text:
"Viens pats mājās" (30.10.2020.)
Rodūšī apvuoršni
Laikraksta “Vaduguns” kolektīvs pusgadu īstenos projektu “Viens pats mājās” – deviņās publikācijās - ielikumos veidosim sabiedriski nozīmīgu publikāciju sēriju par pretstatiem Latgalē, latgaliešu spītu, izdomu, kā stiprināt dzimto pusi, aktivizēt sabiedrību. Tāpat meklēsim atbildes uz jautājumiem: kā mainījusies informatīvā telpa; vai latviskās tradīcijas iespējams saglabāt pamestā ciemā; kā vietējie ļaudis spodrina savu kultūrvidi; vai svarīgi runāt mātes valodā; kā veicināt lokālpatriotismu u.c.?
Kūpīnu teatris ir pasaulī populara metode (community theatre, applied theatre) i skotivis muokslys veids, kas vārsts iz kaidys kūpīnys (īdzeivuotuoju grupys kaidā konkretā teritorejā) atteisteišonu, izzynuošonu i vīnuošonu ar teatra leidzeklim. Kūpīnys teatris var apvīnuot daudzveideigus elementus nu profesionaluo teatra, amatierteatra, antropologejis, stuostnīceibys u.c. Tuo mierkis ir izzynuot kaidys kūpīnys fenomenus, stuostus, car tīm veicynuot lokalpatriotismu i pīdereibys sajiutu.
Sovu rodūšumu realizei teatrī
Teatris laukūs. Redzīs, bez tuo myusu kulturys dzeive nabyutu īdūmojama – vysmoz kotrā ziņā na Latgolā. Nu, kai tū padareit interesantuoku, rodūšuoku i saistūšuoku? Ruodīs, iz itū vaicuojumu atbiļdi atroduse teatra režisore Inese Daukste, kura spāruse sūli myusdīneigys teatra formys vierzīnī i myusupusē pyrmuo izveiduojuse kūpīnys teatra izruodi.
2019.godā Bolvu nūvodā īvīset jaunu teatra formu, kas Latvejā vēļ mozpazeistama – kūpīnu teatri. Kai roduos itei ideja?
-Dorbs suocēs 2018.goda februarī, kod britu režisoru vadeibā fonds INITIUM sadarbeibā ar Latvejis Nacionalū kulturys centru i Latvejis Kulturys ministreju ar meistarklašom uzsuoka diveju godu projektu “Latvejis stuosti. Šekspirs sateik Blaumani”. Projekta mierkis beja stuosteit Latvejis cylvāku, vītu i lītu stuostus, dažaiduot Latvejis amatierteatru izpausmis i snīgt jaunys zynuošonys kai reģionu kulturys darbinīkim, tai vītejū teatru aktierim, režisorim. Uzaicynuojums iz meistarklašom sajiemu ari sovā e-postā. Vysod asu vaicuojuse īspiejis sevi pylnveidot, partū ari itū īspieji nalaižu garum. Meistarklasis vadieja breineigi kūpīnys teatra eksperti nu dažaidom valstim. Kūpā apmeklieju sešys meistarklašu sesejis, kuru nūslāgumā beja juoizstruodoj sova ideja, kū realizēt kūpīnys teatra ītvarūs. Muna ideja uzrunuo ekspertus, i jau rudinī Tiļžā īsaroda LU Filologejis fakultatis studentis, kab intervietu cīma īdzeivuotuojus i savuoktu stuostus par Tilžu. Stuosti, nūtykumi, Tilžys paguotne, tagadne i nuokūtne puortopa vīnā stuostā, kuru realizēt paleidzē dramaturgs Edgars Niklasons, komponists Jēkabs Nīmanis, horeografe Alise Putniņa i režisors Jan Willem van den Bosch. Tai, apsavīnojūt vītejai kūpīnai (amatiermuokslys kolektivim, īdzeivuotuojim, profesionalim), roduos laikmeteigs kūpīnys teatra īstudiejums “Breinuma līpa”.
Piec izgleitībys asat pedagoge, a nu jau nazcik godus teatra kolektivu daleibnīki Jyusus sauc ari par režisori. Kai tai saguoja, ka teatris Jyusu dzeivē ījem tik nūzeimeigu vītu i palics par neatjemamu sastuovdali?
-Iz režisora profeseju nāsu guojuse apzynuoti, tok tai īsagrūziejušs apstuokli. Tū gryuši izskaidruot, a teatris puorjem tevi vysu: dūmys, kasdīnu, nakts i breivdīnys… teatris ir tevī, i vyss. Voi tu skaiti kaidu gruomotu, klausīs kaidu stuostu, atrūdi kaidu viestuli, lītu, nūbrauc iz kaidu vītu, pieški tu nūgiuni sevi pi dūmys,- tū varētu īstudēt, par tū varētu stuosteit.
Ar kū atsaškir kūpīnys teatris nu amatierteatra?
-Kūpīnys teatrī dorbojās vysa kūpīna, īdzeivuotuoji var nabyut pīdereigi kaidam amatiermuokslys kolektivam. Dramaturgejis pamatā ir vītejū īdzeivuotuoju stuosti, nūtykumi, kuri viesta par vītu, kurā dzeivojam. Teik izcalts i atkluots svareiguokais, taidā veidā kūpīnys daleibnīkim līkūt saprast, cik breineigi jī ir. Nu molys vysod lobuok īraudzeit vysu skaistū, kas kasdīnā pasleid garum. Kūpīnys teatra aizdavums ir palelynuot kūpīnys pošapziņu, patriotismu, lapnumu par vītu, kurā dzeivojam.
Par “Breinuma līpu” 2019.godā sajēmet ari Bolvu nūvoda pošvaļdeibys Goda bolvu kulturā “Mūsu lepnums 2019”. I tys nav vīneigais sasnīgums. Voi i kurūs breižūs asat lapna par padareitū?
-Nāsu jutusies lapna par sevi, a par sovim teatra cylvākim gon. Asmu pateiceiga tīm, kurī bejušs kūpā ar mani gon kod kas isadeve, gon kod naisadeve. Paļdis kotram par davīriešonu, pasaļaušonu, atbolstu i sapratni. Par naatsakuopšonu, par sevis puorvariešonu, par sevis ļaušonu puorveiduošonys i atsavieršonys procesim. Par mīlesteibu i uzticeibu teatrim.
Čiulim kūpā ar čangalim tūp breinumi,- tai par Jiusu režisietū teatra īstudiejumu “Breinuma līpa” sacieja teatra meiļuotuoji. Kai tod ir - voi čuiļi ar čangaļiem var sasatruoduot?
-Soka, ka latgalīši ir atvārti cylvāki…. A voi vysi asam atvārti jaunom idejom, formom i atkuopem nu tradicionaluo, par tū tān nāsu tik puorlīcynuota. “Breinuma līpa” auga lāni, pa drupeitei, tok, sokūt paļdis breineigai komandai, rezultats lyka cylvākim sevi nūviertēt. Voi asam gotovi maineit sovu godu godim pastuovūšu dūmuošonu i dzeivisveidu, voi asam gotovi pījimt koč kū jaunu, kab poši i vīta, kurā dzeivojam, naizneikst? Taišni nagrybiešona koč kū maineit, cytaiduo ītīpeiga napījimšona ir beigu suokums. “Pastāvēs, kas pārvērtīsies” ir vysim zynoma Raiņa patīseiba.
“Breinuma līpa” ir vierīneigs storpdisciplinars projekts, kura centrā ir Tiļža – apdzeivuota vīta Bolvu nūvodā, Latgolā. Deļkuo taišni Tiļža?
-Tiļžys cīms ir unikals ar sovu raššonuos viesturi, kulturviesturiskim objektim, multikulturalu sabīdreibu i vidi. Par tū līcynoj četru kristeigūs konfeseju – katoļu, luteraņu, pareizticeigū, baptistu - dīvnomi Tiļžys cīma teritorejā. Tiļža ir vīta, kur vysi Latvejis nūvodi sasateik ar Latgolu. Daļa Tiļžys īdzeivuotuoju jiutās kai īnuocieji, partū ka jūs saknis ir Vydzemē, Zemgalē, Kūrzemē, i skaidrā latgalīšu volūdā sauc sevi par čiulim (na-latgalīšim). Sovukuort daļai īdzeivuotuoju senču saknis īt nu Krīvzemis. Kai ir biejs izdzeivuot, sadzeivuot, atsateisteit, dorbuotīs tik multikulturalā vidē, dažaidūs viesturis leiklūčūs? Kas ar Tiļžu nūtiks nuokūtnē? Voi tei izniks, aizraunūt sev leidza kulturviesturiskuos vierteibys i montuojumu? Es dūmoju, ka nabiem pīsaviersušs itīm vaicuojumim, kai ari nabiem pīsaviersušs tik lelu viereibu i nūzeimi vītai, kurā dzeivojam. Ari maņ Tiļža ir muna sāta, i es saprūtu, ka itei vīta ir viereibys cīneiga.
Jyusupruot, latgalīši mīļoj teatri vairuok nakai vidzemnīki voi, pīmāram, kūrzemnīki?
-Latgalīši meiļoj teatri, a namuoku saceit, voi vīnaiži ar cytu nūvodu kolegom. Vīnu gon zynu,- ja latgalīts izkuops iz skotivis, jys dūs nu sevi uorā da svīdrim. Deļtuo nareši nu ekspertim asam sajiemušs kritiskys pīzeimis - par skaļu, par troku, par daudzi emoceju… A tys myusim ir īkšā i kai lai tū nūsluopej? Kod nakod nūkeru sevi pi dūmys,- nā, myusejūs tī, Reigā, naizprūt…
Ka byutu juoraksturoj latgalīši, kū par jīm saceitu?
-Maņ redzīs, latgalīts narauga izalikt cytaiduoks, jis ir taids, kaids ir. Vīnkuoršs, tīšs, sirsneigs i seiksts. Nazakaunej pazasmīt par sevi. Vēļ grybīs izceļt divejis lītys – dorbs i bazneica. Kaidā nu sarunom ar režisoru Valdi Lūriņu pīkrytu juo pīzynumam, - latgalīts pasaļaun iz Dīvu. Es dūmoju, ka tei ir vīna nu svareiguokuom eista latgalīšu patīseibom.
Asam pīrodušs, ka nereši Latgolu sauc par depresivū regionu i daudzi dūmoj, ka arī cylvāki te taidi pat…
-Tys atkareigs nu cylvāka poša, juo dobys, ari apstuoklim, kaidūs izaveidojuse juo dzeive. Navaru byut mīrā ar pīzynumu, ka Latgola ir depresivais regions. Laukūs palīkam mozuokumā, ari jaunīši aizbrauc, a mes doram, dorbojamīs, vaicojam izdeveibys. Voi nu raugi koč kū jaunu, voi atteisti tū, kas ir. Kotrā pogostā ir cylvāku kūpīna, kas uztur dzeiveibu.
Kai napalikt par sātā siedietuoju? Kas juodora, kab cylvāku īinteresietu i voi vyspuor vādzeiga taida dorbuošonuos uorpus sātys?
-Profesionalajūs teatrūs varam apsavērt dažaidys teatra formys i izteiksmis leidzekļus, a amatierteatrūs formu dažaideibys vēļ ir saleidzynūši moz. Pīredze ruoda, ka byutu napīcīšams profesionaļus pīsaisteit amatiermuokslai. Nāatsasaceit nu vareibys izmontuot dažaidūs projektūs dūtuos īspiejis, pošim vaicuot sadarbeibys veidus. Tys atdzeivynoj kolektiva darbeibu, vierza kolektivu iz izaugsmi i atteisteibu. Kolektivs bez atteisteibys nūplūk i iznykst.
Kū Jyusim pošai nūzeimoj teatris? Koč kod asat bejuse ari “ūtrpus ekrānam” – īsajutuse aktrisis lūmā?
-Nasciešu, ka teatris deļ mani ir vyss. Dreižuok tys ir veids, kai realizeju sovu rodūšū pusi. Atrūnu materialu, dramatizeju, veidoju tālus, struodoju ar aktierim, rodu vizualū, skaniskū īstudiejuma daļu i beiguos nūdūdu skateituojam,- nūsaverīs, ej iz sātu i drupeit padūmoj! Es īsuoku kai aktrise Tiļžys “Spogulī”, tok tys laiks nabie ilgs. Sovukuort školys laikūs cīši bīži kuopu iz skotivis. Režisors ir cīši radūša profeseja, tū vuicuos vysu dzeivi. Es vys vēļ vuicūs.
Pādejūs godus Latvejā ari iz skotivis bīžuok i bīžuok suok skanēt latgalīšu volūda. Kai taidu rodūšū dorbuošonūs viertejat Jyus?
-Latgalīšim vāg latgalisko, partū ka tys ir patīss, eists. I tys myusim pīstuov. Kur vēļ lobuok… Asmu gondareita, ka kopīnys teatra izruode “Breinuma līpa” ir davuse īdviesmi dramaturgam Edgaram Niklasonam. Īsadvesmojūtīs nu Tiļžys stuostim, sataisieta izruode iz profesionaluo teatra skotivis “Saturna vuordā”. Īstudiejumu var viertīs Riezeknis teatrī “Joriks”, tei uzraksteita latgalīšu, latvīšu i krīvu volūduos.
Latvejā ir gona daudzi amatierteatru, improvizacejis i cytu teatru. Cylvākim tryukst īspiejis izapaust?
-Vareibys natryukst, a tryukst vādzeibys – eipaši paaudzei, kas myusim veidojās kai sātā siedietuoji. I maņ ir taidys bažys, ka laukūs amatiermuokslys kolektivi var iznikt. Muna, drupeit vacuoka, ari drupeit jaunuoka paaudze itūšaļt ir guojieji. A tī, kam zam divdesmit i puori treisdesmit, koč kai kolektivūs nav radzāti. Dūmuotīs, ar teatra muokslys īnuokšonu školuos varātu izmaineit itū situaceju. Asmu prīceiga, ka šūgod maņ ir īspieja paraudzeit dorbuotīs kai teatra muokslys pedagogei.
Vīgli byut režisorei?
-Nav, deļuo ka amatierteatra režisors laukūs ir vyss – skaņuotuojs, gaismuotuojs, kostimu muokslinīks, scenografs. I režisora aizdavums ir sakuortuot aktieri dorbam. Sagataviet tai, lai jys var RADEIT. RADEIT – nu sevi, nu sovys pīredzis, kab teatris nav teksta ilustriešona. Loba teatra pazeime ir saprast, kas tī nūteik bez teksta… nu iz tū vēļ tuols ceļš ejams.
Reidzinīks ar symtprocenteigu latgalīša genu
Viestura Kairiša vuords komentarus naprosa. Jū zyna i pazeist kai Dailis teatra muokslinīciskū direktoru, režisoru, naatlaideigu latgalīšu volūdys, latgaliskuos kulturys i iņterešu aizstuovi, kurs vysod i vysur par sevi saciejs: “Asmu symtprocenteigs latgalīts” i nikod publiski nav kauniejīs runuot latgaliski. Kai saglabuot i napazaudēt latgaliskū sevī, kai laukūs atteisteit rodūšumu i voi vyspuor tū vāg – par tū i pulka kuo cyta sarunā ar jū pošu.
Latveja ir vīta, kur teatri mīļoj. Pi myusim bez vaļsts, pošvaļdeibu i navaļstiskīm teatrim pastuov vairuoki symti amatierteatru, školu, jaunīšu, improvizacejis teatru i.c. Ka profesionalajūs teatrūs varam viertīs dažuodys teatra formys, tod Latvejis regionūs eksperimentu ar tuom ir saleidzynūši moz, nu ir. Vīns nu taidim ir kūpīnu teatris, kas palīk drupeit populars. Kū par naaktieru dorbuošonūs sokat Jyus?
-Sevkurys vītejuos iniciativys ir juoatbolsta. Kluot vēļ, ka tymuos pīsadola cylvāki ar sovim personiskīm stuostim, tys izaklausa dyžon interesanti. Eipaši jau Latgolā, kur vysim tai pateik par sevi stuosteit i pasarunuot. Asmu pamaniejs, ka pādejūs godus amatierteatri Latgolā puorguojušs iz latgalīšu volūdu, partū ka pieški tys suoka struoduot. Maņ tys līkās tik apsveicami i labi. Ari tān, kod prīkšā nūvodu apsavīnuošona, jaunajā Bolvu nūvodā byus Baļtinova ar sovom “Palādom”, kas ir cīši talanteigi, partū taišni mozajuos kūpīnuos itī vītejī stuosti ir tik svareigi.
Voi šaidai teatra formai Latvejā var byut nuokūtne?
-Ar kū loba demokratiska sabīdreiba? Nuokūtne ir tam, kam ir nuokūtne, i tam, kas cylvākus interesej. Mes zynam, ka ir taids teatra sports i improvizacejis teatris. Voi kaids dūmuo, tam ir voi nav nuokūtne? Nuokūtne ir vysam, kas dzeivi dora breineiguoku. Kū nūzeimoj amatierkolektivi? Cylvākim dzeive nav tik ikdīnišķa, jī tūmār pulcejās i koč kū dora. Ka tuo vysa pamatā ir teatris, tys ir breineigi. Ir taidys teatra formys, kas pošys izaug. I, ka tai nūteik, tuos juoatbolsta. Ka naīt, tod naīt. Tys ir dabeigs process, i tys ir pats labuokais.
Latgalīši ir pīteikami atvārti kam taidam? Ruodīs, daļa sabīdreibys vys vēļ stereotipiski dūmoj, ka jī siež sātā i tuoļuok par sovom durovom i tuvuokū apleicīni nimoz naaizīt...
-Munā skatiejumā, latgalīši ir vīni nu atvārtuokīm Latvejis cylvākim. Naseņ bieju aizbraucs iz Upīti pi Andra Slišāna, kurs sataiseja koncertzalu nu solmu rullim. Jys stuosteja, ka ideju par solmu estrādi ar sīvu īraudziejušs škāsteiklā, forši tū pīlāguojušs i radiejušs breineigu lītu, kū vysi verās. Maņ redzīs, taišni Latgolā rakstureiga atvierteiba pret dažaidom idejom, i es tū augsti nūvierteju. Latgolā, ka cylvākam ir dorbs (kas ir golvonuo problema), jys suok dūmuot, kū vēļ varātu padareit. Te kūpīnys lītys ir svareigys. Na veļti Latgolā kuodreiz beja dzerevņas, kur cylvāki vairuok voi mozuok dzeivuoja vīnkūpus. Deļuo tān otkon ir jaunuo teņdence, kas saisteita ari ar lauku školu sliegšonu - vairuok i vairuok īdzeivuotuoju puorsaceļ iz mozuom piļsātom. Te cylvākim vairuok dažaidu aktivitašu. Deļtuo asmu puorlīcynuots, ka Latgolā tys vyss varātu struoduot. Golvonais, kab byutu dzeivis perspektiva, kab cylvāks var koč kū ari nūpeļneit, na tikai sagrabynuot sev minimumu. Parosti, kod braucu iz amatierteatru izruodem, biļde, kū radzu, ir vīna i tei pati – sīvītis ir cīši aktivys, juom pateik teatris i tāluot, a luguos parosti ir ari veirīšu lūmys. I tod juos vysaidūs veidūs rauga cīma traktoristus i sābrus pīrunuot dorbuotīs. Juos tūs večus vīnkuorši savuoc i atvalk iz teatri. I tys ir breineigi. Kas var byut lobuok! Latgola maņ cīši pateik, raugu iz tīnīti na tikai nūbraukt, a ari dzeivuot, partū ka Viļānu pusē maņ ir ari sāta. Maņ interesej vyss latgaliskais, deļtuo, cik varu, īzastuoju par tū.
