text:
Ontona Rancāna rodūšūs dorbu izstuode Jasmuižā
Preiļu Viesturis i lītišķuos muokslys muzejs Raiņa muzejā „Jasmuiža” pīduovuoj žurnalista, dzejnīka i muokslinīka Ontona Rancāna rodūšūs dorbu izstuodi „Zem Latgales drošā spārna”. Izstuode „Zem Latgales drošā spārna” tiks atkluota 9. majā leidz ar muzeja sezonys suokumu.
Ontons Rancāns dzims 1933. goda 19. augustā Rogovkā, juo bierneiba paguojuse Ičys upis krostūs, kas nūteics pseidonimu izvieli i sovā ziņā ari pasauļa izjiutu. Beidzs Nautrānu vydsškolu i LVU Filologejis fakultati. Kai žurnalists struoduojs Preiļūs, Kuorsovā i Ludzā. Preiļūs veics organizatorisku i redaktora dorbu presis izdūšonā. Latgolys lauku kulturys kompleksa „Jōsmuiža” izdevnīceiba juo vadeibā izdavuse vairuok nakai 10 gruomotys, taipat Latgolys nūvoda laikrokstu „Zemturis”. Sovys emocejis O. Rancāns paude dzejā, kū paraksteja kai Oņte Leičujōņs. Myužeibā O. Rancāns aizguoja 2009. godā.
Karteņa: visitlatgale.com
Ziņu sagataveja: LaKuGa


c: text/html

text:
Olimpiadis mierkis ir školu jaunuotnis vydā veicynuot vītejūs kulturys vierteibu apzynuošonu i izcyluokūs nūvodnīku lobuoku pazeišonu. Skotivis runys konkursa “Vuolyudzāni” mierkis ir īdzeivynuot Latgolys nūvoda literaturu i folkloru i izkūpt latgalīšu rokstu volūdu. Jubilejis reizē nūtikšonuos pīsadaleja 57 runuotuoji, 5 vydsškolu komandys (Tiļža, Kuorsova, Baļtinova, Nautrāni, Rēzeknis 5. vydsškola) i div Rēzeknis Augstškolys komandys.
NOMINANTI:
Žetonu vokors Drycanu vydsškolā, gondreiž vysus 54 godus jaunīši īstudej lugys viņ latgaliski
12.klasis izruode latgalīšu volūdā Baļtinovys vydsškolys Žetonu vokorā
Bārnu i jaunīšu folkloras svātki “Pulkā eimu, pulkā teku” nūvoda sareikojums Upītes pamatškolā
Ikgadiejs Zīmeļlatgolys školu folklorys kūpu saīts “Vysu mežu izstaiguoju” (Riezeknis nūvodā, Ūzulainis pogostā Līpu pamatškolā)

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Na vyss ir juodora deļ atolguojuma. Saruna ar Dainu Dreimani-Kezberi
Rokstu sagataveja: Marta Puzāka, portals lakuga.lv
Suocūtīs karam, cīši aktuala beja zīduojumu vuokšona Ukrainys dzeivuotuojim. Socialajūs teiklūs pasaruodeja vairuoki aktivi cylvāki, kas uzajēma lelu atbiļdeibu – breivpruoteigi organizēt zīduojumu vuokšonu i transportiešonu iz Reigu. Vīna nu tūs cylvāku beja ari Daina Dreimane-Kezbere (Dreimane-Ķezbere) nu Nagļu. Sadarbeibā ar organizaceju “Labdarības lapa” i kūpīnu “Gribu palīdzēt bēgļiem” Daina beja vīna nu pyrmūs zīduojumu koordinatoru Latgolā.
Daina i juos saime kasdīnā nūsadorboj ar lauksaimnīceibu, kai ari jim ir mozumtierdznīceibys veikaleņš Nagļu centrā. Kai jau lauksaiminīkim, zīmys periods ir kluss i mīreigs, cīši mozuok dorba. Suocūtīs karam, Dainai pasaruodeja dūma par labdareibu, partū ka varēja tam atvielēt sovu laiku. Saime iz reizis ideju bez līku šaubu apstyprynuoja. Tai suocēs intensivs i puorbaudejumu pylns zīduojumu vuokšonys mieness Dainys dzeivē.
Kai izdūmuojot byut par labdareibys koordinatori?
Saguoja tai, ka veira muosineica vairuokus godus dorbojās taišni labdareibys organizacejā “Labdarības lapa”. Tod, kod suocēs kars, prūtams, sociālajūs teiklūs pasaruodeja informaceja, kur var zīduot puortyku, apgierbu. Izlosūt tuos atsarasšonys vītys, saprotu, ka Latveja apmāram beidzas Modūnē. Latgolys pusē nivīns vaira navuoce zīduojumus. Tyvokais tik i beja Modūnē. Tuoļuok pasaruodeja ari Jākubpiļs, tok taipat tei nav Latgola. Tai kai maņ beja pazinis, kas dorbojās tamā sferā, maņ beja drupeit vīgļuok. Es iz reizis pīsasaceju, ka mes varim tū dareit. Tai ari tys vyss suocēs.
Kaids tod beja zīduojumu organiziešonys process?
Tys nabeja vīgli. Socialajim teiklim myusu dīnuos ir cīši lels spāks. Vysi puorpublicēja myusu īvītuotū informaceju, kur var vest zīduojumus. Mes vuocem poši vysus zīduojumus sovā privatajā sātā, garažā. Vyss nūtyka caur organizaceju. Suokumā mes savuocem, tod škiruojom pa kategorejom – lai puortyka pi puortykys, lai nav vyss gluži vīnā maiseņā salykts. Cylvāki bīži viņ salīk vysu īspiejamū, kū jī gryb zīduot, vīnā lelā maisā. Pyrmuos mašynys vajadzēja transportēt iz Reigu, kur ir centraluo nūlyktova Mārupē. Tī tuoļuok škiruojom seiki i smolki. Pyrmū reizi vedem vysu poši ar sovom privatajom mašinem. Mums beja vēļ ari sova pīkabeite. Tod es ari palyku Reigā treis dīnys i škiruoju jau seikuok – kopeja vīnā kastē, čajs ūtrā, makaroni – trešā.
Tys beja cīši gryuts dorbs. Atsauceiba beja cīši lela nu breivpruoteigūs. Tī beja cylvāki nu Mārupis, guoja i pīsadaleja. Vysi kūpeigim spākim dorbuojamīs. Prūtams, tys beja tik suokums tam vysam, kas vys vēļ turpynojās Reigā i Pīreigys pusē. Latgolā tys mums vairs nav tik izteiktai.
Kaida tymā šaļtī beja zīduotuoju atsauceiba Latgolā?
Atsauceiba beja cīši lela. Brauce cylvāki nu Rēzeknis, cīši daudz ari pazeistamu cylvāku. Byuteibā tī cylvāki jau varātu zīduot iz vītys, sovā piļsātā, nikur nabraucūt, tok jim vīnkuorši nabeja kur. Jī vede i drupeit beja taidi kai sašutuši. Jī navaicuoja – deļkam tai, bet vīnkuorši nasaprota īmaslu, deļkuo nav taida cylvāka, kas organizej zīduojumu vuokšonu, pīmāram, Rēzeknē. Cylvāki vede ari nu Bolvu, Bierzpiļs, nu Guļbinis pusis. Beja vīns veirīts, kas mani sazvaneja i saceja, ka jam asūt cīši sylts armejis laika guļammaiss. Veirīts pats asūt Vuocejā, guļammaiss asūt koč kur Viļakys pusē. Mes vysu sadūmuojom i nūkuortuojom – ar autobusu transportēt guļammaisu iz Rēzekni, tod cyts cylvāks izjēme, kurs brauce da mane i atvede. Mieginuojom piec īspiejis vairuok savuokt i naatsacejom nivīnam cylvākam, kurs gribēja zīduot.
Jius bejot pyrmī Latgolā, kas pījēma zīduojumus. Tod ari aktivitate beja vysleluokuo.
Jā, mums sastdīnis i svātdīnis beja pylnys ar mašinem pogolmā, juos stuovēja ryndā. Dorbs beja nažieleigs. Ari psihologiski tys nabeja vīgli. Nabeja pat taidu dūmu – voi mums tū vyspuor vajag? Byuteibā tys nabeja apsprīžams vaicuojums. Tev bārns atīt satraukts nu školys, izplyust osoruos par tū, ka nūteikt kars i vaicoj, voi tys navar atīt ari da myusu? Tod tu saprūti, ka vysim ir juosasadūd rūkuos i juomieginoj vysmoz taidā veidā paleidzēt.
Paguoja laiceņš, kaidys div treis nedeļis, tod suoce dorbuotīs Jāzeps Korsaks ar organizaceju “Sarkanais Krusts”. Taida drupeit nūvāluota beja tei reakceja Rēzeknē. Labi, ka vysmoz beja piec tam.
Redzieju, ka beja vareiba zīduot ari caur školom.
Jā, školys mani sazvaneja. Pīļaunu, ka tī beja aktivuokī školuotuoji. Viļānu vydsškola cīši daudz zīduoja, Dekšuoru pamatškola, Bierzpiļs vydsškola.
Kū zīduoja vysvaira?
Vysvaira beja apgierbs, tod kaidā šaļtī labdareibys organizaceja pasaceja apgierbam – stop. Mes vīnkuorši vairs natykom golā, tai kai apgierbs ari ir juosaškiroj. Nav jāgys aizgryust vīnu vasalu mašini, kur vyss ir šurum burum – zečis kūpā ar biksem, džemperi kūpā ar peldkostimim.
Beja ari taidi zīduojumi, kod cylvāks nasaprūt, ka niu kara apstuokļūs nav vajadzeigys ni augstpapiežu kūrpis, ni vokorkleitys, ni peldkostimi. Vysi zīduotī apgierbi tyka puorskateiti, sadaleiti pa kategorejom. Tys, kas beja piļneigi oplom nūzīduots, tys dīvamžāl aizguoja atkrytumūs. Nivīns jau nanosuos kara apstuokļūs ballis kleitys.
Medinīku kolektivi cīši daudz zīduoja meža galis konservus. Taidūs apstuokļūs tys ir cīši nūdereigi. Jamūt vārā ari tū, ka konservim ir ilgs globuošonys termeņš. Prūtams, zīduoja daudz vysaidu puortykys produktu, bārnu pamperus, bārnu produktus, sīvīšu higienys precis. Vyss tyka zīduots miļzeigūs apjūmūs. Attīceigi nūlyktovā vysu škiruojom, iz kastem rakstejom kai angļu volūdā, tai krīvu volūdā, lai tuoļuok transportejūt, byutu vīnkuoršuok saprast, kas tamā kastē ir.
Sociālajūs teiklūs tymā šaļtī beja pacalta problema, ka nareši cylvāki zīduoja jim navajadzeigys, saplāstys, sapeliejušys montys. Voi ari jums koč kas leidzeigs gadejuos?
Jā, beja ari dīvamžāl taidi gadīni. Ar dūmu – nu, es jūs mastu uorā, bet atdūšu, varbyut kaidam tys vēļ koč kur nūderēs. Reigys nūlyktovā beja ari taids variants, kod beja zīduoti desmit godu vaci, sātā gatavuoti konservi. Īvuorejums, kuram uzleimāts, ka tys ir nu koč kaida 2012. goda. Ruodīs – nu šausmys! Kai cylvāks var koč kū taidu īsadūmuot! Varbyut ari kaids tū vīnkuorši naapzynuotai izdareja.
Taidi zīduojumi tok sarežgej vysu zīduošonys procesu.
Sarežgej i saduordzynoj, deļtuo ka škiruotuojim otkon ir juomeklej koč kaids atsevišks konteiners, kur mest tuos montys, i tok pošim par tū konteineru vāluok juomoksoj. Ari tys ir papyldu laiks. Tikpat labi Reigā redzieju, ka tureigi cylvāki zīdoj piļneigi jaunys, sapierktys montys – zečeitis, apakšveļa. Teišom varēja redzēt, ka cylvāki nav žālojuši tymā šaļtī naudeņu i pierkuši pilneigi jaunys precis, montys, apgierbu. Beja pateikamai redzēt, ka ir ari taidi cylvāki, kuri var tū atsaļaut.
Voi vys vēļ zīduojumu vuokšona turpynojās ?
Nā, taida aktivuo darbeiba beidzēs marta beiguos, tai kai leluokuo daļa cylvāku gribēja zīduot tik apgierbu. Beja pasaceits, ka apgierba ir pīteikūši. Na jau tik mes, Latveja, zīduojom, zīduoja tok vysa Eiropa. Tai kai taidys atsauceibys taišni puortikys i higienys preču zīduošonā vaira nabeja nu ituo gola, tys vyss ari apseika i apklusa. Nūteikti ari deļtuo, ka Rēzeknē pasaruodeja “Sarkanā Krusta” zīduojumu vuokšonys punkts. Tod nu logiski, ka vysi riezeknīši nese sovus zīduojumus iz tīni. Vys tepat, nav nikur juobrauc. Reigā vys vēļ nūteik, tamā pat Mārupē. “Labdarības Lapas” nūlyktovā pījam zīduojumus nūteiktuos dīnuos, nūteiktūs laikūs. Īprīšk beja divejis reizis nedeļā, tān laikam ir tik sastdīnē. Nūteik ari ukraiņu biegļu dīnys, kod vysi ukraiņu dzeivuotuoji, kas gryb, var īt i sajimt pyrmuos napīcīšameibys produktu i lītu pakys.
Tys vys vēļ nūteik, bet, prūtams, vaicuojums – cik ilgi? Saprūtams, ka cylvākim leidzekļu ir tik, cik ir, i prīškā gaidoma smoga zīma. Pošim juoturpynoj dzeive.
Tei beja jiusu pyrmuo pīredze labdareibys organiziešonā?
Jā, pyrmuo pīredze. Nazynu, voi uzajimtu tū ūtru reizi. Psihologiski tys beja cīši gryuts. Ari fiziski. Paļdis saimei, kas maņ cīši paleidzēja. Veiram i bārnim, kas paleidzēja škiruot zīduotūs produktus i lītenis. Lelu paļdis grybātu ari saceit Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibai, jī pīškeire mums zīduojumu vesšonys ūtrai tūrei iz Reigu transportu. Cīši operativi nu jūs pusis tys vyss beja. Uzajimtu ūtru reizi varbyut sadarbeibā ar pošvaļdeibu, ar pogosta puorvaļdi. Kod tīšom varātu pīsaisteit kaidus bezdarbnīkus voi cylvākus, kas struodoj pogostā. Lai byutu koč kas nu molys, kas pasaceitu: “Dorom! Es tev paleidziešu!” Tod jā. Reali tymā breidī es beju vīna. Paleidzēja tik muna saime.
Pastuostit par leluokajom gryuteibom zīduojumu vuokšonā.
Fiziski jau vysgryušuok beja tys, kas cylvāki sanas vysu napīmāruotā īpakuojumā. Sanas papeira maiseņūs, dūmuodami par zaļu dobu. Vyslobuok jau byutu, ka nastu kartona kastēs, kurys piec tam varim sapakuot. Gryutuokais beja tīši tei škiruošona, kod ir pīkrauti kolni ar maisenim i tev tys vyss ir juosaškiroj, juosalīk pa pozicejom i arī juosaskaita, cik gobolu ir īškā. Psihologiski gryuta beja tuos šaļts atmosfera. Vysi brauc pi teve na jau ar smaidu, na jau ar smīklim, bet ar taidu nūstuoju – kai koč kas taids vyspuor var nūtikt 21. godu symtā? Mes asam Eiropa, mes asam atteisteits pasauļs, nūteik vysaidi izgudruojumi, bet tymā pat šaļtī koč kaids nalobais ir sareikuojs karu. Vysim taidys kūpejis emocejis. Dīnys beiguos tu suoc saprast, ka esi emociali izsmalts, partū ka ar kotru, kas atbrauc, parunoj, ceri iz koč kū lobuoku. Niu asam jau pi tuo darodūši i nikas vēļ jau nasabeidz. Iz tū šaļti ruodejuos – nu varbyut nedeļa, divejis i vyss beigsīs. Nu, laikam tai naizaver.
Kaidys ir jiusu puordūmys voi secynuojumi par breivpruoteigū dorbu labdareibā?
Es raksteju zam vysu sovu postu, kū publicieju socialajūs teiklūs – kūpā mes asam spāks! Mes bejom spāks i vys vēļ taidi ari asam. Vysi cylvāki, vaļsts i poša Ukrainā ceiņā ar nalobū. Juosoka, ka tī cylvāki, kas ir “par” itū karu voi uzskota, ka Ukraina tū ir peļnejuse, tī nikod nabyus munā draugu voi paziņu lūkā.
Es naīsasaisteišu koč kaiduos diskusejuos, kas ir pareizi, kas nav pareizi. Vīnkuorši izavaireišu nu taidys kompanejis. Ir pošsaprūtamys lītys, ka 21. godu symtā karam nav juobyut, cylvākim nav juoīt būjā. Ni bārnim, ni pīaugušajim. Nikam taidam nav juonūteik.
Deļkuo ir vārts īsasaisteit breivpruoteigajā dorbā?
Tys paleidz atrast sovu īškejū byuteibu. Na vysod vyss ir juodora tik atolguojuma piec. Ir ari daudz lītu, kū tu vari izdareit vīnkuorši aiz lobys sirds. Kod tu gribi paleidzēt tim, kam ir gryuši, lai jim ir vīgļuok. Lai jim ir kū ēst, lai ir kū apgierbt. Na vysim pasaulī īt labi, vīgli i forši. Ir dažaidys situacejis, dažaidi cylvāki. Itei situaceja beja taida, kod tys vyspuor nabeja apsprīžams – dareit voi nadareit. Vysmoz munā gadejumā. Varbyut cyti tū apdūmuotu, bet maņ tys beja cīši spontans lāmums, kū es nanūžāloju.


