text:
Saisteibā ar 17. oktobra nūtikšonom LR Saeimā gribim drusku vaira izstuosteit sovu redzīni. Kotrā gadīnī, ka nazkam nu profesionalim (juristi, volūdnīki) atsarass pamatuoti preciziejumi, ar prīcu tūs apsaviersim i nu sovys pusis raudzeisim sagataveit pretargumentus.
Suoksim ar vysim labi zynomū – Latvejis Satversme paradz, ka vaļsts volūda ir latvīšu volūda (a na "latvīšu literaruo volūda").
Deļtam vajadzeigs plašuoks skaidruojums itim obejim jiedzīnim i juoparuoda atškireibys tūs vydā. Izreiz juosoka – turim latvīšu volūdu par vīneigū Latvejis vaļsts volūdu, bet tuoļuok gribim atzeimēt, ka jai viesturiskai ir izaveiduojušs divejis literaruos tradicejis: latvīšu literaruo volūda (izveiduota iz vydsdialekta pamata) i Latgolys latvīšu voi latgalīšu literaruo volūda (volūdnīku terminologejā – izaveiduojuse iz augšzemnīku dialekta pamata). Taitod obejis divejis ir leidzvierteigys latvīšu volūdys sastuovdalis. Itaidu myusu redzīni styprynoj ari Vaļsts volūdys lykuma niulinejuo redakceja, kurā pasaceits, ka latgalīšu rokstu volūda ir viesturisks latvīšu volūdys paveids.
Lai lasītu šo rakstu tālāk, Tev jābūt žurnāla abonentam.
Esošos abonentus lūdzam autorizēties:
Ja vēl neesi abonents, aicinām pievienoties lasītāju pulkam.
Iegūsi tūlītēju piekļuvi digitālajam saturam!
Mēnesī - tikai 9,99 eiro; vēl izdevīgāks - gada abonements. Piedāvājam trīs abonementu veidus!
Abonentu ieguvumi:
- Neierobežota pieeja arhīvam - 24 h/7
- Vairāk nekā 16 000 rakstu un 1800 autoru
- Visi tematiskie numuri un ikgadējie grāmatžurnāli
- Personalizētās iespējas - piezīmes, citāti, mapes


c: text/html

text:
Sovvaļnīka videoklipa “Latgola” topšonys aizkadri
Paguojušā nedeļā pasaulī izguoja latgalīšu melanholiskuo rokmuziķa “Sovvaļnīka” jaunais videoklips dzīsmei “Latgola”, kuru taisejuse Latgolys entuziastu grupa “BILDIS“. Niu pīduovojom īzavērt klipa topšonys aizkadrūs.
Klips ir pyrmais entuziastu grupys darbs muzykys klipu lauceņā, nu komanda zynoma ar padareitajim dorbim – sataiseitū kinu „Latgolys laikadečs” i pošu reizi taiseišonys procesā asūšū „Vīna vosora deļ vysu”.
Klipa režisors Edgars Blinovs, scenareja autore Ineta Atpile-Jugane, tehniskais nūdrūsynuojums Sergejs Čakāns i Vitālejs Dudarenoks, stiliste – Sandija Sarkane, lūmuos – Kristīne Bautre i Ingars Gusāns aba Sovvaļnīks. Klips taiseits keramiķa Pītera Gailuma darbneicā i sātā.
Kartenis nu Latgolys entuziastu grupys “BILDIS” arhiva.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Kū jaunīši grybātu dzierdēt i redzēt škārsteiklā latgaliski?
Roksta autore: Sintija Augustova, portals lakuga.lv
Sevkuram škārsteikla lītuotuojam ir daīmams miļzeigs daudzums vysaidys informacejis. Ari latgaliski ir īspiejams atrast gon vysaidus rokstus, dzīsmis i video, skaiteit vysaidys gruomotys. Lela daļa informacejis ir dūmuota jaunīšim, deļtam ka taišni tei vacuma grupa vysvaira “draudzejās”ar škārsteiklu i modernajom tehnologejom. Portals lakuga.lv veice nalelu pietejumu, lai nūskaidruotu, kaidu informaceju latgaliski patērej latgaliski runojūši jaunīši i kū vēļ jī grybātu dzierdēt i redzēt škārsteiklā latgaliski.
Pietejumā dasadaleja 61 jaunīts vacuma grupā nu 16 leidz 25 godim. Leluokuo daļa nu respondentu ir nu Latgolys, tok beja ari taidi jaunīši, kas kasdīnā dzeivoj Reigā, Kūrzemē, Vydzemē, Zemgalē i ari uorpus Latvejis. Leluokuo daļa aptaujis dalinīku kasdīnā runoj latgaliski i patērej informaceju latgaliski – gon socialūs teiklus, vysaidus video, dzīsmis i tūs videoklipus, literaturu, medejus, škārsteiklu i cytus informacejis olūtus. Kaids nu jaunīšu verās teatri i kinys latgaliski, kaidam nu respondentu līkās, ka latgaliskuo teatrī i kino pasaulī vajadzātu vēļ vaira, vīns nu jaunīšu kai ministrants losa bazneicā lasejumus latgaliski. Leluokajai daļai respondentu datryukst kuo interesanta latgaliski, daudzim beja gryuši pasaceit, voi nazkuo tryukst, pavysam dažim lykuos, ka informacejis latgaliski nadatryukst.
Koč pādejūs godu laikā latgaliskuo kulturtelpa ir palykuse plošuoka, latgalīšu volūdu vys vaira var dzierdēt radejā, televizejā i škārsteiklā, ari iz īlys, vairuoki respondenti atbiļdēja, ka grib latgalīšu volūdu iz īlys dzierdēt vēļ vaira, eipaši jaunīšu vydā. Kaids nu jaunīšu raksteja, ka grib redzēt vīnuotu latgalīšu volūdu. Vairuoki vacuoka godsguojuma cylvāki prīkšrūku dūd vacajam principam, divskani “uo” raksteit kai “ō”. Sovukuort jaunīši itūpoš divskani daudz lobpruotuok roksta kai “uo”. Juonūruoda, ka 2007. gods 28. septembrī apstyprynuotajūs Latgalīšu raksteibys nūsacejumus ir pīļaunama divskaņa “uo” apzeimuošona ari ar “ō”, deļtam itys palīk tolerancis vaicuojums storp tim, kam na cīši pateik “ō” variants, i tim, kas namīļoj “uo” verseju.
Vairuoki respondenti izsaceja vēļmi piec raidejumim jaunīšim. Koč škārsteiklā jau ir raidejumi i saturs jaunīšu mierkauditorejai, vēļme piec papyldu satura līk dūmuot par tū, ka ituo satura ir par moz. Latgaliskajā telpā ir vajadzeiga informaceja par sarežgeitom, sociali atbiļdeigom temom, respondentu atbiļdēs varēja maneit jaunīšu interesi ari par politiku latgaliski. Tok lai pīsaisteitu jaunīšu auditoreju, ir juomeklej rysynuojumi, kai taidu informaceju pasnīgt vīnkuoršuotā, interesantuokā veidā. Vīns nu variantu varātu byut virtualuo diskuseju vīta socialajūs teiklūs, kuru ari īsaceja kaids nu respondentu. Tok itaidys idejis eistynuošonai pastuov risks, ka tei nu vītys, kur teik pausti argumentāti vīdūkļi par nūteiktom problemom, īvāruota tolerance i sovstarpeja pīkluojeiba, var palikt par platformu, kurā lītuotuoji vīns ūtru apvainoj, nūlomoj uzskotu i vīdūkļu nasakriteibys deļ, kai tū vysai bīži var maneit, pīmāram, ziņu portalu komentaru sadaļuos i latgalīšu dūmubīdru grupuos Facebook.
Runojūt par jaunīšim i jim aktualu informaceju, kaids respondents atbiļdēja, ka grib redzēt vaira latgalīšu “meme” aba smīkleigu biļdeišu, jūceņu. Facebook ik pa laikam var redzēt kaidus latgalīšu jūceņus, daudzus nu jūs var atrast ari Facebook lopā “Latgaliešu memes”. Tī caur humoru tiek viesteits par Latgolu, nūvoda tradicejom, pīmāram, kopusvātkim. Biļdē zamuok radzams fragments nu repera Dreika dzīsmis “Hotline Bling” video. Originali Dreiks dzīsmis video doncoj, tok ar konkretu kadru atlasis paleidzeibu teik paruodeits, kai Dreiks vīnu variantu naatbolsta, tok ūtrais jam cīši pateik.
Lopā “Latgaliešu memes”natryukst ari publikaceju, kuruos ar humoru atsatīc i paker iz zūba “čiuļus”aba tūs, kas dzeivoj uorpus Latgolys i nasaprūt latgalīšu volūdu. Latgaliski runojūšūs sabīdreibā lelu popularitati jau vairuoku godu garumā ir īmontuojs ari teicīns “Čiuli pipši”, taidu var maneit ari lopā “Latgaliešu memes”. Leluokuo daļa publikaceju “Latgaliešu memes”ir latviski, koč i viesteits par Latgolu.
Facebook ir atrūnam ari lopa “Latgaļu humors i dzeivis gudreibys”, kur publikacejis puorsvorā ir latgaliski. Ari itamā lopā ar humoru teik apsavārta na tikai Latgolys kasdīna i tradicejis, eipatneibys, bet ari “čiuli”, par jim teik pat pasasmīts. Biļdē zamuok var redzēt vysai plaši pazeistamu “meme”, kurā vairuoki kolegys apmeklej sapuļci i īsapazeist. Cikom puorejim kolegom ir “pīrosti”, Latgolā izplateiti eipašvuordi, pādejū sauc Klāvs. Tim, kas dzeivoj uorpus Latgolys, tys līkās pavysam normals veirīša vuords, tok latgalīšu volūdā vuords “klāvs” nūzeimoj saimnīceibys āku, kurā tur lūpus.
Kaids nu aptaujis respondentu atbiļdēja, ka ir vajadzeigs kvalitativs saturs bārnim i seniorim. Pārnejā godā Latgolys Regionaluo Televizeja pīduovuoja unikalu pīcu raidejumu cyklu saimem ar bārnim “Žik!”, kurā raidejuma vadeituojis Ausma Sprukte i Adriana Goroščaka gastej pi tim, kas sagloboj latgaliskuos tradicejis, sasateik ar saimem, kuru bārni runoj latgaliski, i dūd īspieju ari skateituojam īsavuiceit kaidu vuordu latgaliski. Taipoš ir izdūtys ari vairuokys gruomotys bārnim, pīmāram, Inetys Atpilis-Juganis dzejūļu kruojums “Lobuo i nalobuo”. Latgalīšu telpā ir ari literaturys almanahs “Olūts”, kura mierkauditoreja ir vacuoka godsguojuma cylvāki. Ite ir vīta augt i pasaplašynuot, daīmamū informaceju padorūt vīgluok uztveramu voi rodūt saturu, kas byutu dūmuots taišni vacuoka godsguojuma cylvākim.
Kaids nu jaunīšu atbiļdēja, ka grybātu latgalīšu informacejis telpā redzēt raidejumus par Latgolu, video par Latgolu, kurūs byutu stuosteits, kur aizbraukt, kū redzēt. Juoatzeimoj, ka ir vairuoki itai tematikai veļteiti raidejumi, pīmāram, Latvejis Radejis Latgolys studeja kotru nedeļu veidoj raidejumu “Breivdīnuos iz Latgolu”, kurā apsaver dažys nūtikšonys, kuruos var gastēt i izbaudeit Latgolu. Taipoš jaunīšu raidejumā “5 breinumi” gondreiž kotra raidejuma beiguos klauseituojim īsoka tyvuokuos nedelis nūtikšonys i svātkus.
Pādejūs godu laikā eipašu popularitati škārsteikla lītuoju vydā ir īgivuši podkāsti aba digitalys sarunys par konkretom temom, pīmāram, ceļuojumim, tehnologejom i c. Jaunīši aptaujā uzraksteja, ka jim gribīs dzierdēt ari kaidu podkāstu latgaliski. Itūšaļt škārsteiklā jau ir daži podkāsti latgaliski, pīmāram, Aijis Mežalis i Leilys Rasimys taiseitais “Ej šī! Parunuosim?”, kurā teik apsavārtys dažaidys temys. Jaunīšu raidejumu “5 breinumi” niu var nūsaklausēt na tikai Latvejis Radejis pīktajā kanalā, bet ari daudzuos cytuos platformuos podkāsta formatā.
Daudzi jaunīši raksteja, ka jim latgalīšu kulturtelpā tryukst gruomotu tulkuojumu, taipoš ari gruomotu latgaliski šausmu i zynuotniskuos fantastikys stilā. Jaunīši grib redzēt i laseit gruomotys latgaliski ari digitalā formatā.
Daži jaunīši izsaceja vēļmi piec jaunom senejuoku dīnu muzykys apdarem i piec myusdīneiguokys muzykys latgaliski, deļtam ka “ir apnykušys tautysdzīsmis, kas skaņ vysu laiku pa riņči”. Muzykys kontekstā jaunīši grib ari vaira koncertu i koncertu mozuokuos Latgolys piļsātuos. Latgaliski muzicej ari daudzys Latgolā i ari vysā Latvejā pazeistamys grupys – “Bez PVN”, “Dabasu Durovys”, “Latgalīšu Reps”, repre Ūga, “Rikši” i veļ daudzys cytys. Latgolā nūteik ari vairuoki latgaliski pasuokumi, tymā skaitā Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks”, Festivals “Muzykys Skrytuļs”, “Upeitis Uobeļduorzs”, kurā var dzierdēt gon latgalīšu dzīsmis, gon ari latgalīšu volūdu. Tok jaunīši grib latgalīšu kulturu i volūdu dzierdēt ari kaidā nu goļvyspiļsātys pasuokumu.
Daudzi aptaujis respondentu īteikumi beja saisteiti ar televizeju. Jaunīši gryb redzēt sporta apskotus latgaliski, vaira puorraidis taišni deļ jūs, latgalīšu jaunīšu pīredzis stuostus, reklamys latgaliski, vysaidus TV raidejumus, vaira žurnalistikys latgaliski ar uzsvoru iz regionaluom ziņom. Jaunīšim ir vieļme arī skaiteit kaidu gazetu latgaliski, kod atbrauc iz sātu nu Reigys, kai ari vaira aplikaceju, kuruos byutu īspieja izavielēt latgalīšu volūdu, kai tys ir, pīmāram, bankys “Citadele” aplikacejā, i ari bankomatūs.
Pīprasejums piec vysaida satura latgaliski ir, niu vajadzeigi resursi, lai tū realizeitu – finansiejums, idejis i darbeigi cylvāki, kas kerās tam kluot.


text:
Ūtrajūs Zīmyssvātkūs svieteis kinys “Cylvāka bārns” 25. jubileju
26. decembrī 16.00 Latgolys viestnīceibā GORS nūtiks sasatikšona par gūdu kinys “Cylvāka bārns” 25 godu jubilejam, viestej informaceja latgalesgors.lv.
1991. goda decembrī pyrmizruodi pīdzeivuoja nu jau legendaruo Juoņa Streiča kina “Cylvāka bārns”, kas radeita piec Juoņa Klīdzēja romana motivu. Ituo gods decembrī “Cylvāka bārns” svietej 25 godu jubileju, partū kinys rodūšuo komanda aicynoj iz svātku sasatikšonu i kūpeigu kinys nūsavieršonu.
Jubileja sasatikšonys reizē pīsadaleis kinys režisors Juoņs Streičs, Andrejs Rudzinskis (Boņuks), Juoņs Paukštello (tāvs), Silvestrs Streičs, Agnese Mamaja (Paulīne), Aleksandrs Zeimuļs-Priževoits (Alekss), Eriņu saime i cyti.


