text:
Goda arhivs: 2016 »
Izsludynuots “Dvinskas muzikantu” papyldkoncerts
Grupa “Dvinskas muzikanti” pasasoka sovim fanim i izsludynuoj debejis albuma “Dzymtuo puse” papyldkoncertu 30. janvarī 15.00 Rēzeknis Nacionalūs bīdreibu kulturys nomā “Joriks”. Goda izskaņā muzykalajam projektam “Dvinskas muzikanti” tyka izdūts albums ar tituldzīsmis nūsaukumuSkaiteit vaira »
Kaida byus LaKuGa 2016. godā?
Jau vairuokus godus „Latgalīšu Kulturys Gazeta” aba portals lakuga.lv kasdīnys viestej par latgaliskom nūtikšonom. LaKuGā pīejama informaceja par Latgolys regiona i cytur Latvejā i pasaulī dzeivojūšūs latgalīšu profesionalū kulturu, pošdarbnīku aktivitatem muzykā, literaturā, teatrīSkaiteit vaira »
Vēļ var dasaceit pretendentus Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2015”
Da 11. janvara turpynojās dasaceišona Latgalīšu kulturys goda bolvai „Boņuks 2015” par sasnāgumim i padareitū latgalīšu kultūrā 2015. godā. Bolvu sajiemieji tiks nūskaidruoti svineigā ceremonejā 2016. goda 28. februarī, pasnādzūt tuos jau ostoitū reizi. „Boņuks”Skaiteit vaira »
Zīmyssvātku laikā Latgolā izskanēja lobdareibys koncerti
Zīmyssvātku laikā mes, Zīmyssvātku Muzykaluo Apvīneiba (ZMA), sasadorbojūt ar organizaceju “ADRA” i muoceituoju Imantu Gipsli, duovuom prīcu i nadaudz gaismenis vaira par 200 bārnim Ludzā, Rēzeknē i Lūznovā, kai ari svātku koncertu Borkovys dzeivuotuojim.Skaiteit vaira »
Sutrūs prezentēs “Rūžupis veiru” albumu
9. janvarī 19.00 Sutru kulturys nomā nūtiks folklorys kūpys “Rūžupis veiri” albuma prezentacejis koncerts. Īīšonys moksa – 2 eiro. Kulturys i menedžmenta centrys “Lauska” oktobrī izdeve folklorys kūpys “Rūžupis veiri” pyrmū albumu, kurā vydāSkaiteit vaira »
Rotko centrs aicynoj Latgolys muokslinīkus dasasaceit izstuodei “Untitled 2016”
Catūrtū reizi Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā nūtiks Latgolys regiona muokslinīku dorbu izstuode, kurā pīsadaleit teik aicynuoti vysu medeju muokslinīki i muokslys studenti nu regiona piļsātu i nūvodu. Ļaunūt breivu vaļu autoru idejis liduojumam,Skaiteit vaira »
Četrpadsmytuo latgalīšu volūdys apvuiceiba īsuociejim
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” sagatavejuši jau četrpadsmytū latgalīšu volūdys apvuiceibys video, kur itūreiz teik runuots par laiku. Projektu eistynoj: bīdreiba “Bruoli un Muosys”: Sandra Poplavska, Juoņs Rimicāns Video: Studeja 3KM Muzyka: Arņs Slobožanins TekstaSkaiteit vaira »
2015. goda “Latvijas lepnuma” bolvys sajāmuši ari latgalīši
Jau divpadsmytū godu tyka padūtys akcejis “Latvijas lepnums” bolvys 10 nominacejuos. Tuos pīškir cylvākim, kurī kasdīnā spiej īdvasmuot ar sovu pošaizlīdzeibu, nasavteibu, kai ari motiviejuši dzeivē sasnīgt vaira i napasadūt, ar sovim dorbim gluobūt iSkaiteit vaira »
Jau janvarī Ludzā byus apsaverama izstuode “Viss sākās Ļucinas štetelē”
2015. godā Ludzys Nūvodpietnīceibys muzeja darbinīki realizēja Vaļsts Kulturkapitala fonda atbaļsteitū projektu “Viss sākās Ļucinas štetelē”. Parkū taids nūsaukums? Itū frazi nazkod ir sacejs nūvodnīks Hercs Franks, gastejūt Ludzys muzejā. “Štetele” jidišā nūzeimoj mozaSkaiteit vaira »
Kolnasāta 2. janvarī
2015. godā raidejumā “Kolnasāta” tyka runuots par Latgolys ekonomiku, atteisteibu, uzjiemiejdarbeibu, pošvaļdeibom, socialim vaicuojumim, medejim, izgleiteibu i kulturu. Leidza ar diskusejom par separatismu, Latgolys gluobšonys planu i pošvaļdeibu izleidzynuošonys fondu “Kolnasātā” gasteja cīši daudzSkaiteit vaira »
“Dabasu Durovys” teik Muzykaluos bankys finalā
Vakar tyka nūsauktys 15 dzīsmis, kas tykušys Latvejis Radejis 2 reikuotuos dzīšmu aptaujis Muzykaluo banka finalā, pretendejūt iz goda vierteiguokuos dzīsmis latvīšu volūdā titulu. Jūs vydā ir ari grupys “Dabasu Durovys” izpiļdeituo “Šūpuļdziesma”. DaSkaiteit vaira »


c: text/html

text:
17. februarī Bierzpilī, Bieržu Svātuos Annys Romys katuoļu bazneicā nūtiks dzejneicys Bronislavys Martuževys tāva dzīduotajai dzīsmei, Biezpilij i Latgolai veļteits koncerts.
Pasuokumu 15:00 stuņdēs īsasuoks ar Svātū Mišu – aizlyugumu par Martuževu dzymtu. Piečuok sekuos Bronislavys Martuževys tāva dzīduotuo dzīsme “Latvīt, voi nava tev žāl…” Latgolys, Bierzpiļs, Bieržu bazneicys i Martuževu dzymtys kūpsakareibyos. Pāvesta Juoņa Puovyla II muzykals veļtejums kūpā ar prīsterim O.Misjūnu, A.Kazakeviču, R.Rasnaci i M.Ozoliņu, Daugovpiļs Pūļu kulturys centra ansambļa “Barwy Daugawy” vadeituoju Stanislavu Jakovenko, Drycānu gareigūs dzīšmu ansambli “Almus”, Lubānys katuoļu bazneicys ansambli i solistu apvīneibu “Jubilāri”. Pasuokumu vadeis Anna Egliena. Īeja pasuokumā par zīduojumim projektam “Broņislavas Martuževas dzejas klēts”.
Bronislava Martuževa dzymuse 1924. goda 8. aprelī Abrenis apriņča Domopolis (niu Bierzpiļs) pogosta Slavītu sādžā kai septeitais bārns saimē, bet 1928. godā puorsacāluši iz dzeivi Lubuonys pusē.
Dzejneicys dzeivis redzīņa pamati ir veidojušīs Latvejis breivvaļsts laikā, i tūs veiduoja na tik saime, bet ari školys. Pastuoveigu olguotu dorbu jei nabeja struoduojuse, partū ka kai Nacionaluos pretuošonuos kusteibys dalineica i atbaļsteituoja nu 1946. goda leidz 1951. godam globuojās pagreidē sovā “Lazdiņu” sātā. Tī, pagrobā, ari roduos dzīsme, kū zyna vysā Latvejā:
“Kādēļ skumjas tavās acīs šovakar, mans draugs,
Prieka brīdi garām laistu tās vairs neatsauks.”
1951. godā Martuževa tyka apcītynuota i aizsyuteita iz Sibiri, kur 5 godi beja juopavoda smogā dorbā, piec atsagrīzšonys ilgi i vairuokys reizis sekuoja uorstiešonuos slimneicuos i sanatorejuos.
Padūmu Latvejis izdevnīceibys atsasaceja izdūt politīslūdzeituos Martuževys dzejūļus, partū pyrmuos divejis gruomotys “Balta puķe ezerā” i “Rakstītāja” tyka izdūtys ar radineicys Evys Mārtužys vuordu.
Kūpumā tyka izdūti deveni Bronislavys Martuževys dzejūļu kruojumi i divejis izlasis.
Bronislava bejuse tautys teicieja, poša saceriejuse dzīsmem i vuordus, i melodejis. Kinorežisors Zigurds Vidiņš par dzejneicu ir sataisejs dokumentalū kinu “Gaismas lāse”. 2014. godā topa B. Martuževai veļteits koncertuzvadums “Rakstītāja”. Atzeimejūt dzejneicys 90 godu jubileju cykla “Rakstnieki tuvplānā” ītvorūs kinu studeja “Deviņi” i apguods “Zvaigzne ABC” izdeve dzejneicys portretiejumu DVD formatā.
Koč ari dzeivuodama tuoli nu centra i nabyudama kasdīnys sovstarpejā apritē, jei ir sajāmuse vairuokus apbolvuojumus – Treju Zvaigžņu ordini (1994), Rakstnīku savīneibys Goda bolvu par dzejūļu kruojumu “Nopūtas” (1999) i Kulturys fonda Speidulys bolvu par dzejūļu kruojumu „Kā putni dzied” (2004)
Bronislava Martuževa ir teikuse ari tautā zynomū latgalīšu tautysdzīsmi “Zemli zvaigzneite puorguoja”, kū sovulaik īrakstejuse kapela “Dziga”.
Martuževa myužeibā aizguoja 2012. goda 13. februarī.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Piektdiena, 2. maijs 2008 12:01
– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –
Šudiņ beja breineiga dīna. Es nikuo nadarieju.
Aizguoju iz kinu “Irina Palma”.
Gols golā padarieju vaira kai cytom dīnom, partū ka nikas nabeja obligati. Es tai beju izdūmuojuse – nikas nav juodora. Tikai tys, kuo gribīs.
Sakuortuoju ustobu, palieju pučis. Izsvīžu uorā nazkaidus kramaslus.
Vysod jau sasakruoj monts, kuo ir žāl izsvīst par reizis, a kuo navajadzēs nikod.
Es izdūmuoju, ka maņ pateik dzeivuot. Bez kaida īmesļa.
Laikam verūtīs pa lūgu, kai iz īlys viejs dzan smiļkti i gaisā pasaceļ dzaltons maiseņš.
Kai jis ceļās, ceļās. Dasadur trolejbusa steigom, apsatyn ap druoti, saplūk i kreit. Kai otkon pīsapyuš i lieni laižās puori īlai.
Ir reizis, kod pat našmukys lītys ruodīs lobys.
Tuo poša maiseņa zaļā zuoleitē es īneistu, a zylajūs pavasara dabasūs jis izavēre tik vīgls, breivs i kai na nu ituo pasauļa.
Tymā šaļtī es nadūmuoju, ka jis nasapyus symtim godu, ka jis ir myužeigs i myužeigi pluovuos nazkur pa zemi, iudiņūs i samaituos dzeivi cik ļaudim, lūpim i zvierim, putynim, zivim. Cik puču saknis sasapeis juo lomotuos i cik viersyunis natiks jam cauri i nūsmaks.
Jis eistyn byus myužeigs. Cik es dzeivuošu, tik atguoduošu ituos šaļts.
Kai stuovieju pi lūga i vierūs. Kai vīnu šaļti es poša beju tys maiseņš i treisieju nu bailis pagaisynuot sovu vieju i nūkrist.
Taidā jutūnē darātu īsaciklēt – pajimt par plūstu, iz kuo braukt pa dzilim i strāšnim iudinim. Taidu lobu dūmu, ka nikas jau nanūteik, a vysleidza nūteik šmuki i ar mani.
Ka es asu i radzu.
Uorā šmuks laiks. Vyss spryuk augt i zīdēt aizturātā augšonys i zīdeišonys prīcā. Seņ tok beja laiks.
Pīninis rauga pabuozt golvys i zīd. Primulys, narcisis, tulpis.
Zuole sytās nu zemis i stīpās garumā.
Ka nabyutu tik nūdruoztai, varātu saceit, ka kai puosokā, a niule juosoka, ka ir kai dzeivē. Tik dzeivā dzeivē, ka dzeivuot prīca.
Kina suocēs ar liduojumu.
Lidmašyna lānom nūsalaide, jei sleidēja puori teirumim, pļovom, celim. Puori sātom i pogolmim. Cikom jau varēja īraudzēt, ka cylvāki īt sovus ceļus.
Kinys vieršonuos ir taida nūsalaisšona svešā pasaulī i jaunys pīredzis īgiušona.
Kinys laikā var dabuot pīredzi nadzeivojūt – tik verūtīs i kaidu šaļti asūt cytam.
Kina beja par sīvīti, kas izkuope nu ramys i izdarēja vaira kai dreikst.
Jei gribēja izgluobt sovu cīši slymū unuku i aizguoja peļneit naudys iz seksa klubu.
Beja interesnai vērtīs, kai īvuiceitū gūdeigi audzynuotuos i sabīdreibys moralis normu īgrūžuotuos sīvītis rībumu juos sejā nūmaina apjiemeiba padareit sovu dorbu. Labi padareit tū, kū nu juos gaida.
Jei sēdēja iz krāsla i braucēja veirīšu putynus. Jī beja ūtrā pusē sīnai, jūs storpā beja tikai caurums, kam izbuozt cauri.
Jei beja zeme, kas nūdzieš veirīšu guni. Rūka, kas apmīrynoj nazcik veirīšu.
Sabīdreiba jū beja atzynuse par nadereigu. Jei beja par vacu dorba tiergam, jai vaira nabeja pat sovys sātys. Puordavuse unuka uorsteišonai.
Jei nikod myužā nabeja struoduojuse. Jei nikuo namuocēja.
Tok izaruodēja, ka ir vīna līta, kur jei ir vysu lobuokuo. Veirīši stuovēja ryndā piec juos gluostu. Jim navajadzēja nivīnys cytys.
Zalā puors ļaužu šaļtim nazyn parkū smējēs.
Vysod ir interesnai vērtīs kinu kūpā ar svešinīkim. Tei ir taida kai solidaritate, kai kūpeibys sajiuta, kai sovys vīntuleibys puorkuopšona.
Kai zals īsatyn tymsā i vysim prīškā iz boltuo ekrana suoc doncuot breinums.
Tys ir pavysam cytaiž kai gaismys spēlis datora monitorā.
Nazkod vierūs kinu Minskā.
Maņ guoja smīklys tī, kur cyti klusēja. Jī smējēs cytuos vītuos, jī beja cyti. Šaļtim jī dzīduoja leidza. Šaļtim apklusa.
Tai i nasaprotu, kas tys beja. Es nabeju sovejuo.
Kinys beiguos lidmašyna pasacēle iz aizliduoja puori.
Vaira nikod nabyus tai, kai ir bejs. Es asu bejuse tymā kinā, tymā pasaulī.
Vaira nikod es navareišu aizliduot prūm.
Lai kur es ītu i kuo radzātu, es nazkod atguoduošu ituos dīnys.
Izaruodēja, ka kinys zalā vysu svešūs ļaužu vydā beja ari muna draudzine.
Dadzyna iz īlys. Nabeju juos satykuse nu zīmys.
Varbyut nasatyktu vēļ pusgodu.
Breineigi, ka ir draugi. Cik jūceigi ir jūs satikt piec laika i atkluot, ka jī ir. Ka jī ir bejuši vysu laiku, tik jūs nikai nav saguojs satikt.
Ka vyspuor ir tik daudz ļaužu, kas dzeivoj i ir sūpluok, a myusim par tū nav nikaidys dalis. Ka ļauds nikur napazyud i tod, ka mes jūs naredzim. Ka jī nazkai iztīk vysu itū laiku. Bez myusu.
Es navaru byut vysur i byut ar vysim.
Kū vaira ļaužu es sateiku, tū mozuok nu jūs es vareišu satikt kasdīnys.
Kū vaira es daboju, tū vaira byus juopagaisynoj.
Kū vaira zemēs es asu bejuse, tū vaira zemēs es navareišu byut.
Tok tys dūd nazkaidu vīglumu.
Apsazynoj, kuo navari, i saprūti, cik daudz vysleidza vari.
Sevkurā šaļtī atsasaceit nu vysa i suokt vysu nu gola. Vīnkuorši paīt molā i suokt cytaiž.
Partū ka tevī i manī ir vaira vysa kuo, nakai myusim ruodīs.
Pasaulī ir vaira laimis kai dreikst.
Dzeive ir breineiga līta.
Dasadur, dasadur i aizlidoj. Kai dzaltonais maiseņš pavasara viejā.


