text:
Vītejuo kulturys montuojuma aizsardzeibai i amatnīceibys izaugsmis veicynuošonai Eiropys Komiseja varātu veiduot sistemu nalauksaimnīciskūs produktu geografiskūs nūruožu aizsardzeibai. Leidzeigā sistemā Eiropys Savīneibys nacionalūs produktu registrā teik aizsorguoti puortykys produkti – sklandrauši, salynuota rupmaize i Carnikavys niegi.
Ka itaida sistema tyktu veiduota, tymā varātu īkļaut ari zeimulu „Latgolys keramika”. Taipat registrā varātu īkļaut Bohemejis styklu, Lītovys lynu i c.
Septembra vydā Briselī nūtykušajā Eiropys Parlamenta Juridiskūs lītu komitejis sēdē deputati nūruodejuši, ka geografiskuos izceļsmis aizsardzeiba ir vajadzeiga ari regionaluos i vītejuos nūzeimis nalauksaimnīciskom precem i amatnīku izstruoduojumim, kuru izgataveišonys pamatā ir tradicionaluos zynuošonys i metodis. Tys ļautu aizsorguot vītejū kulturys montuojumu i veicynuot izaugsmi.
Informacejis olūts: LETA
Karteņa: K. Pokratniece


c: text/html

text:
16. septembrī jau sešpadsmytū reizi Vileks nūvoda Upītie nūtiks vacuokais latgalīšu muzykas i dzejas festivals pasaulī – “Upītes Uobeļduorzs”, kurā eipašuo gosta statusā rādā latgalīšu muzykas grupom i dzejnīkim itūgod uzastuos ari Renārs Kaupers. Par tū portalu Vesti.lv informieja namaterialuos kulturas montuojuma centra “Upīte” direktors Andris Slišāns.
“Upītes Uobeļduorzs” itūbreid ir vīneigais festivals, kurs namaineigi kotru godu puļcynoj latgalīšu muziķus i grupas, īpazeistynoj ar jaunim vuordim latgalīšu kulturā i aicynoj gostūs kotru interesentu. Ituo goda festivalā Upītie sasatiks muziki i grupas: “Dabasu Durovys”, “Piparmētra”, “Metrs”, “Dvinskas muzikanti”, “Unknown Artist”, folkloras kūpas “Upīte” i “Rekavas dzintars”, Vinsents Kūkojs i grupa “Trikmīņs”, Dainis Adijāns, Kate i Doms, Rihards Krilovs, kuo ari itūgod atdzymušuo latgalīšu smoguo metala grupa “Fēnikss”, kurei dorbuojās da deveņdesmytūs godu suokuma. Par festivala dzejis ailem pasaryupēs Anna Rancāne, Mārīte Slišāne, Ligija Purinaša, Mārīte Bikovska, Karonhisake, Dagnija i Vucanu Voldyks.
Kotru godu festivals pasaryupej ari par kaidu eipašū gostu – latgalīšu dzejnīku i muziķu sasatikšonu Upītie pādejūs godūs ir kuplynuojs dzīsminīks Kārlis Kazāks, grupys “Inokentijs Mārpls” i “Gain Fast”, bet itūgod eipašuo gosta statusā byus muzikis Renārs Kaupers, kuram itei reize Upītie nabyus pyrmuo gasteišonas reize itymā pīrūbeža dzeraunē. 2017. gods Renāram, kuruo dzymtas saknes ari meklejamas Latgolā, bejs boguots taišni ar latgaliskū kulturu – kūpā ar latgalīšu muzikim īdzīduojs Valda i Māra Muktupāvelu dzīsmi, naoficialū Latgolys himnu “Pīmiņ, bruoļ”, uzastuojs Latgolas muokslas svātkūs Višķūs, gastejs Latgalīšu kulturas goda bolvā “Boņuks 2016”, kuo ari vadejs apbolvuojuma “Laiks Ziedonim” ceremoneju Latgolas viestnīceibā GORS, pyrma kuruos kūpā ar fondu “Viegli” devēs Latgolas izpietes ekspedicejā.
Festivala “Upītes Uobeļduorzs” pyrmsuokumi meklejami 2002. godā, i tys ir vacuokais da ituo pastūvuošais latgalīšu festivals pasaulī. Pasuokuma idejas autors ir latgalīšu literats, nūvodpietnīks, folklorists Ontons Slišāns, kurs īsadūmuoja sataiseit sovpateigu dzejas dīnom veļteitu festivalu, kab popularizātu i saglobuotu latgalīšu volūdu. Itūbreid festivala organiziešonu turpynoj Ontona dāls Andris Slišāns, saglobojūt festivalu kuo kasgadeju latgalīšu sasatikšonys reizi i turpynojūt tradiceju, ka kotram muokslinīkam vysmoz vīna dzīsme voi dzejūļs juoizpylda latgaliski, nu puorsvorā festivalā latgalīšu volūda skaņ symtproceņteigi.
Festivala īejis beleti byus nūpārkami iz vītas pyrma pasuokuma 16. septembrī, festivala suokums 19.00. Beletu cena nu 18.40 da 19.00 ir 3,00 €, piečuok 5,00 €. “Upītes Uobeļduorzs” reikuotuojs ir Namaterialuos kulturas montuojuma centrys “Upīte”.
Festivala nūtikšonu podtur Vaļsts kulturkapitala fonds, Vileks nūvoda dūme, ZS “Kotiņi”, SIA “Dolo”, SIA “Advors”, “Vaduguns”, Latgalīšu kulturys gazeta lakuga.lv i raidejums “Pi myusim Latgolā”.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Zynu, ka ir vosora, bet itei ir īspieja kotram nu jiusu īsasaisteit nūdūkļu sistemys (ka na sakuortuošonā), tod gluobšonā. Aicynoju sovys idejis, prīkšlykumus drūsai syuteit maņ iz epostu: juris.vilums@saeima.lv ci meklēt mani sevkurā škārsteikla socialajā teiklā. Izaver, ka reali prīšklykumus varam īsnīgt tikai da 24.juļam.
Par Saeimas deputātu transporta kompensācijām, to izlietojumu un lietderīgumu
Gandrīz vai ikmēneša jezgu plašsaziņas līdzekļos un sociālajos tīklos ap deputātu kompensācijām parasti rotā mans vārds un uzvārds. Manuprāt, līdz šim par šo tēmu korektākais raksts ir bijis šis. Arī pats jau 2012.gadā centos izskaidrot, kāpēc tieši es visbiežāk saņemu vislielāko atlīdzinājumu pret attaisnojošiem dokumentiem (degvielas čeki, biļetes, īres līgums) un kāpēc šādi izdevumi gluži objektīvi rodas. Continue Reading →
Kai reize tagad pašvaļdeibuos teik pījimti budžeti, deļ tam saisteibā ar tū var nūsavērt, kai teik pa labi i pa kreisi daleita vaļsts nauda. Pi izdeveibys varit škārsteiklā sameklēt ari muna kolegys Mārtiņa Bondara runys itymā saisteibā i par citim tematim.
Dūmoju, ka daleji ari deļ munys leluos kritikys budžeta itaidai rozdaliešonai, tyka atbaļsteits vīns nu munim prīkšlykumim: 30000 eiru latgalīšu rokstu volūdys vuiceišonys īvīsšonai Latgolys planavuošonys regionā. Nauda daškierta Izgleiteibys i zynuotnis ministrejai, deļ tam dūmoju ka latgalīšu navaļstiskajom organizacejom ir uzmaneigi juosekoj leidza, lai itei naudeņa tyktu izlītuota īspiejami pruoteigai izvyrzātuo mierķa sasnīgšonai.


text:
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” pīduovoj jau catūrtū latgalīšu volūdys apvuiceibu video serejis “Runuosim latgaliski” klipu, kurā vuica puču nūsaukumus.
Kai viestej idejis autori i realizātuoji, kulturys montuojums ir nūzeimeigs resurss socialai i etniskai integracejai, cylvāku personeiguos i nacionaluos pošapzinis pylnveiduošonai. Latgola ir kulturviesturisks regions, kas atsaškir ar sovpateigū kulturys identitati, kas izapauž rakstureigajā unikalajā kulturys montuojumā i volūdys sovpateibuos. Volūda ir latgalīšu identitatis pamats i naatjemama Latvejis kulturviesturiskuo montuojuma daļa. Pādejūs godu aktivitatis aplīcynoj, ka latgalīšu volūda nav arhaisms.
Projektu realizej: bīdreiba “Bruoli un Muosys”. Projekts teik realizāts ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts kulturkapitala fonda, A/S “Latvijas valsts meži” i Daugovpiļs piļsātys dūmis atbolstu.


text:
Da 11. janvara Latgolys viestnīceiba GORS gaida pretendentu dasacejumus Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2016”, kab svineigajā ceremonejā 26. februarī gūdynuotu padareitū i sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē 2016. godā, informej Latgolys viestnīceibys GORS puorstuove Edeite Husare.
Kotru godu Latgalīšu kulturys goda bolvys padūšonys ceremoneja ir na tik apkūpuojums par īprīkšejā godā padareitū, nu ari sirsneiga latgalīšu kulturys aktivuokūs ļaužu, interesentu i atbaļsteituoju sasatikšona. 2017. goda 26. februarī Latgolys zalta – muola – Boņuki tiks padūti jau deveitū reizi. Ituo gods ceremoneja taisuos byut eipaši muzykala – ar sovu snāgumu prīcynuos “Tautumeitas”, “Dabasu Durovys”, Sovvaļnīks, “Rikši”, Guntra Kuzmina, folklorys kūpa “Upīte”, apvīneiba “Jubilāri” i cyti muokslinīki.
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” mierkis ir veicynuot latgalīšu kulturvidis saglobuošonu i atteisteibu, kai ari apkūpuot i gūdynuot spylgtuokūs i nūzeimeiguokūs sasnāgumus latgalīšu kultūrā pārnejuo goda grīzumā. 2016. goda bolvai pretendentu dasacejumi teik pījimta 18 nominacejuos, kas atsatīc iz sabīdryskūs aktivitašu, muzykys i literaturys laukim.
Aizpiļdeitys dasacejuma anketys bolvai “Boņuks 2016” elektroniskā formatā, pa postu voi aizpiļdeitys tīšsaistis dasacejuma veidā Latgolys viestnīceiba GORS gaideis da 2017. goda 11. janvara. Dasacejumus izvērtēs kompetenta žureja sovu sferu profesionaļu sastuovā. Kotru godu bolvai teik sajimts vaira par 100 dasacejumu. “Boņukam” izvierzeitūs nominantu vuordi byus zynomi februara suokuos.
Škārsteiklā anketys aizpiļdeit var: http://ej.uz/Bonuks2016. Kontakti sasazynuošonai i vaicuojumim: bonuks@rezekne.lv
Video īsavieršona bolvu padūšonys ceremonejā:


text:
Feisbukā jauna spēleite. Zynu, ka saknis jai aug tuoli i zori izaplātuši ari cytūs teiklūs. Vysmoz Instagramā brangi kuploj ar tim haštagim ci temturim, kai izdūmuojuši volūdnīki.
Pyrms nedelis Oskars Orlovs ari mani īpyna tymā B&W spēleitē. Pīsadaleju. Izdūmuoju, ka nav vārts pamest pagaisšonai Feisbuka bardakā. Deļtuo muna 5 dīnu i 5 malnboltūs fotografeju kolekceja niu ite.
1. dīna. Veceits ar žiguleiti
Āgenskolns, Reiga. Es atsagrīžu nu pastaigys, a pi tierga vīns vacs veceits ar sorkonu i labi kūptu, speideigu žiguli rauga nūsagrīzt pa kreisi. Jam ilgi guoja. Vīns zaļais signals, ūtrs. Trešs. Jū apdzan nu prīškys, nu pakalis, jam taurej. A jis taids vacs, vacs īlys vydā ar Sovu Žiguli.
Jis beja na nu ituo laika. Nu laiku, kod mašyna beja vierteiba. I varbyut ari cylvāks beja leluoka vierteiba – ka dzeivuoja pareizi i piec nūteikumu. A niu vyss na tai. Nazkai cytaiž. Ļauds it kai brauc piec nūteikumu, it kai īvāroj vīns ūtru. Tok tī ir cyti nūteikumi, cyti ļauds i cyts laiks.
Jis nūsagrīze. Vīnā šaļtī krustuojums beja breivs, nabeja nivīna, jam daga zaļuo gaisma. Lieni i cīneigi jis ar sovu skaistū myuža žiguli puorrypuoja puori tramvaja slīdem i aizbrauce pa Mozū Nūmetņu īlu.
2. dīna. Sludynuojums
Itys sludynuojumu stabs maņ pasaruodeja tik puorlaiceigs. Īt godu symti, a ļaudim ir rūze, gryža i sazyn kaidys klopotys i ļaudim vajag peļņu.
Atrosts 2009. godā Āgenskolnā, kod dzeivuoju Atpyutys īlā i sovā ziņā tei beja atpyuta. Nikod tik daudz naasu volkuojusēs apleik ar fotoaparatu i givuse vysaidus ārmus.
Nav jau tai, ka osuma nav. Vītom jis gondreiž ir.
3. dīna. Zeme pasaceļ dabasūs
Vierūs i dūmuoju, izdūmuoju dalikt koč kū nu munys malnboltuos dīnys, 2009. goda 18. novembra. Malnboltuos partū, ka gondreiž vysu dīnu maņ rūkā beja fotoaparats, a dīna beja apsalaiduse tik tymsa i palāka, ka vysys kruosys pagaisa. Deļtuo jau agri nu reita kruosys izsliedžu i raudzeju nūgiut gaismu.
A dīna beja na pa jūkam. Cieļūs ap 7 nu reita voi agruok, guoju korporaceju guojīnī iz Bruoļu kopim, tod ar vīnu draugu brauču iz Getleņu izguoztuvi, a gols golā ar cytu draugu guoju iz prezidenta pījimšonu i koncertu Lelajā Giļdē. Dīnā saguoja puorsamaukt nazcik reižu, kab iz kopim aizīt šmuki i tuos šmukuos drēbis nasazīst izguoztuvē i kab pi prezidenta naūst piec vacu zivu.
Ite izguoztuvis aineņa. Kaijis sasatryukušys ceļās spuornūs. Taida sajiuta, ka zeme tiuleņ aizliduos, partū ka iz kotra zemis lapača ir spuorni i tī spuorni tū lapaci raun bļaudami dabasūs.
4. dīna. Jureiša dvēsele
Nazkas drupeit sirreals i na nu ituo pasauļa. Poša nasaprūtu, parkū tymā vokorā īsliedžu malnboltū režimu. Dūmuot, vyss tok beja skaisti i kruosaini. Kod īraudzeju itū biļdi, nūsabreinuoju – tik nareali.
Koč ari pats pasuokums beja nareals. Jam navajadzēja nūtikt, jam naīdeve naudys laikam 2 voi mož 3 projektu konkursūs. Bet jis nūtyka. 2008. goda decembra beiguos Raiņa sātā Berkenelē, kur ītaiseita elektriskuo apkure i vyss tik duorgi, tik duorgi. Bet mes bejom jauni i troki. Sasaucem gostus nu Boltkrīvejis, Anna mistiskā veidā dabuoja telpys, LgSC jaunīši iz maiņom dežurēja kuknē i taiseja ēst miļzeigā kotlā, ladusskapī Zīmyssvātku gordumi, Dyrbynu jaunīši spēlēja daņčus, dzīsmis, rūtalis, vylnys sukuošona, voilaku taiseišona, čyguonūs īšona, maskys, jūki i smīkli.
Zynu, ka siedieju iz gultys i dūmuoju – vyss ir īspiejams, bet bez naudys tys prosa cīši daudz energejis, taišni atrast resursus i saorganizēt. I ka ir nazkaids lykums, kur idejis i resursu saspēlē naudu var aizstuot ar trokumu, tikai proporcionali naudys tryukumam trokuma vajag vaira.
5. dīna. Malnboltuo biļde, kas nav malnbolta
Jau suocūt sereju, es atguoduoju par itū karteņu. Atrodu. Saprotu, ka jei nimoz nav malnbolta (vērtīs iz klāva durovom), nūlyku molā. A vys taipat atguodoju. Piec nedeļgola pauzis, kod ni da datora i vysmoz ni da datora izklaidei, tūmār īlikšu. Koč jei nav malnbolta.
90. naudys nabeja ni suņa. A sātā beja vēļ sovetskūs godu blata filmenis – uorzemu, vacys, globuotys naboltai dīnai. Maņ beja mozs fotoaparats “Lomo”, i daudz vacu filmeņu. Kruosu jom gondreiž vaira nabeja. A fotografēt to beja okuots. Fotografieju, nešu atteisteit, vierūs pret gaismu. Biļdis taiseju, kod beja nauda.
Tys ir muns bierneibys suņs Džers (centrā pi kēdis), malnuo kuceite Bille i boltais kucalāns Bobs ar malnū ausi.
Aizmugurē ir voljers. Tys, ka palics puori nu voljera. Piečuok jū lītuoja kai vystu butku, tod globuoja hlamus, turēja trušus, tod vīnu laiku tī dzeivuoja vīna poša palāka trusīne, kas izroka olu i izaudzēja tī bārnus. Suņam zam daguna.
A stuosts par voljeru ir eiss – napatyka.
Voljers beja lobs tikai vīna īmesļa piec – iz juo jumta Džers varēja izkuopt i vērtīs tuoli, iz juo varieju sēdēt ari es ar suni, bužynuot jam spolvu, izrauduot pusaudža godu puoristeibys jam kažukā, apsavērt pasauli i sepinēt par tuolim celim ar suni pavadeņā.
Izavolkuojom mes pa vysu apleicīni, vysim mežim, gruovim i graustim. Bierneibai vajag suni.
Pajēmem vosorā suneiti, izaudzējem suni, suņs iz cytu rudini izauga i palyka groznys, daguoja nu juo sorguot svešus cylvākus.
Sirdeigs to jis beja tikai sātā. Kod guojom pastaigā, svešūs jis ignorēja – viņ dasavēre, lai nivīns nalein pi maņa. Kod tev ir 13-14 godu i ļūbej kleist pa mežim, celim i nacelim, ir 90. godu bardaks i pofigisms, tei beja lela vierteiba – pošai sovs sorgs.
Tai kai tys piec ilga laika beja pyrmais suņs myusu sātā (ka naskaita Džeinu, kas nūmyra vēļ kai kucalāns), tod jam beja sataiseita glauna butka ar prīkškambari i guļamustobu, kur varieju īleist ari es poša, a gols golā tyka taiseits voljers – kūka stulpim, ībetonātim iz pakšu, druošu sītim, speciali taiseitom durovom, kū es poša nūkruosuoju ružovys.
Prīca beja eisa. Suņs cīst navarēja tuo voljera. Vydā vajadzēja stumt ar stumšonu, uorā leida kai zuts pa kuojstarpi, rēja, kauce i pasaceja vysu, kū dūmoj. Dalyka likt pi kēdis, pi voljera, partū ka jam garšuoja cylvāki. Nu i tod suņs kai suņs, mīrs sātā.
Atbiļdi saprotu piečuok. Pi kēdis jis pīsadaleja pogolma dzeivē, pi juo daguoja, jam guoja garom, pakasēja aiz auss, apsarunuoja, a kū voljerā – siedi vīns bez pīskuorīņu, dauzeišonuos ar cytim sunim i kačim i kompanejis.
Tai vot i saguoja. Na vysys lobys idejis ir lobys vysim.
Vot i vyss. Taidi 5 kadri nu munys dzeivis. Atrosti datorā.


