text:
Zemi mes aizajamom nu myusu piecteču. Saruna ar Pīterkolna saiminīkim
Intervejis autore: Laura Spundere, portals lakuga.lv
Latgolys keramikys apvuorsnis napaseņ ir pasaplašynuojs ar jaunu vuordu – Pīterkolns. Saiminīki Imants i Dace Losāni – jauni, energiski ļauds, kuru dzimtinis saknis izaruodeja spieceiguokys par lelpiļsātu vylynuojumu. Sarunā sasapazeistam tyvuok ar Imantu i Daci i raugom dazynuot, kas tod ir i kur atsarūn Pīterkolns.
Cik saprūtu gona naseņ asat atsagrīzuši iz Latgolu.
Dace: Nui. Mes poši asam dzymuši Rēzeknē. Sovā laikā aizbraucem iz Reigu meklēt lelū laimi, kai jau tū darejuši daudzi. Dzimtinis saknis myusūs izaruodeja tik styprys, ka mes atsagrīzem. Veira dorba deļ ir saguojs ari paceļuot. Asam dzeivuojuši Čehejā, Vuocejā, Fraņcejā, Rumanejā. Tod leidz ar kovidu i pandemeju mes izdūmuojam atsagrīzt atpakaļ.
Kovids beja kai motivaceja puorsavuokt iz laukim?
Dace: Tei mums beja kai īspieja, veiram suocēs attuolynuotais dorbs. Breineiga īspieja, par tū, ka mes vaira nabejom tik pīsaisteiti pi Reigys.
Kai roduos nūsaukums “Pīterkolns”?
Dace: Veiram montuojumā beja zeme, kuru mes nūsaucem par Pīterkolnu. Poši tū izdūmuojam. Mums iz zemis ir četri pakolni. Vīns nu tūs tyvuokajā apleicīnī ir vīns nu augstuokūs.
Imants: 196,4 metri augstumā viers jiurys leimiņa.
Dace: Veiram vacvactāvs beja Pīters, kas tī ari dzeivuoja i vede sovu saimisteibu, maņ sovpus vactāvs beja Pīters. Leidz ar pakolnym i myusu seņčim, nūsaukums roduos pats nu seve. Nu suoku īdevem nūsaukumu zemei, sakuortuojam vysys formalitatis i piečuok izlēmem ari myusu keramikys zeimynam dūt nūsaukumu “Pīterkolns”. Pīterkolns atsarūn Rēzeknis nūvoda Ūzulainis pogostā.
Kaida leidz “Pīterkolna” izveidei ir jiusu saisteiba ar keramiku?
Dace: Mums jau paseņ ir izaveiduojuse palela Evalda Vasilevska dorbu kolekceja. Maņ vysod ir patykuse reducātuo keramika. Ari bierneibā muns tāvs ir vyrpuojs, i es poša sovu pyrmū krušku izvyrpuoju 1998. godā pi Pītera Gailuma.
Saguoja tai, ka myusu draugi beja draugūs ar Eviju Vasilevsku. Jī zynuoja, ka mums pateik keramika, leidz ar tū nabeja div variantu, myus vīnkuorši aizvede i īpazeistynuoja. Tod Evija tuo poša goda augustā uzaicynuoja myus iz sovu pleneru. Tys nūzeimej nedeļu dzeivuot “Akminīšūs” (Rēzeknis nūvoda, Kaunatys pogostā Vasilevsku darbneicā, – L.S.) teltīs i vuiceitīs muola viesturi, rakšonu, apstruodis tehnologejis. Evija poša vaira veidoj, tok muok ari vyrpuot.
Saguoja tai, ka Evija Vasilevska mani saiņdēja ar muolu, prūtams, lobā nūzeimē.
I tai suocēs myusu ceļš iz sovu zeimynu. Kai saceja Evija Vasilevska, niu mes asam taida kai sova veida mafeja, kas tī dorbojās. Mes kūpā kurynojam, eksperimentejam, asam kurynuojuši ari bedrē.
Ar kū jius nūsadorbojit kasdīnā, cik daudz nu jiusu dorba ir saisteits ar keramiku voi koč kū rodūšu?
Imants: 2005. goda suoču nūsadorbuot ar sātys lopu izveidi i grafiskū dizainu. Principā vysa muna karjera ir saisteita ar dizainu. Niu dorbojūs vīnā nu leluokūs IT uzjāmumu pasaulī, vodu Baļtejis vaļstu dizaina nūdaļu. Leidz ar tū maņ ir zynomys prasmis i izpratne marketingā, sātys lopu izveidē i poligrafejā. Tok es vysod skaiteju, ka sīvai Dacei ir juosataisa koč kas sovs.
Dace: Es kaidu laiku struoduoju Siguldā, tod saguoja tai, ka sovā 30 godu jubilejā satyku Imantu. Tys nūtyka tepat Rēzeknē, mes pi draugu sviniejom munu dzimšonys dīnu i īguoja jis. Mes suocem saprast vīns ūtru nu pusvuorda.
Imant, tu vaira ryupejīs par praktiskuom lītom?
Imants: Nui, meitinis vaira lypynoj, puiši ryupejās par molkys sagataveišonu, muolu sarakšonu. Mes itūs div godu laikā kūpā ar Eviju asam īsasaistejuši pylna cykla procesā. Tys ir, suocūt ar viesturi par muolu, par latgalīšu meistarim, beidzūt ar vysim tehniskajim vaicuojumim par apdadzynuošonu, par temperaturom, par tū kaidā veidā kiust glazurys, kaidai skaņai juobyun, kod piļ glazura. Ir tik daudz lītu, kas juozyna – gaisa spīdīņs, temperatura uorspusē, temperatura īškā ceplī, kai byuvēt cepli. Informacejis ir tik daudz, ka par puors reižu tū navar izzynuot. Tys aizjims nūteikti vaira kai puors godu, tys ir dzeivis dorbs.
Tok ir cīši interesna saleidzynuot, kai muola apstruode nūtyka tyukstūša godu atpakaļ i kai tys nūteik niu.
Dace, kas ir tys, kas dorbā ar muolu tev pateik vysvaira?
Maņ vysvaira pateik taišni reducātuo keramika. Nu muokslineicys Ilonys Saušys asu īsaguoduojuse vyrpu. Maņ cīši nūsaveice, partū ka tei ir veiduota vēļ piec Muokslys akademejis parauga ar treis fazem. Deļtam, kod byus sova darbneica, es suokšu vuiceitīs ari vyrpuošonys prasmis. Niu es jau muoku izvyrpuot koč kū nalelu, tok pagaidom asmu pīsavārsuse lypynuošonys tehnikys apgiušonai dažaiduos formuos. Niu raugu veiduot i lypynuot vysaidu veidu svečturus. Verūs, voi jī pleist, voi napleist… Pagaidom saīt labi, itamuos pūdnīku dīnuos pi Andra Ušpeļa izcepu sovu pyrmū lelū svečturi, i tys izdzeivuoja.
Jiusu gadīnī taidu drupeit natradicionalu interešu sakriteiba ir eistyn breineiga
Dace: Tai ir. Kod dzeivuojam Reigā, mes dūmuojam, ka paliksim tī dzeivuot, paraleli laukūs ceļsim sātu i piec pīcdesmit atsagrīzsim iz itīni. Tok leidz ar pandemeju saguoja padzeivuot ite, i mes saprotom, ka nagrybom atsagrīzt iz Reigu.
Imants: Nav vārts gaideit, gribīs dzeivuot niu.
Dace: Nui, mums ir zeme. I ir vīns cīši lobs teicīņs.
Imants: Mes namontojam myusu zemi nu seņču, mes tū aizajamom nu myusu piecteču.
Dace: Tys ir taids pylna cykla process, kod ir juostruodoj, juouzloboj…
Imants: … i juogatavej nuokušajim.
Jius tod pagaidom sasadorbojat ar Eviju voi planavojat veiduot ari sovu cepli?
Dace: Sovu cepli planavojam izveiduot itūvosor. Tī paleigā īs muns tāvs i Imants. Byus ari myurātuoji i vīns nu pūdnīku, kurs pastuosteis myuriešonys tehniskū pusi.
Imants: Mums cīši daudz laika aizjēme sasagatavuošonys dorbi. Dzeraunē atsarūn puse sātys. 1997. godā beja guņsgrāks, nadaudz tyka restaurāta, tok mes planavojam ceļt jaunu.
Ilgu laiku tī nivīns nabrauce i nakūpe. Divdesmit godu napļauta zuole, ilgs laiks paguoja cikom mes tū izsytom. Saprast, kur atsarass ceplis, kab byutu ārta logistika i puorsavītuošona, kab byutu puordūmuots iudiņa pīslāgums i elektreiba.
Dace: Tok nūteikti, kod izceļsim cepli, myusu sadarbeiba ar Eviju nasabeigs. Mes varēsim struoduot pi vīna i ūtra. Es leidz šam navarieju īsadūmuot, cik daudzi molkys vajag deļ vīna cepļa.
Imants: Paguojušā vosorā atvede pylnu lelū traktoru, kurs tyka izkurynuots 6-7 cepļūs.
Cik saprūtu, jius ari poši rūkot sovu muolu?
Imants: Mes zynuojam, ka myusu zemē ir muols. Agruok, kod stateja buļbys i roka duorzus, beja skaidrys, ka zeme ir dīzgon muolaina. Pi tuo ir bejuši calti ari klāvi nu muola kleķa. Ir ari īruodeitys muola dūbis, kur agruok dabuoja muolu. Tok vyss palyka skaidruoks, kod mes suocem izzynuot zemis rūbežus i geologeju deļ sātys ceļšonys. Atrodom vacuos kartis, kur ir īruodeiti zemis sastuovi. Saīt, ka myusu zemis gobols, myusu kolns piļneibā stuov iz muola. Niu palīk tik nūskaidruot, kurymā vītā muols ir pareiza dziļuma, traknuma, teireibys i kruosys. Tod raudzeisim gataveit sovu muolu.
Voi ir kaidi keramikys meistari, nu kurūs jius grybātu vuiceitīs?
Dace: Niu beja pūdnīku dīnys. Myus pi seve uzaicynuoja Jurs Krompāns. Aizbraucem apsavērt juo dorbus, juo fantastiskūs svečturus, jis tok ir eistyns svečturu guru – tuos formys i izmāri ir puorsteidzūši. Jis mums pastuosteja i par sovu guņs cepli, i par elektriskajim ceplim, kū jis pats ir veiduojs. Pasakonsultejūt ar vairuokim keramikys ekspertim, tymā skaitā Raivo Andersonu, mes apdūmuojam, ka ari deļ seve varātu izbyuvēt elektriskū cepli.
Imants: Kod tovi vactāvi i tāvi nu mozūtnis vuica tevi, kai dorbuotīs ar muolu, tys jau īaug tevī. Mes asam taidi nu nakurīnis atguojuši cylvāki, kas suoc dareit nu poša suokuma.
Dace: Deļtam asam cīši atvārti. Ka myus koč kur sauc, mes braucam. Cytreiz ari poši uzaprosam. Pīmāram, jaunais keramiks Kristaps Braslis. Nagrybu samaluot, tok jis naseņ saceja, ka jam muols ap tonnu sarokts, cikom mes te pīcus spaņus sarokom (smaida). Kristaps pats vuicejuos pi Uģa Puzuļa, jam nabeja cytu paraugu storp radinīku, taids lobs pīmārs.
Kaidi plani iz prīšku?
Dace: Daudz. Leidz vosorys beigom planavojam pabeigt sovu cepli. Junī ir Pīterdīna, itūgod gon vēļ nā, tok jau cytugod mes varātu aizsuokt tradiceju svinēt Pīterdīnu pi myusu Pīterkolnā. Tod itūgod, 9.-10. julī, byus Rāznys Nacionaluo parka Ceļuotuoju dīnys. 9. julī mes kurynuosim bedris cepli Akminīšu kolnā pi Evijis, 10. julī uzjimsim gostus. Prūtams, ari Evijis augusta tradiceja – pleners “Akminīšūs”.
Maņ tāvs agruok draudzejuos ar Evaldu Vasilevski. Sovā laikā jis vede tierguot juo dorbus, es ar jū asmu bejuse pi vacuo Ušpeļa iz cepļa attaiseišonu, ari pi Gailumu, leidz ar tū koč kur maņ tys beja. Tys muokslinīcyskais maņ nūteikti ir nu tāva, jis nazkod pyna ari fantastiskus grūzus nu klugu. Es pīmiņu, ka jis pat maņ školā tamborēja šaļus, kod pošai beja slynkums. Niu tāvs ir muns leluokais fans. Jis bīži izdūmoj voi atrūn kaidys idejis, kurys varātu paraudzeit īvīst muola dorbūs. Juo idejis es ari eistyn raudzeišu realizēt.


c: text/html

text:
Meistara zaglis dažādos apstākļos.
10. A. 1525 G. St. Uļanovska, Viļānu pag., Zbior wiadomosci do antropologii krajowej, T. XVIII, Krakavā, 1895, 483, 15.
Bjeja cylvāks, ni bjeja cīši lyls zaglis, ni nazaglis - a vys gribjēja pazagt. Saguoja lauds baznijcā iz miša, a jis pa tai šailtjai īguoja baznijckunga staņcjejā. Īguoja jis vydā, ŗadz, ka ilā iz sīnys kaŗeņej luoča kažuki. Kai sjeņuok braucja jau kungi iz baznijcu i sakuora kažuks pi baznijckunga. Jis i nūzoga luoča kažuku voi ta vīnu, voi divi, voi cik. Īīt baznijckunga ūtrā staņcjejā, īadz, ka capura karenei iz sīnys. Jis i tū pajēmja, nūzoga. Isavjēra, ka iz golda nauda stuov, jis tū pa pusjai puordalēja, pusi pajēmja, a pusi pamatja. Īguoja jis pjēčuok kukņā, vjeŗas, ka kotlā gurns gaļis cyukys vard zierņūs. Jis i tū gaļi pajēmja. Pilasjējis vysu itū i saglobuoja, a pats nūīt iz spovjedi (grēku sūdzēšanu) iz baznijckungu.
Daguojis pi baznijckunga, suocs jau stuostjāt grāks i soka: "Šys sazatics ar baznijckungu, nūjems capuri pjet jū."
Baznijckungs atsoka: "A lobi, muns bārns, tai i vajaga!"
"Šys i luočs atdziņs nu baznijcys."
"A to i labi, muns bārns, tai i vajaga!"
"Šis naudu atracs i ar baznijckungu padalējs pa pusjei."
"A, to labi, muns bārns! Ka to tjev Dīvs djevja, to labi, ka i baznijc kungam djevja koč pusjeiti!"
"Šys i cyuku nu zierņu baznijckunga izdzjeņc." "A labi, cīši labi! Ka ŗedzi škuodjā, to vajaga izdjeit, a Dīvs tjev grāku atlaiss!"
Baznijckungs izspovjadjēja jū, īdevja jam grāku atlaisšonu. Jis i nagaidjēja, kod beigs vysa jau baznijcā, jis sagruobs vysu i aizšmaucja pa prīšku iz sātu. Nu, pjēc miša, īt kungi nu baznijcys pjēc kažuku - i tukšs: nava kažuku! Īīt baznijckungs staņcjejā, vjeras: iz sīnys capuris nava juo bobrovas (bebra ādas). Izmat iz golda acs : i naudys nava pusis! Klausās, ka atskrīn saiminīca rauduodama da juo : "Ak, muocjeituojs, izvylkts gurns gaļis nu zierņu!"
Vot jis staiguoja, staiguoja pa staņcjeju i sadūmuoja, ka jis pats zagli izspovjadjēja, vjāļi pazalilēja i īdevja jam grāku atlaišonu! I vyss propola!

