text:
Jaunīšus aicynoj pīsadaleit latgaliskajā seminarā “Atzolys”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
2022. gods augustā bīdreiba “LgSC” Bolvu nūvodā reikuos bezmoksys četru dīnu latgaliskū seminaru jaunīšim “Atzolys”, kurā varēs pīsadaleit 20 jaunīšu vacumā nu 16 da 25 godu, kab vuiceitūs latgalīšu rokstu volūdu, īpasazeitu ar myusdīnu Latgolys personeibom, kai ari izzynuotu regiona kulturviesturi i ituos šaļts īspiejis jaunīšim, viesteits bīdreibys sagatavuotajā informacejā.
Jaunīšu seminars “Atzolys” paradzāts nu 2022. gods 11. da 14. augusta Bolvu nūvoda Rekovys vydsškolā. Seminarā pīsadaleit varēs jaunīši nu 16 da 25 godu ar interesi vuiceitīs latgalīšu rokstu volūdu, runuot latgaliski, īpazeit latgaliskū kulturu i vierteibys, kab styprynuotu sovu identitati, iz prīšku veiduotu stypru Latgolys regionu i īsasaisteitu piļsūniskuos sabīdreibys veiduošonā, kai ari socializātūs, veiduotu jaunus kontaktus, interesanti pavadeitu laiku ar dūmubīdrim i īsadvasmuotu nu Latgolā aktivūs ļauds.
Pyrmū reizi seminars “Atzolys” nūtyka 2004. godā i tai sešus godus piec kuortys da 2009. goda, piečuok ar puortraukumim 2014. i 2016. godā. Kab aktivi īsasaisteitu latgalīšu kulturys procesūs, seminars sovulaik bejs kai atspierīņa punkts ari daudzim itūšaļt latgaliskajā kulturtelpā zynomajim aktivistim. Seminara “Atzolys” mierkis ir veicynuot jaunīši aktivu īsasaisteišonu demokratejis i piļsūnyskuos sabīdreibys veiduošonā, jūs izgleitojūt vaicuojumūs, kurī saisteiti ar socialekonomiskajim faktorim i Latgolys regiona vierteibom, jo eipaši latgalīšu rokstu volūdu.
Seminara dīnuos jaunīšim paradzātys kai latgalīšu rokstu volūdys i Latgolys kulturys nūdarbeibys, tai ari sasatikšonys ar itūšaļt Latgolā aktivim muokslinīkim i īdvasmuotuojim. Jaunīšim byus vareiba ari izzynuot vaira par breivpruoteigū dorbu, latgalīšu NVO, socialū uzjiemiejdarbeibu i byušonu aktivim regionā. Taipat “Atzolu” laikā jaunīši varēs praktiski īpasazeit ar vīnu nu latgaliskuokūs vītu Latvejā – Upītis kulturtelpu i tuos dažaidū pīduovuojumu.
Ar jaunīšim seminarā struoduos: latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys pasnēgs latgalīšu rokstu volūdys specialiste Māra Mortuzāne-Muravska, par breivpruoteiguo dorba i socialuos uzjiemiejdarbeibys īspiejom stuosteis Regita Zeiļa, ar Zīmeļlatgolys kulturu i ituo goda jubilaru, īvārojamū Latgolys kulturys personeibu Mikeli Bukšu īpazeistynuos Bolvu Centraluos bibliotekys vadeituoja Ruta Cibule, komandys sasalīdiešonys aktivitatis vadeis Ieva Johansson nu platformys “MeYou.One”, īdvasmojūšys nūdarbeibys vadeis i par jaunīšim aktualū myusdīnuos runuos Lauris Zalāns, hiphopa meistarklasi reikuos i kūpā ar jaunīšim “Bigmaar’s Records” studejā rodūši struoduos repere Ūga aba Daiga Barkāne, taipat seminarā gasteis ari cyti lektori, aktivisti i latgalīšu kulturys personeibys.
Vysys seminarā paradzātuos aktivitatis, ādynuošona i nakšņuošona byus bezmoksys, dalinīkim pošim tik juonūdrūsynoj tikšana da i nu seminara. Kab pīsadaleitu seminarā, jaunīšim da 30. maja juoaizpylda dasacejuma anketa ite: https://ej.uz/Atzolys2022. Apstyprynuojumu par pīsadaleišonu seminarā reikuotuoji nūsyuteis da 10. juņa, jemūt vārā dalinīku motivaceju pīsadaleit.
Seminara nūtikšonu finansiali pabolsta Sabīdreibys integracejis fonds nu Kulturys ministrejis daškiertūs Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu, kai ari Latgolys kulturys programa, kurū eistynoj Vaļsts kulturkapitala fonds i Latgolys regiona atteisteibys agentura ar AS “Latvijas valsts meži” atbolstu. Seminara reikuotuojs – bīdreiba “LgSC”.


c: text/html

text:
“Pi myusim Latgolā” viestej par Latgolys vargaņu dīnom
Nu 14. da 30. juļa Latgolys bazneicuos nūtiks tradicionaluos Latgolys vargaņu dīnys. Raidejumā “Pi myusim Latgolā” gastej vīna nu ituo pasuokuma organizatorem Guna Kise, kura atkluoj, ar kū itys pasuokums puorsteigs itūgod.
Guna Kise ir jauna i cīši talanteiga varganiste, kas ari poša vuica bārnus spielēt varganis Kuorsovā i Rēzeknē. Kai nūruoda varganiste, treis nedeļu garumā Latgolys vargaņu dīnu laikā nūtiks na viņ varganistu koncerti bazneicuos, nu ari tiks vuokti zīduojumi Kuorsovys Rūmys katuoļu bazneicys varganem.
Latgolys vargaņu dīnu mierkis ir na viņ popularizēt vargaņu muzyku, izgleituot klauseituojus, dagrīzt viereibu Latgolys dīvnomim, nu ari aicynuot nūviertēt i saglobuot myusu kulurviesturiskū montuojumu, bez kuruo bazneica nav īdūmuojama.
Kai jau cytus godus, ari itūgod Latgolys vargaņu dīnys tiks īskandynuotys ar koncertu Aglyunā, nu izskanēs Rēzeknē.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Kur varēs ļustēt symtgadis zaļumbalā Latgolā?
Roksta autors: portals lakuga.lv
Symts dīnys pyrms Latvejis vaļsts symtuos dzimšonys dīnys, 11. augustā, vysā Latvejā i pasaulī nūtiks Zaļumbals lauku kapelu, orkestru muzykantu, ziņgātuoju ci tautys muzykys ansambļu pavadeibā. Izaļustēt varēs vysmoz 153 zaļumbalūs, ari Latgolā.
Sūpluok zaļumbalim vairuokūs nūvodūs nūtiks dažaidys amatirteatru izruodis, izstuodis, daņči i cytys aktivitatis, dažūs nūvodūs zaļumbalūs gostūs byus muziki nu cytu vaļstu.
Kulturys pietnīceibys grupa “Serde” veikuse pietejumu par zaļumbalu tradiceju, tuo rezultati apkūpuoti vaira kai 150 puslopu bīzā tradiceju burtneicā, kas pīejama ari internetā lv100.lv. Pietejumā intervāti Latvejis nūvodu īdzeivuotuoji ar mierki nūskaidruot, kai zaļumbali laika gaitā mainejušīs, apkūpuotys ari atškireibys storp tradicejom regionūs.
Zaļumbalu nūtikšonys vītys Latgolā
Rēzekne
19.00 pi Nacionalūs bīdreibu kulturys noma. Pyušamūs instrumentu orkestris “Rēzekne”, folklorys kūpa “Rūta”, ansamblis “Excelsus” i c.; vadeis Aldis Leidums
Daugovpiļs
18.30 Andreja Pumpura skverā. Postfolklorys grupa “Rikši” i Latvīšu kulturys centra kolektivi
Aglyunys nūvods
22.00 Aglyunys breivdobys estradē. Santa Kasparsone
Krustpiļs nūvods
22.00 Kūku pogosta breivdobys estradē “Mārdadzis”. Grupa “Džentlmeņu špagats”
Leivuona nūvods
21.00 Rūžupis pogosta estradē. Fredis i Juoņs, grupa “Sēnīte”
Lubanys nūvods
22.00 Lubanys piļsātys estradē. Grupa “THE MOON LIGHT”
Ludzys nūvods
22.00 Ludzys estradē. Šova “X-faktors” dalineica Inna Kralika, Ēriks Gruzniņš, grupys “Otto” i “Optimisti”
Baļtinovys nūvods
22.00 Baļtinovys muižys parka estradē, Vigors i Vladimirs
Bolvu nūvods
22.00 Bolvu piļsātys estradē, grupa “Vēja runa”
22.00 Krišjāņu pogostā pi Tautys noma, grupa “Pie letes”
Preiļu nūvods
21.00 Preiļu piļsātys parkā. Grupa “Zenīts”
Rēzeknis nūvods
22.00 Bērzgalis pogosta pussolā. Grupa “Ezers” un draugi
22.00 Lendžu pogosta breivdobys estradē. Grupa “The Weird Wednesdays”
21.00 Ozolainis pogostā laukumā pi Tautys noma. Grupa “Kalvadoss”
20.00 Čornajis pogosta Ratnieku cīmā. Ināra Kuzmina
Rībeņu nūvods
22.00 Rībeņu parka estradē. Grupa “Paldies par dejām”
Cyblys nūvods
20.00 Zvirgzdenis muižys parka estradē. Vinsents Kūkojs i grupa “Trikmiņs”
Dagdys nūvods
19.00 Asūnis pogosta breivdobys estradē, Aigars Kaupužs
Daugovpiļs nūvods
22.00 Leiksnys muižys parkā. Grupa “Rasa”
20.00 Naujenis pogosta Jezefovys parkā. Santa Kasparsone, tautys muzykants Juoņs Gipters
20.00 Taboris pogosta estradē. DJ Vlads
20.00 Sventis cīmā, Alejis atpyutys laukumā. Grupa “Vremja tepla”
Varakļuonu nūvods
21.00 Varakļuonu estradē. Pyutieju orkestris “Dekšāres” i DJ Juoņs Balodis
Vuorkovys nūvods
22.00 Vacvuorkovys breivdobys estradē. Romualds Kraivāns
Viļānu nūvods
19.00 Laksteigolu solys estradē. Muzykantu grupys i individualī muzykanti nu vysys Latvejis; eipašī gosti kapelys “Svirbė” (Lītova) i “Hanila” (Igauneja)
Zylupis nūvods
21.00 Zylupis breivdobys estradē. “Sastdīnys Muzykantu” Elmāru Sarkanu
Informacejis olūts lv100.lv


text:
Byus 3. Kuorsovys nūvoda saimu dzīduošonys svātki
1. junī iz tradicionalū Kuorsovys nūvoda muzykalūs i dzīdūšūs saimu sasatikšonu aicynoj Kuorsovys Kulturys noms.
Kab caltu gūdā saimu styprumu, saticeibu, tradicejis i mīlesteibu iz dzīsmi, Kuorsovys nūvodā jau trešū reizi nūtiks “Saimu dzīduošonys svātki”. Pyrma treju godu tradiceja aizasuoka Kuorsovys Kulturys nomā, pārnejā goda saimis pīskandynuoja Saļnovys Tautys nomu, nu ituo goda 1. junī 18:00 vysi otkon aicynuoti gostūs iz Kurosovu.
Svātkūs pīsadaleis na viņ nūvoda dzīdūšuos saimis, nu drūsai dzīduos ari nūvoda “Cuoli 2012”.
Svātkus organizej: Kuorsovys nūvoda dūme, Kulturys i izgleiteibys ļauds i pasuokuma krystamuote Inta Ostrovska.
Dzīdūšuos saimis aicynuotys dasasaceit pi Inārys Rasimys pa telefonu 26346879 ci 29330637, e-postu inaraktn@inbox.lv.


text:
“Kolnasātā” par Naatkareibys karu Latgolā, Rēzeknis teatri “Joriks”i trymdys literaturu
Latvejis Radejis kasnedelis latgaliskais raidejums “Kolnasātā” viestej par teatra dzeivi Latgolā. Ite ir virkne amatirteatru, kurūs spieliešona ir kai hobejs, breivuo laika pavadeišonys veids. Ir Daugovpiļs teatris, kura izruodis roda profesionali aktiri i rodūšuo komanda. Sovpus nu 2016. goda rudiņa Rēzeknis teatrī “Joriks” dorbojās profesionala latvīšu akteru teatra trupa. “Kolnasātā” saruna par i ap “Joriku” i tuo profesionalū trupu. Gostūs akters Kārlis Tols i teatra marketinga i sabiedriskū attīceibu specialiste Iveta Graudiņa.
Raidejums atsaver 1920. goda nūtikšonuos Latgolā Naatkareibys kara laikā, stuostūt par Latgolys atbreivuošonu i regiona sanitarū situaceju.
Literaturkritikys rubrikā “Kolnasātys gruomotplaukts” literats Oskars Orlovs aba Raibīs stuosta par latgalīšu trymdys literaturu.