text:
LaKuGa: Nu skatuvis saceji, ka itys Tev ir lels i nagaideits puorsteigums. Kaidys ir sajiutys, sajamūt Boņuku?
Edgars: Sajiutys ir naaprakstomys, deļtuo ka teišom nabeju gaidiejs. Poša nominaceja jau beja kai puorsteigums i gūds, bet sajimt Boņuku i pi tuo – pyrmū reizi – tys ir naaprokstami! Kinys taiseišonā vysa komanda īguļdeja lelu dorbu i prīca, ka rezultats ir saguojs taids, kaids ir.
Laiceņš ir puorguojs, i kaidys ir atsaukmis par „Latgolys laikadeči”?
Saceišu skaitļūs – kaidi 70% atbolsta i soka lelu paļdis, 30% nu atsauksmem ir kritika, kas ari ir cīši svareiga, ar kuru riekinūs i jamu vārā, kab jaunā kinā napīlaistu tuos pošys klaidys. Jamūt vārā, ka kina ir par Latgolu i Latgolys viesturi, teišom ir napīdūdami pīlaist klaidys, kaidys varbyut beja, bet deļtuo raudzeišu iz prīšku nu tom izavairet.
Dzeive Tev ar Boņuka sajimšonu nasabeidz. Pyrma nedelis beja akteru atlase jaunai kinai „Vīna vosora deļ vysu”. Kai guoja?
Nui, tūp jauna kina – tei byus myusdīnu latgalīšu drama. Vēļ šūvokor maņ juoizsyuta vysim atlasis dalinīkim atbiļdis, kuri tika i kuri natika. Kūpā beja 58 pretendenti, nu kurim myusim juoatlosa 14 akteri golvonom lūmom, bet byus ari ūtruo plana lūmys i masu skoti. Dorbs beja gryuts, viertiejom gondreiž vysu dīnu – kotram tika dūti 5 minoti, kab cylvāks var pagiut sevi paruodeit.
Kai tod latgalīšim ir ar aktermeistareibu?
Vysaiž. Beja daži ar breineigom spiejom, daži varbyut ar na tik, bet kūpumā ļauds iņteresni i tuo vārti, kab īmyužynuotu kinuos i ruodeitu sabīdreibai.
Tu pots esi režisors ari piec profesejis?
Asu jurists i niu struodoju Latgolys Apgoboltīsā. Kinys režeja maņ ir kai hobejs i pateik nu Rēzeknis Augstškolys studentu pošpuorvaļdis laikim. Tai pavysam nasaisteits ar pamatprofeseju i natipisks jurisprudeņcei. Pots asu prīceigs – varbyut pagaidom na cīši pasadūd, bet pasadūd i raudzeišu, vuiceišūs iz prīšku, kab dabuotu tū kvalitativū rezultatu.
Par kū taišni Latgola? Sižetu i temu ir cik daudzi…
Maņ ite pateik, es dzeivoju Latgolā. Koč ari pats cīši labi narunoju, kam ir vysaiži īmesli, nu latgalīšu volūda ir munys muotis, babys volūda i maņ prīca, ka ar kinu es varu volūdu i sovu dzimtini popularizēt. Koč ari reizem ir gryuši, nu grybu, kab par Latgolu zyna piec īspiejis vaira!
Karteņā: Edgars Blinovs sajamūt Boņuku. Foto: Edeite Husare, LaKuGa


text:
Aveizis saturs līcynoj vaira par tū tū, ka tei ir tikai latgalīšu izvālātuo taktika – slavynuot socialisma idejis i tai tikt pi vaļsts leidzeklim aveizis izdūšonai (i tipografejis īkuortuošonai). Tik cālam mierkim, kai socialisma ideju propoganda, komunisti (boļševiki) nikod leidzekļus nav žāluojuši. Juoatzeimoj, ka itī latgalīši, kas taisieja aveizi, nav nu tim latgalīšim, kū komunisti represieja. Tī ir latgalīši, kas ap 1900. godu lobpruoteigi devēs iz Sibireju, ko beja tūreizejuos cara vaļdeibys aicynuojums apgiut Sibirejis zemis. Latgola tymā laikā beja puorapdzeivuota, jo saimis Latgolā tradicionali beja kuplys i vysim zemis grybātuojim zemis Latgolā napītyka. Storp izceļuotuojim iz Sibireju beja i muna vactāva diveji jaunuokī nu sešim vactāva bruolim, pi kam vīnam nu jim beja pīcu bārnu saime, ūtram – sešu bārnu saime. Vajadzieja lelu izjiemeibu, kab dūtūs iz Sibireju taidā saimis sastuovā.
Runojūt par ortografeju, kas lītuota aveizē: treis nu meistynuotim burtim c,s,z lītuotys literys, puorejī meikstynuoti ar „i” burta paleidzeibu (kas vystycamuok aizgiuts nu pūlim), par pīmāru: nūsprīdia, jēmia, kōvias, izlaidia, bļōvia, zemiu. Vysu pyrma veramīs viersrokstā „Kur un kod sōças 1 maja svātki” iz meikstynuotū burtu „c”, kas meikstynuots ar vilneiti apakšā: itai meikstynuoja „c” i „s” kazahy (ari turkmeņu) alfabetā leidz 1940. godam, kod bruoleigajom Kazahejis PSR i Turkmenejis PSR (ari cytom republikom) tyka dūta pavēle puorīt iz kirilicu (tāņ ituos vaļsts rauga puorīt atpakaļ iz latiņu alfabeta burtim). Tekstā burti „c” i „s” meikstynuoti, īspiejams, taipoš (ar vilneiti nu apakšys), jo meikstynuošonys zeime naskaidra, a burtam „z” skaidra radzams komats apakšā. Tys līk dūmuot, ka itei litera ir speciali izgataveita latgalīšu volūdai. A tys sovukuort līk dūmuot, ka itī latgalīši ir izjiemuši kurus iz vysu literu izgataveišonu meikstynuotū leidzskaņu burtim. Aveizē ir nalels roksts, kurā skaidroj, ka „i” burtu var atmest, jo burtam lītoj literu ar meikstynuojuma zeimi komata veidā nu apakšys. Taitod „i” borta lītuošona leidzskaņu meikstynuošonai latgalīšim ir tikai pagaidu variants. Rokstā izskaiteiti 16 burti, kurūs vajag meikstynuot. Jo atskaitom četrus burtus (ļ, ņ, ķ, ģ), kū meikstynoj jau latvīšu volūdā i vēļ 3 burtus (č, š, ŗ), kū meikstynuot nav vajadzeibys, tod palīk tik tī poši 9 borti, kurūs es īrūsynoju meikstynuot ar akutu.
Jo latgalīši socialisma apstuokļūs tyka pi valsts leidzeklim, tod var izīt, ka jī ar literom varieja drukuot vysus meikstynuotūs leidzskaņu burtus jau tod, kod Pīters Strods vēļ nimoz nabeja izrakstiejs sovu „Pareizraksteibu”. Izīt, ka Latvejis vaļdeiba naizskateja par vajadzeigu atbaļsteit latgalīšu volūdys kūpšona, a leluos socialisma zemis tuolā nūstyurī atsaroda leidzekli tuos pošys volūdys atbolstam. I tū izdarieja saujeņa entuziastu, kurim tik viņ beja, kai lela vieliešonuos kūpt sovu dzymtū volūdu i lela izjiemeiba. Jim nabeja ni spieceigu volūdnīku, ni vuoceibu īstuožu ar apvuiceibu latvīšu volūdā, ni zynuotniskūs institutu.
Kaida ir ituos medotis – leidzskaņu burtu meikstynuošona ar „i” byuteiba? Itī 9 burti (myusu gadejumā) pyrma „i” puorsavierš par meikstynuotim burtim, pi tuo pots burts „i” teik skaiteits kai „i” tik tod, ka tys atsarūn storp leidzskanim, par pīmāru: mirklis, sirds. Burts „i” nateik izrunuots (kai ba pagaist), jo „i” atsarūn storp leidzani i patskani, par pīmāru: ziamia, sviacia. Itaidā veidā mes varam meikstynuot vysus 9 leidzskaņu burtus, bet mes navaram meikstynuot vuordu viersūnis. Tuos varātu sekmeigi meikstynuot ar nalaimeigū apostrofu! Lītojūt paraksteitū leidzskaņu meikstynuošonu, mes naizkrūpļojam latgalīšu volūdys vuordus. Bet juoīvāroj atruna (pūļu volūdā taipat): itei raksteiba naatsatīc iz svešvuordim (par pīmāru: biografeja, biologeja, cionists, dialekts, dieceze, dieta, kiosks, nianse), pavuordem i vuordim (par pīm., Ciolkovskis, Niks, Kio), piļsātu nūsaukumim (par pīm., Liona, Kioto), geografiskim nūsaukumim (par pīm., Rioni, Rio-negro).
Niu izdūsim sev vaicuojumu: par kū P. Strods naizavielēja itū raksteibys veidu? Tei, prūtams, nav raksteiba, piec pryncypa „kai runoj i dzierd, tai roksta”, bet vys tik – latgalīšu volūda nateik izkrūpļuota i mes varam izraksteit vysus latgalīšu volūdys vuordus tai, kai tūs izrunoj. Leidz ar itū mums navajag dali latgalīšu volūdys vuordu aizstuot ar latvīšu volūdys vuordim i vēļ cytu dali puortaiseit par surogatvuordim. Gols golā pūli i šudiņ lītoj itū raksteibu. Kas naapmīrynuoja P.Strodu, mes iz itū vaicuojumu laikam atbiļdis naizzynuosim nikod.
Voi vāluokī latgalīšu volūdnīki varieja latgalīšu volūdys raksteibu puortaiseit piec pūļu parauga? Varieja! Bet voi izadrūšynuotu? Nikod! Puoruok lela beja latgalīšu volūdnīku pietate pret P.Strodu. Ari šudiņ nivīns latgalīšu volūdnīks atkluoti naatzeist, ka P.Stroda „Pareizraksteiba” izkrūpļuoja latgalīšu volūdys raksteibu. Mes šudiņ runojam vīnā volūdā, a rokstom cytā, jo raksteibā asam īsprūstuoti latvīšu volūdys alfabetā, kas papildynuots ar burtim „ō” i „y”. Ar itaida alfabeta burtim navar izraksteit vysus latgalīšu volūdys vuordus tai, kai tūs izrunoj. Par tū dali latgalīšu volūdys vuordu P.Strods aizvītuoja ar latvīšu volūdys vuordim, a cytu dali vuordu puortaisieja par surogatvuordim tai, ka tūs varieja izdrukuot ar latvīšu alfabeta burtim. Voi tei beja P.Stroda breiva gryba īsprūstuot latgalīšu rokstu volūdu latvīšu volūdys alfabetā, voi tū P.Strodam izspīde? I izspīde ar tuolejūšu nūdūmu – sekmēt latgalīšu volūdys izzušonu.
Voi vēļ kaidai cytai volūdai pasaulī ir taids liktiņs, ka tai nav sova alfabeta, kai latgalīšu volūdai? Es nazynu.
Adolfs Stalidzāns
Cytu autora roksti par latgalīšu alfabeta vaicuojumim skaitomi: http://lakuga.lv/2012/02/29/latgalisu-alfabets/
Roksts autora originalraksteibā:


text:
Reigā, muokslys galerejā “Museum.LV” (Andreja Pumpura īla 2), 15. novembrī 19.00 nūtiks gleznuotuoju apvīneibys V.I.V.A. (Vēsma Ušpele, Ilze Griezāne, Vija Stupāne i Agra Ritiņa) izstuodis “Iemīlējušās Latgalē…” atkluošona.
Izstuode “Iemīlējušās Latgalē…” ir stuosts par talanteigom i dzeivi mīlūšom Latgolys gleznuotuojom – Vēsmu Ušpeli, Ilzi Griezāni, Viju Stupāni, Agru Ritiņu, kuruos sasateik ik pa laikam, kab byutu kūpā, gleznuotu, daleitūs dzeivis stuostūs, boguotynuotūs cyta nu cytys i radeitu. Kotra nu muokslineicu īt nu sovys vītys Latgolā – Vēsma nu Maltys, Ilze nu Leivuona, Vija nu Aglyunys, bet Agra nu Rēzeknis. Kūpā tuos aptver vysu Latgolu. Kūpā veidoj izstuodis, kūpā pīsadola plenerūs. Vaira kai 10 godu laikā ir apbraukuotys vysaiduokys vītys, izdzeivuota rodūša kūpā byušona Latgolā, Kūrzemē, Vydzemē i Zemgalē, kotru reizi īsavuicūt koč kū jaunu i vysur viestejūt stuostu par Latgolu. Kūpeigūs izstuožu skaits jau puorsnādz divejus desmitus i dorbi ir bejuši apsaverami Latvejā, Lītovā i Vuocejā. Regulari gleznuotuoju dorbus var apsavērt Latgolys muokslinīku rudiņa izstuodēs Latgolys Kulturviesturis muzejā, Latgolys regiona muokslinīku izstuodēs Marka Rotko muokslys centrā i Jezupa Pīguožņa (1934–2014) bolvys Latvejis ainovu gleznīceibā dorbu izstuodēs.
Izstuode oktobrī beja apsaverama Latgolys muokslys i amatnīceibys centrā Leivuonā.


