text:
Grupa “Dvinskas muzikanti” 2017. godā pīduovoj jaunu dzīsmi “Baļļuosim da reita”, kurai izveiduots ari videoklips.
Grupa viestej, ka, snādzūt koncertus, spielejūt balus, korporativūs pasuokumus i kuozys, ir labi aizvadejuši vosoru, nu vysam pa vydu atrodušs laiku suokt īraksteit ūtrū albumu.
Jaunū dzīsmi i video “Dvinskas muzikanti” veļtej sovim klauseituojim, skateituojim, draugim i fanim par kolosalū atbolstu, kas jūs īdvasmoj jaunim dorbim.
Dzīsmis muzykys i teksta autors ir Jurs Ostrovskis, aranžiejumu veiduojs Kaspars Maks, video – Juoņs i Sandra Rimicāni.


c: text/html

text:
Pyrmī latgalīšu pādi vad iz Vuoceju i Kazahstanu
Juņa suokumā “Latgolys Studentu centrs” Reigā atkluoja jaunu tematiskūs pasuocīņu sereju – sarunys ar latgalīšu pasauļa apceļuotuojim “Latgalīša pādi pasaulī”. Pyrmajā tematiskajā vokorā par sovu pīredzi dzeivojūt uorpus Latvejis pasadaleja divi fizmati i LgSC bīdri Laura Putāne i Guntis Šmaukstelis.
Pyrmū “Latgalīša pādi pasaulī” vokoru kai “īsiļdeituoja” atkluoja Laura Putāne, kas sovulaik dorbuojusīs kai Latgolys Radejis programmys “Čaja vokors” vadeituoja, bet niu jau puora godus par sovu sātu sauc Vuoceju, kur jei struoduojuse kai breivpruoteigais jaunīšu centrā mozā piļsieteņā Nagold, bet niu struodoj jaunīšu organizacejā i dzeivoj Štutgartē. Laura vaira pastuostieja par sovu tādinejū dorbu, kurā jei organizej taidys kai dorba nūmetnis jaunīšim nu vysa pasauļa – jaunīši sabrauc kaidā piļsātā i, strodojūt nedeli ci vaira, padora kaidu lobu dorbu, pīmāram, īkuortoj i sakūp piļsātys parku. Laura zynuoja saceit, ka Eiropā i cytur pasauļā taidys nūmetnis jaunīšim ir cīši popularys i itūgod tikšūt organizātys ari Latvejā.
Ūtrs vokora stuostnīks beja gaideits ar eipašu napacīteibu: Guntis Šmaukstelis ir puorlīcynuots “fizmats”, aktivs latgalīts, pasauļa īkaruotuojs, daudzim pazeistams kai Šmikucs. Guntis ituo goda suokumā treis mienešus pavadieja breivpruoteiguo dorbā Kazahstanā, kur školās vuiceja angļu volūdu, bet leidza pedagoga gaitom izbaudeja ari Kazahstanys kuļturys i dobys koloritū byuteibu. Interesanta fotostuosta veidā klauseituoji tika īpazeistynuoti ar Kazahstanys sovpateibom i juo pīdzeivuojumim ari sābru zemē Tadžikistanā, kur Guntis devēs piec breivpruoteiguo dorba gaitu beigom. Klauseituoji izzynuoja par Kazahstanys zīmu skorbumu, cenom i dzeivis leimeni, vītejim školānim i studentim, vaļsts dzeivis izskotim i biznesa “taiseišonu”, kai ari Guntis lobpruot deve sovpateigu Latvejis i Kazahstanys saleidzynuojumu.
Piec obu stuostu nūsaklausiešonuos, skaidrs ir vīns – aktivs i darbeigs latgalīts napazuss nivīnā pasauļa molā!
Tai kai LgSC bīdri puorsvorā ir aktivi jaunīši, kas regulairai īsasaista dažaidūz interesantūs pīdzeivuojumūs, dūduos ekspedicejuos I apceļoj dažaidys tyvys i tuolys zemis, planavuots, ka stuostu vokori “Latgalīša pādi pasaulī” klius par ciklisku tradiceju i īpazeistynuos ar daudzu cytu pasauļa valstu, kuruos bejušs latgalīši, kuļturu sovpateibom!

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Pyparmātru čaja kauss 2013
Ir taids jūks – „Kas ir Latgolys golvyspiļsāta? Vuordā ir pīci burti. Atbiļde ir REIGA, partū ka te ir daudz latgalīšu!” Reigā veikalūs, iz ūļneicys, sabīdriskajā transportā, teatrī i cytuos sabīdriskuos vītuos arviņ bīžuok var dzierdēt latgalīšu volūdu. Taitod Reigā latgalīši ir, i na vīns viņ.
Jaunīšu bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” 18. septembrī aicynoj Reigys jaunūs, asūšūs i bejušūs studentus iz fotoorientiešonuos saceņseibom „Pyparmātru čaja kauss 2013”.
LgSC jau vairuokus godus Reigā, suokūtīs jaunajam vuiceibu godam, organizej orientiešonuos saceņseibys pa piļsātu. Kai saceņseibu nūsaukums īsaguojs „Pyparmātru čaja kauss”. Jaunajim studentim tei ir loba īspieja īpazeit Reigu i tuos latgaliskuos vītys, sovukuort reidzinīkim ar stāžu pasavērt iz tū ar cytom acim.
Ari itūgod byus juodora vairuoki aizdavumi – vajadzēs mudrys kuojis, partū padūmoj par ārtim apavim i drēbem, vajadzēs ari koč kū nūbiļdēt i nūfiļmēt, partū pajam leidza fotoaparatu, var izaleidzēt ari ar telefonu. Bet pats svareiguokais – leidza juojam ļusteigs pruots, lobs gorastuovūklis i gribiešona labi pavadeit laiku. Saceņseibys nūtiks komanduos, vari atīt jau ar sovu komandu ci vīns.
Sasatikšona 18. septembrī 18:30 pi Breiveibys pīminekļa. Kur bolts balons – tī mes!


text:
Mačusola, stuomači, stukmači, Cyukmačs – kas ir mači?
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Latvejā Mači i saliktini ar “mačim” ir izplateiti vītvuordi, sastūpami ari taidi uzvuordi. Latgolā pazeistamuokais vuords ar “mačim” ir “stuomači”, bet jis nikuo napasoka par “mačim”. Kas ir mači, nūskaidruosim logiskā izsprīšonā.
Stuomači
Nu viersrokstā nūsauktūs vuordu “stuomači” zynoms sevkuram, kas koč kū zyna par eistom latgalīšu kuozom. Tai Latgolā sauce kuozuos napraseitūs gostus, kas pacīnuošonu nūpeļneja ar atraktivu kuozinīku apdzīduošonu. Vuords ir vacs, jū roksta, naīvārojūt morfologiskū principu: stuomacs, na stuovmacs. Redzīs, ka par vuorda nūzeimi vyss skaidrys – napraseitajim gostim nav vītys pi golda, partū jī stuov. Pat nasaprosa piec saliktiņa ūtruo vuorda nūzeimis skaidruojuma.
Vuords “stuomačs/stuomači” daudz izmontuots ari publicistikā, atteistūt vuorda puornastuos nūzeimis pat leidz konceptam “stuomaceiba”. Tai, pīmāram, 20. g. s. 20. i 30. godu suokumā Latgolys Demokratiskuos zemnīku savīneibys oficialajā laikrokstā “Zemnīka Ziņas” par “politiskajim stuomačim” teik konsekventi apsaukti partejis ideologiskī oponenti – Latgolys Progresivuo tautys apvīneiba, kas, piec avīzis autoru dūmom, asūte stuomaču ciļts, kas pīkūp stuomaču politiku i demonstrej augstuokū “stomacības mokslu ar stomaciskū lilišonūs”. (Zemnīka Ziņas, 1931, nr. 26)
Vuorda “stuomačs” ekspreseja izmontuota ari socialūs procesu raksturuojumam, aktualizejūt Latgolys īdzeivuotuoju atstumteibu i beztīseibu, pīmāram: “Jyus dorba tauta – sauči-krauči, oroji un lynu kulstitoji, borini un atraitnes, bobuli un bezzemniki, jyus skaistos guvu slaucejas Madalites un Borboliņas, jyus stomači un cyti bezdarbnīki.”(Latgolas Vòrds, 1928, nr. 28) Vairuok par stuomačim i stuomaceibu puorskaitit Angelikys Juško-Štekelis saraksteitajā škierklī “Stuomači” “Latgolys lingvoteritorialajā vuordineicā” (2012)
Mačala/mačula te naīsadar
Indoeiropīšu (ide) volūduos var izsekuot div etomologejis linejom ar mac-/mač-. Voi vysuos slāvu volūduos ir ituos saknis vuordi, kas saisteiti ar mierciešonu i slapņumu, pīmāram, krīvu “Moчи́Tb” ‘miercēt’, Moчá ‘meizali; slapņums’, Mókpый ‘slapnis’, “Moчára” i “Moчár” ‘slapņa, pūraina vīta’.
Itai semantiskai i izceļsmis vuordu grupai pīdereigi latgalīšu aizajimtī vuordi, kai “mačala” i “mačula”, kas apzeimej lynu muorku i nav izplateituokais vuords taidys iudiņa tiļpnis nūsaukšonai. Puorejī saknis mac-/mač- vuordi ar itū nav saisteiti. Baltu volūduos ir gara sovu montuotu sinonimu aile slapņu vītu apzeimiešonai.
Nagativa ekspreseja
Vuords “stuomači”, ari nasaprūtamais “stukmači”, uzvuords “Cyukmačs” nūruoda, ka runa dreizuok ir par cylvākim, na vītom. Latvīšu volūdys vuordineicā vuords “macis” teik skaidruots kai “muļķīgs, truls cilvēks”, kas nikuo napasoka par vuorda agruokū nūzeimi, kas acimradzūt aizmiersta, a nagativa emocionala nūkruosa palykuse voi dalykta.
Nagativa ekspreseja soveiga ari cytim latgalīšu vuordim ar pīdiekli -ač- voi -ič-, pīmāram: neivojūšais uzjiemieja apzeimiejums “firmačs”, barbarisms “bagačs”, Valentina Lukaševiča specvuorduojā donžuanu apzeimiejumi “meitičs” i “pizičs”. Ilmārs Mežs uzvuordu “Pizičs” gon skaidroj ar suomugrisku ciļmi – ‘mozs’, tok tys naizslādz vuordam šaurā apvydā izaplatejušu donžuana semantiku.
Mats – mārs, lels daudzums, nu tuo variešona
Acimradzami nūvecejušū apvydvuordu “mats” vuordineica skaidroj kai atleidzeibu par maļšonu ci kuļšonu naturā (gryudu veidā), apkūpojūt vairuokuos etimologejis vuordineicuos saceitū, jis radnīceigs lītuvīšu “mãčius” i “mãtas” ‘garuma, svora, laika miereišonys vīneiba; lelums i daudzums’, tok ari krīvu “Moчb” ‘variešona’, gotu “mahts” ‘varonums, spāks’, vuocu “die Macht” ‘vara, spāks, lelvaļsts’, angļu “much” ‘daudz’, kas nūvad pi protogermaņu rekonstruātuos saknis “*meg-” ‘lels’ i ide “*me-ti-” ‘mārs, gudreiba’.
Arhaisms “mats” sastūpams myusdīnu salikteņūs, kai “laikmats” i “prīškmats”. Pādejais ir Ata Kronvalda darynuojums (1865) piec krīvu “пpeдMeT” parauga.
Mači – saleigtī par matu
Nu vysa pyrma saceituo izrīt, ka mači ir par matu aba māru saleigtī, salikteņa pyrmajā vuordā nūsaukts tys mats. Stuomačim kuozuos jūs mats ir stuoviešona, cyukmaču atolgojuma mārs ir cyuka, vuords nūsastyprynuojs uzvuordā, stukmaču – zynoms gobols (nu vuocu “das Stück” ‘gobols’). Dūmojams, vuords īt nu Livonejis, vuociskuo i latgaliskuo kontaktu, laika. “Stukmacs” atrūnams Pītera Stroda “Pareizraksteibas vōrdneicā”, ar atsauci iz P. Strodu Kārļa Mīlenbaha i Jāņa Endzelīna “Latviešu valodas vārdnīcā” bez nūzeimis skaidrojuma (‘?’) – puoruok seņ itī vuordi tykuši lītuoti.
Mac-/mač- saknis vītvuordi izplateiti vysā Latvejā (Vietvārdu datubāze; J. Endzelīns “Latvijas PSR vietvārdi”, 1961, 363–364. lpp.), kas viņ aplīcynoj, ka pyrma nūsastyprynuošonys eipašvuordūs kasdīnys apritē lītuots taids sugysvuords. Latgolā gon na tik bīži: Mačusola Baļtinovys nūvodā, Mači Dagdys nūvoda Škaunis pogostā, kurā dzymuse latgalīšu dzejneica Marija Andžāne (1909–1988), Mačuli Ludzys nūvoda Rundānu pogostā, Sylmači Dagdys nūvoda Bierzeņu i Rībeņu nūvoda Stabuļnīku pogostā, “Macīši” Daugovpiļs nūvoda Naujinis pogostā.
I. Meža pietejumā par Latgolys uzvuordim “Mačs”, “Mačis”, ari “Mačanovskis”, “Macanovskis”, “Mačevskis”, “Mačukāns”, “Mačuks”, “Mačuļs”, “Mačuļskis” izceļsme skaidruota piec lītuvīšu parauga, kur uzvuordu “Mačys” saista ar personvuordu “Matas”, “Motejus”, kas atbylst myusu Matejam. Tok evaņgelista Mateja vuords nabeja tik populars, cik izplateits vītvuords puornūvodā.


text:
Informaceja par LgSC kūpsapuļci
Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” bīdru kūpsapuļce nūtiks 15. martā 11.00 stuņdēs Daugovpilī, Reigys īlā 48-3. Nu 10.40 bīdru registraceja, reita čajs/kopejs.
Dorba kuorteiba:
- Puorskots par bīdreibys darbeibu 2019. godā;
- 2019. gods finanšu puorskots;
- Revidenta atzynums;
- Izmainis statutūs – vaļdis pylnvaru termeņš iz 2 godim;
- Izmainis statutūs – bīdrim ir tīseibys pylnvaruot puorstuovi daleibai kūpsapuļcē i pīsadaleit tymā attuolynuotai caur tīšsaistis platformu starpnīceibu;
- Vaļdis vieliešonys;
- Revidenta vieliešonys;
- Cyti vaicuojumi.


text: Latgolys viestnīceibys GORS sātā tikt vydā i tymā puorsavītuot ir vīgli, jo pi īejis i stuovūs navā pakuopīņu. Nu vīna stuova iz cytu var tikt ar liftu. Cylvākim rateņkrāslūs ir daīmamys atbylstūši jūs vajadzeibom īkuortuotys labīreiceibys. Cylvāku ar kusteibu trauciejumim pavadūnim iz nūtikšonom beleti nav juopierk. Kab pasuocīņus varātu baudeit kūpā, cylvāku ar kusteibu trauciejumim pavadūmim Mozajā zalā īsokom izavēlēt pyrmuos rindys suonu vītys, nu Lelajā zalā – pīcpadsmytuos i sešpadsmytuos ryndys suonu vītys parterā i vītys pyrmajā suonu balkonā.


