text: zahradni vysavac, cistice kobercu, - vysavani, profesionalni vysavace, - vysavace miele, tycove vysavace, - domaci spotrebice, vysavace lg, - test vysavace, vysavace, - levny vysavac, vysavac daewoo, - mluvici vysavac, vysavac goddess, - vysavace do auta, filtry do vysavacu, - rucni vysavac philips, vysavac hyundai, - tycovy vysavac, vysavac robot, - vysavac rainbow, viceucelove vysavace, - v praha, brno, ostrava, plzen, olomouc, vykonny vysavac, - vysavace sencor, centralni vysavace, - centralni vysavac husky, nejoblibenejsi, - porovnani robotickych vysavacu, sacek do vysavace, - jaka je cena, akumulatorovy vysavac, - sacky do vysavace vorwerk, v kladno, most, karvina, frydek-mistek, zlin, - krbovy vysavac, robot vysavac, - prumyslove vysavace, prodam roboticky vysavac, - vysavac rainbow cena, mountfield, - saci vykon vysavace, centralni vysavace beam, - vysavace lux, bezsackovy vodni vysavac, - rohnson, vysavac eta, - automaticky vysavac robot, vysavac clatronic, - vysavac lg, srovnani vysavacu, - jaky vysavac je nejlepsi, aku vysavace, - vysavac zepter, sacky do vysavacu, - centralni vysavace husky, vysavace hoover, - rozmery vysavace, vysavac 12v, - saci vykon vysavacu, odsavacka na vysavac, - vysavac trilobit, rucni vysavac elektrolux, - sackove vysavace, 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10, - vysavace elektrolux, vysavac s vodni filtraci, - usb vysavac, vysavace listi, - vysavace popela, levne, - dilensky vysavac, hadice do vysavace, - roboticke vysavace, hepa filtr, - vysavac panasonic, nove vysavace, - vysavac popela, nejlepsi, - mini vysavac, eta neptun, - cyklonove vysavace, odsavacka hlenu na vysavac, - cleanmate, bazenove vysavace, - sacky do vysavace zelmer, test vysavacu, - vysavac vodnik, vysavace daewoo, - hyla vysavac, v akci, - podlahovy vysavac, podlahove vysavace, - prumyslovy vysavac pro suche i mokre cisteni, vysavac listi, - aku vysavac, roboticky vysavac diskuze, - hoover vysavace, rucni vysavace test, - sleva, cistic, - vysavac na vodu, nejžádanější a další.


c: text/html

text:
Auzu keisieļs
Auzu keisieļs - vīns nu tradicionalū latgaļu iedīņu. Cīši vīglai i liešai sataisoms iedīņs. tok aizprosa laiku.
- Auzys
- Iudiņs
Treis dīnys aiz agra traukā samārc auzys - aplej ar iudini i pastota syltā vītā, kab aizskuobtu. Kod atsarūn putys, tūlaik auzys līk vardpūdā i sasylda, piec caur sīteņu voi marli puorkuoš. Dabuotū bīzumu karsej i nūtaļ maisa, cikom keisieļs sabīzej. Dreiži salej korstu bļūdeņuos, pamat, kab sasteivātu. Izīt keisieļs ar skuobonu garžu. Ād atsaldātu, dadzer pīna.
- Auzys
- Iudiņs
Treis dīnys aiz agra traukā samārc auzys - aplej ar iudini i pastota syltā vītā, kab aizskuobtu. Kod atsarūn putys, tūlaik auzys līk vardpūdā i sasylda, piec caur sīteņu voi marli puorkuoš. Dabuotū bīzumu karsej i nūtaļ maisa, cikom keisieļs sabīzej. Dreiži salej korstu bļūdeņuos, pamat, kab sasteivātu. Izīt keisieļs ar skuobonu garžu. Ād atsaldātu, dadzer pīna.
This is an excerpt from the article Auzu keisieļs from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Malnais mežastrods
Malnais mežastrods ci malnais strods (latiņu: Turdus merula; anglīšu: Common Blackbird; latvīšu: Melnais mežastrazds; lītaunīku: Juodasis strazdas) — mežastrodiņu saimis (Turdidae) ailis putyns. Perekli taisa Pūstumu Europā, Azejis dīnavydu pusē, Afrikys pūstumūs, Australejā i Jaunzelaņdejā. Cieški sateikams putyns Latgolā i vysā Latvejā.
Puslopu ruodeklis
Aproksts[pataiseit]
Lela auguma strods, garumā dasnēdz kūna 30 cm, svors 80-125 gr. Tāvaini vysā malni ar spūdru oranži dzaltonu gnēzi. Muotainis i jaunuli tymsai bryuni.[1]
Bolss[pataiseit]
Putynam soveiga dzīsme - romona, melodiska šviļpuošona. Daudzi dzīd agrai nu reita ci vālai vokorā.
Dzeivisvīta[pataiseit]
Dzeivoj mežūs ar bīzu pamežu, kod nakod i parkūs, bierzēs, mīstu suodūs, kur daudzi kūku, i pi solu saimisteibom. Perekli taisa naaugustu kūkūs, kryumuojūs. Vydā pakluoj sausu zuoli, sakneitis. Preklī 4-6 ūlys, perej 13-14 dīnu. Izvad div reizis par godu. Jaunuli perekli atstuoj par 13-16 dīnu.
Nūruodis i olūti[pataiseit]
- ↑ Strazds M. (red.) (2002): Latvejis meža putyni. Latvejis Ornitologejis bīdreiba.


text: alubxfukuoka, blubxfukuoka, clubxfukuoka, dlubxfukuoka, elubxfukuoka, flubxfukuoka, glubxfukuoka, hlubxfukuoka, ilubxfukuoka, jlubxfukuoka, klubxfukuoka, llubxfukuoka, mlubxfukuoka, nlubxfukuoka, olubxfukuoka, plubxfukuoka, qlubxfukuoka, rlubxfukuoka, slubxfukuoka, tlubxfukuoka, ulubxfukuoka, vlubxfukuoka, wlubxfukuoka, xlubxfukuoka, ylubxfukuoka, zlubxfukuoka, caubxfukuoka, cbubxfukuoka, ccubxfukuoka, cdubxfukuoka, ceubxfukuoka, cfubxfukuoka, cgubxfukuoka, chubxfukuoka, ciubxfukuoka, cjubxfukuoka, ckubxfukuoka, clubxfukuoka, cmubxfukuoka, cnubxfukuoka, coubxfukuoka, more misspell clubxfukuoka domains


text:
Plīksnis
Plīksnis (anglīšu: (geological) rock, subsurface rock, geological material, latvīšu: iezis, lītaunīku: uoliena, krīvu: ropHaя пopoдa) - vīnmuka litosferys daļa, sasadorūša nu vīna tuo poša voi nazcik tūs pošu mineralu (mineralu škiru). Plīkšņus klasificej pa jūs izaceļšonai (genezei), mineraliskajam kimiskajam sadoram i pa strukturai (sataisūšūs daleņu teksturai). Pa izaceļšonai plīkšņus padola iz magmatiskajim plīkšnim, nūsādplīkšnim i metamorfiskajim plīkšnim. Ar plīkšņu tiemiešonu aizajam geologejis atzaris petrologeja i petrografeja, nūsādplīkšņu tiemej i litologeja.
This is an excerpt from the article Plīksnis from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Krīvejis Nacionaluo biblioteka
Krīvejis Nacionaluo biblioteka (krīvyskai Poccи́йckaя HaциoHáлbHaя библиoTéka) — vīna nu vysuleluokūs biblioteku pasaulī, vīna nu pyrmūs valeimūs bibliotēku Reitu Europā. Īstateita 1795 godā. Fondūs globoj vaira kai 35 milijonus vīneibu, godā apkolpoj vaira kai 1 milijonu skaiteituoju. Izalikaliejuse nazcik nomūs Pīterpilī.
This is an excerpt from the article Krīvejis Nacionaluo biblioteka from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
19 godu symts
Laika skaiteišonys zeimeibā 19 godusymts irā laikavyds, kurs suocēs 1801 godā i tuoļuojuos da 1900 godam (īskaitūt) pa Gregora kaleņderam.
Nūtikšonys[pataiseit]
- 1802 g. Latgola teik par Vicebska gubernejis sadordaļu Krīvejis vaļsteibā.
- 1805 g. Izlaista Vyssa mocieyba katoliszka - vierteiga i volūdys zinē.
- 1817 - 1820 g. dorbojās Izvolta jezuitu kolegeja, kuru beidz i J.Macilevičs - Pawujciejszonys (1850 g.) autors.
- 1817 g. Izdrukavuota pyrmuo latgaļu gramatika.
- 1861 g. Krīvejā (i leidza ar tū Latgolā) atceļama dzimteiba
- 1862 g. Suoc izīt G.Manteifeļa kaleņderi (laižami da 1871 g. īskaitūt)
- 1863 g. Par Latgolu veļās puoļu bunta nūtikšonys.
- 1865 g. Latgolys latvīšim nūlīgta gruomotu drukavuošona latiņu literim. Suocās rūkroksta literaturys raisteiba, lelynojās "muotis školys pi rateņa", latgaliskūs dīvakolpuojumu zeimeiba.
- 1869 g. Izdrukavuots pyrmais latgaļu tautysdzīšmu lasejums, juos aizrakstejuse C.Platere.
- Ap 1875 g. Latgolā likvidātys vysys katuoļu Bazneicys školys. Styprynojās rusifikaceja.
- 1879 g. Dorbu suoc Pīterpiļs katuoļu bazneickungu seminareja, kuramā vāluok atsarūn i latgaļu stuņdis.
- 1899 g. Izīt P. Smeļtera folklora izlaseite, pyrmū reizi latgaļu raksteibā bez "gubu literu".
Nūruodis[pataiseit]
- L.Leikuma. Gruomota Školuotuojim. Lielvārds, 1993.


text:
Zipfa lykums
Sovā suoku versejā Zipfa lykums soka, ka dabeigys cylvāka volūdys tekstu korpusā, vuorda relativais bīžums ir apgrīzti proporcionals juo kuortas numuram vuordu bīžuma sarokstā. Pīmāram, vysbīžuok lītuotais vuords tekstūs pasaruodēs divtik bīži nakai ūtrais bīžuokais, a ūtrais bīžuokais pasaruoda divtik bīži nakai caturtais, i.t.t. Myusu dīnuos tū sapratīni lītoj kab apzeimuotu vasalu saimi ar varbyuteibu sadalejumim. Itū empiriskuo lykumu pyrmū reizi lika prīškā Harvarda lingvists Zipfs (Zipf).
Pīvadumam, Brauna korpusā ar anglīšu tekstim, "the" ir bīžuok aptiktais vuords, i jis vīns pats sastata 7% nu vysim vuordim tymūs tekstūs (69971 "the" eksemplari iz drupeit vairuok nakai 1 miļjona vuordu kūpskaita). Lobi atbiļst Zipf'a lykumam ūtrys bīžuokais vuords "of", kurs sastata 3.5% nu vysu korpusa vuordu (36411 eksemplari), a tuoļuok īt "and" (28852). Vīn 135 bīžuokī vuordi jau ir vairuok nakai puse nu vysim Brauna korpusā atrūnamajim vuordim. Zipfa lykums ir ceisti empirisks a na teoretisks. Zipfa sadalejumus nūvāroj i puors cytuos vītuos. Cālūni tam nava vēļ piļneigi saprasti.
Kab pamateitu skaitļu aiļa atbiļsteibu Zipf'a lykumam, tū attāloj uz 2 koordinatom log(kuortas numurs) i log(bīžums). Pīmāram, "the" vāg atlikt kai punkteņu koordinātuos x = log(1), y = log(69971). Ka tī punkteni ir tiuli kluot vīnai taisnei, tod sadalejums atbiļst Zipfa lykumam. Biļdeitis ar tū varit apsaviert ituo rokstīņa anglīšu versejā.
Latgaļu tekstu korpusi[pataiseit]
Latgaļu tekstu elektroniska apstruode vēļ dora vīn pyrmūs sūļus. Bet ari ite byutu svareigi zynuot bīžuok lītojamūs vuordus; zynuot cik lela dale nu tekstu korpusa ir tai puorkluota. Ka kurs zyn, kur aptikt taidus latgaļu tekstu korpusus (vālams tymā pošā pareizraksteibā) dūdit zini.
Varbyut tys sadalejums juosauc par Cipfa (na Zipfa) sadalejumu, kai tys dareits krīvu volūdā? Pavuorde varātu byut vuocu, a jis dzeivova Amerikā ir juo vuords byutu skaitoms angliski.
Programys pīmārs[pataiseit]
Lyuk Javys programa, kas vīnam argumentam izvoda tabeleiti ar Zipfa sadalejumu n lelumu vydā:
public class Zipf { public static void main(String[] args) { if (args  "); System.exit(0); } // komandys aiļa parametrys - vasals pozitivs skaitlys: int n = Integer.parseInt(args[0]); double total = 0.0; for (int i = 0; i < 19; i++) { total += 1.0/(i+1); } for (int i = 0; i < 19; i++) { System.out.printf("%d.lelums: %2.2f\n", (i+1),(100.0/((i+1)*total))); } } }
Pīmārs juos izsaukumam deļ n=10:
c:\temp>javac Zipf.java c:\temp>java Zipf 10 1.lelums: 34.14 2.lelums: 17.07 3.lelums: 11.38 4.lelums: 8.54 5.lelums: 6.83 6.lelums: 5.69 7.lelums: 4.88 8.lelums: 4.27 9.lelums: 3.79 10.lelums: 3.41
Zipfa sadalijums bīži īsastuoj ari tierga sadalejumā konkurentu vydā. Pīmāram, ka ir 10 maizis ryupnīcys, tod leluokai bīži byus 34% dale maizis tiergā, ūtrai leluokai - 17% (divreiz mozuok), i.t.t.


