text:
Mamuti Latgolā
Laikavydu, nu kura zynuotnīki montuojuši atrostuos mamutu fosilejis, zynuotnīki sauc par Vislys apladojumu. Apmāram pyrma 900 tyukstūšu godu laduoji suoce aptvert na tik arktiskūs, bet i māranuos klimatiskuos jūslys apgobolus. Pādejais apladojums ilga apmāram 90 tyukstūšys godu, vys tik ari tuo laikā beja vairuokys meikstūnis. Pyrma apmāram 25 tyukstūšu godu suocēs pādejais borguo soltuma pūsms. Apriekini ruoda, ka lada dečs Baltejis regionā sasnīdze pat 3,5 kilometrus! Daudzi mamutu atrodumu Latvejis teritorejā atbylst laikam pyrma 14 leidz 10 tyukstūšom godu, kod Vislys apladojums nu Latvejis teritorejis atsakuope pavysam. Tys līcynoj, ka daļa dzeivnīku puordzeivuoja pādejū borgū apladojuma pūsmu i vēļreiz atsagrīze.
Tipisks ituo perioda atrodums ir pi Leivuona atrostais mamuta luopstenis kauls, kuram ir ap 10 tyukstūšys godu. Dīvamžāļ itys laiks ari īzeimuoja mamutu sugys pagaisšonu. Vislys apladojuma beiguos klimatiskī apstuokli mainejuos tik cīši, ka izmyra daudzys dzeivnīku gintis. Nav izslāgts, ka mamutu būjāeju pauotrynuoja myusu seņči, pyrmī īdzeivuotuoji Latvejis teritorejā – zīmeļbrīžu medinīki.
1970. goda 17. novembrī šofers Imants Priedeslaipa Bolvu nūvoda Kraukļu cīma Cyukusolys karjeru graņtsbedrē pamaneja, kai jis pats dūmuoja, pamateiga kūka sakni. Bet apsaverūt tū tyvuok, izaruodeja, ka izīts smogs, kaulam leidzeigs atrodums. Tymā pošā dīnā nazynomais prīkšmats tyka nūguoduots Bolvu vydsškolys nūvodpietnīkim. Tyka sataiseita ekspertize, kurā konstatieja – atrostais prīkšmats ir mamuta ilknis. Vairuokus godus mamuta ilknis globuojās Bolvu pioneru nomā, kurā tymā laikā beja izvītuota nūvodpietnīka, školuotuoja Friča Arvīda Laša vaclītu privatkolekceja. Lasis, apsazynojūt lelū ilkņa viesturiskū i arheologiskū vierteibu, 1997. godā mamuta ilkni nūdeve Bolvu nūvoda muzejam, kura pamatkruojumā ilknis atsarūn ari myusudīnuos.
2007. godā ar lelveikalu teikla „Rimi” i Helsinku universitatis Radioaktivuo ūglekļa datejumu laboratorejis atbolstu Latvejis Dobys muzejs veice treis Latvejā atrostu mamuta kaulu fragmentu analizi. Analizis taiseitys ar radioaktivuo ūglekļa metodi, kas ļaun ar dīzgon lelu precizitati nūteikt dzeivnīka dzeivis laiku. Lai ari Latvejā mamutu kaulu fragmenti atrosti vairuokkuort, pastuovieja zynomys aizdūmys, ka tūs ite atnasuši laduoji. Analižu rezultati ituos švuorbys piļneibā izklīdēja, apstyprynūt, ka motainī zylūņu radinīki myusu zemē patīši dzeivuojuši. Mamuta ilkņa fragmenti i dzerūkli, kai ari cytys skeleta dalis Latvejā vysuvaira teik atrosti graņts karjerūs, deļtam, ka lads kūpā ar granti ituos palīkys atness leidz vītom, kuruos tī atrosti. Latvejis Dobys muzejā globojās 74 senejūs mamutu atlīku paraugi, kas atrosti vysaiduos Latvejis vītuos, tūs vydā ari Latgolys teritorejā – pi Leivuona, Bolvu, Kruoslovys i Ludzys.
Karteņa: madrecelulas.blogspot.com
Roksta autors: Eduards Plankājs


c: text/html

text:
Latgaliskajam raidejumam “Kolnasāta” jauna rubrika par latgalīšu dzīsmem
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Jau vaira nikai ostoņus godus Latvejis Radejis pyrmajā programā sastdīnem skaņ latgaliskais raidejums “Kolnasāta”. Apreļa beiguos raidejuma papyldynuojuse ari jauna rubrika par latgalīšu dzīšmu stuostim.
Itūšaļt kasnedelis sarunys i intervejis latgaliskajā radejis raidejumā, kū taisa Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studeju, papyldynoj pīcys dažaidys rubrikys: “Vuordineica”, “Gruomotplaukts” “Viesturis rubrika”, “Bosom kuojom” i “Zemis suoļs”. Niu tom pīsavīnuojuse ari rubrika “Dzīšmu stuosti”, kas viesteis par latgalīšu dzīsmem, tūs izaceļšonu i skaniešonu cauri laikim.
Jaunū rubriku leidza ar raidejuma vadeituoju Ēriku Zepu veidoj dzīšmu gruomotys “Muna dzīšmu gruomota” sastateituoja Edeite Husare. Pyrmajā rubrikys reizē raidejuma klauseituoji kai veļtejumu Latgolys kongresa dīnai varēja izzynuot Valža i Māra Muktupāvelu dzīsmis “Pīmiņ, bruoļ” stuostu. Paradzāts, ka dzīšmu stuostus raidejumā varēs dzierdēt aptyvai reizi mienesī – majā tys byus dzīsmis “Lobs bej’ puika myusu Jezups” stuosts.
Raidejuma producenta Guna Igavena portalam lakuga.lv pastuosteja, ka ideja ar “Dzīšmu stuostim” īcarāta i dūmuota jau vysmoz divejus godus – latgalīšu dzīsmis izzynuot gribiejs raidejuma vadeituojs Ēriks Zeps, kurs sovulaik izvaicuojs ari klauseituojus par dzīsmem, kurys raidejuma klauseituojim kai pyrmuos īīt pruotā, kod vaicoj piec latgalīšu dzīšmu. Laiks guojs, tod izdūts latgalīšu dzīšmu notu kruojums “Muna dzīšmu gruomota”, kura sastateituoja Edeite Husare ari aizaruovuse ar dzīšmu stuostu pieteišonu, i saprasts, ka juosalīk kūpā interese i pruoti, lai par latgalīšu dzīsmem stuosteitu ari “Kolnasātys” klauseituojim.
Atguodynuosim, ka raidejumā “Kolnasāta” sūpluok jaunajim “Dzīšmu stuostim”, ir īspieja dzierdēt ari taidys rubrikys kai:
“Vuordineica”, kurū itūšaļt veidoj viesturnīks Arņs Slobožanins i literate Ilze Sperga, “Kolnasātā” ir bejuse jau nu laika gola, pasamainejuši viņ tuos veiduotuoji – leidz 2019. godam tū taiseja Arņs Slobožanins i literats Valentins Lukaševičs, nu kura stafeti puorjēme Ilze. Vīna nu vysim radzamuokūs latgalīšu kulturys izpausmu i taišni latgalīšu volūda vysā sovā dažaidajā boguoteibā. Itymā rubrikā autori stuosta gon par seņejim latgalīšu vuordim, gon jaunvuordim, atkluoj tūs nūzeimi, lītuojumu Latgolā i uorpus tuos rūbežu, vuordu izaceļšonu.
“Gruomotplaukts” ir raidejuma rubrika, kurys veiduošonā sovulaik īsasaistejuši vairuoki labi pazeistami literati. Gruomotu stuostus raidejumā atkluojuši gon Raibīs aba Oskars Orlovs, gon Ligija Purinaša, niu tū dora Ilze Sperga. Rubrikys mierkis nav cik daudzi literaturkritika, bet vaira klauseituoju īpazeistynuošona ar kaidu nu jaunuokūs izdavumu latgalīšu volūdā ci par Latgolu, taipat “Gruomotplauktā” pa reizei teik atguoduoti ari īvarojami latgalīšu literati i literarī dorbi.
“Viesturis rubriku”, kas “Kolnasātā” skaņ nu 2019. goda, veidoj diveji viesturnīki – Kaspars Strods i Laura Melne. Rubrikā autori īsaver vysaidu viesturiski svareigu i inetersantu nūtykumu puslopuos. Rubriku pyrmūs divejus godus pamatā taiseja Kaspars Strods, bet pārņ pa reizei ar kaidu sovu interesantū stuostu viesturis izzynuošonu “Kolnasātā” papyldynoj Laura Melne. Rubrikā teik atkluotys dažaidys da ituo mozuok zynomys Latgolys viesturis puslopys – aizvadeitajā sastdīnē Laura īpazeistynuoja ar Latgolys Tautys piļs Rēzeknē viesturi.
Rubrika “Bosom kuojom”, kas raidejumā skaņ nu pārnejuo goda, ir poša “Kolnasātys” vadeituoja Ērika Zepa ideja. Rubrikys ideja beja, ka byutu interesanti kūpā ar klauseituojim izzynuot, ka vaira ci mozuok zynomi Latgolys ļauds atkluotu sovys dobys turisma stygys, nūvastu iz kaidu vītu Latgolā, kas jam redzīs apsavieršonys vārta. Ari pošam Ērikam cīši pateik ceļuot, staiguot apleik bosom kuojom, jū interesej Latgola i tuos geografeja, dobys turismys – vysi labvieleigī prīšknūsacejumi, kab rubrika īsadūtu izzynūša i interesanta.
Vīna nu jaunuokuos rubriku raidejumā ir “Zemis suoļs”, kas skaņ nu ituo goda janvara i dzierdama kotra mieneša ūtrajā sastdīnē. Tyvojūtīs 2020. goda golam “Kolnasātys” radūšuo komanda, dūmojūt par cyta gods raidejumim i vārojūt žurnalistis Marutys Latkovskys, sovulaik žurnala “Katōļu Dzeive” aktivitatis dzeivē i socialajūs teiklūs, uzrunuoja jū i aicynuoja pasadaleit ar raidejuma klauseituojim sovūs nūvārojumūs i dzeivis gudreibā. Marutys rubrykys aba mienešroksta nūsaukums “Zemis suoļs” ir juos pošys ideja. Autore soka: “Ontonam Rupaiņam ir romans “Zemes sōļs”, es jū sovā laikā asu skaitejuse i maņ jis cīši patyka. Tys nūzeimej, ka ite mes nalidojam pa muokulim, bet runojam par taidom pīzemātom lītom. Par pīmāru, es niu asu salasejuse daudzi vysaidu augu nūsaukumu i taišni latgaliskūs. Tei ir taida boguoteibu skreine! Cytaiž mes, aizmierstūt tūs latgaliskūs nūsaukumus, izgaisynojam ari sovu seņču gudreibu, zynuošonys par zuoleitem.”
“Kolnasāta” producente Guna Igavena, atsaverūt iz rubriku dažaideibu, soka: “Kotrys rubrikys autors tymā ir īness sovys vāsmys, kas ni vysod sakreit ar producenta ci radūšuos komandys suokūtneji īcerātū. Jī kotrs pats par sevi ir personeiba ar pīredzi, redziejumu i sovu radūšū liduojumu, kas patīsi aizraun. Vysod ir lela prīca klauseitīs stuostu, kas interesej i aizraun pošu autoru, stuostu kurā īlykts dziļums i dvēsele. Tū es radzu vysuos rubrikuos.”
Latgaliskais raidejums “Kolnasāta” Latvejis Radejis pyrmajā programā skaņ sastdīnem 18.15 ar atkuortuojumu svātdīnem pīcūs nu reita. Vysi raidejumu īroksti nūsaklausomi LR1 sātyslopā ITE.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Latgolys latvīši i jūs volūda skaitļūs – tūlaik i niu
LR Centraluo statistikys puorvaļde (CSP) napaseņ publicieja skaitļus par pādejuos (2011. goda) tautys skaiteišonys datim, kurī raksturoj Latgolys latvīšu* (latgalīšu) volūdys stuovūklī šudiņ – volūdys lītuotuoju kūpejū skaitu Latvejā i tūs eipatsvoru dažaidūs vaļsts regionūs, kai ari dažaiduos īdzeivuotuoju vacuma grupuos.
Atzeistūt, ka taišni itaida veida i kvalitatis informaceja ir lobuokais pamats diskusejai (i tai obligati vajadzeigajom sekojūšom praktiskom darbeibom) par Latgolys latvīšu volūdu i regionu plašuokā apsavieršonā, izmontuosim CSP škārsteikla sātys lopys pīduovuotuos īspiejis i saleidzynuosim pārnuo godu symta 30-tūs godu i ituos dīnys Latgolu. Golvonūkuort attīceibā iz regiona pamatvierteibom – cylvākim i volūdu.
Īdzeivuotuoju skaits
1930. godā Latgolā dzeivuoja drupeit vaira kai 540 000 īdzeivuotuoju, nu kurim gon ap 40 000 tuo laika Jaunlatgolys apriņča pogostūs (vītuos, kuruos mes pazeistom kai Abrini), kas niu atsarūn Krīvejis Federacejis sastuovā. Taitod, saleidzynojūt situaceju ar myusdīnom, pareizuok byutu saceit, ka tādinejuos Latgolys teritorejā 1930. goda dzeivuoja ap 500 000 īdzeivuotuoju. Saleidzynuojumam – piec pādejuos (2011. goda) tautys skaiteišonys datim Latgolys regionā niu dzeivoj vaira tik 304 000 īdzeivuotuoju.
Taisneiba – jau pārnuo godu symta 20-tajūs i 30-tajūs godūs varieja redzēt tendeņci Latgolys īdzeivuotuojim izceļuot (pa lelam) iz Reigu i puorejim Latvejis regionim (laika periodā storp 1925. i 1930. godu nu Latgolys izceļuoja ap 40 000 īdzeivuotuoju), nu tod Latgola itaidu izceļuošonu varieja „atsaļaut“, jo tymā pot laika periodā Latgolā beja radzams aptuveni tik pot lels īdzeivuotuoju skaita dabeigais pīaugums (augstuos dzimsteibys deļ). Na par veļti ari niu CSP dati paruoda, ka Latvejā nav nivīnys (!) pošvaļdeibys, kurā nabyutu koč vīna Latgolys latvīšu volūdys lītuotuoja – vysu mozuok ir Vaiņuodis nūvodā – 8 cylvāki.
Īvarojamu ītekmi – eipaši iz regiona nacionalū sastuovu – ir pamets ari 2. Pasauļa kars, tam sekojūšuo Padūmu Savīneibys okupaceja i tuos laikā realizātuo regiona industrializacejis politika, kuruo nūzeimuoja naizbāgamu gostu struodnīku īsarašonu ar tai leidza eimūšū regiona krīvyskuošonu, kas leluma ziņā nav saleidzynojama pot ar tim vairuokim īprīškejim godu symtim, kurūs laikā Latgola atsaroda cariskuos Krīvejis sastuovā.
Vēļ 1989. godā Latgolys regionā dzeivuoja 442 000 īdzeivuotuoju. Nu tim vaira tik 166 000 beja latvīši, saleidzynojūt ar 308 000 latvīšu 1930. godā. Procentuali tys nūzeimoj, ka latvīšu skaits Latgolā sasamazynuojs nu 60 % (1930. godā) iz 39 % (1989. godā).
Volūda
Saisteibā ar Latgolys latvīšu volūdys vaicuojumu ir izdolami vairuoki interesni fakti gon attīceibā iz 1930. goda, gon pādejuos tautys skaiteišonys laikā izdareitajim nūvarojumim i izmontuotajom metodem.
1930. godā gonreiž vysi 100 % Latgolys latvīšu runuoja taišni latgaliski, kū aplīcynoj ari 2011. goda dati, kod vaira kai 80 % nu Latgolys latvīšim kasdīnā lītoj itū latvīšu volūdys paveidu. Pi tuo Latgolā šudiņ varam naratai satikt kaidu krīvu, bolkrīvu, ukraini ci puoli, kas puorvaļdej taišni Latgolys latvīšu, na t.s. oficialū latvīšu literarū volūdu. Natīši leidzeigu situaceju īspiejameiba ir mināta 1930. goda tautys skaiteišonys datu apkūpojumā, sadaļā „Tauteiba. VIII. Puorskots par puorgrūzeibom īdzeivuotuoju nacionalajā sastuovā“ . Tymā, runojūt par austrumu pīrūbeža apleicīnem, nūruodeits, ka tymuos dzeivojūšī tauteibu naizskota par cik svareigu i sauc sevi par „vītejim“ ci katuolim. Runoj vysleidza labi 2 ci 3 volūduos, īrosts (Latgolys) latvīšu, puoļu, krīvu ci boltkrīvu i vysleidza labi var sevi izdūt par pīdereigim attīceigajom tauteibom. Itaidi paguotnis i tagadnis Latgolys pīmāri pīruoda apgolvuojumu, ka cyttautīšus Latgolā ar latgalīšu volūdys paleigu var integrēt vīnaiž labi i pot vēļ lobuok nakai izmontojūt oficialū latvīšu literarū volūdu.
Juoatzeimoj, ka leidz Padūmu varys okupacejai ari cytu tauteibu puorstuovi Latgolys latvīšu volūdu izmontuoja par pamatu sovstarpejā saziņā, taitod faktiskais volūdys lītuotuoju skaits Latvejā sasamazynuojs nu 28 % iz 8 % nu kūpejuo īdzeivuotuoju skaita.
Par speiti dramatiskajom puormaiņom Latgolys regiona īdzeivuotuoju sastuovā i Latgolys latvīšu volūdai pūstūšu laiku, kas, dīvamžāļ, aizasuoka jau 1934. godā i leluokā ci mozuokā mārā vēļ nav beidzīs šudiņ, vysā Latvejā itū volūdu kasdīnā lītojūšūs cylvāku skaits puorsnīdz Latgolā dzeivojūšūs latvīšu skaitu – 164,5 tyukstūšys pret 136 tyukstūšom. Vys tik, nikuo namainūt, ari itys skaitlis turpynuos mazynuotīs, eipaši, ja mes pasaveram iz Latgolys latvīšu volūdys lītuotuoju skaita sadalejumu pa vacuma grupom. Vaira var papieteit ITE.
Iz gola
Vairuoku godu garumā daudzi varieja spekulēt ar pījāmim, cik tod eisti ir taidu cylvāku, kas vēļ lītoj Latgolys latvīšu volūdu? Vaira ci mozuok objektivi, atkareibā nu tuo, kai teik izdūts i izprasts 2011. goda tautys skaiteišonys attīceigais vaicuojums, pošureiz mums ir pyrmī statistikys dati, kas reizē paruoda ituos dīnys naglaimojūšū situaceju.
Ir juosaprūt, ari Latgolys latvīši izturieja vairuoku godu symtu intensivū dažaidu varu spīdīni, kulturys, religiskuos, drukys i dažaidus cytus socialūs īrūbežuojumus, vīnlaiceigi nu pošu soku atteistejūt sev raksturegū i nu puorejim latvīšu apdzeivuotajim nūvodim atškireigū latvīšu volūda i kulturā. Ka ni Latgolys latvīši, tod šudiņ Latgola vaira nabyutu Latveja. Latvejis nadalomeibys pamatā ir Latgolys latvīšu kulturys (caur tū – regionaluos pošapazinis) styprynuošona, kas sovulaik gona veiksmeigi ir pīruodejuse sovu spieju pastuovēt, salīdēt i pretuotīs vyskaidam latvīšim nadraudzeigam spīdīņam.
Navajag izskateit, ka Latgolā dzeivojūši latvīši ir „napareizi“, nu juoveicynoj sovstarpejuo vysu latvīšu sapratne par tū, ka latvīšu volūda i latvyskums var byut dažaids. Ka latvīšam (naatkareigi nu tuo, ci dzeivoj Līpuojā ci Rēzeknē) tyukst izpratnis par Latgolys latvīšim, tod jim faktiski tryukst izpratnis par sevi – kai latvīti. Byutu labi, ka puorejūs kulturviesturiskūs nūvodu latvīši par Latgolys latvīšim zynuotu koč ci catūrtū daļu nu tuo, kū mes zynom par puorejuos Latvejis viesturi, literaturu… nui, ari pareizraksteibys nūsacejumim attīceigajā ūtrajā latvīšu volūdys paveidā.
Apsveicama ir Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis izstruoduotuo Salīdīteibys programa, kurā atseviška sadaļa veļteita ari Latgolai – tys ir koč ci nalelys, nu vys tik suokys realai vaļsts darbeibai atbylstūši Volūdys lykuma nūsaceitajam, Kulturys ministreja vosorys suokuos sareikuoja konfereņci Vuorkovā, iz kuru aicynuoja specialistus dažaiduos sferuos, kab apsprīstu vaicuojumus, kas saisteiti ar Latgolys latvīšu volūdys juridyskū statusu, lītojumu plašsazinis leidzekļūs, volūdys i kulturys populariziešonu i izgleiteibys sferu. Izgleiteibys i zynuotnis ministrejā apstiprynuošonai īsnīgts Latgolys školuotuoju navalstiskuos organizacejis izstruoduotais Latgolys latvīšu volūdys vuiceišonys standarts. Jau 2013. godā gaidom regularus raidejumus Latgolys latvīšu volūdā gon vaļsts televizejā, gon radejā.
Juopadūmoj, voi leidzekli (vysmoz tūs daļa), kas da itai tārāti dažaidu naefektivu cyttautīšu integracejis pasuokumu nūdrūsynuošonai, byutu lītdereiguok izlītojami Latgolys i puorejuos Latvejis latvīšu sovstarpejai integracejai?
Plašuoki secynuojumi i konkretuoki prīšklykumi nūteikti tiks izstruoduoti 3. Pasauļa latgalīšu saītā i jonfereņcē Rēzeknē ituo goda augusta suokuos.
LR 11. Saeimys deputats Jurs Viļums, juris.vilums@saeima.lv
____
* Kab izavaireitu nu navajadzeigim puorpratumim, vysu pyrma ir vēļreiz skaidri juodefinej pamatjiedzīni. Ar kū atsaškir latvīši nu latgalīšim? Ar kū atsaškir latvīšu i latgalīšu volūdys? Termins „latgalīši“ aktivi teik lītuots tik nu 20. godu symta suoku, kor tū popularizēt suoce Fraņcs Kemps, aicynojūt ar itū vuordu aizvītuot da itam taišni Reigā vaira lītuotū „inflantīši“. 1917. godā Latgolys kongresa lāmumā ir skaidri raksteits: „„Mes Latgolas latwiši, apsawinodami ar Wydzemes un Kurzemes latwišim, paturam sowu pašwaldibu, pylnu tisibu pošim nusacit par sewi woludas (..) waicojuma ziniā“ („Drywa”, 1.05.1917.).“ Taitod latgalīši ir Latgolys latvīši i latgalīšu volūda ir latvīšu volūda. Ka veramīs nu Vaļsts volūdys lykuma pusis, tod Latgolys latvīšu volūda ir latvīšu volūdys paveids, taidā gadejumā juopaskaidroj, ka ari ituo roksta taiseišonā izmontuotuo, t.s. oficioaluo „latvīšu literaruo volūda“ (roksts originalā tyka īsnīgs latvyski – LaKuGa) ir latvīšu volūdys paveids i nu lykumdūšonys skotu punkta nav izskotama par vīneigū pareizū vaļsts volūdu.
Na vysi latgalīši dzeivoj Latgolā i na vysi, kas dzeivoj Latgolā, ir latgalīši. Streidi naizbāgami, ka jiedzīņu skaidruojumi atsaškir, nareši terminu „latgalīši“ attīcynoj iz piļneigi vysim Latgolys īdzeivuotuojim (naatkareigi nu tauteibys i lītuotuos volūdys), tai vaira paruodūt, ka vyss latgaliskais ir naatjamama latvīšu nācejis vierteiba. Latgolys latvīšu i puorejūs kulturviesturiskūs nūvodu latvīšu izpratne par latvīšu volūdu, latvīšu literaturu, latvīšu kulturu ir drupeit atškireiga, taipat kai atškireibys ir viesturiskajā pīredzē, demokratejis pryncypu atteisteibā i pot lykumā nūsaceitūs tīseibu izpratnē. Atškireibys ir ari volūdys apvuiceibā – ka vīna daļa latvīšu dzymtū volūdu apgiust školā, tod ūtrai latvīšu daļai tei juoapgiust viņ pošvuiceibys ceļā.


