text:
redzīņs »
Maruta Latkovska: “Kab nabyutu boss…”
Roksta autore: Maruta Latkovska, žurnaliste Kur jau tys laiks, kod ceļā iz žurnalistu seminaru “Par latgalīšu rokstu volūdu”, kas nūtyka Bolvūs, Viļumu Jurs pastuosteja anekdotu par divejim bruolim: vīns, kas dzeivoj Amerikā, roksts viestuliSkaiteit vaira »
Vīnuoti, bet na vīnaidi Latvejai!
Autore: Maruta Latkovska, ilggadeja žurnala “Katōļu Dzeive” redaktore Tik navīnkuorši i gryuši Latvīšu volūdys ūtruos rokstu tradicejis latgalīšu rokstu volūdys vaicuojumā mums īt deļtuo, ka par daudz gars ir bejs tys biegšonys nu seveSkaiteit vaira »
Pīters Luocs: Tuolūs dīnu atbluozme 2017. g. majā
Roksta autors: Pīters Luocs, Latgaļu rakstnīceibys muzeja vadeituojs Jezus Sirds dīvnoms Latgolys sirdī – Rēzeknē, cik skumeigu i cereibu breižu pīdzeivuojs latgaļu i latgalīšu liktiņstuostā. Tys tuolais 1917. goda pavasars, vysu Krīvejis tautu ilguSkaiteit vaira »
Oskars Orlovs: Latgolys kongresa atkuozys
Roksta autors – Oskars Orlovs, rakstnīks. Atkuozys. Taišni taids nūsaukums ir grupys “Hospitāļu iela” vīnai nu dzīšmu. Piec vysu kongresa trūkšņu i trokumu, kas nūsarysynuoja puora dīnu, napamat atkuozu sajiuta. Kuozys bejušys, niule pošim juoteikSkaiteit vaira »
Dainis Mjartāns: Varai pīdar laiceiba, taisneibai – myužeiba
Roksta autors: Dainis Mjartāns, bīdreiba “Latgaļu sāta” Uzroksts iz Latgolys kongresa symtgadei veļteituo pīminekļa Rēzeknē ir aktivizējs Latgolys sabīdriskuos organizacejis. Teik vuokti paroksti i organizātys aptaujis. Saprūtams, varim poši sev puormest, parkū tys natykaSkaiteit vaira »
Pyrmuo Latgolys kongresa gūdam: pa materialu pādim
Autore: Lideja Leikuma, Latvejis Universitatis profesore, Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejis lūcekle Dreiži Latgolys Studentu centrs sajims ar 13. februari datātu Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejis atsasaukšonuSkaiteit vaira »
Redzīņs: Reigys totems austrumu teritorejā
Autors: Harijs Bernāns, bīdreibys “Latgolys Saeima” vaļdis prīšksādātuojs 2017. godā Latgola atzeimuos Latgolys 1. kongresa symtgadi. Nasaverūt iz kongresa navīnnūzeimeigajom sakom iz latgalīšu volūdys i kulturys stuovūkli laika periodā, kas sekoj kongresam i kongresaSkaiteit vaira »
Redzīņs: Latvejis televizejis osorys latgalīšim
Autors: Harijs Bernāns, bīdreibys “Latgolys Saeima” vaļdis prīšksādātuoja vītnīks 13 minutys mienesī. Taišni tik daudz laika saturam latgalīšu volūdā paradz vys vēļ naapstyprynuotais Latvejis Televizejis (LTV) sabīdryskuo pasyutejuma dokuments, kū LTV vadeituojs Ivars BelteSkaiteit vaira »
Volūdys meikstūnē
Tai kai itūšaļt daguojs vaira īsadzilinuot latgalīšu literaruos volūdys normu apgivē, tod ir atguojuse saprasšona, ka latgalīšu volūda nav vys kaids latvīšu literaruos volūdys paveids, nu vys svoboda, patstuoveiga volūda. I deļ tuo ari,Skaiteit vaira »
Kū nūzeimoj byut latgalīšam 21. godu symtā
Ik pa laikam sovā twitter kontā radzu svešu nūžālu par sovu pīdereibu latgalīšu saimei. Redz, baigais pāķis. Dīzgon bīžai pamonu ari niceigu attīksmi pret tū, ka kaids roksta latgaliski. Interesna, tys tuodieļ, ka cylvāksSkaiteit vaira »
Ražys laiks latgalīšu muzykā
Runoj, ka ekonomiskuo krīze Latvejī ir puorvarāta un asom atsagrīzuši pi izaugsmis. Taipat ari runoj, ka beidzīs arī klusais laiks Latgolys muzykā. Otkon var vāruot kū leidzeigu tai aktivitatei, kas beja Latgolys Radejis aktivuosSkaiteit vaira »
Voi Latgalīšu Underground?
Cytreiz soka, ka latgalīts ir tys pats latvīts, viņ ar kvalitatis zeimi. Vysai skali saceits. Vys jau kotrā pasacejumā ir zynoma daļa taisneibys, nui? Latgalīšu kulturys goda bolva „Boņuks” itūgod svieteja sešu godu jubileju.Skaiteit vaira »
Par jaunu naudu, jaunu godu i jaunu sirdsapzini
Ar jaunū godu veikalūs i “točkuos” suoce lītuot jaunu valūtu – euru. Kūpumā cenys vaira nav cik opolys, cypari palykuši leluoki, bet gola rezumē apmāram tys pats. Golvonais, naturit naudu zečēs puoruok ilgi, cytaižSkaiteit vaira »


c: text/html

text:
LITERATURA »
Pai! – Drupona /Ailis
Juņa beiguos tyka paziņuoti Pīteram Jurceņam veļteituo literaruo konkursa uzvarātuoji. Ūtrū vītu dabuoja autors ar literarū pseidonimu Pai!, tod nu šudiņ juo dzejūli. Iz prīšku LaKuGā publicēsim vēļ cytus konkursam latgaliski īsyuteitūs dorbus.Skaiteit vaira »
Vītejuo roksta par 3. Pasauļa latgalīšu saītu
Paguojušā nedeļā Rēzeknē i Rēzeknis nūvodā nūtyka 3. Pasauļa latgalīšu saīta pasuokumi. Kluot beja ari gazetys “Vietējā Latgales avīze” puorstuove Skaidrīte Svikša, sadarbeibā ar kuru pīduovojam ari LaKuGys skaiteituojim izzynuot vaira ci kūpeigi atguoduotSkaiteit vaira »
Es tikai ļaujūs, es laimi beru saujuos… /Dūmu pylni pogolmi. Augusts
Kurs maņ aizlīgs prīcuotīs? Es taču tikai ļaujūs. Svaigs pyparmātru čajs rūkuos. Iz kruškenis izzeimātys meža zemenis i tauriņš. Gaiss smuordoj piec vosorys. I maņ nav juoskaita sekuņdis, kas aizrit. Tū dora stuņdinīks piSkaiteit vaira »
Giuņ šaļtenis! LaLaDra Juosmuižā
25. augustā Raiņa muzejā „Juosmuiža” (Preiļu nūvoda Aizkalnē) nu 17:00 nūtiks literari muzykalais pasuocīņs „Latgalīts latgalīšam draugs” (LaLaDra). Šūreiz pasuokuma vadmotivs ir Raiņa jauneibys dīnu moto: „Carpe diem!” (latgaliski – „Giuņ šaļtenis”). Pasuocīņa reikuotuojiSkaiteit vaira »
Izstuode “Muna Latgola” Rēzeknis bibliotekā
Sagaidūt 3. Pasauļa latgalīšu saītu i konfereņci, Rēzeknis Centraluos bibliotekys abonementā nu 3. augusta apsaverama izstuode “Muna Latgola”. Viesture, volūda, religeja, literatura, kukne, muoksla, muzyka, simboli… Biblioteka aicynoj īsavērt Latgolys paguotnī i šudiņdīnā, atsacerētSkaiteit vaira »
Māreite Krasnobaja – Byušona/ Ailis
Juņa beiguos tyka paziņuoti Pīteram Jurceņam veļteituo literaruo konkursa uzvarātuoji. Pyrmū vītu dabuoja Māreite Kransobaja, tod nu šudiņ juos dzejūli. Iz prīšku LaKuGā skaitit ari cytus konkursam latgaliski īsyuteitūs dorbus. Mārītei itei nav pyrmuoSkaiteit vaira »
Latgalīšu gruomotu golds byus ari leluokajuos augusta nūtikšonuos
Turpynojūt pyrma puora godu aizsuoktū, ari augusta leluokajuos Latgolys nūtikšanuos bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” pīduovuos īspieji nūpierkt latgalīšu gruomotys i audio īrokstus. Pīduovuotū gruomotu i īrokstu kluostā ir precis nu vysaidim latgalīšu literaturys iSkaiteit vaira »
Latgolys Kulturys centra izdevnīceibā izguojušys divejis jaunys gruomotys
Latgolys Kulturys centra izdevnīceibā izguojušys divejis jaunys gruomotys. Juļa vydā Rēzeknis Centralajā bibliotekā tyka prezentēts jaunuokais „Tāvu zemes kalendars” laidīņs 2013. godam. „Tāvu zemes kalendars” ir kulturviesturiska i literara godagruomota, kas izīt jau 74.Skaiteit vaira »
Jākuba dīnai
Šudiņ Jākuba dīna. Tautys ticiejumi viestej – ka Jākuba dīna sylta i gaiša, tod byus solti Zīmyssvāki. DrukavuotSkaiteit vaira »
Pīterdīnys atskanis
Jau ostoitū godu Rogovkā 29. junī nūteik Pīterdīnys pasuokumi, kas veļteiti ailinīkam Pīteram Jurceņam. Šūgod jam byutu 80 godu. Piec pīminis breiža Desetnīku kopūs vysi puļcējuos Rogovkā pi školys breivdobys skotuvis, lai dalietūs atmiņuosSkaiteit vaira »
“Olūta” i “Tāvu zemes kalendara” attaiseišonys svātki karteņuos
2012. goda 20. julī plkst. 14.00 Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā nūtika literaturys almanaha „Olūts” 17. laidīņa i 2013. goda „Tāvu zemes kalendara” attaiseišonys svātki. Literaturys almanahs „Olūts” i kulturviesturiskuo i literaruo godagruomota „Tāvu zemesSkaiteit vaira »
Seimaņam Putānam – 120
21. julī pyrma 120 godu dzims latgalīšu dzejnīks Seimaņs Putāns. Da 30. juļam Putānam veļteita izstuode apsaverama Rēzeknis Centralajā bibliotekā. Seimaņs dzims 1892. goda 21. julī Malinovys (niu Bikernīku) pogosta Lipišnīku dzeraunī pi Daugovpiļs.Skaiteit vaira »
Es i latgalīšu literatura / Raibuo Suņa dīnroksts
Pādejā laikā rezonanse sacalta ap literaturu. Vīni prosa Vaļsts Kulturkapitala fonda naudys, kab literaturu atbaļsteitu i jei pastuovātu. Ūtri vīnkuorši taipat – kas vyspuor ir literatura. Kas vyspuor ir taida literaturkritika. Ka latvīšu literaturuSkaiteit vaira »
Par patikšonu i napatikšonu. “Olūta” vaicuojums
20. junī LaKuGā tika publicāta Ilzis Spergys atsauksme-recenzeja iz jaunuokū latgalīšu literaturys almahana “Olūts” laidīni, kas ir 17. piec kuortys. Iz rokstu sajimta atsauksme nu gazetys “Rēzeknes Vēstis” redaktoris Muorys Nizinskys, kas publicāta gazetysSkaiteit vaira »

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Boņuks »
Zynomi “Boņuka” nominanti kategorejā “Radejis hits”
Jau itūsvātdiņ, 22. februarī 16.00 Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalā byus svineiga Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2014” bolvu padūšonys ceremoneja, kurā tiks gūdynuotys nūtikšonys, ļauds, aktivitatis, kas latgalīšu kulturā bejuši nūzeimeigi 2014. godā.Skaiteit vaira »
“Boņuks 2014” par myuža īguļdejumu – Marutai Latkovskai
Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks 2014” par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturā itūgod tiks padūta ilggadeigai sabīdryski religiskuo žurnala “Katōļu Dzeive” redaktorei Marutai Latkovskai. Svātdiņ, 22. februarī, Latgolys viestnīceibā GORS byus Latgalīšu kulturys goda bolvysSkaiteit vaira »
Zynomi Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2014” nominanti
Šudiņ teik paziņuoti Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2014” pretendenti 16 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos. “Boņuks” ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē. Bolvys sajiemiejuSkaiteit vaira »
Da 15. janvara var dasaceit pretendentus “Boņukam”
Da 12. janvara var dasaceit pretendentus Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2014”. Itūgod bolvys padūs jau septeitū reizi, tei ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē. Latgalīšu kulturys goda bolvysSkaiteit vaira »
Aicynoj dasaceit pretendentus Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2014”
Suokusēs pretendentu dasaceišona Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2014”. 2015. goda 22. februarī bolvys padūs jau septeitū reizi. “Boņuks” ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē. Latgalīšu kulturys godaSkaiteit vaira »
“Boņuks 2013” bolvu padūšonys ceremonejis video
23. februarī Latgolys viestnīceibā GORS nūtyka Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2013” padūšonys ceremoneja. Niu jiusu viereibai teik pīduovuots pasuokuma videoSkaiteit vaira »
Voi Latgalīšu Underground?
Cytreiz soka, ka latgalīts ir tys pats latvīts, viņ ar kvalitatis zeimi. Vysai skali saceits. Vys jau kotrā pasacejumā ir zynoma daļa taisneibys, nui? Latgalīšu kulturys goda bolva „Boņuks” itūgod svieteja sešu godu jubileju.Skaiteit vaira »
Pi myusim Latgolā! – 27.02.2014.
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu “Pi myusim Latgolā!”. Itymā raidejumā dzierdēsit, kas dabuoja “Latgolys zaltu” aba Latgalīšu kuļturys Goda bolvys “Boņuks 2013” sadaleitys. Raidejums “Pi myusim Latgolā” skaņ radejā “Ef-Ei” (FM 91,4 Rēzekne)Skaiteit vaira »
“Boņuki” sadaleiti!
Gūdynojūt lobuokūs veikumus latgalīšu kulturys dzeivis uzturiešonā i boguotynuošonā 2013. godā, 24. februara vokorā Latgolys viestnīceibā GORS padūtys Latgalīšu kulturys Goda bolvys “Boņuks 2013” statuetis 19 nominacejuos. Nominacejā “Lobuokais snāgums dzejā” ar “Boņuka” bolvuSkaiteit vaira »
Pi myusim Latgolā! – 20.02.2014.
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu “Pi myusim Latgolā!”. Itymā raidejumā izzynuosim, ar kū itūgod eipaša “Boņuka” bolvys padūšonys ceremoneja. Raidejums “Pi myusim Latgolā” skaņ radejā “Ef-Ei” (FM 91,4 Rēzekne) i “Divu krastuSkaiteit vaira »
“Boņuks” par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturā pīškierts Terēzijai Brokai
Ar Latgalīšu kulturys Goda bolvu “Boņuks” nūvierteits kordirigentis, muzykys pedagogis Terēzijis Brokys myuža īguļdejums latgalīšu kulturys atteisteibā. Latgalīšu kulturys Goda bolva “Boņuks 2013” 19 nominacejuos tiks padūta 23. februarī Latgolys viestnīceibā GORS. Kordirigente, muzykysSkaiteit vaira »
Latgalīšu kulturys Goda bolvys “Boņuks 2013” nominanti
Latgalīšu kulturys Goda bolvys „Boņuks 2013” organizatori paziņoj bolvys pretendentus 17 nominacejuos. Bolva 19 nominacejuos tiks padūta 23. februarī Rēzeknē 16.00 stuņdēs Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalā. Bolva tiks padūta ari par myuža īguļdejumuSkaiteit vaira »
“Gostūs” pi “Boņuka” organizatoru
Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks” itūgod nūtiks jou sastū reizi. Kab izzynuotu kū vaira par “Boņuku” i parunuotu par dzeivi, Latgolys regionaluos televizejis raidejums “Gostūs” gastej pi ituo pasuocīņa krysttāva i, kai smejās vīnsSkaiteit vaira »
Suokusēs “Boņuks 2013” pretendentu viertiešona
Leidz 10. februaram nūtiks Latgalīšu kulturys Goda bolvys “Boņuks 2013” pretendentu izviertiešona, lai jau 23. februarī gūdynuotu 2013. gada snīgumus latgalīšu kulturys dzeivē. Žurejis kūdulu veidoj cylvāki, kuru veikums latgalīšu kulturys dzeivis veicynuošonā jauSkaiteit vaira »


