text:
3. decembrī Viļakys nūvoda Škilbanu pogosta kulturys centrā “Rekova” nūtyka Zīmeļlatgolys tradicionaluos dzīduošonys gūdynuošonys svātki “Dzīdat, meitas, kū gaidat!”, kurūs kluotyn Škilbanu etnografiskuo ansambļa 35 godu jubilejam tyka īpazeita Zīmeļlatgolys tradicionaluo dzīduošona, svieteita izdavuma “Škilbanu sīvas” izīšona i prezentāts ansambļa videoklips dzīsmei “Es apsieju lynu dryvu”, informej bīdreibys “Latgolys Producentu Grupa” puorstuove Edeite Husare.
Iz kūpeigim svātkim Rekovā beja sasapuļcējuši i Viļakys nūvoda kolektivi – Medņovys etnografiskais ansamblis, Upītes etnografiskais ansamblis, folklorys kūpys “Upīte” i “Rekavas dzintars”, i ceļu uz Škilbanim beja māruojuši Jezupa Vītuola Latvejis Muzykys akademejis etnomuzikologejis vuiceibspāki i studenti, Latvīšu folklorys kruotuvis komanda i bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” folklorys kūpa “Ceidari”. I pošys škilbanītis, i gosti vaira kai treis stuņžu garā koncertā izdzīduoja Škilbanu etnografiskuo ansambļa i cytys Zīmeļlatgolys dzīsmis. Par vokora eipašuokū šaļti palyka ansambļa dzīduotuojis Jadvigys Kovaļevskys (Jadzis) i Latvīšu folklorys kruotuvis puorstuovu vīnuošonuos kūpeigā dzīsmis “Oruojs ora ceļa molā” izdzīduošonā.
Vīna nu vokara nūzeimeiguokajom nūtikšonom beja izdavuma “Škilbanu sīvas” prezentaceja. 144 puslopu bīzuo gruomateņa i kluotyn dalyktais audio disks ar dzīšmu īrokstim ir unikala līceiba par Škilbanu etnografiskū ansambli i tuo dzīduotuojom, kai ari ar Zīmeļlatgolā, eipaši Škilbanūs dzīduotūs dzīšmu repertuaru. Izdavumā kluotyn Škilbanu etnografiskuo ansambļa viesturei aprokstā i karteņuos ir vareiba īpazeit 21 dzīduotuojis dzeivisstuostu, atrast 26 dzīšmu notu transkripcejis i dzīšmu vuordus. Ansambļa repertuara dzīšmu īroksti dokumentāti izdavumam kluotyn dalyktajā audio diskā.
Škilbanu etnografiskais ansamblis dybynuots 1981. godā, kod Škilbanu sīvys, īsadvasmojūt nu sābru cīma Upeitis dzīduotuojom, saguoja kūpā, kab ar dzīsmem kuplynuotu vysaidys kasdīnys i svātku nūtikšonys. Ansambļa sastuovā kluotyn pyrmajom ansambļa dzīduotuojom itūšaļt tradiceju turpynoj ari jaunuos dzīduotuojis. Spylgtuokuo dzīšmu zynuotuoja, kuruos teiktuos dzīsmis vys vēļ veidoj leluokū daļu ansambļa repertuara, beja nu jau myužeibā aizguojušuo Rozaleja Slišāne.
3. decembra pasuokumā pyrmizruodi pīdzeivuoja ari Škilbanu etnografiskuo ansambļa dzīduotuojom veļteits videoklips, kurymā īmyužynuota ansambļa himna “Es apsieju lynu dryvu” – i ansambļa spūdruokuos dzīduotuojis Rozalejis Slišānis dzīduojumā, kas dokumentāts 1988. goda folklorys ekspedicejis laikā Škilbanūs, i itūšaļt ansamblī dzīdūšūs sīvu izpiļdejumā. Videoklipa mierkis beja paruodeit dzīdūšūs sīvu vīnkuoršeibu, dažaidū skaistumu i dzīduotprīcu, nasaverūt iz kasdīnys dorbim, klopotom i dažaidajim liktinim.
Etnomuzikologe Anda Beitāne, stuostūt par Zīmeļlatgolu i tuos tradicejom, soka: “Latvejis zīmeļaustrumu mola sūpluok Krīvejis rūbežai, nazkodejuo Abrenis apriņča teritoreja, bejušuo Bolvu rajona daļa aba, atteiceigi myusu dīnu administrativi teritorialajam īdalejumam, Bolvu nūvoda Brīžucīma pogosts, Baļtinovys nūvods i Viļakys nūvoda Škilbanu i Medņovys pogosti, kai ari Viļakys piļsāta – tei ir vīta, kur vēļ i myusu dīnuos īspiejams satikt napastorpynuotā veidā puormontuotu tradicionaluos muzykys repertuaru, kas turpynoj dzeivuot, vys vēļ pīsamārojūt jaunim apstuoklim.”
3. decembra vokors beja aplīcynuojums tam, ka tradicionalajai dzīduošonai Zīmeļlatgolā ir na viņ styprys saknis, nu ari skaidra i spūdra nuokūtne – tīpat Viļakys nūvodā aug jauna dzīduotuoju paaudze, kas, cīši īspiejams, ar sovu stuostu i veidu, nu turpynuos i saglobuos itamā pusē rakstureigū eipašū tradiceju.
Zīmeļlatgolys tradicionaluos dzīduošonys gūdynuošonys svātkus reikuoja bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa”, sasadorbojūt ar kulturys centru “Rekova”. Svātku nūtikšonu atbaļsteja Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programa ar AS “Latvijas Valsts meži” atbolstu, nu izdavums “Škilbanu sīvas” teik radeits ar Vaļsts kulturkapitala fonda i Viļakys nūvoda dūmis atbolstu.
Vaira par Škilbanu etnografiskū ansambli: http://www.skilbanusivas.lv/
Kartenis: Andrejs Vasjukevičs


c: text/html

text:
Reigā 14. martā nūtyka kasgadejuo „Latgolys Studentu centra” kūpsapuļce, kurā atsavērem iz padareitū īprīkšejā dorba cielīnī i raudziejam saprast, kaidim byut iz prīkšu. Kai ari tyka īvālāta jauna vaļde.
Aizvadeitajā godā ir eistynuoti vairuoki projekti, ar kurim asam davuši pīnasumu Latgolys kulturys izaugsmē i saglobuošonā. Padareitī dorbi gondreiž 10 oficialuos darbeibys godūs aplīcynoj, ka LgSC ir vīna nu spieceiguokajom i stabyluokajom latgalīšu organizacejom.
Piec kuorteiga dorba kūpā asam atsapyutuši i kaldynuojuši jaunys idejis, kab Latgolu caltu sauleitē. Nu nūzeimeiguokajim eistynuotajim projektim mynoms dzejūļu kruojums „mūžīgā nepārtikusī stirna”, apvuiceibys „Atzolys”, naformaluos sporta spielis “Na-Formals”, Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv, latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys, kai ari cyti mozuoki i leluoki projekti.
Rēzeknis i Daugovpiļs birojim niu ir jaunys vadeituojis – rodūšys, dorbuotīs grybūšys i energejis pylnys mārgys. Daugovpiļs biroju voda Gunta Nagle, sovukuort Rēzeknis biroju – Sintija Batare.
Jaunuos vaļdis sastuovā dorbojās Laura Melne, Marita Lasmane, Vineta Vilcāne, Juoņs Papiņš i Valērijs Kušnirs, par vaļdis prīkšsādātuoju īvālāta Vineta Vilcāne.
Nūpītna kūpbiļde ar gondreiž vysim kūpsapuļcis dalinīkim.
Jaunuo vaļde – Marita, Juoņs, Laura, Vineta i Valērijs.
Viesti sagataveja: LgSC Reigys birojs

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Lynx Sun Visor - Atari Lynx bazar Lynx Sun Visor - Atari Lynx bazar
Lynx II Sun Visor - Atari Lynx bazar Lynx II Sun Visor - Atari Lynx bazar
Lynx Cigarette Lighter Adapter - Atari Lynx bazar Lynx Cigarette Lighter Adapter - Atari Lynx bazar
Lynx ComLynx Cable - Atari Lynx bazar Lynx ComLynx Cable - Atari Lynx bazar
Lynx Carrying Pouch - Atari Lynx bazar Lynx Carrying Pouch - Atari Lynx bazar
Lynx Carrying Case - Atari Lynx bazar Lynx Carrying Case - Atari Lynx bazar
Lynx Battery Pack - Atari Lynx Bazar Lynx Battery Pack - Atari Lynx Bazar
Lynx AC Adapter - Atari Lynx Bazar Lynx AC Adapter - Atari Lynx Bazar


text:
Latgolys Kulturviesturis muzejs aicynoj iz lekceju par Rēzeknis muokslinīku kūpu, kas dorbuojēs piļsātā 1930. godū nūgalē, i kurymā beja apsavīnuojušs tuo laika lobuokī Latgolys muokslinīki.
Rēzeknis muokslinīku apvīneibu 1936. godā nūdybynuoje septeni muokslinīki ar Francisku Varslavānu prīkšgolā. Kūpā dorbuojēs gleznuotuoji, kas beja dzymušs Latgolā i ite atkluojušs sovus talantus – Vitālijs Kalvāns, Leons Tomašickis, Arkādijs Naišloss, kai ari tī, kas Latgolā struoduoje – Jānis Gailis, Nikolajs Breikšs, Alberts Filka. Zemgalē dzymušajam Arvīdam Eglem muokslinīciskuos dūteibys uzplauka taišni Rēzeknē, kur juo saime apsamete Pyrmuo pasauļa kara laikā. Muokslinīkus vīnuoje sovstarpejuo draudzeiba i kūpeigs mierkis – puorvērst Rēzekni par Latgolys kulturys golvyspiļsātu, regulari reikojūt kvalitativys izstuodis i aktivi turpynojūt pedagogiskū darbeibu.
“Pasaulī ir tikai divys šmukys piļsātys – Parize i Rēzekne”, sacejs Francisks Varslavāns, raugūt ar muokslinīku kūpu dzymtū piļsātu padareit kulturali bogotuoku. Vaira par muokslinīku var dazynuot rokstā “Latgolys gleznuotuojs Francisks Varslavāns”.
Leidz 1940. godam Rēzeknis muokslinīku kūpa sareikova sešys izstuodis, par kurom pozitivys atsauksmis varēje skaiteit ari golvyspiļsātys presē.
Dīvam žāļ Rēzeknis muokslinīku kūpys darbeibys laiks nabeja ilgs, tū izjauce Ūtrais pasauļa karš, bet gleznuotuoju dorbi palyka i šudiņ daļa nu tim apsaverama Rēzeknis Muokslys nomā. Sovpus Franciska Varslavāna gleznys leidz 22. apreļam var apsavērt ari Latgolys viestnīceibā “GORS” Rēzeknē. Sūpluok tom pastateiti muokslinīka mozmeitys, gleznuotuojis Frančeskys Kirkis dorbi.
Viesturis šaļteņu pītura nūtiks 10. aprelī Rēzeknis Muokslys nomā (Rēzekne, 18. novembra īla 26).
Olūts: Latgolys Kulturviesturis muzejs


text:
Krīvu dzejnīks i rakstnīks Sergejs Kozlovs ir dzims 1939. goda 22. augustā Moskovā. Taisneiba, ka moz kas zyna jū pošu, a vysi paziest i ļūbej juo gruomotu varūņus: Ezeiti, Luoceiti, Zači i cytus. Piec juo dorbu sataiseits nazcik multiplikacejis kinu, pazeistamuokuos nu jūs ir „Ezeits myglā” i „Lauvāns i bruņurupucs”. Zynamuokuos gruomotys ir “Ezeits myglā”, “Ezeits i jiura”, “Kai Ezeleits šyva kažuku”. Ak jau nu bierneibys kotrys nu myusu atguodoj ari taidys kinuos dzieržamys bārnu dzīsmeitis kai:
“Я Ha coлHышke лeжy,
Я Ha coлHышko rляжy”
voi
“Oблaka,
БeлorpиBыe лoшaдkи”.
A vyss suocēs jau bierneibā, kod juo meiluokuo gruomota beja Danieļa Defo “Robinsons Kruzo”, vieļuok – Bunina, Jesenina i Pasternaka dorbi. Koč S. Kozlova sapyns beja izavuiceit par liduotuoju, jis īsastuoja Literaturys institutā, kū veice ar diplomdorbu – dzejūļu kruojuma manuskriptu. Pyrma palikt par profesionalu rakstnīku, jis struoduoja tipograpejā, gaļdnīceibā, brauce iz kuģa par kačagaru i laidēs geologiskajuos ekspedicejuos, struoduoja ari par dzīduošonys škūluotuoju i ekskurseju vadeituoju.
Stuostus par puosoku mežu i juo īdzeivuotuojim S. Kozlovs suoce raksteit 20. gs. 60. godūs, i jī rūnās i pa šai dīnai. Puosokys dūmuotys bārnim, tok sovpateiguos filozofiskuos raksteibys deļ aizskar kotra skaiteituoja sirdi i naatstuoj vīnaldzeigus ari lelūs.
Kotram zvārānam ir sova sāta, karakters i dzeive, jī taipat kai cylvāki guodoj iedīni i molku, kurynoj cepli i verās gunī, sepinej i cer, bādojās i ir prīceigi, klausuos meža bolsūs i skonūs, viejā, leitā i kūku šveiksteišonā. Jī īt cyts da cyta gostūs, vakarej, pasastaigoj, sasastreid i salobst, apsavainoj cyts iz cyta i cīnoj cyts cytu ar sienim, ūgom i čaju ar madu.
Piec puosokys “Ezeits myglā” 1975. godā tyka sataiseita, piečuok ari latvyski puorskaņuota multiplikacejis kina “Ezeits myglā”, kas daudzim labi zynoma jau nu bierneibys.
Poša puosoka “Ezeits myglā” ir daļa nu leluoka kruojuma, kas kai gruomota ar taidu pošu nūsaukumu izguojuse tik 1989. godā. Gruomota suocās ar itū puosoku, i tuoļuok jai ir div dalis: “Zuolis rudiņa dzīsme” i “Syltā, klusā reitā iz zīmys vyds”.
Nazkai pyrma puors godu najauši puorskaitieju nazcik S. Kozlova dorbu, i īsaļūbieju itymā sovpateigajā pasaulī. Puors puosoku asu puorcāluse ari latgaliski – vīnkuorši taipat, sovys prīcys piec. Izaruodēja, ka juos pateik ari cytim, partū napasenim tyka publiceitys žurnalā “Katōļu Dzeive” i teikla vītā “LaKuGA”, www.lakuga.lv. Kab itymā puosoku mežā īvest vēļ vaira skaiteituoju, īsadūmuoju īlikt ari ite. A varbyut kaidam nūder. :O)
© Tulkuojums: saprge, 2006-2008.
Olūts: LaKuGA.lv


text:
Itūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji viestej par gona jaunu kulturys nūtikšonu, kas lelim sūlim īguojuse ari Latgolā – akceju Bazneicu nakts. Itūgod pasuokuma ītvorūs sovys durovys attaiseis 17 Latgolys bazneicys. Kab dazynuotu vaira par Bazneicu nakti, Laura Sondore-Strode nūbrauce iz Stiernīni.
Stiernīnis Sv. Laurencija Rūmys katuoļu bazneica akcejā Bazneicu nakts pīsadaleis pyrmū reizi. Draudzes pravests Viktors Petrovskis stuosta, ka nabyus nikaidu jaunu avanturu. Bazneiba byus attaiseita sevkuram apmaklātuojam, byus vareiba vīnuotīs kūpeigā lyugšonā, varganiste nūspielēs kaidu skaņdorbu i byus vareiba dabuot gareigū literaturu.
Koč i Stiernīnis bazneica zynoma ar sovu boguotū viesturi, oltora gleznom i varganem, pravests nūruoda, ka bazneicā svareiguokuos ir gareiguos vierteibys i Vyssvātuokais Sakraments.
Vaira par nūtikšonom ap Stiernīnis bazneicu raidejumā stuosta Antonina Sondore.
Vaira klausīs raidejumā “Pi myusim Latgolā”:


text:
Nazkod rakstieju bīžuok, niu pavysam raitai. Itys ir vīns paseņ raksteits dzeivuleits, kuru lobuok vīnreiz īraksteit, kai nazkur pagaisynuot.
Testaments unukam
Iz munu bēru nabrauc, nasaveļc i naej!
Jei bogu, tūlaik maņ Tevi navajadzēs vairs.
Kū par mani dūmoj – lobu, slyktu – tū sabļuznieji jau.
Ka nā, tod īrūc vuordus zemē pats voi īkremej.
Ni vainagu, ni puču nastīpņ maņ ni myrušam, ni ari dzeivam!
Tū naudu lobuok atdūd školai, gruomotai voi kaidai cytai (dzeivai) lobai idejai.
Nu koč voi pajem saldiejumu i nūlaiz kaisleigai!
Iz munu bēru napeikst.
Ka baba vuiceja, nūskait puoterus
Ci vēļ lobuok – paklusej!
Nabādoj, byus vēļ daudz cytu cīš lobu nabažnīku!
Lobuok tagad kaidu dzīsmi (a koč pīdauzeigu) sarauņ i sadoncoj nu vysys sirds.
Munā vītā.
Tev vēļ ir īspieja pasceit kaidam tū lobū vuordu, kū nagrybi jam nūkavēt.
Pasok tagad!
Tai, apskauņ i sabučoj!
Ka naleidz nikas cyts, tod īrauņ čarku i vīnkuorši (voi treiskuorši…) glupai pasmaid ituo pasauļa gaišai pusei.
Ir pasauļam gaišuo vasala puse!
Dzeivoj tik iz prīšku – sev (i ari maņ) par prīcu!
Tu esi niu muns dzeivais pīmineklis.
Ar grīztu akmiņs bluči naatsapierc!
Lai muna aizīšona Tev
Par kaida jauna dorba –
Cīš garai grybāta, nikod naeistynuota sapyna –
Īsuokumu teik!
Vysmoz par pyrmū kuojis spierīni.
Ci Tev vēļ vāg pavysam konkretu luopstys belzīni?
I vēļ – obligāti koč kū pīrokst sovam unukam!
Palīc vasals!
Tovs dzeds.


