text:
St. Škutāns, M.I.C.
Katōļticeibas vēsture un katekisms
ŪTRYS „ES TYCU“ PUNKTS
„Un uz Jezu Kristu, Jō vīneigū Dālu, myusu Kungu“.
1. Kū myus mōca ūtrais „Es tycu“ gobols voi punkts?
Tys mōca, ka Dīva sūleitais un mums atsyuteitais Pesteitōjs ir vīneigais Dīva Dals, myusu Kungs Jezus Kristus.
2. Kū zeimoj vōrds Jezus?
Vōrds Jezus zeimoj Glōbējs, voi Atpesteitōjs.
„Tu Jū nūsauksi vōrdā Jezus, jo Jys atpesteis sovu tautu nu grākim“ (Mt. 1:21).
3. Kū zeimoj vōrds Kristus?
Vōrds Kristus (žeidu volūdā Mesija) zeimoj Svaideitais.
4. Kōpēc Jezus saucās Svaideitais?
Tōpēc, ka Vacajā Dereibā pravīši, augsti prīsteri un kēneni tyka īsvaideiti ar eļļu, un Jezus ir myusu vyslelōkais Pravīts, (Ap. d. 3:22), Prīsters (Ebr. 4:14) un Kēneņš (Jņ. 18:37).
„Kai Dīvs ar Svātū Goru un spāku svaideja Nazarīti Jezu“ (Ap. d. 10:38), Jezus īsvaideišona ir Dīveibas pylnums, kas Jymā mōjoj.
5. Kōpēc Jezu sauc par Pravīti, Prīsteri un Kēneņu?
Jezus teik saukts un ir:
1. myusu Pravīts, tōpēc, ka Jys mums ir atklōjis Dīva nūslāpumus un myusus vysus mōcēja, kas mums jōtic, jōcer un jōdora, lai tyktu atpesteiti;
2. Jys ir myusu Prīsters, tōpēc, ka uperēja pats sevi pi krysta, un ik dīnas uperej pats sevi uz myusu oltorim svātajā Miša Uperī. Jys ir myusu Vydutojs un Aizstōvis uz vysim laikim dabasūs un
3. Jys ir myusu Kēneņš, tōpēc ka nūdybynōja goreigu vaļsti, kurā Jys ir un par vysim laikim byus tōs Golva.
6. Kōpēc Jezu Kristu sauc par vīneigū Dīva Dālu?
Tōpēc, ka Jys ir ūtra vyssvātōkōs Trejsvīneibas persona, ir vīneigais un patīsais Dīva Dāls nu myužeibas, vīnas dobās un byuteibas ar Tāvu.
„Jo kuram nu engelim Jys kaidreiz byutu sacejis: Tu esi muns Dāls, šudiņ (tys ir nu myužeibas) Es Tevi asmu dzemdējis“ (Ebr. 1:5).
7. Voi ari mes naasam Dīva bārni?
Jā, mes asam Dīva bārni, bet na pēc dobās un na nu myužeibas. Mes asam tikai caur žēlesteibu pījimtī Dīva bārni.
„Bet kuri Jū uzjēme ... tim Jys deve varu kļyut par Dīva bārnim“ (Jņ. 1:12).
8. Kōpēc Jezu Kristu sauc par myusu Kungu?
Tōpēc, ka Jys taids ir, jo:
1. byudams Dīvs un leidzbyuteigs Tāvam, Jys taipat kai Tāvs ir dabasu un zemes Kungs un Radeitōjs.
2. Byudams cylvāks, Jys sovā ciļvēceigajā doba myus atpestēja un nūpērka ar sovu Asni par sovu īpašumu. Tamā pošā ciļvēceigajā dobā Jys byus myusu Tīsnesis un par myužim byus myusu Golva un Kēneņš.
„Jo jyus asat atpērkti par dārgu moksu“ (1. kor. 6:20). „Jys ir Dīva īcaltais tīsnesis par dzeivajim un myrušajim (Ap. d. 10:42). „Vysu Jys (Dīvs) pakļōve zam Jō kōjōm un īcēle Jū par golvu vysai Bazneicai“ (Ef. 1:22).
NB. Daudzos katōļu zemēs, īskaitūt ari Latgolu, nu senim laikim pastōvēja skaists sveicynōjuma parodums: „LAI IR SLAVĀTS JEZUS KRISTUS". Dīmžāl, zam svešu strōvōjumu īspaida tys pi mums palīk arvīn ratōks.
§ 1. Jezus Kristus — sūleitais Pesteitōjs
9. Kai mes tū zynom, ka Jezus Kristus ir Dīva sūleitais Mesija voi Atpesteitōjs?
Mes tū zynom tōpēc, ka Jymā ir pīsapiļdejuši vysi pravītōjumi par Atpērcēju, kai tū var redzēt nu Kristus dzeives un cīsšonu aproksta.
10. Kū pravīši beja īprīkš pasacejuši par Mesiju?
Jī beja īprīkš pasacejuši:
1. Jō atnūkšonas laiku, Jō dzimšonas apstōkļus, Jō dzeivi, cīsšonas un nōvi; Jō augšanceļšonūs, uzkōpšonu debesīs, Svātō Gora atsyuteisonu;
2. Jeruzalimas izpūsteišonu pēc Jō nōves; žeidu atmesšonu un pogōnu atsagrīzšonu un
4. Bazneicas nōdybynōsonu, izaplateišonu un pastōvēšonu.
11. Kai pravīši apzeimēja Jō atnōkšonas laiku?
Pravīts Daniels (9:24 utt.) īprīkš paziņoja, ka leidz Kristus nōvei pais pylnas 70 godu nedeļas, tys 490 godu nu tō laika, kod beja dūta pavēle atjaunōt Jeruzalimu. 2. Patriarchs Jākubs pravītōja, ka Mesijas atnōkšonas laikā (vaļdeibas) zizlis tiks atjimts nu Judas. Cyti otkon īprīkš sludynōja, ka tod Jeruzalimas svētneica vēļ pastōvēs un pasaulī byus Iela gaideišona.
12. Kas beja īprīkš sludynōts par Jō dzimšonu?
Ka Jys dzims Betlejemā nu jaunovas, kura byus nu juda ciļts un Dovida dzymtas, Jū pīlyugs tolus zemu keneni (Izaj. 7:14; 11:1 un 60:6; Mich. 5:2; Ps 71:10).
13. Kas pravītōjumūs ir saceits par Jō dzeivi?
Tymūs ir stōsteits par Jō publiskū mōceibu, par breinumim, par Jō lelū mīlesteibu un lānprōteibu, par Jō ījōšonu Jeruzalimā uz ezeļa utt. (Izaj. 61., un 35:3 utt.; Zack. 9:9).
14. Kū pravīši soka par Kristus cīsšonom un nōvi?
Jī ziņoj gondreiž vysu, pat vysseikōkūs apstōkļus, pīmāram: ka Jys tiks pōrdots par 30 sudobra gobolim, tiks vaigā systs, aiz motim rausteits, spļauts vaigā, ka Jam tiks dūts dzert etikis ar žulti, ka Jam tiks caurdūrtas rūkas un kōjas, ka tiks masti kauleni par Jō svōrku, ka klōtasūšī zūbāsīs par Jū, saceidami: „Jys cerēja uz Kungu, lai tod Kungs tagad izglōb Jū“ (Zach. 11:12, 13; Izaj. 1:6; Ps. 21:7 utt. un 68:22).
Pravīši teišam Jū sūlēja kai lelu kēneņu, bet na šo pasauļa kēneņu, kai tū oplomi gaida žeidi vēļ tagad. Pravīši Jū tāloja na cytaidi kai „sōpu veiru“ (Izaj. 53:3, 4), Jī tāloja Jū kai goreigōs un pōrdabgskōs Dīva vaļsts (Bazneicas) kēneņu. Šei vaļsts teišam tyka nūdybynōta un izaplateja vērs zemes, bet sovu piļneibu sasnēgs vīneigi dabasūs un pastōvēs par myužim.
15. Kū pravīši soka par Jō augšanceļšonūs, uzkōpšonu dabasūs un Svātō Gora atsyuteišonu?
Jī soka, ka Jō kops byus slovons un ka Jys naredzēs tryudēšonas, bet gon pasaceļs pōri dabasu dabasim un izlīs sovu Goru pōri cylvākim. (Ps. 15:10; un 67, 19, 34; Izaj. 11:10; Joel. 2:28—29).
16. Kū pravīši ir īprīkš sludynojuši par Jeruzalimas izpūsteišonu un žeidu tautas atmesšonu?
1. Pēc tam, kod Mesija byus nūgalynōts, atnōks kaida tauta, kas iznycynōs Jeruzalimu un svētneicu, un pūstejums turpynosīs leidz pat pīpiļdejumam un beigom.
2. Žeidi jūs goreigō okluma dēļ tiks atmasti un izkaiseiti storp tautom, tempļa vairs jim nabyus. Tūmār Dīvs jūs naiznycynōs, pasauļa beigōs jūs atlīkas tiks glōbtas (Dan. 9:26—27; Ps. 68:24—26 un 198; Izaj. 10:21 un 59:20).
17. Kū pravīši ir īprīkš sludynōjuši par pogōnu atsagrīzšonu, par Bazneicas dybynōšonu, izaplateišonu un pastōvēšonu?
Vysu tū mes redzim izapiļdejušu voi izapyldūt. Jī īprīkš sludynōja, ka:
1. Mesija byus pogōnu gaisma un vērszemes tautas Ju slaves (1. Moiz. 22:18; Ps. 71; Izaj. 13:6 utt).
2. Ka Jys īstōdeis jaunu uperi un jaunu prīstereibu un nūdybynōs Dīva vaļsti, kuras izplatejums byus nu jyuras leidz jyurai un zemes rūbežim. Tei nikod natiks iznycynōta, bet pastōvēs uz myužim (Mal. 1:11; Izaj. 66:21; Jer. 3:15; Zach. 9:10; Dan. 2:44 un 7:14 utt.).
18. Voi pravīšu īprīkš sludynojumi ir nūtykuši ilgi pyrms Kristus atnōkšonas?
Malachijs, padejais nu pravīšim sludynōja ap 450 godu pyrms Kristus.
19. Voi jūs pravītōjumi beja zynomi ilgi pyrms Kristus?
Jā, tī beja uzroksteiti daudz godu symtu pyrms Kristus. Žeidi tūs saglōboja un laseja kai Dīva rakstus. Tī tyka pōrtulkoti cytōs volūdos un izplateiti storp pogōnu tautom.
20. Voi Kristus un apostoli atsasauce uz pravīšu līceibom?
Jā, Kristus un apostoli pīrōdeja žeidim nu pravīšu rokstim, ka Mesija ir atnōcis un ka Jys pats — Nazarītis Jezus — beja Mesija.
„Jyus pētejit rokstus — saceja Jezus žeidim — jo jyus dūmōjit, ka tymūs ir myužeigō dzeiveiba; un tī ir, kas līcynoj par Mani“ (Jņ. 5:39). Jys pōrlīcynōja ari mozticeigūs mōcekļus nu pravīšu izteicīnim (Lk. 24:25—27; un 44:47). — Leidzeigi reikōjōs Pīters, Pōvuls un cyti apostoli.
NB: Voi naasam laimeigi, zynūt, ka sūleitais Pesteitōjs, ar sovom pōrdabyskom dōvonom, ir myusu vydā, myusu bazneicōs, Vysvātōkajā Oltora Sakramentā? Tys pats, kas kaidreiz radzamā veidā dzeivōja sovu vērszemes dzeivi. Bezgaleigōs mīlesteibas Cītumnīks, aizmērsts un tik ļūti moz pazeits un apmaklōts ...
§ 2. Jezus Kristus — patīss Dīvs
21. Nu kurīnes mes zynom, ka Jezus Kristus ir Dīva Dāls un patīss Dīvs?
Tū mes zynom:
1. nu pravītōjumim;
2. nu dabasu Tāva līcynōjumim;
3. nu jō poša līceibom;
4. nu apostolu mōceibas un
5. nu katōļu Bazneicas mōceibas.
22. Kū pravīši soka par Kristu?
Jī apsūleitū Pesteitōju sauc par Dīvu: „Dīvs, Dīvs ar mums, svātūs Svātais, nōkūšā myuža Tāvs“ (Izaj. 7:14 un 9:6; Dan. 9:24). Izajass par Jū soka: „Pats Dīvs nōks un izglōbs jyus“ (35:4). Jeremijs sovukōrt soka: „Ir vōrds, kaidā Jū sauks: Kungs, Jehova, myusu Taisneigais“ (23:6).
23. Kū dabasu Tāvs par Jū soka?
Pi Jezus kristeibas Jordanā un pi Jō pōrsamaineišonas uz Tabora kolna nu dabasim tyka dzērdāts bolss: „Tys ir muns nūmīļōtais Dāls, kurs maņ ļūti pateik“ (Mt. 3:17 un 17:5).
24. Kū pats Kristus ir līcynojis par sevi?
1. Ka jys ir Dīva Dāls, leidzeigs sovam Tāvam;
2. sovu līceibu Jys ir apstyprynōjis kai ar sovas dzeives svātumu, tai ari ar breinumim un pravītōjumim un
3. tū Jys apzeimūgōja ar sovu nōvi.
„Es un Tāvs asam vīns ... Ticit dorbim, lai jyus atzeltu un tycātu, ka Tāvs ir Manī un es Tavā“ (Jņ 10:30, 38). „Kas mani redz, redz ari Tāvu“ (Jņ 14:9). „Vyss, kas Tāvam pīdar, ir Muns“ (Jņ. 16:15). „Kū Jys (Tāvs) dora, tū taipat dora ari Dāls; jo kai Tāvs uzmūdynoj myrūņus un atdzeivynoj, tai ari Dāls atdzeivynoj, kurus grib; lai vysi taipat gūdynōtu Dālu, kai gūdynōj Tāvu“ (Jņ. 19:21, 23). „Patīši, patīši es jums soku: pyrms nakai Abrahams beja, Es asmu“ (Jņ. 8:58) utt.
25. Kas ir breinumi?
Breinumi ir naparosti atgadejumi voi dorbi, kurus navar veikt nikaidi dabeigī spāki. Tūs veikšonai ir vajadzeiga Dīva vysvareiba.
26. Kaidi ir golvonī breinumi, kurus Kristus ir darejis?
Jys pōrmaineja yudini veinā; ar dažim maizes kukulim Jys pabaroja tyukstūšas cylvāku; ar vīnu sovu vōrdu Jys apklusynōja vātru un nūmīrynōja sabangōtū jyuru; Jys izōrstēja vysaida veida slimeibas, izdzyna ļaunus gorus nu apsāstim un augšancēle nūmyrušūs, trešā dīnā pēc sovas nōves Jys augšancēlēs un četrudasmytā, radzūt daudzim sovim mōceklim, Jys pasacele gaisa un aizgōja uz dabasim (uzkōpe dabasūs).
Jezus dareitī breinumi beja taidi, ka vysā Palestinā par tim zynōja. Nivīns nav atsaradis nu tō laika cylvākim, kas tūs byutu nūlīdzis voi apšaubejis. Pat vysnyknokī Jō īnaidnīki tū nav varējuši. Turpretim tyukstūšas, pat miļjoni cylvāku, aplīcynodami sovu ticeibu breinumim, ir atdavuši vysu, pat sovas dzeiveibas.
27. Kai breinumi pīrōda Jezus dīviškeibu?
Tī pīrōda:
1. ka, kod Jezus saceja, ka Jys ir Dīva Dāls, Jys runōja patīseibu, jo Dīvs ar breinumim navar aplīcynōt malus un
2. ka Jezum Kristum beja Dīviškō vara, tōpēc ka Jys pats (t. i. ar sovu varu) dareja breinumus.
„Jo jyus Maņ nagribit ticēt, ticit dorbim, lai jyus atzeltu un tycātu, ka Tāvs ir Manī un Es Tāvā“ (Jņ. 10:38).
28. Kai Jezus ar pravītōjumim aplīcynōja mōceibu par sovu dīviškumu?
Jys tū aplīcynōja, īprīkš pasaceidams lītas, kuras tikai Dīvs varēja zynōt, pīmāram: ka Judass Jū nūdūs, ka Pīters Jū aizalīgs; pasaceja kaidā nōvē Jys mērs, ka augšanceļsīs, uzkōps dabasūs utt.
29. Kaidus Kristus pravītōjumus mes redzim pīsapyldom?
Taidus, pīmāram, kai
1. ka, Evangelijs tiks sludynōts vysom tautom (Mt. 24:14);
2. ka eļnes vōrti Bazneicu nauzvarēs (Mt. 16:18);
3. ka nu Jeruzalimas svētneicas napaliks akmiņs uz akmiņa (Mk. 13:2).
Keizars Julijans Atkritējs, grybādams pīrādeit, ka Kristus īprīkš paredzējums par Jeruzalimas svētneicu ir napatīss, 303. godā mēginōja nu jauna uzceļt sagrautā Jeruzalimas svētneicu. Žeidi ar lelu sajyusmu nu vysom pusēm steidzās jam paleigā. Tyka nāvoktas vysas ogrōkā tempļa drupas, tai ka napalyka akmiņs uz akmiņa. Bet kod gribēja sōkt byuvēt, drausmeigas guņs līsmes izalauze nu zemes un aprēja strōdnīkus, kuri nabeja paspējuši izbēgt. Tai tys atsakōrtoja ik reizes, kod beja mēginōjuši nu jauna sōkt byuvēt. Beidzāt nūdūms tyka atmasts. Šā breinumu aplīcynoj kai pogōnu, tai kristticeigūs rakstinīki.
30. Kai Jezus ar sovu nōvi aplīcynōja mōceibu par sovu dīviškeibu?
Kod augstais prīsters, trybunala prīškā, zam zvārasta pīprasēja pasaceit, voi Jezus sevi teišam uzskota par Dīva Dālu, Jezus svineigi tū apstyprynōja, ka Jys ir Kristus, Dīva Dāls, un ka jī redzēs Jū sēžam pi vysspēceigō Dīva lobōs rūkas un nōkam dabasu padebešus. Šaidu Jezus atbiļdi naticeigais žeidu vērsprīsters un augstō padūme uz-skatēja par Dīva zaimōšonu un uz šōs Jō atbiļdes pamata Jys tyka nūtīsōts uz nōvi un myra pīnoglots pi krysta (Mt. 26:63—64).
31. Kū apostoli mōceja par Jezu Kristu?
Apostoli skaidri mocēja:
1. ka Jezus Kristus ir patīss Dīvs;
2. ka Jymā ir vyss dīveibas pylnums un
3. ka vysim radejumim ir pīnōkums Jū pīlyugt.
„Mes zynom, ka Dīva Dāls ir atnōcis ... Šys ir patīsais Dīvs un myuzeigō dzeiveiba“ (1. Jņ. 5:20). „Jymā mōjoj mīsā ītvartā dīveibas pīļneiba“ (kol. 2:9). Par Kristu, Dīva Dālu sv. Jōņs soka: „Īsōkumā beja Vōrds, un Vōrds beja pi Dīva, un Dīvs beja Vōrds utt.“ (Jņ. 1:1—3). „Lai Jezus vōrdā ceļūs krystu vysi, kas dabasūs, vērs zemes un pazemē“ (Filip. 2:10—11). „Un vysi Dīva engeli Jū pilyugs“ (Ebr. 1:6). Apostoli aplīcynōja sovu mōceibu par Kristus dīveibu ari ar daudzim breinumim, kaidus jī dareja Kristus vōrdā. Lelōkais breinums, kas licynoj par Kristus dīveibu, ir pasauļa atsagrīzšona pi kristticeibas.
32. Kū katōļu Bazneica mōca par Kristu?
Katōļu Bazneica vīnmār ir ticējuse un mōcejuse, ka Kristus ir patīss Dīvs, vīns sovā byuteibā ar Dīvu Tāvu. Šōs pamatpatīseibas aizstōvēšonai, Nikejas koncila tāvi sastōdeja specialu ticeibas aplicynōjumu un ekskomunicēja tūs, kas mōceja pretejū.
Šū ticeibu par Kristus Dīveibu aplīcynōja ari svātī mūcekli, kuri ar prīcu cīte drausmeigas mūkas un gōja nōvē. Nareti jūs varūneigū ticeibu Dīvs aplīcynōja ar naapšaubamim breinumim. Seviški zeimeigs breinums nūtyka 484. godā Afrikā, kai tū aplīcynōja naapšaubami ocu līcinīki. Līta beja taida, ka vandaļu kēnenš Huneriks, kurs pīdarēja pi arianu sektas, ļūti naciļvēceigi vojōja tūs, kas ticēja tam, ka Kristus ir Dīvs. Gadejōs, ka Tipisas piļsātā daudzim Kristus dīveibas izzinējim jys lyka izgrīzt mēli. Vysim beja lels breinums, ka tī ari bez mēles tikpat skaidri un takūši runōja, kai ogrōk un kur tikai gadejōs, vysur jī sludynōja, ka Kristus ir patīss Dīvs, vīnas byuteibas ar Dīvu Tāvu. Apmāram 60 nu tim ar izgrīztom mēlēm aizbāga uz Konstantinopoli, kur vysa piļsāta ik dīnas vairōku godu laikā redzēja un dzērdēja jūs runojam.
TREŠAIS „ES TYCU“ PUNKTS
Kas ir ījimts nu Svātō Gora, pīdzimis nu Jaunovas Marijas“.
1. Kū myusus mōca trešais „Es tycu“ gobols?
Tys myusus mōca, ka Dīva Dāls, caur Svātō Gora darbeibu, kliva cylvāks, tys ir, pījēme mīsu un dvēseli, leidzeigu myusejai.
„Vōrds (t. i. vīndzymušais Dīva Tāva Dāls) kliva mīsa un dzeivōja storp mums“ (Jņ. 1, 14).
2. Kai mes saucam šū nūslāpumu?
Tū mes saucam par Dīva Dāla Īsamīsōšonu (Inkarnaciju) voi CyIvāktopšonu.
3. Kū mes eisti ticim Kristus Cylvāktopšonas nūslāpumā?
Mes ticim, ka Jezus Kristus ir patīss Dīvs un patīss Cylvāks, voi cytaidi: Jys ir Dīvs-Cylvāks. Jys ir Dīvs nu myužim un par cylvāku kliva laikā.
Kod Kristus soka: „Es un Tāvs asam vīns“, Jys runoj par sevi kai Dīvu; un kod soka: „Tāvs ir lelōks par mani“, Jys runoj par sevi kai cylvāku.
4. Cik tod Jezum Kristum ir dobu?
Jezum Kristum ir divi dobas: dīviškō un ciļvēceigō.
5. Voi Jezum Kristum ir ari divi, vīna nu ūtras atškireigas grybas?
Jā, Jezum Kristum ir Dīviškō gryba un ciļvēceigō gryba, kura tūmār vyspiļneigōk ir pakļauta dīviškai grybai.
„Tāvs, na muna, bet Tova gryba lai nūteik“ (Lk. 22:42).
6. Voi Jēzū Kristū beja ari divi personas?
Nā. Jezus Kristus ir tikai vīna dīviškō Persona. Divi dobās (dīviškō un ciļvēceigō) ir apvīnōtas vīnā Dīva Dāla Personā.
