text:
“Kolnasāta” 25. majā – vīna vosora i puorsokys
Pyrms nedelis sovu pyrmizruodi pīdzeivoja latgalīšu amatīrkina „Vīna vosora deļ vysu”. Raidejumā gostūs ir kinys golvonūs lūmu tāluotuoji – Arturs Butkevičs i Olga Jermakova. Sarunu voda raidejuma producente Daira Kokoreviča.
Dzeivē jī kotrs dora pavysom cytys lītys, a kinā īguoja caur kastingu. Intervejā dzierdēsit, kai topa ”Vīna vosora deļ vysu”, kaidi ir Olgys i Artura tāli i par kū byutu juoaizadūmoj kinys skateituojim.
Guna Zvīdre reportažā stuosta par pīcu bārnu mamu bieržgalīti Meldru Gailāni i juos jaunū puorsoku gruomotu.
Kotru godu, kod svietejam Mameņu dīnu, bārni ar duovaneņom i puorsteigumim prīcej sovys māmys i soka jom paļdis par ryupem i mīleibu. Bieržgalītei Meldrai Gailānei ituos ryupis niu juopareizynoj jau pīckuorteigi, tok pīcu bārnu mameņa atziest, ka ari mīleiba pīaug ar kotru atlasi. Itūgod pavasarī Meldrai pīdzymuse jaunuokuo meiteņa Irbe Bārbala, sovukuort jau paguojušuo goda beiguos izguojuse ari Meldrys pyrmuo gruomota – puorsokys bārnim. Sižetā dzierdēsit interveju ar pošu Meldru, kaidu vuordu pasaceis ari juos vacuokuo meita i leluokais paleigs vysūs dorbus – Madara.
Par vuordineicu itūnedeļ atbiļdeiga Ilze Sperga. Jei pastuosteis, kai pavasars pīveice vaidus.
Zinis eisumā
Leivonūs nūdybynuots Vydslatgolys Puornūvodu fonds, juo dybynuotuoji ir 22 fiziskys personys – uzjiemieji, zemnīki, pošvaļdeibu i sabīdriskī darbinīki nu Leivuonu, Preiļu, Aglyunys, Vuorkovys i Rībeņu nūvodu. Fonda mierkis ir sekmēt vītejuos kūpīnys izaugsmi, izkūpt zīduošonys tradicejis i finansiali podturēt vītejūs īdzeivuotoju iniciativys. Svareiga asūt ari vītejuos sabīdreibys aktiviziešona pozitivam kūpeigam dorbam, kab lauki napalyktu tukši, kab jimūs dzeivuotu saimis ar bārnim i jaunīši. Vidsyatgolys Puornūvodu fonda dybynuošonys iniciativa dzymuse pyrms goda, kod Preiļu rajona partnereiba īgiva Borisa i Inārys Teterevu fonda atbolstu vītejūs īdzeivuotuoju forumu ci darbneicu organiziešonai.
Itymā pavasarī dzīduotuoja Guntra Kuzmina ir saguoduojuse vairuokus jaunus muzykalus dorbus. Muotis dīnā Guntra sovus klauseituojus jau ūtrū godu piec kuortys īprīcynuoja ar eipašu muzykalu veļtejumu – dzīsmi “Mozai dvēselei mozajā pasaulī”, teksta i muzykys autore ir poša Guntra. Kūpā ar kolegi nu grupys “Borowa Mc” i projekta “Sovvaļnīks” Ingaru Gusānu sataiseits duets “Poparts”, kas apreļa beiguos atruodeja pyrmū projekta dzīsmi “Mana sirds”. Taipat ar sovu īprīškejū singlu “Tik tikko nojaušams” Guntra sekmeigi turpynoj daleibu Latvejis Radejis 2. programys raidejumā “Muzykaluo banka”.
Latgolys Kulturys centra izdevnīceibā tkuortuoti izdūta viļuonīša Vladislava Zepa gruomota „Latviešu leģionāra gaitas”. 2005. godā itei gruomota izguoja latgalīšu rokstu volūdā i izapeļneja skaiteituoju interesi kai dzeivi apraksteitūs nūtykumu, tai ari bogotuos i vīgli plyustūšuos latgalīšu volūdys deļ. Jaunais izdavums byus pīejamuoks tim, kas kasdīnā latgaliski naskaita. Gruomota ir īviereibys vārta kotram, kas interesejās par latvīšu legiona viesturi i laikabīdru līceibom par jū.
Latgolys Uzjiemiejdarbeibys centrs aicynoj mozūs ražuotojus dasasaceit daleibai izstuodē RIGA FOOD 2013. Izstuode nūtiks nu 4. leidz 7. septembram Kīpsolys izstuožu centrā Reigā. Planavuošonys regioni aicynuoti taiseit regionu stendus, kurūs prezenteitu mozūs puortikys ražuotuojus. Daleiba ir bez moksys, pošim juosadz ceļa i uzturiešonuos izdavumi. Par stenda īkuortuojumu juoguodoj pošim, Latgolys planavuošonys regions nūdrūšynuos goldus, teļts, letis. Dalinīkim juopīsadola nūformiejuma taiseišonā atbylstūši Latgolys lauku temai. Pīsadolūt itamā izstuodē, mozajim ražuotojim tīk dūta īspieja prezentēt sevi, popularizēt sovus produktus, kai ari tiergavuotīs i reikuot degustacejis. Dalinīkim juopīsasoka leidz 30. majam pa e-postu luc@latgale.lv.
Lauku atbolsta dīnasts ir izsludynuojs projektu konkursu “Lauku montuojuma saglobuošona i atjaunuošona”. Leidz 11. juņam var īsnīgt pīsacejumus par kulturviesturiskuo montuojuma, kas saisteits ar lauksaimnīceibu, mežsaimnīceibu, puortykys ražuošonu i apstruodi, saglobuošonu, atjaunuošonu i juos dareišonu pīejamu sabīdreibai. Atbolsta pretendenti ir ar itū jūmu saisteiti muzeji voi pošvaļdeibys, kuru teritorejā ir taids muzejs, kai ari profesionaluos izgleiteibys īstuodis, kas esitynoj atbylstūšūs nūzaru vuiceibu programmys i atsarūn vaļsts aizsorgojamūs pīminekļu saroksta īkļautā i sabīdreibai pīejamā objektā.
Nautrānu pogosta Rogovkā atkluots renovātais kulturys noms. Kulturys noma īskandynuošonys koncertā pīsadaleja Rēzeknis zaļuo pokolnu kūra meitinis, etnografiskais ansamblis „Rogovka”, Rogovkys dramatiskais kolektivs, Nautrānu pogosta jaunīšu deju kolektivs „Troks voi” i grupa „Citronu saldējums”.
29. i 30. majā 19:00 st. nūtiks Austrumlatvejis koncertzālis ci Latgolys viestnīceibys “Gors” atkluošonys koncerts, pyrmajā daļā dzīšmu spēle „Ķēniņmeita. Latgales pasaka”, ūtrajā daļā pīsadaleis Līpuojis Simfoniskais orkestris (dirigents Atvars Lakstīgala), vargaņu spālātuoja Iveta Apkalna, pianists Vestards Šimkus, kai ari cyti gosti. Eipaši atkluošonys koncertam kūpkūrī sovus bolsus savīnuos dzīduotuoji nu Rēzeknis, Daugovpiļs i Cāsu kuorim. Koncertā dzīduos solisti Guntra Kuzmina (soprans), Krišjuoņs Norveļs (bass) i cyti. Piec atkluošonys koncerta 30. majā 22:00 st. Mozajā zalā spēlēs grupa „Big Al & Jokers”.
1. junī 21:00 st. spēlēs latgalīšu grupys „Dabasu Durovys”, „Bez PVN”, kai ari cyti muokslinīki. 2. junī vysai saimei dūmuots muzikals teatra uzvadums „Izlaidums Brīnumskapī”.
28. majā 19:00 st. Reigys Dūmā byus vokaluos grupys „Latvian Voices” koncerts „Rūtoj…”. Vokaluos grupys repertuarā sovu vītu atrodušys ari dzīsmis latgaliski. Vysi ījāmumi nu koncerta tiks atdūti Reigys Dūma jaunuos vitražys sataiseišonai.
Vysi jaunī Rēzeknis i Viļānu nūvoda latgaliski raksteit grybātuoji aicynuoti iz literatu školu „Tievanānu pavasars 2013”. Naformaluos apvuiceibys nūtiks lauku sātā Viļānu nūvoda Jaunviļānūs nu 6. leidz 9. juņam. Tī varēs apgiut raksteit prasmi i stilu, sasavuiceit jaunus knifus, sasatikt i vuiceitīs nu eistynu meistaru: augstškolu docātuojim i Latgolā atzeitim raksteituojim. Rodūšajuos darbneicuos tiks maklāta īdvasme kai pļovā, pyunē i mežā, tai ļaudīs. Pasuocīņs eistynuots ar Rēzeknis nūvoda dūmis i Viļānu nūvoda dūmis finansialu atspaidu. Dasacejuma anketu var īluodēt lakuga.lv i jei leidz 1. juņam juoatsyuta iz e-postu lgsc@lgsc.lv.
Raidejuma komanda: Aigars Runčis, Daira Kokoreviča i Ilze Sperga.
Ka raidejums nasuoc skanēt automatiski, tod klausīs ITE.
Fotografeja nu Rēzeknis Augstškolys sātyslopys.
Meldra Gailāne ar meitu Madaru pīsadola Andrejdīnuos.


c: text/html

text:
Grupa “ElektroFolk” prezentej pyrmū albumu
Šudiņ, 28. majā, Reigā, Muzykys i teatra restoranā “Happy Days&Nights” nūtiks grupys “ElektroFolk” pyrmuo albuma “Elektro” prezentaceja. Albumā īkļautys ari dzīsmis latgalīšu volūdā.
Albumā apvīnuoti originali i jaudeigi aranžejumi. Grupys muzykai pīmeit unikals hibridskaniejums,
pīsuotynuots ar autentisku latviskuo etno melodiskumu, kas epizodiski sasavīnoj ar cytu tautu
muzykys intonacejom, spieceigu energetiku, ambientu eiforeju i osim kontrastim. Dzīšmu
tekstu pamatā ir myusu senču gareiguo montuojuma – Dainu vuordu dzeiveibys spāks, kas atkluoj
latvīšu tradiceju senatneiguma burveibu, bet tymā pošā laikā grupys skaniejums ir myusdīneigs,
dinamisks i profesionals.
Muziķu apvīneiba “ElektroFolk” dybynuota 2012. godā. Grupys sastuovā ir Latvejā labi pazeistami
muziķi:
Kristīne Kārkle-Puriņa — dzīduotuoja i vijūļneica,
Ilze Grunte – 12 steigu gitarys, akustiskuos basgitarys, elektriskuos gitarys i mandolinys virtuoze,
Edgars Kārklis – ilggadiejs dūdu i bungu grupys “Auļi” dalinīks i multiinstrumentalists,
Artis Orubs – bundzinīks, Latvejis Muzykys akademejis sytamūs instrumentu klasis pasnīdziejs i izcils džeza muzikis,
Ainārs Majors – basgitarists, grupys dybynuotuojs i tuos vadeituojs, skaņu īrokstu producents.
Grupys dzīsmis var nūsaklauseit ite.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Aizvadeits tradicionaluos kulturys i latgalīšu rokstu volūdys seminars
Nu 4. da 6. septembra Leivuona nūvoda Rūžupē bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” organizieja tradicionaluos kulturys i latgalīšu rokstu volūdys treju dīnu seminaru, kurymā pīsadaleja attīceigūs temu interesenti nu vysys Latvejis, nu pamatā dažaidu Latgolys vītu.
Seminara laikā beja vareiba pīsadaleit itaiduos nūdarbeibuos: tradicionaluo dzīduošona, tradicionaluo deja, tradicionalūs instrumentu spēle, latgalīšu rokstu volūda i izbraucīnā iz kulturviesturiski i myusu dīnuos nūzeimeigu Latgolys vītu. Seminarā pīsadaleja 18 interesentu nu Reigys, Rēzeknis, Kandavys nūvoda, Bierzpiļs, Salaspiļs, Vileks, Leivuona, Bukmuižys, Nagļu i Rūžupis.
Tradicionaluos dzīduošonys nūdarbeibuos seminara dalinīki vuicejuos gon dzīduošonys tehniku, gon tradicionalūs dzīšmu repertuaru, kurymā tyka likts izsvors iz Škilbanu i Bukmuižys pusis dzīsmem, kai ari dzīsmem nu Leivuona apleicīnis. Tradicionaluos dejis nūdarbeibuos tyka vuiceiti pošu reizi popularuokī danči, kai ari daudzpuoru dejis, bet instrumentu spēlis nūdarbeibuos varieja vuiceitīs kūklis, vejūlis, garmanis i bubyna spēli. Eipašs izsvors seminara nūrisē tyka lykts iz latgalīšu rokstu volūdys īsavuiceišonu – myusdīnu rokstu volūdys nūdarbeibuos seminara dalinīki vuicejuos kai gramatikys lykumus, tai raudzeja prakstisku rokstu volūdys izmontuošonu, kai ari analizieja latgalīšu volūdys atškireibys izlūksnēs i rokstu i mutvuordu formuos. Seminara pādejā dīnā tuo dalinīki īpazyna Rūžupis apleicīnis kulturviesturiskuos vītys, nu kurūs vysu spylgtuokuo beja gasteišona Vogonu bazneicā. Itymā bazneicā sovulaik kolpuoja bazneickungs Ontons Juhnevičs, par kuruo atpazeistameibu pādejā laikā juosoka paļdis kinai “Segvārds vientulis”. Vonogu bazneicā kai reizi nūtyka ari kinā paruodeitī nūtykumi. Taipat seminara dalinīki apsaviere ari vīnu nu Preiļu pusis popularuokūs turisma objektu – glīmežu audzātovu, kab īpazeitu myusdīnu Latgolys saiminīku nūsadorbuošonu.
Tradicionaluos kulturys i latgalīšu rokstu volūdys seminars eistynuots ar Vaļsts kulturkapitala fonda atbaļseituo projekta “Atbalsts biedrībai “Latgolys Studentu centrs” latgaliešu kultūras popularizēšanai 2015. gadā” podturiešonu.


text:
Tonis vuorda svātki
Paguojušā godā Vita izdūmuoja, ka 7. decembrī varātu nūsvinēt Tonis biroja vuorda svātkus i ,tai kai itei ideja ruodīs dyžan loba, tod ari itymā godā esi gaideits Latgolys Studentu centra Reigys biroja gosts!
Byus vuorda dīnys peirāgs i byus drupeit muzykalys padareišonys. Tim, kas kiere pi sirds i īsadūmuoja – tik na dzīduot!, varu mīrinuot – juodzīd itūreiz nabyus! Bet byus īspieja īsajust sovulaik popularuos spēlis “Ugadai melodziju” dalinīka uodā – kai vyss byutu, ka melodejis i spēle nūtyktu par latgalīšu muzykys lauceņu?
Tod nu teikamīs 7. decembrī 18:00 pi Tonis! 😉
Edeite


text:
Daugovpilī prezentēs Daiņa Īvāna gruomotu par muokslineicu Silvu Linarti
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
1. martā 13.00 stuņdēs Daugovpilī, Vīneibys noma Mozajā zalē (īīšonā nu Reigys īlys) nūtiks Daiņa Īvāna gruomotys “Silva Linarte 21. gadsimta ainavā” attaiseišonys svātki, informej Vīneibys noma puorstuove Diāna Breidaka.
2021. goda izskaņā Daugovpiļs Vīneibys noms realizēja eipašu projektu, sagatavejūt i izdūdūt gruomotu par vīnu nu izcyluokūs Daugovpiļs i Latgolys 20. godu symta ūtruos pusis i 21. godu symta suoku gleznuotuoju Silvu Linarti.
Nu 2018. goda vosorys par Silvu Linarti dīvamžāļ juorunoj paguotnis formā, tok juos pamastais rodūšais montuojums ir muokslineicys turpynuojums. Prūtams, vyslobuok īpazeit Silvu Linarti var, verūtīs juos gleznuos, tok tikpat vīgli i gaiseigi kai juos ūtys trīpīni beja Silvys stuosti par dzeivis puorbaudejumim. Skorbais muokslineicys liktiņs, kurā īraksteits divreiz māruotais ceļš iz Sibireju, tyvynīku zaudiejums, cylvāku i dobys izlyktī puorbaudejumi, juos dzeivis stuostā mejās ar naparostu dzeivuotgrybu, latgaliskū speitu, atbiļdeibu i sirsneibu. Lakoniskajā, kai ruodīs, trauslajā gleznīceibys manīrē radeituos dobys ainovys, atmiņu fragmenti voi muokslinīciskī viestejumi atkluoj muokslineicys niansātū pasauļa uztveri i tuos profesionalū tāluojumu. Kai muokslineicys rodūšais veikums, tai ar tū nasaraunami saisteitais dzeivis stuosts ir nūzeimeiga Latvejis kulturys viesturis daļa, par kū stuosta gruomota “Silva Linarte 21. gadsimta ainavā”. Tuos autors ir Dainis Īvāns, kurs labi paziņs muokslineicu i Daugovpiļs kulturys vidi.
Gruomotā izmontuoti materiali, kartenis i gleznu reprodukcejis nu Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra, Vīneibys noma, Ilonys Linartis-Ružys i Dacis Pudānis kolekcejom. Gruomota par Silvu Linarti radeita ar “Latvijas valsts mežu” i Vaļsts kulturkapitala fonda finansātuos Latgolys kulturys programys i Amerikā dzeivojūšuo Vīneibys noma arhitekta dāla Egila Vitanda finansialu atbolstu.


