text:
“Mums ir daudz masku”: saruna ar Reigys latgalīti i barmenu Aldi Glodeni
Intervejis autore: Ligija Purinaša
Kotrai intervejai ir sovs stuosts. Ari itai. Ar Aldi Glodeni īsapazynu Vacreigā 2017. g. junī. Beju atbraukuse gostūs pi draudzinis, kura napaseņ beja nūmainejuse sovu dorba i dzeivis vītu. Īguojom vīnā barā natuoli nu Pītera bazneicys, i tī struoduoja juos bierneibys draugs Aldis Glodenis. Vuords pa vuordam, suocem sasarunuot, i es jam pasaceju, ka laikam byut aiz bara letis ir taipoš kai stuovēt iz skotivis. Jis nūsmaideja sovā buorzdā, bet da gola napasaceja ni nui, ni nā. Piečuok satyku Aldi vēl puora reižu, parunuojom i saprotu –vajag interveju. Itei saruna ir par prīškstotim i stereotipim, sevis mekliejumim, par dorbu vīsmīleibys sferā i par dzeivi Reigā, par kikboksu i tetovejumim. I, prūtams, par latgalīšim.
KASDĪNYS DORBS
Kai i cik seņ tu suoci struoduot gostu apkolpuošonys sferā?
Tū vēļ sauc par vīsmīleibys aba HoReCa (abreviatura nu “Hotel/Restaurant/Cafe”, kū izmontoj Eiropā vīsmīleibys industrejā – aut. pīz.) sferu. Tam es tai nūpītnai pīsavieršu pyrma godu pīcu voi sešu. Vīnu reizi muosineicys dzimšonys dīnā paraudzeju jaukt dzierīņus, īsapatyka i īsaminieju, ka grybātu struoduot par barmenu. Vysi rodi sacēle šumu, ka tei profeseja nav deļ manis, tī tok cīši daudz alkohola i ka es tok nūsadzeršu. Es saceju, ka tys tai nav. 20 godu vacumā atrodu vīsmīļa vakaņci, īsadūmuoju – a deļkuo naparaudzeit? Tī ari vaicuoja barmena. Tūlaik par bara lītom maņ, prūtams, nabeja ni mozuokuos saprasšonys, paļdis munam mentoram Aleksandram, kas īvuiceja pamatus. Tai ari suocēs muna karjera – mozā picerejā, kas vaira naeksistej.
Soka, ka barmeni, leidzeigi bazneickungim, gluob dvēselis. Voi tu ari esi kaidu izgluobs?
Dūmoju, ka nui. Tī stuosti jau ir symts i vīns. Barmens jau ir tys cylvāks, kas nūškir tū cylvāku, kas siež pi bara letis, nu tuo plaukta, kur stuov vysaidi dzierīni. Jis vysam sekoj leidza. Lai tu dabuotu tū, kas ir plaukteņā, tev ir juokomunicej ar tū cylvāku, kas stuov tev preteimā. I cylvāki atsakluoj. Bīži viņ ar svešim cylvākim atkluoti runuot par koč kaidom lītom ir daudz vīgļuok. Ir vīgļuok uzaticēt, ir vīgļuok pastuosteit. Juoatzeist, ka ir bejs gona daudz vysaidu īspaidu. Cylvāki suoc struoduot par barmenim, i jī, poši tū grybūt voi nagrybūt, ir mainejuši cytu cylvāku dzeivis paviersīņus. Es nikod naasu gribiejs byut pi koč kuo vaineigs. Tok ir bejušys vysaidys situacejis, kod siež puiss i meitine, jī suoc runuot par sovom attīceibom i koč kū navar izlemt. Kod asu devs kaidu īsacejumu voi padūmu, kai varbyut maņ ruodīs lobuok dareit vai nadareit, vysod asu juts taidu kai satraukumu, voi koč kaidys jūs reiceibys sekys nabyus manis ītakmātys. Cīši ceru, ka naasu bejs katalizators i cylvāki poši ir pījāmuši lāmumus. Prūtams, ir bejs pateikami piečuok tūs cylvākus satikt i redzēt, ka jī ir palykuši prīceiguoki, smaideiguoki, dvieseliskuoki. Barmeni jau var byut gon neitrali, gon taidi sirdstyvuoki – vyss atkareigs nu tuo, kaids cylvāks izavielej byut.
Taitod prīškstots, ka barmens ir viņ alkohola tierguotuojs, ir maldynojūšs?
Maņ ruodīs, ka nui. Tys uzskots aktualitati jau ir zaudiejs. Prūtams, ir cylvāki, kas sevi pozicionej kai puordeviejus, i es aizviņ jūs radzu. Tys ir jūs primarais pīnuokums – struoduot kai lelveikala kasē par kasīri: tu sajam precis, izskenej, tev samoksoj i kuorta nuokušajam. Tev nav ni komunikacejis, ni kuo cyta. Bet tys mainuos. Cylvāki, kas struodoj par vīsmīlim, barmenim voi povuorim, ir komunikabli, i jī na viņ īdūs dzierīni, bet ari parunuos. World Class standartūs ir vīna nianse – lai kū tu dūtu voi saceitu cylvākam, tam ir juobyut ar sovu stuostu. Tei var byut ari “mozuo komunikaceja”: stuosteņš, knifeņš, fakteņš. Tys ari ir vaicojums par tū, kai barmens jiutās i kaids tys klients ir. Ir cylvāki, kas poši suoc dialogu. Pa munam, vīns nu svareiguokajim barmena aizdavumim ir pasaryupeit par cylvāku, kas pi juo ir atguojs. Radeit lobu auru.
Ar kū juosariekynoj, ka gribi struoduot barā?
Ir juosariekynoj ar tū, ka tys nav standarta dorbs, ite vysleluokuo eipatneiba ir dorba laiks. Bīži viņ itaids dorbs teik skaiteits kai pagaidu variants – cīši daudz studentu struodoj vīsmīleibys sferā. Tū var vīgli apvīnuot ar studejom. Tu pats sastuodi grafiku tai, lai ir ārtai i tev, i tovim kolegim. Asu redziejs, kai daudzi pamat itū sferu, deļtuo ka saprūt – ir daguojs laiks veiduot saimi, vaicuot dorbu ar normātu dorba laiku. Nakts dorbs īspaidoj veseleibu, tū ari navar nūlīgt. Ir juosaprūt ari tys, ka itamā sferā nūdarbynuotajim ir gryuts veiduot attīceibys ar tim, kas struodoj nu 9 da 18 kotru dorba dīnu. Jim pīktdinē suocās breivdīnys, bet mums tys ir iz vysa leluokais dorba cielīņs. Es dūmoju, ka vyssarežgeituokais ir sakuortuot laiku, lai tu varātu i struoduot, i pylnveiduot sovys prasmis, – vysu laiku ir juosavaica kas jauns.
LATGOLA
Kaida tev ir saisteiba ar Latgolu?
Pusi sovys dzeivis da 18 godu vacumam asu regulari pavadejs Latgolā – gon zīmā, gon vosorā. Latgola ir tei vīta, kur, munā izpratnē, ir vysteiruokuo doba. Es atguodoju tū sajiutu, kod navarieju viņ sagaideit līceibu izsnīgšonu Reigā, lai jau mudruok braukt paceli. I maņ ruodīs, ka tei ir iz vysalobuokuo sajiuta – nabyut tamā piļsātys kņadā. Tev ir mīrs. Tu dzeivoj dzeraunē, kur tev apleik ir doba. Tu dūmoj, ka, piļsātā dzeivojūt, tei dzeive ir taida bezryupeiga?! Aizbraukt iz dzerauni vosorā, – tei deļ manim ir bezryupeiga dzeive! Tī nabeja divu vaicuojumu – ka ir korsts, tod mes īmam mauduotūs iz azaru. Beja diskotekys, beja večerinkys, vysi atsapyuš, doncoj. Tam ir sovs šarms! Sābrim ir lellūpi, tu pagluosti gūvi, atbrauc kaids nu Reigys, kas gūvi nikod dzeivē nav redziejs, i jam ir baist nu tuos gūvs. A tu redzi vysaidus sātys dzeivinīkus, kurus myusu dīnu bārni vaira naredz: gūvs, kozys, truši, vystys. Tu beji kruts džeks, ka varieji pasaceit: “A maņ sātā ir truši!” Nikas navarēja byut lobuoks par dzeraunis pīdzeivuojumim!
Datryukst?
Nui, maņ rikteigi tryukst. Es apsveru dūmu koč kod nuokūtnē izavuokt nu Reigys. I es tū dareišu ar leluokū prīcu. Maņ pateik tei mozuo dzeraunis baumuošona – tu napaspiej vēļ pīsaceļt nu krāsla, kod vysi jau zyna, kū tu esi darejs pyrma stuņžu diveju. Tam ari ir sovs šarms. Prūtams, daudz kas Latgolā ir mainejīs. Laiks nastuov iz vītys. Ir ari pa kaidai jaunai sātai…
Voi nav vaira tukšūs vīnsātu?
Ir. Es asu pamanejs, ka leluokuo daļa cylvāku, ar kurim bierneibā augu kūpā, ir aizbraukuši paceli. Vysur vyss mainuos. Ka Reigā slādz školys, deļtam ka moz školānu, to tys nūteik ari regionūs. Cylvāki izaug i puorsavuoc dzeivuot cytur. Kaids atrūn sovu ūtrū puseiti, cyts aizbrauc iz uorzemem. Mums jau tei demografeja mainuos – tī, kas aizbrauc, naatsagrīž.
Kai tev ruodīs, kas byutu juodora, kab cylvāki palyktu dzeivuot dzeraunēs?
Maņ ruodīs, ka cīms tī navar nūspēlēt lelu lūmu. Vyss ir atkareigs nu poša cylvāka. Ir cylvāki, kas palīk, ir cylvāki, kas napalīk. Ir cylvāki, kas var iztikt bez piļsātys, ir cylvāki, kas navar. Tuos ir vierteibys. Dūmoju, ka solys, dzeraunis, cīmi, mozpiļsātys aizviņ vaira palīk paguotnē. Tī ir sovi rituali, kas, prūtams, vēļ kaidu laiku pastuovēs, bet… Lelpiļsātys atsateista gon tehnologiski, gon infrastrukturys ziņā, i tys ir aspekts, kam ir lela nūzeime.
Latgalīši Reigā. Voi ir saguojs jūs satikt?
Gona daudz, nui. Pats sevi par latgalīti gon skaitu dīzgon nūsaceiti, 50:50. Maņ ir latgalīša saknis, bet es tok naasu vysu sovu dzeivi nūdzeivuojs Latgolā i viņ tod puorsavuocs iz Reigu. Ar daudzim cylvākim nu Latgolys sasapazynu, taišni studejūt Latvejis Universitatē. Tī cylvāki sevi jiut cytaiži – tei Reiga, Reiga, Reiga. Kod es pa vosorom augu Latgolā, nabeja jau tuos leluos prīcys par reidzinīkim, beja nazkaidi jūki, beja naizpratne par reidzinīku problemom. Bet laiks īt i koč kaidys lītys mainuos. Asu latgalīšus satics Līpuojā, Ventspilī, uorpus Latvejis. Latgalīši ir interesantuokuo regiona tauta. Puiši nikod nav iz mutis krytuši, jī ir spieceigi, prūt struoduot, cīši attapeigi, bet, ka redzēs, ka kaids skrytuļs ir atkrits voi koč kas ir škeibs, – jī prass tū sataiseit, nūlikt vītā. Es vysod asu riekinuojīs, ka Latgolā, ka byus juopasaceikstej, puiši ir syuruoki nakai daži lobi reidzinīki. Tī ir ryudeituoki puiši.
Kai tev ruodīs, voi latgalīši ar koč kū atsaškir nu cytu nūvodu īdzeivuotuoju?
Nui, jī izaceļ ar temperamentu. Jī ir struodeiguoki, ceņteiguoki. Latgola jau ir kai sova vaļsts atškireibā nu cytu nūvodu (smejās). Es tū soku taidā nūzeimē, ka tuaizbrauc iz Kūrzemi i tu dzierdiesi piļsātu dialektus – ventiņš ilīpuojnīku, tolsuonu, a latgalīšu volūda skaņ cytaiži. Reigā kaidu laiku beja cīši izteikts dalejums latvīšūs i krīvūs, ite cīši škiruoja, kas tu esi, eipaši – mikrorajonūs. Maņ beja daudz krīvu tauteibys draugu, bet natryuka ari taidu, kas mani īneida viņ aiz tuo, ka es asu latvīts. Aizbrauc iz Latgolu, i tī naškiroj, voi tu esi latvīts voi krīvs tik ilgi, cikomtu komunicej ar cylvāku normalā leiminī. Tevi viertej piec tuo, kaids tu esi i kaidys ir tovys reiceibys. Latgalīši ir ciļvieceiguoki, dzeivuoki. Jī ir nu īkšpusis lojaluoki. Prūtams, daudz kas ir atkareigs nu cylvāka. Latgalīši prūt paruodeit ari raksturu, tai gon. Bet jī tevi pīsegs ar mugoru. Es tū šaļtim jiutu ari sevī (smejās).
Voi latgalīšu rokstu volūda byutu juosagloboj, juokūp?
Nui, deļtam ka tei ir myusu kulturys daļa. Es nagrybu saceit, ka latgalīšu volūda ir koč kas stypri škirams nu latvīšu volūdys, nā. Vuiceidamīs Reigys školā, mes ari latvīšu volūdys stuņdēs runuojom par latgalīšu volūdu, kas ir senejuokuo latvīšu volūdys daļa. Tys ir kulturys montojums, i tys ir juosorga! I tik ilgi, cikom Latgolā byus školys, izgleiteibys programys i cylvāki, kas tī ir, volūda naizuss. Tik ilgi, cikom volūda i cylvāki natiks pastumti iz izmieršonys slīksni… Tyuleņ Latvejai byus 100 godu jubilejs, i es skaitu, ka Latgola i latgalīšu volūda, taipoš kai Kūrzeme, Vydzeme, Zemgale – tuos vysys ir naatjamamys Latvejis kulturys dalis, kas ir davušys koč kaidu īguļdejumu myusu atteisteibā. I pats golvonais ir naļaut izzust tam, kamā cylvāki ir īguļdejuši sovu ašni, svīdrus, osorys. Mes asam vīna vaļsts, i raudzeit tikt vaļā nu volūdys voi volūdys dalis, – tys ir vysglupuokais, kū var dareit.
VIERTEIBYS
Voi pīkreiti uzskotam, ka nauda ir palykuse par myusu sabīdreibys vierteibu?
Vierteibys ir mainejušuos, tys gon. Naudai ir cīši lela lūma. Varbyut par padareitū dorbu es asu peļnejs atolgojumu, kas ir naudys izteiksmē. Bet nauda maņ nikod nav bejuse vierteiba pošapar sevi. Nauda ir leidzeklis, kab es dabuotu lītys, kas maņ ir vajadzeigys. Ka mes pasaveram iz 18–20 godus vacim jaunīšim, to mes redzim, ka jim nauda ir cīši svareiga. Prūtams, daudz kū nūsoka ari vide, kurā jaunīts aug. Es sovūs 26 varu saceit, ka augu laikā, kod aktualys beja gareiguos vierteibys –draudzeiba, kūpeiba, saime –, na materialuos. Vyss ir atsateistejs tik tuoli, ka mes jau nikuo cyta nadzierdim,kai “nauda, nauda, nauda”, kas figurej vysur – gon youtube.com klipeņūs, gon jaunīšu stilā. Tei ir amerikaņu ideologeja – byut krutam i justīs labi –, tys ir amerikaņu sapyns, kas ir īguojs Latvejā. I es navaru saprast, deļkuo tys tai ir. Jaunīši ir palykušicīši leli individualisti, prūtams, tys ir labi, bet tam ir vajadzeigs finansiejums. Ir juopierk telefoni, drēbis… Īsadūmoj, Iphone moksoj 1000 dolaru, bet es par tū naudu varu nūpierkt it kai rentablu automašynu. Redzi, kur pasaruoda vierteiba? Vierteiba ir munuos rūkuos – voi es izavieleju mozu telefonu, ar kū pasaspēlēt, voi – mašynu, ar kuru varu koč kur aizbraukt. Agruok cylvāki struoduoja, ceinejuos, kab tū naudu nūpeļneitu. Cylvāks ir pazaudiejs mugorkauli, apmainejs jū pret naudu. Tys varbyut ari ir mulsynojūšuokais, kas maņ tamā vysā napateik.
Kas mums byutu juodora, kab mes napalyktutik cīši emocionali atkareigi nu naudys?
Nazynu. Es skaitu, ka vysam ir sovs laiks. Es grybātu atguodynuot tūpūšajim, asūšajim, tim, kas vēļ tikai koč kod byus vacuoki, ka tovs bārns i juo dūmuošona, skatejums iz dzeivi byus atkareigs tikai nu tevis – kai tu jū integriesi sabīdreibā. Lela nūzeime ir ari školai, nui. Eipaši tamūs 13-15 godūs, kod tukai bārns suoc sevi stabilizēt, raudzeidams saprast, ar kū tu gribi byut asociāts. Da tam vacuoki spielej sovu lūmu: kai bārns gierbsīs, kaids byus bārna telefons, kū bārns dareis sovā breivajā laikā. Tu vari dūt bārnam naudu, i jis tū tierēs kampetuos voi peipēsi c. – mes vysi tam īmam cauri, bet tu nadreiksti bārnu īrūbežuot voi izspīst sovu redzīni. Sports, pa munam, ir lobuokuo investiceja. I, ka tovs bārns ir ar mīru,kabārnam pateik sportuot, tod lobuok īguldi sportā, nuokūtnē, tok sports beidzūt suoc atsateisteit ari Latvejā… Agruok beja tys uzskots, ka ar sportu nūsadorbuot nav jāgys, ar tū sev dzeivei nanūpeļneisi… Glupeibys! Laiki mainuos. Muni kikboksa laiku pazinis i draugi niu ir Eiropys leiminī, i jī aug sovuos prasmēs. Nui, varbyut dzeivē kaids nu jim ir, par pīvadumu, guņsdziesiejs, bet vysu gūdu tim puišim! Lobuok lai tū bārnu vierzej sportā, na: “Še tev, bārns, nauda, dori ar jū, kū gribi.”
Kū tev pošam īvuiceja ceinis sports i kikbokss?
Tys beja cīši, cīši seņ. Tuos lītys, kurys maņ vuiceja tod, es suocu saprast viņ tagad. Pyrmuom kuortom, tei ir spieja byut pacīteigam. Agruok es nabeju drūss par sevi. Beja situacejis, kod maņ byutu bejs juopastuov par sevi voi cytim i es tū natyku izdariejs. Tuo vītā asu beidīs voi sasatraucs. Tys ir proguojs, maņ ir drūsa apziņa par sevi. Svareiga ir ari atziņa, ka, runojūt ar cylvāku, tu vari panuokt daudz vaira,nakai izruodūt fizisku spāku. Es asu pret vardarbeibu, jei maņ rībās, bet dzeivē ir situacejis, kod tu navari naaizsatuovēt. Kikbokss maņ īvuiceja ari pošdisciplinu, kū asu suocs nūviertēt samārā naseņ.
Es zynu, ka tev ir vairuoki tetoviejumi. Pastuosti, cik tev jūs ir i deļkuo tev jī ir tik svareigi?
Muna mama vys vēļ cer, ka tī tetoviejumi piec puora godu poši nūīs nūst (smejās). Tetoviejumi ir populari, i myusu dīnuos jī lauž godu desmitim postuovūšū stereotipu par tetoviejumim kai pīdereibys zeimi cītumam. Cytuos kulturuos, par pīvadumu, Haiti soluos, tetoviejumi ir muoksla. Maņ beja svareigi paslēpt sovus mudruos augšonys rātaudus, i tetoviejums beja loba alternativa. Ari beja vielme iz sova kermeņa izliktkoč kaidu simbolu, kas paruodeitu, kam es asu pīdereigs i kas es asu. Ka es tū navaru pīruodeit ar dorbim, navaru pasaceit ar vuordim, tod vysmoz paruodeišu iz sova kermiņa. Muns pyrmais tetoviejums beja ūzula lopa. I ūzuls, kai zynoms, ir myusu, latvīšu, simbols, kas simbolizej kotru veirīti: byut stypram, byut teišam, byut nasalaužamam. Maņ īsapatyka. Niu maņ ir 7 tetovejumi i es planavoju vēļ ostoitū. Deļkuo es tū doru? A maņ pateik! Na vysod tam tetoviejumam juobyut ar sovu unikalū nūzeimi. Maņ ir uztetovāts pat Ragnars (skandinavu mitologejā Ragnars ir teiksmains varūņs, saisteits ar sirojumim cytuos zemēs – aut.pīz.), īsadūmoj?! Es sevi asocieju ar Ragnaru, tys ir muns simbols, deļtam ka ari maņ ir rakstureiga dualitate. Skaitu, ka kotram tetoviejumam ir sovs stuosts i kotrs tū stuostu var interpretēt pa sovam. Tetoviejums – tys ir ari sovs identifikacejis kods i tei ir kotra cylvāka breiva izvēle – likt voi nalikt. Tys ir myusu kermiņs. I mes dzeivojam vīnu reizi. Ka gribi – lic, ka nagribi – nalic.
Tu runoj par dualitati i maskom. Voi mes varim atsaļaut byut patīsi?
Es vysod asu skaitejs – kū patīsuoks tu esi, tū vaira sabīdreiba tevi linčoj. I es tū cīši labi jutu iz sovys uodys. Nivīnam napateik kritika voi sveša taisneiba. Ir cīši moz cylvāku, kas tū nūviertej. Paļdis munim draugim! (smejās) Mums ir daudz masku, i gon televizeja, gon socialī teikli ļaun itamā “karnevalā” pīsadaleit. Ir juorauga byut patīsim vysmoz pret tim, kam tu ryupi voi kas tev ryup. Publiski jau tu navari atsaļaut byut eists. A, ka tu taids esi, to, vystycamuok, daīs laiks, kod tev samoksuos i tod tu vaira navariesi atsaļaut byut patīss. Sabīdreibā ir gryuts nūslēpt, voi tu esi pierkams cylvāks… Bet, zyni, ir ari cīši svareigi, lai cylvāki šaubeitūs par tovom spiejom, – tys dūd vysleluokū motivaceju koč kū dareit, sasnīgt i pīruodeit pretejū. Bet atzeit sovys klaidys ir juospiej ari tod, kod zyni – rezultats šai voi tai byus syurs. Taisneiba ari ir syura.
Voi tu nasagursti?
Es dūmoju, ka energeja īt nu īkšīnis. Īspiejams, tys deļtuo, ka ilgu laiku beju sevī nūsasliedzs. A tod es saprotu, ka ir juoizkuop nu sovys kasteitis, nu sovys komforta zonys. Tev ir juovar byut atvārtam, juodora koč kas, lai tu justūs breivuoks. Tys ari deve motivaceju augt i atsateisteit, es nagribieju palikt tī, kur es beju. Skaitu, ka ir mierkis, kuru gribi sasnīgt, tod atrūni degsmi. Lai ir tei līta, kas tevi valk iz prīšku. Golvonais ir nanūlaist rūkys. I tik ilgi, cikom tu pats sev ticiesi, tu dzeivē koč kū sasnīgsi. Vysmoz tu raudzeisi koč kū sasnīgt. Tu atrassi ceļu.


