I humbly request bot status on this wiki in order to update Interwiki, and improve Internationalization by removing chaos in Babel so it can be used properly and easy by everyone.
Thank you for consideration! --Hedwig in Washington 06:52, 13 rudiņa mieness 2011 (EEST)
[pataiseit] Sveiki
Gribēju tikai minēt, ka gadījumā, ja meklējat avotu biogrāfijām, tad šo to var atrast Latgolas Vordā, piemēram, te ministru prezidenta Alberinga biogrāfija. 70 gadi ir apkārt un autortiesības nav. Līdz ar to pie nelielas apdares var pārlikt šeit, kas būtu vismaz sākumam okok variants :) --Zemgalietis 04:21, 8 leita mieness 2011 (EEST)
- Ō, paļdis! Nak jau pasavērsim. --Roalds 00:04, 10 leita mieness 2011 (EEST)
[pataiseit] Sovrūčis administracejis ībolsuošona
Niule latgaļu Vikipedejā vajadzātu ībolsuot patstāveigu administraceju, kab itys projekts vaira nabūtu atkareigs nu metys. --Dark Eagle 07:58, 12 leita mieness 2011 (EEST)
- A myusim vysā irā dalinīku ap kū bolsuot? Pošu lobī nūguoja paceli, tānejī atīt tik kaidu strāšnu klaidu pataiseit. --Roalds 13:57, 12 leita mieness 2011 (EEST)
[pataiseit] Language support group for Latgalian
The Wikimedia Foundation has brought together a new team of developers who are dedicated to language support. This team is to support all the languages and consequently it is not realistic to expect that the team members can provide proper support for your language. It is for this reason that we are looking for volunteers who will make up a language support team.
This language support team will be asked to provide us with information about their language. Such information may need to be provided either to us or on a website that we will indicate to you. Another activity will be to test software that will likely have an effect on the running of the MediaWiki software. We are looking for people who clearly identify their ability. Formal knowledge is definitely appreciated.
As much of the activity will be concentrated on translatewiki.net, it will be a plus when team members know how to localise at translatewiki.net.
Thanks, Gmeijssen 21:06, 22 jaunagods mieness 2012 (EET)
[pataiseit] One year Latgalian Wikipedia
Hello Latgalian Wikipedians,
congratulations, today it is now 1 year since the ltg.wikipedia.org subdomain was created. From the Wikimedia Incubator & Language Committee, we would like to get some feedback from newer wikis about their situation.
We prepared some questions about what we would like to know. Feel free to answer as many of them as you like.
- How has activity developed after the subdomain's creation? (in comparision with the situation on Incubator)
- Is it now easier to be found by new users? How was the reception of the new wiki: in media maybe? in friends/family circles?
- Were your exceptions in general fulfilled or not?
- Would you have done something in a better/different way in hindsight?
- Is there anything where you say 'This should have been better during the testing phase (Incubator, Langcom)'?
- What was nice/easy/desirable on Incubator? :-)
Best regards, --MF-W 05:05, 18 pavasara mieness 2012 (EET)
[pataiseit] Latagļu kūpportrets
Vāga sastateit sorokstu, kuru personeibu fotografejis salykt latgaļu kūpeiguo atvaigā. Cytaiš File:Latgalians in 20th - 21st century.png irā kaut kaids pīsasmīklis --Dark Eagle (talk) 21:48, 1 sulu mieness 2012 (EEST)
--Dark Eagle (talk) 08:01, 3 sulu mieness 2012 (EEST)


text:
Iudiņture
Iudiņture (baļtīšu: ūdenskrātuve; anglīšu: reservoir; krīvu: BoдoxpaHилищe) — muoksleiga iudiņtvere, sataiseita, kab pīlaseitu iudiņa, jū laiceitu i piečuok izlītuotu ekonomiskim snāgim.
Latgolā ītaiseitys napalelys iudiņturis pi vīteja māra iudiņelektrejstaceju:
- iz upu (Viļānu iudiņture iz Maltys upis Viļānu nūvodā, Korna i Pelieču iudiņturis iz Jašys upis Preiļu i Ribinišku nūvodā, Straumis iudiņture iz Dubnys upis Preiļu nūvodā), a voi;
- iz azaru iztaku (Cireiša iudiņture Aglyunys nūvodā, Piļcinis iudiņture Ludzys nūvodā i ct.).
Latvejis teritorejā pošleluos iudiņturis irā Reigys IES iudiņture (3580 ha), Pļaveņu IES iudiņture (3490 ha) i Keguma IES iudiņture (2490 ha) iz Daugovys.


text:
Datu puorlaidis protokols
Datu puorlaidis protokols (anglīšu: protocol, data transmission protocol; krīvu: пpoTokoл пepeдaчи дaHHыx; latvīšu: protokols; datu pārraides protokols) — diveju ītaišu sovā vydā dasarunuoti nūsacejumi ap tū, kaidam vajag byut puorlaižamūs datu formatam.
Kab nūtyktu datu puorlaide iz vyds sevkuru diveju ītaišu, jom pyrma tuo sovā vydā vajag dasarunuot ap protokolu.
Ītaisis, kurys dasarunoj ap protokolu, var byut, pīvadumam:
- dators i drukaunīks;
- dators i dators;
- dators i servers;
- dators i maršrutātivs
i leidz.
Datu puorlaidis protokols nūstota:
- kaidu klaidu puorvēris atmeju ītaisis lītuos i voi vysā lītuos (pīv., puorvēris skaitlis, kura juo atmeja/kaida formula);
- kaidu datu samīgšonys metodu lītuos i voi vysā lītuos (pīv., "zip" lelim failim puorsyuteit caur iņternetu, LAN voi WAN);
- kai syuteituoja ītaise paviesteis, ka beiguse zinis syuteišonu (in a zynuošonuos davodā (Communications port) lītuos pagluobis kanalu, serejeigaji (USB) puorlaidei lītuos suoku i nūstuošonys skaitus);
- kai dabuojieja ītaise paviesteis, ka dabuojuse zinis;
- datu puorlaidis dreizums (bodūs voi bitūs);
- ci puorlaide byus sihroniska, ci asinhroniska;
i leidz.
Protokolā taipoš var byut paradzāti pruoteigi pajiemīni datu puorlaidis klaidom aptikt i pareizajim datim atjaunynuot, taipoš pajiemīni datim šifrēt i atšifrēt.