text:
“Pi myusim Latgolā” sateik sovus meistarus
Gatavejūtīs akcejai “Satiec savu meistaru”, raidejums “Pi myusim Latgolā” gastej Viļakā i Viļānūs, kab īpazeitu daudzpuseigūs tradicionalūs omotu pratiejus. Jau itymā nedeļgolā sevkurs grybātuojs varēs īsavuiceit aust dečus, taiseit lelis ci pagatavēt suotnus gavieņa iedīņus.
Viļakys nūvoda Škilbanūs 1. i 2. aprelī Annelis Slišānis vadeibā nūtiks kokoru deču ausšona, kū varēs vuiceitīs sevkurs grybātuojs. Annele gatavej unikalu duovonu – 100 dečus i 100 stuostus Latvejai.
“Tys nav atjemams vīns nu ūtra, tys ir saisteits kūpā,” soka audieja Annele Slišāne. “Es aužu nu kaida materiala, par pīmāru, nu nuotru, deči i tymā radeišonys šaļtī es dūmoju par tū, kas asociejās ar kaidu nūtikšonu bierneibā voi par nūtikšonom nuokūtnē, voi saisteibā ar Latgolu, ar Latveju. Taidā veidā tys stuosts rūnās ari aužūt.”
Itū brangū duovonu Annele īguoduoja, kab vīnkūpus realizātu sovys īceris. Jai ir bezgola daudz ideju, nu kuo var aust. Annele suokuse skaiteit i saprotuse, ka padūmā ir cīš daudz materialu i tūs var apvīnuot lelā duovonā zam sauklim “Latvejai 100” ci “Mes asam Latveja”.
“Maņ baba beja deču audieja,” atkluoj Annele Slišāne. “Jei apaude vysu cīmu i tierguoja dečus tuoļuok. Poša kruosuoja dīgus. Es dūmoju, ka ausšona vyspuor atsateisteja leidz ar cylvāka dūmuošonys atteisteibu.”
Aužūt 100 dečus, Annelei ir uzstuodejums, ka kotram dečam juobyut nu sova materiala. Pamatā jei izavielej augus, kas aug tepoš Latgolā, Latvejā. Taipoš juoatzeist, ka audieja atrūn unikalus rysynuojumus, dūmojūt par pasauļa ilgtspiejeibu i lītu ūtrreizeju puorstruodi. Deļtuo jei auž na viņ nu dīgu ci augu škīdru, bet ari nu kokoru, maizis īpakuojumu, īpierkumu maiseņu i cytu materialu.
“Dāls tūs sauc par Vysuma dečim,” stuosta Annele, “jis prosa – kai, mam, tu izduovuosi vysai Latvejai, kai tys nūtiks, ka tu izduovuosi. Es soku, ka tei byus duovona vysim, ka vysi varēs aust ci vērtīs izstuodis. I tod jis jūs sauc par “Vysuma dečim”. Cikom izgleiteibys sistema nav aplauzuse spuornus, jis tū radz, ka idejis īt nu kosmosa, caur mani realizejās dečūs i deļtuo jis tai sauc jūs par “Vysuma dečim”.”
Niule Annelei Slišānei nūausts 31 dečs i taps tikpat stuostu.
Sovpus dasadolūt akcejā “Satiec savu meistaru” Viļānūs itymā nedeļgolā byus vareiba nūraudzeit i īsavuiceit gavieņa iedīņu receptus.
Viļānu kulturys noma vadeituoja Margarita Cakula, kuordynuodama garšys kuorpenis, stuosta, ka myusu babys gavienī naēde viņ plykus buļbus ar suoleju siļču, nu ari vysaidus duorzeņu iedīņus ar naparostim nūsaukumim. Tūs nedeļgolā ite gatavēs Viļānu folklorys ansambļa sīvys.
Taipoš Viļānūs nu nūvolkuotu tautyskūs bruņču meistare Irina Klimanova taisa breineigys lelis. Sevkurs grybātuojs itymā nedeļgolā varēs īsavyuceit, kai tys dorams.


text:
Sīkāk laikus un tematus sk.konferences programmā vai konferences mājas lapā.
Reģionālajām un citām mazāk lietotajām valodām diezgan daudz uzmanības ir pievērsts, domājot par to saikni ar noteiktu kultūrvidi, reģionālo identitāti, valodas un dialekta šķīruma robežām, mācīšanās motivāciju, saglabāšanu un lietojumu dažādu sociolingvistisko funkciju nodrošināšanai, kā arī valodu politikai un tiesībām. Tomēr, domājot par visiem šiem ārkārtīgi svarīgajiem jautājumiem, nonākam pie secinājuma, ka valodas saglabāšanas, lietošanas un attīstīšanas pamatā ir tās prasmes, kas saistītas ar teksta izlasīšanu un uzrakstīšanu jeb tekstpratību. Šīm prasmēm līdz šim ir veltīts salīdzinoši maz uzmanības (kā akadēmiskajā un profesionālajā izglītības vidē, tā arī izglītības politikas un plānošanas kontekstā).
Lai attīstītu tekstpratību reģionālajās valodās, būtisks elements ir izglītības procesa plānošana. Daudzos kontekstos tas ir raksturojams kā ekonomiski neizdevīgs, ja ņem vērā tā pragmatisko pusi. Lētāku vai vienkāršāku šo procesu nepadara arī nepietiekamais cilvēkresursu kapitāls, lai īstenotu modernu, profesionālu un ilgtspējīgu mācību procesu. Reģionālo valodu ekonomiskā vērtība nav salīdzināma ar nacionālo vai starptautisko valodu lietojuma vērtību, tāpēc varbūt būtu vērts valodas nevis pretstatīt, bet sastatīt kopā, iekļaujot reģionālo valodu mācīšanu arī nacionālās valodas apguves kontekstā vai otrādi.
Tāpēc konferencē ir plānots diskutēt par iespējām, kā reģionālo valodu mācīšanā un apguvē integrēt majoritātes valodas (nacionālās, valsts valodas) zināšanas, kā uz leksikas un gramatisko struktūru pamata būvēt izpratni gan par vienu, gan par otru valodu. Fokuss būs uz tām reģionālajām valodām, kas ir lingvistiski un identitātes jautājumos tuvu nacionālajām valodām un par kurām bieži tiek diskutēts statusa sakarā (valoda vai dialekts). Tā, piemēram, Latvijā - latgaliešu valoda, lejas vācu valoda Vācijā, skotu valoda Skotijā, veru valoda Igaunijā vai citas reģionālās valodas, piemēram, Francijā vai Itālijā.
Konferencē vēlamies salīdzināt un diskutēt, kā šāda pieeja varētu palīdzēt valodas apguvējam saskatīt kopīgo un atšķirīgo, piešķirtu valodu apguves procesam lielāku kognitīvo dziļumu un attīstītu lielāku valodas izjūtu un izpratni. Mūsdienās Eiropas reģionālo valodu apguvē tiek izmantotas arī citas pieejas, kas saistītas ar skolēnam zināmo vai apgūstamo valodu (viņa lingvistiskā repertuāra) iekļaušanu mācību procesā. Nozīmīgs faktors šajā kontekstā ir arī tas, ka indivīdi, kas mācās reģionālās valodas, nav viena monolīta cilvēku grupa; atkarībā no viņu reģionālās valodas prasmes, var izdalīt vismaz trīs dažādas grupas: 1) valodas apguvēji, kuri zina nacionālo majoritātes valodu, bet nezina vai zina ļoti maz reģionālo valodu: 2) valodas apguvēji, kuri ikdienā lieto kādu no reģionālajiem variantiem, bet neprot tik labi lasīt un neprot nemaz rakstīt reģionālajā valodā; 3) valodas apguvēji, kuriem ir ļoti maz zināšanu gan par nacionālo, gan reģionālo valodu (kas nedzīvo vēl tik ilgi kādā noteiktā valstī).
Tāpēc svarīgi ir apzināt un izvērtēt dažādas pieejas, lai attīstītu idejas arī par latgaliešu valodas mācīšanas saturu un veidu, kā to mācīt un apgūt. Ļoti nozīmīgs ir pašu bērnu un jauniešu redzējums, kā un ko viņi vēlētos apgūt, kas līdz šim sarunās par reģionālo valodu mācīšanu par maz ir ticis izzināts. Jaunākā paaudze sazinās, izmantojot digitālo vidi, dažādas sociālo tīklu vietnes, līdz ar to viņu mērķi un vēlmes apgūt reģionālās valodas varētu atšķirties no skolotāju redzējuma, kā un ko darīt.
Tāpēc konferences laikā vēlētos spriest par daudzveidīgo valodas apguvēju auditoriju, viņu vēlmēm un motivāciju apgūt reģionālās valodas. Konferencē arī vēlētos vairāk piešķirt balsi pašiem valodas apguvējiem. Aicinām piedalīties reģionālo un mazāk lietoto valodu pētniekus, skolotājus, skolēnus, studentus un citus interesentus, piesakot referātus par šādiem tematiem:
Konferences mērķisir gan salīdzināt pieredzi, pētniecības perspektīvas un datus no dažādiem Eiropas un pasaules reģionālo valodu kontekstiem, gan diskutēt par pieejām latgaliešu valodas mācīšanā un apguvē.
Ielūgtie plenārsēdes runātāji: prof. Nikole Naua (Nicole Nau) (A.Mickeviča Universitēte Poznaņā, Polija), Kadri Koreinik (Tartu Universitāte), Birte Ārendta (Birte Arendt) (Greifsvaldes Universitāte, Vācija)
Konferences darba valodas: latgaliešu, latviešu, angļu. Ja uzstāšanās ir plānota latgaliešu vai latviešu valodā, prezentāciju lūdzam sagatavot angļu valodā.
Referāta ilgums: 25 minūtes (15 minūtes referātam, 10 minūtes diskusijai).
Pēc konferences ir plānots sagatavot un izdot konferences rakstu krājumu vai konferences tematam piemērotu speciālizdevumu.
Dalības maksa: 80 EUR; studentiem - 20 EUR, skolēniem - bez maksas.
Konferences pieteikums:Pieteikšanās konferencei ir pagarināta līdz 13.martam!
Paziņojums par referāta iekļaušanu konferences programmā:31.03.2022.
Konference notiek:16.-17.06.2022.
Reģistrēšanās / Registration (google.com)
Konfereņce planavuota kluotīnē, īvārojūt vyspuorejuos epidemiologiskuos drūšeibys praseibys, īeja nūtikšonys vītā ar dereigu vakcinacejis vai Covid-19 puorslymuošonys sertifikatu.
Regionalajom i cytom mozuok lītuotajom volūdom vysā daudz viereibys ir grīzts, dūmojūt par tūs saikni ar kuļturvidi, regionalū ideņtitati, volūdys i dialekta rūbežom, vuiceišonuos motivaceju, saglobuošonu i lītuošonu vysaidu sociolingvistiskūs funkceju nūdrūšynuošonai, kai ari volūdu politikai i tīseibom. Vys tik, dūmojūt par vysim itim cīši svareigajim vaicuojumi, teikom pi sliedzīņa, ka volūdys saglobuošonys, lītuošonys i atteisteišonys pamatā ir tuos prasmis, kas saisteitys ar teksta puorskaiteišonu i pīraksteišonu ci tekstprateibu. Itom prasmem da šam laikam ir grīzts saleidzynūši moz viereibys (kai akademiskajā i profesionalajā izgleiteibys vidē, tai i izgleiteibys politikys i plānuošonys koņtekstā).
Kab atteisteitum tekstprateibu regionalajuos volūduos, byutyskys elements ir izgleigeibys procesa planavuošona. Daudzejūs koņtekstūs tys ir raksturojams kai ekonomiski naizdeveigs, ka jam vārā tuo pragmatiskū pusi. Itū procesu liešuoku ci vīnkuoršuoku napadora ari napīteikamais cylvākresursu kapitals, kab pīpiļdeitum dzeivē modernu, profesionalu i ilgtspiejeigu vuiceibu procesu. Regionalūs volūdu ekonomiskuo vierteiba nav saleidzynojama ar nacionalūs ci storptautiskūs volūdu lītuojuma vierteibu, deļ tam kas zyn byutum vārts volūdys navys stateit pretim, a stateit kūpā, īkļaunūt regionalūs volūdu vuiceišonu ari nacionaluos volūdys vuiceišonys koņtekstā ci ūtraiži.
Deļ tuo konfereņcē ir planavuots diskutēt par īspiejom, kai regionalū volūdu īsavuiceišonu iņtegrēt majoritatis volūdys (nacionaluos, vaļsts volūdys) zynuošonys, kai iz leksikys ir gramatiskūs strukturu pamata veiduot saprasšonu i par vīnu, i par ūtru volūdu. Fokuss byus iz tom regionalajom volūdom, kas ir ligvistiski i ideņtitatis vaicuojumūs tyvys nacionalajom volūdom i par kurom bīži teik diskutāts statusa sakarā (volūda ci dialekts). Kai par pīmāru, Latvejā - latgalīšu volūda, lejis vuocu volūda Vuocejā, skotu volūda Skotejā, veru volūda Igaunejā ci citys regionaluos volūdys (Fraņcejā, Italejā i c.).
Konfereņcē gribim saleidzynuot i diskutēt, kai itaida pīeja varātu paleidzēt tim, kuri vuicuos volūdu, īraudzeit kūpeigū i atškireigū, pīškiertu volūdu vuiceišonuos procesam leluoku kognitivū dziļumu i atteisteitu leluoku volūdys izjiutu i saprasšonu. Myusu dīnuos Eiropys regionalūs volūdu īsavuiceišonā teik lītuotys ari cytys pīejis, kas saisteitys ar školānam zynomū ci īsavuicamūs volūdu (juo lingvistiskuo repertuara) īkļaušonu vuiceibu procesā. Svareigs faktors itymā koņtekstā ir ari tys, ka personys, kas vuicuos regionaluos volūdys, nav vīnveideiga cylvāku grupa; atkareibā nu jūs regionaluos volūdys prasmis, var izdaleit mozuokais treis grupys: 1) tī, kuri vuicuos volūdu i zyna nacionalū majoritatis volūdu, bet nazyna ci zyna cīš moz regionalū volūdu; 2) tī, kuri vuicuos volūdu i kasdīnā lītoj kaidu nu regionalajim variantim, a naprūt tik labi skaiteit i naprūt nimoz raksteit regionalajā vodūdā; 3) tī, kuri vuicuos volūdu i jim ir cīš moz zynuošonu gon par nacionalū, gon - regionalū volūdu (tī, kuri nadzeivoj tik iļgi kaidā vaļstī).
Deļ tam svareigi ir saprast i izvērtēt vysaidys pīejis, kab atteisteitu idejis i par latgalīšu volūdys vuiceišonys saturu i veidu, kai tū vuiceit i īsavuiceit. Cīši svareigs ir pošu bārnu i jaunīšu redziejums, kai i kū jī grybātum īsavuiceit, kas da šam laikam sarunuos par regionalū volūdu vuiceišonu ir par moz izzynuots. Jaunuoko paaudze sasazynoj, izmontojūt digitalū vidi, vysaidus socialūs teiklus, leidza ar tū jūs mierki i gribiešona īsavuiceit regionaluos volūdys varātu atsaškiert nu školuotuoju dūmom par tū, kai i kū dareit.
Deļ tam konfereņcis laikā grybātumem sprīst par volūdys vuicinīku (tūs, kuri vuicuos volūdu) daudzveideigū auditoreju, jūs gribiešonu i motivaceju īsavuiceit regionaluos volūdys. Konfereņcē arī grybātumem vaira viereibys grīzt tim cylvākim, kuri vuicuos volūdys. Aicynojam pīsadaleit regionalūs i mozuok lītuotūs volūdu pietnīkus, školuotuojus, školānus, studentus i cytus interesentus, pīsokūt referatus par itaidim tematim:
Konfereņcis mierkisir i saleidzynuot pīredzi, pietnīceibys perspektivys i datus nu vysaidim Eiropys i pasaulis regionalūs volūdu koņtekstim, i diskutēt par pīejom latgalīšu volūdys vuiceišonā i īsavuiceišonā.
Aicynuotī plenarsēdis runuotuoji: prof. Nikole Naua (Nicole Nau) (A. Mickeviča Universitate Poznaņā, Pūleja), Kadri Koreinik (Tartu Universitate), Birte Ārendta (Birte Arendt) (Greifsvaldes Universitate, Vuoceja).
Konfereņcis dorba volūdys: latgalīšu, latvīšu, angļu. Ka uzastuošona ir planavuota latgalīšu ci latvīšu volūdā, prezeņtaceju aicynojam sagataveit angļu volūdā.
Referata ilgums: 25 minotys (15 minotys referatam, 10 minotys diskusejai).
Piec konfereņcis ir planavuots sagataveit i izdūt konfereņcis rokstu kruojumu ci konfereņcis tematam pīmāruotu specializldavumu.
Daleibys moksa: 80 EUR; studentim - 20 EUR, školānim - bez moksys.
Konfereņcis pīteikums:pagarinuots da 13.03.2022.
Paziņuojums par referata īkļaušonu konfereņcis programmā:31.03.2022.
Konfereņcis nūtikšonys laiks:16.-17.06.2022.
Rēzeknes Tehnoloģiju akadēmija, Atbrīvošanas aleja 115, Rēzekne, LV-4604, Latvija
Valsts pētījumu programmas “Humanitāro zinātņu digitālie resursi” projekts “Digitālie resursi humanitārajām zinātnēm : integrācija un attīstība”, Nr. VPP-IZM-DH-2020/1-0001
ERAF līdzfinansēts projekts „Atbalsts starptautiskās sadarbības projektiem pētniecībā un inovācijās Rēzeknes Tehnoloģiju akadēmijā”, Nr. 1.1.1.5/18/I/012


