text:
Styprūs sīvīšu bolsi
Laura Melne portalam lakuga.lv
Ituo goda suokumā praktiski reizē izguoja divejis piec skota nalelys gruomatenis: Annelis Slišānis “tuoraga stuosti” i Sandrys Ūdris “Tīsys syla bolsi”. Obejis autoris puorstuov vīnu paaudzi, roksta stuostus i aptver sovā ziņā leidzeigu tematiku. Juos īdūd bolsus sabīdreibys daļai, kas latgalīšu prozā da šam apraksteita mozuok.
Annelis Slišānis gruomotā “tuoraga stuosti” ir treispadsmit eisstuostu. Tūs vīnoj na viņ vysūs kluotyn asūšais tuorags aba bīzpīns, nu ari sīvītis/sīvīšu pīredzis. Kai nu ryuguļa var atsiļdeit bīzpīnu, tai ari nu suopeigys i napateikamys pīredzis, var rastīs kas pavysam jauns i cyts. “tuoraga stuostus” var uztvert i kai atseviškus stuostus par dažaidom sīvītem, i kai vīnys sīvītis pīredzi nu bierneibys leidz laikam, kod jei poša jau ir muote. Maņ pat dreižuok grybātūs skateit tūs kai vīnuotu vasalumu – vīnu pīaugšonys stuostu. Pošu metamorfozis procesu vyslobuok var saredzēt kruojuma pyrmajā stuostā “byutīne” i pādejā stuostā “upeņu sadā”. “iz ustabas augšas” ir kai īvods puorejim desmit stuostim, kas paruoda tuos suopis, kaunu i ari prīcu i laimi, kas aizvadušys sīvīti tī, kur jei ir niule, davušys jai spāku i padarejušys jū stypru. Beiguos ir sajiuta, ka vyss ar jū byus labi, eistineibā jau ir. I jei nasabeist runuot par tū, kas ar jū nūtics tymā “tuoraga siļdeišonys” procesā.
Sovaižuok ir ar Sandrys Ūdris stuostu kruojumu “Tīsys syla bolsi”. Lai ari autore poša nūruoda, ka itū gruomotu var skaiteit ari kai “vīnu stuostu par mums pošim”, te vaira jiutama atškireiba storp tekstim, lai ari tūs tematika ir vīna – pasakļaušona vardarbeibai i sovys dzeivis veidošonys procesa atstuošona cytu cylvāku rūkuos. Ari ite leluokuo daļa stuostu ir par sīvītem, paruodūt juos nu dažaidim skotpunktim. Ir sīvītis, kuruos cīš nu vardarbeibys, ir sīvītis, kuruos pošys ir vardarbeigys pret cytim, bet ari taidys, kuruos varātu pīraksteit kotrai nu obeju itūs pušu. Gondreiž vysys Sandrys apraksteituos sīvītis varātu nūsaukt par styprom. Vaicuojums viņ – kū mes kotrys saprūtom ar vuordu salykumu “stypra sīvīte”? Tei, kas daudzi puorcītuse voi tei, kas nav beidusēs i aizguojuse nu to, kas jai nadūd nikaida lobuma. “Tīsys syla bolsu” stuostus vīnoj Latgolys sabīdreibā īsadzeivuojuši stereotipi par “pareizuom” izvēlem. Ruodīs, ka vīns nu taidu, kas, cerams, pamozom pagaist, ir redzīņs, ka stypruo sīvīte pamatā ir tei, kas vīna spiej tikt ar vysu golā. Taida vysvaira ir Stepa nu stuosta “Abigailys spīgeļs”, kas struodoj olguotu dorbu, audzynoj bārnu, dora sātys dorbus i gotova pasazamuot, kab lobuotu sova namīļuotuo veira dzāruoja klaidys. Cytaiduoka ir Zabaleite stuostā “Citronsmuorda jerums”, kas piec veira dzāruoja nuovis ir tik labi pīroduse dzeivuot vīna, ka beistās sovā telpā vaira īlaist ūtra cylvāka. Pavysam cytaidu spāku var redzēt Irinā nu “Palādu eisstuostim”, kas apsazynoj sovu vierteibu i atsasoka nu veirīša, kam nikod nabyus vīneiguo. Nu leidzeigu spāku, pīaugšonu i metamorfozi kai “Tuoraga stuostūs” pīdzeivoj meitine stuostā “Vokora sarkanēs”. Nūsaklausūt raidīrokstu par latgalīšu literaturu “Puslopys” ar Sandru Ūdri, kurā jei atkluoj, ka stuostā ir ari autobiografiskys detalis, var saprast, cik vuordūs naizsokamu drūsmi i spāku tys nu juos ir prasejs.
Latvīšu literaturā beidzamajūs godūs vys aktualuoka palykuse tai saucamuo “vardarbeibys literatura”. Par pīmāru, Janys Eglis meistareigūs stuostus atzineigi viertej i skaiteituoji, i literaturys kritiki. Tei ir literatura, kas runoj par temom, nu kurūs mes raugom izavaireit – fiziska, emocionala, seksuala vardarbeiba, kas myusu sabīdreibā ir gona izplateita, tok vīgļuok ir izalikt, ka tuos nav. Runuot par tū ir pyrmais sūļs, kai ar tū tikt golā. Tok ari vardarbeibys attāluojums literaturā mādz izsaukt pretreakceju. Vyspopularuokais arguments – deļkuo izceļ taišni vardarbeibu pret sīvītem? Statistika ruoda, ka taišni sīvītis cīš vysvaira. Tok nav tai, ka par cytu vardarbeibu narunoj. Literaturā roksta ari par tū, ari Annelis Slišānis gruomotā nav tikai varmuoka veirs, kurs fiziski syt sova bārna muoti, bet ari emocionali vardarbeiga muote, kas bļaun iz sovys meitys i īdzan jū vēļ leluokūs kompleksūs par sovu izskotu. Nimoz narunojūt par “Tīsys syla bolsim”, kur emocionaluos vardarbeibys formys, ruodīs, ir apraksteitys vysūs īspiejamajūs veidūs, īskaitūt ari sīvītis vardarbeibu pret veirīti (Buorbola i Stass stuostā “Līpys pakrieslī, kur susātivi staigoj”). Partū ari beja drupeit skumeigi klauseitīs raidīrokstu “Puslopys”, kur sarunā ar literāti Ligiju Purinašu tuo vadeituojs daļu sarunys laika iztērēja, paužūt sašutumu, ka lobdarbeibys maratonā “Dod pieci” uzsvārts veirīts kai varmuoka i tys tod jam līk justīs tai, kai tū asociātu ar jū pošu. Ari “Dod pieci” beja daudz stuostu par vysaida veida vardarbeibu. Vysi veirīši nav varmuokys, taipat kai vysys sīvītis nav viņ uperi. Īmasli, kas cylvāku nūvad da vardarbeibys, ir dažaidi. Vysupyrma tī ir juoapsazynoj i juosavuica ar tim tikt golā.
Maņ ruodīs, ka obejis gruomotys var saukt par terapeitiskom. Nūsaklausūt “Puslopys” ar Sandru Ūdri, kur jei stuosta, ka gruomotā īveiti vairuoki autoris dzymtys liktini, var dūmuot, ka jai pošai “Tīsys syla bolsu” raksteišona ir bejuse terapeitiska. Iz tū natīši nūruoda ari “Īskanis bolsi” i “Izskanis bolsi” kai prologs i epilogs. Tys ir Sandrys pošys bolss i labi paruoda, kū jai nūzeimoj itei gruomota. “Syltums muoca mīlesteibu, pa pyrmam, īmīlēt pošam sevi. Tys byus izejis punkts vysam puorejam. Tī, kurūs mīļuojuši dzymdynuotuoji, tū jau ir apgivuši.” Ar gruomotu autore atkluoti aicynoj ari cytus nasasamīrēt ar tū, kas sovā dzeivē naapmīrynoj. “Voi ari tev ir kū dasaceit? Tod nasasamīrynoj ar situaceju i raugi jū lobuot,” jei roksta ir kruojuma pādejuo vuoka, eipaši uzrunojūt sīvītis. I tys ir cīši vītā. Lai ari Sandra Ūdre vaira roksta par jau aizguojušim laikim i cytu paaudžu sīvītem, tok atskanis nu paaudžu paaudzēs pījimtajom uzvedeibys normom Latgolā vys vēļ ir dzeivys. Laikus, kod sīvītis dzeivi raksturoja storptautiskais apzeimiejums KKK (kinder, küche, kirche), maņ Latgolys kontekstā grybātūs puorveiduot par KBKB (kukne, bārni, klāvs, bazneica). Jaunuokajai paaudzei tys vaira nav puoruok aktuali, nu daudzi pusmyuža sīvīšu vēļ tai dzeivoj. Es pat saceitu, ka “Tīsys syla bolsi” i “Tuoraga stuosti” byutu juoskaita komplektā. Sandrys gruomota līk aizadūmuot par tū, kai dzeivuojuši myusu senči, kai dzeivojam mes, kaidys jūs klaidys mes atkuortojam i ka tai obligati nav juodzeivoj. Itī stuosti ir kai ryuguļs. Annelis gruomota paruoda, ka nu gryutu dzeivis situaceju ir atrūnama izeja i paruoda ceļu, ka ar saryugušu pīnu ituo puortykys produkta dzeivis cyklys nasabeidz. Tu izīsi cauri gunei i tiksi pi tuoraga. I tikai tova izvēle ir tys, kū ar tū tuoragu dareisi tuļuok – sīsi sīru, cepsi peiragu, tortu, bulkys, jauksi ar kriejumu voi liksi cept iz ponnys.
Runojūt par latgalīšu literaturu, beidzamajā laikā reizem izskaņ vaicuojumi par “sīvīšu/veirīšu” literaturu. Voi atsaškir temys i raksteibys veids? Maņ itī vaicuojumi nasaruoda dyžan vierteigi. Prūtams, obejuos itamuos gruomotuos ir jiutami sīvīšu bolsi. Taidā nūzeimē, ka juos zyna, par kū juos roksta. Tok tematikys ziņā es naradzu problemu, ka stuostus par pīaugšonu, suopem i puordzeivuojumim raksteitu ari veirīši. Es pat tū cīši gaideitu. Stuostus par tū, kai eistineibā ir, na tū, kū sabīdreiba vaira grib redzēt.


c: text/html

text:
Kulturys īsacejumi nedeļai: īpazeisti Kruoslovys pili i apleicīni
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Piecsvātku nedeļai rakstureiga lāna doramūs dorbu atsuokšona i atsagrīzšona pīrostajā ritmā, deļtam ituos nedelis īsacejumus, kas saistuos ar mīreigu Kruoslovys piļs apskati, zeimeigi, ka itūgod Kruoslovys piļs svietej 230 godu jubileju, dobys izbaudeišonu Odumovys dobys stygā i laimis sajiutys giušonu Laimis muzejā Indrā, ir saryupiejuse Kruoslovys nūvoda Turisma informacejis centra puorstuove Inga Pudnika.
Kruoslovys grafu Plāteru piļs komplekss – vīta romantiskom pastaigom i atpyutai. Piļs kompleksā dorbojās Kruoslovys Viesturis i muokslys muzejs, Kruoslovys nūvoda TIC, suveniru i vītejūs amatnīku darynuojumu veikals, porcelana leļu kolekceja i restorans. Amaklātuojim breivai daīmams piļs kompleksa parks, kur var apsavērt olu ar parka sorgu – lauvu, skotu platforma, lelformata skulpturys – grafu puors i rūtaļu laukums.
Odumovys dobys styga – cylvākim, kam pateik atpyuta pi dobys i aktiva izakustiešona, patiks stygys reļjefs, kas vad zamyn nu kolna i otkon augšan. Styga atsarūn dobys parka “Daugavas loki” teritorejā, tuos garums ir 1,8 km. Tī ir sastūpami rati augi i fantastiski skaisti kūki, bārnim patiks stygā nūsaglobuojušys kūka skulpturys dzeivnīku veidūlūs.
Laimis muzejs Indrā –pusstuņdis braucīnī nu Kruoslovys ir vīta, kurā sevkurs var justīs laimeiguoks. Laimis muzeja interaktivuo ekspoziceja raisa laimis sajiutu. Sūpluok muzejam atsarūn ari dobys styga. Itūgod Indra sovim gostim sagataviejuse ari jaunumu – tekstila labirintu. Laimis muzeja apmekliejums īprīšk juopīsoka, zvonūt pa numeri +371 20266514.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
myosu ymosu moysu omysu yomsu oymsu mysou ymsou msyou smyou ysmou symou mosyu omsyu msoyu smoyu osmyu somyu yosmu oysmu ysomu syomu osymu soymu myous ymous moyus omyus yomus oymus myuos ymuos muyos umyos yumos uymos mouys omuys muoys umoys oumys uomys youms oyums yuoms uyoms ouyms uoyms mysuo ymsuo msyuo smyuo ysmuo symuo myuso ymuso muyso umyso yumso uymso msuyo smuyo musyo umsyo sumyo usmyo ysumo syumo yusmo uysmo suymo usymo mosuy omsuy msouy smouy osmuy somuy mousy omusy muosy umosy oumsy uomsy msuoy smuoy musoy umsoy sumoy usmoy osumy soumy ousmy uosmy suomy usomy yosum oysum ysoum syoum osyum soyum yousm oyusm yuosm uyosm ouysm uoysm ysuom syuom yusom uysom suyom usyom osuym souym ousym uosym suoym usoym
Note: these 'words' (valid or invalid) are all the permutations of the word myosu. These words are obtained by scrambling the letters in myosu.


text:
Muzykys i muokslys festivalā “Bildes” pīsadaleis ari Latgolys muziki
“BILDES” ir kasgadejs Latvejis muzykys i muokslys festivals, kurs parosti nūteik rudinī. Festivala apmaklātuojim teik pīduovuoti dažaida veida koncerti i muokslys izstuodis, kurūs ari itūrudiņ pīsadaleis muziki i muokslinīki nu Latgolys, viestej Latgolys planavuošonys regions.
Kasgadejais muzykys i muokslys festivals “BILDES” itūgod nūtiks nu 5. da 25. novembra. Kūpā byus vareiba apmeklēt deveņus koncertus, kas nūtiks četruos Reigys vītuos – Kongresu nomā, muzykys nomā “Daile”, Spīkeru koncertzalā i muzykys klubā “Kaļķu vārti”.
Itei byus jau 32. reize, kod festivāls puļcēs kūpā vysvysaidu žanru i vacumu muzikus, kab svieteitu Latvejis muzykys paguotni, tagadni i ari nuokūtni. Ari itūgod festivalā pīsadaleis vairuoki muziki i kolektivi nu Latgolys.
Muzykys klubā “Kaļķu Vārti” 8.novembrī Jaunūs dzīsminīku koncertā debitēs jaunuo muzike nu Leivuona Guna Pūcīte.
Spīkeru koncertzalā “BILDĒS” sevi dasacejušūs grupu i rodūšūs personeibu kūpprojektu koncertā 9. novembrī mārgu grupa “Piparmētra” nu Ilūkstis uzastuos kūpā ar kuorsavīti, akteri Kristapu Rasimu. Sovukuort 10. novembrī tīpat muzicēs Leivuona grupa “Jauda” kūpā ar Latvejis Radejis 2 programu vadeituoju i LTV raidejuma “Latvijas sirdsdziesma” vadeituoju Velgu Vītolu. Itymā pat koncertā uzastuos jau labi zynomais muzikis Arņs Slobožanins nu grupys “Dabasu Durovys” kūpā ar Daugovpiļs teatra akterim Zandu Mankopu i Albertu Vecmani.
Beleti iz vysim festivala koncertim nūpierkami “Biļešu paradīzes” kasēs i škārsteiklā.


