text:
Mieneša arhivs: June 2017 »
Školuotuoji aicynuoti apmeklēt vosorys kursus “Vosoruošona 2017”
Školuotuoj, aicynojam tevi īpazeit sovu Latgolu i atsapyust piec garuo dorba cielīņa, apmeklejūt školuotuoju vosorys kursus “Vosoruošona-2017” Rogovkā nu 16. da 19. augusta. Aicynojam pīsadaleit školuotuojus, kas gryb vuiceit voi jau vuica nūvodvuiceibu, nūstyprynuotSkaiteit vaira »
Atskots iz muzeju nakti Daugovpilī
Pyrms puors nedelem vysā Eiropā nūsarysynuoja akceja “Muzeju nakts”. Īrostai tuos laikā muzeji uorpus dorba laika attaisa sovys durovys apmaklātuojim. Ari Latgolys muzeji i kulturys īstuodis dasadaleja itamā akcejā. Latgolys leluokuo piļsāta Daugovpiļs apmaklātuojimSkaiteit vaira »
“Kolnasāta” stuosta par izdevieju Vladislavu Luoci i latgalīšu gruomotom
Itamā reizē “Kolnasāta” gasteja Daugovpilī, kab satyktu treis radūšus i uzjiemeigus cylvākus: Sandru Poplavsku, Juoni Rimicānu i Arni Slobožaninu. Jī tikū skateituoju viertiejumam nūdavuši raidejumu “Latgalīšu volūdys sorgi. Vladislavs Lōcis”. Tymā īmyužynuota latgalīšu gruomotizdeviejaSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” saruna ar Armandu Kūceņu
Koč i daudzi ļaužu nu Latgolys aizbrauc iz Reigu ci uorzemem, itamā reizē raidejuma “Pi myusim Latgolā” gosts ir pīvadums tam, ka ļauds rauga i atsagrīzt. Itūreiz Tenis Bikovskis sasatyka ar Armandu Kūceņu, kurs paspiejsSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” sasateik ar Vuocejis latgalītem
Itūreiz raidejums “Pi myusim Latgolā” sasateik ar divejom latgalīšu mārgom nu Vuocejis, kab dazynuotu, kai latgalīšu volūda i kultura izdzeivoj i atsateista svešumā. Žurnaliste Dace Dambe sasatyka ar Vuocejis latgalītem – Latvīšu kulturys bīdreibysSkaiteit vaira »
Nu Vaļsts zemis bankys Rēzeknis nūdalis viesturis
Roksta autors: Kaspars Strods, Latgolys Kulturviesturis muzeja specialists kulturviesturis vaicuojumūs Piec naatkareibys kara (1918–1920) i kasdīnys dzeivis stabiliziešonuos Latvejis Republikā izaveiduoja vairuokys finanšu īstuodis, kuru uzdavums beja sekmēt turpmuokū vaļsts atteisteibys procesu. Vīna nuSkaiteit vaira »
Latvejis Radeja veiduos apraidis lūgu Latgolā
Suocūt ar 9. juni Latvejis Radejis 1 frekveņcēs Rēzeknē, Daugovpilī i Dagdā vīnu stuņdi reizi nedeļā skanēs eipaši Latgolys regionam veiduots saturs, informej radejis puorstuove Ilze Zvaigzne. Kotru pīktdīni laikā nu 15.05 da 16.00Skaiteit vaira »
Kai Latgolys jaunīši 20. godu symta 20.–30. godūs ceinejuos ar žyupeibu
Autors: Guntis Vāveris, viesturnīks, LU VFF doktorants “Cerības pulciņš” kai globala jaunatnis kusteiba 19. godu symta gaitā, golvonūkuort Rītumu vaļstīs, veiduojuos virkne vysaidu attureibys organizaceju, kas darbeibu baļsteja laikmata modernajuos idejuos ar mierki reformētSkaiteit vaira »
Daugovpilī pyrmizruodi pīdzeivuos Vladislavam Luočam veļteits raidejums
Muokslys naktī, 9. junī, 23.30 Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra konfereņču zalā nūtiks gruomotizdeviejam i rakstnīkam Vladislavam Luočam (1912–1984) veļteituo raidejuma “Latgalīšu volūdys sorgi: Vladislavs Lōcis” pyrmizruode. Vladislavs Luocs dzims 1912. goda 26. janvarīSkaiteit vaira »
Vīsturs Kairišs: Latgalīši „skapī”
Pīduovojam režisora, latgalīša Vīstura Kairiša nūlaseitū runu Latgolys symtgadis kongresā 2017. goda 5. majā. Latgalīši „skapī” Latvejis symtgadis jubileja prīškvokorā, taipat kai daudzim, maņ ir juodūmuoj, kas maņ ir Latveja. Maņ Latveja irSkaiteit vaira »
Kū var skaiteit “A12” vosorys numerī
Žurnala “A12” vosorys numerī skaitit: Kai pajimt lobuokū pasaulī i atsagrīzt Latvejā, kab izveiduotu sovu uzjāmumu – Kristaps Rikāns. Interveja ar Juoni Skuteli – stuovizruožu aba stand up komedeju žanra meistaru. Kai izzīdēt SaulgrīžūsSkaiteit vaira »
Atdzymst latgalīšu reps
Pādejuos dīnuos škārsteikla vidē lelu popularitati pīdzeivuojs apvīneibys “Latgalīšu reps” video “Skots pa lūgu”. Tys filmāts Latvejis vacuokajā piļsātā Ludzā i teik dasaceits kai pyrmais īskots apvīneibys tūpūšajā albumā “Žārei gaļi”. Apvīneibys puorstuovs IvoSkaiteit vaira »
Edijs Rancāns: “Mainejīs ir bāgūšais laiks”
Dzejūļu autors: Edijs Rancāns Tu i Es Atspulgs Navajadzeigs kleist I vīns pats Cytu rūkuos pleist. Tys vīns Ānai iz placa raud, Ar nūrauduotu seju Viejam blokus snauž. Maigi čuksti, Meklejūt ceļu, kleist ISkaiteit vaira »
Par šmakovku i turismu
Intervejis autore Laura Stepiņa Latgolys Šmakovka Malnovā ir vīta, kur izbaudeit Latgolys šmakovku aba garšu i pasasmeļt energeju. Juoņs Krivtežs – Šmakovkys saiminīks – ir eistyns latgalīts, kurs aktivi struodoj pi tuo, lai ari Malnovys pusēSkaiteit vaira »


c: text/html

text:
Baļtinova »
Baļtinovā nūtiks Zīmeļlatgolys izgleiteibys īstuožu pyutieju orkestru koncerts
4. junī 15.00 Baļtinovys muižys parka estradē nūtiks Zīmeļlatgolys izgleiteibys īstuožu pyutieju orkestru koncerts – festivals “Taures skan Baltinavā!”, viestej informaceja Baļtinovys nūvoda sātyslopā. Festivals, kurs nūtiks jau ūtrū reizi, itūgod veļteits Latgolys kongresaSkaiteit vaira »
Baļtinovā svieteis nūvoda svātkus
22. i 23. julī svātki tiks svieteiti Baļtinovys nūvodā. Svātku pyrmuo dīna tiks veļteita sporta aktivitatem, nu sastdīnē vysaidys nūtikšonys paradzātys vysys dīnys garumā. 23. julī jau nu 9.00 paradzāts lauku lobumu, sātys ražuotuojuSkaiteit vaira »
Baļtinovā izskanēs Osvalda Muzykys nakts
13. augustā nu 20.00 da 4.00 Baļtinovā jau 21. reizi nūtiks muzykys festivals Osvalds. Jau 20 godu Baļtinovys nūvoda vuords ir nasaraunamai saisteits ar muzykys festivala Osvalds vuordu. Suokumā tys beja nalels muzykantu saīts,Skaiteit vaira »
Baļtinovā nūtiks Latgolys pyutieju orkestru saspēle
15. majā 15.00 Baļtinovys parka estradē (leita gadīnī Baļtinovys KN) nūtiks Latgolys izgleiteibys īstuožu pyutieju orkestru saspēle – koncerts “Taures skan Baltinavā”. Koncertā pīsadaleis Rēzeknis 6. vydsškolys pyutieju orkestris, Rēzeknis 5. vydsškolys pyutieju orkestris,Skaiteit vaira »
Baļtinovā nūtykuši Danskovītis gruomotys attaiseišonys svātki
11. oktobrī Baļtinovys Paaudžu centrā nūtyka Danskovītis (Anitys Ločmelis) lugu gruomotys “Ontans i Anne” attaiseišonys svātki. Sveicieju puļceņā beja Baļtinovys nūvoda dūmis prīšksādātuoja Lideja Siliņa, Baļtinovys amatīrteatra “Palādas” kolektivs, Baļtinovys nūvoda i vydsškolys bibliotekaris,Skaiteit vaira »
Baļtinovā realizāts projekts “Mācāmies būt par sava amata meistariem”
Pyrma goda, 1. augustā, tyka suokta projekta “Mācāmies būt par sava amata meistariem” (projekta Nr. 2013.EEZ/PP/1/MIC/015/037) realizaceja. Projekts tika finansiali atbaļsteits Islandei, Norvegejai i Lihtenšteinai, kūpiejuos projekta izmoksys beja 20637.79 EUR, nu kuru 89,98%Skaiteit vaira »
Zynomi dalinīki festivala „Osvalds 2015” jaunūs izpiļdeituoju konkursā
Jau itymā nedeļgolā Baļtinovys pusi pīskandynuos muzykys festivals „Osvalds 2015”. Festivala laikā nūtiks ari jaunūs izpiļdeituoju konkurss „Mana Dziesma 2015”, kurā byus vareiba jaunajim muzikim nu vysys Latvejis sevi pīruodeit iz skotuvis. „Konkursa idejaSkaiteit vaira »
Muzykys festivals “Osvalds 2015” jau nuokušnedeļ
Latgolā, Baļtinovā ik godu nūteikūšais muzykys festivals „Osvalds” 8. augustā svieteis 20 godu jubileju. Tys ir vacuokais muzykys festivals Latgolā, i tū raksturoj pastuoveiguo pozitivuo jutūne i ari lela muzykala daudzveideiba. Itymā godā muzykuSkaiteit vaira »
Atkluots Ontana i Annes tematiskais parks
Par speiti draudeigajim nagaisa muokūnim i leitam Baļtinovā 11. juļs tyka pavadeits pozitivā i satraukuma pylnā jutūnē – Ontana i Annes tematiskais parks pīdzeivuoja sovu atkluošonu. Projekta “Tev, man un visiem mums –Skaiteit vaira »
Baļtinovā nūsasliedzs projekts “Tev, man un visiem mums – lai top Baltinavā”
Aizvadeitais gods nu projekta “Tev, man un visiem mums – lai top Baltinavā” suokšonys šaļts, aizskriejs vieja spuornim. Tys tyka pīpiļdeits ar gryutu dorbu, lelu ryupeigumu i gondarejumu par padareitū. Projekta golvonais mierkis bejaSkaiteit vaira »
Aicynoj dasasaceit jaunūs izpiļdeituoju konkursam
Baļtinovā 8. augustā nūtiks muzykys festivals „Osvalds 2015”, tuo ītvorūs teik organizāts jaunūs izpiļdeituoju konkurss „Mana Dziesma 2015”. Konkursa ideja, kai stuosta muzykys festivala organizators Māris Lapāns, ir veicynuot jaunūs izpiļdeituoju rodūšuos aktivitatis, vairuotSkaiteit vaira »
Maja dzīduojumi Baļtinovys nūvodā
Baļtinovys nūvodā majā mienesī regulari nūteik maja dzīduojumi. Kotru maja ūtardīni i pīktdīni 14.00 dzīduojumi nūteik pi Uobeļovys krysta, pīktdīnēs 10.00 Merkuzīnis kopu kapleicā, sastdīnēs 9.00 pi Puncuļovys krysta, nu svātdīnēs 14.00 pi Muorkovys krysta,Skaiteit vaira »
Festivals “Osvalds” itūvosor svieteis 20 godu jubileju
8. augustā Baļtinovā jau 20. reizi nūtiks muzykys festivals “Osvalds”. Tys ir vacuokais muzykys festivals Latgolā, tū raksturoj pastuoveiguo pozitivuo jutūne i ari lela muzykala daudzveideiba. Darbeiba itamā jubileja reizē nūtiks iz 4 skotuvu vīnlaiceigi.Skaiteit vaira »
Meistarus satyka ari Baļtinovā
Jau īrosts, ka marta mienesī vysā Latvejā īspiejams pīsadaleit rodūšuos darbneicuos, vuiceitīs jaunys prasmis, īmanis omotu meistaru vadeibā, pasuokumā “Satiec savu Meistaru!”. Pasuokuma byuteiba – viesteit plašuokai sabīdreibai par cylvākim, jūs zynuošonom i prasmem,Skaiteit vaira »

