text:
Slovaki – Čehoslovakejis “latgalīši”?
Roksta autors: Arnis Slobožanins, viesturis doktorants Daugovpiļs Universitatē
1993. gods 1. janvarī sovu eksistenci beidze Čehoslovakeja. Bez referenduma, bez lelu protestu i ašņa izlīšonys čehi i slovaki, politiskajim liderim vīnojūtīs, vīnā reitā pasamūda kotrs sovā vaļstī. Čehoslovakejis beigys pījimts saukt par “Samta lauleibys izieršonu” – kai atsauci iz 1989. goda mīrmīleigajim protestim pret komunistu režīmu, kas saucēs leidzeigi – “Samta revoluceja.”
Čehoslovakeja tyka dybynuota 1918. godā. Bet “lauluotī” vysod vīns ar ūtru beja naapmīrynuoti – slovaki čehus sauce par īdūmeigim, a čehi slovakus par napateiceigim. Bratislavu vysod kaitynuoja Pragys centralisms i nasariekinuošona ar Slovakejis regiona vajadzeibom. Sovpus čehi beja puorlīcynuoti, ka jī dotej Slovakeju, i jūs kaitynuoja austrumu bruoļu vys augūšuos praseibys i naapmīrynuoteiba.
“Lauleiba” sovu pyrmū krīzi beja pīdzeivuojuse jau 1938. godā. Ūtruo pasauļa kara prīškvokorā Minhenis vīnuošonuos[1] rezultatā čehim tyka atjimts i Vuocejai davīnuots Sudetu apgobols. Dreiži viņ Pragā īguoja nacistu karaspāks i vaļsts beidze eksistēt, palykdama par nacistu protektoratu. Slovaki izmontuoja izdeveibu i 1939. godā ar Hitlera atbolstu pasludynuoja naatkareibu, palykdami par nacistu satelitvaļsti. Tīsa gon, tys izaruodeja viņ suonsūļs, i 1945. godā ar Padūmu Savīneibys paleidzeibu lauleiba tyka atjaunuota. Čehoslovakeja niu palyka par Moskovys satelitvalsti.
Kūpdzeive aiz “dzeļža prīkškora” turpynuojuos. Čehejis komunisti apvainuoja slovakus “buržuaziskajā nacionalismā”. Vysvaira tys izapaude prezidenta i komunistiskuos partejis lidera Antonina Novotnija vaļdeišonys laikā. Jis naīredzēja slovakus, a slovaki naīredzēja jū. Varbyut ari tys ir lykumsakareigai, ka Novotniju izstyume nu omota komunisma reformators, slovaks Aleksandrs Dubčeks. Jis vede Čehoslovakeju preteimā demokratejai i gribēja vaļstī izveiduot “socialismu ar ciļvieceigu seju”. Viesturnīki skaita, ka piec 1968. goda “Pragys pavasara” apspīsšonys[2] beja skaidrys, ka slovaki pi pyrmuos izdeveibys aizīs paceli nu sovu “lelūs bruoļu”.
Viereigs skaiteituojs jau byus īraudziejs, ka čehu i slovaku attīceibys atguodynoj latgalīšu i puorejūs latvīšu (turpmuok tekstā – baltīšu[3]) stuostu. Ituos leidzeibys beja īraudzātys ari agruok. Viesturis olūti fiksej Fraņča Kempa, Valerejis Seilis, Mikeļa Bukša, Pšemislava Mončevska (pūļu žurnalists) izdareitūs saleidzynuojumus.
Valerejis Seilis ceļuojuma pīzeimis
1925. godā Valereja Seile gazetā “Latgolys Škola” apraksteja sovu ceļuojumu iz Čehoslovakeju. Sprīžūt piec satura, Latgolys izgleiteibys darbineica beja davusēs īpazeit ituos vaļsts izgleiteibys sistemu. Seile roksta, ka “Slovakeja, taipat kai Latgola ir iznasuse iz sovim placim smoguoku nostu”. Seile skaita, ka “kai Čehoslovakejis, tai Latvejis dažaiduos dalis ir pīdzeivuojušys dažaidu liktini. Viesturis luosts asūt tys, ka Latgola, pasateicūt nalabvieleigim viesturiskim apstuoklim, izgleiteibys un vyspuorejuos kulturys ziņā ir palykuse stypri īpakaļ puorejai Latvejai, taipat Slovakeja ir palykuse stypri īpakaļ Čehejai[4], Moravejai i Silezejai”.
Kab rostu apstyprynuojumu Seilis raksteitajam, ir juopīgrīž viereiba atškireibom storp čehim i slovakim laika pūsmā nu 19. godu symta beigu da vaļsts dybynuošonai 1918. godā i juosaleidzynoj tuos ar atškireibom storp latgalīšim i baltīšim tymā pat laika pūsmā.
Vysa pyrma konstatejams fakts, ka gon Latveja, gon Čehoslovakeja tyka dybynuotys gondreiž vīnleiceigi – 1918. godā. Obejis nacionaluos vaļsts ar Rītumeiropys i ASV politisku atbolstu izaveiduoja piec Pyrmuo pasauļa kara bejušūs Krīvejis i Austroungarejis impereju telpā. Leidzeigi kai Latgolai Krīvejis imperejā nabeja sovys atseviškys gubernis, bet jei beja savīnuota ar boltkrīvu zemem Vitebskys guberņā, ari slovakim nabeja sovys administratīvi nūdefinātys zemis. Slovakejis ļauds, puorsvorā mozizgleituoti zemnīki, dzeivuoja Ungarejis karalistis sastuovā. Slovaki, leidzeigi kai latgalīši, cīte nu rusifikacejis politikys, beja pakļauti magiarizacejis[5] politikai. Slovaku volūda beja izstumta nu školu i īstuožu. Slovakim, taipat lai latgalīšim, beja ari sovs drukys aizlīgums un ari dzymtbyušona beja atcalta vāluok nakai puorejā tūpūšuos Čehoslovakejis daļā.
Daudz lobuokā situacejā, leidzeigi kai Kūrzemis i Vydzemis latvīši (baltīši), dzeivuoja čehi Bohemejā, Moravejā i Silezejā. Tuos beja Austrejis krūņa zemis ar daudz liberaluoku volūdys i čehu kulturys politiku. Te nabeja drukys aizlīguma, dzymtbyušona, leidzeigi kai Baltejis guberņuos, beja atcalta agruok. Čehu zemis beja ryupnīciski i ekonomiski atteisteituokys, leidz ar tū te nūtyka agruoka nacionaluo atmūda kai Slovakejis daļā.
Paralelis storp latgalīšim i slovakim meklejamys arī ticeibys ziņā. Slovaki beja stipri religiozi. Katuoļu bazneickungi beja jim vysleluokuo autoritate. Interesanti, ka taipat kai latgalīšim, ari slovakim bazneickungi pyrma Pyrmuo pasauļa kara veiduoja izgleituotuokū sabīdreibys daļu. Te var nūsaukt Slovakejis tautys partejis izveiduotuoju Andreju Hlinku voi pyrmuos Slovakejis republikys prezidentu Jozefu Tiso.
Mikeļs Bukšs saleidzynoj Latgolys kongresa rezoluceju i Pitsburgys paktu
Viesturis pietnīks Mikeļs Bukšs 1976. godā izdūtajā gruomotā “Latgaļu atmūda” pauž redzīni, ka 1917. godā beja juosekoj Franča Kempa uzstuodiejumam Latgolys kongresā i nu asūšajim baltīšu puorstuovim Z. A. Meierovica i J. Zālīša beja juoprosa paraksteits akts, kas garantātu latgalīšu pošvaļdeibys tīseibys i kuru piec tam varātu izmontuot kai juridiski saistūšu dokumentu. Bukšs atsasauc iz vīnuošonūs storp čehim i slovakim: “Taidu aktu, pīmāram, beja sarakstejuši slovaki pi vīnuošonuos ar čehim 1918. goda 30. majā. Aktu ir parakstejuši slovaku delegati nu vīnys pusis un čehu nu ūtrys. Storp čehim pyrmais paraksteituojs ir Tomašs Masariks, vāluokais Vaļsts prezidents.” Bukša pīmynātuo vīnuošonuos ir Pitsburgys leigums voi Pitsburgys pakts, kas 1918. godā tyka nūslāgts storp ASV dzeivojūšajim čehim i slovakim. Vīnuošonuos teksta saturs ir stypri leidzeigs Latgolys kongresa rezolucejis tekstam: “Mes, Čehi i Slovaki apsavīnojam naatkareigā valstī, Slovakeja sagloboj sovu pošvaļdeibu i tīsys, Slovaku volūda baudēs valsts volūdys tīseibys školuos i ikdīnys dzeivī Slovakejī itt[6].”
Fraņcs Kemps atsasauc iz Čehoslovakejis pīmāru 1921. godā Latvejis Satversmis Sapuļcis debatēs
1921. goda 5. oktobra Latvejis Satversmis sapuļcis stenogramuos fiksāta Fraņča Kempa runa, debatejūt par Latgolys apgobola pošvaļdeibys tīseibu nūstyprynuošonu Satversmē: “Čehoslovaki ir vīna tauta, un ka jius gribit saceit – jī ir divejis tautys. Čehim ir sova volūda un sova literatūra, slovakim sova, bet obejis ituos tautys ir cik tyvys vīna ūtrai, ka sovā storpā var sazarunuot i sazaprast. Tai čehi i slovaki ir nūdybynuojuši apvīnuotu valsti i nūsaukuši par Čehoslovakeju. Vīna tauta divejuos izlūksnēs var dzeivuot cīši saticeigi i atsateisteit ražeigi literaturuos.” Vysapyrma ir juoatzeimej, ka Kempa puorstuovātuos Latgolys ļaužu partejis programā beja paradzāts Latgolys apgobola pošvaldeibai atsevišķs parlaments ar 30 lūcekļim, kai ari ostonis ministrejis (kūpeiga aizsardzeibys i uorlītu ministreja ar baltīšim). Kempam, taipat kai Franča Trasuna puorstuovātajai“Kristeigūs zemnīku partejai i vēļ dažim Satversmis sapuļcis dalinīkim, beja svareigi Latvejis pamatlykumā nūstyprinuot Latgoys apgobola tīseibys, taidā veidā nūdrūsynojūt Latgolys kongresa rezolucejai kontinuitati[7]. Kemps, atsasaucūt iz Čehoslovakejis pīmāru, raudzeja paruodeit, ka piec leidzeiga puorvaļdis modeļa byutu juosavoda ari Latvejai.
Čehoslovakejis konstituceja, taipat kai Latvejis konstituceja, nanūdrūsynuoja slovakim pošvaļdeibys tīseibys tai, kai tū paredzēja Pitsburgys vīnuošonuos 1918. godā. Atškireiba beja volūdys vaicuojums – Čehoslovakejis konstitucejā beja atsevišks volūdys akts, kurs paredzēja, ka vaļsts volūda ir čehoslovaku volūda ar divejom leidzvierteigom izlūksnem – čehu i slovaku. Obejis baudeja vaļsts volūdys statusu. Daudzi viesturnīki skaita, ka čehoslovaku volūdys koncepts beja muoksleigs i lamts naveiksmei. Angļu viesturneica Merija Heimana tū pat nūsauc par “mistisku, nadabeigu veiduojumu”[8].
Fraņča Kempa “Dzeļža legionari” i 1939. gods memorands
Čehu i slovaku pīmāru Kemps pīvede ari protestejūt pret Kārļa Uļmana politiku pret latgalīšim 1939. godā. Fraņcs Kemps, radejis informators Aleksandrs Ārmanis i cyti latgalīši, kuri beja naapmīrynuoti ar vys pīaugušū latgalīšu volūdys niveliešonu autoritaruo režīma apstuokļūs, 1939. godā drukuotu skrejlopu veidā anonimi izplateja uļtimatu vaļdeibai, kurā pīpraseja Latgolai autonomeju. Memoranda teksta nūbeigumā ir pīmynāts: “Latgalīšu tauta vāroj čehu un slovaku liktiņus, kas atsarūn zam tautys bruoļu spaidim. Tauta vāroj un suoc meklēt izeju, kas satrycynuos na tikai vodūņa stuovūkli, bet vysus Latvejis pamatus.” Memoranda izplateišonys breidī Slovakeja 1939. godā jau beja pasludynuojuse naatkareibu , dūmojams, ka Latgolys “Dzeļža legionari” atsasauce uz šū faktu.
Juoatzeimoj, ka leidzeigu memorandu, adresātu Čehoslovakejis valdeibai, 1922. godā Slovakejis pilsātā Žilinā beja rakstejs un publiciejs īprīšk pīmynātais katuoļu prīsters i slovaku politiks Andrejs Hlinka. Hlinka puormete Pragai Pitsburgys vīnuošonuos nūsacejumu napiļdeišonu i vainuoja čehus kolonialismā pret slovakim. Memoranda teksts un raksteišonys manīre stypri atguodynoja “Dzeļža legionaru” memorandu. Īspiejams, tuo autori (Kemps, Ārmanis i.c.) beja īsadvasmuojuši nu Žilinys memoranda i Hlinkys.
Pūlejis žurnalista roksts par Latgolu 1920. godā
Latgola vysod interesēja pūļus. Pūļu muižnīki piec Pyrmuo pasauļa kara i Latvejis vaļsts dybynuošonys gribēja saglobuot sovys muižys, zemi i ītekmi. Situaceja Latvejā Satversmis sapuļcis prīškvokorā ruodejuos interesanta arī golvyspiļsātā Varšavā. “Gazetta Warshavska” 1920. goda pavasarī pyrmajā lopā publicēja žurnalista Pšemislava Mončevska rokstu “Nu muna ceļuojuma iz Latveju”, kurymā eisai puorstuosteja ļaužu politiskū nūskaņuojumu Latgolā pyrms Satversmis Sapulcis vieliešonu. Mončevskis eisai raksturuoja Latgolys politiskuos partejis i tūs liderus. Rokstā pīmynāts arī Latgolys kongress, tuo lāmumi, Fraņča Kempa “demaršs”. Tyka puorstuosteits kaids kuriozs kongresa sakarā – kaids nu bazneickungu asūt pīsīts pi zyrga īmauktu i dzeits nu Stolerovys iz kongresu. Mončeviskis beja pamanejs atškireibu storp latgalīšim i baltīšim: “Vītejī latvīši, tai sauktī latgalīši ar sovu eipošu volūdu (leidzeigi kai čehi un slovaki)”.
Kaids viesturis vyltuojums i juo ceļš
Trimdys latgalīšu izdavumi “Dzeive” i “Latgolys Bolss” 1969. goda pavasarī gondreiž vīnlaiceigi nūpublicēja anonima autora Vāruotuoja rokstu ar nūsaukumu “Rokstu kruojums par Slovakeju. Interesantys paralelis ar myusu apstuoklim.” Lai ari autors ir anonims, piec raksteišonys styla var nūjaust, ka jis, īspiejams, ir Mikeļs Bukšs. Rokstā ir atstuosteits Vuocejis izdavums, kurs beja puorpubliciejs i komentiejs “Čehu nacionalsocialistiskuos partejis memorandu par Slovakeju”. Memorands tyka atrosts Antonina Novotnija kabinetā 1968. godā piec tuo, kai jis varu nūdeve Aleksandram Dubčekam. Memorands beja pavuiceiba, kai lieni ar dažaidom metodem (uzpierkšona, diskreditiešona, elitis napīlaisšona pi svareigu omotu i.c.) asimilēt slovakus ar mierki izveiduot vīnuotu i vīndabeigu čehoslovaku naceju. Vāruotuojs skaiteja, ka leidzeigys metodis pīkūptys Ulmaņa režima laikā i vāluok padūmu Latvejā.
Viesturis pietiejumi pīruodeja, ka “Memorands” ir bejs vyltuots ar mierki paruodeit lobuokā gaismā komunistiskū parteju i slovaku vydā nanopularū tuos vadeituoju Antoninu Novotniju i reizē diskrediteit golvonūs politiskūs konkurentus – Čehu nacionalsocialistiskū parteju. Golvonais vyltuojuma uzdavums beja likt slovakim dūmuot, ka komunistiskuo parteja beja mozuokais ļaunums nu diveju. Vyltuojumu Antonina Novotnija uzdavumā sataisejs komunistu “golma” viesturnīks Vaclavs Krāls. Vyltuojums tyka atkluots deveņdasmytūs godu suokumā un nav zynoms, voi Vāruotuojs izzynuoja, ka ir najauši maldynuojs sovu skaiteituoju.
Lai ari obejis teritorejis ir relativi tuoli vīna nu ūtrys i it kai nav saisteitys, juosacynoj, ka Latgolai un Slovakejai ir daudzi kūpeigu viesturis leidzeibu. Leidzeibys ir īraudziejuši i aprakstiejuši Latgolys atmūdys darbinīki i piec tam viesturis pietnīki trymdā.
Puorsteidzūšys leidzeibys saradzamys 19. godu symta vydā i 20. godu symta suokumā, tuos konstatiejuse Valereja Seile, bet seikuok nav aprakstejuse. Interesanti ir tys, ka slovakus ar latgalīšim saleidzynuojs arī pūļu žurnalists, leidzeibys ir ari Latgolys kongresa rezolucejai i Pitsburgys paktam. Tuos ir pamanejs Mikeļs Bukšs. Šaļtim obeju vaļstu viesture krystojās. Fraņcs Kemps, īspiejams, īsatekmādams nu Andreja Hlinkys i juo memoranda, atsasauce uz čehoslovaku pīredzi, debatejūt Satversmis sapuļcē. Viesturis olūtūs leidz šam nav izadevs atrast pīruodejumus, ka slovaki byutu atsasaukuši iz situaceju Latgolā i vylkuši paralelis ar sovu zemi. Īspiejams, ka tys byutu jauns i interesants izpietis lauceņš slovaku viesturnīkim.
[1] Hitlera Vuocejis nūmīrynuošonys politikys spylgts pīmārs. Vuoceja, Angleja, Italeja i Fraņceja bez Čehoslovakejis pīsadaleišonys nūlēme atdūt Vuocejai Čehejis Sudetu apgobolu.
[2] 1968. godā piec Leonida Brežneva lāmuma Berlinis pakta vaļsts okupēja Čehoslovakeju i apstuodynuoja Aleksandra Dubčeka demokratiskuos reformys, aizabyldynojūt ar socialisma aizstuoviešonu vaļstī.
[3] 20. godu symta 20. godūs Latgolys inteligence ar terminu “baltīši” apzeimēja Kūrzemis i Vydzemis latvīšus.
[4] Seile par Čeheju sauc čehu Bohemejis nūvodu.
[5] Ungarejis karalistis kuļturys politika pret karalistē dzeivojūšajom tautom, ar mierki tuos pakuopeniski kulturali asimilēt.
[6] Pylns Pitsburgys vīnuošonuos teksts atrūnams slovaku viesturnīka Jozefa Mikuša dokumentu kruojumā “Slovakeja. Politiskuo viesture”
[7] Prīšklykumu atbaļsteja tikai 17 (piec dažu olūtu 18) Satversmis sapuļcis lūcekļu, i Latgolys pošvaļdeibys tīseibys natyka nūstyprynuotys Satversmē.
[8] Heymann, Mary “State that failed” 2011