text:
Volūda
Volūda (ari mēle voi runa) var zeimuot konkretai cylvāka vareigumu apjimt i lītuot kompleksys komunikaciju sistemys voi ari konkretu itaidys kompleksys komunikaceju sistemys gadīni. Volūdys zineiba sevkurā juos zeimeibā teik saukta par lingvistiku aba volūdzineibu.
Apmāram 3000—6000 volūdu, kuruos cylvāki myuslaikūs runoj, irā vysuīvāruojamuokī pīvadumi, tok dobyskuo volūda var byut baļsteita ari iz vizualu, a na tik dzierdeibys stimulu kai, pīvadumam, zeimu volūdys i rokstu volūda. Kodus i cytus muoksleigai radeitu komunikacejis sistemu veidus kai tūs, kas teik lītuoti datoru programiešonā, ari var saukt par volūdom. Volūdā itamā zeimeibā irā zeimu sistema informacejis kodiešonai i dekodiešonai.
Teik īskaiteits, ka cylvāka volūda irā fundamentalai izškireiga nu cytu dzeivnīku škiru volūdu, i jai pīmeit daudz augstuoks komplicātums. Cylvāka volūda irā cīši sapeita ar tū, ka jei irā baļsteita iz vērtiņa nūsacejumu, kas saista simbolus ar jū zeimeibu, taidejaidai rodūt bezgaleigu varamū izasacīņu skaitu nu aprūbežuotūs elementu skaita. Teik īskaiteits, ka volūda roduos, kod agreimī hominidi pyrmūreiz suoka sasadorbuot, damāruojūt agruokys komunikaceju sistemys, baļsteitys iz izsaceigu zeimu, tymā skaitā suzinis teorejis i kūpeigū iņteņcionaliteta.


text:
Autors: Latgalīšu Kulturys gazeta
Avots: LaKuGa.LV
Interesanta informācija?
pievienojiet
Niu pasaulī pošu popularuo eņciklopedeja i latgaļu volūdā! Vikipedeja irā daudzivolūdeiga škārsteikla eņciklopedeja ar breivu saturu.
Deļkuo myusim vajag taidu eņciklopedeju? Tei ir vēļ vīna vareiba raksteit i skaiteit latgaliskai. Da šam latgaļu volūdā eņciklopedejis i vysā gruomotys ap tik plošu temu lūku navā bejušs. Tei ir vareiba pīraksteit kū naviņ svareigu ap Latgolu i naaizmierst. Tei irā vareiba izaraisteit volūdai tuoļuok par sātys slīksni i modernā ceļā vadynuot Latgolys ļauds lītuot sovu volūdu. I vēļ – informaceja Vikipedejā namoksoj nikuo!
Vadynuojam atīt par paleigu Vikipedejis dorbā:
- škārsteikla lītuotuojus ar lobu tehniskū guoduošonu;
- škārsteikla lītuotuojus ar lobom latgaļu rokstu volūdys zynuošonom ci gribiejumu īsavuiceit;
- škārsteikla lītuotuojus, kas tur ci var sagatavēt daudzi fotografeju (ap Latgolu i juos vītom);
- sevkuru, kurs gryb aktivai pīsadaleit latgaļu vikipedejis dorbā i tuoļuokraisteibā.
Vairuok informacejis: lakuga.lv/posts/atdareita-vikipedeja-latgalu-voluda/
Par rakstu pārpublicēšanas noteikumiem lūdzam kontaktēties ar Travelnews.lv redakciju.


text:
Petanks
Petanks (praņcīšu: Pétanque) — Provansa praņcīšu nacionaluo sporta atmeja, bumbuļu svaideišona.
[pataiseit] Aprakstejums
Kaitys snāgs irā diveju komandu kaitaunīkim 15 reiz 4 m pluota laukumeņā pa ailei voda metaliņus bumbuleišus raudzeit dastumt sovu bumbuleiti kai varams tyvuok da kūciņa bumbuleiša — košoneta (praņcīšu cochonnet — cyuceņa). Pi tuo, metaliņam bumbuleišam nabreiv aizgiut košoneta, tok sasaveicieja bumbuleiti jis var izsist nu vītys, kab puorstumtu jū tuoļuok nu košoneta. Kaita tuoļuojās da 13 ocu.
Petanku var kaitavuot sevkotrā laukumeņā: smiļkšuotā, gruntātā, žvyruotā i t. t. Pyrma kaitys suoku kaitaunīki aizzeimoj itū laukumeņu pa nūstateitajim mārim.
Bumbuļu māri i svors:
Kaitaunīku skaits komandā: 1—3, komandys kaitavoj vysaidūs sadorūs. Vacuma aprūbežuojumu navā.
[pataiseit] Viesture
Petankam leidzeigys kaitys beja jau Senejā Grekejā i Romā. Eladā parostai izlītuoja opolus akmiņus i lumdynuojuos tuoļsvīsšonā, a romīši svaideja ar dzeļzi apkoltus kūciņus bumbuleišus kurs taisnuok ītruopeis.
Piec Romys imperejis krisšonys itei kaita beja aizmiersta i atdzyma viņ Vydslaikūs ar pasauku ([Test-Praņcīšu volūda|praņciskai]] bouleurs. Jei tyka taida populara, ka XIV godusymtā beja nūlīgta, kab pavaļdini aizajimtu ar nūdareiguokom sporta atmejom - fehtuošonu voi lūksaušonu.
Koč i bejuši nīlūgumi, kaita atguojuse da myusu dīnu. Vysaiduos formuos, ar vysaodom pasaukom, jei ekzistej vysaiduos Vydsjiuru vaļsteibuos, taipoš Lelbritanejā. Niulejā atmejā petanks atsaroda 1907 godā.
Petanka kaitaunīki sasaškeiruši Vydtautyskajā petanka asociacejā.


text:
IP MPLS
IP MPLS aba IP/MPLS (anglīšu: Internet Protocol / Multi Protocol Label Switching), aba MPLS (anglīšu: Multi Protocol Label Switching) irā standartizāta tehnologeja, kura ļaun padreizynuot datu tekmi teiklūs i atvīglynuot juos vaļdeišonu.
Lītojūt MPLS, zynomai datu paketu vērtinei irā sataisoms specials ceļš, kuru atpazeist sevkurā paketā vydā asūša aizzeime. Tai sasataupa laiks, kurs vajadzeigs, kab maršrutātivs atrostu cyta mozga adresu i varātu da juo tuoļuok nūsyuteit paketu. Tehnologeja MPLS daudziprotokoleiga, jei dora ar IP, ATM i FR teikla protokolim.
Parostuo modeļa (OSI modeļa) teiklā MPLS ļaun 2-ajā kluoškā (komutacejis leidzīnī) puorsyuteit daudzuok paketu na 3-ajā kluoškā (maršrutiešonys leidzīnī).
MPLS na tik dreizynoj datu tekmi, bet taipoš ļaun vīgli vaļdeit teiklu, kab puordrūsynuotu QoS (Quality of Service - pakaļpīņa kvalitetu).
Deļ itūs īmešļu MPLS tehnologeja irā līteiga teiklim, pa kurim suoc īt vairuok i izškireiguoku datu, tymā vydā vierīņpakaļpīni i VoIP. Partū MPLS dabuojs nagaidomu mozūs i vydyskūs pasajāmumu i vydtautyskūs biznesa teiklu pīzeišonu.
Eksperti taipoš skaituos ar faktu, ka lītojūt IP-MPLS tehnologeju VPN taiseišonā, navā vajadzeibys lītuot šifriešonys shemys (pīvadumam, IPSec).


