text:
Juļs aizzeimoj dobys ritmu puormejis - beidzās zuoļu dīnys i suocās sīna laiks. Zeimeiga dīna ir Vacī Juoni (7. i 8.juļs), kod nu pļovā savuoktūs zuoļu i puču taisa dzierīni, kas styprynoj mīsu i asni. Pastuov ticiejums - ka 7. juļs leitains, byus švaks sīna laiks i labeibys nūvuokšonys laiks. 10. julī ir Septeņu bruoļu dīna. Seņuok cylvāki tiemēja, kaids laiks Septeņūs broļūs. Ka itamā dīnā leist, tod byus puorsvorā mytrs i leitains 7 nedelis - leidz Annys dīnai (26. juļs). A ka vēļ Annys dīnā leis, tod leidz Vosorys Muorai (15. augusts) i tuoļuok loba laika nabyus.
Plyust klusi i mīreigi Daugovys iudini, syltys saulis sasiļdeiti. Aiznas leidza soldonū līpu zīdu i svaigi pļauta sīna smuordu. Klusūs vokorūs upis krosti pa mozam suoc īsateit vīglā myglys pleivurā, kurs eisajuos vosorys naktīs atspierdzynoj sakorsušū zemi. Klusumu puortrauc viņ grīzis bolss i sīnakozu sisiniešona, kai atguodynuojums tam, ka kluot sīna laiks.
Sīna pļaušona, suokusēs ap Juonim, tuoļuojās ilgai deļtuo, ka jei beja pīdareiga nu laika apstuokļu. Aiz laika, pyrma laistīs iz pļovu, tyka asynuotys izkapts. Vasara klaudzynuošona pa izkapti dzierdiejās jau nu tuolīnis. Ryupeigai klaudzynojūt pa izkapti ar vasari, tyka panuokta izkapts vālamuo forma i osums. Pa prīšku saimisteibā pļuove tuos pļovys, kurys beja tyvuok pi sātys, lai tī dreižuok ataugtu otuols. Sīnu suoce pļaut agri nu reita, šaļtim jau pyrma saulis, i tuoļuoja leidz agram dīnavydam, kuoleidz rosa vēļ turiejās zuolē, tod otkon tuoļuoja pļaut vokorūs. Pļuovieji pļuove rynduos. Vyslobuokais pļuoviejs pļuove pyrmais – vadūt rindu, jam saksteja puorejī. Pļaut beja labi juomuok.
Sīna laiks maņ atguodoj pruotā bierneibu, kod paleigūs pļaut sabrauce rodi nu piļsātys. Babeņa pļuoviejim, nūdzēst sluopumu, gataveja naatkuortojamu dzierīni – rošolu. Rošolu jei gataveja nu navuoreitūs sorkonūs batviņu. Pyrma batviņus nūmozguoja i nūteireja. Batviņus sagrīze gobolūs, sabēre spanī i aplēja ar soltu navuoreitu iudini. Spaneiti turēja syltā vītā vairuokys dīnys, leidz guoja ryugšona. Viersā raistejās putys, kurys paškirūt, babeņa paraudzeja, ci dzierīņs ir gotovs – sorkons ar skuobuma pīgaršu. Dzierīni nūtacynuoja, dalyka kluot cukra i vanilis, kab samazynuotu batviņu smuordu. Taids dzierīņs korstā laikā cīši labi nūdzēse sluopumu.
Ka pļuovieji pļuove patuoļ nu sātys, tod saimineica nese jim launagu. Babeņa pļuoviejim cepe ceplī rybnīku. Rybnīku cepe ci nu sieņu (sieņs ar captim seipulim) ci burkuonu. Tod, kod cepe maizi, maizes meikli saplacynuoja i īlyka vydā piļdejumu, bet viersā izlyka meiklis capureiti. Cepe rybnīku ceplī, kūpā ar maizi. Tai kai itamā šaļtī moz kurs cap sātā maizi, es pīduovoju rybnīka myusu dīnu variantu. Rymbīkam ar burkuonim vajag: 150 g burkuonu, 75 g bīzpīna, 15 g boltuos maizis, 50 g pīna, 2 ūlys, 15 g skuoba kriejuma, suoli, cukru, 5 g svīksta, myltus. Burkuonus juoizvuorej suolejā iudinī, juosatarkavoj iz rupuos tarkys. Boltū maizi juosagrīž rykuos ci juonūpiek jau sagrīztu, juoizmiercej pīnā, juosamaisa, juopīlīk sakultys ūlys, skuobu kriejumu, bīzpīnu, suoli, cukru i labi juosamaisa. Iz gola juodalīk tarkavuotus burkuonus i vēļ juosamaisa. Ka gadīnī masa paškeista, juodalīk mylti. Masu juosalej ar svīkstu i myltim izkaiseitā taiseklī, juoizlīk viersā svīksta pyki i juocap, leidz ir gotovs. Ka padūd korstu, tod puorlej ar svīkstu.
Juļs nu senejūs laiku saukts par līpu aba līpzīdu mienesi, kod gaisā vyrmoj soldons smuords. Līpzīdi ir dyžan veseleigi. Taišni līpu zīdiešonys laikā jūs salosa čajam kai svaigā veidā, tai izkaļtejūt. Tok, kai jau vysi čaji, ari līpzīdu čajs pareizi juogatavej i juolītoj.
Līpzīdus losa jūs zīdiešonys laikā – juņa beiguos, julī. Čajam der gon svaigi plyukti līpzīdi, gon izkaļteiti, kurus var globuot vasalu godu. Kai jau sevkuri augi, kurus losa čajam, ari līpu zīdus losa sausus, saulainā dīnā. Zīdus izkluoj pluonā kuortā iz papeira (seņuok kluoja iz gazetu) ci audakla (cīši labi der ručnīks voi pat pologs, ka salaseits daudz čaja) i kaļtej sausā, labi vāsynojamā ryumē. Kod zīdi palīk sausi i gaiši dzaltoni, jūs saber audakla maiseņā aba papeira tūtā i nūlīk laiceit sausā i tymsā vītā. Var laiceit i aiztaiseitā burkā.
Līpu zīdu čaju taisa vysaidai, atkareibā nu tuo, kaidu efektu gryb dabuot. Var sprostai smagurēt līpzīdu čaju, aplejūt puors zīdus ar vuorušu iudini. Ka līpzīdi ir sasmalcynuoti, tod 1-2 čaja lizeikys līpzīdu aplej ar gluozi korsta iudiņa, bet kod čajs īsaviļcs, dzer zam īšonys gulēt. Taids čajs uzloboj mīgu i imunitetu. Drusku padzysušam čajam var dalikt ari madu, ka gribīs, kab čajs byutu soldonuoks.
I kai tod bez līpzīdu mada! Apbreinojama garša, breineigs smuords saškierts kūpā ar unikalu kimiskū sastotu padora līpu madu par vīnu nu gorduokūs i cīš veseleigūs dabeigūs produktu. A kū dareit, ka navar datikt da līpzīdu mada? Taidā gadīnī eistys saimineicys līpzīdu madu gatavej pošys. Lai sataiseitu “muoksleigū” līpzīdu madu, byus vajadzeigs: 1 litra burka līpu zīdu, 1 litra burka cukra, 1 gluoze iudiņa, ½ citrona. Līpu zīdus salosa sausā laikā tuoļuok nu leluo ceļa. Pyrmuok līpu zīdus atdola nu zaļūs spuornu, tod ar soltu iudini nūskoloj. Teirus zīdus juosalīk kotlā, juoaplej ar iudini i juoaizvuorej. Iz mozys guņs juovuorej 15-20 minotu. Tod juonūceļ nu guņs i piļneigi juoatvāsynoj. Atvāsynuotuo masa juonūkuoš deļtuo, ka zīdeņi vaira nabyus vajadzeigi. Nūkuostajai masai juobyun keiseļa bīzumā. Masai juodalīk cukrys i iz mozys guņs, ik pa laikam maisūt, juovuorej 1 stuņdi. Piec stuņdis juodalīk sula nu puscitrona i juovuorej vēļ 15-20 minotu. Tai sataiseitu madu var lītuot ar reizi aba slāgtūs traukūs turēt zīmai.
26. julī katuoļu bazneicuos svietej sv. Annys – Jaunovys Marijis muotis – dīnu. Sv. Anna teik pīlyugta kai saimis aizbiļdne. Latgolā sv. Annys eipašū nūzeimi aplīcynoj nazcik sv. Annys vuordā nūsauktuos Ruomys katuoļu bazneicys, pīmāram, Kruoslovys nūvodā Beresnis i Izvolta bazneicys, kur, taipat kai cytur Latgolā, nūteik svineigi dīva kolpuojumi i atlaidys sevkuru godu vysaidūs viesturiskajūs periodūs. Kristticeibā atzeimātūs svātku i laiceigūs svineibu sinkretisms viņ nūstyprynoj Annys dīnys tradiceju sasaglobuošonu, taipoš kai junī svieteituos Juoņa dīnys.
Anna, kasdīnā saukta par Ani, Anni, Aņci, Anneņu, Anīti, Aneiti, Aniņu, ir vīns nu popularuokūs vuordu Latgolā. Tradicionali Annys dīna teik saukta par saimineicu i tierga dīnu. Annys dīnā var suokt rakt jaunuos buļbys, na tik čupinēt zam lokstu – kur kaida pruovuoka aizamatuse, saimineica var goldā izlikt jaunū maizi. Seņuok Annys dīnā iz sātu puorvede jaunū saimineicu deļtuo, ka jaunuo raža deve vareibu kuozinīkus gūdam pacīnuot. Annys dīnys vokorā juosalaiž rūtuot i juopīsauc Anna, kab jei ryupātūs par vuškom.
Annys dīnā sēja sīru, taiseja olu, pamīluoja ar rudzu maizi, madu, apstaiguoja i apsavēra labeibys teirumus, kab radzātu, ci jau var pļaut.
Nu 1996.goda Dagdā svietej Annys dīnu. Annys dīnys Dagdā ir vīns nu gaideituokūs goda pasuocīņu dagduonim i gostim. Rūseiba nūteik vairuoku dīnu garumā, kur kotrys – nu moza da lela, var atrast sev pateikamu pasuocīni - kulturys, sporta i izklaidis. Taipoš svātku laikā nūteik lels tiergs.
Vīnu godu Annys dīnys tradicionalais pīktdīnis godatiergs Dagdā tyka papyldynuots ar atraktivu folklorys izvadumu “Kod saimineicys gostus gaida”, kura laikā varēja vuiceitīs neit svīkstu, sīt sīru, taiseit soltū supu, gataveit cytus gordumus i piec tam tūs paraudzeit.
Kod saimineicys gaideja gostus, lyka goldā vysu tū lobuokū, kas iz tū laiku beja. Vosorys iedīņs beja pīns, seipuli i špeks, da vosorai jau nūāsti nu pavasara pusis. Juoatzeimoj, ka seņuok kotrai pusei, kotrai saimineicai beja sovi iedīni, kū likt goldā. Saimineicys ar iedīņu sataiseišonys parādu nasadalejuos, deļtuo daudzys garšys palykušys viņ pruotā.
Tradicionals vosorys iedīņs beja zacerka - pīna virīņs ar mozom kļockeņom. Zacerkai juosagatavej: mylti, ūla, pīns, svīksts, suoļs, cukrys. Sataiseišonys parāds: myltus sajauc ar ūlu, suoli i cukru. Nu dabuotuos meiklis, viļojūt pierstūs, taisa mozys slūksneitis i līk vyrtu pūdā ar nadaudzi iudiņa, piec tam dalej kluot pīna. Var likt par reizi pīnā, viņ tūlaik vajag nūtaļ maiseit. Zacerku da goldam padūd ar svīkstu.
Ondrupinis puse ir pazeistama ar sovu naatkuortojamū maizis garšu. Muzeja “Andrupenes lauku sēta” saimineicys lobpruot doluos ar maizis taiseišonys receptu: maizis cepšonai lītoj vīneigi “dzeivū” īraugu, kuru vysod pamat leidz kuortejai cepšonys reizei. Īraugam dalīk kluot kvīšu myltus, kvīšu sānolys, nadaudz lynsāklu i saulpuču sāklu, suoli i cukru. Gotovū meikli nūtur 12 stuņdis, tod cap ceplī 1 stuņdi.
Sovutīs Auleja ir pazeistama ar sovom kļockom, kurom īt kluot pat vītys nūsaukums – Aulejis kļockys. Kļockys ir gūdu iedīņs, ar kuru Latgolā pabeidz gūdu mīlastu. Tys ir tradicionals vītejais soldonais iedīņs, kuru vysi gaida ar lelu napacīteibu. Kļockys ir mīļu meiklis bīzpīna peirādzeni, kurus gatavej nu cīš nūspīsta, sausa, bet meiksta lauku bīzpīna, kū pyrma pasnīgšonys puorlej ar soldonū kriejumu, laidynuotu svīkstu ci pasylda soldonā miercē (soldonais kriejums, svīksts, cukrys, cyti dalīk vēļ vaniļu). Seņuok kļockys gataveja jau kaidu dīnu pyrma gūda, kab golvonajā svātku dīnā viņ pasiļdeitu. Poši aulejīši soka: “Ka naesi ieds kļockys, tod Aulejā naasi bejs!” Taipoš kai cytur, Aulejā sevkurai saimineicai ir sovi iedīņu gataveišonys recepti, a tū sīvu, kura beidzūt īsavuica gataveit kļockys, īceļ Aulejis sīvu gūda saimineicu kuortā.
I kaida vosora bez soltuo supa! Kai paauga drusku sorkonī batvini, babeņa paškina jaunuos lapenis i dažys minotys pavuoreja. Izvylka nu iudiņa, atdzysynuoja, sagrīze, dalyka sagrīztus kropus, seipulu lokstus i ogūrčus. Vysu sajauce ar suoli, ryuguli i iudini, kuru dalēja tik, cik bīzu soltū supu gribēja. Puškuoja ar ogūrču tukšajim zīdim, kuri beja taipoš ādami.
Ar Annys dīnys atīšonu, vysi ar napacīteibu gaideja goldā jaunūs guļbus. Pats parostuokais veids beja: guļbus nūmozguoja i izvuoreja suolejā iudinī, tod iudini nūlēja, guļbus apmiercēja svīkstā i apvuoļuoja sasmolcynuotūs kropūs. Kas par gordumu!
Kotrai vītai ir sovs stuosts i sova garša. Tuos pošys kļockys dūd gostim daudzuos vītuos, bet kotrai kļockai sova garša deļtuo, ka kotrai kļockai sova saimineica. Zynuot, kai gataveit vīnu ci ūtru iedīni, ir par moz. Saimineicys rūku syltums, pat saimineicys jutūne i mīleiba, liks iedīņam garšuot kotru reizi sovaižuok.
Inta Viļuma
Foto nu Folklorys centra arhiva
Projektu finansē Mediju atbalsta fonds no Latvijas valsts budžeta līdzekļiem. Par projekta “Daugovys septeņu lūku stuosti” rakstu saturu atbild to autors.