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Guoju šūvokor pa naseņ pīsnygušū snīgu, zam kuoju reizē kruokstēja i šļakstēja.
Beju laimeigi nūlykuse gulēt obejus bārnus, iznasuse miskasti (ka kaids maņ saceitu, ka aizīt da konteineru ir svātki), aizguojuse iz veikalu, nūpierkuse saldiejumu, pa teleponu beidzūt sazvaniejuse vysys pa dīnu atlyktuos sarunys.
Taisiejūs viļkt nu sumkys saldiejumu i apēst, bet telefonā īraudzeju ziņu “Ir augšā!” – bāc. Seikais pasamūds. Kai to. Par daudz vīgli i mudri aizmyga. Na jau iz nakts. Otkon vyss nu jauna.
Reizē dusme, žālums i miļzeigs nūgurums. Kai izkuopt krostā i saprast, ka iz solys.
Vysa dīna šudiņ kai pa teļa syudim – to vīns apsačuruojs, to ūtrs, to vīnam kaka, to ūtram, to atgryuds, to apsaliejs, to īsasprīds, to nūkrits, to navar, to nagrib. Vysu dīnu esi bejs div pasauļu gluobiejs.
Guoju pa apsnygušu prīžu mežu i iežu saldiejumu. Īpyut. Naskrīšu. Nivīnam gobols nanūkriss. Pasamūds. Kū ta vaira.
Varbyut šudiņ tys ir vīneigais laiks, kod es asu vīna.
Karteņu īraudzeju nazkur feisbukā. Vysu cīnu autoram. Precizi da mīļu.
Kod pyrms izsvīsšonys laizeju saldiejuma papeiru, tei beja kai rutina. Īrostom mēlis kusteibom. Soldons. Tok nikuo taida.
Aizadūmuoju – pyrms nazcik godu prīceigai raksteju, ka tik ilgi, cikom nūlaizi saldiejuma papeiru, bierneiba nasabeidz. I padūmuoju – a koč kuru šaļti tei vaira nav bierneiba, bet skūpums. Navar že izsvīst saldiejumu, kū var apēst.
Atguoju iz sātu, nūsavylku, nūlyku sumku, guoju midzēt par jaunu. Tikai pusūtra stuņde dorba, i bārns īgrymst mīgā tik dzili, ka vaira napasaceļ.
A pošai mīga ni acī. Tikai vyss kai vata, vyss vīnleidz svareigi i nasvareigi.
Pusūtra stuņde munys dzeivis. Kačam zam astis.
Vysu laiku fonā dūmoju par piecdzemdeibu depreseju. Napalaist garom, cikom vēļ vari runuot i pasaukt paleigā. Voi mozums dzierdāts.
Skumt it kai nav laika. Nav laika sātu kuortuot. Stuovi pi lūga i verīs, cik breineigai snīgs grīžās lampu gaismā. Prīdis apsnygušys kai puosokā.
Reizem saprūti, ka nav laika apsaviļkt voi izmozguot motus, partū ka svareiguok par ritualim ir nikuo nadareit. Lai piec šaļtenis ītu, skrītu i nūmozguotu kuknis skapeišus, kas nūteciejuši ar nazkaidom bryunom streipem. Lai saprostu – cik vīgli i labi, ka teiri skapeiši.
A korsts kakao ar cukru, cikom bārni guļ. Tei ir laime, pasaceļšona i nazkas nu dabasu. Vaira nikuo i navajag. Varbyut vīneigi izīt uorā vīnai bez bārnu. Koč voi iz miskasti. Voi da peiļu iz azaru.
Jī ir tik breineigi, bet bārni apād na tikai egoismu. Jī var apēst vysu. Tok tuos rūbežys, tī cītūkšni nazkai juonūtur, kab, bārnim aizejūt, napalyktu tuksness. Laiks paīt mudri.
Verūs, kai socialajūs teiklūs vīni līk Adventa vaiņukus i sadagtuos svecis, a cyti kai kotru godu pukst, ka teiklūs ir viņ svecis i vaiņuki. Sok, otkon tī svātki īt. Otkon tei jimšonuos, gaideišona, skrīšona, gataveišonuos. Cik var gaideit. Juodzeivoj niu.
Tikai tekstūs taids ryugtums, ka taida “niu” maņ nasagrib. Lobuok tuos kakys, čurys i lipeigi piersteni. Partū ka piec ituo “niu” byus vēļ symtim i tyukstūšom cytu “niu”, kas byus varbyut na vīgluoki, tok cytaiduoki. Tok jī byus. Svātki atīs, aizīs, otkon atīs. Īelpa, izelpa, īelpa.
Teireju kukni. Pa mazeņam. Svātki īt kluseņom, a es pa mozam gabaleņam eju jim pretim, pa kaidam teiruokam sātys fragmentam, partū ka teireit sātu reizem ir vaira teireit sevi, na skapeišus.
Pa vacam īrodumam īguoju draugiem.lv – jī vēļ ir dzeivi, serveri ryuc. Attaiseju sadaļu “Pirms 10 gadiem”.
Tik daudz mozu bārnu. Vysi tik jauni, šmuki, glupi i laimeigi. Nav ni škieršonūs, ni jaunu sasatikšonu.
Niu es saprūtu, parkū munim bārnim tikpat kai nav vīnaudžu draugu i draudziņu vydā. Munim teiklu kontaktim tī bārnu “niu” beja tod.
Paādušais naādušuo nasaprass. Tod maņ vēļ tik daudzi ceļu beja juonūīt. Tik daudzi naivuma i glupuma juonūtryn. Dzeive kai žvyrs, kas greidys dieļus, ruodīs, sazīž, a gols golā pataisa boltus.
Pyrms 10 godu beja tys gods, kod es 2 reizis brauču iz Sibiri, kod prīškā vēļ beja projektu atskaitis i spēleite “treis profesori, trešais līks”, 6 bronhiti piec kuortys, naivums bezgaleigs i gryutuo muoceiba “es dreikstu byut naloba”.
Lai voi kai, lai cik skaistai, ūtru reizi es ituo vysa nagrybātu. Es grybu niu.
Šaļtim ruodīs – a kur jī vysi pagaisuši. Nav nivīna. Zvoni, nazvoni. Komentej, laikoj, šārej, ignorej. Dzeivūs to nav. Koč kū redzi feisbukā voi tviterī, kaidu seiku šaļteņu nu svešūs i draugu dzeivu, a jūs pošu nav.
Koč varbyut mane pošys nav. Itei zīma nazkai juonūdzeivoj. Janvarī jau saule. Tod marts. Tod sulys. Tod jau mož byus vīgļuok. Ka ni vīgļuok, to cytaižuok.
Aicynoj gostūs vīnu, ūtru, trešu reizi. Cikom saprūti, ka taipat jau nabrauks. Da i voi es vaira grybu, kab atbrauktu. Varbyut paguotnei juoļaun aizīt, kai aizguojs symtim ļaužu, ideju i nanūtikšonu.
Ka nazkas nanūteik, ir īguļdeits par moz dorba voi ari tam vīnkuorši nav juonūteik. Aksioma. Der na tikai projektim.
Kod maņ beja kaidu 20 godu, nazkai vīseibuos, kur beja viņ radinīki, tāvs saceja, ka jam nav draugu. Jis saceja – jauneibā beja draugi, niu nav. Da i kam maņ draugi. Kas maņ nu jūs. Tai jī vysi pagaisa.
Tys skanēja tik ryugtai, bezcereigai. Kai sīna pļaušona, vesšona, meiceišona iz bluoča. Gryuts dorbs, svīdri, kab turātu gūvi, kab kai vuoveris ritinī moltūs iz vītys. Kai vysa pīaugušūs dzeive. Gods nu goda – apart, īsēt, izravēt, nūpļaut, savest, sanest, izraut, izrakt, apart, salikt, saskuobēt, apēst. I nu suokuma.
Gūvi, mašynu, sātu. Pa kuru laiku lai draudzejās i dauzuos pa pasauli. Pa kuru to laiku nazkaidi draugi. Volkuotīs, satikt. Sovu laiku, jūs laiku.
Tūreiz nūdūmuoju, ka maņ tai nabyus. Taipat kai dūmuos rokstu, kū i kai nadareit vacumdīnuos.
Draugi tok ir vyss. Tys ir kai īsaļūbēt pasaulī i sajust, kai atskaņ. Draugi tok i ir tei pasaceļšona.
Bet tod jī pa vīnam pagaist. Sovā dzeivē i nazkur pasaulī.
Verīs tuos 10 godus vacuos kartenis draugiem.lv i nasaprūti – tod beja dzeive voi niu ir dzeive. Nazkaida nasaprūtama karteņu kolaža nu svešu dzeivu, kam nav nikaida sakara ar munom atmiņom.
Siedi i dūmoj. Voi tys, kū es niu dūmoju par sovu vacumu i sovom apsajimšonom iz vacumu, koč par 5 % byus taisneiba.
Laikam juoīt gulātu. Gona.
Nakts pīder maņ. Varbyut pavysam nalelā mārā ari tekstim.
Izastīpt vysā garumā gultā, atsluobt i nikuo nadūmuot. Kai ir, tai ir. Kai beja, tai nabyus. Off.


text:
interveja »
“Naasu tīseigs sevi īlikt ramā!”– interveja ar Gunāru Indričānu
Intervejis autore: Ligija Purinaša DJ Guntix, Jis, Guntix aba Gunārs Indričāns ir vīns nu Latgolys interesantuokūs personeibu – rodūšs (i drupeit kautreigs) plaša redzislūka cylvāks, kuru, ka na personeigi pazeist, to vysmoz par jū irSkaiteit vaira »
Gunta Latiševa-Čudare: “Seņ asu nūlāmuse, ka dzeivuošu laukūs”
Intervejis autore: Laura Melne Vīglatlete Gunta Latiševa-Čudare itūgod lykuse Latvejis i Latgolys vuordam izskanēt skali. U-23 Eiropys čempionis tituls i lobuokais rezultats storp eiropītem Pasauļa čempionatā vīglatletikā 400 m distaņcē, sudobra medaļa Pasauļa UniversiadēSkaiteit vaira »
Saruna ar Arni Slobožaninu par soloprojektu, “Dabasu Durovom” i galma uokstim “Kapļim”
Intervejis autore: Laura Melne Vosorys vydā muzikis Arņs Slobožanins publiski izziņuoja par sova soloprojekta veiduošonu, reizē paviestejūt ari par rodūšu pauzi grupys “Dabasu Durovys” darbeibā. Lai izzynuotu vaira par jaunumim i puormaiņom Arņa muzykalajāSkaiteit vaira »
Reidzinīks ar portugalīti saimnīkoj fermā Viļānūs
Intervejis autore Laura Stepiņa Pamest dzeivi Londonā, kab dūtūs dzeivuot fermā Viļānūs? Izaklausa natycami, voi tai? Vystik reidzinīks Andris i portugalīte Debora pyrma treju godu izlēme, ka jūs saimei vyslobuok byus taišni tī –Skaiteit vaira »
Interveja ar bibliotekari Daci Jakoveli
Myusu dīnuos vysaidūs normativajus aktūs i profeseju klasifikatorūs pasaruoda jaunys i naparostys profesejis, kurūs puorstuovi, ruodīs, sovu kasdīnu pavoda cīš dinamiskā ritmā, dorūt vysaidus aizraujūšus dorbus. Tok itūreiz Daugovpiļs Universitatis studeņte Dagnija Donāne sasatykaSkaiteit vaira »
Interveja: latgalīšu unuki Renārs Kaupers i Juoņs Aišpurs
Intervejis autore: Laura Melne 18. aprelī Reigā, Latgolys puorstuovnīceibā, tyka prezentāta latgalīšu dzīšmu izlase “Celīs, bruoļ!”, kas ir veļtejums Latvejai symtgadis svātkūs. Tamā atrūnamys 12 vysaiduoku stilu i laiku latgalīšu kultūrai nūzeimeigys kompozicejis, kuruosSkaiteit vaira »
Interveja: Juoņs Ryučāns par dorbu pi gruomotys “Aizlauztais spaits”
Intervejis autore: Gunta Nagle Pārnejuo goda nūgalē sovu ceļu pi skaiteituoju suoce gruomota “Aizlauztais spaits”. Gruomotys autori ir filologe, Rēzeknis Tehnologeju Akademejis pasnīdzieja, žurnala “A12” žurnaliste Sandra Ūdre i rakstnīks, gids, volūdnīks, tulks – daudzpuseigaisSkaiteit vaira »
Saruna ar Lauru Bicāni par muzyku, volūdom i nuokūtnis planim
Intervejis autore: Laura Melne Latgalīšu dzīsmineicys Laurys Bicānis muzyka atstuoj cīši gaišu īspaidu. I nav nikaids breinums, ka cīši gaiša personeiba ruodīs ari Laura poša. Runojūt ar jū, laiks paskrīn dreiži i smaids nuSkaiteit vaira »
Kaidom acim vērsīs iz pasauli, taidu jū i redzēsi – saruna ar Aņsi Ataolu Bierzeņu
Pyrma ituo gods Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” padūšonys sovu 2016. gods pavasarī žurnalam “A12” veiduotū interveju ar pārnejuos “Boņuka” bolvys laureatu Aņsi Ataolu Bierzeņu pīduovoj Lideja Lubuone. Kai tys gadejuos, ka par sovuSkaiteit vaira »
Iņterveja ar šova “Lauku sēta” dalineicom Jogitu i Jolantu Augšpūlem
Roksta autore: Dagneja Dudarjonoka Pamateigu puorsteigumu ar sovu daleibu televizejis šovā “Lauku sēta” mums beja saryupejušys Rūžkolnu pogostā dzeivojūšuos smaideiguos muosys Jolanta i Jogita Augšpūles. Kai jau zynoms, juos beja tuos šova dalineicys,Skaiteit vaira »
Arņs Slobožanins: “Skaitu par sovu pīnuokumu aizstuovēt Kempu”
Intervejis autore: Laura Melne Aizvadeituo goda beiguos socialajūs teiklūs izaplateja aicynuojums zīduot leidzekļus viesturiskajai eiskinai, kurā tyktu paruodeits 1917. goda apreļa Latgolys kongress. Tei dūmuota kai turpynuojums kinai “Gambits 1917”, kurā beja radzams FraņčaSkaiteit vaira »
“Ar Latgolu saitis nasaraušu” – interveja ar Kristapu Rasimu
Intervejis autore: Laura Melne Kristaps Rasims varātu byut vīns nu tim latgalīšim, par kurim pādejuo goda laikā publiskajā telpā runuots vysvaira. Kai jis pats itamā intervejā soka: “Cikom naesi pasaruodejs televizorā – tu naeksistej.” NuSkaiteit vaira »
Interveja ar Raibū: par tekstim, sunim i “izbanuotuo” cylvāka sajiutu
Intervejis autore: Ligija Purinaša Ar Raibū aba Oskaru Orlovu sasateikom vosorys beiguos. Ik pa šaļtei intervejis laikā zam auss aizabļaun mašinys signalizaceja. I jei, taipat kai Oskara teišums i atkluoteiba, aizžmīdz dzierdis kanalus. VarbyutSkaiteit vaira »
Interveja. Heinrihs Soms: Veidojit sovu stuostu!
Autori: Gunta Nagle i LaKuGa Daugovpiļs Universitatis asociātais profesors, viesturis doktors, Latgolys Pietniecībys instituta vadeituojs Heinrihs Soms intervejā stuosta par sovu ceļu iz viesturi, regionaluos viesturis pietnīceibu, kai ari “Terra Mariana” faksimila izdūšonu. NuSkaiteit vaira »


text:
„Latgalīšu Kulturys Gazeta” jūprūjom ir pasaulī vīneigais tikai latgaliski rokstūšais interneta portals i ir palykuse par sova veida latgalīšu puļciešonuos vītu internetā, kur vysod var satikt kaidu pazeistamu, atrast kū sev nūdereigu i saistūšu. Portalu lakuga.lv nu 2007. goda uztur bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”.
2014. goda pyrmajā pusē LaKuGys darbeibu atbaļsteis Vaļsts Kulturkapitala fonds, kai ari LgSC realizēs Nūdarbynuoteibys vaļsts aģenturys programu „Atbalsts jauniešu brīvprātīgajam darbam”, pīsaistūt paleigus pi portala satura sagataveišonys. Nuokamajā pusgodā paradzāts likt leluoku uzsvoru iz latgalīšu jaunradi – literaturu i muzyku, par tū aicynojam latgalīšus naturēt sveci zam pyura i pastuosteit puorejai Latgolai i Latvejai par sovu rodušū darbeibu. Taipoš aicynojam ari turpmuok sevkuru latgalīti īsyuteit rokstus par regiona kulturys vaicuojumim, aicynuot sabīdreibu iz diskuseju i kūpā meklēt variantus tuoluokai regiona kulturys atteisteibai.
Ar 2014. godu LaKuGā gaidomys puormainis, portalam byus jauna vadeituoja – entuziasma pylna i dareit grybūša studente, „Latgolys Studentu centra” bīdre Laura Melne.
Soku lelu PAĻDIS vysim par sadarbeibu aizvadeitajā godā. Lai Jaunais gods myusim vysim atnas jaunus izaicynuojumus i vareibu sasnīgt jaunys viersūtnis. Tikai nu myusim pošim ir atkareigs, kaida byus latgalīšu kultura i kaidus myusus redzēs puorejuo Latveja i pasauļs.
Sirsneibā,
Vineta Vilcāne
LaKuGys redaktore


text:
Kalenders soka, ka 17. februarī juosveic vysi Donati vuorda svātkūs. Koč ari myusu pošu vydā nivīna taida nav, tūmār Donats ruodīs taids kuorteigs latgalīšu veirīša vuords, kam par gūdu nūteikti var sareikuot svātkus!
Cikom senejūs ticejumu orūdi klusej par Donata dīnu, tys natraucej ļusteigā gorā tū nūsvinēt myusu dīnu tradicejuos i izdūmuot koč kū pavysam jaunu, deļ tuo esi aicynuots pīsabīdruot iz Donata dīnys svineibom Reigā, 17.02. 18:00 virtuļu kopejneicā „Ze Donats” K.Valdemara īlā 18 (Valdemara i Dzirnovu īlu pakss) iz „donatim”, kakao i latgalīšu atraktivū golda spēli „Slapanī īnaidnīki”!
Bet, cikom gaidom Donata dīnu, aicynojom pīsadaleit ZIBIŅSKONKURSĀ!
Leidz 16.02. vokora 22:00 iz ortografeja@gmail.com ar nūruodi „DONATS” atsyuti sovu verseju Donata dīnys ticejumam (pīmāram, „ja Donata dīnā nūteik koč kas, tod piec nedelis byus vēļ nazkaids breinums” ci „Donata dīnā juoīt iz koč kureini, kab byutu tys i tys” itt). Kotrā ziņā – breiva vīta Tovai fantazejai ! Lobuokajam ticejumam bolvā – gords sešu donatu komplekts nu „Ze Donats” i LgSC.
Foto nu škārsteikla plašumim.