text:
Mitologeja
Mitologeja (greku: uuθoλoYίa) iraid zinuotne, kura pietej pasauļa tautu mitus, jū legendys i folkloru.
IzceļsmeLabot
Vourds mitologeja iraid cieļīs nu sangreku volūdys uuθoλoYίa, kas tulkuojumā nūzeimej stuosts, legenda i stouostu stuosteišona.[1] Laikam ajūt, mitologejis termins tyka aizjimts nu greku volūdys i tū suoka izmantuot Sanajā Rūmā. Tamdieļ, rūmīšu mitologejis varūņi i motivi iraid cīši ļeidzeigi sangreku mitologejai. Greku kultura beja īdvasmys olūts deļ jū antīkajim rokstnīkim i jū dorbim.[2]
Nūruodis i olūtiLabot
- ↑ Vuorda mitologeja nūzeime (angliskai)
- ↑ Sanās Rūmas dīvi i dīves (angliskai)


text:
Nūsvieteiti Kroma kolna svātki
22. augustā Kroma kolnā (Dagdys nūvoda Ondrupinis pogosta Prīžu kolnā) kruošņai aizvadeiti kasgadiejī Kroma kolna svātki, kas puļcieja dažaidus viesturis rekonstrukceju i ceiņu klubus, folklorys kūpys, kai ari daudzus interesentus.
Svātki Kroma kolnā itūgod nūtyka jau catūrtū reizi. Kai saceja Kroma kolna bruolistis vadeituojs Aleksandrs Lubāns: “Īprīšk svātki tyka svieteiti šauruokā lūkā, tok kotru godu myusu draugu i atbaļsteituoju lūks ir tik audzs. Vysaidūs pasuokumūs asam īsapazynuši i sasadraudziejuši ar dūmubīdrim nu cytu leidzeigu klubu, bīdreibu, instituceju, kai ari tykuši pi lela atbaļsteituoju pulka. Partū izdūmuom sovā bruolistis sātā – Kroma kolnā – vysus saaicynuot, kab kūpeigai nūsvieteitu myusu svātkus.”
Pasuokumā pīsadaleja puorstuovi nu Lītovys ceiņu i rekonstrukcejis klubu “Simkala”, “Semigallia” i “Ceklio Kuršai”, Daugovpiļs viesturis modeliešonys kluba “Robeža”, Ludzys Omotnīku centra, bīdreibys “Malny Wylky”, rekonstrukcejis i eksperimentaluos arheologejis grupys “Senzeme”, kai ari folklorys kūpa “Egle” nu Viļakys i jaunīši nu folklorys kūpys “Sudobri”. Pasuokumā pīsadaleja sātys ražuotuoji i omotnīki, kuru produkceju varēja nūbaudeit sevkurs pasuokuma apmaklātuojs. Kroma kolna svātkus atbaļsteja ari Dagdys nūvoda dūme.
Itūgod svātki tyka atkluoti ar svineigu Kroma kolna bruolistis guojīni i svātku gunkura īkūršonu, kas tyka aizdagts ar kromu i škiļamdzeļzi. Kai pastreipuoja A. Lubāns: “Dzeivuo guņs juodaboj piļneigā klusumā, partū ka gunei napateik trūksnis,” partū vysi gosti tyka lyugti īturēt klusuma šaļti. Piec īdegšonys folklorys kūpa “Egle” gunkuru styprynuoja ar eipašu dzīsmi, nu ar vieršņu zīdu puškim i guņs īkustynuošonys ritualu itū šaļti nūslēdze Kroma kolna bruolistis mārgys.
Svātkūs skateituojim beja vareiba redzēt ceiņu demonstriejumus i turnirus, kas tyka suokti ar Kroma kolna bruolistis ceineituoju vairūgu deju. Ceiņu turnirā veiksmeiguokais izaruodeja ceineituojs Artūrs Vilmanis nu Daugovpiļs viesturis modeliešonys kluba “Robeža”. Svātku laikā sevkuram interesentam beja vareiba īsasaisteit vysaiduos senejūs latgaļu omotu i prasmu darbneicuos, kai ari pīsadaleit tematiskuos spēlēs. Veiri sovus spākus puorbaudeja vikingu futbolā. Pasuokumā daudzuos aktivitatēs varēja īsasaisteit ari bārni – īsajust ceineituoju lūmā i dūtīs bārnu turnirā, sataiseit pošim sovu vairūgu, izgatavēt kotram sovu muola figureņu voi trauceņu.
Pasuokuma ītvorūs nūtyka ari Kroma kolna bruolistis sezonys nūslāguma publiskuo sapuļcis daļa, kurys laikā ar simbolisku puorbaudejumu tyka uzjimti 3 jauni bīdri, kai ari gūdynuoti aktivuokī Kroma kolna bruolistis bīdri aizvadeitajā sezonā. Piec jaunūs bīdru uzjimšonys bruolistis veiri doncuoja karaveiru deju, ar kuru tyka īsvieteiti jaunuzjimtī bīdri. Jaunajā sezonā kūpā dorbuosīs 29 Kroma kolna bruolistis bīdri, kurus vīnoj kūpeiga motivaceja – pieteit, rekonstruēt i imitēt senejūs latgaļu dzeivisveidu i kulturu, kai ari popularizēt tū plašuokai sabīdreibai.
Svātku kulminacejā ar dagūšu muola pūdu nu katapultys šuovīņa tyka aizdagta eipašuo Kroma kolna svātku guņs skulptura, caur kuru izguoja asūšī i jaunī bruolistis bīdri, kab sajimtu spākus nuokamajai sezonai. Kai atzyna A. Lubāns: “Myusu pastuoviešonys pamatā ir draudzeiba, sovstorpiejs atbolsts i paleidzeiba, kai ari kūpeigais ceļš iz vīnuotu mierki – byut par aktivim Latgolys patriotim, turēt gūdā i cīnā myusu senejū kulturu, styprynuot i kūpt vierteibys, kas paleidziejušys latgalīšim pastuovēt da myusu dīnu, kai ari atguodynuot ituos senejuos kulturys unikalitati plašuokai sabīdreibai. Itī svātki ir eipaši mums pošim, partū ka tī kotru reizi līk apsazynuot, cik tuoli asam tykuši sovā ceļā i cik tuolu ceļa pūsmu varam nūīt cytugod. Nagaistūšais entuziasms i kūpeibys gors mums dūd spāku vysūs puorbaudejumūs, ari eimūt caur guni.” Bruolistis bīdrim svātkūs ir ari kaida eipaša tradiceja – ar dzīsmem, stuostim i salīdiešonuos spēlem da reita gaismys nūsorguot sovu svātku gunkuru, kuru kotru godu rūtoj jaunūs i asūšūs bīdru puorbaudejuma laikā kolnā iznastī akmini.
Kroma kolna bruoliste ir viesturis aktivistu i rekonstruktoru bīdreiba, kas pietej 9. – 13. godsymta Latgolys viesturi i kulturu, reikoj dzeivuos viesturis pasuokumus, demonstrej unikaluos, kruošņuos i daudzveideiguos rūtys i vylnainis, senejūs karaveiru ekipiejumu, īrūčus, ceinis muokslu i sadzeivi, kab sevkurs interesents sajimtu prīškstotu par tuo laika senejūs latgaļu vierteibom, laiku i telpu. Kroma kolna svātki kotru godu nūteik prīškpādiejā augusta nedeļā. 2016. godā tī planavuoti 20. augustā.
Rokstu sagataveja Kroma kolna bruolistis puorstuovi
Foto: Alija Protosevica i Īva Trimaļneica


text:
Īspieja īpasazeit ar viesturnīka Boleslava Brežgo personeibu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Par gūdu viesturnīka Boleslava Brežgo 135. dzimšonys dīnai Rēzeknē, Latgolys Kulturviesturis muzeja laseitovā leidz 4. apreļam bez moksys ir vareiba īpasazeit ar izdavumim, dokumentim, fotografejom i prīškmatim, kas saistuos ar B. Brežgo personeibu i padareitajim dorbim. Laseitovā ir izstuodeiti muzeja kruojuma materiali, nu kurim daļu muzejam ir duovynuojs viesturnīka dāls Arkādijs.
Nu 1937. da 1940. goda B. Brežgo aktivai dorbuojuos bīdreibā “Latgolys Centralais muzejs” i beja muzeja viesturiskūs pyrmsuokumu pamatliciejs Rēzeknē, par muzeja viesturi skaiti vaira ITE. Taipat bīdreiba “Latgalīši” planavoj itymā godā Rēzeknē pastateit Boleslavam Brežgom pīminis pluoksni.
Boleslavs Brežgo ir vairuoku nūzeimeigu viesturisku pietejumu autors „ApxiBы i apxiyHaя пpaцa y BiцeбшчыHe” (1925); „OTHoшeHия пoлoчaHи лaTышeй B VIII-XVII BB. (1926); „Latgales pilsētu vēsture” (1931); „Daugavpiļs školu direkcijas archivs”(1938); „Latgolys pagōtne” 1. siej. (1943), „Latgales zemnieki pēc dzimtbūšanas atcelšanas 1861.–1914. ” (1954); „Oчepkи пo иcTopии kpecTbяHckиx дBижeHий B ЛaTraлии 1577-1907” (1956), vairuoku zynuotniskūs publikaceju par Latgolys viesturi autors. Profesora privatais arhivs globojās Latvejis Nacionalajā bibliotekā Rešūs rūkrokstu nūdaļā (ap 30 tyukstūšu lopu). Da šam Lakugā jau ir publicāts nalels īskots vīnā nu Brežgo pietnīceibys vierzīņu – piļsātu viesturei veļteitīm dorbim, kū var skaiteit ITE.
Boleslavs Brežgo dzims 1887. goda 12. aprelī (piec vacuo styla – 31. martā) Rēzeknis apriņča Drycānu pogostā. Jis teik saukts par pyrmū Latgolys latvīšu viesturnīku. Brežgo dzeivis guojums ir gona sarežgeits, ari juo biografejis dati vairuokūs dzeivis pūsmūs ir naprecizi, pasasokūt pošam Brežgo, kurs faktus par sevi, apstuokļu spīsts, pīlobuojs piec napīcīšameibys.
Suokumā Brežgo pabeidzs Rēzeknis piļsātys školu i struoduojs par sātys školuotuoju Rēzeknē. Vairumā biografiskūs datu, kur apraksteits B. Brežgo dzeivis guojums, kai tuoluokais dzeivis pūsmys teik pīmynāta Vitebskys gimnazejis pabeigšona 1910. godā. Tok profesors Ēriks Jēkabsons rokstā “Vēsturnieks Boļeslavs Brežgo (1887–1957): nezināmais biografijā” itū faktu apstreid. Brežgo 1912. godā izavielēja byut par profesionalu Krīvejis armejis viersnīku, īsastuoja divgadeigajā kuojinīku viersnīku vuiceibu īstuodē – Lelkņaza Mihaila Nikolajeviča karaškolā Tifilisā. B. Brežgo pabeidze karaškolu ar izcylom sekmem pyrmuo pasauļa kara prīškvokorā, kas deve jam vareibu izavielēt nuokušū dīnasta vītu. Jis vēļreiz aplīcynuoja sovu nūdūmu par militarū karjeru, izavielejūt īsastuot 9. Sibira Strielnīku pulkā tuolajā Vladivostokā.
B. Brežgo nu 1915. goda studēja Moskovys Arheologejis instituta Vitebskys nūdaļā i piec studeju struoduoja par Moskovys Arheologejis instituta Vitebskys nūdalis puorziņs leidz 1922. godam. Ituo goda dorba gaitu sarokstā (formularā) pīmynāts, ka 1920. godā instituta padūme jū īvieliejuse par profesoru Pyrmatnejuos arheologejis katedrā i Vyspuorejuos muokslys viesturis katedrā. Viesturneica J. Nazarova pīzeist, ka Moskovys Arheologejis instituts leidz 1918. godam nav skaitams par augstškolu. Vystik instituta izgleiteiba juopīzeist par lobu, aiz tuo, ka, ja studejūšais beja īinteresāts (i B. Brežgo taids nūteikti beja), beja vareiba sasnēgt augstu kvalifikaceju. Latvejis Republikā jam gon natyka apstyprynuoti zynuotniskī gradi i profesora nūsaukums.
Boleslavs Brežgo vīnnūzeimeigai beja izcyls viesturnīks, kurs ar sovu profesionalū darbeibu aplīcynuojs, ka zynuotniskim gradim i nūsaukumim na vysod ir izškirūša nūzeime. B. Brežgo cīši labi saprota, ka 2-3 godu laikā navar dabuot profesora omotam atbylstūšu kvalifikaceju klasiskā augstškolā, a profesora vuordu – praktiski div godus piec vidiejuos izgleiteibys dabuošonys, kai jam tys beja izadevs bryukūšajā Krīvejis imperejā. Deļtam, atsagrīžūt Latvejā, B. Brežgo sovā biografejā raksteja, ka institutā vuicejīs jau nu 1911. goda, “aizmierstūt” sovu dīnastu Krīvejis armejā i viersnīka specialitati.
Piec 2. pasauļa kara B. Brežgo tyka atlaists nu universitatis. 1946. goda 7. majā par pretpadūmu agitaceju i par darbeibu vuocu okupacejis laikā Ostlaņdis propagandys filmu nūzarē tyka īslūdzāts juo dāls Arkādijs. Myužeibā Boleslavs Brežgo nūguoja 1957. godā.