text:
latgalīšu pavuordis »
Rēzeknē atvērs gruomotu “Latviešu uzvārdi arhīvu materiālos: Latgale”
Latgolys Kultrviesturis muzejā Rēzeknē 20. februarī 15:00 stuņdēs prezentēs viesturnīka, geografa i demografa Ilmāra Meža gruomotu “Latviešu uzvārdi arhīvu materiālos: Latgale”. Vuordineicā atrūnams gondreiž 4000 latgalīšu pavuoržu saroksts, kotrai dūmūt izplateibys raksturuojumu, daudzom ari nūzeimis skaidruojumu.Skaiteit vaira »
Reigā nūtiks gruomotys par Latgolys pavuordem attaiseišonys svātki
30. janvarī 15.00 Latgolys puorstuovnīceibā Reigā nūtiks viesturnīka, geografa i demografa Ilmāra Meža izstruoduotuos vuordineicys “Latviešu uzvārdi arhīvu materiālos: Latgale” attaiseišonys svātki, informej Latvīšu volūdys agentura. Vuordineicā atrūnams gondreiž 4000 latgalīšu pavuoržu saroksts, kotrai dūmūt izplateibys raksturuojumu,Skaiteit vaira »
Izdūta Ilmāra Meža gruomota par pavuordem Latgolā
Izdūta viesturnīka, geografa i demografa Ilmāra Meža izstruoduotuo vuordineica “Latviešu uzvārdi arhīvu materiālos: Latgale”, viestej informaceja Latvīšu volūdys agenturys sātyslopā. Vuordineicā atrūnams gondreiž 4000 latgalīšu pavuoržu saroksts, kotrai dūmūt izplateibys raksturuojumu, daudzom ari nūzeimis skaidruojumu. VēļSkaiteit vaira »
Latgolys pogostu īdzeivuotuoji i pavuordis: Aulejis i Izvolta pogosti
Aulejis pogosts Aulejis pogosts atsarūn tuolā dīnvydaustrumu Latgolys styurī i niule ir vīns nu 10 mozajim Kruoslovys nūvoda pogostim. Tys ir ar daudzim skaistim azarim svieteits pogosts, i pat pogosta rūbežys leluokūtīs īt gar azarim –Skaiteit vaira »
Latgolys pogostu īdzeivuotuoji i pavuordis
Baltinovys, Škilbanu i Brīžucīma pogosti Itī treis nu jau nalelī i viesturiski saisteitī pogosti atsarūn Zīmeļaustrumu Latgolā pi pošys rūbežys ar Krīveju, bejušajā Bolvu rajonā. Nasaverūt iz tīšū tyvymu Krīvejai, pogosta īdzeivuotuoju lelais vairuokumsSkaiteit vaira »


text:
Mieneša arhivs: March 2017 »
Atsaver iz “Boņuka 2016” bolvys padūšonu foto šaļteņuos!
26. februara vokorā jau deveitū reizi tyka padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” 17 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos. “Boņuks” ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē,Skaiteit vaira »
Roksti latgaliski. 5. nūdarbeiba
Pīduovojam vīnkuoršā tekstā raksteitus svareiguokūs latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumus i iz tim baļsteitus aizdavumus, kab pasatrenēt raksteit latgaliski. Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys atrūnamys ari bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” sagataveitajā pošvuiceibys materialā “Vuicīs raksteit latgaliski!”.Skaiteit vaira »


text:
Konga Demokratiskuo Republika
Konga Demokratiskuo Republika (praņcīšu: République démocratique du Congo, kituba: Repubilika ya Kongo Demokratik, svahili: Jamhuri ya Kidemokrasia ya Kongo, lingala: Republiki ya Kongó Demokratiki, tshiluba: Ditunga día Kongu wa Mungalaata) - vaļsteiba Afrikā. Golvysmīsts — Kinšasa. Puolejis 2 345 409 km² pluotā dzeivoj vaira kai 71.7 milijoni dzeivuotuoju, i ite 11-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Politika[pataiseit | labot pirmkodu]
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Demografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Etniskais sadors[pataiseit | labot pirmkodu]
Volūdys[pataiseit | labot pirmkodu]


text:
21.10.2010 - 22.10.2010, Ernsta-Morica-Arndta Greifsvaļdis universitate (Vuoceja)
Konfereņcis dorba volūdys — latgalīšu, latvīšu, vuocu, angļu, krīvu. Konfereņcei nav daleibys moksys. Finaņsialais pabolsts nu DAAD (Deutscher Akademischer Austausch Dienst)
Kas ir latgalīšu volūda i kas — cytys regionaluos volūdys Baļtejis jiurys regiona vaļstīs?
Latgolys regionā latgalīšu volūdai ir lela kulturviesturiskuo, taipat kasdīnys sasazynuošonys leidzekļa lūma. Latgolā dzeivojušī soka, ka jūs regionā latgalīšu volūda jim ir golvonuo, volūdnīki pīzeist, ka tī jei faktiski pylda regionaluos volūdys funkcejis, koč oficiali taids statuss latgalīšu volūdai da šam nav pīzeits. Jau nu 18. g. s. vyds var runuot par divejom latvīšu rokstu voi literarajom tradicejom, divejom rokstu voi literarajom volūdom. Cikom volūdnīki sprīž, kaidu statusu volūdai pīškiert, Latgolys pusē cylvāki runoj i roksta kai seņuok. Muotis volūdā.
2008. goda septembrī Sanktpīterburgā nūtyka 1. storptautyskuo latgalistikys konfereņce (,,Ontona Skryndys latgalīšu gramatikai 100“), īdybynojūt latgalistikys konfereņču tradiceju.
2. konfereņcē, kas nūtyka Rēzeknē 2009. goda oktobrī (,,Centrs i perifereja: perspektivu maiņa“), tyka aktualizāta centra i periferejis izpratne mozuok lītuotajuos i regionalajuos volūduos, folklorā, literaturā, ar tū saisteitī procesi sabīdreibā, izgleiteibā, politikā: regionalisms, lokalais i globalais, decentralizaceja, ideņtitate, multikulturalisms.
Styprynuodami suoktū tradiceju, nūtiks 3. latgalistikys konfereņce 2010. goda 21.–22. oktobrī Baļtejis jiurys krostā, Vuocejis zīmeļaustrumūs — Greifsvaļdis universitatis Baltistikys nūdaļā. Greifsvaļdis universitate ir vīneiguo universitate Vuocejā, kas realizej baltu filologejis studeju programys kai bakalaura, tai magistra leidzīnī. Konfereņcē pīsavērssim na tik latgalīšu volūdai — akademiskajā tikšonuos laipni praseiti pīsadaleit i zynuotnīki, kurī pietej Baļtejis jiurys regiona cytys mozuos volūdys.
Konfereņcē dūmuots aktualizēt storpdisciplinarus vaicuojumus itaidūs aspektūs:
— regionalūs volūdu sakari ar regiona socialpolitiskū, ekonomiskū i kulturys vidi;
— regionalūs volūdu i kulturu atteisteiba diahroniskā redzīnī;
— regionalūs volūdu atteisteibys īspiejis kūpejā volūdu ekosistemā globalizacejis laikūs (sūpluok cytom volūdom — nacionalajom i storptautyskajom);
— aktuali vaicuojumi latgalīšu i cytu mozūs volūdu planuošonā (kai statusa, tai korpusa), saglobuošonā i atteisteibā.
Konfereņcē laipni praseiti pīsadaleit volūdnīceibys, literaturzynuotnis, folkloristikys, viesturis, sociologejis, politikys, ekonomikys i cytu ar konfereņcis tematim saisteitu zynuotņu nūzaru specialisti i cyti interesenti.
Deļ vairuok informacejis — sasazynuot ar konfereņcis koordinatori: Dr. Sanita Lazdiņa
Baltistik, Institut für Fremdsprachliche Philologien
Domstraße 9/10, 17489 Greifswald, Vuoceja
sanita.lazdina@uni-greifswald.de, telefons: + 49 176 78770951