text:
NVO balleite “Visi vienā maisā!”
Bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) Daugovpiļs nūdaļa sadarbeibā ar Daugovpiļs piļsātys Jaunatnis departamentu 25. aprelī 19.00 aicynoj vysys jaunīšu organizacejis, nūdybynuojumus i naformalis interešu grupys pīsadaleit jaunīšu organizaceju pasuokumā „Visi vienā maisā!”.
Pasuokuma mierkis ir jaunīšu organizaceju īsapazeišona, sadarbeibys radeišona, turpmuokai kūpeigu pasuokumu i projektu realizacejai Daugovpilī. Sasatikšonys laikā ir planavuotys organizaceju prezentacejis, naformalis spielis, grupu dorbi pi pasuokumu i ideju izstruodis.
NVO balleite teik reikuota ar Vaļsts Kulturkapitala fonda, Reigys Starptautyskuos ekonomikys i biznesa augstškolis Daugovpiļs filialis i Daugovpiļs piļsātys Jaunatnis departamenta atspaidu.
Vaira dazynuošonys,
rokstūt iz e-postu: daugovpils@lgsc.lv,
zvonūt iz tel. 28877277 (Dagneja).


text:
SATURS
Muna dzeive
Piziču cīms
Zepu dzymta Piziču cīmā
Piziču puiši Pyrmajā pasaules karā
Bazneicas svātki
Viļānu klūsterī
Bogōtais Matusevičs
Mateisu Voldis
Tūču kūdras pūrs
Tūču cīma krysts
Trūpu cīms un ļaudis
Reiz beja Ōžinīki
Patmaļnīku cīms
Nagļu–Viļānu ceļš
Viļānu tērgi
Dzeives tragedijas
Maltas upes tecējumā
Viļānu čygōnu tragedija
Viļānu puses mežabrōli
Piziču cīma bilance
Pēckara svōtōšonōs
Pōvula Briškas saimes tragedija
Ar Dīva dzīsmi iz Sibiri
Viļānu bazneicas kōris
Varakļōnu kopsātā
Orneicānu ryupkombinats
MUNA DZEIVE
Asmu dzimis 17 km nu Lubōna azara, 2 km nu Maltas upes krostim, latgaļu Kaupra piļskolna pakōjē, sileņu īskautajā Piziču cīmā – Viļānu pogostā, Rēzeknes apriņkī 1920. goda 7. janvarī nabadzeigu zemnīku Pītera un Annas deveņu bārnu giminē kai vacōkais dāls.
Piziču cīms atsarūn 5 km nu Viļānu bazneicas, 2,5 km nu lelōs Reigas–Zilupes šosejas, pa cīma vydu ir ceļš Viļāni–Nagli. Pa itom obom ceļa molom Kaupra īlūkā nalelō Rīvula strauta krostā jau vairōku godu simtiņu garumā dzeivōjuse Piziču Zepu dzymta, paaudze pēc paaudzes montōdama 15,5 hektari. Līsas, mōlainas zemes beja tikai 5,5 hektari, 4 hektari – mežs, pūrainas ganeibas un 5 hektari tōlōs Lubōna klōnu pļovas.
Maņ kai vacōkajam jau agrā bērneibā beja jōjam rūkōs šyupuļa aukla, lai guļ mīreigi jaundzymušais bārns, un vystu gona reikste – atdzeit vystas, lai naizkaš grādas. Nu godim septenim jōbyut par gonu lūpeņu boram dyukstainajōs ganeibōs. Vosoras pagōja bosom kōjom, garūs lynu kraklūs; mozōkī bez biksem, lelōkī pokolu biksēs. Gonūs ejūt, Rīvulī leidakas, peikstuļus kerūt, sylā baravikas laužūt, žogorus losūt. Bet rudiņa un zīmas garajūs vokorūs mōte, sādādama pi lynu kūdeļas, blokus nūlyktajā kalendarī mōceja pazeit burtus.
Tyvojūtīs školas laikam, maņ sašyva pusvylnas – mōtes austu – kostimeņu, raibu krekleņu, un tai 1928. godā ap pusoktobri, mōtei pa prīšku, gōju pa stidzeņu garom Juru lelajam akmiņam, Mateisu peisam iz Lucānu pyrmklasnīku školu Brōku Pyknōs. Pēc Lucānu školas sekōja Viļānu Krūga škola, tod Skujaunīku četrklaseigō, pēdeigi Viļānu muižas sešklaseigō. Pēc pīktōs klases beigšonas školā vaira nagōju – beja jōjam orkla roguli teirumā, izkapts pļovā.
Saimei ar kotru godu pīaugūt, beja lela šaureiba Stūju ustobā ar trejim mozim lūdzenim, kas zīmā nu ōrpuses leidz trešai daļai beja aizbārti ar spalim, lai tur syltumu. Vīna petrolejas lampa škoļnīkim un tāvam, lai pa šaļtem apgaismōtu škoļnīku zōboku lōpeišonu, bet mōtei mozs gasnīks voi skols – īsprausts sīnas škērbā – putras vōreišonai, kūdeļas sprēsšonai.
Pīmiņu, bārnu dīnōs kotru reitu un vokoru tyka skaiteiti pōtori, svātdīnes reitūs – dzīsmes, iz bazneicu īšona voi braukšona. Lai kaidi steidzeigi dorbi beja, bet svātdīnēs mīrs beja kai myusu sātā, tai ari cīmā, izjamūt ikdīnas dorbus. Ēdīņreizes beja kūpeigas. Pēc pōtorim sādom prīškas ustobā pi golda, mōte apkolpōja lelu pulku – dažu reizi jai natyka gaļas škēles, beja jōizteik ar putru vīn.
Kod maņ beja 16 godu, aizbāgu nu sātas aiz Aiviekstes, iz Vydzemi burlakūs, dūmōdams pīsapeļneit kai vairums myusu cīma jaunīšu. Viļāna ūtardīnes tērgā beju saleidzis iz Sāvienas pogostu pi Pītera Pommera par puspuisi. Leidz Kūkom braucem ar viļcīni, tōļōk ceļu – 20 kilometrus – veicem vosoras naktī kōjom. Saiminīks gadejōs natiklis, mīļōja vairōk začus un rubynus medeit, maņ izvaldams vysus sovus dorbus.
Un es pyrms Jōnim, sūļōdams saiminīka zōbokūs (zogtūs), nūbrōztom kōjom, tyku sātā, nakti pōrlaizdams Stērnīnes peisā, dzeļžceļa uzbāruma molā. Tai peļņas vītā dabōju braukt iz tīsu Madonā, pēc tam trejs mēneši mozgadeigūs kolonijā Irlavā – par zagšonu un leiguma lauzšonu.
Tamā pat 1937. goda vosorā sōku rakt kūdru Tūču pūrā, kur strōdōju ari krīvu un vōcīšu okupacijas laikā. Vōcīšu laikā beja izlykta brune: najēme ni legionā, ni dorbā cytur. Tai maņ ar brōli Stanislavu laimējōs vysu kara laiku dzeivōt tāva sātā, leidz brōli īsauce legionā 1944. goda 2. februarī, mani – 22. februarī. Brōļs aizgōja Volhovas rōvu brist, es – Kurzemes mōlainōs tranšejas meiceit. Stanislavs, izbrodōjis Volhovas pūrus un Vōcijas tranšejas, kontuzāts atsagrīze 1946. goda pavasarī nu angļu lāgera. Es atsagrīžu sveiks un vasals nu Vorkutas lāgerim 1946. goda 11. oktobrī.
Pēc atsagrīzšonas strōdōju tāva sātā: oru zemi, pļōvu sīnu, breivajā laikā strōdōju Tūču kūdras pūrā. Svātdīnēs gōju iz draudzes bazneicu, vokori – jaunīšu pulkā Primaku zaļumballēs. Tai, dīnom skrīnūt vēja spōrnim, 29 godu vacumā 1949. goda 4. septembrī apsaprecēju ar Viktoriju Patmaļnīks nu Bukmuižas pogosta Patmaļnīku cīma, jei strōdōja Viļānu postā.
Kolhozu laiki: pajam vysu, kas jamams, palīkam ar vīnu gūvi, nu kuras godā jōnūdūd nūdavōs 300 l pīna, iz pīcdesmit symtdaļom zemes lelō cylvāku saime. Maizi Viktorija, izstōvējuse ryndu veikalā, atnese. Muna peļņa par godu beja – maisi trejs atškiru, ūtrō škira, un dažas kapeikas iz dorbadīnas.
Pīmiņu, vīnu rudini aizgōju iz kolhoza „Vienotā saime” kantori pēc peļņas, nazynu, cik rubļu maņ pīsanōce. Kasīre soka, ka naudas nava un – dīz voi tyvōkā laikā byus. Jei maņ īsoka naudas vītā jimt zūsis: pasyta iz kaulenim – izeimūt divi lelas zūsis. Kū dareisi, gaļas ari vajaga vairōk kai naudas. Aizeimu Leiču sātā, kur zūsis dzeivoj, īdūd vīnu gon brangu, bet ūtrō izaver taida pašvakōka. Nasūt iz sātu pa Maltas upmolas stygu, tei švakō pretim Jozu sātai izlaide goru: nūsvīžu Jozu suņam, lai narej.
Tymā pat rudinī, īdams nu dorba ceļtnīceibā, atrodu labeibas vedējim izbyrušu kaidu pusmaiseņu kvīšu gryudu. Drusku pīslēpu, lai nateik cytam, aizgōju iz sātu pēc maisa un grīžūs trejs četrus kilometrus atpakaļ, ar bailem un slapņu pīri atnešu. Redz, cik cylvākam var byut dōrga vīna zūss un kilogramu trejsdesmit gryudu! Tai sagaidejom 1951. goda 18. janvarī pyrmū meitu Silviju.
Eisi pyrms tam ībrauce Stūjōs Orneicānu cīma padūmes vacōkais un soka, ka jōbrauc grīzt 100 kubikmetru meža, lai pasarokstu. Es skaidroju, kaidi maņ apstōkli: abaves nava, ari maizes. Soka, ka nūstrōpeis, un rōda iz kažuka ōdom, kuras kubulā auzu myltūs ryugst. Beja auklu veizēs jōbrauc iz Vysagola mežnīceibu izgrīzt tū normu, bet tai ari nivīns naspēja izgrīzt.
Atbraucis tyuleit atvežu pyrmū meiteņu nu Viļānu dzemdeibu noma. Viktorijai pēc nedeļas jōīt dorbā, mozū atstōt nava pi kō. Muna mōte nava ar mīru pīsavērt Siļveites, asam spīsti nosōt iz kaimiņu mōti Helenu: tai nosojūt saslymst un mērst. Pēc divim godim dzymst meita Janīna, atbrauce Viktorijas mōsa par aukleiti. Tāva sātas šaureibā maņ sīva atgōdynoj, kam es naturu pyrms lauleibom dūtū sūlejumu – ka tāva sātā nadzeivōsim. Vīnā pavasara dīnā sakraunam sovas manteņas rotūs un pōrsaceļam dzeivōt iz kaimiņu sātu Odumim pi Matiļdes. Tai sōcam jaunu dzeivi jaunā vītā nu nulles: pīna nava, syvāna nava, molkas apkurei nava; taipat kartupeļu sāklai nava, bet ari dōrza nava, kur stōdeit. Tāvs īdūd dažas palaunīka bolkas pakurim, mežā nūgrīžu dažas sausas egles – mežsorgs krīveņš atjam un sūla ar tīsu. Zūgu vēļ, pyrmū zīmu pōrdzeivojam.
Pavasarī sīvasmōte pamat Patmaļnīkus un pōrsaceļ ar dālu Eugeniju, atvazdami saitē raibaleiti pi mums – tai mes teikam pi pīna. Viktorijai laimejās iz obligacijom īspēlēt 500 rubļu, par kurim nūpērkam sāklai kartupeļus, maņ gumejas zōbokus un leitamēteli. Kolhozs aiz Kaupra kolna īmēreja 50 symtdaļas zemes, nu tāva klāva atvedem dažus vazumus māslu. Rudinī ir godam guļbu un sākla pavasaram.
Pēc diveju vosoru dzeives Odumūs pōrbraucam iz jaunu vītu: kaimiņūs tāva sātai – Andryvūs pi Tekles, kura palykuse kara laikā bez nivīna nu četrim dālim. Paremonteju lūgus, durovas. Iztaisu dažus krāslus, goldu. Sīvas brōļs Geņuks īt kaimiņu cīmā gonūs, mōte Jezupata auklej mozmeitu, sīvas mōsa strōdoj sovhozā. Dzeive tai kai vērzōs lobōkā guļtnē.
Runojam īt izraudzeit vītu kolhoza centrā – Lauzinīkūs, iz Viļānu–Rikovas ceļa, kur jau divi bobuļu ustabeņas stōv dēļu aizslītim golim, lai vosorā vēji napyuš ceļa smiļtis, zīmā – snīgu. Īmam pa Lauzeša strauta krostu atpakaļ, runōdami, ka nava vītas, to nava – kotru dīnu lelceļa putekļūs, bez vīna kryuma, mōla zeme dōrzam. Tys beja laiks, kod nadreikstēja remontēt vacōs zemnīku sātas, na vīn taiseit nu jauna. Mes ar Viktoriju nūlēmem riskēt: apīt lykumu ar leikumu! Navest pīpraseitū tāva kula reju iz centru. Bet rejas sīnōs izgrīzem divi mozus lūdzeņus, tāvs iztaiseja durovas, Dekters samyurēja cepli, škūrstini, palobōju cysu jumtu. Laiceigi sagōdōtī dēli tāva pogolmā tyka apāvalāti ar švagera Geņuka un kaimiņu puikas Vilhelma paleidzēšonu, greida nūklōta, grīsti izšyuti. Tai mes ap 1954. goda Zīmassvātkim asam sovā ustobā un dadzynojam egleiti. Lai gon ōrejais paskots – ar zeperim aizslītī lūgi, koridora vītā kula pašale pretim durovom, cysu jumts – izavēre pēc namīleiga grausta, īkšpusē beja mōjeigi. Pēc klejōjumu godim sovā ustobā bejom prīceigi, apmīrynōti.
Bet pēc goda sātā īgōja nalaime – tei pajēme ūtrū meitu Janīnu, jei myra nu apsaplauceišonas. Pēc meitas nōves savōrdzis, staigōju iz ōrstim, kuri pīzeist plaušu tuberkulozi. Pēc diveju mēnešu kursa Rāznas sanatorijā atsōku dorbu byuvbrigadē.
1957. godā dzymst treša meita Anna. Tai kai sīvasmōte raibaleiti atdūd meitai Olgai, mes asam bez gūteņas. Nu kaimiņa nūpērkam teleiti, pagaidam izteikam bez pīna, kū pa ratam dabojam nu kaimiņu. 1959. godā pīdzymst dāls Osvalds – brangs puika. Tagad ir pīns sātā, ari es sōku nest olgā symti četri tō laika rubļu.
Pēc četrim godim pēc pyrmō dāla, 1963. godā, dzymst ūtrys dāls Leons, vēļ brangōks par Osvaldu. Jau mes asam atsaspāruši, bet tryukst klāva un okas, jōstaigoj lūpeņus kūpt, yudini nest nu tāva okas iz klāvu. Nu ari klāvs un yudiņa pumpis ir gotovs, vyss vajadzeigais sovā pogolmā. Stotom bārzus. Dōrzā ōbeles jau gods kai dūd ōbeļus.
Bet itamā dzeivē arvīn kaut kō tryukst – šūreiz tryukst pogroba, guļbas beram gon ustobā zam greidas, gon ōrā: kolnā dūbē aprūkam iz zīmōšonu, pogolma smiļkšu „blindažā” dōrzōji. Beidzūt 1967. goda vosoras ūtrā pusē pogrobam dūbe izrokta, dreiži vīn par vysim leidz rudiņam asam tykuši pi branga pogroba.
Sešdasmytajūs godūs Piziču cīmā dažu symtu metru attōlumā nu myusu mōjom izceļ lelu cyuku kompleksu, kur sōc strōdōt ari Viktorija – sōkumā par sorgu, tod cyukkūpi. Itymā laikā mums jau beja divi škoļnīki – Anna un Osvalds. Viktorijai kotra minute dōrga: pīcūs cēlēs, apkūpe lūpeņus, salyka vysu vajadzeigū škoļnīkim un veiram brūkaškas, tod steigšus iz dorbu. Breivajōs svātdīnēs beja draudzes bazneicā, un bārni kōjeņom mōtei pa prīšku tecēja, un nabeja dzērdāts, ka saceitu – kai mes tiksim, bet ar prīcu, ceļā smylgas un peipines plyukdami, gōja. Pats nu 1964. goda asmu Viļānu draudzes kōra dzīdōtōjs.
Jau sōku gaideit pensiju. Prūtams, nasēžu, rūkas salicis, sīnmalē, pīprosu mežu – grīžu un vadu iz gatari. Dālānim pīpaleidzūt, rudiņam tyvojūtīs, mōja ir īgyvuse cīneigu izskotu. Iztaisom divas jumta ustabeņas ar lelim lūgim, kōpņu telpu, kotrai atseviška īeja. Vosorōs dzeiveiba, čalas, cikom bārni aizgōja sovā dzeivē: Anna – 1979. godā, Osvalds – 1980. godā.
Leidz septeņdasmytajim godim iztykom ar poša gatavōtom mebelem, kuras pa breivōku laiku primitivi taiseju sātā ar vactāva ēveļbenča paleidzeibu. Pēc tam zemnīka ražōjumim beja nūīts tērgā: pat krytušajim ōbelim, lūpim – kautim un dzeivsvorā. (Un natyka dzērdāts, ka lūpkautuve izgaistu ar vysim vēršim un spekulantim!) Par nūdūtū preci nedeļas laikā krōjbankā sajēmi pōrskaitejumu. Tod ari īsagōdōjom napīcīšamōs mebeles, kuras ari šudiņ kolpoj myusu pīticeigajai vajadzeibai.
1971. godā 84 godu vacumā nūmērst muns tāvs Pīters, guldom jū pi seņčim Trūpu kopūs. Labesteigō sīvasmōte Jezupata aizgōja Dīva mīrā 71 goda vacumā 1973. godā, paglobōta tōli nu sova dzeives drauga Mikeļa – Trūpu kopsātā, tī, kur muns tāvs. Pēc devenim godim – 1980. godā – 84 godu vacumā mērst muna mōte Anna, guļdeita blokus veiram Pīteram.
Septeņdasmytī godi ir tī godi, kod Viļānu selekcijas izmēginōjumu stacijas saimnīceiba ir pošā plaukumā – kai lauksaimnīceibā, tai ceļtnīceibā, kur es vodu vīnu nu lelōkom remontbrigadem: bez itōs brigades reši kura nu daudzajom ceļtnem topa. Itymā laikā tyka izcalts vyss Jaunviļānu centrs ar symtim dzeivūkļu, Piziču gūvu komplekss, cyuku komplekss Piziču centrā; izbyuvāti celi: Tūči–Orneicāni, Tūči–Piziči, Malta–Tūči, Trūpi–Malta. Taišni breinums, kai varēja ar taidu disciplinu – dzeršonu dorba laikā – veikt itaidu dorbu pošu spākim!
1980. goda 7. janvarī aizgōju seņgaidetajā pensijā: leidz myuža beigom 120 rubļu… Pēc garim dorba godim asmu breivs cylvāks. Sōkumā beja ilgas pēc kolektiva. Bet zemnīkam nu bārnu dīnom nava laika pēc kaidom ilgom. Sōcu remontēt iz ōtru rūku caltū škyuni, klāvu. Sōcam byuvēt dālam Osvaldam ar Valiju mōjeņu Jaunviļānūs, Maltas krostā – paīt breivais laiks treju vosoru garumā. Rūnās mozbārni: tim sovs laiks un prīka breiži teik atdūti.
Ar Atmūdas laiku zemnīki, carādami, ka byus kai trejsdasmytajūs godūs, sōka rūseitīs iz atgyutōs tāvu, vactāvu zemes. Ari es, dūmōdams, ka byus atsagrīzuši Kārļa Ulmaņa laiki, iztaisu lelu sīna škyuni, nūpērku zyrgu un sagōdoju rotus, rogovas. Izarōdeja, ka asmu maļdejīs, īguļdeidams leidzekļus un dorbu. Muna tāva zeme, kuru atgyvu, ir pa daļai sakrūpļōta. Kaupra molas kūdrōjs sarokts mōrkūs pyrmajūs kolhoza godūs, iz lobōkō zemes gobola sacalti cyuku klāva korpusi, leidz kolna molai izkēzeits teirums. Ni maņ sedze sūleitū kompensaciju, ni savede kōrteibā zemes gobolus. Mežu, kurs pīdar pi zemes īpašuma, turu kōrteibā. Naasu izgrīzis grīzšonas buma laikā, asmu pīpērcs klōt septeņus hektarus kaimiņūs sovam mežam, kurus asmu padalejis bārnim: jim pītiks, kōrteigi saimnīkojūt, gon molkai, gon byuvkūkim.
Sacynōjums ir vīns: atgōjušajā demokratijā mes ar Viktoriju nūklivom taidā pat stōvūklī, kai pyrms pussymta godu, kod sōkom nu nulles. Par tim godim naboltom dīnom īkrōtī naudas leidzekli zuda, par pensiju nava saprasšonas – nu kaida izejas punkta jimta?
Saimnīceiba, kurā nūstrōdōti 26 godi, ir pōrgōjuse sveša cylvāka rūkōs, kurs reikojās pēc sova principa ar tūs montu, kuri par garim dorba godim beja tīseigi sajimt pīnōceigu kompensaciju, navys mozvērteigūs sertifikatus voi moz dereigu inventaru.
Un atgyutō tāva zemeite, prūtams, stōv atmotā, vīn mozs gabaleņš teik izmontōts dōrzeņam.
Dzeives nūslāgumam tyvojūtīs, asam ar sīvu Viktoriju mīrā ar tū, kas ap mums ir: ar lelajim bārzim sātas zīmeļu pusē, ar dažom ōbelem, kuras izdzeivōja pēc lelō soltuma septeņdasmytajūs godūs. Bet golvonais – ar sovim bārnim Annu, Osvaldu, Leonu un mozbārnim Baibu, Intu, Andri, Aivaru, Raimondu; pādejā laikā vēļ pīsavīnōjuši trejs mozmozbārni: Elizabete, Annija, Gederts. Sastdīnēs kyup pērts Rīvula krostā. Svātdīnēs bārni aizvad iz draudzes bazneicu.