text:
Pavasara mieneša 7 dīna
Pavasara mieneša 7 dīna irā 66 goda dīna pa Gregora kaleņderam (garajuo godā - 67 dīna). Nu ituos dīnys leidz goda golam palīk 299 dīnys.
Puslopu ruodeklis
Svieteibu i pīminis dīnys[pataiseit]
- Albanejā Školuotuoju dīna.
Katuoļu svātū dīnys[pataiseit]
Tumašs nu Akvinu - spredekers, bazneicys školuotuojs
Vuorda dīnys[pataiseit]
Ella - Elmira
Nūtikšonys[pataiseit]
Latgolā[pataiseit]
- 1855 - Daugpiļs styprūtnē vīnā stuņdē ceļuojuma laikā apsastuoj Meklenburga-Šverinys gercogīne Auguste Reuss (Auguste Reuß zu Köstritz) i Prūsejis princs Karls;[1]
- 1946 - piec puortraukumu dorbu atjaunynoj Reigys Goreigais seminars (īstateits 1920 gods leita m. 3 d. Aglyunā);
- 2005 - izaceļ guņsgrāks Rundānu školā, tok cīte tik trešuo stuova kolidors.
Latvejā[pataiseit]
Pasaulī[pataiseit]
- 1876 - Aleksandris Grehems Bels (Alexander Graham Bell) dabova patentu sovai ītaisei, kuru pasauce par teleponu (ASV patenta numers 174,464);
- 1918 - boļševiki pasauce Krīvejis komunistu parteju;
- 1918 - Roalds Amundsens paviestej pasauļam, ka juo ekspediceja dasnēguse Dīnavydu polu (tū jī īveice 1911 gods zīmys m. 14 d.);
- 1996 - dorbu aizasuoc pyrmais demokratiski ībolsuotais Palestinys parlaments.
Dzimšonys[pataiseit]
Latgolā[pataiseit]
- 1904 - Jezups Krumpāns, katuoļu bazneicnīks, Izvolta, Kumbuļu, Bykovys, Augustovys, Ruguoju i Sarkanu pravests;
- 1953 - Juoņs Gavars - politiks, saimis uorsts, Preiļu dzeidātovys direktors;
- 1970 - Andra Kudore, viesturneica, nūvodtāmātuoja.
Latvejā[pataiseit]
- 1891 - Teodors Spāde, Latvejis vaidu flotys admirals;
- 1955 - Aivars Hermaņs, latvīšu muziks, komponists, producents;
- 1977 - Vents Feldmaņs, latvīšu hokejists.
Pasaulī[pataiseit]
- 1913 - Prans Kulikauskys, Lītovys arheologs, humanitarū zineibu doktors;
- 1924 — Kobo Abe (安部公房, Abe Kōbō), japanīsu rakstinīks;
- 1938 - Aļberts Ferts (Albert Fert) - praņcīšu fiziks;
- 1941 - Andrivs Mironovs, krīvu akters.
Mieršonys[pataiseit]
Latgolā[pataiseit]
- 1984 - Ivans Zavoloko (ИBaH HиkифopoBич ЗaBoлoko), staroveru bazneicnīks, pedagos i presis dareituojs.
Latvejā[pataiseit]
Pasaulī[pataiseit]
- 1274 - Tomašs nu Akvinu, italīšu filosofs, teologs, katuoļu svātais;
- 1932 - Aristids Briands, Praņcejis i vydtautiskuos politikys dareituojs;
- 1954 - Ots Paulis Hermans Dīls, vuocīšu kimejis organiks, Nobela premejis laureats.
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ http://latgalesdati.du.lv/3 Latgolys dati


text:
Uralu palāda
Uralu palāda (latiņu: Trix uralensis; anglīšu: Ural Owl; latvīšu: Urālpūce; lītaunīku: Uralinė pelėda) — peliediņu saimis (Strigidae) palādu ciļts putnys. Perekli taisa Pūstumu Eurazejā nu Skaņdinavejis leidz Tuoleimim Reitim, gon cieški sateikams putyns Latgolā i pūstumu Vydzemē.
Puslopu ruodeklis
Aproksts[pataiseit]
Vīna nu pošu leluokū palādu, spuornu paplatīņs byun net 125 cm, garums da 62 centimetrim i aste 30 cm. Pamata kruosa gaišai palāka ar bryunom streipom.[1] Taipoš kai cytom palādom, zeimeiguokuo pīzeime škiru nūsaceišonā irā bolss. Uralinis palādys gon labi redz i gaismā, kod nakod medej i dīnys laikā.
Bolss[pataiseit]
Pacīši augsts "hau... hau... hau", muotaine kod nakod augstuoku "vak-vak" skonu. Rūjis laikā tāvainim dūbs "ūūūu u u-hu".[2]
Dzeivisvīta[pataiseit]
Pa lelam dzeivoj nasausūs lelūs skujukūku ci jauktūs mežūs, mežamoluos, pūrmoluos, pi mežapļovom i lyuzūs. Perekli taisa kūku dūbūs, cylvāka taiseitūs puļciņuos, vacuos cytu plieseigu putynu perekļuos, iz kūku stubuļnem. Nu apreļa mieneša pereklī 3-4 boltys ūlys.
Paplateiba[pataiseit]
Perekli taisa vysā Eurazejis skujukūku jūstā, taipoš Skaņdinavejā kai areala vokoru rūbežā i Latgolā kai golvonuo Europys areala dīnavydu rūbežā. Napalelā skaitā dzeivoj Reitu Europys i Vydseuropys kolnu regionūs, taipoš i Balkanu dīnavydūs. Lītovā cīši rats putyns. Azejā perekli taisa Sibira taigā, Krīvejis Pijiurys nūvodā, Pūstumu Korejā i vysā Japonejā.


text:
Rundānu katuoļu bazneica
Rundānu Svātuo Krysta paaugstynuošonys Romys katuoļu bazneica irā katuoļu dīvanoms Ludzys nūvoda Rundānu pogostā, Rundānu solys centrā. Rundānu bazneica pīdar pi Romys katuoļu Reigys metropolejis Rēznis-Aglyunys diecezis. Bazneica natur tūrņu, apleik dzeļža sātmaļs iz akmiņa pundamenta.
Bazneica pastateita ap 1820 godu pa puoļu pana Andreja Šahno pīsacejumam. Bazneicā kopu pogrobs, kur paglobuota Andreja Šahno piecguojieja Viktora Šahno saime, a pats Viktors Šahno emigriejs II pasauļa vaidūs. Da 1946 godam pogrobā vydā varieja īīt ļauds, tok vāluok jū aizdareja, kab naizlaupeitu.
Bazneica pastateita ap 1820 godu pa puoļu pana Andreja Šahno pīsacejumam. Bazneicā kopu pogrobs, kur paglobuota Andreja Šahno piecguojieja Viktora Šahno saime, a pats Viktors Šahno emigriejs II pasauļa vaidūs. Da 1946 godam pogrobā vydā varieja īīt ļauds, tok vāluok jū aizdareja, kab naizlaupeitu.
This is an excerpt from the article Rundānu katuoļu bazneica from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.
Other languages


text: vysavac, vysavac dusty, - mluvici vysavac, vysavac trilobit, - bazenove vysavace, prumyslove, - vysavace s vodnim filtrem, profesionalni vysavac, - bezsackove vysavace test, 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10, - cleanmate, vysavac robot, - prodej vysavacu, automaticky vysavac robot, - vysavace hoover, kolik stoji, - zelmer, vysavace rainbow, - mini vysavac, rucni vysavac philips, - saci vykon vysavacu, kvalitni, - vysavace, bezsackovy vysavac, - test vysavac, rucni vysavac ecg, - detsky vysavac, nosni odsavacka na vysavac, - vysavace elektrolux, vysavac rowenta, - centralni vysavac, vysavac na popel, - vysavace testy, vykonny vysavac, - vysavac tycovy, vysavace husky, - vysavace aeg, rainbow vysavac, - testy vysavacu, vodni vysavac eta, - hubice k vysavaci, vysavace panasonic, - vysavac na listi, vysavac philips, - akumulatorovy vysavac, sacky do vysavace electrolux, - odsavacka hlenu na vysavac, vysavac zepter, - krbovy vysavac popela, vysavace zelmer, - bezsackove vysavace, vysavac dirt devil, - vysavac fagor, vysavace do auta, - roboticky vysavac, roboticky vysavac zkusenosti, - vodni vysavac, vysavac popela s motorem, - tepovac, vysavac eta, - rohnson, v praha, brno, ostrava, plzen, olomouc, - nejlevnejsi vysavace, vysavace popela, - hubice na vysavac, kartac na vysavac, - prumyslovy vysavac, zahradni vysavac, - tycove vysavace, bosch vysavac, - parkside vysavac, sacky do vysavace eta, - vysavac lg, sacky do vysavace miele, - vysavac progress, hoover vysavace, - vysavace concept, filtr hepa, - vysavac miele, nejlepsi vysavac, - jezirkovy vysavac, mechanicky vysavac, - roboticky vysavac goddess, vysavac hyundai, - vysavac na plovouci podlahu, sleva, - sencor vysavac, roboticke vysavace recenze, - opravy, sacek do vysavace, - sacky do vysavace, sacky do vysavace aeg, - cistice kobercu, multifunkcni vysavac, - male vysavace, rucni vysavac electrolux, - oprava vysavace, vysavac do auta, - vysavac rucni, roboticke vysavace, - test vysavace, nejžádanější a další.


text:
Vyslelōkō dōvona.
Pādejō šō goda Adventa svātdīne īvoda Kristus Dzimšonas svātku nedeļu. Advents beidzās. Bet kotras „beigas” ir kaut kam „sōkums”: sōksīs Svātki. Adventa vainagā dag vysas četras sveces… Tys nav rūtōjums, bet sova veida pulkstiņs, kas atgōdynoj, cik lela dōvona ir laiks. Mes dzeivojam laikā. Nivīns mirklis naatsagrīž – tōpēc kotrs nu tim ir vīneigais un vyssvareigōkais. Kotra stuņde ir dōvona un kotrai nu tom ir sova nūzeime. Kotra dīna nas jaunus izaicynōjumus un jaunas žēlesteibas; jaunus dorbus un jaunus prīkus. Cik daudz te ir myusu nūpalnu? Prūtams daudz. Bet, jo myusim nabyutu dūts laiks, nabyutu nikō. Laiks ar sovu ritējumu – vyss ir dōvona. Un mes varam šū dōvonu pavairōt un pylnveidōt. Tōpēc, ka kod kaut kas beidzās, kas cyts īsasōc. Vīnmār. Tōpēc kristīšim vīnmār ir īmeslis prīkam. Kas ir vyslelōkō dōvona? Laiks? – Un tūmār nā! Kristīšim ir seviška atbiļde: vyslelōkō dōvona ir Dīva Dāla atnōkšona myusu šōszemes vēstures laikā un telpā.
Pravīši pareģōja, ka nu Betlemes nōks Tys, kurs ir nu sensenim laikim, nu myužeibas dīnom. Apostols, atkōrtōdams psalmista vōrdus, runoj par tū pošu Dīva atnōkšonu storp cylvākim, saceidams, ka Kungs upurus un dōvonas nav grybējis, bet ir radējis maņ mīsu. Raug, es nōku, lai piļdeitu Tovu grybu, muns Dīvs (sal.ps.40). Šī vōrdi sasasauc ar Jezus lyugšonas vōrdim: Tāvs, na muna, bet Tova vaļa lai nūteik (Lk 22,42).
Vyslelōkō dōvona tei ir tōpēc, ka Dīvs Tāvs deve mums Sovu Dālu, un Dāls atdeve par mums pats sevi. Tōpēc nu Dīva Dāla dzimšonas skaitam laiku. Un nav tik svareiga laika rēkinōšona – svareigs ir pats atskaites punkts: dīna, kod uz Dīva syuteitū ziņu Marija atbiļdēja ar „jā”. Dreiži vīn pēc pasludynōšonas jei steigšus devēs ceļā pi Elizabetes, nasūt sevī veļ cylvāku acim naradzamū Nūslāpumu. Daudzi cylvāki pagōja garum jaunajai Mirjamai, kura nese sevī īmīsōtū Jezu. Voi kaids nu jim sajuta, ka šei skaistō un smaidūšō Jaunova ir kaut kas īpašs? Un cik nu jim sajuta Dīva klōtbyutni? Prūtams – Elizabete! Jei īsasauce: Tu esi svēteita storp sīvītem! Svēteits ir Tovas mīsas auglis! Nu kurīnes maņ tys, ka muna Kunga Mōte nōk pi manis? Voi jei tū izdūmōja pati? Nā! Tei ir Dīva dōvona: evaņgelists pavēstej, ka Elizabeti pīpiļdēja Svātais Gors. Kai es grybātu, ka maņ byutu tikpat jyuteiga sirds, kai Elizabetei, lai napalaistu garum vyslelōkū Dōvonu! Lai napalaist garum tū breidi, kod uz muna slīkšņa nūsastōs Jezus. Un te ir vajadzeigs Svātais Gors. Un es tyku apdōvynōts… īticēju…ari tu. Ticeiba nav naivums. Teiši ūtraidi – naivi ir tī, kurim līkās, ka vysu var izskaidrōt un pīrōdeit, kai kaidu teoremu. Mes nadreikstam justīs lobōki tikai tōpēc, ka asam ticeigi. Jo mes zynam, ka ticeiba ir Dīva dōvona. Un zynam ari tū, ka Dīvs tū nivīnam naatsoka – varbyut tikai apdōvynoj cytaidā veidā, cytā breidī. Un ticeibas dzērksteli var īkurynōt jebkurā breidī. Dīmžāl, var jau šū dzērksteli sevī nūdzēst un dōvonu pazaudēt…
Cikom cylvāks dzeivoj, cikom rit šōszemes dzeives laiks, cikom īdadzynojam kōrtejū sveci Adventa vainagā, cikom cerejam atsabreivōt nu naivuma un pošpōrlīcynōteibas – tik ilgi pastōv cereiba uzpyust ticeibas dzērksteli.
Pādejōs Adventa dīnas kristīšim, maņ un tev, ir pateiceibas dīnas: Dīvam Tāvam – par tū, ka Jys deve mums sovu Dālu; Dīvam Dālam – par tū, ka izavēlēja byut par vīnu nu mums. Par tū, ka jam beja Mōte, ezeleits, Betleme… un pēc daudzim godim krysts, lai pa eistam un leidz golam byutu par vīnu nu mums. Un pateiceiba Svātajam Goram – par tū, ka caur ticeibas dōvonu ļaun mums redzēt tōļōk, nakai tū uzadrūšynoj vyspōrdrūšōkōs cylvāku ilgas. Socās lelōs pateiceibas dīnas… (Pr. T. Horaks)
Kristus myus īkšeji atjaunoj
Kungs, uzturi myus dzeivus, un mes pīsauksim Tovu vōrdu (Ps 80)
Adventa laikā, kod ar seviškom ilgom gaidam Kunga atnōkšonu, bazneicōs teik nūturātas īpašas Mises – Roratu Mises. Šajā laikā myusu dūmas koncentrejās uz pādejom lītom, uz nōves breidi, kas gaida kotru nu mums, un uz atbiļdeibu Dīva prīškā par tū, kai mes asam izlītōjuši mums dūtū dzeives laiku, un cik daudz asam pavairōjuši tūs talantus, kas ir īlykti myusu dvēselēs.
Senajā Pūlijā Roratu Mises laikā karalis nūvītōja uz oltora īdagtu Roratu sveci un sacēja aizkustynojūšus vōrdus: „Asmu gotovs Kunga tīsai”. Pēc tam tū pošu darēja Pūlijas arhiveiskups, saceidams: „Sum paratus ad adwentum Domini” (Asmu gotovs Kunga atnōkšonai). Tū pošu pēc tam darēja senators, zemnīks, karaveirs, piļsētnīks un kolps, atkōrtōdami karaļa vōrdus. Šaidu senu tradiciju aproksta Vladislavs Sirokomla.
Nu 17. Decembra Bazneicas liturgija myus sagatavoj Dīva Pīdzimšonas svātkim. Advents nav tik daudz gondareišonas laiks, cik dīvbejeigas un prīceigas gaideišonas laiks uz Kunga atnōkšonu. Šajā laikā nadzīžam Gūds Dīvam augstumūs, bet tei nav grāku nūžālas izrōdeišona, kai tys ir Lelajā Gavēnī, bet gon gaideišona uz Gloria, kas nu jauna īsaskanēs Kunga Pīdzimšonas naktī.
Svātais Pōvuls roksta, ka: kod pīsapiļdēja laiks, Dīvs syutēja sovu Dālu, dzymušu nu Sīvītes (Gal 4,4). Laiku pīpiļdējums ir Dīva Tāva skaidri nūteiktais Dāla atsyuteišonas breidis. Dīvs sovā gudreibā vysu ir paredzējis un atnōce pi mums vysatbylstūšōkajā laikā. Kristus – patīsais Dīvs un patīsais Cylvāks – atnōce pi mums tod, kod tū paaudžu ilgas, kuras dzeivōja pyrms Jō atnōkšonas vērs zemes, pīsapiļdēja pylnā mārā. Šōs kūpeigōs ilgas pēc Dīva labi izteice apostols Pōvuls: kod pīsapiļdēja laiks, Dīvs syutēja sovu Dālu, dzymušu nu Sīvītes (Gal 4,4).
Advents ir Kunga atnōkšonas gaideišonas laiks. Par taidim Kunga gaideišonas simbolim ir vacais Simeons un pravīte Anna. Jī obi gaidēja Pesteitōja atnōkšonu. Par Simeonu Evaņgelijs soka, ka Jeruzalemē dzeivōja cylvāks, vōrdā Simeons. Jys beja taisneigs un dīvbejeigs cylvāks, kurs gaidēja Izraeļa īprīcynōšonu, un Svātais Gors mōjōja jymā. (Lk 2,25). Par pravīti Annu evaņgelists vēstej, ka jei naatstōja svētneicu, bet, gaveidama un lyugdama naktim un dīnom, kolpōja Dīvam (Lk 2,37). Jī obi satyka Jezu, kuru Marija un sv. Jezups atnese uz svētneicu. Šī cylvāki patīši mīļōja Dīvu, tōpēc jū dzeive beja vīna vīneiga gaideišona uz Pesteitōja atnōkšonu. Tōpēc lai myusu naizbreinej jūs prīks, īraugūt mozū Jezu. Simeons pajēme Bārnu sovōs rūkōs un slavēja Dīva labvēleibu, saceidams: „Tagad Kungs, atlaid sovu kolpu mīrā”(Lk 2,29).Jō šōszemes dzeives mērkis jau beja sasnāgts, un vacais Simeons juta, ka var jau aizīt mīrā, kai kugis, kurs atstōj ūstu un īpeļd jyuras plašumūs.
Tikpat prīceiga ir pravītes Annas reakcija. Jei, īgōjuse tymā pat stuņdē, slavēja Kungu un stōstēja par Jū vysim, kas gaidēja Izraeļa atpesteišonu (Lk 2,38). Šōs divas personas mums piļneibā atklōj Adventa byuteibu.
Ari myusu dzeivei ir jōbyun taidai Kunga atnōkšonas gaideišonai. Vēsturiskā nūzeimē Jezus atnōce pi mums pyrms vairōk kai divom tyukstūšom godu, un Bazneica ik godu otkon un otkon nu jauna pīmiņ un atzeimej Jō atnōkšonas pīmiņu Kristus Dzimšonas dīnā. Mes gaidam ari Jezus ūtrreizejū atnōkšonu, kod laiku beigōs tiks apkūpōta vysa cylvāku dzymuma reiceiba un kotrs sajims taisneigu atolgōjumu par dorbim, kas izdareiti, jim mīsā asūt.
Un beigu beigōs sasatikšona ar Kristu pīsapiļdeis myusu nōves breidī, kod tiks iztīsōta vysa myusu šōszemes dzeive. Tōpēc gaideišonai uz Kristus atnōkšonu ir jōbyun par myusu dzeives mērki, un mums ir jōbyun uzticeigim šai gaideišonai taipat kai Simeons voi pravīte Anna, jo, lai ari mes nūvacōtu, kai pravīte Anna, un nūsērmōtu, kai Simeons, Kungs atnōks pi mums!
Tōpēc šudiņ lyugsimēs ar sevišku dedzeibu, lai Kungs atjaunoj myus un dōvoj mums pesteišonu, lai dūd mums jaunu dzeivi, lai mes varātu Jū slavēt bez gola. (Henriks Majkžaks SCJ)
Dīvkolpōjumu kōrteiba Aglyunas bazilikā Kristus Dzimšonas svātkūs:
24. decembrī - plkst. 19.00 0 kūpeiga oblašu lauzšona; plkst. 20.00 - Ganeņu Mise (apakšejā bazneicā)
25. decembrī - plkst. 10.00 dīnas sv. Mise; plkst. 19.00 - vokora sv. Mise.
26. decembrī sv. Mises plkst. 10.00; 12.00; 19.00.