c: text/html

text:
A varbyut vaira nikod nikas nabyus tai. Dūmuodama dūmuosi i sapynā otkon īsi pa tom pošom trepem, tok nikod vaira nabyus tai. Partū ka jau sapynā zynuoji – tuo nav, kuo es radzu. Es tik juo radzu, partū ka naasu atsavadiejuse.
A dzeivē kai sapynā vysleidza tuos pošys sātys, tī poši cylvāki. Īraugi i sasatryuksti – es tok bierneibā jau zynuoju, ka tys byus tai. Tei sāta, tei vīta, tei kruosa.
Zeileite atsalaiž iz zora labi ka izstīptys rūkys attuolumā. Nūsoluse meistuos nu kuojis iz kuoju. Prosa ēst. Snīdz rūku, jei beistās, tok nikur nalidoj. Kuojis nūgloboj zam seve, pīsapyuš kai opola bumbeņa i gaida. A mož?
Dīna nažieleigi solta, boltuo smierts i izneiceiba – īveļc gaisu i apsadadzynoj. Vajadzeibys sasamazynoj da minimuma – elpuot tikai tik dzili, kab byutu gona. Snīgs sabirzs smolkūs putekļūs. Čārc, na čierkst – žālobainā bolsā zam kuoju.
Snīga putekli iz lada. Tai jis te stuov – sastiņdzs iudiņs i da pavasara apsastuojs laiks. Piersti nu soltuma nūtierpuši, navar pagrīzt objektiva. Osumu īstoti, daeimūt kluot i atsakuopūt. Vyss kai dzeivē. Tiuļuok vyss pasaruoda skaidruok, tok navar daudz redzēt. Tikai aizeimūt, redzi lītys i cylvākus, kas pagaisuši.
Iz īlu tikai žiguleiši. Vīneigais, kas varbyut paliks piec tam, byus atminis. Tikai atminis ir tik styprys, kab puorsystu kasdīnys īšonu i itymā laikā īsasystu vydā paguojušais laiks. Paliksim tik mes, nivīna cyta. Partū ka tik mes poši byusim puordzeivuojuši myusu dzeivis.
Kotram pa kasteitei. Vysim kūpā myužeiguo dzeive placs pi placa, cikom smierts atīt kai dzaltona vaca caca i pajem tevi aiz placa. Nu, nazkai tai. Stuovūt iz arhiva slīkšņa i raugūt saglobuot sevī syltumu, vyss ruodīs nazkai jūceigi i sveši. Prīškā ceļš iz sātu, aiz mugurys dokumenti, dokumenti i dokumenti. Svešys dzeivis i smierts, cereibys i iluzejis mapēs salyktūs arhiva dokumentūs. Prīškā – sova vīneiguo dzeive i cereiba īraudzeit breinuma.
Aiz kotra lūga pa dzeivuotuojam. Aiz kotrys posta kasteitis pa cereibai sajimt ziņu. Lūgi i posta kastis ir sasatikšonys vīta, kur dzeivī ļauds sateik ejūšūs i ejūšī var pasavērt iz cytys dzeivis. Atguodojūt tū drausmeigū soltumu, až aizasuop. Beja tik solts, ka ceļgoli palyka steivi i eimūt suopēja kuojis. Nazkai pa glupumam beju apmaukuse līku zeču puori, mīdze i nasiļdēja.
Soltums sajem da kaula. Soltumā sasajimt, nu ozutis izviļkt vacū Zenitu, juo vēļ nu mīsys syltuma rondonū metala korpusu, nūmaukt babys adeitūs dubultūs cymdus i nūfotografēt. Tik 1 kadru. Vaira navar – korpuss palīk solts, piersti nu suoku solst, tod suop. Ka par reizis naizliksi osuma, piec šaļtenis piersti vaira naklausa. Ībuozt soltū fotoaparatu atpakaļ zam driebu, zam džempera, kab jis vysā nasasoltu. Apmaukt cymdus. Aizīt tuoļuok, breinuma meklejūt.
Piecpušdīne. Temperatura zam -45, partū atcaltys lekcejis. Beidzūt ir breivs laiks izīt uorā i sovā vaļā. Verūs iz vuortu, i breiveiba kai suņs luncynojās i lāc gaisā. Es! Niu! Īšu! Vīna! Poša! A saule kai zynuodama vēļ turīs gaisā. Ej, ej, es paruodeišu ceļa.
Zīma Sibira pūrā. Pa viersu lads, apakšā iudiņs. Kuoja izkreit cauri snīgam i ladam i teik iudinī i dyunēs. Izveļc uorā i dūmoj – kai niu da sātys ar slapņu. Tok, cikom izdūmoj teirēt, slapņums jau ir sasaļs. Zuoboks palīk sauss. Lada kuorteņa kai blaugznys īt nūst, dyuņu sasolušī krepeči palīk snīgā.
Saule vys zemļuok i zemļuok, upiskrosta stidzeņa vad tik iz prīšku. Nazynomais sauc, i zyni, ka vēļ juoīt iz prīšku, partū ka vēļ nav laiks dūmuot par atsagrīzšonu. Vēļ juosaver i juoredz, na juoatguodoj, kai ir bejs.
Sātys iz upis krosta atsatupušys i jau symtu godu nūsaver – saule lāc i rīt. Nav nikuo jauna. I ka i byutu kas jauns, tok juos pošys vaira nikod nabyus jaunys. Pa laikam juos tik nūmaina snīga dečus, īsatyn i guļ tuoļuok.
A ite jau jauna dīna, jauna saule, a sātys tuos pošys i soltums tys pats. Verūs pa školys aktu zala lūgu, i solts jau pasavērt vīn. Asu dalepiejuse pi sīnys plakatu LATVIJA, i pat tī kruosys tuos pošys – zyls i zaļš. Breiveibys pīminekļa zaļais patīseibā ir Sibira statiņu zaļais. Naticeisi, tok tai ir.
Taišni itymā momentā es saprotu, ka par Latveju ir juorunoj latgaliski, kab Latveja byutu. Partū ka ir tikai vīna volūda, kurā pasaceit pa eistam, kas jei ir. Kab latgalīšam Sibirī pasaceitu, kas ir Latveja, nav gona ar plakatu LATVIJA par nazkaida latvīšu fonda naudu. Tev pošai latgaliski juopastuosta, kas tei Latveja taida ir, kas tev jei ir. Taidā reizē saprūti, ka “Dīvs svietej Latveju” skaņ ari latgaliski. Ka varbyut taišni tai jis juos svietej, partū ka tai tu juos saprūti, pīmini, zyni, jiuti i pasoki.
Pasauļs ir tik vuoreigs kai tī svešī čāguoni kūka viersyunē. Tok jī ir, i pasauļs ir. Jī klusej, taupej kotru syltuma drupaneņu. Tik klusu putynu vaira naasu redziejuse nikur – sēd i laižās klusumā. Tok jī ir i byus. Taipat kai beja čāguoni pyrms jūs i byus piec jūs.
Piļsāta kai vaca grebēze sovu nateireibu izsvīž tīpat aiz pakša. Solts snīgs i korsti palni, dyumi i mygla nu soltuma. Nazkas reizē krīvyskys kai nu gruomotu, nazkas zynoms jau nu dzeivis sātā i sovā dzeraunē.
Školys sporta laukums, aiz juo palejā pūrs i tī nazkur aizsolušais Čulyms – upe, pa kū zīmys laikā brauc ar mašynom i traktorim. A tai vītom tik pontonu tylti vosorā, zīmu lads, a nazcik mienešu godā – nikai. Vot i dzeivoj sovā latgalīšu republikā, runoj pa sovam, cikom nūmiersti. Ni zuoļu, ni doktura, ni groba.
Daudzstuovu sāta piļsātys centrā i dyumi nu vagoneņa. Laikam ceļ nazkū ari zīmā. Voi varbyut taipat. Ar lūgu škierbu lepeišonu ļauds cīši naaizaraun. Kurynoj tai, ka cytu reizi i lūgs vaļā juotur. I lapni. Mes varim, myusim nafta. Na tai kai jius, bobuli taidi, tī nazkur Eiropā.
Reklama ir reklama. A babys ar prīcu stuosta – redz, nu Kremļa pats Putins maņ atsyutēja gruomotu, pats pasarakstēja. Ir tok lobs cylvāks. I sūpluok Dīva biļdem iz izšyusteitys sedzenis apsveikums ar smaideigu karaveiru i Svātuo Jura streipainū būrti. Par vysim īguoduoja. A tik gryuts kara laikā beja, nadūd Dīveņ, zuoli ēdem. Baba stuosta i raud. Pa grumbainim byudim osoru lasis i pa seikom grumbu steidzeņom aiztak kai upis pa zemis rīvem. Kaidi laiki beja, kaidi vēļ byus. Juodzeivoj.
Autobuss aizbrauc, i gaisā pasaceļ seiki samolti snīga putekli. Lada iz Ļeņina īlys nav, partū ka snīgs nikod nav bejs atsalaids – solts i solts. Nav ni suoļa, ni smiļkšu. Brauc taipat. Pamazeņam vyss snīgs aizasejoj prūm nu ceļa.
Ustobys pakšs i sorma. Syltums īt uorā pa škierbom, i sāta kai cylvāks apsaļ ar garainim. Sāta ar sormys buordu kai vecine, kam nu elpys skusta buorksts apaugušys boltys.
A cyta sāta kai baba īraun golvu placūs, īsatyn vylnys skustā i bubineidama īt pa īlys molu. Myusim tik tai ruodīs, ka juos sēd iz vītys. Ite tok var redzēt, ka kupanys palīk, a sāta pamazeņam šliuc prūm.
Vēļ cyta sāta kai bagaturka izaslīn – a kas ta maņ, lūgu voi jumta nav? I laimis pokovs dasysts pi vuorteņu, i ramys nūkruosuotys.
Tuolīne nav dabasu zyla, a saulis rītiešonys ružova. Pa vydu sasoluse upe i myužam nasasaļs pūrs ar syltajim olūtim.
Kas ituos šeilaiks par zīmom. Veči runoj i spļauduos. Vot ogruok gon beja zīmys – snīga da čūksta, ni puorbrist, ni puorbyut. A kas ta niu – pakaisa nazkū nu gaisa i saļdej. Da i kas itī par soltumim. Vot ogruok gon beja – zeileitis byra nu dabasu sasolušys i pa pavasaram lads guoja pa upem ustobys augstumā.
Moza, moza ustabeņa kai bobuļs saleikuse stuov ceļa molā. Jei tik tai kluseņam, pamazeņam i myužeigi.
Posta kastis, iz kurom nivīns vaira nikod naness ni gruomotu, ni gazetu. Nūticējet? Pasaverit iz snīgā īmeituos stidzenis da itūs posta kaštu – vysod kaids gaida sasatikšonys i viests. Kotram sātys stymbynam gribīs sylta vuorda, na tik vēļ vacai i saleikušai ustobai voi dzeivam cylvākam.
Itymā vītā maņ palyka tik solts, tik solts. Jau minotu 20-30 guoju pa īlu, ar acim gribējēs vysa, ar pruotu saprotu, ka piec saulis rīteišonys matās tymss i vaira nasaīs nikaidys kartenis, fotoaparats suoc atsaļt i pat zam driebu nasasylst, kuojis jau suop nu soltuma, daguna vaira najiutu. Ar kotru reizi gryušuok i gryušuok nūmaukt i apmaukt cymdus. Nūsolušuo dagona golā topucs, a najiutu nikuo – tik šaļtim ruodīs, ka vyss daguns nu vydspusis sasaļ, īvalkūt elpu. Ar taidu kai pluonu i suopeigu lada kuorteņu.
Pasagrīžu īšonai iz sātu. Garom guoja nazkaidi sasaruovuši ļauds ar pižikim. Jūs lipys tarčēja gaisā. Laikam vēļ nabeja tik solts, kab tuos lipys sasītu zam zūda, voi varbyut byutu zam Sibira veirīša gūda izruodeit, ka jam solts. Voi varbyut tai vajag. Jī nūsavēre, kū ta taidu es fotografeju – nazkaidus lūgus, vacu sātu i snīgu. Reizem navar saprast, kū ļauds redz tī, kur mes naredzim nikuo.
Ka fabrikai nav kaida lūga, syltums i garaini īt gaisā i sylda pasauli. Pamazeņam jī kruojās pi jumta i sasalej ar snīga kupanu viers jumta. Bolts i bolts. Fabrikā ražuoja kompetys i pakuoja 60. godu papeireņūs. Sajiuta kai muzejā, kas vys naz deļkuo vēļ struodoj.
Ari bārzs pi deveiguos fabrikys ar izpleisušajim lūgim apmauc mugurā sudobra sukni i soltumā treis, a nu juo bierst seiki, seiki kristaleni.
Kompetu fabrika niu jau bankrotiejuse, vydā īreikuota nazkaida darbneica – syt i kalacej. Nu skota nav izamainiejs nikas, tik šiļte nūjimta. A 2006. goda zīmā ite ražuoja kompetys.
Jau atpakaļceļā saprotu, ka nav nivīnys kartenis ar snīgu iz jumta. Tai, kab varātu saprast, kai ituos micis karās puori i šliuc pamazeņam nu čukura zemē. Jau laikam navarieju, fotografieju ar vysim cymdim. Rūkys vaira najuta nikuo.
Taida i zīma, taids i soltums – 2006. goda janvars Ačinskā, Krasnojarskys nūvodā. vaira par tū, deļkuo es tī beju – itymā “Latgales Laika” rokstā.
Digitalī fotoaparati pat siļdeiti sastynga jau piec 1-2 kadru. Vacais Zenits struoduoja, tik rūkys sola i navarēja īstateit nikaidu parametru.
Zynuotuoji mani piec tuo ruoja, ka varieju tok saplēst aizvoru, ka taidā soltumā tok sastyngtu eļļa voi kas tī.
Tok vysys eļlis beja apmaineitys, aparats pyrms braukšonys tyka aiznasts iz remontu i puorjaukts i puoreļļuots, partū ka da tuo objektivs nastruoduoja jau pi -5 grādu. Var saceit, pa taisnū nu remonta skrieju iz staceju, kab sāstūs viļcīnī.
Ite ir salyktys 2 pastaigu kartenis, tok obejis reizis, izejūt uorā, stabili beja viers -40, ap -45. Kai tuo zynu? Partū ka škoļnīkim nanūtyka lekcejis i maņ nabeja juovoda nūdarbeibys. Breiveiba. 🙂
Kai saprotu, taišni tymā vokorā soltums ass pasacieļs da -52 gradu. Tok nazynu, voi munys pastaigys laikā. Varbyut jau tod, kod beja vysā tymss i vaira nariskieju porcēt kadrus.
Solts beja drausmeigi. Kod īguoju ustobā, pi zuoboku nabeja nivīna snīga putekļa – jī beja tik solti, ka vyss nūbyra nūst.
Voi fotoaparatam kas nūtyka? Nā. Kolpoj i niule. Tik 1 kadrs nu obeju soltumā izfotografeitūs filmeņu ir molā drusceņ īplāsts, laikam tūmār eisti nasatyna zūbrots. Tok tys ari vyss.
Ituos divejis soltuos dīnys tai i palyka vīneiguo, kod fotografieju i pa gaismu tyku uorā.
Beiguos pādejuo karteņa. Vēļ niu atguodoju, kai raudzieju myglainū, apsalaidušūs sauli dabuot lada skulpturā, kai žylba acs, kai sola rūkys. Kai nu apžylbuma osoruoja acs, tecēja par byudim, sola. Kai navarieju atrast osuma i kai sastyngušim pierstim gruobstiejūs gar objektivu. Bet ir. Es tī beju = es tī fotografieju.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Daudzi jau ir dzierdiejuši par žurnala „Jurista Vārds” 2011. goda 25. oktobra numuru, kurs veļteits šūbreid Saeimā i vysā sabīdreibā aktualizātajam latgalīšu volūdys statusa vaicuojumam i problematikai i dreiž vīn izgaisa nu plauktim tierdznīceibys vītuos.
Atguodynojam interesentim, ka Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā žurnals ir pīejams papeira formatā, i informejam, ka laika pūsmā leidz 30. novembram tys ir breivi pīejams ari internetā. Skaiteit i lejupluodēt žurnalu elektroniskā formatā var ite.
Žurnalā apskateituos temys – voi latgalīšu volūda/dialekts ir pīleidzynojama svešvolūdai i kaida ir īspieja tū lītuot oficialajā saziņā; voi Saeimys deputatu svineiguo sūlejuma/zvārasta dūšona latgaliski ir Satversmis 18. panta puorkuopums i c. Sovus atzynumus i vīdūkļus par latgalīšu volūdu žurnalā atkluoj juristi, filologi i politiki.


text:
“Pi myusim Latgolā” viestej par kulinaruo montuojuma festivalu Kruoslovā
Itymā nedeļgolā kruoslavīši aicynoj īpazeit na viņ Latgolys i sābru kulinarū montojumu, nu ari izbaudeit vysus lobumus kū pīduovoj Dīnvydlatgolys pērle – Kruoslova.
22. julī Kruoslovā nūtiks Storptautyskais kulinaruo montuojuma festivals “Gurķu svētki”. Kruoslovys turisma gide Inta Lipšāne stuosta, ka Latgola jau 13 godus ītylpst Eiropys kulinarajā teiklā. Kulinaruo montuojuma teikls apvīnoj 33 Eiropys regionus. Viņgod 35 Latgolys regiona bīdrim dasavīnuoja ari pa kaidam Kūrzemis i Vydzemis uzjāmumam.
Kulinaruo montuojuma iedīnim zynoma na viņ produktu izceļsme, nu ari sovs stuosts, kas īlykts kūka ci muola traukā, kurā iedīni pasnādz gostim. Itūgod Kruoslovā vītejuos saimineicys i gosti no Boltkrīvejis pasnīgs ogūrčus. Inta Lipšāne stuosta, ka Kruoslova ir ogūrču piļsāta, partū ite tī ir cīš gordi. Juodasoka, ka kulinaruo montuojuma festivalā apmaklātuojim byus vareiba paraudzeit ogūrčus ari vysaidūs natradicionalūs iedīņūs.


