text:
St. Škutāns, M.I.C.
Katōļticeibas vēsture un katekisms
ŪTRYS „ES TYCU“ PUNKTS
„Un uz Jezu Kristu, Jō vīneigū Dālu, myusu Kungu“.
1. Kū myus mōca ūtrais „Es tycu“ gobols voi punkts?
Tys mōca, ka Dīva sūleitais un mums atsyuteitais Pesteitōjs ir vīneigais Dīva Dals, myusu Kungs Jezus Kristus.
2. Kū zeimoj vōrds Jezus?
Vōrds Jezus zeimoj Glōbējs, voi Atpesteitōjs.
„Tu Jū nūsauksi vōrdā Jezus, jo Jys atpesteis sovu tautu nu grākim“ (Mt. 1:21).
3. Kū zeimoj vōrds Kristus?
Vōrds Kristus (žeidu volūdā Mesija) zeimoj Svaideitais.
4. Kōpēc Jezus saucās Svaideitais?
Tōpēc, ka Vacajā Dereibā pravīši, augsti prīsteri un kēneni tyka īsvaideiti ar eļļu, un Jezus ir myusu vyslelōkais Pravīts, (Ap. d. 3:22), Prīsters (Ebr. 4:14) un Kēneņš (Jņ. 18:37).
„Kai Dīvs ar Svātū Goru un spāku svaideja Nazarīti Jezu“ (Ap. d. 10:38), Jezus īsvaideišona ir Dīveibas pylnums, kas Jymā mōjoj.
5. Kōpēc Jezu sauc par Pravīti, Prīsteri un Kēneņu?
Jezus teik saukts un ir:
1. myusu Pravīts, tōpēc, ka Jys mums ir atklōjis Dīva nūslāpumus un myusus vysus mōcēja, kas mums jōtic, jōcer un jōdora, lai tyktu atpesteiti;
2. Jys ir myusu Prīsters, tōpēc, ka uperēja pats sevi pi krysta, un ik dīnas uperej pats sevi uz myusu oltorim svātajā Miša Uperī. Jys ir myusu Vydutojs un Aizstōvis uz vysim laikim dabasūs un
3. Jys ir myusu Kēneņš, tōpēc ka nūdybynōja goreigu vaļsti, kurā Jys ir un par vysim laikim byus tōs Golva.
6. Kōpēc Jezu Kristu sauc par vīneigū Dīva Dālu?
Tōpēc, ka Jys ir ūtra vyssvātōkōs Trejsvīneibas persona, ir vīneigais un patīsais Dīva Dāls nu myužeibas, vīnas dobās un byuteibas ar Tāvu.
„Jo kuram nu engelim Jys kaidreiz byutu sacejis: Tu esi muns Dāls, šudiņ (tys ir nu myužeibas) Es Tevi asmu dzemdējis“ (Ebr. 1:5).
7. Voi ari mes naasam Dīva bārni?
Jā, mes asam Dīva bārni, bet na pēc dobās un na nu myužeibas. Mes asam tikai caur žēlesteibu pījimtī Dīva bārni.
„Bet kuri Jū uzjēme ... tim Jys deve varu kļyut par Dīva bārnim“ (Jņ. 1:12).
8. Kōpēc Jezu Kristu sauc par myusu Kungu?
Tōpēc, ka Jys taids ir, jo:
1. byudams Dīvs un leidzbyuteigs Tāvam, Jys taipat kai Tāvs ir dabasu un zemes Kungs un Radeitōjs.
2. Byudams cylvāks, Jys sovā ciļvēceigajā doba myus atpestēja un nūpērka ar sovu Asni par sovu īpašumu. Tamā pošā ciļvēceigajā dobā Jys byus myusu Tīsnesis un par myužim byus myusu Golva un Kēneņš.
„Jo jyus asat atpērkti par dārgu moksu“ (1. kor. 6:20). „Jys ir Dīva īcaltais tīsnesis par dzeivajim un myrušajim (Ap. d. 10:42). „Vysu Jys (Dīvs) pakļōve zam Jō kōjōm un īcēle Jū par golvu vysai Bazneicai“ (Ef. 1:22).
NB. Daudzos katōļu zemēs, īskaitūt ari Latgolu, nu senim laikim pastōvēja skaists sveicynōjuma parodums: „LAI IR SLAVĀTS JEZUS KRISTUS". Dīmžāl, zam svešu strōvōjumu īspaida tys pi mums palīk arvīn ratōks.
§ 1. Jezus Kristus — sūleitais Pesteitōjs
9. Kai mes tū zynom, ka Jezus Kristus ir Dīva sūleitais Mesija voi Atpesteitōjs?
Mes tū zynom tōpēc, ka Jymā ir pīsapiļdejuši vysi pravītōjumi par Atpērcēju, kai tū var redzēt nu Kristus dzeives un cīsšonu aproksta.
10. Kū pravīši beja īprīkš pasacejuši par Mesiju?
Jī beja īprīkš pasacejuši:
1. Jō atnūkšonas laiku, Jō dzimšonas apstōkļus, Jō dzeivi, cīsšonas un nōvi; Jō augšanceļšonūs, uzkōpšonu debesīs, Svātō Gora atsyuteisonu;
2. Jeruzalimas izpūsteišonu pēc Jō nōves; žeidu atmesšonu un pogōnu atsagrīzšonu un
4. Bazneicas nōdybynōsonu, izaplateišonu un pastōvēšonu.
11. Kai pravīši apzeimēja Jō atnōkšonas laiku?
Pravīts Daniels (9:24 utt.) īprīkš paziņoja, ka leidz Kristus nōvei pais pylnas 70 godu nedeļas, tys 490 godu nu tō laika, kod beja dūta pavēle atjaunōt Jeruzalimu. 2. Patriarchs Jākubs pravītōja, ka Mesijas atnōkšonas laikā (vaļdeibas) zizlis tiks atjimts nu Judas. Cyti otkon īprīkš sludynōja, ka tod Jeruzalimas svētneica vēļ pastōvēs un pasaulī byus Iela gaideišona.
12. Kas beja īprīkš sludynōts par Jō dzimšonu?
Ka Jys dzims Betlejemā nu jaunovas, kura byus nu juda ciļts un Dovida dzymtas, Jū pīlyugs tolus zemu keneni (Izaj. 7:14; 11:1 un 60:6; Mich. 5:2; Ps 71:10).
13. Kas pravītōjumūs ir saceits par Jō dzeivi?
Tymūs ir stōsteits par Jō publiskū mōceibu, par breinumim, par Jō lelū mīlesteibu un lānprōteibu, par Jō ījōšonu Jeruzalimā uz ezeļa utt. (Izaj. 61., un 35:3 utt.; Zack. 9:9).
14. Kū pravīši soka par Kristus cīsšonom un nōvi?
Jī ziņoj gondreiž vysu, pat vysseikōkūs apstōkļus, pīmāram: ka Jys tiks pōrdots par 30 sudobra gobolim, tiks vaigā systs, aiz motim rausteits, spļauts vaigā, ka Jam tiks dūts dzert etikis ar žulti, ka Jam tiks caurdūrtas rūkas un kōjas, ka tiks masti kauleni par Jō svōrku, ka klōtasūšī zūbāsīs par Jū, saceidami: „Jys cerēja uz Kungu, lai tod Kungs tagad izglōb Jū“ (Zach. 11:12, 13; Izaj. 1:6; Ps. 21:7 utt. un 68:22).
Pravīši teišam Jū sūlēja kai lelu kēneņu, bet na šo pasauļa kēneņu, kai tū oplomi gaida žeidi vēļ tagad. Pravīši Jū tāloja na cytaidi kai „sōpu veiru“ (Izaj. 53:3, 4), Jī tāloja Jū kai goreigōs un pōrdabgskōs Dīva vaļsts (Bazneicas) kēneņu. Šei vaļsts teišam tyka nūdybynōta un izaplateja vērs zemes, bet sovu piļneibu sasnēgs vīneigi dabasūs un pastōvēs par myužim.
15. Kū pravīši soka par Jō augšanceļšonūs, uzkōpšonu dabasūs un Svātō Gora atsyuteišonu?
Jī soka, ka Jō kops byus slovons un ka Jys naredzēs tryudēšonas, bet gon pasaceļs pōri dabasu dabasim un izlīs sovu Goru pōri cylvākim. (Ps. 15:10; un 67, 19, 34; Izaj. 11:10; Joel. 2:28—29).
16. Kū pravīši ir īprīkš sludynojuši par Jeruzalimas izpūsteišonu un žeidu tautas atmesšonu?
1. Pēc tam, kod Mesija byus nūgalynōts, atnōks kaida tauta, kas iznycynōs Jeruzalimu un svētneicu, un pūstejums turpynosīs leidz pat pīpiļdejumam un beigom.
2. Žeidi jūs goreigō okluma dēļ tiks atmasti un izkaiseiti storp tautom, tempļa vairs jim nabyus. Tūmār Dīvs jūs naiznycynōs, pasauļa beigōs jūs atlīkas tiks glōbtas (Dan. 9:26—27; Ps. 68:24—26 un 198; Izaj. 10:21 un 59:20).
17. Kū pravīši ir īprīkš sludynōjuši par pogōnu atsagrīzšonu, par Bazneicas dybynōšonu, izaplateišonu un pastōvēšonu?
Vysu tū mes redzim izapiļdejušu voi izapyldūt. Jī īprīkš sludynōja, ka:
1. Mesija byus pogōnu gaisma un vērszemes tautas Ju slaves (1. Moiz. 22:18; Ps. 71; Izaj. 13:6 utt).
2. Ka Jys īstōdeis jaunu uperi un jaunu prīstereibu un nūdybynōs Dīva vaļsti, kuras izplatejums byus nu jyuras leidz jyurai un zemes rūbežim. Tei nikod natiks iznycynōta, bet pastōvēs uz myužim (Mal. 1:11; Izaj. 66:21; Jer. 3:15; Zach. 9:10; Dan. 2:44 un 7:14 utt.).
18. Voi pravīšu īprīkš sludynojumi ir nūtykuši ilgi pyrms Kristus atnōkšonas?
Malachijs, padejais nu pravīšim sludynōja ap 450 godu pyrms Kristus.
