text:
Reigys dūme piec latgalīšu navaļstiskūs organizaceju rūsynuojuma lāmuse Moskovys duorzu Reigā puorsaukt par Latgolys parku. Kab dūmuotu, kai reizē ar itom puormaiņom parku padareit par pīviļceiguoku teritoreju i īspieju reidzuonim car tū vaira izzynuot par Latgolu, 27. majā tiks reikuota diskuseja “Pošim sovs Latgolys parks Reigā. Kai nūsaukumu pīpiļdeit ar saturu?”.
Diskuseja 27. maja 15 stuņdēs suoksīs ar ekskurseju-nalelu tūri pa Latgolys parku (sasatikšona pi Reigys Nacionaluos sporta manežys), bet 16 stuņdēs turpynuosīs Latvejis Universitatis Socialūs zynuotņu fakultatē, apsprīžūt parka niulinejū situaceju, runojūt i diskutejūt, kai Latgolys parku padareit par pīviļceiguoku teritoreju i pīpiļdeit ar saturu, kas ļautu reidzuonim i parka lītuotuojim car tū vaira izzynuot par Latgolu. Ekskurseju i diskuseju vadeis piļsātvidis i turisma pietnīks i kritikis, TV raidejuma “Ielas garumā” vadeituojs Mārtiņš Eņģelis, bet tamā pīsadaleit aicynuoti Reigys dūmis, latgalīšu navaļstiskūs organizaceju, Latgolys planavuošonys regiona, Reigys piļsātvidis atteisteibys organizaceju puorstuovi, Reigys latgalīši i vītejuos apleicīnis dzeivuotuoji. Diskusejai pīsateikt vālams da 25. maja, aizpyldūt dasacejuma anketu ite: https://ej.uz/latgolysparks. Taipat anketā gadīnim, kod nav variešonys pīsadaleit diskusejā, bet ir redzīņs, kū dareit iz prīšku, ir īspieja pīraksteit sovys idejis parka atteisteibai.
Planavuotuos diskusejis mierkis ir saprast, kas i kai vajadzeigs, kab Latgolys parks iz prīšku nastu na viņ Latgolys vuordu, bet byutu vareiba tuo lītuotuojim reizē vaira izzynuot ari par Latgolu, tuos kulturu i vierteibom, kai ari parks tiktu par pīviļceigu vītu, kurei boguotynoj Reigys piļsātvidi. Diskusejis “Pošim sovs Latgolys parks Reigā. Kai nūsaukumu pīpiļdeit ar saturu?” reikuotuoji tur nūceju, ka parkā varātu pasaruodeit ari kaidys nūruodis latgaliski, latgalīšu kulturai veļteiti vidis objekti, par pīmāru, tūs Latgolys sabīdryskūs darbinīku gūdynuojums, kurī pīsadalejuši Reigys dzeivē i atteisteišonā, dzeivuojuši golvyspiļsātā, taipat ite varātu nūtikt latgaliski pasuokumi i cytys aktivitatis. Latgalīšu navaļstiskuos organizacejis ideju radeišonā i eistynuošonā aicynoj īsasaisteit Reigys latgalīšus, kai ari Latgolys regiona pošvaļdeibys i cytys organizacejis, veidojūt parka vidi i saturu kūpā.
Atguodynuojumam – Reigys teritorejai, kū da ituo sauce par Moskovys duorzu, jaunais Latgolys parka nūsaukums byus viesturiskuo nūsaukuma atjaunuošona. Parku suoce īreikuot 1937. godā i da 1945. goda tū sauce par Latgolys duorzu. Parka puorsaukšonu rūsynuoja latgalīšu navaļstiskuos organizacejis, bet ituo gods 18. majā puorsaukšonu ar deputatu bolsuojumu apstyprynuoja Reigys dūme. Ideju par teritorejis nūsaukuma puormeišonu i atsagrīzšonu pi viesturiskuo pavierzieja agresivais i nūsūdamais Krīvejis ībrukums Ukrainā i diskusejis par padūmu laika montuojumu publiskajā vidē. Idejis rūsynuotuoji nav prīceigi, ka taišni itaidi apstuokli veicynuojuši parka puorsaukšonu, bet cer, ka leidza ar jaunū nūsaukumu i tuoļuokajom idejom parka īdzeivuonuošonā, iz prīšku lobums byus kai apleicīnis dzeivuotuojim i Reigys piļsātvidei, tai i jo eipaši pošam Latgolys regionam.
Diskusejis “Pošim sovs Latgolys parks Reigā. Kai nūsaukumu pīpiļdeit ar saturu?” nūtikšonu pabolsta Sabīdreibys integracejis fonds nu Kulturys ministrejis daškiertūs Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu bīdreibys “LgSC” projektā “Latgaliskuos kulturvidis organizaceju sadarbeibys i sabīdreibys zynuošonu styprynuošona”.
Da 30. juņa Maltys viesturis muzejā var apsavērt dzīsmineicys, gleznuotuojis i dzejneicys Džeinys Gavaris gleznu izstuodi “Mantojums”. Poša Džeina Gavare stuosta: “Izstuode ir kai turpynuojums viestei par mīlesteibu. Izstuode ir par tū, kuo „pādūs” mes[...]
Grupa “Reibums” ir cālusēs Rāznys azara krostā Kaunatā Covid īrūbežuojumu laikā, kod vīneiguos izklaidis vareibys beja izklaidēt sevi pošim. Tok dalinīku saspēlis pyrmsuokumi meklejami jau lobu laiku īprīšk. Grupa “Reibums” spielej vīnkuoršu, jautru dzeivū[...]
This website uses cookies to improve your experience while you navigate through the website. Out of these cookies, the cookies that are categorized as necessary are stored on your browser as they are essential for the working of basic functionalities of the website. We also use third-party cookies that help us analyze and understand how you use this website. These cookies will be stored in your browser only with your consent. You also have the option to opt-out of these cookies. But opting out of some of these cookies may have an effect on your browsing experience.
Necessary cookies are absolutely essential for the website to function properly. This category only includes cookies that ensures basic functionalities and security features of the website. These cookies do not store any personal information.
Any cookies that may not be particularly necessary for the website to function and is used specifically to collect user personal data via analytics, ads, other embedded contents are termed as non-necessary cookies. It is mandatory to procure user consent prior to running these cookies on your website.