text:
Kulturys vokori “Zeimulī”
Latgolys Studentu centra Rēzeknis birojs sadarbeibā ar Rēzeknis Augstškolu i Austrumlatgolys Radūšū pakolpuojumu centru “Zeimuļs” organizej kulturys vokorus Rēzeknis piļsātys Erasmus studentim i Breivpruoteigajim.
Ideja pavysam vīnkuorša – kotrys vaļsts puorstuovji prezentej sovu kulturu i tradicejis. Itū pasuokumu maratonu aizsuoksim ar Latveju, Latgolu, latvīšim – 12.03, “Zeimuļs,” 4.1 kab.
Piečuok (cytā nedeļā) gaidomi Turcejis puorstuovju sagataveitī puorsteigumi.
Rēzeknis biroja vadeituoja – Laura


text:
Nūgiut zīmu aiz astis
Vakar pēc saulis kalendera Latvejā beja Meteņa dīna, kas zeimoj pavasara atīšonu i Jauna goda suokšonūs. Bet piec katuoliskuos tradicejis, Meteni byus viņ 8. martā, deļ tuo itū šaļti vysu lobuok izmontuot pādejū zīmys prīcu baudeišonai. Jamūt īdvasmu i pīmāru nu rēzeknīšim, ari reidzinīkus LgSC aicynoj iz kūpeigu slēpuošonys vokoru!
Sasatikšona ūtardiņ, 8.02. iz 17:45 Tonis birojā Reigā (atsarūn ite), kab sasatiktu i pēc tom kūpeigi brauktu iz Uzvorys parka slēpuošonys trasi. Tonis birojā pyrma tam paradzāta teoretiska nūdarbeiba par slēpuošonys sporta veidu (kab slēpuotuoji ar mozuoku pīredzi ari varātu sasajust pilnvierteigi) i sylta čaja kruška ašņa īkustynuošonai! (Ka navar paspēt iz Tonis biroju, tod sasatikšona Uzvorys parkā varātu byut iz 19:15-19:30).
Trasis izmontuošona bez moksys, bet slēpu nūma 3,00 LVL stuņdē.
Vaira dazynuošonai: http://www.slalom.lv/index.php?idp=86
Ka ir vaicuojumi, tod roksti edeite@inbox.lv ci zvoni 29509672.
Bīdreibys 2008.- 2011. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs, i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu.


text:
Pīrūbeža stereotipi i cyti tipi
Recenzejis autore: Inga Pizāne
Recenzeja par Ligijis Purinašys dzejūļu kruojumu “pierobežas” (Bīdreiba “Hronologeja”, 2022).
Ūtrys variants recenzejis nūsaukumam beja “thug life latgalian woman” nu dzejis kruojuma “pierobežas” 84. puslopys. Piļneigi gūdeigai – tī angliskī īspraudumi tekstā (kai itys i ari “Spotify”, “One two three, one two three” i cyti), kai ari drupeit slenga, pīmāram, “tricārs” na tik pamūdynoj i atguodynoj, ka asam 21. godu symtā, tok ari skaņ cīši suleigai i īdereigai. Parkū es par tū 21. godu symtu? Jo, ībraucūt pīrūbeža zonā, eistyn mādz rastīs sajiuta, ka laika mašyna atvaduse godu symtu atpakaļ. Nasagryb puorspeilēt i vairuot stereotipus par Latgolu, tok navaru ari nūlīgt, ka taida sajiuta ir. I ir uorkuorteigi svareigi par tū reflektēt, eipaši nu “īškīnis”, jo vīgli reflektēt, romantizēt, idealizēt voi taišni ūtraiž – nūguoneit i nūlikt, kod dzeivoj Reigā, golvyspiļsātā, kur vys tik aizsprīdumim tik daudz vītys nav, te tū vītu aizjam cylvāki, koč i nasoku, ka ari ite situaceja ir ideala.
Ligijis Purinašys dzeja ir pīsasyukuse Latgolys, i na tik deļtuo, ka tei puorsvorā raksteita Latgolā i latgaliski, tok latgaliskī dzejūli vīnnūzeimeigai ir kruojuma eseņce. Gryuši pasaceit, voi dzejūļus latvīšu volūdā vajadzēja īkļaut, tok nav ari tai, ka tī traucātu voi eipaši izsystu nu nūskanis. Saīt taida autentiska paceļuošona pa pīrūbežu, jo na vysi tī vys tik runoj latgaliski.
Latgaliskū lineju kruojumā īzeimej ari daudzī ar katuolicismu saisteitī motivi i tāli, pīmāram, dzejūļs 16. pl. par babeņu i svātū Agatu voi “Jaunovai Marijai ir nimbeņš nu LED gaismeņu” (19. pl.) i cyti. Ka cytūs dzejūļūs vēļ var sasajust kai gondreiž sevkurā vītā Latvejā, jo stereotipi vys tik ir gona universala padareišona, tod katuoļu motivi maņ “gondreiž voi īlyka rūkā rūžukrūni” i lyka skaiteit dzejūļus kai lyugšonys kaidā Latgolys dīvnomā voi lauku sātā.
Kūpumā kruojums ruodīs sakuortuots dabiski i tuo golvonais motivs vys vēļ, leidzeigi kai autoris debejis kruojumā “Sīvīte” (2019), ir sīvīte, juos suopis, sevis mekliejumi, koč kaidā ziņā ari ruodīs, ka tī ir atļuovis mekliejumi – byut sev pošai. Liriskais es ir īlykts stereotipu važuos i kontekstūs, i caur tekstim, kurūs Latgolys dzeive i aizsprīdumi teik apraksteiti, rauga vysapyrma sevi tymā vysā īraudzeit, apsavērt, paironizēt i tod nu tuo vysa tikt vaļā i sevi atbreivuot, ka tys vyspuor ir īspiejams. Kai saceitu Regīna Ezera: “Vystycamuok, ka nā”.
Vysa dzejis kruojuma gaitā nūsauktī aizsprīdumi pamatā koncentrejās iz sīvītis lūmu – kaidai sīvai tai juobyut, kod juosaprec, kod juodzemdej voi, precizuok izasokūt: “tev ir pienākums atražot sevi” (98. pl.). Lai kurā godu symtā mes dzeivuotu, dūmojams, sevkurai sīvītei tys ir lels puordzeivuojums – tikt uztvartai na caur tū, kai jei gryb dzeivuot i kai dzeivoj, tys ir, caur pošys izvielem voi dzeivis pīspālātom situacejom, bet caur tū, kai jai vajadzātu dzeivuot, attīceigi, sabīdreibai vys vēļ ir daudz vīgļuok i pīrostuok vysus īlikt vīnā kasteitē, jo kai – jei dzemdēs i tu – nā? I, gols golā, tuos tok ir ryupis par tevi, jo “kas tev pienesīs glāzi ūdens?” (tīpat 98. pl.).
Iz dzejis kruojuma atainuotuo sirds atguodynoj, ka pīrūbeža stuosts nav tik tīšā veidā uztverams kai fiziska apdzeivuota voi mozapdzeivuota teritoreja. Tys ir ari myusu sirds voi dvēselis pasauļs, kurā īlaižam voi naīlaižam cytus cylvākus, kuri mādz na tik tū aizkustynuot, tok ari tī namuocēt uzavest, puorkuopt rūbežus, palikt par ašni, kas saindej, ka tai var saceit. I tod – kas atlīk? Ilgus godus tys svešais ašnis nu seve (sovys sirds) juoskoloj uorā, i tys nanūteik vīnā dīnā – obeji autoris kruojumi i tūs leidzeigī motivi tū aplīcynoj. Tys tips, kura tāls atsakuortoj nu dzejūļa iz dzejūli. Veirīts kai sīvītis pīrūbežs, myužeigais konflikts – taišni taipat kai storp paaudzem, meit ari storp veirīti i sīvīti, kai ari gaidom i iluzejom, kū vīns pret ūtru izbyuvej, kas ar laiku na tik sabryuk, bet lobuokajā gadīnī – puorsavierš dzejūļūs.
Nu kurīnis mes īmam? Nu pīredzis, grybātūs saceit. Jo, koč i kai grybātūs vyspuorynuot Latgolys, latgalīšu i dzeivis pīredzis, mums vys tik kotram ir sova. Pīredze, nu kurys īmam. Tei, prūtams, saaug ari ar vītu, tok ir ari cyti apstuokli. Sirds.
Kai izguoja itys Ligijis kruojums, asu sovu viereibu saasynuojuse iz sirds simboliku puorsvorā piļsātvidē, tok na tik. Ari socialajūs teiklūs. Es poša menedžeju Facebook lopu Krāslava – sirdspilsēta, kas ir muna dzymtuo piļsāta i kū nūsaucu par sirdspiļsātu kai pretpolu golvyspiļsātai. Nu Latgolys guojušī dzejnīki, pa manim, ir izteikti emocionali i tīši. Īspiejams, taišni partū, ka te suopis ir kasdīna, tok daudzim Latgolys dzeivuotuojim gryuši tū atzeit: “Suopis ir vuojums, vuojumu muysu sātā naizroda” (28. pl.), i tolkā īt dzejnīki – izceļ vuojuos vītys, palykdami stypruoki voi vysmoz breivuoki, voi vysmoz aicynojūt taidim byut. Te gribīs citēt autori pošu portala Lakuga.lv intervejā, kur jei soka tai: “Maņ ir gryuši pījimt, ka Latgolā ir koč kaida baļsteišonuos iz statusim. Ari kritiskuo dūmuošona pi myusu pīklyboj. Maņ juodūmoj ari par vierteibu sistemu. It kai mes asam katuoli, kur teik runuots par cylvākmīlesteibu i mīlesteibu vīnam pret ūtru, bet reali dzeivē jau tys nastruodoj. (..) Mes beistomēs nu cīši daudzu lītu, ari sova vīdūkļa izsaceišonys.”
Bailis nu tīšuma i cytaiduo, ruodīs, ir Latgolys Ahileja papīds, tok, pa manim, taišni tīša runuošona muokslā, dzejā tū var vysmoz drupeit izleidzsvaruot. Es dūmoju – juocyloj vuoreiguos temys, cikom par tom suoc runuot, jo kas cyts myus atpesteis nu myusu pošu baiļu? Tik aci pret aci stuošonuos tom preteimā, itys kruojums ir ari par tū. Īspiejams, pat itei naapzynuotuo biksteišona iz atkluoteibu i atzeišonu ir svareiguokuo “pierobežu” vierteiba.
Ligija Purinaša ar sovu darbeibu jau ir pīruodejuse, ka, rokstūt latgaliski, ir īspiejams (lobā nūzeimē) ari puorkuopt rūbežus. Tei ir tykuse sadzierdāta ari uorzemēs i izdūta Lelbritanejā bilingvalajā dzejūļu kruojumā “Pādejais Modeļs / The Last Model” (Francis Boutle) kūpā ar Raibuo i Ingridys Tāraudys tekstim, kū atdzejuojs Džeids Vils. Cerams, ka labi īs ari itymā kruojumā īkļautajim dzejūlim.
Kū tuoļuok? Ka taisneiba ir vīnā nu kruojuma beigu dalis dzejūlim, ka “pavysam gūdeigi pavysam vaira nasuop”, tod, cerams, nuokušais kruojums byus par dzeivi piec suopu. Dalieji, prūtams, jūkojūs, tok pyrma pošu recenzejis beigu juouzteic kruojuma muokslinīcyskais nūformiejums (muokslinīks Raivis Nikolajevs), kas īšklopuos ar kolažom i ilustraceju papyldynuotom fotografejom drupeit atguodynoj Bekysfairy, almart_8 i cytus Instagram muokslinīkus, bet na nalobā nūzeimē, dreižuok pretieji – prīca, ka teik īts sūli sūlī ar pasauļa tendencem, reizē tuos pīskaņojūt Latgolys autentiskumam, identitatis mekliejumim i cytom kruojuma temom i suopem. Taipat īsoku pasaklauseit dzeju Ligijis TIKTOK kontā leegeeya. Īspiejams, daudzim dzeju latgaliski ir vīgļuok uztvert taišni audiovizuali, na skaitūt.


text:
Cytaidi latviskais vuorej zīpis ar Intu Reču
Latgolys apceļuotuojs, latgalīšu dzejnīks Valentins Lukaševičs vad iz Aglyunu, iz sātu “Čakstes”, kurei atroduse vītu pļovu īlūkā. Tī reita kopeju var dzert, verūtīs iz bazilikys tūrņu, sajust kūšu vosorys zīdu aromatu buketu i baudeit saimineicys Intys Rečys vīsmīleibu. Inta ir školuotuoja, kurei vuica cytus i namiteigai vuicuos poša – oda, tamburej, filcej, nūsadorboj ar floristiku, izrūtoj telpys, voda meistarklasis. Raidejums byus kluotyn, kod Inta draugim i aglyunīšim vuiceis sātys apstuokļūs vuoreit zīpis. Itū raidejumu verūtīs, sevkurai rūkdorbneicai var rastīs īdvasma vuiceitīs kū jaunu voi puorjimt kaidu Intys ideju.


text:
Foto šaļtenis nu anekdošu turnira
23. apreli LgSC Reigys birojs i pasuocīņa gosti pavadieja jūku i smīklu gaisūtnē. Anekdošu turnirs “Īd[k]ārdynuosim pavasari ar smīklim” kopejneicā Leningrad ruodīs, ka beja patīšom izadevs. Veiri stuostieja anekdotus, a meitinis beja žūrejā. Ka suokumā lykuos, ka vysu nūteiks punkti, tod beiguos saprotom, ka patīseibā itaidā pasuokumā vysu nūsoka smīklu daudzums. Par sīvīšu favoritanekdotu kliva Gunāra Igauņa “pyucis klipšu” anekdots! Bet kaids tys beja, tū naatkluosim. Tys, kab tu atītu iz nuokušū anekdošu turniru i pats dzierdētu! 🙂
Ceram, ka mutvuordu folklorys apmaiņa bejuse veiksmeiga i jius kotrs esit aizguojuši iz sātu vysmoz par vīnu anekdotu sovā pyurā bogotuoki! 🙂
Reigys birojs
Ite ari puors foto šaļtenis nu pasuokuma:


text:
Podkāsts i LgSC
Ka par tradicejom, tod par tradicejom! Kotra mieneša pādejuo trešdine varātum kliut par jaunu tradiceju LgSC aktivitašu pīduovuojumā. Pasludynojom tū par LgSC podkāsta īroksta dīnu! Na vīnam viņ nūteikti ir vaicuojums: Kas tys par zvāru – podkāsts? Vuords “podkāsts” ir salikteņs, kas rodīs nu vuordim “iPod” i “broudcasting”. Vīnkuoršim vuordim skaidrojūt – tys ir entuziastu taiseits audio raidejums, kuru var klauseitīs škārsteiklā, īluodēt sovā meiļuokajā muzykys atskaņuotuojā i klauseitīs pa ceļam iz sātu, dorbu, školu ci jebkur, kur atsarūn. Tai ari pagaidom tys varātu izavērt – ite poš Skreinē ir sadaļa, kur ir audio faili ar dažaidim īrokstim – zinis, ailis, puorsokys, reportažys, sveicīni itt. Nu sova veida LgSC radeja! Ka ari Tu gribi pīsadaleit ituos dzelys realizacejā – gaideisam Tevi Tonis birojā iz īrokstu seseju!
Taitod:
24. martā nu 18:00 LgSC podkāsta īroksts. Dublis Nr. 2.
Svareigs paziņuojums! Vysys tehniskuos nabyušonys ir atrysynuotys i LgSC podkāsta īroksts Dublis Nr. 2 var nūtikt! Ituo eksperimenta īroksta seseja 24. martā nu 18:00 Tonis birojā. LgSC ziņu īroksts (varbyut Tu esi taišni tys, kam tuos vādzātu īrunuot), ailis, puorsokys i sveicīņi (sābrim, babai, kačam, muosai i vēļ, i vēļ!). Tovs sveicīņs voi sokomais nadreikst palikt naīraksteits! 😉