text:
La-La-Dra 12.decembrī
Jau vairuokus godus vīna nu bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” tradicejom ir muzykali literarī pasuokumi “La-La-Dra” jeb “Latgalīts Latgalīšam Draugs” voi “Latgalīts Latvīšam Draugs”. 😉 Pasuokums ir ceļojūšs i leidz šam aicynuojs muzykantus, literatus i klauseituojus sasatikt dažaiduos Latgolys vītuos – Rēzeknē, Dagdā, Vuorkovā, Daugovpilī – i Reigā.
Šūnedeļ, 3. Adventa svātdīnē 16.00 latgalīšu muzikali literarais pasuokums “La-La-Dra” nūtiks J.Raiņa sātā Berķenelē (Daugovpiļs nūvoda Kalkūnis pogosta Birķineļūs ). Itys ir eipašs, svātku gaideišonys, puordūmu laiks – Advents, deļ tam eipaša atmosfera i emocejis garantātys. Kūpā ar latgalīšu ailinīkim, muzykantim i klauseituojim byus prīsters.


text:
Rēzeknis Augstškolā nūtiks tradicionaluo Andrejdīna
27. novembrī Rēzeknis Augstškolys aktu zalā nūtiks jau par tradiceju palykušuo literari muzykaluo Andrejdīna, kurymā itūgod tiks apbolvuoti ari konkursa “Muna sāta, škola, pogosts/piļsāta 1917.-2015. godi” laureati.
Pasuokums suoksīs 16.00 taišni ar konkursa “Muna sāta, škola, pogosts/piļsāta 1917.-2015. godi” nūslāgumu, kurymā bolvys padūs Anna Rancāne, Jurs Viļums, Arņs Slobožanins, Līveja Plavinska, Ēriks Zeps, Sovvaļnīks i cytys Latgolā zynomys personys.
Muzicēs postfolklorys grupa “Rikši”, kūpā tiks skaiteita “Alise Breinumu zemē” i klauseiti dzejūli nu I. Atpilis-Juganis gruomotys “Otkon giunu sapynus”.
18.00 suoksīs Andrejdīnys daļa, kurymā tekstus izdzeivuos A. Rancāne, V. Lukaševičs, Raibīs, B. Berga, I. Atpile-Jugane, L. Rundāne, I. Kaļva, L. Purinaša, J. Viļums, V. Jašina, D. Bramane i cyti autori.


text:
Atskots iz „LaLaDra” Rēzeknē
Ar cereibu, ka pavasars vystik atīs, Rēzeknis LgSC birojs 3.apreļa vokorā reikuoja vysim tik labi zynomū literari muzykalū pasuokumu „LaLaDra” jeb „LAtgalīts LAtgalīšam DRAugs”. Pasuocīņs nūtyka Rēzeknis studentim draudzeigajā „Klondaikā”, tys puļcēja pīcus jaunus muokslinīkus i četrys reizis vaira skateituoju.
Itymā reizē temys beja saisteitys ar pavasara pīsaukšonu. Īdrūsynuot jaunūs talantus i aizsuokt pasuocīņi Rēzeknē beja atbraucs Jurs Viļums. Jis uzsvēre, ka „LaLaDra” ir pyrmais atspierīņa punkts lelajam liecīņam latgalīšu kulturys veiduošonā.
Pyrmuo sovu dzeju laseja myusu pošu LgSC bīdre Inga Zepa, ar tū izapeļneidama jiuru aplausu, bet piečuok lobū nūskaņuojumu uzturēja Rēzeknis Augstškolys studente Laura Kalvāne. Laura spieļuoja iz gitarys pošsacereitys dzīsmis, pylnys ar pavasara gaideišonu i mīlesteibu. Sovu talantu nasabeide izruodeit arī Juoņs Šaudiņš, na tikai losūt sovu dzeju, bet ari izstuostūt smīkleigus gadīņus iz dzeivis.
Skanēja gon dzeja, gon dzīsmis, bet LgSC jaunīšim ar tū viņ napītyka. Grybējuos puorbaudeit, cik attapeigi ir jaunī muokslinīki. Atjauteibys konkursūs uzvarēja Māreite Krasnobaja, kura arī turpynuoja pasuocīņa muokslinīciskū daļu ar sovu dzeju. Pasuocīņa oficialū daļu nūslēdze jaunuo i talanteiguo Karonhisake, kurai paleidzēja Jurs i Pīters.
Kotrs jaunais muokslinīks varēja izviļkt nu magiskuos kastis aukleņu, kuruos golā beja nazynoma bolva, kai ari sajēme pateiceibu par pīsadaļeišonu.
Rēzeknis LgSC birojs


text:
Storptautyskajā folklorys festivalā “Baltica” pīsadaleis 76 Latgolys kolektivi
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Nu 6. da 10. juļa nūtiks Storptautyskais folklorys festivals “Baltica”. Festivalā byus daudzveideiga programa Reigā, Talsūs, Siguldā, Turaidā, Inčukolnā, Krymuldā, Muolpilī, Jūdažūs, Incīmā, Lādurgā, Kuldeigā, Alsungā, Skrundā, Ventspilī, Puopē i Dundagā, kūpā puļcejūt 225 folklorys kolektivus.
Folklorys festivals “Baltica” teik organizāts jau nu 1987. goda i kasgadeji nūteik kaidā nu Baļtejis vaļstu. 2022. goda festivala tema ir “Spēle” i moto “Nāc ar mani spēlēties”. Itūgod festivalā vysplotuok byus puorstuovāta taišni Latgola. Vysaiduos festivala nūtikšonuos pīsadaleis 76 kolektivi nu Latgolys, sovpus Reigu i Reigys regionu puorstuovēs 35 kolektivi, Kūrzemi – 41 kolektivs, Vydzemi – 38, Zemgali – 29 i Sieleju – 3 kolektivi.
Festivala dalinīku vydā byus ari div latvīšu diasporys kolektivi – Zīmeļanglejis latvīšu folklorys kūpa “Dūdalnieki” i Latvejis Nacionaluos kulturys bīdreibys Igaunejis folklorys kūpa “Rēvele”, kai ari četri gostu kolektivi nu Igaunejis i Leitovys. Tradicionali festivala gostu vydā byus ari stuostnīceibys nūzaris puorstuovi. Apmaklātuojim byus vareiba īsaklauseit lītuvīšu stuostneicys Mildys Varnauskaites (Viļņa) i oksitaņu stuostneicys Monikys Burgys (Monique Burg) iztielē i montuotajuos atmiņuos.
Vysu festivala “Baltica” programu var apsavērt ITE.
Sovpus pīktdiņ, 1. julī, 19.00 stuņdēs laukumā pi Viļānu kulturys noma nūtiks festivala “Baltica” īskanis koncerts “Es dzīdōju kai laksteigola”, kurā pīsadaleis kapela “Bumburneicys”, veiru folklorys kūpa “Kūzuls”, Varakļuonu KN folklorys kūpa “Klāni”, Viļānu KN folklorys kūpa “Viļōnīši”, Gaļānu KN folklorys kūpa “Vydsmuiža”, Murmastīnis KC folklorys kūpa “Rota” i Viļānu KN senioru deju kūpa “Kūmys”.


text:
Zaglim māceklis gudrāks par pašu.
1. A. 1525 E. 1875. A. Gari - Juone no 75 g. v. Gailumu Tadeuša, Domopolē.
Kai jau vīnmār zagļi dzeivoj mežā. Es, kad beju mozs, aizguoju uz mežu ūguos, zagļi mani īraudzējuši, soka:: "Puisīt, dzeivoj pi mums."
Pa mežu staiguodams, es beju izalcis, jī sakyura guni, pīcepja gaļis, mani labi pabaruoja un es beju ar mīru palikt. Man patyka mežā dzeivuot un sildētīs pi gunkura. Atguoja nakts, zagļi guoja uz vīna saiminīka klēti gaļu zagt. Atguojuši pi klēts, jī uzkuopja uz jumta, izplēsja jumtam mozu caurumu, ībuozja mani klētī īškā un pasacīja, lai es jīm dūdūt gaļi pa jumta caurumu. Dorba beja daudzi. Kad vysu gaļu beju atdevis pa jumta caurumu uorā, tad zagļi aizluopēja jumtu un paši aizbāga uz mežu, es palyku klētī vīns pats. Sēžu uz kubula molas un dūmuoju vysu nakti, kai hyus nu klēts sprukt uorā. Kad atguoja reits, es sameklēju vuocelīti, pīgruobu pylnu myltu un, nūstuojis pi durovu stenderes, gaidīju, kod atslēgs klēti. Ilgi navajadzēja gaidīt, saimnīca pīsacāluse guoja uz klēti. Kai jei tikai atslēdzja klēts durovas, es jai par reizi kai trauču myltu vuoceli acīs, tai jei nikuo navarēja īraudzīt, un es&127; dreiži izskrēju pa klēts durovom un lyku ļakas uz mežu. Atskrēju pi zagļim, tī nūsabreinuojuši vaicoj: "Kai tu tyki nu klēts uorā?"
"A tai," atsoku es, "pajēmu myltu vuocelīti, pībēru pylnu myltu, reitā, kai tikai saimnīca atslēdzja klēts durovas, es jai gryudu myltu vuocelīti acīs, jei navarēja tod nikuo redzēt un es izmuku nu klēts uorā."
"Labi, palīc pi mums dzeivuot."
Es otkon nūdzeivuoju leidz vokoram kūpā ar zagļim mežā. Vokorā, kad satymsa, zagļi ībuozja mani bucā, aizsyta obējus golus un nūvēle meža molā. Sēžu es tagad bucā un dūmuoju, kai varātu tikt uorā. Radzu: pa meža molu lyngoj vylks, a man karmaņā beja druska cyukas gaļas. Es īruovu spičkā guni, drusku pašvierkstynuoju gaļi, lai ītu gaļas smoka, pabuožu gaļi pa spundes caurumiņu un verūs, kur vylks. Dreiži vīn vylks saūdja gaļas smoku un atskrēja pi bucas, suoka lumstētīs un grūzētīs ap tū bucu. Es pabuožu pa spundes caurumu pierkstus un sakēru vylkam aiz asbes&127;. Vylks cīši sasatryuka un laidjās bēgt, ruovja leidza arī bucu ar manim. Vylks bailēs suoka arvīn stypruok skrīt un kai ruovja bucu uz akmeņa, bucai dēļi vīņ sagrabēja, es izzavēlīs nu bucas, mauču uz sātu, cik spāka, a vylks uz mežu. Pēc taidas pamuocības man beja gona ar zagļim īt kūpā, es tagad kotram zagļam grīžu ceļu un pat runā naīsalaižu ar jīm.


text:
Grupa “Piparmētra” dybynuota 2015. godā Ilyukstē, tuos sastuovā ir sešys školys bīdrinis. Nu suoka grupa spēlēja dažaidu Latvejis i pasauļa dzīduotuoju kaverversejis, nu piečuok suokuse radeit ari sovys originaldzīsmis, kurūs vydā ari dzīsmis latgaliski. 2016. godā grupa elektroniski izdeve mozalbumu “Slāpes”, kurymā vydā beja pīcys dzīsmis. Grupys atbolsts i padūmdeviejs ir grupys “Dabasu Durovys” muzikis Arnis Slobožanins.
Dziesma “Elpoj”
NOMINANTI:
Grupa “Rūnas”
Grupa “Trešīs Ņutona lykums”
Projekts “Brāļi un māsas”


text:
Vāluo rudiņa fotošaļts
6. novembrī nūtykušais latgalīšu dzejis, prozys i muzykys pasuocīņs “Vālais rudiņs” Kongresu nomā, Reigys Gruomotu svātkūs. Fotogalereja.
Vaira par pasuocīni: https://lgsc.lv/gruomotu-svatki-aizvadeiti/
Latgalīšu literaturys skaitiejumu pasuocīņs Kongresu nomā
Pasuocīņa vadeituoja Līga Rusiņa
Dzīž Verners Martinovs (“Restauratori”)
Latgalīšu literaturys i muzykys klauseituoji
Autori: Ontons Slišāns, Valentins Lukaševičs, Juoņs Ryučāns, Ilze Sperga i Raibīs Suņs
Pasuocīņa laikā tūp vuiceibu kina Latvejis školom par latgalīšu literaturu
Latgalīšu puorsoku skaitiejumi
Puorsoku skaiteituoji: Jurs Viļums, Guntis Rasims, Aigars Runčis
.
Foto Inese Krivmane, Leila Rasima i cyti.