text:
Ar “Rikšim” sasarunuoja Renāte Lazdiņa
Pīci jauni cylvāki jau janvarī piļneibā izpuordūtā koncertā Latgolys viestnīceibā GORS svieteis jubileju – sovys pīcus godus ilguos attīceibys, kūpā rikšojūt i muzicejūt. Tī ir nivīns cyts kai Ēriks Zeps, Zane Dukaļska, Madara Broliša, Ivars Utāns i Mārcis Lipskis – postfolklorys grupa “RIKŠI”, kas klauseituojim, pīduovojūt sovu jaunū – nu jau ūtrū – muzykys albumu “Sieju sovu”, sūlej ari muzykalus eksperimentus. Par “RIKŠU” kasdīnu i jaunim celim muzykā tikšonuos reizē Rēzeknē izadūd izvaicuot viņ daļu nu grupys dalinīkim – Ēriku, Madaru i Mārci.
Vaira kai nedeļu raudzejom sarunuot tikšonūs, nūprūtams, ka tagad, pyrms svātkim i jubileja koncerta, asat stypri aizjimti?
Ēriks: Mums grafiks vysod ir bejs skrīnūšs, jau suocūt nu Juonim – pīcpadsmit pasuokumi pīcuos dīnuos. Nu, dulli mes asam!
Madara: Daudzi breinuojuos, kai mes varim paspēt byut Bolvūs, Aizkrauklē i Reigā vīnā vokorā. Praseja, varbyut mes kai to dolomēs – divi tī, divi tī i vēļ vīns tī? Bet, nui, vosorys nabeja.
Ir taids teicīņs – kai kugi nūsauksi, tai jis ir peļdēs.
Ēriks: Tū piļneigi var attīcynuot iz mums, iz myusu dzeivi i vyspuor iz “RIKŠU” darbeibu. Tod jau labi, ka mes nanūsasaucem par koč kaidu liduojumu voi, par pīmāru, auli kvadratā. Byutu vēļ trokuok.
Kai izdūmuojot , ka sevi sauksit par “RIKŠIM”?
Ēriks: Suokumā myus sauce par “Vīteru” veteranim, partū ka tai ari beja, mes ari suocem folklorys draugu kūpā “Vīteri”.
Madara: “Vīterūs” kaids laiceņš paguoja, i tuoļuok guojom vuiceitīs – kas iz Reigu, kas kur. I ar “Vīterim” vairs navariejom savīnuot, bet spieļuot ta gribiējuos. Tai ari suocem.
Ēriks: Suocem dūmuot ari par nūsaukumim. Tys guoja lānom, i varianti beja vysaidi, suocūt nu “steiga”, “ūzulakmiņs”, “sābri”, “gosti”. Mums nūsaukumam beja dīzgon daudzi praseibu – lai labi skaņ obuos volūduos, lai ir pozitivs i daudzi kū pasokūšs. Beigu beiguos izdūmuojom škiert tautysdzīšmu gruomotu, saceit “stop”, i, pi kuo piersts apsastuos, tys ari byus. I tai izkryta “RIKŠI”. Niu vaira navarātu īsadūmuot cytaidu nūsaukumu.
Ari pyrms “RIKŠIM” jums kotram īprīkš krītnu laiceņu folklorā saguojs dorbuotīs.
Ēriks: Nā, es naasu ilgi, partū ka ari “Vīterūs” es atguoju dīzgon vālai, kaidā septeitajā ostoitajā klasē, taitod kūpumā folklorā asu kaidus desmit godus. Vysaidā ziņā na daudz saleidzynojūši ar cytim, kuri ar tū nūsadorboj jau nu bierneibys. Maņ bierneibā nabeja folklorys voi tradicionaluos kulturys pamata. Es pats tū atrodu, i par tū es jiutu, ka cytu reizi maņ atsašķir uzskoti.
Madara: Maņ muote kulturys nomā struoduoja, i “Vīteri”, prūtams, jau beja cīši seņ. Es sasadraudzieju tī ar cylvākim, kuri beja “Vīterūs”, nu i, prūtams, jī īvylka ari mani, i maņ īsapatyka. Tai tei folklora aizgoja, i tys beja cīši interesants laika pūsms.
Mārcis: Maņ tys vyss ir jau nu pošys bierneibys, partū ka muns tāvs Einārs Lipskis beja i ir da šam “Vīteru” kapelys vadeituojs. I, prūtams, ka, kapelai veidojūtīs, jis sauce tymā pīsadaleit sovus dālus – mani ir vacuokū bruoli Tomu, kurš tagad ir džezists. I itymā šaļtī es saprūtu, ka folklora ir cīši spieceigs atspierīņa punkts munā dzeivē. Folklorys kūpa ir pīteikami lela bagaža vysmoz pošam suokuma punktam, lai tu vari atsateisteit tuoļuok i byut lobs muzikis. Ansambļa sajiuta, saprast vīnam ūtru, kolektivuo muziciešona – tys ir cīši svareigi, i taišni folklora ir vīna nu tom lītom, kas tū atteista.
Madara: Ari klauseitīs vīnam ūtru īvuica.
Kai folklorys sajiuta vyspuor atīt i palīk cilvāka dzeivē?
Ēriks: Vyss ir atkareigs nu cylvākim apleik i ari nu tuo, ka eistajā šaļtī sasaslādz pareizuos idejis i situacejis. Par pīmāru – es nagribieju īt iz “Vīterim”. Maņ beja dīzgon nūslūguots grafiks jau tymā laikā. Maņ zvona folklorys kūpys vadeituoja i soka, ka jim vajadzātu akordeonistu i voi es navarātu. Maņ tūlaik beja kategorisks nā, i, ka vēļ folklora, nu niparkū nagribieju. Interesis piec atej koč iz vīnu mieginuojumu – jei naatsastuoja. Bezmoz voi ar muoneišonu, lānom es tyku tī īrauts, i dīzgon mudri tys mani aizruove. Partū ka tys, kū es primari tī sajutu, beja kūpā byušona i koč kaidys taidys kolektivuos attīceibys, kaidu nivīnā cytā kolektivā nabeja. Tys ir ari “RIKŠU” pamats, kas ir suokūtnieji izaveiduojs “Vīterūs” – ituos unikaluos savstarpejuos attīceibys.
Mārcis: Attīceibys gon muzykā, gon ari uorpus tuos.
Tagad jius asat postfolklorys grupa, jums beja svareigi naīt viņ tradicionaluos folklorys ceļu?
Ēriks: Tagad, pietejūt postfolkloru studeju leiminī, es saprūtu, ka tūlaik mes bez pruota nūsaukumā īlykom tū apzeimiejumu. Mes apsazynuojom, ka ari “Vīteri” poši par sevi nav taida teiri autentiska folklorys kūpa, i ari mes, suocūt spieļuot, pajēmem gitaru, basgitaru, kas nav folklorys instrumenti, i leidz ar tū koč kaidu definiejumu tam vajadzēja. Patīseibā tikai tagad mes lānom dabojam tū estynū postfoklorys byuteibu.
Kas tod eistyn ir postfolklorys byuteiba?
Ēriks: Postfolklora dasatur pi tradicionaluos kulturys montuojuma, izprūt juo vierteibu, stuosta par juo vierteibu. Postfolklora pasaver iz itū montuojumu nu cyta skotu punkta, tradicionalū muzyku izspieļojūt cytaidā manīrē, saceisim, ar modernuokim instrumentim.
Madara: Bāze i sakne palīk, bet apaug ar koč kū jaunu – instrumentim, aranžeju. Melodeja i vuordi gon nasamaina. Ir jauns skaniejums, bet tei poša vacuo dzīsme.
Voi cyts skotu punkts iz folkloru ir ari jiusu muzykys cīneituoju, sevišķi jaunatnis, dasaisteišonys ākis?
Ēriks: Nui! Maņ personeigi ir mierkis, kab ar laiku “RIKŠU” dzīsmis normalam jaunīšam byutu mp3 listē. Caur sovu muzyku mes varim jaunīšim, nu kurim vairumam folklora ruodīs nainteresanta, paruodeit, ka jei var byut interesanta i ka jamā var atrast jaunīšim ari koč kū aktualu.
Mārcis: Golvanais ir radeit koč kū skaistu, tod ari publika vysod atsasauks.
Jius pošus ari uzvalk jiusu spālātuos dzīsmis?
Ēriks: Maņ jau ruodīs, ka “RIKŠU” leluokī fani ir poši “RIKŠI”. Tai mes par sevi parosti smejamīs, bet tai ari ir.
Madara: Ir gadejīs, ka publika ir nikaida i nazyni, kai uzaluodēt, taiduos reizēs mes spieļojam poši sev tai, ka greida lyust. Vīnolga, voi publika ir vairuok voi mozuok atsauceiga, mes spieļojam ar vysom emocejom i vysu atdevi. Nūejūt nu skotuvis, suokumā parosti ir kaida pauzeite, nivīns nikuo nasoka, vysi ir emoceju pylni i slapni. Ēriks parosti ir iz vysa slapnuokais, īsadumoj, nūturēt akordeonu stuņdi lākojūt.
Klauseituojim sovā pīcu godu pastuoviešonys laikā viertiešonai nūdūmat jau ūtru muzykys albumu. Kas ir jiusu dzīšmu golvonais aranžātuojs?
Madara: Pyrmajā myusu albumā “Pa pyrmam” komponists i aranžātuojs beja Ēriks.
Ēriks: Ar ūtrū ir cytaiži. Vyspyrms laikam ir juopastuosta par ūtruo albuma ideju. Mes nūguojam pi Rēzeknis folklorys kūpys “Rūta” sīvom i palyudzem jom vysys dzīsmis, kurys juos zyna. Vīnā šaļtī saprotom, ka par myusu miseju juobyut Rēzeknis tradicionaluo montuojuma nesšonai tuoļuok, partū ka koč kaids leluoks voi mozuoks dzeivis pūsms kotram nu mums ir saisteits ar itū pusi. Izavieliejom tuos dzīsmis, kurys mums pateik vyslobuok, kurys mes gribim spieļuot, i tod attīceigi suocēs aranžiešonys dorbs. Lai ari kotrai dzīsmei beja vīns viersvadeituojs voi idejis autors, par aranžeju autorim varātu saukt myus vysus, deļtuo ka vysi pīsadalejom itymā procesā. Par aranžejis viersvadeituoju treis dzīsmem ir Mārcis i septeņom es.
Mārcis: Ēriks suoce procesu, ka dzīsmis topšanā vysi ir leidzstuovūši, i mums tys izadeve vysai veiksmeigi – vīns ir atbiļdeigs, bet vysi kūpā improvizej. Beiguos mes lobuokū salykom kūpā. Tys ir vysai naordinars process.
Nu kurīnis smelitēs idejis, klausitēs ari šudiņdīnys popularū muzyku?
Ēriks: Mums nav dūmys, ka muzykai juobyut myusdīneigai. Golvonais, lai mums pošim patyktu, kai skaņ. Tys, kai mes tū dabojam, īt nu myusu pošu pīredzis i īspaidim, i, es dūmoju, tū var ari just.
Mārcis: Prūtams, ir koč kaidys īzeimis nu cytom muzykys grupom, partū ka asam dzierdiejuši gon dīzgon daudz izpiļdeituoju, kas saisteiti ar folkloru, gon cytu muzyku. Leidz ar tū īspaids ir, i dažreiz mes tū pat naapsazynojam. Kai maņ saguoja – beja gobols, kurā es beju izdūmuojs vijūlis partejis melodeju, mes jū spieliejom, i it kai forši skaņ, i tod es suoču dūmuot, kur asu jū dzierdiejs. Suoce aizadūmuot ari puorejī – motivs koč kur ir dzierdāts. Maņ jau, prūtams, ruodejuos, ka es jū asu izdūmuojs, i tod beja klikškis. Izaruoda, ka tei ir vīna cīši slovana dzīsme – nu mots motā! Labi, ka mes atsajiedzem i vysi smejūtīs melodeju nūmainejom.
Ēriks: Bet, nu ūtrys pusis, melodeja, kas tev īīt golvā i skaņ tī vysu laiku, ar laiku suoc ruodeitīs koč kur dzierdāta, i vaira nasaprūti – pats esi izdūmuojs voi koč kur dzierdiejs.
Kas ir pyrmī jiusu kritiki i klauseituoji?
Madara: Tyvuokī cylvāki nūteikti. Es veiram īdūdu pasaklauseit.
Mārcis: Nu, pryncypā tikai tī tyvuokī i daži draugi.
Nav drupeit baist, ka vacuokuo goda guojuma taņtis varātu krateit ar pierstu i saceit, ka jius folklorys dzīsmis maitojat?
Madara: Vēļ mes tū kritiku naasam dabuojuši. Mes vēļ tū gaidom.
Ēriks: Prūtams, vysod postfolklora sasastūp ar kritiku. Mani cīši kaitynoj, ka daudzi cylvāki, sevišķi folklorā, iznycynoj pyrmū i gondreiž golvonū kritereju – folklorai nav autora, tai nav pīdereibys. Tu navari nūruodeit, ka tei ir muna voi myusu dzīsme, i leidz ar tū tu navari aizruodeit cytam, ka jis dzīd napareizi.
Laikā, kod suocet spēlēt kūpā, variejot īsadūmuot, ka piec pīcim godim GORĀ spēlēsit piļneibā izpuordūtu koncertu?
Mārcis: Taida GORA vēļ nabeja!
Ēriks: Rūnūtīs grupai, prūtams, beja kočkaidys dūmys, vīzejis, vielmis i cereibys, kai vyss varātu atsateisteit, bet koč kū taidu konkretu navariejom īsadūmuot. Bet bīži viņ var just, ka ir koč kaids augšejais spāks, koč kaida miseja mums izlykta. Ruodīs, ka nu augšys vyss teik saregulāts tai, kab izadūtu.
Cik tuoli pasaulī latgaliskū skaniejumu jau asat aizvadušs?
Ēriks: Niu mozā koncertturē braucam ir Hamburgu, Berlini i Brēmeni. Dzīduojušs asam četrys pīcys reizes Lītovā, treis reizis Vuocejā, divreiz Francejā, Gruzejā i puora reižu Krīvejā, prūtams, ari Reigā.
Madara: Igaunejā naasam bejušs. Godā mes apmāram divys reizis koč kur nūbraucam.
Kur gribātūs vēļ uzspēlēt?
Ēriks: Gribīs vysakur nūbraukt, tys, maņ ruodīs, ir normali jaunim i aktivim cylvākim. Bet kotram ir koč kaidi sapyni. Man, par pīmāru, ir cīši žāļ, ka mes pīcu godu laikā vēļ ni reizis naasam saspieliejuši Varakļuonūs, kas ir muna dzymtuo piļsāta. Muns sapyns ir kuodreiz spēlēt Varakļuonūs.
Madara: Barkavā, kur ir Zanis dzymtuo puse, mes asam spieliejuši, bet koč kai ir saguojs, ka Varakļuonūs nivīnu reizi. Vairuok saīt spēlēt Vidzemē.
Kai jius izjiutat latgaliskuma viļni, kas tagad apleik nūvārojams?
Ēriks: Piec sovim vāruojumim es saceitu, ka viļņs ir jau puorguojs, i tagad aiz juo ir normala straume. Viļņs beja, kod guoja grupa “Borova MC”, tagad latgaliskais ir normali. Kūpumā situaceja ir mainejusēs. Atguodoju, ka vydsškolys laikā Reigā beja naārtai, ka kaids sadzierd latgaliskū akcentu. Tagad ir pavysam normali īt pa īlu ir runuot latgaliski.
Kai jius kasdīnā teikatēs i kūpā muzicejat? Cik saprūtu, dzeivuošana jums vysim ir dažaiduos Latvejis piļsātuos.
Madara: Mes ar Mārci asam pa Rēzekni.
Ēriks: Zane ar Ivaru ir Reigā. Es koč kur pusceļā, pusi nedelis Rēzeknē, pusi – Reigā, bet koč kai mes esam pīroduši pi tuo. Maksimali izmontojam laiku, kod asam kūpā, i struodojam ari patstuoveigi.
Vysi kūpā sabrauksit iz Latgolys viestnīceibu GORS jau janvara vydā, kab prezentātu sovu ūtrū muzykys albumu “Sieju sovu”. Ar kū puorsteigsit sovus klauseituojus jaunajā diskā?
Ēriks: Pīļaunu, ka taidu disku leluokuo daļa cylvāku nabyus gaidejuse. Mums beja svareigi paruodeit, ka vēļ da šam mes vaicojam sovu skaniejumu, sovu ceļu. Partū jaunajā albumā ir eksperimenti. Tī byus tī paši “RIKŠI”, bet tūmār cyti “RIKŠI”. Ka mes sovu suokūtnejū stilu varātu raksturuot kai tyvuoku autentiskumam i tradicionalajam, tod tagad tys jau ir vaira etnopops voi etnoroks. Albuma nūsaukums apzeimoj myusu mekliejumu procesu i myusu ceļu. Albuma nūsaukums ir nu tautysdzīsmis, kū folklorys kūpa “Rūta” skaita par sovu himnu: “Sieju rūtu, sieju mātru, sieju lilejeņu, sieju sovu jaunu dīnu kai zaļū rūteņu…”. Tam sasavejūt ar myusu stuostu, ruodejuos, ka taišni “Sieju sovu” varātu myus raksturuot.


