text:
Fotoizstuožu tradiceja Upeitē nanūrimst
Mes kotrs kasdīnā fotografejam. Myusdīnu fotokamera ir kotram – pasasokūt zynuotnis atteisteibai i mobilūs telefonu tehnologejom. Nu ir vaicuojums – voi tei ir fotomuoksla? Varbyut vīnkuorši sovys kasdīnys nūfiksiešona, kab palyktu pīmiņā. Fotomuokslai ir seneja viesture, i ari Upeitē fotoizstuožu tradicejai ir seneja viesture, kuru 1972. godā aizsuoka Ontons Slišāns, apvīnojūt fotoamatīrus i jūs dorbus izliktu apsavieršonai cytim. Ontons sovulaik sataisiejs daudz i dažaidu fotoizstuožu cyklu, par pīmāru, „Laimis zeme – bierneiba”, „… es radzu pasauli”, „Vysom lobojom rūkom – paļdis”, „Saknis” i vēļ vaira kai 40 izstuodis. Izstuodis tyka izvītuotys kolhoza „Cīņa” vaļdis uzgaidamajuos telpuos i tuos beja labi apmaklātys i īcīneitys. Ari nu 1997. goda – nu laika, kod itymuos telpuos atsarūn Upeitis biblioteka, tradiceja napagaist i atsateista. Par Upeitis fotografu darbeibu līcynoj sasaglobuojuse fotoizstuožu atsauksmu gruomota i vysu fotoizstuožu materiali personeigajā arhivā.
Ir pateikami, ka daudzi fotoamatīri klivuši par fotomuokslinīkim i turpynoj dorbuotīs itymā nūzarē. Upeitē vīns nu taidim ir Pīters Skangaļs, kur sovus dorbus ir pīduovuojs apsavieršonai jau nu pyrmuos fotoizstuodis Upeitē. Itūgod – 2012. goda janvarī jis atroda sev dūmubīdrus – Upeitis pamatškolys školuotuoju Irēnu Romku i izjiemieju Santu Matisāni, ar kū kūpā nūdybynuota fotogrupa „Izpausme”, kas turpynuos prīcēt Upeitis ļauds ar šmukom karteņom.
Itymā godā fotoizstuožu tradiceja Upeitē sviņ opolu 40 godu jubileju. Pyrmuo fotoizstuode „Ikdienas ritmi” tyka atkluota 1972. goda martā i ari itymā godā, kai pyrma 40 godu 2012. goda 23. martā Upeitis bibliotekā tyka atkluota fotoizstuode, kurā apsaverami Upeitis fotografu grupys „Izpausme” izstuode „Kaidu skaistu laiku pīminūt” (Kādu skaistu laiku atceroties). Izstuode atkluota dīnā, kod Upeitē beja ari Kūkovys nūvoda folklorys svātki „Lidu, lidu vanadzini”, deļ tuo izstuodis atkluošonā skanieja ari dzīsmis i muzyka. Paļdis Upeitis jaunīšu folklorys kūpys meitom par dzīsmi, Upeitis tautys noma vadeituojam Andrim Slišānam par paleidzeibu i fotomuokslinīkim par karteņom!
Prīcej, ka fotomuoksla nazyud i Upeitis fotografu grupa ar laiku pīsaisteis jaunus interesentus, dalinīkus, kurim pateik fotografēt, i kuri gribēs sovus dorbus paruodeit ari cytim.
Izstuode vēļ lobu laiku byus apsaverama Upeitis bibliotekā – meili gaideiti gostūs vysi apsavērt grybātuoji!
Upeitis bibliotekys vadeituoja – Mārīte Slišāne
Kartenis nu fotoizstuodis atkluošonys Upeitē i senejūs izstuožu arhivim


c: text/html

text:
Vyškūs sakūp viesturiskuos Molu dzymtys muižys kolpu sātys
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Senejuo Molu dzymtys muižys apbyuve izaveiduojuse 19. godu symta beiguos niulenejuo Vyšku cīmata centrā i daleji sasaglobuojuse da pat myusu dīnu. Pošvaļdeibys eipašumā atsarūn treis muižys kompleksa ākys – div bejušuos muižys kolpu sātys i senejuo kliets. Sadarbeibā ar Špoģu Muzykys i muokslys školu Vyšku pogosta puorvaļde eistynoj projektu, sakūpūt divejis nu viesturiskūs āku – Molu dzymtys muižys kolpu sātys, informej Augšdaugovys nūvoda pošvaļdeibys Informacejis i sabīdryskūs attīceibu nūdalis specialiste Inese Minova.
Obejis ākys kulturviesturiskuo montuojuma datu bāzē īraksteitys kai muižys kolpu sātys. Vīna nu jūs padūmu laikā izmontuota kai dzeivojamuo sāta, tok zam juos atsarūn gona unikals pogrobs, kas sovulaik pīsaistejs kaida potencialuo investora interesi, partū ka jimā varātu izveiduot lobu veina pogrobu. Ūtruo āka izmontuota sovhoztehnikuma kantora vajadzeibom.
Ākys nav apdzeivuotys jau godim ilgi i atsarūn gona biedeigā stuovūklī, partū pogosts vys meklej vareibys juos sakūpt i saglobuot. Kab pasorguotu viesturiskuos ākys nu izdemoliešonys i nūkrišņu ītekmis, tyka nūlamts aiztaiseit lūgu i durovu ailys, tok izdareit tū tik radūši, kab ākys sev pīgrīztu viereibu. Tai kai pīmynātuos ākys ir īkļautys Augšdaugovys nūvoda aizsorgojamūs kulturys montuojuma objektu sarokstā, roduos ideja pīsadaleit pošvaļdeibys konkursā i dasasaceit finansiejumam nūvoda aizsorgojamūs kulturys montuojuma objektu saglobuošonai.
“Itūgod beja izsludynuots konkurss, varējom pīsaisteit finansiejumu nu kulturmontuojuma fonda. Mes pīrakstejom nalelu projektu sadarbeibā ar Špoģu Muzykys i muokslys školu, finansiejums tyka daškierts i itūšaļt mes radzam rezultatu – lūgu ailys ir aiztaiseitys cīt i skots iz ākom ir daudz pateikamuoks. Kūpumā projekts izmoksuos 2760 eiro i tiks sakuortuotys div viesturiskuos ākys,” stuosta Vyšku pogosta puorvaļdis vadeituojs Jānis Proms.
Pi projekta eistynuošonys jau vosorā givušīs Špoģu Muzykys i muokslys školys pedagogi Anita Jasinska i Valdis Grebežs. Itūšaļt vīnys ākys lūgu ailys jau aizpiļdeitys ar glaznuojumim, a dreiž vizuali puorsameis ari ūtra āka. Školys pedagogi ryupeigi pīmekliejuši glaznuojumu idejis i kruosu tūņus, kab jī īsadarātu viesturiskūs lūgu ailēs. Zeimiejumu skicis nu suoku veiduoja datorā i ļuove vaļu fantazejai, izalosūt glaznuojumūs attāluot kasdīnys dzeivis ainys. Lūgūs var redzēt vysaidus sātys dzeivnīkus, kas gaida atsagrīžam sātā saiminīku, ustobu interjera elementus, babeņu capam peirādzeņus, muokslinīkus glaznojam, puoreišus apsačeram, bārnus kaitojamīs i daudzys cytys interesantys idejis.
“Suokumā beja dūma lūgu ailuos glaznuot dobu, īkļaut vītejūs objektus. Tok nolēmem paruodeit ainys nu cylvāku kasdīnys dzeivis. Pyrmī dorbi beja primitivuoki, a niule ideju īt tik daudz, ka mums tam vysam var datryukt lūgu ailu,” smejās Anita.
Glaznuojumim ir izmontuots mytrumiztureigs sapluoksnis i akrila kruosa, kas jau ir puorbaudeiti materiali cytūs leidzeigūs projektūs. Zeimiejumi veiduoti tai, kab jūs var paspēt izpieteit garumbraucūt i kab lūgu ailys izavārtu patīsi dzeivys.
Vysupyrma muokslinīki izpieteja viesturiskūs āku lūgu ramys, kas vēļ vītom beja sasaglobuojušys, i atkluoja interesantus rokstus. Jūs izskicēja ar datorprogramys paleidzeibu, pīmeklejūt atbylstūšus zeimiejumus i kruosu salykumus. Glaznuojumim izmontuots minimals kruosu salykums – bolta kruosa i bryunī tūni, kab puoruok naizacaltu iz ākys fona i nasamaituotu kūpskota. “Tī, kas brauc garum i nazyna, ka tī nivīns nadzeivoj, varbyut izreiz napamaneis, ka ākys ir pamastys i ka vyss ir muoksleigi sazeimāts,” soka Valdis.
Jau tyvuokūs nedeļu laikā lūgu ailys tiks aizpiļdeitys. Kaids byus tuoļuokais āku liktiņs, ruodeis laiks. Vyšku pogosta puorvaļdis vadeituojs J. Proms pīzeist, ka beidzamūs treis godu laikā bejuse interese nu investoru pusis nūpierkt i sakuortuot vysys treis muižys kompleksa ākys, tok da ideju eistynuošonys tai ari nav tykts. Senejā klietī pošim nazkod bejuse dūma īreikuot telpu kulturys pasuokumim, tok projekts izaruodejs puoruok duorgs i napaceļams. Pogosta puorvaļdis vadeituojs dūmoj, ka tys ir laika vaicuojums, partū ka interese par ākom tūmār asūte i ar laiku ākys atrass saiminīku, tiks sakuortuotys, i vide Vyškūs byus vēļ lobuoka.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Daugavpiļs apleicīnis literati i muzykanti byus SĀTĀ!
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar kopejneicu SĀTA 15.decembrī, 15.00 reikoj literari muzykalū pasuokumu „Latgalīts latgalīšam draugs” ci LaLaDra.
Pasuokums ir kai tradiceja jau caturtū godu Adventa laikā Daugavpiļs pusē. Īprīkš pasuokums nūtyka Raiņa sātā Berkenelī, bet itū godu pasuokums nūtiks Daugavpiļs piļsātā.
Adventa laiks ir puordūmu laiks, lobu vuordu i gaideišonys laiks, deļ tam ari itūgod LaLaDra laikā latgalīšu literati i muzykanti duovuos sovim klauseituojim sirds vuordus i dzīsmes. Pasuokums nūtiks ari ar labdareibys īvirzi – pasuokuma laikā varēs zīduot naudu Daugavpiļs Universitatis studentis Sintijis Allis operacejai Vuocejā, kab jei atgiutu veseleibu piec vieža slimeibys.
Ka ari Tev ir kū saceit, dzīduot, skaiteit ci grybi zīduot Sintejai Allei – drūsai, svātdiņ (15.decembrī 15.00) gaidom iz LaLaDra kopejneicā SĀTA (Vīneibys 17, Daugavpilī).
LgSC Daugavpiļs nūdaļa


text:
Pīsadoli latgalīšu rokstu volūdys vosorys školā „ROKSTI!”
Pošā vosorys vydā – nu 26. da 29. juļam iz latgalisku nedeļgolu aicynoj latgalīšu rokstu volūdys vosorys škola „ROKSTI!”
Latgalīšu rokstu volūdys vosorys školā aicynuoti pīsadaleit Latgolys kulturys īstuožu, biblioteku, školu, nūvodu darbinīki, školuotuoji, žurnalisti, studenti i cyti interesenti – potencialī latgalisku rokstu par regiona kulturys dzeivi raksteituoji portalam Latgalīšu Kulturys gazeta www.lakuga.lv, regionalajim medejim i nūvodu sātyslopom.
Vosorys škola nūtiks cīši šmukā i kulturviesturiski eipašā vītā – Vileks nūvoda Škilbanu pogosta Balkanūs i tymā pīsadaleit varēs 20-25 grybātuoji nu 18 godu vacuma.
Vosorys školā kotru dīnu paradzātys latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys, kab apgiutu myusdīnu latgalīšu rokstu volūdu piec 2007. godā LR Tīslītu ministrejis Vaļsts volūdys centrā pījimtim latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumim. Taipat byus žurnalistikys pamatu, nūtikšonu fotografiešonys pamatu, nūvodpietnīceibys i myusdīnu socialūs teiklu izmontuošonys pamatu nūdarbeibys, kab veiksmeiguok i interesantuok sagataveitu i popularizātu rokstus par nūtikšonom Latgolā. Vokorūs paradzātys latgaliskys aktivitatis i kulturys programa ar doncuošonu, dzīduošonu, teatra spieļuošonu i cytom izdareibom, kab styprynuotu latgaliskū apziņu i veicynuotu sadarbeibu latgaliski rokstūšys komandys taiseišonā.
Vosorys školu reikoj bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i latgalīšu kulturys gazeta www.lakuga.lv ar LR Kulturys ministrejis i Vaļsts Kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programys atbolstu.
Daleibys moksa seminarā vīnam dalinīkam ir 12 lati. Seminara reikuotuoji sadz lektoru, aktivitašu, vosorys školu ustobu nūmys i dalieji izturiešonys izdavumus.
Kab pīsadaleitu vosorys školā, da 5. juļam juopadora diveji sātys aizdavumi:
1) Juoaizpiļda i iz info@lakuga.lv juoatsyuta DASACEJUMA ANKETA
2) Juosagatavej roksts, interveja, foto reportaža ci cyta veida materials par regiona, nūvoda kulturys, viesturis nūtikšonu, īvārojamu personeibu, kolektivu, problemvaicuojumu ci cytu LaKuGys tematikai atbylstūšu temu (ar atļuovi publicēt sagataveitū materialu LaKuGā). Roksts juoīsnīdz latgaliski (nasabeistit par klaidom!), rokstu zeimu skaits vysmoz 2000 zeimis.
Breidynojam, ka vosorys školā „ROKSTI!” juobyut gotovam daudzi vuiceitīs, struoduot komandā, izzinuot daudzi jaunys informacejis, juobyut gotovam byut aktivam, draudzeigam, drupeit trokam i apsazynuot sovu latgaliskuos raksteišonys miseju ari iz prīšku piec vosorys školys beigu.
Par daleibys apstiprynuojumu vosorys školai informēsim da 10. juļa. Dalinīku atlasē tiks jimta vārā motivaceja i īsnīgtais roksts.
Vaira dazynuošonys, vaicuojumim i cytim gadejumim raksteit info@lakuga.lv ci zvaneit 29509672 (Edeite).
Mes vysi jādzam latgaliski runuot, nu raksteit… „kai muoku, tai rokstu”, „najādzu pareizi, deļ tuo narokstu”, „nivīns taipat latgaliski naskaita” – aizabyldynojam ar itom i vysaidom cytaidom vainem. Mes aicynojam ituos vainis likt pi molys i sokom „ROKSTI!”. Tik par vysim kūpā mes varam radeit na viņ runuotuos, nu ari latgaliski raksteituos informacejis telpu. Seņuok latgalīšim beja nazcik gazetu, kas izguoja vairuokys reizis nedeļā, nu niu ir viņ labi, ka puora tematiskys rubrikys regionalajuos gazetuos, sadalis regiona īstuožu sātys lopuos, puora dīnroksti, organizaceju sātyslopys i vīna kulturys gazeta škārsteiklā. Deļ tuo caram, ka vosorys škola „ROKSTI!” varātu byut pyrmais sūleits iz koč drupeit latgaliskuoku raksteituotuos informacejis telpu iz prīšku.