text:
Bīdreibys “LgSC” atteisteibys i dorbuošonuos četri vierzīni
Bīdreiba “LgSC” ar Aktivūs īdzeivuotuoju fonda (AIF) atbolstu turpynoj struoduot pi organizacejis kapacitatis styprynuošonys. Ituo gods 16. janvarī nūtyka jau catūrtuo “LgSC” bīdru sasatikšona, kab struoduotu pi bīdru i bīdreibys izaugsmis i leluokys kūpeibys sajiutys.
Svātdīnis, 16. janvara, reitā bīdreibys “LgSC” aktivisti sasatyka jau catūrtajā bīdru i bīdreibys izaugsmis i kūpeibys styprynuošonys programys reizē, kab itamā reizē kūpā vaira dūmuotu i struoduotu pi bīdreibys strategejis i tuos eistynuošonys aktivitatem. Itūreiz, jemūt vārā īprīškejuos sasatikšonuos rodušuos idejis, “LgSC” bīdri struoduoja ar četru vierzīņu, kurī itūšaļt īsazeimej kai bīdreibys atteisteibys potencialī celi i taidi varātu byut tyvuokūs pīcu godu planā, idejom. Tī ir:
- LTG kvartals – sāta, komplekss, vasals kvartals, kurymā dorbojās bīdreibai cytys organizacejis, uzjāmumi, kuri sovā vydā sasadorboj, papyldynoj vīns ūtra, vīta, kur dzimst idejis – taida kai latgaliskuo sola ari sajušanai iz vītys. Saīt kai divi funkcejis: ideju i dorbu dzimšonys vīta i vīta, iz kurū atīt i sajust latgaliskū goru.
- Vysi roksta latgaliski – kai koncepts par volūdys populariziešonu, praktiskū vuiceišonu. Seminari, kursi, vuiceibu materiali i vysys cytys formys i aktivitatis, kas paleidz izgleituot sabīdreibu i popularizēt volūdu.
- Vysi skaita (losa) latgaliski – kai koncepts par latgaliskuo pīlītuošonu i prasmem: gruomotu izdūšona, portals lakuga.lv i cytys aktivitatis, kas vārstys iz volūdys praktisku kasdīnys lītuošonu (uztveris veidā).
- Vysi kustīs/roda latgaliski – kai koncepts cytom aktivitatem, īrūsmem, dorbim, sabīdreibys īsaistei par i ap latgaliskū. Pasuokumi, muzykalys aktivitatis, praktiskuos i kasdīnā lītojamuos lītys, pylsūniskuo aktivitate – taida veida vierzīņs.
“LgSC” apvuiceibu programu voda izaugsmis platformys MeYou.One treneri Ieva i Henriks (Henric) Johansoni (Johansson). Itamā reizē treneri kūpā ar sasatikšonys dalinīkim struoduoja pi praktiskim i konkretim sūlim nūsauktūs vierzīņu atteisteišonai, nu pyrma tuo kotram beja vareiba paraudzeit vingrynuojumus kaidu dorbu padareišonys motivacejis ceļšonā. Ieva i Henriks atguodynuoja, ka pamata līta, kab koč kū dareitu i ari dabuotu rezultatu, ir izvēle gribēt tū padareit.
Apvuiceibu programys sasatikšonys nūtykušys jau majā, oktobrī i decembrī, bet pādejuo, kas byus jau pīktuo, sasatikšonys reize īcarāta martā. Taipat pārnejuo gods julī bīdreibys bīdri izmontuoja īspieju pīsadaleit pyrmauos individualajuos koučinga sesejuos, ūtruo koučinga seseju reize byus ituo gods pavasarī. “LgSC” bīdru i bīdreibys izaugsmis i mentoringa programā var īsasaisteit kotrys “LgSC” bīdrs voi potencialais interesents sevkurā breidī. Vaira dazynuot var, rokstūt Edeitei edeite@lgsc.lv.
Nu 2021. goda 1. maja da 2022. goda 30. apreļa bīdreiba “LgSC” eistynoj projektu “Bīdreibys “LgSC” kapacitatis styprynuošona pylsūniskuos sabīdreibys i īdzeivuotuoju leidzdaleibys veicynuošonai i tūs interešu puorstuoveibai Latgolys regionā”. Projekts sajiems atbolstu Aktivūs īdzeivuotuoju fonda kapacitatis projektu konkursā. Projekta finansātuojs ir Islande, Lihtenšteina i Norvegeja. Sajimtais atbolsts 19 994,87 €. Vaira par projektu var izzynuot ite: https://lgsc.lv/aktivus-idzeivuotuoju-fonds/.


text:
Naatkareibys svātki, koč i nūteik goda na pošā saulainuokajā laikā, ir gaiši. Myusu sarežgeitajā laikā Latvejis i breiveibys ir tik daudz, cik tuos ir myusu sirdīs i pruotūs. Kotrs lobais dorbs, lobuo dūma i drauga atbolsts veidoj daleņu nu gaismys. Itūšaļt, kotra dūma, kū veļtejam Latvejai, īsamirdz kai zvaigzne myusu sirdīs. Myusu pīnuokums ir lapuotīs ar tū, kas mums ir, nazaudeit pošcīņu nikur i nikod. Atbaļstēsim sovu vaļsti, prīcuosimēs par myusu cylvākim, paleidzēsim cyts cytam saprast, ka viņ kūpā asūt, dorbojūtīs, nanūsūdūt, mes saglobuosim svareiguokū, kas mums pīdar, myusu zemi – Latveju!
Ar cīņu,
Roman Vdovychenko
Valdis prīkšsādātuojs
NewFuels RSEZ SIA
Energy Resources CHP RSEZ SIA
Apsveikumi


text:
Izdūts leluokuos Rotko centra kruojuma izstuodis katalogs
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Pīktdiņ, 18. martā, 16.00 stuņdēs Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā nūtiks izstuodis “Atrasts kolekcijā” kataloga attaiseišonys svātki, informej muokslys centra puorstuovs Aivars Baranovskis.
Izstuode “Atrasts kolekcijā” ir leluokais Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra kruojuma izstuožu projekts. Tys reprezentej muokslys i kulturys vierteibys, kas uzkruotys deveņu godu laikā, i līcynoj par aktivu muokslys centra darbeibu. Izstuode ir kai muokslys centra dīnysgruomota – stuosti par simpozeju i izstuožu nūtikšonu, līceibys par komunikaceju i sadarbeibu muokslys projektu eistynuošonā, dialogi i monologi par muokslys procesu vierzeibu i atteisteibu, kur nūteicūšuo lūma ir cylvākam – muokslinīkam, kuratoram, kolekcejis veiduotuojam.
Katalogs apvīnoj izstuodē eksponātūs Latvejis (ari taidu Latgolys muokslinīku kai Leonīds Baulins, Valdis Bušs, Silva Linarte, Pēteris Martinsons, Valda Mežbārde, Ilona Linarte-Ruža, Lilija Zeiļa, Osvalds Zvejsalnieks) i uorvaļstu muokslinīku dorbus nu Rotko centra plašuos i muokslinīciski augstvierteiguos kolekcejis, kas itūšaļt sastuov nu gondreiž treis tyukstūšu muokslys dorbu dažaidūs medejūs. Aplīcynojūt nagaistūšu saikni storp muokslys dorbu i tuo radeituoju, katalogu papyldynoj muokslinīku rodūšuo dzeivis guojuma i muokslinīcyskuo rūkroksta aproksti.
“Atrasts kolekcijā” ir pyrmais izdavums, kas atspīgeļoj izcileibys Rotko centra kolekcejā. Tys akcentej kotra katalogā īkļautuo muokslinīka eipašū saikni ar muokslys centru i kotra muokslys dorba nūzeimeigumu Rotko centra veiduošonuos, atteisteibys i pastuoviešonys laikā. Katalogs ari pamat intrigu kolekcejis izpietei iz prīšku, partū ka tei ir vēļ daudzu muokslinīcysku puorsteigumu pylna i niu veidojās par nūzeimeiguokū muokslys kruotivi Latgolā.
Pīktdiņ, 18. martā, 16.00 stuņdēs nūtiks kataloga “Atrasts kolekcijā” attaiseišonys svātki, kam pīsavīnuos izstuodē i katalogā puorstuovātī muokslinīki i Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra kolekcejis veiduotuoji. Itim svātkim teik aicynuoti pīsavīnuot daugovpilīši i piļsātys gosti, kam svareigi rodūšī procesi Latgolys regionā.
Izstuodis i izdavuma projekts ir vēļ vīns sūļs Daugovpiļs ceļā iz Eiropys kulturys golvyspiļsātys 2027 statusa dabuošonu.
Atguodynojam, ka Daugovpiļs Marka Rotko centrs pavysam naseņ sajēme Latvejis sabīdryskūs medeju goda bolvu kulturā “Kilograms kultūras 2021” kai goda kulturvīta.


text:
Muokuļkolns
Muokuļkolns (aba Voļkenbergs; viesturis dokumentūs vuocyskuo pasauka Wolkenberg) — kaupris Latgolys augstainē, Rēznis nūvoda Muokuļkolna pogostā, Rāznys Nacionaluo parka teritorejā, tyvai da Rāznys azara. Vyscaureigais (absolutais) augstums – 247,9 m augšuok jiuru leidzīņa. Samiereigais (relativais) augstums – 57,9 m.
Muokuļkolns izslivs deļ skaistuo i tuoleimuo vierīņa nu juo viersyunis, deļ iz juo bejušuos Voļkenberga piļs i deļ pīstuošku, kuri sīnās ar kolnu. Turistu nūmīļuota vīta. Iz kolna apsaveramys Voļkenberga piļskrytys - izaglobuojuši piļs sorgmyura fragmenti i aizgrauduotys zamzemys īmys. Nu kolna viersyunis acim pasaruoda vierīņs iz Rāznys azara.
Viesturis dokumenti līcynoj, ka Voļkenberga piļs iz Muokuļkolna pastateita 1236 godā. Ar pili sasīta legenda viestej, ka piec Voļkenberga piļs vaļdeituoja i juo sīvys nūmieršonys plotī piļs nūvoda sovumi sadaleiti trejom jūs meitom - Rūžai, Ļucejai i Marejai. Sevkura nu muosu iz puormonuotuos zemis pasastatejuse pa jaunai pilei: Rūža - Rēzni (Rositten), Ļuceja - Ludzu (Lutsin) i Mareja - Vileki (Marienhaus). A nazkod vareiguo Voļkenberga piļs piec muosu nūīšonys paceli pa druponai sakrytuse.


text:
Raivis Pudenko: sezonys
Dzejūļu autors: Raivis Pudenko
Īpazeistynojam ar jaunu latgaliski rokstūšu autoru – Raivi Pudenko. Jis ir dzims i audzs Rēzeknē, tok niu dzeivoj Reigā. Raivis Latvejis Universitatē studej baltu filologeju, kai ari ir vīns nu vortala literatura.lv redaktoru, kur puorsvorā struodoj pi latgalīšu i jaunūs autoru profilu. Par sovu raksteišonys pīredzi jis soka: “Poši pyrmī dzejūleiši i stuosteni topuši jau bierneibā i pusaugu vacumā, bet nu kas niule atguodoj, kas tī vyspuor beja. Nūpītni suoču raksteit ap 2020. godu, interesi par dzeju atdzeivynuoja Ronalda Brieža vadeitais kurss “Radošā rakstniecība”. Puorsvorā rokstu latvīšu volūdā, bet pādejuo goda laikā izmieginoju sovus spākus rakstnīceibā latgalīšu volūdā.“
Itī dzejūli saraksteiti 2020.–2022. godā. Kai stuosta Raivis, tī radeiti dažaidu sajiutu i puordūmu īspaidā. “Tam vysam pa vydu ikdīna, prīcys, bādys i vyss naīrostais, kas pādejūs div godu laikā skuors mani pošu, tyvuokūs, da i vysus myus. Itamā kūpā salyku dzejūļus, kurim par īdvasmu bejuse doba i juos izpausmis dažaidūs godalaikūs.”
jauneiba
šudiņ laika ziņuos
Tūms Brics pasceja
ka Reigā pa dīnu byus
muokūņains, breižim skaidruosīs
ostoni voi deveni grādi syltuma
viejs leidz 8 metrim sekundē
bruozmys leidz 22 metrim sekundē
bez krytulim
tik aizmiersa pasceit
ka jauneiba naatgrīziniski pagaisuse
i ka atsagrīzs
to tik uz puors dīnom vosorā
līpzīdi
kaidā korstā vosorys dīnā
iz munu golvu nūkryta
līpzīdu snīgs
i sūpluok maņ
iz zaļuo syunu pakluoja
līpzīdu viejputnī
tu leigoji kai juļa dabass
līpu laiks beidzīs
i puori palics tik
tuorpim i kukainim
zam siermajom tyucem
asfalta dūbelēs salītais
līpzīdu čajs
zaļš
muna vosora aizīs
i koč kod novembrī
pasamūsšu sovā dryumajā kambarī
i padareišu sovus motus zaļus
tuodieļ ka munā dzeivis telpā
vajagūt koč kū zaļu
kas nav tymsi zaļuos veina pudelis
i nu kopejneicys nūzogtais
muoksleigais augs
gaismys
mož ka reit
piec lieta
vyss malnais nūsiermuos
i beidzūt
piļsāts gaismu pīmūrdīņs
caurveis dabasus
i utilizēs sevi
viskijbryunuos i oranžuos pakruosuos
latakys
munā meilajā mīstā
lataku pīviļceiguos sejis
Erota glupeibā
gotovys atdūt sovu dzeiveibu
lai iz atvodom
tik vīneigū
i pādiejū reizi
ar sovom vāsajom i steivajom lyupom
nušvuļpseitu garumguojieju
lūcekļus
golvys pīdarumi
es īpazynu siļdeituoja izmontuošonys nūsacejumus
i snīga beretis cereņu kryumūs
tuodieļ tān
es grybu kliut
par snīga kluci
kas sasiļdeis
pīsātys transformatorbyudys
soltū i kantainū mīsu


text:
Maja ūtrys pusis kalenders Tovam dīnys grafikam
Nūdereiga informaceja Tovam dīnys grafikam i iņteresem par Latgolys studentu aktivitatem maja ūtrā pusē! Volejbols, dzīsmis, fiļceišona, tematiskī vokori, diskusejis, pasuokumu planavuošona – tys vyss maņ, Tev i myusim vysim vēļ juopagiust majā!
19. majā
Reigā: Atguodynuojums par pīduovuojumu īt spieļuot volejbolu! Šudiņ nu 18 leidz 20 Reigā, Moskovys īlā 197. Kartu i vaira informacejis atrassi ite:
Kūpeiguo izbraukšona nu centra teik organizāta ar 17:40 nu 7. tramvaja pīturys “Nacionālā Opera” vierzīnī iz Ķengaragu.
Rēzeknē: 18.00 Anna turpynuos vadiet tematiskūs vokorus par storpkulturu attīceibom. Vīta: Atbreivuošonys aleja 115-313.kab. Vaira dazynuošonai vaicuot iz e-postu lgsc-rezekne@inbox.lv
20. majā
Reigā: 18:30 Tonis birojā vosorys īskandynuošona! Muzykali dzīšmuots vokors ar pavasareigu i vasareigu dzīšmu sadzīduošonu latgalīšu, latvīšu i cytu volūdu mēlēs i dzīšmuota saceņseibys gora treniešonu! Pīduovuojumā pi dzīsmem čajs i limonads. Varbyut ir kaids ar gitaru, kam reitvokors breivs? 😉
25. majā
Reigā: 18:00 Pozitivūs ideju tolka – pikniks Vērmanis duorzā! Dorba kuorteibā:
- idejis brīdinuošona festivalam “Positivus” (ir izsludynuots ideju konkurss par NVO daleibu festivalā – uzvarātuojim – bezmoksys īeja);
- ideju kaldynuošona latgalīšu studentu nedeļai Reigā
Sasatikšona voi nu 17:45 Tonis birojā i kūpeigs guojīņs iz Vērmanis duorzu voi 18:00 pi vuortu, kas preteimā LU golvonai ākai. Leidza juojam kaida svīksta maize i lokots ci kisins siediešonai.
Rēzeknē: 17.00 vylnys veļšonys vokors. Omotu īruodeis Dagneja. Vaira dazynuošonai vaicuot iz e-postu lgsc-rezekne@inbox.lv
26. majā
Reigā: ka testa volejbola treneņš byus izadevs, tod turpynuosam tū pošu dareit ari piec nedelis! 😉
ATCALTS!!! 27. majā
Reigā: mieneša pādejuo caturtdīne i latgalīši sasateik folklubā “Ala”! Sarunys, spēlis i dzīsmis pi ola kausa ci čaja kruškys! Suokums 20:00. Kotra mieneša pādejuo catutrdīne varātum byut taida draudzeiga latgalīšu sasatikšona naformalā atmosferā, kab izzynuotu, kai īt, sasapazeitu, dabuotu jaunus kontaktus i.t.t. Vaira par folkklubu: http://folkklubs.lv/