c: text/html

text:
Ituo gods 27.–29. aprelī Rēzeknē, Latgolys viestnīceibā GORS i Rēzeknis Tehnologeju akademejā, ar temu “Latgaliskums Eiropā: nu volūdys da ekonomikys”, nūtiks Latgolys kongress. Vēļ da 31. janvara pietnīki, politiki i dažaidu sferu praktiki, kai ari vaļsts instituceju i īstuožu, pošvaļdeibu i navaļstiskūs organizaceju puorstuovi aicynuoti pīsaceit sovus referatus pīsadaleišonai kongresā, bet delegatim i klauseituojim juopīsasoka da 2022. gods 10. februara.
Īprīškejais itaida veida Latgolys kongress aba precizuok saīts Rēzeknē nūtyka 2017. godā i īzeimuoja symtgadi nu pyrmuo itaida veida Latgolys kongresa. Bet pyrmais Latgolys kongress 1917. godā beja pyrmuo demokratiski īvālātuo Latgolys latvīšu puorstuovu saīšona, kurā tyka pīlamts, ka Latgolys, Vydzemis i Kūrzemis latvīši ir vīna tauta i Latgolai juoapsavīnoj ar puorejim tūpūšuos Latvejis vaļsts nūvodim vīnā zemē.
Kaida Latgolys nūvodam, kulturtelpai i volūdai ir bejuse aizvadeituo pīcgade nu īprīškejuo kongresa, kaids nūtykums planavuots itūgod i kaidim byutiskajim vaicuojumim tymā vajadzātu pīsavērst, par tū raidejuma saruna ar Latgolys kongresa Saīta rezolucejis izpiļdis komitejis vadeituoju, zvārynuotu advokatu Agri Bitānu, Latgolys kongresa Saīta rezolucejis izpiļdis komitejis puorstuovi, 13. Saeimys deputati, Latgalīšu kulturys bīdreibys vaļdis lūcekli Ilgu Šuplinsku, Vladislava Loča fonda leidzdybynuotuoju Hariju Bernānu, bīdreibys “AugšDaugava” vaļdis prīšksādātuoju Juoņi Strodu i bīdreibys “Latgales tradicionālās kultūras centrs “Latgaļu sāta”” puorstuovi Daini Mjartānu.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Arņs Slobožanins: “Skaitu par sovu pīnuokumu aizstuovēt Kempu”
Intervejis autore: Laura Melne
Aizvadeituo goda beiguos socialajūs teiklūs izaplateja aicynuojums zīduot leidzekļus viesturiskajai eiskinai, kurā tyktu paruodeits 1917. goda apreļa Latgolys kongress. Tei dūmuota kai turpynuojums kinai “Gambits 1917”, kurā beja radzams Fraņča Trasuna i Fraņča Kempa dialogs pyrma kongresa.
Iz sarunu par kinu i juo redzīni par 1917. goda nūtikšonom aicynuoju viesturiskūs eiskinu idejis autoru Arni Slobožaninu, kurs nav tik latgalīšu muzikis, nu ari diplomāts viesturnīks. Kai pats smejās – viesturnīks, tei jau ir diagnoze.
Jaunajā, 2017. godā Latgolā paradzāts daudz vysaidu pasuokumu. Dzierdāts, ka daļa cylvāku prīcojās – beidzūt myus atguodoj, cyti otkon soka, ka paīs 2017. gods i otkon myus aizmierss. Kū tu par tū dūmoj?
2017. godā svieteisim symts godu nu 1917. goda, kurā beja vairuoki kongresi. Na tikai apreļa kongress, par kurū mes niu runuosim, tai sauktais “bazneickungu kongress”. 1917. godā beja ari decembra kongress (2. Latgolys kongress) i vairuokys cytys sapuļcis.
1917. gods beja cīši politiski i militari pīseitynuots gods na tikai Latvejā, bet vysā pasaulī piec div impereju sabrukšonys voi atsarasšonys iz sabrukšonys rūbeža. Tys deve īspieju varys vakuumā ar nacionalūs spāku i rītumvaļstu īintereseiteibys paleidzeibu atbaļsteit itūs spākus, lai vuojinuotu Krīvejis i Vuocejis imperejis, i dybynuot sovu vaļsti.
Runojūt par tovu vaicuojumu, grybātu saceit, ka taišni tai ari ir – atgoduoja, partū ka kaidam tys itūšaļt ir izdeveigi, var patierēt vaļsts naudu, sareikuot taidus mozus voi lelus vaļsts dybynuošonys svātkus. Nu ūtrys pusis – nūsvinēsim, i aizmierss, ar tū ari vyss beigsīs. Tikai myusu pošu ziņā ir tys, lai par mums zyna. Tikai myusu pošu ziņā ir tys, voi mes varim pastateit koč kaidus nūsacejumus, na tikai gaideit, ka kaids par mums atguodoj i īdūd kaidu kapeiku pasvinēt, bet ari ka mes poši izmontojom itūs symts godu svātkus, lai atguodynuotu par tim nūsacejumim i rezolucejom, i idejiskim struovojumim, kas vyrmuoja gaisā 1917. godā. Vīna nu idejom, kas tod veiksmeigi izaveiduoja, beja Latvejis vaļsts, kurū mes niu svinim. Kai mes tū svinēsim, kū mes atguoduosim, kū mes kritizēsim i kū mes slavēsim, ir tikai myusu ziņā.
Ir izveiduotys dorba grupys Reigā, Rēzeknē i pošvaļdeibuos… Puslatgolā nazkas nazkū sviņ. Nūsvinēs i aizmierss tod, kod nauda beigsīs. Tei ir forša īspieja pasvinēt, patierēt vaļsts naudu dažaidim projektim, daudzim ari spūdrynuot sovu tālu pyrms pošvaļdeibu vieliešonu. Latgola teik izmontuota kai instruments. Eistineibā gondreiž nivīnam, izjamūt myus pošus, naryup Latgola, lai kū ari saceitu.
Itymā godā ir paradzāta ari viesturiskuo eiskina, turpynuojums kinai “Gambits 1917”. Kaida ir jaunuos kinys ideja? Cik saprūtu, ir dūmuots paruodeit jau pošu kongresu.
Kina turpynuos pyrmuos kinys suoktū dorbu. Kristaps Rasims aba Fraņcs Kemps jau kinys nūslāgumā simboliski saceja: “Duorgais draugs, teikomēs kongresā!”
Ar dorba grupu vuiceisimēs nu īprīkšejuos kinys klaidu, ari jaunuo režisore Inese Mičule (Inese Mičule režisoris omotā nūmainejuse Juri Joneli – red. pīz.) nūruodeja iz lītom, kas varātu tikt izlobuotys. Ūtrei kina paruodeis pošu kongresu i jimā voldūšuos kaisleibys, bet nadaudz cytaidā formā. Naasu vēļ puorlīcynuots, partū naskrīšu nūtikšonom pa prīšku, bet byus īsaisteiti paskaidruojumi. Izaver, ka tys varātu byut leidzeigi BBC kinom, kur akteri rauga paruodeit viesturiskū nūtikšonu, bet viesturnīki fonā tū komentej. Itei beja Kristapa Rasima ideja, ari jaunuo režisore Inese Mičule saceja, ka dūma ir loba, koč ari es da gola vēļ navaru saprast, kai tys nūtiks. Bet fakts ir tys, ka dorbs ir īsuokts i varit sagaideit koč kū foršu. Cerams, ka tys dūs dziļuoku īskotu itymā viesturiskajā nūtikšonā.
Pyrmajā kinā daudzys lītys nasaguoja, kai dūmuots. Golvonuo ideja beja informēt cylvākus par tū, kas tī tyka lamts, paruodeit ari ūtrū medalis pusi. Mes vysu laiku dūmojam, dzeivuodami taidā nacionaluo romantisma gaisūtnē, ka vyss jau ir forši – mes asam Latvejā, Trasuns ir Dīvs i Kemps ir nūluodātais separatists. Muns pamatmierkis beja paruodeit Kempu kai tautiskū darbinīku, kuruo nūpalni ir tikpat leli kai Trasunam, i lauzt stereotipus, kas vēļ volda, par Kempu kai separatistu. Es ceru, ka piec juo 140 godu jubileja pasuokumim, kas ite apleik nūtyka, juo tāls tyks spūdrynuots i slave, kas jam pīsaīt, atjaunuota. Bet tū kinu var iztvert tik cylvāks, kuram ir prīškzynuošonys par kongresu. Cylvāks, kurs nikuo nazyna par kongresu, nasaprass, par kū vyspuor ir runa. Par pīmāru, pat kinys režisors Jurs Jonelis saceja, ka paguoja cīši ilgs laiks, cikom jis saprota, kaida ir tei “viesture viesturē”. Ūtrajai kinai juobyut lobuokai. Jei byus lobuoka.
Vīna nu tovu atziņu piec kinys beja, ka vajadzeigi skaidruojumi. Voi ir ari kaidys cytys atzinis, varbyut dzierdieji kaidys puordūmys nu skateituoju?
Itei kina nav pīmāruota popkulturai i masu patārātuojam, jam jei byus nainteresanta. Tei vaira dūmuota cylvākim ar prīškzynuošonom, entuziastim, var kolpuot ari kai breineigs vuiceibu materials gon augstškoluos, gon vydsškoluos i pamatškoluos, kai ari cytur. Kina ir dūmuota nadaudz inteligentuokai publikai. Nazynu, voi tys ir labi voi švaki… Dūmoju, ka maņ vajadzātu prast savīnuot popularzynuotniskumu ar zynuotniskumu. Itūšaļt nav sasnīgta tik lela auditoreja, kai cerieju.
Kai ir ar atbiļsteibu viesturiskajai precizitatei – kinys veiduošonys procesā tei ir tova atbiļdeiba voi vēļ ar kū konsultiejīs?
Asu kinys idejis autors, nu tys nanūzeimoj, ka asu golvonais. Ruodīs, ka es veiksmeigi sadaleju dorbus, ļaunūt maksimali izapaust sevkuram dorba grupā īsaisteitajam cylvākam. Eistineibā es pat navaru saceit, ka ļuovu, es naasu liders. Kuģa kapteiņa tī nav, vysi ir ar sovu funkceju. Par finansialū i daleji ari organizatoriskū pusi atbiļd Andris Slišāns, i dūmoju, ka juo nūzeime sovā ziņā ir pat leluoka nakai muna. Taipat ari Valentins Lukaševičs, ar kurū mes obeji asam atbiļdeigi par viesturiskū pusi. Pyrmajai kinai jis radeja pamatu ar dialogim, kurūs saraksteja kūpā ar Oskaru Seikstu, es tū papyldynuoju ar sovim komentarim. Jurs Jonelis vyspuor pasaceja, lai es fiļmiešonys laikā jam nikuo nasoku i natrauceju struoduot. I pareizi dareja, partū ka tod jau muns uzdavums beja beidzīs, es vīnkuorši siedieju i vierūs, kai vyss nūteik. Jis sovu dorbu padareja cīši labi, taipat kai operators, grymātuoja, muzykys autors… Vysi īguļdeja sovu artavu. Tys ir absoluts bezpeļnis projekts, mes vēļ palykom ar jū minusūs.
Cik svareigi tev ir, lai kina atbylstu viesturiskajai precizitatei? Par pīmāru, kod runuoju par kinu “Gambits 1917” ar Kristapu Rasimu, jis saceja, ka varbyut ari koč kas Kempa i Trasuna dialogā nav bejs atbylstūši tam laikam.
Es dūmoju, ka tī tūmār varātu byut cīši atbylstūši. Prūtams, ka nav atbylstūša runys forma (volūda i tai tuoļuok), bet maņ ruodīs, ka saturs ir 90% atbylstūšs. Nu vysa tuo, kū asu skaitejs i viesturnīku dorbūs, i avīzēs, i obeju Fraņču atmiņuos, es nazynu, kur varātu byut munys klaidys. Maņ ruodīs, ka saturiski ir cīši pītyvynuots tam laikmatam.
Gon īprīkšejuos, gon ituos kinys izjimšonai teik vuokti zīduojumi. Voi natyka raudzeits raksteit kaidus projektus voi cytā veidā dasaisteit finansiejumu?
Redzi, parkū vyspuor ituos kinys ir… Nazkod, pyrms daudzu godu, beju sovam pasnīdziejam Henriham Somam stuostejs, ka grybātu paruodeit cylvākim tū, kū es pryncypā niu [ar kinu] ruodu. Kod tyka izveiduota dorba grupa Latgolys kongresa jubileja organiziešonai, Henrihs Soms, kurs ari tamā grupā beja, īsaceja, ka Arņam Slobožaninam ir idejis. Tod mani uzrunuoja Kulturys ministrejis darbinīki, aicynojūt prezentēt sovys idejis. Kulturys ministreja īdeve 23 tyukstūšys munai idejai – muzykaluos izruodis veiduošonai par itū pošu temu. Kai jau varbyut ir dzierdāts masu medejūs, vysnakauneiguokajā veidā munu finansiejumu pīsasavynuoja Daugovpiļs teatris. Jim gon nūteikti ir sovs skaidruojums par nūtykušū, bet fakts kai taids – jim ministreja pīduovuoja realizēt munu ideju voi ari realizēt kūpā ar mani, bet jī izdūmuoja, ka var realizēt sovu ideju. Teatrī beja īsadūmuojuši, ka varbyut varātu teiri simboliski mani pīsaisteit kai muzykys autoru voi koč kai tai. Kod es atguoju i suoču stuosteit sovu ideju par Kempu i Trasunu, tod mani, runojūt tautys volūdā, atšyva, pi tam vēļ puorlīcynuoja ministreju, ka es nikuo narealiziešu. Daugovpiļs teatris niu soka, ka naudu ir atskaitejuši atpakaļ, bet realitatē maņ ruodīs, ka jī vīnkuorši uzvess izruodi “Nūgrymušuo piļs”, kas ir Fraņča Trasuna dorbs. Tamā tiks paruodeits, kai Latgola ceļās, kai jimā ataust reits, ka vyss ir tik forši izadevs, kas ir absoluti pretrunā ar munu ideju. Muns mierkis beja pakužynuot latgalīšim nervus, pakužynuot Latvejai nervus i caur Trasuna i Kempa streidu paruodeit, cik itei Latvejis nūvodu “lauleiba” ir nasuse loba i cik švaka, paruodeit lītys, kas byutu juopaloboj. Cytaiž ir tai, kai runuojom suokumā – mes svinim, cik ir forši, ka nūdybynuojom Latvejis vaļsti, ka beja taids kongress – svinim, ka vyss beja labi. Tys drūši viņ ari ir ministrejis mierkis – tai svinēt. Bet muns mierkis ir paruodeit, cik daudz napadareitu dorbu mums vēļ ir prīškā.
Citiešu Fraņci Kempu, kurs 1916. godā raksteja: “Tyvynuošonuos baļtīšim mums nav nasuse nikuo loba. Jūs mierkis ir radzams kai iz dalnys – myus asimilēt, pīspīst runuot baļtiskai i piļneibā pazudynuot myusu kulturu.” Ruodīs, ka cīši tyvu mierkim ari ir. Satversmis sapuļcis laikā vairuoki tuos deputati saceja, ka latgalīšu volūdys sekys nav vālamys Latvejis vaļstei, koč i 1917. goda kongresā nu kluotyn asūšajim baļtīšu gūda delegatim, par pīmāru, Meierovica, izskanēja mutisks aplīcynuojums, ka myusu volūdys aizskaršona ir naīdūmojama. Kai redzim, Kempam beja taisneiba. Koč ari kongress i juo lāmumi beja lobuokais, kas tymā laikā varēja nūtikt ar Latgolu, Kempa dorbs vys vēļ ir naizdareits. Tū es gribieju akcentēt ar muzykaluos izruodis paleidzeibu. Maņ beja sūleits, ka tū ruodeis vysūs Latvejis teatrūs (i Līpuojā, i Reigā, i Valmīrā). Dūmuoju, cik forši, ka varēsim paruodeit Latgolys problemu, bet beiguos tyku apzogts i maņ pat nivīns naatsavainuoja. Kulturys ministreja reikuojuos cīši nakulturali.
Bet nav ļaunuma bez lobuma. Partū ir tei eiskina. I tei ir atbiļde iz tovu vaicuojumu, parkū teik vuokti zīduojumi, na pīsaisteiti leidzekli nu projektu. Maņ beja pīsaisteits finansiejums, kurū, īraugūt lelu naudu, savuoce kaids cyts. Tod es saprotu, ka vīneigais, kam varu uzaticēt, asu es pats i cylvāki, kurim tys interesej. Cytaiž Kulturys ministreja īlīk naudu lauvu būrī – īej i pajem. Ite es pīraksteju, lai cylvāki zīdoj, i nauda īguoja munā kontā. Ar tim 700 eiro ari izbraucem – sarunuojom apgierbus Nacionalajā teatrī, telpys Jugendstila muzejā, sarunuojom akterus, stilistus, operatorus. Mes ar Andri poši palykom nalelūs minusūs, bet mes tū padarejom.
Par kū itai kinai byus cyta režisore?
Tys juoprosa Juram Joneļam. Jam tyka pīduovuots turpynuot dorbu, bet jis atsasaceja, aizabyldynojūt ar sovu aizjimteibu, kas tai ari varātu byut. Jam ir cīši daudz dorba. Jis ilgi dūmuoja, bet tūmār pasaceja, ka nā.
Tu esi viesturnīks. Voi laika pūsmys, kū vysvaira esi pietejs, ir taišni itys, kas teik apsavārts kinā?
1917. godā mani interesej breiveiba. Muns uzvuords Slobožanins nūzeimoj breivpiļsātnīks, i nikuo es sovā dzeivē navierteju tik augši kai sovu personeigū breiveibu. Latgalīšim itys gods beja vīneigais breivais gods nu 13. gs. ceiņom ar vuocu ībruciejim, kod jī poši varēja lemt, kas ar jim nūtiks. Nikod vaira latgalīši breivi nav bejuši, i es nazynu, voi byus. Partū mani cīši interesej tys laika pūsms – 1917. gods. Tys ir laika pūsmys, kod “vara mātuojuos iz īlys”. Tys beja storprevoluceju periods, autonomeju gods Krīvejā. Vysys tautys praseja pošnūteikšonuos tīseibys, [izskanēja lozungs] “breiva Latveja breivā Krīvejā”. Kemps gribēja breivu Latgolu breivā Krīvejā.
Mani cīši uzrunoj tys laika pūsmys. Pyrmkuort, deļ munu uzskotu. Ūtrkuort, deļ Latgolys lokalpatriotisma. Treškuort, Latgola ir vīta, kur es dzeivoju, i tuos viesture mani interesej.
Saceji, ka Kempu vēļ skaita par separatistu. Nasabeisti, ka niu tevi suoks skaiteit par separatistu?
Drūši viņ, ka skaiteis cylvāki, kurim ir cīši moz smedziņu. Voi mani tys uztrauc? Uztrauc drusku. Es naasu nikaids separatists, vysod asu bejs i byušu Latvejis patriots. Latgola bez Latvejis i ūtraižuok nav īdūmuojama. Es skaitu, ka storp Latgolu i puorejū Latveju ir līkama vīnleidzeibys zeime. Tys ir nasaraunami. Bet tymā pošā laikā es otkon citiešu Kempu: “Vīnuoti, bet na vīnaidi.”
Latgolys viesturnīki ir sasadalejuši div nūmetnēs: kempisti i trasunisti, bet jī obeji padareja daudz loba (ari daudz švaka). Es nagrybu izceļt ni vīnu, ni ūtru. Nu, jemūt vārā, cik nūnycynuots beja Kemps, es skaitu par sovu pīnuokumu, cik nu es tū varu ar sovom zynuošonom i īspiejom, jū izceļt, paviļkt iz augšu. Tys, kū tūlaik padareja Trasuns, beja pats lobuokais liktiņs Latgolai. Kas byutu, ka nabyutu kongresa? Latgola, dreižuok vysa, palyktu Krīvejis sastuovā i juos liktiņs varātu byut leidzeigs kaidam Pīdnestrys apgobolam. Bet Kempu es grybātu aizstuovēt, partū ka 1917. goda pavasarī nivīns nazynuoja, kas nūtiks tuoļuok. Kemps dūmuoja, ka byus demokratiska Krīveja, ari puorejā Latvejā tūlaik runuoja tikai par Latvejis autonomeju Krīvejis sastuovā. Kemps skaiteja, ka tys nav vajadzeigs, ka mes vysi taipat palīkom Krīvejis sastuovā – kod byus īspieja, tod ari dybynuosim [Latvejis vaļsti]. Kemps navarēja zynuot… Juo mierki beja nasavteigi i tam laikam pareizi. Piec tam jau Kemps vaira nikuo nasoka, jī ari Saeimā ar Trasunu vīns ūtru draudzeigi papyldynoj. Tys tikai aplīcynoj tū, ka jī eistineibā beja iz vīna viļņa. Bet Kempa dorbs, kurū Trasuns raudzeja padareit Saeimā, beja napadoroms tymūs apstuokļūs. Kempam beja taisneiba vysūs punktūs, kū jis lyka prīškā Trasunam. Trasuna leluokuo klaida beja raksteitu garanteju napraseišona nu delegatu, kas atsaroda kongresā. Ka byutu paraksteits, tod nabyutu vaicuojumu, tod byutu vīgļuok.


text:
Kuorsovā apmaklātuojim byus atvārta kulturviesturis ekspoziceja “Līču mājas”
Roksta autors: portals lakuga.lv
Nu 19. decembra 13.00 stuņdem Kuorsovā apmaklātuojim byus atvārts jauns turisma objeks – “Līču māju” kulturviesturis ekspoziceja, portalu lakuga.lv informēja kulturviesturis centra vadeituoja Inta Jurča. 19. decembrī “zaļajā” režimā dorbuosīs ari uora muojražuotuoju tierdzeņš.
I. Jurča pastuosteja, kai veiduojuos ekspoziceja: “Kuorsovys nūvodā atsateisteja turisms, cylvāki interesējuos, voi pi myusu ir muzejs. Mes pošvaļdeibā jau seņ dūmuojom par tū vītu, kur varātu atteisteit i popularizēt kulturviesturis montuojumu. Pyrms vairuokim godim pošvaļdeiba īsaguoduoja “Līču mājas”, jau 2015. godā tyka suokts dūmuot par kulturviesturis centra izveidis projektu. 2017. godā tyka izstruoduots projekta ākys byvprojekts i suokti viesturis pietejumi. Tyka pīsaistieta muzeoloģe Ineta Zelča Sīmansone nu “Creative Museum” i vairuoki cyti viesturnīki. Jī pieteja Kuorsovys i juos apleicīnis senatni i jaunuokus laikus, muižys, dzeļžaceļu. Īsaistūt īdzeivuotuojus, tyka vuoktys fotografejis. 2018. godā izdūtajā gruomotā “Kārsavas stāsti” apkūpuotī pietejumi ir projekta pyrmais pūsmys. Pošlaik Ineta jau sagatavejuse izdūšonai kruojumu “Kārsavas stāsti II” par padūmu i jaunuokim laikim Kuorsovys pusē.
Suokumā “Līču mājas”projekts beja īcarāts daudz apjūmeiguoks. Meklejūt finansiejumu i izsverūt sovys īspiejis, 2019. godā car Eiropys Lauksaimnīceibys fonda lauku atteisteibai (ELFLA) Latvejis lauku atteisteibys programys atbolstu tyka suokta projektu“Kultūrvēsturiskā centra “Līču mājas” izveide” tyka īsuokta byuvēt poša āka, pīsaistieti ekspozicejis veiduotuoji, bolstūtīs iz izpieteitajim materialim i sasadorbojūt ar nūvodpietnīkim i turisma atteisteituojim.
Ekspoziceja veiduota kai izīšona pa riņči, kab redzēt atteisteibys pūsmus i krytuma punktus. Sadalis ekspozicejā ir tematiskys – senatne, muižys, dzeļžaceļš, 30. godi ar aktivu saimnīciskū dzeivi, tierga tradicejis pat var īpazeit kai bārnu zonu, kur var spēlēt tiergu, II pasauļa kars ar holokaustu – jū simbolizej ebreju tuneļs, taipat pyrmuo breivvaļsts, padūmu godi, myusdīnys, ari Kuorsovys nūvods, ekspozicejis centrā religejom veļteits sektors. Turpynuosim pieteit ari myusu laiku, vuokt kulturviesturis līceibys, kaidys viņ varēs dabuot. Iz prīšku ari dūmuosim, kai popularizēt vītejūs muojražuotuojus, veiduot meistarklasis.”
Vītai, kur īreikuota Kuorsovys kulturviesturis ekspoziceja, ir sova viesture. 1916. godā Reinholds Matīss (1870–1943) Kuorsovys pogostā, Šnitkys upis lobajā krostā, īsaguoduoja nalelu zemis gobolu sūpluok Ontonovys suodam. “Līču māju” nūsaukumu sāta īgiva nu glaznainuo Šnitkys upis īlūka, kuramā ari itūšaļt atsarūn āka. Koč ari nūsaukums ir romantisks, āka calta saimnīciskim mierkim i jamā sovulaik atsateistejs uzjāmums, kas beja Kuorsovys ekonomiskuos dzeivis bolsts storpkaru periodā. 1916. godā Kuorsovys pogostā Reinholds Matīss (1869–1941) izbyuvēja itū sātu. ar skaneigu vuordu “Līču mājas”. Saiminīka Reinholda radinīks beja popularais dzīduotuojs Tālis Matīss, pasateicūt itom radnīciskom saitem, jis sovā laikā beja regulars Kuorsovys kulturys dzeivis kuplynuotuojs. Laikmatu grīži, ko izraiseja II pasauļa kars, Matīsu dzymtu izklīdēja pa pasauli, i nazkod rūseiguos “Līču mājas” paneika.
Matīsa fabrika ražuoja elektreibu piļsātai. Ražūtnē beja nūdarbynuoti ap 40 struodnīku. Storpkaru periodā tys beja nūzeimeiguokais Kuorsovys ražuošonys uzjāmums.
Galerejā jaunuo ekspoziceja “Līču mājas” Kuorsovā, foto Edeite Husare/lakuga.lv


text:
Jauns TV raidejums par Latgolu – “Laika leigučuos”
Roksta autors: portals lakuga.lv
Nu 10. oktobra trešdīnēs 19 stuņdēs Dautkom TV i nu 11. oktobra catūrtdīnēs 17.30 Re:TV kanālā varēs vērtīs jaunu, unikalu raidejumu latgalīšu volūdā “Laika leigučuos”, informej tuo veiduotuoji Latgolys entuziastu grupa “Biļdis”, atkluojūt ari vuorda “leigučys” nūzeimi latvīšu literarajā volūdā – “šūpoles”.
Jaunajā raidejumā viesteis par Latgolu, suocūt nu Latvejis naatkareibys atjaunuošonys leidz pat myusu dīnom, analizejūt i saleidzynojūt viesturiskajūs videomaterialūs attāluotū ar situaceju šudiņ, veidojūt Latgolys spylgtuokūs personeibu kulturā i politikā portretus, īsaverūt Latgolys kulturtelpys aktualitatēs.
Raidejums veiduots par gūdu Latvejis vaļsts symtgadei, styprynojūt pīdereibu Latvejis vaļstei i ceļūt latgaliskū pošapziņu. “Laika leigučuos” veiduos treis rubrikys – “Viesturis olūtā”, “Latgolai nūzeimeiga personeiba” i “Latgolys kulturtelpys aktualitatis”.
Raidejums “Laika leigučuos” taps ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys mierkprogramys “Regionalūs i vītejūs medeju atbolsta programa” apakšprogramys “Atbolsts sabīdriski nūzeimeigys žurnalistikys radeišonai medejūs Latgolys planavuošonys regionā” atbolstu. Ar raidejuma tematiku varēs īsapazeit regionalajā gazetā “Latgales Vietējā Avīze”, radejā “Ef- Ei” skanēs raidejuma “Laika leigučuos” radejis verseja.
Pyrmā raidejumā stuosteis par Latvejis Republikys rūbeža atteisteibu nu 90. godu, raidejuma veiduotuoji gasteis Grebnevys rūbežkontrolis punktā, pi ilggadejuo sabīdriskuo i kulturys darbinīka Pītera Keiša, diskutēs par 2017. godā Latgolys kongresa symtgadē pījimtū rezoluceju.
Karteite: publicitatis foto.