text:
"LATGALĪŠU VOLŪDA IR SVĀTA"
Laikrokstūs reizem pasarōda informacija par latgalīšu volūdas ortografijas sakōrtōšonu.
Jōnūrōda, ka vysus okupacijas godus trymdā izgōja grōmotas latgalīšu rokstu volūdā, un tōs tyka drukōtas tai saucamajā 1929. goda ortografijā.
Latgaļu Pētnīceibas instituts sovā 1966. goda simpozijā Kanadā nūlēme turētīs pi Latvijas Izgleiteibas ministrijas apstyprynōtōs latgaļu ortografijas, pīļaunūt tikai taidus grūzējumus, kas byutu zynōtniski pamatōti un praktiski napīcīšami.
Leidzeiga dūma atkōrtōta ari Latgaļu pētnīceibas instituta konferencē 1972. goda 14. majā, kod, apsprīžūt raksteibas vaicōjumus, pījimta sekojuša rezolucija:
"Īpasazynuse ar latgaļu raksteibas problemom, Latgaļu Pētnīceibas instituta konference 1972. goda 14. majā Toronto nūlem, ka nōkūtnē izdūdamō latgaļu gramatika un pareizraksteibas vōrdneica ir bolstama uz Izgleiteibas ministrijas 1929. goda apstyprynōtim latgaļu ortografijas nūteikumim, kuri ir pīlītojami un skaidrojami atbylstūši tagadejam volūdnīcyskōs zynōtnes līmiņam un praksē nūstyprynōtom tradicijom."
Latgolas Kulturas centra izdevnīceiba dorbojās jau vairōk nakai 17 godus. Šymā laikā izdūtas daudzas grōmotas latgalīšu rokstu volūdā, kas golvonūkōrt drukōtas 1929. goda ortografijā. Ir izgōjuši ari regulari izdavumi: "Tāvu zemes kalendars" 18 godagōjumi, literaturas almanahs "Olūts" 4 laidīni (5. laidīņs pošlaik teik gatavōts). Par šūs grōmotu volūdu asam sajāmuši daudzas pozitivas atsauksmes gon vōrdūs, gon rakstveidā.
Šō goda janvarī veiskups Jōņs Cakuls raksteja: "Sajēmu "Tāvu zemes kalendaru 2007". Paļdis par uzticeibu nasakrūpļōtai latgalīšu volūdai. Interesanta, pateikama losamvīla." Nadaudz vēļōk sajēmem kardinala Jōņa Pujata vēstuli, kur storp cytu raksteits: "Paļdis par "Tāvu zemes kalendaru". Prīks tū laseit un prīks par tū, ka taids teik izdūts lobā rokstu volūdā." Vairōki Latgolas prīsteri ir izsacējuši dūmu, ka raksteibu nadreikst maineit. Jo Reigas kungi gribūt tū izmaineit, tod lai Reigā ari taidu lītojūt.
Mes zynom, ka sevkura literarō volūda ir izkūpta, normēta volūda. Taču pošreizejō haotiskō raksteiba daudzu autoru sacerējumūs līcynoj, ka mums nav literarōs volūdas, jo šei raksteiba nav baļsteita ni uz kaidom lykumeibom un jūs volūdā bez jebkaidas vajadzeibas lītōts lels skaits barbarismu.
Šei zamō volūdas kultura vysvairōk izapauž pošu autoru izdūtajōs grōmotōs, arī dažūs kūpkrōjumūs, kas satur dorbus gon latvīšu literarajā, gon latgalīšu rokstu volūdā. Šaidas grōmotas reizem nav redigētas: vīns un tys pats vōrds dažaidōs teksta ryndōs raksteits dažaidi, pīturas zeimes lītōtas vītā un navītā; teksts sakōrtōts navīžeigi, bet grōmotas nūformējums veidōts bezgaumeigi, pēc principa: jō vairōk ilustraciju, jo lobōk, nasaskotūt, voi tōs atbylst grōmotas saturam voi nā, voi ir ari stilistiski vīnaidas. Tys līcynoj na tikai par zamū volūdas, bet ari par zamū vyspōrejōs kulturas līmini un bezgaumeibu.
Taču var īsamōceit pareizu Latgolas latvīšu volūdu, losūt "Tāvu zemes kalendaru", literaturas almanahu "Olūts", katōļu lyugšonu grōmotas un cytu literaturu latgalīšu rokstu volūdā.
Lelōkōs bibliotekōs vajadzātu byut P. Stroda "Pareizraksteibas vōrdneicai", kas ūtru reizi izdūta 1990. godā, varātu byut ari M. Bukša un J. Placinska "Latgaļu volūdas gramatika un pareizraksteibas vōrdneica", kas izdūta 1973. godā trymdā. Šūgod ir izgōjuse ļūti apjūmeiga skūlotoja, mītnu zemes tautīša Anatolija Bērzkalna grōmota "Latgaļu volūdas vōrdu krōjums".
Kotru godu LKC izdevnīceiba ar Rēzeknes Centralōs bibliotekas starpnīceibu bez moksas pīškir "Tāvu zemes kalendaru" vysom Latgolas rajonu un pogostu tautas bibliotekom. Šūgod izdevnīceiba reizē ar kalendaru pīškērs ari vērteigū A. Bērzkalna "Latgaļu volūdas vōrdu krōjumu".
Kaidreiz kapucinu tāvs prīsters Jōņs Pavlovskis (tāvs Andrejs) saceja, ka latgalīšu volūda ir svāta, jo tei nūturējuse myusu tautu pi katōļu ticeibas un pasorgōjuse nu pōrtautōšonas.
Pošlaik LKC izdevnīceiba jaunā redakcijā gatavoj izdūšonai lyugšonu grōmotu "Teicit Kungu!". Myusu draugs nu Japōnas Hidekazu Takahaši vairōkkōrt uzsvēre, ka volūda ir tautas golvonō kulturas vērteiba, tōdēļ tū vysvairōk vajag cīneit un kūpt.
Tadeušs Puisāns, myusu tautīts nu Kanadas, uzsvēre, ka volūda pīdar tautai. Tai ari jōlem par volūdas problemom.
J. EĻKSNIS,
LKC izdevnīceibas
vadeitōjs


text:
Abrinis vaicuojums cylvākim vys vēļ ir suopeigs. Saruna ar Lindu Vorpi
Roksta autore: Laura Melne, portals lakuga.lv
Tyvuokajūs mienešūs izīs jauna ar Latgolu saisteita gruomota. “Viņpus upes. Abrene atmiņu stāstos” ir tuos autoris Lindys Vorpis godim lūluots dorbs, raugūt vēļ atrast cylvākus, kuri dzeivuojuši Abrinē i tuos apleicīnē – teritorejuos, kurys 1944. godā atdaleja nu Latvejis i īkļuove Krīvejis PFSR. Koč ari ceļš leidz gruomotai nav bejs vīnkuoršs, Lindu voda misejis apziņa – atguodynuot sabīdreibai, ka vēļ ir cylvāki, kurim Abrine ir cīši nūzeimeiga vīta.
Tema, kas cīši svareiga Latvejai
Linda ir vydzemneica, tok vēļ pyrma puora godu breivi runuoja latgaliski, niu volūda vys asūt drupeit pīsamiersuse, partū ka nasaīt kasdīnā tū lītuot. Aizaraušona ar Latgolu jai suokusēs, studejūt baltu filologeju Latvejis Universitatē. Aizbraukuse folklorys ekspedicejā iz Latgolu, kas vyspuor bejuse tik ūtruo reize dzeivē, kod tī bejuse. “Tys daudz kū maineja munā dzeivē. Tod ari suoču vuiceitīs latgalīšu volūdu. Pīmiņu, ka beju pīrakstejuse kursa dorbu par Pētera Šmita latgalīšu puosokom. Tymā dzeivis periodā navarieju īsadūmuot, ka varātu raksteit par taidu temu, kas nav saisteita ar Latgolu,” Linda stuosta, kai dūmuojuse par bakalaura dorba temu. Paraleli studejom jei struoduoja Latvīšu folklorys kruotivē, kur tūlaik nūtyka dorbs taišni ar Abrinis materialim. Tai ari kūpā ar kolegim izdūmuojuši, ka dorbu varātu raksteit taišni par Abrini, koč ari Linda nasliep, ka tūlaik eistineibā par itū vītu nikuo daudz nav zynuojuse. “Pīraksteju bakalaura dorbu, tū aizstuovieju. Nazynu, kai ir cytim, bet maņ palyka taida napabeigta dorba sajiuta, misejis apziņa, ka maņ tys juoturpynoj. Tei tema maņ ruodejuos cīši svareiga Latvejai i tim cylvākim, kas tī beja dzeivuojuši. Saprotu, ka gribīs tū pastuosteit tuoļuok.”
Bakalaura dorba raksteišonys laikā Linda brauce iz Bolvim dareit lauka pietejumu. Tī jei satyka Leontiju Vizuli, kurs beja vadejs “Abrinīšu apvīneibu”, kuruos golvonais mierkis beja dabuot storptautyskim leigumim atbylstūšu Abrinis vaicuojuma atrysynuošonu, nūvieršūt abrinīšu mantiskū i cyta veida diskriminaceju. Jī nūsadorbuoja ari ar eipašumu privatizacejis i kompensaceju pīpraseišonys vaicuojumim. Leontijs Vizulis Lindai īdevs kladeiti, kurā pīraksteiti adresi vysim tim abrinīšim, kuri beja pīprasejuši kompensacejis. “Vīneiguo problema – tei kladeite beja saraksteita 90. godūs suokumā. Vaira napīmiņu, cik viestuļu kūpā es syuteju, bet beja reize, kod ar rūku pīraksteju 30 viestuļu, bet nivīna nu tūs cylvāku vaira nabeja. Beja treis varianti – voi nu maņ nikuo naatbiļdēja, voi posts atgrīze viestuli ar tekstu, ka taids adresats nav zynoms, voi ari sasazynuoja kaids nu radinīku i pasaceja, ka tuo cylvāka, kuru mekleju, vaira nav itamā saulē i vyspuor itū dorbu vajadzēja dareit pyrma 20 godu. Bet es tik 1991. godā pīdzymu, kū es varu padareit!” smejās Linda. Kūpumā jai izadevs atrast vēļ ap 30 abrinīšu, tok gruomotā varēs puorskaiteit 19 atmiņu stuostus. “Vysvaira lepojūs, ka maņ beja īspieja drukuotā veidā sajimt atminis, kū beja pīrakstejuse kuņdze, kura 103 godu vacumā nu ASV atsagrīze Latvejā. Jei beja pīdzeivuojuse Abrinis bombardiešonu, par kū maņ da ituo ari nabeja nikaidys informacejis.”
Pagaisynuot materialus i pa drupeitei vuokt atpakaļ
Bakalaura dorbu Linda aizstuovēja 2013. godā, var saceit, ka nu tuo laika ari suocīs dorbs pi gruomotys. Tys bejs gona sarežgeits i vysaidim pīdzeivuojumim i puordzeivuojumim boguots. “2019. gods vosorā munā datorā īsamete viruss, kas nūkodēja piļneigi vysus failus, kas tī beja. Nikur cytur maņ tūs nabeja, tai es naatgrīzeniski pagaisynuoju lelu daļu nu tuo, kū beja savuokuse – interveju īrokstus, biļdis, ari daļu nu manuskripta. Tod maņ nūsalaide rūkys, dūmuoju, varbyut eistyn nav lamts. Tod vairuokus mienešus nikuo nadareju, partū ka beju dziļā šokā par tū, kas beja nūtics, bet tod pa drupeitei suoču vysu laseit atpakaļ.” Linda soka, ka tei bejuse vuiceiba – niu vysu materialu asūt sataiseitys vairuokys kopijis. Bejuši atsauceigi teicieji, kuri vēļreiz atsyutejuši biļdis, tok dīvamžāļ tuos intervejis, kurys pagaisušys, nav saguojs atjaunuot. Atseviškys intervejis sarunuotys nu jauna, bet suokusēs pandemeja i saprūtams, ka īt gostūs pi senioru tod nabeja pruota dorbs. “Tūs abrinīšu tai vaira nav daudz, i kod saīt jūs atrast, vysu laiku teik lykti koč kaidi nu mane naatkareigi škiersli, kab es jūs navarātu satikt. Vysleluokuo suope, ka datorvirusa deļ maņ pagaisa cīši loba, aptyvai treis stuņdis gara interveja ar teicieju, kura dzeivuojuse Pūrmolys pogostā. I beiguos ir tai, ka munā gruomotā nabyus nivīna stuosta nu Pūrmolys pogosta.” Bejuši ari vysaiduoki kuriozi. Reiz Linda, kura tūlaik dzeivuojuse Valkā, speciali atbraukuse iz Reigu, kur īprīšk jau sarunuota interveja ar kaidu teicieju. Reitā, kod jai pīzvanejuse, kab precizātu sasatikšonys laiku, sīvīte atsacejuse, ka vyspuor jau nimoz Abrinē naasūt dzeivuojuse. Sovpus nu molys Lindai reiz pasaceits, ka jei kai vydzemneica nimoz nadreikstūt raksteit par Abrini, tys asūt juodora latgalīšim.
Vīnkuorši nav guojs ari ar finansiejuma dabuošonu gruomotys izdūšonai. Vairuokys reizis īsnāgti projekti Vaļsts Kulturkapitala fonda konkursūs, tok vysi nūraideiti. Tok tod Lindu uzrunuojuse izdevnīceiba “Latvijas Mediji”. Lai ari varātu dūmuot, ka jī pamanejuši ar gruomotu saisteituos aktivitatis Facebook, kur jau pyrma vairuoku godu izveiduota lopa, kurā var sekuot leidza tuos veiduošonai, izaruod, ka tai nav. Kaidys intervātuos abrinītis meita asūt pīrakstejuse par Lindu viestuli “Latvijas Avīzei”, i tai izdevnīceiba par jū izzynuojuse.
Iz Abrini vēļ juoaizbrauc
Itei byus pyrmuo gruomota par Abrini, kuruos centrā ir vairuoku cylvāku atmiņu stuosti. Pyrma tuo, 1997. godā izdūta Bruno Vilka (Leontija Vizuļa pseidonims) gruomota “Abrenes biķeris”, kurā varēja skaiteit ari atmiņu stuostus, kai ari Mihalinys Supis atminis “Tālā Purvmala sapņos sērst nāk”. Daudz vierteigys informacejis izadevs atrast ari periodika.lv i digitalizātajūs arhiva materialūs, tok ir daudz lītu, kū var izzynuot tik, runojūt ar cylvākim, kuri dzeivuojuši Abrinē. Gruomotā “Viņpus upes. Abrene atmiņu stāstos” atminis papyldynuos kartenis, kas byus kai nu teicieju personeigūs arhivu, tai nu muzeju i biblioteku, kai ari pošys Lindys fotografātuos. Atmiņu stuostu fragmenti gruomotā atlaseiti tai, kab izaveiduotu kūpaina – tī byus individuali stuosti par leidzeigom temom, kai tradicejis, storpetniskuos attīceibys, bierneibys atminis, školys laiks. Dažūs stuostūs atspīgeļuotys ari 1940. gods nūtikšonys. Saprūtams, ka iz atmiņom kai viesturis olūtu juosaver ar kritisku aci, tī asūt gona daudz idealizacejis, tok ir ari gadīni, kod vīns stuosts apstyprynoj īprīšk stuosteitū. “Cylvāki, kurus intervieju, puorsvorā Abrinē ir dzeivuojuši Latvejis laikā i piec 1940. gods juņa voi vāluok aizbraukuši paceli. Ulmaņa laiki jau vyspuor teik idealizāti. Ka bierneiba voi jauneiba ir pavadeita Ulmaņa laikūs vītā, kas niu ir aiz rūbeža, tys, pa manim, ir dubultā. Bet ari maņ pošai, klausūtīs stuostus i verūtīs kartenis, ruodīs, ka tī nazkod beja skaisti,” Linda smaida, ka ari jai pošai dalypuse tei idealizaceja.
Gruomotys autorei pošai tai ari vēļ nav izadevs tikt iz pošu Abrini aba myusu dīnuos Pitalovu. “Tyvuokais, kur asu bejuse, ir pīrūbeža zonā, kur atsaroda agruokais Gauru pogosts. Tys beja 2013. gods martā, kod brauču veikt pietejumu bakalaura dorbam. Pyrma nabeja suocīs kars Ukrainā, beju izdūmuojuse beidzūt aizbraukt iz Abrini. Muna dūma beja tī sameklēt ākys, kas sasaglobuojušys nu Latvejis laika. Zynu, ka vairuokys ākys ir sasaglobuojušys, vairuokys ir nalobā stuovūklī, bet apsaveramys. Ir taidys, kas transformiejušuos, pīmāram, luteraņu bazneicai nūjimts tūrņs, i niu tī muzejs. Bet nazkodejā aizsorgu nomā vāluok bejs kulturys noms, tok niu tī ir aizsysti lūgi. Grybātu salikt kūpā tuo laika i myusu dīnu kulturainovu, kai tei puorsamejuse. Plānoju iz prīšku, kod tys politiskūs apstuokļu dieļ byus īspiejams, tū ari realizēt.” Linda soka, ka tei vys jau nabyus gruomota, dreižuok fotoizstuode. Taipat kaidreiz jei varātu pīsagiut pi Abrinis folklorys izlasis sastatiešonys. Eistineibā taišni ar tū jei ari sovulaik gribiejuse suokt, tok saprotuse, ka tī materiali byus pīejami vysu laiku, bet teiciejus juorauga satikt, cikom jī vēļ ir.
Vīneigī, kurim ir tīseibys lemt
Bejušajim abrinīšim jūs bierneibys zeme vys vēļ ir cīši suopeigs vaicuojums. Ari vairuoki Lindys uzrunuotī potencialī intervejamī kategoriski atsasacejuši runuot par itū temu, deļtuo, ka nav gribiejuši tū atguoduot. Vēļ daži nav bejuši gotovi runuot ar nazynomu cylvāku, partū ka nazynuojuši, voi var jai uzaticēt. Piec Latvejis naatkareibys atjaunuošonys dabuot atpakaļ dzymtys eipašumus jī navarēja, jo tei ir cytys vaļsts teritoreja, nu Latvejis pusis viņ tyka izmoksuotys kompensacejis voi pīškierta zeme cytur. Kab aizbrauktu iz kopim, kur paglobuoti jūs pīdereigī, juokuortoj viza. I pat gadīņūs, kod sakuortoj vizu i veseleiba vēļ ļaun, nav jau vaira tī sātys, iz kuru aizbraukt. Tukšuos sātys tyka nūjauktys, puorcaltys iz cytu vītu voi vīnkuorši nūlaistys tai, ka piec godim nu tūs nikas nav sasaglobuojs. Taipat teik puormasts, ka 2007. godā, parokstūt Latvejis i Krīvejis rūbežleigumu, nu Abrinis tyka atsasaceits, nareikojūt par tū referendumu. “Beja taidi cylvāki, kuri skaita, ka tys nav pareizi, ka Abrine tyka atdūta nagūdeigai. Par tū vajadzēja lemt tautai. Beja ari cylvāki, kuri, zynūt vysys padūmu laika Abrinis etniskuo sastuova izmainis, saceja, ka tuos palikšona Latvejai tik palelynuotu “Saskanis” elektoratu.” Ari poša Linda skaita, ka referendums vys tik beja vajadzeigs, koč ari Satversmis tīsa piec tuo atzyna, ka vyss nūtics lykumeigai. “Satversmis tīsa tūlaik lēme, ka Abrine nav Latgolys daļa, bet jaunpīvīnuota teritoreja. Tok viesturiski tei ir baltu tautu apdzeivuota zeme, kas vīnkuorši vairuokus godu symtus beja pakļauta puorkrīvuošonai,” soka Linda, atguodynojūt, ka par Abrinis teritorejā dzeivojūšajim puorkrīvuotajim latvīšim jau 19./20.gs. mejā rakstejuši Augusts Bīlenšteins i Jānis Endzelīns. Jei ari ir puorsteigta, ka piec lelūs diskuseju sabīdreibā rūbežleiguma paraksteišonys laikā, niu vyss ir pīkluss i Abrinis temats ļaudim vaira nav aktuals. “Suomeja ari pagaisynuoja Kareleju, jim par tū ir pīraksteitys vairuokys gruomotys. Dūmoju, ka ari mums ir vajadzeiga itei gruomota, kab izstuosteitu cylvāku stuostus. Jī eistineibā ir vīneigī, kurim ir tīseibys lemt, voi tei zeme ir vajadzeiga, voi nav.” Linda tur nūceju, ka gruomota liks cylvākim padūmuot i jī lobuok saprass, deļkuo Abrinis vaicuojums cylvākim vys vēļ ir suopeigs.