text:
Beringa šauris
Beringa šauris — jiuru šauris iz vyds Sibira (Azejis reitu dalis) i Aļaskys (Amerikys vokoru dalis). Šauru garums- ap 85 km, dziļums - tik 30–50 m. Nu geografiskuo redzīņa šauris taipoš saškir Beringa jiurys ar Čukču jiurom.
Beringa šauru vydā irā Diodemu jiursolys.
Beringa šauris i Beringa jiurys pasauktys Danejā dzymušuo krīvu tāmātuoja Vitusa Beringa (Vitus Bering), atceļuojuša da šauru 1728 godā, vuordā.
[pataiseit] Beringa sauszemis puorīma
Irā izcalta hipoteze, ka ladslaikūs Beringa šauru vītā egzistiejuse sauszemis puorīma, pa kuru pyrma 12 tyukstūšu godu ļauds varēja atīt nu Azejis da Amerikai.
Myuslaikūs atsarads pasūlejums stateit tyltu voi zamiudiņa tuneli, kurs saškiertu Ameriku i Azeju Beringa šauru vītā, tok cikom kas dorbi navā dareiti.


text:
Mīsta vierīņs nu Olava bazneicys tūrņa
Talins (igauņu: Tallinn) — Igaunejis golvysmīsts i pats leluokais mīsts. Ite vysuzeimeiguo Igaunejis ūsta pi Suomu jiuru leiča pošūs vaļsteibys pūstumūs. Taipoš mīsts irā vysu leluokais industrejis i finansu centrys. Talina vacmīsts īlykts UNESCO pasauļa kulturiskuo puormaņtīņa sarokstā. Mīstā izaglobovuse vydslaiku pīstateiba ar sorgsīnu. Harjis apleiciņa administrativais centrys.
-
-
Talina vacmīsta vydslaiku sorgsīna
-
Vierīņs iz Talina bizneša centra
-
-
[pataiseit] Nūruodis i olūti


text:
Latgolys augstaine
Latgolys augstaine — reļjefa pasacālums Latgolys dīnavydreitu daļā, vysuaugstuokuo Latgolys daļa augšuok jiuru leidzīņa, īīt Daugpiļs, Kruoslovys, Dagdys, Aglyunys, Preiļu, Ribinišku, Rēznis i Ludzys nūvodu teritorejuos. Latgolys augstainē izasliejušys pošys augstuos regiona viersyunis: Lelais Līpkolns (289,3 m augšuok jiuru leidzīņa), Dzierkaļu kolns (286,3 m a. j. leidz.), Dubuļu kolns - (273,8 m a. j. leidz.), taipoš cik nacik zamuokais, tok deļ skaistūs vierīņu izslyvušais Muokuļkolns.
Latgolys augstainē izapliets ūtrys pa lelumam Latgolys azars – Rāzna (viersa pluots 5756,4 ha).


text:
Škīzna
Škīzna (anglīšu: fiber; krīvu: BoлokHo; latvīšu: šķiedra) — materiala tips, sasadorūšs nu pagaru pavadīņa voi neits formys daļu.
Škīznys kai materials var byut dobyskys (pīv., lynu škīznys, kokosa škīznys, auguoju škīznys - būmeļs, dzeivinīku škīznys - vylna, šolks) ci muoksleigys (siņtetiskuos škīznys, stykla škīznys, optiskuos škīznys).
Škīznys svareigys biologejā - juos satur kūpā auguoju i dzeivinīku audus. Cylvāks auguoju škīznys izlītoj sasprāzdams pavadīņūs, neitīs, aukluos, viervēs. Piečuok juos var lītuot cytu preču pīgatavē. Škīznys taipoš saviļoj slūksnēs, i nu jūs taisa papeiru voi filcu.
Muoksleiguos škīznys padarynoj taisyskā, parostai kimiskā formā.


text:
Horoskopi
Latgaļu horoskops
29.07.2009
Auns (Vucins)
Var byut lobi dakteri. Labi õrstei nu pohmeļa. Puišim pateik meitas a meitom puiši. I lobõk vairõk. Drusku slinki a cyti cīši strodeigi. Ka vāg, labi pļaun sīnu. Bīži īdzer, tod vysi ir draugi. Ļūti lobi cilvāki.
Vērsis (Teļš)
Pateik daudz runot. Īpaši ka pylna sirds sazakrojuse. Nabogi. A citi otkol cīši bogoti. Itīm cilvākim gūvs vīnmār atdūd vysu pīnu. Arī poši nav skūpi. Par tū, ka dzāroji, bet cīši lobi cylvāki.
Dvīņi (Vui cik daudz)
Troki mīreigi cilvāki. Ilgi dzeivoj par tū, ka cīši meilej īdzert. Vairõk dzeijvoj pa mõjom, a cyti otkoln zyrgā jõj apleik. Tur daudz lūpu- suņu, kaču, vystis ari cytaidis reimys. Itīm cylvākim vysi lobprot dūd iz poroda par tū, ka cīši lobi cylvāki.
Vēzis (Pūra trokīs)
Itīm cylvākim nikod nav žāļ. Jautri cylvāki, cīši leli dzāroji, tī kuri prūt dzīdot ... kuri naprūt, toža. Pateik cytim vysu kū dõvynõt a reizem poši kai dõvonas. Strodeigi, leli buļbu laseitõji i runkuļu pliesieji. Cīši leli dzāroji, bet lobi cylvāki.
Lauva (Strāšnīs)
Cīši smaideigi i cīši taupeigi a cyti otkol nā. Daudz dzer ola a kas nadzer tī dzer pīna. Napateik, ka cyti troki palīk. Bīži sapynūs radz pavasari. Pēc tam skrīn iz krūgu olu dzert par tū, ka leli dzāroji, bet gora stypri i lobi cylvāki.
Jaunava ( Bõba)
Cīši korteigi cylvāki a cyti otkol nā. Vysu labi acacerās. Vīnmār zyna, kur batviņi sastateiti a kur būrkõni. Acacerās ari kur īprīkš nūslēpe buteļi, par tū ka cīši pateik īdzert. Vyspor leli dzāroji. Jīm bīži īt cīmeņi par tū ka cīši lobi cylvāki.
Svari (Spaņs)
Cīši gudri cylvāki a cyti otkol tikai smuki. Bīži vysu kū jūceigu izdūmoj. Ka smejās – vysa sāta skaņ. Labi guni kur i ēst taisa. A cyti daudz ād poši. Cīši draudzeigi, par tū ka leli dzāroji, bet ļūti lobi cylvāki.
Skorpions (Rupucs)
Puiši kori uz meitom a meitas uz puišim. Tī kas gudri, gotovi zvaigznes saskaitēt a tī kas nav gudri tī nā. Meitom pateik pučis a puišim ols. Godos arī ūtraižõk. Vyspõr itī cylvāki cīši meilej īdzert. Kod iz pohmeļa sõp golva nūzaspļaun i palīk vīglõk. Kai soka, kū tu lobam cylvākam padareisi.
Strēlnieks (Metiejs)
Cyti mienessierdzeigi a cyti otkol nā. Leli runõtoji i leli strõdotõji. Kod võrej sīru, vīnmār saīt. Gondreiž. Kod võrej olu, saīt vīnmār. Troki pateik bučoitīs, bet tikai tod, kod nav cīši pīdzāruši. Dvēselē cīši lobi cylvāki, koč i dzāroji.
Mežāzis (Ragains)
Daudz draugu koč i moz naudys. A cytim otkol daudz naudys. Pateik daudz ēst. Garšoj buļbu blīni. A kam nagaršoj, tod švaki. Itīm cylvākim sātā vīnmār ir ols, par tū ka poši ir leli dzāroji, bet ļaudis runoj, ka cīši lobi i uztycami cylvāki.
Ūdensvīrs (Žbaņķeļs)
Lels dzārojs, bet lobs cylvāks. Kai bolūdeits. Moz ād. Cyti moš i daudz ād. Cīši sirsneigi. Lelõlo daļa ir tīvi. A cyti nav. Ka jīm stõsteisi sovas bādas, jī saprūt. A ka stõsteis i prīkus, jõnas buteļa. Itī cylvāki ir mõņticeigi. Bet kai īdzer vyss ir labi.
Zivs (Osoka)
Cīši gleiti cylvāki, bet na vysi. Ir leli mõkslinīki. A kuri taidi nav, tī ļūti strodeigi. Cyti ir leli gulātoji. Cyti leli doncoitõji, par tū ka daudz dzer. Bet kūtu padareisi – ļūti lobi cylvāki.