text:
Kab īpazeistynuotu ar latgaliski rokstūšajim myusu dīnu autorim, Reigys Gruomotu
svātku laikā Kongresu noma Mozajā zalā svātdiņ, 9. oktobrī, 12:30 stuņdēs nūtiks vuiceibu
kinys „Latgolys kulturys montuojums” seanss i sasatikšona ar kinys taiseituojim i autorim.
Vuiceibu kina „Latgolys kulturys montuojums” ir audiovizuals stuosts par taidim latgaliski
rokstūšim autorim kai Ilze Sperga, Anna Rancāne, Juoņs Ryučāns, Raibīs Suņs, Līga Seiksta-
Deksne, Dagneja Bramane i dramaturge Danskovīte, atkluojūt nūvoda sovpateibu, latgalīšu
pasauļa redziejumu i spieceigū pīdareibys izjiutu sovam nūvodam. Kinā pasaruod i vīna nu pādejūs
interveju ar latgalīšu ailinīku i publicistu Ontonu Slišānu, kas paguojušuo gada beiguos aizguoja
myužeibā.
Daļa kinys materiala taiseita paguojušuo goda Reigys Gruomotu svātku laikā, kod
bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ciklā “Cyti godalaiki” sareikuoja lelu klauseituoju viereibu
givušū latgalīšu aiļu vokoru “Vālais rudiņs”.
Vuiceibu kina „Latgolys kulturys montuojums” ir sataiseita, kab škoļnīkam i školuotuojam
dūtu myusdīneigus vuiceibu materialus par latgalīšu literaturu i papyldynuotu vuiceibu procesu,
vuiceibu metodiku i veicynuotu škoļnīku interesi par latgalīšu kulturu.
Reizē kina školuotuojam paleidz sagataveit taidus tematus kai Raiņs i juo luga „Jezups i
juo bruoli”, kū papyldynoj intervejis ar gruomotys „Raiņs i juo bruoli” autoru rakstinīku Roaldu
Dobrovenski i aktīri Juoni Paukštello – Jezupa lūmys spālātuoju 1983. goda teatra izruodē „Jezups
i juo bruoli”.
Kinys „Latgolys kulturys montuojums” operators ir Gvido Skulte, scenareja autori Alvis
Lapeņš i Valentins Lukaševičs, režisors-konsultants Varis Brasla.
Vuiceibu kinys „Latgolys kulturys montuojums” seansu i sasatikšonu ar kinys taiseituojim
i autorim reikoj bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Reigys Gruomotu svātku
organizatorim Latvejis Gruomotizdevieju asociaceju i kinys taiseituojim – Latvīšu volūdys
agenturu.
Reigys Gruomotu svātku laikā bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” sovā stendā pīduovuos
plašu vysaidu Latvejis izdevieju gruomotu kluostu latgaliski i par Latgolu, ļaunūt svātku gostim
īsapazeit ar Latgolys kulturu i myusu dīnu latgalīšu literaturu.
Valentins Lukaševičs – vīns nu kinys scenareja autorim. Foto: Leila Rasima
Ari itymā godā bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” Reigys Gruomotu svātkūs Kongresu nomā pīsadola ar latgalīšu gruomotu goldu.
Gruomotu svātku dorba laiks:
7. oktobris 12 – 19
8. oktobris 10 – 19
9. oktobris 10 – 16:30
Apsavieršonai paguojušuo goda Gruomotu svātki i pasuocīņs “Vālais rudiņs”


text:
Beju spīsts emigrēt iz Baļteji, deļ tam ka munā specialitatē dorba Latgolā nabeja, mani nu jau kai latvīšu volūdys pratieju nūsyuteja iz Vydzemi. 75 procenti munu dorba bīdru beja latgalīši. Koleidz peļneju naudu pensejai nabeja laika dūmuot par taidom augstom lītom. Beidzūt olguodža gaitys, pījiemu lāmumu īt dzeivuot iz Tāvu zemi Latgolu. I kū as ite īraudzeju? Dzymdynuotuoji pa leluokai daļai vairs ar bārnim narunoj latgaliskai, bet naz kaidā jūceigai smīkleigā žargonā – ni to latgaliskai, ni to latviskai. Tys vyss izamaineja pa 20 godu laiku!
I tod mani puorsteidze Administrativuos tīsys sprīdums, ar kuru latgalīšu volūda teik atzeita par svešvolūdu – taitod pīleidzynuota krīvu volūdai (?) Tys beja pādejais pilīņs. Pa tū laiku okupacejis varys īstuodes uzcepe jaunus Ministru Kabineta nūsacejumus, kuramūs figurej tauteiba “australīts” i “amerikaņs” (taidu tauteibu nivīnā cytā pasauļa vaļstī i leidz arū ari nivīnā pasī nav), bet “latgalīts” naeksistej (koč ari piec Kreīvejis fereracejis 2000.gods skaiteišonys ir vairuok par 1000 latgalīšu)
Saskaņā ar lykumu tauteibu var maineit divu paaudžu rūbežuos. Par cik munam vactāvam, kurais dzims 1904. godā Vitebskys guberņā dzimšonys īrokstā tauteiba nabeja nūruodeita, skaitu, ka jis beja latgalīts i kai jau atzeimāts – taida tauteiba jūprūjom pastuov Krīvejā. Nazynu, kai lems dzymtsarokstu biroja vadeiba, bet izaver, ka jī tagad ir uzatraukuši i meklēs “konsuļtacejis”, bet as asu nūliems īt da golam – ka vajadzēs, da Eiropys cylvāktīseibu tīsai, deļ tam ka tikai as pats varu izlemts, kaida maņ ir eistuo tauteiba. As tauteibu “latgalīts” naasmu izdūmovs nu golvys, ituos tauteibys volūdā as runoju, itei volūda jūprūjom ir aizlīgta Latvejis publiskajā telpā atškireibā nu krīvu volūdys. Taitod saīt, ka asu svešinīks itymā valstī… As naagiteju, kab vēļ kaids ītu munu celi, kotram sovs pruots. Ka ari piekšni nūtyktu breinums i ituos vaļsts varys īstuodis atzeitu munu tauteibu, nikas lels napasamaineitu latvīšu eipatsvorā. Jou 90 godu pīspīdu asimilacejis rezuļtatā mainejusēs psihologeja – pazaudeita latgaliskuo identitate. Pat ka piekšni valsts pīduovuotu mainiet tauteibu bez moksys (tagad ir juomoksoj 50 Ls), vysleidz 99 procentim nu izmierstūšys tautys cyta nikuo navajag, kai jumtu viers golvys (lai tys byutu koč dzeivūklis, kurā pīder viņ treis lūgi, divejis durovys i div starpsīnys), pretieja dzymuma draugu (tagad kaidam varbyut tuo poša) i maizis gobolu silī… Cik taidu ir starp myusim, kam vajag drusku vairuok? Cik?
Arvids Turlajs


text:
Svietejūt Latvejis Republikys proklamiešonys godadīnu, 15. novembrī 17.00 Reigā, Sv. Pītera bazneicā tiks atkluota fotoizstuode “Latgales veltījums Latvijai”, informej tuos organizatori.
Izstuodis atkluošonys pasuokums suoksīs ar svineigū svātbreidi i organizatoru uzrunom. Turpynuojumā pasuokuma dalinīkus sagaida Preiļu folklorys kolektiva “Rūtoj” uzastuošona, kai ari Latgolys gordumu degustaceja i sarunys breivā atmosferā.
Piec Latgolys fotografu bīdreibys vadeituoja Igora Pliča iniciativys izstuodis veiduošonā ir pīsadalejuši vaira par divejim symtim Latvejis fotografu. Ekspozicejis mierkis ir atkluot Latgolys regiona nūvodu sovpateibu i boguotynuot kūpejū kulturviesturi. Izstuodis apmaklātuoji tiks īpazeistynuoti ar dorbim, kas par gūdu Latgolys kongresa i Latvejis vaļsts symtgadei tyka apkūpuoti gruomotā “Latgalietis XXI gadsimtā”. Sovukuort ūtrei izstuodis daļa byus veļteita Latgolys ainovai, i kūpumā izstuodis apmaklātuoji varēs sajust i regionā dzeivojūšū cylvāku sirsneibu, i prīcuotīs par Latgolys dobys skaistumu.
Fotoizstuode “Latgales veltījums Latvijai” Sv. Pītera bazneicā byus apsaverama da 11. decembra.


text:
Pošu Zīmyssvātku prīkšvokorā, 23. decembrī, iz Malnovu sabrauce vairuok kai 30 puišu, lai nūskaidruotu spieceiguokūs volejbolistus storp Daugavpiļs, Dagdys, Riezeknis i Kuorsovys komandom volejbola kausa izcīņā “Zimyssvātki sabraukuši Malnovā!”. Peic apļa izspielis(kotra komanda pret kotru), 2 lobuokuos komandys tykās finalā – tuos beja “Dagda” i “SK Kuorsova” komandys. Ja apļa izspielī “Dagda” beja puoruoka, tod finalā myusejī paruodieja raksturu i svinieja uzvaru ar 2:0. Myusejī čempioni! Spielī par 3. vītu komanda “Saldie”(Rēzekne) treis setu trillerī spieja uzvareit volejbolistus nu Daugavpiļs. Par turnira lobuokū spieleituoju tyka atzeits Arvils Keišs(SK Kuorsova). Kai atzyna vairuoki skateituoji – tik augsta līmeņa volejbols, īspiejams, Malnovā viel nabeja radzāts. Par tū lels prīks i cerom itū turniru padareit par skaistu Zīmyssvātku tradiceju. SK Kuorsova komandu puorstuovieja: Juoņs Potašs, Arvils Keišs, Jurs Vuorkaļs, Juoņs Kondrāts, Juoņs Gabranovs, Tuoms Vuorkaļs, Sandris Turlajs i Sandris Staņislavskis. Komandys treners – Ēriks Kondrāts.
Sacenseibys organizieja Bīdreiba “Sporta klubs “Kuorsova”” ar Kuorsovys pošvaļdeibys i Malnovys koledžas atbolstu.


text:
“Kolnasātā” saruna par jaunīšu aktivitatem Kuorsovys nūvodā i tū, kas motivej palikt dzymtajā vītā. Gostūs Kuorsovys nūvoda jaunatnis lītu specialiste Anna Zīmele i jaunīšu bīdreibys “Pūga” vaļdis prīšksādātuojs, Kuorsovys nūvoda dūmis deputats i vidis lītu specialists Jurs Vuorkaļs. Raidejumā dazynuosit, kai topa “Pūga” i kaidys puormainis tei pīdzeivuojuse, kaidus pasuokumus pateik apmeklēt jaunīšim i, kas godūs jaunim cylvākim ir svareigs i vajadzeigs, kab labi justūs Latgolā.
Raidejumā teik aizsuokta ari jauna rubrika “Kolnasātys gruomotplaukts”. Tamā tiks īsavārts seņ i na tik seņ latgaliski saraksteituos gruomotuos i gruomotuos par Latgolu. Literats Raibīs aba Oskars Orlovs stuosta par Fraņča Trasuna lugu “Nūgrymušō pile”.


text:
Ciļviece
Ciļviece — pasauļa ļaužu vysums aba vysu Homo sapiens atmejis iņdividu vysums.
Ciļviecis sapratīņs var zeimuot:
- vaira na 2 milijonus godu iz Zemis ekzistejūšu dzymumu, kurs pīstuov treis etapus: agreimī ļauds, senejī ļauds i vāleimī ļauds;
- vysus Zemislūdis dzeivuotuojus, kuri niule irā dzeivis guojumā iz vyds dzimšonys i nūmieršonys;
- kurymā naviņ viesturiskā laikā dzeivuojušu personu vysumu;
- niule iz Zemis dzeivojūšu iņdividu, personeibu, pilīšu vysumu.
Ciļviece sasadola rasēs, tautuos aba etnosūs, socialajuos i kulturyskajuos grupuos. Parostai ap ciļvieci runoj napavaļdeigai dalejumam kuortuos (verīšu, sīvīšu) voi ļaudeibuos. Ciļviecis sapratīņs semaņtiskai apjam na viņ iņdividu fiziskū daudzumu, a i nūtaleju aizzineigu informacejis meitu iz vyds jūs. Ciļviecis darbeibys rezultata parostai sauc par kulturu.


text:
Goda arhivs: 2015 »
Kolnasāta 3. janvarī
2015 .goda pyrmajā “Kolnasātā” raidejuma vadeituojs Aigars Runčis stuosīs pi mikrafona, kab kai grupys “Borowa MC” dalinīks kūpā ar Guntru Kuzminu muzycātu i paviesteitu par jaunumim sovuos muzykalajuos gaituos. Sižetā apkūpuotys lobuokuos i nūzeimeiguokuos aizvadeituoSkaiteit vaira »
Nacionalais teatris ar izruodi “Latgola.lv” gasteis Rēzeknē
Rēzeknē Latgolys viestnīceibā GORS 25. janvarī Latvejis Nacionalais teatris gasteis ar Rēzeknē seņ gaideitū izruodi “Latgola.lv”. Izruodis pamatā Danskovītis radeitūs tālu – Ontona, Annis, jūs saimis i sābru pīdzeivuojumi Baļtinovys pusē. “Latgola.lv” ar stuostu parSkaiteit vaira »
“Dabasu Durovys” Muzykaluos bankys finalā
Latvejis Radejis 2 reikuotajā dzīšmu aptaujā “Muzykaluo Banka” latgalīšu grupa “Dabasu Durovys” ar kompoziceju “Sejas Grāmata” tikuse finalā. Nūslāguma bolsuojumā kūpumā pīsadola 15 dzīsmis i ceinās par 2014. goda vierteigukuos dzīsmis titulu. Uzvarātuoju nūteiksSkaiteit vaira »
Atsaverūt iz „Katōļu Dzeivis” izdūšonys i nūslāguma gaitu
20. godsymta 80. godu beiguos Latvejis Trešuos atmūdys rezultatā nūtyka izmainis vysuos dzeivis jūmuos. Ituo apstuokļa īspaidā sasarūseja ari katuoļticeigī ļauds, kurim sovu presis izdavumu nabeja apmāram pusgodsymtu. Piec vaira nikai 48 godu puortraukumaSkaiteit vaira »
Nūsaver kinu par latgalīšu izceļsmis suomu kinurežisoru Teuvo Tulio
Vītnē vimeo.com režisore Kristīne Želve pīduovoj nūsavērt sovu dokumentalū kinu “Fedya” par latgalīšu izceļsmis suomu kinurežisoru Teuvo Tulio (eistajā vuordā Teodoru Tugaju). Kinys nūsaukums izvālāts pasasokūt faktam, ka bierneibā mozū Teodoru dzeraunis ļauds tai ari saukušs – parSkaiteit vaira »
Latgalīšu Kulturys Gazeta 2015. godā
Paguojuši vaira kai treis godi, nu laika kod „Latgalīšu Kulturys Gazeta” (LaKuGa) atsuokuse aktivu darbeibu, kasdīnys viestejūt par latgaliskom nūtikšonom Latgolā, Latvejā i pasaulī. Leidzšinejam portala dorbam leluokais atspaids ir bejs projektu konkursūs sajimtaisSkaiteit vaira »


text:
katuoļu Bazneica »
Puormiereiga dzeršona – golvonais katuoliskuos Latgolys natykums 20. gs. suokumā
Autore: Kristīne Ante, viesturneica 20. gs. suokums ir radikalu puormaiņu laiks. Pīminēsim koč voi tikai 1905. goda revoluceju i ar tū saisteituos nūtikšonys, kas atnese sev leidza na tik nagativys sekys, kai materialus zaudiejumusSkaiteit vaira »
Fraņcs Trasuns: storp politiskuom kaisleibom i intrigom gazetys “Zemnīka Bolss” publikacejuos
Roksta autors: Kaspars Strods, Latgolys Kulturviesturis muzeja specialists kulturviesturis vaicuojumūs. 20. godu symta suokumā Pīterpilī aktivi suoce dorbuotīs Latgolys sabīdriskī, politiskī i kulturys darbinīki. Vins nu aktivuokūs beja gareidznīks Fraņcs Trasuns (1864–1926). TaišniSkaiteit vaira »
“Sajūti Latgali”. Religeja
Kab tyktu pi atbiļdis iz vaicuojumu, kaida ir Rūmys katuoļu bazneicys nūzeime Latgolā, raidejums “Sajūti Latgali” nūbraucs iz Vatikanu. Tī kūpā ar Vatikana presis dīnasta vadeituoju Tāvu Frederiko Lombardi rauga nūskaidruot, voi pastuov koč nalelaSkaiteit vaira »
Kaida ir Zīmyssvātku byuteiba?
Roksta autors: prīsters Renārs Birkovs Goda nūslāgums ir vysai saspryngts laiks, ir juopdora napabeigtī dorbi, juotaisa goda atskaitis, juosasagatavej Zīmyssvātku sviniešonai. Tūmār goda pādejais mieness centrejās iz vīnu breineigu nūtykumu, kas kotru godu myusSkaiteit vaira »
Gavieņs, kab cylvāks varātu gareigi atsajaunuot
Cylvākam kotra dīna ir lela duovona i tymā pat laikā atbiļdeiba par tū, kai šei dīna teik izmontuota. Kasdīnys straujajā dzeivis skriejīnī myusu dīnys pīsapylda ar myusu dorbim, pīnuokumim myusu sātuos, ar atpyutys šaļteņomSkaiteit vaira »
Cylvāks, kas daga iz tautys i Bazneicys oltora
Par Nikodemu Rancānu raksteit ir sarežgeiti deļtam, ka juo dzeive beja cīši nūtykumim boguota i pakuortuota gon Dīvam, gon tymā pošā laikā ari juo tautīšim – latgalīšim. N. Rancāna darbeibys jūmys beja dažaidys i tymāSkaiteit vaira »
Atboļsti Leivuona katuoļu banzeicys vargaņu restauraceju
Leivuona Sv. Ercengeļa Mikeļa Rūmys katuoļu bazneicys kuors īsnīdzs projektu LabieDarbi.lv par bazneicys vargaņu restauraceju. Bazneicā atsarūn Herberta Kolbes 1936. godā taiseituos varganis. Dīmvažāļ tuos seņ nav remontātys i teireitys. Vargaņu skaniejums ir intonativi naprecizs,Skaiteit vaira »
Puormet krystu i klusej!
Publicejom Arņa Slobožanina, Mg. paed., grupys „Dabasu Durovys” muzykanta, žurnalā „Ir” 15.08.2013. publicātuos latgalīšu slejis pylnū verseju. Pastuov uzskots, ka Latgolys goreidznīceibai pīsanuok vysleluokī nūpalni Latgolys apsavīnuošonā ar puorejim tūpūšuos Latvejis nūvodim, tūmār, analizejūt taiduSkaiteit vaira »


text:
Ka Latgolys Studentu centram vajag braukt ar laivu, beja skaidrs jau pavasarī (voi ka tik na zīmā). Tok kur braukt, kai braukt, ar kū braukt, deļkuo braukt, kam braukt? Itī vaicuojumi aizjēme cīši daudz laika.
Vīna braukšona vosorā izjuka, partū ka beja vosora. Vosorā ir tik nedeļu, cik ir. I kotrai nedeļai tik vīns gols. Latvejā vosorys juosuoc planavuot jau zīmā, kab paspātu iz vysim laivu, ritiņu braucīnim, vysom ekskursejom, stopiejīnim, vysim tiergim i balaganim.
Ūtra braukšona beja dūmuota 11. i 12. septembrī pa Aivīksti nu Lubuona da Lubuonys. Rudinī tok vairs nav vosora i laika vysim vaira. Tok kas deve – rudinī, izaruod, ļauds slymoj i nūkreit gar zemi pošā atbiļdeiguokajā momentā. A tī, kas naslymoj, rūk buļbys.
Buļbys Latgolā svāta dzela. Bez buļbu tolkys, skaiti, i rudiņa nav bejs. Iz buļbu turīs vysa zynuotne, partū ka kū kuorteigs students ād? Captys buļbys! Bez Latgolys buļbu nabyutu akademiskuos dzeivis i pietnīceibys.
Lai cylvāks paieds, buļbu tolka dzeiva i laivys napalīk naīmārktys iudinī, zibineigi tika pījimts lāmums – braucam 1 dīnu i pa Maltu! Kū navar nūlemt pa godu, var nūlemt pa 1 dīnu.
Secynuojumi piec laivu braucīņa:
beja labi;
beja par eisu;
juobrauc vēļ.
Obrazeņus taisēja Ilona, kas nasabeida ni poša sleikt, ni aparatu miercēt.
Finalā samierka tikai skusts, kas nu suoku kolpuoja kai karūgs, a karjeru beidze kai greidyslupota.