text:
.
Itū stuostu varātu nūsaukt ari itai: “sliminīku veseleiba i 7 kuojis”. Partū ka vasalī beja slymi i slymā vasali, a par vysim kūpā slymys beja septenis kuojis. Treis nu jom vīnam cylvākam – Ilonai, kas pasamanēja krist i pīsaceļt, otkon krist, pīsaceļt i krist.
Lobuokais krīvu medicinā ir juos naasameiba.
Byut to jei ir, a da juos navar tikt. I tys cytu reizi var moksuot pat dzeiveibu – tikai deļ tuo cylvāks palīk dzeivs. Voi vysmoz jū dzeraunis kopūs apgloboj kai cylvāku – ar vysom kuojom, rūkom i vysom zornom.
Voi par veļti mes pi Sibira latgalīšu dzierdātu tik daudz stuostu, kai tys i tys nūmirs Ačinskys slimneicā – atgrīzuši vādaru vaļā i cylvāks par reizis beigts. Nu, voi piec kaidys sutkys.
Ite es nasabreinoju ni par kapeiku.
Poša iz slimneicys gaņku puortynu Maritys kuoju, kod jei beja daguojuse puorsīšonys stuņde i mes jau vysu reitu bejom izamolušys pa polikliniku i slimneicu. Uorsti i sanitarkys stuovēja tīpat sūpluok, peipēja i nūsavēre iz myusu ar navyltuotu i patīsu iņteresi. Maņ jau pasaruodēje – varbyut gryb kuo jauna īsavuiceit…
Parkū taids teatris juotaisa iz gaņku? A kur ta cytur lai dasāst? Beņča nivīna uorā nabeja, zuole da kokla, a slimneicā vydā iz kotra krāsla pa divejom buobom i vēļ unuks kliepī pajimts.
Tai, niu juopadūmoj, par kuru kuoju lai stuosta. Ir jau kur izavērst – divejis voi trejis izgrīztys, vīna sasysta, vēļ vīna apšmucynuota ar korstu kotlu.
Labi, suoksim ar Darjis kuoju.
Tai i rikteigi nasaprotu, kas jei tī beja – ni to izgrīzta, ni to sastīpta, ni to kramps raun, ni to vēļ kaida nalaime. Tok vajadzēja elasteiguos saitis. Ite vīgli pasaceit – elasteiguos saitis. Ite tev na īīt veikalā i nūpierkt! I kur ta vēļ pošā vālā vokorā.
Muosa Tatjana zynuoja vīnu aptīku, kur asūte. Vysmoz jei tī nazkod redziejuse. Tys beja nazkur jaunajūs rajonūs, taids kai lūdzeņš, kai restis. Vydā nabeja juoīt, padeve taipat. Es to naredzieju, siedieju Marusjā (muosys Tatjanys mašynā), a puordevieja bejuse breineiga – vēļ lobuoka par Mariju Grigorjevnu (buobu ar izkaseitū pūdeļa prizuru, sauktu par guņs golvu – jei moti to malni, to sorkoni), koč maņ jau nasaruod, ka kaida cyta buoba juos varātu puorsist. Varbyut asu Marijis Grigorjevnys fans!
Piec seceibys tuoļuok laikam beja vīna nu Ilonys kuoju.
Naatguodoju, kai jei jū samaituoja, tok iz prīšku paīt varēja. I nikaida krīvu medicina jei natyka. Tok voi ta Ilona liksīs mīrā? Voi ta Ilonai tik vīna kuoja?
Pa tū šaļti Marita nazkaidā (carams, ka latgalīšu) sātā dagryude kuoju pi korsta ak jau buļbu voi iudiņa kotla. Nikas troks tī nasaruodēja, tik nūsasmējem par dorba traumu i vyss. Varbyut kaidu kremu īdevem pamuozuot.
Nūūū, Marita tože tai lītai pīguoja nūpītni. Ka kuoja, to kuoja. Ekspedicejis arhivā var atrast vysaidus juos rānu obrozus, līc koč rameņā pi sīnys! Cyts par cytu baileiguoks. Tī var redzēt vysaidys apdadzynuotys kuojis atteisteibys stadejis – nu sorkona pleča da lelys tulznys, nu tulznys da nanūsokomim plečim, vuotim i uodys gobolim. Ak jau, ka kod naviņ izīs latgalīšu medicinys gruomota, varēsim pīduovuot breineigys ilustracejis. Kotram tok juodūd sova tīsa jaunūs uorstu izgleiteibai. Es varātu raksteit teoretiskū daļu – par krīvu medicinys potencialu, dziļūrbuma dūbem i atteisteibys teņdencem.
Guoja laiks, Maritys kuoja auga, brīde i ryuga. Gatavējēs.
Piec 9 kilometru nūīšonys pa glumim Sibira dublim i nacelim kuojis nivīnam naatkryta. Ni maņ, ni Oļai, koč gobolu ceļa vēļ guojom ar bosom kuojom. Pa vysim dublim, kas trīkšēs pa pierstu storpom, i ščebjonku, kas beja zam tūs dubļu.
Piec šaļts naizturieju i leidu nazkaidā pūrā mozguot kuģojis, kab varātu apmaukt gumejnīkus. Nā, nikas maņ navuodēja – ni pūrā nūsleiku, ni tuorps īcierta, ni cyta kvaroba paruove.
Es vēļ pyrma tuo piec pārkiuņa pa pļaņčkom broduoju, taisni dzeraunis ūlneicys vydā. Breineigys pļaņčkys ar meikstim dublim i syltu iudini. Až sentiments paruove!
Koč Nina nu gaņku klīdze, ka navajag – var byut stykli. Tok kas ta nav pa styklim staiguojs! Da i nabeja tī nikaidu styklu. Teiri dubleiši.
Saguoja labi – tei grupa, kas brauce iz Grjaznovu (kur, ka sprīst piec nūsaukuma, vysam vajadzēja byut nateiram, vīnā grjazē), dabuoja asfaltu i autobusu, a mes, kas braucem iz Sčastlivū (kur vajadzēja byut vīnai laimis solai i dabasim, partū ka pat leluo ūļneica jim nūsaukta kolhoza vuordā “Vesjolaja Gorka”), dabuojom leitu, dubļus, ūdus i dundurus.
Nu tūs dunduru Ninai obejis kuojis zam ceļu tai aptyukša i izacēle ar sorkonim trumim, ka izavēre piec buboņu miera piedejā stadejā voi vysmoz piec cyuku sorkongulis. Tū obrozu ar juos kuojom varātu likt propogandys materialūs “Latgalīši, nabraucit iz Sibiri”. Žāl, ka nazkod taidu breineigu materialu nabeja ni Kempam, ni Trasunam, kod jī aicynuoja palikt sātā.
Maņ ruodīs, īraudziejuši Ninys kuojis, vysi latgalīši nazkod byutu palykuši Vitebskys guberņā i niu vysi gūdeigi brauktu iz Īreju, navys kai nazkod iz SibĪreju. Koč taidā gadīnī nabyutu ari myusu ekspedicejis i itūs stuostu.
A pa tū šaļti beja daguojs Juoņu (voi Pīteru) vokors Saharnajā. Par tū, kai mes iz jū braucem, ari vajadzātu pastuosteit. Kai nūstopeitajam žiguļam puorspruoga rīpa i kaids breineigs prāms ir puori Čulymam, a navar jau vysa aizspēt.
Iz guņkuru Aleksejs i Katja sanese breineigu molku – eglis blučus, nazkaidus dieļu golus, pat nūbyrušu Jaunuogoda egli. Cikom mes i pusdzeraune stuovējem ap guņkuru, asti gryndzynā sagrīzuse, garom paskrēja malna cyuka. Spolvainuo mugura vīn nūleiguoja, vysa vīnā dubļu šērvē. Ilona vēļ puorvaicuoja vītejim, kaidā kruosā jim cyukys. Izaruod, ka boltys!
Ūdu tī beja vēļ vaira kai Bičkovā, koč myusim lykuos, ka vēļ vaira vīnkuorši navar byut. Izaruod, ka var. Beja tik bīzs gaiss, ka navarēja padzīduot – par reizis juokuosej. Mes jau raudzējem vysaiž, i rejom iz leju, i spļuovem uorā. Beja tai, ka vīna suoc dzīduot kaidu dzīsmi, a ūtra, kam vēļ nav ūdu pylna reikle, pabeidz dzīduot riņdeņu. Pa tū šaļti i trešuo pi elpys tykuse.
Kotram rūkā beja lopaini kūku zori, ar kū varēja atsadzonuot nu tuos kustūnis. Nu, vysmoz pošīdvasmai labi. Ka kas nabejs teik dareits. Tei beja vītejūs metode, kas kulturys apmainis ceļā tyka aizgiuta i atzeita par gondreiž idealu.
Vēļ lobuoka ir tikai mozūs guņkureišu metode, kū var kvāpynuot ari spanī. A ustobā labi nūder kotrā būdē sūpluok ar prezervativim nūpierkamais “Komaroff” (roksta leidzeigi kai „Vodka Smirnoff”) – breineigs leidzeklis, īpakuots gondreiž taiduos pošuos paceņuos kai prezervativi, vīgli var sajaukt. Nu juo ūdi bierst nu grīstu i tirinej kuojenis, ak jau taipat kai cytā situacejā spermatozoidi.
Ka navar ar dzīduošonu, spīdem iz daņču. Laikam kaids nu Ševeļu voi Čeveru puišu atnese magnetofonu, izgrīzem iz vysa skaļuo i iz prīšku. Cik jau dzeraunē jaunuotnis beja, vysa lēce leidza. Vys jau ūdi mozuok kūde. I vacajim prīca nūsavērt. Koč nu plykys vieršonuos jau ūdu mozuok napalyka.
Vysa dzeraune to gon nabeja atguojuse, a taipat saguoja ļaužu padaudz. Ka staiguojom pa sātom, nasaruodēja, ka tī vēļ tik daudz dzeiveibys. Pat diveji jauni puiši i vīna mārga preceibu godūs. Vysys treis mozuos meitinis. I ryžs suņs ar taidom ausim kai Čeburaškai.
Tok Ilona kai lēce pa tim cyuku izroktajim pļovys kramaslim, tai i aizlēce. Kuoja rotā i daņči lupotuos. Tok tei vēļ nabeja tei kuoja, kas piečuok maņ beja juotyn pa nazcyk reižu dīnā!
Ka kuojis navar samaituot cyuku rokumūs, Ilona givuos tai lītai kluot nūpītnuok. Ar Krasnojarskys Stolbim to gon beja gona – kai lykuos gar zemi, tai beja rikteigi. Kuoja pagolam, ekspediceja beigusēs. Koč labi, ka tai – byutu jei jaukusēs no pošys Stolbu klinšu viersyunis, nabyutu i kuo repatriēt. Kai vēļ i sakaseitu i salaseitu pa tim kryumim i akminim.
Jau tai, eimūt pa stidzeņu, jei asūt puormatuse rikteigu kiulini. A maņ vēļ pa šai dīnai škode – es to ituo naredzieju. Vysi stuosta, cik breineigs kiuliņs tys bejs, a es naredzieju nikuo… :o(
Tik viņ redzieju, ka jau augšā slīnās. I vajag že – taisni taidā momentā vērtīs nazkur cytur!
Nu, piec ituo to gon Leikuma beja sirdeiga. Koč jau jei i tai beja sirdeiga, partū ka nabeja nūviertiejuse myusu kuoju potenciala. I nūviertiejuse jei nabeja gon!
Itaidu kuoju i laseidams nasalaseisi!
Iz autobusu Ilona nazkai aizklymbuoja, pa staceju rypu rypys aizrypynuoja, nivīnam nikuo lela nasaceidama. Partū otkon viļcīnī kai lykuos iz luovys, tai i izastīpe vysā garumā. Lyku soltus kompresus – viļcīņa atejā miercieju Ilonys zaļū skusteņu i munu zaļū blūzi. Vēļ izkuoru pa atejis lūgu uorā – lai pasaplivinej viejā i lobuok atsolst. Soka, ka zaļa kruosa nūmīrynoj nervus.
Jau dūmuojom, ka Ilona tī i paliks, iz tuos luovys ar vysim zaļajim skustim. Napīmiņu, iz kurīni tys viļcīņs guoja – Mongoleju, Tatareju voi Moskovu. Tok uorā izvylkom. Pi Ačinskys stacejis atrodom taksi, sasādynuojom tī vysus invalidus i Guntu par sliminīku veseleibu ci kūpieju i palaidem braukt.
Poši laidem iz autobusu. Nā, nā, naatlauzem ni kuoju, ni kokla. Tok navar jau zynuot, kai tymā autobusā byutu bejs cytā stuņdē, ka vysi nu dorba brauc – ap tū laiku tī cylvāks cylvākam iz golvys stuov. I autobuss – tai lieneigi, lieneigi, pa maleņu leiguodams i rākdams.
Nazynu, kurā godsymta i kurā zemē ražuots, tok Ačinska sabīdryskais transports breineigs. Ka labi īsaskrīn nu kolna, tod tai krotuos, ka atlīk tik turētīs pi stangys – greida to pagaist, to atsarūn. Spēj tik podlēkt gaisā i dasatupt, kab kuojis vasalys palyktu!
Vīnu reizi pi itaidys laksteišonys vītejī mysus paskaitēja par vuocīšim – Ilonai golvā beja tys zaļais skusts ar vuocu rokstim.
Cik breineigi, ka niu jī par vuocīšim zyna vysu. I tū vysu jī pastuostēja myusim, dūmuodami, ka mes jau krīvyski namuocēsim. Nikuo ļauna nā. Kurs ta soka kū ļaunu par pasystim uorzemnīkim.
Cyrks ar Ilonys kuoju beja suocīs. Es jau zynu, ka jei seņ beja gribiejuse byut populara. Ar Rēzikni par moz, jau vysu Krīveju jai zam kuoju!
Nu suoku atbrauce mudruo paleidzeiba (pa tū šaļti mes paspējem aizīt nu stacejis da autobusa, sagaideit juo, atbraukt ar autobusu, atīt kuojom nu pīturys i vēļ sagaideit tuos paleidzeibys). Uorsti beja pajauni, puiss zaļā kitelī (zaļa kruosa nūmīrynoj nervus) i meita, jim beja pat zuoļu čimodans (kopereits). Komendantis ustobā jī jēmēs apstruoduot Ilonu, a mes pa tū šaļti fotografējem pa durovu škierbu. Kuoju izgrūzēja, izčupinēja i pat aptyna ar bintu. I vede iz slimneicu ar vysu Ilonu komplektā (vēļ jau kuojis nagrīze nūst!). Gunta ar pasi i fotoaparatu pakaļ. Rikteigs cyrks!
Slimneicys obrozi beja breineigi, maņ až skaideiba dasamete, ka naasu redziejuse tūs bezgaleigūs koridoru, pa kurim Ilona lākuse iz rentgenu (kod jei beja atsagrīzuse piec kaidys lobys šaļts i puors koridoru izlaksteišonys, personals jei pat pīduovuoja braucamū krāslu!), i nabeju skaitiejuse breineigūs pavuiceibu, kai pījimt procedurys (naēst, narunuot, nagulēt…).
Slimneicā jī nikuo jauna naatkluoja, tikai tū, ka Ilonai ir sasysta kuoja. Pat naaptyna ar saiti, a izlomuot gon izlomuoja! Itū dzelu jī gon paspiej vysod, pat naudys par taidu šovu napaprosa!
Iz slimneicu Ilonai beja juoīt vēļ reizi. Nazynu, cik reižu jei vysā sastaiguoja iz tū slimneicu, tok tī juobyut lobai veseleibai, kab itai pa uorstim volkuotūs!
Pa tū šaļti ari Maritys kuoja beja labi nūryuguse. Atkluojom, ka tī nazkas juodora, cytaiž iz sātu atvessim juos atseviški – kuoju i Maritu. Voi ari pa vīnai – voi nu kuoju, voi Maritu.
Tai kai ceļojūšajā aptīkā nu Latvejis leidza beja pajimta tikai vata, Viļānūs pierktuo Uzbekistana marle (ka kas, cīši loba!!!) i slavanuo zeļonkys butele, kū Gunta zīmā viļcīnī beja izmuozujuse pa vysom rūkom, atskaitūt tū pierstu, kas beja slyms, beja nazkas juopierk kluot.
Dīnā, kod beja juokuortoj materiali, kab tī čorts golvys naatlauztu, ar Guntu guojom iz aptīku – nūpierkt streptocida zīdi i iudiņraža puorskuobi, elasteigū saiti i vēļ nazkū (nā, nā, materialus ari sakuortuojom, maņ pat ir obrozs voi pat diveji – mes struodojam, ar vysu malnū kači kliepī!).
Pi vīna aptīkā dūmuojom nūpierkt vēļ drusku marlis – ka jau tūs kuoju taids lārums.
Ruodīs, kas byutu vīnkuoršuok kai aptīkā nūpierkt marlis saitis.
Ha!
Tikai na Sibirejā!
Pyrmuo aptīka beja lels zals ar miļzeigim aizputiejušim lūgim i ar vyltuota marmora plitkom iz greidys, ar palāku eļlis kruosu izkruosuotom sīnom i zylom durovom. Car vīnu sīnu tymā aptīkā stīpēs stykla vitrina i beja nalels skaps. Tamā vitrinā beja nazcik zuoļu, kremu i nazkaidu paceņu. Styurī beja īslīti ari puors skrybynu. Vēļ nūsavērem, cik moksoj. Kab byutu lātuoki, nudi byutu nūpierkušys!
Atguoja puordeviejis. Divejis brangys buobys, kas ūtrā ustobā beja ni to ādušys, ni to trynušys mēli. Boltūs kiteļūs i ar spraunom micem golvuos.
Gunta suoce saukt sarokstu. Puordeviejis tusdamys tik saceja, kuo jom nav. Elasteiguo saite – nav. Streptocida zīde – nav. Pat izdūmuojom, kai sauc iudiņraža puorskuobi – perekisj vodoroda. Tys ari beja lobs cyrks – voda roždajetsa, nu, kislaja voda, voda, kotoraja perekisla. Tuo ari nabeja. Marlis nabeja. Nikaidys marlis. Paprasējem par vatu. Nabeja. Zeļonkys ari nabeja – tū jau vaicuojom jūka piec. Nikuo jom nabeja. Jūs aptīku nazkod slēgs cīš! Nazkod!
Guojom, guojom pa Lenina īlu, nivīnys aptīkys vaira nabeja. Breineigajā kompetu veikalā nūpierkom nazkū ādamu – tys veikals ari rikteiga puče i ūga! Puordevieja sirdeiga kai čorts, plauktūs vysaidi breinumi, lūgā vitražys ar bumbīrim i uobelim. Piercieju žālobu styureits nūsaglobuojs aiz tukša i izslāgta Coca-colys skapa.
Vyslobuokuo tī beja nazkaida taukainā papeirā īteita malna masa pi zylajim svorim, rikteigi lels klucs. Ni to marmalads, ni to vaca halva voi šerbets, kū varēja grīzt ar nazi. Tai i nasacēle rūka nūpierkt i pagaršuot. Da i nazynuojom, kai tuo breinuma lai pavaicoj puordeviejai – otkon bļaus. A kompetys jim tī breinumainys – kai 1960. godā, tai i da šuo laika. Nudi muzejs!