text:
Vikipedeja:Rakstīņa papiļdeišona
[pataiseit] Kas eistyn irā Vikipedeja
Vikipedeja irā eņciklopedeja, kuru kūpadareidami taisa juos skaiteituoji. Lels skaits ļaužu itamā šaļtī dora pi Vikipedejis, taiseidami tyukstūšys papiļdejumu kas stuņdis. Puormejumi pīsalosa "rakstīņa pataisejumu viesturē" (article history). Izagoda i nadareigys puormejis, tūlaik pyrmuokais teksts mudri grīžās atpakaļ. Zynoms, anglīšvolūdeigajā Vikipedejā lītuotuoju i redaktoru irā vysudaudzuok, a rakstīņu - vaira kai 960 tyukstūšu.
Vikipedejis versejis raistuos i cytuos volūduos. Pīvadumam, igauņu Vikipedejā jau 14 tyukstūšu rakstīņu, ite daudzi deļ taidys napalelys volūdys, i informacejis daudzums leidzeigs lelai drukavuotai eņciklopedejai kai bīzai gruomotai.
[pataiseit] Kai es varu paleidzēt?
Nasabeistit papiļdeit rakstīņu! — sevkurs lītuotuojs var redigēt tekstu, i vadynojam Jiusus byut drūsim i tymā pošā laikā nabyut vandalim. Kod atsarūn nazkurs teksts, kuru varit papiļdeit (turīni, gramatiku voi tik uorejū izavierīni) ejit i redigējit. Nikas navar iznycynuot Vikipedejis. Vysu var izgluobt i piečuok atjaunynuot. Caur sovu redigiešonu Jius varit paleidzēt Vikipedejai byut par pošlobuokū dazynuošonys resursu Puorstaipteiklā i raksteit latgaliski ap vysom svareigom lītom i vysom zineibys atzarem.
[pataiseit] Wiki markiešona
Irā speciala volūda rakstīnim taiseit i redigēt; jei leidzeiga HTML, a pīroksta forma jai cyta. Ekzistej nazcik Wiki markiešonys "dialektu", a ite runojam ap tū, kurs lītojams pošā Vikipedejā. Ka Jums gribīs daudzi redigēt, lyudzami puorskaitit itū informaceju:
[pataiseit] Jiusu pyrmais papiļdejums
- Ejit iz smiļkšu skreini
- Damīdzit iz nūruodis Edit, pīraksteitys zylim literim lopys viersā
- Papiļdit puslopu (lyudzami narokstit nikuo naloba!)
- Damīdzit iz Save page voi Show preview


text:
Napys līkne
Napys līkne (anglīšu: Napa Valley) — geografiska līkne Napys apleicinī, San Franciskys leiča rajonā (Kalifornejā, ASV) i jamā asūšuo teritoreja, pasaulī pazeistama kai ASV vysuzemeigais veinūgu audziešonys i veindareibys regions.
Veinūgu audziešona Napys līknē suokusēs 19 godusymta 50-tajūs godūs i deļ vieleigūs geografiskūs, geologiskūs, klimatiskūs apstuokļu dreiži raistejusēs. Šudiņ Napys līkne tur vaira kai 340 veinaudzātovu, jamuos audzej "Cabernet Sauvignon", "Chardonnay", "Pinot Noir", "Merlot", "Zinfandel" i cytys nūmīļuotys veinūgu atmejis. Kuri nakuri veindari pīgatavej veinu tik i viņ nu Napys līknis veinūgu, cyti maisa līknis nūaugu ar apleicejūs kolnūs augušajom veinūgom.
Napys līkne vīnulaik irā izsliviejs turizma centrys. Pasaprīcuotu ap skaistajim dobys vierīnim, pasabyutu veinūgu suodūs i nūraudzeitu breineiguo veina kas gods ite atcīmoj ap 4,7 milijoni turistu.