text:
Izdūts Andryva Jūrdža fonda pamarku katalogs ar skaidruojumim
Bīdreiba “Latgales tradicionālās kultūras centrs “Latgaļu sāta”” izdavuse gruomotu “Andryva Jūrdža fonda pamarku katalogs ar skaidrojumiem”. Tū sastuodejs Valkā dzeivojūšs kolekcionars Zigurds Svikis.
Pamarkys ir agitacejis aba propagandys markys, kurys izdūd dažaidys vaļsts, sabīdriskuos, saimnīciskuos organizacejis ci privatpersonys. Pamarkys vysbīžuok ir veļteitys dažaidom nūtikšonom, tū cyldynuošonai ci reklameišonai.
Andryva Jūrdža fonds tyka dybynuots 1949.goda 3.martā Bavarejā (Vuocejā) i beja vīns nu pazeistamuokūs latvīšu pamarku izdeviejim uorpus Latvejis. Fonda mierki beja ceļt gaismā i uzturēt dzeivu Latgolys kulturys darbinīku pīmiņu, sekmēt latgalīšu rakstnīku i zynuotnīku dorbu izdūšonu i latgalīšu izdevnīceibys pastuoveišonu, kai ari uzturēt vysmoz vīnu latgalīšu laikrokstu trymdā. Kab itūs mierķus sasnāgtu, 1963.godā Andryva Jūrdža fonds suoka izdūt pamarkys papyldus leidzekļu īgiušonai.
Izdavums “Andryva Jūrdža fonda pamarku katalogs ar skaidrojumiem” ir ceļveds pamarku kolekcionarim i dūd īspieju plašuokai auditorejai i interesentim īsapazeit ar Latgolys sabīdriskajim, religiskajim, politiskajim i kulturys darbinīkim, kai ari ar zeimeiguokajom Latgolys viesturis nūtikšonom. Vīnlaikus izdavums izgaismoj Ūtruo pasauļa kara laikā trymdā aizbraukušūs latgalīšu kulturys i politiskūs uzskotus.
Kai atzeist izdavuma sastuodeituojs Z.Sviķis, tai kai A. Jūrdža fonds sovu darbeibu ir beidzs, ir cīši svareigi atspīgeļuot pamarku izdūšonys laiku, temys i muokslinīkus, aizpyldūt informacejis rūbus.
Kūpumā A. Jūrdža fonds izdeve 42 pamarku lūksnis ar 73 dažaidom pamarkom. Izdūšonu koordinēja Vladislavs Luocs (Lōcis) Minhenē, bet, suocūt ar 1984.g., koordiniešonu puorjēme Alberts Spogis Minsterē. Pi fonda pamarku veiduošonys vysvaira struoduoje četri muokslinīki: Jurs Soikans, Juoņs Trūps, Jezups Deksnis i Ontons Zvīdris. Pamarkys izdeve mozlūksneitēs – pa 4.8 ci 10 – atkareibā nu leluma. Kotrys lūksneitis moluos beja uzroksts angļu, vuocu, franču i latgalīšu volūdā ar lyugumu atbaļsteit latgalīšu literaturu.


text:
“Laimas Muzykanti” pīsadaleis storptautiskā muzykys festivalā Uzbekistanā
Nu 25. da 30. augusta Uzbekistanā nūtiks storptautisks muzykys festivals “Sharq taronalari”, kas puļcēs dalinīkus nu vaira kai 50 vaļstu, tymā skaitā ASV, Alžīrejis, Austrejis, Bangladešys, Beļgejis, Kostarykys, Iranys, Japanys, Nepalys, Krīvejis i cytom. Tys ir leluokais Centraluos Āzejis X jubileja festivals i Latveju tymā puorstuovēs 2 grupys – “Laimas Muzykanti” i “Iļģi”.
Kai stuosta grupys “Laimas Muzykanti” līders Artūrs Uškāns: “Ar divejom grupom itymā festivalā teik puorstuovātys tik 3 vaļsts – Latveja, Kīna i Krīveja. Tai nu izguoja, ka myus iz itū pasuokumu īlyudze Uzbekistanys viestnīks Latvejā, nu “Iļģus” – Latvejis viestnīks Uzbekistanā. Dūmoju, tei vys nav klaida, ka Latveja ir pīskaiteita pasauļa lelvaļstim – koč i teritoreja mums nav lela, folklorys jūmā mes patīsai asam lelvaļsts.”
Grupa “Iļģi” ir postfolklorys aizsuocieji Latvejā, sovukuort “Laimas Muzykanti” jau divdesmit godu ir puorlīcynūši etnorokeri. Voi obeju grupu storpā volda konkureņce? Ilgas Reiznīce uzsver, ka “absoluti nav nikaidys konkureņcis, taišni ūtraiž – prīca, ka Latveju puorstuovam kūpā. Patīseibā jau itū konkursu uztveram kai festivalu, na ceiņu par bolvom”.


text:
Izdūtys atminis par legendarū Zīmeļlatgolys stiprinīku Juoni Pilmani
Roksta autors: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Muzeju naktī, 18. majā, 20.00 stuņdēs Bolvu Nūvoda muzejā atmiņu būrtneicys “Brīvības cīņu dalībnieks – stiprinieks Jānis Pilmanis” attaiseišona. J. Pilmanis (1883–1942), spākaveirs, profesionals akmiņkaļs i myurnīks, Breiveibys ceiņu daleibnīks, legendars deļ sovu dorbu i varūņdorbu palyka jau sovys dzeivys laikā.
Juo spūdruokais i popularuokais varūņdorbs redzīs kai nu osa sižeta filmys, bet tai reali bejs. 1919. gods janvarī P. Stučkys padūmu valdeibys Revolucionarais Kara tribunals treju cylvāku sastuovā jam, kai desmitem cytu, pīsprīde nūsaušonu, nūtīsuotajim lyka pošim deļ seve rakt dūbis, kab jī nūsauti tī īkrystu. Saukuši iz nūsaušonu pa div. Rakdams dūbi, Juoņs paprasejs aizpeipēt, obejim uzraugim ar lopstu puorškieļs golvys i biedzs paceli, vēļ pabļuovs sovam bīdram – lai bāg. A tys na biedzs, a nūskriejs pi sorkonūs komisara nūstučeit Juoni. Dūmuojs, ka par tū jam saglobuos dzeiveibu, a sorkonī stukaču iz vītys nūsuovuši. Juoņs breivpruoteigi i dedzeigi īstuoja Latgolys partizanu pulkā, kab ceinātūs pret komunistim. Partizanim nabejs lūžmetieja. Juoņs nūguojs, paprasejs igauņu kolego i 23 km atness rūkuos 60 kg gryutū lūžmetieju. Tai jis i lūžmetiejs bejuši naškirami, jis jū iz rūku nosuojs.
Stuosta materialu vuocieja i raksteituoja Anna Āze: “Pilmanis beja muna tāva kaimiņš, jis kai partizans ir sliepīs myusu mežā. Kod guoju školā, mani pat bīdynuoja, ka Pilmanis i vysi juo bruoli bejuši banditi, īnaidnīki. Otkon sātā tāvs par Pilmani stuosteja tikai lobu. Materialus suoču vuokt jau 90. godūs, suokumā pat vairuok gribieju par Svecīti nu Viļakys. Bet par jū salaseju informacejis dažys lapenis, bet par Pilmani – mapis. Ari Bolvu Nūvoda muzejā mani grīze iz Pilmaņa pusi. Atmiņu burtneicā izmontuotys J. Pilmaņa meitys Grietys i mozmeitys Marutys, Teodora Rozentāla, Jāņa Teibes, Kārļa Celmiņa, Jāņa Kušķa, Aiņa Kronīša pīraksteituos atminis, kai ari paguojušuo godu symta 20.–40. godūs žurnalu i laikrokstu publikacejis par J. Pilmani.
Piec izceļsmis Juoņs nabeja latgalīts. Jis pīdzyma kolpu saimē – 1883. gods 4. aprelī Jaungulbinis pogostā, jī beja luterticeigi. Juo vacuoki kai kolpi atguoja iz Ruguoju pogostu. Bet jū drūsai latgaliski var saukt par Juoni, zam vīnys juo fotografejis (publicāta būrtneicā) ir juo paroksts, tī salosoms, ka sovu vuordu jis raksteja latgaliskā formā.
Juoņa tāvs izdūmuoja, ka nūteikti jū laiss školā, izvuiceis par myurnīku, lai dāls vysu myužu peļneitu lobu naudu. Kaida tam laikam dūmuošona iz prīšku! Pats sovu saimisteibu Juoņs izveiduoja Kubulūs, īlykdams 1916. godā dzeļžaceļa linejis Gulbine–Ieriki uzbāruma dorbūs nūpeļneitū. 20.–30. godūs Bolvūs brugēja īlys, myurēja sātu pamatus, roka zemē elektreibys stulpus.
Jau tūlaik čeikstiejuši, ka nav naudys Latgolys partizanu pīminekļam, Pilmanis, zīduodams sovu laiku i profesionala akmiņkaļa dorbu, 1933. godā samyurēja pīminekļa pamatus tamā vītā, kur 1919. godā beja izlics sovu lūžmetieju i apsaudejs sorkonūs. Akmiņus piec juo nūruodejumim savede nu apleicīnis, a škēle jis iz vītys. 1934. godā jis pabeidze sovys saimisteibys myura kuormus, bet jau 1936. godā jū pīvarēja slimeiba, jis palyka sādūšs. Iz pīminekļa atkluošonu 1938. gods 14. augustā Pilmani atnese ar vysu krāslu, vysys avīzis tūlaik par itū raksteja. I taidu jū 1941. godā gribiejuši vest iz Sibiri, nasuši iz mašynu, bejs pagryuts, izsvīduši ceļmolys gruovī. Daudzus faktus asmu ryupeigi puorbaudejuse piec īspiejis pyrmolūtūs, eipaši iz internetā publicātū pasaļaut navar. Pat juo mieršonys godu – 1942. – precizi zynuoja tik muns tāvs.
Nalīk mīra dūma, ka itam cylvākam pošam nav kopa pīminekļa, jam tikai iz apmalis ir uzroksts. Jis guļ Bolvu nūvoda Bierzkaļnis pogosta Prīdainis kopūs. Atrast jū vīnkuorši – žūga molā pi vuortim. Vysi 8 juo mozbārni ir myruši, tagad, piec atmiņu izīšonys, juo mozmeita maņ pastuosteja, ka sātys teritorejā ir palykuse kaudze ar pīškaltim akminim, laikam beja dūmuojs vēļ kū ceļt. Es runuoju ar mozmeitu, ka vajadzātu taišni itūs akmiņus izmontuot pīminekļam. Tei Pilmaņa zeme niule pīder cytim cylvākim, bet voi tod jī naatļautu pajimt tūs akmiņus?”
Gruomatenis autorei itys ir sastais izdavums, da ituo rakstejuse meža tematikai veļteitys gruomotys: eksperimentals vuiceibu leidzekli “Meža uzdevumi” (1995), “Mednieku tradīcijas Latvijā” (1999), “Zīdītājdzīvnieki Latvijā” (2005), “Iepazīsti kokus, krūmus, puskrūmus, sīkkrūmus un liānas!” (2011), “Putni Latvijā” (2018). Atminis par Pilmani izdūtys par autoris leidzeklim i viņ 300 eksemplarūs (bibliotekom vajadzātu pasasteigt), cena – 1,80 eiro. Tim, kas nabyus pasuokumā, izdavums juovaicoj A. Āzis Meža muzejā (kontakti sātyslopā) Žeigurūs.
Portals lakuga.lv tur nūceju, ka pīmineklis taidam cylvākam napaliks Annys i Pilmaņa radineicu privata rūseišonuos, bet Bolvu nūvoda pošvaļdeibys i kulturys cylvāku gūda līta.


text:
Preiļūs apsaverama Ontona Rancāna izstuode „Zam Latgolys drūsuo spuorna”
Vēļ tik da 10. decembram Preiļu golvonajā bibliotekā apsaverama žurnalista, dzejnīka i muokslenīka Ontona Rancāna (1933-2009) rodūšūs dorbu izstuode „Zam Latgolys drūsuo spuorna” (Zem Latgales drošā spārna) nu muzeja kruojuma.
Izstuodē apsaverami akvareli, reprodukcejis nu Ontona Rancāna 1952. goda skiču albuma taidā veidā, kai itū albumu beja īkuortuojs pats autors, taipat apsaverami ari tyva O. Rancāna drauga i dūmubīdra Pītera Gleizdāna draudzeigī sarži.
Ontons Rancāns dzims 1933. goda 19. augustā Rogovkā. Bierneiba paguojuse Ičys upis krostūs, tys nūteics pseidonima izvēli i sovā ziņa ari pasauļa izjiutu. Beidzs Nautrānu vydsškolu i LVU Filologejis fakultati. Kai žurnalists struoduojs Kuorsovā, Ludzā, Preiļūs. Preiļūs dariejs organizatorisku i redaktora dorbu presis izdūšonā. Latgolys lauku kulturys kompleksa „Jōsmuiža” izdevnīceiba juo vadeibā izdavuse vaira kai desmit gruomotu, bet nu 1995. goda – Latgolys nūvoda gazetu „Zemturis”, kas piec Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreibys i V.E. veiskupa Juoņa Buļa īrūsmis kliva par bazi Rēzeknis – Aglyunys diecezis izdavuma „Gaismas Taka”, kur Ontons beja gon žurnalists, gon saliciejs – maketietuojs, gon redaktors.
Sovys emocejis pauds dzejā, kū jis paraksteja kai Onte Leičujōņs.
Onte – taitod Ontons. Antons, dzimis un audzis pi Ičas upes leičim, a ūtrys vōrds – Jōņs, styprynōtais, kūpā iznōk Leičujōns. Dzeivī Rancāns…
Pi dzejūļim pīsasāstu, kod ir izdeveiba kū nūpublicēt, rakstiet sōku vydusskūlā Rogovkā (Nautrānūs), ka nikas napaleidz, pats arī kū uzzeimeju.
A. Rancāns
Dzejūļus publiciejs vairuoku rajona gazetu slejuos, Preiļu nūvoda dzejnīku kūpys kruojumā „Avota ūdens malks”, tī puorstuovāts ar 29 dzejūlim (kas papyldynuoti ar poša autora ilustracejom).
Nu 1976. goda dorbuojīs Preiļūs, gon kai žurnalists, gon IU „A. Rancāna izdevniecība”, Latgolys Lauku Kulturys centra izdevnīceibā.
O. Rancāns bejs ari vīns nu zemessardzis dybynuotuojim, 1991. godā īsastuoja 25. Preiļu Zemessardzis balatjonā. Par Vaļsts drūseibys styprynuošonu sajiemis apbolvuojumus: medali par Latvejis Bruņuotūs spāku atteisteišonu, Latvejis Vaļsts Aizsardzeibys fonda „Lāčplēsis” gūda zeimi i LR Zemessardzis 35. bataljona gūda zeimi.
Mirs 2009. godā i paglobuots Preiļu kopūs.
Preiļu golvanuos bibliotekys dorba laiks – pyrmūdīnem da pīktdīnem 10.00 – 19.00, sastdīnem 10.00 – 17.00.
Informaceja nu Preiļu nūvoda sātyslopys


