text:
LgSC izdavuse daudzbārnu mamys Meldrys Gailānis stuostu gruomotu bārnim „Meikuleņš īpazeist omotus”. Tei ir ilustrāta stuostu sereja par luocāna Meikuleņa i juo draugu – meitineitis Martys, začineitis Pūdzenis i ezeiša Pukšātuoja pīdzeivojumim, īpazeistūt dažaidus omotus. Gruomotys ilustracejis veiduojuse muokslineica Līga Munda. Gruomota „Meikuleņš īpazeist omotus” paradzāta pyrmškolys i suokumškolys vacuma bārnim skaiteišonai pošim voi kūpā […]
Ūtardiņ, 1. majā, 14.00 iz sasatikšonu koncertā Bolvu nūvoda Bierzpiļs pogosta saīta nomā aicynoj bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” folklorys kūpa “Ceidari”, kurei ituo goda majā svieteis pīcu godu dorbuošonuos jubileju. Koncerts “Skaisti putneni dzīduoja” veļteits Bierzpiļs pogosta Sylamuižys dzīduotuojai Bronislavai Romanovskai (1899–1968). Bronislavys dzīduotuos dzīsmis pīraksteitys Latvīšu folklorys kruotivis 1960. goda 14. zynuotnyskuos ekspedicejis Bolvu, […]
Latgalīšu sabīdryskuos organizacejis aicynoj Latgolys vyspuorizgleitojūšūs, profesionalūs i augstuokuos izgleiteibys īstuožu vuiceibspākus 27. aprelī nūdarbeibys (vuiceibu stuņdis, lekcejis) nūvadeit latgalīšu volūdā, taidā veidā styprynojūt Latgolys latvīšu pošapziņu, regionalū identitati i paruodūt cīnu viesturiskajim nūtykumim, kas lyka pamatu myusu vaļsts izveiduošonai. 1917. gods 26.–27. aprelī Latgolys kongresā Rēzeknē delegati pījēme viesturisku lāmumu – atsadaleit nu Vitebskys […]
Vaļsts Kulturkapitala fonda (VKKF) 2018. goda 1. kulturys projektu konkursā atbaļsteits “Latgolys Studentu centra” snāgtais projekts “Latgalīšu kulturys ziņu portas lakuga.lv”. Daškiertais finansiejums 5000 eiro apmārā ļaus nūdrūsynuot portala lakuga.lv darbeibu vairuoku mienešu garumā. Portals lakuga.lv dorbojās jau nu 2007. goda, bet 2018. goda janvarī tys sajēme oficialu medeja statusu, i niu tys ir “Latgalīšu kulturys […]
25. februarī tyka aizvadeita “Latgolys Studentu centra” kasgadejuo bīdru kūpsapuļce, atsaverūt iz padareitū 2017. godā i puorrunojūt 2018. goda prioritatis. Kūpsapuļcē tyka īvālāta ari jauna vaļde, tuos sastuovā dorbuosīs Gunta Nagle, Laura Melne i Vineta Vilcāne. Vysys vaļdis lūceklis sovulaik jau ir dorbuojušuos bīdreibys vaļdē. Par vaļdis prīkšsādātuoju īvālāta Vineta Vilcāne. Leidzeigī roksti:
Latgaliski rokstūšajam “Latgalīšu kulturys ziņu portalam lakuga.lv” niu ir medeja statuss, leidz ar tū tys ir vīneigais plošsazinis leidzeklis, kura saturs teik veiduots tikai latgalīšu rokstu volūdā. Portals lakuga.lv dorbojās jau nu 2007. goda, bet 2018. goda janvarī tys sajēme oficialu medeja statusu, i niu tys ir “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv”. Tymā vīnuvīt bez moksys […]
17.novembrī Šmakovkys muzejā Daugovpilī nūtyka bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” veiduotuos fotoizstuodis “Kas Tev ir Latveja?” atkluošona. Niu izstuode muzeja apmaklātuojim apsaverama da 28. februara. 2015. godā bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” svieteja sovu 10 godu pastuoviešonys jubileju. Tuos ītvorūs bīdri, aktivisti i cyti interesenti tyka aicynuoti īsyuteit kartenis fotokonkursam “Myusu Latveja”. Kūpumā konkursam tyka īsyuteitys 40 […]
Nu 2017. goda apreļa da novembra bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) eistynuoja jaunīšu iniciativu projektu “Dubnys pīRoksti”, kuruo laikā tyka organizāts laivu braucīņs — ekspediceja. Projekta mierkis beja apvīnuot Daugovpiļs, Leivuona, Preiļu i Vuorkovys nūvodu jaunīšus, izmontojūt dažaidys vuiceibu metodis, pieteit Dubnys upi i tuos apleicīni, taidā veidā veicynojūt jaunīšūs lokalpatriotismu, pylsūniskū iniciativu i leidzdaleibu. […]
Leidzeigī roksti:
Meilai gaideisim Tevi iz Latgolys Studentu centra 12. jubileju! Itymā reizē sasatikšonys vīta maineita – Preiļūs 4. novembrī Preiļu jaunīšu centrā “Četri”. Iz sasatikšonu! Leidzeigī roksti:
Leidzeigī roksti:
Latgalīši ir izslavāti na viņ ar sovu sirsneibu, lobsirdeibu i vīsmīleibu, nu ari ar cīši lobu humora izjiutu. Tū apsazynojūt LgSC ar bīdreibys “LR” atbolstu ituo gods rudinī planavoj izdūt latgalīšu humora apkūpuojumu gruomotā “Kas bez bikšu — tys bez bādu!”. Kuldys formata gruomotā tiks apkūpuota latgalīšu myusu dīnu mutvuordu folklora – izteicīni, jūki, anekdoti, […]
Itūgod paīt 10 godi nu tuos šaļts, kai sovu dorbu suoce Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv. Tys ir pasaulī vīnaigais portals, kura saturs teik veiduots tikai latgalīšu rokstu volūdā, kas dīnys viestejūt par Latgolys kulturys aktualitatem i latgaliskom nūtikšonom vysā pasaulī. Portalu lakuga.lv 2007. godā izveiduoja jaunīšu bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ar studentu degsmi i […]
Nu 12. da 16. majam Slovakejis piļsātā Popradā nūtyka storptautiskys apvuiceibys “Angļu volūdys pylnveidis kursi jaunuotnis darbinīkim” (`English language training course for youth workers`). Tymūs pīsadaleja “Latgolys Studentu centra” puorstuove Vineta Vilcāne. Apvuiceibys nūtyka “Erasmus+” programys ītvorūs, tūs mierkis beja uzlobuot jaunuotnis darbinīku angļu volūdys zynuošonys, kurys vāluok pīlītuot projektu dasacejumu sagataveišonai “Erasmus+” programai. Angļu […]
Apvienojot Daugavpils, Vārkavas un Līvānu novadus, biedrība „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) uzsāk jauniešu iniciatīvu projektu „ Dubnas pieRaksti”.
Projekta galvenā doma ir sapulcināt 20 jauniešus no dažādiem novadiem, lai vasaras sākumā dotos kopīga piedzīvojumā — 6 dienu laivu pārbraucienā pa Dubnas upi, kura laikā tiktu pētīti upes krastā esošie kultūrvēstures objekti, intervēti piekrastē dzīvojošie iedzīvotāji un apgūtas jaunas kompetences: vides, kultūrvēstures, pilsoniskuma un videogrāfijas jomās. Pēc laivošanas posma, jaunieši kopīgiem spēkiem veidos fotogrāfiju izstādi, filmu un informatīvu materiālu vidi, par ekspedīcijas laikā piedzīvoto, redzēto, dzirdēto un sajusto.
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynoj dasavīnuot Daugovpiļs nūvoda Kulturys centra “Vārpa” folklorys kūpai “Dyrbyni” kūpeiguos dzīsmēs i dančūs. Pauokums nūtiks 20. aprelī plkst. 19.00 Daugovpiļs nūvoda Kulturys centrā “Vārpā”, Dobeles īlā 30, Daugovpilī. Meitys aicynuotys īzaģierbt brunčūs, sovpus vysus aicynojam pajemt leidza apovus kū puormeit ārtuokai doncuošonai. Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” darbeibu 2017. godā atbolsta […]
4. aprelī LgSC Daugovpiļs biroja telpuos Reigys īlā 48-3 aba Štabikā, plkst. 19.00 Juoņs Kolužs aicynoj iz sarunu par sovu hobiju – skrīšonu. Sarunys laikā byus vareiba dazynuot vaira par Juoņa sasnāgumim i garū distanci nu Višķim leidz Ņujorkai. Tai poš Juoņs pastuosteis ari par tyvuokuo laika skrīšonys aktivitatem Daugovpilī. Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” darbeibu […]
Aicynojam iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibom Preiļūs 25. februarī i 1.aprelī. Nūdarbeibuos varēs uzzynuot latgalīšu rokstu volūdys pamatlykumus i uzlobuot raksteitprasmi kasdīnys saziņā. Vālams apmeklēt obys nūdarbeibys, jo 1. apreļa nūdarbeiba byus turpynuojums īprīkšejai. Nūdarbeibys paradzātys cylvākim bez prīkšszynuošonom pareizraksteibā i interesentim, kas gryb atsvaidzynuot jau apgiutuos prasmis. Vītu skaits īrūbežuots, par tū apmekliejumam juodasasoka […]
Rēzeknis piļsātys dūmis prīšksādātuojam Aleksandram Bartaševičam, dūmis deputatim Atkluotuo viestule par napiļneibom Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa uzrokstūs Latgolys jaunīšu bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj Rēzeknis piļsātys dūmi nūvērst napiļneibys Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa tekstā latgalīšu rokstu volūdā, tū veidojūt atbylstūši 2007. godā apstyprynuotajim Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim. Taipat vieršam viereibu iz 1917. goda 26. i […]
Pavysam napaseņ trejuos Latgolys piļsātuos nūtyka LgSC izdūtuo kruosojamuo dzejūļu kruojuma “Linejis” atkluošonys pasuokumi. Iz sasatikšonu i kūpeigu sarunu aicynuoja gruomotys autoris Jana Skrivļa-Čevere, Ligija Purinaša, Dagneja Dudarjonoka, Gunta Nagle i Ilze Gailāne. Izdūtuo gruomota ir unikala ar tū, ka tys ir pyrmais kruosojamais dzejūļu kruojums deļ pīaugušūs latgaliski. Pyrmuo sastikšona ar gruomotu i autorem […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse latgalīšu kruosojomū dzejūļu kruojumu deļ pīaugušūs “Linejis”. Gruomotys tekstu autoris ir Jana Skrivļa-Čevere, Ligija Purinaša, Dagneja Dudarjonoka, Gunta Nagle, ilustraceju autore ir Ilze Gailāne, gruomotys redaktors — Valentins Lukaševičs. Kruojums izdūts ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts kulturkapitala fonda i AS “Latvijas Valsts meži” atbolstu. Sevkura sasatikšona ir lineja: taisna, […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” sagatavejuse latgalīšu rokstu volūdys pošvuiceibys materialu, kas byus lobs paleigs sevkuram latgaliski raksteit grybātuojam. Latgalīšu rokstu volūdys prasšonys izkūpšona ir byutiska volūdys saglobuošonā i tuoluokā atteisteibā. Īspiejis kluotīne īsavuiceit latgalīšu rokstu volūdu ir cīši īrūbežuotys, partū raksteit grybātuojim naatlīk nikas cyts, kai tū dareit pošvuiceibys ceļā. “Latgolys Studentu centrs” jau vairuoku […]
Vasali! Latgolys Studentu centra folklorys kūpa “Ceidari” laipnai aicynoj vysus latgaliski dzīduot grybūšūs pīsavīnuot i kuplynuot myusu pulku. Gaideisim Tevi iz atvārtū mieginuojumu 3.oktobrī Latgolys puorstuovnīceibā Reigā, Tūrņa īlā 4, IIIC 18 stuņdēs. Leidzeigī roksti:
Apvuiceibu laikā nūtyka dažaidys nūdarbeibys pi dažaidu lektoru, vysi materiali dalinīkim tyka izdaleiti iz vītys i aizsyuteiti elektroniski. Tai, kai apvuiceibu mierkis ir rūsyntuot i cytus Latgolys jaunīšus byut i dareit, kai sūlleits – īlīkam sātyslopā ari dažys vierteigys prezentacejis, kurys var nūdereit sevkuram cylvākam. Apvuiceibu eistynuošonu i prezentaceju izveidi finansēja Sabīdreibys integracejis foands nu […]
Apvuiceibu laikā taisejom ari video, kur var apsavērt, kū mes par četrom apvuiceibu dīnom darejom… 🙂 Prūtams, daudz kas palics ari aiz kadra… 🙂 Leidzeigī roksti:
Iz vaicojumim – kai mums guoja Atzoluos i gryušai atbiļdēt puors vuordūs, deļtuo pīduovojam apsavērt naz cik biļžu 🙂 Leidzeigī roksti:
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj jaunīšus da 11.augusta dasasaceit daleibai seminarā „Atzolys”, kurs nu 18. da 21. augustam nūtiks gostu sātā „Višķezers”. Seminara “Atzolys” mierkis ir veicynuot jaunīšu aktivu īsasaisteišonu demokratejis i piļsūniskys sabīdreibys veiduošonā, tūs izgleitojūt vaicuojumūs, kuri saisteiti ar socialekonomiskim faktorim i Latgolys regiona sovpateibom. Seminarā pīsadaleis vairuoki eksperti i lektori, uzjiemieji, pošvaļdeibu jaunuotnis darbinīki. Apvuiceibu laikā četru […]


c: text/html

text:
Lopu mieneša 7 dīna
Lopu mieneša 7 dīna irā 127 goda dīna pa Gregora kaleņderam (garajuo godā - 128 dīna). Nu ituos dīnys leidz goda golam palīk 238 dīnys.
Puslopu ruodeklis
Svieteibu i pīminis dīnys[pataiseit | labot pirmkodu]
Katuoļu svātū dīnys[pataiseit | labot pirmkodu]
Vuorda dīnys[pataiseit | labot pirmkodu]
Henriete - Henrejs - Jete
Nūtikšonys[pataiseit | labot pirmkodu]
Latgolā[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1904 - Krīvejis imperejā atsaukts latiņu druka nūlīgums, kas nu 1864 gods zeimovās iz nazkodejom Puolejis teritorejom (Lītovu i Vicebskys guberneju (kuramā beja i Latgola);[1]
- 1928 - Īstateita Latgolys studentu bīdreiba "Latgola".
Latvejā[pataiseit | labot pirmkodu]
Pasaulī[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1832- Grekeja dabova napavaļdeibys
- 1875 - paraksteita dasaruna iz Japonejis i Krīvejis deļ teritoreju meitu: Japonejai teik Kuriļu solys, a Krīvejai - Sahalins;
- 1895 - Pīterpilī krīvu zininīks Aleksandrys Popovs demonstrej pyrmū radejis imtivu - kohereru;
- 1915 - Pyrmais pasauļa kars: vuocīši apsleicynoj britu lellaivu "Lusitania", nūnuovāti 1198 cylvāki;
- 1945 - Ūtrais pasauļa kars: Reimsā vuocu generals Alfreds Jodlys parakstej Vuocejis kapitulaceju, kas aizastoj cytā dīnā;
- 1946 - Japonejā īstateits pasajāmums "Tokyo Telecommunications Engineering", kas piečuok pasaukts kai "Sony";
- 1954 - Indokinejis kars: Djen Bjen Fu kuovē Prancūzejis karinīki pagaisinoj kuovi(kuove aizsuoka pavasara mieneša 13 dīnā);
- 2005 - Libana krysteigajuo Džunejis ūstysmīstā spruoguse bomba savaiņoj 22 cylvākus.
Dzimšonys[pataiseit | labot pirmkodu]
Latgolā[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1927 - Juoņs Gleizds, fotomuokslinīks (m. 2010 godā);
- 1940 - Daile Dzene, aktere.
Latvejā[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1899 – Bruno Kalneņš, latvīšu politiks (m. 1990).
Pasaulī[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1840 - Pīters Čaikovskais (ПëTp Илbич ЧaйkoBckий), krīvu komponists (m. 1893);
- 1861 – Rabindranats Tagore (Rabindranath Tagore), bengaļu ailinīks, rakstinīks (m. 1941);
- 1867 – Vladyslavs Rejmonts (Władysław Reymont), puoļu rakstinīks (m. 1925).
Mieršonys[pataiseit | labot pirmkodu]
Latgolā[pataiseit | labot pirmkodu]
Latvejā[pataiseit | labot pirmkodu]
Pasaulī[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1682 – Fjodors III (Фëдop III AлekceeBич PoMaHoB), Krīvejis cars (dz. 1661).
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ http://latgalesdati.du.lv/5 Latgolys dati