Tod es īguoduoju, ka aptīka tok ir piļsātys dūmē (nu, tī pi oranžuo Lenina pīminekļa). Vestibilā beja vairuok kiosku: avīžu puordūtive, kur avīzis izkluotys pa goldu i sakuortys pa sīnom, vyss vīnuos avīzēs, nazkaida kopejneica i aptīka taidā kai stykla kastē, kai būrī, kai kletkā. Gunta pa šauru lūdzeņu tī vydā ībļuove, voi ta jim byutu kaida marle. Puordevieja sirdeiga saceja, ka asūte gon i deve lelu paku. Kirurgiskuos marlis tamponi, kū likt pi rānys. Nā, nā, taidys myusim vēļ navajadzēja! Tik nūsprīdem, ka iz prīšku zynuosim, kur meklēt. Ka kuru kuoju vajadzēs atgrīzt nūst.
Īguoduojom, ka zīmā aptīku atrodom “Alpi” veikalā. Tys ir vīneigais pošapsakolpuošonys veikals, kur nikod navar zynuot, voi prece, kū turi rūkuos, patīšom eksistej, partū ka varbyut juos nimoz nav i tū tev pasoka kasē, kod tu jū dūd puordeviejai.
Iretai itai beja ar iudiņa kruosom i ūteņom. Nu plaukta to pajēme, a nūpierkt navarēja. Cikom jau pajēme cytys – na 12, a laikam 6 kruosu komplektu (voi ūtraiž). Ar tom kruosom mes afišys kruosuojom, dzīšmu gruomotys i vēļ vysu kū.
Aptīka tī beja gon. I kuo tik tī nabeja! Vysaidu garumu elasteiguos saitis! Zuolis! Smēris! Tabletkys!
Pajēmem 6 metrus saitis – ar metala kuoseišim. Piec tam es tūs 6 metrus varieju teit kasdīnys pa nazcik reižu naatsateidama, a kuoseiši ari loba dzela – tai jī nikuo natur, matās vaļā. Vajag daspīst, lai izīt cauri saitei i īsadur uodā! Ka Ilona aizabļaun, to jau zyni, ka turēs!
Beja marle (gon na nu Uzbekistana kai Viļānūs i na iz pusis tik loba), beja ari iudiņraža puorskuobe. Vēļ puordevieja īsmērēja nazkaidu zīdi deļ sastrutuojušim apdagumim – asūte cīši loba.
Nu, tū smēri mes smērējem nedeļu laikam. Kai konservants jei eistyn cīši loba – strutys tai īkonservēja, ka juos palyka až ni kai muzeja eksponats voi Lenins mauzolejā (koč juo myusim tai ari nav saguojs apsavērt, Leninam pījemamuos stuņdis par eisu).
Cikom mes braucem iz Bogotolu, Ilona staiguoja pa uorstim. Bogotols nav dzeraune, a mīsts, koč syta pušu vysys dzeraunis – taidu čorta ūkstu vēļ pameklēt, koč bazneica jim loba, jauna i Spuogis jimā myusim tik breineigai par čortim stuostēja, ka par reizis vysi pasamūda i suoce klauseitīs.
I vēļ Bogotolā myusim ar Guntu truopēja leits. Sēdējem zam eglis i nazynuojom, kur dētīs. A nikaida jumta voi kūka! A koč tu propuļsti!
Koč vaira mes izmierkom nu garombraucūšūs mašynu, kurom beja svāts pīnuokums pagrīzt tai, kab viersā izguoztu vysu pļaņčkys iudini. Ni kai pa druskai, a vysu! A iudiņs sylts i nateirs! I apleik vyss kiup saulē. Par minotu padsmit asvalts jau beja sauss.
Ā, i vēļ Bogotolā beja ateja ar boltim tuorpim, kas ruopuoja pa betona sili, kas laikam beja dūmuots ni to pisuars, ni to rene, kur nūtecēt līkajam škeistumam. Vēļ tī beja lobi cylvāki – kai suoc ar vīnu runuot, tai vysa īla atīt gostūs.
Cikom runuojom ar babu i sēdējem iz podmarovkys car sātys suonim, garom pabrauce bēris. Tuo skota naaizmiersšu: volgys, žyguli, bobiki, moskviči. Ļauds izaciertuši iz lobuokuo. I tai lieneņom paīt garom cīneigi i klusi. Tik bobiki, moskviči i žiguli ryuc i šveikst smiļkts zam kuoju i rīpu. I nabašnīka kuojis čut ni karinej nu mašynys uorā – groba gols to gon. A mes vysi rindeņā siežam iz sātys podmorovkys i veramīs lelom acim. Nivīnam pat naīguoja pruotā fotogravēt – tik labi tys beja. Kustaricys kinys cīneigs skots.
A piec šaļts brauce vīns puiss ar zaļu moskviču – skaņa nu radejis tumbu kai nu bucys, mosvičs palākdams i krateidamīs lāc pa dūbainuos īlys asvaltu. I šopers až pa lūgu izakar, īraudziejs myusus, taidu boru iz juo īlys!
Vēļ Bogotolā Leikumai īdeve vasalu kuleiti ar čekim. Poša vaineiga – kam veikalā pi kasis vaicuoja čeka. Puordevieja nikai nasaprota – i ar rūku rakstēja, i vysaiž. Kas tys ir – gribēt čeka? Cikom jau īdeve vysu maisu! Garuokais nu čekim beja laikam metru voi vaira.
A Ačinskā pa tū laiku beja pasajuoviejuse malna tyucs i nagaiss!!!
Piec atbraukšonys mes truopējem zam leita. Taida zupa! Tai kai iz vysys īlys beja tik vīns kanalizacejis caurums, vyss iudiņs nu vysys īlys skrēja iz jū. Rikteiga upe! I tod tys vyss guožās pa caurumu trubā i tod gruovī. Lels i bryuns iudiņa krytums! Kruoce kai dzeivs! I mašynys tai tik merkavoj, kab aplīt ar iudini!
Cik jau pīmiņu nu Ilonys stuosteituo, jei slimneicā tože guoja breineigai – mane teitū kuoju attyna, kab apsavārtu, a atpakaļ nasatyna. Tys nikas, ka Ilona poša sateit namuocēja, a bez saitis paīt tolkom navarēja.
Vēļ jū puors reizis izlomuoja kai kuci i patrīce kai sābru uozi nu kuopustu dūbis.
Ā, i vēļ uorsts jei pasaceja, ka byus juotaisa operaceja. Varātu jau tīpat Ačinskā, tok varbyut lobuok lai braucūte iz sātu, iz Latveju. Pi jim Ačinskā juogrīž vaļā vysa lūcātive, a Latvejā ak jau varēs pa mozu caurumeņu.
Citejūt uorstu: “U vas že tam pačti Jevropa!”
Tai tuo navarēja pamest. Maņ tei slimneica beja juoredz!
Atrodom pat īmesli – lai uorsts apsaver Maritys kuoju. Kuo ta jei tai ilgi nadzeist?
Kaids naivums. Lai uorsts apsaver…
Salasējem vysys kuojis, tfu, Ilonu i Maritu i laidem – kab 8 nu reita byutu poliklinikā!!! Jius varit īsadūmuot, kū Sibirī nūzeimoj 8 nu reita? Tys ir 3 naktī piec Latvejis laika! Cēlemēs 2 naktī! Kaidys tī brūkaškys!
Itūreiz Gunta palyka sātā voi guoja iz arhivu, partū ka jei jau vīnreiz beja bejuse slimneicā, a niu beja muna kuorta. Piec tam jei ak jau beja skaudeiba – maņ saguoja pulka vaira atrakceju i nūsajimšonys. Partū jei otkon brauce ar mudrū paliedzeibu, a es ar autobusu. Koč jī obeji ak jau ir vīnleidz “mudri”.
Slimneicys parks voi teritoreja mani īdvasmuoja – izdrups asvalts, pa viersu dubli i pļaņčkys, vyss škeists i lipeigs, glums speid saulē. Car ītvis, pogolma i ceļa molom zuole – rikteigi puorauguse i ar vysom veibūtnem, dodzim i obeju sortu nuotrem (sprostajom i viļteigajom, kas nimoz naizaver piec nuotru i kam dzeļ na lopys, a kuots) beja videja izmāra cylvākam ka ni da kokla, to da placu. Vēļ nazkaidi kryumi, kūki, saryusiejuši dzeļža statini.
A termometrys ānā ruodēja + 40 gradu. Voi varbyut + 41. Nu reita!
I papeļu pūkys – tūs Ačinskā beja vaira kai ūdu Saharnajā. Vyss gaiss vīnuos pūkuos. Ka kaids soka, ka jam matās alergeja nu ituos naškeisteibys, tod tī alergeja beja myusim vysim – vysa reikle pylna, moti, nuoss, drēbis. Kur na grīzīs – bolta zīma! Vysys stygys, celi i naceli bolti. Grīžās vīņ, ka ej. I ka gadīnī sausys, sajiuta loba – īt kai pa vatu i ap kuojom kai vīglys muokūņs. Ej i sprausloj.
Pyrmuos paleidzeibys punkta durovys beja lobys – apsystys ar bļaku i nūkruosuotys zylys. Vydā beja cylvāku jiura, kas gaidēja naatlīkamuos paleidzeibys. Piec jūs seju beja skaidrys, ka jī nav cālušīs nikaidūs ni 8 i ni 7, a itai dzelai rezerviejuši vysu dīnu.
Nu tuo paleidzeibys punkta myusus patrīce. Registraturā nūlomuoja i pasacēja, ka juoīt iz cytu registraturu. Kai mes varim nazynuot, iz kurīni juoīt! Tam že napisano! A napisano beja daudz – vysaidu lopu i lapeņu, ceteļu i ceteleišu. Nav breinums, ka jī tūs cylvākus tik ilgi marinej – lai paspiej vysu puorskaiteit i nav nikaidu vaicuojumu. Koč izlomuos vysleidza. Ari par tū, ka nav vaicuojumu.
Iz ūtrū registraturu beja juoīt pa garum garim gaitinim, kam nabeja ni suoku, ni gola. Ilona sajiusmā stuostēja, kai pa jim lākuse iz vīnys kuojis. Nu, ka tai vēļ puors reižu, jei voi nu varātu izpiļdeit GDA normys (vysmoz koč kū leidzeigu redzieju koledžā pi sīnys), voi sabeigt ari atlykušū kuoju.
Reizē ar myusim guoja ari sīvīte ar sovu meitu, kas pyrms puors dīnu beja sadyuruse kuoju i niu navarēja paīt – lēce taipat iz vīnys kuojis. Tys laikam tai pīdar. Tei liekšona pa gaitinim.
Tī beja 3 lūdzeni: Tievejis kara i Avganistana invalidim i vēļ diveji. Vīns beja deļ pīsaraksteišonys, a ūtrys deļ specialistu. Mes izavēlējem specialistu lūdzeņu – vys jau gribējēs, kab Maritys kuoju vārtūs kaids, kas sevi sauc par specialistu. Da i natycu, ka mes jim īstuosteitu, ka Marita ir karuojuse ar vuocīšim 1944. godā voi ruovusēs pa Avganistanu. Koč kuoja jei beja pastrāšna.
Rynda beja gara i leika, vestibils beja interesnys, ļaudim ari beja interesnai vērtīs iz myusu. Myusim – iz jūs. Latgalīšu tī nabeja voi ari jī naatsazyna.
Kod daguoja myusu kuorta, buoba aiz lūdzeņa skaļā i sirdeigā bolsā pasacēja, ka numereņu jau seņ vaira naass i vyspuor voi tod mes tuo jau nu suoku naasam redziejušys? Ak myusim vajag uorsta, partū ka reit braucam prūm? Nu tod eimit i sarunojit ar pošu uorstu. Varbyut pasaveic.
Pi uorsta durovu beja rynda. Leluokais vairums ryndā stuoveituju beja muosenis ar kitelim i papeirim rūkuos. Iz myusu vaicuojumim juos vyspuor naatbiļdēja i nasavēre pat viersā. Tī nūstuovējem varbyut stuņdi. Voi vairuok. Muosenis ar laiku tyka vydā. Bet na vysys.
Nazkaids vecs aizasirdēja i trīcēs durovuos ar spāku. Koč vydā i īsalauze, vysleidza nikuo nadabuoja. Nu bet partū otkon kai jū izlomuoja! Tys beja rikteigs baudiejums, taids spāks i īdvasma! Kai par škodis diktofona nabeja leidza.
Atguoja ari sīvīte ar sovu meitu i juos strutainū kuoju. Meitai beja sasacāluse temperatura, jei beja nikaida. Gaidējem vysi. Piec kaida laika datyku pi runys, vaicuoju. Izlomuoja ari mani, tik na tik suleigai kai pirmeitejū veci. Navar jau vysa lobuma gribēt. I atrakceju, i lomuošonys.
Ar Maritu izguojom uorā puorsīt kuoju – beja skaidrys, ka tyvuokajā laikā ni pi kaida uorsta natiksim. Iz slimneicys gaņku beja vasala skaudze cylvāku ar boltim kitelim, jim tys ruodējēs interesnys pasuokums. Dūmoju gon. Puorsīt kuoju iz nateiru slimneicys gaņku. Ni par motu švakuok kai pi kaidu aborigenu. Tai i prasējēs fonā kaidu Balkanu čygonu muzyku.
Stuovējem otkon ryndā. Nivīns naguoja ni vydā, ni uorā. Uorsta nabeja laikam voi ari jam beja kaida slapana eja, pa kuru var aizalaist kluseņom nu kabineta. Navar byut, ka var tik ilgi izturēt bez īšonys iz ateju.
Ļaužu masa sasaviļņuoja, kabineta durovys atsataisēja, izleida nazkas nu personala. Muosenis jei kryta viersā ar sovim papeirim, muote ar sovu meitu, puorejī nazkū klīdze. Sekuoja teksts, ka šudiņ nivīna vaira napījims! Muote beja gotova vysus apsist – kū tod lai jei dorūta ar tū meitys kuoju!
Saprotu, ka pa lobam ite na aršona i ni eceišona, leidu i es borā, vycynuoju pa gaisu Maritys Latvejis pasi, izmaklātā krīvu akcentā bļuovu, ka mysim iz viļcīni i kas te par bezparādu! Bezpridzel, bardak! Čo za bezobrazije, čo za čertovščina – itū teicīni beju svaigi īsavuiciejuse poliklīnikā!
Naticēsit, tok nūstruoduoja! Piec šaļts ar mani jau runuoja! Piec šalts es jau beju atpakaļ registraturā i sistema suoce struoduot! Lomuodamuos es beju jimā īsarakstiejuse!
Izstuovieju ryndu, kab dabuotu nazkaidu papeiru, tod izstuovieju ryndu, kab samoksuotu apmāram 2 voi 3 lati (tai i nasaprotu, par kū beja juomoksoj, tok nazkaidu čeku īdeve), tod izstuovieju ryndu pi registraturys, maņ izrakstēja Maritys sliminīka karti – vuoceņus, iz kuru jī ar mūkom raudzēja pīraksteit juos vuordu (naleidzēja pat tys, ka juos vuords jau beja pīraksteits krīviski iz vizys). Es nasacieju, kur jei dzeivoj pa eistam, pasacieju, ka nu Reigys – vysmoz ar ūtrū pīguojīni i par vysom kūpā juos zynuoja, kai tys rokstuos. Riga.
Tod mes otkon stuovējem pi uorsta kabineta – jau ar papeirim. Paguoja vēļ loba šaļts. Muote nabeja zaudiejuse cereibu, jei vīnkuorši guoja durovuos kasreizis, kai juos pasavēre vaļā. Meita sēdēja i vaira pat narunuoja. Muosenis ar papeirim jau beja izstaiguojušys vysys, laikam ari nazkaida vece. Varbyut jei beja nu personala – partū ka uorstu jim tī naredzēja, tikai daudz vysaida kalibra personala, muoseņu i sanitarku, kas ar svareigi puorgrīztom mordom skraida apleik i nosoj papeireišus.
I tod mes tykom pi uorsta! Uorsts kai uorsts – uorstīne taida poša kai pi myusu Viļānūs, Rēziknē voi Reigā. Beja tik jūceigai piec vysa tuo bezgaleiguo personala lāruma, kas tī bizinēja, īraudzeit normalu i vīnkuorši uorstu. Jei apsavēre Maritys kuoju, dalyka zuolis, puorsēja. Pa tū šaļti es apsavieru plakatus pi sīnu. Tī beja taida kai tabula, kai shema, kuru smēri lītuot kaidā rānys dzeišonys stadejā. Myusu smēre, kas beja tik lobs strutu mauzoleja leidzeklis, ari beja tī pīmineita.
Tai kai Maritys papeiri beja pi mane i es itymā pasuokumā beju apsamatuse par izsitieju, tulku i mīsysorgu (kuojusorgu), uorstīne maņ pastuostēja, kas ar tū kuoju juodora tuoļuok. Izaruodēja, ka ar izslaveitū smēri tei rāna byutu ryuguse nedeļom. Vajadzēja cytys zuolis. Tuos zuolis jei beja jau izlykuse. Myusim tik juonūpierk ceļam.
Naticēsit, tok poliklinikys aptīkā beja na tikai ituos zuolis, a pat marlis saite. I hematogens! Piec itūs vysu cīsšonu kotra nūpierkom pa plitkai i apēdem. Brūkašku i pušdīņu vītā.
Uorsta vizeite ilga varbyut minotu 10 voi 15, pavysam mes pa slimneicu atsajuojom vaira kai 4 stuņdis, mani izlomuoja nazynu cik reižu, a ryndys varit saskaiteit poši. Maņ saguoja sešys, a varbyut kaidu izlaižu voi daskaitieju divejis reizis.
Muote ar vysu slymū meitu palyka gaidam nazyn kuo. Varbyut jom pasaveice. Varbyut cytu dīnu juos tyka pi uorsta. Varbyut sadzeja taipat. Varbyut nā. Kaida atškireiba – vīna kuoja Krīvejā vaira voi mozuok.
Na par veļti, kod vysys klopotys jau beja cauri, nūsajēmem pi Avicennys (varbyut tei brīsmeiguo morda ir juo, nazynu) portreta trepu telpā.
Tī beja pīraksteita krīvu medicinys devize: He Bpeди! Nakaitej!
A kaida vyslobuokuo nakaiteišona? Pareizi! Nagrīz nikaidys viereibys, tod vysmoz nakaiteisi!
Taida tod ari ir krīvu medicinys morale: Nasamaisi!
Gribi dzeivuot, naej pi uorstu. Koč nūmiersi ar vasalim nervim. I vyss vīnā gobolā.
P. S. Rancāns, vokorā nūsaklausiejs itū stuostu, beja lelā nasaprasšonā – a kuo ta mes guojušys da uorsta iz sovu golvu? Byutu pīzvaniejušys jam, jis aizvastu, jam tī ir paziņa (jam pazinis ir vysur). Par reizis vysa dabuotu. I nikaidu ryndu!
Krīvu medicinys morale Nr. 2: Ka tev nav sakaru, paziņu i kukuļa, miersti nūst!


