text:
Ka es asu sirdeiga, byutu maigi saceits. Ka es jau kurū reizi naasu gotova nūraut golvys vysom informacejis dīnastem, kuortejū reizi atbraukdama iz staceju (labi, itūreiz ni 7 km kuojom ar sumku pa šliudūni i viejputni) i saprosdama, ka nikur nabraukšu – cīši maigi saceits.
Paļdis logikys aizdavumu sastateituojim nu www.1188.lv i jūs sātyslopys strukturys taiseituoju, datu apstruoduotuoju, programmeituoju leikajom rūceņom i vacmūdeigajai lopai!
Paļdis “Latvejis Dzelzceļam” par breineigu sadarbeibu ar informacejis dīnastem i puordūmuotu informacejis izlikšonu stacejuos! Nu jūs var vuicētīs, kai NAVAJAG cylvākam dūt informaceju.
Jūs deļ maņ beja unikala īspieja pīsaceļt 6 nu reita i īraudzeit, ka uorā ir mygla, naktī ir nūlejs leits, nu balu atsagrīž jaunuotne ar ola pudelem, iz īlys svaiduos salauzts biroja krāslys, tū krāslu savuoc bomži i nas lomuodamīs pa īlu, taipat ari izzynuot, ka es asu glupa i nasaprūtu tik vīnkuoršus logikys aizdavumus kai Leluo Pīktdīne i viļcīņu saroksts, kai ari saprast, ka stacejā struodoj sirdeiga buoba i es vyspuor nasaprūtu, kū radzu i kur verūs – okla vysta, eisi sokūt.
Prūtams, kod es itam logikys aizdavumam asu niu veļtiejuse jau kaidu stuņdi, es saprūtu, ka šudiņ C ir D i D ir vīnaids ar B, taitod šudiņ C navar byut A, partū ka C ir A, ka C nav B. Taitod mož C ir D, partū ka D nav A. Voi ari D nav ni A, ni B, a vīnkuorši D. A cytureiz E nabyus ni D, ni A, ni B, a F – izjāmums nu B, kas ir A izjāmums. Partū ka A nav B i B nav A, a D tože nav ni A, ni B.
Jūks to taids – 1188.lv sātyslopā ir raksteits: viļcīņs 7:30 kursej dorba dīnuos, a viļcīņs 10:28 nakursej dorba dīnuos. Taitod viļcīņs 10:28 kursej breivdīnuos. It kai logiski. Tok deļkuo itys pīvadums par D juoizvad nu C attīceibu ar A i B? Juoīguodoj, ka D ir C – partū ka dorba dīnuos A viļcīņs C kursej tai, a izejamuos dīnuos B viļcīņs C kursej itai, taitod attīceigi, ka Leluo Pīktdīne ir D (izjāmums) i vīnaida ar B i C ir vīnaids ar B, tod D nav A.
Attaisiejuse vakar vokorā 1188. lv sātyslopu i īraudziejuse kai nuokušū viļcīni iz sātu īkruosuotu reisu 7:30, es naīsadūmuoju, ka īkruosuots nanūzeimoj asūšs – tei ir tikai programys klaida. I ka patīseibā reit (šudiņ) ir Leluo Pīktdīne, taitod izejamuo dīna, kod viļcīņs kursej na piec pīktdīnis, a breivdīnu saroksta. Tīsa gon, formuliejumi “kursej”, “nakursej”, zvaigzneitis i streipeitis atguodynoj logikys aizdavumus – izjāmums aiz izjāmuma i izjāmuma izjāmums nu izjāmuma. Nikod nazyni, voi kuortejais dzeļžceļa remonts i izjāmums ir izjāmums nu eistuo saroksta voi jau nu izjāmuma.
Kauns jau atsazeit, ka maņ ir doktora grāds i taitod ak jau ir zynoma logiskuo i seceiguo dūmuošona, a īkrytu iz taidu seikumu: C nav A, a B, taitod D, kas ir C, ari ir B. Tok dusme vysleidza. Patīseibā – pādejais pilīņs. Cik var čakarētīs!!!
Parkū nav īspiejams vīnkuoršs, logisks viļcīņu saroksts: šudiņ ir 10. apreļs, taitod 10. aprelī viļcīņs kursej tikūs, tikūs i tikūs. Nav vaicuojumu. Jis kursej tai, partū ka šudiņ ir šudiņdīna. I reit jis kursēs cytaiž, tok deļtuo es vieršūs reitdīnys sarokstu.
Škārsteiklā (internetā) tei nav nikaida kīnīšu ābece – vīnkuorša sātyslopys puortaiseišona i datu vydā likšonys puorprogrammeišona tai, kab jūs varātu saprast i aizjimts, i nūgurs, i cylvāks ar specialajom vajadzeibom, par pīmāru, cytaiž dzeivei pīsamāruojs i sovā dorbā lobs dareituojs, a nu dobys ar lānuoku dūmuošonu.
Partū ka cylvāku integreišonai sovā informacejis sistemā na vysod vajag vīnkuoršrunys bukletus i specialūs projektus ar ERAF, EU i EEZ finansiejumu. Gona ar puordūmuoti i maksimali vīnkuorši pasnīgtu informaceju.
Nā. Ir nazkaidys cedelis aiz cedeļu. Aiz cedeļu cedelis vēļ cedele – i škārsteikla sātyslopā, i stacejā. Izjāmums aiz izjāmuma – ka beiguos dīna, kod nav izjāmumu, ir izjāmums…
Viļcīņu sarokstu sistema “Latvejis Dzeļzceļā” mani vysod ir fasciniejuse. Pat tod, ka tu verīs iz juo, tu nazyni, kū tu redzi. Tei ir nazkaida cyta logika: lelais saroksts viestej vīnu, tok piec juo viļcīni laikam īt tikai tod, kod es nabraucu. Vysod, kod maņ ar jū ir dariešona, tī ir izjāmumi. Jau godu godim.
2008./2009. goda saroksts “stājas spēkā 25. maijā” i atsatīc iz divejim godim i divejim 25. majim. Parkū tī nav dalykts gods: “stājas spēkā 2008. gada 25. maijā”? A to es eistyn padūmuoju – 2009. goda 25. majā. Vīnkuoršuo tagadne ir neitrala – jei tikpat labi var byut ari nuokūtnis laikā. A dalīkūt koč voi godu voi koč cytu laiku, salyktū paguotni “ir stājies spēkā”, byutu skaidrys – NIU jis ir spākā, partū ka jis JAU ir stuojīs spākā.
Breinumaini. Saskaņā ar izjāmumu dorba dīnā reita viļcīņs ir 7:30, Viļānūs 11:14, videjuo i ar lelu pompu i trādirīdi atkluotuo Līpuojis uotrviļcīna dorba dīnā nav, vokora viļcīņs ir 16:45, Viļānūs 20:15. Dorba dīnā iz dorbu Viļānūs, Rēzeknē, Zylupē ar viļcīni NAVAR tikt – tikai kavejūt dorba suokumu. I viļcīni kursej tikai 2 reizis dīnā – nūkavej vīnu, teic piec pussutkys, nūkavej ūtru, jau cytā dīnā.
Nu pareizi – kurs ta Latgolā struodoj. I ka struodoj, lai sēd sātā! Nav kuo volkuotīs pa Reigu, uorstim, ministrejom i dareišonom. Tys nikas, ka vyss ir centralizeits i kotra syuda piec juoskrīn iz iudiņagolvu Reigu.
Gols golā, Latgolā tok nav ni veikalu, ni školu, ni elektreibys (es nafantazeju, itūs izsacejumus pylnā nūpītneibā ir sacejuši Latvejis izgleiteibys auglis – Reigys školu absolventi!). Kai Latgolā var byut dorba laiks nu 8 da 17 stuņžu dīnā? Voi kai var byut cylvāks, kas gryb ar sabīdriskū transportu aizbraukt iz Latgolu dorba dereišonuos tymā pošā dorba dīnā? Tai i brauc – par komandiejuma naudu ar sovu transportu voi komandiejumā ir div dīnys vīnys vītā i sajem diveju dīnu dīnys naudu ak jau.
Tok breivdīnuos, kod viļcīni kursej piec leluo sarokstai, taitod BEZ izjāmumu, saīt vēļ smīkleiguok. Izjāmumu nu saroksta nav. 🙂 Taitod saroksta sastateituoji par normu (!) atrūn itaidu kuorteibu: reita parostais viļcīņs ar dermantina siedeklim nu Reigys izīt 10:28, Viļānūs jis īīt 13:45, a mudrais viļcīņs ar audakla siedeklim izīt stuņdi vieļuok 11:30, a Viļānūs ir 14:05! Tikai 20 minotu vieļuok kai parostais! A nuokušais viļcīņs ir tikai 16:45.
Paaugstynuotuo komforta viļcīņsbrauc mudruok. Na jau deļtuo, ka slīdis lobuokys i var pabraukt mudruok. Jis vīnkuorši pītur tikai Ūgrē, Pļaveņuos, Krustpilī i Viļānūs. 🙂 A komforts skaituos jau pīsauktī ar drēbi apvylktī siedekli, strāšnys kinys krīvu volūdā 1. i 3. vagonā, kopeja automats 1. vagonā. Par nasastuošonu pi kotra pakša i baileigajom kinom i īspieju pierkt kopeju juomoksoj Ls 1 vaira: pīmoksa Ls 0,5 par komfortu i Ls 0,5 par mudrumu. Koč vysleidza parosti navar dabuot bileti, ka napierc nazcik dīnu īprīkš. Taidi jau ir tī narentablī Rēzeknis, Zylupis reisi… seviški pyrms i piec leluoku svātku cylvāks cylvākam stuov iz golvys kai Indejā.
Taitod piec saroksta sutkā iz ituos linejis ir 3 viļcīni, 2 nu jim īt vīnā laikā. Logika???? Rentabilitate??? Vīns ir ubogu viļcīņs par Ls 4,30 i nūstuošonom pi kotra pakša, a ūtrys kungim ar kinu i kopeju par Ls 5,30? Atlaidit, cenys starpeiba nav tik lela.
Vot i breinojūs. Par “Latvejis Dzeļzceļa” logiku i ceņtīnim “puordūmuoti” salikt viļcīņu sarokstus, kab tī ni besa navarātu saprast i byutu kū na sarežgeituok. Par 1188.lv vacmūdeigū lopu. Par informacejis pasnīgšonys putru.
Tai i saīt – div rūcenis, obejis kairuos. Ni uobeļa mutē truopeit, ni čūksta nūslaiceit. A švaka ir tikai vaļdeiba. Mes vysi eņgeli. Tys nikas, ka navarim kvalitativi padareit sova dorba – kvalitativi (mudri, precizi) informēt sabīdreibu, salikt dereiga, puordūmuota saroksta, padūmuot par ūtru.
A to saīt tai – pasažiri deļ dzeļzceļa, ni dzeļzceļš deļ pasažiru.
P.S. Labi, eju iz staceju vēļ vīnu reizi. Mož par reizis maukt džynsus, jimt lelū sumku i braukt ar stopim?


c: text/html

text:
24. septembrī 16.00 Ludzys Tautys nomā varēs izjust eistynu latgalīšu goru režisora Olega Šapošnikova īstudātajā šokejūšā komedejā “Latgaliešu rulete”, informej Daugovpiļs teatra puorstuove Janīna Ivanova.
Izruode “Latgaliešu rulete” ir komedeja latgaliski, kurā natryukst ni ospruoteibu, ni nagaideitu paviersīņu. Līpeņu saimei liktiņs pīspieliejs laimeigū loterejis beletu. Kai jau kuorteigim cylvākim pīsanuok, teik uzaicynuoti tyvuokī draugi i itei nūtikšona teik nūsvieteita. Bet nuokušajā reitā Līpeni atkluoj, ka loterejis belets ir izgaiss! Golvonī varūni naspiej rast sev vītu, raugūt saprast, kur tei ir palykuse. Vaineigais var byut sevkurs: i prīkšnīks, i kaids nu draugu, varbyut nalabvieleigs horoskops? Voi pat NLO! Patīseibys mekliejumūs Līpeni ir gotovi likt lītā vysus īspiejamūs īrūčus, kas vaiņugojās ar puorprotumim boguotu nūtikšonu vērtini.
Īstudiejums “Latgaliešu rulete” veiduots piec V. Sigareva lugys “Krievu loto” motivu, kurs, koč i nav vīns nu rakstureiguokajim dramaturga dorbim, nu tymā nūteikti jiutama Sigareva dorbim īrostuo, aiz satirys i komiskuo pleivura nūglobuotuo dzeivis patīseiba. Sovūs dorbūs V. Sigarevs pīsavierš parostu cylvāku dzeivei, kas ir vīns nu īmaslu, parkū juo dorbi spiej uzrunuot tik lelu sabīdreibys lūku.
Beletus var īsaguoduot Ludzys Tautys noma kasē (beletu cena: 3.50 – 5.50 eiro).

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Reigā varēs redzēt izruodis „Latgola.lv” originalverseju
20. aprelī Reigā gasteis Baļtinovys dramatiskais kolektivs „Palādas” i ruodeis izruodi „Ontans i rodne”. Izruodis laikā skateituoji izzynuos, kai latgalīši teik golā ar izslavātuos latgalīšu vīsmīleibys sekom, kai ari redzēs, cik jautrai reizem var saīt ar nagaideitu gostu īsarasšonu sātā.
Izruode „Ontans i rodne” 20. aprelī 19:00 st. byus apsaverama kinuteātrī „Splendid Palace”, Reigā, Elizabetis īlā 61. Izruodis volūda – latgalīšu. Bileti nūpierkami „Biļešu servisa” kasēs i internetā.
Vysā serialkomedejā „Ontans i Anne” ir ostonis serejis. Kinuteatrī „Splendid Palace” nūsaveramuo izruode „Ontans i rodne” (Antons un radi) ir komedejis 7. sereja.
Pi Annys nagaideitai atbrauc gostūs juos muosa Ļuce, kuruo pyrms 15 godu gribēja atjimt muosai kūpeigū montuojumu. Jei ir slyma i nabadzeiga, grib atgiut veseleibu lauku svaigajā gaisā, tik na vyss ir tai, kai izaver. Ir taids sokomvuords „Īlaid vuti kažukā, uorā nadabuosi” – ari itamā reizē Ontans rauga dabuot uorā „vuti” nu kažuka. Kai vysod – Ontans rauga ar dažaidim pajiemīnim i puorbaudeitom metodem, bet naveiksmeigai. Gols golā vysu izškir gadejums ci tai sauktais „Dīva pierksts”.
Komedeja „Ontans i Anne” nazkod tai īsapatyka režisoram Valdim Lūreņam, ka pyrmuos treis komedejis serejis tyka īkļautys Latvejis Nacionaluo teatra izruodē „Latgola.lv”. Baļtinovīši Reigā ruodeis izruodis originalverseju.
Ituo goda suokuos baļtinovīši kinuteātrī „Splendid Palace” jau ruodeja komedejis 6. sereju, vysi bileti beja izpuordūti, i skateituoji pīpraseja komedejis turpynuojuma.
Kai atzeist lugys autore un režisore Anita Ločmele ci Danskovīte: „Reiga Baļtinovys aktīrim nūzeimej cīši garu ceļu i vysod nu ilguos siediešonys suopušys mugorys. Vīneigais prīceņš pa ceļam parosti ir apsastuošona ceļamolys kopejneicā. Tok leluokuo bolva mums ir Reigys skateituoju atsauceiba, dzeivuošana leidza lugys nūtykumim i smaidi, ejūt paceli nu izruodis.”
Baļtinovys dramatiskais kolektivs „Palādas” (latvīšu volūdā – „Pūces”) darbeibu suoka 1999. goda novembrī. Piec puors godu muokslinīcyskuos darbeibys kolektiva režisore Anita Ločmele, nūsaglobuojuse aiz pseidonima Danskovīte, Baļtinovys izlūksnē saraksteja lugys „Ontans i Anne” pyrmū daļu – tei beja luga par pošim baļtinovīšim. Tai īsasuoka latgaliskūs lugu tradiceja Baļtinovā. Izruode kliva par serialu, partū ka poši skateituoji pīpraseja turpynuojumu i pīduovuoja idejis, par kū vēļ varātu raksteit.
Amaterteātris „Palādas” ar izruodi „Ontans i Anne” ir pīsadalejuši Latvejis amatīrteatru skatēs „Gada izrāde”, kur 2004. godā izruode sajēme Goda lobuokuos izruodis titulu, bet 2006. godā kolektivs sajēme Kulturys ministrejis premeju par spylgtu davumu sova nūvoda volūdys mentalitatis populariziešonā.
Vaira informacejis:
Kristīne Pokratnīce,
bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” vaļdis lūcekle
mob. t. 28240441