text:
.
Varbyut dzeivei eistyn nav nikaida tolka. Nivīns nu juos nav aizguojs dzeivs, i nivīnam jei nav nasuse nikuo vaira kai smierti i aizmiersteibu.
Varbyut eistyn nav nikuo. Nikuo cyta kai kasdīnys dzeivuošona, dīga viļkšona i dīna nu dīnys tymā pošā īšonā i skrīšonā, raugūt dabuot vaira, sasnīgt i izdareit. Apdareit vysus dorbus, kab reizi byutu mīrs.
Tik mīra to nav nikod. Cikom jau smierts.
Kas par tū, ka kaida vuords ir īraksteits enciklopedejuos – juo poša to nivīns taipat naatguodoj. Kas par tū, ka par gūdu kaida mūkom ir izcalts pīmineklis voi aiz cīna par juo goreigū dzeivi voi piekšņū i nagaideitū smierti ir pastateits krysts. Juo poša to nivīns nazyna i napīmiņ. Kurs gon cyts tuo varātu, ka ni jis pats, a juo poša to nav. Palykuse tik juo gore, smierts i vuords. A cik ir taidu, nu kuru napalīk nikuo – ni plyka bolsa, ni atbaļsīņa, ni rokstu zeimis.
Tys, kas nūteik pa vydu storp dzimšonu i smierti, ir nabeidzamu najaušeibu vērtine, kam nav nikaida sakara ni ar seceibu, ni kaidim cālūnim voi sakareibom. Vyss ir paradzams, koč i mainuos. Vyss ir tys pats, kas jau ir bejs.
Nabyus nikuo jauna. Partū ka nikuo jauna nav bejs. Tikai vacais grīžās iz riņča i apžylbynoj kai opola spīgeļu bumba dzeraunis diskotekā. Ļauds to tī poši, tik cyta gaismys dzierksts atsasyt nu bumbys suonu i atspeid jūs sejuos. Bumba to tei poša, tik ļauds jau cyti – piec šaļts jau cyti. Jau piec šaļts jī ir redziejuši vaira i pīdzeivuojuši vaira.
Tik kas ir tys, kas šaļtim kai dasadur, kai dasamīdz – pajem aiz rūkys i vad, pajem aiz driebu i nūtur. Kas dzeivi pataisa dzeivu. Kas vysu sagrīž kuojom gaisā. Dasadur, paceļ i nas.
Dorbs, dorbs, dorbs, dorbs, dorbs.
Reita kopeja, dokumentu skaudze. Intervejis, analize, secynuojumi, atskaitis. Pušdīnis. Sekretare atnasuse vysu mane praseitū, iz golda dokumentu skaudze. Vokors, aiz lūga satimss, kūku zori atspeid pogolma lampuos i dzaltonzylajā snīga ānā vibrej kūku atspeidumi. Žaluzeju streipis iz muna lūga. Mašynu guņs iz īlys. Kolega atnasuse sovus papeirus. Apstruoduojuse. Paļdis. Iz kotra nu jūs vajadzeiga muna departamenta viza. Copy-paste. Dokumentu skaudze. Atļuove, zeimūgs, paroksts. Copy, paste.
Muns paroksts nazkod beja šmuks, niu palics tikai kuoss. Ka es parokstu dokumentus, kuoša golā ir punkts i streipe. Ka es īsapierku “Rimi”, punkta golā nalīku. Laiks ir nauda. Punkts kuoša golā ir laiks.
Laiks sasaruovs seikuos šaļteņuos: mūdynuotuojs, reita radeja, drēbis, trepis, tei īla, itei īla, pītura, trolejbuss atsaleigoj gryuts i pībuozts, tei īla, itei īla, dorba pogolms, dežuranta acs lūgā, atslāga, lobais reits, reita kopeja, reita avīze monitorā, dokumentu skaudze, eposti, viestulis, sarunys, pušdīnis, dokumentu skaudze, sarunys, piecpušdīnis kopeja, ziņu i izklaidis portali, klienti, čats, vokora kopeja, atslāga, dežurants, tei īla, itei īla, veikals, trolejbuss, tei īla, itei īla, trepis, sāta, vokora radeja, vokora kina datorā, mīgs kai muokiuņs, zūbu birste, ateja, gulta i vaira nikuo – soldona aizmiersteiba da reita.
A pa kuru laiku paīt dzeive. Kod tod es asu es. Voi tod, kod es dasaduru pi cytu, vot tod, kod dzeive dasadur maņ. Trolejbusā, iz īlys. Dorbā, čatā. Voi varbyut vokora kinā. A varbyut vīnu šaļti pyrms aizmigšonys, kod īguodoju tū, kuo nav bejs i nabyus – tū dzeivi, kū es asu izdūmuojuse, a kam nabyus nūtikt nikod, partū ka maņ tam nav ni laika, ni drūsmis.
Kasdīnys laika nūsisšona, kasdīnys sarunys i kasdīnys vīns i tys pats. Tikai es, kas atsaspīgeleju i atspeidu jūs vysu acīs, brillēs i monitorūs. Klienti, kolegys i vysi draugi onlainā datora teiklā.
Teiklys, virtualī ļauds, virtualī sveicīni, virtualuo es. Munā draugu profilā ir seši symti treisdesmit deveni draugi. Es pazeistu leluokū daļu nu jūs. Patīseibā es pazeistu vēļ daudz cytu cylvāku, tik na vysus jūs es asu satykuse teiklā. Maņ apleik ir tik daudz ļaužu, ka grybādama navaru atguoduot jūs vysu. Iz īlys es jūs nasveicynuotu, a teiklā mes asam draugi.
Rutina. Taida vīnaldzeiba, ka varātu vyss pasauļs pagaist i nikas nanūtyktu. Nu tuo nasamaineitu nikas.
Ka par pasauļa lītom naraksteitu ziņu portalūs, es tai ari nikod naīsaguoduotu, ka taids pasauļs ir. Tai ari nikod naizzynuotu, ka aiz tuos īlys, ituos īlys, pogolma, kvartala, veikala i dorba ir nazkas cyts. Voi ari – ka tī nivīna nav. Nikuo nav. Nikuo taida, kuo es jau nabyutu redziejuse.
Tikai naz nu kurīnis atīt virtualuos viestulis, pīna pakys veikalā i jogurts ar zemneicom i samazynuotu tauku saturu. A taida pasauļa varbyut nimoz nav – tikai iz muna pelis pakluojeņa izvylktys kontinentu konturys, kū maņ īvuicēja jau školā. A varbyut tī beja mali. Jī samaluoja par pasauli. Varbyut pasauļs eistyn beidzās tiuleņ aiz tuos vītys, kur es asu bejuse i redziejuse poša. A puorejū jī samaloj.
Nu kur ta ir tys pasauļs. Nav nikuo taida. Pasauļa nav jau niule. Ir tikai dorbs, dorbs, dorbs. Muns dators i es. Es iz biroja krāsla i vyss plašais Dīva pasauļs 17 collu monitorā.
Monitorā ir vysa muna dzeive. Es poša tī asu i laistūs tik i tik reižu sekuņdē. Verūs iz pasauļa caur stykla sīnu boltā plastmasa ramā. Kod munam dorba datoram daliks škeistūs kristalu monitoru, es mīreiga i gluda vieršūs pasaulī i pasauļs grīzsīs ap mani, šveiksteidams mp3 bolsā, myrdzādams jpg i flash obrozūs.
Es sev nūpierku jaunu ritini. 18 uotrumi. Prīkšys i pakalis bremzis. Amortizatori. Japaņu puornasumi. Mehanismi nu kaida tī metala. Myuža garanteja. Pasyutieju teikla veikalā i samoksuoju teikla bankā.
Tikai es nazynu, kod i iz kurīni es braukšu ar tū ritini. Munam biroja krāslam ir 5 ritini i šyupeļkrāsla režims. Munam sātys krāslam i 5 ritini i specialais mugurys bolsts ar 7 pozicejom. Kam maņ dzeļža ritiņs ar 18 uotrumim i puornasumim.
Kod atguoju nu dorba iz sātu, jū atvede. Precis pīguode beja īkļauta ritiņa cenā. Specialā lūdzeņā beja juoīroksta pīguodis datums i laiks. Pierkūt teiklā, ir juomoksoj mozuok, partū ka jim navajag realu veikalu. Jim ir tikai nūlyktova nazkur tuoli nu centra, kur mozuoka nūmys moksa. Tikpat labi kai veikalā preci var apsavērt i monitorā. Svareiga tikai ekrana izškirtspieja. Cik mudrys procesors. Operativuos atminis lelums. Teiklā ir vyss. Veikali, bankys i kazino, lotareja i spēlis, avīzis, radeja i muokslys galerejis.
Tik īlu te nav, pa kū braukt ar ritini. Tikai kod ta es braukšu ar tū ritini i iz kurīni. Tik iz kurīni lai es brauktu. Vyss, kuo maņ vajag, ir tepat.
Kod daīs tī laiki, kū es asu izdūmuojuse – tymā eisajā šaļteņā pyrms aizmigšonys. Kod ta es braukšu, ka nav laika pat paēst. Kod ta es dzeivuošu, ka nav laika pat sataiseit ēst.
Mes vysi esim teiklā. Jau seņ.
Es asu četru banku kliente. Maņ ir mašynys tīseibys. Maņ ir mobilais telefons ar pastuoveigū pīslāgumu. Jūs antenys zyna, kur es asu. Klaida ir nazcik metru. Es asu nūfiļmeita nazyn cik slāptajuos i radzamajuos kameruos, es globojūs nazyn cik nūvāruošonys kameru arhivūs. Munu ašņa i meizolu analizu dati ir jūs sistemā. Vysi muni dati ir datorā. Varbyut es vysa tī asu.
Muni dati ir nazyn cik kartotekuos. Es poša asu nazkur sadaleita i laikam nikod natikšu kūpā – ka vīneigi kaidā megaprocesorā, kur satak vysa informaceja.
Kab maņ nabejs telefona, maņ nabyutu dorba: dzeivūkļa kredita, veseleibys polisis, jaunūs mebeļu ar ergonomiskū atpyutys zonu, muzykys kolekcejis CD matricuos, pylna soltaunīka i syltuo iudiņa vannā. Kab maņ nabejs dorba, maņ nabyutu telefona ar videokameru i mp3 atskaņuotuoju, dzeivūkļa kredita, veseleibys polisis, jaunūs mebeļu ar ergonomiskū atpyutys zonu, muzykys kolekcejis CD matricuos, pylna soltaunīka i syltuo iudiņa vannā. Kab maņ nabejs dzeivūkļa kredita, maņ nabyutu telefona ar videokameru i mp3 atskaņuotuoju, veseleibys polisis, jaunūs mebeļu ar ergonomiskū atpyutys zonu, muzykys kolekcejis CD matricuos, pylna soltaunīka i syltuo iudiņa vannā.
Atguojuse iz sātu, īsliedžu datoru. Palaižu teikla radeju. Maņ pateik, ka skaņ radeja, cikom nūsavalku, apsamaucu sātys drēbēs i īeimu dušā. Var izzynuot kū ta jaunu, muzyka skaņ pa vysu sātu, īt maņ cauri i atsagrīž – pasauļa bolsi i atbolsi.
Kotru reizi es raugu palaist cytu radeju. Maņ gon ir puors mīluokūs teiklavītu. Vīna radeja nu Novosibirska nazkur Krīvejā, puors stacejis nu Amerikys. Jūka piec asu klausiejusēs i Balkanu radejis. Patīseibā tok vyss ir vīns. Muzyka vysā pasaulī skaņ vīnaiž – vīnys i tuos pošys grupys, zvaigznis, hiti i dzīduotuoji. Atsaškir tikai diktoru bolsi i volūdys. Tok ak jau i jī runoj vīnu i tū pošu.
Pasauļs ir tik mozs, i jis car teikla dzeislu satak munā procesorā i tumbuos. Es asu dalykuse ausi pi pasauļa sirds, a jei vysur pukst vīnaiž. Pulss vīnaids i kuojā, i golvā.
Monitorā myrgoj reklamys, burti i aicynuojumi. Jem, sajem, pajem. Giuņ, nūgiuņ, īgiusti. Epostā nivīns naroksta.
Pyrms stuņdis vēļ beju dorbā, kas gon taids varātu byut nūtics. Ka vīneigi kaids cyts kaidā cytā pasauļa styurī, atguojs nu dorba iz sātu, ir nūliems apsavaicuot, kai īt. Tok kuram tys varātu interesēt. Tikpat, cik maņ dalis par cytu dzeivem, tik kaida dale par munejū. Cik es kaidam asu vaicuojuse, kai īt, tik atvaicuos i maņ. Cik mani tys interesiejs, tik interesēs i kaidu cytu.
Vīnaldzeiba ir ituo pasauļa anestezeja, kab jis nasuoktu laksteit taidim pošim reklamu burtim, monitorā klīgdams – muna dzeive, muna dzeive, muna vīneiguo dzeive.
Iz ponnys salīku veikala pusfabrikatus. Vystys fileja, buļbu meicinis i nazkaidi korstī salati ar kuopustim i vēļ nazkū ružovu. Kab maņ bejuse mikroviļņu kruosns, es īlyktu ar vysu plastmasa trauku i āstu nu juo – tai, kai tys vyss ir salykts. Niu es jemu uorā i līku iz ponnys. Sorkonūs paļmu eļļā meicinis apsacap ar bryunu gorūzeņu, vysta izsyut i apdag nu apakšys bryuna, meicinis sasajauc ar kuopustim, vystys uoda atsadola i ījiukst meicinēs. Dagrīžu Spanejis tomatus i Pūlejis ogūrčus. Kropi ir nu Igaunejis syltumneicu. Nazkas nu realuos dzeivis dasadur – pavasara smuords, koč aiz lūga ir zīma. Bolts i bolts. Snīga kluojīņs pogolmā, apsnyguši zori. Da i vyss taidā gorā. Aizsnidzs, apsalaids i solts.
Es nimoz nasaveru uorā. Kaida atškireiba. Zīma ir i palīk zīma. Da i pogolmā ir tymss. Ari ladapučis garom i izspūrkšušom steigom iz ituo lūga naaug. Da i kam vajadzeigs. Plastmasys lūga rama breineigi izolej syltumu i mitrumu. Naizīt ni mitruma lasis, ni syltuma kapeikys. Tik zyla gaisma nu uorīnis, kas atsadur iz žaluzeju i nūkreit iz palūdzis. A kuknē vyss dzaltons i gaišs. Ite muns pasauļs, ite es. Ite navajag nikuo cyta.
Es salīku iedīni iz škīva i aizeimu iz ustobu. Atsasāstu pi datora. Izrubeju radeju. Diktors runoj nazkaidā slavu mēlē i apsaraun pusziļbē. Kas maņ gar jū. Pelei nazkaids gļuks. Laikam byus jounūpierk jauna. Īslādzu kinu. Nazkaida ni to itaļu, ni spāņu kina par ļūbisteibu. Piļsāta, dzeļžaceļa slīdis. Vīntuleiba. Reits metro voi kaidā tī stacejā. Svaiduos atkrytumi. Nazkaidi kruosaini syudi. Grafiti. Veirīts. Najaušs sekss. Munys vakarenis atdzīst, cikom ādu. Es otkon asu aizmiersuse par sovu dzeivi.
Ari sātā maņ ir dators. Bez juo navar. 17 collu LCD monitors, tumbu stereosistema iz golda i pi sīnys – breineigs kinozala efekts. Minimali leidzekli, a skaņ tai, ka prīca. Bezvodu tastatura – var pajimt kliepī, ka naktī gribīs čatuot. Var dalikt austenis i staiguot pa dzeivūkli – vyss skaņ i īt maņ leidza. Procesors īsakuortuojs golda nišā, juo navar i redzēt. Es asu redziejuse ari mozuokus, tok ite jis maņ šai kai tai namaisa. Lai stuov, cikom nūpierkšu jaunu. Jaudeiguoku. Vīnu šaļti dūmuoju puorīt iz portativū datoru, tod saprotu, ka maņ pateik muns monitors – ar sudobra maleņu i malnu asketisku ramu. Jimā ir nazkas taids. Pat nazynu pasaceit, kas eistyn – nazkas šmuks. Pi sova datora jau pīrosts. Kai pi cylvāka.
Nu vysa datora maņ patīseibā vysu vaira pateik monitors i procesora uotrums. Jis atsasauc kotrai munai kusteibai, jis zibineigi izpylda munys komandys i vīgli saņ nazkur zam golda. Jis nikod narunoj maņ pretim. Tik šaļtim izmat lūgus, kur pasoka, kū dūmoj par tū voi itū darbeibu. Sovā ziņā tei ir saruna, kū īprogrammiejs kaids cyts – kū saceit taidā voi itaidā situacejā.
Tok maņ ruodīs, ka muns dators ir dzeivs. Jis nikod nadora maņ puori. Jis nasakar, nasastuoj, nastreikoj, naaprej munus dorbus. Kai paklauseigs suņs voi zyrgs jis īt maņ pi rūkys i pīsadola vysā, kas es asu.
Pi sātys datora es struodoju, kod maņ nav juobyut dorbā. Voi ari izalīku, ka struodoju – siežu teiklā i gaidu, kod maņ kaids atraksteis. Es asu izsluopuse dzeivis, a storp mani i dzeivi vysod byus škeistūs kristalu sīna.
Maņ ir jauns monitors, nūpierku par tū dorbu, kū taisieju zam Juoņadīnys. Ar treis reizis leluoku izškirtspieju. Niu es varu vērtīs vysys kinys i spēlēt vysys spēlis. Vysus obrozus es varu vērtīs da beidzamuo pikseļa. Monitors ir puorkluots ar antistatisku kuortu. Jis atgryuž putekļus – putekli ir vysur, tik na iz monitora.
Kab munai dzeivei byutu taida kuorta.
Kab kaids dasadūrtu. Nikuo daudz – tik pīskuorīni. Vīnu šaļti dzeiveibys.
Kab kas daītu i nūgluosteitu. Īteitu skustā i nastu. Pacaltu iz rūku i nastu. Pacaltu i nūturātu. Kab koč šaļti vyss byutu pa eistam.
Es jau otkon asu vysu izdūmuojuse. Kai vysod.
Izsluopuse vierūs monitorā – kur jei ir, tei muna dzeive. Munu profilu šudiņ vārušīs septeni cylvāki. Mani nainteresej nivīns nu jūs. Kai guojuši, tai ari aizīs – svešinīki i teikla pluovi. Bankys kontā īguojuse nauda par papyldus projekta stuņdem. Interneta izsūlē digitalajai kamerai suokuma cena 5 lati. Papyldus atminis karte i sumceņa nu eistys uodys.
Niu es taisu vīnu dorbu par kanalizaceju. Tys ir nazkaids sadarbeibys projekts. Jim vajag iztulkuot skaudzi papeiru. Maņ ruodīs, es dreiži zynuošu vysu par biologiskajom atejom, divejaidu syudu atdaleišonu, jūs komposteišonu i izmontuošonu, par meizolu savuokšonu atseviški. Tys ir tikai dorbs.
Ka kas pacaltu iz rūku i nūturātu. Ka kas panastu koč gabaleņu iz prīšku. Ka kas dasadūrtu i pacaltu iz rūku. Nūgluosteitu. Dasadūrtu ar syltu i eistu rūku. Pi mane dasadūrtu.
Nav nikuo. Tikai vīntuleiba. Napuoreimūša vīntuleiba, seši symti treisdesmit deveni draugi i monitors.
Dzeivoj. Raugūt izalikt, ka vyss ir kuorteibā.
Ka tu es jauna, skaista i veiksmeiga. Ka tova dzeive ir lobuokais, kas iz ituo pasauļa ir bejs. Ka tu poša dzeivoj sovu dzeivi.
Tik ka kas dasadūrtu. Ar syltu i mīreigu rūku. Nikuo daudz – tikai sajust dzeivu cylvāku. Sevi sajust. I ka kas pajimtu iz syltu i stypru rūku. Pacaltu i nastu.
Īsadūmoj. Tu tiuleņ aizmigsi, pasamūssi i tod dzeivuosi pa eistam. Tu lieneņom aizmigsi, nadūmojūt nikuo, a dzeive poša atīs da teve. I tod vyss byus pa eistam. Vyss byus i byus, i byus, byus i byus.
.


text:
Eiropys Savīneibys finansātuo puorrūbežu projekta „Arheoloģija, vara, sabiedrība: sadarbība arheoloģiskā mantojuma aizsardzībai” laikā LU Latvejis Viesturis instituta projekta grupa 2014. godā veice arheologiskūs pīminekļu apzynuošonu Ludzys nūvodā, kuramā registrāti 40 vaļsts nūzeimis i 13 vītejuos nūzeimis arheologiskī pīminekli.
Daļa nu Ludzys arheologiskajim pīmineklim tyka apsekuota, pīsadolūt vysim projektā īsaisteitajim partnerim. Igaunejis i Krīvejis arheologim beja īspieja īsapazeit ar dažaidu periodu dzeivisvītom (akmiņa laikmata apmetnem, metalu perioda piļskolnim, vydslaiku pili Ludzā), ar dažaida veida apbedejumu vītom – leidzonajim senkopim, uzkalneņu kopim, vydslaiku kopsātom, kai ari kulta vītom – Pātarovys Valna pādys akmini.
Kaimiņzemu arheologiskūs pīminekļu īpazeišona arheologim ļaun izprast gon arheologiskūs pīminekļu saglobuošonys i aizsardzeibys problemys, gon rast zynuotniskys problemys, kai, pīmāram, par kulturu izplateibu, apdzeivuoteibys intensitati, apbedeišoys tradicejom, tūs izmaiņom laikā i telpā i cytus vaicuojumus.
Arheologiskuo pīminekļa apzynuošona ir kabinetā i lauka pietejumūs veicams pasuokumu komplekss, kura mierkis ir objekta i tuo rūbežu nūsaceišona dobā. Arheologiskūs pīminekļu apzynuošonys dorbā svareigi ir gon zynuotnīku īprīkš veiktuo pietejuma dati i arhivu dokumenti (golvonūkuort, senejuos kartis), gon viesturiskuos teikys i vītejūs īdzeivuotuoju stuostejumi i nūruodis. Fiziska pīminekļa apzynuošona veicama agrā pavasarī ci vālā rudinī, kod kūkim nav lopūtnis. Tuos laikā arheologi fiksej pīminekļa rūbežys, puorbauda dažaidus zemis sluoņu atsagumus ar mierki uzīt senlītys, kartej objektu, īvuoc dažaidus paraugus. Tys vyss teik fiksāts paveiktūs dorbu puorskotā, kurs tuoluok teik izmontuots arheologiskuos izpietis dorbu planavošonai i turpmuokai pīminekļa stuovūkļa situacejis izmaiņu nūviersšonai.
Ludzys nūvoda arheologiskūs pīminekļu apsekuošonys gaitā arheologi secynuojušs, ka objektu stuovūklis ir apmīrynojūšs. Nūpītnys bažys dora montraču darbeiba vairuokūs vāluo dzelža laikmata senkopūs, nalegalu sadzeivis atkritumu izguoztuvu īreikuošona arheologiskūs pīminekļū tīšā tyvumā, kai ari saimnīciskuo darbeiba, kas veikta bez saskaņuošonys ar Vaļsts kulturys pīminekļu aizsardzeibys inspekceju (VKPAI).
Ludzys nūvoda pīminekļu apsekuošona nūtyka sadarbeibā ar VKPAI Latgolys regiona inspektori Valentīnu Brici i Ludzys Nūvodpietnīceibys muzeja specialisti Aiju Ziemeli. Arheologiskūs pīminekļu apsekuošonu sekmēja ari VAS „Latvijas Valsts meži” specialisti: Zīmeļlatgolys mežsaimnīceibys Ludzys īcierkņa vadeituojs Aleksandrs Semeņuga i Juoņs Latišenko, kai ari SIA „Skolgssallskapet” Latgolys īcierkņa vadeituojs Valentins Daudišs.
Latvejis vaļsts lykumdūšona nūsoka – veikt arheologiskūs izrokumus i tymūs izmontuot metaldetektoru dreikst tikai ar VKPAI atļauju. Pretejā gadīnī naatļautūs izrokumu dareituojs sūdoms Latvejis Administrativūs puorkuopumu kodeksa i Kriminallykuma nūsaceitajā kuorteibā. Radzūt kaidu struodojam ar metaldetektoru ci luopstu arheologiskūs pīminekļu vītuos (senkopūs, piļskolnūs, apmetnēs i c.), nav juobyut vīnaldzeigim i par radzātū juoinformej VKPAI regionaluos nūdalis inspektors (kontaktinformaceja ite) ci juosavierš tyvuokajā policejis nūdaļā. Arheologiskais montuojums – tys ir vaļsts i myusu pošu eipašums. Sorguosim tū!
Karteņa: Ludzys nūvoda pīminekļu apsekuošona projekta laikā.