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Ikgadejuo “Riezeknis specialuos zonys (Riezeknis SEZ) komercsabīdreibu Goda bolva 2020” konkursa ītvarūs, 12.novembrī svineigā tīšsaistis pasuokumā tyka apbolvuotys sekmeiguokuos Riezeknis SEZ komercsabīdreibys.
Šūgod “NewFuels” RSEZ SIA sajāme Atzineibys rokstu kai “Sociali atbiļdeiguokīs uznāmums” in “Energy Resources CHP” RSEZ SIA sajāme Atzineibys rokstu par īgiutū 2.vītu nominacejā “Sociali atbiļdeigs uznāmums”
Pašvaldeibu kūpeiguos īstuodis “Riezeknis specialuos ekonomiskuos zonys puorvalde” Goda bolvys konkursa apbolvuojumi
Ikgadejuo “Riezeknis specialuos zonys (Riezeknis SEZ) komercsabīdreibu Goda bolva 2020” konkursa ītvarūs, 12.novembrī svineigā tīšsaistis pasuokumā tyka apbolvuotys sekmeiguokuos Riezeknis SEZ komercsabīdreibys.
“Goda uzjāmums 2019”
Pec 2019.goda dorba rezultatim “NewFuels” RSEZ SIA īgiva titulu “Goda uzjāmums”. Kūpā ar itū augstī viertiejumu myusu uzjāmums par 1. vītys īgiušonu sajāme ari “Riezeknis RSEZ komercsabīdreibu goda balva 2019” apbolvuojuma zeimi.
“Goda bolvys 2019”
Deveitū godu pec kuortys ir Pasnāgtys bolvys Riezeknis specialuos ekonomiskuos zonys (Riezeknis SEZ) komercsabīdreibu “Goda bolvys” konkursa uzvarātuojim.
Myusu uzjāmumu darbeibu RSEZ vadeiba nūviertieja ļūti augstu: “NewFuels” RSEZ SIA sajāme titulu “Goda uzjāmums” i izceinieja uzvaru itaiduos nominacejuos:
1.vītu nominacejuo “Goda ražuotuojs”, “Leluokais eksporteituojs”, 2.vītu nominacejuos „Straujuok augūšīs uzjāmums”, 2.vītu nominacejuos „Leluokais nūdūkļu moksuotuojs”, “Goda sadarbeibas partners”, 3.vītu nominacejā “Goda investīcejis”, „Sociali atbiļdeiguokais uzjāmums”.
“Energy Resources CHP” RSEZ SIA tyka pasnāgts Atzineibys roksts par īguļdiejumu Riezeknis SEZ atteisteibā.
“Riezeknis specialuos ekonomiskuos zonys puorvalde” Goda bolvys
2019.goda 13.septembrī svineiguo pasuokuma laikā jau ostoitū godu pec kuortys tika pasnāgti Pašvaldeibu kūpeiguos īstuodis “Riezeknis specialuos ekonomiskuos zonys puorvalde” Goda bolvys konkursa apbolvuojumi. Itys konkurss kotru godu teik organizeits ar mierki nūvierteit un gūdynuot sekmeiguokuos Riezeknis SEZ komercsabīdreibys.
Atzineibys rokstu par īguļdiejumu RSEZ attīsteibā i gūdpylnū trešū vītu lelūs/videjūs komercsabīdreibu grupā saņēme “NewFuels” RSES SIA ar augstim rezultatim itaiduos nominacejuos: 1.vīta nominacejuo “Goda investicejis”, “Straujuok augūšais uznāmums”, “Sociali atbiļdeiguokais uznāmums”,
2.vīta nominacejuos “Goda inovacejis”, “Goda ražuotuojs”, “Leluokais eksporteituojs”.
“Riezeknis nūvoda uznāmums 2018”
Jau septeitū godu pec kuortys 2019.goda 19.martā Riezeknes nūvoda Strūžānu pogosta kulturys nomā nūtyka svineigs pasuokums, lai gūdynuotu konkursa “Riezeknis nūvoda uznāmums 2018” uzvareituojus. Apbolvuojuma sanimšonai tyka izvirzeiti 18 uznāmumi ostoņuos nominacejuos.
Uznāmums “NewFuels” RSEZ SIA sajāme bolvu i pateiceibas rokstu nominacejī “Goda mecenats!”
“Uzņiemieju dīnas Latgalī 2018” ītvarūs nūtyka konkursa “Goda uznāmums” apbolvuošonys ceremoneja
2018.goda 21.septembrī Latgalis viestnīceibā “GORS” izstuodis-godatierga “Uzņiemieju dīnas Latgalī 2018” ītvarūs nūtyka konkursa “Goda uznāmums” apbolvuošonys ceremoneja, kuras laikā tyka gūdinuoti poši veiksmeiguokī Riezeknes uznāmumi pec 2017.goda darbeibas rezultatim.
“NewFuels” RSEZ SIA dabuoja apbolvuojumu nominacejā “RSEZ goda uznāmums” i Pateiceibas rokstu par īguļdiejumu Riezeknis ekonomikā.
„Eksportspiejieguokais komersants bolva 2017”
2017.goda 7.decembrī konkursa „Eksporta un inovacejis bolva 2017” apbolvuošonas ceremonejā, kura nūtyka Prezidenta pilī uzjāmums izceinieja gūdpylnū pyrmo vītu nominacejā Latvejas „Eksportspiejieguokais komersants” 2017.godā! Kūpā ar golvonū bolvu mes sajāmem ari sertifikatu par konkursa logotipa izmontuošonu mārketinga nūlyukūs.
“Goda uzjāmums 2017”
2017.goda 7.septembrī svineigajā pasuokumā „Riezeknes SEZ – ar skotu nuokūtnī” Mozūs komercsabīdreibu grupā «EnergyResources CHP» RSEZ SIA sajāme bolvu “Goda uzjāmums” i kliva par uzvareituoju itaiduos nominacejuos: 1.vīta nominacejuos „Goda ražuotuojs”, „Leluokais nūdūkļu moksuotuojs” i „Sociali atbiļdeiguokais uzjāmums” i 2.vīta nominacejā „Straujuok augūšais uzjāmums”.
Bolvu sajāmšana svineigajā pasuokumā „Riezeknes SEZ – ar skotu nuokūtnī”
2017.goda 7.septembrī svineigajā pasuokumā „Riezeknes SEZ – ar skotu nuokūtnī” Mozūs komercsabīdreibu grupā «EnergyResources CHP» RSEZ SIA sajāme bolvu “Goda uzjāmums” i kliva par uzvareituoju itaiduos nominacejuos: 1. / 2./ 3. vīta nominacejuos „Goda ražuotuojs”, „Leluokais nūdūkļu moksuotuojs” i „Sociali atbiļdeiguokais uzjāmums” i 2.vīta nominacejā „Straujuok augūšais uzjāmums”.
Leluokī nūdūkļu moksuotuoji 2016.godā
2017.goda 30.martā Reigā nūtyka svineigs pasuocīņs, kura ītvorūs tyka apbolvuoti leluokī nūdūkļu moksuotuoji 2016.godā. Pasuocīņī pīsadalie finanšu ministre Dana Reizniece-Ozola, Valsts ījāmumu dīnesta ģeneraldirektore Ilze Cīrule i sadarbeibys partneri.
Atzineibys roksti
2016.goda 12.augustā svineigā pasuokumā tyka pasnāgti apbolvuojumi Rēzeknis specialuos ekonomiskuos zonys (RSEZ) komercsabīdreibu Goda bolvys konkursa uzvarātojim, kas nūteik jau pīktū godu piec kuortys. Piec 2015.goda darbeibys rezultatim “Energy Resources CHP” SIA RSEZ (tūlaik – “Atmosclear CHP”) dabuoja Atzineibys rokstu “Par Straujuokū startu” i “Par īguļdiejumu Rēzeknis specialuos ekonomiskuos zonys atteisteibā 2015.godā”.
Apduovaņi Rēzeknis speciāluos ekonomiskuos zonys (RSEZ) komercsabīdreibu goda bolvys konkursa uzvarātuojim
2016.goda 12. augustā svineigā pasuokumā jau pīktū godu tika pasnīgti apduovaņi Rēzeknis speciāluos ekonomiskuos zonys (RSEZ) komercsabīdreibu goda bolvys konkursa uzvarātuojim. Izviertējūt 2015. goda ruodeituojus, “Goda uzjāmuma” apduovaņs tika pīšķierts SIA “NewFuels” RSEZ. Uzjāmums komercsabīdreibu goda bolvis konkursā dabuova sekūjūšus apduovaņus: 1. vīta nominacejuos „Goda iņvesticejis” i „Straumeiguok augūšais uzjāmums”, 2. vīta nominacejuos „Goda pīgatavātuojs”, “Leluokais nūdūkļu moksuotuojs” i „Leluokais eksportātuojs”. Pēc sociālū partneru pasūļejuma uzjāmumam tika pīšķierts arī Atzineibys roksts “Par dorbtureibys mudrynuošonu”. “Atmosclear CHP” dabuova Atzineibys rokstu “Par straujuokū startu” i “Par īliciņi Rēzeknis speciāluos ekonomiskuos zonys raisteibā 2015.godā. Uzjāmumam tika pīškierta 1.vīta nominacejuos “Goda pīgatavātuojs”, “Goda iņvesticejis” i “Goda inovacejis”, 2. vīta nominacejī “Leluokais nūdūkļu moksuotuojs” mozū komercsabīdreibu grupā.
tzineibys rokstu par īliciņi RSEZ raisteibā 2014. godā
2015.goda 24.juļī “NewFuels” RSEZ SIA ir īguvuse atzineibys rokstu par īliciņi RSEZ raisteibā 2014.godā i 1.vītu nominacejā „Straumeiguok augūšais uzjāmums”; 2.vītu nominacejā „Goda pīgatavātuojs”; 3.vītu nominacejā „Goda iņvesticeja” i „Leluokais eksportātoujs”.
Apbalvojuma “Goda sociāli atbiļdeiguokais uzjāmums i eksporta veicynuotuojs”
2014.goda 31.oktobrī tradiceiguos izstuodis „Rēzeknis uzjiemejs” ītvorūs Rēzeknis piļsātis pašvaļdeiba pīškiera apbalvojumu “Goda sociāli atbiļdeiguokais uzjāmums i eksporta veicynuotuojs”.
RSEZ Goda bolvys 2014
2014.goda 22.augustā RSEZ Goda bolvys pasuokumā lelū/videjū komercsabīdreibu grupā apduovaņi pīškierti vairuokuos nominacejuos – 1. vīta nominacejī „Leluokais eksportātuojs”, 2 .vītis nominacejuos „Straujuok augūšais uzjāmums”, „Goda ražuotuojs”, „Leluokais nūdukļu moksuotojs”, „Goda investicejis”. RSEZ komercsabīdreibu Goda bolvys konkursā „NewFuels” RSEZ SIA pīškierts Atzineibys roksts par sociāli atbildeigu komercdarbeibu.
SIA „NewFuels” RSEZ sajēme pateiceibys rokstu
2013.godā SIA „NewFuels” RSEZ sajēme pateiceibys rokstu kai leluokais eksportietuojs i sociāli atbiļdeiguokais uzjāmums.
Atzineibys roksti par uzvaru nominacejā „Leluokais eksportietuojs” i “Goda investicejis”
2012.godā SIA „NewFuels” RSEZ īguva atzineibys rokstus par uzvaru nominacejā „Leluokais eksportietuojs” i “Goda investicejis” lelū / videjū komercsabīdreibu grupā, taipat pīškierts apbalvojums RSEZ Goda bolvis konkursā par 2012. goda darbeibys rezuļtatim videjū komercsabīdreibu grupā.
Rēzeknis piļsātys dūmis atzineiba
SIA „NewFuels” RSEZ tyka pīzeits par straujuok augūšu uzjāmumu 2011. godā i sajēme Rēzeknis piļsātys dūmis atzineibu, ari Rēzeknis specialuos zonys atzineibu par nūzeimeigu īlykumu uzjāmuma izaugsmē.


text:
Kulturys īsacejumi nedeļai: kina “Janvāris”, Andryva dīnys nūskanis, zīmys prīca
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Trešdiņ byus Andryva dīna, kas myusu dīnu latgalīšu kulturā vaira nakai 20 godu saistejuos ar literari muzykalu pasuokumu Rēzeknē, piečuok Lūznovā. Tuos organizatore beja literaturzynuotneica, filologejis doktore Ilga Šuplinska, partū ari aicynuojom taišni jū īsaceit treis lītys, kas itūnedeļ juoredz i juopīdzeivoj.
Vīstura Kairiša kina “Janvāris”
Vīstura Kairiša kinu “Janvāris” nūsavāruši jau vaira kai 20 000 skateituoju. Tu esi jūs vydā? Ka nā, bet tev ir svareiga pīaugšona i breiveiba, vīnolga, kurā vacumpūsmā tāņ esi, tev juoradz itei kina, lai cytom acim pasavārtu iz sevi, Latveju, breiveibu.
Es gaideju 11. novembri i kinys pyrmizruodi vysā Latvejā. Es guoju iz sasatikšonu ar sovu i muna tāva byušonu barikadēs, ar sovu pīaugšonu. Emoceju bīzums, kontrasti, fragmenti, doncuošona da reita pi tānejuo Ministru kabineta ākys. Tys kinā voi munuos atmiņuos? Pīkreitu, ka muna paaudze varbyut navarēja aptvert tūs viesturiskūs nūtykumu grandiozumu, tok tei kūpeibys sajiuta, spāks, izaslīšona, muzyka i osa, saasynuota taisneiguma apziņa. Tei nu tuo laika, palyka i vierzēja.
Fascinej Viestura Kairiša prasme izceļt jam i pasauļa apjiegšonai svareigys lītys. Tys nūteik kai intervejā, tai dzeivē i kinā. Nui, ari “Janvāris” nūgiun aiz astis latgaliskū kodu: koloritā aizguojieja izvadeišonys skotā, volūdā i Jaža pasauļa kadriejumā – plošums, mīrs, dabiskums.
Nūsaver, atjaunoj breiveibys i taisneiguma sajiutys rezervis!
Andryva dīnys nūskanis
Piec dzejis antologejis “Susātivs” izīšonys es skaitu Andryva dīnys/ Andrejdīnys godus: 2008. godā izguoja “Susātivs”, maņ redzīs, aktuals koncepts da šam, tys beja Andreju desmitgadē. Tod suocēs dažaidi tukšumi, divdesmitgadei jau beja nūbīde – 2019. godā Lūznovā, tī ari atsatuojom.
Verūs, taišni ap itū laiku itūgod īkreit vysmoz treis ar Latgolu i latgalīšu volūdu saisteitu gruomotu prezentacejis: Ligijai Purinašai, Edeitei Husarei i Vinsentam Flikigeram, i Pāvelam Snaselam. Īspiejams, sasagadeišona, bet, tikpat īspiejams, ka lykumsakareigs turpynuojums īsuoktai tradicejai.
Tim, kas Andrejūs nav bejuši, ir vareiba resursā “Tova klase” apjaust tū gaisūtni:
Tys zeimoj, 30. novembrī vārojam laiku, guodojam (sepinejam, čarovojam ci izdzeivojam) nuokūtni. Tys vīnkuoršuokais: attaisom kaidu meilu (ci jaunu!) dzejis kruojumu, nasaverūt uzškiram kaidu puslopu i skaitom tekstu. Tys par skaiteituoju pasoka tuo breiža izjiutys. Tik juomuok tulkuot tekstu i zeimis, i sova poša dzeivi i gribiešonys!
Zīmys prīca: sliepis? Rogovys? Slidys?
Kai soka, nikas nav napastuoveiguoks kai metereologu prognozis. Sūla snīgu vysmoz da ituo goda beigu…Breineigi! Tok, kas jū zyna, meklej sliepis, rogovys, slidys i laidīs baudeit zīmys prīcu!
Asmu pavasara cylvāks, a ka snīgs izkreit iz palikšonu i soltumeņš naatsakuopn, i zīmai nav vainis. Vēļ vaira – tys ir energejis i adrenalina luodeņš.
Var skrīt ar slydom, var braukt ar rogovom (eipaši, ka ir kas valk), tok muna prioritate ir distaņcenis. Maņ itūgod izaicynuojums – juovuica mozuo meita slēpuot. Munā laikā školā tū īsavuiceja sevkurs bārns (varbyut piļsātā beja izjāmumi), partū ka zīmys beja garuokys, snīgs dziļuoks i sporta stuņdis nūtyka uorā. Byudi i emocejis zīdēja. Lai izadūd liecīņs zīmys energejā!