c: text/html

text:
Kaida ir Zīmyssvātku byuteiba?
Roksta autors: prīsters Renārs Birkovs
Goda nūslāgums ir vysai saspryngts laiks, ir juopdora napabeigtī dorbi, juotaisa goda atskaitis, juosasagatavej Zīmyssvātku sviniešonai. Tūmār goda pādejais mieness centrejās iz vīnu breineigu nūtykumu, kas kotru godu myus īprīcynoj. Tī ir Zīmyssvātki ci Kristus dzimšonys svātki. Tī ir svātki, kas mums dūd īmesli, kab maklātu kaidu mīreigu šaļti i kab sasatyktu i byutu kūpā ar sovim vystyvokajim cylvākim. Laiks, kab sajustu prīcu i mīlesteibu.
Ituos prīcys īmeslis golvanūkuort ir tys, ka Dīvs atīt cylvāku vydā. Jezus, kai mes skaitom Svātajūs Rokstūs, soka: “Deļtam asu pīdzims i atguojs iz itū pasauli, lai līcynuotu par patīseibu.” (Jņ. 18,37) Dīvs gryb, lai mes – vysi cylvāki – byutu pesteiti i atzeitu patīseibu.
Pyrms Zīmyssvātkim ir laiks, kū sauc par Adventa laiku. Tys īt nu latiņu vuorda „adventus”, kas nūzeimoj atīšonu. Adventa laikā mes sasagatavejam Kristus dzimšonys svātkim, i Advents ir gaideišonys laiks. Svātajūs Rokstūs gaideišonys laiku mes redzim Vacajā Dereibā, tys ir laiks viesturiski pyrms Kristus atīšonys. Vysa Vacuo Dereiba ir taids kai pyrmais Adventa laiks. Piec pyrmūs cylvāku krisšonys grākā jī tyka padzeiti nu paradizis, i nu tuo laika guoja pyrmdzymtais grāks, kas kryta puor vysim cylvākim. Nasaverūt iz cylvāku grieceigumu, tūmār cylvāka sirdī beja gribiešona meklēt Dīvu. Vacajā Dereibā jau pravīši runuoja par tū, ka Dīvs cylvākus izgluobs, syuteis pasauļa gluobieju. Vacuos Dereibys cylvāku gaidys i pravīšu sludynuojumi pīsapiļdeja ar Kunga Jezus pīdzimšonu. Taipat Adventa laikā pyrms Zīmyssvātkim cylvāks teik aicynuots saprast, piec kuo jis iz vysu vaira ilgojās. Iz vysu vaira cylvāks nūteikti gryb byut laimeigs, i ari Adventa laikā cylvāks ir aicynuots saprast, ka tikai Dīvs cylvākam var duovuot itū patīsū laimi. Laimi, kū cylvāks grākuojūt pazaudēja, bet Dīvs tū otkon cylvākam gryb dūt.
Dīvs Zīmyssvātkūs atīt pi cylvākim, lai paruodeitu sovū lelū mīlesteibu iz cylvākim i vuiceitu cylvākim mīļuot. Dīvs cylvākim atsakluoj kai mozs bārns, taišni taidā veidā Jis nūsastuoj pretim pasauļa vardarbeibai. Varātu ruodeitīs naparosti, ka Dīvs atīt iz pasauli na kai karavodūņs, bet kai mozs naaizsorguots bārns, kurs pat pīdzymst staleitī. Naparosta cylvāku saprasšonai ir ari šaļts pi Jezus krysta – ka Dīvs nasapretuoja ļaundarim, bet Jezus nūmyra pi krysta i tod augšancēlēs. Taidā veidā Dīvs paruoda, ka mīlesteiba ir stypruokais spāks pasaulī. Tū svareigi ir atguoduot myusdīnuos, kod pasaulī ir tik daudz namīra, militaru konfliktu, teroraktu. Pāvests Francisks itū godu ir izsludynuojs par Dīva žāļsirdeibys godu, lai cylvāki varātu vairuok apsazynuot tū, ka Dīvs mums var pīdūt myusu grākus, i lai mes poši vuiceitūs pīdūt piec žāļsirdeiguo Dīva parauga. Mīlesteiba i pīdūšona ir Zīmyssvātku viestejums i ari aicynojums tū pīdzeivuot.
Nūvieleju vysim gaišus i mīlesteibys pylnus Kristus dzimšonys svātkus, lai pi svātku golda izadūd pīdzeivuot Dīva mīlesteibu i prīcu, kū Dīvs mums snādz ari caur myusu tyvajim cylvākim. Lai Dīvs svietej vysus Jaunajā godā!

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Video dzīsmei “Vēju vīrs” pīduovoj grupa “Jauda”
Grupa “Jauda” nu Leivuona pīduovoj sovys jaunuokuos dzīsmis “Vēju vīrs” videoklipu.
Kai portalam muzikaspasaule.lv stuosta grupys dalinīks Gatis Pastars, dzīsme radeita ituo gods suokuos. Piec tam ari rodusēs dūma, ka juotaisa video viejainā dīnā rudzu laukā, nu vysupyrma nav bejs skaidrys, kai dabuot vieja imitaceju i atrast rudzu lauku, kur varātu breivai dorbuotīs. Nu atsauceigs bejs Ramiss Aļijevs nu SIA “Rudzāts”, atļaunūt reikuotīs vīnā nu sovu siejumu, kai ari eistajā laikā Latvejai puori guojuse vātra.
Grupys pamatsastuovā ir treis leivuonīši ar vairuoku godu skotuvis pīredzi. Vokalists i basgitarists Daiņs Paeglis ir spieliejs grupuos “Krampis”, “Straume”, kai ari itūšaļt voda folklorys kūpu “Rūžupis veiri”, bundzinīks i perkusionists Daniels Levickis nazkod spielēja grupā “Velvet”, nu gitarists i grupys menedžers Gatis Pastars ir bejs grupu “Bez Aira”, “Airi” i “Straume” dalinīks.


text:
Metatoneja
Metatoneja — pošskaņu puormeja vuorda saknē (golds - gaļdeņš, nest - nasu, vāza - viezeņa, pyrmais - pirmeigs). Jei nūteik lītysvuordu lūcejumūs i laikvuordu personu formuos, i nazcik vuordu darynuošonys paraugūs (lītysvuorda pamata forma i juo demunutivs, soveibnīks i jam atsateikūšais apstuoklinīks i t.t.). Tuoļuok dūti metatonejis pīvadumi vysaiduos morfologejis situacejuos.
Deminutivu metatoneja[pataiseit | labot pirmkodu]
golds - gaļdeņš, ...
Laikvuordu metatoneja[pataiseit | labot pirmkodu]
Kai pīvadumus lītojam laikvuordus raksteit, saksteit, saceit, dareit
Laikvuordu nanūsaceibā saknē rokstoms A:
- raksteit, saksteit, saceit, dareit.
Niulejuo laika formu saknēs rokstoms O:
- rokstu, roksti, roksta, rokstom, rokstot (anglīšu: "I write, you(sg.) write, s/he writes, we write, you(pl.) write")
- sokstu, soksti, soksta, sokstom, sokstot (anglīšu: "")
- soku, soki, soka, sokom, sokot
- doru, dori, dora, dorom, dorot (anglīšu: "I do, you(sg.) do, s/he does, we do, you(pl.) do")
Puorguojušais laiks ar A:
- raksteja, raksteji, raksteja, rakstejom, rakstejot
- saksteja, saksteji, saksteja, sakstejom, sakstejot
- saceju, saceji, saceja, sacejom, sacejot
- dareju, dareji, dareja, darejom, darejot
Atejūšais laiks ar A
- raksteišu - raksteisi - raksteis - raksteisim - raksteisit
- saksteišu - saksteisi - saksteis - saksteisim - saksteisit
- saceišu - saceisi - saceis - saceisim - saceisit
- dareišu - dareisi - dareis - dareisim - daresit
- Savadums
- Es rokstu, raksteju i raksteišu, partū ka vajag raksteit.
Nu laikvuordu darynuotī lītysvuordi[pataiseit | labot pirmkodu]
- Atlasynuojumi nu raksteit
- raksteiba, raksteišona, rakstīņs, roksts, saroksts
Pošskaņs A irā "meikstajuos pozicejuos" (pyrma pošskaņu "i, ī, e, ē", pyrma divskaņu "ie, ei", pyrma meikstynuotūs leidzaskaņu). Pošskaņs O irā "cītajuos pozicejuos" (tī, kur augšuok puorsauktūs "meikstynuotuoju" navā).
Soveibnīku i apstuoklinīku metatonejis[pataiseit | labot pirmkodu]
Tipiski pīstuovi - soveibnīka/apstuoklinīka puors lobs i labi
Soveibnīkūs (adjektivūs) irā O i vysūs lūcejumūs ari izagloboj O:
- lobs bolss, loba sāta, lobi ļauds, lobim ļaudim
Apstuoklinīkā (adverbā) irā A
- maņ vadās labi; jis labi maun; labi tev nūbraukt
- Savadums
- Bruoli lobi muovieji - obadiveji labi maun.
Cyti pīvadumi[pataiseit | labot pirmkodu]
Irā i nazcik cytu vuordu darynuošonys pīvadumu, kurūs lelumā gadīņu izskaidrej jau pīmynātais "meikstūs/cītūs poziceju lykums".
- atlasynuojumi nu pyrmais
- pirmeņ - pirminīks - pirmeigs - pyrmaileigs - pyrmais - pyrmūdīne
- atlasynuojumi nu vacs
- vace - vacs - vacums - veceļs - vecs


text:
NewFuels ar prīku paziņoi, ka atlikušūs 50.04% uzjāmuma daļu īguva Andreas Tserni, kuram jau pīdarāja 49.96% no uzjāmuma daļom. Andreas Tserni, kuram pīdar uzjāmumi Kiprā i AAE, ir sovinīks koģenerācijas stacejai, kas nūdrošina siltumu vīnai no NewFuels granulu dareitovys ļinejom.
Dareitovys pyrmoukais sovinīks, kas pīsadaļie uzjāmuma raisteišonā nu 2011.gada, Clear Energy Holdings SA direktors Greijems Bells soka:
“Mes esam ļūti apmīrinouti ar myusu pādejū 5 godu iņvesticejom leloukijā granulu dareitovā Rēzeknī, Latvejī. Uzjāmuma darbeiba nabyutu tik veiksmeiga bez tymā struoduojūšū dorbinīku paleidzeibys i sneidzeiguma, kurim mes grybom saceit paļdis i nūvālom vysu tū loboukū tuoļokijā darbeibā. Mes esom puorlīcinuoti, ka Andreasa Tserni NewFuels dasabuošona i juo aizdedzeigī plāni atīsmes īlicīņim nūdrūšinuos ituo byuteiguo biznesa napuortrauktu paplateibu i raisteibu.”
Andreasa Tserni komentars:
“Asmu ļūti prīceigs par NewFuels 100% dasabuošonu. Maņ ir ilgtermiņa investiceju plāns kai NewFuels, tai koģenerācijis stacejai i asmu apņēmības pilns turpinout jū raisteibu i paplateibu, lai uzlobuotu kvaļitāti i efektivitāti. Asmu gandareits par sadarbeibu ar Nordea banku Latvejī, kas atbolsta kai NewFuels, tai koģenerācijis staceju. As ar napacīteibu gaidu turpmoukū ekonomiskous raisteibys sadarbeibu ar tū atīsmī.”
Patreiziejais koģenerācijas stacejis volda prīškinīks Romāns Vdovičenko ir īcalts arī par NewFuels volda prīškinīku, nūmainūt Matīsu Paegli. Romāns Vdovičenko komeņtai:
“Asmu cīš gandareits par tū, ka esmu īcalts par NewFuels volda prīškinīku. As zynu, ka NewFuels jau ir augstys kvaļitātis granulu dareituojs, kam jau ir visys golvonous vydtautyiskous akreditacejis, īskaitūt SBP, GGL, EN plus A2. Itūšaļt mes izaverom īspieju dabuot UK BSL i EN plus A1 akreditaceju, par tū, ka muns golvonais snāgs ir nūdrūšinuot turpynouot augstys kvaļitātis granulu dareišonu sovim kļientym. Asmu prīceigs, ka ar myus kūpā struodoj Witolds Dura, kas ir ģenerāldirektors ar 10 godu profesionālu pīredzi granulu tiergā. Jo tehniskou i operatīvuo rāda komanda paļiks namaineiga i, varama ļīta, ka tiks paplateita. Asmu arī cīš gandareits, ka myus izadevous pourlīcinout pyrmuokuo uzjāmuma direktoru Greijemu Belu, kas ir bejs itymā uzjāmumā nu pošym to pirmsuokumym, tuoļuokuot dūt atspaidu maņ vydtautyiskous puordūšonys jūmā i dorbā ar kļientym. Itys ir cīš aizdedzeigs laiks mums vysim.”
Ziņas


text:
Rodūšūs dorbu konkurss
Teik izsludynuots rodūšūs dorbu konkurss veļteits Latgolas patriotam i dzejnīkam Ontonam Slišānam
Dzejnīks, rakstnīks, folklorists, nūvodpietnīks i muokslinīks Ontons Slišāns ir zīmas saulgrīžu bārns, dzims 28. decembrī, bet vuordadīnu svieteja 18. janvarī. Itys laiks Ontonam beja rodūšais laiks, kod jis sovu aktivū darbeibu veļteja Zīmeļlatgolai. Raudzeisim sajust Ontona Slišāna goru – pīsadolūt rodūšūs dorbu konkursā.
Mierkis: aplīcynuot pīdareibu i mīleisteibu sovam dzymtajam nūvodam i styprynuot latgaliskū kulturidentitati.
Organizators: Namaterialuos kulturas montuojuma centrs „Upīte”.
Daleibnīki: Latgolys nūvoda školu školāni i pīaugušī.
Nūtikšonas laiks: 2021. goda 13. decembris – 2022. goda 10. janvars.
Konkursa īdvesmas olūts: Ontona Slišāna dzejūļs:
KOTRU GODU
Kotru godu kaids breinums nūteik.
Div teleišus gūteņa atnas.
Treis jiereņi vuškeņai atskrīn.
Visteņa ūlu bez čaulas izdiej.
Zam ūzula zeiļu pībierst kai dečs.
Vacyns puorstuoj peipiet i olu dzert.
Māmeņa seņgaideitu duovonu nūpierk.
Tieteits nu tierga jaunu mašynu atdzan.
Naktī dabasūs kometu radzu.
Sapynā dīnvydu jyuruos maunu.
Kotru godu kaids breinums nūteik –
I es tuo breinuma gaidu.
Te nūlykums:
Rodusus_dorbu_konkurss_2021_LTG.docx
Radoso_darbu_konkurss_2021_LAV.docx