text:
Nikod pasauļam gaviešona nav kaitiejuse, bet puorsaiesšona, iedīņu daudzums i puorpylnums daudzejus īruovis kopūs.
Leli gavietuoji tuksnešūs ir dzeivuojuši ilgus, ilgus godus.
Tūmār dzeive tik niu ir mainejusīs i tik palykuse gryuta, ka bazneica suoc ļaudim rauseit rūkys nu gaviešonys.
Šūgod myusu veiskups gavieņa sameikstynuošonai ir nūsacejis šitū:
- Vysim atļauts ēst ar pīnu (pīns, svīsts, ūlys), izjamūt Palnu Dīnu un Lelū Pīktdīni.
- Vysim atļauts ēst ar gaļu svātdīnem, pyrmūdīnem, ūtardīnem i catūrtdīnem par vysu Gavieni, izjamūt Lelū Catūrtdīni. Pīzeime: kam atļausts ēst ar gaļu, tys jū var ēsti tikai vīnu reizi dīnā, izjamūt svātdīnes. Pi tam tymā pat malteitē navar ēs gaļu i pīnu.
- Tī ticeigī, kū šei dispensa (atļaušona) vēļ naapmīrynoj, piec plašuokys dispensys, lai grīžas pi vītejim draudžu saiminīkim. Školu īstuodēs muocekli i školuotuoji dispensu var dabuot pi sovim kapelanim.
- Vysi, kas ir atkareigi nu cytim, kai karaveiri, kolpi, muocekli audzynuotuvēs, bārni dzymdynuotuoju muojuos, i vyspuor muojuos asūši, var ēst tū, kas teik padūts. Pi šuos eiles ļaudim teik pīskaiteiti ari vysi izdzeiti (aiz kara voi aiz cytim apstuoklim atstuojuši dzimteni), izceļuotuoji nu dzimtenis, kurim dasaīt dzeivuot gryutu dzeivi, – šī var ēst tū, kas ir dabojams.
Bazneickungim teik atļauts iest tikai ar pīnu.
Golā veiskups vysus ticeigūs skubynoj gaviešonys vītā dareit cytus lobus dorbus, seviški žālsirdeibys duovonys dūdūt i lyudzūtīs, lai šis Pesteituoja cīsšonu i mūku pīminis laiks patīši bytu pesteibys laiks, kurajā ļauds pīdzymst iz lobuoku, gūdeiguoku, guošuoku dzeivi.
Olūts: DRYWA. – Pīterburga, 1917. g. 15. februarī. – Nr. 7. – 3. pl.


text:
Viesturiskūs kuormu restauraceja Latgolā – cik ir taidu kuormu, kurī gaida sovu nuokušū dzeivi, kai i cik kvalitativi nūteik restauraceja i parkū tū vyspuor dareit?
Dace Dambe apsaver Preiļu muižys piļs pīmāru – grafu Borhu pilī ir bejuse lauksaimisteibys škola, vydsškola, ari šyušonys cehs. Itūšaļt piļs ir Preiļu dūmis paspuornē i vaļsts nūzeimis kulturys pīminekli gryb atjaunuot. Īrokstā par tū, kas ar tū nūsadorboj, cik uztycami ir byuvnīki i kai pili planavoj izmontuot piec tam.
Par kūpejū situaceju Latgolā teik runuots ar Vilmu Platpīri, kas voda Vaļsts Kulturys pīminekļu aizsardzeibys inspekcejis Latgolys nūdaļu, nu arhitekts Pīters Blūms stuosta par Ludzys Leluos sinagogys, Rēzeknis Zaļuos sinagogys i Daugovpiļs cītūkšņa restauraceju.


text:
Suoksim ar atstuostu par vīnu pasuokumu tymā Poļšys teniņa/treninga laikā – Vīns nu pīnuokumim beja uzmeistaruot grupys dorbu. Tobiš, juostruodoj vysai grupai 24 cylvākim, juoštukoj, kaids izavērsīs myusu atskaitis pasuokums vīnā kopejneicā. Respektivi, taids, kai atskaitis pasuokum deļ seve + pastuosteit, kas mes asom, deļkam, i kū mes te sešys valsts puorstuovi dorom kūpā. Taitod, rokstu tū ,kas pošam beja īraksteits kladeitē –
„Taitod. Īprīkšejā vokorā nūzarysynuo korstys diskusejis -> kai tū vysu dabuot pi dzīsmis i dzeiveibys. Piec vysim nūteikumim myusem beja dūts ari konkrets laiks kimā juoīzakļaun. 55 minoti. Atguodoju, kai niule.
Nascātu, ka vīgļi dabuot vīnbalsebu 24 cylvaku vydā, tai, lai koč daļa byutu apmīrynuota. Piec pyrmuos diskuseju daļis palyka tī, kam tys interesej, i kam asūt pa kaidai idejai. Nā nu, kūpumā vyss nūzzakuortuo. Koč i treneru izvālātuo kopejneica izaruodē cīši šaura, i leluokū daļi telpys aizpildēm mes poši. Pagaidom nazynu, kas jim sokoms (tai i nauzzynovu) par tū vysu.
Sataisēm fleshmob, video, foto prezentaceji, daži daļinīki pastuostē par sovom jiutom izjiutom – kai ta niule ir taidā treningā byut… i veļ pa kaidai refresh akcejai.
Atpakaļ braucūt vysi puorsvorā gulē. Bet sajiutys beja iz pacāluma viļņa. A, maņ ruodiejuos, ka myusus šudiņ dzeis uoraa – uora aktivitatās. A, nā! Tok dažys meitinis stresoj aiz laika– oi, kai byus, oijoi!…. –
Kai, banalā šlāgerī dzīt – Mīļā, viss dzīvē ir pirmo reiz… – Voi nazkai leidzeigai.”
„ „Outdoor activities” izdzan uorā. (Na, jau izdzan – tu pats tam pīkryti.) Pyrms tuo izkrota sumkys, lai tu napajimtu leidza nikuo līka – nazeits, šlipste, nauda, nu i cytys taida veida līteņis. Paradzāts acadauzeit pa uoru 2,5 dīnys. Stresam nav/nabej pamata. Golvonīs ir podturēt tūs, kam vajadzeigs morālīs atbolsts. Tys pīzaruodē vysaiduos aktivitatēs, kas nu suokuma pazaruodē bierniškeigys, bet taida veida atbolsts nūderē i pošam, kod paraudzieju pakuopelēt highropes J
Grupys beja sešys, pa četri cylvāki kotrā. Maņ patyka myusejuo. Ideja, kai izavēlē grupys līderus tož beja loba, sovaižuoka.
Suokums skaists ar kanoe laiveņom mauc pa pūrainu upi, straumei pazaļaudami. Nu tai,… kanoe, tod krostā piec kilametru 18, uzdavums – juotrūn tys i tys. Karšu nav, juoprosa ceļš cylvākim… naktī – pajumte, jo uorā rudiņa laikā saļdeit nīris iz 4mm pakluojeņa nazagribē.
Tai inciresnai.
Ļauds beja atsauceigi, interesiejuos, kas mes taidi i.t.t. Dažreiz pylnai laimei navāg daudz, kod esi izagaladniejs, nūsaļs… vyss zajebala i vysi slikti.
Lai, voi, kai izturēm vysys dīnys, i as daž nazalyku ziņis par ahujennajom tulznom 2latnīku lelumā,
Pošam patyka tys, ka sazajeimu drūsmis i pakuopelieju pa high-ropes, kas da šam maņ LV nabeja saguos. Nabej juos ari cik augši daslītys…kai treisstuovu sāta, bet tūmār – As tū izdarieju,ar vysim zylumim, nūskruopiejumim, i kuoju treisiešonu nu augstuma.
I’m survival ”
„Acagrīzem nu „outdoors” vysi dzeivi sprauni, koč pīklybojam. Nu suokuma ruodiejuos ka uzdavumi ir – WTF?! – stilā, bet beiguos poši apsazynuom sovys klaidys. Praksē pīruodeita teoreja lobuok palīk atminī, kai viņ sausa teoreja. Dabuom kū jaunu uzzynuot par sevi, par sevi-cytim, ir i vacajom zynuošonom uztaiseits refresh...
Uztreituos tulznys ->puorīs. Nu vīnys pusis jauki. Cikom suopēs, cikom atguoduošu vysu tū kas Ploski apleicīņī pīdzeivuots.
Ar Darius nu Rumānejis (da,tī nadzeivoj vīni, vīneigi čygoni ) runuom, ka žāla byus škeirtīs nu cik lobim, jauki īpazeitim cylvakim. Kai? A, deļ tam, ka veicūt, dorūt tūs uzdavumus, spēlis, tu cik labi īpzaeisti tū cylvāku,..cylvāka byuteibu…. lobuok, kai kaidu pazinju, kas tev ir Skype kontaktūs.
Atvodu party vysi bimbuo vairuok, kai sovu babu bērēs. Vysmoz tai sacē turks Hus.
Nu, nikas niule ir sasprausti cyti mierki pa pasauli, kur juopagastei
Laikam, taidu refresh akceju maņ vajadzē jau seņ. Nu, jā… bet maņ niule dzeiveite – dzeive interesanta. Juopastruodoj dorbā, lai naatlaiž.. tai jau ļauds sacē – brauksi „acapyust” Acapyus mos saguo viņ 2 dīnys, i to vīneigi ar mīsu. Ar puorejū tyka struoduots.
Kaidūs vokorūs pazaruodē i Santabarbarys cīneigi nutykumi, par kū varē i runuot nuokamejaa dīnā. Es jau sacieju – Veļ nedele, vysi vīns ūtru aiztyktu bez kauniešonuos –
Tai vot i dzeivojom, i kurš ilgi gaida autobusu Marijapolē, kurš sadūmoj kū cytu.
„Training goal – Create more success in life untile join it”


text:
Bīdreiba “KUKUŽI” i rodūšūs ļaužu apvīneiba Ausmeņa Records itamā vosorā ir suokuse i niu turpynoj dokumentaluos kinys Maršruts – 6486 fiļmiešonu.
Zam taida nūsaukums sliepās eists maršruts, kas nūteik pa Viļānu i Rēzeknis nūvodim.
Kina ir par tū, kai tymā maršrutā nūteik cylvāku kusteiba. Kai ļauds dzeivoi, kū dora leluokajuos maršruta pīturuos, kai – Viļāni, Nagli, Gaigolova, Drycani. Kaidi sapyni i realitate atsaspūguļoj dzeivojūt lauku teritorejā.
Dorbs pi kinys nūsarysynuosīs i turpmuok. Kinys prezentaceja paradzāta itu goda beiguos.


text:
9. decembrī 14.00 Rēzeknis Centralajā bibliotekā (3. stuovā) nūtiks Zigfrīda Miglinīka gruomotys “Dzīvosim ar dziesmu” attaiseišonys svātki, viestej informaceja bibliotekys sātys lopā.
Zigfrīds Miglinīks (1941-2006) beja muzykys pedagogs, komponists i dirigents. Sovys dzeivis laikā paraleli dorbam školā ari komponējs dzīsmis.
Dzīšmu gruomotā ir īkļautys divpadsmit Z. Miglinīka radeituos dzīsmis ar notom. Dzīšmu vuordu autori ir dzejnīki Aleksandrs Ancāns, Ontons Kūkuojs, Romualds Zarembo, Daina Avotiņa, Reinis Ādmīdiņš. Gruomotys teksti ir latvīšu literarajā i latgalīšu rokstu volūdā.
Izdavumā ir patriotiskys dzīsmis, kurymuos teik aktualizāts Latgolys motivs ar liriskuom dobys ainovom, smeļdzeigom puordūmom i ilgom par sovu dzymtū zemi. Tei ir dzīšmu gruomota sevkuram muzykys specialistam. Z. Miglinieka dzīsmis ar notom da šam nikod nav bejušys izdūtys.
Gruomota izdūta Latgolys Kulturys centra izdevnīceibā, redaktoris Bernadete Everse i Valentina Unda. Gruomotys radeišonu finansiali atbaļstejuši daudzi zīduotuoji.


text:
Ciļviece
Ciļviece — pasauļa ļaužu vysums aba vysu Homo sapiens atmejis iņdividu vysums.
Ciļviecis sapratīņs var zeimuot:
- vaira na 2 milijonus godu iz Zemis ekzistejūšu dzymumu, kurs pīstuov treis etapus: agreimī ļauds, senejī ļauds i vāleimī ļauds;
- vysus Zemislūdis dzeivuotuojus, kuri niule irā dzeivis guojumā iz vyds dzimšonys i nūmieršonys;
- kurymā naviņ viesturiskā laikā dzeivuojušu personu vysumu;
- niule iz Zemis dzeivojūšu iņdividu, personeibu, pilīšu vysumu.
Ciļviece sasadola rasēs, tautuos aba etnosūs, socialajuos i kulturyskajuos grupuos. Parostai ap ciļvieci runoj napavaļdeigai dalejumam kuortuos (verīšu, sīvīšu) voi ļaudeibuos. Ciļviecis sapratīņs semaņtiskai apjam na viņ iņdividu fiziskū daudzumu, a i nūtaleju aizzineigu informacejis meitu iz vyds jūs. Ciļviecis darbeibys rezultata parostai sauc par kulturu.


text:
Kai jau kotru godu vaļsts svātku laikā, arī itūgod Latvejis vaļsts prezidents i ordiņu kapituls par seviškim nūpalnim Latvejis vaļsts lobā padeve Treju Zvaigžņu ordiņus. Ar Josifu Ročko i Andri Vaivodu, kuri tyka apbolvuoti ar Treju Zvaigžņu ordinim, sasatyka Tenis Bikovskis.
Josifs Ročko ir ilggadejs izgleiteibys i sabīdriskais darbinīks, nūvodpietnīks i muzeja “Ebreji Daugavpilī un Latgalē” dybynuotuojs i vadeituojs. Jam pīškierts 5. škirys Treju Zvaigžņu ordiņs i ordiņa kavalera tituls. Josifs Ročko beja cīši puorsteigts par tik augstu apbolvuojumu. Jis nūruoda, ka tys nav viņ juo nūpalns, partū ka, veicūt dažaidus pietejumus, jū atbaļstejuse i saime, i kolegi, i Daugovpiļs ebreju kūpīna.
Sovpus ilggadejam pošvaļdeibu darbinīkam, Leivuona nūvoda dūmis prīšksādātuojam Andram Vaivodam pīškierts 4. škirys Treju Zvaigžņu ordiņs i ordiņa viersnīka tituls. Ari Andram Vaivodam itaids apbolvuojums saguoduoja lelu puorsteigumu. Jis pastreipoj, ka tys ir vysa Leivuona nūvoda cylvāku nūpalns.