text:
Vydsškoļnīku atzinis par latgalīšu volūdu i juos nūzeimi jūs dzeivē
Roksta autors: portals lakuga.lv
Ar Nautrānu vydsškolys i Baļtinovys vydsškolys vacuokūs klašu audzieknim portals lakuga.lv tykuos oktobra izskaņā, kod kūpā ar muziki Mārtiņu Strodu gasteja školuos i aicynuoja jaunīšus pīraksteit diktatu latgaliski. Piec diktata pīraksteišonys jaunīši dalejuos sovuos puordūmuos par latgalīšu volūdu i juos nūzeimi jūs dzeivē.
Baļtinova i Rogovka ir vīnys nu latgaliskuokajom Latvejis vītom, pīmāram, 2011. goda tautys skaiteišonys dati paruodeja, ka Baļtinovys nūvodā vaira nakai treis caturtdalis īdzeivuotuoju kasdīnā lītoj latgalīšu volūdu. Lela nūzeime latgaliskuma styprynuošonā ir bejuse izcylom ituos pusis viesturiskom personeibom, pīmāram, kai Andryvam Jūrdžam, Pīteram Miglinīkam, Pīteram Jurciņam i cytim, kas latgalīšu volūdu postuliejuši kai vīnu nu leluokūs vierteibu, ar sovu reiceibu styprynuojuši lokalū i taidā veidā ari nacionalū didentitati.
Myusu dīnuos latgaliskuos identitatis i ari latgalīšu volūdys saglobuošonā lela nūzeime ir Nautrānu vydsškolai i Baļtinovys vydsškolai. Jūs vuiceibu spāki īsastuoj par latgalīšu volūdu izgleiteibys procesā i veicynoj sovūs audziekņūs interesi par latgaliskū kulturu i motivej apgiut latgalīšu rokstu volūdu.
Vairumam obejuos školuos satyktūs jaunīšu latgalīšu volūda ir saimis pamatvolūda, bet kai jau tys nūtics daudz kur Latgolā, ar dažim vacuoki nu mozūtnis izavieliejuši runuot latvīšu literarajā volūdā. Tok tys nikai nav trauciejs bārnim īsavuiceit runuot ari latgaliski. Anna soka, ka jei īsavuicejuse volūdu runojūt tymā ar puorejim radinīkim par speiti tam, ka juos vacuoki ar jū latgaliski narunoj.
Satyktī vydsškoļnīki atzeist, ka latgalīšu volūda jim ir nūzeimeiga, i saziņai jī latgalīšu volūdu rauga izmontuot dažaiduos jūmuos, na tikai sarunuos ar vacuokim, vacvacuokim i cytim rodim. “Es latgaliski runoju gon sātā, gon školā, gon ar draugim sasarokstu latgaliski. Nav maņ problemu ni ar latgalīšu volūdu, ni ar latvīšu volūdu. Latgalīšu volūda maņ gon pateik lobuok, jo pīrosts tymā runuot nu bārna kuojis,” soka Kristaps. Jaunīte Laima atzeimoj, ka jei latgaliski runoj ari ar gostim, kuri latgalīšu volūdu kasdīnā nimoz nalītoj.
“Maņ saīt bīži lītuot latgalīšu volūdu, jo mes saimē runojam latgaliski, bīži saīt ari dzīduot latgaliski, skaiteit puotorus voi dzīduot saļmys, muna muote voda folklorys kūpu i mes kūpā bīži pīsadolam koncertūs, dažaidūs pasuokumūs i daudz kur braukojam. Puorsvorā es losu gruomotys latvīšu volūdā, bet, prūtams, sātā ir ari latgalīšu gruomotys. Maņ tagad ir vēļme izlaseit latgalīšu gruomotu, kuru asu sajāmuse pyrms laika,” par sovu pīredzi stuosta Sonora.
Komunikaceja latgaliski storp jaunīšim nūteik na viņ verbali, bet ari rakstiski, lītojūt volūdu socialajūs medejūs, syutūt eiszinis i sasarokstūt aplikacejā “WhatsApp”. Iz gruomotu skaiteišonu latgaliski jaunīši ir gona kiutri, nav interesis i naasūt ari eisti jūs ineresejūšys losomvīlys. Kai vēļ vīns apstuoklis teik mynāts, ka laseit latgaliski ir sarežgeiti. Gruomotu skaiteišona latgaliski vaira nūteik gatavejūtīs latgalīšu olimpiadei i školys fakultativā. Latgalisku tekstu skaiteišonā jaunīšus ari mulsynoj atškireibys storp runuotū i raksteitū volūdu, kai ari divejis pastuovūšuos rokstu volūdys tradicejis.
Roksts sagataveits projektā “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv”. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Sveitejūt rudini kai tradicionalū kuozu laiku, Raiņa muzejs Juosmuižā aicynuoja iz nūtikšonu, kurai īdviesmi deve Raiņa pyrmī pietejumi par latgalīšu kuozu tradiceju i Ontona Kūkuoja, kurs beja 1974. godā topušuo etnografiskuo uzvaduma “Kuozys Latgolā” autors, septeņdesmit godu jubilejs. Uzvadumā pīsadaleja Rogovkys etnografiskais ansamblis, Nautrānu pogosta kulturys noma dramatiskais kolektivs, deju kūpa “Dziga” i kapela “Dziga”. Nūtikšona beja pīdzeivojama Raiņa muzejā Juosmuižā, Rēzeknis i Rogovkys kulturys nomūs.
NOMINANTI:
Latgolys pūdnīku dīnys 2010
Kuorsovys nūvoda pyrmī Saimu dzīduošonys svātki
Danskovītis (A. Ločmelis) lugys “Ontans i Anne” 7. dalis “Ontans i rodne” pyrmizruode Baļtinovys kulturys nomā
Deveitais meilys aiļu i dzīsmu festivals “Upītes Uobeļduorzs”


text:
“Skonai” pīduovoj video dzīsmei “Kod tevis nav”
Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai” pīduovoj videoklipu dzīsmei “Kod tevis nav”.
Klipa filmiešona nūtyka ituo gods julī jau tradicionali lauku sātā “Jāņi” Rušyuna azara krostā, itūreiz pi dyžūzula. Filmiešonys laikā vairuokkuort vysu procesu jauce leits i nagaiss, tok leluo filmiešonys komandys pacīteiba ļuove sagaideit eipaši skaistus dobys apstuokļus, kurī radeja naatkuortojamus efektus.
Dzīsmis muzykys autore ir Guntra Kuzmina, teksta autors Voldemārs Voguls. Klipu veiduoja Latgolys entuziastu grupa “BIĻDIS”.


text:
Izstuode “Pilsētas Daugavas krastos”
Izstuodē “Pilsētas Daugavas krastos” pīsadola 18 gleznuotuoju: Dzintars Adienis (Jiurmola), Laima Akmentiņa (Reiga), Ziedonis Bārbals (Jākubpiļs), Kaspars Bērziņš (Reiga), Gunta Brakovska (Reiga), Nadežda Demidova (Reiga), Juris Ģērmanis (Reiga), Oskars Jansons (Daugovpiļs), Laine Kainaize (Reiga), Rolands Krišjānis (Reiga), Vita Merca (Reiga), Valda Mežbārde (Daugovpiļs), Ieva Muzikante (Reiga), Emīls Kristiāns Muzikants (Reiga), Aleksejs Naumovs (Reiga), Velta Riekstiņa (Ūgre), Juoņs Streičs (Reiga), Ilgvars Zalāns (Reiga) i seši tieļnīki: Ģirts Burvis (Reiga), Līga Čible (Daugovpiļs), Vija Ilze Dzintare (Reiga), Ivo Folkmanis (Daugovpiļs), Tālivaldis Muzikants (Reiga), Jānis Strupulis (Reiga).
Muokslinīkus apvīnoj kūpeiga tema – Latvejis liktiņupe Daugova i piļsātys tuos krostūs. Tei jūs dorbūs roduse daudzveideigu atspīgeļuojumu, suocūt nu reali zynomu vītu da filozofiskys nūsaceiteibys. Izstuodis gleznuos attāluota Kruoslova, Daugovpiļs, Siline, Jākubpiļs, Ūgre, tok vysvaira autori pīsavārsuši Reigai.
Izstuodē “Pilsētas Daugavas krastos” īkļautys puorsvorā naseņ radeituos ainovys, gleznīciskuos kompozicejis, medalis i skulpturys ar Daugovys regiona piļsātu arhitekturys tektoniskū daudzveideibu, linearajim ritmim i kruosaineibu. Muokslinīki ar sovu daiļradis plašumu gryb veiduot dialogu ar skateituoju. Itaida muokslys interešu mejīdarbeiba rodūši boguotynuos izstuodis skateituojus i muokslinīkus. Muokslinīki kotrys sovā veidā filozofiski rysynuojuši cylvāka eseibu laikā – paguotnē i niu, tautys i individa vītu pasaulī. Dorbi īmīsoj tīksmi iz gaismu.
Reigys Latvīšu bīdreibys, Daugovpiļs Latvīšu bīdreibys i Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzeja kūpeiguo izstuode “Pilsētas Daugavas krastos” byus apsaverama da 26. juņa.


text:
Pi myusim Latgolā! – 20.09.2013.
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA „Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu „Pi myusim Latgolā!”.
Itūnedeļ raidejumā:
- Raidejuma veiduotuoji nūskaidruos, kas itūgod paradzāts “Zinātnieku naktī” Latgolys augstškoluos
- Raidejuma veiduotuoji īsaklauseis, kai skanēs tradicionaluos kūkļu dīnys, kas itūgod Viļānu nūvoda Dekšuorēs etnografiskūs kūkļu kūklātuojus puļcēs jau 10. reizi piec kuortys. Itymā sakareibā raidejuma veiduotuoji tiksīs ari ar Jelgovā dzeivojūšu, vīnu nu lobuokojom Latvejis kūklātuojem Latvīti Cirsi.
- Vuorkovys nūvodā raidejuma veiduotuoji īsapazeis ar mucinīka orūdu, sasatiks ar energiskū Rutu Norkārkli, kas izruodeis na viņ sovu zemnīku saimnīceibu “Salenieki”, bet ari atkluos biologiskuos saimnīkuošonys īspiejis Latgolā.
Raidejums „Pi myusim Latgolā!” skaņ pīktdinem 18:00 Latgolys Radejā, sastdinem 16:00 Rēzeknis radejis „Ef-Ei” ēterā, taipat tū var atrost i nūsaklauseit škārsteikla lopuos lakuga.lv, latgale.lv i i-rezekne.lv.
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec SIA „Lietišķā Latgale” snīgtuos informacejis


text:
Latvejis Radejā skanēs pīci stuosti par “Latgolys Muorys” pīminekli
Nu šudiņdīnys pīcu dīnu garumā Latvejis Radejis pyrmajā programā skanēs pīminekļam “Vienoti Latvijai” aba “Latgolys Muorai” veļteita rubrika.
Latgolys atbreivuošonys pīminekli “Vienoti Latvijai” tauta īsaukuse par “Latgolys Muoru”, tys klivs na tikai par Rēzeknis, nu ari vysys Latgolys simbolu. Sovulaik tys atkluots vysai Eiropai sarežgeitā i trauksmainā laikā, viņ dažys dīnus piec Ūtruo pasauļa kara suokuma. Padūmju okupacejis varai tys beja traucejūšs, par tū pīminekli demontēje. Latgolā nūsastyprynojūt Nacistiskuos Vuocejis armejai, tū atjaunuoje. Pīminekli atkuortuoti nūguoze pieckara godūs, i sovā vītā “Latgolys Muora” atsagrīze viņ 1992. godā.
“Nu pat paguojušs 25 godi kai pīmineklis atjaunuots. Lai ari tys ir vīns nu Rēzeknis zynuomuokajim objektim, i laika gaitā ari nadaudz mitologizāts, na vysi zyna, kam par gūdu tys pastateits. Veidojūt stuostu sereju, gribim atguodynuot pīminekļa viesturi, i izceļt da šam mozuok zynomys detalis. Kai pīmāram, deļ kam iz tuo atkluošonu 1939. godā naīsaroda autoritaruo režima vadūņs Kārlis Ulmani, kaidi zaboboni par pīminekli beja izaplatejušs tautā i cytys,” stuosta rubrikys veiduotuoja, viesturneica Vineta Vilcāne.
Rubriku “Stāsts par Latgales Māru” veidoj Latvejis Radejis Latgolys studeja. Ēterā stuosti skanēs leidz 22. septembram plkst. 7:50 LR 1, tūs varēs skaiteit ari portalā lsm.lv.
Pyrmū stuostu par pīminekļa “Vienoti Latvijai” aba “Latgolys Muoru” tapšonys pyrmsuokumim var nūsaklauseit ite.


text:
Etnografiskuo breivdobys muzeja konfereņcē runuos ari par Latgolu
Latvejis Etnografiskajā breivdobys muzejā 2. februarī 10.00 nūtiks kasgadejuo konfereņce, kurymā itūreiz vairuokys temys veļteitys Latgolai.
Konfereņcē S. Pauliņa (Ondrupinis muzejs) stuosteis par pūdnīka darbneicu ar cepli Ondrupinis muzejā, A. Loseviča (Ludzys muzejs) referēs par rejis restauraceju Ludzys muzeja breivdobys ekspozicejā, sovukuort D. Lukševicys (Jākubpiļs muzejs) referats byus par Latgolys zemnīka dzeivojamū kuormu “Šultēs”, tuo restauracejis i atjaunuošonys dorbim 2015. godā.
Iz konfereņci kai klauseituoji teik gaideiti vysi interesenti.


text:
Aicynoj iz nūvodpietnīceibys lasejumim prāvesta Alberta Budžis pīmiņai
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Gūdynojūt prāvesta Alberta Budžis (1930–1957–2017) atceri, Bolvu Centraluo biblioteka aicynoj pietnīkus pīsadaleit “Novadpētniecības lasījumos prāvesta Alberta Budžes piemiņai”. Tēmu lūks nav īrūbežuots, jis ītvar sevkuru pietnīku interesejūšu jūmu, kurys izpietis teritoreja ir Bolvu nūvods, informej Bolvu Centraluos bibliotekys bibliografe nūvodpietnīceibys laseitovā Sarmīte Vorza.
Lasejumu mierkis ir veicynuot pietnīku interesi par Bolvu nūvoda kulturviesturiskū izpieti, kai ari popularizēt jau topušus pietejumus par itū arealu. Pīsadaleit lasejumūs teik aicynuoti zynuotnīki, goreidznīki, bakalaura ci magistranturys studenti, pedagogi, lokaluos viesturis pietnīki, bibliotekari, muzeju darbinīki. Daleiba lasejumūs ir sevkura personiska iniciativa.
Lasejumi nūtiks 2022. gods 26. janvarī. Jimūs pīsadaleit varēs, īsarūdūt kluotīnē Bolvu Nūvoda muzejā (Bolvūs, Breiveibys īlā 46) ci ari dasaslādzūt attuolynuoti, izmontojūt tīšsaistis platformu “Jitsi”.
Dasasaceit daleibai var, aizpyldūt elektroniskū registracejis formu ITE da 2022. gods 9. janvara. Lasejumu nūlykums ITE. Vaicuojumu i naskaidreibu gadejumā raksteit sarmite@balvurcb.lv.
Bolvu Centraluos bibliotekys sātyslopā ir apkūpuoti materiali nu īprīškejūs A. Budžei veļteitūs lasejumu i informaceja par cytom bibliotekys reikuotom nūvodpietnīceibys konferencem ITE. Ari itūs lasejumu ziņuojumu prezentacejis, ar autoru atļuovi, tiks publicātys Bolvu Centraluos bibliotekys sātyslopys konferenču sadaļā.