7. Kōpēc Dīva Dāla Cylvāktopšonu pīškir Svātō Gora darbeibai?
Tōpēc, ka Cylvāktopšona ir Dīva mīlesteibas un žālsirdeibas specials rezultats (sekas).
„Dīvs tai mīļōja pasauli, ka deve sovu vīndzymušū Dalu“ (Jņ. 3:16).
8. Nu kō Dīva Dāls pījēme sovu ciļvēceigū dobu?
Tū jys pījēme nu vysteirōkōs un vysnavaineigōkōs Jaunovas Marijas, kuru tōpēc sauc par Dīva Mōti.
9. Kōpēc Mariju sauc par „vysteirokū Jaunovu“?
Tōpēc, ka jei vīnmār beja un palyka nasaleidzynōjami teira un naaptraipeita: kai pyrms dīviškō Bārna dzemdēšonas, tai ari dzemdēšonas laikā un pēc dzemdēšonas.
„Redzi, Jaunova ījims un dzemdēs Dālu un Jō vōrds byus EMANUELS, tys ir, DĪVS AR MUMS“ (Izaj. 7:14). Svātūs Rokstūs tyvas radnīceibas pīdareigī bīži teik saukti par brōlim, kai pīm. Abrahams un Lots. Leidzeigā veidā ari Jezus brōlāni, (Jezus audžu tāva sv. Jezupa brōļa bārni) teik saukti par Jezus brōlim un māsom (Mt. 12:46; ari Mt. 13:55—56).
10. Kōpēc Mariju sauc par „Dīva Mōti“, pa tū laiku, kod Kristus pajēme nu jōs tikai ciļvēceigū dobu?
Pamatōti jū tai sauc, tōpēc, ka Kristus, kas mīseigi nu jōs dzyma, beja patīss Dīvs.
„Svātais, kas nu tevis dzims, sauksīs Dīva Dāls“ (Lk. 1:35). Nestorija mōceiba, ka Marija nabyutu saucama par Dīva Mōti, Efezas koncilā tyka nūsūdeita kai kecereiba (herezija).
11. Voi Jezum Kristum beja ari tāvs?
Kai cylvākam Jezum Kristum nabeja tāva; tōpēc. ka Jezups, Jaunovas Marijas leigavaiņs, beja tikai Jezus audžutāvs.
„Jezus ... kai mēdze dūmōt Jezupa dāls“ (Lk. 3:23).
12. Kōpēc Dīva Dals kliva cylvāks?
1. Lai varātu cīst un nūmērt par mums; tōpēc, ka kai Dīvs jys navarēja ni cīst, ni nūmērt un
2. lai ar sovas dzeives pīmāru, taipat kai ar sovu mōceibu varātu vuiceit myusus tykumim un svātumam.
13. Kaidim tykumim Jezus mōca myus ar sovu pīmāru?
Vysim tykumim un vysaugstōkā mārā, bet seviški: dedzeibai par Dīva gūdu un dvēseļu pesteišonu, lānprōteibai, pazemeibai, pacīteibai, laipneibai un žālsirdeibai atteiceibā uz vysim, pat vyslelōkim sovim īnaidnīkim, paklauseibai sovam dabasu Tāvam leidz pat nōvei uz krysta.
Vysu šūs tykumu pīmārus vīgli var sameklēt uzmaneigi palosūt Evangelijus.
14. Kaidu pīmāru Jezus dūd speciali jaunīšim?
Jys ar sovu pīmāru tūs mōca labprōteigi paklauseit, mīļōt lyugšonu, bazneicas apmeklēšonu, kur Jys, kai mīlesteibas Cītumnīks, gaida un pīdōvōj sovas pōrdabyskos dōvonas, mōca jūs augt gudreibā un žēlesteibā taipat kai godūs.
Ļūti lītdereigi jaunīšim pōrdūmōt Jezus nūslāptū dzeivi Nazaretā.
15. Kōpēc Jezus Kristus izavēlēja tryuceigu un vīnkōršu dzeivi?
1. Lai varātu cīst myusu dēļ jau nu poša sovas laiceigōs dzeives sōkuma un
2. lai myusus vuiceitu namiļot tukšus laiceigōs dzeives lobumus un nasadzeit pēc tim.
NB: Dūmōjūt par Dīva Dāla Cylvāktopšonas nūslāpumu, augstōkā mārā ir lītdereigi pošam sev pavaicōt: kaidu īspaidu tys ir atstōjis uz mani? Voi nav tai, ka lepneiba un grēceigums tik Ielā mārā ir aptymsojis munu prōtu un darejis najyuteigu munu sirdi, ka es pat īejūt bazneicā, najyutu vairs šō sova, par cylvāku klivušō Dīva klōtbyutni? Varbyut maņ nalnok pat prōtā, ka te nu oltora tabernakula Jys veras uz mani, kai nu atvārtōs grōmotas losa vysnūslāptōkōs munas sirds dūmas un īceres, ka nu manis, kai nu sova vyslobōkō drauga, gaida sveicinu, laipnu vōrdu, pasadaleišonu ar sovom dūmōm, prīcu un bādom? Kaida ir muna ticeiba, gūdbejeiba, pazemeiba Tō prīškā, Kurs te, oltora tabernakulā, ir tys pats Jezus, Dīva Dāls, ar sovu dīviškū un ciļvēceigū dobu, tys pats, Kas nazkod, radzamā veidā, storp sova laika cylvākim, dzeivōja sovu laiceigū dzeivi, lai pēc tam, — naradzami, bet patīši, — byutu storp vysu turpmākus godu symtu cylvākim leidz laiku beigom? .. . Jā, lelais un napateiceigūs cylvāku tik ļūti aizmērstais, bezgaleigōs mīlesteibas CĪTUMNĪKS, MĪĻAIS JEZUS, pīlyudzu TEVI!
CATŪRTAIS „ES TYCU“ PUNKTS
„Cītis zam Poncija Pilata, krystā pīkolts, nūmiris un paglobōts“.
1. Kū mōca caturtais „Es tycu“ gobols?
Tys myusus mōca, ka Jezus Kristus myusu dēļ cīte, nūmyra pīkolts krystā un beja nūvītōts kopā.
2. Voi Kristus patīši beja nūmiris?
Jā. Kristus dvēsele patīši beja atsadalejuse nu mīsas.
3. Voi jō Dīveiba ari beja atsadalejuse nu tōs?
Nā. Dīviškō persona vīnmār beja vīnōta ar Jō mīsu un dvēseli.
4. Kōpēc Kristus beja paglōbots?
Lai Jō nōve byutu vairōk nanūlīdzama un augšanceļšonōs vairōk slovona un tycama.
5. Voi Kristus cīte kai Dīvs, voi kai cylvāks?
Kristus cīte kai cylvāks, tys ir, saskaņā ar ciļvēceigū dobu.
6. Voi Kristus beja spīsts mērt?
Nā. Kristus uzajēme nōvi breivprōteigi.
„Jys uzauperēja, jo pats tai gribēja“ (Izaj. 53:7). „Es dzeivoju ticeibā uz Dīva Dalu, kas mani mīļōjis un atdevis sevi par mani“ (Gal. 2:20); sal. ari: Jņ. 10:17—18 un 18:4—9).
7. Kōpēc Jezus gribēja cīst un nūmērt?
Lai gondareitu Dīva taisneibai par myusu grākim un lai taidā veidā myusus izpērktu un pesteitu.
Ar sovu paklauseibu leidz krysta nōvei Kristus deve pōrpylnu gondarejumu Dīva Majestatei par naskaitamim apvaiņōjumim, kaidus mes sagōdojam ar sovu napaklauseibu, un taidā veidā Jys myusus izpērka nu myužeigōs strōpes, kaidu mes bejom peļnējuši. Tōpēc sv. Pōvuls soka: „Kai vīna cylvāka (Oduma) dēļ daudzi klivuši grēcinīki, tai ari vīna (Kristus) dēļ daudzi klivuši taisneigi“ (Rom. 5:19). Sv. Pīters soka: „Jys (Jezus) nikaidu grāku nadareja ... Jys myusu grākus sovā mīsā uznese kūkā, lai mes, myruši grākim, dzeivotu taisneibai, Jō bryuces myusus izdzeidynōja“ (1. Pīt. 2:22, 24). Pravīts Izajs soka: ... „Jys tyka tvaikōts myusu nakrītneibu dēl, un tyka systs myusu grāku dēļ“ Izaj. 53:4—5).
8. Par kō grākim Jezus gondareja?
Par vysa pasauļa grākim.
„Jys ir myusu grāku izleidzynōšona: na tikai myusu vīn, bet ari vysa pasauļa“ (Jņ. 2:2), prūti, jys gondareja par īdzymtū grāku un par vysim cytim ciļvēces grākim.
9. Kōpēc tikai Jezus Kristus varēja piļneigi gondareit par myusu grākim un nivīns cyts?
Tōpēc, ka bezgaleigōs Dīva Majestates apvaiņōjums pīpraseja bezgaleigas vērteibas gondarejumu, kaidu vīneigi Kristus beja spējeigs dūt.
10. Kōpēc Kristus gondarejumam ir bezgaleiga Vērteiba?
Tōpēc, ka tū gondarejumu ir davuse dīviškō persona. Jō lelōks ir personas cīns, kas dūd gondarejumu, jo Ielōka ir gondarejuma verteiba un nūpalns.
11. Voi beja napīcišami, lai piļneigam gondarejumam Kristus uzajimtu tik drausmeigas mūceibas?
Nā. Pat vysmozokō Dīva-Cylvāka cīsšona poša sevī byutu bejuse pīteikūša, tōpēc ka ikvīnam Jō dorbam ir bezgaleiga vērteiba.
12. Kōpēc tod Jam vajadzēja tik ļūti cīst?
Lai mes lobōk saprostu Jō mīlesteibas lelumu un strōpi, kaidu peļnej grāks, kai ari lai mes pacīteigōk nastu sovas dzeives krystu.
13. Nu kō eisti Kristus ir myusus izpērcis ar sovom cīsšonom un nōvi?
Jys ir myusus izpērcis:
1. nu grāka,
2. nu satana vērdzeibas, kaidā grāks īgryuž un
3. nu myužeigōs pazusšonas, kaidu ar grāku nūpeļnejom.
„Jys myusus ir mīļōjis un ar sovu asni nūmozgōja myusu grākus“ (Atkl. 1:5). 2. Jys ir „pījēmis mīsu un asni, lai caur nōvi iznycynōtu tū, kam vara par nōvi, tys ir, vaiņu“ (Ebr. 2:14). 3. „Dīvs myusus nav nūlēmis dusmem (pazudynōšonai), bet pesteišonas īgyušonai caur myusu Kungu Jezu Kristu, kas myusu dēļ nūmyra“ (1. tes. 5:9—10).
14. Kū vēļ Kristus mums nūpeļnēja ar sovom cīsšonom un nōvi?
1. Jys samīrynōja myusus ar Dīvu;
2. atvēre dēļ mums dabasūs un
3. nūpeļnēja dēļ mums daudz žēlesteibu, lai mes spātu dzeivōt svātu dzeivi un sasnāgtu myužeigū svātlaimi.
1. „Kod mes bejom īnaidnīki, tykom samīrynōti ar Dīvu Jō Dāla nōvē“ (Rom. 5:10);
2. „Taitod, brōli, Jezus ašņa dēļ mums ir cereiba īīt vyssvātōkajā (t. i. dabasūs). Uz turīni Jys mums sagatavojis jaunu un dzeivu ceļu caur prīkškoru, tys ir, sovu mīsu" (Ebr. 10:19—20);
3. „Dīvs ... myusus Kristū svētejis vysaidā goreigā svēteibā ... saskaņā ar Jō žēlesteibas bogōteibu, kas pōrpiļneibā pīškērta mums“ (Ef. 1: 3,7—8; sal. Rom. 5:15—21).
15. Voi Kristus nūpeļnēja žēlesteibu un myužeigū pesteišonu tikai tim, kas teišam ir atpesteiti?
Nā. Jys nūpeļnēja tū dēļ vysim cylvākim bez kaida izjāmuma, taipat Jys nūmyra par vysim, bez kaida izjāmuma (2. kor. 5:14, 16).
„Kristus Jezus, kas sevi nūdeve, lai byutu izpērkšonas moksa par vysim“ (1. Tim. 2:5—6).
16. Jo Kristus nūpeļnēja myužeigū atpesteišonu dēļ vysim, kōpēc tod na vysi ir atpesteiti?
Tōpēc, ka na vysi dora nu sovas puses tū, kas ir napīcīšams pesteišonas sajimšonai; tys ir, tōpēc, ka na vysi tic, pylda bausleibas un pīlītōj žēlesteibas leidzekļus.
„Jys (t. i. Kristus) .. . kliva myužeigōs pesteišonas cālūņs vysim, kas Jam paklausa“ (Ebr. 5:9). „Tys, kas tevi radeja bez tovas pīkrisšonas (leidzdaleibas), navar tevi glōbt bez tōs“ (sv. Augustīns).
NB: „Dīvs ... sovas Ielās mīlesteibas dēļ, ar kaidu Jys myusus mīļōja, Kristu atdzeivynōja myusus, kas bejom myruši grākūs, Jys sovā žālsirdeibā jyusus glōbe“ (Ef. 2:4—5). Jys myusus izpērka ar sovom lelom cīsšonom un nōvi un nūvītoja myusus sovas žālsirdeibas vaļstī (Bazneicā). Lai Kristus mīlesteiba skubynoj myusus dzeivōt Jymā, Kurs par myusim nūmyra un augšancēlēs (sal. 2. kor. 5:14—15).
PIKTAIS „ES TYCU“ PUNKTS
„Nūkāpis eļnē, trešā dīnā augšancēlīs“.
1. Kū nūzeimoj vōrdi: „Nūkopis eļnē“?
Nūzeimoj tū, ka Jezus Kristus dvēsele, pēc Jō nōves īsaroda „tymseibos“ (Limbo — cītums, elnes prīkštelpa), tys ir, vītā, kur atsaroda taisneigūs dvēseles pyrms Kristus atnōkšonas, gaideidamas izpērkšonas laiku.
„Kristus vīnreiz myusu grāku dēļ miris, Taisneigais par nataisneigim, nūnōvāts gon mīsā, bet atdzeivynōts gorā, lai myusus uparātu Dīvam, Jys gorā nūgōja un sludynāja tim gorim, kas beja cītumā“ (1. Pīt. 3:18—19).
2. Kōpēc dvēseles tyka turātas „tymseibos“ (limbo)?
Tōpēc, ka dabasi beja slāgti grāka dēļ. Tūs Kristum beja jōatver. (Ebr. 9:6—8).
3. Kōpēc Kristus nukope eļnē?
1. Lai īprīcynōtu un dareitu breivas taisneigūs dvēseles;
2. lai rōdeitu sovu varu un majestati pat tamā pazemes vaļstī (Filip. 2:10).
4. Kū zeimoj vōrdi: „Trešā dīnā augšancēlīs“?
Tī zeimoj tū, ka Kristus trešā dīnā pēc sovas nōves, ar sovu poša spāku nu jauna sovu dvēseli savīnōja ar mīsu, kai tū beja īprīkš pasacejis, un atstōja kopu.
5. Kai Kristus augšancēlēs?
Jys slovons un namērsteigs izgōja nu kopa, kas beja aiztaiseits cīti ar smogu akmini un apzeimūgōts, un kuru apsorgōja karaveiri.
6. Voi Kristus slavējamā mīsā napaturēja nikaidas cīsšonu zeimes?
Jys paturēja sovu rātu zeimes rūkōs, kōjōs un sonā. Tōpēc Jys Tomasam saceja: „Snēdz šur sovu pērstu (īlic tū munōs rātōs) un apsaver munas rūkas un snēdz sovu rūku, un īlic tū munūs sonūs“ (Jņ. 20:27).
7. Kōpēc jys paturēja šōs zeimes?
1. Jys tōs paturēja kai zeimi sovai uzvarai par eļni;
2. kai pīrōdejumu, ka jys augšancēlēs tamā pošā mīsā, kurā beja cītis un
3. lai tōs parōdeitu Pādejōs tīsas dīnā par īprīcynojumu taisneigajim un samulsumu un apkaunojumu pazudušajim.
8. Nu kurīnes mes zynom, ka Kristus ir augšancēlīs?
Nu Jō apostolu un mūcekļu līceibom, kuri bīži Jū redzēja pēc Jō augšanceļšonōs, Jam pīsaskōre, kūpā ēde un runōja ar Jū. Jī bezbaileigi sludynōja Jō augšanceļšonūs pat augstōs padūmes prīškā, kas beja Jū nūtīsojuse uz nōvi, lai gon ar šaidu sovu līcynōjumu jī nasagōdōja sev nikō cyta, kai nyknu īnaidu un vojōšonas.
Ir gon tīsa, ka karaveiri, kas sorgōja kopu, pīkukuļoti ar lelu naudas summu, izplateja ziņu, ka, kod jī beja aizmyguši, Jezus mōcekli asūt Jō mīsu nūzoguši nu kopa. Bet 1. jo jī beja aizmyguši, kai jī varēja redzēt, ka Jō mōcekli nūzoguši mīsu? 2. nu kurīnes tod izbaiļu pōrjimti mōcekli, kuri nu sova nūmyrušō Mōceitōja nikō vairs nacerēja sagaideit, byutu ūmai pōrsajāmuši ar taidu drūsmi? 3. Kai tys varēja nūtikt, ka pat nivīns nu aizmygušajim sorgim napasamūda, kod tyka atvalts smagais akmiņs nu īejas kopā? 4. kōpēc sorgi natyka sūdeiti par tik nūlaideigu sova pīnōkuma piļdeišonu? (Sal. Ap. d. 12:19, kai ari Mt. 28:4, 11—15).
Jo apostolu un mōcekļu acimradzameiba nabyutu bejuse tik drūša un naapstreidama, jī nikod nabyutu spējuši pōrlīcynōt pasauli, seviški, sasadurūt ar tik spēceigu un nyknu Jezus īnaidnīku opoziciju, ka Tys, Kurs kai ļaundars publiski tyka nūtīsōts, beja miris un paglōbots — byutu trešā dīnā augšancēlīs. Jī turpretim tik stypri pōrlīcynōja pasauli par Kristus augšanceļšonōs nūtykumu, ka naskaitami kristīši ar mūcekļu nōvi aplīcynōja sovu ticeibu šam nūtykumam.
9. Kaidom sekom vajadzatu rastīs myusus sakara ar Kristus augšanceļšonōs nūtykumu?
Šam nūtykumam vajadzatu:
1. styprynōt myusūs ticeibu Kristus Dīveibai un uzturēt cereibu uz myusu pošu augšanceļšonūs un
2. vajadzatu pamūdynot myusus ceļtīs nu grāka uz jaunu, svātu dzeivi.
Dīvs „Jū uzmūdynōja nu myrūnim un deve Jam gūdu, lai jums byutu ticeiba un cereiba uz Dīvu“ (1. Pīt. 1:21); 2. „Mes kristeibā leidz ar jū asam apglobōti nōvei, lai, kai Kristus caur Tāva gūdeibu pīsacēle nu myrūnim, tai lai ari mes dzeivōtu atjaunōtajā dzeivē“ (Rom. 6:4).
NB. Pōrdūmōjūt Kristus augšanceļšonōs nūtykumu un pōrbaudūt pošim sevi, ir jōnok pi atzynuma, ka dziļā grāku kopā vēļ atsarūn ikvīns, kas ir nūklivis grēceigu kōreibu un parodumu varā, taiās vēļ nav cēlīs uz jaunu dzeivi. Ik kotrai nu myusu dūmōm un ceņtīnim turpretim vīnmār byutu jōteicās uz dabasim, kuru dēļ asam radeiti un tīseibas uz kurim Jezus ar sovom cīsšonom un nōvi mums ir atdabōjis. Ir atkareigs nu mums, tōs pījimt voi nūraideit, kai tautu apostols ik kotru nu mums uz tū skubynoj, saceidams: „Jo jyus kūpā ar Kristu asat augšancālušīs, tod meklejit tū, kas augšā, kur Kristus sēd pi Dīva lobōs rūkas. Dūmojit par tū, kas augšā, bet na par tū, kas vērs zemes“ (kol. 3:1—2).
SASTAIS „ES TYCU“ PUNKTS
„Uzkōpis debesīs, sēd pa lobai vysuvareigō Dīva rūkai.“
1. kū zeimoj vōrdi: „Uzkōpe dabasūs“?
Tī zeimoj, ka Jezus Kristus, pats ar sovu spāku, ar sovu dvēseli un mīsu, aizgōja uz dabasim.
2. Voi Jezus vīns pats uzkōpē dabasūs“?
Nā. Jys pajēme sev leidzi taisneigūs dvēseles, kuras atbreivōja nu timseibom (Limbo).
„Uzīdams augšā un gyustā pajimdams gyustnīceibu“ (Ef. 4:8).
3. Kaidā nūlyukā Kristus uzkōpē dabasūs“?
1. Lai sajimtu nōves un elnes uzvarātōja gūdu (Filip. 2:8—11);
2. lai byutu myusu starpnīks un aizstōvis pi sova Tāva (Ebr. 9:24);
3. lai atsyuteitu Svātū Goru sovim apostolim (Jņ. 16:7) un
4. lai atvārtu dabasus un sagatavōtu vītu ari dēļ mums (Jņ. 14:2).
4. Kū zeimoj vōrdi: „Sēd pa lobai Dīva rūkai“?
Tī zeimoj, ka Kristus, ari kai cylvāks, ir paaugstynōts pōri vysom radeitom byutnem un ir Dīviškās Majestates varas un gūda daleibnīks.
Dīvs ... „uzmūdynodams Jū un nūvītōdams pi sovas rūkas dabasūs augstōk par kotru vaļdeibu un varu, un spāku, un vaļdinīkim, un par ikvīnu vōrdu, kas teik pīsaukts na tikai šymā, bet ari nōkamajā pasaulī, un vysu Jys pakļōve Jō kōjom un īcēle Jū par golvu vysai Bazneicai“ (Ef. 1:20—22).
5. Voi Kristus nav vysōs vītōs klōtasūšs?
Kai Dīvs Jys ir vysur, bet kai Dīvs-Cylvāks Jys ir tikai dabasūs un vyssvātōkajā Eucharistijā (Oltora Sakramentā).
NB. Bīži, seviški bādōs un kārdynōjumūs, ir lītdereigi padūmōt par tū, ka mes „asam ceļotōji un svešiniki vērs zemes“, un ka myusu eistō tēvija ir dabasi, uz kurini Kristus ir aizgōjis, lai ari mums sagatavōtu vītu, tōpēc lai napagurstam un nakļyustam vōji gorā, turpretim, lai veramās uz Jezu, Kurs sēd Dīva trūņa lobajā pusē (Sal. Ebr. 11:13 un 12:2—3).