text:
Mežcīma ūdi i krīzis beigys
Pavasars ir tys breineigais godalaiks, kod var apiļkt mozuok drēbu i palikt uorā ilguok – gaišs, kai nakai.
I tai sasagadeja, ka nazkam beja ideja atkluot pikniku sezonu, a Vinetai kai reize beja dzymumdīna (i jubilars uzsauc tiramisu!) – zvaigznis beja sasatuojušuos labvieleigi, kab pikniks varātu nūtikt. Vīneiguo bāda vēl beja par lītu – jis ari byus iz pikniku ci nā. Ruodejuos tai, ka navar saprast, kas ruodejuos. Zvīdri saceja, ka līta nabyus, bet organizatori iz tū cīš napasaļuove i izstruoduoja planu B – klasiskū krūgu “Ala” (ci “Ols”, kai tauta saukalei).
Vokora pusī saule pi dabasu speideja kai pīlapāta, i tauta pamozom suoka laseitīs iz Dambjapūra azara Mežcīmā pusi.
Juosoka – vīta breinumdaiļa (seikuokai ilustracejai – beja daudz pīticeigi izamatušūs puišu, kas natuoli spieleja volejbolu).
Egita beja nūskaņuota iz cepšonu – salyka restēs vysaidus galis breinumus i kiure guņkuru (prauda, nav gon tik glauni kai svaigi kartys zivs iz sausim zorim – myusim beja “Maximys” dasys iz pierktom ūglem, bet – nabyusim seikumaini!). Kab resti navajadzātu rūkā turēt, tyka izgudruota i patentāta jauna sistema, lai bez līkom pyulem dabuot ādamū iz guņkura (naiztyka bez zaudejumim – vīnu reizi uzparikte naataisnuoja cereibys i izkryta iz ūglem, bet nu tuo mes vuicejomēs i tuoļuok guoja lobuok!).
Uzaicynuojums apmeklēt pasuokumu tyka izsyuteits plaši, bet, kai izaver, bejuse informacejis nūplyude navālamā vierzīnī, aiz tuo ka golvonī gosti beja ūdi. Jezups tu soldonais… Pa zīmu jau beja aizamiersīs, cik strāšnai jī var kūst i cik cīši gribīs kaseitīs…
Juosoka, ka bez ūdim pasuokums tūmār byutu garuoks. Nu ūtrys pusis, ari eisuokam pasuokumam nabeja ni vainis – savielejom jubularam laimis, paēdem dasu, tykom pi bezmoksys tiramisu, izarunuojom, nūkuovem daudzi ūdu i – beidzamais, bet ni mozuok svareigais – dabuojom patureit sovuos rūkuos natycamū – Puosokys par krīzi!!! Ka nabyutu lasejuse, myužam natycātu, ka eistyn izguojs. A izguojs. Vasala kaudze ar būrtneiceņom, kas praksī izaruodeja uorkuorteigi ārtai – ja ir vairuok nikai vīns skaiteigrybātuojs, var iztikt bez kaušonuos par tū, kurs byus pyrmais – būrtneiceņu pītyka vysim.
Kūpsavylkumam – pasuokums beja izadevīs, bet iz nuokamū – tikai ar pretūdu zuoelm. Nav tuos mīsys tik daudz, kab dūtu grauzt vysai kustūņai…
PS Puosoku gruomotā gon kleist anekdots, ka na ūdu Latvejā ir klivs vaira, bet gon vīnkuorši cylvāku mozuok… 😉


text:
Kulturys īsacejumi nedeļai: īsaklauseit cylvāku stuostūs
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Kulturys īsacejumus itai nedeļai sagatavejuse Jūlija aba @Aizskriejushuo, kai jū zyna daudzi tvitera lītuotuoji. Beidzamajūs godūs taišni jei ir vīna nu aktivuokūs tvītuotuoju latgaliski. Vīnojūšais Jūlijis īsacejumūs ir īsaklauseišona cylvāku stuostūs. Īsaklauseit, sadzierdēt i pajimt koč kaidu gabaleņu sovys izaugsmis mozaikai.
“Puslopys”
Studejūt uorzemēs, šaļtim cīši datryukst dzymtuos volūdys skanis, ari, ka koč puors reizis nedelā saīt pīzvaneit bruoļam i mamai i drupeit parunuot. Tū es puorsvorā rysynoju, klausūtīs LR Latgolys studejis īrokstus Spotify, i muns favorits ir “Puslopys”. Beidzamajūs godys ceņšūs puorskaiteit kotru jaunū gruomotu latgaliski, kū varu dabuot i, klausūtīs “Puslopys” īprīšk puorskaiteitūs gruomotu pīredzis daboj jaunu dimenseju – var īraudzeit, kū dūmoj autors, kas mums ir kūpeigs, i kū es varu nu juo īsavuiceit.
Im a’mazed
Ka “Puslopys” es klausūs, asūt garuokā pastaigā voi braucūt ar viļcīni, tod kūpmītnēs es verūs Im a’mazed. Ituo YouTube kanala skatejumu ziņā popularuokī video ir sereja par kokčiku jaukšonu, bet es poša jū verūs garūs podkastu aba raidīrokstu video dieļ. Parunuošona par aktualom lītom ir ideals leidzeklis pret vīntuleibu vokorūs, bet, ka nav ar kū tamā dīnā sasatikt, tod paleigā īt BezTalkOFF, kur īroksta dalinīki runoj par Zylupis viļcīni, socialajim teiklim i emocionalū lobsajiutu. Ceru, ka kanala satura veiduotuoji nav pamatuši raidīroksta formatu i turpynuos publicēt taidus īrokstus.
Akvareja radeja
Vuicūtīs i rokstūt bakalaura dorbu, maņ vajadzēja taidu muzyku, kas ir pīteikūši interesna, lai nasagrybātu nūvērst uzmaneibu iz cytom lītom, bet vīnlaiceigi ari tikai instrumentala, lai dūmys palīk pi raksteišonys. Komponista Galena Tiptona albums “Nymph Tones” (kū es īsauču par “akvareja radeju” zamiudiņa nūskaņu dieļ) cīši labi piļdeja itū aizdavumu. Gribīs saceit, ka skaņ kai kaleidoskops, kai kaida akvareja stuosts.


text:
Autorus aicynoj pīsadaleit literaturys konkursā “Latgolys prozys skaitejumi 2022”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Kab veicynuotu literarū procesu Latgolā i latgaliski raksteitūs dorbu radeišonu Latvejā, jau trešū reizi bīdreiba “LgSC” izsludynoj konkursu “Latgolys prozys skaitejumi 2022”. Konkursā aicynuoti pīsadaleit vysa vacuma autori, kurī roksta prozu. Konkursa gola pasuokums, kas 8. decembrī nūtiks Rēzeknē, byus daļa nu storptautyskuo festivala “Prozas lasījumi 2022”, kai ari konkursa uzvarātuojam byus vareiba pīsadaleit festivala nūslāguma pasuokumā Reigā.
Literarūs prozys tekstu konkursa “Latgolys prozys skaitejumi 2022” moto ir “Kur ir muna sāta?”. Autori aicynuoti īsyuteit pošu radeitūs i da tuo napublicātus tekstus latgalīšu rokstu volūdā voi latvīšu literarajā volūdā. Dorbi tiks vārtāti, vysu vaira izceļūt na teksta volūdu, bet literaruo teksta kvalitati i pīdareibu Latgolys kulturtelpai, tai atkluojūt regiona sovpateibu i paruodūt latgaliskumu juo plašuokajuos nūzeimēs. Konkursā īsnāgtūs dorbus vērtēs žureja vysmoz treis Latvejis literaturys procesūs īsaisteitu cylvāku sastuovā. Konkursā treis vysuvaira punktu sajāmušī autori sajims atleidzeibys par dorbu publiciešonu 350, 250 i 150 eiro apmārā.
Bīdreibys “LgSC” vadeituoja Edeite Husare par ituo gods konkursa moto soka: “Sova sāta i sātys sajiuta itymā laikā ir cīši vuoreiga byušona – kaids palīk bez sātys karadarbeibys deļ, kaids puorsaceļ iz cytu vītu i rauga sātys sajiutu radeit nu jauna. Taipat rudiņs ir ari laiks, kod studenti nūbrauc studēt iz leluokom piļsātom, pamatūt dzymtuos sātys, bet cyts otkon kai ba fiziski ir sātā, bet voi tī kluotyn ir ari sovys vītys sajiuta…? Aicynojam ituo gods konkursa dalinīkus atkluot konkursa moto “Kur ir muna sāta?” vysdažaiduokūs leimiņus!”
Pīsadaleit konkursā “Latgolys prozys skaitejumi 2022” var, īsnādzūt dorbus – esejis, stuostus, romanu fragmentus (7000–12 000 zeimu apmārā) – da ituo gods 4. novembra, syutūt tūs bīdreibai “LgSC” iz e-postu lgsc@lgsc.lv ar nūruodi “Latgolys prozys skaitejumi 2022″. Pīsacejumā juobyut teksta elektroniskajai versejai, ziņom par sevi (vuords, pavuorde, dzimšonys gods, nūsadorbuošona, eisa rodūšuo biografeja (3–4 teikumi)) i kontaktinformaceja (telepona numers, e-posts). Ar pylnu konkursa nūlykumu var īpasazeit ITE.
“Latgolys prozys skaitejumi 2022” nūslāguma pasuokums byus ituo gods 8. decembrī 20.30 vokorā kai kluotīnē Rēzeknē, tai video formatā storptautyskuo literaturys festivala “Prozas lasījumi 2022” sātyslopā i latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv. Vaira informacejis par pasuokumu byus novembra golā. Lobuokūs tekstu autori pīsadaleis nūtikšonā ar sovu dorbu skaitejumim, kai ari konkursa uzvarātuojs tiks aicynuots pīsadaleit festivala “Prozas lasījumi” nūslāguma dīnys pasuokumūs 11. decembrī.
Konkurss “Latgolys prozys skaitejumi” pyrmū reizi nūtyka 2020. godā. Pyrmajuos divejuos konkursa nūtikšonys reizēs par uzvarātuoju tyka atzeita tekstilmuokslineica i literate Annele Slišāne ar eisstuostu cyklu nu kruojumim “tuoraga stuosti” i “tuoraga stuosti. pīns”. Lobuokūs autoru vydā pyrmajūs godūs beja ari Ilze Sperga, Evika Muizniece i Evija Martukāne-Laganovska.
Bīdreiba “LgSC” (īprīšk “Latgolys Studentu centrs”) ir navaļstiska organizaceja, kas apvīnoj cylvākus, kam ir svareigi saglobuot i atteisteit Latgolys i latgaliskū kulturtelpu, latgalīšu volūdu. Bīdreiba vysod ir raudzejuse vysu pyrma atbaļsteit jaunūs latgalīšu autorus i izdūt kvalitativu literaturu, viereibu vaira dagrīžūt jaunīšu auditorejai.
Festivals “Prozas lasījumi” nūteik nu 1995. goda, tū organizej Latvejis Rakstnīku savīneiba. Laika gaitā “Prozas lasījumi” nu nalela pasuocīņa Andreja Upīša dzimšonys dīnys pīmiņai izauguši vairuoku dīnu prozys festivalā, kura programā ar sovu jaunuokūs dorbu voi jūs fragmentu skaitejumim pīsadola vysaidu paaudžu Latvejis i cytu vaļstu rakstnīki. Trešū reizi sadarbeibā ar festivalu byus ari kaida nūtikšona ar Latgolys kulturtelpys autorim.
Konkursa “Latgolys prozys skaitejumi” nūtikšonu atbolsta storptautyskais literaturys festivals “Prozas lasījumi 2022”, Vaļsts kulturkapitala fonds, AS “Latvijas dzelzceļš”, latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv i žurnals “Domuzīme”.
Pārnejuo goda konkursa “Latgolys prozys skaitejumi 2022” nūslāguma pasuokums:


text:
Cytaidi latviskais gastej pi Guntrys Kuzminys
Pozitivūs stuostu cykla “Cytaidi latviskais” catūrtais raidejums skateituojus īpazeistynoj ar jaunu, rodūšu i aizrauteigu muziki, vokalū pedagogi Guntru Kuzminu, kurū daudzi atguodoj kai reiz popularuos latgalīšu popgrupys “Borowa MC” solisti.
Itūšaļt Guntra ir muzykys školuotuoja Bieržgaļa pamatškolā, voda kori i vokalū studeju “Skonai”, poša komponej i pīsadola vysaidūs muzykys projektūs, dzīd, ir populara jaunīšu vydā, lepojās ar sovom latgaliskuom saknem i lelū i draudzeigū saimi. Latgalīšu dzejnīks Valentins Lukaševičs byus kluotyn, kod saime sasapuļcēs pi vakareņu golda, kod kūpā vuoreis Mycānu azarā nūgiutys zivs zupu, kūpā muzicēs i brauks ar laivu. Varēs puorsalīcynuot, ka Guntrys muzikalitatis pamatā ir saimē īdybynuotuos tradicejis i školuotuoja Muorteņa Belinska prasme atteisteit talantu.


text:
LgSC meklej biroja vadeituojus
Vasals!
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” meklej biroja vadeituoju –
ambiciozu latgalīšu studentu, kurs ir gotovs īsavuiceit jaunys lītys:
sagataveit projektu aprokstus i vadeit projektus,
struoduot ar cylvākim i vadeit komandu,
regulari reikuot latgaliskus pasuokumus.
Praseibys:
studejis Rēzeknē, Daugovpilī voi Reigā,
lobys latgalīšu, latvīšu, angļu, krīvu volūdu zynuošonys,
spieja struoduot pošam i komandā,
prasme sovys i cytu idejis realizēt dzeivē,
informacejis sagataveišona medejim.
Pīredze projektu vadeibā i dorbā ar cylvākim byus prīškrūceiba.
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) ir sabīdriska organizaceja, kas apvīnoj studejūšus i studejis beigušus bīdrus, kam ir svareigi LgSC statutūs nūsaceitī mierki i aizdavumi.
LgSC aizdavums ir popularizeit i veicynuot Latgolys nūvoda kuļturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibu, koordinēt ar tū saisteitūs projektu izstruodi i realiziešonu.
Bīdreibys 2008.- 2011. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs, i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu.
Motivacejis viestuli i CV lyudzam īsyuteit da 20. janvara.
E-posts: lgsc i inbox.lv
Adress: bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (ar nūruodi “biroja vadeituojs”), Antonejis īla 8-3/6, Reiga, LV-1010


text:
Reigā apsaveramys Latgolys muokslinīku izstuodis
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Nu šudiņdīnys da 7. apreļa Reigys muokslys telpā apsaverama muokslinīka Māra Čačkys da ituo leluokuo gleznīceibys i grafikys dorbu izstuode “Neirotaciņas”, tok tīpat natuoli, Reigys Svātuo Pītera bazneicā, da 15. marta vēļ var īspēt apmeklēt Osvalda Zvejsalnieka gleznīceibys izstuodi “Karalis un vilki”.
Māra Čačkys personalizstuode “Neirotaciņas”
Da 7. apreļa Reigys muokslys telpā apsaverama gleznīceibys i grafikys dorbu izstuode “Neirotaciņas”, kuruos autors ir muokslinīks i Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra vadeituojs Māris Čačka. Kai viestej informaceja izstuožu zalis sātyslopā, itei ir da šam vierīneiguokuo autora personalizstuode ir stuosts par myusu uztverē pastuoveigai plyustūšū informacejis i tālu upi vys puortrauktu dūmu, darbeibu i vylynuojumu pasaulī.
“Munūs dorbūs ir vysnaīdūmuojamuokī dvēselis stuovūkli, kurūs komenteju cylvākus i situacejis. Sovā izteiksmē tei dreižuok ir dzeja, na proza, partū ka struodojūt es atsaslādzu nu pragmatisku aizdavumu i sekoju zemapziņai,” soka Māris Čačka. Izstuodis kuratore Inga Šteimane skaidroj, ka “”Neirotaciņas” ir liriski stilizāts jiedzīņs nu neirozynuotnis vuordineicys, kas veidoj saikni storp Māra Čačkys tālim i laikmeteigajim izaicynojumim – naaptveramū informacejis plyusmu”.
Ekspozicejai ir div dalis – gleznīceiba i grafika, tok pats autors pīļaun, ka vysi juo dorbi aktualizej grafiku: “Pyrma kaida laika es gribieju vysus sovus dorbus definēt kai grafiku. Ari tūs, kas ir iz audakla, partū ka, tūs veidojūt, izmontoju pajiemīņus, kurūs var attīcynuot iz grafiku, par pīmāru, monotipeju, gludspīdumu i cytus. Tok es izmontoju ari apzynuotai tehniski “napareizū”, par pīmāru, slapnu iz slapna voi izsleidiejumus.” Lelajā zalē eksponāti akrila sluoņūs veiduotī dorbi iz audakla, bet mozajā zalē – kongriva īspīdums iz papeira. Izstuodē apsaverami vaira kai sešdesmit dorbi.
Māris Čačka ir dzims 1976. godā Varakļuonūs. Dabuojs muokslys magistra gradu (2011) i pedagogejis zynuotņu doktora gradu (2009) Daugovpiļs Universitatē. Nu 2020. goda – Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra vadeituojs, pyrma tuo – programu direktors (2013–2020). Daugovpiļs Universitatis Muokslu katedrys vadeituojs (2006–2010) i programys “Datordizains” direktors (2004–2012). Voda Muokslu pedagogu apvīneibu (SIVIA) Daugovpilī. Ir Grafikys kamerys bīdrs. Sovus dorbus izstuoda nu 1997. goda Latvejā, Boltkrīvejā, Leitovā, Italejā, Zvīdrejā, Vuocejā, Ukrainā i Pūlejā. Sareikuojs vaira kai desmit personālizstuodis.
Sastdiņ, 19. februārī,15.00 stuņdēs sevkuram interesentam ir vareiba pīsadaleit sarunā ar muokslinīku Māri Čačku i kuratori Ingu Šteimani. Daleibu pasuokumā īspiejams dasaceit, rokstūt iz e-postu: makslastelpa@riga.lv. Īīšonys cena – izstuodis belets.
Osvalda Zvejsalnieka gleznīceibys izstuode “Karalis un vilki”
Da 15. marta Reigys Sv. Pītera bazneicā apsaverama “Jāzepa Pīgožņa balvas Latvijas ainavu glezniecībā” 2021. goda golvonuos bolvys sajiemieja Osvalda Zvejsalnieka gleznīceibys izstuode “Karalis un vilki”.
Viesturiski bolva izveiduota, kab gūdynuotu latvīšu gleznuotuoja Jāzepa Pīgožņa pīmiņu i myuža īguļdejumu Latvejis gleznīceibā i kab gleznīceibā turpynuotu atteisteit i popularizēt Latvejis ainovu, vīnuotu Latvejis golvyspiļsātys i nūvodu kulturys procesus. Septeitajā konkursa izstuodē, 2021. godā, golvonū bolvu sajēme gleznuotuojs Osvalds Zvejsalnieks.
Muokslinīka ekspoziceju lelā mārā veidoj dorbi, kas radeiti dobys studeju laikā dažaidūs plenerūs Latgolys nūvodūs, Lītovā, Spānejā.
Osvalds Zvejsalnieks 1971. godā beidzs Latvejis Muokslys akademeju i nu 1976. goda ir Latvejis Muokslinīku savīneibys bīdrs, struoduojs Rēzeknis lītiškuos muokslys vydsškolā, bejs Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys direktors, ir Latvejis Muokslys akademejis Latgolys filialis profesors i vīna nu zynomuokuom personeibom Latgolys kulturys i sabīdryskajā dzeivē. 2019. godā sajiems “Boņuka” bolvu par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā.