text:
Pekkoļs
Pekkoļs (lītaunīku: Pikulas), suokūtnieji Patols, — nuovis dīvs i myrušū vaļsteibys — pazemis — valdnīks pryušu mitologejā. Vīns nu trim golvonajim pryušu dīvim. Videvuta korūgā Pekkoļs attāluots kai vacs vecs, ītierpīs malnā vai sorkonā tārpā ar myrūņa druonu iz golvys. Vacais Stenders sovā skaidrūjūšojā latvīšu-vuocu vuordneicā pīminēje sanū latvīšu dīveibu Pekolu — gaisa goru, eļņis, tymsis i aptymsumu dīvu nu kura i cieļīs vuords „pekļe” jeb eļņe.[1] Lītaunīku volūdnīku skaidrojumā, vuorda Patols ciļme nuok nu pa- („pi”) i tula (zeme).
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]


text:
Datu puorlaidis protokols
Datu puorlaidis protokols (anglīšu: protocol, data transmission protocol; krīvu: пpoTokoл пepeдaчи дaHHыx; latvīšu: protokols; datu pārraides protokols) — diveju ītaišu sovā vydā dasarunuoti nūsacejumi ap tū, kaidam vajag byut puorlaižamūs datu formatam.
Kab nūtyktu datu puorlaide iz vyds sevkuru diveju ītaišu, jom pyrma tuo sovā vydā vajag dasarunuot ap protokolu.
Ītaisis, kurys dasarunoj ap protokolu, var byut, pīvadumam:
- dators i drukaunīks;
- dators i dators;
- dators i servers;
- dators i maršrutātivs
i leidz.
Datu puorlaidis protokols nūstota:
- kaidu klaidu puorvēris atmeju ītaisis lītuos i voi vysā lītuos (pīv., puorvēris skaitlis, kura juo atmeja/kaida formula);
- kaidu datu samīgšonys metodu lītuos i voi vysā lītuos (pīv., "zip" lelim failim puorsyuteit caur iņternetu, LAN voi WAN);
- kai syuteituoja ītaise paviesteis, ka beiguse zinis syuteišonu (in a zynuošonuos davodā (Communications port) lītuos pagluobis kanalu, serejeigaji (USB) puorlaidei lītuos suoku i nūstuošonys skaitus);
- kai dabuojieja ītaise paviesteis, ka dabuojuse zinis;
- datu puorlaidis dreizums (bodūs voi bitūs);
- ci puorlaide byus sihroniska, ci asinhroniska;
i leidz.
Protokolā taipoš var byut paradzāti pruoteigi pajiemīni datu puorlaidis klaidom aptikt i pareizajim datim atjaunynuot, taipoš pajiemīni datim šifrēt i atšifrēt.


text:
Kaidys gruomotys latgaliski i par Latgolu izguoja 2021. godā
Rokstu sagataveja: Laura Melne, portals lakuga.lv
Grybātūs saceit, ka 2021. gods latgalīšu gruomatnīceibā ir bejs lobs i kvantitativā, i kvalitativā, i daudzveideibys ziņā. Izdūti vairuoki dzejis i prozys kruojumi, gruomotys bārnim, pietejumi par Latgolys viesturi i kulturviesturi, natryucs ari humora izdavumu. Ceru, ka vīnam itys apkūpuojums byus atguodynuojums par pārņ izdūtajom gruomotom, cytam īrūsme koč kū vēļ puorskaiteit, bet vēļ kaidam varbyut izadūs atkluot sev koč kū jaunu.
Proza
2021. gods latgalīšu gruomatnīceibā īsasuoce ar div spieceigim dasacejumim prozā. Gondreiž reizē izguoja Annelis Slišānis “tuoraga stuosti” i Sandrys Ūdris “Tīsys syla bolsi”. Obejus stuostu kruojumus vīnoj tematika – teik īdūti bolsi sīvītem, kuruos latgalīšu literaturā apraksteitys mozuok. Tī bīži sastūpamys dažaidys vardarbeibys – i emocionaluo, i fiziskuo. Tok gruomotom ir terapeitisks efekts, kaidai sīvītei tuos nūteikti var īdūt spāku i ticeibu, ka var dzeivuot cytaižuok.
Agnesis Zarānis stuostu kruojums “Laba meitene” ir cīši leidzeigys tematikys. Ari tī ir pīaugšonys stuosti, ar tū saprūtūt īškejū izaugsmi, kū varim pīdzeivuot sevkurā vacumā, aicynuojums sīvītem dzeivuot tai, kai pošys gryb, na prosa sabīdreibys standarti. Itū gruomotu, kas pamatā ir latvīšu literarajā volūdā, pi latgaliskūs izdavumu pīskaitu stuosta “Babeņa” dieļ, kurs ari pīraksteits latvīšu literarajā volūdā, tok tuo varūņu babenis i juos mozmeitys dialogi atstuoti latgaliski. Nav ari nikaida zemstreipis tulkuojuma, kas izraisejs puors skaiteituoju atsauksmis, ka “ite tok nikuo navar saprast”. Tok prīca, ka latgaliskais organiski suoc īsakļaut ari latvīšu literarajā volūdā pīraksteitūs tekstūs.
Dzeja
Pārņ izguojuši četri jauni dzejūļu kruojumi latgaliski. Janvara suokumā izdūtais Valentina Lukaševiča kruojums “Pādi navā svāti” sajiems gona daudz viereibys, suocūt ar dzejūļu citiešonu socialajūs teiklūs i drukuošonu iz kraklu i postkaršu, leidz pat atdzejuošonai latvīšu literarajā volūdā, kas lyka aizdūt vaicuojumus par tū, voi eistyn cytaiž teksti latgaliski nav saprūtami. Izaver, ka vys tik ir – na veļti žurnala “Ir” goda pādejā numerī “Pādi navā svāti” tyka žurnalistis i literaturys apskatneicys Andys Buševicys 2021. goda interesantuokūs originalliteraturys nūtikšonu TOP3.
Goda beiguos apmāram vīnā laikā izguoja divejis cīši atškireigys gruomotys. Oskara Seiksta dzejis i eisprozys kruojums “Vokora vuordi draugim”, tuo redaktora Valentina Lukaševiča vuordim runojūt, ir pats skumeiguokais i pesimistiskuokais na tik latgalīšu i Latvejis, tok varbyut pat Baļtejis mārūgā. Tai varātu byut, tok ilgi gaideitū Seiksta atsagrīsšonu latgalīšu literaturā nūteikti ir vārts puorskaiteit. I pīraksteits tys vyss SMS tekstu formatā, navar aizabyldynuot, ka “tik garu jau slynkums skaiteit”. Sovpus Ineta Atpile-Jugane kruojumā “Spuornu golu šolks” turpynoj eksperimentēt ar gruomotys vizualū izskotu, kas varbyut na vysod skaiteituojam ruodīs praktiski, tok cīši pīstuov juos liriskajai varūnei. Romantiski i sīviškeigi, tok na solkoni teksti, kū eipaši skaisti byutu skaiteit laikā, kod esi cīši īsamīļuojuse. Ineta latgalīšu literaturā ir atroduse sovu vītu i tamā jiutās labi.
Taipat goda beiguos izdūts ari nūslāpumainuo(s) latgalīšu autora/is Marijis Dzeislys kruojums “Vysta smierts”. Itū izdavumu pagaidom sovūs rūkuos turiejuši tik izradzātī, tok skaidrys, ka tei vys jau byus vīna nu 2022. goda latgalīšu literaturys apsprīstuokūs gruomotu. Voi mes beidzūt izzynuosim, kas globojās aiz ituo pseidonima?
Bārnim
Eipaša prīca par tū, ka aizvadeitajā godā papyldynuojumu sagaidejuse latgalīšu bārnu literatura. Vysupyrma izdūta Inetys Atpilis-Juganis i muokslineicys Ievys Širinis “Burtu vuoceleite” – kruosaina skaitamgruomota latgaliski. Dīvamžāļ gruomotu navar atrast veikalūs, tei tik tyka duovuota bibliotekom, školom i pyrmsškolys izgleiteibys īstuodem.
Tok īsaguoduot var obejis puorejuos bārnim adresātuos gruomotys, kas izguoja pošuos goda beiguos. Ilzis Spergys dzejūli atrūnami Līgys Romančukys kruošni ilustrātajā gruomotā “Vuškeņa iz pļovys”. Kluotyn pi tuo ari taida poša nūsaukuma digitalais dzīšmu albums, kura autors ir muzikis Kristaps Rasims. Var skaiteit i var dzīduot leidza. Tok vacuokus vaira sasarunuot ar sovim bārnim aicynoj Ieva Johansson, kura godu gaitā pīrakstejuse sova dāla Jēkaba izsaceituos gudreibenis i aizdūtūs vaicuojumus, niu tūs apkūpuojuse i papyldynuojuse ar vysaiduokim tematiskim vaicuojumim, kū saimē sovā storpā puorrunuot. “Jākuba citati” izdūti i latvīšu literarajā volūdā, i latgaliski.
Viesture
Gruomotys par Latgolys viesturi itūreiz pīsavierš da šam nūklusātim voi pretruneigim tematim. “Mēs visi esam gūstekņi” ir Rēzeknis karagiustekņu nūmetnis “Stalag 347” īslūdzeituo Sorkonuos armejis karaveira Aleksandra Orehova dīnysgruomota viesturnīka Kaspara Stroda redakcejā. Itei gruomota i vaicuojums par pošu nūmetni “Stalag 347” jau vaira kai godu ir raisejs diskusejis, daļai sabīdreibys nateikūt puori atmiņā īsādynuotajai padūmu propagandai. Kaspars Strods itūgod izdevs ari sovu pietejumu par Varakļuonu ebreju kūpīnu “Pagātnes nospiedumi”. Kaspara talants ir raksteit par viesturi tai, ka tys ir saprūtams plašai auditorejai, tok napagaisynoj zynuotniskumu. Jis nasabeist nu sarežgeitu tematu i storp lelajom personeibom i politikys veiduotuojim napagaisynoj cylvāku, kurs tuos vysys nūtikšonys ir pīdzeivuojs.
Caur cylvāka pīredzi pīdzeivuot Latvejis i Latgolys viesturi var ari div cytūs nūzeimeigūs izdavumūs. Gruomota “Abrahams Edelmans. 20. gadsimts. Vēstule”, kas izdūta latvīšu, krīvu i angļu volūdā, kūpā ar tuos autoru, holokaustu puordzeivuojušū Abrahamu Edelmanu, izvad cauri 20. godu symta viesturei, kur lela lūma ir Kuorsovai – vītai, nu kuruos īt juo dzymta. Sovpus gruomotā “Es gribētu par kaut ko kļūt” publicātys treis ebreju meitiņu, kuruos vysys tyka nūgalynuotys holokaustā, dīnysgruomotys. Vīna nu jūs ir Šeina Grama nu Preiļu, kura dokumentej taišni pošu holokausta laiku.
Vēļ vīns vaicuojums, kas mādz izsaukt pretejis reakcejis ir nacionalī partizani. Pārņ sagaideita viesturnīka Zigmāra Turčinska gruomota “Ziemeļlatgales “Neatkarības vienība”. Pretošanās padomju okupācijai 1946.-1954. gads”. Tys ir dokumentūs i līceibuos baļsteits pietejums par Zīmeļlatgolys nacionalajim partizanim, kas atspākoj daudzus pījāmumus, kas vys vēļ teik tiražāti literarūs i pusliterarūs dorbus.
Muoksla
Ar Rūtys Kaminskys i Anitys Bisteris gruomotu “Sakrālās arhitektūras un mākslas mantojums vēsturiskajos Balvu un Ludzas rajonos” serejā “Mākslas pieminekļi Latvijā” pabeigts Latgolys kulturviesturiskuo nūvoda dīvnomu apskots. Kai jau cytys ituos serejis gruomotys, ari itei ir cīši vierteiga i peļnejuse atsarast kotra Latgolys kulturviesturis interesenta gruomotu plauktā. Var pieteit bazneicu kruošnūs interjerus i eksterjerus, izzynuot vaira par tim teoretiski, kai ari īsapazeit ar bazneiču i draudžu viesturis pamatim.
Vēļ vīns cīši lels i monumentals dorbs ir Igora Pliča i Pētera Korsaka sagataveitais izdavums “Latgales fotogrāfi laika ritumā XIX-XXI gadsimtā”, kas ir unikals pietejums par Latgolā struodojūšajim fotografim. Tamā atrūnamys vaira kai 2000 fotografejis.
Itūgod izdūts ari muokslys albums “Akvarelists Vladislavs Paurs”, kas ir myužeibā aizguojušuo muokslinīka dorbu apkūpuojums. Anotacejis tymā dūtys latviski, latgaliski i angliski.
Humors
Latgalīšu humora cīneituoji pārņ tykuši pi diveju jaunu gruomotu. Pošā goda suokumā izguoja Anitys Graudinis “Plōciņu Mase roksta”, kurā apkūpuotys autoris vaira kai 25 godu laikā pīraksteituos humoristiskuos viestulis, kuruos regulari var skaiteit laikrokstā “Rēzeknes Vēstis”. Taipat izdūts ari kuortejais Cybuļu Jura i dūmubīdru (itūreiz Krapacu Ļucis, Krakopu Zinta i Zalta Ubaga) anekdotu kruojums “Vieļ pa vīnai i da dybuna!”, kas papyldynoj jau īprīšk izdūtuos i labi zynamuos gruomotys “Īdzer veina, lai dzeive ira feina”, “Īdzer ols, lai bāduom ira gols!”, “Byusi vasals!” i “Ka dzersi šnabi, moš byus labi!”
Cytys gruomotys
Par daudzveideibu latgalīšu gruomatnīceiba aizvadeitajā godā navar žāluotīs. Vēļ izguojs pietejums par Ūzulainis pogostu “Ozolzīles zīmē”, kū veiduojuši Sandra Ūdre i Edgars Blinovs. Taipat latgalīšu ābecis ceļu vairuoku symtu godu garumā, ābeču tipus i veidus, sastateišonus i ilustriešonys principus var īpazeit Jura Cybuļa “Latgaliešu ābeces (1768-2020)” papyldynuotajā izdavumā. Sovpus dzīsminīka Andra Eriņa vaira nakai 60dzīšmu notys apkūpuotys kruojumā “Pasaukums. Ceļš”.
Taipat navar aizmierst par klasiskom vierteibom. Goda beiguos otkon kluotyn beja literaturys almanaha “Olūts” jaunuokais laidīņs ar plašu dzejis autoru dorbu kluostu, ari “Tāvu zemes kalendars” ar rokstim par kulturviesturi i sovu tradicionalūs literaturys autoru publikacejom. Vēļ 2021. godā izguojs jaunuokais “Latgalistikys kongresu materialu” laidīņs, kas veļteits Mikeļa Bukša symtgadei 2012. godā i apkūpoj piec 5. storptautyskuos latgalistikys konferencis “Mikeļa Bukša montuojums” referatu veiduotūs rokstus.


text:
25. majā Saeimys Ilgtspiejeigys atteisteibys komisejis sēdē Latgolys kongresa 2022 organizātuojis, Saīta rezolucejis izpiļdis komitejis puorstuovis Ilga Šuplinska i Sandra Ežmale ziņuoja par Latgolys kongresā (29.04.2022.) pījimtū rezoluceju.
Sēdē pīsadaleja ari atbiļdeigūs ministreju puorstuovi – KM, VARAM, EM, FM, kuri izsaceja sovu redzīni par Latgolys regiona reiceibys planu nuokamajim 5 godim. Nasaverūt iz tū, ka volūdys i izgleiteibys vaicuojumi ir rezolucejis pamats, IZM puorstuovs napīsadaleja. Kai skaidruoja ari komisejis vadeituojs – naatsasauce iz aicynuojumu.
Ilgtspiejeigys atteisteibys komisejis prīkšsādātuojs Vjačeslavs Dombrovskis nūruodeja, ka pozitivi viertejams, ka Latgola ir īraudzejuse i nūformuliejuse sovys praseibys, kas paleidz veiduot regionaluos atteisteibys i inovacejis programu Latvejis kontekstā. Taipoš izteice cereibu, ka tei ir pyrmuo saruna i Latgolys atteisteiba byus dīnys kuorteibā ari cytuos Saeimys komisejuos i atbiļdeigajuos ministrejuos.
Video: ©LR Saeima, 25.05.2022.