text:
Īsajust muokslinīka uodā, izkuopūt iz Leluo zala skotivis ci paraugūt dejis sūli horeografejis zalā, atrost sovu idealū vītu Mozajā i Lelajā zalā, īsavērt aizskotivē i muokslinīku ustobuos, izbaudeit vieju, sauli i piļsātys ainovu nu jumta terasis, sajust eipašū GORS auru – itī i cyti izklaidejūši i izzynojūši puorsteigumi baudomi, atbraucūt gostūs iz Latgolys viestnīceibu GORS.
Latgolys viestnīceiba GORS gostus meili gaida ari tod, kod ite nanūteik kulturys pasuocīni. Ekskurseju laikā ir vareiba apsavērt sātys golvonuos ustobys, tymā skaitā, Mozū i Lelū zalu, orkestra mieginuojumu i horeografejis zalus, kai ari īsavērt aizskotivē, muokslinīku ustobuos, izkuopt iz jumta terasis i ļautīs iudiņa prīcom stryuklakā sūpluok Latgolys viestnīceibai GORS.
Ekskurseja gida pavadeibā moksoj 2,00 € vīnam cylākam, ka grupā ir mozuok par desmit ļaužu – 20,00 €. Školānim, studentim, seniorim, pyrmuos i ūtruos grupys invalidim moksa par ekskurseju ir 1,50 € nu kotra (ci grupai mozuok par desmit ļaužu 15,00 €). Gasteišonu lyudzam īprīšk dasaceit pa teleponu +371 22020206.


text:
Aicynojam iz seminaru!
16. decembrī 19 stuņdēs Tonis birojā aicynojam iz seminaru par Latgolys folklorys materialim Latvīšu folklorys kruotivis digitalajā arhivā garamantas.lv.
Arhiva redaktore Kristīne Pokratniece īruodeis, kai struoduot ar arhivu i kai var pīsadaleit tuo pylnveiduošonā.
Materiali, kas arhivā vysim daeimami bez moksys – manuskripti, fotografejis i audio faili, – ir seviški vierteigs pietnīcysks instruments folklorys i tradicionaluos kulturys studentim i namaterialuo kulturys montuojuma pietnīkim.
Iz sasatikšonu!


text:
- VEIKALS
- Gruomotys
Trusīni vessim reitā pi puiša
Edeite Husare i Vinsents Flikigers
Trusīni vessim reitā pi puiša
Meikstī vuoki, 96 puslopys
Izdavuma “Trusīni vessim reitā pi puiša” idejis autors ir šveicīšu muokslinīks i muzikis Vinsents Flikigers (Vincent Flückiger), kurs jau vaira nikai desmit godu ilgi regulari gastej Latvejā, Latgolā, jādz latvīšu volūdu i ceņteigi vuicās latgalīšu volūdu. Muokslinīks dorbojās pasauļa teikla grupā “Urban Sketchers”, kurymā apsavīnuojuši zeimātuoji, kas paruoda vidi sev apleik viņ mirkļa īspaidā i tūs spylgtajā dažaideibā. 2015. godā Leivuonā, Rēzeknē i Daugovpiļs nūvodā, kai ari Čehejā beja apsaverama muokslinīka zeimiejumu izstuode “Latgale laiku ritā” (nomināta ari Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks”), kurymā paruodeita lauku dzeive Latgolā – šaļtenis nu sadzeivis ar tradicionaluo kulturys montuojuma īmyužynuošonu, kuruos pīdzeivuotys diveju nedeļu garumā.
Ituo izdavuma ideja – apvīnuot eisus i kūduleigus stuosteņus, kuru radeišonys izaicynuojumam ļuovusēs Edeite Husare, ar Vincenta zeimiejumim, rodūt myusdīneigu izdavumu par Latgolys šudiņdīnu. Edeite atzeist, ka tekstu radeišona gotovim zeimiejumim jai bejuse izaicynuojums, jo, koč ari kasdīna saisteita ar raksteišonu i latgalīšu volūdu, literatu dorbu tapšonai vajadzeiga cyta sajiuta i raksteišonys veids. Izdavumā “Trusīni vessim reitā pi puiša” sasateik stuosti kai nu Edeitis, tai Vinsenta Latgolys pīredzis – tūs navar saukt par autobiografiskim, koč ari tymūs ir pamatā dzeivē pīradzātys nūtikšonys, kas gon itūreiz dabuojušys jaunus “nūsacejumus” i stuostus. Stuosteņu golvonuo dūma ir īmyužynuot tūs kulturviesturis voi vīnkuorši dzeivis faktus, kas myusdīnu Latgolā ir kasdīna, nu daudzūs gadīņūs dreiži nu tuos var ari pagaist, pīmāram, dzīduošona pi krystu voi pīna goldi ceļa moluos.
Izdavuma redaktore ir myusdīnu spylgtuokuo latgalīšu literate Ilze Sperga, bet muokslineica Daina Salmiņa, kura struoduojuse gon pi Annys Rancānis jaunuokuo dzejis kruojuma “Prīca i klusiešona”, gon pi leluokuo latgalīšu dzīšmu kruojuma “Muna dzīšmu gruomota”. Kab dzeivi Latgolā vaira saprostu ari cytur, Vinsenta ideja beja ari tū raudzeit puortulkuot cytuos volūduos, deļtuo vysi stuosti skaitomi ari angliski i vuociski. Angļu volūdys tulkuojumu taisejs Džeids Vils (Jayde Will), kurs bejs idejis autors i tulkuotuojs ari angliski-latgaliski izguojušajam latgalīšu autoru – Raibuo, Ligijis Purinašys i Ingridys Tāraudys – dzejis kūpkruojumam “Pādejais modeļs” (The Last Model), kurū 2020. goda rudinī izdeve Londonys izdevnīceiba „Francis Boutle Publishers”, bet vuocu volūdys verseju taisejuse Nikole Naua (Nicole Nau) – tulkuotuoja i volūdneica, latvīšu volūdys profesore Poznanis Oduma Mickeviča universitatē, gruomotys "A short grammar of Latgalian" autore, iz vuocu volūdu tulkuojuse Mārys Zālītis i Nuorys Ikstenys dorbus, kai ari breivajā laikā pa reizei iztulkoj vuociski kaidu latgalīšu dorbu.
Izdavuma “Trusīni vessim reitā pi puiša” topšona īspieja ar Latgolys kulturys programys paleigu, kū eistynoj Latgolys regiona atteisteibys agentura ar Vaļsts kulturkapitala fonda un A/S “Latvijas valsts meži” atbolstu.
Vysus gruomotys stuostus var nūsaklauseit ari video formatā autoris skaitejumā ITE.


text:
Trešais pasauļa diktats latgaliski
Sevkurs latgalīšu volūdys draugs i entuziasts ir aicynuots 9. novembrī uzraksteit diktatu latgalīšu rokstu volūdā. Tys itūgod nūtiks jau trešū reizi, sasadorbojūt Latgalīšu kulturys ziņu portalam i Latvejis Radejis Latgolys studejai. Diktats skanēs Latvejis Radejis 1 raidejumā “Kolnasāta” pl. 18.15, bet uzraksteitū tekstu varēs puorbaudeit portalā lakuga.lv.
Pasauļa diktats latgalīšu rokstu volūdā itūgod nūtiks jau trešū reizi. Ideja par tuo veiduošonu roduos portala lakuga.lv redaktorei Vinetai Vilcānei ar mierki aktualizēt latgalīšu volūdys lītuojumu i pīvērst sabīdreibys uzmaneibu raksteitprasmei latgaliski. Koč ari īspiejis vuiceitīs latgalīšu rokstu volūdu ir stipri īrūbežuotys, tys namazynoj sabīdreibys gribiešonu komunicēt latgaliski, eipaši jaunuokuo paaudze tū izavielej kai sazinis volūdu dažaidūs socialajūs medejūs.
Latgalīšu volūda itūšaļt teik aktivi izmontuota dažaiduos kulturys izpausmēs, kai muzykā, literaturā, kino i teatrī, medejūs, ari turismā i uzjiemiejdarbeibā. Saskaņā ar pādejuos tautys skaiteišonys datim kasdīnā latgalīšu rokstu volūdu, kas ir viesturisks latvīšu volūdys paveids, izmontoj ap 8,8% Latvejis īdzeivuotuoju.
Pasauļa diktats latgalīšu rokstu volūdā trešū reizi skanēs 9. novembrī 18.15 stuņdēs Latvejis Radejis 1. programys latgaliskajā raidejumā “Kolnasāta” (vysuos LR1 frekveņcēs i internetā vysā pasaulī). Diktatu byus īspiejams pīraksteit, ari pīsaslādzūt socialajā teiklā Facebook.com Lagolys studejis kontam facebook.com/LatgalesStudija. Sevkurs interesents seve pīraksteitū tekstu varēs puorbaudeit portalā lakuga.lv ci ari uzraksteitū tekstu īsyuteit eipašā tīšsaitis sistemā i sajimt atbiļdi e-postā jau ar klaidu lobuojumim.
Raidejuma “Kolnasāta” vadeituojs Ēriks Zeps, aicynojūt raksteit diktatu, soka: “Navajag uzatraukt par sovom rokstu volūdys zynuošonom. Saprūtams, ka daudzim nu myusu, ari maņ, tuos nav speidūšys, jo nav bejuse vareiba latgalīšu volūdu vuiceitīs školā. Diktata raksteišona vaira ir kai pīdzeivuojums i ari aplīcynuojums latgalīšu volūdys eksistencei, pīruodejums tam, ka latgalīšu rokstu volūda ir tikpat skaneiga i vierteiga kai latvīšu literaruo volūda.”
Itūgod diktatam izraudzeits fragments nu Egitys Kancānis stuostu gruomotys “Syltuo mola”, tū skaiteis muziks, grupys “Baritoni” dalinīks Muorteņš Strods. Diktata teksts sagataveits, īvārojūt 2007. godā apstyprynuotūs Latgalīšu raksteibys nūsacejumus.
Diktatu finansiali atbolsta Latvejis Radeja i bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” projekta “Mozuoklītuotuos volūdys, leluos īspiejis. Sadarbeiba pietnīceibā, kūpīnu īsaisteišona i inovativi vuiceišonuos reiki – COLING” (projekta leigums Nr. 778384).


text:
Rotko centrā atkluos Agrys Ritinis izstuodis katalogu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
24. martā 15.00 stuņdēs Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā byus muokslineicys Agrys Ritinis personalizstuodis “Kronis” kataloga attaiseišonys svātki, viestej informaceja centra Facebook lopā. Tei byus unikala vareiba sasatikt ar muokslineicu i uzklauseit tū, kai Agra Ritiņa poša stuosta par sovim dorbim.
Pastozi i jaušami liriski, sīviškeigi, tok stabili izsvārti i reizē monumentali lakoniski i estetiski teiri – taidi ir kompoziceju laukumi Agrys Ritinis daiļradē. Taidus tūs radzam, atsaverūt iz dorbim, kuri radeiti agruok, palykuši darbneicā voi seņ jau prīcynoj jaunūs saiminīkus cytuos sātuos. I taidi tī pasaruoda ari gleznuotuojis jaunuokūs dorbu kūpumā, kurs apsaverams izstuodē “Kronis” Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā.
Agra sovā gleznīceibā īīt nu dobys nūtikšonu fiksacejis i palīk dobai uzticeiga, giunūt tamā īdvasmu, kruosu i gaismu attīceibu spēlis, nūskaņu, formu i saturu, transformejūt radzātū, definejūt sev byutiskū i veidojūt maudojūšū, šaļtim zamu sleigstūšū muokuļu studejis kai nabeidzamus krūņus.
Agrys Ritinis izstuode “Kronis” ir daļa nu Rotko centra zīmys izstuožu sezonys, kurā da 10. apreļa apsaverami pīci cīši atškireigi izstuožu projekti, kas apvīnoj Latvejis, Leitovys, Igaunejis i Vuocejis muokslinīkus.
24. marta pasuokuma laikā izstuodis apmekliejums byus bez moksys, kluotyn pi tuo kotrs varēs dabuot sovā eipašumā Agrys Ritinis izstuodis kataloga eksemplaru.
Foto īsavieršona Agrys Ritinis izstuodē Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā, foto Edeite Husare/lakuga.lv


text:
LgSC laivu braucīņs 11. i 12. septembrī
Nasiedi kai bednais sābru suņs aiz vuortu!
Deļtuo vuortim ir kļamka, kab cylvāks tyktu vydā i nasystu sīnu ar pīri voi žieleigai nakauktu pi cīš vuortu. Rudiņs, solts, vyss rībās? Gribi, kab kas naviņ interesnys nūtyktu? Nu, tod pīsadoli tymā, kas nūteik!
Brauksi LgSC laivu braucīnī?
Juobrauc!
Pīlauz sovu lobuokū draugu, atrūnit laivu, telti, guļammaisus i braucam!
11. i 12. septembrī LgSC laivu braucīņs
„Valkam rūbežus Latgolai”
Suokums ap 10 stuņdem reitā pi Aivīkstis slūžu pi Lubuona azara.
Nu iudiņa izleissim cytys dīnys beiguos pi Lubuonys mīsta.
Nu Lubuona da Lubuonys pa upi ir 37 km. Guleišona pa nakti upis krostā zam plyku dabasu (teltī). Trokim pīdar pasauļs.
Kas juodora?
Juoatrūn laiva. Atkareigs nu poša īspiejom – var i gumejis pyusli, i kaidu lapnuoku – upe izbraucama ar vysom.
Juoatrūn lobi cylvāki. Voi ta Tev draugu nav? Klasisbīdru, studeju bīdru, sābru, dvieseļu radinīku? Vys jau jūs vydā ir ari trokī, kas gribēs pīsadaleit. Tauteibai i volūdai nav nūzeimis, svareiga leidza byušona.
Juonūdrūšina sevi ar syltumu. Pajem leidza syltu driebu kuortu, telti, guļammaisu, syltuos apakšbiksis, termoforu i vysu cytu nakšņuošonai vajadzeigū.
Juosaryupej ūdere sovam vādaram. Cytim vuordim sokūt, paiku napamet sātā, a jem leidza. Ka ni pošam, to sābram Tova studiņa bļūda byus kai reize. (Babys studiņš cīši lobs. Tikai daudzi motu. © Raibīs Suņs)
Juoteik da maršuta suokuma punkta. Tys ir pi Aivīkstes iztakys nu azara – slyužom. Var dabraukt nu Gaigalovys, nu Nagļu i nu Ūšupis pusis. Nu Lubuonys vys jau kai tiksim prūm. Tī ir i autobusi, i vys kū sadūmuosim ar mašynom, ka tik byus braucieji.
Juopīsasoka. Da 9.septembra joupadūd ziņa Vinetai iz e-postu vineta.grigane i gmail.com – cik byusit, vuords, uzvuords, telepona numers, e-posts sev i vysim leidzbrauciejim! Lai jei var saskaiteit ļauds, nūsyuteit smolkuoku info par izbraukšonys laikim itt. Ka Tev ir breiva vīta teltī ci laivā – ziņoj, gon jau kaids gribēs pīsavīnuot.
Ituo goda himna – gobols nu M. Gruzeiša legendaruos dzīsmis „Aivīkstis ūzuli”:
„I tod es ībrīnu zīdūs i klonūs”
ci
„Un tad es iebrienu ziedošos klānos”. 🙂
Jem leidza draugus i braucam pīdzeivuojumā preteimā zalta rudiņam! 🙂
Vacumdīnuos varēs tust i bezdēt iz cepļa.
Cikom jauns, juokust!