text:
Vucyns (Auns)
Piec dobys pryncipiali cylvāki i dusmēs var ībaksteit ar rogim, nu ilgi nasasyrda i mudri pīdūd. Daudz diskutēs – raksteit “ō” ci “uo”, nu goda beiguos paliks mīreigi, partū ka saprass, ka raksteibā pīļaunami obeji varianti. Cīši pateik latgalīšu muzyka, eipaši šlagers, nu tī, kas naļūbej šlagera, klausuos alternativū i smogū latgalīšu muzyku. Ari pošim skaneigi bolsi, drūsmeiguokī dzīd korūs, kautreiguokī sasašveikst bazneicā miša laikā.
Vierss (Vērsis)
Apsvērs dūmys par dorba maiņu, vajadzātu izavēlēt taidu, kas saisteits ar rogim ci pīnu, var pasainteresēt par vakancem AS “Latgales piens”. Jaunys dzeivis atzinis dabuos, skaitūt Raibuo stuostu gruomotu “Zalta tesmini”. Cīši apzineigi cylvāki ar gribiešonu īsavuiceit jaunys lītys, tī, kas vēļ narunoj latgaliski, kuorteigai vuiceisīs latgalīšu volūdu. Nūdereigs paleigs byus gruomotys “Skreineite. Vuicūs laseit” i “Skreineite. Vuicūs raksteit”. Nu tī, kam gruomotys na cīš īt pi sirds, vērsīs latgalīšu volūdys apvuiceibu video.
Dveini (Dvīņi)
Pretrunu pylni cylvāki, bet nūdūmi vysod lobi. Naļūbej vērtīs stuņdinīkā i atsarūn laika plyudumā, partū dzeivoj piec Andryva Jūrdža “Myužeiguo kalendera”. Var stuņdem vērtīs, kai cārmyukšys brīst, i dīnom klauseitīs, kai žuburis klaudzynoj elektreibys stoba golā. Pateik labi paēst, nu napateik mozguot traukus. Eipaši ļūbej ašņa dasys i studini, pyparmātru čaju ar madu.
Viezs (Vēzis)
Sirdī romantiki, koč iz uoru naizruoda. Eipaši veiksīs mīlesteibys dzeluos, partū vārts Vaļuka dīnā napalikt sātā i aizlaist iz balu Seiļukolnā. Nu, kam nasaveiks mīlesteibā, tam augs leli runkuli i buļbis. Pateik kustētīs i nūdereigū apvīnuot ar pateikamū, zīmā vajadzātu pogrobā puorlaseit buļbis, nu vosorā nu buļbu lokstu nūlaseit vabalis – saīs izdareit lobu dorbu i atsapyust.
Lauva
Vairums Lauvu ir cīšī goreigi cylvāki, partū daudz dūmoj par goreigumu i skaita vacuos “Katōļu Dzeivis”. Pateik ari daudz filozofēt, eipaši par tū, kai byutu, ka latgalīšim byutu sova vaļsts. Iz vysa lobuok jussīs, asūt kaidā koncertā Latgolys viestnīceibā “GORS”, nu tim, kam pruots iz taidom dzelom nasanas, patiks īsapierkt, pavysam slinkī latgalīšu gruomotys i diskus pasyuteis internetveikalā taiseitslatgola.lv.
Mārga (Jaunava)
Reizem kautreigi ļauds, nu reizem atvārti vysam jaunam. Pateik vērtīs kinys, eipaši Juoņa Streiča, i citēt Boņuku – “Kas uotruoks zyrgs voi mašyna?” Kod palīk cīši skumeigai, pruotu veļdzej, verūtīs “Magnetafon6iku” i “Būreiti”. Pateik meiceit muolu i peiragu meikli, nasmuodej ari meikļu miniešonu.
Bazvyns (Svari)
Nūsvārti cylvāki. Kod vajag, ir nūpītni, kod navajag, ļustej kai nagudri. Breivajuos šaļtīs aizaraun ar gruomotu skaiteišonu, eipaši pateik Franča Trasuna fabulys, nu Franci Kempu nalosa, deļtuo ka napateik juo uzskoti par Latgolys vītu Latvejā. Cytim otkon vyss preteji – kai nagudri skaita Kempu, nu Trasuna gruomotom daže nasaver viersā. Daži ir sātā sādātuoji, i jim na cīš pateik izīt cylvākūs, partū daudz laika pavoda pi teļvīzera i ir redziejuši vysus “Cytaidi latviskais” i “Sajūti Latgali” raidejumus.
Skorpions
Iz vysa lobuok atsapyust varēs, dorūt dzeraunis dorbus, puišim vajadzātu pļaut sīnu, a meitom – marinēt ogūrčus. Pateik nauda, reizem patur sev i spekulej, reizem doluos ar cytim, partū rauga pīsadaleit vysūs leluokajūs Latgolys tiergūs. Zvaignis sūluos byut eipaši lobvieleigys biznesam, i, īspiejams, izadūs tikt pi sova stenda t/c “Ūga”.
Suoviejs (Strēlnieks)
Cylvāki ar lelom ambicejom dzeivē i politikā, sepinej reiz runuot nu Saeimys tribinis, kai tū dareja Fraņcs Trasuns. Ka tys naizadūs, tod vysmoz byut lobūs draugūs ar Juri Viļumu. Tī, kuri nadaudz pīticeiguoki, aizaraun ar latgalīšu iedīnim i dzierīnim, sīvītem vaira pateik gataveit, a veirīšim – ēst.
Meža uozs (Mežāzis)
Cīši leli Latgolys patrioti, partū veikalā vasalojās tikai latgaliski, ari Reigā i Līpuojā. Vysu godu daudz struoduos, kab byutu, par kū dasaceit Latgalīšu kulturys goda bolvai Boņuks 2017. Pateik ari daudz runuot, dažim ari aprunuot, var gadeitīs, ka byus vajadzeiba izastuot Latgolys televizejā ci Latgolys radejā.
Iudiņa veirs (Ūdensvīrs)
Piec sovys dobys i aicynuojuma zynuotnīki, eipaši aizaraun ar Latgolys viesturis pietnīceibu, nu vuoka da vuoka puorskaitejuši Pītera Zeilis gruomotu “Latgales kultūrvēsture”. Itymā godā vajadzātu pastyprynuotu viereibu pīgrīzt 1917. goda Latgolys kongresa izpietei. Nu daļa ir taidi, kas nikuo daudz nazyna, nu pateik gudrētīs.
Zivs
Leli teatra fani, Latvejis Nacionaluo teatra izruodis “Latgola” i “Latgola 2” redziejuši vairuokys reizis, kluseibā cerej, ka aktīru savuorgšonys gadīnī jūs varātu izaraudzeit Ontona/Annes lūmai. Vārts apsvērt Daugovpiļs teatra abonementa nūpierkšonu. Atvalinuojumu vajadzātu pavadeit pi iudiņu, iz vysa lobuok – pi Rāznys azara.
Paldies par šo burvīgo lasāmvielu: LaKuGA.


text:
Muižvuordu sistema
Muižvuordu sistema (DNS, Domain name system) irā datorim voi logiskajim resursim daškierti tekstuali adresi. Pīvadumam,
latgola.lv,
rus.delfi.lv, i.t.t. Jūs lītoj vītā numeriskūs IP-adresu (pīv., 159.148.108.128) partū, ka IP adresi gryušuok īguodojami. Muižvuordi atmej IP-adresus; var lītuot i vīnus, i ūtrus. Pyrmuo pakuopīņa muižvuordus, rokstomus DNS vuordu beiguos (
lv,
lt,
ru,
com,
edu i ct.), privatpersona navar registrēt. Ūtruo pakuopīņa muižvuordus (
folklora.lv,
folklore.ee i.t.t.), privatpersona var registrēt par moksu (vysucieškuok nazcik desmišu latu par godu), i trešuo pakuopīņa muižvuordi, kurus sevkotrys ūtruo pakuopīņa DNS vuorda sovinīks var registrēt bez moksys.


text:
Latgolys Vargaņu dīnys 2012
Nu 20. juļa da 5. augustam jau trešū godu Latgolā skanēs varganis Latgolys Vargaņu dīnuos. Festivals ir klivs par tradiceju, kas aktivi popularizej vargaņu muzyku i atbolsta instrumentu izturiešonu i apkūpšonu. Latgolys Vargaņu dīnys ir lobdareibys pasuokums – īeja vysūs koncertūs ir par pazīdim, kas itūgod tiks vuokti viesturiskū Prezmys bazneicys vargaņu restauracejai.
Ituo goda festivala programa ir plaša i inceresn: nakts koncerts Stiernīnis bazneicā, tūpūšūs varganistu koncerts Prezmā, senejuos muzykys koncerts Borkovā, kamermuzykys koncerts Aglyunā. Nūslāguma koncerts Rēzeknē byus veļteits latgalīšu komponistu muzykai. Festivala eipašais gosts ir Latvejis Nacionaluos operys soliste – Ieva Parša, kura kūpā ar varganistim Ivetu i Juoni Pelšem koncertēs Kuorsovys bazneicā, kur paraleli nūtiks ari bārnu muokslys dorbu izstuode – konkurss par lobuokū Latgolys Vargaņu dīnu logo.
Latgolys Vargaņu dīnu koncertu apmaklātuojim byus vareiba viertīs muokslenīku prīšknasumus ar video projekceju paleigu, kai ari, turpynojūt tradiceju, apsavērt instrumentu demonstrejumus tyvumā, izdūt vaicuojumus varganistim i ari pošim paraudzeit sovus spākus varganista vītā.
Festivala nūtikšonys:
20. juļī 21:00 Nakts koncerts Stiernīnis Sv. Laurenceja Rūmys katuoļu bazneicā
22. julī 20:00 Kamermuzykys koncerts Aglyunys bazilikā
29. julī 14:00 Jaunūs varganistu koncerts Prezmys Sv. Seimaņa i Judaša Rūmys katuoļu bazneicā
2. augustā 20:00 Koncerts Malnovys Jaunovys Marejis – Rūžukrūņa karalīnis Rūmys katuoļu bazneicā Kuorsovā – pīsadola Latvejis Nacionaluos operys soliste Ieva Parša i varganisti Iveta i Juoņs Pelšis
4. augustā 20:00 Senejuos muzykys koncerts Borkovys Sv. Stanislava Rūmys katuoļu bazneicā
5. augustā 15:00 Latgalīšu komponistu muzykai veļteits koncerts Rēzeknis Jezus Sirds katedralē
Pīsadola varganisti: Diāna Jaunzeme, Iveta Pelše, Juoņs Pelše, Ilze Vizule, Ilona Birģele, Larisa Carjkova, Guna Kise, Agnese Urka, Laura Reksne, Laura Struķe, Ilze Grēvele, Olita Pereca, Jana Aņisimova, Lāsma Inkina, Agnese Solozemniece i c.; kai ari solisti – Ieva Parša, Daiga Maskaļūne, Juoņs Grahoļskis, Ieva Grandāne, Zane Kurma, Einārs Everss, Normunds Litovnieks, Agnese Abramāne, Laura Šarova i c.
Rēzeknis – Aglyunys diacezē ir 116 katuoļu draudzis, kas izavītuojušs 115 bazneicuos, suocūt ar pīticeigim bazneicys vajadzeibom pīmāruotim nomim da greznom katedralem. Skonūšys, lītojamys varganis ir tik 36 bazneicuos, nu tom – 11 bazneicuos varganis ir cīši švakā stuovūklī, 18 instrumenti ir naskonūši ci demontāti i 54 bazneicuos vargaņu nav i nikod nav bejs…


text:
Marija Zuja
PAR SEVI
Asmu dzymuse 1940. goda 8. oktobrī tagadejō Rēzeknes nūvoda Pušas pogosta Locu sādžā kai ūtrais bārns pūdnīka Oduma Kōpusteņa saimē. Nu 1948.leidz 1955. godam vuicejūs Pušas 7-gadeigajā skūlā, 1955.–1959. godā Maltas 1. vydusskūlā. Pēc skūlas beigšonas strōdōju vītejā kolhozā un vuicejūs Reigā, Latvijas Republikaniskō Naklōtīnes Lauksaimnīceibas tehnikuma agronomijas nūdaļā. 1961. godā aizgōju strōdōt iz Valmīras rajona »Zīmeļu« kolhozu. Tymā laikā apsaprecēju, pīdzyma divi dāli. (Dīmžāl vacōkais dāls jau miris.)
Nu 1967. leidz 1988. godam strōdōju sovā specialitatē Pušas kolhozā, reizē ari vuicejūs LLA Agronomijas fakultatē. 1969. godā apsaprecēju ūtru reizi: ūtrā lauleibā ir četri dāli un meita. 1989. godā sōku strōdōt sovā zemnīku saimnīceibā »Pakalni«. Tagad asmu pensijā un dzeivoju Maltā.
Asmu laimeiga, ka vysi muni bārni strōdoj. Dāls Arturs apstrōdoj 100 ha zemes, tur gūvis; Valdis vysu 400 ha plateibu ir īkūpis par augleigu zemi, izraunūt kryumus. Andris jau pīcpadsmit godus nūsadorboj ar sovu biznesu, Daina strōdoj, lai veicynōtu uzjēmējdarbeibu; Aivars strōdoj zemessardzē, Gunārs strōdoj Anglijā. Mozbārnim sovi vacōki ir lobs pīmārs.
Ir daudz breiva laika, bīži pōrdūmoju dzeivi – par vysu, kas radzāts un pīdzeivōts. Strōdojūt kolhozā dispečerdīnastā, vajadzēja izdūt sīnas avīzi: tai es sōku raksteit dzeju, kur tyka izsmīti taidi natykumi kai slynkōšona un dzeršona. Cylvāki laseja, bet nazynōja, kas tūs pantus roksta. Tagad rokstu par šūdīnas nabyušonom: kai lauku zeme aizaug ar kryumim, cik ciniski teik izlaupeita vaļsts...
Marija Zuja
SVĀTŌS TREJSVĪNEIBAS GŪDAM
Ka varim mes dzeivōt iz zemes šōs skaistōs,
Kur vyss te tik breineigā kōrteibā saistōs,
Ka speid ite saule un nūleist te leits,
Ka zaļoj te zeme un zyli iudiņu plašumi speid.
Gon radeibu vysu, gon itū skaistū dobu,
Dīvs, Tu tū devi cylvāku lobā.
Kai mums dzeivōt un kaidim mums byut,
Tū varim Tovūs desmit lykumūs gyut.
Lai tyktu piļdeits kotrs Tovs lykums,
Mums vajadzeigs tikvīn dorba un saprōta tykums.
Mes pateiceibā kvālā gūdynojam Tevi,
Dīvs, Dabasu Tāvs – vysa Radeitōjs.
Dīvs, na vysod mes paklausom lykumam Tovam,
Bīži mes gribim dareit pa sovam;
Na vysod mums pīteik gūda un kauna,
Ka mes par sovim tyvōkim runojam ļaunu.
Daudzi mes gribim, nikod nav mums gona,
Mes ceinamēs, koleidz šōs dzeives atvodas zvona.
Bet Tu myusus mīļoj, kaidi mes asam,
Kaut bīži grāku nostu mes nasam.
Par mums Tu sovu dzeiveibu devi,
Lai mes pēc nōves radzātu Tevi;
Mes pateiceibā kvālā gūdynojam Tevi,
Dīvs Dāls – Jezus Kristus, myusu Pesteitōjs.
Dīvs – Svātais Gors, ar sovu spāku
Pasorgoj myusus nu lelu grāku,
Mīrynoj myusu satrauktū dobu,
Paleidz mums dzeivē tīktīs pēc loba!
Ar cereibas gaismu sirdis mums piļdi,
Ar svēteibu sovu dvēseles sasiļdi;
Dīvs – Svātais Gors, ar prōtu Tovu
Īmōci mīļōt Dīvu un tyvōkū sovu!
Lai varim dzeivōt un cīneigi byut,
Pēc šōszemes dzeives dabasu vaļsteibu gyut!
Mes pateiceibā kvālā gūdynojam Tevi,
Dīvs – Svātais Gors, myusu svātdareitōjs.
O, Vysusvātōkō Trejadeiba,
Lai gūds Tev un slave vysā myužeibā!
VEĻTEJUMS TĀVAM
Aiz Pušas azara beja Locu sādža,
Un dzeivōja tī daudz Latgolas ļaužu.
Čaklums un tykums beja jūs dzeives pamats,
Un dažam lobam beja ari sovs omots.
Vīns taiseja kubulus, ūtrs – zyrga lītas,
Trešs pyna grūzus, cyts otkon sītus.
Ar zirdzeņu apstrōdōja sovus laukus...
Bet Odums nu mōla taiseja traukus.
Daudz pīna, krējuma un mada pūdu,
Daudz vysaidu skrūžu, vāžu un bļūdu,
Bet sovim un kaimiņu bārnim par prīku
Taiseja Odums daudz sviļpaunīku.
Kod jēme nu cepļa, tī beja kū redzēt,
Un nabeidze bārnu acteņas mirdzēt;
Jī zynōja, Odums ar treisūšu rūku
Dūs kotram skaistu sviļpaunīku.
Nu beja bārnim prīka bez gola,
Skanēja vysa šei klusō mola.
Ar smaidu, ar jūkim, bez vōrdim osim
Odums beja laipns pret lelim un mozim.
Jys taiseja traukus ar prīku un baudu,
Tūs pōrdūdams tērgūs, peļneja naudu.
Jys čaklumā varēja pōrspēt pat skudru,
Cylvāki Odumu sauce par gudru.


text:
Latgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps Dagdu
INFORMACEJA PRESEI
Latgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps Dagdu
Reigā, 2009. goda 17. aprelī
Īsasaistūt Lelajā tolkā, kas 18. aprelī nūteik vysā Latvejā i cytur, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Dagdys piļsātys dūmi, Dagdys dūmis piļsātsaimisteibu, jaunīšu bīdreibu “Dagne” i Dagdys uzjiemiejim reikoj sakūpšonys tolku Dagdā. Tolkā plānoj pīsadaleit jaunīši: studenti i škoļnīki nu vysys Latgolys i cyti interesenti.
Pyrms tolkys paradzātys stopiešonys saceņseibys iz Dagdu, jūs dalinīkim ir izsludynuots latgaliski raksteitu stopiešonys stuostu konkurss.
LgSC atbolsta sovys sātys i juos apleicīnis, sovys vaļsts sakūpšonys ideju. Kotram juodalīk rūka, kab mes dzeivuotu lobuokā pasaulī. Jaunīši kūpšonai izavēlēja Dagdu, deļtuo ka tei ir vīna nu skaistuokūs Latgolys piļsātu i tī dzeivoj daudz LgSC bīdru.
Sasatikšona 18. aprelī 9:00 stuņdēs nu reita pi Dagdys piļsātys dūmis, Alejis īlā 4.
Piec tolkys Dagdys Tautys nomā paradzāts informativs seminars par latgalīšu jaunīšu aktivitatem Latgolā i cytur: Daugovpilī, Rēzeknē i Reigā. Seminarā par sovim dorbim stuosteis Dagdys jaunīšu bīdreibys “Dagne” i bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” bīdri. Vokorā paradzāts atpyutys vokors ar daņčim i dzīsmem.
Pyrms tolkys, 17. aprelī, paradzātys stopiešonys sacenseibys iz Dagdu – studentim i cytim gorā i mīsā jaunajim. Suokums Reigā, Jelgovā, Rēzeknē i koč voi Parīzē voi Rūmā, partū ka vysi celi vad iz sātu, iz Latgolu. Itymā gadīnī – Dagdu.
Piec tolkys nūtiks stopiešonys i tolkys pīdzeivuojumu stuostu konkurss.
Kab pīsadaleitu konkursā, jaunīši aicynuoti sovus stuostus pīraksteit skaidrā latgalīšu volūdā (klaidys natiks jimtys vārā, golvonais ir stuosts i gribiešona raksteit) i īsyuteit bīdreibai „Latgolys Studentu centrs” iz e-posta adresu lgsc suneits inbox.lv. Lobuokūs stuostu autori dabuos bolvā latgalīšu autoru gruomotys, jūs stuosti tiks publiceiti latgalīšu kulturys vortalā www.lakuga.lv.
Vaira informacejis:
Linda Orole
bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” vaļdis lūcekle
mob. t. 26389380
e-posts: linda_orole suneits yahoo.com.