text:
Žurnals
Žurnals (nu praņcīšu: journal — 'laikroksts, žurnals') irā brošurys ci gruomotys izavierīņa periodiskys izdavums, vysucīškuok ar vuokim i iļustracejom. Vysuvaira publicej analitiskus tekstus ap ļaudeibys dzeivi, politiku, ekonomiku, muokslu, kulturu i cytim vaicuojumim, kurī paškierti konkretom ļaužu grupom — bārnim, sīvītem, veirīšim, sporta mīļuotuojim, makšarnīkim i tt.
Žurnali latgaļu volūdāLabot
Myuslaikūs latgaļu volūdā izīt religiskai ļaudyskais žurnals „Katōļu Dzeive”, juo pyrmais laidīņs izguoja 1926 godā.
Cyti svareiguokī žurnali latgaļu volūdā bejuši „Dzeive”, „Zīdūņs”, „Sauleite”, „Latgolys Zemkūps”, „Ceinis Karūgs”. Pyrmais žurnals latgaļu volūdā beja „Austra” (izdūts 1908 godā, 4 godus piec druka nūlīguma nūceļšonys).


text:
2017. gada 10. novembrī grupa DAGAMBA ar jaunuokū koncertprogramu #LudwigVanRammstein izastuojās Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalā. DAGAMBA jaunajā koncertprogramā Bethovena muzyka teik par rokmuzyku, bet “Rammstein” melodejis daboj akademisku skanejumu. “Interesanti ir maineit lūmys, kod Bethovens suoc skanēt kai klasiskys roka gobols, bet “Rammstein” puorsavierš akademiskā simfonejā. Mes, savīnojūt dažaidus muzykys žanrus i laikus, nūjaucam tūs vydā rūbežus,” soka grupys liders Valters Pūce.
Foto: Gints Ivuškāns


text:
Uzadreikstiešona raksteit latgaliski
Roksta autore: Ilga Šuplinska, nūvodvuiceibys nūrisis koordinatore
Latgalīšu navaļstyskuos organizacejis sovā aicynuojumā 27. aprelī svinēt Latgolys kongresa dīnu i runuot latgaliski aicynuoja syuteit ari ituos dīnys pīredzis stuostus. Sajimti ir četri stuostejumi par ituos dīnys nūtykumim Maltys Bārnu i jaunīšu centrā, Dagdys vydsškolā, Galānu pamatskolā i Viļānu vydsškolā.
Prūtams, uzadrūšynuot latgaliski runuot školā stuņdēs jau ir sūļs pretim senču volūdai i dzeivisziņai, tok vēļ raksteit latgaliski, tī vajag na tik drūsmi, bet ari styngru apziņu, ka latgalīšu volūdys izkūpšonys dorbs tiks turpynuots i ka atseviškis klaidys, kū pamanies zynūšs skaiteituojs, jū nanūbaidēs izteikt sovys izjiutys latgaliski.
Itamā reizē divu školu puorstuovi uzadreikstēja sovu pīredzi paust latgaliski. Prīca par Viļānu 11. klasis školneicu Martu Puzāku i Roberta Mūka muzeja izveiduotuoju, ilggadeju latvīšu volūdys i literaturys školuotuoju i latgaliskūs lītu dareituoju Martu Binduku. Nu jau pensioneituo školuotuoja Marta atrūn laiku byut školā i rūsynuot bārnus radušam dorbam. Partū Galānu školā na tik uzzynuoja par Latgolys dīnu, īsavēra gruomotā „Mozais priņcs”, bet ari klausejuos stuostu par Galānu pusis atjaunuotū tautystārpu, teikys i nūstuostus, kas savuokti par ituos pusis cīmim i upu i cytu geografiskūs objektu nūsaukumim. Tok, svareiguokais, školāni raudzeja poši pīduovuot sovus nūstuostu variantus par apleicīnis vītu vuordim.
Sovom kuortom Marta Puzāka daluos sovā atziņā, ka stuņdis latgalīšu volūdā par temom, kas ir saisteitys ar latgaliskū, ir vajadzeigys. I, īspiejams, tuos varātu byut ari bīžuok.
Baltic Travelnews školuotuojai Martai duovynoj īspieju gordai gasteišonai Reigā, bet vydsškoļneicai Martai – iudiņa prīcu Venstpilī 4 personom!


text:
1. oktobrī, kod gaismys breiži paliks jiutami eisuoki i kūpā ai rudiņa drāgnumu tyvuosīs dvēseļu dīnys, Daugavpiļs teatrī nūtiks ituos sezonys īvoda jaunīstudiejuma pyrmizruode – „Latvīšu šausmu stuosti” Georgija Surkova režijā.
Šausmu stuosti latvīšu literaturā nav bīža paruodeiba, bet šausmu žanrs teatrī jau pavysam ratums. Bet, pasateicūtīs Bārbalys Simsones 2016. godā sastuodeitījam kruojumam „Latvīšu šausmu stuosti”, kas gruomatneicā uzreizi pīsaistēja režisora Georgija Surkova uzmaneibu, Daugavpiļs teatra skateituojim byus izdeveiba na tikai īpazeitīs ar beidzamūs simts godu laikā latvīšu autoru tymsuokījā iztēles koktā dzymušīm nūtyukumim, bet ari pīdzeivuot uz skotuves attāluotūs sirdi styndzynūšūs atgadiejumu sajiutys.
Izruodē atsadzeivuosīs Aleksandra Grīna „Klusī cīmeņi” i „Vecaru Indrika dzeivesstuosts”, Mirdzys Bendrupes „Helena”, Viestura Reimera „Spīgeļs”, Vladimira Kaijaka „Vizija” i Ralfa Kokina „Engures kopsātys zyluo zuorka stuosts”. Saceriejumi aptver dažaidus laikus - mēra plūseišonūs godus, pūsmu pec Pyrmo Pasauļs kara i myusu dīnys. Vīns autors stuosta par Reigys Centraltiergā nūpierktu vacu nūluodeitu spīgeli, citi aproksta rogonys Zemgales lelkunga vaļdiejumūs i Mīra īlys Lelījūs kopus satyktu nūslāpumainu byutni, kura, savaldzynuojuse jauna arhitekta sirdi, aizvad veirīti nakts malnumā. I nu tuo, - soka režisors, - ka vyss nūteik navys ūtrā pasauļa molā, bet Reigā i tyvā apleicīņī, nu tuo ap sirdi vēļ baileiguok.
„Stuostu kruojumu īraudziejis, saprotu, ka saceriejumi unikaly i nūteikti juoīstudej. Daudzi nimoz nazyna, ka latvīšu literaturā ir taidi šausmu stuosti, kurus sarakstiejuši, pīmāram, klasiki Aleksandrs Grīns i Vizma Belševica. Lai gon pošam ir boguota skateituoja pīredze i šausmu žanrs pīsaista, uz skotuves taidys izruodes nabeju redzējis. Vīns nu īmeslym – moz materiala dorbam, pīdavom ir dīzgon sarežgeiti teatrī izveiduot ku pateišam bīdiejūšu. Īstudēt izruodi, kurys laikā skatietuojim nu bailem tierpst kauly, ir gon lels izaicynuojums, gon muna sen lūluota īcere, kū tagad suoku eistynuot,” stuosta režisors Georgijs Surkovs.
Kūpā ar Daugavpiļs teatra aktīrim Zandu Mankopu, Agnesi Laicāni, Jūliju Ļahu, Kristīni Veinšteinu, Egilu Viļumovu, Ritvaru Gailumu, Marģeru Eglinski izruodē spēlēs vīsaktīrs Kārlis Tols, kuram tāluošonys pīredze dažaidu teatru uzvadumūs, muokslys filmuos i augstškolu absolventu diplomdorbu eisfilmuos.
Izruodes „Latvīšu šausmu stuosti”scenografs ir Andris Eglītis, gaismu muokslinīks – Sergejs Vasiļjevs, bet muzykalais nūformiejums komponista Platona Buravicka veidots.
Pyrmizruode nūtiks 1. oktobrī plkst. 18.00, nuokamuo izruode – 2. oktobrī pl. 17.00.
Biļetes Daugavpiļs teatra kasē ( 654 26520), „Biļešu paradīze” kasēs, taipat internetā www.bilesuparadize.lv


text:
Aicynoj veiduot virtualū fotostuostu kolekceju
Latvejis simtgadis svineibu ītvorūs nu maja leidz novembram Rēzeknis Kulturys i turisma centrs aicynoj sevkuru Rēzeknis piļsātys voi nūvoda īdzeivuotuoju daleitīs ar sovim saimis stuostim, atmiņom i viesturis līceibu fotokarteitem, kab kūpeigi veiduotu fotostuostu kolekceju “Runā Latgale”.
Virtualuos izstuodis mierkis ir rūsynuot īsavērt sovā saimē i atkluot saimē dzierdātūs stuostus. Montuotī prīkšmati i albumi, sevkurs personiskais stuosts ir naapraksteituo Latvejis viesturis daļa i laikmeta līceiba. Taišni vairuoku paaudžu saglobuotuos fotografejis i prīkšmeti, kuri teik paturāti saimēs i nūdūti bārnu bārnim, roda eipašu saikni ar dzymtu. Sovutīs stuosti par prīkšmetim paleidz lobuok izzynuot Latvejis viesturi i cylvāku liktiņus.
Ja ari tovā eipašumā ir kaids sens i interesants prīkšmats (fotografejis, rūtaļlītys, trauki, apgārbs, viestulis i tt.), ar kuru ir saisteits kaids atmiņu stuosts par Rēzekni, Rēzeknis nūvodu voi viesturiskū Rēzeknis apriņči, tod nūfotografej, dalic atmiņu stuostu (fotografejis gadejumā – ari aprokstu ar karteitē radzamajim cylvākim) i syuti iz maija.upeniece@rezekne.lv. Virtualuo fotostuostu kolekceja “Runā Latgale” byus apsaverama ite.
Aleksandra Bondarenko fotokarteite nu Latgolys Kulturviesturis muzeja izstuodis “Puori slīkšņam”
Ari Pyrmuo Latgolys kongresa karūgam ir sovs stuosts. Karūgs ir taps naktī pyrma 1917.goda kongresa pasuokuma, i tū darynuoja Jelgovys Zemkūpeibys školys školotuojis Lavīze Putniņa i Alīda Freimane. Itei škola Pyrmuo pasauļa kara laikā tyka evakuāta iz Rēzekni, iz Tierdznīceibys školys āku, kur nūtyka kongresa ūtruos dīnys pasuokumi. Piečuok školotuoja Lavīze Putniņa karūgu slēpe deča puorvolkā, bet piec školotuojis nuovis tys globuojās īcavnīku Viduleju saimē.