text:
Izsludynuots foto konkurss „Gods Varakļuonu nūvodā īdzeivuotuoju acim”
Varakļuonu konkursa pašvaļdeiba itūgod gryb izdūt kalenderu, kuru byutu taisejuši nūvoda īdzeivuotuoji, deļ tuo izsludynoj foto konkursu „Gods Varakļuonu nūvodā īdzeivuotuoju acim”, kurā pīsadaleit ir vareiba vysim nūvoda īdzeivuotuojim, īsyutūt sovys kartenis ar Varakļuonu nūvoda dobu, cylvākim, nūtikšonom i tt.
Konkursa žureja nūsaceis interesnuokūs dorbus, nu kurim tiks sataiseits nūvoda 2013. goda kalenders. Karteņu autori, kuru dorbi tiks kalenderā, sajims puorsteiguma bolvys.
Kartenis juoīsyuta iz e-posta adresu varaklani@varaklani.lv da 25. oktobram. Kotrs pretendents var īsyuteit ni vaira par 12 karteņom. Karteņom juobyut fotografātom nu 2011. goda novembra da 2012. goda oktobra mienešam.
Vaira par konkursu skaiti NŪLYKUMĀ
Varakļuoni – fotokonkursa nūlykums
Karteņa nu LaKuGys arhiva, foto Ilze Sperga


text:
Kuorsovys Muzykys i muokslys školys pyutieju orkestra 20 godu jubilejis koncerts
26. novembrī Kuorsovys Tautys nomā sovu 20 godu jubileju svinēja Kursovys Muzykys i muokslys školys pyutieju orkestris. Pyutieju orkestris Kuorsovā bejs jau nu 60-tūs godu, bet kai muzykys školys kolektivs – viņ nu 1991. goda, kas i jimts kai jubilejis atskaitis punkts.
Pasuocīnī tyka atsavārts iz orkestra darbeibu divdesmit godu garumā, iz pīdzeivuojumim i panuokumim. Orkestranti i vadeituoji sajēme apsveikumus nu daudzūs gostu, i, prūtams, poši prīcieja klauseituojus ar sagataveitū koncertprogrammu.
Koncerts suocēs ar fanfaru skaniejumu, cikom orkestra golvonī cylvāki – bejušais vadeituojs Imants Ludvigs Nalivaiko, muzykys školys direktore Vera Krišāne i tagadejais diriģents Aldis Kise – svineigi īdedze sveceitis. I tod jau zalā īguoja poši orķestranti, kab ar pacylojūšu maršu īskandynuotu vokoru.
Pasuocīņa gaitā biļdis i stuosti koncerta gostus i pošus orkestrantus izvede cauri 20 godim koncerteišonys, pīsadaleišonys skatēs, svātku guojīņūs, salidojumūs, festivalūs, dzīšmu svātkūs i tyvuokūs i tuoļuokūs braucīņūs. Orkestris vysūs laikūs ir bejs pīpraseits kolektivs, i dorba svātkūs nikod nav tryucs – ar sovu skaniejumu pyutieji prīcej klauseituojus kai Kuorsovā, tai cytuos piļsātuos i pogostūs, i ir byuts pat aiz Latvejis rūbežu, Boltkrīvejā i Vuocejā. Kai saceja daudzi sveicieji, tod kotrs pasuocīņs, kurymā pīsadola pyutieji, palīk par nūtykumu, deļ tuo kotra orkestra izastuošona ir kas sevišks.
Gostu i sveicieju vydā beja orkestra lobuokī draugi i bīdri – Kuorsovys nūvoda pošvaļdeiba, Malnovys koledža, sābru orkestru dirigenti Egons Salmanis („Balvi”), Sergejs Sergejevs („Rēzekne”) i Valērijs Petrovs (Pyldys pyutieju orkestris), i ar sovim prīšknasumim jaukus breižus saguoduoja vādardoncuotuojis Lauma i Agnese, KMMS deju klasis audzēknis ar daņču izvadumu i KMMS školuotuoju muzykalais prīšknasums.
Orkestra jubilejā tyka gūdynuots na viņ pats kolektivs, bet ari vysi tī cylvāki, kam pyutieju darbeibā bejuse lela nūzeime. Pyrmuom kuortom paļdis tyka saceiti ilggadiejam PO vadeituojam Imantam Ludvigam Nalivaiko, kas orkestri vadieja 18 sezonys. (Školuotuojs Imants, koč i peņsejā, nav atstuojs sovu kolektivu i tān pats ir vīns nu orkestrantim i pyuš tenoru.)
Sveicīni tyka ari vysim školuotuojim, kas paleidziejušs orkestram lobuokam skaniejumam – Vijai Orinskai, Rasmai Kulamovai, Maritai Rudovičai i Denisam Smirnovam.
Taipoš lelu paļdis kai orkestranti, tai i cyti sveicieji saceja KMMS direktorei Verai Krišānei par juos atbolstu i dorbu pyutieju lobā.
I, prūtams, vātraini aplausi i pateiceibys izskanieja orkestra jaunajam i azartiskajam dirigentam Aldim Kisem, kas orkestri voda viņ trešū sezonu, bet juo vadeibā kolektivs ir audzs kai skaitliski, tai panuokumu zinī. Niu KMMS pyutieju orķestrī muzicej 35 orkestranti i pīsavīnoj jauni bīdri i instrumentu grupys. 2011. goda Latgolys nūvoda pyutieju orkestru skatī sovā grupā kuorsovīši Alda vadeibā dabuoja I pakuopi, kas leidz šam ir augstuokais kolektiva panuokums.
Koncertā izskanieja daudzi popularu i pazeistamu melodeju – R. Paula „Fledermausis”, „Tikai vienu reizi”, latgalīšu tautys dzīsmis „Jezups”, „Aiz azara augsti kolni” i „Tuoli dzeivoj muna meiluo” ar defile programmu, orkestrantu pošu meiluokī goboly „Draudzes bazārs” i „Brazil”, kai ari vēļ cyti skaņdorbi. Kai sveicīni sovim školuotuojim orkestranti beja sagataviejuši dzīsmi i prīšknasumu „Orkestrants”, paruodūt, ka pyutieji prūt na viņ pyust, bet i dzīduot!
Pyutieju orkestris kuorsovīšim pateik – tū variēja redzēt piec pylnuo Tautys noma zala i balkona, piec vātrainūs aplausu i ovaceju, kū skateituoji, izskonūt nūslāguma skaņdorbam „Mambo Bando Uno”, kuojuos stuovūt, nažāluoja sovim pyutiejim.
Kai pasuocīņa nūslāgumā saceja direktore Vera Krišāne – reikuot jubileju tyka sasprīsts vīnā piecpušdinī kūpā ar dirigentu Aldi pi kopeja tasis, i nivīns tymā momentā navarieja īsadūmuot, ka golā vyss saīs tik breineigi i vīnreizeji, i ka mozajai Kuorsovys Muzykys i muoklsys školai byus par vīnu lelu sareikuojumu, kū atsacereit ar prīcu, vaira. Nūpalni par tū pīdar vysim – KMMS darbinīkim i školuotuojim, direktorei, dirigentam i draudzeigajam orkestra kolektivam.
Kotrys – kai dalinīki, tai skateituoji – atzyna, ka treis pasuocīņa stuņdis paskriejušs vieja spuornim, i daudzi kur izskanēja dūma par tū, ka taidus pyutieju koncertus kuorsovīši grybātu dzierdeit i jūs vajadzātu reikuot bīžuok.
Paļdis Kuorsovys Muzykys i muokslys školai i orkestram par jaukū duovonu Kursovys i nūvoda dzeivuotuojim i gostim Adventa laika prīškvokorā!
Sagataveja Diāna Orlovska
Fragments nu jubilejis koncerta
KMMS PO “Tuoli dzeivoj” (īroksts nu mieginuojuma)
Biļdis nu KMMS PO jubilejis pasuocīņa


text:
Latgolys multimuokslinīks Raibīs izdevs dzejūļu kruojumu “Pistacejis”
30.novembrī Rēzeknis Tehnologeju akademejis reikuotajā literari muzykalajā pasuokumā “Andrejdīna 2017” tyka prezentāts latgalīšu multimuokslinīka i literata Raibuo dzejūļu kruojums “Pistacejis”, informej bīdreiba “KUKUŽI”.
Da šam Raibīs daiļliteraturā sevi ir dasacejs/pozicionējs kai prozaiki, 2011. godā debitejūt ar stuostu kruojumu “Pyrma syltī” i 2015. godā izdūdūt sovu ūtrū stuostu kruojumu “Zalta tesmini”. Dzejis kruojums “Pistacejis” turpynoj Raibajam tik cīši teikamū intelektualūs spēleišu (ari vuordu spēļu) tradiceju/motivu. Par tū līcynoj koč voi dzejis kruojuma nūsaukums, kam ir divejis nūzeimes: “Pistacejis” kai uzkūda i ‘pi stacejis’. Tys nūzeimoj, ka skaiteituojam teik dūta izvielis breiveiba: uztvert dzeju kai bareibu, kū “pagrauzt” kaidā breivuokā šaļtī, gaidūt voi (na)sagaidūt viļcīni, voi ari dzeja – tys ir apzynuots ceļš, dūšonuos, kusteiba zynomā voi varbyut vēļ nazynomā vierzīnī. Taids ir ari dzejis kruojuma vadmotivs – ceļa mekliejumi, blūdeišona, tuo atrasšona i pagaisynuošona. Kai zynoms, kotram ir sovs ceļš īmams – kai puorguojīņūs, tai dzeivē.
Raibuo stila tonalitatēs dominej jau tradicionalais sarkasms i ironeja, kas reizem puorsavierš pat par cinismu, i, prūtams, naiztryukst ari tragikys i tragikomisma īskaņu. Juo viereibys centrā ir dažaidys socialuos aktualitatis, kas atkluoj na viņ myusu dīnu Latgolys vaibstus, bet ari individa ceiņu par izdzeivuošonu i pošcīnu, sātys sajiutys i dzeivis jāgys mekliejumim.
Dzejūļu kruojums radeits, pasasokūt Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts kulturkapitala fonda i A/S “Latvijas valsts meži”, kai ari Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys Rodūšūs dorbu finansiešonys konkursa finansialu atbolstu.