text:
Mes esom lepneigi paviesteit, ka Rēzeknis specialuos zonis (RSEZ) Goda bolvis konkursā par 2012.goda darbeibys rezuļtatim videjū komercsabīdreibu grupā apbalvojums pīškierts SIA „NewFuels” RSEZ.
Sandra Ežmale PKI “Rēzeknes SEZ pārvalde” puorvaldņīce:
„Pašvaļdeibu kūpeiguos īstodis „Rēzeknis specialuos zonis puorvaļda” RSEZ komercabīdreibu Goda bolvis mierkis ir atzineigi nūvērtēt i gūdynuot sekmeigokūs komersantus, izvērtejūt uzjāmumu paguojušo goda darbeibys rezuļtatus, t.sk. veiktuos investicejis ražošonys uzlobuošonā, saražotuos i eksporātuos produkcejis apjūmus, nūmoksuotū nūdūkļu apjūmu, utt. Konkursa „RSEZ komercsabīdreibu goda bolva” vērtēšonas komisejā šūgod beja delegieti puorstuovju nu RSEZ Uzraudzeibys padūmis, Latvejis Dorba devieju konfederacijis i Rēzeknis piļsātis i nūvoda Treispusejuos konsuļtativuos padūmis.
Kūka granulu ražūtnei SIA „NewFuels” RSEZ apbalvojumi pīškierti vairuokuos nominacejous – „Goda ražuotuojs”, „Leluokais nūdūkļu moksuotuojs”, „Leluokais eksportātuojs”. Uzjāmums ir trešais leluokais kūkskaidu granulu ražuotuojs Latvejā, godā saražoj 120 tyukstūšus tonnu, kas tīk eksportātys da Zvīdrejai i Europys Savīneibys vaļstim. 2012.godā saražuota produkceja Ls 7,985 milj. vierteibā, nūdūkļūs samoksuoti Ls 805 tyukstūši, uzjāmumā nūdarbynuoti 27 darbinīki, struoduojošū videjuo dorba aizmoksa uzjāmumā puorsnīdz videjūs dorba aizmoksys ruodejumus regionā. Uzjāmums ražoi ekologisku produkceju, īvārojūt vysus ilgtspiejeibys kriterijus, apleicei i cilvākam draudzeigys saimnīkuošonys principus, kū aplīcyna tautvideigai pīzeiti akreditacejis instituceju sertifikati.”
Ziņas


text:
Myusu dīnu muokslys galerejā atkluos sadarbeibā ar leivuonīšim radeitu izstuodi
29. oktobrī 16.00 Myusu dīnu muokslys galerejā tiks atkluota Aijis Bley fotoizstuode “Sapņotāji”, kas radeita sadarbeibā ar Leivuona dzeivuotuojim, informej galerejis puorstuove Lāsma Vindule. Izstuode byus apsaverama da 10. decembra.
21. – 23. oktobrī Leivuonā nūtyka Aijis Bley Portretu darbneica “Sapņotāji”, kurymā pīsadaleja 10 leivuonīši. Cylvāki tyka aicynuoti atsaukt “kerminiskajā atmiņā” atbreivuoteibys i snauda stuovūkli. Apstuodynuot iz šaļti laiku. Nūstopēt kasdīnys rutinu. Pīfiksēt i apstuodynuot kaidu sev rakstureigu darbeibu, kusteibu, žestu. Datikt ituo stuovūkļa meditacijā. Fotografa aizdavums ir nūfiksēt itū modeļa i telpys sirreālo sovstarpeigū īdarbeibu.
“Kod cylvāks īsasnauž, juo kermiņs atsabreivoj. Tys izaver tai, it kai tū byutu iz šaļti pamets gors. Tok tys nav mirs kermiņs. Gors nikur nav pagaiss. Atbreivuojs kermini, tys uzluodej i nūsprīgoj telpu ap tū. Veidojūt “snaudūšūs” portretus, gribieju dabuot ituo mīra i reizē uzluodeituos telpys sajiutu,” darbneicu komentej muokslineica.
Izstuodis ekspozicejā byus apsaveramys kartenis nu darbneicys “Sapņotāji” i Aijis Bley seņuok radeitī portreti.
Aija Bley ir kinu režisore i fotografe, kas veiduojuse vaira par 25 video. Muokslineicys personalizstuode “Vēlāk” Latvejis Fotografejis muzejā tyka nomināta Purvīša bolvys pusfinalam 2013. godā. Jei ir beiguse Latvejis Muzykys akademeju svātku režejis specialitatē, Latvejis Kulturys akademeju kinys režejis specialitatē, studej Latvejis Muokslys akademejā vizualū komunikaceju, pīsadalejuse storptautyski atzeituos fotografejis meistarklasēs i ISSP fotoškolā.
Myusu dīnu muokslys galereja atsarūn Reigys īlā 108a, Leivuonā, tuos apmekliejums – bez moksys. Galerejis dorba laiks – nu trešdīnis da sastdīnis 12.00-18:00. Myusu dīnu muokslys galerejis darbeibys vierzīni ir izstuožu darbeiba, naformaluos i tuoluokizgleiteibys jūma i inovativu kulturys pasuokumu organiziešona. Galerejis mierkis ir sekmēt vysaidys muokslys izpausmis regionā i veicynuot tūs daīmameibu vītejim dzeivuotuojim, nūdrosynojūt kvalitativu i inovativu kulturys pasuokumu pīduovuojumu.


text:
Dasoki Kulturys ministrejis apbolvuojumam kulturizgleiteibys talantus nu Latgolys
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Kulturys ministreja (KM) aicynoj dasaceit apbolvuojumam bārnus i jaunīšus vacumā nu 10 da 25 godu, kurī 2021. godā dabuojuši nūzeimeigus sasnāgumus storptautyskūs konkursūs, skatēs i izstuodēs, ari jūs školuotuojus, informej Latvejis Nacionaluo kulturys centra Sabīdryskūs attīceibu specialiste Linda Ertmane.
Ar augstuokū apbolvuojumu kulturizgleiteibys nūzarē – KM apbolvuojumu – teik nūvārtāti Latvejis bārnu i jaunīšu sasnāgumi storptautyskūs konkursūs, izstuodēs i skatēs īprīškejā kalendarajā godā muokslys i dizaina, muzykys i dejis nūzarēs. Apbolvuojuma pretendenti ir ari pedagogi i koncertmeistari, kurī gatavejuši bārnus i jaunīšus storptautyskajim konkursim, izstuodem i skatem, kuramuos īgiutys gūdolguotys vītys.
KM apbolvuojums teik padūts sevkuru godu kūpš 1998. goda. Apbolvuojuma pīškieršonu nūdrūsynoj Latvejis Nacionalais kulturys centrs.
Dasacejumus apbolvuojumam pījims da ituogods 4. marta. Jī juopadūd Latvejis Nacionalais kulturys centrā kluotīnē, syuteiti pa postu (Pils laukumā 4, Rīgā, LV-1050) ci elektroniski paraksteiti, iz LNKC elektroniskuo posta adresi lnkc@lnkc.gov.lv (ar nūruodi KM Bolvys konkursam). KM apbolvuojuma nūlykums i dasacejumu anketys atrūnamys KM škārsteikla vītnē ITE.
Ituo apbolvuojuma padūšonys pasuokums i laureatu izziņuošona plānuota 2022. gods majā reizē ar Latvejis Nacionaluo kulturys centra īdybynuotuos Cimzis bolvys nūtikšonom. Reagejūt iz maineigū epidemiologiskū situaceju vaļstī, pasuokuma nūtikšonys formats var tikt puormeits.


text:
Latgolys jaunīšus Reigā aicynoj iz sasatikšonu
Roksta autors: portals lakuga.lv
Reigā dzeivojūšūs latgalīšu jaunīšu aicynoj iz kūpeigu laika pavadeišonu 29. septembrī 15.00 stuņdēs Reigys Latgalīšu bīdreibys telpuos Sluokys īlā 37. Programā paradzātys latgalīšu dzīsmis, tautyska sadoncuošona i pruota spēlis.
Vīns nu pasuokuma organizatoru Lauris Magazeinis stuosta: “Ideja par saīta organiziešonu roduos nu tuo, ka Reigā pasuokumi deļ jaunu latgalīšu cylvāku, kurūs byutu kūpeiga padzīduošona i padoncuošona, nanūteik tik bīžai. Lykuos, ka kaidam taids pasuokums ir juosataisa, lai veicynuotu sadraudzeibu i latgaliskū pošapziņu Reigys latgalīšu jaunuotnis vydā.”
Lauris cer, ka atguojušī atkluos latgaliskū i tautyskū gaisūtni kai koč kū saistūšu, sasadraudzēs i labi pavadeis svātdīnis piecpušdīni. Ka atguojušajim pasuokums patiks, tod varātu taidus taiseit iz prīkšu, soka organizatori.
Leidza aicynoj jimt gastiņci. Pasuokuma aktualitatem var leidza sekuot vītnē Facebook.com.
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Nūtiks Latgolys dīna Reigā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
15. augustā nu 11.00 leidz 19.00 stuņdem Vacreigā, Jākuba laukumā, jau septeitū godu nūtiks pasuokums “Latgales diena Rīgā”. Tuo ītvorūs Reigys īdzeivuotuoji i piļsātys gosti varēs īsapazeit ar Latgolys kulturu i tradicejom.
Latgolys plānuošonys regions sadarbeibā ar Latgolys pošvaļdeibom i Latgolys tematiskajim cīmim jau septeitū reizi reikoj nūtikšonu “Latgales diena Rīgā”. Pasuokumā varēs vāruot gon pūdnīku dorbuošonūs ar muolu, audieju auššonu stuovūs, kaļva dorbu smēdē, pinieju prasmis kliudzeņu škeļšonā i peišonā.
Varēs ari nūpierkt omota meistaru izstruoduojumus i nūgaršuot Latgolys delikatesis – iz kļovu lopom captu rupmaizi, sātys dasys i špeku, sātys veinu, olu, zuoļu čajis i zupu nu leluo saimis kotla.
Latgolys dīnā Reigā varēs dzierdēt ari latgalīšu volūdu. Ar nūtikšonys gostim latgaliski runuos TV raidejumu vadeituojs Oskars Bērziņš. Taipoš varēs klauseitīs latgalīšu muzyku i doncuot tai leidza.
Iz nūtikšonu aicynuoti ari bārni. Vysys dīnys garumā varēs dasadaleit vysaiduos radūšajuos darbneicuos.
Sevkuram interesentam byus īspieja pasakonsultēt ari ar turisma i informacejis centru specialistim, pi Latgolys plānuošonys regiona darbinīkim varēs uzzynuot par uzjiemiejdarbeibys i reemigracejis īspejom Latgolā.
Nūtikšonys beiguos vysi Latgolys dīnys gosti varēs sasadzīduot kūpdzīsmē “Pi Dīveņa gari goldi”.


text:
Grupai “Bez PVN” jauna dzīsme – “Besi”
Grupa “Bez PVN” klauseituojim pīduovoj jaunu dzīsmi “Besi”, kuruos vuordu i muzykys autors ir Kristaps Rasims. Dzīsme prezentaceju pīdzeivuoja šudiņ radejā “Star FM”.
Dzīsme “Besi” ir stuosts par valnim, nalobajim, demonim, parazitim golvā. Dzīsmis muzykys i vuordu autors ir Kristaps Rasims, tei īraksteita studejuos “Hodila Records” i “Reiga”, dzīsmi miksieja Krišjānis Geidāns, masterieja Kaspars Ansons.
Grupā “Bez PVN” dorbojās – Kristaps Rasims (bolss, bandžo), Guntis Rasims (bolss, akordeons), Juris Vucāns (bolss, elektriskuo gitara, samplers), Valdis Vucāns (basgitara) i Normans Bārbals (bungys). Ituo goda 27. decembrī grupa, kuruos dzymtuo vīta ir Kuorsova, svieteis sovys pastuoviešonys 15. jubileju.
“Besi” ir grupys itūgod publiski atruodeituo ūtruo dzīsme piec plotai pazeistamys tykušuos dzīsmis “Eņgeli sviļpoj”. Grupa ir daudzu cytu latgalīšu muzykys apvīneibu īdviesmis olūts. Taipat “Bez PVN” sajiemuši vairuokys latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks”, tūs vydā ari itūgod “Boņuks 2017” par lobuokū snāgumu pop/rock muzykā pārnejā godā.
Tyvuokuo grupys uzastuošona, kur dzīsmi varēs dzierdēt kluotīnē, byus 30. novembrī Preiļūs.
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv sadarbeibā bīdreibu "Latgolys Producentu Grupa".


text:
LgSC kūpsapuļce 2022
3. martā 19.00 byus LgSC kūpsapuļce!
Pīsadaleit var kotrys grybātuojs, tik juopīsasoka lgsc@lgsc.lv, kab dabuotu datikšonys saiti (kūpsapuļce byus ZOOM platformā).
Bolstīseibys kūpsapuļcē ir tik “LgSC” bīdrim, kas nūkuortuojuši bīdra naudys saisteibys iz kūpsapuļcis šaļti. Par sovu situaceju var izzynuot, rokstūt lgsc@lgsc.lv.
Pyrma kūpsapuļcis kasmieneša vaļdis sēde, kurā ari var pīsadaleit kotrys interesents, tik pyrma tuo juodasasoka saitis dabuošonai.
Ar planim, idejom, atsavieršonu iz padareitū i vokora kūpā byušonu sasateikam 3. martā!


text:
19 godu symts
19 godu symts irā laikavyds, kurs suocēs 1801 godā i tuoļuojuos da 1900 godam (īskaitūt) pa Gregora kaleņderam.
Nūtikšonys[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1802 godā Latgola teik par Vicebskys gubernejis sadordaļu Krīvejis vaļsteibā.
- 1805 godā Izlaista Vyssa mocieyba katoliszka — vierteiga i volūdys zinē.
- 1817—1820 godā dorbojās Izvolta jezuitu kolegeja, kuru beidz i Jezups Macilevičs, Pawujciejszonys (1850) autors.
- 1817 godā izdrukavuota pyrmuo latgaļu gramatika.
- 1861 godā Krīvejā (i leidza ar tū Latgolā) atceļama dzimteiba
- 1862 godā suoc izīt Gustava Manteifeļa kaleņderi (laižami da 1871 godam īskaitūt)
- 1863 godā par Latgolu veļās puoļu bunta nūtikšonys.
- 1865 godā Latgolys latvīšim nūlīgta gruomotu drukavuošona latiņu literim. Suocās rūkroksta literaturys raisteiba, lelynojās „muotis školys pi rateņa”, latgaliskūs dīvakolpuojumu zeimeiba.
- 1869 godā izdrukavuots pyrmais latgaļu tautysdzīšmu lasejums, juos aizrakstejuse C.Platere.
- Ap 1875 godu Latgolā likvidātys vysys katuoļu Bazneicys školys. Styprynojās puorkrīvuošona.
- 1879 godā dorbu suoc Pīterpiļs katuoļu bazneickungu seminareja, kuramā vāluok atsarūn i latgaļu stuņdis.
- 1899 godā izīt Pītera Smeļtera folklora izlaseite, pyrmū reizi latgaļu raksteibā bez „gubu literu”.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- Lideja Leikuma. Gruomota Školuotuojim. Lielvārds, 1993.