text:
16.novembrī 18:30 esi aicynuots iz atraktivu izzinis spēli “Ar kuojom pa muojom” par gūdu Latvejis dzimšonys dīnai. Sasatikšona Reigā pi Breiveibys pīminekļa. Atpazeišonys zeime – čaja kruška (vokori tymsi i solti, byus juorauga sasasiļdēt – dreikst atīt ari ar tukšu krušku, čajs byus! 😉 )
Vokora gaitā dažaidi vaicuojumi i atrakcejis ar viesturisku i latvisku īvirzi! Finišs Daugovmolā pi Leluo Kristapa!
Atej pats, pajim leidza draugu i suoksim svinēt Vaļsts svātkus reizē!
Foto nu “Vokora stygys” ar kontrolpunktu pi Breiveibys pīminekļa


text:
1917. goda Rēzeknis kongress »
Fraņča Kempa emocionaluos reiceibys skaidruojums 1917. goda kongresā Rēzeknē
1917. goda 26. aprelī vīns nu radzamuokajim Latgolys atmūdys darbinīkim – Fraņcs Kemps – kūpā ar 49 dūmubīdrim pamat Rēzeknis kongresa telpys. Vitāli svareigais Latgolys inteligencis lāmums – atsadaleišona nu Vitebskys gubernis i apsavīnuošonaSkaiteit vaira »
Latveja bez Latgolys?
Ilgus godu symtus Latgola bejuse nūdaleita nu puorejuos Latvejis, guojuse sovpateigu ceļu, deļtuo tuos īkļaušona jaunajā Latvejis vaļstī 1918. godā nabyut nabeja tik pošsaprūtama. Latgalīši sovu namaineigū ceļu iz vīnuotu Latveju beja izavieliejuši jau goduSkaiteit vaira »


text:
Ineta Zelča-Sīmansone »
Ineta Zelča Sīmansone: Latgolys muzejim juomeklej sova identitate
Intervejis autore: Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv Latgolys kulturys dzeivis naatjamama daļa ir iteinis muzeji, gon akreditātī i pošvaļdeibu uzturātī, gon privatī. Pārn 4. pasauļa latgalīšu saītā pījimtajā rezolucejā runuots par vajadzeibu izveiduot Latgolys MuokslysSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” diskuseja par Latgolys muzeju identitati
“Kolnasātys” diskusejis tema ir Latgolys muzeji. Latgolā ir 18 pošvaļdeibu muzeji i vīns vaļsts muzejs. Dorbojās ari vairuokys privatys iniciativys, kuruos sevi sauc par “muzejim”, tok nav akreditiejuši kai muzeji. Kūpā ar gaškom InetuSkaiteit vaira »


text:
skrīšona »
Sova ceļa skriejiejs. Andrejs Jesko
Roksta autore: Laura Melne Skriejiejs i skrīšonys treners, Latvejis rekordists 50 km distaņcē Andrejs Jesko nūteikti ir interesanta personeiba. Bīži masu medejūs pīsaceits kai cylvāks, kurs atsasacejs nu veiksmeigys karjerys Reigā, lai atsagrīztu dzymtajūsSkaiteit vaira »
Saruna ar skriejieju Juoni Kolužu
Pādejūs godu laikā cīši lelu pīkrisšonu izapeļnejuši vysaidi skrīšonys pasuokumi. Ari Latgolā ir gona daudzi skriejieju. Vīns nu taidu ir Juoņs Kolužs, kurs pīsadalejs pat pasauļa slavenajā Ņujorkys maratonā. Juoņs Kolužs ir nu DaugovpiļsSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” – par Rēzeknis nūvoda uzjiemiejim i skriejiejim
Pārnejuo goda Rēzeknis nūvoda veiksmeiguokajim uzjiemiejim 19. martā Latgolys viestnīceibā GORS tiks padūtys bolvys vysaiduos nominacejuos. Raidejums “Pi myusim Latgolā” sateik puors nu potencialūs bolvys sajiemieju. Taipoš raidejumā vareiba sasatikt ar aktivuokajim Rēzeknis pusisSkaiteit vaira »
Suokusēs dasasaceišona Rēzeknis pusmaratonam
Tik napylni treis mieneši atlykuši leidz jaunajai „Skrien Latvija 2014” sezonai i tuos pyrmajam pūsmam – Rēzeknis pusmaratonam, kas nūtiks 6. aprelī Rēzeknē (starts pi Kulturys noma). Vysim skrīšonys draugim, entuziastim, īsuociejim i profesionalimSkaiteit vaira »


text:
Goda arhivs: 2013 »
Akmiņa laikmats Leluo Ludzys azara krostūs
Nadaudz par akmiņa laikmatu Latvejis teritorejā Akmiņa laikmats īsadola trejūs pūsmūs – paleolitā (10500.–9000. g. pr. Kr.), mezolitā (9000.–5400. g. pr. Kr.) i neolitā (5400.–1800. g. pr. Kr.). Itaidu īdalejumu nūsoka piec arheologiskūs izrokumuSkaiteit vaira »
Žurnala „Katōļu Dzeive” janvara numerī skaiteisim
Kū skaiteisim žurnala „Katōļu Dzeive” janvara numerī: Moto: Muns zalts ir muna tauta, muns gūds ir tautys gūds Izlem sekuot Jezum Dīva atmesšona apdraud mīru Saime – lyugšonu škola Ar kū juosuoc evaņgelizaceja? JaunīšiSkaiteit vaira »
Izsludynuots Kulturkapitala fonda projektu konkurss
Vaļsts kulturkapitala fonds 2013. goda 2. janvarī izsludynuoja projektu konkursus vairuokuos kategorejuos. Leidz 25. janvara 12.00 stuņdem (syutūt pa postu, leidz 21. janvaram (posta zeimūgs)) VKKF pījam projektus itaidūs kulturys projektu konkursūs – Literaturys,Skaiteit vaira »
Grupa “Borowa Mc” teik Muzykaluos bankys finalā
Grupys „Borowa Mc” dzīsme „Aizlaid pa viejam” tikuse 15 2012. goda vierteiguokūs pop i rok dzīšmu vydā – tys atsakluoja vakardīnys, 1. janvara Latvejis radejis 2. programys raidejumā „Muzykaluo banka”. Pošuos Vacuo goda beiguosSkaiteit vaira »
Pi klauseituojim atīt jauna Laurys Bicānis dzīsme
Pi klauseituojim ir atguojuse trešo latgalīšu dzīsmineicys Laurys Bicānis dzīsme, kuru jei īsnīguse projektam „Jauna slavas dziesma”. Dzīsme „Kungs, no sirds vēlos”, kurys muzykys i vuordu autore ir poša Laura, aicynoj nu Dīva lyugtSkaiteit vaira »
LaKuGys jaunais dorba cielīņs
Jaunajā godā mes kotrs gribim suokt piļdeit tuos apsajimšonys, kurys asam apsūlejuši sev vacajā godā. Taišni taipat ir ar bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” uzturātū portalu lakuga.lv , kurs ar 2013. goda 1. janvari suoc jaunaSkaiteit vaira »
Puosoka par Jaunū godu
P. Bernāns JAUNAIS GODS Puosoka Jaunajam Godam vajadzieja īt pasaulī. Vacais Gods jau guoja pensejā un beja ceļā iz Myužeibys muoju. Ari Jaunais Gods, vēļ sajiemis dažus nūruodejumus, tyvuojuos Myužeibys vuortim. Jau ilgi jisSkaiteit vaira »


text:
Trešdiņ, 11. oktobrī, Baļtinovā nūtyka Latgolys planavuošonys regiona Atteisteibys padūmis sēde, kurā Latgolys pošvaļdeibu vadeituoji sasatyka ar premjerministru Māri Kučinski, vidis aizsardzeibys i regionaluos atteisteibys ministru Kasparu Gerhardu i zemkūpeibys ministru Juoni Dūklavu. Kab dazynuotu, kaidi vaicuojumi sēdē tyka apsprīsti, iz tū nūbrauce Tenis Bikovskis.
Svareiguokais vaicuojums itamā tikšonuos reizē beja plyudu seku likvidiešona. Ari sēdis nūrisis vīta natyka izvālata najauši. Baļtinovys nūvoda teritoreja iz vysa vaira cīte nu leita radeitajim plyudim.
Premjerministrs Māris Kučinskis paziņuoja, ka infrastrukturys sakuortuošonai vaļsts gotova pīškiert 2,9 miļjonus eiro. Taipoš applyudušajūs teritorejuos tiks pīškierti papyldu leidzekli dzeļžaceļa i autoceļu uzturiešonys dorbim.


text:
Ari ituos nedelis nūslāgumam tyvojūtīs, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji suoc kustynuot Latgolys kulturys skreini. Itūreiz teik aktualizāta Annys dīna, kurū eipaši svietej Dagdā.
“Itei tradiceja aizasuoce jau cīši, cīši seņ, gondeiž pyrma 20 godu, kod tika īdybynuota saimineicu dīna. Mums Annu beja gona, lai mes juos varātu sumynuot. Jau tūreiz cylovam tūs sarokstus i šķirovam, cik tūs Annu mums daudz i voi mums ir tys pamats,” stuosta Dagdys nūvoda kulturys dorba organizatore Solvita Plivča. Taipoš Solvita Plivča atkluoj, ka sumynojūt Annys, Dagdā kotru godu pat nedelis garumā gūdā teik calts saimineicu dorba tykums.
Juodasoka, ka Annys dīna piec senejūs tradiceju ir tei dīna, kod saimineicys gatavej iedīņus nu vosorys pyrmuos ražys. Goldā teik calti jaunuos buļbys i burkuoni, kai ari cyti duorza lobumi.
29. julī Dagdā saimineicu dīna aizasuoks jau nu poša reita. Apmaklātuojim byus vareiba īpazeit Dagdys Annys, izadzīduot i izadoncuot ar Latgolā zynomim muzykantim, raudzeit gordus iedīnus i kuorteigi izaļustēt. Pasuokuma programa turpynuosīs ari 30. julī.


text:
Školuotuoj, aicynojam tevi īpazeit sovu Latgolu i atsapyust piec garuo dorba cielīņa, apmeklejūt školuotuoju vosorys kursus “Vosoruošona-2017” Rogovkā nu 16. da 19. augustam.
Aicynojam pīsadaleit školuotuojus, kas gryb vuiceit voi jau vuica nūvodvuiceibu, nūstyprynuot latgalīšu rokstu volūdys prasmis, īpazeit dažaidus vuiceibu leidzekļus, kai struoduot ar tīm, metodiku, daleitīs pīredzē, satikt dūmubīdrus i vyspuor jaukus cylvākus, smeļtīs spāku jaunam dorba cielīņam.
Itūgod otkon kursu golvonuo tema – nūvodvuiceiba školā.Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu, īpazeisim vuiceibu materialus, tiksimies ar pazeistamim cylvakim – kulturys darbinīkim. Nūdarbeibuos īpazeisim metodis, kai struoduot, kūpā dorbuosimēs struoduosim radūšajuos darbneicuos. Uzzynuosim, kai veseleigi dzeivuot, kai dūmuot lobu.
Kursu beiguos tiks īdūta aplīceiba.
Pīsoki sovu leidzdaleibu, aizpyldūt i syutūt dasaceišonys anketu iz e – postu: lvlksa@inbox.lv
Pīteikumus gaidom leidz 7. augustam. Daleibys moksa EUR 15.00.
Moksuot ar puorskaitejumu. Rekviziti:
LVLKS asociācijas nodibinājums
Rģ. Nr. 50008056771
Swedbanka, konts Nr.LV53HABA0551025080062
Dalinīkim piec pīteikuma sajimšonys atsyuteisim seikuoku informaceju.
Veronika Dundure,
nūdybynuojuma „Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturys viesturis školuotuoju asociacejis” vaļdis prīšksādātuoja


text:
Mieneša arhivs: April 2017 »
“Kolnasātā” gastej gitaru meistars Juoņs Kuzminskis
“Kolnasātā” gastej gitaru meistars Juoņs Kuzminskis. Juo darbneicā Rēzeknis nūvoda Kaunatys pogostā nu Latgolā augušu kūku teik taiseitys gitarys. Raidejumā izzynuosit, kai teik radeitys zeimūla “Attack” gitarys. Iz tūs spielej Latgolā zynomi muziki, kai ariSkaiteit vaira »
Lūznovys muižā Latvejis symtgade suoksīs ar literari muzykalū izvadumu “Atlaižu”
30. aprelī 15.00 literari muzykaluo izvaduma “Atlaižu”, kas viestej par Latgolu caur sīvītis stuostu, kluotyn byušonā aicynoj Rēzeknis nūvoda Lūznovys MŪZA. Izvadums ir vīna nu Latvejis symtgadis nūtikšonu ceļa pīturvītom, i tymā apsavīnuojušys vairuokysSkaiteit vaira »


text:
Sveicīņs nu Rēzeknis!
Rēzeknis gaisā jiutams rudiņa i jaunuo Atbreivuošonys alejis asfalta smuords. Ir atsasuocs jauns vuiceibu gods škoļnīkim, studeju gods – studentim, dorba gods školuotuojim i docātuojim. Nedelis vydā bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) Rēzeknis birojs sauce studentus, škoļnīkus i cytus interesentus iz “LgSC sasavasaluošonu”.
Pasuokuma laikā ar biļžu kinys paleidzeibu tyka atguodynuoti pārnuo vuiceibu goda dorbi, pasuokumi, nūtykumi. Piečuok jaunīši dalejuos sovūs stuostūs par kotra vosorys nūtykumim, sasnīgumim, veiksmem i pīredzi. Tyka planavuoti jauni pasuokumi, projekti, aktivitatis LgSC jaunīšu daleiba Rēzeknis Augstškolys (RA), Rēzeknis piļsātys i.c. reikuotojūs pasuokumūs.
Pa vosoru LgSC Rēzeknis birojs ir puorsacieļs iz sūpluok ustobu ar numeri 314., kas ir ari RA Humanitārūs i juridiskūs zynuotņu fakultatis studejūšu pošpuorvalde. LgSC Rēzeknis biroja adress tāņ ir: Atbreivuošonys aleja115-314.
Nu septembra LgSC Rēzeknis birojam ir jauna vadeituoja – Inga Grīnbauma. Par sevi Inga soka tai: „filologs i folklorists dvēselē i dorbā, mozu i na tik mozu bārnu latgaliskū tradiceju školuotojs, kur ta cīši skaļa, kur ta klusa… troks doncuotojs i vēļ trokuoks dzīduoutojs. Sapynej par etnografejis profeseji i divim godalaikim Latgolā – zīmu i vosoru.
LgSC – jauns horizonts, jauna īspieja dareit lobys i produktivys lītys. Sovu spāku puorbaude, jaunu projektu, latgaliskū dūmu aktualiziešuona. Paļdis par dūtū īspieju byut itymā komandā! Vīnvuordsokūt – prīks sasastrodot i sapyneit kūpā ar jiusim.”
Kab Ingai i LgSC izadūd eistynuot sovus mierkus i miseju, kas veļ aiz vin ir popularizeit i veicynuot Latgolys nūvoda kuļturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibu, koordinēt ar tū saisteitūs projektu izstruodi i realiziešonu.
Ar rudineigim sveicīnim –
Dagneja (bejušuo LgSC Rēzeknis biroja vadeituoja)


text:
reizem nav nikaidu vuordu. verīs tukšumā i dūmoj.
uorā vysu dīnu leja leits, zaļa i slapņa paradize. i es dūmuoju, deļkuo vysod ir tai, ka tys, kuo gribi nu vysys sirds, vysbīžuok i napīsapylda. a tys, kuo gaidi ar pylnu sirdi, tai i naatīt nikod.
pastuosti kū naviņ bolsā, i tys napīsapiļdeis. dūmuot, dzeive rogona padzierduse i mudri samainiejuse vysu, kab nabyutu skučnai.
dori dorbu i uordej, dori otkon. sateic i izaškir. kū vaira ļaužu sateic, tū vaira izaškieršonu. kū vaira runoj par dorbim, tū jī lieņuok īt.
sok, kotram sova dzeive. i kotram sova stidzeņa nuotrēs juoīmyn. jem i brīņ, kuojis atrūtiejuse, cik varams, sūļus spardama kū na mudruok – mozuok suopēs. a piec suop taipat – syurst ar syurstiešonu, tik ka paleiga nikaida – kas bejs, bejs. kod puorstuos, tod aizmierssi. da i symtu godu vaira naīguoduosi. tik, kotru reizi pasaverūt iz nuotru, paliks rībeigai.
vīnā upē div reižu naīkuopsi. korstu ļundurku div reizis nu plitys napagruobsi. da i guni plykā sauvē naatnessi. tai vot i pīredze pataisa par cylvākim – kuru mudruok, a kuru piec smierts.
maņ vaicuoja, kod ta raksteišu par prezidentim, praseja skaidruojuma bardakam vaļstī – a voi ta es zynu. krīze izabeidze, bardaks īsasuoce. dzeive kai #puosoka – stuosts beidzās, cikom vysi laimeigi. a tod jau īsasuoc jauns stuosts i jauna krīze.
maņ vaicuoja pastuosteit par kinu, par dzeju, par dzeivi. a tuo vītā es siedieju pi monitora i najutu nikuo. kai vacs, vacs pasauļs, kas naver paspert ni sūļa, kab nu sirds nazkas naizalītu uorā.
partū ka koč kurā breidī ticeiba pagaist. tys kai rūkūt nūglobuotū montu – nav i nav. ruodīs, vēļ luopstys dyurīni, a nav. jau zeme par gryutu i vyss atbuods. a atīt cyts i izceļ montu ar vīnu luopstys dyurīni – tepat jau jei beja, tik ticeibys datryuka.
a ka ticeibys vaira nicik. partū ka kur ta ir tei laime. i kur cereiba. ka otkon vysi duorzi aizaug, vysi faili nadabeigti. i es vīna poša iz pasauļa vyds i nazynu, kū īsuokt. kam dasadūrsi, tys sakriss i pagaiss.
a aiz lūga kryumā syt laksteigola. i kū taidai padareisi – jai sovs laiks dzeivojams, maņ sovs. dzeivoj da dzeivoj.
izguoju uorā. malna tymsa i saulis rītiešonys vītā speid bluozme – pamalē caurums dabasu vuokam. aizguoju da suneiša. obeji sēdējem tymsā i elpuojom, a aiz ustobys laksteigola tryn i tryn, syt i syt.
i kai ta lai nūtic laimei, ka jei vysod īt sūleiti pa prīšku.