19. Voi jūs pravītōjumi beja zynomi ilgi pyrms Kristus?
Jā, tī beja uzroksteiti daudz godu symtu pyrms Kristus. Žeidi tūs saglōboja un laseja kai Dīva rakstus. Tī tyka pōrtulkoti cytōs volūdos un izplateiti storp pogōnu tautom.
20. Voi Kristus un apostoli atsasauce uz pravīšu līceibom?
Jā, Kristus un apostoli pīrōdeja žeidim nu pravīšu rokstim, ka Mesija ir atnōcis un ka Jys pats — Nazarītis Jezus — beja Mesija.
„Jyus pētejit rokstus — saceja Jezus žeidim — jo jyus dūmōjit, ka tymūs ir myužeigō dzeiveiba; un tī ir, kas līcynoj par Mani“ (Jņ. 5:39). Jys pōrlīcynōja ari mozticeigūs mōcekļus nu pravīšu izteicīnim (Lk. 24:25—27; un 44:47). — Leidzeigi reikōjōs Pīters, Pōvuls un cyti apostoli.
NB: Voi naasam laimeigi, zynūt, ka sūleitais Pesteitōjs, ar sovom pōrdabyskom dōvonom, ir myusu vydā, myusu bazneicōs, Vysvātōkajā Oltora Sakramentā? Tys pats, kas kaidreiz radzamā veidā dzeivōja sovu vērszemes dzeivi. Bezgaleigōs mīlesteibas Cītumnīks, aizmērsts un tik ļūti moz pazeits un apmaklōts ...
§ 2. Jezus Kristus — patīss Dīvs
21. Nu kurīnes mes zynom, ka Jezus Kristus ir Dīva Dāls un patīss Dīvs?
Tū mes zynom:
1. nu pravītōjumim;
2. nu dabasu Tāva līcynōjumim;
3. nu jō poša līceibom;
4. nu apostolu mōceibas un
5. nu katōļu Bazneicas mōceibas.
22. Kū pravīši soka par Kristu?
Jī apsūleitū Pesteitōju sauc par Dīvu: „Dīvs, Dīvs ar mums, svātūs Svātais, nōkūšā myuža Tāvs“ (Izaj. 7:14 un 9:6; Dan. 9:24). Izajass par Jū soka: „Pats Dīvs nōks un izglōbs jyus“ (35:4). Jeremijs sovukōrt soka: „Ir vōrds, kaidā Jū sauks: Kungs, Jehova, myusu Taisneigais“ (23:6).
23. Kū dabasu Tāvs par Jū soka?
Pi Jezus kristeibas Jordanā un pi Jō pōrsamaineišonas uz Tabora kolna nu dabasim tyka dzērdāts bolss: „Tys ir muns nūmīļōtais Dāls, kurs maņ ļūti pateik“ (Mt. 3:17 un 17:5).
24. Kū pats Kristus ir līcynojis par sevi?
1. Ka jys ir Dīva Dāls, leidzeigs sovam Tāvam;
2. sovu līceibu Jys ir apstyprynōjis kai ar sovas dzeives svātumu, tai ari ar breinumim un pravītōjumim un
3. tū Jys apzeimūgōja ar sovu nōvi.
„Es un Tāvs asam vīns ... Ticit dorbim, lai jyus atzeltu un tycātu, ka Tāvs ir Manī un es Tavā“ (Jņ 10:30, 38). „Kas mani redz, redz ari Tāvu“ (Jņ 14:9). „Vyss, kas Tāvam pīdar, ir Muns“ (Jņ. 16:15). „Kū Jys (Tāvs) dora, tū taipat dora ari Dāls; jo kai Tāvs uzmūdynoj myrūņus un atdzeivynoj, tai ari Dāls atdzeivynoj, kurus grib; lai vysi taipat gūdynōtu Dālu, kai gūdynōj Tāvu“ (Jņ. 19:21, 23). „Patīši, patīši es jums soku: pyrms nakai Abrahams beja, Es asmu“ (Jņ. 8:58) utt.
25. Kas ir breinumi?
Breinumi ir naparosti atgadejumi voi dorbi, kurus navar veikt nikaidi dabeigī spāki. Tūs veikšonai ir vajadzeiga Dīva vysvareiba.
26. Kaidi ir golvonī breinumi, kurus Kristus ir darejis?
Jys pōrmaineja yudini veinā; ar dažim maizes kukulim Jys pabaroja tyukstūšas cylvāku; ar vīnu sovu vōrdu Jys apklusynōja vātru un nūmīrynōja sabangōtū jyuru; Jys izōrstēja vysaida veida slimeibas, izdzyna ļaunus gorus nu apsāstim un augšancēle nūmyrušūs, trešā dīnā pēc sovas nōves Jys augšancēlēs un četrudasmytā, radzūt daudzim sovim mōceklim, Jys pasacele gaisa un aizgōja uz dabasim (uzkōpe dabasūs).
Jezus dareitī breinumi beja taidi, ka vysā Palestinā par tim zynōja. Nivīns nav atsaradis nu tō laika cylvākim, kas tūs byutu nūlīdzis voi apšaubejis. Pat vysnyknokī Jō īnaidnīki tū nav varējuši. Turpretim tyukstūšas, pat miļjoni cylvāku, aplīcynodami sovu ticeibu breinumim, ir atdavuši vysu, pat sovas dzeiveibas.
27. Kai breinumi pīrōda Jezus dīviškeibu?
Tī pīrōda:
1. ka, kod Jezus saceja, ka Jys ir Dīva Dāls, Jys runōja patīseibu, jo Dīvs ar breinumim navar aplīcynōt malus un
2. ka Jezum Kristum beja Dīviškō vara, tōpēc ka Jys pats (t. i. ar sovu varu) dareja breinumus.
„Jo jyus Maņ nagribit ticēt, ticit dorbim, lai jyus atzeltu un tycātu, ka Tāvs ir Manī un Es Tāvā“ (Jņ. 10:38).
28. Kai Jezus ar pravītōjumim aplīcynōja mōceibu par sovu dīviškumu?
Jys tū aplīcynōja, īprīkš pasaceidams lītas, kuras tikai Dīvs varēja zynōt, pīmāram: ka Judass Jū nūdūs, ka Pīters Jū aizalīgs; pasaceja kaidā nōvē Jys mērs, ka augšanceļsīs, uzkōps dabasūs utt.
29. Kaidus Kristus pravītōjumus mes redzim pīsapyldom?
Taidus, pīmāram, kai
1. ka, Evangelijs tiks sludynōts vysom tautom (Mt. 24:14);
2. ka eļnes vōrti Bazneicu nauzvarēs (Mt. 16:18);
3. ka nu Jeruzalimas svētneicas napaliks akmiņs uz akmiņa (Mk. 13:2).
Keizars Julijans Atkritējs, grybādams pīrādeit, ka Kristus īprīkš paredzējums par Jeruzalimas svētneicu ir napatīss, 303. godā mēginōja nu jauna uzceļt sagrautā Jeruzalimas svētneicu. Žeidi ar lelu sajyusmu nu vysom pusēm steidzās jam paleigā. Tyka nāvoktas vysas ogrōkā tempļa drupas, tai ka napalyka akmiņs uz akmiņa. Bet kod gribēja sōkt byuvēt, drausmeigas guņs līsmes izalauze nu zemes un aprēja strōdnīkus, kuri nabeja paspējuši izbēgt. Tai tys atsakōrtoja ik reizes, kod beja mēginōjuši nu jauna sōkt byuvēt. Beidzāt nūdūms tyka atmasts. Šā breinumu aplīcynoj kai pogōnu, tai kristticeigūs rakstinīki.
30. Kai Jezus ar sovu nōvi aplīcynōja mōceibu par sovu dīviškeibu?
Kod augstais prīsters, trybunala prīškā, zam zvārasta pīprasēja pasaceit, voi Jezus sevi teišam uzskota par Dīva Dālu, Jezus svineigi tū apstyprynōja, ka Jys ir Kristus, Dīva Dāls, un ka jī redzēs Jū sēžam pi vysspēceigō Dīva lobōs rūkas un nōkam dabasu padebešus. Šaidu Jezus atbiļdi naticeigais žeidu vērsprīsters un augstō padūme uz-skatēja par Dīva zaimōšonu un uz šōs Jō atbiļdes pamata Jys tyka nūtīsōts uz nōvi un myra pīnoglots pi krysta (Mt. 26:63—64).
31. Kū apostoli mōceja par Jezu Kristu?
Apostoli skaidri mocēja:
1. ka Jezus Kristus ir patīss Dīvs;
2. ka Jymā ir vyss dīveibas pylnums un
3. ka vysim radejumim ir pīnōkums Jū pīlyugt.
„Mes zynom, ka Dīva Dāls ir atnōcis ... Šys ir patīsais Dīvs un myuzeigō dzeiveiba“ (1. Jņ. 5:20). „Jymā mōjoj mīsā ītvartā dīveibas pīļneiba“ (kol. 2:9). Par Kristu, Dīva Dālu sv. Jōņs soka: „Īsōkumā beja Vōrds, un Vōrds beja pi Dīva, un Dīvs beja Vōrds utt.“ (Jņ. 1:1—3). „Lai Jezus vōrdā ceļūs krystu vysi, kas dabasūs, vērs zemes un pazemē“ (Filip. 2:10—11). „Un vysi Dīva engeli Jū pilyugs“ (Ebr. 1:6). Apostoli aplīcynōja sovu mōceibu par Kristus dīveibu ari ar daudzim breinumim, kaidus jī dareja Kristus vōrdā. Lelōkais breinums, kas licynoj par Kristus dīveibu, ir pasauļa atsagrīzšona pi kristticeibas.
32. Kū katōļu Bazneica mōca par Kristu?
Katōļu Bazneica vīnmār ir ticējuse un mōcejuse, ka Kristus ir patīss Dīvs, vīns sovā byuteibā ar Dīvu Tāvu. Šōs pamatpatīseibas aizstōvēšonai, Nikejas koncila tāvi sastōdeja specialu ticeibas aplicynōjumu un ekskomunicēja tūs, kas mōceja pretejū.