c: text/html

text:
Ovstõd komisij nõtkõmõd, ovstõd oponent, jemāndõd ja izāndõd!
Amā ežmi kizzimi, mis doktārtīestõ “Līvõ kērakīel suggimi” rõkāndõs um rabāgõn pǟzõ pigātagā jegāīdõn, um – mikšpierāst se doktārtīe um kēratõd iļ līvõ kērakīel.
Sīen um setmiņ alīztõ. Ežmõks ma īž um perīņ līvližist. Ja tǟnõ Tartu Iļīzskūolõ ma tuļ oppõm ja tuņšlõm kūoḑõn līvõ kīeldõ, sīepierāst, ku täsā līvõ kēļ sōb opātõt ja tuņšlõt jõvā pigātagā sadā āigastõ agā vel jo kōgim. Täsā Tartus tuļțõ ulzõ 1920. āigastiš ka ežmizt īlmalizt līvõkēļizt rōntõd, sīdš līedab tuņšliji pǟgiņ kēratõkši, kežkēridi ja mūḑi materiālidi iļ līvõ kīel, rovusk, etnogrāfij, istōrij ja pǟgiņd munt ažād. Tuoizõks jõva 15 āigastõ ma īž um jellõn līvõ kērakīel kazāntimiz ja kõrdõlpanmizõks. Bet kuolmõndõks ja amā tǟdzizõks um se, mis līvõ kērakēļ võib tarmõ kīel tuņšlijizõn.
Līvõ kērakēļ um kazzõn pigā 150 āigastõ. Se um pitkā āiga īd piškīz kīel pierāst, midā perīz kōd āigastsadā āigal mitīds irgs äb ūo rõkāndõn jemīņ äbku kuolm tūontõ rištīngtõ. Se vȯlks pitkā āiga ka jegān mūn jo sūr kīelõn.
Až mēg vaņtlõm līvõ kīeldõ munt nābõrgõd – leț agā ēsti kīel kūoral, um kītõmõst, ku līvõkēļiži ulzandõkši äb ūo pǟgiņ. Sīes doktārtīes, mis kōļõb vaņtlõ ämḑi līvõ kērakīel ovātidi, um īdskubs tuņšlõt 29 ovātõ, nēšti 19 ulzandõkst, 2 āigakerrõ, 6 kežkerrõ ja 2 seļļizt kežkerrõ, iļ mis um tieutidi, bet mis tunšlijizt äb ūotõ käddõ sōnõd. Siestõ um nǟdõb, ku līvõ kērakīel ovātõd lug sugīd äb ūo nei sūr nemē nägțõbõks ēsti agā lețkīelõn, missõs jegā āigast rōntidi tulāb ulzõ tūontiņ.
Sīel īž āigal līvõ kērakīel kazzimi ja kazāntimi um vȯnd väggi pakāndi ja joudzi. Jegā ōrali ulzandõks agā kežkēra um lebbõ mõttõltõd, īžki. Se um jo täudli äbku jedmõļizt, sīest ātõ lieudtõbõd ūd, pǟgiņsuglizt ja eņtšvīțõ kērakīel pūojmõtkõd. Sīegid jegā ulzandõks agā kežkēra jatkõb īdtõ kērakīel irdõkstõ. Jegā ovāt um īžki ja eņtšvīți sam pigātagā kūoḑizõs līvõ kērakīel suggimizrieks.
Pitkā istōrij, piški ovātõd lug, pǟgiņsuglizt pūojmõtkõd ja joudzi kazāntimi īdskubs um se, mis tīeb līvõ kērakīeldõ täudstiz īžkizõks äb set Vāldamīersūomõ kīeld, bet ka jo laigāld Eirōp kīeld siegās. Līvõ kērakīel suggimizistōrij võib tarmõ pǟgiņ abbõ ja nõvvõ nänt kīeldõn, kīen kērakīeldõ paldiž set irgõbõd kazāntõ.
Kērakīeldõ tuņtšlõs um tǟdzi vaņtlõ siedā kōdstõ kilgstõ. Ežmi um ovātõd istōrij – nänt suggimiz āiga, kūož, tējizt, kȭlbatijizt. Až se um tieudtõb, tuņtšliji võib paŗīmstiz sōdõ arū kīelpūojmõtkist, sīest, mis ja mikšpierāst um tīedõd. Tuoi um ovātõs kȭlbatõd kēļ. Se tegīž äbțõb paŗīmstiz arū sōdõ kui ja mikšpierāst kērakīel ovāt um suggõn. Mūndakõrd, īžkiz līvõ kērakīels, ovāt kīel tuņšlimi äbțõb tīedõ vizāks ovāt tīemiz aigõ ja ka tējiži.
Nei līvõ kērakīel ovātõd istōrij tuņšlimi äbțiz ulzõ seļțõ siedā, ku līvõ kērakīel kēravīț alīzõks äb ūo sugīd lețkīel kēravīț neku saggõld kēratõbõd, bet sūomõ-ugrõ fonētli kēravīț, mis um jo obbõ lețkīel kēravīțõks jo ītizõks tīedõd. Nei īž kīel pūojmõtkõd tuņšlimi äbțiz vizāks tīedõ nägțõbõks Līvõd Īt alīzkēra ulzõ āndamiz ja pigātagā amād līvõ kīel kežkērad kubbõpanmiz āiga.
Iļ līvõ kīel kazāntijizt rõkāndõs um kītõmõst, ku līvõ kērakīel kazāntimizõks, neku se doktārtīe ka sieldist nägțõb, amā jemīņ ātõ jellõnd līvlizt īž – kalāmīed, kestārd, skūolopātijizt. Kīeltieudmīed ātõ andõnd näntõn jõvvõ nõvvõ ja abbõ, ne paņtõ nänt sidāmiž tōmiz līvõ kērakīeldõ kazāntõ, bet izt tīetõ siedā tīedõ nänt azmõl. Kui kīeltieuds võiks seļļizt sõnnõ kȭlbatõ, um līvõ kērakēļ naivi, nei īž nemē naivi um ka līvõd kuņšt ja kērandõks.
Amā paŗimstiz amā līvõ kērakīel istōrij nägțõb seļļi äbtundtõb kēratijiz kēra āigakēra “Līvli” 1934. āigast märts nummõrs: “Luggõs Rāndalizt āigarōntõ, siļmiz sadāb kērā “Valoda un valodas “meistari”” (Kēļ ja kīel mēstard), kus vaimizt sõnādõks attõ laitõd ne, kis ātõ mäd kīeldõ ja kēratimizt kuigid kōļõnõd parāntõ ja attõ eņtš mõtkõd pierrõ sīes ažās midēid tīenõd. Seļļizt mīed attõ vȯnnõd eņtš rāndalist vailõ, ja kui tīedamõ, ne äb ūotõ iļīzskūolis kǟnõd ja kīel ažās sīepierāst veitõ mūoštabõd. Agā nei ku paŗīmidi kīelmēḑi iz ūo, ja ne neiztõ, kui jarā kullõn um rāndakēļ ja täm kēratimi, siz ne tōžtõ midēid sǟl äbțõ eņtš mīel pierrõ, kui ja kuijen ne ni mūoštiztõ. Ja se äb ūo äbīț knaš ažā nēḑi laitõ. Jaš ka ni nänt mõtkõd äb ūot vȯnnõd õigizt, agā jõvā tōmi midēid tīedõ sīesõ ažāsõ, kuigid vȯļ.”
Ku ma īrgiz tuņšlimiz, ma kōļiz tīedõ siedā nei, nemē jedmõl mīnda äb vȯlks mitikš līvõ kērakīeldõ tuņšlõn, äb ka ma īž. Ma tōž ūdpǟl, ūd pilkõks vaņtlõ lebbõ ammõ, mis munt ja ma īž um rõkāndõn agā kēratõn iļ līvõ kērakīel, iļ ovātõd, iļ nēši kȭlbatõt pūojmõtkõd. Nei ma lūotiz lieudõ midāgõst, mis ma īž ja ka munt līvõ kērakīel tuņšlijizt äb ūotõ pannõd tǟdõl. Ja se tuoi viļļõ.
Nägțõbõks neku sai kītõd jõvā jedmõl, tuņšlimi vizāstiz min jedmõļiz arrimiz iļ sīe, ku līvõ kērakīel kēravīț alīzõks äb ūo lețkīel kēravīț. Sīel īž āigal ūd pilkõks tīedõd tunšlimi nägțiz ka siedā, ku iļ pīemdõks ja diftongõd pitkit tǟtimiz lețkīel vīțõ ja līvõ kērakīel kēravīț tīemiz jo ītizõks lețkīel kēravīțõks, um tiennõmõst līvõ lūoltijizt ja pitkā-āigaliz āigakēra “Līvli” tuoimijizt Kōrli Stalte ikšiggiņ, kis īrgiz siedā kȭlbatõ ja kȭlbatiz vaņtlõmõt munt kērakīel kazāntijizt arrimizõn.
Agā amā tǟdzi, mis seļļi kilgõakkimi äbțiz tīedõ vȯļ kizzimiz sēļțami, iļ mis līvõ kīel tunšlijizt āt murdõnõd pēḑi pigā 80 āigastõ – kui ja mis murdkõks um tulktõd 1880. Matteus evangēlium. Õigistiz kītõs äbțiz se seļțõ siedā, ku sīen rōntõn äb ūo sugīd tulkijizt vȯnd, bet se um kubbõ pandõd kōd jedmõļiz rōntõ tekstist, tuoimdõd ja nustõd iļļõ fraktūr kēravīț pǟl ja um täužīņ mōgõrlīvõd murds.
Jedmõl tuņšlimiz irgimiz vȯļ tǟdzi sōdõ arū sīestõ, mingiži ovātidi vȯlks kȭlbātõmõst ja tuņšlõmõst. Pierrõ mõtlimizt ja aigimizt sai sieldõks, ku kērakīel ovātõn um vȯlmõst seļļizõn, mis um loptõd – ulzandõksõn agā sīe kežkēran, mis nägțõks mingiz astāmõ līvõ kīel kazāntimizõl. Sīel īž āigal vȯļ tǟdzi, laz ovāt vȯlkõ mõttõltõd kȭlbatõbõks jemākēļizt līvlizt pierāst ja sīe tīemiz jūs mingi jemākēļi līvli vȯlks ka jaggõ võttõn, sīestõ ovātõs kȭlbatõd līvõ kīelõn vȯļ vȯlmõst perīņ jemākēļižist līvližist. Se paņ tuņšlimizõs kȭlbatõm set nēḑi ovātidi, mis ātõ ulzõ antõd agā kubbõ pandõd ežmižist līvõkēļižist rōntist – 1863. āigasts ulzõ antõd Matteus Evangeliumist – 1982. āigasts kubbõ pandõd Līvõ lūol antolōgij kežkēra sōņõ. Mūnda tuņšlimizõs vaņtõltõd ovāt īrgandõksõs mõttõltõd ummiztõn täužīņ iz vastāt, bet ne tikkiž vȯļtõ seļļizt, midā sīes tuņšlimizõs vȯļ vaņtlõmõst. Laz līvõ kērakīel bīlda vȯlks täudli, īžkis jags saitõ vaņtõltõd munt jo obbõ ulzõ tunnõd ovātõd ja se tīe, mis līvõ kīel kõrdõlpanmiz pierāst um tīedõd perrizt – pigatagā kuolmkimdõ – āigastõd āigal.
Līvõ kērakīel ovātis kȭlbatõd kīel tuņšlimiz pierāst vȯļ vajāg merktēḑi, mis äbțõkst īdskubs vaņtlõ līvõ kērakīel kazāntimizõl kȭlbatõd pūojmõtkidi ja vȯlkstõ lieudtõbõd pigā jegāst ovātõst. Sīeks sai võttõd 23 merktǟtõ nei īeldopātõksõst, formopātõksõst, ku ka sõnavīļast. Nänt mērkõd īdkubs vaņtlimi tarmiz sōdõ iļvaņtlimiz iļ līvõ kērakīel suggimiz, pūojmõtkõd kȭlbatimiz ja ovātõd eņtšvailizt siḑīmõd.
Až nänt merktǟdõd alīz pǟl rõkāndõ līvõ kērakīel suggimizõst, võib pānda tǟdõl, ku mõitõkst kērakīels āt amā jemīņ sidtõd kērakīel kȭlbatimizõks, lieppimizõks īžkizt kīelmūrdõd kȭlbatijizt vailõ, īeldimiz nägțimizõks kēras, tōmizõks sōdõ īdkȭrdalizt kērakīeldõ, tōmizõks pūdstõ līvõ kīeldõ lețkīel mȯjjimizõst, tōmizõks ūd pǟl kȭlbatõ līvõ kīels sīest jõvā kaddõnõd ažḑi, ja jegā kērakīel kazāntijiz eņtš mõtkõdõks iļ siedā, mingizõn kērakīelõn vȯlks vȯlmõst. Ežmizkõrd tīedõd iļvaņtlimi iļ līvõ kērakīel suggimiz ežmižist rōntist tämpizpǟva sōņõ min mīelstõ ka um sīe tuņšlimiz amā tǟdzi rezultāt.
Iļvantlimi nägțõb, ku līvõ kērakīels um nǟdõb kakš kērakīel irdõkstõ – 19. āigastsadā ja 20. āigastsadā tradītsij. 19. āigastsadā ovātõd ātõ eņtš vaisõ vizāstiz sidtõd, bet 20. āigastsadā ežmizt ovātõd tīemizõl äb ūo 19. āigastsadās irgdõd kērakīel irdõkstõ kūoḑõn jatktõd, kuigid mūnda ažā um jedmõļižist ovātist tikkiž kȭlbatõd ka jo obbõ.
Ka 20. āigastsadā irdõksõs ātõ nǟdõbõd sieldizt astāmõd. Ežmizõks ātõ amād 1920. āigastiš vaļmõks tīedõd ovātõd. Nänt tējizt ātõ vȯtšõn ja tarmõn kȭlbatimiz pierāst ūži pūojmõtkīdi, ikš jag nēšti um kērakīels ka īend. Tuoi 20. āigastsadā astām väggi sieldist īrgõb āigakēra „Līvli” ulzõ tulmizõks 1931. āigasts, ku kērakīels īrgõbõd kȭlbatõ pǟgiņ ūži pūojmõtkīdi, nänt siegās ka 1920. āigastiš tarmdõd. Nēḑi pūojmõtkīdi līvõ kērakīel kazāntijid kȭlbatiztõ 1960. āigastõd lopāndõks sōņõ. 20. āigastsadā kuolmõz astām, mis lǟb jeddõpēḑõn ka tämpõ, um sidtõd jemākēļizt līvlizt veitimõks īemizõks ja īrgõb 1970. āigastõd īrgandõksõst, až sugīz ūž līvlizt tagāntuļļijizt sugkazām, kis līvõ kīeldõ jemīņ iz mūošta ja sīepierāst kērakīeldõ vȯļ tīemõst immõr nei, laz kēratõd kēļ vȯlks jo īti īeldimizõks ja kīel kȭlbatimizõks.
Pigā 150 āigastõ āigal līvõ kērakēļ um joudzist kazāntõd – ežmižist kīel nägțõbõdõks mõttõltõd tekstist tieudlizt kērad ja internet ulzandõkst sōņõ. Tämpõ, ku jemākēļizt līvlizt lug pakānd īeb jo veitimõks, kērakīelkõks suggõbõd ūd ulzandõkst, siedā kȭlbatõbõd kīel opātimizõs, ja kūoḑõn līvõ kērakēļ um se, mis vīb jēddõpēḑõn ka līvõ kīel kȭlbatimiz.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Latveja
Latveja (latvīšu: Latvija, līvu: Leţmō), oficialai Latvejas Republika (latvīšu: Latvijas Republika, līvu: Leţmō Vabāmō) — vaļsteiba Pūstumu Europā pi Baļtejis jiurys. Vaļsteiba tūr rūbežu ar Igauneju, Lītovu, Boltkrīveju i Krīveju. Rītumos skoloj Baļtejis jiura, bet pūstumūs Reigys leics. Vaļsteibys 64 589 km² pluotā dzeivoj 1, 95 milijoni dzeivuotuoju. Golvysmīsts i leluokais mīsts — Reiga.
Nu 2004. goda 1. maja Latveja irā Europys Savīneibys, nu 2004. goda 29. marta Latveja irā NATO dalīnīkvaļsteiba i nu 2016. goda 2. jūnija Latveja irā ESAO.
ViestureLabot
Leidz 13. godusymta Latvejis teritorejā dzeivova nazcik baltu i suomugru patautys: kurši, zemgali, sieli, latgali, līvi, vendi i igauni.
GeografejaLabot
DemografejaLabot
62,1% — latvīši, 26,9% krīvi, 3,3% boltkrīvi, 2,2% puoli, 5,5% cyti.[1]