text:
Roksti rokstus latgaliski i atrūņ lobu dorbu!
Saisteibā ar Vaļsts izgleiteibys atteisteibys agenturys reikuotū pasuokumu cyklu „Karjeras nedēļa”, Daugovpils školānim beja īspieja apmeklēt dažaidys vītys, kas ir saisteitys ar medeju darbeibu. Vīna nu vītom iz kuru guojom izzynuot kū ta jaunuoku par žurnalistikys lītom beja bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”. LgSC vaļdis prīkšsādātuoja Dagneja Bramane myusim stuostieja par bīdreibys darbeibu, portalu LaKuGa.lv i karjerys īspiejom, kū snādz dorbs bīdreibā.
Izzynuojom, ka bīdreibys bīdri ir aktivi jaunīši, kas dorbojās kulturys, volūdys i literaturys jūmā, taisa pasuokumus, roksta, realizej projektus. LgSC ir paleidziejusi daudzim juos bīdrym īgiut pīredzi i īrokstu CV, kas ir paleidziejs jim īsakuortuot jaunā dorba vītā. Kai stuosta Dagneja, bīdreiba snādz atbolstu jaunīšu mierķu sasnīgšonai i ir platforma, atspierīņa punkts, kab vuiceitūs dareit vysaiduokis lītys i realizēt sovys idejis.
„Latgalīšu Kulturys Gazeta” ir vīns nu pazeistamuokajim LgSC projektim, tys ir vīneigais portals pasaulē, kur vysys viests ir latgalīšu rokstu volūdā. Iz itū breidi portala redaktore ir LgSC bīdre Vineta Vilcāne nu Reigys nūdales, tok rokstu raksteišonā ir īsaisteiti daudzi jaunīši nu Latgolys. Pasasokūt dorbam LaKuGa.lv, Vineta ir atroduse patstuoveigu dorbu, kas saisteits ar portala uztureišonu. LaKuGys lopā ir vairuokys sadalis – par muzyku, literaturu, muokslu i kinom, par volūdys vaicojumim, kai ari ir nūtikšonu kalendars, kur ir jaunuokuos viests par pasuokumim, kuri koč kaidā veidā ir saisteiti ar Latgolu ci latgalīšim.
Pīrokstūt rokstu par Latgolys viesturi, kulturu, tradicejom, nūtikšonom i aizsyutūt iz e-posta adresi info@lakuga.lv, portala veiduošonā var pīsadaleit kotrs cylvāks. Iz itū breidi mainuos portala dorba sastuovs i teik maklāti jauni interesenti, kas lobpruot grybātu īsasaisteit portala veiduošonā. LgSC biroji atsarūn Daugovpilī, Reigā, Jelgovā, Rēzeknē (kontaktus var atrast: lgsc.lv/kontakti/). Atejūt iz birojim, var izzynuot vaira par īspieju dorbuotīs bīdreibā i struduot portala uztureišonā.
Taipoš LgSC aicynoj apmeklēt dažaidus kulturys pasuokumus, kuri nūteik bīdreibu nūdaļuos i pīsadaleit projektūs.
Daugovpiļs jaunīši


text:
Nu naformaluos vuiceibys leidz „Latgalīšu mafejai”
29. martā Latgolys Studentu centra Daugovpiļs biroja interesenti tykuos Parādis koju 7. ustabeņā. Īvodā Dagneja pastuosteja, kas ir naformaluo vuiceišonuos, ari par jaunīšu vyspuorejom īspiejom i īspiejom ari īsavuiceit koč kū jaunu piec principa – dori pats i vysam, kū tu dori, nav pareizeibys voi napareizeibys jiedzīņa. Sarunā par naformalū izgleiteibu sovu atspaidu deve ari Arnis Slobožaņins, kas turpmuokuo vokora gaitā myusim īvuiceja spēlēt „Latgalīšu mafeju”. Tei beja īspieja īsajust glupuo īdzeivuotuoja, prosta sābra, abarmota, mafejis i vēļ cytūs tālūs, kū prasmeigi vajadzēja nūslēpt. Ka spēlis principā beja „nūvuokt” mafeju, tod mes varim lepuotīs, ka myusu latgalīši ir eisti mafiozi, partū ka mafeja vysuos spēlēs prasmeigi slēpēs i uzvarēja piļsātu i mīrmīleigūs īdzeivuotuojus. Kaidam tei beja pyrmuo spēlis pīredze, kaidam koč kura jau nazyn kura reize, bet vīnuojomēs, ka tei nabyus pādejuo.
Daugovpiļs biroja interesenti


text:
“Zynuot” pusmaratons nūsasliedzs
„Latgolys Studentu centra” Rēzeknis birojs eistynuoja projektu „Zynuot” , kas beja baļsteits iz Rēzeknis nūvoda školānu informiešonu par myusdīnu pasuokumim i cylvākim Latgolā.
Ideja par projektu roduos piec Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2013” ceremonejis, kod īsaroduši beja puorsvorā daleibnīki i nominanti, bet nu jaunīšim puorstuovju moz. Lela daļa Rēzeknis nūvoda jaunīši nimoz ari nazyna, ka ir taida Latgalīšu kulturys goda bolva i kam jei teik pasnāgta. Tai tyka izvālātys 10 nūvoda školys, piec informacejis – vysmozuok aktivuokuos. Nu vysom izvālātojom asom pabejuši viņ Rēznys pamatškolā, Kalnezeru katuoļu pamatškolā, Audriņu pamatškolā i Drycanu vydškolā. Iz puorejuom školom – Maltys vydškolu, Feimaņu pamatškolu, Makašānu omotu vydškolu, Rykovys pamatškolu, Bieržgaļs pamatškolu i Gaigalovys pamatškolu – brauksim jaunajam vuiceibu godam īzasuokūt. Braukojūt pa školom i runuojūt ar jaunīšim, gryušuok beja tī, kur školāni narunoj pat latviski, deļ tam saguoja sasaskart ar vysaidu attīksmi nu školānu pusis. Bet prīcej taida līta, ka niule vysi jī zyna, kas ir „Boņuks”. Vīnā nu školom beja vaicuojums par „Boņuku”: „эTo kak «Ockap» Toлbko B ЛaTraлии?”
Ar jaunīšim apsprīdem ari latgalīšu muzyku, mozuok gon tūs, kas vaira namuzicej, bet vaira taidus, kas “atsamūduši”, izaveiduojuši. Stuostiejom, ar kū grupys ir paruodiejušys sevi i kaidūs Latvejis mārūga pasuokumus pīsadaliejušys. Piec tam taisiejom viktorinu, nūsaklausiem kaidu dzīsmu apgrīztus “gobolus” i lykom jaunīšim uzminēt, kas tei par grupu ir. Prīca, ka beja ari zynuotuoji. Ka īprīkš pasalyka, ka grupu “Bez PVN” Latgolā vysi jaunīši zyna, tod nasasatraucit – nazyna gon! I pat na tik daudz ,kai grybātūs…
Literatura deļ školānim beja poša garlaiceiguokuo daļa, bet raudziejom ari tū naipalaist garom. Pastuostiejom par spylgtuokajim tuos puorstuovim, taidim kai Ontons Slišāns, Ontons Kūkuojs, nu myusdīnu literatim – Ilze Sperga, Raibīs, Valentīns Lukaševičs. Leidza beja ari gruomatenis, kū īdūt apsavērt i paskaiteit. Ar skaiteišonu tod nu guoja kai nu kuram, cytam vīgluok, cytam gryušuok.
Gon suokumā, gon beiguos jaunīšim uzdevom vaicuojumus, tik suokumā atbiļdēt jī navarieja, bet piec prezentacejis atbiļdis tūmār sajēmem. Tys līk dūmuot, ka na veļti sasatraucom, kai nu byus. Tāņ, īzasuokūt jaunam vuiceibu godam, turpynuosim braukuot iz školom, kai tys ir paradzāts projektā.
Ingūna Semule


text:
Foļvarkys staroveru cierkva
Koordinatys: 56°07′48″N 27°09′17″E /
Foļvarkys Nikoļska Pokrova staroveru cierkva (latvīšu: Foļvarkas Nikoļska Pokrova vecticībnieku baznīca) irā staroveru dīvanoms Aglyunys nūvoda Kastulinys pogostā. Atsarūn Foļvarkys solā, taišni Tyvuo azara molā, 2 km nu Aglyunys—Dagdys ceļa. Parapejis viersineica Anna Pilipjuka. 2010 gods leita m. 3 dīnā staroveru parapeja nūsvietieja sova dīvanoma 100 godu jubileji, kas iz svātku mišu salaseja vaira kai symts ļaužu. Cierkvys i solys pasauka izacāluse nu vuorda foļvark, kas zeimoj 'puismuiža', kaidās seņuok Krīvejis Imperejā daleja zemis.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Foļvarkys staroveru cierkvu suoce stateit 1894 godā, tok dabeidze 20 godu symta suokūs. Dīvanoma projekta autors bejs arhitekts Venskys, vysys stateibys izmoksys apmoksuojuši par parapejis pazīduotim leidzieklim. Senejūs laikūs cierkvā bejuši 162 obruozi, tok dīvanoms nazcik reižu apzogts (vysuvaira 70 godūs, kod cierkva izlauzta i izlaupeita). Nu viesturiskajim sakralajim prīkšmatim izaglobuojs tik krysts i vīns obruozs „Dīva Šabats”. Vāluok nazcik personeigūs obruozus paduovynuoja dzeraunis dzeivuotuoji, nu jauna iztapuoti 12 apostolu obruozi.
Cierkvys zvonu paduovonuojs Cars Nikolajs II i tys kolpoj vēļ šudiņ. Ūtrūs pasauļa vaidūs vuocīši gribiejuši nūskryvēt zvonu, tok vītejī staroveri jū nu vuocīšim atpierkuši, atdūdūt vysus sovus puškus i naudu.
Tekniskuo informaceja[pataiseit | labot pirmkodu]
Cierkva pastateita iz akmiņu pundamenta nalelā uzkaļneņā azara malē. Kūka kuorms apsists ar goldskalim, nūkruosuots spūdri zylā kruosā. Nikaida leluoka remonta dīvanomā navā bejs nu pastateišonys dīnys.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- Foļvarkys staroveru cierkva Gaisušuo Latveja, Latvejis Nacionaluos bibliotekys projekts


text:
Apbolvuoti Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2021” sajiemieji
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Svineigā ceremonejā, kū sastdīnis, 5. marta, vokorā Latgolys viestnīceibā GORS apmekliejuši kluotīnis skateituoji, kai ari transliejuse Latvejis Televizeja, gūdynuoti 10 Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” sajiemieji – spylgtuokuos i nūzeimeiguokuos nūtikšonys i personeibys 2021. godā, kai ari bolva par myuža īguļdejumu padūta kordirigentam Juoņam Grudulam.
Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” par padareitū pārņ sajēme:
- Folklorys kūpa “Vīteri” i video stuosts “Teika par Rēzeknes Rozi”;
- Annele Slišāne par #100dečiLatvijai digitalā, taktilā, audio-vizualā i zeimu volūdā i stuostu kruojumu “Tuoraga stuosti”;
- Grupa “Latgalīšu Reps” ar albumu “Cyta dzela” i videoklipim;
- Ilzis Spergys stuostu kruojuma “Dzeiveiba” radejis lasejumi;
- Marijis Dzeislys dzejūļu kruojums “Vysta smierts”;
- Gruomota i muzykys albums bārnim “Vuškeņa iz pļovys”;
- Bolvu nūvoda zeime latgaliski;
- Pyrmuo izalauzšonys ustoba latgaliski “Pīci panti”;
- Navigacejis aplikaceja “Waze” latgaliski;
- Literate i redaktore Ilze Sperga.
Publikys simpateju bolsuojuma “Žyka” bolvu, kurys nūtikšonu organizēja Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv i Latvejis Sabīdryskūs medeju portals lsm.lv i kurā par sovu simpateju varēja nūbolsuot kotrys grybātuojs, sajēme Bigmaar’s Records īrokstu studeja.
Bolvys padūšonys ceremoneju jau ūtrū godu vadeja komikis Juoņs Skutelis. Skateituojus prīcynuoja grupys “Bez PVN”, “Muosys”, “Jakob Noiman Festival Band”, “Varang Nord”, “Saucējas”, muzikis Ūga, Patrisha i Dināra Rudāne, kai ari koncertā “Celīs, bruoļ!” radeitais ansamblis, kurā apsavīnuojuši zynomi latgalīšu muziki. Bolvys padūšonys ceremoneju var nūsavērt ITE.
Itūgod bolvai tyka padūti 109 pretendentu dasacejumi, kurūs izviertēja žurejis komiseja, tuos sastuovā īkļaunūt kai pārnejūs godu bolvys sajiemiejus, medeju puorstuovus, bolvys reikuotuoju puorstuovus, latgaliskuos kulturys sabīdryskūs aktivistus i attīceigūs sferu pīaicynuotūs ekspertus, kurūs kasdīna nav saisteita ar latgaliskū kulturu. Kai pretendentu viertiešonys kritereji ari itūreiz tyka izvierzeiti pretendenta snāguma kvalitate, aktivitate vysa goda laikā, regionā, vaļstī voi plašuokā mārūgā raiseituo rezonanse, latgaliskums i/voi Latgolys kulturys vierteibu nesšona, pretendenta ilgtspieja – ītekme iz latgaliskuos kulturys procesim iz prīšku.
Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks“ pyrmū reizi tyka padūta tyka padūta 2009. godā, bet nu 2013. bolvu reikoj Latgolys viestnīceibys GORS komanda, sasadorbojūt ar bīdreibu “Partitūra“. “Boņuks 2021“ nūtikšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programa ar A/S “Latvijas valsts meži“ i Latgolys regiona atteisteibys agenturys atbolstu, kai ari Rēzeknis vaļstspiļsātys dūme, Daugovpiļs vaļstspiļsātys dūme, Leivuona nūvoda i Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys, Latvejis Televizeja, latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv, Latvejis Radejis Latgolys studeja, SIA “Atrakcijas Sēlijā“, SIA “Latgales ziedi“, kopejneica ZĪDS, bīdreiba “LgSC“. Vaira par bolvu skaiti: https://bonuks.lv/.
Foto šaļtenis nu ceremonejis. Foto: Dagnija Bernāne/Latgolys viestnīceiba GORS


text:
Pīsavīnoj myusu Daugovpiļs biroja pulkam!
Vasals!
Ka Tu esi atraktivs, komunikabls i struodot grybūšs aktivists, tod ej i pīsavīnoj myusu Daugovpiļs biroja pulkam!
Latgolys Studentu centrs ir sabīdriska organizaceja, kas apvīnoj studejūšus i studejis beigušus jaunīšus, kurim interesej latgalīšu kultura i kuri aktivi īzasaistuos tuos saglobuošonā.
LgSC Daugovpiļs biroja mierki ir popularizēt latgalīšu kulturu Daugovpilī, īsaisteit latgaliskuos aktivitatēs Daugovpiļs jaunīšus i studentus, reikuot dažaidus kulturys pasuokumus, apvuiceibys, raksteit projektus i.c.
LgSC aicynoj breivpruoteigajā dorbā:
– web dizaineri –
Tovūs pīnuokumūs byutu afišu, logo i bukletu taiseišona;
– sātys lopys administratoru –
Tovūs pīnuokumūs byutu jaunuokuos informacejis īvītuošona LgSC lopys sadaļuos;(lobys angļu volūdys zynuošonys mes uzskateisim par Tovu prīkšrūceibu);
– žurnalistu –
Tovūs pīnuokumūs byutu Daugovpiļs biroja nūtykumu atspūguļuojums, intervejis, kai ari dažaidi roksti latgalīšu ziņu portalam (lakuga.lv).
Breivpruoteigūs dorba praksis vītys teik pīduovotys izmontojūt NVA programu „Atbalsts jauniešu brīvprātīgajam darbam”. Ituos programys ītvorūs teik slāgts leigums iz 6 mienešim i moksuota stipendeja 57 Euro apmārā.
Ka Tevi tys uzrunuoja i esi nūliems pīsavīnuot myusim, tod roksti iz: daugovpils@lgsc.lv