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
PYRMAIS LASEJUMS 1 Sam 3, 3b–10. 19
Samuela paaicynōšona.
LASEJUMS NU SAMUEĻA PYRMŌS GRŌMOTAS
Samueļs gulēja Kunga teļtī, kur atsaroda
Dīva skreine. Tod Kungs sauce Samueli, bet jys atbiļdēja: «Te es asu.» Un jys
aizskrēja pi Heli un saceja: «Te es asu: tu taču sauci mani.» Heli atteice: «Es
naasu saucis. Ej atpakaļ un guli!» Un jys aizgōja un apsagula. Un Kungs otkon
sauce Samueli. Pīsacēlis Samueļs aizgōja pi Heli un saceja: «Te es asu: tu taču
mani sauci.» Jys atbiļdeja: «Naasu tevi saucis, muns dāls. Ej atpakaļ un guli!»
Samueļs tod vēļ napazyna Kungu, un jam nabeja atsaklōjis Kunga vōrds. Un Kungs
otkon sauce Samueli trešūreiz. Jys pīsacēlis aizgōja pi Heli un saceja: «Te es
asu: tu taču sauci mani». Tod Heli saprota, ka jaunekli beja saucis Kungs. Un
jys saceja Samueļam: «Ej un guli. Bet jo vēļ kas tevi sauks, tod soki: «Runoj,
Kungs, jo tovs kolps klausōs.»» Tod Samueļs aizgōja un apsagula sovā vītā. Un
Kungs atnōce un apsastōjis sauce, kai beja īprīkš saucis: «Samueļ, Samueļ!» Un
Samueļs atbiļdēja: «Runoj, jo tovs kolps klausōs». Samueļs auga, un Kungs beja
ar jū un nivīnam jō vōrdam naļōve nūkrist zemē.
Tys ir Dīva vōrds.
PSALME 40 (39)
Refrens: Lyuk,
es nōku piļdeit tovu grybu. (R. sal. 8a un
9a)
2 Es
gaideit gaideju Kungu,
un jys maņ pīsavērse.
4 Munā
mutē jys īlyka jaunu dzīsmi,
slaves dzīsmi myusu Dīvam.
Daudzi redzēs un beisīs,
un cerēs uz Kungu.
Refrens
7 Kaunamū
un ādamū upuri tu naesi gribējis,
bet esi atvēris maņ ausis.
Dadzynojamū un gondareišonas upuri tu
naesi
prasejis,
8 tod
es saceju: «Lyuk, es nōku.
Refrens
Grōmotas veistūklī ir raksteits par
mani.
9 Piļdeit
tovu grybu, muns Dīvs, es vēlejūs,
un tovs Lykums ir munā sirdī.»
10 Es
sludynōju tovu taisneibu lelā draudzē;
lyuk, munas lyupas es naaizvēru – Kungs,
tu zini.
Refrens
ŪTRAIS LASEJUMS 1 Kor 6, 13c–15a. 17–20
Jyusu mīsas ir Kristus lūcekli.
LASEJUMS NU SVĀTŌ APOSTOLA PŌVULA PYRMŌS VĒSTULES KORINTĪŠIM
Brōli:
Mīsa ir navys natikleibai, bet Kungam,
un Kungs – mīsai. Dīvs uzmūdynoj Kungu, un jys ar sovu spāku uzmūdynōs ari
myusus. Vai tod jyus nazynot, ka jyusu mīsas ir Kristus lūcekli? Bet kas ir vīnōts
ar Kungu, tam ar jū ir vīns gors. Bēdzit nu natikleibas. Ikvīns cyts grāks, kū
cylvāks dora, palīk ōrpus mīsas, bet kas ir natikleigs, tys grākoj pret sovu mīsu.
Vai jyus nazynot, ka jyusu lūcekli ir mōjūklis Svātajam Goram, kas ir jyusūs? Tū
jyus asat sajāmuši nu Dīva, un jyus napīdarat poši sev. Mes taču asam atpērkti
par dōrgu moksu. Tod pagūdynojit Dīvu sovā mīsā.
Tys ir Dīva vōrds.
PYRMSEVANGELIJA DZĪDŌJUMS Ebr 1, 1–2
Alleluja.
Dīvs ir daudzkōrt runōjis uz myusu tāvim
caur pravīšim;
beidzūt šamōs dīnōs jys ir runōjis uz
mums caur Dālu.
Alleluja.
EVANGELIJS Jņ 1, 35–42
Pyrmūs mōcekļu paaicynōšona.
LASEJUMS NU JEZUS KRISTUS EVANGELIJA, KŪ UZRAKSTEJIS SVĀTAIS JŌŅS
Tymā laikā:
Jōņs Kristeitōjs stōvēja kūpā ar divim
sovim mōceklim. Īraudzejis ejam Jezu, jys saceja: «Lyuk, Dīva Jārs.» Obi mōcekli
dzērdēja, kū Jōņs saceja, un jī sekōja Jezum. Bet Jezus pasagrīze atpakaļ un,
radzādams jūs sekojam, jautōja: «Kū jyus meklejat?» Tī jam atbiļdēja: «Rabbi
(kas tulkōjumā nūzeimej: Skūlōtōj), kur tu dzeivoj?» Jys tim saceja: «Nōcit un
redzēsit.» Jī aizgōja un redzēja, kur jys mōjoj, un palyka tū dīnu pi jō. Tys
beja ap dasmytū stuņdi. Nu tim obim, kas dzērdēja Jōņa vōrdus un sekōja Jezum, vīns
beja Andrejs, Seimaņa Pītera brōļs. Jys vyspyrms sameklēja sovu brōli Seimani
un jam saceja: «Mes atrodom Mesiju!», kas tulkōjumā nūzeimej: Kristu. Un jys
atvede jū pi Jezus. Bet Jezus, jū uzlyukōdams, saceja: «Tu esi Seimaņs, Jonas dāls;
tevi sauks par Kefasu», kas tulkōjumā ir: Pīters.
Tys ir Kunga vōrds.


text:
Dadurekrans
Dadurekrans (anglīšu: touchscreen, touch screen; krīvu: ceHcopHый эkpaH; latvīšu: skārienekrāns, skārienjutīgs ekrāns) — elektroniskys ītaisis ekrans, kurs var na tik paruodeit informaceju, a i juos dabuot.
Kod lītuotuojs dadurekranā damīdz atsateikūšū vītu, piersta dasadyurīņs puormejams par informaceju i nūdūdams programaturai. Partū dadurekrans var atmeit klaviaturu, peli, gaismys zeimuli i leidz. paleigītaisis.
Dadurekranus tur datori, pruottelefoni, terminali (pīv., kopejneicuos apskaitei dareit, bankūs ailis numerim izdūt i tt.).


text:
APSVEIKUMIM
Paleigs tim, kas apsveikumus gryb raksteit latgaliski!
Juoņa dīna
Zīmyssvātki i Jaunais gods
Prīceigus Zīmyssvātkus i laimeigu Jaunū godu!
Lai Jaunā godā Tovā sātā mīrs i bagateiba i saimē prīca i saticeiba!
Vysa loba vieliejumi Tovai saimei!
Gaišus Svātkus!
Lai mīrs viers zemis i lobs pruots vysim cylvākim!
Dīva žielesteibom boguotu Jaunū godu!
Dīva mīrs lai ir ar Tevi! Dīva mīrs lai ir ar mums vysim!
Daudz gaišuma, syltuma i mīlesteibys vysa goda garumā!
Lai napagaist ticeiba, cereiba i mīlesteiba!
Lai jauns gods nas jaunu laimi i jaunu izadūšonu!
Svātku sveicīņs vysim sovejim, apleicejim!
.
Zīmyssvātku dzejūli Lakugā
.
Adventa svecis Lakugā
2012
Īdadzam pyrmū sveci Adventa vaiņukā
Rēzeknis Jezus Sirds katedralis draudzis vikārs, prīsters Ainārs Londe par Adventa laiku i tuo suokom. “Šudiņ īdadzam pyrmū sveci adventa vaiņukā. Kū tys nūzeimej? Tys nūzeimej otkon kaidu jaunu suokumu”.
2011
Pīneņu i Znūteņu draudžu prāvests Aigars Bernāns par Adventu i gaideišonu: „Advents ticeigajim nūzeimoj gaideišonys, gareiguos sasagataveišonys i atsagrīzšonys laiku, deļtuo pi myusu kotra gostūs īt Kristus – Dīva Dāls. Īt na jau 24. decembra vokorā ci 25. i 26. decembrī, kod prīcojamēs par Juo dzimšonys dīnu, a atīt vysod, kod Juo gaida. Deļtuo, kab Jū kai vajag pījimtu, nav gona tik ar ceistu sātu, boguotim goldim i īsaiņuotom duovonom. Koč i pateikami svieteit svātkus tai, kab nikuo natryuktu, Kristum tys nimoz nav tik svareigi. Golvonais – kas nūteik myusu pruotūs i sirdīs.”
Aglyunys bazilikys, Bieržgaļa, Peipiņu i Rageļu draudžu vikārs Guntars Skutels stuosta par prīcys viesti, kas ir Evangelejs i ari pats Kristus. “Jezus ir kotra kristīša ticeiba, cereiba i tys, kū jis gaida nu sovys dzeivis. Jis ir tys, kas myusim atkluoj Tāva byudu, nas pīdūšonu, mīru, drūšeibu, patīseibu i prīcys viesti par jaunū myužeigū dzeivi.”
Latgalīšu rakstineicys Naaizmierstulis breineiguo puosoka “Zīmyssvātku teika” par buorini puiseiti i juo liktini, kas taišni Zīmyssvātkūs pīdzeivoj gaišu pagrīzīni i ceļu pretim dzeivis aicynuojumam.
Par Adventu i katuoļa pīnuokumim stuosta pr. Edgars Cakuls i vielej: “Nu sirds nūvieleju vysim LaKuGys skaiteituojim svieteigu Adventa nūslāgumu, prīceigus Kristus Dzimšonys svātkus, kai ari Dīva svieteibu Jaunajam godam!”
Ziemassvētku apsveikumi latgaliski Ziemassvētku novēlējumi latgaliski Ziemassvētku dzeja latgaliski dzejoļi latgaliski Ziemassvētku pantiņi latgaliski Zīmyssvātku apsveikumi latgaliski Zīmyssvātku nūvieliejumi latgaliski Zīmyssvātku dzeja latgaliski Zīmyssvātku dzejūli latgaliski Zīmyssvātku panteni latgaliski apsveikt latgaliski
Lai gaišs Svātku laiks i izadūd vyss Jaunā godā īcarātais!


text:
Apstyprynuots Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa uzroksts
2. junī Rēzeknis piļsātys dūmis sēdē pošvaļdeibys deputati par Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa Rēzeknē golvonū uzrokstu latvīšu literarajā volūdā apstyprynuoja Raiņa vuordus “I Kurzeme, i Vidzeme, i Latgale mūsu” (Rainis). Zam tuo byus uzroksts latgalīšu rokstu volūdā mozuokim burtim “1917.goda 26. un 27.aprelī p.v.st. itymā vītā kinoteatrī “Diana” nūtyka Pyrmais Latgolas latvīšu kongress, kas lēme par apsavīnōšonu ar Kūrzemi un Vidzemi”.
Jau viesteits, ka pīminekļa metu konkursā pīsadaleja deveni pretendenti, nu kurūs žureja izavielēja uzvarātuoju – SIA “VA riants5” i arhitektu biroju “AP”.
Veidojūt pīminis vītu, meta autori rauga atspīgeļuot i vizuali apzeimēt Latgolys kongresa nūzeimi Latvejis vaļsts izveidē viesturiskā kontekstā. Pīminekļa granita pamats atveiduots riņdžveida pakuopīņu veidā, kas simboliski stuosta par laika i viesturiskū procesu pyrma ituos nūzeimeiguos nūtikšonys. Pīminekļa centrys konceptuali raksturoj PLLK nūzeimeiguokuos idejis, ka Latgolys, Vydzemis i Kūrzemis latvīši ir vīna tauta i Latgolai juoapsavīnoj ar puorejim tūpūšuos Latvejis vaļsts nūvodim vīnā zemē. Centralais cilindriskais apjūms veidojās nu treis tonalitatē i fakturā dažaidim koltim laukakminim, kurūs kūpā satur tautyskuo jūsta kai myusu kūpeiguos ideņtitatis simbols. Latvejis silueta telpiskais apjūms centrā simbolizej, ka tik kūpā ituos treis vīneibys veidoj myusu vaļsti.
Pīguļūšū teritoreju funkcionali sadola zaļuo zona. Daīt i apsavērt pīminis vītu varēs nu vysu pušu. Teritorejis apzaļumuošonai planavuots izmontuot vīglai kūpamus vairuoku veidu augus, kas nūdrūsynuos kruosu i fakturu dažaideibu godalaikūs. Zaļū zonu papyldynuos puču dūbis. Kab izcaltu i akcentātu zaļūs statejumus, tiks izmontuoti atbylstūši LED gaismekli.
Latgolys kongress nūtyka Rēzeknē 1917. goda 26. i 27. aprelī kinoteatra “Diāna” kuormā. Tuo laikā tyka lamts, ka Latgolys, Vydzemis i Kūrzemis latvīši ir vīna nāceja i Latgolai juoapsavīnoj ar puorejim Latvejis regionim.


text: African Golden Cat Profelis aurata African Wild Cat Felis silvestris Asian Lion Panthera leo persica Bobcat Lynx rufus Canadian Lynx Lynx canadensis Cheetah Acinonyx jubatus Clouded Leopard Neofelis nebulosa Flat Headed Cat Prionailurus planiceps Indian Wild Cat Felis silvestris Jaguar Panthera once African Lion Panthera leo Andean Mountain Cat Oreailurus jacobita Black Footed Cat Felis nigripes Bornean Bay Cat Catopuma badia Caracal Caracal caracal Chinese Mountain Cat Felis bieti European Wild Cat Felis silvestris Fishing Cat Prionailurus viverrinus Geoffroy's Cat Oncifelis geoffroyi Iriomote Cat Mayailurus iriomotensis Jaguarundi Herpailurus yaguarondi Jungle Cat Felis chaus Kodkod Oncifelis guigna Leopard Cat Prionailurus bengalensis Leopard Panthera pardus Lynx Lynx lynx Marbled Cat Pardofelis marmorata Margay Leopardus wiedii Ocelot Leopardus pardalis Oncilla Leopardus tigrinus Pallas' Cat Otocolobus manul Pampas Cat Oncifelis colocolo Puma Puma concolor Rusty Spotted Cat Prionailurus rubiginosus Sand Cat Felis margarita Serval Leptailurus serval Spanish Lynx Lynx pardinus Tiger Panthera tigris Snow Leopard Uncia uncia Temminck's Golden Cat Catopuma temmincki digsby wyscher


text:
Vuordineica
Latgaļu / latgalīšu vuordnieicys :: Latgaļu / latgaliešu vārdnīca :: Latgalian dictionary
Lītuvīšu-latvīšu-latgalīšu vuordineica (hipilatlit) – lels vuordu skaits, kvalitativa vuordineica, pataiseita RA.
Glosbe vuordneica – vairuoki dasmiti volūdu vuordneica iz latgalīšu volūdu i nu latgalīšu volūdys (latgaļu-basku, latgaļu-gruzinu ci katalaņu-latgaļu voi kīnīšu-latgaļu vuordneicys – tys vyss ir pīejams). Vuordu kruojums napalels, bet tai kai vuordneicai ir wiki princips i jū papyldynoj lītuotuoju, ar laiku varātu byut dereigs resurss.
Baļtīšu-latgalīšu vuordneica – vairuok kei 20 000 vuordu, lobs atspaids myusu baļtīšu draugim, kei ari pošim pasavērt, kei tys voi itys vuords latgaliski puorsaceļ.
Pīters Strods. Pareizraksteibas vōrdneica – 400+ lopu, kur pasavērt, kai raksteit tū voi itū vuordu. Elektroniska, ar mekliešonys vareibu.
Dūdit Skreinei zini par cytom vuordneicom, daliksim vysys!


text:
10 dzeivis griudeni nu Andryva Jūrdža “Myužeiguo kalindera”
Roksta autors: portals lakuga.lv
Latgolys Homers, Latgolys Prometejs, tautys dvēselis tulks – tai sauc dzīsminīku i gruomotu puorraksteituoju Andryvu Jūrdžu. Jis dzims 1845. godā Ludzys apriņča Nautrānu pogosta Kuorklinīkūs. Par speiti tam, ka Andryvs dzims dzymtcylvāku saimē, jis patstuoveigi ar muotis paleidzeibu īsavuiceja skaiteit i raksteit, kai ari prats runuot krīviski, pūliski i lītuviski, beja īsavuicejs ari latiņu volūdu.
A. Jūrdžs nu gruomotu i puornūvodu latvīšu gazetu i žurnalu iz atsevišķu lopu tulkuoja iz latgalīšu volūdu i puorraksteja tū, kas jam ruodejuos saistūšuoks i vierteiguoks. Tai jam roduos atzinis i vierteigys dūmys par dzeivi. Nu puorraksteitūs lopu jis sataiseja bīzys gruomotys, īsieja tuos i puordeve par samoksu ci duovynuoja Latgolys ļaudim. Andryva Jūrdža rūkroksti ir cīši vierteigi tuo laika ļaužu psihologejis, redzīņu i gora dzeivis atspīgeļuotuoji. Zynomuokuo nu Jūrdža sastateitūs gruomotu ir Myužeigais kalinders”. Tys sastateits rūkrokstā i īsīts cītajūs vuokūs. Orginals atsarūn Latvejis Nacionalajā bibliotekā. Kalendarā apkūpuotys atzinis i padūmi gareigajai i saimnīciskajai dzeivei. Juopībylst, ka ar taidu pošu nūsaukumu – „Myužeigais kalinders” – ir uzjimta kina par divejom spieceigom dzymtom nu Andryva Jūrdža pusis – Ivulānim i Jūrdžim. Ari kinā teik atkluotys palīkūšys vierteibys ļaužu kasdīnā i sadzeivē. Pīduovojam 10 atzinis nu Andryva Jūrdža “Myužeiguo kalindera”.