text:
Pasauļa karu pūsteituo Daugovpiļs Muorteņa Lutera katedrale
Roksta autore: Gunta Ločmele, portals lakuga.lv
Latgolu skaita par Latvejis katuolicisma centru, tok, izviertejūt viesturiskūs olūtus, redzim, ka ite aktivi dorbuojušuos ari cytys konfesejis. Jau 11. g.s. Latgolys teritorejā īīt pareizticeiguo kultura, 13. g.s. suoc nūsastyprynuot katuoļticeiba, bet piec Reformacejis leluokuo daļa Latgolys muižu puorīt luterticeibā, i viņ piec Jezuitu īīšonys Latgola palīk katuoliska. Cieški mes damierstam par evangeliski luteriskuos bazneicys atstuotū montuojumu i bazneicu liktini. Smogs liktiņs bejs luteraņu draudzei i Muorteņa Lutera katedralei Daugovpilī, kas 20. g.s. tyka smogi pūsteita, vairuokys reizis atjaunuota i niule lapna slīnās dabasūs Daugovpiļs Bazneicu kolnā. Ite sūpluok atsarūn četru atškireigu konfeseju dīvnomi.
Imperators dūd atļuovi bazneicys ceļšonai
Luteraņu kūpīna Dinaburgā (Daugovpiļs viesturiskais nūsaukums 1275.–1656. g. i 1667.–1893. g.) izaveiduoja jau ap 1630. godu. Tūmār vēļ da 19. g.s. evaņgeliski luteriskajai draudzei piļsātā nabeja sovys pastuoveigys lyugšonu vītys. Nu 1790. goda Dinaburgys luteraņu draudzi apkolpuoja Ēgiptis aba Vylkamīsta bazneicys muoceituojs. Viesturiskajūs olūtūs atrūnomys līceibys par Krīvejis imperatora Nikolaja I gasteišonu Dinaburgā 1834. godā, kod amatnīks, cymdu meistars Gotfrids Dibels caram īsnēdze lyugumu ļaut dybynuot luteraņu draudzi piļsātā. Sajemūt cara pīkrisšonu, 1835. godā Dinaburgā tyka dybynuota vuocyska luteraņu draudze. Tymā pošā godā cars atbaļsteja ari lyugumu piļsātā ceļt luteraņu bazneicu. Luteraņu draudzis dīvakolpuojumim tyka pīlāguota vīna nu sātu Dinaburgys cītūkšņa teritorejā. 1836. godā akademiks Fraņcs Šusters izstruoduoja buvnīceibys projektu myura bazneicai, tok, īspiejams, finanšu tryukuma deļ itys projekts natyka realizāts.
1863. godā 9,8% nu Dinaburgys apriņča īdzeivuotuoju beja luterani. Tī beja vuocu amatnīki, Dinburgys cītūkšņa garnizona viersnīki, kai ari piļsātys īdzeivuotuoji. Augūt piļsātai, pīauga ari draudzis lūcekļu skaits, partū roduos vajadzeiba piec leluokys lyugšonu vītys. 1872. godā suoce vuokt leidzekļus jaunys myura bazneicys ceļšonai. 1890. goda 3. julī Krīvejis Imperejis Īkšlītu ministrejis Gareigūs lītu departamenta vicedirektors ar lyugumu atļaut Dinaburgys luteraņu draudzei pierkt zemi bazneicys ceļšonai grīzēs pi Vitebskys gubernis gubernatora. Tai draudze par 4000 rubļu tyka pi 800 kvadratasu (1 kvadratass ir 4,552 kvadratmetri) lela gruņtsgobola Jaunbyuvis rajonā. Eisā laikā jaunuo dīvnoma ceļtnīceibai tyka savuokti aptuvani 18 000 rubļu. Jau 1891. godā muoceituoja Juliusa Bitnera vadeibā tyka suokta myura bazneicys ceļtnīceiba i rudinī tyka īmyurāts bazneicys pamatakmiņs. Bazneicys byuvplanu izstruoduoja vuocbaļtīšu arhitekts i muokslys viesturnīks Vilhelms Neimanis, kurš tymā laikā beja Dinaburgys piļsātys golvonais arhitekts. Muorteņa Lutera katedrale Dvinskā (Daugovpiļs nūsaukums 1893.–1920. g.) svineigā dīvakolpuojumā tyka īsvieteita 1893. goda 31. oktobrī.
Neogotikys pērle
Muorteņa Lutera katedrale calta neogotikys stilā. Ceļtnīceibai tyka izmontuoti vītejī, Kalkūnu ceplī speciali taiseiti sorkonī cegli. Bazneicys ākā ir garenbyuve ar naparostu plānojumu. Bazneicys rītumu golā dacalts asimetrisks zvonu tūrņs ar augstu piramidys veida smaili. Zvonu tūrņs izrūtuots ar arkys veida jūslom. Asimetriski veiduotū fasadi akcentej lela apjūma rūzis lūgs ar kolonom i arkadi. Austrumu golā ir draudzis telpa, oltora zona, kai ari simetriski veiduotys sakristejis. Grezni veiduota ir ari bazneicys dīnvydu suona fasade, bet zīmeļu suona fasade veiduota samārā attureigi. Profileitī bolsti i arkade draudzis telpu sadola div navīnaida izmāra daļuos, kas Latvejis sakralajā arhitekturā ir reši sastūpams. Plotuokajā daļā viers īejis iztaiseita vargaņu lukta, bet šauruokajā daļā izveiduots ūtrais stuovs. Bazneicys īkšpusi izgaismoj leli lūgi. Kūpumā bazneicys interjers i uorpuse veidoj vīnuotu stilistisku ansambli.
Nu bazneicys par nūlyktovu i boksa školu
Bazneica smogi cīte Pyrmuo pasauļa kara laikā, tok piečuok draudze kūpejim spākim tū atjaunuoja. Laika pūsmā nu 1927. da 1928. godam tyka remonteitys bazneicys uorsīnys i jumts. Piečuok tyka izkruosuotys ari īkštelpys i paplašynuota vargaņu lukta, kai ari īreikuota centralapkure. 1935. godā tyka pabeigts bazneicys kapitalremonts. Tymā pošā godā nūtyka ari Daugovpiļs (piļsātys oficialais nūsaukums nu 1920. g.) luteraņu draudzis 100 godu jubilejis svieteišona. Tymā laikā draudzei beja sova svātdīnis škola, draudzis kors i damu komiteja. 20. godu symta suokumā bazneicā regulari tyka reikuoti vargaņu muzykys koncerti, kurūs pīsadaleja profesionali muokslinīki.
Ūtruo pasauļa kara laikā bazneica tyka smogi pūseita. 1941. godā, atsakuopūt padūmu armejai, bazneica tyka aizdadzynuota. Guņsgrākā cīte tūrņs, sadaga kūka interjers, lūgu ramys, kancele, oltors, varganis i jumts. Jau piec goda draudze suoce atjaunuošonys dorbus – izlyka jumtu draudzis telpai, atjaunuoja tūrni, tok jau eisuoku, izgataveja pagaidu oltoru i kanceli, kai ari lūgu vitražu vītā īlyka parostūs styklus. Bazneicys atjaunuošonys dorbi byuvtehnika Georgoja Baložina vadeibā nūtyka vēl da 1943. goda. Piečuok, 1944. godā, kod atsakuope vuocu armeja, uzlidojumu laikā bazneicai izbyra lūgi. Bet pusgoda laikā, cikom draudzei nabeja sova muoceituoja, bazneica tyka piļneibā izpūsteita. Bazneicys kūka interjers – oltors, kancele, beņči, dorovys i greidys dieli – tyka sadadzynuots lokomativu kurtivēs. Sovu darbeibu draudze atsuoce viņ 1945. godā, kod piļsātā īsaroda muoceituojs Nikolajs Muižnīks, kura vadeibā tyka īsuokti kuortejī bazneicys atjaunuošonys dorbi. Tok bazneicys atjaunuošonu kavēja tuo laika piļsātys vadeiba, kura pastreipuoja, ka draudzis vajadzeibom pīteik viņ ar nalelū kapelys telpu.
Puors godu vāluok, 1947. godā, bazneicys telpys suoce izmontuot kai nūlyktovu, tok jau 1955. godā bazneica tyka Daugovpiļs Lokomativu depo eipošumā. Uzjāmums bazneicys telpuos īkuortuoja sovu Boksa školu. Juopīzeimoj, ka padūmu laikā cieški bazneicys izmontuoja kai nūlyktovys, bet luteraņu bazneicu telpys tyka pīlāguotys kinoteatrim – kai Kuorsovā i Rēzeknē – ci sporta školom – kai Ludzā i Daugovpilī.
Draudze daboj atpakaļ dīvnomu
Daugovpiļs Lokomativu depo Boksa škola atstuoja bazneicys telpys 1989. godā. Daugovpiļs piļsātys dūme planavuoja bazneicu restaurēt i izmontuot viņ kai koncertzalu. Tok saskaņā ar Latvejis Republikys lykumu “Par eipašuma atdūšonu religiskajom organizacejom” 1993. godā pošvaļeiba nūlaistū bazneicu atdeve draudzei.
Muoceituoju Linarda Rozentāla i Aivara Guseva vadeibā nūtyka bazneicys restauraceja. Div godu laikā tyka atjaunuots bazneicys tūrņs, krysts, jumts, īstykluoti lūgi, atjaunuotys elektroinstalacejis. Jau nu 1998. goda Leldiņu Muorteņa Lutera katedralē nūtyka regulari dīvakolpuojumi. 2003. godā Daugovpiļs luteraņu draudze sajēme Vaļsts pīminekļu aizsardzeibys inspekcejis Goda bolvu nominacejā “Vaļsts i sabīdriskūs organizaceju īguļdejums”.
Koč ari Latgolā ir cīši senejis katuolicisma tradicejis, Bazneicu kolnā, kas ir vīns nu popularuokūs turisma objektu Daugovpilī, Muorteņa Lutera katedrale izcalta vēļ pyrms katuoļu, pareizticeigūs i vacticeibnīku dīvnomu. Eistynojūt Daugovpiļs luteraņu draudzis projektu par skotu laukuma izveidi bazneicys tūrnī, Muorteņa Lutera katedralis tūrņs iz itū šaļti ir vīneigais nu vysu četru dīvnomu tūrņu, kas pīīmams apmaklātuojim.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Rēzeknis apokalipse pyrma 75 godu
Roksta autors: portals lakuga.lv
Rēzeknis niulenejuo apbyuve atsaškir nu pyrmskara karteņuos radzamuos – tik daudz zudušu sātu i tukšu laukumu. Vyss radikali puorsameja vīnā 1944. gods naktī – nu 6. iz 7. apreli, tūgod tei beja Leluos Pīktdīnis nakts. Nu sorkonūs pusis Rēzekne puordzeivuoja 11 uzliduojumus. Viers bumbvediejim liduojušys „Smerša“ lidmašynys, kas kontrolejušys, kai teik piļdeits aizdavums. Par bumbu svīsšonu suonim – liduotuojim draudiejs struopis bataļjons. Sovutīs vuocīši atsakuopdami sasprydzynuoja palykušūs Rēzeknis dzeļžaceļa i sakaru objektus. Kai cylvākam puordzeivuot ituos II pasauļa kara šausmys?
Ēriks Začs atguodoj tāva stuosteitū, pats ar realom kara šausmom sasatics dīnestī Afganistanā: “Par Rēzeknis bombardiešonu maņ tāvs stuosteja, jis dzims 1928. godā, jī dzeivuoja tūlaik tī, kur niulenejuo “Latvijas finiera” ražūtne “Verems”. Es pats pīmiņu pi tuos sātys bombu dūbis – vīna iz zīmeļu pusi, ūtra – iz dīnvydu. Stuosteja, ka sātai lūgi izbyruši. Tai kai bombardēja naktī, apgaismuojums beja pi izplietņu pīsītī fosfora goboli. Daudzi, vēļ naizdaguši, sakryta pūrā. Muns tāvs, juo godu jaunuokais bruoļs i sābris tuo poša 1928. gods trejatā nūguojuši iz tū pūru i tūs fosfora gobolus izvylkuši. Atnese iz sātu i īlyka kotrys sovā ceplī kai kurynomū. Sābru sātā ceplis deļ korstuma sabruka, pi mums viņ kotlam caurums izdaga. Prūtams, jī vysi redzēja, kai Rēzekne nūdaga.
Kai jutuos cylvāki? Tuos bombys, cik tī tryuka, varēja izkrist ari iz sātom, lūgi jau taipat izbyra. Partū jutuos jī laikam cīš brīsmeigai. Taipat jau beja pīdzeivuota izvesšona, vuocu laikā runuojuši, ka tīpat Ančeipūs (Ančupānūs – red.) saun žydus i puorejūs. Bārni staiguoja voi sliepuoja pa kolnim, daudz kū ari redzēja. I piec kara otkon izsyuteišona.
Taudejaņūs beja vuocu municejis nūlyktova, piec vuocīšu aizīšonys Ančeipu puikeli staiguoja iz tīni. Minys i lādeņus azarūs laide, guņskurūs lyka. Vīnu reizi Ančeipu puiši naaizguoja iz tīni, piec nūtykuma var sprīst, ka sābru dzeraunis puikeli beja lykuši spruogstvīlys guņskurī, vēļ tyvumā asūšī goni daguojuši. Vysi beigti, zornys pa kūkim. Es pats tī školys laikūs staiguoju, vys vēļ varēja atrast puļvera i lādeņu gobolus.”
Gleznuotuojs Juoņs Unda sovys atminis dzeivis laikā pīrakstejs: “6. apreļa vokors – Leluo Catūrtdīne pyrms Leldīnis. (..) Mes sāstamēs pi vakareņu golda… Un tod suocās brīsmeigs, rejūšs trūksnis – pyrmī spruodzīni, škind lūgu stykli. Iz izpletnim teik izkuorti lukturi, un jūs gaisma tik spūdra, ka iz zemis varātu īraudzeit pat odotu. Aiz viļņa sekoj viļņs – nuovis kravys teik bezjiedzeigi svīstys iz piļsātu. Saprūtam, ka līta nūpītna, un dūdamēs lejā iz pogrobu. (..) Tī jau beja saskriejuši tyvuokūs nomu īdzeivuotuoji: skaņ gon klusynuotys, gon sirdi plūsūšys vaimonys; cyti skaita puotorus voi dzīd Dīva dzīsmis. (..) Tyvuok spruogstūšūs bumbu gaisa viļni nu centraluos apkuris ceplim raun uorā palnus. Suokumā nasaprūtam, kas nūteik; dūmojam, voi nalaiž kaidys gāzis. Mes reistomēs, kuosejam, ruopojam pa greidu. Daži naiztur un bāg pogolmā, bet spruodzīni un naizturami žylbynūšuo gaisma dzan jūs otkon atpakaļ. Tai tys turpynojās stuņdis treis ar 3–5 minutu puortraukumim. (..)
Izaruodeja, ka golvonū trīcīni beja sajāmuse piļsātys dīnvydu daļa: cīši apbyuvātais nabadzeiguokais rajons, tautā saukts par “Ameriku”, un upis krosti (ari čekys pogrobi). Tyka svīstys na viņ gryutuos t. s. fugasa bumbys, bet ari dagbumbys, un kūka ustabenis aizadaga kai skoli. Bombardietuoji laikam īsadūmuoja, ka truopejuši eistajam mierkam. (..)
Kod suocēs uzliduojums, stacejā Rēzekne I pīguoja nu Reigys pasažeru viļcīņs, un stacejis apsardze lykuse cylvākim gluobtīs iz Kovšu azara lada. Bet izaruodeja, ka gaisa piratim beja jauns mierkis – bumbys tyka svīstys iz azara. Runuoja, ka nuovē aizguojuši vairuoki symti cylvāku: gon nūgalynuotī, gon īvainuotī, kas, ladam īlyustūt, nūgryma azara dybynā.” (“Tāvu zemes kalendars 1996”, 195.–198.)
Juoņs Viļums: “Beja 6. apreļs, Leluo Catūrtdīne. Vālā vokorā, kod gulējom, ap deveņom voi desmit stuņdem, gaiss suoce vuoreitīs kai rogonys kotlā. Zylajā gaisā atsaroda varbyut vairuokys desmitis lidmašynu, kas nese nuovis kravu viers Rēzeknis.
Pyrmī bumbu spruodzīni cylvākus izcēle nu mīga. Izavēre, ka gaisā riņkoj daudz, daudz apgaismuošonys bumbu – izgaismuots beja plašs rajons. Suokumā vēļ suove vuocīšu zenitlelgoboli, bet vāluok ari tī apklusa. Bumbu spruodzīni ilga varbyut stuņdis div. Tod beja nalels puortraukums – kaida stuņde voi drusceņ vairuok.
Sekuoja ūtrys uzliduojums, kas turpynuojuos leidz reita gaismai. Tys beja vēļ dryumuoks par pyrmū. Taidu mes sagaidejom Leluos Pīktdīnis reitu. Piec uzliduojuma izabeigšonys nu Rēzeknis suoce plyust biegļu bori vysūs vierzīņūs: gon kuojom, gon braukšus, lai tikai byutu tuoļuok nu drausmeiguo nakts uzliduojuma vītys. (..)
Taids pat uzliduojums nūtyka ari nuokušajā naktī. Itūreiz vairuok tyka svīstys dagbumbys. Tuo rezultatā nūdaga vairuoki kvartali Reigys, 18. novembra, N. Rancāna un cytuos īluos. Bombardiešonys laikā guoja būjā gruomotu veikals “Gaisma”, privatais Mendrika veikals utt.” (“Tāvu zemes kalendars 1997”, 190.–191.)


text:
Narcise
Narcise (Narcissus) – amariliņu (Amaryllidaceae) saimis auguoju ciļts. Pasauka izacāluse nu greku volūdys vuorda narkao - reibeigs; zīdi tur stypru reibeigu smuordu. Daudzigadeigi seipulauguoji. Kuots gars, bez lopu, ar nazcik pamatlopom. Zīdi gona makani, parostai pa vīnam ci pa nazcik kūpā. Sāklys malnys, opolys ci styurainis.
Ciļtī ap 50 škiru; aug vysuvaira Vydsjiurys regiona vokoru daļā. Latgolā audzej 3 škirys: boltuos aba ailinīku narcisis, pušku narcisis i dzaltonuos narcisis (Narcissus pseudonarcissus). Īvaiseits daudzi škiru izmeju.
Pasauka[pataiseit | labot pirmkodu]
Senejūs greku mitologejā stuosteits par cīši skaistu jauniekli, kura vuords beja Narciss. Jis tai sevi mīļuojs, ka apleik nikuo namanejs i vys vierīs iz sova šmukuo vaiga iudiņa atspeidīnī. Partū dīvi jū nūstruopiejuši i puormejuši par puči, kura sovu zīdu pagrīzuse iz suonu tai zamai, kaiba vārdamuos iudiņa spīgelī.