c: text/html

text:
Latgalīši izdavuši puosoku gruomotu par krīzi Par speiti krīzei bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse gruomotu „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”, kurā apkūpotys skaistuokuos latgalīšu literaruos i tautys puosokys, dereigi padūmi lātai saimnīkuošonai i sliminīku lečiešonai, roksti par vacajom krīzem i anekdoti par myusu laiku Latveju i vaļdeibu, myusu dīnu jaunīšu raksteitī stuosti […]
Studentu organizaceju laime i nalaime reizē ir paaudžu maiņa – vīni atīt, cyti aizīt. Ka napasaveic, pa vydu ir puorruovums – tradicejis i suoktais dorbs pagaist. Tai ari Latgolys Studentu centrs, kas atsajaunuoja 20. gs. 90. godu beiguos i ar aktivitatis kuopumim i krytumim struodoj da myusu dīnu, gon raudzeja puorjimt 90. godu suoku pīredzi […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” 17. decembrī 16:00 aicynoj iz ilgi carātū i beidzūt sareikuotū Baļtinovys amatīrteatra “Palādas” vīsizruodi Reigā – Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatē Visvalža īlā 4a, 401. ustobā (zalā, 4. stuovā). Īeja bez moksys. Izruodis garums pusūtra stuņde. Pasuocīni reikoj LU Huminitarūs zynuotņu fakultate sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys Studentu centrs”. Izruode nūtiks LU […]
Ka Latgolys Studentu centram vajag braukt ar laivu, beja skaidrs jau pavasarī (voi ka tik na zīmā). Tok kur braukt, kai braukt, ar kū braukt, deļkuo braukt, kam braukt? Itī vaicuojumi aizjēme cīši daudz laika. Vīna braukšona vosorā izjuka, partū ka beja vosora. Vosorā ir tik nedeļu, cik ir. I kotrai nedeļai tik vīns gols. […]
Nasiedi kai bednais sābru suņs aiz vuortu! Deļtuo vuortim ir kļamka, kab cylvāks tyktu vydā i nasystu sīnu ar pīri voi žieleigai nakauktu pi cīš vuortu. Rudiņs, solts, vyss rībās? Gribi, kab kas naviņ interesnys nūtyktu? Nu, tod pīsadoli tymā, kas nūteik! Brauksi LgSC laivu braucīnī? Juobrauc! Pīlauz sovu lobuokū draugu, atrūnit laivu, telti, guļammaisus […]
Ka par tradicejom, tod par tradicejom! Kotra mieneša pādejuo trešdine varātum kliut par jaunu tradiceju LgSC aktivitašu pīduovuojumā. Pasludynojom tū par LgSC podkāsta īroksta dīnu! Na vīnam viņ nūteikti ir vaicuojums: Kas tys par zvāru – podkāsts? Vuords “podkāsts” ir salikteņs, kas rodīs nu vuordim “iPod” i “broudcasting”. Vīnkuoršim vuordim skaidrojūt – tys ir entuziastu […]
Vasali! Palnu dīnys prīceiguo viests – LgSC ir tics pi div jaunom i spareigom, vareigom regionalūs biroju vadeituojom. Anna Briška niu struoduos Rēzeknē, Edeite Husare – Reigā. Atbolstit, podturit i dzeivojit leidza! Vēļ nav atrosts Daugovpiļa biroja vadeituojs. Lobs īt ar gaideišonu, sylts ar siļdeišonu. Laikam krīze ar tū ari ir krīze, ka jei naļaun […]
Trešdīnis vokorā Latgolys prīceigais dorba spāks īsuoce na tikai LgSC driebu lineju (vaira skaiti ite), bet ari suoce Latgolā vuokta čaja lineju. Da itam LgSC pakoj diveju veidu čajus: “Jezupa kumeļa zuole” i “Madalis sviežnuma zuole“, kuri paleidz pret vysaidom kaitem i nabyušonom. Ar itū nateik dūmuots apsarūbežuot, partū niu LgSC izsludynoj čaja receptu i […]
jaunu pīgrīzumu, jaunu modeļu drēbis. jauns dizains, jauns koncepts. driebu linejis “Jezupa spāks” i “Madalis breinums”. pasuokuma aizguodnis ir Sv. Ontons. parkū jis? Sv. Ontons ir krīzis laiku aizguodnis. Sv. Ontons ir lītu atradiejs. Ir juolyudz juo paleidzeiba, ka pagaisynuots dzeivis ceļš voi kaida līta. Ari jaunim cylvākim, kuri navar atrast sovu dzeivis aicynuojumu, sovā […]
Vasali adventa laikā! Lai ari ir puordūmu i svātku gaideišonys laiks, kuram puorejī svātki teik pakuortuoti, šudiņ (pyrmudinē, 7. decembrī) kalendars viestej, ka vuorda svātkus svietej Antonejis, taitod ari Tonis. LgSC Reigys birojs jau vaira kai godu sovejūs vydā teik dāvāts vīnkuorši par Tonis biroju. 🙂 (Adress Antonejis īla 8-3/6.) Tai kai parosti iz vuorda […]
Grupa “Bez PVN” meklej leidzjutiejus SeMS raidiejuma īrokstam LTV7. Īroksts 11. augustā televizejā nu 16:30 da 18:00 stuņžu. Kai minimums vajag 10 ļauds, tok vīta atsarass i 50 cylvākim. Piec īroksta sūlej piecpasuokumu. 🙂 Ka Tu teic i gribi i ka Tev tuo vajag, pīsasoki Edeitei iz e-postu bezpvn@inbox.lv! Leidzeigī roksti:Kas byus Bukmuižā 22.junī? ĪLEIGUOŠONA!Podkāsts […]
Minskys studentu etnografiskuo bīdreiba īlyudz iz vosorys nūmetnem ļauds nu LgSC. Bīdreiba dorbojās Boltkrīvejā, jī pīsadalēja myusu Zīmys školā decembrī. Juļa beiguos ir senejūs omotu apvuiceibys nūmetnis: ausšona meitom, kūka dorbi puišim. Paguojušajā vosorā mes ar Vitu Brišku pīsadalējem taidā nūmetnē. Beja interesnai i apgiut jaunu dorbu, i sasatikt, sasapazeit ar boltkrīvu jaunīšim. Ka ir […]
Jureits sūlej, ka byus koč kas leidzeigs kai paguojušajā godā… Tuoļuok informaceja nu juo: “Latgalīšu dzīsmis, danči, gunkurs i lobi ļauds jau trešū godu Latvejis skaistuokuo i solom boguotuokuo azara krostā!” – tys taids reklamys sauklis pyrmajā dalī varātu byut nalels koncerts pi pogosta padūmes estradī – “Latgalīts Latgalīšam Draugs” stilā. suokums apmāram 19:00. Koncertā […]
Pādejuos nedelis laikā LgSC ir sajiems vairuokys atzineibys par sovu dorbu 2008. godā: pīcus Boņukus i nominiešonu NVO instituta reikuotajā sabīdriskuo lobuma organizaceju goda bolvā. Svātdīņ Rēzeknē nūtyka Boņuka bolvys pasnīgšona. LgSC tyka nūsaukta kai 2008. goda latgalīšu sabīdriskuo organizaceja i dabuoja Boņuku. Papyldus bolvys dabuoja ari LgSC projekti. Lelais Boņuks i tituls “Lobuokais izdavums […]
Verūs, ka jau nūsaukti “Boņuka” bolvys pretendenti. Cik pīmiņu, apbolvuošona laikam 26. aprelī, dīnu piec “Vuolyudzānu” Rēzeknē. Ka tik na ar sorkonim kovrim, puču buketim i glaunom suknem i smokingim. 😀 Es tai pi seve smejūs. Ir precizys lītys, ir puorprotumi. Laikam beja atkareigs nu pīsaceituoju aktivitatis i redzīņa. Kai jim pasaruodēja. Poša es nikuo […]
Latgalīšu rokstu volūdys kursi suoksīs 20. aprelī. Tīpat Latvejis Nacionalajā bibliotekā (Reigā), Barona i Elizabetis īlu styurī, – pyrmūdīnēs nu 17:00 da 20:00 da 15. juņa. Telpys sarunuotys, Muora i Kristīne tryn nazi i pildspolvu, dareišonys vaine. Itymā nedeļā byus vaira informacejis, pīsasaceišona da 20.04. piecpušdīnis iz e-postu lgsc i inbox.lv. Vari padūt itū ziņu […]
Pyrmudinis vālā vokorā eimūt pa celi nu Tonis biroja garum Kongresu nomam i piečuok nu trolejbusa iz kojom sasajutu kai puorsokā – apleik apsnyguši kūki i izgaismuoti ar laternu gunim. Myužeigs skaistums! A šudiņ gaisā pavasars – putyni dzīd, saule speid, daguns saūž tū eipašū, pavasara smuordu. 🙂 Dorbuošonuos i rodūšais gors kai uzjiems apgrīzīņus […]