text:
Panuokumi: SIA „NewFuels” RSEZ ekonomiskais pīnasums piļsātys ekonomikā i īlyktuos investicejis ir pamaneitys, par tū uzjāmumam ir pīškierti dažaidi pašvaldeibys i Rēzeknis specialuos ekonomiskuos zonys apbalvojumi:
- Pec 2019.goda dorba rezultatim “NewFuels” RSEZ SIA īgiva titulu “Goda uzjāmums”.
Kūpā ar itū augstī viertiejumu myusu uzjāmums par 1. vītys īgiušonu sajāme ari “Riezeknis RSEZ komercsabīdreibu goda balva 2019” apbolvuojuma zeimi.
- Deveitū godu pec kuortys ir Pasnāgtys bolvys Riezeknis specialuos ekonomiskuos zonys (Riezeknis SEZ) komercsabīdreibu “Goda bolvys” konkursa uzvarātuojim.
Myusu uzjāmumu darbeibu RSEZ vadeiba nūviertieja ļūti augstu:
“NewFuels” RSEZ SIA sajāme titulu “Goda uzjāmums” i izceinieja uzvaru itaiduos nominacejuos: 1.vītu nominacejuo “Goda ražuotuojs”, “Leluokais eksporteituojs”, 2.vītu nominacejuos „Straujuok augūšīs uzjāmums”, 2.vītu nominacejuos „Leluokais nūdūkļu moksuotuojs”, “Goda sadarbeibas partners”, 3.vītu nominacejā “Goda investīcejis”, „Sociali atbiļdeiguokais uzjāmums”.
“Energy Resources CHP” RSEZ SIA tyka pasnāgts Atzineibys roksts par īguļdiejumu Riezeknis SEZ atteisteibā.
- 2019.goda 13.septembrī svineiguo pasuokuma laikā jau ostoitū godu pec kuortys tika pasnāgti Pašvaldeibu kūpeiguos īstuodis “Riezeknis specialuos ekonomiskuos zonys puorvalde” Goda bolvys konkursa apbolvuojumi. Itys konkurss kotru godu teik organizeits ar mierki nūvierteit un gūdynuot sekmeiguokuos Riezeknis SEZ komercsabīdreibys.
Atzineibys rokstu par īguļdiejumu RSEZ attīsteibā i gūdpylnū trešū vītu lelūs/videjūs komercsabīdreibu grupā saņēme “NewFuels” RSES SIA ar augstim rezultatim itaiduos nominacejuos: 1.vīta nominacejuo “Goda investicejis”, “Straujuok augūšais uznāmums”, “Sociali atbiļdeiguokais uznāmums”, 2.vīta nominacejuos “Goda inovacejis”, “Goda ražuotuojs”, “Leluokais eksporteituojs”.
- Jau septeitū godu pec kuortys 2019.goda 19.martā Riezeknes nūvoda Strūžānu pogosta kulturys nomā nūtyka svineigs pasuokums, lai gūdynuotu konkursa “Riezeknis nūvoda uznāmums 2018” uzvareituojus. Apbolvuojuma sanimšonai tyka izvirzeiti 18 uznāmumi ostoņuos nominacejuos.
Uznāmums “NewFuels” RSEZ SIA sajāme bolvu i pateiceibas rokstu nominacejī “Goda mecenats!”
- 2018.goda 21.septembrī Latgalis viestnīceibā “GORS” izstuodis-godatierga “Uzņiemieju dīnas Latgalī 2018” ītvarūs nūtyka konkursa “Goda uznāmums” apbolvuošonys ceremoneja, kuras laikā tyka gūdinuoti poši veiksmeiguokī Riezeknes uznāmumi pec 2017.goda darbeibas rezultatim.
“NewFuels” RSEZ SIA dabuoja apbolvuojumu nominacejā “RSEZ goda uznāmums” i Pateiceibas rokstu par īguļdiejumu Riezeknis ekonomikā.
- 2017.goda 7.decembrī konkursa „Eksporta un inovacejis bolva 2017” apbolvuošonas ceremonejā, kura nūtyka Prezidenta pilī uzjāmums izceinieja gūdpylnū pyrmo vītu nominacejā Latvejas „Eksportspiejieguokais komersants” 2017.godā! Kūpā ar golvonū bolvu mes sajāmem ari sertifikatu par konkursa logotipa izmontuošonu mārketinga nūlyukūs.
- 2017.goda 7.septembrī svineigajā pasuokumā „Riezeknes SEZ – ar skotu nuokūtnī” videjūs/lelūs uzjāmumu grupā „NewFuels” RSEZ SIA sajāme bolvu „Goda uzjāmums” i īgive 1./ 2./ 3. vītu nominacejā „Goda sadarbaibas partneris”, 1.vītu nominacejā „Goda investicejas”, 2.vītu nominacejuos „Goda ražuotuojs” i „Straujuok augūšais uzjāmums” i 3.vītu nominacejā „Sociali atbiļdeiguokais uzjāmums”.
- 2016.goda 12. augustā svineigā pasuokumā jau pīktū godu tika pasnīgti apduovaņi Rēzeknis speciāluos ekonomiskuos zonys (RSEZ) komercsabīdreibu goda bolvys konkursa uzvarātuojim. Izviertējūt 2015. goda ruodeituojus, “Goda uzjāmuma” apduovaņs tika pīšķierts SIA “NewFuels” RSEZ. Uzjāmums komercsabīdreibu goda bolvis konkursā dabuova sekūjūšus apduovaņus: 1. vīta nominacejuos „Goda iņvesticejis” i „Straumeiguok augūšais uzjāmums”, 2. vīta nominacejuos „Goda pīgatavātuojs”, “Leluokais nūdūkļu moksuotuojs” i „Leluokais eksportātuojs”. Pēc sociālū partneru pasūļejuma uzjāmumam tika pīšķierts arī Atzineibys roksts “Par dorbtureibys mudrynuošonu”. “Atmosclear CHP” dabuova Atzineibys rokstu “Par straujuokū startu” i “Par īliciņi Rēzeknis speciāluos ekonomiskuos zonys raisteibā 2015.godā. Uzjāmumam tika pīškierta 1.vīta nominacejuos “Goda pīgatavātuojs”, “Goda iņvesticejis” i “Goda inovacejis”, 2. vīta nominacejī “Leluokais nūdūkļu moksuotuojs” mozū komercsabīdreibu grupā.
- 2015.goda 24.juļī “NewFuels” RSEZ SIA ir īguvuse atzineibys rokstu par īliciņi RSEZ raisteibā 2014.godā i 1.vītu nominacejā „Straumeiguok augūšais uzjāmums”; 2.vītu nominacejā „Goda pīgatavātuojs”; 3.vītu nominacejā „Goda iņvesticeja” i „Leluokais eksportātoujs”.
- 2014.goda 31.oktobrī tradiceiguos izstuodis „Rēzeknis uzjiemejs” ītvorūs Rēzeknis piļsātis pašvaļdeiba pīškiera apbalvojumu “Goda sociāli atbiļdeiguokais uzjāmums i eksporta veicynuotuojs”.
- 2014.goda 22.augustā RSEZ Goda bolvys pasuokumā lelū/videjū komercsabīdreibu grupā apduovaņi pīškierti vairuokuos nominacejuos – 1.vīta nominacejī „Leluokais eksportātuojs”, 2 .vītis nominacejuos „Straujuok augūšais uzjāmums”, „Goda ražuotuojs”, „Leluokais nūdukļu moksuotojs”, „Goda investicejis”. RSEZ komercsabīdreibu Goda bolvys konkursā „NewFuels” RSEZ SIA pīškierts Atzineibys roksts par sociāli atbildeigu komercdarbeibu.
- 2013.godā SIA „NewFuels” RSEZ sajēme pateiceibys rokstu kai leluokais eksportietuojs i sociāli atbiļdeiguokais uzjāmums.
- 2012.godā SIA „NewFuels” RSEZ īguva atzineibys rokstus par uzvaru nominacejā „Leluokais eksportietuojs” i “Goda investicejis” lelū / videjū komercsabīdreibu grupā, taipat pīškierts apbalvojums RSEZ Goda bolvis konkursā par 2012.goda darbeibys rezuļtatim videjū komercsabīdreibu grupā.
- SIA „NewFuels” RSEZ tyka pīzeits par straujuok augūšu uzjāmumu 2011. godā i sajēme Rēzeknis piļsātys dūmis atzineibu, ari Rēzeknis specialuos zonys atzineibu par nūzeimeigu īlykumu uzjāmuma izaugsmē.
Gasteituoji: Ražūtnē īlyktuos investicejis i interesantuos īkuortys izraisa na viņ vītejūs īdzeivuotuoju interesi par ražuošonys procesu, tok ari vylynoj tyvus i tuolus gostus:
- 2019.goda 30.julī Riezeknis specialū ekonomiskū zonu apmeklieja Ukrainas uorkuortiejais i pylnvarotais viestnīks Latvejī Oleksandrs Miščenko i Ukrainas viestnīceibas trešīs sekretars Andrejs Strašnijs. Vizeitis ītvarūs Ukrainas viestnīceibas puorstuovi īpasazyna ar uzjāmumu “NewFuels” RSEZ SIA i “Energy Resources CHP” RSEZ SIA darbeibu.
- 2018.goda 16.aprelī myusu uzjāmumim “NewFuels” RSEZ SIA i “Energy Resources CHP” RSEZ SIA tyka paruodeits leels gūds, dieļ tam, ka myusus apmeklieja Viņas Ekselence Hanana Al Alilī, Apvīnuotūs Arābu Emirātu (AAE) viestnieca Latvejā.
- 2017.goda 6.novembrī lels gūds uzjāmumam “NewFuels” RSEZ SIA beja uznimt vīsūs konkursa “Eksporta i Inovacejas Bolva 2017” žūreji. Žūrejis lūcekļu vydā beja puorstuovi nu Valsts Prezidenta Kancelejis, Ekonomikas ministrejis, Latvejis Investīciju i atteisteibas agenturas, Latvejis Bankas, Latvejis Dorba devieju konfederacejis, Latvejis Tierguošonas i ryupnīceibas kameras, Luminor Bankas, Latveji Universitatis, Reigas Tehniskuos universitatis, Agroresursu i ekonomikas instituta, ALTUM, laikroksta Dienas Bizness, Latvejis Tehnologiskuo centra, Latvejis Instituta, Latvejis Dizaineru savīneibas i Latvejis Jaunūs zynuotnīku apvīneibas.
- 2012.goda majā Eiropys Savīneibys strukturfondu i Kohezejis fonda uzraudzeibys komitejis i apakškomiteju specialisti vāruoja granulu ražuošonys procesu. Ražūtni ir apmekliejuši i piļsātys dūmis puorstuovi, i Rēzeknis Augstškolys studenti, ari daudzi cyti interesenti.
- 2012.goda februārī Vaļsts prezidents Andrs Bierzeņš (Andris Bērziņš) paruodeja interesi par granulu ražuošonu;
- 2011.goda oktobrī ražūtni apmeklēja Latvejā akreditātūs uorvaļstu viestnīceibu delegaceja;
- 2011.goda junī te gasteja Ministru prezidents Vaļds Dombrovskis (Valdis Dombrovskis);
- 2010.goda februarī uzjāmumu apmeklēja ASV viestneica Latvejā Džudita Garbere (ASV viestnīceibys Latvejā puorstuovi nazcik reižu ir gastejuši pi myusu);


text:
Dzīšmu stuostu rubrikā raidejuma “Kolnasāta” vadeituojs, muzikis i muzykys pedagogs Ēriks Zeps kūpā ar latgaliskūs projektu vierzeituoju, dzīšmu kruojuma “Muna dzīšmu gruomota” sastateituoju Edeiti Husari itūreiz šketynoj dzīsmis Bruoleit (Latvīt, voi nava tev žāl) stuostu.
Pazasokūt muzikim, grupys “Baltie lāči” lideram Andrim Baltačam, kurš dzīsmei “Bruoleit (Latvīt, voi nava tev žāl)” 2010. godā radeja sovu verseju i videoklipu tei otkon ir tykuse zynomuoka sabīdreibai.
Ituos dzīsmis stuosts i izaceļšona vaicojama cytu tautu kultūrā. Originalā tei ir 19. godu symta ūtrajā pusē raksteita poļaku dzīsme “Góralu, czy ci nie żal?” (Kalnieti, vai tev nav žēl?), kuruos vuordi latgaliski atdzejuoti 20. godu symta suokumā. (1, 2) Puolejā popularuos dzīsmis teksta autors ir poļaku dzejnīks, dramaturgs i publicists nu Krakovys Mihals Baluckis (Michał Bałucki, 1837—1901).
Latgaliski itei dzīsme puordzymuse, pasasokūt gimnazistis Benediktys (Benis) Barkānis atdzejuojumam 20. godu symta suokumā. Benediktys dzejūļs “Latvīt, voi nava tev žāl” 1914. godā publicāts dzejnīka, publicista i uorsta Ontona Skrindys (1881—1918) izdūtajā pyrmajā latgalīšu dzejis antologejā – kruojumā “Kūkle”.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Viļānu tierga pīdzimšona i mozūs volūdu boguoteiba – žurnala “A12” stuosti vosorā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Izguojs žurnala “A12” jaunais juņa/juļa numers, kurā sarunys ar bolvys “Lielais Kristaps” sajiemieju grima muokslineicu Aiju Beatu Rjabovsku, folklorys pietneicu Angeliku Juško-Štekeli, Viļānu tierga krysttāvu Juri Tuču i cyti stuosti. Itys numers reizē saīt ari žurnala “A12” sova veida jubilejs – jau 60. numers.
Žurnala redaktore Ināra Groce, īvodūt ituos reizis rokstus, soka: “Jau izdūtajūs 60 numerūs žurnals “A12” viestej par Latgolu i tuos ļaudim. Kai skaiteituoji, tai žurnala varūni ir tykuši atvārtuoki, izaveiduojuse vierteibu skola – skaisti, eistyni, dzili. Žurnals ir bejs līcinīks jaunu kultūrvītu dzimšonai, tam, ka regionā atsagrīž jaunīši i saimis. Vys tik juoatzeist, ka kūpumā myusu palīk arviņ mozuok. Kū nav īsadevs pameit – savīnuot dažaiduos palykušuos cylvāku grupys – sovejūs, myusejūs i cytaiži dūmuojūšūs.”
Juņa/juļa žurnalā “A12” skaitit:
- par kū “sasacap” latgalīši – sacynuojumi piec aizvadeituo Latgolys kongresa;
- balvys “Lielais Kristaps” sajiemiejis grima muokslineicys Aijis Beatys Rjabovskys dorba kasdīna i latgaliskuo identitate;
- ituo gods Latgolys pūdnīku dīnys keramikis Evijis Vasilevskis skatejumā;
- ceļuojums tepat iz Raipoli, laivu braucīni pa Latgalys iudinim i gostūs tuoļuok – iz Sicileju pi veinziņu;
- kotra jauna volūda – myusu boguoteiba, atzeist Pūlejis volūdnīki Nikole Naua i Tomašs Viherkevičs, kurim nav sveša ari latgalīšu volūda;
- vosorys saulgrīžu tradiceju apsazynuošona i tūs kūpšona – saruna ar folklorys pietneicu Angeliku Juško-Štekeli;
- Viļānu tierga aizsuokumi i saruna ar tuo krysttāvu Juri Tuču;
- muzykys stuosts par dirigenti Ivetu Kepuli – kur rūnās i nūder avanturiskais gors, kai ari cyti stuosti.
Kai vysod žurnalā “A12” ari portala lakuga.lv sagataveituo informaceja par jaunumim latgaliskajā muzykā – itūreiz grupys “Tautumeitas” jaunais albums “Skrejceļš” i etnomuzykys izlase “Sviests 9”. Žurnalā var puorskaiteit ari portala komandys gataveituos intervejis – ar Poznanis Oduma Mickeviča universitatis profesorim, volūdnīkim Nikoli Nauu i Tomašu Viherkeviču sasarunuoja portala vadeituoja Edeite Husare, bet lakuga.lv redaktore Laura Melne sasatyka ar grima muokslineicu Aiju Beatu Rjabovsku.
Žurnals “A12” ir vareiba izzynuot par dzeivi i ļaudim Latgolā i pasaulī, puorskaiteit dažaidus dzeivisstuostus, pīsadaleit viesturiskūs ceļuojumūs laikā i telpā, kai ari byut atkluojumu i puordzeivuojumu dalinīkim. Vaira par vareibu abonēt voi nūpierkt (kai digitalā, tai taustomā veidā) žurnalu ite: https://a12.lv.