text:
- PAROSTŌ LITURGISKŌ LAIKA XI SVĀTDĪNA
PYRMAIS LASEJUMS Ez
17, 22-24
Dīvs paaugstynoj zamōkūs kūkus.
Tū soka Kungs Dīvs:
«Es pajimšu nu augsta cīdra golūtnes zareņu un īdēsteišu. Nu tō vysaugstōkū zoru golim nūlauzšu maigu dzynumu un īstōdeišu augstā un varenā kolnā.
Es tū īstōdeišu Izraeļa augstajā kolnā. Un tys sakuplōs zorūs un ness augļus, un kļyus par lelu cīdru. Un zam tō mōjōs vysi putni, un vysas spōrnōtōs byutnes tō zoru ānā veis ligzdas.
Un vysi zemes kūki tod zynōs, ka es asu Kungs un ka es pazamōju augstū kūku, bet paaugstynōju zamū, un ka es lyku nūkaļst zaļajam kūkam, bet sazaļōt sausajam. Es –Kungs – tū beju sacejis un es tū izdareju.»
Tys ir Dīva vōrds.
PSALME 92 (91)
Refrens: Labi ir pasateikt Kungam. (R.
2a)
Labi ir pasateikt Kungam
un dzīdōt Tovam vōrdam, Vysaugstais,
Tovu žāļsirdeibu vēsteit agri nu reita
un naktī – Tovu uzticeibu.
Refrens
Taisneigais zīdēs kai palma
un augs kai Libana cīdrs.
Īdēsteiti Kunga nomā,
jī zīdēs myusu Dīva pogolmūs.
Refrens
Pat vacumā ji dūs augļus
un byus suleigi un zaļojūši,
lai vēsteitu, ka Kungs, muns patvārums, ir taisneigs,
un Jymā nav nataisneibas.
Refrens
ŪTRAIS LASEJUMS 2 Kor 5, 6-10
Ceņssimēs byut pateikami Dīvam.
LASEJUMS NU SVĀTŌ APOSTOLA PŌVULA ŪTRŌS
VĒSTULES KORINTĪŠIM
Brōli:
Mes vysod turim drūšu prōtu. Mes zynom, ka mōjōdami mīsā, mes asam celinīki tōli prūjom nu Kunga mōjom. Jō mes dzeivojam pēc ticeibas, navys pēc tō, kū redzim. Mes ar drūšu prōtu vēlejamēs lobōk atstōt mīsas mōjūkli un byut Kunga tyvumā.
Tōdeļ ari mes ceņšamēs byut Jam pateikami gon uzaturūt tyvumā, gon asūt tōli nu Jō. Jo mums vysim byus jōsastōj Kristus-tīsneša krāsla prīškā, lai kotrs sajimtu pēc tō, kū jys, mīsā byudams, darejis lobu vai ļaunu.
Tys ir Dīva vōrds.
PYRMSEVANGELIJA DZĪDŌJUMS
Alleluja.
Sākla ir Dīva vōrds, bet sējējs ir Kristus;
kas jū atrūn, tys dzeivōs uz myužim.
Alleluja.
EVANGELIJS Mk 4, 26-34
Leidzeiba par sinepu gryudu.
LASEJUMS NU JEZUS KRISTUS EVANGELIJA, KŪ
UZRAKSTEJIS SVĀTAIS MARKS
Tymā laikā Jezus saceja ļaudim:
«Ar Dīva vaļsteibu nūteik tai, it kai cylvāks byutu īsējis zemē sāklu. Voi jys guļ vai ceļās, naktī voi dīnā, sākla izdeigst un izaug, jam nazynūt. Zeme poša nu sevis nas augļus: vyspyrms zeļmeni, tod vōrpu, pēc tam brīdušus gryudus vōrpā. Kod augļi ir īsanōkuši, jys tyuleņ laiž dorbā sērpi, jo ir pīnōcis pļōves laiks.»
Jys ari vēļ saceja: «Kam lai mes pīleidzynojam Dīva vaļsteibu, voi ari kaidu leidzeibu lai tū attālojam? Tei ir kai sinepu gryuds, kas, zemē īsāts, ir mozōks par vysom cytom sāklom zemes vērsā, bet, kod tys ir īsāts, tys aug un kļyust lelōks par vysim dōrza auglim, un tam izaug tik kupli zori, ka tō ānā var apsamest dabasu putni.»
Un Jys tim sludynōja vōrdu ar daudzom taidom leidzeibom, cik tī spēja klausetīs, un bez leidzeibom Jys tim nikō nastōsteja. Bet sovim mōceklim Jys vysu izskaidrōja atseviški.
Tys ir Kunga vōrds.


text:
08.03.2018
VKKF pīškir atbolstu portalam lakuga.lv
Vaļsts Kulturkapitala fonda (VKKF) 2018. goda 1. kulturys projektu konkursā atbaļsteits “Latgolys Studentu centra” snāgtais projekts “Latgalīšu kulturys ziņu portas lakuga.lv”. Daškiertais finansiejums 5000 eiro apmārā ļaus nūdrūsynuot portala lakuga.lv darbeibu vairuoku mienešu garumā.
Portals lakuga.lv dorbojās jau nu 2007. goda, bet 2018. goda janvarī tys sajēme oficialu medeja statusu, i niu tys ir “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv”. Tymā vīnuvīt bez moksys sajamama jaunuokuo informaceja par Latgolys i latgaliskuos kulturys aktualitatem, portals palics par sova veida Latgolys vizeitkarti. Sovim skaiteituojim lakuga.lv pīduovoj īsapazeit ar jaunuokajim dorbim latgalīšu literaturā i muzykā, rokstus par Latgolys viesturi i latgalīšu volūdu, intervejis ar sabīdreibā zynomim latgalīšim i c.
Leidzeigī roksti:


text:
2018.goda īrostajā piecjuoņu laikā RTA sadarbeibā i pasateicūt Lūznovys muižys darbinīku iniciativai devēs folklorys ekspedicejā iz Rēzeknis nūvoda Lūznovys pogostu. Naīrostuok beja tys, ka pamatu veidova jau magistra programys „Regionalī medeji i komunikaceja” 1. kursa studenti, na filologi. Prūtams, bez filologu taipoš naiztyka, tok kūduls i pamataizdavumi studentim jau beja cyts. Ka filologi vaira atteisteja kominakacejis i pietnīcyskuos prasmis, tod komunikacejis vierzīņa studenti i studentis vaira beja (i vēļ ir!) īsaisteiti audiovizualuo materiala veiduošonā.
Ekspedicejis īspaidi kai vysod sasaliks pa plauktenim ni vīnys nedelis i ni goda garumā. Ir koč kas, kas pasaruodeis izreiz M. Justa foto ci S. Ūdris rokstūs, taipoš videosižetūs, kas plotuokai publikai pasaruodēs iz rudiņa pusi. Tymā pošā laikā Lūznovys muižys ļayds brīst leluokam izdavumam par sovys apleicīnis viesturi, bet emocejis i satyktūs cylvāku stuostejums vēļ ilgi ļaus atsagrīzt vīnā voi ūtrā viesturis, nūtykuma viesturē voi tradicejis spylgtumā.
Gryuši izceļt kaidu vīnu stuosteituoju voi tradiceju, kas īkryta pruotā, ari sirdī i pīrokstu kladēs itamā pusē, tok ir sovi nūslāpumi Kiuleņu, Gudeļu, Pušbārnu sādžai, ari Vertukšņai i Zosnai. Par pošu Lūznovu i narunojūt. Ir pīredze i zeimis, ari cylvāku dorbs i uzadreiksteišona, kas puorsteidz i dūd energeju nūticēt, ka īspiejams ir vyss. Var sacēt, ka mainuos ari stuosteituoju kultura, sovys pīredzis pasnīgšonys veids. Vaira var dzierdēt puordūmys par vierteibom, dzeivis jāgu, kur gryuti nūškiert dzeivis i gruomotu gudreibys, tok vierteibys namaineigys: ticeiba sovim spākim i Dīvam, sirdsgudreiba, miļzeigs dorba spars i aktivitate, zīduošonuos svareigūs lītu lobā.
RTA tei beja pīcpadsmytuo ekspediceja, kai smejīs, Rēzeknis nūvodā jau pīktuo: 1. – Lendžūs, 2. – Bieržgalī, 5. – Rogovkā, 10. – Kaunotā i 15. – Lūznovā. Ir lītys, kas palīk nu paaudzis paaudzē, bet ir kas aizamierst cīš dreizai. Viesturis fakti sabryuk kai kartu pilis, bet nūstuosti, sapyni, zeimis palīk pruotā. I ej tu izskaidroj viesturei, ka pieckara periodā vīnā prūdā ilgu laiku gulēja Lūznovys Madona i Stalina kryušutāls. Tik vīnu restaurēja, a ūtru vysmoz idejiski čekys maisūs vēļ globoj…
Ekspediceja nūtyka ar Vaļsts Kulturkapitala fonda (Lūznovys muiža), Rēzeknis nūvoda i IZM projekta “Nūvodvuiceiba” (RTA) atbolstu.
Ilga Šuplinska,
ekspedicejis vadeituoja


text:
Latgalofobeja, latgalofobija, latgalophobia – definiceja March 18, 2017 1 Comment
LTG: Latgalofobeja – Latvejys īdzeivuotuoju dziļa napatyka (bailis) pret latgalīšim, sevišķi – pret latgalīšu volūdā runojūšim, rokstūšim cylvākim. Latgalofobeja var izapaustīs kai nagatīva, šaļtim – agresiva attīksme pret latgalīšim i latgalīšu volūdu. Latgalofobejys cālūņi var byut vairuoki – daļa latgaliskajā redz latvīšu tautys šķelšonu, apdraudiejumu “pareizajai” latvīteibai i tuos ceisteibai. Citi latgalīšu centīņus saredz separatismu. […]


text:
[youtube=http://www.youtube.com/watch?v=hfGwJGrLz2w]
Vakar dūmuoju puorbaudeit, kū nazkod asu nūkāčuojuse nu teikla. Nazkaida kina, režisors Alans Parkers, Nikolass Keidžs jauneibā, mistika. Dūmuoju, pasavieršu, kas tys ir, i īšu gulātu. Nu reita juosaceļ.
Nūsavieru da gola. Pajēme.
Par div draugim, patīseibā atškireigim – vīns ir normals džeks, kam interesej i buobys, i dauzeišonuos borā, a ūtrys vīnpats, cytaidais, cylvāks “ar putynim” golvā. Ruodīs, kas jim var byut kūpeigs, tok nu jī sasadraudzej i dasaver vīns ūtra.
Obeji teik Vjetnamys karā. Vīns sakrūpļuots fiziski, jam iz sejis ir apsiejs, metals kaulu vītā, a ūtram aizbrauc jumts.
Te ari aizasuoc stuosts. Par kara nažieleibu pret vīnkuoršuo, mozuo cylvāka dzeivi. Varbyut kam nabejs tuo gļuka Gruzejā, tys tai nasaruodeitu, a niu nazkai da mīļu. Kars puorbrauc i samaļ, a vysa dzeive lupotuos. Kai vīns nu jūs soka – kab koč mes byutu varūni. Byutu cyts kars, saītu dzimtinis aizstuovi, varūni, a niu par veļti samaituotys dzeivis.
Pyrmais draugs rauga dasarunuot da ūtra, kas truli verās nakurīnē i īsadūmoj sevi par putynu – kas var aizliduot prūm nu vysa, kam nav rūbežu. Tuo vajag jim obejim.
Ek, kū tī daudz. Kina ir kas vaira nakai niu te varu pīraksteit. Par nazkū taidu vuoreigu i smolku, kas satryukst – kai putineņa dzeiveiba, īsatrīcūt styklā i puorlaužūt koklu. Vēļ sylts i meiksts, dreiž sastiņgs. Nu žāluma navari, a nikas nav leidzams.


text:
Nu 12. da 16. majam Slovakejis piļsātā Popradā nūtyka storptautiskys apvuiceibys “Angļu volūdys pylnveidis kursi jaunuotnis darbinīkim” (`English language training course for youth workers`). Tymūs pīsadaleja “Latgolys Studentu centra” puorstuove Vineta Vilcāne.
Apvuiceibys nūtyka “Erasmus+” programys ītvorūs, tūs mierkis beja uzlobuot jaunuotnis darbinīku angļu volūdys zynuošonys, kurys vāluok pīlītuot projektu dasacejumu sagataveišonai “Erasmus+” programai.
Angļu volūdys pylnveidis kursūs pīsadaleja Latvejis, Pūlejis, Čehejis, Ungarejis i Slovakejis jaunuotnis darbinīki, apvuiceibu process internacionalā vidē ļuove puorvarēt volūdys barjeru i uzlobuot komunikacejis prasmis svešvolūdā, kai ari īpazeit cytu vaļstu kulturu, dobu i cylvāku parodumus. Pīcu apvuiceibu dīnu laikā tyka nūstyprynuots projektu sagataveišonai napīcīšamais specifiskais vuordu kruojums, īgiuta cytu vaļstu organizaceju pīredze dorbā ar jaunuotni, diskutāts par naformaluos izgleiteibys nūzeimi myužizgleiteibys kontekstā, kai ari apgiutys jaunys naformaluos vuiceibu metodis.
Apvuiceibu nūslāgumā vysi jaunuotnis darbinīki sajēme Youthpass – sertifikatu, kas aplīcynoj īgiutuos kompetencis, pīvadumam, prasmi sasazynuot svešvolūdā, digitaluos prasmis i c. Itaids aplīcynuojums ir eipaši nūdereigs jaunīšim bez īprīkšejis dorba pīredzis, kod tūpūšais dorba deviejs pīprosa pīredzi i prasmis. Navaļstiskajā sektorā apgiutū var atzeimēt itymā sertifikatā i tū īsnīgt dorba deviejam.
“Erasmus+” ir Eiropys Savīneibys eistynuota programa izgleiteibys, apvuiceibys, jaunuotnis i sporta jūmuos, kas ilgs da 2020. goda. Sevkuram ir vareiba jimt leidzdaleibu programys eistynuotajuos aktivitatēs, dūdūtīs jaunys pīredzis i zynuošonu īgiušonā iz kaidu nu Eiropys vaļstim. Vaira informacejis par “Erasmus+” īspiejom atrūnams Jaunuotnis storptautiskūs programu agenturys sātys lopā jaunatne.gov.lv.
Vineta Vilcāne