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Parosti jau soka, ka Gaideišonys laiks ir vaira puordūmu i guodu laiks, bet grybātūs saceit, ka ari laika atrasšonys laiks – itymā mienesī storp vysim speigulim, egleitem i duovonom raugam atrast vaira laika na viņ sovom dūmom, bet ari sirsneigom sasatikšonom, deļ tuo Latgolys Studentu centrs atrūn i aicynoj atrast ari cytus kaidu breisneiņu nūstuošonai i sasatikšonai:
8. decembrī 18:30 Reigā, Tonis birojā Zīmyssvātku gaideišonys laikam veļteits vokors. Par tū, kas ir Advents, kai Zīmyssvātki teik svieteiti i gaideiti, par tradicejom, naparostū i svātkim – par i ar tū vysu lobpruot pasadaleitu trešdīnis vokorā!
Gostūs byus Reigys Gareiguo seminara, ar kuru izaveiduojuse loba sadarbeiba itūs godu laikā, puorstuovi, kas vaira rozstuosteis par ituo laika nūzeimi i rašonuos viesturi. Vokora gaitā sarunys, diskusejis par Advenu i Zīmyssvātkim, latgalīšu Zīmyssvātku puorsoku skaitiejumi i koč kas skaneiguoks gitarys pavadiejumā.
Kaids ir Gaideišonys laiks i Zīmyssvātki Tovā sātā?
Bīdreibys 2008.- 2011. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs, i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu.


text:
Studeju goda suokums, vysi aiznjemti, vysim nazkas doroms, vysi stresā, bet mes Daugovpilī pīdzeivuojom latgaliskys izklaidis 2 dīnu garumā. Laiks puorskrēja tik dreiži, bet sūpluok byušona ar īsaisteitajim ļaudim lykuos cīšyn ilga i sirdi syldūša.
1. dīnai LgSC reikotuos Studentu nedelis ītvorūs beja na tikai izklaidejūšs, bet arī izzynūšs raksturs. Ejūt pa Daugovpiļs latgalīšu pādim, jaunajim studentim tyka dūta vareiba īpasazeit ar LgSC, tuo darbeibu i cytom lītom caur naoficialu i naformalu „lopys iz greidys” prezentaceju. Piec ituos lītdereiguos informacejis plyuduma vysi devēs iz Latgolys Pietnīceibys institutu, kura direktors Henrihs Soms cīši īdvesmojūši stuosteja par LPI i aicynova studentus viertīs iz lītom plošuok, rast i pieteit latgaliskū na tikai volūdā i viesturē, bet ari cytuos zynuotnēs, pīmāram, kimejā, biologejā, fizikā…
Tod nu beidzūt, tykuši uorā nu DU telpom, LgSC interesenti devēs meklēt Daugovpiļs latgalīšus. Ni cik tuoli napaguojušs, jī sastopa ailinīku Valentinu Lukaševiču aba Vaļuku, kurs sēdēja natuoli nu Raiņa pīminekļa i filozofieja par dzejnīku vacumu i tuo atdarynuojumu pīminekļūs, biļdēs i cytur. Vaļuks lyka pafilozofēt ari myusim – par kū Raiņs vysūs muokslys dorbūs ir paruodeits jau cīnejamā vacumā na jauns. Vaļuks ari nūskaiteja puors ailis, tai saceit – soldonajā iedīnī pa viersu vysai filozofejai.
Ailinīks pīsavīnuoja ekskursejai i paleidzēja mekļēt latgalīšus. Ejūt pa Reigys īlu, nazkur skanēja latgalīšu volūda. Skanis olūts beja kaidā nu kopejneicom divi sādūšī kungi i vīns nu jim tai kai napaseņ nazkur radzāts. Daguojam jim kluot i otkol satykom Henrihu Somu, kurs smoguos dorba dīnys beigys baudēja kūpā ar Juoni Ryučānu. Tim, kas nazynuoja itū latgalīšu ailinīku, varēja īpasazeit ar jū i juo dzeju, kū papyldynova šaļts spraiga humora. Ari jis pīsavīnuoja studentu bareņam i guoja ar myusim tuoļuok.
Piec obu ailinīku iniciativys vysi devēs da vīneigajai pluoksnei Daugovpilī, kas ir izkolta latgaliski. Alejis īlā iz kaidys sātys, kurā nu 1943. leidz 1944. gods dorbuojās Vladislava Luoča izdevnīceiba atrūnam pluoksni, kas par tū viestej. Kasdīnā ļauds īt garom šai sātai i nimoz naīvāroj, ka tei ir pavysam latgaliska vīta ar īvāruojamu viesturi.
Atsagrīžūt piļsātys centrā, latgalīšu bareņš virzējās caur parku i navarēja paīt garom meitinei, kas izavēre ļūti aizjimta i runova latgaliski. Tei beja Dagneja, kas eimūt nu dorba atsasēda iz sūleņa, lai drupeit atsapyustu. Pa dīnu Dagnejai beja taps dzejūļs, kuru jei nūlasēja myusu Daugovpils latgalīšu maklātuojim, bet vāluok, pec puors minotu sarunom aicynova vysus iz kopejneicu ar Latgolys garšu i nūsaukumu „Sāta”.
„Sātā” beja dyžan omuleigi, saiminīki myusu bareni atsādynova pi gara golda i padeve zuoļu čaju, pi kura varēja dakūst burkuonu peirāgu. Tai sādūt i pļuopojūt laiks paguoja uotri, leidz pieški atsadareja „Sātys” durovys i pi myusim īguoja skaneigs bolss – Laura Bicāne. Laura pasadalēja gon ar sovu „Dūmu pylni pogolmi” prozu gon dažom svaiguokom dzīsmem.
Ilgi sēdēt nav pīkluojeigi, bet paceli īt niparkū nasagribēja, kopejneicys nūsaukums piļneibā atbylda sajūtom. Sāta, kai nikai. Vysi devēs sovuos gaituos ar dūmom par nuokušū dīnu…
***
12. septembris Daugovpils latgalīšim beja jautra i troka dīna, deļ tuo, ka daguoja kuorta latgalīšu dančim ar amizantu nūsaukumu „Donats vaļsu grīž…”! Sporta kojuos īsaroda daudzi doncuotgrybātuoju, par latgaliskū viesti padzierda ari ERASMUS studenti nu Pūlejis i dasavīnuoja latgalīšim. Muzyku i ļustis nūdrūsynova folklorys kūpa „Dyrbyni”, kura pec puors dzīsmu nūdzīduošonys lyka vysim sādūšajim kustētīs. I tai vysu laiku… Dažaidys dejis i rūtalis kausēja studentu mīsys, Sporta koju pyrmais stuovs skanēja, dipēja, smējās i pyute. Vysi beja apmīrynuoti i nivins nastuovēja molā.
Nuokušajā dīnā suopūšuos kuojis lyka atguoduot vakardīnys ļustis, bet tys tikai labi. Reti kurs students tik aktivi pavoda sovu breivū laiku pec lekcejom, deļ tuo danču laikā LgSC ar „Dyrbynim” nūslēdze mutisku vīnuošonūs par tū, ka vajadzātu īdybynuot taidu tradiceji i ļustēt kotru nedeli. Par turpmuokajom aktivitatemiz prīšku nūteikti tiks ziņuots.
LgSC Studentu nedeļa īsakļuove 2 dīnuos i nedelis navajadzēja, taipoš beja daudzi emoceju, prīcys i lobuma. Tuos beja jaunys, syltys vāsmys rudeneigi drāgnajā studentu kasdīnā.
Sagatavieja Eva Kasparenoka


text:
Beidzūt var bolsuot na tik par latgalīšu muzyku, dzīsmem i TV šovu daleibnīkim, a ari par latgalīšu gruomotu. Portals „Delfi” sadarbeibā ar Gruomotizdevieju asociaceju aicinoj pīsadaleit gruomotu muokslys konkursa „Zelta ābele 2011” bolsuojumā i nūsaceit vysskaistuokū gruomotu, kura konkursa nūslāgumā sajims publikys simpateju bolvu.
Par itū bolvu sasaceņš „Latgolys Studentu centra” izdūtuo gruomota „Es soku.Tu soki. Puosokys par krīzi”. Gruomota ir atzeita kai vīna nu skaistuokūs 2011. goda Latvejis prozys gruomotu i leidz ar cytim konkursā nūsauktajim izdavumim pīsadaleis gruomotu izstuodēs Latvejā i uorpus juos, puorstuovūt reizē i myusu vaļsts, reizē i latgalīšu gruomotnīceibu.
Par krīzis puosokom vari nubolsuot ite nu šudiņdīnys leidz 9. apreļam, nu vīnys IP adresis 24 stuņžu laikā teik pījimts tik vīns bolsuojums par vīnu no nominantu, liedza ar tū bolsoj kotru dīnu! 🙂


text:
Dzeivuoja tāvs, jam beja treis dāli: divi gudri un vīns duraciņš: jis vīnmār kū izdūmuoja sovā vīglpruotībā. Reizi tāvs apsēj vosoruoju un palīk puori tai leidz pussīka mīžu, tūs nikur likt.
"Zyni, tāvs, kū es izgudruoju? Vajag atlykušūs mīžus izsēt piertī zam luoviņas, tī labi augs," soka duraciņš.
"Nu izsēsim tūs mīžus piertī zam luoviņu," atsoka tāvs. Tāvs pajem sātuvi, pīber mīžus, aizīt uz pierti un pasēj zam luoviņas. Mīži aug grīzdamīss vīn, duraciņš kotru reitu īt mīžus apsavērt. Atīt jis vīnā reitā un redz, ka mīžim styurīts nuāsts, dūmoj: "Kas te varēja tūs mīžus nūēst?"
Pastuosta tāvam, ka mīži ir āsti, tāvs aizīt pasaver: jā, taisnība: mīži ir āsti, vajag nūsorguot, kas mīžus ād. Pyrmā naktī syuta mīžu sorguotu jaunuokū dālu. Tys pajem mēteli, izlīk uz placim un švilpuodams vīn aizīt uz pierti, izkuop uz luoviņas un tēmej, kas atīs mīžus ēst. Reitā kad jau izlāc saulīte, jis dūmoj: "Kas tad dīnas laikā īs vaira mīžus ēst?"
Jis pajem mēteli, izsvīž uz placim, atīt uz ustobu līkas un guļ. Tāvs vaicoj: "Dāls, voi nūsorguoji, kas mīžus ād?"
"Nanūsorguoju," atsoka dāls, "gaismā, kad jau saulīte izlēcja, es atguoju uz ustobu."
Ūtrā naktī nyu syuta vidējū dālu mīžu sorguotu; tys pajem mēteli, izsvīž uz placim un švilpuodams īt, sorgoj, sorgoj vysu nakti - reitā, kad jau saulīte izlac, jis dūmoj: "Kas te vaira īs?"
Pajem mēteli, izsvīž uz placim, atīt uz ustobu, līkas un guļ. Aizīt duraciņš uz pierti pasavārtu, redz: puse mīžu jau nuāsta.
"Dāls, voi nūsorguoji, kas mīžus ād?" vaicoj tāvs.
"Nanūsorguoju, saulīte jau beja izlākuse, es, pajēms mēteli, atguoju uz ustobu gulēt," atsoka dāls.
Trešā naktī īs nyu pats duraciņš mīžus sorguot. Jis pajem mēteli, tai pat kai cyti bruoļi, izsvīž uz placim un aizīt šviļpuodams uz pierti. Sorgoj vysu nakti, bet nikuo nasagaida, kas mīžus āstu. Izlac saulīte, duraciņš naīt vys tyuliņ uz ustobu, bet atsagūlis uz luoviņas piertī, gaida, voi naatskrīs kas mīžus ēst. Saulīte jau lobā gabaliņā - īskrīn piertī milzīgi lels začs, palein zam luoviņu un ād mīžus. Jis nūlyurej, kreit začam viersā, sasaker aiz ausim, grib nūturēt zači, bet nikuo. Tys kai ar vēju aizzanas pa pierts durovom un taišņi uz mežu. Duraciņš navar tikt začam nu mugoras zemē, tys jū nas, nas pa bīzim mežim - pīkūst, nūkreit un nūsabeidz. Duraciņš pajem vāzu, izmauc zači uz tuos vāzas, puorsvīž par placu un īt pa mežu švilpuodams tuoļuok. Jis gribēja kai navīn tikt molā, klausās - dzierd: mežā zvīdz zyrgi. Īt jis uz zyrgu pusi, īt, īt - redz: zyrga golva vuoļuojas pa zemi un zvīdz. Jis nūsvīž zači, pajem zyrga golvu, izmauc uz vāzas, izlīk uz placa un īt tuoļuok šviļpuodams, bet vys klausās, voi kur kuo naizdziers. Paguojis gobolu, dzierd: mežā dzīd cīši skaistim, vysaidim bolsim, kai steidziņom. Nūzaprīcoj jis - nūdūmoj: tur ganes dzīd - īšu uz tū pusi, tur varbyut jau byus mola. Īt jis, īt pa mežu un vys klausās, kur dzīd. Daīt pi vīna calma - redz: uz tuo calma treis rīkstiņi doncoj un cīši šmuki dzīd. Jis pajem rīkstiņus, īlīk kešā, zyrga golva uz placim, un otkon īt tuoļuok, šviļpuodams vīn. Nūsaklausa - dzierd: meitas drēbes velej, tai skaiški vuolis syt zam takts. Nu tagad jau gon tyuliņ byus mola, jis īdams dūmoj, un īt uz tū pusi, kur dzierd vēlēšonu. Daīt jis pi velētuojom - redz: vuolītes doncoj pa benkīti, tai syt zam takts, dūmuot, ka drēbes velej. Jis pajem benkīti, pasyt padusē, vuolītes ībuož kešā un īt tuoļuok pa mežu šviļpuodams, vyss appleis's un apsakuortej's ar zyrga golvu. Mežā nazkas cārt molku, nyu jis īt uz molkas cierteeja pusi. Daīt - vīns vecelīts cārt molku. Vecelīts, īraudzējis duraciņu taidu skrondiņu, soka: "Kuo tu te, duraks, volkuojīs, apsakuorīs ar zyrga golvu un benkīti pasitis padusē?"
"Tī vysi ir muni paleigi," atsoka duraciņš, nūsvīž zyrga golvu zemē un pasoka: "Golva, pazvīdz un padoncoj!"
Golva tyuliņ suok zvīgt, doncuot, ka kauli vin brakš. Nūlīk benkīti, izlīk vuolītes tuos, otkon syt tai skaisti zam takts, ka prīca klausītīs. Izlīk rīkstiņus uz calma, tī kai steidziņas spēlej un dzīd. Molkas ciertējs pasasmēja un soka: "Te natuoļi ir kēneņa piļs, jam ir taida meita, kura nikod nasasmej. Kēneņš pasacījis: kas jū īsmīdynuos, tam jis sovu meitu atdūs par sīvu."
"Es gon jū īsmīdynuošu," soka duraciņš, pajem rīkstiņus īlīk kešā, benkīti pasyt padusē, vuolītes ībuož ūtrā kešā, zyrga golvu izmauc uz vāzas un īt uz kēneņa pili. Taisnība beja, kai molkas ciertējs pastuostīja. Natuoļi beja skaista kēneņa pils trejim stuovim augsta. Daīt jis pi piļs, izkuop uz gaņku, atsasāst un sēd. Kas durakam par bādu? Kēneņa kolpyune pamona, ka nazkas sēd uz pils goņkom, jej attaisa durovas, izīt un vaicoj: "Kuo tu te, taids duraks?"
"Es gribu kēneņa meitu īsmīdynuot," atsoka duraciņš.
Kolpyune īīt pi kēneņa un pastuosta, ka uz piļs goņkom sēd vīns duraciņš, kurs sūlējas īprīcynuot un īsmīdynuot kēneņa meitu.
"Labi," atsoka kēneņš, "ved jū šur!"
Kolpyune īvad duraciņu pi kēneņa, jī izzarunoj, kēneņš izvad duraciņu pašā aukstējā, trešajā stuovā un pasauc meitu. Atīt kēneņa meita, atsasāst un verās, kas nūtiks. Cykom kēneņa meita guoja, jis beja īreikuojis taidu kai skotuvi, palaiž nyu duraciņš zyrga golvu uz greidas, nūlīk rīkstiņus, tod beņķīti un uz tuo izlīk vuolītes, un pasoka vysim: "Spēlējīt un doncojīt!"
Zyrga golva suok zvīgt, doncuot, vuolītes sist zam takts, rīkstiņi lakstīt un cīši skaiški dzīduot. Duraciņš pats ari grīžās, doncoj, ka lupotas vīn lāc. Kēneņa meita navarēja nūsaturēt nu smīkla un tai smējās, ka caur grīstim izkrita zamejā stuovā. Atguoja kēneņš, palilēja duraciņu, ka īprīcynuoja juo meitu, pajēmja zyrga golvu, rīkstiņus, beņķīti, vuolītes un īlyka vīnā kastē, lai stuov par pīmiņu. Duraciņu aizsyutīja uz pierti. Tys izzapēra, apsavylka jaunuos skaistuos drēbes un izzaruodīja cīši skaists. Kēneņš sataisīja lelas kuozas, saaicynuoja nu vysom molom cylvākus.
I es tur beju, redzēju, kai palaidja zyrga golvu, ka tei guoja pa greidu ripu ripom zvīgdama, kauli vīn brakšēja. Redzēju, kai rīkstiņi doncoja un dzierdēju jūs skaistū dzīduošonu. A vuolītes ka suoka sist zam takts, ni nūzaklausīt. Ka vysa muzyka roovja vaļā vīnā reizē, tod i es navarēju nūrimt nu lelas prīcas, laidu vaļā doncuot ar vysim kūpā. Es zynu ka i šūdīn duraciņš dzeivoj ar kēneņa meitu skaistajā pilī.