text:
“Boņuka” bolvu par myuža īguļdejumu sajims kordirigents Juoņs Gruduls
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2021” padūšonys ceremonejā, kas nūtiks 5. martā Latgolys viestnīceibā GORS, par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā tiks gūdynuots kordirigents Juoņs Gruduls.
Juoņs Gruduls ir vīns nu Latgolys veiru koru kusteibys radzamuokūs puorstuovu, kordirigents, pedagogs. Dzims 1946. godā Modūnis rajona Stiernīnis pogostā, 1971. godā absolviejs Rēzeknis Muzykys vydsškolys kordirigentu nūdaļu i suocs pedagoga gaitys Rēzeknis 1. vydsškolā, tuos turpynojūt Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys koledžā. 1991. godā Daugovpiļs Pedagogiskajā institutā sajiems augstuokuos izgleiteibys diplomu muzykys specialitatē. Paraleli pedagoga dorbam ir bejs dirigents daudzim korim Latgolā, ar koru kolektivim apceļuojs daļu Eiropys, bejs viersdirigents Latgolys nūvoda školu jaunuotnis Dzīšmu svātkūs, Latgolys nūvoda Dzīšmu svātkūs, ari Latgolys nūvoda i Latvejis zānu koru VI saliduojumā.
Vīna nu spylgtuokajom šaļtim dirigenta karjerā ir Juoņa Grudula veiduotuo i 20 godus vadeituo veiru kora “Olūts” uzvara XXII Vyspuorejūs latvīšu dzīšmu svātku koru karūs, kas daudzim beja puorsteigums, atkluojums, pat sensaceja, tok dzīduotuojim i dirigentam – miļzeiga i labi padareita dorba svieteigs, peļneits auglis. Itymūs svātkūs kors sajēme bolvu ari par lobuokū Jāzepa Vītola kordzīsmis atskaņuojumu.
Nu 2000. goda Juoņs Gruduls ir atsagrīzs i dorbojās dzymtajā Stiernīnis pusē, voda Stiernīnis gareiguos muzykys kori “Reversium”, kotru godu ir Aglyunys Dīvmuotis dabasūs uzjimšonys svātku dirigents, Latgolys draudžu kūpkora dirigents pāvesta Franciska vizeitis laikā Aglyunā. Vys vēļ dirigents lobpruot dūd padūmu i īdrūsynuojumu jaunajai muziku paaudzei. Septeņdesmit pīktū dzeivis godu aizvadejs kotrys svātdīnis dīvkolpuojumūs, mieginuojumūs, saļmu dzīduojumūs, “Krystaceļa” i “Ryugtūs suopu” audio īrokstūs Stiernīnis bazneicā, aktivai sekuojs leidza vysim kulturys dzeivis procesim i vys vēļ turpynoj ryupētīs par dzeivis augstuokūs vierteibu saglobuošonu i vairuošonu. Reizē ar pacaltū dirigenta Grudula rūku, augšā ceļās latgalīši, apsazynojūt sovu pīdareibu Muorys zemei i Dīvam!
Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks” pyrmū reizi tyka padūta 2009. godā, tok nu 2013. goda bolvu reikoj Latgolys viestnīceibys GORS komanda, sasadorbojūt ar bīdreibu “Partitūra”. “Boņuks 2021” nūtikšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programa ar A/S “Latvijas valsts meži” i Latgolys regiona atteisteibys agenturys atbolstu, kai ari Rēzeknis piļsātys dūme, Daugovpiļs piļsātys dūme, Leivuona nūvoda pošvaļdeiba i Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba.
Da ituo Latgalīšu kulturys goda bolvā „Boņuks“ par īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā gūdynuoti gruomotizdeviejs Juoņs Elksnis, dzejnīks i literaturzynuotnīks Osvalds Kravalis, sabīdryskais darbinīks, Latgalīšu rakstnīceibys muzeja vadeituojs Pīters Luocs, dzejnīks, folklorists i sabīdryskais darbinīks Ontons Slišāns, radejis raidejuma „Latgolys vuords“ veiduotuojs Bronislavs Spridzāns, etnografiskuo ansambļa „Rikova“ ilggadejuo vadeituoja Janīna Mičule, Atašīnis etnografiskuo ansambļa „Vīraksne“ vadeituoja Valentīna Mičule, kordirigente Terēze Broka, žurnaliste, žurnala „Katōļu Dzeive“ redaktore Maruta Latkovska, katuoļu pravests, kulturviesturnīks i sabīdryskais darbinīks Alberts Budže, kordirigenti i pedagogi Antonina i Vitolds Milaševiči, školuotuojs, publicists i literats Alberts Spuogis, volūdneica Lideja Leikuma, muokslinīks Osvalds Zvejsalnieks, tieļnīks Indulis Folkmanis i keramiks Voldemārs Voguls.


text:
Zagļi ar nabagu.
1. A. 1526. V1. Pilipjonoks, Asūnē.
Senejūs laikūs dzeivova pi vīna kunga treis bruoļi. Vīnu dīnu kungs uz jīm sasasirdējuos un aizdzyna nu sovys sātys. Bruoļi tagad palyka sirdeigi uz kunga un dūmuoja, kai jam atmoksuot par itū ar ļaunu. Reizi bruoļi saguoja slovā storpā un sarunova īt zam vīna tylta, kur kungs brauks ar gaspažu. Vot jī divejūs palyka sjādāt zam tylta, a trešajam īt kryumūs un muoneit kungu sokūt: "Brīdis, Brīdis!"
Par nagaru laiku kungs brauc ar trejim zyrgim vīnā karapaškā (karītē) un ar gaspažu. Kad kungs beja jau kluot kryumym, tad trešais bruolis i suoc runuot: "Brīdis. brīdis."
Kungs dūmova, kas tys asūt par zvēru. Jys pametja zyrgus un guoja obi ar gaspažu vjārtūs, kas tys par zvāru, nu kura cylvāks breinīs un runoj pots ar sevi. Cikom kungs ar gaspažu beja kryumūs, tikom itī divi bruoļi, kuri sjādjāja zam tylta, sāduos karapaškā un nūbraucja. Bet trešyis bruolis, kurs īvjadja kungu ar gaspažu dziļi kryumūs, pots aizskrāja bruoļim prīškā. Tagad sasāda visi treis bruoļi karapaškā un braucja, cik tik var. Bet kungs ar gaspažu palyka staiguodami kryumūs. Bruoļi brauc un danuoc vīnu vacu, siermu lynu kuļsteituoju un soka : "Sēdīs, dzjadzka un byuņ par myusu kungu."
Kuļsteituojs apsasādās pi bruoļim un soka: "Bārny, as jau asmu pavysam nabogs un ar veizem. Kur lai byunu par kungu, vjāj jyus?"
Bet bruoļi soka: "Vjaļc i tū paļtu, kuŗu i kungs vylka un pamjatja karapaškā, un tevi ari navaicuos nikas, un dūmuos vysi, ka kungs."
Braukaļādami bruoļi kučeru izvuicēja pa poļski runuot vīnu vordu: "dobža" (labi). Vot jī braucja visi četry, cikom nūbraucja pi vīna goroda, kur beja dŗābu magazins. Īvaduši kuļsteituoju magazinā, vjāļ jū bruoļi pavuicēja, lai kū jī ruodeis, bet jys lai tik soka: "Dobža".
Veikalā tierguotuojs atņasja krāslu kuļsteituojam, dūmuodams, ka pūļu kungs. Tja bruoļi pīnas vysaidas dŗābis un ruoda kungam, bet jys tik atsoka: "Dobža".
"Tai ruodeidami sovam kungam drābis, jī pīlyka trejūs pylnu vazumu un aizbraucja, tik pamjatja sovu kungu un pascīje tierguotuojam, ka itys kungs vysu aizmoksuos, a jī tik dŗābis aizvjass, atbrauks kungam pakaļ. Tai trejūs bruoļi sāduos un braucja uz sovu pusi i nadūmova kuļsteituojam braukt pakaļ. Tierguotuojs saskaitēja, cik kungam vajag moksuot, un gaidēja, kod jam kungs moksuos. Bet kuļsteituojs tik pagrūzuos kunga paļtā un sjād. Zam vokora tierguotuojs soka, lai moksuojūt par dŗābjom. Bet jys tikai soka: "Dobža".
Tai tierguotuojs ar kungu naticis golā i radz, ka nikas naizīs, aizguoja saukt poļiciju. Atnuocja poļicija un vaicuoja nu kunga dokumentus, nūvylka paļtu un breinovās poši, ka itam kungam veizis kuojuos. Tod jys izstuostēja, kai jū pīkruopja treis bruoļi, un pīsazyna, ka jvs asūt lynu kuļsteituojs. Tod poļicija atlaidja jū, bet tierguotuojs palyka bez naudys.


text:
10 Ontona Kūkoja atzinis dzejā par latgalīša syuteibu
Roksta autors: portals lakuga.lv
Itūgod Ontonam Kūkojam (1940–2007) palyktu viņ 80. Bez juo kolorituos personeibys nav īdūmojama Latgolys kultura 20. g. s. II pusē – dzejnīks, dramaturgs, publicists, muokslinīks, scenografs, muzeja specialists, kinoscenarists, režisors, akters, pedagogs, kulturys i sabīdryskais darbinīks. Jis pats, ari genetiski kai jau kalieja dāls, sevī īmīsuoja fizisku stiprinīku i mistisku latgalīšu Kūknesi, tok muocēja emocionali smolkai kaituotīs ar vuordim i kruosom. Sovā dziļuokajā byuteibā jis īsastuoja par latgalīša pamatlītom – mīlesteiba, saime, sāta, dzymtuo Rogovkys puse i vysa Latgola ar unikalom vītom.


text:
Dzi, īsaklausi – ite dzymst, ite dzīž, ite dzierksteļoj! Latgolys viestnīceiba GORS – vītu, kur par reizi roda i viestej Latgolys stuostu. Ite satak kulturys montuojums i senejis vierteibys, tradicejis i jauni dorbi, volūda i nūtikšonys, nūzeimeiguokuos pasauļa teņdeņcis, muoksla, kultura, dzigys i dzīsmis. Ite sasateik jaunī i vacī, saimis i dzymtys, sovejī i aicynuotī. Ite dzymst i dzeivoj nabejušys, aizraujūšys idejis – eistyns, radūšs, skaist gors. Kulturys centrys, koncertalis, kinys, dzeivis vīta muokslinīkim, izstuožu vīta muokslai, restorans dzeivis baudiešonai, vīta eksperimentim ar vysom sajiutom. Vīta, kur ryuc i dyuc. Latgolys atmūdys vīta. Dzi, dzi, celīs, atej i jiuti GORU!
Latgolys viestnīceibys GORS zeimuls, cīšā sadarbeibā ar Latgolys ļaudim, taiseits zeimulu lygzdā MATKA. Inese Apse-Apseite, zeimulvede: “Latgola ar sovu unikalū viestejumu, cylvākim, montuojumu jau seņ beja peļnejuse simbolysku vītu, energejis centru, ka na viņ viesteitu tautys viesturi, nu ari radeitu i taiseitu kū jaunu, nabejušu. Jaunuo sāta īmīsoj itū gribiešonu, i tuos zeimuls stuosta Latgolys dyžanū dzeivuot gribiešonu.”


text:
Otkon aicynoj sasatikt Lelajā latgaļu tiergā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Piec vairuoku godu puortraukuma Ludzā otkon nūtiks Lelais latgaļu tiergs, itūgod jau četrpadsmytū reizi – 18. junī Ludzys Nūvodpietnīceibys muzeja breivdobys teritorejā (Kuļneva īla 2).
Senejuokuo Latvejis piļsāta Ludza aicynoj gostus apmeklēt Lelū latgaļu tiergu, kur sasatiks vysaidu omotu meistari, muojražuotuoji i saiminīki nu vysys Latgolys i puornūvodu.
Tei byus ļusteiga dīna ar dzīsmem, daņčim, vyzynuošonūs ar zyrgim i vidis darbneicom ar Kroma kolna bruolisti. Organizatori sūla, ka byus vareiba ari tikt pi jaunu zynuošonu par veseleigu dzeivisveidu, kai ari senejim lauku dorbim i lynu apstruodi. Taipat vysys dīnys garumā varēs izbraukt ar plūstu nu pīstuotnis Kuļneva īlā 2a, sūpluok muzejam. Sovpus piec tautys folklorys kūpu i doncuotuoju uzastuošonuos, kūkļu muzykys pavadeibā pasuokums tiks nūslāgts ar saulgrīžu ritualu.
Parosti Lelais latgaļu tiergs teik organizāts Ludzys vydslaiku piļsdrupu teritorejā, tok itūgod tī nūteik lobīkuortuošonys byuvdorbi.
Organizatori aicynoj pīsasaceit tieguotuojus da 15. juņa tik ar pošu ražuotu i veiduotu produkceju, dasacejuma anketa ITE. Ka rūnās papyldu vaicuojumi, juozvona pa teleponu – 29467925 (Līga).


text:
90 –ūs godu Latvija. Gimine pi svātku golda. Naveikly jūki i ryugtuma pylny smīkly, nasaskaņis i, īspiejams, kaids drausmeigs nūslāpums – vactāva jubilejas vokors mozmeitys atmiņuos. Izruode sajēma sešys „Spēlmaņu nakts 2017” nominacijis i treis bolvys, tymā skaitā – „Goda mozuos formys izruode”.
Ir paguojuši 19 godi kūpš Janys vactāva Edvīna 60 godu jubilejis. Tūreiz desmitgadeigījai Janai svineibys lykuos pateišam prīceigs nūtykums – vysa gimene beidzūt sanuoca kūpā. Pat onkuļs Česlavs i tante Jūlija ar sovu malnuodainū draugu Džimu nu tuolīnes atliduojuši! Vacmama, kai parosti, dorbuojās pa kukņi. Tāvs Juris i muote Līga ļūti centēs, lai jubilars Edvīns byutu laimeigs. Jana tūbreid vēļ nazynuoja, ka tei ir pādējuo reize, kod vysa gimine siež pi svātku golda. Tagad Jana mieginoj saprast, kas tymuos svineibuos aizguoja greizi.
Izruode krīvu volūdā ar ainom latvīšu i angļu volūdā ( angļu volūdys tekstam subtitri krīvu volūdā)
„Spēlmaņu nakts 2017” bolvys:
„Goda mozuos formys izruode”
„Goda aktrise ūtruo plāna lūmā” – Kristīne Veinšteina par Līgys lūmu izruodē
„Goda sasnāgums originaldramaturgijā ( teksts, luga vai scenarijs) – Justīne Kļava
„Spēlmaņu nakts 2017” nominacijis:
„Goda mozuos formys izruode”
„Goda režisors” – Paula Pļavniece
„Goda aktrise” – Žanna Lubgāne par Vacmamys lūmu izruodē
„Goda aktrise ūtruo plāna lūmā” – Kristīne Veinšteina par Līgys lūmu izruodē
„Goda aktīrs ūtruo plāna lūmā” – Jurijs Losevs par Edvīna lūmu izruodē
„Goda sasnāgums originaldramaturgijā ( teksts, luga, vai scenarijs) - Justīne Kļava
Pyrmizruode – 2017. goda 7. apriļī
Izruode īstudeita ar Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstu


text:
Ituo goda 10. decembrī muokslinīkam Aleksandram Stankevičam aprit 80 godu. 1932. godā juo dzeivis ceļš ir īsasuocs Rēzeknī. Nu 4. leidz 28. decembram Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā apsaverama muokslinīka dzeivei i daiļradei veļteita izstuode.
Īskots Aleksandra Stankeviča biografejā
Piec Ūtruo pasauļa kara saime nu Rēzeknis puorsacāluse dzeivuot iz Reigu, kur Aleksandrs pabeidzs 32. pamatškolu. Bruoļs Ontons, vāluok pazeistamais prozaikis, aizveds tūpūšū muokslinīku iz Rozentala muokslys školu, tī jis 14 godu vacumā tics uzjimts kai vysjaunuokais audzieknis i suocs vuiceitīs tieļnīceibu, a pyrms školys beigšonys vīna goda laikā apgivs ari sirdei tyvū gleznīceibys kursu.
1950. godā piec J. Rozentala Reigys Muokslys školys beigšonys suocs studejis Latvejis Muokslys akademejis Gleznīceibys nūdalī. A. Stankevičam laimiejīs vuiceitīs pi izcilim meistarim – Ģ. Eliasa, K. Miesnieka, K. Brencēna, O. Skulmes. 1956. godā pabeidzs akademeju ar izcileibu, diplomdorbs – „Ar guni i zūbynu”.
Leidz 1962. godam struoduojs kombinatā „Muoksla”, 1962. godā suocs pasnīdzieja dorbu Latvejis Muokslys akademejis Gleznīceibys, grafikys i interjera katedrā, 1972. godā klivs par docentu, a 1980. – par profesoru. Nu 1975. leidz 1999. godam A. Stankevičs beja Grafikys nūdalis vadeituojs, nu 1964. goda – Latvejis Muokslinīku savīneibys bīdrs.
Izstuodēs muokslinīks pīsadola nu 1956. goda. Jis ir ilustriejs vairuokus dasmytus gruomotu, tūs skaitā ari sova bruoļa Ontona, nūvodnīku A. Viejāna. O. Kūkuoja, P. Zeiles i cytu autoru gruomotys, tūs muoksla ir eksponāta gon Latvejā, gon uorpus vaļsts rūbežom. Suocūt nu 1957. goda, daudzus godus ir zeimiejs karikaturys popularajam žurnalam „Dadzis”, darynuojs gruomotzeimis i plakatus, pādejā laikā sasadorbuojs ar „Latvejis Avīzi”. Lai ilustracejis byutu konkretam tekstam pīmāruotys, ryupeigi pietejs gruomotu kontekstu i īsadzilinuojs literarajūs dorbūs.
Veiduojs monumentalus gleznuojumus Reigā i Salaspilī, kūpā ar dizaineri A. Punku 1974. i 1978. godā projektiejs interjerus i īkuortys lidūstai „Reiga”. Dorbuojīs kai izstuožu īkuortuotuojs Latvejā i uorvaļstīs, gleznuojs portretus, tūs vydā ir ari F. Trasuna portrets, kuru muokslinīks izduovynuoja muzejam „Kolnasāta”.
A. Stankeviča daudzūs dorbu vydā nūteikti pīmynams ir monumentalais gleznuojums par Latgolys seņviesturi „Nuok”, kura kompoziceja bolstuos etnografiskūs i arheologiskūs motivūs. Kai soka pats muokslinīks, „Nuok” ir zynoms poruods dzimtinei, nu kurīnis jis nuocs i kurā gryb atsagrīzt ar sovu dorbu. Itū izcylū gleznu var apsavērt Latgolys Kulturviesturis muzejā Rēzeknī.
Par sovim dorbim A. Stankevičs ir sajiems naskaitomus diplomus, 1993. godā par A. Beināres gruomotys „Reigys Dīvmuotis klūsters” muokslinīciskū nūformiejumu muokslinīkam tyka pasnīgta pāvesta Juoņa Puovula II medaļa.
Izmontuotuo literatura
- Latgales kultūras darbinieki. 2. grām. - Rīga: Jumava, 2008. - 448 lpp.
- Zeile P. Latgales gleznicība. - Rēzekne: Latgales Kultūras centra izdevniecība, 2009. - 343 lpp.