text:
Latgolys Studentu centrs pīduovoj vysim jaunajim (i varbyut na tik jaunim) studentim nu Latgolys i cytom Latvejis vītom nedeli nu 13. leidz 18. septembram aizvadeit studentiski Latgaliskā gorā!
Nedelis programma:
Reigā:
13. septembrī 16:00-20:00 Atvārtūs durovu piecpušdīna LgSC birojā Antonejis īlā 8-3/6 (tautā saukts par Tonis biroju). Tī variesi izzynuot par latgaliskom aktivitatem i pasuocīnim Reigā, par īspiejom pošam dareit i dorbuotīs, kai ari piecpušdīnis gaitā nūsavērt kinys “Par sevi, draugim i Latgolu” obejis dalis, aizpiļdeit aizdavumus par Latgolu, latgalīšu muzyku i volūdu!
14. septembrī 18:00 Vokora styga “Atzolīšim pa pādom jeb piparmātru čaja kauss”! Starts nu t/c “Olimpeja”, kur dalinīki tiks sadalāti pa komandom (jim leidza draugus) i kausa izceinis laikā pīdzeivuos ekstremuos puorvierteibys kai ari īspieja paruodeit sovys zynuošonys par Latgolu Reigā, sportiskū formu i cytys prasmis! Leidza (piec vareibys) vari pajimt fotoaparatu! Eipaši aicynuoti atsasaukt vysi atzolīši! Pārnejuo goda biļdis
15. septembrī 18:00 Muzykali akustiski latgalisks koncerts “Rudiņs skanis” Latvejis Universitatis Mozajā aulā. Pīsadola Latgolys jaunīšu kuors “Sono juvenis”, vokali instrumentaluo grupa “Rudiņs Steigys” i dzīsminīks Kārlis Strūbergs.
16. septembrī 22:00 Pyrmū reizi muzykals pīdzeivuojums – studentu festivals “Studiņs 2010” klubā NABAKLAB (Z.A.Meierovica bulv. 12). Pīsadola grupys: Dabasu Durovys, ak69, Sovvaļnīks, New Buzz, Crust i Green Novice.
Vysys nedelis laikā, apmeklejūt pasuocīņus, ir īspiejis pīsadaleit konkursā i sajimt atlaižu kuponus iz “Studini”!
Daugovpiļs pusē:
13. septembrī 14:00-19:00 Atvārtūs durovu dīna LgSC Daugovpiļs birojā Varšavys īlā 4-13. Vysa informaceja par studentu latgaliskom aktivitatem Daugovpilī.
14. septembrī 16:00 Muzykali literars pasuocīņs “La-la-dra” Dagdys Tautys nomā
15. septembrī 19.00 Latgalīšu kinu vokors LgSC Daugovpiļs birojā
Rēzeknē:
15. septembrī 20:00 “Studentu večerinka” Rēzeknis Augstškolys studentu vīsneicā Moskovys īlā 22.
Upītē:
18. septembrī 19:00 Meilys aiļu i muzykys festivals “Upītes Uobeļduorzs”. Vacuokais latgalīšu festivals!


text:
Suokūtīs jaunajam vuiceibu LgSC biroji Reigā, Rēzelnē, Daugovpilī i Jelgovā aicynoj studentus iz pasuokumim, kab īpazeitu studeju piļsātu i vaira izzynuotu par Latgolu i LgSC. Meili gaideiti byus ari bejušī i tūpūšī studenti.
Jelgovā
23. septembrī
Foto-orientiešonuos „Īpazeisti Jelgovu”. 17 stuņdēs puļciešonuos Hercoga Jākuba laukumā. Komandu ar 3 cylvāku sastuovu pīsoki da 22.09, rokstūt iz jelgova@lgsc.lv.
Leidza naaizmiersti fotoaparatu, var iztikt ar telefonā asūšū!
24. septembrī
LLU Studentu klubā 19 stuņdēs izgleitojūšais seminars par LgSC. Piečuok kinys „Latgale – trīs stāsti” vieršonuos.
Vaira dazynuošonys par Jelgovys pasuokumim, rokstūt iz e-postu: jelgova@lgsc.lv ci zvonūt 287194 92 (Valērijs).
Daugovpilī
23. septembrī
18 stuņdēs Reigys ūļneicā 48-3 sovys durovys attaiseis jaunuos LgSC Daugovpiļs biroja telpys. Birojs īgivs zeimeigu nūsaukumu “Štabiks”. Aicynojom vysus iz atvieršonys svātkim! Vaira dazynuošonys, rokstūt iz e-postu: daugovpils@lgsc.lv ci zvonūt 26216586 (Sandra).
Reigā
25. septembrī
Pasaulī 26. septembrī tiks atzeimāta Eiropys volūdys dīna. LgSC aicynoj iz rodušū darbneicu, kurā varēs apdrukuot krekleņu ci škeivi, krušķu ar kaidu latgalisku teicīni. Kruosys byus, leidza jam kraklu ci škeivi, krušku i t.t. Gostus gaideisim LgSC Reigys birojā Antonejis īla 8-3/6 nu 17 leidz 20.
30. septembrī
Foto-orientiešonuos „Vokora styga”. 18 stuņdēs puļciešonuos pi Breiveibys pīminekļa. Komanda, kurys sastuovā var byut 2-3 cylvāku, juodasoka iz epostu reiga@lgsc.lv da 28.septembra. Piec pasuokuma vysi kūpeigi pasaļustēsim Folkklubā Ala. Leidza naaizmiersti fotoaparatu, var iztikt ar telefonā asūšū!
Rēzeknē
24.septembrī
19 stuņdēs byus īsapazeišonuos vokors īkš „Ausmeņa Kebabs”, parunuosim par LgSC, vīns par ūtru i kū lobu varom padareit īkš latgaliskuo i LgSC. Vaira dazynuošonuos, rokstūt iz e-postu rezekne@lgsc.lv ci znonūt 29205413 (Ligija)
Viesti sagataveja: LgSC
Karteņa: “Pyparmātru čaja kauss” Reigā, 2013. goda septembrī. LgSC argivs
*Studentu nedelis pasuokumi nūteik ar Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstu.


text:
9. novembra vokorā bufete-skaiteitova „Pie Humberta” kliva par sovpateigu geografejis stuņdis nūrisis vītu ar golvonū stuņdis temu – Muzykaluo geografeja: Viļāni i Varakļāni. Tys deļ tuo, ka Latgolys Studentu centrs ar itū vokoru aizsuoka jaunu projektu „Muzykaluo geografeja”, kura ideja ir caur muzykalu Latgolys jaunīšu aktivitatem drupeit vaira izzinuot par Latgolys vītom, kai ari vaira izzinuot par grupom, apvīneibom, kolektivim, kurūs spielej muziki nu Latgolys i na viņ latgaliski. Pyrmā reizē ar muzykalu snīgumu prīcieja duets „Momend”, kurā dorbojuos Kārlis nu Varakļānim i grupa „Inlay” ar viļānītem Aritu i Zani.
Pa storpu muzykalajai prīcai vokora vadeituoja Dace Skrauča ar vaicuojumim patirdieja ari atguojušūs klauseituojus. Pīduovuojom ari Tev īspieju puorbaudeit sovys zinuošonys. Voi zini:
Par Varakļānim:
- Kas attāluots Varakļānu gierbūnī?
- Kurā godā daškiertys piļsātys tīseibys?
- Cik tuoļ nu Reigys ar mašini ir Varakļāni?
- Kurys grupys koncerts Varakļānūs nav cīši vālams?
Par Viļānim:
- Kas attāluots Viļānu gierbūnī?
- Kurā godā (godu symtā) Viļāni pyrmū reizi mināti?
- Kaida upe tak cauri Viļānim?
- Kod pyrmū reizi nūtyka Viļānu tiergs?
Kotram – i muzikim, i klauseituojim beja juoatsazeim kartē, taidā veidā kūpeigi taisūt muzykalū geografeju, kas iz prīšku klius arviņ plašuoka i plašuoka.
Muzykaluo geografeja obrozūs:
Vaicuojumus izdūd vokora “konferensjē” Dace
Duets “Momend”: Normans (sitaminstrumenti) i Kārlis (gitara i bolss)
Grupa “Inlay” Ilze, Arita, Zane, Artūrs i aiz kadra palics Mārtiņš
Pyrmuos reizis muzykaluo geografeja – ar sorkonim apleišim muzykalūs jaunīšu dzymtuos pusis
Ari Reigā ir latgalīšim draudzeigys vītys!
Vaira biļžu: http://picasaweb.google.com/ortografeja/MuzykaluoGeografeja#


text:
Koncerts īzeimēs eipašū laiku storp divejim goda jaukuokajim svātkim – Zīmyssvātkim i Jaunū godu, kuru eipaši magiskajā gaisūtnē sevkurā sirdī īleist gaišs syltums, gaidys, cereibys i speiteiga apsajimšona kliut lobuokim. Koncerta laikā tiks vuokti zīduojumi rēzeknīšam Krišjuoņam (21 gods), kuram pošu reizi cīši vādzeigs myusu vysu atbolsts uorstiešonys kursa izsuokšonai. Šaļtim vāga tik drupeit, kab cylvāks myusim sūpluok, ari tys, kumu mes i namanejom iz īlys, veikalā ci kuopņutelpā, ar myusu paleidzeibu varātu izaveseļuot i dzeivuot.
Paguojušā godā leidzeigā lobdareibys koncertā „Veļtejums” Latgolys jaunīši apsavīnuoja, kab paleidzātu mozai meitineitei Elizabetei pilnvierteigi dzeivuot. Tika savuokti zīduojumi gondreiž 300 latu apmārā, kas beja puse nu vādzeiguos summys, kab Elizabetei varātu īsaguoduot acs protezi. Ituo koncerta organizatori i dalinīki car, ka ari itymā godā cylvāku sirdīs atsarass vīta vīnam sirdsškeistam dorbam.
Koncertā „Iz engeļs spuorna” muzicēs Latgolys jaunīšu kūrs „Sono Juvenis” (Reigā – Rēzekne), vokalais ansamblis „Pērles”, vokalais ansamblis „Knifs”, bruoli Punculi, Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys školys bārnu kūrs i Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys Zīmyssvātku muzykaluo apvīneiba.
Mes carom, ka engeļa spuorna pīskuorīņs vīna eipaša jaunīša i juo tyvinīkim dzeivi padareis gaišuoku…
Sagataveja Baiba Urka
Latgolys jaunīšu kuors „Sono Juvenis”
.
Karteņā: Latgolys jaunīšu kūrs “Sono Juvenis”, foto Edeite Husare


text:
škola »
Školys Latgolā 1919.–1922. godā: problemys i (na)rysnuojumi
Roksta autore: Ligija Purinaša,portals lakuga.lv 1920. g. 11. augustā oficiali tyka nūslāgts mīra leigums storp Latvejis Republiku i Padūmu Krīveju. Latgolys atbreivuošonys nu lelinīku laikā beja vyspuorejs haoss: nūtyka karadarbeiba i lokalys sadursmis, nūzeidzeibysSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” par slāgtū Brīžucīma pamatškolu
Turpynojūt sovu ceļu pa Zīmeļlatgolu, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej Brīžucīmā, kur eisai pyrma jaunuo vuiceibu goda slāgta pamatškola. Kab dazynuotu vaira par rodušūs situaceju, Brīžucīma pamatškolā gasteja Tenis Bikovskis. Augusta beiguos aizritējaSkaiteit vaira »
Zineibu dīnā iz pasuokumu aicynoj Latgolys Kulturviesturis muzejs
1. septembrī nu 10.00 da 16.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (LKM), Rēzeknē, nūtiks Zineibu dīnai veļteits pasuokums “Senā skola muzejā”, informej LKM muzejpedagoge Inese Ločmele-Jansone. Jaunuo vuiceibu goda suokys ir nūzeimeigs laika atskaitis punkts ariSkaiteit vaira »
Kolnasāta 13. septembrī
Raidejumā saruna ar etnomuzikologi Aigu Sprindžu – vīneigū cimbalisti Latvejā. Vuordineicā stuosts par vuiceibu īstuožu statusim i nūsaukumim. Sovukuort sižetā īspaidi par šmakovkys muzeju Kaunatys pogostā. Raidejumu klausīs iteSkaiteit vaira »
Kolnasāta 30. augustā
Raidejumā dzierdēsit sarunys ūtrū daļu ar viesturnīku Leonardu Latkovski. Jis atkluos, parkū ir svareigi izzynuot sovus senčus, kai ari īskicēs sovu redziejumu par latgalīšim nuokūtnē i dūs viertiejumu aktualajim procesim. Valentins Lukaševičs vuordineicā nūsaskaņuosSkaiteit vaira »
Valereja Seile – nanūgurdynojamuo latgalīte
Valereja Seile ir vīna nu Latgolys spylgtuokajom i nūzeimeiguokajom sīvītem. Par Valereju Seili varātu saceit, ka jei beja miniatura sīvīte, kura padareja lelus dorbus Latgolys lobā, eipaši kulturys i izgleiteibys jūmā. Jei beja pyrmuoSkaiteit vaira »
Kolnasāta 31. augustā
Jiusu viereibai Latvejis Radejis 1. programys latgaliskuo raidejuma “Kolnasāta” kasnedelis laidīņs. Viests nu Latgolys i par latgaliskū Latvejā, reportažā nu Latgolys, kū nu pyrmuos školys dīnys sagaida latgalīšu školāni, studenti, jūs vacuoki i pedagogi,Skaiteit vaira »
Cytaidi latviskais – škola
Pādejais „Cytaidi latviskais” raidejums veļteits školai. Raidejumā atsagrīzsim vālā pavasarī Rogovkā, kod Nautrānu vydsškolā beja eksamenu i pādejuo zvona laiks. Itei ir škola, kas Latgolai i Latvejai davuse izcylus kulturys cylvākus: Andrivu Jūrdžu, PīteruSkaiteit vaira »
Latgolys školuotuojs dzeivē un dorbā /Vacūs gazetu viests
Latgolys školuotuojs dzeivē un dorbā (Pīdzeivuojumi un nāvārojumi) Dorbu suokūt. Symtim Latgolys školuotuoju dzeivoj sādžuos un vīnsātuos, atškierti nu pasauļa, bīži vīn īslāgti nu pūrim un mežim, caur kurim lobs ceļs ir tikai zīmysSkaiteit vaira »
Školu jaunīši vuicuos latgalīšu rokstu volūdu!
Bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) studenti pīduovoj Latgolys školu jaunīšim vuiceitīs latgalīšu rokstu volūdu. Kai jau īprīšk tyka raksteits, LgSC Daugovpiļs studenti ir pīrakstejuši projektu „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu”, kura ītvorūs ar LR KulturysSkaiteit vaira »