text:
Gors »
GORS aicynoj iz latgalisku sasadzīduošonu “Vysi muni gosti beja”
2018. goda majā Latgolys viestnīceiba GORS, kas ir pyrmais jaunuzcaltais koncertzals Latvejā 21. godu symtā, sviņ pīktū dzimšonys dīnu. Pīcūs godūs koncertzals ir mainejs na tikai Rēzeknis, bet Latvejis kulturtelpu, bet klivs par LatvejisSkaiteit vaira »
Rēzeknē varēs apsavērt Franciska Varslavāna i juo mozmeitys Frančeskys Kirkis gleznys
Svātdīņ, 25. februarī, Latgolys viestnīceibys GORS Muokslys galarejā atkluos izstuodi “Francisks un Frančeska“ – tymā sasatiks Latgolys muokslinīka Franciska Varslavāna i juo mozmeitys, gleznuotuojis Frančeskys Kirkis dorbi. Izstuode byus simboliska muokslinīku sasatikšona, jo dzeivēSkaiteit vaira »
“Boņuks” par myuža īguļdejumu Aļbertam Spuogim i Lidejai Leikumai
Svātdiņ, 25. februarī, dasmytū reizi tiks padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks“, kur sūpluok pārnejuo goda svareiguokajom latgalīšu kulturys nūtikšonom, personom i aktivitatem par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā tiks gūdynuoti Vuocejā dzeivojūšais literats,Skaiteit vaira »
Nūtiks Aijis Erinis pīminis koncerts
Latgolys viestnīceibā GORS 11. martā 15:00 stuņdēs nūtiks puoragri myužeibā aizguojušuos dzīduotuojis i dzīšmu autoris Aijis Erinis pīminis koncerts “Atsagrīzt”. Pasuokumā prezentēs Aijis rodūšūs dorbu izlasi-albumu. Atguodojūt dzīduotuoju, iz skotuvis Aijis dīnys prīkšvokorā tiksīsSkaiteit vaira »
Suokusēs dasasaceišona “Boņuks 2017”
2018. goda 25. februarī jau dasmytū reizi tiks padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks”. Kab nūskaidruotu “Boņuks 2017” sajiemiejus, teik izsludynuota pretendentu dasaceišona, kas byus da 2018. goda 10. janvara. “Boņuks” ir vīneiguo bolva,Skaiteit vaira »
Zynomi Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2016“ nominanti
Februara golā jau deveitū reizi tiks padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks”, deļtuo, tyvojūtīs “Boņuks 2016” ceremonejai, kuruos nūtikšona byus ituo goda 26. februarī Latgolys viestnīceibā GORS, nūskaidruoti bolvys pretendenti 17 nominacejuos sabīdreibys iSkaiteit vaira »
“Boņuka” bolvys sajiemieji zynomi (+foto, video)
Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks“ itūgod tyka padūtys jau ostoitū reizi. Itymā godā Boņuki par panuokumim 2015. godā padūti 19 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos. „Boņuks“ ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynojSkaiteit vaira »
Nūskaidruoti Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2015“ nominanti
Itūgod jau ostoitū reizi februara beiguos tiks padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks“, deļtuo, tyvojūtīs „Boņuks 2015“ ceremonejai, kuruos nūtikšona byus ituo goda 28. februarī Latgolys viestnīceibā GORS, nūskaidruoti bolvys pretendenti 17 nominacejuos sabīdreibysSkaiteit vaira »
Aicynoj īsnēgt pretendentus Latgalīšu kulturys goda bolvai „Boņuks 2015”
Suokusēs pretendentu dasaceišona Latgalīšu kulturys goda bolvai „Boņuks 2015” par sasnāgumim i padareitū latgalīšu kultūrā 2015. godā. Bolvu sajiemieji tiks nūskaidruoti svineigā ceremonejā 2016. goda 28. februarī, pasnādzūt tuos jau ostoitū reizi. „Boņuks” irSkaiteit vaira »
Izsludynuots “Rikšu” jubileja i ūtruo albuma prezentacejis papyldkoncerts
Jau viestejom, ka janvarī nūtiks postfolklorys grupys “Rikši” pīcu godu jubileja i ūtruo albuma prezentacejis koncerts “Sieju sovu”. Leluos klauseituoju interesis dieļ izsludynuots papyldkoncerts 16. janvarī 15:00 stuņdēs Latgolys viestnīceibys GORS Mozajā zalā. Grupys jubileja i albumaSkaiteit vaira »
“Kapļu” albuma “Ašņa Dasys” prezentacejis koncerts (VIDEO)
Poetiskuo roka apvīneiba “Kapļi” sovys muzykys cīneituojim pīduovoj albuma “Ašņa dasys” prezentacejis koncerta īrokstu. Jaunajā albumā “Ašņa Dasys” īkļautys 10 dzīsmis. Kai soka poši apvīneibys dalinīki – vysys dzīsmis byus par mīlesteibu, koč iSkaiteit vaira »
Nūsaver Latgalīšu kulturys Goda bolvys “Boņuks 2014” padūšonys ceremoneju
Pīduovojam nūsavērt Latgalīšu kulturys Goda bolvys “Boņuks 2014″ padūšonys ceremoneju. Ar bolvys sajiemiejim var īsapazeit iteSkaiteit vaira »
Papyldynuots: Boņuki sadaleiti
Vīna nu goda gaideituokajom nūtikšonom Latgolys kulturā – Latgalīšu kulturys Goda bolvys “Boņuks 2014” padūšonys ceremoneja aizvadeita. Bolvys padūtys 16 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos. Itūgod beja sajimtys 180 dasacejuma anketysSkaiteit vaira »
Prestižai arhitekturys bolvai nomināti objekti nu Latgolys
Eiropys nūzeimeiguokajam apbolvuojumam arhitekturā itūgod nomināts lels skaits kandidatu nu Latvejis, tymā skaitā ari nu Latgolys. „European Union Prize for Contemporary Architecture – Mies van der Rohe Award” ir Eiropys arhitekturys nūzeimeiguokais apbolvuojums iSkaiteit vaira »


text:
Jaunais 2013. gods Rēzeknis Augstškolys Eiropys Socialuo fonda finansātuo projekta „Teritorialuos ideņtitatis lingvokulturologiskī i socialekonomiskī aspekti Latgolys regiona atteisteibā” (2009–2012) dalinīkim ir suocīs ar treju goda dorbu prezentaceju. Ir izguojuse „Latgolys lingvoteritorialuo vuordineica”, kurymā popularzynuotniskā volūdā tīk skaidruota Latgolys kulturys telpys sovpateiba. Vuordineicu skaitietojim pīduovoj 23 autoru kolektivs, kas puorstuov humanitaruos i socialuos zynuotnis.
Izdavums „Latgolys lingvoteritorialuo vuordineica” ir veids, kai, realizejūt storpnūzaru pietejumu, zinuotniskys atzinis padareit zynomys plašuokai sabīdreibai. Vuordineicai ir vairuoki aizdavumi:
– paleidz definēt KAS i KAIDS ir latgaliskais latvyskums, kai tys varātu veiduotīs iz prīšku,
– izceļ latgalīšim sovpateigys viertebys, kas saglobuotys, nasaverūt iz daudzajim nagativajim viesturiskajim i socialajim faktorim,
– konstruej aprisis Latgolys latvīša kulturys telpai i mentalitatei.
Tei ir daudzvolūdu enciklopediska rakstura vuordineica, škirkļu aproksti tymā dūti 4 volūduos: latgalīšu, latvīšu, angļu, krīvu. Teiri tehniski vuordineica sova leluo apjūma dieļ ir izdūta divūs siejumūs: 1. siejums latvīšu i krīvu volūdā, 2. siejums – latgalīšu i angļu volūdā. Latvīšu i latgalīšu volūdā škirklis ir dūts pylnā apjūmā (~1–3 lpp.), bet krīvu i angļu volūdā ir skaitami eisynuotī varianti.
Tei ir pyrmuo taida tipa vuordineica Latvejā, metodologejis ziņā ari plašuokā areālā, kas snādz Latgolai rakstureigu zeimu, simbolu (konceptu) skaidruojumu viesturiskā, folklorys i myusu dīnu perspektīvā. Nūteikti juoatzeimej, ka vīns nu vuordineicys izaicynuojumim beja ari tulkuojums. Eiapaši latgalīšu volūdā, kū tulkuotuoji – Sandra Ūdre i Ivars Magazeiņs – normēja i kuortuoja gondreiž kotrā puslopā.
Gruomotys prezentacejis pasuokumi paradzāti nu februāra da apreļam dažaiduos Latvejis vītuos. Pyrmuo prezentaceja nūtiks Rēzeknis Augstškolā 22. februārī. Izdavums pamatā tyks duovynuots bibliotekom, školom, muzejim, Rēzeknis Augstškolys sadarbeibys partnerim uorzemēs.
Sirsneigs paļdis juosoka tim cylvākim, kas byus ari eipašī gosti pyrmajā gruomotys prezentacejā. Tī ir sovys jūmys profesionāli, kas paleidzejuši šķirkļu tapšonā, bejuši ari pyrmī tuos skaitietuoji i kritiki.
Ceru, ka gruomota byus īrūsmis faktors jaunim pietejumim i dūs impulsu procesim, kas saistuos ar nūvada vuiceibys īvīsšonu školuos.
Ilga Šuplinska,
gruomotys zynuotniskuo redaktore


text:
Svātdiņ, 5. novembrī, 11 stuņdēs Rēzeknis kulturys nomā (Bruoļu Skryndu īlā 3) nūtiks labesteibys koncerts “Atver savu sirdi”, informej bīdreibys “Eņģeļi ar mums” puorstuove Inese Muhamberga. Bīdreiba kotru godu reikoj itaidu koncertu, aicynojūt atbaļsteit Rēzeknis piļsātys i nūvoda bārnus ar eipašom vajadzeibom, kurim ratuos slimeibys līdz tuoluoku fiziskūs, volūdys, kusteibu i cytu vasalam cylvākam tik pošsaprūtamu i napīcīšamu īmaņu atteisteibu.
Koncertu atbolsta i tymā pīsadaleis klavesīniste Ieva Saliete, Puncuļu saime, Inga i Normunds, Rēzeknis kapela “Dziga”, Rēzeknis videjuos paaudzis deju kolektivs “Dziga”, “Ziemassvētku muzikālā apvienība”, grupa “Trešīs Ņutona Lykums”, Lidija Zaičenko nu Daugovpiļs, sporta deju klubs “VIVA”, deju studeja “STOPTIME Dance Studio”.
Bīdreibā “Eņģeļi ar mums” ir apsavīnuojušys saimis nu Rēzeknis i nūvoda, kas audzynoj bārnus i jaunīšus ar eipašom vajadzeibom. Bīdreibā cyts cytu atbolsta i kūpā vaicoj vareibys, kab pozitivi ītekmātu i maineitu sovu i bārnu dzeivis kvalitati.
Īīšona koncertā par zīduojumim. Zīduot var ari iz kontu LV06HABA0551034335290, bīdreiba “Eņģeļi ar mums”, reg. Nr. 40008169258