text:
Kai 20. godu symtā puorsamejs Latgolys administrativais rūbežs?
Roksta autore: Andra Zubko-Melne
Regionaluo politika Latvejis teritorejā godu gaitā ir pamatuse sovus pādus ari Latgolys administrativajā īdalejumā. Administrativi teritorialais īdalejums parosti ir cīši saisteits ar vaļsts saimnīciskū dzeivi, tys viesturiski veiduojīs atbylstūšai vaļsts politiskajai sistemai i radeits vaļsts puorvaļdei, puorsvorā politiskūs i ekonomiskūs vaicuojumu rysynuošonai. Itymā rokstā apsavērsim augstuokuo leimiņa administrativi teritorialuos izmainis 20. godu symtā, kas skuorušys Latgolys rūbežu.
Latgola kai buferzona lelvaru ītekmu puordaleišonā
20. godu symta suokumā Latvejis teritoreja ītylpa treis Krīvejis imperejis guberņuos – Vydzemis, Kūrzemis i Vitebskys.Vydzemis i Kūrzemis gubernis atsaroda Baltejis generalgubernatora puorziņā i tī vaļdeja lykumi, kas atsatīc iz Baltejis guberņom, bet Vitebskys guberņa beja pakļauta Krīvejis imperejis lykumim, kas attīcynojami iz Krīvejis rītumu guberņom. Latgola, kas ītylpa Krīvejis imperejis Vitebskys guberņā, beja īdaleita treis apriņčūs: Daugovpiļs (ДBиHckий), Ludzys (ЛюциHckий) i Rēzeknis (Peжицkий).
Krīvejis 1917. goda februara revoluceja īzeimuoja strauju politiskūs puormaiņu suokumu. 1917. goda aprelī nūtika Pyrmais Latgolys kongress, kurā tyka nūsprīsts, ka Latgolys, Vydzemis i Kūrzemis latvīši ir vīna tauta i Latgolai juoapsavīnoj ar puorejim tūpūšuos Latvejis vaļsts nūvodim.
Nu 1917. goda marta da 1918. goda martam vuocu karaspāka naokupātajā Latvejis daļā nūsamaineja četri režimi. Kotrai varai beja sova strategeja ari administrativi teritorialajā īdalejumā, kas beja pakuortuots ari militarajom interesem.
KPSFR Tautys komisaru padūme 1917. goda decembrī izdeve reikuojumu par Daugovpiļs, Ludzys i Rēzeknis apriņču atdaleišonu nu Vitebskys gubernis i davīnuošonu Vydzemis guberņai.
Vīns nu pyrmūs projektu par Latvejis administrativū īdalejumu topa vēļ pyrma Latvejis naatkareibys proklamiešonys, kod Vydzemis pagaidu zemis padūme izstruoduoja projektu par Vydzemis gubernis pagaidu administrativū puorvaļdi, kurs paredzēja apvīnuot vysys latvīšu apdzeivuotuos zemis, tymā skaitā Latgolu. Itys projekts natyka realizāts, partū ka suocēs ceiņa par Latvejis teritoreju, bet projekts tyka jimts par pamatu Latvejis administrativajam īdalejumam piec naatkareibys īgiušonys.
Latvejā nūdybynuotuo Pītera Stučkys padūmu vaļdeiba veice vairuokus puorkuortuojumus ari administrativi teritorialajā apriņču īdalejumā, pret kū protestēja vītejuo vara. Padūmu vaļdeiba 1919. goda janvarī pījēme lāmumu izveiduot Vacguļbinis apriņči, kurā ītylptu treis pogosti nu Ludzys apriņča – Domopolis, Kokorevys (kas tyka jaunizveiduots, puordolūt Baļtinovys i Domopolis pogostus) i Bolvu. 1919. goda februarī pījēme lāmumu izveiduot Stukmaņu apriņči, kurā īkļaunami div pogosti nu Daugovpiļs apriņča – Krystapiļs i Ungurmuižys (vāluok Medņu) pogosti, tok vāluok sekuoja paziņuojums, ka itī pogosti atstuojami pi Daugovpiļs apriņča. Izveiduoja ari Viļānu apriņči, kurā ītylpa ostoni pogosti, kas tyka puordaleiti nu Ludzys i Rēzeknis apriņču. Sovpus Viļakys pogosts tyka sadaleits i izveiduots Līpnys pogosts, obeji pogosti davīnuoti Malīnys apriņčam. Vysus itūs puorkuortuojumus Latvejis Republikys vaļdeiba piec tam atcēle, saglobojūt viņ atseviškus jaunizveiduotūs pogostus.
Apriņču izveidis projekti i tūs realizaceja storpkaru periodā
Piec tam, kod Latvejis vaļdeiba beja atcāluse padūmu varys izdareitūs administrativūs grūzejumus, tyka atjaunuots taids pats īdalejums apriņčūs, kaids pastuovēja da 1917. goda, Latgolā – Daugovpiļs, Ludzys i Rēzeknis apriņči.
Piec Naatkareibys kara 1920. godā tyka izstruoduots Latvejis–Krīvejis rūbeža projekts. Latveja sovā rūbeža projektā beja izsacejuse prīšklykumu nūdūt Latvejis vaļdejumā senejuos latgaļu zemis, kurūs teritoreja ītylpa Ostrovys, Opočkys, Sebežys i Drysys apriņčī, tok puorrunu rezultatā Latvejai daguoja pīsakuopt par teritorejom Opočkys, Sebežys i dalieji Drysys apriņčī, bet Krīveja pīsakuope par teritoreju Ostrovys apriņčī.
Latvejis teritorejai 1920. godā davīnuoja Vitebskys gubernis Drysys apriņča Pīdrujis i Pustinis pogostus, kai ari daļu Suškovys pogosta. Itū teritoreju īkļuove Daugovpiļs apriņčī i izveiduoja div pogosti – Pustinis (vāluok Rūbežnīku) i Pridruiskys (vāluok Pīdrujis i Indrys). Pleskovys gubernis Ostrovys apriņča Vyšgorodys, Tolkovys i Kačanovys pogostus īkļuove Ludzys apriņčī. Rūbeži dobā tyka nūstyprynuoti daudz vāluok – nu 1931. da 1932. goda.
1921. godā tyka izstruoduots jauns apriņču īdalejuma projekts. Tys paredzēja byutisku pogostu puordali storp apriņčim i tūs reorganizaceju. Projektā beja planavuots Daugovpiļs apriņčam nu Īlyukstis apriņča davīnuot 15 nu 17 tymā ītylpstūšajim pogostim. Sovpus nu Daugovpiļs apriņča iz Jākubpiļs apriņči puorītu Krystapiļs i Ungurmuižys (vāluok Medņu) pogosts, bet Rēzeknis apriņčī byutu atstuojami vysi asūšī divdesmit tuo pogosti i deveni pogosti davīnuojami nu Ludzys apriņča. Projektā beja paradzāta piļneiga Ludzys apriņča reorganizaceja. Nu atlykušūs deveņu Ludzys apriņča pogostu, kai ari kluotyn daguojušuo Ostrovys apriņča pogostu tyktu izveiduots jauns Kuorsovys apriņčs ar centru Kuorsovys mīstā. Itū projektu nūraideja, tok diskusejis turpynuojuos i roduos vēļ daži īrūsynuojumi par apriņču skaitu i rūbežim.
1924. godā izdeve lykumu par Latvejis teritorejis īdaleišonu apriņčūs, kas paredzēja, ka ar 1925. godu Latvejā byus 15 apriņči, tymā skaitā Latgolā četri – Daugovpiļs, Ludzys, Rēzeknis i Jaunlatgolys. Par Jaunlatgolys apriņča nūsaukumu i administrativuo centra nūsaceišonu beja vysleluokuos diskusejis, varianti beja četri – Bolvi, Viļaka, Baļtinova i Abrine aba Pitalova (saukta ari par Jaunlatgolu), pādejuo tyka pi uzvarys itymā streidā sova geografiskuo izvītuojuma pi dzeļžaceļa linejis dieļ.
Jaunlatgolys apriņči i piļsātu 1938. godā puorsauce par Abrini. Storpkaru periodā apriņču skaits nasamaineja, mainejuos tik tūs funkcejis, tyka veiktys ari rūbežu korekcejis, tok tuos naskuore Latgolys etnografiskuo nūvoda administrativū rūbežu. Latgolys teritoreja pa mozam tyka dalāguota puorejai Latvejai, deļtuo tyka izstruoduoti lelūs pogostu sadaleišonys projekti vysūs Latgolys apriņčūs. Pogostus sadaleja seikuokūs īdalejumūs, nūtyka ari pogostu nūsaukumu mainis.
Straujuos administrativuos izmainis padūmu okupacejis perioda suokumā
Piec Latvejis okupacejis 1940. godā nūtyka LPSR teritorialuos reformys apsprīsšona, reformys mierkis beja Latvejis administrativū teritoreju pīleidzynuot puorejuom “bruoleigajom” republikom. 1941. goda pavasarī, pyldūt Moskovys reikuojumu, beja izstruoduots jauns Latvejis administrativuo īdalejuma projekts, tok tuo realizaceju puortrauce Vuocejis okupaceja. Vīna nu teritorialajom puormaiņom, kū paspēja realizēt Latgolys teritorejā, beja Aivīkstis, Krystapiļs, Veipis i Medņu pogosta, kai ari Krystapiļs i Gūsteņu piļsātys davīnuošona Jākubpiļs apriņčam, kas nūtyka 1941. goda martā. Itys īdalejums sasaglobuoja ari iz prīšku.
1944. godā, kod padūmu bruņuotī spāki otkon īguoja Latvejis teritorejā, suocēs ari straujis administrativuos izmainis. Saskaņā ar LPSR AP Prezideja īrūsynuojumu tyka samazynuota Latvejis teritoreja. Abrinis piļsātu i sešus pogostus – Augšpiļs, Kacānu, Linovys, Gauru, Pūrmolys i Upmolys (agruok Vyšgorodys, Kačanovys i Tolkovys) davīnuoja KPFSR Pleskovys apgobolam. Abrinis apriņči 1945. goda oktobrī puorsauce par Viļakys apriņči, Viļakys mīsts dabuoja piļsātys tīseibys i palyka par apriņča centru.
Pyrmajūs pieckara godūs dalejums apriņčūs sasaglobuoja, tok tyka turpynuots dorbs pi teritorejis puorvaļdis reformys, kas byutiskai atsaškeire nu da šam viesturiski izaveiduojušys sistemys i administrativi teritorialuo īdalejuma. PSRS okupacejis laikā Latvejis teritorejis administrativais īdalejums tyka organizāts piec puorejuos Padūmu Savīneibys parauga i pakuortuots tautsaimisteibys atteisteibys strukturai. 1945. gods īsazeimuoja kai lyuzuma punkts pastuovūšajā administrativi teritorialajā īdalejumā. Suocēs jauna reforma seikuoku administrativi teritorialu vīneibu – cīmu – sadaleišonai pogostūs.
Cīms beja administrativais īdalejums, kas sevī ītvar vairuokus desmitus apdzeivuotu vītu. LPSR dekretūs mynātys cīma padūmis, respektivi, administrativi teritorialais īdalejums, partū ite veidojās nakonsekveņce terminologejā, partū ka dekreti pījimti par cīmu padūmem. Cīmus nūdybynuoja da 1945. goda beigu. Itaida diveju pakuopu sistema, kod pogostūs dorbuojuos cīmi kai apakšstrukturys, pastuovēja da 1949. goda beigu, kod tyka likvidāta pogostu instituceja. Pylns vītejūs instituceju nūsaukums beja cīma dorbaļaužu deputatu padūmis izpyldu komitejis (DDP IK).
Planavojūt i īvīšūt reformys vītejūs puorvaļdis instituceju leiminī, tyka dūmuots ari par regionaluos puorvaļdeibys reformom. Dalejums apriņčūs vys vēļ sasaglobuoja, nu ari ituos administrativuos vīneibys skuore reformys, kas suocēs jau nuokušajā godā piec cīmu izveidis. 1947. godā apriņču reforma skuore ari Latgolys teritoreju, partū ka izveiduoja div jaunus apriņčus – Viļānu i Kruoslovys, tai puordolūt Ludzys, Daugovpiļs i Rēzeknis apriņču administrativuos teritorejis. Otkon tyka grūzeits Latgolys nūvoda viesturiskais administrativais rūbežs – nu Sielejis (Īlyukstis apriņča) davīnuoja Latgolai (Kruoslovys apriņčam) Kaplavys pogostu i tymā ītylpstūšūs Kaplavys, Sorkonarmīšu i Varnaviču cīmus.
1949. goda beiguos nūlēme likvidēt diveju pakuopu administrativū īdalejumu pogostūs i cīmūs, kai ari apriņčus aizstuot ar rajonim, likvidēja apriņčus i pogostus. Suocūt ar 1950. godu, LPSR izveiduoja 58 lauku rajonus, kurūs ītylpa 510 cīmi, atbylstūši PSRS vīnuotajam administrativajam īdalejumam. Itei reforma piļneigi izjauce īprīškejū Latvejis teritorialū īdalejumu, i tyka izjaukts leidzsvors storp etnografiskajim i administrativajim rūbežim. Latgolys teritorejā izveiduoja 14 rajonus – Abrinis, Bolvu, Dagdys, Daugovpiļs, Kuorsovys, Kruoslovys, Leivuona, Ludzys, Maltys, Preiļu, Rēzeknis, Varakļuonu, Viļānu i Zylupis. Otkon tyka maineits Latgolys uorejais rūbežs, partū ka Varakļuonu rajonā tyka īkļauti cīmi nu etnografiskuo Vydzemis nūvoda Modūnis apriņča, bet Atašīnis, Buntuku, Putneņu i Zalecu cīmus nu viesturiskuo Atašīnis pogosta davīnuoja Krystapiļs (Jākubpiļs) rajonam.
Puorkuortuojumi skuore vysus administrativuo īdalejuma sluoņus, najamūt vārā etnografiskūs nūvodu rūbežus. 1953. godā Greivys piļsātu, kas atsaroda etnografiskajā Sielejis nūvodā, davīnuoja ūtrā Daugovys krostā asūšajai Daugovpiļs piļsātai, kas atsaroda etnografiskajā Latgolys nūvodā. Da tuo Greivys piļsāta beja Greivys rajona centrs, tok piec tuos davīnuošonys Daugovpilei rajona centru nūsaceja Daugovpiļs piļsātā, tai Daugovpiļs palyka kai par Daugovpiļs, tai Greivys rajona centru.
1956. godā suocēs mozūs rajonu likvidacejis process. Latgolys teritorejā pyrmū likvidēja Varakļuonu rajonu i tuo teritoreju sadaleja storp Modūnis i Viļānu rajonim. Modūnis rajonam davīnuoja Borkovys i Meirānu cīmus, bet Atspuku, Dekšuoru, Murmastīnis, Stiernīnis, Upinīku i Varakļuonu cīmu davīnuoja Viļānu rajonam, tai daļu etnografiskuos Latgolys teritorejis īkļuove Vydzemē.
1959. gods īsazeimuoja ari ar 13 mozūs rajonu likvidaceju, tymā skaitā Latgolā likvidēja četrus mozūs rajonus. Likvidātuo Abrinis rajona Līpnys cīms puorguoja Olyuksnys rajona administrativajā īdalejumā (Vydzemis teritorejā), bet, likvidejūt Leivuona rajonu, teritoreju sadaleja storp Krystapiļs i Preiļu rajonu. Krystapiļs (vāluok Jākubpiļs) rajonam davīnuoja Leivuona piļsātu i Jersikys, Pēternīku, Rūžkolnu, Staris i Turku cīmi.
1962. goda beiguos nūtyka vairuokys nūzeimeigys administrativi teritorialys reformys, likvidejūt i apvīnojūt rajonus. Apvīnojūt Rēzeknis i Viļānu rajonu vīnā Rēzeknis rajonā, tyka veikti vairuoki byutiski administrativi teritorialī puorkuortuojumi, kuo rezultatā Murmastīnis cīmam davīnuoja daļu nu Varakļuonu piļsātys administrativuos teritorejis, i apvīnuotū teritoreju davīnuoja Modūnis rajonam (Vydzemē). Apvīnojūt Olyuksnys i Guļbinis rajonu, Līpnys cīmu davīnuoja Bolvu rajonam, bet, apvīnojūt Daugovpiļs i Īlyukstis rajonu, izveiduoja vīnu Daugovpiļs rajonu. Daugovpiļs rajonam davīnuoja vysu Īlyukstis rajona teritoreju. Preiļu rajonam nu Jākubpiļs rajona davīnuoja ari Leivuona piļsātu, Jersikys, Pēternīku, Rūžkolnu, Staris i Turku cīmus. Latgolys administrativī rūbeži otkon tyka maineiti.
1963. godā Daugovpiļs rajona Eļkšņu cīmu davīnuoja Jākubpiļs rajonam, Guļbinis rajona Muolupis cīmu (nu Vydzemis etnografiskuo nūvoda) davīnuoja Bolvu rajonam, bet Rēzeknis rajona Varakļuonu piļsātu i daļu Stiernīnis cīma davīnuoja Modūnis rajonam (Vydzemei), ūtru daļu Stiernīnis cīma teritorejis i Upinīku cīmu davīnuoja Preiļu rajonam.
1967. godā izveiduoja vairuokus jaunus rajonus. Latgolā jauni rajoni natyka veiduoti, tok, izveidojūt Olyuksnys rajonu, Līpnys i Muolupis cīmus nu Bolvu rajona davīnuoja tam. Izveidojūt Stučkys (Aizkrauklis) rajonu, tyka grūzeiti Jākubpiļs rajona robeži, nu Daugovpiļs rajona Jākubpiļs rajonam davīnuoja Asaris, Gārsenis, Rubinis i Slatis cīmus, kai ari Aknīstis piļsātcīmatu.
1967. godā izveiduotuo rajonu sistema izbeidze kulturviesturiskūs nūvodu administrativi teritorialuos izmainis, atseviškūs gadīņūs nūtyka rajonu rūbežu grūzeišona sovā storpā, tok izmainis beja nabyutiskys. Cīma padūmu apvīnuošona i rūbežu grūzeišona nūtyka gondreiž kotru godu pat da 1979. goda. 80. godūs ituos izmainis beja minimalys.
Latgolys administrativi teritorialais īdalejums atjaunuotajā Latvejis Republikā
Piec Latvejis Republikys naatkareibys atjaunuošonys 1990. goda majā, Ministru padūmei uzdeve izstruoduot lykumprojektu par administrativi teritorialuos īkuortys vaicuojumu izlemšonys kuorteibu. 1990. goda beiguos pījēme lāmumu cīmu Tautys Deputatu padūmis puorsaukt par pogostu Tautys Deputatu padūmem. 90. godu suokumā nūtyka ari atsevišku pogostu puorsaukšona.
1994. godā pījēme lykumu par pošvaļdeibom, kas beja kūpeigs vysa leimiņa pošvaļdeibom (rajonim, piļsātom i pogostim). Piec lykuma pījimšonys beja daudz diskuseju kai par rajona leimiņa pošvaļdeibu strukturalajom izmaiņom, tai par pogostu apvīnuošonys napīcīšameibu. Tyka modelāti vysaidi apsavīnuošonys modeli, izstruoduoti projekti, tok pošvaļdeibys ar reformu eistynuošonu nasasteidze, pošvaļdeibu administrativī rūbeži nasamaineja. Latgolys administrativuo teritoreja maineita natyka, tok godu symta izskaņā daži puorkuortuojumi nūtyka. 1998. godā apsavīnuoja Daugovpiļs rajona Demenis i Leidumnīku pogosti, palīkūt par Demenis pogostu i Ludzys rajona Nautrānu i Miglinīku pogosti, palīkūt par Nautrānu pogostu. Vīneiguo reforma, kas skuore rajonu robežus beja 1999. goda septembrī, kod grūzeja Ludzys i Rēzeknis rajona rūbežus, partū ka administrativū pīdareibu nu Ludzys iz Rēzeknis rajonu maineja apvīnuotais Nautrānu pogosts. Ari pyrmuo nūvodu reforma Latgolā beja 1999. gadā, kod izveiduoja Leivuona nūvodu, tok tys naskuore rajonu īdalejumu, tys beja pyrmais viestness nūvodu reformai, kas sovus apgrīzīņus ir uzjāmuse 21. godu symtā.
***
Kai 20. godu symtā puorsamainejuse Latgolys kulturviesturiskuo nūvoda administrativī rūbeži, varim apsavērt itamā kartē, kurā nav paruodeitys tik 1919. goda izmainis, partū ka tūs myužs beja cīši eiss.
Padūmu okupacejis periodā vairuokys reizis maineiti augstuokuo leimiņa administrativi teritorialī rūbeži, tymā skaitā ari Latgolys regiona administrativais rūbežs. Daļa Latgolys etnografiskuo nūvoda īkļauta Vydzemē, bet Latgolys regionam davīnuotys Sielejis etnografiskuo nūvoda teritorejis. Ituos reformys ir mainejušys Latgolys konturu, tai vysaidi dati, kū apkūpoj, tymā skaitā statistikys dati par Latgolu seņ vairs naatspīgeļoj Latgolys etnografiskū nūvodu, bet administrativū īdalejumu – Latgolys regionu.