text:
23.08.2020. dobys parkā Tērvete nūtyka sacenseibys “Spreideiša vuorda dīnys izcīņa” svoru stīņa vilkmī no zemis i stīņa spīšonā guļus. Par uzvaru sacenseibuos ceiņājās spākaveiri nu vysom trejom Baltejis valstim. Gūdolguotūs sportistu vydā beja i koģeneracejis stacejis “Energy Resources CHP” operators Edgars Ratnīks, kurīs ar rezultatu 220 kg īgiva absolutū 3.vītu stīņa spīšonā guļus! Vilkmī nu zemis jis īgiva gūdpylnū 4.vītu ar rezultatu 315 kg. Pec poša Edgara saceituo, dīmžāl, vacuos traumys par sevi lyka maņāt, tamdieļ jis navarieja sazagatavuot sacenseibom tik labi, kai byutu gribiejīs.
Edgars pazasoka uzjāmuma vadeibai par moralū i materialū atbolstu, kas dūd jam atsateisteit, tapt vēļ spieceiguokam i puorstuovēt sovu vaļsti i myusu uzjāmumu dažaiduos, tymā skaitā i starptautiskuos saceņseibuos. Mes nu sovys pusis asam ļūti prīceigi par Edgara sasnāgumim i n’yvielejam jam naapsastuotīs sovā ceļā iz panuokumim!
Socialuo dzeive


text:
Leivuons
Leivuons[2] (latvīšu: Līvāni) — mīsts vokoru Latgolā, Daugovys lobajā molā pi Dubnys upis greivys.
Caur mīstu īt ceļš Reiga—Daugpiļs—Pāternīki (A6) i Leivuons—Preili (P63). Taipoš Leivuona mīstu škārsoj dzeļžaceļš Reiga—Indreica.
Mīstā atsarūn Latgolys Muokslys i amateibys centrys.
Cytys pasaukys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pasauka cytuos volūduos:
Viesturiskuos i sūpluokuos pasaukys:
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ «Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās pagastu dalījumā»
- ↑ Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejis svareiguokī lāmumi 2019. godā (2019. goda 15. aprelī). Vaļsts volūdys centrs. Veireits: 2020. goda 3. janvarī


text:
Idejis rezoļucejai
- This topic has 5 replies, 1 voice, and was last updated 5 months, 1 week ago by Aņss Bierzeņš.
-
AutorsIeraksti
-
Juris ViļumsKeymaster
Kaids ir Tovs redziejums, kam nūteikti byutu juobyut nuokamajā Latgolys kongresa rezoļucejā?Ontūns PēzdaGuest
Juoīroksta, ka Latgolā sabīdriskajūs medijūs struodojūt par žurnalistu obligati juozyna latgalīšu volūda i obligāti latgaliski juorunoj ar intervejamū cylvāku – par kotru interveju latgaliski žurnalistam olgys koeficients 1,5! A kas tagad nūteik Latvejis TV i Latvejys radejā? Struodoj žurnalistis, kas latgaliski narunoj i cylvākus intervej čiuliski – latgalīši, byudami pīkluojeigi i reizem pīglaimeigi pret svešajim, iz čiuļu žurnalistu vaicuojumim atsoka čiuliski. Puorejuo Latveja radz, ka Latgolā ir čiuļu i krīvu volūdys, jū krīvi Latgolā nazakautrej runuot krīviski i uzspīst sovu krīviskumu.Juris SaukānsGuest
Loba dīna!
Prīkšlykums: tikt pi skaidreibys, kas kongress byus, teatra volūdā runojūt, pec žanra.
Piļneigi īspiejams, ka beigōs vysi žanri saplyuss kūpā, bet byutu tūmār labi, ka vysmoz byutu mieginōjums skaidri formulēt golvanū vaicōjumu: KAS TAS IR?
Varianti:
1) nostalgisks pec 1920. – 1930. godim latgalīšu tuseņš, kur paraudōt par aizgōjušim laikim, kod latgalīšu volūdā runōja kotrs 3. latvīts, atrōdēt cytim jaunōs sukņis, parunōt auditorejis prīškā, nūdemonstrejūt sovu izgleitōteibys leimeni i.t.t.
2) zynōtniski – pietnīcyska konperence: kompetentu specialistu referaty, diskusejis par reperatim, materialu apkūpōšona izdūšonai/publiciešonai, tōlōkai izmontošonai izgleiteibys procesūs
3) prīkšvieliešonu pasōkums: politiskūs spāku pōrstōvu uzrunys, vītejūs sarokstu kandidatu uzastōšonys, kandidatu i atbalsteitōju vervēšona storp reperatim, prūtams, daudzi dzīšmu, danču i transparentu
4) Latgolys patriotu saīts, kurī apsazynoj šō laika problemys i izaicynōjumus, kuri radz, kas byutu jōdora, runoj par tū nu tribinem i izdiskutej dorba grupōs, pīdōvoj rysynojumus, īgiust kongresa atbolstu, formulej kongresa daleibnīku vīdūkļi, iz asūšys voi jaunys organizacejis bazys veidoj nūpītnu organizaceji/kusteibu, kas voi nu dorbojās kongresu storplaikūs voi nu veidojās par jaunu politisku spāku, lai realizietu dzeivē kongresa lāmumusMiterānsGuest
4.variants. Tīk izveidōta jumta organizāceja “Ar Latgolu”. I vajadzeibu pēc taidas organizācejas cīši labi pōrstōstēja Ilga Šuplinska cīši lobajā Saukāna raidējumā “Latgolas stunde”.MiterānsGuest
Ja teik taisēta parteja, tod tai jōbīt sociāldemokratiskai i nadreikst atstumt Latgolas krīvus. Cīši cīši žāl, ka kongresā bīs tikai latgalīši i nabīs krīvu. Bez krīvu atbolsta mēs napacelsim Latgolu.Aņss BierzeņšGuest
1. Vāg nakaveigai suokt aizvoduot Latgolys bārnu duorzūs latgalīšu grupys. Latgolys kongresam ar atsateikūšu viestuli juosagrīž da vysu Latgolys pošvoldu, taipoš i da Reigys i Reigys apleicīnis pošvoldu, kur latgalīšu daudzi. Audzynuotuojom juobyut papyldom pinansialai motivātom.
2. Vāg suokt gativēt i izdūt vuiceibu gruomotys latgalīšu volūdā deļ vysu pamatškolys disciplinu, kab par 4-5 godi školuos jau varātu suokt bārnu pylna laika apvuiceibu latgalīšu volūdā. Latgolys kongresam ar atsateikūšu viestuli juosagrīž da Vuiceibys ministrejis, Kuļturys kapitala ponda (kurs varātu deļ tuo paslūdynuot specialu snāga programu), pošvoldu, potencialūs autoru, puorvārsuoju i izdevieju.
3. Taipoš juodūmoj ap saaugušūs apvuiceibu. Latgolys kongress ar lyugumu daškiert leidziekļus obadiv latvīšu volūdys paveidu vuiceišonai, na viņ baļtīšu, varātu grīztīs, pīvadumam, da Ļaudeibys integracejis ponda.
4. Publiskuos sperys darbinīkim (pīv., puordeviejim) Latgolā obligatai juoprūt runuot ar klieņtim pa latgaliskam. Vaļsteibai juoapmoksoj kūrsi, kab jī varātu īsavuiceit.
-
AutorsIeraksti


text:
Škilbānūs var īpazeit kaļva dorbu
Roksta autore: Sintija Augustova, portals lakuga.lv
Igors Trešutins nu Viļakys nūvoda pošvuiceibys ceļā ir apgivs metalkaļšonys muokslu i niu interesentim pīduovoj īspieju piec uorkuortejuo stuovūkļa beigom īpazeit kaļva dorbu kluotīnē.
Kaļvs Igors Trešutins nu Škilbānu ir realiziejs projektu par metalkalieja nūjumis izveidi dzymtajā pusē. Projektu atbaļstejuse Viļakys nūvoda dūme, idejis eistynuošonā ar leidzfinansiejumu pīsadalejs ari pats Igors. Projekta aktivitatēs izveiduota metalkalieja darbneica aba smēde. Apmaklātuojim ir īspieja na tikai apsavērt, kai nūteik metala apstruodis process, bet ari nūpierkt Igora taiseitūs suvenirus.
Igors metalkaļšonys jūmā dorbojās jau 10 godus i pats stuosta, ka juo darbeiba metalkaļšonā aizasuoce aiz nazinis.
“Napatyka muns tūreizejais dorbs, nazynuoju, kū dareit iz prīšku, suoču dūmuot par jaunu, naparaudzeitu nūdarbi i tai atrodu metalkaļšonu. Četrus godus muocejūs, piec tam tikai suoce nazkas saīt,” stuosta Igors.
Amatnīka dorbus var redzēt Viļakā, pīmāram, garuos laternys Viļakys katuoļu bazneicys prīškā ir Igora rūku dorbs. Bolvu regiona kulturviesturis datu bāzē daīmama informaceja par tū, kai Igora dorbi ir sasnāguši ari tagadejū Latvejis prezidentu Egilu Levitu. Viļakys dūmis prīkšsādātuojs Sergejs Maksimovs prezidentam duovynuoja Igora taiseitū svečturi.
Igoram vysvaira pateik nu metala kaļt pyuču (pūķu), uožu i suņu golvys. Dorbs ir juoizdora precizi, tys ir smolks i sarežgeits, bet tys Igoram saguodoj vysvaira prīcys. “Pats gryutuokais metalkaļšonys dorbā ir ideju i fantazejis tryukums,” stuosta Igors. “Nu cytys pusis, fiziskais dorbs ir gryuts, bet pi tuo var pīrast.”
Metalkaliejs atzeist, ka vaira par pīcom stuņdem atsarast darbneicā jis navar – tryukst energejis. Koč i dorba dīna smēdē ir saleidzynūši eisa, smogais dorbs pajam vysus amatnīka spākus.
Vysim tim, kas grib paraudzeit sevi metalkaļšonys jūmā, Igors īsoka nūteikti paraudzeit, bet nadaspīst sevi tū dareit puori spākim, i vielej iztureibu.
Interesentim ir īspieja gastēt meistara darbneicā Škilbānūs i īpazeit kaļva omota viesturi i nūzeimi myusu dīnuos.


text:
“Olūta” i “Tāvu zemes kalendara” attaiseišonys svātki RCB
Ituo goda 16. novembrī Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā beja sasapuļciejs pruovs puļceņš latgaliskuo vuorda skaiteituoju i Latgolys patriotu, kab kūpeiguos sarunuos i sasatikšonys prīka gaisūtnē svynātu divu nūzeimeigu latgalīšu kasgadejūs izdavumu, „Olūta” i „Tāvu zemes kalendara”, attaiseišonys svātkus.
Latgolys Kulturys centra izdevnīceibys vadeituojs Juoņs Elksnis, kurs stuov pi itūs i daudzu cytu gruomotu šyupuļa, īpazeistynuoja ar pādejā godā izdūtū i planim nuokūtnei. Visi kūpā pīminejom autorus, kuri, nasagaidūt „Olūta” i „Tāvu zemis kalindera” izīšonu, jau aizguojuši tymā saulē…
Par kū prīcojas i suop latgalīša sirds? Leidza prīcai par izdevnīceibys čaklū dorbuošonūs i jaunu gruomotu izīšonu par speiti finansialajom gryuteibom kai kotru godu runom cauri vejuos autoru ryupe par latgalīšu volūdys saglobuošonu i t. s. „pareizū” voi „napareizū” raksteibu. Dūmojūt par volūdys īvuicešonu bārnim/jaunuotnei, kaids pat meklej sponsoru jaunys latgalīšu volūdys vuiceibu gruomotys izdūšonai… Kai saceit pareizi – gasteit voi cīmuotīs, voi latgalīši sovā leksikā par daudz nanūsaslīc iz austrumu kaimiņa pusi, kai naizgaisynuot sovu identitati šudinejā nastabilajā situacejā, skanēja vaicuojumi…
Prīcynojūt publiku, aizgaiņojūt raizis i kleidynojūt nūpītneibu, itymā reizī pasuokumā beja īsaroduse avīzis „Rēzeknes Vēstis” skaiteituojim labi pazeistamuo Pluociņu Mase i ar sovim jūkim sacēļe jautreibys viļni. Ar smaidu par dzeivi runuoja ari vīns nu vacuokajim autorim.
Kab prīca i optimisms bīžuok myus pavoda, kab mozuok dūmstarpeibu! Skaiteisim latgalīšu gruomotys, kab zynuotu, kas nūtics vakar i kas aktuals šudiņ, skaiteisim, kab nanūmierst gruomota, cikom mes stuovam aiz barikadem pi „ō” i „uo”!
Anna Keirāne
Foto reportaža nu “Olūta” i “Tāvu zemes kalendara” attaiseišonys svātkim Rēzeknis Centralajā bibliotekā
Karteņu autors: Anna Keirāne, RCB


text:
Jau ituo goda 5. junī piec naseņ nūtikušuos teritorialuos reformys jaunajūs nūvodūs nūtiks pošvaļdeibu vieliešonys. I ituos vieliešonys byutisku nūzeimi pamess na tik viņ iz vītvarom, bet īzeimuos arī jaunus rūbežus. Latvejis Radejis Latgolys studeja turpynoj prīškvieliešonu diskuseju cyklu, kurymā sešu raidejumu laikā izvaicuosim deputatu kandidatu sarokstu liderus voi puorstuovus Latgolys tūpūšajūs nūvodūs, kurūs vysvaira ir ītekmiejuse administrativi teritorialuo reforma.
I itymā nedeļā fokusā jaunveidojamais Bolvu nūvods, kas iz prīšku piec vieliešonu apvīnuos Bolvu, Baltinovys, Ruguoju i Viļakys novadus. Kūpā Bolvu nūvodā byus 21 pogosts ar gondreiž 20 tyukstužom īdzeivuotuoju. Iz 15 deputatu mandatu Bolvu nūvodā preteņdej 150 kandidati nu deveņu parteju. Tai kai KPV.LV diskusejā sovu daleibu atsaceja, itymā raidejumā pīsadaleis ostoņu politiskūs parteju ci apvīneibu lideri:
Jānis Trupovnieks, Latvijas Zaļā partija,
Leonids Cvetkovs, “Latvijas attīstībai”,
Sergejs Maksimovs, “Latgales partija”,
Aigars Pušpurs, “Latvijas Zemnieku savienība”,
Aldis Bukšs, Jaunā Konservatīvā partija,
Aija Mežale, Nacionālā apvienība “Visu Latvijai”-”Tēvzemei un Brīvībai/LNNK”,
Gints Grīslis, sociāldemokrātiskā partija “Saskaņa”,
Maruta Castrova, “Jaunā Vienotība”.
Latgolys stuņdē kai īrosts ari aizvadeituos nedelis aktualitatis i gaidomī kulturys dzeivis nūtykumi.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
5. junī 85. dzimšonys dīnu sviņ dramaturgs i teatra darbinīks, Andryva Jūrdža fonda laureats Arturs Rubenis. 30 dorba godus jis nūstruoduojs bibliotekā, dorbuojīs ari kai pedagogs, teatra spieliešonā īsaistūt jaunuotni i vuicūt tai izpratni par teatra muokslu.
Dzeivis ceļš A. Rubeņam īsasuocs Bieržgaļa pogostā, suokuma izgleiteiba apgiuta Viļānu pamatškolā, Varakļuonu pamatškolā i gimnazejā, biegļu gaituos Vuocejā pabeigta Iceho Latvīšu biegļu nūmetnis gimnazeja.
Dzeivuodams ASV, A. Rubenis ir īgivs augstuokū izgleiteibu teatra jūmā i bejs cīš aktivs teatra darbinīks, daudz rokstu par trymdys latvīšu teatra izruodem publiciejs presī, sarakstejs vairuokys gruomotys par teatra vaicuojumim.
Teatru vajadzeibom pats ari sarakstejs vairuok nakai 70 lugu gon latvīšu literarajā volūdā, gon latgalīšu rokstu volūdā, tuos izdūtys kai kruojumūs, tai atseviški. Pošys pyrmuos lugys raksteitys jau bierneibā, pyrmuo izvastuo luga – „Jaunuo audze” (Vuocejā). Par lugu kruojumu bārnim „Tykumeni sudobreņu vyzynoj” sajiems A. Jūrdža fonda gūdolgu. Tulkuojs lugys nu lītuvīšu i angļu volūdys. Kai akters i režisors pīsadalejs apmāram 40 izvadumūs.
20. godsymta 90. godūs suocs skaiteit lekcejis par dramaturgeju Rēzeknis Augstškolys studentim, augstškolā nūdybynuojs studentu teatri. Organiziejs i vadejs latgalīšu dramaturgu seminarus, reikojūt saītus Rēzeknī i Bieržgalī. Bieržgaļa seminaru daleibnīkim veiduojs lugu raksteišonys problemom i praksei veļteitu izdavumu „Bēržgola Dramaturgs”.
Artura Rubeņa biografeja goda skaitļūs
1927 Dzims Bieržgaļa pogosta Sylaunīkūs
1944 Devīs biegļu gaituos iz Vuoceju
1948–1949 Studiejs baltu filologeju Baltejis univeristatī Pinebergā
1950 Devīs iz ASV
1954 Emersona koledžā Bostonā īgivs bakalaura gradu dramā
1956 Bostonys universitatī īgivs muokslys magistra gradu režejā
1958 Rītumu rezervis universitatī īgivs magistra gradu bibliotekzynuotnī
1959–1989 Struoduojs par bibliotekaru
1965 Zīmeļamerikys Latvīšu teatru apvīneibys vaļdis lūceklis, ari prīkšnīks (1965–1971, 1979–1984)
1965–1979 Zīmeļamerikys Latvīšu teatru apvīneibys apkuortroksta redaktors
1967–1983 Rokstu kruojuma „Skatuve” redaktors
Artura Rubeņa gruomotys par teatri
1968 „Piezīmes aktiera gramatikai”
1981 „Rakstīsim skatuvisku lugu”
1987 „Pašiem savs teātris” (leidzautors – Vitolds Kārkliņš)
2000 „Režijas pamati skolotājiem un pašdarbniekiem”
--- Artura Rubeņa dorbi Rēzeknis bibliotekuos
Informaceja sagataveita,
izmontojūt bibliotekys nūvodpietnīceibys materialus