text:
„Bez PVN” Voldiks, kurs dzeivoj iz jumta
Ar ūtrū albumu, koncertim, sātyslopu i jaunu sastuovu aktivu darbeibu atsuokuse latgalīšu grupa „Bez PVN”. Iz skotuvis radzami jau zynomī bruoli Kristaps i Guntis Rasimi, jim pīsavīnuojs Jurs Vucāns, kas, kai smej grupys bīdri, izduovynuojs Latgolai dzīsmi par opeli, bungys pīspielej grupys „Momend” bundzinīks Normans Bārbals, bet pi basgitarys niu kusteigs i prīceigs radzams Valdis Vucāns ci grupys bīdrim vīnkuorši Voldiks. Kas i kaids ir Valdis? Varbyut leluoka skaidreiba sasarass piec puora vaicuojumim.
„Bez PVN” albuma prezentacejis laikā daudzim beja vaicuojums, kas tys Voldiks taids ir. Kas tod jis ir?
Kas es asu? Grupys „Bez PVN” basgitarists. Asu Juram bruolāns i Aijis „muosa” Guntim i Kristapam. Es jūs pazeistu ari jau… kaidus godus sešus, pa munam.
Cyts vaicuojums tod byutu bejs, kai var tikt spēlēt grupā „Bez PVN”. Niu skaidrs – caur pazeišonūs…
Njāāā… (smejās) Caur pazeišonūs. Bet vēļ ir nūsacejums, ka juobyut pasystam iz dažaidom izdareibom i taidam, kū grupa pījem. Jī izviertej i tod secynoj, voi Tu esi gona lobs, kab spālātu grupā.
Cik atlasis kuortys Tev beja?
Maņ beja eksamens! I eksamenā beja divejis atlasis kuortys: muzykys spieliešona i iedīņa degustiešona aizsītom acim.
Kristaps Tevi raksturuoja ar vīnu vuordu, ka grupā Tu esi tamada…
Nui, tei tamada myusim cīši meila tema. Tamada ir tys, kurs soka tostus, uzmundrynoj tautu i tai tuoļuok. Da tostu saceišonai es vēļ naasu tics publiski, bet mož i na cik i tuoļā nuokūtnē tys varātu nūtikt.
Tevi raksturuoja ar vīnu vuordu, bet kai Tu raksturuotu „Bez PVN”?
Oi… „Bez PVN” ir vysaiži. Cīši dzīvesprīceigi. Ar cīši lobu i izteiktu humoru izjiutu. Tys ir vīns nu leluokajim styurakminim, deļ kuo grupa ir kūpā. Vysod teik jūkuots, vysūs mieginuojumūs i storp tim. Myusim ir cīši lobys attīceibys na viņ mieginuojumu laikā. Sasakontaktejam, sasateikam ari taipat, doram vysaidys lītys kūpā. Vysim, ruodīs, ka ir taids kūpeigs redziejums iz dzeivi. Mes kotrs asam ari sovaiduoks. Drusku slinki, kurš kurluoks i tai tuoļuok.
Kū Tu dori kasdīnā?
Iz papeira es asu klasificāts kai nūdūkļu inspektors. Bet es nastruodoju tymā sferā, par tū ka… nu kai es tagad cylvākim praseišu nūdūkļus, ka pats spieleju grupā „Bez PVN”? Niu jau ostoņus godus es struodoju par jumiki-skuordnīku. Pa jumtim viņ dzeivojūs. Tī maņ cīši pateik. Augšā nivīns natraucej, tī ir klusai, labi pa dīnu. Bet es vysus nu augšys radzu. Saīt koč par puora stuovim, bet tyvuok Dīvam.
Kai Tu tyki taidā sferā?
Pabeidžu vydsškolu, atbrauču iz Reigu i gribieju pastruoduot. Suoku struoduot, palyku struoduot i tai i tāņ struodoju. Nūdūkļu inspektorus pabeidžu deļtuo, ka piec vydsškolys beja kur ta juosavuica. Es daže nazynu, kai es izdūmuoju tī pasavuiceit. Pabeidžu, bet maņ tei tema nav meila, deļtuo ari nastruodoju.
Kaidys Tev ir sajiutys, kod Tu redzi sovu pabeigtū jumtu?
Tagad jau ir tai, ka, ejūt pa Reigu, es radzu – vīns jumts muns taiseitais, ūtrs. Ir tai: suocūt jaunu, tu atej, nūviertej i ir drupeit taida īškeja sajiuta – koč kas kņut – deļ tuo, ka kotrs jumts ir sovaiduoks. Metodis vīnaidys, bet jumts sovaiduoks. Tod tu suoc jū taiseit. Nu suoku izprūti, izdūmoj, kai tu taiseisi, puorzalomoj ar vysim īspiejamajim dorba vadeituojim i arhitektim, tod dori. Pats process cytu reizi apād vaira nervu, kai grybātu, bet ir cīši loba sajiuta, kod tu pabeidz tū sātys capuri. Nūkuop nūst, paej metrus symts, voi cik jau saīt, atpakaļ, verīs iz jumtu i dūmoj: „Jā, es atguodoju, ka ite jumta vēļ nabeja, nu niu jis irā!”
Kurs ir bejs Tovs cikom leluokais izaicynuojums?
Doma bazneica. Divejus godus jumeju pa tīni. Gondreiž vysu jumtu mes iztaisejom ar kolegi divatā. Vysi latgalīši niu var īt garum i lepuotīs ar Doma bazneicys jumtu. Varbyut i deļ tuo maņ Dīveņš ļuove spēlēt grupā. Nu tai i saguoja – kod pabeidžu Doma bazneicys jumtu, es suoču spēlēt „Bez PVN”.
Kas Tev kai Valdim vēļ pateik?
Maņ pateik vosorā braukt ar ritini, zīmā ar snovbordu, pavasarī pieteit mārgu jaunūs tārpus i rudinī laseit mežā sieņs. Agruok cīši patyka ēst gatavēt, nu niu taids periods dzeivē, kod vyss taids sasteigts i jaunys ponnys vēļ nav nūpierktys. Bet gon jau, ka tei dzela nikur tuoli naatpaliks. Pateik aizbraukt gostūs iz Preilim, iz Latgolu pi mamys, pa laukim atsapyust.
I kai ar napatikšonu?
Napateik…? Es jau taids smaideigs, lobs cylvāks – maņ vyss pateik. Cytim grupā tī reizem vyss sļikti, voi ir vīns sovs pareizais vīdūklis, bet maņ cīši reši ir koč kas taids, kas napateik.
Albuma prezentacejā Aigars i Ingars nu „Borowa Mc” beja gotovi Tev fanklubu taiseit. Ar sovu dzeiveigumu beji jūs favorits. Voi Tev nav baist itai saslimt ar zvaigžņu slimeibu?
Es dūmoju, ka nā. Nazynu, kas ir zvaigžņu slimeiba. Albums jau ir izdūts i ka naasu saslims, mož vaira i nasaslimšu.
Bet lampu drudzs Tev ir?
Pyrma koncertim – jā! Tai kai maņ ir bejs daudz koncertu (smejās) – vasali četri – tod pyrma kotra koncerta ir nalels uztraukums. Bet tys pazyud trešajā dzīsmē. Pyrmajā dzīsmē ir tai, ka juosaver iz pierstim – ka tik koč kū nasajaukt. Ūtrajā dzīsmē Tu jau saprūti, esi īsaspielejs i trešajā tod jau aizīt. Vysi ir sasavāruši vīns iz ūtra, sasasmaidejuši, tod jau palīk vīgļuok i piersti kustīs lobuok, dūmys raisās uotruok.
Cik seņ Tu spielej basu?
Nu pārnuo goda beigu. Pyrmū reizi basu pajiemu rūkā oktobrī. Tagadejai grupai „Bez PVN” tūlaik jau sastuovā bez basista i bez bundzinīka beja mieginuojums, i es beju tī atguojs kai gosts. Nazynu, voi maņ sātā nabeja kuo dareit, voi atbrauču reizē ar jim nu Latgolys, voi kai tī beja. Zāni izguoja nu mieginuojumu telpys, īdeva maņ rūkā basgitaru i pasceja: „Voldik, še, pasavuici spēlēt basu! Ka tev saīs spēlēt basu, tod tev saīs spēlēt basu (atkluosme). Nasaīs, nu vysmoz byusi paraudzejs spēlēt basu. Švakuok jau nabyus.” Pa tuo mieginuojuma laiku īsavuicieju vīnu melodeju nūspēlēt. Nu i tai suoču vuicētīs vaira.
Bīži kasdīnā trenejīs?
Es cenšūs, teoretiski, kotru dīnu vysmoz stuņdi. Es zynu, ka tys ir pamoz i ir dīnys, kod maņ nasaīt, bet es cenšūs. Cytu reizi saīt vaira kai stuņdi – tys atkareigs nu garastuovūkļa. Bet es raugu atsasēst paspielēt kotru dīnu. Dorba dīnys maņ ir jumtim, vokori i breivdīnys muzykai.
Kura nu „Bez PVN” dzīsmem Tev pateik vysvaira?
Tys ir atkareibā nu situacejis i nu apstuoklim. Cytreiz sastdīnis reitā var patikt „Loopi”, pīktdīnis vokorā „Zuoleite”. Bet vyspuor es asu pamanejs, ka maņ pateik vysys dzīsmis, kū mes spielejam (smejās). Maņ pateik juos spēlēt, pateik klauseitīs.
Voi Tu pats ari esi raudzejs raksteit dzīsmis?
Naasu raudzejs. Vēļ cikom nā. Cytu reizi, sātā siežūt, vīns pats džemoju – pabļaunu, padzīdu. Da kuorteigai dzīduošonai gon vēļ kai da Maltai kuojom nu Reigys.
Prezentacejā „Bez PVN” saceja paļdis mūzom par īdvasmu. Kas Tevi īdvasmoj?
Kas mani īdvasmoj? Prūtams, ka maņ ir mūza. Jei staigoj maņ vyslaik pakaļ, kuop ar mani iz jumta. Ha. Vyspuor maņ cīši pateik tys, kū es doru tī iz skotuvis. Tei ir muna mūza. Laikam prīca viertīs iz cylvākim, kurim pateik, kai grupa „Bez PVN” spielej. Paļdis jim!
Voi par muzyku Tu jau sapņuoji bierneibā? Par kū Tu vyspuor gribieji byut?
Maņ nabeja taida sapyna, ka es bierneibā grybātu byut tī policists, guņsdziesiejs voi… rokzvaigzne. Es daže pyrma goda par vysim 100 % beju puorlīcynuots, ka es nikod nakuopšu iz skotuvis i naspieliešu koč kaidu instrumentu, pīmāram, basgitaru. Bet nu redz kai dzeive sasagrīž, ka niu juospielej!
Cik bīži Tu itai ļaunīs dzeivis īspiejom?
Vai, vysu laiku, maņ ruodīs! Es asu dzeivei taids dīzgon atvārts cylvāks. Maņ pateik paraudzēt vysu laiku koč kū jaunu.
Voi esi dūmuojs par vēļ kaidu muzykys instrumentu?
Vīnu breidi sev golvā drusku, drusku beju īdzyns taidu dūmu, ka varātu paraudzeit kontrabasu, kas taida lela basgitara viņ ir. Bet nūpierkt i sev jū sātā turēt, tys nav tai cīši labi. Vīneigi, ka jū varātu izmontuot kaiduos dzīsmēs voi iz atseviškom dzīsmem iz skotuvis iznest. Pateik maņ, kai tys kontrabass izaver. Taids lels! Bet nu dzeive ruodeis, kai tī saīs. Par agri sprīst navajag.
Koncertūs puiši uzsver, ka esi šmukuokais nu grupys, breivs i ka mārgys var pīsasaceit ryndā. Kaida tod ir atsauceiba?
Cik daudz koncertu ir bejs, tik ari lela atsauceiba (smejās). Leluokuo atsauceiba tāņ beja laikam piec albuma prezentacejis. Bet es naasu rokzvaigzne. Zam lūgim fanu bors nastuov i es ari nagrybātu, kab tai byutu. Cytreiz ir tai, ka vīnā dīnā socialajūs teiklūs ir par daudzi uzaicynuojumu nu dažaidom personom. Tai kai maņ ir gryuts atsaceit cylvākim, tod reizem tys saīt drupeit apgryutynūšai… Bet reizē, ka tys koč kaidā veidā paleidz grupai, tod es asu ar mīru sevi zīduot!
„Bez PVN”, kai jau zynoms, ir nūstuoja, ka dzīd taidā volūdā, kai dūmoj. Kaids ir Tovs latgalīšu volūdys stuosts?
Es asu runuojs latgaliski vysu laiku i nu tuo nasakautreju. Maņ ari dorba bīdrs ir latgalīts. Vysleidza – Reigā, Ventspilī, kod struodojam, vysod runojam latgaliski. Ir forši apsavērt nu molys iz cylvākim – ir kuri paprosa, voi mes franciski runojam, voi kaidā volūdā mes vyspuor tī runojam… Ka runoj mudri latgaliski, tod cylvākim nu molys ir gryušuok iztvert. Bet tys līk pasmaideit. Latgalīšu volūda ir pluss. Es zynu vīnu volūdu vaira kai cyti, kurī nazyna! I es lepojūs ar tū.
Kaidys ir Tovys asociacejis, kod suoc saukt itaidus vuordus… Pyrmuo
Reits.
Tylts
Red Hot Chilli Peppers
Viejs
Viejs. Nu tīšom viejs. Gaisa plyusma. Deļ kuo maņ nav cytys asociacejis ar vieju? (naizpratnē smejās)
Grybu dzeivuot
Guntis buorzdā.
Vyss vīns
Nu asociejās ar Kristapu. Jis jū nu suoku beja īdzīduojs.
Zuoleite
Ha, ha, ha. Nu, zuoleite… Lai byutu itei zuoleite, kas parkā.
Bolts. Kluss. Navaineigs
Na asociaceja, bet cīši spilgti atmiņā ir palics tys Kristapa tārps, kas jam beja SeMā (seņuok raidejums LTV7), kod jī tī akustiski spielieja. Tod vēļ Aija beja. Maņ tys tārps atmiņā plaiksnej.
Vuordu cīš daudz
Ar koč kaidu trauceni. Varātu byut cukra trauceņš, kurs ir pylns ar koč kū. Tī vuordi laikam vydā.
Asom tepat
Asom tepat… dzīsme. Palikšona. Es nikod naasu braucs struoduot iz uorzemem. Ir bejušys dūmys vīnu mozu breiteņu, ka mož paraudzēt, teiri tai pasavērt, kai tī ir. Cyti struodoj, bet es saprotu, ka nagrybu vyspuor nikur braukt. Maņ tepat ir perfecto!
Kas Tev dora tū lobū sajiutu ite?
Lobuo sajiuta ir, ka es doru koč kū ite Latvejā – piec manis palīkūšu. Ari maņ ir draugi, kuri struodoj uorzemēs. Jī atbrauc, i es verūs iz cylvākim, kas struodoj dorbus, kurūs nagryb struodot. Bez kaidom izaugsmis īspiejom. Tys, pa munam, nav pareizi. Vajadzātu cylvākam dareit tū, kas jam pateik, interesej. Vēļ es asu puorsteigts par jūs iesšonys paradumim. Atbrauc draugi pi manis gostūs, es taisu jim vakarenis, a jī lelom acim šokā verās, ka „tu i salatus pats taisi, i buļbus vuorej?” Tei ir līta, kas maņ otkon līk īplest acs. Braucit vysi atpakaļ, byus foršuok!
I tod pādejuo… Reits
Vīna asociaceja: vosorys agrys reits. Puspīci nu reita, varbyut pat četri. Kod mygla vēļ turīs i saule lāc. I tys nav piļsātā. Dreižuok koč kur Latgolā iz grants ceļa. A ūtra taišni i ir dzīsme „Reits”, kas asociejās ar stresu, jo koncertūs juospielej pyrmuo. Tod vēļ juosaver iz pierstenim, kab nasajiukst…
Ar Voldiku sasarunuoja Edeite
Kartenis: Baiba Buceniece i nu grupys “Bez PVN” arhiva