text:
Maja dzīduojumus Zīmeļlatgolā vierza īkļaušonai namaterialuo kulturys montuojuma sarokstā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Sagataveits dasacejums maja dzīduojumu tradicejis Zīmeļlatgolā īkļaušonai Latvejis Namaterialuo kulturys montuojuma sarokstā, līcynoj Viļakys nūvoda sātys lopā publicātuo informaceja. Sarokstā jau ir īkļautys vairuokys Latgolys vierteibys, tymā skaitā maja dzīduojumu tradiceja Dagdys nūvodā.
Viļakys nūvoda dūme, sasadorbojūt ar Bolvu, Baļtinovys i Ruguoju nūvodu pošvaļdeibom, kulturys darbinīkim i tradiceju nesiejim, ir realiziejuse projektu “Maija dziedājumi Ziemeļlatgalē. Pieteikuma sagatavošana nemateriālā kultūras mantojuma vērtību sarakstam”. Etnomuzikologe Anda Beitāne i namaterialuo kulturys montuojuma eksperte Ruta Cibule sagatavejušys projekta dasacejumu, lai maja dzīduojumu tradiceju Zīmeļlatgolā īkļautu Latvejis Namaterialuos kulturys montuojuma sarokstā.
Latvejis Namaterialuo kulturys montuojuma vierteibu sarokstu veidoj nu 2017. goda. Sarokstā jau īkļautys treis Zīmeļlatgolys vierteibys –saļmu dzīduošona Zīmeļlatgolā, dzīduošona pusbolsā i Upeitis kulturtelpa. Vēļ sarokstā nu Latgolys īkļauti maja dzīduojumi Dagdys nūvodā, bubyna spēlis tradiceja i myrušūs oficeja (saļmu) dzīduošona Vabalis i Leiksnys pogostūs.
Eksperte Ruta Cibule dziļuok maja dzīduojumus Zīmeļlatgolā pietejuse jau 2008. i 2009., kai ari 2019. godā. Pārņ Zīmeļlatgolā tyka dokumentāti 120 krucifiksi. Etnomuzikologi Anda Beitāne, Mārtiņš Boiko i studenti dzīduojumus īrakstejuši vysaidūs laika periodūs.
Nu Zīmeļlatgolys kulturys darbinīku ir sajimti 209 aplīcynuojumi par daleibu maja dzīduojumūs i tradicejis kūpšonu, saceits pošvaļdeibys sātys lopā. 15 kūpīnys aplīcynuoja, ka organizej maja dzīduojumus i pīsadola tūs dzīduošonā.
“Dzīduošona pi krucifiksim dzīduotuojom i dzīduotuojim nūzeimej daudz vairuok, kai tikai dzīduošonu. Tuos ir lyugšonys i kolpuošona, kas katoļticeigajim latgalīšim ir ļūti svareiga dzeivis daļa. Dzīduošona pi krucifiksim ir pošu dzīduotuoju kūpīnu rūkuos,” stuosta Ruta Cibule.
2020. goda beiguos byus zynoms Namaterialuo kulturys montuojuma padūmis lāmums par jaunys Zīmeļlatgolys vierteibys īkļaušonu sarokstā.


text:
Latgolys Studentu nedeļa. 2. vaicuojums.
Šudiņ i vysys dīnys leidz pīktdīnai (īskaitūt) pīsadoli konkursā i nedelis golā daboj čaja dzeršonys komplektu zīmai nu Latgolys Studentu centra (ka otkon byus daudzi snīga i soltuma kai īprīškejā zīmā, tod byus dyžan dereiga monta)!
Pareizū atbiļdi leidz kotrys dīnys 22:00 syuti iz ortografeja@gmail.com ar nūruodi: „LgSC konkurss”. Nedelis laikā atbiļdis iz dīnys vaicuojumim syuti nu vīna e-posta!
Itymā dīnā par gūdu Vokora stygai šudiņ (https://lgsc.lv/piparmatru-caja-kauss/) i cytus godus aizdavums ar radūšuoku pīsitīni.
2.VAICUOJUMS:
Nūsauc treis latgaliskys vītys/lītys/objektus, kaidus Tu zini Reigā!


text:
- Produkti
Kūka uzroksts "SAPYNI PĪSAPYLDA"
25 eur + pīguode
Sapyni pīsapylda i tys ir fakts, kuru vysod juoatguodoj! Kai fotosesejā, tai guļamustobā i jo eipaši dorbavītā itys uzroksts mums atguodynoj, deļkuo mes dorom tū, kū dorom ari tod, kod ir gryuši. Mozs atguodynuojums (voi itymūs laikūs var saukt ari par afirmaceju) ar lelu spāku!
- Materials: bārza sapluoksnis 12 mm bīzs
- Kruosa: gaišs kūks
- Apstruode: sleipāts
- Izmārs: 52x29 cm
Īsaguodoj 2 voi 3 plānuotuojus 2023. godam par izdeveigu cenu!
Īprīcynoj draugu, muosu voi bruoli. “Giut breidi” ir breineigs plānuošonys reiks, kura puslopuos tu variesi izvirzeit sev jaunus mierkus, īplānuot atpyutu, izbreivēt kaidu vokoru, lai captu piparkūkys kūpā ar sovim tyvuokajim.
Naaizmiersti, ka “Giut breidi” plānuotuojs 2023. godam byus varen loba duovona, kura īdvesmuos i nūteikti kaidu puorsteigs.


text:
11 filmys, kuruos skaņ latgalīšu volūda
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Jaunuokū latgalīšu filmu “Piļsāta pi upis” nūsavārušys vaira kai 60 tyukstūšys skateituoju. Interesantys, izgleitojūšys i ari izklaidejūšys filmys latgaliski teik uzjimtys ik pa laikam. Portals lakuga.lv atlasiejs interesantuokuos filmys, kuruos var dzierdēt latgalīšu volūdu. Izlasē īkļautys gon muokslys, gon dokumentaluos filmys, gon amatiru, gon ari profesionaļu veiduotys, gon ari jūku goboli.
Pyrmuo spēlfilma, kurā dzierd latgalīšu volūdu i redz Latgolys sadzeivi
Režisoris Dzidrys Ritenbergys divsereju spēlfilmā “Trīs minūšu lidojums” (1979) vysa darbeiba nūteik Latgolys laukūs, filmāts teik Sarkaņūs, glaznainā vītā storp Cyrmu i Sedzeri, Iļžukolnā, filmys kolhozs “Draudzība” dzeivē atpazeistams kai Daugovpiļs rajona Mičurina kolhozs Dvītē (niule Īlyukstis nūvods). Padūmu filmys kadrūs īraugoma ari Sarkaņu bazneica, ceļmolys krysts, apzynuotai paruodeita saļmu dzīduošonu par myrušajim. Filmys pyrmizruode nūtyka Rēzeknē.
Latgalīšu volūdu i kulturviesturiskū koloritu filmā nūdrūsynoj etnografiskais ansamblis “Rikava”, epizodisku kuozu svuota lūmu spēlej Ontons Kūkuojs, kurs ari ir filmys konsultants par Latgolys sadzeivi. Masu skotūs pīsadola vītejī, a epizodēs – Rēzeknis Tautys teatra akteri. Tok teik pīzeits, ka filmys leluokais sasnāgums ir Justīnis tāls Astrīdys Kairišys atveiduojumā. Stuosts ir par stypra rakstura sīvīti, kuru pieckara pūstā īvielej par kolhoza prīkšsādātuoju i kura spiej izveiduot paraugsaimisteibu, bet jai datryukst laimis personiskā dzeivē: pusaugu godūs atdūta par kolpyuni, pīdzeivuots kars i myruši vacuoki, kuozu dīnā mežabruoli nūsaun juos veiru i pošu pīsmej, vāluok jai ir vareiba otkon dybynuot saimi, palikt par slovona aktera sīvu, tok naizprūtami dziļa dvēselis īmesļa deļ jei nu tuo atsasoka.
Pyrmuo filma ar nūsaukumu latgaliski
Rodrigo Rikarda i Ontona Kūkuoja televizejis dokumentaluos filmys “Rūtoj saule, rūtoj bite” (1983) nūsaukumā populara latgalīšu tautysdzīsme, filma stuosta par Vosorys saulgrīžu sviniešonu Latgolā piec seņsenejom tradicejom. Itū dabiskā vidē, dzīduodami latgaliski, paruoda daudzejī Latgolys folklorys i etnografiskī ansambli.
Ikoniskuo latgalīšu filma
Zynomuokuo latgalīšu filma ir Juoņa Streiča “Cilvēka bērns” (1991), kas uzjimta piec Juoņa Kliedzēja romana motivu. Daudzys filmys ainys ir folkloriziejušuos, kurs gon nazyna Boņuka teicīni “Kas uotruoks – zyrgs voi mašyna?”. Storp cytu, itei ir pyrmuo latvīšu filma, kas tyka izvierzeita prestižajai “Oskara” bolvai.
Dokumentej izzyudūšū Latgolu
Dokumentaluo filma “Myužeigais kalinders” (2012) stuosta par Rēzeknis nūvoda saimem – Jurdžim i Ivulānim. Filmys varūni ir dzīsminīka Andryva Jūrdžs (1845-1925) piecteči. Jis sacerēja dzīsmis i dzejūļus, vuoce vītejū folkloru i ar rūku puorraksteja gruomotys, drukys aizlīguma laikā izgleituoja sovus nūvodnīkus. Nu Jūrdža gruomotys “Myužeigais kalinders”, kurā apkūpuoti padūmi zemnīkim, smīkla stuosteni i tautysdzīsmis, jimts ari ituos filmys nūsaukums.
Filma ari vierteigs viesturiskais materials par tradicionalajom prasmem, kas myusu dīnuos pamozom izzyud. Tymā var redzēt kai sīn sīru, nej svīstu, dora olu, cierp vuškys, pyn nu skolu skalinis i c.
Latgalīšu gaitys Krīvejis imperejā
Dokumentaluo filma “Latgalīši Pīterpilī” (2018) stuosta par Latgolys nacionaluos atmūdys darbinīkim 20. godu symta suokuos Krīvejis imperejis golvyspiļsātā Sanktpīterburgā aba Pīterpilī. Dokumentalajā filmā atkluotys atmūdys kusteibys darbinīku gaitys i dorbi, stuosteits par latgalīšim, kuri beja nūzeimeigi vysys imperejis leiminī, par optiskuo telegrafa lineju, kas škārsuoja vysu Latgolys teritoreju, par pyrmajim viļcīnim, kas Latgolā ībrauca nu Pīterpiļs, filmā atsakluoj ari cyti interesanti fakti.
Vinneja Pūka pīdzeivuojumi Viļānūs
Animacejis filmeņu “Vinnejs Pūks Viļānūs” (2018) ir veiduojuši Viļānu Muzykys i muokslys školys audziekni, tei ir ūtruo filmeņa par Vinneju Pūku. Pyrmajā daļā Ružovais Sivieneņš, luoceits Mikeleits i palāda Zole raksteja dzimšonys dīnys apsveikumu Vinnejam Pūkam, bet ūtrajā Vinnejs Pūks brauc gostūs iz Viļānim.
Īmyužynoj dzīduotuojis Aijis Rimšys pīmiņu
Dokumentaluo filma “Īsamirdzi zvaigznem leidza” (2015) stuosta par dzīduotuoju Aiju Rimšu, kuru sauce ari par Latgolys rūžeņu, jei beja vīna nu pyrmūs, kas latgaliski dzīduoja popularū muzyku. Dzīduotuoja myužeibā aizguoja 2005. godā.
Pieckara godu skaudruo realitate
Filmys “Segvārds Vientulis” (2014) stuosts ir baļsteits patīsūs nūtykumūs, kas nūsarysynuoja Latgolā piec Ūtruo pasauļa kara. Filmys centrā ir prīstera Ontona Juhņeviča īkšejais konflikts storp gareidznīka morāli ētiskajim uzstuodejumim i patriotisma jiutom, kas līk jimt rūkā īrūci, lai aizstuovātu Tāvzemi i Bazneicu laikā, kod Latgolā atsagrīž padūmu okupacejis režims.
Izbraucīņs ar autobusu
“Maršruts 6486” (2015) ir amateru veiduota filma par cylvākim, kas dzeivoj tiuļuokūs i attuoluokūs Rēzeknis nūvoda pogostūs. Filmys nūsaukums dūts par gūdu autobusu maršruta numeram. Filmys pīturpunkti ir Viļāni – Nagli – Gaigalova – Drycāni. Itamuos pīturvītuos teik “izkuopts” i parunuots ar vītejim par jūs dzeivi konkretajā cīmā, pogostā, nūvodā i vaļstī.
Breivuos dūmys liduojums latgaliski
Sovulaik par eistu sensaceju palyka Gunāra Indričāna aba zynamuoka ar pseidonimu Guntitx latgaliski dublātuos filmys. Jūs latgaliskais saturs gon nikai nabeja saisteits ar filmu originalajim sižetim, īrunojūt tekstu autors ļuove vaļu fantazejai. Īprīšk portalam lakuga.lv par filmu īrunuošonu latgaliski Gunārs sacejs: “I tymā laikā, kai reize, popularitate suoce pasaruodeit taidam kinu kaververseju autoram kai ГoблиH nu Krīvejis. Munuos rūkuos tyka juo goradorbs – kaververseja “Gradzynu Pavielnīka” trilogejai… Nu tod i roduos vēļme paraudzeit kū ta leidzeigu… Tai pamozom, suocūt ar “Maltečku” 2004. godā da “Lykuma draugim” 2007. godā topa vysi muni īrunuotī bredzākli.”
Sovu verseju Guntix pīduovuoja ari latvīšu animacejis filmeņai “Zaķīšu pirtiņa”
Latgalīšu volūdys skaneigums
“Boņuku 2016” nominacejā “Goda snāgums audiovizualajā muokslā” sajāmušuo Daiņa Kļavys i Gunta Bojāra dokumentaluo filma “Runātāji” (2016) nu cykla “Latvijas kods” veļteita latvīšu volūdys daudzveideibai – treis dialekti apvīnoj ap pīci symti izlūkšņu. Filmā runoj simboliska trejūtne: kūrzemnīku puors puorstuov lībiskuo dialekta tāmnīku izlūksni, vydzemnīks – augšzemnīku dialekta sieliskū izlūksni, latgalīte – augšzemnīku dialekta latgaliskū izlūksni. Tei latgalīte ir Drycānu školuotuoja Silvija Laizāne, vēļ reizi varim puorsalīcynuot, cik skaista i skaidra ir latgalīšu volūda. Filma nūsaveram ite.


text:
Festivals „Muzykys Skrytuļs‟ atsagrīž itūvosor
Daugovpiļs nūvada Leiksnā nu 2016. gods 1. da 3. juļam jau sastū reizi nūtiks leluokais jaunuos latgalīšu muzykys festivals „Muzykys Skrytuļs‟, aicynojūt muzykantus, kuri vysaidūs žanrūs roda dzīsmes latgaliski. Kai informej pasuokuma reikuotuoji, festivals nūtiks treis dīnu garumā i tumā pīsadaleis vairuokys gostu grupys ari nu uorzemem.
Festivalā pīktdiņ skanēs etnomuzyka, sastdiņ dīnys i vokora koncertūs uzastuos latgalīšu jaunuos grupys, sovukuort naktī byus vareiba izbaudeit rokmuzyku, a svātdiņ Leiksnys Vyssvātuos Jezus Sirds Rūmys katuoļu bazneicā nūtiks gareiguos muzykys koncerts.
Niu da 30. apreļam izsludynuota muzykantu dasasaceišona daleibai festivalā. Konkursa nūlykums i dasacejuma anketa muokslinīkim pīejama ite.
Festivals „Muzykys Skrytuļs‟ aizasuoce 2005.godā ar mierki popularizēt latgaliskū identitati i sekmēt jaunu latgalisku dzīšmu radeišonu. Festivala moto ir „Kruot var na tikai naudu‟, deļ tuo festivals visim tuo apmaklātuojim ir bez moksys.
Festivala jaunumim var sekuot leidza socialajūs teiklūs: draugiem.lv/muzykysskrytuls, facebook.com/muzykysskrytuls, twitter.com/LiksnasKN, kai ari organizatoru satys lopā liksna.lv, kai ari cytur var meklēt informaceji piec atslāgys vuorda #skrytuls.
Festivalu tradicionalai reikoj Daugovpiļs nūvoda Kulturys puorvaļde i Leiksnys pogosta puorvaļde.
Pasuokuma organizatori ari aicynoj dasasaceit breivpruoteigūs paleigus festivalā. Teik maklāti informatori, darbneicu vadeituoji, dežuranti i duovonu, puču īdaleituoji. Vaira informacejis i dasacejuma anketu meklej ite.