text:
Kod suocēs Atmūda, mes montuojom sātu. Vyss byutu breineigi, bet tei sāta beja pylna ar montom. Nabadzeiguo dzeda muosa zam lupotu i vysaidu veikšu beja saglobuojuse Latvejis laika traukus, drēbis i vysaidus seikumus. Vyss breineigai, tik sovu vīneigū dzeivi jei beja nūdzeivuojuse ar lupotom, veikšim i plastmasa škeivim. Da i juos vacūs škeivu niu nivīnam navajag, partū ka kotrai paaudzei gribīs pošai izalaseit nu pīduovuojuma i nūpierkt sev jaunu kruškeņu i škeivi, na tū laika zūba apgrauztū antikvariatu.
Laikam niu nazkod izsvīžu, bet maņ beja dūma tūs nūskrombuotūs, ar nazi sagraizeitūs i zyli palākūs, bryuni plečainūs plastmasa škeivus īlikt ramā i apakšā pīraksteit “Dzeive ir niu”… partū ka tei dzeive, kod ēst nu lobūs škeivu, tai ari nadaguoja.
Koč es pīdaru paaudzei, kas pīdzeivuojuse i sovetskuos ryndys, blatus i preču “izsvīsšonu” mieneša beiguos, i talonus, nabadzeibu i tai sauktūs myrūņu zīpu kastis čulanā, šaļtim ruodīs, ka munys dzeivis byus par moz, kab izgulātu vysus antresolūs sovā laikā nūglobuotūs pologus, puorvolkus i naulečkys. Da i gribīs kuo jauna, 21. godu symtā ražuota, lynu dvīļa ar putinenim voi kačim, na myužeigūs pa pusei siņtetiskūs dvīļu auduma ruļļu, nu kuo nūgrīzt i apveilēt, ka sasajimtu. Tok nasasajam. Tai i lītoj tūs pošus. Partū ka ir dzeive “nazkod”, nuokūtnē, sapynūs. Tod, kod īs, dareis, byus, lītuos, dzeivuos.
Pyrms nedelis munai meitai palyka div godi. Verūs iz tuo ciļvieceņa i breinojūs. Jauns pasauļs maņ sūpluok. Vyss nu jauna, vyss svežnis, vyss nu jauna radeits, vyss nu jauna atkluojums.
Pasoka “zeče” i izgaršoj tū vuordu, pasoka div, pīcys, desmit reižu. Zeče, zeče, zeče! Voi “kači” – tok breineigai skaņ. Nikod nabyutu īsadūmuojuse, cik smīkleigai skaņ vuords “kači”. Kači, kači, kači!
Iz dzimšonys dīnys atbrauce baba i cyta storpā atvede munu duovonu. Zaļu kasteiti ar lizeikom.
Kod es pīdzymu paguojušuo goda septeņdasmytajūs godūs, raudzeibuos atguoja mamys muosa ar saimi, jī piečuok ar veiru beja muna krystamuote i krysttāvs, Laimūņs jau mirs, Irena brauc ekskursejuos. Tok na par tū stuosts.
Vysu bierneibu, kod cyluoju kasteitis aiz stykla, manī skanēja: “Nasajauc, nasasit, nūlīc, naaiztīc!”, tok es vysleidza cyluoju. Tī beja gaiši zaļa kasteite, sešys dzaltonys lizeikys, vieļuok mama dalyka div par blatu dabuotys pučainys emāleitys lizeicenis, vēļ vieļuok ak jau nu nazkuru seņču montuotu Berlinis suvenira lizeiceņu, a varbyut jei beja nūpierkta mamys vīneigajā ceļuojumā iz DDR, apsveikuma karteņa ar rūzem. Vysu dzeivi. Tai i stuovēja skapī.
Niu es pajiemu rūkā tū kasteiti. Vaira ni tuo skapa, ni bais. Moza, drupeit smirdeiga eisti nanūsokomys kruosys kasteite, vydā pīduniejs atlasa audums, sešys apsyubiejušys lizeikys, div ar pučeitem, vīna pavysam malna, viersā Brandenburgys vuorti, vaca mašyna i raksteits “Berlin”.
Īdzymtuo i īaudzynuotuo taupeiba – naaiztīc, najauc, lai stuov, tok duovona, kūpā ar tū karteņu ar rūzem, vyss kūpā kai munys atminis komuļs.
Tok es sasajiemu. Dzeive ir niu. Sešys dzaltonuos lizeikys i div tuos emāleituos īlyku pi cytu golda pīdarumu, kasteiti atdevu meitai spēlētīs, karteņu nūlyku sovā plauktā pi cytu pīminis līteņu. Vakar jau vysys sešys lizeikys beja nateirys, izmozguoju trauku mašynā.
Maņ ruodīs, juos smaida. Skaistys, cīši ārtys i maņ vierteigys lizeicenis. Pat tod, ka kaida nu jūs pagaiss, a tai agri voi vieli nūteik ar lītom, partū ka jom ir sovi celi, maņ paliks pīcys.
Pat tod, ka pagaiss div, treis, četrys voi pat vysys, maņ byus bejuse muna dzeive, kū atguoduot. Kai es lītoju krystamuotis i krysttāva duovonu, koč i drusceņ apsyubiejušu.
Nui, maņ ir dīnroksts. Muna naktineica.lv ir dzeiva i grīžās ari septembrī.
Paļdis cyxob – jau ūtrū reizi! Kai katuolim ir svātī i aizbyldynuotuoji pi Dīva, tai naktineicai jis ir aizbyldynuotuojs pi Leluo Škārsteikla. 🙂
Niu tik sasajimt i lītuot.


text:
PYRMAIS LASEJUMS Ez 2, 2–5
Pravīša paaicynōšona.
LASEJUMS NU PRAVĪŠA EZEHIEĻA GRŌMOTAS
Tamōs dīnōs:
Manī īgōja gors un mani nūstōdeja uz kōjom,
un es dzērdēju tū, kas runōja uz mani un saceja: «Cylvāka dāls, es syutu tevi
pi Izraeļa dālim, pi napakļōveigim atkritējim ļaudim, kas nu manis ir atsakōpuši.
Jī un jūs tāvi beja nauzticeigi maņ leidz pat šai dīnai. Un šī dāli ir trulom
sejom un nūcītynōtom sirdim, pi kurim es tevi syutu. Un tu jim saceisi: «Tū
soka Kungs.» Bet jī vai klauseisīs, vai ari nasaklauseisīs, jo tei ir dumpeiga
tauta – tūmār zynōs, ka jūs vydā ir pravīts.
Tys ir Dīva vōrds.
PSALME 123 (122)
Refrens: Uz
tevi, Kungs, es paceļu sovas acis. (R.
sal. 1)
1 Es
paceļu sovas acis uz tevi, kurs mōjoj dabasūs.
2 Lyuk,
taipat kai kolpu acis raugōs uz sova kunga rūkom,
kai kolpyunes acis – uz jōs saimineicas
rūkom,
tai myusu acis ir vārstas uz Kungu,
myusu Dīvu,
cikom jys apsažālōs par mums.
Refrens
3 Apsažāloj
par mums, Kungs, esi mums žēleigs,
jo pōrlīku asam nycynōti,
4 jo
myusu dvēsele ir pōrlīku pylna
ar augstprōteigū nīvom un jūs izsmīkli.
Refrens
ŪTRAIS LASEJUMS 2 Kor 12, 7–10
Pōvuls lepojās ar sovu vōjumu.
LASEJUMS NU SVĀTŌ APOSTOLA PŌVULA ŪTRŌS VĒSTULES KORINTĪŠIM
Brōli:
Lai es nakļyutu īdūmeigs, maņ ir dūts
dzalūņs mīsai - satana eņgeļs, lai tys mani pļaukōtu, ka es nakļyutu īdūmeigs. Tōpēc
es trejs reizes lyudžu Kungu, lai tys atsakōptu nu manis, bet Kungs maņ saceja:
«Tev pīteik munas žēlesteibas, jo spāks pylnveidōjōs vōjumā.» Tōpēc es labprōt
dižōšūs sovā vōjumā, lai manī īmōjōtu Kristus spāks. Tōdēļ maņ pateik muni vōjumi,
nīvōšonas, tryukums, vojōšonas un spaidi Kristus dēļ. Jo, kod vīn asu vōjs, tod
asu spēceigs.
Tys ir Dīva vōrds.
PYRMEVANGELIJA DZĪDŌJUMS Lk 4, 18
Alleluja.
Kunga gors ir pōr mani,
jys mani ir syutejis sludynōt nabogim prīcas
vēsti.
Alleluja.
EVANGELIJS Mk 6, 1–6
Nazaretē Jezus nateik atzeits.
LASEJUMS NU JEZUS KRISTUS EVANGELIJA, KŪ UZRAKSTEJIS SVĀTAIS MARKS
Jezus atnōce uz sovu dzymtū piļsātu, un
jō mōcekli sekōja jam. Kod pīnōce sabats, jys sinagogā sōce mōceit. Bet daudzi
klauseitōji breinōjōs, saceidami: «Nu kurīnes tys jam? Un kas tei par gudreibu,
kura jam dūta, un taidi breinumi, kas nūteik caur jō rūkom? Vai tod jys nav gaļdnīks,
Marijas dāls un Jākuba, Jezupa, Judas un Seimaņa brōļs? Un vai tod jō mōsas nav
šeit ar mums?» Un tī īsaļaunōja nu jō. Bet Jezus jim saceja: «Nikur pravīts nav
bez cīna, kai tikai izjamūt sovu tēviju, sovus rodus un sovu nomu.» Un jys tur
navarēja dareit nivīnu breinumu. Tikai nadaudzim sliminīkim uzlicis rūkas, jys
tūs izdzīdynōja. Un jys breinōjōs par jūs naticeibu. Pēc tam jys aizgōja uz apkōrtejim
cīmim un mōceja.
Tys ir Kunga vōrds.


text:
Vikipedeja
Vikipedeja (anglīšu: Wikipedia) — daudzivolūdeiga škārsteikla eņciklopedeja ar breivu turīni. Jei pīraksteita, izlītojūt wiki tehnologeju. Vikipedejis infrastrukturu patur napeļneiguo organizaceja 'Wikimedia Foundation', kura daboj pazīdu nu vysa pasauļa.
Puslopu ruodeklis
Kūpeiga dazynuošona[pataiseit | labot pirmkodu]
Eņciklopedejis rakstīņūs pasūleitū informaceju breiv na viņ skaiteit, a i puorspīst i cytaiži plateit; autortīseibys iz informaceju irā cīši aprūbežuotys. Vysu itū turīni pīrakstejuši skaiteituoji - ci registrāti lītuotuoji, ci anonimi gosti. Vikipedejis anglīšvolūdeigais projekts aizasuoce 2001 gods janvara 15 dīnā. Na par ilgu atsaroda taidi poši projekti i cytuos volūduos. 2005 gods decembra mienesī suocēs dorbs pi latgaļu Vikipedejis testa versejis.
Vikipedejis lobums[pataiseit | labot pirmkodu]
Rakstīņu skaits[pataiseit | labot pirmkodu]
Itū enciklopedeju (anglīšu volūdā) regularai papylda tyukstūšys cylvāku, kuri labi zyna sovu omotu i muok raksteit saprūtamai.
Tai var labi konkurēt ar komercialom eņciklopedejom. Anglīšu Vikipedejā 2006 gods beiguos beja kaidys 960 tyukstūšys rakstīņu (5-10 reižu vaira kai Britannica - lelajā Britu eņciklopedejā). A latgalim izdrukavuotys myuslaiceigys eņciklopedejis navā vysā, partū Vikipedejai ite var byut unikala role, ka byus koč nazcik desmišu ļaužu, kuri ite raksteis ap vysaidom zineibys i ļaužu dzeivis atzarem.
Guodu boguotums[pataiseit | labot pirmkodu]
Vikipedeja navā atsaceiga vīnai ļaužu grupai, partū jamā irā daudzipuseiga dazynuošona i visaidi redzīni. Vītys ite atlycyn, i tys ļaun apsavērt temu lobuok na parostajuos, drukavuotajuos eņciklopedejuos.
Moksa[pataiseit | labot pirmkodu]
Informaceja Vikipedejā namoksoj nikuo, jei pasūloma sadareibā ar GNU Breivuos dokumentacejis liceņceju, partū pi juos datikšona irā vysim, kurim gribīs. Cytys eņciklopedijys duordži moksoj i Latvejā juos moz drukavoj i puordūd.
Vikipedejis kritika[pataiseit | labot pirmkodu]
Vysu breivai papyldomajā eņciklopedejā izagoda i tryukumi, kurus juos kritiki pīmiņ saceidami, ka Vikipedejis projekts nadereigs voi nūlykts nalūbei. Cieškuok dzierdātī kritiku argumenti taidi:
Vandali[pataiseit | labot pirmkodu]
Kuri nakuri cylvāki teišom samaitoj Vikipedejis rakstīņus, izsvīž jūs turīni i leidzeigai. Nazcik kritiku pasasacejuši, ka Vikipedejis projekta raisteiba i rakstīņu skaita lelynuojums davess da lela vandalizma i projekts nūmiers pats nu sova haosa i anarhejis. Vys jau irā zynoms, ka ļaužu, kuri grib grīztīs da loba parāda , irā daudzuok kai vandaļu, deļ tuo samaituotī rakstīni dreiži atsagrīž da napasenejuos lobuos versejis (tū ļaun Vikipedejis programatura). Atsagrīžūt pi agruokuos versejis, par nazcik sekunžu var izlobuot sovvaļnīku padareitū bādu.
Profanaceja[pataiseit | labot pirmkodu]
Var lomuot Vikipedeju par informacejis naprofesionalumu. Leluma ļaužu dūmi naatsateik objektivim zineibys faktim. Partū daudzeji parostī datoru lītuotuoji var napīzeidami akademiskūs autoritetu puortaiseit rakstīņus kaidā naviņ napareizā atmejā. Tok dzeivē tai goduos reši - taišni autoritets, a na profani var aizastuot par sovu iņterpretaciju i pīminēt taidus faktus, kirūs i profani var pazeit kai pareizus i tycamus.
Politkorektums[pataiseit | labot pirmkodu]
Izagoda, ka Vikipedeja nasatur pi politkorektuma aizprasejumu. Atsarūn vaicuojumi, ap kurim vajag raksteit maneigai, kab naīļaunuotu cytu Vikipedejis lītuotuoju. Taidu vaicuojumu, ticīs, nabyus daudzi; gruomotuos izdrukavuotuos eņciklopedejis vēļ cīšuok komojās ar politkorektumu.
Streideibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Vikipedejis kritiki roksta ap cieškim konfliktim redaktoru vydā ap tuo voi cyta rakstīņa pareizumu, vysaidom faktu interpretacijom i tt. Dzeive ruoda, ka tūlaik streideibys var izlītuot rokstūt objektivuok i īlaižūt raksīnī vysaidus redzīņus ap streideigajim vaicuojumim.
Stiļa pamati[pataiseit | labot pirmkodu]
Vysim latgaļu Vikipedejis autorim byutu labi turētīs pi stiļa nūsacejumu. Irā stiļa nūsacejumi, kuri kūpeigi vysim - i anglīšim i latgalim. No vajadzeigi i stiļa nūsacejumi, kuri latgalim izaškir nu cytu volūdu, pīvadumam, pareizraksteiba.


text:
Showing 1-1 of 1
By: Vejans, Andris
Price: $12.00
Publisher: Spriditis: 1997
Seller ID: 003836
Condition: As New
223pp. As New. 1997. gada iznakusaja dzejas krajuma "Raznas kruze" apkopoti latgaliesu valoda sarakstitie dzejoli. " ----tu var izvilkt tikai gora styprs cylvaks, kuram sovas dzimtines patriota pinokuma, tavu zemes un motes voludas milesteiba deva drusmi un spaku tikt gola gon ar konjunkturas apsvarumim, gon komunistu varas veiru katagoriskajim "nurudejumim" kas faktiski beja utrs drukas aizligums, na mozok nazeleigs un tautas nokutni apdrauduss par pyrmu ----"Jurs Paberzs" View more info


text:
Ir apkūpuoti vysi žurejis rezultati i nūteikti nominanti, kas 24. februarī, plkst. 16:00 Rēzeknis nūvoda Bieržgaļa kulturys nomā (byus nūdrūšynuots autobuss 15:00 nu Rēzeknes nūvoda pošvaļdeibys), tiks aicynuoti iz Latgalīšu kulturys Goda bolvys “Boņuks 2012” padūšonys ceremoneju. Ari “Latgolys Studentu centrs” i LgSC bīdru paveiktais ir nomināts vairuokuos kategorejuos. Latgalīšu kulturys masu medejs Latgalīšu Kulturys gazeta […]
Latgalīšu sabīdriskuos organizacejis („Kukuži”, „Latgolys Studentu centrs”, „Latgalīšu Etnokulturys centrs”, „Latgaļu sāta”, „Latgolys Saeima”, „Latgolys Producentu Grupa” i LatBLUL) i aktivuokuos Latgolys reģiona pašvaļdeibys jau pīktū godu piec kuortys reikoj Latgalīšu kulturys Goda bolvu „Boņuks”. Bolvys „Boņuks” ideja un mierki: veicynuot latgalīšu tradicionaluos i popularuos kulturys atteisteibu Latgolys regionā i aiz juo rūbežu, apkūpuot lobuokūs […]
Pādejuos nedelis laikā LgSC ir sajiems vairuokys atzineibys par sovu dorbu 2008. godā: pīcus Boņukus i nominiešonu NVO instituta reikuotajā sabīdriskuo lobuma organizaceju goda bolvā. Svātdīņ Rēzeknē nūtyka Boņuka bolvys pasnīgšona. LgSC tyka nūsaukta kai 2008. goda latgalīšu sabīdriskuo organizaceja i dabuoja Boņuku. Papyldus bolvys dabuoja ari LgSC projekti. Lelais Boņuks i tituls “Lobuokais izdavums […]
Sataisieju diplomus jaunīšu rodūšūs dorbu konkursa daleibnīkim i lobuokūs dorbu autorim. Iz šmuka dzaltona papeira. Saguoja loba čupeņa gols golā. Dorbi raksteiti latgalīšu, latvīšu i krīvu volūduos. Lobi dorbi. Maņ patyka, cylvāki tūmār vēļ dūmoj, cer, tic, ir. Cylvāki jau nu cytys paaudzis, jaunī. Nūkavieju gon viļcīni, cikom paraleli dorba dzelys, LgSC padareišonys i vēļ […]
Verūs, ka jau nūsaukti “Boņuka” bolvys pretendenti. Cik pīmiņu, apbolvuošona laikam 26. aprelī, dīnu piec “Vuolyudzānu” Rēzeknē. Ka tik na ar sorkonim kovrim, puču buketim i glaunom suknem i smokingim. 😀 Es tai pi seve smejūs. Ir precizys lītys, ir puorprotumi. Laikam beja atkareigs nu pīsaceituoju aktivitatis i redzīņa. Kai jim pasaruodēja. Poša es nikuo […]