text:
Roksta autors: portals lakuga.lv
#1. Pīters Jurceņš beja dzejnīks i publicists, plašuok pazeistams kai dzīsmis “Vālodzīte” teksta autors. Kas jis beja piec profesejis?
#2. Kai sauc pasaulī slovanu spākaveiru, kas dzims 1888. godā Ludzys apriņča Mērdzinis pogosta Kitkovā kai sastais ostoņu bārnu saimē?
#3. Filma “Cilvēka bērns” ir uzjimta piec taida poša nūsaukuma gruomotys motivu. Kas ir gruomotys autors?
#4. Dzīsmi “Skaidruo volūda” daudzi skaita par Latgolys himnu. Dzīsmis muzykys autors ir Eugeņs Karūdznīks, eistajā vurodā Eugenijs Ruško. Karūdznīks dzīsmis vuordus pajēme nu poemys “Taisneibys nesiejs”. Tei veļteita latgalīšu sabīdriskajam darbinīkam Pīteram Miglinīkam i latgaliski publicāta 1986. godā. Poemys autors/autore ir ...
#5. Danskovītis komedejis par Ontona i Annis pīdzeivuojumim īstudiejs Baļtinovys amatirteatris “Palādas”, piec lugu motivu veiduota Latvejis Nacionaluo teatra izruodis “Latgola.lv” i "Latgola.lv 2". Kaids ir Danskovītis eistais vuords?
#6. Kurs atveiduoja Jezupa Martinova tālu serialā “Ugunsgrēks”?
#7. Operdzīduotuoja Kristīne Opolais ir dzymuse Rēzeknē. Vairuokus godus jei beja Latvejis Nacionaluos operys soliste, vāluok uzastuojuse “Metropolitan” operā Ņujorkā, Minhenis, Berlinis, Milanys, Vīnis i cytu piļsātu operuos. Kurā biļdē radzama Kristīne Opolais?
#8. Kai sauc filmys "Piļsāta pi upis" golvonuo varūņa Aņša atveiduotuoju?
#9. Jis vadeja Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2019” padūšonys ceremoneju, sevi pozicionej kai “vīnkuoršū latgalīti”, socialajā teiklā Instagram jam ir vaira kai 32 tyukstūšys sekuotuoju. Kai sauc itū slaveneibu?
#10. 2019. godā Reigā divejom īlom tyka dūti nūsaukumi par gūdu izcylim latgalīšim. Vīna nu īlu nūsaukta veiskupa Jezupa Rancāna vuordā. Kurai personeibai par gūdu dūts nūsaukums ūtrai īlai?


text:
Sajimts atbolsts Latgolys kulturys programā
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” sajāmuse atbolstu treis projektu eistynuošonai 2020. gods Latgolys kulturys programā. Finansiejums sajimts medeja “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” darbeibys nūdrūsynuošonai i diveju gruomotu izdūšonai – sveicīšu muokslinīka i muzika Vincenta Flikigera i latgalīšu kulturys aktivistis Edeitis Husaris gruomotai “Trusīni vessim reitā pi puiša” i literatis, publicistis Sandrys Ūdris stuostu kruojumam “Tīsys syla bolsi”.
Portals lakuga.lv dorbojās jau nu 2007. gods i ir vīneigais medejs pasaulī, kura saturs ir tikai latgalīšu rokstu volūdā. “Latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv” var skaiteit par Latgolys i latgaliskuos kulturys aktualitatem, intervejis ar sabīdreibā zynomim cylvākim, kai ari atrast vierteigus materialus latgalīšu volūdys zynuošonu uzlobuošonai. Latgolys kulturys programā finansiejusm sajimts portala darbeibys nūdrūsynuošonai pīcu mienešu garumā.
Izdavuma “Trusīni vessim reitā pi puiša” idejis autors ir šveicīšu muokslinīks i muzikis Vincents Flikigers (Vincent Flückiger), kurs jau vaira nikai desmit godu ilgi regulari gastej Latvejā, Latgolā, jādz latvīšu volūdu i ceņteigi vuicās latgalīšu volūdu. Muokslinīks dorbojās pasauļa teikla grupā “Urban Sketchers”, kurymā apsavīnuojuši zeimātuoji, kas paruoda vidi sev apleik viņ mirkļa īspaidā i tūs spylgtajā dažaideibā. 2015. godā Leivuonā, Rēzeknē i Daugovpiļs nūvodā, kai ari Čehejā beja apsaverama muokslinīka zeimiejumu izstuode “Latgale laiku ritā” (nomināta ari Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks”), kurymā paruodeita lauku dzeive Latgolā – šaļtenis nu sadzeivis ar tradicionaluo kulturys montuojuma īmyužynuošonu, kuruos pīdzeivuotys diveju nedeļu garumā. Ituo izdavuma ideja – apvīnuot eisus i kūduleigus tekstus, kuru radeišonys izaicynuojumam ļuovusēs Edeite Husare, ar Vincenta zeimiejumim, rodūt myusdīneigu izdavumu par Latgolys šudiņdīnu. Izdavumā paradzāts publicēt 30 zeimiejumus i 30 tekstus (latgaliski i tulkuot angliski). Daļa zeimiejumu beja apsaverami Vincenta Flikigera izstuodē “Latgale laiku ritā”, daļa tūp speciali izdavumam, bet vysi teksti byus pyrmpubliciejums. Izdavums tiks papyldynuots ar 3 postkartem. Taipat nu novembra vyda da decembra vyda paradzāts, ka Rēzeknis nūvoda Lūznovys myužā eipaši taiseitā izstuodē byus apsaverami izdavumā īkļautī Vincenta Flikigera zeimiejumi.
Sandrys Ūdris īcarātuo stuostu kruojuma “Tīsys syla bolsi” golvonuos kvalitatis saisteitys ar latgalīšu rokstu volūdu i latgalīšu literaturai jaunom koncepcejom. Vysūs stuostūs apraksteitais nūteik Latgolā dažaidūs laikūs, bet kotram stuostam maklāts atškireigs kompozicionalais rusynuojums.
Itys stuostu kruojums pīduovuos na tikai literari baudomus tekstus, tys ari uzdūs laseituojam vaicuojumus, cik jis ir īkšeji breivs i vardarbeibu napīļaunūšs – pret sevi, pret vuojuokū, saimē i sabīdreibā vyspuor. Kruojuma autorei nūsastyprynuojuse puorlīceiba, ka Latgolys izaugsmis leluokais kavieklis ir īkšeji nabreivi cylvāki, kas paaudzēs īsavuicejuši maskētīs. Itei byus Sandrys ūtruo gruomota, 2016. godā sadarbeibā ar Juoni Ryučānu izguoje romans “Aizlauztais spaits : Franča Kempa dzeivis atspīdynuojumi”.


text:
Brīžucīma pogosts
Brīžucīma pogosts[2] (latvīšu: Briežuciema pagasts) — Bolvu nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Pogostā dora Brīžucīma pamatskūla, biblioteka, tautys noms i feļčeru punkts.[3]
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Brīžucīma pogosts tur rūbežu ar:
- Baļtinovys nūvodu;
- Bolvu nūvoda Lozdukolna pogostu i Tiļžys pogostu;
- Vileks nūvoda Škilbānu pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Brīžucīma pogostā dzeivoj 850 ļaužu.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Brīžucīma pogosta ļauds dzeivoj 38 soluos.[4] Pošu leluos solys — Gryušļova (pogosta centrys), Augstasyls, Aussola, Bielini, Brieksīne, Cierpīne, Čilipīne, Dambergi, Pyušļova, Ploskīne, Stabļova, Štykunova, .
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.01.2016.
- ↑ Latgolys administrativais īdalejums. Latgolys piļsātys, nūvodi, pogosti (2019. goda 27. majā). Vaļsts volūdys centrs. Veireits: 2020. goda 3. janvarī
- ↑ Bolvu nūvoda teiklavīta
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza


text:
1. A. 1088. A. G a r i - J u o n e n o 65.g. v e c ā s S. Z a š č e r i n s k a s D o m o p o l ē. L a t v j u k u l t ū r a s k r.
Sasastreid reizi valns ar cylvāku, kurs nu jīm var apēst vairuok klučku. Cylvāks soka, ka šis varūt valruok apēst, a valns soka, ka šis varūt vairuok apēst.
Nu labi! Valns aizīt uz kuozorn, a cylvāks apstellej vīnam vecīšam izkalt desmit sīku (sieku) klučku, paša cītuokuo dzeļža. Atnas klučkas, salīk uz golda un suok ēst. Valns kūda, kūda dzeļža klučkas un nikai navar sakūdēt, soka: "Es jau vysus zūbus aplaužu!"
Un jis suok jau reit nakūdītās. Cylvāks jem un ber vīņ pa sauvei aiz krakla, ber vīņ. VaIns tikai breinuojas, kur cylvāks var apēslt tik daudzi klučku. Valnam jau vādars pallyka pavysam cīts, tys navar pasagrīzt un soka cylvākam: "Vajag izkurinuot pierti, pasapērt, varbyut paliks vīgluok."
Izkurina pierti, aizīt jī obēji, valns peras, peras - vys gryuts. Cylvāks soka:
"Juoizīt uorā."
"A kū tu tī uorā darīsi?" vaicoj valns.
"Klučkas izkratīšu."
Izīt jis uorā un krota klučkas pa krakla prīšku.
"Kai jis klučkas izkratīs nu vādara? dūmoj valns, "vajag izīt pasavērt.
Jā, redz: klučkas tai i bierst. Valns pajem nazi un puorgrīž sev vādaru, klučkas gon bierst, abet valns bļaun kai troks : "Dūd dīgu ar odotu, dūd dīgu ar odotu!"
"Tyliņ, tyuliņ," atsoka cylvāks; izīt uorā dabuoj druots gobolu, īver odotā un dūd lai valns šyun. Šyun, šyun walns un īsaver, ka nava dīgs bet druots. Bļaun otkon: "Dūd dīgu!"
Bet kū tad vaira ar dīgu padarēsi, ka vyss vādars vīnūs caurumūs?
"Vajag īt uz skrūderi, lai izlīk īluopu," soka valns un aizīt pi skrūdera. Skrūders izšyun jam uz vādara drēbes gobolu. "Nyu byus lobi!" dūmoj valns un soka: "Vajag vēļ pīēst klusu." Pīād klučku un atsagulst. Cylvāks drusku atuorda un pa vīnu molu suok biert uorā klučkas. Cykam valns guļ jam puorpleist vādars un jis nūsabeidz. Cylvāks pajam vysu valna zalta naudu. I šudiņ dzeivoj boguots, jo vakar nanūmyra.


text:
Jaunīt! “Atzolys” tevi gaida!
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” itymā vosorā otkon aicynoj pīsadaleit jaunīšus vosorys naformalajuos apvuiceibuos”Atzolys”. Apvuiceibuos byus īspieja īsavuiceit raksteit latgaliski, uzzynuot viesturis i kulturys faktus, sasatikt ar Latgolys kulturys cylvākim,muzykantim, literatim. Tradicionali “Atzolys” paleidz apsazynuot jaunīšim Latgolys sovpateibu, īvuica byut lapnim par sovom saknem i pīdereibu i veicynoj jaunuos paaudzis iņteresi par Latgolu i latgaliskū. Golvonuo “Atzolu” vierteiba ir stypruos tradicejis, kurys teik saglobuotys jau godim i natiks pīmierstys ari itūgod.
Naformaluos apvuiceibys nūtiks Rēzeknis nūvoda Bieržgaļs pogostā nu 10. da 13. juļam. Aicynuoti pīsadaleit jaunīši nu 17 da 22 godu vacumam.


text:
“Latgolys prozys skaitejumūs 2021” uzvar Annele Slišāne
Svātdiņ, 12. decembrī, tīšraidē nu Rēzeknis beja konkursa “Latgolys prozys skaitejumi 2021” nūslāgums, kas beja ari daļa nu storptautyskuo festivala “Prozas lasījumi”. Konkursā par uzvarātuoju ūtrū reizi žureja atzyna Anneli Slišāni.
Ar sovu stuostu skaitejumim konkursa “Latgolys prozys skaitejumi 2021” pīsadoleja treis konkursā vysvaira punktus sajāmušūs dorbu autoris, bet tīšraidis vierzeituojs beja myusdīnu latgalīšu literaturai veļteituo raidīroksta “Puslopys” vadeituojs, muzikis Arņs Slobožanins.
Īsyuteitūs dorbus viertēja žureja: rakstneica Laima Kota, dzejneica, publiciste, dramaturge Anna Rancāne, Bolvu Centraluos bibliotekys vadeituoja Ruta Cibule i literaturzynuotneica Maija Burima.
Īsapazeisti ar konkursa “Latgolys prozys skaitejumi 2021” pyrmūs treis vītu sajiemiejom i konkursa nūslāguma dalineicom:
III vīta. Ilze Sperga ir rakstneica, publiciste i filologejis doktore, stuostu kruojuma “Dzeiveiba” i bārnu gruomotys “Munā sātā” autore. Par sovim literarajim dorbim i publikacejom sajāmuse septenis Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks”. Kruojums “Dzeiveiba” bejs nomināts Latvejis Literaturys goda bolvai 2015, itūgod stuosti nu tuo izskanēja pyrmajūs radejis lasejumūs latgaliski. Dreizumā izīs Ilzis dzejūļu kruojums bārnim “Vuškeņa iz pļovys”.
II vīta. Evija Martukāne-Laganovska ir Nacionaluos enciklopedejis redaktore, kurai dzymtys saknis dzili īsastīp Latgolā. Kasdīnā Evijai pateik vāruot ļauds i nūtikšonys, pīraksteit radzātū, jei par sovu guru stuostu veiduošonā tur Rūdolfu Blaumani. Juos stuosti i roksti publicāti dažaidūs žurnalūs i medejūs Latvejā i uorpus tuos. Evija ir pīsadalejuse “Prozys skaitejumūs” i Reigā, i ari Kūrzemē, bet niu ir ceļā iz sovu pyrmū stuostu gruomotu.
I vīta. Annele Slišāne ir tekstilmuokslineica i rakstneica, ari pārnejuo goda konkursa “Latgolys prozys skaitejumi” uzvarātuoja, gruomotu “#100dečiLatvijai” i “Tuoraga stuosti” autore. Par projektu “#100dečiLatvijai” sajāmuse Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks 2018”. Itūgod deču stuosti izguojuši ari audio formatā, kai ari zeimu volūdā i braila rokstā. Niu Annele struodoj pi “Tuoraga stuostu” turpynuojuma.
Latgolys prozys skaitejumu 2021 īrokstu var nūsavērt ite:
“Latgolys prozys skaitejumi 2021” nūslāguma nūtikšonu taiseja bīdreiba “LgSC”, pasuokuma režisore Amanda Anusāne, bet konkursa nūtikšonu atbaļsteja Vaļsts kulturkapitala fonds, festivals “Prozas lasījumi” i literaturys, publicistikys i viesturis žurnals “Domuzīme”.