text:
Viļānu kultūras nama folkloras ansamblis
Viļōnīši
Ziemassvētku pasākums Kultūras namā, Viļānos, 1995.g. 26.decembrī
Dibināts: 1989. gada oktobrī
Atrodas: Viļānos, Rēzeknes raj., Latgalē
Vadītāja: Inga Stafecka
Dalībnieku skaits: 27, no tiem pēc vecuma:
jaunāki par 14 gadiem: 9
no 25 līdz 44 gadiem: 7
no 45 līdz 64 gadiem: 7
vecāki par 64 gadiem: 4
un pēc dzimuma:
vīriešu: 5
sieviešu: 22
Darbības veidi: dzied, spēlē, danco, iet rotaļās
Muzīkas:
vijole,
cītara,
bungas,
akordeons.
Apraksts: Viļānūs folkloras tradīcejas aizasōkās 1989.goda rudinī.
Tūreizejō Kultūras noma vadeitoja Sarmīte Kalvāne sapulcē folkloras mīļōtōjus
un dorbōtīs gribātōjus, un kūpējim spākim tyka nūorganizāts kolektīvs 24 cylvāku
sastōvā. Kolektīvs dorbōjās divys sezonas un tod, sakarā ar vadeitōjas aizīšonu,
pajuka. 1992.godā nūtyka kolektiva ūtrō dzimšana , bet nu jau Ingas Stafeckas
vadeibā un jaunā sastōvā (nū īprīkšejo palyka 7 daleibnīki). Kai sovu dzimšonas
dīnu kolektīvs uzskota šo poša goda Zīmassvātkus, kod pyrmū reizi pasarodē
publikai. Kūpš to laika mes strōdojam, myus var redzēt un dzierdēt Viļānūs,
Rēzeknes rajonā, ōrpus rajona un arī republikas rūbežom.
Godu mēs sōkam ar braukšonu Meteņūs, tod Leldīnu šiupeļim un ūlu mātōšonu.
Gaviļejūt klusajūs pavasara vokorūs īdzīdom pavasari.Tod jau ļeigojom jautrōkajūs
svātkūs - Jōņūs. Vosora aizasteidz dorbūs un ryupēs par ražu. Kod pīnōk rudiņs
vakariešonu laiks ar meikļu miniešonu, posoku stōsteišonu, mēs svynom Mārteņus
pi bogōteigi klōta galda.
1992.-1994. goda dorba sezonas pagōja repertuāra apguvē un uzastōšonas beja vairōk
sovā Kultūras nomā. 1995.godā pīsadalējam rajūna svātkūs un tykom uzaicynōti uz
Lītuvu, kur Kupišķūs sveinējam Rosas dīnu. 1996.godā bejom Feimaņūs, Vydsmuižā,
Andrupenē. 1997.godā pīsadalējam festivalā Baltica-97.
Kolektivam aug jaunō maiņa - bārnu folkloras ansamblis Biteites.
Rasas svētki Kupišķos, Lietuvā, 1995.g. 24.jūnijā
Dziesmas paraugs: Čižyks (1998.g.)
Viens pantiņš AU formātā (445 Kb)
Visa dziesma MP3 formātā (360 Kb)
Adrese: Inga Stafecka, Masaļski, Viļāni, Rēzeknes raj., LV-4650, Latvija
Tālrunis: 46-63325 (m.), 46-62250 (d.)
Ziņas sniegtas: 1998. gada 26. augustā


text:
Latgalīšu literaturys raidīroksts “Puslopys” ir myusdīnu latgalīšu literaturys puslopu puorškūrsteišona – apsarunuošona ar autorim par raksteišonu, volūdu, kasdīnu i dzeivi kai taidu. “Puslopys” aicynoj īsaklauseit ari latgaliski pīraksteitūs dorbūs voi tūs fragmentūs pošu autoru skaitejumūs, taipat kotrā sasatikšonys reizē tūp vīna jaunys dzīsmis skice ar satyktuo autora tekstu.
Itūreiz raidīrokstā “Puslopys” Inga Kaļva-Miņina.
Vysod smaideiguo i cīši pozitivuo Inga īt nu Zīmeļlatgolys, ir cīši daudzpuseiga i dorbojās dažaiduos sferuos. Studējuse filologeju, pedagogeju, komunikacejis zynuotnis. Piec juos izgleiteibys diplomu daudzuma jū varātu saukt ari par profesionalu studentu, vys tik Inga poša izsver – vyss dzeivē studātais da ituo ir nūderiejs. “Maņ tū vierzīņu ir daudz, bet vysi labi sasasauc. Maņ kūpā ir pīcys augšuokuos izgleiteibys i nu tūs treis magistra gradi.”
Filologeja i literatura Ingai vysod bejušys tyvys, jei poša daudzi pārk i ari skaita gruomotys, par tū doluos, taisūt sovu gruomotu apskotu blogu karuselis.lv. Vys tik Inga ir ari žurnaliste. Atkluojūt dažaidys regiona personeibys i nūtikšonys, jau desmit godu Inga struodoj laikrokstā “Vietējā Latgales Avīze”, bet par literaturu i taišni tū, kurei īt nu Latgolys, regiona kulturvidi i aktualitatem Inga roksta “Latvijas Avīzes” dalykumam “Kultūrzīmes”, Latvejis Rakstnīku savīneibys mienešrokstam “konTEKSTS”, kai ari latgalīšu kulturys ziņu portalam lakuga.lv.
Nu Inga na viņ roksta par cytim literatim, tok ari pošu var saukt par pylntīseigu jaunū literatu. Roksta kai dzeju, tai prozu, kai autore pīsadalejuse ari tradicionalajā literari muzykalajā nūtikšonā “Andrejdīna”, kurā kotru godu Rēzeknē sovulaik sasatyka Latgolys literati i muziki. Koč ari pošai sovys izdūtuos gruomotys vēļ nav i ari socialajūs teiklūs dzeju Inga napublicej, juos dorbi atrūnami dažaidūs literaturys kūpkruojumūs, kai ari bārnu dzejis antalogejā “Garā pupa”.
“Maņ ir cīši lela mape ar vysaidom rindeņom, kas godim var stuovēt, bet tod, kod ir kaids konkurss voi tu zyni, ka tev tai kai gribīs pīsasēst, tod es pajemu tuos lopys i dūmoju, ka nui, itū tai kai nūskaņa, ka varātu paturpynuot voi varbyut ideja kaida rodusēs.
Nu ir tai, ka tuos rindenis var cīši ilgi atstuovēt i tik piec kaidu godu puorsavērst dzejūlī.”
Ingai pateik ari dzīduot i sovu dzeju jei var ari nūdzīduot. Taipat vīna nu Ingys rakstureiguokūs īzeimu – drūsme pīsadaleit vysa dažaiduokajūs konkursūs, tūs vydā ari literarī.
Ar latgalīšu literaturys autorim sasarunoj muzikis, viesturnīks Arņs Slobožaņins i projektu vadeituoja, latgalīšu volūdys popularizātuoja Edeite Husare.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Rēzeknē apsaverama fotoizstuode “Latvijas mazās gaismas pilis”
Rēzeknis Centralajā bibliotekā da 7. oktobra apsaverama fotoizstuode “Latvijas mazās gaismas pilis”.
Latvejis Nacionaluos bibliotekys Atbolsta bīdreibys i arhitekta Juoņa Dripis veiduotajā fotoizstuodē var īsapazeit ar 59 Latvejis bibliotekom, kas pādejūs desmit godūs pīdzeivuojušys pozitivys puormainis. Latgolu izstuodē puorstuov Latgolys Centraluo biblioteka, Maduma pogosta biblioteka, Bikernīku pogosta biblioteka, Laucesys pogosta biblioteka, Smeļteru biblioteka, Dagdys nūvoda tautys biblioteka, Preiļu Golvonuo biblioteka, Leivuona nūvoda Centraluo biblioteka, Turku pogosta biblioteka, Sutru biblioteka, Seiļukolna biblioteka, Bolvu Centraluo biblioteka, Viļakys nūvoda biblioteka i Ūzulmuižys pogosta biblioteka.
Arhitekts i izstuodis kurators Juoņs Dripe: “Itys ir gaismys punktu vizualizacejis projekts i stuosts par pozitivim procesim Latvejis bibliotekuos nu Leivuona da Valmīrys, nu Kurseišu da Maduma voi Jumurdys, Mārupis i Zorgu. Koč i mārūgi i rūceiba bīži ir nasaleidzynami, mes raudzejom pamaneit na viņ izcileibu, nu ari lobū grybu vysūs Latvejis nūvodūs. Myusdīneiga biblioteka seņ vairs nav tik gruomotu globuotuve. Lobajūs pīmārūs tei ir vītys dvēsele. Tī kūpā breineigi sadzeivoj kulturys montuojums i myusu dīnu tehnologejis, gruomota i virtualais teksts, mozpiļsātu mīrs i pasauļa dvaša, arhitektura i saturs.”
Izstuode “Latvijas mazās gaismas pilis” pyrmūreiz tyka eksponāta Latvejis Nacionaluos bibliotekys jaunajā ākā tuos atkluošonys nedeļā. “Latvijas mazās gaismas pilis” da šam jau skatejuši 19 Latvejis piļsātu dzeivuotuoji, kai ari izstuode bejuse apsaverama ari Krīvejā.
“Latvijas mazo gaismas piļu” izstuodis idejis autori ir Latvejis Nacionaluos bibliotekys direktors Andris Vilks i Limbažu Golvonuos bibliotekys direktore Dzintra Justa. Fotoizstuodi reikoj Latvejis Nacionaluos bibliotekys Atbolsta bīdreiba ar Latvejis Kulturkapitala fonda, ABLV Charitable Foundation, Live Riga, Rēzeknis nūvoda dūmis i cytu Latvejis pošvaļdeibu atbolstu.


text:
24. junī Bazneica sviņ Juoņa Kristeituoja dzimšonys dīnu. Koč i ruoduos, ka laiceigais pasauļs i Bazneica Juoņadīnā atzeimej divys atškireigys lītys, byuteibā tys tai nav. Cylvāki itymā dīnā sviņ gaismu, gaismu, kas speid tymseibā, i Juoņs Kristeituojs ir līcinīks par patīsū gaismu, kas ir Kristus.
Juoņs Kristeituojs – prīceigais pravīts
Attāls nu: www.katedrale.lv
Juoņs Kristeituojs pīdzyma natuoļ nu Jeruzalemis prīstera Zahareja i juo sīvys Elizabetis saimī. Juo vacuoki jau beja godūs i jim nabeja bārnu, bet, kai raksteits Bībelī, eņģeļs Zaharejam paviesteja, ka Elizabete pīdzemdēs dālu i jis tiks nūsauks par Juoni, tai ari nūtyka.
Sovā dzeivī Juoņs Kristeituojs beja pravīts, sludynuoja par Kristu i aicynuoja cylvākus nūžāluot grākus, suokt dzievuot taisneigu dzeivi i atsagrīzt pi Dīva lykumim. Jis beja Kristus publiskuo dorba prīkšguojiejs – sagataveja Kungam ceļu, vuicūt cylvākus, lai jūs dvēselis byutu gotovys pījimt Kristus vuordus.
Juoņs Kristeituojs ir ari prīceiguokais nu Svātajūs Rokstūs mynātajim svātajim, juo prīks beja dzierdēt Kunga bolsu. I vēļ agruok, byudams muotis mīsā, Juoņs Kristeituojs aplīcynoj sovu prīcu, sasakustādams, kod Elizabeti apcīmuoja Mareja, kura sovuos mīsuos nese Kristu. Prīcu Juoņs deve ari citim – juo tāvam eņģeļs parvītuoja, ka gaidamais bārns ness prīcu i līksmeibu gon Zaharejam, gon daudzim citim, kuri prīcuosīs par juo dzimšonu.
Sludynuošonys dorbs, kuru veice Juoņs Kristeituojs, nabeja vīgls, bet jis tū drūsmeigi dareja leidz pat nūlyktajai stuņdei, kod piec kieneņa Heroda pavēlis jam tyka nūciersta golva. Prīca, drūšsirdeiba, naatsakuopšona nu patīseibys, pazemeiba, dedzeiba, Dīva mīlesteiba, spieja saredzēt patīsū gaismu i paruodeit ceļu iz tū citim – tuos ir nagaistūšys vierteibys, kurys cylvāki var vuiceitīs nu Juoņa Kristeituoja šudiņ i vysod.


text:
Porcela trauslums i vīglums dorbā i kasdīnā. Saruna ar Sintiju Bērziņu
Sarunu sagataveja: Līga Springa (plānuotuojs “Giut breidi”) portalam lakuga.lv
Vysu 2022. godu portals lakuga.lv sadarbeibā ar pyrmū plānuotuoju latgaliski “Giut breidi” kotru mienesi pīduovuoj sarunys ar 12 personeibom, kurūs spāka vuordi atrūnomi plānuotuoja puslopuos. Aprelī plānuotuojā i portalā lakuga.lv ir sasatikšona ar maigu i rodūšu personeibu – Sintiju Bērziņu, keramikys darbneicys “Piece of Touch” saimineicu Preiļūs. Sintijis dūmys sagiva plānuotuoja “Giut breidi” idejis autore Līga Springa.
Par darbneicys plašumu, gaišumu i sajiutu, ka doba vysod ir sūpluok
Maņ vysod ir bejs svareigi just dobu, plānojūt darbneicys telpu gribieju lelus lūgus, plašumu i gaišumu. Kod darbneica beja puorbyuvē, sapynuoju, ka sīnu vītā varātu byut lūgi. Ka es dzeivuotu Spanejā, tai eistyn i byutu.
Vyss suocēs ar bakalaura studeju beigom, vuicejūs Latvejis Muokslys akademejis keramikys nūdaļā, tūlaik pādejā kursā. Ruodejuos, kū niu dareit? Izdūmuoju paraudzeit tū, kū asu studējuse. Pasasokūt projektam, izadeve nūpierkt keramikys cepleiti. Tod ari dabuojam finansialu atbolstu sovys darbneicys tapšonai.
Deļkuo izdūmuoji struoduot ar cik trauslu materialu – porcelanu?
Kod beja daguojs laiks izavielēt, kū tod dareit piec gimnazejis, maņ beja diveji varianti – Sporta akademeja voi Muokslys akademeja. Koč kai maņ pošai namonūt, tei izvēle saguoja iz Muokslys akademejis pusi. Pyrmajā reizē es tī natyku, tod godu ceņteigi guoju iz kursim, treniejūs i vuicejūs. Maņ vysod ir patics radeišonys process, kod na nu kuo teik radeits koč kas. Piec ceņteigys vuiceišonuos, es īsastuoju keramikys nūdaļā. Studeju suokumā myus īpazeistynuoja ar dažaidim materialim, bet, kod daguoja laiks struoduot ar porcelanu, maņ tys ruodejuos tik fantastiskys, interesants materials, ar kū struoduot! Maņ pateik tys smolkums i gaišums.
Ka pyrma pīcu godu sacātu, ka maņ byus sova darbneica, es natycātu. Kod esi atvārts īspiejom i nasabeisti, ļaunīs, tyci, tod ari tu tiksi tī, kur navarēji īsadūmuot.
Deļkuo sovu darbneicu izavēlēji taiseit Preiļūs?
Suokumā, īmūt iz Reigu, maņ beja dūma, ka iz Preilim nūteikti atpakaļ naatīšu. Ruodejuos, ka pasauļs ir cik plots, cik daudz īspieju, bet es saprotu, ka lela piļsāta eistyn nav maņ. Maņ pateik mozpiļsātu meilums, vysi vīns ūtra pazeist. Preiļūs ir ari muna saime, muosys, vacuoki, mamys muosa i krystamuote, tai saguoja, ka ar veiru palykom ite. Veirs īt nu Cāsu pusis, kurei ari maņ cīši pateik. Golvonais īmeslis atsagrīzt Preiļūs beja tyvynīki i radinīki. Cikom vysa energeja i īguļdejumi teik Jaunajai īlai 8, kur tūp darbneica i myusu sāta. Piečuok nūteikti dūmuosim par vareibu zīmys periodā paceļuot.
Par sovim cylvākim
Myusu dīnuos vysa ir cik daudz, ka gryušuok izaceļt, bet kotram muokslinīkam atsarūn sovi cylvāki.
Dorbs ar porcelanu ir cīši mediativs process, bet nu ūtrys pusis, dorūt tū, kas tev pateik, laiks cīši dreiži paskrīņ. Ruodīs, ka viņ napaseņ suoču taiseit traukus, bet jau ir paguojusi ostoni godi. Gaidūt meiteņu, atīmu iz darbneicu i až napamonu, kai paskrīn tei dīna.
Myusdīnuos vys ir cik daudz, lieši i izviele ir lela, bet tam nav tuos davīnuotuos vierteibys. Es poša raugu napierkt ar taidu dūmu “Ai, nu beja lieši, ka napatiks, izsvīsšu”. Cytureiz saīt, bet es tai raugu nadareit, jo apleik vyss ir tik pīsārņuots, ka pagaist tei eipašuo sajiuta. Atguodojūt senejuokūs laikus, kod duovynuoja voi pierka koč kū, kas beja rūku dorbs, cylvāki tū nūvērtēja i saudzēja. Deļtuo munim tyvynīkim Zīmyssvātkūs vysod ir mane taiseituos maņtenis i trauki.
Maņ cīši pateik taiseit lampys, tys rezultats! Cīši pateik apgleznuot, nu tys ir laikītiļpeigi. Vyspuor maņ pateik gotovam dorbam likt kluotyn voi zeimēt kaidus smolkumeņus – izgleznuot, īskruopēt. Rešuok saīt, bet pateik ari nu muola palypynuot.