text:
Plōciņu Mase aicynoj iz sovu “večerinku”
Roksta autors: portals lakuga.lv
5. oktobrī 14.00 stuņdēs Latgolys Kulturviesturis muzejā byus gruomotys “Plōciņu Mase roksta” prezentacejis pasuokums. Plōciņu Masis “kūpuotus rokstus” veidoj humoristiskys viestulis, kurys raksteitys vairuok nakai 25 godus. Kruojuma autore ir bejušuo ilggadejuo laikroksta “Rēzeknes Vēstis” redaktoris vītneica Anita Graudiņa.
Pasuokumā gaida tikšonuos ar autori, viestuļu puorlaseišona i golvonais – izasmīšona i jautreiba. Poša Plōciņu Mase par tū soka: “Es tū pi seve saucu par večerinku, koč nūtiks dīnā. Spēlēs garmanists, “optimistis” nu Gaigalovys kulturys noma senioru amaterteatra “Optimisti” laseis munys viestulis. Aicynoju vysus sovus fanus un fanis (zaļais sertifikats gon vajadzeigs).
Gruomotā apkūpuots muns “myuža dorbs”, nu 1994. goda saguojs ap div symtim viestuļu. Fani jau seņ gaideja itū gruomotu, praseja – kod byus vēļ? kod byus vēļ? Paļdis Dīvam, atsaroda lobvieļs, kas mani kužynuoja,– Raimonds Krasinskis. Jis nadeve mīra, cikom naizguoja gruomota. Pasateicūt jam un atbaļsteituojim Agram Bitānam un Georgam Turlajam, asu tykuse pi gruomotys.
Par moz mes smaidom, reši izasmejam, mieginuošu vysus uzmundrynuot. Kurs čeikst, kurs peikst, bet vys taipat juopagrīž iz gaismys pusi. Nu navarim grimt itamā myglā, kū nazkaids “krūņa vierss” tān aptiņs pasauļam, niu tur vysus bailēs. Juodzeivoj, kai vysūs laikūs asam izdzeivuojuši. Lobuok, ka virusa vītā tys Plōciņu Masis Myužeigs skaistums izaplota pa pasauli un palīk ari cytom paaudzem!”


text:
Šūvokor literate Ilze Sperga mums stuosta par vīnu vuordu, kū bejuse aizmiersuse i najauši atguoduojuse – raitu.
Skaiteju portalā latgaleslaiks.lv Valentina Lukaševiča rokstu par Prezmys viesturi, tei ir apdzeivuota vīta Rēzeknis nūvoda Sylmolys pogostā. Puorskaiteju citatu nu avīzis „Drywa”: „1909. goda 7 majâ te baznicas škyunî beja pyrmu reizi sataisits latwysks wokors. Tyka nùspeletas 3 komedijas: „Odums un Iwa”, „Padeji diwi rubli” un „Paša audzynots”. Rezeknes kors nùdzidoja tautas dzismes.” (Dr 27.05.1909.)
Izaruod, tys ir Rēzeknis Katuoļu lobdareibys bīdreibys akteru puļceņš i kors, kas „naapsamīrynoj ar izruožu izvadumu Rēzeknē vīn, bet apmeklej ari dzeivuokūs lauku centrus gondreiž vysā Rēzeknes apriņkī, taidā kortā zynomā mārā puorsavārsdams par pyrmū Latgolas ceļojušū teātri. Tai, laikā nu 1908. g. leidz 1910. g. šys ceļojušais teatris kūpā ar kori apmeklēja vīnu voi vairuokas reizes, pīmāram, Viļānus, Mežvydus, Prezmu, Dricānus, Gaigalovu, Bieržgali un c. vītas.” Tai literaturviesturnīks Meikuls Apeļs rokstā „Pyrmuos teatra izruodes Latgolā” žurnalā „Zīdūnis” (Zīd 01.10.1938.).
„Kad kors zam k. Runika wadibas aizdzidoja „Cik mìla esi tèwija” un „Latgalinia dìwzemite”, daudzi kuras nu skaistom prezmìtem sóka slaucit osoras. [..] Izródes laikâ ti, kam škyunì tryuka wìtas, kope uz škyunia sejom un ti sedeja raitu leidz pašam golam.” (Dr 27.05.1909.)
Ir taidys reizis, kod vīns vuords nūraun kai zveinis nu ocu, nūraun skustu i esi vīns pret vīns ar laiku i myužeibu. Taids spāks ir volūdai. Aiznas paguotnē kai babys captūs blīņu voi abāda kuopustu smuords, kod ej pa īlu, atīt nu kaida svešinīku attaiseita kuknis lūga pieški apjem nazkas pazeistams i vaira naesi ite, a tī bierneibā.
„Raitu, raitu!” baba smejās, kod raugu izkuopt iz sova sorkonuo plastmasa zyrga ar skrytuleišim.
„Raitu, raitu!” babys muosa Ane salīk kuoju par kuoju i iz viersejuos leigoj mani kai iz zyrga.
Kas tod ir itys „raitu”?
Mes vysi zynim taidus vuordu, kai „raits”, „raiti” – „raits sūļs”, „raita volūda”, „raiti īt”, „vyss raiti vadās”. Ir pat personvuords „Raitis”. Vuorda „raits” ciļmi latvīšu volūdā etimologs Konstantins Karuļs meklej indoeiropīšu ciļmis saknē, kas nūzeimoj „grīzt, līkt”, „taids, kas grīžās, apsalīc”, tuoļuok jau „veikls, ātrs”, ar nūzeimis puornasums – sirdeigs, uotra rakstura.
Sēdēt „raitu” ir tys pats sēdēt „juošus”, „juoteniski'”. Varbyut nu nūzeimis puornasuma, ka ar zyrgu juoj to mudri, raiti. Varbyut nu tuo, ka kuojis obejuos pusēs zyrgam, sejai, bolkai, a bārnam – vacuokuo kuojai. Raitu, raitu!
Pasavieru vacajā periodikā.
Avīze „Dzeive” roksta: „… steidzēs kuojom, braukšus voi raitu juojūt uz zyrgim ..” (Dz 01.03.1967.), „Uzkuope raitu uz zyrga i otkon tusdams pa ceļu.” (Dz 01.09.1961.)
A „Katōļu Dzeivē” 1936. godā publiceita latgalīšu rakstneicys Naaizmierstulis puorsoka „Breinumi meža azarā” i jei suocās itai: „Tys beja sen, ļūti seņ, vacajūs puosoku laikus, kod vysaidom rogonom un būrim kuojas nabeja sasītas. Taisneibu sokūt, tuos kuojas rogonom na dīzcik beja vajadzeigas. Raitu uz požoga voi gruča pīstā jūs varēja vysus kolnus un lejas apskrīt, zivs uodā īsatynušas, varēja azaru dziļumūs dzeivot.” (KDz 01.08.1936.)
Kas ir požogs i gruča pīsta? Požogs ir zoru slūta, munā sātā tai sauc jau nu slauceišonys aplauzeitu slūtu, tys ir rogonu atributs laikam vysā pasaulī. A gruce? Nūjaušu, bet nazynu. Juovaicoj!
Ite paleigā īt gruomotnīka i publicista vuorkavīša Ontuona Dzeņa, saukta ari par Latgolys Miseņu, kulturviesturiski vierteigī memuari „Muna dzeive”, kurā kai enciklopedejā var atrast laikam vysu par dzeivi nīka symtu godu atpakaļ. Jis roksta: „Gruci (pancaku voi grūbas) gryude pīstā. Vajadzeigū daudzumu mīžu ībēre pīstā, drusku īlēja iudiņa, lai byutu myklums, un syta nu viersa ar speciali iztaiseitu kūka golu, koleidz mīžu gryudim atsalaupeja čaula. Tod gryudus nīkova muļdeņā un nīkojūt čaulas izpyute nu gryudim.” (Dz 01.01.1971.)
Kas ir „pancaks”? Tys ir apvydvuords, ari „pančags”, a nūzeime tei poša – „grūbys”. Kas ir „nīkuot”, „nīkova”? Nazynu. Otkon juomeklej! Voi varbyut tu zyni?
Volūda ir kai bezgaleigs teirums voi mežs – kū dziļuok ej, tū vaira breinumu.
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
X Muzykys i muokslys festivals “Daugavpils ReStArt 2021”
Itymā nedelī Daugovpilī suocās X Muzykys i muokslys festivals “Daugavpils ReStArt 2021”, tuo mierkis ir atkluot muzykys i muokslys daudzveideibu.
Festivala ītvorūs Daugovpilī ar sovom koncertprogramom gasteis taidi muokslinīki kai soliste Margarita Levčuka nu Boltkrīvejis, Inga Bērziņā i Mirage Jazz Orchestra, grupys “Eolika” i “Carnival Youth”, Vjačeslavs Mitrohins ar grupu, pyutieju orkestri “Daugava” i “”Daugavpils Sinfonietta”, “Rīgas saksofonu kvartets”, deju grupa “Stop Time Dance studio” i grupa “Very Cool People”, kai ari “Laimas Muzykanti” i cyti.
Festivala izskaņā 22. oktobrī byus vokaluos muzykys vokors, kas veļteits dirigentis Terezis Brokys pīmiņai. Tymā pīsadalēs gon Preiļu i Augšdaugavys kolektivi, kai ari Daugovpiļs kolektivi.
Vaira informacejis ITE.


text:
Februara golā jau dasmitū reizi tiks sveikti Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” sajiemieji. Paziņojam ituo goda bolvai izvirzeitūs pretendentus 17 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos. “Boņuks” ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē, verūtīs na tik Latgolys regionu, nu ari latgaliskuos aktivitatis cytur Latvejā i pasaulī. Bolvys padūšonys ceremoneja nūtiks 25. februarī 16.00 Latgolys viestnīceibā GORS, kai ari byus nūsaverama tīšraidē lītuotnē LMT Straume.
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” mierkis ir veicynuot latgalīšu kulturvidis saglobuošonu i atteisteibu, kai ari apkūpuot i gūdynuot spylgtuokūs i svareiguokūs sasnāgumus latgalīšu kulturyā pārnejuo goda grīzumā. Ar kotru godu pīaug bolvai dasaceitūs pretendentu skaits – itūgod žurejai nominantus vajadzēja izlaseit nu 180 pretendentu. Jau tradicionali bolvys sajiemiejs nominacejā “Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā“ tiks paziņuots, kod ceremoneja īs tyvuok.
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2017” nominanti ir (nominacejuos pīraksteiti alfabeta parādā):
Sabīdreiba i kultura:
Goda cylvāks kulturā
Arnis Slobožaņins, muzikis i latgalīšu kulturys aktivists
Guntra Kuzmina-Jukna, muzike i školuotuoja
Kaspars Strods, viesturnīks
Kristaps Rasims, muzikis, raidejumu i pasuokumu vadeituojs
Viesturs Kairišs, režisors i latgalīšu kulturys aktivists
Goda nūtikšona
4. pasauļa latgalīšu saīts “Latgolys symtgadis kongress”
Latgalīšu volūdys nakts
Latgolys muokslys svātki “Krāsas karogā”
Latgolys symtgadis kongresa nūtikšonys nu 1. leidz 7. majam Rēzeknē, Daugovpilī i Preiļūs
Latgolys vierteibu īkļaušona Namaterialuos kulturys montuojuma sarokstā
Par latgalīšu volūdys populariziešonu
Bankys “Citadele” bankomats latgalīšu volūdā
Gruomota “Kačeiša patmalis”
Latvejis Radejis raidejums “Latgolys stuņde” (LR1 regionalais lūgs)
Lītuotne “LMT Straume” ar latgaliskūs nūtikšonu translaceju – Latgalīšu volūdys nakts i Latgalīšu kuturys goda bolva “Boņuks”
Vyspasauļa diktats latgaliski
Goda amatnīks/saiminīks
Audieja Annele Slišāne, projekts #100dečiLatvijai
Kebabneicys “Hasans” (Preili) saiminīki Laura i Jurs Vucāni
Kūka mebeļu ražuotuojs i restaurators Stanislavs Maļkevičs
Reigys kebabneicys “Ausmeņa Kebabs” saiminīks Valters Murāns
Tuošu meistars Jurijs Ivanovs
Goda snāgums vizualajā muokslā
Annelis Slišānis projekts #100dečiLatvijai – izstuode Bolvūs i aktivitatis
Gleznuotuoju apvīneiba V.I.V.A. ar izstuodis “Iemīlējušās Latgalē” aktivitatem
Ivetys Vaivodis Latgolai veļteita fotoizstuode “Zobens lilijas”
Izdavums “Vitālijs Kalvāns Latvijas glezniecībā”
Kolekcejis moneta “Latgales kongress”
Muokslineica Ieva Jurjāne – gruomota “Kačeiša patmalis”
Goda snāgums skotivis muokslā
Daugovpiļs teatra izruode “Nūgrymušuo pile”
Koncertizruode rokstim i skaņai “Latgales gredzens”
Latvejis Nacionaluo teatra izruode “Klūgu mūks”
Muzykals izvadums “Nomoda sapnis par Lūznavu”
Goda snāgums audiovizualajā muokslā
Ingys Ābelis romana “Klūgu mūks” radejis īskaņuojums i CD
Latvejis Radejis stuostu cyklys “Latgales kongress. 10 stāsti”
LTV1 Latgolys kongresa symtgadei velteitais viesturiskais raidejumu cyklys “Trešā zvaigzne. Sākotne. Personība”
Raidejumu cyklys “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”
Raidejums “Latgalīšu volūdys sorgi. Vladislavs Locis”
Par latgalīšu kulturys populariziešonu Latvejā i pasaulī
Kina “Lidojošo mūku templis”
Komikis Jānis Skutelis
Latgaliskūs vierteibu īkļaušona Nacionalajā Namaterialuos kulturys montuojuma sarokstā
Raidejums “Atklāj Latgolu ar Kristapu Rasimu”
Raidejums “Latgalīšu volūdys sorgi. Vladislavs Locis”
TV raidejumu ciklys “Sajūti Latgali”
Muzyka:
Lobuokais snāgums pop/rock muzykā
Aija Eriņa ar dzīsmi “Taurens” i albumu “Par martu, maiju un decembri”
Grupa “Bez PVN” ar koncertdarbeibu i dzīsmi i videoklipu “Golds iz ustobys”
Kārlis Kazāks ar koncertdarbeibu i dzīsmem albumā “Dzirdi balsis”
Laura Bicāne ar albumu “Lauzīsimies cauri pūlim”
Projekts “100gadis bolsi” ar albumu “Celīs, bruoļ”
Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai” ar koncertdarbeibu i albumu “Rūtaļa”
Lobuokais snāgums tautys muzykā
Folklorys kūpa “Ilža” ar albumu “Kuodeļ maņ nadzeivuot”
Folklorys kūpa “Upīte” ar koncertdarbeibu i festivalu “Lipa kust”
Postfolklorys grupa “Rikši” ar koncertdarbeibu i jaunom dzīsmem
“Raxtu Raxti” ar dzīsmi “Zynu, zynu tāva sātu”
Saimu folklorys studeja “Garataka”ar koncertdarbeibu i albumu “Laukā”
“Tautumeitas” ar koncertdarbeibu i albumu “Lai māsiņa rotājās”
Lobuokais snāgums alternativajā muzykā
Apvīneiba “Latgalīšu Reps” ar koncertdarbeibu, dzīsmem i videoklipim
Grupa “Gandreiž 10nīkā” ar albumu “Nasoki nikuo” i videoklipu “Bļaunu”
Poetiskuo roka apvīneiba “Kapļi” ar koncertdarbeibu i dzīsmi “Valereja Seile”
Projekts “Jezups i Muosys” ar koncertdarbeibu
Vinsents Kūkojs ar albumu “Breineigō nosta”
Lobuokais snāgums akademiskajā muzykā
Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys vargaņu klasis 25 godu jubilejis koncertizvadums “Māras zemes ērģeļu gaisma”
Koncertizruode rokstim i skaņai “Latgales gredzens”
Rihards Dubra – oratoreja “Marija”
Lobuokais muzykys video
Bez PVN “Golds iz ustobys”
Emīls Bauga “Stuosts”
Latgalīšu Reps “Ceļš iz muojom”
Latgalīšu Reps “Es tycu”
Latgalīšu Reps “Skots pa lūgu”
“Upītes Uobeļduorzs“
Goda debeja muzykā
Dagdys Tautys noma vokaluo grupa “Solversija”
Emīls Bauga
Latgalīšu Reps
Lobuokais snāgums šlagermuzykā
“Dvinskas muzikanti” ar videoklipu “Baļļuosim da reita”
Grupa “Galaktika” ar koncertdarbeibu i albumu “Sirds vēl tic”
Igauņu saime ar koncertdarbeibu i pīsadaleišonu raidejumā “Latvijas sirdsdziesma”
Literatura:
Lobuokais snāgums literaturā
Ingrīda Tārauda ar dzejis kruojumu “Pērlītes zem kājām/Bisers zam kuoju”
Ligija Purinaša ar dzejūlim
Maruta Latkovska ar Kārļa Skalbis puorsokys “Kaķīša dzirnavas” puorlykumu latgaliski “Kačeiša patmalis”
Raibīs ar dzejūļu kruojumu “Pistacejis”
Lobuokais izdavums/gruomota
Fotoalbums “Latgalietis XXI gadsimtā”. Igors Pličs i “Latgales fotogrāfu biedrība”
I. Šuplinska, L. Rundāne, A. Andrejeva ar gruomotu “Gostūs pi Boņuka. Stuosti bārnim par Latgolu”
Ilmārs Mežs “Latviešu uzvārdi arhīvu materiālos: Latgale”
Jurs Cybuļs, Lideja Leikuma “Skreineite”
Maruta Latkovska, Ieva Jurjāne “Kačeiša patmalis”
Raibīs “Pistacejis”
Bolvys “Boņuks 2017” viertiešonys komisejā dorbuojās 29 pārnejūs godu bolvys sajiemieji i pīaicynuotī attīceiguos sferys puorzynuotuoji: muzikis i latgaliskūs projektu vadeituojs, Latgalīšu kulturys goda bolvys dybynuotuojs Guntis Rasims, varganiste Iveta Apkalna, dzejnīks i literaturzynuotnīks Valentīns Lukaševičs, latgalīšu tradicionaluos kulturys eksperte Ruta Cibule, režisore Māra Zaļaiskalns, komponiste Ilona Rupaine, literaturzynuotneica Ilga Šuplinska, dzejneica i žurnaliste Anna Rancāne, portala “Latgalīšu kutlurys gazeta” puorstuove Laura Melne, portala “Latgalīšu kulturys gazeta“ redaktore, raidejumu producente Vineta Vilcāne, režisors Jānis Ozoliņš, Latvejis Radejis Latgolys studejis vadeituoja Renāte Lazdiņa, grupa “Piparmētra“, muzykys žurnalists Orests Silabriedis, muzikis Ingars Gusāns, literate, publiciste i žurnaliste Sandra Ūdre, literats Juoņs Ryučāns, dirigents Jānis Kokins, deputats i latgalīšu kulturvidis aktivits Juris Viļums, muzykants Juris Ostrovskis, režisors Ugis Olte, uzjiemieji, latgalīšu kulturvidis aktivisti Ingūna i Aigars Zīmeli, Latvijas Nacionaluo kulturys centra vadeituoja Signe Pujāte, muzykys izdeviejs i dzīšmu autors Guntars Račs, režisors Dainis Kļava, muzikis i uzjiemiejs Juris Vucāns, latgalīšu kulturvidis aktiviste i projektu vadeituoja Edīte Husare, literats i muzikis, Latgalīšu kulturys goda bolvys dybynuotuojs Oskars Orlovs i Latgolys viestnīceibys GORS vadeituoja Diāna Zirniņa.
Svineiguo bolvys padūšonys ceremoneja byus ituo goda 25. februarī 16.00 Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalē i tīšraidē lītuotnē LMT Straume. Iz ceremoneju meili aicynuoti nominanti, viertiešonys komiseja, medeju puorstuovi i kotrys latgalīšu kulturys interesents. “Boņuks 2017“ ar muzykalim prīšknasumim prīcēs grupa “Bez PVN”, grupa “Unknown Artist“, tradicionaluos muzykys grupa “Tautumeitas”, dzīsminīks Kārlis Kazāks, apvīneiba “Latgalīšu Reps“, hārdroka grupa “Fēnikss“, projekts “100gadis bolsi“, Guntra Kuzmina i Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai“, Jāņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys jauktais kors i cyti muokslinīki.
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2017” nūtikšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds, AS “Latvijas valsts meži“, Rēzeknis piļsātys dūme, Rēzeknis nūvoda, Dagdys, Bolvu, Daugovpiļs, Ruguoju i Rībeņu nūvodu pošvaļdeibys. Informativī atbaļsteituoji: žurnals “Ir”, Latgalīšu kulturys gazeta lakuga.lv, Latvejis Radejis Latgolys studeja, Latgolys radeja i LMT Straume. Vaira par balvu: http://bonuks.lv.


text:
“Cytaidi latviskais” gostūs pi Slišānu saimis
Raidejuma “Cytaidi latviskais” veiduotuoji gastej Upeitē, kab izzynuotu, kū dora Ontona Slišāna dāls i treis meitys. Andris turpynoj tāva suoktū dorbu – struodoj par bibliotekaru, voda muokslys kolektivus, ir namaterialuos kulturys centra “Upīte” direktors. Audzynoj pīcus bārnus i ir zemnīku saimisteibys saiminīks. Paleigs itymūs dorbūs ir sīva Ligita, kura ir školuotuoja Upeitis pamatškolā.
Ontona Slišāna meita Annele atjaunoj dzeda sātu pošā Latvejis pīrūbežā i auž dečus, tūs pavysam byus 100, tī tūp kai duovona Latvejai vaļsts symtgadē. Sovukuort meita Māreite tāva aizsuoktū turpynoj, rokstūt i publicejūt dzeju, Māreitis simboli i poetiskī pajiemīni nareši ir radnīceigi tim, kurūs sovā daiļradē izmontuojs tāvs. Meita Lienīte struodoj par gaismu muokslineicu Latvejis Nacionalajā teatrī, latgaliskū goru i kulturu jei napagaisynoj ari Reigā, kur dzeivoj jau daudzus godus.
Vysim Ontona Slišāna bārnim ir lelys saimis. Vysi ir darbeigi, radūši, dzeivisprīceigi, latgaliskais ir organiska, naatjemama jūs pateibys sastuovdaļa.


text:
Sīvītis, “friendzone” i kino: latgalīšu dzeja 20. g. s. 20.–30. godūs
Roksta autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv
Volda stereotips, ka latgalīšu dzeja vysbīžuok ir: romantiski naiva, katūļticeibu slavynojūša ci didaktiska, komiska, smīkleiga ci taida, kas atbylst vuordam “humoristisks”. Bet vysūs laikūs ir bejuši autori, kas raudzejuši lauzt itūs stereotipus. Pīduovojam īskotu 20. godu symta 20.–30. godu periodikā publicātūs dzejūļūs, kuri saturiski ci stilistiski varātu byut interesanti ari myusu dīnu cylvākam.
Latgalīšu meitinis motivs (gona populars tamā laikā!) i socialais konteksts īsaskaņ Augusta Egluoja dzejūlī. Bet A. Lauzinīka dzejūlī skaiteituojs pyrmajā šaļtī var apmulst, nasaprazdams, ci autors roksta par latgalīšu masku guojīņu tradicejom ci apdzejoj naparostu sīvītis skaistumu.
Erotiskuos mīlesteibys nūskanis atrūnamys Daniela Greča i Juoņa Mozgys (aba Juoņa Leidumnīka) dzejis tekstūs, bet Gijuo Rudis dzejūlī “Fuksejis zareņš” var maneit pavysam naparostys i divdūmeigys paralelitatis, kas, īspiejams, kaidu skaiteituoju ar konservativuokim uzskotim var ari drupeit samulsynuot.
Tuolejuos-Tyvejuos (eistajā vuordā Dominika Selicka) dzejūļs “Nu ceļa gruomotys” atkluoj jaunys sīvītis sajiutys piec atraidejuma aba, kai tū sauc myusu dīnuos, īlikšonys friendzone (nu angļu volūdys friend ‘draugs’ i zone ‘zona’, ar nūzeimi ‘varim byut nikas vaira kai tikai draugi’ – aut. pīz.). Ari Daniels Grečs dzejūlī “Jius esit nakusteigs” īskicej, cik 20.–30. g. beja svareiga deja kai komunikacejis veids, piec kura beja īspiejams nūsaceit sovstarpejū (na)sadereibu.
Vysbeidzūt Augusts Smagars ar dzejūli “Laikmata kino” paruoda sovu dzejis formys meistareibu, bet Francisks Varslavāns, kas vaira pazeistams kai latgalīšu muokslinīks, sovu skaiteituoju izvodoj pa Berlini, kas tykuse pi sīvītis vaibstu.
Meitine nu Latgolys
Fabrikys vuortūs, kod struodnīkus atlaide,
Es najauši satyku tū
Un dūmuoju tagad, kaids liktiņs gon atvede
Nu Dzimtinis klusuos iz piļsātu jū.
Tai zylys bej acis kai Latgolys azari,
Kai mežmolys zīdeņš – gaiša vēļ sirds,
Palāk-tymsi tai moti kai Dzimtinis vokori
Kas aizvīnam vēļ tymsuoki tūp.
Es seņ jau te atguoju sameklēt dorbu,
Kur fabrikys mašynys klaudz, –
Mums dzimtine šaura, tur dzeive par skorbu,
Mums juoaizīt, myusu ir daudz! – –
I tevi tryukums te atdzyna tuoli,
Un dzeive še sveša vēļ tev;
Kai tymsajā naktī, kod zvaigznis mirdz buoli,
Voi atrassi ceļu tu sev? –
Tai zylys bej acis kai Latgolys azari,
Sirds – ežmolys zīdeņš, – kai patiks tev stuosts,
Kū ikdīnys te stuosta fabrikys mašynys,
Voi dzeive tev naklius kai luosts?
(Augusts Egluojs, 1932. g., “Straume”, Nr. 2)
Čyguonīte
Maļni moti,
tymsa seja
acs kai saulis stori speid’,
rūžu lyupas,
perļu zūbi,
laimis smaids par vaigim sleid’.
Kas jei ir,
šei saulis meita?
Kuopiec vīnmār smaida jei?
Tamburins
juos rūkuos veikluos
jautras, jautras skaņas lej.
Stuovs kai nīdra
slaikuo, lūkuos
vejās, grīžās, klonuos, sleid’.
Kuojis skaistuokuos
uotri mejās
navoldamu deju dej’.
Pīdzymst maigas
skaņas kryutīs
un par suortom lyupom plyust
Laimes prīkā,
uguneigā
Čyguonītis dvēsle kiust.
Breivai dzīsmai,
burvu dejai
Smaida gaišais mieness skots…
un, kai sapnī,
klusi, klausuos
čyguonbandas apburtais pruots.
(A. Lauzinīks, 1923. g., “Zīdūnis”, Nr. 3)
Tu gaisma byusi
Nu tevi gaismas stori lyust maņ acīs,
Kai bārns pi tovom kryutim glaužūs es
Un ļauns, kas beja dzili īsaracīs,
Maņ sirdī lyuzt kai dadža atlasis.
Un pīdevis jau vysu seņ es asu
Kai nazkod meža nimfai pīdevu.
Niu nūveitušus zīdus myglā nasu
Un aizmierstu, kū vakar pīdevu.
Tu byusi maņ kai saule lūku zaigā,
Kod vysys gunis tymsā naktī dziss,
Tu byusi maņ kai vātra naktī baigā,
Tu gaisma byusi tam, kas tymsā briss.
(Daniels Grečs, 1933. g., “Straume”, Nr. 7)
Daiļai
Kai namiersteiga tu myužam stuovi,
Kod kvālūt var vēļ laimis līsmē grimt –
Tu izmysumam sevi vysu laiku ļuovi,
Lai staigojūt tī tovā kliepī lymst…
Voi ļautu tu, lai mirkli Tev pi kryutim dusātu,
Kur myužeiba puor sapņu laukim īt…
Kas dzili sirdī tveikst. Kai saule tu?
Kaids korstums spūžs nu tovom rūkom īt.
Maņ juoīt naktī maļdeitīs un staiguot,
Pa pļovu rosuotu iz brenumskaistu vītu,
Tur pi Tevis dzīsmis klaiguot:
Tur Tovu tālu muoceidamīs īgiutu.
(Juoņs Mozga, 1933. g., “Straume”, Nr. 7)
Fuksejis zareņš
Zīdūšys fuksejis meils zareņš
Nūsalīc maņ pi sejis.
Aizkar maņ lēni tys acis –
Ocu skrūpsteņus tymsūs.
Jis, tik meils un mozeņš
Īsuoc burveigys dejis.
– Dejoj par daili un meilu…
Un otkon beidz, tikkū suocis.
Zīdeņa spurenis treis veļ gaišuos –
Meils fuksejis zareņš
Nūsakar maņ pi sejis un dejoj
– Par daili un meilu…
(Gijuo Rudis, 1930. g., “Jaunais Vōrds”, Nr. 1)
Nu ceļa gruomotys
Jau ceļa slīdis nūdrebēja
Un tuolē boltais muokūneits sleid’,
Es gribieju vēļ reizi pasaskateit Jiusūs
Un nazynu kuodeļ, – maņ bailis bej’.
“Mes čomi palykom?” tik saceju es uotri –
“Jā, rokstat,” –atbiļdējat cīti maņ;
Un vāluok vagonā tik sajutu, ka beidzās sapni bolti.
Ka acīs dreb’ maņ osra, ka nikuo nabeja un nikuo nav…
Parkū, es nazynu, tik sirdī drupeit dryumi,
– Maņ žāl, kas palyka aiz mežim, tuoli… tur
Un tymsā nuokūtnē es verūs nadrūsi un skumi
Un saulei jautuoju – voi laime byus…
Un kod… un kur…
(Tuolejuo-Tyvejuo, 1925. g., “Zīdūnis”, Nr. 3)
Jius esit nakusteigs
“Jius esit nakusteigs,” jius teicet;
Rūku spīdet, puori zalei aizguojuot,
Cālim sūlim puori zalei aizguojot,
Jius mani atstuojot.
Dejis takts maņ teišom zuda –
Siržu taktī klausiejūs.
(Daniels Grečs, 1930. g., “Zīdūnis”, Nr. 1)
Laikmeta kino
Kurls es palyku
Klausūtīs laikmata alsuos,
alsuos,
kū ciļviecis genijs
naspākā dveš – –
– – – – – – – – – –
Māms es palyku
raugūtīs laikmata reklamuos,
reklamuos,
kurys ciļviecis
nuokūtni dzieš…
Ar ideju portfeli
rūkuos,
ar dūmu capuri golvā,
es beju tiergā
un gribieju puordūt tūs:
par dīnišķū maizi,
bet piercieju tryuka
un es īguoju
laikmata kinuo: – – –
I.seanss: Laiks un es
kas asam mes?
II.seanss: Es cylvāku saucu,
kas mani dzierd?
III.seanss: Radio un tehnika
ciļvieci mierd!…
Jautra komedeja: Piec naudys
piec monta vysi skrīn –
vīns īkreit aizā –
tyukstūši smīn.
Vīns konkurents mozuok,
Par centimetri pi mierķa tyvuok…
Mes boltu par malnu veidojam,
ar sovom acim,
mes jaunu laikmatu
un demokratiskū īkuortu
kai svuorkus
piec sova garuma
mārojam un smejamēs
poši par sevi. – – –
Un ar sovu ideju portfeli
padusē
un laikmeteigu dūmu capuri
golvā,
es pasaulē kleistu,
kleistu un neikstu,
un neistu pats sevi,
saucu cylvāku,
bet kūrli nadzierd mani.
(Augusts Smagars, 1932. g., “Straume”, Nr. 1)
Piļsāta
Trūksnis un šalkšona piļsātu lelūs; –
vierszemu un zamzemu viļcīņu duniešona;
naskaitamu auto sirenu spīgšona.
– Uz buļvara malni kūki–
tūs atspūguļojums asfaļta izgludynuotā gumejis šinom miļjons dažaidu uguņu.
Zam maiguo un viļnojūšuo manto
monoma sīvīšu figuru viļnuošonuos.
Iz bezpruoteiga, myužeigi sluopstūša, bolta kai kreita sīna, buola sīvītis vaiga
vīnmār, kotru sekundi smaidūšys lyupys izplyust vīnā līliskā mūrgojūšā asņs–sorkonā plankumā.
– Īsi, brauksi, stuoveisi: vysūs momentūs tur oss,
kai odotu daudzi īduramūs;
kotrā gabaleņā sevi sajiuti ar dziļu un mūcūšu baudu, sevkurā dzeivis sūlī.
– Puorsoka… leluos piļsātys puorsoka!
iz varaveikšņaina trotuara, apspeidāta daiļrodūšim elektreibys storim…
Puorsoka dzeivuojūšuo automobiļu spīgeļu lūgūs…
mebeļu barhatā, restoranlūgūs;
Puorsoka aizmyguša kafejneicā nūgurušys sīvītis acs.
(Francisks Vārslovans Berlinē 1922. g.novembrī, “Zīdūnis”, 1923. g., Nr 4-5)


text:
Nautrānu vydsškolys Veronika Dundure ir školuotuoja dorba i latgaliskuma misejis kūpieja. Īguļdejuse lelu dorbu i daudz laika latgalīšu volūdys saglobuošonā i populariziešonā bārnu i jaunīšu vydā. Jei organizej latgalīšu volūdys i kulturviesturis olimpiadi, vosorys kurus školuotuojim “Vosoruošona” i c., ir nūdybynuojuma “Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturys viesturis školuotuoju asociacejis” vaļdis prīšksādātuoja. Sajāmuse ari Nikodema Rancāna bolvu izcyluokajim Latgolys regiona školuotuojim.
NOMINANTI:
Inta Nagla, 2. Mežvidu pamatškola, Ludzys vydsškola
Irēna Slišāne, Upītes pamatškola
Līga Rundāne, Kuorsovys vydsškola
Marika Zeimule, Latgolas tradicionaluos kulturys centrs “Latgaļu Sāta”
Romualds Gadzāns, Leiksnys pamatškola, Vabalis vydsškola


text:
- Detaļas
-
2013. goda 22. februarī Rēzeknis Centraluo biblioteka duovynuojumā nu Rēzeknis Augstškolys sajēme Eiropys Socialuo fonda finansātuo projekta „Teritorialuos ideņtitatis lingvokulturologiskī i socialekonomiskī aspekti Latgolys regiona atteisteibā” (2009–2012) ītvorūs izstruoduotū „Latgolys lingvoteritorialū vuordineicu”, kurā popularzynuotniskā volūdā skaidruota Latgolys kulturys telpys sovpateiba.
Lasīt tālāk: „Latgolys lingvoteritorialuo vuordineica” byus dabojama Rēzeknis Centralajā bibliotekā
- Detaļas
-
Šūgod aprit 80 godi, kūpš dzims tautā īmīļuotais dzejnīks i publicists Pīters Jurceņš. Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā leidz 29. decembram apsaverama dzejnīkam veļteita izstuode.
- Detaļas
-
Ituo goda 10. decembrī muokslinīkam Aleksandram Stankevičam aprit 80 godu. 1932. godā juo dzeivis ceļš ir īsasuocs Rēzeknī. Nu 4. leidz 28. decembram Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā apsaverama muokslinīka dzeivei i daiļradei veļteita izstuode.
- Detaļas
-
Leidz 14. decembram Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā apsaverama Rēzeknis Suopu Dīvmuotis Ruomys katuoļu bazneicai veļteita izstuode, kurā izmontuoti bibliotekā apkūpuotī nūvodpietnīceibys materiali.
- Detaļas
-
Keramikis Voldemārs Voguls dzims Rēzeknī 1952. goda 16. novembrī. Vysaidys figurenis nu muola suocs veiduot jau agrā bierneibā, bet dzeivis laikā izkūptais muokslinīka talants, zynuošonys i prasmis ļuovušys jam giut daudz panuokumu, kuri vainaguoti ar nūzeimeigim apbolvuojumim. Kūpš 1973. goda keramikis roksta ari dzeju. Nu 8. leidz 21. novembram Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā apsaverama muokslinīkam veļteita izstuode.
1 lapa no 5


text:
Vosorys sezonys atkluošona Dagdā
Ituo goda 2. junī Dagdys estradē byus vosorys sezonys atkluošonys pasuocīņs ar Latgolys popularuokūs grupu daleibu.
Pasuocīņa pyrmā daļā – koncerts, kurymā izastuos grupys „Patrioti.lg”, „Ginc&Es”, duets „Inga i Normunds”, kai ari eipašī gosti Dzintars Čīča i Kaspars Antess.
Vysa vokora garumā par atguojušūs lobū pruotu ryupēsīs koncerta vadeituojs Ilmārs Dreļs, bet dzīšmu storplaikūs skanēs popularuokuo latgalīšu, latvīšu i uorzemu muzyka DJ Normunda izpiļdejumā.
Piec koncerta bals ar grupu „Galaktika” i duetu „Inga i Normunds”, eipašī gosti „Dabasu Durovys”.
Koncerta suokys 20:00, īejis moksa leidz 23:00 3,00 Ls, piec 23:00 – 4,00 Ls.


text:
Pyrmuos pošu latgalīšu izdūtuos gramatikys autoram – 140
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Ontons Skrynda, jaunuokais nu bruoļu, dzims tūreizejuo Daugovpiļs apriņča Leiksnys pogosta Līpu Mukānūs 1881. gods 2. oktobrī piec vacuo stila, piec jaunuo – saīt 14. oktobris. Par juo eisū myužu i dorbuošonūs tautīšu lobā skaitit ITE, par juo sastuodeitū i izdūtū pyrmū latgalīšu dzejis antologeju i juos faksimilizdavumu – ITE. O. Skryndys 2008. godā izdūtuo “Latwìšu woludas gramatika” palyka par latgalīšu raksteibys normativū pamatu da 1929. godā pījimtūs pareizraksteibys nūsacejumu. Kuri ir tī pryncypi, kas latgalīšu raksteibā paturāti vairuok par 100 godim, kuri izaruodejuši klaidys, kas kaviejuši latgalīšu pareizraksteibys atteisteibu iz prīšku, kai atsaškir termini i leksika?
Latgalīšu gramatikys leidz O. Skryndai
19. godu symta latgalīšu gramatikys ir jezuitu saraksteitys – t. s. Jezupa Akeleviča “Grammatyka Inflansko-Łotewska” (1817), Tomaša Kosovska “Gramatyka Inflantsko Łotewska” (1853). Tok juos naskaita par originaldorbim, jom pamatā ir Jana Rimkeviča 1810. goda rūkroksts. Vēļ ir plašuoka apjūma anonima autora gramatikys “Sposobi Pisania y Mówenia Łotewskim Językem” manuskripts (1817). Ituos gramatikys saraksteitys pūļu volūdā i paradzātys bazneickungim nalatvīšim vītejūs ļaužu runys praktiskai apgivei.
Nu pošu latgalīšu saraksteitūs gramatiku pyrmū pīmiņ Fraņča Trasuna gramatikys rūkrokstu nu apmāram 1887. goda, kas nav atrosts. Piec profesoris Lidejis Leikumys, Pītera Smeļtera eipašumā asūšs ituo manuskripta nūroksts bejs izlykts apsavieršonai vēļ 1935. goda 29. maja Latgalīšu gruomotu izstuodē Rēzeknē. Partū O. Skryndys 1908. goda izdavums pīzeistams par pošu latgalīšu pyrmū nūdrukuotū gramatiku.
Skryndys izdavums palyka par normativū ceļvedi latgalīšu raksteibā 20. g. s. suokumā. Juo symtgadē tyka īsuokts storptautyskūs latgalistikys konferenču cykls, kas viesturē paliks par plotu sūli Latgolys i vysa latgaliskuo izpietē. Iz pyrmū taidu saīšonu latgalisti (latgaliskuo pietnīki) puļcējuos Sanktpīterburgā – gramatikys izdūšonys vītā, viesturiskajā latgalīšu atmūdys, kulturys i izgleiteibys centrā.
Kas nu Skryndys gramatikys pryncypu “palics” myusdīnu pareizraksteibā
O. Skryndys gramatika lelā mārā bolstuos 1907. goda 17. augustā Rēzeknē latgalīšu inteligencis sapuļcē pījimtūs atzynumūs par raksteibu. “Latgolas Škola” (1935, nr. 3) roksta, ka tī “pīsadalējuši 10 bazneickungi – (bkgs K. Skrynda, N. Rancāns, P. Smelters, Fr. Trasuns, J. Velkme. Gr. Začs, F. Laizāns, Tūkišs un c.) un trejs studējušos jaunotnes porstōvi (Ontons Skrynda, Fr. Kemps un Ont. Laizāns)”. Kas ir tys, kas latgalīšu pareizraksteibai soveigs jau vaira kai 100 godus i teik paturāts nu ituos gramatikys da myusu dīnu?
Nasaverūt, ka 2007. goda Latgalīšu raksteibys nūsacejumi alfabetā paredz burtus “f” i “h” baltim svešu skaņu atveidei (svešvolūdys školā tok vuica!), myusdīnu tekstūs pasaruoda i “telefons”, i “telepons”. Jau Skryndys gramatikā ir “f” i “h” (storp “h” i “ch” tūlaik rokstūs pastuovēja atškireiba, tok gramatikā tys nav apsavārts). Skrynda pīzeist, ka izrunoj ituos skanis par p, g, k, kai vuordūs “Kristus” voi “Prancs”, tok zynuotnis terminus, kai “geografija”, “fizika”, latgalīts izrunoj ar pareizom skaņom. Parkū vēļ myusdīnuos juoroksta “telepons”?
Skryndys gramatikā pyrmū reizi teik runuots par t. s. puorskanis lykumu – patskaņa kvalitati vuordā nūsoka vuorda beigu vokalisms. Itys ir tys nu tūs vaicuojumu, kur kotrā izlūksnē vārojamys atškireibys, zynoma nūbeide nu sistemys, reizē ar tū naizprasšona. Vāluok Pīters Strods par itū raksteis: “Dr. O. Skrindas gramatikā ir patīseibā tikai īvadejums patskaņu maiņas lykumā, bet tā atrysynājums praseja daudz pyuļu, jo nu šō lykuma ir plaši izjāmumi. Šī izjāmumi radēja lelas golvas sāpes latgaļu dialekta lektoram skūlātāju kursūs 1921.–1923. godūs Rēzeknē. Vyspōrejais lykums ir, ka vōrdu patskaņas saknē ir atkareigas nu vōrdu golūtnem, prūti: jo vārdam ar meikstū patskaņu saknē (a, e, i) teik pīvīnōta golūtne ar cītōku patskaņu, tad ari saknes patskaņa pīsamāroj tai un porsavērš cītōkā, pīm. maļt-moldams-molts-moltu, meklēt-maklādams-maklāts-maklātu, spēlēt-spālādams-spālātu u. t. t. Jo turpretim vōrdam ir cītō patskaņa saknē, bet nōk klōt golūtne ar meikstōku patskaņu, tad ari saknes patskaņa (o, a, y) pārsavērš atteiceigā meikstākā, prūti, (a, e, i), pīm. golds-gaļdeņš, kolns-kaļneņš, dāls-dēleņš, sāta-sēteņa, lyns-lini, klybs-klibi, zyrgs-zirgi, lyku-liki-licējs u. t. t.
Pret šaidu vyspōrejū lykumu rodōs pōrōk daudz izjāmumu, un lykōs, ka nabyus īspējams šū vyspōrejū lykumu atstōt spākā.” (“Rokstu krōjums latgaļu drukas aizlīguma atceļšonas 40 godu atcerei”, 1944, 367) Tū izadeve.
Taipat jau 1908. goda gramatika paradz taidus šudiņ latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibuos vuicomus “seikumus” kai nanūteiksmis leidzskaņa paturiešona izskanis “-šona/-šonuos” prīškā; atgrīzeniskuo morfema “-sa-“, na “-si-“: “apsažàlot”, na “
apsižalot”; daudzskaitļa lītvuordu golūtnēs rokstom “i”, koč izrunojam “y”: “kolni”, na “ kolny”. Voi tī ir seikumi? Vysys tuo gramatikys lītys, kas tyka pareizi izprostys i nūformulātys jau O. Skryndys gramatikā, izaruodeja atrysyunuotys ari deļ P. Stroda i L. Leikumys.
Vydsdialekta “slīdēs nūvierzeituos” pamatlītys
Itī nav puormatumi Ontonam, byusim jam pateiceigi, ka jis pasajēme i nūstruoduoja da gola vasalu gramatiku. Varbyut, ka jis nabyutu ituo izdarejs, vyspuor taidys gramatikys natyktu saraksteits. Tok par gramatikā paustim pīzynumim atbiļdeibu vajadzātu likt iz vysim ortografejis vaicuojumu sprīsšonā saguojušajim, dažys lītys ir radejušys tuoluokys problemys.
Vīns nu pamatvaicuojumu ir izskaņu i golūtņu tyvynuošona vydsdialekta latvīšu volūdai. P. Strods par tū roksta: “Dr. O. Skrinda sovā gramatikā pyrmū problemu ir īvadejis uz šaidom slīdem: vōrdu saknē paturēt latgaļu dialekta formas, bet golūtnēs [izskaņuos – S. Ū.] vidējō dialekta (ība, īca, īgs, īga, īts, īte, iņš, inia u.c.) pīm. dzeiviba, škeistība, sōļnīca, myužīgs, brōlīts, boltiņš u. t. t. Vālokās ortogrāfijas konferences (1917. g., 1921. g. un 1923. g.) šymā vērzīnī ir stypri vīn progresējušas, un tai ir rodusēs jauna latvīšu volūdas izlūksne rokstus: saknes latgaļu dialektā, bet golūtnēs vidējō dialekta.”
Patīseibā, 1929. goda latgalīšu pareizrakmiesteibā itū da gola napagrīze pareizajuos slīdēs – pīdiekļus gon raksteja latgaliskus, golūtnis nā. Pi sīvīšu dzimtis golūtņu “-as”, “-es” vīnskaiļa genitivā i daudzskaitļa nominativā dajiukušajim izaruodeja gryuši pījimt runai vairuok atbylstūšuos “-ys”, “-is”: “lopas – lopys, egles – eglis”. Varbyut 20. g. s. pyrmuos pusis latgalīšu ortografejis liemiejim latgalīšu raksteibys tyvynuošona t. s. baltīšu izlūksnei bejuse obligata praseiba?
Gramatikā lītuotī pūliskuos grafikys elementi leidzskaņu meikstynuošonā, kai, pīmāram, “skania”, ci treis intonacejis zeimis (à á â) patskaņu garumu apzeimiešonā, taipat pīzynums, ka vajag garumu paruodeit raksteibā viņ tī, kur tys roda puorprotumus, naizturēja laika puorbaudi. Školuotuoji kursūs 20. godu suokumā uzstuoja, ka iz vysim garajim patskanim juolīk vīna veida garumzeime.
“Ļaunuma sakne” gramatikā
Īprīšk apsavārtuos lītys ari tod, kod tyka vierzeitys napareizuos slīdēs, vysmoz tyka izprostys. Skryndys gramatikā ir īsāta tei siekleņa, nu kurys izauga 1929. i 2007. goda pareizraksteibys normu lelais pretrunu i streidu auglis, 90. godūs apvainuojumi skanēja leidz dzimtinis i seņču nūdeveibai vīnai pusei, leidz tymsūnim i atpakaļruopulim ūtrai pusei. Tys vyss deļ atškireigu redzīņu, kai apzeimēt divskani “uo”.
Skryndys gramatikys normu liemeji divskaņus “uo” i “ie” vyspuor nav atpazynuši par divskanim, tūlaik “ie” ari baltīšu rokstūs apzeimēja ar grafemu “ee”. Tuolaika latgalīšu inteligentim cara laiku školā pyrmuo gramatikys sistema, lai kaidys volūdys jī īsavuiceitu vēļ, tyka īlykta krīvu. Tī nav ni garūs patskaņu, ni divskaņu, tys varēja byut īmeslis tam, ka par raksteibu lemt saguojušī latgalīši naspēja pareizi izsprīst dzymtuos volūdys skaņu sistemu.
Taišni partū divskaņs “uo” teik apzeimuots kai patskaņs ar garumzeimi, na diveju burtu savīnuojumu. Piec tam Strods atsazeis, ka vajadziejs gon raksteit “kuoja, muoja”, bet “sabīdreiba tam nav gotova”. Itī vuordi patīseibā nūzeimej, ka tuolaika gudruokī latgalīši nūsabeida atsazeit, ka ir pīļuovuši lelu klaidu, itei baile, kas cyts, lykuse steivi turētīs pi “ō” i nūdavuse paaudzem iz prīšku turēt naījimtu itū latgalīšu gramatikys “cītūksneiti”.
Stroda vadeitajai komisejai naizadeve raksteibā īvīst ari “ie”, kas adekvati paruodeitu divskani. Izaruodeja, ka puorskani deļ škiert “ie” i “ē” vajag pat storp vīnys paradigmys formom, kai, pīmāram, “kavieju” i “kavēja”. Puoruok sarežgeiti, lobuok raksteit vysur vīnu “ē”, tai ari vuordi ar divskani “ie” saknē tyka raksteiti “pērts”, “pērsts”, “zērņs” i tml. Ka izreiz, jau O. Skryndys gramatikā, tyktu “ie” pīzeits par divskani, juo raksteiba drūsai tyktu izlamta ar div burtim.
Interesanti latgalīšu vuordi
Kūpumā gramatikys pīmāru leksika napuorsteidz, te atrūnami ari šudiņ pazeistami vuordi: “sewkurs”, “suplok”, “sonim”, “ìpakal”. Interesants vuords redzīs “kniostums”, ni latgalīšu vuordineicuos, ni tekstu korpusā “kņostums” nav atrūnams. Napaleidz ari cytu volūdu vuordineicys’: lītuvīšu interjekceju “kniost” lītoj pi pieškys atsajiegšonys, a pūļu “knot” nūzeimoj degli.
Itī skaidruojumi nader vuorda kontekstam: “Brížam gadèjós pyrmù reizi dzert nu upes. Pisalìcis, jis ìraidzèja upê sowus skaistùs zoròtus rogus. “Cik spàka un kniostuma dadùt man šitì rogi,” dùmòja bríds yudenî wardamís..” Varbyut jū var paleidzēt izskaidruot vuocu “knorrig” ‘zarains; mozgains’ i “der Knorren” ‘zarains stumbyns, mozgains izaugums’.
Vēļ nu šudiņ nalītuotu vuordu juopīmiņ: “obligatorisks”, kū lītojam kai “obligats”, taipat “òrinias”, “òres” ‘klaja vīta, apstruoduota, īkūpta zeme’, “pòrwàsynot” ‘izvādynuot’ (“Mòte gul’ pòrwàsynotâ kambarî.”), kai radzams nu pīmāru, tūlaik par laksteigolu sacejuši, ka jei na dzīd voi pūgoj, a syt. Tū pošu atrassim ari F. Trasuna tekstūs.
Dūmojams, vairuoki sinonimi termini paturāti, kab ītruopēt vysim ortografejis sapuļcē pīsadalejušajim, pīmāram: sillaba, balsìns ‘ziļbe’; patskanias ‘patskani’; leidzskanias aba saskanias ‘leidzskani’; saliktas patskanias aba diwskanias aba diftongi; burti aba literi; pasakne, ìbalsins ‘prīdieklis’ i tml.


text:
Saīta rezolucejis izpildes komiteja ir koleģiala instituceja, kas tyka ievālāta 2017. goda 6. majā 4. pasauļa latgalīšu saītā i kurys mierķis ir sekuot Saīta pījimtuos Rezolucejis eistynuošonai.
Komitejis aizdavumi:
1. pauotrynuot i viertēt Rezolucejis pījimtū praseibu izpiļdi;
2. snīgt puorskotu par Rezolucejis eistynuošonys gaitu kūpumā;
3. sagataveit izvārsumu Rezolucejis 1.3. i 3. punktam;
4. sasaukt 5. pasauļa latgalīšu saītu 2022. godā.
Dalykumā komitejis nūlykums: Nolikums_komitejas_LVS_2017_05_23_AB.pdf


text:
Festivalā “Rijas balle” byus vareiba pīsadaleit bubyna spēlis meistarklasē
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Tradicionalūs deju festivalā “Rijas balle” 2. oktobrī 11.00 stuņdēs tīšsaistē byus bubyna aba Latgolys mozūs buņdzeņu meistarklase, kurā bubyna spēlis niansis skaidruos muzykaluos apvīneibys “Dzilna” bubyna spālātuoja Zane Dukaļska.
Zane bubynu spēlej jau vaira nakai 10 godus. “Pyrmū reizi itū instrumentu satyku folklorys ekspedicejā Dagdā, kur jū spēlēja Pīters Verebs. Cīši īsapatyka, kai jis spēlej, i es ari sagribieju tai spēlēt. Piec tam bubyna spēlis pamatus īsavuicieju pi Leitovys etnomuzykologis Rimys Garsonienis. Tod daudz trenejūs sātā,” stuosta Zane.
Bubyns i juo spieliešona ir īkļauta Nacionalajā namaterialuo kulturys montuojuma sarokstā. Zane soka, ka bubynu spēlēt nav gryuši, vys tik vajadzeigs treneņš. “Bubynā maņ pateik tys, ka, jū spielejūt, var izdūmuot jaunys ritma kombinacejis, tys ir interesanti. Instruments kai taids ir ari viereibu pīsaistūšs i niu palics jau visai populars.”
Zane ir spēlējuse gon folklorys kūpā “Vīteri”, gon postfolklorys grupā “Rikši”, tok itūšaļt spēlej muzikalajā apvīneibā “Dzilna”.
“Rijas balle” ir tradicionalūs daņču festivals, kas itūgod izceļ taidu muzykys instrumentu i daņču meistarklasis, kuramuos var pīsadaleit sevkurs, pīmāram, piec bubyna meistarklasis varēs pīsaslēgt mutis ermoniku, karūšu spieliešonys meistarklasei, kai ari īsavuiceit poļku, mazurku i spēlēt stabulis.
Vaira par bubynu i bubyna spēlis tradicejom vari skaiteit ITE.
Verīs “Rijas balli” ITE.


text:
Byus Valerijis Seilis pīminis vītys lobīkuortuošonys tolka
Roksta autors: portals lakuga.lv
8. oktobrī 10.00–14.00 stuņdēs Rēzeknis nūvoda Audriņu pogosta Seiļūs, Valerijis Seilis dzymtajā vītā, teik organizāta sakūpšonys tolka. Interesenti var atbraukt ar sovu transportu i pīsadaleit ar sovim dorbareikim.
Tolkys organizatore, Audriņu pogosta kulturys noma vadeituoja Tamāra Smirnova stuosta: “Mes, kulturys noma cylvāki, asam izdūmuojuši, ka na viņ pavasarūs, bet ari rudiņūs ir juosakuortoj Valerejis Seilis pīminis vīta. Mes, četri pīci cylvāki, nūbrauksim iz Seilim. Nūkassim lopys, puorstateisim kompaktuok pučis i sataiseisim lobuoku puču dūbi pi krysta. Cylvāki ir suokuši vairuok slymuot, partū mes naaicynojam braukt tolcuonus vīnā pogosta buseņā. Lopu, kū kast gona, ka kaidam gribīs atbraukt i paleidzēt, var tū dareit ar sovu mašynu, pajamūt leidza sovus dorbareikus. Nūruode nu leluo ceļa iz Seilim ir, leidz pīminis vītai ceļš saremontāts, cik tys beja pogosta īspiejuos.
Es naasu vītejuo, juosoka – vīnu breidi itei Seilis vīta beja pat damiersta. Partū itūpavasar jū sakuortuojom, uzrokstam burteņus nūteirejom, jubilejis dīnā pyrms Juoņu pučis nūlykom pi pārņ atjaunuotuo krysta. Tū dareisim iz prīšku.”


text:
“Volūdys vaicuojums”. 34.-36. raidejums
Pyrms vairuoku godu “Latgolys Radejā” izskanieja 47 cykla “Volūdys vaicuojums” raidejumi, kurus sagataveja žurnaliste Maruta Latkovska. Nu paguojušuo goda suoku raidejumu materialus var puorskaiteit žurnalā “Katōļu Dzeive”, nu niu vareiba ar tim īsapazeit dūta ari LaKuGys skaiteituojim. Itūreiz publicejam raidejumu materialus nu “Katōļu Dzeivis” 2014. goda juļa/augusta numera.
34. raidejums (burts “s”)
Asat sveicynuoti Latgolys Radejis klauseituoji! “Volūdys vaicuojumā” kūpā ar Jums ir Maruta Latkovska.
Itūreiz parunuosim par vuordim, kuri atsaškir nu lejslatvīšu i suocās ar burtu s.
Izaver, ka runuot par itim vuordim ar suokuma burtu s dasaīs vairuokūs raidejumūs, jo itūs vuordu ir vasals byrums.
Pyrma nūsaukšu kaidus skaneigus myusu Latgolys vītu vuordus ar burtu s kai vuorda pyrmū burtu: Subinaite, Saukāni, Sauna, Skrauči, Sprydzāni, Sleipači, Sylaņdži, Smaudži, Spriņdži, Staudži, Skrebeli, Smeļteri, Seili, Seiļukolns, Silinīki, Stiernīne, Sylagols, Styuriškys, Styuraini, Skuji, Stabļova, Seimani, Somi, Sveņči, Sloboda, Sondori, Soidi, Stašāni, Soluoji, Saksoni, Sakstagols, Sauliskolns, Sivers (azars), Sīnupe, Sylajuoni, Skaista, Styglova, Stolerova, Strodi, Strūžāni, Sausinīki, Sylacīms.
A niu par cytim vuordim.
Saduzt ir sasasist, sapleist, a saime ir gimine, sovukuort saimisteiba ir saimniecība.
Sakaseits ir abrkasis, a salīciņs – salīkamais nazs.
Saļmys ir psalmes, tys ir aizlyugums, kurs teik dzīduots myrušūs pīmiņai.
Sasalikšona ir vairuoku daleibnīku organizātys dzeiris voi dzeivuošona saimē bez lauleibys.
Saškeļvineit ir sakustynuot, sajaukt, a saukšona iz roksta ir lauleibys treisreizeja paziņuošona bazneicā nu ambonys.
Saučs voi saucs ir kūrpinīks, zuobacnīks, a skraučs voi skraucs ir skrūders.
Saudekle, ari šaudekle, saudeikla, ir atspūle.
Savaidēt ir saslimt, a savecēt – palikt vacam, nūvacuot.
Sābris, ari sābrs, ir kaimiņs, ari pušeļnīks, sābri ir i bišu kūpeipašnīki.
Sāta ir māja, a sātmaļs – žūgs, seipuļnīks ir vīta duorzā, kur audzej seipūlus,a seits ir labi paieds.
Seivs, ari suoglys, ir virca, a seņnīks voi seļnīks – gultys maiss.
Sepinēt ir mūrguot, koč kū sasavērt sapynā, a serkys ir sārkūceni.
Sevim ir atseviški, a siļdeits pīns ir bīzpīns.
Siņcis ir prīkštelpa storp syltū i soltū ustobys golu, ari tymsa veranda.
Sirdeitīs ir dusmuotīs, a sīlainīks voi sīlejnīks ir plūstnīks.
Syrnīki ir bīzpīna pluocineiši, a skaiteit ir laseit.
Skaļbi ir kalmes, a skaliņs voi skaline – skolu grūzs lūpbareibys nesšonai.
Skauroda ir ponna, a skare – bazneicys tūrņs.
Skora ir vylnaine, a skareņa – golvys lakateņš, skusteņš.
Skombuot ir plēst, teireit myzu, a skrebeleits ir eiss plykuodys kažuceņš.
Skreine ir pyura luode voi myltu teine, a skreipsts, ari grabtivs ir reiks, ar kuru darynoj kūka lizeikys, puorneicys.
Skreipšli ir teireļa mirtys, rakstneicai Kelīnai Klānai ir breineiga gruomota, kura saucās “Slota no tīreļa mirtēm”. Mes, latgalīši, itū gruomotu varātu nūsaukt eisuok i kūdūleiguok, prūti, “Skreipšļu slūta”.
Skreteļs – pošu taiseits karuseļs. Jau nu rudiņa applyustūšā pļovā īdzan mītu. Kod sasaļ, aizgavienī pi mīta pīsyt garu kuorti tai, lai var dasīt rogovys i grīzt pa riņči.
Skryubeņčs, skryustāgs ir skrūvsols, skrūvgalds, a skruodži ir goldu i krāslu kuoju savīnuojumi krystyniski.
Skručs ir krāsns kruķis, a skrūze, skryuze – krūze.
Skuts ir egļu mežs, a skusts – lels vylnys lokots ar buorkstim, sovukuort skusteņš ir golvys lakateņš. Kaidu reizi vīna bārnu duorza aukleite, grybādama mozū ciļvieceņu pakacynuot, sacejuse, ka tei sīvīte, kuru bārns caur lūgu redzēja ateimūt, nav juo mama, tod mozais lauku puisāns turējuos preteimā i drūši apgolvuoja: muna gon mama, jo munai mamai beja taids skusteņš…
Skrybyns ir sliminīka kruķis, a skrytuļs – ritenis. Kai jau drūši viņ asat lasejušii dzierdiejuši, pasuokums ar latgalīšudzīsmem i cytim spielejamim gobolimgaidoms juļa mienesī Daugovpiļa rajonaLeiksnā i sauksīs “Muzykys Skrytuļs”,iz tīni vysi teik laipnai aicynuoti. Tautā ir teicīņs, ka iz kuozom pat akmiņs veļās, leidzeigai vajadzātu byut i iz “Muzykys Skrytuļa”. Partū atlīk viņ nūvēlēt – iz sasatikšonu Leiksnā!
35. raidejums (burts “s”)
Kai jau Jums sūleju, ari šudiņ runuosim par vuordim, kuru suokuma burts ir s i kuri atsaškir nu lejslatvīšu vuordu na viņ gramatiski ar kaidu cytaiduoku formu voi izskaņu, bet ari piec izrunys tī ir pavysam cyti vuordi, koč i ar vīnu un tū pošu nūzeimi.
Īsaklausit mane nūsauktajūs vuordeņūs i padūmojit, varbyut varit tūs papyldynuo ar kaidu Jums zynomu i te nanūsauktu vuordu ar suokuma burtu s, kurs varātu ījimt vītu itymā puļceņā. I tai: Vuordu skutele lītoj ar divom nūzeimem: par skuteli sauc skudru i taidus seikus, seiceņus lūpu parazitus, ūtruo nūzeime sakreit ar lejslatvīšu vuordu – skutele.
Sleimasts, sleimastivs ir stoļara reiks taisnuma nūsaceišonai, a slīde ir nūbrysts voi īpļauts rūbežs kūpejā pļovā pyrma leluos pļaušonys, sovukuort slauktive ir slaucene.
Smāleit – ir par daudz sakurynuot kruosni, ari, kod kurynoj ar prīdis molku, soka – smālej, jo kurynomais dag ar malnim dyumim.
Smierts ir nuove, a smiļters – bazneicys duorzs.
Smiļkstiņs – ir zyvu giunamais reiks, ar kuru uotri smolsta zivs, i tys parosti nūteik ap Juoņadīnu.
Smuodēt ir nycynuot, a smuks ir skaists, gleits, izskateigs.
Smuords ir smarža, a smuordinis – upinis.
Smuts ir valns, a snuotine – sīvīšu bruņči nu lynu audakla, ari zamejī bruņči, ari vylnaine, Sokumi ir māslu dakšys, a sokumeni – videļcys voi dakšenis, prūti, golda pīdarumi.
Soka ir lynu sauve, a solts ir auksts.
Sola – cīms, sādža pļovu voi meža vydā, a soluonīts, soluons – sādžys dzeivuotuojs, ari sādžinīks, ari nabadzeigs zemnīks.
Soreiki ir sakkoki, a sors ir sers – rejā kaļtejamuo labeiba.
Soss ir nagotovs uobeļs, meženeits, a suoļneica ir suoļa trauks.
Speiči, ari spīči ir ritiņa spieķi, a speiruotīs, ari spirinēt ir spārdīties, ari – tikkū viļkt goru voi dzeivuot cīši pīticeigi.
Sovinīks ir eipašnīks, a sovums – eipašums.
Suonu kiums ir kūmu (krystvacuoku) sovstarpejais nūsaukums.
Spyga ir cyukys gūrna gobols ar asti, kuru vuoreja apsiejeibuos.
Spuorineica ir spāre, ari viersejuo suonu bolka kūka guļbyuvē spuoru izlikšonai.
Spovedneica ir biktskrēsls, a spoveds – grēksūdze.
Sprauns ir mundrs, a sprēst ir vērpt.
Spruodzine ir sprāgoņa, a spūsts – īreice putnu giušonai.
Sprūdeņš ir mozs, ar dieli aizvalkams lūdzeņš vīnys bolkys plotum prīkšnomā.
Spryudeit ir atbrīvot, a spryudzīņs – sprunguleits bikšu jūstys stričeišasaviļkšonai.
Stateit ir stādīt, a staklis ir stelles, ari rogovys akmiņu vesšonai.
Stulpi ir stabi, a stabeni ir placī īsleipi īkolti divi kūki – rotu suonu dieļu pīstyprynuošanai.
Stadeņš ir egleite voi prīdeite daleji apcierstim zorim labeibys kaļtiešonai.
Staņdžs ir trauks nu vīna kūka, ari pusūtra pūra (tys ir 104 l) tylpuma mārs.
Susātivs ir cylvāka āna, ari pakrieslis.
Lementara voi ābecis atvārumā par burteņu s ir taidi eistyn truopeigi teicīni nu tautys mutis. Pyrmais runoj par tū, ka “nivīns mes sova susātiva napuorlēksim” voi, cytaiži sokūt, – nu sovys uodys naizleissim, i vēļ tī saceits – struodoj da svīdru, paiessi da seita. Itys pādejais vuordeņš tyka mynāts īprīkšejā Volūdys vaicuojumā, bet atguodynuošu, ka da seita – tys ir paēst tai kuorteigi, kab piec puora minotu navajadzātu otkon giutīs pi lizeikys, lai daleidzynuotu.
36. raidejums (burts “s”)
Ari šudiņ turpynuosim runuot par vuordim, kuri atsaškir nu lejslatvīšu i kuru pyrmais burts ir burteņš s.
I tai. Staravers ir vacticeibnīks, a statiņs ir zedenis.
Stykāns, stykuons, ari stykūts, stykuts, ir pūra putnys – kikusts voi kikuts.
Stybyns ir kūks bez zoru, ari daleji amputāta rūka voi kuoja, ari prīkšā aizlykts kūks, lai nabrauc.
Styukuot ir skubynuot, baksteit, a stuoli ir stuovi (aužamās stelles), Stompolka, stompovka ir meiceitubuļbu putra, a stoks – iedīņs nu buļbu ikaņepu voi tikai nu kaņepu.
Stociks ir bārnu stuovgaļdeņš, streičs ir galoda, a stričs – strikis, vierve, sovukuort stogs ir sīna kaudze.
Stuomači ir nalyugti kuozinīki, a stuodaigys ir zedini, ari izsteidziejs cylvāks,par kuru soka stuodaiga.
Stramstavuot ir strūsteit, buort, a stropols ir cīts māslys, parosti par stropolimsauc zyrga māslus.
Struope ir sods, a struceits – moza ols buceņa.
Strumpe ir taure nu eļkšņa myzys, a strupuļs – kuļamais blučs, ari bolkys gols, tai sauktais “cepļa strupuļs” ir kuota atbolsts, īlīkūt i izjamūt pūdu nu cepļa.
Stucinēt ir klauvēt, a studziņs – ir soltuo gaļa voi galerts, stulpi ir stobi, a stuņdinīks – puļkstiņs.
Stupkuošona ir gonu rūtaļa (vēļ tū sauc ari par zvierbuļu giušonu) nu Leldīņu da Vosoryssvātku.
Stuļpeņu žūgs ir pāļu, vēļ luoču žūgs, stuļpe ir apakšdelma kauls, ari zečis augšejuo daļa.
Stūga ir uodeņa sprygula vuoleitis pīstyprynuošonai pi kuota.
Sukota ir tuberkulozis slimeiba, a sūmastivs ir stričs voi uodys slūksne aizjiuga (soku) sasīšonai.
Supluok ir blakus, a supretka, supratka, suprātka ir jaunu puišu i meitu “sasadoncuošona”, parosti svātdīņu vokorūs bez alkoholiskūs dzierīņu lītuošonys.
Susprāds ir vakariešona vierpūt, spriežūt, ari vierpšonys (voi spriesšonys) tolka.
Suseklis ir jautrs daņcs doncuotuoju nūkausiešonai, ari motu suka.
Sutnis ir nu auzu taiseits gavieņa iedīņs.
Suzine (vacs vuords) ir apziņa, a svarineica ir oka ar svērti (vindu).
Svēre voi svērte ir lela nu bolku taiseita svyra, ari okys vinda, sovukuort nu ituo lītvuorda darynuotais darbeibys vuords izsveirēt nūzeimoj – izceļt lelu gryutumu, ari izsvīst dzāruoju.
Svečeli ir svečaini calmi īkuram.
Sveita ir vylnys drēbis mieteļs bez ūderis (latgaliskais vuords ūderei – pakutre), a sukne ir kleita.
Sviļpaunīks – muola peileite (bārnu rūtaļlīta), ari stabule, ari puiškyni, kuri par daudz sviļpoj, koč i jī poši nikod tai nadūmoj, jo – nu kai tod var byut sviļpuots par daudz?!
Svičs ir kūka topa ols bucys suonūs (storp spuņdi i topys golu) gaisa īplyusšonai.
Svaine ir bruoļa sīva, a svaiņs – muosys veirs, svuočys ir lauluotuo puora muotis, a svuoti, prūtama līta, – jūs tāvi, sovukuort svuots ir i savediejs, precinīks. Bet tautā runoj, ka tom svuočom, ite dūmuotys savediejis, ari pyrmuo vāza teikūt, ka jaunajam puoram tei kūpā dzeivuošona nasavad voi nasapas. Tai ka – kai jau tys vysur – vāza ar divi goli.
A niu par augu vuordim. Sirdszuoleitis muote reizem sirdei aplēja… Sirdszuoleitis ir purva atālene. Syurine ir kodīgā gundega,ari rāvas gundega, iudiņa syurine ir parastā ūdens gundega, skaļbi, ari škaļbi ir kalmes. Ka skreipšli ir pūra mirtys, a smuordinis upinis, jau īprīkš pīminieju,bet, tai kai atkuortuošona ir zynuošonu muote,tod pasoku tū vysu vēļ reizi.
Sovukuort smadži, ari suneiši, ir sunīši, smiļtinis irmyužzaļuo miltene, soldonuo zuole ir pļovys auzene, ari vuorpota, soldūkšni – parastā irbene, spirine, ari boltais, ari sausais,ari maja, ari Jezupa, ari Jākuba kūceņš i majaucenis ir spirejis, staigalis ir māteris,a svēre ir zvērine.
Cīši veseleiga i svareiga uorstnīceibys zuoleite ir smerdeleite voi mozais mārsils. Itys nūsaukums to na vysā glaimojūšs deļ taida šmuka zīdeņa. Ka maņ kaids breivu vali dūtu, es juos lobuok par smuordeleitem sauktu, partū ka smuords jom ir breineigs. A kaida lauku sīveņa par jom saceja: “Nu kū jius, buobenis, draudzineitis, piec vysaidu zuoleišu skraidit, es salosu smerdeleišu i maņ pret vysom vainem paleidz!” Iz taidys optimistiskys nūts i beigsim, jo Volūdys vaicuojums ir izskaniejs. Paļdis, ka klausejotēs! Vysu lobu!