text:
22. – 24. julī Preiļūs i apleicīnē nūtiks pyrmais Latgolys stuostnīku festivals. Tys puļcēs vītejūs stuostnīkus, stuostnīkus nu UNESCO Latvejis Nacionaluos komisejis teikla “Stāstu bibliotēkas” i cytu Latvejis stuostnīku grupu, kai ari vītejuos folklorys kūpys, stuostnīku kusteibys atbaļsteituojus i interesentus. Iz festivala pasuokumim aicynuots sevkurs i tī ir bez moksys.
Stuostus par omotnīku dzeivi, omotu nūslāpumim, kai ari vysaidim gadīnim omotnīku vydā stuosteis i poši omotnīki, i stuostnīki nu vysaidu Latvejis nūvodu, kab ar stuostim popularizātu omotu prasmis i sekmātu tūs puormontojameibu cytom paaudzem. Vīns nu festivala aizdavumu ir veiduot zynomu i rodūšu platformu Latgolys omotnīceibys izzynuošonai i populariziešonai, nu tikpat nūzeimeigi ir kūpt vysaidys latgaliskys izpausmis mutvuordūs, kab stuostūs izbaudeitu i styprynuotu latgaliskūs izlūkšņu daudzveideibu, lobskaneibu i izteiksmis precizitati. Ituo gods tema veļteita Latgolys tradicionalajai keramikai i pūdnīkim, kai ari stuostim par itū omotu i omota pratiejim.
Festivala pyrmajā dīnā 22. julī 20.00 interesenti aicynuoti iz “Anekdošu un jautro stāstu vakaru” jaunīšu centrā “PAKAC” (Kuorsovys īla 4, Preili).
23. julī, suocūt nu 15.00, Juosmuižys muižys parkā (Aizkaļne, Preiļu nūvods) byus vareiba satikt Latgolys keramikus i pasaklauseit jūs stuostejumu. 17.30 kūpā ar folklorys kūpu “Jumalāni” cepļa sātys pogolmā varēs īt rūtaļuos i doncuot daņčus, nu 20.00 nūtiks Lelais stuostu vokors “Lobam lobs stuosts”. Tymā pīsadaleis Upmolys folklorys ansamblis “Vecvārkava” i jūs stuostneica Bronislava Gavare, Kristians Plots nu Vuoŗkovys bārnu folklorys kūpys “Volyudzeite”, Andris Čakāns nu Ruguoju nūvoda, Trifina Ovčinnikova nu Audriņu, Anita Rutule nu Nagļu, folklorys kūpa “Vīteri” nu Rēzeknis, folklorys kūpa “Jumalāni” nu Rībeņu nūvoda, folklorys kūpa “Rūtoj” nu Preiļu, kai ari cyti Latgolys stuostnīki i stuostnīki nu cytu Latvejis nūvodu.
Sovukuort 24. julī 10 stuņdēs dzymdynuotuoji ar bārnim aicynuoti iz Preiļu Golvonū biblioteku (Kuorsovys īla 4, Preili), kur mozajim klauseituojim nūtiks pasuokums “Mazi stāsti no lieliem stāstniekiem”.
Stuostnīku festivali jau vairuokus godus Latvejā teik reikuoti, kab veicynuotu stuostnīceibys tradiceju kai nūzeimeigys namaterialuo kulturys montuojuma dalis saglobuošonu, eipaši pīsavieršūt kotra regiona (Kūrzeme, Zemgale, Vydzeme, Latgola) kulturtelpys unikalitatei. Apreļa beiguos itaids festivals aizvadeits Kuldeigā, niu nūtiks Preiļūs, nu Piļsrundalē planavuots 23. – 25. septembrī i Valmīrā 7. – 9. oktobrī.


text:
15. janvarī tiks publicāts grupys “DeLight” debeja albums “Bez tevis gaisā”. Albumā īkļautys grupys pastuoviešonys laikā saraksteituos dzīsmis. Nu jaunuo albuma da šam publicātys div dzīsmis: paguojušuo goda beiguos dzīsme “Bezvārdis” i ituo goda suokumā – albuma tituldzīsme “Skriesim”.
Grupys pyrmsuokumi vaicojami tuolajā 2005. godā Juoņa Eglīša Preiļu Vaļsts gimnazejā. Tūreiz grupys nūsaukums beja “D-Light”. Grupa ir pīsadalejuse festivalā “Muzykys Skrytuļs”, kai ari tykuse da pusfinala SeMS TV muzykalajā projektā “Troksnis”. Grupys dalinīkim suocūt studejis Reigā, nadaudz mainejuos ari grupys sastuovs. Itūšaļt grupys sastuovā ir Juoņs Raubiško (vokals, basgitara), Armands Zagorskis (gitara), Valdis Metlāns (bungys), Juoņs Krēsliņš (vokals, tausteni).
Piec itūs izmaiņu grupa tykuse ari pi jauna nūsaukuma “DeLight”. Treis grupys puišim dzymtuo puse ir Latgola, partū ari lykumsakareigai, ka div dzīsmis nu jaunuo albuma ir latgalīšu volūdā.
Albuma “Bez tevis gaisā” īroksts veikts 2016. godā. Albumā puorsvorā īkļautys dzīsmis, kas saraksteitys grupys pyrmsuokumūs, nu, mejūtīs sastuovam, tuos tykušys pi jauna skaniejuma i aranžejis. Pamatā dzīsmis stuosta par jaunīšu dzeivi i attīceibom. Albuma īroksts veikts “KS Records” studejā. Miksēja i māsterēja Kārlis Šteinmanis.


text:
Rogovka »
Tautys muzykantu saīts i daņču vokors Rogovkā “Večerinka “O, bļaka!””
Kotru godu maja beiguos Rogovkā, dzejnīka Ontona Kūkoja dzymtajā pusē, nūteik tautys muzykantu saīts ar nūsaukumu “Večerinka “O, bļaka!””. Ari itūgod bīdreiba “Rogovkīši” 26. majā 20.00 stuņdēs septeitū reizi aicynoj iz tautys muzykantu iSkaiteit vaira »
Školuotuoji aicynuoti apmeklēt vosorys kursus “Vosoruošona 2017”
Školuotuoj, aicynojam tevi īpazeit sovu Latgolu i atsapyust piec garuo dorba cielīņa, apmeklejūt školuotuoju vosorys kursus “Vosoruošona-2017” Rogovkā nu 16. da 19. augusta. Aicynojam pīsadaleit školuotuojus, kas gryb vuiceit voi jau vuica nūvodvuiceibu, nūstyprynuotSkaiteit vaira »
Izsludynuots P. Jurciņa jubilejam veļteits jaunūs literatu konkurss
Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys Nautrānu pogosta puorvaļde sadarbeibā ar Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceju izsludynoj konkursu par dzejnīka Pītera Jurciņa premejis pīškieršonu jaunajim literatim. Konkursa devīze: “Tys spāks, kas pošā rūdams, tys lobimSkaiteit vaira »
Rogovkā nūtiks seminars par nūvodvuiceibu
28. oktobrī Nautrānu vydsškolā, Rogovkā, nūtiks pīredzis apmainis seminars “Nūvoda izzynuošonys īspiejis vuiceibu procesā”, informej seminara koordinatore Veronika Dundure. Seminarā ar sovu pīredzi pasadaleis Latgolys školu i Rēzeknis Tehnologeju akademejis (RTA) vuiceibspāki. Imants SlišānsSkaiteit vaira »
Rogovkā vosoruoja 30 nūvodvuiceibys entuziasti
Jau dasmytū reizi Rogovkā (Rēzeknis nūvodā) saguoja kūpā vosorys nūmetne školuotuojim i studentim “Vosoruošona”. Tradiceja, kas īdybynuota 2000. godā, dažaiduos Latgolys školuos kūpta leidz pat 2006. godam, atjaunuota 2012. godā, pa itim godim kūpā puļcejūt puori parSkaiteit vaira »
Rogovkā nūtiks tradicionaluo Pīterdīna
29. junī Nautrānu pogostā nūtiks jau par tradiceju palykušuo Pīterdīna, kas veļteita dzejnīka Pītera Jurciņa pīmiņai. Kai kotru godu, pasuokums tiks suokts ar pīminis šaļti Desetnīku kopūs, kur 16.00 paradzāti ari literatu rodūšuos kūpysSkaiteit vaira »
Aicynoj dasasaceit “Vosoruošonai”
Školuotuoj, aicynojam Tevi atsapyust piec garuo dorba cielīņa, rast jaunys idejis, apmeklejūt školuotuoju i studentu vosorys kursus “Vosoruošona-2016”, kas nūtiks Rogovkā nu 31. juļa da 5. augusta. Aicynojam pīsadaleit školuotuojus i studentus, kas grybSkaiteit vaira »
Rogovkā nūtiks “DinozaurFest 2015”
24. oktobrī 20.00 Nautrānu sporta hala – KN teritorejā nūtiks muzykys festivals “DinozaurFest 2015”. “DinozaurFest” aizsuokumi vaicuojami 2012. godā, kod bīdreibys “Jaunieši Rogovkai” aktivistim – Martai Zvejsalniecei, Elgaram Ludbuoržam i Sintijai Ludbuoržai – roduosSkaiteit vaira »
Rogovkā atkluos jaunatnis iniciativu centru
18. junī Rēzeknis nūvoda Nautrānu pogosta Rogovkā tiks atkluots multifunkcionalais jaunatnis iniciativu centrs. 14 stuņdēs nūtiks svineiguo atkluošona, kam sekuos jaunīšu centra dalinīku koncerts i rodūšuos darbneicys, nu piečuok uzastuos grupa “Dabasu Durovys” iSkaiteit vaira »
Rogovkā nūtiks večerinka “O’ Bļaka!”
Rogovkys sporta hallē – kulturys nomā 30. majā 20:00 stuņdēs nūtiks jau tradicionalais tautys muzykantu festivals – večerinka “O, bļaka!”, kurā jims daleibu Rogovkys i tuoluokys apleicīnis tautys muzykanti i kapelys. Itam pasuokumam irSkaiteit vaira »
Kolnasāta 14. februarī
Kolnasātys studejā gastej saime, kas pījāmuse 29 audžubārnus – Olga Glaudāne i juos dāls Armīns nu Dvītis. Olga ir ari Latgolys audžusaimu atbolsta bīdreibys “Muna Sāta” puorstuove. Latgolys korespondente skaidroj, parkū Rogovkā vajadzeigs jaunīšuSkaiteit vaira »
Raidejums “Latgolys rūbežys vaicojūt” par Rogovku
Latgolys Regionaluo televizeja pīduovoj raidejumu cyklu “Latgolys rūbežys vaicojūt”, kurā rauga Latgolu spylgtuok īzeimēt Latvejis i pasauļa kartē, pasavērt iz tū latgalīšu kasdīnu, kas dzeivoj Latgolys rūbežā i tīšā, i puornastā nūzeimē. Novembrī raidejumsSkaiteit vaira »
Pi myusim Latgolā! – 08.08.2014. i 09.08.2014.
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitūs raidejumus “Pi myusim Latgolā!”. Pīktdiņ raidejums dazynoj, cik populars ir sakralais Latgolys montuojums, paklaušūt ari Nautrānu Rūmys katuoļu bazneicys 100 godu liktiņa stuostu nu zvaineituojis i symtgadeiguosSkaiteit vaira »
Rogovkā nūtiks fotografa Juoņa Gleizda pīminis pasuokumi
18. majā Nautrānu pogosta Rogovkā nūtiks fotomuokslinīka, Treju Zvaigžņu ordiņa kavalera Juoņa Gleizda 90 godu jubileja atceris pasuokumi. 10.00 sevkurs interesents ir aicynuots pīsadaleit fotografa pīmiņai veļteitajā Svātajā Mišā Nautrānu Svātuos Jaunovys Marijis bezvaineiguosSkaiteit vaira »


text:
latgaliski »
Latgaliski izdūta Kārļa Skalbis puorsoka “Kačeiša patmalis”
30. novembrī 14.00 Rēzeknis Tehnologeju akademejis aktu zalē byus vareiba sasatikt ar Kārļa Skalbis puorsokys “Kačeiša patmalis” (“Kaķīša dzirnavas”) veiduotuojim i izdeviejim, kai ari īsaguoduot gruomotu breineigai Zīmyssvātku nūskaņu duovonai, informej Latgalīšu kulturys bīdreibys puorstuoveSkaiteit vaira »
Parunuosim par tū, kai ir runuot latgaliski!
Mani sauc Laila Ludborža-Gleizde. Maņ ir veirs i divi bārni, dzeivojam storp Reigu i Rēzeknis nūvodu, i saimē mes runojam latgaliski. Mes asam pamanejušs, ka latgalīšu volūdys lītuojums saskarsmē ar mozim bārnim ir cīšiSkaiteit vaira »
Uzroksti diktatu latgaliski i puorbaudi!
Latvejis Radejis Latgolys studejis veiduotais raidejums “Kolnasāta”sadarbeibā ar LaKuGu pīduovoj sevkuram puorbaudeit latgalīšu rokstu volūdys zynuošonys, uzrokstūt diktatu. Diktats skanēje 7. oktobra “Kolnasātā”, tū var nūsaklauseit ari zamuok īvītuotajā video, uzraksteitū var puorbaudeit LaKuGā.Skaiteit vaira »
Pīsadoli vyspasauļa diktatā latgaliski!
Sastdiņ, 7. oktobrī, kod nūtiks III pasauļa diktats latvīšu volūdā, Latvejis Radejis Latgolys studejis veiduotais raidejums “Kolnasāta” pīduovoj sevkuram puorbaudeit latgalīšu rokstu volūdys zynuošonys. Diktats latgalīšu volūdā skanēs sastdiņ, 7. oktobrī, 18.15 Latvejis Radejis 1Skaiteit vaira »
Daugovpiļs teatris ar izruodi “Latgaliešu rulete” gasteis Ludzā
24. septembrī 16.00 Ludzys Tautys nomā varēs izjust eistynu latgalīšu goru režisora Olega Šapošnikova īstudātajā šokejūšā komedejā “Latgaliešu rulete”, informej Daugovpiļs teatra puorstuove Janīna Ivanova. Izruode “Latgaliešu rulete” ir komedeja latgaliski, kurā natryukst niSkaiteit vaira »
Luisa Kerola “Alise Breinumu zemē” latgaliski!
13. septembrī Rēzeknis Augstškolys (RA) aktu zalā nūtyka pasauļslavanuos Luisa Kerola gruomotys “Alise Breinumu zemē” latgalīšu volūdā prezentaceja. 2012. godā RA profesori Ilgu Šuplinsku uzrunuojs Abardinys universitatis profesors Deriks Maklūrs, kurs pīduovuoja iztulkuot L. KerolaSkaiteit vaira »
Kod esi suocs dūmuot, ka raksteit dzeju vaira nasagryb
Vakarnakt īkrytu gultā piec treju. Bejom Upītē – tai i stuostu draugim, a jī, koč i latgalīši, nu nasaprūt. Nu kas tī par romantiku?! I es suoču skaidruot, kas tys taids Ontons Slišāns iSkaiteit vaira »
Kū nūzeimoj byut latgalīšam 21. godu symtā
Ik pa laikam sovā twitter kontā radzu svešu nūžālu par sovu pīdereibu latgalīšu saimei. Redz, baigais pāķis. Dīzgon bīžai pamonu ari niceigu attīksmi pret tū, ka kaids roksta latgaliski. Interesna, tys tuodieļ, ka cylvāksSkaiteit vaira »
LTV atsagrīž raidejums “Cytaidi latviskais”
6. julī 18.30 LTV1 suoksīs raidejuma “Cytaidi latviskais” ūtruo sezona, i tai vysu vosoru kotru svātdīni kūpā ar latgalīšu dzejnīku Valentinu Lukaševiču byus vareiba sasatikt ar puorsteidzūšim cylvākim. Ūtruos sezonas raidejumu pamatā personeibys iSkaiteit vaira »
Haikys/Laura Rancāne
Jau paguojušajā godā LaKuGa deve īspieju īsapazeit ar dzejūlim, kuru autore ir Laura Rancāne. Itūreiz pīduovojam puorskaiteit juos haikys. *** Tu pīguoji maņ kluotu, Izplauka lada pučis, Saimis dzeive. *** Gaiss sastindzs, Mieness puoriSkaiteit vaira »
Daugavpiļs teatrī tūp izruode latgalīšu volūdā
Daugavpiļs teatra rodūšuo komanda ir suokuse dorbu pi izruodis latgaliski – “Dabaseibys pūddarneica” aba “Viņa debešķības Laimesciema podniekdarbnīca”. Pyrmizruode paradzāta 15. februarī. Mīlesteibai pīmeit dziļš, īkšejs tragikomisms. Nav najaušeiba, ka tei ir stypruoka patSkaiteit vaira »
Aglyunys nūvoda turisma buklets – ari latgaliski
Aglyunys nūvoda UAC (uzjiemieju atbolsta centrs) sadarbeibā ar LĢIA (Latvejis Geotelpiskuos informacejis agenturu) ir sagatavejuši aktualizietu Aglyunys nūvoda turisma bukletu, kurymā atrūnama informaceja ari latgalīšu volūdā. Buklets ir sagataveits latvīšu volūdā, bet itūgod paraleliSkaiteit vaira »
“Kolnasāta” 27. aprelī – gostūs Aivars Līpenīts
Itūnedeļ „Kolnasātā” gostūs atguojs pasuokumu reikuotuojs i aktivs latgalīts Aivars Līpenīts. Par sevi jis pats soka – ”riezeknīts Reigā”. Sabīdreibā Aivars vaira ir zynoms kai koncertu i festivalu reikuotuojs, muzykantu i muzykys grupu menedžers,Skaiteit vaira »
Ļusteiguos “Vabaļis” i jūs dzīduot prīca
Pyrma napylna goda čyvynuotovā varieja skaiteit skona režisora Edgara Skrāģa prīcu, ka dabeigts dorbs pi etnografiskuo ansambļa „Vabaļis” diska izbraukuma īroksta. Niu ar izdevnīceibys „Lauska” starpnīceibu disks ir klivs taustoms i gotovs prīcēt kotruSkaiteit vaira »