text:
Mieneša arhivs: March 2017 »
Rēzeknē nūtiks apbolvuojuma “Laiks Ziedonim” cyldynuošonys ceremoneja
Imanta Zīdūņa (Ziedoņa) fonds “Viegli” aicynoj iz apbolvuojuma “Laiks Ziedonim” laureatu cyldynuošonys ceremoneju 3. majā 19.00 Latgolys viestnīceibā GORS, Rēzeknē, informej fonda puorstuove Kristīne Tjarve. Ceremonejā na tik cyldynuos laureatus kaidā nu pīcom apbolvuojumaSkaiteit vaira »
Latgalīšu humors: vacūs gazetu viests
Pyrmuo apreļa aba jūku dīnys prīkšvokorā pīduovojam īskotu vacajuos latgalīšu gazetuos. Kas ogruok raksteits pylnā nūpītneibā, niu izraisa smaidu! Ogruok gon kozom beja loba dzeive! Ogruok precējēs na tikai aiz mīlesteibys, bet ari aizSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” sateik sovus meistarus
Gatavejūtīs akcejai “Satiec savu meistaru”, raidejums “Pi myusim Latgolā” gastej Viļakā i Viļānūs, kab īpazeitu daudzpuseigūs tradicionalūs omotu pratiejus. Jau itymā nedeļgolā sevkurs grybātuojs varēs īsavuiceit aust dečus, taiseit lelis ci pagatavēt suotnus gavieņaSkaiteit vaira »
Reigā nūtiks prīšklasejums par latgalīšu volūdu
3. aprelī 18.00 Reigys Latvīšu bīdreibys noma Kluba zalā nūtiks Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatis profesoris, Baltu volūdnīceibys katedrys vadeituojis Dr. philol. Lidejis Leikumys prīšklasejums “Latgaliešu valoda Latvijā – mīti un patiesība”. Prīšklasejums byusSkaiteit vaira »
“Cytaidi latviskais” pīduovuos raidejumu cyklu par Latgolys kongresa dalinīkim
Nu 6. apreļa Latvejis Televizeja (LTV1) pīduovuos Latgolys kongresam veļteitu viesturisku raidejumu cyklu, kas stilistiski īsakļaun Latgolys stuostu “Cytaidi latviskais” ītvorūs. Kai viestej informaceja LTV sātys lopā, kotra raidejuma pamatā byus stuosts par vīnu personeibuSkaiteit vaira »
Latvejis Nacionalajā viesturis muzejā atkluos div Latgolai veļteitys izstuodis
Nu 6. apreļa da 8. septembra Latvejis Nacionalajā viesturis muzejā Breiveibys buļvarī 32, Reigā, byus apsaverama mobiluo izstuode “Latgales kongresam – 100” i izstuode “Latgales keramika – tradicionālais un mūsdienīgais”, informej muzeja puorstuovi. Ar itūSkaiteit vaira »
Volūdys vaicuojums: kai nūvecej vuordi
Autore: Sandra Ūdre, Mg. philol., gruomotys “Aizlauztais spaits” leidzautore Ar vacim vuordim ir tai – ka mums šudiņ nav aktualys ituos lītys, partū nav vajadzeibys i piec taidu vuordu kai rūcenīks i par varisSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” saruna ar muziki i akteri Oskaru Lustiku
Raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji tykuos ar muziki i akteri Oskaru Lustiku Rēzeknis Tautys teatra mieginuojuma laikā Rēzeknis kulturys nomā. Gatavejūtīs Storptautiskajai teatra dīnai, teik dasleipāta “Daudz laimes darba dienā”. Oskars Lustiks smejās, ka jamSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” – par Latgolys kongresam veļteituom izstuodem
Jau pavysom dreiži aizasuoks Latgolys kongresa symtgadis leluo svieteišona. Taišni Latgolys kongress pyrma 100 godu Rēzeknē beja pyrmuo demokratiski īvālātuo Latgolys latvīšu puorstuovu sanuoksme, kurā tyka nūlamts, ka Latgolys, Vydzemis i Kūrzemis latvīši irSkaiteit vaira »
Majā Viļānu tiergā nūtiks “Orūdu svātki”
14. majā meistari, kolekcionari, restauratori, retro pērļu cīneituoji, antikvariata i lītuotūs sadzeivis prīškmatu, mebeļu i drēbu tierguotuoji i cyti interesenti puļcēsīs Viļānūs tierdzeņā “Orūdu svātki”, kas nūtiks jau īrostuo Viļānu godatierga laikā tierdzeņam eipašiSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” gastej piertneica i zuoļu sīva Kristīne Šišlova
“Kolnasātā” gastej piertneica i zuoļu sīva Kristīne Šišlova. Pi juos iz Turku pierts cīmu Leivuona nūvodā atdabuot spākus ļauds brauc nu vysys Latvejis. Sarunys laikā piertneica atkluoj, parkū latvīšam, latgalīšam pierts ir tik eipašaSkaiteit vaira »
Roksti latgaliski. 8. nūdarbeiba
Pīduovojam pādejū latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu nu pošvuiceibys materiala “Vuicīs raksteit latgaliski!”. 8. NŪDARBEIBA Ar darbeibys vuordu latgalīšu rokstu volūdā ir vysgryušuok — seviški ar pīdiekļa patskani/divskani 2. i 3. konjugacejis darbeibys vuordim. RaudzeisimSkaiteit vaira »
Bolvūs apsaverama Zīmeļlatgolys dobys fotoizstuode
Da 13. apreļa Bolvu Nūvoda muzejā apsaverama fotoizstuode “Latvijas dabas spēks un skaistums”, kurymā radzama Zīmeļlatgolys doba i tuos vierteibys, informej Bolvu nūvoda Turisma centra puorstuovi. Paguojušuo goda beiguos Bolvu nūvoda pošvaļdeiba projekta “Loba dobaSkaiteit vaira »
Hārdroka grupa “Fenikss” nu Ludzys
Autors: Arņs Slobožanins Vairumam Latgolys muzykys klauseituoju nav zynoms, ka vēļ pyrms “Borowys MC” i “Bez PVN” darbeibys suokuma beja muziki, kas latgaliski izpiļdeja na tikai tautysdzīsmys i šlageri, bet ari tymā laikā aktualūSkaiteit vaira »


text:
Stefaneja Uļanovska »
“Kolnasāta” par pūļu etnografi Stefaneju Uļanovsku
“Kolnasātā” par pūļu folkloristi i etnografi Stefaneju Uļanovsku, kura 19. godu symta beiguos dokumentēja Viļānu apleicīni, radzātū i dzierdātū apkūpojūt dorbā “Pūļu Inflantejis latvīši”. Pyrma puors godu Latvejā izdeve faksimilizdavumu, sovpus itūgod izguoja UļanovskysSkaiteit vaira »
Izdūta unikala gruomota par latgalīšu tradicionalū kulturu
18. augustā Viļānūs nūtyka tradicionalī Gruomotu svātki, kurūs laikā Viļānu nūvodpietnīceibys muzejā tyka prezentāts Stefanejis Uļanovskys 19. godu symta beigu etnografiskais tāluojums “Poļu Inflantijas latvieši”, viestej informaceja Rēzeknis Tehnologeju akademejis (RTA) sātyslopā. Kai informej RTA studejuSkaiteit vaira »
Tautys muzykantu svātki Viļānūs itūgod Stefanejis Uļanovskys zeimē
Jau daudzus godus augusta pyrmajā sastdīnē Viļānūs nūteik Tautys muzykantu svātki. Kai viestej informaceja Viļānu nūvoda sātyslopā, itūgod tī nūtiks 5. augustā pūļu folkloristis Stefanejis Uļanovskys zeimē, kas 19. gs. ūtrajā pusē pieteja ViļānuSkaiteit vaira »
Viļānūs nūtiks ekspediceja “Pa Stefānijas Uļanovskas pēdām”
23. – 25. augustā Viļānūs nūtiks pietnīciska ekspediceja “Pa Stefānijas Uļanovskas pēdām”, viestej Rēzeknis Tehnologeju akademejis puorstuovi. Ekspediceju organizej Viļānu nūvodpietnīceibys muzejs i Viļānu nūvoda pošvaļdeiba sadarbeibā ar Rēzeknis Tehnologeju akademeju. Ekspedicejis mierkis ir apsekuotSkaiteit vaira »


text:
>bet cik es zyny,
>
>tod Varakļuonūs napazeist sakni "sliut" i vuordu
> "attikt" ( bet soka
>
>gon "atdžist" ).
>Voi Armands "sliut" nav sajaucs ar cytu vacu, reši lītuotu,
> bet
>
>pazeistamu vuordu "svuit" voi "suit" ar nūzeimi
> "cīši daudz"
>Šķeivi"
>ari tī napazyna, bet saceja "telviečs" voi "talerka".
SLIUT, SLIVĒT
Vuords "sliut" nu Varakļuonu dūts Mu"lenbacha-Endzelīna vuordineicā.
Formu "slivēt" pīminiejuse i lītuojuse L.Leikuma "Tāvu zemis kaleņderī" 1992 godam. Tok vuorda "izslivēt" lītuošonys myuslaiku rokstūs tradiceju aizsuoce O.Seiksts ar sovim dorbim. Vysā jau juopīzeist (jāatzīst), ka itys vuords dreižuok irā poetizmys, na kasdīneiga leksikys vīnine (ikdienišķa leksikas vienība).
ATTIKT, (ATDŽIST)
Drūši zynu, ka "attikt" soka niulejuo Preiļu rajona lelajā daļā. Ka i Varakļuonūs taida vuorda nabyutu bejs, literariskajā volūdā tok labvīn pīdar vysaidu Latgolys nūvodu vuordi, kurim pa zeimeibai (pēc nozīmes) navā leidzeigu cytuos latgaļu vītrunuos (izloksnēs), na tai?
"Graidūs" beja daudzi pīstuovu nu Preiļu rajona, partū itys vuords acimredzeigi i aizavede literariskajā raksteibā. Vuords "attikt", sūplok "atmaneit", dieļ sovys zeimeibys irā cīši lobs lītuot filosofiska pagrīzuma (ievirzes) tekstūs.
"Atdžist" maņ izaver pa letonizmam, na vacam latgaļu vuordam, tok naasu drūss par 100%, vēļ vajadzātu patēmēt (papētīt).
SVUIT
Nu, a "svuit" irā vuords par sevi i Jyus, Juoņ, jū labi aprakstejot,
tī vaira navā kuo dasaceit (piebilst).
ŠKEIVS
Latgolā irā cīši daudzi poliskys i krīviskys izaceļšonys pasauku škeivam apzeimuot (nosaukumu šķīvja apzīmēšanai), tok par latgaļu literariskū normu latgaļu lingvisti pīzeist vuordu "ŠKEIVS".
Armands


text:
Ap pusnakti laiks
Jau tovus pādus snīgā dzieš,
Bet tu guli,
Aiz sevis atstuojūt ānys,
Bet es sovys dūmys tovā virzīņī syutu
Pa muokūņu postu, lai nanūsavāloj.
Ik mirklis, pavadeits starp sapynim tovim,
Kai puse mirkļa, kod blokus tev asmu.
As ceru tovūs sapynūs jauktīs,
Pasauļi tovu pagrīzt ar kuojom gaisā-
Lai nazyni, kur ej, kur beji,
Toļka tū, ka esi te, kur snīgs kreit.
Tovu syltū smaidu es gaidu,
Draisķeigu ļīsmu piec danča - vaigūs.
Pīmīdz ar aci, kod garom ej,
Dūd ļūbesteibai īspieju byut...
Jans Ikes 2010
Inta Naglas atdzejojums latgaliski 2011


text:
Eura
Eura (latvīšu: eiro, eira; anglīšu: euro; krīvu: eBpo) irā Europys Savīneibys kūpeiguo naudys vīnine, kura aizvoduota i lītojama eurys zonā (2015 g. janvara mien. — 19 ES vaļsteibuos) i kuru atīsmē planavojams lītuot kai atsaskaitīņu leidziekli vysuos ES vaļsteibuos.
Valutys zeime: €
Vydtautyskais valutys kods: EUR
Vērte:
- 1 eura (EUR) = apmāram 0,702804 latu (LVL);
- 1 lats (LVL) = apmāram 1,422872 euru (EUR)
Eura aizvoduota kai atsaskaitīņu leidzieklis 1999 godā, atmejūt ekeju (ECU, European Currency Unit) pa kursam 1:1. Kai fiziska nauda eurys apgrūzā palaistys 2002 godā. 2006 gods beiguos apgrūzā beja jau 610 milijardi euru, i juos beja vīneiguo valuta vaira kai 317 milijonim europīšu.
Euru volda Vuocejis mīstā Frankfurtā pi Maina asūšais Europys centralais banks (ECB), kurs pīstuov vysu ES dalinīkvaļsteibu centralūs bankus. ECB vīneigais tur tīseibu nūstateit ES monetariskū politiku, jis dasaver euru banknotu druku, euru monetu kaļšonu, taipoš euru plateišonu i lītuošonu vysuos eurys zonys vaļsteibuos.


text:
Nigereja
Nigereja, oficialai Nigerejis Federaluo Republika, irā federala konstitucionaluo republika. Nigerejis sadorā īīt 36 pavaļstis i federaluo golvysmīsta teritoreja Abudža. Vokoru Afrikys vaļsteiba tur rūbežu ar Benina Republiku vokorūs, Čadu i Kamerūnu reitūs i Nigeru pūstumūs. Dīnavydūs vaļsteibys molys skaloj Atlaņtejis okeana Gvinejis leics. Treis pošu leluos tautu grupys Nigerejā irā hausu, igbo i jorubu. Religiski tautys padaleitys iz pusem - vīna dale irā musulmonu, a ūtra kristīšu, tik nalela dale tradicionalū religeju pīkritieju.
Nigerejis vaļsteibys pasauka jimta nu Nigeris upis, kas tak car vaļsteibu. Nigereja irā poša leluo vaļsteiba Afrikā pa dzeivuotuoju skaitam i septeituo poša leluo pasaulī, kurymā vysu vaira dzeivuotuoju irā malnī.


text:
Aglyunys pogosts
Aglyunys pogosts irā Aglyunys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrys - Aglyuna. Pogostā dora pyrmaškolys īstots, vydsškola, katuoļu gimnazeja, sporta škola, bazilikys kora škola i breivuo laika centrys Aglyunys solā i internatpamatškola i profesionaluo vydsškola Jaunaglyunys solā. Taipoš dora feļčeru punkts, socialū ryupestu noms i socialuo atspaida noms bārnim. Biblioteka i tautys noms atsarūn pogosta centrā.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Aglyunys pogosta teritoreja bejuse Daugpiļs apleiciņa Kapeņu pogostā. 1936 godā nu Kapeņu pogosta padaleja Aglyunys pogostu. 1945 godā Aglyunys pogostā īstateja Aglyunys, Jaundzemu, Kruoceitis, Rušyuna, Runtuļu i Salinīku solys padūmi. 1954 godā Aglyunys solai daškiera Kruoceitis solu, a 1960 godā i Salinīku solu.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā īstateja Aglyunys nūvodu i pogosts dasaškiera kai administrativa teritoreja.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Aglyunys pogosts tur rūbežu ar:
- Aglyunys nūvoda Gruoveru, Kastulīnis i Škeļtiņu pogostu;
- Daugpiļs nūvoda Ombumuižys i Vyšku pogostu;
- Ribinišku nūvoda Rušyuna pogostu.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0


text:
Lubuons
Lubuons — azars Latgolys vokoru daļā, Reitulatvejis zamainē, Rēznis i Modyunis nūvoda teritorejuos, vysuleluokais azars Latgolā i Latvejis Republikys teritorejā. Juo viersa pluots dasnādz 8070 ha (ar azarsolom – 8210 ha). Azara garums stīpās da 14 km, plotums – da 9 km.
Koč Lubuona lelums īspaideigs, juo vydiskais dziļums viņ 1,6 m, pošlelais dziļums – 2,5 m. Nazkod Lubuons vys aizlēja dyžan plotys teritorejis, kam juo apleicīne tik drupeit pasaceļ augšuok azara leidzīņa. Divdasmytuo godusymta 30-tajūs i 50-70-tajūs godūs padareiti leli azara apleicīnis puortaisis dorbi: pastateitys 90 dambu, izrokti 93 apleikkanali i azara nūteciejums pagrīzts pa Aivīksti. Deļ itūs dorbu Lubuonā jau nazcik reižu mejīs iudiņa leidzīņs.
Azara viersa vyscaureigais (absolutais) augstums irā 92,5 m augšuok jiuru leidzīņa.
Nu Lubuona iztak Aivīkste, ītakūšuos upis – Malmuna, Teiceja, Lisine i vēļ 5 mozuokys upeitis – divdasmytajā godusymtā pagrīztys pa Meirānu kanalu, Rēznis i Maltys ītakys salaistys kūpā. Taipoš puorguojušajā godusymtā pi Lubuona ītaiseiti zyvu muorki ar kūpeigū pluotu 1750 ha i nūsausynuotys 10000 ha meža zemis.


text:
Puortraukt
Puortraukt — transakciju nūzeimoj, kad izdareituos puormainis datubazē programai nasagrib soglobuot, a tei vītā gribīs atsagrīzt tymā situacejā, kas beja pirms puormaiņom. Puortraukt procesu nūzeimoj, kod lītuotuojs voi operaciju sistema nūgalina procesu i naļaun tam normali izapiļdeit i izglobuot rezultatu. (Puortraukt programys dorbu var ar UNIX komandeņu "kill -9 12345", kur 12345 ir procesa numurs. Voi ar Windows Task Manager.) termini.lv pīduovoj "procesa pārtrauce"; var ari "procesa pārtraukšana".


