text:
St. Škutāns, M.I.C.
Katōļticeibas vēsture un katekisms
DEVEITAIS „ES TYCU“ PUNKTS
„Svātōs katōliskos Bazneicas, svātūs draudzeibas.“
§ 1. Par katōļu Bazneicu un tōs pōrvaļdes veidu
1. Kū apostoli dareja pēc tō, kod Vosorassvātkūs beja sajāmuši Svātū Goru?
Jī gōja pa vysu pasauli sludynōdami un kristeidami, kai ari pulcynoōami draudzēs tūs, kuri īticēja un beja nūkristeiti.
2. Kas izaveidōja nu šom ticeigūs draudzēm?
Nu tom izauga kristticeigūs kūpas (sabīdreibas), kuras vadeja apostoli.
Verīs: Ap. d. 2:41., 44. un 4:32. Vysa ticeigūs Apostolu dorbu grōmota, kai ari jūs vēstules līcynoj, ka apostoli na tikai sludynōja un kristēja, bet ari dažaidā veidā pōrvaļdeja kristticeigūs kūpas. Jī deve reikōjumus un lykumus, breidynōja, tisoja un sūdeja; jī izslēdze nacīneigūs nu ticeigūs kūpom (1. kor. 5:5) un 1. Tim. 1:20), un pījēme atpakaļ tūs, kas nūžālōja un lobōjōs (2. kor. 2:10 un cytur).
3. Kū apostoli tōļūk dareja, kod kristticeigūs kūpas pīauga?
Jī izvēlēja vacōkūs nu ticeigūs vyda, ordinēja tūs par veiskupim un tūs nūzeimoja par jaunrodūšūs kūpu vaļdeitojim, uzdūdūt tim leidzeigā veidā ordinēt un nūzeimōt cytus.
„Un tī, īcāluši atseviškom bazneicom presbiterus voi vacōkūs, tys ir, veiskupus un prīsterus, Dīvu pīlyugda mi un gavēdami, nūvēlēja tūs Kungam, uz kū jī ticēja“ (Ap. d. 14:22). „Es tevi atstōju Kretā tōpēc, lai tu izkōrtōtu tū, kā vēļ tryukst, un īcaltu piļsātōs presbiterus (vacōkūs) tai, kai es tev pavēlēju“ (Tit. 1:5).
4. Voi šōs atseviškos kūpas beja saisteitas vīna ar ūtru?
Jā. Tōs beja cīši saisteitas vīna ar ūtru: tōs izzyna tū pošu ticeibu, pījēme tūs pošus sakramentus un vysas kūpā veidōj a vīnu lelu kristticeigūs savīneibu zam sv. Pītera vīnas kūpejōs golvas.
5. Kai ji sauce šu lelu kristticeigus savīneibu zam vīnas kūpejōs golvas?
Jī tū sauce par katōļu, tys ir, universalu Bazneicu voi ar vīnu vōrdu par Bazneicu.
6. Kas ir Bazneica myusu laikus?
Bazneica ir tei poša ticeigūs savīneiba, kuras lūcekli, byudami nūkristeiti, pīsatur pi vīnas ticeibas, pījam tūs pošus sakramentus un atsarūn zam lykumeigūs gonu pōrvaļdes, ar radzamū golvu — pāvestu prīkšgolā.
7. Voi šaidu organizacijas veidu Bazneicai apostoli deve poši nu sevis?
Nā. Tū jī dareja saskaņā ar Bazneicas dybynōtōja — Jezus Kristus — jim dūtū pavēli. Apostoli beja tikai reiki, ar kurim Kristus izpiļdeja sovus nūdūmus.
8. Kai Jezus Kristus organizēja sovu Bazneicu?
Jys tū dareja, pīškērdams sovu personeigū varu apostolim un tūs syuteidams vysur: 1. sludynōt, 2. kristeit un 3. nūkristeitūs pōrvaļdeit zam sv. Pītera vērsvaļdeibas.
Pyrms sovas uzkōpšonas dabasūs, Kristus sovim apostolim saceja: „Maņ dūta vysa vara dabasūs un vērs zemes. Tōpēc ejit un mōcit vysas tautas, kristeidami tōs Tāva, Dāla un Svātō Gora vōrdā. Mōceidami tōs piļdeit vysu, kū Es jums asmu pavēlējis, un redz, Es asmu ar jums leidz pasauļa golam“ (Mt. 28:18—20). Un pyrms tō Jys tim beja sacejis: „Kai muns Tāvs syutejis Mani, tai Es jyus syutu ... kam jyus grākus atlaissit, tim byus atlaisti, kam tūs aizturēsit, tim tī byus aizturāti“ (Jņ. 20:21., 23). „Patīši Es jums soku: kū jyus vērs zemes saisteisit, tys byus saisteits ari dabasūs; un kū jyus vērs zemes atraiseisit, tys byus atraiseits ari dabasūs“ (Mt. 18:18). „Kas jyus klausa, tys Mani klausa, un kas jyus nycynoj, tys nycynoj Mani“ (Lk. 10:16. un cytur).
9. Kai sauc trejskōrteju uzdavumu un varu, kaidu Kristus pīškeire apostolim?
Tū sauc par mōceišonas, prīstereibas un ganeišonas pīnōkumu.
10. Kamā pastōv šys trejaidais pīnōkums?
Mōceišonas pīnōkums pastōv pylnvarā sludynōt dīviškū mōceibu, nūsūdeit kecereibas (herezijas) un izškērt streideigus vaicōjumus ticeibas mōceibā. Prīstereibas pīnōkums pastōv pylnvarā uperēt sv. Miša uperi, izdaleit (administrēt) sakramentus, konsekrēt un pasvēteit. Ganeitoju (pastorālais) pīnōkums pastōv pylnvarā pōrvaļdeit Bazneicu, konsekventi ari izdūt lykumus un pīlītōt strōpes.
11. Kōpēc apostolim beja jōpylda šī pīnōkumi vīneigi zam augstōkās sv. Pītera autoritates?
Tōpēc, ka vīnōteibas un sadarbeibas uzturēšonai Kristus sv. Pīteri nūzeimōja par sovu pōrstōvi vērs zemes un par vysas Bazneicas radzamū golvu.
12. Voi Kristus pats nav Bazneicas golva?
Bez šaubom Kristus ir Bazneicas golva, bet naradzamō golva.
13. Kōpēc tod beja vajadzeiga Bazneicai radzamō golva?
Tōpēc, ka Bazneica ir radzama sabīdreiba voi kermiņs, un radzamam kermiņam jōbyut ari radzamai golvai.
Nivīna vaļsts navar pastōvēt bez radzamōs vaļdeibas, lai gon vysas vaļstis naradzamā veidā pōrvolda Dīvs.
14. Nu kurīnes mes zynom, ka Kristus ir nūzeimojis sv. Pīteri par sovas Bazneicas radzamū golvu?
Tū mes zynom nu šaidim faktim:
1. ka Kristus sovu Bazneicu byuvēja uz sv. Pītera, kai uz patīsa pamata;
2. ka īpaši jam Jys deve dabasu vaļsteibas atslāgas un
3. ka tikai jū vīnu Kristus pylnvaroja ganeit vysu gonompulku.
1. „Un Es tev soku: tu esi Pīters, un uz šōs kliņts Es ceļšu sovu Bazneicu, un eļnes vōrti tū nauzvarēs“ (Mt. 16:18). Tōpēc, ka Pīteram beja jōbyun par Bazneicas pamatakmini, Kristus seviški par jū lyudzēs, lai jō „ticeiba nasamytātu“ un jū pylnvarōja „styprynōt sovus brōļus“ (Lk. 22:32).
2. „Un Es tev dūšu dabasu vaļsteibas atslāgas. Un kū tu sasīsi vērs zemes, tys byus sasīts ari dabasūs, un kūtu atraiseisi vērs zemes, tys byus atraiseits ari dabasūs“ (Mt. 16:19).
3. „Goni Munus jērus; goni Munas vuškas (Jņ. 21:15). Tys gon tīsa, ka Kristus vysus apostolus kūpeigi dareja par sovas Bazneicas pamatu, un vysim tim kūpeigi deve varu saisteit un atraiseit, kai ari vaļdeit Bazneicu. Bet kū apostolim Jys beja devis kūpeigi, tū pyrmōk seviškā veidā beja apsūlejis un devis Pīteram. Taidā veidā Piters sajēme pylnu un naatkareigu varu, turpretim pōrēji apostoli sajēme tikai pakōrtōtu varu.
15. Kaidi fakti myusus pōrlicynoj par tū, ka Kristus īcēle Pīteri par augstōku Bazneicas golvu?
Par tū runoj šaidi fakti, ka, pēc Kristus debesīs uzkōpšonas, Pīters:
1. teišam piļdeja Bazneicas golvas pīnōkumus un
2. ka jys vīnmār tyka atzeits nu Bazneicas puses par apostolu kunigaiti un vysas Kristus Bazneicas gonompulka gonu.
1. Kod tikai rodōs kas svoreigs izlemšonai voi izpiļāeišonai, Piters vīnmār pyrmais uzastōja un reikōjōs kai vysu pōrejūs golva. Tai, pimāram, beja pi Mateja īvēlēšonas, Vosorassvātku nūtykumūs, dūmstarpeibōs par pogōnu uzjimšonu Bazneicā, apostolu koncilā Jeruzalimā utt. (Ap. ā. 1:2, 11., 15).
2. Ari Evangelisti pi apostolu vōrdu uzskaiteišonas vīnmār pyrmā vītā līk Pīteri, lai gon jys nabeja ni vacōkais nu tim, ni pyrmais tyka aicynōts apostolu skaitā. Sv. Mateuss soka: „Pyrmais ir Seimaņs, kas saukts Pīters utt.“ (Mt. 10:2). Efezas koncila tāvi (431. g.) uzskateja tū kai naapšaubamu un vysūs laikūs zynomu faktu, ka sv. Pīters beja apostolu kunigaits un golva, kai ari pamatakmiņs vysai katōļu Bazneicai utt.
16. Voi Bazneicas golvas augstōkō vara izabeidze ar sv. Pītera nōvi?
Nā, tōpēc, ka:
1. Bazneicai beja jōturpynoj pastōvēt taidai, kaidu tū Kristus nūdybynōja, beja jōturpynoj pastōvēt ari augstōkai varai un golvai, kurai Kristus pats beja uzdevis Bazneicu vaļdeit, un
2. jo radzamō golva beja napīcīšama, kod Bazneica vēļ beja moza, un kod tikai dažas moldu mōceibas beja rodušīs, jo vairōk tei beja napīcīšama Vālōkūs laikus, kod Bazneica beja izaplatejuse, kod herezijas un chismas beja pasavairōjušas.
17. Kas beja par radzamū Bazneicas golvu pēc sv. Pītera nōves?
Tys beja Romas veiskups, parosti saukts par pāvestu, kurs beja lykumeigs sv. Pītera pēcnōcējs Romas sēdeklī, jys konsekventi vīnmār tyka atzeits par radzamū Bazneicas golvu.
Vysu laiku koncili un atseviški Bazneicas tavi, vīnprōteigi un vysnūteiktākā veidā, gon vōrdus, gon dorbūs atzyna Romas pāvestim sv. Pītera augstōku varu. Florences eukumeniskais koncils (1438. g.) tū uzskateja par vyspōri zynomu faktu, ka „Romas veiskupam (pāvestam) ir augstōkō vara par vysu pasauli; ka jys ir apostolu kunigaiša, sv. Pītera pēcnōcējs un patīss Jezus Kristus vītnīks un vysas Bazneicas golva, vysu kristīšu tāvs un školōtājs, un ka jys sv. Pītera personā ir sajēmis nu Kristus Kunga pylnvaru ganeit, vadeit un vaļdeit vysu Bazneicu“. Nivīns vyspōrejs koncils nanūtyka, kurā pāvests voi pāvesta legats ndbyutu par prīkšsādātāju; nikod natyka pījimts lāmums, kas tyktu atzeits par saistūšu vysā Bazneicā pyrms nakai tū byutu apstyprynōjis pāvests. Jo kaids kaidreiz ir līdzis atzeit pāvestu par Bazneicas golvu, taids vīnmār nu vysim ticeigajim ir ticis uzskateits par apostatu (atkritēju).
Laiku tecējumā Dīva apredze sv. Pītera pēcnōcējim ir palelynōjuse varu ari par laiceigim īpašumim un teritorijom, kū sauc par Bazneicas vaļsti, lai jī varātu breivi pīlītōt sovu goreigū varu un byutu atkareigi na nu ciļvēceigō, labvēleibas spāka, bet gon tikai nu Dīva.
18. Voi apostolim uzdūtajam trejskōrtejam pīnākumam beja jōpastōv uz vysim laikim?
Jā, saskaņā ar Kristus nūreikōjumu, tam beja jōpastōv un jōpōrīt nu apostolim uz jūs pēcnōcējim, un jāilgst bez pōrtraukuma leidz pat pasauļa beigom.
19. Nu kurīnes mes zynom par šaidu Kristus nūreikōjumu?
Tū mes zynom nu poša Kristus vōrdim, kaidus Jys sacēja, uzlykdams jim šū pīnōkumu: „Es asmu ar jums leidz pasauļa golam“ (Mt. 28:20). Šī Jō vōrdi nabyutu saprūtami, jo tī byutu bejuši dūmōti vīneigi apostolim, kuri, bez šoubom, navarēja dzeivōt leidz pasauļa beigom.
20. Kas ir pōrejūs apostolu pēcnōcēji?
Veiskupi, kuri ir lykumeigi konsekrēti un ir vīnoti ar Bazneicas golvu — pāvestu, tys ir, katōļu Bazneicas veiskupi.
21. Kōpēc nivīns navar byut par apostolu pēcnōcēju, kas nav vīnōts ar Bazneicas golvu?
1. Tōpēc, ka, jo kaids ir atsadalejis nu golvas, navar byut pat par Bazneicas lūcekli un
2. tōpēc, ka navarēja byut pīškērta vara apostolim un jūs pēcnōcējim cytaidi, kai tim asūt vīnōtim ar tū, kam Kristus ir devis pylnu un augstōkū varu par vysu Bazneicu.
Nu turīnes vyspōrejs princips: „Kur ir Plters (t. i. pāvests), tur ir Bazneica“ (sv. Ambrozijs).
22. Voi vīneigi pāvests ar dīviškū nūreikōjumu pōrvolda Bazneicu?
Ari veiskupi ar dīviškū nūreikōjumu pōrvolda Bazneicu, bet tikai ar un zam jūs golvas — pāvesta augstōkās autoritates.
„Uzmonot poši sevi un vysu gonomū pulku, kurā Svātais Gors jyusus īcēlis par veiskupim, lai ganeitu Dīva Bazneicu“ (Ap. d. 20:28).
23. Kaidā veidā veiskupi volda Bazneicu?
Jī tū volda taidā veidā:
1. ik kotrys veiskups volda jam pāvesta nūzeimātū diecezi voi veiskupiju un
2. jī laiku pa laikam sanōk kūpā nu dažaidom diecezem, lai izdūtu dekretus un prīkšrokstus, kaidas provinces, vaļsts voi pat vysas Bazneicas, pakļautus Romas veiskupa, myusu Svātō Tāva — pāvesta apstyprynōšonai un sankcionēšonai.
24. Caur kū veiskupi izpylda sovus pīnōkumus atseviškos diecezēs, apvīneibōs voi draudzēs?
Jī tu dora caur sovim prīsterim voi prāvestim, kurus tur syuta resp. īceļ.
25. Kod prīsters izpylda sovus prīstereibas pīnōkumus?
Kod ir sova lykumeigō veiskupa syuteits un pylnvarōts taidam nūlyukam.
Prīsters sovu ordināciju un misiju sajam na nu ticeigajim, bet gon nu Dīva caur lykumeigū veiskupu. Ik kurs kotrys, kas taidā veidā ir ordinēts un syuteits, ir Kristus syutnis.
„Kristus vītā mes izpyldom syuteibu, it kai Dīvs pamōcātu caur mums“ (2. kor. 5:20). Uz ik kotru nu tim atsateic vōrdi, kū Kristus saceja sovim mōceklim: „Kas jyus klausa, tys Mani klausa; un kas jyus nycynoj, tys Mani nycynoj; bet kas Mani nycynoj, tys nycynoj Tū, kas Mani syutejis“ (Lk. 10:16).
26. Kaidā ceļā teik īturāta vīnoteiba un kōrteiba vysā Bazneicā?
Vīnoteiba un kōrteiba Bazneicā teik īturāta taidā veidā, ka ticeigī, kas nav prīsteri, vīnmār ar gataveibu paklausa prīsterim, prīsteri sovukōrt — veiskupim, veiskupi — pāvestam.
Taitod Kristus nav devis vysim Bazneicas lūceklim vīnaidas tīseibas un vīnaidu varu, bet gon „nūlicis kotru lūcekli kerminī tai, kai tys Jam patyka ... cytus īcēle par apostolim, cytus par pravīšim, cytus par evangelistim, bet cytus par gonim un mōceitōjim. Lai sagatavōtu svātūs kolpōšonas dorbam Kristus mīsas uzceļšonai ... voi tod vysi pravīši, voi vysi mōceitāji?“ (1. kor. 12:18; 29; ef. 4:11—12).
Tōpēc sv. Klemens, sv. Pītera mōceklis un pēcnōcējs, Bazneicu pīleidzynōj karaspākam, kurā īryndnīki ir pakļauti kapteinim, kapteini pulkvežim, šī sovukōrt generālam.