text:
Īdrūsynuot i paleidzēt cylvākim atsagrīzt Latgolā. Saruna ar Astridu Leščinsku
Roksta autore: Laura Spundere, portals lakuga.lv
Jau gondreiž pīcus godus Latgolā i cytūs Latvejis regionūs dorbojās reemigracejis koordinatori, kas ir daļa nu apjūmeiga VARAM ministrejis projekta kūpejam reemigracejis atbolstam. Ka cytūs regionūs koordinatori ir nūsamainejuši jau puors reizis, Latgolā dorbu turpynoj Astrida Leščinska, kura smaidūt soka, ka ir na koordinatore, a reemigracejis krystamuote, partū ka dorbs i komunikaceja ar cylvākim na vysod ir vīgla i gona bīži ļauds taišni jai uztyc personeigus i gona smogus stuostus, deļtam cytreiz juobyut par koordinatoru, cytreiz par psihologu, cytreiz vīnkuorši juovar uzklauseit.
Pastuosti nadaudz par sevi.
Es asu nu Rēzeknis nūvoda Feimaņu pogosta. Maņ redzīs, ka Feimaņus zyna vysi, tī ir daudz rodūšu i gudru cylvāku. Es vuicejūs Feimaņu pamatškolā i Maltys vydsškolā, tod aizbrauču iz Daugovpiļs Universitati, i tai jau 18 godu dzeivoju Daugovpilī. Maņ daudzi cylvāki ir sacejuši – brauc iz Reigu, tī vaira īspieju, kū tu dori tamā krīvu piļsātā. Es vys soku, ka nav tik troki, mes latgalīši i latvīši, ari tī asam, viņ varbyut dzeivojam sovā burbulī. Maņ ir pedagogejis bakalaurs, asu pūļu volūdys školuotuoja. Magistrantūrā pabeidžu karjerys konsultantus, pyrma treis godu izdūmuoju, ka gribīs vēļ atsateisteit i pabeidžu ari storpkulturu attīceibys. Tān vuicūs doktoranturā literaturzynuotni, viņ niu asu pajāmuse nalelu puortraukumu, saprotu, ka vysa ir par daudz.
Latgalīšu volūda ir tovys saimis volūda?
Nui, latgaliskums īt nu saimis, Feimaņūs jau puorsvorā vysi ir latgalīši. Jau nu bierneibys ar vysu saimi runojam latgaliski. Vīneigi poša sasaskuoru ar tū, ka namuoku raksteit. Vysi mes prūtam runuot i šmuki dzīduot kotrs sovā izlūksnē, a raksteit namuokom. Maņ pošai beja šoks, kod saprotu, ka namuoku raksteit.
Ari muns patriotisms īt nu saimis, mes vysod svynam vaļsts svātkus, tuos pošys Leldīnis voi Zīmyssvātkus navaru īsadūmuot bez īšonys iz bazneicu. Sātā Feimaņūs mums ir pacalts Latvejis karūgs, ar saimi asam ari īrakstejuši kapsulu ar viestejumu nuokušajom paaudzem. Nivīns jau nav sacejs: “Astrīd, tev vajag byut par patriotu!” Tys izaveidoj dabeigi.
Vīns nu projektu, kur tu esi īsasaistejuse ir “Latgalīšu kukne”. Tī kuknis Facebook lopā receptis pīraksteitys ari latgaliski.
Tī mums komanda – Ingrida Tārauda, Jolanta Smane i es, a pi raksteibys paleidz Maruta Latkovska nu Viļānu. Pyrmī teksti mums guoja kai pa calmim, partū, ka suokumā raksteju tai, kai runuoju. Tānam es ceņšūs ari sasarokstūt raksteit latgaliski, bet tys ir lānuok, vajag vaira padūmuot.
Tagad jau, kod radzu, ka kaids roksta, naīvārojūt pamata gramatiku, redzīs, kai tai var raksteit!
Žāļ, ka dzeivē mums nabeja īspieju tikt pi gruomotu i skaiteit latgaliski, beja viņ sarunvolūda. Varbyut teišom varēja byut kaidi puļceni, vys tī laikam tei poša problema, ka kotrā mozajā školā nabyutu kas vuica.
Kaida ir tova kasdīnys komunikacejis volūda?
Kasdīnā dorbā kolegi Latgolys plānuošonys regionā puorsvorā vysi ir latgalīši. Tys ir vēļ vīns īmaslys, parkū maņ pateik muns dorbs. Kod suoku struoduot sovā niulejā omotā, es brauču ari pa vysim nūvodim i pošvaļdeibom stuosteit partū, kas ir reemigraceja i kaidys ir īspiejis, kab pošvaļdeibu specialisti byutu informāti. Jau tod vairuokuos pošvaļdeibuos mums beja sēde latgaliski. Ka zynu, ka cylvāks ir latgalīts, vīnolga, voi jis ir pošvaļdeibys vadeituojs, voi kas cyts, es runoju ar jū latgaliski. Prūtams, vysa oficialuo dokumentaceja ir latvīšu volūdā.
Maņ ir sadarbeiba ar diasporys puorstuovim. Anglejā dzeivoj Baluožu saime, kas ir Facebook uztaisejuse socialū medeju “Laiva”, jī tīšsaistē veidoj ari vysaidus raidejumus. Mani uzrunuoja pyrms kaidu div godu i vaicuoja, voi asu gotova pīsadaleit latgalīšu vuordu miniešonys spēlē. Es pīkrytu, dūmuoju, ka poša miniešu, beiguos izaruodeja, ka maņ pošai deļ spēlis juosagatavoj vuordus latgaliski. Tān jau ir bejs daudz raidejumu, kurus es vadeju. Tīšsaistē pīsaslādz daudz cylvāku, golvonais, ka tī nav viņ latgalīši, ari kūrzemnīki. Suokumā lykuos, ka byus vīnkuorši sagatavuot vuordus latgaliski, vys tys pajam cīši daudz laika. Gribīs atrast taidus foršus vuordus, lai ir interesna. Nasagryb izmontuot vacvuordus, partū ka tūs daudzi vaira nalītoj, lobuok, lai ir vuordi, kurus piec tam var izmontuot kasdīnā kur na viņ.
Reemigracejis atbolsta projekts ir VARAM ministrejis paspuornē. Cik saprūtu, nu suoku nabeja paradzāts, ka projekts byus ilgstūšs, niu īt jau pīktais gods.
2018. godā itys beja paredzāts kai pilotprojekts, kai izmieginuojums. Pīmiņu, ka guoju struoduot 27. februarī, a projekts beja paradzāts leidz 31. decembram. Pi seve dūmuoju, kur asu īsapynuse, maņ tok nabyus dorba, kū es dareišu! Niu asu īguļdejuse tik daudz dorba, tik daudz iniciativu, brauču iz pošvaļdeibom, iz uorvaļstu viestnīceibom, tagad mes sasadorbojam ar ministrejom, ka niu tys jau ir “īciersts” diasporys lykumā, ka reemigrantu ir juoatbolsta, vysom ministrejom ir sovi aizdavumi, mums ir kūpeiguos diasporys konsultativuos sēdis. Maņ ir lela prīca, ka tys lelais īguļdeitais dorbs nabeja veļteigs. Pyrmais gods beja šausmeigi gryuts. Publiskajā vidē vajadzēja daudz atspākuot, vysur vaļdeja nagativisms, beja juolauž mits, voi Latvejā vyspuor ir vārts atsagrīzt.
Ir izveiduots zeimyns i Facebook lopa “Es atgriežos Latgalē”, maņ redzīs, ka tys ari ir labi aizguojs.
Pastuosti eisumā – kaidi ir tovi dorba pīnuokumi?
Mums pamata aizdavums ir konsuļtēt cylvākus. Runoju ar cylvākim, kuri ir uorzemēs i ari ar taidim, kuri jau ir atsagrīzuši. Suokumā aizdūdu daudz vaicuojumu – kaidys ir vielmis, kas jau ir dareits, voi brauc vīns, voi ar saimi, voi ir atrosta dzeivis vīta, dorbs i tai tuoļuok. Pīcu godu laikā maņ ir izveiduots lobs sadarbeibys teiklys i niu asu vīneigais koordinators, kurs ir palics nu programys pyrmsuokumu. Pasasokūt munom īstruodnem, niu struoduot ir daudz vīgļuok. Agruok beja vysaidi kazusi, ka, pīmāram, pi manis syuteja cylvākus nu Nūdarbynuoteibys vaļsts agenturys (NVA), kab es paleidzātu meklēt dorbu. Tys nav nūpītnai, NVA ir datu baze, ir karjerys konsultanti, tys byutu juodora jim, partū ka maņ nav taidu padzilinuotu īspieju. Cīši pateik, ka vairuoki pošvaļdeibu vadeituoji soka, ka gadīnī, ka ir vaicuojumi, syuti jūs (reemigrantus – L.S.) pi manis.
Cik vīgli voi gryuši reemigrantam ir atsagrīzt Latgolā?
Atsagrīzšonai Latgolā nūteikti ir juosasagatavoj. Ir gadejīs, ka cylvāki atbrauc, napajāmuši dokumentus, tod te iz vītys navar dabuot napīcīšamūs pabolstus voi cytus vaicuojumus nūkuortuot, i tod var suoktīs vysaida veida negacejis nu serejis: “Ot, es tai i zynuoju, ka te Latvejā vyss tai ari ir!” Tod ar cylvākim juorunoj i juoskaidroj, lai nasaīt, ka gondreiž voi ar policeju cylvākus meklej rūkā, partū ka bārns nav iz vītys tī, kur jam oficiali byutu juobyun. Kaids itam lāmumam gatavejās pīcus godus, kaids čemodanus sakravoj mieneša laikā.
Ir gadīni, kod nu saimis gryb atsagrīzt tik vīns, tod ūtram juorauga pīrunuot. Cytreiz ari bārni jau pusaudžu godūs atsasoka braukt atpakaļ, sokūt ka jī ir “angli” voi “īri”, deļtam es soku, ka vajag piec īspiejis saglobuot saikni ar sovu dzymtū pusi.
Kai itys dorbs laika gaitā ir mainejs tevi pošu?
Agruok maņ ruodejuos, ka es nikod navarātu uzrunuot, pīmāram, Vairu Vīki-Freibergu, jei nūteikti atsaceis. Tok navāga beitīs! Mes uzrunuojam V. Vīki-Freibergu i lyudzem, voi jei varātu atkluot dūmneicu i jei pīkryta. Mes aizbraucem iz Reigu, i jei mums īraksteja breineigu atkluošonys runu. Cylvāki puoruok bīži beistās, prūtams, tys nanūzeimej, ka juoīt i juobļaun, ka “asu latgalīts, dūdit maņ vysu,” tok cīši bīži mes naapsazynojam sovys īspiejis i sovu potencialu.
Ari, asūt reemigrantu voi vītejūs latgalīšu attaiseitajūs uzjāmumūs, redzīs, ka nu tik šmuki vyss uztaiseits, voi tys glempings voi naktsmītne, cikom saiminīks blokus stuov i soka, ka: “Nā, nā, te vēļ nav pabeigts, mums te vēļ nav skaisti…” I tod tev cylvākus juorauga puorlīcynuot, ka na viņ Latgolys, tok i Latvejis leiminī ir cīši labi i kvalitativi.
Voi ir atškireibu storp reemigrantu nu uorzemu i reemigrantu nu cytu Latvejis vītu?
Maņ nav. Es naškiroju, voi cylvāks atsagrīž nu uorzemu voi nu Reigys. Vysus vīnaiži konsuļteju, pīmāram, par uzjiemiejdarbeibys vaicuojumim, par LAD i LEADER projektim. Ka poša kū nazynuošu, atrasšu cytus cylvākus, kas jim īdūs vajadzeigū informaceju. Kod beja pandemeja, reikuojom vebinarus, školom apvuiceibys, skaidrojūt, kai īsajust reemigrantu bārnim, partū ka školuos nav taidys atseviškys programys, ari pedagogi cytreiz ir šokā i nazyna, kai tam bārnam klasē pasnēgt informaceju, ka jis vaira saprūt angliski, nakai latviski.
Kaidi ir niulejī projekta izaicynuojumi?
Izaicynuojumu vēļ ir daudz, tok itūgod mums ar Sabīdreibys Integracejis fondu beja sanuoksme, ka varātu byut atseviška paleidzeiba reemigrantu bārnim, kur byutu pīejams pedagogs i logopeds, kas paleidzātu bārnim integrētīs pyrma školys. Maņ ir idejis, ka varātu bārnim reikuot taidus kai klasis vokorus, kur bārns pastuosta, ka jis ir dzeivuojs, pīmāram, Īrejā, paruoda kaidys biļdis, pastuosta, kas tamā vaļstī ir. Tai myusu bārni izzynuotu vaira par pasauli, i tys bārns varbyut vaira īsajustu.
Ir gadejīs, ka es poša pīzvonu kaidim specialistim, i jī ar mani runoj cīši rupi, tod varu tik īsadūmuot, kai jī runoj ar pošim reemigrantim. Deļtam gona bīži es asu tys, kas paleidz cylvākim aizpiļdeit vysaida veida dokumentus, tok, pa munam, tys byutu juodora kotrys attīceiguos īstuodis konsultantam.
Muns dorbs kai i kotrā vaļsts īstuodē ir dīzgon birokratisks, ir daudz papeiru lītu. Cytreiz tu gribi izdareit kū foršu, tok, kab tū eistynuotu, ir pakuopeniski juoizdora cīši daudzi sūleiši. Niu Kruoslovā teik plānuots vēļ vīns lelformata zeimiejums, tok deļtuo ir napīcīšami cīši daudzi saskaņuojumi, vys kod dorbs ir padareits, gandarejums ir lels.
Prūtams, ir reizis, kod redzīs, ka tiuleņ izdegšu, ka vaira nikuo nasagryb. Tod paīt breivdīnys, tu pasarūc drupeit duorzā, atsapyut i tod jau redzīs, ka varātu vēļ itū i tū izdareit.


text:
Vitoldam i Antoninai Milaševičim ir lels nūpalns koru muzykys atteisteibā Latgolā pādejuos desmitgadēs. Bez obeju izcylūs personeibu davuma i jūs audziekņu sasnāgumu nav īdūmuojama Latgolys pādejuo godu symta koru kulturys aina. Dirigenti vysod veicynuojuši i populariziejuši latgalīšu tautysdzīsmis skaniejumu, īkļaušonu koru muzykys repertuarā i rūsynuojuši komponistus veiduot latgalīšu dzīšmu apdaris.
Antoninys (dz. 1938. g.) dzymtuo puse ir Baļtinova, Vitolda (dz. 1942. g.) – Aglyuna. Vitolds i Antonina sasatyka Rēzeknis muzykys vydsškolā i nu tuo laika i saimis klopotys, i rodūšūs dorbus dola iz pusem.
Antonina Milaševiča paraleli studejom Latvejis Vaļsts konservatorejis Kordirigiešonys nūdaļā uzsuoka dorba gaitys Rēzeknē. Nu 1960. goda struoduojuse par dirigiešonys pedagogi Rēzeknis muzykys vydsškolā, izvuicejuse jaunu latgalīšu dirigentu paaudzi, vadejuse dirigentu vuiceibu kori. Vuiceibu laikā i vāluokajūs godūs dzīduojuse vairuokūs korūs i ansambļūs, vairuokus godu desmitus bejuse koru dirigente.
Vitolds Milaševičs 1960.gadā īsastuojs Rēzeknis Muzykys vydsškolys Kordirigentu nūdaļā. Veseleibys i finansialuo stuovūkļa deļ nav saguojs studēt Latvejis Vaļsts konservatorejā, nu, atīmūt nu armejis, suocs struoduot par školuotuoju. 1976. godā izveiduojs puišu kora klasi, kurū vadejs da 1993. goda. Vitolda bejušī audziekni palykuši par prasmeigim i talanteigim muzykys pedagogim i dirigentim. Sadarbeibā ar dirigenti Ruotu Salmiņu 1988. godā izveiduojs jaunīšu kori “Ezerzeme”, leidzdorbuojīs cytūs korūs. Sovys pedagogiskuos darbeibys laikā veics nūzeimeigus sasnāgumus bārnu koru kulturys leimiņa ceļšonā.
Dirigenti soka, ka nikod nav izjutuši greizsirdeibu pret ūtra dorbu voi panuokumim. Taišni ūtraiž, vysu myužu jī vīns ūtram ir bejuši leluokais atspaids – i rodūšajā, i ari saimis dzeivē.


text:
Latgolys Studentu nedeļa 13.-18. septembris!
Latgolys Studentu centrs pīduovoj vysim jaunajim (i varbyut na tik jaunim) studentim nu Latgolys i cytom Latvejis vītom nedeli nu 13. leidz 18. septembram aizvadeit studentiski Latgaliskā gorā!
Nedelis programma:
Reigā:
13. septembrī 16:00-20:00 Atvārtūs durovu piecpušdīna LgSC birojā Antonejis īlā 8-3/6 (tautā saukts par Tonis biroju). Tī variesi izzynuot par latgaliskom aktivitatem i pasuocīnim Reigā, par īspiejom pošam dareit i dorbuotīs, kai ari piecpušdīnis gaitā nūsavērt kinys “Par sevi, draugim i Latgolu” obejis dalis, aizpiļdeit aizdavumus par Latgolu, latgalīšu muzyku i volūdu!
14. septembrī 18:00 Vokora styga “Atzolīšim pa pādom jeb piparmātru čaja kauss”! Starts nu t/c “Olimpeja”, kur dalinīki tiks sadalāti pa komandom (jim leidza draugus) i kausa izceinis laikā pīdzeivuos ekstremuos puorvierteibys kai ari īspieja paruodeit sovys zynuošonys par Latgolu Reigā, sportiskū formu i cytys prasmis! Leidza (piec vareibys) vari pajimt fotoaparatu! Eipaši aicynuoti atsasaukt vysi atzolīši! Pārnejuo goda biļdis
15. septembrī 18:00 Muzykali akustiski latgalisks koncerts “Rudiņs skanis” Latvejis Universitatis Mozajā aulā. Pīsadola Latgolys jaunīšu kuors “Sono juvenis”, vokali instrumentaluo grupa “Rudiņs Steigys” i dzīsminīks Kārlis Strūbergs.
16. septembrī 22:00 Pyrmū reizi muzykals pīdzeivuojums – studentu festivals “Studiņs 2010” klubā NABAKLAB (Z.A.Meierovica bulv. 12). Pīsadola grupys: Dabasu Durovys, ak69, Sovvaļnīks, New Buzz, Crust i Green Novice.
Vysys nedelis laikā, apmeklejūt pasuocīņus, ir īspiejis pīsadaleit konkursā i sajimt atlaižu kuponus iz “Studini”!
Daugovpiļs pusē:
13. septembrī 14:00-19:00 Atvārtūs durovu dīna LgSC Daugovpiļs birojā Varšavys īlā 4-13. Vysa informaceja par studentu latgaliskom aktivitatem Daugovpilī.
14. septembrī 16:00 Muzykali literars pasuocīņs “La-la-dra” Dagdys Tautys nomā
15. septembrī 19.00 Latgalīšu kinu vokors LgSC Daugovpiļs birojā
Rēzeknē:
15. septembrī 20:00 “Studentu večerinka” Rēzeknis Augstškolys studentu vīsneicā Moskovys īlā 22.
Upītē:
18. septembrī 19:00 Meilys aiļu i muzykys festivals “Upītes Uobeļduorzs”. Vacuokais latgalīšu festivals!


text:
Nominacejis “Boņukam 2010”
Šudiņ tika paziņuoti žurejis dorba rezultati i nominanti Latgalīšu kulturys Goda bolvai “Boņuks 2010”. Vysu vydā četruos nominacejuos iz Boņuku pretendej ari bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” padareitais.
Nominacejā “Lobuokais pasuokums/projekts”:
- LgSC Studentu nedeļa – dažaidi latgaliski pasuocīni nedelis garumā
Nominacejā “Latgalīšu kulturys masu medejs”:
- Latgalīšu Kulturys gazeta – portals LaKuGa.LV
Nominacejā “Latgalīšu sabīdriskuo organizaceja”:
- Latgolys Studentu centrs
Nominacejā “Lobuokuo publicitatis akceja latgalīšu kulturā”
- Latgolys gruomotu golds i LgSC reikuots pasuokums “Vālais Rudiņs” Gruomotu svātkūs Kongresu nomā, Reigā
Pylnu nominantu sarokstu verīs LaKuGā
Rezultati i bolvys īgivieji byus zynomi 27.februarī svineigā ceremonejā Rēzeknis Kulturys nomā 17 stuņdēs vokorā.