text:
Fotografus aicynoj pīsadaleit fotoplenerā “Vasaras ritmi Rēzeknes novadā”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba sadarbeibā ar Latgolys fotografu bīdreibu nu 17. da 19. juņa reikoj fotopleneru, kurā aicynuoti pīsadaleit profesionali fotografi i fotoentuziasti nu vysys Latvejis, informej Rēzeknis nūvoda puorstuove Madara Bērtiņa. Fotografi varēs īmyužynuot vosorys kruošņumu, daudzveideibu, ainovys, pasuokumus, lauku dorbus i cylvākus Rēzeknis nūvoda pīcūs pogostūs: Kaunatys, Čornuos, Greiškānu, Stolerovys i Muokūņkolna pogostā.
17. junī, piec īsakuortuošonys nakts sātā Kaunatys vydsškolys internatā, 16.00 stuņdēs nūtiks pasuokuma atkluošona, fotografu sadale pa pogostim i īsapazeišona ar gidim – vītejim dzeivuotuojim, kuri plenera laikā fotografim paruodeis interesantuokuos vītys, viesturis objektus, latgaliskuos tradicejis, dobys boguoteibys i cylvākus. Ari sastdiņ, 18. junī, vysys dīnys garumā fotografim byus vareiba aplīcynuot sovu talantu, prasmis i naparostū redzīni, īmyužynojūt vosorys skaistumu izvālātajūs Rēzeknis nūvoda pogostūs.
Taipat i pīktdīnis, i sastdīnis vokorā planavuotys dažaidys lekcejis, prezentacejis i diskusejis par daudzpuseigū fotomuokslu i tehnologeju. Fotografi, kuri grybātu ruodeit prezentacejis voi uzrunuot kolegus, losūt lekcejis par dažaidom ar fotografeju saisteitom temom, aicynuoti dasasaceit da 1. maja pi Igora Pliča (tel. 29121689, e-posts: lauraplus@inbox.lv). Leidza var jimt vysaiduokys sovys fotografejis improvizātai izstuodei.
Daleibai plenerā juodasasoka da 10. maja, nūsyutūt dasacejuma anketu iz e-postu lauraplus@inbox.lv voi zvonūt 29121689 (Igors Pličs). Daleiba plenerā ir bez moksys. Nakts sātu i ādynuošonu fotoplenera dalinīkim nūdrūsynuos organizatori. Planavuotais dalinīku skaits nabyus leluoks par 50, partū organizatori aicynoj dasasaceišonu naatlikt.
Fotografim juobyut gotovim Rēzeknis nūvodam duovuot apstruoduotu fotografeju failus, kuri uzjimti plenera laikā. Tūs pošvaļdeiba varēs izmontuot nakomercialūs izdavumūs, sātyslopā i reklamuos, nūruodūt autoru. Paradzātys ari plenera izstuodis kotra īsaisteituo pogosta kulturys nomā, kai ari Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys administracejis ākā. Lobuokūs dorbu autori sajims ari pateiceibys bolvys.


text:
Izsludynuots Ontonam Slišānam veļteits rodūšūs dorbu konkurss
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Namaterialuos kulturas montuojuma centrs “Upīte” izsludynoj Latgolys patriotam i dzejnīkam Ontonam Slišānam veļteitu rodūšūs dorbu konkursu. Da 2022. gods 10. janvara Upītē gaideis vysaidu žanru literarus dorbus i zeimiejumus par tēmu “Kotru godu kaids breinums nūteik…”, konkursa nūslāguma pasuokums i uzvarātuoju apbolvuošona paradzāta 18. janvarī Upītē, informej i rodūšu goru vielej centra direktors Andris Slišāns.
Dzejnīks, rakstnīks, folklorists, nūvadpietnīks i muokslinīks Ontons Slišāns ir Zīmys saulgrīžu bārns, dzims 28. decembrī, bet vuordadīnu svieteja 18. janvarī. Itys laiks Ontonam beja rodūšs laiks, kod jis sovu aktivū darbeibu veļteja Zīmeļlatgolai. Konkursa organizatori aicynoj sajust Ontona Slišāna goru – pīsadoleit rodūšūs dorbu konkursā.
Konkursa mierkis – aplīcynuot pīdareibu i mīleisteibu sovam dzymtajam nūvodam i styprynuot latgaliskū kulturidentitati. Par konkursa īdvesmis olūtu izalaseits Ontona Slišāna dzejūļs “Kotru godu”, juo pyrmuo aile ari ir konkursa dorbu tēma.
Kotru godu
Kotru godu kaids breinums nūteik.
Div teleišus gūteņa atnas.
Treis jiereņi vuškeņai atskrīn.
Visteņa ūlu bez čaulas izdiej.
Zam ūzula zeiļu pībierst kai dečs.
Vacyns puorstuoj peipiet i olu dzert.
Māmeņa seņgaideitu duovonu nūpierk.
Tieteits nu tierga jaunu mašynu atdzan.
Naktī dabasūs kometu radzu.
Sapynā dīnvydu jyuruos maunu.
Kotru godu kaids breinums nūteik –
I es tuo breinuma gaidu.
Vairuok par daleibys nūsacejumim konkursa nūlykumā latgaliski ITE, latvīšu literarajā volūdā ITE. Daleibnīka anketa zamynluodēt ITE.


text:
28. oktobrī čaja vokors Daugovpilī
Jau par tradiceju Daugovpiļs birojā klivuši studentu čaja vokori. Kotru nedeli sasatikšona i čaja dzeršona teik papyldynuota ar kaidu latgalīšu jaunuos kulturys pīdevu. Oktobrī vadmotivs ir muzyka. Leidz šam beja īspieja tiktīs ar muzykantu Edgaru – klauseitīs i dzīduot leidza, vērtīs latgalīšu jaunuos muzykys i muokslys festivala “Muzykys Skrytuļs” 2006.goda koncertīrokstus.
Oktobra piedejā čaja vokorā – catūrtdiņ, 28.oktobrī 19.00 myzykalais mieness tiks aizvadeits ar sarunom par temu “Latgalīšu jaunuo muzyka – riski i īspiejis”. Eipašais gosts – latgalīšu muzykantu menedžere Anna Briška.


text:
Putneņu egleite
Tyvojūtīs svātkim, LgSC, kab ite radeitu svātku laika sajiutu, treis reitus sātys lopā publicēs Naaizmērstulis (Rozālejis Tabinis, vaira par jū var paskaiteit: http://ej.uz/naaizmerstule) Zīmyssvātku puorsokys. Šudiņ trešuo puorsoka.
PUTNEŅU EGLEITE
„Ak egleite, ak egleite,
Cik skaista esi tu!”
skaņ dzīsmeite, bārni smaidūšom acteņom skotuos myrdzūšā egleitē.
Cik tamā skaistu, gordu līteņu! Tur sorkons uobeleits, tur zalta rīksteņš, tur konfekte i vēļ daudz, daudz kuo gorda! Zoru zareņūs dag sveceitis, sorkonys, zalis, zylys, boltys. I kas tys? Ai, zvaigzneitis bērst! Vīns ūtrs grib nūkert zvaigzneiti, bet baist, ka rūcenis nasadag. Nu vīna zareņa nūkryta vasals zvaigzneišu leits.
– Kas zvaigzneitis bēre? – prosa kaids prīškklasis bārns sūpluok stuovūšam trešuos klasis skūlānam, sovom pat bruoļam.
– Tur breinumsveceite daga, – atbiļd zāns.
– Kam jei sadaga? Vai vēļ taida degs?
– Skotīs!
Nu ūtruo zora pabyra zalta zvaigzneitis i nu trešā, catūrta! Vysa egleite pīmirdzēja vīn, kod nu vērsyunis, nu leluos spūdruos zvaigznis iz vysom pusem suoka bērt mozys, vēļ spūdruokys zvaigzneitis. Leidz kū nūleja zvaigžņu leits, izreizis egleite palyka tymsa. Vysys cytys sveceitis izdaga. Pi egleitis pasaruodeja buols, bolts, kai snīga kupona, veceits. Jam placūs beja lels maiss. Apsveicis skūlas bārnus, veceits nūjēme maisu nu placim i suoka izdaleit duovonys.
Čaklim, ruotnim bārnim jis deve lobys, gordys lītenis, sliņkim pustukšys papeira kuleitis. Vīnam zānam pat žogoru padeve! Oi, rauduoja tys nabadzeņš i sūleja lobuotīs. Boltais veceits beja ļūti žālsirdeigs. Jis zynuoja, ka zāns lobuosīs, deļtuo tyuleit jam pīdeve i duovynuoja pruovu soldonumu kuleiti.
Izdalejis duovonys, boltais veceits saceja bārnim:
– Iz redzēšonūs, bierneni, leidz cytam godam! Audzit čakli, ruotni, lai cytu god’ es vysim varātu pylnys soldonumu kuleitis nest. Tod pasaklausot, kū vēļ jums grybu teikt: Maņ daudz cytu bierneņu, bet munu duovunu tī nagaida. Vēdereni tim cytaidi kai jums i soldonumu napanas. Kanepis, mīžu gryudeni, lynsāklys, kaltātuos ūgys, maizis drupatenis tim biernenim vairuok garšoj, na kai jums soldani peiredzeni. Vai kurs nu jiusu naatminēs, kas tī par biernenim?
– Putneni, putneni! nu vysom skūlys zālis pusem atskanēja saucīni.
– Nui, putneni. Šudiņ jī vysi izsolkuši. Zeme sasoluse, ar snīgu nūkluota, siekleņu tur dabuot navar. Voguleni, kuopureiši, kū putneni lobpruot ād, saleida dzili škērbēs, kryumūs ūgu vairs nav. Jums ir Zīmassvātku prīki, bet naboga putneni bodu i soltumu cīš. Vai nasareikuosit jius jim egleitis?
– Egleiti? Putnenim? Breinuojuos bārni.
– Nui, putnenim. Kuri apsūlej?
– Es, es, es! atsasauce nu vysom pusem.
Reitā bārni izmeklēja meža molā, aizvējē, skaistu, kuplu egleiti: sanese puškojumus i ādamuos lītys i vysu suoka kuort egleitē. Pēc pusstuņdis egleite beja raiba nūkuorta i solmu gradzynu kēdem apveita. Zorūs, radzamuokuos vītuos pakuore maizis, dažs sīra voi lašiņu gabaleņus, kasteitēs ībēre kanepu, cytā lynsāklu, cytā mīžu gryudeņu i pīstyprynuoja pi egletis zorim.
Vysa mīlastei sagatavuojuši bārni pasaslēpe bīzūknī i napacīteigi gaideja spuornuotūs boltuo veceiša bierneņus. Kur gadejīs, kur nā, pyrmais atskrēja zvērbuļs. Nadrūši jis atsasāda egleitis zorā pi maizis ricenis, īknuobe reizi, ūtru i jautri čyvynuodams aizalaide.
Jis varbyut sovus rodus i draugus mīlastē aicynuos! īsarunuoja bārni.
Kai tod! Nacik ilgi napaguoja, zvērbuļs otkon kluot, bet jau na vīns. Ar jū atskrēja vasals zvērbuļu puļceņš. Čyvynuodami, gaļvenis grūzeidami jī lākuoja nu zora zorā, nūgaršuoja vīna, ūtra, treša ādamuo, pamēginuoja papeirā, cysu kēdē īknuobt i, kai nazkuo satraucāti, tryukuos, apliduoja egleiti, sasamete kailajūs bārzu zorūs, pačyvynuoja i otkon liduoja pi egleitis, bet jau labi leluokā pulkā.
Zvērbuļu čāluošona izsauce nu meža cytus putneņus. Saskrēja palākuos i dzaltonkryušainuos zeiletis, stērstis, dadzeiši; zaltgaļveits ar krystgnēzi nūsalaide nu lelūs egļu vērsyunem, kur dzili zorūs jis pereklī slēpēs. Suocēs eistuo putnu balle.
Dejuodami, rūtaļuodami, sovā volūdā sasarunuodami putni mīluojuos ar tū, kas kuram vairuok garšuoja. Vīni aizalaide, ūtri pīskrēja. Tai tys ilga leidz pat vokoram.
Bārni, nūsaprīcuojuši leidz ar putnenim, nūlēme kotru dīnu nest jim šur kanepis, maizis druponys i cytus gryudeņus.
Pīnuoce pavasars. Vysa meža mola, augļu duorzi skanēt skanēja nu putnu dzīsmem. Pateiceigī putneni prīcynuoja bārnus ar sovom dzīsmem, teireja kūkus nu kuopurim i citim kukainim.
Rudinī augļu kūku zori leika zam augļu daudzuma, sakņu duorzūs saauga lelys, soldonys saknis, sasarytynuoja smogys kuopustu golvas. Nivīns kuopurs nadreikstēja duorzā pasaruodeit. Zvērbuļi pulkim vīn nūsalaide i aplaseja vysus lopu āduojus, sakņu maituotuojus. Deļkuo putneni tik čakli struoduoja?


text:
Muzykals vokors restoranā PLAZA Daugovpilī
26. aprelī 21:00 vīsneicys „Park Hotel Latgola” restorans PLAZA īlyudz iz muzykalu vokoru, kura laikā izastuos grupa „Drunk Confession”.
Grupys sastuovā spielej 3 azartiski jaunīši, kuri dažim labi pazeistami kai grupys „Dabasu Durovys” dalinīki, nu kurim pazeistamuokais ir Arnis Slobožaņins. „Drunk Confession” izveiduota Daugovpilī 2010. goda suokuos. Grupa spielej 50.-60. godu blūza i rokenrola kaverversejis, grupys repertuarā ir Bītlu, Elvisa Presleja, Čaka Bereja, B.B.Kinga, The Rolling Stones i c. grupu dzīsmis.
Īejis moksa: 2,00 LVL
Telefons gaļdeņu rezervacejai iz muzykalū vokoru: 65404912


text:
Preiļūs apsaverama šveicīšu muokslinīka izstuode “Latgale laiku ritā”
Da 12. novembra Preiļu kulturys nomā (Raiņa bulvarī 28) Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzejs pīduovoj Vincenta Flikigera (Šveice) zeimiejumu izstuodi “Latgale laiku ritā”.
Šveicīšu muziks i muokslinīks Vincents Flikigers dzims 1975. godā Fribugā (Šveice). Preciejīs ar latvīti, takūšai runoj latviski i jau vaira nakai desmit godu regulari apmeklej Latveju, eipaši Latgolu. Paraleli profesionalai koncertdarbeibai jis regulari pīsadola Vyspasauļa zeimietuoju apvīneibys “Urban Sketchers” aktivitatēs. Grupā apsavīnuojuši muokslinīki, kas attāloj vidi sev apleik taidu, kaida tei ir. 2015. goda aprelī Ņujorkā tyka izdūta Vincenta pyrmuo zeimiejumu gruomota “Inside Salmeck”, kas izapeļneja kritiku augstu nūviertiejumu.
Muokslinīks pīduovoj dorbu izstuodi, kurymā vairuokūs zeimiejumūs atainoj lauku dzeivi Latgolā. Malnboltajūs zeimiejumūs, kurus komentej eisi teksti, radzams tys, kas diveju nedeļu apmekliejuma laikā uorzemu ceļuotuoju apbur Latgolys kasdīnys dzeivis ainā – saimisteibys prīškmati, tradicionaluos arhitekturys detalis i cylvāku portreti. Muokslinīks ar apbreina pylnom acim verās iz naparostū parostajā, kasdīniškajā i caur tū atspīgeļoj vys vēļ dzeivū tradicionaluos kulturys montuojuma kluotynasameibu Latvejis laukūs.
Oktobrī Vincents kūpā ar vēļ sešim muokslinīkim pīsadola mulitdisciplinarā projektā “Auprès de mon arbre” (“Pi muna kūka”) sovā dzymtajā piļsātā Friburgā.