NB. Kotra katōļticeigō pīnōkums ir vīnmār turēt sovā sirdī dziļu cīnu un pazemeigu padeveibu Svātajam Tāvam, kai ari ar jū vīnotim veiskupim un prīsterim, tōpēc, ka jī ir īcalti Dīva vītā par mums, un jūs pīnōkums ir pamōceit myusus Dīva vōrdā un dareit myusus par dīviškūs žēlesteibu daleibnīkim, lai nūvastu myusus leidz myužeigai svātlaimei aizkopa dzeivē. Bet bāda tim, kas nycynoj goreidznīceibu un roda chismas: „Tī ir aizgōjuši Kaina ceļu ... un gōja būjā kai (Vacōs Dereibas dumpinīks) Kōre ... Tī ir kai vēja dzonōti bezyudiņa mōkūni ... nūsamaļdejušas zvaigznes, kam myužeigi paradzāta tymseibas vara“ (Jud. 1:11—13).
§ 2. Par Bazneicas pazeimem
27. Voi Kristus nūdybynōja vīnu Bazneicu voi vairōkas?
Kristus nūdybynōja tikai vīnu Bazneicu, taipat kai Jys mōceja vīnu ticeibu, īstōdeja vīnu kristeibu un nūreikōja vysom tautom vīnu mōcūšu un vodūšu īstōdejumu.
28. Voi var vīgli pazeit šū vīneigū Kristus Bazneicu?
Jā, tōpēc, ka Kristus nūdybynōja radzamu Bazneicu ar uztveramom pazeimem, tai ka ir vīgli tū atrast; cytaidi Jys nabyutu varējis zam pazudynōšonas draudim pavēlēt grīztīs pi Bazneicas un tai klauseit.
„Aizdedzis sveci nivīns nalīk zam vōceles, bet gon svečturī, lai tei dūtu gaismu vysim, kas atsarūn ustobā“ (Mt. 5:15). „Jo tovs brōļs sagrākōj pret tevi, ej un ... soki Bazneicai; bet jo Bazneicai naklauseis, tod lai jys tev byutu kai pogōns un muitinīks“ (Mt. 18:15., 17).
29. Kai Kristus Bazneica ir radzama?
Kristus Bazneica ir radzama:
1. tōs prīkšnīkūs un lūcekļūs;
2. tōs mōceibas izplateišonā un aplīcynōšonā un
3. sv. Miša uperī un sakramentu administrēšonā (izdaleišonā).
Jo Bazneica nabyutu šaidā veidā radzama, kai tod byutu īspējams, saskartā ar Kristus un apostolu nūrōdejumim (Ebr. 13:17; Mk. 16:15—16 un cytim) „paklauseit Bazneicas prīkšnīceibai (veiskupim un prīsterim), klauseit jōs mōceitōjim, pīsadaleit uperī un pījimit sakramentus un vyspōri pīsadaleit dīvkolpōjumūs?“
30. Pēc kaidom pazeimem var pazeit eistū Kristus Bazneicu?
Eistū Kristus Bazneicu var pazeit pēc četrom pazeimem, prūti:
1. Kristus Bazneica ir vīna;
2. jei ir svāta;
3. jei ir katōliska un
4. jei ir apostoliska.
Jau Nikejas koncilā (325. g.) tys oficiali tyka pasludynōts vōrdim: „Es tycu uz vīnu, svātu, katōlisku un apostolisku Bazneicu.“
31. Kōpēc eistai Kristus Bazneicai jōbyun vīnai, svātai, katōliskai un apostoliskai?
Tai jōbyun
1. vīnai, tōpēc, ka „ikvīna vaļsts, kas sovā īkšīnē ir sasaškāluse, sabryuk“ (Lk. 11:17);
2. svātai, tōpēc, ka jōs dybynōtōjs ir svāts, un jōs uzdavums ir vest cylvākus uz svātumu;
3. katōliskai, tys ir, universalai, tōpēc, ka tei tyka dybynōta dēļ vysom tautom un vysim laikim (Mt. 28:19), un saskaņā ar Kristus īprīkš sludynōjumu, tai jōbyun izplateitai pa vysu zemes lūdi un
4. apostoliskai, tōpēc, ka jei pēc sovas izceļsmes un mōceibas ir apostoliska (Ef. 2:20), un tōs vaļdeitojim jōbyun lykumeigim apostolu pēcnōcējim.
32. Kaidai Bazneicai ir vysas šōs pazeimes?
Ir skaidrys, ka nivīnai cytai Bazneicai nav vysu četru pazeimu, kai tikai Romas katōļu Bazneicai, prūti, tai, kura atzeist Romas pāvestu par sovu golvu.
33. Kōpēc Romas katōļu Bazneica ir napōrprūtami vīna?
Tōpēc, ka tai vysūs laikūs un vysōs vītōs ir:
1. tei poša ticeiba un tī poši sakramenti un
2. tei poša kūpejō golva — pāvests.
34. Kōpēc Romas katōļu Bazneica ir napōrprūtami svāta?
1. Tōpēc, ka jōs dybynōtōjs ir svāts un jei mōca svātu doktrinu;
2. tōpēc, ka jei uzticeigi sorgōj un izdola Kristus īstōdeitūs svātdareišonas leidzekļus un
3. tōpēc, ka vysūs laikūs jamā ir bejuši svātī, kuru svātumu Dīvs ir apstyprynōjis ar breinumim un naparostom žēlesteibom.
Atsevišku lūcekļu grēceigas izdareibas un pakrytumi navar byut pīskaiteiti vysai Bazneicai, tōpēc ka tī nav rodušīs nu jōs doktrīnas voi organizacijas, un nikod jei tūs nav aprobējuse. Jo nūtykušū ļaunprōteibu un skandalu dēļ Bazneica navarātu byut patīsō Bazneica, kōpēc tod pats Kristus Bazneicu pīleidzynōj teirumam, kurā kvīši un nazōles aug kūpā, kai ari teiktam, kurā atsarūn lobas un nalobas zivis? (Mt. 13). Kur tod beja eistō Bazneica apostolu laikus, jo ari tod ir gadejusis skandāli (sal. 1. kor. 11) kai ari nūsūdami veiskupi Bazneicā? (Atkl. 2. un 3.).
35. Kōpēc Romas katōļu Bazneica ir napōrprūtami katōliska voi universala?
1. Tōpēc, ka nu pošim Kristus laikim leidz pat myusu dīnom jei napōrtraukti ir pastōvējuse ar tū pošu mōceibu, ar tim pošim prīstereibas un pastoralim pīnōkumim;
2. tōpēc, ka jei ir izaplatejuse pa vysu zemes lūdi un
3. tōpēc, ka jei vīnmār turpynoj izaplateit, saskaņā ar dīviškū pylnvaru: „Ejit pa vysu pasauli un sludynōjit Evangeliju vysai radeibai“ (Mt. 16:15).
Tōpēc Romas Bazneica vīnmār tyka saukta par KATŌLISKU; pat atkritēji un naticeigī tū tai ir saukuši, kai tū licynoj, pīm., sv. Augustins. Un leidz pat šai dīnai pa vysu pasauli tū sauc par KATŌĻU BAZNEICU.
36. Kōpēc Romas katōļu Bazneica ir naapšaubami apostoliska?
1. Tōpēc, ka jōs izceļsme naapstreidami snādzās leidz apostolu laikim;
2. tōpēc, ka jōs doktrina pamatojōs uz apostolu tradicijas un
3. tōpēc, jōs augstōkō vadeiba — pāvests un veiskupi — ir lykumeigi apostolu pēcnōcēji.
37. Bet voi nasastōda vīnoteibu ari cytas nakatōļu religiskos sabīdreibas?
Nā. Tōs nav un navar byut vīns:
1. tōpēc, ka tom nav kupejōs golvas un
2. tōpēc, ka ik kotrys nu tūs lūceklim uzskota sevi par pylnvarōtu tai skaidrāt Svātūs Rokstus un tai ticēt tim, kai kuram tys pateik.
Tōpēc tī ir „bārni, kas svaidās šur un tur, pasadūdami kotram mōceibas vējam“ Ef. 4:14).
38. Kōpēc nīvīna nu tom navar sauktīs svāta?
1. Tōpēc, ka tūs dybynōtōji nav bejuši svāti;
2. tōpēc, ka tōs ir atmatušas daudzus ticeibas gobolus un svātdareišonas leidzekļus, pīm., sv. Miša uperi un dažus nu sakramentim, un turpretim, ir pījāmušas dažus principus, kas teiši ir preteji svātumam un
3. tōpēc, ka nav davušas nu sova vyda svātūs, kuri byutu apstyprynōti ar breinumdareišonas spāku.
39. Kōpēc nivīna nu tom navar sauktīs katōliska?
Topēc, ka ir rodušīs tikai vālōkūs laikūs un nabeidz daleitīs atseviškos sēktos; nivīna nu tom nav universala un vysur izplateita, kai tam jōbyun saskaņā ar Kristus reikōjumu.
40. Kōpēc nivīna nu tom navar sauktīs apostoliska?
1. Tōpēc, ka tōs ir sōkušas eksistēt tikai daudz vālōk par apostolu laikim un pi tō atsadolūt nu apostoliskōs Bazneicas;
2. tōpēc, ka jūs doktrina, kas ir tik napastōveiga un maineiga, ka navar byut apostoliska un
3. tōpēc, ka tom nav lykumeigu apostolu pēcnōcēju, reizē ar tū ari Kristus syuteitūs mōceitōju un gonu.
41. Taitod, jo nivīnai, izjamūt Romas katōļu Bazneicu, nav vīneigōs Kristus Bazneicas pazeimu, kas nu tō sekōj?
Sekōj tys, ka vīneigi Romas katōļu Bazneica ir eistō Jezus Kristus dybynōtō Bazneica.
NB: Mums, katōļticeigim, bīži ir jōsalyudz par sovas Bazneicas mīru un uzplaukumu, kai ari jōsalyudz par atsaškeirušim brōlim un naticeigajim, lai vysi atsagrīztu sovas mōtes klēpi. „Svēteigi ir tī, kas tevi miļoj un prīcojās par tovu miru“ (Tob. 13:18).
§ 3. Par Bazneicas mērki un mērka īpašeibom
42. Kaidam nūlyukam Kristus nudybynōja Bazneicu?
Kristus nūdybynōja Bazneicu, lai caur tū Jys varātu vest cylvākus uz myužeigū pesteišonu.
43. Kas Bazneicai jōdora, lai cylvākus vastu uz pesteišonu?
1. Tai jōsludynōj cylvākim Kristus mōceiba (doktrina);
2. tim jōizdola Kristus īstōdeitī žēlesteibas leidzekli un
3. jōvolda un jōvoda tūs uz myužeigū svātlaimi aizkopa dzeivē.
44. Kaidā veidā Kristus deve īspēju Bazneicai pīnōceigi veikt tai uztycātū uzdavumu?
Jys Bazneicai:
1. uzticēja sovu mōceibu (doktrinu), sovus žēlesteibas leidzekļus un sovu varu, uzlyka tai mōceišonas, prīstereibas un ganeišonas pīnōkumus un
2. Jys tai ir devis Svātō Gora paleidzeibu, lai tei napōrtraukti varātu saglōbot dīviškū mōceibu nasakrūpļōtu, lai pareizi spātu izdaleit želesteibas leidzekļus un izlītōt pylnvaras ciļvēces pesteišonas dorbō.
a) Bazneicas namaļdeigums
45. Kaidā veidā Dīviškō mōceiba Bazneicā vīnmār teik uzglōbota teira un nasakrūpļota?
Tys nūteik caur namaļdeigu mōceibas spāku (magisteriju) Bazneicā.
46. Kas sastōda šū namaļdeigū mōceibas spāku Bazneicā?
Tū sastōda pāvests un ar jū vīnoteibā asūšī veiskupi.
Jī teik saukti par MOCŪŠŪ BAZNEICU voi vīnkōrši par BAZNEICU (Mt. 18:17), pretstotā pret pōrejim ticeigim, kas teik saukti par KLAUSŪŠŪ BAZNEICU.
47. Kōpēc Bazneicas mōceiba teik saukta namaļdeiga?
Tōpēc, ka ar Svātō Gora paleidzeibu tei teik nūdrūšynota pret maļdeišonūs ticeibas un tykumeibas lītōs.
48. Kas garantej, ka Bazneica navar maļdeitīs?
Tū garantej pats Kristus, kurs apsūleja: ka Jys byus ar Bazneicu par vysom dīnom „leidz pasaula golam“ (Mt. 28:20).
Jo byutu īspējams, ka MOCŪŠŌ BAZNEICA varātu maļdeitīs, tod tei ari KLAUSŪŠŪ BAZNEICU varātu nūvest uz molāu celim, tod VYSU BAZNEICU, preteji Kristus sūlejumam, pīveiktu ļaunums un mali, tys ir, eļnes spāki.
49. Kū sv. Pāvuls soka par Bazneicu tōs namaļdeiguma dēļ?
Sv. Pōvuls Bazneicu sauc par „patīseibas bolstu un pamatu“ (1. Tim. 3:15).
50. Voi tod naatsagadeja katōļu Bazneica atseviškim mōceitojim īkrist moldūs?
Jā, gadejōs. Bet tys nūtyka tōpēc, ka tūs atsevišku mōceitōju mōceiba nasaskanēja vairs ar vysa mōceibas organa (magisterija) mōceibu, jo namaļdeigums nav garantēts kotram individam, bet gon veiskupim kolektivi jimtim, kod tī ir vīnoti ar pāvestu.
Jo nakatōli mādz apgolvot, ka laiku tecējumā vysa katōļu Bazneica byutu nūsavērzejuse nu dīviškās mōceibas un krytuse moldūs, tod:
1. jī ir skaidrā pretrunā ar dīviškū Pesteitōju;
2. jī nūsūda vysus Bazneicas tāvus, kuri mōcēja gluži taipat, kai mōca katōļu Bazneica;
3. jī roda nasaskaņas poši storp sevi, jo jī vīnmār ir navīnaidōs dūmōs par tū, kas eisti ir dīviškō mōceiba un kas nav un
4. jo jau Bazneicas mōceiba (kai jī apgolvoj) byutu maldynojuse tautas, tod jim byutu jōlīk vaine uz poša Dīva, Kurs pglnvarōja katōļu Bazneicu kūpā ar tōs mōceibas spāku (magisteriju), styprynōja tōs autoritati pi tōs izaplateišonas pa vysu pasauli, aplīcynojūt tū ar naskaitamim breinumim un svētejūt tōs pīpyuli ar izcylim panōkumim, pa tū laiku, kod vysaidu veidu un laiku sektanti nikū tam leidzeigu navar uzrōdeit, turpretim, tī daudzkōrt ir īkrytuši pretrunōs un ļaundabeigōs izdareibōs, kas īnasušas tikai lelōku pūstu un samaitōteibu pasaulī.
Tai reikojūtīs Bazneica ir da rejuse pareizi, taipat kai Nicejas koncilā (325. g.), kod leidzeigā veidā tyka definēta doktrina par Kristus dīveibu, kura beja aktuala un īvārōta pyrms mynātō datuma. Jei taipat ir reikōjusēs ari cytūs laikūs atteiceibā uz cytom sovom mōceibas patīseibom, kod atzyna par napīcīšamu tōs svineigi definēt.
51. Bet kas jōdora, kod storp katōlim rūnās dūmstarpeibas ticeibas lītōs?
Ir jōpīkreit Bazneicas lāmumam. „Un Jys (losi: Pesteitōjs) īcēle cytus par apostolim ... bet cytus par gonim un mōceitōjim ... lai mes vairs nabyutu mozgadeigi bārni, kas ... svaidōs šur un tur, pasadūdami kotram mōceibas vējam“ (Ef. 4:11, 14).
52. Kam pīdar tīseibas taiseit lāmumus Bazneicā?
Tys pīdar voi nyu augstōkajam Bazneicas golvai — pāvestam, voi pāvesta apstyprynōtam koncilam.
53. Voi ir pīnōkums kristīšim pasadūt pāvesta lāmumim?
Jā, seviški, kod pāvests uzastōj kai Bazneicas golva un vysas Bazneicas mōceitōjs ticeibas un tykumeibas (morāles) lītōs, jo tod pāvests ir namaļdeigs taipat kai poša Bazneica.
54. Voi pāvests ir namaļdeigs?
I Vatikana koncils 1870. godā nūlēme (definēja), ka pāvests ir namaļdeigs, kod ticeigūs mōca ex cathedra (nu katedras, tvs ir, kai augstōkais vysas Bazneicas mōceibas spāks).
Šū I Vatikana koncila definīciju par pāvesta namaļdeigumu reizreizem miņ un apstyprynōj II Vatikana koncils sovūs dokumentus.
55. Voi tei nav jauna mōceiba?
Nā. Bazneica tikai definēja, tys ir, svineigi deklarēja mōceibu (doktrinu), kas vīnmār ir bejuse aktuala un īvārota.
Tai reikojūtīs Bazneica ir darējuse pareiži, taipat kai Nikejas koncilā (325. g.), kod leidzeigā veidā tyka definēta doktrina par Kristus dīveibu, kura beja aktuala un īvārota pyrms mynātō datuma. Jei taipat ir reikojusēs ari cytūs laikūs atteiceibā uz cytom sovom mōceibas patīseibom, kod atzyna par napīcīšamu tōs svineigi definēt.
56. Kū zeimoj pāvesta namaļdeiba? Voi pāvests nikod navar reikōtīs napareizi?
Pāvests, kai cylvāks, leidzeigi cytim cylvākim, var byut padūts vojeibom un var sagrākōt. Namaļdeiba naatsateic uz dzeivi un uzvedeibu, bet gon tikai uz oficialū mōceibas (doktrinas) deklarēšonu un zeimoj, ka šaidā deklarācijā jys navar maļdeitīs.
57. Voi pāvesta vōrdi vīnmār ir namaļdeigi?
Nā. Pāvesta vōrdi gon peļnej cīnu un uzmaneibu jō Ielās autoritates dēļ. Bet namaļdeigi tī ir vīneigi, kod jys mōca kai pāvests ex cathedra, ticeibas un tykumeibas (morāles) lītōs.
58. Kod pāvests runoj ex cathedra?
Pāvests mōca ex cathedra, kod uzastōj kai Bazneicas golva un vysu ticeigūs augstōkais ganeitājs un mōceitājs.
59. Kōpēc pāvests navar vuīceit moldus, kod runoj ex cathedra?