text:
Parostō liturgiskō laika 4. svātdīne
Lyugšona: Svātō Marija, Kristus Mōte, esi ar mums šymā godā. Aiznes sovam Dālam par upuri myusu lobūs nūdūmus un censšonūs tūs izpiļdeit. Izlyudz mums pīdūšonu par vysim myusu grākim un paleidzi mums atcerētīs, ka mes asam aicynōti uz svātumu, uzticeigi pyldūt sovus ikdīnas pīnōkumus.
Palyudz sovam Dālam, lai Jys līk pīaugt myusu ticeibai un lai dora myusu sirdis teiras un Jam pateikamas.
Dōrgō Mōte, izlyudz mums nu Jezus drūsmi, cereibu un prīku šudiņ un vysōs šō goda dīnōs. Caur Tovu Dālu, Jezu Kristu, myusu Kungu. Amen.
PŌRDŪMOM
Šōsdīnas Svātū Rokstu lasejumi mums pīrōda Bazneicas mōceibas dīviškeigū izceļsmi, kaut ari daudzi tū apšauba. Ļūti bīži cylvāki kaut kū stōsta, kas pyrmajā breidī līkās lela gudreiba, bet vālōk izarōda tikai kārdynōjums un mēginōjums apslēpt kaida naticeibu. Jo daudzi soka: „Tycu Dīvam, bet natycu Bazneicai”. Šķītamō šō izteicīņa gudreiba bolstōs uz runōtōja ticeibu Dīva eksistencei, un uz vīnlaiceigu protestu pret grākim un kļyudom, kurus gondreiž kotrs var atrast Bazneicā.
Bet Svātī Roksti mums vēstej par pravītōjuma dīviškeigū izceļsmi, par vyltus pravītōjumu īspējameibu un par tū spāku, kas pavoda dīviškeigū mōceibu.
Prūtams, burtiski vysi grybātu Bazneicā atrast tikai lobu un svātumu, mes vysi Bazneicas strukturōs ceram atrast gūdeigumu, navaineibu un patīseibu, bet reizem tūmār sasateikam ari ar tryukumim un grākim. Bet tūmār es grybu jums apgolvōt, ka bazneicas strukturōs vīnolga jyus atrassit vairōk taisneiguma, nasavteibas un leidzjyuteibas, nakai jebkurā cytā īstōdejumā vērs zemes. Dīmžāl, godōs ari kārdynōjumi un, kod mes ar tim sasaskaram, tod mes pīdēvejam tim lelōku nūzeimi, jū vairōk, kod asam cerējuši Bazneicā atrast svātumu un bezgrēceibu. Bet ticit maņ, ka absoluta teireiba un bezgrēceiba Bazneicā nav īspējama, tōpēc ka Bazneica – tī asam mes, gon tu, gon es, gon tovs un muns kaimiņš, lelōkō daļa nu myusu draugim un paziņom. Kai jyus dūmojit: cik nu šim ļaudim ir svāti un navaineigi Dīva prīškā? – Nu, lyuk! Un tūmār, teiši nu šōs grēceigōs tautas Dīvs izavēlej sev pravīšus un soka: „Es likšu sovus vōrdūs jō mutē, un jys tim saceis vysu, kū Es jam pavēlēšu. Bet, jo kaids naklauseis Munim vōrdim, kurus jys runōs Munā vōrdā, Es nu tō pīpraseišu nūrēkinu”.
Teiši nu jyusu vyda Kungs paaicynoj Sovus sludynōtōjus, prīsterus, mūkus un veiskupus. Tōs ir jyusu gimenes, kurōs dzymst kardinali un pāvesti, kuri, sovukōrt, Jō vōrdā aicynoj uz atsagrīzšonu. Kritizejūt Bazneicu, aprunojam poši sevi. Apšaubūt Bazneicas svātumu, apšaubam poši sovu svātumu. Un pareizi doram! Par sevi vajag šaubeitīs, bet kōpēc tod tu nauzatici Tam, Kurs īlīk Sovus vōrdus cylvāku dālu mutēs? Kōpēc Dīvam natici? Voi tod tu dūmoj, ka Jys deļ tevis nav pīteikūši svāts? Bet Dīvs ir ar mums! Mes asam pōrlīcynōti, ka Jys atsarūn kūpā ar mums, jo Jys tū ir daudzkōrteigi apsūlējis un tik daudzveideigi Sevi atklōjis!
Vīnmār atceritēs, ka Bazneicai ir Dīva-cylvāka raksturs. Dīvs tymā īnas sovu vareneibu, bet tu… - kū tu ar sevi īnesi Bazneicā? Kū lobu mes varam gaideit nu vasalas rindas Bazneicas organisma kritizeitōju? Voi tod jī ir svātōki, nakai Tys, caur Kuru ir vyss un Kurs Pats ir vyss? Es ceru, ka jyusu religiskō pīredze un vasalais saprōts paleidzēs apklusynōt nataisneigūs cylvākus, kuri nazyna Bazneicas eistū raksturu.
Ir cylvāki, par kurim mes zynam, ka jī ir – svātī. Jūs aizbiļdnīceiba paleidz mums lyugt Dīvu. Reizem mes jūs uztveram gondreiž kai gimenes lūcekļus, kurim ir „lobi sakari”. Daudzi nu jim ir myusu acīs izauguši par varūnim nu antikajom leģendom un mītim. Pareizi darēja pāvests Jōņs Pōvuls II un tagad turpynoj pāvests Benedikts XVI, kanonizejūt cylvākus, kuri ir tyvi mums jūs šōszemes svātceļōjuma laikā. Tys ļaun mums īraudzeit svātumu cytā perspektivā. Šī „jaunī svātī” runoj mums saprūtamōkā volūdā. Jūs lāmumi un izvēle bīži vīn atbiļd mums uz jautōjumim, kurus mes uzdūdam poši sev, un kas atsateic uz uzticeibu Kristus mōceibai un maineigajim socialajim myusdīnu pasaules apstōklim.
Kū tod mums soka „jaunī svātī”? Jūs dzeives aprokstūs mes atrūnam mozōk pōrdabisku parōdeibu, bet vairōk Dīva un tyvōkō mīlesteibas breinumu. Lelōkō daļa nu jim – tī ir cylvāki, kuri meklēja Dīva attālu sovūs tyvōkajūs. Jī najautōja, kurs kai ir piļdējis bausleibas, bet kotru cylvāku uzjēme kai brōli. Myusu laikmeta svātī pat navaicoj, kurs tic Dīvam. Jī saskota Dīvu nakristīšu un ateistu acīs, pat sovu slapkovu acīs. Kas tod ir svātums? Voi tei nav namiteiga Dīva attāla meklēšona?
Ļūti daudzim cylvākim līkās, ka Bazneica nu jim prosa pōrōk daudz: „īsajauc na sovōs lītōs”. Jī vysi beistās pazaudēt sovu breiveibu un naatkareibu, lai kai jī tū ari saprostu. Bet rezultats sanōk pilneigi pretejs: tys, kurs īsamōceis īt kristeigū ceļu – tī atrass breiveibu; bet tys, kurs īs pa sovu ceļu un breiveibu meklēs „pa sovam” – tī vysi ir palykuši par gyusteknim. Jo tu tōļōk ej pa šū pasauli, jo dziļōk īgrymsti tō dubļūs. Reizem tu nūnōc tik tōli, ka tev nav glōbīņa bez paleidzeibas nu ōrīnes. Tōpēc uzmaneigi klausīs, kū soka pravīši. Pat jo jūs vōrdi tev liksīs pōrōk radikali, kai šōsdīnas ūtrajā lasejumā, tod tu lobōk īsaklausi, uz kū tī tevi aicynoj, un tikai pēc tam sprīd par tūs saturu.
Svātais apostols Pōvuls grybēja, lai myusūs nabyutu īkšejōs daleišonōs „pasauleigōs” un „Dīva” lītōs. Jys vairōk atbaļstēja bezlauleibas dzeivi. Voi tod daudzi izavēlēs taidu breiveibas veidu? Asmu pōrlīcynōts, ka nā. Tys ir ceļa sōkums, tys ir tikai leidzeklis, kas paleidz cylvākim dreižōk atrast Dīva vaigu, bet nu ūtras puses – tys nikō nagarantej. Bet ir taids kārdynōjums – Dīvam salyktu upuri uzskateit par garantiju svātumam. Ak Kungs, kaida maļdeišonōs!
Evaņgelija aina, kas parōda Jezu Kafarnaumā, līk mums aizadūmōt. Kai byutu, jo taipat reikōtūs sludynōtōji ari myusu laikūs? Voi tod zeimes, kuras jī parōdēja, nanūvastu vysus pi vīna gonampulka, kas pakļauts vīnam Ganeitōjam? O, jo vysi prostu izdzeit demonus, nūmīrynōt stihiju, pīceļt nūmyrušūs – tys vysus pōrlīcynōtu, voi na tai? Kurs nu jyusim tai dūmoj – tys smogi moldōs.
Jo cylvāki jau ir redzējuši Cylvāku, Kurs tū vysu darēja! Gon ļaunūs gorus izdzyna, gon naspējnīkus izdzīdynōja, gon myrušūs pīcēle, un, beidzūt, ari Pats augšancēlēs. Un kaids rezultats vysom šom zeimem un breinumim? – „…vysi izabreinēja, tai ka cyts cytam jautōja: Kas tys ir? Kas par jaunu mōceibu, ka Jys pat naškeistajim gorim pavēlej un tī Jam ir paklauseigi?” – Voi tod vysi breinumu līcinīki atsagrīze? Nimoz nā! Jī tikai „izabreinēja”!
Nu ūtras puses jūs reakcija uz breinumu beja daudz lobōka, nakai myusejō. Kod myusu laikūs nūteik kaids breinums, tod pyrmom kōrtom… teik sapulcynōts zynōtnīku konsilijs, kuri sprīž: voi tys beja breinums, voi nā. Pēc tam teik atklōta diskusija par dobas parōdeibom, kas varātu nūvest pi tik naparostas lītas kai breinums. Tys vyss atgōdynoj Bībeles stōstu par Mozu, kurs stōvēja faraona prīškā. Mozus rōdēja zeimes, un faraona burvji mēginōja tōs atkōrtōt, lai pamatōtu naticeibu.
Kunga spāks paleidz tikai tam, kurs jau tic. Jō spāks ir tim, kuri ir gotovi tū smeļt. Pravītōjumi ir paradzāti tim, kuri gryb uzklauseit pravīšus. Breinums nav atsagrīzšonas leidzeklis. Tei ir zeime ticeigajim – „Es asu ar jums”! Kotrs breinums ir epifanija, tys ir – Dīva atklōsme. Tei ir Jō klōtbyutnes un uzticeibas cylvākim zeime. Breinums ir vajadzeigs ticeigajim, bet vysim pōrejim tys var byut tikai īmeslis izbreinā paceļt uzacis un saraukt pīri.
Nu tō radzam, ka Bazneicas kritiķus navar atgrīzt ar breinumim. Vīneigais veids tū izdareit ir – pīsaisteit jūs ar svātuma pīmārim. (MMK nu www.katolik.ru)
2. februaris – Kunga upurēšona svētneicā.
Šajā dīnā mes svynam vīnlaiceigi gon apbreinojamas sasatikšonas, gon pyrmōs škēršonōs svātkus.. Apbreinojamas sasatikšonas, jo Vīnpīdzymušais Dīva Dāls šudiņ teik atnasts uz svētneicu, lai tyktu stōdeits prīškā dzeivajam, myužeigajam Dīvam, Jō Tāvam, pyrmōk, nakai nūtyka Jō tikšonōs ar pasauli. Un veļ, sasatikšona storp svātajom dvēselem un jūs gaideitū Pesteitōju. Ilgu, sarežgeitu un svēteigu dzeivi beja nūdzeivōjuši gon Simeons, gon Anna; jim obim beja apsūleits, ka jī nanūmērs, cikom nabyus īraudzējuši sovu Pesteitōju. Un, lyuk, šei dīna atnōce, un Jū gaidūšī taisneigī satyka aci pret aci Dīvu, Kurs beja kļyvis cylvāks… „Tagad nu atlaid, Kungs, sovu kolpu mīrā,” sacēja Simeons, „jo munas acis ir redzējušas Tovu pesteišonu…” Tagad jys var aizīt myužeibā, tagad jys var nūkōpt myrušū vaļsteibā un aiznest uz turīni pyrmū vēsti, ka jys ir redzējis vērs zemes Dīvu, kas kļyvis mīsa.
Vīnlaiceigi šī svātki ir pyrmō Dīva Mōtes škēršonōs ar Jōs Dīviškū Dālu. Pēc tū laiku jūdu īroduma kotrs pyrmdzymtais veirīšu kōrtas bārns tyka upurāts Dīvam un kļyva par Dīva īpašumu. Šys īrodums, šys lykums tyka īvīsts tymūs laikūs, kod Mozus izvede nu Egiptes vērdzeibas Izraeļa tautu. Tod ītīpeigais faraons nagrybēja atlaist sovus vērgus; un šausmas pēc šausmom pīmeklēja Egiptes zemi, lai cylvāki atsajāgtu zam smogōs, tīsojūšōs Dīva rūkas. Un vīna nu vysbrīsmeigōkajom strōpem, kas tyka uzlykta faraonam, kurs pretōjōs Dīva grybai, beja vysu Egiptes zemē dzymušū pyrmdzymtū dālu nōve. Taida beja moksa, kas satrīce cītū kai akmiņs faraona sirdi, par šaidu cenu īgyva breiveibu Izraeļa bārni.
Bet tod, kod jī sasnēdze tuksnesi, ari jūs sasnēdze Dīva dorbu atbolss: par šū šausmu cenu, par bārnu nōves cenu, par mīļōtū bārnu atjimšonas mōtem cenu jī tyka izvasti nu Egiptes zemes, nu gyusta un vērdzeibas zemes. Un, kai atgōdynōjums par tū, it kai kai izpērkums par tim bārnim un jūs mōtem, pyrmdzymtais veirīšu kōrtas bārns kotrā gimenē beja jōnas uz svētneicu, un Dīvs īgyva pōr jim dzeives un nōves varu. Un lyuk, atnasūt Sovu Bārnu uz svētneicu, Dīva Mōte atnese Jū upurēt Dīvam. Pyrmū reizi, labprōteigi, pēc Sovas tautas Lykuma, jei atdeve Dīvam sovu Pyrmdzymtū. Šys upurs turpynōjōs vysu Jōs dzeivi: Dīva Mōte atdeve Jū uz vysim laikim, un Dīvs Tāvs pījēme šū upuri, vīneigū taida veida upuri vysā pasaules vēsturē, un tys kļyva par asiņainū Golgotas Upuri.
Kotrs nu mums kaidreiz, sovas kristeibas dīnā, tyka atnasts uz svētneicu; kotrs nu mums tyka stōdeits prīškā Dīvam, lai kļyutu par Jō īpašumu; bet Kristus Bazneicā nav sīvīšu un veirīšu dzymuma, vysi ir Dīva bārni, tōpēc mes vysi tykam atnasti uz svētneicu un upurāti Dīvam, taipat kai Kristus Bārnu atnese Jō Mōte. Kotra mōte kaidreiz atnese un atdeve sovu bārnu Dīvam, un sajēme jū atpakaļ pi Pesteitōja voi Dīvmōtes oltora. Kotrs nu mums otkon un otkon sateik Dīvu kotru reizi, kod jys atnōk uz bazneicu. Simeons un Anna gaidēja un satyka Kristu. Voi ari mes Jū sateikam?
Pōrdūmōsim kotrs nu mums, kū nūzeimoj tys, ka mes kaidreiz tykam atnasti uz bazneicu, upurāti Dīvam ar mōtes mīlesteibu, atdūti globōšonā Tam, Kurs ir Kungs un Dzeiveiba. Padūmōsim par tū, voi mes asam spējeigi satikt Kristu tai, kai Jū satyka Simeons un Anna. (Nu Surožas metropolita Antonija sprediķim).
Gaisma uzvarēs tymsu.
Tymsa, nacaurradzama nakts apklōja zemi, tymsi mōkūni aizsedze zvaigznes, un nūguris, vīntuļš celinīks, īdams cauri bīzajam mežam, naredzēja nikō sovā prīškā; jys ir tyvu izmysumam, un jam līkās, ka jys nikod nanūnōks leidz sovam mērķam, nikod nasasnēgs kaidu apdzeivōtu vītu. Un pēkšni, cauri bīzajai tymsai kaut kas īsamirdzēja – kaut kur tōlumā īsadedze gunteņa, un ceļinīka dvēselē uzreiz rodōs cereibas stareņš, jys veļ drūšōk sūļoj tōļōk, un moz-pamozam jam prīškā pasarōda vīna gunteņa pēc ūtras, un jys vairs nav vīns – jys ir glōbts! Mērkis jam līkās jau sasnādzams, jō prīškā atsaklōj piļsēteņa, uz kuru jys steidzās.
Voi tai nav ari myusu dzeivē? Ciļvēces un kotra atseviška cylvāka personeigajā dzeivē godōs breiži, kod vyss ir īteits bīzā tymsā. Grāki, ļaunums, naticeiba, īnaids, nataisneiba – vyss šys naideigais spāks it kai īgyust varu pōr vysu ciļvēci un, aizsadzūt mums kotru gaismu, naļaun mums nikū saskateit šajā nacaurradzamajā tymsā. Bet „gaisma speid tymsā, un tymsa tū naapjims” – tei nadreikst jū apjimt. Pīteik īsadegt vīnai gunteņai, lai gaisma izaplateitu tōļōk: nu vīnas dzērksteles var īsadegt daudz gunteņu, un ap mums otkon byus gaišs.
Kod mes pōrdzeivojam bezcereigus laikus, kas nūmōc myus ar sovu smogumu, Kungs nasavēlej, ka mes nūsadūtu dryumom dūmom. Jys gryb, lai mes šajā tymsā, nabādojūt, namiteigi tīktūs pretim gaismai, un ar sovu pīmāru myrdzātu ar spūžu patīseibas un labesteibas spūžumu. Myusim dzeivē vysvairōk ir napīcīšama maiga mīlesteibas gaisma, kuru izstoroj tī, kas ir tyvu tōs olūtam, tyvu Dīva mīlesteibai. Dvēsele, kura ik dīnas ar dedzeigu lyugšonu nōk Dīva trūņa prīškā, bez šaubom atmirdzēs dabasu gaismas spūžumā un izpiļdeis apostola Pōvula nūrōdejumu: „pōrsavērtit, atsajaunōdami sovā prōtā, lai jyus varātu izprast, kas ir Dīva gryba – tū, kas ir lobs, pateikams un piļneigs”(Rom 12,2).
Pōrsaveidōjuse, šaida dvēsele kļyus spējeiga izplateit sev apkōrt maigū mīlesteibas gaismu un īdegt cytūs Dīva gunteņu. Tod, beidzūt, gaisma uzvarēs tymsu, un myužeigō Patīseibas Saule otkon uzauss pōr mums.
Īdegsim šudiņ svēteitū sveci myusu varbyut bezcereibas tymsā sleigstūšajōs mōjōs, lai tei atgōdynoj mums par Dīva gaismu, kas speid kotrā tymsā, un tymsa nikod lai naapjem myusu sirdis un prōtus. (Nu grōmotas „Kotra dīna – Dīva dōvona, kr.vol.)
Nu vysas pasaules.
Moskova. Par sešpadsmytū Moskovas un Vyskrīvijas patriarhu ir īvālāts Smolenskas un Kaliningradas metropolits Kirils. Ari pāvests Benedikts XVI ir nūsyutējis jaunajam patriarham apsveikuma telegramu, kurā saceits: „Ar prīku sajēmu ziņu par Jyusu īvēlēšonu Moskovas un vysas Krīvijas patriarha omotā”. Pāvests syuta Kirilam sirsneigu sveicīni un vēlej daudz spāka un prīka lelō un atbiļdeigō uzdevuma veikšonā, kas stōv jam prīškā, vodūt Bazneicu goreigōs izaugsmes un vīnōteibas ceļā. Pāvests aplīcynoj sovu vīnōteibu lyugšonā, lai Dīvs dūtu jaunajam patriarham „gudreibas pōrpiļneibu”, ka jys spātu vīnmār pazeit Dīva grybu, „pastōvēt mīļojūšā kolpōšonā” sovai tautai un paleidzēt tai byut uzticeigai Evaņgelijam un bogōtajai Bazneicas tradicijai. Svātais Tāvs nūvēlēja, lai Vysuvarenais Dīvs svētej patriarha centīņus vīneibas veicynōšonā un aplīcynōja, ka Katōļu Bazneica turpynōs cīšu sadarbeibu ar Krīvijas Pareizticeigū Bazneicu kristeigū un ciļvēciskū vērteibu izplateišonā myusdīnu sabīdreibā.
Pīdōvojam jyusim fragmentu nu jaunō patriarha pyrmōs intervijas „Komsomoļskaja pravda” žurnalistei. Jautōts par pasaules ekonomiskū krīzi, patriarhs atbiļdēja: „Vōrds „krīze” tulkōjumā nu grīķu volūdas nūzeimoj - tīsa. Kotra krīze dzeivē ir Dīva tīsa, un Dīva tīsa atškir taisneibu nu malim, atsadz nataisneibu. Tys, ka šudiņ pasauļs pōrdzeivoj ekonomiskū krīzi, nūzeimoj, ka Dīva tīsa ir atklōjuse kaut kaidu globalu ciļvēciskū nataisneibu. Krīze nav sōkusēs myusu vaļstī, un pošlaik mes jyutam tōs ladainū pīskōrīni, bet tūmār mums ir jōzyna, ka tei ir Dīva tīsa pōr cylvāku nataisneibu, pōr alkateibu, pōr pōrmēreigu vēlēšonūs īgyut arvīn vairōk, zaudejūt kontroli par sovom vajadzeibom, tīsa pōr censšonūs palikt bogōtōkim ar jebkurim leidzeklim, aizmērstūt eistōs vērteibas un idejas.”
Ekselence, kaida pēc jyusu dūmom ir pošreizejō laikmeta īpatneiba, kaidas ir golvonōs cylvāku problemas myusu dīnōs?
Pēc munom dūmom, vyslelōkō problema pošlaik ir – cylvāka personeibas krīze, un na ekonomika. Pat deveņdasmytajūs godūs, kod beja pavysam gryuši, kod nabeja kū ēst un olgas naizmoksōja, es uzskatēju, ka ekonomiskōs problemas vysā tūs cītsirdeibā nav deļ mums strategiski beistamas. Tōpēc ka gon ciļvēciskais, gon intelektualais potencials, gon resursi, kurus Dīvs mums ir devis, pareizā kombinacijā savītōti vīns ar ūtru, dūs rezultatus. Bet tys, kam pateišam ir sakars ar cylvāku dzeives strategiju vysā pasaulē, - tei ir personeibas krīze.
Reizem eju garum bazneicai, bet beistūs tajā īīt: garajōs biksēs, bez lokota un ar pīkrōsōtom lyupom. un vacōs sīveņas, kuras tī kolpoj, mani nūlomōs…
- Ejit drūši īkšā! Dīmžāl, reizem padzeivōjušōs sīvītes bazneicā izatur mozlīt cītsirdeigi. Jo – jyus īgōjat īkšā, pēc skota taida, kurai nav nikaidu problemu, moderni gērbta, bet šai sīvītei ir kaidas sovas gryuteibas dzeivē. Jei īrauga jyus taidu, škītami bez ryupem, un jai nūskaņōjums ir sabūjōts - sok, i te maņ mīra nav…
Kōpēc sīvītem, ejūt uz pareizticeigū bazneicu, jōsīn golvā lokots?
- Sīt lokotu voi nā – tys ir myusu pareizticeigōs kulturas un tradicijas jautōjums. Jo jyus kotru svātdīni apmeklēsit bazneicu, pat napamaneisit, kai pati sōksit sīt golvā lokotu, kai tū dora, pīmāram, musulmanītes. Es kaidreiz kolpōju Teheranas pareizticeigū bazneicā. Skotūs, stōv sīvītes ar lakatenim golvōs, apgērbs leidz zemei, klusas, pazemeigas – kai eņgeļi. Es vodu dīvkolpōjumu, un man sirdī taids svātsvineigs nūskaņōjums. Izarōdēja, ka tōs ir myusu diplomatu sīvas. Vokorā es tyku uzaicynōts uz pījimšonu. Un tī es īraudzēju tōs pošas sīvītes, bet pavysam cytā izskotā: tik modernas un sasapucējušas, ka pat īsadūmōt navarēju. Bet bazneicā beja tik pazemeigas sovūs lakateņūs. Kōpēc bazneicā byutu vālams lokots? – Tōpēc, ka cylvāku dūmom bazneicā ir jōbyun nūskaņōtom uz lyugšonu. Skaisti gērbtas sīvītes pasarōdeišona, prūtams, pīsaista uzmaneibu – un nūvērzej dūmas nu dīvkolpōjuma. www.katolik.ru)
ZIŅŌJUMI
2. februars – Sveču dīna - sv. Mises Aglyunā plkst. 10.00; 12.00; 19.00.
3. februars – sv.Blazija dīna – bazneicōs teik dūta svēteiba ar svecem pret kokla slimeibom – sv. Mises Aglyunā plkst. 7.00; 12.00; 19.00.
4. februars – Rēzeknes-Aglyunas diecezes prīsteru konference – sv. Mise ap plkst. 12.30.
5. februars – sv. Agates pīmiņas dīna – bazneicā svētej yudini un maizi, kai paleigleidzekli pasorgōšonai nu guņs nalaimem, sv. Mises Aglyunā plkst. 7.00; 12.00; 19.00.
8. februars – sv. Mises Aglyunā plkst. 10.00; 12.00; 19.00. Rageļūs – 10.00, Peipiņūs – 12.00.