Šū ticeibu par Kristus Dīveibu aplīcynōja ari svātī mūcekli, kuri ar prīcu cīte drausmeigas mūkas un gōja nōvē. Nareti jūs varūneigū ticeibu Dīvs aplīcynōja ar naapšaubamim breinumim. Seviški zeimeigs breinums nūtyka 484. godā Afrikā, kai tū aplīcynōja naapšaubami ocu līcinīki. Līta beja taida, ka vandaļu kēnenš Huneriks, kurs pīdarēja pi arianu sektas, ļūti naciļvēceigi vojōja tūs, kas ticēja tam, ka Kristus ir Dīvs. Gadejōs, ka Tipisas piļsātā daudzim Kristus dīveibas izzinējim jys lyka izgrīzt mēli. Vysim beja lels breinums, ka tī ari bez mēles tikpat skaidri un takūši runōja, kai ogrōk un kur tikai gadejōs, vysur jī sludynōja, ka Kristus ir patīss Dīvs, vīnas byuteibas ar Dīvu Tāvu. Apmāram 60 nu tim ar izgrīztom mēlēm aizbāga uz Konstantinopoli, kur vysa piļsāta ik dīnas vairōku godu laikā redzēja un dzērdēja jūs runojam.
TREŠAIS „ES TYCU“ PUNKTS
Kas ir ījimts nu Svātō Gora, pīdzimis nu Jaunovas Marijas“.
1. Kū myusus mōca trešais „Es tycu“ gobols?
Tys myusus mōca, ka Dīva Dāls, caur Svātō Gora darbeibu, kliva cylvāks, tys ir, pījēme mīsu un dvēseli, leidzeigu myusejai.
„Vōrds (t. i. vīndzymušais Dīva Tāva Dāls) kliva mīsa un dzeivōja storp mums“ (Jņ. 1, 14).
2. Kai mes saucam šū nūslāpumu?
Tū mes saucam par Dīva Dāla Īsamīsōšonu (Inkarnaciju) voi CyIvāktopšonu.
3. Kū mes eisti ticim Kristus Cylvāktopšonas nūslāpumā?
Mes ticim, ka Jezus Kristus ir patīss Dīvs un patīss Cylvāks, voi cytaidi: Jys ir Dīvs-Cylvāks. Jys ir Dīvs nu myužim un par cylvāku kliva laikā.
Kod Kristus soka: „Es un Tāvs asam vīns“, Jys runoj par sevi kai Dīvu; un kod soka: „Tāvs ir lelōks par mani“, Jys runoj par sevi kai cylvāku.
4. Cik tod Jezum Kristum ir dobu?
Jezum Kristum ir divi dobas: dīviškō un ciļvēceigō.
5. Voi Jezum Kristum ir ari divi, vīna nu ūtras atškireigas grybas?
Jā, Jezum Kristum ir Dīviškō gryba un ciļvēceigō gryba, kura tūmār vyspiļneigōk ir pakļauta dīviškai grybai.
„Tāvs, na muna, bet Tova gryba lai nūteik“ (Lk. 22:42).
6. Voi Jēzū Kristū beja ari divi personas?
Nā. Jezus Kristus ir tikai vīna dīviškō Persona. Divi dobās (dīviškō un ciļvēceigō) ir apvīnōtas vīnā Dīva Dāla Personā.
7. Kōpēc Dīva Dāla Cylvāktopšonu pīškir Svātō Gora darbeibai?
Tōpēc, ka Cylvāktopšona ir Dīva mīlesteibas un žālsirdeibas specials rezultats (sekas).
„Dīvs tai mīļōja pasauli, ka deve sovu vīndzymušū Dalu“ (Jņ. 3:16).
8. Nu kō Dīva Dāls pījēme sovu ciļvēceigū dobu?
Tū jys pījēme nu vysteirōkōs un vysnavaineigōkōs Jaunovas Marijas, kuru tōpēc sauc par Dīva Mōti.
9. Kōpēc Mariju sauc par „vysteirokū Jaunovu“?
Tōpēc, ka jei vīnmār beja un palyka nasaleidzynōjami teira un naaptraipeita: kai pyrms dīviškō Bārna dzemdēšonas, tai ari dzemdēšonas laikā un pēc dzemdēšonas.
„Redzi, Jaunova ījims un dzemdēs Dālu un Jō vōrds byus EMANUELS, tys ir, DĪVS AR MUMS“ (Izaj. 7:14). Svātūs Rokstūs tyvas radnīceibas pīdareigī bīži teik saukti par brōlim, kai pīm. Abrahams un Lots. Leidzeigā veidā ari Jezus brōlāni, (Jezus audžu tāva sv. Jezupa brōļa bārni) teik saukti par Jezus brōlim un māsom (Mt. 12:46; ari Mt. 13:55—56).
10. Kōpēc Mariju sauc par „Dīva Mōti“, pa tū laiku, kod Kristus pajēme nu jōs tikai ciļvēceigū dobu?
Pamatōti jū tai sauc, tōpēc, ka Kristus, kas mīseigi nu jōs dzyma, beja patīss Dīvs.
„Svātais, kas nu tevis dzims, sauksīs Dīva Dāls“ (Lk. 1:35). Nestorija mōceiba, ka Marija nabyutu saucama par Dīva Mōti, Efezas koncilā tyka nūsūdeita kai kecereiba (herezija).
11. Voi Jezum Kristum beja ari tāvs?
Kai cylvākam Jezum Kristum nabeja tāva; tōpēc. ka Jezups, Jaunovas Marijas leigavaiņs, beja tikai Jezus audžutāvs.
„Jezus ... kai mēdze dūmōt Jezupa dāls“ (Lk. 3:23).
12. Kōpēc Dīva Dals kliva cylvāks?
1. Lai varātu cīst un nūmērt par mums; tōpēc, ka kai Dīvs jys navarēja ni cīst, ni nūmērt un
2. lai ar sovas dzeives pīmāru, taipat kai ar sovu mōceibu varātu vuiceit myusus tykumim un svātumam.
13. Kaidim tykumim Jezus mōca myus ar sovu pīmāru?
Vysim tykumim un vysaugstōkā mārā, bet seviški: dedzeibai par Dīva gūdu un dvēseļu pesteišonu, lānprōteibai, pazemeibai, pacīteibai, laipneibai un žālsirdeibai atteiceibā uz vysim, pat vyslelōkim sovim īnaidnīkim, paklauseibai sovam dabasu Tāvam leidz pat nōvei uz krysta.
Vysu šūs tykumu pīmārus vīgli var sameklēt uzmaneigi palosūt Evangelijus.
14. Kaidu pīmāru Jezus dūd speciali jaunīšim?
Jys ar sovu pīmāru tūs mōca labprōteigi paklauseit, mīļōt lyugšonu, bazneicas apmeklēšonu, kur Jys, kai mīlesteibas Cītumnīks, gaida un pīdōvōj sovas pōrdabyskos dōvonas, mōca jūs augt gudreibā un žēlesteibā taipat kai godūs.
Ļūti lītdereigi jaunīšim pōrdūmōt Jezus nūslāptū dzeivi Nazaretā.
15. Kōpēc Jezus Kristus izavēlēja tryuceigu un vīnkōršu dzeivi?
1. Lai varātu cīst myusu dēļ jau nu poša sovas laiceigōs dzeives sōkuma un
2. lai myusus vuiceitu namiļot tukšus laiceigōs dzeives lobumus un nasadzeit pēc tim.
NB: Dūmōjūt par Dīva Dāla Cylvāktopšonas nūslāpumu, augstōkā mārā ir lītdereigi pošam sev pavaicōt: kaidu īspaidu tys ir atstōjis uz mani? Voi nav tai, ka lepneiba un grēceigums tik Ielā mārā ir aptymsojis munu prōtu un darejis najyuteigu munu sirdi, ka es pat īejūt bazneicā, najyutu vairs šō sova, par cylvāku klivušō Dīva klōtbyutni? Varbyut maņ nalnok pat prōtā, ka te nu oltora tabernakula Jys veras uz mani, kai nu atvārtōs grōmotas losa vysnūslāptōkōs munas sirds dūmas un īceres, ka nu manis, kai nu sova vyslobōkō drauga, gaida sveicinu, laipnu vōrdu, pasadaleišonu ar sovom dūmōm, prīcu un bādom? Kaida ir muna ticeiba, gūdbejeiba, pazemeiba Tō prīškā, Kurs te, oltora tabernakulā, ir tys pats Jezus, Dīva Dāls, ar sovu dīviškū un ciļvēceigū dobu, tys pats, Kas nazkod, radzamā veidā, storp sova laika cylvākim, dzeivōja sovu laiceigū dzeivi, lai pēc tam, — naradzami, bet patīši, — byutu storp vysu turpmākus godu symtu cylvākim leidz laiku beigom? .. . Jā, lelais un napateiceigūs cylvāku tik ļūti aizmērstais, bezgaleigōs mīlesteibas CĪTUMNĪKS, MĪĻAIS JEZUS, pīlyudzu TEVI!
CATŪRTAIS „ES TYCU“ PUNKTS
„Cītis zam Poncija Pilata, krystā pīkolts, nūmiris un paglobōts“.
1. Kū mōca caturtais „Es tycu“ gobols?
Tys myusus mōca, ka Jezus Kristus myusu dēļ cīte, nūmyra pīkolts krystā un beja nūvītōts kopā.
2. Voi Kristus patīši beja nūmiris?
Jā. Kristus dvēsele patīši beja atsadalejuse nu mīsas.
3. Voi jō Dīveiba ari beja atsadalejuse nu tōs?
Nā. Dīviškō persona vīnmār beja vīnōta ar Jō mīsu un dvēseli.
4. Kōpēc Kristus beja paglōbots?
Lai Jō nōve byutu vairōk nanūlīdzama un augšanceļšonōs vairōk slovona un tycama.
5. Voi Kristus cīte kai Dīvs, voi kai cylvāks?
Kristus cīte kai cylvāks, tys ir, saskaņā ar ciļvēceigū dobu.
6. Voi Kristus beja spīsts mērt?
Nā. Kristus uzajēme nōvi breivprōteigi.
„Jys uzauperēja, jo pats tai gribēja“ (Izaj. 53:7). „Es dzeivoju ticeibā uz Dīva Dalu, kas mani mīļōjis un atdevis sevi par mani“ (Gal. 2:20); sal. ari: Jņ. 10:17—18 un 18:4—9).
7. Kōpēc Jezus gribēja cīst un nūmērt?
Lai gondareitu Dīva taisneibai par myusu grākim un lai taidā veidā myusus izpērktu un pesteitu.
Ar sovu paklauseibu leidz krysta nōvei Kristus deve pōrpylnu gondarejumu Dīva Majestatei par naskaitamim apvaiņōjumim, kaidus mes sagōdojam ar sovu napaklauseibu, un taidā veidā Jys myusus izpērka nu myužeigōs strōpes, kaidu mes bejom peļnējuši. Tōpēc sv. Pōvuls soka: „Kai vīna cylvāka (Oduma) dēļ daudzi klivuši grēcinīki, tai ari vīna (Kristus) dēļ daudzi klivuši taisneigi“ (Rom. 5:19). Sv. Pīters soka: „Jys (Jezus) nikaidu grāku nadareja ... Jys myusu grākus sovā mīsā uznese kūkā, lai mes, myruši grākim, dzeivotu taisneibai, Jō bryuces myusus izdzeidynōja“ (1. Pīt. 2:22, 24). Pravīts Izajs soka: ... „Jys tyka tvaikōts myusu nakrītneibu dēl, un tyka systs myusu grāku dēļ“ Izaj. 53:4—5).
8. Par kō grākim Jezus gondareja?
Par vysa pasauļa grākim.
„Jys ir myusu grāku izleidzynōšona: na tikai myusu vīn, bet ari vysa pasauļa“ (Jņ. 2:2), prūti, jys gondareja par īdzymtū grāku un par vysim cytim ciļvēces grākim.
9. Kōpēc tikai Jezus Kristus varēja piļneigi gondareit par myusu grākim un nivīns cyts?
Tōpēc, ka bezgaleigōs Dīva Majestates apvaiņōjums pīpraseja bezgaleigas vērteibas gondarejumu, kaidu vīneigi Kristus beja spējeigs dūt.
10. Kōpēc Kristus gondarejumam ir bezgaleiga Vērteiba?
Tōpēc, ka tū gondarejumu ir davuse dīviškō persona. Jō lelōks ir personas cīns, kas dūd gondarejumu, jo Ielōka ir gondarejuma verteiba un nūpalns.
11. Voi beja napīcišami, lai piļneigam gondarejumam Kristus uzajimtu tik drausmeigas mūceibas?
Nā. Pat vysmozokō Dīva-Cylvāka cīsšona poša sevī byutu bejuse pīteikūša, tōpēc ka ikvīnam Jō dorbam ir bezgaleiga vērteiba.
12. Kōpēc tod Jam vajadzēja tik ļūti cīst?
Lai mes lobōk saprostu Jō mīlesteibas lelumu un strōpi, kaidu peļnej grāks, kai ari lai mes pacīteigōk nastu sovas dzeives krystu.
13. Nu kō eisti Kristus ir myusus izpērcis ar sovom cīsšonom un nōvi?
Jys ir myusus izpērcis:
1. nu grāka,
2. nu satana vērdzeibas, kaidā grāks īgryuž un
3. nu myužeigōs pazusšonas, kaidu ar grāku nūpeļnejom.
„Jys myusus ir mīļōjis un ar sovu asni nūmozgōja myusu grākus“ (Atkl. 1:5). 2. Jys ir „pījēmis mīsu un asni, lai caur nōvi iznycynōtu tū, kam vara par nōvi, tys ir, vaiņu“ (Ebr. 2:14). 3. „Dīvs myusus nav nūlēmis dusmem (pazudynōšonai), bet pesteišonas īgyušonai caur myusu Kungu Jezu Kristu, kas myusu dēļ nūmyra“ (1. tes. 5:9—10).
14. Kū vēļ Kristus mums nūpeļnēja ar sovom cīsšonom un nōvi?
1. Jys samīrynōja myusus ar Dīvu;
2. atvēre dēļ mums dabasūs un
3. nūpeļnēja dēļ mums daudz žēlesteibu, lai mes spātu dzeivōt svātu dzeivi un sasnāgtu myužeigū svātlaimi.
1. „Kod mes bejom īnaidnīki, tykom samīrynōti ar Dīvu Jō Dāla nōvē“ (Rom. 5:10);
2. „Taitod, brōli, Jezus ašņa dēļ mums ir cereiba īīt vyssvātōkajā (t. i. dabasūs). Uz turīni Jys mums sagatavojis jaunu un dzeivu ceļu caur prīkškoru, tys ir, sovu mīsu" (Ebr. 10:19—20);
3. „Dīvs ... myusus Kristū svētejis vysaidā goreigā svēteibā ... saskaņā ar Jō žēlesteibas bogōteibu, kas pōrpiļneibā pīškērta mums“ (Ef. 1: 3,7—8; sal. Rom. 5:15—21).
15. Voi Kristus nūpeļnēja žēlesteibu un myužeigū pesteišonu tikai tim, kas teišam ir atpesteiti?
Nā. Jys nūpeļnēja tū dēļ vysim cylvākim bez kaida izjāmuma, taipat Jys nūmyra par vysim, bez kaida izjāmuma (2. kor. 5:14, 16).
„Kristus Jezus, kas sevi nūdeve, lai byutu izpērkšonas moksa par vysim“ (1. Tim. 2:5—6).
16. Jo Kristus nūpeļnēja myužeigū atpesteišonu dēļ vysim, kōpēc tod na vysi ir atpesteiti?
Tōpēc, ka na vysi dora nu sovas puses tū, kas ir napīcīšams pesteišonas sajimšonai; tys ir, tōpēc, ka na vysi tic, pylda bausleibas un pīlītōj žēlesteibas leidzekļus.
„Jys (t. i. Kristus) .. . kliva myužeigōs pesteišonas cālūņs vysim, kas Jam paklausa“ (Ebr. 5:9). „Tys, kas tevi radeja bez tovas pīkrisšonas (leidzdaleibas), navar tevi glōbt bez tōs“ (sv. Augustīns).
NB: „Dīvs ... sovas Ielās mīlesteibas dēļ, ar kaidu Jys myusus mīļōja, Kristu atdzeivynōja myusus, kas bejom myruši grākūs, Jys sovā žālsirdeibā jyusus glōbe“ (Ef. 2:4—5). Jys myusus izpērka ar sovom lelom cīsšonom un nōvi un nūvītoja myusus sovas žālsirdeibas vaļstī (Bazneicā). Lai Kristus mīlesteiba skubynoj myusus dzeivōt Jymā, Kurs par myusim nūmyra un augšancēlēs (sal. 2. kor. 5:14—15).
PIKTAIS „ES TYCU“ PUNKTS
„Nūkāpis eļnē, trešā dīnā augšancēlīs“.
1. Kū nūzeimoj vōrdi: „Nūkopis eļnē“?
Nūzeimoj tū, ka Jezus Kristus dvēsele, pēc Jō nōves īsaroda „tymseibos“ (Limbo — cītums, elnes prīkštelpa), tys ir, vītā, kur atsaroda taisneigūs dvēseles pyrms Kristus atnōkšonas, gaideidamas izpērkšonas laiku.
„Kristus vīnreiz myusu grāku dēļ miris, Taisneigais par nataisneigim, nūnōvāts gon mīsā, bet atdzeivynōts gorā, lai myusus uparātu Dīvam, Jys gorā nūgōja un sludynāja tim gorim, kas beja cītumā“ (1. Pīt. 3:18—19).
2. Kōpēc dvēseles tyka turātas „tymseibos“ (limbo)?
Tōpēc, ka dabasi beja slāgti grāka dēļ. Tūs Kristum beja jōatver. (Ebr. 9:6—8).
3. Kōpēc Kristus nukope eļnē?
1. Lai īprīcynōtu un dareitu breivas taisneigūs dvēseles;
2. lai rōdeitu sovu varu un majestati pat tamā pazemes vaļstī (Filip. 2:10).
4. Kū zeimoj vōrdi: „Trešā dīnā augšancēlīs“?
Tī zeimoj tū, ka Kristus trešā dīnā pēc sovas nōves, ar sovu poša spāku nu jauna sovu dvēseli savīnōja ar mīsu, kai tū beja īprīkš pasacejis, un atstōja kopu.
5. Kai Kristus augšancēlēs?
Jys slovons un namērsteigs izgōja nu kopa, kas beja aiztaiseits cīti ar smogu akmini un apzeimūgōts, un kuru apsorgōja karaveiri.
6. Voi Kristus slavējamā mīsā napaturēja nikaidas cīsšonu zeimes?
Jys paturēja sovu rātu zeimes rūkōs, kōjōs un sonā. Tōpēc Jys Tomasam saceja: „Snēdz šur sovu pērstu (īlic tū munōs rātōs) un apsaver munas rūkas un snēdz sovu rūku, un īlic tū munūs sonūs“ (Jņ. 20:27).
7. Kōpēc jys paturēja šōs zeimes?
1. Jys tōs paturēja kai zeimi sovai uzvarai par eļni;
2. kai pīrōdejumu, ka jys augšancēlēs tamā pošā mīsā, kurā beja cītis un
3. lai tōs parōdeitu Pādejōs tīsas dīnā par īprīcynojumu taisneigajim un samulsumu un apkaunojumu pazudušajim.
8. Nu kurīnes mes zynom, ka Kristus ir augšancēlīs?
Nu Jō apostolu un mūcekļu līceibom, kuri bīži Jū redzēja pēc Jō augšanceļšonōs, Jam pīsaskōre, kūpā ēde un runōja ar Jū. Jī bezbaileigi sludynōja Jō augšanceļšonūs pat augstōs padūmes prīškā, kas beja Jū nūtīsojuse uz nōvi, lai gon ar šaidu sovu līcynōjumu jī nasagōdōja sev nikō cyta, kai nyknu īnaidu un vojōšonas.
Ir gon tīsa, ka karaveiri, kas sorgōja kopu, pīkukuļoti ar lelu naudas summu, izplateja ziņu, ka, kod jī beja aizmyguši, Jezus mōcekli asūt Jō mīsu nūzoguši nu kopa. Bet 1. jo jī beja aizmyguši, kai jī varēja redzēt, ka Jō mōcekli nūzoguši mīsu? 2. nu kurīnes tod izbaiļu pōrjimti mōcekli, kuri nu sova nūmyrušō Mōceitōja nikō vairs nacerēja sagaideit, byutu ūmai pōrsajāmuši ar taidu drūsmi? 3. Kai tys varēja nūtikt, ka pat nivīns nu aizmygušajim sorgim napasamūda, kod tyka atvalts smagais akmiņs nu īejas kopā? 4. kōpēc sorgi natyka sūdeiti par tik nūlaideigu sova pīnōkuma piļdeišonu? (Sal. Ap. d. 12:19, kai ari Mt. 28:4, 11—15).
Jo apostolu un mōcekļu acimradzameiba nabyutu bejuse tik drūša un naapstreidama, jī nikod nabyutu spējuši pōrlīcynōt pasauli, seviški, sasadurūt ar tik spēceigu un nyknu Jezus īnaidnīku opoziciju, ka Tys, Kurs kai ļaundars publiski tyka nūtīsōts, beja miris un paglōbots — byutu trešā dīnā augšancēlīs. Jī turpretim tik stypri pōrlīcynōja pasauli par Kristus augšanceļšonōs nūtykumu, ka naskaitami kristīši ar mūcekļu nōvi aplīcynōja sovu ticeibu šam nūtykumam.
9. Kaidom sekom vajadzatu rastīs myusus sakara ar Kristus augšanceļšonōs nūtykumu?
Šam nūtykumam vajadzatu:
1. styprynōt myusūs ticeibu Kristus Dīveibai un uzturēt cereibu uz myusu pošu augšanceļšonūs un
2. vajadzatu pamūdynot myusus ceļtīs nu grāka uz jaunu, svātu dzeivi.
Dīvs „Jū uzmūdynōja nu myrūnim un deve Jam gūdu, lai jums byutu ticeiba un cereiba uz Dīvu“ (1. Pīt. 1:21); 2. „Mes kristeibā leidz ar jū asam apglobōti nōvei, lai, kai Kristus caur Tāva gūdeibu pīsacēle nu myrūnim, tai lai ari mes dzeivōtu atjaunōtajā dzeivē“ (Rom. 6:4).
NB. Pōrdūmōjūt Kristus augšanceļšonōs nūtykumu un pōrbaudūt pošim sevi, ir jōnok pi atzynuma, ka dziļā grāku kopā vēļ atsarūn ikvīns, kas ir nūklivis grēceigu kōreibu un parodumu varā, taiās vēļ nav cēlīs uz jaunu dzeivi. Ik kotrai nu myusu dūmōm un ceņtīnim turpretim vīnmār byutu jōteicās uz dabasim, kuru dēļ asam radeiti un tīseibas uz kurim Jezus ar sovom cīsšonom un nōvi mums ir atdabōjis. Ir atkareigs nu mums, tōs pījimt voi nūraideit, kai tautu apostols ik kotru nu mums uz tū skubynoj, saceidams: „Jo jyus kūpā ar Kristu asat augšancālušīs, tod meklejit tū, kas augšā, kur Kristus sēd pi Dīva lobōs rūkas. Dūmojit par tū, kas augšā, bet na par tū, kas vērs zemes“ (kol. 3:1—2).
SASTAIS „ES TYCU“ PUNKTS
„Uzkōpis debesīs, sēd pa lobai vysuvareigō Dīva rūkai.“
1. kū zeimoj vōrdi: „Uzkōpe dabasūs“?
Tī zeimoj, ka Jezus Kristus, pats ar sovu spāku, ar sovu dvēseli un mīsu, aizgōja uz dabasim.
2. Voi Jezus vīns pats uzkōpē dabasūs“?
Nā. Jys pajēme sev leidzi taisneigūs dvēseles, kuras atbreivōja nu timseibom (Limbo).
„Uzīdams augšā un gyustā pajimdams gyustnīceibu“ (Ef. 4:8).
3. Kaidā nūlyukā Kristus uzkōpē dabasūs“?
1. Lai sajimtu nōves un elnes uzvarātōja gūdu (Filip. 2:8—11);
2. lai byutu myusu starpnīks un aizstōvis pi sova Tāva (Ebr. 9:24);
3. lai atsyuteitu Svātū Goru sovim apostolim (Jņ. 16:7) un
4. lai atvārtu dabasus un sagatavōtu vītu ari dēļ mums (Jņ. 14:2).
4. Kū zeimoj vōrdi: „Sēd pa lobai Dīva rūkai“?
Tī zeimoj, ka Kristus, ari kai cylvāks, ir paaugstynōts pōri vysom radeitom byutnem un ir Dīviškās Majestates varas un gūda daleibnīks.
Dīvs ... „uzmūdynodams Jū un nūvītōdams pi sovas rūkas dabasūs augstōk par kotru vaļdeibu un varu, un spāku, un vaļdinīkim, un par ikvīnu vōrdu, kas teik pīsaukts na tikai šymā, bet ari nōkamajā pasaulī, un vysu Jys pakļōve Jō kōjom un īcēle Jū par golvu vysai Bazneicai“ (Ef. 1:20—22).
5. Voi Kristus nav vysōs vītōs klōtasūšs?
Kai Dīvs Jys ir vysur, bet kai Dīvs-Cylvāks Jys ir tikai dabasūs un vyssvātōkajā Eucharistijā (Oltora Sakramentā).
NB. Bīži, seviški bādōs un kārdynōjumūs, ir lītdereigi padūmōt par tū, ka mes „asam ceļotōji un svešiniki vērs zemes“, un ka myusu eistō tēvija ir dabasi, uz kurini Kristus ir aizgōjis, lai ari mums sagatavōtu vītu, tōpēc lai napagurstam un nakļyustam vōji gorā, turpretim, lai veramās uz Jezu, Kurs sēd Dīva trūņa lobajā pusē (Sal. Ebr. 11:13 un 12:2—3).


c: text/html

text:
St. Škutāns, M.I.C.
Katōļticeibas vēsture un katekisms
III NUDAĻA — PAR ŽĒLESTEIBAS LEIDZEKLIM
Par žēlesteibu vyspōri
1. Voi mes ar sovim dabeigim spākim varim izpiļdeit bausleibas un sasnēgt pesteišonu?
Nā, bez Dīva žēlesteibas mes tū navarim.
„Bez Manis jyus nikō navarit“ — soka Jezus (Jņ. 15:5). „Es jyus apveļteišu ar sovu Goru un jyus vadeišu, ka jyus staigōsit Munūs lykumūs“ (Ezech. 36:27).
2. Kū mes saprūtam zam Dīva žēlesteibas?
Zam Dīva žēlesteibas mes saprūtam īkšejū pōrdabyskū paleigu voi dōvonu, kaidu Dīvs mums īdola Jezus Kristus nūpalnu dēļ myužeigai myusu pesteišonai.
3. Cik veidu ir šaidas pōrdabyskos dēvonas voi žēlesteibas?
Žēlesteibu veidi ir divi: 1. paleiga (paleidzeibas) žēlesteiba un 2. svātdareitōja (svātdorūšō) žēlesteiba.
Paleidzātōja žēlesteiba ir PŌREJŪŠS akts dvēselē, pa tū laiku, kod svātdareitōja žēlesteiba PALĪK dvēselē, dora dvēseli SVĀTU un TAISNEIGU Dīva acīs.
§ 1. Par paleidzeibas želesteibu
4. Kamā pastōv paleidzeibas žēlesteiba?
Paleidzeibas žēlesteiba pastōv tymā, ka Dīvs apskaidrōj myusu prōtu un īrūsynoj myusu grybu sorgōtīs nu ļauna, gribēt un dareit tū, kas lobs.
„APMŌCI MANI, lai es īvārojuTovu lykumu un sorgōju tū nu vysas sovas sirds ... pīvērs munu sirdi Tovim prīkšrokstim utt. — tai lyudzās psalmīts pēc paleidzeibas žēlesteibas (Ps. 118:34., 36).
5. Cik toļ paleidzeibas žēlesteiba ir mums napīcīšama?
Tei mums tik Ielā mārā ir napīcīšama, ka bez Dīva žēlesteibas mes naasam spējeigi ni īsokt, ni turpynot, ni nūbeigt pat vysmozokū dorbu myusu pesteišonas lobā.
„Jo Dīvs ir Tys, kas jyusūs roda grybu un izpiļdeišonu pēc sovas labpatykas“ (Filip. 2:13).
6. Kōpēc žēlesteiba ir tik napīcīšama ik kotrā lītō, kas atsateic uz myusu pesteišonu?
1. Tōpēc, ka pesteišona ir pōrdabyskas īkōrtas lobums (vērteiba), un tōpēc tikai ar pōrdabyskū spāku un paleigu, tys ir, žēlesteibu tei var byut sasnāgta,
2. tōpēc, ka vīneigi caur žēlesteibu mes nūdybynōjam sakarus ar Kristu, un kļyustam par Jō bezgaleigūs nūpalnu daleibnīkim; Kristus nūpalni sovukōrt ir ik kotras, ar myusu pesteišonu saisteitos, lītas olūts.
1. „Na tōpēc, ka mes byutu nu sevis spējeigi dūmōt, it kai nu sevis, bet myusu spējas ir nu Dīva“ (2. kor, 2:5), 2. „Es naatmatu Dīva žēlesteibu. Bet jo lykums myus attaisnōj, tod Kristus veļteigi miris“ (Gal. 2:21), tys ir, jo (Vacōs Dereibas ceremoniju) lykuma piļdeišona, bez žēlesteibas, kas vīnoj ar Kristu, byutu pīteikūša myužeigās pesteišonas sasnēgšonai, tod nabyutu bejis napīcīšami Kristum mērt, lai mums nūpeļneitu pesteišonu. Tys gon taisneiba, ka cylvāks ari nu sovas dabeigi lobas grybas ir spējeigs dareit moraliski lobus dorbus, bet tim nav ni pōrdabysku nūpalnu, ni tī spēj sagōdōt pōrdabysku žēlesteibu voi pesteišonu. Taidi dabeigi lobi dorbi vīneigi spēj sagatavōt ceļu uz žēlesteibu, jo tikai šymā ceļā nalīk šķēršļus ari kaidi ļauni dorbi, kaidi var byut padareiti sūplōk lobim.
„Nivīns navar nōkt pi Manis“ — soka Kristus — „jo tys jam nabyus dūts nu Muna Tāva“ (Jņ. 6:66).
7. Voi Dīvs dūd žēlesteibu vysim cylvākim?
Jā, Dīvs dūd pīteikūšu žēlesteibu, lai dareitu cylvākus spējeigus piļdeit bausleibas un dareit sovai pesteišonai nūdereigus dorbus.
„Jo Cylvāka Dāls atnōce glōbt tū, kas beja pazudis“ (Mt. 18:11). „Dīvs grib, lai vysi cylvāki tyktu izpesteiti un atzeitu patīseibu“ (1. Tim. 2:4). „Dīvs ir uzticeigs. Jys naļaus jyus kārdynōt pōri jyusu spējom“ (1. kor, 10:13).
9. Voi ir myusu spākūs pretōtīs Dīva žēlesteibai?
Vairōk nakai drūši. Tōpēc, ka Dīva žēlesteiba napīspīž cylvāka grybu, bet gon tai pīdōvōj tū, kas tai napicišams, bet atstōj jū piļneigi breivu. Cylvāks var pīdōvōjumu pījimt, var nūraideit.
„Jeruzalim, Jeruzalim, cik reizes Es gribēju sapulcynōt tovus bārnus, kai vysta savōc sovus cioļus zam spōrnim, bet tu nagribēji“ (Mt. 23:37).
Praktisks padūms. Lyudz Dīvu ik dīnas, lai Jys dūtu tev sovu žēlesteibu, seviški ryupejīs par tū, lai nanūcītynōtu sovu sirdi pret tū. „Redz, es stōvu pi durovom un klauvēju. Jo kaids Munu bolsu dzērdēs un durovas Maņ atvērs, es īīšu pi jō un mīlōšūs kūpā ar jū un jys kūpā ar Mani“ (Atkl. 3:20). Lai žēlesteiba vīgļok īsadorbōtu uz cylvāka sirdi, Dīvs nareti tū saista ar kaidu ōreju, dažkōrt sōpeigu nūtykumu, pīm., pēšku nōvi, slimeibu, kaidu laimi voi nalaimi. Naapdūmeigi naignorej šaidus dīviškus bretidynojumus, jo nikas nav tik beistams, kai Dīva apmeklējuma laika nazynōšona. Pīmārs: Jeruzalima (Lk. 19:44).
§ 2. Par svātdareitōju voi attaisnōtōju želesteibu
10. Kas ir svātdareitōja žēlesteiba?
Svātdareitōja žēlesteiba ir par breivu (velti) dūta pōrdabyskō dōvona, kuru Svātais Gors pīškir myusu dvēselem, caur tū mes nu grēcinīkim kļyustam par taisneigim, par Dīva bārnim un dabasu mantinīkim.
Reizē ar svātdareitōju žēlesteibu Svātais Gors „ir īlējis Dīva mīlesteibu myusu sirdīs“ (Rom. 5:5). „Kas Mani mīļōj, tys Munus vōrdus piļdeis, un Muns Tāvs jū mīļōs:, un Mes nōksim pi jō un jimsim mōjvītu jymā“ (Jņ. 14:23). Caur tū mes nu jauna asam dzymuši Dīva bārni, un myusu dvēsele īgyun pōrdabyskū dzeivi: „Redzit, kaidu mīlesteibu Tāvs mums dōvōjis, lai mes sauktūs un byutu Dīva bārni“ (Jņ. 3:1).
11. Kōpēc svātdareitōju žēlesteibu sauc par breivu dūtu?
Tōpēc, ka tei ir piļneigi breiva dōvona, kas nōk nu leidzjyuteigōs Dīva mīlesteibas.
„Jo vysi ir grākājuši, un jim tryukst Dīva gudreibas. Jō žēlesteiba tūs napeļneiti, tys ir, bez jūs nūpalna, ir attaisnōjuse caur atpesteišonu, kas ir Jēzū Kristū“ (Rom. 3:23—24).
12. Kōpēc svātdareitōju žēlesteibu sauc ari par attaisnōtōju žēlesteibu?
Tōpēc, ka caur svātdareitōju žēlesteibu cylvāks teik attaisnōts, tys ir, nu grāka stōvūkļa pōrīt taisneiguma voi svātuma stōvūklī.
13. Kū tod sevī satur grēcinīka attaisnōšona?
Tei sevī satur:
1. teireibu, mozōkais, nu nōveigim grākim reizē ar myužeigōs strōpes atlaisšonu un
2. satur īkšejū cylvāka svātdareišonu un atjaunōšonu.
„Jyus asat nūmozgōti un svātdareiti, un atjaunōti myusu Kunga Jezus Kristus vōrdā un myusu Dīva Gorā“ (1. kor. 6:11).
14. Kas izraisa pyrmū attaisnōšonas sōkumu grecinīkā?
Tū izdora īprīkšejūšō paleidzeibas žēlesteiba, kura apgaismoj grēcinīku un aicynoj jū atsagrīzt pi Dīva.
15. Kas jōdora pošam grēcinīkam nu sovas puses, lai sajimtu attaisnōšonu?
Jam, paleidzeibas žēlesteibas atbolstā, ir breivprōteigi jōatsagrīž pi Dīva, un jōtic vysam, kū Dīvs ir atklōjis, seviški, tam jōtic, ka mes asam atpesteiti caur Jezu Kristu.
16. Kaidu īspaidu šei žēlesteiba atstōj grēcinīkā?
1. Grēcinīks teik pōrjimts ar veseleigu baili par Dīva taisneigumu, bet ari ar cereibu sajimt attaisšonu un Dīva žālsirdeibu.
2. Tod jys sōc mīļōt Dīvu, jys nūžālōj sovus grākus, apsajam dzeivōt jaunu, Dīvam pateikamu, dzeivi, pījam kristeibas sakramentu un, jo ir jau kristeits, gondareišonas sakramentu (tys ir, īt pi grāku syudzes).
17. Kū cylvāks sajam kristeibas voi gondareišonas sakramentā?
Jys sajam svātdareitōju žēlesteibu un reizē ar tū sovu grāku atlaisšonu kai ari īkšējū svātdareišonu, kas jū teišam dora taisneigu un Dīvam pateikamu Dīva bārnu un dabasu vaļsteibas mantinīku.
18. Cik ilgi svātdareitōja žēlesteiba palīk attaisnōtō cylvāka dvēselē?
Tik ilgi, cik ilgi jys napadora nōveiga graka.
18. Kaidus augļus roda attaisnōtais cylvāks ar žēlesteibas paleigu?
Jys roda lobus, tys ir, nūpalnim bogōtus, dorbus „jo kotrys lobs kūks dūd lobus augļus“ (Mt. 7:17).
20. Voi cylvāks nōveiga grāka stōvūklī var dareit lobu?
Jys var dareit lobu, bet bez nūpalnim dēļ dabasim (Jņ. 15:4—5).
21. Voi loba dareišona nōveiga grāka stōvūklī ir nalītdereiga?
Turpretim, ir ļūti dereiga: tei sagatavoj Dīva žēlesteibas sajimšonu atsagrīzšonai; nareti nūvērš peļneitū strōpi par grākim, „izpērc sovus grākus ar žālsirdeibas dōvonom un sovas nalīteibas ar žālsirdeibas dorbim dēļ nabogim, varbyut Jys (Dīvs) apsažālōs par tovim apvaiņōjumim“ (Dan. 4:24). Pīmārs: ninivīši.
22. Kū mes īmontōjam, dareidami lobus dorbus žēlesteibas stōvūklī?
Mes peļnejam:
1. svātdareitōjas žēlesteibas pavairošonu un
2. myužeigū atpesteišonu (2. Tim. 4:8).
23. Nu kurīnes šaidi lobī dorbi īgyun sovu īkšejū vērteibu voi tīseibas uz gūdolgu?
Tū tī īgyun nu bezgaleigim Jezus Kristus nūpalnim, par kura dzeivim lūceklim myusus dora svātdareitōja žēlesteiba.
„Es asmu veina kūks, bet jyus zori“ — tai soka Pesteitōjs. „Kas palīk Manī, tys nas daudz augļu, jo bez Manis jyus nikō naspējit dareit“ (Jņ. 15:5).
24. Voi kotram krīstīšam ir jōdora lobi dorbi?
Jā, tōpēc, ka „kotrys kūks, kas nanas lobus augļus, tiks nūcērsts un gunī īmasts“ (Mt. 3:10).
25. Kaidi lobi dorbi mums jōdora pyrms vysim cytim?
1. Tī, kaidus vysim kristīšim pīsoka Dīva un Bazneicas bausleibas un
2. tī, kuri napīcīšami voi nūdereigi myusu kōrtas pīnōkumu piļdeišonai.
26. Kaidus lobus dorbus mums seviški īteic Svātī Roksti?
Svātī Roksti mums seviški īteic lyugšonu, gavēšonu un žālsirdeibas dorbus; zam šim dorbim vyspōri ir dūmōta dīvbejeibas prakse, pošmērdēšonas un mīlesteibas prakse.
„Lyugšona ar gavēšonu un žālsirdeibas dōvonom ir lobōka nakai zalta krājumu taupeišona“ (Tob. 12:8).
27. Uz kū sevišku vēreibu Dīvs pīgrīž myusu lobajūs dorbūs?
Uz myusu lobū nūdūmu, ar kuru mes, pat par vysmozōkū lobū dorbu, varim nu Dīva sajimt lelu atalgōjumu.
„Kas dūs dzert vīnam nu šim mozajim koč glōzi solta yudiņa Mōcekļa vōrdā, patīši Es jums soku: jys sovu olgu nazaudēs“ (Mt. 10:42).
28. Kas ir lobais nūdūms?
Lobais nūdūms ir apsajimšona voi grybas pozitivs akts kolpōt Dīvam un Jū gūdynōt.
29. Kai mes varim izveidōt lobu nūdūmu?
Tū mes varim izdareit, pīm., saceidami: „Muns Kungs un muns Dīvs, vysu Tovam gūdam, vysu nu mīlesteibas uz Tevi“ utt.
30. Kod mums ir jōizdora loba nūdūma akti?
Ļūti lītdereigi tū izdareit vairōkas reizes dīnā, bet it seviški ikkotru reitu.
31. Kaidus leidzekļus seviški mums ir jōlītoj žēlesteibas sajimšonai?
Svātūs sakramentus un lyugšonas.
32. Voi obi šī leidzekli dūd žēlesteibu vīnaidā veidā un apjūmā?
Nā, jo:
1. sakramenti myusūs veidōj žēlesteibu, bet lyugšona tū īgyun.
2. Caur sakramentim mes sajamam tōs specialōs žēlesteibas, dēļ kaidom tī ir īstōdeiti, bet caur lyugšonu mes sajamam vysaida veida žēlesteibas, atskaitūt tōs, kaidas var sajimt vīneigi caur sakramentim.
Praktisks padūms. Ryupeigi ceņtīis saglobōt sovā dvēselē svātdareitōju žēlesteibu, sorgōjūtīs nu grāka un dorūt lobus dorbus. Vacajā Dereibā beja saceits: „Kas atmete Moizeša lykumu, tam, divim voi trejim līcinīkim līcynojūt, bez žēlesteibas beja jōmērst ... cik gon smogōku strōpi peļnej tys, kas Dīva Dālu kōjom meitu un dereibas asni, kurā tys svēteits, turātu par nasvātu un žēlesteibas goru neivōtu“ (Ebr. 10:28—29).

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Dzims 1951. goda 6. decembrī Abrenis rajona Rekovā. Tāvs i muote kolhoznīki.
Vuicejīs Bolvu rajona Iergļu pamatškolā (1959–1963) i Rekovys vydškolā (1963– 1970). Beidzs LVU Svešvolūdu fakultati
(1975), dabojūt filologa, angļu volūdys i literaturys školuotuoja kvalifikaceju. 1984.–1987. godā vuicejīs LVU
aspiranturā (pedagogejis viesture i teoreja).
Struodovs Bolvu rajona Tiļžys vydškolā i Tiļžys internatškolā par angļu volūdys školuotuoju (1975–1989). Bejs
laikroksta „Skolotāju Avīze” pastuoveigais korespondents (1985–1990).
Atmūdys laikā bejs par LTF Bolvu rajona nūdalis atbreivuotū prīkšsāduotuoju (1989– 1990) i par Bolvu rajona Tautys
deputatu padūmis deputatu (1989–1992). Īvālāts par LR Pilsūņu kongresa delegatu (1990); bejs LSDSP bīdris
(1989–1991).
1990. godā īvālāts par LR AP deputatu. Darejs Uorlītu komisejā i Tautys izgleiteibys, zynuotnis i kulturys komisejā,
kai ari Latgolys dorba grupā. Par bolsojumu 1990. goda 4. majā par Naatkareibys deklaraceju apbalvuots ar III škirys
Treju Zvaigžņu ordeni (2000).
Nu 1994. goda da 2005. goda apreļa strudoovs LR Naturalizacejs puorvaļdis Uorejūs sakoru daļā. Nu 2005. goda apreļa
struodovs Tulkuošonys i terminologejis centra Eiropys Savīneibys i cytu storptautyskūs tīseibu aktu tulkuošonys
nūdaļā par redaktoru; ar 2009. goda janvari Ar NATO darbeibu saisteitu tīseibu aktu tulkuošonys nūdaļā par
redaktoru. 2011. goda janvarī puorīt dorbā iz Reigys dūmis Uorlītu puorvaldi, kur struoduoj par projektu
koordinātuoju Storptautyskuos sadarbeibys i koordinacejis nūdaļā da 2012. goda
novembra.
Ir vairuoku vuiceibu gruomotu autors voi leidzautors – „Latgalīšu ābece (lementars)” div daļuos (Lelvuorde,
Lelvuords, 1992); „Ābece” (Reiga, Zvaigzne ABC, 1996); „Burtu komuleits” div daļuos (Reiga, Zvaigzne ABC, 1996),
„Metodiskī īteikumi dorbam ar ābeci i dorba burtneicom” (Reiga, Zvaigzne ABC, 1996), latgalīšu volūdys vuiceiba
„Vasals!” (Reiga, N. I. M. S., 2003). Ir sarakstejs gruomotys „Volūdu breinumainīs pasauļs” (Reiga, Raudava, 2004),
„Latgalīšu ābecis” (Reiga, Zynuotne, 2009), „Purlovys gruomota” (Reiga, autorizdavums, 2011); ir gruomotys „Īdzer
veina, lai dzeive ira feina!” (Reiga, Elpa, 1999) leidzautors. Dažaidūs laikrokstūs i kruojumūs publicejs ap 500
rokstu latvīšu, latgaļu, krīvu i angļu volūdā; vairuoki nu kurim tulkuoti dāņu, franču i dīnvydigauņu volūdā. Jam ir
ap 90 tulkojumu, kas publicāti dažaidūs laikrokstoūs i vairuokuos gruomotuos i pīcuos atseviškuos brošuruos.
Izjymts ASV Nacionalajā geografu bīdreibā (1978), Pasauļa verbaluos agresejis bīdreibā „Maledicta” (1995) i bīdreibā
„Amici Linguarum” („Volūdu draugi” – 1995).
Kruoj ābecis. Kolekcejā ir apmāram 8500 ābeču nu 217 zemu 1056 volūduos. Tei ir bejuse izstuodeita 170 reižu
Latvejis muzejūs, školuos, bibliotekuos, klubūs, a 1987. godā Moskovā Vyssavīneibys Tautys saimisteibys sasnāgumu
izstuodē, kurā kolekceja tyka apbolvota ar sudobra medaļu. 2006. godā izstuode beja Salonikūs (Grīkeja), 2011. godā
– Opskovā (Krīveja), 2012. godā – Oršā i Grodņā (Boltkrīveja), 2013. godā – Pernovā (Igauneja).
2012. godā izdevs sovys ābeču kolekcejis katalogu treis siejumūs (jū var apsavērt www.abc-world.nl, kur jis regulari
teik atjaunuots i papyldynuots).
Ābeču izstuodis atkluošonā ar
juos organizātuojim Salonikūs (Grīkeja)
Pi bibliotekys Salonikūs
(Grīkeja), kurā nūtyka ābeču izstuode
Tiļžys (Bolvu nūvods) vydškolys
muzejā
Ābeču izstuodis atkluošonā ar
Bolvu Nūvoda muzeja dareituojom
Pi bibliotekys Grodņā
(Boltkrīveja) kūpā ar ābeču izstuodis organizātuoju Svjatlanu Rapeckaju
Reigys dūmē kūpā ar delegaceju nu
Dīnvydafrikys Republikys
Sanktpīterburgā (Krīveja) Pyrmuo
krīvu volūdys pasauļa festivala laikā
In Saint-Petersburg (Russia)
during the First World Festival of the Russian Language
Latgalīšu ābecis vaļā taiseišonys
pasuocīņa laikā Rēzeknē 2014. goda 14. majā.


text:
Kai latgaliski pīraksteit nedelis dīnys?
Roksta autors: portals lakuga.lv
Citejūt seneju latiņu teicīnu, atkuortuošona vēļ arviņ ir zynuošonu muote, deļ tuo Latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv pīduovojam atkuortuot nedelis dīnu raksteibu latgalīšu rokstu volūdā.
Nedelis dīnys latgaliski roksta: pyrmūdīne, ūtardīne (sarunvolūdā i izlūksnēs soka ari “ūtarnīks”), trešdīne, catūrtdīne (ari vacvuordā “catūrgs”), pīktdīne, sastdīne i svātdīne. Izlūksnēs dzierdami nedelis dīnu nūsaukumi ari ar eisū “i” – pyrmūdine, ūtardine, trešdīne i tai tuoļuok, taipat ar golūtni “-a” – pīktdīna, sastdīna i cytys, bet raksteibā īsokamuo forma ir ar garū “ī” i golūtni “e”.
Ka vajag atsaceit iz vaicuojumu “kod?”, tod roksta: pyrmūdiņ, ūtardiņ, trešdiņ, catūrtdiņ, pīktdiņ, sastdiņ i svātdiņ. Pīmārs: Trešdiņ mes ar draugim nūbrauksim iz Ludzu. Ka gribīs pasceit, ka koč kas nūteik, par pīmāru, kaiduos nūsaceituos nedelis dīnuos, tod var raksteit ari “pyrmūdīnem”. Taipat ir ūtardīnem, trešdīnem, catūrtdīnem, pīktdīnem, sastdīnem i svātdīnem. Pīmārs: Pyrmūdīnem piec sešu maņ suocās basketbola treneni. Ūtardīnem nu reita mums vysod ir dorba sapuļce. Bet, ka vajadzēs raksteit “kotru sastdīni”, tod tū var dareit ari kai “kas sastdīnis”. Pīmārs: Kas sastdīnis zam vokora mes ar saimi sasateikam, kab ītu iz pierti. Leidzeigi ari “kas pyrmūdīnis”, “kas catūrtdīnis” i tai iz prīšku.
Aicynojam nūsavērt ari latgalīšu volūdys apvuiceibu video, kurymā par nedelis dīnom stuosta literats Valentins Lukaševičs:
Bet sovs nedelis parāds ir ari grupys “Tautumeitas” dzīduotuos dzīsmis “Sastdīne” varūnei.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzeklim.


text:
7 vārti Mironovs Vadims (Rēzeknes novada BJSS/Saules Puikas)
4 vārti Janpavlis Daniels (Talsu NSS)
3 vārti Bricis Edgars (Rīgas Futbola skola - 2), Granīts Rendijs, Petrovs Maikls (SK Kengaroos), Gedrovics Rihards, Stivriņš Nils (Talsu NSS)
2 vārti Krasnobajs Ralfs Daniels, Strods Dāniels (Rēzeknes novada BJSS/Saules Puikas), Gusakovs Jegors, Kapuļins Nikolass, Zaitsau Fedar (Rīgas Futbola skola - 2), Kučers Gatis Kristians (Talsu NSS)
1 vārti Dzedons Miks, Korulis Krists, Viņķelis Juris, Zālītis Haralds (JDFS Alberts 2), Gribusts Māris, Timofejevs Maksims (Rēzeknes novada BJSS/Saules Puikas), Fjodorovs Vladislavs, Petkevičs Vladislavs (Rīgas Futbola skola - 2), Deņisenoks Ostins, Fogels Daniils, Lindekrona Denils, Švāns Sandis (SK Kengaroos), Beņislavskis Toms, Burkevics Nils, Būmeisters Ervijs, Loladze Iļja (Saldus SS/Brocēnu NBJSS), Bergmanis Mariss, Grasmanis Ričards, Krūmiņš Mārcis Roberts, Roze Dzintars (Talsu NSS)


text:
Kod “Latvejis Postā” Reigys Centralajā dzeļzceļa stacejā beju nūdavuse apmāram 400 gramu vysaidu projektu i samoksuojuse par tū nacarāti moz (mokā palyka puori pat vīna boltuo moneta, narunojūt par dzaltonajom i bryunajom), izdūmuoju tūmār aizīt iz “Dīnys” reikuotū blogeru forumu. Pa nazkaidim vuojuma murgim pat beju pīsasacejuse, koč parosti itaidys akcejis ignoreju, ka kaids nasajem aiz škvarnika i naaizvalk. Patīseibā es breinojūs, ka aizguoju iz tīni. Poša nasaprūtu, deļkuo i kai. Varbyut deļtuo, ka nazkod pyrms goda laikam mani pajēme aiz škvarnika i aizvylka iz Latvejis Nacionaluos bibliotekys pasuokumu “Blogi – sērga vai iespējas” i nazkas aizagiva smadzinēs.