text:
A varbyut vaira nikod nikas nabyus tai. Dūmuodama dūmuosi i sapynā otkon īsi pa tom pošom trepem, tok nikod vaira nabyus tai. Partū ka jau sapynā zynuoji – tuo nav, kuo es radzu. Es tik juo radzu, partū ka naasu atsavadiejuse.
A dzeivē kai sapynā vysleidza tuos pošys sātys, tī poši cylvāki. Īraugi i sasatryuksti – es tok bierneibā jau zynuoju, ka tys byus tai. Tei sāta, tei vīta, tei kruosa.
Zeileite atsalaiž iz zora labi ka izstīptys rūkys attuolumā. Nūsoluse meistuos nu kuojis iz kuoju. Prosa ēst. Snīdz rūku, jei beistās, tok nikur nalidoj. Kuojis nūgloboj zam seve, pīsapyuš kai opola bumbeņa i gaida. A mož?
Dīna nažieleigi solta, boltuo smierts i izneiceiba – īveļc gaisu i apsadadzynoj. Vajadzeibys sasamazynoj da minimuma – elpuot tikai tik dzili, kab byutu gona. Snīgs sabirzs smolkūs putekļūs. Čārc, na čierkst – žālobainā bolsā zam kuoju.
Snīga putekli iz lada. Tai jis te stuov – sastiņdzs iudiņs i da pavasara apsastuojs laiks. Piersti nu soltuma nūtierpuši, navar pagrīzt objektiva. Osumu īstoti, daeimūt kluot i atsakuopūt. Vyss kai dzeivē. Tiuļuok vyss pasaruoda skaidruok, tok navar daudz redzēt. Tikai aizeimūt, redzi lītys i cylvākus, kas pagaisuši.
Iz īlu tikai žiguleiši. Vīneigais, kas varbyut paliks piec tam, byus atminis. Tikai atminis ir tik styprys, kab puorsystu kasdīnys īšonu i itymā laikā īsasystu vydā paguojušais laiks. Paliksim tik mes, nivīna cyta. Partū ka tik mes poši byusim puordzeivuojuši myusu dzeivis.
Kotram pa kasteitei. Vysim kūpā myužeiguo dzeive placs pi placa, cikom smierts atīt kai dzaltona vaca caca i pajem tevi aiz placa. Nu, nazkai tai. Stuovūt iz arhiva slīkšņa i raugūt saglobuot sevī syltumu, vyss ruodīs nazkai jūceigi i sveši. Prīškā ceļš iz sātu, aiz mugurys dokumenti, dokumenti i dokumenti. Svešys dzeivis i smierts, cereibys i iluzejis mapēs salyktūs arhiva dokumentūs. Prīškā – sova vīneiguo dzeive i cereiba īraudzeit breinuma.
Aiz kotra lūga pa dzeivuotuojam. Aiz kotrys posta kasteitis pa cereibai sajimt ziņu. Lūgi i posta kastis ir sasatikšonys vīta, kur dzeivī ļauds sateik ejūšūs i ejūšī var pasavērt iz cytys dzeivis. Atguodojūt tū drausmeigū soltumu, až aizasuop. Beja tik solts, ka ceļgoli palyka steivi i eimūt suopēja kuojis. Nazkai pa glupumam beju apmaukuse līku zeču puori, mīdze i nasiļdēja.
Soltums sajem da kaula. Soltumā sasajimt, nu ozutis izviļkt vacū Zenitu, juo vēļ nu mīsys syltuma rondonū metala korpusu, nūmaukt babys adeitūs dubultūs cymdus i nūfotografēt. Tik 1 kadru. Vaira navar – korpuss palīk solts, piersti nu suoku solst, tod suop. Ka par reizis naizliksi osuma, piec šaļtenis piersti vaira naklausa. Ībuozt soltū fotoaparatu atpakaļ zam driebu, zam džempera, kab jis vysā nasasoltu. Apmaukt cymdus. Aizīt tuoļuok, breinuma meklejūt.
Piecpušdīne. Temperatura zam -45, partū atcaltys lekcejis. Beidzūt ir breivs laiks izīt uorā i sovā vaļā. Verūs iz vuortu, i breiveiba kai suņs luncynojās i lāc gaisā. Es! Niu! Īšu! Vīna! Poša! A saule kai zynuodama vēļ turīs gaisā. Ej, ej, es paruodeišu ceļa.
Zīma Sibira pūrā. Pa viersu lads, apakšā iudiņs. Kuoja izkreit cauri snīgam i ladam i teik iudinī i dyunēs. Izveļc uorā i dūmoj – kai niu da sātys ar slapņu. Tok, cikom izdūmoj teirēt, slapņums jau ir sasaļs. Zuoboks palīk sauss. Lada kuorteņa kai blaugznys īt nūst, dyuņu sasolušī krepeči palīk snīgā.
Saule vys zemļuok i zemļuok, upiskrosta stidzeņa vad tik iz prīšku. Nazynomais sauc, i zyni, ka vēļ juoīt iz prīšku, partū ka vēļ nav laiks dūmuot par atsagrīzšonu. Vēļ juosaver i juoredz, na juoatguodoj, kai ir bejs.
Sātys iz upis krosta atsatupušys i jau symtu godu nūsaver – saule lāc i rīt. Nav nikuo jauna. I ka i byutu kas jauns, tok juos pošys vaira nikod nabyus jaunys. Pa laikam juos tik nūmaina snīga dečus, īsatyn i guļ tuoļuok.
A ite jau jauna dīna, jauna saule, a sātys tuos pošys i soltums tys pats. Verūs pa školys aktu zala lūgu, i solts jau pasavērt vīn. Asu dalepiejuse pi sīnys plakatu LATVIJA, i pat tī kruosys tuos pošys – zyls i zaļš. Breiveibys pīminekļa zaļais patīseibā ir Sibira statiņu zaļais. Naticeisi, tok tai ir.
Taišni itymā momentā es saprotu, ka par Latveju ir juorunoj latgaliski, kab Latveja byutu. Partū ka ir tikai vīna volūda, kurā pasaceit pa eistam, kas jei ir. Kab latgalīšam Sibirī pasaceitu, kas ir Latveja, nav gona ar plakatu LATVIJA par nazkaida latvīšu fonda naudu. Tev pošai latgaliski juopastuosta, kas tei Latveja taida ir, kas tev jei ir. Taidā reizē saprūti, ka “Dīvs svietej Latveju” skaņ ari latgaliski. Ka varbyut taišni tai jis juos svietej, partū ka tai tu juos saprūti, pīmini, zyni, jiuti i pasoki.
Pasauļs ir tik vuoreigs kai tī svešī čāguoni kūka viersyunē. Tok jī ir, i pasauļs ir. Jī klusej, taupej kotru syltuma drupaneņu. Tik klusu putynu vaira naasu redziejuse nikur – sēd i laižās klusumā. Tok jī ir i byus. Taipat kai beja čāguoni pyrms jūs i byus piec jūs.
Piļsāta kai vaca grebēze sovu nateireibu izsvīž tīpat aiz pakša. Solts snīgs i korsti palni, dyumi i mygla nu soltuma. Nazkas reizē krīvyskys kai nu gruomotu, nazkas zynoms jau nu dzeivis sātā i sovā dzeraunē.
Školys sporta laukums, aiz juo palejā pūrs i tī nazkur aizsolušais Čulyms – upe, pa kū zīmys laikā brauc ar mašynom i traktorim. A tai vītom tik pontonu tylti vosorā, zīmu lads, a nazcik mienešu godā – nikai. Vot i dzeivoj sovā latgalīšu republikā, runoj pa sovam, cikom nūmiersti. Ni zuoļu, ni doktura, ni groba.
Daudzstuovu sāta piļsātys centrā i dyumi nu vagoneņa. Laikam ceļ nazkū ari zīmā. Voi varbyut taipat. Ar lūgu škierbu lepeišonu ļauds cīši naaizaraun. Kurynoj tai, ka cytu reizi i lūgs vaļā juotur. I lapni. Mes varim, myusim nafta. Na tai kai jius, bobuli taidi, tī nazkur Eiropā.
Reklama ir reklama. A babys ar prīcu stuosta – redz, nu Kremļa pats Putins maņ atsyutēja gruomotu, pats pasarakstēja. Ir tok lobs cylvāks. I sūpluok Dīva biļdem iz izšyusteitys sedzenis apsveikums ar smaideigu karaveiru i Svātuo Jura streipainū būrti. Par vysim īguoduoja. A tik gryuts kara laikā beja, nadūd Dīveņ, zuoli ēdem. Baba stuosta i raud. Pa grumbainim byudim osoru lasis i pa seikom grumbu steidzeņom aiztak kai upis pa zemis rīvem. Kaidi laiki beja, kaidi vēļ byus. Juodzeivoj.
Autobuss aizbrauc, i gaisā pasaceļ seiki samolti snīga putekli. Lada iz Ļeņina īlys nav, partū ka snīgs nikod nav bejs atsalaids – solts i solts. Nav ni suoļa, ni smiļkšu. Brauc taipat. Pamazeņam vyss snīgs aizasejoj prūm nu ceļa.
Ustobys pakšs i sorma. Syltums īt uorā pa škierbom, i sāta kai cylvāks apsaļ ar garainim. Sāta ar sormys buordu kai vecine, kam nu elpys skusta buorksts apaugušys boltys.
A cyta sāta kai baba īraun golvu placūs, īsatyn vylnys skustā i bubineidama īt pa īlys molu. Myusim tik tai ruodīs, ka juos sēd iz vītys. Ite tok var redzēt, ka kupanys palīk, a sāta pamazeņam šliuc prūm.
Vēļ cyta sāta kai bagaturka izaslīn – a kas ta maņ, lūgu voi jumta nav? I laimis pokovs dasysts pi vuorteņu, i ramys nūkruosuotys.
Tuolīne nav dabasu zyla, a saulis rītiešonys ružova. Pa vydu sasoluse upe i myužam nasasaļs pūrs ar syltajim olūtim.
Kas ituos šeilaiks par zīmom. Veči runoj i spļauduos. Vot ogruok gon beja zīmys – snīga da čūksta, ni puorbrist, ni puorbyut. A kas ta niu – pakaisa nazkū nu gaisa i saļdej. Da i kas itī par soltumim. Vot ogruok gon beja – zeileitis byra nu dabasu sasolušys i pa pavasaram lads guoja pa upem ustobys augstumā.
Moza, moza ustabeņa kai bobuļs saleikuse stuov ceļa molā. Jei tik tai kluseņam, pamazeņam i myužeigi.
Posta kastis, iz kurom nivīns vaira nikod naness ni gruomotu, ni gazetu. Nūticējet? Pasaverit iz snīgā īmeituos stidzenis da itūs posta kaštu – vysod kaids gaida sasatikšonys i viests. Kotram sātys stymbynam gribīs sylta vuorda, na tik vēļ vacai i saleikušai ustobai voi dzeivam cylvākam.
Itymā vītā maņ palyka tik solts, tik solts. Jau minotu 20-30 guoju pa īlu, ar acim gribējēs vysa, ar pruotu saprotu, ka piec saulis rīteišonys matās tymss i vaira nasaīs nikaidys kartenis, fotoaparats suoc atsaļt i pat zam driebu nasasylst, kuojis jau suop nu soltuma, daguna vaira najiutu. Ar kotru reizi gryušuok i gryušuok nūmaukt i apmaukt cymdus. Nūsolušuo dagona golā topucs, a najiutu nikuo – tik šaļtim ruodīs, ka vyss daguns nu vydspusis sasaļ, īvalkūt elpu. Ar taidu kai pluonu i suopeigu lada kuorteņu.
Pasagrīžu īšonai iz sātu. Garom guoja nazkaidi sasaruovuši ļauds ar pižikim. Jūs lipys tarčēja gaisā. Laikam vēļ nabeja tik solts, kab tuos lipys sasītu zam zūda, voi varbyut byutu zam Sibira veirīša gūda izruodeit, ka jam solts. Voi varbyut tai vajag. Jī nūsavēre, kū ta taidu es fotografeju – nazkaidus lūgus, vacu sātu i snīgu. Reizem navar saprast, kū ļauds redz tī, kur mes naredzim nikuo.
Ka fabrikai nav kaida lūga, syltums i garaini īt gaisā i sylda pasauli. Pamazeņam jī kruojās pi jumta i sasalej ar snīga kupanu viers jumta. Bolts i bolts. Fabrikā ražuoja kompetys i pakuoja 60. godu papeireņūs. Sajiuta kai muzejā, kas vys naz deļkuo vēļ struodoj.
Ari bārzs pi deveiguos fabrikys ar izpleisušajim lūgim apmauc mugurā sudobra sukni i soltumā treis, a nu juo bierst seiki, seiki kristaleni.
Kompetu fabrika niu jau bankrotiejuse, vydā īreikuota nazkaida darbneica – syt i kalacej. Nu skota nav izamainiejs nikas, tik šiļte nūjimta. A 2006. goda zīmā ite ražuoja kompetys.
Jau atpakaļceļā saprotu, ka nav nivīnys kartenis ar snīgu iz jumta. Tai, kab varātu saprast, kai ituos micis karās puori i šliuc pamazeņam nu čukura zemē. Jau laikam navarieju, fotografieju ar vysim cymdim. Rūkys vaira najuta nikuo.
Taida i zīma, taids i soltums – 2006. goda janvars Ačinskā, Krasnojarskys nūvodā. vaira par tū, deļkuo es tī beju – itymā “Latgales Laika” rokstā.
Digitalī fotoaparati pat siļdeiti sastynga jau piec 1-2 kadru. Vacais Zenits struoduoja, tik rūkys sola i navarēja īstateit nikaidu parametru.
Zynuotuoji mani piec tuo ruoja, ka varieju tok saplēst aizvoru, ka taidā soltumā tok sastyngtu eļļa voi kas tī.
Tok vysys eļlis beja apmaineitys, aparats pyrms braukšonys tyka aiznasts iz remontu i puorjaukts i puoreļļuots, partū ka da tuo objektivs nastruoduoja jau pi -5 grādu. Var saceit, pa taisnū nu remonta skrieju iz staceju, kab sāstūs viļcīnī.
Ite ir salyktys 2 pastaigu kartenis, tok obejis reizis, izejūt uorā, stabili beja viers -40, ap -45. Kai tuo zynu? Partū ka škoļnīkim nanūtyka lekcejis i maņ nabeja juovoda nūdarbeibys. Breiveiba. 🙂
Kai saprotu, taišni tymā vokorā soltums ass pasacieļs da -52 gradu. Tok nazynu, voi munys pastaigys laikā. Varbyut jau tod, kod beja vysā tymss i vaira nariskieju porcēt kadrus.
Solts beja drausmeigi. Kod īguoju ustobā, pi zuoboku nabeja nivīna snīga putekļa – jī beja tik solti, ka vyss nūbyra nūst.
Voi fotoaparatam kas nūtyka? Nā. Kolpoj i niule. Tik 1 kadrs nu obeju soltumā izfotografeitūs filmeņu ir molā drusceņ īplāsts, laikam tūmār eisti nasatyna zūbrots. Tok tys ari vyss.
Ituos divejis soltuos dīnys tai i palyka vīneiguo, kod fotografieju i pa gaismu tyku uorā.
Beiguos pādejuo karteņa. Vēļ niu atguodoju, kai raudzieju myglainū, apsalaidušūs sauli dabuot lada skulpturā, kai žylba acs, kai sola rūkys. Kai nu apžylbuma osoruoja acs, tecēja par byudim, sola. Kai navarieju atrast osuma i kai sastyngušim pierstim gruobstiejūs gar objektivu. Bet ir. Es tī beju = es tī fotografieju.


text:
19 godu symts
Laika skaiteišonys zeimeibā 19 godusymts irā laikavyds, kurs suocēs 1801 godā i tuoļuojuos da 1900 godam (īskaitūt) pa Gregora kaleņderam.
Nūtikšonys[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1802 g. Latgola teik par Vicebska gubernejis sadordaļu Krīvejis vaļsteibā.
- 1805 g. Izlaista Vyssa mocieyba katoliszka - vierteiga i volūdys zinē.
- 1817 - 1820 g. dorbojās Izvolta jezuitu kolegeja, kuru beidz i J.Macilevičs - Pawujciejszonys (1850 g.) autors.
- 1817 g. Izdrukavuota pyrmuo latgaļu gramatika.
- 1861 g. Krīvejā (i leidza ar tū Latgolā) atceļama dzimteiba
- 1862 g. Suoc izīt G.Manteifeļa kaleņderi (laižami da 1871 g. īskaitūt)
- 1863 g. Par Latgolu veļās puoļu bunta nūtikšonys.
- 1865 g. Latgolys latvīšim nūlīgta gruomotu drukavuošona latiņu literim. Suocās rūkroksta literaturys raisteiba, lelynojās "muotis školys pi rateņa", latgaliskūs dīvakolpuojumu zeimeiba.
- 1869 g. Izdrukavuots pyrmais latgaļu tautysdzīšmu lasejums, juos aizrakstejuse C.Platere.
- Ap 1875 g. Latgolā likvidātys vysys katuoļu Bazneicys školys. Styprynojās rusifikaceja.
- 1879 g. Dorbu suoc Pīterpiļs katuoļu bazneickungu seminareja, kuramā vāluok atsarūn i latgaļu stuņdis.
- 1899 g. Izīt P. Smeļtera folklora izlaseite, pyrmū reizi latgaļu raksteibā bez "gubu literu".
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- L.Leikuma. Gruomota Školuotuojim. Lielvārds, 1993.