text:
2014. gadā palyka 150 godu nu latgalīšu gareidznīka, politiķa i literata Fraņča Trasuna dzimšonys. Trasuns ir vīna nu izcyluokūs Latvejis personeibu 20. godusymtā. Fraņčam Trasunam beja lela nūzeime Latgolys apsavīnuošonā ar cytim niulinejuos Latvejis nūvodim. Svietejūt itū jubileju, Latvejā beja cīši daudzi nūtikšonu, kurūs vydā ari pīminis breids pi Jākuba katedralis Reigā, kulturizgleitojūšs seminars Saeimys Sorkonajā zalē “Franča Trasuna personība un mūža devums”, Trasunu “Runu” izdūšona, muzykali dramatiskys izvadums “Francis” i c.
NOMINANTI:
Bolvu Nūvoda muzejs – “Zīmeļlatgolys namaterialuo kulturys montuojuma ekspoziceja”
Festivals “Muzykys skytuļs 2014” Leiksnā
Grupu “Rikši”, “Geen Novice” i “Dabasu Durovys” albumu izīšona – latgalīšu muzykys veicynuošona


text:
Preiļūs nūtiks Latgolys i Augšzemis Dzīšmu i deju festivals
Itymā sastdīnē, 29. junī, Preiļu parka estrade tiks pīskandynuota ar latgalīšu i lītovīšu dzīsmem i dančim, nūtiks Latgolys i Augšzemis Dzīšmu i deju festivals „Boltais putyns” („Baltais putns”).
Festivals teik reikuots, lai prezentātu Utenys (Lītova) i Preiļu nūvoda pošdarbeibys kolektivu kūpeigi izveiduotū programmu. Planavuots, ka pasuokumā pīsadaleis ap 1000 dalinīku, kai ari festivala laikā sovus izstruoduojumus i produktus prezentēs Utenys i Latgolys amatnīki.
Pasuokums tīk reikuots Latvejis-Lītovys puorrūbežu programmys projekta gaitā. Leidz šam projekta laikā ir nūtykušs rodūšuos nūmetnis folklorys kūpom, deju kolektivim, korim i pyutieju orķestrim. Nūmetņu laikā Utenys pošdarbeibys kolektivi vuicejušīs latgalīšu dzīsmis i dančus, bet Preiļu nūvoda pošdarbeibys kolektivi vuocejuos lītovīšu tradicionalūs dančus i dzīsmis.
Dzīšmu i deju festivals „Boltais putyns” tiks atkluots 18 stuņdēs Preiļu parka estrādē, nu Preiļu nūvoda pasuokumā pīsadaleis Preiļu nūvoda školuotuoju kuors „Latgale”, Leivuona senioru kors „Sendienas”, deju kūpys „Gaida” i „Dancari”, Preiļu nūvoda kulturys centra i muokslys i muzykys školys jaunīšu pyutieju orkestris, folklorys ansambli „Leiči” i „Naktineica”, folklorys kūpa „Rūtoj”.
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec pasuokuma organizatoru materialim


text:
LgSC vaļdis viests
Eisa informaceja par jaunim bīdrim i paradzātū kūpsapuļci.
Prīcojamīs, ka 2011. godā bīdreibys ryndys papildynuojuši vasali 10 jauni bīdri i 2012. gods īsuokts jau ar diveju jaunu bīdru uzjimšonu.
2011. goda beiguos, decembra mienesī, par bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” bīdrim kliva:
Rēzeknē:
- Raivis Bukšs
- Sanita Šalkovska
- Mārtiņš Caune-Zalāns
Reigā:
- Kristīne Pokratniece
2012. goda suokuos tika papildynuots Daugpiļs bastions, uzjimtys:
- Eva Kasparenoka
- Zaiga Lāce
Zaiga tika apstiprynuota ari par LgSC Daugpiļs biroja koordinatori.
Sirsneigi sveicam i caram iz daudzim kūpeigim dorbmi i latgaliskū prīcu kasdīnā!
.
Jau itymā nedeļgolā – 21. janvarī LgSC bīdri sasatiks iz kasgadejū kūpsapuļci. Itymā godā sasatikšonuos vīta ir Rēzekne. Kūpsapuļcē paradzāts gon nūpītns dorbs pi atskaitem par padareitū i Jaunuo goda planim, gon rodūšs grupu dorbs i kūpeigys izklaidis.


text:
Zinis nu Jelgovys biroja
Oktobra vydā, kod vysi studenti jau saprūt, ka ir īzasuocs jaunais studeju gods i vosora ir paguojuse, Latgolys Studentu centrs uzreikuoja izgleitojūšu latgalīšu pasuokumu, prūti, 16. oktobrī iz Jelgovu tyka paaicynuota latgalīšu raksteibas lītpratieja Muora, kurei pavuicieja vysim gribātuojim latgalīšu raksteibys pamotus.
Kaut ari paguojušajā godā Muora jau gastieja Jelgovā i vuicieja studentim latgalīšu volūdys pamatus, daudz kas beja aizamiersts. Cytim sovpus šūgod beja pyrmuo pīredze šymā jūmā. Bet jebkurā gadiejumā vysim šei vuiceibys stuņde deve tikai īgivumus. Beja cīši interesanti izzynuot, kai tod pareizi juoroksta daudzi vuordi, kai ari interesanti ir tys, ka ari latgalīšu volūdā ir tik daudz pareizraksteibys lykumu, par kurīm ikdīnys saskarsmē daudzi pat naaizdūmoj. Prīks ari par tū, ka Muora kompetenti atbiļdieja ari iz uzdūtajim studentu vaicuojumim.
Piec nūdarbeibys mes saprotom, ka ir svareigi zynuot vysmoz pamatus sovys dzymtuos volūdys pareizraksteibā, lai tū varātu izkūpt i īvuicēt ari nuokamajom paaudzem, i vēļ par tū, lai latgalīšu volūda naizzustu i saglobuotu sovu unikalitati.
Atejūt pelieceigi rudineigajam laikam dobā, gribīs vysmoz, kab sirdī i dvieselē dzeivuotu kruosainums i jautreiba! Deļtuo 5. novembrī LgSC Jelgovys birojs uzreikuoja vīnu pateikamu pasuokumu „Syltys dzīsmis dvieselei” jeb sovaižuok sokūt – dzīsmu vokoru.
Leidza pajamūt grūzeņu, lobu gorastuovūkli, i golvanīs – dzīduotgrybu, visi interesenti sasalasieja vīnkūpus, kab izbaudeitu muzykalū pasuokumu. Itys vokors pīsaistieja ari jaunus aktivistus. Vokora gaitā gitarys pavadejumā jautri tyka izdzīduotys daudzys gon latgalīšu, gon latvīšu dzīsmis. Izspielējom ari kaut kū leidzeigu kuodreiz popularajai puorraidei „Dzīsmu duelis”, dzīdūt doncuojom i vēļreiz dzīduojom!
Itys nūteikti beja jauki pavadeits rudeneigs vokors i puse nakts! Kai jau īrosts – Jelgovys latgalīšu kūpā byušona vīnmār puorsavierš par jautru padareišonu!
Olita,
Jelgovys LgSC birojs


text:
Pyrmais pīredzis stuosts izstuosteits
Atskots iz reklamys agenturys “MagicFIB” radūšuo direktora vadeitū lekceju par reklamu i muzykys menedžmentu
12. oktobrī Reigys Tehniskuos universitatis telpuos nūtyka lekcejis – pīredzis stuostu daleišonys pyrmais raunds zam nūsaukuma “Muzykali izaicynuojumi nu Sovvaļnīka leidz Lady Gaga”. Aivars Līpenītis, “MagicFIB” radūšais direktors, fanu reisa organizators, muzykys projekta “Sovvaļnīks” producents i receptes.lv vadeituojs, pastuostieja par pamatnūstuodnem radūšajā biznesā.
Aivars Līpenītis īskicieja sovys karjerys aizsuokšonūs, izgleiteibys nūzeimi tymā i īpazeistynuoja ar menedžmenta golvanajim styurakminim i zalta lykumim. Lekceju organizieja bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ar mierki paruodeit latgalīšu pādys radūšajā sferā, i ar jūs pīredzi boguotynuot interesentu zynuošonys par konkretajom jūmom.
Lekcejis laikā atsklauoja zynomys lītys jaunā gaismā, kai ari tyka atguodynuots par pīmierstom lītom, cyts izzynuoja otkon pavysam koč kū jaunu. Tyka izsaceits ari kompliments lekcejis klauseituojim, deļ tuo kai itaidu pasuocīņu apmekleišona, diskusejis i sarunys pi čaja kruškys veidoj plašuoku paziņu lūku, kas ir cīši svareigs reklamā i menedžmentā. Aivars lobpruot atbiļdieja iz vaicuojumim, kas beja dažaidi – vyspuoreigi i cīši precizi – uzjāmuma tāls, logo izveide i tuo nūzeime organizacejai, pacuocīņu idejis suokumi i cyti vaicuojumi.
Beidzūtīs lekcejis-pīredzis stuosta oficialaijai daļai, sekuoja turpynuojums naoficialā gaisūtnē, molkojūt čaju. Tod ari raisejuos interesantuokuos sarunys par nūzaris naradzamajim “zamiudiņa akminim”, krīzis ītekmi iz itū sferu i nabeidzamū tāla veiduošonu.
Vokora nūbeigumā īgiviejs beja sevkurs apmaklātuojs – tyka nūstyprynuotys jau asūšuos zynuošonys, tuos atsvaidzynuotys ar jaunumim nūzarē, īgiutys jaunys pazinis i jau nūrunuotys sadarbeibys īspiejis.
Inese Krivmane
Lekcejis apmaklātuoja, reklamys i sabīdriskūs attīceibu studente


text:
Fraņča Kempa emocionaluos reiceibys skaidruojums 1917. goda kongresā Rēzeknē
1917. goda 26. aprelī vīns nu radzamuokajim Latgolys atmūdys darbinīkim – Fraņcs Kemps – kūpā ar 49 dūmubīdrim pamat Rēzeknis kongresa telpys. Vitāli svareigais Latgolys inteligencis lāmums – atsadaleišona nu Vitebskys gubernis i apsavīnuošona ar cytim tūpūšuos Latvejis vaļsts nūvodim, teik pījimts vīnbolseigi – bez Kempa vadeituos opozicejis. Viesturnīku redzīni un viertiejumi par F. Kempa radikaluos reiceibys motivim nav vīnnūzeimeigi.
Franča Kempa reiceibu raudziejuši skaidruot i juo laikabīdri, i myusu dīnu viesturnīki i publicisti, i ari Kemps pats. Vysizplateituokais ir redzīņs, ka Fraņcs Kemps pamets kongresu, partū ka naasūt bejs apmīrynuots ar lāmumu apsavīnuot ar Kūrzemis i Vydzemis apgobolim, nu gribiejs dibynuot naatkareigu Latgolys autonomeji. Taidu redzīni pauž ari Latvejis viesturis instituts sovā gruomotā “20. gadsimta Latvijas vēsture”, vys pībylstūt, ka Kemps eventuali ir pīļuovs apsavīnuošonu.
Laikroksts “Drywa” tymā pat godā (i vāluok ari Valereja Seile) roksta, ka īmasls Kempa reiceibai asūt aizvainuojums, ka jis naasūt īvālāts par kongresa prīšksādātuoju. Nyknuma puorjimta, Kempa “Ļaužu parteja” tod suokuse “izplateit malus, lītuot provokacejis i musynuot cyttautīšus”.
Kongresa dalinīki sovuos atmiņuos ir pīminiejuši, ka īmasls Kempa aizīšonai ir bejs aizlīgums jam ūtru reizi runuot nu tribinis. Taidu faktu varātu apstiprynuot tys, ka laikrokstā “Drywa” ir skaidruoti īmasli, deļ kuo delegati dreikstiejuši izasaceit tik vīnu reizi.
Pats Kemps sovā pa pusei autobiografiskajā gruomotā “Latgales likteņi” sovu aizīšonu skaidroj ar napīnuoceigi izrunuotim nūteikumim, iz kaidu Latgola apsavīnoj, kai ari ar kongresa pozicejis nagribiešonu uzklauseit juo argumentus. Mikeļs Bukšs arī ījam Kempu aizstuovūšu poziceji un roksta, ka Kemps nikod nav gribiejs naatkareigu Latgolys valsti, i juo idejis nu goreidznīceibys atsaškeirušuos tik vīnā punktā, prūti – pyrms apsavīnuošonys Kemps ir pīprasejs sastuodeit aktu ar nūrunu, ka latgalīšu tīseibys tiks nūdrūsynuotys ar pošvaļdeibu.
Redzīni par Fraņča Kempa emocionalū reiceibu atsaškir. Tymā pat laikā vysūs var atrast lykumsakareibys, kas līk dūmuot, ka Kemps nav bejs mīrā ar goreidznīceibys varys monopolu, šaubiejīs, ka apsavīnuošona tik ar formalu lāmumu – garantēt Latgolai pošvaļdeibu i tīseibys volūdai i ticeibai – natiks eistynuotys realitatē. Drūši viņ Kemps nav bejs apmīrynuots, ka nav īvālāts par prīšksādātuoju i, īspiejams, pādejais pacīteibys pilīņs ir bejs augspruoteigais kongresa vadeituoju aizlīgums izasaceit nu tribinis. Ituos obejis versejis navajadzātu uzskateit par nūpītnim Kempa aizīšonys īmaslim, dreižuok jī dorbuojušīs kai katalizatori juo reiceibai. Dūmojams, golvonais aizīšonys īmasls ir nadaudz atškireigais Kempa redziejums par Latgolys vītu Latvejis vaļstī.
Roksta autors: Arņs Slobožaņins, Mg. Paed.