text:
Dokumentaluo kina “Izdzeivuot pīdereibu. Dzeive gleznuos” ir veļtejums Latgolys kulturys darbinīka Ontona Kūkoja septiņdesmitgadei. Filma paruoda O. Kūkoja daudzpuseigū personeibu literaturys, teatra, muokslys sferuos, sovūs īspaidūs i dūmuos tymā doluos juo laikabīdri i tyvinīki. Kinys veiduotuoji Voldemārs Ivdris, Māris Justs.
NOMINANTI:
Bronislavs Spridzāns “Latgolys vuords”
LRT sižets “Filmas „Latgolys Laikadečs” pirmizrāde”
LRT sižets “Nometne „Latgolys bārni””
Diskuseja Diena.lv gostu ustobā “Latgalīšu spāks”
LTV1 raidejums par Muzykys Skrytuli


text:
LITERATURA
Lobuokuo proza – Saprge – „Stuosts par suneiti”
Lobuokuo dzeja – Līga Rundāne
Lobuokais izdavums / gruomota – “Myusdīnu latgalīšu antalogeja – Susātivs”/ LgSC
MUZYKA
Lobuokuo dzīsme – Screen – Bez PVN
Lobuokais muzykys albums – Ļepetnīks – Dabasu Durovys
Lobuokais muzykys video – Screen – Bez PVN
SABĪDREIBA I KULTURA
Lobuokais pasuokums / projekts – Latgalīšu muzykys koncertturneja „Taiseits Latgolā / Made in Latgola” (LgSC)
Latgalīšu kulturys sponsors / mecenāts – Latgolys regiona atteisteibys agentura par atbolstu latgalīšu kuļturai
Latgalīšu kulturys masu medejs – Latgolys Radeja
Goda cylvāks – Ilga Šuplinska
„MOZAIS BOŅUKS”
LITERATURA
Spylgtuokuo publikaceja presē – Ratestis gods (Valentins Lukaševičs)
Lobuokuo luga – “Klepernīku pogosta zvaigzne”
Lobuokuo publicitatis akceja literatūrā – Raidejums „Kukuži”- Latgolys Radejā
Latgolys vuorda populariziešona literatūrā – “Myusdīnu latgalīšu antalogeja – Susātivs”
Spylgtuokuo debeja – Raibīs Suņs
Par īguļdejumu latgalīšu literaturys atteisteibā – Osvalds Kravaļs
MUZYKA
Lobuokuo tautys muzykys dzīsme – Čigons – Laimas Muzykanti
Lobuokuo šlagera dzīsme – Baltie Lāči – Skaidra Volūda
Lobuokuo alternativuo stila dzīsme – Donats – Jis i Jī, kam nav bolsa
Lobuokuo rock dzīsme – Juotnīks – Green Novice
Lobuokuo pop dzīsme – Laimeņa – Rudiņs Steigys
Lobuokuo koncertgrupa – Laimas Muzykanti
Lobuokuo publicitatis akceja muzykā – Koncerttūris “Taiseits Latgolā” prezentacejis pasuokumi Latvejā
Latgolys vuorda populariziešona muzykā – Ata Auzāna i Daugavpiļs kuora daleiba i uzvara TV 3 reikuotajā šovā “Koru Kari”
Goda debeja muzykā – Daugaveņa; Dzeivuot ir labi – Patrioti.LG
Radejis hits – Screen – Bez PVN
Par īguļdejumu latgalīšu muzykys atteisteibā – Gunārs Igauņs
SABĪDREIBA I KULTURA
Latgalīšu sabīdryskuo organizaceja – bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”
Lobuokais latgaliskais pasuokums školānim – Skotuvis runys konkurss „Vuolyudzāni” i vydsškolānu olimpiade
Goda školuotuojs – Imants Slišāns
Lobuokais latgaliskais pasuokums kulturys / tautys nomā – Festivals „Upītes Uobeļduorzs”
Par īguļdejumu latgalīšu kultūrā – Juoņs Elksnis


text:
Palāda
Palāda (palādys aba eistynuos palādys, latiņu: Strix) - peliediņu (Strigiformes) putnu ciļts, pīdareiga palādu dzimtei (Strigidae). Eistynūs palādu ciļtī myuslaikūs irā 15 dzeivu škiru.
Eistynūs palādu škirys sateikamys daudzumā koņtinentu: Eurazejā, Afrikā, Pūstumamerikā i Dīnavydamerika. Daudzi škiru dzeivoj plotā arealā iz pūstumu pusrutuļa. Aiztuo nazcik škiru, seviški dīnavydūs dzīvojūšūs, irā eņdemiskys. Latvejā sateikamys 3 eistynūs palādu škirys: sātys palāda (Strix aluco), Uralu palāda (Strix uralensis) i pūstumu palāda (Strix nebulosa). Pūstumu palāda Latvejā aizskrīn iz rata.[1]
Izavierīņs i soveibysLabot
Eistynuos palādys vydyska leluma ci leli peliedini putni. Juos strypra i rūna auguma. Vysuleluokuo ciļtī irā pūstumu palāda, jei var byut net da opūga (Bubo bubo) lelumam, muotainis auguma garums var dasnēgt 84 cm.[2] Eistynuos palādys natur spolvu pliekšu pi ausu, kaidys soveigys, pīvadumam, opūgim (Bubo), partū ituos ciļts kod nakod sauc par bezausiņu palādu ciļti. Eistynuos palādys izsaceigai naktini putni, dzeivojūši pa mežim natuoli da cylvāka sātom. Eistynuo palādys medej skraidīnī i barojās ar cytim putnim, ruopačim i mozim zeideituojim, vaira vēļ ar grauzačim.
SistematikaLabot
- ciļts Eistynuos palādys (Strix)
- Afrikys meža palāda (Strix woodfordii)
- Bryunuo meža palāda (Strix leptogrammica)
- Čako palāda (Strix chacoensis)
- Hama palāda (Strix butleri)
- Plemuotuo meža palāda (Strix seloputo)
- Sātys palāda (Strix aluco)
- Plemaine palāda (Strix occidentalis)
- Raibuo meža palāda (Strix ocellata)
- Bryunkuojaine palāda (Strix rufipes)
- Bryunstreipaine palāda (Strix hylophila)
- Raudonu palāda (Strix fulvescens)
- Sičuaņa palāda (Strix davidi)[3]
- Streipaine palāda (Strix varia)
- Uralu palāda (Strix uralensis)
- Pūstumu palāda (Strix nebulosa)
Kod nakod eistynūs palādu ciļtei daskaita i tropūs dzeivojūšū Dīnavydamerikys palādu ciļti (Ciccaba).[3]
NūruodisLabot
Uorejuos nūruodisLabot
Bryunuo meža palāda (Strix leptogrammica)
Sātys palāda (Strix aluco)
Plemaine palāda (Strix occidentalis)
Streipaine palāda (Strix varia)
Uralu palāda (Strix uralensis)
Pūstumu palāda (Strix nebulosa)


text:
Nu sirds iz sirdi. Breivpruoteigūs dorbs Grebņovys rūbežpunktā (+FOTO)
Rokstu sagataveja: Marta Puzāka, portals lakuga.lv
Vys vēļ turpynojās Ukrainys biegļu plyusma par Krīvejis-Latvejis rūbežu, kur nūsolušūs, garys stuņdis iz rūbeža nūstuoviejušūs cylvākus Grebņovys rūbežkontrolis punktā uzjam breivpruoteigī. Ukraini itymā drāgnajā laikā teik sagaideiti ar syltu puortyku i cytom sasasiļdeišonys īspiejom. Breivpruoteigūs dorbs nav vīglys, partū ka dīnā rūbežu var škārsuot pat da 300 cylvāku, tok sirsneiba i smaidi, kas dominej iz rūbeža, līk saprast, ka vyss teik dareits labi.
Īsarūnūt rūbežkontrolis punktā, sateikam breivpruoteigū Railiju Zagorsku, kas ir jaunīte nu Kuorsovys pusis. Railija stuosta, ka šudiņ ir sastuo reize, kai jei paleidz bieglim.
“Ite tyku interesantā veidā – mani uzaicynuoja muna bruoļa sīva, kura ari ite breivpruoteigi paleidz ukrainim. Struodojam iz maiņu. Mainis šod tod ir nu reita da pušdīņu, tod nu pīcu da vālam vokoram, ari pa nakti. Vysu laiku mainuos, bet dīnā ir pa divom maiņom. Ir bejs, ka pa trejom,” par dorba grafiku stuosta Railija.
Meitine atzeist, ka itūnakt ir cīši moz gulāts, tai kai vysu nakti juobyut “iz vakts”: “Šudiņ beja pyrmuo reize, kod ite palyku par nakti. Vierūs pa lūdzeņu, jo vysu laiku dūmuoju, voi tik nav attaiseitys durovys, voi tik nav kaidi cylvāki atguojuši. Kotru stuņdi vierūs. Ka vyss kuorteibā, tod guoju gulēt. Jau sešūs nu reita pasamūdu. Īraudzeju, ka durovys ar attaiseitys, cylvāki ir atguojuši. Jūs vajadzēja satikt, paleidzēt.”
Satīkam ari Lauru, kas tamā šaļtī beja iz puora ar Railiju. Laura Čaupale ir bīdreibys “Tavi draugi” breivpruoteiguo, kas Grebņovā dorbojās nu poša oktobra suokuma.
Ari Laura stuosta, ka dorbs ir vysai naparadzams, bet tys cīši uzluodej emocionali: “Nazynam, kod mes byusim aizjimtys, kod breivys. Tod, kod tu esi cīši nūgurs voi nav tys lobuokais nūskaņuojums, momentā, kod tu īraugi cylvākus ar sūmom tyvojūtīs zaļajai byudeņai (rūbežkontrolis punktam – M.P.) , kas nūzeimej – pādejais paroksts, pādejais zeimūgs i jī ir Latvejā – tu daboj turbo dzinieju, turbo spāku. Cytreiz tu skrīņ jim pretī i soki: “Laipni lyugti Latvejā!”
Sirsneiba iz rūbeža
Breivpruoteigī ukraiņus sagaida ar lelu sirsneibu, tok jī pastreipoj, ka divkuoršu sirsneibu sajam nu pošu ukraiņu. Pats svareiguokais biegļu atbolstā ir komunikaceja.
“Ukraini poši ir pretimnuokūši. Koč i jī soka, ka mes asam pretimnuokūši, tok jī poši taidi ir! Pasmaida, parunoj. Tys cīši prīcej. Jūs pīredzis ir suopu pylnys, bet jī taipat cenšās, kab jim byutu labi, kab jī byutu laimeigi. Ruodīs, ka jī poši mums soka, ka vyss byus kuorteibā,” tai Railija.
“Sirsneigais moments, kas ite dominej – tys ir tys, par kū cylvāki soka “paļdis”. Cylvāki reši kod soka paļdis par čaju, vaira soka par tū, ka ir tik lobi cylvāki. Lela daļa ukraiņu atzeist, ka tei ir pyrmuo paleidzeiba, kū jī vyspuor sajam. Jī ir sajāmuši drūsmi izaraut nu tuos zonys. Cīši aizkustynūši. Pīmiņu momentu, kod vaicuoju: “Kū jius dabuojot myusu punktā?” Tai nanūpītnai, smejūtīs. I jī maņ atbiļd: “Jius mums īdevet ceļu iz nuokūtni.” I maņ suoka īt raudīņs…” emocejuos doluos Laura.
Sīvīte arī stuosta, ka ukraini ir na tik sirsneigi, bet ari cīši draudzeigi i paleidz cyts citam. “99% gadīņu cylvāki, kas brauc vīnā autobusā, kas ir sapierkuši beletus nu vīna cīma, vīnā īkuopšonys punktā, ceļoj cauri okupātajai teritorejai, škārsoj Krimys rūbežu, krotuos cauri Krīvejai kūpā, cīši daudzi sasadraudzej i tys kontakts turpynojās ari tuoļuok. Jī atbolsta cyts cytu. Jī ir uorkuorteigi sirsneigi i atkluoti. Itys nav stuosts par tū, ka labdareiba ir anonima. Itūreiz ir cīši personeigai, cīši tyvai. Nu sirds iz sirdi.”
Pabaruot, sasiļdeit, atbalsteit
Breivpruoteigūs aizdavums ir sasiļdeit ukraiņus – pabaruot ar syltu iedīni, sataiseit korstu čaju, pīduovuot adeitys zečis, dečus i pledus, syltys drēbis. Paleidzeibys punktā ir daīmami divi treileri, kur ir īspieja puornakšņuot. Atbolsts teik dūts na viņ materiali, bet ari morali – breivpruoteigī ir gotovi uzklauseit stuostus, uzmundrynuot, pasaspielēt ar bārnim.
Railija stuosta, ka jai ir gryuteibys ar krīvu volūdu, tok tys nav škierslis uzturēt komunikaceju: “Mes paleidzam morali. Cylvāks koč kū pastuosta, i mes jam jiutam leidza. Pastuostom kaidus stuostus. Es it kai saprūtu krīvu volūdu, bet tymā laikā na eisti izprūtu kontekstu, par kū ir runa. Tys ir tys moments, kod nasaprūtu biļdi, kai tys vyss nūteik. Gribīs vaira dūt tū empateju, vys jau taipat ir cīši pateikami, ka vari sasarunuot ar cylvākim.”
Golvonais aizdavums breivpruoteigajim ir paleidzēt. Paleidzēt na tik ukrainim, bet ari sev pošam i cyts cytam.
Par dorba daleišonu dīnnakts servisā Railija soka tai: “Mums ir kotram maiņā sovs partners, jo breivpruoteigais vīns pats nastruodoj. Saprūtam, kam kas ir vajadzeigs. Ari mums ir dažaidys personeibys. Raugom saprast, kas ir vajadzeigs, kas nav vajadzeigs. Izdūmojam, kurs byus myusu aizdavums. Cyts padūd čaja, cyts vēļ kū. Struodojam rūku rūkā.”
Cylvāki i situacejis ir dažaidys
Situaceja iz rūbeža ir cīši saspryngta. Ukrainim juostuov garys rindys, kab škārsuotu rūbežu. Nareši gaideišona var aizjimt pat dīnnakti. Ari iz Latvejis rūbeža ir juogaida. Vīnim tys ir privatais transports, kod, pīmāram, kaids ukraiņu šofers atbrauc pakaļ, cytim jau ir nūpierkts belets autobusam i vajag tū gaideit, bet reizem cyti ir bez transporta i jim vajadzeiga vēļ atseviška paleidzeiba nu breivpruoteigūs pusis. Ir bejušys ari reizis, kod breivpruoteigī, braucūt atpakaļ ir Reigu, pagiun leidza kaidu ukraini, kas palics bez transporta.
Leluokuo daļa rūbeža škārsuotuoju ir tranzitā. Bāg nu Ukrainys caur Krīvejis rūbežu, kab vāluok caur Latveju tyktu Eiropā. Dažreiz jī ari palīk Latvejā. Ir ari taidi ukraini, kas dūdās pretejā vierzīnī – atpakaļ iz Ukrainu. Tī ir tī, kas niu ir sajāmuši drūsmi atsagrīzt dzimtinē.
“Biegli ir dažaidi. Ari tī, kas ilguoku laiku dzeivuoja Krīvejā, bet jī ir ukraini. Cylvāki, kas jau īprīšk ite ir bejuši – brauce nu Ukrainys iz Latveju, i niu nu Latvejis ir gotovi braukt atpakaļ iz Ukrainu. Ir tī, kas bāg nu Ukrainys i meklej vītys, kur puorsamest. Tuos ir cytys vaļsts. Ir bejuse ari situaceja, kod vīns nu myusu breivpruoteigūs aizvede ukraiņus iz Reigu. Taida īspieja ari ir. Rūbežu škārsoj kai vīni, tai ar saimem i pat ar dzeivinīkim. Beja sīvīte ar kačim. Vasalim treis. Naradzāti leli kači. Taidi cīši šmuki. Kai lūši – auss ar pūkom. Beju pajāmuse sūmu, dūmuoju, ka vyss kuorteibā, nabyus cīši smoga, tok tī īškā divi leli kači! (smejās). Suni ari ir,” par rūbeža škārsuotuojim stuosta Railija.
Kuldā pīredze
Obejis breivpruoteiguos aicynoj ari cytim nasabeit, pīsasaceit i atbraukt paleidzēt. Tys ir dorbs, kas atsamoksoj tev pošam – emocejis i vierteiga pīredze, kas nūderēs vysys dzeivis garumā.
“Taida dorba pīredze maņ ir pyrmuo. Dorbā ir daudz puordūmu. Tys maņ deve saprast tū, ka itys dorbs koč kū maņ nūzeimej. Ari iz prīšku dzeivē koč kas leidzeigs varātu byut saisteibā ar cylvākim. Ruodīs, ka tys ir tys, kas ir muns. Pyrmajā dīnā es nazynuoju, kas ite byus. Vāluok saprotu – ir juoatkuortoj! Maņ patyka, lai gon es eisti navaru izskaidruot deļkuo. Ite ir komunikaceja, jauni cylvāki, jaunys sejis. Tys maņ dūd vaira redzēt, kaidi ir cylvāki. Emocejis – naizsokamys i nabejušys! Vaira nu taida jaunīša redzīņa – ite ir pīredze. Cylvākim, kas gryb vaira īpazeit sevi i izzynuot kū vaira par cytim, īsoku pabyut ite. Vēļ ari tys, ka ite ir uorzemnīki. Cytys tautys, cyta volūda. Ir vareiba īpazeit cytu volūdu,” par vierteigū dorba pīredzi stuosta breivpruoteiguo Railija.
Ari Laura skaita, ka breivpruoteigais dorbs eistyn ir juoparauga: “Kotram breivpruoteigajam nūteikti ir sovi īmesli, deļkuo jī paleidz. Kotrys nu tuo daboj koč kū cytu. Maņ tuos ir cylvāku emocejis. Tei breivpruoteigūs komanda, kas ite veidojās – jī nūteikti ir sovā vītā. Itys rūbežpunkts ir kai taida myusu mozuo froņtis lineja, kur tu saprūti, ka tu dūd daudz, tok pats sajem vēļ vaira. Cylvāks, kurs koč nadaudz prīceiguoks, sasiļdeituoks aizīt paceli – tys ir vysa myuža vārts. Tik teikūt ite, tu eistyn vari saprast, cik tys ir svareigi. Ir lītys, kurys tu par naudu navari nūpierkt, tys vyss ir ite. Es ite cīši daudz kū vuicūs. Īraudzeit lītys plašuokā kontekstā. Īsavuicu nasaļaut pyrmajim impulsim, kas nareši ir giut, gruobt, skrīt, īt, bet gon saprast, ka ilgtermeņš ir atslāga vuords. Lai koč kas funkcionātu ilgtermeņā, ir juoīvalk elpa, juoizdūmoj, juosaplānoj, juosagatavoj i tod tik vīnkuorši juodora. Labdareibā struodoj princips, ka tu vari daleitīs tik ar tū, kas tev pošam palīk puori. Smolka dzeivis škola.”
Kūpā mes varim daudz
Breivpruoteigū dorbu Grebņovys rūbežkontrolis punktā organizej bīdreiba “Tavi draugi”. Bīdreiba plānoj apsekuot ari cytus rūbežpunktus, kai Silinis, Terehovys i Vīntuļu. Punkti byus atškireigi kai tehniski, tai ari piec nūslūdzis, tok ideja vysim vīna – paleidzeibys punkts ar īspieju servēt syltu iedīni, dzierīņus, uzkūdys, sasasiļdeit, uzluodēt telefonu, pīsaslēgt pi interneta, sajimt higienys precis, sausys i syltys drēbis i dabuot vajadzeigū informaceju i cytu paleidzeibu, kū var dūt breivpruoteigī.
Bīdreiba itūšaļt aktivi meklej komandys bīdrus, kas kasdīnā byutu stypri tyvuok rūbežam i varātu paleidzēt dorbu vadeišonā, byut iz vītys i koordinēt procesu. Itūšaļt teik pīduovuots tik pusslūdzis dorbs. Vaira informacejis var meklēt, rokstūt bīdreibai “Tavi draugi” sociālajūs teiklūs voi privati bīdreibys koordinatorei Montai Vecozolai.
Breivpruoteigūs atbolsta cīši daudzi uzjāmumi i sponsori. Daži nu tūs ir bīdreiba “Uzņēmēji Mieram”, uzjāmumi “Gemoss” i “Moller auto” i daudzi cyti pryvati zīduotuoji. Koordinatore Monta Vecozola pīmiņ, ka pi sponsoru var skaiteit ari Lelbritanejis viestnīceibu, kas beja gastejuši Grebņovā i nūdrūsynuojuši breivpruoteigajim goldus i krāslus. Dorba organiziešonā ir paleidziejuse ari Ludzys nūvoda dūme, paleidzūt ar generatorim i cytom tehniskom lītom.
Teik aktivi aicynuoti ari zīduotuoji. Itūšaļt ir cīši vajadzeigs škeistūšais kopejs, cukrys, dreiži vuorejamuo voi uzsyldamuo puortyka, syltys drēbis, mytruos salvetis, pamperi, capumi i kompetys. Ka esi nu Reigys, tod zīduojumus var vest iz Ventspils īlu 50, kur struodoj škiruotuoji, kas kotru dīnu pacenis nūguodoj da rūbeža. Ka vītejais, tod pacenis vari nūguoduot pats.
“Es grybu saceit, ka cylvāku atbolsts ir natycams! Ka kaids navar iz itaini atbraukt, tod jis tū atsyuta. Ka navar atsyuteit, tod vysmoz pīroksta lobus vuordus. Mes tū vysu ite cīši, cīši jiutam. Kotru zečeiti, kū ir izadiejuse tanteņa i dalykusi kluotyn “Slava Ukrainai!” Kotrys Latvejis karūdzeņš, kas dalykts kluotyn. Ukraini par tū ir lelā sajiusmā. Na vysi jam zečis. Ka kaidim jau ir, tod jī eistyn najam. Jī vīnkuorši cyloj nu kastu tuos zečis kai taidā tiergā i sasajiusmynoj par tū! Itaidi punkti patīseibā paleidz saprast, cik daudz mes varim. Varbyut ari drupeit paruoda, cik stypri mes asam. Cik leli asam. Mes naasam nikaidi palāki, kautreigi molā stuovātuoji, kai mes šaļtim par sevi dūmojam. Tys nav par mums,” stuosta breivpruoteiguo Laura.
Breivpruoteiguo darbeiba apstyprynuota da goda beigu. 14. oktobrī tyka attaiseits ari informacejis centrs Silinis rūbežpunktā. Taidi dreiži tyks nūdrūsynuoti ari Terehovā i Vīntuļūs.