text:
Mes asam latgalīšu kulturys kusteiba "Volūda", kurū da ituo zynuoji (bet varbyut i nazynuoji) kai bīdreibu "LgSC" voi "Latgolys Studentu centru". Mums pateik i saīt dareit (tys, kas jau padareits, apsaverams ite), kab latvīšu volūda teik boguotuoka i tū raugam dareit caur ūtrū latvīšu volūdys rokstu tradiceju – latgalīšu volūdu. Kusteibā aiz breiva pruota asam apsavīnuojuši tī, kurim svareigi, kab itaida dažaideiba latvīšu volūdā ar tuos viesturiskū paveidu – latgalīšu volūdu – byutu, jo leluokai daļai nu myusu tei ir dzymtuo volūda voi bejuse kluotyn saimē jau nu bārnu dīnu.
Mums ir sapynu, ideju i dorbu pylnys kuldys (kārmani, kabatys – kai kuram pateik saceit), bet kab tū izdareitu pi vysa, kas mums jau ir (komanda, pīredze, sadarbeibys, gribiešona dareit), byutu breineigi vēļ kaids atbolsts nu molys leluokai dorbu īkustynuošonai. Kotrys itaids atbolsts byus ari stabiluoks sūļs preteimā organizacejis ilgtspiejai i myusu komandys drūseibys sajiutai, ka aizsuoktū īsadūs izdareit. Tik ar kotru paleigu mes varim kustynuot lītys tuoļuok i aizkustynuot da arviņ vaira cylvāku na tik Latgolā, nu cytur Latvejā i pasaulī!
Ka gribi paleidzēt īkustynuot i izdareit, izavielej kaidu ideju voi projektu, kurs ruodīs tev tyvuokais, i mes apsajimsim i byusim prīceigi tū padareit! Voi var nūpierkt prīcu? Mums ruodīs, ka var, jo itei byus kotra atbaļsteituoja i myusu pošu prīca par tū, ka kūpā saīt padareit vaira.
Šaļtim volūdu gribīs aptausteit i kotram burtam dasadūrt ar pierstu golim. Gruomota ir vīns nu veidu, kai volūda dzeivoj i palīk cytim laikim, partū ituo laika literaturu, izzynūšus i ari sovu reizi izklaidejūšus izdavumus latgaliski raugam padareit taustomus. Itūšaļt jau aizsuokts dorbs pi vēļ sešu jaunu izdavumu, deļtuo atbolsts kotrai puslopai byus sūļs tyvuok iz padareišonu.
Byut vīneiguo piļneibā latgaliski rokstūšuo portala pasaulī saiminīkim i veiduotuojim ir cīši lela atbiļdeiba. Kab kotru dīnu jums byutu, kū skaiteit, kab byutu, kas par tū pīroksta. Mums ir stypra i profesionala komanda i vēļ vaira ideju i veidu, kai uzlobuot portala saturu i dorbu. Kulturys medeja "kluotyn efekts" vysod ir naziņa par reitdīnu, bet kotrys atbolsts var itū naziņu gaisynuot.
Folklorys kūpa "Ceidari" pyrma gondreiž desmit godu suocēs nu vīnkuoršys gribiešonys sasatikt i dzīduot latgaliski ari Reigā. Tei prīca nav puorguojuse, bet niu pyrmūs desmit godus gribīs ari skaneigi īmyužynuot, veļtejūt īrokstu Bierzpiļs apleicīnis dzīsmem i dzīduotuojim. Ar kotru mieginuojumu i dzīsmis rindeņu mes varim tikt itam sapynam tyvuok.
Itamā vosorā latgaliskajā seminarā "Atzolys" jaunīši drūsmeigi dzīduoja: "Mums byus zalta nuokūtne jiusu sudobra vītā!" I mes eistyn tam ticim! Tik gribīs, kab tymā laikā iz prīšku byutu i skanātu ari koč kas latgaliski. Deļtuo jaunīšu seminari, gruomotys, aizdavumi, digitaluos lītys, video i dzīsmis bārnim i vacuokim ir veids, kai īkustynuot ari tuoļuok leluokim i mozuokim sajiutu, ka i jim tū gribīs.


text:
Jaunums nu grupys “Dabasu durovys” – dzīsme “Skūrstyns meža vydā”
Vosorys izskaņā grupa “Dabasu Durovys” klauseituoju viertiejumam nūdavuse jaunu dzīsmi “Skūrstyns meža vydā”.
Par dzīsmi grupys liders Arņs Slobožanins soka: “Dzīsmei “Skūrstyns meža vydā” ir simboliska nūzeime. Lītys, kurys gribim paraudzeit, svareigys izvielis, kas raizē vylynoj i baida. Munā bierneibā teišom beja taids “bubuļs” – Rogu kīgelneicys škūrstyns, meža vydā, natuoli nu munu vacvocuoku sātys Buozovā. Pīmiņu, ka cīš gribieju tū škūrstynu apsavērt tyvuok, bet babai beja baist mani iz tīni laist, deļ tuo, ka blokus beja muorki, kurūs mozs puika varēje īkrist i nūsleikt. Tūmār taipat beju puora raizis tī aizalavejs, nasaverūt iz babys izdūmuotim stuostim par banditim, rogonom i nārom, kas dzeivoj prūdūs.”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv


text:
Pozitivuos dūmuošonys seminari Rēzeknē
Rēzeknis Augstškola sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys studentu centrs” 15. janvarī reikoj pozitivuos dūmuošonys centra “Pavasara studija” seminarus. 12.00-15.00. semninars: “Es esmu savas dzīves autors”, 16.00-19.00 seminars “Nauda un bagātība”. Piec seminarim vareis nūpierkt seminara vadeituojys Inesis Prisjolkovys gruomotu “Ieelpo laimi un mīlestību” i latviski īrunuotus meditacejis diskus. Moksa par kotru seminaru – 5 Ls. Vaira informacejis: lgsc-rezekne@inbox.lv, voi zvonūt pa teleponu 28362243 (Dagneja). Seminari nūtiks Rēzeknis Augstškolā Atbreivuošonys alejā 90, 2.stuovā aktu zalā.


text:
Ceļojūšuo Ruskulovys katuoļu bazneica
Rokstu sagataveja: Gunta Ločmele, portals lakuga.lv
Kuorsovys nūvoda Saļņovys pogostā ir treis Rūmys katuoļu bazneicys ar naparostu viesturi. Vacuokuo nu tūs ir Ruskulovys Lurdys Dīvamuotis Rūmys katuoļu bazneica. Tei ir ari vīna nu vacuokūs kūka bazneicu vysā Latgolā. Sovā pastuoveišonys laikā bazneica treis reizis mainiejuse sovu atsarasšonys vītu i nūsaukumu.
Pyrmuo katuoļu bazneica Baļtinovā
Pyrmuo Baļtinovys bazneica calta 17. godu symta ūtrajā pusē niulinejā Keišu cīmā, Supeņkys upis krostā aptuvani 1,5 km nu Baļtinovys. 1695. godā tū īsvietejs veiskups Nikolaks Poplovskis. Niule par pīmiņu pyrmajai bazneicys vītai iz vacuo pundamenta vītys Keišūs pastateits krysts i pīminis akmiņs ar uzrokstu: “Šeit bija pirmā Baltinavas baznīca 1695–1768.” Nu pyrmuos bazneicys niulinejā Baļtinovys katuoļu bazneicā saglobuots aptuvani 400 godus vacs muokslys dorbs – glezna ar Jaunovu Mareju. Glezna unikala ar tū, ka zeimeita iz uodys, kas izstīpta iz kūka pamatnis. Vacuokī Baļtinovys nūvoda īdzeivuotuoji zyna stuosteit, ka zam bazneicys Keišūs asūt bejs lels pogrobs i asūt bejuši ari taidi drūsminīki, kurī raudzejuši pogrobu vaicuot, tok pagaidom vēļ nivīns nav atrads.
Ūtrei bazneicys atsarasšonys vīta beja pošā Baļtinovys cīmā. Iz tīni bazneica puorvasta 1769. godā. Pīcus godus vāluok – 1774. godā – bazneicu īsvieteja Ludzys apriņča draudžu dekans Poslavskis (vuords nav zynoms) i veļteja bazneicu Jaunovys Marejis pasludynuošonys gūdam. Gonreiž 200 godu laikā Baļtinovys Rūmys katuoļu draudzis lūcekļu skaits pīauga i kūka bazneica draudzis vajadzeibom palyka par mozu. Partū 1909. godā prīsters Andrejs Sviklis suoce ceļt bazneicu nu škaltūs akmiņu. Juopīzeimej, ka Latgolys sakralajā ainovā tys ir ratums. Leidz Pyrmuo pasauļa kara suokumam jaunū myura bazneicu Baļtinovā paspēja izceļt viņ da lūgu. Kara laikā pazuda bazneicys ceļšonai sagataveitī byuvmateriali. 1919. godā bazneicys celtnīceibys dorbus turpynuoja prīsters Pīters Gadzāns, tok bazneica pabeigta Vitālija Trepšys kolpuošonys laikā. Jaunū myura bazneicu Baļtinovā sovys vizitacejis laikā 1931. godā īsvieteja veiskups Jezups Rancāns.
Bazneica jaunajā vītā
Ar prīstera Vitālija Trepšys guodeibu vacuo kūka bazneica tyka nūjaukta i puorvasta napylnus 20 km tuoļuok – iz niulinejuo Saļņovys pogosta Kūkovys cīmu. Tī bazneicys ceļšonai jau beja pīškierta jaunsaimnīceiba. 1935. godā bazneicys puorvesšonys i celtnīceibys dorbi tyka pabeigti, tuo poša goda 26. oktobrī jaunajā vītā bazneicu Lurdys Dīvamuotis gūdam īsvieteja Nautrānu draudžu dekans Izidors Livčāns, kurs pats īsasaisteja bazneicys celtnīceibys dorbūs.
Iz Kūkovys cīmu puorvastuo bazneica celtnīceibys laikā tyka puorveiduota. Bazneica ir 28 metrus gara, 14 metrus plota i aptuvani 10 metrus augsta. Bazneica calta nu rasnūs bolku, tok nu īkšpusis i uorpusis tei apšyuta ar dielim. Bazneicai ir div videja augstuma, strupi nūbeigti tūrni, kuri, taipat kai jumts, nūsagti ar cynka skuordu. Bazneicai ir div iz uoru izvierzeitys zakristejis, leidz ar tū, verūtīs nu augšys, bazneica atguodynoj krysta formu. Bazneicai ir četrys īejis durovys – centraluos, suonu i nu obeju zakristeju. Pi kotru dorovu izveiduots pundamenta paaugstynuojums. Bazneicā ir treis pīticeigi kūka oltori. Ite nav sovu vargaņu, tok ir harmonejs ar varganem leidzeigu skaniejumu.
1940. godā Ruskulovys draudzei pīderēja 12 hektari zemis, kas tyka apsaimnīkuoti, plebaneja, labeibys i molkys pyune, pierts, pogrobs i sāta, kur dzeivuoja draudzis prīsters i bazneicys sorgs. Padūmu godūs zeme i sātys tyka atsovynuotys. Dzeivojamuo sāta i dažys saimnīceibys telpys ir sasagobuojušys da myusu dīnu.
Iņteresanti fakti
Ruskulovys Lurdys Dīvamuotis Rūmys katuoļu bazneica ir vīna nu vacuokūs kūka bazneicu Latgolā, kas treis reizis mainejuse atsarasšonys vītu. Nu pyrmuos bazneicys laikim Baļtinovā sasaglobuojuse 17. godsymta glezna.
Ruskulovys Lurdys Dīvamuotis Rūmys katuoļu bazneica atsarūn Saļņovys pogosta Kūkovys cīmā, tok nūsaukta Ruskulovys cīma vuordā, kas atsarūn aptuvani 5 km attuolumā nu pošys bazneicys. Pastuov verseja, ka bazneicai dūts Ruskulovys vuords partū, ka nazkod Ruskulovā beja myuža i Ruskolova bejuse kai cīma padūmis administrativais centrs.
84 godu laikā nu bazneicys īsvieteišonys Rūmys katuoļu draudzē kolpuojuši 17 prīsteri. Pazeistamuokī nu jūs – Mikeļs Jermacāns aba Kapuciņu ordeņa tāvs Jākubs, Julians Začests, kurū skaita par vacuokū katuoļu prīsteri, kas nūdzeivuojs da 90 godu vacumam, gazetys “Drywa” leidzstruodnīks Ontons Tumāns, monsiņjors Pīters Vilcāns, kuru 1951. godā sovā sātys kapelā par prīsteri ordinēja metropolits Antonijs Springovičs, bet 2001. godā Rūmys pāvests Juoņs Puovuls II jū īcēle par sovu kapelanu.
Bazneica dzymtys atmiņuos
Munys babys Emīlijis Mičurovys (1930–2017) pyrmuos bierneibys atminis saisteitys ar Ruskulovys bazneicu. Nazkod piec miša jei stuosteja, kai četru godu vacumā juos krystamuote jū atvaduse iz Kūkovu, kod tyka pasvieteits bazneicys pundaments. Krystamuote jū izcāluse iz pundamenta paaugstynojuma, kab bārns vysu lobuok radzātu. Piec bazneicys īsvieteišonys babys saime suoce apmeklēt Ruskulovys bazneicu, koč i dzeivuoja tyvuok Nautrānu bazneicai. Taipoš baba stuosteja, ka piec kotra svātdīnis miša prīstera Eduarda Bekera kolpuošonys laikā bazneicys pyunē beja večerinkys. Cikom jaunī doncuojuši, prīsters siediejs tīpoš i skaitejs gazetu.
Muns tāvs Ēvalds Naglis (1962–2009) nazkod stuosteja, kai bierneibā piec Leldiņu miša Ruskulovys bazneicā, kod jau pasvieteiti iedīni, īdams iz sātu, apieds gondreiž vysys pasvieteituos ūlys, kas beja juonas saimei. Bet muote Ināra Nagle, ik pa laikam atguodojūt sovus vydškolys laikus, stuosteja, kai Kuorsovys školuotuoji saļnavīšus saukuši par Kūkovys ci Ruskulovys draudzi.
Ari es sovā bierneibā cieški pavadeju laiku Ruskulovys bazneicā ari uorpus miša laika. Munys krystamuotis Elvīrys Naglis saime vysod kūpe bazneicu. Krystamuote vysod jēme mani leidza iz Kūkovu, gon iz mišu, gon iz bazneicys kūpšonu. Vīnu reizi, braucūt nu Saļņovys iz Kūkovu ar ritini, man pa ceļam nu sūmys izkryta kūrpe i es tū pamaneju eisu laiku pyrms miša suokuma. Tai es dabuoju vaira kai pusceļu braukt atpakaļ vaicuot kūrpis, kab Sv. Pītera dīnā varātu īt procesejā. Tok otkon cytuos reizēs, kod krystamuote bazneicā kuortuoja svaiguos pučis, es izkuopu kora balkonā i iz harmoneja suoču spielļuot i dzīduot vysaidys dzīsmis, na viņ bazneicys, bet ari bārnu dzīsmis.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Nacionaluos muokslys ceļš Latgolā
Roksta autors: Inese Dundure, žurnals “A12”
Muokslys dzeivis aktivitašu, izstuožu reikuošonys tradiceju Rēzeknē īdybynuojuši Rēzeknis muokslinīku kūpys daleibnīki, kas piļsātā dorbojās Latvejis breivvaļsts laikā 20. g. s. 20.‒30. godūs. Sovu miseju itī muokslinīki saskateja jaunys, nacionaluos muokslys radeišonā tepat Latgolā, sabīdreibys puorlīcynuošonā par tū, ka ari nalelai piļsātai Rēzeknei var byut sovi muokslinīki, muokslys dorbu izstuodis.
“Izlauzt“ ceļu iz skateituoju sirdim naguoja vīgli – pyrmuos izstuodis apmeklēja div treis interesenti. Rēzeknis muokslinīku kūpys kūduls beja gleznuotuoji Francisks Varslavāns (dybynuotuojs), Arvīds Egle, Vitālijs Kalvāns, Jānis Gailis, Nikolajs Breikšs, tieļnīks Leons Tomašickis. 2. pasauļa kars puorruove labi suoktū muokslinīku kūpejū dorbuošonūs, dzeivis celi aizvede jūs paceli nu Latgolys. Pieckara godūs nazcik Rēzeknis muokslinīki apsamete iz dzeivi golvyspiļsātā, daži, kai vāluok atsakluoja, beja davušīs trymdā, cyti ‒ jau nūguojuši myužeibā.
Padūmu godūs pamozom atsajaunuoja kulturys nūtikšonys ari uorpus Reigys, daudzi nu Latgolā struodojūšūs muokslinīku tyka uzjimti Latvejis PSR Muokslinīku savīneibā, kas ļuove jim izavierzeit republikys mārūgā. Nūsadybynojūts Rēzeknis lītiškuos muokslys vydsškolai (1959), aktivizējuos ari muokslys dzeive piļsātā. Muokslys vydsškolā dorbu suoce daudzi jauni, radūši muokslinīki, kas gribēja reikuot izstuodis, radūši struoduot Latgolā. Par tradiceju palyka plašys, profesionalys Latgolā darbojūšūs muokslinīku izstuodis. 20. g. s. 70.‒80. godūs izplauka daudzu niule labi zynomu muokslinīku (Jānis Unda, Pēteris Gleizdāns, Elga i Vladislavs Pauri, Helēna Svilāne-Kuzmina, Māra Kalniņa) talants, izstuožu zaļu i muzeju apmaklātuojus prīcēja muokslinīciski augstvierteigys, daudzpuseigys tāluotuojis muokslys izstuodis.
1996. godā Rēzeknis muokslinīki nūlēme saīt kūpā, reikojūt plašu vysys Latgolys muokslinīku dorbu izstuodi Latgolys Kulturviesturis muzejā, kas beja veļteita 1936. goda Pļaujis svātku atcerei Rēzeknē. Nu ituo breiža par tradiceju palykušuo izstuode ir naatjamama sastuovdaļa Rēzeknis i vysys Latgolys kulturys nūtikšonu spektrā. Vysus tuoļuokūs godus juos reikuošonys laiks i vīta ir namaineigi – izstuode durovys taisa par gūdu 18. novembra svātkim ‒ Latvejis vaļsts proklamiešonys kuortejai godadīnai Latgolys Kulturviesturis muzejā. Rēzeknē reikuotuos izstuodis sovpateiba ir tei, ka sūpluok stuojmuokslai bīži viņ var redzēt ari nazcik Latgolys keramiku dorbus, kuri sovulaik tyka pajimti Muokslinīku savīneibys eilēs.
Raksts sagatavots ar Vides reģionālās attīstības aģentūras finansiālu atbalstu no Latvijas budžeta līdzekļiem projekta “Sabiedrības un reģionu robežlīnijas žurnālā A12”.