text:
Baļtinovā jau deveņpadsmytū reizi nūtiks festivals “Osvalds”
9. augustā Baļtinovā 19. reizi tiks reikuots muzykys festivals “Osvalds”. Tys ir vysvacuokais muzykys festivals Latgolā, kas pastuov i itūšaļt. Godu gaitā ir bejuši i kuopumi, i krytumi, nu tok “Osvalds” vys vēļ ir dzeivs i cytugod gatavej svieteit 20 godu pastuoviešonys jubileju. Tei īcarāta, kai jau itaidūs gadīņūs paradzāts, ar plašuoku programu, kai ari cytom intrigejūšom i novatoriskom lītom.
Ituo gods festivals nūtiks tradicionalā gorā. Teik saglobuots 3 vīnlaiceigi dorbojūšūs skotuvu formats ar dominejūšim pop, šlāger, rock i elektroniskuos muzykys vierzīnim. Kotram nu itim stilim “Osvaldā” ir sovi pīkritieji, partū teik raudzeits radeit vareibu kotram apmaklātuojam atrast koč kū sev interesejūšu.
Iz Tradicionaluos skotuvis tiks pīduovuota vareiba redzēt Latvejā pazeistamus pop i šlāgermuzykys izpiļdeituojus, kai ari vairuokys tyvuokuos apleicīnis rok grupys. Tī ir – Musiqq, Liene Šomase i Jānis Moisejs, Mākoņstūmēji, Bez PVN, Tranzīts, Napruots, Elektrolīts. Programys vadeituojs Zigfrīds Muktupāvels.
Ūtruo – Zaļumbala skotuve byus atvālāta šlāgermuzykai, kas nūteikti ir vyspopularuokais muzykys stils itymā apvydā. Itei muzyka breineigi īsader kūpejā atmosfērā, ar sovu pozitivismu rodūt zaļumbala atmosferu. Kur vēļ cytur tū izbaudeit, ka na eistūs laukūs kūpā ar sirsneigim i jautrim muzykantim nu grupom Galaktika, Vilx, Kreisais pagrieziens, Rolise, Otto, kai ari Aināru Lipski i Juoni Keišu.
Trešuo nūrisis vīta – Elektroniskuos muzykys skotuve vīnnūzeimeigi ir ījāmuse stabilu vītu festivalā, kur azartiska dīdžeju uzastuošona sasavīnoj ar īspaideigu skanis, video i gaismys šovu. Tys pretieji jaukajai zaļumbala atmosferai ir piļneigi kontrastejūši, bet kūpsummā veidoj daudzpuseigu i kruosainu festivala programu. Ituos skotuvis programu itūgod nūdrūšynuos- DJ Mārtiņš Kreilis (European Hit Radio), Badly Furnished Room Dj TRIO, Dj Čivix, Dj Barik, Dj Andre White, Dj BumbleBeat, Dj NuFreak
Festivala nūrisis laiks 9. augusts 20.00 – 04.00. Beletu cenys īprīkšpuordūšonā Eur 6.00, iz vītys Eur 10.00.
Beleti nūpierkami:www.bilesuparadize.lv
Karteņa: Edeite Husare


text:
Svahili volūda
Svahili volūda (Kiswahili) irā leluokuo bantu volūda i vīna nu zeimeiguokom volūdom Afrikys koņtinentā. Svahili volūdā runoj vairuok kai 50 milijonu[1] cylvāku, bet dzymtuo jei irā tik 5—10 milijonim runuotuoju. Svahili irā Kenejis, Tanzanejis i Ugandys oficialuo volūda, kai ari Afrikys Savīneibys dorba volūda. Austrumafrikā svahili cieški kolpoj kai lingua franca.
Piec M. Gatrija negenetiskuos bantu volūdu klasifikacejis svahili pīdar pi grupys G42.
Rokstā teik lītuots latiņu alfabets, kū aizvodova kristīšu misionari. Pyrmuok tyka lītuots arabu alfabets.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Lutz Marten, "Swahili", Encyclopedia of Language and Linguistics, 2nd ed., 2006, Elsevier


text:
Ostapceva prīcys kruosys Rēzeknē
Oktobra mienesī da pat 10. novembram Rēzeknē, Latgolys Kulturviesturis muzejā apsaverama muokslenīka Pāvela Ostapceva izstuode “Prīcys kruosys”.
Muokslenīka personalizstuodē apsaveramys pādejūs četrūs godūs topušuos kartenis i tymuos atsaspīgeļoj autora mīlesteiba i prīca par dobys šmukumu. Dorbūs skotoma autora meiluo Latgola, jiurys motivi Saulkrostūs, teiksmainuo Tērvete i Slovakejis Tatru kolnu breineiba.
Muokslenīks Pāvels Ostapcevs dzims Rēzeknē 1958. godā. Piec vydsškolys beigšonys īsastuojs Savicka muokslys profesionalā školā Penzā, Krīvejā i jau školys laikūs ar sovim dorbim givs atzineibu dažaidūs muokslys dorbu konkursūs i izstuodēs. 1979. godā pabeidzs muokslys školu ar atzineibu i atsagrīzs dzymtajā Rēzeknē. 1984. godā izjimts Muokslenīku savīneibys Jaunūs muokslenīku apvīneibā.
Pāvels Ostapcevs regulari pīsadalejs dažaiduos muokslys izstuodēs gon Latgolā, gon cytur ar personalizstuodem i kai Latgolys muokslenīku izstuožu dalinīks. Muokslenīka dorbi atrūnomi gon Latgolys Kulturviesturis muzeja kolekcejā i Rēzeknis Muokslys nomā, gon privatkolekcejuos na viņ Latvejā, nu ari Lītovā, Pūlejā, Vuocejā, Krīvejā, Norvegejā, Anglejā, Australejā, Izraelā, Kanadā.
Muokslenīkam ir tyva doba rudinī, reita mygla, pādejūs saulis spaitu apspeidātī kūki i sātu jumti. Paraleli peizažu i klusuos dobys dorbim, naiztryukstūši ir ari portreti. Juo grafikys dorbi apbur ar sovu filigranū snīgumu i ryupeigi izstruoduotū kompoziceju, kurā kotra līta i prīkšmats īgiust sovu raksturi i izteiksmi.
Vaira par muokslenīku Pāvelu Ostapcevu var izzynuot i juo dorbus apsavērt sātys lopā http://ostapcev.com
Karteņuos – muokslenīka personalizstuodis atkluošona Latgolys Kulturviesturis muzejā 5. oktobrī, foto no privatuo arhiva.


text:
Pyrmais īzeimātais velomaršruts Latgolā – “Rypoj vasals!”
Vydzemis Turisma asociaceja pīškeiruse 34. numeri pyrmajam regionalajam velomaršrutam Latgolys teritorejā, kas tyka izveiduots Kuorsovys, Baļtinovys, Ruguoju, Bolvu i Viļakys turisma specialistu sadarbeibys rezultatā. Velomaršruta pylns garums ir 169 km, i tuo atkluošonys pasuokums teik planavuots 21. majā, informej Kuorsovys nūvoda turisma organizatore Inga Bernāne.
169 km garais velomaršruts vad pa Zīmeļlatgolys regionu i ceļuotuojus puorsteidz ar sovu gasteibu, sirsneibu i nabeidzami skaistū Latgolys dobu. Kotrai vītai Latgolā ir sova viesture i eipaša aura – voi tei byutu bazneica, muiža voi vīnsāta. Pūsmā nu Viļakys da Kuorsovys maršruts vad tyvu Latvejis – Krīvejis rūbežam, kas reizē ir ari Eiropys Savīneibys uorejais austrumu rūbežs. Itymā braucīņa pūsmā velobrauciejim leidza ir juobyut personu aplīcynūšim dokumentim. Velomaršruta “Rypoj vasals!” kartē ir apkūpuotys Zīmeļlatgolys apsavieršonys vītys, kai ari apsamesšonys, atpyutys vītys, velonūmys punkti i veloservisi, kab atvīgluotu puorsavītuošonu i planavuošonu ceļuotgrybātuojim.
Paguojušajā godā Kuorsovys, Baļtinovys, Ruguoju, Bolvu i Viļakys pošvaļdeibys nūslēdze sadarbeibys leigumu par kūpeju i mierktīceigu darbeibu, kab veicynuotu turisma atteisteibu Zīmeļlatgolā. Lauku turisma i veloturisma atteisteiba Zīmeļlatgolys teritorejuos tyka izvierzeits kai prioritars aizdavums turisma izaugsmei i ilgtspiejai. Zīmeļlatgolys turisma specialisti sadarbeibā ar SIA “Sports S” vadeituoju Santu Paegli izstruoduoja Latvejā pyrmū riņdžveida maršrutu īzeimātu obejūs vierzīņūs, kas īt car vysim pīcim nūvodim. Īzeimiešona dobā teik planavuota pavasara suokuos, kab iz turisma sezonys suokumu Zīmeļlatgola var uzjimt pyrmūs veloturistus. Paraleli teik turpynuots dorbs pi vītejuos nūzeimis maršrutu izstruodis, kab ceļuotuoji varātu īpazeit lobuok ari kotru Zīmeļlatgolys nūvodu atseviški.
Eipaši taiseitu veloceleņu tikpat kai nav, partū ritiņbrauciejs kai satiksmis dalinīks brauc pa lelcelim. Velomaršruts puorsvorā vad pa asfaltātim celim, nu ir juosadzeivoj ari ar puteklim iz žvyra saguma. Braucūt pa maršrutu, īspiejams izbaudeit skaistūs lauku skotus, kur dabasi saplyust kūpā ar labeibys dryvom, izbaudeit mežu snāgto pakriesli korstajuos vosorys dīnuos, kai ari vītejūs tradiceju kluotynasameibu. Optimaluo maršruta velosezona ilgst nu maja da septembra.
Zīmeļlatgolys velomaršruts “Rypoj vasals!” tiks prezentāts 5. februarī storptautyskajā turisma izstuodē “Balttour 2016”, kas kotru godu nūteik Reigā, Kīpsolys storptautyskajā izstuožu centrā.
Sovukuort velokartis elektroniskā formatā tyvuokajā laikā byus vareiba dabuot Zīmeļlatgolys turisma sātyslopuos.


text:
Attaiseita gruomota “Kārsavas stāsti II” (+FOTO)
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
28. juļa vokorā Kuorsovā, pi kulturviesturis centra “Līču mājas”, nūtyka rokstu kruojuma “Kuorsovys stuosti II” attaiseišonys svātki. Tyka saceitys svineiguos uzrunys, izsaceitys pateiceibys gruomotys leidzautorim i īsaisteitajim cylvākim, kai ari izskanēja Arņa Slobožanina i Sovvaļnīka muzykalī prīšknasumi.
2018. godā izguoja dūmneicys “Creative Museum” sadarbeibā ar Kuorsovys nūvoda pošvaļdeibu eistynuotuo pietnīceibys projekta “Kārsavas stāsti” rezultatā radeitais rokstu kruojums ar taidu pošu nūsaukumu. Tymā pyrmū reizi tyka apkūpuoti pietejumi par Kuorsovys nūvoda arheologiskajom vītom, muižu sistemu, dzeļžaceļa viesturi, religiskajom draudzem i ebreju kūpīnys viesturi. Sūpluok akademiskajim pietejumim, asūšūs i bejušūs kuorsavīšus aicynoja daleitīs ar viesturiskajom karteņom, kas uzjimtys da Ūtruo pasauļa kara.
Pyrmuo gruomota vaira viesteja par laiku pyrma 20. godu symta, partū projekta eistynuotuojim ar tuo vadeituoju Inetu Zelču-Sīmansoni prīškgolā beja skaidrys, ka nūteikti ir juoturpynoj, vaira pīsavieršūt jaunuokūs laiku i socialajai viesturei. Tai 2020. godā tyka suokts dorbs pi rokstu kruojuma “Kārsavas stāsti II”, kas stuosta par Kuorsovys viesturi laika pūsmā nu storpkaru perioda leidz pat Latvejis naatkareibys atjaunuošonai. Jaunajā gruomotā var skaiteit Latvejis Universitatis profesora Ērika Jēkabsona pietejumu par Kuorsovu storp divejim pasauļa karim, viesturnīka Valda Kuzmina detalizātu īskotu kaujuos Kuorsovys apleicīnē 1941. goda vosorā, tymā skaitā akademiski aprokstūt ari Hitlera gasteišonu Malnovā, kai ari Agra Dzeņa rokstu par Kuorsovys piļsātys puorvaļdi padūmu okupacejis godūs. Eipašs ir viesturnīka Ulda Neiburga stuosts par Kuorsovu caur vīnys personeibys – fotografa Aleksandra Proboka – dzeivi. “Kārsavas stāsti II” ir ari boguoteigai ilustrāti ar Aleksandra Proboka uzjimtajom karteņom nu 20. g. s. 50.–60. godu.
Bez akademiskajim pietejumim itūreiz gruomotā īkļauts ar plots atmiņu materials, kū nu vītejūs dzeivuotuoju savuokušys Gunta Ločmele i Valentīna Zelča. Kai soka Gunta, itys dorbs jai pīruodejs, ka varātu izdūt vēļ naskaitamys gruomotys ar Kuorsovys pusis ļaužu stuostim. “Cylvāki tik poši vysbīžuok naapsazynoj, ka jī ir lela vierteiba, kuru pīredze ir nūdereiga mums – jaunuokajom paaudzem. Reizem maņ saceja – kū ta es varu pastuosteit!? Bet tys, kas jim ruodīs pošsaprūtami, mums ir vierteiba, kas ļaun secynuot, kai kurā pusē sovulaik ir guojs. Pīmāram, munā Saļņovys pusē vysi bazneicys svātki vysod tyka svynāti, obejis vacmamys stuostejušs, kai vysod kopūs dzīduots i īts procesejuos. A izaruod, ka tepat 9 km attuolumā – Kuorsovā – tuo padūmu laikā eistyn nabeja. Školuotuojis ari stuosteja, kai nazkod iz bazneicu īmūt, sieja lokotus i lyka brillis, kab naatpazeitu. Tys mums ļaun vaira nūviertēt myusu dīnu vuorda, religejis i pošizpausmis breiveibu.” Gunta cer, ka īsuoktais dorbs tiks turpynuots, intervejūt i pīrokstūt atminis ari vēļ nu cytu cylvāku. Jau suokumā saroksts asūt bejs cīši gars, i na vysus nu tuo izadevs satikt i nūintervēt.
Ari Kuorsovys kulturviesturis centra “Līču mājas” vadeituoja Inta Jurča aicynuoja vysus kuorsavīšus i ar Kuorsovys pusi saisteitūs cylvākus turpynuot daleitīs ar sovim stuostim, nest materialus iz “Līču mājām”, kab iz prīšku varātu struoduot ari pi nuokušūs Kuorsovys stuostu izdūšonys.
Rokstu kruojuma “Kārsavas stāsti II” sastateituoja i projekta vadeituoja – Ineta Zelča-Sīmansone, zynuotniskais redaktors ir Dr.hist. Uldis Neiburgs, literaruo redaktore i korektore Austra Celmiņa-Ķeirāne. Grafiskais dizainers – Edvards Percevs. Fotografs – Didzis Grodzs. Atbolsta Kuorsovys nūvoda pošvaļdeiba (Ludzys nūvoda pošvaļdeiba), VKKF, Latgolys kulturys programa, “Creative Museum”. Pasyuteituojs: Kuorsovys nūvoda pošvaļdeiba (Ludzys nūvoda pošvaļdeiba). Izdeviejs: “Creative Museum”.
Fotogalerejā gruomotys “Kuorsovys stuosti II” attaiseišona Kuorsovā, foto Edeite Husare/portals lakuga.lv


text:
Nacionaluos muokslys ceļš Latgolā
Roksta autors: Inese Dundure, žurnals “A12”
Muokslys dzeivis aktivitašu, izstuožu reikuošonys tradiceju Rēzeknē īdybynuojuši Rēzeknis muokslinīku kūpys daleibnīki, kas piļsātā dorbojās Latvejis breivvaļsts laikā 20. g. s. 20.‒30. godūs. Sovu miseju itī muokslinīki saskateja jaunys, nacionaluos muokslys radeišonā tepat Latgolā, sabīdreibys puorlīcynuošonā par tū, ka ari nalelai piļsātai Rēzeknei var byut sovi muokslinīki, muokslys dorbu izstuodis.
“Izlauzt“ ceļu iz skateituoju sirdim naguoja vīgli – pyrmuos izstuodis apmeklēja div treis interesenti. Rēzeknis muokslinīku kūpys kūduls beja gleznuotuoji Francisks Varslavāns (dybynuotuojs), Arvīds Egle, Vitālijs Kalvāns, Jānis Gailis, Nikolajs Breikšs, tieļnīks Leons Tomašickis. 2. pasauļa kars puorruove labi suoktū muokslinīku kūpejū dorbuošonūs, dzeivis celi aizvede jūs paceli nu Latgolys. Pieckara godūs nazcik Rēzeknis muokslinīki apsamete iz dzeivi golvyspiļsātā, daži, kai vāluok atsakluoja, beja davušīs trymdā, cyti ‒ jau nūguojuši myužeibā.
Padūmu godūs pamozom atsajaunuoja kulturys nūtikšonys ari uorpus Reigys, daudzi nu Latgolā struodojūšūs muokslinīku tyka uzjimti Latvejis PSR Muokslinīku savīneibā, kas ļuove jim izavierzeit republikys mārūgā. Nūsadybynojūts Rēzeknis lītiškuos muokslys vydsškolai (1959), aktivizējuos ari muokslys dzeive piļsātā. Muokslys vydsškolā dorbu suoce daudzi jauni, radūši muokslinīki, kas gribēja reikuot izstuodis, radūši struoduot Latgolā. Par tradiceju palyka plašys, profesionalys Latgolā darbojūšūs muokslinīku izstuodis. 20. g. s. 70.‒80. godūs izplauka daudzu niule labi zynomu muokslinīku (Jānis Unda, Pēteris Gleizdāns, Elga i Vladislavs Pauri, Helēna Svilāne-Kuzmina, Māra Kalniņa) talants, izstuožu zaļu i muzeju apmaklātuojus prīcēja muokslinīciski augstvierteigys, daudzpuseigys tāluotuojis muokslys izstuodis.
1996. godā Rēzeknis muokslinīki nūlēme saīt kūpā, reikojūt plašu vysys Latgolys muokslinīku dorbu izstuodi Latgolys Kulturviesturis muzejā, kas beja veļteita 1936. goda Pļaujis svātku atcerei Rēzeknē. Nu ituo breiža par tradiceju palykušuo izstuode ir naatjamama sastuovdaļa Rēzeknis i vysys Latgolys kulturys nūtikšonu spektrā. Vysus tuoļuokūs godus juos reikuošonys laiks i vīta ir namaineigi – izstuode durovys taisa par gūdu 18. novembra svātkim ‒ Latvejis vaļsts proklamiešonys kuortejai godadīnai Latgolys Kulturviesturis muzejā. Rēzeknē reikuotuos izstuodis sovpateiba ir tei, ka sūpluok stuojmuokslai bīži viņ var redzēt ari nazcik Latgolys keramiku dorbus, kuri sovulaik tyka pajimti Muokslinīku savīneibys eilēs.
Raksts sagatavots ar Vides reģionālās attīstības aģentūras finansiālu atbalstu no Latvijas budžeta līdzekļiem projekta “Sabiedrības un reģionu robežlīnijas žurnālā A12”.