text:
Grupa “Bez PVN” prezentējuse videoklipu dzīsmei “Pīci elementi”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Grupa “Bez PVN” prezentējuse jaunu videoklipu – tymā īmyužynuota dzīsme “Pīci elementi” (Porcelans), kurū pyrmū reizi beja vareiba dzierdēt ituo gods Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” ceremonejā Latgolys viestnīceibā GORS.
Skaneigi jaunumi nu grupys “Bez PVN” nabeja bejuši jau vaira nakai godu, kod pārnejuo gods martā izguoja grupys trešais albums “Bezgaleibys”. Niu, apreļa vydā, pyrmizruodi pīdzeivoj videoklips grupys jaunuokajai dzīsmei “Pīci elementi” (Porcelans). Klipu veiduojs Ivars Utināns, ar kuru grupa jau da ituo sasadorbuojuse vairuoku videoklipu taiseišonā, bet tymā golvonuos varūnis lūmā īsajutuse aktrise Jolanta Znuotiņa. Jolantu latgaliskuos kulturys i literaturys interesenti kūpā ar Kristapu Rasimu nu “Bez PVN” varēja redzēt ari Ontona Kūkoja dailradei veļteitajā dzejis izruodē-kinā “Pa mīlesteibu brīnūt, kuojis nasaļ”. Videoklipa horeografe ir Arina Buboviča, grima muokslineica Jana Kozlova, bet grupys styls ir dizaineris Laimys Jurčys sadarbeibā ar vizualū muokslineicu Martu Veinbergu topušuo kolekceja “Collective Blanket”. Interesants fakts – mūdis muokslineica Laima Jurča taipat kai grupys “Bez PVN” dybynuotuoji Kristaps i Guntis Rasimi īt nu Kuorsovys. Pats klips filmāts “Studio Imagine”.
Prezentejūt jaunū video, grupa “Bez PVN” soka: “Itys video tyka filmāts breidī, kod Krīveja nažieleigi ībruka Ukrainā. Mes tycom, ka Ukrainā dreiži atīs plaukstūšs majs. I otkon zīdēs saulispučis.”
Dzīsmis “Pīci elementi” muzykys autori ir grupys dalinīki, bet vuordus sarakstejs Kristaps Rasims. Dzīsmis īrokstā sūpluok grupys dalinīkim – Kristapam Rasimam (bolss, elektriskuo gitara), Guntim Rasimam (bolss, akustiskuo gitara), Juram Vucānam (bolss, elektriskuo gitara, tausteni), Valdim Vucānam (bass) i Normanam Bārbalam (bungys) – pīsadalejuši ari altiste Zane Dziesma i trompetists Deniss Smirnovs. Dzīsme “Pīci elementi” (Porcelans) īraksteita studejā “Reigā” i studejā “Hodila Records” pi Girta Laumaņa, bet dzīsmis miksu taisejs Armands Treilihs.


text:
Rēzeknē īspieja izzynuot Lagolys Muorys pīminekļa viesturi
Latgolys Kulturviesturis muzejs pīduovoj muzejpedagogiskū programmu „Latgales Arbrīvošanas piemineklis – no idejas līdz sirdij”. Itūgod paīt 21 gods nu Latgolys Atbreivuošonys pīminekļa – Latgolys simbola – atjaunuošonys. Tautā pīmeklis teik saukts par Muorys pīminekli.
Nūdarbeibys laikā školāni izzynuos par pīminekļa ceļšonys viesturi, tuo puormainis laika gaitā, kai ari poši varēs „byuvēt” – salikt pīminekļa modeli. Ūtrajā nūdarbeibā byus īspieja īt pi pīminekļa.
Programa paradzāta pamatškolys i vydsškolys školānim, nūdarbeibys ilgums 1 stuņde, īejis moksa 0,50 Ls nu školāna.
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec nūdarbeibys organizatoru informacejis
Karteņa: Muorys pīmineklis 1939. godā, zudusilatvija.lv


text:
22. janvarī viesturnīkam, rakstnīkam i sabīdriskajam darbinīkam Tadeušam Puisānam apritātu 90 godu jubileja. Nu 14. leidz 30. janvaram Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā byus apskotama nūvodnīkam veļteita izstuode.
Īskots Tadeuša Puisāna biografejā
T. Puisāns dzimis 1922. goda 4. februarī Ludzys apriņķa Zviergzdinis pogosta gleznainajūs Cyrmys azara krostūs. Piec vītejuos pogosta školys beigšonys vuiceibys turpynuojs Ludzys gimnazejā, tuoļuok izagleituojs Latvejis Universitatī, kur studiejs farmaceju.
Suocūtīs karam, jū īsauc latvīšu legionā. Piec īvainuojuma T. Puisāns nūkliust Vuocejā, bet piec izaveseļuošonys jū nūsyuta iz viersnīku kursim Prāgā. Pošuos kara beiguos, pasadevs amerikaņu giustā, T. Puisāns nūkliust giustekņu nūmetnī Beļģejā. Vāluok liktiņa gaitys jū aizvad puori okeanam iz Kanādu, kur jis suoc dorbu kai raktuvu struodnīks.
Piec puors godim jaunais veirīts suoc viesturis studejis Hamiltonys universitatī, kuru pabeidz 1954. godā, piec tam suoc studēt viesturis filozofeju Toronto universitatī. Itom studejom sekoj dorbam Kanādys federaluos vaļdeibys meteorologiskajā dīnastā napīcīšamūs zynuošonu apgiušona, itymā dīnastā T. Puisāns nūstruodoj 25 godus.
Ar dūmu par dzimtini T. Puisāns suoc raksteit gruomotys, kūpumā jis ir ostoņu gruomotu autors. Pyrmuo nu tom saucās „Nūgrymušuos jaunovys montuojums – Ludza” i satur gon viesturisku apskotu par Ludzu, gon etnografiska rakstura zinis par apriņki i īvārojamim tuo ļaudim.
T. Puisāns ir sarakstiejs ari puosoku kruojumu „Senču pāduos”, bet vāluok plašu apceri „Latvīšu katuoli Kanādā 1948.–1983.”. Saistūšys ir ari viesturiskuos skicis „Latgale” i gruomota „Akmiņs iz sirds”, kuruos loppusēs atminis par dzimtini cīš skaudri jiutamys.
Par pietiejumim viesturī i sociologejā T. Puisāns ir sajiems Pasauļa breivūs latvīšu apvīneibys Kulturys fonda Krišjuoņa Barona premeju, Latvejis Treju Zvaigžņu ordeni i Daugovys Vonogu organizacejis zalta nūzeimi. Juo dorbi ir bejuši publicāti gon Latvejis viesturis instituta žurnalā i Zynuotņu Akademejis viestīs, gon „Katuoļu kalendarā” i „Tāvu zemes kalendarā”, ari izdavumūs „Gaisma”, „Katōļu Dzeive”, „Jaunō Gaita”, „Laiks” i c.
Myužeibā T. Puisāns aizguoja 2006. goda 13. augustā i atsadus Toronto Jorkys kopūs.
Informaceja sagataveita, izmontojūt bibliotekys nūvodpietnīceibys materialus


text:
Da šam multimuokslinīks i literats Raibīs daiļliteraturā sevi ir dasacejs/pozicionējs kai prozaiki, 2011. godā debitejūt ar stuostu kruojumu “Pyrma syltī” i 2015. godā izdūdūt sovu ūtrū stuostu kruojumu “Zalta tesmini”. Dzejis kruojums latgalīšu volūdā “Pistacejis” turpynoj Raibajam tik cīši teikamū intelektualūs spēleišu (ari vuordu spēļu) tradiceju/motivu. Par tū līcynoj koč voi dzejis kruojuma nūsaukums, kam ir divejis nūzeimes: “Pistacejis” kai uzkūda (rīksti) i ‘pi stacejis’. Tys nūzeimoj, ka skaiteituojam teik dūta izvielis breiveiba: uztvert dzeju kai bareibu, kū “pagrauzt” kaidā breivuokā šaļtī, gaidūt voi (na)sagaidūt viļcīni, voi ari dzeja – tys ir apzynuots ceļš, dūšonuos, kusteiba zynomā voi varbyut vēļ nazynomā vierzīnī. Taids ir ari dzejis kruojuma vadmotivs – ceļa mekliejumi, blūdeišona, tuo atrasšona i pagaisynuošona. Kai zynoms, kotram ir sovs ceļš īmams – kai puorguojīņūs, tai dzeivē.
Raibuo stila tonalitatēs dominej jau tradicionalais sarkasms i ironeja, kas reizem puorsavierš pat par cinismu, i, prūtams, naiztryukst ari tragikys i tragikomisma īskaņu. Juo viereibys centrā ir dažaidys socialuos aktualitatis, kas atkluoj na viņ myusu dīnu Latgolys vaibstus, bet ari individa ceiņu par izdzeivuošonu i pošcīnu, sātys sajiutys i dzeivis jāgys mekliejumim.
Raibīs ir vīns nu nadaudzajim myusdīneigajim latgalīšu autorim, kuru skaita na tikai latgalīši, bet ari puorejī latvīši.


text:
20. majā Reigā, koncertzalē “Palladium” nūtiks latvīšu hip-hopa muzika Artura Skuteļa lelkoncerts i jaunuo albuma “Jā” prezentaceja.
Kai lelkoncerta eipašuo gaška ar sovu soloprogramu iz skotuvis kuops ari latgalīšu repere Ūga, kuruos 2020. godā izdūtais īroksts “LG ir HH” apbolvuots ar latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” i “Zelta mikrofonu” nominacejā “Gada debija”.
Arturs Skutelis ir vīns no zynomuokūs i sovdabeiguokūs latvīšu hip-hopa muziku i tekstu autoru, studejis i radūšuos apvīneibys PKI dybynuotuojs, dzeivuos muzykys grupys “Tvērumi” liders. Nomināts Austrys bolvai, Latvejis muzykys īrokstu Goda bolvai “Zelta mikrofons”, Aleksandra Čaka bolvai, vairuokys reizis sajiems Latvejis Hip-Hopa goda bolvu i cytus apbolvuojumus.


text:
Nu ituo gods juļa Vaļsts volūdys centrā sataiseits latgalīšu rokstu volūdys konsultanta omots, kū itūšaļt ījem lingvists Armands Kociņš-Kūceņš. Kū vysā nūzeimoj itys amats i kai tys var veicynuot latgalīšu volūdys saglobuošonu, atteisteibu i populariziešonu, kas vēļ juodora i kas jau niu teik dareits latgalīšu rokstu volūdys īdzeivynuošonys sferā sabīdreibā i vidē, par tū saruna ar jaunū volūdys konsultantu.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Upītis Tautys nomā nūteikūšuo meilys aiļu i dzīsmu festivala „Upītes Uobeļduorzs” pyrmsuokumi vaicojami 2002. godā i tys ir vacuokais da ituo pastuovūšais latgalīšu festivals. Nūtikšonys idejis autors ir Ontons Slišāns, kurs īsadūmuoja sataiseit sovpateigu dzejis dīnom veļteitu festivalu, kab popularizātu i saglobbuotu latgalīšu volūdu. Festivalā pīsadola latgaliski rokstūšī autori, dažaidu stylu grupys i muziki, kurī dzīd dzīsmis latgaliski.
NOMINANTI:
Gruomotys “Susātivs” prezentaceja, notikšona Rēzeknis KN
Pīterdīna Rogovkā
“Skaņu Smēde”, muzykalais pasuokum Kuorsovā
“Suprātka”, tradicionalais Ludzys rajona folklorys kūpu saīts


text:
Egļukolns
Egļukolns (latvīšu: Egļukalns) irā kaupris Daugpiļs nūvoda Sveņtis pogostā, poša augstuo viersyune Sielejis augstainē. Kaupra samiereigais augstums — ap 45 m augšuok jiuru leidzīņa.
Nu Egļukolna viersyunis, iz kurys 2004 godā pastateits 24,6 m augsts vierīņtūrņs, acim pasaruoda skaisti vierīni iz tuoleimys apleicīnis. Redzīs Daugpiļs mīsts. Saulis dīnuos redzīs net tiveimī Lītovys nūvodi. Apleicejū kaupruotū Daugpiļs nūvoda zemisvierīni rudiņ pastreipoj lelais kļovu skaits meža mozaikā.
Sūpluok vierīņtūrņa stīpās Bruno Jansona īriedeituo Egļukolna dazinis styga ar nazcik vierīņpunktim i atpyutys vītom (dazinis stygys garums — 1,2 km). Napatuoļ irā vysudzydruokais Latvejis azars — Sveņtis azars.
2014 godā iz Egļukolna atdareita sleižuošonys baza ar sleižu i cytys pastotys randu, 200 m garu slaloma trasu, 100 m garu saimis trasu i snīgrypuļuošonys (braukšonys ar snīgrypulim) trasu.