text:
Jauns Youtube kanals latgaliski “Im a’mazed”
2020. goda nūslāgumā startiejs pyrmais latgalīšu izklaidis, naformaluos izgleiteibys i kulturys Youtube platformys kanals “Im a’mazed”. Kanala mierkis ir radeit i pīduovuot jaunu cylvāku publikai aktualu, originalu, interesnu i myusdīneigu Youtube audiovizualu produktu cyklu latgaliski, naformali styprynojūt latgaliskū identitati i volūdys lītuojumu, sabīdreibys i individu pošapziņu.
Nūsaslēdzs raidejumu cyklys "Puormejis"
Jau viesteits, ka itūgod bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa” izveiduojuse jaunu raidejumu cyklu “PUORMEJIS”, kurymā pīcūs raidejumūs teik runuots par izmaiņom Latgolys sociali ekonomiskajūs, sabīdryski politiskajūs i kulturys procesūs. Niu raidejumu ciklys nūsaslēdzs i kotram ir vareiba īsapazeit ar vysu raidejumu temom.
Izguojs grupys "Dabasu Durovys" pīktais albums
Grupa “Dabasu Durovys” izdavuse jau pīktū albumu, kuram dūts nūsaukums “Perimetrs”. Tymā īkļauti 10 skaņdorbi latgalīšu i latvīšu literarajā volūdā, kas īturāti poproka stilā. Albuma izdeviejs "Latgolys Producentu Grupa".
Jauns raidejums par latgalīšu kulturtelpys problemvaicuojumus
Bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa” izveiduojuse jaunu raidejumu cyklu “PUORMEJIS”, kurymā tiks runuots par izmaiņom Latgolys sociali ekonomiskajūs, sabīdryski politiskajūs i kulturys procesūs. Kūpumā paradzāti pīci raidejumi.
Kinys “Laiki. Cylvāki. Volūda” pyrmizruode škārsteiklā i LTV
27. aprelī škārsteiklā i
2. majā Latvejis Televizejā pyrmizruodi pīdzeivuos jaunuokuo
latgalīšu dokumentaluo filma “Laiki. Cylvāki. Volūda”. Tei stuosta
par dažaidu Latvejā pastuoviejušu poltiskūs režimu attīksmi pret
latgalīšu volūdu i ceņtīnim īrūbežuot juos lītuojumu laika periodā
nu 1920. leidz 1960. godam.
"Latgalīšu puosokys i puorsokys" niu var nūsaklauseit ari škārsteiklā
Izcylū latgalīti Andryvu Jūrdžu 175. jubilejā gūdynoj ar eipašu dzīsmi
Turpinās latgaliešu literatūras popularizēšanas akcija “Dūmoj ar komatim!”
Gotova kina "Latgalīši Sibirī"
Zynomi latgalīšu dzīšmu remiksu konkursa uzvarātuoji
Izsludynoj remiksu konkursu latgalīšu dzīsmem
Bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa” izsludynoj remiksu konkursu latgalīšu dzīsmem, kurymā var pīsadaleit sevkurs muzykys DJ/producents bez kaidu īrūbežuojumu. Konkursa miekis ir popularizēt i aktualizēt dzīsmis ar latgaliskim tekstim. Remiksa dorbu īsnēgšonys termiņš ir 13. majs, bet bolvu fonds - 1000 EUR.
Grupai “Bez PVN” jauna dzīsme i video “Nabyus baiss(t)”
Noslēgusies starpkultūru dialoga Latgalē veicināšanas koncertu sērija
Vysi "Dūmoj ar komatim!" dzejis video
Nūsaslādzūt 2018. godam, nūsaslādz ari pyrmais projekta "Dūmoj ar komatim!" pūsmys. Turim nūceju par turpynuojumu i sasatikšonu latgalīšu dzejā ari 2019. godā.
Sākas latgaliešu literatūras popularizēšanas akcija “Dūmoj ar komatim!”
Grupai “Trešīs Ņutona lykums” videoklips dzīsmei ar Ontona Slišāna vuordim
Pasauļam jaunu videoklipu atruoda grupa “Trešīs Ņutona lykums” – sataiseita video verseja dzīsmei ar Ontona Slišāna vuordim “Pi raja vuortu”, viestej grupys publicātuo informaceja.
Grupai “Bez PVN” jauna dzīsme – “Besi”
Grupa “Bez PVN” klauseituojim pīduovoj jaunu dzīsmi “Besi”, kuruos vuordu i muzykys autors ir Kristaps Rasims. Dzīsme prezentaceju pīdzeivuoja šudiņ radejā “Star FM”.
Ar “HIP-HOP muzykys festo” atkluos koncertu sereju storpkulturu dialoga veicynuošonai Latgolā
Nu 2. novembra da 8. decembra Rēzeknē, Preiļūs i Daugovpilī storpkultura dialoga veicynuošonai Latgolā nūtiks 12 koncertu sereja, kuruos atkluošona suoksīs jau itūnedeļ ar “HIP-HOP muzykys festo”, kurymā pīsadaleis hip-hop muokslinīki nu Rēzeknis, Daugovpiļs, Reigys, Preiļu i Ventspils.
Šķilbēnu etnogrāfiskais ansamblis saņem atzinību Latviešu tautastērpu skatē
Desmito reizi pasniegtas Latgaliešu kultūras gada balvas “Boņuks“
Pādejī īroksti
-
Jauns Youtube kanals latgaliski “Im a’mazed”
5. jan. 2021
-
Nūsaslēdzs raidejumu cyklys "Puormejis"
16. okt. 2020
-
Izguojs grupys "Dabasu Durovys" pīktais albums
15. okt. 2020
-
Jauns raidejums par latgalīšu kulturtelpys problemvaicuojumus
2. jūl. 2020
-
Kinys “Laiki. Cylvāki. Volūda” pyrmizruode škārsteiklā i LTV
20. apr. 2020
-
"Latgalīšu puosokys i puorsokys" niu var nūsaklauseit ari škārsteiklā
15. apr. 2020
-
Izcylū latgalīti Andryvu Jūrdžu 175. jubilejā gūdynoj ar eipašu dzīsmi
31. mar. 2020


text:
ATMIŅU STĀSTI
Kuortejā kūra mieginājumā izsprīdām, ka itai godā vēl nakur naasam bejuši ar koncartīm. miusejī latgoļi dabūja augstu vītu SWH mūzikas virsauneitē, a mies tak na sliktoki, arī darātu kaut kur sevi porodeit, cytus apskateit. Tai uzzinuojam, ka Murjaņu sporta gimnazejā nūtīk salsas nūmetne, nūlāmām apvīnūt pateikamū ar lītdareigo, gan padzīduot, gan pavuiceitīs dancāt. Myusu diriģents Onduļs tūdaleņ soca galvanū dzīsmi atkōrtōt: „Vysskaistōkō maiteni ņemšu pī sevis.” As ta sašūmejūs - latgoliski ir na maitenes, a meiteņis, kū jimt par sīvu... Onduļs: nā, te mums Latgolā ir meiteņis, a togod broucam uz Vidzami, tur vajagūt na kreitūšū vai lauztū intonaceju, a stīptū, i najaukt patskoņus a un e, tai ka dzīduosim „maitenes”...
Tai sasalasejom vysi Vobūles cīma kleiniskōs slimneicas kūris „Dzuydros Bolsys” daleibneiki - reālists Reiņs, Ainuors nū amnezejas nūdaļas, as nū neiroloģiskuos, diriģents Onduļs un miusu smukuo medmuoseņa Andeņa ar vysu fonendoskopu. I atbraucuom.
Ļela gan tai Murjōņu škola, kai kosmosa kuģis - treis dīnys uorā naizguoju. Vysupierms beja pīktdīnas vokorā īpazeišonōs. Kaidi tīm dancātājīm vysim smuki uzvuordi! Sanita Superīgā, Anda Ašā, Liene Līksmā, Reinis Reālais, Juris Jautrais, Juta Jutekliskā, Elizabete Ekskluzīvā, Tatjana Talantīgā! Kai teica vīns nu puišim, tik Jura Jancīgā un Jāņa Jurīgā triuka. Man vīneigojai taids uzvuords pagadejīs, ka kauns pat izrunuot... Lobōk tuopēc arī nateikšu, kaids...
Ūtrais breinums beja lobā iedinōšana – paļdis saimineicām! Taidu iedienu skūlā nakad un nakur naasu baudejusi. Nūsprīdu, ka tas topeic, ka specskūla – kai mozus kucānus lobi, pamateigi jobaroj, lai naizaug badeigs un rijeigs suns, tai ie bārnus baroj kai cīnejamus cylvākus, lai izaugtu korteigi sportisti.
Trešais breinums beja tī smukī ddancotoji, vysi kai vīns, vuyslelokois meiteņu meiluļs, prūtams, sekseigais sotaneņš, bet tī porejī tōļ naatpalyka, vysi taidi smaideigi, iznaseigi, nanūprīcōtīs!
Skūlūtoja mums arī beja talanteiga, varātu padūmot, ka as vysu meyžu asu salsu dancājusi, na tik treis dīnys šūgod...
Jau piermajā vokorā tikām arī pī dzīdūšonos – na tykai ar sovu koncartprogramu „Vysskaistokajai meitiņai”, bet beja vasals dzīsmu vokars. Vīna grupa daiļi trallinoja „Sešus mozus bundzinīkus”, uzstōjōs Suitu sīvys, beja vīns solodejōtōjs nū Kubys sarkonōs byksās, a piec tom vēl dzīsmu kori. Onduļam beja jōizvalk treis zeimeites ar trejim teikumim. Mums tropejās „Sniegavīrs”, „Rupjmaizes kukulis uz linu dvieļa”, „Atvērta dārgumu lādīte” – nu tīm beja jāizveidū stosts par kaidu dzīsmi. Kas ta tur kū naizaveidūt, tas tak ocīm radzams, par kū stosts – tū dzīsmi pat Vidzamā zina, pa televizoru un radio dzīd, par tū čiuļu meiteni, kas atbraukusi uz Latgolu pī sovas veiramotes, kas jai dorgāka par vysim dorgumim, atvadusi dovanā siltu Reigā pierktu lokotu – orā ta auksts, i snīgaveiri sacalti, sād jī pi golda, grauž tū rupjmaizes kukuļi uz linu dvīļa i dzīd ītū dzīsmu:
„Ai
māte Latgolā – tu dārga man un mīļa, es raugos magonēs kā
tavā vaigā zvīļā,
Gan rītos, vakaros, gan arī naktīs vēlu par tevi domāju un tavu skaisto dēlu”
Dzīdu un radzu, ka skūlūtojai taisni osaras aiz aizkustinojuma bierst...
Tak piedejā sacanseibā, kur beja jōnūdzīd piec iespiejas voirōk dzīsmu par zīmu, mies naizturejam konkurenci, lai lyku lītā pat vusas tās par zakeišim un kakeišim, kurys man piermajā klasē školas kūrī vuiceja... Tik otri čiuļiskam dūmōt navadōs, vītējī uzvarēja, dabuja šampanīša pudeļi, porējīm par centeibu tika čupačupsi.
Piec tam, prūtams, otkon dancājām, kas nu pa vīnam, kas pa pōrim, kas rindeņā rūkās sadavūšīs.
Pa nakti gulēt dažam bejis solts, arī tualetes papeirs vīsneicā beja beidzīs jau piermajā dīnā, bet kurš tad tais istobōs tupies, ja ir īspēja padancāt kaut gaiteņūs, filmys pafilmiet.
Ūtrā vokorā beja jaunū īsvieteibas, gan bez mōcaitōja, bet ar altōri, svecem, veinu un sālsarmaizi, un nūbeidza vysu kai pīnōkas ar āmen. Myusu Reiņs arī laseja ticeibas aplīcinōjumu, zvārādams: „Meužu meužūs dancāšu salsu!”
Piec tam beja pierts, na jau kai pī mums Latgolā ar slūteņām un deiķeiti, bet arī smuka, beja volejbols un otkon dancāšana.
Trešajā dīnā jau meysu Onduļs vadeja piermūs dančus, piec tam tik skūlūtoja,
Mies arī Vobūles cīmā turpinam na tikai dzīdōt kai Dzydrōs Balsys, bet arī dancāt kai Raitais Sūlis. Kamār nav pa latgaliskam iztulkōts navīns salsas gobols, iztīkam ar skūlūtojas īvuiceitū „Hop! Mca! Hop! Mca!”