text:
Atsaver iz “Boņuka 2016” bolvys padūšonu foto šaļteņuos!
26. februara vokorā jau deveitū reizi tyka padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” 17 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos. “Boņuks” ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē, verūtīs na tik Latgolys regionu, nu ari latgaliskuos aktivitatis cytur Latvejā i pasaulī.
Vaira par bolvys sajiemiejim i padūšonys ceremenoju skaiti ite.
LMT Straume pīduovoj vareibu nūsavērt ari bolvu padūšonys ceremonejis videoīrokstu:
Foto: Aleksandrs Tolopilo/Latgolys viestnīceiba GORS


text:
„Nāc un airē!” – ar taidu saukli Reigys kanalā jau 14.raizi nūtyka aireišonys sporta svātki, kū organizieja sporta klubs „Bruoļi Klementjevi”. Symtim cylvāku puļciejuos pi Nacionaluos operas ākys, lai izmieginuotutu sovus spākus itymuos sarežģeitiejuos i naporostojuos sacenseibuos.
Sacenseibys nūtyka smaileišu, kanoe i 12-vīteigūs laivu Voyager 150 un 200 m distancēs. Meistarsaceikšuos pīsadalie vairuoki dasmyti daleibnīku komandu. Reigys Tierdznīceibys i Ryupnīceibys kamerys komanda, kurā pīsadaļie vaļdis prīkšsādātuojs Roman Vdovychenko i vaļdis prīkšsādātuoja vītnīks Orest Benko, īkļuva lobuokūs pīcinīkā!
Aktīvi pīzadolūtīs itaidūs sporta pasuokumūs mes veicam īguļdiejumus sporta vidī un veseleigā dzeivisveidā!
Socialuo dzeive


text:
Gruomotys
Ieva Johansone, Jēkabs Birznieks. “Jākuba citati” (2021)
Gruomota “Jākuba citati” rūsynoj vacuokus vys vaira kasdīnā sasarunuot ar bārnim, skaidruot sajiutys, lītys i aicynoj bārnus dūmuot i atrast atbiļdis iz sev interesejūšim vaicuojumim. Tuos autori ir desmitgadeigais Jēkabs Birznieks i juo mama Īva Johansson. “Jākuba citati” interesentim ir daīmami divejuos versejuos – kai latvīšu literarajā, tai latgalīšu rokstu volūduos.
Gruomotu papyldynoj jaunuos, deveņgadeiguos muokslineicys Ariannys Evelinys Žeiris zeimiejumi. Pi latgaliskuo varianta puorlikšonys tolkā guojušys Laura Melne i Edeite Husare.
Ilze Sperga. “Vuškeņa iz pļovys” (2021)
Ilzis Spergys 15 dzejūli bārnim, kū papyldynoj kruosainys i meilys Līgys Romančukys ilustracejis. Muokslineicai itei ir debeja bārnu gruomotu ziemiešonā. Gruomotā puorskaitomi dzejūli, kas kai pyrmū reizi publikaceju sovulaik pīdzeivuojuši portalā lakuga.lv, tai ari da ituo vēļ napublicāti Ilzis Spergys dorbi par vuškeņu, zači, ežim, zirdzeņu, visteņu, kači, eņgelim i cytim tālim.
Gruomotys redaktore ir Māra Cielēna, projekta vadeituoja Edeite Husare. Dzejūļu kruojums izdūts ar Vaļsts kulturkapitala fonda programys “KultūrELPA” finansialu atbolstu.
Sandra Ūdre. “Tīsys syla bolsi” (2021)
Sandrys Ūdris gruomotā “Tīsys syla bolsi” publicātī stuosti aptver vysaidus laikus i cylvākus, tok jūs vīnoj izmysuma voi vardarbeibys situacejis. Daudzys nu jūs atsakluoj kai latgalīšim pazeistamu, paaudzēs veidojušūs stereotipu atsakuortuošona.
Izdavuma muokslinīciskū dizainu i fotografikys veiduojs Māris Justs. Gruomotys redaktore ir Ilze Sperga, korektore – Muora Mortuzāne-Muravska. Gruomota izdūta, pasasokūt Latgolys regiona atteisteibys agenturys, a/s “Latvijas Valsts meži” i Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstam.
“Muna dzīšmu gruomota: 300 dzīsmis latgaliski” (2020)
Dzīšmu kruojumā “Muna dzīšmu gruomota” apkūpuotys 120 vysaidu Latgolys vītu tautysdzīsmis (jūs vydā ari Sibira latgalīšu dzīsmis) i 180 vysaidu laiku autoru dzīsmis latgaliski – nu jūs daīmami i vuordi, i nūtis, i ari akordi. Tikai nalelai dzīšmu daļai da ituo bejs nūšu pīroksts, partū jaunais izdavums jau ir ar viesturisku vierteibu – dūdūt dzīsmem vareibu sasaglobuot na viņ audio versejuos kaidūs muzykys nesiejūs ci digitali (pitam tī nav daīmami vysom dzīsmem), bet ari plaši lītojamajā nūšu rokstā. Ka da ituo bejuši izdūti atseviški latgalīšu tautysdzīšmu kruojumi i daži pošu dzīšmu autoru dzīšmu nūšu apkūpuojumi, “Muna dzīšmu gruomota” ir vysplašuokuo i apjūmeiguokuo retrospekceja par latgalīšu dzīšmu materiala dažaideibu, kaida vyspuor ir tykuse izdūta.
Sastateituoja: Edīte Husare; muokslineica: Daina Salmiņa. Dzīšmu kruojuma izdūšonu atbaļstejuse Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programa ar AS “Latvijas valsts meži” i Latgolys regiona atteisteibys agenturys atbolstu.
Autoru kolektivs. Jūku gruomota “Kas bez iuzu – tys bez bādys!” (2018)
Kuldys formata gruomateņā “Kas bez iuzu – tys bez bādys!” salikti dažaidu ļaužu izteicīni, tosti, loba vielejumi. Gruomotai ir pīcys nūdalis – latgalīšu izteicīni, gudreibys, loba vielejumi, tosti, anekdoti i atgadejumi iz dzeivis.
Projekta vadeituoja: Dagnija Dudarjonoka. Finaniejums: bīdreiba “LR”.
Gruomotys elektroniskuo verseja (PDF).
Egita Kancāne. Tāluojumu gruomotu “Syltuo mola” (2018)
Egitys Kancānis tāluojumu gruomotys “Syltuo mola” sižeta pamatā ir vīns gods mozys meitinis dzeivē Aņdeņu cīmā nu 1989. goda pavasara da 1990. goda pavasaram.
Gruomotys redaktore i prīškvuorda autore ir volūdneica Lideja Leikuma, muokslineica Ilze Dušele. Projekta vadeituoja Kristīne Pokratniece. Gruomota sagatavuota, pasasokūt Latgolys regiona atteisteibys agenturys, A/S “Latvejis vaļsts meži” i Vaļsts kulturkapitala fonda pabolstam.
Anna Rancāne. “Prīca i klusiešona” (2018)
Latgolys dzejneicys, literatis, žurnalistis, publicistis i ari dramaturgis Annys Rancānis dzejis gruomotā “Prīca i klusiešona” skaitomi vaira nikai symts autoris dorbi kai latgalīšu, tai latvīšu literarajā rokstu volūdā.
Kruojuma literaruo redaktore Ilze Sperga, muokslineica Gundega Rancāne, maketātuoja Daina Salmiņa. Projekta vadeituoja Kristīne Pokratniece. Kruojums izdūts ar Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstu.
Meldra Gailāne. Bārnu gruomota “Meikuleņš īpazeist omotus” (2018)
Gruomota ir ilustrāta stuostu sereja par luocāna Meikuleņa i juo draugu – meitineitis Martys, začineitis Pūdzenis i ezeiša Pukšātuoja pīdzeivojumim, īpazeistūt dažaidus omotus. Gruomota „Meikuleņš īpazeist omotus” paradzāta pyrmškolys i suokumškolys vacuma bārnim skaiteišonai pošim voi kūpā ar vacuokim, atkluojūt dažaidus omotus i tū nūslāpumus.
Gruomotys ilustracejis veiduojuse muokslineica Līga Munda.
Jana Skrivļa-Čevere, Ligija Purinaša, Dagneja Dudarjonoka, Gunta Nagle. Kruosojamuo dzejis gruomota “Linejis” (2016)
Kruosojamais dzejis kruojums “Linejis” ir pīcu sīvīšu sasatikšona i sajiutu geometreja, kurā kotra nu jom runoj sovā pasauļa uztveris volūdā i bolsā. Izdavums ir unikals ar tū, ka pīduovoj sovam skaiteituojam byut leidzdaleigam: skaiteit i dūmuot leidza, pīraksteit i, ka gribīs — izkruosuot malnboltuos ilustracejis, kas ritmiski īsalykušys storp dzejulim.
Ilustraceju autore ir Ilze Gailāne, gruomotys redaktors — Valentins Lukaševičs. Kruojums izdūts ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts kulturkapitala fonda i AS “Latvijas Valsts meži” atbolstu.
Anita Mileika. Debeja dzejūļu kruojums “mūžīgā nepārtikusī stirna” (2015)
Kruojumam ir divejis dalis: latvīšu literarajā volūdā i latgalīšu rokstu volūdā raksteitī dzejūli. Gruomotys redaktore ir dzejneica i publiciste Anna Rancāne.
Projekta vadeituoja Kristīne Pokratniece. Kruojums izdūts ar Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstu.
Anna Rancāne. “Pylni kārmani dabasu. Bezdelīgu pasts”. (2012)
Ingrida Tārauda. “Boltais šokolads” (2012)
Kruojumā “Boltais šokolads” apkūpuoti latgalīšu dzejneicys Ingridys Tāraudys vairuoku godu garumā raksteiti i 2009. godā apkūpuoti dzejūli latgaliski i latvyski, kurūs maiga i lieneiga sīviškeiba mejās ar raganisku sīvīteibu, napacīteibu i olkonumu.


text:
Puortraukt
Puortraukt — transakciju nūzeimoj, kad izdareituos puormainis datubazē programai nasagrib soglobuot, a tei vītā gribīs atsagrīzt tymā situacejā, kas beja pirms puormaiņom. Puortraukt procesu nūzeimoj, kod lītuotuojs voi operaciju sistema nūgalina procesu i naļaun tam normali izapiļdeit i izglobuot rezultatu (Puortraukt programys dorbu var ar UNIX komandeņu "kill -9 12345", kur 12345 ir procesa numurs. Voi ar Windows Task Manager.). termini.lv pīduovoj "procesa pārtrauce"; var ari "procesa pārtraukšana".


text:
“Boņuka” bolvu par myuža īguļdejumu sajims dirigenti Anta i Vitolds Milaševiči
Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks” par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturā itūgod tiks padūta dirigentim i školuotuojim Vitoldam i Antoninai Milaševičim, informej Latgolys viestnīceibys GORS puorstuove Edeite Husare.
Svātdiņ, 26. februarī, Latgolys viestnīceibā GORS nūtiks Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2016” svineiguo ceremoneja, kurā tiks gūdynuots 2016. goda veikums latgalīšu kulturā 18 nominacejuos. Nominacejis “Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā” gūdu itūgod sajims dirigenti i školuotuoji Antonina i Vitolds Milaševiči, kurūs rodūšais myužs ir nūzeimeigs īguļdejums Latgolys i Latvejis kulturā. Bez obeju izcylūs personeibu davuma i jūs audziekņu sasnāgumu nav īdūmuojama Latgolys pādejuo godu symta koru kulturys aina. Dirigenti vysod veicynuojuši i populariziejuši latgalīšu tautysdzīsmis skaniejumu, īkļaušonu koru muzykys repertuarā i rūsynuojuši komponistus veiduot latgalīšu dzīšmu apdaris.
Antonina i Vitolds Milaševiči ir latgalīši. Antoninys (Keišys, bīžuok sauktys Antys) dzymtuo puse ir Baļtinova. Vitolda dzymtuo puse ir Aglyuna. Vitolds i Anta sasatyka Rēzeknis muzykys vydsškolā i nu tuo laika i saimis klopotys, i rodūšī dorbi tyka daleiti iz pusem. Div rodūšys personeibys, dirigenti soka, ka nikod nav izjutuši greizsirdeibu pret ūtra dorbu voi panuokumim. Taišni ūtraiž, vysu myužu jī vīns ūtram ir bejuši leluokais atspaids – i rodūšajā, i ari saimis dzeivē, kurā tikū nūsvietejuši zalta kuozu jubileju.
Antonina Milaševiča (dz. 1938. g.) 1956. godā īsastuojuse Rēzeknis muzykys vydsškolā. Kora dirigiešonu absolvējuse pi Antoninys Mežinskys. Piec muzykys vydsškolys suokuse studēt Latvejis Vaļsts konservatorejis Kordirigiešonys nūdaļā Imanta Kokara klasē. Tai kai Anta Reigā vuicejuos nakluotīnē, tod piec muzykys vydsškolys beigšonys suokuse dorba gaitys Rēzeknē. Nu 1960. goda struoduojuse par dirigiešonys pedagogi Rēzeknis muzykys vydsškolā, izvuicejuse jaunu latgalīšu dirigentu paaudzi, vadejuse dirigentu vuiceibu kori. Vuiceibu laikā i vāluokajūs godūs dzīduojuse vairuokūs korūs i ansambļūs: sīvīšu vokalajā kvartetā “Latgale” kūpā ar vadeituoju A. Mežinsku, E. Slišāni i A. Šņukuti, Ulda Baluoža vadeitajā TK “Ezerzeme”, Rēzeknis Suopu Dīvmuotis bazneicys korī. Vairuokus godu desmitus bejuse Rēzeknis koru dirigente: 1966.–1981. godā kūpā ar golvonū dirigenti A. Mežinsku sīvīšu TK “Ieviņa” ūtrei dirigente; 1972.–1982. godā kūpā ar dzeivisbīdru Vitoldu Milaševiču jauktuo kora “Saskaņa” dirigente; vadejuse Brīžucīma sīvīšu vokalū ansambli. Kai koru dirigente i dzīduotuoja pīsadalejuse vysūs XIII–XX Vyspuorejūs latvīšu Dzīšmu svātkūs, Latgolys nūvoda dzīšmu svātkūs i koru festivalūs, bejuse zonalūs dzīšmu svātku viersdirigente Rēzeknē, Bolvūs, Ludzā.
Vitolds Milaševičs (dz. 1942. g.) 1960.gadā īsastuojs Rēzeknis Muzykys vydsškolys Kordirigentu nūdaļā, kur pedagoga Ulda Baluoža vadeibā vuicejīs dirigiešonu. Veseleibys i finansialuo stuovūkļa deļ nav saguojs studēt Latvejis Vaļsts konservatorejā, nu, atīmūt nu armejis, suocs struoduot – suokumā 5. vydsškolā, piec tam pakuopiniski ari Bārnu muzykys školā par solfedžo školuotuoju, kluot vēļ 10 godu dorbuojīs kai bārnu kora školuotuojs, cikom rodusēs ideja par puišu kora dybynuošonu. 1976. godā izveiduojs puišu kora klasi, kurū vadejs da 1993. goda. Vitolda bejušī audziekni Eriks Čudars, Gunārs Igaunis, Anda Lipska, Tatjana Davidovska, Rita Pavloviča i cyti palykuši par prasmeigim i talanteigim muzykys pedagogim i dirigentim. Sadarbeibā ar dirigenti Ruotu Salmiņu 1988. godā izveiduojs jaunīšu kori “Ezerzeme”. Tuoļuok ituo kora vadeišonu nūdevs sovim bejušajim školānim E. Čudaram i A. Lipskai. Kūpā ar dzeivisbīdri Antoninu Milaševiču 1981. godā suocs Rēzeknis Pīna konservu kombinata jauktuo kora “Saskaņa” vadeišonu. Nu 1985. goda bejs Rēzeknis rajona školuotuoju kora “Rāzna”, nu 1992. gada jaunizveiduotuo Rēzeknis Školuotuoju instituta sīvīšu kora dirigents. 1992.–1995. godā vadejs Rēzeknis Jezus Sirds katedralis jaunīšu kori. 1971.–1993. godā seši V. Milaševiča vadeitī kori pīsadalejuši vysūs Vyspuorejūs latvīšu i Latvejis Školu jaunatnis Dzīšmu svātkūs. Bejs Rēzeknis rajona i Rēzeknis piļsātys koru viersdirigents. Sovys pedagogiskuos darbeibys laikā veics nūzeimeigus sasnāgumus bārnu koru kulturys leimiņa ceļšonā.
Svineiguo bolvys padūšonys ceremoneja nūtiks 26. februarī 16.00 Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalā. Ceremoneju ar muzykalim prīšknasumim kuplynuos grupys “Dabasu Durovys”, “Piparmētra”, “Sovvaļnīks”, projekts “Jezups i Muosys”, folklorys kūpa “Upīte”, tradicionaluos muzykys grupa “Tautumeitas”, solistu apvīneiba “Jubilāri”, dzīsminīks Kārlis Kazāks, veiru kors “Graidi”, postfolklorys grupa “Rikši”, Guntra Kuzmina, dzīsmineica Laura Bicāne.
“Boņuks 2016“ ceremoneju tīšraidē varēs vērtīs ari “LMT Straume“ tīšraidē.
Karteņa: Māris Justs/žurnals “A12”.