text:
latgalīšu volūda »
Sabīdryskais pasyutejums juonūdrūsynoj ari laidīnim latgalīšu volūdā
Nacionaluo elektroniskūs plašsazinis leidzekļu padūme (NEPLP) ir pījāmuse Elektroniskūs plašsazinis leidzekļu nūzaris atteisteibys nacionalū strategeju 2012. – 2017. godam. Vīns nu golvonajim strategejis mierkim ir sabīdryskūs medeju styprynuošona i reforma, palelinojūt medeju lūmu nacionaluosSkaiteit vaira »
Atsaverūt iz Kulturys ministrejis reikuotū konfereņci Vuorkovā
Ituo goda 8. junī Vacvuorkovā, Vuorkovys vydškolys telpuos, nūtyka Kulturys ministrejis organizāta konfereņce „Latgalīšu volūda i latgaliskuo identitate”. Pasuokumā pīsadaleja Latgolys pošvaļdeibu i Latvejis publiskuos puorvaļdis instituceju puorstuovi, eksperti, navaļstiskūs organizaceju i medeju puorstuovi.Skaiteit vaira »
Cik latgalīšu volūdys lītuotuoju ir Latvejā? Tautys skaiteišonys dati
2011. goda Tautys skaiteišonā pyrmū reizi tyka izdūts vaicuojums par latgalīšu volūdys lītuošonu īdzeivuotuoju vydā. Dati ilgi i ar napacīteibu gaideiti i niu dalieji teik pīduovuoti ari jiusu viereibai. Publiski pīeimami Centraluos statistikys puorvaļdisSkaiteit vaira »
Aicynoj “Vosoruošona 2012”
Ir otkol atguojuse vosora. Tys ir laiks, kod Tu, školuotuoj, na tikai atsapyutīs pec garuo dorba cielīna, bet rūni jaunys idejis, apmeklejūt kursus, kuru pīduovuojums ir pīteikami plašs. Šūgod piec pīcu godu puortraukuma LatgalīšuSkaiteit vaira »
Projekts “Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu” turpynojās
26.aprelī Drycanu vydsškolā 7. -11.klašu školāni tykuos ar bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” četrim studentim, kuri struodoj pi projekta „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu” . Studenti vuiceja Drycanu jaunīšim latgalīšu rokstu volūdu. Nūtyka gon poša apvuiceiba,Skaiteit vaira »
Saeimā atkluota latgalīšu gruomotu izstuode
Šudiņ, 26. aprelī, Latvejis Republikys Saeimys bibliotekā piec plenarsēdis tyka atkluota latgalīšu rokstu volūdā izdūtūs gruomotu izstuode, kur Saeimys deputati, darbinīki i gosti div dīnys var apsavērt i vacuos gruomotys nu drukys aizlīguma laikaSkaiteit vaira »
Saeimā byus latgalīšu gruomotu izstuode
26. aprelī Latvejis Republikys Saeimys telpās piec plenarsiedis tiks atkluota nalela latgalīšu rokstu volūdā izdūtūs gruomotu izstuode, kurus mierkis ir īpazeistynuot Saeimys deputatus, darbinīkus i gostus ar Latgolys rakstnīku i publicistu dorbim, dūt īskotuSkaiteit vaira »
Adolfs Stalidzāns. Sibirejis latgalīšu raksteiba
Škārsteiklā pīejama 1928. goda 1. majā izdūtuo aveize „Vuicīs!” (viertīs zamuok ci http://leb.nlr.ru/edoc/260786/Vuic%C4%ABs), kuruos izdeviejs ir „Vyssavīneibas Orkortejos skaiteit-raksteit namokuleibas likvideišonas komisijas vinreizeigs organs”, Novosibirsks. Aveizē roksta gon par 1. maja svātku suokšonūs, gonSkaiteit vaira »
Vaļuks i juo specialbolva Latvejis literaturā
18. aprelī Reigā nūtyka Latvejis Literaturys goda bolvys dzejis nominacejis autoru skaitejumi, kurymūs pīsadaleja ari ituo goda specialbolvys par dzejis kruojumu “Bolti burti” īgiviejs, latgalīšu autors Valentins Lukaševičs. Dzejis skaitejumūs vairuokys reizis tyka pīminātaSkaiteit vaira »
Latgalīšu alfabets – kaids redzīņs iz vaicuojumu
LaKuGa ir sajiemuse viestuli nu Dagdys pogostā dzymušuo Ādolfa Stalidzāna (1936), kas izsoka sovu redzīni par latgalīšu rokstu volūdys vaicuojumu i īsoka idejis latgalīšu alfabeta papyldynuošonai ar jaunim burtu apzeimiejumim, kū var uzskateit par sovpateiguSkaiteit vaira »


text:
Month: January 2010
Untitled
Untitled
kailums
2005. gada vasaras dienasgrāmatas teksts, 2009. gada vasaras bildes. sev, ne publikai datorā rakstītais un sev, ne kādam augusta vakarā fotografētais. jo publiski teiktais ir publiski teiktais. tas vienmēr atklāj vairāk, nekā es jebkad vēlētos parādīt, jo katrs tur redz sevi – savu iedomu kailumu manā tekstā.
tāpat vien, pastaigājoties ar suni un griķu laukā mēģinot sasmaržot kaut ko. bet smaržoja tikai vasara, pilnmēness un rasa. dīķī leca zivis, ūdens mīksts un silts. saule jau norietējusi, leca mēness apaļš un oranžs kā basketbola bumba. tādas naktis ir tikai augustā. kaut kas no aizejošas vasaras un kaut kas jauns, pamatīgs un stiprs – lai var izturēt visu ziemu.
Šudiņ nu reita beja taids palāks vyss i dryums. Zeme pīsasyukuse ar rosu, iz kotrys uobūleņa lopys pa palākai iudiņa lasei. I kuojis mierkst.
Guoju iz muorku, i ar kotru sūli samierku. I nazkaids cyts gaiss. Kai ar maisu apmauts, kai palāki zyls. I dabasi jūceigi, kai pībuozti ar vatu.
Pi muorka nu vakardīnys beja palykuse muna oranžuo maika. Jūceigai, jei nabeja pīvylguse ar slapņumu, tik drupeit mitra.
A vakarnakt piec gūvu slaukšonys izdūmuoju īt iz muorku mozguotūs. Pajiemu šampunu, lelū dvīli i zīpu gobolu. Tymsā laižūs īt i atguoduoju par laika prognozi – itūnakt gaidoms zvaigžņu leits. Gaidoms, ka gadīnī laiks nabyus apsamuocs. Dabasi beja kai aizauguši cīš, tik vītom speidēja kai skaidruoka dzeisla.
Gaisā nazkas peikstēja – jau pyrmī guojputni brauce iz dīnvydim. Mozu putynu baļsteni. Varātu dūmuot, ka žāl, tok jūs bolsūs beja lela apjiemeiba: aizskrīsim, redzēsim, dabuosim, puordzeivuosim.
I vēļ es īsadūmuoju, naz, kas tī par putynim. Maņ vysod beja ruodiejīs, ka pyrmuos aizskrīn bezdeleigys, tok jom vēļ mozi bārni. Peikst ligzdā i prosa ēst. I vyspuor itūgod bezdeleigu cīši moz – apsolušys, izkorsušys, putynu gripā apmyrušys.
Atsasādu muorka molā iz akmiņa, pyute viejs nu Lavrovkys pusis, i es dūmuoju, ka nikuo nabyus. Solts. Vosora cauri. Nūmozguoju kuojis.
Tik iudiņs, kas nu suoku beja ruodiejīs solts, kuoju nasaļdēja. Nūsvīžu drēbis i īleidu vysa.
Naktī tik labi mauduotīs. Koč ceļa mola, navajag globuotīs ni nu vīna.
Mašyna aizbrauce, lukturu gaisma nūspeidēja puori viļnim i krosta zuolem.
Tok, kai izaruodēja, mane nabeja redziejuši. Mama vēļ meklēja pa sātu. Beja pīcāluse kuojuos pat gūvs, dūmuodama, ka juos nav slauktys.
A izamauduoju es breineigai. Iudiņs nimoz nabeja solts. Tik ka tys viejs.
Izmozguoju golvu, aizguoju iz sātu, īsatynuse dvīlī.
Tai i natyku gudra – rudiņs voi vēļ nā.
Teksts: 13.08.2005.
Foto: 09.08.2009.
Untitled
Untitled
Untitled
Untitled
pēc pusgada būs tā
ārā dikti smuks laiks. jāsperas kādā ekspotīcijā un jāizvazājas malu malas. ar riteni jau laikam nav prāta darbs kulties pa kupenām, bet mašīna guļ ziemas miegu zem kupenas. tad nu paliek kāju aparāts, ko nemaitā ne ziema, ne sals.
2006. gada jūnija bilde. mans draugs Zenīts un pieneņu pūku pļava.
vienkārši tāpat. šī rīta atradums, lipinot bildītes.
ciemiņi
sauleite staigoj apleik, dīna kai prīca.
šudiņ jau pyrmais gosts. na cylvāki iz dabasu mannu, a strods.
namuoku apsaīt ar tū programu i pagaist kruosys, tok tū malnū putynu var redzēt.
navar jau byut taida cyuka i tikai pījimt gostus i gaškys, juoīt i pošai da cytu.
P. S. dabasu mannys vēļ loba tīsa katleņā. naba jau strodim, a cylvākim dūdama.


text:
Raidejumā “Kolnasāta” gostūs fotografs Leonīds Važnais, jis Rēzeknē izveiduojs sovu fotoškolu i daudzu godu laikā īgiutuos zynuošonys i uzkruotū pīredzi nūdūd jaunajim fotografim. Juo ceļš iz fotografiešonu aizasuocs teju pyrma 20 godu. Sarunā fotografs atkluoj, kai digitaluos kamerys i fotoapstruodis programys ir mainejušs myusu attīksmi pret fotografeju, kai lobuok saglobuot pyrma vairuoku godu i godu desmitu uzjimtuos biļdis.
Tyvojās vīna nu goda gaideituokajom nūtikšonom Latgolā – Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” padūšonys ceremoneja, kurā cyldynuos zeimeiguokuos i lobuokūs sasnīgumus latgaliskajā kulturā 2017. godā. Itūgod Boņukus padūs 10. reizi, itūšaļt turpynojās pretendentu dasaceišona.
Rubrikā “Vuordineica” literaturzynuotnīks Valentins Lukaševičs i muzikis Arņs Slobožanins stuosta par vuordu “streičs”.