text:
Latgalīšim labi zynomūs jūku gruomotu “Īdzer veina, lai dzeive ira feina!” (1999) i “Īdzer ols, lai bāduom ira gols!” (2015) cīneituoji sagaidejuši tūs turpynuojumu – gruomotu “Ka dzersi šnabi, moš byus labi!”.
Jaunuos gruomotys autori ir Aizmuorka Berta (Ingrīda Igaune), Cybuļu Jurs, Krapacu Ļuce (Aina Kuorkla) i Zalta Ubags (Imants Zeltiņš). Kotrys autors jūkus pīrakstejs sev atbylstūšajā izlūksnē – Cybuļu Juram tei ir Purlovys izlūksne, Aizmuorka Bertai – Kryšānu izlūksne ar Saļņovys izlūksnis pījaukumu, Krapacu Ļucei – Kryšānu i Sudarbis izlūksnis, Zalta Ubagam – Veiksnys izlūksne.
Jura Cybuļa pīraksteitī jūki sakuortuoti piec nūtikšonys vītys: “Ituo ira bejs pi myusu voi ai myusīm”; “Ituo ira bejs cytur”; “Ituo kur nibejs varātu byut bejs”. Nu turpynuojumā puorejūs treis autoru jūkim veļteita kotram sova nūdaļa.
Aina Kuorkla jau bejuse ari īprīkšejuos gruomotys “Īdzer ols, lai bāduom ira gols” leidzautore. Krapacu Ļuce ir juos skotivis tāls (pajimts nu Jura Cybuļa i Juoņa Ločmeļa gruomotys “Īdzer veina, lai dzeive ira feina!”), ar kurū apbraukuota lela daļa Latvejis. Nu Aizmuorka Berta jūkus Juram Cybuļam syuteit suokuse taišni piec īprīkšejuos gruomotys prezentacejis pasuokuma Kryšānūs, kur jis skateituojus aicynuojs tū dareit. Ari Zalta Ubags beja vīns nu atsauceiguokajim paleigim, īsyutūt sovus jūkus, jau īprīkšejuos gruomotys veiduošonā.
Gruomotys izdeviejs ir Juoņs Ločmeļs, muokslinīks – Praņcs Slyšans.
Gruomotu var īsaguoguot škārsteikla veikalā taiseitslatgola.lv, kai ari gruomotu veikalūs.
Vīns kuorteigs latgalīts izvylcs zalta zivteņu.
– Ja mani palaissi, izpyldeišu tev treis vieliešonuos.
-Vālūs, lai itys vyss iudiņs, kas ira azarā, poursavierš spirtā! I lai nivīna upe nu juo naiztak!
-Nu labi, bet trešū gon izdūmoj kuodu cylvācyskuoku vieliešonūs!
-Un lai vīnumār man iz pokmeļa kārmanie byutu butylka, kas pylna ar šņabi!
-Labi, bet voi tu vari man paruodiet tuodu breinumu kuo passi, kurā raksteits, ka eši latgalīts.
-Lyudzu, verīs i nasabreinoj!
Zalta zivteņa, pasavāruse passie, saceja:
-Kuoda byus tova caturtuo vieliešonuos?


text:
Gothards Ketlers
Gothards Ketlers (Gotthard Kettler) (1517 — 1587) — pādejais Livonejis ordyna magistris i pyrmais Kūrzemis hercogs.
G. Ketlers dzims 1517 g. februara 2 d. Vestfalenā. 1537 g. īstuojs Livonejis ordynā, 1559 g. ībolsuots par ordyna magistri. 1561 g. Viļnē parakstejs dasarunu, pa kurai Livoneja tyka Puolejis-Lītovys pavaļdeibā, a Gothards Ketlers dabuoja vaļdeit Livonejis dalis - Kūrzemis i Zemgolys - kai Puolejis kieneņa vasaļs. G. Ketlera vaļdis laikā hercogistē pastateitys 70 bazneicu, 8 školys i 8 špitalis. Mirs mirs 1587 g. maja 17 d. Meitovā (niu latvyskai Jelgava).


text:
2018. goda majā Latgolys viestnīceiba GORS, kas ir pyrmais jaunuzcaltais koncertzals Latvejā 21. godu symtā, sviņ pīktū dzimšonys dīnu. Pīcūs godūs koncertzals ir mainejs na tikai Rēzeknis, bet Latvejis kulturtelpu, bet klivs par Latvejis kulturys dzeivē svareigu pīturpunktu, kuru atzineigi viertej gon muokslinīki i nūzaris profesionali, gon apmaklātuoji. Sovu pīktū dzimšonys dīnu koncertzals sviņ ar plošu programu.
Pyrmais svātku nūtykums jau beja 5. majā, pi seva gostūs GORS aicynoj 16. majā iz muzykalu komedeju vysai saimei „Talantu šovs“. Svātku sviniešona turpynuosīs 19. majā ar Mērnys Kleitonis džeza kvinteta (ASV) i Rēzeknes bigbenda koncertu.
Koncertzala pīcu godu jubileja svineibys nūsaslēgs 26. majā ar latgalisku sasadzīduošonu “Vysi muni gosti beja”. Sasadzīduošonā postfolklorys grupa “Rikši” i grupa “Tautumeitas” saveis bolsus ar grupu “Chveneburebi” nu Gruzejis i “Babkiny vnuki” nu Krīvejis, kab etnomuzykys nūskaņuos piļdeitu na viņ GORA Lelū zalu, bet ari apmaklātuoju i pošu leidza dzīduošonys prīcu. Apmaklātuojim byus vareiba izavielēt, voi byut vāruotuojim nu molys voi ari byut dzīduošonys epicentrā pi Latgolai tik rakstureigajim garajim goldim.
GORS publicitatis karteite, autors Martins Kudrjavcevs.


text:
Bolvys teik daškiertys nominacejuos: Lobuokais dzejis kruojumus, Lobuokais prozys dorbs, Lobuokais tulkuojums latvīšu volūdā i Spylgtuokuo debeja. Ar pylnu nominātūs dorbu sarokstu var īsapazeit ITE.
Eipaši prīceiga viests latgalīšu literaturys atbaļsteituojim ir par latgalīšu dzejnīka Valentina Lukaševiča dzejis kruojuma „Bolti burti” (izdeviejs Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba) nomineišonu Latvejis Literaturys goda bolvā 2011.
Bolvu īgivieji kotrā nu četrom nominacejom tiks paziņuoti 26. aprelī 18:00 bolvys padūšonys ceremonejā Reigys muokslys telpā. Taipat pasuocīnī tiks sveikti ari specialbolvu īgivieji i myuža bolvys īgiviejs Latvejis rakstnīceibā rakstnīks Andris Kolbergs.
Latvejis Literaturys goda bolvys 2011 ekspertu komisejā struoduoja Pauls Bankovskis, Lita Silova, Andra Konste, Ronalds Briedis, Anda Baklāne, Guntis Berelis, Liāna Langa, Dace Rukšāne-Ščipčinska.
Eksperti par bolvys daškieršonu Valentina Lukaševiča gruomotai soka:
Pauls Bankovslis atzeist, ka tys naasūt nikaids politkorektuma žests. „Lukaševiča panti ruoda, ka volūda ir tik dzeiva, cik dzeiva gribiešona tū izmontuot – ari dzejā, ari modernā, 21. godu symtam atbylstūšā dzejā.”
Ronalds Briedis – „Koč ari autora eipaši izkūptuos i pīmaklātuos volūdys formys šaļtim kliust par eistynu rebusu skaiteituojim, kam latgalīšu mēle pasveša, i dzejūli koloritā veidā ilustrej pamatā tuos lītuotuojus, lokala rakstura nūzeimeibys krincs teik puorvarāts ar apskaužomu vīglumu i eleganci, līkūt aizadūmuot par kūpeigom vierteibom sevkuram mozuos volūduos dūmuojūšajam.”
Liāna Langa – „Ka gribit dzierdēt laikmeteigu latgalīšu dialekta muzyku, skaitit trešū dzejnīka kruojumu, i jius tiksit na viņ mežūneigi smuordojūšā, saulis izsiļdeitā volūdys pļovā, nu ari variesit sasadzīdeit ar ituos volūdys boguoteibys – dialekta – naatškaideitū i dabyskū madu. Autora dzejuošona ar boltim bortim ir kulturekologoski patriotiska i tuoļredzeiga darbeiba, kas atbolstoma i sumynoma.”
Vaira redzīņu skaiti ite: http://laligaba.lv/index.php/specialbalvas/valentins-lukasevics
Atguodynojam, ka Valentins Lukaševičs Latgalīšu kulturys Goda bolvyā „Boņuks 2011” tyka atzeits ari par lobuokū latgalīšu dzejis autoru 2011. godā.
Informacejis olūts: Latvejis Literaturys goda bolva


text:
Jaunuoku Latgolys entuziastu grupa BIĻDIS kina “Vīna vosora deļ vysu” niu pīejama CD formatā. Vaira par īspieju tikt pi kinys var uzzynuot, rokstūt iz epostu bildis@inbox.lv. Tyvuokajā laikā kina byus pīejama ari “Latgolys Studentu centra” gruomotu goldā.
Kina „Vīna vosora deļ vysu” ir myusu dīnu drama, kas stuosta par vīnkuoršu latgalīšu saimi, taidu pošu kai daudzejis niu Latgolā i Latvejā. Kinys varūņus skuoruse itam laikam tik īrostuo i tik suopeiguo problema – izceļuošona iz uorzemem, aizīšona nu dzymtuos sātys i saimis. Nazkod tyvu cylvāku dzeivis vaira nikod naīs pa vacam, atškierteibys laikā kotram ir izaveiduojuse sova pīredze i dzymušys sovys vajadzeibys i sovys nuokūtnis cereibys. Kinys centrā ir palicieju i aizbraucieju sasatikšona Latgolys sātā, tei ir atškireigu pīredžu i vajadzeibu sasadūršona. Kotram ir sova dzeive i sovs redzīņs iz lītom, tok, kab varātu sadzeivuot, ir juopījem cytu cylvāku izvēlis i tys par reizis nimoz nav tik vīglai i izdorams. Kotram sova dzeive, tik vosora deļ vysu vīna – laiks, kod raudzeit sasatikt i naizaškiert iz myužu.
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec BIĻDIS informacejis
Karteņa: BIĻDIS publicitatis foto


text:
Par folklorys tradicejom raidejumā vaira stuosteis Leivuona nūvoda Bārnu i jaunīšu folklorys kūpys „Ceiruleits” vadeituoja Anna Kārkle, par Rēzeknis Tautys teatra storptautyskajim panuokumim viesteis režisore Māra Zaļaiskalns, nu Latgolys keramikys vacmeistars i dzejnīks Voldemārs Voguls teik izvaicuots par tradicionaluos Latgolys keramikys saglobuošonys problemom. Taipat raidejumā iz sarunu aicynuots ari latgalīšu literats, prozaikis Oskars Orlovs aba Raibīs Suņs kai ari cyti Latgolys regiona puorstuovi.
Raidejumu cykls „Pi myusim Latgolā!” teik taiseits Nacionaluos Elektroniskūs plašsazinis leidzekļu padūmis reikuotuo konkursa „Par raidejumu taiseišonu regionalajūs i vītejūs elektreoniskajūs plašsazinis leidzekļūs, kas raida radeju programys, Latgolys regionā” ītvorūs.
Raidejumu cyklu taisa producentu grupa SIA „Lietišķā Latgale”, pīaicynojūt vītejūs žurnālistus, i da ituo goda beigu planavuots sataiseit ostiņus raidejumus par Latgolys regionā aktualom i nūzeimeigom temom kai administratīvi teritorialuo reforma i tuos ītekme iz īdzeivuotuoju kasdīnu, latgalīšu volūdys aktualizaceja, tautīšu reintegraceja i cytys.
Raidejums „Pi myusu Latgolā!” skaņ pīktdinem 18.00 Latgolys Radejā, sastdinem 16:00 Rēzeknis radejis „Ef-Ei” ēterā, taipat tū var atrost i nūsaklauseit škārsteikla lopuos lakuga.lv, latgale.lv i i-rezekne.lv.
Karteņā – folklorys kūpa “Ceiruleits” ituo goda folklorys festivalā “Baltica”, foto Edeite Husare