text:
Storptautyskuo Latgolys grafikys simpozeja nūslāguma izstuodis atkluošona
Simpozeju producej bīdreiba SIVIA, i jau ostoitū reizi tys nūteik kai daļa nu Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra simpozeju programys. Tys turpynoj grafikys muokslys medeja īdzeivynuošonu Daugovpilī i Latgolys vuorda nesšonu storptautyskai car grafiku aktivitatem regionā, puļcejūt vys jaunus muokslinīkus, veidojūt Latgolu kai breineigu vidi rodūšam dorbam i veicynojūt regiona storptautyskū zynomeibu.
Simpozejs nūteik nu 2022. goda 13. da 27. maja Daugovpilī. Tuo dalinīku pulkā ir vīnpadsmit muokslinīku nu ostoņom vaļstim: Tomijs Šneiders (Austreja), Mihaels Šitnigs (Austreja), Inga Heamegi (Igauneja), Lembe Rubena (Igauneja), Vaidots Janulis (Leitova), Vaiva Kovietaite Trumpe (Leitova), Elizabete Alsosa Stranda (Norvegeja), Hunge (Mērija) Džana (Kīna), Šarlote Dorna (Vuoceja), Roberts Rabejs (Pūleja), Dana Vasiļjeva (Latveja).
Div nedeļu garumā nūtyka diskusejis i darbneicys, kas beja saistūšys kai muokslys meiļuotuojim, tai jūmys specialistim.


text:
Latgolys Muorys viesturis stuosts
Pīmineklis „Vienoti Latvijai” aba tautā saukts par Latgolys Muoru ir Rēzeknis i Latgolys simbols, nu tam reizē ir ari sarežgeits i tragisks liktiņs. Itymā godā Pasauļa latgalīšu saīta laikā tyka svieteita 20. godadīna pīminekļa atjaunuošonai.
Ideju par pīminekļa sataiseišonu pošā Rēzeknis piļsātys vydā 20. godu symta 30. godūs izsaceja tuolaika lobkluojeibys ministrs Vladislavs Rubuļs. Pa juo pruotam pīminekļa beja juokliust par Latgolys i Latvejis vīnuoteibys idejis īmīsojumu. 1930. godā, kluotasūt tuolaika Vaļsts prezidentam Albertam Kvīšam, Latgolys atbreivuošonys desmitgadis svātklu laikā izvālātajā vītā tyka pastateits pīminekļa pamatakmiņs. 1934. godā pīminekļa projektu konkursā pyrmū vītu dabuoja Muokslys akademejis studenta, ludzuonīša Leona Tomašcika dorbs „Muorys zeme”. Piec goda pīminekļa taiseišonys komitets nūslēdze leigumu ar pazeistamū tielnīku Kārli Jansonu, kurs īdzeivynuoja Leona ideju i radeja vīnu nu monumentaluos tielnīceibys lobuokajim paraugim Latvejā. Pīminekļa sataiseišonai Latgolys ļauds sazīduoja gondreiž 114 000 latu.
Pīminekļa pamati likti 3,5 metru dziļumā. Pīminekļa augstums ir 11 metri, skulpturaluos grupys augstums – 5 metri, svars – 3 tonnys. Pīminekli bronzā lieje Suomejā, tīpat atroda ari ružovū granitu postamentam.
Pīminekļa kompoziceju sastota treis figurys: kiežu ruoviejs simbolizej Latgolys varūneigū ceiņu par naatkareibu vaļsts topšonys suokuos, tautu meita iz celim kai lyugšona tur vaiņugu, nu stoltuo mārga ar krystu pacaltajuos rūkuos stuov par obejom figurom, simbolizejūt ideju par breivū Latgolu. Itei staltuo mārga – atbreivuotuo Latgola, tod ari teik saukta par „Latgolys Muoru”, jo Muorys tāls tautys mitologejā personifficej zemis augleibys i dzeiveibys sorguotuojis ideju, nu krysts ir kristeiguos ticeibys simbols.
1939. goda 8. septembrī pīminekli svineigi atkluoja īkšlītu ministrs Kornelejs Veitmaņs i pasvieteja veiskups Jezups Rancāns. 1. septembrī Vuoceja beja ībrukuse Puolejā, i beja suocīs Ūtrais pasauļa kars, Rēzeknē suoce īplyust puoļu biegli. Nasaverūt iz prezidenta Kārļa Ulmaņa saceitū, ka kara nabyus, pīminekļa atkluošonys šaļtī cylvāku sirdīs beja daudzi dryumu nūjausmu. Stuosta, ka krystam puori krytuse āna i ticeigī sacejuši, ka tys ir koč kas nalobs. Godu piečuok nakti nu 5. iz 6. novembri piec kompartejis Rēzeknis organizacejis aicynuojuma kai „tautys nūskaņuojumam naideigu” pīminekli nūguoze i aizvede iz lūpkautivi. Kara laikā pīminekli atjaunuoja i vēļ reizi pastatieja, 1943. goda 22. augustā pasvieteja J. Rancāns. Itūreiz pīmineklis stuovieja septeņus godus, nu 1950. goda junī tū guoze ūtrū reizi. Itūreiz pīminekļa liktiņs nav zynoms. Pīcpadsmyt godus itymā vītā stuovieja stobs ar skaļruni, tod 1965. godā iz postamenta pastateja Lenina pīminekli, kas ite atsaroda da 1991. goda augustam.
Piec Latvejis vaļsts naatkareibys dabuošonys Latgolys atbreivuošonys pīminekli piec tuo projekta matim atjaunuoja myrušuo tielnīka Kārļa Jansona dāls Andrejs Jansons ar Daugovpiļs tielnīka Induļa Folkmana paleidzeibu. Zīduošonā pīminekļam pīsadaleja vysa tauta. Pīminekli ar arhiveiskupa Juoņa Pujāta svieteibu atkluoja 1992. goda 13. augustā pyrmuos Pasauļa latgalīšu konfereņcis laikā. Tuo pamatūs ir īmyurāta kapsula ar dokumentu, kurā īraksteita „Latgolys Muorys” viesture.
Da 2. septembram Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā kotrs interesents var apsavērt izstuodi, kurymā atkūpuoti nūvodpietnīceibys materiali, kas dūd īskotu „Latgolys Muorys” viesturē.
Informacejis olūts: projekta “Amazing Latvia”
Karteņa nu LaKuGys arhiva


text:
“Dabasu Durovys” izdūd albumu “Pādys runoj”
Grupa “Dabasu Durovys” sovā 10. jubileja godā izdūd albumu “Pādys Runoj”. Itys ir grupys catūrtais studejis albums, tys viestej par cylvākim, sajiutom i klusuma volūdu, kas reizem pasoka vaira par vuordim.
Jaunais albums ir stuosts par ceļu un ari pādim, kas vyslobuok zyna par tū, kas ir pīdzeivuots. Itei tema vīnoj vysys albumā īkļautuos dzīsmis, kurūs nūslāgumā ir na beigys, nu suokys – dzīsme “Suokums”. “Pādys Runoj” ir ari par pošys grupys 10 godu ceļu, kas ļuovs atrast vītu Latvejis i eipaši Latgolys muzykā i ari atstuot sovus pādus tamā.
Zeimeigi grupys jubilejai, albumā īkļautys 10 dzīsmis. Kai soka “Dabasu Durovys” liders Arņs Slobožanins, dzīsmis itūreiz radeitys nadaudz cytaiž kai ogruok – lānuok, nu kruosainuok, partū ka tūs radeišonā īsasaistejuši vysi grupys bīdri.
Jau ogruok klauseituoju viertiejumam nūdūtys taidys dzīsmis kai “Šūpuļdziesma”, “Pādys”, “Suokums” i ari dzīsme “Augstumā”, kas radeita ar Raiņa vuordim. Jaunuo albuma dzīsmem tekstus radejuši Arņs Slobožanins i latgalīšu dzejnīks Valentins Lukaševičs. Dzīšmu muzykys autori ir grupys dalinīki Arņs Slobožanins, Egils Kulmanis, Romans Sladzis, Aleksandrs Tamans, Valdis Rundzāns.
Albums īraksteits puorsvorā “Custom Studio” Daugovpilī. Izmontuotys ari grupys dalinīku sātys studejis i īrokstu studeja “Bozova” Kuorsovys nūvodā. Īrokstus producējuši poši grupys dalinīki.
Albums elektroniski daīmams Spotify, Deezer, iTunes i cytūs muzykys straumiešonys servisūs, kai ari dreizumā CD formatā muzykys īrokstu veikalūs “Randoms” i “Upe”, veikalā “oMarta” i cytur Latvejā.
Albuma “Pādys Runoj” prezentacejis koncerts nūtiks 4. novembrī klubā “Artilērijas Pagrabi” Daugovpilī.
Pyrms albuma prezentacejis grupa klauseituojim pīduovoj video klipu dzīsmei “Suokums”, ar kuru nūsaslēgs albums.


text:
Izdūta jauna gruomota par Latgolys ebrejim
25. oktobrī 15.00 Latgolys Centraluos bibliotekys pasuokumu telpā (Reigys īlā 22a, 3. stuovā) nūtiks Josifa Ročko gruomotys “EBpeи B ЛaTraлии. ИcTopичeckиe oчepkи” 2. siejuma prezentaceja, informej bibliotekys puorstuove Inga Gedžūne. Gruomota izdūta ar Daugovpiļs dūmis atbolstu i ir veļteita piļsātys aizvadeitajam 740 godu jubilejam.
Viesturnīka, nūvodpietnīka, gida, Daugovpiļs ebreju kūpīnys muzeja “Daugavpils un Latgales ebreji” dybynuotuoja i vadeituoja, vairuoku gruomotu i publikaceju autora Josifa Ročko jaunuokuo gruomota “EBpeи B ЛaTraлии” ir kuortejais vierteigais papyldynuojums Daugovpiļs ebreju kūpīnys izdavumu serejā par Daugovpiļs i Latgolys ebrejim i holokausta tragedeju. Tei ir radeita kai organisks, koč i na tiulenejs turpynuojums pyrmajam siejumam, kurs tyka izdūts 2010. godā.
Ūtrajā siejumā teik stuosteits par ceļojūšajim ebreju tierguotuojim Latgolā eisai pyrma Ūtruo pasauļa kara, atsasaucūt iz taidu olūtu kai latvīšu i latgalīšu literatura, gazetu materiali, specialuo zynuotniskuo literatura i autora savuoktuos mutvuordu viesturis līceibys. Četri apceriejumi veļteiti ebreju tautys leluokajai katastrofai – holokaustam. Tymūs autors apsaver jaunys viesturiskys līceibys nu oculīcinīku i Daugovpiļs geto bejušūs giustekņu atminis, kai ari analizej divejis holokaustam veļteitys gruomotys, kas izguojušys Kanadā i Izraelā i kurūs autori ir Daugovpiļs geto bejušī giustekni. Izdavums turpynojās ar stuostu par ebreju biegļu liktinim i Daugovpiļs ebrejim pieckara godūs, koncentrejūt iz ebreju iņteligeņci – Daugovpiļs Universitatis i Reigys Tehniskuos universitatis Daugovpiļs filialis pasnīdziejim, kurūs vydā ir vairuoki profesori i zynuotņu doktori ar vierteigu īguļdejumu piļsātys intelektualuos dzeivis i zynuotnis atteisteibā.
Sasatikšonys laikā Latgolys Centralajā bibliotekā Josifs Ročko stuosteis par gruomotys veiduošonu, pīduovuos īskotu tuos saturā, kai ari atbiļdēs iz kluotyn asūšūs vaicuojumim.
Karteņa: daugavpils.lv


text:
Kolnasāta 21. septembrī
Jiusu viereibai Latvejis Radejis 1. programys latgaliskuo raidejuma “Kolnasāta” kasnedelis laidīņs.
Viests nu Latgolys i par latgaliskū Latvejā. Turpynuojums diskusejai par kuozu tradicejom i lauleibom, sižetā nu Latgolys par koncertzala “GORS” tuoluokū saimnīciskū darbeibu i par Kulturys ministrejis atbolstu tuo tuoluokai darbeibai. Vuordineicā skaidruots, kaidūs gadīņūs lītoj vuordus “dalinīks” i kaidūs “ailiniks”.
Raidejumu klausīs ite.
Raidejumu taisa – Aigars Runčis, Daira Kokoreviča i Ilze Sperga.


text:
Rēzeknis nūvodā byus sešys jaunys latgaliskuos ideņtitatis zeimis
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Pavasarī Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba izsludynuoja da šam nabejušu aktivitati, kurys mierkis beja pīduovuot leidzfinansiejumu jaunu latgaliskuos ideņtitatis zeimu izveiduošonai nūvoda pogostūs i cīmatūs.
Kab veicynuot latgaliskuos kulturvidis saglobuošonu i atteisteibu iz prīšku Rēzeknis nūvodā, pošvaļdeiba izsludynuoja latgaliskuos ideņtitatis atbolsta programu. Konkursā finansiali tyka atbaļsteita vizualuos ideņtitatis i reklamys materialu veiduošona latgalīšu rokstu volūdā i ar latgalisku simboliku.
Itūšaļt konkurss ir nūsasliedzs, tymā beja īsnāgti seši projekti. Viertiešonys komiseja, izviertejūt vysus īsnāgumus, pīškeire finansiejumu vysim projektim, atbylstūši īsnāgtajom tamem i atbiļsteibai konkursa viersmierkim.
Kai stuosta Rēzeknis nūvoda Kulturys nūdalis vadeituoja Ināra Pleikšne: “Itys beja pyrmais mieginuojums, kod poši raudzejom saprast, kas i kai byus. Gribiejom saprast voi pošim cylvākim byutu interese par taidu aktivitati. Itei reize paruodeja, ka interese ir, deļtam plānojam, ka cytugod otkon byus taida aktivitate, viņ vēļ leluokā mārūgā.”
Atbaļsteitī projekti:
- Vidis stends “Nautranu pogosts”
Tiks izgatavuots vidis stends nu kūka iz kura byus lelformata (2×1,5 metri) Nautrānu pogosta karte ar apdzeivuotūs vītu nūsaukumim, apsavieršonys objektim (kultura i doba), turisma maršrutim, pakolpuojumim i cytu informaceju. Teksts byus latgalīšu volūdā.
- “Maltys apvīneibys pogostūs rokstom latgaliski”
Sūplūk pošvaļdeibys āku nūsaukumu pluoksnem latvīšu volūdā, taida poša veida pluoksnis latgalīšu volūdā aplīcynuos, ka Maltys pogosts ir daļa nu Latgolys i styprynuos vītejūs dzeivuotuoju nacionalū ideņtitati i pošapziņu.
- “Drycani par latgaliskū”
Paradzāts, ka leidz Drycānu pogosta svātkim, kuri nūtiks 5.-7 augustā, izveiduos i pastateis četrys zeimis ar Drycānu uzrokstu latgaliski. Papyldu tam byus divpusejuos (latvyski i latgaliski) nūruodis iz sabīdryskūs āku – školys, bārnuduorza, bibliotekys, pogosta puorvaļdis i kulturys noma.
- Laternu stobu baneri Rogovkā
Tiks izgatavuoti laternu stobu baneri, iz kurūs byus izvītuoti Rēzeknis nūvoda i Nautrānu pogosta logo ar tekstu latgalīšu volūdā. Baneri iz stobim byus izvītuoti vysu laiku, viņ vaļsts svātku laikā tiks puormeiti iz Latvejis vaļsts karūgim. Baneri byus treis veidu ar divpusejū apdruku. Iz vīna banera logo i teksts “Vasals Rēzeknis nūvodā”, iz ūtra – Nautrānu pogosta logo i teksts “Vasals Nautranu pogostā”, iz trešuo banera teksts “Troks voi nu Rogovkys”.
- “Dadža kūki”
Viļānu dobys draugu radūšuos pietnīceibys centrs “Dadzis” izgatavuos i pastateis informativuos zeimis latgalīšu volūdā pi kūku, kas aug centra teritorejā.
- Lūznovys muižys informativais buklets latgalīšu volūdā
Nu Lūznovys muižys pyrmuo darbeibys goda ir izveiduots informativs izdavums par muižys vareibom i aktivitatem, buklets ir četruos volūduos: latvīšu, angļu, vuocu i krīvu. Da šam bukletam vēļ nabeja puortuolkuots i izdūts latgaliskais variants. Niu ari Lūznovys muižai byus sovs buklets latgaliski.