text:
Nikodema Rancāna konkurss izcyluokajim Latgolys regiona pedagogim 2020/2021
Visi nominanti itūgod:
Par speiti vysaidim īrūbežuojumim itūgod nūteik Nikodema Rancāna vuordā
nūsauktais konkurss Latgolys pedagogim. Itymā godā eipaši teik
aicynuoti dasasaceit školuotuoji, kas ryupejās
par latgaliskūs vierteibu saglobuošonu i styprynuošonu.
Vysi nominanti pamatā tiks vārtāti trejuos grupuos: pyrmsškolys izgleiteibys īstuožu, školu i augstškolu pedagogi. Kai ari teik aicynuoti dasasaceit školu direktori.
Konkursa mierkis – ir styprynuot pedagoga profesejis prestižu i atpazeistameibu sabīdreibā, gūdynojūt izcylu veikumu pedagogiskajā darbeibā i veicynojūt latgaliskuos kulturys tradiceju īaudzynuošonu jaunajā paaudzē.
Apsveicama ir jaunu metožu i pīeju, strategeju, metodiskūs dorbu izstruode. Vysuos nominacejuos pretendentim tiks daškierti papyldu punkti pi izviertiešonys, ka vuiceibu process teik organizāts ari latgalīšu volūdā. Vysuos nominacejuos pretendentim apsveicama ari modernūs tehnologeju praktiska lītuošona vuiceibu dorbā.
Nikodema Rancāna konkursa bolvu ir īdybynuojuse Latgalīšu kulturys bīdreiba (LKB) i konkursa reikuošonu realizej kūpā ar sadarbeibys partnerim. Ar konkursa aktualitatem var īsapazeit ari latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv.
Nūslāgumā juoatguodynoj, ka izcylais katuoļu goreidznīks i pedagogs Nikodems Rancāns (1870–1933) ir Latgolys pyrmuos atmūdys darbinīks ar īspaideigu davumu Latgolys kulturā i izgleiteibā. Bolvys padūšonys svineiguo ceremoneja kotru godu teik reikuota kaidā nu Latgolys pašvaļdeibom. Īprīškejūs godūs bolvys padūšonys ceremoneja ir nūtykuse Rēzeknē, Ludzā, Viļānūs, Preiļūs. Itūgod nūslāguma pasuokums tiks reikuots 26. septembrī Rēzeknis Tehnologeju akademejā.
Pasuokums kluotīnē deļ tim, kam ir dereigs Covid-19 sertifikats par pylnu vakcinaceji voi izslymuošonu. Vysam varēs sekuot ari attuolynuotai caur RTA kontim Facebook i Youtube vītnēs.
Seikuoka informaceja pa tuoļruni 26393531
ci rokstūt iz e-postu latgalisubidreiba@gmail.com
_________________________________________________________________________________________________________
Školuotuoju gūdynuošonys pasuokums Viļānūs
Trešū reizi nūtyka Nikodema Rancāna
konkurss izcyluokajim Latgolys regiona pedagogim. Konkursam tyka īsyuteiti 30
spylgtu pedagogu aproksti. Pyrmais konkursa nūslāguma pasuokums tyka reikuots
Rēzeknis Tehnologeju akademejā, ūtrais – Ludzā, trešais – Viļānūs. Ir cereiba,
ka ari nuokušajim konkursim atsarass pošvaļdeibys, kas atbaļsteis konkursa ideju
i uzjims nūslāguma pasuokumu sovā “sātā”. Nuokušajā godā konkursa organizatori
cereigi raugās Preiļu pošvaļdeibys vierzīnī.
2017. goda N. Rancāna bolvys īgivieji
(nu keiruos): Nellija Guda (Viļānu v-šk.), Aiga Jansone (Bolvu profesionaluo i
vyspuorizgleitojušuo v-šk.), Aelita Andrejeva (Rēzeknis 5. v-šk.), Anita
Ločmele (Baļtinovys v-šk.), Līga Uzulnīce (Kaunatys v-šk.), Aija Babre (Dagdys
v-šk.). Ūtrā ryndā (nu keiruos): Rihards Ciblis (Maltys v-šk.), Ēvalds Kārklis
(Rudzātu v-šk.).
Viļānu
konkursa nūslāgums paliks pruotā ar vairuokom lītom. Tys beja pyrmais konkurss,
kurā beja pīteikti pretendenti nu Bolvu, Daugovpiļs, Kruoslovys i Rujuogu
pošvaļdeibu školom. Konkurss, kurā nu 30 pretendentim 10 sajēme N. Rancāna
bolvu – sudobra pokovsaktu, tok izavēlēt nominantus beja cīši gryuši, partū ka
školuotuoju darbeibys raksturuojumi pateišom puorsteidze ar sovu daudzveideibu
i sasnīgumim vaļsts i storptautyskā leimenī.
Konkursā
tyka padūtys divys eipašuos bolvys, kas zeimoj – pretendenti, kas tyka
pīteikti, ar sovu darbeibu nav ītylpynojami nūteiktuos kategorejuos, bet jūs
pošaizlīdzeiba i školuotuoja misejis apziņa ļaun jūs saukt par Školuotuojim –
ar lelū burtu, tīšā i puornastā nūzeimē. Eipašuo bolva tyka padūta Margaritai
Stradiņai (Ruguoju nūvoda vydsškola) i Anitai Ločmelei (Baļtinovys vydsškola).
Margaritys Stradinis stuosts ir unikals jau ar tū faktu viņ, ka sovūs 90 godūs
školuotuoja vēļ voda mozpulcānus. Puordzeivuota ir Sibirs, varys mainis, bet,
kai atzyna školuotuoja, tod Sibirī, kod gribējuos ēst, jei dūmuos, kai pa
sapynam, staiguoja pa dzimtinis vītom, tys ļuove izdzeivuot i aizdzeit bodu.
Dzimtinis sajiutu jei nūdūd i atraisa sovūs školnīkūs.
Anitu
Ločmeli, kas plotuokai sabīdrebai zynoma kai Danskovīte, precizi nūraksturuoja
bolvys padeviejs režisors Viesturs Kairišs. Jis saceja, ka Anita ir kulta
personeiba, bet Baļtinovys teatram “Palādas” ir kulta teatra prestižs, partū ka
režisorei i dramaturgei ir izadevs radeit vīnu nu apmeklātuokajom izruodem
Latvejā – komedeju “Latgola.lv”. Beja pateikami sajimt ari pīteikumu par
školuotuoju, kas beja raksteits nu školānu pošpuorvaļdis i latgaliski.
Bolvu
padevieju vydā beja pošvaļdeibu vadeituoji, LR Saeimys puorstuovi, LU i RTA
profesori. Pasuokumu vadeja LR Saeimys deputats Jurs Viļums. Kai atzyna
kluotasūšī – bolvys padūšonys pasuokums izavērte par dūmu apmaini, sirsneigu i
dzeivisprīceigu dialogu, partū ka reakceja nu zālis aplausu, smīklu i plotu
smaidu veidā beja napuortruokta, bet sarunys naizpalyka pasuokuma naformalajā daļā.
Sirsneigs
paļdis juosoka ari kapelai “Bumburneicys”, grupai “Jumis”, Latgolys
pošvaļdeibom, kas atbaļstēja pasuokumu, bet eipaši Viālņu nūvoda dūmei i
Kulturys ministrejai, kū pasuokumā puorstuovēja Regionalūs i navalstiskūs
projektu vadeituoja Jolanta Borīte.
Pasuokumu organizēja
Latgalīšu kulturys bīdreiba, Rēzeknis Tehnologeju akademeja i Viļānu nūvoda
dūme Latvejis vaļsts simtgades projektā “Latgales kongresam 100”.
Jau ūtrū godu padūtys monsinjora Nikodema Rancāna konkursa bolvys izcyluokajīm Latgolys pedagogim
Gūdynojūt goreidznīka, pedagoga, sabīdryskuo darbinīka Nikodema Rancāna pīmiņu, Školuotuoju dīnys prīkšvokorā 25. septembrī Ludzys Tautys nomā Latgalīšu Kulturys bīdreiba (LKB) sadarbeibā ar Rēzeknis Tehnoloģiju akademeju (RTA) reikuoja ūtruo N. Rancāna konkursa izcyluokajīm Latgolys pedagogim nūslāguma pasuokumu.
Konkursa pamatideja –
gūdynuot lobuokūs Latgolys regiona školuotuojus, padūdūt jīm simbolisku, eipaši
itam konkursam izgatavuotu bolvu – sudobra pokovsaktu, kū izkalis meistars Rihards
Ciblis nu Rēzeknis nūvoda Maltys pogosta. Bolvys mierkis – ceļt školuotuoja
profesejis prestižu, mudinuot jaunū paaudzi ryupeigi puordūmuot ari sovys
profesejis izvieli par lobu školuotuoja profesejai. Itūgod konkursam tyka dasaceiti
16 pretendenti nu Rēzeknis, Preiļu, Dagdys, Baļtinovys, Ludzys, Kuorsovys, Rībeņu
un Viļānu nūvodim, puorstuoveitys beja 12 vyspuorizgleitojūšuos un profesionaluos
īvirzis školys, kai ari divejis augstuokuos izgleiteibys īstuodis. Izcyluokūs
pedagogus var dasaceit četruos nominācejuos, pamatojūt jūs profesionalū snāgumu
un sasnāgumus pādejuo vuiceibu godu laikā.
Jau ūtrū godu konkurencis nav nominacejā „Par spylgtuokū debeju školā”, kas laikam gon līcynoj par jaunūs pedagogu tryukumu Latgolys školuos. Itūgod bolva itamā nominacejā natyka daškierta, sovukuort prīcej fakts, ka leluokais dasacejumu skaits beja nominacejā „Par inovacejom izgleiteibys procesā”. Žūreja, kurys sastuovā ir gon LKB, gon RTA un Latgolys pašvaļdeibu puorstuovji, nūlēme daškiert itamā nominacejā pat četrys bolvys: Dagdys vydškolys biologejis školuotuojai, mozpulku vadeituojai Annai Krilovai, Viļānu vydškolys latvīšu volūdys un literaturys školuotuojai Ilgai Kroičai, Ezernīku vydškolys muojtureibys un socialūs zineibu školuotuojai Diānai Kiseļovai un Rībeņu vydškolys latvīšu volūdys un literaturys školuotuojai Diānai Bravackai.
Nominacejā
„Par inovacejom izgleiteibys procesā” Nikodema Rancana goda
bolva 2016 Dagdys vydškolys biologejis školuotuojai, mozpulku
vadeituojai Annai Krilovai
Nominacejā
„Par inovacejom izgleiteibys procesā” Nikodema Rancana goda
bolva 2016 Viļānu vydškolys latvīšu volūdys un literaturys
školuotuojai Ilgai Kroičai
Nominacejā „Par par myusdīneigu i rodūšu pīeju školānu dorbaudzynuošonai
i omotu apvuiceibai” par N. Rancāna bolvys īgiviejim nūsaukti interešu izgleiteibys školuotuoji: Malnovys
koledžys deju kolektīvu vadeituoja Agnese Medne un Ludzys Muzikys pamatškolys
školuotuojs Arnis Krancāns.
Nominacejā
„Par par myusdīneigu i rodūšu pīeju školānu
dorbaudzynuošonai i omotu apvuiceibai” Nikodema Rancāna bolvya 2016 Malnovys
koledžys deju kolektīvu vadeituojai Agnesei Mednei
Sovukuort
nominacejā „Par īguļdejumu i sasnāgumim latgalīšu
volūdys, kulturviesturis i nūvodu
vuiceibys īvīšonā un īdzeivynuošonā školys/augstuokuos izgleiteibys īstuodis
vuiceibu/ studeju vidē” bolvu sajēme Baļtinovys vydškolys nūvodvuiceibys
un viesturis školuotuoja Inta Ludborža un Nautrānu vydškolys muzikys školuotuoja
Anna Garanča.
Jau ūtrū godu eipašys
bolvys izcyluokajīm nominantim snādz ari laikroksts „Izglītība un Kultūra”.
Latgalīšu literaturys, volūdys un kulturviesturis asociaceja uorpus
konkursa specbolvai „Par Latgolys kulturmontuojuma saglobuošonu un īdzeivynuošonu
originalūs projektūs, kai ari školu un augstškolu dorbā, nūvodvuiceibys idejis aizsuokšonā
un realizeišonā” itūgod izvirzeja Rēzeknis Tehnologeju akademejis profesori un
LKB vaļdis prīšksādātuojis vītneicu Ilgu Šuplinsku. Itū eipašū bolvu Ilgai
Šuplinskai padeve LU profesore Lidija Leikuma, kura Ilgu raksturuoja kai
latgaliskūs iniciativu Perpetuum mobile, jo juos realizeitūs projektu skaits
jau tān īsasnādz trejūs myužūs…Juopībylst, ka Ilga ir ari ituo konkursa
iniciatore.
Svoreigi, ka pasuokumā
bolvu padevieji beja nūvodu pošvaļdeibu vadeituoji, īvāruojami Latgolys nūvoda
cylvāki, Kulturys ministrejis puorstuovji, itaidā veidā aplīcynojūt sovu cīneibu
pedagoga dorbam. Vysi konkursa pretendenti sajēme na tikai RTA izdūtuos gruomotys,
bet ari Ontona Rupaiņa trilogeju „Māra mostas”, kū izdavuse Latgolys Kulturys
centra izdevnīceiba rakstnīka jubilejis godā. Veseleibu školuotuojim paleidzēs uzturēt mads nu Bišu muižys Kaunatys
pogostā. Latgaliskuo humora dzirksti paleidzeja uztureit breineigī un koloritī pasuokuma
vadeituoji – Nautrānu vydškolys direktore Anita Ludborža (jei ir ari paguojušuo
goda N. Rancāna bolvys laureāte) un juos audziekņa Valtera Duplinska — babenis i
unuka saspielis. Laureatus ar kruošnim zīdim
sveice kolegi, pošvaļdeibu puorstuovji, draugi, tivinīki, tai aplīcynojūt ituo
nūtykuma svoreigumu, jo taida bolva deļ Latgolys
pedagogu ir vīneiguo.
Pasuokumu kuplynuoja
Ludzys Tautys noma pašdarbeibys kolektivi, jauktais kūrs „Austrumstīga” (dirigentis
Lolita Greitāne un Evita Podoleca), kai ari dzīdūšuo Tihovsku saime.
Nikodema Rancāna bolvys padūšonu finansiali atbaļsteja Kulturys ministreja, Ludzys, Preiļu, Aglyunys, Viļānu, Kuorsovys un Rēzeknis nūvods.
Foto: Māris Justs
Nikodema Rancāna goda bolva 2016
Ūtrais Nikodema Rancāna bolvys konkurss Latgolys izcyluokajim pedagogim
2015. goda 13. septembrī Rēzeknis Augstškola (tān – Rēzeknis Tehnologeju akademeja) sadarbeibā ar Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreibu (tān – Latgalīšu kulturys bīdreibu), Kulturys ministreju, Izgleiteibys i zynuotnis ministreju, Dagdys, Rēzeknis, Ludzys i Aglyunys pošvaļdeibom organizēja pyrmuo N. Rancāna konkursa nūslāguma pasuokumu. Tymā pīsadaleja 28 nominanti i 9 īgiva N. Rancāna bolvu.
Itūgod N. Rancāna konkurss izcyluokajim Latgolys regiona pedagogim nūtiks jau ūtrū reizi.
Konkursam taipoš kai paguojušajā godā var dasateikt četruos nominacejuos:
- par īguļdejumu i sasnāgumim latgalīšu volūdys, kulturviesturis i nūvoda vuiceibys īvīsšonā i īdzeivynuošonā školys/augstuokuos izgleiteibys īstuodis vuiceibu/ studeju vidē;
- par inovacejom izgleiteibys procesā;
- par myusdīneigu i rodūšu pīeju školānu dorba tykuma audzynuošonai i omotu apvuiceibai;
- par veiksmeiguokū jaunuo pedagoga debeju (pedagogi, kuru dorba stažs napuorsnādz treis godus).
Bolvu – sudobra pokovsaktu – daškir reizi godā, septembrī, sagaidūt katuoļu goreidznīka i pedagoga, Latgolys pyrmuos atmūdys darbinīka, monsiņjora Nikodema Rancāna dzimšonys dīnu.
Školuotuoju var vierzēt školys voi školānu (studentu) vadeiba, bīdreiba ci vacuoku padūmis puorstuovi.
Školuotuojus konkursam var dasaceit nu 4. apreļa da 5. septembra.
Nanūkavej i pastuosti par sovu lobuokū školuotuoju ari cytim!
Ilga Šuplinska, konkursa koordinatore
Monsinjora N.Rancāna goda bolva
2015.goda 13. septembrī paguoja 145 godi, kai Rēzeknis apriņča Bieržgaļa pogostā (tān – Kuorsovys nūvoda Mežavydu pogosts) dzims izcylais katuoļu goreidznīks un pedagogs, Latgolys pyrmuos atmūdys darbinīks, monsinjors Nikodems Rancāns (1870–1933). Lai gūdynuotu juo īspaideigū davumu Latgolys kulturā un izgleiteibā, Latgalīšu kulturys bīdreiba īdybynuojuse Nikodema Rancāna bolvu Latgolys izcyluokajim pedagogim. Bolva teik daškierta reizi godā, septembrī, vyspuorejuos un pamatizgleiteibys izgleiteibys īstuožu školuotuojim, kai ari augstuokūs un videjūs profesionalūs vuiceibu īstuožu vuiceibspākim par īvāruojamu īguļdejumu vuiceibu dorbā, latvyskuos un latgaliskuos kulturys un tradiceju īaudzynuošonā jaunajā paaudzē.
Bolva – sudobra pakavsokta (autors Rihards Ciblis) ir laimis zeime, kas īzeimej simbolisku i praktisku vierteibu. Nūdūdūt tū paaudzēs, mes globojam sovu materialū i goreigū kulturys slāni
Konkursu Latgalīšu kulturys bīdreiba reikoj sadarbeibā ar Latgolys nūvodu pošvaļdeibom i Rēzeknis Tehnoloģeju akademiju.
Bolvys padūšona 2015.godā
Par nūzeimeigu veikumu pedagogiskajā darbeibā Latgolys reģionā svineiguo Nikodema Rancāna bolvys padūšonys ceremoneja nūtyka 2015.goda 13.septembrī .
Bolvai dasaceiti beja 28 pedagogi nu vysys Latgolys, kuru veikumu izvērtēja žureja, kurys sastuovā beja Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis, Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreibys, Rēzeknis Augstškolys i Latgolys nūvodu pošvaļdeibu puorstuovi.
Nominacejā “Par veiksmeiguokū jaunuo pedagoga debeju” bolva tyka daškierta Nautrānu vydsškolys Bieržgaļa pamatškolys školuotuojai Guntrai Kuzminai.
Nominacejā “Par myusdīneigu un rodūšu pīeju školānu dorba tykuma audzynuošonai un omotu apvuiceibai” bolvu sajēme Daugovpiļs Byuvnīceibys tehnikuma školuotuojs Aleksandrs Boginskis, nu specbolva tyka daškierta Baļtinovys vydsškolys i Baļtinovys Muzykys i muokslys školys školuotuojai Ivetai Gabrānei.
Nominacejā “Par inovacejom izgleiteibys procesā” bolva tyka daškiera Daugovpiļs Vaļsts gimnazejis školuotuojai Olgai Grišānei, nu specbolva Viļānu vydsškolys školuotuojai Felicejai Leščinskai.
Nominacejā “Par īguļdejumu un sasnāgumim latgalīšu volūdys, kulturviesturis un nūvoda vuiceibys īvīsšonā un īdzeivynuošonā školys vuiceibu vidē” bolvu sajēme Nautrānu vydsškolys školuotuoja Veronika Dundure i Baļtinovys vydsškolys školuotuojs Imants Slišāns, nu specbolva tyka daškierta Nautrānu vydsškolys školuotuojai Anitai Žogotai.
Eipaša bolva (uorpus konkursa) tyka padūta Lidejai Leikumai par nūpalnim latgalīšu literaruos volūdys atteisteibā, latgalistikys populariziešonā.


text:
»...KAI YUDIŅS OLŪTĀ«
Turu rūkōs Pītera Stroda gramatikas jaunū izdavumu ar cereibu, ka šei grōmateņa varātu byut ceļa rōdeitōjs un kompass myusu dīnu latgaļu volūdas graustu un drupu teirumā, kas pylns ar nazōlem, dzalūņdrōtim, nu kurom vajadzātu tikt vaļā. Bet tys nūteik ar gryuteibom. Mes, latgalīši, pēc runas ōtri varim saprast, kurā dabasu pusē cylvākam šyupuleits karynōts. Varbyut tautīši nu cytim nūvodim tū tai najyut, bet mes atškērsim pat leivōnīti nu preilīša, kas ir vystyvōkī kaimini, un beja pat laiks, ka Leivōni ītylpa Preiļu rajonā. Bet tys naleidzēja. Leivōnīši kai staipeja sovus vōrdeņus, tai staipa ari šudiņ, bet preilīši kai ēde vōrdu golūtnes, tai ād pa šai dīnai. Un kur vēļ bolvenīši ar sovu volūdas meikstumeņu, un Krīvijas pīrūbežas runas prostums ar rusicismim, kū klausūtīs, līkās, ka esi pōrcalts symts godus atpakaļ.
Tōpēc es sovā filmā »Cylvāka bārns«, lai kai ari gribēju, navarēju latgaliskajā runā panōkt kūpsaucēju. Jo Boņuks un Pataļču Jezups beja nu Rēzeknes, mama nu Kolupa, vacaistāvs un Dakuļu Aleksis nu Gaļānim, Kazačs nu Rogovkas, Zuze nu Bolvim, bazneickungs nu Preilim, muzykants Izidors nu Leivōnim, Paulīneite nu Viļānim, krystāvs nu Varakļōnim, nu kurīnes ari pats veiskups Strods. Kotra aktīra latgaliskajā runā skanēja sova īpatneiba. Vīni par tū mani kritizēja, bet Annai Rancānei tys dyžan patyka. Dzejneicai muns Bonifacija Paulāna pogolms rōdejōs kai skaists dōrzs ar vysaidom pučeitem. Tik ir Latgola ar sovom izlūksnem! Tik teišam, tai tys ir.
Bet nu »pogostu volūdnīki« tykuši pi teikšonas: gon radio, gon televizijā līk Latvijai maneit, ka latgalīšu pareizō volūda ir tei, kurā kaidreiz runōja jūs dzedy i babys. Pīdūdit! Es taidus vōrdus pat bērneibā nalītōju. Maņ beja vacaistāvs un vacōmōte.
Skaņ un sprakšinej naids. Pat maņ zvona un syudzīs par volūdas reformu, kura asūt aizlīguse Stroda gramatiku un tōs vītā deklarējuse jaunu. Dažu volūdas aktivistu kaisleibas ir tik napatīsas un nažēleigas, ka, tom nūtycūt, vajadzātu saukt paleigā tīsu varu. Bet nasauc, jo patīseibā tam nav pamata. Es skaidrōju šū lītu pi specialistim un nu varu apgolvōt, ka nikaida reikōjuma – kaut voi par tū, kai raksteit divskani: ar burtu ō, uz kura garumzeime, voi uo ar divim burtim – patīseibā nav. Ir volūdas centra »pareizraksteibas nūsacejumi«, kurūs mynāts, ka var lītōt kai vīnu, tai ūtru variantu, tikai joīvāroj konsekvence.
Voi tū vajadzēja dareit tagad? Tys ir cyts jautōjums. »Nūsacejumu« radeitōji laikam nav zynōjuši senejū gudreibu, ka uz pōrcaltuves zyrgus namaina, bet jī tū dareja – un pūsts nu tō jau acim radzams. Ir pōrtraukts dabeigais process, un saskaņas vītā, kas ļautu latgalīšu volūdai styprynōt sovu lūmu un vītu, ir radeits namīrs, sektantisms un bezaugleiba. Bet lelōkais naprōts beja paziņōjums, ka Stroda gramatika kai taida asūt kaut kas vēļ napabeigts un kū nu vajadzātu kūpejim spākim pylnveidōt... Un aizgōja kai pa calmim, ka, klausūtīs dažu lobu latgalīti, kas nu pīrūbežas ar Krīviju, ir jōsorkst nu kauna. Maņ vyss myužs pagōja, streidūtīs ar cytu nūvodu »patriotim«, pīrōdūt, ka latgalīšim ir sova volūda, kurā nav nikō krīvyska. Jo jī maņ bōze acīs »vysi muni gosti beja« un cytus myusu volūdas krōšņumus – babu i dzedu īskaitūt, tod es sovōs filmōs atbiļdēju ar tū, ka latvīšu runā spraužu krīvu vōrdus kai boļševiku laikmeta zeimi. Mani saprota un smējōs. Bet nu asmu bezspēceigs, jo pa radio skaņ taids »Vitebskas dzeravņas« žargons un taidā volūdas intonacijā, ka leidz ar mani sorkst tos debešu puses, kas deve mums latgaļu dzejnīkus un rakstnīkus. Un nu mums īstōsta, ka senī latgali radio saukuši radejs. Redzit, es nazynōju, ka Jersikas Vysvaļžam beja radejs. Myužu dzeivoj un myužu mōcīs! Nūstrōdōjis vairōk kai pusgodusymtu kino laukā, tagad dzēržu, ka kino Latgolā vairs nav kino, bet kina voi kins. Tai ari nazynu, kaidai dzimtei »dzeravnis volūdnīki« pīskaita munu mōkslu.
Un nazynu, kai vēļ pōrkristeis munu profesiju, jo skotuvi vajagūt saukt par vārtuvi, jo latgalīši navys skotūtīs, bet verūtīs. Bet kai tod maņ byutu jōsoka – skaists dobas skots voi verts? Un tai bez gola. Vairs nav ni sporta, ni aktu zāles. Bet ir zals, kai pi Krīvijas rūbežas tū izrunōja skūlas direktors nu Polockas. Un uz Krīvijas kartes vairs nav Sibirijas, bet ir Sibirs. Voi par gūdu istrebitelim un čekistim, kas uz turīni syuteja latvīšus? Nu jau skūlas vītā roksta škola. Te mani apstreidēs, ka poši Latgolas izgleiteibas darbinīki izdeve žurnalu »Latgolas Škola« un nūdybynōja Školōtōju savīneibu. Jā, tai beja, bet tod jī saprota sovu naapdūmeibu un vīnōjōs pīderēt Eiropas kulturai. Un sōka syuteit sovus bārnus uz skūlu pi skūlōtōjim. Lobōk vālōk, kai nikod, vajaga atvērt acis uz vēsturi. Latgalīši vēļ nabeja aizmērsuši, ka Vitebskas guberņas školōs latvīšu volūda beja aizlīgta. Par runōšonu sovā volūdā lyka tupēt uz celim ar zērnim pībārtā klases koktā un uzkarynōt uz kryutim kauna dēleiti ar uzrokstu Я roBopил пo лaTышckи. Jā, mes jim bejom latvīši. Kaut vitebskīšu, bet – latvīši.
Tagad, kod asam sovā vaļstī, kaidam cīši gribīs, lai mes tūmār byutu Vitebskije latyši. Kurim ir na tikai škola un školōtōji, bet nu ari sova gazeta. Nu, naattaisnojit, ka šys vōrds ir nu franču volūdas! Cik zynu, avīzes Latgolā nu tōs puses pi mums natyka. Varbyut daži muižinīki pasyuteja nu Francijas. Tikai latgalīši tō nazynōja. Parīze nu mums beja tōli kai zvaigzneite debesīs. Un tū redzēt mums naļōve divgolvainō ērgļa spōrns, zam kura ānas lasejom krīvu gazetas. Un Lenins, pagōjušō godusymta sōkumā īsaradis Reigā, latvīšu socialdemokratim stōsteja, ka gazeta ir navīn kolektivais propagandists un agitators, bet ari kolektivais organizators. Un nūorganizēja tū, ka boļševiku okupacijas laikā kotra gazeta skaitejōs kompartijas CK organs. Un vysi tī organi kai ostoņkōja taustekli žņaudze kotru latvīti, kurs kaut koklu pastīpe uz Parīzes pusi. Beja mums Reigā taids breivdūmōtōju puļceņš »Franču grupa«. Es jūs pazynu. Organi nažēleigi izarēkinōja ar šim navaineigajim cylvākim. Taitod – vēļ vīna pīmiņas zeime par tautas prīku dzeivōt socialisma lāgerī?
Tai myusu »Vitebskas latvīši« sauc atpakaļ drukas aizlīdzēja, latgalīšu kōrēja un šōvēja gubernatora Muravjova montōjumu un ceļ jam pīminekli, ar varu līkūt munam Boņukam uz Latgales kongresa jubileju gaideit gostus. Na cīmeņus, bet gostus... Sōkumā beju nykns bez gola, ka munu varūni bez munas ziņas nu breivōtōs Latvijas pōrceļ uz Vitebskas guberņu. Bet, lai! Dīveņš redz, kū mes kotrs dorom, un atdareis mums pēc nūpalnim. Jo filmā naprotu panōkt, lai aktīri runōtu vīnōtā izlūksnē, tod tūmār maņ izadeve atteireit nu rusicismim. Jo muns vērsuzdavums beja un ir – vīnōt Latviju gorā. Bet šudiņ ar »Vitebskas dzeravņas« žargona gūdā ceļšonu tū vīn dora, lai pasveitrōtu Latgolas kaidreizejū pīdareibu Krīvijai. Gaidit vīn! Vēsturē jau beja kaut kas leidzeigs. Moz kuri laikam pīmiņ, ka 1958. goda decembrī Reigā nūtyka grandioza Latgolas Kulturas nedeļa, kuru sareikōja jau pēc goda »atmaskōtais« un iznycynōtais »nacionalkomunistu grupējums« padūmu Latvijas vaļdeibā. Dēļ kam jī tū dareja? Svareigi šudiņ, kod pīminim Latgolas vēsturiskō kongresa symtgadi, tū īgōdōt, jo Latvijas kompartijas Centralajā komitejā Arvīda Pelšes grupējums gatavōjōs lobōt »vēsturiskū kļyudu«, kū izdareja latvīši Rēzeknes kongresā, atdolūt Latgolu nu Vitebskas guberņas. Pelšisti jau gatavōja dorbaļaužu lyugumus, bet Berklavs, Kalpiņš, Pizāns, Nikonovs, Brencis un daudzi cyti veice šū grandiozū Latgolas kulturas manifestaciju, kas pīrōdeja, ka Latgola ir naatjamama Latvijas daļa. Un pelšisti zaudēja. Pēc goda Kremļa bļūdlaiža revanšējōs, bet tys jau ir cyts stōsts. Muna tema ir – latgaļu volūdas atbreivōšona nu Vitebskas guberņas ānas!
Maņ Boņuks rudinī īs skūlā, navys školā, un pi Paulānim atbrauc na gosti, bet cīmeni, un Boņuka lelōkō autoritate nav dzeds, bet vactāvs. Kai raksteja Klīdzējs sovā stōstu krōjumā »Gōjputnu dzīsme«. Un »Cylvāka bārnu« saprūt leli un mozi vysā Latvijā. Šū grōmotu Klīdzējs jau beja rakstejis vaļsts volūdā. Un te grybu uzsvērt un izceļt jēdzīni »vaļsts volūda«, navys »literarō volūda«, kai leidz šam pījimts runōt. Voi tod »Gōjputnu dzīsme« nav literatura? Un Raiņa »Munu jaunu dīnu zeme« taipat? Tōpēc mes nadreikstim ni poši, ni cytim ļaut pazamōt sovu rokstu volūdu, pīškirūt Latvijas vaļsts volūdai literarōs volūdas monopolu. Myusu volūda ir stypra ar sovim pareizraksteibas lykumim. Un daudz kas lobs jau saraksteits kai pyrms kara, tai ari emigracijā. Un katōļu Bazneicas izdavumūs.
Bet golu golā nikas tragisks nav nūticis un – nanūtiks! Jo myusu katōļu Bazneica vysūs laikūs beja, ir un byus vysstabilōkō latgalīšu volūdas uzturātōja un latviskuma aizstōve Latvijā. Ūtrkōrt, tys, kas jau saraksteits, ir taidā svorā, ka tū pōrspēt nivīns vairs navarēs. Un, treškōrt, uzvarēs tys, kas latgaliski uzraksteis kū taidu, ka kūrzemnīki un vydzemnīki stōvēs ryndā pēc grōmotas un laseis latgaļu volūdā. Varbyut ari tod, ō jo byus raksteits ar divim burtim, kai tū sludynoj streidu vainineica Lidija Leikuma. Vysu izškir paveiktais dorbs. Licit pi sirds, ka Stroda gramatiku var papyldynōt tikai ar jaunim, nūzeimeigim rokstu dorbim, gramatika bez literaturas ir tukši vēja zīdi. Un tōdēļ »Vitebskas dzeravņas dialekts«, kū okli ceņšās kuļtivēt, paliks kai »unikala« parōdeiba. Jo es uzjimtu filmu par cara laiku Latgolu, tod tikai sadarbeibā ar Lidiju Leikumu... Bet šudiņ Latvijai tik napīcīšamō un dzeivō latgalīšu volūda, kuru daudzi jau īmīļōjuši un saprūt, poša par sevi nūkrateis Muravjova zōboku dubļus, un nivīns normals latgalīšu rakstnīks nabrauks ar limuzinu pa tanku orumim, dzalūņdrōtim pīmārōtim kryumim, bet pa ceļu, kuru atteirejuši myusu rakstnīki. Un nadzers yudini nu tanku grōva, bet nu breinumdareitōja olūta, kuru vysus godus sorgōjuse myusu Bazneica un kuru nu gružim atteireja V. E. Pīters Strods.
Taida ir myusu volūdeņa – kai yudiņs olūtā! Jemit tū un lītojit, uzlobojūt un papyldynojūt ar tekstim, tikai tai varēsit dūt Latvijas vaļsts volūdai daudzus skaistus senejūs un trōpeigūs latgaļu vōrdus. Na krīvu, bet – senejūs latgaļu vōrdus! Mums taidu ir daudz, un myusu uzdavums tūs atgrīzt vaļsts volūdā par prīku un svēteibu vysai Latvijai.
Jōņs Streičs


text:
Egitys Kancānis stuostu gruomota “Syltuo mola”
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” sagatavuojusi Egitys Kancānis tāluojumu gruomotu “Syltuo mola”, kurys sižeta pamatā ir vīns gods mozys meitinis dzeivē Aņdeņu cīmā nu 1989. goda pavasara da 1990. goda pavasaram. Stuosti ir sižetiski saisteiti vīns ar ūtru i pakuopeniski atkluoj bārna pasauli, kurā dzeivuot ir cīši aizraujūši, koč i na vysod vīgli, kur prīku nūmaina skumjis, kur bārnim ļauts vīnkuorši byut i dzeivuot, vērtīs i saprast, raudzeit i uzvarēt, breineitīs i augt. Bārni pīsadola kuozuos i luņģūs, īpasazeist ar guculim, verās, kai lelī taisa olu, rūk buļvus, vuoc sīnu, cap putruomu dasys, spielej kartys i sareikoj cyuku bēris, sataisa plūstu i beistamā ekspedicejā peļd puori Aņdeņu leičam piec vyzbuleitem. Gruomotys redaktore volūdneica Lideja Leikuma kruojuma ceļavuordūs atkluoj, kai Aņdeņu cīmam rakstureigajā latgalīšu volūdā “sasateik” na tik viņ Vuorkovys, Kolupa, Neicgaļa i Leivuona izlūksnis, a i krīvu, leitavīšu, pūļu, vuocu ciļmis vuordi. Stuostus ilustriejuse muokslineica Ilze Dušele.
Gruomota sagatavuota, pasasokūt Latgolys regiona atteisteibys agenturys, A/S “Latvejis vaļsts meži” i Vaļsts kulturkapitala fonda pabolstam.


text:
Sicīlejis Karaļiste
Sicīlejis Karaļiste (italīšu: Regno di Sicilia, latiņu: Regnum Siciliae) — beja vaļsteiba myusdīnu Italejis teritorejā nu 1130 ļeidz 1816 godam, kod tei apvīnovuos ar Ņeapoļis Karaļisti i izveidova Divu Sicīleju Karaļisti.[2] Sicīlejis karaļisti 1130 godā dybynova Rožers II piec tam, kod jis tyka krūnāts par karaļi Palermo mīstā. Cyts karaļistis valdnīks Ferdinands III beja īvārojams ar tū, ka jis beja vīns nu vysilguok valdūšajim karaļim Europys viesturī. Jis vāluok kļuve por Divu Sicīleju karaļi i juo vaļdeišona kūpā ylga 65 godus.[3]


text:
Školuotuoji aicynuoti apmeklēt vosorys kursus “Vosoruošona 2017”
Školuotuoj, aicynojam tevi īpazeit sovu Latgolu i atsapyust piec garuo dorba cielīņa, apmeklejūt školuotuoju vosorys kursus “Vosoruošona-2017” Rogovkā nu 16. da 19. augusta.
Aicynojam pīsadaleit školuotuojus, kas gryb vuiceit voi jau vuica nūvodvuiceibu, nūstyprynuot latgalīšu rokstu volūdys prasmis, īpazeit dažaidus vuiceibu leidzekļus, kai struoduot ar tim, metodiku, daleitīs pīredzē, satikt dūmubīdrus i vyspuor jaukus cylvākus, smeļtīs spāku jaunam dorba cielīņam.
Itūgod otkon kursu golvonuo tema – nūvodvuiceiba školā. Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu, īpazeisim vuiceibu materialus, sasatiksim ar pazeistamim cylvakim – kulturys darbinīkim. Nūdarbeibuos īpazeisim metodis, kai struoduot, kūpā dorbuosimēs, struoduosim radūšajuos darbneicuos. Izzynuosim, kai veseleigi dzeivuot, kai dūmuot lobu.
Kursu beiguos tiks īdūta aplīceiba.
Pīsoki sovu leidzdaleibu, aizpyldūt i syutūt dasaceišonys anketu iz e – postu: lvlksa@inbox.lv
Pīteikumus gaidom leidz 7. augustam. Daleibys moksa EUR 15.00.
Moksuot ar puorskaitejumu.
Rekviziti:
LVLKS asociācijas nodibinājums
Rģ. Nr. 50008056771
Swedbanka, konts Nr.LV53HABA0551025080062
Dalinīkim piec pīteikuma sajimšonys atsyuteisim seikuoku informaceju.
Informaceju sagataveja: LVLKŠA


text:
BRAZILEJIS NAKTS
Izcelsmes valsts: Brazīlija
Reģions: Sul de Minas
Augstums: 950-1100 m v.j.l
Šķirne: Arabika
Variācija: Yellow Catuai
Apstrāde: Naturāla
Grauzdējums: Espresso
Garšas notis: Piena šokolāde, rieksti, sarkanais ābols
Kafijas pagatavošana: Espresso kafijas automātā, mokas kanniņā vai kafijas preskannā
Korstys dīnvydu naktis smuordoj piec puosokom, kuru beigys tu nanūjaut. Tu zyni, kas ir kopejis klasika, tūmār kotru reizi gribi izgaršuot jaunus puorsteigumus. I te jī īr, itymā kopejā pasaslāpuši. Mes prīškā nesacēsem nikuo, bet tūmār gotovojīs sajust - pīna šokolada, dažaidu rīkstu i augļu mozys garšys breinumus. Paļdis pasciesi piec tam.


text:
Kemps Leopolds
Leopolds Kemps (1927.g.), publicists. Dzimis Zvērgzdinē. Pēc vītējōs pamatskūlas vyucējās Ludzas vydskūlā, nailgi strōdōja par pedagogu Zvērgzdinē.
1944. godā īsasaistēja nalegalajā organizacijā, kuras mērkis beja ar navardarbeigom metodem gōzt pastōvūšū padūmu īkōrtu, taču dreiž tyka arestēts un nūtīsōts uz 10 godim lobōšonas dorbu nūmetnēs PSRS zīmeļūs.
Ņyu dzeivoj Leivōnūs. Sagatavōjis un publicējis Latgolas periodiskajūs izdavumūs pēc tāva nōves saglobōtōs vēsturiskōs apceres, atmiņas, kai ari – lelōkūtīs ar pseidonimu K. Dauguļs – sovus memuarus.
Trojanovskis Viktors. Ludzas zeme.- Ludza: Ludzas rajona padome, 2004.- 301.lpp.