text:
Latgolys tāla personifikacejis – Muora, muote, jaunuokuo muosa, bosuo buorine
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Kū jius īsadūmojat pi vuorda “Latgola”? Daudzi atbiļdēs, ka – Latgolys Muoru. Tyukstūšom reižu Latgolys vizualizacejai tiražāts pīmineklis “Vienoti Latvijai”, tautā saukts par Latgolys Muoru. A pats Muorys jiedzīņs ītver daudzsluoņainu simboliku. Vēļ Latgola īduomuota saimis sīvīšu lūmuos – bīžuok kai muote voi muosa, tok ari buorine.
Latgola – Muorys zeme
Muorys tāls Latgolā ir sinkretisks – poguoniskuo muotis dīveiba, kurys puorzynuošonā materialais pasauļs, leidzdaleiba sīvītis svareigūs momentūs (eipaši dzemdeibuos) i kasdīnys dorbūs (parosti klāvā), saplyuduse ar kristeigū Dīvamuoti Mariju. Arhaiskuokā indoeiropīšu kontekstā vuordsakni *mar- attīcynoj iz ambivalentu dīveibu – dzeiveibys devieju i reizē jāmuoju, jei var īsamīsuot htoniskuos (zemis) radeibuos, kai zaļkts (zeļčs), malna vabale, rupucs.
Tautysdzīsmēs varim redzēt vysaidu Muoru, i kai navālamu htonisku radeibu: “Lieļu Muora eļnē brauce/ Ar tim dzeļža ratinim./ Valnam devu driču sīku,/ Lai jis Muoru nūduovej./ Valns apēde driču sīku,/ Reitā Muoru nūduovēs.” I kai spūkainu paruodeibu: “Meitys, spūļu natinit,/ Catūrtdīnys vokorā:/ Catūrtdīnys vokorā/ Svāta Muora ruodejuos.” I kai lobvieleigu muotis dīveibu, leidzeigu Jaunovai Marijai: “Svāta Muora vuškys cierpa/ Muna klāva dybynā;/ Es padevu dīvpaleigu,/ Maņ apsedze vylnuoneiti.” A poša popularuokuo tautysdzīsme, kurā pīmynāta Muora, ir „Pi Dīveņa gari goldi”, kura myusu dīnuos nūsaklausoma vysaidūs skaniejumūs.
Bronzā koltū Latgolys Muoru – Latgolys Atbreivuošonys pīminekli “Vienoti Latvijai” – svineigi atkluoja 1939. g. 8. augustā Rēzeknē, dīmžāļ padūmu varys guoztū pīminekli daguoja atjaunuot i atkluot vēļreiz 1943. gods augustā i trešū reizi – 1992. gods augustā. Lai ari pīmineklis sastuov nu treju figuru, važu ruoviejs i lyugšonā īgrymušuo tautu meita ar ūzula lopu viertini “nateik pamaneiti”, a izcalta teik centraluo sīvītis figura ar kristeņu lobajā rūkā.
Par pīminekli plašuok stuosta dokumentaluo filma “Latgales Māras ceļš” (režisori V. Ivdris, M. Justs; 2009), I. Vilčukys sastuodeitais izdavums “Piemineklis un laiks” (2017, 2019). Latgolys dzejnīki Latgolys Muorai veļtejuši daudzys dzejis ailis.
Sovutīs Ontona Rupaiņa trilogeja “Māra mostas” (1951, 1952, 1966; 2016) napastorpynuoti, na car pīminekļa tālu izsoka Latgolys kai Muorys zemis identitati. A patīseibā Latgolys apzeimiejums “Muorys zeme” primari ir latiniskuo “Terra Mariana” tulkuojums.
Terra Mariana
Latiniski Terra Mariana ir Muorys zeme – teritoreja eipašā Jaunovys Marijis paronažā, tys ir ari bejs oficials vydslaiku Livonejis (13. g. s. suokys–1561) nūsaukums. Viesturiski Livonejā (13. g. s.–1561) īguoja krysta karūs īgiutuos i apvīnuotuos lībīšu, latgaļu, zemgaļu, kuršu, sieļu i igauņu zemis – 5 bazneicys vaļsts aizjēme Latgolu, Vydzemi, Kūrzemi, Livonejis ordeņvaļsts aizjēme Igaunejis teritoreju. 1219. godā Vatikanā pāvests Honorijs III nūvēlēja Livonejis jaunkristeitūs svātuo Pītera patronažai i Latgolai varēja sauktīs Terra Petrina. A veiskups Aļberts ir īsastuojs par Marijas zemi, partū ka jau 1015. godā pāvests beja veļtejs Jaunovai Marijai padūtuos lībīšu zemis i Reigys veiskupejis katedrali, a Aļberta nūdybynuotuo Zūbynbruoļu ordena karūga vīnā pusē beja attāluota Marija ar bārnu, gols golā vītejim poguonim jau ir Muorys kults, kū varātu atteisteit par Jaunovys Marijis kultu, a svātais Pīters piļneigi svešs.
1561. godā Livonejis kara rezultatā agruokuo Terra Mariana beidze pastuovēt, Latgola tyka pūļu rūkuos. 1656. godā Pūlejis karaļs i Leitovys lelkņazs Jans II Kazimirs Vāsa pasludynuoja aktu par Pūlejis–Leitovys (itymā skaitā ari Latgolys) nūdūšonu Jaunovys Marijis aizbiļdnīceibā.
Latgolys skoti i informaceja par senejom Livonejis pilim, bazneicom īkļauta unikalā albumā “Terra Mariana” (1888), kas globojās Rūmā, Vatikana Apustuliskajā bibliotekā, tei pāvestam Leo XIII atsyuteita kai duovona nu Baltejis katuoļu prīstereibys 50 godu jubilejā, teksta autors beja Latgolys viesturnīks, publicists G. Manteifeļs. Izdavums ir lelformata (61×45 cm) 70 pergamentu foliants, vuoks taiseits nu pluonys kozysuodys i dekorāts ar pavesta gierbūni i burtim zaltā i sudobrā. Albums īlykts ar sudobra kolumim puškuotā kūka futralī. Albums 1903. godā Reigā tyka izdūts vēļreiz, mozuokūs izmārūs, ar tekstu vuocu volūdā i malnboltim attālim. 2011. godā izdavums pīdzeivuoja faksimilizdavumu.
“Ai, māte Latgale”
Nazkod E. Rozenštrauha dzīsmi “Ai, māte Latgale” ar I. Kalnāris vuordim dzīduoja A. Kukule, jei ir kai veļtejums Latgolys veiramuotei nu vadaklys vydzemneicys. Prestiži Latgolys puišam dabuot par sīvu puornūvadneicu, vysim rodim nu tuo kas dateik. Atguodojit, cik izmiseigi O. Rupaiņa komedejā “Dzymtā zemē” Apale grib tikt pi vadaklys reidzineicys. Stereotipiski, sīvysmuote ar puornūvoda znūtu gon ir vaira nūsaklapatiejuse par tū, kai ītruopēt znūtam i juo smolkajim rodim.
Ar taidu pat nūsaukumu “Ai, māte Latgale” 2001. godā izguojs popularzynuotniskūs apceriejumu i literarūs tekstu kruojums, kas simboliski byutu uztverams par duovonu Latgolai.
Latgolys kai muotis tāls vairuok saistuos ar pazudušuo dāla motivu. Beibelis pazudušais dāls tāva sātu atstuoja aiz sovvalis, a latgalīšim tys saīt daudz tragiskuok – dzimtine juoatstuoj deļ tryukuma. Muote Latgola skumst deļ pasaulī aizkleidušūs bārnu, jī skumst deļ pazaudātuos dzimtinis. Pyrmajā latgalīšu dzejis antologejā “Kùkle” (1914) tys ir pamatmotivs, pat dzejūļu nūsaukumi daudz pasoka, pīmāram, S. Ceiruļnīka “Wasala palic tu, Dzimtene”, J. Pabērža “Dzìsme swešumâ”, Benis Barkanis dzejūli “Latwit, wai nawa tew žàl” par dzīsmi pataisejjuši “Baltie lāči” – izaruoda, piec vaira kai 100 godu tei otkon ir aktuala tema. “Woi aizmèrsi, bròlit, ka dzimtenes saulei,/ Ka eistynai mòtei wysmeiloks ir wòrds,” roksta Latgalis (F. Kemps) dzejūlī “Aizmèrsta Dzimtene”.
Jaunuokuo muosa
20. godu symta 30. godūs, eipaši K. Ulmaņa autoritarisma laikā, presē i publiskuos runuos ar patosu teik pastreipuots Latgolys kai Latvejis jaunuokuos meitys tāls, i tū, kab pamatuot Latgolys latvyskuošonu – pīleidzynuošonu vacuokajom muosom Kūrzemei i Vydzemei, proponej ari Latgolys cylvāki. Tai Leitovā dzymušais, a Latgolys literatu saimei pīdereigais Augusts Smagars roksta: “Latgale, kā jaunākā Latvijas meita, ir ilgus gadu simtus dzīvojusi kā bārenite, šķirta no savas mīļās mātes Latvijas, tamdēļ ar sevišķu uzmanību pieiesim pie tās latviskošanas. (..) Un lai Latgale varētu pa šo jaunā laikmeta radīto ceļu iet stingriem soļiem, nepieciešams tai ceļa rādītājs un vadītājs. Un šis ceļa vadītājs ir jaunā laikmeta ideju propaganda Latgalē.” (“Latvijas Kareivis”, 1934, nr. 273)
Jaunuo propaganda puormej puosoku gudreibu, ka taišni trešī tāva dāli i buorineitis iniciacejis (puorbaudejumu) puosokys izpylda naīdūmojamus aizdavumus partū, ka jī muok sasadorbuot ar vajadzeigajim paleigim, jim pruotā īīt taidi nastandarta rysynuojumi, da kurūs “pareizi” dūmojušajam nikod naatminēt, gols golā jī ir poši, jī nivīnu naatdarynoj, a taišni “pareizī” saiminīku dāli i meitys ir tī, kas čāmojās piec cytu. Latgolai praseit palikt par uoreji leidzeigu vacuokajom muosom ir tys pats, kas puosoku varūnim palikt par jūs pretstotim.
Taidam puosoku interpretacejis pīmāram žurnalā “Zīdūnis” (1934, nr. 7–8.) puorpublicātuo J. Lapiņa “Trešās māsas mācības” fragmenti (izcālumi – S. Ū.): “Īvītojam laikrokstā “Rīts” Nr. 41 nūdrukotu rokstu par Latgolu, lai mes mocātūs vērtēt pi sevis pozitivōs puses, tos vēļ lobōk styprynojūt – myusu tautas un vaļsts spūžokai nokūtnei.
Mēs visi zinām pasaku par trijiem dēliem, no kuriem bijuši divi gudri praktiķi, bet trešais – muļķīgs filozofs un dzejnieks. Bet mums ir arī moderna pasaka par trim māsām, no kurām divas, Vidzeme un Kurzeme, bijušas lepnas un gudras un maz sagājušās ar jaunāko māsu — Latgali, jo tā bijusi drusku savādniece, it kā muļķīte, it kā snaudule, viņa ar saviem bērniem mīlējusi baznīcas priekšā cilāt savu rožukroni.
Divām māsām, Vidzemei un Kurzemei, ir tāla slava, viņas sasniegušas daudz izglītībā un turībā, viņas pārvērtušas Rīgu par lielu, bagātu galvas pilsētu, kur latviešiem pieder mājas, vērtīgākas kā pilis. (..) Trešai māsai Latgalei nav bijis maizes ko ēst, viņa gājusi svešās gaitās grāvjus rakt, dzelzceļus taisīt. Latgales dēli un meitas kalpo par vienkāršiem algādžiem. Tomēr, kad labi apskatāmies, tad redzam, ka arī trešā māsa ir tā izaugusi un pārvērtusies, ka pie viņas ir jāiet mācīties dzīves mākslu. Pie nabadzīgās, slikti ģērbtās māsas, kas nākusi uz Vidzemi, Zemgali, Kurzemi stingrā dzīves skolā. (..)
Latgale ir mūsu nākotnes zeme, jo viņai ir bērni un kam bērni, tie valdīs pār zemi. Latgale dod darbā milzīgas ļaužu masas. Baltijas daļā – laukstrādnieki ir tikpat kā izmiruši. Zinu pagastu, kur viens vienīgs laukstrādnieks. Latgaļi Baltijā mācās jaunās zemes apstrādāšanas metodes, mācās valodu un uzņēmību. Mums no latgaļiem jāmācās reliģijas cienīšana, pietāte, godbijība, apziņa, ka nākotne ir bērnos. Tā ir jaunās māsas mācība vecajām.”
Ari padūmu laika teksti atguodynoj Latgolys kai jaunuokuos muosys tālu, viņ pastreipojūt, ka niu cyti i Latgolai lobuoki laiki: “Šur un tur ceļmalā pavīd apsūnojis, pussagāzies krusts, pakalnos pret debesīm slien smailes vientuļas baznīcas. Taču tā vairs nav senā Latgale, jaunākā māsa, sērdienīte, kam dzīvē vienmēr kritusi sūrākā daļa. Uz visiem laikiem Latgale nometusi drūmo krusta ēnu un iznākusi saulē.” (Liesma, 1958, nr. 7)
O. Kūkojs republikys presē par Latgolys kulturys nūtikšonom vysod rakstejs ar dzierksti i lapnumu, tok ari jis rokstā “Jaunākā māsa pārcilā savu pūru” radūši apspēlej itū tālu: “Parasti gan ir tā: pirms ved savu pūru tautas, meitas to pārcilā mājās. Tacu Latvijas PSR Mākslinieku savienības visjaunākā – Latgales – radošā organizācija bija tik droša par sava paveiktā košumu, ka nolēma vispirms ar to palielīties tautās un tikai tad nodot pēdējā gada devumu mājniekiem vērtēšanai.” (“Padomju Jaunatne”, 1984, nr. 209)
Nu bosuos buorinis par sorkonū teroristi
Sasajust par buorineiti Latgolai līk sarežgeituo Latgolys teritorialuos identitatis veiduošonuos pādejūs godu symtūs, kod svešys varys – Livonejis, Leitovys lelkņazistis, Pūlejis–Leitovys vaļsts, Krīvejis imperejis – teritoreju bez logiskim argumentim vysaiž puordola i īkļaun vysaiduos administrativuos vīneibuos.
Buorineitis tāls, kas tyvu izmysuma galejam rūbežam, atrūnams 20.–30. godu Latgolys pagrīdis komunistu tekstūs, kur Latgola – boskuoje, meitine zylace palīk par puornūvoda saiminīka pīsmītu kolpyuni ar bierneņu iz rūkys. P. Klaidūņa-Voitkāna (1902–1945) kruojumā “Sadega sirds” (1972): “Latgale – baskāje, soma pār plecu,/ gājēja peļņā uz staciju steidz;/ žēli raud ermoņka, lāpsta pie sāna,/ degvīna pudele pusdzerta līdz.” Izmysums ir tik lels, ka jei dūdās iz padūmu Krīveju, lai atsagrīztukai sorkonuo teroriste: “Latgale naktī ar viltuotu pasi,/ nemieru sirdī un naganu rokā/ atnāk pār robežu, beigusi kursus,/ dumpo, valsts pamatos slepeni rokas.”
Medeju atbolsta fonda īguļdejums nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu. Par roksta saturu atbiļd portals lakuga.lv.


