text:
Kas ir aizagavēt i Aizgavieņs?
Roksta autors: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Itūgod Palnu trešdīne, ar kū suocās Lelais gavieņs, īkreit 26. februarī. A pyrma tuo latgalīši dīnu ci vasalys treis pyrma gavieņa aizagavēja. Katuoliskā sapratīnī Aizgavieņs īzeimej styngru rūbežu storp izprīcom i gaviešonu, poguoniskā – zīmu i pavasari. Kotra tauta itū tradiceju atteistejuse pa sovam, pīmierstūt, parkū dora vīnu ci ūtru lītu.
Zīmys i Pavasara ceiņa
Arhaiskūs laikūs, kod senejī zemkūpi vēļ ticēja kūkūs dzeivojūšim gorim, veiduojuos prīškstots par koč kaidu pastuovūšu Vegetacejis goru vyspuor. Vāluok jū aizstuoja atīmūšais Pavasara ci Vosorys tāls. Atmūda dobā tautu mitologejuos paruodeita kai Pavasara/Vosorys uzvara par Zīmu. Partū svātku daleibnīki pīsadola ritualuos ceiņuos. Latgolā Aizgavieņa i vacticeibnīku Maslenicys nūtikšonuos kristeiguos moralis ītekmē sasaceņšona sovā storpā nav agresiva – zyrgu skrīšonuos, rūtalis, pasapykuošona.
Kod Aizgavieņs nabeja atkareigs nu kristeiguo gavieņa, jū atzeimuoja ari kai vydu storp Zīmyssvātku saulgrīžim i Pavasara vīnuodeibom (poguoniskū Leldīni), niule itys vydspunkts ir Svacaine 2. februarī.
Senejuokais Jaunais gods
Saprūtams, ka zemnīkam jauns cyklys suocēs kai jauns lauku dorba cielīņs pavasarī, itys i beja juo Jaunais gods. Svinēja, īvarojūt vysaidus rytualus, kab pasadūtu jaunuo raža i nabyutu boda.
Par Eiropys senejuo Jaunuo goda aptuvenū datumu vysaidūs olūtūs miņ atškireigys dīnys – Aizgavieņs, 1. marts, marta vyds, Jezupa dīna, Leldīne.
Par lobu kotrai ir kaids pīruodejums, pīmāram, Rūmā kai grandiozuokī svātki svynātys marta īdys, a Jezupa dīnā nav gavieņa i pat doncuošonys aizlīguma (Katuoļu bazneica pīsakuopuse tautys izprīcu prīškā itamā dīnā). Svātku apzeimuojums puornūvoda latvīšu tradicejā Metenis < meti (lītuvīšu metai ʻgodsʼ) nūzeimoj laika grīžus.
Kod Aizgavieņs skaitejuos Jaunais gods, ēde daudz, kab jaunajā godā loba puortikšona. Kod Jaunū godu suoce svinēt piec kalendara 1. janvārī, ari ēde divpadsmit reižu, tok Aizgavienī turpynova dareit taipat. Ar laiku pīmiersa, ka Aizgavienī sviniejuši Jaunū godu, a tradiceja pīsaēst palyka, tū cīšuok sasaisteja pīsaiesšona pyrma gavieņa. Daudzi Vacgoda vokora i Aizgavieņa ticiejumi ir leidzeigi.
Aizgavieņa iedīni
Arhaiskajā sabīdreibā pret iedīni izaturēja kai pret augstuoku spāku duovonu. Lai tys nikod nasabeigtu, a vairuotūs, pīkūpe vysaidus ritualus. Aizgavienī, ādūt gaļu, zīde byudus i rūkys ar taukim. Nu pādejuos vokora mīlastis atstuoja nu vysa pa drupeitei. Tū noglobova i turēja da juņa. Ar Aizgavieņa kuopustim aplaisteja uobeļneicys, ar gaļu zīde izkaptis i sierpus, kab byutu osi. Pat lūpim pazīde purņus.
Tūmār Aizgavieņa golvonais i rakstureiguokais iedīņs ir tradicionalī blīni – lejnīki, kurus lej skaurodā. Vyspuor blīni ir vacuoki par maizi. Jūs cylvāks atkluoja, kod iz korstu akmiņu nūtecēja iudiņa i myltu putreņa i, par breinumu, izacepe gordā pluocinī. Jī ir suota simbols i kulta iedīņs myrušūs pacīnuošonai. Sovutīs myrušūs kai zamzemis apdzeivuotuoju lobvieleiba svareiga ražys izadūšonā. Blīnūs sazeimej ari leidzeibu ar sauli. Jūs kai kulta lītu izmontoj zeiliešonā, svareigs pyrmais i pādejais blīns.
Pats vuords “Aizgavieņs” paīt nu “aizagavēt”, kas nūzeimoj ‘pādejū reizi paēst gaļu’.
Agruok itys vuords lītuots pat kai sugys vuords – aizgavieņs, pīmāram: “Andryva dīnā ir aizgavieņs,” kas nūzeimoj, ka Adventa laiks ir gavieņs, a Andryva dīnā aizagavej – pīsaād, izaprīcoj pyrma garuokys atsaturiešonys. Storp cytu, vuords “karnevals” ari nūzeimoj kū leidzeigu – ʻardīvu, gaļaʼ. Krīvu, pareizticeigūs i vacticeibnīku, Maslenica nūzeimoj ‘svīsta nedeļa’. Jū sviņ vasalu nedeļu, a gaļu vaira naād, a vysu puorejū dreikst. Blīni nanūīt nu golda vysu nedeļu, ceņšās sataiseit ar treknuokim produktim – svīstu, sīru, sipisnīku.
Maskuošonuos
Februars, precizuok, pyrmsgavieņa laiks, pasaulī ir karnevalu laiks. Tūrisma firmys voi sūla pabyušonu paradīzē, apmeklejūt Brazilejis ci Italejis (Venecejā) karnevalu. Latgalīšim pošim ir na mozuok seneja pyrmsgavieņa izaprīcuošonys tradiceja.
Myusu čyguonūs guojieji aba ražyni, Rītumeiropys karnevala dalinīki, Maslenicys lelis dadzynuotuoji dziļuokajā byuteibā faktiski dora vīnu i tū pošu. Tradiceja nav rodusēs utilitarys pasaprīcuošonys deļ. Vyspuorejis jautreibys azartā teik radeits haoss, kur vyss apgrīzts kuojom gaisā: kolpi ir kungi, kungi – kolpi; kieneņš guozts, uovāklys – kieneņš; dzeivē asketiska jaunova seksualai kaitojās ar pošu valnu i tml. Lai pasauļs otkon sasakuortuotu, atsajaunuotu, atdzymtu lobuokā kvalitātē juopīdzeivoj nuove (koč nakuorteiba).
Smejūtīs bolsā, ļauds nūbeņdej kieneņu (poguonu laikūs dzeivu i pa eistam), sadadzynoj ci nūsleicynoj sataiseitū leli. Zynuotnīki te redz leidzeibu ar mitim par mierstūšū i atdzymstūšū dīvu. Jam juomierst, kab atsajaunuotu pasauļs i doba atsamūstu.
Latgolā čyguonūs guojieji ir da napazeišonai sajauktim motim i kvāpu nūzīstu muti ļusteigu ļaužu pulks, kurā var atpazeit tradicionalūs tālus, kai Smierti, Nabašnīku, Čyguonīti ar sovu Čyguonu, Mārgu; i rytualūs dzeivinīkus, kai Luoci, Kozu, Zyrgu, Starku ci Dzērvi; jaunuokys i senejuokys socialuos lūmys, kai Saiminīku, Meļnīku, Sīna pļuovieju, Kupči, Žydu, Burlaku; i jaunūs laiku – Uorstu, Zvaigžņu pietnīku, Fotografu i c. Apstaigojūt sovys apleicīnis sātys, jī kotrā īnas sovu drupeiti haosa augleibai i atsajaunuošonai.
Leldiņ guoju šyypuotūs, Aizgavieni šliukuotūs..
Bazneicys gavieņa deļ Aizgavieni varātu pīzeit par taidu kai poguoniskūs svātku summu, kod kūpā “salaseiti” ari cyti svātki. Pīmāram, vyzynuošonuos nu kolna (kab lyni augtu gari) asūte saulis nūlaisšonys rituals nu Vosorys saulgrīžu. Kas byutu Aizgavieņa jautreiba bez vyzynuošonuos!
Latgolā na vysim beja parostuos rogovys, partū laidēs nu kolna ar ladonkom. A ladonka – ar ladu apsaļdeits blučs ci izciersts lada gobols ar caurumu vierveitei i īdūbi deča īkluošonai.
Eistu prīcys trikmīņa kulminaceju var sajust skretelī ci grīztaukā – sova veida pošu taiseitā karuselī. Skreteli taiseja jau rudiņ: applyustūšā pļovā īdzyna mītu, lai sasaļ; Aizgavienī pi mīta pīsyta garu kuorti tai, lai var dasīt rogovys i grīzt pa riņči.


c: text/html

text:
Senējūs laikūs beja krūgs. Uz krūgu staiguoja cīmu meitas doncuot. Kaidā vokorā tuos meitas, kuras jau daudz reižu beja doncuojušas krūgā, aizvedja jaunu meitiņu, kas vēl ni reizes nabeja bejuse krūgā. Kotrai meitai beja sovs bryutguons, ari jaunajai meitiņai atsaroda sovs.
Vokorā doncuojūt jaunuo meitiņa īsavēŗa sovam bryutguonam asti, un nu tik tūlaik sapr ota, ka vysi bryutguoni ir valni. Meitiņa izzamuonīja uorā nu laidjās bēgt. Skrēja, skrēja jei nu pīsalīcja pi zemes pasaklausīt, vai kas nasadzan pakaļ. Zeme vīn reibēja, kai valns dzynuos pakaļ.
Meitiņa beja nūguruse un īskrēja rejā, kas beja pīsārta ar lynim, izkuopja uz lynim un sēd. Atskrēja valns un soka: “Kur te kristīta cylvāka smoka?”
Lyni žāluoja meitiņas un suoka stuostīt garu stuostu par sovu dzeivi, kai jī patyka te kula rejā. Valns grib, ka lyni dreižuok izstuostītu, bet lyni vēl lēnuok stuostīja.
Te gailis aizdzīduoja un valns aizbāga uz pūru. Tymā pašā naktī tys krūgs ar zyluom gunim sadaga, un reitā atroda tik zylus palnus, bet meitu dvēseles valni aizruovja uz pūru. Jaunuo meitiņa palyka dzeiva.
Antons Pastars Jāsmuižas pag. Kultūras balss kr.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Kompaktdiskā apkūpōti Gavieņa laika dzīdōjumi Aglyunys bazilikys Kora školys absolventu i dūmubīdru, kai ari prīstera Aigara Bernāna izpiļdejumā.
“Ryugtōs sōpes” Latgolā ir Katōļu Bazneicai cīši nūzeimeiga muzykali liturgiska forma, kur bazneicys dzīsmis sasavej vīnōtōs lyugšonōs ar senejūs gregoriskūs dzīdōjumu melodejom i latiņu himnu tekstim. Goreigūs dzīšmu–lyugšonu cyklys “Ryugtōs sōpes” par tradiceju Latgolā palyka 19. godu symta laikā i pamatōti var tikt skaiteits par specifiski latgalisku kulturys montōjuma daļu. Jam ari myusdīnu Latgolā ir cīši zeimeiga lūma katōļu liturgejā – “Ryugtōs sōpes” Latgolys katōļu bazneicōs ir tradicionals Gavieņa laika tautys dīvakolpōjums, kurā kotru gavieni (nu Palnu trešdīnis leidz Lelajai sastdīnei) teik izdzīdōts dramatizāts Kristus cīsšonu apskots.
Laika gaitā ir veidōti vysaidi Gavieņa laika dīvakolpōjumi, kas, godu symtim īmūt, ir palykuši i par ticeigōs tautys muziciešonys sastōvdaļu, i par akademiskōs muzykys žanrim. “Ryugtūs sōpu” izceļsme 17.–18. godu symtu mejā saistōs ar Varšovys sv. Krysta bazneicu, kurā sv. Roha brōleibys bīdri īsōce Kristus cīsšonu apdūmōšonys dīvakolpōjuma tradiceju. Dīvakolpōjuma muzykalō veidōjuma pamatā beja jau zynomu melodeju i tekstu salykums, kur vīnōtā lyugšonā sasaveja senejūs gregoriskūs dzīdōjumu melodejis i latiņu himnu teksti ar godu symtim zynomom pūļu bazneicys dzīsmem. 1707. godā dzīdōjumu kūpumu izdeve nalelā grōmateņā ar nūsaukumu “Mirru saiškis nu Getzemanes dōrza voi skumeigōs žālobas par Dīva Dāla ryugtajom cīsšonom” (Snopek mirry z Ogroda Gethsemańskiego, albo żałosne Gorzkiej Męki Syna Bożego). Eisā laikā itys Kristus cīsšonu pīminis dīvakolpōjums izaplateja pa vysu Pūleju i daudzvīt palyka par obligatu Gavieņa laika dīvakolpōjumu. Jau 18. godu symta ūtrajā pusē “Ryugtūs sōpu” melodejis i teksti beja pazeistami ari Latvejis teritorijā. I tai jau garōk par divejim godu symtim “Ryugtōs sōpes” skaņ ari Latgolā. Latgalīšu volūdā dzīdōjumu kūpums pazeistams kai “Ryugtōs sōpes”, bet latvīšu literarajā volūdā – “Rūgtās asaras”.
““Ryugtūs sōpu” fenomens da šam Latvejā vyspōr nav pieteits, i tradicejis zynōtōju ir moz. Pyrmī zynomī itūs dzīdōjumu teksti, kas sasaglobovuši leidz myusu dīnom, ir atrūnami 1771. godā izdūtā latgalīšu lyugšonu grōmotā. Nu tō laika “Ryugtūs sōpu” melodejis pōrsamontoj mutiski, muzykalais materials kur nakur draudzēs tok atsaškir, bet tradiceja vys sasagloboj, tik leidz ar izmierstūšajom lauku draudzem cīši sasamazynoj. Itys muzykys disks ir raudzejums dzīdōjumus “īmyužynōt”, kab saglobōtu tūs i padareitu radzamus interesentim i pietnīkim, kurī da šam vaira viereibys pīgrīzuši, par pīmāru, myrušūs oficejam i maja dīvakolpōjumim Latgolā i tt. Jamūt vārā jaunūs Covid-19 pandemejis apstōkļus, dzīšmu īroksti paleidzēs ari sevkuram ticeigajam lyugtīs sātā i kolpōs ari kai Latgolys katōļu tradicionalūs dzīšmu pošmōceibys leidzeklis,” pīzeist prīsters Aigars Bernāns.
“Prīca, ka ir pasalūbs itū senejū dīvakolpōjumu īmyužynōt skaņu muzykys albumā. Iz kūpeigu lyugšonu aicynoj “Ryugtūs sōpu” verseja koram – kai sīvīšu bolsūs a cappela, tai solo i vīnbaļseigā i daudzbaļseigā dzīdōjumā koram ar vargaņu pavadejumu. Nūvieleju, kab Aglyunys Dīvmōtis tyvumā sagataveitais īroksts aizkustynoj ticeigūs sirdis i aicynoj iz sirsneigu lyugšonu, kai ari vadynoj dzīdōtōjus vēļ uzticeigōk kolpōt Bazneicai i dzīdōt Dīva gūdam,” nūrōda Latvejis Muzykys akademejis Muzykologejis katedrys docente Īva Rozenbaha.
Projekta golvonais organizators ir Daugovpiļs Dīva Žālsirdeibys draudzis prīsters Aigars Bernāns, kurs turpynoj ari apkolpōt Preiļu nūvoda Pīneņu Jezus Sirds draudzi. Sovutīs projekta muzykalō puse ir ilggadejōs Aglyunys bazilikys muzykalōs dzeivis vadeitōjis i varganistis Īvys Lazdānis atbiļdeibā. Dīvakolpōjuma “Ryugtōs sōpes” skaņu īroksts taiseits 2021. gods 25. septembrī Aglyunys bazilikā skaņu režisora Mūdra Bierzeņa vadeibā. CD izdeviejs – SIA “CYMUSS”. Albums izdūts ar Latgolys Regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts kulturkapitala fonda i AS “Latvejis vaļsts meži” finansialu atspaidu.
Papyldinformaceja: Aigars Bernāns, mob. t. 29516867, aigars.bernans@inbox.lv
***
HIMNA (nu 2. daļas)
Verīs, ak, cylvāk, kai Dīvs tevi mīļoj,
Ka sevis poša tevis dēļ nažāloj;
Un tu arvīn vēļ ļauni Jam moksōsi,
Grākus dareisi!
Stōv ļaužu prīškā vyspasauļa Kēneņš,
Naatbiļd vōrda, leidz kai lēneigs jēreņš
Ar boltu drēbi apsmīkļam teik apģērbts,
Kai nagudrs smōdāts.
Par myusu grākim jū ar reikstem šausta.
Plyust svātais asnis, mīsa bryucem klōta.
Mums, grēcinīkim, svātō ašņa straumē
Ir mīrs un dzeive.
Lepneigais pasauļs sovu golvu krūņoj,
Pats nīceigs byudams, Dīvu Kungu zaimoj.
Tys Kungam Jezum ēršku krūni pyna
Un golvā lyka.
Kaut tagad muna sirds gauži raudōtu
Un nu šō laika nikod nagrākōtu!
Es nūžāloju munu oplomeibu
Un ļaunprōteibu.
(Nu www.radieceze.lv)