text:
Ineta Zelča Sīmansone: Latgolys muzejim juomeklej sova identitate
Intervejis autore: Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv
Latgolys kulturys dzeivis naatjamama daļa ir iteinis muzeji, gon akreditātī i pošvaļdeibu uzturātī, gon privatī. Pārn 4. pasauļa latgalīšu saītā pījimtajā rezolucejā runuots par vajadzeibu izveiduot Latgolys Muokslys muzeju, par kura pamatu byutu Latgolys muokslinīku dorbi.
Pādejūs godūs Latgolys muzeju apmekliejumu skaits ir audzs, bet cik lelā mārā tī ir pamaneiti iz kūpejuo Latvejis muzeju fona i voi ir spiejeigi pīvylynuot apmaklātuoju, voi Latgolai vajadzeigs jauns muzejs? Tū vaicuojom muzeologei i dūmneicys “Creative Museum” vadeituojai Inetai Zelčai Sīmansonei. Jei na tikai sekoj leidza Latgolys muzeju aktivitatem, bet leidzadorbojās ar muzeju nūzari saisteitūs projektūs Latgolā. “Creative Museum” nu 2015. leidz 2017. godam veiduoja Rēzeknis Zaļuos sinagogys ekspozicejis satura koncepceju i koordinēja izveidis projektu, organizēja storptautisku konfereņci “Ebreju Rēzekne” i izdeve rokstu kruojumu. Niu dūmneica struodoj pi jaunu projektu Latgolā.
Dūmneicai “Creative Museum” ir izaveiduojuse sadarbeiba ar Kuorsovys nūvoda pošvaļdeibu, itūšaļt tūp pietejums par Kuorsovys i tuos apleicīnis viesturi, nuokūtnē īcarāts izveiduot Kuorsovys nūvoda muzeju. Pastuosti vaira par tū.
Pyrma muzeja izveidis svareigs ir akademisks pietejums. Kai izaruodeja, Kuorsovys viesture nav pieteita taidā leiminī, tū ir darejs tikai vītejais nūvodpietnīks. Pyrma mēs suocem apjūmeigu pietejumu, kurā īsaisteiti daudzi pietnīki. Tiek pieteita gon arheologeja, dzeļžaceļa viesture, muižys, etniskuo daudzveideiba nūvodā, ari Holokausts. Paraleli mes pajēmem mozuoku projektu par Kuorsovys ebrejim. Parkū ebreju Kuorsova, na latgalīšu Kuorsova ci krīvu? Vīna nu atbiļžu ir, ka vīnā nu pūsmu ebreji beja vairums iteinis dzeivuotuoju.
Ituo goda beiguos gribim pyrmūs rezultatus rokstu kruojuma veidā paruodeit. Tymā pošā laikā sokom “Kuorsovys stuosti”, tys ir atvārts projekts – pietejums. Mes gribim nuokušajā projekta pūsmā izpieteit padūmu laikus, ari 21. godu symta kuorsovīti caur sociologu i ekonomistu skotu punktu.
Kai ar pošu muzeju, kod tys byus?
Pošai Kuorsovai ir juonūbrīst leidz idejai par muzeju. Kod rakstejom koncepceju, mes pīduovuojom, ka var ari nalikt vuordu “muzejs”, bet gon lītuot informacejis centrs, omotu sāta, interešu centrs ar ekspoziceju par Kuorsovys viesturi. Maņ ruodīs, ka nav jāgys lītuot vuordu “muzejs”, ka pošvaļdeibai i muzeja veiduotuojim nav leluoka mierķa byut lelajā profesionalajā muzeju saimē, kas izlīk sovus pīnuokumus i atbiļdeibu. Ka ir muzejs, tys zeimoj, ka juobyut kruojumam, kruojuma komplektiešonys, restauracejis politikai i tt. Muzejs juoveidoj dzeivs, maineigs, jaunīšim i vītejai sabīdreibai vajadzeigs.
Dūmoju, ka diskuseja par formu aktualizēsīs, tys byus juoizlem pošvaļdeibai, ari par ekspoziceju, īspiejams, tei var byut digitala. Munupruot, Rēzeknis Zaļuo sinagoga itūšaļt cīši labi dorbojās nabyudoma muzejs, lai gon sarunvolūdā tū sauc par Ebreju muzeju. Īspiejams, leidzeigi byus ari Kuorsovā.
Majā nūtykušajā 4. pasauļa latgalīšu saītā pījimtajā rezolucejā runuots par Latgolys Muokslys muzeja izveidi. Kai tu verīs iz itaidu ideju?
Es verūs iz tū nagativi, partū ka, maņ ruodīs, Latgolā byutu juoatteistej asūšī muzeji, navys juobyuvej ci juoaataisa jauni. Par itū es asu diskutiejuse ar režisoru Vīsturu Kairišu piec kongresa, secynojūt, ka tys varātu byut na Latgolys Muokslys muzejs, bet Latgolys muzejs. Nu vīnys pusis, nav tik svareigi, voi Latgolys muzejs ir Rēzeknē, Daugovpilī, Ludzā ci Bolvūs. Tymā pošā šaļtī saprūtūt, ka jau ir Latgolys Kulturviesturis muzejs, i jamūt vārā, ka Rēzeknē ir Latgolys vietnīceiba GORS, varbyut var itū ideju atteisteit i dūmuot par Latgolys kulturviesturis muzeja puorzeimūluošonu, dūdūt muzejam lelu motivaceju i ambiceju byut par Latgolys muzeju, nabyuvejūt jaunu.
Runojūt par muokslu, Latgolā ir lels muokslys centrs – Rotko. Tys pylda miseju ruodeit Marka Rotko montuojumu i aktualū muokslys ainu. Cyta līta, ka mums nav nacionalys nūzeimis muzeja regionā. Varātu byut, ka tys ir lels nacionalys nūzeimis muzejs uorpus Reigys, kas ruoda Latgolys viesturi, arheologeju, etnografeju, latgalīšu volūdu i tt.
Latgalīšu volūdu aizviņ vaira pamonom publiskajā telpā, ir ūļneicu nūruodis latgaliski, veikalu nūsaukumi. Muzeji eipaši nasteidz tū izmontuot. Voi latgalīšu volūdys izmontuošona varātu byut veids, kai pīsaisteit apmaklātuojus?
Volūdys lītuojums muzejā nav panaceja, tys nabyus atrysynuojums. Dūmojūt par Latgolys muzejim, maņ ruodīs, ka tim ir vaira juomeklej sovu identitati. Pošvaļdeibom nav ambiceju i redzīņa par sovim muzejim, par tū nūzeimi sabīdreibys izgleituošonā i salīdiešonā, turismā. Ambiceju tryukst ari pošim muzejim, pīprosūt adekvatu viereibu sev i nu naudys devieju pusis. Ambiceju tryukums sovā ziņā muzejim ir izdeveigs, partū ka var taidā mīgainā stuovūklī eksistēt.
Parkū ir mīgains stuovūklis?
Tei ir nagribiešona izīt iz jaunom inovativom lītom, beišonuos nu risku, eksperimenta, beišonuos nu tuo, ka suoksim koč kū dareit cytaiži, mums var byut klaidys i kaids myus nūsūdeis. Muzeji naizruoda īšonu laikam leidza. Eipaši regionūs ir nadaudz sajiuta, ka muzeji ir izkrytuši nu apritis. Drūši viņ, tikkū puorskaiteis manis saceitū, muzeji ībiļss. Muzeji soka, ka ir atvārti i gaida apmaklātuoju, bet tymā pošā laikā, voi muzeji koč kū dora, kab mes jūs īraudzeitu?
Pyrma goda blogā raksteji par Latgolys muzeju sātys lopom, kuru nav ci tuos ir nūvacuojušys. Voi koč kas ir mainejīs?
Nikas nav mainejīs. Ka sātys lopa ir, tod tei nav atbylstūša 21. godu symtam. Lela daļa muzeju jūprūjom ir gulūšuos skaistulis, kurim nav pat sātys lopu. Muzeji apsamīrynoj ar nacylu īdaleitu vīteņu sovys pošvaļdeibys sātys lopā. Jim ar tū ir gona.
Digitaluo strategeja nivīnā nu Latgolys muzeju nateik apsavārta kai komunikacejis speialista dorba sastuovdaļa. Feisbukā ci Tviterī koč kas pasaruoda dreižuok najauši, navys mierķtīceigi vierzeits, nimoz narunojūt par Instagram kontim ar šmukom lelom biļdem. Nateik nūvārtāta socialūs medeju nūzeime regiona muzeju dorbā.
Runojūt par Latgolys muzeju pīduovuojumu, voi tys atsaškir nu cytu regionalūs muzeju, voi atsaškir veids, kai saturu pīduovuoj apmaklātuojim?
Ari regionūs ir vaoruoki muzeji, kas teik pamaneiti, par kurim vaira dzieržam, pīvadumam, Tukuma, Kuldīgys, Venstpiļs muzejs. Es grybātu tikpat daudz dzierdēt par vysmoz vīnu Latgolys muzeju. Par tū ari ir rodusēs Latgolys muzeja ideja, ir vajadzeigi mozī piļsātu muzeji, kas dokumentej sovys vītys viesturi, tymā pošā šaļtī Latgolys regionalais muzejs, kas stuosta vysa regiona viesturi.
Muzejim juobyut drūsmeigim izmontuot cytys dorba metodis, sasadorbuot i atrast sadarbeibys partnerus, ar kurim veiduot jaunus produktus. Tys prosa drūsmi, leidz ar tū pastuov īspieja izdareit klaidys. Latgolys i mozūs muzeju lels izaicynuojums ir apmaklātuoju pīsaiste, īdzeivuotuoji vaira juoīsaista izstuožu, ekspoziceju i izgleitojūšūs programu veiduošonā i stuostu stuosteišonā. Cylvāks pīsadola produkta radeišonā i ir lapnys par sovu dzymtū vītu.
Muzejam ir juovar atbiļdēt iz myusu dīnu izaicynuojumim, ekspozicejom, izstuodem, izgleitojūšajom programom juobyut sasaisteitom ar tū, kas nūteik myusu dīnuos. Komunikacejis dorbs ar apmaklātuojim varātu byut aktivuoks. Nu Latgolys muzejim gribīs vaira pietnīceibys, vaira profesionalu izstuožu, na muokslys izstuožu, kurys vīnu piec ūtrys īlaist muzeja telpuos, bet poša muzeja producātys izstuodis. Tys, prūtams, saistuos ar finansem, bet tymā pošā šaļtī taidā veidā muzejs atruoda sovu pietnīceibu. Kai apmaklātuojam gribīs, kab vaira padūmuotu par pīaugušūs izgleiteibu i naformalom laika pavadeišonys īspiejom pīaugušajim, gribīs sajust muzeja lokalū identitati.
Kai viertej Latgolys Kulturviesturis muzeja Latgolys kongresam veļteitū izstuodi “Puori slīkšņam”?
Maņ byutu gribiejīs redzēt profesionalu dizaineru pīsaisteišonu itaida leimiņa izstuodei. Tys iz reizis nūvad pi ambiceju, pi interpretacejis – kū mes ar itū izstuodi gribim pastuosteit? Apsveicami, ka beja izstuodis buklets, mozais ekspozicejis katalogs. Tymā pošā šaļtī gon īkuortuojums, gon interpretacejis veidi i daudzums atstuoja mozuma pīgaršu. Itaida leimiņa izstuodei juobyut daudz ambiciozuokai i leluokai, izmontuotī audiovizualī rysynuojumi ir vairuok škoļnīciski. [red. pīz. Plašuoku izvārsumu var skaiteit I. Zelčys Sīmansonis rokstā.]
Kaidu saredzi sovu pīnasumu Latgolys kulturys montuojuma saglobuošonā i populariziešonā?
Dūmneica “Creative Museum” sovys pastuoviešonys laikā, analizejūt muzejus, ir radejuse zynomu standarta leimini, kuru mes kai profesionali nu muzeju sagaidom. Mes asam vysu laiku pastreipuojuši, ka asam ite, kab snāgtu konsultacejis i diskutātu. Tys nazeimoj, ka uzadūdam par tim, kas iz vysa lobuok zyna. Maņ ruodīs, ka lelā daļā Latgolys i Latvejis muzeju profesionaluo diskuseja nanūteik. Voi nu muzeju darbinīki beistās, voi nu nav laika diskutēt. Taišni diskusejuos īspiejams nūīt da piļneigi atšķireigom idejom i rysynuojumim. Itamā ziņā es dūmoju, ka leluokais pīnasums varātu byut tys kurbuļs, kas vysod apšauba, tymā pošā saļtī ir gotovs pījimt pretiejus vīdūkļus. Tys ir veseleigys profesionalys diskusejis pamats. Prast izvierzeit originalys idejis, tymā pošā šaļtī dzierdēt cytus, kurim ir cytaids redzīņs.
Raugam naatsaceit, ka muzeji i pošvaļdeibys myus aicynoj iz dūmapmaiņu i konsultacejom. Storp cytu, nuokušuais pasuokums Latgolā, atskaitūt Kuorsovu, kur sadarbeibā ar Kuorsovys nūvoda dūmi 2018. goda rudinī izdūsim rokstu kruojumu “Kuorsovys stuosti”, nūtiks vosorys beiguos Preiļu muzejā. Tī vadeisim divu dīnu rodūšuos darbneicys par regionalūs muzeju atteisteibys scenarejim.
Karteņa: Didzis Grods
Komentari
-
Piļneibā pīkreitu Inetai. Vīna ideja itū šaļti palīk aizvīn skaidruoka. Vajag struoduot i atteisteit Nacionālys nūzeimis LATGOLYS MUZEJU. Iz prīšku!
-
“Kuorsovys stuosti” – tys ir labi. Tymūs muzeju izdavumūs grybātūs redzēt vaira dzeiveibys, lai var sataustēt tū stidzeņu, kas nu paguotnis vad iz šudiņdīnu i nasabeist ruodēt ceļu iz prīšku. Tik bez latgalīšu rokstu volūdys atdzimšonys tei saikne ar myusu seņčim, pa munam, nav īspiejama.