text:
Roksti latgaliski. 3. nūdarbeiba
Pīduovojam vīnkuoršā tekstā raksteitus svareiguokūs latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumus i iz tim baļsteitus aizdavumus, kab pasatrenēt raksteit latgaliski.
Pamats aizdavumim jimts nu 2007. godā LR Tīslītu ministrejis Vaļsts volūdys centra izdūtajim Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim.
3. NŪDARBEIBA
Latgalīšu volūdā, taipat kai latvīšu volūdā, ir atgrīziniskī darbeibys vuordi, kuru atgrīziniskuma pazeime ir golūtne -tīs (attīceigi latvīšu literarajā volūdā — -ties).
Saleidzynuosim.
mozguot — mozguotīs
skrīt — skrītīs
runuot — runuotīs
klauseit — klauseitīs
Nabyutu nikaidu lelūs problemu, tik atgrīziniskajim darbeibys vuordim, taipat kai cytim vuordim, ari goduos, ka prīškā saknei stuojās prīdieklis. I taidūs gadīņūs latgalīšu rokstu volūdā vuorda daļa, kas nūruoda atgrīziniskumu, īsakuortoj storp prīdiekli i sakni.
I taitod itei svareiguo vuorda daļa ir -sa-: nūsamozguot, īsaskrīt, sasarunuot, puorsaklauseit.
Izjamūt gadīņus, kod vuords suocās ar iza- voi aiza-: izamozguot, izaskrīt, aizarunuot, aizaklauseit.
(Gadīņūs ar iza- i aiza- nu atgrīziniskuos vuorda dalis ir puori palics viņ a — viesturiski ir bejs: izsamozguot, izsaskrīt, aizsarunuot, aizsaklauseit, bet runys atvīgluošonai s ir pagaiss.)
Svareigi!
Latgalīši ir ļauds, kas vysu saprūt ar pyrmū reizi, deļtuo atgrīziniskuo vuorda daļa juoizmontoj tikai vīnu reizi. Taupeisim runys resursus! Taitod napareizi ir raksteit gon -sa- storp prīdiekli i sakni, gon golūtni -tīs vīnā vuordā: nūsamozguotīs, īsaskrītīs, aizarunuotīs, aizaklauseitīs — itai narokstom!
Ari itys ir svareigi!
Īvāruosim gramatikys lykumus. Nav pīļaunams raksteit piec dzierdis, pīmāram, “acasēst”. Pareizi ir: atsasēst. Vuordam ir prīdieklis at-, atgrīziniskuo daļa -sa-, sakne sēs- i golūtne -t.
Raksteit itai latgaliski (acasēst) byutu tys pats, kas latvīšu literarajā volūdā raksteit “sviesc” (sviests).
Ir ari atgrīziniskī lītvuordi, ari tim atgrīziniskuo vuorda daļa (-sa-; izjamūt iza- i aiza-) stuojās storp prīdiekli i sakni (ka vuordam ir prīdieklis).
Pasarunuošona (navys pasarunuošonuos), īsaklauseišona (navys īsaklauseišonuos), izastaiguošona, aizastruoduošona.
Atšķireibā nu latvīšu literaruos volūdys latgalīšu volūdā napagaist saknis pādejais leidzskaņs itaidūs gadīņūs:
Krist —> krisšona (latviski – krišana)
Mest —> mesšona (latviski – mešana)
Guozt —> guozšona (latviski – gāšana)
Puorbaudi sevi!
Pasatrenej — pīroksti latgaliski!
satikties, iekliegties, izkliegties, iepirkties, noliekties, izpeldēties, atvadīties, piekāpties, pielasīt, izlasīt (grāmatu), pievilkties, aizmirsties, aizrakties, iekārtoties, atvilkties, izsmieties, iepatikties, atēsties.
Paraugi tagad pats atvasynuot latgaliski lītvuordus ar -šona!
Grīzt, svīst, beļzt, lyuzt, sveist, aust.
Puorejuos nūdarbeibys meklej pošvuiceibys materialā Vuicīs raksteit latgaliski!, aizdavumu atbiļdis atrūnamys ite.


text:
Vīsturs Kairišs: Latgalīši „skapī”
Pīduovojam režisora, latgalīša Vīstura Kairiša nūlaseitū runu Latgolys symtgadis kongresā 2017. goda 5. majā.
Latgalīši „skapī”
Latvejis symtgadis jubileja prīškvokorā, taipat kai daudzim, maņ ir juodūmuoj, kas maņ ir Latveja. Maņ Latveja ir munys bārnu dīnys, kod ar sovu vacūmuoti i vactāvu sasarunovu latgalīšu volūdā.
Iz Latvejis symtgadi ir izdūmuots skaists teicīņs – Es asmu Latveja, kas tīšā veidā līk kotram uzrunuot sovu ideņtitati. Vai „Es asmu Latveja” var drūsi pasaceit pamatnacejis, latgalīšu bārns, kas Latvejis školuos i bārnuduorzūs nasavuica sovā dzymtajā muotis volūdā. Latgalīšu bārnam jau ar pyrmojam dzeivis dīnom tīk pasaceits cyts teicīņs: tev ir jauka volūda, bet jei ir napareiza. Moš sātā tu vari jamā runuot, bet na jau Eiropys Savīneibys školā. Zyneibys itamā volūdā naapgiust.
Kai tys ir izguojs, ka symts godu laikā latvīts navar vuiceibys apgyut sovā volūdā Latvejā? Na tik seņ, pyrmuos Latvejis laikā, tū vēļ varēja dareit. Pakuopeniskai latgalīšu kai vuiceibu volūda nu školu pagaisa. Seviški piec Uļmana apvārsuma. Latvīšu naceja, kas ilgus godu symtus tyka kolonizāta i nycynuota uorā nu svešu tautu, poša suoce dorbuotīs nu spāka poziceju.
Daudz cītušuo naceja, kurai cīš pateik baudeit totalitarūs režimu upura tālu, mudri i draudzeigi pataiseja latgalīšus par ūtruos škirys cylvākim. Labi, nasauksim tū par kolonizaceju, bet pasaceit, ka tei ir dabeiga asimilaceja ari dīvamžāļ navarim. Nabeja jau nikas ļauni dūmuots. Gluži preteji gribēja kai lobuok, pasnīgt leluo bruoļa paleidzeigū rūku, pa draugam, pa lobam. Viņ atmet sovu volūdu i byus tev i karjera, i loba dzeive, i vyss. Byusi cylvāks.
Nui, abstrakti izaklausa, ka myusu mozajai nacejai juobyun sadereigai ci vīnuotai. Tī ir atslāga vuordi, kur ceļas daudz nadaprasšonys. Latvejai juobyun vīnuotai, bet na vīnaidai.
Pasaceisim gūdeigai, voi latgalīšu asimilaceja nūsorgova Latvejis naatkareibu Ūtruo pasauļa kara laikā? Voi tei pagluobe Latveju un seviški Latgolu no rusifikacejis? Nā. Tai nabeja nikaidys svareigys zeimeibys, pat slyktuok, jei padareja daļu nu sovys nacejis par napylnvierteigim sabīdreibys lūceklim. Kuru pījimšona modernajā sabīdreibā beja nūsaceita ar sovys ideņtitatis maiņu. Padūmu okupacejis godūs, kad runovi krīvyski, tev deve atspaidu, kad runovi latgaliski, tevi apsmēja. Ari tai saucamuo latvyskuošonys kampaņa beja ar leluokom simpatejam pret krīvu volūdu kai latgalīšu. Jimsim koč popularū stuostu par myusu rūbežupem.
Kaidreiz beja zynoma Latgolys upe Sīnuoja, nu latgalīšu vuorda sīns, kū krīviski izrunova kai Siņaja, deļ fonetyskuos leidzeibys. Itū krīvu nūsaukumu puorvērta latvyski. Tagadeņ mums ir Zylupe, kam ar Sīnuoju nav nikaida sakara. Tys pat ar Ūdruoju, nu latgalīšu vuorda iudrys, kū krīvi izrunova kai Utroja. Latvyskuotuoji, prūtama līta, latvyskova latgalīšim svešū krīvu nūsaukumu. Tagadeņ Latgolā tak Rītupe. Tys ir kai Daugovu puorsaukt par Rietumu Dvinu. Vai itaids kvazi-latvyskums, kur teik pīsasmīta un šaipeita Latvejis pamatnaceja ir pamats patriotismam? Itaida latvyskuošona atguodoj nakvalitativu smedziņu puorstuodeišonu apvārstā veidā. Latgola teik puorvārsta par pseidobutaforeju, latgalīšim teik izoperāta jūs kulturatmiņa un jī muoksleigi tīk puorvārsti par mankurtim, cylvākim, kuri zaudiejuši sovu viesturiskū atmiņu. I jim vyss palīk vīnaldzeigs i jī lānom pījam sovys kulturys golu, klusejūt nūsarauga kai cīms Kūki pursavierš par Kūkām (koč latgaliski vuordu kūkas nalītoj, tad jau vajadzēja Kūkus puorsaukt par Peirāgim).
Ituoda politika roda dziļu apsamuoneišonu i vuojuokajā ceļās nacīšama nataisneibys jutūne (izjiuta), kū Pauls Šīmanis apzeimej kai „nasadzejušu vuoti”, kas inficej vysus ceņtīņus piec mīreigys leidzuospastuoviešonys.
Pret latgalīšim tyka veikta gon apzynuota, gon naapzynuota kulturnūdeveiba.
Reigā runoj, ka latgalīši ir apsavainovuši, bet nivīns eisti nasaprūt, parkū. Es naasmu ni iz vīnu apsavainovs. Bet maņ nav sajiutys, ka Latvejis atteisteiba ir bejuse pareiza i taisneiga. Ka myusu latvīšu elite naspiej īsastuot par latgalīšu kulturu, tuos atteisteibu i volūdys vaicuojumu, tad munā uztverē dzili provinciala ir na Latgola, bet myusu elite.
Cylvāki, kas beja Latvejis elite ituo vuorda vystīšuokajā nūzeimē – Raiņs i Zigfrīds Anna Meirovics, izcyluokī Latvejis kulturys i politikys darbinīki, cīši i styngri īsastuoja par Latgolys kulturys sovpateibu i latgalīšu volūdu.
Bet navajag meklēt vaineigū, it seviški, ka pa eistam taidu nimoz nav. Svareiguokais ir īzeimēt Latgolai jaunu perspektivi, jaunu atteisteibys vierzīni i darbeibys, lai tū realizātu. Partū, ka vaļsti mes turpynojom veiduot pa šai dīnai, i skaidri juosaprūt, ka latgalīšim pošim ir juouzajam itymā procesā zeimeiguoka lūma. Nav juogaida, ka pasauks pi leluo golda, bet pošim juoījam sova vīta. Latgalīšim stingri i prasmeigi juoīsastuoj par sovom tīseibom: byut tam, kas tu esi.
Vysuos gryuši aptveramuos situacejuos ir juomeklej paradoksali rysynuojumi, kas vad iz prīšku. Par pīmāru, grybu paust, ka latgalīšu kultura ir cīš izdeveigā stuovūklī. Vysumā daudz izdeveiguokā kai latvīšu kultura. Nui, ir vīns skota punkts, nu kura tys izaskota taišni tai.
Daudzi Latgolā smejās i ir naīcīteigi pret faktu, ka ite ir divejis ortografejis. Ruodīs jau pošu latgalīšu ir tik moz, pa ratam tik kaids roksta latgaliski, i tagadeņ dora tū div veidūs. Tok tys ir izdareits, ir pabeigta latgalīšu rokstu volūdys reforma. Streidi i škandali ir leli, paļdis Dīvam, ašnis nav izlīts. Bet itys dorbs ir padareits. Un tod raudzeisim atguoduot, cik ilgi Latvejā grib izveikt, par pīmāru, izgleiteibys reformu? I kod jū izveiks? Laikom nikod. Itys ir pīmārs par izdeveigu stuovūkli. Latgolā var taiseit radykalys reformys, īdzeivynuot modernus menedžmenta pryncypus kulturā i vuiceibuos i cytur. Jo ite nav smagneju, bīžai padūmu systemys montuojuma, tradiceju. Jo pa lelam nav jau pošu instituceju. Ir breiva vide nu atpalykušuokuo regiona Latgolu pataiseit par modernuokū. Jimsim teatri. Latgolā nav profesionala teatra, kas spālātu tikai latgalīšu volūdā. Latvejā nav vīneigo pasaulī teatra, kurš dakūptu i lītuotu latgalīšu volūdu. Ka mes gribim pylnvierteigu Latgolys kulturys dzeivis atjaunynuošonu, vajag dūmuot par profesionalu muokslys instutuceju radeišonu. Tymā skaitā, Latgolys teatra atjaunynuošona, kas beja pyrmskara Rēzeknē. Bet navajag otkon taiseit smagnejū repertuarteatri, bet kū nabejs dynamisku i modernu. Vajag Latgolys orkestri, Latgolys Literaturys fondu, Latgolys Muokslys muzeju, Latgolys Kino fondu. Parkū es „Melānijas hroniku” fiļmieju Latgolā, bet finansēja tū Karelejis filmu fonds? Vajag radeit Latgolys kulturys dzeivis institutus. Bet tom juobyun progresiva kulturmenedžmenta īstuodem, kas varētu radeit pozitivu gryudīni Latvejis kulturys biļdei vysumā.
I varbyut cylvāki vairs nabēgs prūjom. Jī suoks dūmuot, ka ari ite var pylnvierteigi dzeivuot. Moš Latveja ir koč kas vairuok par vīnu viņ atteisteitu piļsātu?
Vadynoju pījimt i uzskateit latgalīšu volūdu i kulturu, navys par latgalīšu kaprizi, bet gon par instrumentu latvīšu kulturtelpys nūstyprynuošonā. Un latgalīšu kulturtelpa ir latvīšu kulturtelpa.
Latgalīšu volūda var nūderēt situacejis papruoviešonā. Koč drupeit, koč par nazcik procentim. Es ite runoju par divejom cilvāku grupom. Pyrmuo ir latgalīši, kuri lobvieleiguok sevi identificej ar krīvim, kai latvīšim. Leluoks bolsts jūs latgaliskai ideņtitatei, byutu zeimeigs gryudīņs itūs cylvāku grupys vaļstiskajai lojalitatei. Ūtruo grupa ir tī krīvvolūdeigī, kas vysaidu īmaslu piec, koč tei byutu īsaļaunuošona par piļsūneibys lykumu, nikod nagribēs sevi ideņtificēt ar latvīšim. Jim identificiešonuos ar latgalīšim moš nabyutu tik naīdūmojama. Latgaliskuo ideņtitate jim varātu dīnēt par tranzitu iz lojalitati Latvejis vaļstei.
Lai itī byutu pyrmī i pādejī symts vīnpateibys godi i nuokušī symts īzeimuotu byuteigi cytu attīksmis paradigmu, pyrmom kuortom, jau latgalīšim pošim pret sevi.
Latgola ir kas vairuok i byuteiguok kai tikai Saeimys deputata seviškais pīzvārs reizi četrūs godūs latgalīšu volūdā. Latgalīšu kultura ir daudz dziļuoka i boguotuoka, kai tikai eskorta veidā apkolpojūt pasuocīņus vysā Latvejā ar tautys dzīsmem i dejom, kai Latgolys vitalitatis aplīcynuojums. Cikom latgalīšu volūdu školuos navar pat vuiceitīs fakultativi, izroksti latgalīšu volūdā iz īlom ir bez moz lykuma puorlauzums, i tāvi i muotis narunoj sātā ar sovim bārnim latgaliski, lai jī varātu lobuok īsavuiceit latvīšu literarū volūdu. Eistyn patriotyska pasazīduošona. Bet es nastruopeju itūs cylvāku, jūs ir nūvaduse da tuo vaļsts politika, kur prestiži ir byut latvīšam, na latgalīšam. Tys, saprūtams, ir goreiguo plebejisma prestižs, kas dominej Latvejis sabīdreibā. Latgalīts ir latvīts! I nikaids prestižs ituo fakta namaina.
Latgolys symtgadis kongress ir pādeiguo īspieja latgalīšam paceļt golvu i, runuojūt šudiņdīnys volūdā, izkuopt nu skapa, kur jam lyka sēdēt naizpratnē pošam par sovu pateibu, par sovu poša ciļviecyskū atbiļdeibu sovys tautys i volūdys prīškā.
Ūtrys taidys vareibys nabyus.
Es naasmu politiks, kam svareigys kuortejuos ībolsuošonys, tok i naasmu tik oklys, lai naradzātu, ka Latgola i latgalīši lelā mērā izškir Latvejis kai viesturiski taisneigys vaļsts augšonu. Un tys nav Reigā kultivātais vaicuojums par separatismu, bet daudz svareiguoks vaicuojums par Latvejis vaļsti, kuru mes ceļam. Voi vaļsti, kur teik respektātys mozuma tīseibys, kur teik respektātys tīseibys iz kulturys sovpateibu, vaļsti, kura sovu boguoteibu saradz vysaideibā, na vīnuodeibā. Vaļsti, kura nasaceikstuos ar uorvaļstu musynuotū separatismu, tū pīrokstūt latgalīšu gribiešonai iz kulturys sovrūceibu. Koč pietejumi par vaļsts drūšeibys statistiku Austrumlatvejā, skaidri pīruoda, ka cylvāki, kas sevi ideņtificej ar latgalīšim vysvairuok īsastuoj par Latvejis teritorialū vīnuoteibu, vysosuok nūsarūbežoj nu kremļa apmoksuotim nalīšim, kas aproksta latgalīšu karūgu, i ir vysdzyļuokajā nasaprasmē par Latvejis televizejis pyrmajā kanalā paruodeitū BBC kinu, kur īvoda komentarūs ni ar vīnu vuordu naizanalizej itū vaicuojumu nu latgalīša redzīņa i vadynuoj Latvejis mārūgā raiseit vyltus ideju par Latgolā snaudūšū separatismu. Cik augstpruoteigi i līkuleigi!
Itī mali ir napīdūdama vaļsts nūlaideiba i naspieja komunicēt ar nūzeimeigu sovys nacejis daļu. Otkon saīt, ka par cytu vaļstu provokacejom, teik struopāti latgalīši, partū tagadeņ vysa Latveja ir nūsabeiduse, ka ite ir separatisms. Grybātu vīnreiz par vysom reizem izbeigt itū psihologiskū viersumguojumu, i vysaidā veidā atbaļsteit latgalīšu 21. godu symta atmūdu, kas nūteik myusu ocu prīškā. Latgalīšu atmūda ir apsveicama i veseleiga Latvejis vaļsts reitdīnai ilgtermeņā.
Moš koč kur mežā pi gunkurim kaids dūmoj par atsadaleišonu nu Latvejis, tod es taidys dūmys kategoriski nūsūdu. Koč dzierdiejs naasmu. Dreižuok apsprīsšonys vārtys ir puornūvadnīku bailis, kuruos es jau suoču saskateit latentū separatismu, kod nūteik uzbuozeigys idejis projekceja cylvāku pruotūs. Piec Freida itaidys projekcejis pasaruoda kai apspīstūs seksualūs i agresivūs gribiešonu pīškieršona sapyna tālam, kod kai atspulgā pasaruoda pošu apspīstuos vajadzeibys. Varbyt baiļu nu latgalīšu separatisma veidā zemapziņā izapauž daudzu latvīšu globuotuo vainys apziņa par viesturyskū nataisneibu latgalīšu prīškā? I tys cylvākus padora aizdūmeigus i baileigus?
Par daudz leluoku apdraudiejumu vaļsts drūšeibai uzskotu gūdojamuos Saeimys deputatu bolsu pierkšonu Latgolā, lai tyktu Saeimā, kas, dūmuotīs, vys jau ir zynoms regiona atteistebys nūviertiejums. Paļdis jim koč par tū!
Gona daudz pādejā šaļtī ir lūceits Vaļsts Volūdys centra vuords. Juo kareiveiguo poziceja latgalīšu volūdys ūtrškireibys paruodeišonā ir bejuse tik aktiva, ka es kai Latvejis pylsūņs suoču just nadrūsumu par sevi, par sovu vaļsti. Tys ir juridisks vaicuojums par latgalīšu volūdys statusu. Bet narunuosim par lykuma burtu, bet par byutīni. Sevkurai volūdai ir cīš svareigai, lai tei byutu turāta cīnā i respektāta. I vyspuor pījimta. Tys, ka latgalīšu volūdu, kas ir oficiala vaļsts volūda, var lītuot tikai, ka jei teik puorvārsta ari latvīšu literarajā volūdā, ir uorkuorteigi aizvainojūši, partū ka byutīnē tys viestej, ka volūdai teik daškierta tik dekorativa zeimeiba, ka eisteneibā volūda nafunkcionej. Jei ir tik gleits mustureņš. Byutīnē tys vadynoj volūdu izmiert i izzust.
Pīmāram, kongresa nūsaukums, kas radzams iz skotuvis. Pa munam, sevkurs cylvāks ar treju klašu vuiceibu var tū saprast. Tys ir mits, ka navar saprast, tys tikai demonstrej aroganci, partū ka tev juorauga saprast koč kas savaižuoks. Bet patīseibā tys ir kodāts viestejums puorejai Latvejis ļaudeibai – raugit myus saprast, tys pavysam nav gryuši, ka esit eistyn toleranti. Grybātu, ka Vaļsts volūdys centrys, navys apkaruotu latgalīšu volūdu, bet tū aizstuovātu, tod es saprostu, ka vaļsts aizstuov latvīšu tīseibys.
Nūvieleju Latgolys symtgadis kongresam izaveiduot par nūtikšonu, kas var īkustynuot Latgolys sabīdryskū dūmu plotuokā mārūgā. Un ari, lai poša Latvejis symtgade izaug par pasuocīni, kas dūd īskriejīni nuokušajim symts godim, kas dūd vizeju i ideju, kas pa eistam ir vārsta iz tautu, juos tapšonu i izaugsmi. I vareibu apsazynuot, ka tauta nav plotu masu īsaisteišona, tauta napastuov horizontalē, bet vertikalē. Tauta ir Trasuns i Raiņs, Kemps i Zigfrīds Meierovics, tauta ir nuokūtnis Raiņs, kurš varbyut raksteis latgalīšu volūdā. Naatjimsim jam tū vareibu, naatjimsim tū Latvejai. Un arī mes ite sādūšī varim izaugt par tautu, vīnuotu, tok na vīnaidu, Latvejis tautu. Dīvs, svietej Latgolu! Dīvs, svietej Latveju!
Karteņa: Aleksandrs Tolopilo, Latgolys viestnīceiba GORS