text:
Aiz lūga jau jiutams novembra dzastrais pīskuorīņs. Par speiti solnom, mikeleišu zīdi muoj atvodys rudiņam. Arī myusim – Latgolys Studentu Centram novembris ir īsasocs ar pateikamu otkonsasatikšonu, sarunom i čaja ritualim, kas myusim tik cīši vajadzeigi itymūs soltajūs rudiņa vokorūs. Trešdin, 2. novembrī LgSC bīdri sasatyka Rēzeknē, kab svynātu bīdreibys 6 godu jubileju. Vokora golvonuo […]
Ka Latgolys Studentu centram vajag braukt ar laivu, beja skaidrs jau pavasarī (voi ka tik na zīmā). Tok kur braukt, kai braukt, ar kū braukt, deļkuo braukt, kam braukt? Itī vaicuojumi aizjēme cīši daudz laika. Vīna braukšona vosorā izjuka, partū ka beja vosora. Vosorā ir tik nedeļu, cik ir. I kotrai nedeļai tik vīns gols. […]
Nasiedi kai bednais sābru suņs aiz vuortu! Deļtuo vuortim ir kļamka, kab cylvāks tyktu vydā i nasystu sīnu ar pīri voi žieleigai nakauktu pi cīš vuortu. Rudiņs, solts, vyss rībās? Gribi, kab kas naviņ interesnys nūtyktu? Nu, tod pīsadoli tymā, kas nūteik! Brauksi LgSC laivu braucīnī? Juobrauc! Pīlauz sovu lobuokū draugu, atrūnit laivu, telti, guļammaisus […]
Vasali! Paļdis vysim, kas vakar vieli vokorā pīsavīnuoja sarunai Skype par LgSC niu i bīdreibys atteisteibu! Kūpā sasalasējem 19 cylvāku. Ka Teve tī nabeja i gribi pīsadaleit, atsyuti maņ sovu Skype niku! Voi ari meklej pats – saprge. Sarunys turpynuojums Skype 16. martā 22:00-23:00. A sarunys turpynuojums kluotīnē – vieļuok pavasarī. Turpynojūt ideju vātru par […]
Prelata Adolfa Grosberga pīminis fonda stipendejis katuoļu studentim . Fonds ir izsludynuojs pīsasaceišonu stipendejom 2009. / 2010. vuiceibu godam. Praseibys stipendejis pretendentim: 1. Studej vysmoz 2. kursā. 2. Studej akrediteitā Latvejis augstškolā i akrediteitā pamatstudeju programā. 3. Svareigys paguojušuo studeju perioda sekmis. 4. Studeju programa, vierzīņs i leimiņs nav svareigi. 5. Stipendeja dūmuota socialūs i […]
Ceru, ka vosora Jiusim ir izadavuse, saule smaida i leits gluostej, sīns jau pyunē, buļbys jau zīd i vyspuor vyss īt nu rūkys. 🙂 Ka ni cytaiž, lai smaida dzaltoni moskviči i vyss kas cyts! Pādejuos šaļts pīduovuojums. Spontanuos idejis. 🙂 Mežcīmā šūvokor dasu bals: sasatikšona ar dasom i pasiedeišonu. 🙂 Ap 18:00 ak jau. […]
pareizuok sokūt, kartenis piec LgSC kūpsapuļcis beigu. kod leluokuo daļa vēļ beja iz vītys i apsasprīde par idejom, īcerem, dorbim i dareituojim. i kod jau guoja prūm pamazeņam. Leidzeigī roksti:Dasu bals Mežcīmāinfo LgSC 04.03.2009.Zīmys škola latgalīšim Sibira soltumūsLgSC aizsuoc jaunu projektu deļ jaunīšu “Dubnas pieraksti”Izdūts kruosojams dzejūļu kruojoms latgaliski “Linejis”
Vasali! Nu suokuma cīši lels paļdis LgSC bīdrim par izruodeitū uzticeibu, atbolstu i motivaceju sasadorbuot sovā storpā, pījemūt svareigus lāmumus – kai kasdīnys dorbā, tai ari kūpsapuļcē! Ka kaids publiski soka, ka jam ir kauns par LgSC, partū ka organizaceja nav izdariejuse tuo voi ituo, tod es tikpat publiski varu atbiļdēt – maņ ir lapnums […]
Kūpsapuļce nūtiks 28. februarī Reigā, Slūkys īlā 37. Tys ir bīdreibys “Trešō Zvaigzne” īrātajuos telpuos. Tei ir I. Kozakevičys Latvejis nacionalūs kulturys bīdreibu asociacejis sāta. Datikt var ar 4. i 5. tramvaju. . Pyrms kūpsapuļcis ir Sv. Mise Nabadzeiguo Jezus bārna klūsterī. Sv. Misi voda bazneickungs Aigars Bernāns, LgSC bīdrs. Sasateikam 9:45 pi Adoracejis kapelys, […]
Ar Latvejis Universitatis Filologejis i muokslys zynuotņu fakultatis vuiceibspāku entuziasmu, kai ari ar Vaļsts Kulturkapitala fonda finansialū atbolstu no ituo goda 16. janvara da 2. februara nūtyka Catūrtuo latgalīšu volūdys i kulturys zīmys škola Sibirī Krasnojarskys nūvoda Ačynskā. Zīmys škola ir centralais pasuokums ar Sibiri saisteitajūs projektūs, sovu rūku projektūs pīlīk ari Latgolys Studentu centra […]


text:
Lai laseitu rokstu, spīd uz attāla. Leidzeigī roksti:
Piec treju godu klusiešonys itymā vosorā 16.julī Daugovpiļs nūvoda Leiksnā otkon nūtiks visim tik labi īpazeitais myusu dīnu latgaliskuos muzykys festivals “Muzykys Skrytuļs”. Daleibu pasuokumā pīsacejuse popularuo grupa “Dabasu Durovys” i pādejuo laika atzeituokais latgalīšu muzykants Sovvaļnīks, kai ari „Green Novice”, „Metrs”, Eriņu-Vorkaļu saime, „Krampis”, „Inlay”, „Afterdream”, „D-Light”, kai ari vokora koncertā pīsadaleis Guntra Kuzmina, […]
Studentu organizaceju laime i nalaime reizē ir paaudžu maiņa – vīni atīt, cyti aizīt. Ka napasaveic, pa vydu ir puorruovums – tradicejis i suoktais dorbs pagaist. Tai ari Latgolys Studentu centrs, kas atsajaunuoja 20. gs. 90. godu beiguos i ar aktivitatis kuopumim i krytumim struodoj da myusu dīnu, gon raudzeja puorjimt 90. godu suoku pīredzi […]


text:
dzejolis.lv struktūra
- Sākumlapa - dzejolis.lv sākumlapa
- Dzejas pasākumi - Dzejas pasākumi
- Dzejoļi par mīlestību - Dzejoļi par mīlestību
- Apsveikumi Dzimšanas dienā - Apsveikumi Dzimšanas dienā
- Ziemassvētku dzejoļi - Ziemassvētku dzejoļi
- Jaungada dzejoļi - Jaungada dzejoļi
- Ziema - Dzejoļi par ziemu
- Pavasaris - Pavasaris. Dzeja
- Rudens - Dzejoļi par rudeni
- Dzejoļi par Latviju - Dzejoļi par Latviju
- Dzejoļi par dzīvi - Dzejoļi par dzīvi
- Dzejoļi par dabu - Dzejoļi par dabu
- Par dzejolis.lv - Par dzejolis.lv - kontakti, reklāma, sadarbība


text:
Latgolys žurnals “A12” ar jaunom rubrikom pieteis pīrūbežu i cīmu stuostus
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Ituo goda augustā leidz ar 36. numera izīšonu sešu godu pastuoviešonys svātkus sviņ žurnals par Latgolu “A12”. Septeitū darbeibys godu žurnals uzsuoc ar div jaunom rubrikom – stuostu serejā “Cilvēks un ciems” tiks pieteiti gon plaukstūšī, gon izmierstūšī Latgolys cīmi, bet “Robežlīnijas” vess iz Igaunejis i Sūmejis nūmalem Krīvejis pīrūbežā, kab maklātu īspiejis i vylktu paralelis ar Latgolys situaceju.
Žurnals “A12” rodīs 2012. godā Rēzeknē, i tys viestej par cylvāku celim i nūtikšonom leluokūtīs Latgolā – ap šoseju A12 nu Jākubpiļs leidz Latvejis Austrumu rūbežam. Žurnals izīt 6 reizis godā, 2018. goda augustā svynūt jau 37. numura izdūšonu. Kotrā žurnala numerī skaiteituoji teik vasti gon iz dažaidom Latgolys vītom, gon aicynuoti intervejuos īpazeit latgalīšus i ar Latgolu saisteitus cylvākus, taipoš bīži viņ caur latgalīšu acim teik īpazeitys ari cytys vaļsts.
Žurnalā daīmama informaceja par Latgolys muokslys telpā nūteikūšajom izstuodem, viesteits par jaunuokajim izdavumim i muzykys īrokstim latgaliski. Žurnala stuostūs teik izcaltys Latgolys vierteibys, rūsynojūt runuot par pozitivajom puormaiņom.
Jaunuokajā žurnala numerī stuosti aizvad iz Kruoslovys nūvoda Indru i tī itūvosor atkluotū Laimis muzeju, Pušys azara krostā atdzymstūšū Babru muižu, Rēzekne–Daugovpiļs šosejis molā īpazeitajom lūgu mežginem, Lūznovys pogosta Zosnys legendom, kai ari Viļānu nūvoda Sokolku pagostu ar tuo izatukšuošonys liktini. Taipoš jaunuokuo žurnala puslopuos var satikt izcyluo liduotuoja Jezupa Baško mozdālu Jezupu Baško Trešū, Bolvu uzjiemiejus Lailu i Ivaru Saides, treis Kruoslovys nūvoda pogostu puorvaļdneicu Ēriku Gabrusāni, dirigenti Ruotu Salmiņu i Stiernīnis varganisti i kulturys dzeivis dvieseli Īvu Zepu.
Paplašynojūt žurnala rubrikys, turpmuokajūs četrūs “A12” numerūs tiks pīduovuots īpazeit Latgolys cīmu stuostus i dzeivi Krīvejis pīrūbežūs cytuos vaļstīs. Rubrikā “Robežlīnijas” tiks analizāta situaceja i maklāti rysynuojumi iz Igaunejis i Sūmejis pīmāra Krīvejis pīrūbežā – kai aktivizēt socialekonomiku, pīsaisteit cylvākus, vīnlaiceigi saglobojūt eipašu kulturtelpu vaļsts nūmalēs, bet rubrikā “Cilvēks un ciems” īpazeistynuos gon ar Latgolys cīmim, kuri atsateista, gon ar taišni pretiejim – izmierstūšim pīmārim. Jaunuos rubrikys žurnala puslopuos tūp Latvejis vaļsts budžeta finansātys mierķprogramys “Reģionālo un vietējo mediju atbalsta programma” apakšprogramā “Atbalsts sabiedriski nozīmīgas žurnālistikas radīšanai medijos Latgales plānošanas reģionā”.
Publicitatis karteite.


text:
PĪKTDĪNA, 29. JUŅS
SVĀTĪ PĪTERS UN PŌVULS, APOSTOLI
OBLIGATŌS SVINEIBAS
PYRMAIS LASEJUMS Apd 12, 1-11
Pītera breinumainō atbreivōšona nu cītuma.
LASEJUMS NU APOSTOLU DORBIM
Tamōs dīnōs:
Kēneņš Herods pacēle rūku, lai vojōtu dažus
nu Bazneicas. Jys ar zūbynu nūgalynōja Jākubu, Jōņa brōli. Bet, radzādams, ka
tys jūdim patyka, jys pēc tam apcītynōja ari Pīteri. Bet tōs beja Naraudzātōs
maizes dīnas. Jū apcītynōjis, tys īlyka jū cītumā, nūdūdams jū četrkōrtejai apsardzei,
kotrā pa četrim karaveirim, un grybādams pēc Pashas svātkim jū izdūt ļaudim. Un
Pīters tyka turāts cītumā, bet Bazneica bez mitēšonōs lyudze Dīvu par jū. Bet
tymā naktī, pēc kuras Herods taisejōs jū izdūt, Pīters, divōs kēdēs īkolts, gulēja
storp divim karaveirim, bet sorgi vōrtu prīškā apsorgōja cītumu. Un, raug,
pasarōdeja Kunga eņgeļs, un cītuma telpā atspeidēja gaisma. Pīsadyuris Pīteram
pi sōnim, tys uzmūdynōja, jū, saceidams: «Celīs ōtri!» Un kēdes nūkryta nu jō rūkom.
Bet eņgeļs jam saceja: «Apsajūz un apveļc sovas sandales!» Un jys tai izdareja.
Bet tys jam saceja: «Uzmet sovu mēteli un sekoj maņ!» Un jys izgōja ōrā un tam
sekōja, bet nasaprota, vai tys, kū eņgeļs dareja, ir eistineiba: un jam lykōs,
ka jys redz parōdeibu. Jī pagōja garum pyrmajai un ūtrajai sardzei un nūnōce pi
dzeļža vōrtu, kas vad uz piļsātu. Tī jūs prīškā atsavēre poši nu sevis, un jī
izgōjuši pōrsūļōja vīnu īlu; un eņgeļs ocumirklī jū atstōja. Tod Pīters
atsagiva un saceja: «Tagad es patīši zynu, ka Kungs ir syutejis sovu eņgeli un
izrōvis mani nu Heroda rūkas un nu tō vysa, kū jūdi gaideja.»
Tys ir Dīva vōrds.
PSALME 34 (33)
Refrens: Dīvs
atbreivōja mani nu bailem. (R. sal. 5)
2 Es
teikšu Kungu kotrā laikā,
jō slave vīnmār byus uz munom lyupom.
3 Muna
dvēsele lapnōsīs Kungā;
pazemeigī lai dzērd un lai prīcojās.
Refrens
4 Teicit
Kungu kūpā ar mani,
kūpā slaveisim jō vōrdu.
5 Es
meklēju Kungu, un jys uzklauseja mani
un atbreivōja mani nu vysom munom
bailem.
Refrens
6 Skotitēs
uz jū, un jyus atplauksit prīcā,
un jyusu vaigs natiks apkaunōts.
7 Lyuk,
nabogs sauce, un Kungs jū uzklauseja
un izglōbe jū nu vysom jō bādom.
Refrens
8 Kunga
eņgeļs ceļs aizsorgmyuri apkōrt tim, kas
Kunga beistās,
un jūs izglōbs.
9 Raugit
un redzit, cik lobs ir Kungs,
laimeigs ir veirs, kas cerej uz jū.
Refrens
ŪTRAIS LASEJUMS 2 Tim 4, 6-9. 17-18
Pōvuls paredz tyvū nōvi un atolgōjumu.
LASEJUMS NU SVĀTŌ APOSTOLA PŌVULA ŪTRŌS VĒSTULES TIMOTEJAM
Muns meilais:
Es jau dreiži tikšu upurāts, un muns škēršonōs
laiks ir tyvu. Lobu ceiņu izceinēju, gaitas pabeidžu, ticeibu saglobōju. Beigōs
maņ ir atlykts taisneibas krūnis, kū Kungs, taisneigais Tīsnesis, maņ pasnēgs
tamā dīnā, un na tikai maņ, bet ari vysim, kas mīļoj jō atnōkšonu. Pasteidz ōtri
atnōkt pi manis. Kungs maņ stōvēja klōt un mani styprynōja, lai caur mani izapiļdeitu
Evangelija sludynōšona un lai vysas tautas tū dzērdātu. Un es tyku izglōbts nu
lauvas reikles. Kungs mani atbreivōs nu ikvīna ļauna dorba un atpesteis sovā
dabasu vaļsteibā. Jam lai ir gūds myužu myužūs. Amen.
Tys ir Dīva vōrds.
PYRMSEVANGELIJA DZĪDŌJUMS Mt 16, 18
Alleluja.
Tu esi Pīters, un uz šōs kliņts es uzceļšu
sovu Bazneicu,
un eļnes vōrti tū nauzvarēs.
Alleluja.
EVANGELIJS Mt 16, 13-19
Es tev dūšu dabasu vaļsteibas atslāgas.
LASEJUMS NU JEZUS KRISTUS EVANGELIJA, KŪ UZRAKSTEJIS SVĀTAIS
MATEJS
Tymā laikā:
Jezus nūnōce Filipa Cezarejas rūbežōs.
Un jys jautōja sovim mōcekļim, saceidams: «Par kū ļaudis uzskota Cylvāka Dālu?»
Un jī atbiļdēja: «Vīni par Jōni Kristeitōju, cyti par Eliju, un vēļ cyti par
Jeremiju vai vīnu nu pravīšim.» Jezus jim saceja: «Bet par kū jyus mani
uzskotot?» Seimaņs Pīters atbiļdēja jam, saceidams: «Tu esi Kristus – dzeivō Dīva
Dāls.» Un Jezus, atbyldūt jam, saceja: «Svēteigs tu esi, Seimaņ, Jonas dāls, jō
navys mīsa un asnis tev tū atklōja, bet muns Tāvs, kas ir dabasūs. Un es tev
soku: Tu esi Pīters, un uz šōs kliņts es uzceļšu sovu Bazneicu. Un eļnes vōrti
tū nauzvarēs. Es tev dūšu dabasu vaļsteibas atslāgas; un, kū tu sasīsi vērs
zemes, tys byus sasīts ari dabasūs, un, kū tu atraiseisi vērs zemes, tys byus
atraiseits ari dabasūs.»
Tys ir Kunga vōrds.