Vīnā nu intervejom saciet: “Latgaliešus zinu no pirmajām rokām, jo pats esmu viens no viņiem…” Kai tys saīt, ka, byudams 100% reidzinīks, sevi tūmār saucat par latgalīti?
-Byudams 100% reidzinīks, asu ari 100% latgalīts. Patīseibu sokūt cīši moz latgalīšu ir tik symtprocenteigi kai es. Vyss ir cīši vīnkuorši. Muna māma ir dzymuse Latgolā, Vuorkovys pogostā storp Preilim i Leivuonim. I taidu latgalīšu volūdu es ari runoju. Vuorkovā pavadieju vysys vosorys, partū ka tī maņ bie dzeds ar babu. Sovukuort muna tāva muote pīdzyma Pīterburgā – saimē, kur muote Doroteja Pičukāne bie latgalīte. Tymā laikā pyrms Pyrmuo pasauļa kara daudzi latgalīši brauce peļņā iz Pīterburgu, kas bie golvonuo latgalīšu piļsāta. Tī jei īpasazyna ar puoli nu rītumbaltkrīvejis Maļinovski. Latvejis laikā jei atsagrieze Latvejā i palyka Reigā. Tei bie muna muote, a muns tāva tāvs ir Juoņs Kairišs nu Raipolis. Storp cytu, Kairišs ir latgaliska pavuorde – ir Kairišu dzerevņa, Kairišu azars, i muns dzeds vysod sacēja ,- jem ar keirū rūku. Kairišs latgaliski nūzeimoj ‘kreisais’ voi ‘kreilis’. Taidā ziņā muns dāls ir piļneigs Kairišs, deļtuo ka jys ir gon kreils, gon ari piļneigs kreisais piec uzskotim.
Ar kū Jyusim pošam asociejās Latgola?
-Tei ir muna dzeive, bez kurys navaru. Padūmu laikūs dzeivuom mozā dzeivūklī Reigā, pīcstuovu muojā ar silikata ceglim, kas maņ da šam napateik. Guoju iz školu - tānejū Āgenskolna gimnazeju. Tai kai bieju cīši breivdūmeigs cylvāks, školā nikod nāsu jutīs cīši labi, koč i školuotuoji bie breineigi i nivīns nikuo švaka nedareja. Vīnkuorši sovā ziņā asu sistemys pretinīks. Leidza ar tū vysa muna eistuo dzeive nūtyka tikai Zūsynu dzeraunē. Tī bie taidi tipaži! Vysi traktoristi, dzāruoji bie muni lobuokī draugi. I tī treis mieneši laukūs vosoruos i puorejuos breivdīnuos bie tik kruošni! Pīmiņu, kai brauču da Leivuonim ar viļcīni i tuoļuok ar autobusu. Vysapkuort skanēja latgalīšu volūda, tuos bie munys spūdruokuos atminis. I kur vēļ cyuku bieres i lauku dorbi. Tei bie ari sova veida verdzeiba, deļtuo ka dzeds naīsadūmuo, ka juo meita Reigā pīcys dīnys ari struodoj. Jys dūmuo, ka tys nabie nikaids dorbs. I tod kotrys breivdīnys jai bie juobrauc iz laukim. Myusim vysim vādzie struoduot, partū varu saceit, ka, suokūt ar gūvu ganeišonu, laukūs asu dariejs vysu.
Daudzim tī laiki īdzynušs rībumu iz vysu dzeivi...
-Tys eistyn nebie vīgli. I vēļ tei sīna vuokšona i buļbu laseišona! Myusim nebie traktora, deļtuo vēļ šudiņ pīmiņu garuos vogys, kuruom rādā buļbu spani. Kod maņ palyka 18, jau varieju pasciet,- nā. Nu tuo laika vaira nabrauču iz buļbu tolkom i tuos vaira napateik... Vysu puorejū gon darām. Cīši skaidri pīmiņu ari gonūs īšonu, kod skaitieju gruomotys breivā dobā, dīna koč kai bie juonūsyt. Skaidrys, ka nasagribie īt gonūs, nu vādzie.
Par latgalīšu volūdu runojūt. Vēļ pyrms gadim 25 leluokuo daļa studentu, braucūt iz augstškolom Reigā, raudzie narunuot par vītu, nu kuras nuokušs. Jūs nūdeve viņ akcents... Dūmuotīs, padejūs godus situaceja cīši pasamainiejuse. Vys vaira dzierdam par latgalīšu muzykys grupom, dzejnīki latgaliski sacer ailis i izdūd gruomotys. Par kū tys līcynoj?
-Pats tū napīdzeivuoju, gon Reigā, gon Latgolā vysod asu jutīs kai zivs iudinī. Nu zynu, ka taida problema bie. Tys līcynoj par tū, ka Latveja ir cīši provinciala vaļsts, partū, ka akcents ir gon Vuocejā, gon Italejā. Kotrs runoj sovā dialektā, i tei ir vierteiba. Jā, tūlaik daudzi jaunīši kauniejuos nu latgaliskuos izceļsmis, nu tei bie vaļsts politika, tendieta iz vīnaidu dūmuošonu i volūdu. Patīseibu sokūt Latgola viesturisku īmesļu dēļ bie atsateitiejuse atstatu nu puorejuos Latvejis, nu 1918.godā nūlieme apsavīnuot. Tūbreid nivīns pat navarā īsadūmuot, ka byus juorunoj baltiski. Lānom i namonami tika nūruodeits, ka tei ir napareiza volūda, kas juorauga izskaust, i daudzi latgalīši sovim bārnim nagribē tū likteni. Jī ar bārnim runuoja latviski, a sovā storpā - latgaliski. Ari tān es ar muoti runoju latgaliski. Asmu laimeigs runuot latgaliski, i, par laimi, Reigā latgalīšu ir gona daudzi - maņ tei ir īspieja uzturiet volūdu.
Nu, preteimā tam vysam, ari pošā Latgolā ir cilvēki, kuri prosa,- kam tei latgalīšu volūda vādzeiga? Deļkuo daļā Latvejis sabīdreibys ir nūraidūša attīksme pret latgalīšu volūdu i Latgolys kulturu?
-Varu saceit toļka par sevi. Es tai nauzskotu, partū ka latgalīšu kultura i latgalīšu volūda ir kultūrys golvonuo sastuovdaļa. Cylvākim vāg, kab vyss byutu vīnkuorši i skaidri, un jebkas, kas ir sarežgeits i dora dzeivi gryutuoku, jīm ir slūgs. Es napīzavīnoju itūs cylvāku redzīņam i ceineišūs. Maņ ir sapyns aizbraukt iz Latgolu, iz Bolvim, i vysūs veikalūs sazarunuot latgaliski. Maņ redzīs, tei byus toļka latvīšu volūdys styprynuošona, partū ka latgalīšu volūda ir arhaiskuoka latvīšu volūdys forma. Tei nav cyta volūda, tei viesturiski izaveiduo cytaižuok. Saceit, ka tei ir napareiza, ir klīdzūši napareizi.
Kai saredzat latgalīšu volūdys i latgaliskuos kulturys nuokūtni?
-Es nikuo nasaradzu, es vīnkuorši īzastuoju par tū. Pīmāram, tān jaunuos nūvodu reformys sakarā svareigs palics Varakļuonu vaicuojums. Gryuši ir tys, ka vaļstī lītys suoka nu napareizuo gola. Ka regionalū reformu īsuoktu nu lelīm nūvodim, kū pīduovuoja Vaļsts prezidents Levits, tod nabyutu vaicuojuma, kur ir Varakļuoni. Manis piec administrēt var vīnolga kai, a lelīm kulturviesturiskīm nūvodim juopastuov. Saradzu, ka Latgola vysod byus cīši decentralizieta. Itūšaļt Reigys politika, kas ir vaļsts ar vīnu piļsātu, ir cīši lela klaida. Svareigi, lai cylvāks, dzeivojūt Bolvūs, zynuotu, kas ir tei vierteiba, deļkuo tī ir tik forši. Ir breineigi, ka itei ir vīta, kur skaņ latgalīšu volūda, vīta, kur varam jimā sazarunuot. Maņ tys nudi byutu īmeslis aizbraukt iz Latgolu i dzeivuot. Maņ tys pateik. Navaru zynuot aiz laika, kaida kam ir nuokūtne, a tam, kab Latgolai byutu sova nuokūtne, atdūdu daļu sova laika. Taipat dūmoju gon par teatra spieļuošonu latgaliski, gon filmuos lītoju latgalīšu volūdu. I ari dzeivoju Latgolā, partū maņ tys ir cīši svareigi. Ka Latvejis vaļsts pati apjāgtu, ka tys ir tik svareigi, ka tys ir vīns nu instrumentim ari ceiņai pret Krievejis īspaidu iz Latgolu, tod, saprūtams, byutu daudzi puordūmu. Sevkurā gadīnī es turpynuošu dariet i nasažāluot. Ka tei paliks par saprūtamuoku lītu vysim, tod dariešu vēļ vaira.
Deļkuo Latgolā vyss nūteik lānuok nakai cytur? Pi vainis cylvāku kūtrums?
-Nā, myusim juosaprūt, ka Latgola pīdzeivuojuse 50 godu drukys aizlīgumu i 50 gadu dzymtbyušonu. Divejis reizis pa 50 godim nūzeimoj toļka vīnu - myusim jau viesturiski īkodieta itei atpaliceiba, i tys ir cīši svareigi. Pi tam Latgola ir vīneiguo kulturviesturiskuo zeme Latvejā, kurai nav rūbežu ar Reigys republiku, gon Kūrzemei, gan Zemgalei i Vydzemei ir.
Vādzātu leluoku atbolstu nu vaļsts?
-Atbolstu, jā, a vaicuojums,- kuruos jūmuos. Pīmāram, Aļaskā dzeivojūšīm nu vaļsts ir koč kaidi ekonomiskī instrumenti i paleidzeiba. Nazynu, voi byutu pareizi, ka Latgolā vīnkuorši par tū, ka tu tī dzeivoj i struodoj, moksuotu tyukstūti eiro. Itūšaļt juoizmantoj kovids, partū ka daudzi saprotušs, ka dzeivuot Reigā nav nimoz tik labi. Ir internets, juoatteista tys. Arī es martā ar vysu saimi puorsacieļu iz sovu sātu pi Viļānim. Super! Bieju puorlaimīgs. Vysi bāga paceli, a tān tai vaira tik daudzi tū nadora, partū ka mieginoj sadzeivuot. Saprūtams, laukūs vide ir daudz harmoniskuoka. Dzeive Reigā daudzim vīnkuorši nav pīmāruota, a veseleiba, tai skaitā gareiguo, ir cīši svareiga. Runa ir par dzeives kvalitati, kas laukūs ar vysim eko šmeko produktim ir daudzi lobuoka. Vīneigi tikšona iz tienīti varie byut lobuoka. Maņ ruodīs, itūšaļt juobyut fleksiblim i juosaprūt, ka kovids ir īspieja. Varbyut tys ir Latgolys absolūtuos atteisteibys laiks?
Atsagrīžūt pi latgalīšu volūdys – kasdīnā tei izskan arvīn bīžuok, a ir problemys ar rokstu volūdu. Kai panuokt leidzsvoru storp sarunvolūdu i rokstu volūdu?
-Panuokt var toļka vīnā veidā, taipat kai panuokt vīnu integrietu sabīdreibu. Tei ir izgleiteibys sistema. Latgolā obligati byutu juovuica latgalīšu rokstu volūda. Es rokstu latgaliski, i maņ itū īspieji paviere taišni škārsteikls. Pi tam latgalīšu inteligencis vidē baļtiski nivīns naroksta, komunikaceja nūteik tikai latgaliski. Tū dorūt, es lānai īsavuicu ari raksteibu. Latgalīšu volūda ir cīši dažaida, a latgalīšu rokstu volūda vairuok balsteita iz vyduslatgolys izlūksnem. Maņ golvenais, lai vysi latgalīši var sazaprast i raksteit. Voi bārns pīaugūt itū volūdu lītuos piec tam, tei ir juo izviele. A prasmis i pamatzynuošonys jau ir vierteiba. Latgalīšu volūda laukos pastuov, un tī jau ir tys volūdys fenomens, ka jei izdzeivoj, lai kai tū betonietu zemē. Tys ir tys viertieguokais. Svareigi ir ari vītvuordu uzroksti. Maņ personeigi daudzi lobuok patyktu ībraukt piļsātā Bolvi, nakai Balvi. Vīnkuorši juomaina priekšstoti.
Šūgod janvarī pyrmizruodi pīdzeivuoja jyusu filma “Piļsāta pi upes”, kas aiz “Boņuka” ir ūtrei filma latgalīšu volūdā. Nabieja satraukuma, ka latgalīšu volūda aizbīdēs daļu skatietuoju i nasasnīgs paredzietū auditoreju?
-Bie vysim, jū eipaši producentam, kurs bie sasatraucs par itū vaicuojumu. Kod nūnuocem da latgalīšu volūdai, saprotu, ka jei padora filmu ari muokslinīciski sovaiduoku. Maņ ruodīs, ituos bažys napīsapiļdieja. Ka filma byutu latvīšu volūdā, mož ari byutu kaids tyukstūts skateituoju vairuok, a nu tuo nūteikti napalyktu lobuoka. Kas zyn mož gryutuok saprūtama cylvākam koč kur Kūrzemē, kam ir problema ar volūdu, a, ja cylvāks ir atvārts, jis izbauda. Tod ir kaifs.
Kai myusupusis cylvāki nūkliva jyusu filmā? Tei bie apzynuota izviele voi kaidam ari veiksmis stuosts?
-Vaicuoju vysaidus aktierus i zynuoju, ka Baļtinovā ir Imants Slišāns, kurs tāluojs Ontonu. Imants ir vīns nu latgalīšu aktivistim, ar kurim dorbojūs kūpā. Tok aktierus deļtuo, ka pazeistu, es najemu. Imantam ir akteriskais talants, koč kai par reizi saprotu, ka jam vādzietu spieļuot. Gribieju ari kaidu nu naprofesionalim, i atrodu Dāvi Suharevski nu Bykovys Gaigalovā. Lai ari jis dorbuojās improvizacejis teatrī, vīnolga nav profesionals aktiers. Kaida tī veiksme, nazynu. Kū jis dzeivē dareis i kaida byus juo profeseja, tys ir cyts vaicuojums. A nūsafiļmejūt ir kū paruodeit i pastuosteit par sevi.
Kaida ir latgalīša doba?
-Latgalīša doba nav ramdana, jei ir dīzgon troka. Storp baltīšim vysod asu jutīs kai ar cytu mentalitati i ekspreseji. Ir savaiduoki tī latgalīši, i rakstureņš jīm ari ir. Tys ir taipat kai ukraini, kuri atsaškir nu krīvim. I vēļ humors, partū ka latgalīšu volūda bez tuo napastuov. Volūda ietekmej dūmuošonu. Ka latvīšu literaruo volūda ir kai Daugova – lāna, mīreiga, plyustūša, tod latgalīšu vysod ir čalojūša i strauja. Runojūt par tū, vysod stuostu kaidu pīmāru. Ka svešinīkam paprasiesi, kai nūīt da veikala, latvīts saceis – pa labi, tod pa kreisi, a latgalīts paprasies,– a deļ kam tev veikals, šņabsu pierksi? Tei ir lela atškireiba, i es tū vysod asu izjuts. Vēļ latgalīšim ir atvārta sirds, kas ir cīši svareigi. Latgalīti kai ļaunu cylvāku ar slāptim nūdūmim navaru īsadūmuot, kod i, saprūtams, cylvāki ir dažaidi – ir gon ļaundori, gon labdori. I, nasaverūt ni iz kū, jimūs ir koč kaids speits i styurgalveiba.
Jysu sīva kaidā intervejā ir sacejuse, ka Jyusim obejim īplānuota taida kai Raiņa dzeive – iz apmāram 300 godim, deļtuo ka tik daudzi kas vēļ juoizdora. Eistyn tik daudzi planu?
-Ir daudzi, nudi. Lānai dūdūs nu vīna dorba iz ūtru. Tān struodoju pi miļzeigys izruodis “Smiļģis”, tiuleņ juozaker pi filmys “Janvāris”, kas byus par barikāžom, par 1991.godu. Ir vēļ dažaidys nerealizietys vacuos īceris.
Kur idejis rūnās? Mož tī - tymā piļsātā pi upis, kur jyusim ir lauku muoja?
-Patīši, toļka tī struodoju pi idejom, a Reigā tuos realizēju. Skaidrs, ka, aizbraucūt iz Latgolu, asu tukšs. Pastaigoju vīnu dīnu, ūtru, i tod uzapyldu otkon. Man vāg tukšumu i klusumu, cylvākus apkuort nagrybu.
Pats runojat latgaliski. Kai ar puorejīm saimē - sīva i bārni ari prūt?
-Sīva Īva runoj, dāls Georgs, kuram 17 – ari, Ģertrūdi, kurai ir 12 godi, pat asu syutiejs nadaudzi vuicietīs. Vysi runojam latgaliski, a dāls maņ ir cīši lels Latgolys patriots. Viļānūs dzeivoj Maruta Latkovska, syutieju saimi pi juos pasavuiciet rokstu volūdu. Iz vuiciešonūs vysi ir slinki, tī šaubu nav, a golvonais ir koč kū dareit.
Par aktiermuokslu runojūt,- sevkurš cylvēks var byut aktiers?
-Nā, sevkurš navar, toļka latgalīši (smejās). As nazynu. Aktiers - tei ir eipaša īkšieja napīcīšameiba izapaustīs taidā veidā. Maņ personeigi nikuo taida nav. Maņ pateik struoduot ar aktierim – tys ir munys dzeivis pamatdorbs, a nikod naaizadūmojūs, deļkuo kotrs nu tīm cylvākim palics par aktieri, partū ka taipat tū izskaidruot navaru. Redzīs tys jīm ir vādzeigs, tei ir īkšieja napīcīšameiba, spiejis i talants. Cīši daudzi gryb kliut par aktierim, a na vysi par taidim kliust. Pi tam gribietuoju vysod ir vaira nakai varietuoju. Aktiers – tuos ir eipašys dūteibys, nu ari bez dabiskuom dūteibom navar kliut par aktieri.
Jyusim kai režisoram Latvejā ir īspieja realizietīs piļneibā i eistynuot idejis, kas izaver svareigys?
-Nazynu, prīkš kino maņ navāg miljonus – bojevikus nataisu. Dreizumā gyušūs pi trešuos leluos filmys - otkan ir treis valstu sadarbeiba, otkon ES fondi, i tys vyss izaver cīši reali - grāks žāluotīs. Tei byus filma par janvari, barikāžu mienesi, drupeit personisks stuosts nu jaunīša vīdūkļa par itīm viesturiskīm i Latvejai tik izškirūšīm nūtykumim, a nu cyta skotu punkta.
Kai jyus sadzeivojat ar kritiku. Tū jemat vārā?
-Jemu vārā, partū ka nav cytys īspiejis. Kuodreiz lykuos, ka mani nivīns nasaprūt, īšu paceli i dareišu kū cytu. Nu ar kritiku ir juosadzeivoj. Ka tei tevi nanūgalynoj, tod tu nu tuos pajimsi koč kū lobu. Itūšaļt vēļ ir socialī teikli, kurūs īspiejis kritizēt ir vairuok. Ka kritika nanūgalynoj, tei padora tevi tikai stypruoku. Kritikā ir juoīsaklausa, partū ka tī vysod ir ari kaids racionals grauds, nu es jau seņ asu saprats, ka na deļtuo struodoju itymā profesejā. Kritikys gadīnī ir toļka vīns leidzeklis – ir forši, ka tei ir loba, i mozuok forši, ka tei ir švaka. Nu obūs gadīņūs tam nav nūzeimis.
*“Mediju atbalsta fonda ieguldījums no Latvijas valsts budžeta līdzekļiem”
* Par publikāciju “Viens pats mājās” saturu atbild SIA “Balvu Vaduguns”.
* Pārvedums - S.Vorza
Veiksmes prognoze
.


c: text/html

text:
Rēzeknis-Aglyunys dieceze dybynuota 1995. goda 2. decembrī piec pavesta Juoņa Puovula II reikuojuma. Tū sataiseja, atdolūt nu Reigys arhidiecezis Latgolys nūvodu. Par jaunuos diecezis pyrmū veiskupu klive Juoņs Buļs (Jānis Bulis). 2009. godā dieceze atpierka SIA “MG Latgolas bolss” akcejis i klive par latgaliskuos Latgolys Radejis eipašneicu, ļaunūt ari iz prīšku radejai raideit latgaliski.
NOMINANTI:
Jānis Blaževičs
Latgalīšu pop/rock grupys, kuruos bez atolguojuma spielieja daudzūs pasuokumūs 2009. godā
Valdis Lauskis
Vaļsts kulturkapitala fonds

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
LATGALĪŠU VOLŪDYS NAKTS
2017. goda majā, savīnojūt divejis kongresa dīnys i divejis kongresa nūtikšonys vītys, nu 5. maja 18.00 vokora da 6. maja 9.00 reita Rēzeknis Festivala parkā vysu nakti skanēja latgalīšu volūda – latgaliski dzīduotuos dzīsmis i latgaliski runuotais vuords, režisora Viestura Kairiša īcerē simboliski tū saucūt par sovpateigu Juoņa dīnys guņkuru – latgalīšu volūdys napuortryukšonys cyldynuošonys simbolu. Programys vadeituoji: Kristaps Rasims, Māris Susējs, Jurs Vucāns i Rolands Keišs.
Nūtikšonys producents bīdreiba "Latgolys Producentu Grupa". Atbaļsteituojs - Latvejis Simtgadis birojs.
Latgalīšu volūdys nakts video īroksti ITE


text:
Pyrmais profesionalais latgalīšu viesturis pietnīks Boļeslavs Brežgo Latgolys viesturis pieteišonai veļtejs četrudesmit godu, bet sovulaik vysaiduok apspīsts i literaturā moz pīmynāts, juo vuords atzeimāts vīn desmit godus piec nuovis „Latvejis PSR Mozajā enciklopedejā”, tūmār tys namozynoj izcylūs viesturnīka nūpalnus.
Īskots Boļeslava Brežgo dzeivisguojumā
Dzims 1887. goda 31. martā Drycānu pogosta Aizupīšūs. Pyrmī desmit godi saisteiti ar Drycānim, vāluok, kod tāvs puorsaceļ iz Rēzekni, tūpūšais viesturnīks vuicuos Rēzeknis piļsātys školā. Piec školys beigšonys struodoj par muojškoluotuoju Rēzeknī i Vitebskā.
1911. godā īsastuojs Moskovys Arheologejis institūtā, nailgi piec tam īsaukts Krīvejis armejā i nūsyuteits vuiceitīs Tbilisi karaškolā. Struoduojs vysaidūs štabūs i militarajuos īstuodēs i vīnlaiceigi turpynuojs studejis.
1918. godā īgivs arheologa, arheografa i muokslys viesturnīka nūsaukumu. Struoduojs Moskovys Arheologejis institutā i c. Pietejs dokumentus Latvejis, Krīvejis, Boltkrīvejis i Pūlejis arhivūs.
1925. godā atsagrīzs Latvejā, sajiems vāsu (na)atsauceibu nu potencialajim dorba deviejim – Latvejis Universitatis i Vaļsts viesturis arhiva. Struoduojs pīminekļu vaļdī, vadejs arheologiskys ekspedicejis Latgolā. Leidz 1937. godam struoduojs vēļ ari Krīvu Universitatis zynuotņu institutā, kur bejs profesors. Nu 1937. leidz 1940. godam struoduojs par instruktoru Latgolys centraluo muzeja dybynuošonys organiziešonā, nu 1940. goda – par Daugovpiļs Vaļsts arhiva puorzini. 1941. godā īslūdzeits „Ostlandis politiskajā centralcītumā” Reigā.
Piec atbreivuošonys nu cītuma struoduojs par arhivistu Latvejis viesturis arhivā. Nu 1943. leidz 1944. godam gatavejs sovus dorbus publiciešonai Vladislava Luoča izdevnīceibā.
Nu 1944. goda struoduojs par nūdalis vadeituoju Latvejis PSR Centralajā vaļsts viesturis arhivā, nu 1945. goda – vysaidūs omotūs Latvejis Vaļsts universitatī (1948. godā atbreivuots ar pavēli nu Moskovys). Nu 1946. goda struoduojs ari Zynuotņu Akademejis Viesturis institutā.
Latgolys viesturi suocs pieteit 1917.–1918. godā i leidz dzeivis golam darejs tū ar lelu precizitati i gūdpruoteibu. Dorbus rakstejs kaligrafiskā rūkrokstā ar zeimuli, lai napīcīšameibys gadejumā varātu izdzēst lobojamū i puorraksteit nu jauna. Juo pietnīceibys pūsms – Latgola nu vyssenuokajim laikim leidz Pyrmajam pasaulis karam, golvonais vierzīņs – agraruo viesture, bet pietejs ari piļsātu i Latgolys kulturys i izgleiteibys viesturi.
Nūzeimeigi dorbi:
- „Latgolys pieteišonys viesturiska gaita” (1930);
- „Latgolys zemnīki krīvu dzymtbyušonys laikūs” (1940) (par franču volūdā puortulkuotū variantu 1933. godā sajiems Briselis universitatis zynuotņu doktora gradu);
- „Latgolys paguotne” (1943);
- „Latgolys inventari i generalmiereišonys zemu aproksti 1965–1784” (1943);
- „Latgolys viesturis materiali” (1944);
- „Latgolys zemnīki piec dzymtbyušonys atceļšonys 1861–1914” (1954).
Daudz rokstu periodikā i kūpkruojumūs, daudz dorbu palics rukrokstūs. Periodikā publicāts vairuok nakai 200 rokstu.
Volūdu zynuošonys: latvīšu, krīvu, pūļu, franču, vuocu, angļu, itāļu, boltkrīvu, ukraiņu.
Nūmirs 1957. goda 30. septembrī Reigā, paglobuots Meža kopūs.
Informaceja sagataveita, izmontojūt bibliotekys novodpietnīceibys materialus
Leidz 10. apreļam Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā var apsavērt profesoram veļteitu izstuodi.


text:
Svātceļuojumi iz Aglyunu – jau nu 18. godu symta
Nu pyrmsuokumu leidz 1940. godam
Aglyuna kai katuoļu svātceļuojuma mierkis pazeistama nu bazneicys i klūstera izceļšonys. Svātceļnīku skaits pīauga pamozom, i tai tys turpynuojuos ari 19. godu symtā i 20. godu symta suokumā. Saleidzynojūt, kai svātceļuojumi iz Aglyunu nūtyka agruok i kai myusu dīnuos, juosoka – piec byuteibys jau nikas daudz nav mainejīs.
Laika gaitā par divejim nūzeimeiguokajim svātceļnīku datumim nūsastyprynuojuši – Vosorys svātki (nūteik svātdīnē, 50 dīnys piec Leldīņu) i Vyssvātuokuos Jaunovys Marijis dabasūs uzjimšonys svātki, kurus sviņ 15. augustā. Mozuokā apjūmā svātceļnīki dīvanomu apmeklej ari cytūs bazneicys svātkūs.
Svātceļnīki iz Aglyunu guoja nu Latvejis, Lītovys i ari nu cytu vītu. 20. godu symta 20. i 30. godūs izaplateja tradiceja organizēt svātceļnīku grupys. Itaidūs gadīņūs pasuokumu ryupeigi plānuoja i prāvests jau īprīkš tū izsludynuoja. Izīšonys dīnā svātceļnīki puļcējuos iz Svātū Mišu, i piec tuo ceremonejis suocēs guojīņs iz Aglyunu. Ceļā svātceļnīki pīstuoja ari pi Latgolys krystu, kur skaiteja atbylstūšys lyugšonys i dzīduoja himnys.
Sasnīguši kaidu cīmu, svātceļnīki vysod nu vītejūs dzeivuotuoju sajēme iedīņus i dzierīņus, kab styprynuotūs garajā ceļā. Itai vītejī reikuojuos ari vītuos, kur dzeivuoja staraveri voi pareizticeigī. Žydu gadīnī svātceļnīki sajēme tradicionalū gastiņci – maizi i suoli.
Pīvakarē sasnādzūt kaidu cīmu, svātceļnīki nakti pavadeja vītejā dīvanomā, pi vītejūs dzeivuotuoju voi nakšņuoja uorā. Nu reita tyka nūvadeits Svātais Mišs i svātceļnīki turpynuoja ceļu, kurā ar sovys bazneicys karūgu pīsavīnuoja ari vītejī prīsteri i dzeivuotuoji.
Pyrms tyka sasnāgta Aglyuna, cylvāki dastuoja pi tyvumā asūšūs iudiņa vītu, lai nūmozguotu ceļa putekļus i puorvylktu teirys drēbis. Itai sasapūsuši, tī turpynuoja ceļu. Sovukuort dīvanoma zvonu tūrņa sorgs, radzūt tyvojamīs svātceļnīkus, sveice tūs, zvonūt zvonus. Cylvāki plyude nu vysu pušu, i vysa bazneicys teritoreja beja pylna ļaužu. Gar klūstera myura āku beja sabyuvietys budkenis, kuruos puordeve kringeļus, lakateņus, rūžukrūņus i tamleidzeigys lītys. Svātceļnīki poši leidza vede vysaidus lauku lobumus, kurus kai zīduojumus nūvītuoja pi oltora, bet piec ceremoneju itūs zīduojumus sadaleja nabadzeigajim cylvākim i ubogim, kas puļcējuos pi dīvanoma.
Aglyunys bazneica i tiergs 1920. godu vydā. Karteņa: zudusilatvija.lv
Eipatneja beja dažu svātceļnīku paraža svātceļuojumu pabeigt dīvbejeigi iz ceļu: parosti tī nūkryta ceļūs i suoce ruopuot jau pi bazneicys vuortu voi ari pi poša oltora.
Itai Fraņcs Trasuns aprakstejs 1900. goda 15. augustu Aglyunys bazneicā: “Gaiss bazneicā ir napanasami korsts, saspīsts: sabīzejušī izgaruojumi tak gar sīnom lejup i piļ nu grīstu iz golvu, nu ļaužu lyupu plyust dziļa lyugšona kai vāsme i īt šalkdama pa vysu bazneicu. I, kod vēļ bazneickungs paceļ Vyssvātuokūs Dīva Mīsys i Ašņa Sakramentu, lyugšona puosarvierš styprā saukšonā, kas sagrauž cylvāka sirdi; dažim plyust nu acim osorys, cytim paspryuk iz kryuteža dziļa vaimona, vysi atdūd, ceļūs pakrytuši, Dīvam augstū gūdu. Kod iz tū verīs, teic ari pats aizrauts leidza sovuos jiutuos, i Dīvs tod ruodīs tev tyvuoks, ļauds lobuoki.”
Svātceļuojums ticeigajim beja goda kulminaceja, koč i na vysod tys beja vīglai veicams. Nakti svātceļnīki pavadeja koč kur tyvumā – guļūt klūstera koridorūs iz greidys, pyunēs, rotūs voi taipat pi rotu nūstuovēja, vysu nakti runojūt.
Padūmu okupacejis godi
Gryuti laika Aglyunai i svātceļnīkim daguoja leidz ar padūmu i vuocu okupaceju Ūtruo pasauļa kara godūs. Tok 15. augusts kai svātku dīna kristīšim sasaglobuoja ari itymā laikā, bet svātceļnīku skaits, prūtams, cīši sasamozynuoja. Komunistiskuo režima laikā uorpus dīvanomu beja aizlīgtys vysys religiskys darbeibys i ticeigī tyka vojuoti i vysaiž īrūbežuoti. Ari itaidūs apstuokļūs svātceļnīki turpynuoja dūtīs iz Aglyunu svātceļuojumā, bet na atkluotā veidā. Gryuteibys beja ar transporta atrasšonu, partū ka sabīdriskū transportu svātceļnīkim beja aizlīgts lītuot, bet vysbīžuok pīejamais transports pīderēja sovhozim voi kolhozim. Nakts sātu atrasšona beja vēļ vīna apgryutynūša līta, partū ka dīvanoma pļovys i klūsters beja atsavynuoti. Nasaverūt iz tū vysu, svātceļnīki turpynuoja apmeklēt dīvnomu. 1969. goda 15. augustā tī beja 20 000 ticeigūs, bet 1976. godā – jau 50 000. Svātceļuojumā devēs na tik latvīši, bet ari cytu tauteibu ticeigī nu tyvuokys i tuoluokys apleicīnis, pīmāram, Lītovys, Boltkrīvejis, Pūlejis, Ukrainys i pat Sibira, Tadžikistanys.
Ticeigī Aglyunys bazneicā 1960. godā. Karteņa: zudusilatvija.lv
20. godu symta 80. godūs komunistiskuo režima vara samozynuoja īrūbežuojumus attīceibā iz religiskom darbeibom, bet piļneibā tūs naatcēle. 1989. goda augustā pyrmū reizi piec godu desmitu svātceļnīki nu vysaidu Latvejis vītu veiduoja atkluotys grupys i devēs svātceļuojumā. 1991. goda 15. augusts – Dīvamuotis Dabasūs uzjimšonys svātki – beja īspaideigi, partū ka tyka sagaideiti breiveibys atmosferā. Par jaunū arhiveiskupu tyka īcalts Juoņs Pujats, kurs 15. augustā bazneicys duorzā nūturēja golvonū Svātū Mišu. Pīsadaleja ari lela grupa gostu, tymā skaitā Latvejis Republikys vaļdeibys līderi Ivars Godmanis, Andrejs Krastiņš. Svātkus apmeklēja vaira nakai 150 tyukstūšys cylvāku. Itamā reizē tyka suokta jauna tradiceja – Krysta ceļa ceremoneja 14. augusta naktī, kas nūteik kotru gadu. Jau 1980. godā, Aglyunys dīvanomam svietejūt 200 godu jubileju, pāvests pīškeire titulu “bazilika minoris” aba “mozuo bazilika”. Latvejā taida ir tik vīna – Aglyunā.
Pyrms pāvesta Juoņa Puovula II vizeitis, kas nūtyka 1993. godā, bazilikys kompleksā nūtyka leli puorbyuvis dorbi. Bazilikys apleicīne tyka īkuortuota tai, lai svātceļnīkim tei byutu pīejamuoka. Taipat ari “satiksme” pi Dīvamuotis gleznys tyka padareita vīgluoka, partū ka var īt vīnā ryndā garum, na kai īprīkš, kod vīni guoja kluotyn, bet ūtri īt taišni preteimā, lai ītu paceli. Koč i pādejūs godūs ir sasamozynuojs cylvāku skaits, kas pīsadola Krysta ceļā, tok vys vēļ 15. augusts ir katuoļu ticeigūs vosorys i vysa goda kulminaceja.
Roksta autore: Maija Ārena


text:
Pylnmieness ir ideals laiks ļaužu kaitynuošonai. Breinojūs, ka tik vīn beja kai kartona satversmis dadzynuošona Leivuonūs, upē īliecs mocikletists i studentu guojīņs Reigā.
Kū vaira kaida problema teik nūbuozta zam deča, tū jei aug leluoka i izlein uorā agri voi vieli.
Tys maņ atguodynoj stuostu par plemi nazkaidā muižā. Nūsyta cylvāku i nu juo ašņa palyka pleme iz sīnys. Globuodami sovu grāka dorbu, tū vītu puorkruosuoja. Piec laika pleme otkon radzama. Otkon puorkruosuoja. Otkon pleme radzama. Cikom jau lykuos mīrā i aizstyume prīškā škapi, kab koč tys našmukums nasaruodeitu ļaudim acīs.
Tai šaļtim ruodīs, ka Reiga byutu gotova vysai Latvejai škapi aizstumt prīškā, kab tik nivīns naradzātu našmukuma – na tai runoj, na tai dzīd, na tai apsavylkuši. Nazkod vuocyska, piečuok krīviska i angliska, Reiga ir kuorklu vuocīšu i kuorklu krīvu pylna.
Reiga izbūž sovys izmaļavuotuos acs kai vīnači spylvyni nasenejā akcejā “Easy to go, hard to live” i ļūbej kotru uorzemu sviļpīni nu vysys sovys porolona sirds tik korstai, ka šaļtim až bais palīk.
Reizi pa reizei Reiga sareikoj Dzīšmu svātkus. Tod pa īlom staigoj prosti ļauds i runoj pa sovam. Vēļ Reigā ir lidūsta, nu kurys var tikt iz cytom zemem, ka Latvejā sasamat sirds pylna i vaira navar nūsēdēt aiz škapa.
Reigā ir breineigi kopi, tī dzeivoj Muote Latveja ar vaiņuku golvā, laikam napracāta. Latvīšim jau vyspuor pateik kopi i kopusvātki. Deļkuo ta lai Muote Latveja nadzeivuotu kopūs?
Latvīšim pateik tys, kas mierst. Jī ļūbej līvus, partū ka tī mierst zemē. Jim pateik rati kukaini i zvieri, dzīdūšys kūku vardivis, zyluos gūvs i applyustūšu jiurmolys pļovu sumbri, partū ka jī mierst uorā i ir īraksteiti Sorkonajā gruomotā.
Latvīšim patyktu pat čyguoni i krīvi, kab jūs nabejs tik daudz. Latgalīšu ari par daudz, kab jūs ļūbeitu. Nu jūs kuorteigs teirasiņu latvīts bāg kai nu krysta jau nu pošys Latvejis vaļsts dybynuošonys. Sprosti kai zyrga dečs, uovejās nazkū pa sovam i kas jūs bess zyna, kas aiz uodys.
Lobuok asimilēt, tod vaira byus pareizūs latvīšu. Partū ka Latveja ir tik vīna sorta latvīšu zeme. Vīna tauta i volūda vysim.
Zyluos gūvs to breineigys, a Latvejis bryunuos lobuokys, tok pošys lobuokuos ir malnraibuos gūvs – kai Eiropā vysleidza.
Separatisms? Gols golā latgalīši poši izdūmuoja pīsavīnuot puorejim latvīšim vēļ 1917. goda pavasarī, kod Latvejis juridiski nimoz nabeja.
Pyrmūs saeimu sēdēs Latgolys deputati runuoja latgaliski. Saeimys vieleišonu bileteni Latgolā beja latgaliski.
Par separatistim sauce i tod, kod vuiceibys Latgolys školuos nūtyka latgaliski i līceibys škoļnīkim izdeve latgaliski, par separatistim sauc i niule, kod latgaliski navuica nivīnā Latvejis školā i nivīnam bārnam školā nav juoīsavuica, ka latvīšim viesturiski ir div kulturys, div rokstu tradicejis.
Tai i saīt – vysi latvīši, latgalīši vuicuos par Ausekli, kas myra jauns, šmuks i talanteigs. Tok nivīns latvīts nasavuica par Pīteri Miglinīku, kas taipat myra jauns, šmuks i talanteigs cītumā, partū ka atsaļuove sovā laikā papraseit vaira, nakai zemnīkam pīsader.
Pat poši latgalīšu bārni nazyna, ka jim ari ir sova latgalīšu folklora, literatura, muoksla, viesture, ka jim taipat ir vysaidys bagateibys, gruomotys, nūtykumi, ar kū var lepuotīs. Kai lai bārni Latvejā tuo zynuotu, ka školā navuica i tei ir naceistuo pleme, kas juonūgloboj aiz škapa?
Tai i saīt – Latgola vysa kai tymsais kokts aiz škapa. Nūkluseituo i pagaisynuotuo zeme.
Iz tīni var aizbraukt ekskursejā, pasaprīcuot par juos dzīsmem. Taipat kai var aizīt iz zooparku i pasaprīcuot par vysaidim zvierim. Gols golā, turistim par prīcu var jau tū škapi pa reizei atviļkt nu sīnys i pasabreinuot par čudnū plemi. Par babu ar skustu, zirdzeņu pi bazneicys.
Latvīši vuicuos par vysu, a par latgalīšu kulturu, viesturi nasavuica pat latgalīši – tik iz rūkys pierstu saskaitomu školuotuoju audziekni. Tai i saīt, ka Latvejis kartē nazkaids pūstais caurums, kur nav nikaidu zynomu rakstinīku, muokslinīku. Kai ta lai par pūstumu byutu lapnys? Juogloboj tei pleme!
Voi par latgalīšu volūdu, literaturu, kulturu var stuosteit Latvejis školā? Var.
Tik programā tuo nav, ir paradzāta taida i itaida školuotuoja slūdze, taida i itaida škoļnīka slūdze, nūsaceits stuņžu skaits dzymtuos volūdys apgivei, a vuiceibu gruomotuos nav informacejis par latgalīšu volūdu, kulturu, viesturi.
Tai i saīt – ni školā, ni stuņdēs latgaliskuo nav. Nav tok laika. Da i nafig. Iztikt var i bez tuo.
Iztikt gon var ari bez latvīšu volūdys, latvīšu literaturys, Latvejis televizejis i radejis, avīžu – kai jau niu krīzis laikūs suocam pi tuo pīrast. A latgalīšim tei krīze īt jau nu 2. Pasauļa kara laiku i vys nasabeidz.
Kurs trokais kū padora, tū puorejī i daboj. Trokais daboj naudys i sataisa sātyslopu voi sēd naktim i sataisa blogu, lyudzu – latgalīšu literatura i kultura. Trokais sataisa latgalistikys konferenci, ortografejis normys, gramatiku, vuordineicu – lyudzu, latgalīšu zynuotne. Trokajam nav mīra i školā piec stuņžu taisa latgalīšu volūdys puļceņu voi stuņdē cyta storpā pastuosta, kū zyna par latgalīšu viesturi – lyudzu, latgalīšu izgleiteiba.
Tik parkū latgalīšu kultura Latvejā nastabili turīs iz trokūs placu i tei nav norma, kam pīsanuok regulars atbolsts? Parkū kotru reizi, rokstūt pīsacejumu latgaliskūs pasuokumu atbolstam, juodūmoj par statusu – mozuokumtauteiba nav, svešvolūda nav, a tod kaida besa piec lai jū atbaļsteitu? Parkū Latvejā vajag latgalīšu zooparku? Parkū latgaliski runojūšs latgalīts ir eksotika?
Latgalīšu jaunīši, sasalasejuši kūpā Reigā, poši sataisejuši sev pasuokumu. Spielej pi Raiņa pīminekļa atjauteibys spēli. Juomiņ pazeistamys personys. Vīns pīduovoj – Marija Andžāne, Mikiļs Bukšs. Ūtrys – da beidz, kas tī taidi! Nazynu taidu! Tai jī miņ zynomūs – Raini, Obamu i Zatleru. Taida vot i popkultura, taida i kultura.
Trasunu to gon zynuoja – tys ir tys bļaka vecs iz bazneicys sīnys pi Saeimys, tī mes guojom jam pūgys skaiteit iz sutanys. Kontrolpunktā atprasēja i deve punktus.
Latgalīši par sovim dzīduotuojim i sovom dzīsmem bolsoj šovūs. Koč i latgalīši moksoj nūdūkļus sabīdriskajai televizejai i radejai, vīneigais veids, kai medejūs izdzierst sovu volūdu, ir samoksuot par tū ar telepona riekinu. Varbyut ar telepona riekinu var samoksuot i par latgalīšu bārnuduorzu, latgalīšu volūdys stuņdem školā?
Rēzeknis augstškola sataisejuse pietejumu par volūdu lītuojumu Austrumlatvejā. Ka saskaita kūpā latvyski i latgaliski runojūšūs, jūs saīt cīši daudz. Vaira nakai Latgolā ir latvīšu tauteibys cylvāku.
Tok varbyut navajag latgalīšus atjimt nu latvīšu, a jūs vajag saskaiteit kūpā?
Ka nazkū nūlīdz, jis agri voi vieli izlein uorā kai eilyns. Paslapyņ nūglobuots i nūlīgts eilyns ir beistamuoks par sauvē turātu nazi. Voi calmā īcierstu molkys školdomū ciervi.
Nikod nazyni, kod tei pleme aiz škapa suoks pelēt.
Navajadzeigs saspeiliejums sabīdreibā i nūlīgums tikai vairoj bailis i naticeibu. Itai sabīdreibai toleraņci vēļ vuicētīs i vuicētīs. Parkū nasuokt školā, televizejā, radejā?
Vīneigais īmeslis, deļkuo es rakstieju itū rokstu, deļkuo struodoju latgalīšu NVO, deļkuo rokstu latgaliski – es asu latgalīte. 🙂 Maņ cīši pateik byut normalai i nadabuot par muti partū, ka es asu es. Partū ka ari latgaliski es asu loba, gudra i sovā vītā.
Ļaunūt atsateisteit Latgolys latgaliskajai kulturai, atbolstūt latgaliskū Latveju, mes nūturēsim i saglobuosim latvysku Latgolu.
Ruodīs tik sprostai. A kai pret kolnu.
Latgola – zyrgs i muols voi cylvāki? Turisma objekts voi dzeivisvīta?


text:
Ruodīs, kas tī lels, ka septeņgadeigs bārns runoj latgaliski. Tikai ir vīns bet, mozais Edvars dzeivoj Kiprā, i tikai vosorā nūbrauc iz Latgolu pi babys. Itys byus Laurys Sondoris sagatavetais stuosts par kaidu saimi. Par tū, kai saglobuot sovu latgaliskumu i kasdīnā rast īspieju īsaderēt vītā, kur esi dzims. Iveta Broka-Kazāka dzeivoj Preiļu nūvoda Seiļukolnā, bet juos dāls Ingars Broks jau vairuokus godus kūpā ar sīvu, kiprīti Mariju dzeivoj Kiprā. Saimē aug diveji bārni – Edvards i Amēlija. Ingars pīzeist, ka jam ir cīš svareigai, kab juo bārni Kiprā runuotu latgaliski.
“Kur jī cytur īsavuiceis latgalīšu volūdu, juosuok jau nu mozu dīnu. Kas jim cyts īvuiceis latgalīšu volūdu? Abrauks iz laukim, kai jī ar babu voi dzedu parunuos? Tys ir lykums numur vīns. Kaidā volūdā tu pats runoj, taidā i bārnim juorunoj. Cikom asu apsamets iz dzeivi tī, bet ir plani koč kod atsagrīzt Latgolā.”
Ari Ingara mama, seiļukaļnīte Iveta Broka-Kazāka cer, ka Ingars ar saimi atsagrīzs Latgolā.
“Mamai juopījam i juorespektej vysi bārna lāmumi, ka jis ir izavieliejs i atrads sev taidu vītu, kur apsamest ar vysu saimi tī, kur jam pateik i labi īt, lai dzeivoj, bet maņ vystik ir klusa cereiba, ka jī atsagrīzs Latgolā… Es asu lapna, ka Ingars ari svešumā runoj ar bārnim latgaliski. Volūda jau īlykta šyupelī paaudžu pāaudzēs i es ceru, ka mozbārnu bārni ari runuos latgaliski.”
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Meklēs Latgolys lauku gorduokū tortu
Aglyunys nūvoda lauku sātā „Upenīte” 29. junī 11 stuņdēs nūsarysynuos naparosts, bet cīši gords konkurss, kura laikā tiks maklāts gorduokais Latgolys lauku torts. Konkurss teik reikuots, lai popularizātu konditorejis meistareibu, dabuotu pīredzi nu vacmeistarim i atkluotu jaunus konditorus, kai ari pīvārstu sabīdreibys uzmaneibu konditorejis meistaru muokslai.
Konkursanti prezentēs piec sova recepta i gaumis radeitu tortu, kura cepšonā byus izmontuota biologiskuos saimnīceibys produkceja bez kruosvīlom. Soldonūs meistardorbu vizualū nūformiejumu i ari garšu viertēs gon žureja, gon interesenti. Sovu daleibu konkursā var pīsaceit leidz 27. juņam, vaira informacejis nūlykumā.
Konkursa laikā par muzykalū lobsajiutu ryupēsīs Dagdys nūvoda folklorys kūpa „Sovvaļnīki”.
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec konkursa organizatoru informacejis


text:
14. Saeimys vieliešonu prīškvokorā par piļsūnyskū atbiļdeibu, par kriterejim, ar kaidim apsabruņuot, īmūt vēlēt jaunus Saeimys deputatus, saruna ar režisoru Viesturu Kairišu, kurs, koč i struodoj Dailis teatrī, lelu daļa laika pavoda Latgolā i ari Saeimys vieliešonuos sovu izvēli planavoj dareit taišni Latgolys vieliešonu apgobolā.
“Maņ ruodīs, ka vajag maineit koč kū itymā pasaulī, i tu vari tū izdareit ar sovu bolsu. Vīns bolss – tys ir spāks! Latgolai vysod puormat prokrīvisku i naaktivu poziceju. I tū vajag lauzt. Latgola daudzūs aspektūs ir vysu progresivuokais Latgolys regions, tymā skaitā, ka mes dūmojam par sovu identitati i mes daudzi eistyn skali ceļam bolsu, kod īsastuojam par latgalīšu tīseibom, i cīši asam naapmīrynuoti, ka myus tur par separatistim voi koč kaidim slaviskim latvīšim. Mums Latgola ir juosakuortoj pošim. I vīns nu aspektu, kai tū izdareit, ir aktivi pīsadaleit vieliešonuos – kai municipalajuos, tai Saeimys vieliešonuos. Tys ir cīši svareigai! Par tū, ka latgalīšim ir sovs styngrys bolss.
Es vysod raugu bolsuot Latgolā par tū, ka es verūs iz vieliešonom nu cīši vīglys pozicejis. Nu Latgolys pozicejis i nu Latgolys kongresa nūspraustūs poziceju. Maņ ir svareigi, ka es grybu sovu bolsu atdūt par tim, kuri rysynoj voi atteista Latgolys kongresa nūlyktuos idejis, kurys mes par pīci godi puorsaveram, bet tam pamats ir 1917. goda Latgolys kongress.”
Viesturs Kairišs, izdorūt izvēli, cīši aicynoj vērtēt kotru deputata kandidatu i juo leidzšinejū i īspiejamū davumu Latgolys kai regiona atteisteibai iz prīšku.
Juosoka, ka ir gryuts byut latgalīšu deputatam par tū, ka nu juo ir dubultuo atbiļdeiba. Jam juoatbiļd par vysom vaļstiskajom lītom, bet paraleli jam vyss juodora, kab mums atdzymtu latgalīšu kultura, volūda i vyspuor Latgola kait aida, kab atdzymtu.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Vogulu saimis radūšuo piecpušdīne latgalīšu rakstnīceibys muzejā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Vladislava Lōča latgalīšu rakstnīceibys muzejs Rēzeknē 25. janvarī 14.00 stuņdēs aicynoj iz keramiku i muokslinīku Vogulu saimei veļteitu dailradis piecpušdīni. Pasuokumā daleibu jims ari folklorys kūpa “Konasāta”, informej Vladislava Lōča fonda puorstuovs Harijs Bernāns.
Keramiks Voldemārs Voguls (dz. 1952. g.) 2019. gods izskaņā izdeve sovu pīktū dzejis kruojumu “Dzeiveibas sola”. Leidz tam izdūti: “Uz zvaigžņu tylta” (1998), “Mes vīnā laikā” (2002), “Aglyunas patvārumā” (2005), “Sirds bolss” (2013). Sovukuort latgalīšu pedagogs, muzikis i literats, dricānīts Ontons Matvejāns (1937–2008) daudzejim V. Vogula tekstim komponiejs muzyku, radeidams unikalus skondorbus.
Dailradis vokorā viereibu pīgrīzs ari keramikys topšanai i juos nūzeimei Voldemāra i Olgys Vogulu dzeivē, jo kai nikai – ari obeju dāli sevi ir atroduši itymā muokslys veidā. Kai atzeist Vladislava Lōča latgalīšu rakstnīceibys muzeja vadeituojs Pīters Lōcs ideja par itaidu pasuokumu roduos, pasasokūt Voldemāra pīktajam dzejūļu kruojumam “Dzeiveibas sola”.


text:
Īroksts nr.113 13.marta prīkšvokorā
Pyrmudinis vālā vokorā eimūt pa celi nu Tonis biroja garum Kongresu nomam i piečuok nu trolejbusa iz kojom sasajutu kai puorsokā – apleik apsnyguši kūki i izgaismuoti ar laternu gunim. Myužeigs skaistums! A šudiņ gaisā pavasars – putyni dzīd, saule speid, daguns saūž tū eipašū, pavasara smuordu. 🙂
Dorbuošonuos i rodūšais gors kai uzjiems apgrīzīņus ar jaunu sporu piec kūpsapuļcis, tai turpynoj ruļavuot Tonis birojā – projekti tūp, rūnās i teik eistynuotys vysaidys jaunuokus i vacuokys idejis. Juoatzeist, ka tys apstuojs ari mani, munu pruotu, sajiutys i aktivitatis. Izaver, ka na tik maņ vīnai čakrys atsavāruš ;). Voi tys deļ pavasara gaisa, voi zīmys izaruodeišonys vysā tuos kruošņumā? Gryuts pasceit… Nazkur īškā ir sajiuta, ka daudz leluoks spāks ir apleicejim cylvākim, i puorlīceibai, ka kūpā mes varam padareit lobuoku, kruosainuoku, dažaiduoku sovu i apleicejūs kasdīnu, Latgolu, Latveju i vysu Pasauli! Nui, ak jau pi reizis ari Kosmosu i vysus Malnūs caurumus! 🙂 Varam izdareit daudz loba, kūpā varam puorkuopt malnajom sveitrom, prīcuotīs i daleitīs prīkā par dzeivis boltajom sveitrom.
Nuokušūtardiņ, 17.martā 18.00 stuņdēs Tonis birojā byus pruota vātra , kab izkristalizātu idejis pasuokumim i aktivitatem par gūdu tam, ka pyrms 105 godim Latgolā atcēle Drukys aizlīgumu. Nuoc i dūd sovu īguļdejumu arī Tu!
Caturdiņ, 19.martā Jezupa dīna i latgalīšu muzykantu labdareibys koncerts Latgolys Radejis atspaidam. Vaira info: www.lakuga.lv, organizatori meklej paleigus iz koncerta laiku, ka vari ratavuot, roksti i dasasoki Jureišam jureits[at]madeinlatgola.lv
Sorgoj veseleibu! Itys laiks taids viļteigs – pavasars atīt, vysi juo gaidam, a zīma vēļ nagrib saprast, ka jai laiks īt pa celi…


text:
Piparmātru čaja kauss!
Tevi vilinoj rudeneiguo Reiga i ruodīs, ka itymā piļsātā ir Latgolys pādi, kurus atsuojom mes? Tu gribi pasadauzeit pa Reigu, isavingruot gon fiziski, gon gareigi? Tod vokora styga „Atzolīšim pa pādom ci piparmātru čaja kauss” byus eistyn Tev – Latgolys jaunīt! Eipaši aicynuoti bejušī atzolīši! Itys pasuocīņs ir īspieja papildinuot sovu draugu lūku, zinuošonys par Latgolys pādim Reigā, kai ari byus vīnkuorši pozitivu emoceju maratons! Leidza juojam fotoaparats (ka ir variešona), sportiskys kūrpis (var byut jau kuojuos), ļusteigs pruots i kaids soldonums, ar kū pacīnuot ceinis bīdrus! Piparmātru čaja kausu īgius veikluokī, atraktivuokī i radūšuokī! Tys nabyus muzeja apmekliejums – tei ir Tova īspieja izapaust! Ījim sovu starta vītu iz opoluo sūla pi T/C Olimpia (Kīpsolā) jau ūtardīņ 14.septembrī 18 stuņdēs!
PS Biļdis nu īprīškejim godim verīs ite:


text:
Kulturys īsacejumi nedeļai: rudiņs dobā, teatris i gruomotys
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Itūnedeļ, 20. oktobrī, opolu jubileju svieteis Latvejis Radejis 1 latgaliskais raidejums “Kolnasāta”. Tū kotru sastdīnis vokoru var dzierdēt jau 10 godu. Laika gaitā mainejušīs tuo vadeituoji i veiduotuoji, ari naseņ Ēriku Zepu “Kolnasātys” vadeituoja omotā nūmainejs horeografs Ilmārs Dreļs. Tok jau vairuokus godus raidejuma producente ir Guna Igavena, kura sagatavejuse ari ituos nedelis kulturys īsacejumus. Jei struodoj na tik radejā, bet ir ari Latgolys viestnīceibys GORS personala specialiste i saimis biškūpeibys saimisteibys “Medus foļvarka” saimineica.
Rudiņs dobā – Latgolys padebeši i azari
Ka pasavērt iz nūtikšonom i vītom Latgolā, tod var atrast daudzi kū gordu i baudamu. Ir tik juogryb pīdzeivuot i juosaļaun. Jau kaidu strēči mes ar saimi kasdīnā dzeivojam Rāznys Nacionaluo parka teritorejā, i kod bitis apītys, ar bārnim vysai bīži baudom izbraukšonu pa apleicīni gar Rāznys azara krostu – iz vīnu voi ūtru pusi nu Kaunatys. Aicynoju ari jius nūbraukt i kaidā šmukā krostā pasaklauseit iudiņa skaņuos i sakuortuot dūmys. Var izkuopt Muokūņkolnā (ari Padebešu kolns), nu kura pasaver breineigs skots ar Rāznys azaru, sovpus pošā pakuojē radzams arī Ubogovys azars, kas tautā teik saukts par Latgolys dzydrū aci. Ite ir bejs vyssenejuokais krystnešu cītūksnis Latgolā. Nu Volkenbergys piļs niu gon moz kas sasaglobuojs (tik leluos myura sīnys fragments), vys tik ir trepis da pošai kolna augšai, skotu platforma i ari estrade ārtam atelpys breižam i sarunom. Aktivuos atpyutys meilim ap Rāznys azaru daīmams ari velomaršruts “Apkārt Latgales jūrai – Rāznas ezeram”, kas ir 50 km gars i ītver sevī ari interesantus apleicīnis apsavieršonys objektus (Zosnys muiža, Lipušku vacticeibnīku lyugšonu noms, Kaunatys Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis Rūmys katuoļu bazneica i cyti), ari manis jau pīmynātū Muokūņkolnu. Apleicīnē dorbojās vairuokys saimisteibys, kas lobpruot uzjam gostus – stuosta i cīnoj ar gordumim. Drūsai var īsavērt ITE i atrast sev saistūšu apsavieršonys objektu ci nūdarbi.
Myusu biškūpeibys saimisteibā “Medus foļvarka” īsokamuokais laiks interesentim gon ir vosora, kod var piļneibā izbaudeit bišu stuostu, bet cytaiž prīcojamīs par gostim vysu cauru godu.
Nūteikti ir vārts nūbraukt ari da Lelajam Līpu kolnam, kas ir Latgolys augstuokuo viersyune, i izkuopt skotu tūrnī. Pa ceļam var baudeit latgalīšu muzykys jaunumus, pīmāram, grupys “Dabasu durovys” jaunuokū dzīsmi “Asteris” ci “Bez PVN” dzīsmi “Batuts”.
Teatris
Maņ pošai rudiņs asociejās ari ar teatri. Īsuokumā īsaceitu itū sastdiņ, 22. oktobrī, nūsaklauseit latgaliskū raidejumu “Kolnasāta”, kurā byus saruna ar pyrmuo Latgolys latvīšu amateru teatra – Rēzeknis tautys teātra niulenejū režisori Māru Zaļaiskalns, scenografi, kostimu muokslineicu i aktrisi Ināru Apeli, kai ari akteri Aldi Leidumu.
Lai ari Rēzeknis tautys teatram itamā nedeļā nav īplānuota nivīna izruode, īsoku pasekuot leidza jūs nūtikšonu kalinderam i kaidu nu nuokušūs izruožu nūteikti aizraksteit ari sova plānuotuojā.
Ite vēļ juodasoka, ka rudiņs īrostai ir tys laiks, kod teatram mainuos sezona i teik uzjimti jauni akteri, tai drūsai varit uzrunuot amaterteatru režisorus i vadeituojus, ka jums ir gribiešona paraudzeit sevi aktera lūmā.
Cikom var nūbraukt iz Daugovpiļs teatri ci pabaudeit kaidu amaterteatra izruodi, pīmāram, Dekteru amaterteatra izruodi “Modernā laulība jeb slimokases pacients” Stabuļnīku kulturys nomā 21. oktobrī.
Gruomotys – dvieselei i vādaram
Niule kai jaunā dizainā puorizdūta Antoninys Masiļūnis povuorgruomota latgaliski, kuru var paskaiteit i piečuok ari koč kū gordu pagataveit.
Sovulaik Antonina Masiļūne (aizguojuse myužeibā 2019. gods oktobrī) beja slovonuokuo kulinare i povurgruomotu autore. Juos radeitūs receptus gataveja až kotrā Latvejis sātā. Ar Antoninu aba Ninu, kai jai pošai patyka sevi saukt, pyrma kaida laika viesturneica, žurnaliste Vineta Vilcāne sasatyka arī “Kolnasātā”.
Naseņ izguojuse ari kruosojamuo mandalu gruomota “Byut!” – vīneiguo kruosojamuo mandalu gruomota latgaliski. 60 mandalys, 60 atzinis par Latgolys vierteibom – draudzeibu, mīlesteibu, latgaliskū identitati i patriotismu, saimi, dorbu i dobu.
Bazneica i sveceišu vokors sastdīnei ci svātdīnei
Nūslāgumā īsaceitu pabaudeit ari kaidu Latgolys dīvnomu. Pošai naseņ beja vareiba nūbraukt iz Pasīnis Svātuo Dominika Rūmys katuoļu bazneicu, kuru nūteikti īsoku redzāt kotram nu jiusu. Tei atsarūn Ludzys nūvoda Pasīnis pogosta centrā Pasīnē. Navar napīkrist, ka tei ir vīna nu šmukuokūs i izcyluokūs Austrumeiropys baroka styla āku Latgolā i Latvejā. Svātdiņ, 23. oktobrī, 12 stuņdēs bazneicā ir vareiba apmeklēt dīvkolpuojumu.
Taipat oktobris ir laiks kod kopsātuos aizguojieju pīminai nūteik sveceišu vokori. Latgolā itei kristeiguo tradiceja parosti nūteik ar prīstera leidzdaleibu i paredz ari kopu kūpenu sakūpšonu pyrma tuo. Rūmys katuoļu bazneica Myrušūs pīminis dīnu svietej 2. novembrī, vys tik kopsātuos sveceišu vokari suocās jau nu septembra gola.


text:
Suknis, cuoli i literatura – Tievanāni 2011
Kai īprīšk tika ziņuots – jau pīktū godu vosorys suokumā sasaukts Tievanānu čulans: nakomercials, nagudrys i nanormali glauns pasuocīņs sovejim, sovejūs sovejim, latgalīšu literaturys autorim i skaiteituojim. Tai kai itūgod 11. i 12. junī nūtykušais pasuocīns beja pīktū godu piec kuortys, leidz ar taidu kai jubileji čulans paplašynuoja rūbežys i programu.
11. junī 12:30 iz literari muzykalu pasuocīni i “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” gruomotys prezentaceju sasatykom Nagļūs – vītejī ļauds i gosti puļcejuos sātā “Krystceli” iz puosoku skaitejumim. Puosokys skaiteja LgSC jaunīši i literarūs puosoku autori Valentins Lukaševičs i Juoņs Ryučāns. Ar muzykalim prīšknasumim prīceja “Nagļu trio” dāmys.
Piec ituos sasatikšonys tyka dūts starts sukņu i švītu velobraucīņam, kura dresscode beja – koč kas na nu ituo godu symta. Sovetu laika kremplins, besakūku kruosys izlaiduma kleitys i gleiši naktskrakli breineigi dereja par glaunu tārpu braucīņam. Koč ari īprīškejā vokorā tika veikts testa braucīņs pūsmā Viļāni – Nagli i secynuots, ka braucīņs nabyus vīgls ceļa “trepis” deļ, nu vys tik tys nabeja škierslis velobraucieju apsajimšonai. Velobraucīņs beja paradzāts ari kai ekskurseja pa ituos pusis nūzeimeigom vītom. Tī pat iz vītys Nagļūs pyrmais nūstuošonys punkts beja pi Nagļu bazneicys, piec tom ceļš vede leidz Boņuka krucifiksam, kas izjimts slavanajā kinā “Cylvāka bārns”. Kuopīņs Plyskovys piļskolnā, Viļānu lidlauks, ceļa molys sātys, krucifiksi, kopi i nūslāgums pi Trūpu valnakmiņa, kas ir naiztryukstūša Tievanānu čulana tradiceja, viņ itūreiz atškireiba, ka akmiņs tika apsavārts dīnys gaismā na tymsā, kai īrosts cytus godus.
Piec velobraucīņa puļciešonuos “Tievanānūs” iz “drupeit dorba”, pikniku i Maltys iudiņu īmieginuošonu. Koč ari nabyušona ar atslāgom naļuove padareit vysus īcarātūs dorbus, tūmār bez dorba naiztika. Piečuok vokorā vēļ vīns ceļa gobols velosipeda mugarā i braucīņs iz “Mukulem” pi Tievanānu čulana saimineicys – Ilzis. Koč ari literaturys i tehnisku problemu deļ kinys nasaguoja tik daudzi, cik suokumā carāts, vokors aizvadeits lānā gorā ar sarunom i atsapyušūt piec dīnys puorbraucīnim i īspaidim, kai ari kruojūt spākus jaunam cielīņam – svātdiņ paradzātajam Viļānu tiergam. Par vokora legendaruokū frazi kliva Santys komentars i atbiļde Vaļukam par ūdim (cīši daudzi jūs beja). Vaļuks cerieja, ka piec stuņdis jī vysi byus aizguojušs gulātu, iz kū Santa atbiļdieja: “A jim princips – leidz pādejam klientam!”
Koč ari vīna nu “Tievanānu čulana” tradicejom ir syvānu pierkums, itymā godā miseja beja viņ cuoļu pierkums, kas piec tierga i puosoku skaitejumim Viļānūs veiksmeigi tika realizāts.
Žāļ jau, ka vysam lobajam i inceresnajam tik dreiži atīt beigys, bet tys tik zeimoj, ka sasatikšona byus cytā godā!
Bet kū tī daudzi ar vuordim, jiusu viereibai uzskatis materials:


text:
Latgalīšu literaturys raidīroksts “Puslopys” ir myusdīnu latgalīšu literaturys puslopu puorškūrsteišona – apsarunuošona ar autorim par raksteišonu, volūdu, kasdīnu i dzeivi kai taidu. “Puslopys” aicynoj īsaklauseit ari latgaliski pīraksteitūs dorbu voi tūs fragmentūs pošu autoru skaitejumūs, taipat kotrā sasatikšonys reizē tūp vīna jaunys dzīsmis skice ar satyktuo autora tekstu.
Itymā reizē sasateikam ar Oskaru Seikstu.
Oskars Seiksts, ka tai var saceit, ir pats teiksmainuokais myusdīnu latgalīšu literaturys autors – Oskara Seiksta ītekmi sovu dorbu topšonā atzeimej vairuoki latgaliski rakstūši autori. Sandra Ūdre Seikstu raksturoj kai sova laika spūdruokū figuru storp autorim, maksimalistu volūdā i huliganu tradiceju lauzšonā. Spylgta debeja deveņdesmytūs godu vydā kūpā ar Valentinu Lukaševiču, izdūdūt dzejis kruojumu “Seppuku iz saulis vādara” (1995) i postmodernisma romanu “Valerjana dzeive i redzīni” (1996), revolucionaruokuo latgalīšu literaturys kūpkruojuma “Pagrauda” (1999) sastateišona, tod iz ilga nūīšona paceli nu raksteišonys i publiskys dzeivis, bet izaver, ka 2021. godā sagaideisim nu autora puorsteigumu i koč kū jaunu.
Ar latgalīšu literaturys autorim raidīrokstā “Puslopys” sasarunoj muzikis, viesturnīks i raidejumu vadeituojs Arņs Slobožanins i latgalīšu volūdys entuziaste, marketinga specialiste Edeite Husare.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Kruojums “Muna dzīšmu gruomota” ir vaira nakai desmit godu ilga dorba rezultats, kurā ir apkūpuotys 300 dzīsmis latgaliski, nu kuru gabaleņš pārn izskanēja ari latgalīšu dzīšmu stuostim veļteitajā koncertā “Dzīšmu gruomota” Latgolys viestnīceibā GORS.
Dzīšmu kruojumā “Muna dzīšmu gruomota” apkūpuotys 120 vysaidu Latgolys vītu tautysdzīsmis (jūs vydā ari Sibira latgalīšu dzīsmis) i 180 vysaidu laiku autoru dzīsmis latgaliski – nu jūs daīmami i vuordi, i nūtis, i ari akordi. Tikai nalelai dzīšmu daļai da ituo bejs nūšu pīroksts, partū jaunais izdavums jau ir ar viesturisku vierteibu – dūdūt dzīsmem vareibu sasaglobuot na viņ audio versejuos kaidūs muzykys nesiejūs ci digitali (pitam tī nav daīmami vysom dzīsmem), bet ari plaši lītojamajā nūšu rokstā. Ka da ituo bejuši izdūti atseviški latgalīšu tautysdzīšmu kruojumi i daži pošu dzīšmu autoru dzīšmu nūšu apkūpuojumi, “Muna dzīšmu gruomota” ir vysplašuokuo i apjūmeiguokuo retrospekceja par latgalīšu dzīšmu materiala dažaideibu, kaida vyspuor ir tykuse izdūta.


text:
Aigars i Ingūna Zīmeli Preiļūs beja sataisejuši tierdznīceibys centru “Ūga”, kurymā lela viereiba daškierta latgaliskuo i latgalīšu volūdys populariziešonai. 2016. godā tierdznīceibys centrā tyka attaiseits Latgolys ideņtitatis veikals “Latgolys ūga”, pīduovojūt pierciejim Latgolys sātys ražuotuoju i amatnīku produkceju. Lelveikalā regulari varieje apsavērt dažaidys izstuodis i baudeit latgalīšu muziķu uzastuošonu.
NOMINANTI:
Annele Slišāne, audieja, projekts #100dečiLatvijai
Artis Paeglis, ražuotnis “Jersikas čipsi” saiminīks
Jānis Krivtežs, “Latgolys šmakovka” dadzynuotovys saiminīks
Jānis i Anna Macāni, zemnīku saimisteibys “Zvejnieki” saiminīki


text:
Jau itymā nedeļgolā suoksīs Latgolys vargaņu dīnys
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Jau itymā nedeļgolā suoksīs festivals “Latgolys vargaņu dīnys”. Itūgod festivals prīcynuos ar četrim koncertim Atašīnē, Krystapilī, Ludzā i Rēzeknē.
Kai stuosta vīna nu festivala organizatoru Guna Kise: “Itūgod vysu četru koncertu koncepts ir koncertmeditaceja, kurā prīsteri ari runuos, byus aizlyugumi i kaids vuords par itūbreid aktualuom temom.” Atašīnis, Krystapiļs i Ludzys bazneicu koncertūs īīšona byus par zīduojumim, cikom Rēzeknis katūļu katedralē īeja koncertā byus bez moksys, par tū ka tys nūtiks piļsātys svātku laikā. Vysu interveju ar Gunu vari skaiteit ITE.
Koncerts 31. julī divejuos stuņdēs dīnā Atašīnis Suopu Dīvmuotis Rūmys katuoļu bazneicā
Pyrmū reizi festivals gasteis ari Atašīnis katuoļu bazneicā, kur muzicēs talanteiguo varganiste i vargaņu spielis školuotuoja treis Latgolys muzykys školuos Baiba Betlere i spūdruo, titulātuo muzike soprans Ilze Grēvele-Skaraine. Tiks izpiļdeita kai senejuo muzyka, tai i latvīšu romaņcis.
Koncerts 31. julī ostoņuos stuņdēs vokorā Ludzys Jaunovys Marejis dabasūs uzjimšonys Rūmys katuoļu draudzē
Senejuokajā Latvejis piļsātā varganis spielēs festivala “Latgolys vargaņu dīnys” dybynuotuoja i organizatore ludzuonīte Larisa Carjkova i koloritais tenors Juris Vizbulis. Tiks izpiļdeiti skaistuokī muzykalī veļtejumi Dīvmuotei nu latvīšu i uorzemu komponistu daiļradis.
Koncerts 7. augustā vīnūs dīnā Krystapiļs Vyssvātuos Treisvīneibys Rūmys katuoļu bazneicā
Itūgod vīsmīleigajā Krystapilī pyrmū reizi debitēs varganiste Līga Ivāne i jaunī muziki Līva Tomiņa i Reinis Tomiņš, kuri kūpā ar varganem skandynuos sytamūs instrumentus i akustiskū elektriskū vejūli latvīšu muzykys programā.
Koncerts 7. augustā pīcuos stuņdēs piecpušdīnē Rēzeknis Jezus Sirds katedralē
Rēzeknis Juoņa Ivanova muzykys vydškolā struodoj treis rodūši pedagogi – Ingrīda Balode, Guna Kise i Aldis Kise, kuri itam koncertam apsavīnuojuši kruosainā skaņu gleznā – varganis, akordeons i bolss. Diveju jaudeigu i kruosainu muzykys instrumentu sinteze kūpā ar bolsu ir Latvejā vēļ nadzierdāta kombinaceja.
Koncerta programā pamatā skanēs taišni Juoņa Ivanova muzyka, ari nu komponista ar Latgolys saknem Riharda Dubrys spieciegī dorbi, Romualda Jermaka melodejis i cytys eipaši itam sastuovam aranžātys kompozicejis. Naizpaliks ari cytu tautu muzyka, kura caur gareigom meditacejom sasaveis pasauleigā lyugšonā par itūšaļt svareiguokū.
7. augustā trejuos stuņdēs uorpus festivala “Latgolys vargaņu dīnys” nūtiks ari koncerts jaunuokajā nu Rēzeknis bazneicu – Dīva žālsirdeibys Rūmys katuoļu bazneicā. Koncertā uzastuos vokaluo grupa Schola Cantorum Riga. Tiks atskaņuota vydslaiku sakraluo muzyka – gregoriskais korals i vālūs vysdlaiku polifoniskūs repertuaru pīmāri, kas atspīgeļoj uzastuošonys praksi vysaiduos Eiropys piļsātuos vālūs vydslaiku periodā.


text:
A. 844. V. Fiļšs no V. Razgoļa Makašānu pag.
Vīnam lelam un boguotam kēniņam beja meita, kura cīši saslymuoja. Nikas nazynuoja, kai jū izdzīdēt. Vīnu reizi kēneņš sasaucja vysaidus ļauds nu vysys sovys kēnestis un pasacēja: "Kas izdzīdēs munu meitu, tu es apbēršu ar zaltu."
Itūs kēneņa vuordus izdzierdēja vīns vecs un suoka runuot: "Vajag atrost taidu cylvāku, kas cīši labi dzeivoj pasaulī, kas ir pavysam nabogs, bet laimeigs. Tam cylvākam vajaga nūmaukt kraklu un apvilkt jū slymai kēneņa meitai. Kēneņa meita nu reizis paliks vasala."
Kēneņš paklausēja, kū runuoja vecs, un nūsyutēja sovus kolpus meklēt taidu cylvāku. Kolpi meklēja, meklēja, bet nikai navarēja atrast taidu laimeigu cylvāku. Kēneņš ilgi gaidēja, bet juo meita jau pavysam mierst zemī. Taišņi tymā pat dīnā uz vokoram vīns kolps, īdams uz vīnu vacu ustobeņu, izdzierdēja vīna cylvāka bolsu, kurijis runuoja: "Pastruoduoju, paēžu un īšu gulēt. Kuo man vairuok vajag?"
Kolps, dzierdādams itūs vuordus, nu reizis palyka prīceigs, ka atroda taidu laimeigu cylvāku. Jis tyuleņ pasaucja itū cylvāku un nūvedja jū uz pili pi kēņeņa. Izguoja kēneņš un runuoja uz ituo cylvāka: "Es tev īdūšu dauz zalta, puordūd tu man sovu kraklu."
Cylvāks atbild kēneņam: "Gareigs tāvs kēneņš, man nav krakla. Beja nazkod sen, bet es jū tai nūnosuoju, ka lupatu napalyka."
Sasadusmuoja kēneņš un izdzyna itū cylvāku nu pils uorā un par pusstundis juo meita nūmyra. Kēneņš cīši bāduojas. Tymā stracī atīt tys pat vecs un soka uz kēneņu: "Tu mani padzyni, ka man nabeja krakla, bet es sameklēju kaut muna krakla lupatys un atnežu."
"Kū man tagan, ka jau meita nūmyra?" soka kēneņš.
"Nikas!" atbildēja vecs, "muns kraklys jū atsadzeivynuos."
Kēneņš ar veču apvylka meitai tū vacū saplāstū kraklu. Meita nu reizis cēlēs un suoka staiguot un dzīsmis dzīduot. Kēneņš gribēja dūt večam daudz zalta, bet večs uz vītys iznyka. Tai kēneņa meita tagan dzeivoj, bet par tū veču vēl tagan nikas nazyna, kaids jis beja: vai pats Dīvs, vai valns.


text:
Vita roksta tai
Viebū, vierbū, slimeibu uorā, veseleibu īškā!
Sveicynoju Pyupulu svātdinē!
Vēļ vīna dorba nedeļa ir paguojuse. Nuokušuo nedeļa – klusuo nedeļa pyrms Leldinis. Nikaidys eipašuos aktivitatis i izklaidis LgSC Reigys birojā nav īplānuotys, viņ aizsuoktūs dorbu i projektu beideišona iz prīšku.
Nuokušnedeļ es personeigai nabyušu sastūpama Tonis birojā, bet ar tū jau nikas naapsastuoj! Atbiļdeiguo atslāgu turātuoja niu ir Kristīne Zute (e-posts: angel_kristy suneits inbox.lv). Vairuoki aktivisti raksteis projektus, dareis vysaidus organizatoriskūs darbeņus cytim pasuokumim. Ka gribi apcīmuot Tonis biroju, satikt kaidu LgSC bīdru i pasarunuot pi čaja, sasazynoj ar Kristīni! 🙂
Lai mīreiga nedeļa, kurā izadūd kai īkšejā, tai apleicejā vidē radeit nūskaņu Leldinis i pavasara atīšonys svieteišonai! 🙂
Vita


text:
Marianpole, Marientāle, Maremonts – nalatvyski Latgolys vītvuordi
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Reiz portala skaiteituojs aizdeve vaicuojumu par Latgolys vītvuordim ar “-pole” – voi jim varātu byut sakars ar piļsātys apzeimiejumu “polis” greku volūdā. Aizdūtais vaicuojums īintrigēja – pateišom, Vītvuordu datubāzē pa pylnam vītu nūsaukumu ar “-pole”. Vēļ interesantuoks i Latgolai svešuoks ir vītvuords “Marimonti” – tok vysā pasaulē sastūpams.
Vītvuordūs vyspopularuokais – Marijis vuords
Vītvuordi ar “-pole” sastūpami na viņ Latgolā, a Leitovys, Boltkrīvejis, Pūlejis, Ukrainys teritorejā – bejušajuos Žečpospolitys, Pūlejis–Leitovys kūpvaļsts, (1569–1795) zemēs. Tei bejuse Eiropys mūde i prakse muižys, foļvarkys nūsaukt piec antikus paraugu, senejūs greku volūdā “polis” nūzeimej piļsātu. Vītvuordi paruoda produktivu vuorddarynuošonys modeli: personvuordam dalīk vuordiskū izskaņu “-pole”, pīmāram, Aleksandropole, Dorotpole, Elizavetpole, Juzefpole. Reizem laika gaitā nūsastyprynuojušys raksteibys niansis atškir vīnaidus vītvuordus, kai Janapole Bolvu nūvoda Medņovys pogostā i Janopole Rēzeknis nūvoda Griškānu pogostā. Atrūnami ari nu uzvuordu darynuoti vītvuordi, kai Rykopole, Strodopole.
Vysvairuok taida veida vītvuordūs izmontuots Marijis vuords. Leitovys Marijampolis, naoficialuos Suvalkejis golvyspiļsātys, nūsaukumu skaidroj ar tū, ka te 18. g. s. apsamete mariaņu mūki i nūsauce sovu rezidencis vītu par gūdu sovai aizbiļdnei. Cytūs gadejumūs vītys tai nūsaukuši eipašnīki, pasakļaunūt sova laika mūdei. Ari Latgolā ir Mariampole Kruoslovys nūvoda Ondrupinis pogostā, Marianpole i Marianpoli Preiļu nūvoda Rušyunys pogostā.
Ar Marijis vuordu saisteiti ari ar cytom izskaņom voi kai saliktini darynuoti vītvuordi, pīmāram, Marientāle (vuocu Tal ‘īleja’) Rēzeknis nūvoda Bieržgaļa pogostā, agruokuo Viļaka – Marienhauzena (vuocu Haus ‘sāta’), Marjanova, ari Marimonti.
Marimonts – vysā pasaulī sastūpams vītvuords, uzvuords, zeimyns
Paserfojūt škārsteiklā, juosacynoj, ka Eiropā myusdīnu Maremont/Marimont kai zeimyns vairuok saisteits ar vīsneicom, bet ASV – ar irūci. Nu 20. g. s. 50. godu ASV armejis ekipiejumā, viņ mainūtīs modifikacejom, ir lūžmetiejs “Maremont” jeb M (+ modeļa identifikacejis kods). Jis ir populars bīžuos filmiešonys deļ – radzams lobūs varūņu rūkuos. Sovutīs īrūča nūsaukums ir nu jū radejušuos autodaļu ražuošonys korporacejis “Maremont” meitys uzjāmuma, veiksmeigū korporaceju dybynuojs i pyrmais vadejs Arnolds Harolds Maremonts (1904–1978) – lelryupnīks i pīzeits muokslys kolekcionars, Čikagys enciklopedejā jis nūsaukts ari par filantropu; dzimsteibys kontrolis atbaļsteituoju i muojūkļu filozofejis reformatoru. A. H. Maremonts beja ebrejs, itaids uzvuords pasaruoda Pūlejis ebreju datubāzē, bet italīši pret itū kai ebreju uzvuordu nūteikti protestātu – ari Italejā sastūpams uzvuords Marimonti ci Maremonti.
Katuoliskajā pasaulī pazeist storptautyskū katuoļu “Marymount” zeimyna meitiņu privatškolu teiklu treis kontinentūs i Parizis Marimontu kai juo centru. Tys aizasuocs 1846. godā Francejis dīnvydūs ar ideju dot vareibu vuiceitīs nabadzeigom katuoļu meitinem. Sovutīs bazneica Dīvmuotis, Pūlejis Karalīnis, gūdam atsarūn Varšavys Marimontā. Myusdīnuos Marimonts ir plašuoka apleicīne – Varšavys metro staceja i mikrorajonu komplekss, tok agruok itai vītai bejs cyts statuss.
Maremonti/Marimonti ir karalīņu Mariju rezidencis
Juodasoka, ka pīmynātuo bazneica Varšavys Marimontā izcalta viņ piec 1863.–1864. gods Pūļu sasaceļšonys – iz nūpūsteitys piļs drupom. Iz ituo kolna 1691.–1696. godā karaļs Jans III Sobeskis izcēle pili, ko nūsauce Marimonta vuordā – par gūdu sīvai karalīnei Marijai Kazimirai. Slovonuoks i vacuoks ir Marimonts Beļgejā, kas itūšaļt ir publisks parks 45 ha plateibā, i jamā apmeklejams Karaliskais Marimonta muzejs (Royal Museum of Mariemont; Musée royal de Mariemont). 16. g. s. te karalīne Ungarejis Marija izveiduoja medeibu parku ar pili kolnā. “Maremont/Marimont” burtiski skaidrojams kai ‘Marijis kolns’.
Leidzeigi kai vītvuordus ar -pole ari nūsaukumus “Maremont/Marimont”, īmyužynojūt dzymtys Mariju vuordus, muižu eipašnīki cantušīs īlikt jaunizveiduotim eipašumim. Tai kai Rēzeknis nūvoda Ūzulainis pogosta viesture i cīmu nūsaukumi ir pieteiti, ar tū var īsapazeit naseņ izguojušajā gruomotā “Ozolzīles zīmē”, var pīzeit, ka taidā veidā nūsaukts Maremonta cīms. Muižnīku Benislavsku dzymtā, kas 19. g. s. vydā nūpierka niulenejuo Ūzulainis pogosta teritorejis eipašumus, bejuse Marija, kura ari Latvejis breivvaļsts laikā dzeivuojuse Maremontā, kas bejs viņ sātys nūsaukums, a cīms saukts par Bugrim. Deļ juos stypruos aizaraušonys ar alkoholu tautā vītys nūsaukumu skaidruojuši pa sovam i par Maremontu ironiziejuši kai nūdzartū Maris montu. Tok kolns tamā vītā ari ir.
Vēļ Latgolā ir vīnsāta “Marimonti” Bolvu nūvoda Brīžucīmā, a tyvajā Leitovā turistu apmaklāts objekts – Marimonta iudiņa patmalis Zarasu rajona Marimanta cīmā, kura izceļsmi vītejī ar Marijis vuordu gon nasaista.
Eipašumi kai sova veida paradizis
Byutiska tuolaiku muižu i foļvarku daļa ir parki i suodi ar eksotiskim augim. Karaliskūs rezidenču suodim vajadzēja atguodynuot paradizis duorzu. Leidza dareja ari mozuoku eipašumu turātuoji. Parku ci suodu varēja viņ īcerēt i napaspēt īreikuot, tok nūsaukumā ītvert. Dūmojams, vītvuordā “Raipole” īslāgts vuords pūļu vuords “raj” ‘paradize’ i pats eipašums beja īcarāts kai sova veida paradize. Raipole atrūnama i Preiļu nūvoda Aizkaļnis pogostā, i Ludzys nūvoda Nierzys pogostā.
Sova laika vītvuordu mūdis spūdrys aplīcynuojums ir Ludzys nūvoda Isnaudys pogosta Kreiču agruokais nūsaukums Fortunapole. Fortuna rūmīšu mitologejā ir laimis, liktiņa i veiksmis dīvīte. Voi Fortunapole natyka īcarāta kai sovpateigs Fortunys templis?
“Pole” slāvu volūduos nūzeimej teirumu
Senejuoki vītvuordi ar “-pole” par apraksteitajim ir tī, kuri rodušīs kai sugys vuordu savīnuojums i slāvu ciļmis “pole” apzeimoj teirumu. Lītuvīšu olūtūs par taidu pīmāru nūsauc “Staropolė” (stara ‘vacs’ + pole ‘teirums’). Taidi Latgolā varātu byut Altpole ‘vacs teirums’ (vuocu “alt” ‘vacs’), Zelenpole ‘zaļs teirums’, Krasnopole ‘skaists teirums’, Sosnopole ‘prīžu teirums’, Pustapole ‘tukšs teirums’. Itys ir viņ pījāmums.
Pameklejūt 1897. gods Vyskrīvejis tautys skaiteišonys dokumentūs, pīmāram, tānejuo Ludzys nūvoda Mežavydu pogosta Pustapoli, jei atrūnama muižu, foļvarku i uorsātu sarokstā, vītvuorda pīroksts krīvu volūdā naparuoda slāviskū vuordu “пoлe”: ПycToпoлb – Bлaдeлbчeckaя ycaдbбa. Varātu ari byut, ka muižys ci foļvarkys izveiduotuojs saglobuojs vacū vītys vuordu, tok jū praksē lītoj i pīroksta piec puorejūs parauga.
Sevkurai vītai var byut pavysam atškireiga nu kūpejom tendencem i mūdis juos nūsaukuma izceļsme, tū da gola nūskaidruot lai palīk nūvodpietnīku ziņā.


text:
Dīvkolpuojumus varēs klauseitīs radejā i škārsteiklā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Latvejā izsludynuotuo uorkuortys situaceja ītekmiejuse ari kristīšu goreigū dzeivi, spākā ir aizlīgums puļcētīs bazneicuos. Ticeigajim ir vareiba klauseitīs dīvkolpuojumu translacejis radejā i škārsteiklā.
Latvejis diecežu veiskupi informiejuši, ka ticeigī iz uorkuortys stuovūkļa laiku teik atbreivuoti nu pīnuokuma pīsadaleit svātdīnis i obligati svynamūs svātku Svātajā Misē, nu sevkurs, kurs svātdīnēs palīk sātā, teik aicynuots iz kūpeigu saimis lyugšonu, kai ari pīsavīnuot dīvkolpuojuma lyugšonai ar “Radio Marija Latvija” ci Latgolys Radejis, ci škārsteikla starpnīceibu.
“Covid-19 viruss daudzus nu myusu pīspīž apsastuot kasdīnys skriejīnī i pat nūsarūbežuot nu sabīdreibys. Gavieņa laikā itei pīspīdu izolaceja ir papyldu vareiba kotram nu myusu puordūmuot sovu dzeivi, dorbu i lūmu sabīdreibā,” soka prīsters Pīters Skudra, “Radio Marija Latvija” vadeituojs. “Izmontuosim itū laiku, kab atteisteitu sovu goreigumu ci maineitu sovus īrodumus!”
Itymā laikā “Radio Marija Latvija” kotru dīnu nūdrūsynoj divys katuoļu dīvkolpuojumu translacejis 8.00 i 18.00 stuņdēs. Svātdīnēs ir vareiba virtuali pīsadaleit treis dažaidu konfeseju dīvkolpuojumūs: katuoļu 8.00, 11.00 i 18.00 stuņdēs, luteraņu 13.00 stuņdēs, kai ari baptistu 16.00 stuņdēs, informej P. Skudra.
“Radio Marija Latvija” ir katuoļu radejis staceja, kas pastuov jau pīcus godus i raida 24 stuņdis dīnnaktī, i papyldus dīvkolpuojumim eterā skaņ ari raidejumi par goreigumu, psihologeju i attīceibom, zinis i lyugšonys. Radeja raida Reigā, Līpuojā, Kruoslovā i Valkā, staceju var klauseitīs ar škārsteikla i mobiluos aplikacejis starpnīceibu.


text:
Tīšsaistis pasuokums, pīmynūt Audriņu tragedeju pyrma 80 godu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
4. janvarī 13.00 stuņdēs Latgolys Kulturviesturis muzejā (LKM) nūtiks tīšsaistis pasuokums “Pagātne un šodiena: Audriņu traģēdijai 80”, informej LKM specialists kulturviesturis vaicuojumūs Kaspars Strods.
Ūtruo pasauļa kara laikā Latvejis teritoreju ītekmēja div totalitarūs režimu – Padūmu Savīneibys i nacistiskuos Vuocejis okupaceja, kurūs eistynuotuos represivuos politikys deļ cīte tyukstūšom cylvāku. Itūgod paīt 80 godi nu tragiskūs nūtikšonu Audriņu cīmā 1942. godā, kas palyka par vīnu nu zynomuokūs nacistu okupacejis laikā Latvejis teritorejā pastruoduotūs nūzīgumu pret civildzeivuotuojim.
Pasuokuma laikā kūpā ar viesturis doktorim Kasparu Zelli i Vladislavu Malahovski, kai ari gidu, sabīdryskū darbinīku Voldemāru Ivdri tiks runuots par nacistiskuos Vuocejis eistynuotū represivū politiku Latvejā (Latgolā), Audriņu tragedejis nūtikšonu, kai ari itūs nūtikšonu atspīgeliejumu padūmu varys godūs i myusdīnuos.
Pasuokums byus vāruojums tīšsaistē LKM socialūs teiklu vītnis “Facebook” kontā.


text:
Tu atguoji pi manis naktī /Ontonam Slišānam
15. decembris ir dīna, kod pyrma diveju godu myužeibā nūguoja dzejnīks, nūvodpietnīks, folklorists Ontons Slišāns. Klusuma šaļts vītā šudiņ kab ir itys – juo meitys Māreitis Slišānis veļtejums tāvam.
Decembris – nui, agruok tys beja taids mieness, kod lykuos- svātki, svātki!!! Advents, kod kotru nedeli sveceitis līsmeņu aizdegt, i sveceitis līsmeņā breinumus meklēt, Kūčys dīna, kod kaladys, rūkrūkā pa gabeleņam laužūt, daleit, kūčys iesšona, 12 iedīņu gatavuošona, golda kluošona i puorsaiesšona, tod duovonu sajemšona, dzejuļu, dzīšmu, rūtaļu īšona… Tātas dzimšonys dīna… Vacais gods ar laimis līšonu i nuokūtnis zeilēšonu… Jaunuo goda sagaideišona… BET… 2010. gods- puormaiņu gods – DECEMBRIS. Puorvierta vysu, tagad itys mieness maņ navā nikaids svātku laiks, dreižuok suopu, atmiņu laiks… Prūtams, nanūlīdzu, ir svātki, svieteju, jū meiteņai juozyn – juonūdūt tradicejis, kū muna saime ir uzturiejuse – tāta i mamma… bet tys vaira nav tys. Jū itam sarokstam pīsavīnovuse tragiskuo dīna! 15. decembris, kod tyka atjemts, es saceišu, MYUSIM vysim atjemts – ONTONS SLIŠĀNS!
Es pīminis dīnā beju plānovuse aizdegt sveceiti, sokūt vuordus, kai maņ tātas tryukst… kai tātas, kai cylvāka, kai padūmdevieja, kai dzejnīka, kai folklorista, kai nūvodpietnīka, kai vactāva… te varātu gari turpynuot, aizdegt sveceiti kūpā ar vysim tim, kas var pasceit lobus vuordus par Tātu… nūsyuteit sveču gaismenis i sasiļdeit tātas sirsneni….
Bet pagaidom te ir muns raksteņš, munys emocejis, muns pīdzeivuotais… tei ir saikne, kas mani vīnoj ar tātu, varbyut gryuši tū saprast cytim… bet tai tys ir.
Par izvieli, deļkuo taišni itys teksts, a na cyts – deļtuo, ka 2011. goda Upītes uobeļduorzā, es naspieju tū nūskaiteit… ari tagad rokstūt, beja cīš gryuši, emocejis, osorys, sirsnenis suopis nav aprokstomys, tikai izjiutamys… Bet raksteit ir vīgļuok na kai runuot, skaiteit….
Es caru, ka spiesit sajust tū.
TU ATGUOJI PI MANIS NAKTĪ!!!!!
Tu atguoji pi manis naktī ar meža zemneicu puškeiti rūkuos i vysu ustobu aizpiļdeji ar soldani skuobū smuordu, ka mute pīsapiļdeja pylna slīku.
Tu atguoji pi manis naktī ar tikkū plaukušim besenim rūkuos i duovynuoji maņ ar lelu smaidu sejā, saceidams: „Verīs, cik daudzi laimeišu te ir! Pītiks kotrai dīnai! Pītiks vysam myužam…!”
Tu atguoji pi manis naktī ar tikkū plaukušim pīneņu zīdim, sapini vaiņuku, izliki maņ golvā, tik tyvi pīsaglaužūt maņ, ka sajutu tovu gludi skiutū seju i tu tik labi smaržuoji, tik labi, kai vysod, kai agruok… i ar vīnu pīneneitis zīdu nūsmierieji maņ daguna galeņu, saceidams: „Tu kai muna biteite, kas madu i putekšņus mekliejuse pa dzaltonejom zemis sauleitem!”
Tu atglaudi sovus īsiermūs motus i smaideidams saceji: „Es asu te, naraudi, meiteņ es asu, meiteņ, te, tev blokus!
Tu atguoji pi manis naktī ar sovim kirzaunikīm kuojuos, ar gaiši palākajom biksem mugorā, iz kurom radzami vēļ pīna plemis i vušku syudi. Golvā bryunaiss izplukušais pižiceņš, rūkuos zalī dyuraini… Tu atguoji i aizpiļdeji vysu munu ustobu ar klāva smuordu, i sajutu tū kūpesteibys breidi, kod obi guojom rūkrūkā, dorbdorbā, sūļsūlī, dūmdūmā dorbūs… atsasiedi iz gultys malenis i nūgluosteji munu golvu, kai bierneibā, tik meili, i pīsalīci nūbučuoji iz pīreitis.
Tu atguoji pi manis naktī ar bišu mada rāmeiti rūkuos, pylnu aizvyukuotuo mada i smaidūt saceji: „Naraudi, munu ZVAIGZNEIT, byus labi! Atīs tei dīna, kod taisneiba byus, kod tiks tīsuoti tī, kas maņ izdareja puori i divkūseigi dyrsā leida, acīs smaideidami i nu laipneibys pušu pleisdami, bet patīseibā plāškus i luodus būrdami. Tān skrīņ pa pasauli laimeigi, bet tys da laika… Naraudi, munu zvaigzneit, naraudi! Nalej osorys! Es zynu, suopeigi, es zynu… maņ ari suop, ka tū kū uzskateju par draugu, par LELU cylvāku, tys ari kopā īdzyna…”
Tu atguoji pi manis naktī, kod es gulieju. Pajiemi munu mozū sauleiti (meiteņu) rūkuos i dzīduoji dzīsmenis, maigi, maigi aijuodams. Meiteņa skatejuos tovuos syltejuos acteņuos i smaideja, sovā volūdeņā runuoja. Jius sasaprotat, jū jiusus vīnuoja mīlesteibys saikne…
Tu atguoji pi manis naktī, siedieji iz gultys molys, skaiteji sovu dzeju, es klausejūs, kai muzykā, kai skaistā meldejā… tova bolss mani aijuodama aizmydzynuoja. Cytā naktī – dzīduoji sovys muotis tautysdzīsmis, es leidza dzīduoju. I myusim skanieja. Es pīsaglaudu tev, jusdama viņ tovus sirdspukstus, sajusdama cik sirsneņa pīpiļdāta ar dzeivuot grybu, kai jei tīcuos, kai jei mutuļoj nu laimis, nu dzeivis… nu tuo, cik daudz tev vēļ ir juoizdora, cik daudz dūmu, ideju, īceru…
Tu atguoji pi manis naktī, īleidi pi manis gultā, pīsaglaudi i cīši, cīši apčieri. Nūglaudeji ar sovuom raupejom rūkom munu byudeni i saceji: ”Naraudi munu meiteņ! Naraudi! Naraudi, munu mozuleit, naraudi! „Es asu tev blokus, es vysod byušu tev blokus!”
Tāt, tāteņ, zini, ka tū kū pi kapeņa apsūleju, tevi zemis kliepī pavodūt, ar osorom nūmozgojūt, es izpiļdiešu…. Es atrībšu tevi!!!
Karteņā – Ontons Slišāns, foto Juris Zariņš


text:
2017. goda 26. februarī, Rēzeknē, Latgolys viestnīceibā GORS, svineigā ceremonejā tyka paziņuoti Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2016“ sajimieji – eipašuokuos nūtikšonys, aktivitatis i ļauds latgalīšu kulturā 2016. godā.
Literaturys kategorejā bolvu par lobuokū snāgumu literaturā sajieme Sandra Ūdre i Juoņs Ryučāns ar literatam, politikim i kulturys darbinīkam Frančam Kempam veļteitū romanu „Aizlauztais spaits“ – romans latgaliski myusdīnu latgalīšu kulturā ir cīši reša i deļ tuo jo eipaša nūtikšona. Par 2016. goda lobuokū izdavumu/gruomotu atzeits izdavums „Škilbanu sīvas“, kas veļteits Zīmeļlatgolys tradicionalajai dzīduošonai i Viļakys nūvoda Škilbanu pusis dzīduotuoju gūdynuošonai, izdavumā viestejūt kai dzīduotuoju dzeivisstuostus, tai dzīduošonys tradicejis aprokstu i dzīšmu materialu notuos i audio īrokstā.
2016. gods bejs ražeigs latgalīšu muzykā, kurymā iz vysa leluokuo konkurence jau vaira godu ir tradicionaluos muzykys nominacejā, kurymā kai pārnejuo goda lobuokū snāgumu žureja nūviertieja tradicionaluos dzīduošonys grupys „Saucējas“ padareitū koncertūs i izdavumā „Trīci, munu ustabeni!“, kas veļteits Kuorsovys i Ludzys apleicīnis tradicionalajai dzīduošonai. Kai goda debitanti bolvu sajieme grupys „Dabasu Durovys“ lidera Arņa Slobožanina vadeituo mārgu grupa „Piparmētra“, kas 2016. godā bejusi cīši aktiva – kai koncertejūt, tai īrokstūt dzīsmis i sataisūt videoklipu dzīsmei „Elpoj“. Par 2016. goda lobuokū snāgumu akademiskajā muzykā žureja atzyna Reigys kamerkora „Muklājs“ padareitū albumā „Ar laimeņu runojūt“ – tymā apkūpuotys dažaidūs laikūs topušys latgalīšu tautysdzīšmu apdaris i originaldzīsmis. Kai aktivuokī šlagermuzykys laukā bolvu sajieme grupa „Dvinskas muzikanti“ par dzīsmis „Hei, bruoļ latgalīt“ sasnāgumim, bet bolvys par lobuokū videoklipu dzīsmei „Sirds. Sirds. Sidrs“, kurymā gona humorpylnys ironejis par šlagermuzyku, i lobuokū snāgumu alternativajā muzykā sajime projekts „Jezups i Muosys“, kas ir Latvejā labi zynuomuos latgalīšu grupys „Bez PVN“ dalinīku projekts. Kai lobuokais snāgums pop/rock muzykā, pošai žurejai gon drupeit mulstūt par nominacejis nūsaukumu attīceigajam muzikim, nūvārtāts Sovvaļnīka padareitais albumā „Napaseitynuots“. Itūgod vaira natyka padūta bolva nominacejā „Radejis hits“, jo dīvamžāļ bolvys reikuotuojim saīt atzeit, ka jauna muzyka latgaliski Latvejis radeju stacejuos gondreiž naskaņ ci skaņ cīši reši.
Īrosts, ka iz vysa plašuokuo bolvys sadaļa tradicionali ir par sabīdryskū aktivitati i sasnāgumim aba kategorejā „Sabīdreiba i kultura“. Nūviertejūt kai vaira godūs padareitū, tai taišni 2016. goda dorbus par goda amatnīku/saiminīku tyka atzeiti Preiļu tierdznīceibys centra „Ūga“ saiminīki Ingūna i Aigars Zīmeli, kurī latgaliskū napagaisynoj i popularizej ari myusdīneigajā lelveikalu nūzarē. Par lobuokū snāgumu vizualajā muokslā nūvārtāts muokslineicys Dainys Salminis padareitais 2016. godā, struodojūt gon ar latgalīšu gruomotu, gon latgaliskūs nūtikšonu plakatu i logotipu muokslinīcyskū radeišonu, bet kai lobuokais snāgums skotivis muokslā gūdynuota Rēzeknis Tautys teatra izruode – nu lītaunīku volūdys latgaliski puormeituo Daivys Čepauskaitis luga „Pupas“. Bolvu nominacejā „Goda snāgums audiovizualajā muokslā“ sajieme Latvejis Televizejis eiskinu konkursa „Latvijas kods“ dalinīki, režisora Daiņa Kļavys i scenareja autora Gunta Bojāra dokumentaluo kina par latvīšu volūdys dažaideibu – „Runātāji“. Bolvu par latgalīšu volūdys populariziešonu itūgod sajieme latgalīšu kulturys ziņu portals Latgalīšu kulturys gazeta LaKuGa.lv, kas ir vīneigais portals pasaulī, kurīs kasdīnys publicej piļneibā latgaliski raksteitys viests. Trešū godu tyka padūta bolva nominacejā par latgalīšu kulturys populariziešonu Latvejā i pasaulī, nūviertejūt nominantus, kas latgalīšu kulturu popularizej na tikai latgaliski, i tū sajieme režisora Juoņa Ozoliņa-Ozola dokumentaluo kina „Likteņzeme“ (kinu studeja RIJA), kas viestej par Amerikys latgalīša Pītera Ragauša sasatikšonu ar rodim Latgolā i Sibirī, viestejūt slovonuo Latgolys dižgora Andriva Jūrdža dzimtys liktini. Par pārnejuo goda „Goda cylvāku“ latgalīšu kulturā tyka atzeita latgalīšu kulturvidis vīna nu ituos šaļts vysa spūžuokūs personeibu, filologejis profesore Ilga Šuplinska, bet kai svareiguokuo nūtikšona latgaliskajā kulturā 2016. godā tyka sveicynuota Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studejis atkluošonu, pasasokūt kurys aktivajai darbeibai par nūtikšonom Latgolā i vysā Latvejā izzynuoj bīžuok i vaira. Ceremonejis nūslāgumā kai vīns nu aizkustynūšuokūs breižu beja bolvys „Par myuža īguldejumu latgalīšu kulturys atteisteibā“ padūšona dirigentu i školuotuoju puoram Antoninai i Vitoldam Milaševičim, kurūs radūšais myužs ir nūzeimeigs īguļdejums Latgolys i Latvejis kulturā – bez obeju izcylūs personeibu davuma i jūs audziekņu sasnāgumim nav īsadūmuojama Latgolys pādejuo godu symta koru kulturys aina. Dirigenti vysod veicynuojuši i populariziejuši latgalīšu tautysdzīšmu skaniešonu, īkļaušonu koru muzykys repertuarā i rūsynuojuši komponistus taiseit latgalīšu dzīšmu apdaris.
Bolvu padevieju, nu kurūs rūku tyka sajimti Boņuki, itūgod beja volūdneica Lidija Leikuma, muziki Renārs Kaupers i Goran Gora, fotografe Iveta Vaivode, muzikis, žurnalists i reklamys sferys specialists Aigars Runčis, Latvejis Nacionaluo kulturys centra vadeituoja Signe Pujāte, šova „Īstās latvju saimnieces“ dalineica, zyrgu sātys „Klajumi“ saimineica Ilze Stabulniece, režisors Viesturs Kairišs, fonda „Viegli“ puorstuove Žaneta Jaunzeme-Grende, rakstneica Inga Ābele, režisors Jānis Streičs, komponists Andrejs Selickis, varganiste Iveta Apkalna i cyti.
Ituo goda Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2016“ padūšonys ceremoneju kuplynuoja latgalīšu muziķu prīšknasumi – ceremonejā uzastuoja „Dabasu Durovys“, Sovvaļnīks, Guntra Kuzmina, „Piparmētra“, „Tautumeitas“, „Rikši“, folklorys kūpa „Upīte“, Laura Bicāne, „Jezups i Muosys“, „Jubilāri“, bet ceremonejis nūslāgumā izskanieja veiru kora „Graidi“ i puorejūs muziķu i skateituoju kūpdzīsme, Valža i Māra Muktupāvelu saraksteituo „Pīmiņ, bruoļ!“.
Ceremoneju beja vareiba pīdzeivuot na tik kluotīnē, Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalē, bet ari tīšraidē, kū nūdrūsynuoja lītuotne „LMT Straume“, kurymā kotrys grybātuojs varēs nūsavērt ari ceremonejis video īrokstu.
Latgolys viestnīceiba GORS, Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2016“ organizātuoji, aicynoj kotru interesentu jau niu sekuot leidza latgalīšu kulturys nūtikšonom 2017. godā, kab dasaceitu bolvai i gūdynuotu dasmytajā Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks“ ceremonejā 2018. goda 25. februarī. Itys gods Latgolai ir jo eipašs, jo leidza ar Latgolys kongresa symtgadis nūtikšonom aprelī i majā teik suokta Latvejis symtgadis svieteišona.
Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks“ mierks ir veicynuot latgalīšu kulturvidis saglobuošonu i atteisteibu, kai ari apkūpuot i gūdynuot spylgtuokūs i nūzeimeiguokūs sasnāgumus latgalīšu kulturā pārnejuo goda grīzumā. „Boņuks 2016“ nūtikšonu atbaļsteja Vaļsts kulturkapitala fonds, Rēzeknis piļsātys dūme, Rēzeknis nūvoda, Aglyunys, Baļtinovys, Bolvu, Cyblys, Dagdys, Kuorsovys, Ludzys, Rībeņu, Ruguoju i Viļakys nūvodu pošvaļdeibys. Informativī atbaļsteituoji: žurnals „Ir“, Latgalīšu kulturys gazeta LaKuGa.lv, Latgolys radeja, „Vaduguns” i „Latgales Laiks”.
Like this:
Like Loading...


text:
7. apriļī izruodē „Vyspyrms beja…” sovus pyrmūs sūļus aktīrmeistareibā Daugavpiļs teatra skateituojim nūdemonstrēs Staņislava Broka Daugavpiļs Muzykys vydusskūlys studeju programys „Teatra muoksla” 1. kursa audzēkņi, kuru apmuoceibā pīsadoluos Daugavpiļs teatris kūpā ar naatkareigim uorvaļstu pasniedzējim.
Ar izruodi „Vyspyrms beja…” teatris ļaus skateituojim vāruot jaunūs aktīru muoceibu aizkulises, kur sagaida vysaidi puorsteigumi i jauna pīredze. „Vyspyrms beja…” ir eksperimentals jautrs prīkšnasums, kur apvīnuoti vairuoki aktīriski vingrynuojumi muoceibu laikā. Skateituoju ocu prīkšā jaunī aktīri puortops gon dažaidūs prīkšmatūs i dzeivinīkūs, gan slaveneibuos, nu nalelym gabaleņim saaužūt vīnuotu kompoziceji. Lai gon izruodei nav sižeta i uz skotuves puorsvorā byus kermiņu volūda, vīnolga tys ir stuosts par suokumu natycamom puorvērteibom.
Pyrmajā studiju godā apgivtū izruodē „Vyspyrms beja…” demonstrēs Eduards Beļņikovs, Kristina Tiško, Vladislavs Vasiļjevs, Darja Šakalova, Luiza Prokofjeva kūpā ar Daugavpiļs teatra aktīrym i dejuotuojim, kas studiju programā pylnveidoj meistareibu - Jevgeņiju Mihailovu, Raimondu Paegli, Svetlanu Morozovu, Vandu Gibovsku, Artjomu Afanasjevu, Milenu Savkinu. Marku Šelutko i Miroslavu Blakunovu.
Turpmuok teatris taipat dūs skteituojim īspēju vāruot ituos studiju programys audzēkņu pakuopinisku izaugsmi. Tai ka „Vyspyrms beja…” gon skateituojim, gon aktīrim ir tikai jaunu teatra muokslys pīdzeivuojumu suokums.
Izruodes režisors ir Oļegs Šapošņikovs, režisore-pedagoge – Valentīna Nikolajenko, scenografs i kostimu muokslinīks – Egils Viļumovs, gaismu muokslinīks – Sergejs Vasiļjevs.
Pyrmizruode – 7. apriļī plkst. 18.30, pēc tam – 8. i 29. apriļī plkst. 18.30.
Biletes – Daugavpiļs teatra kasē (654 26520) i „Biļešu paradīzē”, taipat internetā www.bilesuparadize.lv


text:
Čyguoni Aglyunā
Itamā godā bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” čyguonūs īšona nūtiks Aglyunys nūvodā 26.-27. decembrī.
Papeņu rezidencī vālams īsarast leidz ar mijkriešļa īsastuošanu, kab da īšonys paspētu nūsamaskēt.
Kur i kai īsim, pasaceis snīga (ja kūrzemnīki pasadaleis) i minusu zam nullis daudzums.
Datikšona:
#verīs Jaunaglyunys shemu, kab atrostu pareizū sātu!
#sātys pazeimis – ak jau vīneiguo sāta tymā Leivuonu muojeņu ryndā, kura nav ar sorkonim ceglim, bet kūka dieleišim.
#ka brauksi ar autobusu Daugpiļs-Rēzekne ci Rēzekne-Daugpiļs, kuop laukā pi Aglyunys krysta, byus pretī mašyna (tik paziņoj maņ laiku).
#ka brauksi nu cytys pusis i nazini, kai lobuok datikt, padūd zini, raudzeišu paleidzēt atrasti lobuokū variantu.
Leidza juojam:
#syltys zečis ci čeibys, ar kū pa ustobu staiguot;
#guļammaiss (nazynu, ci visim tiks vītu gultuos, bet greidys gan ir daudzi
#koč kas ādams (buļbu maiss buys jau nu mane);
#čyguonu maska.
Ka byusi, padūd zini, kab zynuotu cik daudzi buļbu teirēt!
Kontaktinformaceja: Marita (26194654; marita.papina@gmail.com)


text:
Pavasars Daugovpiļs birojā
Lads ir sasakustiejs i jau aizguojs pa celi “Latgolys Studentu centra” Daugovpiļs birojā. Kluot pavasars i siejis laiks. Studenti i pi tam vēļ latgalīši siej pa sovam. 😉
Catūrtdiņ, 15.aprelī iz aicynuojumu sasatikt, sasapazeit i kūpeigai dūmuot par jaunim dorbim, kab Daugovpilī podturātu latgaliski studentiskū goru i ar laiku beideitu leluokus projektus i lītys, atsasauce 5 jaunīši, nu tim 3 LgSC bīdri.
Kab idejis i kontakti nazustu i latgaliski studentiskais gors naapseiktu, nuokušuo sasatikšona jau piec nedelis –
Stopiešonys stuostu vokorā “Tik nasoki mamai” trešdiņ, 21.aprelī 16.00 stuņdēs (vīta tiks precizāta).
Paļdis Jolantai, Gunita i Jekaterinai par interesi, Jureišam i Annai par padūmim i daleišonūs ar sovu pīredzi! 🙂
Teikamīs jau nuokuštrešdiņ!
Vita Briška Daugovpiļs biroja vadeituoja (vita.briska i gmail.com)