text:
Eņdemizmys
Eņdemizmys (greku: ἔvδnuoς- endēmos- vītejais) - pasaruodīņs, kod auguoju ci dzeivinīku škira, ciļts voi dzimte sateikama viņ aprūbežuotā geografiskā apgabalī i nasateikama nikur cytur iz Zemis viersa.
Daudzi eņdemisku škiru var atrast geografiskai ci ekologiskai atškiertūs apvydūs, pīv., jiursoluos, pa kolnim, dziļūs azarūs. Regioni ar augstu eņdemizmu - Havaju jiursolys, Madagaskara, Jaunkaledoneja, Australeja, Jaunzelaņdeja, Baikala azars. Atškir paleoeņdemus - škirys i ciļts, kurūs areali šaurynojās, i neoeņdemus - jaunys škirys, ciļts i tt., kurys vēļ naaizspēja pasaplateit.
Eņdemizma preteimeiba - kosmopolitizmys, kod škira sateikama gondreiž vysur iz Zemis viersa.


text:
Reitā pasamūdu, pasavieru pa viļcīņa lūgu, tī vēļ reita mikrieslis, a apleik kolni, kolni, kolni. Vēļ tymss i nikaidys biļdis nasaguoja.
Piec šaļts otkon pasamūdu, pasavieru – nazkaidi kryumi i leidzons. I ar atvīgluojumu aizmygu – var gulēt.
Ap 10 stuņdem otkon beju augšā, verūs – kolni. I vēļ kaidi. Cieļu augšā Vitu – tev tys ir juoredz. Apleik klinšaini kolni, taidi kai opoli, vieja jau nūleidzynuoti, tok ar klinšu atsagumim. Vītom taidi kai apļa formā salykti ni to kopi, ni vacu sātu pundamenti.
Kolni opoli, apauguši seiku zuoleiti, vītom neikuleigi kūceni i pussapyvuši elektreibys stulpi.
Piec laika kolni atsakuope. Apleik stepe leidzona kai golds. Zylys pučeitis i pi slīžu atsavāluši nūdzeļtiejuši tuksneša zuoļu veikši.
Cylvāka nivīna, vīna ferma ar lūpu duorzim, puors traktoru, līknē laikam zeme augleiguoka. Tī sastateitys buļbys i pļauts sīns. Cīši moz taidys zemis. A tai, cik vēremēs, augleiguo kuorteņa pluona, pluoneņa. Smiļkts, akmini, neikuleiga zuoleite. Pat nazuole i dodzi knapi puordesmit centimetru garumā.
Piec Ačinskys apleicīnis myuža mežim až jūceigai.
Leidzonuma vydā moza dzeraune i staceja. Vīneiguos apdzeivuotuos vītys, vysuos nūtur viļcīņs. Cytā pat stuov. Stacejis kuormi leli i stypri, apleik budonkys. Cytā vītā otkon až ni eiropeiski remonti i pat kruosys cytaiduokys – na krīvyskys.
Skrēja suneiši, pavadūni jim svīde boltū maizi. Suneiši lēce rīdami pa slīdem.
Da gola vagonā palykom tik 5 cylvāki. Abakana suokuma naīsavieru, jau mīgs guoja i atlykušū stuņdi izdūmuoju pagulēt. Pasamūdu, apleik jau tipiskī ryupnīceibys rajoni. Postsovetskī kuormi i bardaks ar našmukom sātom i myužeigū pamesteibu. Jau izcaltys ituos sātys i cehi izaver pamasti. Nagleiti, nivīnam navajadzeigi.
Niu siežu iz vīsneicys pallūdzi i verūs iz lenina īlys. Pretim lela sāta, iz juos reklama – Mi saščitim vaši prava. Iz biļdis 5 miliči. Hakasejis republikys tīsu izpiļdeituoju federaluo puorvaļde. Ka pareizi saprotu i iztulkuoju.
Tuoļumā speid Abakana ola dareitovys teļts, logo ar brīžumuoti. Puču būde.
Mašynys kai kura – jaunuoki i vacuoki žiguli, toijotys. Cytai ruļs kreisā, cytai lobā pusē. A ļauds kai vysur.
Vīsneicys registraturā izacēle nasaprasšona – izaruod, myusim nav nazkaida registracejis papeira, kū Ačinska miliceja izdavuse. Papeirs to beja, tok jis juoatdūd Ačinskys miličim, deļtuo i pametem Taņai. Niu sasazvanieju, syutēs kopeju pa faksu.
Ak jau Krasnojarskā ar juo myusim vajadzēs.
Murgs ni vaļsts. Lai kai dūmojam i riekinojam, nu juos navar aizbraukt, napuorkuopūt lykumu.
Registraceja Ačinskā da 4. septembra. A kai mes varim pamest vaļsti registreitys, ka Ačinsku juopamat jau 2. septembrī. Pat tod, ka mes pa taisnū iz lidūstu.
Bez tuo milicejā pasaceja – kod brauksit nu Ačinska, lai saimineica atnas dokumentus. Nivīna vuorda, ka myusim vajadzeiga jūs kopeja iz rūku.
Koč itymā vaļstī laikam vysu juokopej. Kai ari izaruodēja Ačinskys milicejā, vysim papeirim beja vajadzeigys kopejis. Koč informacejis par tū nabeja – milicejis kuorma durovys to da dorba laika suoku beja aizslāgtys ar dzeļža restem. A informaceja beja pi kabineta durovu, pi kuo piec numera jau uorā sasastuoja rynda i tod vysa rynda otkon sasastuoja jau asūšā seceibā pi juo durovu.
Ruodīs, speidēs saule.
Īsim uorā, vērsimēs iz breinumu i raudzēsim atrast, kas juosaver.


text:
Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks 2017” »
“Boņuks 2017″: lakuga.lv skaiteituoju bolsuojuma rezultati
Svātdiņ, 25. februarī, dasmytū reizi padūs Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks”. Bolvai izvirzeitūs pretendentus 17 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos nūsaceja žureja. Nu kam žureja byus daškeiruse Boņukus par padareitū 2017.Skaiteit vaira »
“Boņuks” par myuža īguļdejumu Aļbertam Spuogim i Lidejai Leikumai
Svātdiņ, 25. februarī, dasmytū reizi tiks padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks“, kur sūpluok pārnejuo goda svareiguokajom latgalīšu kulturys nūtikšonom, personom i aktivitatem par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā tiks gūdynuoti Vuocejā dzeivojūšais literats,Skaiteit vaira »
Zynomi “Boņuks 2017” nominanti
Februara golā jau dasmitū reizi tiks sveikti Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” sajiemieji. Paziņojam ituo goda bolvai izvirzeitūs pretendentus 17 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos. “Boņuks” ir vīneiguo bolva, kas eipašiSkaiteit vaira »
Pagarynuota dasasaceišona Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2017“
Atsasaucūt interesentu lyugumam, pretendentu dasaceišona Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2017” pagarynuota da svātdīnis vokora, 2018. goda 14. janvara, informej Latgolys viestnīceibys GORS puorstuove Edeite Husare. Itūgod bolvys “Boņuks 2017” pretendentus var dasaceit 18Skaiteit vaira »
Suokusēs dasasaceišona “Boņuks 2017”
2018. goda 25. februarī jau dasmytū reizi tiks padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks”. Kab nūskaidruotu “Boņuks 2017” sajiemiejus, teik izsludynuota pretendentu dasaceišona, kas byus da 2018. goda 10. janvara. “Boņuks” ir vīneiguo bolva,Skaiteit vaira »


text:
Nu 3. februara sastdīnēs 16:00 stuņdēs Latvejis Radejis 5. programā aba pieci.lv latgalīšu volūdā suocs skanēt jaunīšim dūmuots raidejums latgaliski. Raidejumu “Pīci breinumi” veidoj Latvejis Radejis Latgolys studeja i tū voda Rēzeknis jaunīši Sintija Augustova i Eduards Armuška.
Bez jaunīšu raidejuma Latgolys studeja sagatavej vēļ treis raidejumus, pīktdīnēs tīšraidē LR 1 Latgolys teritorejā skaņ “Latgolys stuņde”, sastdīnu vokorūs LR 1 skaņ “Kolnasāta”, nu ituo goda janvara LR 4 krīvu volūdā skaņ raidejums par Latgolu “ЛaTraлbckaя cTyдия” (tulk. Latgolys studeja).
Pyrmū “Pīci breinumi” raidejumu var nūsaklauseit radejis arhivā.


text:
20. aprelī Reigā Baļtinovys dramatiskais kolektivs „Palādas” ruodeja izruodis „Ontans i rodne” originalverseju. Izruodis laikā skateituojim beja īspieja izzynuot, kai latgalīši teik golā ar nagaideitu gostu īsarasšonu, kas beiguos izavierš par jautru padareišonu. Izruode īsakļauj režisoris Anitys Ločmelis veiduotajā serialkomedejā „Ontans i Anne”. Nu šuo lugys cikla īstudeišonys, baļtinovīši nūspieliejuši jau 370 izruodis.
„Asu Ontans jau divpadsmit godu,” tai par sovu lūmu komedejā stuosta Ontana atveiduotuojs Imants Slišāns. Cikom akteri gatavejās nuokomajai izruodei, jis ar kolegu Aigaru Keišu pīkreit nalelai sarunai.
– Cik ilgi dorbojās jiusu kolektivs?
Aigars: Jau kaidu laiceņu. Varbyut 10 godu vēļ nav, bet, nu, tyvai.
– Varit pastuosteit, kai tys vyss suocēs?
Aigars: Anita raksteja pīktū daļu, tys ir, Juoņa dīnys izruodi, vot, tod jei mani paaicynuoja. Tod beja Jākubpiļs festivals, kur pīsadalejom. Tī ari ar tū muzyku vyss suocēs.
– Izruodis suokumā jiusim beja taida interesanta pīeja, dolūt skateituojim vysaidus lobumus. Kuo ideja tei beja?
Aigars: Gryuši pasaceit. Tūreiz Jākubpilī.
Imants: Napīmiņu, kuo ideja tei beja, bet, nu kura laika, es gon pīmiņu cīši labi. Mes pyrms septenim ostonim godim bejom Jākubpiļs amatirteatru festivalā. Mes vīnā laukumā, Daugovys ūtrā krostā, ruodejom sovu prīkšnasumu. Nūlykom autobusu, laika beja daudz, i, lai pīsaisteitu publiku, mēs tū ari uzsuocem. Aigars atsasēde ar akordeonu spēlēt, i mes suocem daleit. Taidejaidi pīsaistiejom publiku, i beiguos myusim beja pylns laukums ar publiku. Tī blokus beja taids krūgs, i krūga saiminīks myusim uzsauce pušdīnis. Tei daleišona roduos spontani. Myusu, kai saceit, rozīneite, lai īsiļdeitu publiku.
– Sovā izruodē cīši daudz muzicejat. Kū jiusim nūzeimej dzīsme?
Imants: Tū Aigaram juoprosa, tys leluokais myusu dzīsmis vadeituojs.
Aigars: Nu dzīsmis ari laikam ar tū pošu Jākubpili suocēs… Ar tū pošu festivalu. Vot, tai sasagadeja, ka iz pīktū daļu, kū Anita beja sarakstejuse, mani tī paaicynuoja. Vot, tai es ari īsakļuovu kolektivā (pasaver iz Imantu). Bet pyrms tam jius koč kaidu īrokstu izmontuojot…
Imants: Nui, storp ainom laiku vajag aizpiļdeit, cikom kaids puorsagierb, sasagatavej. Beja suokums taids, ka mes laidem myusu vītejo vijūļnīka Andra Rancāna īrokstus, bet tod guoja dzeivs akordeons.
– Kai jiusim ruodīs, kur sliepās jiusu izruodis panuokumi? Voi tī ir akteri, pats uzvadums voi sižets?
Aigars: Es grybātu saceit, ka gon, gon. Taida aktera kai myusu Ontons… Nu, voi ūtrs taids vyspuor ir Latvejā?
Imants: Man ruodīs, deļtuo, ka mes vysu dorom nu sirds. Saceišu gūdeigi – mes asam sovys Baļtinovys i Latgolys patrioti. Mes kai dzīžam nu sirds, kai dzeram nu sirds, kai runojam nu sirds… (smejās)
– Deļtuo jius asat tik populari? Partū ka nu tūmār cylvāki īt iz izrodem i runoj par jiusim…
Imants: Juoprosa jau tim cylvākim (smejās). Ir tai, ka Anita kai vadeitoja, jei poša nikur napīsaduovoj, ite jū vysod meklej. Zvona jai i prosa: „Kod jius varit atbraukt?” Nav tai, ka mes kaidu meklejam, taišni ūtraiži – myusus meklej.
– Kur jius smeļatēs īdvasmu izruodem?
Aigars: Maņ ruodīs, tod, kod mes sasavuocam kūpā. Myusim ir tik atraktivs kolektivs, vot, myusu spāks!
Imants: Anita taida boguota īkšeji. Jei vuoc vysus sovus īspaidus par dzeivi i uzroksta lugu, a mes līkam nu sevis kluot. Izruode apaug ar myusu teicīnim, ar myusu taidom dalyktom lītom i vysu puorejū, kū radz cylvāki.
– Taitod jius ari improvizejat iz skotuvis?
Imants: Nu, dīzgon daudz, nui.
– Cik svareigi jiusim īstudēt izruodis taišni latgaliski?
Imants: Nu, maņ tys ir golvonais. Tei ir myusu dzymtuo volūda. I pirms 12 godim, kod Anita mani aicynuoja spēlēt teatri, es guoju deļtuo, ka tei byus latgalīšu volūdā. I mes latgaliski na tikai iz skotuvis runojam, mes ari latgaliski ikdīnā.. Baļtinovā, vysur… Ar sovim bārnim, ar sovim sābrim, ar sovim kolēgim. Varbyut daži dūmoj, ka tei tikai myusu skotuvis volūda, bet tei ir myusu ikdīnys volūda. Mes jū nasam pasauļam.
Aigars: Ite myusim ir taida piļneigi vīnaida nūstuoja tymā vaicuojumā.
– Kas, piec jiusu dūmom, uzrunoj skatietuoju?
Imants: Man ruodīs, tys ari ir tys patīsums, kas īt nu myusu. Ar tū pošu dzīduošonu, ar tū pošu eistuo šņaba izgaršuošonu izrodis suokumā.. (smejās) Ar tū improvizaceju – verūtīs piec situacejis.
– Kas jums dūd spāku kuopt iz skatuvis?
Imants: Tū spāku dūd publika. Tys, ka soki vuordu i ir atsauksme. Smejās cylvāki i aplaudej. Nu , ka tu redzi atdevi tam, kū tu dori.
– Nav tai, ka koč kū nu varūņim asat aizgivuši? Pīmāram, sovā ikdīnys dzeivē?
Aigars: Varbyut asam, nui.
Imants: Mes ikdīnā taišni teicīņus – kod runojam, jau pajamam teicīni nu lugys.
Aigars: Bez tuo vīnkuorši iztikt navar. Tys piļneigi tai īsaguojs ikdīnā.
– Kai jius poši viertejat sovu dorbu? Ir izadevs?
Imants: Prūtams, ka izadevs. Mes braukojam pa Latveju nu jau vairuok kai 10 godu. Myusus prosa, Anita tik roksta kalendarā, a mes sokom, ka vajag drusku puortraukuma. Sokom, ka gona, gona, gona, bet nā, jei tik roksta, roksta, roksta.. (smejās)
– I kaidi ir jiusu tyvuokī plani iz nuokūtni?
Imants: Par tū, kas tūp, juoprosa myusu Anitai. Jei ir myusu muote tymā ziņā (smejās).
– Taitod jei jiusim puorsteigumus taisa?
Imants: Nui. A piec tam mes jai… izruožu laikā! (obeji ar Aigaru smejās)
Ar Imantu i Aigaru sasarunuoja Inese Čiževska
Karteņa: I. Čiževska