text:
Pyrmaviesture
Pyrmaviesture (anglīšu: prehistory, pre-history; krīvu: пpeдыcTopия; дoиcTopичeckaя эпoxa; latvīšu aizvēsture) — tradiceigai itai sauc ciļviecis viesturis pyrma roksta izguoduošonys. Pa cytam, šudiņ aktualuokam, redzīņam pyrmaviesture irā ciļviecis viesture da agrokulturys atsarasšonai. Vēļ irā redzīņs, pa kuram par pyrmaviesturi sauc ciļviecis viesturis da ļaudeibys lūmu atsarasšonai.
Pyrmaviesturis terminu pyrmū reizi izlītuoja praņcīšu zininīki (praņciskai pré-historique) XIX gs. suokuos, apraksteidami atradīņus Dīnavydpraņcejis oluos. Ciļviecis pyrmaviesturis tiemej arheologeja, paleoantropologeja i jūs sūpluokatzaris.
Deļ tuo, ka pyrmaviesturi vysucieškuok sīn ar roksta atsarasšonu, izškireiguos kulturuos pyrmviesture beigusēs izškireigā laikā, a kurys nakurys kulturys sova roksta net vysā natyka izguoduojušys.
[pataiseit] Sadalejums laikavydūs
Tradiceigai pyrmaviesturi dola itaidūs danīšu zininīka K. J. Tomsena (C. J. Thomsen) pasūleitūs laikavydūs:
- Akmiņlaiki:
- Bronzlaiki;
- Dzeļžalaiki.
Kod nakod izškir vēļ i eneolita laikavydu.
[pataiseit] Termina i periodizacejis kritika
XX godusymtā pyrmaviesturis termina zemeigums sasamazynuoja. Ciļviecis viesturis styngra daleišona laikavydūs da roksta atsarašonai i piec juos suoce naatsataisnuot, vairynojūtīs arheologejis datim ap boguotom kulturom, dzeivuojušom da roksta izguoduošonys i pasaplotūt radejaktivajai datiešonai, kura ļuove „viesturiskajim laikim“ pasastumt vys tuoļuok puorīsmē. Vīnulaik, „globalizejūtīs“ pasauļa viesturei, dalejums pa roksta izguoduošonai šaļtim davad da absurdiskim dalaidumim. Pīvadumam, itai dolūt, izītu, ka Egipts viesturiskajūs laikūs īsūļuojs jau 3500 godā pr. m. e., a Jaungvineja – tik XIX godusymtā.
Šudinejai kritikai pavaļdeiga i pa daļai savecejušuo Tomsena periodizaceja. Saceisim, šumeru civilizaceja rokstu turēja vēļ pyrma bronzlaiku. Nu ūtrys pusis, arheologiskī atradīni centralajā Anatolejā (Turcejā) ruoda, ka tīnis agreimuo neolita kultura jau muocēja apdareit varu (8000 g. pr. m. e.).