text:
LgSC vaļde ir nūlāmuse itūgod bīdru kūpsapuļci reikuot Reigā 9. februarī Reigys jaunīšu centrā „Kaņieris” (Kanīra īlā 15). Kūpsapuļcis suokums 10:30, dorba kuorteibā īskots LgSC viesturē, lekcejis, egionalūs biroju atskaitis, grupu dorbs, 2012. goda puorskota pījimšona, grupu dorbs, vaļdis atskaite par padareitū i jaunys vaļdis vieliešonys. Piec kuorteigi padareita dorba paradzātys ari izklaidis – atpyutys […]
16. martā 17:00 stuņdēs Latvejis Universitatis Akademiskajā bibliotekā (Ryupnīceibys īlā 10) atkluos izstuodi „2011. gods Latvejis gruomotnīceibā”, kurā tiks ruodeita i „Latgolys Studentu centra” izdūtuo gruomota „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”. Izstuodi organizej Latvejis Universitatis Akademiskuo biblioteka i Latvejis Gruomotizdevieju asociaceja. Latgalīšu puosoku gruomota ir nomineita gruomotu muokslys konkursā “Zelta […]
21. martā „Latgolys Studentu centrs” aicynoj jaunīšus iz īsapazeišonys vokoru LU golvonajā ākā (Raiņa bulvarī 19) 1. auditorejā, suokums 18:30, bet drūši var pīsavīnuot arī vāluok. Vokora gaitā paradzāts latgalīšu domino, aliass, cyrks, meiklis i cytys latgaliskys izklaidis. Kai arī pastuosteisim, kas ir LgSC i kū mes dorom, gribim, lai pīsavīnoj myusim! Bīdreiba “Latgolys Studentu […]
Nu 1. leidz 4. martam vīnlaiceigi ar izstuodi „Škola 2012” Reigā, Kīpsolys izstuožu zalā, byus ari „Latvejis Gruomotu izstuode 2012”. Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj Tevi atīt iz latgalīšu stendu i nūpierkt jaunys gruomotys. Byus pateikamys cenys i plaša izvēle. Stendā jaunuokuo latgalīšu dzeja i proza, gruomotys par Latgolys kulturu i viesturi. Byus īspieja nupierkt […]
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj komandā regionaluo biroja pasuocīnu koordinatoru – ambiciozu jaunīti, kurs/a ir gotovs/a īsavuiceit jaunys lītys i pilnveiduot sovys spiejis i prasmis. Pīnuokumi: – regulari reikuot formalus i naformalus latgaliskus pasuocīņus; – struoduot ar cylvākim i vadeit komandu; – sagataveit informaceju medejim i byut socialūs teiklu pavielnīkam; – reizi nedeļā vīnu […]
Vakar, 11. aprelī LVT1 raidejumā “Vyss nūteik” beja sižets ari par latgalīšim i Latgolys Studentu centru. Sižeta autore Eva Ikstena-Strapcāne sižeta dasacejumā soka: “Jau kādu brīdi vēroju, ka zilo ezeru zemes iedzīvotāji ir sarosījušies – latgaliešu valodai ir piešķirts savs valodas kods (LTG), elektroniskajā enciklopēdijā Wikipedia lasāmi vairāk kā 450 raksti latgaliešu valodā un arvien […]
Gūds kam gūds, informaceju, ka pasuokums nūteik itū, ni cytu catūrtdiņ, izzynuoju tik laikam itū pīktdiņ. Da tuo laika mes i Googlis cioce dzeivuojom kai informacejis pūrā. I izzynuoju tik deļtuo, ka muzeja darbineica Siļva struodoj ari munā dorbā i pastuostēja. Cytaiž naboga cioce Google pīduovuoja obejus datumus. 😀 Tok ar vysu zynuošonu taipat bejom […]


text:
Leluo zeile
Leluo zeile (latiņu: Parus major; anglīšu: Great Tit; latvīšu: Lielā zīlīte; lītaunīku: Didžioji zylė) — zeiliņu saimis (Paridae) putnys. Perekli taisa kūna vysā Europā, Afrikys pūstumūs i centralajuo i vokoru Azejā. Vysucīškuok zīmoj tīpat, kur taisa perekli.[1] Latgolā cieški sateikams putnys. Cieški sateikams zīmā pi barūtovu.
Puslopu ruodeklis
Aproksts[pataiseit | labot pirmkodu]
Golvys vierss, reikle i pakoklys malns, pazylys pakruosys myrgu. Mugorys dale padzoltonai zaļa. Byudi bolti. Pakausī bolta pleme. Spuorni pazylai palāki ar gaišu škārsu jūslu. Auguma zamoškys puse dzaltona, tik reikle, jūsleņa iz kryutežys i vādara vyds i paaste malna. Muotainis auguma zamoškys puse padzoltona, a iz kryutežys malnuo jūsleņa na tik spūdra kai tāvainim. Svors 16-17 gramu.
Dzeivisvīta[pataiseit | labot pirmkodu]
Dzeivoj vysaižūs mežūs, apleikmīstūs, parkūs, vīnpošūs kūkūs. Zīmā skraida kūpā pa 5-10 individu. Vosorā muotainis guļ pereklī, a tāvaini kūku pazorūs. Parostai vysu godu dzeivoj apleik sova perekļa, tok šaltim zīmā migrej nu pūstumim iz Vokoru Europu ci Baļteju.
Barūkle[pataiseit | labot pirmkodu]
Barūkli meklej zoru vaiņagā i iz zemis viersa. Vysuvaira ād kustūni, taipoš i auguoju produktus. Zīmā cieški apmekle barūtovys, kur ād gryudus, sāklys, lašini i druponys. Leluo zeile irā vierteigs suodu putyns, kurs nūād vysaižus vuodekļus.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ http://www.ornitofaunistika.com/lvp/lvp_parmaj.htm Ornitofaunitsika.com (latvyskai)


text:
Ļaudis maņ meilī
Beлиkий пocT
Ļaudis maņ meilī, kū jums nūdareju?
Vai es kū ļaumu jums kod izdareju?
Gribēju dōvōd visim debess prīcu;
ceļu jyus rōdot maņ uz nōves vītu.
Ļaudis maņ meilī, kū jums nūdareju?
Vai kaidu sōpi es jums izdareju?
Jyusus es cēļu vysom tautom pōri;
tagad uz munu nōvi visi kōri.
Ļaudis maņ meilī, kū jums nūdareju?
Vai Dīva spāku jums es narōdeju?
Varējot pōrīt sausom kōjom jyuru;
vīneigi naidu tagad apkōrt jyutu.
Ļaudis maņ meilī, kū jums nūdareju?
Vai jyusu sūļus vīnmār nasvētēju?
Barōju jyusus tuksnesī ik dīnas;
yudiņa lasi nav kas maņ te pīnas.
Ļaudis maņ meilī, kū jums nūdareju?
Vai es uz lobu jyusus navadeju?
Sorgōju jyusus es nu īnaidnīkim;
mani jyus stōdat blokus nūzīdznīkim.
Ļaudis maņ meilī, kū jums nūdareju?
Vai keidreiz jyusus aizmērsis es beju?
Yudini slōpēs jums nu klints es devu,
pošam man snīdzat etiķi lai dzeru.
Ļaudis maņ meilī, kū jums nūdareju?
Vai jyusu lobā vysu nadareju?
Īvežu jyusus zemē Apsūleitā;
man līkat nūmērt vītā nasvēteitā.
Ļaudis maņ meilī, kū jums nūdareju?
Vai lobu sirdi es jums narōdeju?
Audzēju jyusus es kai veina kūku;
napasnīdz tagad maņ nivīns pat rūku.
Ļaudis maņ meilī, kū jums nūdareju?
Vai lobu dareit jyusus namōcēju?
Trejs godi es jums kai Dīvs paleidzēju;
dzeiveibu tagad par jums upureju.
Ļaudis maņ meilī, kas vēļ byutu dorams?
Syuteibu sovu piļdeju cik varams.
Vyslobais Jezu, mes pi Tevis ejam,
pi Tovom kōjom osoras mes lejam.
Dīvs Kungs, mes Tevi lyudzam pazemeigi,
atzeistam vainas sovas vaļsirdeigi.
Pīdūd mums, Jezu, myusu vysus grākus,
Styprynoj sovu ļaužu vōjūs spākus.
Dūd, lai mes Tevi stipri īmīļōtu
un sovas dīnas svāti nūdzeivōtu!
Atļauņ pēc nōves īraudziet mums Tevi,
svātlaimi baudeit, kū mums nūpeļnēji! Amen.
Teicit Kungu. Reiga, 1990. lpp. 409-411.


text:
Bivalvia - Pectinida - Pectinoidae
PaleoDB taxon number: 102617
Alternative combinations: Chlamys islandica, Chlamys islandicus, Pecten (Chlamys) islandicus, Pecten (Pecten) islandicus, Pecten islandicus
Full reference: O. F. Müller. 1776. Beschreibung zwoer Medusen. Beschäftigungen der Berlinischen Gesellschaft naturforschender Freunde 2:290-298
Belongs to Chlamys (Chlamys) according to A. J. W. Hendy et al. 2008
Sister taxa: Chlamys (Chlamys) albida, Chlamys (Chlamys) arakawai, Chlamys (Chlamys) behringiana, Chlamys (Chlamys) breidavikensis, Chlamys (Chlamys) callimorphus, Chlamys (Chlamys) chaixensis, Chlamys (Chlamys) coatsi, Chlamys (Chlamys) cosibensis, Chlamys (Chlamys) ermanensis, Chlamys (Chlamys) etolonensis, Chlamys (Chlamys) gackhense, Chlamys (Chlamys) harmeri, Chlamys (Chlamys) hastata, Chlamys (Chlamys) iljinensis, Chlamys (Chlamys) indissolubilis, Chlamys (Chlamys) itoigawae, Chlamys (Chlamys) iwamurensis, Chlamys (Chlamys) iwriensis, Chlamys (Chlamys) jordani, Chlamys (Chlamys) karaginskiensis, Chlamys (Chlamys) kavranensis, Chlamys (Chlamys) lioica, Chlamys (Chlamys) miyatokoensis, Chlamys (Chlamys) otukae, Chlamys (Chlamys) parisiensis, Chlamys (Chlamys) plinsbachiensis, Chlamys (Chlamys) pseudislandica, Chlamys (Chlamys) pseudohastata, Chlamys (Chlamys) pseudolioica, Chlamys (Chlamys) quilonensis, Chlamys (Chlamys) rendoi, Chlamys (Chlamys) rutteni, Chlamys (Chlamys) sendaiensis, Chlamys (Chlamys) tapensis, Chlamys (Chlamys) thalerus, Chlamys (Chlamys) tjornesensis, Chlamys (Chlamys) trinitiensis, Chlamys (Chlamys) varia, Chlamys (Chlamys) wajampolkensis, Chlamys (Chlamys) yastchanensis
Ecology: stationary epifaunal suspension feeder


text:
Roksta autors: portals lakuga.lv
“Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” socialūs medeju vītnē Instagram sataisejs kontu latgalīšu volūdai, tymā publicejūt fotografejis i video, kurymūs radzama i dzieržama latgalīšu volūdā dažaiduos situacejuos Latvejā i pasaulī.
Latgalīšu volūdys konts sataiseits ar mierki popularizēt latgalīšu volūdu interneta vidē, jo eipaši jaunīšu vydā, kuri lelu daļu sovys kasdīnys pavoda socialajūs medejūs. Portala lakuga.lv redaktore Vineta Vilcāne nūruoda: “Gribim izceļt vītys, nūtikšonys, iniciativys i produktus, kurymūs izmontoj latgalīšu volūdu, pīvadumam, īlu nūruodēs, kopejneicu i veikalū nūsaukūmus, dažaidu produktu nūsaukumūs. Latgalīšu volūdu var dzierdēt i redzēt na tikai Latgolā, bet ari pasaulī. Aicynojam sevkuru, kuram izadūd fotografejā ci eisā video īmyužynuot latgalīšu volūdu publiskajā vidē, daleitīs ar mums Instagram, atzeimejūt kontu @voluuda, ci syuteit iz e-posta adresi info@lakuga.lv.”
View this post on Instagram
Latgaliski runuot prūt ari ļauds nu Meksikys! #latgaliski #latgalian #ltg #meksika #lakuga
2011. godā tautys skaiteišonā dazynuoja, ka kasdīnā latgalīšu volūdu lītoj aptyvai 8,8 % Latvejis īdzeivuotuoju. Vysbīžuok latgalīšu volūdu lītoj Kuorsovys, Baļtinovys i Varakļuonu nūvodūs. 2010. godā latgalīšu volūdai tyka pīškierts storptautyskais ISO kods (LTG).
View this post on Instagram
Kuorsovā vari staiguot pa latgaliskom īlom. #latgaliski #latgalian #ltg #kuorsova
Publicitatis karteite.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Piļsāta pi upis »
Saruna ar kinys “Piļsāta pi upis” golvonū akteri Dāvi Suharevski
Roksta autoris: Laura Melne i Vineta Vilcāne Itūvosor vairuokuos Latgolys vītuos uzjēme Vīstura Kairiša kinu “Piļsāta pi upis”. Tuos golvonais akters ir divdesmit četrus godus vacais DĀVIS SUHAREVSKIS nu Gaigalovys. Dāvis ir dzeivisprīceigs iSkaiteit vaira »
Foto šaļtenis nu kinys “Piļsāta pi upis” vosorys uzjimšonys pūsma
Režisora Vīstura Kairiša kinys “Piļsāta pi upis” vosorys fiļmiešonys perioda pyrmajā nedelē nūfilmātys vairuokys nūzeimeigys epizodis, informej kinys veiduotuoji. 14. julī Subatē nūsaslēdze Vīstura Kairiša spieļkinys “Piļsāta pi upis” vosorys fiļmiešonys perioda pyrmuo fiļmiešonysSkaiteit vaira »
Vīsturs Kairišs jaunū kinu “Piļsāta pi upis” uzjims latgaliski
Nu 9.juļa suoksīs Vīstura Kairiša jaunuos kinys “Piļsāta pi upis” golvonais filmiešonys periods, kas ilgs leidz septembram. Par filmiešonys vītom izraudzeitys taidys Latgolys piļsātys kai Kruoslova, Ludza i Rēzekne, dažys ainys tiks filmātys ariSkaiteit vaira »
Vīstura Kairiša kinā “Piļsāta pi upis” golvonū varūni tāluos Dāvis Suharevskis
Pošuos februara beiguos uzsuoks zīmys ainu fiļmiešonu Vīstura Kairiša jaunajai kinai “Piļsāta pi upis”, kas byus latgalīšu volūdā. Pyrmūs kinys kadrus uzjims Latgolā – Kruoslovā, Ludzā i Rēzeknē. Kinys golvonuo varūņa Anša lūmai apstyprynuotsSkaiteit vaira »
Akterus Vīstura Kairiša tūpūšajai kinai meklēs ari Kruoslovā
Portals lakuga.lv jau ziņuoje par aktiru atlasi Rēzeknē tūpūšajai režisora Vīstura Kairiša kinai “Piļsāta pi upis”, kas byus latgalīšu volūdā. Aktiru atlase turpynojās, i fiļmētīs grybātuoji aicynuoti iz kastingu Kruoslovā. Latgalīši, kuri gryb fiļmētīsSkaiteit vaira »
Aicynoj iz akteru atlasi Viestura Kairiša jaunajai kinai “Piļsāta pi upis”
Interesenti vysuos vacuma grupuos aicynuoti pīsadaleit režisora Viestura Kairiša jaunuos kinys “Piļsāta pi upis” akteru atlasē, kas nūtiks 8. janvarī nu 14.00 da 21.00 Rēzeknis Kulturys nomā, Bruoļu Skryndu īlā 3. Fiļmiešonys process ViesturaSkaiteit vaira »


text:
Da 30. septembra Latgolys Kulturviesturis muzejā (3. stuova vestibilā, Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) apsaverama Aivara Kisis gleznu izstuode “Starp debesīm un zemi”, informej muzeja Muokslys nūdalis vadeituoja Inese Dundure.
Pyrma pīcu godu Aivars Kise muzejā svieteja sovu 60. dzeivis jubileju ar gleznu izstuodi “Pārdomu vējš”, kurā gleznu autors īvede skateituoju fantazejis tālu pasaulī. Itūreiz izstuodē “Starp debesīm un zemi” apmaklātuoji var īsavērt i Aivara Kisis radeitajūs Latgolys ainovu atspulgūs, i autora filozofiskūs puordūmu izraiseitajūs motivūs. Pavasara i vosorys zaļums, maineigī dabesi, stidzenis i lauku celi, kas bīži viņ aizvad iz kaidu bazneicu. Kaidā ceļa pagrīzīnī skotam atsakluoj naleluo Piļcinis bazneica, kū muokslinīks nūgivs kai saulainu styureiti, kur vīgli i pruotam, i sirdei. Meža klusums bezviejā, upis mūsšonuos nu reita voi pīmierkušuo pīniņu pļova – kotrai ainovai ir sova nūskaņa.
Ar plakatisku pīeju radeituo glezna “Starp debesīm un zemi” aicynoj skateituoju īsadzilinuot planetys Zeme globalajuos problemuos, nu dorbs “Radīšana” – vaicuot atbiļdis iz eksistencialim vaicuojumim. Dzeivisprīcys pylnys ir autora gleznys, kas veļteitys draugim voi bārnim. Mozuo meitine, īskauta jai nūzeimeigu lītu i tālu pasaulī, verās skateituojam preteimā, atguodynojūt par poša bierneibā izsapynuotū. Autors atguodynoj, ka dzeivis celi i tymūs pīradzātais kotram ir tik dažaids. Cylvāks iz nailgu šaļti ir tics storp dabasim i zemi, izdzeivojūt sev lamtū. Aivars Kise naļaun dzeivis gryuteibom jimt viersrūku – gleznys tūp i dorbs dūd spāku i dzeivisprīcu.