text:
Nikur gon Leldīnis nasviņ ar taidu sajiusmu, kai Jeruzalemē. Tyvojūtīs svātkim, Palestinā dzeivi temps suoc sist straujuok. Vysi ticeigī gatavojās tikai iz kaidom lelom svineibom. Nu molu molom iz Jeruzalemi, gon pa vīnam, gon puļceņūs suok plyust cylvāki, lai tur Svātuo kopa bazneicā palyugtu Dīvu. Juopīzeimej, ka Svātuo kopa bazneica Jeruzalemē ir kotra svātceļnīka augstuokais mierkis. Tys ir lels svātceļuotuoju laiks, i skaisti ir viņu guojīni ar karūgim, pučem i dzīsmem, seviški šymā Svātajā Godā.
Plašajā Svātuo kopa bazneicā jau vasalu nedeļu īprīkš suoc nūturēt dīvkolpuojumus, i kotru dīnu šī dīvkolpuojumi uorkuotreigi apmaklāti. Lelais vairums dīvlyudzieju ir arabi i armeni, bet natryukst ari nu cytom rasom puorstuovu. Daži ir mierejuši vairuokus tyukstūšus kilometrus lelus attuolumus. Svātku sastdīnā iz bazneicu jau nu agra reita suov plyust dīvlyudzieji. Kotrs ceņšas tikt pyrmais, lai varātu ījemt lobuoku vītu, tyvuok pi oltora. Vokorā, kod suokas dīvkolpuojums, bazneica ir tai puorpiļdeita, ka vysus cylvākus naspēj izjemt, un lela daļa palīk uorpusē, pacīteigi gaidūt izdeveibu īkļyut īškā. Vyrokam kiupūt i mirrai smaržojūt, skaņ svineigajā telpā goreidznīku lyugšonys… Svineigais dīvkolpojums suocīs. Ļaudis Dīva lyudz skaļā bolsā. Daudzi lyugšonuos piļneigi aizamierst. Piec zynoma laika goreidznīki īīt Svātuo kopa nūdalejumā. Tyuleņ suoc dunēt leli bazneicys zvoni, viesteidami vysim ticeigajim Kristus Augšamceļšonuos zeimi. Nu Svātuo kopa dalis izašaun guņs līsmis. Šymā breidī dīvlyudzeju storpā nūsarysynoj naparosta ceiņa i gryusteišonuos, kotrs ceņšas pīkliut uotruok pi svātuos guņs i aizdadzynoj sveici. Kod vysa bazneica ir iluminēta ar spūžajom sveceitem, pasaruoda goreidznīceiba i pasludynoj Kristus namiersteibu. Ļaudis sauc cyts cytam: „Kristus augšamcēlēs!”, aplīcynojūt ar sovstarpeju sasaskupsteišonu.
Tymā pošā laikā nūteik ari žeidu vaimaņuošona pi Solomona tempļa…
Turpretim pasauleigūs Londonys piļsoņu pruoti Leldīnom tyvojūtīs nūdarbynuoti golvonā kuortā ar divim vaicuojumim: kaidi byus laika apstuokli, i iz kurīni izdeveiguok svātkūs izbraukt. Svātku sastdīnā vysys stacejis ir puorpiļdeitys ar izbrauciejim. Kam leidzekli atļaun, brauc tuoļuokuos ekskursijuos – iz Italeju, Egipti, Franceju, Beļgeju i c. Daudzi ceļojumu biroji raunās vaiga svīdrūs, izsnādžut vizys, biletis i vajadzeigu informaceju. Lela daļa tūmār šūs tuolūs ceļuojumus navar atsaļaut, tim juoapsamīrinoj ar Londonys skaistū parku apskateišonu i eistim izbraukumim iz Londonys daudzajom uorpiļsātom. Parosti pyrmūs Leldīnys svātkus angli pavoda klusi: apmeklejūt bazneicu, tikai ūtrā svātku dīnā teik sareikuotys mozuokys izprīcys.
Pi senim igaunim Leldīnys bejušys daudz leluokā cīnā, nakai Zīmyssvātki, jo Leldīnuos beja atļauts prīcuotīs piec patykys. Dažūs nūvodūs seņuok bejušuo paraša Leldīnu reitā saimnīkam pašam nest prīkš mozguošonuos iudini, kurā piec kuortys bejis josamozgoj vysim muojis ļaudim, jo iudiņš tod pasorgojūt acis pret slimeibom. Bez tam, Leldīnuos dreikstēts ēst tikai ar vīnu karūti, kas pyrmā dīnā lītuota, daži šū izraudzeitu karūti turejuši leidz palnu dīnai, kod tymā ījaukti mylti i izcapta karaša, kura globuota leidz lūpu uorā laižamam laikam, tod lūpim dūts pa gobolam nu karašys, lai pasorgoj lūpus pret „ļaunu aci” i cytom slimeibom. Par šyupelem bejis juoguodoj saimnīkam i saimneicai. Kas augšuok varējis izašyupuot, tam vysu godu mīsa līkūtīs vīgla.
Spanejā vaicais, katoliskais kruošņums i vareneiba vēļ atsadzeivoj Leldīnu svātkūs. Cīsšonu nedeļā Seviļā iz Leldīnu procesijom sabrauc ticeigi spanīšu nu vysa pasauļs. Svātkūs Sevilis bazneicu bruoleibys atver sovu bazneicu duorglītu globuotuvis i izjam nu viņom garus sudobra i zyluņkaula krystus, kurus kotra bruoleiba nas sova guojīņa prīškgolā. Bez tam kotram guojīņam ir sova dīvmuote, izgreznuota smogim briļjantim, zalta vaiņagim i izgērbra zaltu izšyutā purpura mētelī. Kotrys bazneicys bruoleibys lūcekli, pīsadolūt guojīņūs, ir tārpušīs sovaidā vydslaiku tārpā, kurs kotrai bruoleibai ir sovaiduokā kruosā. Sovaidi golvys turbani, ar divom ovu škierbom, ir vysim vīnaidi. Dagūšom svecem rūkuos ticeigī bruoli ik pa divi ryndā nabeidzamā procesijā pavoda madonnu oltorus, kuri ir tik smogi, ka ir piec symts sūlim nesiejim juopuorsamaina. Vīns taids guojīņs ilgst ap 12 stuņdis. Bet vyssvineiguokais ir breidis, kod naktī nu Zaļuos catūrtdīnys iz Lelū pīktdīnu San Lorenco bazneicā tymā par tyukstūšim lelu ļaužu pyuli pieški pi krysta siltueta atmirdz Pesteituoja – cīteja zeime – „Jesus del Gran Poder” tāls.
Myusu Leldīnys nav dūmuojamys bez kruosuotom ūlom i šyupelem. Latvīšu senuos parašuuos i ticejumūs teikts, ka ūlys kruosojamys ar pierts slūtys lopom, seipulu myzom i citim muojis leidzeklim. Leldīnuos piec īspiejis juovuorej daudz ūlu, tod tleitis barojās. Lai vysys dātu daudz ūlu, tod Leldīnuos ūlys ādūt čaulu labi smolku sadrupynoj. Ūlys mainejuši sovā storpā vēļ kai draudzeibys zeimi. Jo vairuok ūlu byus saimneicai Leldīnuos, jo leluokys izredzis, ka tai nuokušā godā byus lels gonompulks i daudz pīna. Leldīnu reitā juosaceļ jau ap saulis lāktu i juosamozgoj takūšā iudinī, tod, jo labi īsaklausūt, varūt dzierdēt sovaidu ryukšonu i redzēt sauli šyupojamīs. Jo kaids, kurs īprīškejuos dīnuos kuoris šyupelis, tod tagad nakar, tod labi gari atsarībūt pi tuo lūpim.
„Eite prūjom, Zīmas svātki,
Ar malnom kanepem:
Maņ atnuoce Leldīneite
Ar skaistom ūleņoml”
Leldīnu uorejī simboli: šyupelis i ūlys, obi tī dzeivi vēļ myusu dīnuos, i dzeivuos jūprūjom. Bet senū latvīšu ticejumūs nav nikas mynāts par zači, sakarā ar Leldīnom i ūlom. Tagad gon bez zača naizteikam, jo Leldīnu postkartis veikalūs mudžēt mudž ar začim. Tys, dūmojams, nuocis kluot nu cyturīnis. Leldīnys pīleidzynuotys Zīmyssvātkim, i tuos svietejamys „treis dīnys”:
Gausi nuoce, dreiž atguoja
Tei boguota Lela Dīna:
Treis dīneņas, treis naksneņas
Īt pa kolnu kyupādama.
Pi mums Leldīnys naktī ticeigī pavoda bazneicā, kur bazneickungi nūtur skaistys muoceibys i ticeigī svineigi apstaigoj „krysta ceļu”, nūlyudz „Ryugtūs žālumus” i dzīd cytys gavieņa boguotys saturā i meldijā dzīsmis. Šuos svātuos nakts i Leldīnys reita īspaidi vysdziļuokī nu vysim katuoļu svātkim. Zeimeiguo Leldīnys reita proceseja, kaida pi mums parosta, nav vysā Katuoļu Bazneicā, bet tikai Spanejā i pi mums, kas bejom cīšūs sakarūs ar Pūlejis katuolim i jūs īrodumim. Leldīnys svēteituo maļteite, tūmār ir par lelu puškojumu myusu dzeivē i paliks svēteiga.
Na tik Leldīnuos, bet ari Pyupolu svātdīnā, Zaļā catūrtdīnā i Lelā pīktdīnā myusu seņčim bejuši sovi ticejumi i īražys. Tai, jo Pyupolu svātdīnā glauda kurmi, i piec tam ar tū pošu rūku zyrgus, tod aug brangi zyrgi. Paraša ar pyupulim pērt ir vēļ mūdē šuboltdīn’: „opols kai pyupols”. Zaļuos catūrdīnys reitā juonūker vystys i juoaiznas iz tū vītu, kur vālās, lai tuos pa vosoru dzeivuotu, tod tuos ari tur dzeivuos i naīs vosoru duorsūz i labeibā. Tod vēļ Zaļuos catūrtdīnys reitā jaunom meitom juoīkuļ iudinī ūla i tur juosamozgoj, jo vālās byutu ilgi jaunys i skaistys. Taipat šymā reitā juolosa nu zemis skaidenis, tod vysu godu atrass raudivu i cytu putynu ūlys, zemē naudu i arvīnu smaideis laimis.
Tai apmāram atsabolsojušuos senū Leldīnu svineibys myusu tautys dzīsmuos i ticejumūs.
Ej, ar Dīvu, Lela dīna,
Mes tevi skaisti vadeisim:
Nuoc otkon cytu godu,
Mes tevi skaisti sajemsim.
Olūts: Latgolas Vōrds. – Rēzekne, 1933. g. 12. aprelī. – Nr. 15.-16. pl. 3


text:
Nāve
Guoja pa ceļu vīna nabadzīga buorinīte un cīši gribēja ēst. Jei veras: stuov lela šmuka pils. Buorinīte dūmoj: "Aizīšu es tymā pilī un paprasīšu gabaliņa maizes." Aizguoja buorinīte tymā pilī un prosa gabaliņa maizes. Jei dzierd bolsu: "Ej uorā, nikas te maizes nadūt, maizi vajag nūpelnēt!" Lai buorinīte lyudzja cik lyugdama, bet nikuo nadabuoja. Izguoja buorinīte uorā nu pils un īt tuoļuok. Guoja jei guoja, bet nu sluobuma jau naspēja īt. Pakrita buorinīte uz zemes, kur auga rudzi. Golva jai cīši suopēja un buorinīte suoka ar osorom lyugt Dīvu, kab jis dreižuok atsyutītu jai Nuovi. Dīvs izklausēja juos lyugšonu. Pasacēļa lels vējs ar pārkyuni, paspeidēja zibeņi, un atguoja uz zemi nu dabasu vīna sīvīte, kura beja apvylkta boltuos drēbēs un uz placim turēja izkapti. Sīvīte itei pīleika pi buorinītes un mīļi runuoja. Buorinīte suoka runuot un prasīt sīvītes: "Pajem mani un nūnes pi munas nūmyrušuos muotes." Sīvīte itei beja Nuove, kuŗa, nekuo napasacīdama, pacēla nu zemes buorinīti un nūnesja. Nesja jei jū nesja un atnesja uz lelu dzeļža pili. Vuorti uz reizes atsadarīja un Nuove kai putns īlecja lelā ustobā, kur beja pylni goldi ar traukim un tymūs traukūs beja vysaidi duorgi ēdiņi. Vysur varēja redzēt daudz galviņu mozū bārnu. Buorinīte īguoja ūtrā kambarī un izdzierda bolsu sovas nūmyrušuos muotes, kura vaicuoja nu Nuoves, kam jei tai agri atnesja juos bārnu, kurs vēļ varēja dzeivuot uz zemes. Nuove jai atbildēja, ka atroduse itū buorinīti bodā mierstūšu uz ceļa: "Buorinīte suoka lyugt un prasīt manis, kab es jū nūnastu pi juos muotes. Pajem tu tagad jū, baroj un muoci kai cytas muotes sovus bārnus," pasacīja Nuove. Pajēmja muote sovu bārnu un nūnesa uz sovu kambari, kur suoka dzeivuot kūpā ar nūmyrušim zam zemes tymā dzeļza pilī.


text:
Latgalīšu muzykys grupa “Borowa Mc” piec ilguoka puortraukuma klauseituojim pīduovoj jaunu dzīsmi “Eima, eima”. Dzīsme ir kai pagrīzīņa punkts grupys planūs īraksteit jaunu albumu.
Dzīsmei par pamatu jimta latgalīšu tautys dzīsme, kuruos apdari veiduojuse Guntra Kuzmina. Dzīsmis teksta autors ir Aigars Runčis, tymā izmontuoti ari tautys dzīsmis vuordi.
“Mums pateik struoduot ar tautys dzīsmem, interpretejūt tuos sovā veidā, caur vysym zynomū izstuostūt jaunu stuostu. Ari dzīsmē “Eima, Eima” izstuostom jaunu stuostu. Lelai daļai klauseituoju ruodeisīs, ka itei dzīsme ir par mīlesteibu, kas tai ari ir. Tik kaidu!? Mīlesteibys ir tik dažaidys! Es itū dzīsmu veļteju sovom mozajom meiteņom,” stuosta grupys solists Aigars Runčis.
Dzīsmis īrokstā “Borowa Mc” sasadorbuojuse ar grupys jau īrostū producentu Gintu Stankeviču.
Grupys “Borowa Mc” tyvuokuo uzastuošona paradzāta jau 21. majā Latgolys muokslys svātkūs “Krāsas karogā” Daugovpiļs nūvoda Vyškūs.