Tōpēc, ka Dīvs navar atļaut jam tai dareit. Pāvesta namaļdeigums nav atkareigs nu jō tykumeibas voi erudicijas, bet gon nu specialās Svātō Gora paleidzeibas, kaida pāvestam dūta saskaņā ar Kristus sūlējumu, kaids dūts sv. Pīteram: „Es lyudžu par tevi, lai tova ticeiba nasamytātu, un tu, kaidreiz atsagrīzis, styprynōj sovus brōlus“ (Lk. 22:32).
60. Voi pāvesta namaļdeigums ir tys pats, kas Bazneicas namaļdeigums?
Jā, teiši tai. Pāvests ir augstōkais gons un mōceitōjs, kura bolsam, saskaņā ar Kristus pavēli, jōklausa, un tam jōsekoj vysim ticeigajim, kai goreidznīkim, tai lajim, „vuškom un jārim“. Jo pāvests varātu moldus mōceit ex cathedra, tod Bazneica sekotu jam jō moldūs un tai nūkļyutu uz nacelim. Taidā veidā vyltōts byutu Kristus sūlejums, kas nav īspējams.
61. Kai mes tū zynom, ka šei doktrina vīnmār bejuse saglobōta un praktizēta katōļu Bazneicā?
Mes tū zynom tōpēc, ka nu poša sōkuma, kod tikai atsaroda kaids, kas ītīpeigi pretōjōs pījimt katōļu ticeibas mōceibu un līdzēs ticēt tam, kū pāvests beja pasludynōjis ex cathedra — taids vīnmār tyka izslāgts nu katōļu Bazneicas un nūsūdeits kai kecers (heretiks).
„Un Es tev dūšu dabasu vaļsteibas atslāgas. Un kū tu saisteisi vērs zemes, tys byus saisteits ari dabasūs; un kū tu atraiseisi vērs zemes, tys byus atraiseits ari dabasūs“ (Mt. 16:19). „Goni munus jārus, goni munas vuškas“ (Jiļ. 21:15—17). Pāvesta autoritate un gola vōrds streideigūs ticeibas vaicōjumus un vysas Bazneicas apjūmā vīnmār tyka atzeiti un praktizēti. Jo kaidā pasauļa molā rodōs cylvāki, kas sōce paust moldu mōceibas, un jo vītejī veiskupi tūs nūsūdeja, tod bīži vīn taidi ir grīzušīs pi pāvesta kai augstōkos un beidzamōs instances. Nu ūtras puses, jo kaidu nu katōļu veiskupim un patriarchim (leidzeigi sv. Atanazijam, sv. Jōņam Chryzostomam un cytim) kaida lokālō sinode beja nataisneigi nūsūdejuse, tod taidi ir apelējuši pi pāvesta, kurs atcēle un anulēja nataisneigūs sinodes lāmumus un deklarēja, ka nataisneigi sūdeitī ir pīsaturējuši pi pareizos mōceibas. Kod sovukōrt pāvesti beja nūsūdejuši Nestoriju, Eutichiju un cytus moldu sludynōtōjus, tod Romas pāvesta lāmumus pījēme vysa Bazneica un tūs uzskateja par galeigim. Pastōvēja uzskots, ka caur sovim pēcnōcējim — pāvestim ir runōjis Pīters un tam napīkrist beja tik pat daudz, kai radeit kecereibu voi chismu. Pēc sv. Augustina dūmōm kontroversija (streideigs jautōjums) izabeidze, kod tikai par tū sovu vōrdu beja pasacejis pāvests: Roma locuta causa finita (kod Roma resp. pāvests ir pasacejis sovu sprīdumu, līta skaitējōs par izbeigtu).
I Vatikana koncils, ar sovu lāmumu par pāvesta namaļdeigumu, nav īvedis jaunu doktrīnu, turpretim, ir vīneigi definējis parostū un normalū veidu, kaidā Kristus ir gribējis nūdrūšynōt un ir nūdrūšynōjis sovu Bazneicu, lai tei namaļdeigi nūsaturātu uz dīviškūs patīseibu ceļa, lai taidā veidā tyktu aizsorgōta pret vysim eļnes uzbrukumim, kaiāi vīnmār cenšās tū nūvest uz moldu nacelim.
62. Kai bazneica izšķir dūmstarpeibas, kaidas rūnās ticei bas litōs?
Jei tōs izšķir Svātūs Rokstu un tradicijas gorā.
63. Voi tod Bazneica nainas nikō jauna, kod taidos dūmstarpeibos pasoka kam un kai ir jōtic?
Nā. Taidūs gadejumūs jei tikai paskaidroj Dīva vōrdu, kas jai ir uztycāts Svātūs Rokstūs un tradicijā, un nūsūda pretejūs moldus un jaunynōjumus.
Katōļu Bazneicas mōceiba (doktrīna) nav nikas vairōk, kai Kristus un apostolu mōceiba, kas tai tyka uztycāta, lai jei tū ryupeigi saglobōtu un mōceitu. Tōpēc Baz-neica vīnmār pīsatur pi vacōs mōceibas, kas montōta nu Bazneicas tāvim un kūpā ar apostolim jei sauc: „Sorgōj tev uztycātū, izavairej nu pasauleigajom, tukšom sarunom un pretruneigajom mōceibom, kas napareizi nūsauktas par zynōtni“ (1. Tim. 6:20 un 2. Tim. 1:14). „Bet ļauni cylvāki un krāpnīki grims dziļōk sovā ļaunumā, poši maļdeidamīs un cytus maldynōdami. Tu tūmār palic pi tō, kū esi mōcējīs un kas tev uztycāts“ (2. Tim. 3:13—14). „Jo kaids sludynōtu jums cytu Evangeliju nakai tū, kū asat sajūmuši, tys lai tūp nūlādāts“ (Gal. 1:9).
NB: Katōļticeigais var prīcotis par tū, ka, klauseidams sovas mōtes Bazneicas bolsam, atsarūn uz pareiza ceļa, kaidu ciļvēcei ir parōdejis pats Dīvs-Cylvāks, un ka uzticeigi staigōjūt, šys cēļš reizi pōris myužeigās svātlaimes vaļsti, kas taisneigajim ir sagatavōta nu pasauļa radeišonas (Vēris: Mt. 25:34).
b) Pesteišona vīneigi patīsajā Kristus Bazneicā
64. Jo katōļu Bazneicas uzdavums ir vest vysus cylvākus uz myuāeigū pesteišonu, un jo jei tam nōlyukam ir sajāmuse nu Kristus sovu mōceibu, sovus žēlesteibas leidzekļus un sovu varu, kas tod kuram kotram ticeigajam jōdora nu sovas puses?
Ik kotram ticeigajam ir pīnōkums, zam myužeigōs pazusšonas draudim, kļyut par katōļu Bazneicas lūcekli, ticēt jōs mōceibai, lītōt jōs žēlesteibas leidzekļus un pasadūt tōs autoritatei.
65. Kas uzlīk mums šūs pīnōkumus?
Tūs mums uzlīk pats Jezus Kristus, Kurs soka: „Jo jys naklauseis Bazneicai, tod lai jys tev byutu kai pogōns un muitinīks“ (Mt. 18:17); un „kas naticēs (apostolim un jūs lykumeigajim pēcnōcējim), tys tiks pazudynōts“ (Mk. 16:16).
Šamā sakareibā katōļu Bazneicu pamatōti sauc par VINEIGŪ GLŌBEJU Bazneicu. Nycynōt tū, ir tik pat kai nycynōt Kristu, prūti: Jō mōceibu, jō žēlesteibas lei
dzekļus, jō varu; atsadaleit nu tōs, ir tys pats kai atsadaleit nu Kristus un zaudēt myuzeigū pesteišonu. Tōpēc sv. Augustins un cyti Afrikas veiskupi 412. godā Zvitas koncilā pasludynōja šaidu lāmumu: „Ik kotrys, kas ir atsadalejis nu katōļu Bazneicas, lai cik, pēc jō personeigās pōrlīceibas, byutu īteicama jō dzeive, bet tō imesļa dēļ, ka jys tymā pošā laikā ir atdaleits nu vtnōteibas ar Kristu, jys „dzeiveibas naredzēs, bet Dīva dusmes palīk par jū“ (Jņ. 3:36).
66. Kas ir katōļu Bazneicas lūceklis?
Ik kotrys, kas ir kristeits un nav ni breivprōteigi atsadalejis, ni izslāgts nu Bazneicas.
67. Kas ir breivprōteigi atsadalejuši nu Bazneicas?
Nu Bazneicas ir atsadalejuši tī, kas sekoj mōceibai, kura nu Bazneicas ir nūsūdeita kai moldu mōceiba. (Taidus parosti sauc par heretikim voi kecerim); nu Bazneicas ir atsadalejuši ari tī, kuri ir naticeigi, tys ir, kuri pavysam napīsatur ni pi kaidas kristīšu mōceibos un 2. vysi tī, kas pošu vaines dēļ ir chismatiki, tys ir, taidi, kas ir atmatuši na Bazneicas mōceibu, bet gon paklauseibu augstōkajam Bazneicas golvai — pāvestam.
68. Kas ir izslāgti nu Bazneicas?
Nu Bazneicas izslāgti ir ekskomunicētī, tys ir, vysi tī, kas, kai izdzymuši lūcekli, ir atdaleiti nu vīnoteibas ar Bazneicu.
69. Voi tī, kas bez sovas vaines ir atdaleiti, ari napīdar pi Kristus Bazneicas?
Taidi, kas na sovas vaines dēļ ir atdaleiti, un teišam meklej patīseibu, un tymā pošā laikā, pēc sovas lobōkās saprasšonas, pylda Dīva grybu, lai gon ir atdaleiti nu Bazneicas kermiņa, tūmār taidi ir vīneibā ar Bazneicas dvēseli un bauda daudzas nu tōs žēlesteibom.
Bet ari tī, kas pīdar pi atdaleitim bez pošu vaiņas, zaudej, jo na vysas, tod tūmār daudzas nu myusu svātōs ticeibas žēlesteibom un svēteibom, pīmāram, sv. Miša uperi, vyssvātokū Eucharistiju, sakramentalū absoluciju, sakramentus, kas teik īdaleiti uz nōves gultas utt. Tōpēc myusu pīnōkums ir sirsneigi lyugtīs par jūs atsagrīzšonu un ar sovu navyltōtu mīlesteibu kai ari ar prīkšzeimeigu dzeivi veicynōt jūs atsagrīzšonu.
70. Kas ir atsadalejuši pošu vainas dēļ?
Pošu vainas dēļ atsadalejuši ir:
1. tī, kas pazeist katōļu Bazneicu un ir pōrlīcynōti par jōs patīseibom, bet napīsavīnoj tai un
2. tī, kas varātu jū pazeit, jo grybātu vaļsirdeigi meklēt patīseibu, bet vīnaļdzeibas voi kaidu cytu vainōjamu motivu dēļ tū nadora.
71. Voi mums ir tīseibas sprīst par tū, voi kaids ir atsadalejis sovas vainas dēļ voi bez tos?
Nā. Taids sprīdums pīsanok Dīvam, kurs vīneigais ir, kas „izpētej sirdis un nīres“ (Ps. 7:10), un „tīsoj cylvāku nūslāpumus“ (Rom. 2:16).
„Natīsojit pyrms laika, koleidz atnōks Kungs. Jys apgaismōs tymseibu nūslāpumus un atklōs siržu nūdūmus“ (1. kor. 4:5).
72. Voi myužeigōs pesteišonas sasnēgšonai ir pīteikūši tikai pīdarēt pi katōļu Bazneicas?
Nā. Tōpēc, ka ari katōļu Bazneicas kerminī var byut sapyvuši un myruši lūcekli (Atkl. 3:1), kuri ar sovim grākim sagōdoj sev myužeigū pazudynōšonu.
73. Kū mes eisti apIīcynojam, saceldami: „Es tycu uz svātū katōlisku Bazneincu“?
Ar tū mes aplīcynojam, ka tycam īkš tō, ka Jezus Kristus ir nūdybynōjis radzamu Bazneicu, kura ir bezgaleiga sovas pastōvēšonas ziņā, namaļdeiga sovā mōceibā, kurai myusu pīnōkums ir ticēt bez kaidom īrunom, lai taidā veidā sasnāgtu myužeigū pesteišonu, un eistō Kristus Bazneica nav nikaida cyta kai katōļu Bazneica.
NB. Ir pareizi katōļu Bazneicu saukt par myusu mōti , jo:
1. jei caur kristeibu ir myusus goreigi dzemdējuse un darejuse par Dīva bārnim;
2. jei myusus baroj ar Dīva vōrdu un engeļu maizi;
3. jei myusus mōca gūdbejeibai atteiceibā uz Dīvu un
4. jei vīnmār lyudzās par mums un myusus atbalsta, cik ilgi mes te uzaturam vērs zemes, bet ari pēc tō, kod pōrejam aizkopa dzeivē. Tōpēc mums ir jōcīnej un jōmīļōj šā myusu mōti — Bazneicu: uzmaneigi ir jōklausa jōs bolsam un pamōceibom un pazemeigi jōpasadūd jōs lykumim un prīkšrokstim, cytaidi „tam ndbyus Dīvs par Tāvu, kam Bazneica nabyus bejuse par mōti “ — tai soka sv. Ciprijans, trešō godu symta Bazneicas tāvs, veiskups un mōceklis (miris 258. godā).
§ 4. Svātus sadraudzeiba
74. Voi tikai vērs zemes asūšī ticeigī ir apvīnoti un sastōda vīnu Bazneicu?
Nā. Ar ticeigim vērs zemes ir goreigi apvīnoti ari svātī dabasūs un dvēseles škeisteišonas gunī (purgatorijā).
Ticeigī vērs zemes, kas ir katōļu Bazneicas lūcekli, sastōda KARŌTŌJU BAZNEICU; dvēseles škeisteišonas gunī — CĪTĒJU BAZNEICU un svātī dabasūs — GAVILĒJŪŠŪ BAZNEICU. Bet vysas šōs trejs Bazneicas eistineibā ir vīnas un tōs pošas Bazneicas trejs dažaidi stōvūkli.
75. Kamā pastōv šei goreigō vīnōteiba?
Šei goreigō vīnoteiba pastōv tymā, ka vysi ir tō poša kermiņa lūcekli, kura golva ir Jezus Kristus, un ka tōpēc šī dažaidī lūcekli pīsadola kūpejūs goreigajūs lobumūs.
„Un kai myusu kerminī ir daudz lūcekļu, bet na vysim lūceklim tys pats uzdavums, taipat mes da udzeji asam vīns ūtra lūcekli“ (Rom. 4:4—5). „Jys (Kristus) ir mīsas — Bazneicas golva“ (kol. 1:18).
76. Kai šei goreigā savīneiba saucās?
Tei saucās svātūs sadraudzeiba.
77. Kōpēc šōs sadraudzeibas lūcekli ir nūsaukti par svātim?
Tōpēc, ka ir aicynōti kļyut par svātim (1. tess. 4:3) un ir svātdareiti caur kristeibu, kai ari daudzi nu tim ir sasnāguši piļneigu svātumu.
78. Kaidus lobumus mes gyunam nu sadraudzeibas ar svātajim dabasūs?
Mes pīsadolom nūpalnūs, kaidus jī sakrōja, byudami te vērs zemes; jī atbolsta myusus, īsastōdami par mums pi Dīva.
79. Voi nōve nasaraun vīneibas saites storp dzeivajim un myrušajim?
Nā, tōpēc, ka nav sarauta jūs vīnoteiba ar Kristu, jūs golvu.
80. Kaidus lobumus gyun purgatorijā (škeisteišonas vītā) asūšōs dvēseles nu myusu draudzeibas ar tom?
Mes atbolstom tūs sovus brōļus un māsas, meikstynojūt voi saeisynojūt jūs cīsšonas.
81. Kaidā veidā mes paleidzim naboga dvēselem škeisteišonas vītā?
Tom mes paleidzim ar lyugšonom, labdareibom un cytim lobim dorbim, seviški ar svātō Miša uperim un atlaidu (indulgenču) veļteišonu.
„Juda (makabejīts) syuteja 12 000 sudobra drachmu uz Jeruzalimu uperam par myrušūs grākim, tōpēc, ka ir svāta un dereiga dūma lyugtīs par myrušajim, lai tyktu atbreivōti nu grākim“ (2. mak. 12:43, 46). Ka Bazneica vīnmār ir lyugusēs par myrušajim, un ka ari apostoli poši ir lykuši jūs pīminēt svātajā Miša uperī, tū līcynoj vysvacōkī Bazneicas tāvi.
82. Kaidus lobumus mes gyunam nu sadraudzeibas ar ticeigajim vērs zemes?
Mes pīsadolom vysūs svātō Miša uperūs un vysūs katōļu Bazneicas lobajūs dorbūs, kai ari vyspōri, vysūs jōs goreigajūs lobumūs.
„Dīvs myusu kermini ir tai izveidōjis, ... lai lūcekli tymā cyts par cytu ryupātūs, ... jyus asat Kristus kermiņs un lūceklis pi lūcekļa“ (1. kor. 12:24—27).
83. Voi grēcinīki, kas nav izslāgti nu Bazneicas, ari pīsadola šōs sadraudzeibas lobumūs?
Grēcinīki, kai myruši lūcekli, teišam zaudej lelōkū daļu nu goreigim lobumim; tūmār sakarā ar tū, ka ir vīnōteibā ar Bazneicu, jī sajam vēļ daudzas svēteibas un žēlesteibas, kuras var paleidzēt jim atsagrīzt.
NB: Mums ir jōsalyudz ik dīnas par myusu kristeibas bīdrim, kuri ir voi nyu karōtōji vērs zemes, voi citēji škeisteišonas gunī; kai ari reitūs un vokorūs ir jōatvēlej sevi svātūs aizsardzeibai dabasūs. Pōri vysam ir jōsaceņš dzeivōt svātu dzeivi, tōpēc, ka asam „leidzpiļsōni un Dīva saimes lūcekli“ (Ef. 2:19).