text:
Kuorsova
Kuorsova[2] (latvīšu: Kārsava) — mīsts reitu Latgolā, natuoli nu Krīvejis rūbeža, Kuorsovys nūvoda administrativais centrys. Kuorsova, byunūt pi Rēzeknis—Ostrovys posta ceļa, beja zeimeigs tierdzeibys centrys. Mīsts pasalelynuoja, kod 1763. godā pastateja katuoļu bazneicu.
Car mīstu tak Iudrupe. Pa mīsta molai īt Pīterpiļs—Varšovys dzeļžaceļa lineja i vaļsteibys zeimeibys magistrals A13, taipoš i celi P48, P49 i P50.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
Kuorsovā dzymuši:
- Evalds Dauguļs — muokslys zininīks, pedagogs.
- Eugeneja Golubeva — cyrka artiste.
Dzymuši cytur, Kuorsovā vuicejušīs, dzeivuojuši, darejuši:
- Antons Jurkāns — uorsts, Kuorsovys dzeidātovys direktors, Latgolys Studentu fonda īstateituojs.
Galereja[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ «Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās pagastu dalījumā»
- ↑ Latgolys administrativais īdalejums. Latgolys piļsātys, nūvodi, pogosti (2019. goda 27. majā). Vaļsts volūdys centrs. Veireits: 2020. goda 3. janvarī


text:
Viesturis rubrikā itūreiz viesturnīks Kaspars Strods mums pastuosteis par Rēzeknis karantinu, kas beja vīns nu biegļu atsagrīzšonys centru. Aizvadeituo godu symta 20. godu suokumā militarūs konfliktu, Pyrmuo pasauļa kara i Pylsūņū kara rezultatā Padūmu Krīvejā vaļdeja vysai smogi epidemeologiskī apstuokli, kuri draudēja izraiseit jaunu infekceju slimeibu, taidu kai tīfs, dizentereja i cytys, uzlīsmuojumu ni tikai Latvejā, bet ari daudzuos cytuos Eiropys vaļstīs. Situacejis rysynuošonai tūlaik tyka izveiduotys specialys biegļu karantinys, vīna nu taidu nazkod atsaroda ari Latgolā, Rēzeknē. Laika gaitā tei klive par vīnu nu svareiguokūs epidemiologiskuo atbolsta punktu vysā Latvejā. Itū i daudzus cytus stuostus par 20. godu symta Latgolys viesturi, cylvākim i nūtykumim vaicoj ari gruomotā “Laikmeta nospiedumi: 20. gadsimta Latgales stāsti”.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Velomuzyka leikumu leikumim Latgolā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
25. junī nu Kūku dzeļžaceļa stacejis startēs “Velomūzika 2019”. Jau deveitū reizi muzyki, akteri i leidzbraucieji meis pedaļus i maineis muzyku pret naktssātu. Itūgod Velomuzyka izavieliejuse sovus ceļus i stygys meklēt Latgolā, informej “Velomūzika”.
Velomuzykā pīsadaleis jau cytūs godūs satyktī – bundzinīks Juris Kroičs, tausteņinstrumentu puorvaļdnīks Kaspars Tobis nu “Dzelzs vilka”, gitarists Māris Bīmanis, Latvejis Nacionaluo teatra akteri Kaspars Zvīgulis, Arturs Krūzkops i Ilze Blauberga, kai ari muzykis Kārlis Kazāks. Itūgod muzykalajam kolektivam dsavīnuos basgitariste Maija Ušča i gitarists Aivars Vaišļa. I nikod jau navar zynuot, kaidi vēļ puorsteigumi pīsavīnuos poši!
Da ituo Velomuzyka ir pīveikuse 4000 kilometrus pa Latvejis attuoluokajim nūvodim, izalosūt mozuokūs ceļus i aizaugušuokuos stygys, kas vad iz vyssmukuokajom vītom i nūtikšonom. Pīdzeivuoti vaira nakai 60 koncerti naktssātu vītuos i vēļ naskaitomys muzykalys šaļtenis ceļā. “Bet myusim nav gona! Velomuzyka ir palykuse par myusu aizaraušonu. Latveja – par daļu nu myusu pošu. Velomuzyka mums kotram i kotram satyktajam cylvākam nūzeimoj koč kū cytu. Maņ tei ir saaugšona ar sovu zemi. Ar sovejim,” tai muzykalū ikvosorys pīdzeivuojumu aproksta tuos dalinīks Kārlis Kazāks.
Nūgiuņ Velomuzyku tuos ceļā, bet, ka tys nav īspiejams, tod vīnkuorši puorskaiti ituo gods maršruta pīturys punktus. Tī ir šmuki i eipaši vuordi. Tuos ir pīpiļdeitys i napīpiļdeitys sātys. Tuos ir vītys, kurys mes gribim satikt – pyrmū reizi ci jamuos atsagrīzt. Nalels īskots Velomuzykys braucīnī 2013. godā – www.youtube.com/watch?v=ZkdN0ypXZaE.
Kūkys, Dīveni, Rāksola, Margitova, Zablūdnīki, Arendole, Nīdermuiža, Kozupi, Ārdava, Fintmuiža, Lopoti, Kuņdziniški, Soleimi, Puorpuci, Obročnaja Statja, Dorotpole, Pipiri, Padari, Rubinauci, Svarinci, Škrjabi, Namjoti, Idzepole, Fedorki, Pracapole, Tribuki, Iudri, Felicianova, Cybla, Franapole, Ierzeļova, Perekli, Lapatnīki, Īrubine, Sausinīki, Nūmierne, Svātyune, Čūdarīne.
Velomuzykys koncerti:
25.06. Atašīnis Annys sātā;
26.06. Vacvuorkovys Aņdeņūs;
27.06. Aulejā, keramiķa Veceļa sātā;
28.06. Indrā, Laimis muzejā;
29.06. Bukmuižā, Ezernīkūs pi Ješa azara;
30.06. Martišūs pi Isnaudys tautys noma;
1.07. Malnovys šmakovkys muzejā;
2.07. Upītis tautys nomā.
Ituo gods braucīņa laikā, taipoš kai īprīkšejūs godūs, Velomuzykys koncerti sevkuram interesentam byus pīejami bez moksys. Koncertu suokums ap 20.00 stuņdem.
Velomuzykai varams sekuot socialajūs teiklūs: www.facebook.com/velomuzika, Instagram; Twitter.


text:
Dzims 1951. goda 6. decembrī Latvejis PSR Abrenis rajona Rekovā. Tāvs i muote kolhoznīki.
Vuicejīs Bolvu rajona Iergļu pamatškolā (1959–1963) i Rekovys vydškolā (1963–1970). Beidzs LVU Svešvolūdu fakultati
(1975), dabojūt filologa, angļu volūdys i literaturys školuotuoja kvalifikaceju. 1984.–1987. godā vuicejīs LVU
aspiranturā (pedagogejis viesture i teoreja).
Struodovs Bolvu rajona Tiļžys vydškolā i Tiļžys internatškolā par angļu volūdys školuotuoju (1975–1989). Bejs
laikroksta„SkolotājuAvīze“pastuoveigais korespondents (1985–1990).
Atmūdyslaikā bejspar Latvejis Tautys frontisBolvu rajona nūdalis atbreivuotū prīkšsāduotuoju (1989–1990). 1990. godā
īvālāts par LR AP deputatu. Darejs Uorlītu komisejā iTautys izgleiteibys, zynuotnis ikulturys komisejā, kai ari
Latgolys dorba grupā. Par bolsojumu 1990.goda4. majā par Naatkareibys deklaraceju apbalvuots ar III škirys Treju
Zvaigžņu ordeni (2000).
Nu1994. godada2005. godaapreļastruodovs LR Naturalizacejs puorvaļdis Uorejūs sakoru daļā.Nu2005. godaapreļa struodovs
Tulkuošonys iterminologejis centra Eiropys Savīneibys icytu storptautyskūs tīseibu aktu tulkuošonys nūdaļā par
redaktoru; ar 2009. godajanvari Ar NATO darbeibu saisteitu tīseibu aktu tulkuošonys nūdaļā par redaktoru. 2011.
godajanvarī puoguojadorbā iz Reigys dūmis Uorlītu puorvaldi, kur bejaprojektu koordinātuojsStorptautyskuos
sadarbeibys i koordinacejis nūdaļāda 2012. godanovembra.
Ir daudzu gruomotu autors voi leidzautors. Dažaidūs laikrokstūs ikruojumūspublicejs ap 500 rokstu latvīšu, latgaļu,
krīvu, angļu i franču volūdā. Jam irap 90 tulkojumu, kas publicāti dažaidūs laikrokstoūs ivairuokuos gruomotuos i
pīcuos atseviškuos brošuruos.
Izjymts ASV Nacionalajā geografu bīdreibā (1978), a 1995. godā Pasauļa verbaluos agresejis bīdreibā „Maledicta“i
bīdreibā „Amici Linguarum“(„Volūdu draugi“).
Kruoj ābecis. Kolekcejā ir apmāram 10 290 ābeču nu 222zemēm1180volūduos.
Ābeču izstuodis atkluošonāar Bolvu Nūvoda muzeja dareituojom (1998)
Bolvu nūvoda Tiļžysvydškolys
muzejāgruomotys „Volūdu breineigaispasauļs“(Reiga, Raudava, 2004)atkluošonys pasuocīnī(2004)
2006. godā Salonikūs (Grīkeja)
nūtyka muna ābeču izstuode. Īlyugumā iz ābeču izstuodisatkluošonuiafišāirlītuotagruomotys „Valodu brīnumainā
pasaule“vuoka biļde.
Pi bibliotekys Salonikūs
(Grīkeja), kurānūtyka ābeču izstuode(2006).
Ābeču izstuodis atkluošonāar juos
organizātuojim Salonikūs (Grīkeja)
Ābeču izstuodePleskovys apgobola
Universalajā zynuotniskajā bibliotekāPleskovā (Krīveja)nūtyka2011.godā.
Pi bibliotekys Grodņā
(Boltkrīveja) kūpā ar ābeču izstuodis organizātuojuSvjatlanu Rapeckaju(2012)
Reigysdūmē kūpā ar delegaceju nu
Dīnvydafrikys Republikys(2012)
Ratūskolekceju izstuode „KRUOJ,
PIETEJ, DOLĪS!“Pernovys Jaunuos muokslys muzejāIgaunejā(2013–2014)
Ābeču izstuode „Sākums“Latvejis
Nacionalajā bibliotekā (2014)
Tikšonuosar kīnīšu iangļu volūdys
tulkuotuoju Meņu Vu[吴萌]Pekinā2015. goda 11. aprelī. Sadarbeibaar Meņu Vuir cīši lūbeiga imuna kolekceja ir
pasapiļdejusear daudzom ābecem Kīnys tautu volūduos.
2015. godā RēzeknēLatgolys
viestnīceibāGORS, kur tykadaškierta Latgalīšu kulturys goda bolva„Boņuks 2014“nominacejā „Lobuokais
izdavums/gruomota“par „Purlovas grāmatu“(Reiga, Raudava, 2014).
Munaābeču izstuodeBoltkrīvejis
Nacionaluos bibliotekys Gruomotys muzejāMinskā (2018)
Kūpā ar Boltkrīvejā izdūtuos
ābecis krīvu volūdā autori OlguTirinovuizstuodis atkluošonys dīnā


text:
LSM: Latgalē zeļ kaņepes, skan kokle un tirgojas uz nebēdu
Ar 25 gadus ilgu pastāvēšanas pieredzi turpat netālāk esošajā Viļānu mazpilsētiņā var lepoties arī amatnieku tirgus. „Principā tī kai svātki pilsātai cylvāki atīt, amatnīki ar sīreņim, daudz kū. Cylvāki šudiņ ir tik raduši var pasabreinēt. Produkceja, kas nav depo voi Maksimos, kur var atbraukt iz Viļānim un tū nūpierkt,” tirgus idejas aizsācējs Juris Tučs amatnieku tirgu šobrīd uzskata par Viļānus raksturojošu elementu, katra mēneša otrajā svētdienā pulcējot vienuviet ap pustūkstoti tirgotāju no visām Latvijas pusēm un tuvākajām kaimiņzemēm. „Ja šite atvad Tev pi muojom skaistu dasys lunķeiti žuovātu muojis, speķa gabaleņu, kas izkiust mutē, maizeiti, garšeigs aleņš, kuru veikalā nanūpierksi, deļ Viļānim tys ir īguvums.”
Savukārt ieguvumu dvēselei rīt var gūt Rēzeknes novada Lūznavas muižā, kur koncertu “SilDies” piedāvās Laima Jansone un grupa „Rūnas”, turpina pasākuma organizators Jānis Mežinskis „Šis koncerts sildies myusu sirdis, siļdeis dvieselis i pats vuords „sildies” ar lelū burtu Dies. Kūklēs byus saruna ar klusumu, tei ir klauseišonuos, īsaklauseišonuos. Byus gon improvizācejis, gon kompozīcejis, kas balsteitys tradicionaluos muzykys meleodejuos nu Laimys pusis. Plānojam arī kūkļus sapēli ar Laimu, jo myusu muzikālī mekliejumi balsteiti latvīšu, latgalīšu tradicionālajā tautys muzykā.” Bet tieši pirms koncerta –plkst. 13 literārā saruna par rakstīšanu, uzdrīkstēšanos veidot, mainīties un iedvesmot ar izdevniecības “Žurnāls “Santa”” galveno redaktori Santu Dansbergu-Anču.
Foto – Matīss Markovskis


text:
Leivuonā nūtiks labdareibys koncerts
1. oktobrī 13.00 Leivuona katuoļu bazneicā nūtiks labdareibys koncerts “Es topu samīļots mazliet”.
Leivuonā jau par tradiceju ir palykuši Leivuona katuoļu draudzis kora vadeituojis Ritys Semeiko organizātī labdareibys koncerti “Es topu samīļots mazliet”, kurūs laikā teik vuokti leidzekli leivuonīšu veseleibys uzlobuošonai.
Itūreiz uzastuos varganiste Jacinta Ciganoviča, bruoli Punculi, Svātuos Marejis Magdalenys draudzis jaunīšu ansamblis, Megija Meļnika, Zigfrīds Muktupāvels, Jurs Kulakovs, Kitija Mināte, kai ari Leivuona katuoļu draudzis kors “con Amore”. Zīduojumi tiks vuokti četru leidzcylvāku veseleibys uzlobuošonai.


text:
Stuostu – danču vokors „Logocku sātā”
17. oktobrī, svātdin,16.00 Latgolys Studentu centrs aicynoj gasteit sātā, kuramā vysūs laikūs ir skaniejušys dzīsmys, ruodeits teatrs i doncuoti danči.
Par tū, kai ļauds dzeivova senuok, kai guoja iz večerinkom, dzīdova dzīsmys i doncova dančus, stuosteis ( i ari ruodeis) ar pīredzi i atmiņom boguotuos sātys saimineicys- „Logocku meitys”.
Gasteišonys laikā: unikali stuosti, doncuošona, atvārti i gaiši cylvāki, eipašuo vacuos sātys nūskaņa, i cyti pateikami puorsteigumi.
Pasuokums nūteik Vuorkovys nūvoda „Jaunkalnu” sātā.
Ir īspiejams palikt pa nakti.
Vaira informacejis: Dagneja mob.28362243, e-posts: lgsc-rezekne@inbox.lv


text:
Konkurss! Īspieja tikt pi jaunuo “Dabasu Durovu” diska!
11. oktobrī latgalīšu rokgrupa „Dabasu Durovys” Daugovpilī prezentēs sovu ūtrū muzykys albumu „Styklu vītā skaņa”. LgSC prīcojās kūpā ar grupu i par grupu, kai nikai Arnis Slobožaņins ir ari LgSC bīdrs! Sadarbeibā ar grupu izsludynom konkursu, kurā Tev ir īspieja tikt pi vīna nu 3 jaunojim CD!
1. Kai sauc “Dabasu Durovu” pirmū muzykys albumu?
2. Atmini, nu kurys dzīsmis ir itys fragments!
3. Kai sauc vīnu nu jaunuo albuma dzīsmem?
A. “Skumjais mašinists”
B. “Vacais mašinists”
C. “Oklais mašinists”
4. Kaida saisteiba grupai ir ar dzejnīku Ojāru Vācieti?
5. Izdūmoj tekstu nuokušajam “Dabasu Durovu” hitam!
Atbiļdis gaideisim leidz 14.oktobrim iz epostu reiga@lgsc.lv. Uzvārātuoji tiks paziņuoti 15. oktobrī. 2 CD tiks pareizū atbilžu autorim, kurūs izlūzēsim, bet pi 1 CD tiks rodūšuokais teksta autors!