text:
Einārs Pelšs: maņ volūdys napateik
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Pīduovojam skaiteituojim dzejnīka i atdzejuotuoja Eināra Pelša dorbus latgaliski. Literaturys pasaulī jis zynoms kai nūzeimeiguokais taidys dzejnīku grupys kai Preiļu konceptualisti dalinīks. Taišni ar Pelša kruojumim “Mīļākais tētis pasaulē” (2016) i “Condom” (2017) Latvejā aizasuoce konceptualuos dzejis uzplaukums. Beidzamajūs godūs sadarbeibā ar gruomotu izdevieju Valteru Dakšu izdūtys vysaiduokys naparostys Pelša gruomotys, par pīmāru, “Janka”, kas beiguos izaruoda ceglys, voi “Gramota”, kas ir cīši specifisks gūda roksts. 2020. goda beiguos izguoja da ituo apjūmeiguokuo Eināra Pelša dzejis gruomota “Digi dīgi”, kurā atseviška nūdaļa veļteita ari dzejūlim latgaliski.
Eināra Pelša dzejā (itūreiz jis tū parakstejs kai Einarka Peļšs) cīši lela nūzeime ir ari tuos vizualajam izskotam, partū publicejam tū, kai jis pats soka, biļdeišu formatā. Taipat saglobuota ari autora raksteiba, kas naatbylst oficiali pījimtajom latgalīšu rokstu volūdys normom.


text:
Kaunotys pogosts
Kaunotys pogosts ir Rēzeknis nūvoda teritoriāluo vīņeiba tuo dīnvidaustrumūs, Rāznys azara austrumu krostā. Pogosta kūpejo plateiba — 16 994,3 ha. Dzeivuotoju skaits iz 2011. godu — 1327.[1] 2002. godā Kaunatys sola sviņā 100 godu jubiļeju, bet piļskolni, vālo dzelzs laikmeta uzkolnu kopulaiku ļīcinoj, ka jau sanūs laikūs Kaunota beja nūvoda centrs.[2] Rūbežojas zīmeļūs ar Stoļerovys pogostu, austrumūs ar Ludzys nūvoda Pildys i Rundēnu pogostim, dīnvidūs ar Dagdys nūvoda Azarnīkim i Andzeļu pogostim, rītumūs ar Muokūņkolna i Čornajis pogostim. Pogosta centrs atsarūn Kaunotā.
DobaLabot
Upis: Rēzekne, Pārtova, Orehovka. Azari – kūpā Kaunotys pogostā ir 32 azari[3], leluokī — Rāzna, Kanatys azars, Idzipoles azars, Partovys azars, Marguču azars, Vaišļu azars, Dubuļu azars, Joniku azars, Akminīšu azars, Silvestrinas azars, Zabeļjes azars, Antropovas azars. Kaunotys pogosts atsarūn Rāznys nacionālajā dobys parkā, pogosta teritorejā ir Lelais Ļīpukolns (289,4 m viers jiurys ļeimeņa). Īvāruojamuokī dobys pīmiņekļi — Vecslobodys piļskolns (220,1 m, viers jiurys ļeimeņa), Lelais Mukonu akmiņs (apkuortmārs 20,88 m, augstums 5 m).[2]
VāstureLabot
1935. godā Rēzeknis apriņķa Kaunotys pogosta plateiba beja 244,2 km² i tajā dzeivuoja 10 028 īdzeivuotoji.[4] 1945. godā pogostā izveiduoja Antropovas, Dubuļu, Foļvarkovys, Goveikas, Kaunatys, Marguču, Matuļu i Viršu solys padūmis, bet pogostu 1949. godā ļikvidāja. Rēzeknis rajūna Kaunotys cīmam 1954. godā pīvīnuoja Viršu solys kolhoza „Ļeņina ceļš” teritoreju, 1956. godā — likvidātūs Marguču i Dubuļu solys, 1965. godā kolhoza „30 лeT okTябpя” teritoreju pīvīnuoja Stoļerovys solij, 1981. godā pīvīnuoja Rundēnu sola teritorejas.[5] 1990. godā solu reorganizāja par pogostu. 2009. godā Kaunotys pogostu kai admiņistrateivū teritoreju īkļuova Rēzeknis nūvodā.
Nūruodis i olūtiLabot
- ↑ 1,0 1,1 Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2011.
- ↑ 2,0 2,1 Rēzeknis nūvoda infromateivīis portals
- ↑ Kaunotys pogosta teiklavīta
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9


text:
“Volūdys vaicuojums”. 37. raidejums
Pyrms vairuoku godu “Latgolys Radejā” izskanieja 47 cykla “Volūdys vaicuojums” raidejumi, kurus sagataveja žurnaliste Maruta Latkovska. Nu paguojušuo goda suoku raidejumu materialus var puorskaiteit žurnalā “Katōļu Dzeive”, nu niu vareiba ar tim īsapazeit dūta ari LaKuGys skaiteituojim. Itūreiz publicejam raidejumu materialus nu “Katōļu Dzeivis” 2014. goda septembra numera.
37. raidejums (burts “š”)
Vasali, meilī Latgolys Radejis klauseituoji!
Gostūs pi Jiusu īt raidejums “Volūdys vaicuojums”. Stuostomū tam ir apkūpuojuse Maruta Latkovska.
Ari itū reizi mes vēļ pasagrūzeisim burta s sabīdreibā, tyvumā, juo apleicīnē i ap jū kai suokumburtu nu lejslatvīšu atškireigajūs vuordūs. Tikai niu itys burts jau byus taids šņuocineits š voi š ar apguoztu jumteņu iz juo. I tai – pi lītys.
Pyrma suoksim ar vītu vuordim: Šaurumi, Škēlis, Škieli, Šķaune, Škeļtini, Škerbiškys, Škierškuoni, Škilbāni, Škutāni, Šmeili, Šakališki, Šalupinki, Šanti, Šaraki, Šaureitis, Šauriški, Šautinis, Škeltova, Škiņči, Šnepsti, Šnitki, Špogi, Špuni, Špeli, Škierstāni.
A niu par cytim vuordenim.
Šaipeitīs ir uoksteitīs, taiseit grimasis.
Šaļte ir breids, breisneņš, ari iudiņa šaļte, guozīņs, šaļtim ir reizem.
Šarabans ir atsperu roti, ari golva. Ir tok dzierdāts sokom: “Itam to tys šarabans labi struodoj!”
Šaucs ir kūrpu meistars, kūrpinīks voi zuobacnīks.
Šārmys ir šermuli, drebuli, a šērve ir nateirumu kuorta, par iļgi namozguotu koklu soka: “kaida tev šērve iz kokla, tī jau buļveišus var sēt…”
Šeļma ir blieds, muons, a šema ir shema.
Šestiņs ir katuolim svynamuo dīna sastajā nedeļā piec Leldīņu.
Šyba ir lūga daļa, rama, rūts, a škadārns ir saškaļdeita prīžu bluča gabaleņš, nu kura plieš skolus.
Škeisteiba ir navaineiba, a škeistums – svātums, sovukuort škeistums irškidrums.
Škeļtine ir škaltuo molka, a škeļvinēt ir samaiseit, šļakstynuot.
Škierba ir sprauga, a škierzlots – kirzaka.
Škūrsteituojs ir lynu daleituojs sauvēs pi kuļšonys.
Škērstele ir īškālums svuorku voi mieteļa mugurys pusē, ari bikšu prīškā.
Škindeli ir grūpāti kūka dieleiši jumtam.
Škīmiņs ir ausšonys stuovu sastuovdaļa – šķirtne velkos, ari pruots, saprasšona, jo nareši ir dzierdāts sokom: “Itys jau staigoj kai bez škīmiņa.”
Škīzna ir škīdra, a škleps – pogrobs.
Škode ir bāda, nalaime, a škodēt ir kaitēt.
Škūrbi ir peikstuli (zivs), a škūrstyns ir dūmenis.
Šlipste ir koklasaite, a šļahta – seikuo pūļu muižnīceiba, šliva – plūme.
Šmakovka ir poštaiseits styprys dzierīņs, a šmucynuot ir plaucēt.
Šmuks ir skaists, a šņustyks, šņu(r)dauks, šniucs ir kabatys lakateņš.
Šņitka ir kuopustu ēvele, ari nazuole, a šnitkavuot ir ēvelēt kuopustus.
Šņūrks ir šņūre kūrpem, a šolks ir zeids.
Šuorbuotīs, ari švuorbuotīs ir grīļoties.
Špaki, špogi ir strodi, a špetnys ir nyknys.
Štorka ir stārķis, a šuple, šupleite ir līkškere gryudu gruobšonai i vieteišonai.
Švačka ir šivieja, a švagers ir sīvys bruoļs, ari muosys veirs bruoļam.
Šveikstēt ir čukstēt, a šviļpuks ir stabuleite.
Švoryns voi švorons ir rotu topa, a šļurkstyns – bārnu spēleite – “iudiņa blise”, iztaiseita nu lupstuoja stūbra.
Šyupeļs ir šūpulis, a “šyupeļa nauda” – īrodums duovynuot naudu jaundzymušajam kristeibuos pyrms pādejuo iedīņa – ūluokņa.
Vēļ tikai nazcik augu vuordu, kuru suokuma burts ir tys pats vacais lobais i myusu niu jau tik daudz “cyluotais” š.
Šlabine ir meža ūga ziline, a škūrsta ir teiruma, ari meža kosa. Škūrstys bierneibā babeņa lyka laseit pa teirumu, lai byutu kū pasvīst sivieneņam ir kuoruo zūba. A šnitka ir guorsa, augs, nazuole, ar kuru tai gryuši karuot myusu duorzūs. Jei ar taidu dzeiveleibu apveļteita, ka ar sovu sakņu stričeišim laužās, ūrbās zemē i žņaudz nūst cytus augus. Atlīk tikai sekuot padūmam, ka jū vajag izmontuot pavasara salatūs, lai vuiceitūs prasmi izdzeivuot, pasmaltu spāku i, īspiejams, atkluotu pavysam nūpītnu i vārā jamamu jauneibys eliksiru. Kū padareisi, vysim juosabruņoj ar pacīteibu i uzjiemeibu. Tai i itys “Volūdys vaicuojums” izskaņ. Paļdis, ka klausejotēs! Vysu lobu!


text:
Minhene
Minhene (vuocīšu: München, bavarīšu: Minga) - iraid Voucejis federaluo nūvoda Bavārejis ļeluokais mīsts piec īdzeivuotuoju skaita i nūvoda golvmīsts. Ar 1.5 milljonim īdzeivuotuoju,[1] Minhene iraid trešais ļeluokais mīsts Vuocejā i 12-tais ļeluokais mīsts Eiropys Savīneibā.
Minhenī iraid daudz dažaidu apskatis objektu i Bavārejis golvmīsts iraid īcīneits turistu golapunkts. Mīsts ik godu uzjam miļjonus ourvolstu turistu, kuri dūdas iz Minheni, lai jimtu daļeibu Oktobrafestā, apzavārtu daudzūs īvāruojumūs arhitekturys pīminekļus i apmekļietu sporta posuokumus.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Mīsta vuords iraid cieļīs nu sanvuocīšu volūdys vuorda Munichen, kas nūzeimej "pi mūkim". Kuodreiz mīsta vītā beja Benediktīšu ordeņa klūsters, kas vāluok topa por Mihnenis vacmīstu. Mūks iraid attāluots i mīsta gerbā. Minhene iraid pirmūreiz mināta 1128 godā.
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Minhene acarūn aptuveni 50 kilometru ottuolumā iz zīmeļim nu Aļpim i tamdieļ mīsta apkuortnī bīžuok iraid ļeits i snīgs. Mīsts iraid 520 metrus vyrs juirys ļeimeņa.


text:
Četrpadsmytais latgalīšu volūdys apvuiceibu video
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” pīduovoj jau četrpadsmytū latgalīšu volūdys apvuiceibu video serejis “Runuosim latgaliski” klipu, kurā tuo golvonī varūni tykuši zoologiskajā duorzā.
Kai viestej idejis autori i realizātuoji, kulturys montuojums ir nūzeimeigs resurss socialai i etniskai integracejai, cylvāku personeiguos i nacionaluos pošapzinis pylnveiduošonai. Latgola ir kulturviesturisks regions, kas atsaškir ar sovpateigū kulturys identitati, kas izapauž rakstureigajā unikalajā kulturys montuojumā i volūdys sovpateibuos. Volūda ir latgalīšu identitatis pamats i naatjemama Latvejis kulturviesturiskuo montuojuma daļa. Pādejūs godu aktivitatis aplīcynoj, ka latgalīšu volūda nav arhaisms.
Projektu realizej: bīdreiba “Bruoli un Muosys”. Projekts teik realizāts ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts kulturkapitala fonda, A/S “Latvijas valsts meži” i Daugovpiļs piļsātys dūmis atbolstu.


text:
Itūvokor Reigā nūtiks Latgolys kongresa symtgadis īskandynuošona
Itūvokor, 27. aprelī, 20.00 “Cafe Leningrad”, Reigā, nūtiks Latgolys kongresa symtgadis īskandynuošona.
Tei byus Reigys latgalīšu saīšona par gūdu Pyrmuo Latgolys latvīšu kongresa godadīnai. Latgaliska muzyka vysa vokora garumā, kūpeiga i atseviška sasadzīduošona, sarunys par Latgolys kongresa symtgadis svineibu idejom, kai ari videotylts ar 1917. goda Pīterpili.
Taišni pyrma 99 godu nūtyka viesturiskais Latgolys kongress (1917. goda 26. i 27. aprelī piec vacuo stila). Lela daļa sagataveišonys dorbu tūreiz nūtyka Pīterpilī, partū par sasatikšonys vītu ari niu ir izvālāta Pīterpiļs kopejneica Reigā.
Ej pats i jem leidza vēļ kaidu latgalīti i latgalīšu draugu!
Komentari
-
Byus LgSC folklorys kūpa “Ceidari”, kai ari Boņuka bolvu sajiemušuos “Tautumeitas”.
-
I byus ari drusku vairuok nu tūpūšuos kinys “Pyrmī osni” https://youtu.be/VVzWn-m-erg
Atbiļdēt