text:
Apleicsardzeiba
Apleicsardzeiba irā ciļvēcis dobyskuos apleicis sorguošona, ryupaste ap dobys resursu izglobuošonu, atjaunynuošonu i palobuošonu.
Apleicsardzeiba sasadora nu:
- konkretu leidziekļu i projektu apleicei sorguot (pīvadumam, teirejūt iudiņus, atjaunynojūt dzeivinīku populacejis, puordorūt palīkus i leidz.);
- atsateikūšu tīseibu aktu (pīvadumam, lykumi, kuri aprūbežoj zemis i cytu dobys resursus izlītuošonu, napaļaun pīmūrdīņa i leidz.);
- politisku i ļaudysku kusteibu, kurys vadynoj pījimt apleici sorgojūšus tīseibu aktus i īdzeivynuot apleici sorgojūšus projektus (pīvadumam, „zaļūs” kusteiba, „zaļuos” partejis i leidz).


text:
2019. godā piļsātuos i cīšuok apdzeivuotūs cīmūs eipašā pošvaļdeibu datubazē beja juoizsuoc registrēt sātys, dzeivūkļus voi vosorys sātys, kas nav daslāgtys centralizātai kanalizacejis sistemai. Beja paradzātys ari styngruokys praseibys decentralizātūs kanalizacejis sistemu aba tualetu ci sausūs ateju apsaimnīkuošonā. Nūsacejumi tyka īvīsti, kab taiseitu kontroli i nūvārstu nalabvieleigu ītekmi iz vidi. Ka izmontuotuo decentralizātuo kanalizacejis sistema itūšaļt naatbiļst praseibom, tod itaidu sausūs tualetu sakuortuošonai īdūtais laiks ir da 2021. gods 31. decembra.
Kai tys izadevs i voi decentralizātuos kanalizaceis sistemys varēs videi atbylstūšā veidā sakuortuot da ituo gods gola, tū itūreiz raidejumā skaidruosim kūpā ar VARAM iudiņa resursu nūdalis vadeituoju Ivetu Teibi, Rēzeknis nūvoda Moltys pogosta puorvaļdis vadeituoju Vitāliju Skudru i vidis inženeri, Ludzys nūvoda “Kārsavas namsaimnieks” vaļdis lūcekli Juri Vorkali.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Izguojs Sandrys Ūdris stuostu kruojums “Tīsys syla bolsi”
Rokstu sagatveja: portals lakuga.lv
Bīdreiba “LgSC” izdavuse literatis i kulturys žurnalistis Sandrys Ūdris stuostu kruojumu “Tīsys syla bolsi”. Tys aizdūd vaicuojumus par psihologiski gryutom attīceibom saimē, “pareizom” dzeivis izvēlem i vierteibom.
Sandrys Ūdris gruomotā “Tīsys syla bolsi” publicātī stuosti aptver vysaidus laikus i cylvākus, tok jūs vīnoj izmysuma voi vardarbeibys situacejis. Daudzys nu jūs atsakluoj kai latgalīšim pazeistamu, paaudzēs veidojušūs stereotipu atsakuortuošona. Tīsys syls ir reala vīta Baļtinovys nūvodā ar legendu par tū, ka tī Puncuļovys piļskolna vaļdinīks struopiejs ļauds, īrūkūt jūs da pusis dzeivus zemē – izdzeivuojs ci naizdzeivuojs. “Gruomotā Tīsys syls juosaprūt kai metafora. Partū lai itī teksti ir pamudynuojums sevkuram, kam napīcīšams, apjaust i psihologiski izīt nu sova napateikamūs situaceju i sajiutu “Tīsys syla”,” soka stuostu autore.
Ite ir jau ūtruo Sandrys Ūdris gruomota, 2016. godā izguoja kūpa ar Juoni Ryučānu pīraksteitais romans “Aizlauztais spaits: Franča Kempa dzeivis atspīdynuojumi”.
Sandra Ūdre ir īgivuse magistra gradu filologejā Rēzeknis Augstškolā, juos profesionaluo darbeiba ir saisteita ar latgaliskuo kūpšonu – bejuse korektore i redaktore Latgolys Kulturys centra izdevnīceibā, zynuotniskuo asistente Rēzeknis Augstškolā, kur pietejuse latgalīšu leksiku. Niu struodoj kai kulturys žurnaliste, S. Ūdris publikacejis skaitomys Latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv, žurnalūs “A12” i “konTEKSTS”.
Gruomotu “Tīsys syla bolsi” bīdreiba “LgSC” izdavuse, pasasokūt Latgolys regiona atteisteibys agenturys, a/s “Latvijas Valsts meži” i Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstam. Izdavuma muokslinīciskū dizainu veiduojs Māris Justs, tekstu ilustrativi papyldynoj juo filozofiski dziļuos fotografikys. Gruomotys redaktore ir Ilze Sperga, korektore – Muora Mortuzāne-Muravska. Stuostu kruojums nūpierkams Rēzeknē gruomotu veikalā “Liesma” i “Zvaigznes grāmatnīca”, Daugovpilī – veikalā “O!Marta”, kai ari škārsteikla veikalā taiseitslatgola.lv, tyvuokajā laikā byus atrūnams ari gruomatneicuos “Jānis Roze”. Publiskajom i vuiceibu īstuožu bibliotekom ir īspieja gruomotu dabuot duovynuojumā. Biblioteku puorstuovjim lyugums raksteit iz e-postu sandraiudrei@inbox.lv


text:
Latgolys kultura sātā siediešonys laikā: koncertīroksti, muzeju ekspozicejis…
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
…videostuosti, kinys, glaznu izstuode virtualuos fotografejuos. Kulturys procesus navar ni īrūbežuot, ni “izlikt iz pauzis” pat nikaidi sātā siediešonys īrūbežuojumi. Škārsteikla vidē daīmams daudzveideigs Latgolys kulturys pīduovuojums, daļa resursu vīnvīt apkūpuota Kulturys ministrejis sātyslopys sadaļā “#Ēkultūra digitālie resursi un E-pakalpojumi”.
Vēsmys Ušpelis glaznys
Da 2021. gods nūgalis Preiļu nūvoda pošvaļdeibys telpuos izlykti muokslineicys Vēsmys Ušpelis dorbi. Kab glaznys napalyktu napamaneitys deļ tānejūs īrūbežuojumu apmeklēt sabīdryskys vītys, dorbus var apsavērt virtuali – 10 fotografeju veidā – Preiļu nūvoda pošvaļdeibys sātyslopā ITE.
V. Ušpele ir glaznuotuoja i keramike ar gunei leidzeigu raksturu i naizseikstūšu gribiešinu atkluot i radeit muokslys dorbus. Glaznuošonu studiejuse Latvejis muokslys akademejis Latgolys filialē. Sovutīs muolu kai materialu īpazynuse i īmīļuojuse, pasateicūt veiram Aivaram, kurs cielīs nu slovonys latgalīšu pūdnīku dzymtys – Ušpeļu.
Muokslineica izstuodēs pīsadola jau nu 1995. gods i jūs skaits šudiņ mārojams vairuokūs dasmytūs. Glaznom leluokūtīs soveigi kūši i spylgti tūni. Daudz teik glaznuota doba i zīdi, te juodasoka, ka juos favoritis pavysam nūteikti ir sorkonuos mogonys. “Varbyut taišni tei kruosa ir vairuok nakai poša mogona. Jei mani uzluodej. Es sovā byuteibā asu gona solta, skorba, i tys sorkonais mani sasylda,” pīzeist poša muokslineica.
Vēsma ir vīna nu Latgolys muokslineicu apvīneibys V.I.V.A. četrūtnis, kuramā dorbojās kūpā ar glaznuotuojom Ilzi Griezāni, Viju Stupāni i Agru Ritiņu. Muokslineicu kūpejuo sadarbeiba aizasuoce pyrma vairuoku godu, tamā vosorā myužeibā aizguojušuo “Pūdnīku skūlas” dybynuotuoja Ēvalda Vasiļevska sātā “Akmenīšūs”. Latvejis muokslys kontekstā itei apvīneiba unikala kai ilguokais muokslineicu sovstarpejuos sadarbeibys pīmārs.
Lūznovys muižys stuosts “Leģendu nakts 2021” maratonā
Jau dasmytū reizi ituogods 30. oktobrī nūtyka tradicionalais i kasgadejais Latvejis piļu i muižu asociacejis (LPMA) organizātais pasuokums “Leģendu nakts 2021”. Tai kai kovida sātyssēdis deļ kluotīnis pasuokumi nadreikst nūtikt, ar pilim i muižom saisteitī stuosti tyka izstuosteiti videoformātā. Lūznovys muižys stuosts nu 38. minotys.
Latgolys viestnīceibys GORS koncertīroksti
Latgolys viestnīceibys GORS sātyslopā atrūnami vaira par 50 vysaidu žanru koncertu i pasuokumu īrokstu nu 2013.–2021. gods ITE.
Te var nūsavērt Latgalīšu goda bolvys kulturā “Boņuks” padūšonys ceremonejis, Latgolys viestnīceibys GORS atkluošonys koncertu (2013), latgalīšu dzīšmu koncertu “Dzīšmu gruomota” (2020), Baroka muzykys dīnu i festivala “ORGANismi” koncertus i uzvadumus, grupys “Dabasu durovys” koncertu “Bāka” (2014), apvīneibys “Kapļi” albuma “Ašņa dasys” prezentacejis koncertu (2015), grupas “Bez PVN” koncertu “Rūbeži” (2019), literari muzykalū uzvadumu “Francis” (2014), dzejneicys Annys Rancānis jubilejis koncertizruodi “Latgolys freska” (2020), Ontona Kūkoja dzejis videoizruodi “Pa mīlesteibu brīnūt, kuojis nasaļ” (2020) i vēļ daudz cyta.
Daugovpiļs muzeju pīduovuojums
Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzeja “facebook.com” lopā apsaverama muzeja kruojuma izstuode “Muzeja dārgumi” ITE, Daugovpiļs Muola muokslys centra sagataveituo virtualuo izstuode, kuramā apkūpuoti Tautys lītiškuos muokslys studejis “Latgale” keramiķu dorbi, kai ari video stuosts par pūdnīceibu “Māls podnieku rokās” ITE.Vēļ itys muzejs ir izveiduojs virtualu īsavierīni pasauļa tautu tradicionalūs capuru i golvyssagu kolekcejuos.
Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrs veidoj interveju cyklu ar muokslinīkim, video projekta “Māksla te!” nūsaverami muokslys centra “youtube.com” kanalā ITE. Te atrūnama interveja ar jau pīmynātū muokslineicu Vēsmu Ušpeli ITE, muokslys centrs sātyslopā pīduovoj video arhivu par bejušajom izstuodem ITE.
Daugovpiļs Universitatis muzejs, svynūt augstškolys 99. dzimšonys dīnu, izveiduojs virtualū izstuodi “Daugavpils Valsts skolotāju institūts. 1921–1952” ITE.
Sevkuru mienesi muzeji pīduovoj sovu ekspoziceju prīkšmatus
Preiļu Viesturis i lītiškuos muokslys muzejs pīduovoj tematiski daudzveideigu stuostu sereju “Mēneša priekšmets muzejā” ITE, jaunuokais viestejums ir par Preiļu lynu fabriku, interesanti eksponati ir 1880. gods Preiļu Rūmys katuoļu bazneicys oltora skice voi fotografejis nu 1989. gods 25. februara Latvejis karūga paceļšonys. Taipat kotru mienesi kas jauns apsaverams kūpejā Preiļu, Grodnis i Panevežys muzeju virtualajā izstuodē ITE, eksponati atlaseiti piec nūteiktom tēmom – muiža, škola, religeja, apovi, tradicionaluos drēbis i tamleidzeigi.
Rēzeknis nūvoda Maltys Viesturis muzejs kotru mienesi cyklā “Parastu lietu neparastā vēsture” Maltys pogosta sātyslopā īpazeistynoj ar kaidu kruojuma prīškmatu. Maltys Viesturis muzeja kruojuma globuotuoja Jana Indričāne sagataviejuse rokstus par bronzys stampu i pīstu ITE, tiņtneicu ITE, Berandžera sistemys tipa svorim ITE, ceļuojuma čemodanu ITE, smolku tualetis gaļdeņu ITE, muokslinīka Jura Gaigala montuojumu ITE, Annys Babris pīraksteitū Helēnys Sjomkānis atmiņu stuostu, Aglyunys Dīvmuotis abrazeņu i nu pologu šyutū blūzi ITE, cykls īsuokts ar vacū fotoaparatu iz stativa ITE.
Muzeju virtualī produkti
Škārsteiklā daīmama ari kūpejā Latgolys Kulturviesturis muzeja, Rēzeknis Augstškolys (tān Rēzeknis Tehnologeju akademeja), Maksima Bagdanoviča muzeja Grodņā i Kedaiņu Regionaluo muzeja projektā “Virtualuo paguotne – muzeju byutīne” izstruoduotuo virtualuo sātyslopa ITE.
Bolvu Nūvoda muzeja sātyslopā atrūnama muzeja specialistu Rutys Akmentinis i Dacis Teilānis sagataveituo virtualuo izstuode “Atmiņas par Sibīriju”’, kurei viestej par izsyuteitūs saimu liktiņstuostim ITE. Ludzys Nūvodpietnīceibys muzeja sātyslopā daīmama virtualuo karte ITE ar informaceju par apsaveramim breivdobys objektim.
Muzeju virtualī produkti
Škārsteiklā daīmama ari kūpejā Latgolys Kulturviesturis muzeja, Rēzeknis Augstškolys (tān Rēzeknis Tehnologeju akademeja), Maksima Bagdanoviča muzeja Grodņā i Kedaiņu Regionaluo muzeja projektā “Virtualuo paguotne – muzeju byutīne” izstruoduotuo virtualuo sātyslopa ITE.
Bolvu Nūvoda muzeja sātyslopā atrūnama muzeja specialistu Rutys Akmentinis i Dacis Teilānis sagataveituo virtualuo izstuode “Atmiņas par Sibīriju”’, kurei viestej par izsyuteitūs saimu liktiņstuostim ITE. Ludzys Nūvodpietnīceibys muzeja sātyslopā daīmama virtualuo karte ITE ar informaceju par apsaveramim breivdobys objektim.A Kruoslovys nūvoda Turisma informacejis centrs pīduovoj Kruoslovys piļs parka, kur atsarūn Kruoslovys Viesturis i muokslys muzejs, objektu virtualū ekskurseju dodot iespēju katram vietnes apmeklētājam iepazīt arī pils teritorijā esošo Krāslavas Vēstures un mākslas muzeju ITE.
Ar Latgolu saisteitys filmys
Nacionalais Kinys centrs pīduovoj individuali nūsavērt Latvejis filmys, nu spēļfilmu portala skaiteituojim byutu interesantys režisora Juoņa Streiča veiduotuos – i na viņ “Cilvēka bērns” (1991) ITE, tok ari Daugovpilī filmātuo “Mans draugs – nenopietns cilvēks” (1975) ITE voi piec lītuvīšu rakstnīka Mīkola Slucka romana veiduotuo “Svešās kaislības” (1983) ITE, kur lītuviskais kai katuoliskais kolorits cīš atguodynoj Latgolu i pavadynūšuos Ausmys lūmā Rēzeknē dzymušuo aktrise Vizma Ozoliņa, vāluok Kvēpa.
Nu dokumentalūs filmu izceļama pasauļslovonuo ludzuonīša Herca Franka 9 filmu izlase ITE.
Raidejumi “Literatūre” par Latgolys literatim
Portalā replay.lsm.lv atrūnama “Literatūre”. Sevkurā nu “Literatūris” raidejumu Marta Selecka dūdās ceļuojumā ar vīnu latvīšu myusdīnu literatu, kurs izalosa sev tyvuokū aizguojušūs laiku latvīšu autoru, kab ceļuotu iz vītom, kur jī dzeivuojs voi par kurom rakstejs. Sovutīs Gustavs Terzens ceļoj atseviški ar gruomotom i kū naviņ kūpeigi palosa ar najauši satyktim ļaudim. Pārņ ruodeitais raidejuma veiduotuoji gastejuši Bieržgaļa, Rogovkys i Aglyunys pusē, partū ka stuosts ir par Annu Rancāni i Ontonu Rupaini ITE, ituogods raidejuma ir par dzejnīkim Eināru Pelšu i Andi Surguntu filmāts Preiļūs ITE, a – par dzejnīku Semjonu Haninu i rakstnīku Leonidu Dobičinu Daugovpilī ITE.