text:
Fotoizstuode “Kas Tev ir Latveja?” niu apsaverama Šmakovkys muzejā Daugovpilī
17.novembrī Šmakovkys muzejā Daugovpilī nūtyka bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” veiduotuos fotoizstuodis “Kas Tev ir Latveja?” atkluošona. Niu izstuode muzeja apmaklātuojim apsaverama da 28. februara.
2015. godā bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” svieteja sovu 10 godu pastuoviešonys jubileju. Tuos ītvorūs bīdri, aktivisti i cyti interesenti tyka aicynuoti īsyuteit kartenis fotokonkursam “Myusu Latveja”. Kūpumā konkursam tyka īsyuteitys 40 kartenis. Kotrai karteņai autori pīvīnuoja nalelus aprokstus, kas atspīgeļoj jūs pīdereibu sovam regionam i vaļstei. Konkursa rezultatā tyka radeita fotoizstuode, kurā apsaveramys 15 spylgtys kartenis.
Itūs div godu laikā fotoizstuode ceļuoja pa Latgolys pošvaļdeibu kulturys īstuodem i niu, pasasokūt Daugovpiļs piļsātys pošvaļdeibys tūrisma atteisteibys i informacejis agenturai, fotoizstuode da 2018. goda 28. februara apsaverama Šmakovkys muzejā Daugovpilī.
Izstuodis atkluošonys pasuokums 17. novembrī paguoja sirsneigā jutūnē. Ar muzykalim prīšknasumim apmaklātuojus prīcynuoja Daugovpiļs nūvoda kulturys centra “Vārpa” folklorys kūpa “Dyrbyni” (vadeituoja Anna Briška), sovpus meistarklasi šmakovkys darynuošonā pīduovoja zemnīku saimisteiba “Sēlija”. Juodasoka, ka tuos saiminīks Alberts Mendrikis naatpalyka nu muzykalūs “Dyrbynu” i vysus apmaklātuojus aicynuoja iz kūpeigu sasadzīduošonu.
Pasuokuma nūslāgumā vysi apmaklātuoji tyka aicynuoti iz ekskurseju, kurā beja vareiba dazynuot vaira na viņ par šmakovku kai vīnu nu senejuokūs styprūs alkoholiskūs dzierīņu Latgolā, bet ari atkluot mozuok zynomus faktus par Daugovpiļs i Latgolys viesturi.
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” izsoka pateiceibu Dagnejai Dudarjonokai, Sandrai Švarcei i Gunai Gamazinai par īguļdeitū dorbu fotoizstuodis radeišonā i Daugovpiļs piļsātys pošvaļdeibys turisma atteisteibys i informacejis agenturai par vareibu izstuodi izvītuot Šmakovkys muzejā


text:
LgSC turpynoj realizēt projektu „Latgalīšu Kulturys Gazeta”
Jaunajā godā mes kotrs gribim suokt piļdeit tuos apsajimšonys, kurys asam apsūlejuši sev vacajā godā. Taišni taipat ir ar bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” uzturātū portalu lakuga.lv , kurs ar 2013. goda 1. janvari suoc jauna dorba cielīni. Goda pyrmūs treis mienešus portala darbeibu atbaļsteis Vaļsts kulturkapitala fonds, kurs pīškeire finansiejumu Latgolys kulturys programys ītvorūs.
„Latgalīšu Kulturys Gazeta” jūprūjom ir pasaulī vīneigais latgaliski rokstūšais interneta medejs i ir palykuse par sova veida latgalīšu puļciešonuos vītu internetā, kur vysod var satikt kaidu pazeistamu, atrast kū sev nūdereigu i saistūšu.
Ari iz prīšku LaKuGa ar sovu darbeibu veicynuos pīdereibys sajiutu i styprynuos nacionalū identitati Latgolys regionā, veicynuos sabīdreibys izpratni par Latgolys kulturys specifiku i tuos vītu myusdīnu Latvejis kulturys telpā, rūsynuos īdzeivuotuojūs vieliešonūs i īspiejis īsasaisteit regiona tradicionaluos i laikmeteiguos kulturys procesūs. Jaunajā dorba cielīnī LaKuGys skaiteituojus gaida vaira originalrokstu par viesturi, kulturu i personeibom. Ari iz prīšku aicynojam pošus latgalīšus pīsadaleit portala satura veiduošonā, informejūt myus par latgaliskajom nūtikšonom sovā pusē, par sovys daiļradis jaunumim gon muzykā, gon literaturā, gon cytūs kulturys vierzīņūs.
Lels paļdis vysim, kas ir pīsadalejuši lakuga.lv satura veiduošonā da šam, kai ari vysuleluokais paļdis īprīškejai portala redaktorei Edeitei Husarei.
Nu jaunuo goda lakuga.lv jaunumim leidza vari sekuot ari portalā http://www.facebook.com/LaKuGa.lv , kai ari jūprūjom čivinejam twitter.com .
Laimeigu Jaunū godu!
Projekta „Latgaliešu kultūras ziņu portāls lakuga.lv” vadeituoja,
Vineta Vilcāne


text:
Folklorys kūpa “Ceidari” gatavejās folklorys festivalam “Baltica”
Nasaverūt iz itū laiku, kod kluotīnis sasatikšonys ir īrūbežuotys i jo eipaši amatermuokslys kolektivim, bīdreibys “LgSC” folklorys kūpa “Ceidari” aktivi turpynuojuse dorbu – kai ar kasnedelis sasatikšonom attuolynuotā režimā, tai ari sovu reizi sasateikūt kluotīnē. Sastdiņ, 9. oktobrī, folklorys kūpys daleibnīki, kuri varēja byut, sasatyka Rēzeknis nūvoda “Sarkaņkolnā”, kab īraksteitu video materialu Storptautyskuo folklorys festivala “Baltica” digitalajai skatei.
Īcarāts, ka Storptautyskais folklorys festivals “Baltica” 2022. godā nūtiks Latvejā. Tradicionaluos festivala skatis, pīsamārojūt pandemejis apstuoklim, aizstuojuse pīsadaleišona video formatā. “Ceidari” festivala “Baltica” skatis temu, kas itūreiz ir “Spēle”, atkluoja caur Bierzpiļs pusis dzīduotuojis Bronislavys Romanovskis (1899–1968) dzīsmem i spēli storp dzeiveibu i nuovi tamuos. Folklorys kūpys izpiļdejumā festivala skatis žureja dzierdēs dzīsmis “Svātdiņ agri buorineite”, “Skaisti putneni dzīduoja” i “Dāds i buoba”. Vīnai nu dzīšmu – “Skaisti putneni dzīduoja” – izmontojūt sasatikšonys reizi, “Ceidari” īraksteja ari atsevišku video sovai prīcai. Folklorys kūpys pamatdarbeibys vīta ir Reiga, nu itūreiz sasatikšona skatis vajadzeibom nūtyka Latgolā, Rēzeknis nūvodā.
Video taiseja Māris Justs, īrokstā pīsadaleja: Marta Sīle, Kristīne Pokratniece, Ilze Rudlapa, Helēna Viļuma, Jurs Viļums, Gunta Luriņa i Edeite Husare.
Folklorys kūpa “Ceidari” rodusēs 2013. goda 21. majā, kod pyrmū reizi iz dzīduošonu Reigā saguoja golvyspiļsātā dzeivojūšī latgalīši, puorstuovūt dažaidus Latgolys pogostus. Suokuma ideja – pošim sovai prīcai sasatikt, padzīduot i īsavuiceit jaunys dzīsmis latgaliski – puortope folklorys kūpā, kurei veiksmeigi īsakļuovuse Latvejis folklorys kusteibā. “Ceidari” pīsadalejuši Storptautyskajā festivalā “Baltica”, Vyspuorejūs Dzīšmu i Deju svātkūs, festivalā “Muzykys Skrytuļs”, Latgalīšu kulturys goda bolvā “Boņuks” i cytuos leluokuos i mozuokuos nūtikšonuos. “Ceidari” sovulaik beja nomināti “Boņukam” par lobuokū debeju, bet vīns nu pošu lapnumim ir kūpā ar dzīsminīku Kārli Kazāku dzīduotuo i postfolklorys izlasē “Sviests 7” īkļautuo teiciejis Domicellys Līpenis dzīsme “Zīmeņa”. Folklorys kūpys “Ceidari” vadeituoja vysus itūs godus ir etnomuzikologe Marta Sīle, bet kūpys rosšonuos iniciatore beja Edeite Husare. Folklorys kūpys pamatrepertuaru veidoj tūs Latgolys molu dzīsmis, nu kurūs īt kūpys dalinīki – teik dzīduotys Aulejis, Bukmuižys, Škilbanu, Bierzpiļs, Vonogu, Rūžupis i cytu Latgolys vītu dzīsmis. Pats nūsaukums “Ceidari” rodīs nu vuorda, kas apzeimoj koncentryskus apļus, kaidi rūnās, kod iudinī īmat akmisteņu. Kai iudiņa apli izaplieš i īsaista kusteibā vysu, kas godīs ceļā, tai i “Ceidari” rauga īkustynuot latgaliskū dzīduošonu kai Reigā, tai cytur i aizraut ar tū puorejūs.


text:
iz Latgolys školuotuoju konferencis
Sastdinē, 27.novembrī Rēzeknē nūtyka Latgolys školuotuoju konference. Oficialuo informaceja ite. Pasuokuma dalinīku vydā sūpluok školuotuojim beja ari žurnalisti, zynuotnīki, politiki, īriedni, studenti (nu tim 6 LgSC bīdri) i cyti interesenti. Ir aizdūmys, ka naškoluotuoju moš beja i vairuok…
Dreizumā juopasaruoda oficialam dokumentam – rezolucejai, kurā apvīnuoti dažaidys praseibys i īteikumi vaļdeibai.
Bet ite dažys dūmu pērlis. Koč – da kaidys tī pērlis? Kuorteigi dūmu gryudi:
- Latgolofobeja – rakstureiga LV kulturvidē (Anna Vulāne)
- Dzeivi maitoj sovim bārnim tī vacuoki, kuri narunoj ar sovim bārnim latgaliski (Anna Vulāne)
- Ka Latgolā papieteitu, izaruodeitu, ka fraņču volūdys raksteibys pratieju byutum vairuok kai latgalīšu rokstu volūdys ( Valentins Lukaševičs)
- Kaids varātum pīraksteit gruomotu/blogu “Kai es vuicejūs latgaliski raksteit” (Valentins Lukaševičs)
- Latvīši (puornūvodnīki) uzskota, ka latgalīši ir nu Boltkrīvejis leidz Reigai nadaguojušī boltkrīvi. (Arnis Slobožaņins, bet vyspuor itei uzastuošona beja tik interesna (i smīkleiga), ka daudz loba ir palics uorpus pīrokstim)
- Vajag panuokt, ka latgalīšus uztver par normalim navys trokim (Ilga Šuplinska)
- Sīvīte ir tyvuok Dīvam – tū aplīcynoj ari situaceja zālē (Ilga Šuplinska)
- Latgaliskuma tukšums školuos niule gondreiž taids pats kai padūmju laikūs (Imants Slišāns)
- Volūda strauji izmierst myusu acu prīškā (Imants Slišāns)
- Nav problemu – tī kopusvātkūs vēļ runoj latgaliski (uzskota puornūvodnīki, kurim nazkod saguojs īsamaļdēt Latgolā) (Imants Slišāns)
- Pi školom ir vaļsts karūgs, zaļais karūgs – ka ekologiski draudzeiga škola. Vajag īvīst lagaliskuos vidis karūgu (Anita Žogota)
- Pensionari var atīt ari iz bārnu pasuokumu – bārns naīs iz pensionaru pasuokumu (Andris Slišāns)
- “Latgolys Studentu centrs” ir guņsdziesieji (Ilze Sperga)
- Latgalīšu luga izgluob teātri (Latvejis Nacionalū) nu lelom finansialom gryuteibom (Jureits)
- Nav normali, ka mes kotrys stuostam sovu “uorkuortys” gadejumu, kai nūnuocem pi latgaliskuo (Jureits)
- Arnis: vajadzātu vysmoz vīnu “Dinamo” sezonys spēli komentēt latgaliski! Rugāte: nui, nui, Kreipāns breineigai runoj latgaliski. Jis pi manis vuicejuos pareizuos latvīšu intonacejis, bet breineigai runoj latgaliski.
P.S. Diktafons leidza nabeja – kai tyka pīfiksāts iz papeira, tai puorraksteits ite.


text:
Ludzys omotnīku centrs pīsoka sevi „TV3” raidejumā „Mūsdienu Latvijas garša”
Garšys ekspedicejis „Mūsdienu Latvijas mūsdienu garša” ūtrajā sezonā pīsadaleis ludzānīts Ēriks Kondrāts nu Ludzys omotnīkim. Ludzā filmiešona nūtyka Omotnīku centra Latgaļu kuknē, kur omotnīku „viersaits” Ēriks Kondrāts gataveja latgalīšu senejūs iedīņus ar captim jāra pautim, kurim kluot pasnīdze burkuonus, boltūs pupu i pastinaku sautiejumu. Ēriks nav profesionals povuors, bet vysod ir interesiejīs par senejim latgaļu iedīnim, tūs gataveišonys tradiceju i viesturi. Pyrms konkursa iedīņa pasnīgšonys Ēriks gostus pacīneja ar latgaļu kruosnī captu kirbi, kas piļdeits ar bīzuo pīna soldonū masu.
Ēriks uzsver, ka gribiejs vēļreiz pastuosteit Latvejai, ka ir taida piļsāta Ludza pošā Latvejis austrumu pīrūbežā, ka te ir Omotnīku centrs, ka te ir daudz interesantu cylvāku, kurim ir kū pastuosteit i ir ar kū lepuotīs.
Raidejumu par Ludzā topušū latgalīšu iedīni varēs redzēt „TV3” 17. februarī 18:30 stuņdēs.
Karteņa: ludza.lv
Ziņu sagataveja:LaKuGa