text:
Kuorms
Kuorms (anglīšu: building; krīvu: здaHиe; latvīšu ēka) — statne, kura sasadora pa lelumam nu ustobu, paradzātu dzeivuošonai, dorbam birojā, pīgatavei voi cytaidai cylvāku darbeibai.
Kuorms irā vīna nu statņu atmeju.
Pa paškeirīņam kuormi sasadola itaiduos atmejuos:
- dzeivojamī kuormi (sātys);
- nadzeivojamī kuormi:
- admnistrativī kuormi (vaļstiskī īstoti (ministrejis, pošvoldi i tt.);
- komerceigī kuormi (biroju kuormi, puordūtuvis i leidz.);
- ļaudyskuo paškeirīņa kuormi (dzeidātovys, vuiceibu īstoti (školys, universiteti, bārnu suodeni i tt.) i leidz).


text:
Jaunīšu bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i latgaliski rokstūšais medijs www.lakuga.lv organizej video konkursu „Latgaliskais tevī i pasaulī”, ar kura starpnīceibu aicynoj lauzt sabīdreibys stereotipus par tū, kaidi ir latgalīši, kai cylvāki dzeivoj Latgolā i kurys vierteibys i lītys teik uzskateitys par latgaliskom. Bīži viņ ziņu sižetūs par Latgolu teik ruodeitys sakrytušys sātys, uzsvārta regiona nabadzeiba i atpaliceiba […]
Beidzūt var bolsuot na tik par latgalīšu muzyku, dzīsmem i TV šovu daleibnīkim, a ari par latgalīšu gruomotu. Portals „Delfi” sadarbeibā ar Gruomotizdevieju asociaceju aicinoj pīsadaleit gruomotu muokslys konkursa „Zelta ābele 2011” bolsuojumā i nūsaceit vysskaistuokū gruomotu, kura konkursa nūslāgumā sajims publikys simpateju bolvu. Par itū bolvu sasaceņš „Latgolys Studentu centra” izdūtuo gruomota „Es soku.Tu […]
Prīceiga ziņa – “Latgolys Studentu centra” izdūtuo gruomota “Es soku, tu soki. Puosokys par krīzi“ ir nomineita gruomotu muokslys konkursā “Zelta ābele 2011”. Latgaliski izdūta gruomota ir atzeita kai vīna nu skaistuokūs 2011. goda Latvejis gruomotu i leidz ar cytim konkursā nūsauktajim izdavumim pīsadaleis gruomotu izstuodēs Latvejā i uorpus juos, puorstuovūt reizē i myusu vaļsts, […]
Kab rūsynuotu školānus i studentus par Latveju i tāvu zemis mīlesteibu dūmuot, runuot i raksteit latgaliski, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izsludynoj patriotisku rodūšūs dorbu konkursu „Sorkonboltsorkonuos kruosys lai zīd!”. Konkursā aicynuoti pīsadaleit bārni i jaunīši leidz 30 godu vacumam. Bārni i jaunīši aicynuoti konkursam īsyuteit dzejūli, stuostu voi eseju latgalīšu rokstu volūdā par tū, kai […]
Leigū i Juoni nūsvināti, bet izaruod, ka palikušs mozi pyrma svātku poruodi – gruomotys “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” konkursa rezultatu paziņuošona. Taitod, iz vaicuojumu: Kaids beja vysu naporastuokais apskatis objekts Tievanānu čulana sukņu i švītu velobraucīņa laikā? A Pyrmuo “Tievanānu čulana” vysta B Velozauru parka škiuņs C Zylūņa golvyskauss Pareizuo atbiļde ir […]
Vasali! Šudiņ kai Latgolys Studentu centra konkursa bolvu pīduovojam gruomotu “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”. Aizdavums reizē vīnkuoršs, bet reizē ari drupeit sarežgeits – kotrā ziņā juojam tolkā intuiceja. Atbiļdi iz vaicuojumu syuti iz lgsc@lgsc.lv leidz Vosorys saulgrīžim – 21. juņam (viestulis tematā nūruodūt “Puosoku konkurss”). Rezultati 22. junī. Konkursa vaicuojums: Kaids beja […]
Paguojušā nedeļā izsludynovom konkursu, kurymā vādzeja zynuot koč kū par pādejuo laika latgaliskajom aktivitatem. Tod nu šudiņ rezultati i pareizuos atbiļdis: 1. Kai sauc latgalīšu viesturiskū melodramu, kas sovu pyrmizruodi pīdzeivuoja ituo goda majā? Pareizuo atbiļde: Latgolys laikadečs 2. Kaids latgalīšu muzykā nūzeimeigs pasuocīņs nūtiks […]
Kaidam vuiceibys aiz mugorys, kaidam vēļ aste palykuse, bet atpyutys strāčeišam pīduovojam nalelu konkursu par pādejuo laika latgaliskajom aktivitatem. Uzvārātuoji (ka byus daudzi pareizi atbiļžu, sauksim paleigūs veiksmi) sajims popularuos golda spēlis (Cyrks, Riču raču), kas taiseitys tepoš Rēzeknē. Vosorai gon vaira pīstuov aktivuokys spēlis, bet kai soka varbyut kaidam piknikam ci leitainai dīnai draugu […]
„Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar latgalīšu muzykys apvīneibu „Sovvaļnīks” pīduovuoja īspieju pīsadaleit konkursā i sovā eipašumā īgiut „Sovvaļnīka” jaunū muzykys albumu „Bolts susātivs”. Lels paļdis par atsauceibu i daleibu konkursā! Gondreiž vysi konkursanti iz aizdavumu atbiļdieja pareizi. Ituo konkursa uzvarātuoju vuordus ar laimeiguos lūzis paleidzeibu nūsaceja īprīškejuo konkursa uzvarātuojs, kas beja atguojs gostūs iz Tonis […]
Latgolys Studentu centrs sadarbeibā ar latgalīšu muzykys apvīneibu „Sovvaļnīks” pīduovuoj Tev īspieju pīsadaleit konkursā i sovā eipašumā īgiut „Sovvaļnīka” jaunū albumu „Bolts susātivs”. Vaira informacejis par „Sovvaļnīku” verīs www.sovvalniks.lv Pareizuos atbiļdis iz aizdavumu leidz 31. janvarim gaideisam iz e-postu ortografeja@gmail.com ar nūruodi SOVVAĻNĪKA KONKURSS. Aizdavums: Nūsauc „Sovvaļnīka” dzīsmis , kuruos skaņ itī aiļu fragmenti i […]
Apkūpojom atbiļdis i ziņojam albuma “Latgalīšu puosokys i puorsokys” konkursa rezultatus! Lels paļdis par atsauceibu vysim, kas pīsadaleja, bet divi laimeigī, kam drupeit vaira pasaveica i kas sovā eipašumā īgiust bīdreibys “Latgolys Producentu grupa” duovynuotū disku ir: Aleksandrs Machanovskis Kristīne Pokratniece Par bolvys sajimšonu ar jiusim sasazynuos LgSC puorstuovi! Puorejim vielejam prīceigus svātkus i veiksmi […]
Itys gods latgalīšim sovā ziņā paguojs puorsoku zeimē – bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa” izdevuse latgalīšu puorsokys audio versejā (vaira var puorskaiteit ite: http://www.latgale.lv/lg/news/article?id=4140), bet “Latgolys Studentu centrs” ir tyvai mierķa – gruomotys “Puosokys par krīzi” izdūšonai. Cikom teik gaideita gruomota, LgSC pīduovoj konkursu, kurā bolvys duovynoj LPG. Leidz 21. decembrim atbiļdi pareizi iz vaicuojumim i […]
Pyrma napylna mieneša pyrmizruodi iz Nacionaluo teatra skotuvis pīdzeivuoja Baļtinovys amatīrteatra “Palādas” slavanuo Danskovītis “Ontans i Anne”, viņ zam nūsaukuma “Latgola.lv” Par tū, kai izruodi viertej myusu pošu ļauds skaiti ite: http://lgsc.lv/byuts-radzats-latgola-lv/ Da šam Ontons i Anne i jūs sābri Pīters i Mare beja populari viņ Latgolā, tok niu ījims i Nacionalū teatri! Latgalīšu vitalitate, […]
Pārnejuo goda rudinī bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izsludynova lobūs stuostu konkursu bārnim i jaunīšim. Tymā reizī par rezultātu paziņuošonys laiku tyka izavēlēts 2010. goda suokums. Bet ni konkursa reikuotuoji, ni īsyuteitūs dorbu vierteituoji nabeja gaidejuši tik lelu atsauceibu. Leidz ar tū viertiešonys process īsavylka, bet nu ar pavasara atīšonu ari žūreja ir tykuse golā ar sovu […]
Vasals! Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” meklej biroja vadeituoju – ambiciozu latgalīšu studentu, kurs ir gotovs īsavuiceit jaunys lītys: sagataveit projektu aprokstus i vadeit projektus, struoduot ar cylvākim i vadeit komandu, regulari reikuot latgaliskus pasuokumus. Praseibys: studejis Rēzeknē, Daugovpilī voi Reigā, lobys latgalīšu, latvīšu, angļu, krīvu volūdu zynuošonys, spieja struoduot pošam i komandā, prasme sovys i […]
Vasals, bruoļ! Vasala, muos! Jaunā godā LgSC Tev pīduovoj, 3 īspiejis: automatiskū gruomotys vuoka paceļšonys mehanismu, manualū latgalīšu literaturys papyldynuošonys agregatu, dinamiskū rodūšuo i dorūšuo spāka skrytuli. Jaunuo goda suokumā – pyrmais realais ituo goda pīduovuojums. Taišni deļ Teve. Tev ak jau ir kaida sātyslopa voi dīnroksts, blogs, emuars voi vīnkuorši teiklavīta, kur pīraksteit sovus […]
Vaira informacejis i nūlykums ite. Paleidz Latvejis Nacionaluo biblioteka i Bārnu literaturys centrs. Leidzeigī roksti:Jaunīšu lobūs stuostu konkursa nūlykumsinfo LgSC 4. augustsInformaceja par kursim LNB palaistaLatgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps DagduLatvejā krīze izabeigs 27. majā
Bārnu i jaunīšu stuostu konkursa nūlykums Kab sekmeitu bārnu i jaunīšu interesi par myusu dīnu Latvejā nūtīkūšajim socialajim, ekonomiskajim i politiskajim procesim i mudynuotu jūs kai nuokūtnis sabīdreibys daļu izsaceit sovu redziejumu par šudiņdīnys pasauli i juo puormainem, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izsludynoj bārnu i jaunīšu stuostu ar laimeigom beigom konkursu. Teik gaideiti stuosti, kurūs […]
Vasali vosorā! Pasaverit rokstu “Latvejis Viestnesī”. Varbyut ir kaidi komentari, vīdūkli? Voi varbyut ir napīcīšama kaida LgSC reakceja – atbiļdis roksts, diskuseja voi informativa akceja? LgSC vuordā vakar KKF tyka īsnīgti 7 projekti: – latgalīšu muzykys karaoke disks (Edeite Husare); – latgalīšu puosoku izlase “Tu soki. Es soku. Puosokys par krīzi” (Marita Papiņa); – Danieļa […]
Sveiki, vasali! LgSC sadarbeibā ar Nacionaluo Botāniskuo duorza direktoru Andreju Svilānu pīduovoj divejus īlyugumus – kotru divejom personom iz NBD godatiergu Salaspilī 16.majā. Kab īgiutu īlyugumu, Tev juoatbiļd pareizi iz itim vaicuojumim: 1. Kurā godā oficiali registrāta bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”? a) 1995 b) 2000 c) 2005 2. Kurā godā dybynuots botāniskais duorzs Salaspilī? a) […]
Sataisieju diplomus jaunīšu rodūšūs dorbu konkursa daleibnīkim i lobuokūs dorbu autorim. Iz šmuka dzaltona papeira. Saguoja loba čupeņa gols golā. Dorbi raksteiti latgalīšu, latvīšu i krīvu volūduos. Lobi dorbi. Maņ patyka, cylvāki tūmār vēļ dūmoj, cer, tic, ir. Cylvāki jau nu cytys paaudzis, jaunī. Nūkavieju gon viļcīni, cikom paraleli dorba dzelys, LgSC padareišonys i vēļ […]
INFORMACEJA PRESEI Latgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps Dagdu Reigā, 2009. goda 17. aprelī Īsasaistūt Lelajā tolkā, kas 18. aprelī nūteik vysā Latvejā i cytur, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Dagdys piļsātys dūmi, Dagdys dūmis piļsātsaimisteibu, jaunīšu bīdreibu “Dagne” i Dagdys uzjiemiejim reikoj sakūpšonys tolku Dagdā. Tolkā plānoj pīsadaleit jaunīši: studenti i škoļnīki nu vysys […]
Vakar vokorā aktivuokī LgSC Reigys bīdri Tonis birojā sataiseja rikteigu pruota vātru gon par temu Drukys aizlīguma atceļšonai Latgolā 105 i cytys nūzeimeigys jubilejis, pīmāram, „Tāvu Zemis Kalendaram” – 70, vairuokys izcylys personeibys svieteitu opolys jubilejis: Marija Andžāne i Konstantins Raudive -100, Fraņcs Trasuns -145, gon par īspiejamū LgSC saukli, aizbiļdni – mītisku tālu, zvāru […]