text:
Publiceits ite
Piektdiena, 1. augusts 2008 18:38
– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –
Pats vosorys korstums. Beidzūt.
Saule tai i sutynoj.
Tievanānu čulana cuoli jau izauguši. Jau kaunās sovā storpā. Nūsastota cyts pret cytu i lāc. Syt ūtram par golvu i čārc.
Tievanānu čulana – kam jūs nūpierkom Viļānu tiergā piec latgalīšu autoru tekstu skaitiejumu “Tievanānu nakts”, tautā saukta par Tievanānu čulanu.
Parkū čulanu? A partū, ka gaiši zylajā čulanā ir dzeivs muzejs i vysaidi breinumi. Lynu suseklis, ausšonys bierds, bļūda ar zyrga grūžim i zyrga dzanyuškys, attreiti streiči i zuoboku kaļovys, kūka bazmāns i sātā taiseita lela ciorka, škeleta golva Pītereits i čyguonu maskys, vaca radeja i ļustra, kadaki i suknis. Kuo vajag i kuo navajag. Vaira jau tuo, kuo vaira navajag – bejušūs laiku breinumi.
Tei jau taida kai tradiceja – kai latgalīšu dzeja pavasarī Tievanānūs, tai cuoli Viļānu tiergā. Sastdīņ teksti, svātdīņ bazneica i tiergs.
Paguojušā godā saguoja desmit broileru. Da vosorys beigu jau beja izauguši kai luovys, kaidi septeni kilogrami laikam.
Tys deļtuo, ka cuoļu krysttāvs Raibīs Suņs, nūbraucs iz Rēzekni struoduot sovu maiņu “Latgolys Radejā” jim veļtēja dzīsmi “Vystys un gaili”. Kai naaugt, ka jūs tai ļūbej.
Itymā godā nu cuoļu izaugs čapāsli. Cyts ar buordu, cyts ar biksem, cyts a grebeni kai pankam, cyts ar čupčiku, cyts ar capuri.
Kaidu tik nav. Septeni goboli, kotrs sovaiduoks! I pa spolvai, i raksturam!
Niu asu sātā pi mobiluo škārsteikla i dalikt kaidu bildi byutu gari puotori. Ka vyspuor dasalyktu.
Varbyut reit voi kuru cytu dīnu nūbraukšu da mudruoka škārsteikla i īlikšu ite Tievanānu cuoļu obrozu.
Šmuki to jī ir kai valni! Akurāt taidi kai jūs krysttāvs – Raibīs Suņs!
Šudiņ sakosom sīnu ūtrajā pļovā Tievanānūs.
Itymā pļovā nabeja tik daudz vardivu kai vakar upislejis pļovā. A tī kuo jūs beja! Koč losi i skalinē i ved iz tiergu!
Cyta lela, cyta moza, tok vysys palākbryunys, glumys i šmukys! I lāc až peiksteidamys pa ruguojim.
Atguoduoju vacū teicīni nu nazkaida spolvainūs (ci spuornuotūs) ideju kruojuma, ko sovā laikā izroku nu nazkurīnis deļ “Vosoruošonys”. “I vardive peikst, ka iz juos izmīdz.”
Školuotuoju vosorys kursi “Vosoruošona” ar laiku palyka par nūpītnu pasuokumu Latgolys kulturys dzeivē. Iz kursim brauce na tikai školuotuoji, a ļauds, kam interesj latgalīšu kultura.
Kursi beja loba dzela, ļaudim ar patyka, tik ka izputēja – nabeja kas jū pavalk.
Kotrai dzelai vajag zyrga. Nateik zyrga, i dzela izput.
Tok naba plyki entuziasti par sovu naudu i atreiz reizem raksteitūs projektu leidzeklim aizluopeis vaļsts izgleiteibys sistemys rūbus.
Ka Izgleiteibys i zynuotnis ministreja naredz vareibys školys programā īlikt vajadzeibu Latvejis jaunuotnei īsavuiceit raksteit i skaiteit latgaliski – kotram Latvejis cylvākam zynuot par ūtru vaļsts volūdys rokstu tradiceju i muocēt jimā puorskaiteit tekstus. To kū tī vaira.
Ka nav vajadzeibys vuiceit, deļkuo lai školuotuojs vuiceitūs pats. Vosora tok tik eisa.
Latgalīšu raksteibys vajag tikai trokajim i entuziastim, koč vaļsts iz papeira tok garantej latgalīšu volūdys kai viesturiska vaļsts volūdys paveida saglobuošonu, aizsardzeibu i atteisteibu.
Tys ir, vaļsts, paļdis Dīvam, nalīk skrytuļūs spryudziņus i namaisa, ka trokajim kuo vajag.
Tok vaļsts institucejis, kam tys byutu pīnuokums i kam byutu juostruodoj, kab mazynuotu sabīdreibā saspeiliejumu i veicynuotu demokratiskūs procesus sabīdreibā, gaida nazyn kuo.
Gaida, cikom goreigais separatisms puoraugs realajā?
Kur ir saspeiliejums, tī ir loba augsne taidim procesim.
Kur mīdz, tī i vardivis peikst.
Eistyn, ir šmuki, ka vaļsts institucejis īdūd naudys atseviškim projektim, tok projektus ir juoroksta trokajim.
A kam maņ taida vaļsts, ka vysleidza vyss juodora pošam, a ministrejis ir šmuki kuormi Reigā i pošpīteikamu īriedņu bors?
Kod vajadzeiba apgiut latgalīšu rokstu volūdu byus norma Latvejis školā?
Kod īriednis, kam juopījem naturalizacejis eksamens nu Latgolys krīva, muocēs jū pījimt vīneigajā latvīšu volūdys paveidā, kū tys krīvs muok i kū jam, dzeivojūt Latgolā ari vajag, – latgaliski?
Kod, par pīmāru, Latgolys pošvaļdeibu vieleišonu bileteni byus latgaliski kai 20. godu symta 20. godūs Latgolā?
Latvejā kai totalitarajā Boltkrīvejā, kur taipat iz papeira vaļsts šmuki aizstuov boltkrīvyskū, a dzeivē vysi runoj krīvyski i boltkrīvyskuo vajag entuziastim.
Vīneiguo atškireiba – publiski runojūt par tū Latvejā, nasyt policeja.
Tok Latvejā var izīt autoru kolektiva saraksteita bīza gruomota par Latvejis kulturviesturi, kur nav ni vuorda par Latgolys kulturviesturi. (Avotiņa A., Blūma D., Līdaka A, Ņefedova I., Šmite E. Latvijas kultūras vēsture. – R.: Zvaigzne ABC, 2003.)
Tikai par tū Latgolu, kas ir baltīšu Latgola – par pīmāru, latvyski raksteituos gruomotys.
Dūmuot, Latgola byutu kaida okupeituo teritoreja, kur nikod nav bejs ni sovys kulturys, ni viesturis.
Dūmuot, latgaliski raksteituo, izdūtuo, dūmuotuo nikod nav bejs.
Koč skaidrys – latgaliski raksteituo eistyn nav Latvejis kulturys telpā, partū ka pat vuiceits i Latvejis augstškolu veics latvīts namuok puorskaiteit latgaliski raksteita teksta, davar tikt pi latgalīšu kulturys olūta.
I pa šai dīnai latgaliski raksteitais atsarūn cytā kulturys telpā, aiz septeņu aizslāgtu durovu.
A atslāga ir Latvejis školā – īvuiceis voi naīvuiceis.
Kas tei par latvīšu inteligenci, kas namuok sovys volūdys? Nazyna ni sovys viesturis, ni kulturys?
Kas tei par tautu, kam Latveja beidzās nazkur pi Aivīkstis, a aiz juos, kai maņ i munim draugim ir vaicuojuši tok jau Latvejis vydsškolu veikuši jaunīši, Latvejis augstškolu studenti, varbyut nav ni elektreibys, ni veikalu, ni civilizacejis…
Par kaidu literaturu, volūdu, viesturi var runuot.
A teicīņs to taids: “I vardive peikst, ka iz juos izmīdz.”
Var jau vysaiž padūmuot, ari par vardivem, kas peikst, ka izlāc iz odu ruguoju voi juos ar gruobekli damīdz pi zemis, gruobdami sīna.
A dūmuots ak jau ir par cylvākim.
Vysu myužu var nūdzeivuot kluseņam. Tik pa pavasaram kūrkt pa muorku voi pa pīci godi dzīduot Dzīšmu svātkūs i lēkt Daņču svātkūs. Par pīci godi reizi izviļkt sovu tautyskū sukni i atguoduot, ka tok latvīši, ka Laimys zeimis i Pārkiuņa zeimis, ka sova dzeive, sova zynuošona, sova saprasšona.
Reizi par nazcik laika aizdzīduot “Rūžeņu”, “Tuoli dzeivoj” i sasajust – cik tok breineiga tei latgalīšu volūda i folklora. Tik nikuo navar ni saprast, ni puorskaiteit.
A tod kas nabejs izmīdz, vardive aizpiekst, ļauds pasaceļ kai vāplys.
To Tibetai vajag breiveibys, to Irakā navajag kara, to pošim napateik parāds sovā sātā.
Pasacyloj, pasacyloj i aprymst.
A kū jau tī – lobuok pa sovam, lobuok ar mīru, lobuok mīreigi.
Tok jau pošim vīn juodzeivoj. Kuo mes te, lobī ļauds, plēssimēs. Cikom plēssimēs, atīs cyti i vinnēs. Atīs krīvs i pajims vysu.
Nazparkū maņ myusudīnu Latvejis bāda ar vaļdeibys i īriedņu korupceju atguodynoj sīvys dzeivi ar dzāruoju veiru i leidzatkareibu nu alkoholisma.
Zyna, ka dzer i ka nūdzers, a sasamīrej, nūgloboj kaidu naudu iztikšonai i kluseņom dzeivoj.
Kū ļauds padūmuos, ka es tai – sadūšu jam par kupri, atjimšu naudu i varbyut izdzeišu nu sātys. Mani že ļauds struopēs i sauks par natikli – ka sova veira naveižoju apkūpt.
Tai i sīva mozgoj sova dzāruoja jiuzys, vaksavoj pībrystuos tupelis i luopej, pa gruovim vuoļojūtīs, saplāstū kopku.
Kū jau tī – lobs cylvāks, ka nadzer. Ka nadzer.
Tai i tauta – zyna, ka vaļdeibā jem kukuļus. Ka kukuļus jem īriedni, uorsti, policisti. Zyna, ka jem, a ūrkš nazkū pa koktim. Kai kuo aizavajag, saveikš sovu veikši, sovu paceņu i skrīšnim – kab sev lobuma izalyugtu. I poši jimtu, ka kas devs.
Zyna, a nikuo nasoka. Leidzatkareigi nu korupcejis, apsaindiejuši.
A kas tī besu klauseisīs, kam taisneibys pīruodeisi.
Ka daudzi cyluosīs, vysu pagaisynuosi. Da i pasauļs nasaprass – otkon vaļdeibys krize, otkon korupceja.
Vajag pa lobam. Vysi sovi. Navar pasaulī ceļt naslavi. Apgrīzs vēļ Eiropys naudys, padzierduši taidu našmukumu.
Tai jau lobi cylvāki tī deputati i prīšknīki. Redz, cik gudri runoj. Pavuiceiti, ļaudīs apsagrūza.
Tai jau lobi cylvāki, kam besi naudys jim bejs gona i najimtu, kur vajag i navajag. Kurs pasūlej naudys, tam i pakaļ skrīn. Kai dzāruojs pudelei.
Dzāruoja tik grobs izvuiceis. Kas cylvāku gluobs nu montkuoreibys?
Voi ir lela atškireiba – tikt apglobuotam ūzula kūka grobā par tyukstūšu latu voi prīdiskūka grobā par symtu latu? Voi varbyut tik ar sintetiskū drēbi apsystā i puškim izrūtuotā dieļu kastē?
Smierts ir vīneiguo monta, kas vysim sadaleita vīnaiž.
Tik tys, kas dzeivoj dzeraunē aiz meža i pūra, tai i aizīt kluseņom ar sirdi.
Ni jis peikst, ni prosa. Ni juo uotrī aizspiej, ni breivpruoteiguo veseleibys apdrūsynuošona, ni bazneickungs ar pādejū sakramentu.
Kurs jau Reigai tiuļuok, tū ratavoj i īlīk slimneicā. Ka ir līka nauda, jam i peili iznas, i vyss kai pi cylvāku.
A cytaiž – div pasaulis.
Dzeraune i centrs.
Maņ sova dzeive, deputatim sova.
Kai jī Reigā nacīnej munys volūdys, tai i nacīneis. Siedi dzeraunē i runoj ar sovu sābru latgaliski, a kur jau teic mīstā i runoj ar kaidu svešu, tī jau lobuok i pa krīvyskam.
Partū ka zyni – krīvs to par akcentu nikuo napuormess, a latvīts par akcentu pasasmīs i nūsauks par čangali.
Namuoki dzeivuot i izasist – partū tev i nadūd ni naudys kai bolsuotuojim saeimā, ni dvīļu kai guņsdziesiejim, ni cyta lobuma. Ni tev zemis pi Rāznys azara, ni meža Atspukā, ni teiruma i jaunys sātys.
Šliuc i iz prīšku ar sovu veižu mašynu pa dzeraunis ceļu.
Kod īs pogosta ci nūvoda vieleišonys, mož kandidati i sypnēs kaidu graņts skaudzi leluokajuos dūbēs.
Koč vaicuojums nav par celim i veikalim, par školom i volūdom, par medicinu i elektreibu.
Vaicuojums ir par cīnu pret ūtru cylvāku, pret juo dzeivi i vajadzeibom – nanūmiert bez laika švakys medicinys sistemys deļ, napalikt suonim švaka ceļa deļ, napalikt bez normalys izgleiteibys juos reformu i myužeiguos nadataiseišonys deļ, napalikt bez sovys volūdys, kulturys, viesturis i sovys zynuošonys izgleiteibys rūbu i vuiceituoju analfabetisma deļ.
Vaicuojums ir par atbiļdeibu. Atbiļdeibu par sovim vuordim, dorbim i nūlaideibu. Atbiļdeibu pret cylvākim.
Koč stuosts par Latvejis vālātuojim i īdzeivuotuojim ir stuosts par vardivem, kas dzeivoj kluseņom.
Ka veicās izbēgt, to dzeivoj. Ka nā, apād starks.
Bolsu padūd tikai tod, ka kaids izmyn viersā.
Koč stuosts par Latvejis vālātuojim i īdzeivuotuojim ir stuosts par perini vystu, kas kluseņom sēd i perej cuoļus.
Tu esi atbiļdeigs, kab jei vysod byutu gona iudiņa i iedīņa. Kab vystai pītyktu spāka izperēt cuoļus.
Partū ka jei dzeivoj cuoļu deļ. Treis nedelis vysta nadūmoj par sevi, sēd ni āduse ni dzāruse. Tiks cuoli, kotru siekleņu atdūs bārnim.
Kaidam ir juodūmoj ari par pošu vystu. Kab cuoli napagaistu.


text:
Vacuo Rēzekne.
Pirmdiena, 19. maijs 2008 21:36
– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –
Svātdīņ nu reita na cīši agri guoju Rēzeknē nu bejušuo maizis veikala iz Rūkeiša pusi.
Rūkeits beja kopejneica, kur nazkod bierneibā beja cīši gords saldiejums. Ar zapti.
Niu nu bārnu dīnu īrostais Rūkeits nūjaukts, vītā pastateita vēļ napabeigta cymanta i betona sāta – druošu goli vīn tarčej nu sīnu, naapsvīsti palāki bloki i metala konstrukcejis. Ak jau cylvākam pītryuka naudys.
Taišni padūmuoju, redz, kū padarēja inflaceja. Inflaceja ak jau.
Iz Atbreivuošonys alejis nav daudz svareigu kristceļu: lejā pi upis, pi Muorys pīminekļa i Rūkeits. Nav riezeknīša i ībraucieja nu dzeraunis, kurs nazynuotu, kur ir Rūkeiša krystceli – tī nūsagrīž vysi autobusi, kas īt cauri Greivulim. A tī, kas īt cauri Zīmeļu rajonam, brauc taišni.
Muorys pīminieklis stuov kolna golā, īla jam īt car obejom pusem i obūs golūs ir guojieju puorejis.
Kai grybātu, ar mašynu napaskrīsi. Iz augšu tože napasaviersi, kur Muora izasliejuse ceļ dabasūs zalta krystu.
Tū redz tik tod, ka īt ar kuojom. Var īsavērt i padebešu, i gaismu spieļu, i zalta atspeidumu, i dabasu gaismys.
Nazkod Muorys pīminekļa vītā beja ar līpom apaudzeits Lenins. Tolkom daža naatguodoju, stuovēja nazkaids klucs i vērēs nazkur. Napīmiņu ni kai izavēre, ni cik lels beja.
Tod Lenins pagaisa. Tod izgrīze līpys. Tod pastatēja Muoru. Tod lejā pi Ulmaņa stateitūs ūzulu izcēle Rimi. Tod lejā sataisēja gostu sātu.
Tai saguoja, ka Rūkeits puordzeivuoja Leninu.
Ak jau kod nabejs tū kopejneicu pabeigs i sataisēs. Tys voi itys saiminīks. Byus nazkai cytaiž – varbyut i lobuok, tok na tai, kai beja bierneibā.
Myusu bierneibys citrona saldiejumi papeira gluozeitēs seņ izkusuši, zalī Tarhuna limonadi izburbuliejuši i izdzarti, peituos rūžu bulkys ar cukra gryudim pa viersu niu var dabuot tik dzerauņu i mozu mīstu captivēs. Da i tī garšoj nazkai cytaiž.
Kod āsts i apāsts tik daudz, navar gaideit, kab sprosta boltmaizis bulka ar bryunu gorūzeņu i cukra gryudim pa viersu garšuotu taipat kai nazkod bierneibā, kod vyss beja pyrmū reizi.
Koč nazkas aizasmaldz, kod Rogovkys, Vabalis, Baļtinovys, Neicgaļa, Sakstagola, Rykovys, Rekovys, Seiļukolna veikalā saūd maizis smuordu. Kod nūpierc sprostu bulku, kur nav ni kaneļa, ni zapts, ni rīkstu – tik boltuo maize i pa viersu pabārts cukrys voi čymyni.
Nikaida celofana, polietilena, nikaidu kuļu – plyks rupuos maizis kīgeleits iz dieļu plaukta. Latgolā vēļ ir taidys vītys – kai bejušuo laika pīminiekli, kai bejušuo laika nūstuošonys, kur sajust sevi asam dzeivu i puorlaiceigu. Atguoduot tū, kas ir bejs, i sajust laika gaitu. Kai nazkas gaist i nazkas atsarūn.
Vīnā i tymā pošā upē naīkuopsi, partū ka jau piec šaļts byusi cyta. Tik upis krostā akmiņs, iz kura moza siedieji, mozguodama kuojis, kai tovys bierneibys pīmineklis. Tik Rēzeknis krystceļūs seņ pagaisušu laiku nūsaukums – Rūkeits.
Koč poša Rūkeiša vaira nav. Koč nav i teve pošys, kas nu aļumina trauceņa ar plastmasa kuoji ar sasalīkušu lizeiku iedi bryunū saldiejumu ar sorkonūs ūgu zapti.
Nav myužā bejs garšeiguokys maizis kai tei, kū nazkod bierneibā čupu nu gūvs bļūdys.
Lipeigs meikstums, až daleip pi zūbu. A smaržoj kai! Kai vysu maižu maize. Kai maizis gors, byuteiba i dvēsele. Nivīna ustobā pi golda āstuo maize nikod nav tai smaržuojuse.
Mama ar klāva nazi grīž maizi atsanasušajai gūvei. Lai gūteņai teik – spāka daudz vajag, zīmys laiks. Tei myud i mynās ar kuojom, sauda mēli. A es siežu iz cyuku aizgolda molys i ādu maizi.
Cikom izkreit pīna zūbs, kas da tuo tai tik kiriniejs vīnā uodys strēmelē.
Autobusa pīturā sēdēja saleikuse veceite. Jai kulē beja pīpierkta maize. Treis kukuleiši rupuos maizis, vīns batons. Jei ar leikim, sastruoduotim pierstim lauze rupuos maizis gorūzu, plucynuoja i lyka mutē. Apleik peikstādami lakstēja zvierbuleiši i lasēja nu zemis druponys.
Veceite kustynuoja maizis pylnū muti, ar vīnu rūku saglaude motus, ar ūtru papruovēja kuli, lai nanūkreit nu beņča zemē. Sapruovēja dzaltonū skustu, izvylka nu mieteļa kārmyna stuņdinīku i pasavēre, cik laika.
Jei salasēja nu kliepa druponys i īlyka mutē. Svieteibai navar pagaist.
Zvierbuli čeikstādami trynuos apleik, čivinēja. Veceite pasavēre iz jūs, attaisēja maizis kuli i nu sova lobuma pasvīde seikajom dzeiveibeņom. Iedit, iedit. Bierneni pyrynojami, ligzdenis vejamys. Voi ta jiusim laika vabaļu laseit, slīku volkuot.
Veceite purpinēja zam daguna, nūpurynuoja kliepi i otkon pasavēre stuņdinīkā. Jei čabynuojuos ap sovu maizis kuli, saleikuse sēdēja i runuoja ar zvierbulim.
Soka, ka dorbs mugurys nalauž. Lauž. I kai lauž.
Taisējēs iz leitu, gaiss taids gryuts i kai pībuozts. Aiz zaļūs kūku lopu lasējēs leita tyucs.
Palākajūs ceļa putekļūs jau nūmete pa kaidai leita lasei.
Es guoju da mašynys i pi seve sprīžu. Ak jau veceite brauc cauri Greivulim, ak jau iz Viļānu pusi. Varbyut varēja pīduovuot aizvest ar mašynu. Tik cik vēļ laika puorīs, cikom izatreišu uorā nu Rēzeknis. Juoībrauc veikalā piec putruomu syvānim, piec maizis, piec eļlis. Juoīlej benzins.
Da i naasam mes pīroduši daīt kluot svešam cylvākam i pīduovuot. Da i laikam piļsātys i svešuma gaiss pīsazeids gorā – nadasadūrt, napaīt sūli pretim, napavaicuot, naaizrunuot.
Da i kū es saceitu. Svešam cylvākam.
Piec lobys šaļts brauču iz sātu.
Vītom leits sytuos lūgā, vītom pavysam skaidrējēs. Laiks apsameja piec kotra kilometra.
Pavasara nasamaneigais zaļums, pīneju linejis car ceļa molom, dabasi apsalaiduši palāki i gryuti, vītom izasyt saule i apspeid slapņū pasauli – vyss až aizazīd, aizamirdz, aizalej ar naradzātu gaismu.
Autobuss beja jau gobolā. Mynuos pa šoseju iz kilometru pīcdesmit stuņdē.
Atlaižu gaza pedali, aiz leikuma navarēja redzēt ceļa.
Aplejs graņts ceļš, aizalīc par kolnu, obuos pusēs leli bārzi ar apsalaidušim lapainim zorim.
Lelu i šmuku kūku aleja, lopys apsakuorušys, bolti stumbri, pi stumbru zaļa zuole i pīnejis.
Pa ceļu aizguoja saleikušuo veceite ar maizis kuli i dzaltonū skustu.
Nazkas taids, kuo redzeisi tik reizi myužā, a pīmineisi vysu myužu.
Taida eisa laika šaļts, cikom mašynys lūgā nūzibsnej ceļš, bārzi i vacuo cylvāka dorba salīktais augums. Varbyut cytu pavasari jei itai vaira naīs. Varbyut naīs jau reit.
Tik itei vīna eisuo šaļts kai pīmineklis tovuos acīs.