text:
Intervejis autore: Laura Melne
18. aprelī Reigā, Latgolys puorstuovnīceibā, tyka prezentāta latgalīšu dzīšmu izlase “Celīs, bruoļ!”, kas ir veļtejums Latvejai symtgadis svātkūs. Tamā atrūnamys 12 vysaiduoku stilu i laiku latgalīšu kultūrai nūzeimeigys kompozicejis, kuruos izpylda i latgalīšu muziki, i muziki ar Latgolys saknem voi vīnkuoršai Latgolys draugi. Jau pyrma izlasis prezentacejis klauseituoju viertiejumam tyka nūdūta tuos tituldzīsme “Pīmiņ, bruoļ!”, kurū izpylda na viņ kasdīnā latgaliski dzīdūšī Ingars Gusāns (Sovvaļnīks) i Arņs Slobožanins, nu ari grupys “Prāta Vētra” solists Renārs Kaupers i “The Sound Poets” liders Juoņs Aišpurs. Jūs obejus ari aicynuoju iz nalelu sarunu par Latgolu i latgaliskū jūs dzeivēs.
Pyrma sarunys Renārs i Juoņs pīzyna, ka latgaliski saprast jim nav problemu, nu runuot vys beiduos, partū muni vaicuojumi beja latgaliski, bet jūs atbiļdis – latvīšu literārajā volūdā.
Pastuostit, kaida ir jiusu saisteiba ar Latgolu?
Juoņs: Es asu pyrmuos paaudzis reidzinīks, muni vacuoki ir nu Latgolys. Mamys dzymta ir nu Bolvu, Žeiguru pusis, tāva dzymta nu Dagdys, Osyuna, Rūbežnīku.
Renārs: Munys saknis ir Latgolā. Muna tāva dzymta ir nu Preiļu pusis, nu Stabuļnīku. Tī natuoli ir ari Kauperu cīms. Mamys mama otkon ir nu Ondrupinis, nu Ļoļu cīma. Tāvs dzeivuoja Latgolā da padsmit godu vacuma, kod atbrauce iz Reigu vuiceitīs. Jis nas styngrys latgalīšu tradicejis, runoj latgaliski i regulari brauc iz Latgolu. Es saceitu, ka taišni caur tēti es izteikti sajiutu tū latgaliskū.
Kaidys da šam ir bejušys jiusu attīceibys ar latgalīšu volūdu?
Juoņs: Es saprūtu (itūs vuordus pasoka latgaliski). Drupeit varu ari parunuot, ka nadaudz sasakoncentreju. Nu es sevi naprovoceju, kab naizaguoztu, partū ka kasdīnā es volūdu nauzturu tai, kai vajadzātu, nasatreneju. Bierneibā vysi školānu breivlaiki tyka pavadeiti Latgolā, leidz ar tū latgalīšu volūda zumēja apleik kai bits. Auss pīroduse, i nav nikaidu problemu saprast. Varu ari skaiteit, nu tī ir vaira juoīspryngst.
Renārs: Skaiteit ir gryušuok, nui?
Juoņs: Skaiteit ir gryušuok.
Renārs: Nui, ar saprasšonu nav nikaidu problemu. Runuošona… Es dūmoju, ka tuos byutu treis nedelis Latgolā…
Juoņs: Nui!
Renārs: …latgalīšu vidē, byutu…
Juoņs: Byutu! (pasoka latgaliski)
Renārs: Byutu! (atkuortoj latgaliski) Reizem jau pīteik ar treis dīnom.
Juoņs: Daleipst!
Jius ari pyrma dzīsmis “Pīmiņ, bruoļ” šudiņ runuot, ka jau īprīkš bejot sasatykuši i puorrunuojuši, ka vajadzātu koč kū izdareit Latgolys kongresa symtgadei (Renārs pyrma dzīsmis izpiļdeišonys prezentacejā saceja, ka vēļ pyrma pīduovuojuma pīsadaleit izlasis veiduošonā ar Juoni kūpā dzāruši čaju i sprīduši, ka jim kai latgalīšu unukim vajadzātu dūt kaidu pīnasumu Latgolys kongresa symtgadei – aut. pīz.). Kai jums taida ideja vyspuor roduos? Varbyut beja pastyprynuota interese par latgaliskū ari kasdīnā?
Renārs: Koč kai tys latgaliskais pasaruodeja. Vys vaira suoce runuot par tū symtgadi, mes ar Juoni sasatykom. Kai mes iztaustejom tū latgalīšu genu!? (vaicoj Juoņam).
Juoņs: Mes braucem iz Kruoslovu ar 1836!
Renārs: Ā… Nui! Ir taids projekts 1836 – guojīņs apleik Latvejai. Braucūt iz vīnu nu ituo projekta koncertim, mes ar Juoni dasarunom.
Juoņs: Beja gars ceļš, beja daudzi kū izrunuot.
Renārs: Tai i aizarunuom da latgaliskūs sakņu. Tai pamozom tykom da tuos slovonuos čaja dzeršonys. Tī runuom – kū mes varātu? Saraksteit dzīsmi, albumu voi teatram kaidu muzyku, kas byutu saisteibā ar Latgolu? Tai mes taustejomēs, skaitejom “Klūgu mūgu”, kab lobuok sajustu latgaliskū i kongresa fonu. Gols golā tys rezultejuos ar “Celīs, bruoļ!”. I tys ir breineigi.
Cik daudz jius pyrma ituo albuma īroksta zynuot par latgalīšu muzyku? Par pīmāru, jius dzīsmi īdzīduot kūpā ar Arni nu “Dabasu Durovom” i Sovvaļnīku. Voi jius īprīkš bejot dzierdiejuši, klausejušīs?
Juoņs: Sovus kolegus tok jau zyna.
Renārs: Nu vīnys pusis ruodīs, ka tu zyni dīzgon daudz, nu tod, kod aizbrauc iz Latgolu i suoc interesētīs padzilinuoti, saprūti, ka nikuo tu nazyni, tik koč kū cīši, cīši vierspusieji. Nu pādejā laikā ir cīši bīži byuts Latgolā. Mums ar Juoni beja vīna ekspediceja, kod braucem iz Trasuna muzeju, ar [fondu] “Viegli” braucem treis dīnu ekspedicejā. Tys beja fantastiski. Asūt tī, tu pamozom sajiuti cylvākus, kulturu, vidi, vīsmīleibu i ari izzynoj vaira.
Juoņs: Runojūt par tū nazynomū daļu, kū saceja Renārs. Beja vīni nu kuortejim kopusvātkim – rodu saīšona, kai jau parosti. Kod beidzēs tei oficialuo daļa, mes braucem iz zaļumbalu cīmā pi kulturys noma. Tī beja diveji veiri. Napuorspeilejūt – vīns pa dīnu beja ar traktoru pļuovs, ūtrys ari koč kū darejs tamā saimisteibā. A vokorā vīns atīt ar sovu gitaru, ūtrys ar sintezatoreņu, īlīk “disketeiti” i suoc dzīduot pošsacerātys dzīsmis, tautysdzīsmis… Taidus muzikus, prūtams, mes kasdīnā nasateikom. Mes vaira zynom tūs radzamuokūs: Sovvaļnīku, “Dabasu Durovys”…
Renārs: “Laimas Muzykantus”. Niu ir breineigs damu kolektīvs “Tautumeitas”. Maņ ruodīs, ka juos fantastiski nas tū latgaliskū kulturu caur jaunu mārgu šarmu i…
Juoņs: I skaistu dzīduošonu. Maņ cīši patyka. (“Tautumeitas” prezentacejis pasuokumā izpiļdeja izlasē īkļautū sovu verseju par grupys “Bez PVN” dzīsmi “Screen” – aut. pīz.)
Renārs naseņ beja arī Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” padūšonys ceremonejā (Renārs mani puortrauc, apsveic LaKuGu ar bolvys sajimšonu i stuosta, ka nuokušajā dīnā apsaviers portalu, partū ka piec “Boņuka” apsajiems kotru dīnu koč kū puorskaiteit latgaliski. Lyudz gon atlaist, ka piec puors dīnu apsajimšona pagaisuse, tok cer pi tuos vēļ atsagrīzt – aut. pīz.). Kaidi īspaidi jums roduos par “Boņuka” bolvu? Varbyut tys radeja kaidus jaunus prīškstotus par latgalīšu kulturu kūpumā?
Renārs: Maņ beja vyslobuokuos emocejis piec ituo pasuokuma. Es beju i izasmiejs, i aizkustynuots. Latgola maņ pasaruodeja kai cīši myusdīneiga vīta, nu tymā pat laikā dziļa. Nagrybu saceit, ka sovpateiga, nu… Aizbraucūt iz Latgolu, vysod ruodīs naparosts tys jiusu dzeiveleigums, vīsmīleiba i pat runuošona. Tei jums ir skaļuoka.
Juoņs: Nui, maņ atbrauc draugi iz Latgolu i vaicoj: “Parkū jī klīdz?” Nu jī tok naklīdz, tik vīnkuorši emocionali runoj. Vyspuor es niu saprotu, parkū ari es tik skali runoju (smejās).
Renārs: Mes ari sātā runojam tai mīreigi, pusklusynuoti. A tod atbrauc gostūs tēte i jau iz reizis ar sasavasaluošonu īvibrej gaisu pavysam cytaiž.
“Boņuks” beja breineigs, humors beja augstā leiminī. Pyrmuo daļa beja jautruoka, ūtrei – pamateiguoka ar taidu styurakmiņu gūdynuošonu. Tys beja labi i seceigi. Eistineibā jau tymā laikā mes ar [fondu] “Viegli” braucem taidā kai ekspedicejā, i tik tai sakryta, ka “Boņuks” beja taišni tymuos dīnuos, i cīši labi, ka tai. Piec “Boņuka” nūsavieršonys mes styngri pamainejom sovys dūmys, kaidai vajadzātu byut [apbolvuojuma “Laiks Ziedonim”] ceremonejai (itūgod tei nūtiks Latgolys viestnīceibā GORS – aut. pīz.).
Latgolys kongresa symtgadis pasuokumi ir tikū suokušīs, vēļ daudzi nūtikšonu prīškā. Voi jius varēs redzēt vēļ kaidā nu tūs?
Renārs: Byus vīns pasuokums, nu mes vēļ par tū nadreikstam skali paust.
Juoņs: Nui, ir tys, kū mes nadreikstam stuosteit. Vēļ, cik saprūtu, vīnu munu kora dzīsmi varēs dzierdēt 4. majā GORĀ Latgolys kongresa symtgadei veļteitā koncertā.
Juoņam naseņ beja koncerts Latgolā (grupa “The Sound Poets” koncerttura ītvorūs 2. aprelī gasteja Preiļūs – aut. pīz.), kod varbyut ari jius, Renār, varēs dzierdēt Latgolā?
Renārs: Nuokušajā godā “Prāta Vētrai” byus albums i vosorā koncertturs. Es cīši (izceļ itū vuordu latgaliski) pīdūmuošu, kab vīns koncerts byutu Latgolā. Par tū ir runuots, i dūmoju, ka tai ari byus.
I kai ar “The Sound Poets”? Voi ari jius koč kod dreizumā varēs otkon dzierdēt Latgolā?
Juoņs: Nazynu, voi dreizumā, nu varu saceit taipat kai Renārs – ceru, ka nuokušgod izīs albums, tod byus koncertturs i vysdreižuok, ka otkon brauksim iz Latgolu.
Kartenis: Aivars Mackevičs, travelnews.lv