text:
Osvalds Kravaļs
Osvalds Kravaļs (dzims 1942 g. apreļa 27 d. Pyldys pogosta Puotorovā – mirs Daugpilī 2008 g. juņa 30 d.) – latgalīšu ailinīks, literaturys kritiks. Sagvuordi Ontunejs Rīkstāns, Ašvolds Dveiņuvs. Vadynuojs latgaliskai rokstūšūs literatu audzis atsarasšonu piec 1988 gods, darejs ītaku Oskara Seiksta, Valeņtina Lukaševiča, Juoņa Ryučāna i ct. myuslaiceigūs latgalīšu autoru dailradei.
This is an excerpt from the article Osvalds Kravaļs from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Puoleja
Puolejis Republika (puoļu: Rzeczpospolita Polska) - napavaļdeiga vaļsteiba Centralajā Europā. Tur rūbežu ar Vuoceju vokorūs, Čeheju i Slovakeju dīnavydūs, Ukrainu i Boltkrīveju reitūs, ar Lītovu i Krīveju (Kaliningragys apgabali) pūstumūs. Taipoš nu pūstumu vaļsteibai dasaglauž Baļtejis jiura. Puolejis 312 679 km² pluotā dzeivoj vaira kai 38 milijoni dzeivuotuoju, i ite 69-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī i 9 pa lelumam Europā. Puoleja irā 6 vītā Europys Savīneibā pa dzeivuotuoju bīzeibai. Daudzi dzeivuotuoju sasakūpuši lelajūs mīstūs - Varšovā, Krakovā i Lodzē.
Par Puolejis vaļsteibys dzimšonu vysucieškuok īskaita 966 godu, kod zemē, kura cīši leidzeiga myuslaiku Puolejis Republikys teritorejai, pījimta kristeiguo ticeiba. Puolejis Kieneste īstateita 1025 godā, a 1569 godā jei sasaškeire ar Lītovys Lelkunigaiteju kai Puolejis-Lītovys Savīneiba. 1795 godā itei savīneiba nasuoce byut, i Puolejis zemis beja padaleitys iz vyds Prūsejis Kienestis, Krīvejis Imperejis i Austrejis. 1918 godā, piec I Pasauļa vaidu, Puoleja atdabuoja napavaļdeibys (Ūtruo Republika), tok jau 1939 godā suocēs nacistyskuos Vuocejis i Sovetu Savīneibys okupaceja. Vaira kai 6 milijoni Puolejis dzeivuotuoju nūmyra Ūtrajūs Pasauļa vaidūs. 1944 godā īstateituo Puolejis Tautys Republika beja socialistiska vaļsteiba, politiskai i ekonomiskai cīši sasīta ar Sovetu Savīneibu. 1989 godā Puolejā otkon nūtyka napavaļdeiga, breiva ībolsuošona i beja īstateita "Trešuo Puolejis Republika".
Niule Puoleja demokratiska parlamentariska republika, padaleita sešpadsmit vaivadejuos (puoļu: województwo). Golvysmīsts - Varšova. Puoleja irā Europys Savīneibys, NATO, Saškiertūs Naceju Organizacejys (SNO), Pasauļa Tierdzeibys Organizacejys (PTO) i cytu vydtautisku organizaceju dalineica.
Par Puolejis vaļsteibys dzimšonu vysucieškuok īskaita 966 godu, kod zemē, kura cīši leidzeiga myuslaiku Puolejis Republikys teritorejai, pījimta kristeiguo ticeiba. Puolejis Kieneste īstateita 1025 godā, a 1569 godā jei sasaškeire ar Lītovys Lelkunigaiteju kai Puolejis-Lītovys Savīneiba. 1795 godā itei savīneiba nasuoce byut, i Puolejis zemis beja padaleitys iz vyds Prūsejis Kienestis, Krīvejis Imperejis i Austrejis. 1918 godā, piec I Pasauļa vaidu, Puoleja atdabuoja napavaļdeibys (Ūtruo Republika), tok jau 1939 godā suocēs nacistyskuos Vuocejis i Sovetu Savīneibys okupaceja. Vaira kai 6 milijoni Puolejis dzeivuotuoju nūmyra Ūtrajūs Pasauļa vaidūs. 1944 godā īstateituo Puolejis Tautys Republika beja socialistiska vaļsteiba, politiskai i ekonomiskai cīši sasīta ar Sovetu Savīneibu. 1989 godā Puolejā otkon nūtyka napavaļdeiga, breiva ībolsuošona i beja īstateita "Trešuo Puolejis Republika".
Niule Puoleja demokratiska parlamentariska republika, padaleita sešpadsmit vaivadejuos (puoļu: województwo). Golvysmīsts - Varšova. Puoleja irā Europys Savīneibys, NATO, Saškiertūs Naceju Organizacejys (SNO), Pasauļa Tierdzeibys Organizacejys (PTO) i cytu vydtautisku organizaceju dalineica.
This is an excerpt from the article Puoleja from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Helena Laurinoviča-Pronevska
Helena Laurinoviča-Pronevska (1898-1968) — latgaļu rakstineica.
Dzymuse 1898 gods jaunagods mieneša 4 dīnā Daugpiļs apleiciņa Leiksnys pogosta Jaunušānu solā. Myruse 1968 gods jaunagods mieneša 28 dīnā Pasadenā, Kalifornejā, ASV. Paglobuota San Fernando katuoļu misejis kopūs svaicaiņa mieneša 1 dīnā.[1]
Bibliografeja[pataiseit]
Atguodu gruomotys[pataiseit]
- "Grymstušōs saleņas" (Minhene, P/s Latgaļu izdevnīceiba, 1964),
- "Pasauļs līsmōs" (Minhene, P/s Latgaļu izdevnīceiba, 1981. Nadabeigta, autoris pošys lyktais viersroksts: "Tymsi mōkūni sasavalk").
- "Tymsi mōkūni sasavalk" (Rēznē, Latgolys kulturys centra laistuve, 2011. Nadabeigta).