c: text/html

text:
- Detaļas
-
2012. goda 5.–6. aprelī Rēzeknis Centraluos bibliotekys (RCB) direktore Marija Sproģe i juos vītneica Marija Šeršņova pīsadaleja Pleskavys Universalajā zynuotniskajā bibliotekā (PUZB) nūtykušajā 3. konferencī „Pīrūbežys kultura”* („KyлbTypa ПpиrpaHичbя”).
- Detaļas
-
2012. goda 6. februarī Rēzeknis piļsātys i Rēzeknis i Viļānu nūvoda laikroksta „Rēzeknes Vēstis” īlykumam „Mōras Zeme” palyka opoli 15. 14. februarī plkst. 14:00 Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā nūtiks laikroksta skaiteituoju i raksteituoju tikšonuos. Laipni gaideisim vysus interesentus!
- Detaļas
-
Šūnedeļ Latgolys Kulturys centra izdevnīceibā klajā nuoce literaturys almanaha „Olūts” 16. laidīņs i „Tāvu zemes kalendars” 2012. godam. 16. novembrī plkst. 14:00 Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā nūtiks obu izdavumu attaiseišonys svātki. Pasoukumā pīsadaleis izdeviejs i autori, par muzykalū nūformiejumu guoduos folklorys kūpa „Rūta”. Laipni aicynuoti vysi interesenti!
Lasīt tālāk: Attaiseisim jaunū „Olūtu” i „Tāvu zemes kalendaru” 2012. godam
- Detaļas
-
2012. goda 26. janvarī plkst. 14:00 Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā nūtiks latgalīšu gruomotizdevieja i rakstnīka Vladislava Luoča symtgadei veļteits pasuokums, kuru reikoj Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba i Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba.
Lasīt tālāk: Aicynojam pīsadaleit gruomotizdevieja symtgadis pasuokumā!
2 lapa no 2

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Daugovpilī organizej Latgolys folklorys školu
Kab nūdrūšynuotu Latgolys kulturvidis daudzveideibys saglobuošonu i atteisteibu, Daugovpiļs Latvīšu kulturys centrs i folklorys kūpa “Svātra” nu 17. septembra organizēs Latgolys folklorys školu.
Itei jau byus ūtruo reize, kod, pasasokūt VKKF Latgolys programys atbolstam, Latgolys folklorys kusteibys dalinīkim i folklorys atteisteibā īinteresātim ļaudim byus vareiba apmeklēt meistarklasis tradicionalūs muzykys instrumentu spēlē, tradicionalajā dzīduošonā i latvīšu tradicionalajā dejā. Meistarklasis nūtiks Daugovpiļs Latvīšu kulturys centrā, Reigys īlā 22a, Daugovpilī.
Nūdarbeibu nūtikšonys laiki var tikt maineiti atkareibā nu aktualitašu i dalinīku vajadzeibu instrumentu spēlis vuiceišonuos procesā.
Iz instrumentu spēlis nūdarbeibom juoīsarūn ar sovim instrumentim. Bez sova instrumenta var pīsadaleit vāruotuoja lūmā voi ari var vīnuotīs ar kaidu kolegi draudzeigai pasadaleit ar instrumentu.
Dalinīku vītu skaits īrūbežuots.
Dasasaceit var iz vysu nūdarbeibu programu voi ari iz atseviškom nūdarbeibom: tradicionaluo dzīduošona; tradicionaluo deja; mandolinys, cymbalys, pūdzeņceitara spēle; kūklis spēle; garmanis spēle.
Dasasaceišona i vaira informacejis, zvonūt 29118992 da 8. septembra 17.00.
Karteņa: nu LaKuGys arhiva (autore: Kristīne Pokratniece). Karteņai ir tik ilustrativs raksturs.


text:
“Cytaidi latviskais” gostūs pi Andra Ušpeļa
LTV1 pi skateituoju atsagrīž pozitivūs stuostu cyklys “Cytaidi latviskais”, jaunū sezonu suocūt ar stuostu par Latgolys pūdnīku dinasteju – Ušpelim.
Andris Ušpelis dzeivoj pavysam natuoli nu Rēzeknis, vītā, kurai ir naparosts i intrigejūšs nūsaukums – Pocelujevka. Itam nūsaukumam ir ari sova vīta Andra i juo sīvys, Eiropā zynomuos klavesinistis Īvys Salietis mīlys stuostā. Andris turpynoj tāva i dzeda aizsuoktū – vyrpoj vuoraunīkus i vāzis, žbanus i bļūdys, taisa škeivus i svečturus.
Itymā raidejumā teik taiseits ari sviļpaunīks, kurū parosti taisa vysi, kurī pyrmū reizi tur rūkuos muolu. Ir stuosti par malnū i glazātū keramiku, apdadzynuošonys tehnologejom, teik apsavārti vacmeistaru dorbi nu Andra kolekcejis.
Kab lobuok izprostu Ušpeļu dzymtys dažaidūs paaudžu keramiku rūkrokstus, raidejuma veiduotuoji pietej Rakstnīceibys i muzykys muzeja keramikys kruojumu, kas apsaverams Raiņa muzejā Juosmuižā.
Andra i Īvys svineibu dīnā, sastajā kuozu jubilejā, jī kūpā ar draugim i folklorys kūpu “Dziga” muzicej, pasadola atmiņuos, bauda Latgolys i eksotiskūs zemu kulinarū montuojumu.


text:
Vikipedeja:Kai registrētīs
Registrētīs Vikipedejā var vīglai:
- Ekrana viersā atrūnit "Log in / create account".
- Atsadarejušuos puslopys ("Log in/Create account") lūgā "Log in" mīdzit iz nūruodis "Create an account".
- Nu jauna atsadarejušajā puslopā lūgā "Create account" dorit itaidys darbeibys:
- īrokstit pyrmajā aileņā anglīšu vuordu, kuru radzat atvaigā (ite apsardzeiba nu škārsteikla vandalizma);
- izalosit sev lītuotuojvuordu i īrokstit jū sūpluok "Username"; pa itam vuordam jiusus iz prīšku vysod pazeis Vikipedejā;
- izalosit paroli i īvodojit jū 2 reizis;
- īrokstit sovu e-postu;
- mīdzit "Create account".
Īguodojit sovu jaunū lītuotuojvuordu i paroli, ar jim vysod varēsit īīt Vikipdejā.


text:
Gedimina ordiņs
Leluo Lītovys Kunigaikšta Gedimina ordiņs aba Gedimina ordiņs (lītaunīku: Didžiojo Lietuvos Kunigaikščio Gedimino ordinas, Gedimino ordinas) irā vīns nu pošu zeimeigūs Lītovys vaļstiskūs apduovaņu.
Ar ordini apduovanej Lītovys ļauds voi uorzemis pilīšus, kuri tur peļnejumus Lītovys lobam i davuši lelu īlicīni vaļstiskajā voi ļaudyskajā darbeibā.
Ordiņs īstateits 1928 godā, 1930 jis beja cik nacik reformāts. Pyrmuos ordiņa zeimis radeja muokslinīks Andrius Lopuchins. Gedimina ordiņs nu jauna suoce daškiert piec Lītovys napavaļdeibys atjaunynuošonys, i pyrmuos pīcys personys beja apduovanātys 1993 gods februara 16 d.: ailinīki Justins Marcinkevičs i Bernards Brazdzioņs, bazneicnīks Ričards Mikutavičs, muokslinīks Vītauts Kazimers Jonīns, muokslinīks Juoņs Kubiļus. Vysā nu 1993 gods ar Lītovys Kunigaikšta Gedimina ordini pagūdynuoti vaira kai 1030 Lītovys i uorvaļsteibu pilīšu. Iz vyds apduovanātūs irā Vydtautyskuo olimpiskuo komiteta prezidents H. Samarančs, izslyvšais filantrops Dž. Sorošs, pasaulī zynomais muziks M. Rostropovičs. Nu latgaļu Gedimina ordiņa dabuojuse Janina Kūrseite.
Ordiņs tur 5 cylys. Ordiņa svieteibys irā februara 16 d. — Lītovys vaļsteibys atjaunynuošonys dīna.


text:
Latgalīšu sasnīgumi sīvīšu vokalūs ansambļu konkursā
12. majā Enguris nūvoda Smārdis pogostā nūtyka pyrmuo Latvejis sīvīšu vokalūs ansambļu konkursa finals, kurymā pyrmū vītu īgive vokalais ansamblis „Knifs” nu Bieržgaļs.
Vokalūs ansambļu konkursa finalā sasatyka skaneiguokī sīvīšu vokalī ansambli nu vysys Latvejis. Konkursu organizej „Latvejis Vokalūs ansambļu asociaceja”, kuruos mierkis ir atbaļsteit Latvejis vokalūs ansambļu darbeibu, eistynojūt strategisku pasuocīņu kūpumu vokalūs ansambļu nūzaris tuoļuokai atteisteiba. Konkursā kūpā pīsadaleja vaira kai 100 sīvīšu vokalūs ansambļu. Kai atzyna konkursa žureja: tei ir lela bauda klauseitīs tik augstys raudzis vokalūs ansambļus, kas vysod puorsteidz ar originalom idejom i jaunradis dzīsmem. Vysu augstuokū punktu skaitu i pyrmū vītu konkursā žureja daškeira Bieržgaļs vokalajam ansamblim „Knifs” (muokslenīcyskuo vadeituoja Guntra Kuzmina), kurīs plyuca laurus na viņ sovā grupā, nu ari vysā konkursā. Meitinis konkursā dzīduoja Guntrys Kuzminys originalkompozicejis latgalīšu volūdā, partū ka ir sovys volūdys patriotis i ar lapnumu nas sova nūvoda vuordu Latvejā. Ansamblis ir apjiemeibys pylns vosorā aktivi muzicēt i prīceit klauseituojus, jo klauseituoji meitinem ir vysu duorguokuo duovona!
Karteņuos – vokalais ansamblis „Knifs”, foto nu grupys arhiva


text:
Latgolys symtgadis kongresam tik tod ir jāga, ka
latgalīšu volūda pasaruoda školuos i jaunīši tū suoc pīzeit par sovu.
Nui,
kongresa nūrise ir vārsta iz nuokūtni, dūmojūt par tū, cik paaudzis vēļ lamtys
latgalīšu volūdai. I frazei – lītojit tik sātā i vyss nūtiks, tehnologeju godu
symtā nav eisti pamata, partū ka mes zinim, cik dreizai aizīt volūdys, ka tuos
nav jaunajuos tehnologejuos i školā. I, prūtama līta, tū pījimt piec tik gara
laika puotraukuma nav vīglai. Ārtuok i vīgluok par tū nadūmuot, bet bez saknem
tok nadzeivoj.
Partū
vairuoki pasuocīni ir dūmuoti taišni jaunajim. Vysmozuokajim gruomota “Gostūs
pi Boņuka”, kū 2. majā prezentēs Rēzeknē i jau pyrma tuo vess pa 41
Latgolys školu, leluokim bārnim jau pusgodu pīejamuo datorspēle “Īsapazeisim”,
bet vydsškolānim i studentim – Latgalīšu volūdys nakts. Nuocit poši i jemit
vacuokus leidza!
Eipaša
prīca, ka storp kongresa delegatim byus ari školāni, jūs nav daudz, bet tys
līcynoj, ka ir ari tehnologeju godu symtā taidi, kas napuorstuoj vaicuot. I na
tikai “guglei”, bet sev, školuotuojim, viesturei.
Gona
daudz atsasauce ari školu direktori, tok vysod gribīs vaira. Ir cereiba, ka ari
jī pastuosteis par nūtikšonom Rēzeknē i suoks īvīst kongresa idejis sovuos
školuos.
Jaunū izdavumu I.Šuplinska, L.Rundāne,
A.Andrejeva “Gostūs pi Boņuka” piec kongresa var vaicuot Rēzeknis Tehnologeju
akademejā školom tys tiks duovynuots.


text:
Upītis Tautys nomā nūteikūšuo meilys aiļu i dzīsmu festivala „Upītes Uobeļduorzs” pyrmsuokumi vaicojami 2002. godā i tys ir vacuokais da ituo pastuovūšais latgalīšu festivals. Nūtikšonys idejis autors ir Ontons Slišāns, kurs īsadūmuoja sataiseit sovpateigu dzejis dīnom veļteitu festivalu, kab popularizātu i saglobbuotu latgalīšu volūdu. Festivalā pīsadola latgaliski rokstūšī autori, dažaidu stylu grupys i muziki, kurī dzīd dzīsmis latgaliski. 2011. godā pyrmū reizi festivals nūtyka bez tuo aizsuocieja Ontona Slišāna, bet muziki tyka aicynuoti radeit jaunys dzīsmis ar Ontona vuordim.
NOMINANTI:
Dueta Inga i Normunds, grupys Patrioti.LG kūpejuo koncertture pa kulturys nomim
Gola punkts – pītura “Andreji” Rēzeknis Augstškola
Cylvāka bārna kinys jubilejs Preiļu KC
Latgolys pūdnīku dīnys 2011


text:
Kapļi. Albums AŠŅA DASYS
Albumā “Ašņa Dasys” īkļautys 10 dzīsmis. Kai soka poši apvīneibys dalinīki – vysys dzīsmis ir par mīlesteibu, koč i lirikā pasaruoda taidys temys kai religeja, regionaluo ekonomika, emigraceja, nacionalais romantisms i cytys. “Kapļi” par sevi soka, ka jī ir poetiskuo roka apvīneiba, kura nasabeist lītys saukt eistajā vuordā. Taišni saukt, na dzīduot, partū ka solists prīšknasumūs tai ari vaira runoj, na dzīd.
Albuma nūsaukumu “Ašņa Dasys” apvīneiba skaidroj leidzeibuos – ašņa dasa ir taids iedīņs, kuru kotru dīnu naād, nu pasnādz viņ svātku reizēs. Taipat klauseituoji teik breidynuoti, ka dasuos var gadeitīs ari pa kaidam žyrnuokam ašņa gabaleņam. Eipašū iedīni – ašņa dasu – byus vareiba paraudzeit ari albuma prezentacejis koncertā 21. augustā 21.00 Latgolys viestnīceibys GORS jumta terasē. Koncerta gosti byus legendarī Latvejis pankroka veterani, grupa “Inokentijs Mārpls”. Prezentacejis laikā byus vareiba par eipašu cenu īsaguoduot “Kapļu” albumu CD formatā.
“Kapļi” ir lepni, ka var pīruodeit – pat taidā Dīva aizmierstā Latgolys styurī kai Buozovā var tapt kvalitativa muzyka i īroksti.
Poetiskuo roka apvīneibys “Kapļi” sastuovs: Oskars Orlovs (Kapļu Kaplis), Arņs Slobožanins (Kaplis–divrūcs), Rasma Kulamova (klavīris), Andris Jurjāns (Jurjāns Bum-Bum), Jurs Linužs (zamuos frekvencis), Aija Čoiča i Juoņs Noviks (pīpyušamī instrumenti), Elgars Ludbuoržs (steigu instrumenti).
Īrokstūs kai gosti pīsadalejuši: Julien Dicharry (gitara, bolss), Eriks Zeps (akordeons), Madara Broliša (vejūle), David Whitlock (gitara).
Albums īraksteits skaņu īrokstu studejā “Buozova”. Īrokstu producents Arņs Slobožanins, miksēja Armands Treilihs, māsteringu veice Nicolas Daves (Franceja). Albuma dizainu veiduoja Aivars Bulis. Zeimiejumi – Oskars Orlovs, Aurēlija Rancāne.