c: text/html

text:
Bolvu nūvods »
Restaurāta Bieržu kopu kapleica
13. novembrī Bolvu nūvoda Bieržpiļs pogostā piec restauracejis svineigi tyka atkluots arhitekturys pīmineklis – Bieržu kopu kapleica, informej pošvaļdeibys puorstuove Iluta Mežule. Rekonstruātū kapleicu īsvieteja Rēzeknis-Aglyunys diecezis veiskups Juoņs Bulis i Bieržu katuoļu draudzisSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” sasateik ar jaunajim pošvaļdeibu vadeituojim
Juņa suokumā vysā Latvejā nūtyka pošvaļdeibu vieliešonys. Niu pādejūs nedeļu laikā Latgolā nūtyka pyrmuos jaunīvālātūs pošvaļdeibu deputatu sēdis, kurymuos tyka īvālāti jaunūs pošvaļdeibu vadeituoji. Raidejumā “Pi myusim Latgolā” Tenis Bikovskis sasatyka ar Daugovpiļs, BolvuSkaiteit vaira »
Kubulūs nūtiks Dzeivuos muzykys festivals “Savējie”
5. novembrī 21.00 jau catūrtū godu Bolvu nūvoda Kubulu kulturys nomā nūtiks Dzeivuos muzykys festivals “Savējie”, informej pasuokuma organizators Māris Lāpāns. Festivala byuteiba ir dūt vareibu uzastuot i paruodeit sevi publikys i cytu muzikuSkaiteit vaira »
Aicynoj pīsadaleit Bieržpiļs pogosta ekspedicejā
27. septembrī, Storptautyskajā turisma dīnā, interesenti teik aicynuoti dūtīs izbraucīnī “Bieržpiļs pogosta ekspediceja”. Pasuokums teik organizāts kai izzynūša ekskurseja, kurā dalinīki brauc ar sovom mašynom. Dīnys laikā tiks apmaklātys interesantys vītys, kas atkluos BolvuSkaiteit vaira »
Itūnedeļ nūvoda svātki Bolvūs
20. augustā vysys dīnys garumā svātki tiks svieteiti Bolvu nūvodā. Itūgod tūs devize ir “Soli pa solim ar kino!”. Kai viestej Bolvu nūvoda sātyslopā atrūnamuo informaceja, svātki tiks suokti 10.00 ar dīvkolpuojumu Bolvu VyssvātuosSkaiteit vaira »
Zīmeļlatgolā nūtiks IV Storptautyskais tautys deju festivals “Eima, eima”
Nu 1. da 4. juļa Bolvūs, Ruguojūs i Viļakā nūtiks IV Storptautyskais tautys deju festivals “Eima, eima”. 2016. goda festivala programu gatavej 15 tautu deju kolektivi nu Bolvu apriņča (Ruguoju, Baļtinovys, Viļakys i BolvuSkaiteit vaira »
Atkluos Zīmeļlatgolys velomaršrutu “Rypoj vasals!”
Velomaršruta “Rypoj vasals!” atkluošonys dīnā, 21. majā, Bolvu, Viļakys, Kuorsovys, Baļtinovys i Ruguoju nūvodi ir sagatavejuši grandiozu pasuokumu programu na tik aktivajim velobrauciejim, nu ari cytu sajiutu baudeituojim Zīmeļlatgolā, informej Kuorsovys nūvoda turisma organizatoreSkaiteit vaira »
Izdūta gruomota par sportu Zīmeļlatgolā
Bolvu piļsātys i Bolvu muižys svātku nedelis ītvorūs tyka prezentāta gruomota “Sports Ziemeļlatgalē: ceļš līdz Olimpiskajai medaļai”, kas izdūta ar Bolvu nūvoda pošvaļdeibys atbolstu. Gruomota ir viestejums par Zīmeļlatgolys aba bejušuo Abrenis i BolvuSkaiteit vaira »
Aicynoj 20. februarī izbaudeit zīmu Zīmeļlatgolā
20. februarī nūtiks vēļ nabejs pasuokums “Izbaudi ziemu Ziemeļlatgalē”, kuruo ītvorūs vysys dīnys garumā Bolvu, Viļakys, Kuorsovys i Baļtinovys nūvodūs nūtiks zīmeigys aktivitatis, informej Kuorsovys nūvoda turisma organizatore Inga Bernāne. Bolvu nūvodā bišu saimisteibāSkaiteit vaira »
Pyrmais īzeimātais velomaršruts Latgolā – “Rypoj vasals!”
Vydzemis Turisma asociaceja pīškeiruse 34. numeri pyrmajam regionalajam velomaršrutam Latgolys teritorejā, kas tyka izveiduots Kuorsovys, Baļtinovys, Ruguoju, Bolvu i Viļakys turisma specialistu sadarbeibys rezultatā. Velomaršruta pylns garums ir 169 km, i tuo atkluošonys pasuokumsSkaiteit vaira »
Kubulūs nūtiks dzeivuos muzykys grupu festivals “Savējie 2015”
6. novembrī Bolvu nūvoda Kubulu kulturys nomā nūtiks trešais dzeivuos muzykys grupu festivals “Savējie 2015”, informej pasuokuma organizators Māris Lāpāns. Pyrmī diveji festivali ir paguojuši cīši aizraujūšā i energiskā jutūnē, kas teik prognozāta ariSkaiteit vaira »
Bolvūs svieteis nūvoda svātkus
Vīni nu skaistuokajim svātkim vosorys sezonā Bolvu piļsātā ir Bolvu nūvoda svātki. 22. augustā tī nūtiks jau sastū reizi. Svātkim jau ir izaveiduojušys lobys tradicejis, kurys teik pylnveiduotys i papyldynuotys. Vīna nu taidu tradicejuSkaiteit vaira »
Tiks svieteiti Bolvu nūvoda svātki
16. augustā Bolvūs svieteis Bolvu nūvoda svātkus “Kruosu mozaika”, kurūs byus vareiba redzēt i baudeit Bolvu nūvoda kolektivu kruosainūs fantazeju liduojumus – i prīšknasumus, i tautys muokslys kolektivus nu sadraudzeibys piļsātu Igaunejā, Boltkrīvejā, Lītovā,Skaiteit vaira »
Bolvu nūvodā izsludynuots foto konkurss
Bolvu nūvoda pošvaļdeiba izsludynuojuse konkursu „Balvu novads caur fotoobjektīvu”, kurs nūteik nu ituo goda 14. marta leidz 2. decembrim. Konkursa mierkis ir interesentu, atraktivu i muokslinīciski kvalitativu Bolvu piļsātys i nūvoda byuteibu raksturojūšu fotografejuSkaiteit vaira »

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Maija Ārena »
Svātceļuojumi iz Aglyunu – jau nu 18. godu symta
Nu pyrmsuokumu leidz 1940. godam Aglyuna kai katuoļu svātceļuojuma mierkis pazeistama nu bazneicys i klūstera izceļšonys. Svātceļnīku skaits pīauga pamozom, i tai tys turpynuojuos ari 19. godu symtā i 20. godu symta suokumā. Saleidzynojūt,Skaiteit vaira »
Pāvests Juoņs Puovuls II i Aglyuna
1993. gods beja nūzeimeigs Latvejis dzeivuotuojim, partū ka tys beja puormaiņu laiks – vēļ pošys suokys piec Latvejis Republikys naatkareibys atjaunuošonys. Goreigajā jūmā itys gods eipaši nūzeimeigs beja katuoļticeigajim. 1993. goda vālā vosorā Rūmys pāvests pyrmūSkaiteit vaira »
Anspaku muižys medeibu piļs
Preiļu zeme jau nu 1376. goda beja Borhu dzymtys puorvaļdē. Nu 1376. da 1561. godam Preili ītylpa Livonejis ordiņa daļā i kai lieņs pīderēja Livonejis ordiņa vasaļu grafu Borhu dzymtai. Piec 1561. goda senejuos eipašuma tīseibys izSkaiteit vaira »
Leivuona stykla viesture
Kod teik pīmynāti stykla izstruoduojumi Latvejā, pruotā īt Leivuons ar sovu stykla fabriku. Sovu statusu i atpazeistameibu Leivuona stykla fabrika Latvejā ir nūstyprynuojuse tikpat nūtureigi kai Eiropys leiminī Venecejis voi Bohemejis stykla izstruoduojumi. LiteraturāSkaiteit vaira »
Pīters Jurceņš – policists ar dzejnīka dvēseli
Latgola var lepuotīs ar daudzim daudzpuseigim cylvākim, kuri sovā dzeivē dorbuojušīs vysvysaiduos jūmuos. Pavysam nūteikti vīns nu itūs cylvāku ir dzejnīks i policejis darbinīks Pīters Jurceņš. Jis sovu darbeibu ir izvierss na tik Latgolā,Skaiteit vaira »
Leiksnys meteorits
1820. goda 12. julī (piec vacuo stila 30. junī) skaidrā laikā piecpušdīnē atskanēja pārkiuņa gruovīņam leidzeigs trūksnis. Ar itū trūksni tyka īvadeita vīna nu nūzeimeiguokajom 19. godu symta nūtikšonom, kas sovu nūzeimi nav pagaisynuojuseSkaiteit vaira »
Rēzeknis staraveri
Vysvaira staraveru kūpīnu ir Latgolā. Vīna nu tom jau nu 19. godu symta atsarūn Rēzeknē. Staraveru skaits Rēzeknē strauji pīauga reizē ar piļsātys atteisteibu, kū veicynuoja 1836. godā izbyuvātuo Varšavys–Pīterpiļs šoseja, kai ari tys, ka dzeļžaSkaiteit vaira »
Marija Andžāne – daiļruneiguo latgalīte
Marija Andžāne ir vīna nu īvāruojamuokajom latgalīšu rakstneicom, kura sovu darbeibu plaši izpauduse i Latvejis Republikys laikā 20. gs. 20. i 30. godūs, i ari vāluok trymdā. Pādejī juos dorbi izguojuši jau piec rakstneicys nuovis – IlgysSkaiteit vaira »
Piļskolns, iz kura pušdīņuojs Napoleons Bonaparts
Piļskolni ir vīni nu vysradzamuokajim arheologejis pīmineklim, i tī atsakluoj sevkura Latvejis nūvoda ainovā. Itūšaļt Latvejā ir 475 piļskolni, kas ir sajāmuši vaļsts aizsorguojamuo pīminekļa statusu. Vīns nu taidu piļskolnu atsarūn Daugovpiļs nūvoda KalkunuSkaiteit vaira »
Kapleica ar breinumu
Latgolys kulturys montuojums ir boguots ar daudzom, dažaidom i cytu par cytu interesantuokom religiska rakstura ceļtnem. Pavysam drūši var saceit, ka par kotru nu tom var pīraksteit eisuoku voi garuoku stuostu, kurā atsakluotu naSkaiteit vaira »
Luterticeibys pyrmsuokumi Latgolā
Reformaceja i leidz ar tū evaņgeliskais luterisms Latgolā īguoja jau 16. godu symtā. Itymā laikā nūtyka zemu revizeja i daļu nu atsavynuotajom zemem nūdeve bejušajim Livonejis muižnīkim, kurim beja spieceiga protestantiska identitate. Laikā, kod nūsadybynuojaSkaiteit vaira »
Stanislavs Kambala – nu zemnīka dāla da bankys prezidenta
Stanislavs Kambala (1893–1941) nūteikti ir vīna nu Latgolys viesturis daudzpuseiguokūs personeibu. Jis dorbuojīs jūmuos, kas skar i kulturys, i izgleiteibas, i politikys, i finanšu, i ari militarū sferu. Viesturē jis īguojs kai vīneigais LatgolysSkaiteit vaira »
Feimaņu krysta nesiejs
Natuoli nu Rēzeknis atsarūn Feimaņu cīms, kurā ceļuotuoju skatīni pīsaista Feimaņu sakralais ansamblis – dīvanoms, krucifikss “Krysta nesiejs” i kapela. Feimaņūs atsarūn vīna nu vacuokajom Latgolā atrūnamajom kūka dīvanomu ākom. Myusu dīnuos radzamuo āka suoktaSkaiteit vaira »
Aglyuna pyrms bazilikys
Aglyuna – vīta, kuru sauc par Latvejis golvonū kristīšu svātvītu, tei kotru godu puļcej tyukstūšom cylvāku na tik nu Latvejis, bet vysa pasauļa. Aglyunys atteisteiba beja cīši saisteita ar bazilikys i klūstera ceļtnīceibu itamāSkaiteit vaira »


text:
Normunds Liepiņš, kurs vaira zynoms kai Latvejis šlāgermuzykā popularuo dueta “Inga un Normunds” dalinīks, pīduovoj video dzīsmei “Sapynā nūbeju”.
Duets “Inga un Normunds” muzykys jūmā dorbojās jau 17 godu i ir izdevs 10 albumus, gondreiž kotrā Normundam ir ari kaida solodzīsme. Dzīsme “Sapynā nūbeju” ir īkļauta dueta jaunuokajā latgalīšu dzīšmu albumā “Munai Latgolai”. Normunds stuosta, ka, struodojūt studejā pi dzīsmis īroksta, golarezultats saguojs lobuoks kai suokumā dūmuots. Dzīsmē atsakluoj pavysam jaunys, sovpateigys Normunda bolsa tembra nūkruosys i ari temperaments. Tai kai dzīsmei ir jautrys raksturs, nu taidys dzīsmis parosti ir eisys i nareši klauseituojim pasleid garum napamaneitys, Normunds nūsprīde tai pīškiert spūdruokys kruosys i izveiduot videoklipu.
Dzīsmis muzykys autors ir dzīsminīks Vinsents Kūkuojs, vuordu autors – dzejnīks Pīters Jurciņš. Videoklipa autori ir Latgolys entuziastu grupa “Biļdis” i ari pats Normunds. Par dzīsmis video veiduošonu Normunds pats soka: “Gribieju itai dzīsmei dūt ūtrū elpu, paruodeit tū dziļuok nakai dzīsme spiej tik ar audio skaniejumu. Tai kai dzīsmis saturs ir saisteits ar sapynim, kū varam nūsapynuot, tod tys deve vēļ papyldu idejis tam, kai veiduot klipa scenareju. Dzīsmis tekstā ir cīši daudz humora, partū grybu caur vizualū interpretaceju tū vēļ vaira paspylgtynuot. Cīši grybu, lai itaidā veidā dzīsme nas leluokā izplatejumā latgalīšu volūdys skaistumu i skaneigumu.”