text:
INFORMACEJA PRESEI Latgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps Dagdu Reigā, 2009. goda 17. aprelī Īsasaistūt Lelajā tolkā, kas 18. aprelī nūteik vysā Latvejā i cytur, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Dagdys piļsātys dūmi, Dagdys dūmis piļsātsaimisteibu, jaunīšu bīdreibu “Dagne” i Dagdys uzjiemiejim reikoj sakūpšonys tolku Dagdā. Tolkā plānoj pīsadaleit jaunīši: studenti i škoļnīki nu vysys […]
Verūs, ka jau nūsaukti “Boņuka” bolvys pretendenti. Cik pīmiņu, apbolvuošona laikam 26. aprelī, dīnu piec “Vuolyudzānu” Rēzeknē. Ka tik na ar sorkonim kovrim, puču buketim i glaunom suknem i smokingim. 😀 Es tai pi seve smejūs. Ir precizys lītys, ir puorprotumi. Laikam beja atkareigs nu pīsaceituoju aktivitatis i redzīņa. Kai jim pasaruodēja. Poša es nikuo […]
Vasali! Navarieju ilgi nūbrīst lelajam info spamam, partū ka nikuo taida, ruodīs, nav, a par seikumim var puorskaiteit www.skreine.wordpress.com i lakuga.lv Ļauds gatavej projektus, īsnīdz, tok pagaidom nikaidu lelu rezultatu vēļ nav – projektu pīsaciejumi teik vierteiti voi ari termeni nav beigušīs. Deļtuo ite ziņa projektu raksteituojim, kas dūmoj LgSC vuordā snīgt pīsacejumus LRAA konkursam […]
Latgalīšu rokstu volūdys kursi suoksīs 20. aprelī. Tīpat Latvejis Nacionalajā bibliotekā (Reigā), Barona i Elizabetis īlu styurī, – pyrmūdīnēs nu 17:00 da 20:00 da 15. juņa. Telpys sarunuotys, Muora i Kristīne tryn nazi i pildspolvu, dareišonys vaine. Itymā nedeļā byus vaira informacejis, pīsasaceišona da 20.04. piecpušdīnis iz e-postu lgsc i inbox.lv. Vari padūt itū ziņu […]
Ir sataiseitys div jaunys sadalis: kalenders i volūda. Pyrmajā informaceja par tyvuokajim pasuokumim i cytim svareigim datumim. Ūtrajā informaceja par LgSC programu i dorbim latgalīšu volūdys saglobuošonai 2008. godā (i drupeit par planim 2009. godā). Leidzeigī roksti:Par vaļsti i latgalīšim8. decembrī 13:00 stuņdēs diskuseja par latgalīšu volūduBārnu i jaunīšu lobūs stuostu konkurssJaunīšu lobūs stuostu konkursa […]
LgSC Reigys birojs ir tics pi oficialys, glaunys šiļteitis jau trepēs. 🙂 Pavasars ir atstuojs pozitivu īspaidu iz visim Tonis birojā satyktajim ļaudim. Vysi ir apjiemeibys piļni dorbuotīs – raksteit projektus, reikuot tolkys i c. atraktivus pasuokumus. Ituos nedelis muzikaluo nūformiejuma favoriti ir Projekts – Kapļi. Reali īkaplej! 😉 Kluot jau apreļs. Ar tū ari […]
Serveri ir aiznasti iz pareizū ustobu, pavasarī Lakugai svaigs gaiss i jauna patikšona. Vaira nav leluo errora, nav bailis – Lakuga ir. Pi vīna ir i jauni roksti – Petru Pīters čortojās par Latgolys pošvaļdeibom i školom, a Triāžu puiši sprīžpar legionarim, 2. Pasauļa karu i juo sekom. Byus i jauni roksti, i dorbi. Nagļu […]
Jezupa dīnā – catūrtdiņ, 19. martā – nu 19.00 da 22.30 stuņžu bīdreiba „LR“ Reigā, Kongresu noma Lelajā zalā reikoj latgalīšu muzykys lobdareibys koņcertu latgaliskys „Latgolys radejis“ atspaidam. Koņcertā spēlēs zynomi latgalīšu estradis ansambli i kapelys: Bez PVN, Dabasu durovys, Dzyga, Green Novice, Laimas muzykanti, Latgolys damu pops, Likteneigais pagrīzīņs iz Vainovu, Maskačkys spieļmani, Patina, […]
Pyrmudinis vālā vokorā eimūt pa celi nu Tonis biroja garum Kongresu nomam i piečuok nu trolejbusa iz kojom sasajutu kai puorsokā – apleik apsnyguši kūki i izgaismuoti ar laternu gunim. Myužeigs skaistums! A šudiņ gaisā pavasars – putyni dzīd, saule speid, daguns saūž tū eipašū, pavasara smuordu. 🙂 Dorbuošonuos i rodūšais gors kai uzjiems apgrīzīņus […]
Lakugā puorskaitieju, ka 19. martā 19:00 stuņdēs Reigā, Kongresu nomā, nūtiks bīdreibys “LR” reikuots Jezupa dīnys koncerts. Koncertā tiks spālātys tikai latgalīšu dzīsmis i pīsadaleis Bez PVN, Dabasu Durovys, Green Novice, Likteneigais pagrīzīņs iz Vainovu, Laimas Muzykanti, Dzyga, Patina, Patrioti.lg, Latgolys damu pops, Maskačkys spieļmani i cyti… Īeja par zīduojumim. Leidzeigī roksti:Vosorys izklaidis – idejis, […]
Kruoslovā ituo goda 1. martā nūtiks Sibira dīna. Tiks paruodeiti storptautiskajuos etnolingvistiskajuos ekspedicejuos iz Sibiri īgiutī materiali – kinys, kartenis, īroksti, stuosti i sarunys. Ekspedicejis ar Vaļsts Kulturkapitala fonda i Latvejis Universitatis atbolstu jau vairuok godu reikoj volūdneica Dr. Lideja Leikuma sadarbeibā ar LU, Sanktpīterburgys Vaļsts universitatis, Ačinskys Pedagogiskuos koledžys pasnīdziejim i studentim i “Latgolys […]


text:
Latvejis Radejis latgaliskais raidejums “Kolnasāta” uzsuocs jaunu rubriku “Kolnasātys gruomotplaukts”, īsaverūt dažaidūs laikūs latgaliski saraksteituos gruomotuos i gruomotuos par Latgolu. Planavuots, ka rubrika skanēs reizi mienesī kaidā nu “Kolnasātys” raidejumim.
5. augusta “Kolnasātā” literats Oskars Orlovs aba Raibīs stuosteja par gareidznīka, politika i ari literata Fraņča Trasuna lugu “Nūgrymušō pile”. Sadarbeibā ar Latvejis Radejis Latgolys studeju pīduovojam rubriku teksta formatā, audio atrūnams ite.
***
Pādejūs mienešu laikā daudz runuots par politiki, gareidznīku i ari literatu Fraņci Trasunu. Literaturys lauceņā jis vaira zynoms kai fabulu raksteituojs, nu itū reizi par juo treiscielīņu lugu “Nūgrymušuo pile”.
Luga brošurys veidā publicāta 1928. godā. Majā luga myusdīnu interpretacejā uzvasta iz Daugovpiļs teatra skotuvis.
Pots Fraņcs Trasuns par sovu lugu tuos īvoda vuordā rakstejs: “Kū saceis kritika par munu “Nūgrymušū pili”, tys maņ vīna olga. Es nikod nadūmuoju palikt ni par dzīsminīku, ni par dramaturgu, tod ari te namekleju, lai kas mani teiktu. Kod stuojūs pi šuos dramas, tod muns vīneigais nūdūms beja tys, lai byutu latgalīšim kas nakas nu daiļas literaturas.”
Par kū viestej Fraņča Trasuna “Nūgrymušō pile”? Tuos pamatā ir apspīstuos tautys ceiņa pret nataisnu varu. Motivs universals i leidza pastuovūšs ari myusu dīnuos. Lugā pasaruoda gon ļaundars vuordā Viļaks, gon lobais tāls Bolva. Vyspuor juosoka varūņu vuordi ir teiksmaini i kaidam var likt ari pasmīkņuot, kai pīmāram, Rukša, Tautuvars, Auška i cyti.
Pamatā jimta varūņteika par nūgrymušū pili, kas reiz augšamceļsīs i tod latvju tautys apspīdieji tiks padzeiti nu ituos zemeitis. Sižetā sapeiti tāli nu dažaidim viesturis periodim, gon boļševiki, gon vydslaiku latvīši, ar tū dūmojūt latgalīšus, gon ari vuocu ļaunī bruninīki i žeidi. Kotrys ceinuos par sovu varu i sev dabojamu kaidu lobumu. Ir ari pozitivī tāli. Golu golā nūgrymušuo piļs ceļās augšā, tok ar tū nav atrysynuots tautys nalaimeigais i apspīstais liktiņs, tys jūprūjom palīk tautys rūkuos. Saprūtams, kotrai koč seikai tauteņai ir vajadzeigi sovi varūni.
Trasuna luga sovulaik ir saistejus publicistu i zynuotnīku uzmaneibu, kuri par tū izsacejušs sovu viertiejumu.
Zynuotnīks Tadeušs Puisāns sovā rokstā “Sīvitis lūma mitologejā Latgolā” sovulaik ir rakstiejs: “Kai pyrmū eposu raksteituoju varātu minēt Lautenbahu-Jūsmiņu un ūtrū, daudz sekmeiguoku – Andreju Pumpuru. Kaut kū leidzeigu eposam ir mēginuojs rakstet ari Francis Trasuns. Juo drāma – “Nūgrymušō piļs” nikaidu atsauceibu tautā nav givuse.”
Sovukuort literaturzynuotneicys Ilonys Salcevičys gruomotā “Gadsimts latgaliešu prozā un lugu rakstniecībā: 1904-2004” ir atrūnams Aļberta Sprūdža viertiejums par 1929. goda izruodi:“Patīseibā “Nūgrymušō piļs” ir librets breiveibas ceiņu operai. Teatra skotuvei tei gondreiž nav pīmāruota. Ar lelom gryuteibom puors reizis jū uzvedis tikai Latgolas teatris Rēzeknē.”
Personeigi maņ ite luga skaitejuos ar gryuteibom. Prūtams, sižets nūjaušoms izreizis, Trasuns raudziejs dialogus veiduot ar atskaņom, tok naveikli. Autors sovā stuostejumā lākoj nu vīna viesturiskuo laika iz ūtru, taidejuodi līkūt skaiteituojam apjukt nūtykumu laika telpā. Trasunam ir bejs mieginuojums saraksteit latgalīšim pošim sovu eposu, tok rezuļtatā tys nav izadevs.
Niule luga “Nūgrymušō pile” vaira saistuos ar Daugovpiļs teatra īstudiejumu Symtgadis svātku ītvorūs. Jei paruoda nūžālojamū situaceju latgalīšu dramaturgejā. Precizuok – juos nav. Pādejūs 10 godu laikā nu latgalīšu jaunradis lugom var minēt viņ divejis. Danskovītis lugys par Ontana i Annis pīdzeivuojumim, kas vaira pazeistamys sazaliejušā produktā ar nūsaukumu “Latgola.lv”, kū spieļoj iz Nacionaluo teatra vērtivis. Ūtra luga ir Kristīnis Jokstis “Klepernīku pogosta zvaigzne”. Juopībylst, ka tuos obys ir komedejis. Ir bejs raudzejums Daugpiļs teatrī latgaliski koč kū paruodeit nu Šekspira klasikys. Bet tei ir klasika, saturu zyna vysi, i klasiku var vērtīs volūdys nazynuodams.
Latgalīšu dramaturgejis tendence ir taida, ka, izjamūt komedeju, deļ cyta materiala, kai deļ latgaliskuos tragedejis, dramys auditoreja nav gotova i dīzynvoi byus, jo autori rakstēs tū, kū apmaklātuoju auditoreja pīprosa, tys ir komedejis. Jo taišni apmaklātuoju auditoreja moksoj par teatru uzturiešonu.
Roksts sagataveits sadarbeibā ar Latvejis Radejis Latgolys studeju


text:
Goda nūslāgumā, kod izviertejam padareitū i kaļam jaunus planus, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji sasatyka ar Vidis aizsardzeibys i regionaluos atteisteibys ministru Kasparu Gerhardu, kab apsprīstu Latgolai aktualus vaicuojumus.
Kaspars Gerhards nūruoda, ka VARAM itūšaļt struodoj pi tai sauktuos Latgolys programys. Planavuots palelynuot finansialū atbolstu, kab veicynuotu regiona atteisteibu kūpumā. Taipoš planavuots veikt lobuojumus Latgolys SEZ lykumā, kab pošvaļdeibom byutu vareiba ītekmēt nūdūkļu atlaidis regiona uzjāmumim. Nūteik aktiva sadarbeiba ari ar Latgolys planavuošonys regionu. Regiona atteisteibā lela nūzeime ir nūdarbynuoteibai. Kaspars Gerhards nūruoda, ka juosekmej jaunu dorba vīta radeišonu.
Kab sajimtu objektivu redzīni par situaceju Latgolā, Kaspars Gerhards pats personeigi rauga apmeklēt sasatikšonys ar regiona uzjiemiejim, pošvaļdeibu puorstuovim i Latgolys planavuošonys regiona darbinīkim. Jis pastreipoj, ka Latgolys planavuošonys regions uzruoda augstus i kvalitativus rezultatus.