text:
Azars Kimzī
Kimzī (vuocīšu: Chiemsee) iraid azars Vuocejis dīnavydreitūs, Bavārejis nūvodā 20 kilometrus nu Austrejis rūbežys i 70 kilometrus nu nūvoda golvmīsta Minhenis. Iz vīnys nu azara solom acarūn Herenkimzī piļs, kura tyka calta Bavārejis karaļa Ļudviga II laikā i tei iraid populars turisma objekts.[1]
Rašonuos viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Kai daudzi nūvoda azari, Kimzī roduos Ladslaiku laikā, aptuveni pyrms 10 000 godim, kod tī kusa miļzeigi laduoji. Interesanti, ka suokūtnieji azara plateiba beja treis reizys ļeluoka, bet godsymtu laikā tei samozynovuos dieļ tou, ka azarā ītakūšuos upus pīnas smiļts i akmeņus, kuri po druskai turpinoj samazynuot azara plateibu. Piec prognozem, Kimzī azars varātu piļneibā izzust piec 7—8 tyukstužim godu.[2]
Azara solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Iz azara iraid treis golvonuos solys — Hereninzeļe, Frauenkimzī i Krautinzeļe. Iz azara ļeluokuos solys Hereninzeļis acarūn Herenkimzī piļs, kura iraid populars turisma objekts. Karaļs Ļudvigs II beja ļels Praņcejis karaļa Ļudviga XIV cīneituojs i piļs beja dūmuota, kai Versaļis piļs mozuokuo bavārīšu verseja.[3] Dieļ karaļa nuovis 1886 godā i ļelojom izmoksom, piļs ceļtnīceiba natyka pabeigta ļeidz golam.


text:
Angelika Juško-Štekele: najauc Dīva duovonys ar captom ūlom
Intervejis autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
7. junī 17.00 stuņdēs Lūznovys muižā catūrtū reizi Bazneicu nakts pasuokumi suoksīs ar diskuseju – itūreiz par duovonom. Jū vadeis Rēzeknis Tehnologeju akademejis asociātuo profesore Dr. philol. Angelika Juško-Štekele, jei sovūs pietejumūs pīsagrīzuse latgalīšu folklorai, caur jū tradicejom i kulturys fenomenim. Saruna par gaidomuos diskusejis dziļajim vaicuojumim i Bazneicys krystcelim.
Kaida ir dašamejūs Bazneicu nakts diskuseju pīredze i atzinis?
Ite diskutātī vaicuojumi skar vysus, bet mes kasdīnā tik dzili napadūmojam. Partū ari taidi pasuokumi vajadzeigi. Te grybu izceļt Lūznovys muižu ar juos radūšajim ļaudim, ka jī tū izdūmuoja. Diskuseja vierteiga ar tū, ka pīsadola goreidznīki, mes runojam par kristīšu vierteibom saleidzynuojumā ar tautys pyrmskristīteibys tradicejom. Pyrmajā godā, 2016., mums beja vyspuoreiga saruna par tū, kai folklorys vierteibys sasasauc ar kristeigajom. Tamā reizē pīsadaleja Juris Zarāns i Vitālijs Filipenoks, tei saruna “aizguoja” tik interesanta, ka cylvāki atsaraiseja, īsasaisteja, runuoja nu vītys. Pīzynom, ka storp babeņu stuosteitū puorsoku i šudiņdīnys vierteibom pretrunu nav.
Ūtrymā diskuseju godā mes runuojom par grāku, juo izpratni folklorā i religejā, tod pīsadaleja ari div pareizticeigūs prīsteri. Tei beja gona gryuta diskuseja, partū ka cylvākus pateišom satrauc, kas ir grāks, kas ir gryutuokais grāks, ari grāksyudzis suope – grāki teik voi nateik atlaisti. Sevkurs gribēja aizdūt sovu vaicuojumu par sovu suopi. Nu Bazneicys redzīņa leluokais grāks ir lepneiba, partū ka nu juos rūnās vysi puorejī. Ka pasaveram folkloru, tod puorsokuos grāks, kas īrūsynoj vysus puorejūs, ir dzeršona. Ir latgalīšim puorsokys, kur svātī, kas vysu myužu lyugušīs, nav pasadavuši nivīnam kārdynuojumam, caur dzeršonu īkreit vysūs puorejūs grākūs – puorguļ ar sīvīti, nūgalynoj krūdzinīku i vēļ vysakuo pīdora.
Pārņ diskuseju veļtejom saimis vierteibom. Prīsters izstuosteja par Bazneicys prīškstotim, kaidai juobyun saimei, es raudzeju vadynuot, kaida ir sīvys i veira lūma saimē. Latgalīšu folklorā tok sīvīte teik vaira vainuota vysaidūs nūdarejumūs kai veirīts. Pasavērem statistiku – laulobu sliegšonys skaits 30. godūs i niule. Myusu dīnuos Latgolā ir pats mozuokais slāgtūs laulobu skaits i pats leluokais škiertūs laulobu skaits. Tai saruna īsagrīze taišni par dzeivi.
Itymā godā runuosim par duovonom.
Voi itei tema nav poša par sevi saprūtama? Ir tik vīnkuorši sajimt i dūt duovonys…
Atsasauksim iz vīnu latgalīšu teicīni: najauc Dīva duovonys ar captom ūlom. Teicīņa dūma ir taida: voi tuos duovonys, kū mes sajamam, mes varim nūviertēt; voi tuos duovonys, kū mes gribim i sajamam, ir tys, kas mums pateišom vajadzeigs; voi mes vyspuor saprūtom, kas mums pateišom vajadzeigs? Nu bierneibys atguodoju vīnu babenis stuosteitū dzejūli par eņgeli. Vysi jam apleik bļaustejuos, lai jis dūd duovonuos zaltu, brokatu – maņ, maņ, maņ… vēļ, vēļ, vēļ. Bet eņgeļs pasaceja, ka jam vaira nikuo, izjamūt poša sirdi, nav. A juos nivīnam navajadzeja. Mums juoīsavuica nūškiert Dīva duovonys nu “captu ūlu”, nasaverūt, ka vairuokumam pateik “captuos ūlys” – materialuos vierteibys.
Duovona Beibelē daudz i vysaiž interpretāta. Tī pat ir vuordi natici danajīšim, kuri tev dūd duovonys. Latgalīšu puorsokuos duovonys taipat viņ nadūd, dūd ar nūlyuku. Nazkod mums beja izteikta ubogu kultura. Jī stuovēja pi bazneicu iz vysom atlaidom. Tim lyudziejim deve ar dūmu, ka jī lyugsīs par devieja vajadzeibom. Ir taidi folklorys stuosti, kur stuosteits, parkū juodūd i kam juodūd. Cylvāki tūlaik deve, cik daudz mes īdūdam? Mes jim iz īlys paīmam garom. A kas tei par jaunu filozofeju, kas mainejīs? Maņ Bolvūs beja tikšonuos, kur runuojom par tradicejom, beja runa par lyudziejim iz īlys. A cik dūd ubogam duovaneņu? Izaruoda – nivīns. Parkū? Atbiļd – mes jim naticim, jim taids ryupals.
Tautys tradicejuos ir apduovynuošonys tradiceja. Par kū palykuši myusu Zīmyssvātki? Kū mums dūd tei apsaduovynuošona? Kas ir “kukuļs” myusu tradicejā? Voi jau nav izaveiduojuse vasala “kukuļa” dūšonys kultura myusu dīnu veseleibys apryupē? Parkū mes dūdam taidys duovonys? Kai mes sajamam taidys duovonys?
Maņ redzīs, par itū vysu vajag runuot, tei ir gara viertine vaicuojumu. Itamā reizē diskusejā byus treis prīsteri – tāvs Rinalds Stankevičs, Haralds Broks, Vitālijs Filipenoks – kūpā ar kūklātuoju Laimu Jansoni. Jī varātu pastuosteit, kaida ir jūs dzeivis lobuokuo duovona. Stuostu jāga ir tei, ka klauseituoji teik jūs pīredzis laukā i jimā adaptejās leidzeigom situacekom sovā dzeivē. Tys līk padūmuot par fundamentaluokom lītom. Tod aizīmam iz filozofeju par vysu, kas ar tevi itamā dzeivē nūteik.
Juosaprūt, ka tei lobuokuo duovona bīži viņ nav tys skaistuokais nūtykums, bet duovona ir tei pīredze, kuru tu nikai cytaiž nadabuotu. Duovona pat var byut kaida atmiņa. Tautys gudreiba pat soka beitīs nu tuo, kuo vysvaira gribīs. Partū ka pa lelam tu navari nūviertēt, voi tys tev ness lobumu.
Voi caur katoliskū mes varim saglobuot latgaliskuos tradicejis?
Bazneica ir tei vīta, kur skaņ dzeiva i dabeiga latgalīšu volūda. Munā pīredzē svātceļuojuma volūda ari beja latgalīšu – ar lyugšonom, dzīsmem.
Kulturys process vysod sastuov nu diveju daļu – centrtīcis i centrbēdzis. Centrtīcis spāks grib procesu saglobuot taidu, kaids jis ir bejs cauri laikim i godu symtim. Sovutīs centrbēdzis spāks jū grib damāruot sova laika vajadzeibom. Centrtīci ceņšās nūturēt vacuoka godaguojuma cylvāki, grib, lai īvārojam tradicejis, kaidys juos bejušys vysod. Centrbēdze izapauž caur jaunuokū paaudzi – lai jim ir interesanti, saistūši. Katuolicisms i kristīteiba vyspuor niule ir itymūs krystceļūs. Tei vacuokuo paaudze aizīt, partū navarim zynuot, kai myusu tradicejis turpynuosīs. Ka gribēsim puoruok saglobuot centrtīci, varim vysu puorraut. Juosaprūt, ka jaunuo paaudze naspiej saglobuot tradiceju taidu, kai mes grybātu.
Maņ svātceļuojumā beja taida sajiuta, ka puorsasver svori. Asmu dajiukuse dzīduot nu senejuos latgaliskuos malnuos dzīšmu gruomotys, te maņ īdeve jaunuos paaudzis sagataveitū, plastmasys vuoceņā īlyktū dzīšmu gruomotu – div treis nūkopāti latgalīšu teksti. Maņ beja gryuši, gūda vuords, pījimt taida veida “dzīšmu gruomotu”. Jaunīši par gūdu Dīvam svātceļuojumā varēja puortaiseit i dzīduot sevkuru dzīsmi. Puorstuovieju izteiktu centrtīci, es pat raudzeju itū vysu kritizēt. Bazneica saprūt – ka mes narespektēsim jaunīšu interesis i vajadzeibys, mes varim pagaisynuot tradiceju kai taidu. Kotrā tradicejā var īīt koč kas taids, kas nav vacais. Sakne paliks katuoļticeiba, bet jei juopadora saprūtama jaunuokajai paaudzei. Juosariekinoj, ka myusu dīnuos svātceļuojumā īt bārni, kas lyudzās, lai jim byutu planšets.
Cik latgalīši ir unikali iz puorejūs fona?
Katuoļu i luteraņu saimis ir atškireigys – katuolim ir pat atškireigi puordzeivuojumi, tuos vysys grāksyudzis lītys atstuoj sovu īspaidu. Bet pasaulī vysim katuoļticeigajim jau ir leidzeigi stuosti, dzili ticeigī pūli ari runoj par centrtīci i centrbēdzi. Jaunuos tendencis bazneicā īīt ar jaunīšim.
Piec diskusejis Lūznovys muižā 19.00 stuņdēs Laimys Jansonis (kūkle) i Laurys Polencis (bolss) koncerts. 20.00 stuņdēs kūpeiga lyugšona par Latveju.
Vysys Latgolys Bazneicu nakts nūtikšonys apsaveramys ite.


text:
Kongresam ir
registrejušīs 260 daleibnīki, jau pyrma tuo beja pīteikti 98 referenti, itamuos
dīnuos byus skaidrs ari gostu skaits.
Ka tūmār ir nūkavāta registraceja, ir vareiba pīsadaleit kongresā taipat.
Kai jau viesteits īprīškejā eisziņā, ari naregistrāts klauseituojs pīsadola
diskusejuos, īspieju rūbežuos sajem vysus materiālus, vīneigi – napreteņdej iz
klauseituoja aplīceibu i napīsadola bolsuojumā.
Kongresa programā ir daži lobuojumi pi diskuseju ekspertim, programa ir
atrūnama: http://www.rta.lv/notikums/212
4. pasauļa
latgalīšu saīta programa ir radzama Latvejis symtgadis sātys lopā: http://lv100.lv/tag/26/latgaleskongresam100/?hl=lv
Registraceja kongresam
5. majā byus, suocūt nu 12.00 stuņžu
Austrumlatvejis vietsnīceibā “Gors”. Pošu i cytu drūšeibai atguodynojam, ka der
pajimt leidza personu aplīcynūšu dokumentu.
Tim, kas
izavielej palikt sātā, atguodynojam, ka 5. māja plenārsēde tiks translāta
LVT1, bet 6. majā – diskusejis i plenarsēdis RTA sātys lopā.