text:
Latgolu dievej par Zylū azaru zemi, eipašu uzmaneibu pīsaista Rāznys azars i tuo apleicīne. Par Latgolys jiuru dāvātais azars i tuo apleicīne vaira kai 59 000 ha plateibā veidoj Rāznys Nacionalū parku. Itys gods parkam ir zeimeigs, jo paīt 10 godi kai nu dobys parka tis klivs par nacionalū parku. Par gūdu itam nūtykumam izguojuse gruomota i Rēzeknē gaidoma konfereņce. Raidejumā par tū, kai Rāznys Nacionalajā parkā vīnkūpus sadzeivoj dobys bogoteibys i cylvāku saimnīciskuo darbeiba, kur sliepjās parka unikalitate, kaidys izmainis parkā nūtykušs pādejūs godu laikā, īsaveram ari gruomotā “Rāznas Nacionālajam parkam 10 gadu”. Gostūs Dobys aizsardzeibys puorvaļdis Latgolys regionaluos administracejis puorstuovis Anda Zeize i Aina Skredele.
Kai dzeive rit Latgolys cīmatūs, devēs nūskaidruot Laura Ieviņa. Jei gasteja Rykovā, cīmatā storp Rēzekni i Viļānim. Laura teikās ar vītejū školuotuoji kas atkluoj vītys viesturi, folklorys kūpu, kas gatavejās Dzīšmu svātkim, i jaunū uzjiemieju-amatnīku, kurš rauga atrast sovu nišu i uzsuocs kūka rūtallītu ražuošonu.


text:
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” sagatavejuši jau treispadsmytū latgalīšu volūdys apvuiceibys video, kur itūreiz vuica vaicuojumus i vuordus, kas varātu nūderēt cylvākam, kas ir tics kaidā Latgolys dzeļžaceļa voi autobusu stacejā.
Projektu eistynoj: bīdreiba “Bruoli un Muosys”: Sandra Poplavska, Juoņs Rimicāns
Video: Studeja 3KM
Muzyka: Arņs Slobožanins
Teksta redaktore: Edeite Husare
Tekstu īrunuoja: Artūrs Uškāns
Itys projekts teik eistynuots ar Vaļsts kulturkapitala fonda, A/S “Latvijas valsts meži” i Latgolys regiona atteisteibys agenturys finansialu paleigu.


text:
2016. godā unikalū breivdobys pasuokumu – Dobys koncertzalu – byus vareiba apmeklēt ari Latgolā – 18. junī tys nūtiks Lūznovys muižys parkā Rēzeknis nūvodā.
Dobys, muokslys i muzykys meiļuotuoji Dobys koncertzalu aicynuoti apmeklēt jau vīnpadsmytū godu, itūgod tys tics pi patrona – Vaļsts prezidenta Raimonda Vējuoņa. Suocūt darbeibys ūtrū desmitgadi, itūvosor Dobys koncertzals stuosteis par vīnu nu zeideituoju kuortys puorstuovim, par kū organizatori piečuok informēs atseviški.
Dobys koncertzals sovā pastuoviešonys laikā nu vokora muziciešonys nalelā cylvāku lūkā palics par vierīneigu breivdobys pasuokumu, kur Latvejis zynuotnīki i muokslinīki izzinis i rodūšajuos darbneicuos i emocionalūs muzykys, gaismys i video prīšknasumūs apmaklātuojim dūd vareibu īpazeit ci nu jauna atkluot i bīži sateikamys, i ratys i apdraudātys dobys vierteibys.
Kotru godu Dobys koncertzalu apmeklej 6000 – 9000 cylvāku. Projektā, pamatojūtīs iz vysaidu dobys zynuotņu zynuotnīku dūtū saturiskū informaceju, Dobys aizsardzeibys puorvaļdis darbinīki veiduojuši interaktivys izzinis i īdvasmys darbneicys. Sovukuort muziki – Andris Sējāns, Ingus Ulmanis, Kaspars Tobis, Aigars Voitiškis, Anrijs Grinbergs, Valdis i Rūta Muktupāveli i cyti – kotru godu radejuši jaunus muzykalūs skaņdorbus. Režisors Roberts Rubīns veiduojs pasuokuma video i gaismys interpretaceju.
Ituogods Dobys koncertzala bezmoksys pasuokumus organizēs bīdreiba “Dabas koncertzāle” sadarbeibā ar Dobys aizsardzeibys puorvaļdi, Latvejis Universitati, Rēzeknis i Jelgovys nūvoda pošvaļdeibu, Latvejis vidis aizsardzeibys fondu, pasuokumu vītu saiminīkim i breivpruoteigajim paleigim. Pasuokumus atbolsta ari Latvejis Vidis aizsardzeibys fonds.
Karteņa: Raimonds Kaļva (Lūznovys muižys facebook lopa)


text:
Latgolys Studentu centra (LgSC) folklorys kūpa „Ceidari” 5. majā ar trejom dzīsmem i trejim stuostim pyrmūreiz pīsadalieja festivala “Baltica 2015” folklorys kūpu skatē – koncertā “Montuojums”, kas nūtyka Reigys Kulturys i tautys muokslys centrā “Mazā ģilde”.
„Ceidari” klauseituoju uzmaneibai pīduovuoja treis dzīsmis – „Padzīduosim mes, muosenis”, „Kū tei muna laime dora”, „Doncuot guoju ar meitom” – , kas montuotys nu vacuokim i vacvacuokim, i izstuostieja ari treis stuostus.
„Ceidaru” dzīduotuoja Daina Blaževiča pastuostieja, ka dzīsme „Padzīduosim mes, muosenis” nuok nu Aulejis. Ar tymā pusī dzīduotajom dzīsmem Daina ir izaugusi, deļtuo ka juos baba beja etnografiskuo ansambļa “Aulejis sīvys” ilggadejuo vadeituoja Genovefa Konošonoka. “Aulejis sīvys” dreiž svinēs jau 65 godu jubileju i puorsvorā ir pazeistamys ar sovim laika bolsim i kuozu dzīsmem, bet jūs repertuarā beja ari daudz cytu dzīsmu par dorbu i dzeivi. “Sadzīduosim mes, muosenis” beja cīši īmīļuota dzīsme īprīkšejā sīvu sastuovā, nu kura dzeivys vairs tik divejis babenis. Dzīsmu Daina atroda sovys babys dzīsmu kladē pi sadalis „Kuozu dzīsmis”.
„Ceidaru” vadeituoja Edeite Husare īpazeistynuoja ar dzīsmis „Kū tei muna laime dora” stuostu: dzīsme montuota nu Škilbanu etnografiskuo ansambļa, kura vadeituoja ir Edeitis mama Irina Husare. Dzīsme „Kū tei muna laime dora” ir nu ilggadejuos ansambļa zvaigznis Razuleitis – dzīsmu teiciejis Rozālejis Slišānis – pyura. Razuleite poša niu jau guļ Breksinis kopūs, bet dzeivys ir juos naskaituomuos šmuokuos dzīsmis.
„Ceidaru” vadeituoja Marta Vaivode beja leidze pajiemusi sova dzeda – Juoņa Patmalnīka garmani i dzīsmu „Doncuot guoju ar meitom”. Juoņs Patmalnīks beja popularuokais kuozu muzykants Preiļu rajona Vuorkavys nūvoda Upmolys pogostā i vairuok nakai 70 godu spielieja treisryndu Pīterpiļs garmani. 2008. godā Reigys Tautys muzykys bīdreiba izdeva Juoņa Patmalnīka disku „Pīterpiļs garmane”. Lai ari Marta garmanis spieli napaspieja īsavuiceit nu dzeda, jei niu tū apgiust pošvuiceibys ceļā. I jai saīt cīši labi!
Kūpumā publika „Ceidaru” dzīsmis uztvēre ar prīku i sajiusmu. Pyrmuos atsauksmis līcynoj par tū, ka latgalīšu muzyka ir lelā cīņā, bet par detalizātuoku viertiejumu lai lemj žūreja!
Kūpā ar „Ceidarim” koncertā „Montuojums” uzastuoja folklorys kūpa „Vilki” i „Vilcenes”, bārnu folklorys kūpa „Krulla”, Latvīšu Nacionaluos kulturys bīdreibys Igaunejā folklorys kūpa „Rēvele”, Druvīnys folklorys kūpa „Pērlis”, Lelvuordis nūvoda folklorys kūpa „Josta”, Smiltinis nūvoda tautys tradiceju kūpa „Rudzupuķe”, folklorys kūpa „Laiva”, Tukuma KN folklorys kūpa „Avots”, folklorys kūpa „Iļjinskaja pjatņica”, lauku kapela „Auce” i LU Folklorys deju kūpa „Dandari”.
„Ceidari” ir Latgolys Studentu centra folklorys kūpa, kas dybynuota 2013. goda 21. majā, kod kūpā saguoja vairuoki LgSC bīdri, lai sova prīka piec īsavuiceitu jaunys dzīsmis latgaliski. Folklorys kūpys vadeituojis – Edeite Husare i Marta Vaivode.
„Ceidari” ir sens latgalīšu vuords, kas apzeimej koncentriskus apļus, kaidi rūnās, kod iudinī īsvīž akmini. Apli izapleš, īsaistūt sovā kusteibā vysu, kas pasagoda ceļā, suokūt nu iudiņsrūžu lopom, papeira kugeišim i beidzūt ar makškeris pludeņu. Vyss atsadzeivoj, iudinī rūnās gondreiž naradzamys kusteibys i namīrs. Taipat nūteik ar dzīsmem, kas najauši īkreit cylvāka sirdī i izplota koncentriskus apļus, izraisūt kēdis reakceju i līkūt dzīduot leidza nu paaudzis paaudzē.
Egita
LgSC Reigys birojs
Foto: A. Jonikāns