text:
Posts Tagged ‘Kalvis Ozols’
The Major List: Latvian league roster applications
This article(let’s be modest, this list) reveals approximately 70% of all the players, who will step on the ice for a Latvian league game next season. Today a list of roster applications was published in Sporta Avize. However, HK Ogre and Lithuanian Orakulas Vilnius have not submitted applications as of yet.
HK Ozolnieki/Monarhs
The team has not added a single player to the roster, the teams will still consist of veteran Latvian players, who have played for Ozolnieki/Monarhs (Vilki Riga, HK NIK’s Brih Riga) for many, many years. Naturally, team also includes several younger players, like Kristaps Stigis or Aldis Pizans.
HK Ozolnieki/Monarhs roster:
Metalurgs Liepaja-2
Metalurgs farm club has only a couple of minor additions, but most of the new faces on the Metalurgs Liepaja-2 roster will come from the Metalurgs U18 team.
Metalurgs Liepaja-2 roster:
DHK Latgale
DHK Latgale roster:
Zemgale
Zemgale roster:
SK LSPA/Riga
SK LSPA/Riga roster:
Prizma Riga
Prizma Riga roster:
Written by Didzis Rudmanis
August 24, 2010 at 10:44
Posted in Latvian league
Tagged with Aigars Mironovics, Aigars Pauce, Aldis Pizans, Aleksandrs Kercs, Aleksandrs Siskovics, Andis Abolins, Andrei Lukin, Andrejs Kondrovskis-Kudrjavskis, Andrejs Smirnovs, Andris Vegners, Ansis Brikainis, Armands Holms, Arnis Kusins, Artjoms Ogorodnikovs, Artjoms Sutovs, Arturas Kuzmicius, Arturs Abolins, Arturs Batraks, Arturs Kuzmenkovs, Arturs Sevcenko, Arvis Petunovs, Bruno Zabis, Dags Laucins, Dairis Zarins, Daniel Bogdziul, Daniels Riekstins, Davis Paipa, Deniss Baskatovs, Deniss Martjusovs, DHK Latgale, Dmitrijs Ankudinovs, Dmitrijs Labovskis, Edgars Apelis, Edgars Cuss, Edgars Dzirkalis, Edgars Kurmis, Edgars Opulskis, Edgars Rozentals, Edgars Siksna, Eduards Bullitis, Eduards Zenins, Edvins Kolcins, Egidius Bauba, Egils Kalns, Eriks Bisenieks, Eriks Ozollapa, Filips Plostnieks, Gatis Bruders, Gints Leitis, Hardijs Paradnieks, Henrijs Uzraugs, HK NIK's Brih Riga, HK Ogre, HK Ozolnieki/Monarhs, Imants Lescovs, Ivans Dmitrijevs, Ivans Kokins, Janis Auzins, Janis Kalnins, Janis Liepa, Janis Lukasevskis, Janis Sahno, Janis Vegners, Janis Zarins, Jevgenijs Fjodorovs, Juris Ziemins, Justas Steponaitis, Kalvis Ozols, Karlis Hirss, Karlis Zakrevskis, Kaspars Kragis, Kriss Kupcus, Kristaps Kruze, Kristaps Riekstins, Kristaps Stigis, Kristians Drelings, Lauris Dzerins, Lauris Ziemins, Leonards Rimjans, Livars Lans, Maksims Firsovs, Maksims Krutjko, Maris Dreilings, Marks Zeldess, Metalurgs Liepaja U18, Metalurgs Liepaja-2, Mihails Bogdanovs, Miks Komuls, Mikus Hermanis, Nauris Buskevics, Nauris Grinvalds, Nikita Krilovs, Nikolajs Jakovlevs, Nikolajs Jerofejevs, Ojars Smaukstelis, Olegs Koreskovs, Orakulas Vilnius, Oto Everss, Otomars Plinta, Pauls Hodzko, Pauls Krumins, Pavels Tribuncovs, Peteris Ostosovs, Peteris Pujats, Prizma Riga, Raivis Cimoska, Raivis Turks, Ralfs Barkevics, Reinis Demiters, Renars Kalinovskis, Renars Kazanovs, Renars Zeltins, Renats Vabiscevics, Ricards Berzins, Rihards Grigors, Rihards Kepitis, Rihards Malinovskis, Rihards Strauss, Rinalds Audziss, Rodijs Razmuss, Romans Glazkovs, Romans Sevcenko, Ronalds Burnickis, Ruslans Kurelass, Sandis Saulite, Sandis Sostaks, Sandis Virkstenis, Sergejs Kuznecovs, Sergejs Petuskovs, Sergejs Povecerovskis, Sergejs Tarabrins, Silvestrs Kulins, SK LSPA/Riga, Vadims Miscuks, Vadims Romanovskis, Vadims Sinakovs, Vadims Solovjovs, Valters Freijs, Viktors Lobacovs, Viktors Rutkovskis, Viktors Sorins, Vilki Riga, Vilnis Vabolis, Vitalijs Goncaruks, Vitalijs Gurevics, Vitalijs Lescovs, Vladislavs Balakuns, Vladislavs Dudins, Vladislavs Lescovs, Zemgale


text:
21. janvarī Rēzeknē nūtyka bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” kūpsapuļce. Vīna nu aktivitatem piec atskaitem , vieliešonom i jauna godu planu sprīsšonu, beja „Pasauļa kopejneicys” principa diskuseju grupys, kurymuos tyka daleita pīredze i pasasmalts jaunu ideju.
.
Vīnā nu kopejneicys sarunu grupom tyka vaicuots: kaids tovupruot ir idealais latgalīts i latgalīte? Apkūpojūt LgSC bīdru saceitū i raksteitū, saīt:
.
Ideals (daudzfunkcionals) latgalīts ir:
• apzineigs, runuoteigs (atsoka iz bīdru e-postim);
• daudzi dūmoj i daudzi dora;
• struodoj ar golvu i ir inovativs (vysa kū jaunu izdūmoj);
• var tuoli aizīt i pa snīgu staiguļuot (lelys kuojis);
• videi i sīvītem draudzeigs;
• mugurkauls nu tārauda (nabāg nu sīvys);
• prūt vuoreit studini i suoleit ogūrčus;
• soka „nā!” kārdynojumim (tik na sīvīšu);
• mierķtīceigs;
• elasteigs (soka: paļdis, lyudzu, ka vajag var pasceit ari: ej dierst);
• zyna IT, izmontoj latgalīšu volūdu škārsteiklā;
• lelys smadzinis i spieceigys rūkys;
• atbiļdeigs i jautrs (obi leidzsvorā).
.
Ideala buoba, buobeņa, latgalīte:
• vyss tys pat, kas latgalīts +
• žūgvuovere (piec vajadzeibys haotiska byutne, kas nalaiž montu zyudeibā);
• lobim pīduovojumim vysod atvārta (lobim pīduovojumim!);
• sportiste, „komsamolka” i šmuka buobeņa;
• ar bīzim kuopustim (korstym nu plitys);
• prūt nūvierteit cylvākus;
• ar garym motim i lelom kryutim.
.
Kaidom eipašeibom i parametri piec Tovu dūmu vēļ byutu juopīmeit idealam latgalīšam i latgalītei?
.
Myusūs kotrā ir koč kas nu idealūs latgalīšu… Prūtam byut struodeigi i nūpītni, piec dorba ari pasaļusteit, pastuosteit jūkus, kūpā pasasmīt.


text:
Dzaltonuos kūku lopys, kurys zeme jem sovā kliepī, līcynoj na tikai par jaunuo vuiceibu/studeju goda suokumu, bet ari par akteivuoku bīdreibu darbeibu. Tai nūtics i Jelgovā! Latgolys studentu centrs piec vosorys otkon ir suocs sovu darbeibu ar jaunu sporu!
Lai tī, kas vēļ nikuo nav dzierdiejuši par LgSC, izzynuotu, kas mēs asam i kū doram, 17. septembrī Jelgovā nūtyka izgleitojūšais seminars par LgSC (gon par bīdreibu kūpumā, gon par tū, kū goda laikā ir paveics tīši Jelgovys birojs). Piec tam visi kluotesūšī, dzardami čaju ar capumim, kūpeigi vērēs kinu „Latgale – trīs stāsti”. Šymā vokorā aktivitate nu svešim cylvākim beja leluoka kai porosti. Pasuocīni apmeklieja pat katuoļu prīsters i muosa.
Bet nuokušajā dīnā, 18. septembrī, mes reikuojam foto orientiešonūs „Īpazeisti Jelgovu”. Daleibnīkim tyka īdūtays kartis, ar atzeimuotim kontrolpunktim, kur atsarūn objekts, ar kuru juonūfotografejās. Bet pošu objektu fragmenti beja nūbyldāti i izprintāti iz atsevišķas lopys, kūpā ar mozu aprokstu par konkrētū vītu latgalīšu volūdā. Šymā pasuocīnī gon aktivitate nabeja tik lela, kai carāts. Bet dīzgon likumsakariegi, jū tymā nedelī kotru dīnu leja leits, bet tajā laikā, kod nūtyka orientiešonuos, leits leja eipaši stypri, ka daleibnīki finišejūt beja izmierkuši leidz pādejai veileitei, bet, kas prīcej – smaideigi! Jī atzyna, ka pasuocīņs beja jautrs i interesants.
Tai i paguoja latgalīšu nedele Jelgovā. Cerams uzrunuotī latgalīši, kuri vēļ nav LgSC bīdri, klius par taidim i nuokušūs pasuocīņus mes reikuosim vēļ kupluokā skaitā!
Jelgovys LgSC birojs


text:
Daugpiļs
Daugpiļs (latvīšu: Daugavpils) — mīsts Latgolys dīnavydūs pi Daugovys. Pats lelais mīsts Latgolā, ūtrais pa lelumam mīsts (piec Reigys) Latvejis Republikā. Latgolys regiona ekonomiskais i vuiceibys centrys, vīns nu diveju (sūpluok Rēznis) golvonūs Latgolys kulturys centru, Daugpiļs nūvoda administrativais centrys.
PasaukysLabot
Daugpiļs — vītejuos baltu volūduos (latgaļu, lītaunīku) tradiceigai lītuota senejuo mīsta pasauka.
Dynaburgs — Daugpiļs mīsta oficialuo pasauka nu XIII da XIX g., cālusēs nu vuocīšu volūdys.
Ar vuordu Dünaburg vuocīšu volūdā viesturis olūtūs suokta apzeimuot myurine piļs, kuru Livonejis ordyna magistrys Ernsts fon Ratsenbergs (Ernst von Ratsenberg) 1275 g. pastateja latgaļu piļs Naujinis vītā i kuru īskaita par Daugpiļs mīsta suokom.
Dynaburga vuords vuocīšu volūdā, taipoš cytuos volūduos (puoļu: Dyneburg, krīvu: ДиHaбypr) Daugpilei apzeimuot oficialai lītuots da poš 1893 g., kod cara vaļdeiba mīsta puorsauce par Dvinsku (ДBиHck), a runuvolūdā – vēļ i XX gs. suokuos.
Borisoglebskys (krīvu: Бopиcorлeбck) — laiceiguo Daugpiļs pasauka nu 1656 da 1667 g.
Daugpiļs tai puorsauce piec tuo, kod 1656 g. jū aizjēme Krīvejis cars Aleksejs Mihailovičs. 1667 g. Krīveja atdeve Daugpili atpakaļ Puolejai, i mīstam otkon atjaunynuota pyrma tuo bejušuo pasauka – Dynaburgs (puoļu Dyneburg nu vuocīšu Dünaburg).
Cytys pasaukys:
Oficialuo pasauka latvīšu volūdā – Daugavpils.
Pasauka cytuos volūduos:
- latgaļu: Daugpiļs
- latgaļu: (poetiskuo pasauka) Dveiņuva
- lītaunīku: Daugpilis
- krīvu: ДayraBпилc, ДBиHck
- boltkrīvu: Дaўraўпiлc; ДзBiHck
- puoļu: Daugavpils, Dyneburg
- vuocīšu: Daugavpils, Dünaburg
- igauņu: Väinälinn
- suomu: Väinänlinna
Viesturiskuos i sūpluokuos pasaukys:
GeografejaLabot
Vīta i reļjefsLabot
Daugpiļs irā Latgolys dīnavydūs, pi leluokuos Latgolys upis — Daugovys, natuoļ nu Lītovys i Boltkrīvejis rūbežu.
Daugpiļs geografiskuos koordinatys:
- 55° 53′ 0″ N (55,883333° N), 26° 32′ 0″ E (26,533333° E)
Atostumi nu Daugpiļs:
- Lītovys rūbežs – 25 km;
- Boltkrīvejis rūbežs – 33 km;
- Aglyuna — 52 km;
- Preili — 58 km;
- Leivuons — 61 km;
- Rēzne — 90 km;
- Krīvejis rūbežs — 120 km;
- Viļne — 214 km;
- Viļnis gaisūsta — 219 km;
- Reiga — 229 km;
- Reigys gaisūsta — 232 km;
- Minskys — 250 km;
- Vicebskys — 250 km;
- Pīterpiļs — 538 km;
- Moskova — 845 km.
Daugpiļs azariLabot
Daugpiļs mīsta teritorejā 12 azaru:
Daugpiļs upisLabot
Daugpiļs mīsta teritorejā 5 upis:
Cyti iudiniLabot
KlimatsLabot
Klimats Daugpilī leidzeigs kai cytur Latgolā i koņtinentaluoks kai cytūs Latvejis regionūs. Vysuzamuokuo Daugpilī registrātuo temperatura beja — 43° C, vysuaugstuokuo +36° C.
DemografejaLabot
Dzeivuotuoju skaitsLabot
Etniskais sadorsLabot
Daugpiļs dzeivuotuoju lelumam (>80%) dzymtuo volūda irā krīvu. Kasdīnā krīvyskai runoj na viņ krīvi, a i boltkrīvi, ukraini, puoli, žydi, taipoš lela daļa latgaļu. Cyti latgali kasdīnā runoj latgaliskai voi latvyskai.
Daugpiļs etniskūs latgaļu puorsakrīvuošonu XX godusymtā vadynuoja, nu vīnys pusis, sovetu rusifikacejis politika i lelī krīvvolūdeigūs ļaužu imigracejis māri, nu ūtrys pusis, latvīšu diskriminejūšuo nūstota pret latgaļu kulturu. Itei nūstota atsaroda deļ XX gs. 20-tūs i 30-tūs godu mononacionalizma propagandys, pasastyprynuoja K. Ulmaņa autoritaruo režima laikā i tuoļuojuos da poš XX godusymta beigu.
Nu šudīņdīnys Daugpiļs dzeivuotuoju latgaļu irā apmāram 15% (~16 tyukstūšys), tok latgalisku ciļmi tur labtik leluoks procents daugpilīšu.
ViestureLabot
- XII gs. — viesturis olūtūs pīmynāta senejūs latgaļu piļs Naujine (Novena).
- 1275 g. — Livonejis ordyna magistris Ernsts fon Ratsenbergs (Ernst von Ratsenberg) latgaļu piļs Naujinis vītā suoc stateit myurini pili - Dynaburgu (Dünaburg). Itū godu īskaita par Daugpiļs mīsta īstateišonys godu.
- 1277 g. — lītaunīku kunigaikštis Traideņs (Traidenis) kreit viersā Dynaburgam.
- 1312 g. — lītaunīki aizjam i iznycynoj Dynaburgu.
- 1313 g. — Livonejis ordyna magistrys Gerhards fon Jorke (Gerhard von Jorke) atjaunynoj Dynaburgu.
- 1403 g. — lītaunīku kunigaikštis Vītauts (Vytautas) kreit viersā Dynaburgam i jū iznycynoj. Vuocīšu brūninīki atdaboj piļs i jū atjaunynoj.
- 1418 g. — lītaunīku kunigaikštis Vītauts otkon kreit viersā Dynaburgam i jū nūdadzynoj.
- 1481 g. — Krīvejis kunigaits Ivans III aizjam Dynaburgu i jū iznycynoj.
- 1559 g. — Dynaburgu par 700 000 daļderu īmej Puolejis kieneņam Zigizmundam II Augustam.
- 1561 g. — Dynaburgs teik par Inflaņtejis centru.
- 1577 g. — Ivana Borguo vodomi krīvu karapulki iznycynoj Dynaburgu. Pili atjaunynoj cytā vītā - 18 km zamyn pa Daugovu pi Šyuneicys ītakys Daugovā.
- 1582 g. — Dynaburgam daškiertys Magdeburga tīseibys (mīsta tīseibys).
- 1625 g. — jezuitu kleštors īstota Dynaburgā školu, ite pyrmuo škola Latgolā.
- 1626 g. — švedu kieneņš Gustavs II Adoļfs rauga aizjiems Dynaburgu, a Smolenska karaviersinīks Aleksandrys Goņsevskis nūgrīž viersākritīni.
- 1656 g. — Dynaburgu aizjam Krīvejis cars Aleksejs Mihailovičs.
- 1656-1667 g. — Dynaburgu puorsauc vuordā Borisoglebskys (Бopиcorлeбck).
- 1667 g. — Krīveja atdūd Dynaburgu Puolejai.
- 1772 g. — Dynaburgu daškir Krīvejai.
- 1794 g. — Kosciuškys sasaceļšonys laikā puoļu sasacāluoji, vodomi generala Oginska, īkreit Dynaburgā i nūdadzynoj jū da pamatu.
- 1810 g. — Dynaburgā pastateita jauna pyrmuos klasis styprūtne, kam Napoleona Bonaparta karapulki īkreit Krīvejā.
- 1812 g. — piec garu ceikstīņu Napoleona armeja aizjam i nūdadzynoj styprūtni.
- 1813 - 1827 g. — styprūtnis stateiba suocama nu jauna.
- 1826 g. — suokts stateit Jaunais Forštats.
- 1831 g. — Greiva daškierta Daugpilei (Vitebska gubernejai), tok par 18 godu deļ nazynomu īmešļu daškierta atpakaļ Kūrzemis gubernejai.
- 1833-1841 g. – pastateita Daugpiļs sorgdamba.
- 1849 g. — Greiva otkon atškierta nu Daugpiļs.
- 1855 g. — Pīterburgā apstyprynoj jaunu Dynaburga raisteibys planu, kurymā paradzāts stateit niulejū Daugpiļs Jaunstateibys (HoBoe CTpoeHиe) rajonu.
- 1856 g. — Jaunstateibā pastateita dzeļžaceļa vagonu remontdareitova (šudiņ - pasajāmums Lokomotivs).
- 1858-1861 g. — pastateita dzeļžaceļa lineja Reiga-Dynaburgs — pyrmais dzeļžaceļš Latgolā
- 1861 g. — atdareita dzeļžaceļa lineja Reiga-Dynaburgs.
- 1860-1862 g. — caur Dynaburgu stateita dzeļžaceļa lineja Pīterburgs-Varšova.
- 1893 g. — pa Krīvejis imperatora Alaksandra III riedejumam Dynaburga puorsauc vordā Dvinsk (ДBиHck).
- 1893 g. — pastateita Martina Lutera ļutaru bazneica.
- 1902 g. — pastateita Sv. Marejis katuoļu bazneica.
- 1905 g. — pastateita Borisa i Gleba pravoslavu katedrale.
- 1920 g. — Dvinsku puorsauc vuordā Daugavpils — ite senejuo latgaļu pasauka, damāruota latvīšu volūdai.
- 1935 g. — atdareits tylts nu Daugpiļs iz Greivu — pyrmais Baļtejis vaļsteibuos tārauda tylts.
- 1937 g. — pastateits Vīneibys noms.
- 1953 g. — Greivu otkon daškir Daugpilei.
- 1959 g. — centrā pastateits pyrmais Daugpilī pīcstuoviņs kuorms.
- 1959 g. — īstateita Kimiskuos škīznys taiseitova, jei pasadora par vysuleluokū taiseitovu Latvejis SSR teritorejā.
- 1961 g. — aizsuokta Daugpiļs Kryžu rajona stateiba.
- 1965 g. — Esplanada rajonā pastateits pyrmais Daugpilī deveņstuoviņs kuorms.
- 1989 g. — dabeigts stateit Vīneibys tylts.
Daugpiļs mīsta dalisLabot
Pa Daugovys lobajai molai izalikaliejušys itaidys mīstadalis:
Pa Daugovys kairajai molai izalikaliejušys itaidys mīstadalis:
SlavvītysLabot
Arhitekturys pīminiekli:
- Daugpiļs styprūtne
- Jumprovys Marejis (Dīvamuotis) bezvaineiguos ījimšonys Romys katuoļu bazneica
- Sv. Pītera i Puovula Romys katuoļu bazneica
- Martina Lutera evaņgeliskuo ļutaryskuo bazneica
- Borisa i Gleba pravoslavu katedrale
- Aleksandra Nevska pravoslavu bazneica
- Dīvamuotis gluobis pravoslavu bazneica
- Daugpiļs sinagoga
- Daugpiļs nūvodtēmis i muokslys muzeja kuorms, jugendstiļs
- Vīneibys noms
Vuiceibys i kulturys īstatis:
Sporta īstatis:
PartnermīstiLabot
NūvodnīkiLabot
Daugpilī dzymuši:
- Eigims Rihards — zeimeigs Latgolys politiks
- Fiteļbergs Gžegožs (Grzegorz Fitelberg) — puoļu dirigents i komponists, Mlada Polska bīdrys
- Kuks Abrahams Izāks (אברהם יצחק הכהן קוק) — pyrmais aškenazu golvonais rabins Britu Palestinā
- Lauskys Vaļds — zeimeigs Latgolys politiks
- Mihoelss Salomons (שלמה מיכאָעלס, CoлoMoH MиxaйлoBич Mиxoэлc) — žydu teatra režisors
- Ragiņs Vladidslavs (Władysław Raginis) — Puolejis 2 pasauļa kara varūņs (Virtuti Militari)
- Rotko Marks (Mark Rothko) — pasaulī izslivs tapātuojs, abstraktuo ekspresionizma klasiks
- Rubiks Aļfreds — Latvejis viesturē zeimeigs politiks
- Semjonova Uļjana — izslyvuse basketboliste
- Svanevičs Stanislavs (Stanisław Swianiewicz) — puoļu ekonomists i viesturnīks
Dzymuši cytur, Daugpilī vuicejušīs, dzeivuojuši, darejuši:
- Ben-Jehuda Eliezers (אֱלִיעֶזֶר בֶּן-יְהוּדָה) — myuslaiceiguos žydu volūdys (vaļstiskuos volūdys Izraelī) atjaunynuotuojs
- Raiņs — vysuzeimeguokais latvīšu ailinīks, rakstejs i latgaliskai
- Rancāne Anna — ailineica, vīna nu vysulobuokūs latgaļu liriku
- Seile Valereja — latgaļu vuiceibys dareituoja, Latgolys vuiceibys raisteibys vadynuotuoja
GalerejaLabot
Daugpiļs. Vierīņs iz Sv. Pītera i Puovula Romys katuoļu bazneicys
TeiklavītysLabot
- http://www.flashearth.com/?lat=55.883333&lon=26.533333&z=15&r=0&src=ggl
- http://maps.google.com/maps?ie=UTF8&z=11&ll=55.897261,26.572495&spn=0.260252,0.63858&t=h&om=1
- http://tools.wikimedia.de/~magnus/geo/geohack.php?params=55_53_N_26_32_E_region:LV_type:city
- http://www.mapsengine.com/daugavpils/?lang=1&dl=