text:
Ituo goda 23. oktobrī Daugavpils Universitatī nūtyka Daugavpils Valsts ģimnazejis organizeitais publiskuos runys konkurss.
Konkursam vajadzieja sagatavuot runu latvīšu voi latgalīšu volūdā par divejom lītom voi idejom, kas saistās ar tēmu “Taiseits Latgolā”. 11.b klasis škoļneica Viktorija Ratkeviča stuosteja par Jāņa Elkšņa darbeibu gruomotneiceibā i Latgalīšu volūdys nakti i īgiva 3. vītu, Viktorija Maksimova (11.a) īgiva 2. vītu, stuostēdama par Anneli Slišāni, juos 100 dečim Latvejai i Juri Cibuli, bet 12. klasis škoļneica Jūlija Tumanovska stuosteja par “Muzykys skrytuli” i Daugavpils Šmakovkys muzeju i īgiva 1. vītu. Konkursā varēja klausētīs arī stuostejumus arī par cytu škoļņeicu individualīm projektim, motivejūšys runys par uzjiemiejim i breivpruoteiguo dorba īspiejom. Konkurence beja lela, i cytu školnīku dorbus klausētīs beja cīši interesanti. Pasuokuma nūslāgumā vysi daleibnīki tyka pi duovonom nu Daugavpils Valsts ģimnazejis.
Jūlija Tumanovska,
ATV 12.kl.škoļneica


text:
Vikipedeja:Vandaļu gors
Vandaļu gors aba vandalisms ir sevkaida satura dalikšona, iztreišona voi puortaiseišona, kab teišam samaituotu enciklopediju. Izplateiti vandalizma veidi ir asūšā teksta puorraksteišona ar lomu vuordim, lapu teksta dzēšona voi nazkaida nadereiga satura dalikšona da lopys. Kotrys lobys grybys mieginuojums dareit enciklopediju lobuoku, pat ja naveiksmeigs, nav vandalisms.
Vandalisma darbeibys ir pret Vikipedijas nūteikumim; vandalisma gadejumus vajag atpazeit, i tod reagēt – ja tys ir nūpītns, ka navarit tū izdareit poši, varit meklēt administracejas īsajaukšonu (Administrator intervention). IBM tiemietuoji 2002.godā saceja, ka leluokuo vandalisma dale angļu Vikipedijā atsagrīž pyrmajuos pīcuos minutēs. Tū apstiprina i eksperimenti vēļuok, kad pietnīki teišom īroksteja muļkeibys (patent nonsense).
Reizim ari cyts lobuojums var izaviert kai vandalisms. Napīcīšama ryupeiga dūmu gaita, kab zynuotu, ci jaunuo informaceja lopā var palikt, ci tys ir vandalisms.
Reagēšona iz vandalismu[labot pirmkodu]
Ja radzoms vandalisms (zemļuok dūtajā nūzeimē), vajadzātu atgrīzt atbiļsteigū lopu. Pī tom, īrokstit breidynuojuma šablonu vandaļa "sprīža" lopā, kai paruodeits tuoļuok. Jo vandaļs ir breidynuots, a naatlaideigi dora sovu, var lyugt administratora īsajaukšonu (en:Wikipedia:Administrator intervention against vandalism). Admini var apspīst (en:block ar nūteiktu proceduru (blocking policy).
Breidynuojumu šabloni[labot pirmkodu]
- {{subst:Test}} voi {{subst:test1}}
- Taiss:Test
- {{subst:Test2}}
- Taiss:Test2
- {{subst:Test3}}
- Taiss:Test3
- {{subst:Test4}}
- Taiss:Test4
Admins var lītuot ari taidu šablonu:
- {{subst:Test5}}
- Taiss:Test5
Atguoduojit paraksteit ar datumu vysus breidynuojumus. Tū var izdareit, jo pīroksta dokumenta golā 4 tiļdis (tai: ~~~~).
Vandalisma veidi[labot pirmkodu]
Itī ir Vikipedijā izaplatejušī vandalisma veidi:
- Spamers aba māstuļnīks
- Davīnuot rokstam saturu voi uorējus linkus, kab reklamētu seve.
- Vandaļu robots
- Kaida datorprogama, kas ceņšās puortaiseit lelu skaitu rokstu ar spamu, lopu satura iztreišonu, i.t.t.
- Bierniškeigs vandalisms
- Vysaidu mulkeibu, personisku uzbrukumu voi jūku īroksteišana nūpītnūs rokstu vītā. Ari najaušūs simbolu (pīmāram, "aslkdjnsdagkljhasdlkh") davīnuošona. Iņteresnus jūkus, ja kaidam gribīs, var raksteit projektā Uncyclopedia.
- Slapnais vandalisms
- Gryuši saskatomu ortografejis klaidu, napareizu datumu, i.t.t. īroksteišona Vikipedijys dokumentūs.
- Biļdeišu vandalizms
- Provokativu biļdeišu šursyuteišana iz serveri i davīnuošona rokstim. Ari biļdeitis bez olūta voi licenzis nūruodis nav dereigys Vikipedijai - ja itīpeigi tū dora, ari skaituos vandalisms.
- Lopu adresu maineišona
- Napareiza Vikipedijys dokumenta URL vītruoda izavieliešona; napareizs voi apvainojūšs roksta nūsaukums.
- Linku vandalisms
- Linku URL vītruodu izavieliešona bibliografejā. Linka teksts var byut vacais, a links ruoda iz citu vītu.
- Diskusiju komentu puortaiseišona
- Diskuseju lopās nadreikst maineit cytu lītuotuoju tekstus.
- Lopu pašmierkeiga atsagrīšona
- Lopu atsagrīšona atpakaļ, ja napīkreitat cyta roksteituoja dūmom, nameklejūt kaidu naviņ kompromisu.
[labot pirmkodu]
Ir nazcik cytu situaciju, kurys var traucēt, a iz tom vajadzātu reagēt sovaižuok nakai iz vandalismu.
- Jauns lītuotuojs
- Nazkas, kurs gryb izmieginuot, voi patīšom ir vareiba redigēt sevkuru lopu. Ar taidim lītuotuojim vajadzātu laipni sasavasaluot i paruodeit, ka var īt iz smiļkšu bedri, kab tur taiseitu eksperimentus (apsaverit pyrmū breidynuojuma šablonu).
- Neitrala redzīņa naīvāruošona
- Neitralums, kurs vajadzeigs Vikipedijys rokstūs ir gryuši sasnīdzams. Reizim ir žāļ, ja cylvāki tū naīvāroj, a tys nav vandalisms.
- Drūsmeigi puortaiseitys lopys
- Vikipedijys rokstnīki bīži taisa lelas puormainis rokstūs, kab tūs puortaiseitu - iztrin lelus teksta gobolus i roksta sovu. Ja iztreitī goboli ir puorcalti iz "Sprīža" sadali, i dūts īmeslis lobuojumim, tod tys nav vandalizms. Prūtams, goduos, ka ir napateikami, ka Jyusu saraksteitū tekstu kaids izmess, a tod ir vītā diskuseja.
- Klaidys
- Reizim lobys grybys cylvāki taisa faktu klaidys, a paši tū nasaprūt. Ari tad vajadzeiga diskuseja.
- Ītīpeiba
- Nazcik lītuotuoju var naīvāruot cytu dūmys i vysu laiku lobuot pa sovam i nikni streideitīs diskusejās. Ari taidūs gadijumūs var īt administratora paleidzeibu maklātu, a vandalisms tas nav. Sprosta, na vysi prūt lobi sasadarbuot ar cytim.
- Personeigi uzbrukumi
- Cytus apvainūt nav breiv. Daži gadejumi (cyta lītuotuoja lopys puortaiseišona ar personiskim uzbrukumim, pīmāram) ir vandalisms, a vysā tei ir vīnkuorši nasadereiga uzvedeiba, ar kū var mieginuot ceineitīs cytaiž nakai ar vandalismu.


text:
Latgolys viestnīceibys GORS vizualuo ideņtitate ir taiseita, bolstūtīs iz zeimula pamatvierteibu i golvonū ideju par Latgolys viestnīceibu i darbeibā asūšu radūšū goru. Izmontojūt grafiskus izteiksmis leidzekļus, ideņtitate izceļ i svietej Latgolys kulturys golvonū montuojumu – volūdu. Ar spūdrū dzeiveigumu teik ideņtificātys i izsvārtys niaņsātys izškireibys nu latvīšu volūdys, kas padora latgalīšu volūdu eipašu i kruosainu. Vuors i volūda ir GORS ideņtitatis pamats. Suokā beja vuords – nasačupinoms gors, kas īt saradzams, sačupinoms i sadzierdoms GORS vizualajūs materialūs. GORS ideņtitate ir latgalīšu volūdys duorgumu svieteišona. GORS logotips ir centra vizualuos ideņtitatis golvonais elements – tuo pamatā ir zeimula nūsaukums, kuru puorkluoj kruosaina “O” burta birka, kas nūruodej iz latvīšu i latgalīšu volūdu starpeibu itymā vuordā. Tai logotips īzeimej pundamentu ari kūpejai vizualai ideņtitatei – grafiskajai spēlei, izceļūt dažaidu vuordu izškireibu i latgalīšu volūdys eipatneibys. GORS ideņtitatis pamatā ir sešys kruosainys logotipa versejis, kas ir sovā storpā leidzvierteigys i veidoj dzeiveigu ideņtitatis kruosu paleti.
Latgolys viestnīceibys GORS vizualuo ideņtitate topuse dizaina studejā “Asketic”. Mikeļs Baštiks, grafikys dizainers: “GORS dizaina procesā gribējom izceļt stuostu par Latgolys unikalū kulturys i volūdys montuojumu. Na tū nūglobuot i nūlikt molā kai sekundaru, nu taišni ūtraiži – tū izceļt i svietei. Izavielejom viesteit itū stuostu, izceļūt latgalīšu volūdys sovpateibys i padorūt vuordu dažaideibys kai vīnu vizualuos ideņtitatis rokstu. Izmontuotuos kruosys vizualajai ideņtitatei atspīgeļoj dzeiveibys, dzīsmis i dzeivis dažaideibu i kruosaineibu.”


text:
Datu puorlaida
Datu puorlaida (anglīšu: data transmission) — datoreibys (informacejis tehnologeju) i telekomunikaceju atzarēs lītojams process, kurymā informacejis vīneibys (biti voi baiti) irā syutomys nu vīnys ītaisis iz cytu, damārojūt vysaidys datu puorlaidys tehnologejis.
Datu puorlaida var byut, pīvadumam:
- datu puorsyute nu datora cītuo diska iz mobilū telefonu;
- iņterneta lītuošona (dati puorlaižami nu ziņteikla servera iz vārtivi lītuotuoja datorā);
- viestenis syuteišona nu vīna mobiluo telefona iz cytu;
- drūsa vydyskuo teikla sataiseišona iz vyds izškireigūs geografiskajūs punktūs asūšu datoru (datori tys tam syuta datus, kuri ļaun nūstateit dasasliedzieja taidojeibu i apsorgoj nu svešu dasasliedzieju)
i leidz.
Datu puorlaidys tehnologejis var byut, pīvadumam:
- daslāguma tehnologejis - vara vodi, gaismysvodi aba optiskī kabeli, lazerdaslāgums, radejsaita, infrasorkonī spaiti i ct.;
- standartizātys datu grupiešonys i kanalu taiseišonys tehnologejis - DSL, ADSL, MPLS, Wi-Fi, Wi-Max i ct.
Datu puorlaidā svareigs sapratīņs irā datu puorlaidys protokols, kurs puorlaižamūs datus dora atpazeistamus i puorskaitomus. Poši myuslaiceigī protokoli patur datu syuteišonu paketu formā.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Šudinejuos datu puorlaidys pyrmaguojiejs beja Morzis signalu syuteišona pa vodim, caur gaismys myrgu, radejis signalu atmejā i t. t. Tok Morzys signalu tehnologeja izaškir nu myslaiceiguos binariskuos datu puorlaidis - Morzys sistemā vajadzeigi vysaidi paužu garumi, kab informaceja byutu saprosta.
Datu puorlaidys atmejis[pataiseit | labot pirmkodu]
Serejeiguo puorlaide (anglīšu serial transmission, krīvu пocлeдoBaTeлbHaя пepeдaчa, latvīšu seriālā pārraide) - datu puorlaide, kod biti syutomi blokūs, īmūšūs tys aiz tuo. Informaceju var syuteit i pa vīnam bitam, tūlaik datu dabuojiejs nu seveigūs bitu sataisa datu blokus. Serijeigū atmeju lītoj datim puorlaist leluokā atostumā, kam leidza ar jim var vīgli puorsyuteit puorvēris skaitli voi puoreiguma bitu.
Paraleluo puorlaida (anglīšu parallel transmission, krīvu пapaллeлbHaя пepeдaчa, latvīšu paralēlā pārraide) - datu puorlaida, kod biti syutomi vīnā laikā pa nazcik kanalim, a voi pa vīnu lineju caur multipleksiešonu. Itei atmeja labviņ dreizuoka na serejeiguo datu puorlaida, kam vīns baits puorsasyuta mudruok kai vīns bits. Itū metodu lītoj dators sovom vydyskajom darbeibom, pīvadumam, vydyskajuos magistralēs, a kod nakod - i uorejom saitom, saceisim, zynuodamīs ar drukaunīku. Tok itys metods tur sovus tryukumus - iz vyds nazcik kanalu atsarūn vaira trauciejumu kai tūlaik, ka datus syuteitu tik pa vīnu kanalu.
Asinhroniskuo i sinhroniskuo datu puorlaida[pataiseit | labot pirmkodu]
Asinhroniskuo puorlaida (anglīšu asynchronous transmission, krīvu acиHxpoHHaя пepeдaчa, latvīšu asinhronā pārraide) - datu puorlaida, kuramā lītoj suokšonys i nūstuošonys bitus, kab apzeimuotu datu puorlaidys suokys i beigys. Tys zeimoj, ka 8 bitu ASCII literu eistyn puorlaiž izlītojūt 10 bitus, pīv., A puorlaiž kai 1 0100 0001 0. Datu puorlaidis suokuos i beiguos asūšais papyldomais vīninīks (ci nule, pīdareigai nu puoreiguma bita) dabuojiejam pyrma paviestej, ka tiks puorsyuteits liters, a piečuok - ka liters irā beidzīs. Itū datu puorlaidis metodu lītoj tūlaik, kod datus suyta puorrautai, a na vīngabaletigā straujā. Suoku i nūstuošonys bitim sovā vydā vajag byut preteimim (ka soku irā "1", to beigu irā "0", i ūtraiži), tūlaik dabuojiejs var pazeit, kod suoksīs jau cyts syutomais datu pakets.
Sinhroniskuo puorlaida (anglīšu synchronous transmission, krīvu cиHxpoHHaя пepeдaчa, latvīšu sinhronā pārraide) - datu puorlaida, kuramā nalītoj suokšonys i nūstuošonys bitu, a tuo vītā sinhronizej datu puorlaidys dreizumu syuteituoja i dabuojieja ītaisē, lītojūt sevkurā komponentā īstateitu stuņdinīka signalu. Iz vyds diveju mozgu puorsyuta nūtaleju, vīngabaleigu datu strauju. Deļ tuo, ka navā suoku i beigu bitu, datu puorlaidys dreizums irā leluoks, tok itai var atsarast daudzuok klaidu, kam stuņdinīki var pagaisynuot sinhronizaceju i dabuojiejai ītasei var byut napareizs laiks - na tys, ap kurū dasarunuots protokolā. Partū kuri nakuri baiti var tikt samaituoti (pagaisynuot bitus). Kab itū problemu nūgrīztu, doroma stuņdinīku resinhronizceja i lītojams puorvēris skaitlis, kuri puordrūsynoj baita pareizu saprasmi i pījimšonu.
Protokoli i sasauksme[pataiseit | labot pirmkodu]
Protokols (anglīšu protocol, krīvu пpoTokoл, latvīšu protokols) - diveju ītaišu sovā vydā dasarunuoti nūsacejumi ap tū, kaidam vajag byut puorlaižamūs datu formatam. Kab nūtyktu datu puorlaida iz vyds sevkuru diveju ītaišu, jom pyrma tuo sovā vydā vajag dasarunuot ap protokolu.
Sasauksme (anglīšu handshaking, krīvu пoдTBepждeHиe cBязи, latvīšu rokspiešana) - process, kurymā divejis ītaisis apstyprynoj, ka iz vyds jūs irā atsaroduse saita i suokusēs zynuošonuos. Kab nūtyktu datu puorlaida, pyrma tuo vajadzeiga obadiveju ītaišu (datu syuteituojis i datu dabuojiejis) sasauksme.
Datu puorlaidys tehnologejis[pataiseit | labot pirmkodu]
Daslāguma tehnologejis:
- vara vodi;
- gaismysvodi aba optiskī kabeli;
- lazerdaslāgums;
- radejsaitys;
- infrasorkonī spaiti
Standartizātys datu grupiešonys i kanalu taiseišonys tehnologejis:


text:
Marija Zuja
PAR SEVI
Asmu dzymuse 1940. goda 8. oktobrī tagadejō Rēzeknes nūvoda Pušas pogosta Locu sādžā kai ūtrais bārns pūdnīka Oduma Kōpusteņa saimē. Nu 1948.leidz 1955. godam vuicejūs Pušas 7-gadeigajā skūlā, 1955.–1959. godā Maltas 1. vydusskūlā. Pēc skūlas beigšonas strōdōju vītejā kolhozā un vuicejūs Reigā, Latvijas Republikaniskō Naklōtīnes Lauksaimnīceibas tehnikuma agronomijas nūdaļā. 1961. godā aizgōju strōdōt iz Valmīras rajona »Zīmeļu« kolhozu. Tymā laikā apsaprecēju, pīdzyma divi dāli. (Dīmžāl vacōkais dāls jau miris.)
Nu 1967. leidz 1988. godam strōdōju sovā specialitatē Pušas kolhozā, reizē ari vuicejūs LLA Agronomijas fakultatē. 1969. godā apsaprecēju ūtru reizi: ūtrā lauleibā ir četri dāli un meita. 1989. godā sōku strōdōt sovā zemnīku saimnīceibā »Pakalni«. Tagad asmu pensijā un dzeivoju Maltā.
Asmu laimeiga, ka vysi muni bārni strōdoj. Dāls Arturs apstrōdoj 100 ha zemes, tur gūvis; Valdis vysu 400 ha plateibu ir īkūpis par augleigu zemi, izraunūt kryumus. Andris jau pīcpadsmit godus nūsadorboj ar sovu biznesu, Daina strōdoj, lai veicynōtu uzjēmējdarbeibu; Aivars strōdoj zemessardzē, Gunārs strōdoj Anglijā. Mozbārnim sovi vacōki ir lobs pīmārs.
Ir daudz breiva laika, bīži pōrdūmoju dzeivi – par vysu, kas radzāts un pīdzeivōts. Strōdojūt kolhozā dispečerdīnastā, vajadzēja izdūt sīnas avīzi: tai es sōku raksteit dzeju, kur tyka izsmīti taidi natykumi kai slynkōšona un dzeršona. Cylvāki laseja, bet nazynōja, kas tūs pantus roksta. Tagad rokstu par šūdīnas nabyušonom: kai lauku zeme aizaug ar kryumim, cik ciniski teik izlaupeita vaļsts...
Marija Zuja
SVĀTŌS TREJSVĪNEIBAS GŪDAM
Ka varim mes dzeivōt iz zemes šōs skaistōs,
Kur vyss te tik breineigā kōrteibā saistōs,
Ka speid ite saule un nūleist te leits,
Ka zaļoj te zeme un zyli iudiņu plašumi speid.
Gon radeibu vysu, gon itū skaistū dobu,
Dīvs, Tu tū devi cylvāku lobā.
Kai mums dzeivōt un kaidim mums byut,
Tū varim Tovūs desmit lykumūs gyut.
Lai tyktu piļdeits kotrs Tovs lykums,
Mums vajadzeigs tikvīn dorba un saprōta tykums.
Mes pateiceibā kvālā gūdynojam Tevi,
Dīvs, Dabasu Tāvs – vysa Radeitōjs.
Dīvs, na vysod mes paklausom lykumam Tovam,
Bīži mes gribim dareit pa sovam;
Na vysod mums pīteik gūda un kauna,
Ka mes par sovim tyvōkim runojam ļaunu.
Daudzi mes gribim, nikod nav mums gona,
Mes ceinamēs, koleidz šōs dzeives atvodas zvona.
Bet Tu myusus mīļoj, kaidi mes asam,
Kaut bīži grāku nostu mes nasam.
Par mums Tu sovu dzeiveibu devi,
Lai mes pēc nōves radzātu Tevi;
Mes pateiceibā kvālā gūdynojam Tevi,
Dīvs Dāls – Jezus Kristus, myusu Pesteitōjs.
Dīvs – Svātais Gors, ar sovu spāku
Pasorgoj myusus nu lelu grāku,
Mīrynoj myusu satrauktū dobu,
Paleidz mums dzeivē tīktīs pēc loba!
Ar cereibas gaismu sirdis mums piļdi,
Ar svēteibu sovu dvēseles sasiļdi;
Dīvs – Svātais Gors, ar prōtu Tovu
Īmōci mīļōt Dīvu un tyvōkū sovu!
Lai varim dzeivōt un cīneigi byut,
Pēc šōszemes dzeives dabasu vaļsteibu gyut!
Mes pateiceibā kvālā gūdynojam Tevi,
Dīvs – Svātais Gors, myusu svātdareitōjs.
O, Vysusvātōkō Trejadeiba,
Lai gūds Tev un slave vysā myužeibā!
VEĻTEJUMS TĀVAM
Aiz Pušas azara beja Locu sādža,
Un dzeivōja tī daudz Latgolas ļaužu.
Čaklums un tykums beja jūs dzeives pamats,
Un dažam lobam beja ari sovs omots.
Vīns taiseja kubulus, ūtrs – zyrga lītas,
Trešs pyna grūzus, cyts otkon sītus.
Ar zirdzeņu apstrōdōja sovus laukus...
Bet Odums nu mōla taiseja traukus.
Daudz pīna, krējuma un mada pūdu,
Daudz vysaidu skrūžu, vāžu un bļūdu,
Bet sovim un kaimiņu bārnim par prīku
Taiseja Odums daudz sviļpaunīku.
Kod jēme nu cepļa, tī beja kū redzēt,
Un nabeidze bārnu acteņas mirdzēt;
Jī zynōja, Odums ar treisūšu rūku
Dūs kotram skaistu sviļpaunīku.
Nu beja bārnim prīka bez gola,
Skanēja vysa šei klusō mola.
Ar smaidu, ar jūkim, bez vōrdim osim
Odums beja laipns pret lelim un mozim.
Jys taiseja traukus ar prīku un baudu,
Tūs pōrdūdams tērgūs, peļneja naudu.
Jys čaklumā varēja pōrspēt pat skudru,
Cylvāki Odumu sauce par gudru.


text:
- Detaļas
-
10. novembra dīnys ūtruo puse Rībeņu nūvoda Gaļānūs paguoja atmiņu gaisūtnī i piec tam ari Maltys Trūpūs ar pīminis breidi, gūdynojūt izcylu Latgolys personeibu – literaturys kritiki i tulkuotuoju Stanislavu Belkovski.
Lasīt tālāk: Stanislava Belkovska 110. jubileju pīminēja Gaļānūs i Maltys Trūpūs
- Detaļas
-
Vēļ raugūt īlēkt aizejūšuo Dzejis mieneša viļcīnī, Rēzeknis Centralajā bibliotekā skaiteituojim i vysim dzejis mīļuotuojim 27. septembrī beja īspieja tiktīs ar Lozdukolna pogosta (Ruguoju nūvods) nūvodpietnīku, literatu i tulkuotuoju Leonardu Rakicki.
Lasīt tālāk: Benislavsku dzymtys viesturis loppusis puorškierstūt
- Detaļas
-
2012. goda 1. augustā Rēzeknis Centralajā bibliotekā tyka prezentāts jauns periodiskais izdavums par Latgolu i tuos ļaudim – žurnals „A12”, kuru izdūd SIA „5 labas ziņas”. Žurnals izīs reizi divūs mienešūs, tymā byus skaitamys reportažys nu Latgolys cīmim, aktuali vīdūkli, intervejis ar uzjiemeigim cylvākim, informaceja par kulturu, regiona šmukuokajom vītom, viesturis liktiņstuosti, tradiceju vierteibys. Izdavums byus dabojams skaiteišonai ari bibliotekā.
- Detaļas
-
2012. goda 27. septembrī plkst. 13.00 Rēzeknis Centraluos bibliotekys Konferenču zālī byus tikšonuos ar nūvodpietnīku, literatu i tulkuotuoju Leonardu Rakicki. Pasuokumā izskanēs L. Rakicka latgaliski tulkuotuo pūļu dzejneicys Konstancis Benislavskys (1747–1806) dzeja, kai ari poša literata dzejis skaitejumi. Aicynojam iz interesantu sarunu i vīdūkļu apmaiņu par dzeju i mudynojam sagataveit vaicuojumus! Bibliotekys skaiteitovā apsaveramys K. Benislavskai i L. Rakicikm veļteitys izstuodis.
Lasīt tālāk: Konstance Benislavska, Leonards Rakickis: tikšonuos dzejis mienesī
- Detaļas
-
2012. goda 20. julī plkst. 14.00 Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā nūtiks literaturys almanaha „Olūts” 17. laidīņa i 2013. goda „Tāvu zemes kalendara” attaiseišonys svātki.
Lasīt tālāk: Bibliotekā attaiseisim jaunū „Olūtu” i „Tāvu zemes kalendaru” 2013. godam
1 lapa no 2


text:
Brodaižys bazneicys
Roksta autors: Sandra Ūdre, žurnals “A12”
Ludzys nūvoda Pyldys pogosta Brodaižys (vītejī sauc Bradaiža, rokstūs īsaveds ari Brodaiži i Bradaiži), nazkod paleluo centra, niulenejuo bilaņce – treis apdzeivuotys sātys. A goreiguo energetika i sovpateibys aura ar paguojeibys nūslāpumim ite pīpiļdeituoka kai dažai bīzuok apdzeivuotai vītai – kotra sovā pakolnā pakuopušys Kunga Jezus apskaidruošonys Rūmys katuoļu i Juoņa Kristeituoja pareizticeigūs bazneicys, vītejī ļauds – atsauceigi i gona dzeivisprīceigi.
Svātuos Anis aizguodeibā
Piec Ludzys bibliotekys ziņu, Pasīnis dominikani 17. g. s. beiguos Brodaižā izcēle vīnu nu 12 kūka kapelu. Niulenejuo myura bazneica Brodaižā calta 1813. godā par Kazimira Kiborta leidzeklim. Īsvieteita Kristus puorsameišonys gūdam, a vītejī vīnkuorši sauc par svātuos Anis bazneicu i Dīvamuotis muoti pīzeist par sovys vītys patronesi. Valereja Lebedeva stuosta, ka, cik moza ar babu staigovuse, bazneicā nikod vysi cylvāki nasaleida. Gribiejīs bazneickunga redzēt, a vysod juosaver cylvākim mugarā. Vysys durs vaļā, a taipat nasaleiduši. Bejs sovs varganists, dzīdovušys treis manaškys.
Niulenejuos bazneicuonis Valereja raksturoj sakralūs skaitļus: “Kaidu reizi asam treis bejušys, kod devenis – cīš daudz. Zīmā sīnys speid nu apsormuojuma, iz cementa greidys juovalk kuojuos voiloki, zam paļta ‒ sylts bezrūcs. Kuojom atīmu sasyluse, pasiediesi, plaušu korsūni var sagiut. Bazneicgungs saļ, ar pierstaineišim komuneju tur. Iz Leldīni septenis buobys bejom. Kai procesejā steberējom apleik bazneicai, itū vajadzātu nūfiļmeit nu molys i piec tam labi izasmīt. Kura ar vīnu pagali, kura ar divejom, kura saleikuse greiza…“
Anis dīna Brodaižā bejuši golvonī svātki. Tod gaideiti gosti, dareits ols, apvylktys lobuokuos drēbis, piec atlaidu miša tierguots i doncuots zaļumbalā. Tierguošonuos beja eipaša tradiceja: iz Brodaižu cīš nabrauce tierdzuoni nu molys i prece nabeja golvonais, a svareiguokais beja īšona i pīsadaleišona. Kas ūgu palasejs, kas ūlys kerzē salics, ļaužu bīzs, tai sovā storpā tierguojušīs. Sovutīs 20. godu presē skaitoms, ka Brodaižys godatiergā policistim problemys saguodoj goņceitis puordavuotuoji i vītejī jūs aizstuovūt. Niule Anis dīnā ar vysim pībrauciejim pustukša bazneica.
Pareizticeigūs bazneicys ponomars Konstantins
Jau 28 godus Brodaižys pareizticeigūs bazneicys ponomars (tys kas katuolim zakristians) ir Konstantins Strogonovs. Jis Brodaižā struoduojs par mežzini, tod nūbraucs padzeivuotu iz Reigu, a 1990. godā atsagrīzs atpakaļ. Tai kolpuodams, jis aplīcynoj mīlesteibu dzymtajai pusei: “Meila maņ itei puse, partū ka tei ir tāvu tāvu dzimtine. Munam vacvacvactāvam Vladimiram Paņkovam pīderēja trakters i 25 zyrgi, tī kur niule Valentinys sāta. Tūlaik ceļš guojs taišni garom katuoļu bazneicai. A vīns nu munu vactāvu, ari Vladimirs Paņkovs, beja pareizticeigūs prīsters. Hruščova laikā vysus dzyna iz centrim, a muni dzymdynuotuoji tai nagribēja. Munam tāvam Leonidam Kuzmičam i muotei Tamarai Aleksandrovnai pyrmais bārns, muns bruoļs Leonids, pīdzyma Bauskys rajonā 16 dīnys pyrma kara. Nasaverūt ni iz kū, jū poštaiseitā tačkeņā atvede iz teni. Mes asam 10 bārnu saime.“
Pretim bazneicys vuortenim, kur niule leli kūki, kaidu laiku bejs klubs. 1968. g. Konstantins te struoduojs par kinomehaniki. Daņčūs i sasakaušona, i īdzeršona bejuse, a pošys bazneicys prīškā nikod nikuo naatsaļuovuši. Kai ar streipi nūvylkts rūbežs, kū vysi īvāruojuši. Konstantins pīzeist, ka agruok pret bazneicys ākom i inventaru bejuse attīksme kai pret Dīva mīsu, niule – viņ kai pret arhitekturys pīminekli. Dīvs tok nav materials!
Pyrmais Evaņgelejs bazneicai ir poša Aleksandra Pyrmuo duovynuots. A tys ir nūzogts, taipat kai nazcik ikonu, kas ir vīnys nu vacuokūs Latgolā. Partū bazneicā īreikuota signalizaceja. Vysu, kū Konstantins var izdareit sovom rūkom i pruotu, jis dora. Paruoda bazneicys duorzā sakūptuos dūbeitis, kūka golds i sūli prīkštelpā ari juo poša taiseiti, vacī kūki, kas draudejuši nūsagruduot iz bazneicys jumta, nūgrīzti.
Zvonu skona treisuos
Taiseidams vaļā durs, Konstantins pīzeist, ka katuolim vīgļuok ar ticeibys lītom. Gaišuo prīšktelpa (пpиTBop) redzīs sadzeiviski muojeiga. Agruokūs laikūs ite bazneicys nūstruopātī i nakristeitī lyudzēs, tuoļuok jī nadreikstēja īt. Bazneicuoni guoja garom, kaids kapeiceņu padeve, lai par jū pasalyudz. Jūki bejuši mozi ‒ treis reizis naatguoji iz spovedi i uorā nu bazneicys. Konstantins nūsmej: „Maņ pyrma spoveds treis dīnys juogavej, a jums, katuolim, ar trejom stuņdem gona.“ Poša svātuokuo vīta ir oltora telpa. Te sīvīte nadreikst kuoju spert. A veirīti pat obligati kristeibuos juoīvad ci kai bārnu juoīnas.
Bazneica puorbyuvāta 1832. godā, a pi leluokuo lapnuma – zvonu tūrņa (koлokoлbHя) – tykuse viņ 19. g. s. beiguos. Konstantins nūdemonstrej pīcu Gatčinā, A. S. Lavrova ryupneicā, atlītūs zvonu skonu – skaidrys i cīš ilgai rezonejūšs, a kotram atškireigs. Iz leluokuo zvona korpusa div goda skaitli (sazīduots 1891, gotovs 1894), zīduotuoji (draudze i muižnīks Sozonovs), svors bez mēlis – 26 pudi 10 krīvu mārcenis, saīt vaira par 430 kg. Ūtrais piec lieluma – 8 pudi 32 mārcenis, vysa vaira par 147 kg. Zvaneit ir kai radeit muzyku, ari kotram gadīņam cyts reižu skaits i veids.
Roksts sagataveits sadarbeibā ar portalu lakuga.lv ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta leidzekļu projektā “Robežlīnijas”.