text:
Izdūta gruomota par Slutiškim
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Izdūts Aijis Mellumys pietejums “Slutišķi. Sādža pie Daugavas”. Gruomotā apkūpuota informaceja par Daugovpiļs nūvoda Slutišķu staraveru sādžu i tuos kulturainovys veiduošonūs, bolstūtīs iz arhivu materialim, publikacejom, informaceju presē i c. Gruomotā pīvārsta ari viereiba Latgolys viesturis nūtykumim, kas ītekmiejuši Slutišķu sādžys veiduošonūs, saceits Daugovpiļs nūvoda sātyslopā publicātajā informacejā.
Slutišķu vuords Latvejā plošuok palyka pazeistams pyrma 30 godu, kod suocēs protesti pret Daugovpiļs HES ceļtnīceibu – sādža atsarūn Daugovys krostā. Myusu dīnuos Slutišķu sādžai ir pīvārsta eipaša uzmaneiba, tei atsarūn 1990. godā izveiduotuo dobys parka “Daugavas loki” teritorejā, kas 2011. godā īraksteits UNESCO pasauļa montuojuma naciolanalā sarokstā. 2016. godā sādža tyka atzeita par vaļsts nūzeimis arhitekturys piminekli. Laika gaitā Slutiški palykuši par īcīneitu turistu golamierki, tī atsarūn Naujinis Nūvodpietnīceibys muzeja lauka ekspoziceja “Latgales vecticībnieku sēta”.
Pyrmuos raksteituos zinis par Slutiškim ir nu 1765. goda, bet atheologiskī pietejumi ruoda, ka itamā vītā ļauds dzeivuojuši 16.–17. g. s. i vēļ agruok. Vaira informacejis par sādžu ir nu 19. i 20. g. s., kai saceits Daugovpiļs nūvoda sātyslopā publicātajā informacejā – pīteikami pamatuotai var runuot par Slutišķu sādžys veiduošonūs i dzeivi vysmoz 250 godu garumā.
Sādžys atteisteibā stabitalizacejis laiks beja 20. g. s. pyrmuo puse, laiks leidz Ūtrajam pasauļa karam. Sādžys dzeivis dabiskū gaitu izmaineja Latvejis naatkareibys zaudiešona i gataveitī, a naeistynuotī Daugovpiļs HES ceļtnīceibys dorbi. Niu rūseiba sadžā ir sarukuse, sasamazynuojs sātu i īdzeivuotuoju skaits, mainejusēs apbyuve i c.


text:
LgSC projekts par drūsumspieju īt iz prīšku
Kai jau viestejom, LgSC ar sadarbeibys partnerim bīdreibu „Darītājiem”, bīdreibu „Rēzeknes Augstskolas absolventu asociācija” i bīdreibu „Dagne” februarī ir aizsuokusi projektu “Latgales jauniešu drošumspēja un pilsoniskums”. Par itū laiku asam sataisejuši naformalus seminarus Daugovpilī, Dagdā i Rēzeknē. Apvuiceibu laikā ar Latgolys jaunīšim asam diskutiejuši par sovu lūmu pasaulī, par drūsumspieju sovu lāmumu pījemšonā, par pozitivom iniciativom. Niule nūteik ūtrs projekta pūsms – lobūs dorbu dareišona i video fiļmeišona.
Projekta dalinīki ir aicynuoti fiļmēt video klipus i taiseit eisys kinys, kai jī saprūt terminu „sova/cytu drūsumspieja”, kai jī rauga puorvarēt sevi, atteistūt sovys prasmis, vuiceitīs dareit, vuiceitīs byut. Vysi video tiks salikti vīnuvīt i sataiseits DVD „Solis tuvāk tam, kas vēlos būt!”.
Kai mums ir guojs da šam, var redzēt itymūs video klipūs. Iz prīšku ziņuosim ari par jaunajom aktivitatem.
Projektu atbolsta „Dienvidlatgales NVO atbalsta centrs”, finansej – LR Kulturys ministreja.
Viesti sagataveja: Dagneja Bramane


text:
Klausīs, kai beja / LgSC Muzykys Skrytulī
Breineigais latgalīšu festivals “Muzykys skrytuļs” paguojs! Paļdis organizatorim par lobū dorbu i ļusteigū vokoru.
LgSC Muzykys skrytulī pīsadaleja ar latgalīšu gruomotu i disku goldu, kai ari apmaklātuojim pīduovuoja dažaidys atrakcejis ar latgalisku īvirzi.
Tū, kai guoja, verīs obrozūs:
Vīna nu aktivitatem beja “Atmini melodeju” – popurejā nu 15 latgalīšu dzīsmem pareizi juonūsauc dzīsmis izpiļdeituojs i nūsaukums.
Ka nanaguoja puorbaudeit sovys zynuošonys iz vītys Leiksnā, tū vari paraudzeit ite poš:
Atmini melodeju – Muzykys Skrytuļa laidīns / LgSC by LgSC
Pareizuos atbiļdis vaicuot, rokstūt iz lgsc@lgsc.lv 😉


text:
Latgaliskuos kulturys viests #6: nūtikšonys oktobrī
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Portals lakuga.lv video raidejumā “Kulturys viests” turpynoj viesteit par latgaliskuos kulturys procesim, pīduovojūt īsavieršonu oktobra nūtikšonuos. Jaunuokajā raidejumā par projekta #100dečiLatvijai dažaidajim formatim, romana “Bruoli” izīšonu lītuviski, pyrmū plānuotuoju latgaliski “Giut breidi”, Ontona Skryndys atguoduošonu 140. jubilejā, jaunumim muzykā i cytom viestim.
Raidejumā par nūtikšonom 2021. goda oktobrī:
- Rakstnīka Alda Bukša 2020. goda golā izdūtais kriminalromans “Bruoli” niu izguojs ari lītuvīšu volūdā;
- Pyrmizruodi pīdzeivuojs Reigys Tehniskuos universitatis tautyskūs deju ansambļa “Vektors” i grupys “Tautumeitys” kūpdorbs – dejis videoklips dzīsmei “Brosnej, puika, tū dzeršonu”;
- Projekts #100dečiLatvijai tykuši par pyrmū Braila rokstā izdūtū gruomotu latgaliski;
- Igauņu saimei izguojs jaunais albums “Tu munā sirsneņā”;
- Pyrmais plānuotuojs latgaliski – “Giut breidi”;
- Postfolklorys grupys “Rikši” dalinīkam Mārcim Lipskim i grupys “Dabasu durovys” dalinīkam Arņam Slobožaninam kūpeiga dzīsme “Dīna bez gola”;
- Tradicionalī saļmu i bēru dzīduojumi Stiernīnē īkļauti Nacionalajā namaterialuos kulturys montuojuma sarokstā;
- Grupai “Fak’n’Turīs” debeja singls “Izlaidums”;
- 140. dzimšonys dīnā atguodojam pyrmuos pošu latgalīšu izdūtuos gramatikys autoru Ontonu Skryndu.
Itys ir sastais i nūslādzūšais nu itūgod planavuotūs sešu video raidejumu par latgaliskuos kulturys nūtikšonom. Raidejuma vadeituojs ir kinys “Piļsāta pi upis” golvonuos, Aņša lūmys atveiduotuojs Dāvis Suharevskis, video operators i montažys režisors Sergejs Čakāns, bet par video saturu pasaryupej portala lakuga.lv redakceja.
Video raidejuma sastū laidīni varēs nūsavērt ari TV4 eterā.
Kulturys ziņu eistynuošona ir projekta “Latgaliskā kultūrtelpa: problēmas, analīze, atspoguļojums portālā lakuga.lv” daļa, tū finaņsej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu. Par raidejuma saturu atbiļd latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv.
Portala lakuga.lv komanda soka paļdis par atsauceibu i atbolstu ziņu sataiseišonā raidejuma vadeituojam Dāvim Suharevskim, video operatoram i montažys režisoram Sergejam Čakānam, grafiku veiduotuojam Krišjānim Pleiko (Upes kinostudija) i Ivo Grigalim nu grupys “Latgalīšu Reps” par atļuovi izmontuot grupys dzīsmis “Muna dīna” fragmentu raidejuma dasacejumā.


text:
Lakuga vaira naklusej
Serveri ir aiznasti iz pareizū ustobu, pavasarī Lakugai svaigs gaiss i jauna patikšona. Vaira nav leluo errora, nav bailis – Lakuga ir. Pi vīna ir i jauni roksti – Petru Pīters čortojās par Latgolys pošvaļdeibom i školom, a Triāžu puiši sprīžpar legionarim, 2. Pasauļa karu i juo sekom.
Byus i jauni roksti, i dorbi. Nagļu pamatškolys škoļneicys īsyutiejušys dzejūļus latgaliski, 25. aprelī nūtiks “Vuolyudzāni” i LgSC taisuos izsludynuot saceriejumu konkursu. Jauna nedeļa jau īsasuokuse.