text:
Cyskuodu staroveru cierkva
Koordinatys: 56°27′23″N 27°04′05″E /
Cyskuodu staroveru cierkva irā staroveru dīvanoms Rēznis nūvoda Sylmolys pogostā. Atsarūn Cyskuodu solā, natuoli nu Cyskuodu azara. Cierkva irā vīteja māra sorgojamais arhitekturys pīminieklis.
ViestureLabot
Cyskuodu staroveru cierkva pastateita 18 godusymta pyrmajā pusē. 20 godusymta suokuos nomā nūtyka guņsnalaime, tok 1905 godā atjaunynuots, dora i myuslaikūs. Sylmolys pogostā irā vīna nu pošu lelū staroveru parapeju Latgolā. Dūmuot, ka tei bejuse vīna nu pošu vacū staroveru cierkvu Latgolys soluos.
NūruodisLabot
- Cyskuodu staroveru cierkva Vaļsteibys kulturys pīminiekļu sardzeibys inspekcejis teiklavītā


text:
Kuorsovys nūvoda svātku ītvorūs nūtiks Īlu sporta nūtykums deļ sirdī i mīsā jaunim cylvākim – “Pi kuojis nakts!”
Turpynojam tradicejis – ari šūgod, Kuorsovys nūvoda svātku ītvorūs nūtiks Īlu sporta nūtykums deļ sirdī i mīsā jaunim cylvākim – “Pi kuojis nakts!”
Byus gon strītbols, gon ghetto florbols (3×3), kai ari leidz šam naradzātais ghetto futbols (3×3)( youtu.be/tU9eyJsPoec)!
Komandys var pīteikt uz vītys leidz plkst. 21.00
Vysam pa viersu kai ūdzeņa byus beatbox māsters Diklab Jean!
Paļdis myusu atbaļsteituojim – Latvijas Florbola savienība / Latvian Floorball Union, Ghetto Games i Kārsavas novads.
Teikamīs Kuorsovys tenisa kortūs(Vienības 64) itū pīktdiņ, 25.augustā, plkst. 21.00!


text:
Škeļtiņu pravoslavu cierkva
Škeļtiņu Svātuo Nikolaja pravoslavu cierkva irā pravoslavu dīvanoms Aglyunys nūvoda Škeļtiņu pogostā, Škeļtiņu solys centrā. Cierkva pastateita 1836 godā ampira stilī - kvadrata forma ar četrim portikim, kas skaistyunuoti ar boltom kolonom i zamu, sferisku kupolu.[1] Sovu originalū vierīni pagluobuse da myuslaikim. Cierkva irā vaļsteibys sorgojamais arhitekturys pīminieklis. 1996 gods zīmys mieneša 19 dīnā, 160 godu jubilejī, cierkva īstyprynuota. Tān Škeļtiņu parapejai (i vēl četrom cytom) kolpoj Tāvs Mihails.
Škeļtiņu parapejā 35 godus darejs Tāvs Vasiiļs Nazarevskais. Jis ar sovu asketizmu i lelu padīveibu īdvāsmuojs na tik pravoslavu, a i staroveru i katuoļu ļauds. Jis nūmyrs 1909 gods jaunagods mieneša 6 dīnā (19 dīnā pa myuslaikim) pa iudiņa svieteišonai cierkvā dīvakolpuošonys drēbuos, sūpluok nazcik pravoslavu i staroveru ļaudim. Taida padīveiga nuove ļauds cīši īdvāsmuojuse. Tāvs Vasiļs paglobuots tīpat cierkvā.[2]
Nūruodis i olūtiLabot
- ↑ S. Saharovs "Pravoslavu cierkvys Latgolā" ( C. П. CaxapoB «ПpaBocлaBHыe цepkBи B ЛaTraлии»). Autora izdavums, Reigā, 1939 Igumena Aleksandra (Matrjoņina) papiļdejums.
- ↑ (Krīvyskai) Škeļtiņu Sv. Nikolaja pravoslavu cierkva


text:
ir nazkaida vīna pareizuo dzeive, kur vyss nūteik laikā. vysi sasateik laikā i laikā izaškir, nikuo nanūkavej i tolkom nikuo i napaspiej, partū ka jī vīnkuorši vysod vysur ir laikā. i kai lai taids, kas nikod nav nikuo nūkaviejs, zynuotu, kai ir paspēt. ni prīcys, ni bādys – vīnkuorši tuo nav. taipat kai es nazynu, kai ir pagaisynuot tū, kuo maņ nikod nav bejs. tikai tys, kas ir īgivs, zyna, kai ir pagaisynuot i kai ir dzeivuot bez, zynūt, ka vyspuor to ir.
reizem dzeivis īt paralelai, a reizem juos izaškir. kas nikod nivīna nav satics, nikod nivīna i napagaisynuos. kas nikod nav bejs iz kolna, nazyna, kai ir kuopt lejā. jis to i pa eistam i nazyna, kai ir kuopt tī augšā. dzeivoj Dīva mīrā i nivīnam dzeivuot namaisa.
taipat kai es navaru byut vyss i maņ nu vysu pasauļa ceļu juoizalosa sovejais, ar prīcu īraugūt kotru vieja nastū najaušeibu i upē garom maunūšūs ļauds prīceiguos laivuos. taipat ari es navaru byut tikai vīns ceļš. kai lai es zynuotu, kurs eisti. tū to es īraugu tikai paguotnē – kū asu izalasiejuse nu vysa pasauļa īspieju. a paguotne tikai sašaurynoj īspiejis – kas nikod nav apsadadzynuojs ar guni, nazyna bailis nu sorkonu gailejūšu ūgļu, bļaka kastrulis vuoka i korstys dukovkys sīnu.
tok paguotne ari atbreivoj nu baiļu. leidz šam to vyss beidzīs labi – agri voi vieli, tok labi. pīredze ir loba līta, kas aplīcynoj myužeigū dzeivi – cikom es atgduodoju vysus paguotnis syudus, vysus ļauds, kas mani nav sveicynuojuši, vysys stulbuos situacejis, es asu. i vysod jau vyss ir labi beidzīs – deļkuo lai tai nabyutu i iz prīšku. dzeive tok taipat ir tikai lotareja, a vysys lūzis pylnys. kotrys nazkuo daboj – cyts kompetu, a cyts div.
da i navajag dasasīt par smierti. kur ta jei ir? tei ir tikai svešu ļaužu dareišona i poša baile nu sovu īspieju izseikuma. partū ka bērēs mes raudim par sevi i sovim napadareitajim dorbim i napasaceitajim vuordim. raudim aiz bailis, ka nikuo jau vaira nabyus. tok byus. otkon deigs, plauks, zīdēs, otkon liduos, dzims i apsabārnuos. partū ka dzeive ir bezgaleiga i dzeiveiba taipat. i, lai kaids kū saceitu, ari muna dzeive ir bezgaleiga, cikom asu es poša.
nazynu, deļkuo itū pīrakstieju. ir vāla nakts, uorā bļaun nazkaidi sasamīguojuši putyni, ir tymss i malns. i es latgaliski nazkū rokstu, nazynūt, kū raksteišu jaunā teikumā. ir juoizkuop nu ramys, kab pasacaltu. kod es dzeivoju pareizi, es asu māma. tok vuordi jau nikur nav pagaisuši. kod es asu māma, manī vydā vysleidza nazkas ir i tušās.
vysod asu dūmuojuse, kai ir byut pādejai vacajai babuškai, kas vīneiguo zyna kaidu izmyrušu volūdu. kod jei nūmiers, nūmiers ari volūda, a nav jau ar kū apsarunuot – nivīna dzeivuo. a voi ta mes kotrys naasam taida babuška, kas cer, ka jū saprass, a vysi runoj nazkū cytu nazkaidim cytim vuordim. saprast var, tok na sasaprast.
taida vot i saīt dzeive. nikuo pareiza, a vyss sovā laikā i vītā. partū ka nikuo byutiska navar ni paspēt, ni nūkavēt.


text:
Bieržpiļs »
Folklorys kūpa “Ceidari” aicynoj iz Bierzpiļs pusis dzīsmem veļteitu koncertu
Ūtardiņ, 1. majā, 14.00 iz sasatikšonu koncertā Bolvu nūvoda Bierzpiļs pogosta saīta nomā aicynoj bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” folklorys kūpa “Ceidari”, kurei ituo goda majā svieteis pīcu godu dorbuošonuos jubileju. Koncerts “Skaisti putneni dzīduoja”Skaiteit vaira »
Nūtiks dzejneicai Bronislavai Martuževai veļteits koncerts
17. februarī Bierzpilī, Bieržu Svātuos Annys Romys katuoļu bazneicā nūtiks dzejneicys Bronislavys Martuževys tāva dzīduotajai dzīsmei, Biezpilij i Latgolai veļteits koncerts. Pasuokumu 15:00 stuņdēs īsasuoks ar Svātū Mišu – aizlyugumu par Martuževu dzymtu. PiečuokSkaiteit vaira »
Aicynoj pīsadaleit Bieržpiļs pogosta ekspedicejā
27. septembrī, Storptautyskajā turisma dīnā, interesenti teik aicynuoti dūtīs izbraucīnī “Bieržpiļs pogosta ekspediceja”. Pasuokums teik organizāts kai izzynūša ekskurseja, kurā dalinīki brauc ar sovom mašynom. Dīnys laikā tiks apmaklātys interesantys vītys, kas atkluos BolvuSkaiteit vaira »
Zivu zupa i muols Īdeņā ci Eiropys kulturys montuojuma dīna Lubuona krostā
Ka tu nūkavej pasuokuma suokumu, tys nanūzeimoj, ka esi nūkaviejs piļneigi vysu. Ībraucūt Īdeņā – vyss tik mīreigs, Rēzeknis upe plyust tikpat šmuka kai vysod, kopu prīžu stoltums ar nikur nav pagaiss. Vāluok vītejīSkaiteit vaira »
Kluot Eiropys kulturys montuojuma dīnys 2012
Itymā septembra nedelis golā vysā Latvejā tiks svieteits ar Eiropys kulturys montuojuma dīnu pasuokumim. Eiropys kulturys montuojuma dīnys tiks atkluotys 7. septembrī Ventspilī, tradicionali tuos teik svieteitys septembra ūtrajā nedelis golā i Latvejā kulturysSkaiteit vaira »
Maja dzīduojumi pi krystim
Ar pavasara atīšonu kluotu ari majs, kas Rūmys Katuoļu bazneicys kalenderā teik gūdynuots par Svātuos Jaunovys Marejis mienesi. Latvejis teritorejā itymā mienesī Jaunovai Marejai teik veļteiti eipaši miši, kas cīši saisteiti ar Latvejis viesturiskiSkaiteit vaira »
Keramiķu Dundenīku izstuode Bolvu nūvoda muzejā
Bolvu nūvoda muzejā apsaverama Bolvu nūvoda (ari bejušuo rajona teritorejā) vīneigūs profesionalūs keramiķu Jolantys i Valda Dundenīku dorbu izstuode, i ari LaKuGys skaiteituojim pīduovojam īspieju virtuali apsavērt izstuodi. Jolanta i Valdis Dundenīki dzeivoj BolvuSkaiteit vaira »


text:
Upeite »
Aicynoj iz Ontona dīnys ļustem Upeitē
28. decembrī Latgolys patriotam, dzejnīkam i sabīdriskajam darbinīkam Ontonam Slišānam byutu 70 godu, deļtuo nu juo vuorda dīnys da dzimšonys dīnys itys gods tiks aizvadeits zam saukļa “Ontonam Slišānam 70”. 18. janvarī 11.15 piSkaiteit vaira »
Tyvojās “Svātki Upītie”
20. i 21. augustā Viļakys nūvoda Upeitē nūtiks vosorys leluokais pasuokums “Svātki Upītie”. Svātki tiks suokti 20. augustā 12 stuņdēs, kod Upeitis Tautys nomā varēs nūsavērt Dirty Deal Teatro izruodi bārnim i vacuokim “BlēņasSkaiteit vaira »
Fondu “1836” i “Viegli” draugi koncertēs Upeitē
25. i 26. junī Viļakys nūvodā byus guojīņs nu Žeiguru da Upeitis, kas nūtiks fonda “1836” ceļa “Aplido, apceļo, apmīļo Latviju!” ītvorūs. Guojīņs suoksīs sastdīnis reitā Žeigurūs, kur ceļuotuojus sagaideis Meža lobumu cīma mārgaSkaiteit vaira »
Kai folklorys kūpa “Upīte” pyrmū albumu prezentēja
Sastdiņ, 7. novembrī, Upeitis tautys nomā Škilbānu pogosta ļauds i gosti pīsadaleja folklorys kūpys “Upīte” pyrmuo albuma “Vusi ļauds breinovuos” attaiseišonys svātkūs. Atkluojūt pasuokumu, Andris Slišāns kā karalīnem lyka sasajust Upeitis meitom i vīnamSkaiteit vaira »
Nūtiks folklorys kūpys “Upīte” albuma attaiseišonys svātki
LaKuGa jau viesteja, ka izdūts folklorys kūpys “Upīte” pyrmais albums “Vusi ļauds breinovuos”, kurymā vydā ir 14 Zīmeļlatgolys (Škilbānu pogosta) tradicionalūs dzīšmu i vīnys dzīsmis myusu dīnu verseja. Vysupyrma albums tyka īskandynuots Reigā, nu 7.Skaiteit vaira »
Izdūts folklorys kūpys “Upīte” pyrmais albums
21. oktobrī J. Vītuola Latvejis Muzykys akademejā ar stuostejumu par Zīmeļlatgolys tradicionaluos kulturys montuojumu i dzīšmu izdzīduošonu tyka īskandynuots ari folklorys kūpys “Upīte” pyrmais albums “Vusi ļauds breinovuos”, kurymā vydā ir 14 Zīmeļlatgolys (ŠkilbānuSkaiteit vaira »
Četrpadsmytū reizi Upeitē muzicej i skaita meilys ailis
14. Latgalīšu meilys aiļu i dzīšmu festivals “Upītes Uobeļduorzs” puļcēje daudz dalinīku i klauseituoju. 19. septembra vokorā Škilbānu pogosta Upeitis cīmā dzeivuotuoju skaits īvāruojami pasalelynuoja, žāļ tik, ka tys nūtyka viņ iz vīnu nakti.Skaiteit vaira »
Kluotyn rudiņs i “Upītes uobeļduorzs”
19. septembrī 19.00 Viļakys nūvoda Upeitis tautys nomā nūtiks vacuokais latgalīšu festivals pasaulī “Upītes uobeļduorzs”. Meilys aiļu i dzīšmu festivalā kai jau kotru godu pīsadaleis daudz i dažaidi latgalīšu muokslinīki i dzejnīki. Muzyku itūreizSkaiteit vaira »
Upeitis svātkūs otkon gasteis Latvejis Nacionalais teatris
22. i 23. augustā Viļakys nūvoda Škilbānu pogosta Upeitē tiks svieteiti tradicionalī “Svātki Upītie”, kurymūs jau ūtrū godu piec kuortys ar izruodi gasteis ari Latvejis Nacionalais teatris. Svātki suoksīs 22. augustā, kod 10.00 piSkaiteit vaira »
Ūzulu stateišonys tolka Upeitē kūpā ar Imanta Zīdūņa fondu “Viegli”
Viļakys nūvoda Škilbānu pogosta Upeitis cīms nabeidz puorsteigt. Te nūteik kasgadiejī pasuokumi, kai festivali “Pulkā eimu, pulkā teku”, “Upeitis Uobeļduorzs”, “Svātki Upeitē”, kurim apmaklātuoji gatavejās laiceigi, rezervejūt laiku sovūs grafikūs i izabreivejūt nu daudzūsSkaiteit vaira »
Upeitē satyka meistarus, dzīd latgaliski i doncoj latgalīšu daņčus
27. martā Viļakys nūvoda Škilbānu pogosta Upeitis cīmā nūtyka tradicionalais pasuokums “Satiec savu meistaru!”, kuru organizej Latvejis Nacionalais kulturys centrs sadarbeibā ar Latvejis nūvodu i piļsātu pošvaļdeibom, i Kūkovys nūvoda bārnu i jaunīšu folklorysSkaiteit vaira »
Puorguojīņs “Raibī panti”
18. janvarī nūtyka Ontona dīnys puorguojīņs “Raibī panti”, Upīte – Stabļova – Dubļova – Brieksīne. Dīvamžāl leits pasaryupēja, kab īplānuotais puorguojīņs ar slēpem puorsavārstu par puorguojīni ar kuojom, kas ari nabeja tik nalabi, partūSkaiteit vaira »
“Uguntiņa” īsamirdzēja Upeitē
24. oktobrī Upeitis Tautys nomā beja paguojušuo godu symta ostoņdasmytūs godu atmosfera. Kai pyrma 30 godu jaunīši nu vysaidu kolhozu sabrauce iz sadraudzeibys turniru “Uguntiņa”, tai ari tādiņ sabrauce četrys jaunīšu komandys nu ViļakysSkaiteit vaira »
Upeitē nūtiks jaunīšu sadraudzeibys turnirs “Uguntiņa”
24. oktobrī 19.00 Upeitis Tautys nomā jaunīšu sadraudzeibys turnirs “UGUNTIŅA” Pasuokums teik reikuots 20. gs. 80. godu pyrmuos pusis stilā. Leidz ar tū itam laikam atbylstūšys paradzātys ari izdareibys i apsaviļkšonys stils. Jau tymūsSkaiteit vaira »