text:
Pyrmajā raidejuma “Kolnāsata” dzīšmu stuostu rubrikā raidejuma vadeituojs, muzikis i muzykys pedagogs Ēriks Zeps kūpā ar latgaliskūs projektu aktivū vierzeituoju, apjūmeiguokuo latgaliskūs dzīšmu kruojuma “Muna dzīšmu gruomota” sastateituoju Edeiti Husari atkluos mums kaidys Latgolā i Latvejā labi pazeistamys dzīsmis stuostu.
Ka itymā Latgolys kongresa dīnys laikā runoj par taidom kai Latgolys himnom, vīna nu pyrmūs nūteikti pīsaucama bruoļu Valda (Vaļža) i Māra Muktupāvelu saraksteituo dzīsme “Pīmiņ, bruoļ”. Obeji bruoli Muktupāveli, kuru saknis vaicojamys Leivuona pusē, ir vīni nu spylgtuokūs i zynomuokūs Latvejis folklorys muzykys i pietnīceibys apryndu puorstuovu.
Valdis Muktupāvels ir etnomuzykologs, Latvejis Universitatis profesors, muzikis i komponists, bet juo bruoļs Māris Muktupāvels ir muzikis, grupys “Iļģi”, kai ari apvīneibys “Sventava” dalinīks. Nasabeitu saceit, ka Latvejis folklorys kusteiba sovulaik i tys, kaida ir folklorys izpratne myusu dīnuos, nav īdūmojama bez obeju bruoļu padareituo i izdzīduotuo.
Dzīsme “Pīmiņ, bruoļ”, kū tautā sauc ari par Latgolys atmūdys himnu, rodusēs 20. godu symta 80. godu beiguos, kod Latvejā vaļdeja atmūdys nūskanis, dzīšmuotuo revoļuceja, taipat 1988. godā beja nūtics pyrmais folklorys festivals “Baltica”, kurymā pyrmū reizi publiski i tik lelā skaitā pasaruodejuši ari Latvejis karūgi – taids lela pacāluma laiks.
Dzīsmis rasšonuos vīns nu autoru, Valdis Muktupāvels, raksturoj ar itaidim vuordim:
“Un tajā pacēlumā mums ar brāli Māri kā Latgales patriotiem gribējās arī savu ieguldījumu pašapziņas celšanā.
Precīzi neatceros, kas bija tas pamatimpulss vai motīvs, bet mēs abi divi nolēmām, ka ir jāuztaisa tāda svinīga dziesma, kura kaut kādā veidā izteiktu latgaliešu būtību un sirdi. Tā tapa šī – pāris dienās gan teksts, gan melodija.”
Dzīsmis rasšonūs i ari nūsaukumu “Pīmiņ, bruoļ” īdvesmuojuse fraze nu dzejnīka i literaturkritiķa Osvalda Kravaļa, kura dzymtuo puse beja Ludzys nūvoda Pylda, poemys “Bruoļ, pīmiņ”, kū jis sarakstejs zam pseidonima Ontunejs Rīkstāns. Sovulaik Osvaldu Kravali i Valdi Muktupāvelu saistejuse draudzeiba. Poema “Bruoļ, pīmiņ” ir Kravaļa pyrmais latgaliski saraksteitais dorbs tuolajā 1959. godā. Tys ir veļtejums izcylajam Latgolys viesturis pietnīkam Boleslavam Brežgo i ir Kravaļa puordūmys par Latgolys viesturis kristcelim. Valdim Muktupāvelam nu poemys aizagivuse fraze “Bruoļ, pīmiņi šū breidi seņum seņuos Jersiks piļsāts palnūs” i viestejums par Jersikys Vysvaldi. Muktupāvels saprats, ka ite ir potencials izaugt kam leluokam par “pīmiņ”, ka tī var byut treis dažaidi leimini, kas īsaskanātu dzīsmē, - tāvzeme, bazneica i dvēsele, kas ir tei dzīsme.
Pavysam dreiž “Pīmiņ, bruoļ” tika īskaņuota radiofonā, dzīsme aizguoja tautā, kliustūt par daudzu latgalīšu meiluokuo dzīsmi. Tei skanēja pa vysu Latveju, īvadeja Antys Rugātis autorraidejumu “Latgola”, vāluok “Latgolas laikagruomota”. Itū dzīsmi par sovu himnu pajēme ari Reigys latgalīšu bīdreiba “Trešō zvaigzne”.
Dzīsme sovu vaira nikai treisdesmit godu laikā pīdzeivuojuse dažaidus īskaņuojumus i variantus – tū dzīduojuši veiru kori, folklorys grupys i ari izskanējuse pop-rock dzīduotuoju izpiļdejumā. Par dzīsmis variantim tuos autoram Valdim Muktupāvelam nav vīnnūzeimeigs viertejums – jis pats atzineigi izasoka par Tihovsku saimis variantu dzīsmei “Pīmiņ, bruoļ”. Ar dzīsmis autoreibu ari itūs godu laikā saguojuši puorpratumi – nazkur škārsteiklā kleist dzīsmis notu variants, ka dzīsmis teksta autors ir jau pīsauktais Osvalds Kravaļs, bet tei vys tik nav taisneiba. Itei naprecizitate beja īsazoguse ari Latgolys kongresa symtgadei veļteitajā muzykys izlasē, kurys nūsaukums “Celīs, bruoļ” kai reizi ir ari fraze nu dzīsmis “Pīmiņ, bruoļ”. Kongresa symtgadei īdzīduotajā “Pīmiņ, bruoļ” versejā pīsadola ari Renārs Kaupers nu “Pruota Vātrys”, Juoņs Aišpurs nu “The Sound Poets”, Ingars Gusāns aba Sovvaļnīks, kai ari Arņs Slobožanins nu grupys “Dabasu Durovys”.
Par dzīsmis aizīšonu tautā Valdis ir prīceigs:
“Man tā sajūta, ka viņai ir himnai līdzīgs statuss. Tad, kad es paskatījos, ka Latgales kongresa laikā, piemēram, pēc svinīgās sēdes skan, tāpat vairāki kori ir to ir dziedājuši. Viņa tāda bija arī domāta. Un man jau sajūta, ka, ja izdodas sakomponēt, izveidot tādu dziesmu, viņu pat nevar sakomponēt – tā ir radusies un turklāt, ja vēl ar brāli abiem kopā. Es varu būt tikai pateicīgs, ka cilvēki to ir pieņēmuši.”
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Hārdroka grupa “Fenikss” nu Ludzys
Autors: Arņs Slobožanins
Vairumam Latgolys muzykys klauseituoju nav zynoms, ka vēļ pyrms “Borowys MC” i “Bez PVN” darbeibys suokuma beja muziki, kas latgaliski izpiļdeja na tikai tautysdzīsmys i šlageri, bet ari tymā laikā aktualū hārdroku. Grupa “Fenikss”, kas sovus zīdu laikus pīdzeivuoja paguojušuo godu symta 80. godu beiguos i 90. suokumā, itūpavasar otkon apsavīnuos, lai 5. majā snīgtu koncertu Rēzeknē, “Latgalīšu nakts” pasuocīnī. Grupys “Dabasu Durovys” solists Arņs Slobožanins apsarunuoja ar grupys lideri Aleksandru Cunski.
Kotrai grupai ir prīkšviesture. Kas beja pyrms “Feniksa”?
Suocem spieļuot, kod vuicejomēs pamatškolā. Tys beja septeņdasmytūs godu vyds. Suocem kai vysi – spieļuojom dančus. Tūlaik jūs apmeklēja cīš daudz cylvāku, i spieļuošona beja “dzeivajā”. Nu tuo laika ari izaveiduoja grupys kūduls – es i basgitarists Olegs. Vyspuor – vysvaira mums mainejušīs bundzinīki – kūpā beja vasali septeni, treis dīvamžāļ jau tymā saulē.
Kai suocet spieļuot hārdroku? Tymā laikā Padūmu savīneibā tys nabeja plaši pīejams – beja “aizlīgtuos muzykys” sarokstā.
Nabeja tai, ka pi myusu naatguoja Rītumu īroksti – tū straumi apturēt navarēja. Klausejomēs Led Zeppelin, Rainbow, Aerosmith, Judas priest. Ituos grupys ari veiduoja myusu muzykalū gaumi – attīceigi taidu muzyku arī suocem spieļuot. Ite laikam juosuoc stuosteit par myusu “zalta sastuovu”, ar kuru ari palykam atpazeistami i dabuojom panuokumus. Mes jau kaidu laiku spieļuojom ar stabilu sastuovu, es beju vokals, bet tod saprotu, ka vajadzeigs taids eists Power vokalists. Paleigā atguoja myusu grupys atbaļsteituojs i draugs – praktizejūšs uorsts, kas struoduja Kuorsovā i Ludzā. Jis maņ saceja: „Klausīs, pi manis beja atguojs iz pījimšonu vīns puiss – jam ir eistais bolss. Jemit jū grupā!” Tai mums pīsavīnuoja Viktors Baikovs, kurs jau pyrmajā mieginuojumā myusus puorsteidze ar naatkuortojamu vokalu. Grupa beja nūkomplekteita. Vēļ napīminieju bundzinīka Andra Boļševiča – ar jū mums saskanēja vyslobuok. Kai jau minieju, beja 7 bundzinīki, bet Andris beja vyspīmāruotuokais.
Jiusu grupys leluokuo daļa ir krīvvolūdeigī, kai suocet dzīduot latgaliski?
Pyrmom kuortom, sevi skaitom par latgalīšim. Vysim beja rodūs latgalīši. Kaidam muote, kaidam baba. Mes dzeivuojom Latgolā – taitod latgalīši i volūdai, kaidā runojam, nav nūzeimis. Viktors vyspuor ir lels latgalīšu volūdys entuziasts. Tys beja dabiski i pošsaprūtami, ka dzīšmu teksti beja latgaliski. Par myusu veiksmeiguokū dzīsmi skaitom “Latgalīt”, kurai par pamatu jēmem vītejuos ailineicys dzejūli. Tagad napasaceišu juos vuordu – pīmiņu viņ, ka jei beja nu Mērdzinis i tys aiļu kruojums beja izdūts divdasmytajūs godūs. Maņ patyka, kai tuos aiļu ryndenis “elpoj”. Dzīsme izapeļneja klauseituoju atzineibu ari pyrmajā “Latgolys televizejis muzykys festivalā” 1992. godā Rēzeknē. Ar cytim dzīšmu tekstim cīši paleidzēja draugi, rodi, ari vītejuo bibliotekare Ludzā.
Pastuosti par jiusu aktivuokajim i ražeiguokajim godim!
Tys beja ostoņdasmytūs godu beiguos i deveņdasmytūs godu suokumā. Piečuok dīvamžāļ suocēs bardaks – poši jau zinit. Bet pa itū laika šaļti paspiejom izspieļuot konkursūs – gon “Līpuojis Dzintarā”, gon festivalā “Durvis”, gon ari “Mikrofona aptaujā”. Beja lobi panuokumi, i ījēmem lobys vītys. Pasaruodeja dzīsmis ari angliski i krīviski. Beja koncerti Reigys sporta pilī i pat Moskovā. Izdarejom dažus studejis īrokstus. Gribiejom īt leidza laikam – filmiejom pyrmūs videoklipus. Tūlaik Ludzā beja vīna voi divejis VHS kamerys. Cylvāki, kuri filmēja, beja cīš atsauceigi i izpaleidzeigi. Videoklipi tūlaik beja lela ekstra – reši kurais varēja jūs atsaļaut nūfilmēt. Varbyut byusit pamanejuši, ka tī ir uzjimti vīnā kadrā, bez montažys. Deļtuo vajadzēja kuorteigai jūs īstudēt, lai skateituojam nabyutu garlaiceigi. Video filmeiti Ludzā i Kuorsovā.
Jiusu vokalists Viktors nanūlīdzami ir breineiga bolsa eipašnīks, tagad Power vokalisti ir ratums
Grupys zīdu laikūs myusu vokalists beja cīši atsataisejs – guoja uorā taida energetika! Ka jam beja attīcegais nūskaņuojums i frizura – jis atguodynuoja Frediju Merkuriju, kas, nanūlīdzami, beja vīns nu juo elkim. Vyspuor mes grupā pīvērsem lelu viereibu dzīduošonai. Piec īspiejis cīškuok dzīduojom daudzbaļseigi, kas ir rakstureigs glemroka grupom.
Kū dorat niule, jūprūjom spieļojat muzyku?
Nu muzykys aizīt navar. Prūtams, ka spieļojam, bet niule na vaira hārdroku. Es, pīmāram, īsavuiceju spieļuot saksofonu i dorbojūs grupā “Farmazon”. Viktors veiksmeigai dorbojās grypā “Taizel”.
5. majā byus Latgolys Kongresa symtgadei veļteits festivals “Latgolys muzykys nakts” i Fenikss atdzims!
Nui, sagataveisim 20 minotu garu koncertu. Ar napacīteibu gaidom sovus kuodreizejūs fanus i ceram uzrunuot ari jaunūs. Grybu vēļ pībiļst, ka cytreiz maņ ir nalela ryugtuma sajiuta, kod muzykys mīļuotuoji apgolvoj, ka tikai divtyukstūšajūs godūs pasaruodeja pyrmuos modernuos gryupys, kas dzīduoja latgaliski. Tei, kai redzit, nav taisneiba. Latgalīšu modernajai muzykai ir daudz garuoka viesture. Deļtuo, vēļ vaira gaidom pīktū maju.
Teikomēs koncertā!
Paļdis par sarunu!