text:
Ludza guņs varā
Leluokī draudi cylvāku dzeivei piļsātuos jau godu symtim ilgi ir bejuši īspiejamī guņsgrāki. Ari Latveja itymā ziņā nav izjāmums. Vīnu nu leluokajim i pūstūšuokajim guņsgrākim storpkaru Latvejā pīdzeivuoja taišni Ludza 1938. godā. Nūdaga vysmoz catūrtuo daļa piļsātys, pajumti pagaisynuoja gondreiž 2000 Ludzys īdzeivuotuoju, būjā eimūt piļsātys kūka apbyuvei.
1938. goda 11. juņa reits Ludzā beja korsts, sauss i viejains. Nazynoma īmasla deļ kaida gruomotu tierguotuoja Buņimoviča sātys jumtā pasaruodeja līsmis. Laikapstuokļu deļ līsmis dreiži puorsamatušs iz sūpluok asūšajom kūka sātom, i piec kaida laika līsmēs jau beja lela daļa piļsātys, pusstuņdis laikā aizadaga ap pīcdesmit āku. Piļsātys guņsdziesieji, garnizona karaveiri i īdzievuotuoji, naspādami apsluopēt līsmis, izsauce paleigus nu Rēzeknis, Daugavpiļs, Zylupis, pat Reigys. Līsmis turpynuoja izaplateit, aizadaga piļsātys policejis āka, katuoļu bazneica, piļsātys aptyka, lels skaits veikalu i dzeivuojamūs sātu. Līsmis skuore arī nabadzeiguokū piļsātys daļu, kur suoce degt ap pussymta sātu. Īdzeivuotuoji ceņtēs gluobt sovu jau tai tryuceigū maņteibu, svīžūt vysu azarā. Naspiejūt gluobt dagūšuos sātys, dziesieji ceņtēs gluobt puorejuos ākys nu līsmu, nūciertūt kūkus, nojaucūt sātmaļus i aplaistūt ākys ar iudini. Guņi īrūbežuot izadeve tikai vokorā, bet dziesšonys dorbi turpynuojuos vysu nakti.
Ludza piec guņsgrāka. Karteņa: .zudusilatvija.lv
Kūpumā nūdaga vaira kai 400 āku, nu tuom ap 100 veikalu, 17 sabīdriskuos ākys i katuoļu bazneica, kas beja lels zaudiejums piļsātai. Pareizticeigūs bazneicu, kuru ari skuore guņsgrāks, breinumainā kuortā izadeve izgluobt. Drupuos tyka atrasts vīns myrušais, kai ari vīns cītušais nūmyra vāluok slimineicā.
Latveja atsauceigi paleidzēja smogi cītušajai Ludzai. Reiga zīduoja 10 000 Ls, Daugavpiļs – 2000 Ls, vaļdeiba pīškeire 10 000 Ls, vysys Latvejis īdzeivuotuoji vuoce zīduojumus ludzuonīšu atbolstam. Iz piļsātu nūsyuteja lelu daudzumu medikamentu i puortykys, Ludzā dorbuojuos Sorkonais Krysts i žāļsirdeiguos muosys. Īdzeivuotuoji, kuri palyka bez sātys, nakti puorlaide školuos ci pi sābru, daļa tyka izmytynuota deraunēs. Julī paleidzeibu – vysuvaira puortyku i drēbis – turpynuoja sajimt 692 īdzeivuotuoji, novembrī – vairs tikai 139 cītušī.
Ludza pyrma i piec guņsgrāka. Karteņa: “Jaunākās Ziņas”,1938.g., Nr.130.
Piec guņsgrāka tyka izstruoduoti piļsātys puorbyuvis plani, kas paredzēja plašu modernizaceju, dasamāruošonu sovam laikmatam. Vystik piec īdzeivuotuoju lyugumim piļsātā tyka saglobuota vacuo kūka apbyuve i suokūtnejais planuojums, Ludza saglobuoja sovu viesturiskū apveidu, viņ īvārojūt jaunūs byuvu guņsdrūseibu.
Roksta autors: Toms Tālbergs


text:
Interveja. Heinrihs Soms: Veidojit sovu stuostu!
Autori: Gunta Nagle i LaKuGa
Daugovpiļs Universitatis asociātais profesors, viesturis doktors, Latgolys Pietniecībys instituta vadeituojs Heinrihs Soms intervejā stuosta par sovu ceļu iz viesturi, regionaluos viesturis pietnīceibu, kai ari “Terra Mariana” faksimila izdūšonu.
Nu kuruos pusis pats asat?
Dzymtuo puse ir Kolupa pogosts. Asu guojs Kolupa ostoņgadeigajā školā, piec tam Vuorkovys vydsškolā, kas jau beja Preiļu rajonā.
Voi interese par viesturi beja jau školys laikā voi ari pasaruodeja piec vydsškolys, kod vajadzēja izavielēt, kur tuoļuok vuiceitīs?
Soku paļdis sovim viesturis školuotuojim. Vysupyrma jau ostoņgadeigajā školā mums beja cīši loba školuotuoja, klasis audzynuotuoja Antonina Bogdane – eista dorba entuziaste. Vysys stuņdis, audzynuošonys pasuokumi mums nūtyka viesturis kabinetā, kur styurī beja nalela ekspoziceja par Kolupu, školu. Vīnureiz školuotuoja mani paaicynuoja kabinetā, kur jai beja sakruoti Kolupa viesturis materiali. Maņ tys īsaspīde atmiņā. Tys beja signals, ka es varātu byut viesturnīks. Piec tam Vuorkovys vydsškolā pastuovēja dilema storp geografeju i viesturi, bet tī beja cīši jauks školuotuojs Jāzeps Pīzelis – aizrauteigs viesturnīks, nūvodpietnīks. Mums izaveiduoja cīši lobs kontakts, es brauču iz viesturis olimpiadem. Nu 11. klasis maņ vairs nabeja cytu dūmu.
Par viesturi stuņdēs jiusu školys laikā vaira runuoja? Voi viesturis vuiceišona školuos jiusu laikā i niule kai to atsaškir?
Es dūmoju, ka pryncypā jau nikas nav mainejīs. Tagad vaļstī ir lelys diskusejis, kaidai juobyut stuņdei školā, voi školai juodūd zynuošonys voi kompeteņcis. Atsaverūt iz paguotni, dūmoju, ka padūmu laika škola vysod beja orientāta iz zynuošonom. Tuos prīškrūceiba beja, ka tei deve zynuošonys sistemā. Prūtams, tei beja sova sistema ar precizi nūspraustom rūbežom, cik ir juozyna, kas ir cyldynojams, kas ir kritizejams, dažys lītys tyka īdzeitys golvā, tuos nasaprūtūt, bet tei ir sistema.
Es nazynu, kaida pasaulī byus nuokūtnis škola, bet tagad dzeive pīprosa kotru stuņdi veiduot kai šovu. Es saprūtu, ka tei ir myusdīnu problema, ka bārns navar ilguok nūsēdēt par 5 minutom, tehnologejis ir saraustejušys uzmaneibu. Es dūmoju, ka praseiba piec šova školuos ir atbiļde iz myusdīnu situaceju izgleiteibā. Maņ tik taids vaicuojums – kai tū šovu veiduot? Dzīduot, laksteit pa klasi, skraideit? Maņ ruodīs, ka byus problema, ka vysi praseis šovu, bet nabyus vairuok šovmenu. Forma puorjims saturu. Kai sabalaņsēt?
Munys paaudzis pīredze bolstuos iz dīzgon smogu, garlaiceigu siedeišonu, bet mes asam pīruodejums, ka školāns fiziologiski tū var iztvert. Mums beja koč kaidys primitivys tehnologejis – paruodeja kinu, tei ari prīca beja, biļdis ruodeja viesturē, beja leluos kartis. Ar ruodomū kūceņu lobajā rūkā, ar mugoru pret karti, ar seju pret auditoreju, kai myus vuiceja, – navys auditorejai mugoru ruodeit. Es dūmoju, ka padūmu laika školāns daudz lobuok orientējuos geografejā nakai myusdīnu cylvāks, kas zyna, ka – daspīd pūgu Googlē voi Vikipedejā i jis atrass tū lītu. Bet tys naatbreivoj cylvāku vyspuor nu zynuošonys, kur tei vaļsts ir.
Kai jiusu školys laikā beja ar Latgolys viesturi – kas nu tuo tyka pasnīgts stuņdēs?
Zynuošonys par Latgolu nav tikai viesturis zynuošonys, tuos sastuov ari nu geografejis i volūdys zynuošonom. Beja nūvodpietnīku puļceņš, školuotuojs stuosteja, kū jis pietej, kū ir atkluojs, beja ari ekskursejis ap školu. Školuotuojam Pīzeļam beja pat publikacejis Latvejis leluokajūs laikrokstūs. Geografejis školuotuoja ari mums stuosteja interesantus gadīņus, koč pamatā, prūtams, vuicejomēs globalū geografeju.
Latvīšu volūdu maņ vuiceja Janīna Vilmane. Es skaitu, ka jei beja lobuokais, kas varēja byut, nu latvīšu volūdys pedagogim. Beja fakultativys nūdarbeibys par Raini, par latvīšu literaturu. Nu pa vydu Janīna Vilmane mums vuiceja ari latgalīšu literaturu. Tymā laikā, īsadūmojit, apmāram 1975. godā, dīz voi vēļ kurā Latvejis školā kaids minēja Pīteri Miglinīku, Andryvu Jūrdžu. Prūtams, ari komunikaceja školā beja latgaliska. Latgaliskais školā beja salykts pa dažaidom lītom, navar saceit, ka nūtyka koč kaida latgaliskuo apkaruošona. Tys beja atkareigs nu cylvāka – školuotuoji sadūmuoja, ka juovuica Miglinīks i Jūrdžs, i vuiceja.
Piec pīcu godu studejom Latvejis Universitatē Reigā suocet struoduot Daugovpilī.
Tūreiz beja obligatuo dorba sadalis sistēma – divejus godus beja juoatstruodoj. Viesturnīkam izviele beja dīzgon plaša. Pīcu godu laikā pakuopeniski varēja uzjimt kontaktus, konsultetīs ar pasnīdziejim. Iz reizis tyka atškierti tī studenti, kuri palyka vuiceitīs tuoļuok aspiranturā.
Maņ pasaveice, tys ir taids veiksmis stuosts. Nabeja īplānuots Daugovpiļs Pedagogiskais instituts, es vyspuor nadzierdieju, ka Daugovpiļs instituts maklātu viesturnīku. Beja interesantais gadīņs. Pīktajā kursā nūtyka studentu zynuotniskūs dorbu konkurss. Es jau faktiski beju beidzs augstškolu, ari jau dorbu pi Reigys atrads. Pieški mani profesors rauga pīrunuot nūīt iz zynuotniskūs dorbu konkursu. Maņ par tū beja daleitys jiutys – kū es tī īšu? Es jau asu pabeidzs, nivīnam vairs naasu poruodā, nu nūguoju i, kas maņ beja lels puorsteigums, konkursa laikā atkluoju, ka ari koč kur cytur Latvejā ir viesturnīki. Tei beja piļneigi cyta viesturis škola, jī ari runuoja krīvu volūdā. Piec ituo konkursa mani uzrunuoja profesors Veinbergs nu Daugovpiļs. Asūt dzierdiejs mani konfereņcē, voi es nagrybūt īt iz Daugovpili? Nikaida pīrunuošona nanūtyka, tys beja rats gadīņs, ka nu vīnys augstškolys tyka cytā. Mani tys piļneigi apmīrynuoja – tei beja viesture, mani ari nabaideja krīvu volūda, kuru es pīteikami labi zynuoju. Pajiemu portfeli i atbrauču iz Daugovpili. Profesors Veinbergs izlyka cīši stygrus nūsacejumus – lekcejis i zynuotniskais dorbs.
Jius tagad reizem var redzēt Rēzeknis Augstškolā, vodūt lekcejis.
Sadarbeibai storp augstškolom ir juobyut. Profesoru dorba rezultatu var izmierēt publikacejuos, sajimtajā olgā, bet zynuotniskuos publikacejis i projekti var rastīs, ka tev apleik ir cylvāki, ar kurim tu saistīs. Tys nūteik gon vīnys piļsātys mārūgā, gon daudz plašuok – regionā. Ka maņ ir īspieja braukt iz Rēzekni, es nikod naatsasoku.
Vīnu laiku beju eksaminacejis komisejis prīšksādātuojs Rēzeknē i Līpuojā, kai ari struoduoju komisejā Daugovpilī. Tei beja īspieja redzēt drupeit vairuok – kaidi ir studenti tī, kū jī viesturis i socialūs zineibu jūmā dora. Studenti nūsadorbuoja ar lītom, kas interesej ari mani, – regionalajim vaicuojumim.
Pastuostit, kai jius tykot da Latgolys Pietnīceibys instituta.
Daugovpilī itei instituceja suoce funkcionēt 1991. godā. Instituts ir puorjimts nu uorzemu. 1961. godā trymdys latgalīši nūdybynuoja Latgolys Pietnīceibys institutu kai sabīdrysku organizaceju. Tī beja energejis pylni cylvāki brīduma godūs, leluokuo daļa ar lobu Latvejis izgleiteibu. Tei paaudze deve miļzeigu īguļdejumu, veidojūt strukturu, rokstūt zynuotniskūs rokstus, izdūdūt gruomotys i periodiskū literaturu latgaliski. Pakuopeniski situaceja mainejuos, tei paaudze nūguoja, roduos vaicuojums – kas tū puormontuos? Kod mainejuos geopolitiskuo situaceja* pasaulī, beja saprūtams, ka itai institucejai ir juoatceļoj iz Latgolu. Daugovpiļs Pedagogiskajā institutā roduos dūmubīdru puļceņš, kas skaiteja, ka ir vārts puorjimt Latgolys Pietnīceibys institutu. Mes tū puorjēmem i goreigi, i fiziski. Problema beja, ka ari ite Latgolys Pietnīceibys instituts tyka radeits kai zynuotniska i sabīdryska organizaceja. Tymā laikā, 90. godūs, Daugovpilī nabeja praksis dybynuot zynuotniskys īstuodis – tei beja pyrmuo zynuotniskuo apvīneiba. Tī beja na tikai viesturnīki, bet ari geografi, biologi, socialūs zineibu puorstuovi, pat matematiki, partū ka mierkis beja kompleksa Latgolys izpiete. Nu mainejuos laiks, i mainejuos praseibys pret institutim, sabīdryskais statuss navarēja garantēt aizdavumu sasnīgšonu. Mums beja vajadzeigys publikacejis, mes nadreikstiejom apsastuot tik pi saīšonys kūpā, akademiskom sarunom. Roduos ari cyti instituti, pīauga konkureņce, cylvāki nūguoja iz cytom institucejom. Ari regionalisma ideja cīši gryuši atsateisteja. Vysi runuoja par Latgolu, beja programys, nu vyss zynomā mārā guoja pa apli. Beja vajadzeigi jauni rysynuojumi, ar naudu vysu navarēja atrysynuot.
Latgolys Pietnīceibys instituts vysmoz treis reizis ir mainejs sovu statusu, mainejīs organizatoriski, i, prūtams, ceiņa zem saulis ir cīši smoga. Ar spāku varēja palikt zam vīna jumta, nu mes izavieliejom cytu ceļu, ka atteisteisim regionalisma ideju, puorsvorā tūmār bolstūtīs iz viesturnīku dorbu.
Kaida izaver instituta nuokūtne?
Zynuotnīku sastuovs pakuopeniski ir sasamozynuojs, i tagad Latvejis lykumdūšona pīprosa piļneigi jaunu situaceju – vīnā institutā juobyut vaira par 20 doktoru, lai sajimtu naudu.
Myusu dūma ir, ka Latgolys Pietnīceibys instituta nūsaukums ir juosagloboj. Kai tū īmontēs koč kaiduos strukturuos, kam tū davīnuos voi atvīnuos, jau ir birokratejis vaicuojums. Lobuokais, kū asam sasnīguši, ir uzturātuo interese par regiona pietnīceibu. Kūpā ar kolegim asam izstruoduojuši dīzgon styngru zynuotniskū metodologeju, kai pieteit nūvodu. Myusu pīmārs ir Latgola, bet tū var attīcynuot iz Vydzemi, Kūrzemi, Sieleju, Baļteju i tt. Golvonais, ka mums nav pagaisuse ideja par zynuotniskuo i studeju dorba vīnuoteibu. Instituts navar pastuovēt, ka nav studentu, i studenti ir juointegrej itamuos programuos.
Jius ari asat autors divejom datubazem latgalesdati.du.lv i dcdc.lpi.du.lv.
Muns leluokais puordzeivuojums saistuos ar latgalesdati.du.lv. Ideja ir likt datoram struoduot zynuotnis lobā. Maņ beja papeira kartoteka nu 1994. goda, kuru es ceņteigi veiduoju doktora studeju laikā, nu reita da vokora skaitūt latgalīšu gruomotys.
Parkū tei datubaze beja?
Par cylvākim i nūtykumim, kurūs es nazynuoju. Cik tys beja interesanti, ka tu viesturi zyni, bet atsakluoj, ka tu nazyni tū, kas nūteik tev apleik. Latgolys viesturi augstškolā praktiski ignorēja, nivīns par jū naraksteja i nastuosteja. Beja, prūtams, koč kaidys epizodis, nu praktiski mes suocem nu nullis. Pīmāram, es nazynuoju pamatpatīseibys Latgolys viesturē. Tuos zynuošonys vajadzēja koč kai dabuot. Es saprotu, ka vajag īt iz biblioteku. Tī es suoču raksteit iz lapeņom, atlaseju kaidu nūtykumu i pīfiksieju. Es koncentriejūs ap Daugovpili, partū ka zynuoju, ka tī turpynuošu dorbu ari piec doktoranturys, i gribieju byut ari cytim vairuok dereigs. Tei faktiski beja daugovpilīšu kartoteka. Izveiduoju divejis lelys kastis, i tod vīns kolegis soka, ka itū vysu var īlikt datorā. Es beju stuovā sajiusmā par tū, i mes sataisejom pyrmū programaturu. Tū vysu īdzeit vydā beja mežūneigs dorbs. Šudiņ tī ir ap 10 000 personu, 5000 nūtykumu, 2000 fotografeju. Tī nav tikai plyki fakti voi nūtykumi, ir pīsaisteiti ari olūti, nu kurīnis informaceja jimta. Datu baze roda koč kaidu sistemu, teiklu par Latgolu. Myusu mierkis ir tī salikt cylvākus, kas ir kū darejuši sabīdreibys lobā i kurūs darbeiba jau ir koč kur atspīgeļuota, varbyut pat ari na vysai lobā nūzeimē, pīmāram, par carim, gubernatorim, kas ari veiduoja Latgolys viesturi. Lai tū vysu pīraksteitu, teik pieteita Latvejis, Pūlejis i Krīvejis viesture.
Kas tod ir dcdc.lpi.du.lv?
Pasaruodeja doktorants, kuram beja interese par Daugovpiļs cītūksni. Mes saprotom, ka nav vītys, kū tagad škārsteiklā sauc par platformu, kur likt akademiski korektu, izsvārtu informaceju par tū. Mes izdūmuojom, ka ir vajadzeiga taida vīta, i radejom “Dinaburgas cietokšņa dokumentācijas centru” (DCDC). Pamatdūma beja pīsaisteit vysus viesturis olūtus par itū cītūksni. Mes asam fiksiejuši arhivus, fondus, ir ari gruomotu saroksts. Vuocejā es speciali nūbrauču iz Koblencu, partū ka beja raksteits, ka Daugovpilī ir taidi vuorti kai Koblencā. Mes tai rakstejom, rakstejom, bet nivīns tī nabeja nūbraucs, es tod varēju vizuali salikt kūpā Daugovpili i Koblencu, DCDC var tū apsavērt.
Dūmoju, ka itam pasuokumam ir nuokūtne, tik juodūmoj, kai tū paplašynuot, īlikt informaceju cytuos volūduos. Nu tys nabyus cīši dinamisks, jauna informaceja tik bīži napasaruodeis.
Runojūt par gruomotom i albumim, ar jiusu paleidzeibu niu Latvejā ir apsaverams “Terra Mariana”.
Ari tys vyss guoja caur Latgolys Pietnīceibys institutu. Viesture ir cīši gara – faktiski vyss suocēs, kod Rēzeknē atjaunuoja Latgolys Muoru i sabrauce vysi pasauļa latgalīši. Mes jau ari agruok zynuojom, ka ir taids materials, bet problema, parkū vyss aizagiva, beja, ka tys ir vizuals. Tys nav teksts, tys ir skaiški izzeimuots, kruosains. I tys ir senejs – 1888. gods, vīnā eksemplarā Vatikanā. Suokumā sapyns beja, ka mums nu tīnīnis atsyuteis biļdeiti. Tū ari izdareja, bet mes navariejom saprast, kū dareit tuoļuok. Kod mums jau beja izmysums, Barkovskys kuņdze pūļu volūdā pīraksteja viestuli Ruomys pāvestam Juoņam Puovulam II. Iz reizis atsaceja, ka jums piec nedelis juobyut Vatikanā. Tai mes braucem puorsabeiduši, navarēja saprast, kas tī byus. Nu Vatikanā iz reizis pasaceja, ka tei ir duorga prīca, bet mes jums varim pīduovuot faksimilu iztaiseit. Taids faksimils, kas atguodynoj materialu, ir pyrmūreiz Latvejis viesturē. Mes par faksimilim saucem nūfotografātu gruomotu, kurā nikas nav maineits, a ite materials ir atdarynuots. Dzeivē tei izaruodeja cīši gara i duorga prīca. Nasaukšu tuos naudys, bet kotrys eksemplars beja mašynys cenā.
Mums pasaruodeja dūma, ka vīna līta ir škūrsteit tū vysu, bet kas tī ir raksteits? Tai mes, zynuotnīki, saguojom kūpā i nūsprīdem raksteit komentarus. Maņ beja tys gūds byut par “digitalu puotogu”, beiguos tyka pīraksteits, ka asu golvonais redaktors, bet muna funkceja pamatā beja ar puotogu dzonuot puorejūs. Tys beja smogs dorbs, intensiva komentaru raksteišona ilga kaidus treis godus. Nu jau pyrms tam tyka vuokta informaceja, gruomotys nu pasauļa biblioteku septeņuos volūduos. Mums tryuka literaturys, Latvejā itī vaicuojumi nav pieteiti.
Kaidam, piec jiusu dūmu, juobyut eistam viesturnīkam?
Byut akademiski izgleituotam i personeigi īinteresātam sovā dorbā ir tys, kas vajadzeigs kotrai specialitatei. Bet vīna nu viesturnīka boguoteibom ir spieja komunicēt ar cylvākim i kotrā satyktajā cylvākā saredzēt vierteibu i sarunu bīdru. Kotram cylvākam, kas īt preteimā pa ceļu, ir kaids stuosts. Maņ ruodīs, ka vīna nu myusu problemom ir tei, kas mes namuokam klauseitīs. Kotrā tanteņā, kotrā mozā bārnā ir gudreiba. Es vysod asu sacejs, ka leluokuo laime dzeivē ir satikt gudru cylvāku. Maņ tys izadeve. Es pīmiņu profesoru Veinbergu.
Es nasoku, ka vajag vuokt spletnis, es pats asu cylvāks, kurs tuos izzynojs pats pādejais, koč i maņ piec profesejis ari vajadzātu tū leimini zynuot. Viesturnīkam juobyut tam, kas nu vysa stuosteituo muok atsejuot vierteigū. Es vysod studentim soku: “Ka jius brauksit nu Daugovpiļs, kū jius jimsit leidza? Veidojit sovu stuostu! Tys stuosts nav par serialim, kurūs vyss pasauļs radz, navys par skaistom aktrisem voi sportistim. Tu stuosteisi tū, kas tev ir apliek, – nu kurīnis tu brauc, kū tu esi satics dzeivē.”
*Red. pīz. dūmuots PSRS sabrykums i Latvejis naatkareibys atjaunuošona
Karteņa: Daugovpiļs Universitatis publicitatis foto