text:
Izdūta Baļtinovys nūvoda karte latgalīšu volūdā
Ar VAS „Hipotēku un zemes banka” atbolstu Baļtinovys nūvods sataisejs latgalisku nūvoda karti.
Jau 2011. godā tyka eistynuots bīdreibys „Sukrums” projekts „Baļtinovys nūvoda kartis izveide”. Projekts tyka realizeits sadarbeibā ar Latvejis Geotelpiskuos informacejis agenturu i finanseits VAS „Hipotēku un zemes banka” Klientu kluba „Mēs paši” projektu konkursa gaitā. Rezultatā tyka izdūta (drukavuota A2 i A0 formata) Baļtinovys nūvoda karte latgalīšu volūdā, īspieju rūbežūs īvārojūt Baļtinovys izlūksnis formys.
Leluo formata karte īrāmeitā veidā apsaverama Baļtinovys vydsškolā i bīdreibys „Sukrums” Omotnīku centrā. Tagad baļtinovīšim i cytu nūvodu interesentim ir pīeimama kartis elektroniskuo verseja.
Karti var dabuot Baļtinovys nūvoda sātys lopā.
Karteņā: fragments nu Baļtinovys nūvoda kartis
Ziņu sagataveja: LaKuGa


text:
Kas motivej vuiceitīs latgalīšu volūdu i kas ir gryutuokais?
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Pyrma desmit godu privatā dikusejā gadejuos dzierdēt vīdūkli, ka latgalīšu volūdai nu molys atvārti vairuok ir veirīši kai sīvītis. Partū ka jim mozuok aizsprīdumu, kū cyti saceis i voi nanūkaunynuos par napareizū ortografeju. Var saceit – kas par seksismu! Tok atlaidit – dāmu kompaneju salaseit nasaguoja, a par pīcu kungu atbiļdi iz vaicuojumu, kas motivej vuiceitīs latgalīšu volūdu i kas tymā ir gryutuokais, sprīdit poši.
Muziks Vincents Flikigers nu Bāzelis Šveicē:
Vysupyrma juosoka, ka mani cīš interesej latgalīšu volūda, bet es jū viņ aptyvai saprūtu i vēļ mozuok runoju. A interese partū, ka es jū vīnkuorši dzieržu kotru reizi, kad ar sīvu Ilzi Gruduli i meitu Madaru vosorys breivdīnys pavodom Latgolā. Maņ cīš bīži juoprosa sīvai, kū nūzeimej vīns ci ūtrys vuords. Bet maņ ir lela prīca, ka niule Latgolā cylvāki vys vairuok suoc runuot ar mani latgaliski, kod izzynoj, ka es jū vuicūs.
Mani vysod ir interesiejušys eipašys lītys. Paguojušuo godu symta deveņdasmytajūs brauču vuiceitūs teatra spēlis muokslu Krīvejā. Tymā laikā itaida ideja nu Šveicis skotu punkta beja na viņ naparosta, bet pat, varātu saceit, troka. Tī es īsavuiceju runuot krīvyski, lai na viņ runuotu, bet ari spālātu teatri. Muna dzymtuo volūda ir franču, bet es runoju angļu, vuocu, itaļu, krīvu, latvīšu i čehu volūduos. Suokt interesētīs par latgalīšu volūdu i jū vuiceitīs beja pavysam dabiski. Latgaliski runoj viņ 150 000 cylvāku, kai tū izzynuoju nu UNESCO apdraudātūs volūdu saroksta, a ituo nasaprūt i naizprūt vysi, kas runoj latvīšu volūdā. Mani uzrunoja ari tys, kai jei skaņ – tik suleigi, tik tālaini, i tys paruoda latgalīšu mentalitati.
Maņ redzīs, ka latgalīšu volūdu ir cīš gryuši (varbyut pat naīspiejami) īsavuiceit, nadzeivojūt iz vītys. Volūdys vuicūs ar 1929. godā īvīstū metodi “Assimil”, kas sastuov nu gruomotu i disku. Bet ar itū metodi var apgiut viņ ap 50 leluokūs pasauļa volūdu, i, saprūtams, latgalīšu volūdys apgivei ituos metodis materialu dīmžēļ nav. Bet ari latgalīšu vuordineicys maņ nav, bejušys viņ dažys privatstuņdis Varakļuonūs vosorā. Rēzeknē nūpierku gruomotys latgaliski. Vysleluokuo paleidzeiba latgalīšu volūdys apgivē ir raidejums “Kolnasāta”, kū es regulari klausūs internetā. Piec tam sovā tempā puorlosu aprokstu radejis sātyslopā i tod interveju nūsaklausu vēļreiz. Taidā veidā es apgiustu vysvairuok jaunu vuordu i izteicīņu.
Jaunais dzejnīks Georgs Kairišs:
Pa pyrmam, koč asmu dzims Reigā, latgalīts asnī asmu bejs vysu sovu myužu, taipat ari dzeivuojs Latgolā asmu vysu sovu myužu, bet latgalīšu volūdā aktivi runuot suoču relativi naseņ. I runuot latgalīšu volūdā mani motivej Latgolys i latgalīšu boguoteiguo kultura, mani aizraun tys, ka caur latgalīšu volūdu varu rast saikni ar vīnu nu autentiskuokūs baltu tautu – latgalim – i gūdynuot kulturys dažaideibu Latvejā, kū mums atstuojuši prīškteči. Mes, latgalīši, asam nazkod dižuos Vysvaļža Jersikys maņtinīki i vysvairuok latgalīšu volūdu vuiceitīs mani motivej apziņa, ka es nasu itū baltu ciļts seņču boguoteibu nuokūtnē, veicynojūt Latvejis dažaidūs regionu identitatis apziņu i paruodūt, cik daudzveideigi boguoti i kūpā stypri mes, latvīši varim byut.
Gryutokais, suocūt runuot latgaliski, deļ mane beja uzadrūsynuot mieginuot I porvarēt baili koč kū pasaceit napareizi. Kod suoču runuot, tad palyka vīgļuok, mani pavuica i tai klaidys runā daudz dreižuok varu izlobuot. Pats piec tam saprotu, ka varieju suokt runuot latgaliski pyrma daudzim godim, tik vajadzēja sasajimt.
Volūdnīks Aleksejs Andronovs nu Sanktpīterburgys Krīvejā:
Vyspuor tei ir vīna nu lītu, kas maņ pateik – struoduot ar latgalīšu volūdu i just, ka koč kas taustoms tūp. Dzeivis gaitu voda lelys idejis. Sakuortojūt pasauli, jiutīs vajadzeigs, eipaši, kod tu tū dori sovā profesionalajā jūmā. Taišni latgalīšu volūdys pietejumi maņ ir vīna nu tūs tīksmu i degsmu, kas padora itū pasauli lobuoku. Maņ gribīs atsasaukt iz filozofu Alekseju Losevu, kurs intelekta kulturys nūzeimi raksturoj kai pastuoveigu i nalūkomu grybu na atspīdynuot, a puortaiseit realitati. Kulturys intelektuaļam nav pat daudz juodūmoj, rūka poša ceļās izravēt nazuolis skaistajā cylvāka dzeivis duorzā.
A praktiski interese par latgaliskū suocēs, kod vuicejūs Reigā, profesore Lideja Leikuma laseja Latgolys kulturviesturis kursu studentim, kas palyudze, lai jei tū dora latgaliski. Maņ beja īspieja breivi izavēlēt – klauseitīs voi nā. Mani puorsteidze, ka es, zynuodams tikai lejis latvīšu volūdu, vysu normali saprūtu. Nu tuo laika es navaru izskaidruot, parkū lejislatvīši soka, ka jim nav saprūtama latgalīšu volūda.
Sabīdriskūs attīceibu specialists Jānis Dzimtais:
Sevkuram Latvejis dzeivuotuojam saīt kaids rods latgalīts, partū varim saceit, ka mes vysi drupeit asam latgalīši. Īsavuiceit runuot latgaliski ir cīns pret ūtru myusu tautys kulturys daļu. Tys vysod ruodejīs logiski – muocēt ari latgaliski.
Cylvākam ar latvīšu volūdys zynuošonom īsavuiceit latgaliski navā gryuts. Bet traucej terminologejis i vyscaur pīzeitys leksikys tryukums. Kotrā gruomotā, reklamā, gazetys rokstā i publiskā runā autors izavielej sovu leksiku. Cieški viņ autori tū attaisnoj ar sova pogosta izlūksni, bet realitatē saīt “trešuo izlūksne”. Latgaliskī vuordi pasaruoda viņ kai arhaismi, kurus reši lītoj i deļtuo gryuši īsavuiceit. Sova pogosta izlūksnis aizstuoviešona poša par sevim byutu loba līta, ka tik cylvāki naatsaceitu nu latgaliskim vuordim. Nu vīnys pusis, kotrys rauga nūturēt sovu lokalū latgaliskū, bet, nu ūtrys pusis, naļaun latgaliskajam dzeivuot i raisteitīs pylnvierteigai sūpluok latvīšu ci cytom pasauļa volūdom. Vysod prīca par kotru Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejis dorbu, bet tys ir dyžan moz nu vysa, kas byutu taidai komisejai doroms.
Veidojūt sovu dīnrokstu Latgalīšu daslēdzis škola “Lynuojs”, kas taišni dūmuota nalatgalīšim īsuociejim, vīns nu golvonūs aizdavumu beja turētīs pi latgaliskim vuordim. Tok maņ vysod baist puorsameit par muzejisku tekstu kruotivi, kuru kasdīnā ļauds nalītoj – tei nabyus realuo Latgolys latvīšu volūda. Tok vuiceit sev i cytim “atnuokt iz muojom” sūzine naļaun. Itū rysynuot var tik latgalīšu volūdys vuiceišona školuos i kvalitativa volūdys lītuošona publiskajā runā.
Demografs Ilmārs Mežs:
Byuteibā runuot latgaliski naizadūd bīži, partū maņ tei prasme ir vysai pasiva. Šaļtīs, kod asmu Latgolā, ceņšūs ari runuot latgaliski, ci kod sateiku kaidu nu Latgolys.
Jau nu školys godu maņ beja interese par dažaidom volūdom i jūs izlūksnem. Asmu dzims i audzs Reigā, a muni vysi rodi i pazinis ir nu cytu nūvodu. Pīmiņu, ka beja taida moza plateite ar izlūkšņu paraugim, 7 ci 8 dažaiduos izlūksnēs beja īrunuota eisa puosoka par myusu. Nu vysu Pyldys izlūksne beja poša dziļuokuo – na vysa varieju iz reizis saprast. Studentu godūs beju vairuokys reizis poša veiduotuos “ekspedicejuos” pa nūmalim Latgolys cīmim, kuruos vaicuoju piec dzīsmem. Šū tū interesantu ari izadeve savuokt – suocūt nu kursabīdrinis vacmāmenis Stiernīnē, beidzūt ar pošu Boltkrīvejis pīrūbežu Škaunis pogostā. Atmynu, kai vīnu nu pyrmajom reizem Pauliņkolna sīvys ar mani runova tai, ka es padūmovu – cik labi es vysu saprūtu! A tik vāluok palyka skaidrys, ka tei latgaliskuo mēle izaruodeja sīvu latgaliskais akcents. Juos jau ar mani, reidzinīku, runova literarā volūdā. I šaļtīs, kod juos sovā storpā sasarunova dziļajā Škaunis izlūksnē, es pat pusis nasaprotu. Ap Varakļuonim i Leivonu jau beja daudz vīgļuok.
Es nimoz nazynu, voi asmu tai eisti vuiciejīs runuot latgaliski – tik turieju auss vaļā i ceņtūs, cik beja pruotā īprīšk dzierdātais ci koč kur laseitais. Leidzeigi es ari asmu īsalauzejs lītuvīšu i ukraiņu volūdys pamatūs – daudz sasazynuodams ar draugim i paziņom, klausūtīs radeju i televizeju. Kotrā ziņā tys ir cīna vaicuojums pret sovu sarunu bīdru – nūstuot tyvuok. Tei ari ir motivaceja nūjaukt īspiejamuos barjerys saziņā. Vysosuok tū izjutu Sibira latvīšu cīmūs – eipaši Timofejevkā, kur ļauds pīroduši pi sovys runys, i pat vīna atškireiga skaņa naļaun saprast, kū es prosu. “Kur ir kapi?” – sibirīši nasaprūt i puorīt iz krīvu volūdu. “Kur ir kopi?” – izreiz saprūt. Voi partū puori pus pasauļam ceļuoju, kab ar Sibira latgalīšim runuotu krīvyski? Nā, daguoja puorvarēt kautreibu i mieginuot runuot kai jī.
Maņ ir žāļ nūvāruot, kai latgalīšu volūda pamozom izīt nu sarunvolūdys ari daudzkur Latgolā. Sovus bārnus ceņšūs īpazeistynuot ar latgalīšu volūdu – gon caur radejis ci televizejis raidejumim, kur jei skaņ, gon ari reizem jamā ar jim parunojūt. Byutu breineigi, ka ari Reigys školuos īpazeistynuotu ar latgalīšu volūdys i kulturys sovpateibom, varbyut kaidi gribātu fakultativuos nūdarbeibys latgaliski.
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Tiļžys pogosts
Tiļžys pogosts[2] (latvīšu: Tilžas pagasts) — Bolvu nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Pogostā dora Tiļžys vydsskūla, Tiļžys internatpamatskūla, pyrmaskūliņs īstots, kulturys noms, biblioteka i Tiļžys pogosta kulturviesturis tiemeibys i turizma centrys.[3]
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Tiļžys pogosts tur rūbežu ar:
- Bolvu nūvoda Bierzpiļs pogostu, Brīžucīma pogostu, Kryšānu pogostu, Lozdulejis pogostu i Vactiļžys pogostu;
- Baļtinovys nūvoda Baļtinovys pogostu;
- Ruguoju nūvoda Lozdukolna pogostu;
- Kuorsovys nūvoda Saļņovys pogostu.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.01.2016.
- ↑ Latgolys administrativais īdalejums. Latgolys piļsātys, nūvodi, pogosti (2019. goda 27. majā). Vaļsts volūdys centrs. Veireits: 2020. goda 3. janvarī
- ↑ Bolvu nūvoda teiklavīta