text:
14. juņs – dīna, kod pyrma 80 godu vaira nikai 15 400 myusu vaļsts īdzeivuotuoju tyka deportāti nu Latvejis. Daļu nu jūs par reizi arestēja i nūsyuteja iz legerim, cytim lika dzeivuot Sibirī i Kazahstanā, kur jim beja smogi juostruodoj vītejūs kolhozūs i sovhozūs. Daudzi, vysvaira mozi bārni, nūmyra jau ceļā lūpu vagonūs voi nu slimeigu piec īsarasšonys izsyutejumu vītuos, cyti tyka nūsauti aizdūmuos par biegšonys paceli raudzeišonu.
1949. goda 25. martā iz Sibiri izsyuteja vēļ vaira nikai 42 tyukstūšys cylvāku. Daudzus nu 1941. godā represātūs bārnu, kuri 1946. godā atsagrīze Latvejā, 1949. godā izsyuteja ūtru reizi.
Latvejā nav gondreiž nivīnys dzimtys, kurā nabyutu represātūs. Daudzi dažaidu liktiņstuostu.
Atminis pagaist, izsyuteitī nūīt myužeibā. Itūreiz raidejumā kūpā ar “Sibira bārnu” i Rēzeknis politiski represātūs bīdreidys vadeituoju Regīnu Semjonovu, Daugovpiļs Universitatis Mutvuordu viesturis centra politiski represātūs dzeivisstuostu pietneicu Zani Melāni i Latvejis Nacionaluos bibliotekys puorstuovi i vīnu nu pasuokuma “Aizvestie. Neaizmirstie. 80 gadi kopš 1941. gada deportācijām” reikuotuoju Augustu Zilbertu runojam par tū, kai naaizmierst i pīminēt deportacejis.
Latgolys stuņdē kai īrosts ari aizvadeituos nedelis aktualitatis i gaidomī kulturys dzeivis nūtykumi.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.
Komentāri (1)
Ar cieņu pret sentēviem, Skolnieciņš no svētkalniņa [Latvju Dievu dēls]
©Skolnieciņš 1999-bezgalība :-)
Skolnieciņš® ™Skolnieciņš
Latvju Dievi mūžam viedi.
#Latvija #LatvijasRepublika #LatvijasOkupācija #LPSR #deportācijas #represijas #nacionalizācija #vardarbība #SarkanaisTerors #Maskava #Kremlis #KomunistiskieNoziegumi #LatvjuDievi #Pērkons #Laima #Māra #Māra-VeļuMāte #Māra-ZemesMāte #LatvjuDievuSvētība #saticība #iecietība #miers #svētkalniņš
Pievienot komentāru
Lai komentētu, ienāc arī ar savu draugiem.lv, Facebook vai Twitter profilu!


text:
Izguojuse gruomota „Latgales rotātie dvieļi 20.gadsimtā”
Pi skaiteituojim ir atguojuse Daugovpiļs Universitatis pietneicys Zelteitis Barševskys monografeja „Latgales rotātie dvieļi 20.gadsimtā”. Monografeja ir kulturviesturisks pietejums, kura mierkis ir Latgolys tradicionaluos materialuos kulturys vierteibu apzynuošona, dokumentiešona i saglobuošona nuokušajom paaudzem, par izpietis objektu izavielejūt 20. gs. laikā muojsaimnīceibā darynuotus i rūtuotus rūcinīkus. Pyrmū reizi gruomotys formatā ir apkūpuota kulturviesturiska informaceja par Latgolys tautys muokslā i dzeivisziņā nūzeimeigom, fenomenam pīskaitomom tekstilejom – rūtuotajim aba gūda rūcinīkim, tūs darynuošonys, rūtuošonys i lītuošonys tradicejom nūvodā 20. godu symta garumā.
Pietejums veikts nu 1996. leidz 2012. godam autoris i DU studentu individualūs zynuotniskūs ekspediceju laikā, kai ari papyldynuots ar privatpersonu pīduovuotajom senejom tekstilejom.
Gruomotā „Latgales rotātie dvieļi 20.gadsimtā” autore analizej 118 apdzeivuotuos vītuos Latgolā savuoktūs materiālus, tūs klasificejūt i snīdzūt kulturviesturisku informaceju par 266 rūtuotajim rūcinīkim. Monografejis pīlykumu veidoj plašs i leidz šam napublicāts vizualais materials – 149 ar izšivumim i mežginem rūtuotu rūcinīku fotografejis.
Gruomota izdūta ar VKKF i Latgolys regiona atteisteibys agenturys finansialu atbolstu.
Karteņa: Gruomotys vuoks
Ziņu sagataveja: LaKuGa


text:
Preiļūs apsaverama Juoņa Ivanova mozmeitys gleznu izstuode “Latgales ainavas”
Preiļu kulturys noma lelajā zalā da 11. novembra apsaverama muokslineicys, komponista Juoņa Ivanova mozmeitys Diānys Īvis gleznu izstuode “Latgales ainavas”, viestej Preiļu nūvoda sātyslopa.
Izstuode ir veļteita komponista Juoņa Ivanova 110 godu jubilejam. Gatavejūtīs tam, muokslineica apceļuojuse sova vactāva dzimtini Latgolu – ar skaistajim dobys skotim.
Muokslineica klausejusēs Juoņa Ivanova muzyku nu bierneibys, tei navarēja naītekmēt juos pasauļa redziejumu. Diāna Īve ari bīži gleznoj, klausūtīs Juoņa Ivanova muzyku. Tai jei pīroduse jau nu bierneibys, partū ka sātā vysod skanēja Juoņa Ivanova muzyka tāva pianista Igora Ivanova izpiļdejumā voi ari platēs.
Juoņa Ivanova muzykys pamatā beja Latgolys dobys i muzykys īspaids, kurū jis sajiems iz vysu myužu, pavodūt bierneibu Latgolā.
Diāna Īva (dz. Ivanova) ir profesionala muokslineica. Vuicejusēs Reigys dizaina i muokslys vydsškolā, Latvejis Muokslys akademejā sajāmuse magistra gradu tielnīceibā i gleznīceibā.


text:
Apnics uzatraukt par izbyrušu suoli. Ticiejumi i myusu laiks
Roksta autore: Amanda Anusāne
Nav švuorbu, ka ļauds jau nu seneju laiku ir jāguši na viņ dzeivuot itai šaļtei, bet vysod ir gribiejuši ar acs kakteņu īsavērt ari tymā, kū atness reitdīna. Nav ari juosašvuorboj, ka taidā veidā asam īmontuojuši cyts mozuoku, cyts leluoku, nu kaidu nabejs ticiešonu zababonim. Varbyut nav švaki, ka kotrai paruodeibai ir kaida lykumsakareiba, i ka varim justīs drūšeibā, kod treis reizis puoršpļaunam par placu, bet tymā pošā laikā maņ ir apnics kotru reizi uzatraukt par izbyrušu suoli.
Nu 1940.–1941. goda, kod pyrmū reizi izdūti 36 790 Pētera Šmita apkūpuotī latvīšu tautys ticiejumi, paguojs lobs laiks. Nu pošu ticiejumu pyrmasuokumu – vēļ dyžan vaira. Pyrma gavieņa laika roduos gribiešona īpasazeit ar dažim Aizgavieņa ticiejumim i pasavērt iz tim ar myusdīnu cylvāka acim.
Mozai atkuopei: Aizgavieni (aba Meteņus) svietej septenis nedelis pyrma Lendīnis, i tī ir vīni nu ļusteiguokūs latvīšu godskuortu svātku, kas paguoniskajā tradicejā simbolizej pavasara tyvuošonūs, a katuoliskajā pasaulī ir pādejuo šaļts, kod pyrma gavieņa laika grūžus dreikst palaist valeiguok. Itymūs svātkūs daudz ād galis i myltu iedīņu, ļustej, brauc ar rogovom i pādejū dīnu (da cyta rudiņa) īt čyguonūs. Vaira par Aizgavieni var puorskaiteit ITE.
“Aizgavienī vajag ēst 12 reizis, tod gavieni variešūt drūši izturēt.” (Aizgavēņu bļiņas. “Rīts”, Nr. 56 (25.02.1936))
Dūmoju, ka ite uztura specialistim byutu, kū pasaceit. Es pat narunuošu par tū, ka tik daudz ēst nimoz nav veseleigi, bet kai jī varēja ticēt, ka vīnā dīnā var paēst 40 dīnu iz prīšku? Juoatzeist, ka vegani godim ilgi ar trejom iedīņreizem dīnā teiri labi var iztikt bez pīna i galis. Myusdīnuos Aizgavieņs varātum sauktīs “grākuošonys dīna” (pasaulī tū pazeist kai cheet day), a pats gaviens kai “sabalansāts uzturs”.
“Kas Aizgavieņa laikā struodoj, tam dakreit vysaida slimeiba i taipat iz rūku i byuda aug vuots. Nikod navajag Aizgavienī struoduot, vysod byusi vasals, nikaida slimeiba tevi nasagius.” (V. Podis, Rēzekne)
Myusdīnuos daudzim svātdīne jau ir tykuse par dorbadīnu, pi vysa, ka kaidam itū minēsi kai attaisnuojumu nastruoduošonai, tod dreižuok tiksi nūsaukts par slaistu. Runojūt par slimeibu, tū nu jau mes cīši labi zynim, ka slimeibu vari sagiut jebkur i jebkod. Dūmoju, ka pyrmuo slimeiba, kas pošam aizgavātuojam piec tik lelys izaieššonys dasamete, beja vādarsuopis.
“Ja Aizgavieņa vokarā kaidam pi golda nav ānys, tod tys vaira nanūdzeivuos da cyta Aizgavieņa.” (V. Arbidāns, Latgale)
Itys ticiejums dažam radeitu pamateigu trauksmi, i cylvāki beitūs īt pi golda. Dūmoju, ka myusdīnuos itū varātum izskaidruot kotrs, kuram ir koč nalelys zynuošonys fizikā. Lai voi kai, ruodīs, ka seņuok cylvākim vajadzēja stypruokus nervus, kab tyktum puori daudzajom ticiejumu brīsmem.
“Aizgavienī juosalaiž nu kolna ar raguteņom, lai gari lyni aug.” (A. Zālīte, Bērzpils)
Jemūt vārā straujuos klimata puormainis, vysabīžuok itymā laikā snīga vaira nimoz nav, vysmoz taida, kas ļautu braukt nu kolna ar rogovom. Tys ari izskaidroj, par kū ratais niu brauc ar rogovom nu kolna – lynus jau tikpat kai vaira naaudzej, i kaids tod tolks laistīs ar rogovom?
“Aizgavienī meitom juolīk blīns zemē i juolaiž suņs kluot, kurys blīni pyrmū pagius, tei pyrmuo apsaprecēs.” (Aizgavēņu bļiņas. “Rīts”, Nr.56 (25.02.1936))
Miniešu vairuokys lītys. Vysa pyrma, apsprīst cytu cylvāku saimis stuovūkli myusdīnuos ir dīzgon napīkluojeigai. Pa ūtram, iedīni pa zemi namātoj. Treškuort, daudzi izavielej naēst blīņus, jo tys nav cīši veseleigai. Catūrtkuort, ari suni baruot ar blīnim navajadzātu, i nadūmoju, ka kurs kotrs suns āstu blīņus, kod ir “Chappy”.
“Aizgavieņa dīnā kotrā ziņā ir juoād trakni galis iedīni. Daža nabadzeigi cylvāki ar lelom gryuteibom meklej naudu i pierk gaļu. Iz Leldīni tei nav lela līta, ka nav galis, nu Aizgavienī tai juobyut goldā kotrā ziņā”. (Mackēviča-Saulīte, Preili)
Pajimt mudrū kreditu, kab iz Aizgavieni nūpierktu catūrtdaļu syvāna? Par kū i nā?
Taidi itī šudiņdīnys, Aizgavieņa, ticiejumi i reiceibys. A pyrmais gadīņs, kod es suoču apšaubeit ticiejumu patīsumu, beja, kod navarieju sagaideit Lendīnis svieteibu, i mama saceja, ka bārni jau var īēst gaļu, nikas troks nabyus – tū tik maņ i vajadzēja dzierdēt! Navaru nūlīgt, ka es iz pasauli nasaveru caur muoņu prizmu i naasu montuojuse “seņču gudreibys”, vys tik izavieleju lobuok ticēt zynuotnei i faktim.
Tikū pakaseju dagunu, hmm, ruodīs, ka byus jauna ziņa…


text:
Eterā atsagrīž raidejums “Pi myusu Latgolā”
Sagataveja: portals lakuga.lv
Ar Nacionalūs elektroniskūs plašsazinis leidzekļu padūmis (NEPLP) atbolstu pi radejis klauseituoju atsagrīž radiožurnals “Pi myusu Latgolā”. Tys ir kasnedelis raidejums par Latgolys aktualitatem, kulturviesturiskuo montuojuma saglobuošonu, jaunumim sabīdryski politiskajā, kai ari uzjiemiejdarbeibys jūmā, informej “Divu krastu radio” puorstuove E. Greidāne.
Raidejuma mierkis ir nūdrūsynuot latgalīšu volūdys styprynuošonu i diskuseju par regionali i vaļstiski svareigim vaicuojumim, veicynuot Latgolys regiona īdzeivuotuoju i cytur Latvejā i uorzemēs dzeivojūšūs latgalīšu lokalpatriotismu, sabīdreibys salīdiešonu i kvalitativys informativuos i kulturtelpys styprynuošonu.
Itūgod projektam papyldus ir jauns izaicynuojums – analizēt Latgolys ekonomiskuos izaugsmis īspiejis pandemejis apstuokļūs. Izmontojūt konstruktivuos žurnalistikys pajiemīņus, raidejumu veiduotuoji dūsīs meklēt Latgolys regionam sarežgeitu vaicuojumu rysynuojumus, kai ari analizēs pošvaļdeibu vieliešonu iznuokumu, informēs par Viesturiskūs zemu lykuma īdzeivynuošonu i Administrativi teritorialuos reformys īspaidu.
“Divu krastu radio” pīduovuotais radiožurnals “Pi myusu Latgolā” sastuov nu diveju daļu – vīna par Latgolys regiona socialekonomiskajim vaicuojumim nūzeimeigom sabīdryski politiskom tēmom i kulturvidis saglobuošonu, bet ūtra – par aktualom kulturys nūtikšonom.
Kulturys nūtikšonu apskots dzieržams “Divu krastu radio” eterā kotru catūrtdīni 16.30 stuņdēs ar atkuortuojumim pīktdīnēs pļkst. 8.30 i 12.30. Savutīs “Pi myusu Latgolā” raidejums skanēs pīktdīnēs 16.30 stuņdēs ar atkuortuojumim sastdīnēs 12.30 i svātdīnēs 16.00.
Raidejumi tiks puorraideiti ari radioprogramuos radejā “Ef-Ei” i “Radio Marija Latvija”. Radejis raidejumi tiks arhivāti i atrūnami Rēzeknis, Daugovpiļs i Jākubpiļs škārsteikla ziņu portalūs, kai ari “Divu krastu radio” socialūs teiklu platformuos “Facebook” i “draugiem.lv”.


text:
Februarī Rēzeknē byus apsaverama Latgolys kruosu burveiba Semjona Antonova gleznuos
Februarī Latgolys viestnīceibys GORS Muokslys galerejā byus izbaudama Latgolys kruosu dažaideiba i burveiba riezeknīša, gleznuotioja Semjona Antonova dorbūs, informej Latgolys viestnīceibys GORS Marketinga nūdalis vadeituoja Edeite Husare.
Antonovs ir puorlīcynuots ainavists, kurs, respektejūt realistiskuos muokslys pryncypus, godu desmitim smieļs īdvasmu Latgolys dobā. Ar izstuodi muokslinīks atzeimoj sovu septeņdasmytū dzimšonys dīnu, aicynojūt sevkuru interesentu iz sasatikšonu 18. februarī 14.00.
Semjona Antonova dorbūs rūtojās vysa kruosu palete – nu maigu pasteļtūņu niansātuos zīmys ainovuos voi vibrejūšā iudiņa viersmā da pylna kruoszīda rudiņa kūšajūs audaklūs. Koč i nūsaukumūs i sižetūs atpazeistam vīnu voi ūtru Latgolys pakolna leikni voi azara krosta lineju, dorbim pīmeit lela nūsaceiteibys dava, kas tūs padora vys interesantus i skotam pi tūs līk atsagrīzt vēļ i vēļ. Emocionali puorlīcynūšys sovā kompozicionalajā vīnkuoršeibā ir piļsātys ainovys, izstuodē eksponāti ari izjusti saimis lūcekļu portreti.
Semjons Antonovs (dz. 1947. g.) piec Rudzātu vydsškolys beigšonys vuicejīs Reigys Lītiškuos muokslys vydsškolys Rēzeknis filialē. Struoduojs par muokslinīku nūformātuoju Rēzeknis kulturys nomā, bejs scenografs teatra studejā “Joriks”, kur kotrai izruodei skotuviskajā nūsaceiteibā vaicuojs novatoriskus rysynuojumus. Regulari pīsadalejs kasgadejuos grupu izstuodēs Latgolys Kulturviesturis muzejā, nu 1992. goda sareikuojs ostonis personalizstuodis. Lelu skateituoju interesi muokslinīks baudejs personalizstuodēs Latgolys Kulturviesturis muzejā 2007. i 2012. godā.
Juo dorbi atsarūn Latgolys Kulturviesturis muzeja kolekcejā, privatkolekcejuos Latvejā, Igaunejā, Krīvejā i cytur, publicāti Pītera Zeilis gruomotā “Latgales glezniecība”.
Izstuode “Latgales krāsu burvība” Latgolys viestnīceibā GORS apsaverama nu 6. da 20. februara.