text:
Barikažu laikā, 1991.goda janvara vydā, vīnā nu navardarbeiguos pretuošonuos vītu Začusolā beja ari viesturis pietnīks i entuziasts, aktivais Latgolys apceļuotuojs Ēriks Začs. Tūlaik jis tī nūdzeivuojs vysmoz nedeļu. Jis izsver, ka tī tūlaik vaļdeja pacyluots nūskaņuojums, cylvāķi beja cīši atvārti i izpaleidzeigi. Sarunys laikā Ēriks lobpruot doluos sovuos atmiņuos par byušonu barikadēs.
„Praktiski es tūlaik nedeļu, varbyut drupeit vaira, naskaitejutuos dīnys, nūdzeivuoju pi ugunskura. Nabeja puoruok borga zīma. Zīma Reigā vysod nav tik borga kai Latgolā. Tūlaik lela dala tai, pi ugunskuru i dzeivuoja tū laiku. Ka beja soltuoks, tūlaik dasaguoja gulēt autobusā ci televizejis sātā. Kod beja syltuoks, varēja vīnkuorši nūlikt dieli pi ugunskura i vyss… Ar iesšonu problemu nabeja, pyrmkuort, organizāti baruoja Radio sātā, televizejis sātā. Taipat ari cylvāki neseiz tureini iedīni, maizeitis, čaju, kopeju, madu, kas nu kuram bej’, tū i nese, ari muna muote nese.”
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Leivuons – slaiduokuo i soldonuokuo Latgolys velo golvyspiļsāta
Roksta autors: Ivars Matisovs, žurnals “A12”
Leivuonam, kas pozicionej sevi kai atslāgu Latgolys vuortūs, var dreiži viņ izskrīt cauri, traucūtīs pa dzeļžaceļu ci automagistrali A6 alias Reigys īlu Daugovpiļs ci Reigys vierzīnī tūmār īsoku pībremzēt – i na viņ pi diveju krystu Maximys ci jaunai attaisātuo Rimi pošā piļsātys centrā. Piļsātai ir, ar kū lapnuotīs – i eipaši ar sovu industrialū paguotni i ari nuokūtni, kas Leivuonu padora atškireigu nu cytu Latgolys piļsātu. Jau nu 19. godu symta vyds Leivuona atteisteibys pamats ir bejuse ryupnīceiba, kū sekmēja īvārojami vītejūs izejvīlu kruojumi – kvarca smiļkts, muols, kūksne i torps, bet, eipaši, izdeveigais geografiskais stuovūklis, prūti, atsarasšona pi nūzeimeigom transporta arterejom – Daugovys iudiņa ceļa i nu 1862. gods – ari pi Reigys–Dinaburgys dzeļžaceļa linejis. Pusgodsymta laikā Leivuonā tyka izcaltys 10 lelys i saleidzynūši modernys ryupneicys – ari celulozis ražūtne i Latvejā leluokuo stykla fabrika (1887).
Pyrmuo pasauļa kara godūs Leivuons pamateigi cīte – tyka nūpūsteitys ari vysys ryupneicys, sovutīs Uļmana laiku ceļvedī par Leivuonu saceits: “Līvāni ir jauka vieta pie Dubnas ietekas Daugavā. Dubna sadala pilsētu 2 daļās – nākot no Krustpils puses, Līvānu priekšpilsēta – žīdu rajons – atstāj nabadzīgu iespaidu, toties vērts pakavēties pilsētas centrā viņpus Dubnas tilta”. Ari Ūtrais pasauļa kars Leivuonu natyka saudziejs – lela daļa piļsātys izdaga i žeidi tyka nūsauti natuolajā Greivys mežā.
Ari myusu dīnuos Leivuons ir saglobuojs izteikti linearu konfiguraceju, kaidys nav nivīnai cytai Latgolys piļsātai. Soka, ka Leivuonā ir viņ vīna īla – tik teišom, Reigys īlys kūpgarums ir gondreiž 5 km i jei ir garuokuo Reigys īla vysā Latvejā. Piļsātys plotums viņ nadaudz puorsnādz 1 km, partū Leivuons atguodynoj šmaugu jaunkuņdzi, kura cauri izaverama kai ar rentgenu. Industrialuo zona gon ir pasaglobuojuse aiz dzeļžaceļa i meža masiva, partū nav tik vīglai pamonoma un saūšņojama – i tys ir labi. Speitejūt vysim karim i varys puormejom, Leivuons ari šudiņ ir vysmoz Latgolys mārūgā nūzeimeigs ryupnīciskais centrys, kur teik radeiti na viņ gordumi vysim soldunumu meiļuotuojim, bet vysplašuokais produkcejis pīduovuojums – suocūt ar torfa briketem i biomāsluojumu i beidzūt ar smolkim optiskuos škīdrys kabelim.
Leivuona turisma objekts numer vīns ir Latgolys muokslys i amatnīceibys centrys, kurs izavītuojs vacuos muižys vītā, napatuoli nu Dubnys ītakys Daugovā. Jamā ir apsaveramys nu jau bankrotejušuos Leivuona stykla fabrikys grandiozais montuojums vysā sovā karaliskajā spūzmē, kai ari garuokuo austuo jūsta Latvejā, kurys kūpgarums ir 94 metri aba 296 pādi aba 174 ūlektis. Centrā varit satikt ari pādejū Latvejis stykla pyušonys tradiceju mohikani Aleksandru Logvinu – kotru dīnu jis roda, mozais, duci stykla muokslys breinumu i pošlaik ite apsaverama ari juo personalizstruode. Storp cytu, Leivuona stykla fabrikys zīda laikūs 20. godu symta 70.–80. godūs dorbs ite nūritēja div maiņuos i kotrā mīsys svīdrūs ruovēs 70 stykla pyutieji. Tai ka nacionalūs kadru napītyka, tod dorbaspāks tyka īvasts nu bruoleigūs socialistiskūs vaļstu Pūlejis, Rumanejis i Bulgarejis, bet vītejūs izejvīlu izseikuma deļ kvarca smiļkts tyka pīguoduotys nu Ukrainys.
Leivuonīši lapnojās ari ar sovu biblioteku, kura pārņ izdeve pat sovu gruomotu “Līvāni – pilsēta mana un tava”, kas ir nūvoda školānu i školuotuoju literari radūšūs dorbu konkursa dorbu apkūpuojums. Redz, Jaunsylovys pamatškolys 6. klasis škoļnīks Artis Arsabs roksta: “Leivuona apleicīnē šalc prīžu meži, partū gaiss piļsātā ir svaigs kai laukūs. Vysi zyna, ka elpojūt prīžu gaisu cylvāks var atlabt nu slimeibu, partū veseleiga dzeivis veida pīkritiejim īteicams nu lelpiļsātom puorsaceļt iz mozpiļsātom, taidom kai Leivuons.” Navar napamaneit, ka Leivuonā ir naparosti daudz velosipedistu – te ar divritenim brauc vysi, suocūt nu bārnuduorznīku i beidzūt ar seniorim siermom golvom, partū Leivuonu drūsai var saukt par Latgolys velo golvyspiļsātu, aktivi dorbojās ari “LiVelo” – vītejais veloklubs.
Leivuonam ir ari pošam sova Začu sola, plyudu regulari apdraudātais privatsātu mikrorajons, Ubogu leics i vīns nu diveju Daugovys puori palykušūs prāmu.
Roksts sagataveits sadarbeibā ar portalu lakuga.lv ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta leidzekļu projektā “Robežlīnijas”.


text:
Goda leluokais gruomotu tiergs aizvadeits
Nu 1. leidz 4. martam Reigā Kīpsolys izstuožu zalā nūsarysynuoja „Latvejis Gruomotu izstuode 2012”, kurā pīsadaleja ari „Latgolys Studentu centrs” ar sovu gruomotu stendu.
LgSC gruomotu golds pīsaisteja lelu izstuodis apmaklātuoju uzmaneibu, partū ka tikai vīneigi pi mums vīnkūpus varēja nūpierkt tik daudz gruomotu latgalīšu volūdā i par Latgolu. Daudzi piercieji jau internetā beja īsapazynušs ar LgSC pīduovuojumu, sovukuort lela daļa par mums uzzynuoja pyrmū reizi i izruodeja lelu interesi i prīcu, ka latgalīšu gruomotys teik pīduovuotys Reigā. Itūreiz par vysu vairuok pierktū gruomotu kliva naseņ izguojušuo Valentina Lukaševiča „Latgaliešu – latviešu vārdnīca”.
Prīca, ka latgalīšu gruomotys teik skaiteitys i īinteresej aizviņ plašuoku auditoreju i na tikai latgalīšus. LgSC soka lelu paļdis vysim breivpruoteigajim tierguotuojim par entuziasmu i paleidzeigu rūku.
Iz sasatikšonu nuokūšajā gruomotu tiergā!
LgSC gruomotu nūdaļa


text:
Dabasu Durovys. Albums PĀDYS RUNOJ
Sovā 10. jubileja godā catūrtū studejis albumu izdavuse grupa “Dabasu Durovys”. Albums viestej par cylvākim, sajiutom i klusuma volūdu, kas reizem pasoka vaira par vuordim. Juosoka, ka četri albumi vīnai grupai modernajā latgalīšu muzykā ir jau viesturiskys sasnāgums!
Jaunais albums ir stuosts par ceļu i ari pādim, kas vyslobuok zyna par tū, kas ir pīdzeivuots. Itei tema vīnoj vysys albumā īkļautuos dzīsmis, kurūs nūslāgumā ir na beigys, nu suokys – dzīsme “Suokums”. “Pādys Runoj” ir ari par pošys grupys 10 godu ceļu, kas ļuovs atrast vītu Latvejis i eipaši Latgolys muzykā i ari atstuot sovus pādus tamā.
Zeimeigi grupys jubilejai, albumā īkļautys 10 dzīsmis. Kai soka “Dabasu Durovys” liders Arņs Slobožanins, dzīsmis itūreiz radeitys drupeit cytaiž kai ogruok – lānuok, nu kruosainuok, partū ka tūs radeišonā īsasaistejuši vysi grupys bīdri. Puse nu albuma dzīsmem skaņ ari latgaliski i taišni itei formula – dzīsmis gan latgaliski, gon latvīšu literarajā volūdā ir taida, kas ar “Dabasu Durovom” struodoj daudzu godu garumā, dabojūt sovu atpazeistameibys lauku vysā Latvejā. Jau ogruok klauseituoju viertiejumam nūdūtys taidys albumā nūsaklausomuos dzīsmis kai “Šūpuļdziesma”, “Pādys”, “Suokums” i ari dzīsme “Augstumā”, kas radeita ar Raiņa vuordim. Jaunuo albuma dzīsmem tekstus radejuši Arņs Slobožanins i latgalīšu dzejnīks Valentins Lukaševičs. Dzīšmu muzykys autori ir grupys dalinīki Arņs Slobožanins, Egils Kulmanis, Romans Sladzis, Aleksandrs Tamans, Valdis Rundzāns.
Albums īraksteits puorsvorā “Custom Studio” Daugovpilī. Izmontuotys ari grupys dalinīku sātys studejis i īrokstu studeja “Bozova” Kuorsovys nūvodā. Īrokstus producējuši poši grupys dalinīki. Albuma izdeviejs – bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa”.