text:
Alfabetiskuo parādavuošona
Alfabetiskuo parādavuošona ci kolaceja ir metods (Algorithm), kurs taisa alfabetisku sarokstu nu sevkurys vuordu kūpys, kas pīraksteiti nazkaidā cylvāku volūdys alfabetā (pīmāram, latgaļu alfabetā). Taida parādavuošona var baļsteitīs uz dažaidim principim. Goduos, kad svareiguoks ir matematiskai vīnkuoršs metods, a goduos, kad leidzeigim vuordim juoatsarūn sūplok. Leksikografu i vuordineicu dareituoju vydā izplateitī parādavuošonys metodi dūti zemļuok.
[pataiseit] Voi jemt vārā lelūs/mozūs burtus?
Eiropys tautu volūduos jau nu Vydslaikim atsaškir lelūs burtu simboli nu mozūs burtu simbolim. Pīmāram, "A" i "a" - ir atškireigys rokstu zeimis. Ari leksikografejā lelī i mozī burti vīn reizim paleidz pazeit sovumvuordus (Proper noun) i eisynuojumus (Abbreviation) nu cytu vuordu. Pīmāram, Ceiruļs (cylvāka pavuorde) ir nazkas cyts nakai ceiruļs (putnu suga). No bīžuok vuordu nūzeime daudz nasamaina nu lelūs i mozūs burtu lītuojuma - pasaukuos i cytur bīži vyss teksts dūts ar lelajim burtim. Taida īmesļa dēļ alfabetiskuo parādavuošona Eiropys tautu volūduos bīžuok ir 2 sūļu process:
- Saparādavoj vuordus alfabetiskai, nasaverūt iz lelajim i mozajim burtim.
- Jo kaidi vuordi atsaškir vīn ar burtu lelumu, tod verās iz tū poziceju, kur pyrmuo atškireiba burtu lelumā. Pa prīšku īt tys vuords, kimā lītuots lelais burts. Pīmāram, Ceiruļs ir rokstoms ogruok nakai ceiruļs.
Taids algoritms ir lītuots angļu volūdā, bet tū var lītuot ari cytuos volūduos - ari lels daudzums latvīšu (baļtīšu) i latgaļu vuordineicu sastateits lītojūt itū sprostū parādavuošonys principu.
[pataiseit] Sekundaruos burtu atškireibys baļtīšu i vuocu volūduos
Daudzuos volūduos ir skaņu mejis. Pīmāram, vuocu volūdā "der Baum" (kūks) -> "die Bäume" (kūki) (par latgaļu metatoneju roksteits zemļuok). Kab byutu vīgļuok atrast daudzskaitļa formu vuordineicā, kur dūtys vīn vīnskaitļa formys, vuocu leksikografi bīži pījam, ka "a" i "ä" ir, prūtams, atškireigi burti, no tī ir "mozuok atškireigi", nakai "ä" i "b". Tū sauc par sekundarū atškireibu. Kab tuos nabyutu, tod Baum i Bäume alfabetiskajā parādā nabyutu sūplok, a storpā byutu lelums cytu vuordu (lobajā stabeņā Baum i Bäume ir tuoli vīns nu ūtra - tys ir "sūds" par sekundaruos atškireibys "a" i "ä" vīnaiduošonu ar primarū atškireibu).
Baum Baum Bäume Baumwolle Baumwolle Baustelle Baustelle Bauwerk Bauwerk Bayern Bayern Bäume
Baļtīšu volūdā primarajā parādavuošonā ignorej atškireibys eisū i gorū patskaņu vydā (pīmāram, "Aa" i "Āā", "Ee" i "Ēē", ..., "Uu" i "Ūū"). Par tū, pīmāram, vuordi "Abava", "ābele", "ābelē", "aka", "akā" byus taidā kuorteibā, kai tī ite raksteiti ("ābele" īt pyrms "akys", ka "ā" i "a" pyrmiejuo kuortūšonā sakreit, a "b" pyrmiejuo kuorteibā ira pirms "k". Leidzskani (pīmāram, "Cc" i "Čč" voi "Ll" i "Ļļ") ir atškirami pyrmiejā kuortūšonā. Sekundarajā parādavuošonā īvāroj atškireibys eisū i gorū patskaņu vydā, bet ignorej atškireibys storp lelajim i mozajim burtim. Par tū "ābele" īt pirms "ābelē", ka primarajā parādavuošonā tī vuordi naatsaškir. Terciaruo parādavuošona atškir lelūs nu mozajim burtim - ābele kai sygys lītvuords atsaškir nu pavuordes vai nūsaukuma "Ābele" (vuordi ar lelajim burtim ir līkami prīškā).
Vuocu volūdā sekundaruo parādavuošana ir starp "Aa" i "Ää", "Oo" i "Öö, "Uu" i "Üü". Krīvu volūdā - starp "Ee" i "Ëë". Algoritms, kū lītoj volūduos, kur ir sekudaruos atškireibys burtu vydā ir taids:
- Saparādavoj vuordus piec jūs primaruo atškireibu (nasaverūt iz umlautim, garuma zeimem, i citom sekundarom atškireibom, kai i iz burtu lelumu ("ābele" īt pyrms "aka"; primaruos atškireibys najem vārā, voi tei ir "ābele" voi "abele")
- Tūs vuordus, kam nav primaruo atškireibu, parādavoj piec sekundarom atškireibom, verūtīs iz umlautim i garuma zeimem ("ābele" īt pyrms "ābelē")
- Tūs vuordus, kam nav primaruo i sekundaruo atškireibu, parādavoj piec burtu leluma (pīmāram, "Ābele" īt pyrms "ābele").
[pataiseit] Inversais parāds
Volūdnīceibā nūder vēļ vīns vuordu parāds - inversais parāds, kimā iz vuordim verās nu ūtra gola, i tod parādavoj piec alfabeta. Tod vuordi ar vīnaidom golūtnem i vīnaidim pīdēklim stuov sūplok. Pīmāram, vysi vuordi, kam nominativā ir izskane -eiba byus vīgli atrūnami. Kairajā stabeņā dūti inversuo parāda pyrmī latgaļu vuordi, kas beja atrūnami lelā tekstu korpusā (latgola.lv komentūs). Vydus stabeņā dūts fragments iz vydus, kur sūplok stuov daudz laika apstuoklinīku. I lobajā stabeņā dūti inversuo parāda piedējī latgaļu vuordi.
a ... ... aba šūgod atsagrīž divdaba kod naatsagrīž kaba nakod juopīgrīž atrībeiba jebkod atgrīž darbeiba nikod apsasprīž sadarbeiba nazkod apguož īdarbeiba vysod nūlauž vardarbeiba tod snauž bezdarbeiba taitod izapauž seceiba dzērd juoizapauž garlaiceiba raud īgryuž reiceiba dūd atgryuž ... nadūd ... ...
[pataiseit] Secynuojumi
Latgalīšu volūdai ir lela morfologiskuo boguoteiba - vuordim ir lūcejumi, kas puormaina jūs galūtnis. Ira ari metatoneja - patskani mainuos radnīceigu vuordu formu saknē (golds - gaļdeņš, nest - nasu, vāza - viezeņa, pyrmais - pirmeigs). Vuordineicā bīži roksta vīn pamata formu (nanūsaceibu nest a na nasu; raksteit a na rokstu). Deļ tuo cylvākam, kurs nazyn latgaļu metatonejis eipateibu, var byut gryutumi atrast vuordu vuordineicā - rokstu ir juomeklej pi vuordim, kas suocās ar ra-.... Latgalīšu volūdys vuordus nabyutu logiski parādavuot kai arabim (najemt vārā patskanus), i par tū tī gryutumi ir juopīcīš.
Latgalīšu volūdā navarim bez dūmuošonys puorjemt tuos sekundaruos atškireibys, kas pastuov, pīmāram, latvīšu voi vuocīšu volūdā - par tū, ka patskanu mejis latgaļu volūdā ir sovpateigys. Latgalīšu volūdys datorizaceja vēļ nav daguojuse da tam, kab byutu datoru bibliotekys ar standarta kolacejis algoritmim, kai tys ir latvīšu, krīvu i vuocīšu volūdom. Vēļ nav zynoms, voi latgaļu volūdā vajadzeigys sekundaruos atšķireibys starp eisajim i garajim burtim. Pīmāram, voi "a" i "ā" atsaškir primari voi sekundari. Pīmāram, voi vuorda "gods" formys goda i godā byutu juoroksta sūplok, a godadīna piec jū obadvieju. Voi ābļavuot(ēvelēt) ir alfabetiskai pyrms vuorda acteņa? Voi burti "i" i "y" atsaškir primari voi sekundari? Vysi tī vaicuojumi gaida sova atsacejuma. Varim vīn minēt, ka tuos metatonejis, kur "y" bīži puorīt iz "i", pīmāram, cylps - ciļpeņš, styprs - stiprinīks, varātu byut vīns nu īmeslim, deļ kuo latgaļu volūdā burti "i" i "y" ir atrūnami alfabetā sūplok, bet cytuos volūduos (anglīšu, franču, vuocīšu) "y" ir pošuos alfabeta beiguos pyrms "z".
[pataiseit] Nūruodis
- "java.text.RuleBasedCollator" - Javys klase, kas ļaun taiseit sovus parādavuošonys algoritmus, kas atsaškir nu standarta lokalizaceju (pīmāram, lejislatvīšu(lv), angļu(en)).


text:
Biblioteka
Biblioteka (greku: BιBλίov, biblīos – "gruomota"; θήkn, tēke – "pagluobe") – privats ci ļaudiskys gruomotu kūplasejums, ci vuiceibu īstots, izalosūt, komplektejūt, sorgojūt gruomotys i ļaunūt jūs lītuot ļaudeibai. Taipoš par biblioteku sauc gruomotu serejis, kurei paškierta konkretai skaiteituoju grupai ci literaturys žanram (pīv., Škoļnīku biblioteka, Filosofejis biblioteka). Pa organizacejai, kuramā dora biblioteka, izškir kleštoru bibliotekys, universitetu bibliotekys, tīsu bibliotekys i ct.
Pošleluos bibliotekys Latgolā dora Daugpilī (Latgolys Centraluo biblioteka, Daugpiļs Universiteta biblioteka) i Rēznē (Rēznis Centraluo biblioteka, Rēznis Augstškolys biblioteka).


text:
Gotu roksts irā konsonaņtiskai vokaliskais roksts i alfabets, kurā saraksteiti izaglobuojuši IV—VI godusymtu gotu volūdys pīminiekli. Teik uzskateits, ka alfabetu radeja veiskups Vulfila (ci Ulfila), kas IV godusymta vydā radeja Biblejis puorvārsumu gotu volūdā. Leidz tam goti lītuoja rūnu rokstu, tok Vulfilam redzējuos, ka rūnys asociejās ar poguoneibu i jī irā navālami svātūs tekstu puorvēršonai. Jaunais alfabets tyka radeits iz greku alfabeta uņcialuo roksta pamata ar palīniejumim nu latiņu i, mozuokā mārā, rūnu roksta. Alfabeta literu pasaukys nuok nu rūnu pasaukom.
Roksta ISO 15924 kods irā Goth.
Pyrmuo Codex Argenteus
ci «Sudobra Biblejis» lopa, VI gs. manuskripts ar veiskupa Vulfilas IV gs. Biblejis puorvārsumu gotu volūdā
Zamuok teikt izlykta gotu alfabeta tabele.
Kai greku alfabetā, gotu literi tyka lītuoti ari kai skaitli. Itymā gadīnī literi tyka raksteiti voi nu ar divim punktim (•𐌹𐌱• = 12), voi ar augšstreipi (𐌹𐌱 = 12). Divim literim — 𐍁 (90) i 𐍊 (900) — navā fotetiskuos vierteibys.
Literu pasaukys irā fiksētys IX godusymta Alkuina manuskriptā Codex Vindobonensis 795.