text:
Sastdiņ maņ pavaicuoja – deļkuo Tovu DĪNrokstu sauc NAKTineica. Nazynu.
Vairs narokstu ni pa DĪNom, ni pa NAKTim. Da i vyspuor narokstu. Pa dīnu doru koč kū, pa nakti guļu. Da eksplozejis.
Šudiņ puorskaitieju Jura Kažys rokstu (tviterī jam gon vaira nasekoju, partū ka jis taids stresains puiss – vysu laiku taisa demonstracejis voi ari mierķa tvītapus i flešmobus “aizīsim i davai reizē nazkū darēsim tī i tī”).
Ja jau dialogs sācies, to nevajag pārtraukt. Blogošana un piedalīšanās Twitter ir regulāra darbība. Ja blogā ilgāku laiku nav jaunu ierakstu, cilvēki sāks pārlapot pēdējo nedēļu avīzes, lai pārliecinātos, ka nav palaiduši garām jūsu nekrologu vai sēru sludinājumu. J.Kažys roksts sātyslopā webradar.lv.
Puorskaitieju i nūsakaunieju. Myruse naasu. Tikai doru vysa kū cytu.
Pravda, bieru sludynuojuma nivīns nameklēs. Kas nu ocu uorā, tuo nav. Mož kod īguoduos – nazkod beja. A tai pasauļs ir pylns ar tekstim. Kas jam nu vēļ vīna autora.
Beja Reigys Gruomotu svātki, kur LgSC pīsadalēja pyrmū reizi i cīši veiksmeigai – iz myusu reikuotū kulturys pasuokumu atguoja tik daudz ļaužu, ka daguoja puorsavuokt iz Kongresu noma Mozū zalu i to vysys ryndys ļaužu pylnys, kai ari Reigys skaiteituojim devem īspieju tikt pi latgalīšu gruomotu. Skrīšona saguoja lela, tok maņ cīši lela prīca par vysim, kas atsasauce, paleidzēja i darēja nu sirds: Inese, Edeite, Artis, Arnita, Juoņs, Kristīne P. i Kristīne Z., Dzintra, Vineta, Līga, Madara, Ilona, Indra i cyti – eistyn prīca, ka ir taidi cylvāki! I ka jūs pazeistu. 🙂
Itei gruomotu tierguošona beja muna personeiguo iniciativa, pavasarī īraugūt latgalīšu izdevieju nūlaistuos rūkys, a par laimi tū atbaļstēja ari puorejī bīdri – bez jūs atbolsta nabyutu īspiejama ni veiksmeiguo daleiba Reigys Gruomotu svātkūs, ni gruomotu pīejameiba Reigys i Daugovpiļs birojūs.
Ka puorejī naīsasaisteitu, es vīna poša varātu i junī, i julī, i novembrī braukuot pa vysim Latgolys tiergim i kopusvātkim, sveceišu vokorim i balym i vaidēt, cik vyss švaki i kai nivīnam navajag nikuo. :))
Partū ka koč voi Viļānu tiergā junī i julī es nu pošu latgalīšu sajiemu tikai kritiku – nafig jius izdūdit itūs syudus itymā stulbajā volūdā. Aplej ar syudu spani, izlomoj latgaliski (!) i aizīt laimeigi. A maņ sirds pylna. I stuovi.
Deļkuo maņ kai cylvākam tys vajadzeigs? Itei, gols golā, ir muna vīneiguo dzeive.
LgSC nav ni gruomotu veikals, ni izdeviejs, ni kinostudeja, tok myusu bīdri dora vysa kū, kas jim pateik i ir latgalisks, i LgSC tam ir atbolsts.
Itei gruomotu tierguošona ir veids, kai LgSC var īsakļaut latgalīšu kulturys apritē i ar sovim resursim sekmēt itymā gadīnī latgalīšu literaturys izplateišonu, atpazeistameibu i tikšonu da sova skaiteituoja.
Tai ka vysleluokais paļdis vysim, kas atbolsta!
Seviški jaunīšim, kas sovā breivajā laikā navys sēdēja teiklā, čatuoja, vērēs youtube klipus, a atguoja i tierguoja latgalīšu gruomotys. Paļdis autorim, kas napīmuonēja, atbrauce i runuoja. Paļdis pierciejim, kas varbyut poši nikod nanūbrauktu iz Rēzekni voi Daugovpili i naaizītu speciali pi Elkšņa, pi Luoča, pi Barkovskys voi Šuplinskys, a Reigā īraudzēja, nūpierka gruomotys i skaitēs. Voi ari bīži, naprosdami nivīna vuorda latgaliski, atguoja i nūpierka gruomotu latgaliski, kab īsavuiceitu myusu volūdu.
Paļdis ari Gruomotizdevieju asociacejai, kas pasuokumu sareikuoja, i kopejneicai “Pie Humberta“, kur daudzi beja pyrmū reizi i izbreinā secynuoja – KAI Reigā var byut TAIDA vīta, kur esi kai sātā?
A šudiņ rutina. Nanormali īt mīgs i gryuts atsagrīzt realitatē ar tyukstūša i vīnu dorbu.
Tymā skaitā beja juoizdūmoj pīkluojeiga atbiļde par munu daleibu IZM dorba grupā, kam da 15. decembra juoizstruodoj prīšklykumus i juoīsnīdz izglītības un zinātnes ministra parakstītu informāciju Ministru prezidentam par veicamajiem pasākumiem latgaliešu rakstu valodas kā vēsturiska latviešu valodas paveida saglabāšanai, aizsardzībai un attīstībai.
Ite pats izgleiteibys ministra reikuojums: “Pamatojoties uz Ministru prezidenta 2010.gada 27.maija rezolūciju Nr.20/L-1116-jur Izglītības un zinātnes ministrijai (turpmāk – IZM), lai izstrādātu priekšlikumus par nepieciešamo pasākumu nodrošināšanu latgaliešu rakstu valodas kā vēsturiska latviešu valodas paveida saglabāšanai, aizsardzībai un attīstībai, izveidot darba grupu šāda sastāvā: K.Vāgnere (IZM valsts sekretāra vietniece nozares politikas jautājumos), M.Baltiņš (Valsts valodas centra direktors, prombūtnes laikā aizvieto Valsts valodas centra direktora vietnieks A.Timuška), V.Dundure (Latgaliešu valodas, literatūras un kultūrvēstures skolotāju asociācijas valdes priekšsēdētāja, prombūtnes laikā aizvieto Latgaliešu valodas, literatūras un kultūrvēstures skolotāju asociācijas valdes priekšsēdētāja vietnieks I.Slišāns), V.Ernstsone (IZM Valsts valodas politikas nodaļas vecākā referente), L.Leikuma (Latvijas Reģionālo un mazāk lietoto valodu savienības pārstāve, prombūtnes laikā aizvieto Latvijas Reģionālo un mazāk lietoto valodu savienības prezidents J.Mednis), I.Muhka (valsts aģentūras „Latviešu valodas aģentūra” projektu vadītāja, prombūtnes laikā aizvieto valsts aģentūras „Latviešu valodas aģentūra” vecākā speciāliste G.Kļava), A.Neimane (Valsts izglītības satura centra Vispārējās izglītības satura nodrošinājuma nodaļas vecākā referente, prombūtnes laikā aizvieto Valsts izglītības satura centra Vispārējās izglītības satura nodrošinājuma nodaļas vecākā referente S.Austruma), S.Pujāte (Kultūras ministrijas Kultūrpolitikas departamenta Stratēģijas un reģionālās kultūrpolitikas nodaļas vecākā referente), Z.Sneibe (IZM Valsts valodas politikas nodaļas vadītāja), A.Stafecka (LU aģentūras „LU Latviešu valodas institūts” vadošā pētniece, prombūtnes laikā aizvieto LU aģentūras „LU Latviešu valodas institūts” direktora vietnieks Ojārs Bušs), I.Šuplinska (Rēzeknes Augstskolas asociētā profesore, prombūtnes laikā aizvieto Rēzeknes Augstskolas asociētā profesore S.Lazdiņa), I.Teilāne (Daugavpils Universitātes Latviešu valodas katedras asistente, prombūtnes laikā aizvieto Daugavpils Universitātes Latviešu valodas katedras vadītāja V.Šaudiņa), A.Vanaga (Latviešu valodas un literatūras skolotāju asociācijas priekšsēdētāja), J.Viļums (Dagdas novada domes deputāts, prombūtnes laikā aizvieto Latgales plānošanas reģiona Rīgas biroja vadītājs L.Daugavietis), A.Vulāne (Latvijas Universitātes Pedagoģijas, psiholoģijas un mākslas fakultātes profesore), A.Pūķe (IZM Valsts valodas politikas nodaļas vecākā referente).”
Deļkuo itys vyss trikmīņs? Gara viesture. Nazkod LgSC suoce raksteit viestulis laikam vēļ Ministru prezidentam A. Kaļveišam i vaicuot, kod ta beidzūt koč kū darēs latgalīšu volūdys aizsardzeibai, atteisteibai i saglobuošonai, kai sūleits Vaļsts volūdys lykumā.
Tai niu taisa dorba grupu, kam vajag līdz 2010.gada 15.decembrim izstruoduot prīkšlykumus. Reali jemūt, jaunnedeļa na deļ dorba, šūnedeļ tys nanūtiks, vēļ nedeļa vajadzeiga sprīstuo apstruodei i sagataveišonai. Deļ dorba grupys saīšonys palīk 3 nedelis. Voi otkon kuortejais “dareit nazkū lyka, a nikuo navajag” pasuokums?
Cikom kas, e-postā īrypuojuse vēļ vīna viestule – nu Valda Labinska. Taupejūt Jiusu laiku i acs – ite juos kopeja teiklā. Politika ir soldona, tok tei nav muna stiheja. Maņ rībās, ka ar mani manipulej i maņ byutu juodora tys, kū nūsoka partejis lineja.
Deļtuo vieleišonu sūliejumu kontekstā byus interesnai pasekuot “Vīnuoteibys” vīnuoteibai – kai I.Druvīte i kompaneja tiks golā ar sovu latgaliskuma fobeju i kas gols golā nūtiks ar 2011. goda tautys skaiteišonu, kur pyrmū reizi viesturē pasaruodiejuse ideja saskaiteit latgalīšus.
Pravda, kai jau es te pyrms puors dīnu eksplodieju tviterī – ka vēļ koč vīns “vyspuor maņ ari baba nu Latgolys” pasaceis, ka es struodoju Krīvejis interesēs, nudi sisšu pa ūlom. bez breidynuojuma.
Tai vot i dzeivojam. Ni vīnu plyudu da ūtru, nu vīnys zemistricis da cytys. Kotru reitu eju puor īlu, kotru reitu dzeiveibu gluobu.
Dzeive kai kalendars, kur pīraksteit termeņus i tod viļkt buļtenis iz prīšku – tū padareišu reit, tū pareit, tū jaunnedeļ. Koč kod tok vysam byus laika gona.


text:
Pīters Strods vuicejīs Varakļuonu pogosta školā, piečuok Rēzeknis piļsātys školā, piec kurys izsuoktys studejis Pīterpiļs katuoļu Gareigā seminarā. Piec seminara sliegšonys, studejis turpynuojs Pīterpiļs Keizariskajā katuoļu Gareigajā akademejā. Izgleiteibu īgivs i zynuošonys papildynuojs ari studejūt Austrejā gon Insbrukys Universitatē, gon Vīnis Universitatē. 1926. godā piec disertacejis „Par dzeiveibu i tuos pyrmasuokumu” (“De vita eiusque prima origine”) i težu aizstuoviešonys īgivs filozofejis doktora gradu tai kliustūt par pyrmū filozofejis zynuotņu doktoru Latvejis katuoļu prīsteru vydā.
Piec studeju beigšonys iz eisu šaļti kolpuojs Aglyunā, nu 1926. goda beiguos klivs par Reigys Gareiguo seminara profesoru, piečuok rektoru – ar seminaru Strods bejs saisteits da myuža golam. 1938. godā Latvejis vaļsts daškeirusi Strodam Treju Zvaigžņu III pakuopis ordeni. 1938. godā dybynuota Teologejis fakultate i Strods izsuocs sovys dorba gaitys tī – nu suoku kai Kristeiguos filozofejis katedrys vadeituojs, nu 1940. godā klivs par dekanu. 1947. godā Pīters Strods konsekrēts par veiskupu. Taipat piečuokūs godūs Strods veics Līpuojis diecizis i Reigys arhidiecizis vadeibys dorbus.
Nasaverūt iz kolpuošonu i dorbim bazneicā, Strods bejs ari aktivs literats, žurnalists, publicists, zynuotnisku i religiski filozofisku dorbu autors. Literarajā darbeibā izmontuojs pseidonimu Latgalāns. Pīrakstiejs lugys „Aizdzereibys” (1924), „Dzeivis viļņūs” (1926). Rakstejs religiska i filozofiska satura gruomotys (Sv. Augustins i Sv. Akvinys Toms (1936) i c.). Ilgus godus bejs jaunīšu žurnala „Zīdūnis” redaktors (1922. – 1923. i 1927. – 1930.). Nu dorbs, ar kuru Pīters Strods ījam nanūviertejomu vītu Latgolys kulturviesturē, ir darbeiba latgalīšu volūdys ortografejis sataiseišonā. Strods bejs latgalīšu ortografejis komisejis vadeituojs, daudzi rakstiejs par latgalīšu ortografeju, kai ari sastatiejs „Latvīšu volūdas gramatiku latgalīšim” (1922) i 1933. godā sastatiejs i publiciejs latgalīšu „Pareizraksteibas vōrdneicu”. Stroda īsuoktais i padareitais dorbs ir ari myusdīnu latgalīšu rokstu volūdys pamatā.
Pīters Strods myužeibā nūguojs 1960. goda 5. augustā i apbedeits Reigys Kristus Karaļa kopūs.
Izmontuota informaceja nu Varakļānu nūvoda sātys lopys, latvīšu i latgalīšu škārteikla vuordineicys Vikipedeja škirklim par P.Strodu.
Olūts: Jaunais Vōrds. – Reigā, 1933. g. 11. majā. – Nr. 10. – 4. pl.


text:
Pyrmudiņ, 18. aprelī 12 stuņdēs Rēzeknē, Rēzeknis Augstškolus Ekonomikys fakultatē (Atbreivuošonys alejā 90) tiks atkluota ceļojūšuos izstuodis “133 īspiejis lobuokai dzeivei Latvejā” ekspoziceja Latgolā.
LgSC Rēzeknis aktivisti komandu dorbā
Sabīdreibys integracejis fonda eistynuotuo ceļojūšuo izstuode ar interaktivys ekspozicejis paleidzeibu treis dīnys (18., 19. i 20. aprelī) informēs Latgolys planavuošonys regiona īdzeivuotuojus par navalstiskūs organizaceju eistynuotajim projektim, kas sajāmuši atbolstu Eiropys Ekonomikys zonus i Norvegejis vaļdeibys divpusejuo finanšu instrumenta “NVO fonda” programys ītvorūs, kurymā tika eistynuota grantu shema treis programuos (NVO kapacitatis stiprinuošonys programa, NVO darbeibys atbolsta programa i NVO projektu programa). Vysā eistynuoti 127 Latvejis NVO 133 projekti, kuru vydā beja ari Latgolys Studentu centrs.
Ari Latgolā sevkurs ir aicynuots pīsadaleit “ideju sīnys” taiseišonā. Tei apkūpoj īdzeivuotuoju idejis, vīzejis i redzīni par navalstiskūs organizaceju lūmu pilsūniski aktivys sabīdreibys veicynuošonā, par tū, kai navalstiskuos organizacejis var snīgt realu lobumu kotra individa dzeivē, valstī i sabīdreibā, kai ari veicynuot leidz šam naaktivū mierķa grupu īsasaisteišonu navalstiskūs organizaceju darbeibā. Idejis tiks apkūpūtys nūslāguma koņferencē Reigā, 29. aprelī.
Seminara laikā Rēzeknē ar sovom prezentacejam i stuostejumu par projekta eistynuošonu pīsadaleis ari Latgolys Studentu centrs gon 18., gon 19. aprelī.
Vaira dazynuošonai: http://lsif.lv/files/pics/133idejas/Izstade_133_Iespejas_labakai_dzivei_Rezekne_1342011.pdf


text:
Biblioteka
Biblioteka (greku: BιBλίov, biblīos – "gruomota"; θήkn, tēke – "pagluobe") – privats ci ļaudiskys gruomotu kūplasejums, ci vuiceibu īstots, izalosūt, komplektejūt, sorgojūt gruomotys i ļaunūt jūs lītuot ļaudeibai. Taipoš par biblioteku sauc gruomotu serejis, kurei paškierta konkretai skaiteituoju grupai ci literaturys žanram (pīv., Škoļnīku biblioteka, Filosofejis biblioteka). Pa organizacejai, kuramā dora biblioteka, izškir kleštoru bibliotekys, universitetu bibliotekys, tīsu bibliotekys i ct.
Pošleluos bibliotekys Latgolā dora Daugpilī (Latgolys Centraluo biblioteka, Daugpiļs Universiteta biblioteka) i Rēznē (Rēznis Centraluo biblioteka, Rēznis Augstškolys biblioteka).


text:
Raidejums “Kolnasāta” kūpā ar folklorys draugu kūpys i kapelys “Vīteri” vadeituoju Sandru Stari i muzykantu Pīteri Dauguli dazynoj par Zīmyssvātku tradicejom i čyguonūs īšonu Latgolā.
Vineta Vilcāne teikās ar Oduma Mickeviča universitatis profesori Nikolu Nau nu Pūlejis, jei interesejās par latgalīšu volūdu, i itai temai veļtejuse vairuokys zynuotniskuos publikacejis, sarakstejuse ari gruomotu par latgalīšu volūdys gramatiku. 10 gadu garumā bejuse vīna nu storptautiskuos latgalistikys konfereņcis organizatorem. Sarunā profesore atkluoj, kai rodusēs interese par latgalīšu volūdu i sovu skatejumu par latgalīšu volūdys situaceju myusu dīnuos.
“Vuordineicā” literaturzynuotnīks Valentins Lukaševičs i muzikis Arņs Slobožanins runoj par abādu.