text:
Latvejis Gruomotu izstuodis ītvorūs Storptautyskajā izstuožu centrā Kīpsolā leluokam skaiteituoju lūkam tiks prezentāts kruosuojamais dzejūļu kruojums “Linejis” latgalīšu rokstu volūdā.
Gruomotys tekstu autoris ir Jana Skrivļa-Čevere, Ligija Purinaša, Dagneja Dudarjonoka i Gunta Nagle, ilustraceju autore ir Ilze Gailāne, gruomotys redaktors – Valentins Lukaševičs.
Pasasokūt Latvejis Gruomotu izstuodis 2017 organizatorim, ari interesentim Reigā byus vareiba īsapazeit i ar dzejūļu kruojumu “Linejis”, i ar kruojuma autorem.
Sevkura sasatikšona ir lineja: taisna, dzili vylkta voi nā, bezgaleiga voi aprauta. Tok cylvākā kūdulu veidoj vysaidys krystuošonuos ar cytim ļaudim: paraleli, perpendikulari, diagonalai, puortrauktai i napuortrauktai.
Ari kruosojamais dzejis kruojums “Linejis” ir pīcu sīvīšu sasatikšona i sajiutu geometreja, kurā kotra nu jom runoj sovā pasauļa uztveris volūdā i bolsā. Izdavums ir unikals ar tū, ka pīduovoj sovam skaiteituojam byut leidzdaleigam: skaiteit i dūmuot leidza, pīraksteit i, ka gribīs — izkruosuot malnboltuos ilustracejis, kas ritmiski īsalykušys storp dzejūlim.
Piec gruomotys izdūšonys nūtykuši jau treis gruomotys prezentacejis pasuokumi: Daugovpilī – bārā “Artilērijas Pagrabi”, Preiļūs – t/c “Ūga” i Latgolys Kulturviesturis muzejā Rēzeknē. Kotrys nu pasuokumu tyka veiduots atškireigā tematikā, kab atkluotu, cik atškireigys ir kruojuma autoris i īpazeistynuotu ar latgalīšu literaturā vēļ nabejušu kūpdorbu, kas apvīnuojs pīcys rodūšys sīvītis.
Kruosuojamā dzejūļu kruojuma “Linejis” autoris 25. februarī 13.00 gaideis sevkuru interesentu Latvejis Gruomotu izstuodē 2017, Rakstnīka gostu ustobā.
Taipat izstuodis laikā varēs nūpierkt latgalīšu gruomotys, kū pīduovuos taiseitslatgola.lv


text:
Taišni itamuos dīnuos septembra golā bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” izdavuse jaunu Latgolys dzejneicys, literatis, žurnalistis, publicistis i ari dramaturgis Annys Rancānis dzejis gruomotu “Prīca i klusiešona”, kurymā skaitomi pādejūs godūs saraksteitī vaira nikai symts autoris dorbi kai latgalīšu, tai latvīšu literarajā rokstu volūdā. Anna Rancāne ir myusu dīnu Latgolys spylgtuokuo raksteituoja. Gruomotā “Prīca i […]
LgSC izdavuse daudzbārnu mamys Meldrys Gailānis stuostu gruomotu bārnim „Meikuleņš īpazeist omotus”. Tei ir ilustrāta stuostu sereja par luocāna Meikuleņa i juo draugu – meitineitis Martys, začineitis Pūdzenis i ezeiša Pukšātuoja pīdzeivojumim, īpazeistūt dažaidus omotus. Gruomotys ilustracejis veiduojuse muokslineica Līga Munda. Gruomota „Meikuleņš īpazeist omotus” paradzāta pyrmškolys i suokumškolys vacuma bārnim skaiteišonai pošim voi kūpā […]
Latgalīšu sabīdryskuos organizacejis aicynoj Latgolys vyspuorizgleitojūšūs, profesionalūs i augstuokuos izgleiteibys īstuožu vuiceibspākus 27. aprelī nūdarbeibys (vuiceibu stuņdis, lekcejis) nūvadeit latgalīšu volūdā, taidā veidā styprynojūt Latgolys latvīšu pošapziņu, regionalū identitati i paruodūt cīnu viesturiskajim nūtykumim, kas lyka pamatu myusu vaļsts izveiduošonai. 1917. gods 26.–27. aprelī Latgolys kongresā Rēzeknē delegati pījēme viesturisku lāmumu – atsadaleit nu Vitebskys […]
Vaļsts Kulturkapitala fonda (VKKF) 2018. goda 1. kulturys projektu konkursā atbaļsteits “Latgolys Studentu centra” snāgtais projekts “Latgalīšu kulturys ziņu portas lakuga.lv”. Daškiertais finansiejums 5000 eiro apmārā ļaus nūdrūsynuot portala lakuga.lv darbeibu vairuoku mienešu garumā. Portals lakuga.lv dorbojās jau nu 2007. goda, bet 2018. goda janvarī tys sajēme oficialu medeja statusu, i niu tys ir “Latgalīšu kulturys […]
25. februarī tyka aizvadeita “Latgolys Studentu centra” kasgadejuo bīdru kūpsapuļce, atsaverūt iz padareitū 2017. godā i puorrunojūt 2018. goda prioritatis. Kūpsapuļcē tyka īvālāta ari jauna vaļde, tuos sastuovā dorbuosīs Gunta Nagle, Laura Melne i Vineta Vilcāne. Vysys vaļdis lūceklis sovulaik jau ir dorbuojušuos bīdreibys vaļdē. Par vaļdis prīkšsādātuoju īvālāta Vineta Vilcāne. Leidzeigī roksti:
17.novembrī Šmakovkys muzejā Daugovpilī nūtyka bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” veiduotuos fotoizstuodis “Kas Tev ir Latveja?” atkluošona. Niu izstuode muzeja apmaklātuojim apsaverama da 28. februara. 2015. godā bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” svieteja sovu 10 godu pastuoviešonys jubileju. Tuos ītvorūs bīdri, aktivisti i cyti interesenti tyka aicynuoti īsyuteit kartenis fotokonkursam “Myusu Latveja”. Kūpumā konkursam tyka īsyuteitys 40 […]
Nu 2017. goda apreļa da novembra bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) eistynuoja jaunīšu iniciativu projektu “Dubnys pīRoksti”, kuruo laikā tyka organizāts laivu braucīņs — ekspediceja. Projekta mierkis beja apvīnuot Daugovpiļs, Leivuona, Preiļu i Vuorkovys nūvodu jaunīšus, izmontojūt dažaidys vuiceibu metodis, pieteit Dubnys upi i tuos apleicīni, taidā veidā veicynojūt jaunīšūs lokalpatriotismu, pylsūniskū iniciativu i leidzdaleibu. […]
Latgalīši ir izslavāti na viņ ar sovu sirsneibu, lobsirdeibu i vīsmīleibu, nu ari ar cīši lobu humora izjiutu. Tū apsazynojūt LgSC ar bīdreibys “LR” atbolstu ituo gods rudinī planavoj izdūt latgalīšu humora apkūpuojumu gruomotā “Kas bez bikšu — tys bez bādu!”. Kuldys formata gruomotā tiks apkūpuota latgalīšu myusu dīnu mutvuordu folklora – izteicīni, jūki, anekdoti, […]
Nu 12. da 16. majam Slovakejis piļsātā Popradā nūtyka storptautiskys apvuiceibys “Angļu volūdys pylnveidis kursi jaunuotnis darbinīkim” (`English language training course for youth workers`). Tymūs pīsadaleja “Latgolys Studentu centra” puorstuove Vineta Vilcāne. Apvuiceibys nūtyka “Erasmus+” programys ītvorūs, tūs mierkis beja uzlobuot jaunuotnis darbinīku angļu volūdys zynuošonys, kurys vāluok pīlītuot projektu dasacejumu sagataveišonai “Erasmus+” programai. Angļu […]
Apvienojot Daugavpils, Vārkavas un Līvānu novadus, biedrība „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) uzsāk jauniešu iniciatīvu projektu „ Dubnas pieRaksti”.
Projekta galvenā doma ir sapulcināt 20 jauniešus no dažādiem novadiem, lai vasaras sākumā dotos kopīga piedzīvojumā — 6 dienu laivu pārbraucienā pa Dubnas upi, kura laikā tiktu pētīti upes krastā esošie kultūrvēstures objekti, intervēti piekrastē dzīvojošie iedzīvotāji un apgūtas jaunas kompetences: vides, kultūrvēstures, pilsoniskuma un videogrāfijas jomās. Pēc laivošanas posma, jaunieši kopīgiem spēkiem veidos fotogrāfiju izstādi, filmu un informatīvu materiālu vidi, par ekspedīcijas laikā piedzīvoto, redzēto, dzirdēto un sajusto.
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynoj dasavīnuot Daugovpiļs nūvoda Kulturys centra “Vārpa” folklorys kūpai “Dyrbyni” kūpeiguos dzīsmēs i dančūs. Pauokums nūtiks 20. aprelī plkst. 19.00 Daugovpiļs nūvoda Kulturys centrā “Vārpā”, Dobeles īlā 30, Daugovpilī. Meitys aicynuotys īzaģierbt brunčūs, sovpus vysus aicynojam pajemt leidza apovus kū puormeit ārtuokai doncuošonai. Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” darbeibu 2017. godā atbolsta […]
Aicynojam iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibom Preiļūs 25. februarī i 1.aprelī. Nūdarbeibuos varēs uzzynuot latgalīšu rokstu volūdys pamatlykumus i uzlobuot raksteitprasmi kasdīnys saziņā. Vālams apmeklēt obys nūdarbeibys, jo 1. apreļa nūdarbeiba byus turpynuojums īprīkšejai. Nūdarbeibys paradzātys cylvākim bez prīkšszynuošonom pareizraksteibā i interesentim, kas gryb atsvaidzynuot jau apgiutuos prasmis. Vītu skaits īrūbežuots, par tū apmekliejumam juodasasoka […]
Pavysam napaseņ trejuos Latgolys piļsātuos nūtyka LgSC izdūtuo kruosojamuo dzejūļu kruojuma “Linejis” atkluošonys pasuokumi. Iz sasatikšonu i kūpeigu sarunu aicynuoja gruomotys autoris Jana Skrivļa-Čevere, Ligija Purinaša, Dagneja Dudarjonoka, Gunta Nagle i Ilze Gailāne. Izdūtuo gruomota ir unikala ar tū, ka tys ir pyrmais kruosojamais dzejūļu kruojums deļ pīaugušūs latgaliski. Pyrmuo sastikšona ar gruomotu i autorem […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse latgalīšu kruosojomū dzejūļu kruojumu deļ pīaugušūs “Linejis”. Gruomotys tekstu autoris ir Jana Skrivļa-Čevere, Ligija Purinaša, Dagneja Dudarjonoka, Gunta Nagle, ilustraceju autore ir Ilze Gailāne, gruomotys redaktors — Valentins Lukaševičs. Kruojums izdūts ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts kulturkapitala fonda i AS “Latvijas Valsts meži” atbolstu. Sevkura sasatikšona ir lineja: taisna, […]
Apvuiceibu laikā nūtyka dažaidys nūdarbeibys pi dažaidu lektoru, vysi materiali dalinīkim tyka izdaleiti iz vītys i aizsyuteiti elektroniski. Tai, kai apvuiceibu mierkis ir rūsyntuot i cytus Latgolys jaunīšus byut i dareit, kai sūlleits – īlīkam sātyslopā ari dažys vierteigys prezentacejis, kurys var nūdereit sevkuram cylvākam. Apvuiceibu eistynuošonu i prezentaceju izveidi finansēja Sabīdreibys integracejis foands nu […]
Jau 9. decembrī 13.00 Rēzeknis Augstškolys muokslys i sporta terasē bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj iz ceļojūšuos fotoizstuodis “Myusu Latveja” atkluošonu. Latvejai i bīdreibai “Latgolys Studentu centrs” novembris ir svātku mieness. Taišni partū tyka reikuots fotokonkurss amaterim “Myusu Latveja”. Pīsadaleit konkursā tyka aicynuoti LgSC bīdri, aktivisti, draugi, kai ari cyti interesenti. Tai kai LgSC […]
Aicynojam iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibom Reigā 8. i 15. decembrī. Nūdarbeibuos varēs uzzynuot latgalīšu rokstu volūdys pamatlykumus i uzlobuot raksteitprasmi kasdīnys saziņā. Vālams apmeklēt obys nūdarbeibys, jo 15. decembra nūdarbeiba byus turpynuojums īprīkšejai. Nūdarbeibys paradzātys cylvākim bez prīkšszynuošonom pareizraksteibā i interesentim, kas gryb atsvaidzynuot jau apgiutuos prasmis. Vītu skaits īrūbežuots, par tū apmekliejumam juodasasoka […]
Ari itymā godā “Latgolys Studentu centrs” jaunūs studentus i tūs, kas reidzinīki jau kaidu laiceņu, aicynoj īpazeit tyvuok Reigu i piļsātys latgaliskuos vītys. Vysi meili aicynuoti iz fotoorientiešonūs „Vokora styga” 14. oktobrī. Sasatikšona 17:00 pi Breiveibys pīminekļa. Myusus atpazeisi piec čivynuošonys latgaliski i balonim! Vālams da 13. oktobra 24:00 iz e-postu lgsc@lgsc.lv dasaceit komandu 2-4 cylvāku […]
Nu 4. da 6. septembra Leivuona nūvoda Rūžupē bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” organizieja tradicionaluos kulturys i latgalīšu rokstu volūdys treju dīnu seminaru, kurymā pīsadaleja attīceigūs temu interesenti nu vysys Latvejis, nu pamatā dažaidu Latgolys vītu. Seminara laikā beja vareiba pīsadaleit itaiduos nūdarbeibuos: tradicionaluo dzīduošona, tradicionaluo deja, tradicionalūs instrumentu spēle, latgalīšu rokstu volūda i izbraucīnā iz […]


text:
Kad Latvijā beidzot būs pirmais administratīvais reģions? Visnotaļ labs raksts padevies Pēterim Strautiņam un Uldim Biķim “Viena ātruma Latvija pretējos virzienos“[…]Read more
Latest Posts
Vaļdeiba struodoj piec princypa “Īs jauni syudi, itī aizamierss”
Nikodema Rancāna bolva
24.septembrī Latgolā nūtyka vīns cīš eipašs i, munupruot, sirsneigs pasuokums – Nikodema Rancāna bolvys padūšona lobuokajim Latgolys pedagogim. Uzaicynuojumu vadeit ituo[…]Read more
Super sasteigtuo nūdūkļu reforma
Ite ir pīejama Finanšu ministrejis sagatavuotuo prezentaceja par nūdūkļu reformu kūpumā: prezentaceja Saeimys deputatim Kai ari visi lykumprojekti ir pīejami ite:[…]Read more
Testaments unukam
Nazkod rakstieju bīžuok, niu pavysam raitai. Itys ir vīns paseņ raksteits dzeivuleits, kuru lobuok vīnreiz īraksteit, kai nazkur pagaisynuot. Testaments[…]Read more


text:
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Rēzeknis Tehnologeju akademeju aicynoj iz Annys Rancānis jaunuokuos gruomotys “Prīca i klusiešona” attaiseišonys svātkim 18. oktobrī 18 stuņdēs Rēzeknis Tehnologeju akademejā (Atbreivuošonys aleja 115). Eipašais gosts muzikis Sovvaļnīks. Byus vareiba īsaguoduot gruomotu. Pasuokumā īeja bez moksys. Gruomotys izdūšonu atbaļstiejuši Vaļsts kulturkapitala fonds i Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba. Leidzeigī roksti:Nu Latgolys […]
10.10.2018
Categories: info LgSC, Latgola i latgalīši, LgSC pasuokumi, pasuokumi | Add a Comment


text:
Ka Tev ir loba ideja, nagloboj pi seve! Ka Tev rūkys nīz koč kuo loba padareit: sareikuot sovā školā voi piļsātā i cīmā kaidu latgalisku pasuokumu, sadzīduot voi apsarunuot latgaliski, īraksteit jaunu latgalīšu muzykys disku, izdūt jaunu gruomotu latgaliski voi izdūmuot koč kū pavysam sovu, mes varim paleidzēt ar pīredzi i atbolstu.
Ka Tev ir laiks, nauda voi ustoba, Tu vari daudz!
Ka Tev ir pierteņa voi klāvs, izdevnīceiba voi mikrofons, veikals voi birojs, teatris voi kūrs, myusim ir daudz lobu ideju, kam vajag vītys i naudys, tok puori vysam – atbolsta. Reizem lobim dorbim i idejom pītryukst vysā moz – ticeibys, ka jūs izadūs padareit. Padareit var daudz, ka zyni – kaids tic i gaida.
Ka atbolsti myusu dorbus, ej paleigā!
Ka kaidā nu LgSC darbeibys vierzīnim redzi i sovu īceru pīpiļdiejumu, vari drūsai sasazynuot ar vaļdi i paleidzēt ar naudu, montu, svežņom idejom, goreigū atbolstu, dorbu.
LgSC ir atvārts sadarbeibai ar cytom NVO, vaļsts i pošvaļdeibu īstuodem i institucejom, privatom firmom i cytom juridiskajom organizacejom, veicynojūt statutūs nūsaceitūs mierķa sasnīgšonu.
Myusu viesture ir mierejama jau vaira kai desmit godu garā pīredzē. Kod aktivuok, kod mozuok aktivai asam bejuši sūplok latgaliskajam jau nu 20. g. s. 90. godu. Itymā laikā asam sasadorbuojuši i ar augstškolom, i valsts i pošvaļdeibu īstuodem, i privatom firmom, i privatpersonom. Sasadorbojūt ar cytim, LgSC mierkis ir bejs īgiut i saglobuot uztycama i ilgstūšā laika periodā struoduot spiejūša partnera statusu, partū ka myus interesej sova dorba rezultats i kab sadarbeiba ītu iz prīšku.