text:
Roksts (raksteiba)
Roksts (latvīšu: rakstība; anglīšu: script, writing, writing system; krīvu: пиcbMeHHocTb, пиcbMo) — informacejis aizraksteišonys aba fiksiešonys grafiskuo sistema, vīna nu cylvāka volūdys byusmis formu.
Vuorda roksts cytys zeimeibys: Roksts
[pataiseit] Cylvāka volūdys rokstu tipi
- Ideografiskais aba piktografiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynoma sapratīņa.
- Fonoideografiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi jāga i pi skaniejuma.
- Logografiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynoma vuorda.
- Morfemiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynomys morfemys (pīv., kinīšu raksteiba).
- Fonetiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynoma skaniejuma:
- baļsīņu aba silabiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynoma baļsīņa:
- parostais baļsīņu roksts — baļsīņus ar vīnaidu leidzaskani, a izškireigim pošskanim apzeimoj vysā izškireigys roksta zeimis (pīv., japanīšu kana);
- abugida — baļsīņus ar vīnaidu leidzaskani, a izškireigim pošskanim apzeimoj rokstu zeimis, kurys darynuotys iz vīnys tuos pošys roksta zeimis pamata, cik nacik puormejūt formu (pīv., etiopīšu roksts) voi dalīkūt papyldomys zeimeitis (pīv., iņdīšu roksts).
- Leidzaskaņu aba konsonaņtiskais , aba kvazialfabetiskais roksts) — vīna roksta zeime dasīta pi leidzaskaņa, a pošskani vysā naapzeimojami. Taidys roksta sistemys raisteidamuos parostai pasapylda ar vokaliziejumu sistemom.
- Leidzaskaņu i pošskaņu aba konsonaņtiskai vokaliskais roksts — vīna roksta zeime (leidzaskaņs) var byut dasīta i pi pošskaņu, i pi leidzaskaņu, i vysa raksteiba pamatojās iz priņcipa "vīna grafema (roksta zeime) atsateik vīnai fonemai".
- baļsīņu aba silabiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynoma baļsīņa:
[pataiseit] Roksta atmejis pa ciļmis regionam
[pataiseit] Tiveimūs Reitu i Vydsjiuru regiona senejuo raksteiba
- Senejūs egiptīšu roksts
- Kleiņroksts
- Elamīšu hieroglifika
- Luvīšu
- Kretys roksts i juo priecguojieji — Linejroksts A, B, Kiprīšu-minīšu пиcbMo, kiprīšu roksts
[pataiseit] Semitu (skonu) roksts i juo atlasynuojumi (atskaitūt greku rokstu)
- Biblejis roksts
- Protokanaanīšu roksts
- Protosinajīšu roksts
- Ugarīšu roksts (kleiņroksts)
- Finikīšu roksts
- Iberīšu roksts
- Senejūs libīšu roksts (numidīšu)
- Tifinaga roksts
- Turdetana roksts
- naatšifrātais guaņču roksts
- Kartagīšu roksts
- Aramīšu roksts
- Žydu alfanets (kvadratiskais)
- Samarīšu alfabets
- Sirīšu roksts (setra, estrangela, nestorianīšu i ct.)
- Arabu alfabets
- Uigurīšu roksts
- Dīnavydarabu roksts
- Mozazejis alfabeti
[pataiseit] Semitoidūs rokstu ītakā izacālušys raksteibys sistemys
- Orhona rūnys (tjurku)
- Tanys roksts (gabuli tana) (maļdivu volūdai, nu 17 gs., arabu ītakā)
[pataiseit] Greku alfabets i iz juo pamata atsarodušī alfabeti
[pataiseit] Grekoidūs rokstu ītakā atsarosušuos raksteibys
- Glagolica
- Rūnys (germanīšu)
- Armenīšu alfabets
- Gruzinu alfabets
- Agvanīšu roksts
[pataiseit] Iņdīšu roksts (baļsīņroksts)
- Kharošthu roksts
- Brahmu roksts
- Devanagaru roksts
- Bengalīšu alfab7ets
- Tibetīšu roksts
- Toharīšu roksts
- Monīšu roksts
- Birmīšu roksts
- Taizemīšu roksts
- Khmeru roksts
- Laosa roksts
- Kavu roksts (senejūs javīšu roksts)
- Tangalīšu roksts
[pataiseit] Kinīšu roksts i juo atlasynuojumi
- Kinīšu roksts
- Japanīšu baļsīņroksts
- Čžurčžeņa roksts
- Kidaņa roksts
- Tanguta roksts
- Čžuaņa roksts
- Korejīšu roksts (Hangiļs)
[pataiseit] Cytys senejuos i Vydslaiku raksteibys
- Maju roksts
- Cuaņa roksts (i volūdom Kinejā)
- Dongbys roksts (nasi volūdai Kinejā)
- Ogama roksts
- Senejūs permīšu roksts (aburs)
[pataiseit] XVIII-XX godusymtūs izacālušī roksti
Itūs rokstus parostai radeja misioneri, pošys raksteišonys idejis ītakojami.
[pataiseit] Azeja
- Pahau i Polardys roksti mjao-jao volūdom
- Varang-kšitu roksts ho volūdai (mundys volūdu grupa) Iņdejā
- Tenevilis ideografiskais roksts čukču volūdai
[pataiseit] Afrika
- Nko roksts (nu 1949 g. mandenīšu volūdom Gvinejā i Malūs)
- Basys roksts (nu XX suoku)
- Vai roksts (nu XIX gs. 20-tūs godu)
- Kpelis roksts (XX gs. 30-tajūs i 40-tajūs godūs)
- Lomys roksts (XX gs. 30-tajūs i 40-tajūs godūs Liberejā
- Kikaui roksts aba meņdis roksts (XX gs. 20-tajūs - 40-tajūs godūs meņdis volūdai) SjeraleonēSjeraleonē
- Bamuma roksts (nu 1896 da XX gs. 50-tūs godu Kamerunā
- Osmanis roksts (somalīšu volūdai)
- Mandombis roksts (nu 1978 g. Angolā, Kongys Republikā i Kongys Demokratiskajā Republikā
[pataiseit] Amerika
- Irokezu roksts
- Kanadīšu baļsīņroksts (kri, eskimosu, odžibvis i ct. volūdom)
[pataiseit] Muoksleigūs volūdu raksteibys
[pataiseit] Naatšifrātī roksti
- Rongo-rongo
- Festa diskys
- Indys līknis roksts (protoiņdīšu aba Harapa roksts)
i ct.