text:
Fotokonkursa “Eiropa Latgalē: lobs loba namaitoj” nūslāguma pasuokums
2010. goda 30.septembrī 15.00 Rēzeknē Atbreivuošonys alejā 95 (Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys siežu zalā) nūtiks fotokonkursa „Eiropa Latgalē: lobs loba namaitoj” nūslāguma pasuokums, kura laikā ir paradzāta fotografeju izstuodis atkluošona, konkursa dalinīku apbolvuošona, sasatikšona ar profesionalim fotografim.
Pasuokumā pīsadola dobys fotografs Andris Egleits ar lekceju “Dabas fotogrāfija” i Juoņs Mednis ar lekceju “Kas veido labu fotogrāfiju? Mani labākie darbi”.
Piečuok piec fotografu lekceju- fotokonkursa dorbu izstuodis atkluošona i dalinīku apbalvuošona.
Pasuokumā aicynuoti pīsadaleit vysi fotokonkursa dalinīki, dizaina i muokslys studenti i vysi, kurim pateik fotografeit, fotografeitīs i viertīs fotografejis!
Vaira informacejis Dagneja Bramane mob. 28362243 lgsc-rezekne@inbox.lv, Juoņs Sutins, tālr. + 371 64622695


text:
“Diplomāts”, “Austrumi” i Breiveibys pīminekļa flizis – Leivuona stykla muzeja kruojuma duorgumi
Roksta autore: Laura Melne, portals lakuga.lv
Portals lakuga.lv turpynoj rokstu sereju, kurā reizi mienesī īpazeist kaidu Latgolys muzeju i tuo kruojuma duorgumus. Itūreiz bejom gostūs Leivuona stykla i amatnīceibys centrā, kur apsaverama ari Leivuona stykla muzeja ekspoziceja. Lai ari, kai soka centra darbineicys, par kotru eksponatu varātu stuosteit cīši daudz, itūreiz atlaseiti treis eipašuoki stuosti – par gluožu komplektu “Diplomāts”, trauku komplektu “Austrumi” i flizem, kurys var redzēt Breiveibys pīmineklī.
Leivuons daudzim asociejās ar styklu, i tys nav nikaids breinums – itamā piļsātā 121 godu (1887–2008) dorbuojuos stykla fabrika. Laika gaitā tei saražuojuse vysvysaidus prīškmatus nu stykla – nu vysparostuokūs kasdīnys trauku leidz vyseistuokajim muokslys dorbim, nu parosta caurspeideiga stykla leidz tuo izstruoduojumim vysuos dzeļvēderis kruosuos. Jau fabrikys darbeibys laikā, 1979. godā, izveiduota Leivuonā taiseitūs trauku ekspoziceja, tok ar tū guojs vysaiž – kaidu laiku dorbs veikts ryupeigai i sistematiski, cytreiz otkon vaira atstuots pošplyusmā. 2013. godā itū kolekceju, kas ir leluokuo Baļtejā, puorjēme tūreizejais Latgolys muokslys i amatnīceibys centrs. Tī niu atsarūn ari stykla pyusšonys darbneica, turpynojūt Leivuonā saglobuot i atteisteit stykla tradicejis. Partū ari lykumsakareiga bejuse centra nūsaukuma maiņa paguojušajā godā – niu tū sauc par Leivuona stykla i amatnīceibys centru. Kai stuosta centra vadeituoja Ilze Griezāne, īprīškejais nūsaukums bejs cīši ambiciozs i eistineibā nikuo tik daudz saisteibā ar Latgolys muokslu jī vaira naasūt darejuši, partū ka leluokuo viereiba tyka pīvārsta styklam. Styklys vysu asūt puorjiems!
Itūgod tyka izsludynuota akceja, kod sevkurs iz centru var vest sovā eipašumā asūšus, bet varbyut vaira navajadzeigus Leivuona stykla fabrikys traukus. Ilze Griezāne soka, ka atsauceiba asūt gona lela, par kū jei ir cīši pateiceiga i aicynoj atsasaukt ari cytus, kam sātā putekļus kruoj koč kas nu Leivuona stykla. “Mes gribiejom pasaceit, ka Leivuona stykla trauki ir vierteiba – lītojit poši voi ari atdūdit mums, ka jums navajag. Mes par tū byusim tik prīceigi! Pa itū vosoru ir atvasts cīši daudz, trauki kruojās, dūmojam, kur varātu tūs izlikt. Ir ari, prūtams, taidi trauki, kuri mums jau beja, ari par tim ir vysaidys idejis. Varbyut varātu, pīmāram, cylvākim pīduovuot koč voi kokteili īdzert nu Leivuona stykla gluozis!” smejās Ilze. Juodasoka, ka Leivuona nūvodā nav nivīna akreditāta muzeja, ari stykla muzejs vēļ nav akreditāts, tok rauga dorbuotīs atbylstūši vysim muzeja darbeibys principim.
Gluožu komplekts “Diplomāts”
Itys komplekts radeits 1977. godā, tuo autore – Ludmila Safronova. Muokslinīku nūdaļa Leivuona stykla fabrikā izveiduota 20. godu symta 70. godu suokuos, i taišni Ludmila bejuse pyrmuo fabrikys stykla muokslineica. Komplekts sastuov nu sešom dažaida tylpuma gluozem – 500 ml, 170 ml, 125 ml, 80 ml, 45 ml i 20 ml. Autore stuostejuse, ka ideja, kai gluozem juoizaver, atrosta dobā. Tom izvālāta bucveideiga forma, kas jau seņ ir īrosta i lītuota, tok nūsaukums izdūmuots, dūmojūt par golda kulturu i diplomatejis muokslu. Iz gluozis pokala vīns ūtram preteimā īgravāti div naleli apli. Tī simbolizej div personys, kurys diplomatiski komunicej vīna ar ūtru. Turūt gluozi taišni iz itūs graviejumu, tei naizsleid nu pierstu i napamat nūspīdumus.
Trauku komplekts “Austrumi”
Ituo komplekta autore ir Aīda Rotčenkova, i tys radeits 20. godu symta 80. godūs. Tys ir cīši smolks čaja komplekts, boguoteigai dekorāts ar zaltu. Izaruod, ka tys bejs specials pasyutejums iz Kuveitu, kur dzer cīši stypru i soldonu čaju. Kai stuosta muzejā, Kuveitā komplekts izmontuots kai tik vīnu reizi lītojams – piec čaja dzeršonys trauki sasysti. Deļkuo tai? Taida asūt jūs tradiceja, kurai ar laimi, kū pi myusu īrosts pīsaukt, kod pleist trauki, naasūt nikaida sakara. Tys ari asūt dūmuots Kuveitys augstuokajom amatpersonom vaļsts svātku reizem, na kasdīnys lītuošonai.
Breiveibys pīminekļa flizis
Izaruod, ka Breiveibys pīminekļam pa vydu izvītuotys taišni Leivuona stykla fabrikā taiseitys flizis. Ari tuos var apsavērt Leivuona stykla muzeja ekspozicejā, kur stuosta, ka itaidys flizis pi jūs taiseitys pat divejis reizis. Pyrmūreiz tys nūtics pīminekļa restauracejis laikā 20. godu symta 80. godūs, kod Reigys Vagonu ryupneicā sataiseita flizis forma i piec tam Leivuonā tamā salīts styklys eipašā kruosā, kaidā nikuo cyta pi jūs nataiseja. Formys beja vajadzeigys, lai stykla izstruoduojumus varātu saražuot masveidā. Kūpumā tūlaik saražuots ap 200 bloku.
Ūtrū reizi ituos flizis taiseitys 21. godu symta suokuos, kod otkon nūtyka Breiveibys pīminekļa restauraceja. Reigā īprīškejuo forma vaira nabeja sasaglobuojuse, partū itūreiz Leivuonā taiseita ari poša forma. Tūreiz sataiseits ap 70 bloku.
Galerejā Leivuona stykla muzeja ekspoziceja. Foto autore: Amanda Anusāne/portals lakuga.lv


text: Muns kaimiņs (tūreiz man beja 12 godu) guoja iz tureckūs vaidu [vaidu = karu – J. R.]. Acagrīzīs nu tureckuo kara, jys stuostē par Skobeļevu: Reigā beja rogona žogota. Rogonai pīdarā Reiga, Švedijis Reiga. Žogota nalaide krīvus Reigā, guoja pa gaisu, syta ar dzeļžim cylvākus (krīvus). Pasaverās saldateņi sprostī – putyns, a bierst dzeļži nu gaisa. Skoboļevs cylvāku žālova, beja lobs pret gūstekņim. Skoboļevs aizjēme 7 pasauļis. Skoboļevs nūlomā rogonu par bļadi. Par tū cytys valsts Skoboļevu nūtīsā uz nuovi. Krīvim cīš žāl beja Skoboļeva, juo vītā aproka zemieka suņi. Zolduots nūšuove rogonu ar pūgu – Reigā pi vacuos bazņeicys. Kuo nūšuove rogonu, krīvi aizjēme Reigu. Jau sasta paaudze, kuo tys beja. Reigā pi vacuos bazņeicys stulpā beja sīvīte, turā rūkā vainagu. Tei beja rogonys meita, cīši smuka, es jū redzeju Reigā.