text:
Izsludynuota Latgolys NVO programa 2016
Dīnvydlatgolys NVO atbolsta centrys izsludynuojs Latgolys NVO projektu programu 2016, kuruos mierkis ir veicynuot pylsūniskuos sabīdreibys iniciativys, dzeivuotuoju leidzdaleibu i storpkulturu dialogu, tymā skaitā mozuokumtauteibu dorbu Latgolys planavuošonys regionā, informej latgale.lv.
Kūpā konkursam daeimami 24 000 eiro, kas sadaleiti trejom atbolsta jūmom:
kas veicynoj pylsūniskuos sabīdreibys iniciativu atteisteibu i dzeivuotuoju leidzdaleibu, dūmūt atbolstu regiona navalstiskajom organizacejom i veicynojūt tūs sovstarpeigū sadarbeibu, sekmejūt Latvejis vaļsts symtgadis svineibu viersmierka “Styprynuot Latvejis sabīdreibys vaļstsgrybu i pīdareibys sajiutu sovai vaļstei, rūsynojūt pošorganizejūšus procesus i sadarbeibu” eistynuošonu, atbolstūt aktivitatis:
- vītejūs cylvāku īsasaisteišonu sovys kūpīnys dzeivis apstuokļu i kvalitatis uzlobuošonā, veicynojūt cylvāka, kūpīnys i vaļsts izaugsmi i ilgtspieju, īsaistūt pošvaļdeibys, bibliotekys, kulturys centrus, muzejus, izgleiteibys īstuodis;
- vaļstiskuma veiduošonuos, atteisteibys i saglobuošonys viesturis izpieti i tuos rezultatu myusdīneigu komunikaceju sovā apleicīnē;
- Latvejis cylvāku talantu, izcileibys, uzjiemeiguma i sasnāgumu apzynuošonu i īsadvasmuošonu nu tūs;
- paaudžu saikņu styprynuošonu, bārnim i jaunīšim izajamūt leidzvierteigu iniciativu i atbiļdeibu;
Storpkulturu dialoga atbolsta projektim (8 000 eiro),
- kas styprynoj sovstarpeiguos izpratnis veiduošonu, stereotipu mozynuošonu, vysaidu tauteibu puorstuovu īsaisteišona aktivitatēs, kas vārstys iz salīdieteibu i īkļaujūšu pylsūniskū leidzdaleibu;
Mozuokumtauteibu NVO atbolsta projektim (8000 eiro)
- veicynuot mozuokumtauteibu ideņtitatis i kulturys montuojuma saglobuošonu i atteisteibu, atbolstūt vysaidu mozuokumtauteibu rodūšūs kolektivu darbeibu, mozuokumtauteibu tradiceju i folklorys atteisteibu;
- sekmēt mozuokumtauteibu pylsūniskū leidzdaleibu i sadarbeibu;
- veicynuot Latvejis romu kūpīnys integraceju i leidzdaleibu, tymā skaitā sekmēt sadarbeibu storp romu kūpīnu i pošvaļdeibu/-om i/voi socialajim partnerim, jemūt vārā Latvejis romu integracejis politikys pasuokumu kūpumu, kai ari atbaļsteit romu kūpīnys kulturys ideņtitatis saglobuošonu i storpkulturu dialogu.
- Mozuokumtauteibu navalstiskuos organizacejis ituo nūlykuma izpratnē ir: Organizaceju voda i tamā dorbojās Latvejā dzeivojūšuos nacionaluos minoritatis. Organizacejis darbeiba da šam vārsta iz Latvejā dzeivojūšūs nacionalūs minoritašu puorstuovu pylsūniskū leidzdaleibu i sovys kulturys i ideņtitatis saglobuošonu voi cytom aktivitatem, kas salīdej i apvīnoj nacionaluos minoritatis Latvejā. Atbolstamuos aktivitatis ir taidys, kurymuos aktivi teik īsaisteiti i mozuokumtauteibys, i ari pamatnācejis puorstuovi.
Vīnam projektam maksimali daeimami 3000 eiro, termiņš projektu iesnīgšonai ir 2016. goda 6. juļa 16.00.


text:
PYRMAIS LASEJUMS At 18, 15–20
Dīvs apsūla syuteit pravīti.
LASEJUMS NU ATKŌRTŌTŌ LYKUMA GRŌMOTAS
Tamōs dīnōs Mozus uzrunōja ļaudis:
«Kungs, tovs Dīvs, tev izmūdynōs nu
tovas tautas un nu tovu brōļu vyda pravīti leidzeigu maņ. Tev jū byus klauseit.
Teiši par tū tu lyudzi Kungu, sovu Dīvu, Horebā sasapuļcēšonas dīnā un saceji:
«Kaut es vairs nadzērdātu Kunga, sova Dīva, bolsu un kaut vairs naradzātu šū
lelū guni, ka es nanūmērtu.» Un Kungs maņ atbildēja: «Jī ir labi runōjuši. Es
ceļšu jim pravīti nu jūs brōļu vyda, taidu kai tevi, un likšu munus vōrdus jō
mutē. Un jys tim saceis vysu, kū es jam pavēlēšu. Bet, jo kaids naklauseis
munim vōrdim, kū jys runōs munā vōrdā, es nu taida pīpraseišu nūrēkinu. Un jo
kurs pravīts uzadrūšynōs runōt munā vōrdā tū, kū es jam naasu pavēlējis saceit,
vai ari uzastōs svešu dīvu vōrdā, tod jam jōmērst.»
Tys ir Dīva vōrds.
PSALME 95 (94)
Refrens: Nanūcītynojit
sovas sirdis. (R. sal. 8)
1 Nōcit,
dzīdōsim Kungam ar prīcu,
līksmi gūdynōsim Dīvu, myusu Pesteitōju.
2 Īsim
ar pateiceibu jō vaiga prīškā
un gavilēsim jam dzīsmēs.
Refrens
6 Nōcit,
pīlyugsim un krissim pi zemes,
lūceisim ceļus Kunga, myusu Radeitōja,
prīškā,
7 jo
jys ir myusu Dīvs,
bet mes – jō tauta un jō gonompulka
avis.
Refrens
8 Kaut
jyus šudiņ dzērdātu jō bolsu:
«Nanūcītynojit sovas sirdis
9 kai
Meribā, kai Massas dīnā tuksnesī,
kur mani kārdynōja jyusu tāvi:
jī pōrbaudeja mani,
lai gon beja redzējuši munus dorbus.»
Refrens
ŪTRAIS LASEJUMS 1 Kor 7, 32–35
Lauleiba un celibats.
LASEJUMS NU SVĀTŌ APOSTOLA PŌVULA PYRMŌS VĒSTULES KORINTĪŠIM
Brōli:
Es grybu, lai jyus byutu breivi nu
ryupem. Kam nav sīvas, tys ryupejās par lītom, kas atsateic uz Kungu, par tū,
kai patikt Kungam. Bet tys, kuram ir sīva, ryupejās par lītom, kas atsateic uz
pasauli, par tū, kai izpatikt sīvai. Un tai jys ir sadaleits. Leidzeigi ari
napracāta sīvīte un jaunova dūmoj par tū, kas atsateic uz Kungu, par tū, lai
byutu svāta gon mīsā, gon gorā. Bet tei, kura ir izgōjuse pi veira, ryupejās
par pasauleigom lītom, par tū, kai izpatikt veiram. Es tū soku jyusu lobuma dēļ,
navys tōdēļ, lai jums apmastu cylpu, bet gon tōdēļ, lai jyus cīneigi un natraucāti
turātūs pi Kunga.
Tys ir Dīva vōrds.
PYRMSEVANGELIJA DZĪDŌJUMS Mt 4, 16
Alleluja.
Tauta, kas dzeivōja tymsā, īraudzeja
lelu gaismu;
tim, kas mōjoj nōves ānas vaļsteibā,
uzausa gaisma.
Alleluja.
EVANGELIJS Mk 1, 21–28
Jezus mōca kai taids, kam ir vara.
LASEJUMS NU JEZUS KRISTUS EVANGELIJA, KŪ UZRAKSTEJIS SVĀTAIS MARKS
Kafarnaumas piļsātā Jezus, sabata dīnā īgōjis
sinagogā, mōceja ļaudis. Un jī beja pōrsteigti par jō mōceibu, tōdēļ ka jys mōceja
jūs kai taids, kam ir vara, bet navys tai kai Rokstu zynōtōji. Sinagogā beja naškeista
gora apsāsts cylvāks. Jys sōce saukt: «Kū tu gribi nu mums, Jezu Nazarīt? Atnōci
myusus pazudynōt. Zynu, kas tu esi: Dīva Svātais.» Bet Jezus jū styngri nūrōja:
«Apklusti un izej nu jō.» Tod naškeistais gors sōce jū rausteit un, skali klīgdams,
nu jō izgōja. Bet vysi breinōjōs, tai ka vīns ūtram vaicōja: «Kas tys ir? Kaut
kaida jauna mōceiba ar spāku. Pat naškeistim gorim pavēlej, un tī jam ir
paklauseigi.» Un tyuleņ ziņa par jū izaplateja pa vysu tyvōkū Galilejas
apgobolu.
Tys ir Kunga vōrds.


text:
Vakar pēc saulis kalendera Latvejā beja Meteņa dīna, kas zeimoj pavasara atīšonu i Jauna goda suokšonūs. Bet piec katuoliskuos tradicejis, Meteni byus viņ 8. martā, deļ tuo itū šaļti vysu lobuok izmontuot pādejū zīmys prīcu baudeišonai. Jamūt īdvasmu i pīmāru nu rēzeknīšim, ari reidzinīkus LgSC aicynoj iz kūpeigu slēpuošonys vokoru! Sasatikšona ūtardiņ, 8.02. iz 17:45 […]
Parosti jau soka, ka Gaideišonys laiks ir vaira puordūmu i guodu laiks, bet grybātūs saceit, ka ari laika atrasšonys laiks – itymā mienesī storp vysim speigulim, egleitem i duovonom raugam atrast vaira laika na viņ sovom dūmom, bet ari sirsneigom sasatikšonom, deļ tuo Latgolys Studentu centrs atrūn i aicynoj atrast ari cytus kaidu breisneiņu nūstuošonai […]
Paguojušā godā Vita izdūmuoja, ka 7. decembrī varātu nūsvinēt Tonis biroja vuorda svātkus i ,tai kai itei ideja ruodīs dyžan loba, tod ari itymā godā esi gaideits Latgolys Studentu centra Reigys biroja gosts! Byus vuorda dīnys peirāgs i byus drupeit muzykalys padareišonys. Tim, kas kiere pi sirds i īsadūmuoja – tik na dzīduot!, varu mīrinuot […]
Ka par tradicejom, tod par tradicejom! Kotra mieneša pādejuo trešdine varātum kliut par jaunu tradiceju LgSC aktivitašu pīduovuojumā. Pasludynojom tū par LgSC podkāsta īroksta dīnu! Na vīnam viņ nūteikti ir vaicuojums: Kas tys par zvāru – podkāsts? Vuords “podkāsts” ir salikteņs, kas rodīs nu vuordim “iPod” i “broudcasting”. Vīnkuoršim vuordim skaidrojūt – tys ir entuziastu […]
Vasali! Palnu dīnys prīceiguo viests – LgSC ir tics pi div jaunom i spareigom, vareigom regionalūs biroju vadeituojom. Anna Briška niu struoduos Rēzeknē, Edeite Husare – Reigā. Atbolstit, podturit i dzeivojit leidza! Vēļ nav atrosts Daugovpiļa biroja vadeituojs. Lobs īt ar gaideišonu, sylts ar siļdeišonu. Laikam krīze ar tū ari ir krīze, ka jei naļaun […]
Trešdīnis vokorā Latgolys prīceigais dorba spāks īsuoce na tikai LgSC driebu lineju (vaira skaiti ite), bet ari suoce Latgolā vuokta čaja lineju. Da itam LgSC pakoj diveju veidu čajus: “Jezupa kumeļa zuole” i “Madalis sviežnuma zuole“, kuri paleidz pret vysaidom kaitem i nabyušonom. Ar itū nateik dūmuots apsarūbežuot, partū niu LgSC izsludynoj čaja receptu i […]
jaunu pīgrīzumu, jaunu modeļu drēbis. jauns dizains, jauns koncepts. driebu linejis “Jezupa spāks” i “Madalis breinums”. pasuokuma aizguodnis ir Sv. Ontons. parkū jis? Sv. Ontons ir krīzis laiku aizguodnis. Sv. Ontons ir lītu atradiejs. Ir juolyudz juo paleidzeiba, ka pagaisynuots dzeivis ceļš voi kaida līta. Ari jaunim cylvākim, kuri navar atrast sovu dzeivis aicynuojumu, sovā […]
Vasali adventa laikā! Lai ari ir puordūmu i svātku gaideišonys laiks, kuram puorejī svātki teik pakuortuoti, šudiņ (pyrmudinē, 7. decembrī) kalendars viestej, ka vuorda svātkus svietej Antonejis, taitod ari Tonis. LgSC Reigys birojs jau vaira kai godu sovejūs vydā teik dāvāts vīnkuorši par Tonis biroju. 🙂 (Adress Antonejis īla 8-3/6.) Tai kai parosti iz vuorda […]
Šudiņ vokorā Tonis birojā projektu vokors. Reit turpynuojums itai izklaidei. Kai smejīs, cytim vosora, a cytim i vosora, i juodūmoj par rudini. Ite zemļuok karteņa nu paguojušuos nedelis izprīcom ar SIF projektu, kas gols golā īsīts svēre 2 kilogrami i symtu gramu. Ireta i Artis cap i lej iudini. Koč kai tei latgalīšu volūda juodaboj […]
Ceru, ka vosora Jiusim ir izadavuse, saule smaida i leits gluostej, sīns jau pyunē, buļbys jau zīd i vyspuor vyss īt nu rūkys. 🙂 Ka ni cytaiž, lai smaida dzaltoni moskviči i vyss kas cyts! Pādejuos šaļts pīduovuojums. Spontanuos idejis. 🙂 Mežcīmā šūvokor dasu bals: sasatikšona ar dasom i pasiedeišonu. 🙂 Ap 18:00 ak jau. […]
šudiņ es i vaļdis kvorums bejom inspicēt Rēzeknis biroju i īdvasmuot lelim dorbim. dorbi kai dorbi, a īdvasmys gona. jiudz koč zyrgā. pībiļde projektu autorim – ka kuram mane (Ilzis) vajag, mes ar zeimūgu byusim Tonis birojā trešdīņ vokorā. reit byušu ceļā. tūmār juobrauc komandiejumā iz Kauņu. naaizmierstit par Dagdys tolku i Vuolyudzānim! itūgod komandys […]
Vasali! Navarieju ilgi nūbrīst lelajam info spamam, partū ka nikuo taida, ruodīs, nav, a par seikumim var puorskaiteit www.skreine.wordpress.com i lakuga.lv Ļauds gatavej projektus, īsnīdz, tok pagaidom nikaidu lelu rezultatu vēļ nav – projektu pīsaciejumi teik vierteiti voi ari termeni nav beigušīs. Deļtuo ite ziņa projektu raksteituojim, kas dūmoj LgSC vuordā snīgt pīsacejumus LRAA konkursam […]
Viebū, vierbū, slimeibu uorā, veseleibu īškā! Sveicynoju Pyupulu svātdinē! Vēļ vīna dorba nedeļa ir paguojuse. Nuokušuo nedeļa – klusuo nedeļa pyrms Leldinis. Nikaidys eipašuos aktivitatis i izklaidis LgSC Reigys birojā nav īplānuotys, viņ aizsuoktūs dorbu i projektu beideišona iz prīšku. Nuokušnedeļ es personeigai nabyušu sastūpama Tonis birojā, bet ar tū jau nikas naapsastuoj! Atbiļdeiguo atslāgu […]
LgSC Reigys birojs ir tics pi oficialys, glaunys šiļteitis jau trepēs. 🙂 Pavasars ir atstuojs pozitivu īspaidu iz visim Tonis birojā satyktajim ļaudim. Vysi ir apjiemeibys piļni dorbuotīs – raksteit projektus, reikuot tolkys i c. atraktivus pasuokumus. Ituos nedelis muzikaluo nūformiejuma favoriti ir Projekts – Kapļi. Reali īkaplej! 😉 Kluot jau apreļs. Ar tū ari […]
Vakar vokorā aktivuokī LgSC Reigys bīdri Tonis birojā sataiseja rikteigu pruota vātru gon par temu Drukys aizlīguma atceļšonai Latgolā 105 i cytys nūzeimeigys jubilejis, pīmāram, „Tāvu Zemis Kalendaram” – 70, vairuokys izcylys personeibys svieteitu opolys jubilejis: Marija Andžāne i Konstantins Raudive -100, Fraņcs Trasuns -145, gon par īspiejamū LgSC saukli, aizbiļdni – mītisku tālu, zvāru […]
Pyrmudinis vālā vokorā eimūt pa celi nu Tonis biroja garum Kongresu nomam i piečuok nu trolejbusa iz kojom sasajutu kai puorsokā – apleik apsnyguši kūki i izgaismuoti ar laternu gunim. Myužeigs skaistums! A šudiņ gaisā pavasars – putyni dzīd, saule speid, daguns saūž tū eipašū, pavasara smuordu. 🙂 Dorbuošonuos i rodūšais gors kai uzjiems apgrīzīņus […]


