text:
Bolvūs byus vosorys pādejais šlagermuzykys parads
31. augustā Bolvu piļsātys parka estradā byus kasgadejais šlagermuzykys parads Latgolā.
Pasuokuma pyrmajā daļā atguojušūs prīcēs koncerts, kurā pīsadaleis Latgolys popularuos grupys, kas dabuojušys klauseituoju atzineibu vysā Latvejā: Latvejis šlageraptaujis 2012 uzvarātuoji – grupa „Galaktika”, Latvejis šlageraptaujis 2012 laureati – grupa „Ginc&Es”, kai ari dzīduotuojs Jurs Ostrovskis nu grupys „Patrioti.lg”.
Pasuokuma ūtrajā daļā byus ļusteigs nakts bals ar grupu „Novadnieki” i DJ Normundu. Itymā reizē parada vadeituojs byus Normunds Līpeņš nu dueta Inga i Normunds.
Biletu cenys īprīškpuordūšonā 2,00 Ls, pasuokuma dīnā – 3,00 Ls. Koncerta suokys 20:00 (nakts bals nu 22:00).
Nūtikšonu atbolsta Bolvu nūvoda dūme.
Parada organizātuoji aicynoj vosorys izskaņu aizvadeit skaneigi i ļusteigi!


c: text/html

text:
Gleznuotuojis ceļš muzeju pasaulī. Saruna ar Gitu Palmu
Sarunu sagataveja: Edeite Husare, Laura Spundere, portals lakuga.lv
Ir leli, videji i mozi muzeji. Ituos reizis stuosts byus par mozu muzeju ar lelom vierteibom. Iz sarunu aicynuojom Gitu Palmu, kura nu Reigys atsagrīzuse Latgolā i niu jau napaseņ izturātu puorbaudis laiku tur ryupi par Roberta Mūka muzeju Gaļānūs. Gita ir muzeja vadeituoja i gleznuotuoja, muokslys aprynduos zynoma ari kai “viļcīņu meitine”.
Latgolys kulturys dzeivē Gita Palma, ka tai var saceit, ir jauns vuords. Kas jei ir?
Es poša asu gleznuotuoja. Mani jau vysā daudzi zyna kai “viļcīņu meitini”. Da juļa vyda Varakļuonu pilī beja apsaverama munu dorbu izstuode – leluokais munu vacuokūs gleznu kūpums, aptyvai 30 dorbu. Mani ar viļcīnim saista tys, kas Stiernīnē, kur pavadeju bierneibu, myusu sāta atsaroda viņ 50 metru nu viļcīņa slīžu. Īsavuiceju skaiteit iz viļcīņa vagonim, laseit nu viļcīņa staceju. Nu reita pasamūstūt, varēja dzierdēt, ka aizīt pasežeru viļcīņs, tod tu par reizi saprūti, cik niu laika. Tod, kod vokorūs beja Moskovys i Pīterpiļs viļcīni, tod baba īrosts saceja, ka niu juoīmūt piec gūvu, partū ka Pīterpiļs viļcīņs paguojs. Sovulaik ar viļcīni es brauču iz školu, Reigā nu Kengaraga ar tū brauču iz centru, ari iz studejom braukuoju ar viļcīni. Ar draugim asu skaitejuse, cik tod godi ir pavadeiti viļcīnī – saguoja, ka kaida puse nu dzeivis jau byus.
Kai “viļcīņu meitine” tyka par gleznuotuoju?
Cik seve atguodoju, maņ vysod rūkuos ir bejuse kaida ūteņa, vysu laiku koč kū asu zeimiejuse. Asu vasta iz privatajom nūdarbeibom, pabeiguse Jaņa Rozentala Reigys muokslys vydsškolu. Ari tuoļuok dabuoju muokslys izgleiteibu, tymā skaitā i vizualuos muokslys pedagoga. Studejūt muokslu, pa ceļam roduos vaicuojums pošai sev: “Kai tys byutu pastruoduot muzejā?” i ar vīnu taidu vaicuojumu jau sovu lobu šaļti asu īsapynuse itymā vysā muzeju pasaulī.
Ar kū suocēs tovs ceļš muzeju pasaulī?
Tys suocēs tai jūka piec ar Latvejis Nacionaluo viesturis muzeja Tautys froņtis muzeja nūdaļu, kas atsarūn klusā Vacreigys īlā. Tautys froņtis muzejs ir cīši lela ekspoziceja treis stuovūs par Trešū atmūdu. Suokuos, kod beja vareiba tī pastruoduot, beja dūmuots, ka tys byus viņ treis mienešus, nu golā īsavylka iz stypri garuoka laika. Tod pyrmū reizi raudzeju atsagrīzt Latgolā i suokt struoduot Jākubpiļs Viesturis muzejā, nu vys tik tys nabeja iļgi i dreiži viņ atsagrīžu Reigā. Turpynuoju struoduot tīpat Tautys froņtis muzejā tik cytā omotā. Tū dareju da ituo gods februara, kod sajiemu zvonu nu Preiļu Kulturys i turisma puorvaļdis ar aicynuojumu uzajimt Roberta Mūka muzeja Gaļānūs vadeišonu. Kod atskanēja itys zvons, beju pi mašynys ruļa i ruodejuos, ka pagaist vyss ceļš. Beju taidā kai vīglā šokā, jo es tik cīši gribieju iz Latgolu i te pieški pīduovuojums izkreit kai taids snīgs iz golvys! Apsadūmuoju, apsarunuoju ar Tautis froņtis muzeja vadeituoju i jei ari pīzyna, ka maņ jau Reiga na tik cīši pateik, ka vajag īt i riskēt. Tai niu asu ite.
Kaida ir ituo breiža sajiuta, atsagrīžūt Latgolā? Kū tu sagaidi nu tuos?
Niu es vīnkuorši eksisteju i piļneibā izbaudu itū vysu. Kod es atbrauču iz Latgolu, ite vēļ beja zīma i snīgs. Tod tu redzi, kai vyss suok uzplaukt i zīdēt, kai, verūtīs pa muzeja lūgu, pretejā īlys pusē gonuos gūvs, ir vīnkuorši loba sajiuta. Deļtam es nikuo nagaidu, asu ite, i ir labi. Reigā, tai sokūt, beja sajiuta, ka “brauc jumts”. Par pīmāru, ka niu, vosorys korstumā, vajadzātu byut Reigys dzeivūklī, byutu piļneigi cytaižuok. Ite tu vari izīt uorā, paelpuot svaigu gaisu, pasarušynuot puču dūbē, vari izjust itū vītu.
Ka maņ niu pascātu, ka ir juobrauc atpakaļ dzeivuot iz Reigu, es atbiļdātu: “Nā, paļdis!” Nu Reigys var nūgurt, maņ tī byutu gona diveju treis dīnu. Koč ir paguojuši vairuoki mieneši nu puorsavuokšonys, maņ Reigys nadatryukst. Latgolā tik cīši nasajiut attuolumi, vyss ir sasnādzams.
Cik vīgli voi gryuši ir struoduot mozā muzejā, kura golvanuo tema ir vysā specifiska?
Roberts Mūks, kam veļteits itys muzejs, sevi vaira ir saucs par religeju pietnīku, na par filozofu. Ari munā izgleiteibā ir kluotyn muoksla i religeja, leidz ar tū maņ Mūka filozofeju i religiskū skatejumu ir vīgļuok izprast. Vīna nu dorba dīnu beja taida padryumuoka, nikas interesants nanūtyka, i es aizadūmuoju: “Bāc, kū es te doru!?” Tod uzkuopu ūtramā stuovā, kur ir Mūka kunga biblioteka, puorcyluoju juo gruomotys. Jam ir cīši interesants gruomotu kluosts, īskaitūt ari uorzemu izdavumus, kur īškā atrūnamys juo pīzeimis, kū ir cīši interesna laseit. Maņ pateik mozi muzeji.
Ka niu byutu juonūdefinej – kas ir Roberts Mūks?
Latvīšu filozofs i dzejnīks ar izcylom zynuošonom, kurs pats sevi, kai jau īprīšk saceju, sevi vaira sauca par religeju pietnīku nakai par filozofu. Tys byutu tai vīnā teikumā. Maņ pošai pateik Roberta Mūka gruomota “Philosophy of 20th century”, kas ir gruomota par 20. godu symta filozofeju, tī īškā ir ari atzeimeitis ar idejom voi lītom, kurom Mūks ir pīvierss uzmaneibu i pastreipuojs, tys paleidz izprast ari jū pošu, juo vierteibys. Muzeja bibliotekā var apsavērt daļu nu Mūka kunga bibliotekys, te, par pīmāru, ir ari juo dzejūli latgaliski. Ir ari gruomotys, kurys Mūkam duovynuojuši cyti rakstnīki, tamuos ir ari personeigi īroksti. Ar ituo muzeja aizsuocieju Martu Binduku ari nūteikti ir vārts apsarunuot, kab pasaklauseitu, kai jei runoj par Mūku. Jai beja vareiba jū satikt dzeivī. Martys stuosti ir nu tīšuo olūta, tys otkon ļaun lobuok īpazeit poša Mūka personeibu.
Kaida ir tova sajiuta – cik daudz poši latgalīši zyna, kas ir Roberts Mūks?
Maņ redzīs, ka vysā moz. Tī, kas ir munā lūkā, daļa zyna, daļa nā. Es dūmoju, ka paīs kaids laiks, cikom vaira ļaužu uzzynuos.
Ka byutu juopasoka, kas ir Mūks Latgolys kontekstā?
Jis īt nu itīnis i vysod ir Latgolu ir turiejs sirdī. Maņ ari tei sajiuta ir leidzeiga ar gribiešonu atsagrīzt Latgolā. Mūks garu laiku beja trimdā Amerikā, dūmoju, ka atsagrīzšona Latvejā jam beja vysā emocionala. Pyrmū reizi jis tyka uzaicynuots atsagrīzt 1989. godā, kas taišni ir lelais Atmūdys laiks. Ari Tautys froņtis muzejā Dainis Īvāns ir sacejs, ka, nui, mes tok zynim Robertu. Tuo laika rodūšuos personys vysi vīns ūtru zynuoja, dorbuojās Tautys froņtē i veicynuoja atmūdu. Mūks ir pseidonims, juo eistais vuords ir Roberts Avens. Jis pījāme pseidonimu, kab kai latvyski, tai latgaliski skanātu vīnaiži. Jis ir rakstejs ari dzeju latgaliski. Ka da ituo maņ nabeja taidys slovonys personeibys, ar kuru es lobpruot sasatyktu i pasarunuotu, tod niu tys nūteikti ir Roberts Mūks.
Atsagrīžūt pi vyspuoreiguokys vieršonuos, kaids tev redzīs muzeju pasauļs?
Maņ cīši pateik! Tys ir sovpateigs pasauļs, kas varbyut ir ari drupeit īmūšs pret straumi. Gleznuos es īmyužynoju saļti, tei ir kai dokumentaceja, kas fiksej laikā i telpā. Viļcīni jau ari pasamej – vīni aizīt, cyti palīk, daļu sagrīž metalūs. Ar muzejim ir leidzeigi – muzeju kruojumu globuošona ari ir dokumentaceja, kas fiksej nūtykumus. Tok tymā pošā reizē muzejs nav apsastuojs laikā, kur tik siež styurī i gleznom nūslauku putekļus. Kruojums teik popularizāts, ruodeits sabīdreibai, teik reikuoti pasuokumi, cylvāki tiek aicynuoti sekuot leidza. Muzeji palīk interaktivuoki – kurim saīt lobuok, kurim varbyut na tik labi, tok attīceigi, ar tū dzeivojūt, var rysynuot sadzeivyskuos lītys, kab pīsaisteitu vysaidu paaudžu apmaklātuojus. Par pīmāru, Mūka muzeja ūtramā stuovā iz golda stuovēja Roberta Mūka rokstommašyna, kas ir kruojuma prīškmats. Pyrmsškolys bārnim izstuodē asam nūlykuši taida poša tipa analogu rokstommašynu, kab jim byutu vareiba pamīgt tuos pūdzenis, paraudzeit. Tys paleidz atteisteit sensorū pasauli. Kruojums ir juosaudzej, nu reizē cylvākim juoruoda, tok interaktivom lītom i izpratnei taišni kruojumu na vysod vajag izmontuot.
Ka saleidzynoj obejis tovys pīredzis – mozs muzejs laukūs i mozs muzejs Reigā, – voi ir kaidys atškireibys?
Tautys froņtis muzejs ir daīmams bez īejis moksys, tuo budžets ir nalels, kas īt nu leluo Nacionaluo viesturis muzeja, kuram tys ir vīna nu treis nūdaļu. Tautys froņtis muzejā ekspoziceja ir sataiseita, tū var saukt par gotovu, kasdīnā vajag viņ turpynuot atteisteit i pīduovuot muzejpedagogiskuos programys. Ari Mūka muzejā ir leidzigi: ir juodūmoj par pīduovuojumu apmaklātuojim. Atškireigais, saprūtams, ir apmaklātuoju daudzums. Tautys froņtis muzejā beja pīrosts, ka vysu laiku kaids atīt. Mūka muzejs saleidzynūši ir jauns, deļtuo par jū vēļ nazyna cīši daudz cylvāku. Par pīmāru, junī beja divejis apmaklātuojis nu Seiļukolna, kas atsarūn aptyvai desmit kilometru nu Mūka muzeja – juos najauši beja īvāruojušys itū muzeju Google Maps kartē i atbraukušys.
Daudzi jau skaita, ka muzejā nikas eistyn nav juodora. Nu, tod, kab parauga sataiseit muzejam koč Wikipedia lopu, taipat tam vajadzeiga vysmoz vīna vasala dīna! Voi, kab pīraksteitu projektu – vēļ vaira laika. Vīnys kvalitativys muzejpedagogiskuos programys sataiseišona, kab saprastu i paraudzeitu, kai tys funkcionēs dzeivē, ir cīši, cīši laiku pajamūšs process.
Roberta Mūka muzejs ir aktivs ari socialajūs teiklūs. Kai ir par taidu mozu muzeju stuosteit tī?
Socialī teikli ir cīši lobs paleigs. Kod pandemejis laikā sēdējom aiz aizslāgtu durovu, ari Tautys froņtis muzejā ar vadeituoju pa maiņom guojom iz muzeju, kab apslauceitu putekļus i sakūptu muzeju. Taipat vajadzēja uzturēt dzeivus muzeja socialūs teiklus, ari nūvadeit muzejpedagogiskuos programys virtuali. Par pīmāru, Reiga–Dagda ir lels ceļa gobols i vysys školys navarēs tū izbraukuot, tod taidā gadīnī nūdarbeibu var nūvadeit attuolynuoti. Digitalais pasauļs ir paleigs. Mes varim paruodeit ari muzeja “aizskotivi”, kod mums iz golda ir papeiru kolni, kai mes īkuortojam jaunu izstuodi voi ka aiz lūga mums ir gūvs. Vīneigais socialūs teiklu minuss ir, ka viests vysu laiku koč kur nūgrymst i tuos ir regulari juoatjaunoj. Attīceigi piec kaida laika var likt vīnu i tū pošu informaceju, partū ka tod cylvākim tys vaira nūsasiež. Niu grybu ari īvītuot informaceju par muzeju ari uorzemu vītnēs, kab cylvāki vaira radzātu, ka taids muzejs eksistej. Tod ar laiku redzēs, kaids nu tuo byus rezultats.
Par muzeju vaira ir interese vītejīm voi vys tik kaidim tuoļuokim gostim?
Pa itū na cik garū dorba periodu vēļ gryuši izvērtēt, tok godīs vysaiž. Jo eipaši, ka muzejs viņ napaseņ piec pandemejis suocs otkon struoduot. Ir taidi, kas atbrauc apsavērt iz mani, izzynuot, kas es asu, ir taidi, kuri ite teik, pīsadolūt piļu i muižu apceļuošonys akcejā, ir ari tuoļuoki gosti.
Voi tev ir kaidi sapyni voi īceris, kurys grybātu eistynuot car Roberta Mūka muzeju?
Ir! Mums niu ir informativa izstuode par “Elles ķēķi”, kas ir latvīšu rakstnīku grupa 20. gs. 50.–60. godūs Ņujorkā, grybātu tū sataiseit par ekspoziceju, partū ka naseņ vairuoki apvīneibys dalinīki nūguojuši tymā saulē. Byutu svareigi satikt asūšūs, varbyut dabuot kaidys lītys nu jūs, pīmāram, personeiguos pyldspolvys, ar kurom cylvāki rakstejuši dzejūļus. Taidā mozā Leivuonu tipa sieteņā, kaida ir Mūka muzejs, ir izaicynuojums par nūzeimeigom personom pastuosteit minimalā plateibā ar maksimalu efektu. Kab cylvāks saprastu, kaida itei personeiba ir bejuse, kab sajustu personeigū pīskuorīni i īraudzeitu pasauli tuo cylvāka acim. Natuoli nu muzeja ir ari Mūka dzymtuo sāta, kur jam beja dzeivūklis. Varbyut koč kod dzeivūkli varātu dabuot muzeja eipašumā i tī sataiseit tuo laika atmosferu, kaids ir bejs tys laiks, kod jis beja pavysam mozs. Ari kruojumam ir vajadzeigys papyldu telpys. Svareigi atteisteit ari muzejpedagogiskuos programys, tūs nikod navar byut par daudz. Gribīs organizēt pasuokumus i izstuodis, partū ka ite cylvāki eistyn īt iz pasuokumim. 2023. godā Mūka kungam byus 100 godu, tys nūzeimoj, ka juotūp ari jam veļteitai jaunai ekspozicejai. Taipat kotru godu Mūka muzejs izsludynoj konkursu bārnu i jaunīšu rodūšajim dorbim, rudinī byus apbolvuošona i izstuode.
Cik daudz itymā muzeju pasaulī itūbreid pošai saīt laika veļteit sovai muokslai?
Itūbreid ir drupeit skriejiīņs. Deļtuo gleznuošona ir drupeit nūstuojuse. Tok tys nav konstanti. Ari Reigā dzeivojūt, beja šaļts, kod gleznuošona apsastuoja, nu tod vīnā dīnā uzrauņ vysus dorbus. Viļcīņus es taipat turpynuošu medeit, jī vysod byus, tei ir muna eseņce. Voi īs kluotyn koč kas jauns? Tū ruodeis laiks. Sevkuru muokslu i laika pūsmu var nūviertēt viņ tod, kod atsaverom atspriekleņ. Mes vysu laiku asam itymā breidī i tū nanūviertejom. Paīs desmit i vaira godu, vērtēt byus vīgļuok. Taipat kai Pikaso beja ružovais periods, tod beja zylais periods. Koč i tī var byut eisi pūsmi muokslys atteisteibā, tī vys tik ir. Kas byus niu kluotyn nu ituo perioda munai muokslai? Suoču dūmuot par gūvem. Niu tik cieški redzu tuos, ka gribīs gleznuot gūvs.
Vaira par Roberta Mūka muzeju Gaļānus var puorskaiteit portala lakuga.lv rokstā ITE.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Latgaliskajam raidejumam “Kolnasāta” jauna rubrika par latgalīšu dzīsmem
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Jau vaira nikai ostoņus godus Latvejis Radejis pyrmajā programā sastdīnem skaņ latgaliskais raidejums “Kolnasāta”. Apreļa beiguos raidejuma papyldynuojuse ari jauna rubrika par latgalīšu dzīšmu stuostim.
Itūšaļt kasnedelis sarunys i intervejis latgaliskajā radejis raidejumā, kū taisa Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studeju, papyldynoj pīcys dažaidys rubrikys: “Vuordineica”, “Gruomotplaukts” “Viesturis rubrika”, “Bosom kuojom” i “Zemis suoļs”. Niu tom pīsavīnuojuse ari rubrika “Dzīšmu stuosti”, kas viesteis par latgalīšu dzīsmem, tūs izaceļšonu i skaniešonu cauri laikim.
Jaunū rubriku leidza ar raidejuma vadeituoju Ēriku Zepu veidoj dzīšmu gruomotys “Muna dzīšmu gruomota” sastateituoja Edeite Husare. Pyrmajā rubrikys reizē raidejuma klauseituoji kai veļtejumu Latgolys kongresa dīnai varēja izzynuot Valža i Māra Muktupāvelu dzīsmis “Pīmiņ, bruoļ” stuostu. Paradzāts, ka dzīšmu stuostus raidejumā varēs dzierdēt aptyvai reizi mienesī – majā tys byus dzīsmis “Lobs bej’ puika myusu Jezups” stuosts.
Raidejuma producenta Guna Igavena portalam lakuga.lv pastuosteja, ka ideja ar “Dzīšmu stuostim” īcarāta i dūmuota jau vysmoz divejus godus – latgalīšu dzīsmis izzynuot gribiejs raidejuma vadeituojs Ēriks Zeps, kurs sovulaik izvaicuojs ari klauseituojus par dzīsmem, kurys raidejuma klauseituojim kai pyrmuos īīt pruotā, kod vaicoj piec latgalīšu dzīšmu. Laiks guojs, tod izdūts latgalīšu dzīšmu notu kruojums “Muna dzīšmu gruomota”, kura sastateituoja Edeite Husare ari aizaruovuse ar dzīšmu stuostu pieteišonu, i saprasts, ka juosalīk kūpā interese i pruoti, lai par latgalīšu dzīsmem stuosteitu ari “Kolnasātys” klauseituojim.
Atguodynuosim, ka raidejumā “Kolnasāta” sūpluok jaunajim “Dzīšmu stuostim”, ir īspieja dzierdēt ari taidys rubrikys kai:
“Vuordineica”, kurū itūšaļt veidoj viesturnīks Arņs Slobožanins i literate Ilze Sperga, “Kolnasātā” ir bejuse jau nu laika gola, pasamainejuši viņ tuos veiduotuoji – leidz 2019. godam tū taiseja Arņs Slobožanins i literats Valentins Lukaševičs, nu kura stafeti puorjēme Ilze. Vīna nu vysim radzamuokūs latgalīšu kulturys izpausmu i taišni latgalīšu volūda vysā sovā dažaidajā boguoteibā. Itymā rubrikā autori stuosta gon par seņejim latgalīšu vuordim, gon jaunvuordim, atkluoj tūs nūzeimi, lītuojumu Latgolā i uorpus tuos rūbežu, vuordu izaceļšonu.
“Gruomotplaukts” ir raidejuma rubrika, kurys veiduošonā sovulaik īsasaistejuši vairuoki labi pazeistami literati. Gruomotu stuostus raidejumā atkluojuši gon Raibīs aba Oskars Orlovs, gon Ligija Purinaša, niu tū dora Ilze Sperga. Rubrikys mierkis nav cik daudzi literaturkritika, bet vaira klauseituoju īpazeistynuošona ar kaidu nu jaunuokūs izdavumu latgalīšu volūdā ci par Latgolu, taipat “Gruomotplauktā” pa reizei teik atguoduoti ari īvarojami latgalīšu literati i literarī dorbi.
“Viesturis rubriku”, kas “Kolnasātā” skaņ nu 2019. goda, veidoj diveji viesturnīki – Kaspars Strods i Laura Melne. Rubrikā autori īsaver vysaidu viesturiski svareigu i inetersantu nūtykumu puslopuos. Rubriku pyrmūs divejus godus pamatā taiseja Kaspars Strods, bet pārņ pa reizei ar kaidu sovu interesantū stuostu viesturis izzynuošonu “Kolnasātā” papyldynoj Laura Melne. Rubrikā teik atkluotys dažaidys da ituo mozuok zynomys Latgolys viesturis puslopys – aizvadeitajā sastdīnē Laura īpazeistynuoja ar Latgolys Tautys piļs Rēzeknē viesturi.
Rubrika “Bosom kuojom”, kas raidejumā skaņ nu pārnejuo goda, ir poša “Kolnasātys” vadeituoja Ērika Zepa ideja. Rubrikys ideja beja, ka byutu interesanti kūpā ar klauseituojim izzynuot, ka vaira ci mozuok zynomi Latgolys ļauds atkluotu sovys dobys turisma stygys, nūvastu iz kaidu vītu Latgolā, kas jam redzīs apsavieršonys vārta. Ari pošam Ērikam cīši pateik ceļuot, staiguot apleik bosom kuojom, jū interesej Latgola i tuos geografeja, dobys turismys – vysi labvieleigī prīšknūsacejumi, kab rubrika īsadūtu izzynūša i interesanta.
Vīna nu jaunuokuos rubriku raidejumā ir “Zemis suoļs”, kas skaņ nu ituo goda janvara i dzierdama kotra mieneša ūtrajā sastdīnē. Tyvojūtīs 2020. goda golam “Kolnasātys” radūšuo komanda, dūmojūt par cyta gods raidejumim i vārojūt žurnalistis Marutys Latkovskys, sovulaik žurnala “Katōļu Dzeive” aktivitatis dzeivē i socialajūs teiklūs, uzrunuoja jū i aicynuoja pasadaleit ar raidejuma klauseituojim sovūs nūvārojumūs i dzeivis gudreibā. Marutys rubrykys aba mienešroksta nūsaukums “Zemis suoļs” ir juos pošys ideja. Autore soka: “Ontonam Rupaiņam ir romans “Zemes sōļs”, es jū sovā laikā asu skaitejuse i maņ jis cīši patyka. Tys nūzeimej, ka ite mes nalidojam pa muokulim, bet runojam par taidom pīzemātom lītom. Par pīmāru, es niu asu salasejuse daudzi vysaidu augu nūsaukumu i taišni latgaliskūs. Tei ir taida boguoteibu skreine! Cytaiž mes, aizmierstūt tūs latgaliskūs nūsaukumus, izgaisynojam ari sovu seņču gudreibu, zynuošonys par zuoleitem.”
“Kolnasāta” producente Guna Igavena, atsaverūt iz rubriku dažaideibu, soka: “Kotrys rubrikys autors tymā ir īness sovys vāsmys, kas ni vysod sakreit ar producenta ci radūšuos komandys suokūtneji īcerātū. Jī kotrs pats par sevi ir personeiba ar pīredzi, redziejumu i sovu radūšū liduojumu, kas patīsi aizraun. Vysod ir lela prīca klauseitīs stuostu, kas interesej i aizraun pošu autoru, stuostu kurā īlykts dziļums i dvēsele. Tū es radzu vysuos rubrikuos.”
Latgaliskais raidejums “Kolnasāta” Latvejis Radejis pyrmajā programā skaņ sastdīnem 18.15 ar atkuortuojumu svātdīnem pīcūs nu reita. Vysi raidejumu īroksti nūsaklausomi LR1 sātyslopā ITE.


text:
RAKSTEIBA
Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumi
LATGALĪŠU VOLŪDYS VUICEIŠONUOS MATERIALI (PDF formata faili):
Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumi (2008)
L. Leikuma, J. Cibuļs – Vasals. Latgalīšu volūdys vuiceiba (2003)
L.Leikuma Latgalīšu volūda I – intensivuo vuiceibu kursa materiali (2003)
L. Leikuma, J. Cybuļs Latgalīšu ābece – Lementars 1. daļa (1992)
L. Leikuma, J. Cybuļs Latgalīšu ābece – Lementars 2. daļa (1992)
P. Strods Latgalīšu pareizraksteibas vōrdineica (1933)
Konspekts nu latgalīšu rokstu volūdys stuņdis Reigā (06.11.2013.)
Jurs Cybuļs, Lideja Leikuma “Skreineite. Vuicūs laseit” (2014)
Jurs Cybuļs “Skreineite. Vuicūs raksteit” (2014)
Olūteņš. Latgalīšu rokstu volūda 4. klasei (2017)
Olūteņš. Latgalīšu rokstu volūda 4. klasei. Metodiskī īsacejumi (2017)
CYTI MATERIALI PAR LATGOLU I LATGALĪŠU VOLŪDU:
Latgalistikys kongresu materiali – 1. storptautyskuo latgalistikys konfereņce (2009)
Latgalistikys kongresu materiali – 2. storptautyskuo latgalistikys konfereņce (2010)
Latgalistikys kongresu materiali – 3. storptautyskuo latgalistikys konfereņce (2011)
Latgalistikys kongresu materiali – 4. storptautyskuo latgalistikys konfereņce (2012)
Latvīšu volūdys dialekti – karte (2005)
S. Trūpa Latgales grāmatniecība 20. gadsimta 20.-30. gados


text:
Roksti! I zynuošonys jem leidza! [Catūrtuo dīna]
Svātdinis dīna – 29. juļs myusim kotram īsasuoka sovaižuok – cyts guoja mauduot iz dīčeiti, daži brauce iz bazneicu kai svātdinis dīnā pījimts, cyts aktivi raksteja spletnis, kū beja saklausejs, cyts otkol izbaudeja reita kopeju, cyts cīteigi puorraksteja sātys aizdavumu.
Itei svātdīna, pādejuo dīna myusim vysim te seminarā „ROKSTI!” Balkanūs. Tai ka i skumeigi ap sirsneņu palīk, kupā pavadeituos dīnys beja pozitivisma, emoceju pīpiļdeitys, gareigi boguotys, zynuošonom, jaunim īspaidim, draugim, dūmu bīdrīm pylnys.
Svātdiņ, kod vysi apsasiedom ap myusu īrostū, kūpeigū garū lekceju goldu – suokom klauseitīs Bolvu Centraluos bibliotekys direktoris Rutys Cibulis stuostejumu, par izcylū Latgolys cylvāku Mikeli Bukšu, tī kas zynuoja, sajiema jaunu izsmeļūšu informaceju, bet tī kas nazynuoja nikuo – īpazyna, kaidi veiri īt nu myusu pusis.
Piečuok turpynuojom vuiceitīss par darbeibys vuorda konjugacejom. Muora tik jauki pasnīdze, ka myusim raiti guoja iz prīšku, nasaverūt iz tū, ka nakti bejom moz guliejuši, jo vakardīnys gosti – Upeitis jaunīšu folklorys kūpys daleibnīki i grupys „Napruots” daleibnīki gasteja pi myusu pat leidz reita gaismeņai. Dūmoju, ka myusu dzīsmis, daņčus, muzyku, smīklus dzierdeja vysa Balkanu apleicīne, vysa Vylkova, nasabreinuotu, ka Škilbanūs, Rekovā i Upeitē ar. Tys atdzeivynuoja Balkanu kolnu mīreigumu, i vacuo Balkanu škola vareja atsacerēt tūs laikus, kod beja školānu pylna.
Piec sāteigajom pušdīnem vysi kūpā sasabiļdiejom ar mysu skaistajim kreklenim i karūgu, izstuostejom sovus īspaidus par itymuos dīnuos pavadātū laiku, dalejamīs ar idejom, secynuojumim i tai iz pozitivys notys, vysi atsavadejom nu Balkanu kolnim, vīns nu ūtra – myusu 4 dīnu jaukuo kompaneja devēs nu kotrs iz sovu pusi. Bet ar tū jau nikas nav beidzīs, tuos tik suokys koč kam jaunam, vysu pyrma tagad LaKuGā i kur cytur vaira skaiteisim latgaliski, vaira raksteisim latgaliski.
Maņ ituos dīnys beja patīsu emoceju pipiļdeitys. Es seņ nabeju tai atsapyutuse, tik vierteigi i pozitivi, seņ nabeju tai smiejusīs, ka vysi vādara muskuli suop, seņ nabeju satykuse taidus jaukus cylvākus, nabeju tai vuicejusīs – pi taidys pasnīdziejis, kura tai vīgli izstuosta i paskaidroj vysu, i seņ tik garšeigi ari āduse nabeju. Itūs dīnu prīcys, informacejis, zynuošonu deva tagad pītiks ilgam laikam i tys dūs taidu jaunu sporu jaunim dorbim.
Mārīte Slišāne


text:
Rēzeknē nūtiks lobdareibys pasuokums Ukrainys atbolstam
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
17. martā nu 19.00 da 22.00 stuņžu Rēzeknis kebabneicys “Ausmeņa Kebabs” terasē i īšktelpuos gaidoms lobdareibys pasuokums-koncertprograma Ukrainys atbolstam.
Ituo gods 24. februarī nūtyka tys, kam daudzi naticēja – Krīveja ībruka Ukrainys vaļsts teritorejā i suocēs kars. Nu tuos dīnys vysā Latvejā nūteik dažaida veida aktivitatis ar mierki atbaļsteit Ukrainys armeju, dzeivuotuojus, ari sātys dzeivinīkus.
Ari Rēzeknē da šam ir nūtykušys puļciešonuos ar mierki kūpeigi atbaļsteit Ukrainu, tok 17. martā “Ausmeņa Kebabs” byus ari lobdareibys koncerts. Pasuokumā pīsadaleis Guntis Rasims, Arnis Slobožanins, Sovvaļnīks, Diona Liepiņa, Ūga, Oskars Lustiks, Kristaps Višs, Ricky Anderson, Jāņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys audziekni i cyti. Pasuokumu vadeis Kārlis Tols.
Pasuokuma laikā tiks pījimti zīduojumi Ukrainai: konservi, uzlejamuo puortyka, rīksti, žuovāti augli, bārnu puortyka, viersdrēbis, zečis, cymdi, džemperi, sagys, guļammaisi. Vysi zīduojumi tiks nūguoduoti atbylstūšuom organizacejom, kuruos tūs nūdūs tuoļuok golamierkī.
“Ausmeņa Kebabs” 100% nu vysu pasuokuma laika ījāmumu zīduos Ukrainys atbolstam. “KUUP” kopejneica vysys dīnys garumā pījims zīduojumus.
Kai soka pasuokuma iniciators Lauris Aglenieks: “Vīnu reitu pasamūdu ar dūmu golvā i sajutu, ka maņ ir pīnuokums sataiseit zīduojumu vuokšonys i atbolsta pasuokumu Ukrainai. Suoču planavuot, kur tys varātu nūtikt i “Ausmeņa Kebabs” iz reizis atsasauce. Tod suoču apzvaneit muzikus ar kurim bejuse sadarbeiba, vysi, kurim itys datums beja breivs, iz reizis pīkryta! Skaitu, ka itei iniciativa ir vajadzeiga, kab kūpeigim spākim pīsaisteitu vaira zīduojumu i paleidzātu Ukrainai.”


text:
Jau aizvadeituos nedelis nūgalē daudzuos katuoļu draudzēs nūtyka pyrmī kopusvātki itymā vosorā. Tymā vydā ari Kuorsovys i Ludzys apleicīnē. Ausma Sprukte beja nūbraukuse pasarunuot ar pravestim Ringoldu Klimonu i Juoni Kolnu. Juos sagataveitajā sižetā klausīs vaira par tū, kas sovpateigs ituo goda kopusvātkim i kaidi nūsacejumi juoīvāroj 'Covid-19' pandemejis laikā.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Latgolys medejim daīmams atbolsts nūzeimeiga satura veiduošonai
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Vaļdeiba piec Kulturys ministrejis (KM) informativuo ziņuojuma par pasuokumim informativuos telpys drūseibys styprynuošonai atbaļsteja KM īrūsynuojumu pīškiert papyldu finansiejumu Latgolys medejim regiona informativuos telpys styprynuošonai.
Atbolsta rysynuojumi informativuos telpys styprynuošonai taišni Latgolys regionā ir byutiski napīcīšami. Kūpš Krīvejis ībrukuma Ukrainys teritorejā, Latvejis informativuo telpa regulari sasaskar ar jaunim izaicynuojumim, partū ka Krīvejis vaļsts ītekmē asūšī medeji ir piļneibā mobilizāti informativuo kara eistynuošonai. Ir sagaidams, ka izaicynuojumi nasabeigs ari piec aktivuos karadarbeibys beigu, partū ka vys vēļ byus ceņtīni attaisnuot karadarbeibys rezultatā padareitūs nūzīgumus.
Kab eistynuot Medeju atbolsta fonda programu ir pīškierti 400 000 eiro Latgolys regiona medeju ziņu i informativi analitiskūs raidejumu ražuošonys kapacitatis styprynuošonai. Eipašs akcents teik lykts iz padzilinuotu sabīdreibys informiešonu par Krīvejis ībrukumu Ukrainā.
Sabīdriskūs elektroniskūs plošsazinis leidzekļu padūmei (SEPLP) pīškierti 33 000 eiro, kab paplašynuot sabīdryskū medeju kluotbyutni Latgolā, izveidojūt Latvejis Televizejis regionaluo korespondenta, video operatora i LSM.lv regionaluo korespondenta omota vītys. Taidā veidā tiks nūdrūsynuota sabīdriskūs medeju kapacitate papyldu satura veiduošonai. Portals Lakuga.lv napaseņ sasatyka ar pyrmū LTV Latgolys regiona korespondenti Diniju Jemeļjanovu, interveju ar Diniju skaiti ITE.
Niu Sabīdreibys integracejis fonds ir izsludynuojs pīsateikšonu medeju atbolsta programai, konkursa nūlykumu i pīteikuma veidlopys atrūnamys ITE. Elektroniski aizpiļdeiti pīteikumi tiks pījimti leidz 29. augustam.
Sovpus 23. augustā medejim ir vareiba pīsavīnuot tīšsaistis seminaram, kur byus vareiba aizdūt naskaidrūs vaicuojumus pyrma pīteikuma īsnīgšonys. Pīsateikt daleibai seminarā var, rokstūt iz e-postu eliza.lake@sif.gov.lv i nūruodūt sovu vuordu i pavuordi, kai ari puorstuovātū organizaceju.


text:
“NewFuels” RSEZ SIA i “Energy Resources CHP” RSEZ SIA vīnmār ar prīku dūd īguļdiejumu sporta atteisteibā, dieļ tam myusim ir biejs tys gūds pīzadaleit telpu futbola arenas atkluošonā Riezeknī, atbolstūt projektu.
Piezeknis valstpiļsātys dūmis Sporta puorvaļdis vadeituoks Aleksejs Grehovs “NewFuels” RSEZ SIA i “Energy Resources CHP” padeve pateiceibys rokstus “Par īguļdiejumu sporta atteisteibā Riezeknī 2021.godā”.
Nu Riezeknis bārnu – jaunatnis sporta školys komandys Vaļdis prīkšsādātuojam Roman Vdovychenko tyka padūtys pīmiņis bolvys, sovukuort komandai tyka pasnāgts futbola bumbu komplekts.
Halle, kas tyka uzcalta Riezeknī, kliva par pyrmū itaidu futbola inftrastrukturys objektu uorpus Reigas.
Juos izveide stypri uzlobuos treneņu procesu bārnu komandom regionūs, kurom zīmā ir bejuse nūpītna kvalitativys bāzis tryukuma problema, kai ari ļaus i vytim sporta leidzjutiejim treneitīs i spieļuot ārtūs apstuokļūs zam jumta i iz kvalitaiva saguma.
Izsokam pateiceibys vuordus vysim sadarbeibys partnerim, kas davušs īguļdiejumu futbola hallis tapšonā:
Piezeknis valstpiļsātys dūmis vadeituojam Aleksandram Bartaševičam, Latvejis Futbola federacejai i juos prīkšsādātuojam Vadimam Ļašenko, uorvalstu sadarbeibys partnerim – Slovenejas uznājumam “DUOL”, kas izgatavuoja i uzstuodieja hallis kupolu, būvdorbu veiciejam SIA “Latgalija”, būvuzraugim SIA “Marčuks”, projekteituojim SIA “Ceturtais stils”.
Komandys gors ir svareigs gon spieļojūt futbolu, gon vysa ituo projekta eistynuošonys procesā! Nūvieļejam veiksmi i produktivus treneņus vysim sportistim!
Foto: Rēzeknes valstspilsētas domes un Latgales plānošanas reģions
Ziņas


text:
Igauņu volūda
Igauņu volūda (eesti keel) irā vīna nu suomugru volūdu grupys volūdu, jei radneiga suomu, leivu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru — latgaļu, latvīšu, krīvu i švedu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei. Igauņu volūda irā Igaunejis Republikys i Europys Savīneibys oficialuo volūda. Igauņu, suomu, vengru i maļtīšu volūdys vīneiguos vaļstiskuos volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi indoeuropīšu volūdu saimis. Pa 2000 gods datim, igauņu volūdu kai dzymtū runoj 83,4% Igaunejis dzeivuotuoju.


text:
Grupys “Krampis” dzymšonys laiks ir 2009. goda majs i dzymtuo puse – Leivuons. Grupys rošonuos īmeslis ir treis seneju muzykys školys laiku draugu sasatikšona. “Krampis” spielej gon folkroka stylā, rodūt sovys aranžejis latgalīšu tautysdzīsmem, gon ari roda poši sovys roka styla autordzīsmis. Grupā dorbuojās Dainis Paeglis (vokals, bass), Ingars Uvarovs (sytaminstrumenti), Toms Cišs (gitara), Andrejs Gaiduks (gitara). Popularuokuos dzīsmis “Skaista muna leigaveņa”, “Visvaldis”, “Kuopu, kuopu kolnā” i cytys.
NOMINANTI:
Ansis Ataols Bērziņš
Dace Kaša
Napruots
Oskars i Guna


text:
Ausma Sprukte: grybu motivēt ari cytus runuot latgaliski
Intervejis autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Vīna nu “Boņuks 2019” sajiemieju AUSMA SPRUKTE ir Latgolys Regionaluos televizejis latgaliskuokuo seja, pyrmuo TV raidejuma bārnim latgaliski “Žik” autore. Saruna par sova sirdsdorba entuziasmu, baiļu puorvariešonu, prestiža ceļšonu vysam latgaliskajam.
Cik dzilis latgaliskuos saknis tu sevī apjaut?
Tys jau ir nu bierneibys – vacuoki latgalīši, vacuoku vacuoki latgalīši. Latgaliskais i latgalīšu volūda ir īsaguojuse jau munā saimē. Muna pyrmuo volūda beja latgalīšu, tikai piec tam latvīšu literaruo. Vysai myusu saimei, tyvuokajim rakstureigs patriotisms palikt sovā vītā, kur tu esi pīdzims, kur tu dzeivoj, na kur tuoli aizbraukt. Taidys dūmys nav bejs, ka vajadzātu kur cytur sevi paruodeit. Latgaliskais ir vystyvuokais, partū itamā jūmā ari ir juodora.
Es gribieju studēt žurnalistiku, tūlaik izvieleju Rēzeknis Augstškolys Filologejis programu, kam tys tepat iz vītys. Aprokstā īraudzeju, ka ir ari medeju prakse, ari cytys – muzejā, bibliotekā. Saprotu, ka tepat ari var tū vysu izavuiceit.
Cik latgaliskais ir pīpraseits TV ekranā? Voi cylvāki grib runuot latgaliski kadrā?
Ar tū ir dažaidi bejs. Struodoju jau sešus godus, suokumā gryuši guoja. Cylvāks, apsazynojūt, ka jū redzēs plaša auditoreja, pasoka: “Mani taču rādīs visā valstī, jārunā valsts valodā!” Ar laiku dabuoju uzticeibu nu cylvāku, varbyut īvāruoja, ka cyti runoj latgaliski, ka es poša kamerys prīškā runoju latgaliski, lai jī radzātu, ka es asmu taida poša kai jī, ka maņ nav īrūbežuojumu runuot latgaliski. Tys ir vīns nu golvonūs motivatoru intervātajam runuot latgaliski. Maņ grībīs, lai tei volūda izskaņ, ka jei palīk leidzvierteiga latvīšu literarajai volūdai. Svareigi ir paruodeit, ka mes runojam na tikai saimē, bet ari sabīdryskuos vītuos, kai uorstnīceibys īstuodē, pošvaļdeibā.
Vīnu reizi LTV izlyka titrus, veirīts beja nu Cyblis, specifiski runuoja ar -ļa izskaņom. Es poša nūruodeju, lai līk titrus. Izlyka. Aizruoda, lai es kamerys prīškā narunuotu, kod praseju, parkū, tai ari naatbiļdeja. Šūbreid nikaidus aizruodejumus naasmu dzierdiejuse. Paruodeit, ka latgalīšu volūda skaņ ari medejūs. Motivēt ari cytus runuot kamerys prīškā latgaliski.
Ari pa nūvodim ir atškireiba. Zīmeļlatgolā vide ir taida, ka, suocūt īlu intervejis, cylvāki juouzrunoj latgaliski ar “Lobadīna!” Tod jī ir atsauceiguoki, redz, ka esi sovs, na kaida Reigys televizeja.
Voi omotpersonys runoj latgaliski?
Kai kurs. Tī, kas kategoriski pasoka, ka nā, atsasauc iz vaļsts volūdu, ka jī puorstuov sovu jūmu, ka jī nadreikst tū dareit. Tī, kas pīkreit runuot latgaliski, dora tū bez vysaidu papyldargumentu.
Kurys ir latgaliskuokuos pošvaļdeibys?
Baļtinova, prūtams, Kuorsova, Rēzeknis nūvods – ar itim ļaudim nikod nav bejs problemu. Ludzā prīšksādātuojs runoj latgaliski, ari Rēzeknis mērs tīšraidēs sasavasaloj: “Lobs vokors!”
Latgola ir multikulturals regions. Maņ nav nikas pretim Daugovpiļs nūvodā dzierdēt krīvu volūdu. Tagad jau golvonais, ka Latgolā vyspuor ir cylvāki.
Tī, kas poši ir aktivuoki, syuta par sevi informaceju, tī ari bīžuok pasaruoda myusu sižetūs. Iz tū pošu Viļakys nūvoda Upīti mes bīži braucam, puorejī daudz kū nūklusej. Partū Latgolā cylvākim vajadzātu palikt pošpuorlīcynuotuokim, vajadzātu lapnuok par sevi stuosteit, naslēpt sovus panuokumus. Vysai Latgolai tuo tryukst. Pādejā laikā kulturys cylvāki līk informaceju par sovom aktualitatem vairuok socialajūs teiklūs.
Kai tev ir izadevs dabuot TV skateituoju uzticeibu?
Vajag identificētīs ar puorejim. Cylvākim pateik, kod tu īsasaisti tymā, kū vysi dora. Filmejam tolku, suocu dareit tū pošu, jī radz, ka naasmu prosta molā stuovātuoja… Reiz filmējom nīdru pļaušonu, dobys aizsardzeibys specialiste pīduovuoja runuotīs iudinī. Namuoku peļdēt, baile, kod teiku dziļuok iudinī. Īdeve kombenzonu, bet teikūt jau puori celim, saprotu, ka kombenzons ir ar caurumu. Kuojis beja slapnis, bet izturieju. Interveja saguoja teišom unikala, fonā braukuoja nīdru pļuoviejs. Ari bailis nu augstuma nav trauciejušys izkuopt skotu tūrnī. Pasateicūt itam dorbam, liduots ar helikopteri, braukts ar kuterim. Vysys bailis puorvarātys, dūmojās, ka vaira nikas napuorsteigs. Taipat goduos pa puorsteigumam.
Tys cylvākus ari uzrunuoj, ka žurnaliste poša ir aktiva. Kod cylvāki jau soka, ka jī mani zyna i zyna, cikūs kaids raidejums, tys motivej tuoļuok struoduot. Taišni laukūs myusu zinis verās vysvairuok. Tei uzticeiba struodoj ari piec tam. Kod beja plyudi, socialajūs teiklūs īlyku paziņuojumu, ka mums vajag laivu. Piec pusstuņdis beja. Caur daudzim cylvākim ziņa izguoja. Kod tikkū suoču, gon beja cīš gryutai. Kai Anna Rancane stuosteja Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” padūšonys ceremonejā, nivīns napadūmuoja, ka variešu struoduot par žurnalisti.
Televizejā jau smejamēs, ka mums kotrai ir “sovs klientu lūks”. Cylvāki zvona i soka, ka jī sižetā grybātu redzēt taišni Beatrisi, Svetlanu voi Ausmu. Kai kolektivs asam cīš labi sasastruoduojuši. Kotrys ūtru papyldynoj. Svetlana ir vairuok krīvyski runojūša, Beatrise viņ televizejā īsavuiceja latgaliski. Eists komandys dorbs, materiali kvalitativuoki palīk. Partū pošim prīca īt iz tū dorbu. Jaunīšim ari īsoku īt tī, kur pošim gribīs, i naklauseit vacuokus, ka jī soka kū cytu.
Tu sovūs raidejumūs sabīdreibu natīši izgleitoj. Kai roduos raidejumu cyklys par medejprateibu?
Vīns nu SIF Medeju atbolsta fonda projektu konkursa tematu ari beja medejprateiba. Izdūmuojom, ka vajag braukt iz pīrūbežu pi vītejūs īdzeivuotuoju, na pratynuot augstys omotpersonys. Ari cylvākus vajag izgleituot caur taidim pošim kai jī – cylvākim nu tautys, cylvāks identificejās ar jim. Ka tei apkūpieja voi tys muojtureibys školuotuojs spiej saškiruot medeju informaceju voi vysmoz saprast, kas ir tycama, kas nav, es ari variešu. I maņ redzīs, ka situaceja pīrūbežā nimoz nav tik švaka, kai jū propogandej. Nav tai, ka pīrūbežys krīvu īdzeivuotuoji zyna tikai Putinu.
Tu muoki īinteresēt ari bārnus…
Bārnu raidejumam “Žik!” taids personiski savteigs īmeslis. Muoseicai pyrms četrim mienešim pīdzyma dieleņš, palyudze mani par krystamuoti. Drauga muosai Leņdžūs treis bārni, tī mozī Leņdžu bārni runoj latgaliski. Tys izaklausa skaisti. Adriana, kurai tiuleņ byus 10, pīsadaleja munā raidejumā. Pošai tei sajiuta, kod laikam gribīs jau byut par mamu. Itys raidejums suocēs ar dūmu, lai munim tyvuokajim bārnim i vysim latgalīšu bārnim byutu, kū vērtīs pa televizoru. Mozūs jau nauzrunuos ziņu sižeti voi pīaugušūs raidejumi.
Nazkod tu raksteji dzeju…
Ite īsadarātu eiss krīvu teicīņs “дaBHo и HeпpaBдa” (S. Ū: tys beja seņ i vairs nav taisneiba). Tys laikam beja filologiskais radūšums. Školys laikā es raksteju dūmrokstus, pīsadaleju konkursūs. Reiz vīnā nu konkursu golvonuo bolva beja braucīņs iz Briseli, tai aizceļuoju. Padsmit godūs ceņšūs dzeju raksteit, bet tys pīryma.
Muns radūšums aizīt televizejis tekstim. Vīns sižets ir kai vīns dūmroksts, vajag radūšu dzierksteli, lai teksti, vuordi sasalīk ar biļdi. Muokslinīciskim sižetim vajag pīīt poetiskuok, tys pošam nu seve juoroda. Vīns raidejums ir 10 puslopom juosaroksta. Bet kod naviņ grybātūs kū vīnkuorši taipat pīraksteit. Varbyut kod na viņ varātu apkūpuot televizejā pīdzeivuotū.
Tei kasdīna mums taida, ka vysi skrīn, skrīn, skrīn. Vīnkuorši atsasēst ar pyldspolvu rūkuos voi kū telefonā īraksteit na vysod saīt. Breivā dīnā ceņšūs mežā pastaiguot ar suni i atsalēgt nu vysa.
Breineiga atsasliegšona nu uorpasaulis ir svātceļuojums iz Aglyunu. Varbyut naasmu tik ticeiga, kai maņ vajadzeiga atsasliegšona nu ituo skriejīņa. Vīnu godu ceļa laikā maņ salyuza telefons, es beju tik laimeiga. Tu naktsmītnē redzi, kai vysi salein telefonūs. Bet es beju nu tuo breiva.
Kaidi ir tyvuokī radūšī plāni?
Ideju jau gona, juos realizejamys ar atbaļsteitajim projektim plus entuziasmu. Mums itamā ziņā ir tuos pošys problemys, kas vysim regionalajim medejim. Maņ byus vēļ pīci raidejumi bārnim, turpynuošu medejprateibys temu par cylvāku saskari ar dezinformaceju. Beatrise gatavej raidejumu par mozuokumtauteibom ar cylvākstuostim, Svetlana par viesturi – par ākom, kū agruok izmontuoja, tagad juos ir pamastys.
Ir dūma sataiseit raidejumu cyklu par profesejom – īdūmys pret realitati. Pīmāram, kū jaunīši zyna voi nazyna par guņsdziesiejim, policistim, influencerim, dizainerim. Par munu žurnalista dorbu reizem ari ir napareizs prīškstots – tikai mikrofons juopajam. Kod tu suoc stuosteit, breinojās, cik dorba juoīlīk.


text:
Annele Slišāne izdavuse stuostu i dzejis kruojumu “tuoraga stuosti. pīns”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Tekstilmuokslineica i konkursa “Latgolys prozys skaitejumi” 2020. i 2021. godu laureate, rakstneica Annele Slišāne izdavuse pārn izguojušuo stuostu kruojuma “tuoraga stuosti” turpynuojumu, nu reizē i suokumu – stuostu i dzejis kruojumu “tuoraga stuosti. pīns”. Kruojumā apkūpuoti četrpadsmit jauni literarī dorbi, kurūs autore rysynoj pasaulī svareigys lītys i nūteikūšū, aizdūd vaicuojumus i meklej atbiļdis.
Pārnejuo goda suokumā izguoja Annelis Slišānis stuostu kruojums “tuoraga stuosti”, ar kuru Slišāne ir nomināta ari Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2021”. Autore soka, ka stuostu kruojums “tuoraga stuosti. pīns” ar četrpadsmit jaunim literarajim dorbim – stuostim i dzejūlim – ir par suokumu: par cylvāka suokumu, par sīvītis suokumu byut muotei, par itū laiku. “Pīdzimt i izaugt mīlesteibā, izaugt par lobu cylvāku bez vardarbeibas apleik i sevie. Suokums var byut vusuods. Ar pīnu i bez tuo, vardarbeigā sistemā īrauts i svareiguo breiža nasaprasts i najiuteigs. Bailies i tymsā. Tuods suokums ari var byut. Pīns ir kuo suokums ari tuoragam, i pīns caurvej vusus stuostus, I gruomata ir suokums nazkam cytam, jaunam otkon nu gola, jaunīm stuostīm,” kruojuma ideju atkluoj Annele.
Stuostu i dzejis kruojums “tuoraga stuosti. pīns” izdūts autoris dzymtajā Upītis pusis izlūksnē, īvārojūt myusu dīnu pareizraksteibys normys. Gruomotys redaktore literate Ilze Sperga soka: “Vīnā pīna upē div reižu naīkuopsi, tok Annele tū dora i maņ kai redaktorei beja intriga – kū vēļ jei pasaceis i kū vēļ var pīraksteit piec tik vīngobolaina iniciacejis voi tuoragā saīšonys stuosta kai pyrmuo gruomota. Ūtruo ir, pa munam, pīna gruomota. Na vyss pīns saskuobst tai, kab golā varātu atsiļdeit bīzpīnu. Izlīta pīna nasasmeļsi. Kai seikys boltys upeitis aiztak pa zemi i varbyut ir nazkaidu cytu stuostu suokums.”
Literaturzynuotneica Ilga Šuplinska par Annelis Slišānis dorbim roksta, ka juos teksti līk atsagrīzt kaidā nu baimis punktu, tū izdzeivuot i iztaisnuot muguru deļ seve, vaicuot boltuo pīna suokuma. Bet latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv redaktore Laura Melne par Annelis raksteitū soka: “Annele nu sīvīšu dzeivis pīredzem izvalk koč kū puorpasauleigu – tū, kas vīnoj myus vysys, lai cik atškireigys mes byutu. Te nav didaktikys, puormatumu pasauļam voi koč kaidu praseibu. Ir tik pīredze, kas myus, cylvākus, izveiduojuse taidus, kaidi asam.” Konkursa “Latgolys prozys skaitejumi 2021” žurejis lūcekle, literate Anna Rancāne, viertejūt Annelis stuostus, saceja: “Mozgu atraisiešona – cylvāka pīdzemdiešona kai sīvītis spāka formula cauri laikim i telpu. Volūda suotna kai maize. Teksts nav vīglys, vys tik pamat gaišu piecgaršu.”
Annele Slišāne ir tekstilmuokslineica i literate, kurei dzeivoj pošā Latvejis pīrūbežā, Bolvu nūvoda Zeļču cīmā. Juos literaturys i tekstilmuokslys projekts “#100dečiLatvijai”, kas tyka radeits kai duovona Latvejis 100. dzimšonys dīnā, 2017. i 2018. godā apbolvuots ar Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks”, taipat autore sajāmuse divejis nominacejis bolvā “Boņuks 2021” – kai par pārn izguojušū stuostu kruojumu “tuoraga stuosti”, tai par projekta “#100dečiLatvijai” puortapšonu audio, video i taktilajūs formatūs. Atbiļdūt iz vaicuojumu, kam Annele pīsavārsuse niu, jei soka: “Dokumenteju pasauļa rosšonuos breižus – azaru i dīču nūsalaisšonu. Runoju ar akminīm, kurīm pasauļa radeišonys laikā beja pa godam, geidu pavasara. Aužu gobelenus i rokstu stuostus, kurī plyust kuo poli.”
Gruomotys “tuoraga stuosti. pīns” izdeviejs ir SIA “Anneles zeme”. Gruomota izdūta ar Latgolys kulturys programys, kū eistynoj Latgolys regiona atteisteibys agentura ar AS “Latvijas valsts meži” i Vaļsts kulturkapitala fonda finansiejumu, atbolstu.
Jaunuo kruojuma stuostu “pavasars atguoja trejuos dīnuos” i “itei dīna” video īroksts nu konkursa “Latgolys prozys skaitejumi 2021”


text:
Rikši SIEJU SOVU
“Sieju rūtu, sieju mātru, sieju lilejeņu, Sieju sovu jaunu dīnu kai zaļū rūteņu…” Tai latgalīšu tautysdzīsmi kai sovu himnu izdzīd Rēzeknis folklorys kūpa “Rūta”. Sīvys, kas nu vysaidu Latgolys pušu par sovu dzeivis piļsātu ir izavieliejušys Latgolys sirdi, nu 1984. goda folklorys kūpā uztur dzeivys sovys dzymtuos pusis, kai ari Rēzeknē nūvāruotuos i pīraksteituos tradicejis i tautysdzīsmis. Caur godskuortu svātkim, kuozu vuortim i bēru saļmom, dzīšmu svātkim i folklorys festivalim “Baltica” prīceigai izdzīduots “sieju rūtu” i “aug rūta”, lapni dasaceits “zīd rūta, plaukst mātra” i klusai izsuopāts “veist rūta” i “raužu rūtu”, atguodynojūt par laika rota napruoteigū skriejīni i tū, cik svareigai ir myusu tautys montuojumu izdzīduot i vacim, i jaunim.
Postfolklorys grupa “Rikši” 2015. goda suokuos izdūmuoja pīsavērst Rēzeknis tradicionalajam repertuaram. Pyrma tuo ļusteigys i energiskys dzīsmis dzīduotys i spālātys i latgalīšu muzykys festivalūs “Muzykys skrytuļs”, i folklorys festivalā “Baltica”, Latgolys Dzīšmu svātkūs i XXV Vyspuorejūs Latvīšu Dzīšmu i deju svātkūs, taipat ari Lītovā, Krīvejā, Francejā, Vuocejā i Gruzejā, kai ari naskaitamūs koncertūs, festivalūs i svātkūs vysā Latvejā. Laikam rytūt, nadaudz mainejīs grupys sastuovs, grupa pylnveiduojusēs i atsateistiejusēs, mainejīs ari dalinīku redziejums par sovu dorbuošonūs i atbiļdeibu pret tautys vierteibom, ar kuruom teik struoduots. “Rikšu” dūmys napuortraukti mejās ap vuordim “Sieju sovu” – kas ir tys, kū mes varam sēt (homoformys sakriteibys dieļ – ari sīt), kai mes tū varam sēt/sīt i kai sēt/sīt tū tai, kab latgalīšu tautysdzīsme tyktu dzīduota ari piec … godu. Grupys ūtrajam albumam, kurymā 10 “Rūtys” īdzīduotuos dzīsmis aranžātys “Rikšu” dalinīku redziejumā, dūts taišni taids nūsaukums – “Sieju sovu”.
Projektu “Sieju sovu” atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds, A/S “Latvijas valsts meži”, Latgolys regiona atteisteibys agentura i SIA “Auto flora”.


text:
''KŪZULS" atzeimēs 10 godu jubileju!
30. apreļī, Dekšāru pamatškolys zālī, plkst 15:00 Dekšāru veiru folklorys kūpa ''KŪZULS'' atzeimēs 10 godu jubileju!
Uzastosīs:
Dekšāru veiru folklorys kūpa ''KŪZULS''
Veiru vokālais ansamblis ''Tukuma malači''
Tukuma pilsātys kn folklorys kūpa ''AVOTS''
Rūžupis kn folklorys kūpa ''TURKI''
Kūknesis kn folklorys kūpa ''URGAS''
Rībeņu etnografiskais ansamblis ''Jumaleņa''
Atašīnis kn folklorys kūpa ''Vīraksne''
Murmastīnis KC folklorys kūpa
Mežvidu veiru vokālais ansamblis ''OZOLI''
Viļānu KN kapela ''Bumburneicys''
Viļānu KN folklorys kūpa ''Viļonīši''
BEZMOKSYS PASŌKUMS!


text:
Folklorys draugu kūpa i kapela “Vīteri” izaveiduojuse 2003. godā, kab saglobuotu latgaliskuos dzīsmis, daņčus i Latgolys nūvoda tradicejis. Kolektivs pīsadola vysuos folklorys kusteibys nūtikšonuos, storptautyskūs festivalūs, konkursūs, reikoj daņču i dzīšmu vokorus i ar izcilim rezultatim pīsadola skatēs. Folklorys draugu kūpys sirds i mozu i leluoku bārnu kustynuotuoja ir Sandra Stare.
NOMINANTI:
Andris Slišāns, jaunīšu folklorys kūpys “Upīte” vadeituojs
Anna Kārkle, folklorys kūpys “Ceiruleits” vadeituoja
Iveta Dukaļska, “Muzykantu saīts” i cytu tautys muzykys nūtikšonu organizatore
Vija Ancāne, Aglyunis maizis muzea vadeituoja


text:
Kolnasāta 17. majā
Raidejumā Kolnasāta gastej Annele Slišāne, vizualuos muokslys školuotuoja, kas zynoma ar sovu hobiju – rodūšom izpausmem tekstilmuokslā. Annele stuosta par ausšonu, vysaidom tehnikom i rokstim, kai ari par Slišānu saimis vierteibu i latgaliskūs tradiceju nūdūšonu nuokamuom paaudzem. Ilze Sperga vuordineicā apcer vabalis i “vogulus”, sovpus Guna Zvīdre sižetā atkluoj vaira par jaunajom Rēzeknis muzykys školys varganem.
Raidejumu klausīs ite.
Raidejumu taisa – Aigars Runčis, Daira Kokoreviča i Ilze Sperga.


text:
19. “Vuolyudzāni” i atkluotuo olimpiade latgaliskuo zynuošonā nūtykuši
Roksta autors: portals lakuga.lv
Rēzeknē 13. aprelī 19. reizi nūtyka skotivis runys konkurss “Vuolyudzāni” i atkluotuo latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade. Vysaidu vacumu bārni i jaunīši, 51 piec skaita nu 25 Latgolys školu, sasaceņte prasmē deklamēt latgalīšu tekstus, bet 9 vydsškolānu komandys – latgalīšu rokstu volūdys, literaturys i kulturys nūtikšonu zynuošonā.
Nikas tai naroda stabilitatis sajiutu kai dajiuktu lītu atsakuortuošona. Nu goda godā pasuokuma sātys saiminīki ir Rēzeknis Vaļsts 1. gimnazeja, koč itūreiz lelūs remontu deļ na sovuos telpuos, bet Viļānu īlā 2. Gimnazejis direktors Juoņs Poplavskis sēdēs pi klavīrem. i vyss tradicionali suocēs ar kūpeji nūdzīduotu Eugeņa Karūdznīka i Annys Rancānis par naoficialu himnu palykušū “Skaidrū volūdu”. Tod eisi apsveikuma vuordi nu Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociacejis i Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys, i pi dorba.
Olimpiadis žureja – LU profesore Lideja Leikuma, RTA profesore, niule izgleiteibys i zynuotnis ministre Ilga Šuplinska, žurnaliste, niule portala lakuga.lv redaktore Sandra Ūdre – aizdavumus veidoj pīcuos kuortuos, lai kotrā varātu salaseit 20, a kūpā 100 īspiejamūs punktus. Uzvarātuoji golā salaseja 67 punktus, a deveitī piec reitinga – 45,5.
1. kuorta tradicionali ir volūdys aizdavumi par pareizraksteibu i gramatiku profesoris L. Leikumys puorziņā. Ite liderūs izaruove obejis Nautrānu vydsškolys komandys (2. komanda salaseja 17,5 punktus, 1. komanda – 14,5) i Drycānu vydsškolys komanda (14 punkti). Profesoris Ilgys Šuplinskys veiduotuos literaturys kuortys beja veļteitys ituogods jubilaris Annys Rancānis dailradei i Raibuo dzejis gruomotai “Pistacejis”. Atslāga (vuordu) atrasšona Annys dzejis i prozys tekstim vyslobuok pasadeve baļtinovīšim (6,5) i drycānīšim (5,5), obejom Nautrānu komandom (pa 5 punkti). Sovutīs ar Raibuo tekstim Viļānu Muzykys i muokslys školys komandai nūsalūbe dabuot 16,5 punktus, Nautrānu 1. komandai –16 punkti, tok 15,5 punkti – Nautrānu 2. komandai i baļtinavīšim.
4. kuortā par pasauļa popularuokūs gruomotu tulkuojumim latgaliski – Luisa Kerola “Alise Breinumu zemē” i Antuana Sent-Ekzeperī “Mozais priņcs” – Sandra Ūdre sagataveja aizdavumu, kurymā vajadzēja atrast faktu klaidys i juos izlobuot. Itys darbeņš lūbēs gona labi: obejis Rogovkys komandys salaseja pa 15 punktim, Viļānu vydsškolys komanda – 14 punktus, Drycānu, Baļtinovys, Rēzeknis Vaļsts gimnazejis komandys – pa 12 punktim. 5. kuortys kulturys nūtikšonu tests tradicionali ir par paguojušuo gods jubilejom, pasuokumim, gruomotom, diskim, filmom, “Boņuka” laureatim. Partū ir vārts vysu godu sekuot leidza portala lakuga.lv jaunumim. Itamā kuortā salaseitī punkti: baļtinovīšim – 15, Nautrānu 1. komandai – 14, Tiļžys vydškolys i Kruoslovys Vaļsts gimnazejis komandom – pa 13.
Vuolyudzāni aba skotivis runys konkursa pīsadaleituoji trejuos vacuma grupuos sasaceņte individuali. 5.–8. i 9.–12. klašu grupu žurejis lūcekle Ineta Urtāne: “Itūgod nabeja cīš spylgtu personeibu, saceisim “žvaigžņu”, par kū vysai žurejai izreiz byutu vīnys dūmys – itys ir lobuokais. Bet varēja redzēt, ka “vuolyudzāni” ir auguši tekstu izalaseišonā, teksti atbylst bārnim, tys juosoka taišni par pamatškolys vacuma grupu. Partū bārns var lobuok atsaraiseit, dūmoju, beja interesanti ari skateituojim nu molys, jī dzierdēja vysaidus tekstus. Naparosti, ka itūgod vairuok beja prozys tekstu. Pruotā palyka tys pats izmontuotais A. Sent-Ekzeperī tulkuojums ar aktermuokslys elementim, Ilzis Spergys proza. Bārnim pat saguoja paceļt patriotiskū temu, kas nikod nav vīgla, ar Ontona Kūkuoja tekstim. I tai garšeigi deļ jaunīšu.
Maņ patyka ari vysys laureatu uzastuošonys piec diplomu i duovonu sajimšonys. Jī tai atsataiseja, eipaši puiši, ruodeja augstuokū pilotažu. Iz reizis ar energeju, miļzeigu liecīni iz augšu. Tai ka palīliešona i atzineigi vuordi vajadzeigi kotram.”
Nūtikšonu finansiali atbaļsteja Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba, vysim bolvys sagoduoja žurnals “A12” i Latgalīšu kulturys bīdreiba olimpiadis komandom T-kraklus.


text:
Albumu “Bolts susātivs” veidoj 10 dzīsmis, kurom vuordi jimti nu Ontona Kūkuoja dzejis. Muzykys komponists i aranžejis leidzautors – Sovvaļnīks aba Ingars Gusāns. Sovvaļnīks par albumu soka: “Muns sapyns beja radeit rokeigu albumu. Centūs maksimali vysu skaniejumu dabuot piec īspiejis dzeivuoku, energiskuoku. Dūmoju, tys maņ kūpā ar grupys bīdrim i īrokstu meistarim ir īsadevs. Nasabeistu saceit, ka materiala i idejiskā ziņā “Bolts susātivs” ir leidzvierteigs cytim īvārojamim 2010. goda smoguos latvīšu muzykys izdavumim (grupu “Skyforger”, “Heaven Grey” albumi) i ir vysu laiku īspaideiguokais roka albums latgalīšu kulturā.”
NOMINANTI:
Patrioti.Lg “Latgaleite”
Ilža “Rūtoj, kaladoj”
Vīteri “Samovars”


text: Juoņs Elksnis nu 1990. goda voda Latgolys kulturys centra izdevnīceibu, kura izdūd gruomotys latgalīšu rokstu, latvīšu literarajā i cytuos volūduos. Ar Juoņa Elkšņa guodeibu ik godu izīt “Tāvu zemes kalendars” i literaturys almanahs “Olūts”, kuru pyrmsuokumi meklejami pyrma Ūtruo pasauļa kara. Itūs godu laikā izdūts vaira kai 500 gruomotu dažaiduos volūduos. 1994. godā J. Elksnis apbolvuots ar 5. škirys Treju Zvaigžņu ordini, 2003. godā – Latvejis Vaļsts aizsardzeibys Gūda zeimi, 2013. godā sajiems Latvejis Lapnuma bolvu.


text:
Daugovpilī nūtiks Latgolys koru koncerts
Pīktdiņ, 14. oktobrī, 18.00 Vīneibys noma koncertzalā V Muzykys i Muokslys festivala “Daugavpils ReStArt 2016” izskaņā nūtiks kora muzykys koncerts, kas veļteits Latvejis naatkareibys atjaunuošonys 25. godadīnai, viestej informaceja Daugovpiļs piļsātys sātyslopā.
Turpynojūt 2010. godā Terēzis Brokys aizsuoktū koru sasadzīduošonu Daugovpilī, ari itūgod iz skaneigu koncertu sovus klauseituojus aicynoj kori nu Latgolys: Daugovpiļs Latvīšu kulturys centra (LKC) sīvīšu kors “Rūta” (dirigente Maruta Veličko), Daugovpiļs LKC jauktais kors “Daugava” (dirigents Jevgenijs Ustinskovs), Daugovpiļs nūvoda kulturys centra jauktais kors “Latgale” (dirigente Anita Zarāne), Preiļu nūvoda školuotuoju kors “Latgale” (dirigents Edgars Znutiņš), Rēzeknis Augstškolys jauktais kors “Sonitum” (dirigents Juoņs Mežinskis), Rēzeknis veiru kors “Graidi” (dirigents Juoņs Mežinskis). Koncerta laikā varēs dzierdēt i kotra kolektiva atsevišku skaniejumu, i kūpkora vareigū dzīduojumu. Klauseituojim asūt sagataveits ari puorsteigums.
Koncerta laikā izskanēs skaistuokuos Latvejis komponistu dzīsmis, vokalizis i latvīšu i latgalīšu tautys dzīšmu apdaris. Īīšona koncertā bez moksys.


text:
Dzejneica Dagneja: kotra šaļts ir perfekta sovā eistynumā
Intervejis autore: Ilze Sperga
Latgalīšu literaturys pyrmpubliciejumi ir svareiga portala lakuga.lv ryupe, vēļ svareiguoki – cylvāki, kas jūs roda, ar sovom dziļom puordūmom voi seikim kasdīnys nūvāruojumim, kūpsakareibu redziejumu. Saruna ar dzejneicu Dagneju, juos jaunuokī teksti – atseviškā publikacejā.
“Ir cīši svareigi pastuosteit par sevi,” tai tu poša esi rakstejuse, atsasaucūt iz kaidā seminarā dzierdātū. Pastuosti par sevi – kas ir tovys vītys pasaulī, tovi cylvāki i tovi dzejnīki.
Tys vaira beja dūmuots, ka organizacejom vajag vaira stuosteit par sovim lobajim dorbim. Vyspuor es asmu cylvāks, kuram lobuok pateik klauseitīs cytūs, navys runuot pošai. Ari kasdīnā runoju tikai tod, kod maņ kaids kuo vaicoj voi kod jiutu, ka varu pasaceit kū deļ cytu nūdereigu. Ar dzejūlim taipoš – lobuok mozuok, na par daudzi – gon pošu dzejuļu, gon vuordu jimūs.
Munys vītys ir vysur, kur es asmu dzeivuojuse, – dzymtuo sāta, Dubnys upis krosts, munys školys, Rēzekne, Daugovpiļs, ari Reiga i Viļņa. Vēļ cīši pateikt kolni i tī, kur sylts i paļmys. Maņ ir cylvāki, kurus es saucu par sovim, bet jī mane tai nasauc. I vēļ ir cyti, kuri mani sauc par sovejū, bet es jūs par sovejim naskaitu. I tod, par laimi, ir taidi ar kurim itei dzela sakreit. Taidu nav daudzi, bet jī ir vyslobuokī!
Ar tekstim ir tai, ka paskaitu nu vysa pa druskai – latgaliski rokstūšūs, na vysus, latvīšu klasiku, videjuos paaudzis autorus i jaunuokūs dzejnīkus. Nu uorzemu autoru maņ cīši pateik, kai roksta krīvu dzīsminīks Vladimirs Kristovskis – tekstu tālaineiba i izteiksmis leidzekli. Pateik ari suomu dzejneicys Heli Laksonen raksteišonys stils.
Pādejā laikā ir pasaruodejuši vairuoki “Instagram” i “Facebook” konti, kas regulari publicej dzeju latgaliski i nav saisteiti ar autora profilu, juo poša teikla dzeivi. Ari tev pošai ir taids konts. Voi tei ir tekstu atdaleišona nu seve pošys, palaisšona paceli voi jaunys škautnis dalikšona kluot pi sova teikla tāla? Deļkuo tū nadareit privatajā profilā?
Runojūt par “Facebook”, varu pastuosteit, ka naseņ ar sevi veiču nalelu ekspermentu. Iz gavieņa laiku apsajiemu naēst gali i naīt feisbukā. Ka ar galis naiesšonu ir pavysam vīglai, tod ar naīšonu “Facebook” izturieju viņ puors stuņžu, partū ka īroduma piec pajiemu telefonu i rūka poša nūspīde iz magiskuo “f” simbola. Niule raugu izmontuot rešuok, bet tys eistyn naizadūd – ari deļtuo, ka itū portalu izmantoju dorbā ar jaunīšim i cytim cylvākim, kur līku kaidys viests par nūtikšonom voi aktualom lītom.
Taipoš asmu administrators daudzom grupom i organizaceju, projektu lopom, tī regulari koč kas ir juoīlīk, juoapstyprynoj uzaicynojumi, juoizdzieš kaids spams. Maņ feisbukā ir daudzi paziņu i draugu, kuri bīži koč kū maņ roksta, i feisbuks ir vīns nu komunikacejis kanalu. Iz itū šaļti tys ir cīši aktuali – na tikai pandemejis deļ, bet ari tuo deļ, ka niule dzeivoju laukūs pa sātu ar bārnu i tys ļaun drusku koč kai īraudzeit, kas jauns ir nūtics apleicejūs dzeivēs i vaļstī kūpumā.
Sovus dzejuļus “Facebook” napubliceju, partū ka itū portalu vaira izmontoju deļ sabīdryskūs aktivitašu. Maņ ir daži draugi, kas kotru dīnu līk tī sovus tekstus, es jūs parosti napuorskaitu. Lai skaiteitu dzeju, pa munam, vajaga mīra, eistuo laika i vītys. Es ari nagrybu ar sovim tekstim uzabuozt koč kaidim kolegim nu bejušūs dorba vītu, studentim, školuotuojim, kurim asmu koč kod vadejuse nūdarbeibys voi karjerys konsultacejis. Laika gaitā tī ir pīsalasejs daudz vysaidu ļaužu. Es zynu, ka ir vareiba tūs kontaktus sazortēt pa grupom, bet tai kai es tī nikuo cīši privata napubliceju, tuo naasu izdarejuse. Privatuokys zinis, biļdis voi cytreiz dzeju tod rokstu dažaiduos “WhatsApp” grupuos, kur tikai sovejī – voi nu tyvuokī draugi, rodi voi kolegi, voi bīdreibu cylvāki. Maņ ir ari konts Instagramā “Dagneja”, kur es publiceju dažaidys biļdis, kū asmu biļdiejuse nu kaidu pasuokumu voi kasdīnys dzeivis – puorsvorā doba, dzeivnīki i koč kaidi tyvplāni.
Itūzīm esi suokuse regulari publicēt tekstus teiklā – Instagram kontā “Dagneja_i_Dzeja”. Pastuosti, deļkuo izliemi tū dareit i voi itys kanals ir atness gaideitū?
Itymā godā sadūmuoju, ka mož varātum izdūt sovu dzejūļu kruojumu. Muni dzejuli ir nazcik kūpkruojumūs, pyrma pīcu godu kūpā ar vēļ trejom dāmom izdevem dzejuļu gruomotu “Linejis”. Niule ir dūma, ka mož vajaga sovu. Tys ir otkon kai taids eksperiments i izaicynojums reizē. Deļtuo itūgod apsajiemu vaira raksteit, lai apsavārtu, kas nu tuo da gola izīs. Deļtuo sataiseju instagramā atsevišķi kontu “Dagneja_i_dzeja”, kur raugu regulari nūpubliceit koč kaidus jaunūs dzejūļus. Tys konts ir reizē kai motivators koč kū sacereit, partū ka lobais tūņs ir regulara publicitate, i reizē kai arhivs, kur atrūnami vysi pusleidz jiedzeigī dzejūli. Deļtuo ka bīži ir tai, ka tī bloceni, kladis i papeira lopys pagaist, datori nūsabeidz, telefoni nūsleikst i vyss, kas tymūs saraksteits, leidza ar jim. Es caur itū kontu vēļ pīsekoju cytim rokstūšajim i koč kaidom gruomotu temom, lai byutu vaira lītys kursā, kas nūteik itamā jūmā vyspuor. Tei maņ ir taida raksteišonys, gruomotu, literaturys virtualuo tuseņa vīta. Nikaidu lelu gaidu i cereibu maņ nu ituo konta nav. Ka kaids īlīk pi dzejūļa sirsneņu ci īkomentej, prūtams, ka forši.
Pastuosti par bīdreibu “Jaunvide”! Voi dorbs ar jaunīšim i sabīdryskuos aktivitatis namaisa dzejneicai Dagnejai? Kas ir tovys dzejis skaiteituojs?
Itū organizaceju sataisejom pyrma diveju godu kūpā ar cytim jaunim ļaudim nu Vuorkovys pusis. Golvonuo dūma beja īsaisteit vītejūs jaunīšus dažaidu pasuokumu i iniciativu eistynuošonā Vuorkovys nūvodā. Pa druskai kaidus projektus, pasuokumus taisom, pīsadolom ar tolkuos, sakuortojam kaidu styuri. Ir plans sataiseit kaidu pastaigu stygu voi reanimēt velo maršrutu.
Gryuši pasaceit, kas kam maisa voi namaisa. Pa munam, vyss manī jau seņ ir sasamaisejs — dzeraune, piļsāta, cylvāki, datori, sarunys, sarakstis, dūmys, sajiutys, dorbi, valisprīcys. Es nazynu, voi dzejneica manī ir vysu laiku voi tod, kod rokstu. Īspiejams, ka raksteišona ir koč kaida vīna rodūšys komunikacejis forma. Projektus raksteit cytu reizi ir vīgluok kai raksteit dzeju.
Es dūmoju, ka munu dzejūļu skaiteituoji ir muni draugi i pazinis. Gon jau, ka vaira jauni cylvāki, bet, ka gūdeigi, eisti nazynu. Naasmu tik daudzi publiciejuse sovus dorbus i naasmu nikod par tū dūmuojuse.
“Facebook” kai moto esi īrakstejuse “Dzīve ir skaista un brīnumu pilna! Nebeidzu par to priecāties un brīnīties! :)” Pastuosti, kū tu niu dori i kas tevi īprīcynoj itūpavasar. Pastuosti par breinumim!
Gon jau, ka kotram ir sova izpratne, kas jam ir breinums. Deļ mane tys ir vyss, kas maņ apleik. Doba ir breinumaina – kotra snīga puorsleņa, smiļdzeņa, skujeņa, putineņš, zviereits. Cylvāki ir breinumaini – tik dažaidi: prīceigi, biedeigi, sirdeigi i draudzeigi, leli i mozi. I maņ cīši pateik, kai vyss mainuos dobā i cylvākūs, kai jī vysi sovā storpā nazkū rūsuos i jamās. Kotra šaļts ir perfekta sovā eistynumā.
Breinumi ir ari cylvāki, kuri pieški pasaruoda naz nu kurīnis i paleidz, kod tys ir vysu vaira vajadzeigs. Najauši satykti seņ naradzāti draugi, nūlykta duovaneņa pi sātys durovu. Ari tys, ka tu pats var izlemt, kai, kur i ar kū tu gribi dzeivuot i kam ticēt, ir breinums i reizē duovona.
Eists breinums ir ari bierneņa pīdzimšona. Byut sūpluok mozam ciļvieceņam i vērtīs, kai jis īpazeist itū pasauli i breinojās par vysu – tei ir ari muna pamatnūsadorbuošona pādejuo goda laikā.
Kas ir tovi īdvesmis olūti? Kur tu ikdīnā sūpluok sabīdryskajom aktivitatem i saimei ar mozu bārnu atrūņ laiku raksteit? Kod i kai pi teve atīt dzeja?
Tai kai asmu gona aktivs cylvāks i maņ ir daudzi interešu i valisprīcu, raksteišonai munā dzeivē napalīk tik daudzi laika i vītys. Partū ka deļ mane tei ir taida līta, bez kuruos varu labi iztikt. Bez cytu valisprīcu – ēst taiseišonys, rūkdorbu, ritiņbraukšonys, zyvu giušonys, ceļuošonys, ūguošonys i sieņuošonys, sasatikšonys ar draugim, projektu eistynuošonys, kai asmu saprotuse, dzeivuot navaru.
Agruok raksteju, braucūt sabīdryskajā transportā voi siežūt kopejneicā voi parkā iz sūleņa. Niule rokstu pa vokorim, naktim sātā voi nu virtuvē, voi iz balkona. Cytā laikā eisti nasaīt, partū ka mozais bārns prosa daudzi uzmaneibys i juopadora ari cyti sātys i datora dorbi.
Ar dzejis atīšonu maņ ir garlaiceigais variants – nav ni sveču, ni veina, ni slaponu mūzu. Kod breivuoks kaids vokors, vīnkuorši atsasāstu i koč kū pīrokstu. Cytu reizi dzejūļs mudri pīsaroksta, partū ka jis jau pyrma tuo ir sasalics golvā. Cytu reizi es padūmoju, kai interesnuok pīraksteit tū, kū es grybu itymā šaļtī pasaceit. Vysu vaira mani īdvasmoj pozitiva komunikaceja ar apleicejim cylvākim i doba, a vysu lobuok tys vyss kūpā.
Dagnejis jaunuokūs dzejūļus skaitit ITE.
Sekuot leidza Dagnejis dzejai Instagram profilā var ITE.


text:
Zynoma zynuotniskuos konfereņcis “Autors. Teksts. Laikmats” programa
LaKuGa jau viesteja, ka 23. i 24. aprelī Rēzeknis Augstškolā nūtiks 4. storptautiskuo zynuotniskuo konfereņce “Autors. Teksts. Laikmats”, kas byus veļteita latgalīšu kulturys darbineicys, literaturys viesturneicys Ilonys Salcevičys 75 godu jubilejam. Niu izziņuota ari konfereņcis programa.
Konfereņce tiks atkluota 23. aprelī 14.00. Plenarsēdis laikā nūtiks ari tikšonuos ar literaturzynuotneicu Ilonu Salceviču.
Paraleli cytom sekcejom 23. aprelī nūtiks ari dorbs sekcejā “Literatura i nacionalī kodi (mitologeja, folklora, etnografeja, latgalīšu teksti, Latvejis cytu tautu i cytu nūvodu literatura)”, kurā byus vareiba klauseitīs Ilgys Šuplinskys (“Martys Skujis sugesteja latgalīšu dzejā”), Sandrys Vuorkalis (“O. Kūkuoja dzeivis stuosts kruosojamā gruomotā “Lobs ar lobu sazatyka” ar zeimejamim aizdavumim”) i Antrys Kļavinskys (“Etnonimi Jezupa Macileviča dorbā “Pawujciejszona un wyssajdi sposobi diel’ ziemniku Łatwiszu””) referatus.
19.00 paradzāta tikšonuos ar dzejneicu Annu Rancāni, nu 19.20 – 20.30 paradzāti ari jaunūs autoru dorbu prīškskaitejumi, kur varēs dzierdēt ari Latgolys autoru – Anitys Mileikys, Ingys Kaļvys i Oskara Orlova – dorbus.
24. aprelī sekcejā “Literatura i nacionalī kodi (mitologeja, folklora, etnografeja, latgalīšu teksti, Latvejis cytu tautu i cytu nūvodu literatura)” tiks skaiteiti Vladislava Malahovska (“Aloizeja Broka Jaunuos Dereibys tulkuojuma vīta i nūzeime cytu latgaliski tulkuotūs evaņgeleju kontekstā”) i Sandrys Ūdris (“Frazeologejis ekspresivitate latgalīšu dramaturgejā”) referati par Latgolys tematiku.
Sovukuort studentu referatu vydā byus ari Ausmys Spruktis referats “Putynu simboli Annys Rancānis dzejā”.
Konfereņce tiks nūslāgta ar Roberta Mūka memorialuo muzeja atkluošonys apmekliejumu Rībeņūs.


text:
Atkluota Latgolys etnografiskuo viestnīceiba
Roksta autors: portals lakuga.lv
Pošā septembra izskaņā Rībeņu nūvoda Gaļānūs svineigā pasuokumā atkluoja bīdreibu “Latgolys etnogtafiskuo viestnīceiba”. Tei izveiduota ar mierki dokumentēt, saglobuot i popularizēt Latgolys nūvoda etnografiskū montuojumu.
Ideja par bīdreibys izveidi rodās pedagogei i tautystārpu darynuotuojai Ivetai Seimanovai, kurys dzymtuo puse ir Gaļāni. Bīdreibys izveide beja logisks tyrpynuojums juos suoktojam dorbam – Latgolys etnografiskuo montuojuma apzynuošonai. Pārņ Iveta izgataveja i prezentēja divejus Latgolys tārpus, kas da tuo nabeja atdarynuoti, – 19. godu symta Vydsmuižys sīvys tārpu i latgaļu sīvītis arheologiskū tārpu nu Zeimuļu kopulauka, kas datejams ar 10. godu symtu.
Bīdreibu “Latgolys etnografiskuo viestnīceiba” Iveta Seimanova dybynuojuse kūpā ar Maritu Vilciņu, kurys dzymtys saknis meklejamys Aizkaļnē. “Bīdreibu mes nūdybynuojom Reigā, tok mums beja svareigi jū atkluot Latgolā. Latgolys etnografiskais montuojums da šam, saleidzynojūt ar cytim nūvodim, ir mozuok apzynuots i ari popularizāts. Daudz materialu par Latgolu ir ari uorpus Latvejis. Caur bīdreibu gribim ceļ gaismā itū montuojumu. Juoatguodoj ari, ka etnografeja suocās kotrā sātā i var atrast koč kū nu paaudzis paaudzē montuotu,” soka Iveta.
Vīns nu bīdreibys tyvuokūs mierķu ir nuokušgod nūorganizēt nūmetni, sovukuort diveju treis godu laikā īcarāts nūorganizēt Latgolys etnografiskūs tārpu paruodi. Marita Vilciņa atzeimoj, ka bīdreibys mierkis ir na tikai apzynuot Latgolys montuojumu, tok ari izagleituot pošim dalinīkim, sasadorbuot ar etnografim i cytim jūmys specialistim.
Īsastuot bīdreibā teik aicynuots sevkurs interesents, tyvuokajā laikā planavuots bīdreibai izveiduot lopu socialajā teiklā Facebook.com, kur varēs vaira izzynuot par bīdreibys aktivitatem.
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Dirigentis Emilejis Slišānis atceris pasuokums Upītē
Svātdiņ, 21. aprelī, Upītes tautys nomā, pasateicūt pasuokuma iniciatorei Rēzeknis sīvīšu kuora “Medicus” ilggadejai dalinīcei, kuora vacuokajai Annai Vaišļai, i Upītes kulturviesturis muzeja vadeituojis Ligitys Spridzānis īguļdeitajam dorbam, tyvim i tuoleimim gostim beja īspieja pīsadaleit slovanuos dirigentis i muzykys pasnīdziejis Emilejis Slišānis atceris pasuocīnī.
Pyrms goda, 2012. goda 12. aprelī, puortryuka Emilejis zemis dzeivis steiga. Bet tei napuotryuka myusim, kas turpynuosim cīneit padareitū, atteisteit dirigentis nūruodeitū ceļu, puormontuot juos gora spāku i napazaudēt kuora lelū spāku. Deļtuo kulturys i viesturnīku aizdavums ir stuosteit i vuiceit jaunū paaudzi par mīlesteibys pīpiļdiejumu dzeivē i dorbā.
Kas tū byutu dūmuojs, ka vīnkuoršuo, nūpītnuo i čakluo lauku meitine Emileja Slišāne, kura dzymuse 1938. goda 5. junī Škilbanu pogosta Lotušu cīmā kai catūrtais bārns saimē, dīnuos byus slovana dirigente, kurys vadeitais kuors īgius augstys vītys dzīsmu svātku skatēs. Kas tū byutu spiejs paredzēt, ka meitine, kura, uzsuocūt školys gaitys, ni ar kū eipašu naatsaškeire nu cytu bārnu, izaudzynuos dirigentu paaudzi, kurai pasateicūt šudiņ Baļtinovā ir kuors, Škilbanu pogostā izveiduots kuors, Rēzeknis sīvīšu kuors “Medicus” turpynoj aktivi koncertēt i izceinēt bolvys. Bierneibu Emileja pavadieja muzykalā vidē, muzicēja juos muote, baba, tāvs i bruoļs, dzīduojušys ari muosys. Emileja nu bierneibys ir bejuse eipaši muzykala. Dzīduojuse kūpā ar draudzinem, dzīduojuse kuorī, ansamblī, Upītes pamatškolys laikā dzīduojuse solo partejis.
Emilejis Slišānis dzeivis ceļš ir saisteits ar Upīti, Baļtinovu i Rēzekni. Tymūs laikūs nabeja īspiejams lauku bārnam atteisteit sovu talantu, tok Emilejai īsadeve dobys dūtū talantu puorvierst dzeivis dorbā. Vuicūtīs Baļtinovys vydsškolā, školuotuoji pamaneja muzykalū meitini i mudynuoja turpynuot vuiceitīs Rēzeknis Muzykys školā. Piec Rēzeknis Muzykys školys absolviešonys Emileja Slišāne 33 godus struoduoja par pasnīdzieju J. Ivanova Rēzeknis Muzykys vydsškolā kuora specialitatē. Emilejis kuordirigiešonys klasi pabeiguši vairuok nakai 50 audziekni. Jei beja styngra školuotuoja i eipaši styngra pret tim, kuri beja talanteigi. Jei vuicejuos nakluotīnē Muzykys akademejā kuordirigiešonu, vuicejuos Gido Kokara i Juoņa Mediņa dorba metodis, kurys turpynuoja eistynuot sovā dorbā. Emileja Slišāne ir vadejuse vairuokus kuorus, bet vysilguok – sīvīšu kuori “Medicus” (1967–1988), kurā pyrmsuokumūs dzīduojušys tikai uorstis, bet tagad dzīd ari daudzu cytu profeseju puorstuovis.
Upītes kulturviesturys muzeja vadeituoja Ligita Spridzāne sadarbeibā ar Annu Vaišļu, pasateicūt Upītes bibliotekys vadeituojai Lolitai Spridzānei, ir izvītuojuse dirigentis dzeivis gaitu atspūguļojūšu fotokarteņu izstuodi Upītes bibliotekā, bet personeiguos lītys var apsaviert Upītes kulturviesturis muzejā.
Dirigentis dzeivis stuostu izstuosteja Ligita Spridzāne, Upītes pamatškolys školuotuoja Sandra Bukša, Baļtinovys vydsškolys viesturis školuotuoja Inta Ludborža, školysbīdrs Alberts Ločmelis, sīvīšu kuora “Medicus” dalinīcis Anna Vaišļa i Daina Tukiša, dirigente Ināra Skrule, koncertmeistare Marianna Zvejsalneica. Skaneigu bierneibys stuostu nūdzīduoja Kate i Dominiks Slišāni. Bierneibys pūsmu izdzīduoja ari Škilbanu pogosta jauktais kuors “Viola”, Baļtinovys laikus atguoduoja Baļtinovys nūvoda kuors, bet daudzveideigū Rēzeknis laiku – Rēzeknis sīvīšu kuors “Medicus”. Vokora gaitā sasatyka daudzi kuora muzykys mīļuotuoji i pasadaleja atmiņuos par Emileju, par kūpā pīdzeivuotū i puordzeivuotū.
Sasatykom, kab pīmynātu, atguoduotu i pasateiktu. Jimsim vārā, ka ir juoatbolsta sovi cylvāki, kab kuoru muzyka naaizītu nabyuteibā, bet turpynuotu skanēt puori godu symtim.
Teksts i foto: Vineta Zeltkalne


text:
Kai myusu cīmu jaunotne izlītoj breivū laiku/ Vacūs gazetu viests
Kai myusu cīmu jaunotne izlītoj breivū laiku
Biļdeitis nu dzeivis*
I. Kuozuos
Zīmys laiks. Kuozys. Jauni puiši i meitys saguojuši iz kuozom par vairuokom verstem, naskaitūt tuolejus gostus, ar kurim puorpiļdeita vysa sola. Doncoj divejuos ustobuos. Tepat kur naviņ „samogonkys” puordeviejs, kuram šuvokor sīna pļuove. I patīši, jis ar sovom butelītem jau „nūpļuova” vīnu ūtru dūšeigu veiru, kurs īdams pa īlys vydu i dzīduodams „vyspīkluojeiguokuos” dzīsmeitis, rakstin-roksta, voi „risavoj” ar kuojom pa dziļu īlys snīgu, koleidz napakreit kur sātmaļa molā. Pakritis, nūplieš kaidu reizi „uozi”, ceļās i īt otkon maklātu „samagonkys” buteleitis, jaunu meitu… – „Uozi” nūpliešu, vīgļuok, paļdis Dīvam, palyka” – soka jis.
Vīna nu ustobom, kurā doncoj. Ustobeņa, kai i vysys solu ustobys, tikai šudiņ jamā tik ļaužu, ka pat pasagrīz nav kur. Laigon uorā dīzgon lels soltums, bet ustobai durovys stuov vysu laiku atvārtas i par jom tvaiki ceļas, kai nu pierts, kod tymā peras.
Cylvāku desmit laimeiguokūs sēd, bet tim laimeigim i laimeigom iz kliepim sēd div reizis vairuok vēļ laimeiguoku…
Puorejī stuov kuojuos, gaideidami, koleidz pīnuoks jūs kuorta doncuot. Iz pošys ustobys vyda nalels laukus, kur četri puori doncoj ar kuojom pīsysdami, nūsveiduši. Muzykys gon nav, bet labi var iztikt ari bez muzykys, kod vysi laiž sovus stabulis vaļā.
Taids koncerts pat kara muzyku puorklīgtu. Vīni doncoj, jūs aizmej ūtri, tod treši i t.t., koleidz vēļ suoc pyrmī doncuot. Koktā vīns ūtrs sasarunoj ar jaunkundzem: stuosta taidus „skaistumus”, ka ausis dag nu kauna i gribīs bēgt nu ustobys uorā. Stuosteituojs sevkuru teikumu pastyprynoj ar „matušku”… Bet jaunkundzeitis navar nūsaturēt nu smīkla. Taids „tukls” stuosts jom ruodīs pīmīleigi jauks!
Bet vysu tū ziņkuoreigi nūvāroj, kruoj sovā pruotā, muocuos nu vacuokim bruolim i muosom vysu radzūšī i vysur teikūšī bārni, jo vacuoki tūs ar labpatikšonu atlaiž iz šaidom kuozom i saīšonom. Lai muocuos, sok, dzeivuot!
Loba škola , lobs pīmārs myusu jaunai paaudzei, myusu nuokūtnei!…
Cytuos kulturaluos vaļstīs – i par taidu gryb sauktīs ari myusu zeme – zemnīku jaunotne pavoda breivū laiku pi gruomotom, avīzem, voi lītiškuos sarunuos par saimnīceibys vesšonys lobuokim pajiemīnim, par školom, par tū, kas ir skaists i lobs myusu dzeivis pacelšonai.
Bet pi mums cytaidi nūteik. Kod myusu cīmu jaunotne taidūs kaviekļūs izlītuos sovu breivū laiku?
M. Apeļs
*Šuos biļdis nu dzeivis drukojam na kai atsateicūšys iz vysu Latgolu, bet tikai iz tuos tymsuokim kaktinim.
Olūts: Latgalīts. – Reiga, 1922. g. 1. junī. – Nr. 20. – 2. pl.


text:
Folklorys kūpa “Ceidari” pīsadaleis folklorys festivalā “Baltica 2022”
Bīdreibys “LgSC” folklorys kūpa “Ceidari” ari byus vīns nu vaira nakai 220 kolektivu – storptautyskuo folklorys festivala “Baltica 2022”, kas nūteik nu 6. da 10. juļa, dalinīku.
Folklorys festivals “Baltica” teik organizāts jau nu 1987. goda i kasgadeji nūteik kaidā nu Baļtejis vaļstu. 2022. goda festivala tema ir “Spēle” i moto “Nāc ar mani spēlēties”. Itūgod festivalā vysplotuok byus puorstuovāta taišni Latgola. Vysaiduos festivala nūtikšonuos pīsadaleis 76 kolektivi nu Latgolys, Reigu i Reigys regionu puorstuovēs 35 kolektivi, kuru vydā ari “Ceidari”, Kūrzemi – 41 kolektivs, Vydzemi – 38, Zemgali – 29 i Sieleju – 3 kolektivi.
Festivala dalinīku vydā byus ari div latvīšu diasporys kolektivi – Zīmeļanglejis latvīšu folklorys kūpa “Dūdalnieki” i Latvejis Nacionaluos kulturys bīdreibys Igaunejis folklorys kūpa “Rēvele”, kai ari četri gostu kolektivi nu Igaunejis i Leitovys. Tradicionali festivala gostu vydā byus ari stuostnīceibys nūzaris puorstuovi. Apmaklātuojim byus vareiba īsaklauseit lītuvīšu stuostneicys Mildys Varnauskaites (Viļņa) i oksitaņu stuostneicys Monikys Burgys (Monique Burg) iztielē i montuotajuos atmiņuos.
“Ceidaru” uzastuošonu ar desmit minutu programu varēs redzēt pīktdiņ, 8. julī, nu 14.10 Breiveibys laukumā Reigā, bet sastdiņ, 9. junī, Ventspiļs nūvoda Puopē folklorys kūpā pīduovuos rūtalis i daņčus spieļu placī (20 minutu programa laikā nu 17.00 da 18.30), kai ari ar vīnu dzīsmi pīsadaleis nūslāguma koncertā 19.30 stuņdēs.
Vysu festivala “Baltica” programu var apsavērt ITE.
Folklorys kūpa “Ceidari” festivala “Baltica” skatē pārņ sajieme I pakuopi (44,2 punkti) ar viertejumu “gondreiž izcili”. Folklorys kūpa dybynuota 2013. godā Reigā i nu tuo laika ir pastuoveigs Latvejis folklorys kusteibys nūtikšonu dalinīks.


text:
lakuga.lv satura veiduošonā aicynojam tolkā žurnalistu i uorštata autorus
Paplašynojūt Latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv komandu i saturu, teik aicynuots tolkā žurnalistu i uorštata autorus. Žurnalista vakaņcis dasacejumus portals gaideis da 1. marta, bet uorštata autori sovus dorbus var pīduovuot pastuoveigi.
Aicynojam komandā žurnalistu
Portala komanda – redaktore Laura Melne i portala vadeituoja, socialūs teiklu redaktore Edeite Husare – aicynoj pīsavīnuot latgaliski rokstūšu žurnalistu, kab kūpā dokumentātu, viesteitu i stuosteitu tuoļuok par latgaliskuos kulturys nūtikšonom.
Praseibys kandidatam:
- Vajadzeiga pīredze raksteišonā/žurnalistikā;
- Interese par latgaliskū kulturu i tuos procesim;
- Latgalīšu rokstu volūdys zynuošonys (i vajadzeibys gadīnī gribiešona tuos uzlobuot);
- Gribiešona īsasaisteit portala atteisteišonā;
- Dorbs byus interveju, aktualūs ziņu, kalendara nūtikšonu i cytu materialu sagataveišona portalam.
Pīduovojumā:
- Planavuotuo slūdze 60 stuņžu mienesī;
- Atleidzeiba par padadreitū 420 EUR/bruto (dorba leigums);
- Papyldu projektu gadīnī byus vareiba slūdzi i atleidzeibu palelynuot;
- Vareiba īsasaisteit cytūs (ari jaunūs) portala projektūs i paplašynuot dorba sferu (portals reikoj akceju “Latgalīšu volūdai draudzeiga vīta”, diktatu latgalīšu rokstu volūdā, taisa kulturys viests video formatā i eistynoj cytys aktivitatis);
- Breivs dorba režims i struoduošona nu sevkurys sev ārtys vītys;
- Vareiba savīnuot ar cytu dorbu, studejom;
Da 1. marta gaideisim dasacejumu ar CV i motivacejis viestuli breivā formā (raksteitu latgaliski) iz info@lakuga.lv ar nūruodi “Žurnalists”. Vaira informacejis par vakaņci var dabuot, rokstūt info@lakuga.lv voi zvonūt 29509672.
Pīduovuojums uorštata autorim
Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv portala satura dažaiduošonai aicynoj tolkā uorštata autorus redzīņu, receņzeju, interveju, literarūs dorbu, pietejumu i cyta veida rokstu sagataveišonai (rokstim juobyut da ituo cytur napublicātim).
Rokstus, kuru temys saisteitys ar latgaliskū kulturu voi Latgolu, var īsnēgt latgalīšu voi latvīšu rokstu volūduos (portalā roksti teik publicāti latgaliski atbylstūši 2007. godā pījimtajim myusdīnu latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumim), taipat publiciešonai teik pījimti latgaliski pīraksteiti redzīņu roksti ari par cytom Latvejis i pasauļa kulturys procesu tendencem.
Par rokstim autori sajem atleidzeibu (nu 75 eiro (bruto) par rokstu), kas teik izmoksuota kotra mieneša 30. datumā (voi pādejā dorbadīnā pyrma tuo). Atleidzeibu par rokstu autori sajem iz autorleiguma voi izraksteita riekina par padareitū dorbu pamata (atkareibā nu autora juridisko statusa i ierteibys).
Vālamais rokstu garums:
- interveju tipa rokstim: vysmoz 6000 zeimu
- receņzejom, redzīnim: vysmoz 4000 zeimu
- pietejumim: vysmoz 6000 zeimu;
- literarajim dorbim: vysmoz 5 dzejūli voi vysmoz 4000 zeimu garys prozys publikacejis;
Par rokstu temom autorim pyrma tuo juosavīnoj ar portala redakceju, rokstūt info@lakuga.lv.
___
Medeju “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” uztur i darbeibu nūdrūsynoj bīdreiba “LgSC”, kura jau vaira nakai 15 godu eistynoj dažaidus ar latgalīšu volūdys saglobuošonu, atteisteišonu i populariziešonu saisteitus projektus. Portals lakuga.lv sovu darbeibu īsuoce 2007. godā, tys vys vēļ ir vīneigais medejs pasaulī, kura saturs teik sagataveits tikai latgalīšu rokstu volūdā – viesturiskā latvīšu volūdys paveidā.
Vaira dazynuošonai par portalu ite: https://www.lakuga.lv/kontakti/


text:
“Kolnasāta” 15. junī – muorkā i Daugovpilī
„Kolnasātā” gostūs itūnedeļ sagaida jubilaru – biologu Andreju Svilānu. Jam itū sastdiņ palyka 45 godi – sveicīņs dzimšonys dīnā!
Jis ir dendrologs i Salaspiļs Botaniskuo duorza direktors, latgalīšu izdavumu kolekcionars, sovā laikā bejs ari radejis “Breivuo Eiropa” korespondets Andris Strods Siermais. Atejūt nu nūpītnu ikdīnys dorba pīnuokumu, A. Svilāns pastuosteis par dobu, botaniku, sovom kolekcejom i latgaliskū montuojumu.
“Kolnasātys” specialkorespondents nu Daugovpiļs Arnis Slobožanins ir sagatavejs reportažu nu piļsātys svātku.
Poguojušū nedeļi Daugavpils piļsāta svinieja 738. dzimšonys dīnu. Itūgod svātku pasuokums saguoduoja daudzi pateikamu puorsteigumu, pīduovojūt plašu pasuokumu programmu. Myusu Daugavpils korespondents Arnis Slobožaņins pīsadaleja piļsātys svātkūs, apsarunoja ar daugavpilīšim i gostym, kai ari nūskaidrova koč kū interesnu par Daugavpili.
Tai kai ir vosora, Vuordineicā Valentins Lukaševičs turpynuos jau paguojušā nedeļā īsuoktū iudiņa tematiku. Paguojušū nedeļi Ilze myus aicynuoja mauduotūs, bet šudiņ Valentins Lukaševičs runuos par vītom, kur tū dareit – muorkim i sāžaukom.
Zinis eisumā
Dorbu suocs Latgolys uzjiemiejdorbeibys centrs ci LUC, juo pamatprincipi ir mobilitate i sadarbeiba. Bolstūtīs iz jūs, īcarāts sataiseit teritorialū teiklu Latgolā ar birojim Daugovpilī, Bolvūs i Rēzeknē, tai dūdūt īspieju satikt specialistus periodiski kotrā nu pošvaļdeibu.
Golvonuo LUC mierkauditoreja ir uzjiemieji, kurim vajadzeiga koncentrāta informaceja par īspiejom atteisteit sovu uzjiemiejdarbeibu. LUC mierkis ir sasadorbuot ar uzjiemiejim, byut vīna telepona zvona attuolumā, kab paleidzātu orientietīs vaļsts instituceju pakolpuojumūs. Taipat LUC struoduos ar studentim, tūpūšajim uzjiemiejim, pošvaļdeibu specialistim i īspiejamim investorim.
Sanktpīterburgā nūtics Latgolys kulturys festivals, kurā tyka popularizāti Latgolys turisma pīduovuojumu ceļuotuojim nu Krīvejis.
Festivals nūteik jau ūtruo godu piec kuortys, jū reikoj Latgolys regiona atteisteibys agentura i Latgolys Planavuošonys regions sadarbeibai ar Latvejis Republikys generalkonsulatu Sanktpīterburgā i Sanktpīterburgys Kirova Centralū kulturys i atpyutys parku.
Prīcēt Sanktpīterburgas īdzeivuotuojus ar dzīsmem, daņčim i rūtaļom brauce folklorys kolektivs „Sovvaļnīki” nu Dagdys nūvoda i postfolklorys grupa „Rikši” nu Rēzeknis. Senejūs omotu tradicejis demonstrēja vaira kai 30 dažaiduos nūzarēs struoduojūšī amatnīki.
Dzīduotuoja Biruta Ūzuleņa i DJ Monsta klauseituojim pīduovoj singlu „Kur tu īsi buoleleni” nu obeju muzykantu sadarbeibys debejis albuma „Sauli sieju”.
Dzīsme „Kur tu īsi buoleleni” ir nu Ilyukstis pusis i viestej par vīnu nu svareiguokūs cylvāka dzeivis vierteibu – saimi. Par attīceibom sovā storpā, par aizstuoveibu, par pīsardzeibu. Par vierteibom, kuruos nav arhaiskys, bet taišni preteji – aktualys ari niu.
Albumā „Sauli sieju” ir apvīnuotys Latgolys i Kūrzemis nūvodu tautysdzīsmis, kuruos, nazaudejūt sovu pateibu i autentiskumu, ir organiski saplyudušys ar eletroniskuos muzykys ritmim.
9. junī dorba vizeitē Latvejā beja īsarads Pūlejis prezidents Bronislavs Komarovskis. Divpusejuos sasatikšonys laikā obeji prezidenti puorrunuoja sadarbeibu energetikys i eirozonys vaicuojumūs. Sasatikšonys laikā tyka paraksteiti sadarbeibys leigumi Latgolys planavuošonys regiona i Malopolskys pošvaļdeibys storpā. LPR tys beja trešais, Pūlejis pusei – pyrmais regionaluos sadarbeibys leigums.
6. junī ir tics paraksteits vēļ kaids sadarbeibys leigums. Rēzeknis Augstškolys rektors Edmunds Teirumnīks ir parakstejs leigumu ar Zīmeļkīnys Zynuotnis i tehnologeju institutu.
Muokslys zynuotneicys Rūta Kaminska i Anita Bistere izdavušys gruomotu „Sakraluos arhitekturys i muokslys montuojums viesturiskajā Preiļu rajonā”. Tys serejā „Muokslys pīminekļi Latvejā” jau ir pīktuo gruomota.
Jaunajā izdavumā apsavārti 28 dīvnomi Preiļu rajonā, jūs vydā – Aglyunys bazilika, Bieržgaļa Dīva apredzeibys katuoļu bazneica, Eleonorvillis kapela, Kostigovys vacticeibnīku lyugšonu noms, Lomu vacticeibnīku lyugšonu noms, Madalenis katuoļu bazneica i cytys sakraluos arhitekturys ceļtnis i muokslys paraugi jimuos.
Izguojs jaunais žurnala “A12” juņa / juļa numers.
Uorsts Jurs Videņš stuosta par uorsta dorba gondarejumu, amatnīks Gatis Lucijanovs – par rodūšumu i ražuošonu. Reportažā stuosts par Leivuona stykla fabriku i juos trauku ekspoziceju, kas niu apsaverama jaunuos telpuos – Latgolys Muokslys i amatnīceibys centrā.
Par Juoņu svieteišonu i dzeivis prīcu intervejā stuosta vīns nu pazeistamuokūs Latvejis Juoņu – kinorežisors Juoņs Streičs.
Žurnala “Katuoļu Dzeive” juņa numerī apsavārtys vairuokys aktualys temys: kū veiram dareit, lai sīva atsagrīztu pi Dīva i deļkuo naspiejam pīdzeivuot Dīva mīlesteibu.
Žurnalā roksti par Emilejis Kalvānis gruomotys prezentaceja Mērdzinē, Kristīnis Jokstis jaunuos lugys pyrmizruodi Preiļūs, latgalīšu saītu Uzulnīkūs, kai ari Latvejis Radejis raidejumu “Kolnasāta”.
Kruoslovys Svātuo Ludvika katuoļu bazneicys prīsters Eduards Voroneckis sajiems Kulturys montuojuma Goda bolvu nominacejā “Lobuokais saiminīks”. Itei bolva ir vīneigais vaļsts apbolvuojums kulturys montuojuma nūzarē, jū reikoj bīdreiba i Vaļsts kulturys pīminekļu aizsardzeibys inspekceja ar Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstu. Prīsters Eduards Voroneckis Kruoslovys draudzē kolpoj jau nu 2006. goda i ir apsajiems atbiļdeibu na viņ par lelu i tradicejom bogotu draudzi, bet ari par juos bazneicu, kas pazeistama kai izcils arhitekturys pīmineklis.
Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzejā atkluota izstuode „Etnomotivi”, kurā apsaverami saimisteibys kūka prīkšmati nu muzeja kruojuma: sīna i labeibys pļaušonys reiki, kuļšonys i lynu apstruodis reiki, ar ciervi i ēveli gataveiti kūka trauki.
Izstuode apsaveram leidz 28. augustam i paleidzēs atsaukt pruotā bierneibu — Juoņadīnys sviniešonu i lauku sātā nūdzeivuotū vosoru.
Kab gūdynuot saimis vierteibys, Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba leidz 5. juļam aicynoj pīsasaceit kuplys saimis, kuruos dzeivoj vairuoki bārni, vacuoki i vacvacuoki, kai ari tuos saimis, kas ir sabīdriski aktivys pogostā i nūvodā. Taipat teik maklāti Zalta puori, kurī kūpā nūguojuši vysmoz 50 godus goru dzeivis ceļu.
Saimem juobyut oficialā lauleibā, juos navar byut atzeitys par nalobvieleigom, ka ari tāvam ci muotei juobyut Latvejis Republikys piļsūņam.
Vosorā nūtiks daudz vysaidu nūmetņu. „Kolnasātā” šudiņ par divejom.
Daugovpiļs jaunīši, kas sasnīguši 15 leidz 18 godu vacumu, leidz 17. juņam var pīsasaceit vosorys školai „Fokusā muoksla”, kū nu 8.juļa leidz 10.juļam reikoj Marka Rotko muokslys centrs i kur varēs apgiut dažaidys muokslys tehnikys i muokslys viesturis zynuošonys. Nūlykums i pīsaciejuma lopa ir centra sātyslopā.
Austrumlatvejis rodušūs pakolpuojumu centrs „Zeimuļs” aicynoj bārnus nu 8 leidz 13 godim pīdzeivuot skaistys šaļtenis vosorys nūmetnē „Zeimuļa zemē”, kas nūtiks nu 1. leidz 19. juļam Rēzeknē. Nūmetnē bārni tiks īsaisteiti vidis problemu apzynuošonā i rysynuošonā, tiks raiseita interese par izpieti i muokslu. Breivajūs breižūs tiks spālātys izzynojūšys kaitys, byus rodūšuos darbneicys, turisma i sporta aktivitatis, ekskursejis.
Iz skotuvis atsagrīzuse grupa „Bez PVN” i izlaiduse sovu ūtrū albumu “Reits”. Jaunajā grupys albumā ir īkļautys 10 da itam nadzierdātys ci moz dzierdātys dzīsmis. Speitejūt myusu dīnu modernajom tehnologejom, grupa jaunū albumu izdavuse vīnā eipašā eksemplarā magnetiskuos lentys formatā. Tok, ejūt leidza laikam, „Reits” kotram interesentam teik pīduovuotys dabuošonai ari digitalajā versejā i pīejams bez moksys.
Meklej muzyku grupys sātyslopā bezpvn.lv i īkruosoj sovu jaunū nedeļu “Reita” kruosā!
Daugovpilī, Latgolys Centralajā bibliotekā, leidz 2. juļam apsaverama fotožurnalistu Jelenys Ivancovys i Jurija Dunaiska fotografeju izstuode „Ceļā iz Dzīšmu svātkim”. Karteņuos radzami vysaidi Daugovpiļs kulturys dzeivis nūtykumi, kas ruoda, kai vītejuo sabīdreiba gatavejās lelajim Dzīšmu i deju svātkim Reigā.
Raidejuma komanda: Aigars Runčis, Daira Kokoreviča i Ilze Sperga.
Ka raidejums nasuoc skanēt automatiski, tod klausīs ITE.


text:
Viesturis šaļteņu pīturā itūmienes – par Rēzeknis biblioteku
10. janvarī 14.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks kuortejuo Viesturis šaļteņu pītura par Rēzeknis bibliotekys viesturi, kur pīsadaleis bibliotekys specialisti i byus apsaverama jūs veiduotuo ekspresizstuode, informej muzeja kulturviesturis nūdalis vadeituoja Anna Līpenīte.
Kai līcynoj viesturis olūti, pyrmuo biblioteka ar 200 gruomotom Rēzeknē izaveiduoja 1830. godā. Tei izavītuoja pi pyrmuos piļsātys slimineicys, kurei atsaroda tānejā Latgolys īlā. 19. gs. beiguos i 20. gs. suokuos bibliotekys beja izveiduojuši gruomotu izdevieji A. Imjanitovs i B. Šereševskis, nu ap 1910. godu suoce funkcionēt I. Gončarova vuordā nūsauktuo Režicys centraluo biblioteka. Interesants ir fakts, ka 1907. godā bazneickungs J. Rušanovs izsaceja iniciativu izveiduot biblioteku Režicys cītumā i sovu ideju jis eistynuoja. Paguojušuo godu symta 30. godūs Rēzeknē beja 5 bibliotekys.
Iz pasuokumu gaideiti vysi interesenti, īīšona bez moksys.
Karteņa nu Latgolys Kulturviesturis muzeja kruojuma: Rēzeknis piļsātys vaļdis noms 20. gs. 20. godūs, kur atsaroda piļsātys centraluo biblioteka.


text:
Padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2016”
26. februara vokorā jau deveitū reizi tyka padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” 17 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos. “Boņuks” ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē, verūtīs na tik Latgolys regionu, nu ari latgaliskuos aktivitatis cytur Latvejā i pasaulī.
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2016” sajiemieji:
Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturā – dirigenti i školuotuoji Vitolds i Antonina Milaševiči
Sabīdreiba i kultura:
Goda cylvāks kulturā: Ilga Šuplinska
Goda nūtikšona: Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studejis atkluošona
Par latgalīšu volūdys populariziešonu:
Latgalīšu kulturys ziņu portals LaKuGa.lv
Goda amatnīks/saiminīks: Preiļu tierdznīceibys centra “Ūga” saiminīki Ingūna i Aigars Zīmeli
Goda snāgums vizualajā muokslā: Muokslineica Daina Salmiņa
Goda snāgums skotuvis muokslā:
Rēzeknis Tautys teatra izruode “Pupas”
Goda snāgums audiovizualajā muokslā: Latvejis kods. Dokumentaluo kina “Runātāji”
Par latgalīšu kulturys populariziešonu Latvejā i pasaulī: Dokumentaluo kina “Likteņzeme”
Muzyka:
Lobuokais snāgums pop/rock muzykā: “Sovvaļnīks” ar albumu “Napaseitynuots”, videoklipu i koncertdarbeibu
Lobuokais snāgums tautys muzykā:
Tradicionaluos dzīduošonys grupa “Saucējas” ar izdavumu “Trīci, munu ustabeni” i koncertdarbeibu
Lobuokais snāgums alternativajā muzykā: Projekts “Jezups i Muosys” ar albumu “LAI SLAVA JAM!”, videoklipu i koncertdarbeibu
Lobuokais snāgums akademiskajā muzykā: Kamerkors “Muklājs” ar albumu “Ar Laimeņu runojūt”
Lobuokais muzykys video: “Jezups i Muosys” ft. Guntix ft. Jezups Martinovs – “Sirds. Sirds. Sidrs”
Goda debeja muzykā: Grupa “Piparmētra”
Lobuokais snāgums šlagermuzykā:
Grupa “Dvinskas muzikanti” ar dzīsmis “Hej, bruoļ latgalīt” sasnāgumim i koncertdarbeibu
Literatūra:
Lobuokais snāgums literaturā:
Sandra Ūdre, Juoņs Ryučāns – romans “Aizlauztais spaits”
Lobuokais izdavums/gruomota:
Gruomota i audio CD “Škilbanu sīvas”. Edīte Husare, Anda Beitāne
Bolvu padevieju, nu kurūs rūku tyka sajimti Boņuki, itūgod beja volūdneica Lideja Leikuma, muziki Renārs Kaupers i Goran Gora, fotografe Iveta Vaivode, muzikis, žurnalists i reklamys sferys specialists Aigars Runčis, Latvejis Nacionaluo kulturys centra vadeituoja Signe Pujāte, šova “Īstās latvju saimnieces“ dalineica, zyrgu sātys “Klajumi“ saimineica Ilze Stabulniece, režisors Viesturs Kairišs, fonda “Viegli“ puorstuove Žaneta Jaunzeme-Grende, rakstneica Inga Ābele, režisors Juoņs Streičs, komponists Andrejs Selickis, varganiste Iveta Apkalna i cyti.
Ituo goda Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2016“ padūšonys ceremoneju kuplynuoja latgalīšu muziķu prīšknasumi – ceremonejā uzastuoja “Dabasu Durovys“, Sovvaļnīks, Guntra Kuzmina, “Piparmētra“, “Tautumeitas“, “Rikši“, folklorys kūpa “Upīte“, Laura Bicāne, “Jezups i Muosys“, “Jubilāri“, bet ceremonejis nūslāgumā izskanieja veiru kora “Graidi“ i puorejūs muziķu i skateituoju kūpdzīsme, Valda i Māra Muktupāvelu saraksteituo “Pīmiņ, bruoļ!“.
Ceremoneju beja vareiba pīdzeivuot na tik kluotīnē, Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalē, bet ari tīšraidē, kū nūdrūsynuoja lītuotne “LMT Straume“, kurymā kotrys grybātuojs varēs nūsavērt ari ceremonejis video īrokstu.
Latgolys viestnīceiba GORS, Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2016” organizātuoji, aicynoj kotru interesentu jau niu sekuot leidza latgalīšu kulturys nūtikšonom 2017. godā, kab dasaceitu bolvai i gūdynuotu dasmytajā Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks“ ceremonejā 2018. goda 25. februarī. Itys gods Latgolai ir jo eipašs, jo leidza ar Latgolys kongresa symtgadis nūtikšonom aprelī i majā teik suokta Latvejis symtgadis svieteišona.
Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks“ mierks ir veicynuot latgalīšu kulturvidis saglobuošonu i atteisteibu, kai ari apkūpuot i gūdynuot spylgtuokūs i nūzeimeiguokūs sasnāgumus latgalīšu kulturā pārnejuo goda grīzumā. “Boņuks 2016” nūtikšonu atbaļsteja Vaļsts kulturkapitala fonds, Rēzeknis piļsātys dūme, Rēzeknis nūvoda, Aglyunys, Baļtinovys, Bolvu, Cyblys, Dagdys, Kuorsovys, Ludzys, Rībeņu, Ruguoju i Viļakys nūvodu pošvaļdeibys. Informativī atbaļsteituoji: žurnals “Ir“, Latgalīšu kulturys gazeta LaKuGa.lv, Latgolys radeja, “Vaduguns” i “Latgales Laiks”.


text:
Materiały dla nauczycieli
Jak poprawnie zapisać nazwy miesięcy po łotewsku?
“Tāvam divpadsmit dālu. Sevkuram dālam vuords.” Itaidu meikli 1928. godā Bierzpiļs pogostā sovulaik pīrakstejs tūlaik škoļnīks, piečuok jurists Stanislavs Apšenīks. Pareizuo atbiļde tai i ir – mienešu nūsaukumi. Latgaliski mienešu nūsaukumu raksteiba mejusēs leidza ar laiku, bet kai tod pareizi mienešu nūsaukumus roksta myusu dīnuos?
Nu suoka drupeit īpasazeišonys ar mienešu raksteibu vaira nikai godsymta garumā. Sovulaik bazneicys gruomotuos i laiceigajūs kalendarūs (dažaiduos vītuos lītuotī vuordi ari: kalenders, kalinders, kolenders) raksteiti senejī mienešu nūsaukumi, par pīmāru, apreļs kai sulu mieness, nu leidza ar laiku pasamejuse ari mienešu raksteiba. Fraņča Kempa sastateitajā, Rēzeknē izdūtajā “Latwyskajā kalendarā “Daugawa” 1910 godam” mienešu apzeimiejumi raksteiti kai myusu laikūs zynomajūs nūsaukumūs, tai i senejūs: janwars (Jaungoda mènesis), februars (swacaines mènesis), marts (pawasara mènesis), aprilis (sulu mènesis), majis (lopu mènesis), junijs (wosoras mènesis), julijs (sìna mènesis), augusts (labibas mènesis), septembris (rudenia mènesis), oktobris (leita mènesis), nowembris (solnas mènesis), decembris (zìmas mènesis).
Vīns nu zynomuokūs latgaliskūs kalendaru ir Andryva Jūrdža “Myužeigais kalinders” (Myužeygays kalinders) (pyrmais saraksteitais 1907. godā, myusu dīnuos pazeistamais, plotuokais – 1916. godā), kurymā mieneši raksteiti itai: janwars, febrals, marca meness, aprels, mays, junia meness, jula meness, augusta meness, sentebra meness, oktebra meness, nowembra meness, decembra meness. 1933. godā izdūtajā Pītera Stroda “Pareizraksteibas vōrdneicā” mieneši raksteiti: janvars, februars, marts, apriļs, majs, junijs, julijs, augusts, septembris, oktobris, novembris, decembris. Taipat dažaidūs izdavumūs i olūtūs (eipaši latgaliski drukavuotajūs presis izdavumūs) atrūnomi ari cyti mienešu raksteibys pīmāri februarim, oktobrim, novembrim i decembrim. Sovulaik raksteiti ari: febraļs, oktebris (i okcebris), nojabris, dekabris.
Myusu dīnuos latgaliski mienešus pīroksta (pīmāri ar senejim nūsaukumim): janvars (Jauna goda mieness), februars (sveču mieness), marts (pavasara mieness), apreļs (sulu mieness), majs (lopu mieness), juņs (vosorys mieness), juļs (sīna mieness), augusts (labeibys mieness), septembris (rudiņa mieness), oktobris (leita mieness), novembris (solnys mieness), decembris (zīmys mieness) (raksteiba baļsteita 2014. godā izguojušuos Jura Cybuļa i Lidejis Leikumys pyrmuos digitaluos ābecis “Skreineite” sastateituos dorba būrtneicys “Skreineite. Vuicūs raksteit” (autors Jurs Cybuļs) pīmārūs).
Mienešu nūsaukumus myusu dīnuos latgaliski roksta: janvars, februars, marts, apreļs, majs, juņs, juļs, augusts, septembris, oktobris, novembris, decembris.
Olūts: portals lakuga.lv


text:
Par Satversmis tīsys lāmumu Varakļuonu vaicuojumā, par gondreiž izraiseitū konstitucionalū krīzi Saeimā i vieliešonom saruna ar latgalīšu kulturtelpys aizstuovi, zvārynuotu advokatu Agri Bitānu.
Agris Bitāns ir ari 2017. goda Latgolys Kongresa aba 4. pasauļa latgalīšu saīta rezolucejis izpiļdis komitejis prīšksādātuojs, deļtuo skaidruosim, kaidi sasnāgumi uzskaitomi rezolucejis īvīsšonai dzeivē, bet kai Vladislava Loča fonda puorstuovs Agris īzeimuos ari Latgalīšu rakstnīceibys muzeja pošreizejū situaceju, dorbu iz prīšku i cereibys.
Latgolys stuņdē kai īrosts ari aizvadeituos nedelis aktualitatis i gaidomī kulturys dzeivis nūtykumi.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Preiļūs svieteis kinys “Cylvāka bārns” 20 godu jubileju
20 godus piec popularuos latgalīšu kinys “Cylvāka bārns” izīšonys iz ekranim, sataiseits koncertuzvadums piec tuos motivim, kuru 9. decembrī Preiļūs izdzeivuos gon kinys režisors, gon golvonais varūņs.
Preiļu Kulturys centrā 9. decembrī 20:00 ar koncertuzvadumu “Cylvāka bārns laika grīžūs. Boņukam 20!” tiks atzeimuota Juoņa Streiča kinys “Cylvāka bārns” 20. godskuorta. Tys byus patīsi latgalisks koncertuzvadums piec “Cylvāka bārna” motivim, akcentejūt Latgolys cylvāka dzeivis ritejumu. Nu kasdīnys dorba gaitom leidz cylvāku sovstarpejom attīceibom, saimei i kūpeigom svātku šaļtim.
“Cylvāka bārnu” piec 20 godim kūpeigi izdzeivuos kinys režisors Juoņs Streičs, golvonais varūņs Andrejs Rudzinskis, latgalīšu muziki i doncuotuoji. Īeja iz pasuocīni – bez moksys. Koncertprogramu īstudejuse Latvejis Kulturys koledžys studente Līva Liepniece, kurai itys pasuocīņs byus ari diplomdorbs.
Kina “Cylvāka bārns” pyrma 20 godim topuse piec Juoņa Klīdzēja romana motivim I itūs godu laikā folklorizejušīs gon kinys teicīni, gon tāli. Ari latgalīsū kulturys goda bolva “Boņuks” nūsaukumā īsadvesmuojuse nu kinys. Ar itū pasuocīni tuo taiseituoji gryb kūpeigi nūkliut kinys golvonuo varūņa – latgalīšu zāna Boņuka laikā ar myusdīnu skatejumu iz pasauļu. Laiks ir proguojs, nu leluokuo vierteiba – cylvāks – nav mainejīs, vys tik meiļoj sovu zemi, cīnej tyvuokūs i tic lobuokai nuokūtnei.
Kina sovā laikā ir īgivuse Latvejis golvonū kino bolvu “Lielais Kristaps”, plyukuse laurus Sanremo starptautiskajā festivalā, kur tai pīškierta Grand Prix (tei ir pyrmuo latvīšu aktīrkina, kas sajāmuse itaidu bolvu). Moskovys kinufestivalā tei īgive skateituoju simpateju bolvu, kina ir sajiemuse ari Vatikana premeju „Beato Angelico per L’Europa” i īgivuse 2. vītu Starptautiskajā Čikagys bārnu kinu festivālā.
Informaceju sagatavejuse: Līva Liepniece
Augustā “Cylvāka bārna” 20 godu svātkus svinēja Rēzeknē – Latgolys Regionaluos televizejis sižets
Fragments nu kinys “Cylvāka bārns”: Kas uotruoks – zyrgs voi mašina?
MART INC. – Cylvāka bārns


text:
Nūvodvuiceibys stuņde 1.–3. i 4.–6. klasem ar Ēriku Zepu
2021. goda 27. aprelī jau trešū godu teik svieteita Latgolys kongresa dīna. Vysi školuotuoji kūpā ar školānim aicynuoti pīsadaleit virtualajuos Latgolys nūvodvuiceibys i latgalīšu volūdys stuņdēs, kas ir sagataveitys, īvārojūt nūteiktu bārnu vacumu, bet tamuos var pīsadaleit kotrys, kam ir taida gribiešona.
1.–3. klasis i 4.–6. klasis (9.00–9.40) aicynoj sasatikt ar etnomuzykologu, radio žurnalistu, pedagogu i postfolklorys grupys „Rikši” vadeituoju Ēriku Zepu, kurs stuņdē stuosta par sovu darbeibu i latgaliskajom idejom.
2021. goda „Latgolys kongresa dīnys” svineibys organizej: „Latgolys symtgadis kongresa SaRIK” (Sareikuojuma reiceibys izpiļdis komiteja), „Latgalīšu kulturys bīdreiba”, „Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja”, Maltys Bārnu i jaunīšu centrs. Atbolsta: Rēzeknis Tehnologeju akademeja (rta.lv), latgalīšu kulturys gazeta (lakuga.lv) i „Vītejuo Latgolys Avīze” (vieteja.lv).


text:
Jau ituo goda 5. junī piec naseņ nūtikušuos teritorialuos reformys jaunajūs nūvodūs nūtiks pošvaļdeibu vieliešonys. I ituos vieliešonys byutisku nūzeimi pamess na tik viņ iz vītvarom, bet īzeimuos arī jaunus rūbežus. Latvejis Radejis Latgolys studeja turpynoj prīškvieliešonu diskuseju cyklu, kurymā sešu raidejumu laikā izvaicuosim deputatu kandidatu sarokstu liderus voi puorstuovus Latgolys tūpūšajūs nūvodūs, kurūs vysvaira ir ītekmiejuse administrativi teritorialuo reforma.
I itymā nedeļā fokusā jaunveidojamais Augšdaugovys nūvods, kas iz prīšku piec vieliešonu apvīnuos Daugovpiļs i Ilūkstis nūvodus, kūpumā vaira kai 26 tyukstužys īdzeivuotuojus. Iz 15 deputatu mandatu Augšdaugovys nūvodā preteņdej 82 politiķi nu pīcu parteju, kū itymā raidejumā puorstuov:
- Andrejs Faibusevičs, Jaunā konservatīvā partija, Politiskā partija "Latvijas Reģionu Apvienība", Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"-"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK",
- Jānis Belkovskis, Daugavpils novada partija,
- Viktors Jasiņavičs, "Saskaņa" sociāldemokrātiskā partija,
- Maigurs Krievāns, Latvijas Zemnieku savienība,
- Māris Bozovičs - “Latgales partija”.
Latgolys stuņdē kai īrosts ari aizvadeituos nedelis aktualitatis i gaidomī kulturys dzeivis nūtykumi.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Cīnejamī darbinīki i sadarbeibys partneri!
Pošā vosorys vydā mes svietejam pošus nūslāpumainuokūs svātkus – Leigū i Juoņa dīnu. Saulgrīžu svieteiba īīt kotrā muojī i magiskīs spāks apvīnoj cylvākus. Itymā naktī nūslāpumaina breineiba ir vysam – dzīsmem, gunkurim pakolnūs i reita rosai pļovuos.
Leigū vokors ļaun pajust seņejūs tradiceju spāku, dobys vareigumu, vīnoj cylvākus ar vysu dzeivū vysapleik.
Nūvieleju Jiusim koč iz strēčeiti ļautīs būreibai i lai vosorys saulgrīžu magiskīs spāks dūd iztureibu, a juoņazuoļu smarža – spraunumu leidz nuokamajai vosorai!
Apsveikumi