text:
Profesionaluo pyušamūs instrumentu orkestra “Rēzekne” saknis vaicojamys jau 50. godūs, sovpus jau 80. gadu suokumā orkestrim tyka daškierts Tautys pyutieju orkestra nūsaukums, bet vēļ piec deveņu godu, 1991.goda 14. aprelī, tyka pījimts lāmums par profesionaluo statusa daškieršonu itai muziķu vīneibai. Niu, jau septeņus godus, itys orkestris ir daļa nu Latgolys viestnīceibys GORS kolektiva, ite nūteik gon mieginojumi, gon rodūšūs ideju kaļšona iz prīšku. Itūreiz ar Latgolys viestnīceibys GORS Muokslinīcyskuos i pasuokumu nūdalis vadeituoju Ilonu Rupaini, orkestra ilggadejū vadeituoju i dirigentu Sergeju Sergejevu i ūtrū dirigentu Juoni Pavlovski runojam gon par ituo orkestra pyrmsuokumim, gon atteisteibu i tyvuokuo laika rodūšim planim.
**********
Latgalīšu dokumentaluo kina “Laiki. Cylvāki. Volūda" caur literaturys i vieturis prizmu.
Itūreiz rubrikā literate Ligija Purinaša i viesturnīks Kaspars Strods pasavērs iz naseņ pyrmizruodipiedzeivuojušū latgalīšu dokumentalū kinu “Laiki. Cylvāki. Volūda" caur literaturys i vieturis prizmu.
Kinys režisors i producents ir Arņs Slobožanins, sovpus idejis autors i leidzproducents ir ASV dzeivojūšais latgalīts, mecenats Pīters Aloizs Ragaušs. Pi video, skanis i montažys struoduoja Ivars Utināns. Taipat kinā dzierdami ari vairuoku viesturnīku i volūdnīku – Henriha Soma, Valentina Lukaševiča, Lidijis Leikumys i Valtera Ščerbinska – komentari.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Rotko centrā atkluos treis jaunys izstuodis
Pyrma Zīmyssvātku, 22. decembrī, Rotko centrā tiks atkluotys treis jaunys izstuodis, informej centra puorstuovi. Izstuožu dorbi runoj par cylvāka vierteibom: leidzcīteibu, mīlesteibu, viereibu i ticeibu.
Pūļu grafiks Janusz Golik izstuodē “Mana horizonta līnija” ļaus saredzēt poša muokslinīka horizontu taišni i pastorpynuoti i dūmuot par kotra skateituoja horizontu i lineju, kas var byut i var nabyut horizonts.
Tekstilmuokslineicys Gundegys Strautmanis projekts “Mīlestības bezgalība” ir unikals ar tymā izmontuotū Braila kodu, partū muokslys dorbi ir saprūtami i redzeigajim, i naredzeigajim voi vuojredzeigajim izstuodis apmaklātuojim. Muokslineica Braila rokstā transkribējuse kristīšu lyugšonu frāzis i pīrakstejuse tuos ar sataustamu pērleišu paleidzeibu.
Puorsteigums i sovpateigs sveicīņs ir Rotko muokslys centra i Daugovpiļs dizaina i muokslys vydsškolys “Saules skola” sadarbeibys projekts – izstuode “Sajūtu Latvija. Sajūtu Latgale”, kas realizāts ar VKKF, a/s Latvijas valsts meži i Latgolys atteisteibys agenturys finansialū atbolstu. Izstuode ir taktils projekts, īeimūt tymsā i raugūt caur muokslys formom i īlyktū muokslinīciskū saturu sajust gaismu, syltumu i mīlesteibu, kū vīna daļa myusu leidzcylvāku var sajust tik itai.
Izstuodis projektu “Sajūtu Latvija. Sajūtu Latgale” ar īslāgtu apgaismuojumu varēs redzēt tik izstuodis pādejā dīnā – 2016. goda 17. janvarī.
Vysys treis izstuodis tiks atkluotys 22. decembrī 16.00. Tuos byus apsaveramys da 2016. goda 17. janvara.
Karteņā: Gundegys Strautmanis muokslys dorbs


text:
Pīterpiļs
Pīterpiļs aba Pīterburga, aba Sanktpeterburga — mīsts pūstumvokoru Krīvejā, Nevys upis greivā pi Baļtejis jiuru Suomu leiča, Leningrada apgabaļa centrys, ūtrais pa lielumam Krīvejis mīsts (piec Moskovys).
Pīterpiļs XVIII godusymtā suokta stateit kai Krīvejis golvysmīsts suomugru tautu apdzeivuotā teritorejā. Nu XVIII gs. vys augūšuo mīsta dzeivuotuoji pa lelumam krīvvolūdeigi, i pīterpilīšu skaits niule puorsniedzs jau 4 milijonus. XIX gs. beiguos i XX gs. suokuos Pīterpilī apsadzeivuoja leluoks skaits latgalīšu, i nu 1879 da 1917 godam Pīterpiļs beja svareigs latgaļu nacionaluos atmūdys centrys.
Mīstam sova gaisūsta (Pulkova), jiuru ūsta (pi Suomu leiča) i upis ūstys (pi Nevys greivys). Izraisteita mašinindustreja, malnuo i kruosojuo metalurgeja, kimejis, vīgluo, puortykys i poligrafejis industreja. Nu 1955 g. mīstā dorbojās metra. Pīterpiļs irā Krīvejis zineibu akademejis centrys, mīstā daudzi zineibys īstotu, 43 augstškolys (jūs vydā – universitets, konservatoreja). Dorbojās 16 profesionalu teatru (zemeiguokī – operys i baleta, dramys), lelys bibliotekys (Nacionaluo biblioteka, Zineibu Akademejis biblioteka), 43 muzeji (zeimeiguokī – Ermitažs, antropologejis i etnografejis, zineibys i tiemiejumu). Pīterpilī nu 2008 gods dora Krīvejis konstitucionaluo tīsa.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Da XVIII gs. — niulejuos Pīterpiļs teritorejā Nevys greivā dzeivuoja suomugru tautys (saukti par vepsim, čūdarim i ct.).
XVII i XVIII gs. meitovuos — Krīvejis cars Pīters I caur ceikstīnim itū teritoreju atjēme nu Zvīdrejis.
1703 g. maja 27 d. — Pīters I itamā vītā suoce stateit jaunū Krīvejis golvysmīstu i deve jam sova aizguodnīka Sv. Pītera vuordu.
1713 – 1728 g. i 1732 — 1918 g. – Pīterpiļs beja Krīvejis imperejis golvysmīsts (piečuok itys statuss tyka Moskovai) i svareigs ūstys mīsts Krīvejis tierdzeibai ar Vokorim.
1852 – 1862 g. — pastateits Pīterpiļs – Varšovys dzeļžaceļš, jis vadynuoja i Pīterpiļs raisteibu vysumā, i latgalīšu apsadzeivuošonu Pīterpilī leluokā skaitā.
1879 – 1917 g. — Pīterpiļs beja svareigs latgaļu nacionaluos kulturys centrys. Ite suoce izīt pyrmuo latgalīšu periodika, vuicejuos i dorbuojuos spūdri latgalīšu atmūdys dareituoji, beja īstateits ap 30 latgalīšu školu, nūtyka šoluotuoju kursi, beja taiseiti latgalīšu bīdreibu saguojumi i kulturys sariedīni.
1905 – 1907 g. — Pīterpilī nūtyka pyrmais nu treju lelūs vaļstiskūs apvārsumu – 1905 g. revoļuceja.
1914 – 1924 g. — Pīterpiļs beja puorsaukta Petrograds (krīvyskai ПeTporpaд).
1917 g. — Pīterpilī nūtyka ūtrais i trešais lelais vaļstiskais apvārsums: Februara revoļuceja, kuramā nu trona puordzyna caru, i Oktobra revoļuceja, kuramā Krīvejis vaļdeišonu puorjēme lelinīki (komunisti).
1924 g. — pīcys dīnys piec Lenina nūmieršonys Petrograda puorsauce par Leningradu.
1934 – 1938 g. — Stalina režima laikā Pīterpilī i juos apleicīnē nūtyka "etniskuos teireišonys", kuramuos nu krīvu rūkys lelā skaitā cīte i senejī ituos apleicīnis suomugriskuos ciļmis dzeivuotuoji, i nu jauna mīstā apsadzeivuojušī mozumtautu pīstuovi, īskaitūt latgaļus.
1941 – 1945 g. — Ūtrūs Pasauļa vaidu laikā Pīterpili apmāram 900 dīnu ilgai beja apguluse vuocīšu armeja, i mīsts dzeivuoja blokadys apstuokļūs, caur kū vaira kai 600 000 pīterpilīšu nūmyra nu bods. Deļ kara laika varūneiguos iztvereibys 1945 godā Pīterpilei daškierts varūņmīsta vuords.
1991 g. juņa 12 d. — Pīterpiļs dzeivuotuoji referendumā nūbolsuoja, kab vītā Leningrada mīstam byutu atdūta atpakaļ viesturiskuo pasauka Sanktpeterburga.
Latgaļu nacionaluo atmūda Pīterpilī [1][pataiseit | labot pirmkodu]
1879 g. — suoce dorbu Pīterpiļs katuoļu goreigais seminars, kurymā nu 1884 g. vuiceja latgalīšu volūdu (seminārā studēja zeimeigi latgalīšu nacionaluos atmūdys dareituoji: A. Platpīrs, J. Višnevskis, F. Trasuns, A. Kaņtinīks, S. Tukišs, P. Smeļters, F. Laizāns, M. Dukaļskis, N. Rancāns, K. Skrynda, F. Kemps, P. Tukišs i ct.).
1901 – 1906 g. — Pīterpilī dorbuojuos N. Rancāna kūpdzeive jaunīšim nu Latgolys.
1903 g. — Pīterpilī nūtyka pyrmuo latgalīšu pareizraksteibys sprīža, kuramā atsasaceits nu nazcik puoliskūs grafikys elementu izlītuošonys.
1903 g. — Pīterpilī suoce izīt pyrmuo latgalīšu periodika („Zvaigzne" 1903 g., „Gaisma" 1905 – 1906 g., „Sākla" 1906 g., „Dryva" 1908 – 1918 g., „Jaunys Zinis" 1912 – 1914 g.).
1903 – 1913 g. — Pīterpilī dorbuojuos „Pīterburgys latvīšu muzykalyskuo sabīdreiba" — latgalīšu bīdreiba ar koru, kūkļuotuoju ansambli, simfoniskū orkestri, teatra pulceņu, koņcertim, dramatiskajim pastatejumim, tematiskajim vokorim i biblioteku.
1906 g. — F. Trasuns tyka par Latgolys pīstuovi pyrmajā Krīvejis Vaļstiskajā Dūmā.
1906 g. — Pīterpilī bruoli K. i O. Skryndys organizēja latgalīšu volūdys stuņdis (pi Sv. Katris bazneicys).
1907 – 1909 g. — Pīterpilī dorbuojuos K. Skryndys vadeiti latgalīšu školuotuoju sagataviešonys kursi.
1906 g. — Pīterpilī O. Skrynda un F. Obšteins izdeve pyrmū latgalīšu tautudzīšmu apdarīņu lasejumu „Dzīšmu vuoceleite".
1908 g. — Pīterpilī izdūta pyrmuo pošu latgalīšu sagatavātuo latgalīšu volūdys gramatika — O. Skryndys „Latvīšu volūdys gramatika" („ЛaTышckaя rpaMMaTиka лeTraлbckaro Hapѣчiя").
1909 g. — F. Trasuns Pīterpilī izdeve pyrmū latgalīšu skaitomgruomotu — hrestomateju sātai i školai „Školys Duorzs".
1915 – 1919 g. — Pīterpilī dorbuojuos „Latgalīšu paleidzeibys bīdreiba kara uperem" (ādynuošona, naktsvītys, dareitovys, medicīniskais paleigs, školys (vaira kai 30) i pedagogiskī kursi).
1917 g. — Pīterpilī īstateita „Latgolys školuotuoju savīneiba”
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Leikuma L. Latgalīšu volūda. 1 d. - Sanktpeterburga, 2003, 1 psl.


text:
Izdūta dzīduotuojis Aijis Rimšys dzīšmu klade
25. septembrī dzīduotuojai Aijai Rimšai (1967 – 2005) byutu tik 50… Koč i paguojuši 12 godi, kai Aija atsadus Dīva duorzūs, Aijis dzīsmis ir tikpat īmīļuotys i popularys kai tūreiz, kod tuos roduos, kod skanēja pošys Aijis dzīduotys, kod izguoja kasetis, kod tyka reikuoti naskaitami koncerti i bali. Aijis atcerei Latgolys entuziastu grupa “Biļdis” izdavuse gruomotu “Aijas Rimšas dziesmu klade”.
Aijis dzīšmu klade ir lykumsakareigs īprīkšejuo projekta – dokumentaluos kinys par Aiju Rimšu “Īsamirdzi zvaigznem leidza” (2015) – turpynuojums. Piec kinys izveidis i vaira par 60 izruodeišonys reizem vysā Latvejā beja puorlīceiba, ka juorealizej ideja par Aijis autordzīšmu tekstu izdūšonu gruomotā. Aijis autordzīšmu klade ir kai Aijis dzīšmu tekstu apkūpuojums – kab varātu dzīduot leidza, skaiteit, īsadzilinuot Aijis tekstūs kai literarūs dorbūs. Aijis dzīšmu kladē īkļautys dzīsmis nu vysu septeņu autordzīšmu albumu tū izdūšonys seceibā, albumūs naīkļautuos dzīsmis, kuruos īraksteitys studejā, popularys i skaņ radejā; tuos, kurūs meļdeni dzierdāti Aijis balūs, kaidā videofragmentā nūsaveramys i partū nepagaisynuotys; taidys, kurūs teksti palykuši kai uzmatumi iz lapeņu, receptu ūtrā pusē, nu kurūs meļdeņus zynuoja i pajēme leidza tik Aija…
Informaceju sagataveja: Ineta Atpile-Jugane, projekta idejis autore


text:
Vokora styga "Ej šī! Iz munom trepem…!" Reigā
Pyrmudiņ, 14. septembrī 18:00 Esplanādē pi Raiņa pīminekļa tiks dūts starts 2. vokora stygai Reigā “Ej sī! Iz munom trepem…!”
Vokora stygys gaitā byus orientiešonuos pa Reigys centru ar aizdavumim, spēlem i c. latgaliski. Gaideiti vysi, kuri grib vaira uzzynuot par Reigu i latgaliskū golvyspiļsātā. Vālams sovu daleibu pīsaceit pa e-postu: lgsc@inbox.lv leidz 12. septembram.
1. vokora styga “Latgaliskuo mekliejumi Reigā” beja pārn, kod 7 komandys raudzeja atrast ar Latgolu saisteitus objektus i īzeimis Reigā, kai ari puorbaudeit sovus spākus dažaidūs aizdavumūs kontrolpunktūs.