text:
Iudiņture
Iudiņture (baļtīšu: ūdenskrātuve; anglīšu: reservoir; krīvu: BoдoxpaHилищe) — muoksleiga iudiņtvere, sataiseita, kab pīlaseitu iudiņa, jū laiceitu i piečuok izlītuotu ekonomiskim snāgim.
Latgolā ītaiseitys napalelys iudiņturis pi vīteja māra iudiņelektrejstaceju:
- iz upu (Viļānu iudiņture iz Maltys upis Viļānu nūvodā, Korna i Pelieču iudiņturis iz Jašys upis Preiļu i Ribinišku nūvodā, Straumis iudiņture iz Dubnys upis Preiļu nūvodā), a voi;
- iz azaru iztaku (Cireiša iudiņture Aglyunys nūvodā, Piļcinis iudiņture Ludzys nūvodā i ct.).
Latvejis teritorejā pošleluos iudiņturis irā Reigys IES iudiņture (3580 ha), Pļaveņu IES iudiņture (3490 ha) i Keguma IES iudiņture (2490 ha) iz Daugovys.


text:
Vasali! Latgolys Studentu centra folklorys kūpa “Ceidari” laipnai aicynoj vysus latgaliski dzīduot grybūšūs pīsavīnuot i kuplynuot myusu pulku. Gaideisim Tevi iz atvārtū mieginuojumu 3.oktobrī Latgolys puorstuovnīceibā Reigā, Tūrņa īlā 4, IIIC 18 stuņdēs. Leidzeigī roksti:
Taišni ar itaidu saukli – voi tu esi eists latgalīts, Rēzeknis Augstškolys Info dīnā (11.aprelī) startieja ari “Latgolys Studentu centra” Rēzeknis birojs, pīduovojūt četrys dažaidys stacejis ar aizdavumim, kuru veiksmeiga izpiļde aplīcynoj dalinīka spieji byut par eistinu latgalīti. Tyka gon papyldynuotys jau asūšuos zynuošonys, gon īsavuiceits koč kas jauns. Dalinīki atjaunuoja pamatškolys geografejis zynuošonys, raugūt […]
Sasadorbojūt „Latgolys Studentu Centram,” Rēzeknis Augstškolai i Austrumlatgolys radūšu pakolpuojumu centram „Zeimuļs”, aizvadeits jau ūtrais kulturys vokors. Itymā reizī apmeklētuojim beja īspieja īsapazeit ar Turcejis puorstuovju kulturu, viesturi, ēst taiseišonys tradicejom i daņčim. Rēzeknis Augstškolys students Mert’s atzeist, ka itei ir loba īspieja saīt iz kūpeigu pasiedeišonu i pi vysa tuo – īsavuicēt koč kū […]
4. februarī LgSC Daugavpiļs birojs aicynuoja studentus iz „Sesejis pabalu”, kas kei jau īrosts nūtyka kopejneicā „Sāta”. Pasuocīņa golvonuo tema beja ols. Cytam līkās – ols, nu, kas ta tys par pasuocīni, bet a par kū nā!? Gatavojūtīs pasuocīņam, pīmekliejam dzīsmis i biļdis par olu, stumdiejam mebelis, i Dagnija sagatavuoja uzkūdys, kas sader ar olu. […]
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj latgaliski raksteit grybātuojus iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu 6.novembrī. Nūdarbeiba paradzāta cylvākim bez īprīkšejūs zynuošonu latgalīšu volūdys pareizraksteibā, bet latgaliski runojūšim. Dalinīki tiks īpazeistynuoti ar myusdīnu latgalīšu volūdys ortografeju i varēs izkūpt praktiskuos raksteit prasmis. Nūdarbeiba byus bez moksys, suokums 19.00, par vītu dalinīkim tiks paziņuots personiski. Vītu skaits ir […]
LgSC sveic studentus ar jaunuo vuiceibu goda suokumu i aicynoj studentus i tūs, kas sirdī jiutās jauni, iz latgaliskim pasuokumim Reigā i Daugpilī nu 11. leidz 13. septembrim. Reigā 12. septembrī Foto orientiešonuos jeb “Pyparmātru čaja kauss 2012”. Vokora gaitā orientiešonuos i latgalisku vītu mekliejumi Reigā. Nuoc vīns ci kūpā ar komandu 3-4 cylvāku sastuovā. Vālams […]
25. augustā Raiņa muzejā „Juosmuiža” (Preiļu nūvoda Aizkalnē) nu 17:00 nūtiks literari muzykalais pasuocīņs „Latgalīts latgalīšam draugs” (LaLaDra). Šūreiz pasuokuma vadmotivs ir Raiņa jauneibys dīnu moto: „Carpe diem!” (latgaliski – „Giuņ šaļtenis”). Pasuocīņa reikuotuoji bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Raiņa muzejs „Juosmuiža” aicynoj giut vosorys šaļts i pasavērt iz Raini kai Latgolā dzeivuojušu jaunīti, i […]
Reitu, 26. julī Vileks nūvoda Škilbanu pogosta Balkanūs suoksīs latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis seminars „Roksti!”, kurā da 29. juļam pīsadaleis 15 interesenti nu dažaidu Latvejis vītu, ar mierki izlobuot latgalīšu rokstu volūdys zynuošonys, izzynuot Latgolys kulturviesturi i papyldynuot prasmis rokstu par regiona kulturys dzeivi sagataveišonā regionalajim i vaļsts medejim. Seminarā „Roksti!” pīsadaleis biblioteku, pošvaļdeibu, […]
Ir otkol atguojuse vosora. Tys ir laiks, kod Tu, školuotuoj, na tikai atsapyutīs pec garuo dorba cielīna, bet rūni jaunys idejis, apmeklejūt kursus, kuru pīduovuojums ir pīteikami plašs. Šūgod piec pīcu godu puortraukuma Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja organizej školuotuoju i studentu vosorys kursus – nūmetni “Vosoruošona”, kas nūtiks Rogovkā nu 21. – […]
Vīns nu vosorys viestnešim ir ūdi, arī itūgod bez jim naiztikt, bet kaids tautys ticiejums viestej, ka ūdim nu spūku stuostu ausīs suoc skanēt tik brīsmeiga muzyka, ka jī nu baiļu skrīn pasasliept tyvuokajūs kryumūs. LgSC Reigys birojs itūgod nūlieme itū ticiejumu puorbaudeit iz sovys uodys, partū catūrtdiņ, 31. majā, nu 19:00 esi gaideits iz […]
Catūrtdiņ, 19. aprelī, nu 19:00 byusi gaideits sasatikt folkklubā “Ala Pagrabs” (Vacreigā, Smiļšu īlā 16), lai kūpeigi ar LgSC aktivistim i draugim pi ola gluozis ci čaja kruškys uzdzīduotu kaidu dzīsmi, pamynātu meiklis i pavadeitu vokoru lobā kompanejā. Jem leidza draugus i teikomēs tī! 🙂 Leidzeigī roksti:
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) 16.febralī Daugovpilī vysus interesentus aicynuoja iz latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibu „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu vīnuvīt”. Lai dareitu sovu miseju – saglobuotu, popularizātu i atteisteitu latgaliskuos kulturys vierteibys, tūstorp latgalīšu rokstu volūdu, LgSC periodiski roksta projektus, reikoj pasuokumus, izdūd gruomotys latgalīšu rokstu volūdā. Itū reizi LgSC Daugovpiļs nūdalis studenti pārnejuo gods […]
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj komandā regionaluo biroja pasuocīnu koordinatoru – ambiciozu jaunīti, kurs/a ir gotovs/a īsavuiceit jaunys lītys i pilnveiduot sovys spiejis i prasmis. Pīnuokumi: – regulari reikuot formalus i naformalus latgaliskus pasuocīņus; – struoduot ar cylvākim i vadeit komandu; – sagataveit informaceju medejim i byut socialūs teiklu pavielnīkam; – reizi nedeļā vīnu […]
30. novembrī 18:00 vokorā Rēzeknis piļsātys kulturys nomā, Bruoļu Skryndu īlā 3, Mozajā zālē nūtiks Rēzeknis Augstškolys (RA) tradicionalais Andrejdīnu pasuokums. Kur sevkurs interesents kūpā ar divom stjuartem var pīsadaleit i izbaudeit fantazeju ceļojumu da pīturai Andreji. Kotrā pīturā pasažeri varēs aplīcynuot sovus talantus gon dzejā, gon muzykā. Andrejdīnu pasuokuma pyrmuo daļa byus veļteita dzejis skaitejumim, […]
Ir novembris, i studenti nu Latgolys jau apsiļdejuši dagunu Reigā. Pīdzeivuotys pyrmuos lekcejis, puorbaudis dorbi, nūskaidruots eistīs sātā braucamuos sumkys lelums: taids, kab, nu sātys braucūt, pītiktu vītys buļbim i zupeņai, nu nabyutu par gryutu i varātu jimt liedza autobusa salonā. Students jau aprads ar Reigu i īpazins iteinis cylvākus. Kab nūskaidruotu, kas pīsaista Latgolys […]
„Latgolys Studentu centrs” i „Latvejis Aizsorgu organizaceja” aicynoj Tevi svinēt Latvejis dzimšonys dīnu kūpā 16. novembrī 19:00 stuņdēs LU golvonajā ākā (Raiņa bulvārī 19), 1. auditorejā. Patriotiskā nūskaņā izzynuosim vaira par Latveju, spēlēsim kaitys, byus īspieja izzynuot, kai svātku svineibom gatavejās cyti. Prīcuosimīs, ka atīsi ar sovu grūzeņu. Pasuokumu atbolsta Latvejis Universitate. Leidzeigī roksti:Latgalīšu pādi […]
Kab rūsynuotu školānus i studentus par Latveju i tāvu zemis mīlesteibu dūmuot, runuot i raksteit latgaliski, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izsludynoj patriotisku rodūšūs dorbu konkursu „Sorkonboltsorkonuos kruosys lai zīd!”. Konkursā aicynuoti pīsadaleit bārni i jaunīši leidz 30 godu vacumam. Bārni i jaunīši aicynuoti konkursam īsyuteit dzejūli, stuostu voi eseju latgalīšu rokstu volūdā par tū, kai […]
Ūtardiņ, 13. septembrī, 18:00 stuņdēs Raiņa i Aspazejis sātā, Reigā, Bazneicys īlā 30, byus vīns nu ituo goda Dzejis dīnu latgaliskuokūs pasuocīņu – myusu dīnu latgalīšu dzejis vokors «Gostūs pi Raiņa». Pasuocīnī paradzāts prof. Janinys Kursītis-Pakulis stuosts «Raiņa Latgola», sovus tekstus skaiteis latgalīšu dzejnīki Juoņs Ryučāns, Valentins Lukaševičs, Emileja Kalvāne, Ilze Sperga i c. Latgalīšu vokori Reigā […]
Dyžan latgaliska nedeļa Rēzeknē aicynoj iz vysaidom aktivitatem: Latgalīšu “geocatchings” jeb zapts stiklineica Tevi gaida! Visys nuokušuos nedelis garumā Tev, jaunais cilvāk, ir īspieja, pīsadaleit latgalīšu stiklineicys nūslāpuma mekliešonā. Ceļa suokums ūtardiņ 13.09., starta poziceja pi V.Luoča Latgalīšu rakstnīceibas muzeja, meklei tī, kur kūks smejās ar burtim, Tevi tī sagaideis viests, kuru nu trejim krystceļu […]
Kalenders soka, ka 17. februarī juosveic vysi Donati vuorda svātkūs. Koč ari myusu pošu vydā nivīna taida nav, tūmār Donats ruodīs taids kuorteigs latgalīšu veirīša vuords, kam par gūdu nūteikti var sareikuot svātkus! Cikom senejūs ticejumu orūdi klusej par Donata dīnu, tys natraucej ļusteigā gorā tū nūsvinēt myusu dīnu tradicejuos i izdūmuot koč kū pavysam […]
Vakar pēc saulis kalendera Latvejā beja Meteņa dīna, kas zeimoj pavasara atīšonu i Jauna goda suokšonūs. Bet piec katuoliskuos tradicejis, Meteni byus viņ 8. martā, deļ tuo itū šaļti vysu lobuok izmontuot pādejū zīmys prīcu baudeišonai. Jamūt īdvasmu i pīmāru nu rēzeknīšim, ari reidzinīkus LgSC aicynoj iz kūpeigu slēpuošonys vokoru! Sasatikšona ūtardiņ, 8.02. iz 17:45 […]
Rēzeknis Augstškola sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys studentu centrs” 15. janvarī reikoj pozitivuos dūmuošonys centra “Pavasara studija” seminarus. 12.00-15.00. semninars: “Es esmu savas dzīves autors”, 16.00-19.00 seminars “Nauda un bagātība”. Piec seminarim vareis nūpierkt seminara vadeituojys Inesis Prisjolkovys gruomotu “Ieelpo laimi un mīlestību” i latviski īrunuotus meditacejis diskus. Moksa par kotru seminaru – 5 Ls. Vaira […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” 17. decembrī 16:00 aicynoj iz ilgi carātū i beidzūt sareikuotū Baļtinovys amatīrteatra “Palādas” vīsizruodi Reigā – Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatē Visvalža īlā 4a, 401. ustobā (zalā, 4. stuovā). Īeja bez moksys. Izruodis garums pusūtra stuņde. Pasuocīni reikoj LU Huminitarūs zynuotņu fakultate sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys Studentu centrs”. Izruode nūtiks LU […]
Seņuok tymsūs zīmys vokorūs meitys puļcejuos iz vakariešonom – sadzīduot i pastruoduot rūkdorbus. Runojūt par tū ūtrū – rūkdorbu dali, 14. decembrī Reigā Tonis birojā 18 stuņdēs vokorā ari Tu vari atīt i īsavuiceit kaidu jaunu omotu! Itymā reizē aukleņu, rūkassprādžu ci kaidu cytu lenteišu peišonu nu dzejs vairuokuos tehnikuos. Varbyut pi reizis vari sataiseit […]
Parosti jau soka, ka Gaideišonys laiks ir vaira puordūmu i guodu laiks, bet grybātūs saceit, ka ari laika atrasšonys laiks – itymā mienesī storp vysim speigulim, egleitem i duovonom raugam atrast vaira laika na viņ sovom dūmom, bet ari sirsneigom sasatikšonom, deļ tuo Latgolys Studentu centrs atrūn i aicynoj atrast ari cytus kaidu breisneiņu nūstuošonai […]
Paguojušā godā Vita izdūmuoja, ka 7. decembrī varātu nūsvinēt Tonis biroja vuorda svātkus i ,tai kai itei ideja ruodīs dyžan loba, tod ari itymā godā esi gaideits Latgolys Studentu centra Reigys biroja gosts! Byus vuorda dīnys peirāgs i byus drupeit muzykalys padareišonys. Tim, kas kiere pi sirds i īsadūmuoja – tik na dzīduot!, varu mīrinuot […]