text:
Latgalīšu kulturys goda bolva BOŅUKS 2020
NŪLYKUMS
Latgalīšu kulturys goda bolva teik taiseita ar mierki apkūpuot lobuokū, spylgtuokū i svareiguokū padareitū i nūtikšonys pārnejā godā latgaliskajā kulturā, gūdynojūt aktivuokūs latgalīšu kulturys puorstuovus, popularizātuojus, kai ari veicynojūt jaunradis i kulturys daudzveideibys atteisteibu iz prīšku. “Boņuks 2020” tiks gūdynuotys tuos personeibys, nūtikšonys i aktivitatis, bez kuru vysa vaira nabyutu īsadūmojama latgaliskuo kultura 2020. godā.
Projekta ideja i mierki:
Veicynuot latgalīšu kulturvidis saglobuošonu i atteisteibu. Apkūpuot i gūdynuot spylgtuokūs i nūzeimeiguokūs sasnāgumus, nūtikšonys, personeibys latgalīšu kulturā pārnejā godā.
Bolvys reikuotuoji:
Latgolys viestnīceiba GORS
Nominaceju pretendenti:
Fiziskys voi juridiskys personys, kas sovā darbeibā i jaunradē sagloboj, atteista i popularizej latgalīšu kulturu, izmontoj latgalīšu volūdu i atbiļst kaidai nu nūlykumā minātūs kategoreju. Bolva teik daškierta par spylgtu, kvalitativu, sabīdryski nūzeimeigu, sabīdreibys i profesionaļu atzineibu dabuojušu darbeibu voi jaunradi latgaliskuos kulturys laukā 2020. godā. Pretendentam nav obligata praseiba byut raksteitam, radeitam voi kai cytaiž izapaudušam latgaliski, tys latgaliskuos vierteibys i latgaliskū kulturu var nest ari cytuos volūduos.
Pretendentu dasaceišona:
Nominantus latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2020” var īsnēgt da 2021. goda 8. janvara. Vīnu aktivitati, personeibu, nūtikšonu, dorbu var dasaceit vairuokuos kategorejuos. Dasacejuma anketa daīmama kai elektroniskā, tai izdrukavojamā formatā bolvys sātyslopā http://bonuks.lv i Latgolys viestnīceibys GORS sātyslopā http://latgalesgors.lv. Vysūs dasacejumūs eipaši teik vārtāts padareitais latgaliskajā kulturā taišni konkretajā godā. Žureja īsoka īsnēgt izdavumus, gruomotys, dzīsmis, albumus, video, raidejumus i c., kas publiski pasaruodejuši da 2020. goda 20. decembra. Bolvys dasacejuma anketa teik pījimta ari drukavuotā formatā, dasacejumu syutūt pa postu (pošta štempeļs da 7. janvara): Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2020”, Latgolys viestnīceiba GORS, Piļs īla 4, Rēzekne, LV-4601.
Bolvys sajiemieji:
Bolva teik padūta 10 spylgtuokajom nūtikšonom, personeibom, aktivitatem voi cytom iniciativom pārnejā godā latgaliskajā kulturā kategorejuos “Volūda. Literatura. Publicistika”, “Nūtikšonys. Aktivitatis. Personeibys” i “Audio. Video”. Vīna atseviška bolva bez īprīšk 10 nūsauktūs teik padūta nominacejā “Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā”.
Pretendentu viertiešona:
Bolvys žureja nu īsnāgtūs pretendentu, izviertejūt vysus sajimtūs dasacejumus, atlosa vysmoz 30 bolvys nominantus, kurī teik izziņuoti 2021. goda janvara golā. Februara suokā žureja nu nominantu apstyprynoj desmit bolvys sajiemiejus, kurī teik paziņuoti bolvys ceremonejā 2021. goda 28. februarī Latgolys viestnīceibā GORS. Bolvys “Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā” sajiemiejs teik paziņuots vysmoz divejis nedelis pyrma ceremonejis. Lāmumu par bolvys sajiemieju nominacejā “Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā” pījem bolvys reikuotuoji, konsultejūtīs ar bolvys žureju.
Žureja:
Bolvom dasaceitūs pretendentus vērtēs īprīšk sataiseita komiseja, kurys vydā ir:
• dalinīki ir profesionalu pīredzi, dorbojūtīs kotrā nu kategoreju sferom;
• dalinīki, kurī ir zynomi, ar dorbim i pīredzi atzeiti vīdūkļu lideri latgaliskajā kulturā;
• bolvys reikuotuoju (Latgolys viestnīceibys GORS) puorstuovi;
• latgaliski raidūšūs i rokstūšūs medeju puorstuovi;
• īprīškejuos reizis latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” sajiemieji.
Kotrai nu bolvys kategoreju teik taiseits atškireigs komisejis sastuovs. Kūpā žurejā dorbojā vysmoz 25 komisejis dalinīki. Gadīnī, ka kaids nu komisejis dalinīku ir saisteits ar kaidu nu kategoreju voi rūnās interešu konflikts, jis/jei napīsadola konkretuos kategorejis kandidata izviertiešonys procesā.
Kategoreju skaidruojumi:
“Volūda. Literatura. Publicistika”
Kategorejā var dasaceit pretendentus, kas atsatīc iz volūdys, literaturys, publicistikys laukim – kai latgaliski izdavumi, tai atseviški dorbi, aktivitatis, raidejumi, žurnalistikā padareitais, nu jauna sataiseitais, ari myusdīnu tehnologeju sferā latgaliski dareitais i c. Dasokūt bolvai gruomotys i cyta veida izdavumus, dasaceituoji apsajem bolvys žurejai īsnēgt gruomotys ci izdavuma eksemplaru elektroniskā i/ci drukavuotā formatā.
“Nūtikšonys. Aktivitatis. Personeibys”
Kategorejā var dasaceit pretendentus, kas nūtykuši, bejuši, darejuši dorbus latgaliskajā kulturā 2020. godā. Leluokys i mozuokys sabīdryskys i vaļstiskys nūtikšonys, pasuokumi, koncerti, teatra izruodis, muokslys pasuokumi i aktivitatis, akcejis, projekti, dareišonys internetā, ļauds – kulturys darbinīki, saiminīki, amatnīki, muokslinīki i cyti, kurūs dareitais 2020. godā eipaši gūdynojams i pamets pādus latgaliskajā kulturā.
“Audio. Video”
Kategorejā var dasaceit audio i video dorbus muzykys, muokslys, kino, TV, interneta sferuos – vysu, kū var nūsavērt i/ci nūsaklauseit latgaliski i kas radeits, publicāts, viereibu dabuojs 2020. godā. Dasokūt bolvai konkretys dzīsmis, albumus ci video, dasaceituoji apsajem bolvys žurejai īsnēgt albuma, dzīsmis ci video verseju elektroniskā formatā.
Viertiešonys kritereji:
1. Cik latgaliskys i/voi Latgolys kulturys vierteibys nasūšs ir pretendents, aktivitate;
2. Cik aktivs pretendents ir bejs vysa goda laikā;
3. Kaidu rezonansi regionā, vaļstī voi plašuokā mārūgā raisejuse pretendenta darbeiba (kū leluoka, tū viertejams augšuok);
4. Pretendenta snāguma kvalitate (muokslinīcyskuo, volūdys, publicitatis, aktivitatis i tml.).
5. Pretendenta snāguma ilgtspieja – kaidus pādus nūtikšona, personeiba, aktivitate pamess godim iz prīšku.
Sasazynuošonai:
bonuks@rezekne.lv i 64633303
VIERTIEŠONA
Bolvys „Boņuks 2020“ žurejis komisejis viertejumus par pretendentim itūgod deve rekordlels žurejis komisejis lūcekļu skaits – 56 latgaliskuos kulturys puorzynuotuoji, īprīškejuo goda bolvu sajiemieji, medeju puorstuovi, bolvys reikuotuoju puorstuovi, latgaliskuos kulturys sabīdryskī aktivisti i attīceigūs sferu pīaicynuotī eksperti, kurūs kasdīna nav saisteita ar latgaliskū kulturu. Kategoreju „Volūda. Literatura. Publicistika“ vērtēja 19 žurejis lūcekli, „Audio. Video“ – 19 žurejis lūcekli i „Aktivitatis. Nūtikšonys. Personeibys“ – 32 žurejis lūcekli (vairuokim ekspertim beja juoizviertej vaira nikai vīna kategoreja). Žureja īsnāgtūs nominantus izviertej divejuos kuortuos – pyrmuo ir nakluotīnē, kod teik vārtāti vysi īsnāgtī pretendenti, bet ūtrei itūgod byus attuolynuotuo kuorta, kurā žurejis lūcekli diskutej i izviertej jau 30 nominantus. Ar „Boņuka“ muola statuetem teik gūdynuoti tī 10 pretendenti, kuri sajem vysa leluokū punktu skaitu obejuos kuortuos. Bolvys „Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā“ sajiemiejs publiski tiks paziņuots februara vydā.
ŽUREJIS KOMISEJA
Žurejis komisejā, izviertejūt pretendentus „Boņuks 2020” pīsadaleja:
1. Dzejneica i žurnaliste Anna Rancāne
2. Tekstilmuokslineica Annele Slišāne
3. Literaturzynuotneica, Latvejis Republikys Izgleiteibys ministre Ilga Šuplinska
4. Volūdneica Lidija Leikuma
5. Portala lakuga.lv redaktore Vineta Vilcāne
6. Žurnaliste i volūdneica Maruta Latkovska
7. Žurnaliste i volūdneica Sandra Ūdre
8. Literaturzynuotneica Ilze Sperga
9. Literats Oskars Orlovs
10. Literats i literaturzynuotnīks Valentīns Lukaševičs
11. Latvejis Radio Latgolys studejis vadeituoja Renāte Lazdiņa
12. Latgalīšu kulturvidis aktivists Voldemārs Ivdris
13. Latgalīšu gruomotu tierdznīceibys veicynuotuojs Artis Logins
14. Muzikis i viesturnīks Arnis Slobožaņins
15. Gruomotys “Syltuo mola” autore Egita Kancāne
16. Muokslys viesturneica Evija Vasilevska
17. Dagdys nūvoda folklorys centra vadeituoja, izdavuma “Dagdys nūvoda pyura skreinis gruomota” autore Inta Viļuma
18. Dzejneica i publiciste Ligija Purinaša
19. Latvejis Republikys kulturys ministra padūmneica sabīdryskūs attīceibu vaicuojumūs Inga Vasiļjeva
20. Muzikis i uzjiemiejs Juris Vucāns
21. Dzīsminīks i TV raidejumu vadeituojs Kārlis Kazāks
22. Muzikis i latgaliskūs projektu vadeituojs Guntis Rasims
23. Komponiste, bolvys puorstuove Ilona Rupaine
24. Latgolys viestnīceibys GORS vadeituoja Diāna Zirniņa
25. Muzykys izdeviejs i dzīšmu autors Guntars Račs
26. Latgolys regionaluos televizejis puorstuove, žurnaliste Ausma Sprukte
27. Radio Pieci.lv personeiba i didžejs Toms Grēviņš
28. Muzykys producents Rūdolfs Budze
29. Muzykys žurnalists Orests Silabriedis
30. Latvejis Radio 2 personeiba Roberts Buivids
31. Žurnalists i melomans Kaspars Zaviļeiskis
32. Muzikis i radio raidejumu vadeituojs Ēriks Zeps
33. Namaterialuo kulturys montuojuma eksperte Gita Lancere
34. Komponists Juris Vaivods
35. Latgalīšu tradicionaluos kulturys eksperte Ruta Cibule
36. Latvejis Nacionaluo kulturys centra vadeituoja Signe Pujāte
37.Latgalīšu kulturvidis aktivists Juris Viļums
38. Latgolys žurnala “A12” redaktore Ināra Groce
39. Latvejis Republikys kultturys ministra biroja vadeituoja Marika Zeimule
40. Jaunatnis lītu specialists i TV šovu dalinīks Oskars Bērziņš
41. Latgolys Regiona atteisteibys agenturys direktors Māris Bozovičs
42. Latgolys planavuošonys regiona puorstuovs Oskars Zuģickis
43. A/S “Latvijas Valsts meži” puorstuovs Tomass Kotovičs
44. Portala “Delfi.lv” socialūs teiklu satura redaktore Andra Čudare
45. Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra vadeituojs Māris Čačka
46. Muokslineica i Vaļsts kulturkapitala fonda eksperte Agra Ritiņa
47. Portala “Travelnews.lv” vadeituojs i turisma eksperts Aivars Mackevičs
48. KUUP COFFEE saiminīki Oskars i Jolanta Maculeviči
49. Latgalīšu filantrops Pīters Aloizs Ragaušs
50. Ludzys nūvoda Turisma informacejis centra vadeituoja Līga Kondrāte
51. Žurnalists Tenis Bikovskis
52. Daugovpiļs teatra vaļdis lūcekle Rita Strode
53. Raidejuma “Kolnasāta” producente Guna Igavena
54. Žurnaliste Egita Terēze Jonāne
55. Rēzeknis teatra “Joriks” muokslinīcyskais vadeituojs Mārtiņš Eihe
56. Literaturiste, žurnaliste i producente Marta Selecka
Sadaļu “Literatura. Volūda. Publicistika” vērtēja 19 žurejis komisejis lūcekli: Anna Rancāne, Annele Slišāne, Ilga Šuplinska, Lidija Leikuma, Vineta Vilcāne, Maruta Latkovska, Sandra Ūdre, Ilze Sperga, Oskars Orlovs, Valentīns Lukaševičs, Renāte Lazdiņa, Voldemārs Ivdris, Artis Logins, Arnis Slobožaņins, Egita Kancāne, Evija Vasilevska, Inta Viļuma, Ligija Purinaša, Inga Vasiļjeva
Sadaļu “Audio. Video” vērtēja 19 žurejis komisejis lūcekli: Juris Vucāns, Kārlis Kazāks, Guntis Rasims, Ilona Rupaine, Diāna Zirniņa, Renāte Lazdiņa, Guntars Račs, Ausma Sprukte, Oskars Orlovs, Toms Grēviņš, Rūdolfs Budze, Arnis Slobožaņins, Roberts Buivids, Orests Silabriedis, Kaspars Zaviļeiskis, Ēriks Zeps, Gita Lancere, Juris Vaivods, Voldemārs Ivdris
Sadaļu “Nūtikšonys. Aktivitatis. Personeibys” vērtēja 32 žurejis komisejis lūcekli: Anna Rancāne, Guntis Rasims, Ruta Cibule, Ilona Rupaine, Signe Pujāte, Vineta Vilcāne, Renāte Lazdiņa, Juris Viļums, Ausma Sprukte, Ināra Groce, Marika Zeimule, Oskars Bērziņš, Diāna Zirniņa, Voldemārs Ivdris, Māris Bozovičs, Oskars Zuģickis, Tomass Kotovičs, Andra Čudare, Māris Čačka, Agra Ritiņa, Ēriks Zeps, Aivars Mackevičs, Oskars i Jolanta Maculeviči, Pīters Aloizs Ragaušs, Inga Vasiļjeva, Līga Kondrāte, Tenis Bikovskis, Rita Strode, Guna Igavena, Egita Terēze Jonāne, Mārtiņš Eihe, Marta Selecka
Bolvai dasaceitūs pretendentu viertiešonys pīmārs


text:
Svahili volūda
Svahili volūda (Kiswahili) irā leluokuo bantu volūda i vīna nu zeimeiguokom volūdom Afrikys koņtinentā. Svahili volūdā runoj vairuok kai 50 milijonu[1] cylvāku, bet dzymtuo jei irā tik 5—10 milijonim runuotuoju. Svahili irā Kenejis, Tanzanejis i Ugandys oficialuo volūda, kai ari Afrikys Savīneibys dorba volūda. Austrumafrikā svahili cieški kolpoj kai lingua franca.
Piec M. Gatrija negenetiskuos bantu volūdu klasifikacejis svahili pīdar pi grupys G42.
Rokstā teik lītuots latiņu alfabets, kū aizvodova kristīšu misionari. Pyrmuok tyka lītuots arabu alfabets.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Lutz Marten, "Swahili", Encyclopedia of Language and Linguistics, 2nd ed., 2006, Elsevier


text:
Jau gondreiž gods byus apleik nu laika, kod myusu sābru vaļstī Boltkrīvejā suocēs protesti pret pārnejuo goda 9. augustā nūtykušūs prezidenta vieliešonu rezultatu i autoritarū prezidentu Aleksandru Lukašenko puorauga protestātuoju sadursmēs ar drūseibys spākim. Protestu gaitā tyukstūšom ļaužu aizturāti, vairuok symti īvaiņuoti.
Jau godu dzeivojam ar itaidu skotu iz sovim sābrim. Boltkrīvejā daudzim nu Latvejā i eipaši Latgolā dzeivojūšajim ir rodi. Itūreiz sarunā ar Latvejis viestnīku Boltkrīvejā Einaru Semani i latgalīti Ansi Ataolu Bērziņu, folkloristu i programātuoju, kas sovulaik par pīsadaleišonu 2009. goda 13. janvara Vacreigys namīrūs struopeits ar nūsaceitu breiveibys atjimšonu, kas probacejis nūsacejumu napiļdeišonys rezultatā puortapa par cītuma struopi, pīsavieršam sābru attīceibom i ituos šaļts situacejai Boltkrīvejā i kai sābrūs, Latgolā, dzeivojūšajim iz tū vērtīs, atsatīkt, dūmuot ci aktivi īsastuot.
Latgolys stuņdē kai īrosts ari aizvadeituos nedelis aktualitatis i gaidomī kulturys dzeivis nūtykumi.
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
LgSC naparoksta partejis "Sabiedrība citai politikai" viestuli NRTVP
Politiskuos situacejis nastabilitate i varys krize vaļstī ar vodūšus politiskūs spāku krahu i jaunu spāku, līderu mekliejumim i ceņtīnim izaraut prīškysgolā, taipat pošvaļdeibu, Eiroparlamenta i ak jau i Latvejis parlamenta vieleišonu tyvums naīt garom ari navaļstiskajom organizacejom. Ari LgSC kai aktiva i stabila NVO ir sajāmuse vairuokus aicynuojumus sasadorbuot ar politiskajom partejom: kai mudynuojumus īsapazeit ar jūs sadarbeibys pīduovuojumim, tai lyugumus paraksteit jūs sagataveitus dokumentus.
Par pīmāru, 12. februarī tyka sajimts aicynuojums nu partejis “Sabiedrība citai politikai” bīdru Alda Cimoškys i Gundegys Rancānis leidz ar cytom NVO, Daugovpiļs Universitati i avīzi “Latgales Laiks” paraksteit NRTVP adreseitu viestuli. Jimā tyka praseits NRTVP skaidruojums par “Latgolys Radejis” puortraukšonu raideit latgaliski i lyugums izmeklēt itū gadīni, kai ari lemt par dotacejis pīškieršonu raidiešonai latgaliski.
Tei poša parteja leidzeigu aicynuojumu beja izplatiejuse jau februara suokuos. Atsauce iz tū tyka publiceita latgaleslaiks.lv.
LgSC vaļde nūlēme naparaksteit itū dokumentu. Tai kai bīdreibā ir bīdri ar vysaidom politiskajom puorlīceibom, saskaņā ar bīdreibys vaļdis lāmumu LgSC itaidus paziņuojumus i īsnīgumus var snīgt tikai atseviški voi sasadorbojūt ar cytom NVO i navar publiski atbaļsteit nivīnu konkretu parteju.
Tai kai latgalīšim ir juobyut vīnuotim sovu mierķu sasnīgšonai i LgSC atbolsta latgaliski raidūšys “Latgolys Radejis” atjaunuošonu voi cyta latgaliski raidūša medeja izveidi, atbolstu, bīdreibys vaļde pījēme lāmumu par taida voi leidzeiga aicynuojuma sagataveišonu, verūtīs piec aktualajim apstuoklim.