text:
Kaids ir myusu dīnu latgalīšu tautystārps?
Roksta autors: Inga Čekša-Ratniece, žurnals “A12”
Kab izpieteitu, kai puorsamejuse Latgolys folklorys kūpu, etnografiskūs ansambļu tautystārpi, kas jimūs vys vēļ ir sasaglobuojs nu tradicionaluos daīmis i kaidys novitatis īsavadušys, Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys Tekstilizstruoduojumu dizaina izgleiteibys programys audzieknis školuotuoju vadeibā devēs nazcik ekspedicejuos.
Veikumu viertej Dagdys Folklorys centra vadeituoja Inta Viļuma: “Tautysdzīsmis līcynoj, ka vysur senejūs latvīšu dzeivē tārpam vys ir bejuse izcyla nūzeime i tys veiduots ar sevišku lapnumu i dziļu dailuma izjiutu. Tārpu darynuojušys pošys volkuotuojis ar lelu nūpītneibu. Senejūs laikūs itū tautystārpa darynuošonys muokslu meitys vuicejuos nu muotis, jaunuo paaudze nu vacuokuos, reizem dalīkūt ari kaidu jaunu izdūmu nu sovys pusis. Tārpa pamata dūma i nūzeime tūmār palyka tei poša cauri godu desmitem i symtim.
Tradicionalais tautystārps, kū etnografi pīzeist kai etalonu, radīs i atsateistejs da 19. godu symta vyds, da dzymtbyušonys atceļšanys, piec tam jū ītekmiejuši ryupnīcyski ražuoti materiali, piļsātys, attīceigi ari uorzemu mūde i cyti jaunmūdeigi faktori.
Verūtīs iz kolektivim myusu dīnuos, kuri izastuošonys reizēs izmontoj tautystārpu, rūnās daudz vaicuojumu i par tārpa komplektiešonu, i kruosom. Myusu dīnu jaunīši, kuri grib sev tautystārpu, teik strupceļā. Rūnās cīš daudz vaicuojumu, nu kurūs golvonais ir – ci tautystārpa izgataveišonā ir pīļaunama jaunrade.”
Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys pietnīciskuo dorba rezultatā tyka atkluotys vierteigys atzinis:
1) laika gaitā ir puorsamejuši redzīni par tautystārpa komplektiešonu kolektivim:
• suokūtnieji, veidojūt kolektivus, sevkura dzīduotuoja atguoja ar sovu darynuotū i nūkomplektātū tautystārpu, kura daži elementi myusu dīnuos jau nav sastūpami;
• 80. godu ūtruo puse ir laiks, kas saisteits ar folklorys kusteibys rasšonūs i tautystārpa atdzimšonu. Itymā laikā rūnās redziejums par vīnuota tautystārpa vajadzeibu vysam kolektivam – folklorys kūpai ci etnografiskajam ansambļam, kas veicynoj pīdareibys sajiutu i kolektiva atpazeistameibu;
• myusu dīnu kulturvidē suoc vaļdeit redzīņs par atškireigu tārpu izmontuošonu vīna kolektiva ītvarūs, kas paīt viesturiskajam aspektam, kod sevkura meita ceņtēs poša sev izgataveit tārpu, kurs byutu atškireigs nu cytys meitys tārpa, saglobojūt sovam nūvodam, cīmam soveiguos kruosys, rokstus i tārpa sastuovdalis;
2) tyka konstatāts fakts par kimisku kruosu izmontuošonu tautyastārpa sastuovdaļu izgataveišonā myusu dīnuos, kuru tūņs napaīt tūņam, kas teik dabuoti, kruosojūt dzeji ar kruosom, kas dabuotys nu dabisku materialu;
3) kab atvīgluotu dažu tautystārpa daļu kūpšonu, jūs izgataveišonā nateik izmontuotys lyna i vylnys dzejs, bet vysaidi sajaukumi;
4) vysaidys atkuopis nu vyspuorpījimtūs normu tautystārpu izgataveišonā teik pamatuotys ar mozuokim finansialajim īguļdejumim;
5) pasaruoda izteicīņs “stilizāts tautystārps”. Izteicīņs pats roda vaicuojumu – ci, runojūt par tautystārpu, mes varim lītuot terminu stilizāts. Tys voi nu ir tautystārps, voi nav.
Roksts sagataveits sadarbeibā ar portalu lakuga.lv ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta leidzekļu projektā “Robežlīnijas”.


text:
Žurnalists pret influenceri – darbeibys sferys kūpeigais i atškireigais
Roksta autore: Marta Puzāka, Reigys Stradiņa universitatis 2. kursa žurnalistikys studeņte
Kas veidoj informaceju interneta platformuos?
Beidzamajā desmitgadē cīši straujai mainuos medeju kūpaina. Vys aktualuoki palīk socialī medeji, tradicionalūs medeju patiereņš sasamazynoj i puorīt iz interneta platformom. Mes vysi asam īrauti informacejis straumē – skaitam, dolomēs ar jaunumim, reizem pat naaizadūmojūt, kas ir tuos informacejis autors.
Žurnalists i influencers – div vuordi, kū bīži var dzierdēt sabīdreibā. Dūmoju, ka niu sevkurs jau zyna, kas ir “influencers”. Myusdīneigs vuords, kas suokumā varātu ruodeitīs tik jūceigs i sarežgeits. Influencers ir cylvāks, kas roda personisku digitalū saturu. Influenceru darbeiba myusu dīnuos pīdzeivoj īvāruojamu uzplaukumu socialajā vidē, nareši aizstuojūt žurnalistu dorbu.
Pietejums: kas kūpeigs i kas atškireigs
Kai žurnalists, tai influencers struoduoj ar informaceju i veidoj publikacejis, tok, kas ir tuos īzeimis, kas vys tik atdola vīnu nu ūtra? Kab atbyldātu iz vaicuojumu, tyka uzrunuoti zynomi i profesionali obeju nūzaru puorstuovi Latgolā – Latgolys Regionaluos televizejis žurnaliste Ausma Sprukte i Instagram influencere Kristina Andža.
Pietejuma mierkis beja saleidzynuot žurnalista i influencera dorba specifiku, izsecynojūt kūpeiguos i atškireiguos īzeimis. Saleidzynuojums tyka veikts, īsadzilinojūt dorba sferā, pīnuokumūs, atpazeistameibā, auditorejuos i profesionalismā.
Pietejumā tyka secynuots, ka žurnalista i influencera dorba sferys ir cīši tyvys saisteibā ar uzdavumim: informacejis apstruode, publiciešona i izplateišona, kai ari dorbs ar auditorejom. Kai žurnalists, tai influencers struoduoj sabīdreibys informiešonys lobā. Žurnalista i influencera darbeiba teik vārsta puorsvorā iz satura radeišonu. Žurnalists roda saturu, īvārojūt profesionalūs principus – objektivitati i redzīņu daudzveideibu. Informaceja ir kvalitativa, faktūs puorbaudeita, skaidra i informativa. Sovpus influencera dūtuo informaceja ir subjektiva, satur personeigū viertiejumu i bolstuos pīredzē. Influencers var informēt par vysu, kū gryb. Juo interesis nav īrūbežuotys.
“Žurnalists radz, kas nūteik apleik – golvonuos aktualitatis, jiut cylvāku nūskaņuojumu. Mes asam sabīdreibys spīgeļs.”Ausma Sprukte
“Ar kū es atsaškiru nu žurnalista? Es dolūs ar sovom jiutom, pīredzi, es nūsoku sova profila saturu i tū, kū es stuostu. Žurnalistam ir sovs uzdavums, kas juopylda. Ir nūteikumi i nūsacejumi, kurūs juoīsakļaun. Sovpus es doru vysu piec sovu izjiutu. Stuostu par tū, kas pateik voi uzrunoj, ari par tū, kas napateik – dūdu sovu atsauksmi. Muns uzdavums ir īdvasmuot, paleidzēt, radeit, i cīši gribīs byut nūdereigai cytim.”Kristina Andža
Svareigi ir ari tys, ka žurnalists ir profeseja, kam vajadzeiga izgleiteiba voi vysmoz dorba pīredze kaidā medejā, tok influencera darbeiba skaitama vaira kai hobejs, kas tendāts iz pošizpausmi i peļņu. Tam nav vajadzeiga izgleiteiba. Žurnalista statusu dūd diploms voi omots kaidā nu medeju, bet influenceram itū statusu dūd juo auditoreja, kas sekoj leidza cylvāka kasdīnai i nūviertej satura kvalitati.
“Influencers – tys ir statuss, kū dūd sekuotuoji. Tu navari niu izdūmuot, ka byusi influencers. Tī ir tova satura interesenti, kuri nūsoka tū, ka tu esi palics par kvalitativa satura veiduotuoju. Influencers ir cylvāks, kurā īsaklausa cyti, kura redzīņam ir svors. Taids cylvāks, kam ir ar kū pasadaleit, kurs veidoj interesantu saturu. Runa nav tik par Instagram, runa ir vyspuor par dzeivis saturu, dzeivis kvalitati i uztveri. Es dūmoju, ka tī cylvāki ir na boguoti finansiali, tok taišni saturiski i dvieseliski boguoti.”Kristina Andža
Žurnalista atbiļdeiba par informaceju ir daudz augstuoka, nakai influenceram. Tai kai tei ir defināta profeseja, ir juoīvāroj ari profesionalitatis principi: ētikys kodekss, nadreikst dezinformēt, juobyut vysmoz div infomacejis olūtim, obligati juonūdola fakti nu redzīņu. Influencers na tik stuosta par sovom interesem, bet ari izplota tū informaceju, par kū jam moksoj. Juo uzdavums ir pīvērst viereibu, radeit interesi i ari reklamēt.
Na tik profesionalisms i uzdavumi, bet ari kvalitate
Vys bīžuok tradicionalī medeji puorīt iz interneta platformom, kab napagaisynuotu auditoreju, jo leluokuo daļa auditorejis ir interneta lītuotuoji. Svareigs faktors, kas nūškir obejis jūmys, ir taišni kvalitate. Na tik formata (foto, video voi skanis), bet ari tekstualuo satura – īsadzilinuošona temā, faktu precizitate, gramatika, nūpītna i literara volūda.
“Vysi struodoj iz socialajim teiklim, ari mums (televizejai) ir sovys socialūs teiklu lopys. Televizejis gadīnī kai prīškrūceiba ir kvalitativa biļde, jo influenceri puorsvorā fiļmej ar telefonim. Ka jī jau ir īmontuojuši popularitati, tod, prūtams, var atsaļaut kamerys i lobus fotoaparatus. Televizejis kameruos tys ir vizuali baudams materials. Ar acim var saprast, ka tī koč kaida taisneiba jau ir, jo es tū vysu labi radzu. Itūšaļt daudzi runoj par dezinformaceju, medejprateibu. Es ceru, ka ar tū vysu cylvāki vysleidza nūviertēs žurnalistus, ka jī pietej, meklej i tei informaceja ir daudz apkūpuotuoka, dziļuoka. Ir svareigi atguodynuot, ka informaceja ir juoškiroj i tai juobyut kvalitativai.”Ausma Sprukte
“Skaitu, ka tys nav vīnkuoršs dorbs. Tai tik ruodīs: pajiemi kameru, parunuoji, atsyuteja tev duovonu, izveiduoji saturu. Cylvāki pat nadūmoj, ka tev atsyuta duovonu, tod tev vajag izdūmuot reklamys scenareju, vajag safiļmēt, samontēt, sataiseit fotoseseju, atrast fotografu, izdūmuot tekstu. Kod tu palīc populars, ir cīši juopīdūmoj pi tuo, kū i kai tu soki.”Kristina Andža
Voi pastuov konkurence?
Obejom jūmom ir tīseibys eksistēt. Leluokuo atškireiba, kas nūškir žurnālistu nu influencera ir mierkauditoreja i saturs. Influenceri vaira ir dūmuoti izklaidei i atpyutai, kai ari veidoj saturu par konkretom nišys temom, par pīmāru, styls, humors, saime, auto i tt. Saturam ir vīgluoka volūda i styls, personisks i gotovs redzīņs, kas naprosa analizi. Kai ari influencera darbeibu navar skaiteit par pamatdorbu. Žurnalistu dorbu nav īspiejams aizstuot ar telefona saturu. Zinis i vysdažuoduokuo spektra informaceja ir vajadzeiga kotru dīnu. Žurnalistika mudynoj dūmuot pošim i informej, kab kotrys nu myusu zynuotu, kas nūteik pasaulī. Influenceri itaidu informaceju napastuosteis. Deļtuo saturiskā ziņā influencerus i žurnalistus navar skaiteit par konkurentim.
“Muna auditoreja ir sīvītis. Es veidoju konstruktivu saturu, kas ir vārsts taišni iz bārna audzynuošonu, īsacejumim personeigajā pošizaugsmē, biznesā i sīvītis prasmi apvīnuot dorbu ar saimi, kasdīnu. Instagram – tys ir kanals, kur tu paruodi sovu pamata dorbu. Es skaitu, ka ir juobyut koč kaidam stabilam pamatam. Cylvākam ir juobyut planam B, ka kaidu dīnu vairs nabyus Instagram, jo, kai ruoda asūšuo situaceja vaļstī, mes nikuo navarim planavuot i nikas nav atkareigs nu myusu.”Kristina Andža
“Kūpumā tī ir div dažaidi veidi, kai komunicēt ar sabīdreibu. Influenceri ir vaira tendāti iz jaunīšim, skaistumu i kruošņumu, viereibys pīsaisti. Mes vaira runojam par nūtikšonom, cylvākim, pasuokumim.”Ausma Sprukte
Kas gaidoms iz prīšku?
Žurnalists i influencers cīši mejīsadorboj sovā vydā. Raugūt byut sūpluok lelajim tehnologeju i medeju atteisteibys tempim, žurnalisti ir spīsti maineit sovu dīnyskuorteibu. Jim ir juospiej dreizā tempā radeit maksimali daudz satura. Jaunī medeji līk byut elasteigim i atteisteit prasmis radeit ari multimedialu saturu.
“Mes kai žurnalisti asam suokuši vaira ruodeit sevi kamerys prīškā. Iz tū ir pamudynuojuši influenceri. Mes vaira naasam statiski i nastuovom iz vītys, mums ar vajag koč kai pīvērst viereibu.”Ausma Sprukte
Medeju tendence niu ir eiss saturs, kas iz reizis pasoka vai paruoda byutiskū, jo myusu dīnu cylvākam vysu laiku ir koč kur juoskrīn, nav laika skaiteit garus tekstus. Popularuo platforma TikTok ir pateiceiga vide na tik influencerim, bet ari auditorejai, jo ir vareiba veiduot video saturu pošim, kū ari daudzi izmontoj. Leidz ar tū jaunuo paaudze suoc vaira interesētīs par digitaluo satura veiduošonu – kai nūteik video filmiešona, apstruodis process. Itūšaļt na tik influenceri i žurnalisti mejīsadorboj, bet sūpluok jim saturu vys vaira suoc veiduot ari poša auditoreja.


text:
Daugovpiļs teatra izruode “Nūgrymušõ pile” ir veļteita Latgolys kongresa symtgadei. Fraņča Trasuna luga, Kārļa Lāča muzyka, Agra Danileviča horeografeja, Olega Šapošnikova režija kūpā radejuse muzykalu izruodi latgalīšu volūdā, kurai rodūšuo komanda davuse apakšnūsaukumu “Lūgšana par Latviju”.
Fraņcs Trasuns, kurs beja vīns nu Latvejis apsavīnuošonys idejis iniciatorim, ir ituos lugys autors. Jis vysod ir pastreipuojs, ka nikod nav gribējs byut par rakstnīku, nu itū dorbu ir darejs kai pīnuokumu, kab kolpuotu latgalīšu literaturai. Godim ilgi par itū lugu beja damiersts, i niu, gondreiž piec symtu godu, tauta otkon tiks uzrunuota Fraņča Trasuna vuordim. Skateituoji teik aicynuoti aizadūmuot par tū, kaidi beja latvīšu tautys sapyni tūreiz i voi kas ir pasamainejs itūs godu laikā.
Izruode viestej par kaidu pili, kurymā vysi nazkod dzeivuoja laimē i puorticeibā. Ar laiku piļs dzeivuotuoji tai daroduši pi boguoteibys, ka puorstuojuši cīneit dīniškū maizi, dorbu i godu gaitā izveiduotuos tradicejis, partū tei nūgryma. Nu tei augšamceļsīs, ka atsarass cylvāks, kurs gareiguos vierteibys gūduos augšuok par materialuom i byus gotovs vest sovus tautīšus ceiņā par itū pagaisynuotū laimeigū zemi. Rodūšuo komanda tyc, ka Trasuns par laimeigū zemi ir skaitejs Latveju.
Komponists Kārlis Lācis pīzyna, ka dorbs pi ituos izruodis ir pyrmais, kurymā jis sacerēja muzyku tekstim latgalīšu volūdā. Tok komponists dasaceja, ka puors dzīšmu, kuruos ir paradzātys koram, varātu byut vīnys nu lobuokajom, kas jam saguojušys.
Sovukuort deju studejis “Dzirnas” vadeituojs i horeografs Agris Danilevičs, kuram itei ir pyrmuo sadarbeiba ar Daugovpiļs teatri, nasliep sovu prīcu par daleibu itamā izruodē: “Es prīcojūs, ka niu asu ite. Itei izruode var tikt īstudāta tik Latgolā, kur ir taidi cylvāki, taida mentalitate, juosoka, taids ašņa, emoceju, raksturu i temperamentu kokteiļs cylvākūs, kas padora tū par unikalu vītu Latvejā. Partū maņ ruodīs, ka tys, kas nūteik iz skotivis, ir naatkuortojami!”