text:
Seši interesanti fakti par Latgolys Muorys pīminekli
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Šūgod paīt 80 godi, kai pastateits vīns nu Latgolys simbolu – Latgolys atbreivuošonys pīmineklis “Vienoti Latvijai” aba Latgolys Muora, kai tū īsaukuse tauta. Rēzeknis centrā asūšais pīmineklis simbolizej atsabreivuošonu nu dažaidom Latgolā vaļdejušom varom, izceineitū breiveibu Latvejis Naatkareibys karā 1920. godā i gūdynoj izdzysušuos karaveiru dzeiveibys. Portals lakuga.lv apkūpuojs sešus interesantus faktus par pīminekli.
Tauta dūd sovu nūsaukumu
Suokūtnieji pīminekļa oficialais nūsaukums beja “Latgales atbrīvošanas piemineklis no svešām varām”, vāluok lītuoja nūsaukumu “Latgales atbrīvošanas piemineklis “Vienoti Latvijai””. Tok poši latgalīši pīminekļam deve sovu nūsaukumu – Latgolys Muora, jo pieminekļa golvonais sīvītis tāls simbolizej Latgolu. Ar itaidu nūsaukumu pīminekli atpazeist vysā Latvejā.
Cyta pīminekļa vītā
Nu 1866. da 1930. gods Latgolys Muorys vītā atsaroda cyts pīmineklis – kapleica cara Aleksandra II (jis atcēle dzymtbyušonu) breineigai izagluobšonai nu uzbrucieju. Samoksojūt lelu naudu, jū puorcēle sūpluok pareizticeigūs bazneicai. A 1930. gods Vosorys svātkūs, 8. junī, nūtyka atbreivuošonys pīminekļa pamatakmiņa svineiga īlikšona – ar svineigu aizlyugumu Bruoļu kopūs. Ar specialu viļcīni iz svātkim atbrauce Vaļsts prezidents, Saeimys prīšksādātuojs, Ministru prezidents, ministri, deputati, armejis vierspavieļnīceiba, organizaceju puorstuovi. Taipat iz svātkim īsaroda puori par 15 000 Latgolys inteligencis i školu jaunatnis. Dzīduoja 800 školānu kūpkors, ūtrā dīnā svātki turpynuojuos ar Latgolys školānu sporta saceņseibom – vysu daleibnīku kūpvingruošonu i paradi pa Rēzeknis īlom, školu izstuodi, teatra izruodi.
Atkuoj Ūtruo pasauļa kara laikā
Dorbs pi Latgolys atbreivuošonys pīminekļa izveidis suocēs 1930. godu ūtrajā pusē, juo veiduošona beja uzticāta tieļnīkam Kārlim Jansonam. Pīminekli tieļnīks veiduoja sovā darbneicā natuoli nu Cāsu, bronzā jū atlēja Suomejā. Svineiguo atkluošona nūtyka 1939. gods 8. septembrī, laikā kod beja suocīs Ūtrais pasauļa kars, tok vēļ nivīns naapsazynuoja, kaidu pūstu tys atness na tikai Latvejai, bet vysam pasauļam.
Svineigū atkluošonu klausās vysā Latvejā
Latgolys i vysys Latvejis breibeibys simbola atkluošona Rēzeknē beja leli svātki. Iz jū īsaroda tyukstušom cylvāku, nu kurūs daudzi beja atbraukuši ar speciali nūreikuotim viļcīnim. Kluotyn beja latgalīšu inteligence, riezeknīši i piļsātys gosti, katuoļu Bazneicys puorstuovi, amatpersonys i c., tok vadūņs Kārlis Ulmanis i arhiveiskups Antonijs Springovičs iz pasuokumu nabeja atbraukuši. Pīminekļa atkluošona i īsvieteišona ilguse ap 25 minotu, i tū puorraideja Latvejis radiofonā vysā Latvejā.
Latgolys tāla prototips – ciesineica Villija
Latgolys atbreivuošonys pīminekļa golvonais tāls, sīvīte, simbolizej breivū Latgolu. Pret dabasim tei izsliejuse rūku, tymā apzeļteits krysts kai katuoļticeibys simbols. Pi sīvītis kuojom iz ceļu nūkrits kiežu ruoviejs, kas simbolizej Naatkareibys kara ceinis. Sūpluok kiežu ruoviejam iz ceļu nūsatupuse jauna sīvīte, simbolizejūt lyugšonu i paruodūt katuoļticeibys lelū nūzeimi Latgolā.
Latgolys tālam juo autors, tieļnīks K. Jansons, kai prototipu beja izavieliejs ciesineicu Villiju Everti, kurai bejs šmuks augums. Jei gon nav gribiejuse, kab pīminekļam byutu juos sejis vaibsti, par tū tieļnīks jūs leidzeigus veiduojs sudobra pīclatnīkā atveiduotuos sīvītis tālam.
Div reizis nūguož i div reizis atjaunoj
Jaunatkluotais pīmineklis iz vīna nu Rēzeknis pakolnu pastuovēja viņ dažus mienešus. Latveju 1940. gods vosorā okupēja Padūmju Savīneiba, kurai Latvejis breiveibys simbols beja traucejūšs. Vysu pyrma okupanti nu Latgolys Muorys rūkys izjēme krystu, vāluok nu postamenta izdzēse uzrokstu “Vienoti Latvijai”, tok vēļ piec kaida laika piminekli nūguoze i aizvede iz Rēzeknis lūpkautuvi. Vāluok, Latveju okupejūt nacistim, pīminekli atroda, pīlobuoja i 1943. gods augustā vēļreiz atkluoja svineigā ceremonejā. Taidā veidā nacistiskais režims cerēja panuokt latgalīšu lobvieleibu, partū ka frontē guoja aiz viņ švakuok.
Vāluok vēļreiz Latveju okupēja Padūmu Savīneiba. Latgolys Muora, natuoli asūšuos katuoļu i pareizticeigūs bazneicu īskauta, iz Rēzeknis pakolna nūstuovēja leidz 1950. godam. Tū nūguoze i aizvede nazynomā vierzīnī. Piec laika tuos vītā pastateja padūmju varys simbolu – Lenina pīminekli.
Atmūdys nūskaņuos latgalīšu inteligence aizsuoce dorbu pi pīminekļa “Vienoti Latvijai” atjaunuošonys – tū izveiduoja nu jauna, bolstūtīs iz fotografejom, partū ka nikaidi cyti materiali nabeja sasaglobuojuši. Lenins tyka guosts i pīminekli pastateja juo viesturiskajā vītā. Svineiguo atkluošona nūtyka 1992. gods 13. augustā.
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Kur i kai Juoņadīnu svieteis Latgolā?
Kur i kai Juoņadīnu svieteis Latgolā? Pīduovojom apkūpuojumu par 23. juņa nūtikšonom.
Aglyunys nūvods
10:30 Aglyunys atraktivuos atpyutys centra pludmalā Aglyunys nūvoda Leigū regate airiešonā
19:00 Škeltovys TN folklorys kūpu koncerts „Saules stariņi”
23:00 Aglyunys estradē Juoņu nakts bals ar Aināru Lipski
23:00 Kastulinys TN Juoņadīnys svātki
Bolvu nūvods
19:00 Juoņadīnys svātki Bolvu estradē – R. Blaumaņa „Trīnes grēki” Gulbenis Tautys teatra vīsizruodē, guņkura īdegšona. 22:00 Juoņu nakts bals ar grupu „Mākoņstūmēji”
21:00 Juoņu vokors Bierzkaļnis estradē
21:00 Juoņadīnys pasuokums Bierzpiļs estradē – Bierzpiļs pogosta pošdarbnīku koncerts i bals
19:00 Juoņu vokors pi Lozdulejis pogosta puorvaļdis
20:00 Tilžā Juoņadīnys pasuokums ar pošdarbeibys kolektivu pīsadaleišonu. 22:00 bals ar Zinti Krakopu Tilžys estradē.
Baļtinovys nūvods
20:00 Juoņadīnys īrūtuošona Baļtinovys parka estradē kūpā ar Baļtinovys etnografiskū ansambli i Baļtinovys dramatiskū kolektivu „Palādas”, kurī ruodeis Līgys Slišānis komedjis pyrmizruodi „Mūžīgīs ženiks”. Piečuok bals ar grupu „Rondo”.
Dagdys nūvods
22:00 Dagdys estradē Juoņu nakts zaļumbals ar Valdi Pudniku
Daugovpiļs nūvods
10:00 Maļinovys pogostā Juoņadīnys svātki
15:00 Leiksnys cīmā Juoņu i Līga apdzīduošona ar sīvīšu apvīneibu „Saules taka”
20:00 Bikernīku KN Juoņadīnys svieteišona
21:00 Taboris pogostā Juoņu nakts svieteišona laukumā pi kopejneicys „Mežvidi”
21:00 Salīnys KN Juoņu nakts diskoteka
21:00 Sventis TN Juoņadīnys svātki
21:00 Madumu pogosta parkā Juoņu nakts diskoteka
22:00 Vecsalīnys pogostā Juoņu svātku pasuokums
22:00 Leiksnys muižys parkā Juoņu nakts bals ar grupu „Galaktika”
22:00 Demenis kulturys nomā Juoņu nakts diskoteka
23:00 Skudralīnys pogosta Silenis klubā Juoņu nakts diskoteka
Daugovpiļs piļsāta
19:00 Juoņadīna Strūpu estradē. Svātku tierdzeņš, tautys muzykys i dzigu koncerts, popularuos muzykys koncerts ar Samantu Tīnu, Dāvidu Kalandiju, gupu „MoNo”, pyutieju orkestri „Daugava” i guņkura īdegšona.
Leivuona nūvods
13:00 Sutru pogosta Kažūs – „Mozūs Juoņu” īrūtuošona. Pa dīnu radūšuos darbneicys, vaiņugu peišona, dzīsmis, tierdzeņš, vokorā spēlēs grupa „Janči”, doncuos dzigu kolektivs „Sadancis”, guņkuru īdegšona i ūzulu stateišona lāpu gaismā. Īeja 1,50 Ls.
19:00 Leivuona Začusolā – Šlagermuzykys koncerts i zaļumbals „Līgo Latgale” ar grupom i dzīduotuojim „Inga i Normunds”, „Ginc&Es”, Kaspars Antess i Dzintars Čīča, „Zeļļi”, Puncuļu saimi, „Latgolys dāmu popu”, Juri Ostrovski, „Zenīts”, „Marčello” i c. Cena pyrma tam 3,00 Ls, pasuokuma dīna 4,00 Ls.
20:00 Rudzātu parkā Juoņadīnys īrūtuošona. Rudzātu pošdarbnīku izvadums R. Blaumaņa „Īstā līgaviņa”, zaļumbals ar „Romānu”.
Ludzys nūvods
Nu 10:00 Ludzys piļskolnā Juoņadīnys īrūtuošona Lelajā latgaļu tiergā
12:00 Pureņu pogosta puorvaļdis pogolmā Juoņu īrūtuošona
18:00 Briģu pogostā pi Tautys noma Juoņu īrūtuošona, 22:00 guņkura īdegšona i bals
20:00 Istrys tautys nomā Juoņa dīnys svieteišona
21:00 Rundānu Tautys nomā Juoņadīnys svieteišona
21:00 Isnaudys pogosta Martišu Līpu parkā Juoņu īrūtuošonys koncerts. 22:00 zaļumbalu spielej Jurs Ivanovs.
22:00 Ludzys piļsātys parka estradē zaļumbals „Līgo, līgo labi ļaudis!” kūpā ar grupu „Optimisti”
Preiļu nūvods
8:00 Preiļūs Zuoļu dīnys tiergs, 22:00 Preiļu parka estradē Juoņu nakts guņkurs i zaļumbals ar Irēnu i Juoni.
21:00 Pelieču KN Juoņu nakts guņkura īdegšona i bals ar Oskaru.
Rībeņu nūvods
22:00 Gaļānu parkā Juoņu i Līgu sumynuošona, zaļumbals ar Muorteņu nu Jākubpiļs
Rēzeknis nūvods
15:00 Pušā Juoņadīnys svātku pasuokums „Ja es būtu Jāņa sieva”. Piečuok sporta svātki „Mes – pozitivi i fiziski aktivi latgalīši”, 22:00 bals ar Andri Rutulu nu Naglim.
17:00 Juoņu svieteišona Stoļerovā – Juoņu vaiņuga peišona, bārnim zeimuošona ar kreitenim, leluo Juoņu guņkura īdegšona, dzīsmis i daņči ar Stoļerovys radūšūs jaunīšu grupu „Cik smuks, tik troks!”, ļusteigais Juoņu nakts bals.
17:00 Maltys kulturys nomā šlagerdzīšmu izvadums „Vecās likteņdzirnas mūsu mūžu maļ”, lauku kapelys „Malta” sasadzīduošona pi Juoņu guņkura i daņči pi kulturys noma. 23:00 bals ar Normundu.
17:00 Lendžūs Juoņu nakts svieteišona. Pošdarbnīku koncerts ar Lendžu kulturys noma kolektivim – vokalim ansamblim „Rūžeņa”, „Omammas”, bārnu vokalū ansambli „Dziesmiņa”, jaunīšu dzigu kolektivu „Ūdzeņa” i vdejuos paaudzis dzigu kolektivu „Ūdzeņa”. Dzīduošona, doncuošona i guņkura kūršona pi kulturys noma. 22:00 bals da pyrmūs gaiļu kūpā ar Elīnu.
18:00 Čornajā Juoņadīnys svieteišona ar sasadzīduošonu i sasadoncuošonu.
19:00 Juoņadīna Strūžānūs – guņkura īdegšona ar dzīsmem, Strūžānu amateru teatri i Jaunstrūžānu pamatškolys folklorys kūpu
20:00 Gaigalovys kulturys nomā Juoņadīnys svieteišona. Pīsadola jaunīšu dzigu kolektivs „Krēslīte”, folklorys ansamblis „Gaigalas”, dzigu grupa „Raffaello”, amaterteatris „Bykovīši” i Gagalovys kapela. Piec koncerta juoņaguņu kūršona, rūtuošona i doncuošona.
20:00 Juoņu vokors Ūzulmuižā. Nu suoku mozī rūtuotuoji gaideiti iz kreiteņu zeimuošonu, piečuok vysim Juoņu vokora izdareibys i diskoteka da reita gaismai.
20:00 Ratnīkūs pasuokums „Skaists nu gan bij tas papardes zieds”, teatra izvadums, dzīšmu dzīduošona, sakūptuokūs sātu i šmukuokūs pučudūbu eipašnīku gūdynuošona, vaiņuga peišona i guņkura kūršona.
21:00 Bieržgaļs breivdobys estradis pussaleņā Juoņadīnys vokora īskandynuošona – konkursa „Bieržgaļs pogosta sakūptuokuo sāta 2012” dalinīku gūdynuošona i Juoņu apdzīduošona ar Bieržgaļs folklorys kūpu.
24:00 pi Muokiuņkolna kulturys noma Juoņu guņskura īdegšona ar Muokiuņkolna folklorys kūpu.
Rēzeknis piļsāta
20:00 Rēzeknis Kulturys i atpyutys parkā Juoņadīnys svātku lelkoncerts. Pīsadola Jolanda Suvorova, Inga i Normunds, Olga Dreģe, Dzintars Čīča, Kaspars Antess, Latgolys dāmu pops, Jenny May, Borowa Mc, Roberts Pētersons, Mirdza Martinsone, muosys Legzdiņas, Laimas Muzykanti, Dziga, Patrioti.LG i c. Prīcēs ari dzīdūšuos saimis Eriņi, Igauņi, Puncuļi i Uškāni. 23:00 Ļusteigais nakts zaļumbals. Biletu cena nu 3,00 – 5,00 Ls.
Varakļuonu nūvods
21:00 Varakļuonu estradē Juoņu guņkura īdegšona, 22:00 bals ar grupu „Nakts ekspresis”, īejis moksa 1,00 Ls.
Viļānu nūvods
22:00 Juoņadīnys svieteišona Laksteigolu solā ar guņkura īkūršonu i zaļumbalu da reita gaismai ar „Ingu i Normundu”.
Vuorkovys nūvods
22:00 Vacvuorkovā Juoņu nakts bals ar grupu „Pēc pusnakts”
Vileks nūvods
20:00 Vileks piļsātys estradē teatralizāts izvadums „Saeimit Juoņa bārni” – pīsadola nūvoda pošdarbnīki i gosti jaunīšu tradicionaluos muzykys grupa „Lāte”, folklorys kūpa „Leimaņi”, suiti „Jūrkalne”, kūklātuoju ansamblis „Austriņa”, tautys dzigu ansamblis „Oglīte”, piečuok bals ar grupu „Laikam līdzi”.
20:00 Kupravā vokors ar pošdarbeibys kolektivim, balu spielēs „Kupravas muzikanti”.
21:00 Rekovys KC Juoņadīnys rūtuošona i zaļumbals ar grupu „Napruots”.