text:
Pelieču muižys saiminīki cauri godsymtim
Roksta autors: Vadims Maksimovs
Par Pelieču apdzeivuotuos vītys nūsaukumu viestej kaida seneja legenda. Senatnē ite bejuši cīši bīzi meži i vylku bori kleiduši apleik, nu, kod cylvāki ite suoce saimnīkuot, pelieči izzuduši. Vītejī īdzeivuotuoji sovu cīmu sauce par Pelieci, taidā veidā saglobojūt atminis par sovu seņču ceiņu ar meža dzeivinīkim par teritoreju. Nu ilgi gon itymā pūrainajā, mežu īskautajā vītā latgalīši saimnīkuot sovā nūdobā navarēja – daguoja pūļu laiki.
Šadursku dzymta – muižys saiminīki vairuokuos paaudzēs
Pelieču muižys (pūliski Pelecz, krīviski Пeлeчb) veiduošonuos viesture saisteita ar pūļu muižnīku Šadursku dzymtu, kas 17. godu sytmā īceļuoja Lītovā i Inflantejā (Latgolā). Ap itū laiku natuoli asūšajā Nīdermuižā jau beja bazneica, kuru cēle Jans Ludvigs Plāters. Laika gaitā tei nūvacuoja, partū 1748. godā suoce ceļt jaunu. Naudu bazneicys ceļtnīceibai deve ari Šadurski, kas beja pazeistami vysā Latgolā ar snīgtū atbolstu katuoļu Bazneicai i eipaši dīvanomu byuvnīceibai.
Suokūtnieji Pelieču cīms bejs azara lobajā krostā. Piec Latgolys generalmiereišonys 1784. goda datim tys atzeimāts kai Aglyunys dominikaņu klūstera eipašums. Bet pūļu golma padūmnīkam Jezupam Šadurskim azara kreisajā pusē pīderēja sādžys: Lelī i Mozī Butleri, Rubeni, Mozī Zeili, Lelī i Mozī Mazuri, Rošmani, Lelī Zeili Dubnys upis krostā i Kalkīniki Prudjankys upis kreisajā krotstā. Pavysam 21 sāta ar 210 klaušu zemnīku dvēselem i 2087 desetinys zemis, nu kurom aptuvani trešuo daļa beja apstruodojamuo zeme, bet puorejuo – meži.
Attāls: Pelieču apvyds Vitebskys gubernis 1915. g. kartis fragmentā. Olūts: kartes.lnb.lv
18. godu symta beiguos Pelieču muižu niulinejā vītā izcēle Jezupa Šadurska dāls Francišeks Ksaverejs Šadurskis, kas ījēme Kolegejis padūmnīka i vāluok Ludzys apriņča muižnīceibys puorstuova omotu. Nu 1796. goda ir sasaglobuojs juo personeigais spīdūgs ar gierbūni, kura centrā ir dzymtys simbols – vierss. Spīdūgs i K. Šadurska paroksts kirilicā tyka izlykts iz zvārasta dokumenta jaunajam Krīvejis imperatoram Puovulam I.
Ksavereja Šadurska personeigais zeimūgs ar dzymtys gierbūni (1796.g.)
Šadurska jaunizcaltajā muižā sova ceļuojuma laikā pa Latgolu 1797. godā gasteja pazeistamais vuocu etnografs i ceļuotuojs Johans Kristofs Broce. Peliečūs jis radeja zeimiejumu, kurā radzams muižys pogolms ar nalelu kungu sātu i vairuokom pamateigom saimnīceibys ākom. Tys aplīcynoj ekonomiskūs apsvārumus – vysupyrms eipašnīks gribēja nūstyprynuot saimnīceibu, piec tam byuvēt lapnu dzeivojamū sātu. Zeimiejumā ir radzams ari tuo laika izplateituokais ceļuotuoju transportleidzeklis – garonī roti. Piec gasteišonys Pelieču muižā Broci paaicynuoja gostūs iz vīnu nu K. Šadurska leluokajom muižom Pušā. Ceļuotuojs palics apmīrynuots ar cīši lobu pījimšonu i par muižys saiminīku atsasaucs kai kungu ar breineigu raksturu i lelu erudiceju.
J.K. Brocis zeimātuo Pušys muiža 1797. godā
J.K. Brocis zeimātuo Pelieču muiža 1797. godā
Ksaverejs ar sīvu i sovim daudzajim bārnim Pelieču muižā gasteja vosoruos, nu leluokūtīs dzeivuojs Pušā, kur sātys ūtrajā stuovā beja īreikuojs izmaklātu biblioteku i muzeju. Blokus muižai atsaroda ari lels augļu duorzs i azars. Muižys kapelā kolpuojs ari sovs jezuitu prīsters, kapela, storp cytu, ir sasaglobuoje da myusu dīnu. Pušā beja ari 1743. godā caltuo katuoļu draudzis bazneica, pi kurys jau nu tuo poša goda pastuovēja jezuitu miseja. Iz nailgu laiku 1811. godā ite puorvītuoja ari Daugavpiļs jezuitu kolegeju, kod tyka puordūti vysi tuos eipašumi Daugovpilī. Jezuitu gareidznīki Pušā beja da 1820. godam, kod piec imperatora Aleksandra I pavielis ituo ordiņa darbeibu Krīvejis imperejā aizlīdze.
Ar sovu bruoli Vladislavu Šadurski Krīvejis imperejis golma padūmnīku i vāluokū Polockys gubernis muižnīceibys puorstuovi Ksaverejs Šadurskis kūpā puorvaļdeja ari Malnovu, Jasmuižu i vairuokys cytys muižys Vitebskys i Viļnis guberņuos. Obeji bruoli 1805. godā pīruodeja sovu augstdzimteibu i dabuoja grafa titulu.
Pelieču eipašumu nu tāva grāfa Ksavereja Šadurska puormantuoja dāls Jans, kas beja preciejīs ar grafīni Celīnu Tiškeviču. Lauleibā jim pīdzyma četri dāli – Kazimirs, Staņislavs, Vitolds i Augusts.
Muižnīks Jans Šadurskis izcēle jaunu i daudz plašuoku Pelieču muižys dzeivojamū āku i vairuokys saimnīceibys ākys. Nailgi pyrms dzymtbyušonys atceļšonys Krīvejis imperejā 1861. godā taiseja muižu skaiteišonys, tymuos nūruodeits, ka grafa Jana Šadurska Pelieču muižys eipašumā ir 14 sādžys ar 32 sātom, kuruos 185 veirīšu i 210 sīvīšu zemnīku dvēselis. Taipat J. Šadurskim pīderēja drupeit leluoka muiža Ignalinā Viļnis guberņā i muiža Sicēviči Minskys guberņā.
Pūleja vēļ nav zuduse – “Jeszcze Polska nie zginęła”
Kai daudzi pūļu muižnīki, kas naaizmiersa Pūlejis daleišonu i cerēja iz sovys vaļsts naatkareibys atjaunuošonu, ari Jana Šadurska dāli pīsadaleja kuortejā dumpī pret Krīvejis vaļdeibu 1863. goda janvarī–aprelī. Nav gon zynoms, voi Šadurska dāli dumpī pīsadaleja Latgolā voi Viļnis guberņā. Dūmojams, ka dreižuok tys beja Latgolā, deļtuo ka natuoli nu Pelieču asūšajā Višķu muižā beja vīns nu dumpinīku centru. Leona Plātera organizātuo sasaceļšona Latgolā vys tik beja naveiksmeiga, partū ka nagaideitai Dinaburgys apriņčī dumpinīkus apturēja vītejī zemnīki, kas beja pret pūļu muižnīkim. Tī, piec zemnīku dūmom, kavēja zemnīku breivlaisšonu. Latgolys apriņčūs šļahtys muižnīkus i katuoļu bazneickungus, kas pīsadaleja poši voi paleidzēja dumpinīkim, arestēja i īslūdzeja Dinaburgys cītūksnī. Vāluok piec pratynuošonom i tīsom daudzim dasprīde nuovis struopi, bet puorejūs izsyuteja iz Sibiri spaidu dorbūs.
Zynoms, ka par pīsadaleišonu dumpī Šadurska dālam Augustam konfiscēja vysus eipašumus Ignalinā i atjēme grafa titulu. Leidz 1871. godam jis beja apcītynuojumā Krīvejā i vāluok ar imperatora reikuojumu tyka atbreivuots nu policejis uzraudzeibys ar dzeivuošonys tīseibom sevkur Krīvejis imperejā, izjamūt golvyspiļsātu, gubernis piļsātys i bejušuos Pūlejis karalistis teritoreju. Taipat jam beja līgts ījimt vaļsts i sabīdriskus omotus.
Pats J. Šadurskis struoduoja Dinaburgys apriņča tīsā, bet vāluok piec pūļu dumpa nūtykumim jū atvalinuoja, partū ka Krīvejis vaļdeibys rusifikacejis politikys īvīsieji vaira nagribēja pīļaut pūļu i ari katuoļu kluotbyušonu gubernis tīsu sistemā. Pi tam jis beja dumpinīka tāvs. J. Šadurskis tyka poruodūs, partū Pelieču muižu i cytus eipašumus 1871. godā puordeve, lai nūmoksuotu poruodus aizdeviejim, tymā storpā baronam Roppam, kura eipašumā muiža ari palyka.
Itys stuosts nabyutu piļneigs, ka namynātu īviereibys cīneigū literaturys pīminekli par 18. godu symta – 20. godu symta suokuma Latgolys pūļu muižnīku i zemnīku liktinim, kuru radejuse rakstneica, nūvodpietneica i pedagoge Anna Zarāne (eistajā vuordā Albine Račinska (1930–2009). Sovā romanā “Aizkurs”, kuru 1997. godā žurnala “Karūgs” konkursā gūdalguoja, autore cīši detalizātai paruoda Pelieču pogosta zemnīku sadzeivis ainys: lynu plyukšonu, kuļšonu rejā, pierti, kuozys i bēris, i bazneicys svātkus, kas kūpā ar vītejūs muižnīku paražom i Pūļu sasaceļšonys dalinīku puordzeivuojumim atsvaidzynoj laikmata Latgolys panoramu.
Muiža nu rūkys rūkā
Vāluokūs godūs muižu nūmuoja vīns piec ūtra vairuoki rentnīki. Piec Raiņa tāva Krišjuoņa Plīkšāna nuovis dzejnīka muote Dārta i muosa Līze pamete natuoli asūšu Jasmuižu i nu 1891. goda 13. februara da 1893. goda 3. apreļam dzeivuoja Pelieču muižā, kurys rentnīks beja Juoņs Puiga – lobs Raiņa paziņa. Jis Dārtai i Līzei Pelieču muižā par 100 rublim izīrēja dzeivūkli i iznūmuoja pīcys pūrvītys duorza zemis. Kai roksta Latgolys viesturis pietnīks Pīters Zeile, 1892. goda vosorā sova pādejuo “Jasmuižys perioda” laika atvalinuojuma dīnys Pelieču muižā pavadeja ari pats Raiņs, jau byudams “Dienas Lapas” redaktors.
Zynoms, ka eipašnīks Voicehovskis puordeve muižu grafam Zībergam. Muižu montuoja vīns nu grafa dālim – Heinrihs Plāters Zībergs, kas tū puorvaļdeja nu 1896. leidz 1914. godam. Itymā laikā kotrā muižys ustobā bejuse pūdeņu kruosns ar gleznuojumim, grīsti i sīnys bejušys kruosuotys ar ellis kruosom. Greidys bejušys kruosuotys, dažuos ustobuos bejs ari parkets. Apleik dzeivojamai sātai i tuoļuok asūšajā parkā bejušys daudzys puču dūbis. Apleik muižai bejs augsts myura vaļņs, kurā bejuši divi lapni vuorti, parkā beja ari divi dīki.
Heinrihs Plāters Zībergs ļaužu atmiņā palics kai lobys sirds cylvāks, kurs daudz paleidziejs gon Bazneicai, gon ari ļaudim. Pīvadumam, pi zemis puordūšonys jis jiems vārā tikai vītejūs zemnīku iņteresis i atguojiejim zemi napuordevs. Lobu pruotu devs zyrgus lauku aparšonai, atlics ari poruoda atdūšonu, pīkrits garuokim moksuošonys terminim i nasadziņs piec procentu. Vīneigais, par kū peliecīši gazetys “Drywa” slejuos žāluojuos, beja, ka, byuvejūt jaunū Preiļu–Daugovpiļs posta ceļu, muižnīks aizsliedzs vacū ceļa pūsmu no Pelečankys krūga pa taisnū iz Pelieču patmalem. Leidz ar tū celinīkim dasaguojs ar pylnim vazumim braukt apleik muižys klāvim pa leikumuotu i pīcys reizis garuoku ceļu.
Piec Pyrmuo pasauļa kara agrareformys rezultatā muižys sadaleja jaunsaimnīceibuos i grafam Heinriham palyka tikai 52 hektari zemis. 1921. godā jis puordeve muižys ākys i zemi Juoņam Rubinam nu Kolupa. Itymā laikā muižā bejušys 12 dažaidys nūzeimis ākys, kai tūreiz saceja “12 jumti”. J. Rubyns pamete muižu montuojumā sovim bārnim, bet 1949. goda 25. marta deportacejā vītejī padūmu varys funkcionali muižys saiminīkus nasaudzēja – vysu Rubynu saimi izsyuteja iz Sibiri.
Pelieču muižys eipašumi 2014. godā, V. Tkačenkova foto.
Muižys ākys ūtrā golā nu 1941./1942. vuiceibu goda dorbuojēs Nīdru pamatškola, kas tī bejuse leidz pat 1991. godam, kod Pelieču cīmā izbyuvēja jaunu pamatškolys āku. Piec tam bejušuos muižys teritoreju apsaimnīkuoja J. Rubyna unučka i Pelieču pogosta padūme, kas 2005. godā muižys ākys ar 1,19 hektarim zemis puordeve izsūlē. Tuos sovā eipašumā dabuoja SIA “Mūsu nami”.
19. godu symta vydā caltuo Pelieču muižys kūka kungu sāta ir vaļsts nūzeimis kulturys pīmineklis, bet muižys kliets – vītejuos nūzeimis kulturys pīmineklis. Nasaverūt iz tū, ākys izaruodeja navajadzeigys jaunajim saiminīkim, partū niu lānai i mūkūšai sagaida sovu sabrukumu, taipat kai daudzys Latgolys muižys.


text:
Rēzekne
- Itys rakstīņs irā ap mīstu. Verīs zeimeibu škiršonys puslopu, kab dazynuotu cytys sapratīņa „Rēzne” zeimeibys.
Rēzekne[1] aba Rēzne — mīsts Latgolys vydsdaļā, Sanktpeteburgys—Varšovys i Reigys—Moskovys dzeļžaceļu kristcelēs, pi Rēzneknis upis. Ūtrais pa lelumam mīsts Latgolā (piec Daugpiļs). Vīns nu diveju (sūpluok Daugpiļs) golvonūs Latgolys kulturys i zineibys centru, Rēzeknis nūvoda administrativais centrys.
Cytys pasaukys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pasauka cytuos volūduos:
- lītaunīku — Rėzeknė;
- krīvu — PeзekHe;
- boltkrīvu — PэзekHэ;
- puoļu — Rezekne; Rzeżyca;
- vuocīšu — Rezekne; Rositten.
Viesturiskuos i sūpluokuos pasaukys:
Partnermīsti[pataiseit | labot pirmkodu]
Galereja[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latgolys administrativais īdalejums. Latgolys piļsātys, nūvodi, pogosti (2019. goda 27. majā). Vaļsts volūdys centrs. Veireits: 2020. goda 3. janvarī
Teiklavītys[pataiseit | labot pirmkodu]


text:
LVLKŠA sadarbeibā ar Rēzeknis Tehnologeju akademejis Regionalistikys zynuotniskū institutu, LU Humanitarūs zynuotņu fakultatis Baltu volūdnīceibys katedru, Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibu i Rēzeknis Vaļsts 1. gimnazeju nu 2001. goda organizej Latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiadi vydsškolānim i studentim. Pēc 2012.goda LVLKŠA sarakstis ar VISC ar 2013.godu olimpiade kliust par Vaļsts atkluotū olimpiadi latgalīšu rokstu volūdā i kulturviesturē. Olimpiadē parosti pīsadola 5 – 9 vydsškolānu komandys (3 – 5 vydsškolāni voi studenti), puors godus ir pīsadaliejuši RTA studenti, bet kotru godu pīsadola Nautrānu, Baļtinovys i Tiļžys v–školu jaunīši.
Olimpiade nūteik 5 kuortuos. Pyrmajā parosti teik puorbaudeitys zynuošonys latgalīšu rokstu volūdā, nuokamuos treis kuortys veļteitys jubilarim, folklorai, periodikai, TV raidejumim, bet 5. kuortā kotru godu ir kulturtests par īprīkšejuo goda latgaliskuom aktivitatem.
Olimpiadis aizdavumus veidoj i jaunīšus viertej augstškolu pasniedzieji: Ilga Šuplinska, Lidija Leikuma, Sandra Ūdre, Angelika Juško – Štekele.