text:
8.a klase. Audzinātāja Ņikitina Leontīne.
Akmentiņa Dzintra, Altmanis Aivars, Briede Laima, Greifāns Jānis, Greivulis Vilis, Koreņevskis Voldemārs, Lielbriede Elita, Millers Kārlis, Mironovs Aivars, Niklass Juris, Preimane Inese, Sietiņa Guna, Sietniece Dzintra, Skulte Guntis, Smilga Ikars, Strode Līga, Vanovska Aija, Zandbergs Jānis, Ziemele Vija, Zūlis Aldis
8.b klase. Audzinātājs Ļevs Liepiņš
Afanasjeva Zinaida, Amosovs Aleksandrs, Antonovs Aleksandrs, Antoņenkovs Valentīns, Antoškins Vjačeslavs, Baranova Svetlana, Bogdanova Antoņina, Devjatņikova Zinaida, Grigorjeva Tamāra, Isakovs Aleksandrs, Jansone Olga, Korostiļevs Staņislavs, Meškelo Valentīna, Morodina Ņina, Ņikiforova Taisija, Pļavinskaja Ļubova, Rinkuse Tamāra, Rudņikovs Viktors, Rusmane Liena, Vinogradovs Genādijs


text:
Grupys „Laimas muzykanti” dzīsmei „Sorgeņgeļs” sataiseits video klips
Grupa „Laimas muzykanti” pīduovoj jiusu viereibai jaunuokū grupys dorbu – dzīsmis „Sorgeņgeļs” video klipu.
Klipa fiļmiešona golvonūkuort nūtyka „Laimas muzykantu” koncerttūris laikā Anglejā 2011. goda novembrī, bet gola dorbs padareits Latgolā 2012. goda janvarī. Vīns nu mierkim braucīņam iz Angleju beja izfiļmēt kadrus video klipam, kas tyka dareits kotrā nu mieginuojumim i koncertim breivā šaļtī. Kai atzeist Arturs Uškāns, grupys „Laimas muzykanti” bolsts, – materiala saguoja cīši daudzi, bet klipā izmontuota tyka viņ divpadsmytuo daļa nu vysa.
Dzīsme „Sorgeņgeļs” viereigam klauseituojam ruodeisīs sovaižuoka, nakai īrosts dzierdēt nu „Laimas muzykantu”. Arturs skaidroj: „Leidz šam „Laimas muzykanti” lyka izsvoru iz latgalīšu folkloru, latgalīšu folkroku, koč ari programmuos taipat skaniejušys ari munys autordzīsmis ci instrumentali dorbi („Pi azara”, „Dzāruojeņš”, „Dagda” i c.), bet tuos lelā mārā bejušys tautysdzīšmu stilā i gryuši izškiramys.” Dzīsme „Sorgeņgeļs” suokuos beja raksteita grupys „Patrioti.lg” albumam „Daugaveņa”, bet, Arturam vīnojūtīs ar kolegi (Juri Ostrovski), dzīsme tyka pajimta ari LNT šovā „Dziedošās ģimenes”, kur pīsadaleja ari Uškānu saimis ansamblis, kura sastuovā ir tī poši „Laimas muzykantu” dalinīki. Dzīsme skateituojim i klauseituojim īsapatykuse, tyka sajimts daudzi lobu vuordu i paklauseits īsacejumam īraksteit ari itaidu „Sorgeņgeļa” verseju, kai beja dzieržama šovā.
Arturam tyvs ir pasauļa muzykys (World music) stils, par kuru jis sovulaik ari taiseja raidejumu „Latgolys Radejā” ar nūsaukumu „Spaiti”, i tuo ītekmis dzieržamys ari itymā dzīsmis „Sorgeņgeļs” versejā – skaņ gon afrikaņu džamba, gon īru flauta, gon keltu i britu intonacejis. Kai soka Arturs: „Gols golā senejūs keltu zemēs niule ari struodoj lela daļa myusu izbraukušūs tautīšu. Klips reizē ir ari muna personeiguo suope par sovu tautu, kas vysaidu apstuokļu deļ pamat Latgolu – vīni deļ izdzeivuošonys gryuteibom, cyti – laimis maklādami, cikom Latgola aizaug ar kryumim. „Sorgeņgeļs” ir viestejums gon izbraukušim, gon tim, kas vēļ taisuos braukt paceli.”
Grupai „Laimas muzykanti” paradzāta uzastuošona Leigū vokorā Rēzeknis estradē, kur tiks svieteiti itī latvīšu svātki kūpā ar cytom Latvejis muzykys zvaigznem. Iz Leigū vokora koncertu „Laimas muzykanti” eipaši gaida Latgolys ļauds nu vysa pasauļa, lai kurīs kur ari nabyutu izkleids.
Grupa soka paļdis par atbolstu klipa topšonā Anglejā dzeivojūšim latvīšim Līnītei Zobens-East, Helmutam Feldmanim, Daiņam Kundrātam, Jānai Andersons, kas grupai īruodeja šmukuokuos vītys fiļmiešonai Londonā i Mensfildā, Latgolys pusē – Juoņam Munčam, Daiņam Platačam i vēļ daudzim cytim, kai ari Guntim Kaminskim par klipa fiļmiešonu Latgolā.
Klipa režisors: Arturs Uškāns
Operatori: Matīss Uškāns, Arturs Uškāns, Guntis Kaminskis, atseviški kadri nu http://www.videoblocks.com
Montaža: Guntis Kaminskis i Arturs Uškāns (Gunta Kaminska studejā)
Dzīsmis vuordu i muzykys autors: Arturs Uškāns
Izpiļdeituojs: „Laimas muzykanti” (Uškānu saimis ansamblis)
Dzīsme īraksteita studejā „Meduza Sound” Reigā (skaņu režisors Edgars Skrāģis), studejā „Etnisko skaņu laboratorija” Daugovpilī (skaņu režisors Arturs Uškāns), māstereita studejā „GEM” (Gatis Gaujenieks)
.
Laimas muzykanti – Sorgeņgeļs
.


text:
Aicynoj “Vosoruošona 2012”
Ir otkol atguojuse vosora. Tys ir laiks, kod Tu, školuotuoj, na tikai atsapyutīs pec garuo dorba cielīna, bet rūni jaunys idejis, apmeklejūt kursus, kuru pīduovuojums ir pīteikami plašs.
Šūgod piec pīcu godu puortraukuma Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja organizej školuotuoju i studentu vosorys kursus – nūmetni “Vosoruošona”, kas nūtiks Rogovkā nu 21. – 24. augustam.
Aicynojam pīsadaleit školuotuojus i studentus, kas gryb styprynuot latgaliskū pašapziņu, īpazeit Latgolys kulturmontuojumu, izstruoduot sovys muoceibu programmys un materialus, daleitīs pīredzē, satikt dūmubīdrus i vyspuor jaukus cylvākus i, prūtams, labi atsapyust i smeļtīs spāku jaunam dorba cielīņam. Šūgod kursu golvonuo tēma – latgalīšu volūdys vuiciešona školā pec jaunuo standarta i muoceibu prīkšmata latgalīšu rokstu volūda programys.
Nūdarbeibys byus latgalīšu rokstu volūdā, literaturā; īpazeisim latgalīšu rokstu volūdys standartu i programu, metodis, kai struoduot; kūpā dorbuosimēs pi muoceibu leidzekļu veiduošonys; pīsadaleisimēs diskusejā par latgalīšu volūdys vītu izgleiteibys sistemā, nūzeimi personeibys veiduošonā; tiks organizeita ekskurseja pa Nautrānu nūvoda kulturviesturiskuom vītom.
Byus daudzveideiga atpyuta. Tai kai školuotuojam ļūti svareigi sakuortuot pošam sevi jaunajam muoceibu godam, uzzynuosim, kai veseleigi dzeivuot, kai dūmuot labi. Lektori – Latvejis Universitatis , Rēzeknis Augstškolys i cyti specialisti.
Gaidom Tevi, školuotuoj, ja sovim audzieknim jau muoci saskatēt sova nūvoda boguoteibys, gaidom Tevi, ja grybi tū darēt. Kursu beiguos tiks īdūta aplīceiba.
Pīsoki sovu leidzdaleibu, aizpyldūt i syutūt dasaciešonys anketu iz e – postu: lvlksa@inbox.lv
Pīteikumus gaidom leidz 3. augustam. Daleibys moksa Ls10. ( byus kvīts, lai varātu apmoksuot)
Daleibnīkim pec pīsateikšonuos atsyuteisim seikuoku informaceju ar dīnys parādu i par vysu, kas gaida augusta dīnuos i naktīs.
Vaira dazynuošonys: Veronika Dundure (t.26481524) ; Anita Žogota (t.29159084).
Vuords vuordu sateik
Volūda sevi sateik
I pasauļam lobuok teik
Cylvāks cylvāku sateik
Bolss bolsu sateik
I cylvākam lobuok teik
Volūda pasauli sateik
Pasauļs cylvāku sateik
I Dīvam lobuok teik
(Leiga Rundāne)
SOVVAĻNĪKS – VOSORUOŠONAI


text:
Literari muzykalajā uzvadumā “Francis” atkluotys goreidznīka, literata, vaļstsveira i sabīdriskuo darbinīka Fraņča Trasuna dzeivis i dorba loppusis. Uzvadums topa 2014. godā, atzeimojūt F. Trasuna 150. godadīnu. Uzvaduma autori ir režisora Māra Zaļaiskalns, dzejneica Anna Rancāne, muzykaluo konsultante Ilona Rupaine.
NOMINANTI:
Daugovpiļs teatra izruode “Dabaseibys pūddarneica jeb viņa Debešķības Laimesciema podniekdarbnīca”
Latvejis Nacionaluo teatra izruode “Latgola.lv 2”
Rēzeknis nūvoda vokaluos studejis “SKONAI” originalizvadums “Dasadūrt dabasim”


text:
TIKAI VĪNU DĪNU
Dīnu vīnu ar īdūmōtū rūžu smōrdu dūd, lai varu kai saule reitā nu tō mūstīs un pōri dabasim speidēt, vīnu dīnu, lai snīgs, munā vītā vōrdus raksteidams, snīg.
Dūd vīnu dūmu spēceigu, lai vysas nalaimes pōri īt, jo tai nasagrib, ka vysapleik par tom cik daudz liktiņu jau nasovūs, pōrvārstūs bolsūs dzīd, vīnu dīnu ar sōpem, lai varu sovu spāku eistū kaidreiz apsazynōt – es korsti lyudzu.
Lyudzu, kaut ari nazynu, kam, dīnu ar lelu guni, kas gaišōkas un gaišōkas līsmu pučes maņ dūtu, dīnu taidu, kod cylvāks kaids iz pasauļa šō naradzams varātu byut, lai tod jys var nu dzeives sovas tū kai breinumu gyut.
Vēļ vīnu dīnu ar nōkušō rudiņa leita osorom, lai kaids cylvāks, pi lūga sēžūt, ar atvārtu sirdi var gaideit tōs vēļ dīzgon tōlōs, lai ari jaunōs mīlesteibas saules začeiša ānu, kas vosorōs korstōs, kai glōbīni vāsumu maklādams voi sovu trauslū skaistumu vārtādams, sōc namīreigs skraideit pa ustobas augstajim grīstim.
Tikai vīnu dīnu, lai varātu es saplyukt kaidā paradīzes dōrzā eistōs pučes un kaidā nu sovim nōkamajim sapynim otkon dōvynōt tōs tev, lai tu nikod naaizmērstu sovā dzeivē šū vīnu dīnu, kas ir vēļ aiz kolnim naradzama, bet es tū jau jyutu, tei pi tevis īt, lai ari klusu un lēni, bet īt.
MARTS
Vyss pasauļs snīgā kai boltā rūtā mirdz, un dzaltona zeileite sēž prīceiga kūka zorā, kai natycādama, ka doba pyrmō jau ir sajutuse pavasara pīskōrīni – tik vīglu kai vēja pyusma, kas nu aiz styura dabasūs mōkūņus sveicynoj kai sovus meilūs brōļus un poša aiz naizprūtama prīka namīreiga leidza brōzmoj.
Vīneigi snīgs šudiņ taids sovaids un klusu snīg, ni nu vīna nikō napraseidams, kod marts īt kluss, nadrūšim sūlim pa zemes vērsu un ilgojās pēc pyrmūs snīgpuļkstineišu nauzbōzeigō smōrda, kas pagaidam ir pazaslēpis aiz tōs kyustūšō snīga kūši boltōs rūtas, kuras bogōteigōs, myrdzūšōs pērles šō, gondreiž jau atnōkušō pavasara gaišōs saules storu apskōvīnī syldōs.
Un zeileite prīceiga otkon atsōc lākōšonu nu vīna kūka zora iz ūtru, jo jōs sirds jau vīnmār pyrmō pavasari jyut cauri vysom snīgūšajom snīga pōrslom, kas kreit šudiņ tik klusu, ni nu vīna nikō naprosūt. Nu patīši kai taida navaineigi bolta un kūša, myrdzūša snīga rūta, kurā tagad vyss pasauļs, grīzdams kaidu sev viņ zynomu laika valsi, bogōteigi rūtojās, kod marts vēļ ar nadrūšim bārna sūlim sōc staigōt pa zemes vērsu, mūkōs lelōs pošam gaidūt, kod vyss pasauļs varēs īraudzeit tō pošu pyrmū sveicīni – aizaugušōs grōvmolōs meili zīdūšōs snīgpuļkstineites.
GRYBU SACEIT
Grybu saceit saulei, lai bīžōk speid: jei vīneigō Zemes mōtes sirdi prūt mīrynōt. Grybu breidynōt laiku, lai tys tik ōtri vēļ naskrīn iz prīšku, jo pavasars itys vēļ nimoz naatzeist nōkušū vosoru par sovu mōsu. Grybu redzēt tūs zīdus, kas kai breinums bolts – es zynu, kaidu dīnu, tevis pasnāgti, reibynūši smōrdōs munōs rūkōs. Un grybu ar sovom ausim tū tōlumu sadzērdēt, cauri kuram kotru dīnu gryutūs ikdīnas dorbūs tovas kōjas izīt, kod pavasars ar sovom navoldamom yudiņa straumem sōc vysu pasauli sveicynōt.
Grybu taidu naradzamu un ōtru vēju, kas vysas tovas ilgōs sōpes ōrā nu tevis izpyustu, un vysu skaistū, kas pōri paliks, es tod kai vyskrōšņōkū rūzi dēļ sevis nūplyuktu un kaidā sudobra rāmeitī īrāmeitu, lai tu tū kai sovu dōrgumu nu sevis maņ par pīmiņu varātu dōvynōt.
Grybu saceit, ka vysus sev apkōrt es meiļoju, bet nimoz nazynu, voi taidus vōrdus sovā dzeivē kaidreiz atrasšu, lai kaids saprostu, kai meiļoju vysu.
Tikai žāl, ka tu naesi ni jyura, ni cylvāks, un dažu reizi maņ līkās, ka tu naesi vyspōr nikas. Tys asu vīneigi es pats.
TOVĀ RŪKĀ SNĪGPUĻKSTINEITE VEIST
Tovā rūkā snīgpuļkstineite sylst, kod kūkūs šyupojās putna dzīsme un upes straumi tū, seņ aizmērstū, tōlumā cauri vysim pavasara trūkšnim dzērd.
Bet tu ar snīgpuļkstineiti saulei preteimā īmi dīnā tamā, kod leits iz breidi pōrtrauc raudōt un bez osorom, palākūs mōkūņūs sādādams, prīcojās kai bārns par tū, ka nu tō lelō augstuma nanūkreit.
Tev par gūdu vējs šalc, tymsūs tovus motus glōsteidams, un īmi tu pa pļovom, nu leita par daudzi pīmērkušom. Tovas kōjas arvīn dziļōk grymst. Tīpat natōli austūšō reita dzīsme prīceigi skaņ, kai zynōdama tū, ka nōksi, lai sajustu jōs mīlesteibu.
Pēški apklust putna dzīsme tei, kas kūkūs breiva kai izpyustō elpa šyupojās. Un vīneigi tovā korstajā rūkā poša aizmērstō snīgpuļkstineite veist, jo tu naprūti tū nest. Kaids klusums.
VERĪS UN ĪSADŪMOJ
Redzi, cik bolts kreit snīgs, sveicynōdams vēju, un cik prīceigs atīt cytas dīnas reits, kod itō pavasara saules storūs bārzi pamozom zaļōt sōc. Un tī – nazkur dabasūs augši – var sadzērdēt stroda nūsolušū bolsu.
Redzi, cik gars un leikumains ceļš pret kolnu īt, kod tōs dzaltonōs pīnines vēļ nazīd, jo snīga saga myrdzūša un caurspeideigi bolta pōrsadz zaļū zōli un tai traucej tom. Jyutu, ka sirds muna vysam leidza tai kai pavasara vāsais strauteņš dzīd.
Verīs, un tu vari drūši apbreinōt tū, cik meili smolkō leita osoras breižim pōri vysam pasauļam var krist, un tu vari breivi izatālōt, ka ari esi putneņš mozs, kas vēļ tikai mōcōs pasaceļt spōrnūs, lai ōtrōk pats varātu uzlidōt dabasūs augši un tī palikt iz nanūteiktu laiku.
Voi redzi, jau tagad aiz lūga tik spūža vosoras saule tev speid! Redzi, kaidu gaismu es nu sevis tev dōvynoju naktī, kod vysskaistōk snīgs kreit. Tys ir tōpēc, lai tu poša sovom acim gon pavasari, gon vosoru varātu īraudzeit un nūvērtēt tū, kaidu breinumu es tev vēļ itamā zīmas naktī spēju parōdeit.
Verīs uzmaneigi! Redzi, kas tymsā naktī cauri itam, vīgli kreitūšajam snīgam aiz lūga nūteik? Vysmoz īsadūmoj vysu tū.
TU UN ES
Tu – muna nakts, es – tova dīna, tu – muns vējs, kas pyuš un nanūrymst, es – tova guņs dzērkstele naapvaļdeitō, kas vīnu breidi kai lūde augšā šaunās, bet ūtrā – kai gara un osa veinsteiga ap dabasim apsavej.
Es – tovs lūgs, tu – tei spūžō un vāsō pavasara saule, kas stuņdem ilgi aiz tō, pa breižam plykūs kūku zorus aizčardama, speidi. Es – tovs agrais reits, tu – muns soldonais mīgs, es – tovas tōs seņ pagaisušōs jyutas, tu – tei poša muna nalaimeigō sirds.
Tu – muns putns, bet es – tovs nūleikušais zors, tu – muna oklō mīlesteiba, es – tovs jau daudz kū sovā dzeivē pīredzējušais prōts, es – tovs breinums, tu – tō radeitōjs, tu – muns klusums, bet es – tys tovs speiteigais un nikod vēļ nivīnam naapsauktais bolss, kas skaņ kai flauta vysam itam pasauļam pōri.
Es – tova ōbele, bet tu – tī muni boltī zīdi, kas, mežūneiga vēja rauti, iz breidi strauji uzlidoj dabasūs un pēc breiža kai pleivurs nadzērdami laižās lejā.
Es – tovas pļovas, un tu – munas dzaltonōs saulespučes, es – tova naaizmērstamō vosora, tu – muns bezbaileigais nagaiss, kas, sova spāka nažālōdams, munā sirdī kai kaidas vacōs mōjas caurajā jumtā vēļ reizi vīnaldzeigi īsper un tod, pēc itō trīcīņa nūsamīrejis, palīk kluss, un aizīt pōri dabasu molai.
Tu – munas kai zalta būreitī īslāgtōs un nikod ōrā naizlaistōs ilgas, es – tova sapyna prinča īdūmōtais un tev syuteitais gaisa skupsts.
Es asu tova uzticeigō un kotrā godalaikā vīnmār zīdūšō rūze, bet tu – osō ērška seikais galeņš, ar kuru es labprōteigi ļaunu tev sevi vysus šūs godus vēļ arvīn dūrsteit.
TU VĒĻ ARVĪN MUNA MEITINE
Tu kai moza meitine esi, tev gribīs skrīt bosom kōjom naprōteigā leitā un pļovas zōlē garā vysu nakti kai soldonā madā sleikt. Tu kai meitine moza, tovūs motūs tymsajūs spūži dzaltona baņte kai prīceigs sauleszačeits pret sauli speid. Tu kai moza meitine iz akmiņa vīna poša, skumōs dūmōs īgrymuse, sēdi, nūpītni vārojūt, kai dabasūs skaisti vīns pēc ūtra bolti mōkūni maudojās.
Un tu kai moza meitine ar obom rūkom gribi svešū vēju kert, tu kai moza meitine – kai vysskaistōkō rūze dēļ manis dōrzā zīdi.
Tu kai moza meitine munōs rūkōs vīgli īskrīņ, manī vysu laiku meklejūt sovu nazkur pagaisušū pavasari. Tu kai jauna meitine nu muna bolsa vēļ arvīn sorksti un kai moza meitine, breižim izarōdeidama un breižim poša par sevi kaunādamōs, munā prīškā doncoj.
Tu kai moza meitine arvīn... Lai gon esi sīvīte skaista, un tovus īsērmūs motus, tevi sateikūt, es ar sovu sastrōdōtū rūku, ni vōrda nasaceidams, nūglōstu. Un atmiņōs iz breidi atsagrīž myusu kūpeigī jauneibas godi – un tu vēļ arvīn dēļ manis tei poša mozō meitine esi.