text:
Popularne rymy do
zycie
mnie
czas
jest
ciebie
dzień
zawsze
wszystko
świecie
życia
świat
wiele
siebie
się
oczy
razem
inie
będzie
serce
serca
słowa
domu
Tobie
urodziny
miłości
marzenia
świata
lat
miłość
głowie
Rymy do Tuhajbeja
Adygeja, Akwileja, aleja, Aleksieja, almeja, Amalteja, Andreja, Andrieja, Andrzeja, archireja, asindzieja, bakcheja, Bareja, Bartłomieja, bartodzieja, basteja, Bazyleja, beglerbeja, beja, bejlerbeja, Betleja, beznadzieja, Błażeja, bobsleja, Bokieja, bombramreja, borodzieja, bramreja, breja, budleja, Celeja, Chaldeja, Cheroneja, choreja, chreja, chwieja, czarodzieja, Dadeja, Deja, deja, dichoreja, didżeja, displeja, dobrodzieja, dokleja, Dreja, Durleja, dychoreja, dytrocheja, dżerseja, dżokeja, epopeja, Erytreja, Eubeja, firleja, Firleja, fleja, fokreja, Freja, Fudaleja, Gardeja, geja, greja, grotreja, hartleja, Herakleja, Higieja, hokeja, hreczkosieja, Jędrzeja, kafeja, Kasjopeja, katleja, kaznodzieja, keja, kiereja, knieja, Kołodzieja, kołodzieja, Kondeja, koryfeja, Kozieja, kryteja, Kuleja, leja, Leja, Lizureja, Łodeja, Macieja, Madeja, Mantineja, marsareja, marsreja, Mateja, Matwieja, melopeja, memeja, mierzeja, Mileja, nadzieja, Nadzieja, nakleja, naokleja, obkleja, odkleja, odoleja, odyseja, Odyseja, okleja, Okrzeja, Paleja, pierzeja, pigmeja, Pigmeja, podkleja, Pompeja, ponakleja, poobkleja, poodkleja, poprzykleja, porozkleja, poskleja, powkleja, powykleja, pozakleja, półwoleja, priapeja, przykleja, Rabieja, Raszeja, reja, Reja, rozkleja, Sądeja, Sergeja, Sergieja, sieja, Siergieja, skleja, Sołowieja, Sondeja, sosteja, spleja, spondeja, spreja, Suleja, szleja, szweja, Śmieja, torreja, tracheja, transzeja, trocheja, troleja, tuleja, Turleja, tyrteja, Ukleja, ukleja, unihokeja, wieja, wkleja, wkoleja, wodoleja, wodzireja, woleja, wykleja, wykoleja, zakleja, zawieja, Zieja, złodzieja
Adygeja Akwileja aleja Aleksieja almeja Amalteja Andreja Andrieja Andrzeja archireja asindzieja bakcheja Bareja Bartłomieja bartodzieja basteja Bazyleja beglerbeja beja bejlerbeja Betleja beznadzieja Błażeja bobsleja Bokieja bombramreja borodzieja bramreja breja budleja Celeja Chaldeja Cheroneja choreja chreja chwieja czarodzieja Dadeja Deja deja dichoreja didżeja displeja dobrodzieja dokleja Dreja Durleja dychoreja dytrocheja dżerseja dżokeja epopeja Erytreja Eubeja firleja Firleja fleja fokreja Freja Fudaleja Gardeja geja greja grotreja hartleja Herakleja Higieja hokeja hreczkosieja Jędrzeja kafeja Kasjopeja katleja kaznodzieja keja kiereja knieja Kołodzieja kołodzieja Kondeja koryfeja Kozieja kryteja Kuleja leja Leja
Lizureja Łodeja Macieja Madeja Mantineja marsareja marsreja Mateja Matwieja melopeja memeja mierzeja Mileja nadzieja Nadzieja nakleja naokleja obkleja odkleja odoleja odyseja Odyseja okleja Okrzeja Paleja pierzeja pigmeja Pigmeja podkleja Pompeja ponakleja poobkleja poodkleja poprzykleja porozkleja poskleja powkleja powykleja pozakleja półwoleja priapeja przykleja Rabieja Raszeja reja Reja rozkleja Sądeja Sergeja Sergieja sieja Siergieja skleja Sołowieja Sondeja sosteja spleja spondeja spreja Suleja szleja szweja Śmieja torreja tracheja transzeja trocheja troleja tuleja Turleja tyrteja Ukleja ukleja unihokeja wieja wkleja wkoleja wodoleja wodzireja woleja wykleja wykoleja zakleja zawieja Zieja złodzieja
Adygeja, Akwileja, aleja, Aleksieja, almeja, Amalteja, Andreja, Andrieja, Andrzeja, archireja, asindzieja, bakcheja, Bareja, Bartłomieja, bartodzieja, basteja, Bazyleja, beglerbeja, beja, bejlerbeja, Betleja, beznadzieja, Błażeja, bobsleja, Bokieja, bombramreja, borodzieja, bramreja, breja, budleja, Celeja, Chaldeja, Cheroneja, choreja, chreja, chwieja, czarodzieja, Dadeja, Deja, deja, dichoreja, didżeja, displeja, dobrodzieja, dokleja, Dreja, Durleja, dychoreja, dytrocheja, dżerseja, dżokeja, epopeja, Erytreja, Eubeja, firleja, Firleja, fleja, fokreja, Freja, Fudaleja, Gardeja, geja, greja, grotreja, hartleja, Herakleja, Higieja, hokeja, hreczkosieja, Jędrzeja, kafeja, Kasjopeja, katleja, kaznodzieja, keja, kiereja, knieja, Kołodzieja, kołodzieja, Kondeja, koryfeja, Kozieja, kryteja, Kuleja, leja, Leja, Lizureja, Łodeja, Macieja, Madeja, Mantineja, marsareja, marsreja, Mateja, Matwieja, melopeja, memeja, mierzeja, Mileja, nadzieja, Nadzieja, nakleja, naokleja, obkleja, odkleja, odoleja, odyseja, Odyseja, okleja, Okrzeja, Paleja, pierzeja, pigmeja, Pigmeja, podkleja, Pompeja, ponakleja, poobkleja, poodkleja, poprzykleja, porozkleja, poskleja, powkleja, powykleja, pozakleja, półwoleja, priapeja, przykleja, Rabieja, Raszeja, reja, Reja, rozkleja, Sądeja, Sergeja, Sergieja, sieja, Siergieja, skleja, Sołowieja, Sondeja, sosteja, spleja, spondeja, spreja, Suleja, szleja, szweja, Śmieja, torreja, tracheja, transzeja, trocheja, troleja, tuleja, Turleja, tyrteja, Ukleja, ukleja, unihokeja, wieja, wkleja, wkoleja, wodoleja, wodzireja, woleja, wykleja, wykoleja, zakleja, zawieja, Zieja, złodzieja


text:
Vacvuorkova »
“Latgalīša pošsaglobošonuos instinkts ir vysim!” saruna ar didžeju Andri Lazdānu
Intervejis autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Pazinis i draugi Andri Lazdānu sauc par cylvāku-orkestri. Jam aiz mugorys ir didžeja dorbs Reigā, kuru jis lobu pruotu īmaineja pret dorbu Vuorkovys nūvodā i dzeivi lauku sātā.Skaiteit vaira »
Vuorkovā stuosteis kuozu saimineicu stuostus
21. i 22. julī Vacvuorkovā i Vuorkovā nūtiks II Latgolys stuostnīku festivals “Omotu stuosti”, viestej informaceja UNESCO Latvejis Nacionaluos komisejis (LNK) teikla “Stāstu bibliotēkas” sātyslopā. Festivals itūgod veļteits kuozu saimineicom i jūs stuostim. Iz festivalu aicynuotysSkaiteit vaira »
Vacvuorkovā apsaverama gleznu izstuode
Da 23. novembra Vacvuorkovā, Školys īlā 5, Kulturys centra zalā ir apsaverama gleznu izstuode nu Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzeja kruojuma, viestej Vuorkovys nūvoda sātys lopa. Izstuodē var apsavērt Juoņa Plivdys, Vijis Stupānis, JuoņaSkaiteit vaira »
Atsaverūt iz Kulturys ministrejis reikuotū konfereņci Vuorkovā
Ituo goda 8. junī Vacvuorkovā, Vuorkovys vydškolys telpuos, nūtyka Kulturys ministrejis organizāta konfereņce „Latgalīšu volūda i latgaliskuo identitate”. Pasuokumā pīsadaleja Latgolys pošvaļdeibu i Latvejis publiskuos puorvaļdis instituceju puorstuovi, eksperti, navaļstiskūs organizaceju i medeju puorstuovi.Skaiteit vaira »


text:
Interesenti vysuos vacuma grupuos aicynuoti pīsadaleit režisora Viestura Kairiša jaunuos kinys “Piļsāta pi upis” akteru atlasē, kas nūtiks 8. janvarī nu 14.00 da 21.00 Rēzeknis Kulturys nomā, Bruoļu Skryndu īlā 3.
Fiļmiešonys process Viestura Kairiša jaunajai kinai “Piļsāta pi upis” suoksīs jau februara beiguos. Fiļmiešona nūtiks Latgolā (Ludzā, Rēzeknē, Kruoslovā). Kinys scenareja pamatā ir Gunara Janovska romans ar taidu pošu nūsaukumu. Kinys golvonajam varūņam Anšam ir navaineiga profeseja – daiļkruosuotuojs. Jis ir pīpraseits pi vysu režimu – autoritarajā pyrmskara Latvejā, pi komunistu i nacistu. Bet juo sirdi i dvēseli navar īgiut nivīns nu tūs.
Režisors Viesturs Kairišs par tūpūšū kinu soka: “Koč i cik naciļvieceiga byutu viesturis nūtikšonu gaita, cylvākam vysod ir īspieja palikt cylvākam. Vīna nu kinys leluokuom ambicejom ir pastuosteit par tik nabeidzami daudzom viesturiskom nūtikšonom, napuorsavieršūt formalā nūtikšonu kaleidoskopā.”


text:
Lietišķā Latgale »
“Pi myusim Latgolā” saruna ar VARAM ministru Kasparu Gerhardu
Goda nūslāgumā, kod izviertejam padareitū i kaļam jaunus planus, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji sasatyka ar Vidis aizsardzeibys i regionaluos atteisteibys ministru Kasparu Gerhardu, kab apsprīstu Latgolai aktualus vaicuojumus. Kaspars Gerhards nūruoda, ka VARAMSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” par Zīmyssvātku tradicejom
Laikā, kod vēļ nav aizdagta catūrtuo svece Adventa vaiņukā i Zīmyssvātki ir pavysam tyvai, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej pi folklorys kūpys “Rūta” dalineicu, kab dazynuotu vaira par Zīmyssvātku tradicejom i dzīsmemSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” saruna ar kardinalu Juoni Pujatu
Raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej pi Rūmys katuoļu bazneicys kardinala Juoņa Pujata, kab dazynuotu vaira par juo dzeivis guojumu, dorbim i gareigū aicynuojumu. Juoņs Pujats dzims 1930. goda 14. novembrī. Par Rūmys katuoļuSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” par Vladislavu Luoci
Itūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji aicynoj atguoduot i dazynuot vaira par latgalīšu drukavuotuo vuorda sorgu – latgalīšu gruomotu izdevieju Vladislavu Luoci, kai ari īsaklauseit unikalūs bolsa īrokstūs nu skaņu platis “Latgola Runoj”. VladislavsSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” par paradzātū školu reformu
Pādejūs nedeļu laikā lelu rezonaņsi sabīdreibā izsauce planavuotuo izgleiteibys reforma. Izgleiteibys ministrejis sātyslopā publicāts pietejums, kurs paradz Latgolā reorganizēt 21 vydsškolu, atstuojūt viņ pamatškolys. Kab izskaidruotu itū vaicuojumu, raidejumā “Pi myusim Latgolā” Tenis BikovskisSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” par adventa laika byuteibu i tradicejom
Tyvojūtīs Zīmyssvātkim, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji sasatyka ar Rēzeknis katuoļu draudžu dekanu Puovulu Zeili i Daugovpiļs Jezus Sirds draudzis prīsteri Dmitriju Artjomovu, kuri atkluoja adventa laika byuteibu i tradicejis. Puovuls Zeile nūruoda, kaSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” turpynoj sarunu cyklu ar Saeimys deputatim
Turpynojūt sarunu cyklu ar nu Latgolys vieliešonu apgobola īvālātajim Saeimys deputatim, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji itūreiz sasatyka ar Anriju Matīsu i Ivanu Ribakovu. Anrijs Matīss 12. Saeimā īvālāts nu partejis “Vienotība” saroksta. ĪprīkšSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” sasateik ar Saeimā īvālātajim deputatim nu Latgolys
Itūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” ītvorūs Tenis Bikovskis sasatyka ar divejim nu Latgolys īvālātim Saeimys deputatim Juoni Klaužu i Dzintaru Zaki. Ar itim deputatim raidejuma veiduotuoji runuoja jau pyrms goda i niu sovim klauseituojimSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” gastej pi DJ MART INC
Na vīns viņ muzykys cīneituojs dzierdiejs DJ MART INC producātūs muzykys gobolus i remiksus labi zynomom latvīšu i latgalīšu dzīsmem. Tok ratais zyna, ka jis ir ari guņsdziesiejs Mārteņš Pīzelis nu Preiļu. Pi juoSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” sasateik ar Treju Zvaigžņu ordiņa sajiemiejim nu Latgolys
Kai jau kotru godu vaļsts svātku laikā, arī itūgod Latvejis vaļsts prezidents i ordiņu kapituls par seviškim nūpalnim Latvejis vaļsts lobā padeve Treju Zvaigžņu ordiņus. Ar Josifu Ročko i Andri Vaivodu, kuri tyka apbolvuotiSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” par patriotismu
Eisai pyrma Latvejis Republikys proklamiešonys 99. godadīnys raidejums “Pi myusim Latgolā” dazynoj, cik eisti ļauds ir patriotiski, i cik bīži patriotisms izapauž. Latgolys kulturviesturis muzejā eisai pyrma svātku jau sastū godu piec kuortys nūtykaSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” par minimaluos olgys ceļšonu Latgolā
Nuokušajā godā minimalū olgu planavuots palelynuot nu 380 eiro iz 430 eiro. Tok uzjiemieji i daļa Saeimys deputatu izruoda naapmīrynuoteibu, vysvaira par situaceju Latgolā. Kab dazynuotu vaira, iz sasatikšonu ar uzjiemiejim i Saeimys pīprasejumuSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” par bārnu rūtaļlītom seņuok i niule
Itūreiz raidejumā “Pi myusim Latgolā” Laura Sondore-Strode rauga dazynuot, voi rūtaļlītys var byut myusu kulturys līcineicys i kaidys spēlis bārnim Latgolā taisa myusu dīnuos. “Vīna nu vysu laiku senejuokuom spēlem ir sviļpaunīks,” dūmūt apsavērtSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” saruna ar Saeimys deputatu Juoni Trupovnieku
Turpynojūt sarunu cyklu ar nu Latgolys vieliešonu apgobola īvālātajim Saeimys deputatim, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji sasatyka ar Juoni Trupovnieku (ZZS), kurs niu ir Latvejis Republikys 12. Saeimys deputats i Veseleibys ministrejis parlamentarais sekretars. TrupovnieksSkaiteit vaira »


text:
Kai jau kotram bārnam, ari Jelgovys birojam pateik dzimšonys dīnys svineibys. Itūgod mes jau leluoki – myusim jau 2 gadeni , deļ tuo ari baļļuku nuocuos taiseit kai pīsanouk – draugu kompanejā ar peiruogim, balonim, spieļom i vysim puorejim lobumim.
Itūgod sovus svātkus atziemiejam 10.oktobrī, LLU Studentu klubā. Iz svineibom tika īlyugti vysi draugi, draugu draugi i puorejī interesanti. Tyka īvāruots ari nūteiktais dresscode – divgadeigs bārns. Kai jau vysuos dzimšonys dīnuos, ari itymā bejom pasariupejušs ari par soldumim, fotostūreiti, dančim, jautru muzyku i spieļom kai, pīmāram, latgalīšu aliass, uzzeimoj vuordu, dejas iz gazetys i cytys.
Ēdem, dzērem, prīcuojomīs da reita gaismys. Jautreibys i pozitivu emociju natryuka. Prīks, ka svātkus apmeklēja na tikai bīdri i aktivisto, bet ari ar Latgolu nasaisteiti cylvāki, kuri vokora gaitā sajuta tū īpatnejū latgaliskū atmosferu i sasajuta kai sovejī. Juocer, ka piec „latgalīšu aliasa” i dažim mielis mežgim kaids nalatgalīts atguoduos, kas ir sipisnīks, lizeika voi krepecss. 🙂 Latgalīšim tymā vokorā izadeve atdzeivynuot Studentu kluba soltuos telpys.
Tai vot i mes dzeivojam! Sasateikam pavysam dreiži LgSC jubilejā Jelgovā i tod jau leidz 3. gadeņam!
Valērijs,
Jelgovys biroja vadeituojs


text:
Sovvaļnīks taišni Zīmyssvātku laikā ir pabeidzs vēļ vīnu dzīsmi ar Latvejā zynomuos dzejneicys Annys Rancānis i latgalīšu tautysdzīsmis vuordim.
Jaunuo rokdzīsme “Kalado” ir babeņu dzeivisziņā baļsteits stuosts par vierteibom, kas izjiutamys ar sirdi, partū ka cīši izsaceitys var pagaisynuot sovu nūzeimi. Dzīsme stuosta ari par sovys identitatis saglobuošonu i napagaisynuošonu, puorvarūt tymsu, pat ka iz šaļti ir pagaisuse ticeiba i cereiba, kai ari par ciļvieciskū tyveibu goda vystymsuokajā laikā. Tū, cik byutiskai byut kūpā na tik svātkūs, atkluoj ari dzīsmis refrens kalado, kam pīmeit sasaukšonys i apvīnuošonys funkceja.
Dzīsme ir īraksteita sadarbeibā ar Latvejā zynomim skaņu režisorim Gintu Lundbergu i Gintu Stankeviču. Īrokstā pīsadola Sovvaļnīka grupys bīdri – Māris Lovniks (gitara), Artūrs Meļnikovs (bass) i Vadims Meļuščenkovs (bungys).
Juoatguodynoj, ka ari īprīkšejais Sovvaļnīka albums “Bolts susātivs” beja veļteits latgalīšu dzejnīkam Ontonam Kūkuojam i izguoja 2010. goda beiguos.