text:
Fraņča Trasuna dzymtuo sāta – muzeja “Kolnasāta” leluokais duorgums
Roksta autore: Laura Melne, portals lakuga.lv
Portals lakuga.lv turpynoj rokstu sereju, kurā reizi mienesī īpazeist kaidu Latgolys muzeju i tuo kruojuma duorgumus. Itūreiz bejom gostūs Rēzeknis nūvoda Sakstagolā, Fraņča Trasuna muzejā “Kolnasāta”. Tuo kruojuma globuotuoja Inta Deksne par golvonū muzeja duorgumu sauc taišni pošu Fraņča Trasuna dzymtū sātu, kur pyrma 30 godu izveiduots Latvejā vīneigais kaidam gareidznīkam veļteitais muzejs. Tei ir eista lauku sāta, kur kotrys kuorms i prīškmats pylda sovu funkceju.
“Āka ir eipaša ar sovu auru, sovu senejumu. Īsadūmojit, ka Fraņčam Trasunam dreiži byus 160, cik vaca ir tei āka!” soka Inta Deksne, pastreipojūt, ka sāta ite bejuse jau pyrma Fraņča pīdzimšonys. Trasunu dzymta tamā dzeivuojuse leidz 1941. goda deportacejom iz Sibiri. Piečuok tī bejs kolhoza kantors, tod īkuortuoti vairuoki dzeivūkli, ari vylnys apmainis punkts. Kaidu godu voi divejus sāta stuoviejuse tukša, cikom 1989. godā rodusēs dūma, ka tī juoveidoj Fraņča Trasuna muzejs. 1990. godā pījimts plans par muzeja izveidi, 1991. godā pi tuo atkluots atjaunuotais krucifikss, bet 1992. goda augustā muzeja durovys attaiseitys deļ apmaklātuoju. Kai soka Inta, tys bejs tautys vīnuoteibys i entuziasma laiks, kod nivīns naprasejs, kas jam par tū byus. Cylvāki breivpruoteigai kūpuši muzeja teritoreju, ari īsasaistejuši tuo remontdorbūs. Suokumā atjaunuota tik memorialuo sāta, piec goda izcalta pierteņa, tod kliets, bet pyrma desmit godu nazkodejuo klāva myurūs izveiduota izstuožu zale, kruojuma i administrativuos telpys. Tī var apsavērt ari īspaideigu Trasunu dzymtys kūku, kur īkļauts vaira par 800 cylvāku. 2014. godā muzeja teritorejā atkluots akmiņs, iz kuruo viereigs skaiteituojs var puordūmuot desmit Dīva bausleibys. Sovpus pandemejis laikā puormainis pīdzeivuojuse kliets, kur niu izveiduota jauna ekspoziceja “Pasauļs mozuo zemnīka dāla acim”. Tī eksponāti vysaiduoki dorbareiki, kas izkuortuoti seceigai pa godalaikim, kai ari kartenis nu Trasunu dzymtys albuma, kas ilustrej zemnīku dzeivi 20. g.s. suokuos.
Īejūt “Kolnasātā”, vysupyrma teikom siņcēs, kur atsarūn vysaiduoki sadzeivis prīškmati. Tuoļuok sekoj ustoba, kura īkuortuota piec principa, kai nazkod Latgolā dzeivuoja – vysa sātys dzeive nūteik vīnā telpā, partū ka tei nav sadaleita vairuokuos ustobuos. “Puorts kurīs, maizi cap, bārnus auklej, guļ i ād,” raksturoj Inta Deksne. Teik skaiteits, ka tai eistyn itei ustoba varātu byut izavāruse Fraņča Trasuna bierneibā. Centralajā vītā pi sīnys – Trasuna vacuoku Īvys i Stanislava, kai ari jūs septeņu dālu kartenis. Trasunu dzymtai pīderiejs ari itamā telpā asūšais stuņdinīks, tok leluokuo daļa cytu prīškmatu, kas te atsarūn, ir nu Sakstagola pusis i attīceigajam laika pūsmam atbylstūši, tok cytu sātu i saiminīku. Kai soka Inta, poša Fraņča Trasuna memorialūs lītu jim praktiski vyspuor nav. Vysupyrma, Trasuns kai jau gareidznīks dzeivuojs dīzgon asketisku dzeivi, pa ūtram – juojam vārā juo skumeigais dzeivis nūslāguma pūsms, kod jis tyka izslāgts nu bazneicys, kas naveicynuoja īvārojamuo latgalīša pīminis pīnuoceigu saglobuošonu. Taipat pa vydu storp Trasuna aizīšonu myužeibā i muzeja izveidi bejs 2. pasauļa kars i gari okupacejis godi, kod religeja tyka nycynuota. Tok ir Trasunu dzymtys duovuotuos lītys, kas, kai soka muzeja darbineica, ir na tik cīši vierteigys, bet ari paruoda, ka tuos piecguojiejim vys tik “Kolnasāta” ir nūzeimeiga.
Tuoļuok sekoj dzymtai veļteituo telpa, kurā ir ari daudz vaira Trasunim pīderiejušu prīškmatu. Muzejs eipaši lepojās ar Trasunu bufeti, kas godu gaitā ceļuojuse pa vairuokom sātom, cikom otkon atsagrīzuse “Kolnasātā”. Saleidzynūši naseņ muzeja kruojumu papyldynuojuse Trasunu dzymtys sedzeņa, kas ari ite izkluota iz golda. Ari Fraņča dzeivis laikā itei asūt bejuse kai gostu ustoba, kur pi juo sasapuļciejuši vītejī ļauds, kab izzynuotu, kas nūteik tuolīnē – voi tei byutu Jelgova, kur jis vuicejuos gimnazejā, voi Pīterpiļs, kur sajimta gareidznīka izgleiteiba, voi ari Reiga, kur Trasuns jau beja ari politiks. “Kolnasāta” vysod bejuse sova veida centrs, pīmāram, taišni tī, vīnā nu ustobu, pyrmū godu atsaroduse ari pyrmuo Sakstagola škola.
Dzymtys telpā eipašs kakteņš ari vēļ vīnam īvārojamam tuos puorstuovam – Fraņča Trasuna bruoļa dālam Jezupam Trasunam, kurs ari storpkaru laikā aktivi dorbuojuos politikā. Te var apsavērt ari jam pīderiejušys prīškmatus, pīmāram, patafonu i koferi, ar kuru jis atsagrīzs nu izsyutejuma Sibirī.
Fraņčam Trasunam veļteituo telpa īkuortuota jau atbylstūši ekspozicejis vajadzeibom, mozuok dūmojūt par autentiskumu. Tok te eipaši ir ustobys grīsti – tī asūt savuokti nu vysys sātys i sataiseiti nu originalūs dieļu. Iz kotrys nu treis ekspozicejis vitrinu ir zeimeigi Fraņča Trasuna citati, kas, kai soka Inta Deksne, raksturoj vysu juo dzeivi. Vīna vitrina vaira veļteita politiskajai darbeibai, ūtra – literarajai darbeibai, bet trešuo – dzeivis nūslāguma pūsmam ar izsliegšonu nu bazneicys i reabilitacejai tik daudzys desmitgadis piec nuovis, 1998. godā. Eipaši juoizceļ ite asūšais viesturiskuo “Kolnasātys” krucifiksa fragments. Padūmu okupacejis laikā itys krucifikss tyka iznycynuots, tok kaids drūsmeigs vītejais paspiejs izgluobt mūceņu i tū saglobuot da lobuoku laiku.
Sovpus nalelā ustabeņā saleidzynūši naseņ, piec Ingys Ābelis romana “Klūgu mūks” izīšonys, raudzeits radeit Trasuna kabineta auru. “Mieginuojom ite paruodeit, kai Trasuns ir pavadejs sovys dzeivis pādejūs godus. Cīši asketiski. Jam svareiguokais beja rokstomgolds, kur raksteit Saeimys runys, sovys fabulys i ari rokstus avīzei “Zemnīka Bolss”. Vysa īdzeive ītylpst vīnā nalelā kumūdē. Tys vyspuor rakstureigs tuo laika inteligencei, kuri vaira dūmuoja par cytim, na sevi,” stuosta Inta Deksne. Ari iz itamā ustobā asūšuos kumūdis izkluota Trasunu dzymtai pīderiejuse sedzeņa.
Galerejā Fraņča Trasuna muzejs “Kolnasāta”. Foto autore: Amanda Anusāne/portals lakuga.lv


text:
St. Škutāns, M.I.C.
Katōļticeibas vēsture un katekisms
§ 2. Par trejom dīviškom personom
„Es tycu uz Dīvu, vysvareigū Tāvu“.
34. Kōpēc mes sokom: „Es tycu uz Dīvu Tāvu“?
1. Tōpēc, ka Dīvs ir myusu naradzamais Tāvs dabasūs un 2. tōpēc, ka Dīvā ir vairōk nakai vīna persona un pyrmō persona saucās Tāvs.
35. Cik tod personu ir Dīvā?
Dīvā ir trejs personas: Tāvs, Dāls un Svātais Gors.
„Tōpēc ejit un mōcit vysas tautas, kristeidami tōs Tāva un Dāla un Svātō Gora vōrdā“ (Mt. 28:19). „Jo trejs ir, kas dūd līceibu dabasūs: Tāvs, Vōrds un Svātais Gors“ (1. Jņ. 5:7).
36. Voi kotra nu trejom personom ir Dīvs?
Jā. Tāvs ir patīss Dīvs, Dāls ir patīss Dīvs un Svātais Gors ir patīss Dīvs.
37. Taitod voi tīnnav trejs Dīvi?
Nā. Tōs ir trejs personas, bet vīns Dīvs.
38. Kōpēc ir trejs personas, bet vīns Dīvs?
Tōpēc, ka vysom trejom personom ir vīna un tei poša Dīviškō doba un byuteiba (substance).
39. Voi ir kaida nu šom trejom personom vacōka voi vareigōka par cytom?
Nā. Vysas trejs personas ir myužeigas; vysas trejs personas ir vīnaidi vareigas, lobas un piļneigas, jo vysas trejs ir tikai vīns Dīvs.
40. Taitod nav nikaidas atškireibas storp Tāvu, Dālu un Svātū Goru?
Kai personas tōs ir atškireigas, bet kai byuteiba (substance) tōs ir vīns Dīvs.
41. Kai trejs diviškos personas ir atškireigas vīna nu ūtras?
Tōs vīna nu ūtras atsaškir ar tū, ka: Tāvs nav radeits, ni nu vīna naizīt; Dāls ir pretmyužeigi Tāva dzemdeits un Svātais Gors izīt nu Tāva un Dāla.
42. Jo Dāls ir Tāva dzemdeits un Svātais Gors izīt nu obim, kōpēc tod nivina Dīviškō persona nav vacōka par cytom?
Tōpēc, ka Dāls ir dzemdeits pretmyužeigi un Svātais Gors ari izīt pretmyužeigi.
43. Jo nivīna Dīviškō persona nav ni vacōka, ni lelōka par cytom, tod kōpēc Tāvu sauc par pyrmū , Dālu par ūtrū un Svātū Goru par trešū personu?
Tai tōs sauc navys, lai parōdeitu pōrākumu, bet gon kōrteibu, kaidā vīna izīt nu ūtras pyrms myužu myužim.
44. Kaidas darbeibas golvonūkōrt teik atteicynōtas uz kotru nu trejom dīviškom personom?
Lai gon vysas darbeibas ir kūpejas vysom trejom personom, tod tūmār: Tāvam teik pīskaiteiti vysvareibas dorbi, seviški radeišona; Dālam gudreibas dorbi, seviški atpesteišona un Svātajam Goram mīlesteibas dorbi, seviški svātdareišona.
45. Kai mes saucam vīna Dīva trejos personās nūslāpumu?
Tū mes saucam par vyssvātōkōs Trejsvīneibas voi Trejadeibas nūslāpumu.
46. Voi mes varam saprast šū nūslāpumu?
Nā. Tys nav īspējams, lai myusu vōjais un īrūbežotais prōts, — kas tikai napiļneigi spēj saprast pat radeitōs lītas — spātu aptvert šū nūslāpumu, kurs ir bezgaleigs, pōri vysom radeitom lītōm.
„Lels Tu esi pa dūmā un naaptverams dūmā“ (Jer. 32:19). „... napiļneiga ir myusu atziņa ... tagad mes redzim meiklaini kai atspulgā“ (1. kor. 13:9, 12). Lai gon naaptverams ir šys nūslāpums, tūmār tys nav pretrunō ni ar vīnu prōta pazeitū patīseibu, tōpēc, ka mes nasokom, ka Dīvam ir vīna doba un trejs dobas, bet gon sokom, ka lai gon Dīvam ir vīna doba, Jymā ir trejs personas. Vīnōteiba atsateic uz dobu, bet Trejadeiba uz personom. (Mozs pīmārs ir myusu dvēsele, kurā ir trejs spējas: atmiņa, gryba un prōts, bet poša dvēsele ir vīna).
47. Voi mōceiba par vyssvātōkū Trejsvīneibu ir dēļ mums svoreiga?
Jā, tei ir ļūti svoreiga. Tei ir kristīteibas pamatmōceiba. Tū atmatūt, tyktu nūlīgta poša kristīteiba.


text:
Konkurss par izruodi “Latgola.lv”
Pyrma napylna mieneša pyrmizruodi iz Nacionaluo teatra skotuvis pīdzeivuoja Baļtinovys amatīrteatra “Palādas” slavanuo Danskovītis “Ontans i Anne”, viņ zam nūsaukuma “Latgola.lv”
Par tū, kai izruodi viertej myusu pošu ļauds skaiti ite:
https://lgsc.lv/byuts-radzats-latgola-lv/
Da šam Ontons i Anne i jūs sābri Pīters i Mare beja populari viņ Latgolā, tok niu ījims i Nacionalū teatri! Latgalīšu vitalitate, koloritī tipaži, komiskys sadzeivis situacejis, mīlesteibys peripetejis par speiti pensejis godim – tys vyss liks saprast, kur atrūnama latvīšu izdzeivuošonys recepte. Latgola ruļavoj!
Golvonajuos lūmuos Uldis Dumpis (Ontons) i Dace Bonāte (Anne).
Vaira par izruodi: http://www.teatris.lv/lv/izrades/liela-zale/latgola-lv
Fragments nu izruodis. Foto G. Janaitis
KONKURSS!
Sadarbeibā ar Nacionalū teatri Latgolys Studentu centrs pīduovoj i Tev īspieju īt apsavērt (ka vēļ naesi paspiejs) itū izruodi jau decembrī (tautā runoj, ka biletus cik vīgli vaira navar dabuot). Vīneigais, kas juodora – pareizi juoatbiļd iz vaicuojumu i juocer, ka veiksme byus pagrīzuse eistū byudu i byusi vīns nu četrim laimeigajim!
Atbiļdis leidz 22.11.2010. syuti iz e-postu ortografeja@gmail.com ar nūruodi “Latgola.lv”
Vaicuojumi:
1. Kaidā Latgolā eistyn tradiconalā pasuocīnī izruodis aktīri pīsadaleja sovā ekspedicejā Baļtinovā?
2. Cik daļuos jau ir īstudāts izruodis “Latgola.lv” originals “Ontans i Anne”?
3. Kū latviski nūzeimoj latgaliskais palāda?
Izruodis reklama:
“Panoramys” sižets:


text:
Viesturis rubrikā Kaspara Stroda stuostu par Juoni Zvīdru – vīnu nu Latgolys personeibu, kas navīnnūzeimeigi i pretruneigi teik vārtāta vēļ ari šudiņ. Naseņ Rēzeknē, rekonstruejūt Azaru i Breiveibys īlys pūsmu, tyka atjaunuots Juoņam Zvīdram veļteitais pīminieklis. Tys myus vadynoj vēļreiz puorškūrsteit juo saleidzynūši eisuos dzeivis puslopys i paviertēt darbeibu Latgolā 20. godu symta ūtrajā pusē.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Pīredzis stuostu daleišona!
Oktobrī bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” Reigā aizsuoks lekceju-pīredzis stuostu ciklu, kura laikā ar sovim pīredzis, veiksmis, zynuošonu stuostim i lekcejom daleisīs latgalīši, kas kasdīnī struodoj atbiļdeigūs i nūpītnūs omotūs, dorbojuos radūšuos jūmuos ci dora kaidys cytys interesantys lītys, zynuošonys par kurom varātu paleidzēt/nūderēt turpmuokuos gaituos ari cytim, golvonūkuort, studentim pīredzis giušonai.
12. oktobrī RTU (Reigys Tehniskuos universitatis) golvanajā sātā Kaļķu īlā 1 219. kabinetā 18:30 ar pyrmū pīredzis stuostu „Muzykali izaicynuojumi nu Sovvaļnīka leidz Lady Gaga” daleisīs reklamys i pasuocīņu agenturys „Magic Factory of Idea Branding” (magicFIB) radūšais direktors, fanu reisu organizators i latgalīšu muzykys projekta „Sovvaļnīks” producents Aivars Līpenītis.
Ka ari Tevi iņteresej latgalīšu (i vyspuoreigs) muzykys menedžments, fanu reisu organizeišona i radūšuo reklama – byusi gaideits kai klauseituojs! Leidza drūši var jimt sovus vaicuojumus!
Atguodynojom, ka jaunu zynuošonu nikod navar byut par daudzi, i par kū gon ar tom navarātu pasadalēt ari Latgalīši! 😉
___________________________________________________________
Pi reizis muzykalai pauzei – jaunuokais nu Sovvaļnīka – Nav tuoļuok, kur īt:
http://www.youtube.com/watch?v=jgBj1mO-x1E
___________________________________________________________
PS Nuokušuo lekceja – pīredzis stuosts 19. oktobrī, kod zynuošonuos par runys muokslu daleisīs ELVI zeimūla sabīdriskūs attīceibu vadeituoja Vineta Grigāne-Drande.