text:
A12 »
Kū var skaiteit “A12” juņa/juļa numerī
Žurnala “A12” jaunais numers na tik par absolventim i Juoņu svieteišonu, nu ari: Interveja ar dzejneicu i školuotuoju Ivetu Ratinīku. Jaunajā rubrikā “Latvijas stāsti” – bejušuo Ondrupinis sovhoza direktors, pogosta vacuokais i vys vēļSkaiteit vaira »
Kū var skaiteit “A12” apreļa/maja numerī
Žurnala “A12” jaunajā numerī: • Režisora Vīstura Kairiša gareigais komforts Latgolā. • Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2015’’ par myuža īguļdejumu sajiemiejs – pravests Alberts Budže. • Latgalīte par breivpruoteigū dorbu biegļu nūmetnē Sicilejā.Skaiteit vaira »
Kū var skaiteit “A12” februara/marta numerī
Žurnala “A12” ituo gods pyrmajā numerī: Tūreiz vīneigais latvīšu bārnuduorzs Rēzeknē – viesturiskys puordūmys ar Lideju Kimsi i Ilzi Gruduli. Uorsts Anatolijs Danilāns par veseleigu kusteibu i laimeiguoku dzeivi. Gostūs Preiļu Breivajā školā. SasatikšonaSkaiteit vaira »
Interveja: Ar Latgolys gierbūni, iztetovātu iz placa
Ar Aldi Bukšu sasarunuoja Jurs Viļums Aldis Bukšs (30) gondreiž piec 10 godu puortraukuma ir atsagrīzs Zemessardzē i aicynoj ari cytus īsastuot. Iz cytu juo atsagrīzšonu – nu Reigys iz Latgolu – vēļ drusku juopagaida.Skaiteit vaira »
Kū var skaiteit “A12” decembra/janvara numerī
Žurnala “A12” jaunajā zīmys numerī: Gostūs pi Juoņa Karro. Kai napagaist pasaulī aba kai īsaguoduot dobai draudzeigys lītys – saruna ar taišnuos pierkšonys iniciatoru Rēzeknē Muorteņu Arbidānu. Kas dzeivoj pi poša Latvejis austrumu rūbeža?Skaiteit vaira »
Kū var skaiteit “A12” oktobra/novembra numerī
Žurnala “A12” jaunajā rudiņa numerī: • Sasatikšona ar jaunū uzjiemieju i muziki Juri Vucānu par patriotismu, optimismu i laimi. • Dzimšonys dīna dyžajam školuotuojam i monsinjoram Nikodemam Rancānam. • Saruna ar Latgolys mārgu IlziSkaiteit vaira »
Kū var skaiteit “A12” augusta/septembra numerī
Žurnala “A12” jaunajā vosoreigajā numerī: Pierts tradicejis Latgolā ar dobys duovonom. Interveja ar Rēzeknis Augstškolys pyrmū rektori Irenu Silineviču. Dzeivisprīceigais Eriks Zeps par jaunīšim, folkloru i Latgolu. Kai gruzini dzeivoj Latvejā i Gruzejā. BaļtinovysSkaiteit vaira »
Kū var skaiteit “A12” juņa/juļa numerī
Žurnala “A12” jaunajā numerī var skaiteit: Myusdīneiguos pūdnīku dīnys Latgolā Gostūs pi keramikis Aigys Dātavys Tekla Bekeša par Sibiri i cylvāku liktenim Tikšonuos ar kora muokslys školuotuojim Milaševičim Kalieja Vronska saime par izzyudūšū kaliejaSkaiteit vaira »
Kū var skaiteit jaunajā žurnala “A12″ numerī
Žurnala A12 jaunajā pavasareigajā numerī: Itūreiz vaira par sīvītem i mamom: par vīneigū sīvīti Latgolā, kurai pīdar i kura voda inženīrprojektiešonys uzjāmumu – Tatjanu Loginovu, par Ludzys jaunīšu kluba “Lietussargs’’ īdvasmuotuoju Tatjanu Juškāni, parSkaiteit vaira »
Kū skaiteisim jaunajā žurnala “A12″ numerī
Žurnala A12 ituo gods pyrmajā numerī teik vaicuots, kur sliepās cylvāka spāks. Zemnīki bruoli Zuji skaita, ka vīnam ūtru atbolstūt, var panuokt daudz. Sergejs Maksimovs, pīrūbeža piļsātys Viļakys vadeituojs vysā redz Dīva planus iSkaiteit vaira »
Kū skaiteisim jaunajā žurnala “A12″ numerī
Žurnāla A12 jaunajā numerī: Arhitekts Arnis Dimiņš ar saknem nu Latgolys. Rūtaļlītys nu kūka bārnim tūp Lyuznovys pusē. Jaunuokuo audieja Latgolā. Gostūs pi latgaliskūs vierteibu kolekcionara Jura Cybuļa. Sasatikšona ar muokslinīku nu Preiļu –Skaiteit vaira »
Kū skaiteisim jaunajā žurnala “A12″ numerī
Žurnala A12 jaunajā numerī: Latgalīšu lelveikals Preiļūs. Sasatikšona ar aktrisi Mirdzu Martinsoni. Baļtinovā pi Imanta Slišāna. Romana “Klūgu mūks’’ autore Inga Ābele. Saruna ar goreidznīka Fraņča Trasuna dzimtys atlasi Ivaru Graudeņu. Gostūs pi DaugovpiļsSkaiteit vaira »
Kū var skaiteit jaunajā “A12” numerī
Žurnala A12 jaunajā numerī: Latgalītis uzjiemiejdarbeiba Nīderlandē. Stuosts par leluokuos brīžu saimisteibys īpašnīku – kai dzeivuot veseleigai. Par folklorys mageju i vīteruošonu Sandra Stare. Muokslineicys Agra Ritiņa i Vēsma Ušpele par laimi un energejisSkaiteit vaira »
Kū var skaiteit jaunajā “A12” numerī
Žurnala A12 jaunajā numerī: Kur natradicionali sagaideit eistūs vosorys Saulgrīžus Muokslineica Silva Linarte par šausmeigi skaistū Sibiri, uzaticiešonu i dzeivisstuostim gleznuos Kū Čaks ir darejs Rēzeknē? Postpadūmu ceļuojums iz Krimu Italejis veinu tradicejis Idejis,Skaiteit vaira »


text:
Gatavojūtīs Latgalīšu saītam Ūzulnīkūs, LgSC Jelgovys birojam beja uzticāts vīns lels dorbs, kura iznuokumam vajadzieja byut video ar latgalīšu cylvāku stuostim – kur jī sovā dzeivē ir atstuojuši kaidys pādus, prūti, kū jī ir izdariejuši i sasnīguši. Tai tyka uztaiseits nalela kina “Pādi i piedeni”.
Video taiseišonys idejis autore ir Ingūna Lipska, kas ari beja saīta organizatore. Taipat ari tīši ar Ingūnys paleidzeibu, mes satykom daudzus latgalīšu cylvākus, kas byutu gotovi pastuosteit par sevi. Tok ar tīm vīņ napītyka i puorejū īspiejamū video varūņu sarokstu sastuodieja poši studenti, salīkūt golvys kūpā – kas kaidu latgalīti pazeist, ar kū jis nūsadorboj, nu i tai tei kiedeitis reakceja aizguoja. Žāl, ka na vysi beja tik atsauceigi, kai grybātūs i saguoja dzierdēt ari atsacejumus. Kūpumā uzskotom, ka itaida veida projekts, kurā tūmār tyka īguļdeits daudz dorba, laika i izdūmys, beja myusim vierteiga pīredze. Deļ tuo nuokušī itaidi dorbi veiksīs vēļ lobuok. Gols golā – satykts tik daudz atsauceigu, labsirdeigu i īdvasmuojūšu latgalīšu, kuri stabili stuov ar sovom pādom gon Latgolā, gon tān jau ari Jelgovys pusē!
Pateikamu vieršonūs!
Ar sveicīnim,
Jelgovys biroja jaunīši


text:
Autore: Vineta Vilcāne, viesturneica
Latvejā cylvākim pateik skaiteit ezoteriskū literaturu, gruomotys par paralelim pasaulim i senejom civilizacejom, čakru atvieršonu, svātvītom, kuruos var pīdzeivuot atkluosmis i sajust energejis, i tamleidzeiga satura saceriejumus. Par ezoteriskū literaturu filozofs Artis Svece izasacejs, ka daudzi pastuovušī teksti bolstuos klaideigā i nakritiskā dūmuošonā. Izejūt nu vīna fakta, teik izcalta vasala, bet dīzgon apšaubama teoreja. Ezoterika lelā mārā ir baļsteita gribiešonys dūmuošonā, kod autors sev vālamu faktu pasnādz kai naapguožamu.
Itaidys literaturys saimei pīsavīnuojušs ari gruomotys par Latgolu. Itūšaļt asu pamanejuse divejis – 2014. godā izdūtū Annys Klaucānis “Latvijas pēdējā sentauta, turies”, kura stuosta par latgalim kai vīneigū senejū baltu tautu, kas sasaglobuojuse da myusu dīnu. Bet pārn izguojušajā Valerjana Ivanova “LATGAĻU ETNOCĪDS: noliegtā civilizācija” raksteits par latgaļu volūdys leidzeibu ar sanskritu. Obejis gruomotys viestej par mysu dīnu Latgolys īdzeivuotuoju, autoru vuordim runojūt, latgaļu, izredzieteibu i eipašū statusu na tikai Latvejā, bet pat vysā pasaulī.
Kotram nu mums juobyut īspiejai pastuosteit par sovu pasauļa redzīni i lītu kuorteibu, cytim nav tīseibu tū līgt. Klauseitīs voi nasaklauseit tymā, smītīs voi nasasmīt par tū, ir kotra poša izvēle. Leidz zynomai šaļtei ezoteriskai literaturai nav ni vainis. Ka tei kaidam paleidz byut lobuokam i laimeiguokam, parkū gon tū napaskaiteit? Nu tymā šaļtī, kod saceriejums aicynoj iz agreseju voi kaidā rauga īsēt puoruokuma sajiutys sāklu puor cytim i rauga īskaidruot, ka vaļsts ir pret tevi, juopalīk pīsardzeigam.
Ezoteriskai literaturai rakstureigs, ka tuos autori nareši apgolvoj, ka jūs pietejums atkluoj patīseibu, bet akademiskī zynuotnīki nūklusej i nūlīdz patīseibu, rauga izpatikt kaidam politiskam spākam. Īprīkš mynātais vārojams obejuos gruomotuos.
Obejom divejom gruomotom ir vairuokys kūpeigys īzeimis. Pyrmkuort, autori rauga skaiteituojam radeit īspaidu, ka tī ir nūpītni zynuotniski pietejumi. Klaucāne sovā gruomotā atsasauc iz zynuotniskim pietejumim, tīsa gon, jūs atzinis pagrīžūt sev vālamā gaismā. Taipat pīvīnuots izmontuotuos literaturys saroksts, kurymā atrūnamys nūpītnu viestuinīku i arheologu monografejis, taidā veidā pastyprynojūt sovim apgolvuojumim ticameibys momentu. Bet Ivanovs nasabeist apgolvuot, ka izdarejs apjūmeigu pietejumu, kuru baļstejs olūtūs. Jau izlosūt viņ gruomotys nūsaukumu, koč nadaudz Latgolys viesturi zynūšs cylvāks saprass, ka itaids pietejums nav īspiejams, byutiskuokais, jiedzīni „latgali”, „etnocids” i „civilizaceja” nav savīnojami.
Ūtrkuort, obejūs saceriejumūs lītuots apzeimiejums “latgali”, runojūt na tikai par baltu tautu tuolā paguotnē, bet ari par myusu dīnu Latgolys īdzeivuotuojim, kai ituos tautys tīšim piectečim. Obejūs saceriejumūs teik runuots ari par myusu dīnuos pastuovūšu “latgaļu volūdu”. Ite ari nav jimts vārā, ka Latvejis zynuotnē škir jiedzīņus “latgali” i “latgalīši”, i storp tim nav līkama vīnuodeibys zeime. Itaidā veidā aprokstu autori rauga izceļt dūmu i puorlīcynuot skaiteituoju, ka latgali nav zuds relikts, bet ir eksistejūši i kai unikala paruodeiba var izvierzeit sovys praseibys.
Trešuo kūpeiguo īzeime obejūs sacerejumūs dora eipaši bažeigu. Autori rauga vērst skaiteituoja viereibu iz tū, ka vaļsts kai instituceja nagryb atzeit latgaļus kai etnisku vīneibu i jūs volūdys eipašū statusu. Valerjans Ivanovs pauds dūmu, ka oficialuo baltistika i Latvejis vaļdeiba nūlīdz latgaļu volūdys pastuoviešonu, eistynoj pret latgalim etnocidu ar mierki iznycynuot latgaļus kai etnosu, vardarbeigi asimilejūt muoksleigi radeitajā austrumbaltiskajā latvīšu tautā. Ari Anna Klaucāne gruomotā “Latvijas pēdējā sentauta, turies” runoj par tū, ka Latvejis vaļsts nadora nikū, kab saglobuotu latgaļu tautu i juos volūdu.
Itaida satura gruomotys gribīs saukt par provokaceju, kas rauga škeļt sabīdreibu. Nu tuo lobuma nabyus ni latgalīšim, ni puorejim latvīšim. Sauksim lītys eistajūs vuordūs, Krīvejis interesēs ir, lai latvīši sovā storpā naiduotūs i vīns ūtram puormastu puoruokumu puor ūtru. Prūtams, grybātūs, lai Latvejis vaļsts snīdz konkretuoku atbiļdi par latgalīšu volūdys statusu, bet ituo vaicuojuma rysynuošona lai palīk myusu pošu rūkuos, na tūs, kas rauga mums (latvīšim) kaitēt.
Psihoterapeite Tija Vanaga nūruodejuse, ka aizaraušona ar ezoterisku literaturu līcynoj par nanūbrīdušu i samārā bierniškeigu sabīdreibu. Taitod par sabīdreibu, kura nav gotova dūmuot, analizēt i kritiski izvērtēt tū, kū skaita. Ar itaidu sabīdreibu ir vīgli manipulēt. Eipaši viereigim latgalīšim juobyut ītūšaļt, kod aizviņ bīžuok Latvejai nalojali spāki vysu latgaliskū izmontoj kai īrūci, kab škaltu Latvejis sabīdreibu i sanaiduotu latgalīšus ar puorejim latvīšim.
Gribīs cerēt, ka biblioteku darbinīki pīmynātuos i leidzeiga satura gruomotys vērtēs kritski i naliks tuos Latgolys viesturis plaukteņā sūpluok taidu autoru kai Boļeslava Brežgo, Mikeļa Bukša i Pītera Zeilis pietejumim, bet gon īrynduos ezoteriskuos literaturys sadaļā.


text:
Dagdys nūvoda Tautys nomā 23. aprelī 15.00 nūtiks XIV Golda dzīšmu i gveļžu saīts “Auni kuojas, laksteigola!”, informej Dagdys nūvoda Folklorys centra vadeituoja Inta Viļuma. Dalinīki tam var dasasaceit da 19. apreļa.
Ir jau palics par tradiceju, ka pasuokums nūteik apreļa beiguos i tuo dalinīkim sovys programys ir juopakuortoj saīta temai, kurei kotru godu mainuos. Itūgod tei ir: “Kāzas — «jā» vārda došanas svinības”.
Saimis nūdybynuošona ir vīna nu nūzeimeiguokajom nūtikšonom cylvāka myužā. Vedeibys – tautysdzīsmēs vysvaira apdzīduotais myuža gūds, kas ritualu i tradiceju kuplumā, kai ari leiksmībā puorsnādz vysus puorejūs latvīšu gūdus i svineibys.
Myusu dīnuos daudzi kuozu tradiceju viesturiskī elementi ir aizmiersti voi dus aizguojuši ar īprīkšejom paaudzem kopu kaļneņā. Nivīnā Latvejis nūvodā tuos nav sasaglobuojušys piļneibā, tok vysvaira arhaiskuos tradicejis ir īsasakņuojušys Latgolā, koč i ari tī tuos, profesoris Janinys Kurseitis vuordim gruomotā “Kāzas Latgalē”, guojušys mozumā, partū ka sabīdreiba, kuruos atteisteibys pamatā ir bejuse sekuošona tradicejom apvīnuojumā ar jaunu vareibu mekliejumu, nūsamainejuse ar sabīdreibu, kuruos pamatā teik lykti jaunuo mekliejumi.
Itūreiz saīta dalinīkim byus juopylda puors aizdavumi: juoapzynoj sovys pusis senejuos kuozu tradicejis, tūs nūtikšonu epizodis. Juosagatavej programu atbylstūši saīta temai, īlīkūt tamā kaidu nu sovys pusis kuozu nūtikšonys epizodem (leigovys, jauniča pavadeišona nu sātys, pyurs, kuozu vuorti, apdzīduošona, sagaideišona, daņči i cytys), kas atsatīc apmāram iz 19. gs. vydu. Saīta dalinīku programu pamatā, prūtams, ir juobyut dzīsmem, kuruos, kab izcaltu saīta temu, var tikt papyldynuotys ar stuostejumim, tāluojumim i cyta veida darbeibom (izastuošonys laiks da 15 minutu).
Laika gaitā ir mainejušuos na tik kuozu tradicejis, nu ari leigovys i jauniča izskots. Itūreiz viereiba tiks pīvārsta leigovys drēbem, partū ūtrais saīta dalinīku aizdavums – izpieteit, kaidys beja 19. gs. vyda leigovys drēbis i paruodeit tū leigovu paruodē.