text:
HTML
HTML (Hyper text Markup Language "Hiperteksta īzeimuošonys volūda") – datorūs lītuota teksta īzeimuošonys (markēšonys) volūda, ar kū īzeimuot saturu Internetā. Bīžuokī lītuojumi - puorstaipteikla škūrsteitivim, pruottelefonim, e-posta viestim. Volūdu standartizej W3 konsorcijs. Dokumenti, kas raksteiti HTML formatā atsaškir nu Open Office Writer, MS Word ci Adobe PDF dokumentim ar tū, ka HTML aproksta vīn dokumenta saturu i daļu saturiskū nūzeimi, bet (eipaši HTML 4 i 5) naapzeimoj ituo dokumenta grafiskuos eipateibys - tuos var elasteigi pīmāruot datora videi, kur itys HTML dokuments lītuots. Pīvadumam, HTML apzeimoj, ka teksta gabaleņš irā pyrmuo leidzīņa vyrsroksts, bet naapzeimoj ar kaida fonta burtim, cik lels, kai izleidzynuots, i.t.t.
Puslopu ruodeklis
Elementi i jūs atributi[pataiseit]
Pomota vīneiba HTML volūdā irā elements. Kai ari XML volūdā, HTML elementam var byut atributi i īkšpuse. Īkšpusē var byut teksts ci cyti elementi. Sevkuram elementa atributam ir sovs nūsaukums i nūzeime. Atributi bīži puormej nūklusātuos vierteibys. Pīvadumam, HTML fragments:
malns  R  sorkons
irā 2 elementi. Vīns nu elementu (font) puorslādz kruosu nu nūklusātuos (malnys) iz sorkonu. Ituo elementa īkšpusē asūšais elements (strong), puormej fontu nu nūklusāta iz trakna. Pyrmais elements ir ar vīnu atributu (style) i ituo atributa vierteibu color:red. Cytam elementam atributu navā.
HTML kodā atributu vierteibys īsokoms likt pēdeņuos (") ci apostrofūs ('), bet HTML 4.01 standarts tū naprasa.
HTML elementu grupys[pataiseit]
- Strukturys i naradzamī elementi. Pīvadumam html, head, link, meta, style, script.
- Bloku elementi, kas aizjam taisnstūri. Pīvadumam, div, p, table, ol, ul, li.
- Plyusmys elementi, kas var puorīt nu vīnys ailis iz citu, bet naprosa sev taisnstūri.
Versejis[pataiseit]
HTML versijā nūruoda versejis (i reizim zamversejis) numurus. Pīvadumam, HTML 3.2, HTML 4.01, HTML 5. Pādējuos W3C versejis irā HTML versija 4.01. Versejai HTML 5 irā skices statuss, bet puorsavierieji jau nazcik elementu nu HTML 5 atbolsta. Bejuši centīni HTML raksteit ari teirā XML sintaksē (a ne SGML) - itū projektu sauc XHTML (verseja XHTML 1.0).
2009 godā suoca dorbu WWW arhitektu padūme, i apstyprynova HTML 5 malnrokstu[1]. HTML 5 irā pīmāruots pruottelefonim; tymā irā puors jaunu elementu (pīvadumam canvas), var bez Adobe Flash i leidzeigim līdzeklim attāluot ari audio i video.
Olūti[pataiseit]
Nūruodis[pataiseit]
- W3C – WWW arhitektu padūme.
- HTML 4.01 – W3C rekomendacija.
- HTML 5 – W3C malnroksts
- WHATWG – HTML 5 automatikys aproksta dorba grupa.
- HTML4 i XHML1 puormej HTML5 – Vlado Palubinsko apskots ap HTML5.


text:
Škūrsteitivs
Škūrsteitivs (ci Puorstaipteikla škūrsteitivs ci puorsavieriejs) irā softa aplikaceja kab ruodeitu, navigētu i maklātu informaceju Puorstaipteiklā. Sevkuru informacejis gabaleņu (resursu) identificej URL adress - tei var byut teikla lopa, obrazeņš, video ci kaids cits turīņs.Nūruodis (hipersaitys) resursūs ļaun lītuotuojim vīgli puorīt škūrsteitivā nu vīna resursa da cyta.
Škūrsteitivi gon vysulobuok pīmāruoti, kab puorsavārtu uorejūs teiklu resursus, bet jūs var lītuot ari privatūs teiklu ci lokalu failu ruodeišanai. Goduos, ka puorsavārtivam irā eipašs režims (nadaslēdzis režims ci Offline mode), kur mozuok drūšuma kontroles nakai verūtīs publisku turīni.
Škūrsteitivi gon vysulobuok pīmāruoti, kab puorsavārtu uorejūs teiklu resursus, bet jūs var lītuot ari privatūs teiklu ci lokalu failu ruodeišanai. Goduos, ka puorsavārtivam irā eipašs režims (nadaslēdzis režims ci Offline mode), kur mozuok drūšuma kontroles nakai verūtīs publisku turīni.
This is an excerpt from the article Škūrsteitivs from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Siejamais lyns
Siejamais lyns (Linum usitatissimum L.) liniņu (Linaceae) saimis lynu (Linum) giņts auguojs. Vīngadeigs zuoluoju auguojs, 50-120 cm augstumā. Arheologiskajūs izkasumūs dazynuots, ka siejamais lyns bejs vīna nu pošu pyrmū cylvāka kuļtivietū solsaimisteibys kulturu. Lyns jau kuļtiviets vaira kai 5000 godu pyrma Krystus pīdzimšonys Tyvajūs Reitūs, Egiptā i Kinejā.
This is an excerpt from the article Siejamais lyns from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Purynu pogosts
Purynu pogosts irā Ludzys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrys Kiudolovā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka i feļčeru punkts. Pogosta vīneigais vuiceibu īstots - Purynu suokuškola - 2008 godā aizdareits.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
Viesturiskai Purynu pogosta teritoreja bejuse Rēznis apleiciņa Kaunotys pogostā. 1945 godā Kaunotys pogostā īstateja Gaveikys solys padūmi. Nu 1949 gods da 1962 godam Gaveikys sola bejus Rēznis rajonā, a nu 1962 gods Ludzys rajonā. 1962 godā solai davīnova Stolerovys solys kolkoza "Zarja" teritoreju. 1975 godā nūtyka zemu puorsameišona ar Ņukšu solu, deļtuo centrys Gaveiki nūguoja cytā pošvoldā. Gaveiku solu puorsauce par Purynu solu.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Ludzys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit]
Purynu pogosts tur rūbežu ar:
Dzeivuotuoji[pataiseit]
Konstaņtinovys pogostā dzeivoj 431 ļauds.
Solys[pataiseit]
Purynu pogosta ļauds dzeivoj 44 soluos.[4] Pošu leluos solys - Auzeni, Kiudolova, Železnīki.
Saimisteiba[pataiseit]
Transports i saiteibys[pataiseit]
Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš dzeļžaceļa linejis pogostā navā.
Purynu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Strumpe" Kiudolovys solā (LV-5745).[5]
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Sutru pogosts
Sutru pogosts irā Leivuona nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā.
Puslopu ruodeklis
Rūbeži[pataiseit]
Sutru pogosts tur rūbežu ar:
- Leivuona nūvoda Rūžupis pogostu;
- Preiļu nūvoda Preiļu pogostu i Suovānu pogostu;
- Vuorkovys nūvoda Upmalis pogostu i Vuorkovys pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit]
Sutru pogostā dzeivoj 693 ļauds.
Solys[pataiseit]
Sutru pogosta ļauds dzeivoj 46 soluos.[2] Pošu leluos solys - Sutri (pogosta centrys), Lipuškys, Rogaviki.
Zeimeigi ļauds[pataiseit]
- Julians Vaivods - pyrmais latvīšu katuoļu kardinals.
Saimisteiba[pataiseit]
Transports i saiteibys[pataiseit]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Leivuons-Preili (P63) i nazcik vītejuos zeimeibys celi.[3] Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj.
Sutru pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Sutri" (LV-5334).[4]
Slavvītys[pataiseit]
- "Šuļtis" - zemdoru saimisteiba, etnografiskū dorbareiku kolekceja;
- Znūteņu Romys katuoļu bazneica.


text:
Meža saskys
Meža saskys aba tik saskys (latiņu: Mustela putorius; anglīšu: European polecat; latvīšu: Meža sesks; lītaunīku: Juodasis šeškas) irā cauņu saimis (Mustelidae) plieseigais zviers nu sasku giņtis (Mustela). Taipoš zynoms kai Malnais saskys ci Europys saskys. Saski radneigi luoseicom, caunem i sormulim. Sātā dajaucātī saski saucomi par fretkom aba sātys saskim. Saski paplateiti kūna vysā Europā da Uralu kolnim Krīvejā, atskaitūt Skaņdinavejis pūstumus i jiuru solys - Airejā, Īslaņdejā, Sicilejā i cytuos jiursoluos jī nadzeivoj.[1] Saskys vīns nu treju Latgolā dzeivojūšūs sasku giņtis dzeivinīku - sūpluok luoseicys i sormuļa.[2]
Izavierīņs[pataiseit]
Saskys, taipoš kai cyti cauņu saimis dzeivinīki, irā smuidra, spieceiga auguma, ar eisom kuojom i plotom golvom.[3] Meža sasku tāvaini labtik leluoki kai muotainis. Tāvaiņu svors ūtratik leluoks kai muotaiņu, auguma garums kūna treštik garuoks. Saska garums byun 35-45 cm, svors muotainem 0,7 kg, tāvainim 1,7 kg. Kažuks tymsai bryuns ci malns. Iz vaiga gaišuoks, ap acim pasataisa taida kai maska, izaverūša kai tymsi okuleri.[4] Zīmā kažuks nūaug bīzs i spūdrys, a vosorā pluons i naskaists. Taipoš kai cytim cauņu saimis pīstuovim, i saskim byun analī dzīdzeri, kurī izdola osu smuorda sekretu. Itei reakceja nūteik viņ tod, kod dzeivinīks sajiut baili par sovu dzeiveibu.
Izavedīņs[pataiseit]
Saski pa lelumam byun nakts dzeivinīki. Jūs var satikt mežūs, pūrūs, peisūs i mežu pļovuos pi iudiņu. Zīmā jī apsadzeivoj sātu ci solu tyvumā i, maklādami barūklis, var net īīt ustobuos. Kolnūs dzeivuot namīļoj. Mygu vusycīškuok ītaisa pi upu zam lelu kūku sakņu. Saski dzeivoj vīnā vītā, vīns saskys izlītoj apmāram 1 kvadratkilometru lelu pluotu. Vosorā saski dzeivoj saimē, a zīmā pa vīnam. Saskys aktivs vysu godu. Zīmys snīgā saska īstaiguotuos stidzenis var ītēmēt pi olūtaiņu, naaizsalstūšu upu, kur puorzīmoj vardivis.
Pošu lelī sasku īnaidnīki - suni, kači, lopsys i lelī palādiņu putni.