text:
17 vārti Zaharovs Kirils (FS Metta)
14 vārti Silibitkin Aleksey (BFC Daugavpils)
12 vārti Tihonovičs Milāns (BFC Daugavpils)
10 vārti Vītols Rihards (Vidzemes Futbola centrs)
6 vārti Baško Ralfs, Linards Roberts, Pūdžs Valters (BFC Daugavpils), Grabovskis Kristaps, Kangars Alans (FS Metta), Evelons Emīls (JDFS Alberts)
5 vārti Patrikejevs Ivans (FK Dinamo Rīga)
4 vārti Vonda Maksims, Ūdris Augusts (Rēzeknes FA)
3 vārti Urbāns Emīls (BFC Daugavpils), Paulovičs Mikuss (FC Real Pro), Cvetkovs Vadims, Jamonts Kristofers, Levins Roberts, Liepiņš Linards (FS Metta)
2 vārti Pozņaks Patriks, Stivriņš Elmārs (BFC Daugavpils), Prohorenkovs Markus (FC Real Pro), Smuļko Igors (LBF JFK Daugava), Kvītovs Aleksandrs (Rēzeknes FA)
1 vārti Domuļevs Normunds, Viguls Ēvalds (BFC Daugavpils), Lormanis Mārtiņš, Vītiņš Emīls (FC Real Pro), Gulbis Nikita, Molčanovs Maksims (FK Dinamo Rīga), Krūms Roberts, Laurovs Roberts, Tiesnesis Toms (FS Metta), Adītājs Roberts, Augusts Kristers Oto, Cakuls Kārlis, Maksimovs Kristaps, Siliņš Reinars (JDFS Alberts), Barakausks Linas (LBF JFK Daugava), Fogels Daniils (Riga FC), Sokolovs Andrejs (Rēzeknes FA), Gaismiņš Valters, Janevics Ričards, Pavļenko Edgars (Vidzemes Futbola centrs)


text:
Latvejis Nacionaluo biblioteka »
Reigā prezentēs gruomotu bārnim “Gostūs pi Boņuka”
31. majā 16.00 Latvejis Nacionalajā bibliotekā nūtiks gruomotys “Gostūs pi Boņuka. Stuosti bārnim par Latgolu” prezentaceja, informej vīna nu gruomotys autorem Ilga Šuplinska. Pasuokumā varēs sasatikt ar četrom gruomotys autorem: Leigu Rundāni (dramys terapeite,Skaiteit vaira »
Konfereņcē LNB runuos ari par Latgolys gruomotu i rūkrokstu kulturys montuojumu
24. i 25. novembrī Latvejis Nacionalajā bibliotekā (LNB) nūtiks storptautyska zynuotniska konfereņce “Grāmata un sabiedrība Latvijā līdz 1945. gadam”, kas veļteita gruomotnīceibys i literaturys viesturnīka, biblioteku darbinīka Alekseja Apīņa (1926–2004) 90. dzimšonys dīnai, informejSkaiteit vaira »
Jau sastdiņ Nacionalajā bibliotekā nūtiks Latgolys dīna
12. martā nu 10.30 da 17.00 Latvejis Nacionalajā bibliotekā izstuodis “Nevar nerakstīt” ītvorūs nūtiks Latgolys dīna. Jau 10.30 pasuokums tiks atkluots kūpā ar Rogovkys ļaudim. Tam sekuos daņči i dzīsmis ar folklorys kūpu “Upīte”,Skaiteit vaira »
Reigā nūtiks Latgolys dīna
12. martā nu 10.30 da 17.00 Latvejis Nacionalajā bibliotekā izstuodis “Nevar nerakstīt” ītvorūs nūtiks Latgolys dīna. Jau 10.30 pasuokums tiks atkluots kūpā ar Rogovkys ļaudim. Tam sekuos daņči i dzīsmis ar folklorys kūpu “Upīte”,Skaiteit vaira »
Izstuodē LNB byus apsaverama ari drukys aizlīguma laika literatura
16. novembrī 18.00 Latvejis Nacionaluos bibliotekys (LNB) 1. stuovā nūtiks izstuodis “Nevar nerakstīt” atkluošona. Ekspoziceja ir veļteita trejom naparostom epizodem raksteituo vuorda viesturē: bruoļu draudžu rūkroksta literaturai Vydzemē 18. gs. vydā, drukys aizlīgumam LatgolāSkaiteit vaira »
“Gaismys pili” nūvodu dīnā atkluos ari latgalīši
Itei nedeļa ir Latvejis Nacionaluos bibliotekys (LNB) aba “Gaismys piļs” atkluošonys nedeļa. Tuos ītvorūs 28. augustā nu 12.00 leidz 21.00 LNB nūtiks Nūvodu dīna. Vysā bibliotekys ākā byus apsaverami Latgolys, Vydzemis, Kūrzemis, Zemgalis iSkaiteit vaira »
Reigā nūtiks Ludzys dīnys
Reit, 15. majā, nu 13:00 leidz 17:30 Reigā, Latvejis Nacionalajā bibliotekā (Kr. Barona īlā 14), turpynojūt nūvoda dīnu tradiceju, nūtiks Ludzys dīnys, lai atkluotu Ludzys nūvoda kulturviesturiskū šarmu, īvārojamu nūvodnīku darbeibu, senejuos amatnīceibys tradicejisSkaiteit vaira »


text:
18. martā Rēzeknē, Latgolys viestnīceibā GORS, nūtiks akademiska konfereņce par ebreju viesturis aspektim Latgolā.
Konfereņcē tiks analizāti da šam naapsavārti i mozzynomi tematiskī bloki, kas saisteiti ar Rēzeknis i ari Latgolys ebreju viesturi: nu ituos kūpīnys īīšonys Latgolys teritorejā i situacejis raksturuojuma (apsamesšonys vītys, nūsadorbuošona i sadzeive, īzeimejūt ebreju tradicejis Latgolā i Rēzeknē) da 20. godu symta tragiskajom viesturis nūtikšonom, myusu dīnu situacejis raksturuojuma i socialuos atminis pietnīceibys aspektu.
Konfereņci organizej dūmneica “Creative Museum” sadarbeibā ar Rēzeknis piļsātys dūmi.
Konfereņci atbolsta Frīdriha Eberta fonds.


text:
Ceidari »
Folklorys kūpa “Ceidari” aicynoj iz Bierzpiļs pusis dzīsmem veļteitu koncertu
Ūtardiņ, 1. majā, 14.00 iz sasatikšonu koncertā Bolvu nūvoda Bierzpiļs pogosta saīta nomā aicynoj bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” folklorys kūpa “Ceidari”, kurei ituo goda majā svieteis pīcu godu dorbuošonuos jubileju. Koncerts “Skaisti putneni dzīduoja”Skaiteit vaira »
Aicynoj pīsadaleit Zīmeļlatgolys tradicionaluos dzīduošonys meistarklasē
Itymā nedelis golā, 21. i 22. oktobrī, Vileks nūvodā nūtiks tradicionaluos dzīduošonys meistarklasis, kurymuos tradicionaluos dzīduošonys školuotuojis Zanis Šmitis vadeibā dzīduotuoji varēs uzlobuot sovys dzīduošonys prasmis – pyrmuos nūdarbeibys eipaši veļteitys Škilbanu etnografiskuo ansambļa,Skaiteit vaira »
Izlasē “Sviests 7” īkļauta Kārļa Kazāka i “Ceidaru” dzīsme
Naseņ dīnys gaismu īraudzejušajā etnomuzykys izlasē “Sviests 7” īkļauta folklorys kūpys “Ceidari” i dzīsminīka Kārļa Kazāka kūpeigi izpiļdeituo dzīsme “Zīmeņa”. Folklorys kūpys “Ceidari” vadeituoja Marta Vaivode atkluoj, ka nabeja div dūmu – “Sviests 7”Skaiteit vaira »
Reigys latgalīšu folklorys kūpa aicynoj dasavīnuot dzīduotgrybātuojus
Reigā jau vairuokus godus dorbojās bidreibys “Latgolys Studentu centrs” folklorys kūpa “Ceidari”, kas apvīnoj latgaliski dzīduotgrybātuojus. Ceidari veisksmeigi pīsadola dažaidūs folklorys festivalūs, kai pīmāram, “Baltica”, Daugovpiļs Storptautyskajā folklorys festivalā, i ļusteigi kūpeigi pavoda breivūSkaiteit vaira »
Aizvadeits 13. Upeitis uobeļduorzs
Saulainajā sastdīnē, 20. septembrī, Škilbānu pogosta Upeitis cīmā nūtyka 13. Latgalīšu meilys aiļu i dzīšmu festivals Upeitis Uobeļduorzs. Vacuokais latgalīšu festivals nabeidz puorsteigt! Itūgod Upeitis tautys noma vadeituojs Andris Slišāns beja izdūmuojs puorsteigt apmaklātuojus.Skaiteit vaira »
“Ceidari” miņ meiklis
Latvejis Radejis raidejumā “Greizie rati” itūreiz pīsadola i meiklis miņ Latgolys Studentu centra folklorys kūpys “Ceidari” dalineicys Ilze Rudlapa, Kristīne Pokratnīce, Gunta Luriņa, Marta Vaivode i Daina Blaževiča ar pusūtrgadeigū Maiju. Raidejumu klausīs iteSkaiteit vaira »
“Trešō zvaigzne” nūsvietej 25 godu jubileju
25. janvarī Reigys latgalīši sasalaseja, lai svieteitu sovys bīdreibys “Trešō zvaigzne” 25 godu jubileju. Pasuokumā skanēja latgalīšu dzeja, dzīsmis, muzyka, nūtyka karteņu vieršonuos i tyka pīmynāts bejušais. Bīdreibys bīdrus i gostus ar sovim prīšknasumimSkaiteit vaira »