text:
Ludzā storptautysks kulturviesturis festivals “Sābri”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
22. junī 11.00 stuņdēs Ludzys piļskolna teritorejā (Bazneicys īlā 52) nūtiks storptautysks kulturviesturis festivals “Sābri”, kurymā tiks ruodeitys iedīņa gataveišonys meistarklasis i senejūs omotu prasmis, informej Ludzys nūvoda Turisma informacejis centrs.
Festivalā varēs paraudzeit Latgolys, Leitovys, Boltkrīvejis kulinarū montuojumu, tīpat varēs nūpierkt sīrus, olu, kvasu i cytus muojražuotuoju lobumus, ari amatnīku dorbus. Byus senejuos ceinis i saceņseibys, tautys tārpu parade, varēs vuiceitīs Dobys školā i peit Juoņu vaiņukus, nūsajimt vēļ cytuos darbneicuos. Bārnus vyzynuos ar zyrgim i īsaisteis rūtaļuos, byus dzīduošona i doncuošona.
Koncertā uzastuos folklorys kūpa “Garataka”, tradiceju kūpa “Griezes”, Malnovys kapela, pyutieju orkestris, nu Boltkrīvejis – “KHяжыч”, “Becялyxa”, “CTapoe cялo”, nu Leitovys – “Valaukis”. Nūbeigumā – Saulgrīžu īgrīzšona.
Īeja bez moksys. Iz tikšonūs Ludzys piļskolnā!


text:
Leidz 14. decembram Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā apsaverama Rēzeknis Suopu Dīvmuotis Ruomys katuoļu bazneicai veļteita izstuode, kurā izmontuoti bibliotekā apkūpuotī nūvodpietnīceibys materiali.
Rēzeknis Suopu Dīvmuotis Ruomys katuoļu bazneicu 1935. godā suoka byuvēt mariaņu tāvi. Bazneicys projekta autors beja arhitekts Pavlovs, a dorbus vadeja tāvs Jurs Kārkle. Zemi i naudu bazneicys ceļšonai zīduoja Drycānu draudzis prāvesta Jezupa Voicehovska muosa Ludovika.
Bazneicu izcēle divu godu laikā, i 1937. goda 6. decembrī tū īsvietieja Latvejis mariaņu priors tāvs Benedikts Skrinda, a piļneibā ceļtnīceiba tyka pabeigta 1939. godā.
Kara laikā bazneica tyka sašauta, nu 1944. goda leidz laikam, kod Rēzeknis Suopu Dīvmuotis bazneicā suoka kolpuot prīsters Vladislavs Jankovskis (1956), dīvkolpuojumi ite nūtyka viņ reizi mienesī.
Rēzeknis Suopu Dīvmuotis bazneica ir 14, 6 metrus gara i 12, 5 metrus plota āka ar flīžu greidu i skuorda jumtu. Bazneicā ir elektreiba i centralapkure. Laika gaitā dīvnoms ir pīdzeivuojs ari vairuokus remontdorbus i uzlobuojumus: izveiduotys vitražys, īguoduotys elektriskuos varganis, puorkuortuota elektriskuo instalaceja, izstuodeits ūtrs zvons i c.
Bazneicys centralais oltors veļteits Suopu Dīvmuotis gūdam, lobajā pusī atsarūn Vyssvātuokuos Jezus sirds oltors, a kreisajā – svātuo Ontona oltors. Iz svātuo Ontona oltora atsarūn svātuo Jezupa oltorglezna (gleznā attāluota vysa Svātuo Saime), kas, īspiejams, ir L. Voicehovskys duovynuojums. Rēzeknis Suopu Dīvmuotis bazneicā atsarūn ari svātuo Jezupa skulptura i svātuos Terezis nu Bārna Jezus (Mozuos Terezeitis) skulptura.
Nedeli pyrms svātuo apustuļa Andreja svātkim iz Jezus Sirds oltora bazneicā kotru godu teik nūvītuota svātuo Andreja oltorglezna. Nu 2001. goda Rēzeknis Suopu Dīvmuotis bazneicys lūgūs pi centraluo oltora ir svieteigūs mariaņu Stanislava Papčinska i Jura Matuleviča vitražys.
Laika gaitā Rēzeknis Suopu Dīvmuotis bazneicā kolpuojuši prīsteri Jurs Kārkle, Jezups Grišāns, Aloizs Dunskis, Aloizs Vizulis, Bronislavs Kudiks, Vladislavs Jankovskis, Juoņs Sperga, Juoņs Buļs (tagadejais Rēzeknis-Aglyunys diacezis veiskups), Pāvels Zeiļa, Andrejs Trapučka i Ontons Škapars. Pošlaik bazneicā kolpoj Pāvels Zeiļa i Dainis Kašs.
Bazneica atsarūn pošā Rēzeknis centrā natuoļ nu Latgolys Mārys pīminekļa, Rēzeknis pareizticeigūs bazneicys i ari Rēzeknis Centraluos bibliotekys.
Izmontuotuo literatura
- Cakuls J. Latvijas Romas Katoļu draudzes. - Rīga : Rīgas Metropolijas Kūrija, 1997. - 781 lpp.
- Rēzeknes Sāpju Dievmātes baznīcai - 75. - Rēzekne : Priesteru Mariāņu kongregācija, 2012. - 31 lpp.
Nūdereigys saitis


text:
- Detaļas
-
Izguojs dzejneicys i žurnalistis Annys Rancānis jaunais dzejūļu kruojums „Pylni kārmani dabasu... Bezdelīgu pasts”. Tys ir juos septeitais dzejūļu kruojums, kurā īlykti obejuos latvīšu rokstu volūdys tradicejuos – latgalīšu rokstu volūdā i latvīšu literarajā volūdā – raksteiti 100 dzejūli.
Lasīt tālāk: Symts jaunu A. Rancānis dzejūļu ceļā pi skaiteituoju
- Detaļas
-
Nu 25. leidz 28. apreļam nūtiks tradicionaluos Latgolys pūdnīku dīnys. Itymā laikā sevkuram interesentam byus īspieja dūtīs iz pūdnīku darbneicom Laygolys laukūs i pīsadaleit cytuos ar keramikys jūmu saisteituos aktivitatēs. Rēzeknis Centraluo biblioteka leidz 30. apreļam pīduovoj apsavērt izstuodi par Latvejis i Latgolys pūdnīceibu i pūdnīkim.
- Detaļas
-
26. janvarī 100. godskuorta apritēs gruomotizdeviejam i rakstnīkam Vladislavam Luočam. Nu 17. leidz 31. janvaram Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā byus apskotama nūvodnīkam veļteita izstuode, bet 26. janvarī plkst. 14:00 nūtiks īvārojamajam latgalīšam veļteits pasuokums, kuru reikoj Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba i Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba.
Lasīt tālāk: Latgalīšu gruomotu izdeviejam Vladislavam Luočam – 100
- Detaļas
-
Pyrmais profesionalais latgalīšu viesturis pietnīks Boļeslavs Brežgo Latgolys viesturis pieteišonai veļtejs četrudesmit godu, bet sovulaik vysaiduok apspīsts i literaturā moz pīmynāts, juo vuords atzeimāts vīn desmit godus piec nuovis „Latvejis PSR Mozajā enciklopedejā”, tūmār tys namozynoj izcylūs viesturnīka nūpalnus.
- Detaļas
-
Šūgod 25. janvarī 80 godu slīksni byutu pourkops myusu nūvodnīks – īvārojamais viesturiskuos volūdnīceibys specialists, habilitātais filologejis doktors, profesors Ontons Breidaks. Leidz 30. janvaram Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā byus apskotama nūvodnīkam veļteita izstuode.
3 lapa no 5


text:
Ligeja Purinaša: Vosorys raža
Rudiņs var byut ražys laiks na tik duorzūs i teirumūs, nu ari latgalīšu literaturys dryvā. Itūreiz sovus jaunuokūs dzejūļus LaKuGys skaiteituojim pīduovoj Ligeja Purinaša.
Botaniskais duorzs
Vyss suocēs ar zylom kūrpem munuos kuojuos,
Niu es puordzeivoju, kod radzu,
Kai Grots dzer ar krūdzineicu,
I skums motivs, siereigs reits,
Snīgs – tei ir tova suope, sevis atstuošonys sārga,
I aizteciejs tik daudz strauteņu, tierceišu seiku, verīs, īvys lauluotīs taisuos,
Kurei mārga tev losa prīškā de Sadu, kurei mārga tevi grīž kai kirurgs
I kur tu pats sovu organismu maitoj ar duorgu papirosu zūbūs,
Kuru marku lai lepej viestei deļ tevis, iz kuru pusi lai apīt leikumu garu,
Klusums deļ myusu vaira nav metafora, iz ceļa vaira naīsim ītu,
I tī ostoni kilometri niu ir miljoni gaismys godu, aiza, bedre, vyss,
Es byušu kaktuss, a tu – orhideja.
**
Tei klusuo, vīgluo lāska,
Mes asam škeibi kūki Dīva duorzā,
Nataisnoj mani, ka zyni –
Muns pušums vaira nasaaugs,
Napīdur pierstus munam sudobram,
Napīdur pierstus maņ.
**
Losu juoņūgys, dūmoju par pasauļa radeišonu,
I nazkaids Odums otkon pļaun zuoleiti munā sadā,
Vēļ vīna suope par naatrostū, naaprostū,
I vēļ vīna maska, Odum, vīna
Laseite, Odum,
Vysu vokoru gaideju, kab tu pagrīztu
Maņ sovys alkiunis, nūsātu lyupom kai
Rudzu teirumu aprelī, Odum,
Es izamauduotu tovuos acīs, Odum,
Mautu plyka, rudiņa pylna,
Odum, Odum, Odum,
Duord pārkiuņa bolss, i munys rūkys sasīn leits,
Odum, seņ vaira naradzu tovys sātys,
Gruovs myusu storpā, i kuorkli
Izauguši tik leli, ka nūsastuoju apakš
I naradzu ni gola, ni molys.
**
Jis verās iz mani izjusti, i mes naasam draugi,
Palāki padebeši myusu golvu vītā,
I suonkauļūs īsaspīduši pyurynu loksti,
Losu citronmātrys, jis – laika zinis,
I es natycu, kod jis soka, ka jam vyss vīna olga,
Veirīšu acim nav logikys i rūku syltums taids vyltuots,
Izvyrpuots nu tyukstūš versejom par maigumu,
Jiutu stenografeja, i tviterī jis nazkū retvītoj,
Atskaitis punkts kai boja tuoli jiurā, i es vaira nadzieržu juo baritona,
Jis verās iz manim izjusti, i mes naasam draugi.
Tovu ocu smogums
Mes bejom div sveši cylvāki sovā mygluoja jiurā,
Div matroži bez kuģa i kapteiņa,
Lāna, dagūša sola, bezapziņa,
Kai tramvaji iz prīšku, kai div slīdis,
Viļcīni naīt, i tramvajim dzinieji izjimti,
Kur palics tys napruots, kū kai sukni tu vylki man viersā,
Apdagums, i muna uoda vaira natur tovu ocu smoguma,
Izdadzynuotu vuordu virkne munā e-postā i pošu,
Radeita sasaklīgšona, narunoj, naroksti…
Muna uoda vaira natur tovu ocu smoguma,
Naiztur.
**
Buļvu vabaļu šarms ir
Kotru vokoru lūceit ceļagolus škeibā vogā,
Keiveitis bolss kreit iz golvys kai krusa,
Tai suop, tai žvūrdz tys gultnis, kas darbynoj
Itū dzeivi, tai žvūrdz, ka gribīs naredzēt, kai
Vēļ vīns šopers vēļ vīnu guojeju atstuoj
Ceļa molā pylnu muti leluo ceļa putekļu,
Stuovi i verīs cylvākūs, i nasaprūti, kai tai var byut –
Kai tai var jimt i atstuot, i napīstuot.
**
Satykts, napatykts, aiztaisu ocu vuokus,
Aizbetoneju muti kai akvareju ar zalta zivteņom,
Narunuot, naparunuot,
Itūnakt doncuosim iz asfalta apsačāruši i es otkon
Redziešu sapynā, kai mes īmam i paīmam garom
Vīns ūtram i utains bārns verās myusu rūku salidojumā,
Es pīsačartu pi juo palākim motim, vuojom rūkom,
Vys tu mani naatlaid, vys turīs kai puika pi munu brunču molys i
Gribi palikt tai vysod, i cyta nikuo vaira nadzieržu,
Narunuot, naparunuot,
Aizbetoneju sovys acs kai bazneicys sīnu ar sorkonim ceglim,
Aiztaisu ocu vuokus, napatykts, satykts.
**
Stuovu kristiņkuos i gaidu,
Šudiņ ci reit pa bolta duobula pļovu
Kuojom plykom i slapņom kai raudivis spuorns tu atīsi,
Rūkys pylnys līpu zīdu i kumeleišu,
Prūda smuords byusi tu pats i es
Ībrisšu da ceļagolu tovā elpā,
Viņ mygla nu reitim i ceļa puteklis
Vysu apber boltom guņspučem,
Verūs iz ceļu, kab zynuotu –
Pi manis šudiņ gostu nabyus,
I tevi pajiems ir leits.


text:
Muzykys i muokslys festivalā “Bildes” pīsadaleis ari Latgolys muziki
“BILDES” ir kasgadejs Latvejis muzykys i muokslys festivals, kurs parosti nūteik rudinī. Festivala apmaklātuojim teik pīduovuoti dažaida veida koncerti i muokslys izstuodis, kurūs ari itūrudiņ pīsadaleis muziki i muokslinīki nu Latgolys, viestej Latgolys planavuošonys regions.
Kasgadejais muzykys i muokslys festivals “BILDES” itūgod nūtiks nu 5. da 25. novembra. Kūpā byus vareiba apmeklēt deveņus koncertus, kas nūtiks četruos Reigys vītuos – Kongresu nomā, muzykys nomā “Daile”, Spīkeru koncertzalā i muzykys klubā “Kaļķu vārti”.
Itei byus jau 32. reize, kod festivāls puļcēs kūpā vysvysaidu žanru i vacumu muzikus, kab svieteitu Latvejis muzykys paguotni, tagadni i ari nuokūtni. Ari itūgod festivalā pīsadaleis vairuoki muziki i kolektivi nu Latgolys.
Muzykys klubā “Kaļķu Vārti” 8.novembrī Jaunūs dzīsminīku koncertā debitēs jaunuo muzike nu Leivuona Guna Pūcīte.
Spīkeru koncertzalā “BILDĒS” sevi dasacejušūs grupu i rodūšūs personeibu kūpprojektu koncertā 9. novembrī mārgu grupa “Piparmētra” nu Ilūkstis uzastuos kūpā ar kuorsavīti, akteri Kristapu Rasimu. Sovukuort 10. novembrī tīpat muzicēs Leivuona grupa “Jauda” kūpā ar Latvejis Radejis 2 programu vadeituoju i LTV raidejuma “Latvijas sirdsdziesma” vadeituoju Velgu Vītolu. Itymā pat koncertā uzastuos jau labi zynomais muzikis Arņs Slobožanins nu grupys “Dabasu Durovys” kūpā ar Daugovpiļs teatra akterim Zandu Mankopu i Albertu Vecmani.
Beleti iz vysim festivala koncertim nūpierkami “Biļešu paradīzes” kasēs i škārsteiklā.


text:
Portals lakuga.lv atsuoc darbeibu ar jaunu komandu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Leidza ar apreli piec puora mienešu pauzis ar jaunu komandu dorbu atsuoc ari latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv. Portala darbeibu nu 2021. goda apreļa da goda beigu mierkprogramā “Kulturys nūzaris dokumentiešona” atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds.
Sovu dorbu portalā goda suokumā beidze portala ilggadejuo vadeituoja i redaktore Vineta Vilcāne, leidza ar tū puora mienešu lakuga.lv beja klusuma pauzē, bet niu, apreļa suokumā, portals dorbu atsuoc. Pi portala satura, latgaliskuos kulturys aktualitašu informacejis pasaruodeišonys, kai ari lakuga.lv atteisteibys kai pošā portalā tai socialajūs teiklūs niu struoduos Sandra Ūdre, Sintija Augustova i Edeite Husare. Žurnaliste, latgalīšu rokstu volūdys specialiste i literate Sandra Ūdre, kurai dorbā lakuga.lv jau ir vairuoku godu pīredze kai žurnalistei i korektorei, niu uzajims portala redaktoris pīnuokumus, kai žurnaliste portala komandā atsagrīž Sintija Augustova, kurei ir ari Latvejis Radejis Latgolys studejis jaunīšu raidejuma “Pīci breinumi” komandys daļa, bet kai portala socialūs teiklu redaktore i portala atteisteibys vadeituoja niu struoduos marketinga specialiste i latgaliskūs projektu vadeituoja Edeite Husare.
Latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv darbeibu 2021. godā, ļaunūt koč i dalejā slūdzē, bet pastuoveigi nūdrūsynuot redaktora, žurnalista i atteisteibys dorbu, kai ari veicynojūt uorštata autoru rokstu topšonu, mierkprogramā “Kulturys nūzaris dokumentiešona” atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds (VKKF). Portala darbeibys nūdrūsynuošonai 2021. godā VKKF daškiertais finansiejums ir 20 000 eiro, kas ļaus dokumentēt latgaliskuos kulturys nūtikšonys, aktivitatis leidz 2021. goda beigu.
Portala atteisteibys vadeituoja Edeite Husare, īsuocūt dorbu lakuga.lv, soka: “Vysa pyrma lels paļdis portala lakuga.lv ilgu godu vadeituojai i redaktorei Vinetai Vilcānei par īguļdejumu portala atteisteibā! Pasasokūt Vinetai portals ir mainejīs, atsateistejs i dabuojs stabilu vītu Latvejis kulturys nūzaris medeju vydā. Niu portala komandys aizdavums ir aizsuoktū turpynuot. Kai vīns nu portala darbeibys leluokūs izaicynuojumu īprīšk beja finansiejuma pīsaiste stabilai portala darbeibys nūdrūsynuošonai, i taisni jaunuo VKKF mierkprograma ir spieceigs atbolsts, lai portals var dareit iz prīšku, atsateisteit i informēt par latgaliskuos kulturys procesim.”
Medeju “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” uztur i darbeibu nūdrūsynoj bīdreiba “LgSC”, kura jau vaira nikai 15 godu eistynoj dažaidus ar latgalīšu volūdys saglobuošonu, atteisteišonu i populariziešonu saisteitus projektus. Portals lakuga.lv sovu darbeibu izsuoce 2007. godā, tys vys vēļ ir vīneigais medejs pasaulī, kura saturs teik sagataveits tikai latgalīšu rokstu volūdā – viesturiskā latvīšu volūdys paveidā.
Ar portala redakceju var sasazynuot, rokstūt info@lakuga.lv – teik gaideita informaceja par aktualitatem Latgolā i latgaliskajā kulturā vysā pasaulī. Latgaliskuos kulturys informaceju var skaiteit portalā http://lakuga.lv, kai ari sekuot leidza socialūs teiklu profilūs facebook.com/lakuga.lv, instagram.com/voluuda, twitter.com/lakuga, kai ari “Telegram” kanalā t.me/latgaliski.


text:
Pūdnīku dīnu īskaņa Rogovkā
Roksta autors: portals lakuga.lv
Pūdnīku dīnu programa suocās ar t. s. “mozajom” Pūdnīku dīnom aba Latgolys regiona školu vizualuos muokslys i keramikys puļceņu radūšū konkursu 16. aprelī 9.30 stuņdēs Jura Soikāna Ludzys muokslys školys Nautrānu filialē. Juos vadeituoja Maija Gailuma itū pasuokumu organizej jau pīktū reizi. Ar dūmu, lai tī bārni, kas rauga sasadraudzeit ar muolu interešu izgleiteibys nūdarbeibuos, justūs sovejī pūdnīku saimē i kaids nu daudzejūs dzeivē izalaseitu tū par profesionalū ceļu.
Pasuokuma organizatore Maija Gailuma: “Dasacejumus vēļ sajamu i sajamu. Iz pasuokumu ir aicynuoti bārni ar školuotuojim nu muokslys školu voi parostūs školu veiduošonys puļceņu, kur struodoj ar plastilinu voi ar muolu. Paguojušu i aizpaguojušu godu ir bejušys 14 školys, pa treis bārni ar školuotuoju nu kotrys. Pat nu Alūksnis atvad bārnus. Jau iz pyrmū konkursu nu Zylupis školuotuoja Aļona atvede sovus krīvyski runojūšūs bārnus. Jī beja cīš uzatraukuši, kas niu ar jim byus myusu latvyskajā vidē. Bet jī turpmuok naizlaide nivīnys reizis, itūgod poši pyrmī dasasaceja. Daudzi pīsadaleituoji mums jau pazeistami nu īprīškejūs godu, bet pasaruoda ari jauni.
Eistineibā tys pat nav konkurss, te ir pīlaideigi nūsacejumi, vysi bārni teik apsveikti. Mes gribim, lai tī ir mozi svātki vysim atbraukušajim bārnim. Nagrybu atsakuopt nu idejis, kas ir tik forši aizguojuse. Es organizeju tū tai, kai varu atsaļaut i kai sirds pasoka prīškā. Mes vairuok uzsveram tū svātku nūskaņu, na aizdavumu gryutumu. Paguojušū godu tema beja latvīšu tautys teikys – jī varēja poši sadūmuot, varēja pajimt realu teiku. Itūgod tema mozajim ir Leldīnis ūla – formu taiseis kai medaļu, videjai grupai latvīšu tautysdzīsmis – atveiduos seikplastikā tū, lelī – vydsškoļnīki – taiseis Leldīnis bļūdys. Te tys knifs – lai nav piparkiuku bļūda, bet Leldīnis.
Žurejā ir keramiki i muokslys viesturneica Evija Vasilevska. Jei školuotuojim ari lekcejis palosa, bet školuotuoji jau poši ir keramiki. Golvonais, lai bārni sajiut pīdereibu itai saimei, lai jī radz, ka ir, iz kū vierzeitīs – iz muolu. Paguojušajā godā myusu mozī pūdnīki par sovim darbenim diplomus sajēme reizē ar lelajim.”
Žurejis lūcekle Evija Vasilevska: “Jaunuos paaudzis pīsaisteišona pi muola Latgolā jau ir gona problematiska. Nazynu, parkū Latgolys pūdnīkim nav eistu sekuotuoju. Itys pasuokums ir cīš lobs pajiemīņs, kai bārnus īinteresēt. Jī te lobu pruotu jamās ar muolu, jī jiutās sovejī storp lelajim pūdnīkim. Tei leluo sporta halle īprīškejūs godūs beja pylna ar bārnim, kai jī struoduoja – ar kaidu aizrauteibu, ar kaidu pošatdevi! Tys beja puorsteidzūši. Parkū uorpus taidu pasuokumu bārnim školā nav aizrauteibys? Voi izgleiteibys sistemā koč kas nastruodoj, voi ar školuotuojim nav kuorteibā.
Konkursi ir tematiski, sevkuru godu ir sova tema – svečturs, soldonumu trauks, kaida folklorys žanra interpretaceja. Ituos temys ramuos bārni paruoda sevi i kai plastikus, i kai stuosteituojus. Reizem var just, ka pedagogs ir labi pastruoduojs – speciali kū pavuicejs, paruodejs kaidus paraugus. Bet bārni taipat muok atrast sovus pajiemīņus i sovu ceļu, kai tū vysu dareit. Breineigi, ka Maija atrūn īspieju piec tam dorbus izkaļteit. Tūs, kas kolstūt izdzeivuojuši, ari apdadzynuot. Tai bārni izdzeivoj na viņ konkursa daļu, bet ari īrauga dorba rezultatu pa eistam – sajam apdadzynuotu muola dorbu.
Itū konkursu Maija īsuoce kūpā ar Pīteri, bet paguojušā godā konkurss nūtyka jau bez Pītera. Itys ir vysa regiona konkurss, partū jam vajadzātu palikt tradicionalam – nūtikt kotru godu, juo kapacitati i apjūmus ar pošvaļdeibu atbolstu var palelynuot i konkursu vajadzātu nūsaukt Pītera Gailuma vuordā. Tys byutu breineigs cīna aplīcynuojums tam, kū jis dareja, Pīters vīnkuorši tū ir peļnejs. Ari muokslys školom byutu nūpītnuoka attīksme, jī laikus gataveitūs, zynuodami, ka ir taids tradicionals konkurss kotru godu.”


text:
Par myusim
„Meine Ufer sind arm; doch höret
die leisere Welle,
führt der Strom sie vorbei, manches
unsterbliche Lied.“
“Muny krosti ir pīticeigi, tī klausuos
Klusajuūs viļņūs,
Straume plyusts garom, skanūt
Drūsmeigai dzīsmei.”
Fr.Šillers
Almanaha “Rubon” izdeviejs Kazimirs Buiņickis (1788 – 1878) izvirzeja i eistynuoja treis sovstorpeji saistātus aizdavumus:
KAZIMIRS BUINICKIS (1788–1878)
– izzynuot i atspūguļuot Latgolys viesturi i kulturviesturi;
– leidzuos Latgolā dzeivojūšajim autorim, kai golvonajam kūdulam, īsaisteit almanaha izdūšonā sābru tautu atseviškus autorus, lai veicynuotu kulturys saistu styprinuošonu storp plošuoka reģiona tautom;
– tuvynuot dažaidu tautu kulturys, i ar izdavuma paleidzeibu īpazeistynuot Eiropu ar Latgolu, ar nūvoda sovpateibu i tautys kulturu i tradicejom.
Almanaha materiali tyka grupāti trejuos plošuos nūdaļuos:
1. Latgolys viesture i kulturviesture;
2. Daiļliteratura (dzeja, proza, dramaturgeja, filozofiskuo esejistika);
3. Saimnīciskuo dzeve, zynuotne, tehnika, etnografeja.
Kotra siejuma pirmajā nūdaļā tyka publicāti popularzynuotniskī, publicistiski i arhiva dokumentu materiali. Tī sova absolūtā vairuokumā tyka veļteiti Latgolai, tuos viesturei , kulturviesturei, viesturyskajai geografejai i nuvodpietnīceibai. Tīši almanahs “Rubon” īvadeja izvārstu Latgolys nūvodpietnīciebas tradiceju, kū turpynuoja Gustavs Manteifels i cyti.
GUSTAVS MANTEIFELS (1832–1916)
Daiļliteraturys nūdaļu veiduoja poezeja, dažaidu apjūmu i zanru proza, gondreiž kotrā numurā kaida (golvonūkuort viesturiska) drāma, sabru tautu folkloryys publiciejumi.
Trešuo – lītiškuo daļa beja veļtieta Latgolai pītuvynuotu saimnīciskū jautuojumu rysynuojumam, tehniskim jaunivadumim, kurortologejai, vyspuorejai i tautys medicynai. Latgolys dobys , klimata i cytim aprokstym. Ari Latgolys īdzeivuotuoju etnomentalym pietiejumim.
Ituos lopys snāgs ir turpynuot “Rubon” tradicejis i boguotynuot gora dzeivi Latgolā.


text:
Daugovpilī nūtiks lobdareibys koncerts Ukrainys atbolstam
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
3. aprelī 17.00 stuņdēs Daugovpiļs Kulturys pilī puļcēsīs vairuoki Latvejā zynomi muokslinīki, kab lobdareibys koncertā izsaceitu sovu atbolstu Ukrainai, informej Daugovpiļs piļsātys pošvaļdeibys puorstuove Gunta Ločmele. Koncertu byus vareiba vērtīs ari tīšraidē iz ekrana Daugovpilī, Vīneibys laukumā.
Koncertā pīsadaleis taidi muziki i izpiļdeituoji kai Aija Andrejeva, Anmary, ansis, Antra Stafecka, Atis Ieviņš, “Bez PVN”, “Dabasu durovys”, “DAGAMBA”, “ELPA”, Intars Busulis, KATŌ, “Kautkaili”, “Laika Suns”, Patrisha, rolands če, “Sudden Lights”, “Tautumeitas”, “The Sound Poets”, projekts “LATVIA FOR UKRAINE” (Katrīna Gupalo, Loreta Reide, Gunārs Gaumigs, Miks Dukurs, Ilze Rijniece, Elizabete Vētra, “Audiokvartāls”, June River, Roberto Meloni, Edgars Vilcāns, “Sub Scriptum”, Anita Intaite), kai ari folklorys kūpa “Svātra”, kamerorkestris “Daugavpils Sinfonietta”, orkestris “Daugava” i kors “Daugava”.
Sadarbeibā ar lobdareibys organizaceju Ziedot.lv pasuokuma laikā tiks vuokti zīduojumi Ukrainys atbolstam – byus vareiba veikt skaidrys naudys zīduojumus Ziedot.lv kasteitēs, kai ari cylvāki tiks aicynuoti zvaneit iz zīduojumu numeri 90006086 (moksa par zvonu 1.42 eiro).
Vīns nu pasuokuma muokslinīku, grupys “DAGAMBA” dalinīks Valters Pūce pastreipoj, ka dūt koč drupeit gaismys itymā tik sarežgeitajā i gryutajā laikā ir cīši svareigi. “Paraleli karam Ukrainā nūteik informativais kars ari pi myusu. Tys, kū mes kai muziki varam dareit itamā situacejā, ir runuot par tū ar sovim klauseituojim, kab piec vareibys vaira mazynuotu propagandys iznycynūšū spāku.”
Sovpus dzīduotuoja Patrisha stuosta, ka laiks nu kara suoku jai ir bejs cīši gryuts, partū ka jai ir radinīki, kurī atsarūn karā īsaisteitajuos vaļstīs: “Maņ ir rodi Ukrainā, kurūs naasam tai ari spiejuši sazvaneit. Ir rodi Krīvejā, kurim niu juocīš vaļsts diktatora dieļ. Muni div bruolāni Boltkrīvejā tyka aizsyuteiti pyrmajuos rynduos armejā, kab dūtūs karuot iz Ukrainu. Jim tyka atjimti vysi sasazynuošonuos leidzekli, partū nav zynams, kur jī atsarūn i voi vyspuor vēļ ir dzeivi”.
Valters Pūce nūruoda, ka “ir cīši suopeigai vērtīs iz itū vysu, partū ka mums ir cīši daudz tyvu draugu Ukrainā, ar kurim sasazynojam gondreiž kotru dīnu. Jī soka lelu paļdis, ka mes reikojam koncertus Ukrainys atbolstam, partū ka tys jim paleidz rast spāku i motivaceju ceineitīs pret ituom kara brīsmem”.
Jemūt vārā īrūbežuotū vītu skaitu Kulturys pilī, īlyugumus iz pasuokumu varams rezervēt īprīšk “Biļešu paradīzes” kasēs i ITE.
Aplīcynojūt sovu atbolstu Ukrainai, vysi dalinīki koncertā pīsadola breivpruoteigai.
Kai jau īprīšk viesteits, muzikis Ralfs Eilands jau vaira kai pyrma nedelis uzrunuoja Daugovpiļs piļsātu, kab tī sareikuotu koncertu “Ukrainas brīvībai”, tok piļsāta atsaceja, partū ka reikoj sovu koncertu 3. aprelī. Tai Ralfa Eilanda organizātais koncerts 19. martā nūtyka Rēzeknē.


text:
Eņdemizmys
Eņdemizmys (nu greku: ἔvδnuoς- (endēmos) — 'vītejais') ira pasaruodīņs, kod auguoju ci dzeivinīku škira, ciļts voi dzimte sateikama viņ aprūbežuotā geografiskā apgabalī i nasateikama nikur cytur iz Zemis viersa.
Daudzi eņdemisku škiru var atrast geografiskai ci ekologiskai atškiertūs apvydūs, pīv., jiursoluos, pa kolnim, dziļūs azarūs. Regioni ar augstu eņdemizmu — Havaju jiursolys, Madagaskara, Jaunkaledoneja, Australeja, Jaunzelaņdeja, Baikala azars. Atškir paleoeņdemus — škirys i ciļts, kurūs areali šaurynojās, i neoeņdemus — jaunys škirys, ciļts i tt., kurys vēļ naaizspēja pasaplateit.
Eņdemizma preteimeiba — kosmopolitizmys, kod škira sateikama gondreiž vysur iz Zemis viersa.


text:
2012. goda 26. janvarī plkst. 14:00 Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā nūtiks latgalīšu gruomotizdevieja i rakstnīka Vladislava Luoča symtgadei veļteits pasuokums, kuru reikoj Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba i Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba.
Kai golvonuo referente pasuokumā izastuos literaturzynuotneica Ilona Salceviča, ari Latgolys Kulturys centra izdevnīceibys vadeituojs Juoņs Eļksnis, puorstuovi nu Latgolys Kulturviesturis muzeja i Latgalīšu rakstnīceibys muzeja vadeituojs, Vladislava Luoča bruoļadāls Pīters Luocs. Pasuokumu muzykali kuplynuos Rēzeknis kulturys noma folklorys kūpa „Vīteri”.
Laipni gaideisim vysus interesentus!