text:
Latgalīši izdavuši puosoku gruomotu par krīzi Par speiti krīzei bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse gruomotu „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”, kurā apkūpotys skaistuokuos latgalīšu literaruos i tautys puosokys, dereigi padūmi lātai saimnīkuošonai i sliminīku lečiešonai, roksti par vacajom krīzem i anekdoti par myusu laiku Latveju i vaļdeibu, myusu dīnu jaunīšu raksteitī stuosti […]
Sastdiņ, 30. aprelī Latvejis Nacionalajā bibliotekā nūtyka latgalīšu literaturys i muzykys pasuocīņu cykla “Cyti godalaiki” ūtruo sasatikšonys reize “Agruo pavasara” zeimē. Par pasuocīņa veiksmeigu nūrisi ryupejuos Aigars Runčis, deļ tuo, ka pasuocīņa laikā beja juopagiust cīši daudz – planavuotūs div stuņžu laikā kūpā byušona īsavylka iz trejom. Klauseituojus ar sovu stuostu, kas saraksteits jau pyrma […]
Koč aiz lūga pavasars jau pylnā plaukumā, vys tik 30. aprelī piec Leluos Tolkys i loba dorba 15:00 Reigā Latvejis Nacionalajā bibliotekā (Barona ūļneicā 14) esi aicynuots iz “Agrū pavasari” – latgalīšu literaturys i muzykys piecpušdīni cyklā “Cyti godalaiki”. Itūreiz ar sovim dorbim klauseituojus prīcynuos rakstneica Laima Muktupāvela, ailinīks Juoņs Ryučāns i publiciste Ilze Sperga, […]
Vasali! Paļdis vysim, kas vakar vieli vokorā pīsavīnuoja sarunai Skype par LgSC niu i bīdreibys atteisteibu! Kūpā sasalasējem 19 cylvāku. Ka Teve tī nabeja i gribi pīsadaleit, atsyuti maņ sovu Skype niku! Voi ari meklej pats – saprge. Sarunys turpynuojums Skype 16. martā 22:00-23:00. A sarunys turpynuojums kluotīnē – vieļuok pavasarī. Turpynojūt ideju vātru par […]
Vaira informacejis i nūlykums ite. Paleidz Latvejis Nacionaluo biblioteka i Bārnu literaturys centrs. Leidzeigī roksti:Jaunīšu lobūs stuostu konkursa nūlykumsinfo LgSC 4. augustsInformaceja par kursim LNB palaistaLatgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps DagduLatvejā krīze izabeigs 27. majā
Izkūpsim sovu latgalīšu rokstu volūdu! LgSC reikuotī latgalīšu rokstu volūdys kursi Reigys centrā nūteik pyrmūdīņu vokorūs da semestra beigu. 17:00 – volūdys pamati 18:00 – kai pareizi raksteit Latvejis Nacionaluos bibliotekys telpuos, iz Elizabetis i Barona īlys styura, Barona 14, 3. stuovā, 312. ustobā taišni trepēs. Nav svareigi, ci ar latgaliskū vuordu iz lyupu pasamūst […]
Pagaidom tikai latvīšu volūdā. Latgalīšu tulkuojums taps. Byutu zam myusu gūda informaceju pa latgalīšu kursim nadūt latgaliski. 🙂 Tok LNB gribēja, kab relize ītu jau šudiņ, partū ka pyrmūdiņ byuškys par vieli. Deļtuo sastrāpuojom mudri nazkū i jī izsyutēja. LNB sātyslopā var apsavērt par latgalīšu rokstu volūdys kursim. Nūtiks nu 20.04. da 15.06. pyrmūdīnēs. Nu […]


text:
Šėlā
Šėlā sīkēs da vėržė (luotīnėškā: Calluna vulgaris) ī tuoki augalā, katrėi muokslėškā prigol prī erėkėniu augalū (Ericaceae) šeimuos.
Tėi ī nadėdli krūmalē, katrėi ožaug lėg 0,2-0,7 m aukštoma. Lapokā smolkē, kap žvīnā, ba kuotū. Žėidā maži, švėisē rūžavi, tonkē sogolė̄ i statmena kekė. Žīdia vasaras pabonguo (nug lėipas) lėg rodenė pradiuos (siejės). Stombris somediejė̄s, šakuots, vėsas šakalės statmenas.
Aug šėlā sausuos medies, īpatingā pošīnūs (šėlūs). Anėm nuogniausē tink šėlžemis (tuokis rūgštuoks, naderlings smėltīns) – anūs tėi aug ėštėsās šėlīnās.
Seniau šėlū liuob maišītė i muoli, ėš katrou driebs noma. Da anūs liuob kratītė kap kraika gīvuoliam. Šėlūs bėtis ronkiuo medu – ans gaunas tuokis tomsos, gaižuoka skuonė, kert i gerklė. Tink kou nūdarītė pilkā. Šėlū erbata taisa nug ėnkstu, ėšgōstė, vėlga ont nūplinkīma.
Siejės mienou žemaitiūs da šaukiams šėlū mienesio.


text:
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Rēzeknis Tehnologeju akademeju aicynoj iz Annys Rancānis jaunuokuos gruomotys “Prīca i klusiešona” attaiseišonys svātkim 18. oktobrī 18 stuņdēs Rēzeknis Tehnologeju akademejā (Atbreivuošonys aleja 115). Eipašais gosts muzikis Sovvaļnīks. Byus vareiba īsaguoduot gruomotu. Pasuokumā īeja bez moksys. Gruomotys izdūšonu atbaļstiejuši Vaļsts kulturkapitala fonds i Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba. Leidzeigī roksti:Nu Latgolys […]
Taišni itamuos dīnuos septembra golā bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” izdavuse jaunu Latgolys dzejneicys, literatis, žurnalistis, publicistis i ari dramaturgis Annys Rancānis dzejis gruomotu “Prīca i klusiešona”, kurymā skaitomi pādejūs godūs saraksteitī vaira nikai symts autoris dorbi kai latgalīšu, tai latvīšu literarajā rokstu volūdā. Anna Rancāne ir myusu dīnu Latgolys spylgtuokuo raksteituoja. Gruomotā “Prīca i […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse latgalīšu kruosojomū dzejūļu kruojumu deļ pīaugušūs “Linejis”. Gruomotys tekstu autoris ir Jana Skrivļa-Čevere, Ligija Purinaša, Dagneja Dudarjonoka, Gunta Nagle, ilustraceju autore ir Ilze Gailāne, gruomotys redaktors — Valentins Lukaševičs. Kruojums izdūts ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts kulturkapitala fonda i AS “Latvijas Valsts meži” atbolstu. Sevkura sasatikšona ir lineja: taisna, […]
Apvuiceibu laikā nūtyka dažaidys nūdarbeibys pi dažaidu lektoru, vysi materiali dalinīkim tyka izdaleiti iz vītys i aizsyuteiti elektroniski. Tai, kai apvuiceibu mierkis ir rūsyntuot i cytus Latgolys jaunīšus byut i dareit, kai sūlleits – īlīkam sātyslopā ari dažys vierteigys prezentacejis, kurys var nūdereit sevkuram cylvākam. Apvuiceibu eistynuošonu i prezentaceju izveidi finansēja Sabīdreibys integracejis foands nu […]
Sasatikšonys i īsapazeišonys prīks, smaidi i smīkli, draudzeiba i jaunys idejis – tys vyss vyrmuoja gaisā jaunīšu bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” kūsapuļcē, kas nūtyka 9. februarī Reigys jaunīšu centrā „Kaņieris”. Var drūsai apgolvuot, ka LgSC ir vīna nu spieceiguokajom latgalīšu organizacejom, kura ar padareitajim dorbim ir īgivuse atpazeistameibu na tikai latgalīšu vydā, bet arī vysā Latvejā. Panuokumu […]
Itūnedeļ tyka paziņuotys nominacejis Latgalīšu kulturys goda bolvai „Boņuks 2011”, storp tom trejuos ir izvierzeits ari „Latgolys Studentu centrs”. Konkurence beja dīzgon seiva, kūpumā viertiešonai tyka īsnāgti vairuok kai 150 nūtykumi i cylvāki. Itūgod izdūtuo gruomota “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” ir izvierzeita divejuos nominacejuos – lobuokais pasuokums/projekts i lobuokuo publicitatis akceja […]
Lai nūdrūšynuotu „Latgolys Studentu centra” atpazeistameibu i jaunu bīdru īsasaisteišonu LgSC darbeibā, ituo gods 8.febralī LgSC Daugovpiļs nūdalis bīdri i aktivisti aicynuoja cytus Daugpiļs Universiteta (DU) studentus iz LgSC īsapazeišonys piecpušdīni. Sasatikšonys laikā interesenti tyka īpazeistynuoti ar LgSC darbeibu, mierkim, aizdavumim, cylvākim, pasuokumim, planim i cytom LgSC aktivitatem. Piec prezentacejom LgSC bīdri interesentim lyka drupeit […]
Gribi zynuot, kai australīši sadzeivoj ar kengurim i aborigenim i kū Australejā dareja latgalīši? Atej gostūs trešdiņ 18 stuņdēs iz LgSC Tonis biroju Antonejis īlā 8-3/6. Itūreiz Jurs Viļums i Jurs Vucāns stuosteis par grupys „Dabasu durovys” pīdzeivuojumim Australejā. . Leidzeigī roksti:Svinēsim Latvejis dzimšonys dīnu!Latvejā krīze izabeigs 27. majāOriginalais “Ontans i Anne” ReigāLatgaliskais Raiņs ReigāNu Latgolys […]
21. janvarī Rēzeknē nūtyka bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) bīdru kūpsapuļce. Sēdis laikā tyka apsprīsti dažaidi svareigi vaicojumi par bīdreibys dorbu, izvirzeitys nuokušuo gods prioritatis, īvālāta jauna LgSC vaļde i c. . Kūpsapuļce suocēs ar īsapazeišonu (ir pījamti 12 jauni bīdri) i regionalūs biroju atskaitem par padareitū. . Reigys birojā napylna goda laikā nūtykušs daudzi […]
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj komandā regionaluo biroja pasuocīnu koordinatoru – ambiciozu jaunīti, kurs/a ir gotovs/a īsavuiceit jaunys lītys i pilnveiduot sovys spiejis i prasmis. Pīnuokumi: – regulari reikuot formalus i naformalus latgaliskus pasuocīņus; – struoduot ar cylvākim i vadeit komandu; – sagataveit informaceju medejim i byut socialūs teiklu pavielnīkam; – reizi nedeļā vīnu […]
Kod gods aizvadeits, tai viņ gribīs atsavērt, kaids tod tys bejs, kab ar jaunu dorba sporu suoktu cytu. Ari bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) atsaver iz aizvadeitū godu. . Puosokys par krīzi 2011. gods „Latgolys Studentu centram” lelā mārā paguojs pošu izdūtuos gruomotys „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” zeimē. Gruomota tyka izdūta zeimeigā […]
Ceļojūšais latgalīšu gruomotu golds nav nikaida breinumaina paruodeiba, bet gon bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” iniciativa pīduovuot pierciejim dažaiduos Latvejis vītuos īspieji nūpierkt latgalīšu gruomotys i audio īrokstus nu vysaidim latgalīšu literaturys i muzykys izdeviejim, taidā veidā paleidzūt izdeviejim vīgļuok realizēt latgaliskuos precis, kuru vydā laika gaitā ir pasaruodejušs ari dažaidi suveniri, bet interesentim ārtuok nūpierkt […]
Ituo goda 23. novembrī LgSC Daugpiļs bīdri reikova rodušū diskuseju ”Voi Daugpilī ir vajadzeigs LgSC?”, iz kuru bie aicynuoti gon LgSC asūšī bīdri, gon vysi interesenti, kurus interesej LgSC darbeiba, miseja, mierki, vierteibys i nuokūtnis redziejums. Vokora pyrmū dali suokom ar naformaluos izgleiteibys metožu īsapazeišonuos aktivitatem. Iz diskusejom beja atguojuš cylvāki, kas LgSC dorbojas […]
16. novembrī „Latgolys Studentu centrs” kūpā ar „Latvejis Aizsorgu organizaceju” aicinuoja jaunīšus kūpā nusvinēt Latvejis dzimšonys dīnu LU golvonajā ākā. Kab vokoru padareitu azartiskuoku, kluotasūšī sasadaleja trejuos komanduos – „Sorkons ar zylu”, „Kolchozs „Kurgāniņi”” i „Lāčplēša mazbērni”. Komandys veica vairuokus aizdavumus i tika pi gordom bolvom. Gūdpilnū pyrmū vītu igiva komanda „Lāčplēša mazbērni”, bet kai […]
„Latgolys Studentu centrs” i „Latvejis Aizsorgu organizaceja” aicynoj Tevi svinēt Latvejis dzimšonys dīnu kūpā 16. novembrī 19:00 stuņdēs LU golvonajā ākā (Raiņa bulvārī 19), 1. auditorejā. Patriotiskā nūskaņā izzynuosim vaira par Latveju, spēlēsim kaitys, byus īspieja izzynuot, kai svātku svineibom gatavejās cyti. Prīcuosimīs, ka atīsi ar sovu grūzeņu. Pasuokumu atbolsta Latvejis Universitate. Leidzeigī roksti:Latgalīšu pādi […]
Paguojušā nedeļā izsludynovom konkursu, kurymā vādzeja zynuot koč kū par pādejuo laika latgaliskajom aktivitatem. Tod nu šudiņ rezultati i pareizuos atbiļdis: 1. Kai sauc latgalīšu viesturiskū melodramu, kas sovu pyrmizruodi pīdzeivuoja ituo goda majā? Pareizuo atbiļde: Latgolys laikadečs 2. Kaids latgalīšu muzykā nūzeimeigs pasuocīņs nūtiks […]
Latgalīši izdavuši puosoku gruomotu par krīzi Par speiti krīzei bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse gruomotu „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”, kurā apkūpotys skaistuokuos latgalīšu literaruos i tautys puosokys, dereigi padūmi lātai saimnīkuošonai i sliminīku lečiešonai, roksti par vacajom krīzem i anekdoti par myusu laiku Latveju i vaļdeibu, myusu dīnu jaunīšu raksteitī stuosti […]
Goda viesturiskuokīs pasuocīns – Muzeju nakts – ītūgod nūtyka ar jaunu uzstuodejumu – sābri. Muzeji i muzeju sābri sapierka kopeju i vēre valī durovys vokora pusī, lai dorba tauta i intelektualuo jaunatne varētu pasavērt, kaidi breinumi (i hlami) godim ejūt kurā muzejā savuokti. Kur muzeju sābri, tī i LU, a kur LU, tī – LgSC. […]
Vakar, 11. aprelī LVT1 raidejumā “Vyss nūteik” beja sižets ari par latgalīšim i Latgolys Studentu centru. Sižeta autore Eva Ikstena-Strapcāne sižeta dasacejumā soka: “Jau kādu brīdi vēroju, ka zilo ezeru zemes iedzīvotāji ir sarosījušies – latgaliešu valodai ir piešķirts savs valodas kods (LTG), elektroniskajā enciklopēdijā Wikipedia lasāmi vairāk kā 450 raksti latgaliešu valodā un arvien […]
Studentu organizaceju laime i nalaime reizē ir paaudžu maiņa – vīni atīt, cyti aizīt. Ka napasaveic, pa vydu ir puorruovums – tradicejis i suoktais dorbs pagaist. Tai ari Latgolys Studentu centrs, kas atsajaunuoja 20. gs. 90. godu beiguos i ar aktivitatis kuopumim i krytumim struodoj da myusu dīnu, gon raudzeja puorjimt 90. godu suoku pīredzi […]
Šudiņ tika paziņuoti žurejis dorba rezultati i nominanti Latgalīšu kulturys Goda bolvai “Boņuks 2010”. Vysu vydā četruos nominacejuos iz Boņuku pretendej ari bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” padareitais. Nominacejā “Lobuokais pasuokums/projekts”: LgSC Studentu nedeļa – dažaidi latgaliski pasuocīni nedelis garumā Nominacejā “Latgalīšu kulturys masu medejs”: Latgalīšu Kulturys gazeta – portals LaKuGa.LV Nominacejā “Latgalīšu sabīdriskuo organizaceja”: Latgolys […]
Vasali, meilī bīdri i draugi! Lai gon decembris skaituos tīkais mieness, Adventa laiks, kas juoveļtei deļ seva, deļ dūmom, puordūmom, ir saguojs, ka tīši itys laiks studentim, Latgolys Studentu centra bīdrim i draugim ir nūtykumim i pasuokumim boguots, ka pat nav laika, acasiest i par tū pīraksteit. Šudiņ ar cytim Rēzeknis Augstškolys (RA) studentim bejom […]
Pyrma daudzim godim, kod vēļ nabeja nikaidu oficialu statusu Latgolys Studentu centra jaunīši reikuoja vosorys kursus školuotuojim “Vosoruošona”, kuru laikā vysi dūmuoja, runuoja i raksteja latgaliski Ingars Gusāns i Līga Rundāne sarakstieja dzīsmi “Vosoruošonai”, kas ir kai himna latgalīšu volūdys entuziastim i cylvākim, kas kūpj itū volūdu. Tuolajā 2006. godā “Vosoruošonai” Ingars (Sovvaļnīks) īdzīduoja kūpā […]
10.novembrī plkst. 20.00 Krišjuoņa Voldemāra īlā 8-17 Rēzeknē nūtiks spielu vokors- „Ziņ voi miņ par Latveju”. Leidza juojam sovys zynuošonys par Latvejis i Latgolys geografeju, kuļturu, viesturi, nūtykumim i cylvākim! Piečuok Rēzeknis Augstškolys Sporta nomā- bals, muzicei grupa „Ginc&Es”, puorsteigumā- eipašs gosts! Bala īeja- 1 Ls, LgSC bīdrim i aktivistim īeja bez moksys, sajamūt īprīkš […]
Prīks, ka taida organizaceja kai Latgolys Sutdentu centrs oficiali dorbojās jau pīcus godus! Kai i vysim ari myus, vislobuok saīt tys, kū grybīs dareit, navys tys, kū vajadzātu. Vyslobuok ir tod, kod „grybīs” i „vajadzātu” sakreit! Jau seņ jutom, ka vajag vīnu atpyutys vokoru, kuramā varātu dareit, vysu, kū grybīs. Nikaidu atskaitu, trešū personu tikai […]
Kai pi svātku reizis, šudiņ pījamam apsveikumus i sveicīņus! Lels paļdis Jureišam par lobim vuordim šudiņ i dorbim daudzu godu garumā! Jureits (Jurs Viļums) ar apsveikumu i drupeit viesturis: 2005.goda julī tyka sareikuota dybynuošonys sanuoksme, kurymā tyka pījimts lāmums oficiali registrēt bīdreibu “Latgales Studentu centrs”. 2.novembrī tyka ari oficiali izdūta registracejis aplīceiba. Pa itū […]
Piļneigi natycami, kai skrīņ laiks, bet 2. novembrī byus bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” oficialais pīcu godu jubilejs nu šaļts kod LgSC registrāta kai juridiska organizaceja. Itam nūtykumam par gūdu aicynom vysus bīdrus, atbaļsteituojus i aktivistus iz drupeit svineiguoku sasatikšonu kaidā nu piļsātom! Daugovpilī 17:00 esi aicynuots iz svātku peirāgu, čaju i dzīsmem Daugovpiļs birojā Varšavys […]