text:
Borkovys katuoļu bazneica
Borkovys Svātuo Stanislava Romys katuoļu bazneica irā katuoļu dīvanoms Modyunis nūvoda Borkovys pogostā, Borkovys solys centrā. Borkovys bazneica pīdar pi Romys katuoļu Reigys metropolejis Rēznis-Aglyunys diecezis. Dīvanoms vaļsteibys sorgojamais kulturys pīminieklis.
Parapejā dora pravests Rolands Abrickais. Pošlelī ticeigū svātki irā Svātuo Stanislava dīna.
Parapejā dora pravests Rolands Abrickais. Pošlelī ticeigū svātki irā Svātuo Stanislava dīna.
This is an excerpt from the article Borkovys katuoļu bazneica from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.
Other languages


text:
Vikipedeja:Rakstīņa papiļdeišona
Puslopu ruodeklis
Kas eistyn irā Vikipedeja[pataiseit]
Vikipedeja irā eņciklopedeja, kuru kūpadareidami taisa juos skaiteituoji. Lels skaits ļaužu itamā šaļtī dora pi Vikipedejis, taiseidami tyukstūšys papiļdejumu kas stuņdis. Puormejumi pīsalosa "rakstīņa pataisejumu viesturē" (article history). Izagoda i nadareigys puormejis, tūlaik pyrmuokais teksts mudri grīžās atpakaļ. Zynoms, anglīšvolūdeigajā Vikipedejā lītuotuoju i redaktoru irā vysudaudzuok, a rakstīņu - vaira kai 960 tyukstūšu.
Vikipedejis versejis raistuos i cytuos volūduos. Pīvadumam, igauņu Vikipedejā jau 14 tyukstūšu rakstīņu, ite daudzi deļ taidys napalelys volūdys, i informacejis daudzums leidzeigs lelai drukavuotai eņciklopedejai kai bīzai gruomotai.
Kai es varu paleidzēt?[pataiseit]
Nasabeistit papiļdeit rakstīņu! — sevkurs lītuotuojs var redigēt tekstu, i vadynojam Jiusus byut drūsim i tymā pošā laikā nabyut vandalim. Kod atsarūn nazkurs teksts, kuru varit papiļdeit (turīni, gramatiku voi tik uorejū izavierīni) ejit i redigējit. Nikas navar iznycynuot Vikipedejis. Vysu var izgluobt i piečuok atjaunynuot. Caur sovu redigiešonu Jius varit paleidzēt Vikipedejai byut par pošlobuokū dazynuošonys resursu Puorstaipteiklā i raksteit latgaliski ap vysom svareigom lītom i vysom zineibys atzarem.
Wiki markiešona[pataiseit]
Irā speciala volūda rakstīnim taiseit i redigēt; jei leidzeiga HTML, a pīroksta forma jai cyta. Ekzistej nazcik Wiki markiešonys "dialektu", a ite runojam ap tū, kurs lītojams pošā Vikipedejā. Ka Jums gribīs daudzi redigēt, lyudzami puorskaitit itū informaceju:
Jiusu pyrmais papiļdejums[pataiseit]
- Ejit iz smiļkšu skreini
- Damīdzit iz nūruodis Edit, pīraksteitys zylim literim lopys viersā
- Papiļdit puslopu (lyudzami narokstit nikuo naloba!)
- Damīdzit iz Save page voi Show preview


text:
Škeļtiņu pravoslavu cierkva
Škeļtiņu Svātuo Nikolaja pravoslavu cierkva irā pravoslavu dīvanoms Aglyunys nūvoda Škeļtiņu pogostā, Škeļtiņu solys centrā. Cierkva pastateita 1836 godā ampira stilī - kvadrata forma ar četrim portikim, kas skaistyunuoti ar boltom kolonom i zamu, sferisku kupolu. Sovu originalū vierīni pagluobuse da myuslaikim. Cierkva irā vaļsteibys sorgojamais arhitekturys pīminieklis. 1996 gods zīmys mieneša 19 dīnā, 160 godu jubilejī, cierkva īstyprynuota. Tān Škeļtiņu parapejai (i vēl četrom cytom) kolpoj Tāvs Mihails.
Škeļtiņu parapejā 35 godus darejs Tāvs Vasiiļs Nazarevskais. Jis ar sovu asketizmu i lelu padīveibu īdvāsmuojs na tik pravoslavu, a i staroveru i katuoļu ļauds. Jis nūmyrs 1909 gods jaunagods mieneša 6 dīnā (19 dīnā pa myuslaikim) pa iudiņa svieteišonai cierkvā dīvakolpuošonys drēbuos, sūpluok nazcik pravoslavu i staroveru ļaudim. Taida padīveiga nuove ļauds cīši īdvāsmuojuse. Tāvs Vasiļs paglobuots tīpat cierkvā.
Škeļtiņu parapejā 35 godus darejs Tāvs Vasiiļs Nazarevskais. Jis ar sovu asketizmu i lelu padīveibu īdvāsmuojs na tik pravoslavu, a i staroveru i katuoļu ļauds. Jis nūmyrs 1909 gods jaunagods mieneša 6 dīnā (19 dīnā pa myuslaikim) pa iudiņa svieteišonai cierkvā dīvakolpuošonys drēbuos, sūpluok nazcik pravoslavu i staroveru ļaudim. Taida padīveiga nuove ļauds cīši īdvāsmuojuse. Tāvs Vasiļs paglobuots tīpat cierkvā.
This is an excerpt from the article Škeļtiņu pravoslavu cierkva from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Sorma
Sorma - lads, pasadarejs iudiņa laseitem sasolstūt myglā iz vysaižim objektim. Tei irā kristalainis boltys nūsādys, kas pasadora iz zemis viersa ir lītom. Vysuvaira dobā ar sormu apkluoti irā kūku zori, smylgys i zuole. Jim viersā irā pluoni lada kristaleni, kurim epidedu styurīni atsateik regularam sešstyuram, a iz kristaleņu ploskonuos viersys radazms streipuojumu teiklīņs taidā pošā styurainī. Lads krystalu garums var dasnēgt i nazcik centimetru.
Nūsādys pasadora gaisa sublimacejis procesā asūšim iudiņa gorim i jim sasalejūt ar lītom trāpā, sluobā viejā i gīdrā ci moz muokulaiņā laikā. Sorma pasaruoda, kod gaisa temperatura irā mozuoka kai -15 °C i Reitulatvejis zamainē nūsatur vaira kai 10 dīnu, a Latgolys augstainē i ūtratik vaira. Lads krystalu skaits iz viersa [īaug tymā pusē, nu kurīnis pyuš viejs.
Nūsādys pasadora gaisa sublimacejis procesā asūšim iudiņa gorim i jim sasalejūt ar lītom trāpā, sluobā viejā i gīdrā ci moz muokulaiņā laikā. Sorma pasaruoda, kod gaisa temperatura irā mozuoka kai -15 °C i Reitulatvejis zamainē nūsatur vaira kai 10 dīnu, a Latgolys augstainē i ūtratik vaira. Lads krystalu skaits iz viersa [īaug tymā pusē, nu kurīnis pyuš viejs.
This is an excerpt from the article Sorma from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Konga Demokratiskuo Republika
Konga Demokratiskuo Republika (praņcīšu: République démocratique du Congo, kituba: Repubilika ya Kongo Demokratik, svahili: Jamhuri ya Kidemokrasia ya Kongo, lingala: Republiki ya Kongó Demokratiki, tshiluba: Ditunga día Kongu wa Mungalaata) - vaļsteiba Afrikā. Golvysmīsts — Kinšasa. Puolejis 2 345 409 km² pluotā dzeivoj vaira kai 71.7 milijoni dzeivuotuoju, i ite 11-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.
This is an excerpt from the article Konga Demokratiskuo Republika from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Svareņu pogosts
Svareņu pogosts irā Dagdys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms i biblioteka, feļčeru punkts. Pogosta vīneiguo škola Labīšu pamatškola aizdareita.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
Viesturiskai lelums Svareņu pogosta teritorejis bejs Daugpiļs apleiciņa Bukmuižys pogostā. 1945 godā Bukmuižys pogostā īstateja Svareņu solys padūmi. 1954 godā Svareņu solai daškiera Žogotovys solu. 1960 goda daškiera Pareču solys sovetu saimisteibys "Ceiņa" teritoreju, a Svareņu solys Lelina kolkoza zemis davīnova Bukmuižys pogostam.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Dagdys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit]
Svareņu pogosts tur rūbežu ar:
- Dagdys nūvoda Bukmuižys pogostu, Dagdys pogostu, Kepovys pogostu, Osyuna pogostu, Pareču pogostu i Škaunys pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit]
Svareņu pogostā dzeivoj 444 ļauds, nu jū 51,0% latvīšu, 24,9% krīvu i 13,2% boltkrīvu. 82,3% pogosta dzeivuotuoju irā Latvejis Republikys vaļščuonu.[4]
Solys[pataiseit]
Svareņu pogosta ļauds dzeivoj 36 soluos.[5] Pošu leluos solys - Svareni, Bunčova, Kairiši, Luoci, Panova.
Saimisteiba[pataiseit]
Transports i saiteibys[pataiseit]
Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš dzeļžaceļa linejis pogostā navā.
Svareņu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Dabra" Svareņu solā (LV-5698).[6]
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Genovefa Barkovska
Genovefa Barkovska (1935) — Daugpiļs viesturneica, vīna nu golvonūs Latgolys tiemiešonys instituta aktivistu.
Dzymuse Īlyukstē. Beiguse Daugpiļs pedagogiskū institutu (niule Daugpiļs universitets) viesturis i latvīšu volūdys specialitetā (1959). Dabuojuse viesturis zineibu doktorys cylys.
Piec 1988 gods daudzi dasalykuse īstotūt i raistūt Latgolys tiemiešonys institutu, taisūt latgaļu gruomotu biblioteku Daugpilī, tuoļojūt ziniskūs rakstīņu lasejuma Acta Latgalica izlaisšonu tāvainē i organizejūt cytus latgaliskuos kulturys aktivitetus.


text:
Indreicys pogosts
Indreicys pogosts irā Kruoslovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora vydsškola, muzikys i dailis škola, tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts i dzeļžaceļa rūbežkontrolis punkts.Indrys pogostā div bazņeicys - Baļbynovys katuoļu i Indreicys ļutaru.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
Da 1920 gods agrarajai reformai tānejuo Indreicys pogosta teritorejā beja Baļbynovys i Dvorčānu muiža.[2] 1937 godā Daugpiļs apleiciņa Pīdrujis pogostu puorsauce par Indreicys pogostu. Tymā laikā pogosta pluots beja 164,86 km² i dzeivova 6793 ļauds. 1945 godā pogostā īstateja Dvorčānu, Indreicys, Kelovys, Kuzminu, Pīdrujis i Voicuļovys solu padūmi, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja.Kruoslovys rajona Indreicys solai 1950 godā daškiera likvidātū Kuzminu solu, 1961 godā likvidātū Voicuļovys solu.ref>Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums.[3] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[4] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kruoslovys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit]
Indreicys pogosts tur rūbežu ar:
- Kruoslovys nūvoda Kaļnīšu pogostu, Pīdrujis pogostu i Pūstinis pogostu;
- Boltkrīvejis Republikys Vicebskys apgabaļa Verhņadzvinskys rajonu.
Dzeivuotuoji[pataiseit]
Indreicys pogostā dzeivoj 1300 ļauds, nu jū 12,2% latvīšu, 58,0% boltkrīvu, 17,8% krīvu i 12,0% cytu tauteibu ļauds (puoli i cyti).
Solys[pataiseit]
Indreicys pogosta ļauds dzeivoj 52 soluos.[5] Pošu leluos solys - Indreica (pogosta centrys), Boltuo, Darguļova, Vaivodi, Voicuļova.
Saimisteiba[pataiseit]
Transports i saiteibys[pataiseit]
Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. 10 km atostumā nu pogosta centra īt vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga-Daugpiļs-Puotarnīki (A6).[6] Indreicys pogostu škārsoj dzeļžaceļa lineja Reiga-Daugpiļs-Vicebskys, iz kurys rūbežkontrolis punkts. Pasažiru sative puosmā Daugpiļs-Indra aizdareita 2000 godā.
Indreicys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Indreica" (LV-5664).[7]
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Latvīšu konversacejis vuordineica XIV. toma 28092-28097 ailis. Reiga, 1936 gods
- ↑ Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys golvonī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Lisine
Lisine (latvīšu: Lisiņa) — upeite Modyunis nūvodā, iztak nu Liseņa azara Teiču pūrā. Upe 18 km gara, uplejis īleikums 1-2 m. Divdasmytajā godusymtā ar melioracejis dorbim iztaisnuota i padzylynuota, tān ītak Meirānu kanalā. Lisinis moluos atrūnamys aluvialiskuos nūsādys. Upmalis nūaugušys mežim, slapņom pļavom, daudzi peisu i pūru. Daļa Lisinis upmalis mežu īīt dobys nūlīgtinī „Borkovys ūzuluojs”. Nazkod upis ītaka beja Lubuons, div atškiertūs puosmūs izaglobovuse Lisinis vacupe (Vaclisine), kas beidzas pi Iudenis kanala.
This is an excerpt from the article Lisine from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.
Other languages


text:
Jurs Cybuļs
Jurs Cybuļs (1951) — latgaļu ļaudyskais dareituojs, publicists, volūdzininīks, ceikstinīks par latgaļu volūdys i kulturys tīseibom.
Dzims 1951 g. decembra 6 d. Abrinis rajona (niu Vileks nūvoda) Rekovys solā. Vuicejīs Bolvu rajona Ereļu pamatškolā, beidzs Rekovys vydsškolu (1970), Latvejis vaļstiskuo (LVU, niu Latvejis universitets) universiteta Uorsvolūdu fakuļtetu (1975) anglīšu volūdys i literaturys docātuoja specialitetā. Studiejs (LVU) aspiranturā pedagogejis viesturi i teoreju. Bejs školuotuojs Bolvu rajona Tiļžys vydškolā i Tiļžys iņternatškolā (1975-1989).
Atdzimšonys laikā (nu 1988 gods) īsavadynuojs politikā, bejs Latvejis tautys fronta Bolvu rajona atdalis viersinīks (1989-1990), Bolvu rajona pošvolda deputats (1989-1992). Ībolsuots par Latvejis Republikys Pilīšu kongresa delegatu (1990), bejs LSDSP bīdrys (1989-1991), 1990 g. ībolsuots par Vysuaugstuos Padūmis deputatu. Darejs LR Naturalizacejis puorvoldā par uorejūs saitu pīstuovi, Tulkuošonys i terminologejis centrā par Eiropys Savīneibys i cytu storptautyskūs dokumentu nūdalis redaktoru.
Kūpā ar L. Leikumu pīrakstejs latgaļu lementari (1992) i latgaļu volūdys gramatikys rūkysgruomotu Vasals (2003). Pīrakstejs gruomotu "Latgaliešu ābeces" (2009). Kolekcionej lementarus vysaiduos pasauļa volūduos. Pīlasejs apmāram 7400 lementaru nu 210 vaļsteibu i regionu 900 volūduos. Juo kolekceja regularai izstotoma paruodēs Latvejā i uorzemē.
Publiciejs vaira kai 350 rakstīņu vysaidūs laidīņūs i lasejumūs latgaļu, latvīšu, krīvu, anglīšu, danīšu i praņcīšu volūduos, tymā vydā, daudzi rakstīņu ap latgaļu volūdys tīseibom. Leli irā J. Cybuļa peļnejumi vadynojūt vieleigu latgaļu volūdys statusu Latvejā.
Apduovanāts ar III ailis Treju Zvaigžņu ordini (2000).


text: tepovac, centralni vysavac husky, - v opava, karlovy vary, decin, teplice, jihlava, rucni vysavac philips, - vysavac wax, automaticky vysavac robot, - vyber vysavace, jaky vysavac, - nejlepsi vysavace, domaci spotrebice, - centralni vysavace beam, rainbow vysavac, - vysavace husky, centralni vysavani, - vysavac s rotacnim kartacem, hadice do vysavace, - vysavace pro alergiky, stolni vysavac, - multifunkcni vysavac, elektricke vysavace, - vysavace aeg, vysavac s vodni filtraci, - mountfield, cistice kobercu, - bateriovy vysavac, nastavec na vysavac, - vysavac vodni, vysavace fagor, - v chomutov, prerov, prostejov, parkside vysavac, - vodni vysavac, vysavac elektrolux, - vysavace lg, vysavac tycovy, - vysavac samsung, vysavacu, - vysavac zelmer, bosch vysavac, - tichy vysavac, viceucelovy vysavac, - vysavace prumyslove, vysavac s vodnim filtrem, - sacky do vysavace zelmer, rucni vysavac test, - bezsackove vysavace, vysavac recenze, - vysavace philips, rotacni kartac, - centralni vysavace, vysavac test, - pujcovna vysavacu, vysavac vorwerk, - vune do vysavace, tycovy vysavac, - krbovy vysavac popela, vysavace popela, - kartac na vysavac, jaky vysavac je nejlepsi, - sacky na vysavace, sacky do vysavacu, - roboticke vysavace recenze, prumyslovy vysavac, - profi vysavace, roboticke vysavace srovnani, - akce, vysavace recenze, - vysavac dirt devil, eta neptun, - inteligentni vysavac, vysavac akumulatorovy, - nejtissi vysavac, mluvici vysavac, - vysavace vorwerk, saci vykon vysavace, - vysavace miele, vysavac sencor, - rucni vysavace, rucni vysavac, - vysavac goddess, test rucnich vysavacu, - saci vykon vysavacu, test vysavace, - sacky do vysavace aeg, opravny vysavacu, - vyprodej, vysavani, - vysavace rowenta, bezdratovy vysavac, - hubice k vysavaci, vysavac hoover, - test robotickych vysavacu, dtest vysavace, - nahradni dily na vysavace, vysavace samsung, - sencor vysavac, v akci, - roboticke vysavace diskuse, vorwerk vysavac, - nejvyhledavanejsi, vysavac hyundai, - hoover vysavace, nejžádanější a další.