text:
Par maju, babu, Miglinīku krystu i dasadūršonu aizguojušam pasauļam
Roksta autore: Laura Melne, viesturis studeņte nu Zaļmuižys
Napīmiņu, cik maņ beja godu, kod baba mani pyrmūreiz majā nūvede da Miglinīku krysta. Dūmoju, ka kaidi diveji voi treis, na vaira. I tai mes kūpā guojem vēļ kaidus padsmit godus. Suokumā jei mani vede aiz rūcenis. Piečuok par munu leluokū sabīdruotū palyka ritiņs – baba nu sātys izguoja dreižuok, es piec tam iz ritiņa jū dadzynu. Tys beja cīši nūsleipāts process – ruodīs, ka pat kotrys minots beja izriekinuots, kab mes daudz moz reizē tyktu golā. I beidzamajūs godūs vysbīžuok babu zam rūkys vežu es.
Apreļa beiguos es jau napacīteibā trynūs i vierūs iz muoksleiguom pučem, kas stuoveja iz babys golda voi šyumašinis. Tuos beja pierktys puškuošonai. I juopuškoj vysod beja na tikai Miglinīku, kas tān beja tyvuokais, bet ari Bilinsku krysts, pi kuruo baba beja guojuse dzīduotu leluokū daļu sovys dzeivis jau nu agrys bierneibys. I tod sumceņā jei salyka vairuokys “Dīva dzīšmu” gruomotys (jaunū, kur vaira Marijis dzīšmu, vacū, kur atrūnama muoceiba kotrai maja dīnai, cytu reizi vēļ kaidu cytu, kur kaida skaistuoka dzīsme), tuos styurī ībuoze puču veikšu, īspīde ustobā sovu suni Bobsi, lai naīt mums leidza, i mes guojem. Varbyut nu tuo laika maņ tik cīši pateik maja pučis – tulpis, besa kūki, īvys. Tūs vysus baba nese iz krystu. Tys īvu smuords, kas pavadeja vysu ceļu i piec tam tū dzīduošonys stuņdi pi krysta, maņ ari šudiņ ruodīs vīns nu skaistuokajim pasaulī.
Pošā suokumā dzīduotuoju jau beja daudzi. Cytu reizi i vysi treis garī sūli ap krystu beja pylni. Pylns ar babeņom skaistūs skustūs i mes, puors bārni. Nu blokus asūšuos upeitis pasmēlem stykla burkuos iudini, kur īlikt pučis, jaunuokī i spraunuokī pakuope augšuok pi Dīveņa pīlikt muoksleiguos pučis, kū nu molys dirigēja gudruokuos puškuotuojis, tod apsasēde, vēļ kaidu vuordu puorrunuoja, pasavēre stuņdinīkā, nūsprīde, ka vaira jau nivīna nabyus, i suoce ar muoceibu. Jaunajuos puotoru gruomotuos muoceibu atrast navarēja, tei beja tik vacajuos, kuruom jau ap symtu godu. Byudama pavysam moza, es apbreinuoju muoceibys skaiteituojis, maņ juos ruodejuos eipašys. Bet napaguoja i puors godu, kod muoceibys skaiteišona tyka uztycāta maņ – “meitinei ar spūdruokom acim i jaunuoku pruotu, kam saīt lobuok”. Tys nikas, ka maņ beja tik kaidi septeni, ostoni godi. Varbyut tī ari ir saknis tam, ka maņ nikod nav bejs problemu ar raksteitū vuordu latgaliski? Suokumā jau kaidi vuordi ari aizagiva, tī beja ari taidi, kurūs nūzeimi eisti nasaprūtu vēļ šudiņ. Nu piec puors godu jau ruodejuos, ka dreiži muoceibys tekstus zynuošu nu golvys. Kotrys muoceibys beiguos beja sovs dīnys aizdavums, kas parosti beja kaids konkrets puotoru skaits, kas iz reizis tyka nūskaiteits.
Cytu reizi piec muoceibys tyka vylktys ari značkys. Tuos beja ar babys rūku raksteitys zeimeitis, kur beja kaids aizdavums, kas attīceigajā dīnā voi nedeļā juopadora. Jei tuos beja puorrakstejuse nu vacūs puotoru gruomotu. I muoceibā, i značkuos maņ vysvaira patyka tuos reizis, kod nabeja juoskaita kaids konkrets skaits puotoru, bet beja juodora kas cyts. Niu vys ruodīs, ka, par pīmāru, “nasaver par vysu dīnu iz tū pusi, kur cīši gribēsīs vērtīs” ir daudz gryutuoks aizdavums par pīcu puotoru nūskaiteišonu, bet bārnam jau tys vyss ruodīs cytaiž. Vysvaira nagaideju tū datumu, kod muoceiba paredzēja skaiteit rožoncu. Tys beja pamateigs puorbaudejums munai pacīteibai.
I tod tyka dzīduotys “Dīva dzīsmis”. Pamatā jau Jaunovai Marijai veļteituos, bet regulari tyka dzīduota ari Sv. Jezupa (muna mīluokuo dzīsme), Sv. Ontona i cytys. Ar Sv. Ontona dzīsmi parosti tyka raudzeits aizdzeit tyuci, kas guoja viersā, nu saguoja jau vysaiž. Nu krysta asom guojušys i izmierkušys syltajā pavasara leiteņā, i pamateigā leitā i viejā, kai ari, bāgūt nu zibiņa i pārkiuņa. Vyss tyka nūbeigts ar dzīsmi “Loba nakts”. Parosti beigu diskuseja beja: “Dzīduosim jau “Lobu nakti” voi vēļ kū pyrma tuo?”. Mes ar babu sevi nikod naskaitejom par lelom dzīduotuojom (babys gadīnī gon tai nūteikti navarātu saceit), bet maņ beja cīši lela prīca pīdzeivuot, dzierdēt i dzīduot leidza patīsi breineigim, styprim bolsim. Taidim, ka reizē, kod saguoja kavēt, dzīduotuojis varēja dzierdēt jau pusceļā storp sātu i krystu. Šudiņ leluokuos dalis dzīduotuoju vaira nav. I tradiceja jau vairuokus godus ir izabeiguse. Dīzgon pieški piļneigi pagaisa. I šudiņ tys vyss drupeit jau ruodīs kai seņ aizguojs pasauļs, kam maņ ir bejuse tei laime dasadūrt.
Maja dzīduošonys tradiceja pi myusu krysta pagaisa laikā, kod vuicejūs pamatškolys pādejuos klasēs. Ari baba vairs nabeja lelu gobolu staiguotuoja. Pādejūs godūs, kod maņ saguoja breivuoki vokori i beju sātā, ar babu taipat saguom vokorā juos ustobā. Nūskaiteju muoceibu, padzīduom, palyudzem Dīvu i parunuom par dzeivi. Aiz lūga sadā dzīduoja putyni, rītēja maja saule i es beju laimeiga. I niu asmu laimeiga. Ka maņ tys vyss beja.
Dzīduošona majā pi krysta maņ bierneibā ruodejuos norma, nikas eipašs. Kas taids, kas vysod beja i byus. Tik piečuok saprotu, ka vysur tai vairs nanūteik. I dreiži tai vairs nabeja ari pi myusu. Vydsškolys laikā pīsadaleju Latgolys regiona kulturologejis olimpiadē, kas beja veļteita Latvejis Kulturys kanonam. Tī īkļauti ari maja dzīduojumi i saļmys. Vīns nu olimpiadis aizdavumu beja pīraksteit, kas tuos obejis taidys par tradicejom. Vīta raksteišonai – kaidys pīcys linejis. Vokorā sātā babai smiejūs – kai pīcuos linejuos var saraksteit munu bierneibu.


text:
Ideju vātra skaipā i cytur
Vasali!
Paļdis vysim, kas vakar vieli vokorā pīsavīnuoja sarunai Skype par LgSC niu i bīdreibys atteisteibu!
Kūpā sasalasējem 19 cylvāku.
Ka Teve tī nabeja i gribi pīsadaleit, atsyuti maņ sovu Skype niku! Voi ari meklej pats – saprge.
Sarunys turpynuojums Skype 16. martā 22:00-23:00.
A sarunys turpynuojums kluotīnē – vieļuok pavasarī.
Turpynojūt ideju vātru par latgaliskumu iz prīšku, ite īdvasmai roksts Par grāmatu nākotni i jimā vydā kina.
Ari par latgalīšu gruomotu nuokūtni. 🙂
Parkū na Latgolys atlants? Ar kartem, datim, faktim? Vairuokuos volūduos.
Parkū na elektroniskūs latgalīšu tekstu kruotive Tovā kuldā?
Bārnu gruomota? Vuiceibu leidzekli?
Itū catūrtdīņ 17;30 stuņdēs LNB nūteik diskuseja Grāmata digitālajā vidē. E-grāmata II.
Itūnedeļ palaista 1. e-gruomota Latvejā: Apgāds Zvaigzne ABC sāk tirgot pirmās elektroniskā formāta grāmatas Latvijā.
Tehnologejis atsateistēs. Latgalīšu literatura jau niu (2009. gods i myusdīnu autoru teksti) ir vaira škārsteiklā, na iz papeira.
Ūtrais (voi varbyut trešais, catūrtais, pīktais i tt.) Gūtenberga efekts – teiklā mudri i vīgli var publicēt kotrs, bez naudys izdūšonai, papeiram, drukai, izplateišonai.
Tys, kas niu ruodīs murgs, īspiejams, ir nuokūtne.
Nu catūrtdīnis LNB diskusejis daleibnīka i cyta storpā ari latgalīša Kristapa Skuteļa dīnroksta:
Latvijas gadījumā es digitālo grāmatu attīstības sniegtos labumus es gribētu just Latgalē. Es uzskatu, ka tā šim reģionam ir lieliska iespēja spodrināt un popularizēt savu valodu/kultūru un iznest to braši ārpus reģiona robežām. Un es tiešām to vēlos piedzīvot.
Idejis ir gaisā.
Ar cīnu –
Ilze Sperga,
LgSC vaļdis prīšksādātuoja


text:
Vikipedeja:Vandaļu gors
Vandaļu gors aba vandalisms ir sevkaida satura dalikšona, iztreišona voi puortaiseišona, kab teišam samaituotu enciklopediju. Izplateiti vandalizma veidi ir asūšā teksta puorraksteišona ar lomu vuordim, lapu teksta dzēšona voi nazkaida nadereiga satura dalikšona da lopys. Kotrys lobys grybys mieginuojums dareit enciklopediju lobuoku, pat ja naveiksmeigs, nav vandalisms.
Vandalisma darbeibys ir pret Vikipedijas nūteikumim; vandalisma gadejumus vajag atpazeit, i tod reagēt – ja tys ir nūpītns, ka navarit tū izdareit poši, varit meklēt administracejas īsajaukšonu (Administrator intervention). IBM tiemietuoji 2002.godā saceja, ka leluokuo vandalisma dale angļu Vikipedijā atsagrīž pyrmajuos pīcuos minutēs. Tū apstiprina i eksperimenti vēļuok, kad pietnīki teišom īroksteja muļkeibys (patent nonsense).
Reizim ari cyts lobuojums var izaviert kai vandalisms. Napīcīšama ryupeiga dūmu gaita, kab zynuotu, ci jaunuo informaceja lopā var palikt, ci tys ir vandalisms.
Reagēšona iz vandalismu[labot pirmkodu]
Ja radzoms vandalisms (zemļuok dūtajā nūzeimē), vajadzātu atgrīzt atbiļsteigū lopu. Pī tom, īrokstit breidynuojuma šablonu vandaļa "sprīža" lopā, kai paruodeits tuoļuok. Jo vandaļs ir breidynuots, a naatlaideigi dora sovu, var lyugt administratora īsajaukšonu (en:Wikipedia:Administrator intervention against vandalism). Admini var apspīst (en:block ar nūteiktu proceduru (blocking policy).
Breidynuojumu šabloni[labot pirmkodu]
- {{subst:Test}} voi {{subst:test1}}
- Taiss:Test
- {{subst:Test2}}
- Taiss:Test2
- {{subst:Test3}}
- Taiss:Test3
- {{subst:Test4}}
- Taiss:Test4
Admins var lītuot ari taidu šablonu:
- {{subst:Test5}}
- Taiss:Test5
Atguoduojit paraksteit ar datumu vysus breidynuojumus. Tū var izdareit, jo pīroksta dokumenta golā 4 tiļdis (tai: ~~~~).
Vandalisma veidi[labot pirmkodu]
Itī ir Vikipedijā izaplatejušī vandalisma veidi:
- Spamers aba māstuļnīks
- Davīnuot rokstam saturu voi uorējus linkus, kab reklamētu seve.
- Vandaļu robots
- Kaida datorprogama, kas ceņšās puortaiseit lelu skaitu rokstu ar spamu, lopu satura iztreišonu, i.t.t.
- Bierniškeigs vandalisms
- Vysaidu mulkeibu, personisku uzbrukumu voi jūku īroksteišana nūpītnūs rokstu vītā. Ari najaušūs simbolu (pīmāram, "aslkdjnsdagkljhasdlkh") davīnuošona. Iņteresnus jūkus, ja kaidam gribīs, var raksteit projektā Uncyclopedia.
- Slapnais vandalisms
- Gryuši saskatomu ortografejis klaidu, napareizu datumu, i.t.t. īroksteišona Vikipedijys dokumentūs.
- Biļdeišu vandalizms
- Provokativu biļdeišu šursyuteišana iz serveri i davīnuošona rokstim. Ari biļdeitis bez olūta voi licenzis nūruodis nav dereigys Vikipedijai - ja itīpeigi tū dora, ari skaituos vandalisms.
- Lopu adresu maineišona
- Napareiza Vikipedijys dokumenta URL vītruoda izavieliešona; napareizs voi apvainojūšs roksta nūsaukums.
- Linku vandalisms
- Linku URL vītruodu izavieliešona bibliografejā. Linka teksts var byut vacais, a links ruoda iz citu vītu.
- Diskusiju komentu puortaiseišona
- Diskuseju lopās nadreikst maineit cytu lītuotuoju tekstus.
- Lopu pašmierkeiga atsagrīšona
- Lopu atsagrīšona atpakaļ, ja napīkreitat cyta roksteituoja dūmom, nameklejūt kaidu naviņ kompromisu.
[labot pirmkodu]
Ir nazcik cytu situaciju, kurys var traucēt, a iz tom vajadzātu reagēt sovaižuok nakai iz vandalismu.
- Jauns lītuotuojs
- Nazkas, kurs gryb izmieginuot, voi patīšom ir vareiba redigēt sevkuru lopu. Ar taidim lītuotuojim vajadzātu laipni sasavasaluot i paruodeit, ka var īt iz smiļkšu bedri, kab tur taiseitu eksperimentus (apsaverit pyrmū breidynuojuma šablonu).
- Neitrala redzīņa naīvāruošona
- Neitralums, kurs vajadzeigs Vikipedijys rokstūs ir gryuši sasnīdzams. Reizim ir žāļ, ja cylvāki tū naīvāroj, a tys nav vandalisms.
- Drūsmeigi puortaiseitys lopys
- Vikipedijys rokstnīki bīži taisa lelas puormainis rokstūs, kab tūs puortaiseitu - iztrin lelus teksta gobolus i roksta sovu. Ja iztreitī goboli ir puorcalti iz "Sprīža" sadali, i dūts īmeslis lobuojumim, tod tys nav vandalizms. Prūtams, goduos, ka ir napateikami, ka Jyusu saraksteitū tekstu kaids izmess, a tod ir vītā diskuseja.
- Klaidys
- Reizim lobys grybys cylvāki taisa faktu klaidys, a paši tū nasaprūt. Ari tad vajadzeiga diskuseja.
- Ītīpeiba
- Nazcik lītuotuoju var naīvāruot cytu dūmys i vysu laiku lobuot pa sovam i nikni streideitīs diskusejās. Ari taidūs gadijumūs var īt administratora paleidzeibu maklātu, a vandalisms tas nav. Sprosta, na vysi prūt lobi sasadarbuot ar cytim.
- Personeigi uzbrukumi
- Cytus apvainūt nav breiv. Daži gadejumi (cyta lītuotuoja lopys puortaiseišona ar personiskim uzbrukumim, pīmāram) ir vandalisms, a vysā tei ir vīnkuorši nasadereiga uzvedeiba, ar kū var mieginuot ceineitīs cytaiž nakai ar vandalismu.


text:
Literari muzykalajā uzvadumā “Francis” atkluotys goreidznīka, literata, vaļstsveira i sabīdriskuo darbinīka Fraņča Trasuna dzeivis i dorba loppusis. Uzvadums topa 2014. godā, atzeimojūt F. Trasuna 150. godadīnu. Uzvaduma autori ir režisora Māra Zaļaiskalns, dzejneica Anna Rancāne, muzykaluo konsultante Ilona Rupaine.
NOMINANTI:
Daugovpiļs teatra izruode “Dabaseibys pūddarneica jeb viņa Debešķības Laimesciema podniekdarbnīca”
Latvejis Nacionaluo teatra izruode “Latgola.lv 2”
Rēzeknis nūvoda vokaluos studejis “SKONAI” originalizvadums “Dasadūrt dabasim”


text:
Etnoroka grupa “Laimas muzykanti” dybynuota 1995. godā Daugovpilī. Grupys dybynuotuojs i vadeituojs vysu itū laiku ir muzikis Artūrs Uškāns. “Boņuku” šlagermuzykys nominacejā sajēme par dzīsmis “Vokors īt” (teicieja Margarita Šakina (Viļakys nūvoda Rekova), Artūra Uškāna apdare) panuokumim TV raidejuma “Amigo Dzintara dziesmas” aptaujā. Dzīsme “Vokors īt” tyka īkļauta grupys repertuarā piec tuo, kod tei Uškānu saimis izpiļdejumā izskanēja LNT sasadzīduošonys šovā “Dziedošās ģimenes”.
NOMINANTI:
Dvinskas muzikanti
Tihovsku saime


text:
Idealais latgalīts i latgalīte? Kaids jis/jei ir?
21. janvarī Rēzeknē nūtyka bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” kūpsapuļce. Vīna nu aktivitatem piec atskaitem , vieliešonom i jauna godu planu sprīsšonu, beja „Pasauļa kopejneicys” principa diskuseju grupys, kurymuos tyka daleita pīredze i pasasmalts jaunu ideju.
.
Vīnā nu kopejneicys sarunu grupom tyka vaicuots: kaids tovupruot ir idealais latgalīts i latgalīte? Apkūpojūt LgSC bīdru saceitū i raksteitū, saīt:
.
Ideals (daudzfunkcionals) latgalīts ir:
• apzineigs, runuoteigs (atsoka iz bīdru e-postim);
• daudzi dūmoj i daudzi dora;
• struodoj ar golvu i ir inovativs (vysa kū jaunu izdūmoj);
• var tuoli aizīt i pa snīgu staiguļuot (lelys kuojis);
• videi i sīvītem draudzeigs;
• mugurkauls nu tārauda (nabāg nu sīvys);
• prūt vuoreit studini i suoleit ogūrčus;
• soka „nā!” kārdynojumim (tik na sīvīšu);
• mierķtīceigs;
• elasteigs (soka: paļdis, lyudzu, ka vajag var pasceit ari: ej dierst);
• zyna IT, izmontoj latgalīšu volūdu škārsteiklā;
• lelys smadzinis i spieceigys rūkys;
• atbiļdeigs i jautrs (obi leidzsvorā).
.
Ideala buoba, buobeņa, latgalīte:
• vyss tys pat, kas latgalīts +
• žūgvuovere (piec vajadzeibys haotiska byutne, kas nalaiž montu zyudeibā);
• lobim pīduovojumim vysod atvārta (lobim pīduovojumim!);
• sportiste, „komsamolka” i šmuka buobeņa;
• ar bīzim kuopustim (korstym nu plitys);
• prūt nūvierteit cylvākus;
• ar garym motim i lelom kryutim.
.
Kaidom eipašeibom i parametri piec Tovu dūmu vēļ byutu juopīmeit idealam latgalīšam i latgalītei?
.
Myusūs kotrā ir koč kas nu idealūs latgalīšu… Prūtam byut struodeigi i nūpītni, piec dorba ari pasaļusteit, pastuosteit jūkus, kūpā pasasmīt.