text:
Pāvests Juoņs Puovuls II i Aglyuna
1993. gods beja nūzeimeigs Latvejis dzeivuotuojim, partū ka tys beja puormaiņu laiks – vēļ pošys suokys piec Latvejis Republikys naatkareibys atjaunuošonys. Goreigajā jūmā itys gods eipaši nūzeimeigs beja katuoļticeigajim. 1993. goda vālā vosorā Rūmys pāvests pyrmū reizi gasteja Latvejis vaļstī, i tys beja cīši lels gūds Latvejis Rūmys katuoļu Bazneicai. Piec ilgūs komunistiskuo režima godu Baļtejis vaļstīs beja īsaroduse augsta ranga gareiguo omotpersona – Juoņs Puovuls II.
Pūļu pāvests Juoņs Puovuls II
Juoņs Puovuls II par Rūmys pāvestu tyka īvālāts 1978. goda 16. oktobrī. Jam beja gūds byut par pyrmū pūļu tauteibys pāvestu. Nuokamais pāvests dzims 1920. goda 18. majā Vadovicē, Pūlejā kai Karols Jozefs Vojtila. Sovā darbeibā kai pāvests jis ceņtēs veiduot dialogu ar jūdaistim i cytu religeju puorstuovim, kurus jis aicynuoja iz lyugšonu sapuļcē par mīru. Juoņs Puovuls II cīši intensivai tykuos ar cylvākim – nivīns cyts pāvests nav sasatics ar tik daudz cylvākim kai jis. Vaira nakai 17 600 000 svātceļnīku beja pīsadalejuši trešdīņu vyspuorejuos audiencēs pi pāvesta. Taipat jis devēs vaira nakai 100 uorzemu vizeitēs i, kūpā jemūt, ceļuoja vaira nakai īprīkšejī pāvesti. Kluotyn pi sovu pīnuokumu jis ari pīraksteja i izdeve 5 gruomotys.
Eipaša i aizkustynūša ir Juoņa Puovula II īdybynuotuo tradiceja – īsarūnūt vaļstī, iz reizis piec nūkuopšonys pa lidmašynys trapu sumynuot zemi. Itai jis reikuojuos, ari īsarūnūt Latvejā, – tymā laikā Latvejis sabīdreibai tys beja kas naīrosts. Pāvests Latvejā īsaroda 1993. goda 8. septembrī i gasteja te da 10. septembra. Latvejis apmekliejuma īmasls beja Latvejis naatkareibys atjaunuošona, kai ari pāvesta vyspuorieja iņterese par Baļtejis vaļstim.
Pāvesta vizeite i Aglyuna
Pyrmuo vīta, kū pāvests Latvejā apmeklēja, beja Reigys Sv. Jākuba Rūmys katuoļu katedrale. Tamā jis skaiteja lyugšonu i saceja uzrunu. Tuoļuok jis devēs iz Reigys Dūma evaņgeliski luteriskū dīvnomu, kur nūturēja ekumeniskū dīvakolpuojumu, bet piečuok celebrēja Svātū Mišu Mežaparkā. Nuokamajā dīnā – 9. septembrī – pāvests ar helikopteru nu Reigys devēs iz Aglyunys Rūmys katuoļu baziliku. Tī par gūdu pāvestam uzastuoja apvīnuotais Aglyunys i cytu draudžu kors.
Aglyunā Juoņs Pāvuls II nūvadeja Svātū Mišu. Dīvanoma laukumā beja sasapuļciejušys ap 200 tyukstūšys ticeigūs. Daudzi svātceļnīki beja īsaroduši nu Pūlejis, Boltkrīvejis i Ukrainys. Pāvesta vizeiti apmeklēja ari goreidznīki nu Austrumeiropys vaļstim, katuoļu prīsteri nu Latvejis rajonu, kai ari cytu konfeseju puorstuovi, politiskī i diplomatiskī puorstuovi. Sovys vizeitis laikā pāvests gūdynuoja Aglyunys Dīvmuotis obrozu i duovuoja tam zalta rūžukrūni.
Glazna Aglyunys bazilikā, kurā attāluots pāvests Juoņs Puovuls II.
Juoatzeimoj, ka Aglyunys bazilika beja gūdam sapūsta pāvesta vizeitei. Piec Latvejis Republikys naatkareibys atjaunuošonys Latvejis Rūmys katuoļu Bazneica dabuoja atpakaļ lelu daļu nu pagaisynuotuo Aglyunys eipašuma – dīvanomu, klūstera āku, kopus, gimnazejis āku. Dreiži viņ piec tuo tyka suokta Aglyunys svātvītys atjaunuošona. Aglyunys bazilikys prāvesta omotā 1991. godā īcēle Andryvu Aglyunīti, kurs tod ari vadeja atjaunuošonys dorbus, kurus suoce 1992. godā. Atjaunuošonys dorbi ilga da 1993. goda vosorys beigu i tyka pabeigti eisai pyrma pāvesta vizeitis. Dīvanomam atjaunuoja i nūstyprynuoja pamatus, atjaunuoti tyka ari tūrni i fasade. Pagarynuoja zīmeļu sīnu, pībyuvejūt zakristeju i ambulatoreju. Zam dīvanoma izcēle kriptu i apakšejū bazneicu. Īreikuotys tyka ari svareigys praktiskajā kasdīnā vajadzeiguos lītys – apkure, iudiņa apguode, sakaru i elektropuorvodi, kai ari kanalizaceja. Pi vizuali byutisku puormaiņu tyka bazilikys sakralais laukums, kuru paplašynuoja i apjūze ar jaunu žūgu. Laukumā pa perimetru tyka pastateitys ari krysta ceļa stacejis.
Tyka lobīkuortuota ari kopsāta i izcalta kapliča. Tai kai drūši var saceit, ka Aglyunys bazilika beja cīši skaistai sagataveita, kab uzjimtu Rūmys katuoļu Bazneicys augstuokū personu – Rūmys pāvestu. Juopīmiņ, ka, taišni Juoņa Puovula II nūpalns ir, ka dīvanoms dabuoja bazilikys statusu – taišni pāvests 1980. godā par gūdu Aglyunys 200 godu jubilejam pīškeire tai titulu “bazilika minoris”.
Pāvests Juoņa Puovula II skulptura Aglyunys bazilikā.
2013. godā sabīdreibā vaira izskanēja Juoņa Puovula vuords. Pāvests, kurs myužeibā aizguoja 2005. goda 2. aprelī, 2014. goda 27. aprelī tyka īcalts svātūs kuortā aba kanonizāts. 2011. godā Juoni Puovulu II beatificēja aba pasludynuoja par svieteigu. Beatifikaceja beja pādejais pūsms, kab jū varātu kanonizēt. Vysbīžuok beatifikacejis procesu suoc 5 godus piec personys smierts, nu Juoņa Puovula II gadīnī tys tyka suokts iz reizis piec juo smierts.
Kūpumā Latvejai itei pāvesta vizeite beja cīši nūzeimeiga – tys beja na tik pagūdynuojums Latvejis Rūmys katuoļu Bazneicai, nu ari vēļ vīns apstyprynuojums nu molys, ka Latvejis Republika ir atjaunuojuse sovu naatkareibu i atsabreivuojuse nu PSRS. 2013. godā nūtyka vysaidi pasuokumi i izdūtys publikacejis, atzeimojūt 20 godus nu pāvesta vizeitis. Juoņa Puovula II vizeite Latvejā pavysam nūteikti ir atstuojuse palīkūšus pādus.
Roksta i karteņu autore: Maija Ārena


text:
Reigys latgalīšu folklorys kūpa aicynoj dasavīnuot dzīduotgrybātuojus
Reigā jau vairuokus godus dorbojās bidreibys “Latgolys Studentu centrs” folklorys kūpa “Ceidari”, kas apvīnoj latgaliski dzīduotgrybātuojus. Ceidari veisksmeigi pīsadola dažaidūs folklorys festivalūs, kai pīmāram, “Baltica”, Daugovpiļs Storptautyskajā folklorys festivalā, i ļusteigi kūpeigi pavoda breivū laiku. Folklorys kūpai bejuse ari veiksmeiga sadarbeiba ar dzīsminīku Kārli Kazāku.
“Ceidari” aicynoj vysus latgaliski dzīduot grybūšūs pīsavīnuot i kuplynuot dzīduotuoju pulku, interesenti ir aicynuoti iz atvārtū mieginuojumu 3.oktobrī Latgolys puorstuovnīceibā Reigā, Tūrņa īlā 4, IIIC 18 stuņdēs.
Vaira par folklorys kūpu var dazynuot tuos kontā facebook.com.
“Ceidari” kūpā ar Kārli Kazāku festivalā “Muzykys Skrytuļs” 2014. godā.


text:
2013. goda 22. februarī Rēzeknis Centraluo biblioteka duovynuojumā nu Rēzeknis Augstškolys sajēme Eiropys Socialuo fonda finansātuo projekta „Teritorialuos ideņtitatis lingvokulturologiskī i socialekonomiskī aspekti Latgolys regiona atteisteibā” (2009–2012) ītvorūs izstruoduotū „Latgolys lingvoteritorialū vuordineicu”, kurā popularzynuotniskā volūdā skaidruota Latgolys kulturys telpys sovpateiba.
Ituos vuordineicys tapšonā ir pīsadalejs 23 autoru kolektivs, kas puorstuov humanitaruos i socialuos zynuotnis. Vuordineicai ir enciklopedisks raksturs, škirkļu aproksti tymā dūti 4 volūduos: latgalīšu, latvīšu, angļu i krīvu. Sova leluo apjūma dieļ vuordineica ir izdūta divūs siejumūs: 1. siejums latvīšu i krīvu volūdā, 2. siejums – latgalīšu i angļu volūdā.
Kai pastuosteja gruomotys zynuotniskuo redaktore Ilga Šuplinska, „tei ir pyrmuo taida tipa vuordineica Latvejā, metodologejis ziņā ari plašuokā areālā, kas snādz Latgolai rakstureigu zeimu, simbolu skaidruojumu viesturiskā, folklorys i myusu dīnu perspektivā. Nūteikti juoatzeimej, ka vīns nu vuordineicys izaicynuojumim beja ari tulkuojums. Eipaši latgalīšu volūdā, kū tulkuotuoji – Sandra Ūdre i Ivars Magazeiņs – normēja i kuortuoja gondreiž kotrā puslopā.”
Vuordineica ir boguotynuota ar daudzveideigu ilustrativū materialu i ļaun latgalīšim pošim pasavērt iz sevi nu molys. Kai soka cylvāki, kas jau ir paškurynuojuši itū izdavumu, – cīš vierteiga gruomota, kas kai lels duorgums juogloboj ari nuokamajom paaudzem!
Rēzeknis Centraluo biblioteka itymā reizī duovynuojumā nu Rēzeknis Augstškolys sajēme ari humanitarūs zynuotņu žurnala „Via Latgalica” 4. numuru, „Latgalistikys kongresu materialu” 4. numuru i latgalīšu rakstnīka Ontona Rupaiņa dzeivei i daiļradei veļteitū dokumentalū filmu „Laiku i myuža roksti”.
Sokom paļdis augstškolai par vierteigū duovynuojumu! Jau dreizumā – kod byus paveikts bibliografiskuos apstruodis process – duovona byus apsaverama jaunumu plauktā i pīejama izmontuošonai bibliotekys skaiteituojim.
Vaira par projektu „Teritorialuos ideņtitatis lingvokulturologiskī i socialekonomiskī aspekti Latgolys regiona atteisteibā” skaitit ite.


text:
Kinys “Vīna vosora deļ vysu” seansi Latgolā
Kai jau LaKuGa ziņuoja, Latgolys entuziastu grupys BIĻDIS veiduotuo kina „Vīna vosora deļ vysu” izguojuse CD formatā. Nu ir īspieja Latgolā kinu nūsavērt iz leluo ekrana.
10. novembrī Bierzgalis Kulturys nomā 11:00
11. novembrī Bierzpiļs Saīta nomā 14:00
14. novembrī Aglyunys Kulturys centrā 18:00
Kina „Vīna vosora deļ vysu” ir myusu dīnu drama, kas stuosta par vīnkuoršu latgalīšu saimi, taidu pošu kai daudzejis niu Latgolā i Latvejā. Kinys varūņus skuoruse itam laikam tik īrostuo i tik suopeiguo problema – izceļuošona iz uorzemem, aizīšona nu dzymtuos sātys i saimis. Nazkod tyvu cylvāku dzeivis vaira nikod naīs pa vacam, atškierteibys laikā kotram ir izaveiduojuse sova pīredze i dzymušys sovys vajadzeibys i sovys nuokūtnis cereibys. Kinys centrā ir palicieju i aizbraucieju sasatikšona Latgolys sātā, tei ir atškireigu pīredžu i vajadzeibu sasadūršona. Kotram ir sova dzeive i sovs redzīņs iz lītom, tok, kab varātu sadzeivuot, ir juopījem cytu cylvāku izvēlis i tys par reizis nimoz nav tik vīglai i izdorams. Kotram sova dzeive, tik vosora deļ vysu vīna – laiks, kod raudzeit sasatikt i naizaškiert iz myužu.
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec BIĻDIS informacejis
Karteņa: BIĻDIS publicitatis foto


text:
Jans III Sobeskis
Jans III Sobeskis (puoļu: Jan III Sobieski; pīdzims 1629 goda labeibys m. 17.d - nūmyrs 1696 goda vosorys m. 17.d) — beja Puolejis-Lītovys Sadraudzebys valdnīks nu 1674 ļeidz 1696 godam. Jis ir vīns nu zinuomuokajim valdnīkim Puolejis-Lītovys Sadraudzeibys viesturē. Juo miļitarista talants ļuove jam vadeit apvīnuotū kristīšu armeju Veinis Kaujis laikā pret Osmaņu Impēreju, kurā Sobeska vadeituo armeja guve uzvoru i apturēje osmaņu ekspanseju Europā. Osmaņi jū īsauce por "Lehistanys Lauvu", bet Rūmys puovasts slavēje jū, kai kristīteibys gluobieju.[1]


text:
Lelveikalā “Ūga” prezentēs Latgalīša ID karti
30. septembrī 10 stuņdēs Latgolys lelveikalā “Ūga” nūtiks Latgalīša ideņtitatis (ID) kartis prezentaceja i programys “Sajem vaira” atkluošonys pasuokums.
Latgolu veidoj leli cylvāki, stypri raksturi i intima nūslāgteiba, kas vīnā šaļtī puoraug lelā atvierteibā. Ite vyss ir pa eistam – eista ciļvieceiba, eista sirsneiba i patīsa mīlesteiba pret dorbu, kas ir latgalīšu ideņtitatis styurakmiņs. Gribiešona vīnkuoršai i ar smaidu sejā izruodeit sovu pīdereibu Latgolai ari ir jaunuos Latgalīša ideņtitatis (ID) kartis pamatā.
“Byut par latgalīti nūzeimoj attaiseit sirdi i dūt. Dūt vaira kai prosa, dūt nu seve i pa eistam. Asam apzynuojuši tūs Latgolys saiminīkus, kuri ar vysu sirdi i dvēseli dora sovu dorbu i nas Latgolys vuordu pasaulī. Mes jūs saucam par Latgolys viestnešim – tūs vydā ir i muižys, i Latgolys keramiki, i muokslinīki, veikali i zemnīku saimisteibys. Gastejūt pi Latgolys viestnešu i paruodūt sovu Latgalīša ideņtitatis karti, jums byus vareiba sajimt vaira – nadaudz vaira uzmaneibys, kaidu mozu duovaneņu voi stuostu, kas padareis gasteišonu tyvuoku i personiskuoku, tai veidojūt eistuos sajiutys i izpratni par Latgolu,” tai jaunīvadumu komentej Latgolys eksporta platformys “XLatgale” puorstuovi.
Latgalīša ideņtitatis (ID) karte apvīnuos Latgolys viestnešus i tierdznīceibys centru “Ūga” vīnuotā klientu programā zem saukļa “Sajem vaira”. Karte byus personaliziejama – iz tuos varēs nūruodeit sovu vuordu, pavuordi, īsauku, dzimšonys datus, nūvodu, kai ari sovu karteņu.
Pasuokuma dīnā apmaklātuoji varēs tikt pi sovys personeiguos Latgalīša ideņtitatis (ID) kartis par breivu. Piec 30. septembra tū varēs īsaguoduot par 3 eiro tīpat lelveikalā “Ūga” voi pasyutūt sātyslopā xlatgale.lv. Ar asūšū “Ūgys” karti, jaunū Latgalīša ideņtitatis (ID) karti varēs īsaguoduot ar 1 eiro atlaidi.


text:
“Agruo pavasara” obrozi
Sastdiņ, 30. aprelī Latvejis Nacionalajā bibliotekā nūtyka latgalīšu literaturys i muzykys pasuocīņu cykla “Cyti godalaiki” ūtruo sasatikšonys reize “Agruo pavasara” zeimē. Par pasuocīņa veiksmeigu nūrisi ryupejuos Aigars Runčis, deļ tuo, ka pasuocīņa laikā beja juopagiust cīši daudz – planavuotūs div stuņžu laikā kūpā byušona īsavylka iz trejom.
Klauseituojus ar sovu stuostu, kas saraksteits jau pyrma loba laika, bet dabeigts viņ niu, prīcieja Ilze Sperga. Pyrmū reizi publiski izskanieja ari rakstneicys Laimys Muktupāvelys stuosts “Naatpazeitī zīdi“, kuru latgaliski puorlics Valentins Lukaševičs. Vysu beidzūt literarū pasuocīņa dali nūslēdze Juoņs Ryučāns (Ivars Magazeinis) ar sovom ailem. Muzykali puorsteidze i biblioteku ar sovom dzīsmem pīskandynuoja grupa “D-Light”, kas itūgod svinēs sovu pīktū pastuoveišonys godadīnu, i muzykants Anss Ataols Bierzeņš, kurs cytu dzīšmu vydā pīduovuoja ari kaidu pa vysam jaunu. Anss Ataols Bierzeņš iz leluo ekrana atruodeja dzīsmis “Babeņa” video verseji, pi reizis rozstuostūt fiļmiešonys gaitu i aizkulišu gadejumus.
“Agrais pavasars” nūsaslēdze ar seņ gaideituos gruomotys “Es soku. Tu soki. Puorsokys par krīzi” prezentaceju – gon vēļ bez pošys gruomotys – drupeit datryuka laika tipografejis dorbim. Itymā nedeļā gruomota gon byus pīeimama jau taustamā formatā i maja mienesī paradzātys prezentacejis ari cytuos Latvejis vītuos – sekojit leidza informacejai!
Paļdis Reigys Izgleiteibys, kulturys i sporta departamentam par atbolstu i Latvejis Nacionalajai bibliotekai par telpom! Paļdis vysim pasuocīņa dalinīkim, apmaklātuojim i paleigim pi organizeišonys!
Edeite
LgSC Reigys biroja vadeituoja


text:
Gaideis gostus „Tievanānu pavasarī 2013”
Nav daudz taidu latagalīšu pasuokumu kas nūtyktu nu goda godā bez puortraukumim. Vīns nu taidim jau vairuoku godu garumā ir „Latgolys Studentu centra” reikuotais literarais i atraktivais pasuokums sovejim i sovejūs sovejim Viļānu pusē – „Tievanānu pavasars”.
Itūgod „Tievanānu pavasars” ir palics vēļ daudzveideiguoks, nu 6. leidz 9. juņam pasuokuma gaitā nūtiks jaunūs literatu škola, kurys laikā jaunīši pylnveiduos sovys literaruos prasmis, diskutēs i pīsadaleis kūpejuos performaņcēs ar jau pīredzis boguotajim latgalīšu ailinīkim. Tūmār pasuokuma ideja godu gaitā palīk namaineiga – puļcēt vīnā vītā latgalīšu literaturys autorus i skaiteituojus, kab napīspīstā atmosferā klauseitūs i skaiteitu dzeju i prozu latgaliski. Par tū vysi interesenti tiks gaideiti Tievanānūs (Jaunviļānūs) 8. i 9. junī, lai kūpā ar apvuiceibu dalinīkim i cytim gostim skaiteitu dzeju i prozu latgaliski, dūtūs guojīnī leidz Trūpu Valna akmiņam, ūtrajā reitā – iz Viļānu tiergu. Bez tuo vysa byus vēļ ari cytys naiztryukstūšys pasuokuma aktivitatis.
Vaira par pasuokumu var dazynuot pi Dagnejis (lgsc@lgsc.lv; t. 28362243)
Ziņu sagataveja: LaKuGa