text:
Vīna bezdeleiga pavasara naatnas, vīna dzērve vosorys naaiznas. Tok, ka vīna bezdeleiga voi dzērve nasuoks liduot, i puorejuos napasaceļs spuornūs.
Vysod vajag kaida, kas pasoka pyrmais. Kab puorejī saceitu NUI voi bļautu NĀ.
Vysod jau kaids ir i pādejais – kod laiks jau gondreiž izabeidzs, a jis vēļ rauga byut i ražuot.
Ražuot – tys ir struodnīkim ryupneicā taiseit plastmasa skryuvis voi uobeļneicai duorzā dūt bogotu ražu. Tok tys ir ari struoduot.
Tai vīnkuorši. Babys muosa Ane, atguojuse gostūs i īraudziejuse, ka nazkas pītambureits i nazkas byus, vys vaicuoja:
– Kū jau tī pīražuoja? Goldauts byus voi skusts?
Kas zyna, kur jei tuo vuorda beja atroduse – nūsaklausiejuse pa radeju par ražuošonys ruodeituoju pasaceļšonu i pa jūkam izdūmuojuse tai saceit par vysu. Voi pajāmuse nu sovys muotis.
Vuordi īt i aizīt, volūda palīk. Ka palīk tikai vuordi, tei ir myrušys volūdys vuordineica.
Tai kai tūmār atguoduoju ituos lopys paroli, tod ite pādejūs ituos vosorys meža zemneicu karteņa – 26. septembra raža. Salasieju čajai. Deļtuo juos taidys jau drupeit apkoltušys.Tik pret cytu vokoru atguoduoju, ka juoparuoda i ļaudim, ka vēļ ir.
Vēļ jau zīd, tok ūgu nazyn voi vaira byus. Koč slīkys vēļ ruopoj pa zemi i soltumu tik mudri nabyus, cauri ir. Jau taida kai pyrmuo solna vītom puorguojuse – vyss it kai labi, a muotruoji jau kai apkoltuši, kai soltuma aprauti.
Tai ar tym pyrmajim, tai ar pādejim. Nasatic, a jī ir.
.
Tai kai atguoduoju paroli, īlyku diena.lv


text:
Nasaverūt iz tū, ka laika apstuokli šudiņ beja vīnkuorši krimināli, iz LgSC reikuotū “Peintbola turniru” sasavuoce 5 komandys pa 5 studentim kotrā. 🙂 Vysu cīņu vysim dalinīkim i organizatorim! Ļauds, kurim pateik ekstrēmys dzelys, nabaida nikas. 😉
Paraleli peintbola spēlem, komandys varēja puorbaudeit sovus spākus šaušonā ar lūku.
Turnirs ir turinirs i kotruos sacenseibuos ir tī, kurim veicās vyslobuok i tī, kurim vīnkuorši labi.
Vītu sadalejums:
1.vīta komandai “Pingvīnu slepkavas”
2.vīta komandai “International”
3.vīta komandai “Makaroni un putoplasts”
4.vīta komandai “LLU”, jī ari braukuš vystuoļuokū ceļu – nu studentu mekys Jelgavys
5.vīta komandai “Galdiņi”
Miļzeigs paļdis peintbols.lv komandai i Madarai Doniņai nu “Loku šautuves Mežaparkā” par sadarbeibu i atsauceibu!
Eipašs paļdis “Peintbola turinira” golvojam organizatoram i dzelu beideituojam Raitim Tučam!
Vita


text:
Nūmetne nūtiks nu 6. leidz 17. augustam (dorba dīnuos pļkst.8.30–16.30) Rēzeknis Tehnologeju akademijis (RTA) telpuos. Nūmetnis vadeituoja – Lolita Kivleniece-Kuzņecova, nūmetnis nūdarbeibys nūdrūšynuos muzykanti: Ēriks Zeps i Sovvaļnīks, literāte i dramys terapeite Līga Rundāne, literate i TV žurnāliste Evika Muizniece (Karonhisake), fotografs i dizaina speciālists Māris Justs, latgaliskūs izdavumu i pasuokumu veiduotuoja Ilga Šuplinska.
Nūmetnē teik gaideiti 30 aktivi pusaudži (10–14 godi), kam “acs dag” pošam radeit muzyku voi literaru tekstu, paraudzeit spēlēt kaidu muzykys instrumentu voi izgleituojūšu datorspēli, pošam izdūmuot ari spēli voi puorsoku, atsapyust kuoju prīcys voi folkzumbys nūdarbeibā, dazynuot vaira par latgalīšu vierteibom i symbolim, veiduot sovu imidžu.
Nūmetnē byus vareiba runuot i dūmuot latgaliski i sevkurā cytā volūdā, kurā izateikt ārtuok i radūšuok, byus divi pasuokumi, iz kurim aicynuosim daleibai ari cytus školānus: 11. augustā latgaliskuo „Večerynka” i 17. augustā animacejis filmu/-ys Muna Latveja” prezentaceju. Nui, raudzeisim saprast, kas vajadzeigs, kab kina byutu. Byusim prīceigi, ka bārnu vacuoki atbaļsteis atsevišķus pasuokumus i pīsadaleis kaidā nu publiskajim pasuokumim voi vysmoz nūmetnis nūslāgumā ar latgaliskūs tradiceju improvizacejom Nakts stygā.
Ka gribi īsasaisteit, tod leidz 20. juņam aizpildi anketu pusaudžu nūmetnis „Sūpluok” FB lopā. Esi viereigs: ir nūmetnis leidzmoksuojums.
Nūmetni organizej LKB sadarbeibā ar RTA, nūmetni finansiali atbolsta RTA i Latgolys kulturys programys projekts „Dienas nometne pusaudžiem „Sūpluok””.
Nūmetnis īviržu raksturuojums
Sarunys par latgaliskū i aktualū (I.Šuplinska)
Pamatā spēle “Īsapazeisim” (http://iepazisimies.rta.lv). Sarunys par O. Kūkuoju i mīlesteibu, O. Slišānu i patriotismu, J. Tiņanovu i kino, O. Rupaini i humoru, M. Andžāni i kruosom, Naaizmērstuli i pučem, E. Gudrineicu i skaitlim, K. Raudivi i nabyušonu…
Rūku darbeibys prīca (L. Kivleniece-Kuzņecova)
Nūdarbeibys praktyskais darbeņš byus saisteits ar runojamū (sarunu) temu. O. Kūkuoja mīlesteibai taps sirsnenis, Tiņanova kino papyldynuosim ar origami tālim, M. Andžānis stuostu par kruosom saisteisim ar kruosu pludynuojumim, Naaizmērstulei – zīdi i.c.
Kuoju aktivitatis prīca (I.Šuplinska, I. Gusāns)
Raudzeisim sūpluok izskrīt, izsist i sagiut jaunys i vacys spēlis (kaitys).
Kina byus! (E.Muizniece, M.Justs)
Kas vajadzeigs, kab taptu animacejis filma? Kaids byus saturs? Kaidi ir paraugi? Kaids byus kotra viestejums? Kaidus materialus i tehnikys izmontuosim?
Animacejis filmys saturs i tehnika (E.Muizniece, M.Justs)
Animacejis filma “Muna Latveja” – idejis i salykums.
Kū tei drama par mani var pasceit? (L.Rundāne)
Dažaidi vyngrynuojumi i naleli praktiski aizdavumi, sarunys par sevis izzynuošonu ar dramys paleidzeibu.
Tu saprassi, cik dažaidys ir emocejis, cik lels ir jūs spāks: kur likt dusmys i kai izsaceit prīcu.
Inscinejam puorsoku! (L.Rundāne)
Caur puorsoku tālim īpazeistam sevi i muokslys metaforiskumu, simboliskumu. Gatavojam puorsteigumus nūmetnis nūslāgumam.
Tu variesi izdūmuot sovu puorsoku i sovus varūņus, sovu puorsoku pasauli, i variesi kūpā ar cytim daleibnīkim izspielēt jūs puorsokys, bet kūpā ar vysim izruodeisim sovu kūpeigū puorsoku.
Vizualuo tāla veiduošona (E.Muizniece)
Nūdarbeiba puorlīceibys i sova tāla (imidža) izkūpšonai. Atbylstūšys kruosys, formys i nūsacejumi, kai i kū lobuok likt kūpā, kab izcaltu sovys stypruos pusis.
Izrokstam sevi tekstūs i muzykā (E.Muizniece, Ē.Zeps L.Kivleniece-Kuzņecova)
Meklejam žanru, stylu, kas pasadūd sevs izteikšonai ar vuordu voi skonu. Saceram i interpretējam, veramīs dažaidus tekstu i muzykys izteiksmis veidus.
Etnomuzyka i es (Ē.Zeps)
Ka varim, spielejom dažaidus instrumentus kūpā. Paraugam vysi, raugam sagaršuot tautys muzykys spāku i nūslāpumus.
Folkzumba (E.Muizniece)
Eksperimentejam i meklejom sovu vingruošonys i deju rytmu.
Dīdžeja kasdīna i dažaidi muzykys styli (I.Gusāns)
Raugam dazynuot dīdžeja leksiku, imidžu, kaidi muzykys stili dažaidūs viesturiskūs laikūs i atškireigūs emocionalūs nūskaņojumūs ir radušīs. Gatavojam muzyku i dīdžeja “fiškys” večerynkai 11.augustā.
Nakts styga (ar vacuokim)
Pīdzeivuojumu spēle – kaidys latgaliskuos tradicejis es zynu i svynu.
Nometnes līdzmaksājums ir 90,00 EUR (tajā iekļaujot ēdināšanu, medicīnas personāla pakalpojumus, ekskursijas transportu). NB! Ja dzīvo ārpus Rēzeknes, ir iespējama atlaide līdzmaksājumam! Nometnes līdzmaksājums jāsedz līdz 20. jūlijam.
VĪTU SKAITS ĪRŪBEŽUOTS
Ilga Šuplinska,
projekta vadeituoja