text:
Četrpadsmytū reizi Upeitē muzicej i skaita meilys ailis
14. Latgalīšu meilys aiļu i dzīšmu festivals “Upītes Uobeļduorzs” puļcēje daudz dalinīku i klauseituoju.
19. septembra vokorā Škilbānu pogosta Upeitis cīmā dzeivuotuoju skaits īvāruojami pasalelynuoja, žāļ tik, ka tys nūtyka viņ iz vīnu nakti. Ir vārts pasuokumu apmeklēt nu pyrmuo minuta i īsarast da 19.00, na tik, kab moksuotu lātuoku īīšonys beletu, nu ari, kab ar acs kakteņu radzātu festivala aizkulisis i napalaistu garum pyrmuos grupys uzastuošonu. Itūgod Raimonds Logins i grupa “Napruots” beja pavysam sapruoteigi, partū ka nadaudz īmieginuoja instrumentus i skotuvi pyrma oficialuo pasuokuma suokuma, kab ari tī cylvāki, kurī īt ogruok gulēt, dzierdātu kaidu dzīsmi “Napruota” izpiļdejumā.
Naparostai, ka pyrmī uzastuoja pavysam populari i zynomi muokslinīki Latvejā – duets Inga i Normunds, kuri izpiļdeja festivala “Upītes Uobeļduorzs” himnu i dzīduoja dzīsmis nu jaunuokuo, dasmytuo, studejis albuma “Munai Latgolai”, kas īraksteits latgalīšu volūdā. Koč i duets pastuov jau 15 godu, jī pyrmū reizi pīsadaleja festivalā. Normunds atzyna, ka beja dzierdiejuši par itū festivalu pozitivys atsauksmis, beja gribiejuši tymā pīsadaleit, partū prīcuojušīs, ka festivala organizators Andris Slišāns jim pīzvaneja i uzaicynuoja pīsadaleit. Itūgod pi pyrmuos reizis vys navariešūt palikt da reita gaismys, nu, kas zyna, varbyut cytugod izadūs pabyut ilguok Upeitē.
Koč i festivals pastuov jau četrpadsmytū godu, lela prīca, ka kotru godu ir muokslinīki, kuri pīsadola pyrmū reizi. Tys līcynoj, ka sirsneiga ir latgalīša dvēsele, kura ir gotova sovu pīdzeivuotū i puordzeivuotū izsaceit dzejā, dzīsmēs i muzykā. Pyrmū reizi festivalā dzeju skaiteja Ineta Atpile –Jugane, Jana Skrivļa-Čevere i Ligita Žukovska. Ineta Atpile-Jugane beja palyuguse atskaņuot ari vīnu dzīsmi ar juos vuordim, kuru dzīd Rēzeknis bārni, aicynojūt bārnus drūšai doncuot pi bārnu dzīsmeitis. Tok vysi bārni tik viereigi klausejuos, partū ka beidzūt tyka atskaņuota muzyka jūs gaumei, partū tod ir juosaklausa, na juosadaudza, juoskraida voi juodoncoj. Ligitai Žukovskai Upeitis tautys noma skotuve beja zynoma, partū ka beja uzastuojuse kūpā ar grupu “P.S. Sala”, nu pyrmū reizi uzadrūšynuoja skaiteit sovu dzeju. Janai Skryvļai –Čeverei nav ni mozuokuos nūjausmys, kai jū atrads Andris Slišāns, nu jei beja cīši prīceiga par dūtū vareibu i prīceiga par napīspīstū i sirsneigū festivala jutūni.
Māreite Slišāne nasauktu sevi par dzejneicu, tūs nūsauktu par dūmu uzplaiksnejumim, kuri bīži viņ rūnās trejūs naktī, kod vysi jau guļ. Māreite Bikovska ari sevi nasauktu par dzejneicu, nu par troku buobu, kura muok sataiseit šovu nu nikuo. Dagneja Bramane, Leiga Rundāne i Ligeja Purinaša atkluoja sovys meilis dzejis ryndys, nu Karonhisake ir palykuse uzticeiga sovam taišnam stilam, kas eistūs vuordūs nūsauc sevkuru procesu, kas nūteik sabīdreibā i jai apleik.
Daudzi muokslinīki atbrauc na tik iz sovu uzastuošonu, nu atbrauc dreižuok i palīk ilguok, kab īsajustu i izjustu pasuokuma atmosferu. Skateituoju rynduos beja radzams Daiņs Adijāns, Zemnīks, “Dabasu Durovys”, “P.S. Sala”, “Inokentijs Mārpls” i cyti muokslinīki.
Pyrmū reizi “Upītes Uobeļduorzā” uzastuoja grupys “Piparmētra”, “Trykmīns” i eipašī gosti “Inokentijs Mārpls”. Grupā “Piparmētra” muzicej pīcys jaunys mārgys. Tei ir grupys “Dabasu Durovys” solista Arņa Slobožanina ideja i projekts, kab dūtu vareibu ari mārgom muzicēt eistā rokgrupā. Jūs sirsneiguo uzastuošona saviļņuoja daudzus apmaklātuojus. Izaruodeja, ka nazynomuo grupa “Trykmīns” ir Vincents Kūkojs ar leluoku sastuovu. Eipašais gosts “Inokentijs Mārpls” beja CĪŠI eipašs. “Inokentija Mārpla” līders Raimonds Lagimovs aba Dambis ilgus godus zynoms kai Latvejis underground muzykys dzeivis vadeituojs i grupa ir vīna nu legendaruokajom Latvejis underground grupom. Tāds blīzīņs Upeitē vēļ nabeja dzierdāts.
Ari itūgod apmaklātuoju konkursu uzvarātuoji sajēme festivala nūzeimeitis i t-kraklus ar uzrokstu Uπte (Upeitis simbols). Nūzeimeiguokuos bolvys sajiemiejs beja Modris Romanovskis nu Bolvu, kurs tyka atzeits par aktivuokū doncuotuoju, partū ka pyrmais suoce dejis. Patīseibā pyrmī beja Andris Slišāns i Ligita Spridzāne, nu dīvamžāļ jī palyka bez bolvys, partū ka ir jau Upeitis t-krekla eipašnīki, kai ari tyka saskateits interešu konflikts ar festivala reikuotuojim.
Nateik aizmiersts festivalā uzaicynuot ari Viļakys nūvoda grupys. Piec septeņu godu puortraukuma Andris Slišāns atguoduoja, ka ir taida folklorys kūpa kai “Upīte”, kurys bārni i jaunīši muzicēja, nu pīaugušī uzdoncuoja, paruodūt ari, ka vaļsi ir īspiejams doncuot cytaiž nakai īrosts. Folklorys dyžanumu paruodeja i ļusteigus daņčus spielieja folklorys kūpa “Egle” nu Medņovys pogosta. Viļakys nūvoda grupys “Napruots” i “Unknown Artist” ir īmeiļuojuši na tik Viļakys nūvoda jaunīši, nu ari tyvuoki i tuoluoki gosti. Rikteigus doncojamus gobolus vysom paaudzem uzspēlieja “P.S. Sala”. Jaunīši kuorteigi izatrokuoja grupys “Dabasu Durovys” uzastuošonys laikā. “Dabasu Durovys” deveņu pastuoviešonys godu laikā ir uzastuojuši ari Lītovā, Portugalē i Australejā. Par laimi jaunī muziki regulari koncertej ari “Upītes Uobeļduorzā” i itūgod beja ūtrajā vītā grupu vydā, kurys vysbīžuok ir uzastuojušys festivalā. Grupā “Šudin 5cūs” nu Rēzeknis muzicej pīcys mārgys, kas kūpā dorbojās napylnu godu nu 2014. goda oktobra. Kaunatys jaunīši “Gondreiž 10nīkā” uzspielieja jastru rok-popu.
Cytugod trešajā septembra nedeļgolā, 17. septembrī, vysi celi vess iz Upeiti, kab atzeimātu festivala 15. pastuoviešonys godadīnu. Atguodynojam, ka jaunīši var drūšai īt i klauseitīs grupu uzastuošonu i meilys dzeju nu poša suokuma, na tik īsarast iz pusnakti i jaunīšu grupom! Ir vareiba jaunīšim piec goda lauzt itūs stereotipus i pīruodeit, ka kūpā ar festivalu dzeivoj nu pyrmuos uzastuošonys da reita gaismys. Paļdis festivala atbaļsteituojim i informativajim atbaļsteituojim! Eipašs paļdis Vaļsts Kulturkapitala fondam, kura atbolsts paleidz saglobuot i popularizēt latgalīšu volūdu!
Teksts: Vineta Zeltkalne
Foto: Andris Slišāns


text:
18. decembrī aicynojam iz koncertu "Celīs, bruoļ!"
Sastdiņ, 18. decembrī, Latgolys viestnīceibys GORS lelajā zālē izskanēs jau četrys reizis puorcaltais koncerts “Celīs, bruoļ!”. Tymā dzīsmis nu Latvejis Symtgadis Latgolys Kongresa muzykys izlasis albuma ar taidu pošu nūsaukumu “Celīs, bruoļ!”.
Laikmeteiguos latgalīšu muzykys mini albums “Dīna bez gola”
Pīcu dzīšmu mini albumā (EP) “Dīna bez gola” sakuortuoti i digitali izdūti dažaidu latgalīšu muziķu jaundorbu dzīšmu stuosti, viestej bīdreibys “Latgolys Producentu Grupa” portalam atsyuteituo informaceja. Projekta idejis autors i producents ir Mārcis Lipskis, kurs albumā apvīnuojs muzykys žanrus nu artroka da diskofanka.
Jauns Youtube kanals latgaliski “Im a’mazed”
2020. goda nūslāgumā startiejs pyrmais latgalīšu izklaidis, naformaluos izgleiteibys i kulturys Youtube platformys kanals “Im a’mazed”. Kanala mierkis ir radeit i pīduovuot jaunu cylvāku publikai aktualu, originalu, interesnu i myusdīneigu Youtube audiovizualu produktu cyklu latgaliski, naformali styprynojūt latgaliskū identitati i volūdys lītuojumu, sabīdreibys i individu pošapziņu.
Nūsaslēdzs raidejumu cyklys "Puormejis"
Jau viesteits, ka itūgod bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa” izveiduojuse jaunu raidejumu cyklu “PUORMEJIS”, kurymā pīcūs raidejumūs teik runuots par izmaiņom Latgolys sociali ekonomiskajūs, sabīdryski politiskajūs i kulturys procesūs. Niu raidejumu ciklys nūsaslēdzs i kotram ir vareiba īsapazeit ar vysu raidejumu temom.
Izguojs grupys "Dabasu Durovys" pīktais albums
Grupa “Dabasu Durovys” izdavuse jau pīktū albumu, kuram dūts nūsaukums “Perimetrs”. Tymā īkļauti 10 skaņdorbi latgalīšu i latvīšu literarajā volūdā, kas īturāti poproka stilā. Albuma izdeviejs "Latgolys Producentu Grupa".
Jauns raidejums par latgalīšu kulturtelpys problemvaicuojumus
Bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa” izveiduojuse jaunu raidejumu cyklu “PUORMEJIS”, kurymā tiks runuots par izmaiņom Latgolys sociali ekonomiskajūs, sabīdryski politiskajūs i kulturys procesūs. Kūpumā paradzāti pīci raidejumi.
Kinys “Laiki. Cylvāki. Volūda” pyrmizruode škārsteiklā i LTV
27. aprelī škārsteiklā i
2. majā Latvejis Televizejā pyrmizruodi pīdzeivuos jaunuokuo
latgalīšu dokumentaluo filma “Laiki. Cylvāki. Volūda”. Tei stuosta
par dažaidu Latvejā pastuoviejušu poltiskūs režimu attīksmi pret
latgalīšu volūdu i ceņtīnim īrūbežuot juos lītuojumu laika periodā
nu 1920. leidz 1960. godam.
"Latgalīšu puosokys i puorsokys" niu var nūsaklauseit ari škārsteiklā
Izcylū latgalīti Andryvu Jūrdžu 175. jubilejā gūdynoj ar eipašu dzīsmi
Turpinās latgaliešu literatūras popularizēšanas akcija “Dūmoj ar komatim!”
Gotova kina "Latgalīši Sibirī"
Zynomi latgalīšu dzīšmu remiksu konkursa uzvarātuoji
Izsludynoj remiksu konkursu latgalīšu dzīsmem
Bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa” izsludynoj remiksu konkursu latgalīšu dzīsmem, kurymā var pīsadaleit sevkurs muzykys DJ/producents bez kaidu īrūbežuojumu. Konkursa miekis ir popularizēt i aktualizēt dzīsmis ar latgaliskim tekstim. Remiksa dorbu īsnēgšonys termiņš ir 13. majs, bet bolvu fonds - 1000 EUR.
Grupai “Bez PVN” jauna dzīsme i video “Nabyus baiss(t)”
Noslēgusies starpkultūru dialoga Latgalē veicināšanas koncertu sērija
Vysi "Dūmoj ar komatim!" dzejis video
Nūsaslādzūt 2018. godam, nūsaslādz ari pyrmais projekta "Dūmoj ar komatim!" pūsmys. Turim nūceju par turpynuojumu i sasatikšonu latgalīšu dzejā ari 2019. godā.
Sākas latgaliešu literatūras popularizēšanas akcija “Dūmoj ar komatim!”
Grupai “Trešīs Ņutona lykums” videoklips dzīsmei ar Ontona Slišāna vuordim
Pasauļam jaunu videoklipu atruoda grupa “Trešīs Ņutona lykums” – sataiseita video verseja dzīsmei ar Ontona Slišāna vuordim “Pi raja vuortu”, viestej grupys publicātuo informaceja.
Grupai “Bez PVN” jauna dzīsme – “Besi”
Grupa “Bez PVN” klauseituojim pīduovoj jaunu dzīsmi “Besi”, kuruos vuordu i muzykys autors ir Kristaps Rasims. Dzīsme prezentaceju pīdzeivuoja šudiņ radejā “Star FM”.
Ar “HIP-HOP muzykys festo” atkluos koncertu sereju storpkulturu dialoga veicynuošonai Latgolā
Nu 2. novembra da 8. decembra Rēzeknē, Preiļūs i Daugovpilī storpkultura dialoga veicynuošonai Latgolā nūtiks 12 koncertu sereja, kuruos atkluošona suoksīs jau itūnedeļ ar “HIP-HOP muzykys festo”, kurymā pīsadaleis hip-hop muokslinīki nu Rēzeknis, Daugovpiļs, Reigys, Preiļu i Ventspils.


text:
Bibliotekaru konferencē runuos par latgalīšu volūdu kai Eiropys volūdu saimis daļu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Latvejis Bibliotekaru bīdreibys (LBB) Latgolys nūdaļa 9. septembrī aicynoj pīsavīnuot tīšsaistis konferencei “Latgolys kulturys montuojuma sardzē: īdvasmojūt, izgleitojūt, dorūt!” Konferencis mierkis ir aktivizēt, spiecynuot i vīnuot Latgolys bibliotekaru kūpīnu kulturviesturiskuo montuojuma izzynuošonā, saglobuošonā i nūdūšonā.
Konferencis laikā Latgolys bibliotekarim byus vareiba atsavērt iz lobuos praksis pīmārim, veicynojūt zynuošonu puornesis ilgtspieju i jaunu ideju eistynuošonu bibliotekuos i vītejuos kūpīnuos. Ituo gods konferencī eipaši tiks pastreipuota nūzeimeigu Latgolys personeibu lūma i nūzeime kulturys, volūdys, literaturys i gruomotnīceibys atteisteibā Latgolā i Latvejā.
Konferencis dīna byus pīpiļdeita ar vareibom bibliotekarim paaugstynuot profesionaluos kompetencis. Pyrmajā sesejā paredzāta Rēzeknis Tehnologeju akademejis docentis Angelikys Juško-Štekelis lekceja “Fraņča Trasuna davums latgalīšu folkloristikā”, viesturnīka Kaspara Stroda lekceja “Storp izgleiteibu i politiku: sabīdryskuo darbineica Valereja Seile”, Vinetys Ločmelis lekceja “Vladislava Luoča dzeive i darbeiba”, ka ari Marutys Latkovskys lekceja “Romani latgalīšu rokstu volūdā (1939.–2021. g.)”. Pylna konferencis programa daīmama ITE.
Sovpus ūtrajā sesejā svareiguokais akcents teik lykts iz pošu bibliotekaru īguļdejumu i sovstarpejuos pīredzis apmaiņu lokaluo montuojuma saglobuošonā i storpnūvodu sadarbeibā. Interesants ūtruos sesejis akcents byus Leitovys tulkuotuoja i režisora Edmunda Untuļa lekceja par Latgolys literaruo montuojuma pādim Žemaitejā (Leitovā). Kai stuosta Rēzeknis Centraluos bibliotekys vadeituoja Ruta Suseja: “Edmundas kasdīnā interesejās par mozajom Eiropys volūdom. Da šam jis leitovīšu volūdā ir tulkuojs vairuoku Latgolys ailinīku ryndys, taipoš jis ir iztulkuojs Ingys Ābelis romanu “Klūgu mūks”.”
Svareigi ari izviertēt padareitū i īzeimēt perspektivys iz prīšku Latgolys kulturys vierteibu (volūdys, literaturys, izcylu personeibu itt.) apzynuošonā i populariziešonā. Registraceja konferencei daīmama ITE.
Rēzeknis Centraluos bibliotekys vadeituoja Ruta Suseja aicynoj: “Vysa pasuokuma programa byus cīši interesanta i pīsaslēgt tīšsaistī teik aicynuots kotrys interesents, naatkareigi nu profesionaluos pīdereibys.”
Konferenci organizej LBB Latgolys nūdaļa, Rēzeknis Centraluo biblioteka ar Latvejis vaļsts mežu i Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programys, “Europa Direct Austrumlatgalē” i Rēzeknis vaļstspiļsātys pošvaļdeibys atbolstu.


text:
Turisma sezonā iz Latgolu aicynoj raidejums “Breivdīnuos iz Latgolu”
Sagataveja: portals lakuga.lv
Maja suokumā pi klauseituoju, kai jau īrosts iz turisma sezonu, Latvejis Radejis 2. kanalā atsagrīze raidejums “Breivdīnuos iz Latgolu”, viestejūt par kulturys nūtikšonom i turisma aktualitatem Latgolā.
Napylnu pīcu minutu garajā raidejumā kasnedeļu tuo veiduotuoja Laura Sondore pīduovoj treis nūtikšonys voi īsacejumus, kū nedelis golā var pīdzeivuot vītejī ļauds voi Latgolys gosti.
Itymā nedeļā raidejums aicynuos iz Pūra dīnu Ludzys i Cyblys nūvodūs, par kū vaira pastuosteis Ludzys nūvoda Turisma informacejis centra vadeituoja Līga Kondrāte, tiks atguodynuots par īspieju apsavērt pārnejuo goda geovītu – Rundānu Valna dūbi – tīpat Ludzys nūvodā, kai ari planavuots aizsuokt stuostu par Latgolys pagaisušajom muižom, i itūreiz par Vydsmuižu aba Gaļānu muižu vaira izstuosteis Gaļānu Roberta Mūka muzeja vadeituoja Marta Binduka.
“Breivdīnuos iz Latgolu” veiduotuoja Laura Sondore, dūmojūt par jaunū raidejuma sezonu soka: “Latgola nav viņ muola pūdi i skaistys vītys pi azara, Latgola ir tymūs cylvākūs, kas dora, kas veidoj nūtykumus ap sevi, sovā nūvodā ari itymūs nasaprūtamajūs krīzis apstuokļūs. Cīši gribīs, kab tū zynuotu naviņ konkretajā pogostā i nūvodā dzeivojūšī, bet tū zynuotu ari tuoli aiz Latgolys rūbežu i, īvārojūt vysus epidemiologiskūs nūsacejumus, brauktu iz iteini redzēt i saglobuot sev tū Latgolu, kaida tei ir itūšaļt.”
Raidejums “Breivdīnuos iz Latgolu” ir informativs kasnedelis Latgolys kulturys nūtikšonu i turisma aktualitašu apskots i pīduovuojums breivdīnom Latgolā, raidejumu veidoj Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studeja. Tys Latvejis Radejis 2 eterā skaņ jau nu 2015. goda vosorys. Raidejums izskaņ kotru pīktdīni 17.30 ar atkuortuojumu sastdiņ pusdeveņūs nu reita. Radejis eterā raidejums dzierdams vysu turisma sezonu nu maja suokuma da septembra gola.


text:
Daugovpilī jaunys izruodis: Šekspirs latgaliski, erotiska filozofeja i bizness palatā
Dzeivi suokuse jauna Daugovpiļs Teatra izruode „Vosorys saulgrīžu burvesteibys”. 16. oktobrī ir nūtykuse juos pyrmizruode.
Itys ir pyrmais ituos Šekspira komedejis īstudiejums latgaliski, rakstneica Monika Zeile klasiskū lugys sižetu pīlāguojuse Latgolai. Izruodē Šekspira komiskū mīlesteibys stuostu var īraudzeit cytaiž – latgaliskā gorā, ar latgalīšim rakstureigū attīksmi pret dzeivi, temperamentu i parodumim.
Izruodis pamatā ir stuosts par četrim meilātuojim: Juoni, Helenu, Maļvinu i Pīteri. Vysaidu puorprotumu i intrigu rezultatā jī teik īrauti nabeidzamā kaisleibu vierputī, atkluojūt, cik mīlesteiba var byut okla, nažieleiga i naparadzama i cik atškireigai jei var ītekmēt kotru cylvāku.
Vīnu nu golvanajom lūmom izruodē spielej Latvejis skotuvis humora meistars Juoņs Jarāns, kurais eipaši aicynuots daleibai jaunīstudejumā i kuram tei byus debeja Daugovpiļs Teatrī. Interesns fakts, ka sovu aktera karjeru aktīrs ir suocs ar lūmu taišni Šekspira lugā „Sapyns vosorys naktī”.
Izruodis režisors Olegs Šapošnikovs, kostimu muokslineicys i scenografis Inga Bermaka i Agnese Stabeņa, horeografe Irina Saveļjeva, gaismu muokslinīks Sergejs Vasiļjevs.
Lūmuos: Juoņs Jarāns, Andris Bulis, Ivars Brakovskis, Inese Ivulāne-Mežale, Māris Korsiets, Kristīne Veinšteina, Ritvars Gailums, Egils Viļumovs, Maija Korkliša, Alda Krasteņa, Līga Korlaša, Jurijs Losevs, Konstantīns Zaics, Miroslavs Blakunovs, Inese Ignatāne, Dainis Jackevičs, Jelizaveta Petrova, Inga Zeile.
Režisors O. Sapošnikovs par jaunū īstudejumu stuosta, ka jam ir it kai div sluoni: vīns ir Šekspira teksts i M. Zeilis latgaliskuos interpretacejis humors, atpazeistamī tipaži i vacu vacī konflikti, ūtrs – seksuala rakstura simbolisku provokaceju kūpums. Taišni itei simboliskuo forma ļaun izruodē nūjimt seksualūs tabu i “aizvest skateituojus ceļuojumā na tikai romantiskūs, bet ari erotiskūs sapynu pasaulī.”
Teatris niu ir sagatavejs vēļ div jaunys izruodis: “Mali” i “Biznesa klasis palata”. Daugovpiļs teatra muokslinīciskais vadeituojs i vaļdis prīkšsādātuojs O. Sapošnikovs jaunajom pyrmizruodem veļteitajā presis konfereņcē ir nūruodejs, ka teatris dareis vysu, lai cytugod jam vaļsts dotaceja tyktu palelynuota taidā apmārā, kab tys ļautu atsateisteit planveidei i sekmeigi i iz prīšku.
Golvonuo teatra problema ir aktīru tryukums. Saleidzynojūt ar cytim profesionalajim teatrim, aktīru skaits trupā ir treis reizis mozuoks, koč itamā sezonā teatris ir sagatavejs 13 jaunys izruodis latvīšu, krīvu i latgalīšu volūduos. Nasaverūt iz tū, jau tyvuokajā laikā div pyrmizruodis.
“Mali” ir filozofiska izruode par trejim jaunim cylvāki, kas ītykuši mīlesteibys trejstyurī – nivīns nu personažu eistyn nazyna, kuru mīļoj, ar kuru grib dzeivuot kūpā i deļkuo. Tei nav izruode par seksu, bet filozofisks stuosts ar erotisku pīsitīni. “Malu” pyrmizruode byus 3. novembrī 17 stuņdēs, izruodis 4. novembrī 17 stuņdēs Daugovpilī i 10. novembrī 19 stuņdēs vīsizruode Reigā, Latvejis Nacionalajā teatrī.
“Biznesa klasis palata” ir komedeja, juos darbeiba nūteik slimneicā, kur najauši sasateik div piļneigi dažaidi cylvāki – augsta ranga īriednis, kam draud izjukt lela finansiala afera, i pensioneits aktīrs. Tai suocās vasala puorprotumu, sarežgiejumu i kuteleigu situaceju vērtine. “Biznesa klasis palatai” pyrmizruode – jau 26. oktobrī 18:30 stuņdēs, nuokušuo izruode 27. oktobrī 17 stuņdēs.
Kartenis nu Daugovpiļs teatra īstudejuma “Vosorys saulgrīžu burvesteibys” pyrmizruodis ituo goda 16. oktobrī.
Publicitatis materiali.


text:
Bet tagad mums atsaroda kaut kaida kuļturvēsturiska platforma, uz kuras leliski izaceļ vysi tōļōkī latgalīšu centīni un literarī tāli. Vōrdu sokūt, Latgolas simboliskai ainovai ir dūts dziļums, perspektīva – vaca tradīcija.
Tai pat arī vysai latvīšu kuļturai un literatūrai dūts lels pīgrīzums – paplašinojums uz austrumim un dīnvydim un padzilinōta jāga par latvīšu tautas vesturi un etnografiju.
Šūs divus svareigūs punktus Tu napīmērsr uzsvērt, jo tev ir teologijas essence. Baltīšu rakstnīki nūvylka rūbežu pa Aivīkstej, bet R. tū aizbīdēja divreiz tōļōk uz austumīm. Ja MM byutu iznōkuse 50 godu atpakal, Latvijas rubeža byutu pi Polockas. Bet myusu slaveitī atmūdnīki vēļ nabeja pīteikami atsamūduši paši, un nivins nauzrōdēja gribu tautas liktiņus šteipt beletristiskā losamvīlā. Tū vajadzēja pyrmajam darēt R. – nabagam, tronkōtam školōtōjam un dorbu pabeigt toļā-smogā trimdā, kaunūtīs ar slimeibom un pat bodu. Tou taids laikam ir Dīva lāmums, ka kaut kō palīkūša radeitōjim jōcīš daudz vairōk kai cytim. Ja maņ byutu vasola sīva un vyss ītu tip-top, dīzyn, vai es MM byutu pabeidzis? Dzeivōtu capuri kuldams, kai vysi. Drūši vīn īgyutu māsteri un nūlyktu [nesalasāms] spolvu ryuseišonai, kai daži cyti dora. Redz, tapēc, Jōņ, es nagribēju sīvu īvītot īztōdē, kurā cyts byutu īlicis. Jej man paliedzēja… Kaut sadadzynōja un saplēse daudz manuskriptu, bet taideji paliedzēja. … Saturēja pi saimes, pi pīnōkuma…
Ot, taida, Jōņ, ir tei muna “lelō jubileja” – pyrmō un beidzamō munā myužā. Badōdamies nu saimi badynōdams dorbu sastrōdōju un vēļ aizgāju uz krūdzeni, pīpildēju divos glōzes, saskandynōju un izdzēru. Tagad klausūs sovu veseleibu un punktīreju: kai īzakōrtōt uz dzeivi, ka varātu dorbu patūrpynōt. Smoga problēma. Bārni mozi, sīva dorba naspējeiga… Tūtīs jubileja nūsvineita. Sirds vīglōka.
Tagad Tu vari īrakstēt gazetā, ka R. atsavēre uz 50 myuža gadim un 30 kuļturas dorba godim, kurā ītilpst ari drusku rakstnīceiba (padejī 7 godi.), kad cytim pīnōkumim pīnōce gols. Vari ari īrakstet, ka ir vasals un humora pylns, nu krōj naudu atceļam uz breivū dzimteni, lai tai personeigi aizvastu Mōru.
Ar sveicinu Emilijai un Tev vyslobōkū!
Tovs Ontons.


text:
Jaunu izaicynuojumu i leidzsvora vydā. Saruna ar Gunti Rasimu
Sarunu sagataveja: Līga Springa (plānuotuojs “Giut breidi”) portalam lakuga.lv
Vysu 2022. godu portals lakuga.lv sadarbeibā ar pyrmū plānuotuoju latgaliski “Giut breidi” kotra mieneša suokumā pīduovuos sarunys ar 12 personeibom, kurūs spāka vuordi atrūnomi plānuotuoja puslopuos. Itei ir pyrmuo saruna, kurymā ar izgleiteibys i kulturys projektu producentu Gunti Rasimu sasarunuoja i juo puordūmys pīzeimieja plānuotuoja “Giut breidi” idejis autore Līga Springa.
Vālā, tymsā piecpušdīnē, piec skrīnūšys dorbadīnys, sasateikam ar Gunti, kab pasarunuotu drupeit par bierneibu i puormaiņom. Drupeit nu vysa.
Par personeibu, tuos škautnem
Vysam dzeivē ir juotur leidzsvors. Struodojūt nūpītnuos i atbiļdeiguos sferuos, ir juospiej struoduot ar pylnu atdevi. Až iz vysa garlaiceiguokajā dorbā tev ir juorauga rodūši sevi paruodeit. Ir skaidrys, ka ir sferys, kurymuos maņ byutu gryuši struoduot – gruomatveds, es ilgi navarātu struoduot itamā profesejā. Maņ vajag, kab vysu laiku ir jauni izaicynuojumi, tod asu efektivuoks. Nu vajag ari leidzsvoru.
Ir svareigi, kab vysu treis hobeji ir atteisteiti, tod ir cīši breineiga sajiuta. Senejuo austrumu gudreiba viestej, ka vajag vīnu hobeju kermeņam, vīnu pruotam i trešu tod jau goram. Ka ir tī treis, tod vysā jiutīs cīši labi. Iz ituo turīs pasauļs. Vysmoz muns pasauļs. Ari politika vaira nav nūpītna. Tei bīži ir nonsenss, absurds, pylna ar teatri. Teatris var byut nūpītnys, var byut daudz komedejis, daudz tragikomedejis. Ari daudz sporta tī vysur ir. Leidzeigi kai sportā, tai ari politikā nikas nav paradzams, bet ir lykumsakareibys.
Azarts
Mani aizraut var cīši dreiži, piec dobys asu azartiska personeiba. Ka sajemu pīduovuojumu par lītom, kū da itam naasu darejs, par reizi varu pīkrist. Nu itūs godu laikā asu īsavuicejs ari pasceit “Nā!” vuordu, tys ir gryuši, bet tys ir juodora deļ seve. Jo cytaižuok tu nu reita pīsaceļ, tod vokorā ej gulātu, a golā nasajādzi, kas par dīnu.
Sveicīni Guntim, kurs spielejās smiļkšu kastē
Es vakar dūmuoju par bierneibu i saprotu, ka niu bārni nasaspielej smiļkšu kastē. Tys ir baismeigi! Atguodoju sevi bierneibā, nu vīnys pusis beju cīši paklauseigs bārns. Nu tod, kod es redzieju, ka ir jāgs byut paklauseigam, tod es i beju paklauseigs. Bet es varēju byut ari cīši nacīšams. Ka es jutu nataisneibu, tod vīnkuorši protestieju, sytu ar kuojom i vuoļuojūs pa greidu, bļuovu, cikom jau zyls palyku nu rauduošonys. Saprūtams, ka tik ar godim īsavuici, ka na tik tu esi iz ituos planetys, tev ir juosariekinoj ar vysim cylvākim apleik. Guntim, kurais sēd smiļkšu kasē gribīs pasceit: “Vyss ir breineigi, dzeivoj, dori, koč kas lobs jau saīs nu tuo vysa!”
A myusu dīnu pīcgadnīkim sveicīņs skaņ: “Met nūstyn tū gadžetu i ej vuoļuotīs smiļkšu kastē, tī ir foršuok!”
Gadžeti poša Gunta dzeivē
Šaļtim vysa ir par daudzi – informaceja, viests, socialī teikli. Sovu reizi atslādzu teleponu – tei ir baismeiga īkuorta, kurei dūd mums daudzi īspieju, nu reizē ari par daudzi kontrolej.
Rodūšums kasdīnā
Maņ cīši pateik skrīt. Skrīnūt garū distanci (devenis, desmit stuņdis), kas ruodīs natycami, ir svareigi sadaleit distanci, izvierzeit mierki – sasnēgt pagrīzīni, kūku, pīturu i tt. Taipat ir ari, kod sakreit vysi dorbi reizē i ruodīs “čau, auzys”. Itaiduos dīnuos ir diveji varianti: dareit vysu piec kuortys voi izslēgt teleponu i dareit vysu, kū pošam gribīs.
Plānuot laiku
Asu sasnēdzs tū periodu, kod naatguodoju, kū grybu padareit. Nazynu, vysā var byut, ka tys saisteits ar godim voi ar lelu dorbu apjūmu. Maņ ir cīši daudz atguodynuojumu. Asu raudzejs plānuot sovu laiku plānuotuojā, nu tys nastruodoj. Maņ struodoj skaudze ar “lapeņom”.
Es varātu mīreigi pamest vysus sovus dorbus i suokt dareit lītys, kū da ituo naasu darejs. Dzeivoju ar apziņu, ka, ja es naizdareišu koč kū tān, tod daīs dīna, kod es tū vaira naspiešu izdareit. Eipaši jau myusu dīnuos ir īspieja puorsaslēgt iz cytom lītom, vuiceitīs dreiži.
Guntis i atvalinuojums: kas tys ir?
Es nikod eisti naasu bejs atvalinuojumā. Kod jiutu, ka vajag atsapyust, pajemu breivu dīnu, divejis. Mienesī vajag vysmoz vīnu breivu dīnu, kab atslāgtu nu vysa. Saprūtams, godīs, ka nasaīt i tū vīnu dīnu pajimt. Ir dorba sferys, kurymuos nav breivu dīnu. Breivdīnys ir tod, kod es tuos apzynuotai īplānoju. Asūt iz vītys, es vīnolga koč kū doru. Pavodūt laiku vīnatnē – īmūt, staigojūt, skrīnūt ir vareiba sakuortuot golvu, dūmys.
Puormainis ir labi
Vysur i kotram vajag reformys. Vyss, kas plyust i pasamej, tys vyss dorbojās, tys ir dzeivs. Struodojūt Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibā jaunuotnis jūmā, jau piec treis godu jutu johaidi. Pīci godi beja tys periods, kod beju sasnēdzs sovus suokūtnejūs mierkus. Beja daguojs laiks koč kū pamaineit, jo vyss asūšais beja lobs, vysi procesi nūtyka, dorbs vierzejuos tuoļuok iz prīšku i bez mane.
Lobais pīmārs
Byut par lobū pīmāru ir riskanti, jo mes tok asam cylvāki. Saprūtams, ka ir juodūmoj par sovu tālu. Rokstūt kaidu ziņu ci īrokstu, bet tymā pošā laikā daturu sovu tālu. Dorbojūtīs nūpītnā sferā, mani naiztver par cik nūpītnu, bet gon par politikys avanturistu, i es varu atsaļaut tū dareit. Maņ ir breivuokys rūkys, nav vysu laiku juostaigoj super smokingā, muoksleigi juosmaida vysim, juosmaida babeņom bez īmesāa. Es naasu taids politiķa tāls. Raugu byus maksimali tyvai sovai eistajai dobai. Saprūtams, ka vysur ir rameiši i nūsacejumi, kas juoīvāroj. Kotra jūma prosa sovu uzvedeibu, bet tuos vysys ir maskys, kū cylvāki sev salīk. Nivīns da gola nazyna, kaidi mes asam eistineibā. Ari pošu reizi es vysu laiku mekleju, kas maņ pateik, kas interesej.
Grybātu sevi puorbaudeit geografiski, pamainūt dzeivisvītu i padzeivojūt dažaiduos vaļstīs. Asu puorlīcynuots, ka tai dareišu, kod daīs laiks i ruodeisīs, ka vaira nikuo navaru dūt kaidā nu sociumu. Deļtuo jau tī projekti ir breineigi, nūbraukt, apsavērt nu molys: āāā, ari tai var, raugam i pi seve!
Šaļtim apsaveru sovu CV, nu nikod naasu bejs nivīnā dorba intervejā, kab ari cik čudna tys nasaruodeitu. Vyss ir tai sasakuortuojs, ka vyss, kū tu īprīšk esi darejs, ir atveds teve iz cytu dorbavītu. Ka padūmoj, tod es až nazynu, kai uzavastu dorba intervejā. Bet interveju maņ ir bejs daudzi, tod var parunuot. Eipaši pateik intervejis ar grupu (“Bez PVN” – red.) Tuos ir cīši lobys, es tamuos kaifoju (smejās). Mes vysi asam atsaļdietī, lobā nūzeimē. I mums kūpā ir jautri, var runuot vysu kū viņ gribi. Ir forši struoduot kompanejā voi kolektivā, kod vysi ir iz vīna viļņa.
Nanūpītnī vaicuojumi Guntim
Čajs ci kopejs? Iudiņs, moz dzaru korstu lītu.
Ka tev byutu vareiba byut par kaidu supervarūni, kurs tu byutu? Džonejs Bravo