text:
Auga, auga rūžeņa sorkona dorzā,
Zam tū rūžu, zam tū rūžu guļ jauna meitiņa
Ai, meittiņ, ai, meitiņ, tevi mōte sauce,
Zynu, zynu, prūtu, prūtu, ka maņ mote sauce
Gryb muni mōte pi to vacū atdūt,
As tū vacu, as tū vacū moza negribēju,
As tū'i vacū pa vortīmi raidēju,
Pa vortīmi raidēju ar akmeņi svīžu,
Ai vacijs, ai vacijs nasaverīs atpakaļ
Kab' tu tai nuītu, ka naatsagrīstu!
Gryb muni mote pi to jaunū atdūt,
As tū jaunū, as tū jaunū moza īmeiļoju,
Klausēšu momeņai pi to jauno īšu
As tam jaunam, as tam jaunam vainadzeņu dūšu!
Dziesmu pievienoja: Aija Ruža


text:
Iudiņa cyklys
Zemis iudiņa cyklys aba hidrologiskais cyklys (anglīšu: water cycle, hydrologic cycle; krīvu: kpyroBopoT Boды, rидpoлorичeckий kpyroBopoT, BлarooбopoT; latvīšu ūdens cikls, hidroloģiskais cikls) — iudiņa nanūstuojūša cirkulaceja Zemis hidrosferā saulis syltuma ītakā. Cytaiž pasokūt, ite vīns nu pošsvareigūs dobys procesu, kura īmā iudiņs nu zemisviersa, reagādams iz Saulis syltumu, pasaceļ gaisā suta formā i atsaļs grīžās da zemisviersa krytuļu formā.
Saulis syltuma ītakā iudiņs nu Zemis iudiņtveru, augzemis i vegetacejis pasaceļ gaisā kai suts. Jis pasaceļ atmosferā, atsaļ i byudams vēļ škeistā stātē voi jau lads formā, sataisa muokuļus. Kod iudiņa lasis voi lads kristaleni teik par leli i gryuti, jī grīžās da Zemis kai krytuli. Daļa nu krytuļu iudiņa sasadzer augzemē, auguoji juo pīsasyuc, a voi jis izafiļtrej da zamzemis iudiņu. Palykušuo daļa īteik ryučūs, upēs i, vysa golā, okeanūs. Zemisviersa iudiņs izgaroj i suoc cyklu nu jauna.


text:
Muižvuordu sistema
Muižvuordu sistema (DNS, Domain name system) irā datorim voi logiskajim resursim daškierti tekstuali adresi. Pīvadumam,
latgola.lv,
rus.delfi.lv, i.t.t. Jūs lītoj vītā numeriskūs IP-adresu (pīv., 159.148.108.128) partū, ka IP adresi gryušuok īguodojami. Muižvuordi atmej IP-adresus; var lītuot i vīnus, i ūtrus. Pyrmuo pakuopīņa muižvuordus, rokstomus DNS vuordu beiguos (
lv,
lt,
ru,
com,
edu i ct.), privatpersona navar registrēt. Ūtruo pakuopīņa muižvuordus (
folklora.lv,
folklore.ee i.t.t.), privatpersona var registrēt par moksu (vysucieškuok nazcik desmišu latu par godu), i trešuo pakuopīņa muižvuordi, kurus sevkotrys ūtruo pakuopīņa DNS vuorda sovinīks var registrēt bez moksys.


text:
Ak Pesteitōj, muns lobais, ar ērškim krūņōtais
Beлиkий пocT
(Ak, galva asiņainā)
Ak Pesteitōj, muns lobais, ar ērškim krūņōtais,
muns Glōbējs dīviškeigais, pi krysta mērstūšais!
Tev, agrōk gūdā caltam, un ļaužu slaveitam,
nu, apsmītam un paltam, ir jōmērst atstōta,.
Ak vaigs, kas cytkōrt gūdōts, tik ļūti dīvynōts,
nu ļaužu tīsā nīvōts, teik systs un nycynōts!
Cik bōls un vōjs Tu klivis! Tovs ocu gaišums dzīst,
Tu pōrmēreigi guris, kai vēļ tai vari cīst!
Ak Kungs, Tovs skatīņs skaidrais, Tovs ocu myrdzums svāts
un vaigs Tovs apgorōtais ir sōp’u aizānōts!
Tu smogōs nōves mūkōs bez spāka palicis,
un pacalts krysta kūkā jau esi izdzisis.
Bet kū Tu cītis esi, es daudzkōrt peļnējis:
tūs grākus, kū Tu nesi, es asu darejis.
Pret Tevi asu vaineigs: maņ ļūti sōpeigi!
es lyudzu: esi saudzeigs un pīdūd žēleigi.
Nu sirds Tev paļdis soku, muns lobais Pesteitōj,
ka, nasdams sōp’u nostu, Tu mani naatstōj.
Ļaun uzticeibā steigtīs pi Tevis, lobais Draugs,
un Tovōs bryucēs tvertīs, kad nōve mani sauks!
Teicit Kungu. Reiga, 1990. No. 36. lp. 413.


text:
Plīksnis
Plīksnis (anglīšu: (geological) rock, subsurface rock, geological material, latvīšu: iezis, lītaunīku: uoliena, krīvu: ropHaя пopoдa) - vīnmuka litosferys daļa, sasadorūša nu vīna tuo poša voi nazcik tūs pošu mineralu (mineralu škiru). Plīkšņus klasificej pa jūs izaceļšonai (genezei), mineraliskajam kimiskajam sadoram i pa strukturai (sataisūšūs daleņu teksturai). Pa izaceļšonai plīkšņus padola iz magmatiskajim plīkšnim, nūsādplīkšnim i metamorfiskajim plīkšnim. Ar plīkšņu tiemiešonu aizajam geologejis atzaris petrologeja i petrografeja, nūsādplīkšņu tiemej i litologeja.
Magmatiskī plīkšni[pataiseit]
Golvonais rakstīņs: Magmatiskī plīkšni.
Magmatiskī plīkšni atsarūn nu magmys sasadola iz divejom pamatkategorejom: intruzivī plīkšni aba plutoniskī plīkšni, dzilīņplīkšni i efuzivī plīkšni aba vulkaniskī plīkšni. Intruzivī plīkšni ceļās, kod magma izalej pa Zemis viersu, atsaļ i kristalizejās. Efuzivī (vulkaniskī) plīkšni atsarūn tūlaik, kod magma dasnādz Zemes viersu kai lava. Intruzivī plīkšni kristalizejās lānas, atsoldami godu tyukstūšu i milijonu garumā, aiztuo vulkaniskī plīkšni atsaļ i sacītej par nazcik dīnu ci nedeļu.
Nūsādplīkšni[pataiseit]
Golvonais rakstīņs: Nūsādplīkšni.
Nūsādplīkšni ceļās, izalikalejūt klastiskajom nūsādom, organiskajai lītnai voi kimiskajom nūsādom (evaporitim). Piec izalikaliešonys dalenis sapluokšt i cemeņtejās — ituo procesa sauc par diagenezi. Nūsādplīkšni pasataisa iz Zemis viersa ci tyvai da jam.
Metamorfiskī plīkšni[pataiseit]
Golvonais rakstīņs: Metamorfiskī plīkšni.
Metamorfiskī plīkšni atsarūn tūreiz, kod sevkura plīkšņu atmeja (īskaitūt i metamorfiskū plīksni, pasadarejušu jau agruok) teik izškireigūs temperaturys i spīdīņa apstuokļūs. Itei temperatura i spīdīņs vysod augstuoki na pi Zemis viersa, i jim vajaga byut gona augstim, kab puormeitu plīksnī asūšūs mineralus par cyta tipa mineralim, a voi cytom tūs pošu mineralu formom.
Nu plīkšņu sasadora Zemis gorūza (tymā vydā litosfera i maņteja).


text:
Ontons Tumuļkāns
Ontons Tumuļkāns (1927) — fiziks, iņženers, radejizotopu tāmātuojs, vaļstiskuos premejis laureats.
Dzims 1927 g. Mērdzinis (niu - Pušmycovys) pogosta Latyšu solā. Vuicejīs Pušmycovys školā, Ludzys vaļstiskajā gimnazejā, beidzs Latvejis vaļstiskū universitetu (niu - Latvejis universitets) fizikys i matematikys specialitetā. Bejs Zineibu akademejis Fizikys instituta jaunuokais ziniskais leidzadors, piec darejs par vacuokū iņženeri i grupys vadeituoju Reigys radejizotopu aparattaiseibys ziniskajā tiemiešonys institutā, kurs tēmēja kontrolis metodus radejizotopu izlītuošonai kosmosa puortēmis vajadzeibom i itamā atzarē beja golvonais instituts Sovetu Savīneibā. Nu 1993 gods dzeivoj dzymtajā sātā Latyšūs.
Latvejis SSR vaļstiskuos premejis laureats i SSRS Tautys saimeistiskūs dasnāgumu paruodis diplomands par releja tipa radejizotopu aparatu ziniskūs pamatu padari pīgataviskajim procesim automatizēt.
Dzims 1927 g. Mērdzinis (niu - Pušmycovys) pogosta Latyšu solā. Vuicejīs Pušmycovys školā, Ludzys vaļstiskajā gimnazejā, beidzs Latvejis vaļstiskū universitetu (niu - Latvejis universitets) fizikys i matematikys specialitetā. Bejs Zineibu akademejis Fizikys instituta jaunuokais ziniskais leidzadors, piec darejs par vacuokū iņženeri i grupys vadeituoju Reigys radejizotopu aparattaiseibys ziniskajā tiemiešonys institutā, kurs tēmēja kontrolis metodus radejizotopu izlītuošonai kosmosa puortēmis vajadzeibom i itamā atzarē beja golvonais instituts Sovetu Savīneibā. Nu 1993 gods dzeivoj dzymtajā sātā Latyšūs.
Latvejis SSR vaļstiskuos premejis laureats i SSRS Tautys saimeistiskūs dasnāgumu paruodis diplomands par releja tipa radejizotopu aparatu ziniskūs pamatu padari pīgataviskajim procesim automatizēt.
This is an excerpt from the article Ontons Tumuļkāns from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Palākais vylks
Palākais vylks (latiņu: Canis lupus; anglīšu: Gray Wolf; latvīšu: Pelēkais vilks; lītaunīku: Pilkasis vilkas) aba vylks — irā leluokais suņu saimis (Canidae) plieseigais zviers. Palākais vylks kai dzeivinīks zynoms nu pādejūs ladslaiku, jis dzeivovs jau pyrma 300 000 godu, Latgolys teritorejā atsarads tiuleņ piec ladslaiku.
Vītuos, kur dzeivoj vylki, jī irā golvonī pliesieji. Palākais vylks, koč i dasamāruodams apleicis puormejom na tai vīgli kai kojots (Canis latrans), dzeivoj kai mežūs, kolnūs i tundrā, tai tukšnešūs, stepēs i prerejuos, net dzeivisvītu tyvumā. Nazkod vylki dzeivova vysā Eurazejā i Pūstumu Amerikā, tok myuslaikūs jūs dzeivojamuo teritoreja labviņ mazynuojusēs.[1] Cylvākam vylks nikod nabeja meilams sābris, kam kreit viersā lūpim, a kod nakod i cylvākim. Jis vysod bejs medeibys dzeivinīks.
Izavierīņs[pataiseit]
Vylki byun da 150 ceņtimetru garuma, placu augstums 0,6-0,95 metri i svors 30-65 kilogrami (rekords - 79 kilogrami[2]). Augums apaug ar rupim palākim motim, tok byun taipoš i malni, bolti, pavoskoni moti (pīdar nu vylku paškirys, hibridizacejis). Auss nagarys, goli šauri. Golvyskauss masivs, zūbi stypri i gon gari iļkni. Mežogumā vylki vysucieškuok dzeivoj 6-9 godus, a nabreivē vydyskai 16 godu (rekords - 20 godu).
Vylku paplateiba[pataiseit]
Viesturiskai vylki pa teritorejai pasaplatejuši kuoni vysuos cylvāka dzeivojamuos vītuos iz pūstumim nu ekvatora. Europā palākais vylks pa lelumam byun tik Spānejā, Portugalejā, Italejā, Puolejā, Pūstumu i Reitu Europys vaļsteibuos i Krīvejā. Latvejā itūšaļt dzeivoj 500 - 600 vylku.[3] Latvejā i Latgolā dzeivoj tik Eurazejis palākais vylks (Canis lupus lupus).
Azejā vylki dzeivoj vysā pūstumu daļā - nu Krīvejis da Kinejai. Pūstumu Amerikā nu Aļaskys da Meksikai.
Nūruodis i olūti[pataiseit]
- ↑ Canis lupus (Gray Wolf, Arctic Wolf, Common Wolf, Grey Wolf, Mexican Wolf, Plains Wolf, Timber Wolf, Tundra Wolf, WOLF)
- ↑ Lopez, Barry (1978). Of wolves and men. New York: Scribner Classics. pp. 320. ISBN 0-7432-4936-4.
- ↑ http://www.tvnet.lv/zalazeme/nature/article.php?id=48688


text:
Sovvaļnīks
Sovvaļnīks (pa eistynajam vuordam Ingars Gusāns, dzims 1974 gods febraļa 17 dīnā Rēznē) — latgalīšu rokmuzykants, vokalists, gitarists, komponists i muzykys leidzaproducents. Melanholiskuo roka pīstuovs. Muzykā aktivuok dorbojās nu 2003 gods, plotuok izslivs nu 2005 goda kai grupys Borowa MC dalinīks ar vārtuvis vuordu Sedmenc, a nu 2009 goda pazeistams kai solo dzīšmu autors Sovvaļnīks. Muzykā dzierdīs melanholiskuo roka i gryutuo roka stiļs, virtuozi gitarys spieļuojumi. Dzīšmu teksti — filosofiski latgalīšu ailinīku (Līgys Rundānis, Valeņtina Lukaševiča, Marejis Andžānis, Oskara Seiksta) dzeivuli ar dziļu, auteņtisku latgaliskū leksiku.
Nu 2003 goda spieļuojs grupā Slieksnis. 2006 godā kūpā ar grupu Bez PVN īraksteits radejsinglys Vosoruošona — veļtejums latgalīšu volūdys dakūpiejim. Dzīsmis jaunuo verseja īraksteita 2010 godā, kod nūfilmāts i vierīņklips. Pyrmais albums Sūpluok — veļtejums Ontonam Kūkojam.