text:
La-La-Dra Berkenelē aizvadeits
18. decembrī Raiņa sātā Berkenelē nūtyka La-La-Dra pasuocīns jeb Latgalīts Latgalīšam Draugs.
Pateikamys īsapazeišonys i otkolsasatikšonys, sirsneigys sarunys i muojeiguo atmosfera puorjēme vysys latgaliskuos sirdis. Sovu dzeju skaitēja Jurs Viļums, Egita Terēze Jonāne, Zaiga Lāce, Dagneja Bramane i Juoņs Ryčāns. Muzykalū prīšknasumu snīdze Brigita i folklorys kūpa „Dyrbyni”.
Daudzveideibu dūmuos i vuordūs vīnuoja kūpeiga volūda, kas atskanēja gon dzīsmēs, gon dzejā. Vysu itū papildynuoja kasdīnē naīrosti gastinci.
Skaidrs ir vīns – latgalīts latgalīšam tik teišom ir draugs!
Sagataveja Zaiga Lāce
Kartenis no pasuocīņa:


text:
Latgalisku spieļu taiseišonys vokors Rēzeknis birojā
Rēzeknis biroja vadeituoja Ingūna aicyna iz spieļu taiseišonys vokoru
Rēzeknē LgSC biroja telpuos Atbreivuošonys alejā 115-4.
Sasateikom 6. martā plkst. 17.00 , kab sataiseitu latgaliskuos spieļu versejis, kurys turpmuok varātu izmontuot erudicejis pasuokumūs i tematiskajūs vokorūs. Ka tev ir ideja, mož ari jau pusgotovs/gotovs materials, kai ari veiklys rūkys grīzšonai, lepeišonai i kruosuošanai, tod mes tevi gaidom! 🙂
Ingūnas kontakti vaicojumim i aizblūdiešonys gadejumā:
eposts: inga-93@inbox.lv
mob.t.: 286 702 03


text:
TV pyrmizruodi pīdzeivuojuse dokumentaluo kina par tolkom Dīnavydlatgolā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Senejūs laikūs beja pījimts leluokus i apjūmeiguokus dorbus dareit kūpā ar sābrim voi rodim, tai dreižuok teikūt golā ar smogīm lauku dorbim. Tai aizasuoce tolkys, kuruos kūpeigim spākim vuoce sīnu, stuodeja i nūroka buļbys i dareja cytus dorbus. Sovpus piec smoguo dorba tolcuonus parosti labi pabaruoja i nareši nūtyka ari ļustiešona ar dzīsmem i daņčim. Kab saglobuot ituos tradicejis atmiņā, Augšdaugovys nūvoda Skryndu dzymtys muzejs ar Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstu ir eistynuojs projektu “Talku tradīcijas Augšdaugavas novadā”. Dokumentaluos kinys pyrmizruode nūtyka zeimeigā laikā 18. novembra 18 stuņdēs TV kanalā ReTV. Niu kina “Talku tradīcijas Augšdaugavas novadā” deļ apsavieršonys ir daīmama Augšdaugovys nūvoda Skryndu dzymtys muzejā, kai ari Youtube platformā ITE.
Projekta gaitā viesturnīks Arņs Slobožaņins veice pietejumu i intervejis par tolku tradicejom, kuo rezultatā kūpā ar video operatoru Sergeju Čakānu tyka izveiduota 46 minutu gara dokumentaluo kina “Talku tradīcijas Augšdaugavas novadā”. Projektā ir aptvarta plaša Augšdaugovys nūvoda teritoreja, satykti ļauds Dvītē, Vabalē, Špogūs, Vyškūs i cytvīt. Vierteigi videomateriali ir atrosti ari Latvejis kinofotofono dokumentu arhivā, tok vysvierteiguokuos ir pošu ļaužu atminis i fotografejis.
Sovūs īspaidūs doluos vīns nu projekta eistynuotuoju Arņs Slobožanins:
“Kaida sīvīte, kas dzeivoj tepat, Lelajuos Kļockuos, stuosteja, ka juos tāvs i vactāvs pyrma labeibys siešonys metīs ceļūs tymā rudzu voi auzu laukā i lyudzs Dīvu, lai labi īaug i tikai tod suoka sēt. I mes taišni atrodom videomaterialu, kurā ir pīfiksāts, ka kaids veirīts tai dora. Tys cīši labi ilustrej tuos sīvītis stuostu.”
Projektā izveiduota ari fotoizstuode “Talku tradīcijas Augšdaugavas novadā”, kur apkūpuotys fotografejis nu paguojušuo godu symta suoku leidz myusu dīnom. Izstuodi var apsavērt Skryndu dzymtys muzeja Kulinaruo montuojuma telpuos.
Kai stuosta projekta eistynuotuoja Skryndu dzymtys muzeja vadeituoja Anna Lazdāne: “Myusu dīnuos izpratne par tolkom ir stypri mainejusēs. Niu pamatā ir lelī zemnīki, kuri struodoj ar modernom tehnikom, vaira nav vajadzeigi tī poši bīšu ravātuoji, sīna nūvuokšonā vyspuor cylvāka dorba vairs nav, ari pi labeibys siešonys i kuļšonys struodoj tik tehnika. Leidz ar tū dzyma dūma saglobuot tū, kai beja tod. Cikom vēļ ir ari tī cylvāki, kurim šudiņ 80-90 godu, kuri atguodoj sovys bierneibys atminis par Latvejis laikim. Kod suokom vysu apzynuot, izaruodeja, ka tūs cylvāku ir moz i praktiski mes jau lācam pādejā viļcīņa vagonā, kod vēļ ir daīmamys realys līceibys.”
Anna ari stuosta, ka tolku tradicejis var nūsaceiti īdaleit treis laika periodūs: Latvejis laiks, padūmu laiks, i Latvejis jaunuos atdzimšonys laiks. Kotrā laika periodā tolkys i tūs nūzeime beja sovaiduoka. “Padūmu laikus vysvaira raksturoj kolhoza dorbi, kod beja cīši plašys tolkys, pīmāram, Lenina dzimšonys dīnā beja lela tolkys dīna. Septembris beja mieness, kod pat iz školu nabeja juoīt, bet mes braucem struoduot kolhozā. Latvejis laiku vaira raksturoj lelī saiminīki, kuļšonys i pļaušonys dorbi. Vys tik tolkys nav pagaisušys, ari šudiņ mes zynim, ka kotru pavasari ir spūdreibys tolkys, labīkuortuošonys dorbu tolkys. Tolkoj školys, pogostu dzeivuotuoji, koč vai sakūpūt sovu apleicīni, ceļmolys.”
Anna Lazdāne ari papyldynoj: “Jaunīši varbyut vēļ naaptver, vys taidi projekti ir svareigi ari deļ jūs. Varbyut tys jaunīts naīs pi mums šudiņ, varbyut kod paliks vacuoks, tod jam byus interesanti itū pasavērt. Par pīmāru, mes poši ari jau tān ar interesi veramēs tuos pošys fotografejis, video īrokstus nu kolhoza laiku, deļtam ir cīši svareigi saglobuot myusu tradicejis i dareit tuos sabīdreibai plaši pīejamys.”


text:
Mikeļa dīnys ļustis ar latgalīšim Reigā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Jau ūtrū godu rudiņa saulgrīžu svātkūs latgalīši gasteis Latvejis Etnografiskuo breivdobys muzeja Latgolys cīma pogolmūs, kur Latgolys planavuošonys regions sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys tematiskī cīmi” organizej Mikeļa dīnys svātku tierdzeņu, viestej nūtikšonys reikuotuoju publicātuo informaceja.
Latvejis Etnografiskuo breivdobys muzeja Latgolys cīma pogolmūs sevkurs byus gaideits gosts 24. septembrī nu 10 leidz 17 stuņdem, kur byus vareiba sasatikt ar amatnīkim i muojražuotuojim nu vysys Latgolys.
Iz itim rudiņa ražys svātkim byus sabraukuš latgalīši ar devizi “Latgalīši Reigā brauc!”. Byus Mikeļa dīnys tiergs, ļustis i daņči, kai ari Latgolys amatnīku meistarklasis, kur sova omota prasmis ruodeis kūkamatnīki i pūdnīki, byus vareiba paraudzeit veit prīveitis piec senejuom tehnikom, izgatavuot vitražys i līt svecis. Vysys dīnys garumā skanēs latgalīšu muzyka i daņči ar kapelu “Dziga” nu Rēzeknis (vadeituoja Dace Baltkāja) i Ilmāru Dreļu. Apmaklātuoji varēs pīsadaleit konkursūs i sajimt bolvā amatnīku izstruoduojumus.
Tierdzeņā byus kai labi zynomu muokslinīku darynuojumi, tai ari koč kas jauns, par pīmāru, modernys i kūšys dizaina uodys sumkys nu “Zelma Kraft“, originali kūka izstruoduojumi nu “Eko pinus”, izsmalcynuotys stykla pērlis voi kausāta stykla dekori nu Ingys Salmenis, kai ari unikalys meikstuos rūtaļlītys nu Tatjanys Sorokinys. Tok kūpā byus tyvai pi 20 vysaida veida amatnīku i muojražuotuoju.


text:
SIA “NewFuels” RSEZ ar leluokū prīku atbolsta jaunūs talantus, dieļ tuo i ituos vosorys izskaņā mes bejam pagūdynuoti pīsadaļeit Reigys volejbola školys/Latvejis Universitatis volejbola komandys treniņnūmetnis organizeišonā.
RVS/LU komanda jau augusta suokumā suoka gatavuošonūs jauniejai sezonai, fiziskū bāzi nūstyprynojūt Reigā, bet paguojušajā nedelī, nu 23. da 29. augustam, aizvadieja treniņnūmetni Riezeknī (OCR) sporta bāzī, nūsleipejūt tehniskū meistareibu. Itys komandai beja nūslādzūšīs pūsms, gatavojūtīs jauniejai volejbola sezonai, kurymā paradzāts startēt vysuos augstuokuo līmeņa Latvejis sacenseibuos, kai i Baltejis Volejbola līgā i CEV izaicynuojuma kausā.
Itymā breidī Reigys Volejbola školā struodoj 22 profesionaluos īvirzis i 3 interešu izgleiteibys treneri, pi kurim trenejās 639 audziekni. Treneņi nūteik dažaidūs Reigys rajonūs gon meitiņom, gon zānim. Vysi audziekni regulari pīzadola dažaida līmeņa sacenseibuos gon Latvejī, gon uorpus tuos rūbežom.
RVS/LU komanda ir veidota nu talanteigiekajom vysu treneru audzieknem, veidojūt Reigys Volejbola školys izlasi. 2020. gada septembrī tyka nūslāgta sadarbeiba ar Latvejis Universitati, dieļ tuo komandai pīzavīnuoja ari talantīguokuos LU komandys spielietuojis. Pyrms puors godim komanda suoce startēt nu pošys apakšys – pīzadalieja Entuziastu Volejbola līgā. Ar kotru godu snīgums uzalobuoja i tyka izvirzeiti arvīn jauni, ambiciozuoki mierki. Pādejūs godu laikā komanda ir izceiniejuse uzvarys gon Latvejis čempionatā volejbolā, gon Latvejis Kausā volejbolā, gon i uzvariejuse Baltejis līgys sacenseibuos volejbolā.
Reigys volejbola škola vairuokys raizis ir atzeita par Latvejis lobuokū sporta školu, kura realizej volejbola programmu, Latvejis Volejbola federacejis reikuotiejā konkursā, taipat vairuoki treneri atzeiti gon par lobuokīm gon puišu, gon meitiņu, gon lobuokīm jaunīm trenerim. Komandys golvonīs treners jer Andrejs Odinokovs, a juo asistents – Pāvels Seļivanovs. Andrejs jer saleidzynūši jauns treners, ar lelu entuziasmu gribeišonu apgiut vysu jaunū i nūdūt tū i komandai, a Pāvels jer volejbola legenda, jis kai spieļuotuojs izceiniejs vysys augstuokuo līmeņa trofejis pasaulī – Olimpiskīs čempions, Pasaulis i Eiropys čempions.
Treneņnūmetnis nūslāgumā nūtyka draudzeibys spieļa ar Igaunejis komandu – Audentas SG. Itei jer komanda, kurā sapuļceitys vysys jaunuos, talanteiguos Igaunejis volejbolistis, kurys ikdīnā dzeivoj i trenejās kūpā – sporta internatā. Obejuos nūslāguma spieļuos uzvarieja RVS/LU volejbola komanda (sastdiņ – 3:1, svātdiņ – 3:2).
Sirsneigi sveicam komandu ar uzvaru i nūvielejam i turpmuokus panuokumus jainiejā sezonā!
Taipat grybam pazateikt par atsauceibu treniņnūmetnis reikuošonā Riezeknis piļsātys dūmei, Olimpiskajam centram Rēzekne, vīsneicai “Restart”, kai i AS “Rēzeknes dzirnavnieks”, SIA “Latgalija” i SIA “Ceļi un tilti”, ar kurūs dūtū atbolstu treniņnūmetni izadeve nūorganizeit par breiniškeigu i naaizmierstamu nūtykumu.
Socialuo dzeive


text:
Aicynoj IX Kūklātuoju saīts Latgolā
8. septembrī Viļānu nūvoda Dekšāru pogosta Madžuļūs “Latgaļu sātā” deveitū reizi byus kūklātuoju saīts.
Saītā paradzāta gon kūpeiga spielēšona, dzīduošona, gon kūklis spēlis vuiceišonuos.
Saīta programa:
12:00 Kūklātuoju sasapuļciešona
Kūklātuoju sasaspielēšona, sasadzīduošona
Kūkļu spēlis vuiceišonuos īsuociejim (īprīšk dasasokūt)
15:00 Prezentacejis
17:30 Kūklātuoju kūpeiga fotografiešonuos
Kūkļu fotografiešona – izstuodis taiseišona (organizātuoji lyudz leidza jimt etnografiskuos kūklis, kab tuos varātu nūfotografēt)
17:45 Senlatvīšu kuormu projekta atkluošona
18:00 Breivdobys koncerts
21:00 Danči
Saītu organizej bīdreiba „Latgaļu sāta”. Raksteit i dasasaceit var pa e-postu latgalusata@inbox.lv ci zvonūt Marikai Zeimulei pa telefonu 29482064 ci 29386454


text:
Apvydvuordu tolkā aicynoj duovuot sova nūvoda vuordus
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Latvejis Universitatis Latvīšu volūdys instituts sadarbeibā ar UNESCO Latvejis Nacionalū komiseju aicynoj pīsadaleit Apvydvuordu tolkā, viestej informaceja tūs sātyslopuos. Tei veļteita volūdnīka Jāņa Endzelīna 150. dzimšonys dīnai.
Apvydvuords var byut sevkurs vuords – kai lītvuords (par pīmāru, ķinka ‘buļbu bīzputra’ ap Mozsalacu, Limbažim, Gaujīnu), tai darbeibys vuords (par pīmāru, lūsināties ‘viereigai vērtīs’ Kūrzemē), eipašeibys vuords (par pīmāru, breineigs Latgolā) i cyti, pat izsauksmis vuords voi saiklis. Vuordu skaita par apvydvuordu ari tod, ka tys tik nadaudz atsaškir nu cytur lītuotuo vuorda (par pīmāru, par kartupelis apvydvuordim skaitami ari karpelis, kartpelis, kartfelis i cyti). Par apvydvuordim saucami ari vuordi, kam nūvodā ir tik atškireiga nūzeime (par pīmāru, rāceņi kai buļbys Kūrzemē). Datubazis apvydvuordu aileitē ir īspiejams īvadeit ari nūvodam rakstureigūs teicīņus (frazeologismus).
Apvydvuordu tolkā aicynuotys pīsadaleit izgleiteibys īstuodis, bibliotekys, muzeji, turisma informacejis centri, navaļstiskuos organizacejis i cytys institucejis, kai ari sevkurs interesents i aktivistu grupys.
Apvydvuordus sevkurs byus aicynuots registrēt eipaši izveiduotā datubazē, kas byus daīmama papyldynuošonai nu 22. februara. Datubazis atkluošonys pasuokums, kū vadeis akters Gundars Āboliņš, nūtiks tīšsaistē Jāņa Endzelīna 149. dzimšonys dīnā 22. februarī 16.00 stuņdēs i byus apsaverams sevkuram interesentam kai Zoom puorraidē (https://lu-lv.zoom.us/j/97042740164), tai Latvejis Universitatis i LU Latvīšu volūdys instituta Facebook lapā.
Apvydvuordu tolkys laikā kotru nedeļu tiks atlaseits vuords, kū dareit zynomu plašuokai publikai.