text:
Kulturys īsacejumūs itai nedeļai – “sylts styumīņs ar blyugžīni”
Roksta autors: portals lakuga.lv
Suocam portala lakuga.lv pyrmūdīņu rubriku, kurā aicynuosim kaidu kulturys cylvāku īsaceit portala skaitetuojim treis kulturys lītys nedeļai. Itūreiz juos īsoka Jura Soikāna Ludzys muokslys školys direktore Sandra Vorkale.
Sandra treis kulturys lītys itai nedeļai nūsauc par lītom iz burta “p” – palaseit, patiemēt, pagaršuot. Jei paskaidroj: “Es tū vysu lobpruot doru!”
1. Palaseit: Andžāne, Lukaševičs i Skalbe.
Palaseit īsaceišu treis gruomotys dažaidim nūskaņuojumim, bet juos vysys ir dvēseli veļdzejūšys. Pajemit Marijis Andžānis tēlojumus “Izejas punkts”, Valentina Lukaševiča jaunū gruomotu “Pādi navā svāti” i Kārļa Skalbis “Kačeiša patmalis” Marutys Latkovskys puorlykumā.
2. Patiemēt: Cepleiši–Bieržgaļs–Rogovka–Odumova
Patiemēt byus pabyut dobā – īviļkt pylnu kryutežu pavasara gaisa, saklauseit putynus. Jemit mašynys ci lisapedus. Deļ mane cīši skaists maršruts ir Cepleiši–Bieržgaļs–Rogovka–Odumova. Cepleiši partū, ka tei ir muna dzymtuo vīta, bet Odumovys azars vysod ir breineigs. Ka ir draugi Rogovkā, ar jim runojūtīs, nūteikti pasaklausit, kai rogovkīši runoj i sirsneigi valk iz zūba – taids breineigs latgalīšu humors.
3. Pagaršuot: sylts styumīņs ar blyužgīni
Vēļ vīns “p” ir pagaršuot. Nazkod Rogovkā maņ pīduovuoja taidu interesantu iedīni – “sylts styumīņs ar blyužgīni”. Es, prūtams, nasaprotu, ka tuos ir meiceitys buļbis ar studini. Bet tik vīnreizieji tys skaņ!”


text:
Vosorys pylnbrīda izstuodis Rotko centrā
Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā var apsavērt 5 jaunys izstuodis, kas sasasauc kūpā ar dobys, muokslys i dzeivis brīdumu. Vosorys vydā, kod vysapleik radzams plaukums i pylnbrīds, Rotko muokslys centrs aicynoj īsapazeit ar jau atzeitu i nūbrīdušu muokslinīku dorbim: Dainys Dagnejis, Benta Holšteina (Dāneja), Leonida Tugaļeva, Marijis Maijeris (Vuoceja), Inesis Uobulenis, Skaidreitis Cihovskys, Violetys Juotnīcis, Izabellys Krollis, Kornēlejis Ūzulenis, Siļvejis Šmidkenys dorbim.
Izstuode “Sievietes spēks un brīvība” īzeimej muokslineicys rodūšuos darbeibys byutiskuokūs pūsmus, paruodūt i agreimūs Dainys Dagnejis dorbus – Okinavys perioda kompozicejis – kruosainus, dzeiveigus i tymā pošā laikā simboliskus tālus, radzātus eipašajā Okinavys vidē, kas raksturoj muokslineicys gleznīceibu 60. godu beiguos i 70. godu suokuos, i muokslineicys jaunuokūs dorbus, kas ir sīvītis energejis, kosmosa spāka i pruota pylni. Vyss mejās, vynās, tīcuos, elpoj, jūņoj, trīcās, plyust i vyrmoj, atkluojūt muokslineicys energejis spāku. Dainys Dagnejis dorbi burtiski storoj, ļaunūt uzsmaideit i storuot.
Rotko muokslys centrā varēs apsavērt ari da šam vierīneiguokū dāņu muokslinīka Benta Holšteina dorbu izstuodi “Ferweh”, kurā muokslinīks puorsvorā attāloj dobu, īsadvesmojūt nu sovu daudzūs ceļuojumu i paruodūt sovu cīši personiskū dobys elementu interpretaceju. Muokslinīks napuortraukti eksperimentiejs ar jaunim materialim, i vīns nu juo nasanajim jaunatrodumim ir gleznīceibys apvīnuošona ar fotokarteņom iz alumineja.
Leonids Tugaļevs ir Latvejis fotografejis vacmeistars, kura daiļradi raksturoj cylvāka kluotbyutne. Klasiskuo malnboltuo fotografeja uzrunuos skateituoju ar zynomu muokslinīku, rakstnīku i cytu kulturā labi zynomu cylvāku portretim. Izstuodē “Fotogrāfs” varēs īraudzeit, par pīmāru, Pīteri Martinsonu, Imantu Zīdūni, Juoni Pauļuku i cytus.
Marijis Maijeris dorbu izstuode “Ziedēšanas laiks” apvīnoj maigū uguņuošonu nu naskaitamajim zīdu kruosu tūnim ar vairuokom foto kolažom i zeimiejumu serejom, kur radzamys abstraktys zīdu formys. Tok svareiguokais ir tys, ka vyss itys vīnreizeigums teik sintezāts sovpateigā muokslineicys redzīnī, kas parosti rauga attāluot urbanistiskus motivus, nu ite ar formom i kruosom ruoda dobu, kai ari tuos dabiskūs cyklu naatkuortojameibu. Laiks i telpa, kas ir muokslineicys daiļradis byutiskys temys, palīk radzami nu jauna.
“Ķīpsalas keramika” – 20. godu symta ūtruos pusis latvīšu muokslys i kulturys fenomens, kas veiduojs vairuokys keramiku paaudzis i ļuovs nūsastyprynuot latvīšu tradicejom keramikā, kai ari tapt laikmeteigajai keramikai Latvejā. Tys ir tilts, kas savīnuoja tradicionalū i profesionalū keramiku, nu obeju pajemūt lobuokū, i tū tyltu cāluši cylvāki, muokslinīki. Izstuodē pīsadola Inese Uobuleņa, Skaidreite Cihovska, Violeta Juotnīce, Izabella Krolle, Kornēleja Ūzuleņa, Siļveja Šmidkena, kurys puorstuov i keramikys zalta laikmatu, i kurys vys vēļ struodoj Kīpsolys keramikys darbneicuos, kai ari reikoj izstuodis i pīsadola cytūs muokslys dzeivis pasuokumūs.
Dainys Dagnejis, Benta Holšteina i Kīpsolys keramiku izstuodis varēs apsavērt da 15. septembra, sovukuort Leonida Tugaleva i Marijis Maijeris izstuodis byus radzamys da 15. augusta.


text:
23.11.2018
Paraksteits leigums ar Centrālū finanšu un leiguma aģenturu par ERAF projekta “Eksperimentaluos tehnologejis īvīšona NewFuels RSEZ SIA ražūtnē augstys kvalitatis granulu izgatavošanai” eistynuošonu.
01.03.2019
NewFuels RSEZ SIA ir veiksmeigi pabeigusi ERAF projektu.
Ir īvīsts jauns tehnologiskais process, kas sastuov nu divom līnejom; veiksmeigi ir izturāta testēšona, struodojūt ar 100% jaudu. Jaunuo tehnologeja ļuovuse īvīst ražuošanā jaunu produktu – Premium klasis granulas ar palnu saturu zam 0,7%.
3 040 764,93 €
Projekta kūpejuos izmoksys sastuoda
2 073 826,00 €
Projekta attīcynomuos izmoksys sastuoda
933 221,70 €
ERAF finansiejums
Projekta mierkis ir veicynuot NewFuels RSEZ SIA produktivitatis un konkurētspiejis paaugstynuošonu, byutiski modernizejūt ražuošonys tehnologeji, kas ļaus ražuot jaunu produktu: A1 klasis premium granulas, kai ari palelynojūt uznāmuma īguļdiejumus pietnīceibā, atteisteibā i inovacejuos atbylstūši Vīduos specializacejis strategejai, rodut vīnu jaunu pietnīceibas I atteisteibas dorbavītu.
Modernizacejis process paradz īvīst jaunu tehnologiskū procesu, kas sastuov no divom līnejom:
1) Eksperimentaluo inovativuo līneja syltuma īgiušonai jauna produkta ražuošanai, izmontojūt kurynojamu ar augstu palnu saturu.
2) Jaunuo produkta nūgatovynuošonys/kondensacejis tehnologiskū īkuortu komplekss.
23.11.2018
Paraksteits leigums ar Centrālū finanšu un leiguma aģenturu par ERAF projekta “Eksperimentaluos tehnologejis īvīšona NewFuels RSEZ SIA ražūtnē augstys kvalitatis granulu izgatavošanai” eistynuošonu.
01.03.2019
NewFuels RSEZ SIA ir veiksmeigi pabeigusi ERAF projektu.
Ir īvīsts jauns tehnologiskais process, kas sastuov nu divom līnejom; veiksmeigi ir izturāta testēšona, struodojūt ar 100% jaudu. Jaunuo tehnologeja ļuovuse īvīst ražuošanā jaunu produktu – Premium klasis granulas ar palnu saturu zam 0,7%.


text:
- Detaļas
-
30. oktobrī opola jubileja palīk Bonifacejam Briškam – publicistam i rakstnīkam, kurs sovā dzeivī struoduojs vysaidus dorbus – bejs školuotuojs i puorziņs školā, struodojs iz teiruma i byuvnīceibā, bejs apkūpiejs, agronoms, bibliotekars i elektriks…
- Detaļas
-
Oktobrī atceramēs pošaizlīdzeigū jaunuotnis audzynuotuoju i rakstneicu Naaizmierstuli. Sovys vīnkuoršuos, kotram saprūtamuos volūdys dieļ jei tyka saukta par tautys rakstneicu. Auguse ticeigā saimī, R. Tabine ari sovus audzynojamūs i vysu tautu mudynuoja mīļuot Dīvu, Dzimtini i cylvākus sev apleik.
Lasīt tālāk: Naaizmierstule (Rozālija Tabine). 29.10.1890. – 17.03.1965.
- Detaļas
-
5. junī 85. dzimšonys dīnu sviņ dramaturgs i teatra darbinīks, Andryva Jūrdža fonda laureats Arturs Rubenis. 30 dorba godus jis nūstruoduojs bibliotekā, dorbuojīs ari kai pedagogs, teatra spieliešonā īsaistūt jaunuotni i vuicūt tai izpratni par teatra muokslu.
Lasīt tālāk: Arturs Rubenis. 1927. Dramaturgs, teatra darbinīks, bibliotekars
- Detaļas
-
Pyrms 120 godim 21. julī dzims latgalīšu dzejnīks Seimaņs Putāns, kura pyurā ir vairuoki simti dzejūļu, kas paraksteiti ar vairuokim desmitim vysaidu pseidonimu. Koč juo dorbūs i natryukst naveikleibys, naizkūptu formu i solkonuma, dzejnīkam ir pīmits talants i juo daiļradis suokumā saraksteituo dzeja atzeita par saistūšu i aizkustynuojumu raisūšu, tauta ar atzineibu pījāmuse i labi saprotuse dzejūļus par naizgleituotūs i nabadzeigūs ļaužu vuorgim.
- Detaļas
-
Pyrms 100 godim 1. junī dzims literaturviesturnīks, kulturviesturnīks, volūdnīks i publicists Miķeļs Bukšs.