text:
Indreicys pogosts
Indreicys pogosts (latvīšu: Indras pagasts) irā Kruoslovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora vydsskūla, muzikys i dailis skūla, tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts i dzeļžaceļa rūbežkontrolis punkts. Indrys pogostā div bazņeicys — Baļbynovys katuoļu i Indreicys ļutaru.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Da 1920 gods agrarajai reformai tānejuo Indreicys pogosta teritorejā beja Baļbynovys i Dvorčānu muiža.[2] 1937 godā Daugpiļs apleiciņa Pīdrujis pogostu puorsauce par Indreicys pogostu. Tymā laikā pogosta pluots beja 164,86 km² i dzeivova 6793 ļauds. 1945 godā pogostā īstateja Dvorčānu, Indreicys, Kelovys, Kuzminu, Pīdrujis i Voicuļovys solu padūmi, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja.Kruoslovys rajona Indreicys solai 1950 godā daškiera likvidātū Kuzminu solu, 1961 godā likvidātū Voicuļovys solu.[3] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[4] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kruoslovys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Indreicys pogosts tur rūbežu ar:
- Kruoslovys nūvoda Kaļnīšu pogostu, Pīdrujis pogostu i Pūstinis pogostu;
- Boltkrīvejis Republikys Vicebskys apgabaļa Verhņadzvinskys rajonu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Indreicys pogostā dzeivoj 1300 ļauds, nu jū 12,2% latvīšu, 58,0% boltkrīvu, 17,8% krīvu i 12,0% cytu tauteibu ļauds (puoli i cyti).
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Indreicys pogosta ļauds dzeivoj 52 soluos.[5] Pošu leluos solys — Indreica (pogosta centrys), Boltuo, Darguļova, Vaivodi, Voicuļova.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. 10 km atostumā nu pogosta centra īt vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga—Daugpiļs—Puotarnīki (A6).[6] Indreicys pogostu škārsoj dzeļžaceļa lineja Reiga—Daugpiļs—Vicebskys, iz kurys rūbežkontrolis punkts. Pasažiru sative puosmā Daugpiļs—Indra aizdareita 2000 godā.
Indreicys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale „Indreica” (LV-5664).[7]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Latvīšu konversacejis vuordineica XIV. toma 28092—28097 ailis. Reiga, 1936 gods
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001—2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys golvonī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Aiz Guntix nu Vertukšnis, Jis i Jī, kam nav bolsa i DJ Guntix globojās vīns nu spylgtuokūs latgalīšu underground kulturys aktivistu bez kaidom pretenzejom iz atzineibu – Gunārs Indričāns, kurs vaira zynoms, pasasokūt darbeibai muzykys sferā i popularūs filmu (“Lykuma draugi”, “Magnetafončiks”, “Začeišu pierteņa” i c.) īrunuošonā latgaliski. Itys ir Gunāra pyrmais “Boņuks” literaturā, bet sovulaik “Boņukam” literaturā jau bejuse nomināta kūpā ar Raibū Suni (Oskaru Orlovu) saraksteituo luga “Vystu klāvs”.
NOMINANTI:
Ilze Sperga ar bārnu kruosojamū gruomotu “Munā sātā”
Rolands Mareckis ar gruomotu “Mantinieks nedrīkst raudāt”


text:
2019. godā piļsātuos i cīšuok apdzeivuotūs cīmūs eipašā pošvaļdeibu datubazē beja juoizsuoc registrēt sātys, dzeivūkļus voi vosorys sātys, kas nav daslāgtys centralizātai kanalizacejis sistemai. Beja paradzātys ari styngruokys praseibys decentralizātūs kanalizacejis sistemu aba tualetu ci sausūs ateju apsaimnīkuošonā. Nūsacejumi tyka īvīsti, kab taiseitu kontroli i nūvārstu nalabvieleigu ītekmi iz vidi. Ka izmontuotuo decentralizātuo kanalizacejis sistema itūšaļt naatbiļst praseibom, tod itaidu sausūs tualetu sakuortuošonai īdūtais laiks ir da 2021. gods 31. decembra.
Kai tys izadevs i voi decentralizātuos kanalizaceis sistemys varēs videi atbylstūšā veidā sakuortuot da ituo gods gola, tū itūreiz raidejumā skaidruosim kūpā ar VARAM iudiņa resursu nūdalis vadeituoju Ivetu Teibi, Rēzeknis nūvoda Moltys pogosta puorvaļdis vadeituoju Vitāliju Skudru i vidis inženeri, Ludzys nūvoda “Kārsavas namsaimnieks” vaļdis lūcekli Juri Vorkali.
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Empatiskuo dzejnīka pasauļa lītuošonys rūkysgruomota
Autore: Krista Anna Belševica, jaunuo dzejneica i literaturys pietneica
Recenzeja par Raibuo dzejis kruojumu “Pistacejis” (2017)
Runojūt par Raibuo aba eistajā vuordā Oskara Orlova dzeju, juoizavaira pasceit puoruok daudz. Lai ari jis, kai sevkurs muokslinīks, caur sovu radūšū darbeibu pauž ari uorkuorteigi komplicātu nūzeimu, lykumsakareibu, asociaceju, alūzeju i cytu volūdys sovpateibu i golaproduktu masivu, maņ ruodīs, ka juo dzejis kruojums “Pistacejis” izaceļ ar tū, ka eipaša vīta tamā atvālāta taišni skaiteituojam. Kruojumā autors ījam nūvāruotuoja poziceju, kas realitati puorvierš dzejā tik tīšā veidā, ka tū var vērtīs na tikai kai autora muokslinīciskuos realitatis interpretaceju. Dzejis volūda ir realitatei tik pītyvynuota, ka daleji tū var vērtīs pat kai faktologisku materialu, kuru taišni skaiteituojs var interpretēt piec sovys gaumis i saprasšonys.
Raugūt tyvuok raksturuot poša autora realitatis atdzejuošonys metodiku, juoizceļ puors vīnojūšu motivu. Pyrmkuort, ruodīs, ka autoru uzrunoj sajiuta, kas rūnās, braucūt gon fiziskā nūzeimē, pīvadumam, ar transporta leidzekli, gon metaforiskā nūzeimē, kas viestej par atsarosšonu sevkurā emocionali voi intelektuali kusteigā stuovūklī. Tei ir sajiuta, kas rūnās, vīnmiereigai, leigonai kustūtīs caur leidzcylvākim, ikreita ziņu lopom, attīceibom ar cytim i sevi. Es saceitu, ka tam autoram, kū izlosu tekstā, dzeive leluokūtīs paīt stacejā gaidūt, kod itei kusteiguo dzejūļa sajiuta atīs, voi ik pa laikam nūgraužūt pa dzejūļam, kuru itaida atguojušuo sajiuta izradejuse.
Šopers rypoj
nu kotra kalna
neitralkā (…)
Autobusi, kurūs teik īsādynuots skaiteituojs, vysod ir pustukši, i tys zeimoj divys lītys. Pyrmkuort, mozuok cylvāku nūzeimoj vaira breiveibys laikā i telpā. Īt pruotā, ka varbyut tai reizem jiutās kaids, kas, dzeivuodams Latgolā, izavieliejs vāruotuoja karjeru, bet tymā pošā šaļtī byudams informāts par tū myusu dīnu pasauļa normativū stuovūkli, kas atbolsta tikai steidzeigus i stuovgryudom pylnus autobusus. Ūtrkuort, tys nūzeimoj gon eipašu vaļu, gon, īspiejams, pat vajadzeibu nadaleitu viereibu vērst iz cīši smolkom detaļom – iz individualū i sovdabeigū. Ar tū dūmojūt, ka Raibuo dzeja ir izteikti empatiska (psihologejā lītuotuo jiedzīņa nūzeimē*). Dzejis niansieteiba, kas bīži izapauž dažaidūs (gon personu, gon vidis) tālu kusteibā, ļuove munai skaiteituoja mīsai kustētīs leidza vuordam, šyupuotīs, saspringt, tīktīs iz prīkšu, atsleigt atpakaļ i daudzys cytys lītys. Reizem itaida dzejis volūdys konkretizaceja padora dzeju pat narativu – ruodīs, ka vysa dzejūlī dorbojušūs tālu kusteibu kūpsuma dzejūļa beiguos sasnādz kulminaceju, kas sovukuort dūd dzejūļam kai kūpumam jaunu nūzeimi. Itū dzejis kusteigū īdobu pastyprynoj ari tuos spieceigais skaneigums, kas ir gon latgalīšu volūdys specifikys, gon autora izvielis radeits. Izmontuots gon dabiskais volūdys ritms, gon dažaidu ziļbu saspēle, kas izapauž atsevišķu patskaņu/leidzskaņu izvītuojumā, bīžumā, atkuortuojumā, gon atseviškūs gadīņūs atskaņuos, gon izteiksmis vuordūs, kas bīži aizjam pat vasalu atsevišķu rindeņu.
(…) tok referata laikā
naizīt nu golvys
vakardīnys kupluos kryuts
vui vui vui
iz vīnys guli
nu ūtrys dzer (…)
Poetiskajā volūdā autors ir realists aba taids, kurs atzeist realitati par gona interesantu, kab pīdāvātu tai ari estetiskys eipašeibys. Autors gon īt vēļ tuoļuok i bīži apdzejoj taidu realitati, kū vīns ūtrs dzejnīks varātu pat naatzeit par apdzejuošonys cīneigu.
(…) atsidora vaļā jauni veikali
lītuotas drēbeitis
i draudzeigī
ritualī pakolpuojumi (…)
Taidā veidā mani puorjam sajiuta, ka autors apzynuotai gryb diskreditēt sovu voi sovys dzejis (voi dzejis vyspuor, cīši īspiejams) vierteibu. Voi pīškiert vysim mynātajim pavysam cytu kvalitati. Autors kai pajiemīņus izmontoj gon humoru, gon naivitati, ik pa šaļtei tūmār tekstā īmatūt kaidu kulturviesturisku atsauci voi spūžu ryndu, kab it kai atguodynuotu, ka nav ni idiots, ni bez kuorteiga talanta i, pats golvonais, – ka kotrs vuords ir izvēle, navys namiteiga atsaduršona pret sovu izteiksmis leidzekļu īrūbežuoteibu voi dūmys aprūbežuoteibu.
Maltys nazynomais dzejnīks
ir īsavuicejs
vysys pasauļa dzīsmis
pats nu seve
bez paleidzeibys
voi styngra okuota
spieļoj iz nūspālāta
seņ zynoma
Weltmeister akordeona
staigoj riņčī pa pogosta centru
skrīnīt meitys trejsūlī
pataisit jam
lobuokū vītu (…)
Simboliski, prūtams, ari pistacejis var byut gon reizē cīši duorgi rīksteni, gon pasakļaut taidam naestetiskam procesam kai grauzšona i čaumolu spļaušona zam sūleņa. Autora dzejā pasaruoda izteikta konkreteiba – darbeibuos, vītuos, lītuos, kas jau īprīkš mynātys dzejis faktologiskuos dobys kontekstā. Ite juomiņ ari tys, ka abstraktī, “lelī” jiedzīni bīži pasaruoda, kab paskaidruotu “mozuos” lītys (na ūtraiž, kai īrosts). Voi tys diskreditej lelūs, fundamentalūs jiedzīņu vierteibu voi dūd tim jaunu, ciļviecisku dimenseju – tys kotram skaiteituojam juoizlem pošam. Daleji nui, bet koč kaidā mārā tei ir ari volūdys dobys pietnīceiba – raudzeišona rast veidus, kai kotra subjektivuo, cīši personeigi izjustuo pīredze sasasauc ar škītami objektivajim, vysim saprūtamajim nūjāgumim. Itaidys dzeivys, dzilis pīredzis prīškā mynātī “lelī” jiedzīni pat zaudej sovu pīsaisti realitatei – palīk par smīkleigi tukšu skaņu blokus tam, kas varbyut nav ni cāls, ni augstuokajai estetikai pīdereigs, bet vysmoz ir dzeivs.
Muna romantika ir tei
kod vodku nu soltaunīka izjamu
iz greidys kopu svecis rozlīku
tod gaidu tevi
plyks
Ari piec formys kruojums ir kai plyustūšs ceļš, kas, lai ari nasasuoc ar poša autora dzejūli, it kai pīsīnūt dzejūli vysai latgalīšu dzejis tradicejai, bet vāluok gon — caur mynātū kusteibu, kuru padora izteiktuoku ari tys, ka nivīnam dzejūļam nav nūsaukuma i šaļtim vīns dzejūļs pat namonamai puorplyust ūtrā. Ritms, skaņa, tāli, kas atsakuortoj i papyldynoj vīns ūtru, veidoj atmosferu, kas saista kūpā atseviškus dzejūļus, kurus nasaista kūpā nikaida radzama struktura. Tys veidoj ari golvonū kruojuma kompoziceju, saturūt vysus atseviškūs dzejūļus kūpā.
Siežu autobusā
salauztā krāslā
reiz par godu
ir juonūbrauc da sātai
nazkur smird piec benzīna
nazkas aizkūž kotletus (…)
Vysbeidzūt, mani pīsaisteja interesantuo politiskuo poziceja, kurā autors sevi nūlīk. Jis ir kai Latgolys viestnīks gon puorejai Latvejai, gon Latgolai pošai. Interesanta ir autora izvēle gruomotu padareit par latgalīšu volūdys vuiceišonys reiku puorejai Latvejis sabīdreibai. Tys varātu tikt skaiteits par vysai pragmatisku sūli, līkūt sovim tekstim sasnīgt plašuoku mierķauditoreju, bet poša dzeja paruoda tū, ka autoram ir ari izvārsta filozofiska nūstuoja pret it kai problemsituaceju. Autoru es gon radzu na kai aktivistu, bet muokslinīku-nūvāruotuoju, kas sovā daiļradē neitralā veidā dekonstruej apleicejū realitati.
Vīneigais dzimtinē
palykušais safari
šudiņ ir cīt
hmmm taitod čiuli
cyku bēris
brauks filmēt pi mysu
ot ta beidzūt byus prīca
ot ta beidzūt ruodeisim jūkus
symt vīntuleibys godu atpakaļ
viņ atguodoju kai smiejūs (…)
Prūtams, identitatis vysod ir iztāluotys, partū, dekonstruejūt kaidu, tuos maklātais kods vysod izaruoda vysai izškeids. Bet Latgolys i Latvejis gadīnī, kas “Pistacejis” rynduos it kai identificej i definej vīna ūtru, tys līk aizadūmuot par tū, kaidu realitati mes konstruejam, parkū tei mums ir vajadzeiga taišni itaida. Partū sovā ziņā kai vīnu nu kruojuma aizdavumim saredzieju ari stereotipu gaisynuošonu. Tūmār juosoka ari, ka tys, kū es autora dzejā saredzieju kai beidzami eistū i unikalū, beja pats cylvāks – tys, kas dažaidūs kasteišu i stereotipu kategorejā vaira naītylpst.
* Empateja kai spieja izprast ūtrys personys stuovūkli nu ituos personys perspektivys. Vairums pietnīku atzeist, ka itaida īsajusšona nūteik apzynuotā i naapzynuotā leiminī, ar sovu mimiku i kusteibom atspīgelejūt ūtru personu.