text:
Lītu viesture: kūkle
Roksta autors: Valentins Lukaševičs
I
1914. goda pavasarī, atzeimejūt desmit godus kai atdabuota drukuotuo vuorda breiveiba, izguoja pyrmuo latgalīšu poezejis antologeja „Kūkle”. Iz juos vuoka raksteits, ka tys ir pyrmais siejums. Beja jau salaseiti teksti i cytim, bet vosorā suocēs Pyrmais pasauļa kars i vysi plani rozškeida. „Kūkle” (sastateituojs i izdeviejs – Ontons Skrynda[1]) ir vīna nu nūzeimeiguokūs latgalīšu gruomotu (izdūta Latgolys sirdī – Rēzeknē). Antologejis nūsaukums lelā mārā paīt nu īškā publicātuo Franča Kempa dzejūļa „Dainas un kūkles”, kurs nūsaslādz ar četrrindi:
„Sokit, bròli, sokit, mòsas,
Kas slègs waliâ dzìsmu skreini,
Kas jems rùkâ zalta kùkli,
Myusu zemi mùdynos?…”[2].
Metafora zalta kūkle beja populara latgalīšu nacionaluos atmūdys godūs, a piečuok pa čupeitei zaudēja sovu popularitati.
II
Iz poezejis antologejis vuoka lelim figuralim burtim raksteits „Kūkle”, a viersyn – muzykys instruments… Nā, ni kūkle, a lira. Parkū kai ilustraceju naizlyka eistu, vītejā tautā reali izmontuotu muzykys instrumentu – kūkli? Drūši viņ, kab paruodeit, ka latgalīšu poezeja nav kasta provincials, a jei ir īdareiga lelā, vysys Eiropys kontekstā. Ari partū, ka ailis, poezeju aba dzeju popularā svešvuordā sauc lirika, a itys vuords paīt nu antiku laiku muzykys instrumenta lirys, kuru strinkškinojūt sovulaik tyka deklamāta poezeja.
Ari niule mes runojam – liriska nūskaņa, liriska atkuope, liriska dzīsme i tt. Kai čyuska ap bičeri ir vysim zynoms medicinys simbols, tai lira sovulaik beja vysim, daudzim ari tān zynoms poezejis simbols. Lira ir radineica kūklei. Kai i kūkle, jei ir strinškinomais steigu muzykys instruments, par kuru legendys stuosta, ka instruments izaveiduoja, modificejūt šaunomū lūku. Lirā steigys ir nu vysu pušu breivys, var juos strinkškinuot vīnlaiceigi ar obom rūkom i nu obu pušu. Sovutīs kūkle ir ar steigom iz kūka pamatnis, kur cītais materials pylda ari rezonatora funkcejis. Ka liru var spēlēt vertikalā stuovūklī, to kūkle ir paradzāta turiešonai horizontali. Partū ilustrativi lira ir vīns tipažs[3], bet kūkle ilustrativi īrosts ir pastateita vertikali[4] voi ari attāluota nazkai īsleipi. Ka kūkli pastota stuovyn, jei izaver kai arfa. Cyti saredz leidzeibu ar vairūgu.
III
Latgolā pyrmī muzykys instrumenti beja stabulis, kūklis i bybyni. Cytu reiz arheologiskūs izrokumūs atrūn i varganu i c., tik vysleidza palīk kulturdūmuošonā itei tipologeja – stabule kai golvonais pyušomais instruments, bubyns kai golvonais sytamais instruments, a kūkle kai golvonais strinkškinomais instruments. Saleidzynojūt ar pyušamajim i sytamajim instrumentim, kūklei ir vysharmoniskuokais i vysmelodiskuokais skaniejums, ari cylvāks varēja kūklēt napīkuss iļguok nakai stabulē pyutiejs voi bubynā sitiejs.
20. g. s. suokūs kūkle Latgolā suoc zaudēt sovys pozicejis, popularys palīk garmoškys, skripkys i mandolinys, a piečuok akordeoni i gitarys. Kūkle sovutīs palīk par vēļ stypruoku tautyskuo i sovejūs sakņu simbolu. Tik beja ari taidi, kuri turpynoja spēlēt kūkli.
Klements Mediņš rokstā „Latgales mūzikas kultūra” konstatej, ka piec Ūtruo pasauļa kara vairuok populara palīk dzīduošona, bet saryuk kūkliešona. Vīni nu pādejūs eistūs tautys kūklātuoju, pa jam, beja bieržgalīši Aļberts Zlidnis i juo dāls, kuri poši taiseja instrumentus, a jūs repertuarā „bija daudz Latgales novada tautasdziesmu un deju”[5].
Vīnu reizi 1998. godā asu bejs gostūs pi Donata Vucyna. Pacīnuoja ar kopeju pa turcyskam, ruodeja muzykys instrumentus. Ari rota liru, par kuru napīmiņu, voi tys beja juo, voi kaida cyta meistara taiseits instruments. „Kopumā, kā saka Donāts, ir radītas un pasaulē aizgājušas kaut kur ap četriem simtiem. Kokles taisīt viņš iemācījās pats, ar laiku izauga prasme, pat izveidojās savs stils.”[6]
IV
Iz kūkles spieļoj i par kūklem cīši daudz zyna Valdis Muktupāvels. Jam ir gruomota „Kokles un koklēšana Latvijā”, nu kurys par itū muzykys instrumemtu var izzynuot cīši daudz i dažaidūs rakursūs. Tradicionaluos aba etnografiskuos kūklis īdola treis tipūs: 1) Kūrzemis kūkle, 2) Latgolys kūkle, 3) ceitarkūklis. Latgolys tradicionaluos kūklis atsaškir ar tū, ka juos ir leluokys. Ar straujuok sašaurynuotu osū golu, a ūtrā pusē aiz tapeņu ir pagarynuojums, kuru sauc par spuornu i iz kura kūklātuojs varēja atbaļsteit rūku. Steigu skaits Latgolys kūklem ari ir leluoks – devenis, vīnpadsmit i pat vaira. Tapenis īrosts taiseja nu ūzula, a korpusam derēja teju vysi kūki. Kotrys kūks deve nadaudz sovu skanejumu, partū kotra vīna meistara leidzeigi sataiseita kūkle, bet nu cyta kūka (vuordi kūkle i kūks ir dyžon tyvi!), skanēja jau cytaiži. Eistineibā nav divu vīnaiži skonūšu kūkļu, pat ka juos taiseitys nu vīnys i tuos pošys apsis.
V
Maņ gon Latgolys kūkle asociejās ar pavysom cytaidu izskotu. Lelai daļai volūdys vuordu cylvāks podlosa sovu vizualizaceju. Cytureiz ari taidim vuordim kai laime, steiga, namīrs i tt. Maņ vuords kūkle vizuali sasavalk ar Ontona Zvīdra (1911–1992) gleznu „Kūkļuotuojs”. Nazkur ap 1992. godu Latgolys Kulturviesturis muzejā vareja apsavert Ontona Zvīdra paduovynuotūs, nu Kanadys atvastūs muokslys dorbus. Puorsteidze juo darynuotais kūka kryušutāls „Muote Tereze” – nikod nabeju redziejs, ka nu kūka var sataiseit kūta tik smolku, tik filigranu. Cik smolki sataiseita seja, cik detalizātys ir sīvītis kūpā salyktuos plauksts.
Kai niu acīs stuov tei Ontona Zvīdra ellis glezna „Kūkļuotuojs”. Vīds vacyns, garim motim i garu buorzdu, siež uorā i ar obom rūkom kūkļoj. Piersti jam gari i tīvi kai pianistim. Tamā gleznā rūkys atspīst iz kūklis navar, ir juotur gaisā. Vyss nu vīnys kūklis gola leidz ūtram vīnuos steiguos, nav nikaidu plyku maleņu. Vīnā pusē izreiz tapenis, a ūtrā taids kai borteņš. Aiz tuo laikam varēja kūkli pajimt i nest. Pa vydu obom muzicejūšom rūkom var redzēt kūklē caurumu – taidu, kaidu mes zynim pi gitaru. Kūkle izaver gleznā kai zeme, tys caurums pa vydu kai oka, a obys rūkys iz steigom kai tuos, kurys smeļ dziļumu i patīsumu. Sejā dabiska līksme, a ni muoksleigs sentiments. Mute puspavārta, i navar saprast – kūkļuotuojs daiņoj voi tikai atplāstu muti verās iz pasauli!
[1] Ontons Skrynda (1881–1918) izmontuoja pseidonimu Indrikis Leidumnīks. Vieļuok dzeivojūšais latgalīšu dzejnīks Juoņs Mozga (1909–1982) izmontuoja pseidonimu Juoņs Leidumnīks.
[2] Kūkle (sast. I. Leidumnīks) – Rēzekne: Dorbs un Ziniba, 1914., 23.–24. lpp.
[3] Var cīši labi ruodeit simetreju, kas daudzūs gadīņūs skaitejuos kai smukuma augstuokuo pakuope. Kūkle sovueil patyka jugendstila ilustratorim, kurim augstā viertē beja ovalumi i geometriski naregularys formys.
[4] Cytureiz kai ba stilizejūt arfu.
[5] Mediņš K. Latgales mūzikas kultūra // „Literatūra un Māksla”, 18.07.1959.
[6] Pitrāns J. Kokles // „Jā”, 27.06.1998.
Galerejā roksta autora sagataveitī rokstu papyldynojūšī vizualī materiali.


text:
Sastdiņ Vīsītē gaidoms Sēlejis kongress. Pyrmū reizi zynuotnīku saītu, kas saukts par kongresu, deveņdesmitajūs godūs nūorganizēja akademikis Jānis Stradiņš. Tradiceja turpynojās, apceļojūt Sēleju nu Silenis da Jaunjelgovys, bet pyrma 10 godu kongresa reikuošonu puorjēme politiki, pošvaļdeibu vadeituoji. Kongress, saprūtams, ir tik vīna nalela daļa nu Sēlejis identitatis i atteisteibys izaicynuojumu apzynuošonai veļteita aktivitate. Vēļ īprīškejūs 10 godūs Sēlejā atsateistiejušys vītejuos kūpīnys, mozī turisma pakolpuojumu snīdzieji, vystik voi ar itū ir gona i kaidys ir Sēlejis ambicejis?
Par tū i cytim vaicuojumim, kas nūdarbynoj Sēleju šudiņ, sarunā ar kūpīnu sadarbeibys teikla “Sēlijas salas” puorstuovi Ievu Jātnieci, Vaļsts prezidenta padūmnīku Jāni Plepu, Jākubpiļs nūvoda dūmis prīšksādātuoja vītinīku Aivaru Vanagu (Jaunā konservatīvā partija) i “Stendera biedrības” vaļdis prīšksādātuoju Jāni Dimitrijevu.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
__________________________________________________________________
Numura roksti
„Cylvāks navar dzeivuot bez mīlesteibys.” Žurnala golvonuo redaktora īvodroksts par lauluotūs mīlesteibu. „(..) cylvāks var eistynuot sovu aicynuojumu lauleibā, vīneigi mīlesteibā nasavteigi duovynojūt sevi: aizmierstūt par sevi ūtra lobā.”
„Bazneica eksistej deļ tuo, lai evaņgelizeitu.” Nu pāvesta Benedikta XVI viestejuma 2011. goda Pasauļa miseju dīnai.
„Bez Dīva nav nuokūtnis.” Veiskups Ontons Justs par pāvesta Benedikta XVI apustuliskū vizeiti Vuocejā.
„Īsvieteita kontemplativuo Karmela klūstera bazneica.” Par bazneicys īsvieteišonys svineibom i Ikškiles Kontemplativū Karmela klūsteri.
„Prīcuosimēs par Dīva dorbim.” Īvālāts jauns Latvejis Veiskupu konferencis prīkšsādātuojs, Moskovā atkluots pīmineklis Juoņam Puovulam II, Benedikta XVI tikšonuos ar evaņgelizacejis veiciejim, Asīzē paradzātuos lyugšonu dīnys programmys prezentaceja Vatikanā.
„10 lītys, kurys juozyna tovim bārnim.” Kaida kristeiga giminis tāva puordūmys par tū, ka bārnim ir juozyna, ka jī ir mīļuoti i jūs mīļoj Dīvs, ka dzeivei ir jāga i dzeivuot ir vērts, ka pasaulī pastuov ļaunums i cīsšonys, ka mīlesteiba ir stypruoka par nuovi i. c.
„Dzeive ceiņā ar satanu.” Saruna ar Storptautiskuos Eksorcistu organizacejis dybynuotuoju i vadeituoju prīsteri Gabrielu Amortu.
„Tāvzemei i breiveibai.” V. Tenča-Goldmane par dzimtinis mīlesteibu.
„Iz eženis golvu lyku.” Par Juoņa Lavrinoviča, naatkareiguos Latvejis laika rūbežsorga, bārnu braucīni iz tāva bejušajom dzeivis i dīnasta vītom Indrā i tuos apkuortnī.
A. Rubuļa dzeivuli „Atziņa” i „Lyugums”.
„Muosa Faustina par Euharisteju.”
„Bazneica i sakramenti.” Par Bazneicys svātuma nūslāpumu.
„Myusdīnu civilizacejis krīze.” Par pareizu attīksmi pret cīsšonom, tūs lītdereigu izmontuošonu i mīrynuojuma snīgšonu citim, kod jī cīš. „Cīsšonys var myus atteireit, dareit jiuteiguokus, saprūtūšuokus; cīsšonys var dzīdynuot myusu dvēselis i nest pesteišonu.” „Kod snīdzam mīrynuojumu citim, snīdzam tū Kristum, pat vairuok – mes sasateikam ar augšamcālušūs Kungu.”
„Pāvests izsludynoj ticeibys godu.”
„Golvonais tykums – vysaugstuokais svātums.” V. Tenčas-Goldmanes stuosteņš bārnim.
„Es traučūs iz Latveju!” Zita Sudnika par ceļuojumu nu Australejis iz Latveju.
„Latgolys latvyskuma sorgam – opola jubileja!” Lidejis Leikumys atminis par Juoni Cybuļski.
„Latgolys Studentu centrs izsludynoj rodūšūs dorbu konkursu bārnim I jaunīšim!” Par literarūs dorbu konkursu pyrms Latvejis 93. dzimšonys dīnys.
„Īvārojamuos jubilejis Bieržgalī.” Par Ontona Rupaiņa i Paulīnes Zalānes-Vallenas dzeivis jubileju svineibom Bieržgalī.
„Juoņs Ikovnīks.” Par bejušū avīzis „Latgolas Vōrds” redaktoru, kuram 18. julī byutu apritiejuse 110. godskuorta.
„„Andreišūs” 21. godsymts nav tik steidzeigs.” Par kūkapstruodis meistaru Andri Prikuli.
„Ticeibys gaismā.” Par Iergļu katuoļu draudzis sakristianu Vladislavu Šablinski.
„Dīva kolpyune myužeibā.” Par klūstermuosu Josef-Mariju (Bronislavu Leici).
„Romualds Ancāns. (01.04.1944.–15.09.2011.)” Nu aktīra Romualda Ancāna atsavodūt.


text:
Var dasasaceit tīšsaistis bibliotekarajai stuņdei “Feletonistam Pīteram Kuļšam – 135”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Da 27. oktobra Bolvu Centraluo biblioteka interesentus aicynoj dasasaceit, rokstūt iz sarmite@balvurcb.lv, tīšsaistis bibliotekarajai stuņdei 29. oktobrī 16.00 stuņdēs, kas veļteita feletonista Pītera Kuļša i juo davuma pīmiņai.
Tīšsaistis bibliotekaruos stuņdis laikā byus vareiba izzynuot voi atkuortuot, kas ir feletons, i īpazeit nūvadnīku Pīteri Kuļšu (1886–1941), kura dzymtuo puse ir Bolvu nūvoda Styglovys cīms agruok Baļtinovys, tān Škilbānu pogostā. Tīšsaistis pasuokuma daleibnīki tiks īpazeistynuoti ar Bolvu Centraluos bibliotekys veiduotū digitalū kolekceju “Feļetonists Pēteris Kulšs (Cērpiņu Blauzga) un viņa daiļrade”.
Sovus literarūs saceriejumus Pīters Kuļšs parakstejs ar pseidonimu Cērpiņu Blauzga. Nūzeimeiguokais dorbs ir 1936. godā laikrokstā “Jaunais Vōrds” publicātuo viesturiskuo teika “Mārgu sola”, kurā izmontuoti dzymtajā pusē nūklauseitī nūstuosti. Cērpiņu Blauzga rakstejs politiskus feletonus, kurymūs stuostejs par politiķu i Saeimys deputatu vuojeibom. Daudzi nu juo saraksteitajim feletonim ir aktuali ari šudiņ. Tuo laika presis izdavumūs publicāts ap 200 feletonu, a literarais montuojums nav apkūpuots gruomotā.


text:
Rogovkā ar koncertuzvadumu svinēs Andryva Jūrdža 175. jubileju
Roksta autors: portals lakuga.lv
4. septembrī Rēzeknis nūvoda Rogovkā ar koncertuzvadumu “Suprātka Kuorklinīkūs jeb Andryvam Jūrdžam – 175” svinēs izcyluo latgalīšu kulturys darbinīka Andryva Jūrdža 175. dzimšonys dīnu. Pasuokumā pīsadaleis vītejī pošdarbnīki i postfolklorys grupa “Rikši”, koncertuzvadumu varēs vērtīs ari tīšraidē Facebook.com.
Andryvs Jūrdžs (1845–1925) ir vīns nu nūzeimeiguokūs i zynomuokūs Latgolys nacionaluos atmūdys dalinīku. Andryvs bejs cīši apduovynuots, pošvuiceibys ceļā apgivs vairuokys svešvolūdys, kas cīši nūderēja, tulkojūt dažaidus materialus i padūmus latgaliski, puorrakstejs Svātūs Rokstus, pīrakstejs sokamvuordus, tautysdzīsmis, nūvāruojumus, kai ari rakstejs originaldzejūļus. A. Jūrdža ar rūku skolu gaismā pīraksteituos gruomotys beja pat ap tyukstuš lopu bīzys, tuos tyka izplateitys vītejūs ļaužu vydā. Drukys aizlīguma godūs tom beja lela nūzeime Latgolys latvīšu izgleituošonā, jo gruomotu īspīsšona latgaliski tūreizejā Vitebskys guberņā beja aizlīgta.
4. septembrī 19:00 stuņdēs Nautrānu sporta hallē-kulturys nomā (Rēzeknis nūvoda Rogovkā) nūtiks izcyluo nūvodnīka Andryva Jūrdža 175. jubilejai veļteits pasuokums “Suprātka Kuorklinīkūs jeb Andryvam Jūrdžam – 175”. Koncertuzvadums atkluos A. Jūrdža dzeivis interesantuokūs faktus i snēgs īskotu juo literarajā montuojumā.
Uzvadumā pīsadaleis Nautrānu pogosta amatermuokslys kolektivi i školāni, jaunīšu rokgrupa “Vysu voi nadaudz” (vad. Ingars Gusāns), muziki Arņs Slobožanins i Vinsents Kūkojs i postfolklorys grupa “Rikši”. Koncertuzvaduma scenareja autore ir dzejneica Anna Rancāne, sovukuort režeju veiduojušys Veronika Dundure i Ērika Bozoviča.
Pasuokumā tiks prezentāta Jōņa Cybuļska gruomota “Andryvs Jūrdžs”. Izdavums ir eipašs ar tū, ka tys izdūts divejuos volūduos – latgalīšu i angļu, i atkluoj na tikai izcyluo latgalīša i juo saimis lūcekļu dzeivis gaitys, bet ari snādz īskotu tuo laika Latgolys sociali politiskajā dzeivē.
Īeja pasuokumā “Suprātka Kuorklinīkūs jeb Andryvam Jūrdžam – 175” ir bezmoksys, tūmār jamūt vārā vaļstī nūsaceitūs īrūbežuojumus Covid-19 izplateibys deļ, skateituoju skaits ir īrūbežuots. Pasuokumu varēs apmeklēt tikai ar īejis kartem, tuos var sajimt Nautrānu pogosta puorvaļdē. Karti var ari dasaceit, zvonūt Nautrānu sporta hallis-kulturys noma vadeituojai Ingai Vigulei, mob. 28335357.
Kab pasuokums byutu daīmams plošuokai auditorejai, tū varēs vērtīs tīšraidē medeja “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” kontā facebook.com/lakuga.lv.
Pasuokums nūtiks ar SIA “Latvijas Valsts meži” i Vaļsts kulturkapitala fonda 2020. gods Latgolys kulturys programys finansialu atbolstu. Pasuokuma nūrisi atbolsta ari Latvejis gūda konsuls ASV i uzjiemiejs Pīters Aloizs Ragaušs, portals lakuga.lv i SIA “Madara LV”.


text:
Raiņa sātā Berkenelē ruodeis muzykalu breivdobys izvadumu par Raiņa bierneibu
Turpynojūt Raiņa jubileja goda nūtikšonys, Raiņa dzimšonys dīnā 11. septembrī, kod Latvejā svietej Dzejis dīnys, Daugovpiļs nūvodā Raiņa sātā Berkenelē nūtiks pasuokumu cykla “Vai atmini mani? Rainis” ūtruo aina ar nūsaukumu “..manas bērnības atmiņas saule”.
Jau 10. septembrī 11.00 nūtiks godskuortiejais skotuvis runys konkurss “Zelta sietiņš”, kurymā pīsadola Latgolys školu 2. – 12. klašu školāni. Sovukuort 11. septembrī 18.00 Berkenelē izskanēs muzykals breivdobys izvadums “…atmiņās iegāju te…”, kur Daugovpiļs nūvoda amatermuokslys kolektivi īsajuss dzejnīka dūmuos i sajiutuos, atguodojūt Raiņa bārnu dīnu zemi Berkeneli, informej Raiņa sātys direktore Inese Bierzeņa.
Atmiņu izvadums suoksīs ar tierga ainom, kaidys varēja nūtikt Dinaburgā 19. gs. beiguos, darbeiba turpynuosīs pi Berkenelis sātys, kur tiks ruodeitys ainenis nu mozuo Žaneņa dzeivis. “Izvaduma laikā vysi kūpā tiksim laikūs, kad lelais Rainis vēļ beja mozais Žaneņs i iz vysu vērēs pyrmū reizi, laikūs, kod vyss radzātais, pīdzeivuotais i izjustais nuokamajam dzejnīkam varēja kolpuot par īdvasmu rodūšajai fantazejai i dzejai,” uzsver pasuokuma režisors Ivars Brakovskis.
Izvaduma scenareju veidoj Alda Krasteņa. Pasuokumā kūpā ar Daugovpiļs nūvoda teatra studeju “Berķeneles Kamolītis” pīsadaleis folklorys kūpa “Dyrbyni”, vokaluo studeja “Stage On”, Kulturys centra jauktais kors “Latgale”, Leiksnys pogosta kulturys noma amaterteatris “Maskas”, Leiksnys pogosta kulturys noma vidiejuos paaudzis deju kolektivs “Daugaveņa”, Daugovpiļs Latvīšu kulturys centra vidiejuos paaudzis deju kolektivs “Saime”, postfolklorys grupa “Rikši”, Dramaturgu teatra trupa i guņsšova grupa “Ello&Co”.
Pasuokumu atbolsta Daugovpiļs nūvoda Kulturys puorvaļde, Vaļsts Kulturkapitala fonda mierkprograma “Raiņa un Aspazijas gads”, Latvejis vaļsts mežu atbaļsteituo “Latgales kultūras programma 2015”.


text:
Boņuki par latgaliskajom aktivitatem 2019. godā padūti
Rokstu sagtaveja: portals lakuga.lv
23. februarī Latgolys viestnīceibā GORS padeve Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks”, gūdynojūt 2019. gods latgaliskuos kulturys aktivitatis, dorbus i sasnāgumus. Padūti 11 Boņuki i portala lakuga.lv skaiteituoju simpateja bolva.
Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā gūdynuoje tieļnīku Induli Folkmani.
Portala lakuga.lv skaiteituoju simpateju bolvu – Žyku ūtru godu piec kuortys sajēme enografiskūs tārpu darynuotuoja i školuotuoja Iveta Seimanova.
Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks 2019” sajēme:
Dokumentals stuosts par kordirigentis Terēzis Brokys myužu „Aiz azara bolti bārzi…“ (Anna Rancāne i Daugovpiļs piļsātys dūme)
Gruomota ir dokumentals stuosts par dirigentis i pedagogis Terēzis Brokys dzeivi i īguļdejumu Latgolys i Latvejis kulturvidis saglobuošonā i atteisteišonā. Izdavums radeits sasadorbojūt Daugovpiļs piļsātys dūmis Kulturys puorvaļdei i literatei Annai Rancānei.
Dokumentaluo filma „Latgalīši Sibirī“ (bīdreiba „Latgolys Producentu Grupa“)
„Latgalīši Sibirī” ir stuosts par myusu tautīšim, kuri par sovu sātu sauc Sibiri. Filma atkluoj, kas latgalīšus ir nūveds iz tuolū zemi, paruodūt ari Stolipina reformys ītekmi iz latgalīšu izbraukšonu vaira nikai pyrma symta godu, Transsibira dzelža ceļa taiseišonys ītekme iz izceļuošonys vareibu, braukšona burlakūs i tuos symta godu vacs atstuostejums, Stalina represeju skortī latgalīši i cytys ar Sibiri i latgalīšim saisteitys epizodis. Filmu var nūsavērt ite: https://youtu.be/-34sM3I2XRU
Egita Kancāne. Stuostu kruojums „Syltuo mola“
Stuostu kruojums „Syltuo mola” ir autoris debeja latgalīšu literaturā. Dalieji autobiografiskī stuosti ir nalelys sadzeivis ainenis par treju paaudžu sadzeivuošonu Vuorkovys nūvoda Andeņu cīmā. Tai kai darbeiba nūteik 80. i 90. godūs, tys ir sova veida pīminieklis vītai, tuo laika nūtykumim i cylvākim.
Evalda Vasilevska pīminis izstuode i gruomota „Evalds Vasilevskis“ (Evija Vasilevska i Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrs)
2018. godā myužeibā nūguoja Latgolys pūdnīks Evalds Vasilevskis. 2019. goda rudinī i zīmā Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā beja apsaverama pūdnīkam veļteituo izstuode, kurys atkluošonā tyka prezentāta muokslys zynuotneicys Evijis Vasilevskys Evaldam veļteituo gruomota-izdavums par Vasilevska dzeivi, dorbu i īguļdejumu Latgolys pūdnīceibā, kai ari dorbu retrospekceja i školnīku, draugu i laikabīdru atminis.
Grupys „Bez PVN“ dzīsmis, video i koncerts „Rūbeži“
2019. godā grupa atruodēja divejis dzīsmis i muzykys videoklipus „Nabyus baiss(t)” i „Apveļc!”, bet goda golvonais nūtykums grupai beja lelais koncerts „Rūbeži” Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zālē, iz kuru beletus navarieja dabuot jau mienesi pyrma poša nūtykuma. Koncerta videoīroksts ite: https://youtu.be/8zR0ewe2bNo
Inta Viļuma i izdavums „Dagdys nūvoda pyura skreinis gruomota“
Inta Viļuma ir Dagdys nūvoda folklorys centra vadeituoja, kura vysa goda garumā aktivi struodoj pi Dagdys tradicionaluos kulturys populariziešonys i gūdā ceļšonys. 2019. godā, pasasokūt folklorys centra aktivitatei, Namaterialuo kulturys montuojuma sarokstā tyka īkļauta maja dzīduojumu pi krystim tradiceja Dagdys nūvodā, bet vīns nu svareiguokajim dorbim – izdūta „Dagdys nūvoda pyura skreinis gruomota” – izzynūšs materials par Latgolys tradicionaluos kulturys vierteibom Dagdys nūvodā.
KUUP COFFEE. Saiminīki Oskars i Jolanta Maculeviči
2018. goda rudinī Rēzeknis nūvoda Lendžūs, atsagrīžūt nu Reigys, Oskars i Jolanta Maculeviči sataiseja specializātuo kopeja grauzdātovu „KUUP COFFEE”, kurei pīduovoj treis dažaidys Latgolā grauzdāta kopeja garšys – „Kolumbejis flirts”, „Jezupa Etiopejis sapyns” i „Brazilejis nakts”. Latgaliskais itymā gadejumā nav viņ nūsaukumi, bet ari kopeju stuosti i pošu saiminīku viestejums par kopeju i Latgolu intervejuos i raidejumūs. Niu Lendžu kopejs ir vīns nu popularuokūs suveniru, kū nūvest, braucūt gostūs nu Latgolys. Vaira par kopeja grauzdātovu ite: http://www.kuup.lv/.
Latgalīšu filantrops Pīters Aloizs Ragaušs
ASV dzeivojūšais latgalīts, uzjiemiejs i Latvejis gūda konsuls Teksasā Pīters Aloizs Ragaušs jau vairuoku godu garumā finansiali atbolsta Latgolai i latgaliskajai kulturai svareigus projektus, Hjustonā aktivi uztur latgaliskū i latvyskū goru, kai ari ASV popularizej latgaliskū kulturu. Ar Pītera atbolstu pārn izdūta Juoņa Cybuļska gruomota „Patīseiba ir myusu!”, dybynuota LU stipendeja Latgolys studentim, paleidzāts V. Lōča muzeja ceļtnīceibys dorbūs i dareiti cyti dorbi.
Ligija Purinaša. Dzejis kruojums „Sīvīte“
Dzejis kruojums „Sīvīte” ir autoris debeja kruojums, kas viestej na viņ personeigū, bet ari Latgolys 20. g. s. sīvīšu stuostu. Gruomotā ilustracejis veiduotys nu 20. g. s. uzjimtajim sīvīšu portretim, daškierūt tim jaunu, myusdīneigu skatejumu. Dzejis kruojums atkluoj jaunys sīvītis skatejumu iz nūtikšonom Latgolā, kulturā, pasaulī, kas sasavej ar skorbu, osu mirkļa fiksaceju, realitatis atspeidumu. Leidz ar dzejis kruojuma prezentacejom, muzike Dana Vasiļjeva radeja dzīsmis ar Ligijis dzeju.
Žurnaliste Ausma Sprukte
Ausma Sprukte jau sešus godus struodoj Latgolys Regionalajā televizejā i vysu tūs godu garumā cīši ryupejās par tū, kab latgalīšu volūda byutu radzama i dzierdama ari TV ekranūs. 2019. godā Ausma turpynuoja viesteit par nūtikšonom Latgolā latgaliski, veiduoja pyrmū TV raidejumu bārnim latgaliski „Žik!”, kai ari suoce taiseit sižetus Latvejis Radejis raidejumam „Kolnasāta”.


text:
“Pi myusim Latgolā” – par Rēzeknis nūvoda uzjiemiejim i skriejiejim
Pārnejuo goda Rēzeknis nūvoda veiksmeiguokajim uzjiemiejim 19. martā Latgolys viestnīceibā GORS tiks padūtys bolvys vysaiduos nominacejuos. Raidejums “Pi myusim Latgolā” sateik puors nu potencialūs bolvys sajiemieju. Taipoš raidejumā vareiba sasatikt ar aktivuokajim Rēzeknis pusis skriejiejim, kab dazynuotu, kai jim veicās, gatavejūt pusmaratonam “Skrien, Latvija”.
Jau pīktū godu piec kuortys Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba reikoj konkursu “Rēzeknes novada uzņēmums”. Itūreiz konkursam tyka dasaceiti i izvārtāti 26 pretendenti deveņuos nominacejuos. Itūgod nominacejis papyldynuotys, izveiduota jauna nominaceja – “Gada ģimenes uzņēmums”.
Vīns nu nominantu ir veterinarais centrys “AnRIVet”, kas atsarūn Rēzeknē, preteimā Zaļajai sinagogai. Rita Gabrusāne – Bogdanova kūpā ar muoti Annu uorstej sātys lūpus i dzeivinīkus jau nu 2012. goda. Taipoš tī teik pīduovuoti ari dzeivinīku vīsneicys pakolpuojumi.
Rēzeknis nūvoda Leņdžūs uobeļus, bumbīrus i duorzeņus jau trešajā paaudzē audzej Dmitrijs Pavlovs. Zemnīku saimisteiba “Ķirši” ir izvierzeita vīnā nu vysvaira puorstuovātajom nominacejom – “Gada uzņēmums”.
Eksporta nūlyukūs natuoli nu Rēzeknis, Veremu pogostā, uzjāmumā “IRBIS tehnology” teik ražuota elektrotehniskuo produkceja. Itys uzjāmums var lepuotīs i ar kvalitati, i investiceju apjūmu.
Sovpus pošā Rēzeknis piļsātā jau sastū godu piec kuortys nūtiks BIGBANK “Skrien Latvija” pusmaratons. Paradzams, ka skrīšonys pasuokumā dasadaleis vaira par 3000 dalinīku. Potencialajim skriejiejim kūpeigi treneni paradzāti kotru trešdīnis vokoru. Pyrmajā kūpeigajā treneņā dasadaleja ari vīglatlete Gunta Latiševa-Čudare.


text:
Ilzis Orinskys “Mazie formāti”
Galerejā “Māksla XO” leidz 26. martam var apsavērt gleznuotuojis Ilzis Orinskys dorbu izstuodi “Mazie formāti”
Ilze ir dzymuse 1968. godā Rēzeknē, nu 1986. da 1992. godam studiejuse Latvejis Muokslys akademejā Reigā. Vāluok nu 1992. da 1999. godam vuiceibys turpynuojuse Brēmenis Muokslys augstškolā Vuocejā. Izstuodis sareikuojuse Gerharda Marksa muzeja paviljonā Brēmenē (2011) i Laikmeteiguos muokslys centrā Zīkē.
Izstuodis nūsaukums “Mazie formāti” saisteits gon ar gleznu mozajim izmārim, gon ar škītami nanūzeimeigim sižetim – kukaiņu sasatikšonu, spolvu zuolē, putyna perekļa byuvi, pamastū čaulu i cytom lītom, kurys sovā dziļuokajā byuteibā runoj par dzeiveibys trauslumu i smierts spāku, par kotrys dzeivys radeibys vīnreizeibu i naizmārojamu vierteibu.
Lai gon Ilze Orinska jau vairuok nakai desmit godu dzeivoj i struodoj Vuocejā, Berlinē, jei sovūs dorbūs konsekventi attāloj Latvejis dobu – dobys vāruojumus Latgolā, Ludzys rajona Mežvydūs, kur pavoda vosorys juos vacuoki i pati muokslineica.
Galerejā “Māksla XO” (Elizabetis īlā 14, Reigā) Ilzys Orinskys personalizstuode byus apsaverama piec desmit godu puortraukuma.


text:
Kai folklorys kūpa “Upīte” pyrmū albumu prezentēja
Sastdiņ, 7. novembrī, Upeitis tautys nomā Škilbānu pogosta ļauds i gosti pīsadaleja folklorys kūpys “Upīte” pyrmuo albuma “Vusi ļauds breinovuos” attaiseišonys svātkūs.
Atkluojūt pasuokumu, Andris Slišāns kā karalīnem lyka sasajust Upeitis meitom i vīnam puišam, kurī dzīduoja albuma īrokstā, vysim dalinīkim beja sašyuti ari jauni lynu tārpi. Andris skateituojus īpazeistynuoja i lyudze ar aplausim sagaideit folklorys kūpys dalinīkus: sātys ražuotuoju, gorduokuos galis kapcietuoju, skaneiguo bolsa eipašneicu Inesi Matisāni, klarnetisti, stabulietuoju, bundzineicu, skaneiguokuo pusbolsu eipašneicu Kati Slišāni, skaneigū dzīduotuoju, kas pa mozam puortūp par dzīšmu suocieju Nataļju Putniņu, dyžys teiciejis mozmeitu, spieceigūs pusbolsu suocieju Santu Matisāni, lobu doncuotuoju ar cīši skaneigu bolsu, vairuoku dzīšmu suocieju Daigu Gabrāni, daudzu dzīšmu suocieju, plašuos bolss eipašneicu, treju dālu mamu Dainu Slišāni, skaņa bolsa eipašneicu, daudzu, daudzu gordu salatu taiseituoju Kristīni Jurāni, dyžū vejūļnīku, spieceiguo ūtruo bolsa eipašnīku, ituo diska īrokstu konsultantu i vīneigū veirīti Domeniku Slišānu. Vysbeidzūt ar applausim tyka sagaideita pīcu bārnu mama, dzīšmu suocieja, plotuo bolsa eipašneica, dzīšmu zynuotuoja, dzīduotoju kustynuotuoja Ligita Spridzāne. Aplausi tyka ari vēļ vīnam cīši stypram bolsam, kas dzieržams itymā diskā – Samantai Loginai.
Treis stuņžu garajā pasuokumā apmaklātuoji pīdzeivuoja naskaitamus breinumus: na tik Upeitis meitu i sīvu skaneigūs bolsus, nu ari atraktivuos spēlis, interesantuos dzīšmu apdaris, partū ka Andris Slišāns kotram kolektivam beja aizdevs sātys dorbu: sovā apdarē sagatavēt vīnu dzīsmi, kū dzīd folklorys kūpa “Upīte”, nu Upeitis kūpai beja juoizdūmoj, kai nūdzīduot dzīsmi, kū dzīd aicynuotī kolektivi. Tai folklorys kūpa “Upīte” izpiļdeja Upeitis etnografiskuo ansambļa dzīsmi “Tricej kolni, skanej meži”, Škilbānu etnografiskuo ansambļa dzīsmi “Šudiņ zīd’ i uoru pļova”, jaunīšu folklorys kūpys “Rekavas dzintars” dzīsmi “Iz vacuo okas sukruma”. Eipaši interesantys beja pasuokuma vaininīku versejis par grupys “Unknown Artist” jaunū “Točkas dzīsmu” i “Bez PVN” izpiļdeitū “Grybu dzeivuot”. Sovukuort Guntis Rasims nūdzīduoja “Upītes” dzīsmi “Rūtoj saule, rūtoj bite”, Škilbānu sīvys – “Kiukoj uoru zagiuzīte”, “Rekavas dzintars” – “Treis muosines ūguos guoja”, nu “Unknown Artist” – “Jauni puiši, siermi zyrgi”.
Ka folklorys kūpa “Upīte” dzīduošonai beja labi sasagatavejuse, tod daudz gryušuok guoja skateituojim, kurī pīsadaleja atrakcejuos, kab dabuotu jaunū albumu sovā eipašumā. Pasuokuma apmaklātuojim beja juobyut i lobai atmiņai, i juomuok byut izveiceigim, juomuok doncuot, kai ari dasasaceit pyrmajim iz atrakceju. Cylvāki beja gona atsauceigi i daudzi ari sajēme jaunū albumu.
Lels paļdis par atbolstu albuma radeišonā tyka saceits Vaļsts Kulturkapitala fondam, muzykys konsultantei Zanei Šmitei, Zīmeļlatgolys namaterialuo kulturys montuojuma ekspertei Rutai Cibulei, skaņu īroksta i apstruodis meistaram Guntim Rasimam, diska dizaineram Artūram Slišānam, konsultantei Andai Beitānei, latgaliskuo tulkuojuma nūdrūšynuotuojai Edeitei Husarei, fotografam Andrim Zelčam, īrokstu radeišonys vītai, jaunuos paaudzis audzynuotuojim Upeitis pamatškolai i daudzim cytim lobys grybys cylvākim.
Pyrma doncuošonys dzīduošuos Igauņu saimis pavadejumā Andris Slišāns i Guntis Rasims zeimeigi sasavēre i sūleja, ka ar ituo albuma attaiseišonys svātkim breinumi Upeitē nasabeidz, partū ka byušūt vēļ vīns albums, kurymā dzīduošūt ari Andris Slišāns.
Teksts: Vineta Zeltkalne sadarbeibā ar Namaterialuos kulturys montuojuma centra “Upīte” direktoru Andri Slišānu
Foto: Vineta Zeltkalne


text:
Zynomi konkursa „Mis i Misters Rēzekne 2012” dalinīki
Pi piļsātys īdzeivuotuojim i gostim atsagrīž konkurss „Mis i Misters Rēzekne”. Pādejais konkurss, kas beja 2008. goda Rēzeknis piļsātys svātku laikā, beja jubileja reize – pīktais piec kuortys, nu piec tuo īsastuoja 4 godu ilga klusuma šaļts. Vysu itū laiku izvarātuoja krūņs nakustynuots i puteklim kluots stuovēja Latgolys Kulturviesturis muzejā, nasūt pateikamu pīmiņu i cereibys, ka varbyut nazkod tys otkon rūtuos kaidys rēzeknītis golvu, i ka otkon prīcēs fakts, ka ir atrasts puors, kas lapni var nest Rēzeknis vuordu na viņ Latvejā, nu vyss var byut – ari pasaulī.
26. majā Rēzeknē tyka atlaseiti konkursa „Mis i Misters Rēzekne 2012” dalinīki. Nu vysim grybātuojim žureja izavielieja desmit jaunīšus, kas divejus mienešus gataviesīs konkursa finalam, kurs byus Rēzeknis piļsātys svātku laikā 2012. goda 3. augustā 18:00 Rēzeknis kulturys nomā.
Žurejis sastuovā iz dalinīku atlasi beja: : Inta Fogele – Agenturyss ‘’Mis Latveja’’ direktore; Agrita Grosbarte- puormaiņu i puorvierteibu trenere, pedagoge, psihologe, šmukuma eksperte; Deniss Tumakovs – profesionals doncuotuojs, konkursa horeografs i režisors; Uldis Vilks – konkursa oficialais fotografs , studejis ‘’Wolfstudio’’ vadeituojs; Sandija Sarkane – tāla dizainere, stila konsultante; Svetlana Vasina – skaistumkūpšonys salona ”ISA’’ vadeituoja; Edīte Melehova – marketinga projektu vadeituoja; Oksana Kardanece – SPA sejis estetike; Jānis Beķeris – Misters Foto konkursā ‘’Mis i Misters Latveja 2010’’; Edgars Blinovs – Misters Rēzekne 2004, kinys „Latgolys laikadečs” režisors; Ēriks Linkuns – konkursa tehniskais direktors i Kristīne Viļuma – konkursa ‘’Mis i Misters Rēzekne 2012’’ golvonuo organizatore i idejis autore.
Pasasokūt Intys Fogelis pamudynuojumam i Kristīnis Viļumys izjiemeiba itūgod atdzimst konkurss „Mis i Misters Rēzekne”. Kristīne jau daudzi godu struodoj mūdis sferā, vodūt sovu izjāmumu, kai ari sasteibā ar mūdis industreju, jau ilgu laiku pīsadola daudzi projektūs kai fotomodele, ir konkursa „E-Miss Latveja 2011” izvarātuoja kai ari puorstuoviejuse i nasuse Latvejis vuordu tuoļuok pasaulī starptautiskajā skaistuma konkursā Malaizejā ‘’Miss Tourism Internatinal World Final 2011’’.
Taipat dorba grupā stuodoj styprs sastuovs, kas dora cīši atbiļdeigu dorbu konkursa rekuošonā. Tuos sastuovā: Arnis Teivāns, Dmitrijs Suvorovs, Elīna Fjodorova, Aleksandrs Fedotovs, kai ari Rēzeknis piļsātys jaunīšu dūme ( Mārtiņs Strods, Alvis Berngards, Reinis Komuls, Ilze Burceva, Ervīns Arbidāns i cyti).
10 izvālātī dalinīki konkursa finalam ir:
Ivans Smirnovs – 18 godi, vuicuos Rēzeknis 6. vysdškolā. Iz konkursu atguoja, kab puorbaudeitu sovu variešonu. Pateik daudzi sportuot, maut, spēlēt šaha i par sovu leluokū karsmi izskota futbola frīstailu.
Rihards Zeiļa – 19 godi, studej BA ‘’Turība’’ Tīseibu zynuotnis. Gryb puorbaudeit sovu variešonu osā konkurencē. Izskota sevi par atvārtu, draudzeigu cylvāku, kurs dreiži dasamāroj kotrai situacejai.
Artūrs Voskāns – 18 godi, vuicuos Rēzeknis 5. vydsškolā. Iz konkursu atguoja puorbaudeit koč kuo jauna i varbyut ari izvarēt. Pīsadola kusteiba „Jaunsardze” i sovu dzeivi gryb saisteit ar militarū karjeru. Raksturoj sevi kai gūda i vuorda cylvāku.
Artis Salinieks – 23 godi, Rēzeknis Augstsškolys students. Vīns nu mierkim, deļkuo jis atguoja iz konkursu ir puorvarēt baili izastuot publikys prīškā. Vuicuos norvegīšu volūdu i breivā laikā pateik sportuot.
Juoņs Freibergs – 18 godi, vuicuos Rēzeknis Vaļsts gimnazejā, 11. klasē. Pīzeist, ka konkurss ir loba pīredze na viņ puorbaudeit, nu sevi ari paruodeit. Nūsadorboj ar svorceļšonu i iz prīšku planavoj tū dareit vēļ profesionaluoka leiminī.
Laima Studente – 19 godi, studej Rēzeknis Augstškolā. Konkursa laikā gryb paruodeit i pylnveiduot sevi. Laimai ir ceņteibys i atbiļdeibys sajiuta par lītom, kuruos dora, kai ari jei atzeist, ka pi pyrmuos naveiksmis nikod napasadūd.
Liliana Garkalane – 19 godi, vuicuos 12. klasē. Izskota sevi par emocionalu i atbiļdeigu cylvāku. Interesejāš par politologejis zynuotni, aktivi pīsadola dažaidūs konkursūs, saceņseibuos. pateik ceļuot i breivajā laikā sportuot.
Evija Priževoite – 18 godi, vuicuos Rēzeknis 5. vydsškolā, 11. klasē. Izskota sevi par ļusteigu, atraktivu i komunikablu mārgu, kurai pateik īsapazeit ar jaunim cylvākim i pījimt dažaidus dzeivis izaicynuojumus. Cīši pateik mūdis industreja.
Evelīna Šaulīte – 19 godi, vuicuos Austrumlatgolys profesionalajā vydsškolā – mozumtierdznīceibys komerczineibys. Izskota sevi par dabisku i daudzpuseigu mārgu. Treis vuordi, kas jū vysu vaira raksturoj ir mierktīceiba, spieja izadreikstēt i patīseigums. Atzeist, ka mierkis, ar kurū atguoja pīsadaleit konkursā, ir izvora.
Santa Seržante – 19 godi, vuicuos Rēzeknis Vaļsts gimnazejā, 12. klasē. Aizaraušonys ir sports, doncuošona, muoksla i muzyka. Izskota sevi par aktivu mārgu, kurai pateik pījimt jaunus izaicynuojums, izstuodeit sev augšus mierčus i vysod tūs ari sasnīgt.
Itūs diveju mienešu laikā da konkursa finalam dalinīkim byus daudzi juostruodoj i juopīsadola dažaidūs pasuocīņūs, bet skateituojus finalā gaideis breineigs pasuocīņs, kuru vadeis dzīduotuojs Lauris Reiniks.
Taipat konkursa finalā dalinīki ruodeis ari sovus talantus, kai ari pīsadaleis dzīduotuojs Roberto Meloni i cyti Latvejā zynomi muokslenīki i doncuotuoji.
Jiusu viereibai ari dalinīku pyrmuos fotosesejis rezultats. Par grimu i motu sakuortuojumu pasaryupieja salona „ISA” specialisti – frizīris Vita Laizāne i Svetlana Vasina, vizažiste Jūlija Kirillanova.


text:
Ezs
Ezs, parostais ezs (latiņu: Erinaceus europaeus) irā kustūņāduoju (Insectivora) ailis dzeivinīks, pīdarūšs eziņu (Erinaceidae) saimei. Latgolā dzeivoj div ežu škirys — boltys kryuts (reitu) ezs i bryunys kryuts (parostais) ezs. Boltys kryuts ezs irā gona cieškys vysā Latgolā, a bryunys kryuts ezs cīši reši — tik pošūs Latgolys pūstumūs. Bryunys kryuts ezs īraksteits Latvejis Sorkonuos gruomotys 3 kategorejā i Baļtejis jiuru regiona Sorkonajā gruomotā.[1] Dzeivinīki aktivi pakrieslī i naktī. Vysāduoji, tok vysuvaira ād dzeivinīku barūkli — pelis i cytus seikus grauziejus, vardivis, škierzlotus, vysaižys vabalis i kuopurus.
Izavierīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
Augums 230—280 mm gars, mugora i suoni nūauguši eisim, tymsim dzanyulim (odotom), iz vādara padzoltoni mateni. Pīaudzs ezs sver 800—1200 g. Dzymdynoj 3—8 plykus ežalānus, kam par puors dīnu uzaug dzanyuli.
Dzeivisvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
Eži dzeivoj mežamoluos, kryumuojūs i cylvāka dzeivisvītu tyvumā — suodūs i parkūs. Nameiļoj dzeivuot slapņuos i volgonuos vītuos. Ezs nasabeist cylvāka i labi atguodoj vītys, kur jū dabaroj.
Paplateiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Ezs paplateits vysā Europā. Boltys kryuts ezs paplateits nu Centraluos Europys vokorūs da Sibiram (Uralu dīnavydim) reitūs. Dīnavydūs jis dzeivoj da Turcejai, Kaukazam, kazahejai, Izraeļam i Iranam. Pūstumūs jis dzeivoj da Latvejai i Moskvys apgabaļam Krīvejā.
Bryunys kryuts ezs paplateits Latvejis pūstumūs, Igaunejā, Skaņdinavejis dīnavydūs i tyvai jiurom, taipoš vysā Vokoru Europā nu Atlaņtejis okeana da Čekejai i Puolejis, Austrejis vokorim.


text:
Ticība paceļ cilvēku spārnos!
Noklausieties mūsu draudzes maestro, kurš jau ir mūžībā, Antona Matvejāna dziesmu, kura ir veltīta mūsu Dricānu baltajai baznīcai:
O. Matvejāna vōrdi un melodija
DRYCĀNU BAZNEICA BOLTŌ
Pōr pakolnim Drycānu bazneica boltō
Mirdz saulē kai mōjūklis, Dīvam kas calts,
Nōk paaudzes tveicē voi putinī soltā,
Nōk tāvi un mōtes, jūs sūlis nav velts.
Ar krystu tu apzeimej sevi pi mūkas
Un sajyuti - eņgeļs tev nūsastōj klōt;
Jam māmeņa bērneņu vīgli pi rūkas,
Vad ceļūs pi oltora lyugšona stōt.
Te, oltorā tovā, ak, bazneica svātō,
Kai myužeigi dzeiva pukst Jezus Sirds,
Te Judas un Seimaņa dīvpaleigs žēleigs
Pōr ticeigū tautu kai gaismas stors mirdz.
Ak, Jaunova Marija, Dīvmōte Svātō,
Daudz osoru redzēj's Tovs žēleigais vaigs,
Tu uzklausi, mīlō, myus' lyugšonōs kvālōs
Un aizbiļdi Dālam, kod pīnōks mums laiks!
Lai naizdzīst guņteņa oltora prīškā,
Lai nabeidz pōr pakolnim skanēt tovs zvons;
Kai nasabeigs lyugšona pajumtē tovā,
Tai svēteibu nūvodam Svātais Gors dūs.


text:
Asam patīsi prīceigi i gondareiti par īspieju šūgod atbaļsteit jaunūs volejbola talantus nu Reigys volejbola školys RSV/LU komandys.
Reigys Volejbola škola ir dybynuota 1971. godā. Itymā breidī školā struodoi 22 treneri, kas trenei gon pludmalis, gon klasiskū volejbolu. Nūdarbeibys nūteik vysūs Reigys rajonūs, jimuos volejbola prasmis apgiust vairuok nakai 500 audziekņu.
RVS/LU komanda ir veidota nu talanteigiekajom vysu treneru audzieknem, veidojūt Reigys Volejbola školys izlasi. 2020. gada septembrī tyka nūslāgta sadarbeiba ar Latvejis Universitati, dieļ tuo komandai pīzavīnuoja ari talantīguokuos LU komandys spielietuojis. Pyrms 5 godim komanda suoce starteit nu pošys apakšys – pīzadalieja Entuziastu Volejbola līgā. Ar kotru godu snīgums uzalobuoja i tyka izvirzeiti arvīn jauni, ambiciozuoki mierki. 2019./2020. goda sezonā komanda izceinieja uzvaru gon Latvejis čempionatā volejbolā, gon Latvejis Kausā volejbolā, gon uzvarieja Baltejis līgys sacenseibuos volejbolā. Vysi it panuokumi tyka izceineiti nazaverūt uz tū, ka leluokuo daļa komandys vēl nabeja sasnāguse 18 godu vacumu. Gon īprīkšejā, gon itymā sezonā RVS/LU beja vīneigā Latvejis komanda (gon sīvīšu, gan veirīšu), kas startieja prestižajā CEV Izaicynuojuma kausā volejbolā.
Komandys golvonīs treners ir Andrejs Odinokovs, bet trenera asistents – Pāvels Seļivanovs.
Nūvielejam komandai veiksmi, arvīn jaunus sasnīgumus i uzvarys!
Socialuo dzeive


text:
Grupa “Tautumeitas” sataisejuse videoklipu dzīsmei “Vīna ūtrai”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Etno muzykys grupa “Tautumeitas” sataisejuse videoklipu dzīsmei “Vīna ūtrai”, kas daīmama grupys jaunuokajā albumā “Skrejceļš”.
“Itei ir dzīsme, kū veļtejom vīna ūtrai pateiceibā par vysu kūpā pīdzeivuotū gondreiž ostoņu godu garumā. Asam palykušys par saimi, kas atbolsta i stutej vīna ūtru, kod vajadzeigs. Sovpus prīcys i laimis šaļts kūpā pīdzeivojam ar seškuorteigu jaudu,” par dzīsmi stuosta grupys “Tautumeitas” vadeituoja Asnate Rancāne. Leidzeigi par dzīsmi intervejā portalam Lakuga.lv stuosta ari juos grupys dalineica Aurēlija Rancāne: “Kotra nu myusu ir cytaiduoka, ar sovu ūdzeņu. Mes tai cīši veiksmeigai vīna ūtru papyldynojam. Myusu dzīsme “Vīna ūtrai” i jaunais videoklips tai ir taišni par itū temu – kai asam bejušys i vysod byusim vīna ūtrai. Taida eipašuo meitiņu draudzeiba – muoseiba.” Interveju ar Aurēliju var puorskaiteit ITE.
Tautysdzīsme, kas dzieržama dzīsmis pantūs, “Tautumeitu” pyurā jau ir nu studeju laiku. Tys ir izcyls latvīšu “teicieju dzīšmu” paraugs (multifunkcionals rečitativs ar rudimentaru burdonu), kas kūpā ar aranžātū pavadejumu dabuojs hip-hopam rakstureigu stilistiku. Tok poša tautysdzīsme īt nu Dygnuojis (Sielejā), i tuos originalū verseju var nūsaklauseit 2008. godā izdūtajā latvīšu tradicionaluos muzykys antologejā. Dzīsmis teicieja beja Milda Bružuka (dzymuse 1899. godā), bet tei īraksteita 1989. godā.
Dzīsmis videoklipā ir izmontuoti atmiņu kadri nu grupys kūpeigai pīdzeivuotuo kai zeimeiguos “Tautumeitu” uzastuošonuos reizēs, tai kūpeigūs ceļuojumūs, dzimšonys dīnuos, kuozuos i ari pavysam kasdīniškuos šaļtīs. “Verūtīs itūs video, slaukom prīcys osorys,” stuosta Asnate. “Vēļ vaira par muzykalū mums vysod ir bejuse svareiga ciļvieciskuo saskaņa – labesteiba, empateja i sirsneiba.”
26. augustā Saulkrostūs, Skultis ūstā “Tautumeitas” snēgs vierīneigu koncertu, kab nūsvieteitu jaunuo albuma “Skrejceļš” izīšonu. Koncertā varēs dzierdēt ari vairuokus eipašūs gostus, tūs skaitā īsiļdeituojus – fanka, indī, blūzroka i alternativuo džeza muzykys grupu “The Coco’nuts”. Taipat koncertā pīsadaleis ari ukraiņu-latvīšu muziķu apvīneiba “Shakima Trio”, kuru veidoj ukraiņu dzīduotuoja, folkloriste, improvizātuoja i vejūļneica Shakima Garunts, gitarists, klarnetists, komponists, “loop station” virtuozs Jānis Ruņģis i basgitarists, producents Ainārs Majors. Par breivu koncertu varēs apmeklēt Ukrainys piļsūni, kuri niu roduši patvārumu Latvejā.
Vaira par “Tautumeitu” jaunuokū albumu “Skrejceļš” var puorskaiteit muzykys žurnalista Kaspara Zavileiska apskotā portalā Lakuga.lv ITE.


text:
Latgolys Kulturviesturis muzejā restaurāti 43 keramikys prīškmati
Decembrī ir nūsasliedzs Latgolys Kulturviesturis muzeja projekts “Latgolys keramikys kolekcejis saglobuošona. Vacmeistaru dorbu restauraceja. 2. kuorta”, tuo ītvorūs nu ituo gods maja ir restaurāti 43 keramikys prīškmati.
Vairuokus godus pyrms muzeja rekonstrukcejis keramikys kolekceja globuojuos napījamamūs apstuokļūs – temperatura naatbylda praseibom, mitruma svuorsteibys mainejuos leidz ar godalaikim. Ari namiteiga kolekcejis puorvītuošona nu vīnys telpys iz ūtru atstuoja palīkūšu īspaidu iz itū trauslū kolekceju – atsakluoja pūdu glazurys nūbyrzumi, seikplastikys detaļu pagaisumi, nūškaltys malenis i izsysti rūbi.
2012. godā muzeja kruojuma trausluokuo, nu vierteiguokuo daļa tyka izkuortuota jaunajā globuotuvē. Jau ūtrū godu muzejs aktivi struodoj pi keramikys kolekcejis restauracejis, sasadorbojūt ar profesionalim restauratorim, kuri prīškmatus atjaunoj tik filigrani, ka nimoz navar īvāruot, voi pyrms tam tī bejuši īplaisuojuši voi tim nūlyuzuse kaida detaļa.
2013. godā tyka restaurāts 31 prīškmats, itūgod pi puorvierteibu tyka 43 prīškmati: vāzis, svečturi, ola kausi, skryuzis, ellis trauki i bļūdenis, kū darynuojuši Latgolys keramikys vacmeistari – P. Čerņavskis, P. Vylcāns, A. Zagorskis, A. Paulāns, O. Šmulāns, O. Kuopusteņš, J. Backāns, O. Bogdanovs, J. Viļums, B. Tučs, O. Ušpeļs (seniors) i cyti. Restauratore Jana Lībiete viereigi i smolki ir atjaunuojuse keramikys prīškmatim maituotuos detalis, lepiejuse i nūstyprynuojuse, sleipiejuse i tūniejuse, niu trauki izaver breineigi i eistyn kai jauni.
Projekts realizāts sadarbeibā ar Latgolys regiona atteisteibys agenturu, Vaļsts kulturkapitala fondu i A/S “Latvejis vaļsts meži”.
Karteņā – svečturs (autors O. Ušpeļs) pyrms i piec restauracejis. Foto: Aleksandrs Bondarenko


text:
- Detaļas
-
Daudzi jau ir dzierdiejuši par žurnala „Jurista Vārds” 2011. goda 25. oktobra numuru, kurs veļteits šūbreid Saeimā i vysā sabīdreibā aktualizātajam latgalīšu volūdys statusa vaicuojumam i problematikai i dreiž vīn izgaisa nu plauktim tierdznīceibys vītuos.
- Detaļas
-
Avīzis „Rēzeknes Vēstis” pīlykuma „Mōras Zeme” 2011. goda oktobra numurā (13.10.2011.) varam skaiteit par latgalīšu literatu i sabīdriskū darbinīku Juoni Cybuļski, par zynuotniskū diskuseju „Latgalīšu literatura trymdā” i Latgolys dižgoru jubilejis svineibom Bieržgalī.
Lasīt tālāk: Par jubilejom, kas aizvadeitys, i Juoni Cybuļski
- Detaļas
-
„Latvejis Avīzis” 2011. goda 21. septembra numurā publiceits aktuals roksts „Latgaliešu literatūra: dzīva, bet ēnas pusē”.
Lasīt tālāk: Par latgalīšu literaturys problemom roksta „Latvejis Avīze”
- Detaļas
-
Lasīt tālāk: Kas skaitams žurnala „Katōļu Dzeive” oktobra numurā (2011)
- Detaļas
-
Avīzis „Rēzeknes Vēstis” pīlykuma „Mōras Zeme” 2011. goda septembra numurā (08.09.2011.) divūs rokstūs runuots par rakstnīku Ontonu Rupaini juo jubilejys sakarā. Bieržgaļa školys školuotuoja i folklorys kūpys vadeituoja Anna Adijāne mudynoj latgalīšus izzynuot sovu viesturi i cīneit sovus dižgorus. Septembrī Bieržgalī seviški tiks pīmynāti rakstnīks Ontons Rupaiņs i dzejneica i literaturzynuotneica Paulīne Zalāne-Vallena, kurai naseņ apritēja 80. jubileja.
Lasīt tālāk: Par Ontonu Rupaini, Paulīni Zalāni, Lidiju Luciju Malahovsku i c.
2 lapa no 3