text:
St. Škutāns, M.I.C.
Katōļticeibas vēsture un katekisms
VI Kristus Bazneica pēc II Vatikana koncila
58. Bazneica un myusdinu tragedija
Kaids katōļu Bazneicas vēstures autors (Edw. Day, C.SS.R.) barbarisma triumfu, kaids izapaude napōrradzamajā sakrūpļōtūs kermiņu daudzumā un sagrautus ceļtņu kaudzēs, kaidas pēc sevis ir atstōjuši divi drausmeigī pasauļa kari — vad sakarā na tikai ar tū, ka slikti ir funkcionējis bravureigais progresa, liberalismā un modernōs civilizacijōs pasauļs, bet ari ar tū, ka Kristus lobōs vēsts raugs naasūt bejis pōrjēmis cylvāku prōtus un sirdis un, ka Evangelija sludynōšonas nasekmeigums nu Bazneicas puses ir nūdevis pasauli izmysuma un bezticeibas varā un tū igryudis divejūs glōbalūs karūs. Bazneica gon, pēc sovas byuteibas, ir ūtra radeišona, kas caur kristeibu īceļ ciļvēci jaunā, dīviškeigā un nabeidzamā dzeivē. Bet, pēc autora dūmōm, Bazneica šū sovu pōrdabyskū funkciju it kai nabyutu prōtuse pīnōceigi izpiļdeit. Bazneica asūt klivuse leidzeiga klubam, kurā asūt bejis sovs prezidents — pāvests, sovi īredni: veiskupi, prīsteri, mūki un mukines un kluba bīdri — laiceigī. Bet šymā klubā naasūt bejis dzeivajam organismam pīnōceigōs jaudas. Pasauļa varonī, varas nesēji, zynōjuši, ka par jūs izdareibom nikaida seviška reakcija nu kristīšu puses naasūt sagaidama, jo kristīteiba naasūt uzskotama par cylvāku un tautu dzeives ceļu... Šaidā autora koncepcijā ir sova daļa patīseibas. Bet ka, baigajā myusdinu tragedijā, Katōļu Bazneica byutu seviški vainojama, par tū gon varātu padiskutēt.
59. Myusdīnu tragedija un II Vatikana koncils.
Mynātais autors tōļōk aprōda, ka Vatikana koncils un ar tū saisteitōs pōrmaiņas katōļu Bazneicā bejuse Svātō Gora īdvāsmōtō pīpyule īvest Bazneicu nu jauna ciļvēceigūs nūtykumu gultnē. Koncila tāvi asūt uzsvāruši, ka Bazneica nav ticeigūs klubs, bet gon jūs audzynōtōjas mōtes klēps, kas dūd jim dzeiveibu kai šamā, tai viņā saulē. Svātais Mišs gon ir upers, bet ari saimes mīlasts, kurā draugi pīsadola, lai uzturātu sovu kristeigū dzeivi, baudūt lobu bareibu (Eucharistijā) un lobu sarunu (Dīva vōrda un Svātūs Roktsu laseišonā). Šaids jaunynōjums Miša svinēšonā radeišūt lelōku vīnoteibu — tai autors soka. Bazneica aicynōjūt ari dziļōk un ar lelōku gūdbejeibu pēteit Svātūs Rokstus, kai tū sovā laikā asūt darejuši Luters, Cvinglijs, Kalvins un cyti. Tai pībylst autors. Lai tū atvīglotu, tykuse īvadeita vītejō (mōtes) volūda, lai kotrys sovā volūdā dzērdātu,kū Dīvs jam soka. Tōļok autors pīzeimej, ka II Vatikana koncils nūjaucis oltorus un tūs aizvītoja ar goldim, kai tū darēja 16. godu symtā reformatori, lai gon na tō poša īmesļa dēļ. Tōļōk II Vatikana koncils, nanūlīdzūt prīsteru specifiskū funkciju maizes un veina pōrvērsšonā Kristus Mīsā un Asnī, nu jauna asūt apstyprynōjis kristīšu kristeibā īgyutū prīstereibu, jo ari laiceigī salīkūt sovu uperi, kuru mīlasta dimensijōs voda un dora klōtasušais, nu jūs vyda, izradzātais pōrstōvs, kurs ir pījēmis prīstereibas sakramentu. Tōpēc jys (kai mīlasta vadeitōjs) upera laikā stōv ar vaigu pret tautu. Saidas ticeigūs kūpejos leidzdaleibas pastreipōšonai ir īvasta ari maizes un veina pīnesšona. Taidā pošā nūlyukā ir dūmōta ari tautas muzykas un laiceigūs instrumentu pīlītōšona Mišā, prūti, lai pamudynōtu cylvākus uz aktivōku pīsadaleišonu sv. Mišā un izcaltu sovstarpejōs klōtīnes apziņu. Tam dūmōta ari rūku pasnēgšona pyrms Komūnijas. Ari draudžu padūmu īvesšonu autors vad sakarā ar 16. godu symta reformatoru ideju. Ar tū ir grybāts pasaceit, ka Bazneica ir kas vairōk nakai pāvests, veiskupi un prīsteri — tei ir Dīva tauta. Tai autors pībylst. Kai pozitīvu parōdeibu autors min ari tū, ka tagad katōli kūpā ar protestantim pētej Svātūs Rokstus, sprīž par Eucharistiju un par pāvesta vītu kristeigajā Bazneicā. Ari religiskōs breiveibas koncepcijā autors saredz atsavēršonu atpakaļ uz 16. godu symta reformatorim. Respektejūt cylvāku sirdsapziņu, Bazneica, koncila gorā, asūt samozynōjuse gavēņus, atstōjūt kotram individam īspēju izavēlēt sev pošaizlīdzeibas veidu, kai ari ik kotram atstōj personeigū atbiļdeibu par sovas dzeives stila veidōšonu. Ari ogrōkais grāku vaidēšonas sakraments asūt ticis padareits sabīdryskōks sovā dobā (more communal in its nature). Jauktajōs lauleibōs tagad vīneigi katōļticeigajai pusei ir jōsaryupej par bārnu audzynōšonu katōļu Bazneicas gorā. Meklejūt sasaprasšonu ar progresa, liberalismā un modernōs civilizacijōs strovojumim, Bazneica asūt sašaurynōjuse plaisu storp zynōtni un religiju. Šamā sakareibā atzineigi teik mynāta ari modernō psichologija un tōs pīlītōšona kai Evangelija (Good News) izplateišonā, tai ari ciļvēceigōs dobās briduma pīpiļdejumā.
īsaklausūt mynātajūs autora atzynumus un izlosūt ar tim saisteitōs vītais II Vatiikana koncila dokumentūs, kai ari vārojūt tū, kais šudiņ nūteik myuisu Bazneicā, ataust arvīn dziļōka pōrlīceiba, ka
pyrmkōrt: na vysis ir tai dūmōts nu koncila tāvu puses, kai tū skaidrōj autors un
ūtrkōrt: myusdinu daudzveideigūs juku un pōrsteidzeigu izdareibu mudžeklī, ar kaidim ir pībleivāta myuisdinu Bazneicas dzeive, kas nu slīdem izsyt daudzus ticeilgūs — ir izmonomi teišam ļaundabeigi un agresīvi spāki, kas, atsasaulkdami uz II Vatikana koncilu, naatlaideigi ceņšōs uzpīst ticeigūs kūpumam sovas personeigās idejas, kurom ļūti moz kas ir kūpejs ar Kristus un Jō Bazneicas mōceibu, kura turpretim nas sev leidzi lelus draudus na tiikai atseviškom dvēselem, bet ari plašom apryndom katōļticeigūs lelajā saimē.
60. Kristīteiba jau tagad asūt minoritāte
Dīzgon atzineigi izasacejis par Bazneicā nūtykušom pōrmaiņom, mynatais autors konstatej, ka rītumūs kristīteiba asūt klivuse minoritāte, jo tur voldūt pogōniskō filosofija (The pagan philosophy of „You only go around once in this life ... “ predominates), kū varātu izsaceit ar vōrdim: izmontoj sev par lobu vīneigi šūdiņdīnu, jo pēc šōs dzeives nikō vairs nav. Naasūt nikaidas jāgas ryupētīs par kaidom tur augstōkom vērteibom, par aizkopa dzeivi ar tōs dabasim un elni, jo nikō tam leidzeiga naasūt. Ar šaidu mentalitāti cylvāki kristīteibai ir zuduši. Pi kam autors pībylst, ka tyvōkajos godu desmitēs myusu zaudējumi byušūt lelōki. Kai mīrynōjumu sev un cytim jys pasoka, ka tys Bazneicai gon naasūt nikas jauns. Nasaverūt uz vysom sovom naveiksmem, Bazneica ir bejuse ritumu civilizacijōs mōte. Kristus, Dīvs-Cylvāks ir gon mīrynōjums cylvāka dobai, bet reizē Jys ir ari pīdauzeibas akmiņs, uz kura mes pakreitam. Tai tys bejis Jō laiceigōs dzeives dīnos, tai tys ir ari šudiņ un vīnmār. Cylvāki atstōjūt Bazneicu, taipat, kai atstōja Jū. Tys tai ir tōpēc, ka šī cylvāki pa laikam ir par daudz ciļvēceigi, un par moz dīviški. Pēc augšā mynātō, samārā optimistiskā, Bazneicā nūtykušūs pōrmaiņu pōrskota, gribējōs sagaideit atzynumu, ka, pasateicūt nūtykušom pōrmaiņom, ir cereibas, ka stōvūklis lobosīs, un ka lobāšonōs pazeimes varātu byut saradzamas jau pošreiz, šymūs pēc koncila godūs. Autors turpre-tim, uzskaitejis nūtykušōs pōrmaiņas, runoj par vēļ lelōkim zaudējumim tyvōkajūs godu dasmytūs. Kōpēc?
61. Dažaidi Bazneicā izdareitūs pōrmaiņu vērtējumi
Pēc Dīviškō Pesteitōja vōrdim, par kūka vērteibu voi mozvērteibu licynoj augli, kaidus kūks dūd. (Sal, Lk. 6:44.) Daži, seviški moderni un liberali nūskaņāti katōli, slavej nūtykušōs pōrmaiņas un pīlītōj vysus leidzekļus, lai tōs dareitu vēļ radikalōkas. Cyti, turpretim, ar bažom vāroj, ka Bazneicā šudiņ nūteik naz kas taids, par kū jī naatrūn par īspējamu jyusmōt. Ir dažas pēc koncila godu parōdeibas myusu Bazneicā, kuras pyrms koncila laikūs nūteikti byutu bejušas uzskateitas kai negatīvas parōdeibas. Lai par tū runoj daži fakti, prūti:
1. Pōri par 10 000 prīsteru ir atstōjuši prīstereibu.
2. Ap 35 000 mūkiņu atstōjušas sovus klūsterus. Mūkiņu skaits 10 godu laikā (1966 — 1976) ir sasamozynōjis par 50 000.
3. 25 % nu Amerikas goreigim seminarim ir slāgti un par 64 % ir sasamozynōjis kandidātu skaits uz prīstereibu. Na cytaidi tys ir ari cytōs zemēs (atskaitūt Pūliju).
4. Bazneicas apmaklōtoju skaits svātdīnēs nu 71 % 1963. godā ir nūsleidējis uz 50 % 1975. godā.
5. Ir radikali sasamozynōjis konversiju (pōrīšonu katōļticeibā) skaits.
6. Napīradzāti baigas patvaleibas nūteik svātā Miša svinēšonā un cytos, ar liturģiju saisteitajōs, svātajōs izdareibōs.
7. Pāvesti: Pijs XI un Pijs XII sovā laikā atklōti nūsūdeja ateismu, šudiņ ir prīsteri, kas poši bolsoj par ateismu un cylvākus uz tū skūbynoj. It kai jī nazynōtu, ka ateisms nas sev leidzi jau pošas cylvāka byuteibas iznycynōšonu, un ka tys ir satana naids vārsts pret Kristu, kai tū drūšsirdeigi ir atmaskōjuši pāvesti Pijs XI un Pijs XII un jō pēc koncila laiku prīsteri atrūn par sovam aicynōjumam pīdīneigu stōtīs ateisma aģitatoru ryndōs — par šaidu parōdeibu var tikai šausmās nūdrebēt un lyugtīs, lai Dīvs myusim ir žēleigs.
8. Pi daudzim ticeigajim (pat prīsterim) šudiņ ir zuduse grāka apziņa: grāks nareti teik uzskateits par atļautu, pat teik attaisnōts kai cylvāka personeibai pīdīneiga līta.
Taidas byutu dažas nu pēc koncila nadaudzejūs godu sovaidom parōdeibom. Tūs uzskaiti varātu dareit daudz garōku. Bet ari šī nadaudzejī pīmāri pīteikūši līcynoj, ka sv. Pītera Laiva (Kristus Bazneica), peļd Ielai apjukumu un naskaidreibu tymsai cauri un ka kotra ticeigō pīnōkums ir lyugtīs par šōs Laivas vadeitōju, Kristus Vītnīku vērs zemes — Pāvestu un klauseit jō bolsam, jo tikai taidā ceļā mes varam nūsaturēt šamā Laivā. Šudiņ, turpretim, ir daudzi, kas Kristus Vītnīka bolsu ignorej, tōpēc , ka poši gryb dzeivōt un reikōtīs (ari ticeibas un morāles lītōs) pēc sova lepneibas aptymsotō prōta. Pošu Kristus Bazneicu jī grybātu pōrtaiseit kotrys pēc sovas gaumes un patykas, pa tū laiku, kod patīsōs gaismas stareņš myusdīnu vysaidu moldu un sajukumu tymsā var nōkt vīneigi nu Kristus Vītnīka vōrdim un reikōjumim.
VII meklējumi pēc cālūnim
62. Nūtykumu saknes
Pēckoncila godu sovaidī nūtykumi myusu Bazneicā nav najauša parōdeiba. Tai ir sovas saknes, daudz dziļōkas par II Vatikana koncila godim. F. Trovers (Ph. Trower) sovā dziļi pōrlīcynojūšā, uz faktim pamatōtiā, pētejumā (Ph. Trower. The Chrurch Learned and Revolt of the Scholars.) vyspyrms miņ divejus ļaunumus, nu kurim ir izaudzis pošreizejais stōvūklis myusu Bazneicā, prūti:
1) brīsmeigs (tremendous) vitalitātes (dzeivōtspējas) pagrymums vysōs kristīšu (kai goreidznīceibas tai laiceigūs) apryndos. Šū pagrymumu maskējuse vīneigi izskateigō ōrējōs religiskōs prakses fasade, bez dziļōkas sovas ticeibas patīseibu pazeišonas un tūs mīļōšonas. Tikai taidā ceļā kļyust saprūtams, kōpēc skaidra herezija voi idejas ar tendenci uz hereziju varēja atrast tik plašu un vīglu pīeju pi katōļu teologim, zynōtnīkim un mōceibu spākim katōļu universitatēs un vysūs cytūs studiju institutūs, kur teik audzynōta jaunō paaudze,
2) Īpaši ar šaidu heretisku tendenci pōrsajāmuse katōļu inteliģence ir ūtrys pošreizejūs apjukumu cālūņs myusu Bazneicā.
63. Mocūšō Bazneicas autoritate (Magisterijs)
Ik kotrys autentisks katōļu zynōtnīks, teologs un intelektuals tū zyna, lai cik izcylas byutu jō Dīva dūtōs spējas, lai cik jaunas un laikmateigas byutu jō idejas — ticeibas un morāles laukā na jō intelektam, bet gon Kristus Bazneicas mocūšai autoritatei (magisterijam) ir gola vōrds. Taida ir daļa nu Bazneicas nūslāpuma, prūti, tys apstōklis, ka Kristus, Dīvs-Cylvāks, dybynōdams sovu Bazneicu, ir nūsacejis ari veidu, kaidā ciļvēcei byus pasnādzamas Jō dīviškās patīseibas, prūti, caur mōcūšū Bazneicu (magisteriju). Mes ticeibas patīseibas pījamam navys tōpēc, ka tōs myusim pasnādz augsti (voi mozōk augsti) izgleitāti pāvesti un veiskupi, bet gon tōpēc, ka īpaši jim Kristus ir uzticējis šū pasnēgšonas dorbu. Apostolu laikūs greku filosofi sovas erudicijas un intelekta spēju ziņā stōvēja daudz augstōk par Galilejas zvejnīkim, un tūmār, jo jī kliva par kristīšim, tod tys nūtyka navys tōpēc, ka jī beja izcyli sova intelekta spēju un ideju bogōteibas ziņā, bet gon tōpēc, ka jī beja prōtuši un gribējuši pījimt un īticēt tam, kū Galilejas zvejnīki jim stōsteja par Kristu un Jō mōceibu.
Dīva atklōsmes svors un naskarameiba
Katōļu intelektuali (kai goreigī tai pasauleigī) navar nazynōt tō, ka Dīva atklōsme nav leidzeiga cytim zynōšonu veidim. Atklōsmes patīseibas, kas nōk nu Dīva, ir piļneigas, absoluti drūšas, tōs ir jōpījam un jōsorgōj nabūjātas (vasalas). Atteiceibā uz atklōsmes patīseibom katōļu teologi navar pretendēt uz akadēmisku breiveibu, kai tys ir ar zynōtnīkim, kas nūsadorboj ar teiri dabeigim pētejumim. Lai gon ar Dīva dūtom spējom cylvāks spēj veikt apbreinōjamas lītas, tod tūmār, katōļu teologijas, Svātūs Rokstu un Bazneicas vēstures studijōs, sūplōk prōtam ir vajadzeigs vēļ kas cyts.
Katōļu intelektualim vajadzeigas na tikai zynōšonas
Vyspyrms, lai pareizi saprostu teologiju, Svātūs Rokstus un Bazneicas vēsturi, vajadzeiga ticeiba. Bez ticeibas byus tikai zynōšona, bet nabyus eistōs saprasšonas. Naticeigī vēsturnīki, kas studej Bazneicas vēsturi, daudz vairōk zyna par tōs teologiju nakai vairums nu vīnkōršim katōļticeigajim, bet jim nav dziļōkas jāgas par tū, kū jī zyna. Tōpēc vīnkōršajam ticeigajam var byut dziļōka un pareizāka sovas ticeibas izpratne nakai augsti izgleitātam naticeigam zynōtnīkam. Tys pats nūteik ari ar katōļu zynōtnīkim, kurim ticeibas vītu sōc ījimt šaubas. Pi kam reizē ar zynōšonom un ticeibu ir vajadzeigs ari krītnums voi labsirdeiba (goodness). Katōļu zynōtnīkam, kas sovu pētejumu dorbō byutu uzpyuteigs ciniks un patmīlis, byutu gaužam sakla sova prīkšmata saprasšona. Jo katōļu teologi un zynōtnīki īsadūmātu, ka jūs traktējamō prīkšmata svors un tycameiba ir atkareiga vairōk nu jūs intelektualās izveiceibas nakai nu Dīva žēlesteibas — jī sōktu palikt okly. Augsta īdūmeiba par sevi na vīnu vīn teologu un zynōtnīku ir aizvaduse prūjom nu ticeibas un Bazneicas.
64. Moderni laiki un Bazneica
Ap 19. godu symta sešdasmytajim godim rodōs tendence saskaņot modernū laikmata dūmu ar katōļu ticeibu (belief). Rodōs dūma pajimt tū, kas modernajōs atziņōs izarōdeitu veseleigs kvīšu gryuds un atmest tū, kas byutu tikai palovas. Pats sevī tys beja vērteigs nūdūms. Šaida ideja ir bejuse pāvesta Jōņa XXIII „aggiornamento“ (atjaunōjuma, modernizējuma) pamatā. Šī lobī nūdūmi ir nasuši sevī apjukumu un naskaidreibu deigļus. Jau Džioberti (Gioberti: m. 1852. g.) beja sovā laikā pasacējis, ka Bazneica ir jōsamīrynōj ar „modernim laikim“ voi ar „laikmata goru“. Bet kas eisti ir „laikmata gors“? Cik Ielā mārā mes varam byut draugūs ar tū? Jo „laikmata gorā“ byutu moldi un oplomas idejas, voi mes varātu tū pōrlīcynōt, lai tys tōs atmat? Un jo tys nagrybātu tōs atmest, cik tōļ mes varātu byut naapdraudāti, sasadorbojūt ar tū? Tī ir jautōjumi, par kurim vīnmār ir bejuse Iela dūmstarpeiba katōļticeigūs saimē. Bazneica gon vīnmār ir caņtusēs sasamīrynōt ar modernim laikim: aprobejūt tū, kas tymūs ir bejis lobs un, mozōkais, tolerejūt tū, kū nav varējuse aprobēt un vīnmār ir cāņtusēs nūvērst vēļ lelōkus ļaunumus, seviški, kod tī ir draudējuši ticeigūs nūvest uz ļaundabeigim „aggiornamento“ (jaunynōjumu) celim. Par šaidu Bazneicas stōju ir naskaitami pīmāri Bazneicas vēsturē.
Disputūs par modernim laikim vīnmār Ielu lūmu ir spēlējuse dūmstarpeiba gaumes un uzsvora izpausmē. Ir bejuse vīnmār dūmstarpeiba par tū, voi modernajūs laikūs vairōk ir loba nakai ļauna, voi, turpretim: vairōk ļauna nakai loba. Bet ar laiku rodōs arvīn vairōk taidu, kas leidzeigi Džiobertam, uzrōdeja tendenci „modernus laikus“ voi „laika goru“ jimt kai nadolomu (un lobu pošu sevī) vysumu. Šaidas tendences pōrstōvi najam vārā tū apstōkli, ka vysu laiku „modernajōs laikus“ ir bejis tai, ka na vyss tymūs ir bejis lobs. Ari myusu pat „moderni laiki“ sūplōk augstvērteigom pozitivom vērteibom resp. lēlim sasnāgumim technikas, izgudrōjumu un materiālos labklōjeibas laukā, nas sev leidzi dziļus moldus filosofijas un gora dzeives sektorūs.
65. Dabyskō un pōrdabyskō zynōšona
Teik runōts par ticeibas saskaņošonu ar zynōtni voi prōtu. Ari šaidūs mēginōjumus slēpās sovi pōrpratumu deigli. Pareizāk byutu runōt par divejom zyōšonom, par divejim informōcijōs olūtim: par dabyskū un pōrdabyskū zyōšonu. Pōrdabyskā zynōšona, kas bolstōs uz dīviškās atklōsmes, ir nasaleidzynōjami dziļōka un drūšāka par teiri ciļvēceigim resp. vīneigi ar cylvāka prōtu īgyutim atzynumim. īpaši šamā sakareibā vysbīžōk nūteik „kvīšu sajaukšona ar palovom“: religiskus ideju konfliktā ar pasauleigū (sekularū) zynōtni šei pādejā teik augstōk stōdeita par dīviškos atklōsmes ceļā īgyutom ticeibas patīseibom. Cylvāka īrūbežātais prōts teik augstōk stōdeits par Dīva atklōsmi.
66. Par modernismu un modernistim
Nyupat mynātō kvīšu ar palovom jaukšona Bazneicas orūdūs saistōs ar modernisma sōkumu. Tendenci pakļaut Bazneicas mōceibu pasauleigai zynōtnei mādz saukt par modernisma styurakmini. Šys process myusdīnōs ir sasnēdzis lelus augstumus. Šō procesa gola mērkis ir ar atklōsmi saisteitūs patīšeibu nūvītāšona poša cylvāka sacarātūs stōstu un leģendu kategorijā. Vēļ vīns sūļs tōļōk — un kristīts vairs nabyus kristīts, bet gon modernōs „apgaismeibas“ nūžālōjamais upers.
Daži dati nu modernisma vēstures
Modernisma pyrmō faze ilga nu apmāram 1875. leidz 1910. godam, kod pāvests Pijs X tū apstōdynōja. Sakarā ar pāvesta Pija X styngrū stōju, modernisms uz 50 godina aizgōja pazemē. Bet ar pāvesta Pija XII nōvi tys nu jauna izleida nu sovas pazemes.
Pyrmajā sovas pastōvēšonas pūsmā šōs kusteibas pōrstōvi beja sastūpami vīneigi labi izgleitātūs kristīšu apryndās. Kristīšu masu šei kusteiba vēļ nabeja skōruse. Storp 1888. un 1900. godu daļa modernisma pōrstōvu mēdze puļcētīs katōļu storptautyskajūs zynōtnes kongresūs, kurus parosti sagatavōja Msgr. d'Hulsts, Parizes Katōļu instituta (Catholique Institute) rektors. Pi izcylim pyrmō pūsma modernistim pīdar barons von Hugels (m. 1925. g.), kuram beja Iela reputācijā storp Anglijas katōlim, bet par pošu Hugeli kaids cyts tō laika modernists (paters Tyrrel) ir pasacejis, ka gryuši ir zynōt, kam dažaidūs laikūs jys ir ticējis, bet ap 1900. godu jam gon nabyus bejis vairs katōļticeibas. Nasaverūt uz vysu, Hugels tūmār mīļōja uzajimt goreiga vodūņa lūmu namīra pōrjimtom dvēselēm. Leidzeigi cytim tō laika modernistim Hugeļs sovūs rokstūs prota veikli apslēpt sovus eistūs uzskotus, īveistūt tūs divdūmeigu izteicīņu ītynumā.
Tō laika modernistim beja sovi pōrstōvi Francijā, Anglijā, Italijā. Tī beja veiri, kas taiseja trūksni. Jī beja sagatavōti un prōta atklōti pasaceit sovus uzskotus. Tūmār jī nabeja modernisma cālūni, bet gon tikai šōs kusteibas symptomi.
67. Modernōs bezticeibas pyrmī deigli
Pi izcylim modernistim pīdar franču Msgr. Duchesne, ļūti izgleitōts, bet meiklaiņs pasauleigs prīsters. Jō vairōki dorbi beja indeksā (aizlīgtūs grōmotu sarokstā), un tūmār jam beja Iela slavē kai katōļu zynōtnīkam. Jys beja spylgts pīmārs tam, kas nūteik ar katōļu zynōtnīku, kod aiz grōmotu kaudzes tam pazyud ticeiba, cereiba un mīlesteiba. Taids ir na vīna vīn katōļu zynōtnīka bēdeigais liktiņs.
68. Modernisma veidōtāji
Taidas parōdeibas, kai darvinisms, modernī Svātūs Rokstu pētejumi, filosofiskais fragmatisms un relativisms, kai ari augstōkō kritika vēsturē un saleidzynōjamā religijā — teik uzskateitas par golvonim intelektualim strovōjumim, kas veikuši modernisma izaveidōšonu un pīškeiruši tam tō rokstureigās īpatneibas, seviški tō sokūtnejā izpausmē. Dažaidūs kombinējumūs mynātī strovōjumi tīkōj radeit augstprōteigu agnosticismu,5) voi izsmalcynōtu un atškaideitu teismu.6) Vysu tū jī tīkōj veikt zam katōļu vōrda ōrējō izskota. Ar tū nareti reizē nōk teiri dabyskō ziņkōreiba par misticismu, lyugšonas stōvūklim, par psichiskom un parapsichologiskom parōdeibom.
69. Eksistencialisms
Augšā mynātī strōvōjumi godu dasmytu tecējumā beja sagatavojuši augleigu zemi tim moldim, kuri šudiņ, nu vysom pusēm, apdraud ticeibu. Kaidreiz skaidrōs ticeibas patīseibas, šudiņ ir naskaidras un nareti sakrūpļotas. Na moza daļa atbiļdeibas par tū kreit uz, tai sauktu, eksistencialismu. Ar šū vōrdu apzeimoj kaidu modernōs filosofijas nūvērzīni, kuru 20-tajūs un 30-tajūs godūs Vōcijā radeja Mārteņš Heidegers (Martin Heidegger: (1889 — 1976), pīpaleidzūt Kārļam Jasperam (1883 — 1969). Eksistencialisti, leidzeigi sovam prīkštečam, Kantam, mōca, ka ōrpus myusim asūšūs lītu eistū dobu naasūt īspējams pazeit. Tikai ar sovu īkšejū apziņu mes varam nōkt teišā saskarē ar realūs lītu dobu. Vysai Heidegera filosofijai ir ateistisks roksturs. Grāka, vaines un cyti jēdzīni ir piļneigi sagrūzeiti un preteji tam, kas par tim ir pasaceits katōļu Bazneicas mōceibā. Eksistencialisma dziļōkais fons ir Sorena Kiegegarda (1818 — 1855) un Nicšes (Nietzsze: m. 19001 roksti.
5) Agnosticisms — filosofiakais uzskots, kas apgolvoj, ka nav īsipējams rast pamatojumu Dīva asameibai.
6) Teisms — ticeiba Dīvam kai vysaugstōkam un vīneigajam vysu lītu Radeitōjam un uzturātojam.
Šudiņ ar šūs veiru ekscentriskim (sovaidim) prōtojumim tīksmynojōs ari daži katōļu intelektuali un uz tim pamatoj sovus moldus ticeibas patīseibu laukā. Vīns nu taidim ir vōcu teologs Kārlis Rāners (Rahner), kurs sovas studijas ir veicis Heidegera vadeibā un vīnmār ir bejis tō apbreinotojs. Jys sv. Tomasa filosofiju tīcās aizvītōt ar Heidegera prōtojumim. Rāners beja vīns nu tim teologim, kuru idejas beja nūsūdeitas pāvesta Pija XII enciklikā Humani Generis. Bet pēc 1960. goda, daži vōcu veiskupi beja panōkuši tū, ka Romas autoritates palaide jū valeigōk. Daži Rāneru nūtāloj kai 20. godu symta sv. Tomasu, jo taipat, kai sv. Tomass 13. godu symtā ticeibu ir samīrynōjis ar Aristoteli, tai Rāners 20. godu symtā tū samīrynōjūt ar Heidegeru, it kai šys pādejais byutu 20. godu symta jaunais Aristoteļs. Šamā sakareibā Rāneram ir sova paralēlē ar Mālebranšu (Malebranche), kurs 17. g. symtā ir ceņtīs ticeibu naškirami savīnot ar Dekārta (Descartes) racionālismu. Par šaidu ceņtīņu pūstūšom sekom šudiņ nasašauba pat „jaunos teologijas“ pōrstōvi. Rāneram ir sova radnīceiba ar Teilhardu de Chardinu, lai gon jō popularitate nav tik plaša kai šā pādejā. Tys pa daļai ari tōpēc, ka jō dorbi gryušāk losomi nakai de Chardina dorbi. Pi kam jys ir pīsardzeigāks sovu ideju popularizēšonā. Nasaverūt uz vysu, jō prestižs Bazneicas Intelektualū apryndās ir miļzeigs. Jys ir izcylākā neo-modernisma figūra. Eksistencialisma laukā jys ir veicis tū, kū de Chardins religijas revolucionārajā progresā.
Par jim obim F. Tovers soka: „Byutu gryuši pasaceit, kurs nu šim divim veirim ir atbiļdeigōks par miļzeigim pūstejumim, kaidi šudiņ ir nūdareiti ticeibas sektorā“. Eksistencialisma terminoloģijas un dūmōšonas kategoriju īvesšona deve teologiskim revolucionarim īspēju vysu katōliskū doktrinu īteit šaubu un naskaidreibu dyumokā un tautai īstōsteit, ka jūs jaunynōjumi ir tikai katōļu mōceibas evoLucija, pa tū laiku, kod daudzi jūs apgolvojumi ir jau eista herezija (moldu mōceiba). Lai vōjinōtu aizdūmeigūs goreidznīku pretesteibu, jī mādz saceit, ka eksistencialisms ir modernō cylvāka filosofija, nu kuras modernais cylvāks nagryb škērtīs, un jo modernajam cylvākam naļaus eksistencialismu nest sev leidzi ari Bazneicā, tod jys nabvus tamā nimoz pīdabojams. Nikas nav oplomōks par šaidu apgolvōjumu. Samārā nadaudzi nu modernim cylvākim zyna kū naviņ par eksistencialismu. Jo kaidi nu tim ir naticeigi, tod sovu filosofiskūs prōtōjumu ziņā tī ir voi nyu vacmūdeigī racionalisti voi vīnkōrši materiālisti.
70. Katōļticeibas pūsteišonas gaita
Rāners ir kas vairōk nakai apšaubamōs filosofijas čempions. Pīlītōdams eksistencialismu kai bazi sovim prōtōjumim, jys ir spēlējis Ielu lūmu katōļticeibas (Catholic belief) pūsteišonas dorbō. Tovers jō darbeibu pīleidzynōj revolucionarūs ceņtīņu smogai artilērijai. Slāpdamīs labi tōļ aizmugurē, jys šaun pyrmōs linijas sūļātōju (Kuenga, Scillebebecka, Plaeringa, Schoonenberga un cytu) golvom pōri.
Jys sovūs rokstūs mādz īprīkš vōjinot dogmatiskos pozicijas, kurom tī taisos uzbrukt. Jys pats personeigi reti kod atklōti uzbryuk katōļticeibas mōceibai. Jō metode ir sēt šaubas, operejūt ar jautōjumim. Šei jō metode ir vyscauri radzama jō „Teologiskus pētejumu“ (Theological Investigations) 13 sējumus. Bet paļdis DĪvam, jō nōvi nasūšā elpa vēļ nav aizsnāguse plašōkas ticeigūs masas.
71. Katōliskō natykumeiba (New „Catholic“ immoralism)
Bez gyuteibom var redzēt, ka eksistencialisms ir na tikai doktrinalās, bet ari morālōs revolucijas sirds dziļumūs. Jys sagraun metafiziskū realitātes strukturu, kas paleidz cylvākam pasaceļt pi Dīva; jys vysu ītyn myglā un napōrtrauktā kusteibā. Jys attaisnōj situācijōs etiķu. Naasūt cyta nōveiga grāka, kai tikai naatsadūšona Kristum (not tō be „committed tō Christ“) saskarē ar cytim cylvākim.
Šamā ideju kompleksā ir kaida cyta liktineiga figūra, prūti, paters Bernards Hērings, kurs lauž ceļus jaunai „katōļu“ natykumeibai (new „Catholic“ immoralism). Mādz saceit, ka paters Hērings asūt „Kristus personu“ īlicis atpakaļ moralteologijas centrā. Bet patīseibā jys tur īvītājis vīneigi eksistencialistu cylvāku, kurs, „sastūpūt Kristu“ (encountering Christ) un „mīlesteibā atsadūdams Kristum“ (committing himself to Christ in love), īsadūmōj, ka jam ir breivi pošam vysu nūsaceit, kaidam zynomus apstōkļus vajadzētu byut Kristus lykumam pi nōveiga grāka izpratnes. Tai ar eksistencialisma sārskobi paters Hērings ir atškaidejis katōļu moralteologiju, kai paters Rāners tū ir izdarejis ar dogmatisku teologiju.
72. „Jaunō“ psichologija un dvēsele
Eksistencialisma atbaļsteitō „jaunō“ psichologija īsōce nūlikt zam jautōjuma zeimes voi pat pavysam sōce atmest katōļu mōceibu par dvēseli, kai byuteigu realitāti, kura uztur mīsas vīnoteibu un formu un turpynoj sovu eksistenci ari tod, kod kaidu fizisku būjojumu dēļ jōs spējas ir traucātas. Sai katōļu Bazneicas mōceibai pretejī īskoti ir losomi pat goreidznīku lītōtajos rūkas grōmotos.
73. Eksistencialisms un seksualōs aktivitātes
Modernajōs moldūs par dvēseli un cylvāka dobu ir sova daļa Paulova un Freuda prōtōjumim. Pēc Paulova īceres, cylvāks ir tikai kermiņs-mašyna, un jō goreigās aktivitātes asūt nervu un muskuļu dorbs. Freuds sovukōrt psichiskos aktivitātes īsadūmōj komplicētākas, lai gon na mozōk materialas par Paulova īceri. Pēc Freuda uzskota cylvāka enerģiju cālūņam asūt seksualā izceļsme. Cylvāks pēc sovas byuteibas asūt seksuals dzeivinīks. Cylvāka laimes dēļ jāļaun breiveiba šom energijom; tūs īrūbežošona asūt kaiteiga. Šaidi sacynōjumi teik uzjimti kai principi jaunūs moralteologu un modernūs jaunōtnes audzynōtōju dorba programās. Uz tūs pamata teik byuvāta cylvāka „personeibas veidōšona“, kai tys dažōs zemēs teik pasaceits „katōļu“ audzynōšonas plānūs.
Taidi ir tī veidi, kaidūs modernisti, eksistencialisti un modernō psichologija izdzēš ticeibu dvēseles namērsteibai un iznycynōj grāka apziņu myusdinu cylvākūs, seviški, jaunōtnes sirdīs.
74. Kōpēc modernisti naatstōj Bazneicu?
Jī naatstōj katōļu Bazneicu, tōpēc ka sevi uzskota par tim lobōkim Bazneicas lūceklim, par eliti (izlasi) katōļticeigūs saimē. Jūs mērkis ir pōrveidōt Kristus Bazneicu, lai tei saskanētu ar jūs prōtā izpyrynōtom idejom. Parostais katōļu pyuls, īskaitūt pāvestu, lelōku daļu nu kardinalim un veiskupim — pēc jūs dūmōm — var nasaprast šaidus jūs tik augstūs mērķus. Bet jūs pošu, kai ari vysas ciļvēces lobuma dēļ, jūs byutu jōpōrlicynoj. Bazneica byušūt glōbta vīneigi tod, kod reizi uz vysim laikim atmess sovu leidzšinējū mōceibu un pījims modernistu tezi, kura apgolvoj, ka leidzšinejā Bazneicas mōceiba asūt posokas (myths) un symboli; Bazneica rupi moldūtīs, kod grib sovā religijas mōceibā izskaidrōt tū, kas nav izskaidrōjams. Tikai modernistu gorā pōrveidāta Bazneica varēs izleigt ar modernū zynōtni. Jo Bazneica pījims šūs modernisma uzskotus, jei var vēļ sagaideit spūžu nōkūtni. Bet jo tei ignorēs šōs modernistu īceres un naatlaideigi pīpraseis, lai burtiski pīsatur pi jōs leidzšinējōs mōceibas, tod storp Bazneicu un modernū zynōtni nūtikšūt osa sadūrsme un Bazneica byušūt spīsta pasadūt. — Tai dūmōj modernisti, kaidu šudiņ natryukst ari myusu Bazneica.
75. Myusu dūma par modernistim un myusu atbiļde uz jūs īcerem
Jōpīkreit kaida nūpītna autora dūmai, kurs soka, ka modernists ir cylvāks, kas ir zaudējis ticeibu Bazneicai un tōs mōceibai, bet vēļ nav spējis sevi pīdabōt pi tō, lai atsazeitu tymā, tōpēc jys atrūn par napīcīšamu Bazneicas dogmas aizpiļdeit ar jaunu saturu un radeit sovu jaunu bazneicu, dūdūt tai jaunas pošizgudrōtas „patīseibas“.
Uz tū vysu, kūpā ar kardinālu Ņumenu (Newman) prīceigu sirdi varim saceit: „Paļdis Dīvam, myusim nav jōmeklej patīseiba, tei ir myusim dūta rūkōs: myusim tei tikai ir jōīlīk myusu sirdīs, jōsaglōboj tū nabūjōtu un jōnūdūd tū myusu pēcnōcējim“. Tū pošu atkōrtoj ari II Vatikana koncils, pastreipodams, ka „žēlesteibas un patīseibas pōrpiļneiba“ jau atsarūn Bazneicas rūkōs un ka Bazneicai ir „pesteišonas leidzekļu pōrpiļneiba“. Myusu pīnōkums ir arvīn lobōk uztycātōs patīseibas saprast un arvīn dziļōk pōrsajimt ar tom.