text:
Spanīšu volūda aba kastilīšu volūda (spanīšu: español aba castellano) — vysuvairuok runojamuo romanīšu volūda, vīna nu pasauļa vysuplotuok lītojamūs volūdu (sūpluok mandarinīšu aba kinīšu i anglīšu).
Spanīšu volūdu īsuokuos lītuoja Spanejis zīmeļūs, piečuok – vysā Kastilejis Kienestē, a suocūt nu 16 godusymta caur spanīšu kolonistu darbeibu jei pasūļam pasaplateja Afrikā, Amerikā, Azejā i Okeanejā.
Šudiņ spanīšu volūdu kai pyrmū voi ūtrū volūdu runoj vydyskai (pa vysaidim apskaitīnim) 400 mln. ļaužu – Spanejā, kūna vysuos Latiņamerikys vaļsteibuos, Ekvatora Gvinejā Afrikā i cytur.


text:
Latgolys sirdsapziņa Latgolys krystūs
Jau izsenis Latgolā krysts ceļa molā lyka ceļuotuojam apsastuotīs i puormest krysta zeimi. Kaidam varbyut tys liksīs aizviesture, tūmār Latgolys pusē tei ir tagadne. Pādejūs godus aktivi teik apzynuoti i calti gaismā ceļa molu aba sādžu krysti. Ruodīs cylvāks krīzis apstuokļūs suok meklēt spāku tradicejuos…
Kotrys vacuo godaguojuma cylvāks atzeist, ka sādža bez krysta nabeja īdūmuojama. Kotrai mozuokajai sādžai beja vysmoz vīns, a leluokai – pat vairuoki krysti. Krysts beja sādžys lapnums, tys paruodieja celinīkim sādžys amatnīku prasmi i izveiceibu. Deļtuo dažuvīt atrūnomī krysti varātu pīderēt pi lobuokūs kūkgrīzumu voi metala apstruodis paraugu. Puorsvorā Latgolys pusē ir atrūnomi kūka krysti, dažreiz ar metala rūtuojumim, bet nareši radzamys ari myurātys nūjumis krystam. 20.gs. 20. i 30.godūs tyka uzstuodeits vysvairuok krystu, tūmār na vysur tī ir sasaglobuojuši leidz myusu dīnom.
Na vysūs laikūs attīksme pret sādžys krystim ir bejuse lobvieleiga. Lelus pūstejumus nūdareja padūmu godi, kod daudzi jū daudzi krysti tyka iznycynuoti – gon salauzti, gon aizvasti iz mežu, gon sadadzynuoti. Kai ļauds stuosta, loba dzeiva tim, kas tū nūdarejuši, iz prīšku nav bejuse. Daži krysti, kuri nav „krytuši acīs” varys veirim, tyka pagluobti nu izniceibys. Piečuok jūs nu aizaugušūs kryumu i vysaidu drazu atbreivuoja Atmūdys godūs. Vairums tyka atjaunuoti pēc vācūs cylvāku stuostejumu, biļžu i zeimiejumu. Cytu vīt tyka calti pilņeigi jauni krysti, pīmāram, Mērdzinis centru šūbreid taids rūtoj nu 2008. goda.
Kai par breinumu, koč i Latgtolys lauki ir palykuši tukšuoki, nazcik vītu pat izmyrušys, tūmār ryupis par krystim teik nūdūtys apleicejim cīmim i tuoļuokom paaudzem. Varātu saceit, ka latgalīšu apziņa ar krystu ceļa molā ir saauguse cīši cīši. Zīdūņa laiks nav īdūmojams bez lyugšonu i dzīšmu pīvokoru ceļa mola krystu pakuojē… Lai gon jau ir juņa vyds, sveču i svaigu zīdu pi krystu natryukst, tys kuortejū reizi aplīcynoj, ka Latgolā vacum vacuos tradicejis tur gūdā.
Aizaugušūs laukus izskraideja Čyganu Santa
Mērdzinis cīma krysts
Fermys krysts


text:
Aglyunys bazilikys svātki
Svātku programa Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis Dabasūs uzjimšonys gūdam.
11. augusts
12.00 – Dīnys Svātuo Mise par sliminīkim pi Bazilikys duorza oltora.
19.00 – Vokora Svātuo Mise Dīvmuotis gūdam pi Bazilikys duorza oltora.
12. augusts
12.00 – Dīnys Svātuo Mise par saimem pi Bazilikys duorza oltora.
19.00 – Vokora Svātuo Mise Dīvmuotis gūdam pi Bazilikys duorza oltora.
13. augusts
12.00 – Dīnys Svātuo Mise Dīvmuotis gūdam pi Bazilikys duorza oltora.
Svātuo Meinarda svineibys: 19.00 i 24. 00 Svātuo Mise pi Bazilikys duorza oltora.
14. augusts
10.00 – Svātuo Mise bazilikā.
12.00 – Svātuo Mise pi Bazilikys duorza oltora.
16.00 – Svātuo Mise Bazilikā pi Dīvmuotis oltora.
14. augusts, Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis Dabasūs uzjimšonys obligatuos svineibys
18.00 – Nešpors (vesperis), vokora dīvkolpuojums pi pavesta oltora.
19.00 – Svātuo Mise, īstyprynuošona, euharistiskuo proceseja, svieteiba ar vyssvātuokū sakramentu Bazilikys sakralajā laukumā.
22.00 – Tautys krystaceļš Bazilikys sakralajā laukumā.
23.30 – Pusnakts Svātuo Mise pi pāvesta oltora.
15. augusts
07.00 – Svātuo Mise latgaliski Bazilikā pi Dīvmuotis oltora.
09.00 – Svātuo Mise ar īstyprynuošonu pi Bazilikys duorza oltora.
10.00 – Svātuo Mise pūļu volūdā bazilikys kriptā.
12.00 – Svātku golvonuo Svātuo Mise, euharistiskuo proceseja, svieteiba ar vyssvātuokū sakramentu, Vaļsts prezidenta uzruna, vaļsts himna pi pavesta oltora.
15.00 – Svātku nūslāgums.
19.00 – Svātuo Mise Bazilikā.


text:
Komentars: Par latgalīšu ezoteriskū literaturu
Autore: Vineta Vilcāne, viesturneica
Latvejā cylvākim pateik skaiteit ezoteriskū literaturu, gruomotys par paralelim pasaulim i senejom civilizacejom, čakru atvieršonu, svātvītom, kuruos var pīdzeivuot atkluosmis i sajust energejis, i tamleidzeiga satura saceriejumus. Par ezoteriskū literaturu filozofs Artis Svece izasacejs, ka daudzi pastuovušī teksti bolstuos klaideigā i nakritiskā dūmuošonā. Izejūt nu vīna fakta, teik izcalta vasala, bet dīzgon apšaubama teoreja. Ezoterika lelā mārā ir baļsteita gribiešonys dūmuošonā, kod autors sev vālamu faktu pasnādz kai naapguožamu.
Itaidys literaturys saimei pīsavīnuojušs ari gruomotys par Latgolu. Itūšaļt asu pamanejuse divejis – 2014. godā izdūtū Annys Klaucānis “Latvijas pēdējā sentauta, turies”, kura stuosta par latgalim kai vīneigū senejū baltu tautu, kas sasaglobuojuse da myusu dīnu. Bet pārn izguojušajā Valerjana Ivanova “LATGAĻU ETNOCĪDS: noliegtā civilizācija” raksteits par latgaļu volūdys leidzeibu ar sanskritu. Obejis gruomotys viestej par mysu dīnu Latgolys īdzeivuotuoju, autoru vuordim runojūt, latgaļu, izredzieteibu i eipašū statusu na tikai Latvejā, bet pat vysā pasaulī.
Kotram nu mums juobyut īspiejai pastuosteit par sovu pasauļa redzīni i lītu kuorteibu, cytim nav tīseibu tū līgt. Klauseitīs voi nasaklauseit tymā, smītīs voi nasasmīt par tū, ir kotra poša izvēle. Leidz zynomai šaļtei ezoteriskai literaturai nav ni vainis. Ka tei kaidam paleidz byut lobuokam i laimeiguokam, parkū gon tū napaskaiteit? Nu tymā šaļtī, kod saceriejums aicynoj iz agreseju voi kaidā rauga īsēt puoruokuma sajiutys sāklu puor cytim i rauga īskaidruot, ka vaļsts ir pret tevi, juopalīk pīsardzeigam.
Ezoteriskai literaturai rakstureigs, ka tuos autori nareši apgolvoj, ka jūs pietejums atkluoj patīseibu, bet akademiskī zynuotnīki nūklusej i nūlīdz patīseibu, rauga izpatikt kaidam politiskam spākam. Īprīkš mynātais vārojams obejuos gruomotuos.
Obejom divejom gruomotom ir vairuokys kūpeigys īzeimis. Pyrmkuort, autori rauga skaiteituojam radeit īspaidu, ka tī ir nūpītni zynuotniski pietejumi. Klaucāne sovā gruomotā atsasauc iz zynuotniskim pietejumim, tīsa gon, jūs atzinis pagrīžūt sev vālamā gaismā. Taipat pīvīnuots izmontuotuos literaturys saroksts, kurymā atrūnamys nūpītnu viestuinīku i arheologu monografejis, taidā veidā pastyprynojūt sovim apgolvuojumim ticameibys momentu. Bet Ivanovs nasabeist apgolvuot, ka izdarejs apjūmeigu pietejumu, kuru baļstejs olūtūs. Jau izlosūt viņ gruomotys nūsaukumu, koč nadaudz Latgolys viesturi zynūšs cylvāks saprass, ka itaids pietejums nav īspiejams, byutiskuokais, jiedzīni „latgali”, „etnocids” i „civilizaceja” nav savīnojami.
Ūtrkuort, obejūs saceriejumūs lītuots apzeimiejums “latgali”, runojūt na tikai par baltu tautu tuolā paguotnē, bet ari par myusu dīnu Latgolys īdzeivuotuojim, kai ituos tautys tīšim piectečim. Obejūs saceriejumūs teik runuots ari par myusu dīnuos pastuovūšu “latgaļu volūdu”. Ite ari nav jimts vārā, ka Latvejis zynuotnē škir jiedzīņus “latgali” i “latgalīši”, i storp tim nav līkama vīnuodeibys zeime. Itaidā veidā aprokstu autori rauga izceļt dūmu i puorlīcynuot skaiteituoju, ka latgali nav zuds relikts, bet ir eksistejūši i kai unikala paruodeiba var izvierzeit sovys praseibys.
Trešuo kūpeiguo īzeime obejūs sacerejumūs dora eipaši bažeigu. Autori rauga vērst skaiteituoja viereibu iz tū, ka vaļsts kai instituceja nagryb atzeit latgaļus kai etnisku vīneibu i jūs volūdys eipašū statusu. Valerjans Ivanovs pauds dūmu, ka oficialuo baltistika i Latvejis vaļdeiba nūlīdz latgaļu volūdys pastuoviešonu, eistynoj pret latgalim etnocidu ar mierki iznycynuot latgaļus kai etnosu, vardarbeigi asimilejūt muoksleigi radeitajā austrumbaltiskajā latvīšu tautā. Ari Anna Klaucāne gruomotā “Latvijas pēdējā sentauta, turies” runoj par tū, ka Latvejis vaļsts nadora nikū, kab saglobuotu latgaļu tautu i juos volūdu.
Itaida satura gruomotys gribīs saukt par provokaceju, kas rauga škeļt sabīdreibu. Nu tuo lobuma nabyus ni latgalīšim, ni puorejim latvīšim. Sauksim lītys eistajūs vuordūs, Krīvejis interesēs ir, lai latvīši sovā storpā naiduotūs i vīns ūtram puormastu puoruokumu puor ūtru. Prūtams, grybātūs, lai Latvejis vaļsts snīdz konkretuoku atbiļdi par latgalīšu volūdys statusu, bet ituo vaicuojuma rysynuošona lai palīk myusu pošu rūkuos, na tūs, kas rauga mums (latvīšim) kaitēt.
Psihoterapeite Tija Vanaga nūruodejuse, ka aizaraušona ar ezoterisku literaturu līcynoj par nanūbrīdušu i samārā bierniškeigu sabīdreibu. Taitod par sabīdreibu, kura nav gotova dūmuot, analizēt i kritiski izvērtēt tū, kū skaita. Ar itaidu sabīdreibu ir vīgli manipulēt. Eipaši viereigim latgalīšim juobyut ītūšaļt, kod aizviņ bīžuok Latvejai nalojali spāki vysu latgaliskū izmontoj kai īrūci, kab škaltu Latvejis sabīdreibu i sanaiduotu latgalīšus ar puorejim latvīšim.
Gribīs cerēt, ka biblioteku darbinīki pīmynātuos i leidzeiga satura gruomotys vērtēs kritski i naliks tuos Latgolys viesturis plaukteņā sūpluok taidu autoru kai Boļeslava Brežgo, Mikeļa Bukša i Pītera Zeilis pietejumim, bet gon īrynduos ezoteriskuos literaturys sadaļā.


text:
Televizejis šovā “Īstās latvju saimnieces” pīsadola ari Latgolys saimineicys
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
TV šovā “Īstās latvju saimnieces” jaunajā septeitajā sezonā, septenis saimineicys nu vysys Latvejis sasaceņš par šova golvonū bolvu i lobuokuos saimineicys titulu. Divejis nu septeņu saimineicu ir nu Latgolys – Anna Macāne nu Rēzeknis nūvoda Nagļu pogosta saimisteibys “Zvejnīki” i Nuora (Nora) Poiša nu Augšdaugovys nūvoda Salīnys pogosta Lelbornis muižys.
Saimineicu aizdavums raidejumā ir dabuot puorejūs saimineicu lobvieleibu i tikt pi vysvaira punktu, ruodūt sovu kulinarū meistareibu, kai ari prasmi izklaidēt gostus. Saimineica, kura sezonys beiguos byus dabuojuse vysleluokū atbolstu i vysvaira punktu nu puorejūs, sajims raidejuma golvonū bolvu i lobuokuos saimineicys titulu. Pyrmais raidejums Latvejis Televizejā jau paruodeits, tū īrokstā var nūsavērt ITE. Cyts raidejums gaidoms jau catūrtdiņ, 22. septembrī, 21.10.
Raidejumā sovys saimnīkuošonys i izklaidiešonys prasmis izruoda Anna Macāne nu Rēzeknis nūvoda, Nuora Poiša nu Augšdaugovys nūvoda, Elīna Cēsniece nu Jelgovys nūvoda, Vineta Cipe nu Amatys nūvoda, Ināra Zadaua nu Ūgris nūvoda, Sanita Matule nu Tukuma nūvoda i Iveta Celkarte nu Enguris nūvoda.
Kai stuosta saimineica Anna Macāne nu Nagļu, pyrma sovys pīsadaleišonys apstyprynuošonys jei apsadūmuojuse treis dīnys i tod pīkrytuse. “Pi myusu “Zvejnīkūs” ir kū paruodeit i pastuosteit, par kū maņ laist garum taidu lobu īspieju. Vysys puorejuos saimineicys beja cīši jaukys, es izbaudeju pīsadaleišonu itymā šovā.”
Sovpus Nora Poiša nu Lielbornis muižys pīsadaleit šovā pīkryta iz reizis, bez eipašys apsadūmuošonys. “Mani šovam īsaceja Malnovys maizneicys “Dzīļu” saimineica Aina Barsukova, i es kai avantūriskys cylvāks par reizi ari pīkrytu, nūteikti nanūžāloju, beja cīši interesna,” tai Nuora Poiša.
Atguodynojam, ka īprīškejā sezonā šovā “Īstās latvju saimnieces” uzvarēja Viola Anna Bīriņa nu Rēzeknis nūvoda keramikys darbneicys “Cukrasāta”, bet vēļ pyrma tuo, 2017. godā, kai uzvarātuoja šovu nūslāguse ari Kruoslovys nūvoda zyrgu sātys “Klajumi” saimineica Ilze Stabulniece.