text:
Ruta Suseja: “Maņ ir svareigi tekstā meklēt tū “sulu”, vuordus kuri uzrunoj”
Intervejis autore: Laura Stepiņa
Niu vysu vajadzeigū informaceju varim atrast škārsteiklā, vystik ir palykuse kaida daļa mohikaņu, kas datora ekrana myrguļuošonys vītā izavielej puorskaiteit kaidys guomotys puslopys. Pasarunuojom ar Rēzeknis Centraluos bibliotekys vadeituojis vītneicu Rutu Suseju – dzierkstūšu cylvāku, nu kuruo, kai redzīs, energeju var sauvem smeļt. Runuojom par dzeivi, par tū, kai ir byut par bibliotekaru informacejis tehnologeju laikmatā, par tū, kai nazaudēt sporu.
Karteņa: Anna Romanovska
Pastuosti eisumā – kai tu tyki Rēzeknē?
Es poša naasu rēzeknīte, dzymuse Bolvu pusē, tānejā Ruguoju nūvodā Lozdukolna pogostā. Asu pabeiguse Ruguoju vydsškolu i 1997. godā īsastuoju Rēzeknis Augstškolā filologūs, satyku sovu ūtrū puseiti, piec ūtruo kursa apsaprecieju i, var saceit, īsasakņuoju Rēzeknē.
Par kū tu sapynuoji byut bierneibā?
Tai redzīs, ka jau tūlaik es zynuoju, ka byušu saisteita ar humanitarū pasauli. Es nasaceitu, ka bierneibā daudz skaiteju, bet iņterese par literaturu beja. Prūtams, ka nabyutu bejuse iņterese par literaturu, es nabyutu guojuse studēt par filologu. Maņ cīšyn pateik gruomota kai prīkšmats, maņ pateik attaiseit jaunu gruomotu, paškūrsteit, puorskaiteit. Niule par sevi varu saceit, ka asu vīns nu izvieleigajim skaiteituojim, maņ ir svareigi tekstā meklēt tū “sulu”, meklēt taidus vuordus i vuordu salykumus, kuri uzrunoj, kuri īsaspīž atmiņā. Ar gruomotu ir tai – ka es suokšu skaiteit i maņ napatiks pyrmuos pīcdesmit lopys, es nūlikšu molā. Tys ir muns personeigais kriterejs – ka leidz pīcdasmytajai lopai napateik, tuoļuok nalosu.Ruta bibliotekā 2001. godā.
Biblioteka ir tova pyrmuo dorba vīta?
Biblioteka maņ ir pyrmuo i vīneiguo dorba vīta (smaida). Es suoču struoduot 2001. godā, pīmiņu, ka tys beja 9. marts, pyrmuo dorba dīna, speid saule, uorā taids dzastrums i vāsums i, prūtams, satraukums. Kod es īsuoču struoduot bibliotekā, es ari paraleli studieju, deļtam dorba beja gona daudz i nūslūdze lela, vystik itūgod es bibliotekā asu nūstruoduojuse jau 16 godu. Kod es īguoju bibliotēkā, vēļ tyka struoduots pa vacam, beja karteišu katalogi i gruomotu katalogi, taipat karteitis laseitovā beja sadaleitys pa nūzarem. Beja daudz, daudz lelu kastu i vyss seiki, smolki apraksteits, kotru reizi beja juomeklej pa nūdaļom, deļtam vajadzēja cīšyn labi puorzynuot, kur i kas stuov. Maņ atmiņā palics muns pyrmais skaiteituojs i pyrmais pīprasejums. Tys beja veirīts, kurs vaicuoja piec kaidys to gruomotys par krīvu literaturzynuotni. Atsazeišu gūdeigi – kod suoču struoduot, vysā klasifikacejis sistēmā es nazynuoju nikuo, kas byutu tuoļuok par ostoitū nūdaļu. Prūtams, muns lauceņš beja latvīšu literaturzynuotne i volūda, vystik pakuopeniski vysu var īsavuiceit, ka viņ cylvākam ir grybysspāks i mierktīceigums, jis var sasnēgt vysu. Atguodoju sovu tūreizejū dorba olgu – tī beja 90 lati iz papeira, bet iz rūku es sajiemu 60 latu, tei beja lela nauda! I studentam, kurs niu kai suocs struoduot, tei beja natycama prīca. Tai es godu nūstruoduoju abonementā, bet nuokamajā godā nūguoju struoduot iz skaiteitovu (laseitovu). Tī beja namiteiguos studentu ryndys, tyka puormaklātys naskaitomys gazetu kaudzis i roksti. Tān jau informaceja ir pīejama elektroniski, tūreiz tys vyss vēļ beja taidā īdeigļu formā. Dorba beja gona daudzi, cytreiz ari tai, ka napītyka laika paēst pušdīnis. Paguoja vēļ kaids laiks, i es puorguoju struoduot iz metodiski-bibliografiskū nūdaļu, kur es nūstruoduoju kaidus sešus godus, tī beja nūvodpietnīceibys bibliografa skrupulozais dorbs, kur beja juoveic analitiskuo apraksteišona nu vītejūs gazetu i dati kotru mienesi juosyuta iz Reigu. Prūtams, tū mes dorom ari tān. Tymā laikā, kod es suoču struoduot, bibliotekuos paraleli suoce īvīst biblioteku informacejis sistemu “ALISE”, kod tyka puorīts iz datu īvadi kūpejā elektroniskā sistemā, leidz ar tū suocēs elektroniskuo ēra, tūlaik kaidu šaļti vyss nūtyka paraleli, bet godu gaitā asam piļneibā puorguojuši iz elektroniskū sistemu.
Pīsalāguot jaunajai sistemai nūteikti nabeja vīglai?
Kai sevkurs suokums, ari itei puoreja beja gona sarežgeita, bet tod, kod vyss gruomotu kruojums jau beja savadeits elektroniskajā katalogā, kod vairs navajadzēja īt pi kasteitis, tod, prūtams, beja vīgli. Tān vyss bibliotekys katalogs ir elektroniski i kotrs interesents nu sevkurys vītys pasaulī var pasavērt, kaidys gruomotys ir Rēzeknis Centralajā bibliotekā, var redzēt, kurā vītā atsarūn gruomota – voi tei ir skaiteitovā, voi abonementā voi ari kaidā Rēzeknis ci Viļānu nūvoda bibliotekā. Taipat gruomotys var ari attuolynuoti pasyuteit, skaiteituojs redz, voi gruomota ir iz vītys voi izsnāgta kaidam cytam. Ka gruomotys iz vītys nav, skaiteituojs var jū pasyuteit. Myusu dīnu skaiteituojam vyss ir mobili i vīgli daejami.
Voi tev ir kaidys meiluokuos gruomotys voi rakstnīki?
Tān ir cīšyn gryuts pasaceit, deļtam ka ir tik daudz jau puorskaiteits i tik daudz vēļ prīškā, kū skaiteit, bet ir vīna gruomota, kuru es nikod naaizmiersšu, – vīna nu bierneibys gruomotu, kuru beju pajāmuse nu bibliotekys – “Sīpoliņa piedzīvojumi”. Tūlaik es vuicejūs kaidā trešajā klasē i tei gruomota beja gona bīza, tuoļuok par divdasmytū lopu es tai i natyku (smaida). Tān es skaitu sereju “Mēs. Latvija, XX gadsimts”, pādejuo interesantuokuo gruomota, kas maņ guoja pi sirds beja Laimys Kotys “Istaba”. Tī cīšyn koncentreitā veidā pastuosteits par padūmu laiku, tī ir salykta vysa tuo laika eseņce. Īsoku!
Kai ir ar latgalīšu literaturu?
Latgalīšu literaturu skaitu dorba vajadzeibom, skaitu gon tai saucamajā Stroda ortografejā, gon 2008. goda ortografejā, deļtuo, ka bibliotekā saīt vyss i bibliotekai juobyut atvārtai vysim tekstim i informacejai. Prūtams, maņ patyka Ilzis Spergys “Dzeiveiba”, pateik ari nūvodpietnīka i munys pusis autora Leonida Rakitska dorbi, jis gon roksta saleidzynojūši moz i publicejās tikai sevkurūs kruojumūs. Leonids roksta truopeigus skečus i puordūmys par dzeivi. Tod, kod es losu juo tekstus, maņ redzīs, ka tei ir myusu viesture, tī asam mes. Leidzeigi i tyvi, ar taidu pošu humoru ir Pluociņu Masis dorbi, tūs es ari skaitu, aridzan tī ir gon vysa Latgolys, gon Rēzeknis viesture.Ruta ar bārnim runoj par gruomotom i kačim. Foto: A. Romanovska
Voi kuodreiz byus Rutys gruomota?
Nā, nā (smejās). Es nazynu, par kū es varātu raksteit, vystik, ka kuodreiz ari byutu muna gruomota, es grybātu, lai jei ir par tim cylvākim, kurus es sateiku kasdīnā, ar kurim runojūs i smeļūs īdvasmu. Apleik ir tik daudz gudru, pīredziejušu, īdvasmojūšu cylvāku, nui, par jim es grybātu uzraksteit. Novembra mienesī bibliotekā suocēs pasuocīņu cikls – “100 stāsti Latvijai”, mes, UNESCO Latvejis Nacionaluos komisejis stuostu biblioteka, pīsadolom itymā iniciativā i organizejom pasuocīņus. Tī ir taidi pasuocīni, kur mes aicynojam cylvākus stuosteit par sovom izjiutom, kai jī dzeivoj Latvejā, kū jī ir pīdzeivuojuši i kū jī nūvielej Latvejai i jaunajai paaudzei. Nuokamā godā mums byus nūvodnīku i piļsātnīku stuosti. Tī byus vysdažaiduokūs iņterešu i profeseju cylvāki, maņ personeigi nav svareigi, kaidu omotu tys cylvāks ījem, maņ svareigs ir cylvāka stuosts, es dūmoju, ka kotrs stuosts i cylvāks ir vierteiba. Myusu jau tai Latvejā ir moz, i mums nūteikti i vajag izceļt tūs cylvākus, kas ite dzeivoj, struodoj, ceinuos ar gryuteibom i nav aizbraukuši paceli. Par itim cylvākim ir juorunoj, i maņ tys ir svareigi gon kai bibliotekaram, gon vīnkuorši kai cylvākam. Mums beja breineigs pasuocīņs ar Zemissardzis veteranim, jī pasadaleja ar daudzom cīšyn vierteigom dūmom. Nu stuostu maņ palics atmiņā, ka deveņdasmytajūs zemissorgs beja pyrmais, kurs guoja paleigā civilajim dzeivuotuojim, vīnolga, voi tys beja saimis konflikts voi mežu guņsgrāks, zemissorgs beja pyrmais, kurs guoja paleigā, i tys ir nanūviertejami. Mums ir dūma nuokamgod izdūd nalelu stuostu apkūpuojumu DVD formatā. Mes bibliotekā raugom īt iz tū mierki, kab biblioteka byutu kai vītejuos kūpīnys centrs, taida kai gaismys sola, kur sevkurs var atīt, pajimt informaceju, varbyut vīnkuorši pasarunuot, byut i sasajust kai nūzeimeigs vītejuos kūpīnys lūceklis.
Nūteikti ir ari pastuoveigi skaiteituoji, kurus atpazeist vysi bibliotekys darbinīki?
Nui, ir (smaida)! Ir skaiteituoji, kuri myus zyna jau godu godim i atpazeist iz īlys. Ir pat gadejīs, ka munai abonementa vadeituojai Zitai iz īlys soka: “Jius īmat iz biblioteku? Varit, lyudzu, aiznest munys gruomotys?” I jei, cylvāks, jau nikod naatsoka. Taipoš cytu reizi īt iz īlys kluot i prosa, voi jums ir taida voi taida gruomota. Var saceit, ka bibliotekars piļsātā ir atpazeistams cylvāks.
Kaids ir Rēzeknis skaiteituojs, kū mes skaitom?
Rēzeknis skaiteituojs ir vysaids, gruomotys skaita gan latvīšu, gon ari krīvu volūdā. Latvīšu volūdā skaita vysu latvīšu originalliteraturu, arviņ skaita Mārys Zālītis “Pieci pirksti“ (publiceita 2013. godā, aut. pīz.), skaita Ingys Ābelis “Klūgu Mūks”, iz kuru ir pat rynda, taipoš skaita Māri Bērziņu, skaita ari uorzemu literaturu, tai sauktūs bestsellerus. Krīvu volūdā cīšyn daudz skaita detektivus.
Varbyut ir palics atmiņā kaids eipaši interesants pīprasejums?
Ir bejs tai – cylvāks atīt i soka: “Jius maņ varātu īdūt tū gruomotu sorkonūs vuokūs, kuru beju pajiems pyrma godu desmit.” Nareši ir vysaidys puorsasaceišonys, atīt cylvāks i soka: “Bы MHe, пoжaлyйcTa, oTkcepaчTe!“ (ar tū dumojūt – nokopējiet, aut. piez.) Reizem ir tai, ka prosa vīnu gruomotu, bet patīseibā vajadzeiga piļneigi cyta. Vīnu reizi prosa: “Īdūdit maņ, lyudzu, kriminalū gruomotu!” (Ite dūmuots kriminallykums.) Vēļ vīnu reiz prosa: “Voi bibliotekā ir Marksa un Eņģeļa “Kapitāls”?” (dūmuots F. Engelss) A beja vēļ gadīņs. Atīt iz skaiteitovu cīši praseigs klients. Siež i skaita avīzi. Klusums. Pa skaiteitovu puorīt bibliotekare augstpapīžu kūrpēs, rodūt zynomu trūksni. Skaiteituojs aizruoda: “Nastaigojit kai zyrgs!” Vyspuor bibliotekā struoduot ir cīši interesanti. Sabīdreibā gon arviņ volda stereotips, ka bibliotekare ir pavacuoka kuņdze ar bīzom brillem iz ocu, kura siež i sovā nūdobā skaita gruomotu. Es tūmār tū stereotipu grybātu lauzt, myusu dīnu bibliotekars ir plaša profila informacejis specialists, pret kuru ir cīši augstys praseibys, jam ir juozyna, kai i kur meklēt informaceju, ka tei ir atrūnoma na viņ gruomotuos i žurnalūs, bet ari škārsteiklā. Pādejūs godūs ari bibliotekys vidē runoj par medejprateibu aba informacejprateibu, prūti, prasmi informaceju meklēt, atrast i kritiski izviertēt. Bibliotekys abonej ari datu bazis, kur ir vareiba puorsalīcynuot par informacejis tycameibu. Vīns nu bibliotekara dorba bloku ir zynuošonys par vysdažaiduokajom nūzarem, ūtrys bloks ir datu apstruode i īvade.
Rēzeknis bibliotekā ilgstūši sasaglobuojs namainegs personals?
Vyspuor niu ir radzama izteikta nūvacuošonys teņdeņce, videjais bibliotekara vacums ir puori pīcdesmit godim, tei ir lela problema, kai ari lela problema ir pīsaisteit jaunus biblioteku specialistus ar atbylstūšu kvalifikaceju. Tys ir na tikai pi myusu, bet ari vysā Latvejā. Ir svareigi, kab bibliotekaram byutu ari leluoka olga, es dūmoju, ka pi leluoka atolguojuma byutu ari struoduot grybātuoji. Nasaverūt iz tū, bibliotekara dorbs ir dzeivis veids i sirds dorbs, ari maņ. Leluokuo prīca ir, kod atīt kaids cylvāks i pasoka: “Paļdis par pasuocīni!“ Maņ tei ir leluokuo bolva i medaļa.
Kai ir ar hobejim uorpus bibliotekys?
Ir vīns taids puorsteidzūšs hobejs. Es skrīnu breivā dobā, tys ir muns trokums taidā lobā nūzeimē. Eistineibā skrīšonu suocem jau 2015. godā, kod munam veiram nu dorba kolēge suoce organizēt kolektivu pīsadaleišonu maratonūs. Najauši veiru paaicynuoja nūjuotuoju komandā, tai jis pīsadaleja saceņseibuos vīnreiz, ūtrreiz, cikom izdūmuoja, ka juosuoc skrīt, tai jis īvylka myusus vysus. Tān mes skrīnam vysa saime. Es skaitu, ka gareigū dorbu reizem vajag apvīnuot ar fiziskū. Ka tu fiziski izakusti, izaskrīņ i atsabreivoj nu vysa švakuo, tu jiutīs otkon styprys, vasals i gotovs jaunim izaicynuojumim. Mes ar veiru oktobrī bejom nūbraukuši iz Lelbritaneju (Portsmutu), kur kasgods organizej skriejīni ar distaņci 10 jiudzis, kas ir aptuvani 16 kilometri, i mes tok nūskriejom! Es asu taida lapna par mums obejim, i leidz ar tū iz sevis asu puorbaudejuse, ka cylvāks var daudz, ka ir grybysspāks i mierktīceigums. Lai varātu sasnēgt tū lelū mierki, vajag izdareit tūs mozūs aizdavumus. Pa itim godim maņ izaveiduojuse puorlīceiba, ka skrīt var kotrs, pīcus kilometrus var nūskrīt kotrs – kotrs latvīts i latgalīts!