text:
Latgolys Studentu centrs »
Šmakovkys muzejā Daugovpilī atkluota LgSC fotoizstuode “Kas Tev ir Latveja?”
17. novembrī Šmakovkys muzejā Daugovpilī nūtyka bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” veiduotuos fotoizstuodis “Kas Tev ir Latveja?” atkluošona. Niu izstuode muzeja apmaklātuojim apsaverama da 28. februara. 2015. godā bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” svieteja sovu 10Skaiteit vaira »
Šmakovkys muzejā Daugovpilī byus apsaverama fotoizstuode “Kas Tev ir Latveja?”
Nu 17. novembra da 28. februara Šmakovkys muzejā Daugovpilī teik pīduovuota vareiba apsavērt bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” veiduotū fotoizstuodi “Kas Tev ir Latveja?”, kurā kotra karteņa ir naatkuortojams stuosts par nūzeimeigom Latvejā pīdzeivuotom šaļtimSkaiteit vaira »
LgSC prezentēs projektu “Dubnys pīRoksti”
Nu 2017. goda apreļa da novembra bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) eistynoj jaunīšu iniciativu projektu “Dubnys pīRoksti”, kuruo laikā tyka organizāts laivu braucīņs — ekspediceja. Projekta mierkis beja apvīnuot Daugovpiļs, Leivuona, Preiļu i VuorkovysSkaiteit vaira »
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynoj īsasaisteit gruomotys izdūšonā
Latgalīši ir izslavāti na viņ ar sovu sirsneibu, lobsirdeibu i vīsmīleibu, nu ari ar cīši lobu humora izjiutu. Tū apsazynojūt, bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) ar bīdreibys “LR” atbolstu ituo gods rudinī planavoj izdūtSkaiteit vaira »
Iz kinu vokoru aicynoj LgSC Daugovpiļs birojs
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) sevkuru grybātuoju 23. majā 19.30 aicynoj iz Kinu vokoru Štabikā, Reigys īlā 48-3, Daugovpilī, informej Edgars Makņa. Paguojušajā godā latgalīšu muzykys grupys “Dabasu Durovys” solists Arnis Slobožaņins kūpā arSkaiteit vaira »
“Latgolys Studentu centrs” suoc jaunu projektu jaunīšim “Dubnys pīRoksti”
Apvīnuojūt Daugovpiļs, Vuorkovys i Leivuona nūvodus, bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) suoc jaunīšu iniciativu projektu “Dubnys pīRoksti”. Projekta golvonuo dūma ir saaicynuot jaunīšus nu dažaidu nūvodu, kab vosorys suokuos dūtūs kūpeigā pīdzeivuojumā – sešuSkaiteit vaira »
Folklorys kūpa “Dyrbyni” aicynoj iz pavasara daņčim
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynoj dasavīnuot Daugovpiļs nūvoda Kulturys centra “Vārpa” folklorys kūpai “Dyrbyni” kūpeiguos dzīsmēs i daņčūs. Pasuokums nūtiks 20. aprelī 19.00 Daugovpiļs nūvoda Kulturys centrā “Vārpa” Dūbelis īlā 30, Daugovpilī. Meitys aicynuotysSkaiteit vaira »
Daugovpilī nūtiks latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys
Jaunīšu bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynoj iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibom Daugovpilī, suocūt nu 15. marta četrys nedelis piec kuortys trešdīnēs. Nūdarbeibys nūtiks Daugovpiļs Universitatē, Vīneibys īlā 13, 303. kabinetā 15. martā, 22. martā, 29.Skaiteit vaira »
LgSC Daugovpiļs birojā gasteis Latgolys baņkīrs Ainars Pudulis
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” 2017. goda dorba cielīni planavoj izsuokt, pīduovojūt Daugovpiļs dzeivuotuojim i gostim atkluot Latgolu caur interesantom personeibom. LgSC jaunīši ir apjiemeibys pylni lauzt stereotipus i paruodeit, ka Latgolā ir kū dareitSkaiteit vaira »
Daugovpilī rudiņa sezonu atkluos ar tradicionalajim daņčim
6. oktobrī 18.30 Daugovpiļs nūvoda kulturys centrā nūtiks bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) Daugovpiļs biroja i folklorys kūpys “Dyrbyni” reikuotais pasuokums “Rudiņa danču i dzīsmu vokors”, informej LgSC puorstuove Gunta Nagle. Bīdreiba “Latgolys StudentuSkaiteit vaira »
Reigys latgalīšu folklorys kūpa aicynoj dasavīnuot dzīduotgrybātuojus
Reigā jau vairuokus godus dorbojās bidreibys “Latgolys Studentu centrs” folklorys kūpa “Ceidari”, kas apvīnoj latgaliski dzīduotgrybātuojus. Ceidari veisksmeigi pīsadola dažaidūs folklorys festivalūs, kai pīmāram, “Baltica”, Daugovpiļs Storptautyskajā folklorys festivalā, i ļusteigi kūpeigi pavoda breivūSkaiteit vaira »
Rēzeknē atkluos LgSC fotoizstuodi “Myusu Latveja”
Jau 9. decembrī 13.00 Rēzeknis Augstškolys muokslys i sporta terasē bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj iz ceļojūšuos fotoizstuodis “Myusu Latveja” atkluošonu, informej LgSC Daugovpiļs birojs. Latvejai i bīdreibai “Latgolys Studentu centrs” novembris irSkaiteit vaira »
Reigys Gruomotu svātkūs byus ari LgSC gruomotu golds
Nu 23. da 25. oktobra Reigys Kongresu nomā nūtiks tradicionalī Reigys Gruomotu svātki, kur, kai īrosts, byus vareiba īsaguoduot ari latgalīšu literaturu Latgolys Studentu centra gruomotu goldā. Gruomotu svātki tiks atkluoti 23. oktobrī 12.00.Skaiteit vaira »
LgSC aicynoj iz fotoorientiešonūs “Vokora styga” Reigā
Ari itymā godā “Latgolys Studentu centrs” jaunūs studentus i tūs, kas reidzinīki jau kaidu laiceņu, aicynoj īpazeit tyvuok Reigu i piļsātys latgaliskuos vītys. Vysi meili aicynuoti iz fotoorientiešonūs “Vokora styga” 14. oktobrī. Sasatikšona 17.00 piSkaiteit vaira »


text:
Jākubmīsts
Jākubmīsts — mīsts Latgolā i Sielejā pi Daugovys. Pats lelais mīsts Sielejā, trešais pa lelumam mīsts Latgolā. Niulejā teritorejā Jākubmīsts zynoms nu 1962 gods, kod saškeire Krystapiļs mīstu Latgolā ar Jākubmīstu Sielejā. Jākubmīsta nūvoda i Krystapiļs nūvoda administrativais centrys.
Puslopu ruodeklis
Cytys pasaukys[pataiseit | labot pirmkodu]
Oficialuo pasauka latvīšu volūdā – Jēkabpils
Pasauka cytuos volūduos:
- latgalīšu — Jākubmīsts
- lītaunīku — Jėkabpilis
- krīvu — Ekaбпилc
- puoļu — Jēkabpils
- vuocīšu — Jēkabpils
Viesturiskuos i sūpluokuos pasaukys:
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Da 1962 gods niulejuo Jākubmīsta teritorejā beja 2 atseviški mīsti — Jākubmīsts Daugovys kairajā molā i Krystapiļs Daugovys lobajā molā. Viesturē seņuok zynoma Krystapiļs, a mīsta tīseibu pyrmuo dabuoja Jākubmīsta daļa.
Krystapiļs viesturis olūtūs pyrmū reizi pīmynāta 1237 godā, kod Reigys veiskups Meikuls no Magdeburga itamā vītā pastateja myura pili (vuocyskai Kreutzburg). Pakuopiniskai ap jū atsaroda cyta pīstateiba. Kai mīsteņš Krystapiļs īraksteita 1511 gods arciveiskupa lenu gruomotā, a mīsta tīseibys Krystapilei daškiertys 1920 godā.
Jākubmīsts suoce taisetīs 17 godusymtā kai sīlejnīku apdzeive Daugovys kairajā molā pi Solys krūga. Ar Kūrzemis kunigaiša Jākuba aktu 1670 gadā jai daškiertys mīsta pilsētas tiesības i pasauka Jakobstadt (Jākubmīsts vuocyskai).
Dzeiveiguokys saitys iz vyds Krystapiļs i Jākubmīsta puordrūsynuoja 1764 godā pastateitais puorvozs par Daugovu. Obadivejis mīsteni daudzi cīte vaidūs i guņsgrākūs, tok mīstu atsajaunynuošonu ir raisteibu vadynuoja īdeveigī tierdzeibys celi pa Daugovu i 1861 godā atdareituo Reigys – Orlys dzeļžaceļa lineja. XIX godusymtā ite īsataiseja nazcik industrejis pasajāmumu. vapnineicys, ceglineicys, vylnys kuorstuve, patmalis i net 4 muzykys instrumentu fabriki.
Par zeimeigu adminstrativū centri Jākubmīsts tyka 1919 godā, kod nu Jaunjalgovys iz itīni beja puorcalti apleiciņa vaļdeišonys īstoti. Iz vyds obadiveju Pasauļa karu Jākubmīstā raistejuos puortykys i stateibmaterialu industreja. 1932 godā Krystapilī suoce dareit cukra fabriks, a 1936 godā par Daugavu pastateja tyltu. Juo myužs beja nagars - 1941 gods junī juo vīnu puosmu saspruodzynuoja sovetu armeja, a 1944 gods augustā jū da golam sagrauduoja vuocīšu armeja. Jaunū tyltu iz vyds Krystapiļs i Jākubmīsta atdareja 1962 godā.
Partnermīsti[pataiseit | labot pirmkodu]
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
Jākubmīstā dzymuši:
- Oto Skulme — tapātuojs, pedagogs
- Andrejs Puormaļs - keramiks, pedagogs
Krystapilī dzymuši:
- Kārlis Skaubītis - kara gaisskriejiejs, latvīšu aviacejis aizsuociejs
- Juoņs Lejeņš - tapātuojs, akters, rakstinīks
- Anna Žebeka - Operys dzīduotuoja, pedagoge
Dzymuši cytur, Jākubmīstā i Krystapilī vuicejušīs, dzeivuojuši, darejuši:
- Areja Eļksne — latvīšu ailineica
- Velta Tuoma - latvīšu ailineica
- Juoņs Akuraters — rakstinīks, ailinīks, dramaturgs
Galereja[pataiseit | labot pirmkodu]


text:
VIESTURE I RELIGEJA »
Preiļu parks – grafu Borhu grezneibys atspulgs
Autors: Vadims Maksimovs, viesturnīks Naatjamama piļsātys ainovys sastuovdaļa ir skveri, promenadis i parki. Eipaši gleznaini ir muižu laikā īreikuotī parki, kas, par speiti eipašnīku maiņom i karim, sasaglobuojuši leidz myusu dīnu. Vīns nu tīmSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” viestej par svātceļuojumim iz Aglyunu
Augusts ir tys mieness, kod svātcelinīki māroj naskaitamus kilometrus nu molu molu, kab 14. i 15. augustā kūpeiguos lyugšonuos īskandynuotu Aglyunys Baziliku. Raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji sasatyka ar Renāti Igauni, kura jau ilgusSkaiteit vaira »
Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis Dabasūs uzjimšonys svineibu kuorteiba Aglyunys bazilikā
Augusts katuolim ir eipašs laiks, kod tyukstūšys ticeigūs puļcejās Latgolā – Aglyunā, lai gūdynuotu Jaunovu Mareju. Aglyunys nūvods informej par ituo gods svātku kuorteibu. 11. augusts, pīktdīne Sliminīkim veļteituo dīna 7.00 Svātais Mišs 11.00 Rūžukrūņs 12.00Skaiteit vaira »
Fraņcs Trasuns: storp politiskuom kaisleibom i intrigom gazetys “Zemnīka Bolss” publikacejuos
Roksta autors: Kaspars Strods, Latgolys Kulturviesturis muzeja specialists kulturviesturis vaicuojumūs. 20. godu symta suokumā Pīterpilī aktivi suoce dorbuotīs Latgolys sabīdriskī, politiskī i kulturys darbinīki. Vins nu aktivuokūs beja gareidznīks Fraņcs Trasuns (1864–1926). TaišniSkaiteit vaira »
Svātceļuojums kai lobuo atkareiba
Roksta autore: Laura Melne 15. augustā Aglyunā teik svieteiti Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis Dabasūs uzjimšonys svātki. Jau juļa izskaņā ceļā iz Aglyunu dūdās pyrmī svātcelinīki nu Kūrzemis i Reigys. Ar kotru augusta dīnu jūs skaitsSkaiteit vaira »
Ceļmolu krysti Latgolā – daļa nu Latvejis kulturys montuojuma
Roksta autore: Digne Ūdre, LU LFMI Latvīšu folklorys kruotuve, zynuotniskuo asistente Katūļticeibys simbols Latgolā – ceļmolu krysti Latgolys kulturainovys tipiskuokais i reizē katūliskū ideņtitati aplīcynojūšais Latgolys kulturainovys elements ir ceļmolu krysti aba uora krucifiksi.Skaiteit vaira »
Rēzeknē arhivā apsaverama izstuode “Cilvēks ar Latgali sirdī”
Latvejis symtgadi gaidūt, Latvejis Nacionaluo arhiva Rēzeknis zonalais vaļsts arhivs ir sagatavejs izstuodi “Cilvēks ar Latgali sirdī”, viestej informaceja Latvejis Nacionaluo arhiva sātyslopā. Izstuode simboliski atkluoj Latgolys vītejuo dzeivuotuoja – latgalīša – pasauļa redzīni,Skaiteit vaira »
Recenzeja par Juoņa Urbanoviča Latgolys kongresam veļteitū gruomotu
Autors: viesturnīks Arnis Strazdiņš, LU Pedagogejis doktoranturys students Tik lelu viereibu, cik ituo goda pyrmajā pusē sajēme 1917. goda 9. i 10 maja (piec jaunuo stila) nūtykušais Latgolys latvīšu kongress, seņ nivīna paguotnis nūriseSkaiteit vaira »
Kruoslovys Rūmys katuoļu bazneica svieteis 250 godu jubileju
Nu 28. juņa da 2. juļa Kruoslovys Rūmys katuoļu bazneicā nūtiks Sv. Donata svātku atlaidu dīvkolpuojumi, kai ari svātku pasuokumi par gūdu bazneicys 250 godu jubilejam. 28. junī Kruoslovys Viesturis i muokslys muzejā nūtiks KruoslovysSkaiteit vaira »
Raidejums “Ir Latgale mūsu” viestej par maja dzīduojumim
Jākubpiļs “Radio 1” pīduovoj jaunu radejis raidejumu cyklu “Ir Latgale mūsu”. Pyrmajā raidejumā teik viesteits par maja dzīduojumim Latgolā. Pusgoda garumā raidejumā tiks stuosteits par Latgolys regionam rakstureigajom vierteibom, saglobuotajom tradicejom, kuruos Latgolu atškirSkaiteit vaira »
Nu Vaļsts zemis bankys Rēzeknis nūdalis viesturis
Roksta autors: Kaspars Strods, Latgolys Kulturviesturis muzeja specialists kulturviesturis vaicuojumūs Piec naatkareibys kara (1918–1920) i kasdīnys dzeivis stabiliziešonuos Latvejis Republikā izaveiduoja vairuokys finanšu īstuodis, kuru uzdavums beja sekmēt turpmuokū vaļsts atteisteibys procesu. Vīna nuSkaiteit vaira »
Kai Latgolys jaunīši 20. godu symta 20.–30. godūs ceinejuos ar žyupeibu
Autors: Guntis Vāveris, viesturnīks, LU VFF doktorants “Cerības pulciņš” kai globala jaunatnis kusteiba 19. godu symta gaitā, golvonūkuort Rītumu vaļstīs, veiduojuos virkne vysaidu attureibys organizaceju, kas darbeibu baļsteja laikmata modernajuos idejuos ar mierki reformētSkaiteit vaira »
Prīsters Aigars Bernāns: “Nav pretrunu storp Bazneicu i tautys tradicejom”
“Kolnasātā” gastej prīsters Aigars Bernāns. Jis kolpoj Preiļu pusē, Pīneņu i Znūteņu draudzēs. Iz juo vadeitajim dīvkolpuojumim ļauds brauc na tik nu tyvuokuos apleicīnis, nu ari nu tuolīnis. Bez sovu tīšūs pīnuokumu Aigars aktivaiSkaiteit vaira »
Bazneicu naktī Lūznovys muižā gaidoma diskuseja i Laurys Bicānis koncerts
2. junī Lūznovys muiža nu jau ūtrū reizi aicynuos iz kulturys nūtikšonu “Bazneicu nakts”, ļaunūt apmaklātuojim īpazeit ari muižā asūšū kapleicu, pīsadaleit diskusejā, nūsaklauseit dzīsmineicys Laurys Bicānis koncertu i byut kluotyn vokora dīvkolpuojumā, informejSkaiteit vaira »