text:
“Kolnasātā” gastej piertneica i zuoļu sīva Kristīne Šišlova
“Kolnasātā” gastej piertneica i zuoļu sīva Kristīne Šišlova. Pi juos iz Turku pierts cīmu Leivuona nūvodā atdabuot spākus ļauds brauc nu vysys Latvejis. Sarunys laikā piertneica atkluoj, parkū latvīšam, latgalīšam pierts ir tik eipaša i nūzeimeiga, kū dreikst i kū navajadzātu dareit piertī.
Paraleli pierts lītom Kristīne pīsavārsuse kulinarajam montuojumam, sovim gostim pīduovojūt nūbaudeit naparostus produktus, par pīmāru, ūzulzeiļu īvuorejumu.
Žurnaliste Dace Dambe gastej pi Marutys Latkovskys Viļānūs. Lelu daļu myuža Maruta veļtejuse izdavumam “Katōļu Dzeive”. Nasaverūt iz tū, ka žurnals vaira nateik izdūts, Marutai dorba natryukst, jei īsasaista vys jaunūs projektūs. Sovu rūku dalykuse ari pi latgalīšu animacejis kinys “Vasals, Vinnej Pūk!”, kurai gaidoms turpynuojums.


text:
Var dasasaceit seminaram par Latgolys identitatis izaicynuojumim
26. septembrī Rēzeknis Tehnologeju akademejā (RTA) nūtiks seminars “Latgales kultūrtelpas identitātes jautājumi un tās aktuālie izaicinājumi”. Kluotīnē i tīšsaistē eksperti atkluos sovu redziejumu par identitatis lūmu vaļstiskuma styprynuošonā, pastreipojūt lokaluos identitatis atbolsta vajadzeibu izgleiteibys i kulturtelpys veiduošonā, latgalīšu volūdys atteisteišonā.
2021. godā pījimta aile vaļsts plānuošonys dokumentu cytim septenim godim, t. sk. “Valsts valodas politikas pamatnostādnes 2021.–2027. gadam”, “Saliedētas un pilsoniski aktīvas sabiedrības pamatnostādnes 2021.–2027. gadam”, kai ari apstyprynuots Latvīšu viesturiskūs zemu lykums, pījimti grūzejumi Augstškolu lykumā, kas aizsuoc fundamentalys izmainis augstuokuos izgleiteibys puorvaļdeibā i atteisteibā.
Partū teik reikuots seminaru cykls, kura pamatmierkis – aktualizēt vaļstiski nūzeimeigu lāmumu izskaidruošonu plašuokai sabīdreibai, kai ari veicynuot navaļstiskūs organizaceju, pošvaļdeibu, atbiļdeigūs instituceju i nūzaru sadarbeibu izvierzeitūs mierķu sasniegšonai regiona leiminī. Ir svareigi, ka vyspuoreigi pījimti lāmumi rezultejās regionam i nūzarem aktualu problemu rysynuošonā.
26. septembrī seminarā nūtiks četrys diskusejis: “Kultūrvēsturiskās (lokālās) identitātes vieta administratīvi teritoriālajā reformā”, “Kas veido Latgales kultūrtelpas identitāti – vēsturiskie un mūsdienu aspekti”, “Latgales kultūrtelpas identitāte – latgaliešu valoda izglītībā”, “Augstākās izglītības iespējas un izaicinājumi Latgalē, Latvijā, pasaulē”. Diskusejuos teik aicynuoti pīsadaleit nūzaris eksperti: kai navaļstiskūs organizaceju puorstuovi, tai ministreju, vaļdeibys, pošvaļdeibu, cytu atbiļdeigūs instituceju puorstuovi i zynuotnīki.
Seminara rezultatus i idejis ir plānuots apkūpuot i padūt Izgleiteibys i zynuotnis ministrejai, eistynojūt “Valsts valodas politikas pamatnostādnes 2021.–2027. gadam”, augstskolu reformu, Kulturys ministrejai Latvīšu viesturiskūs zemu i kulturtelpu atteisteibys plāna projekta izstruodei, kai ari publiciešonai Latgalīšu kulturys bīdreibys sātyslopā i apsprīsšonai tyvuokajā Latgolys kongresā, kas nūtiks 2022. gods aprelī.
Seminarā aicynuoti dasasaceit Latgolys izgleiteibys darbinīki, pošvaļdeibu i navaļstiskūs organizaceju, kai ari plašsazinis leidzekļu puorstuovi. Dasasaceišona da 24.septembra, rokstūt iz e-postu: latgalisubidreiba@gmail.com (kluotīnis dalinīku skaits ir īrūbežuots).
Seminars nūtiks RTA 10.00–16.00 stuņdēs, tīšsaistē nūsaverams RTA “FaceBook” i “Youtube”profilūs. Seminara dalinīki varēs pīsadaleit ari Nikodema Rancāna bolvys Latgolys izcyluokajim školuotuojim nūslāguma pasuokumā, kas suoksīs 16.00 stuņdēs.
Seminaru organizej Latgalīšu kulturys bīdreiba sadarbeibā ar Latvejis Nacionalū kulturys centru, Pasauļa latgalīšu 4. saīta rezolucejis reiceibys komiteju, tai gatavejūtīs Latgolys kongresam, kas 2022. gods 27. i 28. aprelī nūtiks Rēzeknē. Seminaru finansiali atbolsta Latvejis Republikys Kulturys ministreja.
Pasuokumā tiks īvāruotys epidemiologiskuos drūšeibys praseibys – kluotīnē daīmams viņ personai ar atbylstūšu Covid-19 sertifikatu.


text:
- Vineta
Par pyrmū i vīneigū povuorgruomotu latgaliski
Lai ari kulinarais montuojums ir vīna nu Latgolys vizeitkaršu, paradoksali ruodīs, ka ir izdūta tikai vīna povuorgruomota latgalīšu volūdā. Tei ir 1992. godā publicātuo slovonuos recepšu autoris Antoninys Masiļūnis “Povōru grōmota”. Gruomota sovā laikā izdūta miļzeigā tiražā, bet niu palykuse par bibliografisku ratumu. Itys roksts ir mieginuojums atškatynuot pyrmuos povuorgruomotys latgalīšu volūdā topšonys stuostu.
Rēzeknis meitine
Antoninys Masiļūnis (dz. Zadvinska) dzeivis ceļš suocēs 1921. godā augustā Rēzeknē, jei izauga kūpā ar treis bruolim. Vāluok studēja niulinejuos Latvejis Universitatis Filologejis fakultatē. Ar 1957. godu A. Masiļūne pīsavērse kulinarejai, kas palyka par juos dzeivis aizaraušonu leidz pat aizīšonai myužeibā 2019. godā.
Jai beja vareiba školuotīs pi sova laika lobuokajim omota pratiejim. Antonina struoduojuse par pavuori “Staburadzē”, restoranā Mellužūs, “Lido”. Daudzim Antonina palykuse atmiņā ar sovu atraktivitati, vodūt kulinarejis kursus. Tū jei suoce dareit 1959. godā, suokumā kursus vadeja Reigā, vāluok suoce braukuot pa vysu Latveju, tymā skaitā uzastuoja ari dažaiduos Latgolys vītuos.
Vairuokys povuorgruomotys Masiļūne publiciejuse ar sova vuorda saeisynuojumu – Nina. Juos pyrmuo povuorgruomota “Ikdienai un svētku galdam” izguoja 1982. godā, bet 10 godus vāluok povuorgruomota latgalīšu volūdā “Povōru grōmota”. Kūpumā pa itim vysim godim izdūts teju ap 30 gruomotu, kurom A. Masiļūne bejuse autore ci leidzautore, vairuokys nu tūs tulkuotys svešvolūduos.
Antonina Masiļūne ir povuormuokslys ikona, kurai ir lela lūma Latvejis kulinarejis viesturē. Par nūpalnim jei 2017. godā sajēme IV škirys Treju Zvaigžņu ordini.
Gruomotu izdūd tyukstušuos eksemplaru
1992. gods Latgolys viesturē ir eipašs, nu 11. leidz 13. augustam nūtyka Pyrmais latgalīšu saīts, puļcejūt na tikai vītejūs, bet ari uorpus Latvejis dzeivojūšūs latgalīšus. Tyka lamts par latgalīšu volūdys vaicuojumu aktualiziešonu, gruomotu izdūšonu latgaliski, par Rēzeknis Augstškolys izveiduošonu i c. Saīta laikā atkluoja ari atjaunuotū pīminekli “Vienoti Latvijai” aba Latgolys Muoru, kai tys īsaukts tautā. Saguoja ari tai, ka iz saīta laiku izdeve A. Masiļūnis “Povōru grōmotu”.
Roksta autorei beja īspieja satikt Antoninu nailgi pyrms juos aizīšonys myužeibā, par gruomotys izdūšonu jei saceja, ka gribiejīs izdūt recepšu gruomotu latgaliski, bet tei natyka speciali veiduota deļ latgalīšu saīta. Sakrits, ka gruomota bejuse gotova taišni iz saīta laiku. A. Masiļūne atguodova ari kaidu epizodi saisteibā ar gruomotu. Povuorgruomota i cytys gruomotys bejušys pastateitys puordūšonai latgalīšu saīta telpuos, bet kaida sīvīte līguse puordūt taišni Antoninys gruomotu, par kū jei bejuse cīši pykta.
Dzejnīks i literaturzynuotnīks Valentins Lukaševičs, kurs saītā pīsadaleja kai žurnalists, atguodoj: “Atbreivuošonys aleja beja aizsāgta nu posta leidz pat lelajam tyltam (red. pīz. Atbreivuošonys alejis puorvods) i iz tuos īlys beja tiergs, i vairuokuos vītuos tierguoja Masiļūnis povuorgruomotu.”
“Povōru grōmotu” izdeve paju sabīdreiba “Rēzeknes panorāma”, īspīde tū Modūnis tipografejā. Pyrmū i da šam vīneigū povuorgruomotu latgalīšu volūdā izdeve 15 000 eksemplarūs. Verūtīs nu myusu dīnu perspektivys, tys ir miļzeigs apjūms, jo niu gruomotys latgalīšu volūdā izīt ap 500–1000 eksemplarūs. Lai ari sovulaik izguojuse miļzeigā metīnī, povuorgruomota palykuse par bibliografisku ratumu.
Gruomotys muokslineica ir Diāna Šlahtoviča (red. pīz. niu Diāna Apele). Vaicojūt Diānai Apelei, kas niu Rēzeknis Tehnologeju akademejā studentim vuica dizainu, kai jei palyka par gruomotys muokslineicu, Diāna atsoka: “Antonina ir muna tante, muns tāvs ir juos bruolāns. Es tūreiz beju beiguse muokslys školu, i Antonina maņ palyudze byut par gruomotys muokslineicu. Maņ tūreiz nabeja zynuošonu par gruomotu izdūšonu, itei beja muna pyrmuo gruomota.”
Diānai vēļ ir sasaglobuojuši gruomotys maketi. “Vyss beja ar rūku taiseits, iz bolta papeira ar tušu zeimāts,” par gruomotu īkšlopu izveidi stuosta Diāna. Niu gruomotu vuokus taisa datorprogramuos, bet Masiļūnis gruomotys maketa vuoks beja zeimāts ar rūku i izkruosuots ar guošu. Gruomotys muokslineicys arhivā sasaglobuojs ari ūtrys variants gruomotys vuokam, tymā attāluota sorkonbryuna bļūda ar povuorneicu iz violeta fona. A. Masiļūnei itys variants nav guojs pi sirds, par tū izavieliejuse vuoku ar tortu viersā.
Vīna nu verseju povuorgruomotys vuokam. Karteņa: D. Apele
1992. gods beja puormaiņu laiks na tikai sabīdreibā i administracejā, bet ari tipografejuos – burtliču vītā suoce pasaruodeit datori, i A. Masilūnis povuorgruomota latgalīšu volūdā beja vīna nu pyrmūs dotorsalykumā veiduotūs gruomotu. Tehniskā ziņā povuorgruomota tipografejai bejs lels izaicynuojums. D. Apele nūruoda, ka gribiejīs, lai gruomota tehniski byutu bejuse lobuok satykta, gruomotys vuokā kruosys vīna ūtrai īt viersā. “Nu dizaina vīdūkļa gruomota ir naiva, nu kulturviesturiskuo vīdūkļa es dūmoju, ka tys ir lels sova laika Masiļūnis kuņdzis īguļdejums,” soka gruomotys muokslineica.
Povuorgruomotā ap 400 recepšu
“Povōru grōmotys” īvodā Antonina Masiļūne rakstejuse: “Daudzus godus Latgolā lasēju lekciju cyklu “Ģimenei un mājai”. Pādejūs godūs mōcēju rēzeknietes apgyut povōra zynōšanys. Tagad latgaļiski uzrakstēju povōru grōmotu. [..] “Povōru grōmotā” uzrakstēju tikai ēdīnu receptis, pīmārōtys vairōk myusu apstōkļim. [..] Grybātu cerēt, ka kotrs “Povōru grōmotys” laseitōjs atrass sev kū dereigu. Nu sirds nūvēļeju vysim, kai angļu parunā ir saceits, – “iztaiseisim nu tō, kas ir, tū lobōkū”.”
Povuorgruomotā atrūnams ap 400 recepšu: soltī, zyvu i galis iedīni, zupys, duorziņu i puokšaugu iedīni, bīzputrys i makaronu, ūlu i bīzpīna iedīni, blīņu, meiklis izstruoduojumu, peiriedzeņu, capumu i tortu receptis, kai ari padūmi dažaidu dzierīņu pagataveišonai.
Sarunā A. Masiļūne atkluoja, ka latgalīšu povuorgruomotai jei izavēlēja ikdīniškys receptis nu sovys pyrmuos povuorgruomotys “Ikdienai un svētku galdam”. Īsaverūt obejuos gruomotuos, radzams, ka latgaliski izdūtajā povuorgruomotā receptis puorpublicātys viņ ar mozom i nanūzeimeigom izmaiņom.
Latgaliskajā povuorgruomotā atrūnama ari kaida nu myusu dīnu skotu punkta sovdabeiga recepte – šašliks nu nutrejis galis. Itys dzeivinīks, kas vizuali atguodynoj lelu žurku ci babru, beja īcīneits 20. godu symta 80. godu vydā, i Latgolā daudzi pat aizaruove ar nutreju audziešonu, atguodoj V. Lukaševičs. Par tū nav puorsteidzūši, ka nutrejis recepte ītykuse latgaliskajā povuorgruomotā. Tūmār latvīšu iedīņkartē nutrejai nav bejuse palīkūša vīta, i skaitoma par sova laika trendu.
Vēļ povuorgruomotā īkļauts cīši daudz cidoneju recepšu, kas nav atrūnamys gruomotā “Ikdienai un svētku galdam”. Daudzuos cidoneju receptis pamanejs ari V. Lukaševičs nūruodūt, ka deviņdasmytūs godu suokumā cidoneja beja “mūdis” auglis.
Nu “Povōru grōmotys” izdūšonys paguojuši teju 30 godi, ir izdūts daudz materialu par Latgolys kulinarū montuojumu, tok vys A. Masiļūnis gruomota ir vīneiguo tikai latgaliski izdūtuo povuorgruomota. Puorsteidzūši, ka taidys nav izguojušys ni storpkaru periodā, ni pyrma tuo.
Ka kaidam ir zinis par A. Masiļūnis “Povōru grōmotys” tapšonu i izplateišonu, prezentaceju Pyrmuo latgalīšu saīta laikā, atminis par sadarbeibu ar Antoninu, par juos lekcejom, roksta autore byus prīceiga, ja pasadaleisit ar itū informaceju. Tei byus nūdereiga pietejumam par Latgolys kulinarū montuojumu. Lyugums sasazynuot, zvonūt 26149207 ci rokstūs iz vineta.vilcane@gmail.com.
Roksts originali publicāts Latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv.