text:
Igauneja
Igaunejis Republika (igauņu: Eesti Vabariik) — vaļsteiba Pūstumu Europā pi Baļtejis jiurys. Vaļsteiba tur rūbežu ar Latveju dīnavydūs (343 km) i Krīveju reitūs (338 km). Baļtejis jiura skoloj Igaunejis molys vokorūs, pūstumūs Suomu leics, a dīnavydvokorūs – Reigys leics. Vaļsteibys 45 226 km² pluotā dzeivoj tik 1,31 milijoni dzeivuotuoju, ite vīns nu vysuzamuokūs bīzeibys ruodejumu Europā. Igauneja irā demokratiska parlamentariska republika, padaleita pīcpadsmit apleiciņūs. Golvysmīsts i leluokais mīsts — Talins.
Igauni vīna nu Baļtejis suomu tautu, kura etniskai radneiga suomu, līvu, votu i cytom tautom. Viesturiskai i kulturiskai igauņu zeme sasīta ar Švedeju, Daneju, Suomeju i Latveju. Igauņu volūda pīdar Suomugru volūdu saimei, jei leidzeiga suomu volūdai i tuoleimai leidzeiga vengru volūdai, tok natur radneibys ar latgaļu ci latvīšu volūdu. Igauņu, suomu, vengru i maltīšu volūdys vīneiguos vaļsteibys volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi Indoeuropīšu volūdu saimys.
Igauneja paslūdynova sovu napavaļdeibu 1918 gods pebraļa 24 dīnā, tok piec parvareigys daškieršonys PSRS, napavaļdeiba atjaunynuota 1991 gods augusta 20 dīnā. Nu 2004 gods maja 1 dīnys Igauneja irā Europys Savīneibys i nu 2004 gods marta 29 dīnys - NATO dalinīkvaļsteiba.
Etimologeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Igaunejis pošu pasauka ‘’Eesti’’, varama līta, izacēle nu romīšu viesturnīka Tacita dorba „Germania”, kurymā apraksteitys kai germaņu tautys, tai i reitu patautys ar pasauku „aisti” (latiņu: ‘’Aesti’’). [2] Tacits jūs aprakstejs kai cīši barbaryskys patautys, runojūšys vysā izškireigā volūdā kai cytys itamā apleicīnē. Taipoš skandinavu saguos Igauneja cieški apraksteita kai ‘’Eistland’’. Latiņvolūdeigajūs rakstīņūs igauņu zemis cieški pasauktys kai ‘’Estia’’ ci ‘’Hestia’’. Igauņu pošu tautys pasauka beja ‘’maarahvas’’ (zemis tauta). Tik 19 godu symtā, kab styprynuotu sovu nacionalū ideņtitetu, igauņi sovu tautu i zemi suoce saukt pa cytu volūdu paraugam ‘’Eesti’’. Latgaliskuo i latvyskuo pasauka „Igauneja” izacāluse nu Henrika kronikā apraksteituos Ugaunejis pasaukys, kura pa latvīšu lingvista Juoņa Eņdzelina guodim, bejuse izrunojama kai ‘’Ügaunija ‘’ [3]
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Igauneja jau 13 godu symta suokuos pīmynāta kai igauņu patautu apdzeivuota teritoreja, sasadorūša nu 8 zemu. Piec pyrmūs krysta vaidu Baļtejā (13 godu symta suokuos) Igaunejis zeme padaleita pa pusei – Dīnavydu Igauneju īslēdze Livonejis Konfederacejā, a Pūstumu Igaunejā nu 1219 da 1346 īstateja Igaunejis gercogisti kai Danejis vaļsteibys daļu, a piečuok puordeve vuocīšu Teutonu ordynam. Jau par godu itei zeme atdūta Livonejis ordynam. Livonejis Konfederacejā nalītova Igaunejis pasaukys. Jei atdzeivynuota 1583 godā, kod pūstumu Igauneju puorjēme Švedeja i juos sadorā beja pa sevim voldoma Igaunejis gercogiste (piečuok proviņceja). Dīnavydu Igauneja 1561 godā tyka Lītovys Lelajai Kunigaitejai (LDK, nu 1569 goda Obeju Tautu Republikai). Piec Obeju Tautu Republikys i Švedejis vaidu (1600-1629) dīnavydu Igauneja ītyka Švedejis sadorā, tok nabeja sasīta ar Igaunejis proviņceju, a kūpā ar pūstumu Latveju (Vydzeme i Reigys mīsts) īguoja Livonejis proviņcejā.
Nu 1645 goda, kod Švedeja puorjēme nu Danejis Sāremys solu[4], da Pūstumu vaidu beigom (1721) vysa igauņu apdzeivuotuo teritoreja pīdarēja Švedejai (lelums švedyskai runojūšu dzeivuotuoju beja repatriāti da Švedejis piec vuocīšu okupacejis Ūtrūs pasauļa vaidu godūs). 1721 godā vysys piec Pūstumu vaidu švedu vaļdeituos igauņu i latvīšu zemis tyka Krīvejis imperejai. Nazkodejuo švedu Igaunejis proviņceja pasadareja par Igaunejis guberneju, a Livonejis proviņceja – par Liflandejis guberneju.
Igaunejis napavaļdeiba īstateita 1918 gods pebraļa 24 dīnā, koč i mīreigai tū dareit trauceja vuocīšu okupaceja nu 1918 gods pebraļa da nojabra mienešam. Piec Vuocejis kapitulacejis Pyrmajūs pasauļa vaidūs 1918 gods nojabra 11 dīnā, sovu dorbu atjaunynova Igaunejis Tamlaiceiguo Vaļdeiba, kuru vadeja Konstaņtins Petss.
Ūtrūs pasauļa vaidu suokuos 1940 gods juņa mienenesī, pa aizagreigam TSRS i Vuocejis sasprīdumam, vaļsteibu okupej Sovetu Savīneiba i jau par mienesi pataiseita Igaunejis Sovetu Socialistiskuo Republika. 1940 gods augusta mienesī Igauneja daškierta Sovetu Savīneibai. Nu 1941 da 1944 godam, kod vaļsteibu kontrolej vuocīšu armeja, Igauneju puorjam Ostlandis komisiariats i īdzeivynoj Trešuo Reiha politiku.
Seviški lela pretiveiba Sovetu Savīneibys okupacejai aizsuoce 1987 godā, kurei, taipoš kai Latvejā, zynoma ar pasauku „Dzīšmuotuo revoluceja”. 1989 gods augusta 23 dīnā nūtyka „Baļtejis ceļš”. 1900 godā atjaunynuoja Igaunejis Apsardzeibys Savīneibu (‘’Eesti Kaitseliit’’). 1991 gods augusta 20 dīnā Vysaugstuokuos padūmis sasprīdumā pījieme Igaunejis vaļstiskū napavaļdeibu. 1991 gods seņtebra 17 dīnā Iganeja tyka par Saškiertūs Naceju Organizacejis (SNO) dalinīkvaļsteibu. 1992 gods juņa mienesī nūteik naudys reforma – rubli paslūdynoj kai nalīteigu i atjaunynoj Igaunejis kronu. Tymā pošā godā pījam jaunu konstituceju. 1944 godā Krīvejis armeja nūīt paceli nu Igaunejis teritorejis, palīkūt tik Petseru i Viru Ingrejis apleicīnē (tān ‘’de facto’’ Krīvejis Federacejis teritoreja).
Nu 2004 gods maja 1 dīnys Igauneja irā Europys Savīneibys i nu 2004 gods marta 29 dīnys NATO dalinīkvaļsteiba. Nu 2011 gods janvara mieneša oficialais atsaskaitīņu leidzieklis Igaunejis Republikā irā eura.
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Igaunejis rūbežs ar Latveju dīnavydūs irā 343 km, reitūs ar Krīveju 338 km. Nu 1920 da 1945 godam Igaunejis rūbežs ar Krīveju, pījimts pa 1920 goda Tarbatys Mīra Dasarunu, beja aiz Narvys upis pūstumreitūs i aiz Petseru mīsta dīnavydreitūs. Ituo teritoreja, aizjamūt 2,300 km² lelu pluotu, Stalins nalykumeigai daškīre Krīvejai Ūtrūs pasauļa vaidu beiguos. Deļ tam rūbežs iz vyds Igaunejis i Krīvejis navā nūstateits da myuslaikim.
Igauneja irā Baļtejis jiurys reitu molā taišni preteim Suomejai par Suomu jiurys leici iz daaugūšuos Reitu Europys platformys iz vyds 57,3 ° i 59,5 ° pūstumu paralelem i 21,5 ° i 28,1 ° reitu meridianim. Reļjefs zams, vydyskai tik 50 m viers jiuru leidzīņa. Vaļsteibys pošu augstais kolns – Lelais Munamegs (Suur Munamägi) dīnavydreitūs pasaceļ 318 m viers jiuru leidzīņa. Jiurmalis garums dasnīdz 3,794 km – ite jiurai daudzi leiču i šauru. Taipoš Igauneja tur vaira kai 1,500 solu (10% vaļsteibys pluota), tok dzeivoj tik kaiduos 9-10 soluos. Leluokuos irā Sāremā i Hījumā solys[5][6], kurys kūpā ar cytom mozuokom solom sataisa div apleicīņus.
Igaunejis klimats irā pūstumu dalis māranajuo zonā i puorīmys zonā iz vyds jiuru i koņtinentaluo klimata. Igaunejā irā četri godslaiki, vysi gondreiž vīna garuma. Vydyskuo temperatura sveirej nu 16.3 °C Baļtejis jiurys soluos da 18.1 °C zemisvidīnī juļa mienesī, goda pošuo syltuokajuo mienesī, i nu −3.5 °C soluos da −7.6 °C zemisvidīnī pebraļa mienesī, pošuo soltuokajuo mienesī. Vydyskuo goda temperatura Igaunejā irā 5.2 °C.[7] Vydyskais krytuļu daudzums nu 1961 da 1990 godam beja nu 535 da 727 mm par godu.[8] Snīga bīzums, kurs vysu bīzuokais irā dīnavydreitu Igaunejā, parostai byun nu dekabra mieneša vyds da vāleimom marta mieneša dīnom. Igaunejā irā vaira kai 1400 azaru, kuri pa lelumam mozi. Leluokais azars Peipuss (Peipsi) - 3,555 km2 pluotā. Vaļsteibys teritorejā i daudzi upu, tok vysys nalelys. Pošys garuokuos upis Vyhandu (162 km), Pernova (144 km) i Pyltsama (135 km). Taipoš byun daudzi pūri i peisi.
Politiskuo sistema[pataiseit | labot pirmkodu]
Igaunejis Republika irā parlamentariska demokrateja, kuramā prezidentu ībolsoj parlaments (ībolsuošona kas pīktū godu), Vaļdeibu taisa premjerministris, kuru pazeimoj prezidents, i 14 ministri. Lykumlaideibys vaļdi tur parlaments Riigikogu, kurs sadora nu 101 deputata. Parlamentu ībolsoj taisnā proporceigā ībolsuošonā iz četrim godim. Tīsu vaļdis pošu augstuokais organs irā Riigikohus ar 17 tīsnešim, kuru prīškinīku pazeimoj prezidents, a piečuok apstyprynoj parlaments da myužu.
Administrativais dalejums[pataiseit | labot pirmkodu]
Igaunejis Republika padaleita 15 apleiciņūs (maakond). Itaids dalejums irā nu 1990 gods, kod Igauneja atjaunynova napavaļdeibu nu Sovetu Savīneibys. Apleicīni seikuok padaleiti 33 mīstūs (linn) i 194 pogostūs (vald). 13 nu Igaunejis mīstim natur izškireigu pošvolda tīseibu i sadora kaudu nu pogosta pluotim.
Ekonomika[pataiseit | labot pirmkodu]
Igauneja irā jauna Europys i Pasauļa Tierdzeibys organizacejis dalinīkvaļsteiba, lūbeigai puorguojuse pi paveiceigys tierga ekonomikys i tur styprys saitys ar Vokoru Europu vaļsteibom. Pyrmuo nu Baļtejis vaļsteibom, kura īdzeivynoja euru kai vaļsteibys valutu. Pa Krīvejis krizei 1998-1999 godā, taipoš kai cytu Baļtejis vaļsteibu ekonomika, mudrai pīauga (vydyskai 5% par godu, 2004 godā – 6,2%). Inflaceja 2004 godā beja 3%.
Golvonuos ekonomikys atzaris – elektronika, telekomunikacejis, jiureiba. Vaļsteibā izraisteita transporta infrastruktura. Seviški zeimeigu ītaku dora jaunuos tehnologejis nu Suomejis, Švedejis i Vuocejis, treis leluokim tierdzeibys partnerim. Nasaverūt iz tū, ka īmūšais saskaitys deficits palīk lels, vaļsteibys budžets tur €151 miljonu viersejumu. 2005 gods pādejuo catūrtdalē bezdorba leidzīņs dasnīdze 0,7%. Saleidzynūt ar tū pošu 2004 gods catūrtdali, nadorbs pasamazynoja par 1,5%. Nu 2011 gods janvara 1 dīnys Igaunejis krona puormeita iz Euru.
Demografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Igaunejā 2009 godā dzeivova 1 340 415 dzeivuotuoju.[1] Dzeivuotuoju bīzeiba 29 cylv./km². Gondreiž vīna trešdale nu vysu dzeivuotuoju dzeivoj golvysmīstā Talinā. Cyti leluoki mīsti irā studentu mīsts i dīnavydu golvonais centrys Tarbata, industrejis rūbežmīsts Narva i vosorys atpyutys centrys Pernova. Vaļsteibā dreiži mazynojās dzeivuotuoju skaits deļ emigracejis, zama dzymstamuma leidzīņa i lela mierstamuma. Vydyskais vaļsteibys dzeivuotuoja vacums irā 39,9 godu. [9] Samārā ar pasauļa ruodejumim, vydyskais pasauļa dzeivuotuoja vacums irā 28,4 godu. Vydyskais dzeivis garums 72,82 godu. 2008 godā 69% vaļsteibys dzeivuotuoju dzeivova mīstūs, cyti soluos.
Etniskais sadors[pataiseit | labot pirmkodu]
Volūda[pataiseit | labot pirmkodu]
Oficialuo Igaunejis Republikys volūda irā igauņu. Pa 200 goda datim, tei irā dzymtuo volūda 83,4% Igaunejis dzeivuotuoju.[10] Igauņu volūda pīdar Suomugru volūdu saimei, jei irā radnesteiga suomu, līvu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru latgaļu, latvīšu, krīvu i švedu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei.
15,3 % Igaunejis dzeivuotuoju dzymtuo volūda irā krīvu. Taipoš jū zyna lelums vacuoku godu igauņu, kas dzeivovuši sovetu okupacejis laikā. 2006 gods apklausys dati līcynoj, ka krīvyskai runuot var 66% vaļsteibys dzeivuotuoju, kurim krīvu volūda navā dzymtuo. Taipoš 46% runoj angliskai i 22% vuocyskai.[11]
Religeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Igauneja irā vīna nu mozuok religiskajom vaļsteibom pasaulī[12]. Pa 2000 gods datim tik 32 %[13] dzeivuotuoju īskaiteja sevi pi kaidys konkretys ticeibys:
- 152 237 evangeliskī ļutari
- 143 554 pravoslavi
- 6 009 baptisti
- 5 745 Jehovys līcinīki
- 3 823 katuoli
- 2 515 staroveri
- 1 561 adveņtisti
- 1 455 metodisti
- 1 387 musulmoni
- 5 008 cytu religeju pīstuovi[14]
Pa 2005 gods apklausys datim, 16% Igaunejis dzeivuotuoju „tic, ka ekzistej Dīvs”, 49% „tic, ka irā kaids naviņ gors ci dvēseliska energeja” i 10% „natic ni kaidam naviņ dīvam, ni goram ci dvēseliskai energejai”.[15] Pa itim datim, Igaunejā irā mozuokais Dīvam ticeigū cylvāku skaits Europys Savīneibā.
Sports[pataiseit | labot pirmkodu]
Sports irā zeimeiga Igaunejis kulturys dale. Pa napavaļdeibys paslūdynuošonai 1918 godā, Igauneja kai naceja pīsadaleja 1920 gods Vosorys Olimpiskajuos kaituos, koč i Olimpiskuo komiteja tyka īstateita 1923 godā. Pyrmuos Zīmys Olimpiskuos kaitys beja 1924 godā. Igaunejis atleti pīsadaleja Olimpiskajuos kaituos da 1940 goda sovetu okupacejai. 1980 gods Vosorys Olimpiskuo kaitu buruošonys regata nūtyka golvysmīstā Talinā. Atjaunynūt napavaļdeibu, Igauneja pīsadalejuse vysuos Olimpiskajuos kaituos. Vysuvaira medaļnīku Igaunejai irā vīglatletikā, ceiksteišonuos i leidzonumu sleižuošonā.
Kīkings irā vysā jauns sports, kuru radeja Ado Kosks Igaunejā 1996 godā. Tys irā sports ar specialai puormeitim šyupeļom, kuramuos sportists raudzej apsagrīzt par 360 gradu.
Verīs taipoš[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ 1,0 1,1 Most requested statistics
- ↑ Germania, Tacitus, Atdale XLV
- ↑ Igaunija
- ↑ History of Sweden
- ↑ World Info Zone
- ↑ World InfoZone – Estonia
- ↑ EMHI
- ↑ Sademed, õhuniiskus
- ↑ (Angliskai)CŽV pasauļa faktu gruomota: Igauneja
- ↑ (Angliskai)Estonia Today - POPULATION BY NATIONALITY
- ↑ (Angliskai)Europeans and their Languages (14 psl.)
- ↑ Country Studies: Estonia - Religion
- ↑ Statistical database: Population Census 2000 - Religious affiliation
- ↑ 2000 m. surašymas: pasiskirstymas pagal religijas.
- ↑ (Angliskai) Eurobarometer on Social Values, Science and technology 2005 - 11 puslapis


c: text/html

text:
- Detaļas
-
Marta suokumā izguojuse jauna bārnu kruosojamuo gruomota „Munā sātā”, kur trejuos burtneicuos var puorskaiteit Ontona Slišāna bārnu dzejūleišus, latgalīšu tautys meiklis i Ilzis Spergys stuostu.
Lasīt tālāk: Kas dzeivoj munā sātā? LaKuGa izsludynoj stuostu konkursu
- Detaļas
-
Jaunīšu bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” reikoj video konkursu „Latgaliskais tevī i pasaulī”, kura mierkis ir aicynuot ikvīnu jaunīti latgaliskuos vierteibys saskateit sovā ikdīnā i pasavērt iz tom nu natradicionala i naīrosta skotu punkta, lauzt leidzšinejūs stereotipus par Latgolu, lagalīšim i latgaliskū. Īmyužynuot ituos vierteibys i kulturzeimis video i paruodeit puorejai Latvejai i pasauļam.
- Detaļas
-
Kur i kai latgalīšu literaturā sovā laikā pīmynāta i apraksteita Juoņadīna, varam izzynuot Ilonys Salcevičys rokstā, kas publicāts „Latvejis Viestneša” („Latvijas Vēstnesis”) 2004. goda 22. juņa numurā. Pīduovojam latgalīšu rokstu volūdā puorlyktus ituo roksta fragmentus.
- Detaļas
-
24. junī Bazneica sviņ Juoņa Kristeituoja dzimšonys dīnu. Koč i ruoduos, ka laiceigais pasauļs i Bazneica Juoņadīnā atzeimej divys atškireigys lītys, byuteibā tys tai nav. Cylvāki itymā dīnā sviņ gaismu, gaismu, kas speid tymseibā, i Juoņs Kristeituojs ir līcinīks par patīsū gaismu, kas ir Kristus.
- Detaļas
-
1 lapa no 2

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Trešīs Ņutona lykums. Video PI RAJA VUORTU
Video verseja dzīsmei ar Ontona Slišāna vuordim “Pi raja vuortu”. Tai kai dzīsmis “Pi raja vuortu” teksts jimts nu Ontona Slišāna, kuram 2018. godā svieteitu septeņdesmit godu jubileju, erotiskuos dzejis kruojuma “Salve Regina” – klipā grupa raudzejuse akceņtēt diveju cylvāku tīkšonūs vīnam da ūtra i saplyusšonu vīnā gareigā i emocionalā vasalumā. Dzīsmis muzykys autors ir Guntis Rasims.
Videoklipā fiļmiejušīs Daina Kudravska i Edijs Rancāns, sīnys zeimiejumu taisejuse Elīna Puncule, klipa režisore i operatore Viola Lapa, montažu taisejs Guntis Rasims. Klipa topšonys naradzamī lobī gareni – puorejuos grupys dalineicys Laura Kudravska, Sintija Augustova i Laura Viškere. “Trešīs Ņutona lykums” lelu paļdis par klipa topšonu soka veikala “DEPO” kruosu nūdalis darbinīkim par diskuseju i konsultaceju, Edija i Dainys saimem i Juoņam Kuzminskim par muokslys atbaļsteišonu – atļuovi zeimuot iz jūs eipašumim. Dzīsme “Pi raja vuortu” īraksteita “Bieržgaļa skaņu laboratorejā” (īrakstejs Guntis Rasims), dzīsmis mix i master – Nick Dawes, “La Source Studio”.


text:
Mienesi piec teritorialuos reformys i divejus mienešus piec pošvaļdeibu vieliešonu kūpā ar apvīnuotuo Ludzys nūvoda pošvaļdeibys dūmis prīšksādātuoja pyrmū vītineicu Ināru Silicku nu Zaļūs i Zemnīku savīneibys i mozuokuos Latgolys pošvaļdeibys – Leivuona nūvoda – jau ilggadeigū meru Andri Vaivodu nu “Latvijas attīstībai” skaidrojam, kai lūbās dorbs pi jaunūs strukturu sataiseišonys, īstuožu apvīnuošonys, kai izlītuoti Covid leidzekli, kaidys vēļ itūšaļt ir aktualitatis pošvaļdeibu dorbā i kū nūzeimātu īspiejamuos uorkuortys situacejis izsludynuošona pīrūbeža nūvodā leidza ar varbyutejū migrantu pīplyudumu iz Boltkrīvejis rūbeža.
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
“Austras balvai” nomināts Ūgys albums “LG ir HH”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Zynomi albumi, kas itūgod nomināti 2021. goda “Austras balvai” – Latvejis lobuokajam albumam. Nominantu vydā ari Latgolys reperis Ūgys albums “LG ir HH”.
Ūgys, eistajā vuordā Daigys Barkānis, albums “LG ir HH” ir reperis debejis albums, tymā ir 11 kompozicejis.
Itys gods Ūgai ir bejs bolvom boguots – martā Daiga ar albumu “LG ir HH” tykuse gon pi “Boņuka”, gon ari pi muzykys īrokstu goda bolvys “Zelta Mikrofons 2021” kategorejā “Debija”. Vaira par Ūgys debejis albumu var skaiteit ITE.
“Šudiņ sajiemu zvonu, ka asmu nomināta. Itei ziņa uzlobuoja munu dīnu! Koč voi asu tikai nomināta, ir teišom miļzeigs gondarejums ar sovu byut storp tik kvalitativim albumim. Prīca i puorsteigums, i satraukums – vyss vīnā kerzē stuov iz golda. Es nu molys verūs, i navaru beigt prīcuotīs, par sova radeituo gora dorba nastajim auglim!” par nominaceju “Austras balvai” prīcojās Daiga.
Nominantu storpā ir ari grupa “Židrūns”, kurys albumā “Kovārņu mazbērniem” ir vīna dzīsme latgaliski – “Ai Jezu”. Nūsaukuma angliskuo verseja – “A girl scattering golden candies in Viļaka” (Meitine Viļakā buorsta zalta kampetys). Dzīsmis teksta autors ir dzejnīks Raibīs aba Oskars Orlovs, par dzīsmis pamatu izalaseits dzejūļs “Ap reitu” nu kruojuma “Pistacejis”.
“Austras balva” ir latvīšu muzykys īrokstu bolva, kū padūd Latvejis lobuokajam goda albumam.
Itūgod “Austras balvu” padūs jau sastū reizi. “Austras balvu” papyldynuos ari portala “Delfi” reikuotais auditorejis bolsuojums, kurā portala apmaklātuojim byus īspieja izalaseit sovu favoritu nominantu storpā, reizi dīnā nūbolsojūt par meiluokū albumu. Bolsuojuma uzvarātuojam tiks “Delfi” simpateju bolva, kas ļaus eistynuot reklamys kampaņu portalā 1000 eiro apmārā.


text:
14. juņs – dīna, kod pyrma 80 godu vaira nikai 15 400 myusu vaļsts īdzeivuotuoju tyka deportāti nu Latvejis. Daļu nu jūs par reizi arestēja i nūsyuteja iz legerim, cytim lika dzeivuot Sibirī i Kazahstanā, kur jim beja smogi juostruodoj vītejūs kolhozūs i sovhozūs. Daudzi, vysvaira mozi bārni, nūmyra jau ceļā lūpu vagonūs voi nu slimeigu piec īsarasšonys izsyutejumu vītuos, cyti tyka nūsauti aizdūmuos par biegšonys paceli raudzeišonu.
1949. goda 25. martā iz Sibiri izsyuteja vēļ vaira nikai 42 tyukstūšys cylvāku. Daudzus nu 1941. godā represātūs bārnu, kuri 1946. godā atsagrīze Latvejā, 1949. godā izsyuteja ūtru reizi.
Latvejā nav gondreiž nivīnys dzimtys, kurā nabyutu represātūs. Daudzi dažaidu liktiņstuostu.
Atminis pagaist, izsyuteitī nūīt myužeibā. Itūreiz raidejumā kūpā ar “Sibira bārnu” i Rēzeknis politiski represātūs bīdreidys vadeituoju Regīnu Semjonovu, Daugovpiļs Universitatis Mutvuordu viesturis centra politiski represātūs dzeivisstuostu pietneicu Zani Melāni i Latvejis Nacionaluos bibliotekys puorstuovi i vīnu nu pasuokuma “Aizvestie. Neaizmirstie. 80 gadi kopš 1941. gada deportācijām” reikuotuoju Augustu Zilbertu runojam par tū, kai naaizmierst i pīminēt deportacejis.
Latgolys stuņdē kai īrosts ari aizvadeituos nedelis aktualitatis i gaidomī kulturys dzeivis nūtykumi.
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.
Komentāri (1)
Ar cieņu pret sentēviem, Skolnieciņš no svētkalniņa [Latvju Dievu dēls]
©Skolnieciņš 1999-bezgalība :-)
Skolnieciņš® ™Skolnieciņš
Latvju Dievi mūžam viedi.
#Latvija #LatvijasRepublika #LatvijasOkupācija #LPSR #deportācijas #represijas #nacionalizācija #vardarbība #SarkanaisTerors #Maskava #Kremlis #KomunistiskieNoziegumi #LatvjuDievi #Pērkons #Laima #Māra #Māra-VeļuMāte #Māra-ZemesMāte #LatvjuDievuSvētība #saticība #iecietība #miers #svētkalniņš
Pievienot komentāru
Lai komentētu, ienāc arī ar savu draugiem.lv, Facebook vai Twitter profilu!


text:
Eņgeli, raudit
Beлиkий пocT
Eņgeli, raudit! Raudit, debess gori,
osoras jyusu plyust lai zemei pōri!
Raudit par nōvi, raudit jyus pi kopa,
kur dusēs mīsa jyusu Kunga lobō!
Raudi tu, saule! Raudi, mēness, žēli!
Nūdzēsit, zvaigznes, sovu spūžū kvēli.
raud debess plašums, gaismas apmyrdzātais,
jo krystā pacalts Dīva Dāls vyssvātais.
Raudi tu vysa, skaistō zemes rūta,
kas tevim, cylvāk, Radeitōja dūta.
Osorom ryugtom raudi, zeme vysa,
vysaugstō Kunga dzeivieba jau dzysa.
Raudit jyus, putni! Lūpi, raudit žēli,
ari jyus visi, breivī meža zvēri!
Apraudit Kungu, vysas byutnes dobā,
jys daudzi veicis ari jyusu lobā.
Raudi, tu zeme, Dīva Dāls kur gōja,
kad pesteišonu visim sludynōja.
Osoras, leistit vysur, kur Jys stōja
un sovus ļaudis apkōrt pulcynōja.
Raudi, kolns svātais, gūda, slavas cīneigs,
leidz Kristus nōvei beji mozs un nīceigs.
Pōr tevi svātais Asnis straumem leja,
kad debess Valdnīks krystā pīkolts beja.
Raudi, kops tymsais, izkolts akmiņs radzē,
Kungs tevī guldeits, stōvi Viņa sardzē.
Pīsaceļs Kristus, nōves vara pazuss,
radeiba vysa Dīva spāku sajuss.
Raudi tu, cylvāk, viļteibai kas ļōvīs,
styprynoj sevi, grākam pretī stōjīs!
Osorōs ryugtōs krysta prīškā lyudzīs,
lobajam Dīvam sovas vaines syudzi!
Teicit Kungu. Reiga, 1990. No. 38. lpp. 415-416.


text:
Nūtiks pyrmī namaterialuo kulturas montuojuma svātki “Gūdi”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
22. novembrī Viļakas nūvoda Škilbānu pogosta Upītē nūtiks pyrmī namaterialuo kulturas montuojuma svātki “Gūdi”, kurus, svietejūt goda jubileju Upītes kulturtelpas īkļaušonai Nacionalajā namaterialuo kulturas montuojuma sarokstā i grybūt pasceit paļdis ituos puses namaterialuos kulturas veicynuotuojim, atbaļsteituojim i leidza jutiejim, reikoj Namaterialuos kulturas montuojuma centrs “Upīte”. Svātku koncertā pīsadaleis Jānis Aišpurs, folkloras kūpa “Upīte”, grupa “Unknown Artist” i Rēzeknes nūvoda i Juoņa Ivanova Rēzeknes muzykas vydsškolas pyutieju orkestris, bet koncertu vadeis Māris Susejs.
Upītes kulturtelpa, kas taišni pyrma goda tyka īkļauta Nacionalajā namaterialuo kulturas montuojuma sarokstā, ir daļa nu viesturyskuo Abrenes apriņča i unikala ar saglobuotū i dzeivū Zīmeļlatgolas latvīšu (latgalīšu) kulturas montuojumu, tradicejom i volūdu. Upītes kulturtelpas suokums – 20. gs. 30. godi, bet 40.–50. godūs, izaveidojūt kolhozim, tyka radeits pamats Upītes cīmam, kas atsarūn centrā vacajai kulturtelpai, kū veidoj lelī cīmi. Upīte ir pazeistoma gon ar Zīmeļlatgolai rakstureigū folkloras montuojuma globuošonu i aktivu populariziešonu, tei sovulaik beja dzejnīka i nūvodpietnīka Ontona Slišāna darbeibas vīta, kai ari myusu dīnuos Upīte ir vīna nu aktivuokūs latgaliskūs nūtikšonu vītu Latvejā, reikojūt kai vacuokū latgalīšu dzejas i muzykas festivalu “Upītes Uobeļduorzs”, folkloras festivalu “Lipa kust” i cytas nūtikšonas.
Kab gūdynuotu ituos kulturtelpas kūpiejus, veicynuotuojus, atbaļsteituojus i leidza jutiejus, pyrmū reizi Viļakas nūvoda Upītē teik reikuoti lelī svātki “Gūdi”, kurūs vēļ nabejušā veidā sasaveis tradicionalais ar myusdīneigū gon mutvuordu i amatnīceibas, gon kulinarajā Upītes kulturtelpas montuojumā. Svātku koncertā 22. novembrī 19.00 pīsadaleis grupas “The Sound Poets” solists Jānis Aišpurs, folkloras kūpa “Upīte”, grupa “Unknown Artist” i Rēzeknes nūvoda i Juoņa Ivanova Rēzeknes muzykas vydsškolas pyutieju orkestris, bet koncertu vadeis Māris Susejs. Piec koncerta svineiguos daļas byus balle i daņči ar grupu “Celinieki”.
Namaterialuos kulturas montuoja centra “Upīte” direktors Andris Slišāns par svātku “Gūdi” idejas rosšonūs soka:
“Ideja par ituodim svātkim roduos jau seņ, tik nazkai nasaguoja pīpiļdiet, bet itūgod ir tys eistīs gods i eistuo dīna! Jubileja vīnam godam Namaterialuo kulturas montuojuma sarokstā ir lobs laiks, kab izlyktu punktu iz “i” tam, kas jau padariets, i suoktu jaunus i ambiciozus projektus. Gribīs tuodūs svātkūs pasciet paļdis vusim, kuri veicynoj, atbolsta i jiut leidza Upītes puses kulturai.”
Upītē dorbuošonuos, ceļūt gūdā taišni namaterialū kulturas montuojumu, turpynuosīs vēļ i vēļ, kū aplīcynoj ari itūgod nūslāgtais bīdreibas “Upītes jauniešu folkloras kopa” i Latvejas Nacionaluo kulturas centra leigums par sadarbeibu projektā “Kulturas tradiceju saglobuošona i populariziešona i storpkulturu dialoga veicynuošonas pasuokumu organiziešona Latgolas regionā”, kai ari apsajimšona dūt jaunu dzeivi i virzeibu pārn slāgtuos Upītes pamatškolas telpom.
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Ausmeņa Records īlyudz
Latgaliski breineigi var izapaust ari alternativajā kulturā. Itymā reizē drupeit par rēzeknīšu hip-hop kulturys apvīneibu “Ausmeņa Records”, kas 31. augustā 16:00 īlyudz iz hip-hop kulturys pasuokumu Rēzeknē, Raiņa parka skeitparkā.
„Ausmeņa Records” ir cylvāku apvīneiba – rēzeknīši, kas ir hip-hop kulturā – reperi, breakdance doncuotuoji, grafiti muokslinīki, bītmeikeri, dizaineri ci kaidi cyti ļauds, kam ir kaida saisteiba ar itū kulturu i kuri rauga dareit sovu lītu kvalitativi i rodūši. Kai jī poši soka – tei ir sova kompaneja bez nūteikta sastuova.
„Ausmenis Records” ideja rodusīs ituo goda marta beiguos, apreļa suokumā. Apvīneibys darbeibys aktivitatem leidza var sekuot tviterī ci jūs YOUTUBE kanalā.
31. augustā 16:00 Rēzeknis Raiņa parka skeitparkā „Ausmeņa Rekords” reikoj hip-hop kulturys pasuokumu. Byus gon breivuo skotive doncuotuojim, gon repa prīšknasumi (Ausmeņa Records i gosti), sadoncuošonys rodūšuos darbneicys, JAMs ar „Stoptime”, „Mad HeadZ Crew”, „Dynamic Hit” i Maltys doncuotuojim. Taipat ari bīta-taiseišonys prīšknasums ar ALEXXX X FOXXXZ i Jezupu Žoglu.
ĪLYUGUMS IZ 31. AUGUSTA PASUOKUMU
KVĀPS feat VĪTNĪKS – ES ŠUDIŅ NAŠUCEJU
INTERVEJA AR „AUSMEŅA RECORDS” IDEJISKŪ TĀVU ALDIKU


text:
Zynomi latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2020“ nominanti
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Žurejis dorbs pi Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2020“ pretendentu nūviertiešonys ir golā, i niu zynomi 30 bolvys nominanti par padareitū 2020. godā. Itūgod bolvys par aktivitatem, dorbu i sasnāgumim latgaliskajā kulturā tiks padūtys jau treispadsmytū reizi – 6. martā ceremonejā nu Latgolys viestnīceibys GORS, kas byus vārojama ari tīšraidē LTV1, tiks paziņuoti desmit bolvys „Boņuks 2020“ sajiemieji i gūdynuots ari bolvys „Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā“ sajiemiejs.
Latgalīšu kulturys goda bolvys mierkis ir apkūpuot lobuokū, spylgtuokū i svareiguokū padareitū i nūtikšonys pārnejā godā latgaliskajā kulturā, gūdynuot aktivuokūs latgalīšu kulturys puorstuovus, popularizātuojus, kai ari veicynuot i rūsynuot jaunradis i kulturys daudzveideibys atsateisteišonu iz prīšku. „Boņuks 2020“ gūdynuos par sasnāgumim i padareitū 2020. godā. Bolvai tyka sajimtys vaira nikai 120 dasacejuma anketys kategorejuos „Volūda. Literatura. Publicitika“, „Audio. Video“ i „Aktivitatis. Nūtikšonys. Personeibys“, vysu bolvys pretendentu skaitam sasnādzūt 112 dažaidys nūtikšonys, personeibys, dorbus, projektus i cytys aktivitatis. Kai pretendentu vierteišonys kritereji tyka izvierzeiti pretendenta snāguma kvalitate, aktivitate vysa goda laikā, regionā, vaļstī voi plotuokā mārūgā raiseituo rezonaņse, latgaliskums i/voi Latgolys kulturys vierteibu nesšona, pretendenta pamastī pādi – ītekme iz latgaliskuos kulturys procesim iz prīšku.
Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2020” nominanti ir (alfabeta parādā):
- Aldis Bukšs ar pyrmū romanu latgaliski „Bruoli”
- Andryva Jūrdža 175. jubilejis goda aktivitatis
- Bilingvalais dzejis kūpums „Pādejais modeļs”
- Daina Kraukle ar gruomotu „Dienvidlatgalē austās segas”
- Folklorys kūpa „Upīte” ar aktivitatem, albumu „Padzīdam i…” i videoklipim
- Grupa „Dabasu Durovys” ar albumu „Perimetrs” i tuo prezentacejis koncertim
- Grupa „Inde Indive” ar EP „Mater Omnium” i debejis albumu „II”
- Grupa „Tautumeitas” ar albumu „Dziesmas no Aulejas” i koncertdarbeibu
- Grupa „The Sound Poets” ar dzīsmi „Tik lānai kai munys dūmys”
- Grupa „Varang Nord” ar dzīsmi „Svietneica”
- Gustavs Manteifels „Poļu Inflantija (Inflanty Polskie)”
- Izdavums „Muna dzīšmu gruomota”: notu gruomota, koncerts „Dzīšmu gruomota” i latgalīšu dzīšmu stuosti
- Kina „Laiki. Cylvāki. Volūda”
- Koncertizvadums „Latgolys freska”
- Latgalīšu rakstnīceibai veļteitais raidīroksts „Puslopys”
- Ligija Purinaša i Kaspars Strods „Laikmeta nospiedumi: 20. gs. Latgales stāsti”
- Lipskis/Justs/Arbidāns ar albumu „Taids džezs”
- „Ludzas igauņu ābece”. Sastateituojs Uldis Balodis
- Muzykys i aiļu festivals „Upītes Uobeļduorzs” pyrmū reizi breivdobā
- Ontona Kūkuoja 80. jubilejis goda nūtikšonys, gruomota „Mīlesteiba. Lelais Līpu kolns” i dzejis izruode „Pa mīlesteibu brīnūt, kuojis nasaļ”
- Postfolklorys grupa „Rikši” ar koncertdarbeibu, albumu „trīp!” i videoklipim
- Publiciste i latgalīšu volūdys entuziaste Vineta Vilcāne
- Radejis raidejums „Pīci breinumi 2.0”
- Raidejums „Latgales ciematu stāsti: nezināmais par zināmo”
- Raidejums „Literatūre”: Anna Rancāne i Ontons Rupaiņs
- Tradicionalūs saļmu i bēru dzīšmu kruojums „Saļmes Stērnīnē”
- Youtube kanals „Im a’mazed”
- ŪGA. Albums „LG ir HH”
- Viesturnīks Kaspars Strods
- Viesturs Kairišs i kina „Piļsāta pi upis”
Bolvys „Boņuks 2020“ žurejis komisejis viertejumus par pretendentim itūgod deve rekordlels žurejis komisejis lūcekļu skaits – 56 latgaliskuos kulturys puorzynuotuoji, īprīškejuo goda bolvu sajiemieji, medeju puorstuovi, bolvys reikuotuoju puorstuovi, latgaliskuos kulturys sabīdryskī aktivisti i attīceigūs sferu pīaicynuotī eksperti, kurūs kasdīna nav saisteita ar latgaliskū kulturu. Kategoreju „Volūda. Literatura. Publicistika“ vērtēja 19 žurejis lūcekli, „Audio. Video“ – 19 žurejis lūcekli i „Aktivitatis. Nūtikšonys. Personeibys“ – 32 žurejis lūcekli (vairuokim ekspertim beja juoizviertej vaira nikai vīna kategoreja). Ar pylnu žurejis komisejis sastuovu var īsapazeit Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks“ sātyslopā bonuks.lv. Žureja īsnāgtūs nominantus izviertej divejuos kuortuos – pyrmuo ir nakluotīnē, kod teik vārtāti vysi īsnāgtī pretendenti, bet ūtrei itūgod byus attuolynuotuo kuorta, kurā žurejis lūcekli diskutej i izviertej jau 30 nominantus. Ar „Boņuka“ muola statuetem teik gūdynuoti tī 10 pretendenti, kuri sajem vysa leluokū punktu saitu obejuos kuortuos. Bolvys „Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā“ sajiemiejs publiski tiks paziņuots februara vydā.
Svineiguo bolvys padūšonys ceremoneja itūgod, īvārojūt pastuovušūs īrūbežuojumus, nūtiks Latgolys viestnīceibā GORS tikai nakluotīnis formatā i sastdiņ, 6. martā (itūreiz atsakuopūt nu februara pādejuos svātdīnis tradicejis), kod ceremoneja tīšraidē pyrmū reizi byus skotoma LTV1 i portalā replay.lv. Ceremonejis vadeišona itūgod uzticāta komikim Juoņam Skuteļam, bet ar muzykalim prīšknasumim tymā prīcēs grupa „Tautumeitas“, grupa „Dabasu Durovys“, Kristīne Kārkle-Kalniņa, Edgars Kārklis, Marts Kristiāns Kalniņš i cyti. Latgalīšu kulturys goda bolva „Boņuks“ pyrmū reizi tyka padūta 2009. godā, bet nu 2013. goda bolvu reikoj Latgolys viestnīceibys GORS komanda, jau vairuokus godus sasadorbojūt ar bīdreibu „Partitūra“. Bolvys nūtikšonu atbolsta Valsts kulturkapitala fonds, Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programa ar A/S „Latvijas valsts meži“ i Latgolys regiona atteisteibys agenturys atbolstu, kai ari Rēzeknis piļsātys dūme, Bolvu nūvoda, Leivuona nūvoda, Rēzeknis nūvoda i Viļānu nūvoda pošvaļdeibys, kai ari latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv.


text:
Kristīne Nicmane: “Paguoja ilgs laiks, cikom spieju pīrunuot kaidu izbyuvēt maņ cepli”
Intervejis autore: Laura Stepiņa
Kristīne Nicmane nu Vydzemis puorsacāluse dzeivuot iz Latgolu – jei ar sovu saimi dzeivoj Preiļu nūvoda Aizkaļnis pogostā. Poša Kristīne sevi raksturoj kai universalu, rodūšu, zynuotkuoru i aizrauteigu cylvāku, kam maņ byutu gryuši napīkrist, deļtuo ka jaunuo mārga burtiski izstaroj nu sevis energeju. Paraleli mamys i sīvys kasdīnys pīnuokumim Kristīne ari nūsadorboj ar keramiku – vuicuos vysaidys tehnikys i pylnveidoj sovys prasmis. Stereotipi nareši mums stuosta, ka variešona kvalitativi dorbuotīs ar muolu ir izzyudūša prasme, vystik Kristīne ir breineigs pīruodejums tam, ka ari godūs jaunim cylvākim keramika ir kas eipašs i sirdij tyvs.
Kura ir tova dzymtuo piļsāta?
Dzymuse asu Alyuksnē, vystik bierneibys dīnys pavadeju Rankā, Guļbinis nūvodā.
Niu tu dzeivoj Preiļūs, Aizkaļnis pusē, kas tevi ite atveds?
Ite paguoja muna veira bierneibys vosora, babys pluocini, staipeigs capts sīrs i kuopustu vogys. Jis gribēja atjaunuot nūpūsteituos sātys i pierteņu, bet es, kod pyrmū reizi atbrauču ite, īsamīļuoju iz myužu. Suokumā dorba beja cīšyn daudz, bet divatā mums veicēs uotri, i niu mes varim byut lapni ar gleitu sātu i sakūptu apleicejū vidi.
Kai byutu pareizuok – tu esi pūdneica voi keramike?
Es tūmār sauktu sevi par keramiki. Pūdnīki vairuok nūsadorboj ar funkcionalu saimnīceibys trauku radeišonu, bet keramiki veidoj ari na tik saimnīciskys lītys, kai, pīmāram, muokslys objektus, instalacejis, rūtys i interjera prīkšmatus. Laikūs, kod nabeja cytu īspieju i traukus, ols mucys i tūverus vajadzēja pasyuteit pi konkretys jūmys meistarim, pūdnīkam beja miļzeiga lūma taišni kasdīnys trauku radeišonā. Suokumā ārtums i funkcionalitate i tikai tod – šmukums. Niulinejuo situaceja ir mainejusēs, vairums cylvāku kasdīnā lītoj vīnkuoršu masu produkceju i tikai eipašūs gadīņūs goldā ceļ ar rūkom darynuotus traukus.
Dorbs ar muolu nav tovys dzymtys tradiceja, kai tev roduos ideja, ka gribi ar tū nūsadorbuot? Deļkam taišni muols, na gleznīceiba voi ausšona?
Nui, taisneiba, pat munu paziņu vydā nabeja nivīna pūdnīka. Vystik, suocūt dzeivuot Latgolā, gribieju puorsalīcynuot par tuos izslaveitajom tradicejom i atvārtajom sātu durovom. Tik vīnkuorši gon tys nav. Paguoja ilgs laiks, cikom spieju pīrunuot kaidu izbyuvēt maņ cepli. Sovu mentoru (školuotuoju) naasu atroduse jūprūjom.Vuicejūs poša, meklieju internetā, myusu dīnuos jau, meklejūt intenetā, var atrast cīšyn daudz svareigys informacejis i idejis, viņ juospiej tū vysu uzsyukt. Ka kuodreiz zynuošonys nūdevem nu paaudzis paaudzē, taidā veidā nūdrūsynojūt nuokamuos paaudzis ar omotu prasmem, tod niule asam pīteikūši mobili, kab atrostu sovus mentorus cytā pasauļa molā. Zynuošonys varim puormontuot, izmontuot seņču pīredzi sovā lobā, bet voi talants puorsamontoj? Dzīdūšim bārnim na vysod ir tik pat dzīdūši vacuoki.
Īsavuiceit struoduot ar muolu nimoz nav tik vīnkuorši, kai veicas tev?
Maņ vēļ daudz juosavuica, es asu sova ceļa pošā suokumā. Pyrmūs pamatus deve puors grupu nūdarbeibys i ilgi treneni. Cikom meita rotūs gulēja dīndusu, es kotru dīnu vyrpuoju, veiduoju i lypynuoju. Vyrpuošona deļ manis ir meditativs pasuocīņs, es cīšyn lobpruot tū viņ i dareitu, taida kermeņa koncentriešona vīnā punktā mani pozitivi uzluodej. Talants ir spieja redzēt i saklauseit. Es kotru informaceju, kū daboju par muolu i keramiku kūpumā, izmontoju sovā lobā. Ceļuojumūs pa Itāleju es uzsyucu keramikys kruosys, kūšumu, formys, Latgolys malnuo keramika atspīgeļoj myusu raksturu, mīru i zīmeļnīciskū minimalismu, japani īdvasmoj izavielēt teirys formys.
Tu struodoj ar molkys voi elektriskū cepli?
Maņ ir obeji. Boltū muolu apdadzynoju elektriskajā ceplī, ari malnū gryudainū, ite vajadzeiga cīšyn augsta temperatura, taipoš ari porcelanu, kū vuicūs niu. Malnais ceplis Latgolā ir svāta līta, es zynuoju, ka munā sātā taids byus. I ir!
Cik vīnkuorši voi sarežgeiti ir struoduot muolu?
Dorbs ar muolu ir paredzams viņ lelmeistarim, muoceklim tys vysod ir puorsteigums, sevi meklejūt, es apzynuoti eksperimenteju i aptuveni 30% nu mozuo cepļa parosti palīk munā saimisteibā. Keramika ir materialu vuiceiba, kur napīteik viņ izveiduot formu, juopīmeklej glazura, temperatura. Tys ir breineigs dorbs, interesants process i naparadzams rezultats. Deļtam es izavieleju struoduot ar dažaidim materialim, glazurom, formom. Ekonomiskuok i paradzamuok byutu struoduot vīnā tehnikā, vystik tys nav deļ manis.
Tevis veiduotū izstruoduojumu kruosys i formys Latgolys keramikā ir kas natradicionals, kur tu smelīs īdvasmu? Voi ir kaidi vītejī meistari, kuri tev kolpoj kai paraugs?
Īdvasmu es atrūnu vysur, golvonūkuort nu dobys maņ vysapleik. Sovūs traukūs atspīgeļoju meiluokūs augus – kūkus, pīmāram, muna boltmuola lineja ar “Boltū ūzulu” ir lels ūzuls, kas aug itepat – Jašys upis molā iz saimis zemis, tī es rūnu spāku i mīru. “Rupmaizis” kolekceja simbolizej latvīša vīnkuoršeibu, dabiskumu, lauku cylvāku osuos rūkys i spāka olūtu – rudzu maizi. Manī lela daļa ir nu ituo vīnkuoršuma, ūtra daļa ir nu piļsātneicys, deļtam cytreiz tūp ari smolkuoki trauki i rūtys. Iz lelūs meistaru dorbim vairuok skotūs nu tehniskuos pusis – kai nūsleipāts, kai ūsa dalykta, kaidys formys i glazurys.
Voi, vuicūtīs jaunuos prasmia, ir dasaguojs sasadūrt ar kaidom gryuteibom?
Es tūs sauktu par izaicynuojumim, tī ir kotrā profesejā, grybātūs jau jimt uorā nu cepļa viņ skaistus i izadavušus traukus, vystik tai nasaīt, deļtam ir juostruodoj vairuok, gudruok, juopietej materials i juorauga. Izaicynuojums ir ari individualī pasyutejumi – kai izgataveit taišni tū, kū klients gryb, saprast i izviļkt eistū informaceju, kab sasnāgtu mierki.
Voi ari sovim bārnim vuiceisi struoduot ar muolu?
Jī tū īsavuica, asūt maņ blokus, jau niu jī izloboj, ka kaids soka, ka bļūdai ir kruosa: “Tei ir glazura.” Izsoka sovu redzīni, ka trauks pateik voi napateik, vuicu jūs argumeņtēt, kurei detaļa napateik i deļkuo. Šmukums ir relativs jiedzīņs.
Voi vīgli atrast nūīta tiergu sovim dorbim?
Es asu nu meistaru-mozūs uzjiemieju. Maņ pateik pīsaisteit finansiejumu, startēt projektūs, grybu izveiduot mozu, bet moderni apreikuotu darbneicu ar īkuortom nu lobuokūs ražuotuoju. Daudz vuicūs, apmekleju seminarus jaunajim uzjiemiejim, konsultejūs ar vaļsts īstuodem, tys paleidz augt ari kai personeibai i ceļ pošnūviertiejumu. Izbaudu tierdzeņus, maņ pateik sarunys, andeliešonuos, pateik, ka nūviertej i izsoka redzīni par produkceju, tys paleidz augt. Ka pierciejs atīt i izsoka prīkšlykumu, kū vajadzātu papyldynuot, bet individuali napasyuta, naatkareigi nu tuo es jaunū dorba nedeļu suokšu ar taišni tuo produkta izveidi, vīnkuorši kab pošai redzēt, voi es tū varu. Jašys pūdim ir sova sātys lopa-internetveikals jasaspodi.com, kur var apsavērt i nūpierkt sev vālamūs traukus.
Kai tu dūmoj, voi piec symts godu kaidu iņteresēs muola izstruoduojumi, voi tūs aktualitate byus zudusi?
Tycu, ka paliks tī meistari, kuri augs leidza myusu dīnu piercieja paradumim i impulsim, voi ari byus tik labi, ka cylvāki pierks naatkareigi nu apstuokļu. Cylvāki atsagrīzss pi sajiutom, meklēs jiutu mageju, tehnologejis aug, mes palīkam pošpīteikami, nav garlaiceigi, pat asūt vīnam, bet emocionaluo puse palīk napīpiļdeita.


text:
"Es asu dzims i audzs Viļānūs, vuicejīs Rēzeknē. Tī mani ir izaudzynojuši par cylvāku tī, kuri poši ar sovejom saknem ir vēļ dziļuok Latgolā. Par tū maņ tuos zemeitis, ite, Reigā, asūt, cīši datryukst.”
Juoņs atkluoj, ka kotru vosoru jis pavoda lauku sātā Latgolā, kuru sauc par sovim ostonim laimis hektarim iz pasauļa. Sovpus niule, kod uorkuortejuos situacejis rezultatā vaļstī nūsaceitūs īrūbežuojumu deļ ari juo prakstiskuo dorbuošonuos kai muzikim ir faktiski apsastuojuse jis puorsovorā ir sātā kūpā ar saimi – sīvu i divejom meitom. Tai kai meitys vuicuos muzyku, tod niule jam ir vareiba izapaust kai školuotuojam.
“Kai mes zinim, tod vuicūtīs myzyku, vīns ir tys, kū tev školuotuojs pasoka školā, bet svareiguokais ir dorbs sātā.
Regulars dorbs – tei ir taida ikdīnišķuo maize, cik tu daudz vari koncentrētīs iz rezultatim, sasnēgt sūleiti – mozus, mozus sūleišus – vīnu piec ūtra, kas veidoj piec tam tū rezultatu, aiz tam tys nabeja nikas taids naīrosts sātā pieški suokt vuiceitīs muzyku.”
Juoņs pīzeist, ka ari jis, taipat kai daudzi nu mums, itūšaļt teik pakļauts vysaidim izaicynojumim – struoduošona nu sātys, socialuo distanciešonuos, vysa kasdīna sātā i cyti.
“Mes bīži aizmierstam, ka socialuo dzeive suocās nu kotrys mozuos šyunys i niule tys nu kotrys saimis, i myusdīnuos tys ir cīši lels eksamens kotrai saimei sātā sadzeivuot, i cerams, piec ituos krizis vysi byus daudz stypruoki, sabīdreiba maineisīs iz daudzi lobuoku pusi. Es nagrybu saceit, ka beja kaida katastrofa, bet, vys tik mes drupeit par daudzi ritinī grīžamīs, kas atsatīc iz vysu pasauļi, na iz mums pošim, iz myusu tyvuokajim... Maņ pateik gatavēt ēst, es vysu kū varu dareit i deļ tam tuo laika sātā ruodīs, ka baigi daudz, bet juo nav tik daudz, ja tu gribi jū pīpiļdeit ar kaidu pīvīnuotu vierteibu, saceisim tai. Nu, gruomotys – tys ir muns izaicynuojums.”
Iz vaicuojumu, voi jis vaira jiutās kai dirigents ci izpiļdeituojs, Juoņs pīzeist, ka niule sajiutys ir divejaidys i nareši disonej ar praktiskū dorbuošonūs kasdīnā.
“Ka tu vaicoj, ar kū es saimei maizeiti peļņeju, tod cikom tys ir kontrabass, bet, kai es dūmoju – es dūmoju kai dirigents. Tei ir ituo breiža taida hibridsituaceja par tū, ka praktiskuo muzicēšona teiri naatjamama munys dzeivis sastuovdaļa. Tei ir vijūle voi kontrabass, kū es spieļeju kasdīnā. Dirigēšona ir taids cīši plots aizdavumu kūpums, kuru tev vīnā laikā juospiej kontrolēt i dūt cytim muzikim impulsu i beiguos pastuosteit komponista stuostu, na sovu voi vāļ kaidu cytu. Pasnēgt skaņdorbu.”
Juoņs atkluoj, ka par dirigentu suocs struoduot taišni dzymtajā pusē, Latgolā.
“Es Rēzeknē pyrmū reizi stuojūs muziķu prīškā, nabeju cīši nūsabejs, koč gon sasatraucs nūteikti.
Muzykā jau mierkis ir vīns, viņ frontis vysaidys, ka tai var saceit. Asūt dirigents, tu esi tys, kurš provocej, īdrūsynoj, dūd pavielis, esi psihologs i mentors – vysa kas!
Tikai saleidzynuojumā ar teatra režisoru tev juobyut tagad i ite, itymā breidī, tod, kod muziki spieļoj. Režisoram izruodē nav vysod juobyut kluotasūšam.”
Juoņs Stafeckis 2013. godā vadeja Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” padūšonys ceremoneju, vys tik, atbiļdūt iz vaicuojumu, voi sūpluok pi cytu juo omotu var likt ari pasuokomu vadeišonu, jis stuosta, ka sovulaik ir bejs kuozu vadeituojs i vediejtāvs vairuokuos kuozuos, ar tū ari vyss. Taipat Juoņs pīcus godus ir dzīduojs ari veiru korī “Olūts”, sovpus pyrmū muzykalū pīredzi dabuojs kapelys “Dziga” sastuovā, spieļojūt vijūli.
“Eistiņeibā ar tū maņ i tai vysvairuok īpasatyka tei dzeivuo muzicēšona. Gunārs Igauņs tūlaik beja vīns nu munu leluokūs školuotuoju.”
Sarunas nūslāgumā Juoņs pīzeist, ka itys socialuos distanciešonuos laiks dūs vareibu drupeit atsapyust i atjaunuot resursus.
“Koč ari izaklausa, prūtams, fatali, kū es soku, bet Dīvs jau nav mozais bārns, koč kas jau ir juopamaina voi ari jau beja juopamaina, nu redzēs, kai īs. Es dūmoju, ka vysim itys laiks īvuiceis koč kū jaunu.”


text:
Modernuokais 30. godu latgalīšu dzejnīks Augusts Smagars
Roksta autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv
Augusts Smagars (1910–1985) ir latgalīšu literats i žurnalists. Myusu dīnuos aizmiersts, nasaverūt iz tū, ka gondreiž kotrs zyna juo sovulaik saraksteituos dzīsmis vuordus. Tei ir Raimonda Paula komponātuo dzīsme “Zied ievas Siguldā”. Sovys publicista gaitys Augusts suoce žurnalā “Zīdūnis” i laikrokstā “Latgolas Wōrds” 1927. godā. Juo dzeivis guojums ruodīs cīši sarežgeits i navīnnūzeimeigs – taipat kai 20. godu symts, kura tehnologiskuos atskanis bīži viņ pasaruoda juo dzejā. Sovys radūšuos darbeibys suokumā Augusts sekuoja leidza laikmata teņdencem dzejā, asūt par modernuokū 30. godu latgalīšu dzejnīku, tok tys na vysod beja pa pruotam pošim latgalīšim.
(Augusts Smagars (trešais nu kreisuos pusis) folkloristu 15.zynuotniskajā ekspedicejā iz Līpuoju.
Karteite nu Latvīšu folklorys kruotivis digitaluo arhiva.)
Nu dzeļžaceļa Lītovā leidz īvom Siguldā
Augusts Smagars ir dzims neicgalīšu saimē Lītovys teritorejā. Juo tāvs beja dzeļžaceļa remontstruodnīks. Pyrmuo pasauļa kara laikā saime devēs biegļu gaituos iz Smoļensku i Brjansku. Latvejā atsagrīze viņ 1923. godā, apsamatūt iz dzeivi Vuorkovā. Augusts vuicejīs Sūmugola i Kuorsovys pamatškoluos, piečuok īsastuoja Bolvu komercškolā, bet absolvēja Rēzeknis komercškolu. Taida svaideišonuos rakstureiga ari vāluok – Latvejis Universitatē suokūtneji studēja dobyszineibys, bet 1936. godā puorguoja iz tīseibu zynuotnis studejom. Paraleli struoduoja Tautys lobkluojeibys ministrejā i Hipoteku bankā. Jam vysod asūt patics sports, eipaši futbols i škāpa mesšona.
Vuocu okupacejis laikā Augusts Smagars beja sakaru viersnīks Reigys radiofonā. 1944. godā jū apcītynuoja i nūtīsuoja iz desmit godim izsyutejumā Sibirī. Suokūtneji Augusta izsyutejuma vīta beja Čeļabinska, piečuok – Karaganda. Atbreivuoja jū 1954. godā, i piečuok Augusts struoduoja Siguldys ryupnīceibys kombinatā, vadeja Siguldys jaunūs autoru apvīneibu.
60. godūs Augustam Smagaram beja vairuokys publikacejis periodikā. 1967. godā jis saraksteja autobiografisku stuostu par dzeivi Sibirī, kas tai ari palics naizdūts. Paraleli dorbam pīsadaleja folklorys vuokšonā. Itamā laikā Augusts Smagars uzturēja kontaktus ari ar školuotuoju i rakstnīku Steponu Seili – obi ir sasatykuši i syutejuši vīns ūtram viestulis.
Augusts Smagars ir tautā īmīļuotuos Raimonda Paula komponātuos dzīsmis “Zied ievas Siguldā” vuordu autors. Dzīsme īkļauta Gaujis fondā kai vīns nu tekstu, kas veļteits Gaujis senlejai.
A. Smagars izdevs dzejis kruojumu bārnim “Dzintras dziesmu kamoliņš”, 1970. godā – dzejis izlasi “Laika lokā”, jam bejušys ari cytys publikacejis. Myužeibā dzejnīks aizguoja 1985. godā, paglobuots Siguldys kopūs. Piec juo nuovis 1992. godā izguoja dzejis izlase “Ezerzeme”.
Laikmata temperaturu mierejūt
Latgalīšu kulturā A. Smagars ir pazeistams ar sovu bilingvalū debeja dzejis kruojumu “Laikmeta termometrs” (1932).
1942. goda periodikā atrūnams dzejnīka i žurnalista Ērika Raistera roksts par tū laiku Augusta Smagara dzeivē: “Tas bija ap 1933. gadu. Sekodams tā laika noskaņām un dzejnieku modēm, Augusts Smagars paša izdevumā bija laidis klajā dzejoļu grāmatiņu, kas saturēja viņa pirmos brēcienus pēc īstas mīlestības un cilvēcības. Lai vēl vairāk pasvītrotu faktu, ka tagad viņš ir kļuvis dzejnieks, Smagars nēsāja cieto “okstiņa” platmali, dzeltenus cimdus un monogrammām aplipinātu niedras spieķi, reprezentēdamies katrā spožākā ballē lakkurpēs un frakā. (..) Un pēc dažiem gadiem jaunais literāts kļuva nopietnāks un sāka vairāk pievērsties novadam, no kura viņš nāca, sniegdams periodikā rakstu virkni par Latgali.”
(Žurnala “Straume” reikuotais literatu vokors Reigā, Kalpaka bulvarī 8, 1933.goda majā.
Karteite nu tuo laika presis.)
Mikeļs Bukšs gruomotā “Latgaļu literaturas vēsture” Augusta Smagara daiļradi viertej gona skorbi, puormazdams jam puormiereigu gribiešonu byut modernam: “Smagaram beja tendeņce piec pādejuo mūdis saucīņa. Kod 30-godūs mūdē beja breivais ritms pat leidz jūceigam vuordu vuorstejumam, A. Smagars taiseja tam pakaļ. Taidu ultra modernismu pylns ir juo kruojums “Laikmeta termometrs” – 1932. g. Kod vāluok ar režimu maiņu šys dzejis veids palyka namoderns, Smagars puorguoja iz normalim dzejis leidzeklim un raksteja dzejis ar lobim panuokumim. Pīmāram, skaists ir juo veļtejums “Tāvam, zemnīkam”, kas darynuots piec klasiskim paraugim.” Juopīzeimoj, ka pats Mikels Bukšs beja īgivs izgleiteibu klasiskajā filologejā, i acimradzūt jaunu dzejis formu meklejumi jam nasaruodeja aktuali. M. Bukšs roksta ari, ka piec 1934. goda 15. maja apvārsuma “kod vyss latgaliskais kliva namoderns, A. Smagars latgaļu rakstnīceibys dryvu atstuoja iz vysim laikim”.
Ari Stepona Seiļa publicātajuos dīnysgruomotuos var skaiteit, ka jam naasūt patics, ka Smagars jauc latgalīšu volūdu ar latvīšu literarū volūdu, i vyspuor juo dzeja asūt puoruok moderna.
Deļkuo Augusts nūsavērse nu latgalīšu literaturys?
1935. godā Augusts Smagars laikrokstā “Straume” Nr.10 publicēja rokstu “Latgaliešu rakstniecības 30 gadi un tās uzdevumi nākotnē”, kurā jis aktualizej daudzejis latgalīšu volūdys i literaturys problemys: latgalīšu iņteligeņcis mozskaitleigumu i naspieju rast sovstarpiejū kompromisu, latgalīšu literaturys skaiteituoju mozū skaitu, uzskotu, ka latgalīšu rakstnīceibai tryukst tradiceju, nav sovys eipatnejuos sejis, nav literariskūs školu, izdevieju, kritikys, apstuokli, ka literarūs dorbus nalosa puorejūs nūvodu īdzeivuotuoji. Ruodīs, ka taišni atpazeistameibys tryukums beja vīns nu golvonūs īmaslu, deļkuo Augusts Smagars naturpynuoja sovus dorbus raksteit latgaliski. Taidys teņdeņcis vārojamys ari myusu dīnuos.
Vystycamuok, A. Smagara bilingvalais dzejis kruojums “Laikmeta termometrs” beja protests pret tradicionalū latgalīšu dzeju, kam tamā laikā beja rakstureiga sentimentala jiusma par zemi, teirumim i naīspiejamu mīlesteibu voi, taišni ūtraižuok, – eksistencialys suopis ci viersšonuos pi Dīva. I, prūtams, latgalīšim beja galeigi napījamama Augusta Smagara gribiešona izaceļt ci atsaškiert. Kai zinim – kū napījam, tū i nalosa… I deļ sevkura muokslinīka tei ir miļzeiga suope.
Pīduovojam īskotu Augusta Smagara bilingvalajā dzejā (saglobuota originaluo raksteiba)
Myusu dzeive
pasauļ’s telpā
kosmosa
spāku rezuļtāts
un cylvāks dzymstūt
zyna,
ka jis nōves
kandidāts – – –
Ciļvēces eksistence,
ir saules riņķojūšū spāku
kvadratūra –
laiks storp
šyupēli un kopu,
myusu dzeives
temperātūra – – –
Myusu gors –
ireāla byutne:
loba un ļauna,
laimes un lōsta
termometrs;
kod satryud mīsa,
izērst kauli
dvē’slē vyzuloj
vēļ dzeives spektrs…
Optimisms un pesimisms
ir termometra grādi
vai dzeivi sveic,
vai neisti:
vyss vad
pi vīna
gola –
pi kopa…
…………..
Modernā ironija
Modernie laiki pasaulē valda
Eros un Amors tik smej’
ķīnieši Eiropai malku jau skalda
ļaudis uz Marsu jau skrej.
Latgalē arī modernas lietas
“burlakos” nabagi steidz:
Rīgā meklē fabrikās vietas,
kur “diploma” karjēru beidz.
Tango skaņas tik pasauli pilda
dejās un priekos gaist laiks:
sirdis šīs skaņas tik mīlīgi silda,
dzīve mums izgaist kā tvaiks…
Mode jau visu pasauli vada,
visiem tā savu varu spiež:
āži viens otru moderni bada,
jaunkundzes frizūras griež…
Vosoras vokors
Lāni, lāni
saule grymst,
klusi, klusi
dīna rymst.
Tymsa zūgās –
vysi klus,
burvu sapnī
doba dus…
Mežus, sylus
ānas klōj,
pusnakts gori
dusēt mōj…
Maiņas
Mīla – dzeive,
dzeive – ērkški:
ērkški munas kōjas dur,
mīla jaunu dzeivi bur –
Vara – nauda,
nauda – bauda,
bauda munā mīsā kveļ,
vara dyuri gaisā ceļ…
– Sīvīte – veikals,
veikals – omots;
omots dzeivi garantej,
sīvīte tū ūtrupej…
Dzeives šachs
Mes pasaulē nōcem
spēlēt dzeives šachu;
nu šyupeļa sōkam
partiju sovu.
Ar vyltu, ar ļaunu
mes uzvarai smaidom;
nu sovas dzeives
mes laimi gaidom.
Mes slēpjamīs aiz kūkim
kai īnaidnīki –
naudas un mīlas
mes bruninīki!
Mes liktini sovu
gribom pīviļt un krōpt;
nu dzeives mes vālamīs
dimantus grōbt –
Mes malōt prūtam –
cytus krystā sist;
pret skanūšu latu,
varom ceļūs krist.
Arī ar mīlu
gribom bogōti byut
un boltōki par eņgēlim
vālamīs klyut…
Bet dzeives svori dreiž
myusus sver
un sūgis prosa:
“Kam jī der?”
– – – Un nōve smaida
un soka mums šachs! –
kops atsaver –
sengaideitais mats!…
…………………………….
Mana otrā dvēsele
Es pasaulē klīdu
bez mērķa;
es tālē gāju
bez ceļa,
bez mīlas –
Es zinātnei neticēju –
filozofus par muļķim saucu,
ka viņi galvoja:
“Sievietē slēpjas
laime un lāsts,
lāsts un mīla,
mīla un dzīve,
dzīve un kaps…”
– Bet dzīve ir maiņa,
maiņa un illūzija.
Un cilvēks ir elastīga
gumijas bumba
un nokrīt tai vietā,
kur liktens to sviež…
Un mīla saldi kaira mīla,
ir ētera vilns,
ko uztver dvēsele mana
………………………………..
Nejauši, negaidot,
lēnām nemanot,
maigi un liegi
kā lidojošs zieds
maija vēsmā –
pie manis nāca
meitene – mīla…
Es dzimu no jauna,
savu “es” pazaudēju,
skumjas un sāpes,
es cerībās pārkausēju – – –
Es izrāvu sirdi
no krūtīm
un iemetu maldu ugunī:
es dvēseli atstāju
pagātnes ēnās,
ēnās un tumsā
līdz tagadne to
saberzīs putekļos sīkos – – –
Viņas dvēs’le man
mājoja krūtīs,
Viņā es atradu savu
dzīves “es”…
Mēs mainījām sevi:
pret tu un es,
es un tu…
Es atradu savu
dvēseli otro
– – – –
Bet cik ilgi? –
To nespēj man mirstīgie teikt…
Auto maršruts
nu kōjom leidz
zūbim bruņōtīs,
nu prōta
ōrprōtā pōrvērstīs!
Un auto
Nr.1932
jūņoj pa Āziju…
Zam jō pleist pušu zeme,
jō slīdēs ašnis tak;
jō laternu gunīs
dag piļsātys, cīmi
tam aizmugurē palīk
palni un drupas…
Pret jū bailēs
treis dyžanī Himalaji
jis jūņoj par okeānim
un traucās pa gaisu…
– – – – – – – – – – –
Un dzaltonā Azijā
leist sorkons leits
un dzeļzs snīgi
klōj kulturas pādas
un tōlejūs Austrumūs
aust svyna reits:
reita stori urb
cylvāku mīsas –
tārauds un puļvers
runoj guņs vōrdus
bet auto tik jūņoj
tōļōk un tōļōk…
– – – – – – – – – – –
Eiropa breinōs
un skeptiski smīn:
lai pyrmais akters
uz skotives lein!
Amerika klusi
jau kōjas aun;
varbyut byus vajadzeigs
režisors jauns?
Tik Afrika ar Austrāliju
saules tveicē snauž,
jōs pasauļs guņsgrāku
vēļ nanūjauž – – –
Kur byus pādejō
auto pīstōtne,
kod jimā
īkōps ciļvēces
izneiceiba,
kod dzeivais pasauļs
par kopsātu klyus? – – –
***
Kurs auto Nr. atves
pādejū ciļvēces
pasažieri, tys
palīk nō-
kūtnes
?


text:
Grupai “Dabasu Durovys” jauna dzīsme
Daugovpiļs pop/rock grupa “Dabasu Durovys” pīduovoj nūsaklauseit dzīsmi “Tunelis”.
Dzīsme stuosta, par tū, ka kotram nu myusu ir juorauga atrast eistū ceļu iz patīseibu, pat tod, kod tys teik ryupeigi slāpts.
Īrokstā pīsadaleja grupa “Dabasu Durovys” (Arņs Slobožaņins, Romāns Sladzis, Egils Kulmanis, Valdis Rundzāns, Aleksandrs Tamans), kai ari Daugovpiļs nūvoda vokaluo grupa “Stage On” – vadeituoja Tatjana Larionova.
Muzyka: Valdis Rundzāns
Vuordi: Arņs Slobožaņins
Īroksts veikts grupys studejā Daugovpilī. Miksēja Armands Treilihs.


text:
Kaida ir kulturys dzeive Latgolys laukūs?
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Kotrā Latvejis pogostā ir vysmoz vīns kulturys noms i vysmoz vīns kulturys dzeivis organizators – formali kulturys daīmameiba nūdrūsynuota pat tuoluokajā Latgolys nūstyurī, regionā dorbojās 151 kulturys centrs. Latgolys kulturys dzeive atsateista vysūs treis golvonajūs Latvejis kulturpolitikys vierzīņūs – kulturizgleiteiba, kulturys montuojums i profesionaluo muoksla, soka Kulturys ministrejis puorstuovs Oskars Artūrs Upenieks.
Cik vīgli nūdrūsynuot kulturys dzeivis kvalitati Latgolys laukūs? Par leluokajim izaicynuojumim kulturys dorbā stuosta treju sovā storpā patuolu Latgolys pogostu kulturys nomu vadeituojis.
Na vysim uzrunuotajim, ari par kulturu nūvoda leiminī atbiļdeigajim, beja kū saceit. Tys laikam partū, ka regularais kulturys dorbs Latgolys laukūs satura ziņā nateik ni eisti nūvārtāts, ni izvārtāts. Tod kulturys dzeive var palikt par taidu bāneiti, kuram ir degvīla regulari nūbraukt sovu dajiuktū maršrutu, viņ vagonūs cīš solts i namuojeigai.
Viļakys nūvoda Žeiguru kulturys noma vadeituoja Valentīna Kaļāne:
Kulturys laukā struodoju ilgi, varu sprīst nu sovys pīredzis i piec kolegom kaimiņu pogostūs. Kūpumā cylvāku palīk mozuok, partū ari kulturai grīž i grīž, i grīž nūst. A kulturai pyrmajai grīzts tyka vysūs laikūs.
Padūmu laikā beja nauda, a kulturys īstuodis tehniskajai bāzei vysu saguoduot varieji viņ ar pazeišonūs pa blatim. Kod tys izadeve, dzeivuojom cīš labi. Žeigurūs kulturys nomu izcēle Žeiguru MRS (mežryupsaimnīceiba – S. Ū.), ari finansiali atbaļsteja, tod atdeve pošvaļdeibai. Puļceņu vadeituojim moksuoja i nu tuolaika pošvaļdeibys, i nu MRS. Boguotuo organizceja sedze dūšonūs iz dzīšmu svātkim i vairuoku tārpu komplektu īguodi kolektivim. Kaimini pa šudiņdīnai skaita, ka mes Žeigurūs boguoti dzeivojam. Pastreipoju – tai cyti dūmoj.
Myusu noma plašuos i leluos telpys cīš ryupeigi uzturam kuorteibā. Tei ir divstuovu āka, kotrys nu daudzūs kolektivu var jimtīs sovā telpā. Kur beja biblioteka, tī niule ir izstuožu zāleite. Div treis, a reizem i četrys reizis godā saīt jū izmontuot. Te ar mozim koncertenim uzastuoj bārni, kuri vuicuos muzykys školys punktā. Vīnā telpā līku vysus pa godim izmontuotūs nūformiejumus i dekoracejis. Varu pamaineit, pi vacuo kū jaunu kluot dalikt, tod nūformiejums naizmoksoj tik duorgi. Cytim pat nav īspieju sakruotū montu turēt. Nūformiešonā daudz izmontoju dobys materialus, vaļsts svātkim i Adventam pi nūformiešonys paleidz rūkdarbneicu puļceņš, tei ari ir prīškrūceiba, kū var izmontuot.
Ka mums šudiņ nabyutu zvīdru draugu ar humanū paleidzeibu (paļdis žeigurītei Dagnijai Dalbiņai), tod ar materiali tehniskū bāzi byutu pavysam biedeigi. Zvīdri paleidz ar taidom lītom kai goldi, skapi, audumi. Kod ir audumi, tod jau mes atrūnam īspieju sašyut kolektivim tārpus.
Deļ myusu mozuo pogosta mums ir vairuoki deju kolektivi, dzīdūši bārni, pat krīvu dzīšmu ansamblis “Ivuški”, vēļ teatris, kuru es poša vodu, ar sovom vajadzeibom. Kai dzejūleitī “esi burvis, taisi no nekā”, tai es ari struodoju. Nūvoda vadeiba, eipaši Sergeja Maksimova personā, īspieju rūbežūs atbolsta kulturu. Nav jau nūvodam naudys tik, cik grybātūs. Reizem īmu pi pošvaļdeibys deputatu pīruodeit, ka koč kas ir cīš vajadzeigs. Dīmžāļ reizem asmu sasakuoruse ar uzskotu tautā i deputatūs, ka kulturu var lūceit vysaiž, jei taipat izdzeivuos, ka par kulturu var sprīst i ar jū nūsadorbuot sevkurs, ari naprofesinaļs.
Nu pasuokumu mums kai pats popularuokais tautuos aizguojs Vacgoda šovs. Zāle ir pylna, cylvāki stuov kuojuos. Te svareigi atrast sovu nišu. Regulari kulturys noma laukumeņā nūteik Pavasara tiergs ar nalelu koncerteņu, muzyku i zupu. Atsagrīzuši ir Meža svātki, beja pūsmys, kod reikuojom Īlu svātkus – kotru godu sovai īlai, bet otkon atsagrīzem pi eistyn sova. Juoņu pasuokumu nataisom, tik daudz reikoj vysapleik. Tok Pīterdīnā muzykanti sabrauc pi myusu. Ari Zīmyssvātku pasuokumu nareikojam, partū ka asam suokuši natradicionalus Adventa i Zīmyssvātku īskaņu koncertus. Kulturys nomā pat reizi nedeļā nūteik katuoļu svātuos misis.
Mums ir cīš aktiva kulturys dzeive, bet cylvākim taipat ir sajiuta, ka jī dzeivoj dziļūs laukūs, partū ka nav pogostā uzjiemiejdarbeibys. Struoduotu cylvāki brauc iz Viļaku voi pavysam aizbrauc nu tenis paceli.
Zylupis nūvoda Pasīnis pogosta tautys noma vadeituoja Jekaterina Sovāne:
Vadeit kulturys nomu laukūs nimoz nav gryuši. Es navaru saceit, ka mums nav naudys. Finansis plānojam godu iz prīšku, cik vajadzeigs kotram pasuokumam, pošvaļdeiba atbolsta. Vīneigi tod, kod sadūmuotu kū grandiozu, tam gon nabyutu naudys. Deļ lauku leimiņa mums vysod gona. Cylvākim pogostā pasuokumu ziņā nav nimoz lelys izvēlis. Kū tautys noms pīduovoj, tū ari vysu apmeklej.
Kod ir vairuoku dīnu breivdīnys, pi dzedu i babu atbrauc cylvāki nu piļsātys i vēļ tuoluoku vītu. Partū myusu lelī nūtykumi ir leiguošona i Zīmyssvātku pasuokums. Iz leiguošonu vyspuor sasalosa ļauds nu plašys apleicīnis.
Myusu vītys specifika ir bārni, mums te ir daudz audžu saimu, partū pogostā pīgrīžam viereibu bārnim. Ari tautys nomā reikojam pasuokumus bārnim, prūtams, leidza atīt ari vacuoki.
Dorbojās puļceni bārnim i jaunīšim: ar muzyku jamās 9 bārni, ar rūkdorbim – pat 17. Prūtams, jī ir vysaida vacuma. Dīmžāļ pīaugušajim nikuo pīduovuot navarim, deļ dažu stuņžu ir gryuši dabuot profesionalus vadeituojus.
Daugovpiļs nūvoda Dubnys kulturys noma vadeituoja Janīna Bēķe:
A kas vyspuor dzeivē ir vīgli? Nasaceisim, ka vīgli, bet iz itū momentu var struoduot. Gryuts ar kolektivim, gryuts ar finansiejumu, bet teikam golā. Asmu kulturys noma vadeituoja i maņ ir div kolektivu vadeituoji ar 0,3 slūdzem. Folklorys kūpys i amaterteatra kūpys vadeišona – 0,3, i bārnu vokaluo ansambļa “Uguntiņa”, kas patīseibā ir div kolektivi – mozuokī i leluokī, vadeišona – ari 0,3. I vaira štatā nikuo. Cīši tryukst apskaņuotuoja, pat aparatura ir. Nazkod beja taida štata vīneiba, bet tyka nūlikvidāta. Tūlaik pat mieginuot varējom ar mikrofonim. Niu pat mozuokā pasuokumā bez apskaņuotuoja katastrofala situaceja: maņ juovoda pasuokums i es reizē navaru byut pi aparaturys. Partū pasuokumim jamam apskaņuotuoju ar uzjāmuma leigumu, tys nimoz nasaīt lātai. Lelu daļu naudenis pajam ari muzykanti. Mes reikojam zaļumballis, ari cytūs nūsaceiti leluokūs pasuokumūs jī spieļoj. Tai ari kuļamēs.
Maņ pošai vysod pruotā juopatur, ka publika atīs viņ tod, kod jū eipaši īinteresiesi. Ka taidā pasuokumā kai pogosta ci vaļsts svātki mes nadabojam kū vairuok par myusu pošu kolektivim, apmaklātuoju nabyus.
Pi sovu kolektivu jau par daudz pīroduši, i jī taipat mums vysus “caurumus” taisa cīt. Ir juosasadorboj pogostim sovā storpā, ari cyti navar sataiseit koncerta vīni poši i puorsteigt ar kū eipaši interesantu. Kas tik pi myusu cīmā nabrauc! I Preiļu nūvoda Pelieču kolektivi, i Vuorkovys nūvoda kolektivi, i Baļtinovys amaterteatris “Palādas”, i Jākubpiļs Ābeļu kolektivi, i sova nūvoda Vyšku, Kolupa Malinovys, Bikernīku, Vabalis kolektivi. Myusu kolektivūs daudz pošdarbnīku nu Vyšku pogosta, folklorys kūpā ir 70% Vyšku pogosta īdzeivuotuoju.
Kotrim svātkim tok vajag cytu scenareju. Ar vysim izbraukumim godā saīt ap 16 pasuokumu, iz vītys saīt 12, tys nav daudz. Agruok taisejom Bierneibys svātkus, kū eipašu deļ pyrmklasnīku. Niu vaira nav bārnu, kam taiseit. Par vysu pogostu div treis bierneni.
Detalizāts Kulturys ministrejis puorskots skaitļūs par kulturys dzeivi Latgolā apsaverams ite.
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Izvylkums nu profesoris Lidejis Leikumys apleikroksta
vysim, kas bejuši Sibirī i var paleidzeit sagaideit i pavadiet laiku ar
sibirīšim.
“Kai
jau byusit dzierdiejuši, iz Rēzeknis kongresa dīnu otkon sabrauc Sibira
latgalīši. Jim viza byus nu 28. apreļa da 8. maja. Apsamat Rēzeknē – Moskovys
īlā 22.
Vysa
īpraseits ir 14 latgalīšu + Anna Dvorecka, kas pietej sibirīšus katuoļus i
cytus. Varit apsavērt kongresa programu, kur referentūs radzātu vēļ i taidu
Romanu Bondaru, kuram iņternetā ir sova sātys lopa par vysu latgaliskū, kū tik
jis spiej salaseit, Krīvejā dzeivuodams. Jam byus lobs referats par rodu
mekliejumim caur iņterneta vareibom.”
Braucit
vysi iz Rēzekni iz Latgalīšu volūdys nakts :-), byutu sova Juoņadīna ar
sibirīšim! :-) Tik sasaviļkt syltuok!...”
Ka vēļ
plānojit, kur sovu laiku pavadeit Latvejis 4. māja svātkūs i turpmuokajuos
dīnuos, tod veritēs Rēzeknis vierzīnī!


text:
Pīmūrdīņs
Pīmūrdīņs aba apleicis pīmūrdīņs (baļtīšu: piesārņojums, vides piesārņojums; anglīšu: pollution, environmental pollution; krīvu: зarpязHeHиe, зarpязHeHиe cpeды) — apleicei svešu lītu (kimiskūs, fizikaliskūs, biologiskūs) palaisšona apleicē.
Cieškuok sateikamuos pīmūrdīņa formys:
- gaisa pīmūrdīņs (kimiskuos lītnis i cītys dalenis palaižamys ci izsvīžamys atmosferā);
- iudiņa pīmūrdīņs (svešys lītnis i dalenis īteik zemisviersa iudiņturēs, iudiņa straujeņom nūtakūt, ci zamzemis iudiņdzeisluos, iudiņa straujeņom sasadzerūt zemē);
- radioaktivais pīmūrdīņs (atomfizikys rezultatā dabuotuos lītnis īteik apleicē);
- skona pīmūrdīņs (skons nu dreizceļu, gaisūstu, taiseitovu i ct. traucej dzeivuotuojim);
i ct.


text:
Daugova
Daugova (latvīšu: Daugava) — vysuleluokuo Latgolys i Latvejis Republikys upe, iztakūša nu Valdaja augstainis Krīvejā, takūša pa Krīvejis, Boltkrīvejis i Latvejis teritorejom, ītakūša Baļtejis jiuru Reigys leicī. Kūpeigais upis garums — 1020 km.
Krīvejā Daugova (Zapadnaja Dvina) caur kanalu saškierta ar Berezinys i Dnepra upem.
Iz Daugovys pastateitys tris iudiņspākainis ar dambom — Reigys iudiņspākaine 35 km iz viersu nu upis greivys, Keguma iudiņspākaine vēļ 70 km iz viersu nu greivys i Pļaveņu iudiņspākaine 107 km iz viersu nu greivys. Catūrtuo — Daugpiļs iudiņspākaine beja planavuota 20 godu symta 80 godūs, tok projekts satyka lelu pretiveibu nu ļaudeibys pusis i nabeja īdzeivynuots.
Mīsti pi Daugovys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Veližs, Krīvejā
- Vicebskys, Boltkrīvejā
- Polackys, Boltkrīvejā (Polacka apleicīnē atrūnami Daugovys akmini)
- Daugpiļs
- Jākubmīsts
- Uogre
- Solyspiļs
- Reiga
Datakys[pataiseit | labot pirmkodu]
Zeimeiguokuos datakys:
Datakys Latgolā i Sielejā:


text:
Nigereja
Nigereja, oficialai Nigerejis Federaluo Republika, irā federala konstitucionaluo republika. Nigerejis sadorā īīt 36 pavaļstis i federaluo golvysmīsta teritoreja Abudža. Vokoru Afrikys vaļsteiba tur rūbežu ar Benina Republiku vokorūs, Čadu i Kamerūnu reitūs i Nigeru pūstumūs. Dīnavydūs vaļsteibys molys skaloj Atlaņtejis okeana Gvinejis leics. Treis pošu leluos tautu grupys Nigerejā irā hausu, igbo i jorubu. Religiski tautys padaleitys iz pusem - vīna dale irā musulmonu, a ūtra kristīšu, tik nalela dale tradicionalū religeju pīkritieju.
Nigerejis vaļsteibys pasauka jimta nu Nigeris upis, kas tak car vaļsteibu. Nigereja irā poša leluo vaļsteiba Afrikā pa dzeivuotuoju skaitam i septeituo poša leluo pasaulī, kurymā vysu vaira dzeivuotuoju irā malnī.


text:
Kuorsovys nūvoda daņču muzykanti. Albums MUZYKANT, LAIKS TOVAI GARMAŅAI
Lai caltu kapelu muzyciešonys kulturys montuojuma daļu sauleitē, Saļnovys pogosta bīdreiba „Kūzuls” pīraktejuse projektu, bet “Latgolys Producentu Grupa” ir izdavuse CD „Muzykant, laiks tovai garmaņai” ar vītejūs Saļnovys tautys muzykantu izpiļdeitajom melodejom.
Diskā īkļauts 21 skaņdorbs, kū īskandynuojuse kapela „Sābri”, muzykantu grupa „Salnavas Danču muzikanti” i Malnovys kapela „Malnavas muzikanti”, kura izpylda na tikai tautys dzīšmu apdaris, bet ari originaldorbu „Olūteņam”, kas ir vītejūs autoru veikums – muzyku sarakstejuse Rasma Kulamova i vuordus – Emīleja Kalvāne.
Diskā dzieržamuos dzīsmis ir dabuotys nu muzykantim, īspielejūt tuos piec muzykaluos atminis. Dažom melodejom autors ir nazynoms, bet tuos ir spālātys večerinkuos Saļnovys pusē 20. gs. suokumā. Vairuokys melodejis ir nuokušs nu teiciejis saļnavītis Teklys Ločmelis, kas dzymuse 1928. godā Ruskulovys sādžā.


text:
30. oktobrī opola jubileja palīk Bonifacejam Briškam – publicistam i rakstnīkam, kurs sovā dzeivī struoduojs vysaidus dorbus – bejs školuotuojs i puorziņs školā, struodojs iz teiruma i byuvnīceibā, bejs apkūpiejs, agronoms, bibliotekars i elektriks…
Pyrmuos publikacejis presī B. Briškam bejušys jau studeju laikā Pīterpilī krīvu volūdā. Latvīšu volūdā suocs publicētīs „Zīdūnī” i „Latgolas Vōrdā” (suokumā sovus rokstus nav parakstejs), juo teksti ir bejuši skaitami ari „Latgolas Zemkūpī” i „Zemnīka Ziņuos”. Publiciejs gon nūpītnus apceriejumus, gon ospruoteigus feļetonus. Pseidonimi – Striču Joseļs i Tarzans.
Trymdys laikā dorbuojīs „Latgolas Bolsā” i „Dzeivī”, daudz publikaceju rokstu kruojumā „Acta Latgalica”, bejs vīns nu Latgaļu pietnīceibys instituta izveiduošonys rūsynuotuojim, dorbuojīs „Latgalīšu raidejumu komitejā”, pietejs Latgolys viesturi. Sasnīdzūt sešdesmit godu vacumu, suocs studēt bibliotekzineibys.
Bonifaceja Briškys biografeja goda skaitļūs
1902 Dzims Varakļuonu pogosta Kozsolys cīmā
1916–1918 Vuicejīs Pīterburgā
1918 Atsuocs vuiceitīs Rēzeknis piļsātys školā
1920–1923 Vuicejīs Rēzeknis Vaļsts vydusškolā
1923 Beidzs školuotuoju sagataveišonys kursus Jelgovā
1923–1925 Struoduojs Bieržgaļa sešklaseigajā školā
1924–1928 Studiejs Latvejis Universitatis Medicinys fakultatī
1928 Pyrmuo atrostuo paraksteituo publikaceja (roksts „Laika nūteikšona” žurn. „Latgolas Zemkūpis”)
1928–1940 Struoduojs Zemkūpeibys ministrejā
1935–1940 Studiejs Latvejis Universitatis Lauksaimnīceibys fakultatī
1940 Sajiems agronoma gradu
1940–1941 Struoduojs par tulku i agronomu
1944 Devīs biegļu gaituos iz Vuoceju, struoduojs par školuotuoju latvīšu biegļu nūmetnī
1950 Minhenī īvālāts par Latvīšu katuoļu organizaceju savīneibys prezideja prīkšsādātuoju
Puorsacieļs iz ASV, tī struoduojs par teiruma struodnīku, apkūpieju, byuvstruodnīku, elektriku
1957 Sarakstejs gruomotu „Latgali politiskajuos patmaļuos”
1965 Ņujorkys štata universitatī īgivs magistra gradu bibliotekzynuotnī
Izdūta gruomota „Humoreskas”
1965–1973 Struoduojs Ņujorkys štata universitatis bibliotekā
1984 Izdūta gruomota „Latgola – muna tāvzeme”
1994 Mirs Olbani, Ņujorkys štatā
Bonifaceja Briškys publikacejis periodikā (piļnī teksti)
Informaceja sagataveita, izmontojūt bibliotekys nūvodpietnīceibys materialus


text:
Pyrms 120 godim 21. julī dzims latgalīšu dzejnīks Seimaņs Putāns, kura pyurā ir vairuoki simti dzejūļu, kas paraksteiti ar vairuokim desmitim vysaidu pseidonimu. Koč juo dorbūs i natryukst naveikleibys, naizkūptu formu i solkonuma, dzejnīkam ir pīmits talants i juo daiļradis suokumā saraksteituo dzeja atzeita par saistūšu i aizkustynuojumu raisūšu, tauta ar atzineibu pījāmuse i labi saprotuse dzejūļus par naizgleituotūs i nabadzeigūs ļaužu vuorgim.
S. Putāns ir personeiba, kura sevī nasuse skumis i tragismu, kas atsaspūguļuojs gon juo dzeivis guojumā (jau agrā jauneibā spīsts puorjimt saimnīceibys vadeišonu, napīteikama izgleiteiba, atlaists nu dorba, naspiejs tikt uorā nu nabadzeibys, par dzejūlim sūdeits ar arestu cītumā, aviacejis izliduojumā sadaguse īdzeive i rūkroksti, smoga slimeiba…), gon daiļradis tematikā (osoru i bādu zeme Latgola, nabadzeigī ļauds i jūs cīsšonys, dzeive bez prīcys, nataisneiba) i literaruo dorba ceļā pi skaiteituoja (daļa gruomotu aizlīgta, antireligiskuos dzejis dieļ nūsavērse dīvbejeigī latgalīši).
Labi S. Putānu raksturoj juo poša dzejis ryndys:„(..) Maņ pateik klauseitīs, kai cyti dzīd dzīsmes, pylnas skumeibas, maņ pateik klauseitīs, kai dzīsmēs apdzīd vōrgus, cīsšonas. Leidz nōvei skumšu ari es, leidz nōvei skumeigs staigōšu, un laikā īdvasuma dzīsmes es pylnas skumes dzīdōšu.”
Seimaņa Putāna biografeja goda skaitļūs
1892 Dzims Malinovys (tagad – Bikernīku) pogosta Līpinišku dzeraunī pi Daugovpiļs
1910 Beidzs Bikernīku Ministrejis školys divys klasis
1912 Pyrmuo publikaceja avīzī „Dryva” (dzejūļs „Kometa”)
1913 Īsaukts karadīnastī, dīniejs Sibirejā
1917 Piec īvainuošonys karā atsagrīzs Latvejā, piec tam nu jauna mobilizāts, pīsadalejs pylsūņu karā Sorkonarmejis pusī
1919 Dzejūli publicāti komunistu avīzī „Taisneiba”
1921 Piec atsagrīzšonys Latvejā struoduojs par kurjeru slymūs kasī Rēzeknī
1921–1934 Latgalīšu i krīvu volūdā saraksteitī dzejūli publicāti žurnalūs „Zīdūnis”, „Reits”, „Latgolas Škola” i avīzēs „Jaunō Straume”, „Latgolas Dorbs”, „Trudovaja misļ” i c.
1926–1929 Struoduojs par dzeļžaceļa sorgu Daugavpilī
1929–1932 Struoduojs Talsūs
1932–1933 Struoduojs Tukumā
1933–1942 Struoduojs Rucavā
1942–1944 Struoduojs Jelgavā
1954 Piec pieckara godu dorba Rēzeknis mežsaimnīceibā i Reigā Vaļsts bankā (sorgs) pensejis godūs suocs dzeivi Makašānu pogosta Jurku dzeraunī
1960 Rakstnīku savīneibys bīdrs
1969 Mirs, paglobuots Mīra īlys kopūs Rēzeknī
Pyrmuo S. Putāna publikaceja olūts: http://data.lnb.lv/nba01/Drywa/1912/Drywa1912-114.pdf
Seimaņa Putāna gruomotys
1922 „Dūmas un nūpyutas”
„Dainas myusu jauneibai”
1924 „Tovā vōrdā”
1927 „Latgolas orōja bolss”
1931 „Stoni Latgaliji” (krīvu vol.)
1932 „Dīva apsavēršona”
„Ternistij putj” (krīvu vol.)
1936 „Ļaunōkais ciļvēces īnaidnīks”
1949 „Dzejas”
1960„Tovā vōrdā”
(Manuskriptā palykuse epigrammu, sentenču i aforismu izlase „Dzeives ceļā”)
Seimaņa Putāna pseidonimi (nalela daļa): Apmōneitais, Apsmītais, Čangalāns, Dryumais dzejnīks, Elektrons, Katōļs, Malinovīts, Orōjs, Vīntulis, Zemnīks
Informaceja sagataveita,
izmontojūt bibliotekys nūvodpietnīceibys materialus


text:
Kulturys īsacejumi nedeļai Juoņa Streiča zeimē
Roksta autors: portals lakuga.lv
Itūnedeļ kulturys īsacejumus mes, portala lakuga.lv redakceja, izalasejom saisteitus ar tautys meilātu i storptautyskūs kinofestivalūs gūdolguotu kinorežisoru, ari akteri, rakstnīku, gleznuotuoju, publicistu i sabīdrysku darbinīku Juoni Streiču. Jis ir pīdzims 1936. gods 26. septembrī – sirsneigi sveicīni 85 godu jubilejā!
Pyrmuo Streiča režisātuo filma “Kapteiņa Enriko pulkstenis”
Sandra Ūdre: “Kai režisors Streičs debitēja 1967. godā ar filmu “Kapteiņa Enriko pulkstenis” (kūpā ar Ēriku Lāci). Golvonais filmys varūņs ir parosts padūmu puika, reidzuons Tomiņš, te jau daudz leidzeibys ar slovonū cylvāka bārnu Boņuku. Obejus varūņus vīnoj dziļs īškejs konflikts byut gūdeigam voi izmontuot situaceju sev par lobu – Tomiņam ar ar atrostū stuņdinīku, Boņukam ar najauši rūkuos palykušū nazeiti. A Tomiņam apleik daudz vairuok slyktu pīmāru i kārdynuotuoju iz ļaunu. Taišni itaidom situacejom izīmūt cauri, bārns pīaug gorā, daboj puorlīceibu palikt lobuo pusē.
Filmu “Kapteiņa Enriko pulkstenis” vierūs bierneibā, par dauzom epizodem varēja pasasmīt, tok komiķu puors Leons Krivāns i Egons Maisaks nabeja golvonuos nūskanis radeituoji. Filmys pādejuo frāze “Nu, vecīt, būs ziepes!” atstuoj skateituoju ar vaicuojumu, kas sagaida Tomiņu. Jam vēļ sovys taisneibys pīruodeišona prīškā – školuotuojis, padūmu sistemys, milicejis, muotis, sābru i vysu puorejūs. Kai tys nūtiks, juoizdūmoj skateituojam pošam, i voi sistema nasamaļs vēļ nanūbrīdušū bārnu. Filma, kas veicynuoja kritiskū dūmuošonu, jū var individuali nūsavērt Nacionaluo Kinys centra sātyslopā ITE.”
Dzīsmis i tūs stuosti. Bryunaceite
Edeite Husare: “Itys byus muns personiskais stuosts par sasatikšonu ar režisoru car dzīsmem. Pādejā laikā tai vaira dūmojūt par dažaidu latgalīšu dzīšmu stuostim, ir skaidrys, ka bez Juoņa Streiča atmiņom i kinu kadrim naiztikt – daudzys tikušys zynomys, pasasokūt taišni Streiča filmom. “Rūžeņa”, “Guoju pa mežu” i vēļ cytys var saukt. Itūreiz gon gribīs pasadaleit ar dzīsmis “Bryunaceite” stuostu, par kuru ari režisoram ir sovys atminis nu dzīsmis vuordu autora Juoņa Klīdzēja stuosteituo. I itei dzīsme dzeivuoja ari sirsneigajuos “Zalta kristeņa” muzykalajuos vakariešonuos, kurymuos i pošu režisoru varēja satikt, i stuostus pasaklauseit, atmiņuos pasakavēt i, saprūtams, sadzīduot.”
Latvejis kulturys kanonā īkļautuo Streiča filma “Limuzīns Jāņu nakts krāsā”
Sintija Augustova: “Koč i Streiča kina “Limuzīns Jāņu nakts krāsā” ir īsaukta par Juoņu klasiku, kinu nu suokuma da beigu saguoja nūsavērt viņ pyrma kaida mieneša diveju. Kod vuicejūs 12. klasē, ar klasisbīdrim filmējom kinu žetonu vokoram, scenarejā beja daudzi vysaidu citatu nu vacūs padūmu kinu. Tūlaik beju nazkur dzierdiejuse teicīni “man kā vēsturniecei” i Mirttaņtis dialogu ar policistu par mašynys dokumentim, nasaprotu, nu kurīnis jī īt, vīnkuorši klauseju klasisbīdrus i saceju, kū maņ lyka. Tok piec tam, kai nūsavieru vysu kinu, saprotu, nu kurīnis itī teicīni cālušīs. Kinu var nūsavērt “YouTobe” kanala lopā “Filmas Online” ITE.”


text:
Pīcys dzīsmis ar Valentina Lukaševiča vuordim
Rokstu sagataveja: lakuga.lv
27. oktobrī literaturzynuotnīks, žurnalists i dzejnīks VALENTINS LUKAŠEVIČS svietej 50. dzeivis jubileju. Syutūt sveicīņus svātkūs, napaseņ aicynuojom jū iz interveju (skaiti ITE). Valentina dzeja pamatuse pādus ari latgalīšu muzykā – pīduovojam lakuga.lv skaiteituojim nūsaklauseit pīcys dzīsmis, kuru vuordu autors (voi leidzautors) ir Valentins Lukaševičs.
1. SOVVAĻNĪKS – PA SKURSTINI BOLTI DYUMI
Dzīsme ar Sovvaļnīka (Ingara Gusāna) muzyku nu Sovvaļnīka pyrmuo, 2009. godā izguojušuo albuma “Sūpluok”.
2. INLAY – GAISMA KAI DĪNĀ
Dzīsme topuse eipaši festivalam “Muzykys Skrytuļs 2011”, muzykys autore Arita Strode-Kļaviņa. Grupa “Inlay” par itū dzīsmi dabuojuse latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks 2011” nominacejā “Lobuokuo alternativuo (underground) stila dzīsme”.
3. DABASU DUROVYS – VEIKALA DADZYNUOŠONA
„Veikala dadzynuošona” ir pyrmuo dzīsme, kurā grupa izmontuojuse dzejūli. Dzejūļs – „Meikulam sābri nūdadzynuoja veikalu” atrūnoms latgalīšu postmodernista V. Lukaševiča dzejūļu gruomotā – „Bolti burti”. Dzīsme izdūta 2012. goda vosorā i atrūnoma grupys ūtrajā albumā “Styklu vītā skaņa”.
4. SOVVAĻNĪKS – AIZ AZARA BOLTI BĀRZI
Dzīsme ar Sovvaļnīka muzyku nu albuma “Sūpluok”. Dzīsmis teksta īdviesmis olūts ir latgalīšu tautysdzīsme ar taidu pošu nūsaukumu.
5. POPARTS – MUNA SIRDS
“Poparts” ir projekts, kurymā apsavīnuojuši Guntra Kuzmina-Jukna i Ingars Gusāns. “Muna sirds” ir projekta debeja dzīsme, izguojuse 2013. godā. Dzīsmis tekstu radeit paleidziejs Valentins Lukaševičs.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Rēzeknīts Fridrihs Ermlers – Kannu festivala laureats
Roksta autore: Sandra Ūdre
Itūgod palyka 120 godu, kūpš Rēzeknē dzims kinorežisors FRIDRIHS ERMLERS (1898– 1967), eistajā vuordā Vladimirs Breslavs. Juo dzymtuo sāta vēļ niule stuov Vilhelma Purvīša īlā 10, tī ir pīminis pluoksne. Viņ nadaudzi zyna par juo panuokumim radūšajā laukā. Juo filma par Stalingradys kauju “Leluo puorlauzšona” (Beлиkий пepeлoM, 1945) dabova Kannu kinu festivala Lelū Bolvu 1946. godā. Ideologiski pareizuos shemuos jis muocēja īlikt dzeivu dvēseli.
Bierneibys īspaidi
Nuokušais kinorežisors dzims 1898. gads 1. majā (v. st.) Režycys ebreju struodnīka saimē. Juo tāvs 1905. godā emigrej iz ASV, i muote vīna audzynoj pīcus bārnus. Vladimirs ir vacuokais i naudys tryukuma deļ jau 1910. godā suoc struoduot aptekys nūlyktovā par izsyutomū. Lai kur jis piec tam nabyutu, zuoļu smoka jam atguodynuos nabadzeigū bierneibu i pazamuojumus.
Zynuotkuorajam puiškinam nav nikaidys izgleiteibys, jis roksta ar rupom klaidom, prīškstots par muzyku – nu vītejūs guņsdziesieju repertuara. 20 godu vacumā jis pyrmū reizi dzierdēs simfoniskū orkestri, nu puordzeivuojuma histeriski rauduos da bezsamanis. Bet pagaidom juo nu dobys dziļuos muokslys puordzeivuojuma praseibys apmīrynoj tuolaika kinematografs. Jis regulari apmeklej kinoteatri “Diana”, vuiklais žuliks muok tī tikt bez moksys.
Ar mauzeri pi suona
Pyrmuo pasauļa kara laikā Vladimiru īsauc armejā, 1919. godā jia īsastuoj boļševiku partejā i palīk par čekistu. Stuosti par nažieleigū ceiņu ar tautys īnaidnīkim dūmuoti vaira īspaidam, čekys organūs jis nūsadorboj ar saimnīcyskim vacuojumim. 1923. godā piec partejis nūsyutejuma iz īstuoju puorbaudejumu Petrogradys Ekrana muokslys iņstitutā F. Ermlers atīt pylnā kaujis ekipiejumā i ar mauzeri pi suona. Jam vaicoj moz, vysu īskaita. Zynuošonu jam nav, bet juo komisara izskots dora sovu – jū īskaita studentūs. Jis ir vīns nu pyrmūs komunistu iņstitutā. Dīnā jis struodoj čekā, vokorūs – vuicuos akterspēli. Jam napateik antirevolucionarais nūskaņuojums institutā, jis suoc pat iņstituta padūmiskuošonu.
Kod F. Ermlers nūspieļoj epizodisku lūmu filmā “Sorkonī partizani” (1924), ar sovu tāluojumu jis tik naapmīrynuots, ka iņstitutu pamat, nūsprīž jimtīs ar režeju. Jis suoc struoduot kinu fabrikā “CeBзaпkиHo”, tūlaik tai sauc “ЛeHфилbM”.
Trešuo pīdzimšona
Ermlers pats sacejs, ka jam bejušys treis pīdzimšonys – 1898. godā, 1919. godā, kod īstuojs partejā, 1923. godā, kod suocs nūsadorbuot ar kinu taiseišonu. Kritiki i kinu viesturnīki vysod pastreipuojuši partejis svareigumu juo dzeivē, tūmār muoksla, na parteja stuoviejuse augšuok – kai pādejuo instaņce. Boļševiku paaudze ari kinu industrejā lauž, nažieleigi kritizej vysu da jūs radeitū. Jaunī ir energejis pylni radeit jaunys, cytaidys filmys, struodoj bez breiva laika, dažs tīpat iz vītys dzeivoj. Bet jaunais vysu pyrma nūzeimej jaunū ideologeju – struodnīku, zemnīku, sorkonarmīšu i komjaunīšu sadzeive, attīceibys, kas pajimtys nu dzeivis. Ermlers pazeist itū vidi, cylvāku psihologiskuos attīceibys, bet dalīk vēļ partejiskū dūmuošonu. Kinu studejai ir nabadzeigs apreikuojums, na vysu īcerātū var realizēt. Kai myusu dīnuos, pošim juodūmoj, kur jimt naudu sovys īceris realiziešonai.
Ermlers pīrunoj Leningrada veseleibys puorvaļdis (ЛeHиHrpaдckий ropздpaBoTдeл) vadeibu pasyuteit kinys darbneicai popularzynuotniski izgleitojūšu filmu. Tai Ermlers režisej sovu pyrmū filmu “Skarlatina” (1924). Da leluo ekrana filma nateik, poša filma nav saglobuota, bet kai anekdots kinys viesturē palykuse gon. Pats Ermlers atsazeist, ka filmys zynuotniskuo puse radūšū komandu nainteresej, bet tei ir īspieja jim struoduot ar eistu kinu tehniku i moņtēt pošu nūfilmātū. Saīt teiruo avantura. Kod uorsti i zynuotnīki nūsaver filmu, jūs sašutumu naizsaceit. Filmā ir div ekscentriskys epizodis – nu groba ar dubultu salto izlāc ar skarlatinu myrušuo balerina i nūčaravuots mūks dzemdej bārnu.
1925. godā Ermlers pīrunoj kinu fabrikys direktoru tūmār uzticēt jam pasyutejumu par komjaunatni. Kūpā ar E. Johansonu jis roda komjaunīšu detektivu “Vātrys bārni” (ДeTи бypи; 1925), kas piļneibā atbylst pasyuteituoja gaumei. Popularitati Ermleram i Johansonam atnas filma “Katka – papeira cukureņš” (KaTbka – бyMaжHый paHeT; 1926).
Par eistu sensaceju palīk filma “Parizis saučs” (Пapижckий caпoжHиk; 1928), kas izraisa plašu rezonaņsi sabīdreibā. Sovutīs filmu “Imperejis atlyuza” (OблoMok иMпepии; 1929), koč i eisynuotu, ruoda uorzemēs. Mediciniski precizi paruodāta kontuzejis kliniskuo aina, pareizi ideologiski akcenti. Pyrmajā pasauļa karā kontuzāts cara armejis unteroficers Filimonovs ir aizmierss sovu vuordu, profeseju, viņ ataust atminis par sīvu i jis dūdās jū meklēt, bet pasauļs ir cytaids – boļševiki paspiejuši puormeit ari cylvāku dūmuošonu. Ermlers sajam apsveikuma telegramys nu Č. Čaplina, S. Eizenšteina. Tuos vysys vēļ ir māmuos filmys, bet Ermlers grib taiseit skaņu filmys. 1929. godā dūdās iz uorzemem kai “Imperejis atlyuzys” režisos, jū pošu vaira gon interesej, kai taiseit skaņu filmys. 1935. godā gastej ASV.
Stalina styngruo rūka
Atbraucs nu uorzemu, Ermlers niu taisa viņ skaņu filmys, jam pasaveic, ka juo dailradi atzeist Stalins. Filmā “Dyžais pylsūņs” (Beлиkий rpaждaHиH; 1937) jaušami tuo laika PSRS izvārstuo staliniskuo terora atbolsi, nasaverūt, ka tū pat slavynoj kai pareizu. Golvonuo varūņa Šahova prototips ir S. Kirovs – Stalina leluokais konkurents, partū Stalins pats viereigi losa scenareju i pīsakosa pi kotra seikuma. Stalins līk izsvīst Šahova nūšaušonu filmys beiguos, bet Ermlers lauza golvu, parkū atslāga epizode juoizjam, bet juoklausa. Filmai īdūd pyrmuos pakuopis Stalina premeju. Nu 1940. gods Ermlers kliust par kinostudejis “ЛeHфилbM” vadeituoju.
Ermlers daboj vēļ treis kotrys pakuopis Stalina premejis. Pyrmuos pakuopis premejis filma ir “Leluo puorlauzšona” (Beлиkий пepeлoM; 1945) par Stalingradys kauju, kas radikali puorlauze Ūtruo pasuļa kara gaitu, Kannu kinu festivalā Francejā doboj ari Golvonū bolvu 11 nacionalūs kinematografu konkureņcē. Nasaverūt iz idejiskū īvierzi, psihologiski dzili ruodeitys froņti komandejūšuo generala šuorbys riskēt voi nariskēt, draugu uztvert kai draugu voi zamuok stuovūšu militaru personu (bet augstuoks par vysu ir komunists); dziļa ciļvieciska suope par sīvys nuovi.
Ūtruos pakuopis Stalina premeja ir filmai „Jei aizsorgoj Dzimtini” (OHa зaщищaeT PoдиHy; 1943), tei ir veļtejums sīvītem. Golvonajai varūnei karā nūgalynuots juos veirs, hitlerīši juos prīškā nūsaun bārnu i sabrauc ar tanku, dziļš sīvītis izmysums puoraug naizmārojamā naidā, tys jai līk īsasaisteit partizanu ceiņā.
Piec Stalina nuovis Ermleram vaira nav morala “pīnuokuma” taiseit monumentalys filmys, jis napagaisynojūt ideologiskys īvierzis, turpynoj taiseit filmys. Mierst 1967. gods 12. junī, paglobuots Blagoveščenskys kopūs.
Publicitatis karteite.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Izguojs Sandrys Ūdris stuostu kruojums “Tīsys syla bolsi”
Bīdreiba “LgSC” izdavuse literatis i kulturys žurnalistis Sandrys Ūdris stuostu kruojumu “Tīsys syla bolsi”. Tys aizdūd vaicuojumus par psihologiski gryutom attīceibom saimē, “pareizom” dzeivis izvēlem i vierteibom.
Sandrys Ūdris gruomotā “Tīsys syla bolsi” publicātī stuosti aptver vysaidus laikus i cylvākus, tok jūs vīnoj izmysuma voi vardarbeibys situacejis. Daudzys nu jūs atsakluoj kai latgalīšim pazeistamu, paaudzēs veidojušūs stereotipu atsakuortuošona. Tīsys syls ir reala vīta Baļtinovys nūvodā ar legendu par tū, ka tī Puncuļovys piļskolna vaļdinīks struopiejs ļauds, īrūkūt jūs da pusis dzeivus zemē – izdzeivuojs ci naizdzeivuojs. “Gruomotā Tīsys syls juosaprūt kai metafora. Partū lai itī teksti ir pamudynuojums sevkuram, kam napīcīšams, apjaust i psihologiski izīt nu sova napateikamūs situaceju i sajiutu “Tīsys syla”,” soka stuostu autore.
Ite ir jau ūtruo Sandrys Ūdris gruomota, 2016. godā izguoja kūpa ar Juoni Ryučānu pīraksteitais romans “Aizlauztais spaits: Franča Kempa dzeivis atspīdynuojumi”.
Sandra Ūdre ir īgivuse magistra gradu filologejā Rēzeknis Augstškolā, juos profesionaluo darbeiba ir saisteita ar latgaliskuo kūpšonu – bejuse korektore i redaktore Latgolys Kulturys centra izdevnīceibā, zynuotniskuo asistente Rēzeknis Augstškolā, kur pietejuse latgalīšu leksiku. Niu struodoj kai kulturys žurnaliste, S. Ūdris publikacejis skaitomys Latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv, žurnalūs “A12” i “konTEKSTS”.
Gruomotu “Tīsys syla bolsi” bīdreiba “LgSC” izdavuse, pasasokūt Latgolys regiona atteisteibys agenturys, a/s “Latvijas Valsts meži” i Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstam. Izdavuma muokslinīciskū dizainu veiduojs Māris Justs, tekstu ilustrativi papyldynoj juo filozofiski dziļuos fotografikys. Gruomotys redaktore ir Ilze Sperga, korektore – Muora Mortuzāne-Muravska.
Stuostu kruojums nūpierkams Rēzeknē gruomotu veikalā “Liesma” i “Zvaigznes grāmatnīca”, Daugovpilī – veikalā “O!Marta”, kai ari škārsteikla veikalā taiseitslatgola.lv, tyvuokajā laikā byus atrūnams ari gruomatneicuos “Jānis Roze”. Publiskajom i vuiceibu īstuožu bibliotekom ir īspieja gruomotu dabuot duovynuojumā. Biblioteku puorstuovjim lyugums raksteit iz e-postu sandraiudrei@inbox.lv.


text:
Dzi, īsaklausi – ite dzymst, ite dzīž, ite dzierksteļoj! Latgolys viestnīceiba GORS – vītu, kur par reizi roda i viestej Latgolys stuostu. Ite satak kulturys montuojums i senejis vierteibys, tradicejis i jauni dorbi, volūda i nūtikšonys, nūzeimeiguokuos pasauļa teņdeņcis, muoksla, kultura, dzigys i dzīsmis. Ite sasateik jaunī i vacī, saimis i dzymtys, sovejī i aicynuotī. Ite dzymst i dzeivoj nabejušys, aizraujūšys idejis – eistyns, radūšs, skaist gors. Kulturys centrys, koncertalis, kinys, dzeivis vīta muokslinīkim, izstuožu vīta muokslai, restorans dzeivis baudiešonai, vīta eksperimentim ar vysom sajiutom. Vīta, kur ryuc i dyuc. Latgolys atmūdys vīta. Dzi, dzi, celīs, atej i jiuti GORU!
Latgolys viestnīceibys GORS zeimuls, cīšā sadarbeibā ar Latgolys ļaudim, taiseits zeimulu lygzdā MATKA. Inese Apse-Apseite, zeimulvede: “Latgola ar sovu unikalū viestejumu, cylvākim, montuojumu jau seņ beja peļnejuse simbolysku vītu, energejis centru, ka na viņ viesteitu tautys viesturi, nu ari radeitu i taiseitu kū jaunu, nabejušu. Jaunuo sāta īmīsoj itū gribiešonu, i tuos zeimuls stuosta Latgolys dyžanū dzeivuot gribiešonu.”


text:
Balīs Srouga
Balys Sruoga (Balīs Srouga, 1896 - 1947) - lietoviu rašītuos, dramaturgs, pruozėninks.
BiografėjėKeisti
1914 metās B. Srouga istuojė i Petrapėle mėškū instituta. Po metū perėjė i Petrapėle universiteta istuorėjės-filoluogėjes fakulteta. Šalėp studiju Srouga domiejuos tetro, dalīvava lietuvėškūs vaidėnėmūs. 1916 metās Srouga perėjė i Maskvuos universiteta studijoutė literatūras, o 1921 metās išvīka i Miunchena universiteta. Studijava mena ė tetra istuorėjes, slavsitika. 1924 metās apgīn disertacėj iš lietuviu tautuosakas i gav filosofėjes daktar laipsn.
Grīžes i Lietova Srouga dieste Kauna universitet Humanitariniu muokslu fakultetė rusu literatūr, pasaulėn tetr kurs, isteig tetr seminar, o kėik vėliau i akademėn dramas studėj. Pu 1940 metū persikiel i Vėlnio, tėn mokėna.
1943 metās uns kāp ikaits bov vuokėčiu suimts i īšvežts i Štuthof koncentracėjes stovīkl. Iš stovīklas anū 1945 metās išlaisvėn Tarību armėj i parskraidėn i Lietov, bet pu koncentracėjes stovīklas, Balīs Srouga ėlga nebišgīven i mėr 1947 metās spal 16 dėin.
Garsiausis šio rašītojaus kurinīs īr atsėmėnėma "Dievū mėšks".


text:
Dzejis izruodē “Piļsātā nikod napalīk tymss” sūpluok Rēzeknis Tautys teatra aktierim dorbojās veiru kamerkora „Graidi” dzīduotuoji i dirigents Juoņs Mežinskis. Izruode ir piļsātys rytmu, cylvāku i sajiutu izpausme dzejis i muzykys volūdā, kū skotuviskuos darbeibuos, tālūs i skaņuos ītārpuse režisore Māra Zaļaiskalns, scenografe Ināra Apele i muzykys autore Ilona Rupaine. Stuostu par vīnu dīnu kaidys piļsātys dzeivē veidoj Annys Rancānis, Valentīna Lukaševiča, Ontona Slišāna, Ivetys Ratnīkys i cytu autoru dzejis ryndys.
NOMINANTI:
Meilys aiļu i dzīsmu festivals “Upītes Uobeļduorzs”
Andrejdīna, Rēzeknis Augstškola
Latgolys pūdnīku dīnys 2012
Luga “Mada pūds”, bīdreiba “Kūzuls”, Saļņovys amaterteatris


text:
Izstuodē par Baumaņu Kārļa fligeli himnu varēs dzīduot latgaliski
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
18. oktobrī Latgolys viestnīceibā GORS tiks atkluota Rakstnīceibys i muzykys muzeja (RMM) izstuode “Vaļsts pyrmuo filgeļa stuosts”. Izstuodē varēs taišni Latvejis symtgadis svātku laikā apsavērt i pīdzeivuot sasatikšonu ar unikalu, latvīšu vaļstiskajai ideņtitatei dyžan svareigu muzykys instrumentu – komponista Baumaņu Kārļa (1835–1905) fligeli, pi kuruo komponāta ari myusu vaļsts himna, viestej izstuodis puorstuovu dūtuo informaceja.
Izstuodē grybātuoji byus aicynuoti izsekuot leidza fligeļa naparostajam ceļuojumam, kas aizasuoce 19. godu symta 50. godūs Pīterpilī, kur instruments nu klavīru fabrikys “Diederich” tyka Baumaņu Kārļa eipašumā, pie tuo tū vede iz Limbažim, komponistam atsagrīžūt dzymtajā zemē, bet piečuok piec ūtrupis i vairuoku puorsaceļšonys reižu fligeļa ceļš nūsaslēdze Rakstnīceibys i muzykys muzejā. Izstuode Rēzeknē turpynoj instrumenta ceļuojumu, īzeimojūt nūstuošonu ari Latgolā. Izzynojūt fligeļa viesturi, viereiba tyka dagrīzta ari tuo izbyuvis sovpateibom i atškireibai nu myusu dīnu klavīru, bet tuo skaniejumu īmyužynuojuse izcyluo pianiste Vilma Cīrule.
“Vaļsts pyrmuo fligeļa suosta” ūtrys viestejums saisteits ar Latvejis himnys, tautys lyugšonys “Dīvs, svietej Latveju!” topšonu i liktinim. Izstuodē aicynojam nūsaklauseit dažaiduos godu desmitēs i viesturyskajūs apstuokļūs īraksteitus himnys atskaņuojumus. Bet Jēkaba Nīmaņa sataiseituo aplikaceja-spēle ir īspieja kotram personiski pīdzeivuot vaļsts himnu, reizē puorbaudūt sovu dzīduošonys prasšonu i sajemūt viertejumu par tū. Īsapazeit ar izstuodis stuostu i dzīduot himnu varēs latviski, krīviski, angliski i latgaliski.
Ekspoziceja Latgolys viestnīceibā GORS byus apsaverama da 10. decembra – bez moksys stuņdi pyrma pasuokumu i storpbreižūs, bet cytā laikā ar īprīškeju dasaceišonu i īejis moksu 0,50 € (ka grupys lelums ir vysmoz 10 ļaužu). Seikuoka informaceja par apsavieršonys īspiejom byus atrūnoma Latgolys viestnīceibys GORS informacejis olūtūs. Izstuodis atkluošona – 18. oktobrī 13.00, aicynuots kotrys grybātuojs.
Izstuodi “Vaļsts pyrmuo fligeļa stuosts” izstuodi veidoj Rakstnīceibys i muzykys muzejs, bet atbolsta Latgolys viestnīceiba GORS, vaļsts pyrmuo fligeļa oficialais puorvoduotuojs, syutejumu pīguodis uzjāmums “DPD Latvija” i apdrūsynuošonys kompaneja “BALTA”.
Karteitē – himnys notys nu V. Lōča Latgalīšu rakstnīceibys muzeja kruojuma.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Leivuonā apsaverama Māra Čačkys grafikys dorbu izstuode
Nu ituos nedelis da 1. decembram Leivuonā, Latgolys muokslys i amatnīceibys centrā ir apsaverama Daugovpiļs muokslenīka, izstuožu kuratora, Daugovpiļs Universitatis Muokslys i dizaina katedrys docenta Māra Čačkys grafikys personalizstuode ar nūsaukumu „… uz ceļiem”.
„… iz celim, kuo prīškā? Kotram sovs, kuo prīškā ceļūs krist!”, soka muokslenīks Māris Čačka. Vuordam „celi” latvīšu volūtā ir daudzi jiedzīņa skaidrojūšūs nūzeimu i tys ļaun variēt tuo dažaidajuos interpretacejuos. Byušona iz celim vīnlaiceigi daboj atškireigys tuos nūzeimis, kur vīna nu tom raksturojama kai „byut vysur”, byut gon ite, gon tī…
Autors pie sovys ceļu idejis izsuoce struoduot jau 2011. goda rudinī, nu tūs realizēju īsuoka 2012. goda julī. Muokslenīka Māra Čačkys sereja „… uz ceļiem” radeita deveņūs lelformata kruosainūs augstspīdumūs.
Par Čačkys dorbim soka muokslineica i muokslys zynuotneica Yeva Harut: „Kolorits – tys ir autora ituos šaļts dzeivis atspeidums.”
Māris Čačka ir pedagogs i muokslenīks, Latvejis muokslenīku savīneibys, bīdreibys „Grafikas kamera”, bīdreibys „Mākslu pedagogu apvienība” bīdrs. Māris dzims 1976. Goda Varakļuonūs. 1998. godā pabeidzs Daugovpiļs Pedagogiskū Universitati i dabuojs vizualuos muokslys školuotuoja kvalifikaceju, itūšaļt struodoj , Daugovpiļs Universitatis Muokslys i dizaina katedrā i ir ekspoziceju i muokslys izstuožu kurators Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā. Vadejs i organiziejs vaira kai 30 muokslys projektu. Pīsadalejs vaira kai 50 muokslys izstuodēs, nu kurom 9 bejušys juo personalizstuodis i 9 dubultpersonalizstuodis.


text:
Folklorys draugu kūpa i kapela “Vīteri” izaveiduojuse 2003. godā, kab saglobuotu latgaliskuos dzīsmis, daņčus i Latgolys nūvoda tradicejis. Kolektivs pīsadola vysuos folklorys kusteibys nūtikšonuos, storptautyskūs festivalūs, konkursūs, reikoj daņču i dzīšmu vokorus i ar izcilim rezultatim pīsadola skatēs. Folklorys draugu kūpys sirds i mozu i leluoku bārnu kustynuotuoja ir Sandra Stare.
NOMINANTI:
Andris Slišāns, jaunīšu folklorys kūpys “Upīte” vadeituojs
Anna Kārkle, folklorys kūpys “Ceiruleits” vadeituoja
Iveta Dukaļska, “Muzykantu saīts” i cytu tautys muzykys nūtikšonu organizatore
Vija Ancāne, Aglyunis maizis muzea vadeituoja


text:
PaleoDB taxon number: 41933
Parent taxon: Muridae according to M. C. McKenna and S. K. Bell 1997
Sister taxa: Aethomys, Afrocricetodontinae, Allorattus, Anthracomys, Apodemus, Arvicanthis, Bolomys, Castillomys, Castorina, Castromys, Centralomys, Chiropodomys, Colomys, Dasymys, Deomyinae, Echymina, Extrarius, Gerbillinae, Gerbua, Grammomys, Hapalomys, Huaxiamys, Huerzelerimys, Hydromina, Hyomys, Karnimata, Kritimys, Lemniscomys, Mastacomys, Mastomys, Micromys, Mikrotia, Murina, Murinae, Myocricetodontinae, Myotomys, Mysops, Nesokia, Occitanomys, Ochrotomys, Orientalomys, Papagomys, Paraethomys, Parapelomys, Parapodemus, Parotomys, Pelomys, Praomys, Proceromys, Progonomys, Rhabdomys, Rhagapodemus, Rhagomys, Saccostomus, Saidomys, Steatomys, Stephanomys, Tachyoryctoidinae, Thallomys, Thamnomys, Valerimys
Subtaxa: none
Ecology: scansorial insectivore


text:
Viļānīte, kurei dzymuse Varakļuonūs, bet niu dzeivoj Ulbrokā – tei ir Ilze Sperga. Jei sovūs dorbūs lītys sauc eistajuos smaržuos, garšuos i izskotūs, aiz tuo izsaucūt daizaidu emoceju viertini, gon leidzpuordzeivojumu, gon smīklus, gon osorys, gon ari, kai poša Ilze soka, kaids piec stuostu kruojuma „Dzeiveiba” laseišonys sacejs, ka šņaba dziers.
Ari sovūs dīnrokstūs Ilze atkluoj daudz personeigu lītu, bet par tū jai ir sovs uzskots: „Tys ir izlikts iz papeira, i tymā šaļtī tei vairs naasu es, tys ir teksts. Par tū, kas maņ ir byutiskys, es nikod naraksteišu, tys, kas maņ ir pa eistam. Ja maņ koč kas ruodīs šaubeigs – es izdziešu piec kaida laika. Deļtuo maņ ilgu laiku beja puordūmys –
varbyut es nimoz nagrybu gruomotu papeira formatā, partū ka maņ grybātūs gruomotu, kur es piec kaida laika varu lobuot.
[..] Maņ patyktu gruomota, kura mainuos, bet iz papeira tys eisti nasaīt, blogā var pamaineit piec kaida laika.”
Ilze rakstejuse jau nu bierneibys, bet pusleidz regulari nu kaida 90. goda, kod beja ari vaļstī krasys puormainis i ruodejuos, ka ir juopīroksta tū, kas nūteik.
Ari par raksteišonu latgaliski Ilzei ir sovs vīdūklis. „Tys nabeja pašmierkeigai... I tymā pošā blogā ir gona tekstu ari latvyski. Nav tai, ka es tagad raksteišu tikai latgaliski. Tviterī tymā pošā es ar cylvākim sasarokstu taidā volūdā, kaidā maņ jī roksta.[..] Tys nav tai, ka es grybu koč kū pīruodeit voi ceineitīs, voi kū. Vīnkuorši tys tai organiski saīt. Var jau byut, ka vēļ tymā šaļtī, 2008.–2009. godā, nabeja tai, ka cylvāki publiski daudz raksteja par ikdīnišķom lītom latgaliski. Varbyut, ka es koč kurā breidī raudzeju koč kai popularizēt kaidys latgalīšu grupys voi nūtykumus, vīnkuorši par jim pīrokstūt tim, kas nasekoj. Lai jī īrauga. Tys beja tys laiks, kod ari Lakuga.lv vēļ eisti nabeja.”
Latgalīšu literaturys raidīroksts „Puslopys” ir myusdīnu latgalīšu literaturys puslopu puorškūrsteišona – apsarunuošona ar autorim par raksteišonu, volūdu, kasdīnu i dzeivi kai taidu. „Puslopys” aicynoj īsaklauseit ari latgaliski pīraksteitūs dorbu voi tūs fragmentūs pošu autoru skaitejumūs, taipat kotrā sasatikšonys reizē tūp vīna jaunys dzīsmis skice ar satyktuo autora tekstu. Ar latgalīšu literaturys autorim sasarunoj muzikis, viesturnīks Arņs Slobožanins i marketinga specialiste, latgalīšu volūdys popularizātuoja Edeite Husare.
Koč ari Ilzei Spergai ir daudz dažaidu stuostu, kur jei dūd vuordu sovai īškejai babai, itymā raidīrokstā Arņs jaunys dzīsmis skicei ir izavieliejs kaidys ryndys nu autoris bārnu dzejis.


text:
Gruomotys “Mēs visi esam gūstekņi” attaiseišonys pasuokums
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
8. oktobrī 15.00 stuņdēs Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks gruomotys “Mēs visi esam gūstekņi” attaisiešona, informej Latgolys Kulturviesturis muzeja specialists kulturviesturis vaicuojumūs Kaspars Strods.
Desmitem godu Ūtrais pasauļa kars palics par vīnu nu vysvairuok apsprīstastūs viesturis pūsmu daudzuos pasauļa vaļstīs. Ari Baļtejis vaļstu, tūstorp Latvejis, kontekstā itys militarais konflikts pamatuoti teik pīzeits par ašņainuokū i gryutuokū paguotnis periodu, par kuru vys vēļ ir daudz naatbiļdātu vaicuojumu. Vīna nu vysvaira cītušūs kategoreju beja i nacistiskuos Vuocejis, i Padūmu Savīneibys militarajūs formiejumūs dīnūšī karaveiri, i lela daļa nu jūs guoja būjā na viņ militaruos sadūrsmēs, tok ari teikūt pretinīku giustā.
Ūtruo pasauļa kara laikā ari Latvejis teritorejā tyka tyukstūšom padūmu karagiustekņu, daudzim tei beja pādejuo dzeivis “pīturvīta”. Vīns nu jūs beja Sorkonuos armejis 41. strieļnīku korpusa 177. strieļnīku divizejis 502. strieļnīku pulka karaveirs farmaceits Aleksandrs Orehovs (1917–?), kurs 1941. goda 7. oktobrī palyka par vīnu nu Rēzeknē izveiduotuos karagiustekņu nūmetnis “Stalag 347”īslūdzeitūs. Jau nu pyrmūs nacistiskuos Vuocejis i Padūmu Savīneibys kara dīnu A. Orehovs raksteja dīnysgruomotu, kur atspīgelēja na viņ ceinis frontē, tok ari kasdīnys dzeivi Rēzeknis karagiustekņu nūmetnē.
Pasuokuma laikā Latvejis Zynuotnis padūmis projektā “Pārvērtējot bezvalstiskumu: Pretošanās un kolaborācija Latvijā Otrā pasaules kara laikā” ar publisku lekceju “Kolaborācija un pretošanās Otrajā pasaules karā: sociālā atmiņa un politiskā aizmiršana Latvijā” uzastuos socialuos atminis pietnīks Dr. sc. comm. Mārtiņš Kaprāns. Latgolys Kulturviesturis muzeja viesturnīks Kaspars Strods īpazeistynuos ar karagiustekņu nūmetnis “Stalag 347” viesturi i īsavērs Aleksandra Orehova dīnysgruomotys puslopuos. Apmaklātuoji varēs nūsavērt režisora Askolda Saulīša dokumentalū eisfilmu ““Dievs, Tava zeme deg” Otrais pasaules karš un Latvijas okupācija (1939–1945)” (2018).
Pasuokumā pi izdevnīceibys “Latvijas Mediji” puorstuovim byus vareiba īsaguoduot gruomotu “Mēs visi esam gūstekņi” par izdevieja cenom. Īeja pasuokumā breiva, ar dereigim Covid-19 vakcinacejis i puorslymuošonys sertifikatim i paruodūt personu aplīcynūšu dokumentu.