text:
Fotoizstuodē apkūpuoti Latgolys saimineicu stuosti par kulinarū montuojumu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Augšdaugovys nūvoda Skryndu dzymtys muzejs ir eistynuojs projektu “Latgales virtuves garša”, kura gaitā tyka apzynuotys saimineicys vysā Augšdaugovys nūvodā, apkūpojūt jūs stuostus, pīredzi i ari receptis. Sadarbeibā ar Kolupa pogosta šefpovuoru Haraldu Saušu, saimineicom Viju Kudiņu nu Aglyunys i Ilzi Stabulnieci nu Kruoslovys nūvoda, tyka organizātys treis meistardarbneicys, gatavojūt senejūs Latgolai rakstureigūs iedīņus, kai ari ir izveiduota fotoizstuode, kurā apkūpuoti 15 saimineicu stuosti.
Augšdaugovys nūvoda Skryndu dzymtys muzejā 2019. godā tyka izveiduota i atkluota kulinaruo montuojuma telpa, kurā muzejs reikoj vysaida veida pasuokumus i meistardarbneicys, ruodūt i vuicūt apmaklātuojim kulinaruos prasmis, pīmāram, kai cept maizi, peirādzeņus, pluotsmaizis i.c., vysubīžuok meistarklasis teik pīduovuotys taišni školu jaunatnei, kab Latgolys kulinarais montuojums tyktu nūdūts nu paaudzis paaudzē. Projekts eistynuots ar “Latvijas valsts mežu” i Valsts kulturkapitala fonda atbaļsteituos “Latgales kultūras programmas” projektu konkursa finansiejumu i Augšdaugovys nūvoda pošvaļdeibys atbolstu.
Kai stuosta Skryndu dzymtys muzeja vadeituoja Anna Lazdāne: “Izstuodē kotrai saimineicai ir veļteita atseviška planšete, kur ir apraksteits kotrys saimineicys stuosts. Patīseibā atrast saimineicys, kurys byutu gotovys īsasaisteit projektā i snēgt interveju, nabeja tik vīnkuorši. Cytreiz vīnkuorši nagryb īsasaisteit, cytreiz ir latgaliskuo kautreiba – ai, kū nu es, es jau nā!”
Projekta gaitā tyka apzynuotys 15 saimineicys kai Augšdaugovys nūvodā, tai i uorpus tuo rūbežu. Saimineicys dalejuos sovā pīredzē, kai ari ruodeja sovu meistareibu kuknē. Niu ir izveiduota fotoizstuode, kuru var breivi apsavērt Vabalis kulturys nomā leidz Zīmyssvātkim. Vys piec tam izstuode dūsīs ceļā iz kulturys i izgleiteibys īstuodem, kūpā ar apkūpuotū recepšu gruomotu i saimineicu dzeivisstuostim. Kab projekta gola rezultats byutu kvalitativs, tyka īsaisteita ari Augšdaugovys nūvoda žurnaliste Inese Minova, kura veiduoja kai aprokstus, tai ari fotografejis.
Kotrai saimineicai ir sova eistynuo Latgolys garša i receptis, kas montuotys nu paaudzis paaudzē. Zūsteņa, pukuči, kugelis, buļbu kļockys, ašņa dasa, komys, auzu keiseļs, žeidu capureitis – ituos i vēļ daudzys cytys receptis var atrast recepšu gruomotā, kas ceļuos apleik leidz ar fotoizstuodi.
Pošai Skryndu dzymtys muzeja vadeituojai Annai Lazdānei vīns nu senejūs iedīņu ir komys: “Tys ir senejs latgalīšu iedīņs, par kuru patīseibā moz kas zyna, izaruod, kas tys beja iedīņs, kuru gatavuoja taišni Vabalis i Kolupa pogostūs. Tei ir taida vīnkuoršu peļmeņu veida meikle, kuru var vysaiduok variēt, vys svareigi, kab meikle saītu elasteiga i meiksta, kab izrullejūt varātu vīgli izspīst ar formu opolys rypys, kurys pylda ar žuovātu gaļu, seipulim i garšvīlom. Saīt taidys opolys bumbys, kurys līk vuoreitīs iudinī. Gotovu pasnādz ar kriejuma mērci i maizeiti.”
Anna ari papyldynoj, ka daļa nu Latgolys iedīņu ir cīši leidzeigi ar Leitovys iedīnim i, ka jei poša ir izauguse ar kugeli. “Kugeļs ir parosta, sareivāta buļba ar ūlu, kas piļdeita ar garšvīlom, spekeiti i seipulenim. Saīt cīši garšeigs iedīņs, kuru pasnādz ar kriejumu.”
Prūtams, pasauļa mārūgā cīši reši sastūpami kaidam regionam pavysam unikali iedīni, partū ka iedīņu aizsuokumus atrast ir cīši gryuši, vys tik kotram regionam iedīņu pagatavuošonā ir sovys eipatneibys. Par pīmāru, Īrejā ari myusu dīnuos cīši popularys ir ašņa dasys ar putraimim. Sovpus Latgolys regiona eipatneiba varātu byut tei, ka ašņa dasom kai garšvīlu līk kluot smerškys, smerdelis aba motainū sīvmātru (zynoma ari kai dasu zuole).
“Smerškys aug reši kur, vys munā sātā niu vysi styuri ir pylni ar itom smerškom. Es juos eipaši naaiztīku, naraunu uorā, lai juos tī siejās, i rudinī tuos nūvuoc, kod sieklenis ir taidys kai bryunys sveceitis.”


text:
Apvuiceibu “Atzolys” prezentacejis
Apvuiceibu laikā nūtyka dažaidys nūdarbeibys pi dažaidu lektoru, vysi materiali dalinīkim tyka izdaleiti iz vītys i aizsyuteiti elektroniski. Tai, kai apvuiceibu mierkis ir rūsyntuot i cytus Latgolys jaunīšus byut i dareit, kai sūlleits – īlīkam sātyslopā ari dažys vierteigys prezentacejis, kurys var nūdereit sevkuram cylvākam.
Apvuiceibu eistynuošonu i prezentaceju izveidi finansēja Sabīdreibys integracejis foands nu Latvejis vaļsts budžeta leidzeklim.
Mārites Kravales – Pauliņas prezentaceja “Drošumspēja un pilsoniskums”
Dagnejis Dudarjonokys prezentacejis “Es gribu, varu un daru!” i “Atbalsta pasākumi jaunajiem uzņēmējiem”.


text:
Senejūs pūdnīceibys tradiceju globuotuoji – Ušpeļu saime
Ušpeļu dzymtys puorstuovi jau daudzus godus nu paaudzis paaudzē sagloboj i turpynoj sovu tāvu pūdnīceibys tradicejis. Ituos dzymtys puorstuovi pīder pi Sylajuoņu keramikys školys, nu kurys īt ari pazeistamuos keramiku dzymtys – Vylcāni, Pāvulāni. Ušpeļu keramikys dzymtys aizsuociejs beja Ontons Ušpeļs (vacuokais). Dzims 1912. godā Rēzeknis apriņča Sylajuoņu pogosta “Dūbēs” (tagadejā Rībeņu nūvodā), mirs 1993. godā.
Omotu vuiciejīs nu tāva, vītejim meistarim i rodim, kur bīži viņ gasteja Polikarpa Vylcāna i bruoļu Ryuču darbneicuos. Juo raženuokais darbeibys laiks ir piec Ūtruo pasauļa kara. Struoduojs Sylajuoņu tautys keramikys tradicejuos, darynuojs puorsvorā skrūzis, vāzis, īvuorejuma pūdus, kai ari svečturus. Dorbuojīs ari seikplastikā, seviški myuža nūgalē. Rodūši izkūps vysus Sylajuoņu tautys keramikai rakstureigūs tipus: vāzis, skrūzis, medaunīkus, ellis traukus. Darynuojs pušdīņu, kopeja i ola servizis, dekorativūs sīnys škeivus i svečturus. Veiduojs traukus ar daleju viersmys glaziejumu. Dorbi eksponāti nūvodu, republikys, Padūmu Savīneibys, kai ari Ušpeļu dzymtys izstuodēs Juosmuižā, Rēzeknē, Reigā. Dorbi atsarūn vysu nūzeimeiguokūs Latvejis muzeju fondūs, kai ari daudzuos privatkolekcejuos.
Pūdnīku gaitys turpynuoja juo treis dāli – Ontons, Pīters i Viktors. Ontons Ušpeļs jaunuokais dzims 1944. godā, vuicejīs Rēzeknis Lītiškuos muokslys vydsškolys Keramikys nūdaļā, kur beidzūt pīsavierš tautys pūdnīceibai, saglobuodams Sylajuoņu keramikys centra tradicejis. Jis stažējuos pi tāva i kaimiņa Polikarpa Černavska. Jis ir cīši saisteits ar vacū zemnīku pasauļa pūdnīceibu, labi pazeist vacuos pūdu darinuošonys tradicejis. 1972. godā nu “Dūbem” puorsaceļ iz Garīmkolnim, natuoli nu Maltys. Taisa vāzis, kur formys atlasynuotys nu saimnīceibys trauku apveidim.
Ontons Ušpeļs izruoda sovus dorbus Jasmuižā. Karteņa: LaKuGys arhivs.
Rads daudzveideigys variacejis vāraunīka, medaunīka i tūs apvārstū formu vāzem. Pīsavierš sīnys škeivu taiseišonai, škeivi rūtuoti ar molu viļņuojumu, plastiskūs īspaidejumu jūslom i vyrpys leiklūčim. Pasaruoda ar ūtu gleznuotī roksti. Ontons Ušpeļs darynoj ari svečturus, panuokumi sasnāgti mienesteņa i jumteņa tipa plokonajūs svečturūs. 1972. godā uzjimts Muokslinīku savīneibā. 1982. godā nūtyka personalizstuode Moskovā. Pi juo darbneicā stažiejīs Leonards Vincevičs i Voldemārs Voguls.
Pīters Ušpeļs pīdzims 1950. godā, mirs 2003. godā, keramiku vuicejīs pi tāva Ontona i dzymtys rodim Sylajuoņūs, meistareibu pylnveiduojs pi A.Paulāna. Sasnīdzs augstu meistareibys pakuopi saimnīceibys i dekorativūs trauku darynuošonā. Keramikai rakstureiga silueta lineju teireiba i kolorita smolkums. Lela nūzeime P.Ušpeļa topšonā par keramiki beja dzymtys tradicejom. Tautys daiļomota meistare ir ari juo dzeivisbīdre Staņislava. P. Ušpeļa dorbi Latgolys keramikys labuokuos tradicejis apvīnoj ar rodūši meklejūšuo gora individuali naatkuortojamom izpausmem.
Viktors Ušpeļs dzims 1957. godā, darynoj golvonūkuort lītojamus i dekorativus traukus – vāzis, skrūzis, pūdus, medaunīkus i ellis traukus. Apdarē izmontoj daudzveideigus grafiskūs, gleznīciskūs i plastiskūs izteiksmis leidzekļus.
Aivars Ušpeļs dzims 1974. godā, omotu īsavuicejs pi dzeda Ontona, tāva Ontona, dzjadzem Viktora i Pītera. Jau pīcu godu vacumā suocs veiduot svilpaunīkus, kurim sekuojušys naudys kruotuveitis, stabulis, rūtuotys ar tautu meitom, tautu dālim, muzykantim i puosoku tālim. Atsakuopūt nu Sylajuoņu meistarim rakstureiguos kruosaineibys, glazuru lītoj cīši attureigi i izkūp muola plasta dabiskū, pelieceigū tūņu i sviepiejuma tehnologejis koloristiku.
Aivars Ušpeļs sovā darbneicā. Karteņa: LaKuGys arhivs.
Sovā darbeibā lelu uzmaneibu pīvierš tradicionalūs muola apstruodis pajiemīņu pieteišonai i saglobuošonai, izmontoj cylvākam i videi nakaiteigu tehnologeju i cenšās paceļt amatnīceibys prestižu, organizejūt izstuodis, kai ari eistynojūt vysaidus projektus. Pādejūs godu laikā seviški aktivi teik popularizāta svāpātuo aba tai sauktuo dyumuotuo, ari malnuo keramika, taidā veidā paplašynojūt prīškstotus par Latgolys keramiku i keramiku vyspuor, kas bīži viņ apsarūbežoj ar zynuošonom par glazietajim izstruoduojumim.
Andris Ušpeļs ir jaunuokais keramiku Ušpeļu dinastejis puorstuovs, dzims 1976. godā. Suoce vuiceitīs keramikys pamatus tāva Pītera Ušpeļa darbneicā. Andris Ušpeļs izkūp i atteista Sylajuoņu keramikys tradicejis (trauku formys, glaziejuma koloritu), darynoj golvonūkuort svečturus, sviļpaunīkus, naudys kruotuveitis, sagobojūt tradicionalūs kompozicejis principu skaidreibu. „Viss, kas nācis no vecā Antona rokām, bija ierasti vienkāršs un tanī pašā reizē smalki ieausts kopējā Latgales keramikas dekoratīvo tradīciju spektrā,” roksta Ontons Kūkojs. Ušpeļi muocēja organiski apvīnuot godusymtūs izkristalizātuos pamatvierteibys, kurys teik saglobuotys vēļ leidz itai šaļtei.
Roksta autore: Rita Gruševa


text:
Julī nūtiks Latgolys vargaņu dīnu festivals
Nu 14. da 30. juļa vairuokuos Latgolys bazneicuos nūtiks kruošni vargaņu muzykys svātki – festivals Latgolys vargaņu dīnys 2017, informej tuo organizatoris Larisa Carjkova i Guna Kise. Jau ostoitū godu tys vosorā prīcynoj daudzus vargaņu muzykys cīneituojus. Itūgod festivala ītvorūs byus vareiba baudeit septeņus augstvierteigus koncertus.
Itūgod festivalā pīsadaleis vairuoki izcili muokslinīki: Jurs Vizbulis, Baiba Renerte, Diāna Jaunzeme-Portnaja, Baiba Tilhēna, Ruta Birzule, Larisa Carjkova, Renāte Stivriņa, Guna Kise, Lolita Svilāne (Oša), Santa Stivriņa, Jacinta Stivriņa, Simona Radoviča, Jacinta Ciganoviča. Latgolys vargaņu dīnu 2017 eipašī gosti byus temperamenteiguo varganiste Aija Ziņgīte i Leluos Muzykys bolvys laureats, sytaminstrumentalists Edgars Saksons.
Festivala mierkis ir popularizēt vargaņu spēlis kulturu i latvīšu vargaņu muokslu, atbaļsteit vargaņu uzturiešonu i apkūpi, kai ari vēļreiz aplīcynuot tū, ka Latgola i Latveja var lepuotīs ar spūdru varganistu saimi. Latgolys vargaņu dīnys ir lobdareibys projekts, i īīšona vysūs tūs koncertūs ir par zīduojumim, kurī tiks nūvierzeiti Kuorsovys vargaņu restauracejai.
Pasasokūt video projekcejai, koncertūs varganistu spēli varēs vērtīs tyvplanā. Taipat, turpynojūt tradiceju, piec koncertu vysim interesentim byus vareiba vērtīs instrumentu demonstriejumus, aizdūt vaicuojumus varganistim i paraudzēt sovus spākus, īsajiutūt varganista lūmā.
Latgolys vargaņu dīnu 2017 nūtikšona:
14. juļs 20.00 – Atkluošonys koncerts – Monstra Te Esse Matrem – Aglyunys bazilikys Boltajā zalā, 19.00 – Svātais Mišs. Pīsadola: Baiba Betlere (varganis), Schola Cantorum Vox Iubilantis – vad. Laine Tabora.
15. juļs 18.00 – Vosorys pastoralis – Bolvu evaņgeliski luteriskajā bazneicā. Pīsadola: Diāna Jaunzeme – Portnaja (varganis) i Lolita Svilāne (Oša) (flauta).
16. juļs 18.00 – Sapynu tuolumā – Krystpiļs Vyssvātuos Treisvīneibys Rūmys katuoļu bazneicā. Pīsadola: Ruta Birzule, Simona Radoviča (varganis), Jurs Vizbulis (tenors).
21. juļs 17.00 – Eiropys elpa – Daugovpiļs Jaunovys Marijis Bezvaineiguos ījimšonys Rūmys katuoļu bazneicā. Pīsadola: Renāte Stivriņa (varganis), Jacinta i Santa Stivrinis (vejūle), Daiga Maskaļūne (flauta).
23. juļs 17.00 – Tūpūšū varganistu koncerts – Leivuona Svātuo Erceņgeļa Mikeļa Rūmys katuoļu bazneicā. Pīsadola: Latgolys muzykys školu i muzykys vydsškolu audziekni.
28. juļs 18.00 – Eipašūs gostu koncerts – Malnovys Rūžukrūņa Dīvmuotis Rūmys katuoļu bazneicā (Kuorsovā). Pīsadola: Aija Ziņgīte (varganis), Edgars Saksons (sytaminstrumenti).
30. juļs 17.00 – Nūslāguma koncerts – Rēzeknis Vyssvātuokuos Jezus Sirds Rūmys katuoļu katedralē. Pīsadola: Larisa Carjkova, Jacinta Ciganoviča, Guna Kise (varganis), Baiba Renerte (mecosoprans), Dainis Skutelis (tenors), Baiba Tilhena (saksofons).