text:
CYLVĀKI »
Tu atguoji pi manis naktī /Ontonam Slišānam
15. decembris ir dīna, kod pyrma diveju godu myužeibā nūguoja dzejnīks, nūvodpietnīks, folklorists Ontons Slišāns. Klusuma šaļts vītā šudiņ kab ir itys – juo meitys Māreitis Slišānis veļtejums tāvam. Decembris – nui, agruok tysSkaiteit vaira »
Raidejumā „Gondreiž idealys vakarenis” pīsadaleis Rēzeknis pusis ļauds
Kotru vokoru 18:00 TV3 pīduovoj TV šovu „Gondreiž idalys vakarenis” (Gandrīz ideālas vakariņas), kurs itūnedeļ nu 10. da 14. decembram gastej Rēzeknis piļsātā i nūvodā. Ituos nedelis vakareņu šovā sovu ēst taiseišonys i gostuSkaiteit vaira »
Barona Gustava Manteifeļa pīminiešona Drycanu vydsškolā
Novembra beiguos Drycanu vydsškola sasaveikšēs iz Gustava Manteifeļa 180. dzymumdīnys atguoduošonu. Interesentu školys aktu zalā pīspītuoja daudzi. Nu projekcejis ekrana iz auditoreju nūsavierēs vysā sovā gūdeibā pats barons Gustops, tai tautā tics saukts GustavsSkaiteit vaira »
Gaļānūs i Maltys Trūpūs atguodoj Stanislava Belkovska 110. jubileju
10. novembra dīnys ūtrā puse Rībeņu nūvoda Gaļānūs paguoja atguoduošonā i piečuok ari Maltys Trūpūs ar pīminis strēči gūdynuoja izcylu Latgolys cylvāku – literaturys kritiki i tulkuotuoju Stanislavu Belkovski. Pyrmais vaicuojums, kas interesēs daudzus,Skaiteit vaira »
„Latgolys laksteigola” Helena Erss-Kozlovska
Svātdinem LaKuGā raugam pīduovuot senejus stuostus par dzeivi Latgolā i latgalīšim pasaulī caur vacūs gazetu slejom. Tai, škūrstūt ituos gazetys, tūs slejuos šaļtim pasaruoda dzīduotuojis Helenys Erss-Kozlovskys vuords. Kas tod beja itei tautā sauktuoSkaiteit vaira »
Pīdereiba
Itūgod vaļsts svātki maņ taidi cytaidi ruodīs. Šudiņ es nabeju ni iz vīnu svātku pasuokumu, vyspuor nabeju eisti izguojuse nu sovys sātys, bet seņ itymā datumā nabeju izjutuse Latveju tik personiski. Šudiņ es daudziSkaiteit vaira »
Ituos dīnys jubilars – Voldemārs Voguls
Šudiņ sovu 60. dzimšonys dīnu svietej latgalīšu keramikis i dzejnīks Voldemārs Voguls. Sirsneigi sveicam svātkūs! Keramikis Voldemārs Voguls dzims Rēzeknī 1952. goda 16. novembrī. Vysaidys figurenis nu muola suocs veiduot jau agrā bierneibā, betSkaiteit vaira »
LgSC 7 godu svineibys
3. novembrī vairuoki LgSC bīdri i draugi puļcejuos vīnkūpus, lai Latgolā, Leiksnys pogosta Gančevskūs, nūsvynātu „Latgolys Studentu centra” 7. dzimšonys dīnu. Itei dīna beja na tikai LgSC dzimšonys dīna, bet ari vysu biroju —Skaiteit vaira »
Kolnasāta – 10.11.2012.
Jiusu viereibai Latvejis Radejis 1. programys latgaliskuo raidejuma “Kolnasāta” kasnedelis laidīņs. Ituos nedelis viests nu Latgolys i par latgaliskū Latvejā, Gunys Zvīdris, Lāsmys Zutis i Roberta Kalneņa reportaža nu Rēzeknis nūvoda Makašānim, „Kolnasātā” gostūs modernūsSkaiteit vaira »
Pi myusim Latgolā! – 09.11.2012.
Pīduovojam LaKuGys skaiteituoju viereibai īspieju nūsaklauseit pyrmū producentu grupys SIA „Lietišķā Latgale” raidejumu latgaliski “Pi myusim Latgolā!” Pyrmajā raidejumā par uzjiemiejdarbeibys īspiejom i problemsituacejom Latgolā runuos Rēzeknis uzjiemieju bīdreibys vaļdis lūcekle Skaidrīte Baltace, Latgolys RegionaSkaiteit vaira »
Vēļ tik itū nedeļu Reigā apsaverama Mikeļam Bukšam veļteituo izstuode
Vēļ tik itū nedeļu da 10. novembram Reigā, Latvejis Nacionaluos bibliotekys izstuožu zalā apsaverama Latgolys Kulturviesturis muzeja, Bolvu centraluos bibliotekys i Latvejis Nacionaluos bibliotekys kūpeigi taiseituo izstuode „Latgolys dvēselis tulkam Mikeļam Bukšam 100”, kasSkaiteit vaira »
Latgolys Studentu centram oficiali jau 7 godi!
Jau itū nedeļu 2. novembrī vīna nu aktivuokajom i pazeistamuokajom Latgolys jaunīšu organizacejom – „Latgolys Studentu centrs” – svieteis sovu 7. dzimšonys dīnu. Tei ir jaunīšu kūpa, kurā kotrs ir ar sovu skatejumu parSkaiteit vaira »
Bonifacejam Briškam – 110
30. oktobrī opola jubileja palīk Bonifacejam Briškam – publicistam i rakstnīkam, kurs sovā dzeivī struoduojs vysaidus dorbus – bejs školuotuojs i puorziņs školā, struodojs iz teiruma i byuvnīceibā, bejs apkūpiejs, agronoms, bibliotekars i elektriks…Skaiteit vaira »
Pyrmizruodi pīdzeivuos dokumentaluo kina „Myužeigais kalinders”
Latvejis vaļsts svātku prīškvokorā sovu pyrmizruodi pīdzeivuos Juoņa Ūzuleņa-Ūzula (Jāņa Ozoliņa-Ozola) dokumentaluo kina „Myužeigais kalinders”. Kina ir etnisks stuosts par Latgolys tagadni i paguotni ar diveju dzymtu pīdzeivuotū cauri godu symtu mejom. Kuorklinīku cīmāSkaiteit vaira »


text:
Bīdreibys biedrības “Kroma kolna bruoliste” dybynuotuojs. Ar sovu darbeibu bīdreiba popularizej 9.–13. gs. Latvejis viesturis nūtikšonys, pietejūt Latgolys senejū viesturi i veidojūt dzeivuos viesturis nūtikšonys. Aleksandrs Dagdys nūvoda Pušys Zundūs, Prīžu kolnā, ir izsuocs latgaļu ciļšu kūka piļs rekonstrukcejis procesu.
NOMINANTI:
Anastasija Ločmele, muzykys školuotuoja, koru dirigente, vokalūs ansambļu vadeituoja, bazneicys koru vadeituoja i varganiste
Andris Slišāns, Namaterialuos kulturys centra “Upīte” direktors
Edīte Husare, folklorys kūpa “Ceidari”, latgalīšu kutlurvidis aktiviste
Guntra Kuzmina-Jukna, Rēzeknis nūvoda vokaluos studejis „Skonai” muokslinīcyskuo vadeituoja
Māra Zaļaiskalns, Rēzeknis Tautys teatra režisore


text:
Roksta autors: portals lakuga.lv
Bazneickungs i politiķis Fraņcs Trasuns (1864– 926) beja pyrmais latgalīts, kurs ar sovu aktivū darbeibu ceņtēs lobuot viesturiskū nataisneibu – apvīnuot latgalīšus ar puorejim latvīšim i sekmēt latgalīšu kulturys i saimnīciskū atteisteibu, lai tyktu sasnīgts puorejūs latvīšu leimiņs. Jis ir gon prīkšviestness Latgolys nacionalajai atmūdai, gon ari vīns nu ituos kusteibys nūzeimeiguokajom figurom. Fraņcs Trasuns beja vīns nu aktivuokūs politiķu 1917. goda Latgolys kongresā, vāluok jis Latgolys iņteresis puorstuovēja Saeimā. Portals lakuga.lv pīduovoj ostonis Fraņča Trasuna atzinis par latgalīšu kulturu.


text:
Ar Latvejis Universitatis Filologejis i muokslys zynuotņu fakultatis vuiceibspāku entuziasmu, kai ari ar Vaļsts Kulturkapitala fonda finansialū atbolstu no ituo goda 16. janvara da 2. februara nūtyka Catūrtuo latgalīšu volūdys i kulturys zīmys škola Sibirī Krasnojarskys nūvoda Ačynskā.
Zīmys škola ir centralais pasuokums ar Sibiri saisteitajūs projektūs, sovu rūku projektūs pīlīk ari Latgolys Studentu centra bīdri.
Daudzim ruodīs, ka vīneigais veids, kai latvīši i citys Baltejis tautys varēja tikt Sibirī, beja deportacejis. Tai tūmār nav. Laimis vaicuotuoju nav bejs moz nikod. Tai ari 19. godu symta beiguos, kod lelu saimu deļ Latgolā palyka cīši moz breivu zemu, daudz ļaužu nūsprīde braukt iz Sibiri, kur varēja tikt pi breivom zemem. Ar propogandys paleidzeibu zemnīkim tyka sūleita zalta dzeive Sibirī, i daudzi nūbrauce ar vysom saimem, sev leidza pajamūt viņ pošu napīcīšamuokū i sovu volūdu, tymā laikā reši kurs prota krīvu volūdu.
Itī etniskī latgalīši beja aizmiersti gondreiž symts godu, bet 2004. godā Latvejis Universitatis Filologejis fakultatis pasnīdzieji ar studentim suoka projektu, kurs turpynojās jau pīktū godu, ar aizdavumu apzynuot i izpieteit Krasnojarskys apgobola latgalīšus i tū, kas pa itim symts godim nūtics ar latgalīšu volūdu.
Golvonais projekta aizdavums no filologiskuo aspekta – izpieteit i apraksteit, kas volūdā puorsamejs i kaidi procesi tū ir ītekmiejuši no latvīšu volūdys izolātā vidī, kur vīneiguo kontaktvolūda beja krīvu volūda.
Iz Ačynsku ar Latvejis Kulturkapitala fonda atbolstu brauce deveni entuziasti – Latgolys patrioti, kuri runoi, dzīd i jūkoj latgaliski, kai ari puorzyna kulturviesturi i tradicejis. Kuortejā ekspedicejā pīsadaleja LU Filologejis i muokslys zynuotņu fakultatis asociātuo profesore Lidija Leikuma, LgSC bīdri Muora Mortuzāne, Eta Nikolajeva, Artis Logins, Kristīne Zute, Aigars Bernāns, Dainis Juraga, Liene Linde, kai ari školuotuoja i folkloriste Solveta Logina.
Eskpedicejis nūteik sadarbeibā ar Ačynska Pedagogiskū koledžu, kurai ir viesturiska saisteiba ar latgalīšu volūdu – 20 . godu symta 30. godūs itymā koledžā beja latgalīšu nūdaļa. Taipat sadarbeiba nūteik ari ar Ačynska Latgalīšu bīdreibu, kurā apsavīnuojuši Ačynska apleicīnī apzynuotī latgalīši i gūda bīdri, kam ir nūpalni saisteibā ar latgaliskū Sibirī.
Zīmys škola jau četrus godus ir centralais LU Filologejis i muoklsys zynuotņu fakultatis vuiceibspāku i studentu ekspediceju iz Sibiri golvonais pasuokums, kura laikā vītejim latgalīšim, kuri vēļ runoj pa sovam, i interesentim ir īspieja īgiut jaunys i papyldynuot jau asūšuos zynuošonys par Latgolu, Latveju i latgalīšu volūdu. Zīmys školā, kai jau školā, golvonuo vuiceibu forma ir seminari – divys nedelis kotru dorba dīnu nūtyka nūdarbeibys divom studentu grupom ar kūpeigom vokora nūdarbeibom piec tam. Taipat beja ari tradicionalais lekceju-seminaru cikls par dažaidom ar Latgolu saisteitom temom, kū sastdīnēs i svātdīnēs laseja profesore Lidija Leikuma.
Pyrmuo studentu grupa – etniskī Ačynska i apleicīnis latgalīši, kuri var nūdarbeibom sekuot latgaliski. Ituos nīdarbeibys vadeja Solveta Logina. Golvonais aizdavums – paleidzēt atguoduot volūdu, runuot pa sovam i mudynuot Ačynska latgalīšus ari sovā storpā runuot latgaliski. Daudzys babenis piec nūdarbeibom saceja, ka da Zīmys školom nimoz nazynuoja par cytim latgalīšim Ačynskā i tū, ka jī ari runoj pa sovam.
Ūtra grupa – Ačynska Pedagogiskuo koledža studenti, kurim ir interese par latgalīšu volūdu, bet nav zynuošonu par tū. Ituos grupys nūdarbeibuos uzsvors tika lykts iz volūdu – gramatiku, morfologeju, fonetiku i leksiku. Nūdarbeibys vadeja Muora Mortuzāne i Eta Nikolajeva.
Vokora nūdarbeibuos, kas obom grupom nūtyka kūpā, studenti dzīduoja, doncuoja, guoja rūtaļuos, t. s. duorzeņūs, rysynuoja vysaidus atjauteibys aizdavumus i runuoja pa sovam.
Zīmys škola tradicionali nūsaslēdze ar koncertu, kurā studenti paruodeja, kū īsavuicejuši, kai ari tyka satykti gosti nu Krasnojarskys latvīšu bīdreibys „Dzintars”, kas ari šūgod, taipat kai kotru godu, pīsadaleja Zīmys školys nūslāgumā.
Itei škola ir vierteigs pasuokums vysom īsaisteitajom pusem. Dorba grupa īpazeist latgalīšu dzeivi cytā pasauļa molā, kur latgaliskais ir izturiejis da myusu dīnu. Taipat Sibira latgalīšim ir vareiba apsazynuot sovys volūdys vierteibu, saprast, ka jī nav vīneigī, kas runoj pa sovam, ka jūs volūda ir svareiga i interesanta i ka latgaliski var runuot arī ikdīnā. Volūda dzeiva ir sasaglobuojuse teicieju atmiņuos. Ekspedicejis ir daruodejušys, ka ar nalelu pīpaleidziešonu volūda suoc atsadzeivuot. Sasateikūt ar tim pošim teiciejim vairuokus godus piec kuortys, var redzēt, ka volūda jimūs ir dzeiva – jī puorstuoj kaunētīs, pa druskai īguodoj vairuok i vairuok vuordu i lobuok suoc runuot pa sovam, tys ir – latgaliski.
Kristīne Zute


text:
Muokslys naktī, 9. junī, 23.30 Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra konfereņču zalā nūtiks gruomotizdeviejam i rakstnīkam Vladislavam Luočam (1912–1984) veļteituo raidejuma “Latgalīšu volūdys sorgi: Vladislavs Lōcis” pyrmizruode.
Vladislavs Luocs dzims 1912. goda 26. janvarī Drycānu pogosta Luoču solā zemnīku saimē. Vuicejīs Aglyunys gimnazejā i Latgolys Tautys augstškolā žurnalistiku i tautsaimisteibu. Struoduojs par īriedni Ruka dzeļžaceļa kantorī Rēzeknē. Nu 1931. goda latgalīšu periodikys izdavumūs īspīsti V. Luoča publicistika, tāluojumi i stuosti. 1939. godā V. Luocs nūdybynuojs latgalīšu izdevnīceibu Daugovpilī. Izdevnīceibā veiduojuos latgalīšu sabīdryskuo dūma, nūtyka debatis, atsakluoja literati i jūs interesis. Izdevnīceiba beja kai tautys pylnvaruotais runuot par tautys kulturys dzeivi. Da 1944. goda, kod V. Luocs emigrēja iz Vuoceju, juo vadeituo izdevnīceiba Daugovpilī izdeve 30 gruomotys, “Tāvu zemes kalendaru”, rokstu kruojumu “Olūts”, laikrokstu “Latgolas Bolss”.
Nu 1943. goda periodiski, reizi treis mienešūs, tyka izdūts žurnals “Dzeive”. Piec atkuortuotys padūmu okupacejis V. Luoča izdevnīceiba atsuoce dorbu trymdā Rītumvuocejā. Nūzeimeiguokī tuos izdavumi: “Olūts”, “Tāvu zemes kalendars”, “Acta Latgalica”, laikroksti “Latgola”, “Latgolas Bolss”, žurnals “Dzeive”.
Vladislavs Luocs myužeibā aizguoja 1984. goda 30. decembrī Minhenē (Vuocejā). Puorapglobuots 1992. goda 21. oktobrī Drycānu pogosta Piļcinis kopūs.
Raidejumu sagatavejuse “Studija 3KM”, projektu atbolsta bīdreiba “LR” i Daugovpiļs piļsātys dūme.


text:
Nu 2. leidz 6. augustam Preiļūs nūteik „Atzolys” – seminars jaunīšim par Latgolys nūvoda viesturi i kulturu. Itūgod „Atzoluos” pīsadola 20 jaunīšu, leluokuo daļa nu jūs ir nu Latgolys, vysu vaira nu Rogovkys i Kuorsovys. Ari itūgod dalinīku vydā ir puors jaunīšu nu puornūvodu.
Seminars „Atzolys” teik reikuots kotru vosoru jau nu 2004. goda, itūs godu laikā jimā ir pīsadalejuši vairuoki symti jaunīšu nu Latvejis i cytu vaļstu, tymā skaitā vairuoku itūšaļt popularu latgalīšu muzykys grupu daleibnīki, jaunī autori i sabīdriski aktivi jaunīši, kas taišni „Atzoluos” ir īgivuši pamudynuojumu vāluokajai rodūšajai darbeibai i daleibai navaļstiskajuos organizacejuos. Lela daļa nu atzolīšu ari iz prīšku ir saglobuojuši interesi par latgaliskū i saitis ar Latgolu. Ituo goda „Atzolys” pyrmū godu organizej bejušī atzolīši – jaunī studenti, „Latgolys Studentu centra” bīdri.
Seminara aizdavums ir īpazeistynuot jaunīšus ar Latgolys nūvoda viesturi i kulturu, paleidzēt apsazynuot juos sovpateibys, īsavuiceit byut lapnam par sovom saknem i pīdereibu, taidā veidā veicynojūt jaunuos paaudzis interesi par Latgolu i latgaliskū, par nūvoda paguotni, šudiņdīnu i atteisteibu iz prīšku.
Itūgod seminara laikā teik organizātys vuiceibu lekcejis par vysaidom ar Latgolys kulturviesturiskū mantuojumu, šudiņdīnu i nuokūtni saisteitom temom, pīmāram, par Latgolys literaturu, latgalīšu rokstu volūdu, prezentaceju veiduošonu. Teik taiseitys interešu grupys i diskusejis, nūteik ekskurseja pa Preilim, natradicionaluos sporta spēlis. Vokorūs daleibnīki pīsadola teatralūs i muzykalūs prīšknasumūs. „Atzolu” laikā teik apgiutys latgalīšu dzīsmis, tradicionalī daņči i latgalīšu rokstu volūda, taiseita „Atzolu Avīze”.
Seminara dorba volūdys ir latgalīšu i latvīšu. Latgaliski nūteik lekcejis, praktiskuos nūdarbeibys i izklaidis pasuokumi.
Seminaru organizej bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”, tai pyldūt sovu aizdavumu – veicynuot jaunīšu īsasaistiešonu Latgolys nūvoda kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibā, koordinēt ar tū saisteitūs projektu izstruodi i realiziešonu. Bīdreiba sadarbeibā cytom navaļstiskajom organizacejom, vaļsts īstuodem i pošvaļdeibom ir organiziejuse muzykys festivalus „Muzykys Skrytuļs”, „Taiseits Latgolā”, školuotuoju vosorys kursus „Vosoruošona”, zīmys omotu školu jaunīšim i latgalīšu rokstu volūdys kursus, izdavuse dzejis antologeju „Susātivs” i c. Bīdreibys 2009. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu. Bīdreibai ir sabīdriskuo lobuma organizacejis statuss.
Seminara „Atzolys” nūtikšonu atbolsta Vaļsts Kulturkapitala fonds. Paļdis SIA „Salang-P” vadeibai i personalam par atsauceibu i kancelejis precem, Preiļu Vaļsts gimnazejis folklorys kūpai „Rūtoj” par ļusteigim daņčim i skaneigom dzīsmem!
Informacejis par seminaru „Atzolys” sagatavēja Linda Orole, seminara vadeituoja, bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” vaļdis lūcekle