text:
Tyvojās školuotuoju dīna – laiks, kod pasasokom školuotuojim i eipaši nūviertejom jūs dorbu jaunuos paaudzes audzynuošonā. Itūreiz Laura Sondore-Strode beja kluotyn eipašā pasuokumā, kurā tyka gūdynuoti Latgolys lobuokī školuotuoji.
Latgolā jau trešū reizi eipašā ceremonejā nūtyka gareidznīka i pedagoga monsinjora Nikodema Rancāna vuordā nūsauktuos bolvys padūšona Latgolys izcyluokajim pedagogim.
Vīna nu pasuokuma organizatoru Līvija Plavinska nūruoda, ka ar kotru godu nominantu skaits pīaug i cīši lela prīca, ka itei bolva jau suoc īsasakņuot latgaliskajā kulturā.
Vaira par nominantim klausīs raidejumā “Pi myusim Latgolā”.


text:
Seņuok tymsūs zīmys vokorūs meitys puļcejuos iz vakariešonom – sadzīduot i pastruoduot rūkdorbus. Runojūt par tū ūtrū – rūkdorbu dali, 14. decembrī Reigā Tonis birojā 18 stuņdēs vokorā ari Tu vari atīt i īsavuiceit kaidu jaunu omotu! Itymā reizē aukleņu, rūkassprādžu ci kaidu cytu lenteišu peišonu nu dzejs vairuokuos tehnikuos. Varbyut pi reizis vari sataiseit kaidu duovonu sev ci draugim tyvajūs svātkūs!
Dzejs ir iz vītys, bet, ka gribi kaidys eipašys kruosys, tod gon juojam leidza pošam!
Piec tom esi aicynuots palikt i paleidzēt pi LgSC Zīmyssvātku apsveikumu taiseišonys! Kūpā dorbs īs uotruok i ļusteiguok!
Bīdreibys 2008.- 2011. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs, i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu.