text:
Dokumentaluo kino tāvs – Hercs Franks
Hercs Franks (Hercels Franks), židu žurnalists, kinorežisors, scenarists, vīns nu poetiskuo dokumentaluo kino tradiceju suociejim Latvejā. Dzims 1926. goda 17. janvarī Ludzā žid saimuē. Juo tāvs beja profesionals fotografs, kurs 20. gs 30. godūs beja nūdybynuojs židu tautys teatri Ludzā. Muote bejuse uorste, kas guojuse no rabīnu saimis, vuicejusēs Odesā, Varšavā i Berlīnē. Hercs Franks vysod ir uzsviers, ka sovys dzeivis pamatu ir dabuojs bierneibys piļsātā Ludzā, pyrmskara Ludzā, kas beja multikulturala piļsāta. Ludzā audzs teirā židiskā vidē. Juo audzynuošona tyka baļsteita iz vīnu ideju – tu esi trimdā i tev juosatīc atsagrīzt zemē, nu kurys īt tovi senči.
Juo pyrmuo volūda beja nu auklis i zeideituojis īvuiceituo krīvu volūda, saimē runuoja jidišā, pīcu godu vacumā pyrmsškolā jis suoce vuiceitīs ivritu, bet latvīšu volūdys stuņdis školā pasaruodeja tikai kaidā caturtajā klasē. Tikai 13 gadu vacumā Hercs īsastuoja Ludzys Vaļsts gimnazejā, kur gon gadejuos puorpratums īstuojeksamenūs – jam beja izaveiduojuse napareiza izpratne par vuorda „pateikams” eistū nūzeimi. Hercam ruodejuos, ka tys nūzeimoj sevkuru stypru emocionalu puordzeivuojumu. Deļtam saceriejumā, kurā beja juoaproksta kaids pateikams pīdzeivuojums, mozais Hercs apraksteja lelū Ludzys guņsgrāku.
Tāva, Ludzā pazeistamuo fotografa Vulfa Franka darbneicā, jis atkluoja fotografejis breinumu. Nu tāva montuotais 1936. godā Vuocejā ražuotais fotoaparats „Leica” kolpuoja jam leidz pat myuža golam.
1947. godā absolviejs Aizbaikala karaškolu, vāluok struoduojs par reporteri Vladimirā, pabeidzs Vyssavīneibys Juridiskū nakluotīnis augstškolu Sverdlovskā i suocs struoduot kai lektors, žurnalists i reklamys specialists. 1955. godā atsagrīzs Reigā, kur struoduoja par žurnalistu gazetuos „Padomju Jaunatne” i „Rīgas Balss”. Puors godu vāluok, 1959. godā, suocs struoduot Reigys Kinostudejis fotocehā. 1961. godā Franka scenareju sovam VVKI (Vyssavīneibys Vaļsts Kino instituta) diplomdorbam izavielej režisors Ivars Kraulītis, i kūpā ar operatoru Uldi Braunu tūp legendaruo kina „Baltie zvani”, kuru 90. godūs Klermonferānas festivalā (Franceja) kinokritiki īkļuovuši pasauļa vysu laiku lobuokūs symts eiskinu sarokstā. Ar itū kinu suocēs Franka kai scenarista karjera. Itymā kinā tyka ruodeits stuosts par meitineitis pīdzeivuojumim lelā piļsātā.
Nu 1961. goda sarakstejs scenarejus vairuok nakai desmit dokumentalom lentem, tymā skaitā režisora Aivara Freimaņa pylnmetražas kinai „Gada reportāža” (1965), par kuru kūpā ar Imantu Ziedoni sajāmuši LPSR Vaļsts premeju. 1965. godā debitiejs kai režisors televizejis kinā „Sāļā maize”. Juo veiduotys ir daudzys zynomys i na tik zynomys kinys: „Tava algas diena” (1971), „Mūžs” (1972), „Esības prieks” (1974), „Aizliegtā zona” (1975), „Vecāks par 10 minūtēm” (kūpā ar Juri Podnieku; 1978), „Edgara Kauliņa pēdējie svētki” (1980), „Līdz bīstamai robežai” (1984), „Augstākā tiesa” (1987), „Augstā dziesma” (1989), „Ebreju iela” (1990) i c.
Franka kinu temys – dzeiveiba, nuove, mīlesteiba, kas ar skaudru patīsumu atkluotys meistara kinuos. Juo lobuokī dorbi pīder pasauļa dokumentalistikys klasikai i aptver plašu tematiskū lūku – nu cylvāka dzimšonys breinuma leidz slepkaveibai. Juo kinys atkluoja dzeivis, muokslys i cylvāka byuteibys trauslū sakausiejumu. Jis veiduojs dokumentalys filmys aktualim i sabīdreibā nūzeimeigim nūtykumim. Ituos kinys vysod ir cereibu, namaineigu vierteibu pylnys.
Par juo vizītkarti skaita 1978. godā topušū kinu „Vecāks par 10 minūtēm”, kas veiduota tandemā ar operatoru Juri Podnieku. Kina ir tik naparosta, ka tei īmontuojuse pasauļa slavu. Desmit minotu garā napuortrauktā kadrā teik fiksāti moza puikys puordzeivuojumi, verūtīs ļaļu teatra izruodi. Konkretais dorbs kolpuoja par īdvasmys olūtu Kannu i Venecejis kinofestivalūs pasauļa slavenajim režisorim – Žanam Likam Godāram, Džimam Džārmušam, Aki Kaurismeki, Vimam Vendersam, Bernardo Bertoluči i cytim – veiduot sovu stuostu par palikšonu 10 minotus vacuokam.
Juopīzeimoj, ka daudz vairuok Hercs Franks ir pazeistams uorpus Latvejis teritorejis. Pošu režisoru bīži aicynuoja laseit lekcejis daudzuos pasauļa kinoaugstškoluos i pīsadaleit storptautiskūs festivalūs kai gūda gostam. Aktivi īsasaistiejs diskusejuos par dokumentalū kino, publicejūt vairuok nakai pusūtra symta rokstu vītejūs i uorvalstu presis izdavumūs, sarakstejs gruomotys „Ptolemeja karte”, „Kinodokumentālista piezīmes” (1975), 2009. godā Moskovā izguojuse gruomota „Uz sliekšņa atskaties”.
Struoduoja vysaidu festivalu žūrejuos, snēdze meistarklasis dokumentaluo kino veiduotuojim daudzuos pasauļa vaļstīs, juo kinu retrospektivys jūprūjom demonstrej festivalūs. Sajiems vairuokys bolvys par myuža īguļdejumu kinomuokslā – Nacionalajā filmu festivalā „Lielais Kristaps” (2001), Baltejis kino i TV kinu festivalā Bornholmā, festivalūs Telavivā (2003), Taivānā (2004), Krīvejis festivalūs „Rossija” Jekaterinburgā (2006) i „Flahertiana” Permā (2006).
1992. goda 2. junī puorsacieļs iz dzeivi Jeruzalemē, kur turpynuoja dorbuotīs dokumentaluo kino jūmā, vīnlaiceigi uzaturūt i struodojūt ari Latvejā. Uzjam kinys „Cilvēks pie Raudu mūra” (1998), „Madonna ar bērnu. XX gadsimts” (2001), „Flashback” (2002, vairuokys bolvys starptautiskūs festivalūs, arī Krīvejis Kinoakademejis bolva NIKE 2003), „Dārgā Džuljeta” (2004), „Šalom, Vācija!” (2004), „Venerdi Santo” (2005), „Mūžīgais mēģinājums” (1993–2008).
Myužeibā Hercs Franks aizguoja ituo goda 3. martā. „Piec daudzim godim nu kotrys symtgadis atmiņā paliks na vairuok par divim trejim izcilu dokumentalistu vuordim. Tok jau tān ir skaidrs, ka Hercs Franks ir itymā sarokstā nu 20. godu symta,” paziņuojumā socialūs komunikaceju vītnē „Facebook” raksteja Herca Franka draugs Manskis. Hercs Franks beja vīns nu izciluokajim Latvejis kinorežisorim, kurs, godim eimūt, namaineja sovu kino darbeibys jūmu, jis na tikai beja dokumentaluo kino radeituojs Latvejā, bet ari tū atteisteja i pylnveiduoja leidz sova myuža golam.
Roksta autore: Rita Gruševa
Karteņa: lv.wikipedia.org


c: text/html

text:
Kruoslovā atkluos diasporys latvīšu muokslys izstuodi
22. martā 15.00 Kruoslovys Viesturis i muokslys muzejā tiks atkluota izstuode “Pasaules latviešu glezniecība”, kurā byus apsaverami trymdys latvīšu i uorzemēs dzeivojūšuos jaunuos latvīšu paaudzis muokslys dorbi, kas iz Latveju atceļuojuši nu vysaidu pasauļa vaļstu i kū nu sovys kolekcejis ceļojūšys izstuodis veidā atveds Cēsīs izveiduotais “Pasaules latviešu mākslas centrs” (PLMC), tai veicynojūt uorzemēs radeitys augstvierteigys muokslys īsakļaušonu Latvejis kulturtelpā.
Izstuodē apkūpuotī vaira nakai 20 muokslinīku dorbi kai zīduojumi atceļuojuši nu Amerikys, Australejis, Kanadys i cytom pasauļa vaļstim, iz kuruom Ūtruo pasauļa kara rezultatā davušīs latvīšu muokslinīki. Apmaklātuoji varēs tyvuok īsapazeit ar Augusta Annusa, Fridriha Milta, Niklāva Strunkis, Juoņa Gaiļa dorbim, kas radeiti uorpus Latvejis. Izstuodē puorstuovāta vērtine muokslinīku, kas sovu rodūšū brīdumu sasnīguši sovuos jaunajuos dzeivis vītys zemēs, – Laimonis Mieriņš (Angleja), Juoņs Kalmīte, Girts Puriņš, Gerda Roze, Ojārs Šteiners, Voldemars Avens, Oskars Skušķis, Juoņs Strods (ASV), Juoņs Annus (Vuoceja) i cyti, kai ari myusu dīnu latvīšu diasporys muokslinīki – Valda Oestreichere (Kanada), Juoņs Rūdolfs Nedēļa, Māris Raudziņš (Australeja), Kārlis Rekevics, Gints Grīnbergs, Lelde Vinters Ore (ASV) i cyti.
Izstuode, kas pyrma diveju godu tyka atkluota Ciesīs, niu, ar mierki diasporys latvīšu muokslu īkļaut Latvejis kulturys dzeivis apritē, apceļoj vairuokys Latvejis piļsātys.
Kruoslovā izstuode byus apsaverama da 18. maja.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Goreiguos muzykys festivalam radeits skaņdorbs par karali Mindaugu i Martu
18. Goreiguos muzykys festivalam, kas nūtiks nu 18. augusta da 5. septembra, jaunu skaņdorbu par Lītovys karali Mindaugu i juo sīvu Martu, kas, īspiejams, bejuse nu Latgolys, saceriejs komponists Jākubs Jančevskis.
Jaundorbam ir ostonis dalis. Tys saraksteits koram, steigu orkestram, perkusejom i teiciejam, kurs stuosta legendu. Aktrise Zane Jančevska, kura skaņdorbā izpylda teiciejis lūmu i bejuse ari skaņdorba idejis autore, atkluojuse, ka pietejamais viesturis periods ir cīši sarežgeits i par itim cylvākim ir daudz nūslāpumu. Jei nūruodeja, ka radeitais dorbs ir stuosts par tū, kas, īspiejams, ir nūtics. Dorba teksts radeits apmāram sešus mienešus. Viesturis faktus paleidzieja vuokt Eva Mārtuža, sovukuort ar teksta dramaturgeju paleidzieja Lelde Stumbre.
Komponists ar itū dorbu gryb pasaceit, ka mums ar sābrim lītaunīkim ir daudz kūpeigu temu. Skaņdorbā apsavārta ari mīra i kara tema, atkluojūt sīvītis i veirīša atškireigū izpratni par tū, jo sīvīte sludynoj mīru, nu veirīts aizastuovūt īt karuot.
Pietnīku reiceibā asūšuo informaceja līcynoj, ka 1253. godā ar Rūmys pāvesta Innocenta IV svieteibu Mindaugs tyka krūnāts par Lītovys karali. Reizē ar jū tyka krūnāta ari karalīne Marta, kura beja cālusēs nu latgaļu virsaišu dzymtys i beja Madalānu piļskunga meita. Marta tyka krūnāta par Lītovys karalīni atbylstūši sova laika tradicejom – ar pāvesta svieteibu.
Kai viestej legenda, 1263. godā ceļā iz Aglyunu pi sīvys rodim Mindaugu i divejus juo mozgadeigūs dālus nūgalynuoja Lītovys augstmaņi. Karaļs tics paglobuots tīpat Aglyunā.
Itai versejai par lobu līcynoj 17. godu symta luteraņu muoceituoja Rīvija hronikā mynātais fakts, ka 1618. godā Aglyunā, nūvuocūt kaida trūņa drupys, ir atrosta marmora plāksne. Leidz myusu dīnu tei gon nav sasaglobuojuse, bet ir sasaglobuojs latiņu teksta nūroksts, kurā saceits:„Itamā zemē atsadus Mindaugs, kunigaits, lītuvīts, kuram dzeivuot i miert beja gūda līta…” Piec vīnys nu versejom, trūņa drupys atsarodušs pi tagadejim kopim, taipat ari pastuov uzskots, ka Mindaugs tics puorapglobuots bazneicā zam oltora.


text:
Kaidam vajadzātu byut myusu dīnu tautystārpam? II daļa
Roksta autors: Inga Čekša-Ratniece, žurnals “A12”
Vaira kai pusgoda garumā Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys Tekstilizstruoduojumu dizaina izgleiteibys programys audzieknis školuotuoju vadeibā pieteja Latgolys folklorys kūpu, etnografiskūs ansambļu, deju kolektivu tautystārpus. Nūslāgumā nūtyka diskuseja, kaidam byutu juobyun tautystārpam. Pietejuma rezultatus komeņtej Dagdys Folklorys centra vadeituoja Inta Viļuma.
Diskusejā izskanēja nazcik pīejis, kai atrast i izgataveit etnografiski precizu sovys vītys tautystārpu:
• jimt informaceju nu vysaidu izdavumu, kuru niu ir cīš daudz;
• grīztīs Viesturis muzeja Etnografejis nūdaļā, kur ir daīmami zynuotniskajuos ekspedicejuos dabuotī paraugi, kuri natyka izmontuoti, sastuodūt izdavumus;
• īsaklauseit sovys dzymtys, vacuoka guojuma cylvāku stuostūs, partū ka koč kaida tautystārpa sastuovdaļa, varams, ir sasaglobuojuse jums sūpluok;
• pyrma izgataveit tārpu, vajag grīztīs piec padūma pi eksperta;
• izgataveit tārpu uzticēt puorbaudeitim meistarim, partū tys kolpuos ni vīnu viņ godu i ness informaceju nuokušajom paaudzem;
• izgatavejūt tārpu, izalaseit dabiskūs materialus (vylnu, lynu), partū ka tārps ir nūsaceita zeimu sistema, kas izsoka nūteiktu dūmu, eipaši, ka iz dūtū šaļti itī dabiskī materiali ir daīmami;
• ka finansiali ir sarežgeiti izgataveit iz reizis vysu tautystārpa komplektu, ir juopadūmoj par pakuopenisku tārpa komplektiešonu.
Ka tautystārpā nūej iz publisku pasuokumu, tu nes itū viesti i sovys tautys kulturys montuojumu i esi atbiļdeigs par tū, cik skaisti, izneseigi i kūši jū paruodi. Vajaga izaturēt ar cīnu pret sovom saknem. Suonim etnografiskajam tārpam var pastuovēt ari arheologiskais tārps, kas paruoda, kū nosuoja vāluo dzeļža laikmata cylvāki 9.–12. godu symtā. Apsaverūt tautystārpa ceļu tik lelā laika periodā, daīt sacynuot, ka, suocūt ar 14. godu symtu, tārps suoce byutiski puorsameit, tok, izgatavejūt tārpu, tyka izmontuoti dabiskī materiali.
Kaids sacejs – bet tradiceja puorsamej! Tai ir, tradiceja puorsamej, partū mes šudiņ staigojam taiduos drēbēs, kaiduos staigojam, i tautystārpu apvalkam atseviškūs gadejumūs. Mes vaira nadzeivojam 19. godu symta tradicejā, mes jū asam sajāmuši nūslāgtā veidā i navarim jū puormeit. Mes varim jū apgiut i turpynuot, bet na puormeit. Tradiceja nūsoka, kai var likt kūpā vysaidys tārpa dalis, kai juos var rūtuot. Ka mes tautystārpu puormejom naatbylstūši kaidai jaunai tendeņcei, tei var palikt par vulgariziešonu, i taidā veidā mes vaira nanasam sovu kulturys montuojumu.
Roksts sagataveits sadarbeibā ar portalu lakuga.lv ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta leidzekļu projektā “Robežlīnijas”.


text:
Preiļūs nūtiks latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys
Aicynojam iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibom Preiļūs 25. februarī i 1.aprelī.
Nūdarbeibuos varēs uzzynuot latgalīšu rokstu volūdys pamatlykumus i uzlobuot raksteitprasmi kasdīnys saziņā.
Vālams apmeklēt obys nūdarbeibys, jo 1. apreļa nūdarbeiba byus turpynuojums īprīkšejai. Nūdarbeibys paradzātys cylvākim bez prīkšszynuošonom pareizraksteibā i interesentim, kas gryb atsvaidzynuot jau apgiutuos prasmis. Vītu skaits īrūbežuots, par tū apmekliejumam juodasasoka da 22. februaram, rokstūt iz epostu vineta@lgsc.lv. Daleiba bez moksys.
Nūdarbeibys vadeis latgalīšu rokstu volūdys zynuotuoje ar daudzu godu pīredzi Muora Mortuzāne-Muravska. Obys nūdarbeibys nūtiks Preiļūs, Raiņa bulvarī 22., 4.stuovā. Īeja nu pogolma. Suokums 14:00 stuņdēs.
Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys nūteik ar Vaļsts kulturkapitala fonda i bīdreibys “Preiļi izglītotai Latvijai” podturiešonu.


text:
Leluos ceineituojis i nūkūdiejis – sīvīšu lūma politikā
Roksta autoris: Ināra Groce, Inga Čekša-Ratniece, žurnals “A12”
Tyvojūtīs vieliešonom, deputatu kanditatu sarokstus var analizēt piec dzymumu proporcejis. 13. Saeimys vieliešonom sīvīšu ir 31,8% nu kūpejuo deputatu kandidatu skaita. Latvejā vys vēļ sīvītis politikā ir mozuokumā. Tys ir sabīdreibys attīksmis, viesturis i tradiceju vaicuojums – nūruoda eksperti. Drupeit vaira sīvītis radzamys pošvaļdeibu vadeituoju omotūs, kur ari sevi vajag vaira pīruodeit kai veirīšam leidzvierteigā omotā. Viesturiski analizejūt Saeimys deputatu puorstuovnīceibā sīvīšu skaitu, var saceit, ka situaceja ir uzalabuojuse.
Latvejis Republikys Augstuokajā Padūmē nu 201 īvālātuo deputata viņ 10 beja sīvītis, 5. Saeimā nu symta īvālātūs deputatu beja 15 daiļuo dzymuma puorstuovis, 6. Saeimā – 8, 7. Saeimā jau vaira – 17 sīvītis. I tod pusleidz vīnaiži: 8. Saeimā – 18, 9. Saeimā – 19, 10. Saeimā – 17, 11. Saeimā – 24, 12. Saeimā – 19.
Par sīvītis lūmu politikā saruna ar žurnalistu Ansi Bogustovu.
Tovi nūvāruojumi, kaidys ir sīvītis politikis?
Div tipi. Vīns, kas mani pa eistam besej i ari sīvītei cīš napīstuov: sasastresuojuse, pareizuo, kura nadreikst klaideitīs. Sabīdreiba pīzeist, ka sīvīte lein politikā, tod jai juobyun idealai: pareizi sasukuotim motim, navaineigi apsavylkušai, piļneibā juoīvāroj protokols. Veirīšam it kai dabiski teik dūta atlaide politikā. Nūsaceiti sīvīte ir minoritate politikā, jei automatiski teik vārtāta skorbuok. Es nazynu, parkū. Pi mane iz raidejumu televizejā atīt sīvītis politikis, kurom maņ gribīs īdūrt ar odotu, lai nūlaiž gaisu. Ūtra daļa – sīvītis, kurys nasabeist klaideitīs, vīduos kuņdzēs ir spāks. Jom ir leluoka īspieja na viņ dabuot simpatejis, bet ītekmēt procesus. Juos maņ cīš simpatizej. Es nadūmoju, ka vajadzātu dareit kai Suomejā: sataiseis tuos smīkleiguos kvotys, ka sarokstā pusei koč voi ar varu juobyun sīvītem. Ilgtermiņā dabiska evoluceja ir vysod nūtureiguoka kai ar varu īstuodeitais.
Mums juobyun lapnim par tū, ka ir augsts sīvīšu leidzdaleibys process i biznesa vadeibā, i politikā, i eipaši navaļstiskajuos organizacejuos. Taitod ir liders, kas spiej ap sevi akumulēt ideju atbaļsteituojus, dareit vysu, suocūt ar budžetiešonu i beidzūt ar trauku mozguošonu. Sīvītēs ir tys spāks. Nasaprūtu, parkū juos kaunejās jū īlikt politikā. Voi juos pīzeist, ka tod aplīcynuos teoretiski slyktuokū dzeļža vecinis tālu, kas nasaryupej par bārnim i saimi. Es dūmoju, ka normalā sabīdreibā sevkuram cylvākam vajag dorbuotīs leidza.
Maņ pateik, ka politikā īīt godūs jaunys sīvītis. Maņ beja raidejums: mes spieliejom mozū Eiropys Parlamentu i, saprūtams, beja meitiņu iztryukums, bet tuos meitinis, kurys tyka raidejumā, beja spīstys byut aktivuokys i gudruokys. Maņ ir simpatiziejs, ka politiks dreikst byut dzeivs cylvāks i emocionals. Veirīts ratuok nūbierdynuos osoru. Jis pījam skorbuo stileņu. Ka sīvītei maska ir, tod ir pluonuoka. Pateik, kod sīvītis atīt stuņdi agruok iz raidejumu, partū ka jom svareigi labi izavērt. Juos sasapucej, kaidā mārā sakuortoj ari dūmys. Veirīts kai vīsols, ari es pīglaužu motus, sokūt, ka gon jau derēs. Sīvīte ir kluotasūšuoka. Nu molys pavāroju, ka politikā asūšuo sīvīte daudz bīžuok uzadrūsynuos pajimt temu, par kuru juos dag i jamā profesionalizejās taipat kai žurnalistikā: īt dziļumā kaidā nu temu. Sīvītei ar krampi i taidu vizeju sovā dorbā ir cīš lela nūzeime.
Kas juodora, lai Latvejā sīvītis vaira īītu politikā? Voi ir vajadzeiba piec sīvītis politikis?
Jā, ir vajadzeigs leidzsvors storp emocejom i pruotu. Varbyut na vysod tys byus 50 iz 50. Pasaruodeis sakareiguokys sarunys sabīdreibā. Maņ pateik teicīņs par dzymumleidztīseibu: jei īsastuos pasaulī tod, kod par jū suoks ceineitīs veirīši, na sīvītis. Veirīšam juoīrauga tū, kai stabilizejūšu i iz atteisteibu vārstu, na koč kū apdraudūšu voi puoruok emocionalu, pipareņu daberūt. Muns veirīša naatbiļdātais vaicuojums nu sīvīšu pusis: parkū juos ir pyrmuos ceineituojis i reizē pyrmuos vīna ūtrys nūkūdiejis? Sīvītis gon nabolsoj par sīvītem. Tys ir normali? Tei ir koč kaida bierneibys trauma, kuramā cylvāks pījam konceptu, kod tāvs saceja, ka muotei juosēd sātā. Bet jau ir 21. godu symts! Es radzu viņ pīvīnuotu vierteibu, ka nu jau vysūs trejūs augstuokajūs vaļsts omotūs ir bejuse sīvīte. Vīna – taida, ūtra – itai. Nu i! Mes asam vysaidi, sevkuru reizi mes asam nu tuo īgivuši koč voi ryugtu vuiceibu. Juotic, ka nav slyktu voi lobu cylvāku, ir tikai naideala reiceiba. Voi ir profeseja, kuramā nikod nav bejuse sīvīte? Vysdreizuok, ka nav. Latgolai, kai Muorys zemis teritorejai, par itū juopīdūmoj. Pīlyudzam Svātū Mareju, bet realā dzeivē tū dorom viņ bazneicys ītvorā Dīvamuotei par gūdu, na realai sīvīetei. Cik daudzys lītys turīs iz sīvītem Latgolā, pīmāram, izgleiteibys sistema i navaļstiskuos organizacejis! Cik lela lūma ir sīvītei sabīdreibā, a izlykti grīsti – īrūbežuojumi, ka navar atsaspert. Taids ir muns reidzinīka vaicuojums latgalīšam, sirsneigi sev papraseit pyrma vieliešonu. Es nasoku, ka nastreipuošu sīvītis, kurys maņ napateik, i naplusuošu, kurys pateik. Es viertiešu piec padareituo.
Prūtams, izvēli vieliešonuos navar pamatuot iz dzymumu leidztīseibu, byutiski ir pīredze, padareitī dorbi i vaļsts atteisteibys redziejums ilgtermeņā. Tūmār leluoka dzymumu harmoneja pozitivi ītekmej lāmumu atbiļsteibu sabīdreibys interesem.
Roksts sagataveits sadarbeibā ar portalu lakuga.lv ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta līdzekļu projekta “Robežlīnijas” ītvarūs.


text:
Putneņu egleite
Tyvojūtīs svātkim, LgSC, kab ite radeitu svātku laika sajiutu, treis reitus sātys lopā publicēs Naaizmērstulis (Rozālejis Tabinis, vaira par jū var paskaiteit: http://ej.uz/naaizmerstule) Zīmyssvātku puorsokys. Šudiņ trešuo puorsoka.
PUTNEŅU EGLEITE
„Ak egleite, ak egleite,
Cik skaista esi tu!”
skaņ dzīsmeite, bārni smaidūšom acteņom skotuos myrdzūšā egleitē.
Cik tamā skaistu, gordu līteņu! Tur sorkons uobeleits, tur zalta rīksteņš, tur konfekte i vēļ daudz, daudz kuo gorda! Zoru zareņūs dag sveceitis, sorkonys, zalis, zylys, boltys. I kas tys? Ai, zvaigzneitis bērst! Vīns ūtrs grib nūkert zvaigzneiti, bet baist, ka rūcenis nasadag. Nu vīna zareņa nūkryta vasals zvaigzneišu leits.
– Kas zvaigzneitis bēre? – prosa kaids prīškklasis bārns sūpluok stuovūšam trešuos klasis skūlānam, sovom pat bruoļam.
– Tur breinumsveceite daga, – atbiļd zāns.
– Kam jei sadaga? Vai vēļ taida degs?
– Skotīs!
Nu ūtruo zora pabyra zalta zvaigzneitis i nu trešā, catūrta! Vysa egleite pīmirdzēja vīn, kod nu vērsyunis, nu leluos spūdruos zvaigznis iz vysom pusem suoka bērt mozys, vēļ spūdruokys zvaigzneitis. Leidz kū nūleja zvaigžņu leits, izreizis egleite palyka tymsa. Vysys cytys sveceitis izdaga. Pi egleitis pasaruodeja buols, bolts, kai snīga kupona, veceits. Jam placūs beja lels maiss. Apsveicis skūlas bārnus, veceits nūjēme maisu nu placim i suoka izdaleit duovonys.
Čaklim, ruotnim bārnim jis deve lobys, gordys lītenis, sliņkim pustukšys papeira kuleitis. Vīnam zānam pat žogoru padeve! Oi, rauduoja tys nabadzeņš i sūleja lobuotīs. Boltais veceits beja ļūti žālsirdeigs. Jis zynuoja, ka zāns lobuosīs, deļtuo tyuleit jam pīdeve i duovynuoja pruovu soldonumu kuleiti.
Izdalejis duovonys, boltais veceits saceja bārnim:
– Iz redzēšonūs, bierneni, leidz cytam godam! Audzit čakli, ruotni, lai cytu god’ es vysim varātu pylnys soldonumu kuleitis nest. Tod pasaklausot, kū vēļ jums grybu teikt: Maņ daudz cytu bierneņu, bet munu duovunu tī nagaida. Vēdereni tim cytaidi kai jums i soldonumu napanas. Kanepis, mīžu gryudeni, lynsāklys, kaltātuos ūgys, maizis drupatenis tim biernenim vairuok garšoj, na kai jums soldani peiredzeni. Vai kurs nu jiusu naatminēs, kas tī par biernenim?
– Putneni, putneni! nu vysom skūlys zālis pusem atskanēja saucīni.
– Nui, putneni. Šudiņ jī vysi izsolkuši. Zeme sasoluse, ar snīgu nūkluota, siekleņu tur dabuot navar. Voguleni, kuopureiši, kū putneni lobpruot ād, saleida dzili škērbēs, kryumūs ūgu vairs nav. Jums ir Zīmassvātku prīki, bet naboga putneni bodu i soltumu cīš. Vai nasareikuosit jius jim egleitis?
– Egleiti? Putnenim? Breinuojuos bārni.
– Nui, putnenim. Kuri apsūlej?
– Es, es, es! atsasauce nu vysom pusem.
Reitā bārni izmeklēja meža molā, aizvējē, skaistu, kuplu egleiti: sanese puškojumus i ādamuos lītys i vysu suoka kuort egleitē. Pēc pusstuņdis egleite beja raiba nūkuorta i solmu gradzynu kēdem apveita. Zorūs, radzamuokuos vītuos pakuore maizis, dažs sīra voi lašiņu gabaleņus, kasteitēs ībēre kanepu, cytā lynsāklu, cytā mīžu gryudeņu i pīstyprynuoja pi egletis zorim.
Vysa mīlastei sagatavuojuši bārni pasaslēpe bīzūknī i napacīteigi gaideja spuornuotūs boltuo veceiša bierneņus. Kur gadejīs, kur nā, pyrmais atskrēja zvērbuļs. Nadrūši jis atsasāda egleitis zorā pi maizis ricenis, īknuobe reizi, ūtru i jautri čyvynuodams aizalaide.
Jis varbyut sovus rodus i draugus mīlastē aicynuos! īsarunuoja bārni.
Kai tod! Nacik ilgi napaguoja, zvērbuļs otkon kluot, bet jau na vīns. Ar jū atskrēja vasals zvērbuļu puļceņš. Čyvynuodami, gaļvenis grūzeidami jī lākuoja nu zora zorā, nūgaršuoja vīna, ūtra, treša ādamuo, pamēginuoja papeirā, cysu kēdē īknuobt i, kai nazkuo satraucāti, tryukuos, apliduoja egleiti, sasamete kailajūs bārzu zorūs, pačyvynuoja i otkon liduoja pi egleitis, bet jau labi leluokā pulkā.
Zvērbuļu čāluošona izsauce nu meža cytus putneņus. Saskrēja palākuos i dzaltonkryušainuos zeiletis, stērstis, dadzeiši; zaltgaļveits ar krystgnēzi nūsalaide nu lelūs egļu vērsyunem, kur dzili zorūs jis pereklī slēpēs. Suocēs eistuo putnu balle.
Dejuodami, rūtaļuodami, sovā volūdā sasarunuodami putni mīluojuos ar tū, kas kuram vairuok garšuoja. Vīni aizalaide, ūtri pīskrēja. Tai tys ilga leidz pat vokoram.
Bārni, nūsaprīcuojuši leidz ar putnenim, nūlēme kotru dīnu nest jim šur kanepis, maizis druponys i cytus gryudeņus.
Pīnuoce pavasars. Vysa meža mola, augļu duorzi skanēt skanēja nu putnu dzīsmem. Pateiceigī putneni prīcynuoja bārnus ar sovom dzīsmem, teireja kūkus nu kuopurim i citim kukainim.
Rudinī augļu kūku zori leika zam augļu daudzuma, sakņu duorzūs saauga lelys, soldonys saknis, sasarytynuoja smogys kuopustu golvas. Nivīns kuopurs nadreikstēja duorzā pasaruodeit. Zvērbuļi pulkim vīn nūsalaide i aplaseja vysus lopu āduojus, sakņu maituotuojus. Deļkuo putneni tik čakli struoduoja?


text:
- Produkti
Matala skryuzeite "KAI PIEC BUĻBU TOLKYS"
- Emaļjāta skryuzeite ar sudobra maleņu.
- Skryuzis lelums: diametrys – 88 mm, augstums – 79 mm
- Tylpums: 350 ml
- Apdrukavuotuos skryuzeitis īsokom mozguot ar rūkom.
Īsaguodoj 2 voi 3 plānuotuojus 2023. godam par izdeveigu cenu!
Īprīcynoj draugu, muosu voi bruoli. “Giut breidi” ir breineigs plānuošonys reiks, kura puslopuos tu variesi izvirzeit sev jaunus mierkus, īplānuot atpyutu, izbreivēt kaidu vokoru, lai captu piparkūkys kūpā ar sovim tyvuokajim.
Naaizmiersti, ka “Giut breidi” plānuotuojs 2023. godam byus varen loba duovona, kura īdvesmuos i nūteikti kaidu puorsteigs.


text:
- Veikals
- Žurnali
A12 (februars, marts 2022; Nr. 58)
Februara/marta žurnalā “A12” skaitit:
- latgaliskuma kods Eiropā – gatavejamīs Latgolys kongresam aprelī;
- rēzeknīša Raimonda Platača nūsanulliešona i atsagrīzšona sātā;
- “X faktora” piecsajiutys i dzeive piec šova – saruna ar dzīduotuoju Dionu Liepiņu;
- kai nūteik Daugovpiļs pīsateikšona Eiropys kulturys golvyspiļsātys 2027 titulam;
- muokslinīks Ivo Folkmanis i juo motivaceja dorbuotīs muokslā;
- izgleituot – tys ir gleišs dorbs, saruna ar “Karina Home” saimineicu Karīnu Stivriņu;
- Francisks Varslavāns i juo sātys viesture;
- voi ir izdeveigi byut lobai meitinei – saruna ar literati Agnesi Zarāni i cyti stuosti.
Puorpulicānts nu lakuga.lv - Jaunuokajā žurnalā "A12" sarunys ar tielnīku Ivo Folkmani i jaunū dzīduotuoju Dionu Liepiņu - lakuga.lv
Draugi
Tyvuokuos izbraukuma tierdznīceibys vītys (ar gruomotom i muzykys diskim)
Pasyuti niu i mes pajimsim leidza!
Viļānu tiergā, Viļānu stadionā
13.11.2022 nu 7:00 stuņžu leidz 13:00
Kuorsovys Lelajā tiergā, Telegrafa ūļneicā, Kuorsova
20.11.2022 nu 7:00 stuņžu leidz 13:00
SIA "Cymuss", reg. Nr. 41503041285
Tel. Nr. +371 22002412


text:
Runuotuojus aicynoj pīsadaleit “Plōciņu Mases festivalā” Maltā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Jezupa dīnā, 19. martā, 16.00 stuņdēs Maltys kulturys nomā nūtiks “Plōciņu Mases festivals”, iz kurū aicynuoti vysi lelī runuotuoji, kas spiej iz dzeivi i tuos nabyušonom pasavērt caur humora prizmu.
Kai stuosta Maltys kulturys noma vadeituoja Elīna Prusaka, itys jau ir ūtrais “Plōciņu Mases festivals”, pyrmais Maltā nūtics pyrma 10 godu. Pasuokumā pīsadaleis ari poša Plōciņu Mase aba žurnaliste Anita Graudiņa, kurū mādz saukt ari par latgalīšu humora karalīni. Jei humoristiskys viestulis roksta jau vaira nakai 25 godus. Elīna Prusaka nūruoda, ka tai teik raudzeits pasaceit vysmoz mozu paļdis jai par vysu pīraksteitū. “Tei byus sasatikšona taidom pat Masem, kam pateik parunuot par nūteikūšū, tok kotrai ar sovu rūkrokstu, cytaižuok. Kūpeigais – dūma, redziejums, latgaliskais azarts i smaids.”
“Iz festivalu teik aicynuoti runuotuoji i runuotuojis, kas sev rakstureigā stylā stuosta par nabyušonom i byušonom vysapleik, kas nav vīnaldzeigi i ar tū doluos ar apleicejim caur humora prizmu. Latgalīši tok ir valna pylni!” soka Elīna Prusaka. Runuot var kai Plōciņu Masis jau pīraksteituos viestulis, tai ari poši sovus, Masis vuordim runojūt, trikmīņus.


text:
Īspieja bolsuot par “Fedja. Teodors. Tulio” skaistuokū gruomotu konkursā
Latvejis Gruomotizdevieju asociaceja aicynoj pīsadaleit publikys bolsuojumā gruomotu muokslys konkursā “Zelta ābele” i izavielēt skaistuokū paguojušajā godā Latvejā izdūtū gruomotu.
Dokumentalūs izdavumu kategorejā nomineita ari Kristīnis Želvis sastateituo gruomota “Fedja. Teodors. Tulio”. Vaira par gruomotu var skaiteit ite.
Bolsuojums nūtiks leidz 31. martam. Nu vīnys IP adresis dīnnakts laikā tiks pījimts tik vīns bolsuojums par vīnu nu nominantim.
Gruomotu muokslys konkurss “Zelta ābele” itūgod nūteik jau 21. godu, i tuo nūslāguma ceremoneja itūgod nūtiks 2. aprelī, kod tiks sadaleitys golvonuos bolvys.


text:
Repere Ūga izdūd pyrmū solo albumu
Roksta autors: portals lakuga.lv
Latgalīšu repere Ūga izdavuse sovu pyrmū solo albumu “LG ir HH”, kas taps pusūtra goda laikā. Itūšaļt tys nūsaklausoms vītnēs Youtube.com i Soundcloud.com.
Par byušonu hiphopā Ūga soka: “Es esiti nasaceitu, ka nūsadorboju ar hiphopu, dreižuok asmu daļa nu juo. Taisu repmuzyku i vaira turūs pi 90. godu skaniejuma. Mani vysvaira īdvesmoj muni bruoli i tī, kas tikpat lelā mārā pīkūpj hiphopa kulturys saknis.”
Vaicojūt par jaunū albumu i tuo viestejumu, latgalīšu repere soka: “Taiseju muzyku, kas maņ nase jumtu nūst, munuprot, es klauseituoju raunu īškā izdzeivot leidza vysam myusu stuostam, kai vyss suocēs – kusteiba, muzyka.” Saisteibā ar jaunū albumu Ūgai vysleluokuo prīca ir par “piecgaršu”, kod vyss jau ir gotovs. “Apbreinojami lykos sevi sajimt rūkos i redzēt, ka nimoz nav tik gryuši sabeideit tūs tryukstūšūs klučus kūpā. It eipaši, ka ir taida komanda kai maņ. Tikpat svareigys vysys sadarbeibys, kas ir albumā. Pateikami struodot ar kolegom, kas dorbojās tymā pat lauceņā,” pībylst Ūga.
Bejuse dūma albumu izdūt ari taustomā formatā, bet process pagaidom ir apsastuojs, atkluoj muzike. Cikom albumu var klauseitīs
Ci ari īsaguoduot ugaausmenarecords.bandcamp.com
Nuokūtnis planūs Ūgai ir “LG ir HH” tūre, īspiejams, byus ari klips. Tuvokajā laikā Ūgu varēs satikt Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” pasnīgšonys ceremonejā februarī.


text:
Nūtiks konkurss „Mis i Misters Vileks nūvods 2012”
21. aprelī 19:00 Vileks nūvoda Rekovā nūtiks konkursa „Mis i Misters Vileks nūvods 2012” finala pasuocīņs.
Konkursā pīsadola 10 jaunīši – 5 puiši i 5 mārgys nu Vileks nūvoda, kuri konkursa finalā ruodeis dažaidus prīšknasumus, sovus talantus i spiejis.
Konkursā kai eipašī gosti izastuos LNT šova „Dzīdūšuos saimis” izvarātuoji bruoli Punculi nu Rēzeknis. Piec konkursa 22:00 bals ar grupu “OTTO” nu Bolvim. Iz balu īejis moksa 1,50 Ls.
Pasuocīni vadeis Misters Bolvi 2011, grupys „Napruots” solists Raimonds Logins i Mis Rekova, folklorys kūpys „Rekavas dzintars” vijuoļneica Rūta Cibule.
Leidz 20. apreļam kotram ir vareiba Vileks nūvoda sātys lopā nūbolsuot par sovu konkursa simpateju, kai ari leidz 19. apreļam var izdūt sovus vaicuojumus konkursa dalinīkim, syutūt tūs iz e-posta adresi mis_misters2012@inbox.lv. Interesantuokuo vaicuojuma autoram konkursa reikuotuoji duovynuos divejus biletus pasuocīņa vāruošonai nu eipašys VIP skateituoju zonys.


text:
Pavaļa
Pavaļa (anglīšu: entertainment, recreation activities; krīvu: дocyr, paзBлeчeHия; latvīšu: izklaide) — darbeibys, kuru snāgs irā prīcynuot ļauds, paceļt jim jutūni, puordrūsynuot džadeigu (iņteresantu) i pateikamu breivuo laika puorlaisšonu.
Šauruokā zeimeibā par pavaļu apzeimoj pavalis industrejis pasūleitūs, publikai guoduotūs sariedīņus pīv.:
- koņcertus, teatra izruodis, kinys seansus,
- klubu i kopejneicu programys,
- uorīnis izastatīņus, atrakcejis, tierdzeņus,
- muzeju ekspozicejis, paruodis
i leidz.).
Plotuokā zeimeibā pavalis sapratīnī īīt vēļ i taidys prīcynojūšys darbeibys, kurys breivajā laikā cylvāks dora vīns voi napalelā ļaužu grupā, pīv.:
- datorkaitys,
- golda kaitys i kartavuošona,
- televizejis voi DVD vieršonuos,
- vakariešonys,
- izbraukšona dobā
i leidz.).
Izškireigai nu cytys breivuo laika darbeibu atmejis - kaviekļu, pavaļa parostai navā sasīta ar regularumu.


text:
Auzu keisieļs
Auzu keisieļs — latgaļu iedīņs, cīši vīglai i liešai sataisoms iedīņs. tok aizprosa laiku.
Sataiseišonys parāds[pataiseit | labot pirmkodu]
Treis dīnys aiz agra traukā samārc auzys — aplej ar iudini i pastota syltā vītā, kab aizskuobtu. Kod atsarūn putys, tūlaik auzys līk vardpūdā i sasylda, piec caur sīteņu voi marli puorkuoš. Dabuotū bīzumu karsej i nūtaļ maisa, cikom keisieļs sabīzej. Dreiži salej korstu bļūdeņuos, pamat, kab sasteivātu. Izīt keisieļs ar skuobonu garžu. Ād atsaldātu, dadzer pīna.


text:
Vyss, kas ir latgaliski, nav dūmuots tik latgalīšim. Saruna ar Elīnu Kokareviču
Roksta autore: Laura Melne, portals lakuga.lv
Par Volūdu sātu (Valodu māju) aizvadeituo gods laikā gona daudz dzierdāts ari latgalīšu volūdys kontekstā. Jī organizej kursus, struodoj pi vuiceibu leidzekļa “Latgalīšu volūda suociejim”, veidoj virtualu izstuodi par jaunnorvegu i latgalīšu rokstu volūdu, kai ari izdavuši Marijis Dzeislys dzejūļu kruojumu “Vysta smierts”. Vyss īprīšk nūsauktais jau byutu gona lobs īmeslis, kab iz sarunu aicynuotu Volūdu sātys projektu vadeituoju i bīdreibys “Valodu muzejs” vaļdis prīšksādātuoju Elīnu Kokareviču. Tok gribīs vaira izzynuot ari par tū, kai dzeivē izapauž Volūdu sātys mierkis caur volūdu panuokt pozitivys puormainis, atvierteiba kai vīna nu golvonūs vierteibu i vuiceibu prīca kai svareigs volūdu kursu princips.
Pasavērt iz latgalīšu volūdu nu molys
Elīna latgaliski narunoj, tok juos dzeivē latgalīšu volūda ir bejuse jau nu pošys bierneibys, partū ka juos vacvacuoki īt nu Latgolys. “Jūs volūda gon beja latgalīšu i latvīšu literaruos volūdys sajaukums, partū maņ tys nasaruodeja nikas eipašs. Poša izaugu Vydzemē, tyvuok Reigai, partū tei nav muna volūda. Vaira tys aktualiziejuos studeju laikā, kod vairuokys profesoris akcentēja latgalīšu volūdys nūzeimi, reizem pat tū puorspeilēja. Pīmāram, ruodejuos jauki, ka varēja izavairēt nu eksamena, pasuokūt, ka tev ir rodi Latgolā, tok, nu ūtrys pusis, tys ruodejuos ari sovaiži – deļkuo tys ir tik eipaši,” jei atguodoj sovys baltu filologejis studejis Latvejis Universitatē. Tys gon naasūt radejs eipašu patyku voi interesi par latgalīšu volūdu, dreižuok preteji. Cytaiž bejs, suocūt dorbu Volūdu sātā, kur taišni jai saīt vaira struoduot ar latgaliskajim projektim. “Te vyss nūteik koč kai cytaiž, breivuok, naatkareigi nu tovys izceļsmis, saknem, rodim. Vysi, kurus interesej latgalīšu volūda, ir laipni aicynuoti par tū aizdūt vaicuojumus.” Par tū līcynoj ari fakts, ka Volūdu sātys reikuotajūs latgalīšu volūdys kursūs pīsadalejuši ari na tik cylvāki, kuri nav nu Latgolys, bet ari uorzemnīki, kas nimoz namuok latvīšu literarū volūdu. Tī puorsvorā bejuši volūdu entuziasti, kurim vīnkuorši pateik vuiceitīs volūdys. Elīna soka, ka jim tys eistyn ruodejīs interesanti i jī vuicejušīs ar prīcu. “Maņ ruodīs, ka tys ļaun mums iz volūdu pasavērt nu molys. Cytaiž jei vysu laiku ir tepat sūpluok, ir streidi par ortografeju, tū, kas tymā dreikst voi nadreikst runuot. Tok ite atīt cylvāks, kurs iz tū verās kai jaunu svešvolūdu, kuru īsavuiceit, kab paplašynuotu sovu redzislūku. Varbyut mes naasam pīroduši vērtīs iz latgalīšu volūdu kai svešvolūdu, kū sevkurs varātu vuiceitīs. Cylvākim interesej naparostuokys volūdys, golvonais, kab byutu pīduovuojums tuos vuiceitīs. Ka mes nūslādzam volūdu, ka tū dreikst lītuot tik “eistī” latgalīši, tod ari cytim nav motivacejis tū vuiceitīs,” jei skaidroj.
Naīlikt volūdu ramūs
Kai izapauž Volūdys sātys mierkis panuokt pozitivys puormainis caur volūdu i atvierteiba kai vīna nu golvonūs vierteibu? Elīna soka, ka tys ir cīši dažaidi. “Tys, kaidys gruomotys mes izavielejam izdūt, kaidys temys aktualizejam, kai uzjemam gostus, cik asam atvārti vysaiduokom pīredzem i volūdom. Ir cīši svareigi naīlikt volūdys pīredzi koč kaidūs ramūs. Kotram cylvākam tei ir sova.” Jei ari stuosta, ka latgalīšu volūdys sakarā pi jūs bīži atīt cylvāki, kurim jau ir sovs rams. “Der vīna ortografeja, izruna, pareiza verseja kaidam vuordam voi koč kas taids. Mums golvonais ir, kab volūda tyktu lītuota. Kod tu īsadrūsynoj lītuot volūdu, tod tev ari rassīs interese par cytim variantim.” Soku Elīnai, ka beidzamajā laikā ari daudz asu par tū dūmuojuse. Ka latgaliski koč kas publiski teik pīraksteits ar klaidom, nareši kaids publiski tuos suoc lobuot voi puormat, deļkuo nav konsultiejušīs ar volūdnīkim. Tok, voi tys dreižuok na motivej īsavuiceit raksteit pareizi, bet vaira naraksteit vyspuor? “Dūmoju, ka daļai tai nūteikti varātu byut. Kod mes vuicomēs raksteit, myus motivej īdrūsynuojums, ka tev forši saguoja. Ka tu bierneibā pyrmū reizi roksti vuordu i kaidu burtu pīroksti iz ūtru pusi, tev jau ari ruodīs, ka vyss pasauļs ir sabrucs i vaira raksteit nasagryb. Nazynu, nu kurīnis latvīšu volūdnīceibā ir tys “klaida, klaida klaida!”, kai nazkod radejis raidejumā skali skandynuoja.” Piec Elīnys dūmu, latgalīšu volūdā ir gryuši pasaceit, kas vyspuor ir pareizi, zynūt izlūkšņu daudzveideibu. Jei ir puorlīcynuota, ka nadreikst aizmierst par tū, ka volūda vysu laiku mainuos, partū tai vajadzātu pīīt elasteiguok. “Volūdys mierkis ir, kab cylvāki varātu sovā storpā komunicēt. Ka cylvāki tamā runuos, tod ari volūda pastuovēs ilgstūšuok i atsateisteis,” tai Elīna.
Volūda myusu dīnom, na viesturei
Ar Latgolys kulturys programys atbolstu Volūdu sātā niu teik struoduots pi latgalīšu volūdys vuiceibu gruomotys “Latgalīšu volūda suociejim”. Elīna stuosta, ka tei byus atškireigys pīeejis gruomota. “Tradicionali vuiceibu gruomotys ir baļsteitys iz gramatiku – suokumā tu vuicīs gramatiku, vuordu formys, īsavuici vuordeņus. Mes itamā gruomotā koncentrēsimēs iz komunikativū funkceju, kas nūzeimoj, ka temys byus saisteitys ar tū, kai mes komunicejam – sasavasaluošona, tys, kū stuostom par sevi.” Gruomotā īkļautuos temys ir myusdīneigys: īpasazeišona internetā, veganisms, aktivisms, ceļuošona. Tuos veiduotuoji struoduojuši ar dūmu, ka tei byus vajadzeiga šudiņdīnai, na viesturei, partū narunoj, pīmāram, par etnografiskom temom voi bazneicu. “Latgalīšu volūda suociejim” dūmuota plošai mierkauditorejai. “Tū varēs izmontuot kai latvīšu literaruos volūdys pratieji, kuri namuok latgaliski, bet par tū interesejās, tai ari tī, kuri muok krīvyski voi angliski, bet ir bez latvīšu volūdys zynuošonu. Tai, ka tys var byut sevkurs, tok dūmoju, ka tī vaira varātu byut jauni cylvāki, tī, kurim interesej vysaiduokys volūdys, tūs paveidi, i cylvāki ar atvārtu pruotu, kuri nadūmoj, ka latgaliski navar runuot par koč kaidom temom,” soka Elīna, nūruodūt, ka dažys nu tūs konservativuokajai Latgolys sabīdreibys daļai varātu ruodeitīs kai tabu temys. Tok juopīkreit jai, ka myusu dīnuos eistyn byutu tik normali, ka cylvāki veganiskajā kopejneicā latgaliski puorsprīstu, kai jim tikū guojs protestā. Ari latgalīši ir vegani, feministi voi pīder LGBT+ kūpīnai.
Puorvarēt īdūmuotū rūbežu
Paraleli vuiceibu gruomotai nūteik dorbs ari pi Eiropys ekonomiskuos zonys finanšu instrumenta projekta par latgalīšu i jaunnorvegu volūdys virtualū izstuodi. Izstuode tiks baļsteita iz cylvāku pīredzis stuostim – kai jī sasatykuši ar volūdu voi izjiut ar tū saikni, i tamā varēs izzynuot par kūpeigū i atškireigu itūs obeju volūdu storpā. “Jaunnorvegu volūdai viesturiski ir stabils vaļsts volūdys statuss. Iz ituo pīmāra varēs izzynuot, kaidys ir īspiejis aizstuovēt volūdys statusu, pīruodeit, ka tei vysim ir vajadzeiga, tū var vuiceitīs vysā vaļstī,” stuosta Elīna. Leidzeibys storp itom div volūdom saredziejs vīns nu Volūdu sātys dybynuotuoju Snorre Karkonens-Svensons, kurs pats īt nu Norvegejis. Jaunnorvegu volūdai, kas sūpluok bukmolam, ir vīna nu norvegu volūdys raksteibys tradiceju, ir rakstureiga dažaideiba. Kai stuosta Volūdu sātā, tī vīnam darbeibys vuordam var byut pat četri dažaidi lūceišonys veidi, kab piec īspiejis vaira cylvāku, kuri runoj dažaiduos izlūksnēs, justu itū volūdu kai sovejū.
Ar sovu darbeibu Volūdu sāta ari gryb paruodeit, ka vyss, kas ir latgaliski, nav dūmuots tik latgalīšim. Vys vēļ cylvāki tai dūmoj, tū pīruodūt ari izsaceitī komentari par Marijis Dzeislys kruojumu “Vysta smierts”. “Nā, nā, es nu Kūrzemis!” tai kaidā tierdzeņā asūt sacejs pierciejs, kam pīduovuota ari Dzeislys gruomota. Elīna saleidzynoj skaiteišonu latgaliski ar gruomotom vacajā drukā – suokumā vajag īsapraktizēt, tok tuoļuok jau aizīt labi. “Golvonais ir puorvarēt tū, pa manim, īdūmuotū rūbežu, kas ir cylvāku apziņā,” jei soka, tū attīcynojūt ari iz kulturys medejim, kuri, kai nareši dzierdāts nu latgaliski rokstūšūs autoru, nagryb publicēt tekstus latgaliski, sokūt, ka jūs auditoreja tūs nasaprass. Tok auditoreja eistineibā varbyut ir daudz plašuoka, kai varātu ruodeitīs – Elīna atguodynoj, ka ir kai jaunī autori, tai kulturys darbinīki, kuri poši īt nu Latgolys voi jūs vysmoz interesej latgalīšu volūda. Ari Volūdu sātys pīredze ar Marijis Dzeislys kruojumu līcynoj, ka, pīmāram, cylvākim, kurim ir saknis Latgolā, gribīs tū nūpierkt i puorskaiteit. I gruomotu skaita ari tī, kurim taidu sakņu nav, partū Elīna cer, ka “tylts iz latgalīšu volūdu vēļ nav puorrauts”. Ar Dzeislys kruojumu gon guojs vysaiž – var just ryugtumu par tū, ka tys nav nūvārtāts Latvejis Literaturys goda bolvā, taipat sajimti ari puormatumi nu ļaužu par “napareizys” ortografejis izmontuošonu, tok lela prīca bejuse “Boņuka” bolvys sajimšona. Volūdu sāta izdūd nalelu skaitu gruomotu, pīvieršūt lelu viereibu teksta kvalitatei i atbiļsteibai jūs vierteibom, tok lobpruot iz prīšku izdūtu ari vēļ kaidys gruomotys latgaliski, ka kaids autors jim tū pīduovuotu.


text:
Ļudvigs II, Bavārejis Karaļs
Ļudvigs II (vuocīšu: Ludwig Otto Friedrich Wilhelm; pīdzims 1845 goda labeibys m. 25.d - nūmyrs 1886 goda vosorys m. 13.d) — beja Bavārejis karaļs nu 1864 ļeidz 1886 godam, kod jys myra. Jū tai že sauce por Posoku Karaļi i Mieness Karaļi.[1]
Ļudvigs kļuva por karaļi 18 godu vacumā piec sova tāva nuovys. Juo vaļdeišonys laikā Bavāreja kļuva por daļu nu Vuocejis Impērejis. Jis beja ļels muokslys i muzykys cīņeituojs, i piec juo pasiutejuma Bavārejā tyka uzcaltys vairuokys piļs, kurys myusdīnuos iraid svareigi turisma objekti Bavārejā.


text:
Bolvu Centraluos bibliotekys vadeituoja, namaterialuo kulturys montuojuma i Zīmeļlatgolys tradicionaluos kulturys eksperte. Pasasokūt Rutys aktivajam i pošaizlīdzeigajam dorbam gūdā caltys i saglobuotys daudzys Zīmeļlatgolys tradicionaluos kulturys tradicejis, izveiduoti voi darbeibu aktiviziejuši vairuoki folklorys kolektivi.
NOMINANTI:
Ilmārs Dreļs, deju kūpys “Dziga” vadeituojs i kapelys dalinīks
Māra Zaļaiskalns, Rēzeknis Tautys teatra režisore
Sandra Ločmele, Viļakys nūvoda kulturys metodike


text:
Rumuliešonuos piļsātā atdzeivynoj tradicejis
Kab pīvārstu viereibu latviskūs tradiceju izzušonai i piļsātvidei kai ituo procesa veicynuotuojai, bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ituo goda 23. aprelī Reigā, Esplanadē, reikuoja rumuliešonuos “flešmobu”, aicynojūt iz kūpeigu laisteišonūs ar iudini i tai piec seņom tradicejom īzeimojūt vosorys suokumu.
Jura dīna seņūs laikūs ir bejuse zemnīka goda suokums, kod suocēs jauna gonu i vosorys dorbu sezona. Ar itū dīnu ir saisteita rumuliešonuos tradiceja – laisteišonuos ar iudini, kod pyrmū reizi gonūs tika izdzeitys gūvs – kab byutu boguota raža, augleiba i gūvu pīneigums. Kas byus dabuojs Jura dīnys iudiņa svieteibu, tam vosorā naīs mīgs i lūbsīs vysi dorbi.
Vītom Latgolā Jura dīna vēļ arviņ ir vīna nu goda jautruokom dīnom, rumuliešonuos tradiceja teik pīkūpta gūdam. Vys tik myusu dīnuos urbanizacejis deļ tei strauji izzyud.
Piļstātā gon nav gūvu, kū laist ganeibuos, nu ari ite īīt vosora. Tuo deļ škārsteiklā tika izplateits aicynuojums 23. aprelī 14 stuņdēs i 14 minutuos sasatikt Esplanadē kūpeigam “flešmobam”. Tuo ilgums – cikom leidza pajimtais iudiņa trauks tukšs.
Dīvam žāļ laika apstuokli tymā dīnā nabeja cīši vasareigi, leja leits i sniga snīgs, nu tys natraucieja atguojušūs nu vysys sirds vīnam ūtru “īsvieteit” i cerēt, ka vosora vys tik dreiži byus kluotu. Akcejis golvonais mierkis – tradicejis īdzeivynuot ari piļsātā – tika pīpiļdeits! Piec goda nūteikti varātu atkuortuot! 😉
Video: Dainis Juraga
Foto: LETys arhivs


text:
Reigā sataiseita latgalīšu folklorys kūpa
Ap maja vydu škārsteiklā kleida viests, kurymā bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynuoja dzīduot grybūšus latgalīšus Reigā sasalaseit borā iz kūpeigu dzīduošonu.
Šudiņ jaunajai folklorys kūpai, kurai gon vēļ arviņ nav nūsaukuma, tik dažaidys pagreidis pasaukys, byus catūrtais mieginuojums. Reizē varbyut itys ari ir lobs laiks, kab atguodynuotu par sevi, atsaskaiteitu, kas jau ir nūtics i, ka vēļ ir grybātuoji, aicynuotu pīsavīnuot puļceņam. Catūrtuo reize kai saceit – nu sirds i jau ar zynomu stabilitati.
Ka poša pyrmuo reize beja vaira sapasazeišona, apsatausteišona i gribiešonu i mierku saprasšona, ta niu dzīduošona nūteik pylnā sporā i skaidrom aprisem. Tai kai īt Juoņa dīna, tod kūpys muzykaluo vadeituoja etnomuzykologe Marta Vaivode aicynuoja pasavuiceit taišni Juoņa dīnys īrūtuošonys dzīsmis, itūreiz nu Juosmuižys pusis.
Kai nu kuram ar tikšonu kotru reizi, bet niu dzīduotuoju ir divpadsmit cylvāku. Mieginuojumi suocās ar bolsa īsiļdeišonu, jaunūs dzīšmu vuiceišonūs, turpynojās ar dzīšmu vuiceišonūs vairuokūs bolsūs i beidzas ar pļuopom, atsapyusšonu i golā dzīšmu atkuortuošonu. Vydā gona ari smīklu, nūpītneibys i pasaprīcuošonys, ka vyss labi i skaneigi saīt.
Ari Tu, ka gribi, vari pīsavīnuot! Atguodynojam – mieginuojumi nūteik kotru ūtardīni suocūt nu 18:30 da kaidim 21:00. Mieginuojumu vīta cikom ir dzeivūklis Marejis īla. Kab dazynuotu seikuok, drūsai zvoni Edeitei 29509672 ci roksti edeite@lgsc.lv.
Cikom aktivuokys iz dzīduošonu ir mārgys, bet puļceņā aicynuoti gon puiši, gon meitys!


text:
Literatura Lakugā
Roksta autore: Ilze Sperga, naktineica.lv
Cylvāki varbyut īsadola div daļuos. Vīnim vyss ir i byus švaki, pylns feisbuks i tviters žālobu. Ūtrim ir švaki, bet ir energeja i idejis, kai maineit lītys. Vys raugu byut pi tūs ūtrūs. Tys nav vīgli, bet forši. Nikod nazyni, kur ceļš aizvess.
Nikod naasu ruovusēs pi literaturys silis. Kai nazkod seņ, seņ, kod vēļ beju bārns, literarajā nūmetnē “Aicynuojums” secynuoja juos vadeituojs Daiņs Grīnvalds, tod ir literati, kas tai ari ir nazkur periferejā, partū ka jim navajag. I ka ir literati, kas roksta varbyut labi i gudrai, bet jūs nivīns nasaprūt. Itū jis beja dūmuojs par sevi. Tūreiz jis prognozēja tū, kas apmāram tai ari ir – raksteit rokstu, bet byut centrā nainteresej.
Tok vīna līta ir byut centrā, ūtra nabyut vyspuor. Labi, es asu lels slaists – muna da šam vīneiguo gruomota “Dzeiveiba” iz izguojuse 2014. godā, beja nomināta ari LaLiGaBa. Bet maņ faktiski nav publikaceju kulturys medejūs. Vīns nu golvonūs īmesļu – es rokstu latgaliski, zam beņča paslauceitajā, taidā terra incognita volūdā.
Itūgod beja izjāmums – LA “Kultūrzīmes” interveja i eisstuosta “Kuopusti” publikaceja, bet “Kultūrzīmes” latgalīšu literaturys kontekstā vyspuor ir izjāmums. Ite fonam seņsenejais 10 godu vacais cepīņs “Kulturalais analfabetisms”, saleidzynuot. Cik saprūtu nu nasenejuos autoru apvaicuošonys, situaceja dīmžāl nav izamainejuse. Ir latgaliski raidejumi radejā, televizejā, bet… tekstu nav. Saīt taida mutvuordu kultura. Kai babeņom. Nūmiers pādejuo babeņa, nūmiers volūda. Vai manu vai.
Puors reižu gon asu raudzejuse kam naviņ īsyuteit sovus tekstus. Pādejā laikā pat naraugu, nav vārts tērēt resursus. Tik, kod beju kaida redaktora uzrunuota īdūt kaidu sovu suostu, pavaicuoju, voi interesej stuosts latgaliski. Ak jau nainteresej vys, iz ituo e-posta redaktors vaira naatbiļdēja. Lai tai i byutu. Babenis ir eksotika, bet kuru interesej, kū juos tī vursulej.
Kai līcynoj mane apvaicuotūs, niu latgaliski rokstūšūs autoru pīredze, itūšaļt latgaliski ir vīgļuok izdūt gruomotu par VKKF naudu, na pīdzeivuot publikaceju, tūstorp ari VKKF atbaļsteitā kulturys medejā. Pādejā laikā redakceju poziceja ir palykuse dīzgon skaidra i monolita – tikai iztulkuotu latvyski. Tys ir, latvīšu volūdys latgalīšu rokstu tradiceja nasaskaita, kulturys cylvākim tys ir par gryutu i medeju mierkauditoreja laikam ir tai sauktī gryutgaļveiši.
Nu sovys pusis Latvejis kulturys izdavuma, portala redaktoram, kas ir puorskaitejs itik tuoli, varu apsūleit div lītys: a) varu paleidzēt izavielēt, redigēt tekstus latgaliski, ir pīredze taidā dorbā, b) aboniešu vysam 2022. godam tū literarū izdavumu, ka 2021. godā jimā byus vysmoz 2 publikacejis latgaliski, voi puorskaiteišu kai zīdojumu analogu summu.
Ite kontekstam i prīcai ir interesna Latvejis Radejis žurnalistis Andys Buševicys sagataveita saruna “Atdzejot no dialekta: Vai pārnovadnieks saprot neatdzejotu?” par literarūs publikaceju, Latvejis kulturys medeju i ari ituos tulkuošonys temu.
Māris Salējs, izaruod, ir iztulkuojs Marijis Dzeislys, itam socteiklu laikam rakstureigi – kuortejuo anonimuo latgalīšu autora, tekstus. Tī saguoja interesna saspēle – es raudzeju nūskaiteit latgaliski, Māris pretim tulkuotū, ari Vaļuks skaiteja latgaliski, Kārlis Vērdiņš – latvīšu literarajā volūdā.
Anonimī latgalīšu autori ir īpašs stuosts. Kai Valentins Lukaševičs precizi saceja: “I Dzeislys, i mygluoja eksistence pīruoda, ka nu trokūs latgalīšu vajag slēptīs aiz pseidonimim. Tod i poezeja eista i loba saīt, ka nav baiļu nu kolegu, sābru i cytu.” Marijai ir konts Facebook, mygluojam Instagram. Nūčekojit itū! Paralelais pasauļs i teksti.
Lai nabyutu tai, ka juogaudoj iz dabasim, ka “viss ir sļikti”, runojūt Raibuo vuordim, itūgod pījiemu izaicynuojumu. Reizi mienesī Lakugā vīns latgalīšu autors. Taida virtualuo antologeja. Vydyskais pīprasejums. Mums pošim vajag – zynuot, pazeit, īraudzeit, skaiteit.
Marts
Dagneja (ite juos Instagram)
Dzejneica Dagneja: kotra šaļts ir perfekta sovā eistynumā – sarakste
Ituo pavasara Dagnejis dzeja – dzeja
Apreļs
Valentins Lukaševičs
Literati nav svātī cylvāki. Saruna ar Valentinu Lukaševiču – sarakste
Vacuos zečubiksēs sabārti seipuli – dzeja
Majs
mygluojs (ite Instagram)
“koč autors pazuds bez viests.” Saruna ar dzejnīku mygluoju – sarakste
flirts ar nūlemteibu – dzeja
Zamuok pīroksti, kurus zynomus, gaideitus, bet varbyut vēļ nivīnam nazynomus latgaliski rokstūšus autorus gribi satikt Lakugā. Tei byus eisa saruna, sarakste i autora tekstu publikaceja. Vēļ ir 7 mieneši, 7 autori.


text:
Latgalīšu literaturys raidīroksts “Puslopys” ir myusdīnu latgalīšu literaturys puslopu puorškūrsteišona – apsarunuošona ar autorim par raksteišonu, volūdu, kasdīnu i dzeivi kai taidu. “Puslopys” aicynoj īsaklauseit ari latgaliski pīraksteitūs dorbūs voi tūs fragmentūs pošu autoru skaitejumūs, taipat kotrā sasatikšonys reizē tūp vīna jaunys dzīsmis skice ar satyktuo autora tekstu.
Itūreiz raidīrokstā “Puslopys” gostūs Anna Rancāne.
Juos vuords dūmojams, ka daudzim komentarus naprosa – Anna ir literate, dramaturge, žurnaliste, gide, niu ari politike, bet vysu vaira vys tik jū zynim kai dzejneicu.
Kai atguodoj poša dzejneica, juos pyrmais dzejūļs tuolajūs padūmu laikūs bejs veļteits latgalīšu dzīsminīkam Pīteram Miglinīkam. Tys tūlaik publicāts vītejā Kuorsovys pusis avīzē “Za Pobedu”.
“Es atguodoju, kai muna mama tū avīzeiti īlyka skapī, kur vysys juos i lyugšononu gruomotys, i vys koč kas taids beja. Taida sadzeļtiejuse,” pyrmūs literarūs sasnāgumus atguodoj Anna Rancāne, atkluodama ari tū, kai sovulaik ari vēļ padūmu laikūs tykuse uzjimta Rakstnīku savīneibā. Tymā variejs tikt viņ, ka autoram bejušys izdūtys vysmoz divejis gruomotys i ka jamb eja treis rekomendacejis. “I es eistyn nu sirds asu lapna, ka maņ vīnu rekomendaceju raksteja Vizma Belševica, ūtru – Viktors Avotiņš, bet trešū, maņ ruodīs, voi tik nabeja nu Knuta Skujenieka.” I taišni Knuts Skujenieks Rakstnīku savīneibā pi uzjimšonys Annai styngri nūsacejs, ka viņ Latgolai Anna atdūta natiks, tai dūmojūt par dzeju tik latgalīšu volūdā.
Ar eipašu attīksmi Anna runoj par dorbim, kū jei rakstejuse, gaismā izceļūt cytys Latgolys personeibys. “Tī dorbi par koč kū ir interesanti. Es tūs vysus asu rakstiejuse tai kai par sevi. Ari rokstūt par Terēzi Broku. Tod, kod mes runovam, es tik daudzi paralelis atrodu. Laikam pasalaimeja atrast taidus cylvākus – kai soka tūs sovus varūņus – kur tu pats vari gondreiž voi ari sevi likt jūs vītā. I tu atrūni tuos paralelis sovā dzeivē i tuo cylvāka dzeivē.”
Anna atzeist, ka beja vīns laiks, kod jai cīši patyka raksteit dialogūs, tod topa ari Nacionaluo teatra izruode “Bišumāte un vilkacis”. Itūšaļt Anna nanūlīdz, ka kaids jauns dorbs dramaturgejā tyvuokā voi tuoluokā laikā varātu byut i, vysā tycams, taišni par itū naīrostū laiku, kurā niu dzeivojam. “Kod tikū pandemeja suocās, es suoku par tū raksteit lugu i atstuoju, napabeidzu. Jo gryuši raksteit par tū, par kū nazyni, ar kū beigsīs. Bet vys tik es dūmoju, ka tān ir juoizvalk uorā i juoturpynoj.”
Pošai Annai pandemejis laiks nav bejs vysai rodūšs, tys ari sakrits ar laiku juos dzeivē, kū poša jei ar smaidu sejā sauc “Dzeive ar munu babu”.
“Muns mozdāls varātu tai kuodreiz raksteit, ka jam ir dzeive ar sovu babu. Tys ir – ar mani. I myusim vyss ir…”
Par dzejnīka byušonu cauri laikim i sistemom, par tū voi Annai pateik raksteit vuordus dzīsmem, par tū kas kūpeigs Valerijai Seilei i Annai Ahmatovai i dažom interesantom atkuopem viesturē, kai ari, saprūtams, kaida jaunas dzīsmis skice itymā raidīroksta “Puslopys” laidīnī.
Ar latgalīšu literaturys autorim sasarunoj muzikis, viesturnīks Arņs Slobožanins i marketinga specialiste, latgalīšu volūdys popularizātuoja Edeite Husare.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Pasauļa karu pūsteituo Daugovpiļs Muorteņa Lutera katedrale
Roksta autore: Gunta Ločmele, portals lakuga.lv
Latgolu skaita par Latvejis katuolicisma centru, tok, izviertejūt viesturiskūs olūtus, redzim, ka ite aktivi dorbuojušuos ari cytys konfesejis. Jau 11. g.s. Latgolys teritorejā īīt pareizticeiguo kultura, 13. g.s. suoc nūsastyprynuot katuoļticeiba, bet piec Reformacejis leluokuo daļa Latgolys muižu puorīt luterticeibā, i viņ piec Jezuitu īīšonys Latgola palīk katuoliska. Cieški mes damierstam par evangeliski luteriskuos bazneicys atstuotū montuojumu i bazneicu liktini. Smogs liktiņs bejs luteraņu draudzei i Muorteņa Lutera katedralei Daugovpilī, kas 20. g.s. tyka smogi pūsteita, vairuokys reizis atjaunuota i niule lapna slīnās dabasūs Daugovpiļs Bazneicu kolnā. Ite sūpluok atsarūn četru atškireigu konfeseju dīvnomi.
Imperators dūd atļuovi bazneicys ceļšonai
Luteraņu kūpīna Dinaburgā (Daugovpiļs viesturiskais nūsaukums 1275.–1656. g. i 1667.–1893. g.) izaveiduoja jau ap 1630. godu. Tūmār vēļ da 19. g.s. evaņgeliski luteriskajai draudzei piļsātā nabeja sovys pastuoveigys lyugšonu vītys. Nu 1790. goda Dinaburgys luteraņu draudzi apkolpuoja Ēgiptis aba Vylkamīsta bazneicys muoceituojs. Viesturiskajūs olūtūs atrūnomys līceibys par Krīvejis imperatora Nikolaja I gasteišonu Dinaburgā 1834. godā, kod amatnīks, cymdu meistars Gotfrids Dibels caram īsnēdze lyugumu ļaut dybynuot luteraņu draudzi piļsātā. Sajemūt cara pīkrisšonu, 1835. godā Dinaburgā tyka dybynuota vuocyska luteraņu draudze. Tymā pošā godā cars atbaļsteja ari lyugumu piļsātā ceļt luteraņu bazneicu. Luteraņu draudzis dīvakolpuojumim tyka pīlāguota vīna nu sātu Dinaburgys cītūkšņa teritorejā. 1836. godā akademiks Fraņcs Šusters izstruoduoja buvnīceibys projektu myura bazneicai, tok, īspiejams, finanšu tryukuma deļ itys projekts natyka realizāts.
1863. godā 9,8% nu Dinaburgys apriņča īdzeivuotuoju beja luterani. Tī beja vuocu amatnīki, Dinburgys cītūkšņa garnizona viersnīki, kai ari piļsātys īdzeivuotuoji. Augūt piļsātai, pīauga ari draudzis lūcekļu skaits, partū roduos vajadzeiba piec leluokys lyugšonu vītys. 1872. godā suoce vuokt leidzekļus jaunys myura bazneicys ceļšonai. 1890. goda 3. julī Krīvejis Imperejis Īkšlītu ministrejis Gareigūs lītu departamenta vicedirektors ar lyugumu atļaut Dinaburgys luteraņu draudzei pierkt zemi bazneicys ceļšonai grīzēs pi Vitebskys gubernis gubernatora. Tai draudze par 4000 rubļu tyka pi 800 kvadratasu (1 kvadratass ir 4,552 kvadratmetri) lela gruņtsgobola Jaunbyuvis rajonā. Eisā laikā jaunuo dīvnoma ceļtnīceibai tyka savuokti aptuvani 18 000 rubļu. Jau 1891. godā muoceituoja Juliusa Bitnera vadeibā tyka suokta myura bazneicys ceļtnīceiba i rudinī tyka īmyurāts bazneicys pamatakmiņs. Bazneicys byuvplanu izstruoduoja vuocbaļtīšu arhitekts i muokslys viesturnīks Vilhelms Neimanis, kurš tymā laikā beja Dinaburgys piļsātys golvonais arhitekts. Muorteņa Lutera katedrale Dvinskā (Daugovpiļs nūsaukums 1893.–1920. g.) svineigā dīvakolpuojumā tyka īsvieteita 1893. goda 31. oktobrī.
Neogotikys pērle
Muorteņa Lutera katedrale calta neogotikys stilā. Ceļtnīceibai tyka izmontuoti vītejī, Kalkūnu ceplī speciali taiseiti sorkonī cegli. Bazneicys ākā ir garenbyuve ar naparostu plānojumu. Bazneicys rītumu golā dacalts asimetrisks zvonu tūrņs ar augstu piramidys veida smaili. Zvonu tūrņs izrūtuots ar arkys veida jūslom. Asimetriski veiduotū fasadi akcentej lela apjūma rūzis lūgs ar kolonom i arkadi. Austrumu golā ir draudzis telpa, oltora zona, kai ari simetriski veiduotys sakristejis. Grezni veiduota ir ari bazneicys dīnvydu suona fasade, bet zīmeļu suona fasade veiduota samārā attureigi. Profileitī bolsti i arkade draudzis telpu sadola div navīnaida izmāra daļuos, kas Latvejis sakralajā arhitekturā ir reši sastūpams. Plotuokajā daļā viers īejis iztaiseita vargaņu lukta, bet šauruokajā daļā izveiduots ūtrais stuovs. Bazneicys īkšpusi izgaismoj leli lūgi. Kūpumā bazneicys interjers i uorpuse veidoj vīnuotu stilistisku ansambli.
Nu bazneicys par nūlyktovu i boksa školu
Bazneica smogi cīte Pyrmuo pasauļa kara laikā, tok piečuok draudze kūpejim spākim tū atjaunuoja. Laika pūsmā nu 1927. da 1928. godam tyka remonteitys bazneicys uorsīnys i jumts. Piečuok tyka izkruosuotys ari īkštelpys i paplašynuota vargaņu lukta, kai ari īreikuota centralapkure. 1935. godā tyka pabeigts bazneicys kapitalremonts. Tymā pošā godā nūtyka ari Daugovpiļs (piļsātys oficialais nūsaukums nu 1920. g.) luteraņu draudzis 100 godu jubilejis svieteišona. Tymā laikā draudzei beja sova svātdīnis škola, draudzis kors i damu komiteja. 20. godu symta suokumā bazneicā regulari tyka reikuoti vargaņu muzykys koncerti, kurūs pīsadaleja profesionali muokslinīki.
Ūtruo pasauļa kara laikā bazneica tyka smogi pūseita. 1941. godā, atsakuopūt padūmu armejai, bazneica tyka aizdadzynuota. Guņsgrākā cīte tūrņs, sadaga kūka interjers, lūgu ramys, kancele, oltors, varganis i jumts. Jau piec goda draudze suoce atjaunuošonys dorbus – izlyka jumtu draudzis telpai, atjaunuoja tūrni, tok jau eisuoku, izgataveja pagaidu oltoru i kanceli, kai ari lūgu vitražu vītā īlyka parostūs styklus. Bazneicys atjaunuošonys dorbi byuvtehnika Georgoja Baložina vadeibā nūtyka vēl da 1943. goda. Piečuok, 1944. godā, kod atsakuope vuocu armeja, uzlidojumu laikā bazneicai izbyra lūgi. Bet pusgoda laikā, cikom draudzei nabeja sova muoceituoja, bazneica tyka piļneibā izpūsteita. Bazneicys kūka interjers – oltors, kancele, beņči, dorovys i greidys dieli – tyka sadadzynuots lokomativu kurtivēs. Sovu darbeibu draudze atsuoce viņ 1945. godā, kod piļsātā īsaroda muoceituojs Nikolajs Muižnīks, kura vadeibā tyka īsuokti kuortejī bazneicys atjaunuošonys dorbi. Tok bazneicys atjaunuošonu kavēja tuo laika piļsātys vadeiba, kura pastreipuoja, ka draudzis vajadzeibom pīteik viņ ar nalelū kapelys telpu.
Puors godu vāluok, 1947. godā, bazneicys telpys suoce izmontuot kai nūlyktovu, tok jau 1955. godā bazneica tyka Daugovpiļs Lokomativu depo eipošumā. Uzjāmums bazneicys telpuos īkuortuoja sovu Boksa školu. Juopīzeimoj, ka padūmu laikā cieški bazneicys izmontuoja kai nūlyktovys, bet luteraņu bazneicu telpys tyka pīlāguotys kinoteatrim – kai Kuorsovā i Rēzeknē – ci sporta školom – kai Ludzā i Daugovpilī.
Draudze daboj atpakaļ dīvnomu
Daugovpiļs Lokomativu depo Boksa škola atstuoja bazneicys telpys 1989. godā. Daugovpiļs piļsātys dūme planavuoja bazneicu restaurēt i izmontuot viņ kai koncertzalu. Tok saskaņā ar Latvejis Republikys lykumu “Par eipašuma atdūšonu religiskajom organizacejom” 1993. godā pošvaļeiba nūlaistū bazneicu atdeve draudzei.
Muoceituoju Linarda Rozentāla i Aivara Guseva vadeibā nūtyka bazneicys restauraceja. Div godu laikā tyka atjaunuots bazneicys tūrņs, krysts, jumts, īstykluoti lūgi, atjaunuotys elektroinstalacejis. Jau nu 1998. goda Leldiņu Muorteņa Lutera katedralē nūtyka regulari dīvakolpuojumi. 2003. godā Daugovpiļs luteraņu draudze sajēme Vaļsts pīminekļu aizsardzeibys inspekcejis Goda bolvu nominacejā “Vaļsts i sabīdriskūs organizaceju īguļdejums”.
Koč ari Latgolā ir cīši senejis katuolicisma tradicejis, Bazneicu kolnā, kas ir vīns nu popularuokūs turisma objektu Daugovpilī, Muorteņa Lutera katedrale izcalta vēļ pyrms katuoļu, pareizticeigūs i vacticeibnīku dīvnomu. Eistynojūt Daugovpiļs luteraņu draudzis projektu par skotu laukuma izveidi bazneicys tūrnī, Muorteņa Lutera katedralis tūrņs iz itū šaļti ir vīneigais nu vysu četru dīvnomu tūrņu, kas pīīmams apmaklātuojim.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Nu Anglejis iz Latgolu – stuosts par Rikiju i Vilovu
Intervejis autore: Sintija Augustova, portals lakuga.lv
Rikijs Andersons kūpā ar sovu draudzini Vilovu Stormu Bolteri (Willow Storm Boulter) pyrma gondreiž diveju godu nu Anglejis puorsacēle iz Latveju i niule dzeivoj Latgolys vīnsātā, uztur nalelu saimisteibu i turpynoj nūsadorbuot ar sovu sirdslītu – muzyku. Itūreiz ar Rikiju paraudzejom interveju organizēt sovpateigā veidā – “Instagram” tīšraidē.
Kai izdūmuojot puorsaceļt nu Anglejis iz Latgolys laukim?
Nu suokuma mes nimoz nazynuojom, ka dzeivuosim Latvejā. Vyss nūtyka gona dreiži, tok mes nikur nasasteidzem ar lāmumu, ka gribim dzeivuot laukūs. Mums beja ideja, ka gribim dzeivuot tuoļuok nu cylvāku i piļsātu. Mums ir sābri, mums pateik sovi sābri, tok ir cīši loba sajiuta byut paceli nu satiksmis, nu trūkšņa. Vysu sovu dzeivi asu dzeivuojs piļsātā, niu tys periods ir beidzīs.
Cik gryuši beja atrast eistū sātu?
Mes apsavērem kaidys septenis lauku sātys, braucem pa Latveju i vēromēs, tok sātys tyvuok pi Reigys beja duorguokys, koč vysys beja vīnaidā stuovūklī. Izlēmem dūtīs drupeit tuoļuok nu Reigys iz Rēzeknis pusi, kur ir Krīvejis rūbežs.
Jau pyrma pandemejis struoduojom attuolynuotai, deļtam dorbs myus naīrūbežuoja. Kod pyrmū reizi atbraucem iz myusu sātu, beja taida loba sajiuta, loba energeja, kaidu cytuos sātuos nasajutom. Mums golvonais beja, lai ir lobīreiceibys i loba apkure. Maņ nav pīredzis ar molkys cepli, bet tys, kas ir itamā sātā, izavēre labi. Īsavuocem, kod beja solts, 0 grādu, izreiz īkurynuojom i suocem dzeivuot. Bejom cīši prīceigi i laimeigi.
Cik saprotu, itys ir jiusu pyrmais gods lauku sātā?
Dreiž byus ūtrais gods.
Tod jau asat pīdzeivuojuši lelū ražys nūvuokšonu?
Nui! itūgod beja daudz leluoka. Pyrmajā godā, kod īsavuocem, daudz nūsadorbuojom ar remonta dorbim, nabeja laika īreikuot duorzu, bet taipoš sastuodejom seipulus, būrkuonus. Mums zam sātys ir ari dūbe, niu tei ir pylna ar lobumim.
Kū pa itū laiku asat īsavuicejuši duorza lītuos?
Cīši daudz vysa kuo! Mes nikuo nazynuojom par duorziņu audziešonu, saimisteibu, mums nav lūpu, nav nimoz tik trokai (smejās). Īsavuicejom, ka kompostā var svīst gondreiž vysu.
Asam samazyuojuši sovus atkrytumus cīši daudz, pat par 80%. Kod braucam iz piļsātu, pi reizis izsvīžam ari atkrytumus, pa nedeli sasavuoc vīns 30 litru maiss, kas ir cīši moz. Cīši interesanti ir īsavuiceit tik daudz jaunu lītu, pīmāram, ite ir juozyna drupeit nu vysa, lai varātu izdzeivuot.
Juosaprūt, kod molka ir sausa, kai taiseit, remontēt vysaidys lītys, pīmāram, vajadzēja aiztaiseit caurumus jumtā. Daudzi vysaidu fizisku dorbu asu īsavuicejs, kai ite dzeivojom.
Var saceit, ka puorsavuokšona iz laukim veicynoj “zero waste” (‘bezatkrytumu’) dzeivisveidu?
Nui! Pi “zero waste” varu pīminēt ari tū, ka mes naasam nūpierkuši nivīnys mebelis nu tūs, kas mums ite ir. Kai īsavuocem, izmontojam goldus, kas te jau beja. Myusu škiuņs ari beja pylns ar byuvmaterialim, pīmāram, sovu goldu, iz kura struodoju, sataiseju nu skaidu pluoksnis. Nav juomoksoj par jaunom lītom i nav juokiupynoj dyumus atmosferā, ka maņ jau ir itī materiali, deļkuo jūs naizmontuot?
Tu nūsadorboj ari ar muzyku, kai daguoji pi muziciešonys?
Vysu dzeivi asu saisteits ar muzyku. 12 godu vacumā maņ dzimšonys dīnā paduovynuoja gitaru, cīši ilgi i cīteigi raudzeju jū spēlēt. Es naasu profesionaļs, bet asu tics da taida leimiņa, ka zynu, par kū runoju, i muoku spēlēt labi. Gribējuos ar muzyku nūsadorbuot izreiz piec tuo, kai pabeidžu školu, bet tys vaira lykuos kai sapynu dorbs. Daudzi saceja: “Gribi struoduot par muzykantu? Kas tys par dorbu! Tys ir vaira hobejs.”
Tai maņ ari īvuiceja, ka tys ir tikai hobejs, deļtam es nanūsadorbuoju ar muzyku tik daudz, cik grybātu. Treis godus nūstruoduoju kai elektriks-elektroinžiners, daudz īsavuiceju. Var saceit, ka maņ patyka. Cylvāki itūreiz saceja: “Vau, tu tik daudz naudys nūpeļneisi, kod byusi profesionals inžiners, variesi braukt struoduot iz Ameriku, Australeju, vīnolga kur.”
Es jutūs apmīrynuots ar sovu dorbu i lānai suoču aizmierst par muzyku, kas mani apbādynuoja i lyka dziļuok dūmuot par sovu dzeivi, kū es doru, parkū asu elektroinžiners, voi es vyspuor grybu dareit tū vysu dzeivi.
Tod es satyku Vilovu, mums beja saruna, ka vajag eistynuot sovus sapynus, tū mes ari izlēmem dareit. Mes puordevem vysu, galeigi vysu, kas mums Anglejā nu bierneibys beja, i īsavuocem dzeivuot buseņā. Dzeivuojom mozā “Ford Transit” buseņā i braucem iz Spāneju dzeivuotu, kab izvādynuotu smedziņus nu dorba rutinys. Tod es saprotu, ka muzyka ir tys, ar kū es dzeivoju i kū grybu dareit.
Kas tevi īdvasmoj?
Mani īdvasmoj ir doba, kur es niu dzeivoju. Ir cīši gryuši radeit muzyku, es puoruok daudz tū doru, partū maņ saīt rodūši izdegt. Deļtam maņ pateik byut dobā, kūpt sovu duorzeņu, remontēt sātu, paleidzēt sābrim, tys vyss mani nu jauna īdvasmoj, lai es varātu otkon raksteit muzyku.
Pavysam naseņ ar latvīšu muziki Amanito izlaidet EP (‘pagarynuots atskaņuošonys īroksts’). Kaida beja sadarbeiba?
Beja cīši vīglai, deļtam, ka daudzi latvīši labi runoj angliski. Mes puorsvorā runuojom angliski, bet kod jis atbrauce pi mane, pa reizei puormejom ari kaidu latvīšu vuordu. Jis ir lobs muzikis ar sovu redziejumu par dzīsmi i zyna, kū dora.
Pastuosti vaira par obeju kūpejū projektu “Like a Child” (‘kai bārns’)!
Mes tū sarakstejom, kod jis pi myusu vosorā nūdzeivuoja 11 voi 12 dīnys. Cikom jis ite gasteja, pi reizis izpaleidzēja ar duorza i lauku dorbim, mes īrakstejom ari vairuokys sarunys, daudz vysaidu dzīšmu, tuos vēļ naasu sakuortuojs, dūmoju, ka tys aizjimtu puoruok daudz laika (smejās).
Albumā īlykom, es saceitu, pošys lobuokuos dzīsmis. Juos ir kai sarunys par emocejom, dzīšmu vuordi gon mums ir angliski, lai varātu dasnēgt vairuok klauseituoju. “Like a Child” nūsaukumu izalaseju, deļtam ka mes īsadzilinuojom bierneibys sajiutuos i atmiņuos.
Maņ ir daudz īraksteitu dzīšmu, juos palics tik apstruoduot. Ar Amanito īraksteju vēļ vīnu dzīsmi, cīši labi izaklausa. Tai vysu laiku saīt radeit kū jaunu.
Es ite asu nūdzeivuojs saleidzynūši mozu laiku, deļtam nazynu, kas ite nūteik par muzykys pasuokumim. Asu dzierdiejs, ka nūteik, dūmoju, ka pandemeja ari daudz ītekmej. Ka nu kaids grib aicynuot iz kaidu muzykys pasuokumu, es ar prīcu nūspālāt sovys dzīsmis (smejās).
Kai jius obeji, tu ar draudzini, izjiutat latgaliskū vidi?
Es sacātu, ka caur sābrim, jī mums atkluoj kulturu. Tyvuokī dzeivoj ap 200 metru nu myusu sātys, mes jūs bīži redzim, braucūt garum ar traktoru, jī izkuop uorā, pasarunoj ar mums.
Sābrūs dzeivojūšuo sīvīte agruok beja povuore, jei Vilovai vuica, kai taiseit tradicionalūs iedīņus, dūd mums ari pagaršuot. Tuoluokī sābri, gona lela saime, nūsadorboj ar lūpkūpeibu. Kotru reizi, kod pi sābru pagastejam, kū naviņ nu jūs īsavuicom.
Te sajiutama tei latgaliskuo, saimiskuo atmosfera. Latgolā ir cīši lobi cylvāki. Asu sasadraudziejs ar sevkuru latgalīti, ar kurū tik asu īsapaziņs. Breineigū latgalīšu kulturu i volūdu juosaudzej, maņ te cīši pateik.
Kurs nu latgalīšu iedīņu tev i Vilovai īsagaršuojs vysvaira?
(Smejās.) Peirāgi! Vysi peirāgi. Jī ir gordi i jūs vīglai taiseit!


text:
Rotko centrā apsaverama Latgolys regiona muokslinīku izstuode (+FOTO)
Rokstu sagataveja: Beāte Poikāne portalam lakuga.lv
Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā leidz 26. juņam apsaverama kasgadejuo Latgolys regiona muokslinīku izstuode. Verūtīs iz nūteikūšu pasaulī, tys pats kas cytur, nūteik ari Latgolys regionā, deļtuo izstuodei izvālāts nūsaukums “Nav izņēmums”. Beidzamūs godu nūtykumi beja lels izaicynuojums kulturys sferai, tymā skaitā ari muokslai. Tok muokslys dzeive naapsastuoja i turpynuoja pylnveiduotīs – muokslinīku rodūšums izapaude jaunūs dorbūs.
Tradicionali pavasara sezona Marka Rotko muokslys centrā īsasuoc ar Latgolys regiona muokslinīku jaunuokūs dorbu izstuodi. Itys projekts puļcej muokslinīkus kūpeigā izstuodē jau nu muokslys centra atkluošonys 2013. godā. Itūgod izstuodē apsaverami 44 Latgolys muokslinīku dorbi nu dažaidu Latgolys vītu. Muokslys dorbūs atspīgeļuotys namaineiguos muokslys vierteibys, kai ari puormainis i sajiutys, kas skuorušys kasdīnys dzeivi beidzamajūs div godūs. Interesanti, ka izstuodē vairuokūs dorbūs dominej zyluo kruosa. Kai kontrasts tai tyka izvālāts dzaltons. Itaidu kruosu izviele sasaslādz ari ar nūtykumim pasaulī itūšaļt.
Rotko centra vadeituojs Māris Čačka portalam lakuga.lv stuosta, ka taipat kai cytu regionu muokslinīki, ari Latgolys muokslinīki aug i atsateista myusu ocu prīškā. “Tys ir lels nūtykums regiona kulturys telpai. Nanūlīdzami Rotko centrs deve itū lelū stimulu, lai muokslinīki, kuri dzeivoj regionā, atsateisteitu i tīktūs uz tom viersyunem, kuruos īprīšk varbyut navarēja sasnīgt. Caur daleibu izstuodē, muokslinīkim ir īspieja tikt pamaneitim, kas paver ceļu daleibai ari cytūs projektūs Latvejā i pasaulī.”
Pīsadaleišona izstuodē nūteik konkursa kuorteibā, atlosūt piec kvalitativūs kritereju. Lela nūzeime ir izstuodis temai. Vysi dorbi navar tikt pajimti, jo izstuodē ir svareigi izveiduot sovstarpeju dialogu, sasaisti storp dorbim. Muokslinīki īsnādz dorbus, kas topuši beidzamūs treis godu laikā.
Itūgod izstuodē pīsadola muokslinīki: Alīna Petkune, Agita Zemīte, Ludvigs Bērziņš, Aivars Bulis, Ilgvars Zalāns, Ilona Linarte Ruža, Dace Pudāne, Anastasija Dubovska, Žanna Vērdiņa, Svetlana Saveļjeva, Aiva Žūriņa, Inguna Liepa, Imants Haņeckis, Ingūna Levša, Ilze Griezāne, Ēriks Volonts, Anna Silabrama, Sanri, Nataļja Marinoha, Eleonora Pastare, Annele Slišāne, Viktorija Grappa, Vija Stupāne, Ksenia Shinkovskaya, Kristīne Nicmane, Diāna Apele, Darja Smirnova, Edgars Vronskis, Oksana Vronska, Vēsma Ušpele, Ilona Abdulajeva, Una Gura, Dāvis Ieviņš, Valija Platace, Sarmīte Bogdanoviča, Nellija Dzalba, Viktorija Valujeva, Agra Ritiņa, Ivo Folkmanis, Uldis Čamans, Mairita Folkmane, Aleksandra Šļahova, Lilija Zeiļa, Andris Bižāns.
Vaicuots, voi car itū izstuodi Rotko centrs nūsaver ari kaidus potencialūs muokslinīkus, kam varātu kod naviņ iz prīšku byut ari personalistuode muokslys centrā, Māris Čačka atzeimoj, ka īprīškejā sezonā pīdzeivuotuo muokslineicys Agrys Ritinis izstuode “Kronis” ir vīns nu taidu pīmāru, kas car grupys projektim, pa vīnam dorbam radzūt, nūguoja da personalizstuodis. Māris atsazeist: “Itūreiz maņ personeigs puorsteigums ir tekstilmuokslineica Annele Slišāne. Varbyut cikom da gola es nanūviertieju juos dabiskūs materialu dečus, bet itys dorbs “Salāpīt debesis” ruodīs kai simboliski, tai kompozicionali ir izteikti jauns punkts juos daiļradē, atteisteibā, kas ir leidzvierteigs breineigam škīdru voi tekstila muokslys dorbam, kas varātu byut izstuodeits sevkurā vītā pasaulī.”
Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra marketinga specialists Aivars Baranovskis atzeimoj, ka Latgolys muoksla ir stuostūša muoksla, kas baļsteita vizualitatē i tālūs. “Muokslys nūzeime teik vārsta iz dorba rezultatu, na muokslinīka darbeibu. Latgolai rakstureiga ari materialitate. Tys izapauž izmontuotajā materialu daudzveideibā – muols, škīdrys, metals… Muoksla ir kai muoka, kai prasme. Taišni ituos īzeimis ir vairuok rakstureigys Latgolai,” tai Aivars Baranovskis.
Galerejā Latgolys regiona muokslinīku izstuode “Nav izņēmums”, foto Edeite Husare/portals lakuga.lv


text:
“Kolnasāta” 22. junī rūtoj i leigoj
Cīmā iz “Kolnasātys” studeju ir atguojuse tautys dzīšmu dzīduotuoja, etnomuzykante Biruta Ūzuleņa. Jei stuosta par sevi i muzyku, kai ari par sadarbeibu ar DJ Monsta i jūs jaunū albumu. Izaruod, juos patīseibā ir atguojušys divejuos – jei i juos kūkle. Kai stuosta dzīduotuoja i spālātuoja, kūkle ir kai dzeivs cylvāks. Spieliešona ir kai dzeivuošona placs pi placa. Ka ilgi naspieleisi, naskanēs.
Myusu reportīre Guna Zvīdre, gatavejūtīs Juoņa dīnai, guoja cīmā pi latgalīšu Juoņu i Leigu, kab uzzynuot, kai jī svinēs sovus vuorda svātkus – vosorys saulgrīžus.
Vuordineicā Ilze Sperga stuosta par Latgolai rakstureigim Juoņu dzīšmu refrenim, rūtuošuonu i leiguošonu.
Juoņa nakts eisa, jau mudri dabasu mola gaiša, saule izlāc rūtuodama leiguodama. Parkū jei rūtoj? Ļauds soka, ka tymā reitā iz saulis juosaver cauri gunkuram. Tī līsmis, guņs i korstums ceļās dabasūs i vīnu šaļti saplyust ar kūši sorkonū austūšuos saulis ripeli pi dabasu molys. Sauleite kai leigojās, kai rūtojās vysaidom guņs mēlem i kruosom. Skaņ vyss pasauļs ar putynu dzīsmem, skaņ iztureiguokūs leiguotuoju dzīsmis, saule rūtoj pi dabasu molys. I pasauļs ir kai nu jauna radeits.
Rūtuot ir izbaudeit itū svātku breidi, vīnu īpašū šaļteņu. Itī ir saulis svātki. Saulis sagaideišona i juos rūtuošona nu reita ir itūs svātku augstuokais punkts.
Lai ari itūgod Tovā sātā i pi Tova Juoņu gunkura nūteik itys Juoņadīnys breinums i saule Tovūs dabasūs izkuop augši augši – rūtuodama, leiguodama!
Raidejuma komanda: Aigars Runčis, Daira Kokoreviča i Ilze Sperga.
Ka raidejums nasuoc skanēt automatiski, tod klausīs ITE.


text:
Andrejdīnys pītura Rēzeknē
30. novembrī 18:00 vokorā Rēzeknis piļsātys kulturys nomā, Bruoļu Skryndu īlā 3, Mozajā zālē nūtiks Rēzeknis Augstškolys (RA) tradicionalais Andrejdīnu pasuokums. Kur sevkurs interesents kūpā ar divom stjuartem var pīsadaleit i izbaudeit fantazeju ceļojumu da pīturai Andreji. Kotrā pīturā pasažeri varēs aplīcynuot sovus talantus gon dzejā, gon muzykā.
Andrejdīnu pasuokuma pyrmuo daļa byus veļteita dzejis skaitejumim, kur byus īspieja baudeit A. Rancānis, V. Lukaševica, J. Ryučāna, L. Rundānis, I. Atpilis‑Juganis, B. Bergys i cytus dzejnīkus, kas byus kluot itymā vokorā.
Literarais kabare sagaidēs jaunūs dzejnīkus i prozaiķus ar sovim dorbim. Ka juitīs pīdereigs jaunajim i gribi pasaceineit par Andrejdīnys golvonū bolvu – Uoksta capuri, ziņoj: ilga13@inbox.lv (da 29.11.) i tīši Tu byusi vīns nu kabare veiduotuojim. Nūsacejumi palīk agruokī: 3 minutis ir dūtys, lai paruodeitu sovu veikumu dzejā voi prozā.
Pādejā pīturā varēs pīsadalēt Raibuo Suņa prozys kruojuma “Pyrma syltī” prezentacejā, kurā jis kūpā ar muzykalajim asistentim – Juri Vucānu i Arni Slobožaninu – ļaus īsajust gruomotys nūskaņuos. Kai ari byus īspieja īsavērt Egitys Terezis Jonānis haiku kruojumā „Tikšanās uz siržu laipas. Trīspuksti.”
Pīturuos piec muzykaluo pīprasejuma byus ari da Gunchi. Naaizmierstit itymā fantazeju ceļojumā izzynuot sovu nuokūtni caur kartom, akmenim i cytim nuokūtni paradzūšim veidim. Varbyut itymā dīnā izzynuosit tū, kū jau gribiejot izzynuot seņ. Vysa pasuokuma garumā byus īspieja dzīduot (kluseņom), izzynuot nuokūtni, baudeit čaju i sajust radūšuo gora pīplyudumu.
Asom sūpluok jautrā un naaizmierstomā ceļojumā, nu kura sevkurs varēs pajimt koč kū tyvu i pateikamu.
Ilona Kablanova, 3HFB


text:
Izdūts kruosojams dzejūļu kruojoms latgaliski “Linejis”
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse latgalīšu kruosojomū dzejūļu kruojumu deļ pīaugušūs “Linejis”. Gruomotys tekstu autoris ir Jana Skrivļa-Čevere, Ligija Purinaša, Dagneja Dudarjonoka, Gunta Nagle, ilustraceju autore ir Ilze Gailāne, gruomotys redaktors — Valentins Lukaševičs. Kruojums izdūts ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts kulturkapitala fonda i AS “Latvijas Valsts meži” atbolstu.
Sevkura sasatikšona ir lineja: taisna, dzili vylkta voi nā, bezgaleiga voi aprauta. Tok cylvākā kūdulu veidoj vysaidys krystuošonuos ar cytim ļaudim: paraleli, perpendikulari, diagonalai, puortrauktai i napuortrauktai.
Ari kruosojamais dzejis kruojums “Linejis” ir pīcu sīvīšu sasatikšona i sajiutu geometreja, kurā kotra nu jom runoj sovā pasauļa uztveris volūdā i bolsā. Izdavums ir unikals ar tū, ka pīduovoj sovam skaiteituojam byut leidzdaleigam: skaiteit i dūmuot leidza, pīraksteit i, ka gribīs — izkruosuot malnboltuos ilustracejis, kas ritmiski īsalykušys storp dzejulim.
Gruomotys autoris aicynoj byut sūpluok prezentacejis pasuokumūs, kas nūtiks vairuokuos vītuos Latgolā. Tai kai gruomotā publicātuo dzeja ir daudzšķautņaina, ari prezentacejis pasuokumi ir dažaidi. Pyrmais pasuokums byus 7. decembrī Daugovpilī, barā “Artilērijas pagrabii”, 19 stuņdēs. Prezentaceju raksturojūšuo šķautne — nakts dzeive, dzeja kai flirts, kruosaini sajiutu kokteili, kas apreibynoj taipoš kai emocejis i naksneigi pīdzeivuojumi piļsātā. Ūtrei pasuokuma šķautne sasazeimēs reita pusē — 11 stuņdēs 10. decembrī Preiļūs, veikala “Ūga” kopejneicā, — dzeja kai reita čajs, dzeja kai kasdīnys sastuovdaļa, dzeja kai saruna pi brūkašku golda, dzeja kai dzeivis vajadzeiba.
Trešais pasuokums byus 16. decembrī Rēzeknē, Latgolys kulturviesturis muzeja 3. stuovā, 15 stuņdēs. Raksturojūšuo šķautne — dzeja kai izteiksmis forma, dzeja kai viesturis i volūdys līcineica, dzeja kai muokslys dorbs. Pasuokumu laikā byus vareiba klauseitīs, vērtīs, skaiteit, zeimēt, pīsadaleit konkursūs i vinnēt gruomotu!
Vaira dazynuošonys, zvonūt pa telefona nr. 28362243 voi rokstūt
iz e-posta adresu: dagneja@gmail.com


text:
Lītu viesture: asfaļts
Roksta autors: Valentins Lukaševičs
I
„Prows apgabalis – Kaunatas, Andrepnas, Rozentowas, Uzulmuižas pogosti – pelnejas ar sowaidoku dorbu, kurs atsaškir nu cytim pelnes olutim, pelnejas ar winiu speciali, tys ir, weras uz ju kai uz pordzeiwes leidzekli. Šenes idzeiwotoji borim brauc uz tai saucamu „asfalta” dorbu, nu agreja pawasara leidz weliam rudiniam. Ar šu dorbu ši latwiši pelnejas jau pasen: daži strodoj pa 25 godi.”[1] Tai raksteits gazetā „Drywa” 1912. godā, i tys zeimoj, ka pyrmī latgalīši iz asfaļta dorbim devēs ap 1887. godu.
Tuoļuok autors roksta: „Sewiški pateik šimâ dorbâ tys, ka jostrodoj tik leidz 3 stundem pec pusdinas un ka, samarâ ar cytim dorbim, wigliok strodot. Pimaram, asfalta strodniki pat pisasmej zemes racejim, pa daliai topec, ka winiu dorbs ir gryutoks un mozok inesigs. Pi tam asfalta meistari (ari myusu latwiši) pelnej 50–60 rubliu menesî, kas ir nu pyrma uzskota dyžan branga olga. Pi šito dorba myusu latwiši ir tik pijyukuši, tik weikli, ka ir slowoni pi wysom firmom un podriadčikim kai Piterburgā, tai Moskowâ. [..] Laigon šis dorbs wyspori ir wigloks par cytim, bet atsewiški strodnikam dateik disgon gryuti. Korstajâ wosoras laikā ar korstu asfaltu dorbotis ir na dyžan pateikami.”[2]
Cik var sprīst, to ituo roksta autors ir daudzsūlūšais dzejnīks Stanislavs Cunskis[3] (1892–1915).
Vysšmukuok asfaļtu i tuo līšonu ir apdzīduojs urbanists Aleksandrs Čaks. Reigā 20. gs. 20. godūs asfaļtēja daudz, dzejnīkam ari daudz dzejūļu, kur asfaļts ir kai epitets voi metafora, bet teju himna asfaļtam ir dzejūļs „Asfalta vārīšana un klāšana”[4].
„Katlā ar riteņiem diviem gar sāniem kā ausīm, katlā
ar ilksi vienu un garu kā pērtiķim aste, rūsganā
katlā vārījās asfalts”,
lai beiguos
„Astoņi, rindā, uz ceļiem, ar mugurām veroties zilgmē,
klāja to rūpīgi līmenī vienā kā kaņepes saspiestas,
melnas un taukas uz sviestmaizes, klāja to,
pārkaisot viegli ar smiltīm dzeltēnām kā persu
safrāns, klāja, lai atdotu rīt to jau sieviešu
burvīgām kājām, ģenija gaitai un neģēļa lišķīgiem
soļiem.”
Nu dzejnīka vuorsmu var dazynuot daudz – ka asfaļtu tod lyka iz trotuarim, ka korstū masu nu viersa nūkaiseja ar smiļktim i tt[5].
Ka trotuari niu ir nu betona brugeiša, a braucamuo daļa nu asfaļta, tod agruok beja ūtraižuok – brauktive beja nu akmiņu, a trotuarus suoce taiseit nu asfaļta.
Muoksleigais asfaļts (iz bituma pamata) kai trotuaru sagums (beja leidzonuoks, nasleideiguoks i, golvonais, klusuoks par akmini) pasaulī pyrmū reizi pasaruoda Eiropys lelajuos piļsātuos 19. gs. 30. godūs.
I tikai cīši cīši piečuok tys asfaļts izīt uorā nu piļsātu i apsaguļst iz lauku šosejom i celim.
II
Asfaļta licieji beja cara laikūs vīni nu cīnejamuokajim burlakim. Pasaukšonai burlaks beja vairuokys nūzeimis. Baltīši par burlakom sauce slapkauņus i laupeituojus, krīvi cylvākus, kuri guoja pa krostu i ar stryčim stīpe lelys laivys. Latgolā par burlakim sauce sezonalus peļņā guojiejus.
Skaidrys, ka cyti, aizīdami burlakūs, ari palyka iz dzeivi kaidā svešā vītā. Skaidrys, ka īšona burlakūs puormeja daudzu Latgolys zemnīku pasauļa redzīni i īrodumus.
Burlaki kai ba beja sovejī, bet kai ba jau i nā. Jī beja vaira ci mozuok atsaruovuši no sovys tautys i par taidim jau pyrma symts godu saceja – attautuots. Gona ploši vuords attautuots ir lītuots Oskara Seiksta i manis saraksteitajā romanā „Valerjana dzeive i redzīni”.
Prūtams, beja ari taidi, kuri nu burlaceibys dabuotū naudu atvede iz dzimtini i pastateja jaunys, pat div stuovu sātys, samuravuoja akmiņa klāvus, sapierka lobus zyrgus i gūvs, a kaidam pat pītyka naudys, kab kūpā ar bruolim ci sābrim nūpierkt mozu, paputiejušu foļvarku.
Pierka pīna separatorus i mineralmāslu vazumus. Pīstateja sadus ar loba sorta uobeļneicom. Deve naudu mozajim bruoleišim, kab jī ītu školā i tt. Pa burlaceibu dabuotuos prasmis pruoteigi i moderni izmontuoja sovā dzeraunē ci mīstā.
Bet taidu nabeja daudz. Lela daļa burlaku vairs nagribēja nikū cytu dareit, palyka par pasackajim.
„Munòs acîs beja taids gadejums. Puika jau staigoja pogosta školâ un beja isamiliojis mocišonâ, bet atbraukuši nu pelnias broli pasaceja jam, ka šitys ir bleniu lita un ka wajag byut par puisi un pelnet naudu. Un puika pamat školu, wysu zimu staigoj pa wečerinkom, kartoj, un uz wosoras brauc burlakûs. Utrs gadejums. Pats taws, asfalta meistars, jem dâlu nu pilsatas školas un wad uz Moskowu. Rudin atsagrizis šitys barns paroda, ka jis jau ir pazaudejis sowu bernibu, zyna taidas litas, kuras myužam nazyna kaids puiss, dzeiwojut satâ.”[6]
Kaidi varēja izavērt tī asfaļta meistari, iz Mikelim atbraukuši sātā labi īdaguši i naudys pylnim mokim?
„Atit taids burlaks apaudzis ar bòrdu, ar garim motim, apsawilcis plotûs, sorkonûs kraklûs ar škeiru uz sonu; uz kòjom speiduši zoboki. Nu westes kešas karinej stundinìka wažas. Rùkâ garmones.”[7] Golvā vysod beja kepuki ar speideigim nogim.
Kod īsasuoce Pyrmais pasauļa kars, nu tim pasackajim beja poši lobuokī karaveiri.
III
Tān asfaļts ir pošsaprūtama līta gon zam mašynu rīpu i myusu kuoju, gon ari ir pamateigi īsadzeivuojs myusu apziņā i volūdā.
Cik ceļgolu nav apdauzeits, kreitūt iz asfaļta! Ka vaicuoja, nu kurīnis tuos šveikys, varēja saviļkt nūpītnu vaigu i saceit tradicionalu atbiļdi – „asfaļta slimeiba!”
Ka dyžan nasalūb i ir galeigi čābeigi, sokom – izbrauce viersā kai ar asfaļta rulli (20. gs. 30. godūs saceja – pasvīde zam rotu).
I cik daudz ir taidu izteiksmeigu realeju, kuru vuordā īsaukaleitys kruosys? Vīšņu kruosys cymdi. Lynu moti, vyzbuļu acs. Apeļsinu kruosys burtneicys vuoks. Škaps, nūkruosuots ceriņu kruosā. Asfaļta kruosys džinsys.
Nu nimoz tik daudz nav mums apleik dobys objektu i vysaidu prīškmatu, kuru kruosys ir tik individualys i tik vysim zynomys, ka juos, nimoz nabyudami dzejnīki, plošai i drūsai lītojam sovā volūdā.
[1] C–kis S. Strodniku lita // „Drywa”, 14.03.1912.
[2] C–kis S. Strodniku lita // „Drywa”, 14.03.1912.
[3] Pasaraksteja ari ar pseidonimu Ceiruļnīks.
[4] Pyrmpubliceits „Daugavā” 1929. goda 11. numerī.
[5] Asfaļta sakarā interesants i sovpateigs ir Evys Mārtužys dzejūļs „Asfalts kā Dieviņš..”.
[6] C–kis S. Strodniku lita // „Drywa”, 14.03.1912.
[7] Celiaweirs. Ondrupine-Puša-Rozentowa // „Drywa”, 05.08.1909.


text:
Elektroniski pieejami mācību līdzekļi
Skreineite. Reiga: LVA, 2014.
- Jurs Cibuļs, Lideja Leikuma. Skreineite: Vuicūs laseit. Vuiceibys gruomota. /li>
- Jurs Cibuļs. Vuicūs raksteit. Dorba burtneica.
- Jurs Cibuļs. Uzziņu materiāls par latgaliešu ābeci „Skreineite”.
Oluteņš. Reiga, 2017.
- Lideja Leikuma, Veronika Dundure, Anna Vulāne. Oluteņš. Latgalīšu rokstu volūda 4. klasei. Elektroniskais muoceibu leidzeklis.
- Anna Vulāne, Veronika Dundure, Velta Matisāne. Olūteņš. Latgalīšu rokstu volūda 4. klasei. Metodiskie ieteikumi.
Vasals!. Rīga, 2003.
Cibuļs, Juris, Leikuma, Lidija. Vasals! Latgaliešu valodas mācība. Rīga, 2003.
Vuiceis raksteit latgaliski!
Vuiceis raksteit latagliski! Pašvuiceibys materials. LaKuGa, 2016.
..


text:
Jius sagaida breineiga svātku atmosfera – jutekleiba, elegance, grezneiba i skotuves muokslys magija. Tymā pat laikā nikaidu labi zynomu kabareja sastuovdaļu (pīmāram, kankana nabyus). Aicinojam kūpeigi veiduot kabare pīmeitūšu svātku atmosfēru i pasuocīņi apmekļiet vokortārpā!***Uzmaņeibu! Kabare uzvaduma vadeituoji sarunuos i jūkūs skar seksa tēmu.
„Cabaret Dinabuorg” apvīnuoti vairuokiskotuves muokslys veidi: cyrka muoksla, stand up, modernuo deja i solistu prīkšnasumi.
Parterā skateituoju vītys atsarasīs pigaļdeņim. Kotrs dūmuots 2 personom ( teatra kasē īspējams pīteikt 1 papyldvītu).
Partera biļetes cenā īkļauts teatrakompliments ( vīns dzierīņs - veins vaišampanīts – i aizkūda), kuru varēs baudēt pasuokuma laikā.
Stuņdi pyrms uzvaduma i storpbreidī byusapkolpošana pi gaļdeņim ( dzierīņi, aizkūdys), taipat dorbuosīs teatrakafeineica.
Storpbreiža ilgums – 30 minutu.


text:
Komisks vīncielīņs par leidz absurdam smīkleigim, tūmār ļūti realistiskim nūtykumim kaidā provinces vīsneicā. Latvijas Kulturys akademijis absolventes diplomdorbs .
Vīncielīņs „Provinces anekdoti” ir Latvijas Kulturys akademijis režijas kursa absolventes Endīnes Bērziņas diplomdorbs.
Paguojušuo godu symta 60- tajūs uzraksteituo krīvu dramaturga Aleksandra Vampilova luga „Provinces anekdoti” sastuov nu divejim vīncielīņim, kur atspūguļuoti leidz absurdam smīkleigi un tymā pošā laikā ļūti realistiski nūtykumi kaidā provinces vīsneicā. Sovam diplomdorbam režisore izmontoj diptiha pyrmū daļu „Atgadiejums ar metranpažu” – par citim laikim, jau pīmierstim parodumim un bailem, kas dīmžāl nav tikai paguotnes mūrgs.
Vālā vokora stuņdē kaids vīsneicā apsamatušais izmiseigi lyudz atļuovi pasēdēt napazeistamys sīvītes ustobā, kur īspiejams dzierdēt pa radeji futbola spēles puorraidi. Bet vīsneicys administratoram Kalošinam lyuguma īmeslis ruodīs cīši aizdūmeigs, pat bezkauneigs, turkluot pastuov arī nūteikumi, kas juoīvāroj burts burtā. Turkluot futbola cīneituojam nadzērdāts omots – metranpažs. Kas tys taids?!
Vuordu sokūt, nūslaipumainuos profesijis nūsaukums izraisa panikys lēkmi vīsneicys administratoram un apgrīž ar kuojom gaisā vairuoku citu cylvāku dzieves.
Izruode veidota ar Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstu
Pyrmizruode: 2021. goda 21. junijā


text:
Adventa laika nūskaņu vokors 15. decembrī
Vasali!
Sveicīni Adventa laikā!
Nuokušajā ūtartdīnē, 15. decembrī, 18.00 stuņdēs Adventa laika nūskaņu vokors Reigys Goreigajā seminarā (Katuoļu īlā 16, Reigā).
Seminaristi pastuosteis par Adventa laika nūzeimi, izvoduos nelelā ekskursejā par seminara telpom. Varēsim pīsavīnuot Adventa nešporam (vokora lyugšonai).
Lyudzu, padūd zini leidz ūtartdīnei, voi byusi! (RGS grib zynuot ar cik lelu ļaužu pulku jim juosariekinoj:) )
Lai svieteigs i mīreigs Zīmyssvātku gaideišonys laiks!
Vita
(sazvonoma 26118413)


text:
Dzymtuos volūdys dīna
Itūgod, atzeimejūt Starptautiskū dzymtuos volūdys dīnu 21.febralī, UNESCO Latvejis Nacionaluo komiseja aicynoj eipaši pīvērst viereibu šyupeļdzīsmem dzymtajā volūdā.
Dzymtuos volūdys dīna piec UNESCO aicynuojuma iz vysa pasauļa teik atzeimāta jau 11 godus. Tai veļteitū pasuokumu mierkis ir pīvērst viereibu volūdu i kulturu daudzveideibai i sekmēt dzymtuos volūdys lītuošonu, kai ari vairuot apziņu, ka dzymtuo volūda ir pamats dzilis i daudzpuseigys personeibys atteisteibai.
Itūgod, atzeimejūt Starptautiskū dzymtuos volūdys dīnu, kotrs teik aicynuots pīvērst viereibu tam, ka dzymtuo volūda pasaruoda na tikai mutvuordu formā voi rokstūs – stuostūs, dzejā voi puorsokuos –, bet ari dzīsmēs.
(Puorpublicāts nu LaKuGa)
Tai kai latgalīšim ar tūs šyupeļdzīšmu pyuru ir kai ir, bet nav jau ari tai, ka nikuo nav – tod par gūdu Dzymtuos volūdys dīnai, kab skaņ fragments nu LR4 raidejuma “Latgolys vuords” (18.11.2010) – īroksts, kas taiseits Latgolys Studentu centra 2010. goda 6. novembrī reikuotajā pasuocīnī “Vālais rudiņs” Kongresu nomā Reigā.
“Mīga dzīsmeņa” – dzīž Guntis Rasims (“Bez PVN”), dzīsmis autors Kristaps Rasims.


text:
1. 1350. M. G a r k o l n e n o 95 g. v e c ā s J. S t r o d e s V i š ķ u p a g.
Vīnā cīmā dzeivuoja veirs ar sīvu. Sadūmuoja jī aizbraukt uz pilsātu dzeivuotu. Kai sadūmuoja, tai izdarīja. Dzeivuoja, dzeivuoja jī pilsātā un pazaudīja vīns ūtru. Jau paguoja ilguoks laiks, bet sīva veira atrast navar. Atsaroda jai jauns bryutgons un jī sarunuoja precētīs. Sīvas veirs pa tū laiku beja aizguojis tuoļi nu pilsātas nu jau guoja atpakaļ. Kuozu dīnā sabraucja vysi vīsi, aizbraucja uz baznīcu sasaluoluoja, atbraucja atpakaļ un dzer kuozas. Te, kur bejis, nabejis - īguoja ustobā jaunives veirs un nūsituoja pi cepļa aiz cytim stuomučim. Nivīns nu kuozinīkim juo naredzēja, bet svuots, kurs sēdēja golda golā, vacū jaunives veiru īsavēya un soka kuozinīkim : "Atminit munu mynamū ! Kaidu reizi es pazaudēju skapa atslāgu un navarēju atrast, vajadzēja izkaļt jaunu atslāgu. Pēc kaida laika atsaroda vacuo atslāga un es nazynu, kuru atslāgu man pakuort uz sīnas un kuru lītuot."
"Zynoms, ka vacū, vacuo uztycatmuoka!" atbildēja kuozinīki. Tad svuots soka: "Myusu jaunivei atguoja vacais veirs, tuo dēļ jaunū kuorsim uz sīnas!"
Jaunive gon nagribēja dzeivuot ar vacū veiru, bet kuozinīki sagyva jaunū veiru un pakuora pi sīnas un juo vītā pasadynuoja vacū veiru.


text:
Vaļuks i juo specialbolva Latvejis literaturā
18. aprelī Reigā nūtyka Latvejis Literaturys goda bolvys dzejis nominacejis autoru skaitejumi, kurymūs pīsadaleja ari ituo goda specialbolvys par dzejis kruojumu “Bolti burti” īgiviejs, latgalīšu autors Valentins Lukaševičs. Dzejis skaitejumūs vairuokys reizis tyka pīmināta Latgola – na viņ Valentina deļ, bet ari par debeju nominātuo Iveta Ratinīka ir nu Viļānim i aktrise Raimonda Vazdika, kas saguojušūs prīcieja ar sovom dzīsmem, izsviera sovys latgaliskuos saknis. 26. aprelī 18:00 Reigys muokslys telpā byus bolvu padūšonys ceremoneja.
LaKuGys skaiteituojim, kam nasaguoja byut kluot dzejis skaitejumūs, pīduovojom karteņu galereju i Vaļuka gobolus nu 18. apreļa pasuocīņa, kai ari interveju ar Valentinu – par bolvu, par volūdom, par legendom i raksteišonu. Vaicuojumus izdūd dzejis skaitejumu klauseituoji.
Voi itei ir pyrmuo reize, kod kaids latgalīšu autors sajam Latvejis Literaturys goda bolvu?
Tai varātu byut. Agruok beja cytaiduok. Padūmju laikūs, īspiejams, ka beja, nu niu vyss suokts nu jauna. Padūmju laikūs beja Dzejas dienu balva, vysaidys cytaidys premejis – tuo laika, nu tāņ vaira tū i nivīns napīmiņ. Latgaliski tymā laikā ari navarieja raksteit. Itai bolvai maņ ruodīs, ka ir viņ kaidi desmit godi. Pyrma tam, kod Viktors Avūteņš, ruodīs, beja prīšknīks, jam itaidys bolvys napatyka, deļ tuo ari juo laikā nabeja.
Kai Tev pošam ruodīs: vāga taidu bolvu ci navāga – voi var saleidzynuot divejus dzejnīkus?
Nu gryuši pasceit. 2006. godā muns pyrmais kruojums ar pīsadalieja bolvā i žurejis bolsi izaškeire seši pret seši. Bolvu padūt „Orbītai” (krīvu dzejnīku grupa) ci maņ. Navarieja izaškiert i tai kai žurejis komisejis vadeituojam beja diveji bolsi, tod bolva aizguoja „Orbītai”, par kū maņ pošam ari beja prīca, nu maņ tod saceja, ka „pīdūd, taida situaceja, iz prīšku Tev vysu īdūsim”. Es dūmoju, ka varbyut itys ari ir dalieji nu tuo laika…
Cik svareiga dzejnīkam ir bolva?
Kai kuram.
Tev pošam?
Nu byutu muļkeigi, ka es tāņ pasceitu, ka „ej bakuot, navāga”, tod tei byutu taida nacīņa. Nā, ir feinai i pateikami. Bet tai, ka es vysu darieju, kab tikai bolvu dabuotu – tai ari nav. Nabyutu i nabyutu, i taipat labi byutu.
Kaids ir Tovs skaiteituojs?
Šudiņ beja tai cīši labi, daguoja kluot napazeistami ļauds i sacieja, ka patyka. Bet tai maņ ir vīgļuok runuot ar jaunuoku paaudzi na kai pat ar munu paaudzi, koč kai vīgļuok atrast sarunu ar jaunuokim ļaudim, varbyut deļ tuo ari, ka vaira ar jim saīt struoduot.
Tev dzejūli ir ar vysaižim sižetim. Nu kureinis Tu tūs jim? Izdūmoj ci nu dzeivis?
Nu dzeivis ir, i par pazeistamim cylvākim ari ir. Cytu reizi poši var atšifrēt, ka tys par jim raksteits.
Bīži atšifrej?
Nu cytu reizi atšifrej, cytu nā. Par zači beja. Reizi augstškolys kolegim Začam vaicuoja, voi tai ari beja kai dzejūlī raksteits „kūpā ar zači peipiejom zuoli”. Es jau soku, ka navāga vysu iztvert tik burtiski.
Kod Tev byus nuokušuo gruomota?
Byus, bet latviski. Nazkai latgalīši ir sakaitynuojuši i raksteišu latviski.
Kai tai?
Ai, nu tai. Ka runoj par tū skaiteituoju, tod reizem ruodīs, ka Reigā mani vaira skaita i saprūt kai Latgolā. Koč kai tai vīnkuoršuok vyss. Bet nu vaira juodabeidz tys, kas ir īsuokts – ir īsuokti kaidi treis romani latviski, kas juodabeidz.
Kū Latgolā skaita?
Ir, jau ir – skaita. Grybātūs gon, kab vaira jauni cylvāki skaiteitu na viņ iz kopusvātkim sapierktu gruomotys.
Kai Tev ir vīgļuok raksteit – latviski ci latgaliski?
Maņ vīnolga – obejuos vysleidza. Mama maņ beja latvīte, a tāvs latgalīts – maņ ir muotis volūda i tāva volūda. Mama beja nu Dūbelis rajona i īsaprecieja Latgolā. Ar mamu latviski runuojom, ar tāvu latgaliski. Obejis volūdys – tys maņ tai organiski nu mozūtnis saguoja. A ar krīvim, kas tī dzeraunē beja, i krīviski runuoju.
Kaidā volūdā Tu dūmoj?
Obejuos. Tys ir tik automatiski i varu momentali puorsaslēgt. Paītu kaidi 10 minoti, tod varātu ari krīviski dūmuot. Ar itom volūdom varu breivi operēt.
Krīviski nikuo naroksti?
Rokstu! Maņ ir kaidi 80 dzejūli ari krīviski. I vuociski ir, i lītaunīku volūdā. Eksperimenteju ar volūdom – voi i kai tī varātu saīt. Vuociski ir kaidi 4 dzejūli, lītaunīciski kaidi 8.
Tī ir koč kur publicāti?
Daīs laiks i byus. Juoatlosa, nu kaida puse nu krīviski raksteitim dzejūlim darātu ari publiciešonai.
Kaidā volūdā Tu lekcejis vodi?
Myusim ar studentim ir vīnuošonuos, ka runojom latviski, bet, ka gryb, var raksteit latgaliski, deļ tuo, ka runuot vysi gudri, bet raksteit nivīns nagryb. Bet ir kas roksta. Beja maņ vīna feina grupa, cīši entuziastiska, kur vysys meitinis raksteja latgaliski.
Tev pošam ir kaids favorits nu tim, kas šūgod pretendej iz Literaturys bolvu?
Favorits maņ beja Māris Melgalvs. Vysa kas ar jū ir bejs i pīdzeivuots. Feins beja cylvāks, bet dzēre ari pamateigi. Es jau eistineibā cīši vacais asu. Nazkod rudini ar studentim siediejom, runuojom, par Regīnu Ezeru stuosteju, ka 2000. godā divus vokorus par romanu „Aka”, par dzeivi runuojom. Tod jī breinojās – kai Jius tik vacs asat, Regīnu Ezeru dzeivē satics? Tys tai – ā, uorpruots, tik vacs, ar Regīnu Ezeru dzeivē runuot!
Bet nu tādiņ rokstūšim?
Nu Vierdeņš Kārlis maņ taids lels čomaks. Es vyspuor rešu dzejnīku radzu, kas maņ tai varātu patikt. Maņ tei vuovuļuošona, kas tādiņ ir, tai na cīš pateik. Šudiņ, kas beja, Ruta Štelmahere – pyrmū reizi dzierdieju i īsapatyka. Tik jai dzejūļu kruojumu sauc „Klēpis”, nu sovulaik ari Ontonam Kūkuojam beja „Klēpis” i parosti ir taids narunuots lykums, ka vīnam autoram ir pajimts nūsaukums, tod cyts vaira najam. Bet varbyut jei nazynuoja, ka ir taids Kūkuojs i taids „Klēpis”. Bet es lobuok par Ezeru, par Māri Čaklū i cytim parunuošu. Māris maņ sovulaik saceja, kab stuojūs Rakstnīku savīneibā, rekomendiešūt. Es tai i nabyutu stuojīs. Tūlaik beja rekomandacejis vādzeigys, beja izvierteišonys komiseja, izsaukšonys, atpraseišona, bolsuošona, taids elitars pasuocīņs. Tādiņ vaira taida drupeit paplukuse organizaceja. Vaļuks turpynoj ar stuostim par Māri Melgavu i tū, kai jis ar dzeršonu – sovu „protesta formu pret vaļsti”, radeja pots sovu legendu.
Par Tevi ari varbyut kleist kaidys legendys?
Nazynu. Šudiņ LaLiGaBys žurejis puorstuove Liāna Langa saceja, ka jei zyna vasalu mitologeju par mani, bet es pots tū nazynu. Vādzēs kaidu reizi pavaicuot. Nu es saceju, ka tys tod ir dabiski i es nikuo speciali nataisu.
Varbyut Tev ir kaidi īsacejumi jaunajim autorim?
Saceišu tai – raksteit nav tys švakuokais, kū var dareit. Cytu reizi nu tuo ir ari prīks!


text:
Projekts “Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu” turpynojās
Školānim i školuotojim beja patīsa interese i prīca golvonojūs viļcīņūs īsapazeit ar latgalīšu rokstu volūdys raksteibys principim, drupeit paraudzeit raksteišonu ari pošim.
Kotrs klauseituojs sajieme izdalis materialu i aplīceibu, ka ir jiems daleibu projekta ītvorūs reikuotajā latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibā „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu vīnuvīt!”
Lels paļdis Dagnejai, Evai, Zaigai par interesantū apvuiceibu i konkursim! Lai veiksme i izadūšonuos projekta eistynuošonā!
Tai roksta Drycanu vydsškolys latgalīšu puļceņa “Pyrmī osni” školuotuoja Velta Adijāne. Latgalīšu rokstu volūdys stuņdis dažaiduos Latgolys vītuos projektā Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu” ar Kulturys ministrejis atbolstu turpynojās i jau reitu, 10. majā apvuiceiba nūtiks Rēzeknē – 14:00 Rēzeknis Pūļu vydsškolā i 17:00 bīdreibys “Latgolys Studentu centra” birojā (Atbreivuošonys alejā 115).


text:
Sovvaļnīka albuma konkursa rezultati
„Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar latgalīšu muzykys apvīneibu „Sovvaļnīks” pīduovuoja īspieju pīsadaleit konkursā i sovā eipašumā īgiut „Sovvaļnīka” jaunū muzykys albumu „Bolts susātivs”.
Lels paļdis par atsauceibu i daleibu konkursā! Gondreiž vysi konkursanti iz aizdavumu atbiļdieja pareizi. Ituo konkursa uzvarātuoju vuordus ar laimeiguos lūzis paleidzeibu nūsaceja īprīškejuo konkursa uzvarātuojs, kas beja atguojs gostūs iz Tonis biroju i kai reizi tika dalikts pi dorba.
Sovvaļnīka „Bolts susātivs” sovā eipašumā daboj:
DACE JAKOVELE
RENĀRS KANCĀNS
Ar uzvarātuojim sasazynuosim!
Puorejim konkursa dalinīkim vielejam naskumt, bet paraudzēt veiksmis kaidā nu jaunim LgSC konkursim! Taidi byus!
Pareizuos atbiļdis:
Sovvaļnīka dzīšmu tekstu rindenis jimtys nu itaidu autoru ailem:
1. Puori myužim cauri myurim
Apleik trejim muoneituojim
Tova dīna, Oskars Seiksts
*
2. Syltūs vosorys vokorūs es īmu
Kai iz nešporu tovu mīsu turēt
Pa reizei bezvērts prīceibom sacyn
Koldrē īteit tevi i žāluot
Gribēt navarūt, Valentins Lukaševičs
*
3. Latgola ir saules goldauts,
Seņ izausts, vīn napuorkluots.
Latgola, Ontons Kūkuojs
*
4. Volūda pasauli sateik, pasauļs cylvāku sateik
I Dīvam lobuok teik
Vosoruošonai, Līga Rundāne
Vaira informacejis par „Sovvaļnīku” verīs www.sovvalniks.lv


text:
Viktorina!
Cikom uorā dabasi ar zemi grīžās kūpā voi cikom atsapyut nu zīmys prīku baudeišonys, pīduovojam Tev īspieju puorbaudeit sovys zynuošonys par LgSC i vysaidim cytaidim ar Latgolu i latgalīšim saisteitim nūtykumim, dorbim i nadorbim…
Sovejuos pareizuos atbiļdis roksti komentarūs. A ituos nedelis beiguos tiks publicātys myusejuos. 😉
1) Kai sauc Latgalīšu Kulturys goda bolvu?
- Boļuss
- Aloizs
- Boņuks
2) Kura grupa izpylda dzīsmi “Muoksleigi kāmeiši”?
- Liktineigais pagrīzīņs iz Vainovu
- Green Novice
- Dabasu Durovys
3) Kai sauc LgSC izdūtū “Myusudīnu latgalīšu dzejis antologeju”?
- Sipisnīks
- Susātivs
- Sābri
4) Kurā godā tyka apstyprynuoti latgalīšu rokstu volūdys jaunī nūsacejumi?
- 1993
- 1929
- 2007
5) Turpynoj dzīsmi: Upeit, pasok, lyudzu, maņ, Kur es sevi pazaudieju –
- Sirdī munā tukšums skaņ, Dzeivī naz kū napaspieju.
- Tys, kū tu meklej, blokus Tev siež
- Es saucu Tevi klusumā, dzeive – pylna malu i tukšuma
6) Nu kuo radīs saeisynuojums LaKuGa?
- Latgalīšu īkustynuošonys bīdreiba “Latgalīt, kū gaidi?”
- Latgalīšu Kulturys Gazeta – škārsteikla kulturys portals
- Ikgadejuo godagruomota “Latgolys Kulturdarbinīku Ganeiba”
7) Kura ir 2008. goda lobuokuo latgalīšu luga?
- Vystu klāvs
- Ontans i Anne
- Klepernīku pogosta zvaigzne
8.) Kurā piļsātā Latgolys Studentu centram vēļ nav biroja?
- Daugovpilī
- Reigā
- Līpuojā
9) Kai sauc grupys Borowa MC gitarista soloprojektu?
- Patvaļnīks
- Sovvaļnīks
- Vysi vieji
10) Kas ir “Vokora styga”?
- Vēļ nivīns tū da itam nav izzynuojs
- LgSC pasuocīņs jaunajim studentim
- Romantiskys latgalīšu pastaigys vacpiļsātys īluos
Lelum lelais paļdis Edeitei par vaicuojumu sagatavuošonu! 🙂