text:
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Tradicionaluos vijūlis spēlis īdzeivynuošonai Latgolā suokts projekts “Spēlē, Spēlmani!”, kurā ar KKF i Špoģu muzykys i muokslys školys atbolstu bīdreiba “Kulturys studeja Speiga” i vijūļneica Inga Zeile vasalu vuiceibu godu mozim i lelim nuokušajim vijūļnīkim vuiceis vijūlis spēlis pamatus, tradicionalū repertuaru, tradicejā izmontuotuos tehnikys i spēlis pajiemīņus. Projekta īsuokumā interesenti praseiti apmeklēt īvodlekceju 29. septembrī 10. stuņdēs Špoģu muzykys i muokslys školā.
Vijūlis spēle ir tradicionala Latgolā, folklorys materiali līcynoj par juos izplateibu jau pyrma 19. g. s., etnografiskī materiali Latgolā aplīcynoj vijūlis kai sadzeiviskuos muzykys instrumenta popularitati 19./20. g. s., daudzys kapelys sovu repertuaru navar īsadūmuot bez vijūlis. Itūšaļt tūmār vijūļnīkus sameklēt folklorys ansamblim, kapelom palīk gryušuok, eipaši nūvodūs, kur muzykys pamatškoluos nateik vuiceita klasiskuo vijūlis spēle. Tok ari muzykys školys absolvents nav apgivs sovys tautys montuojuma, jam ir gryuteibys saprast i interpretēt tradicionalū muzykalū materialu, itūšaļt izgaistūša ir tradicionaluos vijūliešonys manere, tehnikys, kurys ar steigu byutu napīcīšams suokt vuiceit, cikom vēļ daīmami dzeivi muzykanti i zynuošonys vēļ varams puormontuot.
Vijūlis spēle Latgolys laukūs palyktu daīmamuoka, ka bārni varātu apgiut tradicionalū vijūlis spēli, baļsteitu iz klasiskuos vijūlis spēlis pamatim. Naratai vuiceibys muzykys školā vijūlis spēlē teik puortrauktys cīši leluo īlīkamuo dorba deļ, kas vajadzeigs klasiskuo repertuara apgivei. Tradicionalais repertuars ir vīnkuoršuoks, jimā daudzi elementi atsakuortoj, partū bārns dreizuok saredz sova dorba rezultatus, bez tuo, saglobojūt īspieju turpynuot ari klasiskuo repertuara apgivi. Tradicionalai vijūlis spēlei ir plašuoks prakstisks, pat sadzeivisks pīlītuojums, kas veicynuos ari tradicionaluos muziciešonys popularitati Latgolā.
Projekta “Spēlē, Spēlmani!” rezultatā tiks sagataveitys div apvuiceibu programys bārnu muzykys pamatškolom “Tradicionālā vijoļspēle” i “Tradicionālā muzicēšana ansamblim ar vijoli”, īkļaunūt jamuos boguoteigu Latgolai soveigu muzykalū materialu. Programu realiziešona muzykys školuos nuokūtnē nūdrūsynuos Latgolai soveiguos vijūliešonys maneris saglobuošonu, atteisteibu, nūdrūsynuos folklorys kūpom i kapelom vijūlis muzykantus, kuri puorzynuos Latgolys tradicionalū muzykalū materialu.
Vysus interesentus projekta eistynuotuoji prosa pīsadaleit īvodlekcejā 29. septembrī 10. stuņdēs Špoģu muzykys i muokslys školā. Daleibnīkus, kuri apsajāmuši nūpītnai vuiceitīs vysa vuiceibu goda garumā, prosa aizpiļdeit dasacejuma anketu. Vaira informacejis latgola.permakultura.lv, 26358845 (Ilze).
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Daugovpiļs Latvīšu kulturys centrys i folklorys kūpa “Svātra”, suocūt nu 6. oktobra, organizēs Latgolys folklorys školu 2016, viestej portals latgale.lv.
Itei byus jau trešuo reize, kod, pasasokūt VKKF Latgolys programys atbolstam, Latgolys folklorys kusteibys dalinīkim i folklorys atteisteibā īinteresātim ļaudim byus vareiba apmeklēt meistarklasis tradicionalūs muzykys instrumentu spēlē, tradicionalajā dzīduošonā i latvīšu tradicionalajā dejā.
Puorsvorā ituo gods nūdarbeibys byus kai īprīkšejūs godu nūdarbeibu turpynuojums, kuruos dalinīki varēs turpynuot sajimt zynuošonys tradicionalajā kulturā. Jaunu dalinīku (bez īprīkšeju zynuošonu) uzjimšona ir paradzāta Etnografiskuos kūklis spēlis nūdarbeibuos.
06.10.2016
18.00 Etnografiskuos kūklis spēle (īsuociejim, bez prīškzynuošonu), G.Igaunis, Latvīšu kulturys centrys, Reigys īla 22 a, Daugovpiļs
19.00 Etnografiskuos kūklis spēle (ar prīškzynuošonom, nūdarbeibu turpynuojums), G.Igaunis, Latvīšu kulturys centrys, Reigys īla 22 a, Daugovpiļs
20.00 Mandolinys spēle (ar prīškzynuošonom, nūdarbeibu turpynuojums), G.Igaunis, Latvīšu kulturys centrys, Reigys īla 22 a, Daugovpiļs
06.11.2016
11.00 Etnografiskuos kūklis spēle (īsuociejim, bez prīškzynuošonu), G.Igaunis, Latvīšu kulturys centrys, Reigys īla 22 a, Daugovpiļs
13.00 Etnografiskuos kūklis spēle (ar prīškzynuošonom, nūdarbeibu turpynuojums), G.Igaunis, Latvīšu kulturys centrys, Reigys īla 22 a, Daugovpiļs
16.00 Mandolinys spēle (ar prīšzynuošonom, nūdarbeibu turpynuojums), G.Igaunis, Latvīšu kulturys centrys, Reigys īla 22 a, Daugovpiļs
18.00 Garmanis spēle (ar prīškzynuošonom, nūdarbeibu turpynuojums), G.Igaunis, Latvīšu kulturys centrys, Reigys īla 22 a, Daugovpiļs
9.12.2016
19.00 Tradicionaluo dzīduošona (ar prīškzynuošonom, nūdarbeibu turpynuojums), Z.Šmite
19.00 Latvīšu tautys tradicionaluo deja, D.Circene
10.12.2016
10.00 Tradicionaluo dzīduošona (ar prīškzynuošonom, nūdarbeibu turpynuojums), Z.Šmite
10.00 Latvīšu tautys tradicionaluo deja, D.Circene
Nūdarbeibu nūrisis laiki var tikt maineiti atkareibā nu aktualitašu i dalinīku vajadzeibu instrumentu spēlis vuiceišonuos procesā. Novembra/decembra mieneša grafiks var tikt papyldynuots. Iz instrumentu spēlis nūdarbeibom juoīsarūn ar sovim instrumentim. Dalinīku vītu skaits īrūbežuots.
Dasasaceišona i vaira informacejis – 29118992.


text:
Mieneša arhivs: February 2017 »
Saruna ar Lauru Bicāni par muzyku, volūdom i nuokūtnis planim
Intervejis autore: Laura Melne Latgalīšu dzīsmineicys Laurys Bicānis muzyka atstuoj cīši gaišu īspaidu. I nav nikaids breinums, ka cīši gaiša personeiba ruodīs ari Laura poša. Runojūt ar jū, laiks paskrīn dreiži i smaids nuSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” – Renārs Bulduris par basketbolu, “slam dunk” i lelim sapynim
Laikā, kod sabīdreiba i medeji apsprīž Kristapa Puorziņģa sasnāgumus basketbolā, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej pi sportiskuo riezeknīša Renāra Buldura, kura speits i naatlaideiba vaduse pi zeimeigu panuokumu. Godūs jaunais sportists rateņkrāslu pamozomSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” gastej Bolvūs
Itūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej Bolvūs, kur dzeivoj i struodoj Goda bolvys medicinā 2016 sajiemieja Svetlana Puka i jau 6 godus dorbojās vuojredzeigūs teatra kūpa “Redzēt ar sirdi”. Kod pyrma vairuoku goduSkaiteit vaira »
Stuostu cyklā stuosteis par Latgolys kongresa viesturi
Desmit stuostu garumā Latvejis Radejā stuosteis par Latgolys kongresa viesturi i nūzeimi. 1917. godā nūtykušajā kongresā Latgolys latvīši lēme par apsavīnuošonu ar puorejim latvīšim, tys beja nūzeimeigs pagrīzīņa punkts Latvejis vaļsts izveidē. Latvejis RadejisSkaiteit vaira »
Itūnedeļ tiks atkluotys Daugovpiļs teatra dīnys Reigā
Jau itūnedeļ Daugovpiļs teatris atkluos tradicionaluos Daugovpiļs teatra dīnys Reigā, kurūs ītvorūs nu marta da maja vairuokys Daugovpiļs teatra izruodis varēs nūsavērt Dailis teatrī i Latvejis Nacionalajā teatrī, informej Daugovpiļs teatra puorstuove Janīna Ivanova. DailisSkaiteit vaira »
Padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2016”
26. februara vokorā jau deveitū reizi tyka padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” 17 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos. “Boņuks” ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē,Skaiteit vaira »
“Kolnasātā” gastej grupa “Piparmētra”
Mārgu grupa “Piparmētra” ir nomināta Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks” treis kategorejuos. Vīna nu tūs ari par goda debeju muzykā. “Kolnasātā” grupa gastej akustiskā sastuovā: Amanda Lapa (bolss, gitara), Jana Dudare (bolss) i LonijaSkaiteit vaira »
Kaidom acim vērsīs iz pasauli, taidu jū i redzēsi – saruna ar Aņsi Ataolu Bierzeņu
Pyrma ituo gods Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” padūšonys sovu 2016. gods pavasarī žurnalam “A12” veiduotū interveju ar pārnejuos “Boņuka” bolvys laureatu Aņsi Ataolu Bierzeņu pīduovoj Lideja Lubuone. Kai tys gadejuos, ka par sovuSkaiteit vaira »
Reigā varēs sasatikt ar gruomotys “Linejis” autorem
Latvejis Gruomotu izstuodis ītvorūs Storptautyskajā izstuožu centrā Kīpsolā leluokam skaiteituoju lūkam tiks prezentāts kruosuojamais dzejūļu kruojums “Linejis” latgalīšu rokstu volūdā. Gruomotys tekstu autoris ir Jana Skrivļa-Čevere, Ligija Purinaša, Dagneja Dudarjonoka i Gunta Nagle, ilustracejuSkaiteit vaira »
Roksti latgaliski. 4. nūdarbeiba
Itamā nūdarbeibā runuosim par lītvuordim. Kab byutu vīgļuok saprast, juorauga atguoduot latvīšu volūdys stuņdis i lītvuordu deklinacejis – tys var byut svareigai, kod ir šaubys, kaidu burtu raksteit kaidā konkretā gadīnī. Tuoļuok apraksteitys lītvuordu deklinacejisSkaiteit vaira »
Izdūta gruomota “Ka dzersi šnabi, moš byus labi!”
Latgalīšim labi zynomūs jūku gruomotu “Īdzer veina, lai dzeive ira feina!” (1999) i “Īdzer ols, lai bāduom ira gols!” (2015) cīneituoji sagaidejuši tūs turpynuojumu – gruomotu “Ka dzersi šnabi, moš byus labi!”. Jaunuos gruomotysSkaiteit vaira »
Iņterveja ar šova “Lauku sēta” dalineicom Jogitu i Jolantu Augšpūlem
Roksta autore: Dagneja Dudarjonoka Pamateigu puorsteigumu ar sovu daleibu televizejis šovā “Lauku sēta” mums beja saryupejušys Rūžkolnu pogostā dzeivojūšuos smaideiguos muosys Jolanta i Jogita Augšpūles. Kai jau zynoms, juos beja tuos šova dalineicys,Skaiteit vaira »
Latgolys viestnīceibā GORS byus apsaverama G.Pantelejeva izstuode “Latgales rapsodija”
Nailgi pyrma kasgadejuos Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2016” padūšonys ceremonejis svātdiņ, 26. februarī 14.30, Latgolys viestnīceibā GORS nūtiks tielnīka, Latvejis Muokslys akademejis profesora Gleba Pantelejeva izstuodis “Latgales rapsodija” atkluošona. Izstuode pārņ sajēme “Boņuks 2015”Skaiteit vaira »
Īspiejams, vyslatgaliskuokais sporta klubs – “SK Kuorsova”
Roksta autore: Laura Melne Kuorsovys nūvoda bīdreiba “SK Kuorsova”, ruodīs, ir vīna nu ratajom Latgolys sporta organizacejom, kas na tikai sevi sauc latgaliskā vuordā, nu ari nasabeist socialajūs teiklūs pamatā komunicēt latgaliski, informejūt parSkaiteit vaira »


text:
Datums
11.11.2017
Laiks
10:00
Norises vieta
Lendžu kultūras nams
Piedalās: Dr. hist. Valters Ščerbinskis (Latgales un Starpkaru perioda Latvijas politika), Dr. hist. Vladislavs Malahovskis (Zemes jautājums Latgalē), Dr. hist. Inese Runce (Latgales jautājums politiskajās diskusijās 20.gs. sākumā), kartogrāfe Andra Zubko- Melne (Vietvārdi administratīvi teritoriālo reformu kontekstā), literāti: Dr. philol. Valentīns Lukaševičs (Marginālijas stāstam par Staņislavu Kambalu), rakstniece Inga Ābele (Valodas loma kultūrā), rakstniece Sandra Ūdre un rakstnieks tulkotājs Juoņs Ryučāns (Kūpeigais i atškireigais laikabīdru S. Kambalys i F. Kempa biografejos).
Voldemārs Deksnis, 28346149


text:
Vyss aktualuokais teik izstuosteits, nūfotogafiets i paruodeits myusu FB kontā
Daugovpiļs nūvoda Leiksnā 2018.gods 14. i 15. julī jau septeitū reizi nūtiks leluokais jaunuos latgalīšu muzykys festivals „Muzykys Skrytuļs‟, aicynojūt muzykantus, kuri vysaidūs žanrūs roda dzīsmes latgaliski.
Festivala sastdinis koncertūs uzastuos latgalīšu jaunuos grupys i byus vareiba baudeit jau atpazeistamu grupu muziciešonu. Svātdin Leiksnys Vyssvātuos Jezus Sirds Ruomys katuoļu bazneicā nūtiks gareiguos muzykys koncerts.
Jaunuos latgalīšu muzykys festivals „Muzykys Skrytuļs‟ pyrmū reizi tyka reikuots 2005.godā ar mierki popularizēt latgaliskū identitati i sekmēt jaunu dzīsmu radeišonu latgaliski. Festivals visim apmaklātuojim ir bez moksys. Festivalu tradicionali reikoj Daugovpiļs nūvoda Kulturys puorvaļde, Leiksnys pogosta puorvaļde i festivala iniciatoru grupa.
Kontaktinformācija:
Festivāla koordinatores:
Sanita Pinupe, mob. +371 26058951, e-pasts: sanita.pinupe@gmail.com
Gunta Mežule un Anna Briška, mob. + 371 26439059, e-pasts: skrytuls@gmail.com
Sabiedriskās attiecības:
Juris Viļums, mob. + 371 26393531, e-pasts: jureits@jureits.lv


text:
Cīši īspiejams, ka mes ar Tevi jau asam sasatykuši bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” projekta „Vuiceisimēs latgalalīšu rokstu volūdu” laikā. Ka atguodoj, tī mes vuicevomēs latgalīšu rokstu volūdys paeizraksteibys nūsacejumus, atkuortovom jau aizmierstūs latgalīšu vuordus, runovom par latgalīšu rokstu volūdys nuokūtni, kai i par cytim ar Latgolu saisteitim vaicojumim.
Projekta laikā ar Kulturys Ministrejis atbolstu, saguoja pabyut 12 Latgolys školuos. Ka itū reizi myus nasaguoja sasatikt i pabyut Tovā školā – nabādoj – gon jau kur tiksimēs cytu reizi.
Taitod – pīduovojam Tev i vysim Latgolys školu jaunīšim pīsadaleit jaunīšu rodušūs dorbu konkursā ar nūsaukumu „Tai beja – tai ir”.
Ka, atguodoj, vuiceišonuos laikā mes runovom par sovpateigim latgalīšu vuordim, kurus juogluob nu pagaisšonys. Vysu vaira taidus vuordus nu apleicīņa zyna myusu babys i dzedi, tāvs i muote, sābru vacuos taņtis. Deļ tam nūej da jūs i pavaicoj – kai beja senejūs laikūs, kaidus latgalīšu vacvuordus voi vītu nūsaukumus jī zyna, varbyut solā/ sādžā/ dzeraunē ir bejs kaids cylvāks, kas stuostejs daudzi jūku i baba tū pīmiņ i var puorstuosteit? I Tu, rokstūt sovu rodušū dorbu konkursam, vari jimā pīraksteit na tik sovys dūmys, bet ari dzierdātūs vuordus, izteicīņus, deļ tam lai mes na tikai īsapazeitu ar Tovu dorbu, bet veļ izzynuotu ari kū vaira par Tovu pusi, juos volūdys boguoteibu.
Raksteit Tu vari: stuostu, eseju, literarū puorsoku, humoresku, aprokstu, dzeju i.c. da divom lopom datorrokstā, da 4000 rokstu zeimu voi da divom A4 lopom, fonts: Times New Roman, burtu izmārs – 12. atstarpis storp ryndom -1,5 pt.
Sovus rodušūs dorbus prosam Tev atsyuteit myusim pa e-postu iz adresu: lgsc-konkursam@inbox.lv da 25. juļa. Ka grybi, pi sova darba dalīc ari kaidu poša fotograpeitu biļdi – deļ nūskanis radeišonys. Naaizmierst pīraksteit sovu vuordu, pavuordi, vacumu, vuiceibu īstuodi, e-postu i kontakteleponu.
Tevis atsyuteitūs dorbus viertēs LgSC projekta „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu” dorba grupa: Dagneja, Eva, Zaiga, Valentins, Ivars-Juoņs i pīaicynuotī literaturys i volūdys specialisti. Dorbūs tiks vārtāta literaruo, muokslinīcyskuo kvalitate i latgalīšu rokstu volūdys pareizraksteiba. Pamatškolānu i vydsškolānu dorbi tyks vārtāti atseviški.
Konkursa rezultatus publicēsim LgSC sātyslopā http://lgsc.lv 1. augustā, a 10 lobuokūs dorbus nu 1. augusta da 5.augustam publicēsim sātyslopā „lakuga.lv”.
Vaira informacejis par rodušūs dorbu konkursu verīs nūlykumā. Ka ir kaidi vaicojumi, roksti myusim iz lgsc-konkursam@inbox.lv.
Byus prīca puorskaiteit Tovus radūšūs dorbus!
Konkursa_Tai beja tai ir_nulikums
LgSC projekta „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu!” dorba grupa.