text:
Roksta autore: Laura Melne
Imanta Zīdūņa (Ziedoņa) fonda “Viegli” reikuotuo apbolvuojuma “Laiks Ziedonim” laureatu cyldynuošonys ceremoneja itūgod nūtiks Latgolys Symtgadis kongresa nūtikšonu laikā 3. majā Latgolys viestnīceibā GORS, Rēzeknē. Jau pyrma tuo fonda puorstuovi vairuokys reizis braukuši iz Latgolu, kab vaicuotu Latgolys skanis, kas ari byus ceremonejis fokusā. Par Latgolā nūgiutajim īspaidim i tū, kū varēs sagaideit 3. maja vokorā Rēzeknē, vaicuom vīnam nu pasuokuma veiduotuoju i ari vadeituoju – muzikim Goran Goram aba Juoņam Holšteinam-Upmanim.
Apbolvuojuma “Laiks Ziedonim” cyldynuošonys ceremoneja nūtiks jau catūrtū godu. Kotru reizi 3. majā, Imanta Zīdūņa dzimšonys dīnā, tei nūtykuse cytā vītā: Latvejis Nacionalajā bibliotekā, Vydzemis koncertzalā “Cēsis” i Dzintaru koncertzalā. Itūgod kuorta Latgolys viestnīceibai GORS. Kai stuosta Juoņs Holšteins-Upmanis, jau nu suokta gola apbolvuojuma organizātuojim bejs skaidrys, ka ceremoneja kaidu reizi nūtiks ari Rēzeknē. “Laiks Ziedonim” cyldynuošonys ceremoneja vys nav eipaši i speciali sasaisteita ar Latgolys Symtgadis kongresu, tok Juoņs izsoka cereibu, ka obejis nūtikšonys vīna ūtru papyldynuos.
Kab lobuok īpazeitu Latgolu, fonda “Viegli” puorstuovi braukuši vairuokuos ekspedicejuos. Tūs idejis autors bejs režisors Pīters Krilovs, kurs kūpā ar Juoni Holšteinu-Upmani itūgod veidoj “Laiks Ziedonim” cyldynuošonys ceremoneju. Jis īsarunuojs, ka klasiski puornūvodnīki Latgolu skaita par zylūs azaru zemi, tok jam ruodīs, ka Latgola ir skaņa, partū vajadzātu izpieteit tuos skanis. “Mes pamozom saprotom, ka, siežūt Reigā, nikuo par Latgolys skaņom navarim izzynuot. Vīneiguo īspieja beja braukt ekspedicejā iz Latgolā,” stuosta Juoņs, pastreipojūt, ka tei patīsai bejuse ekspediceja – treis dīnu garumā ar fiļmiešonys i skaņu īrokstu komandu, vaicojūt kai skaņ myusu dīnu Latgola. Nu skanis nav tykušys vaicuotys dobā, golvonī bejuši cylvāku ar sovu skaņu ainovu. “Atbraucūt iz sātu, saprotom, ka asam pīfiksiejuši taidu klasisku Latgolu, kas ir kai skaista postkarteite, nu jau taida paradzama,” soka Juoņs Holšteins-Upmanis i atkluoj, ka piec tam jūs komandai dasasliedzs ari komikis Juoņs Skutelis, kurs kūpā ar Juoni i Renāru Kauperu ari 3. majā vadēs ceremoneju. Skutelis braucs ekspedicejā vēļ vīnu reizi, atrūnūt pavysam cytys pērlis. “Saprotom, ka Latgola ir taids vīns lels improvizacejis teatris, kurymā tev tik ir juosoka “nui”. Ka tu tū pasoki, suocās natycams nūtikšonu vyrpuļs,” smejās Goran Gora. Fonda “Viegli” puorstuovi paspiejuši byut daudz vysaiduokuos Latgolys moluos, kas jūs cīši īspaiduojs i lics aizadūmuot, ka bīži viņ par kaidu regionu kūpumā sprīžom tik piec vīnys vītys, nu mums nasaīt tū pamateiguok izpieteit. Ari pats Juoņs da šam vaira Latgolā tyka bejs saimis izbraukumūs voi giunūt zivs. “Latgolā sagaideju vīsmīleibu, cylvāku atvierteibu i jiusu pateikamū vīnkuoršeibu, kas myusu dīnu dreizajā laikmatā, ruodīs, ir koč kur izgaisuse. Vierteiba, kurū īraudzeju Latgolā beja teiri ciļveigys attīceibys cytam pret cytu. Grybātūs saceit, ka mes vaicuom Latgolys skanis, nu atrodom Latgolys sirdi,” stuostu par ekspedicejom rezumej Juoņs.
Voi Latgolys skaņu vydā byus ari latgalīšu volūda? Juoņs soka, ka par itū temu daudz dūmuots, tok gols golā izsprīduši, ka nagryb apdaleit kaidu nu izlūksnem. “Saprotom, ka tod juotaisa atseviška ekspediceja i juopietej taišni latgalīšu volūda,” jis soka. Tok bez latgalīšu volūdys nūteikti piļneibā naiztikšūt – gols golā ceremoneju vadeis ari “latgalīšu puika nu Dekšuoru” Juoņs Skutelis.
Intervejā LaKuGai Renārs Kaupers saceja, ka piec Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” padūšonys ceremonejis fonda “Viegli” puorstuovi dīzgon styngrai pamainejuši dūmys par tū, kaidai juobyut “Laiks Ziedonim” cyldynuošonys ceremonejai. Vaicuoju Juoņam par tuo īmeslim. “Da šam “Laiks Ziedonim” ceremonejis ir bejušys pīteikami nūpītnys, temys, kuruos apsaveram ir dīzgon akademiskys. Aizbraucūt iz “Boņuku”, saprotom, ka akademiskumam tī ir vīta, tok tys ir juopasnādz drupeit vīgļuok. Suocem dūmuot, ka ari Imantam Zīdūņam tok ir jūki, smīkleigys bārnu puosokys… Mums da šam ruodejuos, ka Imants tik taids nūpītns filozofs i dūmuotuojs, nu jam tok ir cīši lela darbeibys škautne, kas veļteita bārnim i jūkim. Jis jau ari pats sacejs, ka dzeivis jāga ir prīca,” stuosta Juoņs Holšteins-Upmanis, nūruodūt, ka tū prīcu jī īraudzejuši ari “Boņukā”. Ceremoneja byušūt puorbaudejums ari pošim tuos veiduotuojim, raugūt saprast, voi jī muok jūkuot i byut izklaidejūši, reizē napagaisynojūt sev rakstureigū i tik nūzeimeigū dziļumu.
Ar kū Goran Gora mudynuotu Latgolys ļauds apmeklēt ceremoneju? “Ceremonejis uzstuodejums ir, kab tei poša palīk par kulturys nūtikšonu. Mes apbolvojam cylvākus, kuri kasdīnā nav labi zynomi voi populari. Mes cyldynojam cylvākus par tū, ka jī vīnkuorši ir, ka jī ir spieceigys personeibys ar sovu stuoju, degsmi i sovpateibu. Na par veļti tū sauc par cyldynuošonys ceremoneju – mes na apbolvojam, nu cyldynojam cylvākus. Tī ir cylvāki, kas ir myusu vydā, na koč kaidi puorcylvāki nu cytys planetys. Mes gribim, lai tī cylvāki, kas apmeklej ceremoneju voi verās tū tīšraidē, nuokušā reitā pasamūst i saprūt, ka jī ari gryb padareit vidi sev apleik lobuoku. Kotrys ceremonejis beiguos ir taida mistiska sajiuta, ka mes vysi asam vīnuoti. Cylvāki bīži poši vysu sarežgej, nu ir juosuoc ar sevi i vīnkuorši juobyut lobam cylvākam. Ceremonejā mes ari cyldynojam lobus i gaišus cylvākus,” Juoņs Holšteins-Upmanis izsoka cereibu, ka drupeiti tuos gaismys, kas ir ituo gods nominantūs, izadūs nūdūt ari tim, kuri vērsīs ceremoneju. “Izzynojūt, cik apleik daudz lobu cylvāku, ari pošam tok gribīs palikt lobuokam,” sarunu nūslādz Goran Gora.
Apbolvuojuma “Laiks Ziedonim” laureatu cyldynuošonys ceremoneja nūtiks 3. majā 19.00 Latgolys viestnīceibā GORS. Itūgod iz laureata titulu pīcuos nominacejuos “Zemi es mācos”, “Taureņu uzbrukums”, “Kedas”, “Rabarbers” i “Bize” pretendej 23 nominanti. Kotrys nu pīcu laureatu sajims tielneicys Olgys Šilovys veiduotū statueti i naudys bolvu 3000 eiro apmārā, kū nodrūsynoj mecenati Boriss i Ināra Teterevi. Taipat ceremonejā muzykalū stuostu skateituojim snīgs Renārs Kaupers, Goran Gora, “Tautumeitas”, “Raxtu raxti”, “Brāļi un māsas”, Asnāte Rancāne i Stanislavs Judins i cyti muziki. Sevkuram, kuram ir gribiešona vērtīs ceremoneju kluotīnē, ir vareiba īsaguoduot beletus Latgolys viestnīceibys GORS i “Biļešu Paradīze” beletu sistemuos. Beletu cenys – suocūt nu 7 EUR. Sovukuort tim, kuri navarēs 3. majā byut Rēzeknē, byus vareiba sekuot leidza ceremonejai ar Latvejis Televizejis i Latvejis Radejis tīšraižu paleidzeibu.
Kartenis: Arvīds Baranovs


text:
Zipfa lykums
Sovā suoku versejā Zipfa lykums soka, ka dabeigys cylvāka volūdys tekstu korpusā, vuorda relativais bīžums ir apgrīzti proporcionals juo kuortas numuram vuordu bīžuma sarokstā. Pīmāram, vysbīžuok lītuotais vuords tekstūs pasaruodēs divtik bīži nakai ūtrais bīžuokais, a ūtrais bīžuokais pasaruoda divtik bīži nakai caturtais, i.t.t. Myusu dīnuos tū sapratīni lītoj kab apzeimuotu vasalu saimi ar varbyuteibu sadalejumim. Itū empiriskuo lykumu pyrmū reizi lika prīškā Harvarda lingvists Zipfs (Zipf).
Pīvadumam, Brauna korpusā ar anglīšu tekstim, "the" ir bīžuok aptiktais vuords, i jis vīns pats sastata 7% nu vysim vuordim tymūs tekstūs (69971 "the" eksemplari iz drupeit vairuok nakai 1 miļjona vuordu kūpskaita). Lobi atbiļst Zipf'a lykumam ūtrys bīžuokais vuords "of", kurs sastata 3.5% nu vysu korpusa vuordu (36411 eksemplari), a tuoļuok īt "and" (28852). Vīn 135 bīžuokī vuordi jau ir vairuok nakai puse nu vysim Brauna korpusā atrūnamajim vuordim. Zipfa lykums ir ceisti empirisks a na teoretisks. Zipfa sadalejumus nūvāroj i puors cytuos vītuos. Cālūni tam nava vēļ piļneigi saprasti.
Kab pamateitu skaitļu aiļa atbiļsteibu Zipf'a lykumam, tū attāloj uz 2 koordinatom log(kuortas numurs) i log(bīžums). Pīmāram, "the" vāg atlikt kai punkteņu koordinātuos x = log(1), y = log(69971). Ka tī punkteni ir tiuli kluot vīnai taisnei, tod sadalejums atbiļst Zipfa lykumam. Biļdeitis ar tū varit apsaviert ituo rokstīņa anglīšu versejā.
Latgaļu tekstu korpusi[pataiseit | labot pirmkodu]
Latgaļu tekstu elektroniska apstruode vēļ dora vīn pyrmūs sūļus. Bet ari ite byutu svareigi zynuot bīžuok lītojamūs vuordus; zynuot cik lela dale nu tekstu korpusa ir tai puorkluota. Ka kurs zyn, kur aptikt taidus latgaļu tekstu korpusus (vālams tymā pošā pareizraksteibā) dūdit zini.
Varbyut tys sadalejums juosauc par Cipfa (na Zipfa) sadalejumu, kai tys dareits krīvu volūdā? Pavuorde varātu byut vuocu, a jis dzeivova Amerikā ir juo vuords byutu skaitoms angliski.
Programys pīmārs[pataiseit | labot pirmkodu]
Lyuk Javys programa, kas vīnam argumentam izvoda tabeleiti ar Zipfa sadalejumu n lelumu vydā:
public class Zipf { public static void main(String[] args) { if (args  "); System.exit(0); } // komandys aiļa parametrys - vasals pozitivs skaitlys: int n = Integer.parseInt(args[0]); double total = 0.0; for (int i = 0; i < 19; i++) { total += 1.0/(i+1); } for (int i = 0; i < 19; i++) { System.out.printf("%d.lelums: %2.2f\n", (i+1),(100.0/((i+1)*total))); } } }
Pīmārs juos izsaukumam deļ n=10:
c:\temp>javac Zipf.java c:\temp>java Zipf 10 1.lelums: 34.14 2.lelums: 17.07 3.lelums: 11.38 4.lelums: 8.54 5.lelums: 6.83 6.lelums: 5.69 7.lelums: 4.88 8.lelums: 4.27 9.lelums: 3.79 10.lelums: 3.41
Zipfa sadalijums bīži īsastuoj ari tierga sadalejumā konkurentu vydā. Pīmāram, ka ir 10 maizis ryupnīcys, tod leluokai bīži byus 34% dale maizis tiergā, ūtrai leluokai - 17% (divreiz mozuok), i.t.t.


text:
PYRMAIS LASEJUMS 2 Hr 36, 14–16. 19–23
Dīva dusmes un žāļsirdeiba.
LASEJUMS NU HRONIKU ŪTRŌS GRŌMOTAS
Tamōs dīnōs:
Vysi augstī prīsteri un tauta vairōja
sovus grākus, sekojūt vysom pogōnu nagaņteibom, un apgōneja Kunga nomu, kū jys
beja īsvētejis Jeruzalemē. Un Kungs, jūs tāvu Dīvs, agri caldamīs un ik dīnas
pamōceidams, syuteja ar sovu vēstnešu rūku jim breidynōjumus, jo jys žālōja
tautu un sovu mōjūkli. Bet jī izsmēja Dīva syutņus, nūnīvōja jō vōrdus un zūbōjōs
par pravīšim, cikom sasacēle Kunga dusmes pret jō tautu, un vairs nabeja glōbīņa.
Īnaidnīki aizdadzynōja Kunga nomu, sagrōve Jeruzalemes myurus, nūdadzynōja
vysas pilis un iznycynōja vysu, kas beja vērteigs. Jo kurs izbāga nu zūbyna,
tys tyka aizvasts uz Babiloniju un kolpōja kēneņam un jō dālim leidz pat persīšu
kēneņa vaļdeišonas laikam. Tai pīsapiļdēja Kunga vōrdi, kū beja teikuse
Jeremija mute: «Koleidz zeme nabyus sajāmuse sovus sabatus, tei vysōs pūsta dīnōs
gulēs naskorta, cikom nabyus apritējuši septiņdesmit godi». Bet persīšu kēneņa
Kīra vaļdeišonas pyrmajā godā, lai pīsapiļdeitu Kunga vōrdi, kū jys beja teicis
ar Jeremija muti, Kungs pamudynōja persīšu kēneņa Kīra goru, ka tys lyka pa
vysu sovu vaļsti izsludynōt ari rakstiski šaidus vōrdus: «Tū soka Kīrs, persīšu
kēneņš: Kungs, dabasu Dīvs, deve maņ vysas zemes vaļstis. Un jys maņ pavēlēja
uzceļt jam nomu Jeruzalemē, kas ir Judejā. Jo storp jums nu vysas jō tautas ir
vēļ kaids, tod lai Kungs, jō Dīvs, ir ar jū, un lai jys dūdās ceļā!»
Tys ir Dīva vōrds.
PSALME 137 (136)
Refrens: Naaizmērssim
sovu Dīvu! (R. sal. 6)
1 Pi
Babilonijas upem – tur mes sēdējom un raudōjom,
kod pīminejom Sionu.
2 Tōs
zemes veitūlūs
mes pakōrem myusu citaras.
Refrens
3 Jo
tur nu mums praseja dzīsmi
tī, kas myusus aizvede gyustā,
un līksmeibu – tī, kas myusus apspīde:
«Dzīdit mums kaidu nu Sionas dzīsmem».
Refrens
4 Kai
mes lai dzīžam
Kunga dzīsmi svešajā zemē?
5 Jeruzaleme,
jo es byušu aizmērsis tevi,
lai teik aizmērsta muna lobō rūka.
Refrens
6 Muna
mēle lai pīleip pi aukslējom,
jo es naatcerēšūs tevi,
jo Jeruzalemi nabyušu vēlejīs
pōri pōr muna vyslelōkū prīcu.
Refrens
ŪTRAIS LASEJUMS Ef 2, 4–10
Grāku dēļ myruši, mes teikam izglōbti aiz Dīva žēlesteibas.
LASEJUMS NU SVĀTŌ APOSTOLA PŌVULA VĒSTULES EFEZĪŠIM
Brōli:
Dīvs, byudams žāļsirdeibā bogōts, sovas
lelōs mīlesteibas dēļ, ar kuru myus mīļōja, myusus atgrīze dzeivē leidz ar Kristu,
kas bejom myruši pōrkōpumu dēļ. Jyus taču aiz žēlesteibas asat izglōbti! Jys
ari myusus reizē augšanpīcēle un nūsādynōja debesīs, Kristū Jezū, lai nōkūšajūs
laikūs parōdeitu sovas žēlesteibas pōrpylnū bogōteibu ar sovu labvēleibu pret
mums Kristū Jezū. Jo aiz žēlesteibas jyus asat izglōbti caur ticeibu. Un tys nanōk
nu jums, bet ir Dīva dōvona. Tys nav ari dorbu dēļ, lai nivīns nasalapoj. Mes
taču asam jō radeiba, Kristū Jezū radeiti lobim dorbim, kurus Dīvs ir īprīkš
sagatavōjis, lai mes tūs dareitu.
Tys ir Dīva vōrds.
PYRMSEVANGELIJA DZĪDŌJUMS Jņ 3, 16
Lai ir slaveits Dīva vōrds.
Dīvs tai mīļōja pasauli, ka atdeve sovu
vīnpīdzymušū Dālu;
ikvīns, kas jam tic, īgyun myužeigū
dzeivi.
Lai ir slaveits Dīva vōrds.
EVANGELIJS Jņ 3, 14–21
Dīvs syuteja sovu Dālu pasaulē, lai tei tyktu atpesteita.
LASEJUMS NU JEZUS KRISTUS EVANGELIJA, KŪ UZRAKSTEJIS SVĀTAIS JŌŅS
Tymā laikā Jezus saceja Nikodemam:
«Taipat kai Mozus pacēle uz augšu čyusku,
tai ari jōbyun paaugstynōtam Cylvāka Dālam, lai kotrs, kas tic, īmontōtu myužeigū
dzeivi. Dīvs tai mīļōja pasauli, ka atdeve sovu vīnpīdzymušū Dālu, lai ikvīns,
kas jam tic, napazustu, bet īmontōtu myužeigū dzeivi. Jo Dīvs syuteja Dālu
pasaulē, lai jys pasauli navys tīsōtu, bet gon lai pasaule caur jū tyktu atpesteita.
Kas tic jam, tys nateik tīsōts. Bet, kas natic, tys jau ir nūtīsōts, tōdēļ ka
nav īticējis Dīva vīnpīdzymušō Dāla vōrdam. Bet tīsa ir šaida: Pasaulē īnōce
gaisma, bet cylvāki vairōk mīļōja tymsu nakai gaismu, jo ļauni beja jūs dorbi.
Kotrs taču, kas dora ļaunu, īneist gaismu un nasatyvoj gaismai, lai jō dorbi
natyktu nūpalti. Bet, kas dora patīseibu, tys tyvojās gaismai, lai atsaklōtu jō
dorbi, jo tī ir Dīvā dareiti.»
Tys ir Kunga vōrds.