text:
Kai latgalīši Reigā draudzējās
Aizvadeitajā nedelī Latgolys Studentu centra Reigys birojs aicynuoja iz latgalīšu draudzeišonuos vokoru jeb pasuokumu LaLaDra. Pusūtrys stundis garumā klauseituojim beja īspieja dzierdēt latgaliskys ailis i atziņu ryndys, prozu, kas lyka pazasmīt i padūmuot par dzeivi, kai ari dažaidu žanru dzīsmis latgaliski, latviski i angliski.
Kai zynoms, Reigā sasatikt ir cīši gryušai, deļ tuo pasuokums daudzim beja loba īspieja beidzūt satikt kaidu sen naradzātu draugu i īpazeitīs ar jaunim cylvākim.
Sokom lelu paļdis vysim, kas pīsadalieja – Aijai Mežalei, Evikai Muižniecei jeb Karonhisake i Ilzei Spergai par breineigajim vuordim i nūdereigajuom atziņom, Reigys latgalīšu folklorys kūpai, Santai Manuilovai i Lienei Kukainei par vokora pīskandynuošonu i syltuos nūskanis radeišonu. Kai ari lels paļdis kopejneicai “Leningrad” par īspieju sasatikt jūs telpuos.
Gaideisim jiusus iz pasuokumim ari turpmuok!
Karteņuos nalels īskots pasuokumā.
Agita,
LgSC Reigys birojs
Kartenis: Edeite Husare


text:
Kolombo tehnika*? Niu zynom!
19. oktobrī Reigys Tehniskajā universitatē nūtyka ūtruo lekceja bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” izsuoktajā lekceju – pīredzis stuostu cyklā, kura laikā ar sovu pīredzi i zynuošonom ar interesentim pasadola kaids latgalīts. Itymā reizē lekceju „Runys muoksla” vadeja ELVI zeimūla sabīdriskūs attīceibu vadeituoja Vineta Grigāne-Drande.
Pusūtru stuņdi garajā lekcejā interesentim beja īspieja izzynuot, saprast i likt aiz auss dažaidus padūmus i knifeņus, ar kuru paleidzeibu sagataveit interesantu prezentaceji i veiksmeigi uzastuot auditorejis prīškā.
Golvanais padūms, kū vysod vādzātu jimt vārā, ka kotrā uzastuošanuos reizē ir juopīmiņ treis aspekti:
- Kū gribi rozstuosteit Tu kai runuotuojs, kaids ir Tovs mierkis
- Kū gryb dzierdēt, kaids ir klauseituoja mierkis
- I kū gryb dzirdēt pasyuteituojs (tys, deļ kuo ir uzastuošona – škola, dorbs itt.), kaidi ir juo mierki
Vysod ari juopatur pruotā, ka piec īspiejis leluoka sasagataveišona, auditorejis i vītys izzynuošona pyrma runys, uzastuošanuos laikā īs viņ par lobu!
Leluokais īgivums nu lekcejis beja na viņ teoretiskuos zynuošonys, bet taišni dažaidi praktiski padūmi i Vinetys spilgtī pīmāri nu pošys dzeivis.
Kai vakar izzynuojom, tod nu kotrys uzastuošanuos 80 % informacejis cylvāks parosti aizmierst, deļ tuo svareiguokūs 20 % asam pataupiejušs beigom:
LgSC soka lelu paļdis obu oktobra pīredzis stuostu-lekceju apmaklātuojim i vadeituojim! Turpynuojums nūteikti byus, nu tok jau 2011. godā. Vēļ ir daudz veiksmeigu latgalīšu, kas naatsaceitu pasadalēt ar sovu pīredzi!
Edeite
LgSC Reigys biroja vadeituoja
* Kolombo tehnika – eipašs pajiemīņs uzmaneibys dasaisteišonai auditorejā


text:
LgSC folklorys kūpa „Ceidari” debitej festivala „Baltica” skatē
Latgolys Studentu centra (LgSC) folklorys kūpa „Ceidari” 5. majā ar trejom dzīsmem i trejim stuostim pyrmūreiz pīsadalieja festivala “Baltica 2015” folklorys kūpu skatē – koncertā “Montuojums”, kas nūtyka Reigys Kulturys i tautys muokslys centrā “Mazā ģilde”.
„Ceidari” klauseituoju uzmaneibai pīduovuoja treis dzīsmis – „Padzīduosim mes, muosenis”, „Kū tei muna laime dora”, „Doncuot guoju ar meitom” – , kas montuotys nu vacuokim i vacvacuokim, i izstuostieja ari treis stuostus.
„Ceidaru” dzīduotuoja Daina Blaževiča pastuostieja, ka dzīsme „Padzīduosim mes, muosenis” nuok nu Aulejis. Ar tymā pusī dzīduotajom dzīsmem Daina ir izaugusi, deļtuo ka juos baba beja etnografiskuo ansambļa “Aulejis sīvys” ilggadejuo vadeituoja Genovefa Konošonoka. “Aulejis sīvys” dreiž svinēs jau 65 godu jubileju i puorsvorā ir pazeistamys ar sovim laika bolsim i kuozu dzīsmem, bet jūs repertuarā beja ari daudz cytu dzīsmu par dorbu i dzeivi. “Sadzīduosim mes, muosenis” beja cīši īmīļuota dzīsme īprīkšejā sīvu sastuovā, nu kura dzeivys vairs tik divejis babenis. Dzīsmu Daina atroda sovys babys dzīsmu kladē pi sadalis „Kuozu dzīsmis”.
„Ceidaru” vadeituoja Edeite Husare īpazeistynuoja ar dzīsmis „Kū tei muna laime dora” stuostu: dzīsme montuota nu Škilbanu etnografiskuo ansambļa, kura vadeituoja ir Edeitis mama Irina Husare. Dzīsme „Kū tei muna laime dora” ir nu ilggadejuos ansambļa zvaigznis Razuleitis – dzīsmu teiciejis Rozālejis Slišānis – pyura. Razuleite poša niu jau guļ Breksinis kopūs, bet dzeivys ir juos naskaituomuos šmuokuos dzīsmis.
„Ceidaru” vadeituoja Marta Vaivode beja leidze pajiemusi sova dzeda – Juoņa Patmalnīka garmani i dzīsmu „Doncuot guoju ar meitom”. Juoņs Patmalnīks beja popularuokais kuozu muzykants Preiļu rajona Vuorkavys nūvoda Upmolys pogostā i vairuok nakai 70 godu spielieja treisryndu Pīterpiļs garmani. 2008. godā Reigys Tautys muzykys bīdreiba izdeva Juoņa Patmalnīka disku „Pīterpiļs garmane”. Lai ari Marta garmanis spieli napaspieja īsavuiceit nu dzeda, jei niu tū apgiust pošvuiceibys ceļā. I jai saīt cīši labi!
Kūpumā publika „Ceidaru” dzīsmis uztvēre ar prīku i sajiusmu. Pyrmuos atsauksmis līcynoj par tū, ka latgalīšu muzyka ir lelā cīņā, bet par detalizātuoku viertiejumu lai lemj žūreja!
Kūpā ar „Ceidarim” koncertā „Montuojums” uzastuoja folklorys kūpa „Vilki” i „Vilcenes”, bārnu folklorys kūpa „Krulla”, Latvīšu Nacionaluos kulturys bīdreibys Igaunejā folklorys kūpa „Rēvele”, Druvīnys folklorys kūpa „Pērlis”, Lelvuordis nūvoda folklorys kūpa „Josta”, Smiltinis nūvoda tautys tradiceju kūpa „Rudzupuķe”, folklorys kūpa „Laiva”, Tukuma KN folklorys kūpa „Avots”, folklorys kūpa „Iļjinskaja pjatņica”, lauku kapela „Auce” i LU Folklorys deju kūpa „Dandari”.
„Ceidari” ir Latgolys Studentu centra folklorys kūpa, kas dybynuota 2013. goda 21. majā, kod kūpā saguoja vairuoki LgSC bīdri, lai sova prīka piec īsavuiceitu jaunys dzīsmis latgaliski. Folklorys kūpys vadeituojis – Edeite Husare i Marta Vaivode.
„Ceidari” ir sens latgalīšu vuords, kas apzeimej koncentriskus apļus, kaidi rūnās, kod iudinī īsvīž akmini. Apli izapleš, īsaistūt sovā kusteibā vysu, kas pasagoda ceļā, suokūt nu iudiņsrūžu lopom, papeira kugeišim i beidzūt ar makškeris pludeņu. Vyss atsadzeivoj, iudinī rūnās gondreiž naradzamys kusteibys i namīrs. Taipat nūteik ar dzīsmem, kas najauši īkreit cylvāka sirdī i izplota koncentriskus apļus, izraisūt kēdis reakceju i līkūt dzīduot leidza nu paaudzis paaudzē.
Egita
LgSC Reigys birojs
Foto: A. Jonikāns


text:
Lobdareibys koncerts Muotis dīnā
Atsasaucūt Latgolys audžusaimu bīdreibys “Muna sāta” i Latgolys školu atbolsta fonda “Veronika” aicynuojumam, “Latgolys Studentu centrs” aicynoj sevkuru itūsvātdiņ 8. majā 12 stuņdēs Reigys latvīšu bīdreibys noma Lelajā zalā iz lobdareibys koncertu “Veļtejums Muotis dīnā”, kurymā muzicēs grupa Boltī Luoči.
Vysi pasuocīņa laikā savuoktī leidzekli tiks izmontuoti bārnu izzinis i atpyutis braucīnim iz Baltejis jiurys krostu Kurzemē i Vidzemē.
Koncerta organizātuoji soka: “Audžusaimu stuovūklis Latgolā nav vīgls. Sevkura materiala ci finansiala paleidzeiba ir cīši vādzeiga i svareiga. Deļ tuo itūreiz pasuocīņa organizātuoju vēlme ir saguoduot bārnim prīcu i atpyutys šaļts, kas izītu uorpus īrostuos kasdīnis i spātu atstuot palīkūšus īsapaidus mozojuos sirdīs. Ceļuojums iz jiusu, kuru lela daļa Latgolys bārnu (nimoz narunojūt par tim, kuri nūklivušs audžu saimēs) kluotīnē nikod nav redziejušs, byutu vīnlaikus ari breineigi īspieja zynūša gida vadeibā padzilinuoti īpazeit Latvejis dobu i viesturi.
Nadreikst damierst, ka runa ite ir par bārnim, kas ir tryukums, atstumteibys sajiuta, naratai ari fiziskys cīšonus i slimeibys. Audžusaime jim dūd sātys sajiutu, apjausmu par saimis vierteibom i īaudzynoj ari dorba tikumu, nu mes vysi kūpā varam saryupēt itim bārnim peļneitu, jauku i naaizmierstomu duovonu itūvosor.”
Biletis cena 3-5 lati, biletis var nūpierkt Bilešu paradīzis kasēs i škārsteiklā.
Foto: Santa Ulnicāne (nu fotokonkursa “Eiropa Latgolā: lobs lobu namaitoj” arhiva)


text:
Folklorys kūpa UPĪTE VUSI ĻAUDS BREINOVUOS
2015. goda rudinī izguojs folklorys kūpys „Upīte” pyrmais albums „Vusi ļauds breinovuos”, kurymā vydā ir 14 Zīmeļlatgolys (Škilbanu pogosta) tradicionalūs dzīšmu i vīnys dzīsmis myusu dīnu verseja.
Etnomuzikologe Anda Beitāne par Upeitis jaunīšim i izdūtū īrokstu soka: „Albumā vydā daliktuos dzīsmis eistyn var saukt kai Upeitis skaistuokuos pērlis. Tuos veidoj Škilbanu pogosta tradicionalūs bolsu kūdulu, kū jī gon dzeivā veidā puormontuojuši nu sovys pusis vacuokūs dzīduotuoju, gon ari īsavuiciejuši nu viesturiskūs īrokstu, kurūs 1971. godā magnetapona lentē fiksieja tradicionaluos kulturys entuziasts, dzejnīks, publicists i vītejuos viesturis pietnīks Ontons Slišāns kūpā ar pravestu Mikeli Jermacānu. Dzīsmis “Vusi ļauds breinovuos” i “Kur tu skrīsi, vanadzini”, Slišāna piezeimēs sauktys ari par “Vosaras bolsim”, kas vaira kai 40 godu guliejušys īrokstūs i transkripcejuos, ar ituo albuma izīšonu dabuojušys jaunu dzeivi, atdzymstūt Upeitis jaunuokuos paaudzis dzīduotuoju bolsūs. Ir piļneigi saprūtams, ka Upeitis tradicionaluos muzykys montuojums ir drūsuos rūkuos.”
Albumā vydā atrūnoms ari Artūra Slišāna myusu dīnu skatejums iz dzīsmi „Kur tu skrīsi vanadzini”, kurs ituo goda vosorā beja vīna nu spālātuokūs dzīšmu Latvejis Radejis ūtrajā programā.
Albuma izdūšonu atbaļstejs Vaļsts kulturkapitala fonds. Dreiž ar fonda atbolstu tiks izdūts ari folklorys kūpys „Upīte” DVD disks ar Zīmeļlatgolys tradicionalajom dejom.


text:
Īsaver “Gora” atkluošonys koncertā
Trešdiņ i vakar Austrumlatvejis koncertzals aba Latgolys viestnīceiba „Gors” pīdzeivuoja atkluošonys koncertus. Pyrmajā daļā izskanēja dzīšmu spēle latgalīšu volūdā „Ķēniņmeita. Latgales pasaka”, ūtrajā daļā pīsadaleja Līpuojis Simfoniskais orķestris (diriģents Atvars Lakstīgala), vargaņu spālātuoja Iveta Apkalna, pianists Vestards Šimkus. Eipaši atkluošonys koncertam kūpkūrī sovus bolsus savīnuoja dzīduotuoji nu Rēzeknis, Daugovpiļs i Cāsu kuorim. Koncertā uzastuoja solisti Guntra Kuzmina (soprāns) i Krišjānis Norvelis (bass).
LaKuGa pīduovoj īsavērt atkluošonys koncertā:
Vaira karteņu nu atkluošonys koncerta var apsavērt ite.
Kartenis: Jānis Litavnieks
Ziņu sagataveja: LaKuGa


text:
Varakļuonu kuorta Juoņa Gleizda fotokarteņu izstuodei
Šudiņ, 9. martā 13:00 ir Varakļuonu kuorta uzjimt legendaruo fotografa Juoņa Gleizda fotoizstuodi „Kruosu pasauļs” (Krāsu pasaule).
Izstuode byus apsaverama Varakļuonu muižys pilī – Varakļuonu nūvoda muzejā. Atkluošonā pīsadaleis Igors Pličs nu Latgolys fotografu bīdreibys, Juoņa Gleizda dzeivisbīdre Annele Gleizda i Latvejis Universitatis Akademiskuos bibliotekys vadeituoja Venta Kocere.
Juoņa Gleizda karteņuos ir nūgiutys dažaidys dzeivis šaļtenis, kas paruoda autoram tyvuos vierteibys. Gleizda fotografiešonys tehnika, kū jis profesionali izmontuoja muokslys taiseišonā, beja unikala i rakstureiga vīneigi jam.
2011. gods beiguos izstuode tika atkluota Rēzeknē „Latgolys Kulturviesturis muzejā, nu ituo goda februarī – Viļānu nūvoda muzejā.
Vaira par Juoni Gleizdu, juo dorbim i dzeivis guojumu skaitit ITE


text:
Izzynoj Boltkrīveju i boltkrīvu dzeivi nu vydspusis!
Ir breineiga īspieja tim, kurim ir interess par sābru boltrkrīvu zemi i dzeivi, jimt daleibu starptautiskā projektā Belarus Inside-Out.
Mierķauditoreja: jaunī autori, muokslinīki, žurnalisti, fotografi i cyti ļauds, kurim ir interess par Boltkrīveju.
Projekta nūrise:
- 10 dīnu seminars Boltkrīvejā 14.-23. augusts (dorbs grupuos par dažaidom temom, izzynūšs braucīņs pa BLR);
- projekta rezultatu prezentiešona 2010. gods janvarī Berlīnē.
Dorba volūda: angļu.
Dasasaceit: leidz 2009. gods 11. juņam.
Ka ir interess, ziņoj: vita.briska [at] gmail.com! Puorsyuteišu zini ar detaluoku projekta aprokstu i dasasaceišonys kuorteibu, projekta vadeituoju kontaktim.
Vita
P.S. Nu pīredzis soku, ka Boltkrīveja ir kolorita zeme. 🙂 Izmontoj īspieju tū izzynuot nu vydspusis i starptautiskā gaisūtnē! 😉


text:
Pa Erasmus studentu pādim
Ūtardiņ, 26. martā LgSC Jelgovys biroja bīdri reikuoja pasuokumu, kur LLU studenti, kuri beja pīsadaliejuš ERASMUS programā, pasadalie sovā pīredzē.
2,5 stundu laikā klausietuoji varēja izdzeivuot i izatāluot 6 stuostus i dūmuos paceļuot pa 6 valstim – Pūleju, Norvegiju, Ungareju, Spāneju, Portugali kai ari pa Latveju. Studenti stuostieja par tū, kai jim guoja ERASMUS programā – kaidys izgleiteibys sistemys ir cytuos vaļstīs, kaidys ir vaļstu atškireibys, kaidi pīdzeivuojumi jīm tī atgadiejuos i daudzys cytys detalis. Kotrs stuosts beja sovaiduoks, bet jūs vysus vīnuoja pozitivys atsauksmis par ERASMUS. Ikvīns, kas izmantuoja šū programmu, īsoka tū dareit ari cytim.
Myusim beja ari īpašs gosts, tys beja čehs, kas ir atbraucss iz ERASMUS programu vuicietīs LLU. Beja ļūti interesanti pazaklausēt juo pīredzi.
Pa vydu interesantajim stuostim ikvīns varēja cīnuotīs ar čaju voi kopeju ar capumīm, kū saryupiejuši bīdreibas bīdri. Bet beiguos visi stuosteituoji sajēme īpašys LgSC atzineibys, ka jī ir pīsadaliejuš šaidā pasuokumā.
Kaida ir myusu atziņa piec ituo pasuokuma? Prūtams, nikur nav tik labi kā sātā, bet pasauli vāg redzēt, pīredzi īkruot, par tū ir labi, ka ir taida ERASMUS programa i cylvāki, kas dolās pīredzē i īdvesmoj cytus sekuot jūs pīmāram.
Jelgovys biroja jaunīši