text:
LATGALĪŠU VOLŪDAI DRAUDZEIGA VĪTA
Bīdreiba “LgSC” i latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv reikoj akceju “Lagalīšu volūdai draudzeiga vīta”, kab veicynuotu latgalīšu rokstu volūdys lītuošonu publiskajā telpā Latgolā i cytur Latvejā i pasaulī.
KAS TYS IR?
Akcejis “Latgalīšu volūdai draudzeiga vīta” mierkis ir mudynuot latgalīšus kasdīnys saziņā izmontuot dzymtū volūdu, kai ari veicynuot sabīdreibys izpratni par latgalīšu volūdys vierteibu i pozitivu attīksmi pret jū.
Sovu pīsadaleišonu akcejā i vēlmi aicynuot klientus, sadarbeibys partnerus i cytus interesentus saziņā vaira izmontuot latgalīšu volūdu, uzjāmumi, organizacejis, vaļsts i pošvaļdeibu īstuodis aicynuoti atzeimēt ar eipašys uzleimis dalikšonu publiski radzamā vītā, pīmāram, iz īejis durovu. Uzleimis sajimšona nauzlīk nikaidus pīnuokumus i saisteibys. Tū sajāmušuos vītys ir atzeimuotys eipašā kartē.
Ideja par atpazeistameibys zemi “Latgalīšu volūdai draudzeiga vīta” rodusēs jau pyrma laika, tok kai akceja aizsuokta 2020. godā. Itaida veida aktivitatis – aicynuot kasdīnā i sadzeivē vaira lītuot kaida regiona dzeivuotuoju dzymtū volūdu ar eipašu vizualūs zeimu paleidzeibu – ir ari cytur pasaulī.
KAI VAR PĪSASACEIT?
Pīsateikt pīsadaleišonai akcejā var, aizpyldūt anketu ITE. Anketā var nūruodeit ari tū, voi gribit sajimt akcejis uzleimi. Uzleimis sajimšona naizlīk nikaidus pīnuokumus i saisteibys – pīsadaleišona akcejā i pozitivys attīksmis pret latgalīšu volūdu pausšona ir akcejis dalinīka breiva izvēle.
Uzleimi var lītuot ari digitalā formatā, kai ari izdrukuot i izmontuot piec sovu īskotu, ka tī nav pretrunā ar akcejis ideju. Uzleimi aizlīgts puordūt, ari tod, ka persona tuos izgataveišonā investiejuse sovus leidzekļus. Uzleime lejupīluodiešonai ITE.
KAS AKCEJĀ JUODORA?
Juobyut draudzeigim latgalīšu volūdai! Tys var izapaust kai īspieja ar klientim sasarunuot latgaliski, latgaliskys produkcejis, suveniru, pakolpuojumu pīduovuošona, eipašys akcejis klientim, kurī sasazynoj latgaliski, latgalisku pasuokumu reikuošona, saziņa sovā vydā latgaliski, raksteišona latgaliski publicitatis materialūs i teiklūs i cyti veidi, kas akcejis dalinīkam var īīt pruotā.
Atbolstu latgalīšu pareizraksteibys vaicuojumūs (da 1000 rokstzeimu bezmoksys) vysod gotovi nūdrūsynuot bīdreibys “LgSC” aktivisti i portala lakuga.lv komanda. Sasazynuot i aizdūt vaicuojumus, lyugt paleidzeibu teksta puorsavieršonā var, rokstūt info@lakuga.lv. Taipat var izmontuot ari Vaļsts volūdys centra latgalīšu volūdys lingvista paleidzeibu, zvonūt konsultantam pa telefonu 67334627 ci nūsyutūt pīprasejumu iz e-posta adresi pasts@vvc.gov.lv.
ES JAU ASU DALINĪKS. KAIDS MAŅ NU TUO LOBUMS?
Gūds, slave i lela pateiceiba! Pīsadaleišona akcejā ir breivpruoteiga i ar tū kotrys dalinīks pauž atbolstu latgalīšu volūdai. Akcejis reikuotuoji dalinīkim pīduovoj papyldu publicitatis īspiejis – īkļaušonu akcejis kartē (ar aprokstu i biļdem), publicitati bīdreibys “LgSC” i portala lakuga.lv socialajūs teiklūs (Facebook, Instagram, Twitter i TikTok), stuostūt sabīdreibai par vītom Latgolā, Latvejā i cytur pasaulī, kuruos var dzierdēt, redzēt voi kai cytaiž pīdzeivuot latgalīšu volūdu, kai ari īspieju pīsadaleit akcejis eipašajuos aktivitatēs (spēlē, akcejis ceļvedī i cytuos).
Akcejis asūšuo daleibnīka anketu datu atjaunuošonai i papyldynuošonai var aizpiļdeit ITE.
Akcejis “Latgalīšu volūdai draudzeiga vīta” nūtikšonu finansiali pabolsta Sabīdreibys integracejis fonds nu Kulturys ministrejis daškiertūs Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Latgolys Studentu nedeļa. 1. vaicuojums.
Šudiņ i vysys dīnys leidz pīktdīnai (īskaitūt) pīsadoli konkursā i nedelis golā daboj čaja dzeršonys komplektu zīmai nu Latgolys Studentu centra (ka otkon byus daudzi snīga i soltuma kai īprīškejā zīmā, tod byus dyžan dereiga monta)!
Kai smejīs – dorbs nav gryuts, bet atbiļdeigs! Atrūni, izdūmoj ci sadzejoj pareizū atbiļdi i leidz kotrys dīnys 22:00 syuti iz ortografeja@gmail.com ar nūruodi: „LgSC konkurss”. Nedelis laikā atbiļdis iz dīnys vaicuojumim syuti nu vīna e-posta! 😉
1. vaicuojums:
Kū latviski nūzeimoj itī latgaliski vuordi i kaids sakars tim ar „Latgolys Studentu centru” (pīroksti leluokais vīnā teikumā)?
SUSĀTIVS
SKREINE
ATZOLYS


text:
Pīsasoki “Atzolom” da 7.juļa!
Jaunīt!
Tev vēļ ir puors dīnu, kab dasasaceitu jaunīšu naformalojuom apvuiceibom “Atzolys” Bieržgalī (Rēzeknis nūvods).
Byus trokys reita rūsmis, pušdīņu īdvesmys stuosti, vokora puosokys i breineigi nakts puorguojīni.
Pa vydu vysam – vuiceisimēs raksteit latgaliski, vuiceisimēs saprast, vuiceisimēs īzaklauseit latgaliskajā, Latgolā i vīns ūtrā.
Gostūs – latgalīšu muzike, vokaluo ansambļa “Skonai” vadeituoja Guntra Kuzmina, grupys “Green Novice” solists Alvis Bernāns, Latgolys viestnīceibys “GORS” mārketinga nūdalis vadeituoja Edīte Husare, režisors Edgars Blinovs i cyti Latgolu i latgaliskū meilūši cylvāki.
Izlūceisim kuojis i bolsus kūpā ar “Rikšim”.
Mes gribim, lai Tu dzeņ sovys atzolys Latgolā!
Gaidom dasaciejuma anketys da 7.juļa pusnaktei!
Naformaluos apvuiceibys nūtiks Rēzeknis nūvoda Bieržgaļs pogostā nu 10. da 13. juļam. Aicynuoti pīsadaleit jaunīši nu 17 da 22 godu vacumam. Daleiba bez moksys!


text:
Tievanānu pavasars 2015
Ari itūgod bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynoj iz naformalū, nagudrū i nanormali glaunū pasuokumu sevejim i sovejūs sovejim “Tievanānu pavasari” aba “Tievanānu čulanu”. Pasuokumā sasatiks latgalīšu literaturys autori i skaiteituoji, muzykys radeituoji i meiļuotuoji.
Tolka, guojīņs da Valna akmiņa i kūpā byušona itūgod 13. i 14. junī, kai jau īrosts, Tievanānūs (Jaunviļānūs).
Itūgod „Tievanānu čulans” paīs Raiņa zeimē. Kaids nūstuosts viestej, ka taišni Tievanānūs Raiņs saraksteja sovu pyrmū dzejūli latgaliski.*
Tolkys suokums 12:00. Naformali nagudruos i glaunuos vokora dalis suokums 18:00, nu var pīsavīnuot vysa vokora gaitā.
Brauciejim iz tolku leidza juojam dorba cimdi i dorba drēbis. Par pušdīnem byus padūmuots.
Iz vokora daļu juojam leidza lāpa guojīņam da Valna akmiņa, iedīni i dzierīni sovai vādarprīcai.
Palikšona pa nakti piunē ci sovā teltī, deļtuo leidza juojam ari sovs guļammaiss.
*Tai viestej sābru Brone, kurai tū pastuosteja vadaklys mozmeitys meitys krysttāva bruoļa dāla sīva. Nu tei var nabyut ari taisneiba.
Vaira dazynuošonys par pasuokumu pi Vinetys (vineta@lgsc.lv, T. 26149207)
Īīšona pasuokumā bez moksys.
Pasuokumu atbolsta Vaļsts Kulturkapitala fonds projekta “Atbalsts biedrībai “Latgolys Studentu centrs” latgaliešu kultūras popularizēšanai 2015. gadā” ītvorūs.
Viesti sagataveja: LgSC Reigys birojs


text:
Skaņdorbs “Šyupuļdzīsme Jēzum” pyrmatskaņuots 2015. goda 28. novembrī Latgolys viestnīceibā GORS Latvejis Radejis kora 75 godu jubilejis koncertā. Skaņdorbs sajiems ari apbolvuojumu “Lielā Mūzikas balva 2015” nominacejā “Gada jaundarbs”. Komponists īrūsmi itam skaņdorbam atrads ukraiņu komponista Valentina Silverstova kora cykla ukraiņu tautysdzīsmē, kurymā Jaunova Mareja, mydzynojūt Jezus bieerneņu, soka: “Ļauds gatavej Tev krystu!”, kas komponistu cīši aizkustynuojs.
NOMINANTI:
Ansgars Valenhorsts – vargaņu improvizacejis par latgalīšu tautysdzīšmu temu
Festivals “Latgales Ērģeļu dienas”


text:
Ar pīktū sezonu atsagrīž raidejums “Cytaidi latviskais”
2. julī 18.20 LTV1 ar pīktū sezonu pi skateituoju atsagrīž pozitivūs stuostu cyklys “Cytaidi latviskais”, viestej informaceja Latvejis Televizejis sātys lopā.
Jaunuo sezona tiks suokta ar stuostu par Latgolys pūdnīku dinasteju – Ušpelim. Andris Ušpelis dzeivoj pavysam natuoli nu Rēzeknis, vītā, kurai ir naparosts i intrigejūšs nūsaukums – Pocelujevka. Itam nūsaukumam ir ari sova vīta Andra i juo sīvys, Eiropā zynomuos klavesinistis Īvys Salietis mīlys stuostā. Andris turpynoj tāva i dzeda aizsuoktū – vyrpoj vuoraunīkus i vāzis, žbanus i bļūdys, taisa škeivus i svečturus.
Itymā raidejumā tiks taiseits ari sviļpaunīks, kurū parosti taisa vysi, kurī pyrmū reizi tur rūkuos muolu. Byus stuosti par malnū i glazātū keramiku, apdadzynuošonys tehnologejom, tiks apsavārti vacmeistaru dorbi nu Andra kolekcejis.
Kab lobuok izprostu Ušpeļu dzymtys dažaidūs paaudžu keramiku rūkrokstus, raidejuma veiduotuoji pieteis Rakstnīceibys i muzykys muzeja keramikys kruojumu, kas apsaverams Raiņa muzejā Juosmuižā.
Andra i Īvys svineibu dīnā, sastajā kuozu jubilejā, jī kūpā ar draugim i folklorys kūpu “Dziga” muzicēs, pasadaleis atmiņuos, baudeis Latgolys i eksotiskūs zemu kulinarū montuojumu.
Raidejumu voda latgalīšu dzejnīks Valentins Lukaševičs, scenareja autoris: Sandra Freiberga, Zita Kaminska, operators Uvis Burjāns.