text:
Izguojs žurnala “A12” 2018. goda februara/marta numers. Jaunuokajā numerī var skaiteit:
- Par latgalīšu pavuordem, kas ir divreiz senuokys nakai cytur Latvejā, saruna ar demografu Ilmāru Mežu;
- ekskluziva interveja ar rakstneicu, gruomotys “Ekshumācija“ autori Anitu Liepu juos 90 godu jubilejā Daugovpilī;
- tikšonuos ar postfolklorys dzierksti Asnāti Rancāni;
- jaunuo keramike Sintija Logina par atsagrīzšonu Latgolā;
- uzjiemiejs i mežryupnīks Lars-George Hedlund, kurs par sovu sātu izavieliejs Latveju;
- gostūs pi dzymtu viesturis pietneicys Andrys Zubko-Melnis Zaļmuižā;
- muokslineica Īva Jurjāne par sovom Latgolys saknem i latgalīšu volūdā izdūtū puorsoku “Kačeiša patmalis”;
- Latvejis vaļstiskuma šiupeļs – Vydzemis nūvods – latgalīša acim.


text:
Goda arhivs: 2012 »
Bolvu Centraluo biblioteka suminoj konkursu laureatus
Nūsaslāguši diveji Bolvu Centraluos bibliotekys konkursi – folklorys vuokuma konkurss „Apleicīne” i intelektuali izgleitojūšais konkurss „Prātnieks”. Konkurss „Apleicīne” Nūsasliedzīs 2. Latgolys folkorys vuokuma konkurss „APLEICĪNE”, kas beja veļteits nūvoda folklorys vuocieju aktiviziešonai i OntonaSkaiteit vaira »
Laurai Bicānei vēļ vīna dzīsme projektā “Jauna slavas dziesma”
Latgalīšu dzīsmineica Laura Bicāne pīduovoj nūsaklauseit ūtru dzīsmi, kuru jei īsnīguse projektam „Jauna slavas dziesma”. Dzīsme ir „Tēvs, slāpstu” ar vuordim nu Juoņa Evangeleja 17. nūdalis. Atguodynuojumam – projekta „Jauna slavas dziesma 2012” laikāSkaiteit vaira »
Šaļtenis nu Valentina Lukaševiča gasteišonys Bolvūs
Vīns gosts – labi, divi vēļ lobuok, treis – prīca, a daudzi – laime. Bolvu Centralajai bibliotekai pyrmūdiņ, 17. decembrī, beja tei laime izjemt gon tyvuokus, gon tuoļuokus gostus. Vystuoļuok (nu Daugovpiļs) beja braucsSkaiteit vaira »
Latgaliskuo SPIEĻU audio diska konkursa rezultati
12. decembrī LaKuGā izsludynuojom konkursu, kurā kai bolva tyka pasūleita Latvejā pyrmais audio spieļu disks latgaliskajā variantā „Audio SPIELIS breineigom strēčom”. Konkursā lyudzem dalinīkim īsyuteit sovus variantus par tū, kam, ka byutu īspieja, grybātuSkaiteit vaira »
Izdūts Ingridys Tāraudys trešais dzejūļu kruojums „Boltais šokolads”
Decembra pyrmajuos dīnuos nu tipografejis sovu ceļu iz dažaidim gruomotu plauktim i skaiteituoju sirdim īsuocs dzejneicys Ingridys Tāraudys trešais piec skaita dzejūļu kruojums „Boltais šokolads”. Kruojumā apkūpuoti vairuoku godu garumā raksteiti i 2009. godā apkūpuotiSkaiteit vaira »
TRIO “Šmite Kārkle Cinkuss” jaunajā albumā gavilej ari latgaliski
Decembra suokuos izdevnīceiba „Upe tuviem un tāliem” ar Kulturkapitala fonda atbolstu laiduse pasaulī TRIO „Šmite Kārkle Cinkuss” īrokstu CD formatā ar nūsaukumu „Gaviles”. Sovulaik par sovom gonu gaitom saceja Zīmeļlatgolys teicieja Anna Ščemelinska (1925-2011)Skaiteit vaira »
Muzejā Zīmyssvātku izstuode – tierdzeņš
Latgolys Kulturviesturis muzejā (Rēzeknē, Atbreivuošonys alejā 102, 1. stuova zalā) nu 19. decembra leidz cyta goda 5. janvaram apmaklātuojim atvārta tradicionaluo Tautys lītiškuos muokslys Zīmyssvātku izstuode – tierdzeņš. Izstuodē – tierdzeņā apsaverami i nūpārkamiSkaiteit vaira »
Teik taiseits laidīņu ciklys „Natradicionaluo Latgola”
Daugovpiļs uzjāmums “Dautkom TV” taisa laidīņu ciklu i kinys par Latgolu, raugūt lauzt pastuovūšūs stereotipus i salīdejūt sabīdreibu. Nacionalūs elektroniskūs plašsazinis leidzekļu padūme (NEPLP) ituo gods 8. oktobrī izsludynuoja konkursu „Par laidīņu taiseišonu regionalajūsSkaiteit vaira »
Baļtinovīši ar “Ontons i Zīmassvātki” gasteis Reigā i Kekovā /KONKURSS
Latgolys Studentu centrs sadarbeibā ar Baļtinovys dramatiskū kolektivu “Palādas” aicynoj jaunū godu īsuokt ar ļusteigu izruodi latgaliski “Ontons i Zīmassvātki”, kas ir izruožu cykla “Ontons i Anne” 6. daļa. Izruodis autore ir Danskovīte abaSkaiteit vaira »
Pīteram Jurceņam – 80
Šudiņ, 17. decembrī, aprit 80 godi, kūpš dzims tautā īmeiļuotais dzejnīks i publicists Pīters Jurceņš. Īskots Pītera Jurceņa biografejā Dzejnīka šyupeļs kuorts 1932. goda 17. decembrī Ludzys apriņča Nautrānu pogosta Rogovkā kūrpnīka i postneicysSkaiteit vaira »
Zīmyssvātku ailenis
Pādejuo nedeļa pyrma svātku ir eistais laiks, kab steigtu pīraksteit pādejuos apsveikuma kartenis i īsavuiceitu dzejūleišus, kū skaiteit pi egleitis. Pīduovojam puora Zīmyssvātku ailenis ari itūgod! Kū raksteit karteņuos i vēļ skaudze Zīmyssvātku dzejūļuSkaiteit vaira »
Daugovpiļs Vīneibys noma īsvieteišona /Vacūs gazetu viests
Vīneibys nomu Daugovpilī īsvieteis svātdiņ, 19. decembrī. Svātdiņ, daugovpilīšim lela svātku dīna, jo šymā dīnā īsvieteis daugovpilīšu ilgi gaideitū, grandiozū Vīneibys nomu. Vīneibys noma īsvieteišonys svineibys reikoj Daugovpiļs latvīšu bīdreiba, Armejis ekonomiskais veikals iSkaiteit vaira »
Taiseis dokumentalū kinu par prīstera Ontona Juhņeviča dzeivi
Decembra lobdareibys projekta „Labie darbi” atbolsta dabuošonai dasaceita ari dokumentaluo kina “Segvārds Vientulis” par prīstera Ontona Juhņeviča dzeivi. Da ituo Latgolys nacionaluos pretesteibys kusteibai 1944. – 1956., kas Latvejis teritorejā veice organizātuokū i vierieneiguokūSkaiteit vaira »
Kolnasāta – 15.12.2012.
Jiusu viereibai Latvejis Radejis 1. programys latgaliskuo raidejuma “Kolnasāta” kasnedelis laidīņs. Kai īrosts, viests nu Latgolys i par latgaliskū Latvejā, stuosts par jaunū koncertzalu i nūsaukuma „Gors” rosšonūs, interveja ar kinorežisoru Juoni Streiču, “VolūdysSkaiteit vaira »


text:
Mieneša arhivs: April 2017 »
“Pi myusim Latgolā” – par jaunīšu aktivitati politiskajūs procesūs
Tyvojās pošvaļdeibu vieliešonys. Jau īprīkšejūs godūs raidejums “Pi mysuim Latgolā” raudzeja dazynuot jaunīšu aktivitati politiskajūs procesūs. Ari itūreiz teik skaidruots, parkū daļa jaunīšu aktivi īsasaista politiskajūs procesūs – rauga uzlobuot dzeivi sovā pošvaļdeibā iSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” viestej par Latgolys kongresa symtgadis nūtikšonom
Jau piec nedelis svieteisim Latvejis Republikys Satversmis sasaukšonys godadīnu, Latvejis naatkareibys deklaracejis pasludynuošonys godadīnu – Boltuo goldauta svātkus. Taipoš atzeimuosim jau aiz laika izdaudzynuotū 1917. goda Latgolys kongresa symtgadi. Par gūdu Latgolys kongresa symtgadis pīmiņaiSkaiteit vaira »
Latgolys i Baltejis latvīšu konsolidacejis ceļš Fraņča Kempa uzskotūs (I)
Autore: Ināra Juškāne, viesturneica Tyvojūtīs Latgolys kongresa symtgadis atcerei, arviņ vaira sabīdreiba teik īpazeistynuota i teik atguodynuots par ituo nūtykuma byutiskū lūmu vīnuotys Latvejis izveidē. Ka myusu dīnuos ir pošsaprūtams tys, ka Latgola irSkaiteit vaira »
Itūnedeļ gaidomys Latgolys pūdnīku dīnys
Nu 26. da 29. apreļa Latgolā paradzātys tradicionalūs Latgolys pūdnīku dīnu nūtikšonys. Itūgod programā attaiseitūs durovu dīnys Latgolys pūdnīku darbneicuos, teoretiskī lasejumi i izstuodis atkluošona. Latgolys pūdnīku dīnys 2017 tiks īsuokys ar attaiseitūs durovuSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” diskuseja par Latgolys muzeju identitati
“Kolnasātys” diskusejis tema ir Latgolys muzeji. Latgolā ir 18 pošvaļdeibu muzeji i vīns vaļsts muzejs. Dorbojās ari vairuokys privatys iniciativys, kuruos sevi sauc par “muzejim”, tok nav akreditiejuši kai muzeji. Kūpā ar gaškom InetuSkaiteit vaira »
GORĀ catūrtdiņ paradzāts Latgolys kulturviesturis dokumentalūs kinu maratons
27. aprelī Latgolys viestnīceibā GORS, simboliski īzeimejūt Latgolys kongresa symtgadis atceri i Latvejis vaļsts symtgadi, tiks izruodeits atjaunuotais literari muzykalais izvadums “Francis”, kas veļteits gareidznīkam, literatam, vaļstsveiram i sabīdriskajam darbinīkam Fraņčam Trasunam, pīduovuota dažaidaSkaiteit vaira »
Interveja: latgalīšu unuki Renārs Kaupers i Juoņs Aišpurs
Intervejis autore: Laura Melne 18. aprelī Reigā, Latgolys puorstuovnīceibā, tyka prezentāta latgalīšu dzīšmu izlase “Celīs, bruoļ!”, kas ir veļtejums Latvejai symtgadis svātkūs. Tamā atrūnamys 12 vysaiduoku stilu i laiku latgalīšu kultūrai nūzeimeigys kompozicejis, kuruosSkaiteit vaira »
Naujinis muzejā jauna ekspoziceja “Skovorda, ližeika, kačerāgs i citi štrumenti”
Nu 19. apreļa Naujinis Nūvodpietnīceibys muzeja apmaklātuojim daīmama jauna etnografejis ekspoziceja “Skovorda, ližeika, kačerāgs i citi štrumenti”, kurymā apsaverami na tik ekspozicejis nūsaukumā pīmynātī prīškmati, nu ari trauki i dorbareiki, kurūs izmontuoja iedīņa iSkaiteit vaira »
Interveja: Juoņs Ryučāns par dorbu pi gruomotys “Aizlauztais spaits”
Intervejis autore: Gunta Nagle Pārnejuo goda nūgalē sovu ceļu pi skaiteituoju suoce gruomota “Aizlauztais spaits”. Gruomotys autori ir filologe, Rēzeknis Tehnologeju Akademejis pasnīdzieja, žurnala “A12” žurnaliste Sandra Ūdre i rakstnīks, gids, volūdnīks, tulks – daudzpuseigaisSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” – saruna ar Viesturu Kairišu
Aizvadeituos nedelis nūslāgumā raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji Reigā sasatyka ar režisoru i kaisleigu latgalīšu volūdys i kulturys aizstuovi Viesturu Kairišu. Viesturs Kairišs īsasaistejs ari Latgolys kongresa symtgadis pasuokumu organiziešonā. Jau īprīkšejuos intervejuos ViestursSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” – par jaunū albumu “Celīs, bruoļ!”
Latgalīšu muziki apsavīnuojuši ar Latvejā zynomim muokslinīkim albumā “Celīs, bruoļ!”. Tymā īkļautys labi zynomys 12 latgalīšu dzīsmis jaunuos skaņuos. Albums radeits kai duovona Latgolys kongresa i Latvejis vaļsts symtgadē. Dzīsmis izpylda Aigars Runčis, LauraSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” par Leldīni kristīteibā i religiskuom konfesejom Latgolā
Nailga pyrma Leldīnis raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji sasatyka ar prīsteri Puovulu Zeili, Latgolys Kulturviesturis muzeja specialistu kulturviesturis vaicuojumūs Kasparu Strodu, kai ari Rēzeknis Tehnologeju akademejis vuiceibspāku, studeju programys “Religejis pedagogeja” vadeituoju Vladislavu Malahovski, kabSkaiteit vaira »
Ligija Purinaša: Dažys puordūmys par nūtikšonom latgalīšu kulturvidē
Autore: Ligija Purinaša, Bc.hist, filologejis studeņte, breivajā laikā roksta dzeju latgaliski, periodiski interesejās par psihologeju, filozofeju i feminismu Dūmuotuojs Marks Bloks ir rakstejs: “Zynuošonu tryukums par paguotni naizbāgami nūvad pi tagadnis naizprasšonys. Bet varbyutSkaiteit vaira »
Maja suokuos tiks svieteita Latgolys kongresa symtgade
Latvejis vaļsts symtgadi atzeimuos nu 2017. da 2021. goda, kab apjimtu i pylnvierteigai izstuosteitu vaļsts veiduošonys stuostu. Nūzeimeigu lūmu tymā ījam ar Latgolu saisteitys nūtikšonys, kurūs centraluo ass ir viesturiskais Latgolys kongress – LatgolysSkaiteit vaira »