text:
Latgalīšu sabīdryskuos organizacejis aicynoj Latgolys vyspuorizgleitojūšūs, profesionalūs i augstuokuos izgleiteibys īstuožu vuiceibspākus 27. aprelī nūdarbeibys (vuiceibu stuņdis, lekcejis) nūvadeit latgalīšu volūdā, taidā veidā styprynojūt Latgolys latvīšu pošapziņu, regionalū identitati i paruodūt cīnu viesturiskajim nūtykumim, kas lyka pamatu myusu vaļsts izveiduošonai.
1917. gods 26.–27. aprelī Latgolys kongresā Rēzeknē delegati pījēme viesturisku lāmumu – atsadaleit nu Vitebskys gubernis, līkūt pamatu Latvejis vaļsts izveidei. Pījimtajā rezolucejā tyka pastreipuots, ka Latgola patur [..] pylnu tisibu pašnuteikšonas woludas, ticibas, baznicas, skolu un saimestibas, kai ari zemes jautojumā, [..].
Piec symts godim 2017. gods 5.–6. majā, 4. pasauļa latgalīšu saītā Rēzeknē, izviertejūt 1917. gods Latgolys kongresā pījimtūs lāmumu izpiļdi, pījēme rezoluceju, ar mierki nūdrūsynuot latgalīšu volūdys i kulturys sovpateibys kai latvīšu nacejis boguoteibys, saglobuošonu, aizsardzeibu i atteisteibu.
Saīta daleibnīki vīnovuos, ka tuoļuok viesturiskuo 1917. gods Latgolys kongresa atcerei 27. apreļs ir svynama kai Latgolys dīna, īlīkūt jū lykuma „Par svātku, atceris i atzeimejamajom dīnom” 2. pantā kai atzeimejamu dīnu. Lykumprojektu piec Jura Viļuma iniciativys sagataveja i padeve LR Saeimai jau paguojušuo gods majā. 2018. gods 19. aprelī LR Saeimys Cylvāktīseibu i sabīdryskūs lītu komiseja itū lykumprojektu lēme vierzeit iz apstyprynuošonu Saeimā, pīduovojūt jū saukt par Latgolys kongresa dīnu.
Kab īdrūsynuotu školuotuojus lītuot latgalīšu (rokstu) volūdu ari izgleiteibys procesā, 27. aprelī sabīdreibā zynomi cylvāki dūsīs iz školom, kab taipat kai pārnejā godā uzrunuotu školānus nūvodvuiceibā.
Pedagogus itamā dīnā atbaļsteit, nūvodūt nūvodvuiceibys stuņdi, ir izsacejuši gataveibu režisors Viesturs Kairišs, literatis: Anna Rancāne, Ineta Atpile-Jugane, Sandra Ūdre, Ligija Purinaša, Karonhisake, žurnalisti: Tenis Bikovskis, Vineta Vilcāne, Skaidrīte Svikša, profesoris: Lidija Leikuma, Ilga Šuplinska, muzyki: Arnis Slobožaņins, Sovvaļnīks, Guntis Rasims, sabīdryskī aktivisti: Ruta Cibule, Harijs Bernāns, Andris Slišāns, Astrīda Vucina, Juris Viļums, Lolita Kivleniece-Kuzņecova, Agita Vigupe, Marta Binduka, Inese Germane i c.
Školom tiks duovynuota I. Šuplinskys, L. Rundānis, A. Andrejevys gruomota „Gostūs pi Boņuka” (2017), kai ari jaunuokī izdavumi – A. de Sent-Ekziperī tulkuojums latgaliski „Mozais priņcs” (tulk. E. Muizniece), i žurnala „Via Latgalica” 9., 10. numers.
Aicynojam ari cytus atbaļsteit latgalīšu volūdys atsagrīzšonu školuos i kasdīnys apritē. A tī, kas īdrūsynuoti raksteis sovus pīredzis stuostus par 27. apreļa volūduošonu latgaliski, izlūzis kuortā tiks pi travelnews.lv saryupātys duovonu kartis. Pīredzis stuostus varēs skaiteit ari www.lakuga.lv, jūs adresejit da 1. maja ilga13@inbox.lv. (Roksta apjūms latgalīšu volūdā da 3000 rokstu zeimu.)
Bīdreibys:
„Latgalīšu kulturys bīdreiba”
„Latgolys Saeima”
„Latgolas tradicionālōs kultūras centrs “Latgaļu sāta””
“Latgalīšu volūdys, literaturys, kulturviesturis školuotuoju asociaceja”
„Latgolys Studentu centrs”
„Kukuži”
Reigys latgalīšu bīdreiba „Trešō zvaigzne”
„Tautsaimnieks”
„Kroma kolna bruoliste”
„Latgolys Producentu grupa”
„Upītes jauniešu folkloras kopa”


text:
Ūtardiņ, 13. septembrī, 18:00 stuņdēs Raiņa i Aspazejis sātā, Reigā, Bazneicys īlā 30, byus vīns nu ituo goda Dzejis dīnu latgaliskuokūs pasuocīņu – myusu dīnu latgalīšu dzejis vokors «Gostūs pi Raiņa». Pasuocīnī paradzāts prof. Janinys Kursītis-Pakulis stuosts «Raiņa Latgola», sovus tekstus skaiteis latgalīšu dzejnīki Juoņs Ryučāns, Valentins Lukaševičs, Emileja Kalvāne, Ilze Sperga i c. Latgalīšu vokori Reigā […]
Latgalīši izdavuši puosoku gruomotu par krīzi Par speiti krīzei bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse gruomotu „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”, kurā apkūpotys skaistuokuos latgalīšu literaruos i tautys puosokys, dereigi padūmi lātai saimnīkuošonai i sliminīku lečiešonai, roksti par vacajom krīzem i anekdoti par myusu laiku Latveju i vaļdeibu, myusu dīnu jaunīšu raksteitī stuosti […]
Jau itū sastdīņ vokorā Viļakas nūvoda Šķilbanu pogosta Upītes tautas nomā nūtiks vacuokais latgalīšu festivals “Upītes uobeļduorzs 2010”! Ite pasuokuma programa. 1. Vinsents Kūkuojs 1910 a. Ontons Slišāns 1925 2. Karburators 1935 b. Valentins Lukaševičs 1950 3. Soldanī 2000 c. Mārīte Slišāne 2015 4. Rekovas dzintars 2025 d. Puosoku diska prezentaceja 2040 5. Zintis […]
Nu 2. leidz 6. augustam Preiļūs nūteik „Atzolys” – seminars jaunīšim par Latgolys nūvoda viesturi i kulturu. Itūgod „Atzoluos” pīsadola 20 jaunīšu, leluokuo daļa nu jūs ir nu Latgolys, vysu vaira nu Rogovkys i Kuorsovys. Ari itūgod dalinīku vydā ir puors jaunīšu nu puornūvodu. Seminars „Atzolys” teik reikuots kotru vosoru jau nu 2004. goda, itūs godu laikā […]
Verūs, ka jau nūsaukti “Boņuka” bolvys pretendenti. Cik pīmiņu, apbolvuošona laikam 26. aprelī, dīnu piec “Vuolyudzānu” Rēzeknē. Ka tik na ar sorkonim kovrim, puču buketim i glaunom suknem i smokingim. 😀 Es tai pi seve smejūs. Ir precizys lītys, ir puorprotumi. Laikam beja atkareigs nu pīsaceituoju aktivitatis i redzīņa. Kai jim pasaruodēja. Poša es nikuo […]


text:
Turpinot projektā aizsākto darbu, radās aktīvistu grupa, kuri vēlas pacelt gaismiņā nedaudz piemirsto Izvaltas vēsturi un tautu. Tā arī uzzinājām par mūsu līdzcilvēka, pensionētas vēstures skolotājas Eleonoras Dundures-Jakimovas sarakstīto hroniku par Izvaltu.
Iespējams, mēs nezinām ļoti daudz, bet mums ir iespēja to labot. Varbūt šī izloksnē rakstītā hronika uzburs kādas ainas jūsu iztēlē. Inga
Eleonora Dundure – Jakimova
IZ IZVOLTAS NŪVODA VĒSTURES[1]
Izvoltas nūvoda vēsture legendom apveita –
Tõs ļaužu atmiņõs nanūveita.
Kõpš seņsenim laikim te latgaļu dzymtas myta.
Dzymtas ļaudis medeja, zvejõja, leidumus leida,
Ūgas, sēnes laseidami, pa mežu bīzūknim kleida.
Nu bolkom mõjūkļus taiseja,
Povorda vītai bryunūs mõlus maiseja;
Jumtus ar nīdrem klõja,
Kai nu apakšas vērsaitis mõja.
Lūpu nūvītnes nu kõrtim slēja,
Kur gūvis mõve, aitas blēja,
Mõjas suni nikni rēja,
Jo kaids svešnīks garom skrēja.
Teirumā rudzus, kvīšus, auzas, lynus sēja,
Tū vysu patērēja, todēļ ilgi dzeivot spēja.
Dzymtas sīvas vērpe, aude, apģērbus šyva,
Kū sev un vysu ļaužu prīkam dzīdoja –
Par tū nūvoda mutvõrdu daiļrade stõsta,
Kai myusdīnu folkloras ansamblis klõsta.
Varona meža kūku īskauts, Sargovas azars spūguļõja,
Tys Izvoltas apkaimes saimes barõja.
Nu azara molas žebērkļus, harpūnas raideja,
Ar tim azara zivis baideja.
Pēčõk, teiklus nu lynu dīgim pyna.
Cik azarā zivis dzeivõja, nivīns nazyna.
Myusu seņču dorba tykums
Beja jū dzeives golvonais lykums –
Tys atnõcis leidz mums
Kai senču mantojums.
Kod beja atgõjuse nakts,
Brašõki dzymtas veiri stõvēja iz vakts.
Jī īnaidnīkus syta,
Kaut daudzi kaujā kryta.
Pi vacõs kūkzõgētovas Kazimirovs izroka akmiņa cērvi ar golūdu,
Kas runoj senatnes volūtu.
Šanti mežā, L.Trūļūs apzynõtas senču kopa vītas,
Kur atrostas ir bogõteigas lītas.
Myusu seņču amatnīki tūs dīnu
Var myusdīnu mõkslinīkus põrsteigt šudiņ na vīnu.
Jaunovas, sīvītes kopā guļdeja kai karalīnes:
Saktas, gradzyni, rūkossprõdzes, kokla krelles,
Nu glīmežvõkim, kaula, bronzas spiraleitem gatavoti
Golvas vainadzeni
Cik krõšņi, smolki gatavoti viņi. (9.-14.gs.)
Jauneklim, veirim kopā lyka,
Bez īprīkš mynāto, vēļ bronzas jūstas, kaula sviļpeites;
Vālõkā dzeļzs laikmetā – cērvi, naži, škāpi,
Par kū vēstej kaujõs krytušūs kauli atrostī.
Šudiņ daudzas seņču montas
Atrodušas cytas mõjas –
Skūlas muzejā tõs krõjās,
Kai tys myusu dīnõs nõkās.
13.-14.gs. myusu senčus smogs liktiņs skõre,
Kod te īsorode svežemnīku bori:
Slavi, võci, pūļu pani – nivīns naskaiteja, cik jū beja,
Bet asnis gon daudzim leja.
Myusu tāvi kõjas ova,
Lai izpiļdeitu svešu kungu klaušas.
Senču dīveibu saroksti ir gari,
Jo prūti saskaitiet – tod tū dori.
Par šū jautõjumu nūzeimeigs ir fakts:
Bazneicas vacõs hronikõs atrosts roksts,
Kurā pyrmū reizi rokstu volūtā ir mynāts
Izvoltas võrds – Uschwald – Užwald.
Tī mynāts 1625.gods, kod jezuītu misionāri nu
Dinaburgas (Daugavpiļs) īsaroda Izvoltā.
Rudņas krostā jī ļelus akmiņus vēle
Un pyrmū kūka bazneicu uzcēle (arī Aulejā),
Lai Krystus võrdu vēsteitu
Un ļaužu dvēseles pesteitu.
Nu jezuītu tāvim īvārojamõkais beja
Jõns Lukaševičs (1699-1779),
Kurš, ījimdams prīstera omotu,
Latgalīšu mēlē põrtulkõja pyrmū svātū grõmotu (18.gs.v.)-
Evaņgeliji vysam godam.
Jys poglobõts Ivoltas bazneicas dõrzā,
Kur stõv daudzi kopakmini arvīn.
Un, kurs Lukoševiča võrdu izpēteis,
Tū seno prīstera gors pasvēties.
19.godusymta sõkumā Izvoltas nūvodam sõkõs jauna era,
Jo jezuīti Izvoltas pyrmajai skūlai durovas vēre.
Tys nūtika tai, kai raksteits jezuitu hronikā
Un globõts tautas atmiņā.
1812.godā otkon teik leli akmeņi valti:
Četras ceglineicas, 2,5metru bīzumā jaunajai klūstera ākai
Un grandiozai bazneicai myuri calti.
1817. godā nu Krõslovas te põrcēle jezuītu gimnaziju,
Kuru tejs godūs beidze 110 jaunūs prīsteru –
Tõ laika tautas gora nesēju.
Jūs vydā slovonõkais kliva Jezups Macelevičs (1805-1872),
Kas uzraksteja pyrmū laiceigū latgalīšu grõmotu (1850.g.)-
Pavujciejszona un vyssajdi spossobi.
Jys paglobõts Ludzas bazneicas dõrzā.
Betjezuitus, kai vysur Latvijā, sõpeigi skõre krīvu cara vara.
Ar cara Aleksandra I ukozu
Jim pavēlēja atstõt Izvoltu 24 stuņžu laikā (1820.g.).
Carādami atsagrīzt, jī steidzeigi paslēpe
Dõrgõs relikvijas un zaltu. Kur?
Un šudiņ, lai tu savu slavi caltu,
Tev jõatrūn jezuītu zaltu…
Jo gribi izjust tõ laika elpu,
Apmeklei vacū jezuītu telpu.
Jo pastaigõsi pusnaktī pa koridorim
Bez gaismekļa – vīns pats,
Tev pretim sūļõs skaista jaunova
Boltā apģērbā, kai fatamorgānā.
Jezuiti izmyrējuši divas pazemes ejas,
Kuram nūvadpētneiki vēļ nav atroduši izejas.
Krīvu generali šurpu brauce,
Kod jūs „aukstõ kara” godi sauce.
Jī saceja, ka šū myuri
Var cauršaut tikai ar atomdyuri.
Par jaunõkū Izvoltas vēsturi apmīrynoj zynõtkõri –
Daudz grõmotu izlosi, jo vari.
Tev jõatbrauc un jõnūzastõj Izvoltas nūvoda
Suveizdišķu kolna augstõkajā vērsyunē.
Te tu jussīs kai tõlā senotnē:
Tõli, tõli mejās pakolni, lejas,
Un põri kūku golūtnem redzim –
Aglyunas bazilikas tūrni slīnās.
Vysapkõrt vairõku jyudžu garumā
Nivīna lauku ļaužu oruma.
Vacõki ļauds klusi
Aizgõjuši iz kopu pusi.
Bet jaunī brauc prūm nu seņču mõjas,
Jo piļsātā tim lobõk klõjās.
Gan kolhozi, gan sovu tautīšu vara
Sõpeigi lauku dzeivi skõre.
Mysu pogostā
Tikai Izvoltā vēļ
Zaļõ jauneiba kvāloj.
Te jezuītu celtnei myužeigi stõvēt
Un jūs dorba un gora kultūru slavēt!
2008.goda junī
[1] Raksteits Atskaņu hronikas veidā