text:
Itūreiz iz sarunu asam aicynuojuši Austrumlatgolys viersmežnīceibys viersmežzini Euģēniju Upenieku. Mežnīceibā jis struodoj jau vaira nikai 30 godu. Euģēnija puorziņā ir Zīmeļlatgolys viersmežnīceiba ar Viļakys, Bolvu, Viļānu, Rēzeknis, Kuorsovys i Ludzys nūdaļom. Jam pateik byut mežā – struoduot, vāruot, pasastaiguot ci ari medeit. Jis izsver, ka faktiski nav īspiejams struoduot mežā, ka tu naesi medinīks i vysā naizprūti dzeivinīku biologeju. Runuosim par ituo laika aktualitatem Latgolys mežūs, pādejūs godu tendencem, meža guņsgrāku nalaimem i tūs dziesšonu, kai ari daudzi kū cytu.
„Tī meža cylvāki ir sovaiduoki cylvāki. Īpatneji. Jī ir taidi klusuoki, naprūt skali bļaut par sovom suopem, jis varbyut var aizīt kūkam mežā pastuosteit. Jī ir dvieseliskuoki, ījiuteiguoki, pacīteiguoki i iztureiguoki.”
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Andris Baltacis i “Palādas” īskandynoj Dzīšmu i deju svātkus
Latvejis televizeja, sagaidūt XXV Vyspuorejūs latvīšu Dzīšmu i XV Deju svātkus, skateituojus prīcēja ar pozitivūs emoceju raidejumu “Lai top!”. Svātdinis nūslāguma raidejumā ar sovu prīkšnasumu pīsadaleja Latgolys patriots i grupys “Baltie lāči” dalinīks Andris Baltacis kūpā ar Baļtinovys teatri “Palādas”. Kur sovu rūku pīlīk “Palādas”, tī smīkli garantāti, ari itūreiz tys nabeja izjāmums. Raidejuma skateituoji varēja bolsuot par sirsneiguokū prīkšnasumu, i taišni latgalīši īgiva skateituoju simpatejis.
Kas napaspēja redzēt raidejumu, var tū nūsavērt škārsteiklā.
Karteņa: ekranšuovīņs nu raidejuma
Ziņu sagataveja: LaKuGa


text:
Norvegeja
Norvegeja, oficialai Norvegejis Kieneste (norvegu: Kongeriket Norge) - vaļsteiba Pūstumu Europā, Skaņdinavejis pussolys vokorūs. Vaļsteiba tur rūbežu ar Švedeju (1619 km), Suomeju (727 km) i Krīveju (196 km). Dīnavydūs Norvegeju skaloj Pūstumu jiura, vokorūs Norvegu jiura, a pošūs vaļsteibys pūstumūs Barenca jiura. Norvegejai pīdar Svalbarda i Jana Majena sola Arktikā, taipoš Buvē sola, Pītera I sola i Kienenīnis Modys Zeme Antarktidā.
Norvegeja irā pīktuo pa lelumam vaļsteiba Europā ar 386 958 km² pluotu, kurymā dzeivoj 5,3 miljoni dzeivuotuoju.[2] Tei irā vīna nu rešuok apdzeivuotojom vaļsteibom Europā. Golvysmīsts i leluokais mīsts - Oslys. Vaļsteibys volūda irā norvegu ar divejom rokstu volūdys tradicejom - bukmolu i jaunnorvegu. Obadivejis tur vīnaidys tīseibys vysūs vaļsteibys i pošvoldu leidzīņūs. Maja mieneša 17 dīnā norvegi svin konstitucejis pījimšonys dīnu.
Norvegejis teritorejā ļauds apsadzeivovuši jau nu 6 godu symta. 872 gods kuovē pi Hafrsforda kieneņš Harolds Skaiškmots (norvegu: Harald Hårfagre) apvīnumova norvegu zemis. Nu tuo aizasuoce "Vikingu laiki". 1319 godā Norvegeja īsastuoja Kalmarys Savīneibā, kuramā beja Daneja i Švedeja. Kod 1521 godā Švedeja izastuoja nu savīneibys, Norvegeja palyka Danejis Kienestis pavaļdeibā. Piečuok Norvegeja puorguoja Švedejis pavaļdeibā, a napavaļdeiga vaļsteiba tyka 1905 godā, kod par pyrmū kieneņu tyka Hokons VII. 1940 gods apreļa mieneša 9 dīnā vaļsteibu okupēja Nacistiskuo Vuoceja, tok jau 1945 gods maja mieneša 8 dīnā norvegim izadeve atjaunynuot napavaļdeibu.
Nu Ūtrajim pasauļa vaidim Norvegeja cīši dreiži izaraisteja, kuo pamatā irā naftys i dobysgazys atrostuvis Pūstumu i Norvegu jiurā, kurys atrostys 1970 godā. Norvegeja irā catūrtuo poša leluo naftys eksporta vaļsteiba[3] i vīna nu pošu boguotū vaļsteibu pasaulī. Tok vysleidza 99% energejis Norvegeja īgiust nu HES[4]. Norvegejis krona teik īskaiteita kai pasauļa stabiluokuo valuta. 2007 godā vaļsteibu pīzyna kai pasauļa mīreiguokū zemi. Kūpā ar Švedeju jei aizajim vīnu nu pyrmajom vītom pasaulī pa demokratejis iņdeksam. Myuslaikūs Norvegeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Koč i divejūs referendumūs Norvegejis dzeivuotuoji nūbalsova pret īstuošonu Europys Savīneibā, vaļsteibai irā nūtalejis i styprys saitys ar Savīneibu i tuos dalineicom. Norvegeja irā pīsadalejuse nazcik vydtautisku organizaceju īstateošonā - Saškiertūs Naceju Organizacejā (SNO), NATO, Europys Padūmē (EP) i Pūstumu vaļsteibu Padūmē (PVP), taipoš Norvegeja irā Europys Ekonomiskuos Zonys (EEZ), Pasauļa Tierdzeibys organizacejis (PTO) i Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejis (VEKRO) dalineica.
Etimologeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Lelums etnologu guodoj, ka vaļsteibys pasauka irā izacēluse nu pūstumu germanu volūdom i zeimoj "pūstumu ceļš", kas senejuo norvegu volūdā byutu nord veg ar norð vegri. Norvegeja senajuo norvegu volūdā irā Nóreegr, anglosaksu - Norþ weg, a vydslaiku latiņu - Nhorvegia. Niule Norvegejis vaļsteibys pasauka norvegu bukmolā irā Norge, a jaunnorvegu volūdā Noreg. Senejū norvegu i jaunnorvegu formys irā leidzeigys senejū samu vuordam ar zeimeibu "pa jiurmolai" ci "pa jiurai". Myuslaiku Lule samu volūdā tys irā nuorrek. Arkaiskuos vuorda formys ļaun guoduot, ka vuords navā izacēls nu germanu volūdom.
Cytuos vītejuos Norvegejis volūduos vaļsteibys pasauka irā: Pūstumu samu Norga, Lule samu Vuodna, Dīnavydu samu Nøørje, suomu Norja. Oficialuo vaļsteibys pasauka norvegiskai Kongeriket Norge (bukmolā) i Kongeriket Noreg (jaunnorvegu). Cytuos volūduos pylnuo pasauka - Pūstumu samu Norgga gonagasriika, Lule samu Vuona gånågisrijkka, Dīnavydu samu Nøørjen gånkarijhke, suomu Norjan kuningaskunta. Latgaļu volūdys variants sadar ar latvīšu i lītaunīku volūdys pasaukom.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Politiskuo sistema[pataiseit | labot pirmkodu]
Norvegeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Norvegejis Kieneņš irā vaļsteibys golva, a Ministru Prezidents irā vaļdeibys golva. Piļdeituojvaļdi izpiļda Kieneņa padūmis kabinets, kura vadeituojs irā Ministru Prezidents. Lykumlaideibys vaļdi tur kai vaļdeiba, tai parlaments – Stortings (latgaliskai: Leluo Saīsme). Stortingu ībolsoj taisnā proporceigā ībolsuošonā iz četrim godim, kurs sadora nu 169 deputatim.
Oficialai monarhs tur piļdeituojvaļdi, tok īdzeivynojūt parlamentariskū vaļdeibys sistemu, monarha daguojumi myuslaikūs irā cīši reprezentativi I ceremonali. Norvegejis kieneņš irā pošaugstais militarū spāku komaņders, augstuokuo bazneicys instituceja I kolpoj kai uorzemu diplomatiskū saitu vadeituojs, taipoš irā vaļsteibys vīnumeibys simbols. Praktiskai Ministru Prezidents irā tys, kurs īdzeivynoj piļdeituojvaļdi dzeivē. Tīsu sistema irā napavaļdeiga nu piļdeituojvaļdis I nu lykumlaideibys vaļdis.
Administrativais dalejums[pataiseit | labot pirmkodu]
Ekonomika[pataiseit | labot pirmkodu]
Demografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Etniskais sadors[pataiseit | labot pirmkodu]
Volūda[pataiseit | labot pirmkodu]
Religeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Ļutarticeiba irā oficialuo vaļsteibys religeja, kurai tic 86% Norvegejis dzeivuotuoju. Cyti protestaņti irā 3,5% nu dzeivuotuoju, Romys katuoli 1%, musulmoni 2% I cytu religeju ticeigī 1% (vysuvaira budisti, hinduisti I judaisti). Cyti natur kaidu naviņ religeju. Pa 2005 gods apklausys datim, 32% Norvegejis dzeivuotuoju „tic, ka ekzistej Dīvs”, 47% % „tic, ka irā kaids naviņ gors ci dvēseliska energeja”, 17% % „natic ni kaidam naviņ dīvam, ni goram ci dvēseliskai energejai”, a 4% „nazyna”. [6]
Senejī norvegi, taipoš kai vysys skaņdinavejis germanu tautys, beja paguoni i ticēja skaņdinavu mitologejai. Suomu-ugru tautys samu religeja beja šamanizmys Laikā nu 1000 gods da 1500 godam misionaru dorba rezultatā, pa mozam Norvegaja tyka kristeiga. Da reformacejai norvegi beja katuoļu bazneicys dale, a nu 1536 gods puorguoja protestaņtizmā.
Nu nakrysteigom religejom poša leluo irā musulmonu kūpeiba – gondreiž 2% nu dzeivuotuoju. Tū vysuvaira veidoj arabu, albaņu, somalīšu i turku imigraņti, taipoš pakistanu ciļmis norvegi.
Sports[pataiseit | labot pirmkodu]
Verīs taipoš[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Arealstatistics for Norway 2020, Kartverket, mapping directory for Norway Accessdate=2021-02-23
- ↑ 2,0 2,1 Population, january 01 2021, Statistics Norway Accessdate=2021-02-23
- ↑ Taiss:Tīmekļa atsauce
- ↑ http://www.5ballov.ru/publications/works/1-43.html Taiss:Ru ikona
- ↑ Frå 1. januar 2020 er det 356 kommunar og 11 fylke i Noreg.
- ↑ Taiss:Cite web