text:
2013. goda majā tyka atkluota Latgolys viestnīceiba GORS – pyrmuo regionaluo koncertzale Latvejā. Tei ir vīta, kur teik radeits jauns Latgolys stuosts, sasateik kulturys montuojums, senejuos vierteibys, tradicejis i jaunrade, volūda i nūtikšonys, pasauļa tendeņcis, muoksla, kultura, dejis i dzīsmis. GORS nu 2013. goda ir ari Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” reikuotuoji. Kotru godu koncertzalē nūteik vaira nikai 150 nūtikšonu, nu kurūs svareiga daļa ir ari latgaliskajim koncertim, muziķu jubilejom, kinu izruodeišonom, izstuodem i cytom nūtikšonom.
NOMINANTI:
Grupys “Bez PVN” albuma “Reits” videoklipi i 10 godu jubileja koncertturneja
LTV1 dokumentalūs kinu cyklys “Cytaidi latviskais”
“Ontonam Slišānam 65”: reikuotuoji – Bolvu centraluos bibliotekys vadeituoja Ruta Cibule, Upītes tautys noma vadeituojs Andris Slišāns, Upītes kulturviesturis muzeja vadeituoja Ligita Spridzāne
Uzvadums-dzīšmu spēle “Ķēniņmeita. Latgales pasaka”


text:
Pyrmū reizi dzīsme publiski tyka atskaņuota 2006. godā latgalīšu muzykys festivalā “Muzykys Skrytuļs” Leiksnā. Tūlaik dzīsmi izpiļdeja veiru kūpa “Margrīteņu ols”, kurys sastuovā dorbuojās ari grupys “Bez PVN” dalinīki. Jaunu skaniejumu dzīsme dabuoja 2009. godā rokgrupys “Bez PVN” izpiļdejumā. Klipa idejis autors i režisors ir Kristaps Rasims, bet režisors i operators Sergejs Medvedevs. Klipā pīsadola: Dailis teatra 9. studeis akteri Daumants Švampe, Mārtiņš Počs i Artūrs Dīcis, kai ari poša grupa.
NOMINANTI:
Borowa Mc “Bez Tevis”
Borowa Mc “Pavasars”
Dabasu Durovys “Muoksleigī kāmeiši”
Patrioti.lg “Dzeiveite”


text:
Latgalīšu entuziasti nu 26. leidz 29. juļam Škilbanu pogosta Balkanūs tykuos seminarā „Roksti!”, lai apgiutu latgalīšu rokstu volūdys pamatus, izzynuotu vaira par žurnalistiku i pavadeitu laiku latgaliskā gaisūtnē. Vosorys školu reikuoja bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Latgalīšu Kulturys Gazeta (LaKuGa) ar LR Kulturys ministrejis i Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programmys atbolstu.
Vosorys školys golvonais mierkis beja veicynuot latgalīšu rokstu volūdys apgiušonu i lītuošonu kasdīnā, kai ari seminara dalinīkus īsaisteit turpmuokā LaKuGys satura veiduošonā. Kai izaruodeja, latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumi ir dīzgon sarežgeiti i tū apgiušona prosa pacīteibu i laiku. Rokstu volūdys nūdarbeibu vadeituojai Muorai Mortuzānei-Muravskai vīgli uztveramā veidā īsadeve golvonūs pamatus izstuosteit, tūmār daudz vēļ pošim seminara dalinīkim byus juoapgiust patstuoveigi. Bez zynuošonom rokstu volūdā seminara dalinīkim beja arī īspieja īgiut zynuošonys rokstu veiduošonā i foto reportažu sagataveišonā. Praktiskus padūmus veiskmeiga roksta sagataveišonā deve Anita Brauna (žurnals „IR”), sovukuort Gunārs Vilcāns (Latgolys forografu bīdreiba) pastuosteja par veiksmeigys foto reportažys sagataveišonu.
Seminara dalinīkim nakluotīnē beja īspieja īpazeit divus izcilus Škilbanu pogosta kulturys darbinīkus, kuri ar sovu darbeibu ir īguojušs Latgolys kulturys viesturē. Bolvu Centraluos bibliotekys direktore Ruta Cibule stuosteja par Mikeli Bukšu (1912–1977) i juo Latgolai veļteitū dorbu trimdā. Sovukuort Māreite Slišāne stuosteja par folklorys vuocieju, rakstnīku i spylgtū personeibu Ontonu Slišānu (1948–2010).
Bez praktiskajom nūdarbeibom i lekcejom seminara dalinīki īpazyna Škilbanu pogosta viesturi, dobys boguoteibys i uzjiemeigus vītejūs īdzeivuotuojus. Izbraukuma laikā tyka apmaklāta Styglovys dobys taka, pabyuts pi izcyluo latgalīša M. Bukša pīminekļa, satykti myusu dīnu aktivi Škilbanu pogosta kulturys cylvāki i pabyuts zemnīku saimnīceibā „Kotiņi”, i kuortejū reizi giuts apstyprynuojums latgalīšu uzjiemeibai i dorba mīlesteibai.
Piec aktivuo dīnys dorba vokorūs Balkanūs pi seminara dalinīkim gasteja vītejī muzykanti i teatris. Pyrmajā vokorā nūtyka sasadzīduošona ar folklorys kūpu „Rekavas dzintars”, nuokamajā dīnā gasteja Baļtinovys amaterteatris „Palādas” ar fragmentu nu izruodis „Ontons i Anne”. Pādejā vokorā par dzīsmem i dančim guoduoja Upeitis jaunīšu folklorys kūpa i vītejuo grupa „Napruots”.
Seminara organizatori soka lelu paļdis dalinīkim, lektorim, vokoru gostim i atbaļsteituojim („Bolvu maiznīkam”, „Adugam” i „Latgolys pīnam”).
Vaira obrazeņu nu pasuokuma verīs ite


text:
Grupys “Krampis” dzymšonys laiks ir 2009. goda majs i dzymtuo puse – Leivuons. Grupys rošonuos īmeslis ir treis seneju muzykys školys laiku draugu sasatikšona. “Krampis” spielej gon folkroka stylā, rodūt sovys aranžejis latgalīšu tautysdzīsmem, gon ari roda poši sovys roka styla autordzīsmis. Grupā dorbuojās Dainis Paeglis (vokals, bass), Ingars Uvarovs (sytaminstrumenti), Toms Cišs (gitara), Andrejs Gaiduks (gitara). Popularuokuos dzīsmis “Skaista muna leigaveņa”, “Visvaldis”, “Kuopu, kuopu kolnā” i cytys.
NOMINANTI:
Ansis Ataols Bērziņš
Dace Kaša
Napruots
Oskars i Guna