text:
Pīrūbeža cīmu stuosti. Gološova (+FOTO)
Rokstu sagataveja: Marta Puzāka, portals lakuga.lv
Nu novembra mieneša portalā teik suokta jauna rokstu sereja “Pīrūbeža cīmu stuosti”, kur tiks viesteits par tim cīmim, kuri atsarūn sūpluok rūbežam ar Krīveju i Boltkrīveju. Rokstu sereju īsuok Gološova – cīms Ludzys nūvoda zīmeļaustrumu styurī pi poša Latvejis-Krīvejis rūbeža.
Gološova, saukta ari par Aizgāršu ci Golyševu, teik skaiteita par apdzeivuotuokū vītu Gološovys pogostā. Tei atsarūn 30 kilometru attuolumā nu Ludzys. Itūgod pogostā registrāti 299 dzeivuotuoji. Sprīžūt piec Centraluos statistikys puorvaļdis datubazis, dzeivuotuoju skaits Gološovā kotru godu saryuk vidieji par devenim cylvākim. Cīmā dorbojās pogosta biblioteka, tautys noms i diveji puortykys veikali.
Nu pyrmuo skota Gološova ruodīs tukša: nivīnys mašynys, lela, pamasta āka ceļa molā, kur bejs veikals i iedneica, kur par kū līcynoj viņ palykušī uzroksti nu 90. godu. Tys līk dūmuot, ka koč kod ite ir bejs cyts kasdīnys ritms i cyta atmosfera. Pyrmuo zeime, ka aiz kluseibys vys tik ir sabīdriski aktiva dzeive, ir ziņuojumu dieļs. Pi tuo dalykti ari puors sludynuojumi, ka īpierk dziervinis, īpierk mežus, škaļdeitys molkys pīduovuojums i moza zeimeite par dzeivuotuoju sapuļci tautys nomā. Te ari afiša par rudiņa balli, kur golvonais nūsacejums ir pajimt leidza grūzeņu i lobu nūskaņuojumu. Re, cik vys vīnkuoršai!
Iz “T” veida krystceļu atsarūn pats centrs – tautys noms. Vīnā pusē tam mozs veikals-kopejneica ar nūsaukumu “Merkurs”, tok ūtrā – padūmu okupacejis pīminieklis. Īraugom drupeit pavārtys tautys noma durovys. Nūsprīžam, ka tī nūteikti kaids struodoj.
Pa tautys noma telpom ar fonā īslāgtu krīvu popmuzyku šiverej apkūpieja Ludmila. Suokumā jei cīši izavaira runuot, aizabyldynojūt, ka vysu pasaceis prīšknīceiba, kurys itūšaļt nav, tok vāluok jau drūsai atsaraisa sarunā. Ludmila atkluoj, ka itymā omotā tykuse caur biržu (Nūdarbynuoteibys vaļsts agenturu – M.P.) i šudiņ īvad kuorteibu i kurynoj cepli reitdīnys cīma dzeivuotuoju sapuļcei.
“Kaida tema, par kū runuosim – poši nazynam. Nu Ludzys atbrauks puorstovi. Koč kū lemsim. Afiša ir, cylvāki parosti īt iz itaidom sapuļcem. Sapuļcis parosti ir reizi ci divejis reizis mienesī,” stuosta Ludmila.
Kūpumā dzeivuotuoju ir moz, tok jī ir cīši aktivi sabīdryskajūs pasuokumūs. Kai pīmāru sīvīte pīmiņ paguojušū pīktdīni, kod pogostā tika atzeimāta Ražys dīna. Par gūdu tam tautys nomā tyka reikuota jau īprīšk pīmynātuo rudiņa balle. Pasuokumā beja apmāram 25 cylvāki.
Iz vaicuojumu, kur tod palykuši vysi Gološovys dzeivuotuoji, Ludmila soka, ka lela daļa ir uorzemēs voi puorsacāluši iz leluokom piļsātom: “Kaids uorzemēs, kaids Reigā, cyts Rēzeknē, Daugovpilī dzeivoj. Munejī bārni ari ir paceli: diveji dzeivuoj Daugovpilī, vīns Vuocejā. Jaunatnis tai iz vītys nav. Atbrauc tik iz breivdīnom ite. Vysa jaunatne ir aizbraukusi. Agruok gon beja. Tai parosti jau vosorā atbrauc, kod ir atvalinuojumi.”
Ludmila Gološovā dzeivoj jau 35 godus. Poša ir nu Moldavejis, tok Gološovā tyka kūpā ar saimi, kod beja pavysom mozeņa. “Bārni pīdzima ite. Agruok ite beja lelys dorba īspiejis, tod vyss kolhozs izjuka. Struodoju pi Daugovpiļs, slauču gūvs. Tai kai pasaruodeja veseleibys problemys, saguoja braukt atpakaļ iz sātu. Tai nu ite asu.”
Sīvīte ar mums runoj krīviski. Latvīšu volūdu nazyna cīši labi, latgaliski ari narunoj. Tok soka, ka juos bārni labi zyna latvīšu volūdu, tai kai vuicejušīs latvīšu plyusmā Malnovys školā. Tok Gološovys dzeivotuoji sovā storpā vaira runoj krīvyski, mozuok latgaliski. Ir ari latgalīši, kas sovā storpā runoj latgaliski, bet puorsvorā vysa komunikaceju nūteik tik krīvu volūdā. “Mes kai vacuoka godu guojuma cylvāki naasam vuicejušīs latvīšu volūdu, tok niu tū ir vēļ gryušuok izdareit. Gryuši ir ar tū volūdu. Vēļ sarežgeituok ir koč kur braukt, vuiceitīs. Vajadzeigs dators i cytys lītys,” par volūdys vuiceišonuos gryuteibom stuosta Ludmila.
Tok nav tai, ka latvīšu volūdys kasdīnā vyspuor nabyutu. Ludmila soka, ka cytreiz verās zinis latvyski. Jai nav televizejis, tok ir internets, kur ir vareiba īslēgt dažaidus medejus. “Kaidus vuordus saprūtu, kaidus nā. Interese ir par tū, kas nūteik vaļstī, pīmāram, par Saeimu. Niu aktuali ari par tū, kas myus tuoļuok sagaida, kaidys byus cenys. Cytreiz par viestim vaicoju sābrineicai – kas tī i kai beja. Jei maņ tod izstuosta.”
Gološovys infrastruktura ar nav cīši lela – cīmā ir div veikali. Agruok beja pamatškola i bārnu duorzs, kas laika gaitā tyka slāgti. Gološovā autobuss atīt div reizis nedēļā – ūtartdiņ i catūrtdiņ. Ar autobusu ir vareiba dabraukt da Kuorsovys i tymā pat dīnā vokora reisā atpakaļ. Cytu reisu nav.
Gološova cīši lepojās ar sovu pareizticeigū bazneicu, kas izaceļ ar naparostom kruosom i arhitekturu. Tok, vaicojūt Ludmilai par apsavieršonys objektim, jei pastuosta tik par Ūtruo pasauļa kara pīminekli sūpluok tautys nomam. 9. majā cylvāki lyka pučis pi pīminekļa, puorsvorā tuos bejušys babenis, tok itūgod puču tī vaira nabejs. “Itūgod nivīns naguoja i nalyka. Es nikod naguoju. Tū pīminiekli laikam ness nūstyn. Nazynu, voi asu par voi pret. Nu stuov tys pīmineklis, nivīnam natraucej. Nu, ka vaļdeibai tai vajag, nu tod lai dora. Tys, kū soka cylvāki – vaļdeiba taipat izdareis pa sovam. Deļkuo jaukt nūst? Tī tok ir tuos šiļteitis ar pīmiņu,” puordūmuos doluos Ludmila.
Sīvīte ari stuosta, ka na tik par pīmineklim, bet ari par kara situaceju dzeivuotuoju storpā naasūt konfliktu i vyss teik uztvarts mīreigi. Cylvāki Gološovā ir laipni, nav nikaidys agresivitatis. Biegļu ite nav, tok kara suokumā biegļu gaituos nu Ukrainys beja atbraukusi sīvīte pi muosys, kas dzeivoj ite. Ludmila i puorejī dzeivuotuoji jai pīduovuojuši paleidzeibu i atbolstu. Niu biegļu vaira nav bejs.
Kūpumā situaceja pīrūbežā ir vārojama kai mīreiga. Nav satraukuma, ka tīpat, puori upei, ir agresorvaļsts Krīveja. Gološovys dzeivuotuoji cīši uzatyc rūbežsorgim. Rūbežsorgi kotru dīnu uzrauga pīrūbežu, patrulej i puorbauda cīmus, kab nabyutu svešinīku.
Kai nav svešinīku, tai ari nav jaunuos paaudzis i jaunu seju cīmā. Ari Gološovys dzeivuotuojs Andris, kuru sateikam pi veikala, stuosta, ka vysa tuos aktivuo dzeive ir palykuse īprīškejūs laikūs: “Ite puorsvorā ir pensionari. Pasuokumi – tys vaira nav deļ myusu. Zīmā “zagotovkys” taisam, vosorā molku gatavejam. Tai jau sātā dorba pīteik. Ir mozs duorzs, vystys, suni, kači. Dzeivojam pa druskai.”
“Asu dzims itymā apgobolā. Vuicejūs Kuorsovā, dzeivuoju Ludzā. Tuoļuok armeja, dorbs fabrikā, apsaprecieju. 1993. godā puorsacieļu ite, Gološovā, deļtuo, ka fabrikā vyss suoka brukt. Maņ beja mašyna tūlaik, īmaineju tū pret sātu. Tai i suoču dzeivuot ite, “ par dzeivis celim stuosta Andris.
Veirīts vys tik drupeit muok latgalīšu volūdu i saprūt ari latvyski, tok taipat jis ir pīrads pi krīvu volūdys i jam ārtuok ir atbiļdēt krīvyski. “Latgaliski ite nav ar kū runuot, vysi runoj krīvyski. Zinis veramīs latvyski kanalūs LTV1, LTV7.”
Breinumainā kuortā redzim iz veikala pusi ejūt jaunu sīvīti ar bārnu. Sasprīžam daīt da juos, dūmojūt, ka pasaveice satikt ari jaunū paaudzi Gološovā, tok izaruod, ka sīvīte ir biegle nu Ukrainys, kas pa ceļam iz Krīveju nūstuojuse Gološovā.
Marija ar veiru i div mozom meitom 12. oktobrī beja izbraukuši nu Kijivys, kod suocēs piļsātys bombardiešona. Meklejūt drūšu patvārumu, saime izlēme dūtīs iz Krīveju, pi rodu Tverā. Tei beja jau pīktuo dīna, kai saime ir biegļu gaituos.
“Reit juobrauc iz rūbežu. Braucem caur Pūleju iz Leitovu, niu asam Latvejā. Pagaidom nav ni jausmys, kur mes ite paliksim par nakti. Pagaidom meklejam, varbyut koč kas koč kū izīrej. Dīnu, div mums ir koč kur juopadzeivoj. Atbraucem ir mašynu,” par ceļu stuosta Marija.
Gološovā saime ir caurbraucūt, tok īspaids par cīmu ir cīši lobs. “Gološova – mīreiga, cylvāki komunikabli, pozitivs īspaids. Jau satykom div sīvītis. Juos apsavaicuoja, iz kurīni mes braucam. Latvejā niu jiutamīs drūseibā, saleidzynojūt ar Kijivu. Tī niu nav labi.”
Ceļs ir bejs cīši gars, i saguojs sasastapt ar vairuokom gryuteibom, kū nūteikti nasagrybātu atkuortuot. Ari itymā šaļtī saimei ir gryuteibys ar dokumentim – jī ir cytā vaļstī, kur ir cyta volūda, cyti lykumi, tok dokumenti taipat ir juokuortoj, kab tyktu puori rūbežam. “Niu juotaisa koč kaida deklaraceja mašynai. Niu meklejam tyvuokū notaru, kab mudri aizpiļdeitu vysus dokumentus i varātu dūtīs puori rūbežam. Nu Kijivys aizbraucem drūseibys piec, pyrmom kuortom, deļ bārnu. Storp Leitovys, Krīvejis i Latvejis rūbežu ir taids neitralais koridors. Tys, kas maņ napatyka – mes tī stuoviejom pusūtru dīnnakti. Tī nav, kur nūpierkt ni iudini, ni paēst koč kū bārnim. Rūbežsorgi deve sovus puorpalykumus, kū beja pajāmuši leidza sev iz dorba pušdīnem. Kaids īdeva uobeli, kaids ībīzynuotuo pīna. Beja šausmeigi. Moments, kod tev ir nauda, bet tu vīnkuorši navari nikuo nūpierkt. I, poši saprūtit, ka pa četrom dīnom ceļā vysi kruojumi, prūtams, ir beigušīs. Tys beja vysšausmeiguokais, kū puorvariejom pa ituom četrom dīnom ceļā,” gryuteibys pīmiņ Marija.
Tok niulejī puordzeivuojumi ir mozi saleidzynuojumā ar tū, kū saimei kars nūdarejs īprīšk. Situaceja paruoda, ka dzeivē vyss var dreiži pasagrīzt kuojom gaisā. “Kara šausmuos iz nervu pamata nūmyra tāvs, piec treju nedeļu muote. Vacuokus kremiejom, pajēmem urnenis i niu vadam tuos iz dzimtini, iz Tveru. Vyss ir cīši sarežgeiti, iz prīšku nikuo vyspuor navar plānuot, vyss var dreiži pasamaineit. Tī, kur byus mīreigi, tī i paliksim,” par puordzeivotū stuosta Marija.
Ari iz rūbeža cīši vyss īsavalk, tai kai puorbaudis ukrainim ir vysai ilgys. “Rūbežsorgi pret mums atsatīc normalai, tik tys, ka Kijivys numerus iz reizis puorbauda. Vysys Ukrainys mašynys stuov atseviški i ilguok par vysom. Cīši detalizāta i preciza puorbaude. Leidz pat zečem. Jam uorā, puorbauda, skenej, vaicoj. Mani, veiru, vysus piec kuortys.”
Niu, atsarūnūt Latvejā, saime jiutās lobuok i mīreiguok: “Vakar bejom cīši izsolkuši nu tuos neitraluos zonys, a šudiņ jau kuorteigi sasapierkom Gološovys veikalā – zierņu burkys, konservi, ībīzynuotais pīns, maize, boltmaize i vēļ vysa kuo. Cenys lobys.”
Gološova ir ari latgalīšu volūdai draudzeiga vīta – īlu nūsaukumu zeimis papyldyuotys ari latgaliski. Vaira īpazeistūt Gološovu, ruodīs, ka, koč ari cīms ir moz apdzeivuots, tuo dzeivuotuoji dzeivoj draudzeigi i saticeigi. Kasdīnā sasateik pi veikala, apsarunoj i kotrys dūdās iz sovom mozajom saimisteibom.


text:
Attaiseita gruomota “Kārsavas stāsti II” (+FOTO)
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
28. juļa vokorā Kuorsovā, pi kulturviesturis centra “Līču mājas”, nūtyka rokstu kruojuma “Kuorsovys stuosti II” attaiseišonys svātki. Tyka saceitys svineiguos uzrunys, izsaceitys pateiceibys gruomotys leidzautorim i īsaisteitajim cylvākim, kai ari izskanēja Arņa Slobožanina i Sovvaļnīka muzykalī prīšknasumi.
2018. godā izguoja dūmneicys “Creative Museum” sadarbeibā ar Kuorsovys nūvoda pošvaļdeibu eistynuotuo pietnīceibys projekta “Kārsavas stāsti” rezultatā radeitais rokstu kruojums ar taidu pošu nūsaukumu. Tymā pyrmū reizi tyka apkūpuoti pietejumi par Kuorsovys nūvoda arheologiskajom vītom, muižu sistemu, dzeļžaceļa viesturi, religiskajom draudzem i ebreju kūpīnys viesturi. Sūpluok akademiskajim pietejumim, asūšūs i bejušūs kuorsavīšus aicynoja daleitīs ar viesturiskajom karteņom, kas uzjimtys da Ūtruo pasauļa kara.
Pyrmuo gruomota vaira viesteja par laiku pyrma 20. godu symta, partū projekta eistynuotuojim ar tuo vadeituoju Inetu Zelču-Sīmansoni prīškgolā beja skaidrys, ka nūteikti ir juoturpynoj, vaira pīsavieršūt jaunuokūs laiku i socialajai viesturei. Tai 2020. godā tyka suokts dorbs pi rokstu kruojuma “Kārsavas stāsti II”, kas stuosta par Kuorsovys viesturi laika pūsmā nu storpkaru perioda leidz pat Latvejis naatkareibys atjaunuošonai. Jaunajā gruomotā var skaiteit Latvejis Universitatis profesora Ērika Jēkabsona pietejumu par Kuorsovu storp divejim pasauļa karim, viesturnīka Valda Kuzmina detalizātu īskotu kaujuos Kuorsovys apleicīnē 1941. goda vosorā, tymā skaitā akademiski aprokstūt ari Hitlera gasteišonu Malnovā, kai ari Agra Dzeņa rokstu par Kuorsovys piļsātys puorvaļdi padūmu okupacejis godūs. Eipašs ir viesturnīka Ulda Neiburga stuosts par Kuorsovu caur vīnys personeibys – fotografa Aleksandra Proboka – dzeivi. “Kārsavas stāsti II” ir ari boguoteigai ilustrāti ar Aleksandra Proboka uzjimtajom karteņom nu 20. g. s. 50.–60. godu.
Bez akademiskajim pietejumim itūreiz gruomotā īkļauts ar plots atmiņu materials, kū nu vītejūs dzeivuotuoju savuokušys Gunta Ločmele i Valentīna Zelča. Kai soka Gunta, itys dorbs jai pīruodejs, ka varātu izdūt vēļ naskaitamys gruomotys ar Kuorsovys pusis ļaužu stuostim. “Cylvāki tik poši vysbīžuok naapsazynoj, ka jī ir lela vierteiba, kuru pīredze ir nūdereiga mums – jaunuokajom paaudzem. Reizem maņ saceja – kū ta es varu pastuosteit!? Bet tys, kas jim ruodīs pošsaprūtami, mums ir vierteiba, kas ļaun secynuot, kai kurā pusē sovulaik ir guojs. Pīmāram, munā Saļņovys pusē vysi bazneicys svātki vysod tyka svynāti, obejis vacmamys stuostejušs, kai vysod kopūs dzīduots i īts procesejuos. A izaruod, ka tepat 9 km attuolumā – Kuorsovā – tuo padūmu laikā eistyn nabeja. Školuotuojis ari stuosteja, kai nazkod iz bazneicu īmūt, sieja lokotus i lyka brillis, kab naatpazeitu. Tys mums ļaun vaira nūviertēt myusu dīnu vuorda, religejis i pošizpausmis breiveibu.” Gunta cer, ka īsuoktais dorbs tiks turpynuots, intervejūt i pīrokstūt atminis ari vēļ nu cytu cylvāku. Jau suokumā saroksts asūt bejs cīši gars, i na vysus nu tuo izadevs satikt i nūintervēt.
Ari Kuorsovys kulturviesturis centra “Līču mājas” vadeituoja Inta Jurča aicynuoja vysus kuorsavīšus i ar Kuorsovys pusi saisteitūs cylvākus turpynuot daleitīs ar sovim stuostim, nest materialus iz “Līču mājām”, kab iz prīšku varātu struoduot ari pi nuokušūs Kuorsovys stuostu izdūšonys.
Rokstu kruojuma “Kārsavas stāsti II” sastateituoja i projekta vadeituoja – Ineta Zelča-Sīmansone, zynuotniskais redaktors ir Dr.hist. Uldis Neiburgs, literaruo redaktore i korektore Austra Celmiņa-Ķeirāne. Grafiskais dizainers – Edvards Percevs. Fotografs – Didzis Grodzs. Atbolsta Kuorsovys nūvoda pošvaļdeiba (Ludzys nūvoda pošvaļdeiba), VKKF, Latgolys kulturys programa, “Creative Museum”. Pasyuteituojs: Kuorsovys nūvoda pošvaļdeiba (Ludzys nūvoda pošvaļdeiba). Izdeviejs: “Creative Museum”.
Fotogalerejā gruomotys “Kuorsovys stuosti II” attaiseišona Kuorsovā, foto Edeite Husare/portals lakuga.lv