text:
Vikipedeja:Stiļa rūkysgruomota
Ka sevkotrys turātumemēs pi Stiļa rūkysgruomotys, Vikipedeju byutu vīgļuok lītuot i autorim, i skaiteituojim. Bet pazeistamajā gruomotā The Chicago Manual of Style saceits tai:
Itī lykumi dūmuoti vydsmāra gadīnim i jūs vajag lītuot elasteigai.
Skaidra, vyspuseiga dazynuošona irā svareiguoka nakai teksta grafiskais atvaiguojums i formats. Vikipedeja kategoriskai naaizprosa autorim turētīs pi itūs apruodejumu, tok jī paleidzēs cytim lobuok saprast jiusu dorbu. Vikipedejis priņcips prīca byut autoram ir svareiguoks na kuru nakuru ļaužu gribiejums, kab vysi rakstīni jau nu pošu īsuoku byutu piļneigi.
Streidi ap stili[pataiseit]
2005 godы juņa mien. Arbitražys komitets sasprīde, ka vysur, kur obadiveji varianti lobi, autorim navajag raudzeit puortaiseit vysu pa sovam. Bet irā tīseiba aizpraseit, kab vīnā rakstīnī byutu lītuots saksteigs stiļs.
Rakstīņu Pasaukys[pataiseit]
Pasauka aba rakstīņa viersroksts var byut vuords ci eisa fraze, kura vysucieškuok pasaruoda jau pyrmajā rakstīņa sacīnī - vyslobuok kai sacīņa gramatiskais prīškmats. Pīvadumam, rakstīnī ap Rēzni lobuok suokt itai: Rēzne - mīsts Latgolā..., a na kai naviņ nataisnai: Ite raksteisim ap Rēzni - Latgolys mīstu. Napīdareigai nu vysu cytu apstuokļu, pasauku vajag raksteit jau pošā pyrmajā sacīnī.
Pyrmū reizi rokstit tekstā pasauku tuklim literim (lītuodami 3 apostrofus), saceisim,
'''rakstīņa pasauka'''. "Rēzne - lels mīsts Latgolā...".
Lobuok nalicit hipernūruožu:
- Kod pyrmū reizi tekstā rokstot pasauku (ar tuklajim literim)
- Nivīnā zamdalis pasaukā
Kod nakod pasauku vajag raksteit (pīv., filmys, gruomotys i leidz. pasaukys) na viņ tuklim literim, a i kursivā. Pīvadumam:
Gruomota Evangelia Toto Anno beja nūdrukavuota 1753 godā.


text:
Bieržu pogosts
Bieržu pogosts irā Bolvu nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Bieržu vydsškola, sporta noms, biblioteka, saīšmu noms i doktorats.[2]
Viesture[pataiseit]
Domopolis pogosts īstateits ap 1840 godu iz Domopolis muižys zemis. Viesturiskai pogosta zeme bejuse Ludzys apleicinī, vāluok Latvejis Republikys laikā Jaunlatgolys (Abrinis) apleicinī. 1925 godā pasaukts par Bieržu pogostu (baļtiskai: Bērzpils pagasts). 1935 godā Jaunlatgolys apleiciņa Bieržu pogosta pluots beja 320 km² i tymā dzeivova 6456 ļauds.[3] Nu jū 98,5% beja latvīšu.[4] 1945 godā pogostā īstateja Benislovys, Bieržu, Drudžu, Golvoru, Līparu i Osudaru solys padūmi, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja. Sovetu laikūs īstateja Bolvu rajonu, kam daškiera i Bieržu pogostu. 1951 godā pogostam daškiera likvidātū Osudaru solu, a 1954 godā likvidātū Golvoru solu.[5] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[6] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Bolvu nūvodam.
Rūbeži[pataiseit]
Bieržu pogosts tur rūbežu ar:
- Bolvu nūvoda Kryšanu pogostu i Tiļžys pogostu;
- Lubuona nūvoda Indrānu pogostu;
- Modyunis nūvoda Ūšupis pogostu;
- Rēznis nūvoda Bykovys pogostu.
- Ruguoju nūvoda Lozdukolna pogostu.
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Bolvu nūvoda teiklavīta
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Bolvu nūvoda teiklavīta
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0


text: hyla vysavac, robot vysavac, - jaky vysavac je nejlepsi, saci vykon vysavace, - vysavac tycovy, automaticky vysavac robot, - rotacni kartac, vysavace aeg, - cleanmate, viceucelovy vysavac, - vysavac dusty, aku vysavace, - worverk vysavac, vodnik, - vysavac fagor, kde jsou nejlevnejsi, - roboticky vysavac diskuze, vysavace husky, - vysavac popela, odsavacka na vysavac, - wax vysavac, test vysavacu, - v praha, brno, ostrava, plzen, olomouc, vodni vysavace, - vysavace panasonic, nejpohodlnejsi, - bezsackovy vodni vysavac, vysavac recenze, - vysavace test, vysavac bezsackovy, - tycovy vysavac, vysavace bosch, - odsavacka hlenu na vysavac, usb vysavac, - rucni vysavac elektrolux, rozmery vysavace, - prumyslovy vysavac pro suche i mokre cisteni, vysavac lux, - v liberec, hradec kralove, ceske budejovice, centralni vysavace electrolux, - levny vysavac, vysavace eta, - vysavac zepter, profi vysavace, - hubice k vysavaci, rucni vysavac test, - tycove vysavace, vysavac 12v, - test vysavac, sacky do vysavace aeg, - podlahovy vysavac, nosni odsavacka na vysavac, - vysavac test, vysavace fagor, - vysavac daewoo, oprava vysavace, - vysavace listi, levne, - sackove vysavace, profesionalni vysavac, - opravy, kvalitni, - vysavac lg, vysavace miele, - opravy vysavacu, inteligentni vysavac, - kvalitni vysavace, rucni vysavace, - akumulatorovy vysavac test, roboticky vysavac zkusenosti, - centralni vysavace, vysavac sencor, - vysavace daewoo, vysavace prumyslove, - maly vysavac, prumyslove, - vysavace concept, rucni vysavac ecg, - nahradni dily na vysavace, bazenove vysavace, - vodni vysavac, rainbow vysavac, - hadice do vysavace, vysavac neptun, - sacek do vysavace, vysavac samsung, - cistic, vysavace do auta, - rucni vysavac philips, prodam roboticky vysavac, - vysavac na popel, parkside vysavac, - sacky do vysavace rowenta, akumulatorovy vysavac, - d test vysavace, vysavac rowenta, - filtry do vysavacu, sleva, - vysavac bosch, vysavac electrolux, - sacky do vysavace zelmer, slevy a další.


text:
Kuorms
Kuorms (anglīšu: building; krīvu: здaHиe; latvīšu ēka) — statne, kura sasadora pa lelumam nu ustobu, paradzātu dzeivuošonai, dorbam birojā, pīgatavei voi cytaidai cylvāku darbeibai.
Kuorms irā vīna nu statņu atmeju.
Pa paškeirīņam kuormi sasadola itaiduos atmejuos:
- dzeivojamī kuormi (sātys);
- nadzeivojamī kuormi:
- admnistrativī kuormi (vaļstiskī īstoti (ministrejis, pošvoldi i tt.);
- komerceigī kuormi (biroju kuormi, puordūtuvis i leidz.);
- ļaudyskuo paškeirīņa kuormi (dzeidātovys, vuiceibu īstoti (školys, universiteti, bārnu suodeni i tt.) i leidz).


text:
Leldīne
Leldīne – senejim latgaļu tautys svātkim damāruoti kristīšu svātki, kuri simbolizej Jezus Krystus augšanceļšonūs nu myrūņu piec pīkaļšonys krystā, kai aizraksteits Jaunajā Testamentā. Tys nūtics trešā dīnā piec Krystus mieršonys (nuovis dīnu skaitūt kai pyrmū dīnu).
Leldīne lelumam kristīšu irā poši svareigī gods svātki, kuramūs lela prīca izsokoma deļ galeiguos Dīva dāla īveicis par smierti. Nazcik saprasmēs svareiguoka irā Krystus mieršonys, a na augšonceļšonuos dīna, partū ka taišni mierdams Krystus izvede ciļvieci nu apdzymtuo grāka. Leldīnis svātki irā pādejuos gavieņa dīnys.
Taipoš kai cyti kristīšu svātki, i Leldīne sasaliejuse ar tautys poguonu tradicejom, pīvadumam, Leldīnis ūlu kruosuošonu.
Leldīne lelumam kristīšu irā poši svareigī gods svātki, kuramūs lela prīca izsokoma deļ galeiguos Dīva dāla īveicis par smierti. Nazcik saprasmēs svareiguoka irā Krystus mieršonys, a na augšonceļšonuos dīna, partū ka taišni mierdams Krystus izvede ciļvieci nu apdzymtuo grāka. Leldīnis svātki irā pādejuos gavieņa dīnys.
Taipoš kai cyti kristīšu svātki, i Leldīne sasaliejuse ar tautys poguonu tradicejom, pīvadumam, Leldīnis ūlu kruosuošonu.
This is an excerpt from the article Leldīne from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Dzeļžabetons
Dzeļžabetons — betons, styprynuots ar tāryuda armaturu. Betons i tāryuds nu temperaturys kūna vīnaiži paplatynoj i aizstīpj, gona labai sagiun, dieļ tuo kūna vīnaiži deformejas. Betons i armatura irā izškireigu mehanisku soveibu — betona styprums spīdīnī irā 10-20 reižu leluoks kai stīpšonuos iztvereiba, dieļ tuo styprynuojums irā eipaši styprys kūpā.
Dzeļžabetonu lītoj kuormu i cytu statīņu stateibā, eipaši tyltu. Sovetu laikā Latgolā, Krystapilī dareja Dzeļžabetona konstrukceju dareitova.
Dzeļžabetonu lītoj kuormu i cytu statīņu stateibā, eipaši tyltu. Sovetu laikā Latgolā, Krystapilī dareja Dzeļžabetona konstrukceju dareitova.
This is an excerpt from the article Dzeļžabetons from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Nūsādplīkšni
Nūsādplīkšni - plīkšni, atsaroduši nūsāstūt seņuok pasataisejušu plīkšņu ieršonys produktim ci vulkaniskūs voi biologiskūs procesu materialiem. Nu Zemis gorūzys kūpeiguo apjāmuma nūsādplīkšnim teik viņ 8%, tok iz Zemis viersa jī vysucīšuok paplateitī i vysucieškuok sateikamī plīkšni. Samārā pluona nūsādplīkšņu kuorta apkluoj magmatiskūs i metamorfiskūs plīkšņu kluoškus, nu kurūs sasadora Zemis gorūzys pamatmasa.
Nūsādplīkšni ceļās, izalikalejūt klastiskajom nūsādom, organiskajai lītnai voi kimiskajom nūsādom (evaporitim). Piec izalikaliešonys dalenis sapluokšt i cemeņtejās — ituo procesa sauc par diagenezi. Nūsādplīkšni pasataisa iz Zemis viersa ci tyvai da jam.
Nūsādplīkšni ceļās, izalikalejūt klastiskajom nūsādom, organiskajai lītnai voi kimiskajom nūsādom (evaporitim). Piec izalikaliešonys dalenis sapluokšt i cemeņtejās — ituo procesa sauc par diagenezi. Nūsādplīkšni pasataisa iz Zemis viersa ci tyvai da jam.
This is an excerpt from the article Nūsādplīkšni from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Igauņu volūda
Igauņu volūda — vīna nu suomugru volūdu grupys volūdu, jei radneiga suomu, līvu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru - latgaļu, latvīšu, krīvu i švedu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei. Igauņu volūda irā Igaunejis Republikys i Europys Savīneibys oficialuo volūda. Igauņu, suomu, vengru i maļtīšu volūdys vīneiguos vaļstiskuos volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi indoeuropīšu volūdu saimis. Pa 2000 gods datim, igauņu volūdu kai dzymtū runoj 83,4% Igaunejis dzeivuotuoju.
This is an excerpt from the article Igauņu volūda from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Drypatys
Drypatys aba drypatuošona (anglīšu: hide-and-seek, hide-and-go-seek, latvīšu: paslēpes, lītaunīku: slėpynės, krīvu: пpяTkи) - kaita, kuramā zynoms skaits kaitātuoju nūsagloboj apleicīnē i gaida, cikom jūs atrass (parostai) vīns ci vaira maklātuoju. Koleņ cyti kaitys dalinīki nūsagloboj, maklātuojs stuov zynomā vītā (pīv., pi stulpa, kūka, styura) i aizagrīzs, nasavārdams daskaita da dasarunuotam skaitļam i tūreiz jau īt maklātu.
Kod maklātuojs ītiemej vīnu nu nūsaglobuotuoju, jis ap itū paviestej skonā bolsā, i atrostais rauga kai varams mudruok daskrīt da tai vītai, kur maklātuojs skaiteja da dasarunutojam skaitam, pyrma kai guoja maklātu. Itai skrīdami, atrostais i maklātuojs veicās, kurs dreižuok dativēs da tai vītai i dasiss (pīv., pi stulpa, kūka, styura), bolsā saklīgdami: "Drypatā, drypatā!" Ka maklātuojs pyrmais daskrīn i "dasyt drypatā" , to parostai jis vēļ dasoka i atrostuo kaitātuoja vuordu, pīv.: "Drypatā, drypatā, Juoņs!". Ka tys nūsaglobuotuojs, kurū maklātuojs atroda pošu pyrmū, naaizspiej daskrīt i "dasist drypatā" agruok par maklātuoju, tūlaik itys pyrmais atrostais cytā kaitys aiļā (kurei suoksīs tūlaik, kod vysi nūsaglobuojušī byus atrosti) īs par maklātuoju.
Pa cytam, mozuok zynomam, kaitys variantam, maklātuojs, atrozdams nūsaglobuotuoju, sevkuru reizi saklīdz bolsā: "Drypatā, drypatā", i vysi jau atrostī paleidz maklātuojam meklēt vēļ naatrostūs kaitys dalinīku.
Kod maklātuojs ītiemej vīnu nu nūsaglobuotuoju, jis ap itū paviestej skonā bolsā, i atrostais rauga kai varams mudruok daskrīt da tai vītai, kur maklātuojs skaiteja da dasarunutojam skaitam, pyrma kai guoja maklātu. Itai skrīdami, atrostais i maklātuojs veicās, kurs dreižuok dativēs da tai vītai i dasiss (pīv., pi stulpa, kūka, styura), bolsā saklīgdami: "Drypatā, drypatā!" Ka maklātuojs pyrmais daskrīn i "dasyt drypatā" , to parostai jis vēļ dasoka i atrostuo kaitātuoja vuordu, pīv.: "Drypatā, drypatā, Juoņs!". Ka tys nūsaglobuotuojs, kurū maklātuojs atroda pošu pyrmū, naaizspiej daskrīt i "dasist drypatā" agruok par maklātuoju, tūlaik itys pyrmais atrostais cytā kaitys aiļā (kurei suoksīs tūlaik, kod vysi nūsaglobuojušī byus atrosti) īs par maklātuoju.
Pa cytam, mozuok zynomam, kaitys variantam, maklātuojs, atrozdams nūsaglobuotuoju, sevkuru reizi saklīdz bolsā: "Drypatā, drypatā", i vysi jau atrostī paleidz maklātuojam meklēt vēļ naatrostūs kaitys dalinīku.
This is an excerpt from the article Drypatys from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Jākubmīsta Svātuo Gora kleštors
Jākubmīsta Svātuo Gora veirīšu kleštors i Jākubmīsta Svātuo gora pravoslavu cierkva irā Latvejis pravoslavu svietneica i pravoslavu svietceļuojumu golasnāgs. Cierkva i kleštors atsarūn Jākubmīstā, Breiveibys ūļneicā 202. Kleštora teritoreja irā Jākubmīsta viesturiskais centrys. Sūpluok Svātuo Gora cierkvys irā Svātuo Nikolaja Breinumdora cierkva.
This is an excerpt from the article Jākubmīsta Svātuo Gora kleštors from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.
Other languages