text:
Svineigā ceremonejā apbolvuoti Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2020“ sajiemieji
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Svineigā ceremonejā, kū sastdīnis, 6. marta, vokorā nu Latgolys viestnīceibys GORS tīšraidejuse Latvejis Televizeja, gūdynuoti Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” sajiemieji – spylgtuokī i svareiguokī nūtykumi i personeibys 2020. godā, kai ari bolva par myuža īguļdejumu padūta keramikim Voldemāram Vogulam.
Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” par padareitū pārn sajiems Aldis Bukšs par kriminalromanu “Bruoli”, Viesturs Kairišs ar kinu “Piļsāta pi upis”, Latgolys viestnīceibys GORS koncertizvadums “Latgolys freska”, repere Ūga ar albumu “LG ir HH”, grupa “Tautumeitas” ar albumu “Dziesmas no Aulejas” i koncertdarbeibu, grupa “Rikši” ar albumu “trīp!”, folklorys kūpa “Upīte” ar aktivitatem, albumu “Padzīdam i…” i videoklipim, Andryva Jūrdža 175. jubilejis goda aktivitatis, Ontona Kūkuoja 80. jubilejis goda nūtikšonys, gruomota “Mīlesteiba. Lelais Līpu kolns” i dzejis izruode “Pa mīlesteibu brīnūt, kuojis nasaļ”, kai ari latgalīšu dzīšmu kruojums “Muna dzīšmu gruomota”.
Par publikys simpatejumu bolsuojuma bolvys, kurys nūtikšonu organizēja latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv i Latvejis Sabīdryskūs medeju portals lsm.lv i kurā par sovu simpateju varēja nūbolsuot kotrys grybātuojs, – “Žyka” – sajiemieju klive folklorys kūpa “Upīte”.
Ceremonejis reikuotuoji – Latgolys viestnīceibys GORS komanda – izsver, ka, nasaverūt iz navīnkuoršojim apstuoklim, pārnejais gods latgaliskajā kulturā bejs dyžan boguots i daudzveideigs, īviereibys cīneigys nūtikšonys i personeibys bejušys kai muzykā, tai izdeviejdarbeibā, skotivis muokslā i ari kino. Leidza ar tū eipašs gandarejums par vysim 30 suokuma bolsuojumā izvierzeitajim nominantim, kurūs padareitais boguotynuojs ni viņ latgaliskū, nu ari kūpejū Latvejis kulturtelpu.
Itūgod “Boņuks” bolvu padūšonys ceremoneja nūtyka drupeit cytaižuok nikai īrosts – Latvejis Televizejis tīšraidē, kas tyka izdzeivuota car virtualū realitati, TV raidejumu vadeituoja, komiķa Juoņa Skuteļa vadeibā. Ceremonejā varēja redzēt ari grupys “Tautumeitas”, grupys “Dabasu Durovys”, grupys “Židrūns”, folklorys kūpys “Upīte” i grupys “Raxtu Raxti” muziķu prīšknasumus. ”Boņuks” vēļ arviņ ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus i padareitū latgaliskuos kulturys dzeivē.
“Boņuks 2020” muola statuetis par padareitū 2020. godā sajēme (alfabeta parādā):
Aldis Bukšss ar pyrmū kriminalromanu latgaliski “Bruoli”
Aldis Bukšs ir rakstnīks, kurs īt nu Baļtinovys. Pats rakstnīks stuosta, ka gribiešona koč kū raksteit, pīraksteit i puorraksteit jimā bejuse jau nu bierneibys. 2020. goda decembrī Aldis izdeve sovu ūtrū krimilanromanu “Bruoli”, kas ir pyrmais kriminalromans, kas pīraksteits latgaliski. Romans reizē izguoja gruomotuos gon latvīšu, gon latgalīšu rokstu volūduos.
Andryva Jūrdža 175. jubilejis goda aktivitatis
Septembra izskaņā tyka svieteita izcyluo latgalīšu kulturys darbinīka, latgalīšu rūkroksta gruomotnīceibys puorstuova Andryva Jūrdža 175. dzimšonys dīna. Jūrdžs beja vīns nu nūzeimeiguokūs i zynomuokūs Latgolys nacionaluos atmūdys dalinīku. Jubilejis svineibyus – koncertizvadumā “Suprātka Kuorklinīkūs jeb Andryvam Jūrdžam 175” – pīsadaleja Nautrānu pogosta amaterkolektivi, jaunīšu grupa “Vysu voi nadaudz”, muziki Arnis Slobožanins i Vinsents Kūkuojs i postfolklorys grupa “Rikši”. Nūtikšonā tyka prezentāta Juoņa Cybuļska gruomota “Andryvs Jūrdžs”. Izdavums ir eipašs ar tū, ka tys izdūts divejuos volūduos – latgalīšu i angļu, i atkluoj ni viņ izcyluo latgalīša i juo saimis lūcekļu dzeivis gaitys, bet snēdz ari īskotu Latgolys sociali politiskajā dzeivē.
Folklorys kūpa “Upīte” ar aktivitatem, albumu “Padzīdam i…” i videoklipim
Folklorys kūpys “Upīte” viersaizdavums ir saglobuot, atteisteit, kūpt i popularizēt namaterialuos kulturys montuojumu, kas īt nu Zīmeļlatgolys, eipaši izceļūt “Upītes kultūrtelpas” davumu. Jaunajā albumā “Padzīdam i…”, kas ir jau catūrtais folklorys kūpys albums, ir 17 Zīmeļlatgolys dzīsmis. Tuos sovys dzeivis laikā pīrakstejs folklorists, nūvodpietnīks, dzejnīks i izcylais Latgolys kulturys darbinīks Ontons Slišāns. Par albuma vizualū nūformiejumu pasaryupeja tūlaik deveņus godus vacais Ontona mozdāls Jēkabs.
Grupa “Tautumeitas” ar albumu “Dziesmas no Aulejas” i koncertdarbeibu
Grupys “Tautumeitas” albumā “Dziesmas no Aulejas” apkūpuotys autentiskys Aulejis pusis dzīsmis. Albums vinila platis i kompaktdiska formatā izdūts Latvejā i Vuocejā. Albums ir sovā ziņā grupys atsagrīzšona pi pyrmsuokumu – “Tautumeitas” roduos, kab grupys vadeituojis Asnatis Rancānis eksamena koncertā dzīduotu Aulejis pusis tradicionalū muzyku.
Izdavums “Muna dzīšmu gruomota”: notu gruomota, koncerts “Dzīšmu gruomota” i latgalīšu dzīšmu stuosti
Da ituo leluokais latgalīšu dzīšmu kruojums, kurymā apkūpuotys 300 dzīsmis latgaliski – kai tautysdzīsmis, tai autordzīsmis gondreiž 100 godu ilgā periodā. Dzīsmem kruojumā ir vuordi, notys i akordi. Izdavums jau ir ar viesturisku vierteibu – īspieja dzīsmem sasaglobuot ni viņ audio versejuos, nu ari plotai lītojamajā notu pīrokstā. “Muna dzīšmu gruomota” mierkis ir popularizēt dzīduošonu latgaliski. Taipat pārn GORĀ nūtyka ari koncerts “Dzīšmu gruomota”, kuruo īdviesmis olūts beja taišni itys dzīšmu kruojums.
Koncerta īroksts ITE.
Koncertizvadums “Latgolys freska”
Anna Rancāne ir vīns nu myusdīnu Latgolys spylgtuokūs simbolu – gon literaturā i publicistikā, gon ari Latgolys sabīdryskajā i kulturys dzeivē. Koncertizvadums “Latgolys freska” ir kai simboliskys ceļuojums pa Annai eipašom Latgolys vītom, kuruos jei meilu pruotu ruoda cytim, kurys ir īdvesmuojušys i īprīcynuojušys, i tys ir veļteits Annys jubilejai. Ceļuojuma stuostus dirigenta Sigvarda Kļavys vadeibā izdzīduoja Latvejis Radejis kors i muziki, bet izstuosteja poša Anna Rancāne i Jaunuo Reigys teatra aktrise Baiba Broka. Izvadums paruoda gon dzejneicys Annys Rancānis personeibu, gon jai tyvys Latgolys vītys, kas īveitys muzykys volūdā, dzejis i prozys tekstūs.
Koncertizvaduma īroksts ITE.
Ontona Kūkuoja 80. jubilejis goda nūtikšonys, gruomota “Mīlesteiba. Lelais Līpu kolns” i dzejis izruode “Pa mīlesteibu brīnūt, kuojis nasaļ”
Latgalīšu dzejnīkam, publicistam, kutlurys i sabīdryskajam darbinīkam Ontonam Kūkuojam 2020. goda izskaņā palyktu 80 godi. Par gūdu tam ir aizsuokta juo literaruo montuojuma transformaceja jaunūs formatūs – tūp muzykala dzejis izruode, teik puorizdūta dzejis gruomota “Mīlesteiba. Lelais Līpu kolns”, kai ari Facebook kontā kotru dīnu tyka publicāts vīns Kūkuoja dzejūļs nu puorizdūtuos gruomotys. Gruomotai “Mīlesteiba, Lelais Līpu kolns” ir davīnuots QR kods, kas nūvess iz izruodi internetā. Itei ir ari pytmuo gruomota latgaliski, kuru reizē var skaiteit ari naredzeigi i vuojredzeigi ļauds.
Izruodis īroksts ITE.
Postfolklorys grupa “Rikši” ar koncertdarbeibu, albumu “trīp!” i videoklipim
Pošā 2020. goda janvara suokumā sovu trešū albumu, svietejūt desmit godu jubileju, izdeve postfolklorys grupa “Rikši”. Albumā “trīp!” dzierdamys 12 Rēzeknis pusis godskuortu īrožu dzīsmis grupys dalinīku aranžejuos. Albums pīdzeivuoja divejus atkluošonys koncertus – Latgolys viestnīceibā GORS i muzykys nomā “Daile”.
ŪGA. Albums “LG ir HH”
Latgolā ir hip-hops – par tū pārnejā godā ar sovu debejis albumu “LG ir HH“ atguodynuoja repere Ūga nu apvīneibys “Ausmeņa Records”. Par 11 dzīšmu apkūpuojumā īkļautim skaņdorbim jei īprīšk sacejuse: “Taiseju muzyku, kas maņ nese jumtu paceli, pa munam, es klauseituoju raunu vydā izdzeivuot leidza vysam myusu stuostam, kai vyss suocēs – kusteiba, muzyka.”
Viesturs Kairišs i kina “Piļsāta pi upis”
“Piļsāta pi upis” ir attīceibu stuosts iz īprīškejuo godsymta 30.–40. godu viesturiskūs puormaiņu fona. Pyrmū reizi vīnā Latvejis kinā paruodeitys daudzi i dažaidys viesturiskuos nūtikšonys, kas itymā laikā napīlyudzamā uotrumā sekuoja cyta cytai. Režisora Viestura Kairiša kina ir taiseita ar mīlesteibu pret Latgolu i ir īmyužynuojuse tuos kulturu i ļauds. Kai sacejs režisors: “Kina ir latgalīšu volūdā – skaistuokajā pasauļa volūdā.” “Piļsāta pi upis” ir 2020. gada skateituokuo kina Latvejis kinuteatrūs, tū nūsavēruši ap 70 000 skateituoju.
Balvai itūreiz tyka sajimti vaira 120 dasacejumi kategorijās “Valoda. Literatūra. Publicistika“, “Audio. Video“ i “Aktivitātes. Notikumi. Personības“, kūpejais bolvys pretendentu skaits sasnīdze 112 dažaidys nūtikšonys, personeibys, dorbus, projektus i cytys aktivitatis. Kai pretendentu viertiešonys kritereji ari itūreiz beja izvirzeiti gon pretendenta snēguma kvalitate, aktivitate vysa goda laikā, regionā, vaļstī voi plotuokā mārūgā raiseituo rezonanse, latgaliskums i/voi Latgolys kulturys vierteibu nesšona, pretendenta ilgtspieja – ītekme iz latgaliskuos kulturys procesim iz prīšku.
Bolvys “Boņuks 2020” žurejis komisejā viertejumus par pretendentim itūgod snīdze rekordels žurejis komisejis lūcekļu skaits – 56 latgaliskuos kulturys puorzynuotuoji, īprīškejūs godu bolvu sajiemieji, medeju puorstuovi, bolvys reikuotuoji puorstuovi, latgaliskuos kulturys sabīdryskī aktivisti i attīceigūs sferu pīaicynuotī eksperti.
Ceremoneju veja vareiba pīdzeivuot Latvejis Televizejis tīšraidē nu Latgolys viestnīceibys GORS, kai ari lsm.lv i replay.lv.
Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks” pyrmū reizi padūta 2009. godā, bet nu 2013. goda bolvu reikoj Latgolys viestnīceibys GORS komanda. Bolvys nūtikšonu atbolsta Kulturys ministreja, Vaļsts kulturkapitala fonds, Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programa ar AS “Latvijas valsts meži” i Latgolys Regiona atteisteibys agenturys atbolstu, kai ari Rēzeknis piļsātys dūme, Aglyunys nūvoda, Baļtinovys nūvoda, Bolvu nūvoda, Dagdys nūvoda, Kruoslovys nūvoda, Leivuona nūvoda, Ludzys nūvoda, Rēzeknis nūvoda, Viļānu nūvoda i Vileks nūvoda pošvaļdeibys, bīdreiba “Partitūra”, Latvejis Televizeja, SIA “Kompānija NA”, latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv, Latgolys Kulturviesturis muzejs, kinu studeja “Balti”, SIA “Latgales ziedi”, kopejnieca ZĪDS, Latvejis Radejis Latgolys studeja, Veseleibys inspekceja i Slimeibu profilaksis kontrolis centra Rēzeknis nūdaļa.


text:
Trejmiereigs
Trejmiereigs (anglīšu: three-dimensional; krīvu: TpëxMepHый; latvīšu: trīsdimensionāls, trīsdimensiju):
- taids, kurs tur treis mārus – plotumu, garumu i dziļumu (pīv., trejmiereigs pluots, trejmiereigs objekts);
- taids, kurs saceļ realiska pluota īspaidu (pīv., trejmiereiga filma, trejmiereiga datorgrafika, trejmiereigs skons, trejmiereigs zeimiejums, trejmiereiga licine);
- taids, ar kuru var dabuot realiska pluota īspaida (pīv., trejmiereigs skeners, trejmiereiga modeliešona);
- taids, kurs apjam lītys ar augšuok puorsauktajom soveibom (pīv., trejmiereigs albums, trejmiereigs dizains).


text:
Vitingtona kakis.
1. 1651. Skolnieks Vasiļevskis Rībenus. N. Rancāna kr.Beja vīns veirs Brencis, kam nabeja nikur rūmis. Jis palyka pi vīna boguota kunga. Brencis cyta dorba dareit na- muocēja, tik vīn jyudeni nest un molku cierst. Pi jo nikaida monta nabeja, tik vīns kaķis, kuru jis stypri mīļuoja. Reizi kungs izbūvēja kugi, un juo vysa saime vēlēja kungam laimi un duovuoja, kas kam beja, bet Brencis duovuoja sovu kaki. Un tys kungs, aizbrauce uz svešu zemi pŗecis pierkt. Vīnā svešā zemē kungam aizguoja prīkšā jauna policija ar puotogom citu īrūču &127;v vītā. Viņš vaicuoja vīnam prīkšnīkam: "Dēl kuo pi jyus taida policija?"
Prīkšnīks atbildēja: ,,Mums ir pulka peļu un navar nikai cytaiži gluobtīs, kai tik vīn ar peickom, tod viņas nakuop uz golda." Kungs soka: "Maņ ir taids zvērs, kurs var ituos peles uzvarāt."
Tod svešī kungi lyudzja atnest zvēri. Kungs atnese tū kaki un izlaide jū vaļā. Kakis par pustundas laiku pīkēre smagi daudz peļu. Tod visi kungi lyudzja jū, kab viņš puordūtu šitū zvēri, viņi moksuotu, cik viņš gribātu. Bet kungs atbildēja, ka šitys kakis naasūt juo, bet Brenča. Cik viņi dūšūt, ar tū byušūt mīrā. Tod svešī kungi viņam par kaki atnezja četri maisi zalta. Tod kungs sapierka cytu preci un brauce uz muojom. Muojuos jis duovuoja kotram duovonas. Tod kungs teicja arī Brenčam, lai pajem moksu par sovu kaki. Brencis breinovuos, ka par kaki moksoj naudu. Jis nūnese vysus četrus maisus un aizguoja.
Tod par nazcik godim Brencis atbrauce da tuo kunga mjaitom svuotūs ar četrim zyrgim duorgā ekipažā. Tod tuos kunga mjaitas cīši breinovuos, ka nu taida muļka var iznuokt taids kungs. Dreiž beja kuozas un Brencis dzeivuoja ar jaunū sīvu laimīgi.