text:
Vydspunktā storp rudini i zīmu
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Tradicionali novembra suokums saistuos ar Bazneicys nūlyktajom Dvieseļu dīnom, kod lyudzās par myrušajim i dzīd saļmys. A nazkod zemnīkam taišni itys beja ari goda bilancis i nūdūkļu nūmoksys laiks, psihologiski – īīšona tymsuokajā goda riņča pūsmā.
Apkiuleibys i Muorteņa dīna – vydspunkts storp rudini i zīmu
Piec Saulis kalendara ap Muorteņa dīnu, kas Latgolā nav populara, vaicojams vydspunkts storp rudiņa ekvinokceju (Mikeļa dīnu) i zīmys saulgrīžim (Zīmyssvātkim). Tod beidzās ar Apjumeibom īsasuokušais Veļu laiks, i īsastuoj Soltuma laiks.
Zeme aizmīg nuovis mīgā, jū nadreikst aiztikt, pat gonūt lūpus, – naraža cytugod vysuos nūzeimēs, cikom pavasar piec trešuo pārkiuņa byus nu jauna atmūdynuota. Vysi sasolušī pūri palīk izjuojami, var gaideit bruņuotu laupeituoju siruojumus. Ap itū laiku ir, kū pajimt.
Apkiuleibys ir zemnīka saimnīcyskuo goda nūslāgums – vyss nu teiruma pajimtais puorlaseits i salykts pa vītom, labeiba izkulta i sabārta orūdūs, teik nūmoksuoti nūdūkli. Latgolā Muorteņa dīna i pats sv. Muorteņš (316–397) nav populari, partū latgalīšu zemnīki par bilancis nūsliegšonys termeņu turēja 2. novembri.
Itys svātais, Rūmys imperejis karaveirs, nabeja pat kristeits, i reiz, sovys lobuos sirds deļ, jis puorškēle sovu apmetni i atdeve pusi juo plykam ubogam – i tod īraudzeja sapynā pasateicūšū Jezu.
Vāluokūs laikūs simboliskū sv. Muorteņa apmetņa pusi franku armejā izmontuoja kai karūgu, kuru latiniski sauce par “cappa”, a goreidznīku, kurs jū nese, par “cappellanu”, nu kuo cielīs kapelana vuords. Myusu dīnuos kapelani armejā, ari Latvejis Nacionalajūs bruņuotajūs spākūs, ir vysu konfeseju goreidznīki.
Ritualais iedīņs – gaiļs
Puorejā Latvejā svinātuos Muorteņa dīnys kai Apkiuleibu golvonais iedīņs ir gaiļs. Jis ir saulis sauciejs i gaismys viestness. Ari Latgolys saimineicys stuosta, ka Dvieseļu dīnu saļmu dzīduotuojom goldā vajadziejs likt gaili. Piec kaidys receptis sagataveitu – ci captu vasalu, ci sašmuorātu gabaleņūs – na tik svareigi.
Diveji gaili kūpā kai Muorteņa dīnys zeime veidoj vuortus iz pādejū – dzyļuokū – tymsumu, caur kū vajag izīt, lai suoktūs jauns gaismys cykls. Itei zeime atguodynoj gailūšu guņskuri, a gaisma i syltums itymā laikā ļaudim ir cīš vajadzeiga. Grafiski zeime ir puorveiduojums nu Juma zeimis (nu Apjumeibu pi Apkiuleibu) ar sarytynuotim golim, kas simbolizej saknis vysaiduos nūzeimēs. Zīmā dzeiveibys spāks globojās saknēs.
Myrušūs laika nūslāgums
Poguonu seņčim laiks storp Apjumeibom i Apkiuleibom beja myrušūs mīluošonys laiks, nu jūs lobvieleibys beja atkareiga jaunuos sezonys izadūšona. Ituo laika nūslāgums sakreit ar Rūmys katuoļu tradicejā īdybynuotū Dvieseļu dīnu oktavu – ostoņu dīnu (1.–8. novembris) lyugšonu cyklu par myrušajim. Jis suocās ar Vysu svātūs dīnu 1. novembrī, gūdynojūt vysus dabasūs tykušūs. 2. novembris ir Vysu ticeigūs myrušūs pīminis dīna aba Dvieseļu dīna – svareiguokuo vysā cyklā. Zeimeigi, ka 1. novembris ir breiva dīna mums tyvajā katuoļticeigajā Pūlejā (Wszystkich Swiętych) i Leitovā (Visų šventųjų diena), a Boltkrīvejā – 2. novembris (ДeHb пaMяTи, BoceHbckiя Дзяды).
20. godu symta 20. godūs Latgolā itamuos dīnuos oficiali naguoja iz školu, a kur i vysys ostonis oktavys dīnys.
Itamuos dīnuos na viņ celebrej sv. misi, tok ari reikoj proceseju ar dzīduojumu “Tymōs postordīnas brīsmēs..” ar nūslādzūšū aizlyugumu pi simboliskuo kopa. 2. novembrī saļmu dzīduošona ir obligata, cytuos oktavys dīnuos – piec draudzis īspieju. Individualūs lyugšonu naatjamama sastuovdaļa ir “Myužeigū duseišonu dūd vinim, o Kungs, un myužeigō gaisma lai speid vinim myužam! Amen.”
Halovīns – Vysu svātūs dīnys vigileja
Latiņu “vigilia” burtiski nūzeimej nūmūdu i nakts sardzi, bazneicys terminologejā – pyrmssvātku nakti ar eipašim dīvkolpuojumim, kai pyrma Zīmyssvātku ci Leldīnis, tok ari pyrma Vysu svātūs dīnys – 31. oktobrī. Angļu volūdā Vysu svātūs dīnys vigileju sauc “Halloween” (eisynuojums nu pylnuo nūsaukuma “All Hallows’ Evening” – Vysu svātūs vokors).
Globalizacejis rezultatā ari Latgolā īsavīsuse amerikaņu tradiceja Halovīnā bārnim apsaviļkt par spūkim, rogonom, myrūnim ci sovaiduokim mūkstim i staiguot pa sātom, prosūt kampetys. Kluot pi tuo ari izgrebt garbuzus ļaunūs goru bīdynuošonai.
Dūmojams, ka svešuo tradiceja vīgli īsavīsuse partū, ka bārnim myusu tradicejā nav nikaidys specialys nūdarbis, gatavejūtīs Dvieseļu dīnom.
Ceisteišonys guņs i eļnis kotli
Latgalīšu literaturā varim atrast tekstus, kurūs bārnim tālaini skaidruots, kas nūteik ar myruša cylvāka dvēseli. Nu Marijis Andžānis stuosta “Dvēseļu dīna” (kūpkruojums “Mozais brōleits”, 1943, 48): “Ceisteišonas gunī nasadag ari drēbes, ni moti, bet ir cīši korsts. Dvēseļu dīnā vysas dvēseles saīt sovas draudzes bazneicā, apsamat ap škērstu un lyudz Dīvu. Ari jūs tyvynīki lyudz par jom Dīvu. Kurom teik izlyugta Dīva žēlesteiba, tōs aizīt uz dabasim, bet kurom nā, tōs īt atpakaļ uz ceisteišonas guni.”
Nu Pōvula Prīkuļa stuosta “Dvēseļdīnā” (kruojums “Nūsamaļdejuši”, 1943, 44) par eļnē tykušajim: “Apleik gunkuram stōvēja augsti, leidz boltam nūtveicāti kotli. Un ap kotlim – vys tī ragaini… Bēdeigōs dvēseleites nu sōpem tai tik i lūkuos kai vēdzeleites zvejnīku rūkōs. Cyta jau kotlā īmārkta leidz ausim, cyta līsmu vydā maudojās.”
Myusu dīnu literaturā dominej poetiska i metaforiska dvēseļu uztvere, kai Annys Rancānis dzejā (kruojums “Advente”, 1991, 123): “Bet dvēseles – dvēseles nevar/ raisīties no saviem zariem,/ tās paliek par brūniem pumpuriem/ līdz jaunam pavasarim.”
Slaucama guņs
Vacuokuos latgalīšu puotoru gruomotuos dvieseļu ceisteitovu sauc par slaucamu guni, pat “slaucumu guni”. Ar slaukšonu te nav nikaida sakara, itaids apzeimiejums radīs nu tulkuotuoja sveštautīša klaidys.
Ceisteitova pūliski ir “czyściec” (nu “czyścić” – teireit). Tū tulkuot varēja kai “teireišonu“, “teireišonys guni”. Acimradzūt tulkuotuojs paziņs viņ vuordu “slauceit”, kas daleji ari nūzeimej teireišonu – gružu i putekļu nūvuokšonu. Meklejūt originaluoku formu, tok bez volūdys izjiutys – saguojuse “slaucama guņs”.
Tūlaik par klaidom ticeigī nauzadrūsynuoja aizruodeit, vysu svātā gruomotā raksteitu pījēme par pošsaprūtamu. Taipat par stilistiskom klaidom varātu pīzeit “Jezu soldons”, “gordoka towa draudziba”, “wysu waldigs Diws”. Taidi volūdys ļapsusi tyka nūvārsti 20. g. s. 20. godūs, kod pi latgalīšim dūmuotys goreiguos literaturys stuojuos pošu latgalīšu prīsteri.
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Veiskups Jezups Rancāns – prezidents nu Latgolys
Roksta autore: Laura Melne
Da šam nivīns Latvejis prezidents nav cielīs nu Latgolys – vaļsts augstuokajā omotā bejuši zemgalīši, kūrzemnīki i vydzemnīki. Tok pyrms goda Latgolys Symtgadis kongresā Saeimys prīšksādātuoja Ināra Mūrniece sovā runā izasaceja, ka latgalīts veiskups Jezups Rancāns, piec konstitucionalūs tīseibu juristu dūmu, ir skaitoms par Latvejis Vaļsts prezidentu de iure i byutu laiks diskusejai par juo īkļaušonu vaļsts pyrmūs personu sarokstā. Kas beja Jezups Rancāns, i kaida beja juo lūma Latvejis vaļstiskuma izveidē i uzturiešonā? Iz tū atbiļdis vaicuosim itymā rokstā.
Nu zemnīka dāla par veiskupu
Jezups Rancāns pīdzyma 1886. goda 25. oktobrī Zaļmuižys (Nautrānu) pogosta Lyuzinīkūs zemnīku saimē. Piec vuiceibu Nautrānu pogosta školā i Ludzys apriņča školā kai eksterns absolviejs Kronštatis gimnazeju i īsastuojs Gareigajā seminarā. Piečuok Jezups turpynuojs studejis Pīterburgys Katuoļu gareigajā akademejā, kurū pabeidzs 1911. godā, kod ari ordināts par prīsteri.
Da Pyrmuo pasauļa kara Jezups Rancāns kolpuoja Pīterburgā – kai školu kapelans, vikars, latvīšu volūdys školuotuojs Gareigajā seminarā. Nu 1914. goda beigu bejs kapelans Krīvejis 10. armejā, piec sasaindiešonys ar iņdeigom gazem 1916. godā atbreivuots nu dīnasta i īcalts par Petrogradys Gareiguo seminara profesoru i Sv. Katris draudzis viceprāvestu i vicedekanu. Vēļ kara laikā suokusēs ari juo sabīdryskuo darbeiba – Jezups Rancāns dorbuojīs Biegļu apguoduošonys Centralajā komitejā.
1917. goda pavasarī Rancānam beja nūzeimeiga lūma Latgolys kongresa nūtikšonuos, atbolstūt Latgolys apsavīnuošonu ar puorejim latvīšu apdzeivuotajim nūvodim. Jis bejs ari Latgolys Pagaidu zemis padūmis, Latvīšu pagaidu nacionaluos padūmis i Tautys padūmis lūceklis. Latvejis vaļsts naatkareibys nūstyprynuošonā Jezupa Rancāna golvonais nūpalns beja kontaktu uzturiešona ar Vatikanu. Nu 1919. goda oktobra jis devēs iz Rūmu kai specialais syutnis pi Svātuo Krāsla. Tī J. Rancāns nūdybynuoja kontaktus ar ītekmeigim bazneicys i cytu vaļstu puorstuovim, izplotūt viests par jaunū Latvejis vaļsti i panuokūt tai lobvieleigu Rūmys pāvesta attīksmi. 1920. goda janvarī Vatikans atzyna Latvejis naatkareibu de facto, tyka suokts dorbs pi Reigys veiskupejis izveidis, kai ari suocēs sarunys par Latvejis vaļsts i Rūmys pāvesta leiguma aba konkordata nūsliegšanu, kas, lelā mārā pasasokūt taišni Rancāna nūpalnim, tyka realizāts 1922. godā. 1924. godā Jezups Rancāns tyka konsekrāts par veiskupu. Jis dorbuojīs ari kai vuiceibspāks – Aglyunys Gareiguo seminara rektors, vāluok ari Latvejis Universitatis Rūmys katuoļu teologejis fakultatis dekans.
Saeimys deputats i Latvejis Centraluos padūmis dalinīks
Jezups Rancāns beja īvālāts vysuos četruos storpkaru laikā asūšajuos Saeimuos. Jis puorstuovēja Latgolys Kristeigūs zemnīku savīneibu (parteja vairuokkuort mainejuse nūsaukumus, zynoma ari kai Kristeigūs zemnīku parteja i Kristeigūs zemnīku i katuoļu parteja). Suocūt nu 2. Saeimys, leidz pat 4. Saeimys darbeibys puortraukšonai leidz ar Kārļa Ulmaņa realizātū 1934. goda 15. maija vaļsts apvārsumu veiskups Jezups Rancāns beja parlamenta prīšksādātuoja Paula Kalniņa bīdrs.
Vuocu okupacejis laikā veiskups Jezups Rancāns beja vīns nu nalegaluos Latvejis Centraluos padūmis (LCP) dalinīkim. Organizaceja īsastuoja gon pret padūmu, gon nacistiskuos Vuocejis okupacejis režimim. LCP darbeiba vyslobuok zynoma saisteibā ar 1944. goda 17. marta memorandu, kas paredzēja atjaunuot Latvejis Republikys faktiskū suverenitati i izveiduot Latvejis vaļdeibu. Daudzys LCP sēdis tyka nūturātys veiskupa Rancāna dzeivūklī. Ari pādejuo, 1944. goda 8. septembra sēde, kod tyka pījimta deklaraceja par Latvejis vaļsts atjaunuošonu.
Trymdā palīk par prezidenta pīnuokumu izpiļdeituoju
1944. goda septembrī veiskups Rancāns emigrēja iz Vuoceju, kur iz reizis raudzeja paleidzēt latvīšu bieglim. Jau 1946. goda beiguos jis devēs iz Vatikanu, kur tykuos ar pāvestu Piju XII, kab informātu jū par latvīšu biegļu liktini. Tymā pošā godā veiskups pīsadaleja ari Parīzis mīra konfereņcē i apmeklēja ANO Generalū asambleju. Kai jau mynāts, jis beja pādejuos dorbojūšuos Saeimys prīšksādātuoja bīdrs, kas jam deve īspieju turpynuot puorstuovēt Latvejis vaļsti ari storptautyskā mārūgā i tiktīs ar cytu vaļstu vadeituojim Anglejā, Beļgejā, Šveicē, Holandē, Fraņcejā, Italejā, Īrejā i cytur. 1947. goda 26. aprelī Latvejis politiskūs parteju lideri trymdā specialā paziņojumā atzyna, ka veiskups Jezups Rancāns skaitoms par Latvejis Vaļsts prezidenta vītys izpiļdeituoju. Saskaņā ar Satversmi gadīnī, ka prezidents navar piļdeit sovus pīnuokumus, juo vītu izpylda Saeimys prīšksādātuojs. Tai kai 4. Saeimys prīšksādātuojs Pauls Kalniņš i juo pyrmais bīdrys Kārlis Pauļuks beja myruši, itī pīnuokumi puorguoja veiskupa Rancāna rūkuos.
Sovys dzeivis nūslādzūšū daļu veiskups Rancāns pavadeja ASV, Mičiganys štatā. Piec bazneicys augstuokuos vadeibys īsacejuma veiskups Rancāns ar politiku oficiali vairs nav nūsadorbuojs, koč i simboliski Amerikys latvīšu sabīdreibai vysod palics kai Latvejis vaļsts augstuokais puorstuovs. Taipat jis kai gareidznīks apmeklēja leluokūs latvīšu apdzeivuotūs centrus, veiduoja sakarus ar vītejim bazneicys puorstuovim i turpynuoja popularizēt Latvejis vuordu. Nu 1962. da 1965. godam veiskups Rancāns pīsadaleja augstuokūs gareidznīku apsprīdē – II Vatikana koncilā, paleidzūt panuokt ari Julijana Vaivoda īceļšonu par veiskupu.
Veiskups Jezups Rancāns myužeibā aizguoja 1969. goda 2. decembrī. 1995. godā juo miersteiguos atlīkys tyka puorapglobuotys Aglyunys bazilikys kryptā.
Navar saceit, ka veiskups Jezups Rancāns tics vārtāts vīnnūzeimeigai – pretieji redzīni pastuoviejuši gon trymdā, gon storpkaru Latvejā. Daudz osu puormatumu sovūs dorbūs jam veļtejs publicists Mikeļs Bukšs – gon saisteibā ar viersšonūs pret Fraņci Trasunu, gon atsasaceišonu nu dīvakolpuojumu latgalīšu volūdā trymdā. Tok laikabīdru atmiņuos veiskupam Rancānam lobi vuordi nateik žāluoti, bīži teik pastreipuots, ka jis bejs eists demokrats i patriots. Trymdā jis asūt saukts par “boltū tāvu” vai “boltū veiskupu”. Kai sovulaik rakstejs Latgolys sabīdryskais darbinīks Ontons Kūkuojs, fakti līcynoj, ka veiskups Jezups Rancāns bejs na tik izcyls gareidznīks, bet ari cīnejams vaļstsveirs, kuruo darbeibai bejuse nanūviertejama nūzeime gon Latvejis breivvaļsts izveidē i nūstyprynuošonā, gon trymdā.
Karteitē J. Rancāna portreta atkluošona Saeimys prīkšsādātuoju portretu galerejā. Foto: Saeima.