text:
Vikipedeja:Vandaļu gors
Vandaļu gors aba vandalisms ir sevkaida satura dalikšona, iztreišona voi puortaiseišona, kab teišam samaituotu enciklopediju. Izplateiti vandalizma veidi ir asūšā teksta puorraksteišona ar lomu vuordim, lapu teksta dzēšona voi nazkaida nadereiga satura dalikšona da lopys. Kotrys lobys grybys mieginuojums dareit enciklopediju lobuoku, pat ja naveiksmeigs, nav vandalisms.
Vandalisma darbeibys ir pret Vikipedijas nūteikumim; vandalisma gadejumus vajag atpazeit, i tod reagēt – ja tys ir nūpītns, ka navarit tū izdareit poši, varit meklēt administracejas īsajaukšonu (Administrator itervention). IBM tiemietuoji 2002.godā saceja, ka leluokuo vandalisma dale angļu Vikipedijā atsagrīž pyrmajuos pīcuos minutēs. Tū apstiprina i eksperimenti vēļuok, kad pietnīki teišom īroksteja muļkeibys (patent nonsense).
Reizim ari cyts lobuojums var izaviert kai vandalisms. Napīcīšama ryupeiga dūmu gaita, kab zynuotu, ci jaunuo informaceja lopā var palikt, ci tys ir vandalisms.
[pataiseit] Reagēšona iz vandalismu
Ja radzoms vandalisms (zemļuok dūtajā nūzeimē), vajadzātu atgrīzt atbiļsteigū lopu. Pī tom, īrokstit breidynuojuma šablonu vandaļa "talk" lopā, kai paruodeits tuoļuok. Jo vandaļs ir breidynuots, a naatlaideigi dora sovu, var lyugt administratora īsajaukšonu (en:Wikipedia:Administrator intervention against vandalism). Admini var apspīst (en:block ar nūteiktu proceduru (blocking policy).
[pataiseit] Breidynuojumu šabloni
- {{subst:Test}} voi {{subst:test1}}
- Taiss:Test
- {{subst:Test2}}
- Taiss:Test2
- {{subst:Test3}}
- Taiss:Test3
- {{subst:Test4}}
- Taiss:Test4
Admins var lītuot ari taidu šablonu:
- {{subst:Test5}}
- Taiss:Test5
Atguoduojit paraksteit ar datumu vysus breidynuojumus. Tū var izdareit, jo pīroksta dokumenta golā 4 tiļdis (tai: ~~~~).
[pataiseit] Vandalisma veidi
Itī ir Vikipedijā izaplatejušī vandalisma veidi:
- Spamers aba māstuļnīks
- Davīnuot rokstam saturu voi uorējus linkus, kab reklamētu seve.
- Vandaļu robots
- Kaida datorprogama, kas ceņšās puortaiseit lelu skaitu rokstu ar spamu, lopu satura iztreišonu, i.t.t.
- Bierniškeigs vandalisms
- Vysaidu mulkeibu, personisku uzbrukumu voi jūku īroksteišana nūpītnūs rokstu vītā. Ari najaušūs simbolu (pīmāram, "aslkdjnsdagkljhasdlkh") davīnuošona. Iņteresnus jūkus, ja kaidam gribīs, var raksteit projektā Uncyclopedia.
- Slapnais vandalisms
- Gryuši saskatomu ortografejis klaidu, napareizu datumu, i.t.t. īroksteišona Vikipedijys dokumentūs.
- Biļdeišu vandalizms
- Provokativu biļdeišu šursyuteišana iz serveri i davīnuošona rokstim. Ari biļdeitis bez olūta voi licenzis nūruodis nav dereigys Vikipedijai - ja itīpeigi tū dora, ari skaituos vandalisms.
- Lopu adresu maineišona
- Napareiza Vikipedijys dokumenta URL vītruoda izavieliešona; napareizs voi apvainojūšs roksta nūsaukums.
- Linku vandalisms
- Linku URL vītruodu izavieliešona bibliografejā. Linka teksts var byut vacais, a links ruoda iz citu vītu.
- Diskusiju komentu puortaiseišona
- Diskuseju lopās nadreikst maineit cytu lītuotuoju tekstus.
- Lopu pašmierkeiga atsagrīšona
- Lopu atsagrīšona atpakaļ, ja napīkreitat cyta roksteituoja dūmom, nameklejūt kaidu naviņ kompromisu.
[pataiseit]
Ir nazcik cytu situaciju, kurys var traucēt, a iz tom vajadzātu reagēt sovaižuok nakai iz vandalismu.
- Jauns lītuotuojs
- Nazkas, kurs gryb izmieginuot, voi patīšom ir vareiba redigēt sevkuru lopu. Ar taidim lītuotuojim vajadzātu laipni sasavasaluot i paruodeit, ka var īt iz smiļkšu bedri, kab tur taiseitu eksperimentus (apsaverit pyrmū breidynuojuma šablonu).
- Neitrala redzīņa naīvāruošona
- Neitralums, kurs vajadzeigs Vikipedijys rokstūs ir gryuši sasnīdzams. Reizim ir žāļ, ja cylvāki tū naīvāroj, a tys nav vandalisms.
- Drūsmeigi puortaiseitys lopys
- Vikipedijys rokstnīki bīži taisa lelas puormainis rokstūs, kab tūs puortaiseitu - iztrin lelus teksta gobolus i roksta sovu. Ja iztreitī goboli ir puorcalti iz "Talk" sadali, i dūts īmeslis lobuojumim, tod tys nav vandalizms. Prūtams, goduos, ka ir napateikami, ka Jyusu saraksteitū tekstu kaids izmess, a tod ir vītā diskuseja.
- Klaidys
- Reizim lobys grybys cylvāki taisa faktu klaidys, a paši tū nasaprūt. Ari tad vajadzeiga diskuseja.
- Ītīpeiba
- Nazcik lītuotuoju var naīvāruot cytu dūmys i vysu laiku lobuot pa sovam i nikni streideitīs diskusejās. Ari taidūs gadijumūs var īt administratora paleidzeibu maklātu, a vandalisms tas nav. Sprosta, na vysi prūt lobi sasadarbuot ar cytim.
- Personeigi uzbrukumi
- Cytus apvainūt nav breiv. Daži gadejumi (cyta lītuotuoja lopys puortaiseišona ar personiskim uzbrukumim, pīmāram) ir vandalisms, a vysā tei ir vīnkuorši nasadereiga uzvedeiba, ar kū var mieginuot ceineitīs cytaiž nakai ar vandalismu.