text:
Eisa informaceja par jaunim bīdrim i paradzātū kūpsapuļci.
Prīcojamīs, ka 2011. godā bīdreibys ryndys papildynuojuši vasali 10 jauni bīdri i 2012. gods īsuokts jau ar diveju jaunu bīdru uzjimšonu.
2011. goda beiguos, decembra mienesī, par bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” bīdrim kliva:
Rēzeknē:
- Raivis Bukšs
- Sanita Šalkovska
- Mārtiņš Caune-Zalāns
Reigā:
- Kristīne Pokratniece
2012. goda suokuos tika papildynuots Daugpiļs bastions, uzjimtys:
- Eva Kasparenoka
- Zaiga Lāce
Zaiga tika apstiprynuota ari par LgSC Daugpiļs biroja koordinatori.
Sirsneigi sveicam i caram iz daudzim kūpeigim dorbmi i latgaliskū prīcu kasdīnā!
.
Jau itymā nedeļgolā – 21. janvarī LgSC bīdri sasatiks iz kasgadejū kūpsapuļci. Itymā godā sasatikšonuos vīta ir Rēzekne. Kūpsapuļcē paradzāts gon nūpītns dorbs pi atskaitem par padareitū i Jaunuo goda planim, gon rodūšs grupu dorbs i kūpeigys izklaidis.


text:
Palākais vylks
Palākais vylks (latiņu: Canis lupus; anglīšu: Gray Wolf; latvīšu: Pelēkais vilks; lītaunīku: Pilkasis vilkas) aba vylks — irā leluokais suņu saimis (Canidae) plieseigais zviers. Palākais vylks kai dzeivinīks zynoms nu pādejūs ladslaiku, jis dzeivovs jau pyrma 300 000 godu, Latgolys teritorejā atsarads tiuleņ piec ladslaiku.
Vītuos, kur dzeivoj vylki, jī irā golvonī pliesieji. Palākais vylks, koč i dasamāruodams apleicis puormejom na tai vīgli kai kojots (Canis latrans), dzeivoj kai mežūs, kolnūs i tundrā, tai tukšnešūs, stepēs i prerejuos, net apdzeivu tyvumā.
Nazkod vylki dzeivova vysā Eurazejā i Pūstumu Amerikā, tok myuslaikūs jūs dzeivojamuo teritoreja labviņ mazynuojusēs.[1] Cylvākam vylks nikod nabeja meilams sābris, kam kreit viersā lūpim, a kod nakod i cylvākim. Jis vysod bejs medeibys dzeivinīks.
Izavierīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
Vylki byun da 150 ceņtimetru garuma, placu augstums 0,6-0,95 metri i svors 30-65 kilogrami (rekords - 79 kilogrami[2]). Augums apaug ar rupim palākim motim, tok byun taipoš i malni, bolti, pavoskoni moti (pīdar nu vylku paškirys, hibridizacejis). Auss nagarys, goli šauri. Golvyskauss masivs, zūbi stypri i gon gari iļkni. Mežogumā vylki vysucieškuok dzeivoj 6-9 godus, a nabreivē vydyskai 16 godu (rekords - 20 godu).
Vylku paplateiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai vylki pa teritorejai pasaplatejuši kuoni vysuos cylvāka dzeivojamuos vītuos iz pūstumim nu ekvatora. Europā palākais vylks pa lelumam byun tik Spanejā, Portugalejā, Italejā, Puolejā, Pūstumu i Reitu Europys vaļsteibuos i Krīvejā. Latvejā itūšaļt dzeivoj 500 - 600 vylku.[3] Latvejā i Latgolā dzeivoj tik Eurazejis palākais vylks (Canis lupus lupus).
Azejā vylki dzeivoj vysā pūstumu daļā - nu Krīvejis da Kinejai. Pūstumu Amerikā nu Aļaskys da Meksikai.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Canis lupus (Gray Wolf, Arctic Wolf, Common Wolf, Grey Wolf, Mexican Wolf, Plains Wolf, Timber Wolf, Tundra Wolf, WOLF)
- ↑ Lopez, Barry (1978). Of wolves and men. New York: Scribner Classics. pp. 320. ISBN 0-7432-4936-4.
- ↑ http://www.tvnet.lv/zalazeme/nature/article.php?id=48688


text:
Kai Jius ak jau zynit, pyrmūdīnēs nu 20. apreļa da 15. juņa nu 17:00 da 19:45 LNB Krišjuoņa Barona īlā 14 (312. ustobā, 3. stuovs tīpat trepēs) nūteik latgalīšu volūdys kursi, kū voda Muora i Kristīne.
17:00 latgalīšu volūda īsuociejim, 18:15 pareizraksteibys nūdarbeiba.
Aicynoju vysus, kam ir taida vareiba, atbaļsteit itū iniciativu i īsavuiceit raksteit latgaliski piec īspiejis lobuok.
Kab mes sovā sarakstē lītuotu latgalīšu rokstu volūdu bez klaidu i kab myusu roksti, projekti, relizis nabyutu juoloboj Muorai. 🙂
Krīzis laiks ir deļtuo dūts, kab byutu vaira breiva laika i varātu īsavuiceit lītys, kam cytaiž nabyutu laika. Kruoj zineibys i atbreivoj sovu pruotu, tys piečuok atsamoksuos. 🙂
11. majā 17:00 tīpat LNB 312. ustobā byus itymā šaļtī zynūšuokuos latvīšu dialektologis i izlūkšņu pietneicys, LU FMZ fakultatis Dialektologejis i toponimikys kabineta vadeituojis asoc. prof. Lidejis Leikumys lekceja par latgalīšu izlūksnem.
Ka navari saprast, par kū Tova baba soka tai, a nūsacejumūs raksteits itai. I kas vyspuor tuos par izlūksnem i kur juos likt, itei ir Tova īspieja – izzynuot, pavaicuot, nūskaidruot.
Aicynoju vysus izbreivēt laiku i apgiut raksteibu. Lai tod var ar drūšu sirdi saceit, ka eistyn asam PAR latgalīšu volūdys pastuoveišonu, sasaglobuošonu, atteisteibu. 🙂
Ilze


text:
Ir tymss vokors. Dūdūs iz Gregora īlu 13a, kur atsarūn privatškola „Patnis”. Pi durovu mani sagaida školotuoja Annele Slišāne, kas ir ari muokslineica, rūkdarbneica, audieja i maizis cepieja. Jei ir gierbusēs pošys darynuotā zylā suknē ar kruosainim rokstim, i gara bize rūtoj juos motus. Annelis dorbus, kas ir gon deči, gon rūtaļlītys, gon cyti pošys taiseiti lobumi, ir īcīnejuši dažaidu paaudžu cylvāki. Šudiņ jei ir gotova pastuosteit, kū nūzeimoj byut tik daudzpuseigam cylvākam.
– Kai tev roduos interese par rūkdorbim?
– Maņ ruodīs, jei ir bejuse vysu myužu. Vysu laiku kū ni taisejom, adejom, tamburējom. Pīmiņu, tēte tū caur spielem veicynuoja. Jis parostuos taburetkys apgrīze ūtraiži i ruodeja, kai matamī stuovi dorbojās. Dzeivūklī jau nabeja īspieju tūs izlikt, tuos taburetkys beja kai aļternativa. Pasaveics beja ari ar školuotuojom. Myusim beja taida školuotuoja, kas vuiceja dorbmuoceibu. Jei vysod saceja, ka labi pastruoduojs ir tys, kuram vysnateiruokuos rūkys (smejās). Vysim īvuiceja adeit, pīmiņu, šiustejom…
– Varbyut pīmini, kas beja pats pyrmais, kū iztaiseji?
– Tamburēt maņ īvuiceja bruolāns, partū ka jis guoja 2. klasē, bet da tuo mes adejom. Drūši viņ ļalei kaida sukne voi ari sukne mozajai muosai. Partū ka mes muosai, kas par mani desmit godus jaunuoka, vysu laiku izšyvom drēbis.
– Kur tu daboj īdvasmu sovim dorbim?
– Baba maņ beja audieja. Jei cīši šmukai kruosuoja vysys kruosys. Jei dečus aude i kruosuoja, i nu tuo varēja īsadvasmuot. Bet tuo pylns pasauļs ir. Drūši viņ, ka doba īdvasmoj. Seipulūs kruosoju vylnu, i kotru reizi saīt cyts bryunais. Asu saprotuse, ka bezgaleigys īspiejis ir tam, kū tu vari dareit. Īdvasma ir vysapleik.
– Tod kaidus materialus tu kūpumā izmontoj?
– Vysaidus. Itūgod mes ar puišim nūbraucem ar tačku, sagrīzem veibyutnis. Maņ ruodīs, ka es beiguos beju pīdzāruse nu tuo smuorda – ka juos drupeit pakolta. Vajag tū vysu voi nu sadzierdēt voi īraudzeit. Te es īlīku lynus matūs, maiseņus īaužu, ari nu avīzem cīši šmuki pakluoji saīt. Naseņ vīnu izduovynuoju muoceituojam, jis beja cīši prīceigs.
– Cik es zynu, tev ir ari sovs blogs…
– Nui, tikai es naasu cīši čakla raksteituoja. Reizi mienesī voi pat vēļ ratuok es tī koč kū īrokstu…Vīnu šaļti maņ palyka baist, ka es tī koč kū pīrokstu i sevkurs tū var skaiteit, navys tī, kurus es grybu, lai skaita.
– Dzierdieju, ka esi ari maizis cepieja. Pastuosti par tū koč kū vaira.
– Latgolā maņ byus sovs muzejs. Maņ napateik vuords „muzejs”, paŗtū ka muzejs, ruodīs, ir apstuodynuota darbeiba, kod vyss ir īkonservāts. Munā muzejā nikas nastuovēs iz vītys. Vyss maineisīs, bet arī vacuos lītys tiks izmontuotys. Tys sastuovēs nu diveju golu. Kolhoza laikā, kod muna baba nūbrauce paceli struoduot par slaucieju, juos golā nūjauce kruosni. Piec tam mes poši izcēlem maizis kruosni. I tod kuopu iz ustobys augšys i atrodu obru, kur baba meiceja maizi. Es tū izmozguoju, izberžu, i suoču cept maizi.
– Runojūt par maizis cepšonu, kaida maize tev pošai lobuok garšoj?
– Maņ malnuo garšoj, bet mes cepem boltū, lykom ari sāklys, rozīnis… Nu, vysu, kū tagad mūdē likt… Bet taipat rodīs, ka malnuo maize tūmār ir vyslobukuo.
– Kai tu reklamej sovus dorbus?
– Internetā nasareklameju, partū ka sovys dorbus uztveru cīši personiski. Desmit godus tiergojūs pa tiergim i Breivdobys muzejā. Tei ir vīta, kas nasamaina. Tiergoju draudzeibys saitis ar vysaidim rokstim. Ir cylvāki, kas kotru godu juos īt pierkt i dūmoj, ka juos ir burvju. Ari Reigā Kalncīma ūļneicā reizi mienesī tiergojūs. Internetā nikuo napuordūdu. Es dūmoju, ka ir bezpersoniski syuteit kastē, pa postu…. A, ka cylvāks pierk i es radzu, ka jam pateik, tod es cytreiz pat atdūdu jam par pošizmoksu. Tys ir kontakts, kod redzi, ka atīt eistais cylvāks piec montys.
– Paraleli rodūšai darbeibai tu ari vuici bārnus. Kū tev nūzeimoj dorbs itymā školā?
– Nu, tys ir taipat kai tei rodūšuo darbeiba. Namiteigys puormainis. Kotru reizi vuicūt bārnus, es ari poša vuicūs leidza.
– Tu varātu saceit, ka tei ir tova sirdslīta?
– Nui. Vīneigais, kas maņ napateik, ir tī šausmeigī papeiri. Patyktu, ka vyss byutu bez atzeimu, bez viertiejumu… Bet saprūtu, ka tys ir vajadzeigs, lai tys papeirs jūs davylktu kluot koč kam.
– Kai tu dūmoj, voi muokslīnikim Latvejā ir perspektiva?
– Vīnam pošam nā. Vysi, kurim jau ir vuords, ir izguojuši uorā, aizguojuši vysur cytur, dabuojuši bolvys i tikuši atzeiti. Kod myusejī dabuojuši atzineibu uorzemēs, tod tikai cylvāki soka: „Ahā, myusim itaids muokslinīks ir!”
– Kū tev nūzeimoj Latgola?
– Sātu, princypā, partū ka ite, Reigā, es asu atbraukuse īsavuiceit. Latgola ir vīta, kur vysod gribīs atsagrīzt. Tagad mes bejom breivdīnuos Latgolā, i maņ tai nasagribēja braukt atpakaļ iz Reigu! Meklieju īmaslu, lai tikai nabrauktu atpakaļ, bet nav nivīna… (smejās).
– Cik tev ir svareigi nest latgaliskuos vierteibys Latvejai i pasauļam?
– Tikpat svareigi, cik pošam byut. Ka es slāptūs ci nabyutu es, ci raudzeitu nivīnam naruodeit, ka es muoku adeit, es nūlīgtu sevi. Tys pats ir ari ar Latgolu. Jū navajag nūlīgt. Es vysod atrūnu boru latgalīšu. Kod suoču struoduot itymā školā, uotri izkūžu, kuri ir latgalīši, i ar jim runoju latgaliski školuotuoju ustobā. I bārni cytreiz pasaklausa. Jim ruodīs interesanti, i jī vysod prosa, lai kū pasoku latgaliski.
– Bet Reigā jau ir daudz latgalīšu…
– Nui, i tei ir vierteiba. I maņ ir cīši svareigi nest tū vierteibu iz prīšku i stuosteit par tū cytim. Daudzi latgalīši kaunejās par sovu izcelsmi, bet navajag kaunētīs! Mes vysu laiku saimē runuojam latgaliski… Tēte, mama… I tys vīnkuorši nav nūgrīžams nu manis, deļtuo maņ pat golvā nav bejis taida vaicuojuma, voi tys ir svareigi voi nasvareigi.
– Kaidu tu sevi redzi nuokūtnē?
– Nu drūši viņ, ka es puorsaceļšu atpakaļ iz Latgolu. Mes tagad izpiļdejom vīnu patriotisku aizdavumu – nūpierkom zemi nu zvīdra. Puorsaceļsim atpakaļ i moš zyrgus nūpierksim. Maņ ari uzjāmuma nūsaukums ir „Anneles zeme”. Nu, ka tei ir taida sapynu zeme, muokslys pasauļs. Bet tys vyss īs tod, kod es byušu sevi nūdrūšynuojuse i maņ nabyus juostruodoj olguots dorbs. Lai cik tu breivs esi i revolucionars kai Žanna d’Arka, taipat tevi koč kur nūsādynoj (smejās).
Ar Anneli sasarunuoja Inese Čiževska
Kartenis: Annelis Slišānis p.a.