text:
Kulturys īsacejumi nedeļai: īpazeisti Kruoslovys pili i apleicīni
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Piecsvātku nedeļai rakstureiga lāna doramūs dorbu atsuokšona i atsagrīzšona pīrostajā ritmā, deļtam ituos nedelis īsacejumus, kas saistuos ar mīreigu Kruoslovys piļs apskati, zeimeigi, ka itūgod Kruoslovys piļs svietej 230 godu jubileju, dobys izbaudeišonu Odumovys dobys stygā i laimis sajiutys giušonu Laimis muzejā Indrā, ir saryupiejuse Kruoslovys nūvoda Turisma informacejis centra puorstuove Inga Pudnika.
Kruoslovys grafu Plāteru piļs komplekss – vīta romantiskom pastaigom i atpyutai. Piļs kompleksā dorbojās Kruoslovys Viesturis i muokslys muzejs, Kruoslovys nūvoda TIC, suveniru i vītejūs amatnīku darynuojumu veikals, porcelana leļu kolekceja i restorans. Amaklātuojim breivai daīmams piļs kompleksa parks, kur var apsavērt olu ar parka sorgu – lauvu, skotu platforma, lelformata skulpturys – grafu puors i rūtaļu laukums.
Odumovys dobys styga – cylvākim, kam pateik atpyuta pi dobys i aktiva izakustiešona, patiks stygys reļjefs, kas vad zamyn nu kolna i otkon augšan. Styga atsarūn dobys parka “Daugavas loki” teritorejā, tuos garums ir 1,8 km. Tī ir sastūpami rati augi i fantastiski skaisti kūki, bārnim patiks stygā nūsaglobuojušys kūka skulpturys dzeivnīku veidūlūs.
Laimis muzejs Indrā –pusstuņdis braucīnī nu Kruoslovys ir vīta, kurā sevkurs var justīs laimeiguoks. Laimis muzeja interaktivuo ekspoziceja raisa laimis sajiutu. Sūpluok muzejam atsarūn ari dobys styga. Itūgod Indra sovim gostim sagataviejuse ari jaunumu – tekstila labirintu. Laimis muzeja apmekliejums īprīšk juopīsoka, zvonūt pa numeri +371 20266514.


text:
Preiļūs byus vareiba aizdūt vaicuojumus Juram Vucānam
15. martā 15.00 Preiļu alternativuos kulturys atbolsta centrā (PAKAC) nūtiks jau tradicionaluo naformaluo tikšonuos “50 jautājumi”. Itūreiz tuos gosts byus SIA “Sātys” eipašnīks, kai ari grupys “Bez PVN” dalinīks Jurs Vucāns.
Pasuokums nūtiks omuleigi, napīspīsti i sylti Rūtys Pastaris muzykys pavadejumā. Jurs tuo laikā atbiļdēs i iz PAKAC bīdru sagataveitajim nūpītni nanūpītnajim i sevkura cyta pasuokuma dalīnīka vaicuojumim.
Ka kaids gryb aizdūt vaicuojuma pasuokuma gostam, nu ir cīši kautreigs voi ari navar tikt iz pošu nūtikšonu, tū var izdareit ari škārsteiklā.


text:
Latgolys rodūšuos grupys aicynuotys pīsadaleit Latgolys dīnā Reigā
Latgolys plānuošonys regions sadarbeibā ar bīdreibu “Latgales Tematiskie ciemi” 15. augustā nu 10.00 da 19.00 Jākuba laukumā Reigā reikoj Latgolys dīnu.
Paradzāts, ka Latgolys dīnā Reigā tiks pīduovuota Latgolys Tematiskūs cīmu programa ar ceļojūšū tiergu, Latgolys omotnīku i sātys ražuotuoju produkceja, omotnīku meistarklasis, latgalīšu tautys muzyka i dejis.
Kab spylgtynuotu tierga atraktivitati, popularizātu latgalīšu kulturu, Latgolys rodūšuos tautys muzykys i deju grupys teik aicynuotys pīsadaleit Latgolys dīnā Reigā ar sovu prīšknasumu. Vaira informacejis i dasasaceišona, zvonūt Sarmeitei Teivānei – 29118992.
Latgolys dīna Reigā nūteik Norvegejis finanšu instrumenta leidzfinansātuos programys “Kapacitātes stiprināšana un institucionālā sadarbība starp Latvijas un Norvēģijas valsts institūcijām, vietējām un reģionālām iestādēm” projekta “Reģionālās politikas aktivitāšu īstenošana Latvijā un reģionālās attīstības pasākumu izstrāde” ītvorūs.


text:
Vīnys Zīmyssvātku dzīsmis div versejis pīduovoj Aņss Ataols Bierzeņš i “Dabasu durovys”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Grupa “Dabasu durovys” publiciejuse Zīmyssvātku dzīsmi “Zīmys svātku nakts”, kas īraksteita kūpā ar jaunū dzīduotuoju Lauru Svikšu. Dzīsmis vuordu autors ir Ontons Skrynda, bet muzykys – Aņss Ataols Bierzeņš. Taipat reizē sovu “Zīmys svātku nakts” verseju pīduovoj ari tuos autors Aņss Ataols Bierzeņš.
“Dabasu durovu” liders Arņs Slobožanins stuosta, ka itū dzīsmi pyrmūreiz izdzierdiejs pārņ koncertā “Celīs, bruoļ!”, kas nūtika Latgolys viestnīceibā GORS. Tī tū dzīduojs dzīsmis muzykys autors Aņss Ataols Bierzeņš. Sovpus dzīsmis tekstu Aņss pajiems nu īvārojamuo latgalīšu atmūdys darbinīka, uorsta Ontona Skryndys dzejūļa, kas publicāts ari 1914. godā izdūtajā pyrmajā latgalīšu dzejis antologejā “Kūkle”. Arņs Slobožanins atguodynoj, ka juo aizaraušona niu ir Dīnavydlatgola, partū jam ruodejīs svareigi īraksteit ari kaidu dzīsmi ar nu tuos pusis guojušuo Skryndys vuordim.
Dzīsmis īroksts eipašs ari ar tū, ka tymā pīsadalejs pats pyrmais “Dabasu durovu” bundzinīks Ēriks Priluckis, kurs īt nu Osyuna. Jis atbraucs gostūs i pīduovuojs Arņam koč kū muzykalu kūpā sataiseit. Tai Ēriks ar Arņa paleidzeibu radejs aranžeju dzīsmei “Zīmys svātku nakts”. Pīsadaleit īrokstā paaicynuota ari jaunuo dzīduotuoja Laura Svikša nu Viļānu, kura beidzamajā laikā vys aktivuok pīsoka sevi Latvejis muzykys pasaulī.
Arņs soka, ka itei dzīsme ir kai puorsteigums i nalels Zīmyssvātku breinumeņš, partū ka tūs skaņdorbus, kū varēs dzierdēt jaunajā “Dabasu durovu” albumā, kas izīs cytugod, jis tur nūslāpumā. “Zīmys svātku nakts” ari nabyus tymā dzierdama.
Sovpus Aņss Ataols Bierzeņš dzīsmi sarakstejs jau 2019. godā, kod Kolupa puišu vokalajam ansambļam “Čvartaks” vajadzēja latgalīšu Zīmyssvātku dzīsmis deļ pogosta pasuocīņa, tok izaruodeja, ka taidys nav. Tai Aņss atroda Skryndys (aba Leidumnīka, kai jis parakstejs itū dzejūli) tekstu i pīraksteja sovu dzīsmi.


text:
Karteņa: portala lakuga.lv publicitatis materials
Sagataveja: Laura Melne, Amanda Anusāne, portals lakuga.lv
Kulturys tests par kulturys dzeivi Latgolā 2021. goda gaitā i izdavumim literaturā, muzykā, kuru 3. kuortā vajadzēja izpiļdeit 21. atkluotuos vaļsts olimpiadis latgalīšu rokstu volūdā i kulturviesturē dalinīkim. Sovys zynuošonys testā pīduovojam puorbaudeit ari portala lakuga.lv skaiteituojim!
#1. Par projektu #100dečiLatvijai digitalā, taktilā, audiovizualā i zeimu volūdā, kai ari stuostu kruojumu "Tuoraga stuosti" Annele Slišāne sajēme Latgalīšu kulturys goda bolvu "Boņuks 2021". Kai sauc vītu, kurā dzeivoj Annele?
Tekstilmuokslineica i literate Annele Slišāne dzeivoj Bolvu nūvoda Škilbānu pogosta Zeļčūs.
#2. 2021. goda aprelī, svietejūt Latvejis Universitatis Baltu filologejis nūdalis symtgadi, nūtyka lekceja par latvīšu i latgalīšu volūdys atškireibom gramatikā. Kas laseja itū lekceju?
Lekceju par latvīšu i latgalīšu volūdys atškireibom gramatikā laseja Oduma Mickeviča Universitatis Poznaņā profesore Nikole Naua (Nicole Nau). Lekceju var nūsavērt ITE.
#3. 2021. goda 19. martā izguoja div latgalīšu muzykys grupu jaunī albumi. Kurūs grupu?
2021. goda 19. martā izguoja div latgalīšu muzykys grupu “Bez PVN” i “Latgalīšu reps” jaunī albumi.
#4. Ar dzīsmi “Muni pādi navā svāti”, kas īraksteita kūpā ar grupu “Dabasu durovys”, latgalīšu muzykā piec ilguoka puortraukuma atsagrīze kaids sovulaik zynoms latgalīšu muzikis. Kurs?
Ar dzīsmi “Muni pādi navā svāti”, kas īraksteita kūpā ar grupu “Dabasu durovys”, latgalīšu muzykā piec ilguoka puortraukuma atsagrīze kaids sovulaik zynoms latgalīšu muzikis —
Weron Martin.
#5. Latgolys kongresa dīnā, 27. aprelī, školānim attuolynuotai beja vareiba pīsadaleit nūvodvuiceibys i latgalīšu volūdys stuņdēs. Tuos vadeja treis ar latgalīšu kulturu saisteiti cylvāki. Kuri?
Latgolys kongresa dīnā nūvodvuiceibys i latgalīšu volūdys stuņdis vadeja Ēriks Zeps, Dāvis Suharevskis i Evika Muizniece.
#6. Kurys īvārojamys viesturiskuos latgalīšu personeibys vuordā pārņ tyka nūsaukta nūvodpietnīceibys bolva?
Nūvodpietnīceibys bolva nūsaukta Valerejis Seilis vuordā.
#7. Kuruo sabīdreiba zynoma cylvāka bolsā latgaliski runuoj navigacejis programa “Waze”?
Navigaacejis programmā “Waze” dzieržams Arņa bolss.
#8. Latgalīšu kulturys ziņu portals Lakuga.lv pārņ izveiduoja pyrmuos latgaliskuos kulturys viests video formatā. Kas beja tūs vadeituojs?
Kulturys viests vadeja Dāvis Suharevskis.
#9. Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks 2021” par myuža īguļdejumu sajēme dirigents Juoņs Gruduls. 2021. gods beja juo jubileja gods. Cik godu jam palyka?
Dirigentam Juoņam Gruduļam 2021. godā palyka 75 godi.
#10. Latgalīšu repere Ūga pārņ īraksteja dzīsmi “Pāries” sadarbeibā ar div Latvejā zynamom dzīduotuojom. Kurom?
Latgalīšu repere Ūga pārņ īraksteja dzīsmi “Pāries” sadarbeibā ar Dināru Rudāni i Patrishu.
#11. Paguojušuo goda septembrī vīnā nu Latgolys pogostu tyka filmāts raidejums par vītu viesturi “Tas notika šeit”. Kurā pogostā?
Raidejums par vītu viesturi “Tas notika šeit” paguojušuo goda septembrī tyka filmāts Baļtinovys pogostā.
#12. Kurū reizi 2021. godā nūtyka meilys aiļu i dzīšmu festivals “Upītes uobeļduorzs”?
Meilys aiļu i dzīšmu festivals “Upītes uobeļduorzs” 21. godā nūtyka jau 20. reizi.
#13. Itam godam tyka izdūts pyrmais plānuotuojs latgaliski. Kaids ir tuo nūsaukums?
Pyrmuo plānuotuoja latgaliski nūsaukums ir “Giut breidi”.
#14. Paguojušuo goda beiguos īstudāta, tok tikai ituo gods suokumā pyrmizruodi ar skateituojim pīdzeivuoja Latgolys pūdnīceibai veļteita izruode “Muols”. Tamā stuosteits ari par Latgolys keramikys pietnīku Juoni Pujāti. Vīns nu izruodis dalinīku ir Juoņa Pujāta radinīks. Kurs?
Latgolys keramikys pietnīka Juoņa Pujāta radinīks ir Jānis Kronis.
#15. Kurs uzvarēja konkursā “Latgolys prozys skaitejumi 2021”?
Konkursā “Latgolys prozys skaitejumi 2021” uzvarēja Annele Slišāne.
#16. Paguojušuo goda beiguos Latvejis Radejā izskanēja pyrmī radejis lasejumi latgaliski. Stuostus nu Ilzis Spergys kruojuma “Dzeiveiba” tymūs skaiteja aktrise…
Stuostus nu Ilzis Spergys kruojuma “Dzeiveiba” pyrmajūs radejis lasejumūs latgaliski skaiteja aktrise Inga Misāne-Grasberga.
#17. Pārņ “Spēlmaņu nakts” bolvu sajēme ari kaida Rēzeknis teatra “Joriks” izruode. Kura?
Pārņ “Spēlmaņu nakts” bolvu sajēme Rēzeknis teatra “Joriks” izruode “Mans kaimiņš ebrejs”.
#18. Kurū 2021. godā izdūtū latgalīšu gruomotu tuos redaktors Valentins Lukaševičs nūsaucs par “pošu skumeiguokū i pesimistiskuokū kruojumu latgalīšu, latvīšu i varbyut pat Baltejis literaturā”?
Par “pošu skumeiguokū i pesimistiskuokū kruojumu latgalīšu, latvīšu i varbyut pat Baltejis literaturā” tuos redaktors Valentins Lukaševičs nūsauce Oskara Seiksta gruomotu “Vokora vuordi draugim”.
#19. Pošuos paguojušuo goda beiguos izguoja dzejūļu gruomota i muzykys albums bārnim “Vuškeņa iz pļovys”. Dzejūļu autore ir Ilze Sperga, muzyku tim saceriejs Kristaps Rasims. Kas ir gruomotys muokslineica?
Gruomotys “Vuškeņa iz pļovys” muokslineica ir Līga Romančuka.
#20. Latgalīšu literaturys gods nūsaslēdze ar nūslāpumainuokuo latgalīšu autora Marijis Dzeislys dzejūļu kruojuma “Vysta smierts” izīšonu. Kas izdeve itū gruomotu?
Marijis Dzeislys dzejūļu kruojumu “Vysta smierts” izdeve “Valodu māja”.