text:
Laikvuords
Laikvuords — runysdaļa, kura izsoka darbeibu voi stāti kai laikā nūteikūšu procesu i atsoka iz vaicuojumu kū dora?, kū dareja?, kū dareis?, taipoš iz vaicuojumu kas nūteik?
Pīvadumi: (leits) lej, (jis) brauc, dzīd; nagribēja, volkuojuos, bļuzneja, raksteis, ruodeis, ass, beja guojs, asūte guojuse).
Laikvuordu kategorejis — persona, laiks, skaits i izsaceiba.
Izsaceibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Laikvuordam latgaļu volūdā 4 izsaceibys:
- Eistynuma izsaceiba (ād, ēde, ēss, irā ieds, beja ieds, byus ieds) aproksta eistynumā nūteikūšu darbeibu.
- Puorstuostis izsaceiba (āds, ieškys, ass ieds, byuškys ieds) aproksta darbeibu cyta cylvāka puorstuostē, cieškuok tūlaik, kod runuotuojs nazyna, ci taišni tai nūtics, a voi jam gribīs nazkai atsarūbežuot nu tūs darbeibu.
- Gribiejuma izsaceiba (āstum, āstim, āstu, āstumem, āstumet, byutum ieds, byutim ieds, byutu ieds, byutumem āduši, byutumet āduši, ) aproksta darbeibu, kura nūtyktu, ci taidu, kurū runuotuojs grybātu dareit, ka byutu tam atsateikūši apstuokli.
- Pīsacejuma izsaceiba (ēd!, lai ēss!, ēssim!, ēdit!) aproksta pīsacejumu ūtrajai personai nazkū dareit.
Vītā latvīšu vajadzeibys izsaceibys tradicionalajā latgaļu volūdā lītoj konstrukcejis ar vajadzēt voi daīt, dasaīt, dasavest i laikvuordu nanūsaceibā (latvīšu man jāēd, tev jāēd, viņam/viņai jāēd, mums jāēd, jums jāēd, viņiem/viņām jāēd — latgaļu maņ vajag ēst, tev vajag ēst, jam/jai vajag ēst, mums vajag ēst, jums vajag ēst, jim/jom vajag ēst; maņ daīt ēst, tev daīt ēst, jam/jai daīt ēst, mums daīt ēst, jums daīt ēst, jim/jom daīt ēst).
Konstrukcejis ar daīt, dasaīt, dasavest lītoj tūlaik, kod vajadzeiba mīdzama, aizstotoma. Pīvadumam: latvīšu man jāēd vairāk dārzeņu, tad būšu veselāks — latgaļu maņ vajag ēst daudzuok duorzuoju, tūlaik byušu veseliškuoks, bet: latvīšu es taču vecmāmiņu pazīstu, pie viņas atkal būs daudz jāēd — latgaļu es tok vaceiti pazeistu, pi juos otkon daīs/dasaīs daudzi ēst.
Laikvuorda pamatformys[pataiseit | labot pirmkodu]
Atlasynuotuos formys var darynuot nu 3 pamtformu — nanūsaceibys, 3 personys vīnskaita niulejuo laika, 3 personys vīnskaita puorguojušuo laika. Pīvadumam, skaiteit-skaita-skaiteja, stateit-stota-stateja. Latgalīšu volūda itamā zinē leidzeiga lejislatvīšu i lītaunīku volūdai — laikvuordu pamata formys vīgļuok izavuiceit sevkuram laikvuordam pa sevim nakai izavuiceit gryutu lykumu, kurs nūsoka, kaidys formys lītuot sevkuram laikvuordam. (Anglīšu i vuocīšu volūdā irā saroksts ar nazcik symtu naregularūs laikvuordu, a latgalim naregulari irā lelums laikvuordu).
Atlasynuotuos formys ir cytys laiku formys eistynuma izsaceibā, cytu izsaceibu formys, dorūtne i cīšūtne, divdabu formys (kurys lītoj i nazcik laikvuordu formom sastateit, pīvadumam, salyktajūs laikūs i cīšūtnē).
Konjugacejis (personuošonys)[pataiseit | labot pirmkodu]
Laikvuordam irā treis konjugacejis aba personuošonys. Juos var nūstateit pa vysu treju pamatformu golyunem.
Atsagrīžamī laikvuordi[pataiseit | labot pirmkodu]
Laikvuordi var byut atsagrīžami aba refleksivi. Taidu laikvuordu nanūsaceiba tur golyuni "-tīs". Pīvadumam, "mozguotīs", "prīcuotīs". Atsagrīžamī laikvuordi cieški izsoka darbeibu, kurys objekts irā i darbeibys subjekts (pīvadumam, jis mozgojās, nasās) ci izsoka sovā vydā doromu darbeibu (jī stumduos).
Laikvuordūs ar prīdieklim dasalīk atsagrīžamuo daleņa "-sa-" voi (piec "iz-", "aiz-") "-a-", pīvadumam, pasaraksteit, atsastuot, pasajimt, izavuiceit, aizavērt. A ka prīdēkļa navā, tūlaik rokstoma atsagrīžamuo golyune: smītīs, ceļtīs.


text:
Bivalvia - Pectinida - Pectinoidae
PaleoDB taxon number: 99962
Belongs to Chlamys according to L. W. van den Hoek Ostende et al. 2002
Sister taxa: Chlamys (Anatipopecten), Chlamys (Azumapecten), Chlamys (Camptochlamys), Chlamys (Camptonectes), Chlamys (Chlamys), Chlamys (Leochlamys), Chlamys (Mimachlamys), Chlamys (Miyagipecten), Chlamys (Radulopecten), Chlamys (Scaeochlamys), Chlamys (Swiftopecten), Chlamys alockamanensis, Chlamys anapleus, Chlamys angsanana, Chlamys antiaustralis, Chlamys archiaciana, Chlamys ashiyaensis, Chlamys asperrimus, Chlamys badenpowelli, Chlamys bartschi, Chlamys behringiana, Chlamys bellicostata, Chlamys biarritzensis, Chlamys biddleana, Chlamys bifrons, Chlamys branneri, Chlamys cacawensis, Chlamys caillaudi, Chlamys calkinsi, Chlamys carinata, Chlamys choctavensis, Chlamys cinnabarina, Chlamys clarkeana, Chlamys cookei, Chlamys cornwalli, Chlamys corteziana, Chlamys cowlitzensis, Chlamys curvivarians, Chlamys cushmani, Chlamys decemnarius, Chlamys decussata, Chlamys dentata, Chlamys deshayesii, Chlamys dringi, Chlamys egregius, Chlamys elongata, Chlamys enfieldensis, Chlamys eupatagonicus, Chlamys exaratus, Chlamys faujasi, Chlamys feddeni, Chlamys fenestratus, Chlamys funebris, Chlamys goldfussi, Chlamys grossouvrei, Chlamys grunskyi, Chlamys hastata, Chlamys hertleini, Chlamys hodgei, Chlamys hupeanus, Chlamys indecisa, Chlamys ingeniosa, Chlamys jamviniensis, Chlamys janiroides, Chlamys jordani, Chlamys kakanuia, Chlamys kebolintangensis, Chlamys kotaklensis, Chlamys kotorana, Chlamys kumanodoensis, Chlamys landesi, Chlamys lentiginosa, Chlamys lowei, Chlamys matchgarensis, Chlamys mediacostatus, Chlamys menkrawitensis, Chlamys mercuria, Chlamys milvus, Chlamys miurensis, Chlamys mojsisovicsi, Chlamys nisataiensis, Chlamys nupera, Chlamys nuwokensis, Chlamys opuntia, Chlamys palmyrensis, Chlamys peroni, Chlamys picta, Chlamys portoricoensis, Chlamys praenuncius, Chlamys proavus, Chlamys reticulata, Chlamys rollei, Chlamys rubida, Chlamys ruschenbergerii, Chlamys sanctiludovici, Chlamys sanguinolenta, Chlamys santamaria, Chlamys scabrellus, Chlamys sespeensis, Chlamys sespensis, Chlamys seymouri, Chlamys shitakaraensis, Chlamys sokolovi, Chlamys solea, Chlamys splendens, Chlamys squamosa, Chlamys subacuta, Chlamys substriata, Chlamys tamurae, Chlamys tenuicostatus, Chlamys textoria, Chlamys titirangiensis, Chlamys tjaringinensis, Chlamys wahtubbeana, Chlamys washburnei, Pecten (Chlamys) alexandri, Pecten (Chlamys) articulatus, Pecten (Chlamys) caloosensis, Pecten (Chlamys) coronatiformis, Pecten (Chlamys) desiderii, Pecten (Chlamys) eboreus, Pecten (Chlamys) erlangeri, Pecten (Chlamys) prototranquebaricus, Pecten (Chlamys) rogersii, Pecten (Chlamys) rothpletzi, Pecten (Chlamys) sakitoensis, Pecten (Chlamys) satoi, Pecten (Chlamys) scutella, Pecten (Chlamys) subalpinus, Pecten (Chlamys) subdextilis, Pecten (Chlamys) tauroperstriaus, Pecten (Chlamys) thompsoni, Pecten (Chlamys) wautubbeanus, Pecten (Chlamys) waylandi, Pecten (Chlamys) yneziana
Ecology: stationary epifaunal suspension feeder