text:
Meklejūt breineiguos volūdys Kalabrejā
Nu 11. leidz 17. apreļam Bovā, Italejā nūtyka apvuiceibys “Breineiguos volūdys i kur juos atrast” (Fantastic Languages and Where to Find Them)*, kuruos pīsadaleja ari LgSC puorstuovis – Kristīne Pokratniece i Vineta Vilcāne. Koč ari eipaša uzmaneiba tyka veļteita greko volūdai, kurymā runoj Italejis regionā Kalabrejā, temu vydā beja ari cytu mozuoklītuotū volūdu gon ortografejis, gon leksikys vaicuojumi, gon ari volūdys īdzeivynuošonys pīmāri. Ar sovu pīredzi dalejuos volūdu eksperti nu vysa pasauļa – Meksikys, ASV, Italejis, Pūlejis, Niderlandis, Lelbritanejis, Spānejis i Grīkejis.
Apvuiceibu laikā dalinīkim beja ari vīnreizieja īspieja pabyut Galliciano cīmā, kurā aizviņ teik lītuota greko volūda, kas veiduojusēs nu senejuos greku volūdys. Koč ari cīmā palics pavysam moz īdzeivuotuoju, volūda tymā ir dzeiva, na tikai runuotā, bet ari rakstiskā veidā, kas pasaruodīs, par pīmāru, dažaiduos cīmā uzstuodeitajuos plāksnēs. Cīmats izaceļ ar nūtureigom tradicejom – muzykā, kulinarejā i sadzeivē. Daļu nu juom izadeve īpazeit – saimineicys beja pagatavejušs regionam rakstureigūs iedīņus, kurus varēja baudeit tradicionaluos muzykys i dzīšmu pavadejumā, kai ari paraudzeit greko dejis. Cīmā izveiduotajā muzejā var īpazeit kolnu īdzeivuotuoju kasdīnys nūsadorbuošonys i saimnīkuošonys parodumus senatnē, kai ari religiskuos tradicejis.
Sovpus ūtrs naaizmierstams cīmats, kas nu jau ir palics bez īdzeivuotuojim, bet sovulaik tī dzeivuoja greko runuotuoji, beja Vacais Rahudi. Tymā apvuiceibu dalinīkim etnomuzykologs Ettore Castagna atkluoja regiona muzykys burveibu, īruodieja tradicionalūs instrumentus i tūs skanejumu. Greko volūdu i aizkustynūšu atsazeišonu mīlesteibā pret dzymtū vītu cīms otkon nu jauna dzierdieja ari vītejuo dzejnīka Bruno Stelitano izpiļdejumā.
Kalabrejis regiona īpazeišona dzeivē, na viņ caur oficialajom prezentacejom, ļuove giut īspaidu par greko volūdys lītuotuoju dzeivi – kasdīnu, tradicejom i pasauļa uzskotu. Dažaidu volūdys lītuotuoju paaudžu sasatikšona, īsaklauseišona vīnam ūtrā, cīņa pret viesturi, tok ari skots nuokūtnē, na viņa atpakaļ – taidys sajiutys par īpazeituo regiona volūdu i tuos ļaudim.
Sasatikšona ar cytu mozuoklītuotūs volūdu runuotuojim i volūdys situaceju īpazeišona, dūd vareibu apjaust kūpeigū itūs volūdu atteisteibys viesturē, kai pīmāram, volūdu lītuotuoji sovulaik tykušs stigmatizāti, Bazneicys kai institucejis ītekmi iz volūdys atteisteibys procesim, dažaidu sabīdreibys grupu atškireigū redziejumu iz volūdys standartiziešonu i ortografejis izstruodi. Vīnlaikus sasatikšona ar cytom volūdom ļaun ari apjaust, cik daudz ir sasnāgts latgalīšu volūdys statusa styprynuošonā – ir izdūti naskaitomi muzykys diski, gruomotys, volūda skaņ medejūs i publiskūs pasuokumūs, tū var īraudzeit piļsātvidē i c., komer daudzom volūdom nav teju nikuo nu tuo.
*Apvuiceibys nūtyka Eiropys Komisejis atbaļsteituo projekta “Mozuoklītuotuos volūdys, leluos īspiejis. Sadarbeiba pietnīceibā, kūpīnu īsaisteišona i inovativi vuiceišonuos reiki – COLING” (Minority Languages, Major Opportunities. Collaborative Research, Community Engagement and Innovative Educational Tools — COLING) ītvorūs.
Roksta autoris: Kristīne Pokratniece i Vineta Vilcāne


text:
Aprelī tradicionali nūtiks latgalīšu olimpiade i “Vuolyudzāni”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Jamūt vārā epidemiologiskū situaceju, 24. aprelī tīšsaistē nūtiks 20. atkluotuo latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade i nu 17. leidz 24. apreļam naklotīnē žureja izvērtēs 21. skotuvis runys konkursam “Vuolyudzāni” atsyuteitūs daildorbu videoīrokstus, portalu lakuga.lv informej organizatoru puorstuove, Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociacejis (LVLKŠA) vadeituoja Veronika Dundure.
Atkluotuo latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade i skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” teik organizāti ar mierki školu jaunuotnis vydā popularizēt latgalīšu kulturys montuojumu i rūsynuot par jū interesi, nūstyprynuot izpratni par latgalīšu rokstu volūdu kai svareigu latvyskuos identitatis daļu i kulturys vierteibu.
Olimpiadē var pīsadaleit vyspuorizgleitojūšūs školu 10.–12. klašu komandys 3–5 školānu sastuovā, pīteikumi olimpiadei juoatsyuta leidz 16. apreļam LVLKŠA iz e-postu ltgasoc@gmail.com. Aizdavumus i viertiešonys kriterejus izstruodoj Rēzeknis Tehnologeju akademeja, Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv, Latvejis Universitatis Baltu volūdnīceibys katedra. Itūgod olimpiadē byus juoteik golā ar treju kuortu aizdavumim, kurymūs juoparuoda latgalīšu rokstu volūdys prasmis; juosaorentej 2020. goda latgaliskajūs pasuokumūs, nūtykumūs, jubilejuos; juopuorzyna Vīstura Kairiša filma „Piļsāta pi upis”.
Konkursam školuotuoji īsyuta sovu audziekņu īrunuotūs daildorbu videoīrokstus ar vajadzeigū informaceju leidz 17. apreļam iz e-postu ltgasoc@gmail.com. “Vuolyudzānūs” pīsadola pyrmsškolys vacuma bārni, 1.–12. klašu školāni, studenti, sagatavejūt div daildorbu – dzejis i prozys voi prozys i dzejis – fragmentus latgaliski. Vairuok informacejis nūlykumūs.


text:
Ausmeņa Records – Vipingys psihiatriskuo slimneica /VIDEO
Jaunu video klipu sataisejuse Rēzeknis hip-hop apvīneiba “Ausmeņa Records”. Niu nūsavērt klipu i nūsaklauseit dzīsmi “Vipingys psihiatriskuo slimneica” pīduovojam ari LaKuGys skaiteituojim.
Gobola muzykys autors – Jezups, video klipa autors – Valters Murāns. Klipā pīsadola Kvāps, Alex Fox, Deriktors i Vītnīks. Dzīsme īraksteita Ausmeņa Records studejā. Kai atkluoj Ausmenis puorstuovi, dūma par klipa taiseišonu roduos streida laikā: streids ruodīs asūt bejs par tū, ka klipu navar sataisiet 3 stuņdis pyrma viļcīna, nu beiguos – pasaver i saguoja!
„Ausmeņa Records” ir cylvāku apvīneiba – rēzeknīši, kas ir hip-hop kulturā – reperi, breakdance doncuotuoji, grafiti muokslinīki, bītmeikeri, dizaineri ci kaidi cyti ļauds, kam ir kaida saisteiba ar itū kulturu i kuri rauga dareit sovu lītu kvalitativi i rodūši. Kai jī poši soka – tei ir sova kompaneja bez nūteikta sastuova.
Karteņa – stopkadrs nu klipa.


text:
Jelgovys LgSC birojs atjaunoj darbeibu
2012. goda rudinī Jelgovā tyka nūdybynuots LgSC birojs. Tyka reikuoti leluoki i mozuoki pasuokumi, kas puļcieja studentus na tikai nu Latgolys, bet ari nu cytim Latvejis nūvodim. Laika gaitā pīnuoce breids, kod biroja darbeiba kliva aiz viņ mozuok aktiva i iz kaidu šaļti apsastuoja vyspuor. Ituo goda 27. februarī Jelgovys studentu klubā nūtyka jaunīšu saīšona, kuru beja nūorganiziejuse tūpūšuo biroja vadeituoja Līga Šapale, kab apsprīstu īspieju atjaunuot latgaliskys aktivitatis Jelgovā. Iz tikšonūs beja paaicynuots vīns nu bīdreibys dybynuotuojim Jurs Viļums i Jelgovys biroja bejušais vadeituojs Valērijs Kušnirs. Jaunīši tyka īpazeistynuoti ar LgSC mierkim, aizdavumim, kasdīnys darbeibu i realizātajim projektim. Piec nūpītnom sarunom sekuoja ari nanūpītnys – tyka spieļuots latgalīšu aliass, kur atrūnami taidi vuordi, kurus ikdīnā vairums naizmontoj voi kuri rakstureigi kaidam nu Latgolys regionu. Prīks par Jelgovys jaunīšu atsauceibu, draudzeigumu i interesi par latgaliskū. Pasasokūt aktivim jaunīšim, dreizumā nūtiks pyrmuos sapuļcis, kab lamtu par aktivitatem. Vielejam apjiemeibu, drūsmi, veiksmi i daudz jaunu i foršu ideju LgSC Jelgovys birojam!
Valērijs Kušnirs
Foto: Laine Kjazja


text:
Laurai Bicānei izīs albums „Es tikai ļaujūs”
Junī pi klauseituojim atīs latgalīšu dzīsmineicys i dzīšmu autoris Laurys Bicānis pyrmais albums „Es tikai ļaujūs”. Kai soka poša Laura, albums ir juos vizeitkarte. Kotra dzīsme nas sovu stuostu par tuos autori. Albums sovu nūsaukumu dabuojs nu dzīsmis „Freakin’Out”, kas startēja 2012. goda Eirovizejis atlasis pusfinalā, latgaliskuos versejis.
Albumā īkļautys dzīsmis septeņuos volūduos, jo Laurys aizaraušonu ar muzyku pavoda ari lels iņteress par svešvolūdom. Taipat jaunu skonu dabuojušys dzīsmis, kas dzierdātys projekta „Jauna slavas dziesma 2012” ītvorūs.
Īrokstūt albumu, Laura ir sasadorbuojuse ar muzikim nu latgalīšu pozitivuo roka grupys „Dabasu Durovys”, basgitaristu Valdi Rundzānu nu legendaruos Daugovpiļs rokgrupys „Elpa”, džeza pianistu Aleksandru Blūmi nu Vuocejis i cytim Latvejā pazeistamim muzikim.
Laura sirsneigi pasateic sevkuram, kas paleidzēja albuma topšonā, eipašs paļdis pīsanuok Daugovpils nūvoda dūmei, Višķu pogosta puorvaļdei, Višķu jaunīšu centram „Sapnis” i Daugovpiļs Universitatei.
Ir paradzāti vairuoki Laurys albuma „Es tikai ļaujūs” prezentacejis koncerti – 18. junī 20:00 Daugovpils teatrī, beletus var nūpierkt Daugovpiļs teatra kasē, 20. junī Reigā Latvejis 1. Rokkopejneicā i 26. junī Rēzeknē Austrumlatvejis koncertzalā „Gors”. Albumu nu 18. juņa varēs nūpierkt ari digitali www.doremi.lv
Karteņa: draugiem.lv
Ziņu sagataveja: LaKuGa


text:
Viesturs Kairišs, režisors, Latgolys kongresa 2022 organiziešonys komitejis gūda bīdrs, kusteiba „Ar Latgolu”: „Latgolys latvīšu i puornūvoda latvīšu attīceibys šaļtim atguodynoj krīvu i ukraiņu attīceibys. Ka navarom nūorganizēt latgalīšu volūdys apgivi školā, lai ari tū paredz Vaļsts volūdys lykums. Tys ir lels kauns Latvejis vaļstei. Latgalīšu vaicuojums ir svareigs Latvejis vaļsts ideņtitatis styprinuošonā, i tys ir pats svareiguokais vaļsts nacejis tapšonā.”
27.04.2022. Video: ReTV ©Latgalīšu kulturys bīdreiba
Vysu atkluošonys plenarsēdis īrokstu var nūsavērt ReTV YouTube kanalā