text:
Meikle i meikle – homonimeja latgalīšu rokstu volūdā
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Idejis volūdys kaitom i anekdotiskus puorprotumus bīži roda homonimi – vīnaiži raksteiti i izrunuoti atškireigys izceļsmis vuordi. Reizem sakreit viņ raksteiba voi izruna, reizem – vīna forma. Rokstā par homonimeju, homonimim vuordim i formom latgalīšu rokstu volūdā.
Meikle
Vīnaidais skaniskais ītārps itim vuordim ir najaušs, partū ka kotrys nu jūs ir cielīs cytaiži, jī ir eisti homonimi – sakreit ari lūceišona. Capamuos meiklis apzeimuojums radīs kai atvasynuojums nu vuorda “meiceit”, pamatā indoeiropīšu (ide) sakne *menk– ‘meiceit, saberzt’. Itys vuords radnīceigs leidzeigys nūzeimis vuordim: meit, mīkt, muokt, mīcēt, meiksts, myklys, mūceit.
Mynamuos meiklis apzeimuojums ir tuos pošys ciļmis kai “minēt” i angļu “mean” ‘nūzeimēt, byut nūdūmuojušam’. Vuorda “minēt” vysaiduos, bet gona tyvuos nūzeimis izaugušys nu vīna semantiskuo kūdula, pamatā ide sakne *men– ‘dūmuot, byut goreigi rūseigam, īcerēt’.
Kuoss
Itī vuordi nav eisti homonimi, raksteiba, na izruna sakreit viņ pamatformā – vīnskaitļa nominativā. I deklinacejis vīnskaitlinīkam “kuoss” (klepus) nivīnā lūcejumā napasaruoda leidzskaņa “s” meja i jūs izrunoj cītai.
Sovutīs II deklinacejis lītvuordā “kuoss” (kāsis) “s” izrunojami pameikstynuoti i dažūs lūcejumūs pasaruoda leidzskaņu meja: kuoša, kuošam i tml.
Sovutīs II deklinacejis lītvuorda vīnskaitļa nominativs ari izrunā sakreit ar darbeibys vuorda “kuost” nuokūtnis 3. personys formu i paguotnis aktivuo divdaba veirūšu dzimtis vīnskaitļa nominativa formu.
Vierss
Prīškmata augšejuos dalis (I deklinaceja) i gūvu tieveņa (II deklinaceja) apzeimuojumi pamatformā ir taidi pat homografi kai augšuok apsavārtī.
Sovutīs II deklinacejis lītvuorda vīnskaitļa nominativs ari izrunā sakreit ar darbeibys “vērst” paguotnis aktivuo divdaba vīnskaitļa nominativa formu. Par itū sakriteibu Stalina laikā beja izdūmuota anekdote, kū asmu dzierdejuse no sova tāva, jam atguoduodamam Stalina pīminekli Ludzys stacejā:
Veceits staigoj ap Stalina pīminekli i pa šaļtei īsabļaun: “Stalins ir vierss… Stalins ir vierss…” Dežurejūšī miliči suoc auseitīs i palīk namīreigi. Kod jī īt jam kluotyn, kab arestēt, veceits pasoka da gola: “Stalins ir viers sovu dziļū komunista skatīni iz mums vysim…”
Grīzt
Darbeibys vuordi ar nūzeimem ‘likt vierzeitīs pa riņči’ i ‘ar osu reiku atdaleit, škeļt’ ir eisti homonimi, sakreit vysys formys, ari atgrīzeniskajim verbim. Pitam latgalīši grīž i maizi, i molku.
Maut
Vysbīžuok itys homonims roda asociaceju par teicīni “kai muoku, tai maunu”. Kūrzemnīkim vuords “maut” līk īdūmuot par gūvs mauruošonu, Līpuojā pat nazcik godus nūtics dzīduošonys konkurss “Kā māku, tā maunu”, sovutīs latgalīšam itys teicīņs pyrma ir par peļdiešonu, taipat kai tys ir Jāņa Jaunsudrabiņa “Zaļajā grāmatā”.
Trešuo homonima nūzeime ir ‘likt zyrgam mutē īmaukta dzeļžus’, bet Antoņinys Reķēnys “Kalupes izloksnes vārdnīcā” (1998) pīmynāts ari catūrtais arhaiskuokys nūzeimis ‘muot’ homonims, juo lītuojumu volūdneica paruoda ar tautysdzīsmis vuordim: “Sauc ar vuordim, maun ar rūku:/ “Ai, muoseņ, atpakaļ!”
Plēst
Itim darbeibys vuordim dažys personu formys sakreit, dažys – nasakreit. Atškireiguos formys ari atkluoj nūzeimi: tu plēs, pliesi, jis plēse ‘daleit gobolūs, raunūt dažaidūs vierzīņūs’; tu plēt, plieti, jis plēte ‘rytynuot, kluot vaļā’.
Dzeit
Itim vuordim sakreit viņ nanūteiksme i nu juos atvasynuotuos formys. Vuordam ar nūzeimi ‘likt cytam kusteitīs’ ir vysys treis personys formys, tagadnē i paguotnē juos veidoj ar pīdiekli -n-: es dzanu/ dzynu; tu dzeņ/ dzini; jis dzan/ dzyna.
Vuordam ar nūzeimi ‘puorsakluot ar audim’ ir viņ 3. personys i atškireigys nu nanūteiksmis homonima formys: (rāna) dzeist/ dzeja.
Meit
Itim vuordim taipat sakreit viņ nanūteiksme i nu juos atvasynuotuos formys. Formys “es mynu/ mynu; tu miņ/ mini; jis myn/ myna” pīder ar kuoju cyluošonu saisteitajam darbeibys vuordam. Itys vuords ar prīdieklim naatvasynuotā veidā atrūnam Latgolā salaseitajuos tautysdzīsmēs: Vysi myna pūra zuoli, Lai jei gryma dybynā; Vysi mani ryudynuoja, Buorineiti duovuodami. Te vuordam ir agresivitatis semantika, tok ari sevis aizstuoviešonys pozicejā: Bāda bādys galeņā,/ Kas juos vysys izbāduos! / Cytu raužu, cytu dzīžu, / Cytu mynu kuojeņom.
Sovutīs formys “es meju/ meju; tu mej/ meji; jis mej/ meja” pīder ar nūzeimi ‘maineit’ saisteitajam darbeibys vuordam. Jis vairuok izmontuots, atvasynojūt ar prīdieklim i atgrīzeniskū morfemu: meitīs, puorsameit, puormeit, izameit, izmeit, aizmeit.
Degt
Itūs vuordus vuordineicuos markej kai atseviškus homonimus, bet jūs nūzeimis ir gona tyvys. Darbeibys vuorda ar nūzeimi ‘ceņstīs īkūrt’ tagadnis i paguotnis formuos pasaruoda leidzskaņu meja: es dadzu/ dedžu, tu dedz/ dedzi, jis dadz/ dedze.
Darbeibys vuorda ar nūzeimi ‘byut guņs īdarbeibā’ tagadnis i paguotnis formuos napasaruoda leidzskaņu meja: es dagu/ degu (?), tu dedz/ dagi (?), jis dag/ daga. Teik apgolvuots, ka itam vuordam 1. i 2. personys formys nav varamys, tūmār puornastuos nūzeimēs lītoj ari tuos: beja taida temperatura, ka degu kai gunī. Dagu ir ideju.


text:
“Atzolys” aizvadeitys
Nu jau septeitū reizi aizvadeitys naformaluos apvuiceibys „Atzolys”, kas nūtyka nu ituo goda 10. juļa leidz 13. juļam, itū reizi – Bieržgalī. „Atzolys”ir izgleitojūša nūmetne, kū reikoj studenti nu bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” deļ Latgolys jaunīšim, kam ir gribeišona īsapazeit tyvuok ar latgalīšu volūdu, raksteibu, kulturu i viesturi.
Pyrmuos „Atzolys” nūtyka 2004. godā, i tai sešus godus piec kuortys leidz 2009. godam. Piec 4 godu puortraukuma itymā godā „Atzolys” tyka atsuoktys, deļtuo jaunuos atlasis na tikai pīpiļdieja dalinīku ryndys, bet ari puormeja apvuiceibu organizatorus. Šūgod seminaru vadeja „Latgolys Studentu centra” bīdre Ingūna Semule, kas gon saglobuoja pyrmuokuos tradicejis, gon kūpā ar dalinīkim radeja jaunys.
Bieržgaļs jau ūtrū reizi pījēme atzolīšus sovā aizguodeibā. Īprīškejūs godus „Atzolys” nūtyka Kuorsovā, Baļtinovā, Dagdā, Rogovkā i Preiļūs, kur tai pat kai itūgod Bieržgalī, nanūrymstami skanieja jaunīšu bolsi i dzīsmis. Pavysam apvuiceibys pulcynuoja 16 zynuot grybūšus jaunīšus vacumā nu 17 leidz 22 godim, kas beja sabraukuši gon nu Riezeknis nūvoda, gon nu Baļtinovys, Kuorsovys i Leiksnys.
Kotra dīna atzolīšim suocēs ar reita rūsmi, kū vadieja 2 jaunīši nu dalinīku ryndom. Kotru dīnu tyka puorvālāti gon sportisti (kai mes saucem reita rūsmis vadeituojus), gon cytu omotu īpašnīki. Rūsmei sekoja reityškys, kurys ari naizpalyka bez sovys tradicejis – pyrms kotrys iedīnreizis vysi dzīduoja „Ai gaļdeni, ai gaļdeni”. Reityšku laikā ari tyka puorskaiteitys vysys pyrmuokuos dīnys spļetnis, kas dīnys laikā ar dalinīku paleidzeibu kruojās spļetņu kastī.
Piec reityškom dalinīki tyka pi vuiceišonuos. Īpašs uzsvors itū godu tyka lykts iz latgalīšu rokstu volūdys i gramatikys vuiceišonūs, kū dalinīkim vuicieja Sandra Ūdre. Bet naizpalyka ari bez grupu dorbim, skečim, prezentacejom i pat „Atzolys 2014” logo, karūga i himnys radeišonys, kur dalinīki ari pīlītuoja īgiutuos zynuošonys. Dalinīkim ari beja vareiba izzynuot vaira par Latgolys viesturi Vinetas Vilcānes stuostiejumā.
Naizpalyka ari bez ekskursejis pa Bieržgali, kur jaunīši vaira uzzynuoja gon par pošu pogostu, gon par īvārojamim cylvākim, kas tī bejuši i dzeivuojuši, par pīmāru, Ontonu Rupaini, par kuru ari vāluok vysi draudzeigi nūsavēra kinu.
Dīnys rytumā atzolīši ari sasatyka ar cytim gostim, kab pasaklauseitu jūs stuostus par tū, kai ir byut latgalīšam Latvejā. Tai par vysom nūmetnis dīnom myusus apcīmuoja: Ineta Atpile-Jugane, Guntra Kuzmina i Alvis Bernāns (nu Green Novice). Nadreikst aizmierst ari breineigū daņču vokoru, kuru tik ļusteigu paleidzieja radeit Anna, Vita i Ingrīda Briškas. Paļdis muosom!
Vokorūs vysi nūstyprynuoja īsavuiceitū spielejūt vuordu spielis i dzīdūt latgalīšu dzīsmis. Kotrys dīnys jaunīvālātuo „krystamuote” vysim skaitieja pasaceņu pyrms likšonuos gulēt i nuokamajā reitā mūdynuoja.
„Atzolys” dalinīki i dorba grupa soka lelu paļdis Bieržgaļs pogosta puorvaļdei par muojeigom telpom, gordom reityškom, pušdīnem i vakareņom i jaukū uzjimšonu. Īpašs paļdis pogosta vadeituojam Arvīdam Dunskim. Ari lels paļdis vysim gostim i vīslektorim, kas apcīmuoja myusus i pasadalieja ar sovim stuostim, muzyku, daņčim i vuiceibom! Miļzeigu paļdis sokom myusu golvonajai lektorei Sandrai Ūdrei!
Vadeituoja Ingūna Semule soka: „Lels paļdis Rutai Ivonei, Renāram Kancānam, Kristīnei Pokratniecei, Artim Loginam, kas paleidzieja pi eistynuošonys, organiziešonys, planavuošonys i finansialajuom lītom.”
Dorba grupa ari soka paļdis dalinīkim par jūs radūšu sporu, aktivitati i latgaliskū patriotismu vysu dīnu guojumā! Sasatiksim cytu godu!
Rokstu sagatavieja: Ruta Ivone
Apsaver, kai myusim guoja!


text:
Aņss Ataols Bierzeņš sataisejs videoklipu dzīsmei “Cārmyukša”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Aņss Ataols Bierzeņš sataisejs i publiciejs videoklipu sovai
autordzīsmei „Cārmyukša“. Itei dzīsme plotuok zynoma jau vaira nakai 10 godu, kod jū suoce atskaņuot Latgolys radeja, i pa itū laiku jei plotai īsaguojuse dzīdūšūs Latgolys ļaudīs, varātumem pat saceit – folkloriziejusēs.
Autors stuosta, ka jau ilgu laiku dūmuojs par videoklipa uzjimšonu, tok pa dažaidim īmeslim tū īdzeivynuot pasalūba tik niu.
Aņss Ataols Bierzeņš ir folklorists i tautys muzykys izpiļdeituojs, folklorys kapelys „Maskačkys spieļmani“ dalinīks. Nu 2009. gods Bierzeņš suoce sovu autordzīšmu raksteišonu, araņžiešonu i izplateišonu. Jis dzīsmis dzīd poša spieļuotu garmaņu pavadejumā, kai sovu žanru definejūt “bardu dzīsmis zam garmaņu”. Autors roksta dzīsmis pa lelumam latgalīšu volūdā, tok kurys nakurys i pa baļtiskam, krīvyskam, spaniskam i leitovyskam.
2015. godā izguoja A.A. Bierzeņa pyrmais autordzīšmu albums „Pasaver“,
kurā ir 12 dzīšmu (tymā skaitā i „Cārmyukša“), nu jūs 10 – ar Bierzeņa
vuordim i muzyku. Par itū albumu jis 2016. godā sajēme Latgalīšu kulturys goda bolvu „Boņuks“, a 2017. godā – dzīšminīku Pana bolvu.