text:
“Maņ pompozitatis navajag,” saruna ar muziki Ingaru Punculi
Intervejis autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv
Ar muzykantu Ingaru Punculi sasarunuot ir cīši vīglai i vīnkuoršai. Pats jis atzeist, ka ari iz skotivis rauga radeit pateikamu i napīspīstu atmosferu, kab vysim byutu interesanti. Sovulaik jis ir pīsadalejs šovūs “Dziedošās ģimenes” i “Koru kari”, niu turpynoj muzicēt ar bruoli Artūru kai “Brāļi Puncuļi”. Ingara bolss ari ir dzieržams latgalīšu dzīsmu izlasē “Celīs, bruoļ!”, kuru pārņ izdeve par gūdu Latvejis i Latgolys kongresa symtgadei. Niu jam padūmā ir vēļ kaids projekts. Sasarunojam par juo nuokūtnis planim, latgalīšu volūdu i tū, voi teišam šlagers nav muzyka.
Zynu, ka kaidu laiku dzeivuoji Reigā. Niu esi atsagrīzs Latgolā? Pastuosti, kū niu dori.
Nūsaceiti asu atsagrīzs. Kod pabeidžu vydsškolu, aizbrauču iz Reigu, vuicejūs tī gruomotvežūs. Bet tys, kas nav tovs, — tī nikuo navari izdareit. Pyrmū godu es pabeidžu, bet saprotu, ka ūtrū godu es nagrybu pabeigt. Suoču struoduot. Bet dzeive kai jau dzeive – nūtyka vysaidi breinumi. I vīnā šaļtī dzeive sabruka kai kartu nameņš. Beja vajadzeiga koč kaida vidis maiņa. Maņ pasaruodeja gribiešona atsuokt studejis. A deļkuo naatsuokt studēt Rēzeknē, ka ite ir taida īspieja? Tai es ite pa Rēzekni i dzeivoju. Ceru, ka šūgod beidzūt ari tikšu pi sova bakalaura diploma vadeibys zynuotnē. Itūšaļt eisti nazynu, kai i kas byus iz prīšku. Muns krysttāvs labi pasaceja: “Aizbraukt ir pavysam vīnkuorši iz tū pošu Reigu voi kur cytur, bet kurs tod paliks ite iz vītys?” Daleji jam pīkreitu. Bet nav jau saceits, ka, aizbraukdams iz Reigu, tī ari palikšu.
Kai suocēs tovys muzikaluos gaitys?
Bierneibā. Divu godu vacumā es asūt cīši švaki runuojs. Cikom muni vīnaudži mašynys sauce par “mašynom”, es asūt sacejs, ka brauc “bi-bī” (smejās). Kod es dzīduoju, tod gon vuordus varēja skaidri saprast. Vāluok beja aktivitatis popgrupā “Hip-Hop”, kū vadeja Sandra Mežore, kai arī suoču dzīduot Rēzeknis Jezus Sirds katedralis kūrī “Mirabilis”, kū voda Nellija Sarkane. Suoču īt muzykys školā, daudz dzīduoju školys pasuokumūs. 12 godu vacumā suocem ar bruoli dzīduot izlaidumūs. I tod beja ari šovs “Dziedošās ģimenes”.
Nui, pastuosti par sovu pīredzi.
Maņ beja 17 godi, bruoļam – 15. Es tamā laikā jau spielieju balus. Niu “Bruoļu Puncuļu” sastuovā ir breineigs cylvāks – Konstantins Timofejevs, kas spielej i sintezatoru, i akordeonu, jis teišom ir cylvāks-orkestris! Jis tūlaik mani beja pasaucs jam pīpaleidzēt balūs. Dīnu pyrma šova “Dziedošās ģimenes” regionaluos atlasis Rēzeknē izzynuoju, ka ir taida īspieja. Saprotu, ka vajag paraudzeit interesis piec. Pīrunuoju bruoli. Mums leidza atguoja ari vacuoki, bet jī beja leidzjutieju lūmā aiz durovu. Mes planavuojom tai – ka tiksim šovā, tod uzastuosim kai treis bruoli. Bet sarokstā beja raksteits cypars “seši”. Tai ari vacuokim i babeņai beja viņ juodzīd. Iz šovu mes ari tai braukuojom – kotra reize beja kai pādejuo. Vysu mes darejom poši – mums nabeja ni sovu stilistu, ni muzykys pedagogu.
Kai beja ar atbolstu nu Latgolys? Jutot?
Mes jutom cīši lelu atbolstu nu apleicejūs. Draugi organizēja fanu autobusus. Atbaļsteituoju vydā beja ari puornūvodnīki. Pīmāram, tu piec mieginojuma ībrauc “Līpkolnūs” i puordevieja vaicoj, kai mums guoja mieginojumā i kū dzīduosim svātdiņ. Beja gadīņs Rēzeknē svātdīnis reitā – veikalneica tāvu nūlomoj, deļkuo jis vēļ nav Reigā. Kod atbraucem kai uzvarātuoji, tod vyss sātys pogolms beja ļaužu pylns. Cylvāki dzīduoja, spielēja dzīsmis, suove salutu. Tāvs aizbrauce iz dorbu, jū tī sveic i jam stuosta, ka nazkaidi duraki septeņūs nu reita suovuši salutu. (smejās)
Ari šovā “Koru kari” pīsadaleji…
Nui, maņ cīši patyka! Par bruoļa daleibu šovā vyss beja skaidrs – jis beja Rēzeknē, kur ari nūtyka mieginojumi. Es tamā laikā vuicejūs Reigā i dūmuoju, ka maņ nasaīs pīsadaleit. Dīzgon nareali byutu nu Reigys izbraukuot iz 2–3 mieginojumim nedeļā. Bet tāvs pīrunuoja paraudzeit. Tai es aizguoju. Tys teišom beja fantastiski! Atškireibā nu šova “Dziedošās ģimenes” itamā projektā tev pošam golva nabeja juolauza par kasdīniskom lītom. Golvonais beja gribiešona struoduot i dzīduot.
Kū daleiba šovūs tev deve?
Vīnnūzeimeigi deve izaugsmi. Piec šova “Dziedošās ģimenes” sajēmem daudz zvonu ar pīduovojumim uzastuot. Mums laikam goda laikā beja nūspālāts vaira nakai 100 koncertu. Nu tuo jau ari suocēs nūpītnuokys muzikaluos aktivitatis. Cylvākim patyka, kai mes uzastuojam, jī gribēja myus redzēt, i nav jau nikaids nūslāpums, ka naudu nūpeļneit ar tū ari varēja. A kū vaira vajag puišam 17–18 godu vacumā? (smejās)
Kai beja ar atpazeistameibu piec šovu?
Beja vysaiži. Cikom esi aktuals, tikmār ļauds par tevi interesejās. Beja kaidi leluoki pasuokumi, kurus apmeklieju i gribējuos īlest kaidā styureitī, kab nivīns natraucātu i nasavārtu viersā. Daži draugi nūsprīde, ka es asūt palics īdūmeigs, koč eistiniebā – gribieju nūsaglobuot. Ir cylvāki, kas olkst piec uzmaneibys, kam gribīs, lai vysi jūs zyna i lai jim pīvierš viereibu. Mes tū pīdzeivuojom, paraudzejom, mums ir sovs vīdūklis. Maņ gribīs dzīduot skaisti i byut jaukam, bet pompozitatis navajag.
Cik svareigi byut aktualam?
Tys ir cīši svareigi. Juorauga sevi motivēt, vajadzeiga atteisteiba iz prīšku. Tev ir juoskaņ radejā i juobyut televizejā. Deļtam mums niu ir izveiduots jauns projekts “Baritoni”, ar kuru startiejom šovā “X-faktors”. Kai mums īs, pagaidom nazynu, redzēsim.
Grupa “Baritoni”
Voi muzyka ir pošizpausmis veids?
Ite ir divi celi. Bali i privatī pasuokumi ir dorbs. Ka tev balā 5 stuņdis ir juonūstuov kuojuos i vysu laiku juobyut prīceigam, smaideigam, energiskam… Daudzi jau nasaprūt, kai tys ir, nu molys ruodīs – parunuoji, padzīduoji pasmaideji, bet tys ir reals fizisks dorbs. Tu navari paruodeit, ka esi nūgurs, naizaguliejs. Cylvākam, kas tevi ir paprasejs, nainteresej tovys problemys. Ūtrs ceļš ir pošizpausme. Kotrs muzikis gryb byut sadzierdāts. Koč kaidys emocejis jau kotram cylvākam sasakruoj, viņ ataškir pošizpausmis veids. Vīnam ir sporta zals, cytam dorbi uorā. Maņ tei ir muzyka. Es izlīku iz papeira, sarokstu dzīsmis. Forši ir, ka vāluok tys kaidam ari pateik.
Tu esi vuicejīs Rēzeknis Katūļu vydsškolā, guojs svātceļojumūs – kaida nūzeime bazneicai ir deļ tevis?
Runojūt par Rēzeknis Katūļu vydsškolu, tod vuiceibys tī maņ deve teišom daudz. Škola beja moza, maņ beja daudz īspieju izapaust, gon dzīžūt, gon vodūt dažaidus pasuokumus.
Ari niu dzīžu Jezus Sirds katedralis bazneicys kūrī. Bazneica myusūs ir īaudzynuota, tys ir vacuoku nūpalns. Cik viņ sevi pīmiņu, mes vysod asam guojuši svātdīnēs iz bazneicu. Dzeivē ir bejušys vysaidys situacejis, kurys tu navari vīnkuorši izskaidruot. Ir baigi forši, ka tev ir iz kū pasaļaut. Cytim paleidz meditaceja, maņ – lyugšona, kas nūmīrynoj. Grybātūs redzēt vaira jaunīšu myusu draudzē, bet ticeibai juoatīt dabeigi. Tu navari cylvāku pīspīst ticēt. Kotram pošam juonūīt pi ticeibys – vīnolga, pa kaidim celim voi caur kaidu bazneicu jis pi Dīva atīs.
Kai ir ar latgalīšu volūdu – cik bīži jū dzierdi i pats lītoj?
Es runoju latgaliski, nui. Viņ kasdīnā naizmontoju – maņ eisti nav, ar kū runuot. Ir īsaguojs tai, ka muni vacuoki, babeņa sovā storpā runoj latgaliski, bet ar mums, bārnim, – latvīšu literarajā volūdā. Tys drūsi viņ deļtam, ka vacuoki uzatrauce par myusu volūdys pareizeibu. Bet krysttāvs ar mums vysu dzeivi ir runuojs tikai latgaliski.
Kai tev redzīs – voi ir kaidys latgaliskuos vierteibys, kas byutu juosorgoj, juosagloboj?
Prūtams, volūda ir pats svareiguokais. Tys ir pamats vysam. Nabyus volūdys – i nabyus nikuo cyta. Maņ ir prīca, ka tys niu jaunu cylvāku vydā ir cīši aktuali. Tys ir foršs ceļš, kai pīsaisteit jaunīšus. Tei ir taida ūdzeņa, ka tev ir koč kas sovs! Tū es ari radzu i jiutu tod, kod pats uzastuoju puornūvodūs. Cylvākim cīši pateik. Šaļtim tu nazkū stuosti, runoj, nazkas nasaīt, bet tod aizrunoj latgaliski i vyss saīt! (smejās)
Ir ļauds, kas soka, ka jim puornūvodnīki ir nūdarejuši puori.
Maņ ruodīs, ka jim vīnkuorši nav pasaveics. Ari maņ ir bejuši kuriozi. Cyta storpā, nagativys atsauksmis ir tikai nu cylvāku godūs. Kakenīkūs pi mums pīguoja kungs godūs i kunga pruotā, agresivi saceidams: “Nu, puiši, jūs vienreiz beigsiet dziedāt tajā rumāņu valodā?!” (smejās) Bet puorsvorā vysi ir pozitivi nūskaņuoti.
Beja laiki, kod sprīdze storp latgalīšim i cytu nūvodu īdzeivuotuojim pateišam pastuovēja. Bet niu maņ ruodīs, ka mes ite, Latgolā, bīži viņ tūmār tuos lītys puorspeilejam. Puorjam sajiuta, ka asam nazdeļkuo apdaleiti, apbižuoti. Paguotne ir juoatstuoj paguotnē, i ir jodzeivoj ar skaidru dūmu nuokūtnē. Vyss ir kuorteibā, latgalīšu volūda skaņ i skanēs. Tikai iz prīšku. Es skaitu, ka nadreikst aizmierst, ka tūmār suokumā mes vysi asam latvīši, tikai piec tam –latgalīši, kūrzemnīki i tt. Cik ta myusu, latvīšu, ir, i kas byus, ka suoksim koč kū daleit sovā storpā. Ir jobyut vīnuotim, juoprūt vīnam ūtru sadzierdēt.
Teik skaiteits, ka latgalīšu muzikys vydā ir “konflikts” storp šlageri aba tautā popularū muzyku i t. s. latgalīšu pop i rokmuzyku. Kaids pat ir pasacejs, ka šlagers vyspuor nav muzyka. Kai tev ruodīs, cik taids apgolvuojums ir objektivs?
Ir juosaprūt, ka muzyka jau nav tikai deļ sevis. Tys puorsvorā ir deļ klauseituoju. Kotram ir sovi celi, kai tū dareit i kai koč kū panuokt. Ka kaids ir pasacejs, ka tys voi itys muzykys žanrs nav lobs, tod jis jau uzbrauc pats sev. Varbyut jis nav apmīrynuots ar sovu muzyku. Runojūt par konfliktu, pījamu, ka tys vaira ir kaida naveiksmeiga jūka sekys. Kū mums ite daleit – cik ta tūs muzikantu Latgolā ir?! Es saprūtu, ka šlagermuzykā ir daži individi, kurus ari maņ varbyut kaidu reizi ir kauns klauseitīs, bet tys ir cīši subjektivi. Ka cylvākim, klauseituojim, pateik, tod mierkis ir sasnāgts – spielej koč pa goldu!
Tu esi uzastuojs gon iz lelom, gon iz mozom skotivem kai muzikis i kai pasuokumu vadeituojs. Kaidi ir tovi nūvārojumi – kas cylvākus interesej?
Vīnkuoršeiba. Tagad, kod apleik ir vysaidys sarežgeitys lītys, ir vīglai apsamaļdeit. Raugom sovus koncertus padareit taidus muojeigus i napīspīstus, runuot ar cylvākim, uzturēt dialogu. Lai ari sābru Ontonam, kuru iz pasuokumu atvylka sīva, byutu interesanti.
Voi jiuti atškireibu storp lauku večerinku i koncertzalu apmaklātuojim?
Najiutu. Pošam gon ir cyts atbiļdeibys leimiņs. Večerinkā nabyus lela bāda, ka nazkas sajuks. Golvonais ir spēt uzturēt sirsneigu, pateikami pozitivu atmosferu. Bet, kuopūt iz lelokom skotivem, kai pīmāram Latgolys Viestnīceibys GORS skotivis, maņ ir naizbāgams uztraukums. Ir ari leluokys praseibys pošam pret sevi.
Jamūt vārā tovys publiskuos aktivitatis, juopavaicoj – voi tev vyspuor ir laiks atsapyust?
Eistineibā ir dīzgon daudz laika. Pīkreitu teicīņam – kū vaira dori, tū vaira paspiesi. Niule raugu paspēt piec īspiejis vaira.
Karteitis nu Ingara privatuo arhiva


text:
“Ausmeņa Records”, Bruolāns i “Cegly” izdavuši dzīsmi “Uzmini nu”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Piec saleidzynūši lela puortraukuma apvīneiba “Ausmeņa Records” kūpā ar Bruolānu i “Cegly” juņa vydā izlaiduši jaunu dzīsmi ar nūsaukumu “Uzmini nu”.
Kai stuosta “Ausmeņa Records” puorstuovs Valters Murāns, dzīsme “Uzmini nu” tyka īraksteita jau pyrma pusūtra goda. “Dzīsme roduos, klausūtīs vysaidus bītus pi Jezupa studejā, nazkū frīstailojūt i teikūt leidz pīdzīduojumam. Kotrys saraksteja pa ostoņom ryndom, dzīsmis skaņu apstruodi veice muzikis i repers rolands če, poša dzīsme tyka īraksteita Rēzeknē,” skaidroj Valters.
Dzīsmei beja planavuots ari videoklips, tok suocēs Covid-19 pandemeja i nabeja īspiejis izveiduot klipu taidu, kaidu dzīsmis autori tū beja gribiejuši, deļ tam tyka nūlamts dzīsmi izlaist bez klipa, bet ar cereibu, ka iz prīšku izadūs nūfilmēt dzīsmei ari video formatu.
Dzīsme “Uzmini nu” saguojuse par autorim pošim. “Tys ir kai vaicuojums sev – uzmini nu. Da gola nikuo nasoku, da gola nikuo nadoru, par tū ka – uzmini nu,” nūsoka Valters.


text:
Sīvītis latgalīšu rakstnīceibā, paleidziešonys vierteiba i muzykys breinumi – jaunuo žurnala “A12” stuosti
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Izguojs žurnala “A12” oktobra/novembra numers, kurā intervejis ar kai ar Bolvu Muzykys školys direktoru Egonu Salmani, bīdreibys “Viegli palīdzēt” breivpruoteigū Aiju Mežali, roksts par sīvītem latgalīšu rakstnīceibā i cyti stuosti.
Žurnala redaktore Ināra Groce redaktoris slejā, īvodūt stuostus par jaunuokuo žurnala numera saturu, soka: “Žurnala varūni analizej ciļviecyskūs vierteibu eistynuošonys vajadzeibu, eipaši itymā sferā dorbojās Aija Mežale, paužūt atbolstu sābru vaļsts demokratejis ceineituojim. Tī preteimā aizkadra cylvāks Sergejs Čakāns viertej sabīdryskuos nūrisis, turūt, ka izagleituošona ir ari uzskotu i rakstura uzlobuošona. Bet – kai sabīdreibai kūpumā vadās, paruoda muoksla, rūsynojūt dūmuot par svareigu izaškieršonu vīnā ci ūtrā vierzīnī.”
Oktobra/novembra žurnalā “A12” skaitit:
- deļkuo juoīsasaista Boltkrīvejis atbaļsteišonā – saruna ar bīdreibys “Viegli palīdzēt” breivpruoteigū Aiju Mežali;
- aizkadra cylvāks Sergejs Čakāns – seve mekliejumi i īškejuo gruzdiešona;
- “Aiz myužeibys vuortu vysi vīnaidi” – veļu laika saruna ar Bekšu kopu puorzini Galinu Filipovu;
- par breinumim, kū padora muzyka – saruna ar školuotuoju, pyutieju orkestru dirigentu, Dzīšmu svātku viersdirigentu i Bolvu Muzykys školys direktoru Egonu Salmani;
- sīvīte latgalīšu rakstnīceibā;
- metalmuokslinīks “nu vikingu laiku” – Valērijs Konstantinovs;
- rubrikā “Mākslas sarunas” gleznuotuoja Ilze Orinska;
- izaruod, ka sieņs var laseit vysu godu;
- ceļuojums pa Maltys upi turpynojās i daudzi cyti stuosti.
Taipat itymā žurnala “A12” numerī var puorskaiteit latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv sagataveitū stuostu par administrativi teritorialū reformu i nu jau bejušū Baļtinovys nūvodu tymā vysā. Portala komanda gasteja pi baļtinavīšu, dreiži sasatikšona byus nūsaverama ari video formatā. Kai vysod žurnala stuostu sagataveišonā īsasaistejuse ari portala komanda – ar operatoru i montažys režisoru Sergeju Čakānu sasarunuoja portala socialūs teiklu redaktore, ari žurnaliste Edeite Husare, bet pīcūs filologejis doktora nu Pūlejis Pītera Greblūna vāruojumus par volūdu i Latgolu i stuostu par sīvītem latgalīšu rakstnīceibā atkluoj portala redaktore Sandra Ūdre. Taipat kai īrosts, ari itūreiz Edeite i Sandra sagatavejušys jaunuokūs gruomotu i muzykys izdavumu apskotu.
Atguodynojam, ka suokusēs ari žurnala “A12” aboniešona 2022. godam. Ari iz prīšku žurnals ir vareiba izzynuot par dzeivi i ļaudim Latgolā i pasaulī, puorskaiteit dažaidus dzeivisstuostus, pīsadaleit viesturiskūs ceļuojumūs laikā i telpā, kai ari byut atkluojumu i puordzeivuojumu dalinīkim. Vaira par vareibu abonēt voi nūpierkt žurnalu ite: https://a12.lv.


text:
Rēzeknē dzymušuo pasaulī labi zynomuo varganiste vysod izsvāruse sovys latgaliskuos saknis. Apkalna ir vīna nu Eiropys aktivuokūs i pīpraseituokūs solo varganistu i vīna nu rešūs, kurei par sovu miseju uzskotu vargaņu īskandynuošonu ari uors bazneicu. 2015. godā Rēzeknē nūtyka pyrmais vargaņu muzykys festivals ORGANismi, kuruo muokslinīcyskuo vadeituoja ir Iveta. Festivalā muzykali īsaveja ari latgaliskuos notys.
NOMINANTI:
Andris Eriņš, dzīšmu autors i dzīsminīks
Andris Slišāns, Namaterialuos kulturys montuojuma centra „Upīte” direktors
Ilga Šuplinska, literaturzynuoteneica, latgalīšu kulturvidis aktiviste
Kristaps Rasims, akters i muzikis


text:
20 godu symts
20 godu symts irā laikavyds, kurs suocēs 1901 godā i tuoļuojuos da 2000 godam (īskaitūt) pa Gregora kaleņderam.
Nūtikšonys[pataiseit | labot pirmkodu]
07.02.1922.gods. Istodišonys Sapuļcys sēdē nūteik Satversmys ūtrys dalys apsprīsšona. Par deputata Fraņca Kempa prīšklykumu pi 115.panta, kas nūzeimej latvīšu volūdu, kai vaļsts volūdu („pi kam Latgolys apgabalā par oficialu volūdu teik skateita latgaļu vītruna”) balsoj tikai 18 cylvāki un jis nateik pījamts. Latgaļu parteju puorstuovi blokej Satversmys ūtrys dalys pījimšonu.


text:
“Kolnasāta” 18. majā – Latgolys tomati i GORS
Vosoryssvātku nedeļā iz “Kolnasātu” cīmā atguojs Latgolys tomatu audzātuojs Edgars Romanovskis. Jis ir SIA „Latgales dārzeņu loģistika“ leidzīpašnīks, vaļdis lūceklis i atbiļd par „Mežvidu“ tomatim.
E. Romanovskis intervejā skaidroj, kai roduos ideja itaidai uzjiemiejdarbeibai Latgolā, cik tys ir rentabli i deļkuo taišni tomati. Jis stuosta ari par alternativuos energejis īgivi nu vītejūs atjaunojamūs energoresursu.
Informativs sižets par “Mežvidu” tomatim
Reportažā Guna Zvīdre stuosta par Latgolys viestnīceibys GORS ci Austrumlatvejis koncertzālis atkluošonys prīkšdorbim Rēzeknē.
Tyvojūtīs vosorys zīdiešonai, koncertzāle gatavejās ražeigam dorba cielīņam, lai jau Vosorysvātkūs pīduovuotu plašu atkluošonys pasuocīņu kluostu – kai profesionaluos muokslys i popularuos muzykys koncertus, tai kinu demonstriešonu i muokslys dorbu izstuodis.
Par vuordineicu itūnedeļ atbiļdeigs Valentins Lukaševičs. Jis stuosta, kas ir “mugorņa” i deļkam jū sauc taišni tai.
Zinis eisumā
17. Baltejis vaļstu studentu dzīšmu i deju svātki „Gaudeamus” 2014. godā nūtiks Daugovpilī.
Daugovpiļs tyka atzeita par atbylstūšuokū vītu vairuoku īmesļu deļ: piļsātai ir pīredze i tradicejis lelu vaļsts i storptautyska mārūga svātku reikuošonā, te struodoj pīredziejuši i iniciativys bogoti režisori, koru, orkestru viersdirigenti i tautys deju kolektivu viersvadeituoji, piļsātā ir plaša infrastruktura i ārts sabīdriskuo transporta teiklys, kai ari tei ir vīneiguo piļsāta uorpus Reigys, kam ir lela breivdobys estrade – Stropu estrade, kur var sasapuļcēt vysi svātku daleibnīki i gosti.
Nūslādzūšais arguments – Daugovpiļs svātku daleibnīkim i gostim pīduovoj plašys īspiejis apsavērt kulturviesturiskus objektus i īpašus turisma maršrutus, kas ļaus Latvejis, Lītovys i Igaunejis studentim īsapazeit ar Latgolu, juos tradicejom, latgalīšu volūdi i daudznacionalū kulturu.
Latgolys regiona turisma informacejis centri taisa turisma informacejis sātyslopu.
Maja suokumā nūtyka informativais Latgolys regiona turisma informacejis centru specialistu i turisma objektu saiminīku braucīņs pa Latvejis austrumu pīrūbežu, lela daļa nu radzātuo apsaverama ari jaunajā sātyslopā.
Ka itūvosor dūmoj atbraukt cīmā iz Latgolu, īej jaunajā sātyslopā pierobeza.lv – varbyut atrassi īdvasmu sovam ceļam iz Latgolu i kaidu skaistu ceļa mierki voi „ūdzeņu” sovai vosorai.
Rēzeknis Augstškolys apguodā izdūta Valdys Čakšys monografeja „Muzykys izgleiteiba Latvejis kulturpolitikā: tautys konservatorejis vaļsts nūvodūs”.
Gruomota stuosta par muzykys izgleiteibys īstuodem dažaidūs Latvejis nūvodūs 20. godu symta 20.-30. godūs, kod piec sovys vaļsts nūdybynuošonys Rītumeiropys i Krīvejis konservatorejuos vuicejušīs pedagogi veiduoja Latvejis muzykys izgleiteibys sistemu.
Rēzeknē Kulturys i atpyutys parkā suokta Videi draudzeigys bārnu aktivuos zonys rekonstrukceja.
Eistynojūt aizrūbežu projektu, parka atrakceju zonā taiseis guojieju celeņus nu bruģa, izliks jaunus sūleņus, kai ari veiks apzaļumuošonu i veiduos dekorativu nūžūguojumu. Paradzāts renovēt ari kasis nomu i rekonstruēt teritorejis apgaismojumu. Darbu planavuots pabeigt leidz juņa beigom.
Vysu vaira pīsacejumu Nūdarbynuoteibys vaļsts agenturys mobilitatis pabolstam sajimti Ludzys i Rēzeknis filialēs. Pusūtra mieneša laikā nu programys suokuma sajāmuse 36 pīsacejumus, leluokuo daļa nu jim atbaļsteiti.
Jau viesteits, ka bezdarbnīki var pīsasaceit mobilitatis pabolstam transporta voi ceļa izdavumu segšonai, lai nūkliutu dorbavītā, kas atsarūn tuoli nu sātys. Atbolsta sajiemiejs pyrmajūs 4 dorba mienešūs varēs sajimt kūpā ni vaira kai 280 latu.
Kulturys nūtykumu afiša
„Jasmuižā” apsaverama ari Ontona Rancāna rodūšūs dorbu izstuode „Zem Latgales drošā spārna”. Ontons Rancāns bejs žurnalists, dzejnīks i muokslinīks. Dzims 1933. godā Rogovkā, myužeibā aizguojs 2009. godā.
Ar koncertu „Te skan!” 19. majā atkluos Latgolys viestnīceibu GORS.
4 stuņdēs vokorā GORS tiks īsvieteits, a 5 stuņdēs īskandynuoti koncertzālis flīgeli „Steinway&Sons”, kai ari byus īspieja apmeklēt Rēzeknis muzykys vydškolys i GORA simfoniskuo orkestra koncertu ar Juoni Stafecki pi dirigenta puļts. Koncerta programā byus Juoņa Ivanova Svineiguo preludeja, Jozefa Haidna Pyrmais koncerts čellam ar orkestri i Franča Šūberta Napabeigtuo simfoneja.
22. majā Reigā, klubā “Četri bolti krakli”, nūtiks grupys “Dabasu Durovys” koncerts.
Leidz 26. majam Latgolys katuoļu bazneicuos nūtiks festivals „Latgales ērģeļu dienas”. Festivals nūteik jau catūrtū godu, juo mierkis ir popularizēt vargaņu spēlis kulturu i latvīšu vargaņu muokslu, kai ari atbaļsteit vargaņu uzturiešonu i apkūpi.
Vargaņu dīnys Latgolā īcarātys kai lobdareibys pasuokums – īeja koncertūs ir par zīduojumim. Ituo goda festivalā savuoktī zīduojumi tiks nūdūti vargaņu restauracejai Višķu bazneicā.
Tyvokais koncerts jau šudiņ – 19.00 stuņdēs Vileks Ruomys katuoļu draudzis bazneicā;
24. majā 18.00 – Pušys Sv. Treisvīneibys Ruomys katuoļu draudzis bazneicā;
25. majā 19.00 – Kuorsovys Jaunovys Marejis – Rūžukrūņa karalīnis Ruomys katuoļu draudzis bazneicā;
26. majā 19.00 – Rēzeknis Jezus Sirds katedralē.
20. majā Latgolys viestnīceibu GORS suocās Latgolys kinu nedeļa. Taids pasuocīņs nūtiks pyrmu reizi i juo laikā demonstrēs profesionalys kinys, dokumentaluos kinys, amatīrkinys, kai ari pošys jaunuokuos kinys par Latgolu i juos cylvākim.
20.majā 5 stuņdēs vokorā Latgolys kinu nedeļu atkluos Juoņs Streičs, piečok demonstrēs juo kinu „Cylvāka bārns”.
21.majā 5 st. vokorā GORĀ gasteis režisore Kristīne Želve i Sūmejis viestnīceibys puorstuovi ar kinu „Fedja”.
22.majs byus veļteits režisoram Hercam Frankam.
23.majā demonstrēs Latgolys kulturmontojumam veļteitys kinys.
24.majā byus īspieja nūsavērt jaunuokuos kinys par Latgolu i pyrmizruodi pīdzeivuos Ilzes Kungys-Melgailis kina „Brāļi Varslavāni”.
Ilūkstē 24. majā piļsātys estrādē nūtiks „Šlāgerparade” i, pīsadolūt atpazeistameibu īgivušom Latgolys grupom, tiks atkluota vosorys sezona.
Vokora gaitā iz skotuvis kuops Tihovsku saime nu Ludzys, duets „Inga un Normunds”, grupa „Ginc un Es”, Irēna Ancāne, Jurs Ostrovskis nu grupys „Patrioti.lg” i grupa „Variants”. Kai eipašī gosti pīsadaleis Piļskaļnis videjuos paaudzis deju kolektivs. Pasuokuma nūslāgumā byus ļusteigs bals kūpā ar grupu „Galaktika”.
25. majā Daugovys senlejis lūkūs, Daugovpiļs nūvoda Naujenis pogostā, nūtiks vysys Latvejis iudiņa turistu saīts „Lelais plūsts 2013”. Saīts nūtiks jau 2. godu, pārņ jimā pīsadaleja 500 cylvāku iz 100 paldleidzekļu.
Iudiņa turistu saīta ideja ir baļsteita aktiva dzeivis veida populariziešonā i dobys izpietē, vīnuotā atpyutā dobā.
26. majā tīpat dobys parkā „Daugovys lūki” nūtiks tautys muokslys festivals „Augšdaugova 2013”.
Programu var apsavērt sātyslopā augsdaugava.lv, bet byus īspieja nūsavērt senejūs omotu demonstriejumus i pošam šaut ar lūku i apmaukt bruņu kraklu, nūsavērt puosoku kinys Slutišķu staraveru sādžā, pīsadaleit rodūšajuos darbneicuos, sporta i iudiņa turisma aktivitatēs.
Ir Vosorysvātki! Laiks svieteit na tikai dobys, bet ari cylvāka goreigū atdzimšonu.
Katuoli Vosorysvātkūs pīmiņ Svātuo Gora nūsalaisšonu puor Jezus Kristus muoceklim, kas, kai Beibelē raksteits, beja sasapuļciejuši 50. dīnā piec Jezus nuovis.
Nu tautys ticiejumu:
Jo pārkiuņs ryuc piec Vosorysvātkim – byus augleiga vosora.
Vosorysvātku meijis juolīk klietī zam sīna – tod sīns napelej.
Tys, kurs Vosorsvātku meijis valk pa zemi, doboj kaški.
Lai skaista Vosoryssvātku nedeļa i lai smuordeigī bārzu zori īleigoj skaistu i saulainu vosoru!
Raidejuma komanda: Aigars Runčis, Daira Kokoreviča i Ilze Sperga.
Ka raidejums nasuoc skanēt automatiski, tod klausīs ITE.


text:
Raidejumu ciklys PUORMEJIS
Bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa” izveiduojuse jaunu raidejumu cyklu “PUORMEJIS”, kurymā tiks runuots par izmaiņom Latgolys sociali ekonomiskajūs, sabīdryski politiskajūs i kulturys procesūs. Kūpumā paradzāti pīci raidejumi.
Raidejumu cykla “PUORMEJIS” mierkis ir styprynuot nacionalū kultūrtelpu Latgolys latvīšu volūdā, vaļstiskū apziņu, kritiskū dūmuošonu, kai ari sabīdreibys salīdeiteibu iz latgalīšu volūdys pamata. Raidejumūs tiks analizātys itaidys temys kai latgaliskuo kulturtelpa i volūda, pīrūbežys medeju telpa, ekonomika i uzjiemiejdarbeiba, Eiropys Savīneibys uorejuo rūbeža, administrativi teritorialuo reforma.
Pīcu raidejumu cykls “PUORMEJIS” paradzāts kai pīci sūli, lai raideit, apzynuot i atrast Latgolys regionam svareigūs temu realejas i tū atteisteibys vierzīņu īspiejis puormaiņu laikmatā. Latvejis austrumu regionam, Latgolai, itys ir nūpītnys puorbaudejumu laiks. Administrativi teritorialuo reforma, geopolitiskais nūvītuojums, kulturys i identitatis tradicejis, virusu pandemejis draudu i tūs potencialuos sekys, kai ari Latgolys cylvāks – ar bīži viņ vēļ naizmontuotu potencialu regiona i vaļsts izaugsmis veicynuošonā.
Pyrmajā raidejumā teik apsavārta situaceja ap latgalīšu volūdu Latgolys školuos. Voi volūda teik lītuota vuiceibu procesā? Voi tū atļaun dareit lykums? Kaida ir školu vadeibys, pedagogu, bārnu, vacuoku, īdzeivuotuoju i Izgleiteibys i zynuotnis ministris Ilgys Šuplinskys nūstuoja itymā vaicuojumā?Raidejuma veiduotuoju komandā dorbojās Arnis Slobožaņins, Tenis Bikovskis i Māris Justs.


text:
Rēzeknis nūvoda Nautrānu vydsškolys strukturvīneibys Bieržgaļa pamatškolys muzykys školuotuoja, jaunūs talantu īdvesmuotuoja, Rēzeknis nūvoda jaunīšu vokaluos studejis “Skonai” veiduotuoja, kai ari talanteiga komponiste, kurai svareigi, lai bārni i jaunīši dzīd latgaliski, deļ tuo komponej dzīsmis ar latgalīšu autoru vuordim. Sajāmuse Nikodema Rancāna bolvu izcyluokajim Latgolys regiona školuotuojim.
NOMINANTI:
Anita Žogota, Nautrānu vydsškola
Imants Slišāns, Baļtinovys vydsškola
Līga Rundāne, Kuorsovys vydsškola
Veronika Dundure, Nautrānu vydsškola


text:
"LATGALĪŠU VOLŪDA IR SVĀTA"
Laikrokstūs reizem pasarōda informacija par latgalīšu volūdas ortografijas sakōrtōšonu.
Jōnūrōda, ka vysus okupacijas godus trymdā izgōja grōmotas latgalīšu rokstu volūdā, un tōs tyka drukōtas tai saucamajā 1929. goda ortografijā.
Latgaļu Pētnīceibas instituts sovā 1966. goda simpozijā Kanadā nūlēme turētīs pi Latvijas Izgleiteibas ministrijas apstyprynōtōs latgaļu ortografijas, pīļaunūt tikai taidus grūzējumus, kas byutu zynōtniski pamatōti un praktiski napīcīšami.
Leidzeiga dūma atkōrtōta ari Latgaļu pētnīceibas instituta konferencē 1972. goda 14. majā, kod, apsprīžūt raksteibas vaicōjumus, pījimta sekojuša rezolucija:
"Īpasazynuse ar latgaļu raksteibas problemom, Latgaļu Pētnīceibas instituta konference 1972. goda 14. majā Toronto nūlem, ka nōkūtnē izdūdamō latgaļu gramatika un pareizraksteibas vōrdneica ir bolstama uz Izgleiteibas ministrijas 1929. goda apstyprynōtim latgaļu ortografijas nūteikumim, kuri ir pīlītojami un skaidrojami atbylstūši tagadejam volūdnīcyskōs zynōtnes līmiņam un praksē nūstyprynōtom tradicijom."
Latgolas Kulturas centra izdevnīceiba dorbojās jau vairōk nakai 17 godus. Šymā laikā izdūtas daudzas grōmotas latgalīšu rokstu volūdā, kas golvonūkōrt drukōtas 1929. goda ortografijā. Ir izgōjuši ari regulari izdavumi: "Tāvu zemes kalendars" 18 godagōjumi, literaturas almanahs "Olūts" 4 laidīni (5. laidīņs pošlaik teik gatavōts). Par šūs grōmotu volūdu asam sajāmuši daudzas pozitivas atsauksmes gon vōrdūs, gon rakstveidā.
Šō goda janvarī veiskups Jōņs Cakuls raksteja: "Sajēmu "Tāvu zemes kalendaru 2007". Paļdis par uzticeibu nasakrūpļōtai latgalīšu volūdai. Interesanta, pateikama losamvīla." Nadaudz vēļōk sajēmem kardinala Jōņa Pujata vēstuli, kur storp cytu raksteits: "Paļdis par "Tāvu zemes kalendaru". Prīks tū laseit un prīks par tū, ka taids teik izdūts lobā rokstu volūdā." Vairōki Latgolas prīsteri ir izsacējuši dūmu, ka raksteibu nadreikst maineit. Jo Reigas kungi gribūt tū izmaineit, tod lai Reigā ari taidu lītojūt.
Mes zynom, ka sevkura literarō volūda ir izkūpta, normēta volūda. Taču pošreizejō haotiskō raksteiba daudzu autoru sacerējumūs līcynoj, ka mums nav literarōs volūdas, jo šei raksteiba nav baļsteita ni uz kaidom lykumeibom un jūs volūdā bez jebkaidas vajadzeibas lītōts lels skaits barbarismu.
Šei zamō volūdas kultura vysvairōk izapauž pošu autoru izdūtajōs grōmotōs, arī dažūs kūpkrōjumūs, kas satur dorbus gon latvīšu literarajā, gon latgalīšu rokstu volūdā. Šaidas grōmotas reizem nav redigētas: vīns un tys pats vōrds dažaidōs teksta ryndōs raksteits dažaidi, pīturas zeimes lītōtas vītā un navītā; teksts sakōrtōts navīžeigi, bet grōmotas nūformējums veidōts bezgaumeigi, pēc principa: jō vairōk ilustraciju, jo lobōk, nasaskotūt, voi tōs atbylst grōmotas saturam voi nā, voi ir ari stilistiski vīnaidas. Tys līcynoj na tikai par zamū volūdas, bet ari par zamū vyspōrejōs kulturas līmini un bezgaumeibu.
Taču var īsamōceit pareizu Latgolas latvīšu volūdu, losūt "Tāvu zemes kalendaru", literaturas almanahu "Olūts", katōļu lyugšonu grōmotas un cytu literaturu latgalīšu rokstu volūdā.
Lelōkōs bibliotekōs vajadzātu byut P. Stroda "Pareizraksteibas vōrdneicai", kas ūtru reizi izdūta 1990. godā, varātu byut ari M. Bukša un J. Placinska "Latgaļu volūdas gramatika un pareizraksteibas vōrdneica", kas izdūta 1973. godā trymdā. Šūgod ir izgōjuse ļūti apjūmeiga skūlotoja, mītnu zemes tautīša Anatolija Bērzkalna grōmota "Latgaļu volūdas vōrdu krōjums".
Kotru godu LKC izdevnīceiba ar Rēzeknes Centralōs bibliotekas starpnīceibu bez moksas pīškir "Tāvu zemes kalendaru" vysom Latgolas rajonu un pogostu tautas bibliotekom. Šūgod izdevnīceiba reizē ar kalendaru pīškērs ari vērteigū A. Bērzkalna "Latgaļu volūdas vōrdu krōjumu".
Kaidreiz kapucinu tāvs prīsters Jōņs Pavlovskis (tāvs Andrejs) saceja, ka latgalīšu volūda ir svāta, jo tei nūturējuse myusu tautu pi katōļu ticeibas un pasorgōjuse nu pōrtautōšonas.
Pošlaik LKC izdevnīceiba jaunā redakcijā gatavoj izdūšonai lyugšonu grōmotu "Teicit Kungu!". Myusu draugs nu Japōnas Hidekazu Takahaši vairōkkōrt uzsvēre, ka volūda ir tautas golvonō kulturas vērteiba, tōdēļ tū vysvairōk vajag cīneit un kūpt.
Tadeušs Puisāns, myusu tautīts nu Kanadas, uzsvēre, ka volūda pīdar tautai. Tai ari jōlem par volūdas problemom.
J. EĻKSNIS,
LKC izdevnīceibas
vadeitōjs


text:
Latgaliskuos kulturys viests #4: nūtikšonys augustā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Portals lakuga.lv video raidejuma “Kulturys viests” formatā turpynoj atsavērt iz latgaliskuos kulturys nūtikšonom īprīškejā mienesī, itūreiz augusta nūtikšonys. Jaunuokajā raidejumā par tū, ka Vaļsts volūdys centrā dorbu izsuocs latgalīšu volūdys lingvists, jaunumi muzykā: Ūgys sadarbeiba ar Patrishu i Dināru Rudāni, albums “Pīmiņ, brōļ!” i īroksts “Jezups dejo valsi”, gruomotu jaunumi, kai ari par jaunū vuiceibu godu i tuo īspiejom latgalīšu volūdys īsavuiceišonā.
Augusta nūtikšonys, par kurom viesteits raidejumā:
- Rogovkā nūtykuse pusaudžu nūmetne “Sūpluok saimē” i latgalīšu volūdys i kulturys kursi “Vosoruošona”;
- Baltejis džeza festivalā “Škiuņa džezs” Lūznovys muižā Trio Lipskis/Justs/Arbidāns prezentiejuši albumu “Taids džezs”;
- Vaļsts volūdys centrā dorbu izsuocs latgalīšu volūdys lingvists i pījimti vaļsts volūdys pamatpastatejumi 2021.–2027. godam;
- Repere Ūga kūpā ar dzīduotuojom Patrishu i Dināru Rudāni īrakstejušys dzīsmi “Pāries”;
- Jaunajā vuiceibu godā vaira nakai 25 školuos byus vareiba vuiceitīs latgalīšu volūdu;
- Dirigenta i Latgolys vieru koru kusteibys calmlauža Juoņa Grudula gūdam izdūts albums “Pīmiņ, brōļ!”;
- Gruomotu jaunumūs – Ūzulainis pogostam veļteits izdavums “Ozolzīles zīmē” i “Tāvu zemes kalendars 2022. godam”;
- Ansamblis “Jakob Noiman Festival Band” izdevs Latgolys īdvesmuotu īrokstu;
Itys jau ir catūrts nu planavuotūs sešu video raidejumu par latgaliskuos kulturys nūtikšonom īprīškejā mienesī. Raidejuma vadeituojs ir kinys “Piļsāta pi upis” golvonuos, Aņša lūmys atveiduotuojs Dāvis Suharevskis.
Kulturys ziņu eistynuošona ir projekta “Latgaliskā kultūrtelpa: problēmas, analīze, atspoguļojums portālā lakuga.lv” daļa, tū finaņsej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu. Par raidejuma saturu atbiļd latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv. Cikom īcarāti seši ziņu raidejumi, bet tiks maklātys īspiejis, lai itaida formata viests varātu turpynuot ari iz prīšku.
Portala lakuga.lv komanda soka paļdis par atsauceibu i atbolstu ziņu sataiseišonā raidejuma vadeituojam Dāvim Suharevskim, video operatoram i montažys režisoram Sergejam Čakānam, grafiku veiduotuojam Krišjānim Pleiko (Upes kinostudija) i Ivo Grigalim nu grupys “Latgalīšu Reps”.


text:
Sasateic ar Latgolys omotnīkim Breivdobys muzeja godatiergā
2. i 3. junī iz tradicionalū latvīšu tautys lītišķuos muokslys godatiergu aicynoj „Etnografiskais breivdobys muzejs” Reigā, iz kurū kai kotru godu sabrauc omotnīki nu vysom Latvejis molom.
Godatiergā plaši puorstuovāts byus ari Latgolys regions gon ar dažaidim omota darynuojumim, gon īrostū „gareigū boguoteibu” – latgalīšu gruomotom pīsadaleis ari bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”. Ar gruomotu sarokstu var īsapazeit ITE.
Latgolys omotnīki i studejis, kas pīsadaleis godatiergā ir tautys lītišķuos muokslys studeja (TLMS) „Latgale” nu Daugovpiļs, Rēzeknis nūvoda „Rēzeknis apriņķa pūdnīki”, „Andreja Paulāna TLMS”, kūkomotnīks Leons Aleksandrovs nu Bolvu pusis, Annele Slišāne ar sovim austim dorbim i vēļ daudzi cyti omotnīki nu Latgolys. Kai saceja muzeja puorstuovi – Latgola eipaši byus puorstuovāta ar nūvodam tik rakstureigū keramiku.
Paraleli tiergavuošonai, muzeja gostus gaida ari kulturys programa.
Godatierga dorba laiks kotru dīnu ir nu 10:00 – 17:00, īejis moksa: 1,00 Ls (školānim, pensionarim), 2,00 Ls (studentim), 3,00 Ls (pīaugušajim) i vysa saime muzejā vydā varēs īt par 5,00 lati.


text:
Vikipedeja:Izalaseits atvaigs
Narcise — vīns nu pošu skaistūs pavasara zīdu Latgolys duorzūs.
Suoku puslopys izalaseitī atvaigi 2011 godā:[labot pirmkodu]
Kieniskais lelspuorņs
nu sulu m. 11 d. da sulu m. 18 d.
Daugpiļs styprūtne
nu sulu m. 18 d. da lopu m. 2 d.
Cyskuodu staroveru cierkva
nu lopu m. 2 d. da lopu m. 16 d.
Parostuo skrobla lopa
nu lopu m. 16 d. da lopu m. 30 d.
Dlužņovys muižys piļs
nu lopu m. 30 d. da vosorys m. 6 d.
Pededze
nu vosorys m. 6 d. da labeibys m. 5 d.
- 1 4 vacins KDz jul aug 2011.jpg
Žurnals Katōļu Dzeive
nu labeibys m. 5 dīnys da labeibys m. 14 d.
Aglyunys bazilika
nu labeibys m. 14 d. da labeibys m. 29 d.
Ezs
nu labeibys m. 29 d. da rudiņa m. 5 d.
Iļdzs
nu rudiņa m. 5 d. da rudiņa m. 12 d.
Mariņdzis muižys piļs
nu rudiņa m. 12 d. da leita m. 3 d.
Siejamais lyns
nu leita m. 3 d. da leita m. 10 d.
Rāznys nacionalais parks
nu leita m. 10 d. da leita m. 17 d.
Škeļtiņu pravoslavu cierkva
nu leita m. 17 d. da leita m. 23 d.
Škaunys pogosta padūme
nu leita m. 23 d. da solnu m. 7 d.
Sarjanka
nu solnu m. 7 d. da solnu m. 14 d.
Malnais mežastrods
nu solnu m. 14 d. da solnu m. 27 d.
Foļvarkys Nikoļska Pokrova staroveru cierkva
nu solnu m. 27 d. da zīmys m. 4 d.
Kira
nu zīmys m. 4 d. da zīmys m. 13 d.
Vileks
nu zīmys m. 13 d. da zīmys m. 18 d.
Suoku puslopys izalaseitī atvaigi 2012 godā:[labot pirmkodu]
Sorma
nu jaunagods m. 4 d. da jaunagods m. 9 d.
Vyški (staceja)
nu jaunagods m. 9 d. da jaunagods m. 17 d.
Meža saskys
nu jaunagods m. 17 d. da jaunagods m. 23 d.
Rundānu katuoļu bazneica
nu jaunagods m. 23 d. da jaunagods m. 31 d.
Sibira seiļs
nu jaunagods m. 31 d. da svacainis m. 7 d.
Borkovys katuoļu bazneica
nu svacainis m. 7 d. da svacainis m. 13 d.
Lobuoržu azars
nu svacainis m. 13 d. da svacainis m. 21 d.
Ostuņpunktu skaistvabale nu skaistvabaļu saimis
nu svacainis m. 21 d. da svacainis m. 27 d.
Leluo zeile
nu svacainis m. 27 d. da pavasara m. 5 d.
Kuprovys katuoļu bazneica
nu pavasara m. 5 d. da pavasara m. 13 d.
Osūtis piliskolns
nu pavasara m. 13 d. da pavasara m. 20 d.
Rogāļu lelakmiņs
nu pavasara m. 20 d. da pavasara m. 26 d.
Atašīnis pogosts
nu pavasara m. 26 d. da sulu m. 3 d.
Posta karteņa
nu sulu m. 3 d. da sulu m. 29 d.
Narcise
nu sulu m. 29 d.


text:
Zemisvierīņs
Zemisvierīņs — geografiskuo zemis gorūzys dalejuma pamatkategoreja, geografiskuos rajoniešonys vīneiba, zemisvierīņzineibys tiemiešonys objekts.
Šauruokā zemeibā zemisvierīni saprūt kai teritorejis uorejū izavierīni ci reļjefu (pīvadumam, „erozejis zemisvierīņs”, „kaupruots zemisvierīņs”). Taids sapratīņs aizaveds i geografejis zineibā suocūt nu 19 godu symta.
Plotuokā zeimeibā geografiskais zemisvierīņs apjam kurys naviņ teritorejis radzamuos soveibys – fizikaliskūs elementus (zemis formys, reļjefs), auguoju vysumu (flora), dzeivinīku vysumu (fauna), abstraktus elementus (gaismys i tymsa meitovys, gaisalaiks), nu cylvāka darbeibys atsarodušus elementus (cylvāka dorbs apleicis taiseišonā i īriedeišonā). Taids sapratīņs cīšuok soveigs myuslaiku geografejai i apleiczineibai.


text: 2017. godā iz latgalīšu muzykys skotuvis sevi dasaceja hip hopa apvīneiba “Latgalīšu reps”, kliustūt na tikai par latgalīšu, bet ari latvīšu muzykys sensaceju. Apvīneibā dorbojās Ivo Grigalis i Didzis Kozlovs, kuri dzīsmis izpylda tikai latgaliski. Aizvadeitajā godā apvīneiba uzjāme treis video klipus i uzsuoka dorbu pi sova pyrmuo albuma īraksteišonys. Ivo i Didzis gasteja ari vairuokūs medejūs, Latvejis Radejis raidejumā “Kolnasāta”, LNT Brokastis, snīdze interveju žurnalā “A12”, par apvīneibu raksteja dažaidi interneta portali. Pīsadaleja lobdareibys maratonā “Dod pieci 2017!”, snīdze koncertus Ludzā, Reigā i Rēzeknē.


text:
BOŅUKS 2019
Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā – Indulis Folkmanis
BOŅUKS 2018
Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā – Osvalds Zvejsaļnīks
BOŅUKS 2017
Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā –
Literāts, skolotājs un sabiedriskais darbinieks Alberts Spoģis
BOŅUKS 2016
Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā– Vitolds i Antonina Milaševiči, dirigenti i školuotuoji
BOŅUKS 2015
Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā – Alberts Budže, katuoļu pravests, kulturviesturnīks i sabīdryskais darbinīks
BOŅUKS 2014
Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā – Maruta Latkovska
BOŅUKS 2013
Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā – Terēzija Broka, kordirigente i muzykys pedagoge
BOŅUKS 2012
Par īguļdejumu latgalīšu kultūrā – Valentina Mičule
BOŅUKS 2011
Par īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā:
Bronislavam Spridzānam – radio raidejuma „Latgolys vuords” ilggadejs veiduotuojs.
Janīnai Mičulei – folklorys kūpys „Rikova” ilggadejai vadeituoja (šūgod jai 85 godi).
BOŅUKS 2010
Par īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā – Ontonam Slyšānam (bolva padūta tyvinīkim)
BOŅUKS 2009
Par īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā – Sabīdryskais darbinīks, Latgalīšu rakstnīceibys muzeja vadeituojs Pīters Luocs (Pēteris Locis)
BOŅUKS 2008
Par īguļdejumu latgalīšu kulturā – Juoņs Elksnis
Par īguļdejumu latgalīšu literaturys atteisteibā – Osvalds Kravaļs


text:
Malnovys muižys parkā nūtiks fonda “Viegli” koncerts
Gleznainajā i stuostim apveitajā Malnovys muižys parkā 29. majā 19.00 nūtiks Imanta Zīdūņa fonda “Viegli” i draugu koncerts, informej Kuorsovys nūvoda turisma organizatore Inga Bernāne. Tys byus nūslāgums bīdreibys “Fonds “1836”” reikuotajam div dīnu puorguojīņam Latvejis pīrūbežā.
Aktivī i sportiskī Kuorsovys, Baļtinovys i Viļakys nūvoda dzeivuotuoji i gosti teik aicynuoti dasavīnuot puorguojīņam, kas sovu ceļu suoks 28. majā nu Rekovys da Baļtinovys i 29. majā turpynuosīs nu Baļtinovys da Malnovys muižys parka, kur 19.00 nūtiks nūslāguma koncerts. Iz breivdobys koncerta nūtikšonys vītu gosti teik aicynuoti jimt leidza piknika dečus i vysu vajadzeigū jaukam vokoram saimis voi draugu lūkā aiz Malnovys muižys kuorma asūšajā parkā. Leita gadīnī koncerts nūtiks Malnovys koledžys zalā.
Pasuokuma laikā Malnovys “Dzīļu” maizneicys saimineica apmaklātuojim pīduovuos īsaguoduot i baudeit nu vītejūs produktu taiseitus gordumus.
Bīdreiba “Fonds “1836” aizvadeitajā godā ir suokuse Latvejis symtgadei veļteita projekta “Aplido, apceļo, apmīļo Latviju!” realizaceju. Projekta mierkis ir sadarbeibā ar Latvejis pīrūbeža pošvaļdeibom, turisma informacejis centrim i vītejim dzeivuotuojim izveiduot turisma stygu apleik Latvejai, kab kotrys interesents varātu apceļuot i īpazeit Latveju vysuos tuos kulturviesturiskajuos boguoteibuos.
Kab sasnāgtu mierki i informātu ari vītejūs dzeivuotuojus par Latvejis īpazeišonys stygu, “Fonds “1836”” kotrā Latvejis pīrūbeža nūvodā reikoj 2 dīnu puorguojīni i nūslāgumā koncertu, kurymā uzastuoj Imanta Zīdūņa fonda “Viegli” muziki i jūs draugi.