text:
2015.godā izreiz piec Luisa Kerola gruomotys „Alise Breinumu zemē” prezentacejis pasaruodeja pīduovuojums sadarbeibai nu vuocu izdevnīceibys „Tintenfass”. Pīduovuojums tyka pījemts i, leidzeigi kai Alisis tulkuošonys procesā, uorzemu izdevnīceibai, pyrmam kuortom, ir/ beja interese par literaturys klasikys izdūšonu kaidā nu mozojom volūdom, ūtram kuortom, jei nūdrūšynuoja autortīseibu vaicuojumu sakuortuošonu. Var saceit, ka sadarbeibā ar vuocu izdevnīceibu, pasateicūt juos vadeituojam Valteram Zaueram (Walter Sauer), asom pasavierzejuši sūli iz prīšku: itamā reizē vuocu izdeviejs pīkryta, ka teik saglobuotys originalilustracejis, gruomotys metiņa leluokuo daļa teik puorvasta iz Latveji. Alisis gadejumā tyka izdūtys divys atškireigys gruomotys: vīna Latvejā ar kaitu papyldynuojumim, ūtra Īrejā ar originalzeimejumim. Tūreiz natyka panuokta vīnuošonuos, ka ideņts izdavums ir ari Latvejā. Varātu rastīs vaicuojums, parkū tai? Tys ir saisteits ar atškireigajom izmoksom i cenom, kū pīduovoj uorzemu izdevnīceibys Eiropā i par kaidu cenu var atsaļaut īsaguoduot gruomotu tepat Latvejā.
Tok gruomota ir, i Latgolys kongresa dīnā tei jau ir aizceļuojuse pi daudzim skaiteituojim vysmoz 15 školuos.
Kai gruomotys prezentacejā atzyna gruomotys tulkuotuoja E. Muizniece, tei ir vīna nu tom gruomotom, kū jei puorskaita ik pa laikam. Leidzieguos dūmuos beja ari gruomotys literaruos redaktoris: M. Latkovska i I. Šuplinska. Ari muzykalī gosti – Guntis Rasims i Arnis Slobožanins – atzyna, ka gruomota fascinej ar sovu patīsumu i bierniškeigū atvierteibu pasauļam. Vysi atzyna, ka gruomota „Mozais priņcs” ir vīna nu tom, kū skaita dažaidūs vacumpūsmūs i pamona piļneigi atškireigys i dzeivis jāgu styprynūšys vierteibys.
Ari Tev juoatrūn sovys saistūšuokuos puslopys itamā gruomotā, bet, īdrūšynojūt Tevi skaiteit latgaliski, atguodynojam vīnu nu spūdrūkūs ituos gruomotys dūmu gryudim: „Tu patīsi redzēt vari viņ ar sirdi. Tys, kas patīsi svareigs, ar acim nav īraugams.” Ka Tovā školā vēļ nav nūtykuse sasatikšona ar Mozū priņci, roksti iz adresi: ilga13@inbox.lv!
Gruomotys izdūšonu finansej Rēzeknis Tehnologeju akademeja, projekts „Nūvodvuiceiba” (Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis fiansiejums).
Ilga Šuplinska,
kruojuma literaruo redaktore
Māra Justa foto


text:
Video konkurss “Latgaliskais tevī i pasaulī” tīk pagarynuots leidz ituo goda 15. martam.
Konkursa mierkis ir aicynuot ikvīnu jaunīti latgaliskuos vierteibys saskateit sovā kasdīnā i pasavērt iz jom nu natradicionala i naīrosta skotu punkta, lauzt leidzšinejūs stereotipus par Latgolu, latgalīšim i latgaliskū. Īmyužynuot ituos vierteibys i kulturzeimis video i paruodeit puorejai Latvejai i ari pasauļam.
Konkursa tema ir „Latgaliskais tevī i pasaulī”, kuru ikvīns konkursa dalinīks var interpretēt piec sovu īskotu, paruodūt, kur jis kasdīnā redz latgaliskū. Sovukuort latgaliskais ir na tikai Latgolā, bet sevkurā Latvejis i pasauļa vītā, kur viņ cylvāks apsazynoj sovu pīdereibu latgalīšim i Latgolai voi ari, nabyudams latgalīts, saskota tuos unikalitati i daudzveideibu.
Konkursa dorbus gaideisim leidz 15. martam.
Konkursa golvonuo bolva ir duovonu karte 200 Ls vierteibā elektronikys preču veikalā, kuru sajims žurejis nūteiktais uzvarātuojs. Sovukuort 3 skateituoju favoriti sajims veicynuošonys bolvys.
Vaira informacejis par konkursu nūlykumā


text:
gruomota »
Izdūta jauna gruomota par Ludzys igaunim
Izdevnīceibā “Lauku Avīze” izguojuse Hannesa Korjusa gruomota “Ludzas igauņi: Zemes dieva tauta”. Gruomota viestej par Ludzys nūvoda igaunim (igauņu volūdā – lutsi maarahvas), kas beja Vitebskys gubernis Ludzys apriņčī dzeivojūša katuoļticeigūs Latvejis igauņu etniskuo grupa.Skaiteit vaira »
Izdūta gruomota “Ka dzersi šnabi, moš byus labi!”
Latgalīšim labi zynomūs jūku gruomotu “Īdzer veina, lai dzeive ira feina!” (1999) i “Īdzer ols, lai bāduom ira gols!” (2015) cīneituoji sagaidejuši tūs turpynuojumu – gruomotu “Ka dzersi šnabi, moš byus labi!”. Jaunuos gruomotysSkaiteit vaira »
Tartu Universitatē izdūta gruomota par Latgolu
Tartu Universitatē izdūta Ketrīnys Gibsonis gruomota “Borderlands between History and Memory: Latgale’s Palimpsestuous Past in Contemporary Latvia”, viestej informaceja Tartu Universitatis sātyslopā. Gruomota pīduovoj novatorisku redzīni iz viesturis i atmiņu krystpunktim Centraluos i AustrumeiropysSkaiteit vaira »
Izdūta gruomota par šmakovkys viesturi
2016. goda izskaņā Latgolys kulturys programys 2016 projektu konkursa apstyprynuotuo projekta “Grāmatas “Latgales šmakovkas vēsture” izdošana” ītvorūs ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts kulturkapitala fonda, a/s “Latvijas valsts meži” finansialu atbolstu Daugovpiļs piļsātys pošvaļdeibysSkaiteit vaira »
Attaiseis Zigfrīda Miglinīka gruomotu
9. decembrī 14.00 Rēzeknis Centralajā bibliotekā (3. stuovā) nūtiks Zigfrīda Miglinīka gruomotys “Dzīvosim ar dziesmu” attaiseišonys svātki, viestej informaceja bibliotekys sātys lopā. Zigfrīds Miglinīks (1941-2006) beja muzykys pedagogs, komponists i dirigents. Sovys dzeivis laikāSkaiteit vaira »
Izdūts romans par Fraņci Kempu
Izdūta Sandrys Ūdris i Juoņa Ryučāna gruomota “Aizlauztais spaits” – Fraņča Kempa dzeivis atspeidumi. Izcyluo latgalīša dzeivis atspīdynuojumi īcarāti kai veļtejums juo jubilejā Vaļsts Kulturkapitala Latgolys kulturys projekta “Fraņča Kempa 140 godu atceris pasuokumi“Skaiteit vaira »
Izdūta Stepona Seiļa dīnysgruomota
Daugovpiļs Universitatis akademiskajā apguodā “Saule” izdūta Annys Seilis sastuodeituo gruomota “Stepons Seiļs. Dienasgrāmatas 1924-1979”, viestej informaceja Daugovpiļs Universitatis sātyslopā. Stepons Seiļs (1909–1979) viesturnīku, literaturzynuotnīku i izgleiteibys darbinīku vydā zynoms kai pošaizlīdzeigs Latgolys patriots, literats, publicists iSkaiteit vaira »
Nūtiks Inetys Atpilis-Juganis gruomotys attaiseišonys svātki
12. novembrī Rēzeknē, Latgolys kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102) nu 12.00 da 16.00 nūtiks dzejneicys Inetys Atpilis-Juganis dzejūļu gruomotys “Mūdynuot muokuļus” attaiseišonys svātki, informej dzejneica. Gruomotys dzimšonys dīna ir duovona pošai autorei dzimšonys dīnā iSkaiteit vaira »
Atkuortuoti izdūta gruomota “Nacionālā atmoda Latgalē”
Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba atkuortuoti izdavuse Donata Latkovska gruomotu “Nacionālā atmoda Latgalē”, viestej izdevnīceibys sātyslopa. Gruomotā salykti Latgolai nūzeimeiga deveņdesmit vīna cylvāka dzeivis guojumi i jūs davums. Īprīškejais izdavums tyka izdūts divejuos daļuos 1999. iSkaiteit vaira »
Izdūta gruomota par Brīžucīmu
Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba izdavuse Valentinys Kašys gruomotu “Briežuciems”, kas ir veļtejums Brīžucīmam i tuo cylvākim, informej izdevnīceibys sātys lopa. Gruomotā apkūpuots pyrmais pietejums par Brīžucīma pogostu laikā nu 1941. da 2014. goda. TamāSkaiteit vaira »
Izdūta gruomota par monsinjoru Pīteri Vilcānu
19. aprelī Latvejis Nacionalajā bibliotekā, Juoņa Puovula II laseitovā, nūtyka gruomotys “Monsinjors Pēteris Vilcāns 1929-2012” i CD “Promesa” prezentacejis pasuokums, informej Monsinjora Pītera Vilcāna pīminis fonda vaļde. Pasuokumu apmeklēja Viļakys, Kuorsovys, Leivuona, Preiļu draudzis,Skaiteit vaira »
Rēzeknē nūtiks Raibuo ūtruos stuostu gruomotys prezentaceja
24. februarī 18.30 Rēzeknis Tehnologeju akademejis “Muokslys terasē” nūtiks latgalīšu rakstnīka Raibuo ūtruos stuostu gruomotys “Zalta tesmini” prezentaceja. Pasuokumā paradzāta īsapazeišona ar stuostim nu gruomotys, tūs fragmentu skaiteišona underground muokslinīka Guntix izpiļdejumā, kai ariSkaiteit vaira »
Izdūta gruomota par sportu Zīmeļlatgolā
Bolvu piļsātys i Bolvu muižys svātku nedelis ītvorūs tyka prezentāta gruomota “Sports Ziemeļlatgalē: ceļš līdz Olimpiskajai medaļai”, kas izdūta ar Bolvu nūvoda pošvaļdeibys atbolstu. Gruomota ir viestejums par Zīmeļlatgolys aba bejušuo Abrenis i BolvuSkaiteit vaira »
Daugovpilī prezentēs gruomotys “Grymstūšōs saleņas” jaunū izdavumu
19. janvarī 17.30 Latgolys Centraluos bibliotekys pasuokumu telpā nūtiks Helenys Laurinovičys-Pronevskys gruomotys “Grymstušōs saleņas” prezentacejis pasuokums, informej golvonuo bibliotekare Inga Gedžūne. Gruomotu 2015. goda beiguos izdavuse Daugovpiļs Latgalīšu bīdreiba ar Daugovpiļs piļsātys i nūvodaSkaiteit vaira »


text:
"Kolnasāta" sasateik ar Rēzeknē dzymušū varganisti Ivetu Apkalnu. Jei ir vīna nu Eiropas aktivuokūs i pīpraseituokūs varganistu, snādz koncertus slovanuokajūs Eiropys, Azejis i ASV koncertnomūs, dažaidūs festivalūs. Iveta Apkalna ir jaunatkluotuos Elbys filharmonejis Gūda varganiste. Sajāmuse leluokys i mozuokys bolvys, tūs vydā ari Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” kai goda cylvāks kulturā. Oktobra beiguos trešū reizi Rēzeknē izskanēje Ivetys lūluotais vargaņu muzykys festivals „Organismi”, ar Ivetu Apkalnu sasatykom festivala laikā.
Sorkonboltsorkonais karūgs – Latvejis vaļsts simbols. Simbols, kas rodīs leidz ar latvīšu naceju. Svareiguos i zeimeiguos nūtikšonuos tys plivinēje vēļ pyrma Latvejis proklamiešonys. Ar sorkonboltsorkonajim karūgim ļauds guoje ari Latgolys kongresā pyrma 100 godu. Leidz myusu dīnom sasaglobuojs karūgs nu ituo kongresa, tys ir vīns nu senejuokūs zynomūs Latvejis karūgu i globojās Latgolys Kulturviesturis muzejā Rēzeknē. Latvīši sova simbola kruosom īsadvesmuoje nu Atskaņu hronikys. Kas tymā raksteits par karūgu, pieteja Vineta Vilcāne.


text:
Aija Eriņa »
Nūtiks Aijis Erinis pīminis koncerts
Latgolys viestnīceibā GORS 11. martā 15:00 stuņdēs nūtiks puoragri myužeibā aizguojušuos dzīduotuojis i dzīšmu autoris Aijis Erinis pīminis koncerts “Atsagrīzt”. Pasuokumā prezentēs Aijis rodūšūs dorbu izlasi-albumu. Atguodojūt dzīduotuoju, iz skotuvis Aijis dīnys prīkšvokorā tiksīsSkaiteit vaira »
Tiks izdūts Aijis Erinis albums “Par martu, maiju un decembri”
1. decembrī izīs puoragri myužeibā aizguojušuos Aijis Erinis albums “Par martu, maiju un decembri”, kurā byus īkļautys 11 dzīsmis. Albuma kūdulu veidoj Aijis i Valda Metlāna pādejūs treis godu laikā kūpā komponātuos dzīsmis arSkaiteit vaira »
Myužeibā aizguojuse Aija Eriņa
19. julī pieški myužeibā aizguojuse latgalīšu muzike Aija Eriņa. Aija Eriņa dzymuse 1985. goda 12. majā muzykalajā Eriņu saimē, auguse Rēzeknis nūvoda Drycānu pogostā. Eipašu atpazeistameibu Eriņu saime īmontuoja piec daleibys šovā “Dziedošās ģimenes”Skaiteit vaira »
Jaunu dzīsmi pīduovoj Aija Eriņa
Aija Eriņa kūpā ar dūmubīdrim Valdi Metlānu, Linardu Eriņu, Edgaru Špengeli i Normanu Bārbalu ir īrakstejuse jaunu dzīsmi “Trešā maija dziesmiņa”. Kai stuosta poša Aija, juos tāvs Andris Eriņš tū pīrakstejs tuolajā 1979. godā,Skaiteit vaira »
Aijai Eriņai jauna dzīsme – “Sakura”
Aija Eriņa kūpā ar dūmubdrīm Linardu Eriņu i Valdi Metlānu ir īrakstejuse jaunu dzīsmi „Sakura”. Muzykys autori Aija Eriņa i Linards Eriņš, vuordu autors Ojārs Vācietis. Dzīsme īraksteita studejā Reiga. Aija Eriņa – bolssSkaiteit vaira »
Kolnasāta – 24.11.2012.
Jiusu viereibai Latvejis Radejis 1. programys latgaliskuo raidejuma “Kolnasāta” kasnedelis laidīņs. Ituos nedelis viests nu Latgolys i par latgaliskū Latvejā, Arņa Slobožaņina reportaža par 18. novembra svieteišonys Daugovpilī, „Kolnasātā” gostūs Austrumlatvejis koncertzala marketinga vadeituoja AijaSkaiteit vaira »
Aija Eriņa īdzīduojuse latgalīšu tautysdzīsmi „Vysu pyrma”
Klauseituoju viertiejumam Aija Eriņa pīduovoj latgalīšu tautysdzīsmi „Vysa pyrma”. Dzīsmis verseja rodusīs cīšā Aijis sadarbeibā ar skonu meistaru Gintu Solu. Intrumentus īspieļuojs i dzīsmis aranžeju taisejs Gints Sola, dzīsme īraksteita Ginta Solys i SiguldysSkaiteit vaira »