text:
Cyblys pogosts
Cyblys pogosts irā Cyblys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, vydsškola, pyrmaškoliņs īstots, nūvoda muzejs, biblioteka Cyblā i Felicianovā, felčeru punkts i komunalsaimisteiba.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Eversmuižys pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleicinī. 1925 godā pasaukts par Cyblys pogostu. 1935 godā pogosta pluots bejs 231,4 km². 1945 godā īstateita Cyblys, Franapolis, Vysnovys, Jaseņcu, Leidumnīku i Ozupinis solys padūme, a pogosts likvidāts. 1954 godā Cyblys solai daškiersta Franapolis sola, 1975 godā Ozupinis sola, a 1979 godā daļa Vysnovys i Brigu solys.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2000 godā kūpā ar Leidumnīku pogostu īstateja Cyblys nūvodu.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Cyblys pogosts tur rūbežu ar:
- Cyblys nūvoda Blontu pogostu, Leidumnīku pogostu, Zviergzdiņa pogostu;
- Ludzys nūvoda Brigu pogostu i Vysnovys pogostu.
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta vokoru i dīnavydu daļa irā Mudovys zamainis Sīnuojis leidzonainē, a reitu daļa Latgolys augstainis Būrzovys kauprainē. Pogosta pošu augstuo kaupre 172,7 m vjl pi Vabaļu solys.
Iudini[pataiseit | labot pirmkodu]
Upis:
- Iļža
- Soltupeite
- Felicianovys iudiņtvere
Pūri i peisi:
- Akašu pūrs
- Cjapku pūrs
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Cyblys pogostā dzeivoj 923 ļauds.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Cyblys pogosta ļauds dzeivoj 29 soluos.[4]
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju vaļsteibys zeimeibys celi naškārsoj, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš pogostu naškārsoj nivīna dzeļžaceļa lineja. Tyvuokuo staceja "Vysnova" linejā Krystapiļs-Sīnuoja 10 kilometru nu pogosta centra.
Cyblys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Cybla (LV-5709).[5]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Cyblys nūvoda muzejs
- Cyblys vydsškolys nūvodtiemeibys muzejs
- Eversmuižys muiža i parks
- Eversmuižys Svātuo Andryva Romys katuoļu bazneica
- Evrersmuižys kulturviesturis i dobys styga
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Vējš precinieks.
N. Rancāns Rēzeknē.
Dzeivuoja dads ar buobu un vīnu meitu, kas beja jūti skaista. Jū ustoba stuovēja mežā, bet večim napatyka dzeivuot aizsagtā vītā. Puorguoja jī uz cytu vītu un pataisēja ustobu atsagtā vītā, kur nabeja ni kūku ni meža, tik vējš apleik gauduoja. Večim otkon beja slikti dzeivuot: vējš nadeve mīra, sytuos pi lūga; taisēja durovas vaļē. Apjēme veceli lela bāda, dūmoj dīnu, dūmoj nakti, kuo vējam vajag nū juo. Jau suoka dusmuotīs uz vēja, vyss nikuo naleidz.
Vīnu vakoru vējs stipri suoka sistīs pi durovu, tad vece smīdamīs soka veceļam, ka vējs svuotoj [m. zadina, precē] jū meitu. Na par garu laiku vecs ar veci nūguoja uz mīra, bet te klausus : nazkas attaisēja durovas un īguoja ustobā. Vecels aizdedze guni - veras, ka uz jū atguoja gosts [kr. viesis], garuma beja treis aršini, vacs ar siermu buordu, ļūti sirdeigs un baileigs [briesmīgs]. Vecels nūsabeida un nazynuoja, kū dareit. Tad baileigais gosts soka uz veceli: "Es asmu vējs, un daudzi reižu klabynuoju, bet tu mami nalaidi vidā. Tagad es īguoju pats un gribu pajemt tovu meitu sev par sīvu; a jo naatdūsi ar lobu, tad es atīšu ar sovu bruoli krusu un ar muosu tyuci [kr. lietus debess] un izjaukšu tovu ustobu."
Nūsabeida vecels un atdeve sovu m,eitu vējam par sīvu.
Nu tuo laika vairs nikas naplēse jumta un nasadauzēja ap lūgim. Veči dzeivuoja mīreigi, tik skuma pēc sovas meitas. Lai gon atskrēje vējs un atnese sovu sīvu veču apraudzeitu, bet uz mozu laiku; tad otkon skrēja aiz jyuru un uz vysom pusem.


text:
Juoņs Ūzuleņš »
Pyrmizruodi pīdzeivuos kina par Andryva Jūrdža dzymtys liktini
Kinoteatrī “Splendid Palace” 29. septembrī pyrmizruodi pīdzeivuos režisora Juoņa Ūzuleņa-Ūzula veiduotuo dokumentaluo kina “Likteņzeme”, kas sekoj leidza vīnys Latvejis dzymtys liktinim, kurūs aptymsuoja i emigraceja, i deportacejis Ūtruo pasauļa kara laikā. Dzymtys vaicuojumu ceļāSkaiteit vaira »
Aicynoj pīsaceit dorbus Latvejis Literaturys goda bolvai 2012
Storptautyskuo Rakstnīku i tulkuotuoju sāta, Latvejis Rakstnīku savīneiba i Latvejis Literaturys centrs aicynoj pīsaceit autoru dorbus Latvejis Literaturys goda bolvai 2012. Dorbus viertēs i gūdalguos itaiduos kategorejuos: lobuokuo dzeja, lobuokuo proza, lobuokuo Latvejis autoraSkaiteit vaira »


text:
Autors: Arņs Slobožanins
Vairumam Latgolys muzykys klauseituoju nav zynoms, ka vēļ pyrms “Borowys MC” i “Bez PVN” darbeibys suokuma beja muziki, kas latgaliski izpiļdeja na tikai tautysdzīsmys i šlageri, bet ari tymā laikā aktualū hārdroku. Grupa “Fenikss”, kas sovus zīdu laikus pīdzeivuoja paguojušuo godu symta 80. godu beiguos i 90. suokumā, itūpavasar otkon apsavīnuos, lai 5. majā snīgtu koncertu Rēzeknē, “Latgalīšu nakts” pasuocīnī. Grupys “Dabasu Durovys” solists Arņs Slobožanins apsarunuoja ar grupys lideri Aleksandru Cunski.
Kotrai grupai ir prīkšviesture. Kas beja pyrms “Feniksa”?
Suocem spieļuot, kod vuicejomēs pamatškolā. Tys beja septeņdasmytūs godu vyds. Suocem kai vysi – spieļuojom dančus. Tūlaik jūs apmeklēja cīš daudz cylvāku, i spieļuošona beja “dzeivajā”. Nu tuo laika ari izaveiduoja grupys kūduls – es i basgitarists Olegs. Vyspuor – vysvaira mums mainejušīs bundzinīki – kūpā beja vasali septeni, treis dīvamžāļ jau tymā saulē.
Kai suocet spieļuot hārdroku? Tymā laikā Padūmu savīneibā tys nabeja plaši pīejams – beja “aizlīgtuos muzykys” sarokstā.
Nabeja tai, ka pi myusu naatguoja Rītumu īroksti – tū straumi apturēt navarēja. Klausejomēs Led Zeppelin, Rainbow, Aerosmith, Judas priest. Ituos grupys ari veiduoja myusu muzykalū gaumi – attīceigi taidu muzyku arī suocem spieļuot. Ite laikam juosuoc stuosteit par myusu “zalta sastuovu”, ar kuru ari palykam atpazeistami i dabuojom panuokumus. Mes jau kaidu laiku spieļuojom ar stabilu sastuovu, es beju vokals, bet tod saprotu, ka vajadzeigs taids eists Power vokalists. Paleigā atguoja myusu grupys atbaļsteituojs i draugs – praktizejūšs uorsts, kas struoduja Kuorsovā i Ludzā. Jis maņ saceja: „Klausīs, pi manis beja atguojs iz pījimšonu vīns puiss – jam ir eistais bolss. Jemit jū grupā!” Tai mums pīsavīnuoja Viktors Baikovs, kurs jau pyrmajā mieginuojumā myusus puorsteidze ar naatkuortojamu vokalu. Grupa beja nūkomplekteita. Vēļ napīminieju bundzinīka Andra Boļševiča – ar jū mums saskanēja vyslobuok. Kai jau minieju, beja 7 bundzinīki, bet Andris beja vyspīmāruotuokais.
Jiusu grupys leluokuo daļa ir krīvvolūdeigī, kai suocet dzīduot latgaliski?
Pyrmom kuortom, sevi skaitom par latgalīšim. Vysim beja rodūs latgalīši. Kaidam muote, kaidam baba. Mes dzeivuojom Latgolā – taitod latgalīši i volūdai, kaidā runojam, nav nūzeimis. Viktors vyspuor ir lels latgalīšu volūdys entuziasts. Tys beja dabiski i pošsaprūtami, ka dzīšmu teksti beja latgaliski. Par myusu veiksmeiguokū dzīsmi skaitom “Latgalīt”, kurai par pamatu jēmem vītejuos ailineicys dzejūli. Tagad napasaceišu juos vuordu – pīmiņu viņ, ka jei beja nu Mērdzinis i tys aiļu kruojums beja izdūts divdasmytajūs godūs. Maņ patyka, kai tuos aiļu ryndenis “elpoj”. Dzīsme izapeļneja klauseituoju atzineibu ari pyrmajā “Latgolys televizejis muzykys festivalā” 1992. godā Rēzeknē. Ar cytim dzīšmu tekstim cīši paleidzēja draugi, rodi, ari vītejuo bibliotekare Ludzā.
Pastuosti par jiusu aktivuokajim i ražeiguokajim godim!
Tys beja ostoņdasmytūs godu beiguos i deveņdasmytūs godu suokumā. Piečuok dīvamžāļ suocēs bardaks – poši jau zinit. Bet pa itū laika šaļti paspiejom izspieļuot konkursūs – gon “Līpuojis Dzintarā”, gon festivalā “Durvis”, gon ari “Mikrofona aptaujā”. Beja lobi panuokumi, i ījēmem lobys vītys. Pasaruodeja dzīsmis ari angliski i krīviski. Beja koncerti Reigys sporta pilī i pat Moskovā. Izdarejom dažus studejis īrokstus. Gribiejom īt leidza laikam – filmiejom pyrmūs videoklipus. Tūlaik Ludzā beja vīna voi divejis VHS kamerys. Cylvāki, kuri filmēja, beja cīš atsauceigi i izpaleidzeigi. Videoklipi tūlaik beja lela ekstra – reši kurais varēja jūs atsaļaut nūfilmēt. Varbyut byusit pamanejuši, ka tī ir uzjimti vīnā kadrā, bez montažys. Deļtuo vajadzēja kuorteigai jūs īstudēt, lai skateituojam nabyutu garlaiceigi. Video filmeiti Ludzā i Kuorsovā.
Jiusu vokalists Viktors nanūlīdzami ir breineiga bolsa eipašnīks, tagad Power vokalisti ir ratums
Grupys zīdu laikūs myusu vokalists beja cīši atsataisejs – guoja uorā taida energetika! Ka jam beja attīcegais nūskaņuojums i frizura – jis atguodynuoja Frediju Merkuriju, kas, nanūlīdzami, beja vīns nu juo elkim. Vyspuor mes grupā pīvērsem lelu viereibu dzīduošonai. Piec īspiejis cīškuok dzīduojom daudzbaļseigi, kas ir rakstureigs glemroka grupom.
Kū dorat niule, jūprūjom spieļojat muzyku?
Nu muzykys aizīt navar. Prūtams, ka spieļojam, bet niule na vaira hārdroku. Es, pīmāram, īsavuiceju spieļuot saksofonu i dorbojūs grupā “Farmazon”. Viktors veiksmeigai dorbojās grypā “Taizel”.
5. majā byus Latgolys Kongresa symtgadei veļteits festivals “Latgolys muzykys nakts” i Fenikss atdzims!
Nui, sagataveisim 20 minotu garu koncertu. Ar napacīteibu gaidom sovus kuodreizejūs fanus i ceram uzrunuot ari jaunūs. Grybu vēļ pībiļst, ka cytreiz maņ ir nalela ryugtuma sajiuta, kod muzykys mīļuotuoji apgolvoj, ka tikai divtyukstūšajūs godūs pasaruodeja pyrmuos modernuos gryupys, kas dzīduoja latgaliski. Tei, kai redzit, nav taisneiba. Latgalīšu modernajai muzykai ir daudz garuoka viesture. Deļtuo, vēļ vaira gaidom pīktū maju.
Teikomēs koncertā!
Paļdis par sarunu!


text:
Imanta Zīdūņa (Ziedoņa) fonds “Viegli” aicynoj iz apbolvuojuma “Laiks Ziedonim” laureatu cyldynuošonys ceremoneju 3. majā 19.00 Latgolys viestnīceibā GORS, Rēzeknē, informej fonda puorstuove Kristīne Tjarve. Ceremonejā na tik cyldynuos laureatus kaidā nu pīcom apbolvuojuma nominacejom, nu byus ari myusdīneigu tautys muzykys aranžiejumu prīšknasumi.
Jau catūrtū godu nūteik nūzeimeigs pasuokums Latvejis kulturys vidē – apbolvuojuma “Laiks Ziedonim” cyldynuošonys ceremoneja, kas nūtiks Imanta Zīdūņa dzimšonys dīnā, 3. majā. Kotru godu ceremoneja nūteik cytā Latvejis vītā, itūreiz aicynojūt iz sasatikšonu Latgolā, kur jau itūgod aprelī i majā, atguodojūt viesturiski nūzeimeigū Latgolys kongresa izaškieršonu i Latvejis vaļstiskuma ceļa suokys, teik izsuokta Latvejis symtgadis svieteišona.
Režisora Pītera Krilova i muzika Goran Gora veiduotajā apbolvuojuma ceremonejā skateituoji tiks cīšā saiknē ar Latgolys skaņom. “Kotra “Laiks Ziedonim” ceremoneja ir kai atsevišks stuosts, kurū raugam pastuosteit, reizē cyldynojūt fantastiskys personeibys. Tai kai ceremonejis nūtikšonys vīta ir Rēzeknis GORS, myusu fokuss itūgod byus Latgolys skanis – kai skaņ orūdi, cylvāki, telpa i vide. Kab tū izpieteitu, braucem ekspedicejuos, kurymuos sasatykom ar breineigim cylvākim. Jī tod ari palyka par myusu Latgolys skaņu viestnīkim. Kaidi beja itūs ekspediceju rezultati, redzēsim apbolvuojuma “Laiks Ziedonim” cyldynuošonys ceremonejā,” stuosta Goran Gora.
Skotivis vizualū nūformiejumu veiduojuse muokslineica Evija Pintāne. Ceremonejis vadeituoji – Renārs Kaupers, Juoņs Holšteins-Upmanis i trešais vadeituojs, kas tiks atkluots jau tyvuokajā laikā.
Sevkuram, kuram ir gribiešona vērtīs ceremoneju kluotīnē, ir vareiba īsaguoduot beletus Latgolys viestnīceibys GORS i “Biļešu Paradīze” beletu sistemuos. Beletu cenys – suocūt nu 7 EUR.
Sovukuort tim, kuri navarēs 3. majā byut Rēzeknē, byus vareiba sekuot leidza ceremonejai ar Latvejis Televizejis i Latvejis Radejis tīšraižu paleidzeibu.