text:
Kū Jelgovys birojs darieja Muzeju naktī?
Muzeju naktī Jelgovys biroja aktīvisti nadaudz pasportuoja i pīsadalieja orientiešonuos pasuokumā, kurs beja vysa Jelgovys centra rūbežuos.
Pīsadalieja vasalys 2 komandys – kuojomguojieji (Evija Valaine, Olita Bidzāne, Anita Vespere i Ērika Augstāre) i ritiņbraucieji (Daila Pastare, Kristīne Makovska i Modris Martinovs)
Guojieji izcīnieja 1. vītu (nu 18 komandom) piec laika viertiejuma, bet ritiņbraucieji daleitū 2. vītu piec punktu skaita!!
Seikuok –> http://www.tornis.jelgava.lv/page/Jaunumi&news_id=243
Nuokušā dīnā biroja vadeituojs Valērijs Kušnirs ari nadaudz pasportuoja i Nordea Reigys maratonā veice 21 km distanci, i nu 3715 finišieja 292.
Lobs darbeņš, kas padareits!
Terēze Stanka


text:
Tyvojās Andrejdīna
Par speiti voi par laimi, tok laikam pateik mest burbuļus. Sacēsim tai, ka Andrejdīna ir vīna nu tim. Kaids sacēs – zīpu muons, a cyts – eistuokais senču tradiceju krysta punkts, krystcelis. Storp rudeni i zīmu, vacim i jaunim, dzeivim i myrušim, folkloru tod i folkloru tagad.
30. novembrī sešūs vokorā Rēzeknis Augstškolā (Atbreivuošonys alejā 90) gaidieti vysi, kas grib pīsadaleit īrostajā literārajā kabarē* (voi vīnkuorši pasēdēt maleņā), tī, kas grib īsasaistiet vysaiduos spieļu i meikļu puorvieteibuos (voi tikpat klusi, kai atguojuši, ari aizīt). Vokors sūlās byut folkloriskuoks nakai parosts, partū ka tuo pamats ir Cyblys meiklis. Atrostys folklorys praksē, īraksteitys diskā ci vīnkuorši puorsavārtušys spēlē i jūkā.
Pasuokuma gaitā īspiejama virtuala īsapazeišona ar jauna folklorys īrokstu cikla ideju, veiduotuojim i tuoluokajim mierkim. Ka naesi slynks, nūdūd ziņu tuoļuok. Ka esi slynks, vīnkuorši – esi.
Ilga Šuplinska
*Literarais kabarē, kai īrosts, 3-5 min. Rokstit, ka gotovi pīsadalēt: ilga13[iz]inbox.lv


text:
Latvijas futbola izlase 2022. gada Pasaules kausa kvalifikācijā
Latvijas futbola izlase laika posmā no 2021. gada marta līdz novembrim piedalījās 2022. gada Pasaules kausa kvalifikācijas turnīrā. Latvijas pretinieki kvalifikācijā bija Nīderlande, Turcija, Norvēģija, Melnkalne un Gibraltārs.
Turnīra tabula[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]
Spēles un rezultāti[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]
Latvija: Pāvels Šteinbors — Roberts Savaļnieks, Antonijs Černomordijs (K), Mārcis Ošs, Raivis Andris Jurkovskis — Kristers Tobers, Artūrs Zjuzins (Krišs Kārkliņš 71'), Vladimirs Kamešs (Alvis Jaunzems 71'), Jānis Ikaunieks, Andrejs Cigaņiks (Dāvis Ikaunieks 81') — Roberts Uldriķis (Raimonds Krollis 81').
Latvija: Roberts Ozols — Vladislavs Fjodorovs, Antonijs Černomordijs (K), Igors Tarasovs, Raivis Andris Jurkovskis — Kristers Tobers, Artūrs Zjuzins (Krišs Kārkliņš 46'), Vladimirs Kamešs (Roberts Savaļnieks 79'), Jānis Ikaunieks (Raimonds Krollis 88'), Andrejs Cigaņiks (Aleksandrs Solovjovs 85') — Roberts Uldriķis (Vladislavs Gutkovskis 46').
Latvija: Pāvels Šteinbors — Vladislavs Fjodorovs, Antonijs Černomordijs (K), Mārcis Ošs, Raivis Andris Jurkovskis — Roberts Savaļnieks (Alvis Jaunzems 90'+4'), Kristers Tobers, Eduards Emsis, Jānis Ikaunieks (Dāvis Ikaunieks 65'), Andrejs Cigaņiks (Vladimirs Kamešs 46') — Roberts Uldriķis (Raimonds Krollis 73').
Latvija: Pāvels Šteinbors — Roberts Savaļnieks, Antonijs Černomordijs (K), Kaspars Dubra, Raivis Andris Jurkovskis — Artūrs Zjuzins (Krišs Kārkliņš 90'+1'), Eduards Emsis, Jānis Ikaunieks (Alvis Jaunzems 90'+1'), Andrejs Cigaņiks — Roberts Uldriķis (Raimonds Krollis 78'), Vladislavs Gutkovskis.
Latvija: Pāvels Šteinbors (Roberts Ozols 43') — Roberts Savaļnieks, Igors Tarasovs, Kaspars Dubra (K), Raivis Andris Jurkovskis — Krišs Kārkliņš (Artūrs Zjuzins 70'), Eduards Emsis, Jānis Ikaunieks, Andrejs Cigaņiks (Raimonds Krollis 75'), Vladimirs Kamešs (Vladislavs Fjodorovs 75') — Vladislavs Gutkovskis (Roberts Uldriķis 70').
Latvija: Roberts Ozols — Roberts Savaļnieks, Antonijs Černomordijs (K), Kaspars Dubra, Raivis Andris Jurkovskis — Eduards Emsis, Artūrs Zjuzins (Igors Tarasovs 81'), Vladimirs Kamešs (Andrejs Cigaņiks 63'), Jānis Ikaunieks — Roberts Uldriķis, Vladislavs Gutkovskis (Raimonds Krollis 72').
Latvija: Roberts Ozols — Roberts Savaļnieks, Antonijs Černomordijs (K), Kaspars Dubra, Raivis Andris Jurkovskis — Alvis Jaunzems (Daniels Ontužāns 81'), Eduards Emsis (Elvis Stuglis 89'), Mārtiņš Ķigurs (Raimonds Krollis 84'), Artūrs Zjuzins (Krišs Kārkliņš 84'), Andrejs Cigaņiks — Roberts Uldriķis (Igors Tarasovs 89').
Latvija: Roberts Ozols — Roberts Savaļnieks, Antonijs Černomordijs (K), Kaspars Dubra, Raivis Andris Jurkovskis — Alvis Jaunzems (Daniels Ontužāns 73'), Artūrs Zjuzins (Igors Tarasovs 60'), Eduards Emsis, Andrejs Cigaņiks — Roberts Uldriķis (Mārtiņš Ķigurs 60'), Vladislavs Gutkovskis (Raimonds Krollis 81').
Latvija: Roberts Ozols — Roberts Savaļnieks, Antonijs Černomordijs (K), Kaspars Dubra, Raivis Andris Jurkovskis — Eduards Emsis, Mārtiņš Ķigurs (Krišs Kārkliņš 89') — Alvis Jaunzems (Vladimirs Kamešs 59'), Roberts Uldriķis (Igors Tarasovs 75'), Andrejs Cigaņiks — Vladislavs Gutkovskis (Raimonds Krollis 89').
Latvija: Roberts Ozols — Roberts Savaļnieks, Antonijs Černomordijs (K), Kaspars Dubra, Raivis Andris Jurkovskis — Andrejs Cigaņiks (Renārs Varslavāns 90'), Igors Tarasovs, Mārtiņš Ķigurs (Krišs Kārkliņš 69'), Alvis Jaunzems (Vladimirs Kamešs 46') — Roberts Uldriķis (Raimonds Krollis 69'), Vladislavs Gutkovskis.
Skatīt arī[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]
- Latvijas futbola izlase
- Latvijas futbola izlase 2021. gadā
- 2022. gada FIFA Pasaules kauss
- 2022. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona


text:
Valerijai Seilei – 130
Roksta autore: Lilija Limane portalam lakuga.lv
Valerija Seile (1891–1970) beja izcyla vysuos sovys darbeibys jumuos. Itamā jubilejis reizē vairuok par Valerijis davumu gruomatnīceibā. Roksta autore ir pensionāta Latvejis Nacionaluos bibliotekys Ratūs gruomotu i rūkrokstu nūdalis bibliografe i gruomotu viesturis pietneica Lilija Limane.
Taņteņa – ar sprostu uorīni, bet dziļu inteligenci
Šūgod Juoņu laikā atzeimejamuo Latgolys kulturys cylvāka Valerijis Seiļ 130. dzimšonys dīna vadynoj pasakavēt i pasadaleit par itū personeibu. Jei poša sovu uzvuordu vysod raksteja bez golūtnis, vys tik iz prīšku itymā rokstā pīsaturiešu pi tradicejis raksteit ar golūtni – Seile. 70. godūs školuos juos vuorda naminēja, i pat humanitaru izgleiteibu dabuojušim jaunīšim juos vuords beja svešs. Suocūt dorbu Latvejis Nacionalajā, tūlaik Vaļsts, bibliotekā, vīns nu pyrmūs dorbu maņ beja sakuortot juos naseņ sajimtū rūkrokstu arhivu. Vāluok i cytom reizem jū cylovu dorba vajadzeibom i sovys interesis piec īsavieru juos sastateitajā, bibliografu volūdā par Seili sauktajā, latgalīšu gruomotu ruodeituojā, kas taipoš kai Misiņa ruodeituojs baltīšu gruomotom, beja bibliotekys darbinīku maize. Seilis latgalīšu īspīstūs dorbu bibliografeja palykuse aktuala pa šai dīnai, jaunuokys nav. Deļtuo Valeriju Seili vysus dorba godus asu sajutuse kai sovu sabīdruotū.
Vāluok par mīsā napalelū i smolkū, tok gorā lelū Latgolys sīvīti šū tū dzierdieju ari nu ļaužu, kas jū beja pazynuši. Taņteņa – tai par Valeriju saceja juos radinīks Stepons Seiļs, kod 70. godūs beju pi juo cīmā. Taišni tik sprostai i mīleigai vacuma dīnuos jū sauce rodi, draugi, pazinis. Palākā mietelī ar perkeļa skusteņu ap golvu jei pateišom izavēre kai vīnkuorša veceite, i napadūmuosi, cik daudz goreiguma, naatlaideibys, darbeiguma i gudreibys paslāpts aiz nacylos uorīnis. Nikod jau Valerija gon natyka izataisejuse par nazyn kaidu sabīdreibys dāmu. Sukne, cik atguodoj tuo laika cylvāki, vysod bejuse malnā krosā, moti paeisi i taišni iz pīris, drusku atguodynojūt Austrys Skujenis frizuru, augumā nalela, seika, tikai aiz lelajom malnajom brillem emoceju i interesis pylnys bryunys acs. Vladislavs Lōcis jū raksturoj itai: “Jei beja kai mozō skudreite, kas pastōveigi kustējōs, dareja, kōrtōja, lyka kūpā, raksteja un ar tymsom ocu zeileitem vērēs, lai vyss byutu pareizā kōrteibā.”
Juos myuža zīdu laiks beja Latvejis breivvaļsts godi, pīpiļdeiti ar dorbu dzymtuos Latgolys izgleiteibys, kulturys, literaturys i sabīdryskuos dzeivis atzorūs. Pādejī 25 dzeivis godi, gondreiž treša daļa myuža, īkryta padūmu laikā. Koč jei palyka zam krīvu okupacejis, trimdys kulturys darbinīki jū ar publikacejom pīminēja ar lobu vuordu i jubilejuos, i nuovis dīnā, bet dzimtinis presē, var saceit, nūklusēja. Tik daudz žielesteibys nu komunistu varys jai tyka, ka nanūsyuteja iz Sibiri voi naībuoze cītumā.
Kam pīdar Valerija – Rēzeknei, Daugovpilei voi Reigai?
V. Seilis dzeivis celi izastīp storp trejim punktm Latvejis kartē: Rēzekne, Daugovpiļs i Reiga. Bierneiba i agruo jauneiba gon puorguoja Pīterburgā – kai četrus godus vaca meitine nu dzymtuos Jugasīšu dzeraunis Makašānu pogostā saime nūbrauce iz Pīterburgu, partū ka tāvs turēja nūceju dorbā fabrikā puortikt lobuok kai zemnīku saimisteibā. Tai Valerija tyka pi izgleiteibys, Bestuževa Augstuokajūs sīvīšu kursūs izstudiejuse krīvu filologeju i viesturi, bet par školuotoju tī nicik ilgi napastruodova, jū vylka iz dzimtini. 1916. godā jei īsaroda Rēzeknē i suoce školuotojis dorba gaitys, gimnazejā i tierdzeibys školā vuiceja krīvu volūdu i viesturi, piec nailga laika uzajēme ari školu inspektoris dorbu. Tūmār ar školys sīnom viņ jai napītyka, ar vysu jauneibys dedzeibu Valerija īsasaisteja sabīdryskajā dorbā. Latgolys kongresā, storp organizatorim byudama vīneigio sīvīte, jei vairuok nūsaslēja iz bazneickungu pusi. Aktivi jei īsasaisteja kai deputate Satversmis sapuļcis i vāluok Saeimys dorbā, beja izgleiteibys komitejis prīkšneica, vāluok – Meierovica kabinetā izgleiteibys ministra bīdre. Nu 1920. goda leidz Kārļa Ulmaņa apvārsumam jei beja Latgolys Zemnīku partejis bīdre.
Vuocu okupantim Seilis aktivitatis nabeja pa pruotam, i jai školys dorbs beja juopamat, juku laikūs, 1919. godā, jei kaidu laiku vuiceja bārnus Reigā. Tok dzymtuo puse vylka atpakaļ. Kaidu laiku pabejuse par školuotuoju Kruoslovā, jei 1923. godā Daugovpilī ījēme jaundybynuotuo školuotuoju instituta direktrisis vītu, laseja lekcejis i palyka par instituta vadeituoju leidz juo sliegšonai 1940. godā. Školuotuoju Latgolys školuos cīš tryuka, V. Seile apsazynova svareigū miseju sagataveit lobus bārnu audzynuotuojus kai zynuošonu, tā moralā ziņā. Seilis audziekni jū atguodoj kai styngru i praseigu, bet cīši izpaleidzeigu, na par veļti institutu tautā sauce par “svātuos Valerijis klūsteri”. Seile vīna poša saceja sovu styngrū vuordu, pijēme lāmumu kaidu studentu atskaiteit, i pedagogiskuo padūme juos sprīdumus akceptēja. Tok taidi gadejumi beja rati, direktore pavuiceja i paskaidrova, i, kur vajag, paleidzēja. Puorsvorā studenti beja nabadzeigu Latgolys zemnīku bārni, jim tryuka leidzekļu, i jei paleidzēja jūs nūturēt institutā, gon izguodojūt stipendejis, gon paleidzūt atrast kaidu peļnis īspieju – darbeņu. Dīvamžāļ K. Ulmaņa absolutisma laikā skaude uorā vysu latgaliskū, nūvodu tuvynuošona nūzeimēja latgalīšu pataiseišonu par baltīšim, i taidā ziņā školuotuoju sagataveišona latgalīšu volūdā nabeja vajadzeiga. Tok konkreta Latvejis Republikys laikā īsuoktuo instituta likvidaceja dasabeidze 1940. godā piec krīvu okupacejis. Valerija pamete piļsātu, kur tik daudz godu beja pyulejusēs, i puorsacēle atpakaļ iz Rēzekni.
Ūtro pasauļa kara laikā jei beja krīvu volūdys, pedagogejis i viesturis školotuoja Rēzeknis ekonomiskajā tehnikumā, komercškolā, vydsškolā. Valerijai dzeivē daguoja daudz zaudēt, tamā skaitā materialuos vierteibys. Rēzeknē, atsagrīžūt nu dorba, jai ir daguojs apsastuot pi bombardiešonā nūdagušu sātu drupom. Tok sīvīte nanūkuore daguna, bet ar leluoku sporu ryupējuos par tautīšim. Par juos dorbu tautys paleidzeibā avīzē “Tēvija” beja raksteits: “Viņas rokās satek visas rūpes par šī novada grūtdieņiem un bāreņiem, un viņa ir pilna ar viņu bēdām un priekiem, tāpat kā vienmēr ir bijusi pilna ar savas dzimtenes ļaužu labajām domām, sirsnīgajām dziesmām un pozitīvajiem centieniem.” Valerijis rūseiba napalyka tikai lobdareiguo dorba ītvorūs, kara laikā turpynova raksteit i pieteit: sastuodeja izvastūs latgalīšu sarokstu “Latgolas aizvastūs preses darbinīku pīmiņai” (1943), uzraksteja gruomotu “Paidagogikas vēsture” (1944). Pareizi sacejs latgalīšu literaturys viesturnīks Mikelis Bukšs: “Jei sasamīrynōja ar vysu, kū diktēja ōrejōs varas, un strōdōja tōļōk tautas dryvā, par cik nu tys kotrreiz beja īspējams.”
Zam komunistu zuoboka
Bukša vuordus cīši var attīcynot iz juos dzeivis padūmu periodu. 1946. godā nu školys dorba Rēzeknē jū atlaide kai politiski nauztycamu, tok atļuove vuiceit krīvu volūdu Reigā. Jei varēja palikt Latvejā i pat kaidu laiku pastruoduot školā, koč na cīš ilgi, koč na sovā pusē i sovā īrostā veidā, ari Reigā jei varēja vuiceit latvīšim krīvu volūdu. Režima apklusynuota, sabīdryskajā i zynuotniskajā dzeivē jei nicik napīsadaleja.
Lai ari nūstruodova leidz 1957. godam, tok leluokū daļu sovys dzeivis komunistu vaļsteibā, i tys ir vasalu godu symta catūrksni voi apmāram trešū daļu nu sova myuža, jei palyka tikai taņteņa – naīvāruota, par juos davumu i dorbim nūklusāta. Augumā moza, dvēselē sirsneiga, nu teikšonys i koč kaidim lobumim atstumta, tok kaidā kakteņā pīsamatuse i dzeiva leidz sovim 79 Dīva atvālātim godim. Ni cīneita, ni gūdynota. Laikam partū, ka juos spūžums, juos cīns un gūds vysā sovā lelumā sazīdēja Latvejis Republikys laikā. Taidi cylvāki padūmu varai napatyka, i vēļ labi, ka jai atļuove kluseņom dzeivuot. 1953. godā jai atjēme penseju i izlyka nu ustabenis komunalajā dzeivūklī. 1957. godā V. Seile uzadrūsynova ar viestuli vērstīs pi Viļa Lāča, penseju izadeve dabuot, bet ustobu gon nā. Iz īlys napalikt paleidzēja muosineicys Bronis Pučko žielesteiba, jei pījēme bezpajumtneicu pi seve i ryupējuos par jū slymeibys dīnuos myuža golā. Rodi jū mīļova i cīneja, kai i pa šai dīnai. Audžumeita Monika Dzene rezumej Valerijis ciļvieciskū byuteibu taidim vuordim: “Tantiņu Valēriju Seiļ es gribētu pielīdzināt saulei, kura silda daudzus, bet pretī nekā neprasa.”
Latgolys Misiņš
Latvejis Republikys laikā V. Seile daudz uzastuoja ar izgleitojūšom runom i referatim, pieteja i raksteja. Žurnalūs i avīzēs jai patyka pasaraksteit ar pseidonimu “Breivais putneņš”. Tai “Breivais putneņš” dybynova, vadeja, redigēja latgalīšu avīzis un žurnalus, i pedagogejā, i vyspuor kulturys nūzarē, ar juos vuordu saisteiti taidi vodūšī presis izdavumi kai avīze “Latgalīts” (1920), avīze “Latgolas Vuords”, žurnali “Dzimtenes Skaņas” un “Latgolas Škola”.
Nūvuortā natyka atstuota latgalīšu volūda i rakstnīceiba, koč par specialistu jei faktiski izataiseja pošmuoceibys ceļā. Izgleiteiba tok beja krīvu filologejā, bet jau 1921. godā dīnys gaismu īaraudzeja gruomota “Latvīšu volūdas sintakse”. Gruomotys nūsaukumā atsaspīgelej Seilis nūstuoja Latgolys attīceibuos ar puornūvodim. Jei nikod nav bejuse par separatismu, tok juos pīnasums golvonom kuortom saisteits ar latgaliskū kulturu un viesturi.
Ryupejūtīs par Latgolys latvīšu kulturys leimiņa ceļšonu, Valerija organizēja bibliotekys un laseitovys, izastuoja ar prīkšlasejumim par latgalīšu rakstnīceibu. 1940. goda Latgolys dzīšmu svātku laikā jei organizēja Latgolys rakstnīceibys izstuodi. Iz ituo materiala pamata saraksteja gruomotu “Latgaļu rakstnīceiba un prese”, 1944. godā gruomotu suoce īspīst Vladislavs Lōcis, bet kara stuovūklis naļuove dorbu dabeigt, vajadzēja bēgt paceli nu dzimtinis. 1943. godā reizē ar izstuodis īreikuošonu Seile saraksteja dorbu “Latgolas aizvastūs preses darbinīku pīmiņas izstode” (1943). Taipoš jei ir dorba “Sistematiskais leidz 1935. godam latgalīšu izlūksnē izdūtūs grōmotu rōdeitōjs”(1935, faktiski 1938) autore.
Reigā iz Saeimu voi pa cytom dzelom nūbraucūt, Seile byus sasatykuse ar Jāni Misiņu, varbyut taišni jis rūsynova Seili pīsavērst latgalīšu gruomotu bibliografiskuo ruodeituoja izstruodei, it kai ass pīsyutejs jai atsevišku sarokstu ar latgalīšu gruomotom. Kai tī beja nabeja, bet sovu dorbu Seile dareja nu jauna, īsadzilinojūt kotrā faktā i dažā ziņā struodojūt skrupulozuok par Misiņu. Jei precizi citej kotrys gruomotys titullopu tekstus, maksimali dūd daīmamuos zinis par izdavumim, seikuok kai Misiņš sovā ruodeituojā, ratuokim izdavumim nūruoda, kur atsarūn voi ir bejuši atrūnami gruomotu eksemplari. Tai juos dorbs, nu myusdīnu redzīņa verūtīs, ir tyvuok zynuotniskai bibliografejai kai J. Misiņa “Latviešu rakstniecības rādītājs”. Seilei vajadzēja struoduot pavysam tukšā vītā, un tikai par laiku leidz drukys aizlīgumam beja kaidi nakaidi G. Manteifeļa sagataveiti materiali, bet laiks nu drukys aizlīguma – piļneigi bolta lopa, kū jai vajadzēja aizpiļdeit. I jei tū izdareja, līkūt pamatu latgalīšu rakstnīceibys viesturis pieteišonai, kas bez bibliografejis nabyutu īspiejams voi byutu cīši sarežgeiti paveicams. Pa šai dīnai nav lobuokys, plašuokys i pamateiguokys retrospektivuos latgalīšu īspīddorbu bibliografejis par laiku nu pyrmsuokumu leidz 1936. godam kai “Grāmatas Latgales latviešiem (1585–1936)” (1936). Ar latgalīšu gruomotu i presis bibliografeju viņ, a kur vēļ miļzeigais veikums izgleiteibys, sabīdryskajā i literarajā dorbā! Valerija Seile ir peļnejuse myužeigu pīmiņu kotra latgalīša sirdī i pīminekli vysu treju piļsātu – Rēzeknis, Daugovpiļs i Reigys – īluos voi laukumūs.