text:
Peldu iela 19
Centra rajons, Rīga, LV-1050
Latvia
Etnoroka grupa “Laimas Muzykanti” dybynuota 1995. godā Daugovpilī. Tū dybynuojs i vys vēļ voda muzikis, folklorists, dzejnīks, komponists, aranžātuojs i multiinstrumentalists, sabīdriskais i kulturys darbinīks Artūrs Uškāns. Suokumā grupa veiduota kai Daugovpiļs Universitatis Studentu deju ansambļa “Laima” pavodūšais muzykalais sastuovs.
“Laimas Muzykantu” suokūtniejais skaniejums ir raksturuojams kai tyvynuots autentiskai folklorys muzykai, izmontojūt tautys muzykys instrumentus i autentiskus tautys dzīduojumus, kas veiduoti, bolstūtīs iz folklorys ekspedicejuos vuoktajim tautys teicieju dzīduojumim i tautys muzykantu spieliešonys manīrem. Laika gaitā muzykanti ir eksperimentiejuši ar vysaiduokim skaniejumim, instrumentim i naīrostim muzykys salykumim, par pīmāru, savīnojūt folkloru i opermuzyku, elektroniskū muzyku voi etnografiskuo ansambļa skaniejumu. “Laimas Muzykanti” sovā izpiļdejumā īkļaun vysaiduoku pasauļa vaļstu muzykys skaniejumus, sasadorbojūt ar izpiļdeituojim nu Lelbritanejis, Lītovys, Boltkrīvejis, kai ari popularizej latgalīšu muzykys tradicejis.
“Laimas Muzykanti” ir uzastuojuši ar daudzim Latvejā zynomim muokslinīkim i izpiļdeituojim — grupu “Iļģi”, Olgu Rajecku, Lauri Reiniku, grupu “Elpa”, Leilu Alijevu, grupu “Vilki” i cytim.
Dalinīki:
Artūrs Uškāns (bolss, garmane, akordeons, kūkle, dyudys, stabule i cyti)
Inga Zeile (bolss, vejūle)
Armands Varslavāns (gitara)
Matīss Uškāns (bungys)
Tatjana Nizjuļko (basgitara)


text:
St. Škutāns, M.I.C.
Katōļticeibas vēsture un katekisms
§ 3. Par pasauļa radeišonu un tō uzturešonu
„Es tycu uz Dīvu ... dabasu un zemes Radeitāju“.
48. Kōpēc Dīvu sauc par dabasu un zemes Radeitōju?
Tōpēc, ka Dīvs radeja, tys ir, nu nikō izveidōja vysu pasauli: dabasus un zemi un vysu, kas tymūs atsarūn.
49. Kaidā veidā Dīvs radeja vyspasauli?
Jys tū izdareja ar sovu vysvareigū grybu.
„Tu vysu radēji, ar Tovu grybu vyss tyka radeits“ (Atkl. 4:11).
50. Voi Dīvs radeja pasauli tōpēc, ka tys Jam beja napīcīšams?
Nā. Dīvs pats sevī ir bezgaleigi bogōts un laimeigs. Jō laimei nav nikas vajadzeigs ōrpus Jō poša.
„Tu esi muns Dīvs; muni lobumi Tev nav vajadzeigi“ (Ps. 15:2).
51. Jo Dīvam nav nikas vajadzeigs ōrpus Jō poša, tod kōpēc Jys radeja cytas lītas?
Jys tū dareja tōpēc, ka ir bezgaleigi lobs un sovu lobumu grib īdaleit cytim.
„Mes asam tōpēc, ka Dīvs ir lobs“ (Sv. Augustīns).
52. Voi taitod Dīvs radeja pasauli dēļ sovim radejumim?
Jys tū radeja vyspyrms sova gūda dēļ, bet reizē ar tū ari sovu radejumu lobuma dēļ.
„Es asmu sovam gūdam tū radejis, veidōjis un darejis“ (Izaj. 43:7).
53. Kū vēļ Dīvs dora, lai Jō radeitais pasauļs naatsagrīztu sovā pyrmōtnejā nabyuteibā?
Dīvs tū saglobōj un volda.
54. Kaidā veidā Dīvs saglobōj pasauli?
Ar tū pošu sovas grybas spāku, ar kaidu Jys radeja pasauli, Jys līk tam pastōvēt taidā veidā un tik ilgi, kai un cik ilgi Jam tys patiks.
„Kai lai varātu nazkas pastōvēt, jo Tu tū nagrybātu“ (Gudr. 11:26).
55. Kai Dīvs volda pasauli?
1. Jys ryupejōs par kotru lītu, sakōrtoj vysas lītas un 2. sovā gudreibā un labesteibā jys vysas lītas voda uz tim mērkim, dēļ kaidim kotru nu tom ir radejis.
„Dīvs lelu un mozu ir radejis, un vīnaidi ryupejās par vysim“ (Gudr. 6:8). „Pat moti uz jyusu golvas saskaiteiti“ (Mt. 10:30). 2. Dīva gudreiba ..." snādzās nu gola leidz golam un maigi vysu sakōrtoj“ (Gudr. 8:1).
Pīmārs: žeidu izglōbšona caur Esteri.
56. Kai sauc šū vysaugstōkū Dīva gōdeibu pasauļa saglobōšonā un vaļdeišonā?
Tū sauc par dīviškū Providenci (Apsavēršonu, Apredzi).
57. Bet jo Dīvs vysas lītas pasaulī kōrtoj un voda, kōpēc tod tik daudz ļaunuma nūteik? Voi Dīvs tū grib?
Nā. Dīvs nikō ļauna nagrib, bet Jys tū atļaun. 1. tōpēc, ka ir radejis cylvāku breivu; 2. tōpēc, ka Jys zyna kai ļaunu vērst par lobu, tys ir, kai izmontōt ļaunu sovu myužeigūs lāmumu eistynošonai.
Pīmārs: Jezupa vēsture Egiptē: „Jyus ļaunu dūmōjot pret mani, bet Dīvs tū pagrīze par lobu“ (1. Moiz. 50:20). Taipat myusu Pesteitōja nūslapkavōšonu vysvareigais Dīvs ir pagrīzis par pasauļa pesteišonu. Tai Jys ik dīnas izmontōj grēceigūs cylvāku plānus sovai Bazneicai par lobu. „Nav gudreibas, nav apdūmeibas, nav padūma pret Dīvu“ (Par. 21:30).
58. Jo Dīvs ryupejas par vysom lītōm, kōpēc tod mes pīdzeivōjam tik daudz cīsšonu?
Tys tai ir tōpēc, lai grēcinīki atzeitu Dīva strōpi, lobōtu sovu dzeives veidu un napazustu uz myužim. Bet ari lai taisneigi tyktu arvīn vairōk atteireiti, kļyutu bogōtoki nūpalnūs un sajimtu lelōku atmoksu dabasūs.
Pīmāri: Jezupa brōli: „Mes peļneiti cīšam šōs lītas, tōdēļ, ka asam grākājuši pret sovu brōli“ (1. Moiz. 42:21). Bet ari par taisneigajim teik saceits, ka „zalts un sudobrys teik pōrbaudeiti gunī, bet pateikamī cylvāki pazamōjumu ceplī“ (Ecclus. 2:5). „Svēteigi asat jyus, jo jyusus Manis dēļ lomōs un vojōs, un vysu ļaunu nataisni par jums runōs. Prīcojitēs un līksmojit, jo jyusu olga ir Iela debesīs“ (Mt. 5:11—12).
59. Kōpēc Dīvs nareti atļaun grēcinīkim baudeit labklōjeibu, pa tū laiku, kod lobajim atsagoda vysaidas nalaimes?
1. Tōpēc, ka Dīvs grib grēcinīkus na tikai ar strōpem atturēt nu ļauna, bet ari ar labklōjeibu grib jūs pīdabōt pi loba. 2. Grēcinīka sūdeišonu (taipat kai taisneigūs atolgōšonu) Dīvs rezervej pats sev, seviški myužeibā. 3. Tai kai Dīvs naatstōj naatolgota ni vysmozōkō (ari grēcinīku izdareita) loba dorba, Jys grēcinīkus atolgōj te vērs zemes, jo sovas nanūžālōšonas (impenitences) dēļ, grēcinīks myužeibā nikaidu atolgōjumu nav spējeigs sajimt.
1. „Kas tod Maņ vēļ beja kū dareit munā veina dōrzā, kū Es nabyutu darejis? Tōpēc Es sagaideju, ka tys ness lobus augļus, bet tys atnese nagaršeigas veinūgas“ (Isaj. 5:4). 2. „Kungs pacīteigi gaida, kod atnōks tīsas dīna, kod Jys vysā pylnumā sūdeis grākus“ (2. Mak. 6:14). 3. „Bāda jums, bogōtajim, jo jyus sovu īprīcynojumu jau sajēmet“ (Lk. 6:24). Tys ir grēcinīku atolgōjums vērszemes dzeivē.
60. Kai tod mums ir jōpījam cīsšonas, kaidas myusus pīmeklej?
Tōs mums ir jōpījam, kai Dīva žēlesteibu. „Kū Kungs mīļōj, tū pōrmoca un šausta kotru bārnu, kū Jys pījam“ (Ebr. 12:6).
„Tys ir jōuzskota par Ielu lobumu, jo grēcinīkam tyuleņ teik pīlītōta strōpe un nateik atļauts staigōt pa nacelim“ (2. Mak. 6:13).
§ 4. Par engelim
61. Voi Dīvs nav nikō cyta radejis kai tikai radzamū pasauli?
Dīvs ir radejis ari naradzamū pasauli, prūti, naskaitamas teiri goreigas byutnes, kuras sauc par engelim.
62. Kaidā stōvūklī beja engeli, kod Dīvs jūs radēja?
Jī vysi beja lobi, laimeigi un apveļteiti ar lelu intelektu un gora skaistumu.
63. Voi vysi engeli palyka lobi un laimeigi?
Nā. Daudzi sasadumpōja pret Dīvu; tōpēc tyka atmasti nu Jō uz vysim myužim un nūgremdēti elnē.
„Ari engeļus, kas sagrābāja, Dīvs nasaudzēja, bet, elnes tymseibas saitēm saisteitus, nūgryude cīsšonu bezdibinī“ (2. Pīt. 2:4. Jud. 6).
64. Kai Dīvs atolgōja uzticeigūs engeļus?
Jys tūs apbolvoja ar myužeigū svātlaimi, kura pastōv Dīva redzēšonā un Jō svātlaimes baudeišonā.
„Engeli dabasūs vīnmār redz muna Tāva vaigu, kas ir dabasūs“ (Mt. 18:10).
65. Kai lobī engeli ir nūskaņoti atteiceibā uz mums?
Jī myus mīļōj, aizsorgōj myusu dvēseli un mīsu; lyudzās par mums un pamudynōj myus dareit lobu.
„Jys pavēlēja sovim engelim, lai sorgōtu tevi vysūs tovas dzeives ceļūs“ (Ps. 90:11).
Pīmāri: Agara tuksnesī; hots Sodomā, Tobijs, Juda makabejīts; Pīters cītumā, symtnīks Kornelijs.
66. Kai sauc tūs engeļus, kas seviškā veidā ir dūti cylvāka aizstōvēšonai?
Tūs sauc par sorgengelim.
67. Kaids ir myusu pīnōkums atteiceibā uz myusu sorgengelim?
Mums tī jōcīnej ar Ielu gudbejeibu, jōbyun tim pateiceigim un labprōt jōsekōj jūs atgōdynōjumim.
„Redzi, Es syuteisu engeli tovā prīškā ... kļaus jō bolsam un nasapretoj jam“ (2. Moiz. 23:20—21).
68. Kai ļauni engeli ir nūskaņoti atteiceibā uz mums?
Ļauni engeli, aiz īnaida un skaudeibas, līk mums dažaidus slozdus, lai kaitātu myusu dvēselei un mīsai. Jī myus kārdvnōj uz grāku, lai myus īgryustu myužeigajōs elnes mūkōs.
„Jyusu pretinīks valns staigōj apkōrt kai ryucūšs lauva, maklādams kū apreit“ (1. Pīt 5:8).
Pīmāri: īva, Jobs, Sara, ļaunā gora apsāstī. Judašs. (Verīs ari: Lk. 8:12 un Atkl. 12).
69. Kōpēc Dīvs atļaun ļaunim engelim likt mums slozdus?
Dīvs tū atļaun, jo zyna, kai tū vērst par lobu lelōkam Dīva gūdam un cylvāku pesteišonai.
70. Kas mums jōdora, lai ļaunus engeļu viļteigī mēginōjumi veicynōtu myusu pesteišonu.
Mums ir jōkarōj pret tim ar dziļu ticeibu un paļōveibu uz Dīvu, tymā pošā laikā pīlītōjūt lyugšonas spāku un Bazneicas apstyprynōtōs svēteibas (sakramentalijas); vīnmār stypri jōsapretoj kārdynōjumim uz ļaunu.
„Jo na pret mīsu un asni mums ir jōsaceinej, bet pret ļaunajim gorim zam dabasim“ (t. i. gaisā) (Ef. 6:12). „Pi vysa tō tverit ticeibas vairūgu, ar kuru jyus spēsit apdzēst vysas ļaunō guneigōs bultas“ (Ef. 6:16). „Pretojitēs valnam, tys bēgs nu jums“ (Jk. 4:7).
Pīmārs: Tobijs un Sara (Tob. 6:16—19 un 8:4—10).


text:
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Godskuortejais keramikys cepļa kūršonys i attaiseišonys pasuokums 10. i 11. augustā byus svareiga Preiļu nūvoda Aizkaļnis pogosta svātku daļa. Cepli Latgolys keramikys vacmeistara Andreja Paulāna darbneicā Raiņa muzejā “Jasmuiža” kurynuos tautys lītiškuos muokslys studeja “Rēzeknes apriņķa pūdnīki”, informej Memorialūs muzeju apvīneibys sabīdryskūs attīceibu specialists Kaspars Zalāns.
10. augustā Aizkaļnis pogosta svātki suoksīs 14 stuņdēs, ap tū laiku keramiki dadzynuošonai gotovūs muola traukus liks ceplī i ap pušdiņu laiku suoks kurynuot. Cikom ceplis izakurēs, vokora gaitā varēs apsarunuot ar pūdnīkim, nūvāruot procesu i ap pusnakti – lelū degšonu. 11. augusta 11 stuņdēs cepli attaiseis, izjims korstūs glazietūs traukus i suoksīs puordūšona. Pyrms cepļa attaiseišonys pūdnīks i TLMS “Rēzeknes apriņķa pūdnīki” vadeituojs Andris Ušpeļs vadeis viktorinu – byus vaicuojumi par muzeju, Latgolys keramiku, ražuošonys niansem, viesturi, formom i glazurom. Par pareizom atbiļdem paradzātys bolvys.
Ušpeļu dzymta Latvejā ir vīneiguo, kurā niule jau sastuo paaudze ir montuojuse pūdnīku orūdu. Pyrmuos zinis par Ušpeļu keramiku var atrast jau 1800. goda dokumentūs. Bet keramikis Andrejs Paulāns (1896–1973) ir dekorativuos keramikys meistars. Juo dzymtā keramikys tradicejis kūptys nazcik paaudzēs. Pats Andrejs keramika orūdu īsavuiceja jau zāna godūs nu tāva Izidora Paulāna. A. Paulāna dorbu kolekcejā eipaši īvārojami ir svečturi i vazys. Kai plastiskuo rūtuojuma meistars Paulāns darynuojs izcylus, boguoteigi rūtuotus svečturus. Paulāna dorbi nūvierteiti na viņ Latvejā, bet taipat uorvaļstīs, 1937. goda Vyspasauļa amatnīceibys izstuodē Paulāns par sovu īguļdejumu keramikā sajēme Zalta medaļu.
Īejis moksa cepļa attaiseišonys pasuokumā i muzejā: pīaugušajim – 2,00 eiro, školānim, studentim, pensionarim – 1,00 eiro. Cyti Aizkaļnis pogosta svātku pasuokumi 10. augustā – bez moksys.


text:
Rīgas iela 22
Daugavpils, LV-5401
Latvia
Daugovpiļs nūvoda Kulturys centra folklorys kūpa “Dyrbyni”* izveiduota 2007. gods martā, lai izzynuotum, saglobuotum un tuoļuok nūdūtum latgaliskuos tradicejis, dzīsmis, daņčus.
Kūpys dalinīki ir školāni, studenti i struodojūši jaunīši, kurim pateik dzīduot tautys dzīsmis, spielēt dažaidus muzykys instrumentus (kūkle, stabule, vejūle, bungys, kontrabass, ceitara, akordeons, gitara i.c.), doncuot daņčus i vest rūtalis.
“Dyrbyni” ir pīsadalejuši Vyspuorejūs Dzīšmu i Deju svātkūs (2008, 2013), Jaunīšu Etnodīnuos (2010), storptautiskajūs folklorys festivalūs Latvejā (“Baltica” 2009, 2012, “Augšdaugava” 2010, 2011, 2013) i Fraņcejā sadarbeibā ar TDA “Dzintariņš” (2008, 2009), Pūlejā – ar Daugovpiļs nūvoda jaunīšu deju kolektivim (2009).
Folklorys kūpa regulāri koncertej dažaidūs pasuokumūs Daugovpiļs nūvodā, Latgolā.
“Dyrbyni” sasateik Daugovpiļs nūvoda Kulturys centrā catūrtdīnēs, lai kūpā muzicātum, sadoncuotum, sadzīduotum, pasarunuotum i čaju padzartum.
*Dyrbyns – cīši darbeigs cylvāks; taids, kurs navar nūsēdēt iz vītys.


text:
Showing 1-1 of 1
By: Vejans, Andris
Price: $12.00
Publisher: Spriditis: 1997
Seller ID: 003836
223pp. As New. 1997. gada iznakusaja dzejas krajuma "Raznas kruze" apkopoti latgaliesu valoda sarakstitie dzejoli. " ----tu var izvilkt tikai gora styprs cylvaks, kuram sovas dzimtines patriota pinokuma, tavu zemes un motes voludas milesteiba deva drusmi un spaku tikt gola gon ar konjunkturas apsvarumim, gon komunistu varas veiru katagoriskajim "nurudejumim" kas faktiski beja utrs drukas aizligums, na mozok nazeleigs un tautas nokutni apdrauduss par pyrmu ----"Jurs... View more info