text:
Adolfs Erss
Vacuo tāva stuosts
Zīmys svātku stuosts nu vacuos Latgolys gruomotys
Teiču cīms jau daudzus naatmynamus godu desmitus dzeivuoja kopsātā nūsametis uzkalniņā, īaudzis symtgadeigūs, žuburainūs bārzūs un uobeļneicuos, storp kuplom kūku golvom izbuozis zali apsyunuojušus cysu jumtus un mīreigi grīzēs zyli dyumu vaiņuki, snāgdamīs iz augšu kai aizasapņuojuši kūki zam kuru muojom ir svieteigs un sylts patvārums. Šnūrēs īdaleituo cīma zeme stīpās nu uzkalneņa iz leju leidz upei. Tur kotru pavasari saplyuda cīma ļauds ort un sēt, bet rudiņūs nu šņūrem byra zalta gryudi dzeiveibys bareibai un siržu prīcai. Zīmā, cīma ustobuos dyuca tiergūs pierktī pībaldzānu rateni un klaudzieja aužamī stuovi, lai piļdeitu pyura luodis, lai apgierbtu lelūs un mozūs cīma dareituojus un skraideituojus. Pa vokorim iz ceplim gulēja veči siermom buorzdom un stuosteja par zvieru, valnu, dīvu un kieneņu dzeivi. Meitys sasalasejušys vokorūs voi suprātkuos, skandynuoja dzīsmis par dobu un sovu liktini.
Juris Silinīks Teičūs pīdzyma, pīdzeivuoja bārnu bārnus un sovys vysys dzeivis pakuopis izguojis nu jauna puiša un saimnīka leidz vactāvam un muojas lobam goram, beja sasnēdzis tūs godus, kod lobuok pateik gulēt iz cepļa un dzeivā nūsavērt, nakai pošam dzeivuot. Tod reiz juo dāls, jaunais saimnīks Puovuls, puorguojis nu pogosta muojuos, saceja:
„Teiču ļauds nūsprīde īt vīnsātuos!”
Vacajam Juram beja gryuts tū dzierdēt. Par šom vīnsātom ļauds jau godim runuoja: taidys jau asūt sakstagalīšūs, makašanīšūs, kaut kur vēļ pi Varakļuonim, ari Aizupis cīmā, iz kurīni izguoja Agata, bet dīszyn, dīszyn, kas ar jom it, kaida šei jaunuo dzeive. Vacais Silinīks seņuok dzeivē beja īaudzis kai kūks zemē, un navarieja īsadūmuot, kai var grūzeitīs vacu vacuo sādžys īkuorta, kū nūdybynuojis nazynomais un naizprūtamais liktiņs.
„Tu nu gan nikuo loba nabyus”, jis pruotuoja tikai dālam puormazdams; „Voi jums maizis tryuka, voi sirds vysod nabeja sovā vītā? Kai byus tuoļuok, kū jums dūs vīnsātys? Jezus Marija, kod tikai napīdzeivuotu bādu!”
Bet vactāva Jura laiki beja aizguojuši, atguojuši jauni laiki, kuri vacim padūmus navaicoj, un cytā pavasarī iz Teičim atbrauca miernīki ar instrumentim. Cīma zemi sadaleja četrstyurainūs gobolūs, vacūs jumtus nūplēsa, muojas aizciela teirumūs, izkaisūt pa vysu cīma zemi, kai iztronkuotus cuoļus, kas izbyruši nu duorzu paspuornis tur pamastajā kolnā. Dreiž izroka ari uobeļneicys un aizveda leidza muojom. Kolns palyka pavysam plyks, biedeigūs pamastūs cīma bārzūs šyupuojuos viejs un putyni meklēja sovus vacūs perekļus. Bārzus pīškeira starostai, kur dreiž tūs nūcierta molkai.
Teiču cīmā suocās jauna dzeiveiba, kuru sauca par izīšonu vīnsātuos. Šei dzeive pībiera pylnuokus orūdus, gūvim padareja gluduoku spolvu, bet jamā pamozom myra vacais sādžys gors, kurs ļaudis cīšuok turieja kūpā kai dorbā, tai bāduos un prīcā. Muojas palyka tuoļuokys, tuoļuoki ari ļauds. Tai vairs nasaveda saīšonys, vokariešona un dzīsmis. Ļauds tai kai puortykušuoki dzeivuoja, bet beja sovrupuoki.
Puovuls pat. Juo bārni školuojuos piļsātā. Vīns palyka školuotuojs, ūtrs bazneickungs, trešs vuicejuos par aptekaru, meita Rēzeknē struoduoja bankā. Bet kas nu vysa tuo izīs, Dīvs zyna. Kaut voi tei pat bazneica: jaunī jamā vairs naīt tai kai guoja vacī. Bet kū tu padareisi – dzeive suokuse kaut kur skrīt. Lai skrīn. Vactāvs Jurs sasamīrynuoja ar liktini un ar laiku jaunajūs apstuokļūs īsadzeivuoja tai, ka sādžu vairs napīminieja. Tikai šod tod, vīntuļuokūs breižūs, jam pruotā īguoja vacī laiki, kurūs beja sovi jaukumi, varbyut gon tikai deļtam jaukumi, ka tī stuovēja atmiņuos.
Taidys atminis izguoja vactāvam Juram pyrmajūs Zīmys svātkūs siežūt pošam iz cepļa styureiša, kod muoja beja klusa un tikai sīnys stuņdinīks tikškieja kai vīnaida elpa, kai muojis sirds un ūtrā ustobā rauduoja bārns. Jaunī aizbrauca iz Aizupis cīmu pi Jūlis veira egleiti dadzynuot. Iz svātkim vysi sabraukuši nu piļsātys muojā. Sastdinis vokorā egleiti dadzynuoja te. Beja ari cīmini: školuotuojs, varganists, Ontikam nu Rēzeknis abrauca leidza divejis jaunkundzis apcierptim motim. Dzīduoja, doncuoja. Ari doncuošona beja cytaida. Nabeja garmanis, bet spielieja gramofons, taids muzykants kasteitē. Tū dejuošonu jī sauca par šīberi. Tys nabeja cepļa šībers, bet pavysam cytaids šībers, kuru šīberej ar poduškom pa greidu. Dielīšim svuorki asūt angļu driebis, jaunkundzem kleitys teira zeida un tik moz driebis, ka radzami ceļa goli. Tei driebe asūt duorga, deļtam tys tai. Iz golda pa vacam beja ari kūčys, bet tik tai vaclaiku pīmiņai. Cytaidi jau cepeši, zardinis un biskviti – taidi piļsātys smolkumi. Sūpluok pošu ols skrūze, benedikteris un upeņu likers.
Tai jī svieteja svātū vokoru un tai šudiņ svietej Aizupīšūs. Vysi aizbrauca – ari jaunais bazneickungs un školuotuojs. Tikai vacais Jurs muojā un Broņa pi bārna. Vacais Jurs siedieja saleicis iz sylta myureiša, jo plotuo cepļa jaunajā muojā nabeja. Jaunī samyuriejuši taidys šaurys un garys kai škapus, nu boltim pulierātim ceglim, kurus sauc par pūdenim. Nav tev cylvāks, kur uzaguļt un pasiļdeit suonus. Jurs atminieja kai beja seņuoj, kai jī bierneibā svieteja Zīmys svātkus. Tūreiz sādžā. Tūreiz vēļ beja iz pus ustobys, vysi veči un bārni varieja saleist viersā.
Jī tāvam beja četri bārni. Nu Aļoza izguoja nomdars un zuodžātuosj, bet reiz izkrita vierā bolka – Dīvs pījiema juo dvieseli. Muoru izveda iz Ondrupīšim, ari jei jau pi dabasu Tāva gūda krāsla, škeirās septeņdesmit sastā godā. Juoņs aizbrauca iz Krīveju peļņā; tur ari palyka, vairs ni viests. Tikai jis Jurs palicis Teičūs kai vacs, daili zemē īaudzis calms.
Jurs atminieja, ka jī vysi vēļ beja mozi, tikai muocieja nūskaiteit „Tāvs myusu” un „Sveicynuota”, Aļozam golva beja švaka, jis arvīnu jauca suokumu ar beigom voi izlaida „Pīdūd myusu poruodu”, kaut gon beja vacuokais. Muora beja viereiga, muoceja kai pīci, vysus muoceja un pamuoceja, ari skaiteit prota lyugšonu gruomotā. Juoņs beja lels razgaļs, bet puotuorus zynuoja tikpat labi kai Muora, tikai cīši bezbaileigs, nasabeida pat bazneickunga, bet cytus baideja. Tai viņš arvīnu pyrmais zynuoja, ka bazneickungs atbrauks Teiču sādžā. Tod sabaideja vysus cīma bārnus: bazneickungs praseišūt brīsmeigi daudz puotoru, bet kas nazynuošūt, tū jemšūt leidza un sīšūt pi bazneicu zvonim. Tod leluokī bārni un pat pusaudži, puotuoru nazynuotuoji, bazneickungam ībraucūt, aizbāga iz mežu voi nūsaglobuoja klāvā, cikom Dīva kolps aizbrauca.
Bazneickungs adventa laikā apbraukuoja vysys muojis, daleidams kaladys un laseidams bazneicai uperus: cymdus, dvīļūs, naudu, vylnu, labeibu. Ari pi Silinīkim nuoca bazneickungs. Īguoja ar svātū iudini un slūteņu un izsvieteja vysu muoju, aizdzeidams ļaunūs gorus. Tod nūlyka iz golda kaladys, pīraksteja vysus īdzeivuotuojus un praseja bārnim puotuorus. Aļozs aizbāga mežā, bet Muora ar Juoni nūbiera kai pupys, pošam mozajam Juram guoja gryutuok, bet svātbiļdeitis dabuoja vysi bārni. Tod tāvs ar muoti bazneicai duovynuoja raibus cymdus un rokstā austus dvīļūs. Piec tam ar mīreigu sirdi varieja gaideit Zīmys svātkus.
Svātku sastdinē, kūču vokorā, goldu apkluoja ar sīnu un apsedza ar teiru, boldu goldautu, tur izlyka kaladys un izvuoreituos kūčys. Naktī vysi brauca iz bazneicu, kur uzcalts Betleju stalleits ar engelim, vušku, kozu, ēzeli, Mariju, Jezupu un Jezu. Dzeivnīki pyrmī atguojuši sveicynuot Dīva Dālu. Jī tū siļdeja ar sovu dvašu. Vysam puori mirdzieja zvaigzne kai zemes un dabasu samīrynuotuoja, kai dzeivnīcyskuo un dīviškuo savīnuotuoja. Atsagrīžūt nu bazneicys vysim sirdīs beja prīca.
Vysi sāduos pi golda. Tikai jaunuos meitys nīkuojuos ar varažuošonu, kuoruodamys zynuot, voi šūgod dabuos veiru. Madaļa pajēma vystys ūlu, izgrīza maizis rykā caurumu un tū tur īlyka. Tū vysu ceplī aplyka ar molku, lai dag. Juo guņs tiuleit īsadaga spūži un labi, tod zyni, ka dreiž apsapreciesi un dzeivuosi laimeigi. Juo guņs nūdzīst – šūgod veira nadabuot. Cecele varažuoja ar spīgeli un iudiņa skrūzi. Gulēt īdama, pylnu skrūzi nūlyka pi gultys, spīgeli pagaļvī. Piec pušnakts izradzātais puisis īs nu skrūzis dzartu. Tod juosaver iz jū spīgelī. Agata kuopa iz ustobys augšys, kur plykai juostuov pi škurstiņa un juosaklausa, kurā pusē rej suni: nu tuos pusis brauks svuoti. Agata izstuovieja, izagaideja un atsagrīza ustobā.
„Kod tevi jiukņa parautu, šunakt suni nomoz narieja. Tikai nūsolu kai varde,” Agata pykuojās leizdama gultā.
Reitā piec puotorim un „Slavys dabasūs” nūdzīduošonys, vysi sāduos pi brūkastim, piec tam cyts guoja iz bazneicu, cyts pi kaiminim cīmā.
Vacajim svātkūs beja izaiesšona un izaguliešona. Iz cepļa molys kuoju pādys koltiejas rindā kai veizis piec lieta. Kas kū nagulēt? Dīvs pīlyugts, svātku ceremonejis izpiļdeitys, pruots mīreigs. Dreiž otkon pīnuoks dorba dīnys.
Cik labpruot vactāvs Jurs izleistu iz cepļa, bet juolīn gultā. Matās mikrieslis. Jis pīsaciela nu krāsla, izvylka bymbys sovam laika bīdram, augstam sīnys stuņdinīkam un atsalaida atdusā. Stuņdinīks stuovieja Jura gultys kuojgalī taids pat kai tūreiz, kod Muora bruoļam muoceja „Tāvs myusu”, kod bazneickungs īguoja ar svātū iudini, kod Aļozs gulieja škierstā, kod pīdzyma Puovuls… Tagad gulātuojam stuņdinīks lykuos lels un augsts kai laika oltors, kai myužeiba, kura nasagrūza, bet vysu grūza, vāruodama mainis un laikus kai vyss īt i patī.
Pusmīgā vactāvs Jurs vēļ dzierdieja kai ūtrā ustobā īsaroda bārns. Rauduošonai puori tinkškieja stuņdinīka vīnaidī, mīreigī sūli.
Puorpublicāts nu gazetys „Jaunuo Straume” 1927. goda 49. numera.
Karteņa nu LaKuGys arhiva


text:
Arņs Strazdeņš »
Recenzeja par Juoņa Urbanoviča Latgolys kongresam veļteitū gruomotu
Autors: viesturnīks Arnis Strazdiņš, LU Pedagogejis doktoranturys students Tik lelu viereibu, cik ituo goda pyrmajā pusē sajēme 1917. goda 9. i 10 maja (piec jaunuo stila) nūtykušais Latgolys latvīšu kongress, seņ nivīna paguotnis nūriseSkaiteit vaira »
Filozofs nu Dagdys. Nikolaja Loska bierneibys refleksejis
Roksta autors: Arņs Strazdeņš Latgolā dzymuši i kaidu laiku nu sovys dzeivis pavadejuši vairuoki vāluok cīši pazeistami pasauļa piļsūni, kuru vuords nareši Latvejā mozuok zynoms nakai uorpus juos. Aizviņ leluoks ir tūs cylvāku lūks,Skaiteit vaira »
Latgolys dzīšmu i sporta (vyngruošonys) svātki 1925. godā: organizaceja, nūrise i nūzeime
Autors: Arņs Strazdeņš Latvejis Naatkareibys kara nūslāgums 1920. godā īvadeja jaundybynuotū Latvejis Republiku jaunā dzeivis cielīnī, kas nacionalys vaļsts pastuoviešonys prīškplanā izvierzeja daudz vēļ nabejušu izaicynuojumu. Latvejis vaļstsveirim uorpolitikā beja īspiejami eisā laikā juoizceinejSkaiteit vaira »


text:
Kuorsovā nu jau par tradiceju saucamuos i tautā īcīneituos pruota spielis “Aļberts” ari šūgod turpynuos izklaideit i izgleituot sovus fanus! Pasuokuma organizatori – bīdreiba “SK “Kuorsova””, uzklausūt daleibnīku īteikumus pec paguošuom sezonom, šūgod ir saryupiejuši vairuokys izmainis spieļu nūrisē, par kurom painformeisim eisi pyrms pasuokuma i pošu spieļu laikā, bet pats golvonais, kas byutu juozyn jau tān – kalendarī drūši var atzeimeit 25. martu, 16. septembri i 16. decembri – tīši itamuos svātdinēs šūgod nūtiks “Aļberts”!
Ar lelu prīku paziņojam, ka myusu atbaļsteituoju saime ir palykusi viel kupluoka, jū šūgod par Aļberta draugim ir kļuvuši ari SIA “CPA” jeb vītejais “ELVI”! Tai pat kai īprīkš, pasuokumu atbolsta ari “Mežvidu tomāti”, “Jersikas čipsi”, “Latvijas aptieka”, Zs “Zelta sala”, SIA “Janka XXL” Kuorsovys nūvoda pošvaļdeibai i Muzykys i muokslys školai!
Teikamīs!
Pruota spielis “Aļberts” organizatori
J.Vuorkaļs i M.Ločmele


text:
Laura Melne »
Par maju, babu, Miglinīku krystu i dasadūršonu aizguojušam pasauļam
Roksta autore: Laura Melne, viesturis studeņte nu Zaļmuižys Napīmiņu, cik maņ beja godu, kod baba mani pyrmūreiz majā nūvede da Miglinīku krysta. Dūmoju, ka kaidi diveji voi treis, na vaira. I tai mes kūpāSkaiteit vaira »
Bet kū skaiti tu? Treis stuosti par gruomotom
Roksta autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Atzeimojūt 23. apreli, UNESCO Pasauļa gruomotu dīnu, vaicojam trejim zynuotkuorim latgalīšim par i ap jūs attīceibom ar gruomotom. Kotram nu jim gruomotys zeimoj nazkū sovu, vīnam tei ir sirdslīta,Skaiteit vaira »
“Kolnasāta” atsaver iz 2017. godu Latgolā
Latvejis Radejis raidejums “Kolnasāta” atsaver iz 2017. godu Latgolā i latgaliskom nūtikšonom. Sovuos puordūmuos par aizejūšū godu i zeimeiguokajom nūtikšonom 2017. godā doluos literate, publiciste i Rēzeknis nūvoda sātys lopys satura redaktore Anna Rancāne, LatgalīšuSkaiteit vaira »
Sova ceļa skriejiejs. Andrejs Jesko
Roksta autore: Laura Melne Skriejiejs i skrīšonys treners, Latvejis rekordists 50 km distaņcē Andrejs Jesko nūteikti ir interesanta personeiba. Bīži masu medejūs pīsaceits kai cylvāks, kurs atsasacejs nu veiksmeigys karjerys Reigā, lai atsagrīztu dzymtajūsSkaiteit vaira »
Valentins Lukaševičs: “Latgalīšu kulturys telpa nav gona vīnuota”
Roksta autore: Laura Melne Latgalīšu kulturys ziņu portals LaKuGa.lv itūgod svieteja 10 godu jubileju. Portala izveidē nūzeimeiga lūma beja ari literatam i literaturzynuotnīkam Valentinam Lukaševičam. Taišni jis ir nūsaukuma “Latgalīšu kulturys gazeta” (LaKuGa) autors.Skaiteit vaira »
Gunta Latiševa-Čudare: “Seņ asu nūlāmuse, ka dzeivuošu laukūs”
Intervejis autore: Laura Melne Vīglatlete Gunta Latiševa-Čudare itūgod lykuse Latvejis i Latgolys vuordam izskanēt skali. U-23 Eiropys čempionis tituls i lobuokais rezultats storp eiropītem Pasauļa čempionatā vīglatletikā 400 m distaņcē, sudobra medaļa Pasauļa UniversiadēSkaiteit vaira »
Saruna ar Arni Slobožaninu par soloprojektu, “Dabasu Durovom” i galma uokstim “Kapļim”
Intervejis autore: Laura Melne Vosorys vydā muzikis Arņs Slobožanins publiski izziņuoja par sova soloprojekta veiduošonu, reizē paviestejūt ari par rodūšu pauzi grupys “Dabasu Durovys” darbeibā. Lai izzynuotu vaira par jaunumim i puormaiņom Arņa muzykalajāSkaiteit vaira »
Svātceļuojums kai lobuo atkareiba
Roksta autore: Laura Melne 15. augustā Aglyunā teik svieteiti Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis Dabasūs uzjimšonys svātki. Jau juļa izskaņā ceļā iz Aglyunu dūdās pyrmī svātcelinīki nu Kūrzemis i Reigys. Ar kotru augusta dīnu jūs skaitsSkaiteit vaira »
Voldemārs Ivdris par Latgolys Televizejis sabīdreibys laikim i gida dorbu
Roksta autore: Laura Melne Latgolys kulturys darbinīks Voldemārs Ivdris ir cīši daudzpuseiga i interesanta personeiba. Ar lelu pīredzi režisora, žurnalista i gida dorbā, niu sovu dorba vītu rads atjaunuotajā Rēzeknis Zaļajā sinagogā, kur arSkaiteit vaira »
Pasaulī vīneigajam latgaliski rokstūšajam portalam 10 godi
Itamuos dīnuos paīt 10 godu nu tuos šaļts, kod dorbu suoce Latgalīšu kulturys ziņu portals LaKuGa.lv. Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” izveiduotais portals godu laikā ir pīdzeivuojs vairuokys puormainis, mainejīs tuo vizualais izskots i portala veiduotuoji, tokSkaiteit vaira »
Goran Gora par “Laiks Ziedonim” ceremoneju: “Juosuoc ar sevi i vīnkuorši juobyut lobam cylvākam”
Roksta autore: Laura Melne Imanta Zīdūņa (Ziedoņa) fonda “Viegli” reikuotuo apbolvuojuma “Laiks Ziedonim” laureatu cyldynuošonys ceremoneja itūgod nūtiks Latgolys Symtgadis kongresa nūtikšonu laikā 3. majā Latgolys viestnīceibā GORS, Rēzeknē. Jau pyrma tuo fonda puorstuoviSkaiteit vaira »
Interveja: latgalīšu unuki Renārs Kaupers i Juoņs Aišpurs
Intervejis autore: Laura Melne 18. aprelī Reigā, Latgolys puorstuovnīceibā, tyka prezentāta latgalīšu dzīšmu izlase “Celīs, bruoļ!”, kas ir veļtejums Latvejai symtgadis svātkūs. Tamā atrūnamys 12 vysaiduoku stilu i laiku latgalīšu kultūrai nūzeimeigys kompozicejis, kuruosSkaiteit vaira »
Saruna ar Lauru Bicāni par muzyku, volūdom i nuokūtnis planim
Intervejis autore: Laura Melne Latgalīšu dzīsmineicys Laurys Bicānis muzyka atstuoj cīši gaišu īspaidu. I nav nikaids breinums, ka cīši gaiša personeiba ruodīs ari Laura poša. Runojūt ar jū, laiks paskrīn dreiži i smaids nuSkaiteit vaira »
Īspiejams, vyslatgaliskuokais sporta klubs – “SK Kuorsova”
Roksta autore: Laura Melne Kuorsovys nūvoda bīdreiba “SK Kuorsova”, ruodīs, ir vīna nu ratajom Latgolys sporta organizacejom, kas na tikai sevi sauc latgaliskā vuordā, nu ari nasabeist socialajūs teiklūs pamatā komunicēt latgaliski, informejūt parSkaiteit vaira »