text:
Staņislavs Poņatovskis
Staņislavs II Augusts (puoļu: Stanisław August Poniatowski; pīdzims 1732 goda jaunagods m. 17.d - nūmyrs 1798 goda svacainis m. 12.d) — beja Puolejis-Lītovys Sadraudzebys piedejais valdnīks nu 1764 ļeidz 1795 godam, kod nūtyka Trešuo Puolejis daļeišona. Juo persona aizvīn iraid pretruneigi vārtāta Puolejā. Poņatovskis beja ļels muokslys i zynuotnis atbolsteituojs, bet tymā pošā laikā, juo vaļdeišonys laikā tyka sagrauta Puolejis-Lītovys Sadraudzeibys naatkareiba i vaļsteiba puorguoja styprā Krīvejis Impērejis ītekmī.[1] Jis tīk kritizāts por tū, ka jam naizadeve stuotīs pretī Puolejis daļeišonai i cytu vaļsteibu ītekmei.


text:
2010.goda 27.augustā Vuorkovys nūvoda Vacvuorkovys estrādē (leita gadejumā Rūžkolnu Kuļturys nomā
(Rimicānūs)) pyrmū reizi nūtiks muzikali literars pasuokums -„Latgalīts Latgalīšam Draugs
”, kur pīsadaleis latgalīšu literati, muzykanti i aktieri.
Koncertā izastuos latgalīšu dzejnīki Valentins Lukaševičs, Juoņs Ryučāns, prozys autors Raibīs Suņs, jaunuos autores Ilze Vaivode i Anita Dzene, muzikalajā dalī – bards Daiņs Adijāns, grupys „Dabasu Durovys” muzykanti, kai ari Vuorkovys nūvoda pašdarbnīku kolektivi – folklorys kūpa „Vecvārkava”, amatīrteatra trupa.
Nū plkst.22.00 – balle kūpā ar grupom „Dabasu Durovys” i „D-Light”.
Vaira informacejis zvonūt iz teleponu – 28362243 (Dagneja)


text:
Nūsaklausi stuostus par “Latgolys Muorys” pīminekli
Aizvadeitajā nedelī Latvejis Radejis 1. programys ēterā dorba dīnu reitūs skanēje pīminekļam “Vienoti Latvijai” aba tautā sauktam par Latgolys Muoru veļteiti stuosti. Tūs pīduovuoje Latvejis Radejis Latgolys studeja.
Pīmineklis klivs na tikai par Rēzeknis, nu ari vysys Latgolys simbolu. Sovulaik tys atkluots vysai Eiropai sarežgeitā i trauksmainā laikā, viņ dažys dīnus piec Ūtruo pasauļa kara suokuma. Padūmju okupacejis varai tys beja traucejūšs, par tū pīminekli demontēje. Latgolā nūsastyprynojūt Nacistiskuos Vuocejis armejai, tū atjaunuoje. Pīminekli atkuortuoti nūguoze pieckara godūs, i sovā vītā “Latgolys Muora” atsagrīze viņ 1992. godā.
Rubrikys “Stāsts par Latgales Māru” stuosti:
-
pīminekļa topšonys pyrmuokumi
-
pīminekļa izveide i atkluošona
-
pīminekļa veiduls i tāli
-
pīminekļa liktins okupacejis godūs
-
pīminekļa atjaunuošona i atkluošona


text:
Abstract
Itū pietejumu īrūsynovs praktisks vaicuojums par myusu dīnu latgalīšu literaruos volūdys tekstūs vys nadajiuktu vuordu aumūņs i aptuomeņ semaņtiku, tok ar lingvokulturologisku pīeju apsavārta plašuoka latgalīšu leksikys tematiskuo grupa. Ar naskaidru psihiskū stuovūkli (nu fiziologisku izjiutu da dvēselis puordzeivuojumu) saisteituos leksikys tematiskuos grupys pamatu veidoj vairuok dajiuktys leksemys, kai reibums, trokums, napruots, namaņa, frazeologisms grīžās golva, dūmojams, partū ka jim atbylst leksiskī ekvivalenti latvīšu literarajā volūdā. Leksema šots, Antoninys Rekēnys „Kalupes izloksnes vārdnīcā“ markātuo kai „vacuokuos paaudzis volūdā“1 latgalīšu tekstu korpusā nav atrūnama. Sovutīs taidys nu latgalīšu tekstu korpusa ekscerpātuos leksemys kai pusaumūņs, lītu-viersā-brukums, aizpruots, samysums pīzeistamys par Oskara Seiksta i Līgys Gagainis okazionalismim. Leksemys aumūņs/ aumūni i aptuomiņ ir eipašys – jūs semaņtika atsaškir autoru tekstūs i leksikografiskajā skaidruojumā. Ar aumūņs/ aumūni vuordineicuos saprūt kai ‘aumaļām, lielā daudzumā’ ci kai pusapzynuotu stuovūkli. Suokūtnejuo ituos saknis vuorda nūzeime saisteita ar kvantitativū semu, tod attīcynuošona iz psihiska stuovūkļa byutu pīzeistama par atlasynuotu.2 Tok pošūs latgalīšu tekstūs redzim treis semaņtikys atteisteibys pakuopis nu kvantitatis nūruodis da psihiska stuovūkļa apzeimuojuma. Leidzeigi ar aptuomiņ – tekstūs lītuots ar divejaidu semaņtiku, pīmāram: aptuomeņ [‘naizturami’] korsts; ni pīdziers, ni aptuomiņ [‘cytaiž apreibs’]. Apsavārtuos leksemys līk pīzeit, ka ari psihiskū stuovūkli raksturojūšajā semaņtikā ītvarta inteņsitatis, precizuok, juos pīauguma sema, kas cytā aspektā „pagrīžama“ kai sova veida maksimalisma izpausme.
Keywords
latgalīšu volūda; leksiskuo semaņtika; lingvokulturologiskuo pīeja


text:
Ludzys nūvodā dokumentej krystus
Rokstu sagataveja: Beāte Poikāne portalam lakuga.lv
Itūgod nu 14. janvara da 4. februara projekta “Craftways” laikā nūtyka seminaru cyklys interneta vidē “Kopīgais un atšķirīgais kultūrvēsturiskajā mantojumā starp baltiem un slāviem”. Projekts tyka eistynuots ar Latvejis, Leitovys i Boltkrīvejis puorrūbežu sadarbeibys programys leidzfinansiejumu, i tymā pīsadaleja vysu treju vaļstu puorstuovi. Jura Soikana Ludzys muokslys školys sadaļa itymā projektā beja kūka tieļnīceiba, kur golvonuo viereiba tyka pīvārsta krucifiksim.
Muokslys školys direktore Sandra Vuorkale stuosta, ka, saleidzynojūt ar myusu Leitovys sābrim, Latvejā kūka krysti ir daudz vīnkuoršuoki, pat skūpuoki sovā izteiksmis veidā. Niu krucifiksu veiduošonys tradiceja ir pīplokuse. Vysbīžuok tys mūcenis tāls ir koč kur nūpierkts i īstyprynuots, nav daudz taidu meistaru, kas poši izgrīztu i veiduotu Jezus tālu.
Runojūt par bārnu īsaisti, Sandra stuosta, ka suokumā tyka dūmuots, kai itū temu varātu pasnēgt bārnim, kab jim byutu interesanti klauseitīs. Školuotuojam Vjačeslavam rodās dūma, ka bārni varātu sataiseit nalelu krucifiksa kūka nameņu, i tod attīceigi puorejī varātu izveiduot figurenis, kas tymā nameņā dzeivuotu. Vīna muokslys školys audziekne Zīmyssvātkim taisa sovu Betlemi. Meitine veidoj muola figurenis i vysu kū cytu, bet ar nūsacejumu, ka kotru godu tam ir juoizaver cytaižuok.
Piec sarunu cykla tīšsaistē, roduos dūma, ka krucifiksu apzynuošanā varātu īsaisteit ari sabīdreibu, par cik vīns nu projekta uzdavumu beja apzynuot krucifiksus Ludzys nūvodā i izveiduot karti, kas byutu daīmama vītejim dzeivuotuojim, turistim, kai ari gostim. Kartis izstruoduošona ir procesā, i sabīdreiba tymā aktivi īsasaisteja.
Vītnē Facebook tyka izveiduota grupa “Ludzas novada krucifiksi”, kurā sevkurs interesents ir aicynuots daleitīs ar stuostim i karteņom saisteibā ar krucifiksim. “Sevkura davīnuotuo informaceja otkon nu jauna padareis itū krucifiksu stuostu par dzeivu. Cīši interesanti beja tamuos sarunuos, kas nūtyka tīšsaistē, par tū, cik dzeiva ir itei tradiceja, voi tei niu nūteik, i deļkuo tei niule nūteik. Kai saceja prīsters Andris Priede, tei stihiskuo, gareiguo dzeive reiz ir bejuse stypruoka nakai itūšaļt, tod ir interesanti, kai tys ir niu,” tai Sandra Vorkale.
Svareigi ir ari rast sasaisti storp paaudzem, pīsaistūt vaira cylvāku. Niu grupā ir 53 dalinīki, ir ari cylvāki cīnejamuokā vacumā, kas dorbojās Facebook. Varātu raudzeit īsaisteit ari godūs jaunuokus cylvākus. “Ka jaunī tū lītu kustynoj, tod skaistuokūs godūs asūšī cylvāki byus veļdziejušīs par tū, ka jūs lyugšonys i dzīsmis nabyus bejušys veļteigys… Taidā veidā ari rostūs leluoka sasaiste storp paaudzem. Kab grupa lobuok funkcionej, asmu atvārta padūmim, īcerem i idejom. Pījimsim, tys byutu ituo projekta naparadzātais rezultats, kurš turpynojās. Tam jau ir tei leluokuo vierteiba.”
Vairuoki grupā cylvāki ir īsyutejuši sovus stuostus. Skaistus i aizkustynūšus stuostus ir atsyutejs Zylupis prīsters Vitālijs Filipenoks. Papyldu stuostim teik aicynuots ari uzjimt nalelus video, kaut vīnu minutu ci dažys sekundis garu fiļmiejumu pi krucifiksu, kur nūteik maja dzīduojumi. Tei ir atvārta grupa, kurā vysi teik aicynuoti īsasaisteit – kai jauni, tai godūs vacuoki cylvāki.
Vaicuota par perspektivom iz prīšku, Sandra Vorkale pastreipoj, ka byutu labi, ka krystim, kurim ir eipaša muokslinīciskuo ci viesturiskuo vierteiba, tiktu pīškierta aizsardzeiba. Nu vairs reši kur ir autentiskī, senejī kūkgrīzumi Jezus tālā, deļtuo tūs, kas palykušs, ir eipaši juopasorgoj. Ir bejuši ari taidi krucifiksi, kurus lyudze kartē nalikt, aiz tuo apsvāruma, ka nivīns tūs nasorgoj. Leidz ar tū vairums krystu, kurim ir lela kulturviesturiska vierteiba, tai ari napasaruodeis kartē. Varbyut kaidam rostūs interese atjaunuot kaidu nu kartē īkļautajim krucifiksim. Tys varātu byut sevkurs cylvāks, par pīmāru, kaidys profesionaluos školys audziekni, kuri nūsadarboj ar kūktieļnīceibu. Itūšaļt vīns Ludzys muokslys školys audzieknis rauga sataiseit krucifiksu.
Projekta laikā veļ ir planavuots nūfiļmēt treis sižetus – par pošu projektu, kūktieļnīku Ontonu Rancānu nu Makašānu i Zylupis prīsteri Vitāliju Filipenoku, kurs pats taisa krucifiksus.
Krucifiksu apzynuošonys akceja vys vēļ turpynojās. Kotrys interesents var dūt sovu īguļdejumu tradicejis apzynuošonā i saglobuošonā iz prīšku.