text:
10. maja pīvokorā (tai ap pīcim) dzejis i prozys skaiteituoji i klauseituoji sasatyka Rēzeknī, bīdreibys “Artistence” telpuos, pasuocīnī ar nūsaukumu “LaLaDra” jeb Latgalīts Latgalīšam Draugs.
Gaisteigajā vītā uzastuoja jau pazeistami literaturys autori, taipoš kai pavysam jauni – īprīkš naredzāti i naklauseiti skaiteituoji. Pasuocīni atkluoja Daiņs Adijans, nūdzīžūt divejis pošsacerātys dzīsmys, piečuok ar sovys dzejis/prozys skaitejumim turpynuoja Meldra Gailāne, Ligeja Purinaša, Edgars Stepiņš i Raibīs Suņs. Klauseituoji tyka aicynuoti iz eipašu uzadreiksteišonu – pošym paraudzeit skaiteit dzeju nu myusdīnu latgalīšu dzejis antologejis kruojuma “Susātivs”, tys vysai raiti pasadeva drūsminīkam – Andrim Rusiņam, kurs nūskaiteja ryndys nu Ingridys Tāraudys dzejis.
Lasejumus nūslēdze Latgolys Studentu centra Rēzeknis biroja aktiviste Kristīne Pokule ar dzīsmi par gaidamū laika prognozi.
Piec kotrys uzastuošonys muokslinīkim nuocēs atbiļdeit iz navysai vīnkuoršim vaicuojumim nu pasuocīņa vadeituoju pusis – tai mes uzzynuojom gon tū, kod lobuok rokstuos dzeja, gon tū, kaidus autorus skaita poši skaiteituoji, i tū, kurs lobuoks – tymsais voi gaišais.
Cīši lelu paļdis sokom restoranam “Rozālija,” kurs saryupieja uzkūdu goldu i Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibai par mozuom baļveņom pasuocīņa dalinīkim.
“LaLaDra” ir pasuocīņs ar kvalitatis zeimi, ja na skaitetuoju daudzumā, tod kvalitati pasuocīņa atmosferā, gaideisim vēļ cytys itaida veida nūtikšonys.
LgSC Rēzeknis biroja
aktivisti
*Pasuokums nūtyka ar Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstu.


text:
Rēzeknis piļsātys dūmis prīšksādātuojam Aleksandram Bartaševičam, dūmis deputatim Atkluotuo viestule par napiļneibom Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa uzrokstūs Latgolys jaunīšu bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj Rēzeknis piļsātys dūmi nūvērst napiļneibys Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa tekstā latgalīšu rokstu volūdā, tū veidojūt atbylstūši 2007. godā apstyprynuotajim Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim. Taipat vieršam viereibu iz 1917. goda 26. i […]
26.01.2017
Categories: LgSC sadzeive | Add a Comment


text:
Jaunajā godā mes kotrs gribim suokt piļdeit tuos apsajimšonys, kurys asam apsūlejuši sev vacajā godā. Taišni taipat ir ar bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” uzturātū portalu lakuga.lv , kurs ar 2013. goda 1. janvari suoc jauna dorba cielīni. Goda pyrmūs treis mienešus portala darbeibu atbaļsteis Vaļsts kulturkapitala fonds, kurs pīškeire finansiejumu Latgolys kulturys programys ītvorūs. „Latgalīšu Kulturys […]
Tyvojūtīs Zīmyssvātkim, kotra sirdī i dvieselē aizviņ spylgtuok pasaruoda sirsneigums, labesteiba, dvieselis syltums i duosnums. Ari mes, Jelgovys latgalīši, vieliejomēs snīgt apleicejim kaidu jauku i sirsneigu duovonu, kas radeitu kaidam smaidu sejā i syltumu sirsneņā. Ituo goda pādejā Latvejis Lauksaimnīceibys universitatis vuiceibu nedeļā tyka izdareiti puora pateišom lobu darbeņu. LgSC Jelgovys biroja aktivisti beja planavuojušs […]
Pyrmais “Latgolys Studentu centra” reikuotais pasuokums jaunajā godā nūtiks 3. janvarī LgSC Reigys birojā (Antonejis īla 8-3/6). Tymā praktikante Kristīna Fedosejeva prezentēs sovu praksis atskaiti. Kristīna vuicās Latvejis Kulturys koledžā vidis dizainu i sovys praksis laikā ir izstruoduojuse LgSC korporativū stilu, izveidojūt bīdreibys logo i prezentaceju produktus. Kristīnai ir īsadevs atrast jaunu pīeju LgSC vizualajam […]
Decembra pyrmajuos dīnuos nu tipografejis sovu ceļu iz dažaidim gruomotu plauktim i skaiteituoju sirdim īsuocs dzejneicys Ingridys Tāraudys trešais piec skaita dzejūļu kruojums „Boltais šokolads”. Kruojumā apkūpuoti vairuoku godu garumā raksteiti i 2009. godā apkūpuoti dzejūli latgaliski i latvyski, kurūs maiga i lieneiga sīviškeiba mejās ar raganisku sīvīteibu, napacīteibu i olkonumu. Latgalīšu dzejneica Ingrida Tārauda (1971) regulari publicejās […]
Latgalīšu sabīdriskuos organizacejis („Kukuži”, „Latgolys Studentu centrs”, „Latgalīšu Etnokulturys centrs”, „Latgaļu sāta”, „Latgolys Saeima”, „Latgolys Producentu Grupa” i LatBLUL) i aktivuokuos Latgolys reģiona pašvaļdeibys jau pīktū godu piec kuortys reikoj Latgalīšu kulturys Goda bolvu „Boņuks”. Bolvys „Boņuks” ideja un mierki: veicynuot latgalīšu tradicionaluos i popularuos kulturys atteisteibu Latgolys regionā i aiz juo rūbežu, apkūpuot lobuokūs […]
Jaunīšu bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i latgaliski rokstūšais medijs www.lakuga.lv organizej video konkursu „Latgaliskais tevī i pasaulī”, ar kura starpnīceibu aicynoj lauzt sabīdreibys stereotipus par tū, kaidi ir latgalīši, kai cylvāki dzeivoj Latgolā i kurys vierteibys i lītys teik uzskateitys par latgaliskom. Bīži viņ ziņu sižetūs par Latgolu teik ruodeitys sakrytušys sātys, uzsvārta regiona nabadzeiba i atpaliceiba […]
Folklorys kūpa “Dyrbyni” i “Latgolys Studentu centrs” Tevi aicynoj iz danču i dzīsmu vokoru Daugovpilī 21. novembrī. Leidza pajem ļusteigu pruotu, lobus apovus i koč kū dakūst pi čaja. Tu tak zini, ka kūpā vīnmār ir jautruok, deļ tuo īčuksti austenī draugim i pajem jūs leidza. Leidzeigī roksti:LgSC aicynoj iz dančim DaugovpilīLatgalīšu daņči DaugovpilīDaugovpilī LgSC vuicejuos […]
3. novembrī vairuoki LgSC bīdri i draugi puļcejuos vīnkūpus, lai Latgolā, Leiksnys pogosta Gančevskūs, nūsvynātu „Latgolys Studentu centra” 7. dzimšonys dīnu. Itei dīna beja na tikai LgSC dzimšonys dīna, bet ari vysu biroju — Reigys, Daugovpiļs i Jelgovys — sasatikšonuos dīna. Īsaroda ari vīns nu LgSC pyrmajim idejis autorim — Arvis Soldāns, kurs pastuosteja par […]
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj latgaliski raksteit grybātuojus iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu. Uzmaneibu! Nūdarbeiba puorcalta iz 4. decembri! Nūdarbeiba paradzāta cylvākim bez īprīkšejūs zynuošonu latgalīšu volūdys pareizraksteibā, bet latgaliski runojūšim. Dalinīki tiks īpazeistynuoti ar myusdīnu latgalīšu volūdys ortografeju i varēs izkūpt praktiskuos raksteit prasmis. Nūdarbeiba byus bez moksys, suokums 18:30, par vītu dalinīkim tiks […]
Paguojušajā pīktdinē, 26. oktobrī, LgSC Jelgovys biroja aktivisti latgalīšus i jūs draugus aicynuoja vīnuvīt iz pasuokumu „Latgolys vokors Jelgovā”. Itys pasuokums LgSC viesturē ir īguojs, kai ilguokais vokors – jautreiba suocēs ap 8 vokorā i beidzēs 4 nu reita. Vokoru atkluoja LgSC Jelgovys biroja vadeituojs Valērijs Kušnirs, saceidams svineigū runu, piec kurys sekuoja īsapazeišonys kaita, […]
Ka Tu kaidu laiku beji lelā nasaprošonā, dieļ kuo LgSC pasuokumūs nasatyki smaideigū LgSC vaļdis prīkšsādātuoju Raiti, tod mes Tev atguodynam, ka jis atstuoja sovus latgalīša pādus pasaulī! Trešdiņ, 31.oktobrī plkst. 19.00 LgSC Reigys birojā Antonejis īlā 8-3/6 Raitis Tučs gotovs pastuosteit par sovim pīdzeivuojumim i īgiutū pīredzi studejūt Austrejā i asūt praksē Spānejā. […]
Kod studentam pītryukst jautreibys i fiziskūs aktivitašu, kod palīk solts šymā rudineigajā laikā, nikas cyts naatlīk, kai kūpā ar cytim sasalaseit i raudzeit vysu vierst par lobu. Deļtuo LgSC i folklorys kūpa „Dyrbyni” aicynoj vīnu tymsū rudiņa vokoru pavadeit kūpā latgaliskā gaisūtnī ar latgalīšu dančim. Byus lobuok ļustēt, ka kuojuos byus ārtys kūrpis i kerzinē […]
Trešdiņ, 3. oktobrī, LgSS Reigys biroja bīdri beja gostūs Latvejis studentu golvys piļsātā Jelgovā pi Latvejis Lauksaimnīceibys universitatis latgalīšu studentim. Jelgovys jaunīši ir nūlāmuši sovā kasdīnā īnest vaira latgaliskuo i izveiduot LgSC biroju. Leidz šam LgSC beja treis biroji – Reigā, Rēzeknē i Daugovpilī. Tikšonuos ar latgalīšu studentim nūtyka jaukā gaisūtnē LLU Meža fakultatis studentu […]
Latvejis Gruomotizdevieju asociacejis reikuotū Reigys Gruomotu svātku laikā 6. oktobrī 14:00 stuņdēs Reigys Kongresu noma Mozajā zalā byus rokstūšūs latgalīšu sīvīšu laiks. Pasuokumā „Sova ustoba” pīsadaleis latgalīšu dzejneicys i rakstineicys Anna Rancāne, Iveta Ratnīka, Emileja Kalvāne, Ilze Sperga, Ireta Čekse i Dagneja Bramane. Atsasaucūt iz Virdžinejis Vulfys tezi — kab sīvīte raksteitu, jai ir vajadzeiga sova […]
12. septembrī Reigys latgalīšu studentim beja īspieja pīsadaleit “Piparmātru čaja kausā 2012”. Šūreiz pīsadaleja 3 komandus – ITE, Div` ar pusveiri i Ļepetnīks. Nalels īskots orientiešonuos pasuokumā: Komanda Div` ar pusveiri pi F.Trasuna pīminis plāksnis Komanda Ļepetnīks ceļā ceļā nu vīna posteņa uz nuokamū Komanda ITE ar dūmeigom sejis izteiksmem pi LU HZF Vysi ar […]
Studeju goda suokums, vysi aiznjemti, vysim nazkas doroms, vysi stresā, bet mes Daugovpilī pīdzeivuojom latgaliskys izklaidis 2 dīnu garumā. Laiks puorskrēja tik dreiži, bet sūpluok byušona ar īsaisteitajim ļaudim lykuos cīšyn ilga i sirdi syldūša. 1. dīnai LgSC reikotuos Studentu nedelis ītvorūs beja na tikai izklaidejūšs, bet arī izzynūšs raksturs. Ejūt pa Daugovpiļs latgalīšu pādim, […]
LgSC sveic studentus ar jaunuo vuiceibu goda suokumu i aicynoj studentus i tūs, kas sirdī jiutās jauni, iz latgaliskim pasuokumim Reigā i Daugpilī nu 11. leidz 13. septembrim. Reigā 12. septembrī Foto orientiešonuos jeb “Pyparmātru čaja kauss 2012”. Vokora gaitā orientiešonuos i latgalisku vītu mekliejumi Reigā. Nuoc vīns ci kūpā ar komandu 3-4 cylvāku sastuovā. Vālams […]
25. augustā Raiņa muzejā Juosmuižā (Preiļu nūvoda Aizkalnē) 17.00 nūtyka literari muzykalais pasuocīņs „Latgalīts latgalīšam draugs” (LaLaDra). Pasuokumā ar sovim tekstim pīsadaleja Zaiga Lāce, Raibīs Suņs, Valentins Lukaševičs, Dagneja Bramane, Jurs Viļums, nu ar muzyku – Jurs Vucāns (nu grupys „Likteneigais pagrīzīņs iz Vainovu”), daGunchi (Guntis Rasims nu grupys „Bez PVN”), Laura Kalvāne i folklorys […]
Latgalīšu entuziasti nu 26. leidz 29. juļam Škilbanu pogosta Balkanūs tykuos seminarā „Roksti!”, lai apgiutu latgalīšu rokstu volūdys pamatus, izzynuotu vaira par žurnalistiku i pavadeitu laiku latgaliskā gaisūtnē. Vosorys školu reikuoja bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Latgalīšu Kulturys Gazeta (LaKuGa) ar LR Kulturys ministrejis i Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programmys atbolstu. Vosorys školys golvonais […]
25. augustā Raiņa muzejā „Juosmuiža” (Preiļu nūvoda Aizkalnē) nu 17:00 nūtiks literari muzykalais pasuocīņs „Latgalīts latgalīšam draugs” (LaLaDra). Šūreiz pasuokuma vadmotivs ir Raiņa jauneibys dīnu moto: „Carpe diem!” (latgaliski – „Giuņ šaļtenis”). Pasuocīņa reikuotuoji bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Raiņa muzejs „Juosmuiža” aicynoj giut vosorys šaļts i pasavērt iz Raini kai Latgolā dzeivuojušu jaunīti, i […]
Ceļojūšais latgalīšu gruomotu golds nav nikaida breinumaina paruodeiba, bet gon bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” iniciativa pīduovuot pierciejim dažaiduos Latvejis vītuos īspieji nūpierkt latgalīšu gruomotys i audio īrokstus nu vysaidim latgalīšu literaturys i muzykys izdeviejim, taidā veidā paleidzūt izdeviejim vīgļuok realizēt latgaliskuos precis, kuru vydā laika gaitā ir pasaruodejušs ari dažaidi suveniri, bet interesentim ārtuok nūpierkt […]
Reitu, 26. julī Vileks nūvoda Škilbanu pogosta Balkanūs suoksīs latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis seminars „Roksti!”, kurā da 29. juļam pīsadaleis 15 interesenti nu dažaidu Latvejis vītu, ar mierki izlobuot latgalīšu rokstu volūdys zynuošonys, izzynuot Latgolys kulturviesturi i papyldynuot prasmis rokstu par regiona kulturys dzeivi sagataveišonā regionalajim i vaļsts medejim. Seminarā „Roksti!” pīsadaleis biblioteku, pošvaļdeibu, […]