text:
Vikipedeja:Pareizraksteiba
Itymā rakstīnī dūtys stiļa rekomendacejis ap latgaļu Vikipedejis rakstīņu pareizraksteibu.
Latgolā tān lītoj 2 voi 3 pareizraksteibys. Vēļ da myuslaiku plaši lītoj Pītera Stroda pareizraksteibu, kai i jaunū (Leikumys i Cibuļa pasūleitū) pareizraksteibu. Var īskaiteit Bazneicys lītuotū latgaļu volūdu par trešū pareizraksteibu - jei leidzeiguoka P.Stroda ortografejai, bet kod nakod jamā saksteigai/koņsekventai lītoj cytys golyunis, cytys vuordu formys. Pīvadumam, dabasi latgaļu volūdā (i Stroda, i jaunajā pareizraksteibā) ir veirīšu kuortys vuords, a pazeistamuo lyugšona Bazneicys oficialajūs tekstūs suocās Tāvs myusu, kas esi debesīs.... Goduos taipoš, ka autori, kurim latgaļu volūda dzymtuo, rauga sova nūvoda vītrunu aizraksteit ar baļtīšu literim. Pylna dazynuošona ap pareizraksteibys viesturi byutu cyta rakstīņa tema. Ite var skaiteit ap tim pareizraksteibys principim, kurus varātu lītuot Vikipedejis autori.
Puslopu ruodeklis
Kaidu Pareizraksteibu lītuot latgaļu Vikipedejā[labot pirmkodu]
Izaver, ka jaunūs autoru i skaiteituoju atspaids irā jaunuos pareizraksteibys pusē. Jaunuo pareizraksteiba nav vēļ oficialai pīzeita i dorbs vēļ na golā, bet jau irā lobi resursi, kur tū pareizraksteibu var vuiceitīs. Jei izaškir nu Pītera Stroda pasūleituos pareizraksteibys caur divskani "uo" agruokuo apzeimīņa "ō" vītā (pīvadumam, "muote" na "mōte"). Taipoš cieški vajag raksteit "ie" nazkodejuo "ē" vītā (pīvadumam, "viesture" na "vēsture") - tok goduos i tai, ka "ē" irā i pa vacajai, i pa jaunajai pareizraksteibai. Izaškir taipoš divskaņu "iu" i "yu" lītuošona.
Kaidi reiki pareizraksteibai lobuot[labot pirmkodu]
Leidz šam latgaļu speļčekera (aba pareizraksteibys puorsavārtiva) mums navā. Taidu vēļ napasūla ni Tiļde iz Windows, ni Māra Laurecka Linuksa (Mandrive Linux) distribuceja. Vysulobuokais, kū varim dareit - vuiceitīs latgaļu pareizraksteibu nu gruomotu. Cīši nūdareigys irā L.Leikumys gruomotys ("Lementars" i "Vasals") - verīs nūruožu.
Kai raksteit cytu volūdu sovumvuordus?[labot pirmkodu]
Latgaļu volūdā cytu volūdu vuordi puorrokstomi pa izrunai. Pīvadumam, pazeistamī skrīnmašiņu konstruktori irā bruoli Vilburs Raits i Orviļs Raits. Datora lītuotuojam taida raksteiba paleidz vuordus latgaliski izrunuot, bet napaleidz atrast originalu. Partū byutu īsokoms vysur raksteit īskovuos nūruodis originalraksteibā (a volūdom, kurys nalītoj latiņu voi kirilicys literu - i latiņu transkripcejā). Vikipedejis autori var raksteit tai: Pyrmūs vodomūs skrīnmašiņu projektus sagatavēja bruoli Raiti - Vilburs i Orviļs (Wright brothers). A voi Japanejā poša augstuo kolna sauc Fudzi (Fuji, 富士山 - fuji san).
Cyta vareiba byutu raksteit kai suomu volūdā voi vaidu godūs baļtiski - atdolūt svešū sovumvuordu nu latgaliskuos golyunis ar kurū naviņ simbolu (kolu ci apostrofu). Pīvadumam, 'Krišjāņa Valdemara ūļneicys nūsaukums 2 pasauļa vaidu laikā beja Hermann'a Göring'a ūļneica (vuocīšu vuordi dūti originalraksteibā, bet aiz apostrofa dalyktys latgaļu golyunis). Ci HTML:a markiešonys tagus navā gryuši izvuiceit (eisynuojumam HTML latgaļu golyuni dalīk piec kola).
Nūruodis[labot pirmkodu]
- [1] - Eiss roksts par pareizraksteibu - A.Breidaks, L.Leikuma i cyti.
- [2] - Var šursyuteit J.Cybuļa i L.Leikumys "Lementaru" i "Gruomotu školuotuojim" (zam nūruodis Publikācijas)
- [3] - Var šursyuteit L.Leikumys sastateituos gramatikys 1 dali. (Pylna gramatika ir gruomotā "Vasals").
- [4] - I.Sperga par vacū i jaunū pareizraksteibu
- [5] - Cyts tūs pošu puordūmu variants: kai raksteit Coca Cola i Peugeot
- [6] - latgaļu pareizraksteibys komiseja
- [7] - S.Seiļa pareizraksteibys projekts (viesturisks materials)


text:
Tai kai itūšaļt daguojs vaira īsadzilinuot latgalīšu literaruos volūdys normu apgivē, tod ir atguojuse saprasšona, ka latgalīšu volūda nav vys kaids latvīšu literaruos volūdys paveids, nu vys svoboda, patstuoveiga volūda. I deļ tuo ari, ka sātā esi runuojs latgaliski ar dzymdynuotuojim, tys nanūzeimoj, ka tev navajag vuiceitīs dūmuot pa jaunam. Maņ, par pīvadumu, ostuotais kosmosa breinums ir 3. konjugacejis darbeibys vuordi ar izskaņu –ovs (-ova) voi nuokūtnis aktivais daleji lūkomais divdabs ar izskaņu –škūts (-škūte). Taipoš taidi vuordi kai “pagrauda”, “vyskas”, “nūceja”, “dzīsna” i c. Ar tū es gribieju saceit, ka latgalīšu volūda ir na viņ volūda kai taida, nu ari pavysam cytaids dūmuošonys veids. Cytaidys teikumu konstrukcejis, cytaiduoki, sovpatnuoki vuordi. I ka esi īsadūmuojs, ka gribi prast latgaliski, tod pošam viņ byus juorauga vuiceitīs vysu sovu dzeivi.
Maņ galeigi nav saprūtams (pījamu, ka daudzim cytim ari), ka par latgalīšu volūdu teik teoretizāts, raudzeits saleidzynuot latgalīšu volūdys situaceju ar latvīšu literaruos volūdys situaceju, nu praktiski moz kas veicynoj jaunu, modernu tekstu dzimšonu. Juopīkreit, ka īlu nūsaukumi ci veikalu nūsaukumi latgaliski – tei jau ir revoluceja plašuokim sabīdreibys sluonim, nu, cik ilgi byus juogaida da tam, ka latgaliski taps i kasdīnys teksti, kas byus pīejami na viņ interesentim (LaKuGys ci “A12” skaiteituojim)? I ite es narunoju i par twitter 140 zeimem. Ka latgalīšu volūda palīk viņ sovā tagadejā mikrokosmā, ka latgalīšu volūda naīt pi sova lītuotuoja (pyrmuom kuortom – Latgolā dzeivuojūšuo volūdys lītuotuoja, kura videjais vacums ir ap 45 godim i kura jauneiba paguoja LPSR) i rokstu variantā – tod kai var grybēt, kab cylvāki īsavuica korekti, pareizi, literarom normom atbylstūši raksteit? Cik ilgi kaidam byus juostuov ar peicku i juosoka – pasaver, pasaver, tu tī esi pīrakstejs gramatiski napareizi, tī tev taida klaida, ite – taida.
Mes asam pīroduši runuot par Latgolys viesturis niansem, par volūdys saglobuošonu (tys maņ atguodynoj kaidu piļsdrupu saglobuošonu), nu mes drupeit aizmierstom par volūdys atteisteibu i turpmuokū dzeivuotvareibu. Ka natūp teksti – voi tod var byut rokstu volūda? Saīt taida kai sabīdryska sasadaleišona: vīni, kas gotovi runuot i raksteit latgaliski – dora tū korekti i nasabeist byut “školuotuoji”; cyti, kas grybātu raksteit, nu jim nav laika ci kaisleibys latgalīšu volūdys PAMATEIGAI apgivei; vēļ ir taidi, kas gryb, kab latgalīšu volūda palīk taida, kaida jei ir – leidzeiga 20. gs. 30. godu latgalīšu volūdai. I ka tu esi pīdareigs ūtrai ci trešai cylvāku kategorejai, tod vysticamuok, ka tys nūzeimoj, ka pyrmuo grupa byus tei, kas tevi “bakstēs”. Nu vīnys pusis tys nav švaki, nu, ka mes jemom vārā cylvāku tīksmi uztvert kritiku gona patalogiski…
Cyta latgalīšu problema, kas ītekmej i volūdu, pa munam, ir tei, ka latgalīši ir pīroduši virt sovā sulā – mums ir gryuši pījimt na-latgalīšus na viņ nu cytu Latvejis regionu, nu kur nu vēļ uorzemnīkus, kas izruoda interesi par latgalīšu kulturu. Varbyut pi vainis kaida sovpatneiga latgalīšu mentalitatis īzeime? Varbyut ir baist pošim pasavērt iz sevi nu molys? Mes asam gotovi stuņdem ilgi diskutēt škārsteiklā par tū, kai pareizi raksteit “nōc” ci “nuoc”, sprīst par kaida konkreta vuorda atbiļsmi latgalīšu volūdai, nu ir aizmiersts par volūdys populariziešonu drupeit īcīteiguokā (i nanūlīgsim – lītdereiguokā) veidā kai bejs da šam. Ka teksts naīt da skaiteituoja – kai mes varom gribēt, kab skaiteituojs pats byutu par raksteituoju?
Pādejā laikā teik cyluots vaicuojums par tū, voi latgalīšu volūdai byutu juosaplyust ar latvīšu literarū volūdu. Nu vīnys pusis tam var pīkrist – ir našmuki, ka volūdys teik nūdaleitys. Bet, ka mes pasaverom nu ūtrys pusis – voi mes poši, latgalīši, byutu gotovi vuiceitīs lībīšu volūdu tik deļtuo, ka mes ari tū skaitom par latvīšu nācejis boguoteibu? Ci vyss suoļs ir latgalīšu volūdys lītuotuoju skaitā? I kas golu golā saīs, ka tiks mīgts iz latvīšu literaruos i latgalīšu volūdys nanūdaleišonu/apvīnuošonu? I voi vyspuor kaidu var davīnuot pi volūdys, kas jam vysticamuok nadūs nikaidu materialu lobumu, ka saleidzinoj, par pīvadumu, ar vuocu ci fraņču volūdom? Vaicuojumi, kai otkon ruodīs, retoriski.
Autore: Ligija Purinaša


text:
LRAA »
Gaida dasacejumus Latgolys kulturys programai
Latgolys regiona atteisteibys agentura (LRAA) izsludynoj Vaļsts kulturkapitala fonda mierkprogramys projektu konkursu “Latgales kultūras programma 2018” projektu realiziešonai laikā nu 2018. goda maja da 2018. goda decembram. Konkursa mierkis ir veicynuot kulturys daīmameibu sabīdreibai, organizejūtSkaiteit vaira »
2016. goda Latgolys Kulturys programys projektu konkursa rezultati
Latgolys regiona atteisteibys agentura februarī izsludynuoja Vaļsts kulturkapitala fonda mierkprogramys “Latvijas valsts mežu atbalstītā Latgales kultūras programma 2016” projektu pīteikumu konkursu Vaļsts Kulturkapitala fonda finansiejuma ītvorūs projektu realiziešonai periodā nu ituo goda maja leidzSkaiteit vaira »
Eistynuos projektu Juzefovys muižys parka i folklorys kūpu atpazeistameibys veicynuošonai
Ituo goda vosorā Naujenis kulturys centrs eistynuos projektu, kura mierkis ir veicynuot i atbaļsteit folklorys kūpu darbeibu. Kai ari popularizēt Daugovpiļs nūvodu, Naujenis pogostu i tuo viesturiskū vītu – Juzefovys muižys parku, veicynuot tūsSkaiteit vaira »
2015. goda Latgolys Kulturys programys projektu konkursa rezultati
Latgolys regiona atteisteibys agentura 2015. goda 6. martā izsludynuoja Vaļsts kulturkapitala fonda mierkprogramys “Latvijas valsts mežu atbalstītā Latgales kultūras programma 2015” projektu pīteikumu konkursu Vaļsts Kulturkapitala fonda finansiejuma ītvorūs projektu realiziešonai periodā nu 2015.Skaiteit vaira »
Izsludynuots Latgolys kulturys programys projektu konkurss
Latgolys regiona atteisteibys agentura (LRAA) izsludynuoj Vaļsts kulturkapitala fonda mierķprogramys „Latvijas valsts mežu atbalstītā Latgales kultūras programma 2015” projektu konkursu projektu eistynuošonai laika pūsmā nu 2015. goda maja da decembram īskaitūt. Konkursa mierkis irSkaiteit vaira »
Latgolys Kulturys programys projektu konkursa rezultati
Latgolys regiona atteisteibys agentura 2013. goda 5. martā izsludynuoja Latgolys kulturys programys projektu dasacejumu konkursu Vaļsts Kulturkapitala fonda finansiejuma ītvarūs projektu realiziešonai periodā nu 2013. goda apreļa leidz 2014. goda janvaram. Projektu dasacejumu īsnīgšonysSkaiteit vaira »
Sanktpīterburgā byus Latgolys dīnys
Ituos nedelis golā, 8. i 9. junī, Sanktpīterburgā pymrū reizi byus Latgolys dīnys, kuru ideja izadevuse pasasokūt veiksmeigai Latgolys regiona atteisteibys agenturys i Latgolys planavuošonys regiona sadarbeibai ar Latvejis Republikys generalkonsulatu Krīvejis zīmeļu golvyspylsātā.Skaiteit vaira »
Latgolys Kulturys programys projektu konkursa rezultati
Zynomi 2012. goda Latgolys Kulturys programys projektu konkursa rezultati. Latgolys regiona atteisteibys agentura 2012. goda 9. martā izsludynuoja Latgolys kulturys programys projektu dasacejumu konkursu Vaļsts Kulturkapitala fonda finansiejuma ītvarūs projektu realiziešonai periodā nu 2012.Skaiteit vaira »


text:
Valters Ščerbinskis »
“Kolnasātā” diskuseja par 1917. goda Latgolys kongresu
Latvejis Radejis raidejumā “Kolnasātā” itūreiz diskuseja par 1917. goda Latgolys kongresu. Tūreiz, pyrma 100 godu, latgalīši nūsprīde apsavīnuot ar puorejim latvīšim. Tūlaik par naatkareigu Latveju vēļ narunuoja, tok Latveja tyka dybynuota. Raidejums vaicoj, kas nūtykaSkaiteit vaira »
Pietnīki lyudz paleidzeibu pi gruomotys sastuodeišonys
Viesturnīki Dr. hist. Ēriks Jēkabsons i Dr. hist. Valters Ščerbinskis itūšaļt struodoj pi gruomotys “Latvijas notāri 1889-1945: biogrāfiska vārdnīca” sastuodeišonys. Ryupeiga pietnīciskuo dorba rezultatā nav izadevs atrast seikuokys zinis par vairuokim notarim, tymā skaitāSkaiteit vaira »


text:
pieci.lv »
Latvejis Radejā suoc skanēt raidejums jaunīšim latgaliski
Nu 3. februara sastdīnēs 16:00 stuņdēs Latvejis Radejis 5. programā aba pieci.lv latgalīšu volūdā suocs skanēt jaunīšim dūmuots raidejums latgaliski. Raidejumu “Pīci breinumi” veidoj Latvejis Radejis Latgolys studeja i tū voda Rēzeknis jaunīši SintijaSkaiteit vaira »
Atsuoc skanēt latgalīšu muzykys kanals “Pīci latgalīši”
Pieci.lv i Latvejis Radejis Latgolys studeja nu 15. juņa pīduovoj muzykys kanalu “Pīci latgalīši”, kū var dzierdēt škārsteiklā. Itūšaļt škārsteikla kanalā “Pīci latgalīši” klauseituojim teik pīduovuoti 700 vysaiduoku žanru latgalīšu muzykys skaņdorbi, tok tūsSkaiteit vaira »
Vaļsts svātkus Rēzeknē svietēs Latvejis Radeja
Atzeimojūt Latvejis Republikys Naatkareibys deklaracejis 25. godadīnu, Latvejis Radeja ar eipašim svātku pasuokumim dūsīs pi klauseituoju Latgolā. Diveju dīnu garumā nu Rēzeknis Festivala parka riezeknīšim, piļsātys gostim i klauseituojim vysā Latvejā tiks pīduovuoti raidejumiSkaiteit vaira »
Pieci.lv skaņ latgalīšu muzyka
Itūnedeļ Latvejis Redejis 5 – Pieci.lv interneta vītnē suocs skanēt jauns muzykys kanals „Latgalieši”. Internetā klausomajā kanalā latgaliesi.pieci.lv teik pīduovuota Latvejā radeita muzyka, apkūpojūt muzyku latgalīšu volūdā. Izskanēs gon jau popularitati i atpazeistameibu īgivušysSkaiteit vaira »
Radejā Pieci.LV diskuseja – voi vajag latgalīšu školys?
Radejis Pieci.lv raidejumā “Domnīca” 16. janvarī nūtyka diskuseja – voi vajag latgalīšu školys? Sarunā pīsadoleja Aņss Ataols Bierzeņš, bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” puorstuove Vineta Vilcāne i Saeimys deputats Jurs Viļums. Raidejumu var nūsaklauseit ite. (KaSkaiteit vaira »
Grupa “Borowa Mc” gastej TV i radejis raidejumūs
Grupa “Borowa Mc”, kas, svietejūt 10 godu jubileju, naseņ klauseituojim pīduovuoja jaunu dzīsmi “Eņgeļs”, aktivi suokuse ari gasteit TV i radejis raidejumūs. Pīduovojam nūsavērt “Rīga TV24” raidejumu “Rampas Ugunīs” i Latvejis Radejis 5 “pieci.lv”Skaiteit vaira »
Grupa “Dabasu Durovys” gastej radejis raidejumā “Pieci brauc”
Grupa “Dabasu Durovys” gastej Latvejis Radejis Pīktuo kanala (pieci.lv) raidejumā “Pieci brauc”, stuostūt par sovu jaunū albumu “Bāka”. Video: pieci.lvSkaiteit vaira »