text:
Pīduovojam režisora, latgalīša Vīstura Kairiša nūlaseitū runu Latgolys symtgadis kongresā 2017. goda 5. majā.
Latgalīši „skapī”
Latvejis symtgadis jubileja prīškvokorā, taipat kai daudzim, maņ ir juodūmuoj, kas maņ ir Latveja. Maņ Latveja ir munys bārnu dīnys, kod ar sovu vacūmuoti i vactāvu sasarunovu latgalīšu volūdā.
Iz Latvejis symtgadi ir izdūmuots skaists teicīņs – Es asmu Latveja, kas tīšā veidā līk kotram uzrunuot sovu ideņtitati. Vai „Es asmu Latveja” var drūsi pasaceit pamatnacejis, latgalīšu bārns, kas Latvejis školuos i bārnuduorzūs nasavuica sovā dzymtajā muotis volūdā. Latgalīšu bārnam jau ar pyrmojam dzeivis dīnom tīk pasaceits cyts teicīņs: tev ir jauka volūda, bet jei ir napareiza. Moš sātā tu vari jamā runuot, bet na jau Eiropys Savīneibys školā. Zyneibys itamā volūdā naapgiust.
Kai tys ir izguojs, ka symts godu laikā latvīts navar vuiceibys apgyut sovā volūdā Latvejā? Na tik seņ, pyrmuos Latvejis laikā, tū vēļ varēja dareit. Pakuopeniskai latgalīšu kai vuiceibu volūda nu školu pagaisa. Seviški piec Uļmana apvārsuma. Latvīšu naceja, kas ilgus godu symtus tyka kolonizāta i nycynuota uorā nu svešu tautu, poša suoce dorbuotīs nu spāka poziceju.
Daudz cītušuo naceja, kurai cīš pateik baudeit totalitarūs režimu upura tālu, mudri i draudzeigi pataiseja latgalīšus par ūtruos škirys cylvākim. Labi, nasauksim tū par kolonizaceju, bet pasaceit, ka tei ir dabeiga asimilaceja ari dīvamžāļ navarim. Nabeja jau nikas ļauni dūmuots. Gluži preteji gribēja kai lobuok, pasnīgt leluo bruoļa paleidzeigū rūku, pa draugam, pa lobam. Viņ atmet sovu volūdu i byus tev i karjera, i loba dzeive, i vyss. Byusi cylvāks.
Nui, abstrakti izaklausa, ka myusu mozajai nacejai juobyun sadereigai ci vīnuotai. Tī ir atslāga vuordi, kur ceļas daudz nadaprasšonys. Latvejai juobyun vīnuotai, bet na vīnaidai.
Pasaceisim gūdeigai, voi latgalīšu asimilaceja nūsorgova Latvejis naatkareibu Ūtruo pasauļa kara laikā? Voi tei pagluobe Latveju un seviški Latgolu no rusifikacejis? Nā. Tai nabeja nikaidys svareigys zeimeibys, pat slyktuok, jei padareja daļu nu sovys nacejis par napylnvierteigim sabīdreibys lūceklim. Kuru pījimšona modernajā sabīdreibā beja nūsaceita ar sovys ideņtitatis maiņu. Padūmu okupacejis godūs, kad runovi krīvyski, tev deve atspaidu, kad runovi latgaliski, tevi apsmēja. Ari tai saucamuo latvyskuošonys kampaņa beja ar leluokom simpatejam pret krīvu volūdu kai latgalīšu. Jimsim koč popularū stuostu par myusu rūbežupem.
Kaidreiz beja zynoma Latgolys upe Sīnuoja, nu latgalīšu vuorda sīns, kū krīviski izrunova kai Siņaja, deļ fonetyskuos leidzeibys. Itū krīvu nūsaukumu puorvērta latvyski. Tagadeņ mums ir Zylupe, kam ar Sīnuoju nav nikaida sakara. Tys pat ar Ūdruoju, nu latgalīšu vuorda iudrys, kū krīvi izrunova kai Utroja. Latvyskuotuoji, prūtama līta, latvyskova latgalīšim svešū krīvu nūsaukumu. Tagadeņ Latgolā tak Rītupe. Tys ir kai Daugovu puorsaukt par Rietumu Dvinu. Vai itaids kvazi-latvyskums, kur teik pīsasmīta un šaipeita Latvejis pamatnaceja ir pamats patriotismam? Itaida latvyskuošona atguodoj nakvalitativu smedziņu puorstuodeišonu apvārstā veidā. Latgola teik puorvārsta par pseidobutaforeju, latgalīšim teik izoperāta jūs kulturatmiņa un jī muoksleigi tīk puorvārsti par mankurtim, cylvākim, kuri zaudiejuši sovu viesturiskū atmiņu. I jim vyss palīk vīnaldzeigs i jī lānom pījam sovys kulturys golu, klusejūt nūsarauga kai cīms Kūki pursavierš par Kūkām (koč latgaliski vuordu kūkas nalītoj, tad jau vajadzēja Kūkus puorsaukt par Peirāgim).
Ituoda politika roda dziļu apsamuoneišonu i vuojuokajā ceļās nacīšama nataisneibys jutūne (izjiuta), kū Pauls Šīmanis apzeimej kai „nasadzejušu vuoti”, kas inficej vysus ceņtīņus piec mīreigys leidzuospastuoviešonys.
Pret latgalīšim tyka veikta gon apzynuota, gon naapzynuota kulturnūdeveiba.
Reigā runoj, ka latgalīši ir apsavainovuši, bet nivīns eisti nasaprūt, parkū. Es naasmu ni iz vīnu apsavainovs. Bet maņ nav sajiutys, ka Latvejis atteisteiba ir bejuse pareiza i taisneiga. Ka myusu latvīšu elite naspiej īsastuot par latgalīšu kulturu, tuos atteisteibu i volūdys vaicuojumu, tad munā uztverē dzili provinciala ir na Latgola, bet myusu elite.
Cylvāki, kas beja Latvejis elite ituo vuorda vystīšuokajā nūzeimē – Raiņs i Zigfrīds Anna Meirovics, izcyluokī Latvejis kulturys i politikys darbinīki, cīši i styngri īsastuoja par Latgolys kulturys sovpateibu i latgalīšu volūdu.
Bet navajag meklēt vaineigū, it seviški, ka pa eistam taidu nimoz nav. Svareiguokais ir īzeimēt Latgolai jaunu perspektivi, jaunu atteisteibys vierzīni i darbeibys, lai tū realizātu. Partū, ka vaļsti mes turpynojom veiduot pa šai dīnai, i skaidri juosaprūt, ka latgalīšim pošim ir juouzajam itymā procesā zeimeiguoka lūma. Nav juogaida, ka pasauks pi leluo golda, bet pošim juoījam sova vīta. Latgalīšim stingri i prasmeigi juoīsastuoj par sovom tīseibom: byut tam, kas tu esi.
Vysuos gryuši aptveramuos situacejuos ir juomeklej paradoksali rysynuojumi, kas vad iz prīšku. Par pīmāru, grybu paust, ka latgalīšu kultura ir cīš izdeveigā stuovūklī. Vysumā daudz izdeveiguokā kai latvīšu kultura. Nui, ir vīns skota punkts, nu kura tys izaskota taišni tai.
Daudzi Latgolā smejās i ir naīcīteigi pret faktu, ka ite ir divejis ortografejis. Ruodīs jau pošu latgalīšu ir tik moz, pa ratam tik kaids roksta latgaliski, i tagadeņ dora tū div veidūs. Tok tys ir izdareits, ir pabeigta latgalīšu rokstu volūdys reforma. Streidi i škandali ir leli, paļdis Dīvam, ašnis nav izlīts. Bet itys dorbs ir padareits. Un tod raudzeisim atguoduot, cik ilgi Latvejā grib izveikt, par pīmāru, izgleiteibys reformu? I kod jū izveiks? Laikom nikod. Itys ir pīmārs par izdeveigu stuovūkli. Latgolā var taiseit radykalys reformys, īdzeivynuot modernus menedžmenta pryncypus kulturā i vuiceibuos i cytur. Jo ite nav smagneju, bīžai padūmu systemys montuojuma, tradiceju. Jo pa lelam nav jau pošu instituceju. Ir breiva vide nu atpalykušuokuo regiona Latgolu pataiseit par modernuokū. Jimsim teatri. Latgolā nav profesionala teatra, kas spālātu tikai latgalīšu volūdā. Latvejā nav vīneigo pasaulī teatra, kurš dakūptu i lītuotu latgalīšu volūdu. Ka mes gribim pylnvierteigu Latgolys kulturys dzeivis atjaunynuošonu, vajag dūmuot par profesionalu muokslys instutuceju radeišonu. Tymā skaitā, Latgolys teatra atjaunynuošona, kas beja pyrmskara Rēzeknē. Bet navajag otkon taiseit smagnejū repertuarteatri, bet kū nabejs dynamisku i modernu. Vajag Latgolys orkestri, Latgolys Literaturys fondu, Latgolys Muokslys muzeju, Latgolys Kino fondu. Parkū es „Melānijas hroniku” fiļmieju Latgolā, bet finansēja tū Karelejis filmu fonds? Vajag radeit Latgolys kulturys dzeivis institutus. Bet tom juobyun progresiva kulturmenedžmenta īstuodem, kas varētu radeit pozitivu gryudīni Latvejis kulturys biļdei vysumā.
I varbyut cylvāki vairs nabēgs prūjom. Jī suoks dūmuot, ka ari ite var pylnvierteigi dzeivuot. Moš Latveja ir koč kas vairuok par vīnu viņ atteisteitu piļsātu?
Vadynoju pījimt i uzskateit latgalīšu volūdu i kulturu, navys par latgalīšu kaprizi, bet gon par instrumentu latvīšu kulturtelpys nūstyprynuošonā. Un latgalīšu kulturtelpa ir latvīšu kulturtelpa.
Latgalīšu volūda var nūderēt situacejis papruoviešonā. Koč drupeit, koč par nazcik procentim. Es ite runoju par divejom cilvāku grupom. Pyrmuo ir latgalīši, kuri lobvieleiguok sevi identificej ar krīvim, kai latvīšim. Leluoks bolsts jūs latgaliskai ideņtitatei, byutu zeimeigs gryudīņs itūs cylvāku grupys vaļstiskajai lojalitatei. Ūtruo grupa ir tī krīvvolūdeigī, kas vysaidu īmaslu piec, koč tei byutu īsaļaunuošona par piļsūneibys lykumu, nikod nagribēs sevi ideņtificēt ar latvīšim. Jim identificiešonuos ar latgalīšim moš nabyutu tik naīdūmojama. Latgaliskuo ideņtitate jim varātu dīnēt par tranzitu iz lojalitati Latvejis vaļstei.
Lai itī byutu pyrmī i pādejī symts vīnpateibys godi i nuokušī symts īzeimuotu byuteigi cytu attīksmis paradigmu, pyrmom kuortom, jau latgalīšim pošim pret sevi.
Latgola ir kas vairuok i byuteiguok kai tikai Saeimys deputata seviškais pīzvārs reizi četrūs godūs latgalīšu volūdā. Latgalīšu kultura ir daudz dziļuoka i boguotuoka, kai tikai eskorta veidā apkolpojūt pasuocīņus vysā Latvejā ar tautys dzīsmem i dejom, kai Latgolys vitalitatis aplīcynuojums. Cikom latgalīšu volūdu školuos navar pat vuiceitīs fakultativi, izroksti latgalīšu volūdā iz īlom ir bez moz lykuma puorlauzums, i tāvi i muotis narunoj sātā ar sovim bārnim latgaliski, lai jī varātu lobuok īsavuiceit latvīšu literarū volūdu. Eistyn patriotyska pasazīduošona. Bet es nastruopeju itūs cylvāku, jūs ir nūvaduse da tuo vaļsts politika, kur prestiži ir byut latvīšam, na latgalīšam. Tys, saprūtams, ir goreiguo plebejisma prestižs, kas dominej Latvejis sabīdreibā. Latgalīts ir latvīts! I nikaids prestižs ituo fakta namaina.
Latgolys symtgadis kongress ir pādeiguo īspieja latgalīšam paceļt golvu i, runuojūt šudiņdīnys volūdā, izkuopt nu skapa, kur jam lyka sēdēt naizpratnē pošam par sovu pateibu, par sovu poša ciļviecyskū atbiļdeibu sovys tautys i volūdys prīškā.
Ūtrys taidys vareibys nabyus.
Es naasmu politiks, kam svareigys kuortejuos ībolsuošonys, tok i naasmu tik oklys, lai naradzātu, ka Latgola i latgalīši lelā mērā izškir Latvejis kai viesturiski taisneigys vaļsts augšonu. Un tys nav Reigā kultivātais vaicuojums par separatismu, bet daudz svareiguoks vaicuojums par Latvejis vaļsti, kuru mes ceļam. Voi vaļsti, kur teik respektātys mozuma tīseibys, kur teik respektātys tīseibys iz kulturys sovpateibu, vaļsti, kura sovu boguoteibu saradz vysaideibā, na vīnuodeibā. Vaļsti, kura nasaceikstuos ar uorvaļstu musynuotū separatismu, tū pīrokstūt latgalīšu gribiešonai iz kulturys sovrūceibu. Koč pietejumi par vaļsts drūšeibys statistiku Austrumlatvejā, skaidri pīruoda, ka cylvāki, kas sevi ideņtificej ar latgalīšim vysvairuok īsastuoj par Latvejis teritorialū vīnuoteibu, vysosuok nūsarūbežoj nu kremļa apmoksuotim nalīšim, kas aproksta latgalīšu karūgu, i ir vysdzyļuokajā nasaprasmē par Latvejis televizejis pyrmajā kanalā paruodeitū BBC kinu, kur īvoda komentarūs ni ar vīnu vuordu naizanalizej itū vaicuojumu nu latgalīša redzīņa i vadynuoj Latvejis mārūgā raiseit vyltus ideju par Latgolā snaudūšū separatismu. Cik augstpruoteigi i līkuleigi!
Itī mali ir napīdūdama vaļsts nūlaideiba i naspieja komunicēt ar nūzeimeigu sovys nacejis daļu. Otkon saīt, ka par cytu vaļstu provokacejom, teik struopāti latgalīši, partū tagadeņ vysa Latveja ir nūsabeiduse, ka ite ir separatisms. Grybātu vīnreiz par vysom reizem izbeigt itū psihologiskū viersumguojumu, i vysaidā veidā atbaļsteit latgalīšu 21. godu symta atmūdu, kas nūteik myusu ocu prīškā. Latgalīšu atmūda ir apsveicama i veseleiga Latvejis vaļsts reitdīnai ilgtermeņā.
Moš koč kur mežā pi gunkurim kaids dūmoj par atsadaleišonu nu Latvejis, tod es taidys dūmys kategoriski nūsūdu. Koč dzierdiejs naasmu. Dreižuok apsprīsšonys vārtys ir puornūvadnīku bailis, kuruos es jau suoču saskateit latentū separatismu, kod nūteik uzbuozeigys idejis projekceja cylvāku pruotūs. Piec Freida itaidys projekcejis pasaruoda kai apspīstūs seksualūs i agresivūs gribiešonu pīškieršona sapyna tālam, kod kai atspulgā pasaruoda pošu apspīstuos vajadzeibys. Varbyt baiļu nu latgalīšu separatisma veidā zemapziņā izapauž daudzu latvīšu globuotuo vainys apziņa par viesturyskū nataisneibu latgalīšu prīškā? I tys cylvākus padora aizdūmeigus i baileigus?
Par daudz leluoku apdraudiejumu vaļsts drūšeibai uzskotu gūdojamuos Saeimys deputatu bolsu pierkšonu Latgolā, lai tyktu Saeimā, kas, dūmuotīs, vys jau ir zynoms regiona atteistebys nūviertiejums. Paļdis jim koč par tū!
Gona daudz pādejā šaļtī ir lūceits Vaļsts Volūdys centra vuords. Juo kareiveiguo poziceja latgalīšu volūdys ūtrškireibys paruodeišonā ir bejuse tik aktiva, ka es kai Latvejis pylsūņs suoču just nadrūsumu par sevi, par sovu vaļsti. Tys ir juridisks vaicuojums par latgalīšu volūdys statusu. Bet narunuosim par lykuma burtu, bet par byutīni. Sevkurai volūdai ir cīš svareigai, lai tei byutu turāta cīnā i respektāta. I vyspuor pījimta. Tys, ka latgalīšu volūdu, kas ir oficiala vaļsts volūda, var lītuot tikai, ka jei teik puorvārsta ari latvīšu literarajā volūdā, ir uorkuorteigi aizvainojūši, partū ka byutīnē tys viestej, ka volūdai teik daškierta tik dekorativa zeimeiba, ka eisteneibā volūda nafunkcionej. Jei ir tik gleits mustureņš. Byutīnē tys vadynoj volūdu izmiert i izzust.
Pīmāram, kongresa nūsaukums, kas radzams iz skotuvis. Pa munam, sevkurs cylvāks ar treju klašu vuiceibu var tū saprast. Tys ir mits, ka navar saprast, tys tikai demonstrej aroganci, partū ka tev juorauga saprast koč kas savaižuoks. Bet patīseibā tys ir kodāts viestejums puorejai Latvejis ļaudeibai – raugit myus saprast, tys pavysam nav gryuši, ka esit eistyn toleranti. Grybātu, ka Vaļsts volūdys centrys, navys apkaruotu latgalīšu volūdu, bet tū aizstuovātu, tod es saprostu, ka vaļsts aizstuov latvīšu tīseibys.
Nūvieleju Latgolys symtgadis kongresam izaveiduot par nūtikšonu, kas var īkustynuot Latgolys sabīdryskū dūmu plotuokā mārūgā. Un ari, lai poša Latvejis symtgade izaug par pasuocīni, kas dūd īskriejīni nuokušajim symts godim, kas dūd vizeju i ideju, kas pa eistam ir vārsta iz tautu, juos tapšonu i izaugsmi. I vareibu apsazynuot, ka tauta nav plotu masu īsaisteišona, tauta napastuov horizontalē, bet vertikalē. Tauta ir Trasuns i Raiņs, Kemps i Zigfrīds Meierovics, tauta ir nuokūtnis Raiņs, kurš varbyut raksteis latgalīšu volūdā. Naatjimsim jam tū vareibu, naatjimsim tū Latvejai. Un arī mes ite sādūšī varim izaugt par tautu, vīnuotu, tok na vīnaidu, Latvejis tautu. Dīvs, svietej Latgolu! Dīvs, svietej Latveju!
Karteņa: Aleksandrs Tolopilo, Latgolys viestnīceiba GORS


text:
MUZYKA »
Emīls Bauga debitej muzykā ar dzīsmi “Stuosts”
Jaunais muzikis Emīls Bauga pīduovoj klauseituojim sovu pyrmū dzīsmi “Stuosts”. Emīls stuosta, ka vysu dzeivi ir grūziejīs apleik muzykai, pīsadalejs konkursūs i vysaidūs cytūs pasuokumūs i vīns pats, i ar grupom. Latgolys muzykys paziniejim,Skaiteit vaira »
Nuokušgod byus festivals “Muzykys Skrytuļs”
Daugovpiļs nūvoda Leiksnā 2018.gods 14. i 15. julī jau septeitū reizi byus leluokais jaunuos latgalīšu muzykys festivals „Muzykys Skrytuļs‟, pulcynojūt muzykantus, kuri vysaidūs žanrūs roda dzīsmis latgaliski. Festivals nūtiks divejis dīnys i tys otkonSkaiteit vaira »
“Latgalīšu reps” pīduvoj jaunu dzīsmi “Pīdūd”
Apvīneiba “Latgalīšu reps” sovus klauseituojus prīcej ar jaunu dzīsmi “Pīdūd”, kura tyka prezentāta jūs pyrmajā lelajā koncertā Reigā klubā “First Dacha” septembra beiguos. “Dzīsme ir par attīceibom, kas navar turpynuotīs i tom nav nuokūtnis,Skaiteit vaira »
Latvejā populari muziki radejuši jaunu festivala “Upītes Uobeļduorzs” himnys verseju
16. septembrī jau sešpadsmytū reizi Vileks nūvoda Upeitē nūtyka vacuokais latgalīšu muzykys i dzejis festivals pasaulī – “Upītes Uobeļduorzs”, bet niu, pīsadolūt Latvejā popularim muzikim, topuse jauna festivala himnys verseja, informej Namaterialuos kulturys montuojumaSkaiteit vaira »
Rēzeknē nūtiks eipašais “Dzirdi Balsis ar Kārli Kazāku” koncerts
Sastdiņ, 14. oktobrī, Latgolys viestnīceibā GORS izskanēs TV projekta “Dzirdi Balsis ar Kārli Kazāku” eipašais koncerts, kurā ar klauseituojim sasatiks na viņ pats Kārlis Kazāks i vysaiž skanūšuos Latvejis izlūksnis, nu ari cylvāki, piSkaiteit vaira »
Leivuonā nūtiks labdareibys koncerts
1. oktobrī 13.00 Leivuona katuoļu bazneicā nūtiks labdareibys koncerts “Es topu samīļots mazliet”. Leivuonā jau par tradiceju ir palykuši Leivuona katuoļu draudzis kora vadeituojis Ritys Semeiko organizātī labdareibys koncerti “Es topu samīļots mazliet”, kurūsSkaiteit vaira »
Izdūta dzīduotuojis Aijis Rimšys dzīšmu klade
25. septembrī dzīduotuojai Aijai Rimšai (1967 – 2005) byutu tik 50… Koč i paguojuši 12 godi, kai Aija atsadus Dīva duorzūs, Aijis dzīsmis ir tikpat īmīļuotys i popularys kai tūreiz, kod tuos roduos, kodSkaiteit vaira »
“Upītes uobeļduorzā” itūgod byus ari Renārs Kaupers
16. septembrī 19.00 Upeitis tautys nomā nūtiks meilys aiļu i dzīšmu festivals “Upītes Uobeļduorzs”, kura eipašais gosts itūgod byus Renārs Kaupers. Itūgod festivalā muzykys sadaļu puorstuovēs folklorys kūpa “Rekavas dzintars”, folklorys kūpa “Upīte”, RihardsSkaiteit vaira »
Normunds Liepiņš pīduovoj video dzīsmei “Sapynā nūbeju”
Normunds Liepiņš, kurs vaira zynoms kai Latvejis šlāgermuzykā popularuo dueta “Inga un Normunds” dalinīks, pīduovoj video dzīsmei “Sapynā nūbeju”. Duets “Inga un Normunds” muzykys jūmā dorbojās jau 17 godu i ir izdevs 10 albumus,Skaiteit vaira »
Grupai “Unknown Artist” jauna dzīsme “Fenikss”
Latgalīšu grupa “Unknown Artist” pīduovoj jaunu dzīsmi “Fenikss”. Grupa stuosta, ka dzīsmis vuordi ir jimti nu, īspiejams, realu nūtikšonu. Tei humoristiski, tok tymā pat laikā spieceigi stuosta par aktualu problēmu latvīšu vydā – atkareibuSkaiteit vaira »
Saruna ar Arni Slobožaninu par soloprojektu, “Dabasu Durovom” i galma uokstim “Kapļim”
Intervejis autore: Laura Melne Vosorys vydā muzikis Arņs Slobožanins publiski izziņuoja par sova soloprojekta veiduošonu, reizē paviestejūt ari par rodūšu pauzi grupys “Dabasu Durovys” darbeibā. Lai izzynuotu vaira par jaunumim i puormaiņom Arņa muzykalajāSkaiteit vaira »
Latgaliskuo muzyka skaņ ari uorpus Latvejis
Roksta autore: Edeite Husare Iņterese par latgaliskū volūdu vysaižuos dzeivis i saimnīcyskajuos sferuos ir dažaida – cytvīt tei ir logiska i atzeita, cytvīt otkon vēļ arviņ roda izbreina i naizpratnis. Tod itūreiz par tūSkaiteit vaira »
“Dvinskas muzikanti” pīduovoj video dzīsmei “Baļļuosim da reita”
Grupa “Dvinskas muzikanti” pīduovoj jaunu dzīsmi “Baļļuosim da reita”, kurai izveiduots ari videoklips. Grupa viestej, ka, snādzūt koncertus, spielejūt balus, korporativūs pasuokumus i kuozys, ir labi aizvadejuši vosoru, nu vysam pa vydu atrodušs laikuSkaiteit vaira »
Pyrma koncerta Rēzeknē “Auļi” i “Tautumeitas” pīduovoj nūsauklauseit “Aulejis klezmeru”
Sastdiņ, 26. augustā, Latgolys viestnīceibā GORS nūtiks bungu i kuliņu grupys “Auļi” i etnomuzykys grupys “Tautumeitas” koncerts. Gaidūt sastdīnis koncertu, obeju grupu apvīneiba pīduovoj īsapazeit ar vēļ vīnu jaunuo albuma “Lai māsiņa rotājās!” dzīsmiSkaiteit vaira »


text:
Rubyns
Rubyns (latiņu: Tetrao tetrix) — vystiņu (Tetraonidae) ailis putyns, kurs pa lelumam dzeivoj Europys i Azejis skujukūku mežu jūstā. Latgolā paplateits gon cieški, tok jū skaits mazynojās.
Puslopu ruodeklis
Izavierīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
Rubyns samārā ar cytim putynim irā lels i masivs, lelu gnēzi. Tāvaini leluoki kai muotainis, garums dasnēdz 49-58 cm, spuornu paplēsums da 80cm, svors da 1,4 kg. Muotaiņu garums da 45 cm, svors da 1 kg. Taipoš cīši izškireigi obeju kuortu kruosuojums. Tāvainim spolvuojums malns ar metalisku speidīni, tik puor spuornu bolta jūsta. Seviški izaškir sorkonī uzači. Tāvaiņu astei izcylys suonu spolvys. Rubynu muotainis na tik spūdrys - spolvuojuma kruosuojums ryusaini palāks, vīngabaleigai raibs. Gryuts izaškirt nu medņu muotainem, kurys irā leluokys pa augstumam. Jaunī rubyni taipoš leidzeigi muotainem.
Paplateiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Dzeivoj vysūs Eurazejis pūstumūs i Centralajuo Europā, Krīvejā da Tuoleimim Reitim. Paplateibys areala vokoru rūbežs irā Vokoru Europa (Lelbretaneja, Beļgeja, Alpu kolni), tok Europys rubynu populaceja irā fragemntara, partū ka labvieleigi biotopi lelā mārā irā nycynuoti i cylvāku darbeibys puormeiti.
Latgolā[pataiseit | labot pirmkodu]
Rubyns paplateits vysā Latgolā, pīdareigūs biotopūs gona parosts dzeivuotuojs. Pādejū treisdesmit godūs[1] sasamazynoj jū skaits. Seviški zeimeigys rubynu dzeivuošonys vītys irā Teiču pūrā (Vokoru Latgolā) i Vacumu mežūs (Pūstumu Latgolā). Rubyni Latgolā pīdar nominalajai zamškirai T. t. tetrix. Škira īraksteita Baltejis jiurys regiona Sorkonajuo gruomotā i Latvejis Sorkonuos gruomotys 3. kategorejā.


text:
.
Vysi aizguoja iz Bogotū, a mes ar Guntu palykom sadzeit pādejūs golus Bičkovā. Apstaiguojom sātys, kur nabeja tykts vyda, pīregistrējem pādejus cylvākus, atdevem pajimtuos montys. Da i vīnkuorši gostūs nūguojom. Atdevem nu Latvejis leidza pajimtūs gastiņčus: kompetys, šikaladu. Aiznesem plakatu beidzūt. Da i taipat parunuojom ar ciocem, boltū suneiti otkon satykom atreizreizem. Ūzulu satykom pa nazcik reižu, jis pat apsūlēja īkūrt pierti.
Tod myusim beja tics gryuši nu saulis i mes klausējemes Leigū vokora īrokstus, i es gondreiž aizmygu. Kaidys puors reizis. Cikom apsytu vysus ūdus, nabeja vīgli.
Tod atbrauce ceļojūšuo diskoteka – malna mašyna ar malnym lūgim. Nusastuoja pi sātys i skanēja: bums, bums, bums… Es kai ruovu cīši kļamku, tai par reizi durovys cīši! Pyrma i piec tuo tys maņ naizadeve ni reizis. Puiss sytuos, sytuos pi durovu. Saceja, ka grybs “poobšcatsa”. Myusim nazkuo nabeja okuots. I vyspuor – kas jis taids i kū jam. Kod saceja, ka Gena Sprukuļs, jau čut ni īlaižu. A tod Gunta pasaceja, ka itys jau ir interveits. I es nalaižu. Diskoteka aizbrauce. Jis patīšom beja bejs tikai vīns pats. A kū es pa sīnys škierbu storp dielim daudz varu redzēt…
Tod otkon nazkur guojom. Gunta īkuope gūvs graulē, a maņ apdaga placi drupeit, tok es tai i gribieju, guoju bez krema. Tok uoda tai ari nanūguoja.
Cikom Gunta mozguoja sovu grauli, es boltū suneiti baruoju ar kaļteitū boltmaizi, kū vys nosuoju sumkā deļ teļu. Teli Bičkovā glupi, kluot naīt, maizis est namuok, bāg. Suneits to beja breineigs. Ēde daudz. Jis beja nu vītejuo šerifa Ūša ci Uozenīka sātys. Vieļuok jū daseja voi ispīde. Kai guojom cauri, tai myusu draugs vys kauce. Suneits to cīši lobs. Ēde ari jiurys akmisteņus. I grauze Guntys čību. Bet tys tai.
Cikom Gunta mozguoja grauli i es fotografieju suneiti, gūvs i Guntu, kluot dabrauce Sprukuļs ar diskoteku. Tai jau nikuo. Beja pat zalta zūbi! Pravda, vysu zūbu to jam nabeja. Pasyutējem jū pakaļ myusejim iz Bogotū. Aizasirdēja, tok beja gotovs brauciejs. Mes čut ni saderējem, ka Leikuma diskotekā nakuops vys vydā i puiss voi nu vess puors cylvāku, voi ari izslēgs diskoteku. Dereibys nasaguoja, partū ka mes obejis lykom iz Leikumu. Ka jei tai nabrauks.
Dabuojom bīzpīnu nu školuotuojis – jei īraudzeja ejam myus pa ūļneicu storp gūvem, vuškom i telim, iznese pa vuortenim, īdeve. Bīzpīns cīši gords beja. Gunta sagrīze bīzpīnu škēlēs. I gordai edem ar svežņū maizi.
Aizguojom pa nazkuru šaļti tok ari iz veikalu. Laikam nu suoku piec kvasa voi šikalada. Voi varbyut ola? Beiguos maizi nupierkom – korstu, taišni nu captuvis. I gorūzeņa skrouksteiga. Mmmm… Vyss veikals ūde! I puordevieja latgalīte. Apsarunuojom.
Izdūmuojom veikalā, ka gribim ēst pelmeņus. Ladskapī beja tikai kaids napylns puskilograms. Puordevieja vys taisnuojuos, ka asūt sakusuši. Dzeraunei kaidu laiku nav bejs elektreibys. Nā, tai asūši lobi. Normali. Tik ka sakusuši. Nūpierkom.
Es kurynuoju uora plitu ar nazkaidim dieļu golym, kū atrodu nuotrēs. Nagribēja degt. Škiuneišam pat beja jumts, tī vydā atrodu nazkaidu dieļa golu, kas nabeja tics leitā. A guni aizkiuru ar dodza kaulim. Nazkuo švaki aizadaga, labi, ka tuoss beja. Piečuok to gon guoja ryukdams. Sasiļdieju iudini drēbem. Gunta sasyta sasolušū pelmeņu kluci gobolūs, jī pat atlēce. Sabērem katleņā.
Nazkū vēļ pa papeirim izarokom. Cikom es nazkū meklieju kladē i raudzieju saviļkt golus kūpā, cikom izmozguoju i izkuoru drēbis, ari raibū svuočis sukni, pelmeni beja gotovi.
Par kolnu jau skanēja: bums, bums, bums. Dabrauce ceļojūšuo diskoteka. Kai atsataisēja durovys, bumsi palyka vēl skaļuoki! Nu mašynys kuope vīns, ūtrys, trešs… Izavēle vyss bors. Ari Leikuma. I labi, ka mes nasaderējem!!! Taids abloms saītu…
Mes jau nūsabeidom, ka jī vysi ir golodni i vysu apreis. Tok nā. Jī beja āduši pušdīnis. Pagaršuoja tik bīzpīnu. Nazkas grauze ogūrci.
Pelmeni tyka myusim ar Guntu divatā. Breineigi. Cīši gordi beja. Maņ ruodīs, tī beja vīni nu lobuokajim pelmenim, kū atguodoju āduse.
I Ūzula pierts vokorā ari beja breineiga. Beja pat pologi aizplāsti prīskā. Tok pogolmā vys kaids beja i verēs, kai mes ejam iz pierti, i vasaluojuos. Vasaluošonuos niu ir ituos dzeraunis izklaide. Leli mozi pakaļ bluove “Vasali!” A kai naatbiļdeisi? Svāta dzela!
Piec pierts Katja ar mocikletu i Ūzula dālim aizbrauce braukuot. A Daiņs jau pyrma tuo pagaisa ar Sprukuli i ceļojūšū diskoteku.
Satā jis pasajuoveja tik iz reita pusi i tai ari napasaceja, kur bejs. Daiņs nūsabeida myusus mūdynuot i gulēja iz gaņku laikam, a tū piec tam zynuoja vysa dzeraune i vēļ ilgi puormete. Maņ ruodīs, jī tū atguoduos vēl kaidu lobu šaļti. Kai meitys puisus aiz durovu izlyka – vyspyrms Genu Sprukuli, a piečuok Daini.
Tok tys jau cytunakt namaisēja susedim zam myusu lūga dzīduot serenadis. “Ļistja žoltije” i taidā gorā. Breineigi, tik mes nadzierdējem. Gulējem kai systi. Koč i iz cītys greidys, kaudamuos ar korstumu i ūdim. Dzierdēja Leikuma. Piečuok Katja kauneigai atsazyna, ka šei ari dzierdiejuse. Tok naasūt bejs tik labi, kab myusus mūdynuot. Es jau nikuo nasoku, bet diktofonu to jei gon varēja īslēgt…