Beja skaidrys, ka nikas nanūteik taipat vīn i ituo foruma reikuošonys īmeslis ak jau patīseibā ir “Dīnys” jaunuos sātyslopys prezentaceja (mani jimā puorsteidze cīši lelais uzsvors iz blogim, pat pyrmajā lopā salyktajom tautys bolsa karteņom i cytaida veida interaktivu saturu, pat īspieju pošam iz jau gotovys platformys taiseit sovu blogu).
Vysmoz es tai padūmuoju par pasuokumu. Ka cytaiž nabyus – jauna lopa, jauna koncepceja, jauna saruna. Partū ka pyrms nazcik dīnu pieški naktī īsavieru, ka vyss izaver cytaiž. Tai kai taišni beja nūgļukuojuse Mozilla i škārsteiklu vierūs caur Explorer (tū, kam logo ir taids pats kai Reigys etalonam), padūmuoju – ot to gon, vīnā ruoda tai, a ūtrā cytaiž. Taišni pasabreinuoju pi seve – kaidā paralelā pasaulī cylvāks var nūdzeivuot godim i nazynuot, ka sūpluok Explorer pasaulī vyss ir cytaižuok.
Taipat kai maņ saguoja ar “Latvejis Viestneša” blogu platformu – vysu laiku rakstieju sovus dīnrokstus Mozillā i čakariejūs, a redakceja nasaprota, kur es izrūku problemys. Vyss tok ass labi. A reizi īguoju Explorer i saprotu, ka nikaidu problemu to patīseibā nav. Vīnkuorši tys, kū cytaiž doru ar rūku i viļteibu, raugūt apspēlēt muoksleigū intelektu i mašynys automatiku, te ir programmeituoja sataiseits jau gotovs. Tok ar rūku vysleidza lobuok. Pa sovam.
Tai goduos. Taipat kai es vysur volkojūs ar kuojom i nabraucu ar Reigys etanolu (etalonu) principa piec, partū ka maņ tei ruodīs naudys izsaimnīkuošona i bezparāds, tai es nalītoju i Explorer. Vajag tok koč kaidus principus. Taipat kai naādu marineitus kirbus i olīvis – tuo īmesļa piec, kab iz pasauļa byutu koč kas, kuo es naādu. A to ka cylvāks ād vysu, jū var nūturēt par sprostu. A kuram gribīs byut sprostam. Koč jis i ir sprosts dzeraunis cylvāks.
Tai es guoju iz tū blogeru forumu. Sumka beja vīgluoka par 400 voi cik tī gramim. I prīcuojūs par pavasari.
Dūmuoju, ka ak jau naaizīšu. Tys ir, es kavieju jau pyrms tuo, kai beju suokuse beidzūt īt iz postu. Narunojūt par puorejū guojīni lānā gorā.
Tai es gols golā iz jū tūmār aizguoju – nu stacejis puori Daugovai, garom bibliotekys ceļšonys laukumam ar statini vysapleik. Tai kai taisnuokī celi īt ar leikumu i eimūt apleik var vaira redzēt, tod es guoju iz dullū i raudzieju naīt pa taisnū. Partū ka pa taisnū īt nav nikaida šarma. Pa taisnū var aizīt kotrys duraks. A ar leikumu īt i tikt da mierķa – tei jau ir klase.
Gols golā, nikuo svareiga nūkavēt navar. Truopieju iz nazkaidim puors beidzamajim runuotuojim i iz temu, kas mani niu interesej – politiki i blogi. Iz Štokenberga runu, kur jis pīsauce i gūvi Dainu nu Makašānu klāva, i runuoja par sorkonū streipi, kam, blogojūt pyrms vieleišonu, nakuops puori.
Tei streipe mani taišni interesej – cik tuoli kurs var īt, kab puordūtu sovu jaunū sukni par leluoku bolsu skaitu. Tys ir, ar interesi jau puors mienešu verūs iz deputatu blogim, spamuošonu i kontaktu laseišonu socialajūs teiklūs, par pīmāru, draugiem.lv i Twitter. Suocūt ar seikom peškom, beidzūt ar lelajom zivim, kas rauga aizmuozuot tautai acs ar it kai byušonu sūpluok – tok jau tīpat škārsteiklā.
Ogruok zam vieleišonu vysys īlys beja aizkrautys ar palākom deputatu sejom, niu laikam nabyus mīra i virtualajā pasaulī. Lēks uorā i agitēs. Skrīs pa monitoru. Myrguos. Pļuopuos i sūlēs blogūs.
Tei deputatu jimšonuos škārsteiklā izaver nirdzeigi. I brīsmeigi.
Partū ka kam maņ byutu vajadzeigi deputati, kas stuņdem sēd draugūs, Tviterī voi mūka nazkaidus PR rokstus i kopej pa vysim sovim blogim…
Seikuok naizasaceišu. Par tū vysu maņ vēļ juopadūmoj.
Vēļ maņ tymā “Dīnys” organizeitajā blogeru pasuokumā pasaruodēja cīš smīkleigai vīna līta. Izvylku fotoaparatu i sasajiemu divejim kadrim (maņ rībās fotografēt cylvākus, i deļtuo es pat palaižu garom foršu ānu spēli iz projektora ekrana), a jau pi pyrmuo klikša vysi apleicejī žurnalisti atsavēre. Blogeri gon nā.
Kotram tok sova vuts – žurnalists dzierd fotoaparatu voi jiut jū ar trešū nuosi jau pa gobolu!
Tei ak jau ir leluokuo atškireiba žurnalistu i blogeru storpā: na vysi žurnalisti ir blogeri i na vysi blogeri ir žurnalisti. Tys ir, cylvāki var byut blogeri, a žurnalisti ari ir cylvāki.
Tai apmāram.
Kartenis var apsavērt ite: kai-es-guoju-iz-blogeru-forumu


text:
20. aprelī LgSC Daugovpiļs birojs kūpā ar Daugavpiļs nūvoda kulturys centra folklorys kūpu „Dyrbyni” aicynuoje iz pavasara sasadzīduošonu i dančim.
Pasuocīns nūtyka Daugovpiļs nūvoda kulturys centrā, iz kuru beja puļciejušīs f/k „Dyrbyni” i LgSC Daugovpiļs biroja bīdri i draugi. Kai nūsaskaidruoje pasuocīņa laikā, „Dyrbynim” i LgSC ir daudz kūpeigu draugu.
Jamūt vārā, ka f/k „Dyrbyni” vadeituoja Anna Briška sovā laikā bejuse aktiva LgSC bīdre taipoš kai cyti „Dyrbynu” dalinīki, roduos dūma par itū pasuocīni.
Pyrmajā pasuocīņa daļā „Dyrbyni” izrytynuoja sovu deveņus godus kruotū dzīšmu komuli, i leidza dzīduot beja aicynuots sevkurs klauseituojs. Eipašus komplimentus par breineigū bolsu izapelneja LgSC jaunuos vaļdis prīkšsādātuojis vītnīks Jurs Kučinskis.
Piec cīnuošonuos ar syltu čaju i gordumim suocēs vokora kulminaceja – danči. Jau īprīkš reklamejūt pasuocīni portalā facebook.com, Anna Briška komentarūs raksteja, ka naz voi saīs doncuot krakovjaku, ka byus moz puišu. Tūmār beiguos puišu beja vaira i krakovjaks tyka izdoncuots, pat natradicionalūs savīnojumūs, kod leluokajom doncuotuojom tyka pa divim puišim.
Kurš klupa, kurš kryta, bet īskandynojūt Jura dīnu, danči tika īsavuiceiti gūdam.
Pasuocīņa nūslāgumā dasavīnuoja Kruoslovys Rūmys katuoļu draudzis vikars Rodions Doļa, kurš kūpā ar „Dyrbynim” spielieja kūkli i dzīduoja dzīsmes.
Juopīzeimoj, ka LgSC Daugovpiļs birojam jau īprīkš izaveiduojuse veiksmeiga sadarbeiba gon ar f/k „Dyrbyni”, gon ar prīsteri Rodionu Doļu, kurš ar sovu skaneigū kūkli gastejs ari „Štabikā”.
LgSC Daugovpiļs birojs soka lelu paļdis f/k „Dyrbyni”, Daugovpiļs nūvoda kulturys centram, prīsteram Rodionam Doļam par atbolstu. Paļdis vysim, kas atguoje. Eipašs paļdis Vitai Briškai par pasuocīņa īmyužynuošonu biļdēs. Ceram iz tuoluoku sadarbeibu.
Gunta Nagle


text:
Virs Dieva lomā.
1. A. 1843. V. Zacharska no 53 g. veca J. Anžāna Bukmuižas pagastā. V. Podis krājumā.
Vīnu reizi senejūs laikūs dzeivuoja uz šuo pasauļa vīns zemnīks Odums. Juo ustobeņa guozuos jau uz suoņa: beja pavysam vaca.
Sadūmuoja Odums sataisīt jaunu ustobu, pīvoduoja jis nu meža molkys, sataisēja ustobu un salyka tī ustobā cepli. Muolu jis jēmja tīpat aiz ustobys un tī, kur roka tū muolu, beja izrokta lela dūbe un nu leita jei bija pylna pīlīta ar yudeni.
Kod zemnīks pabeidzja sovu ustobu, jis sataisēja olu, pajēmja brandīņa un pasaucja sābrus gostūs uz jaunys dzeiveibys. Bet vys paprīšku jis nūguoja uz mīsteņi, kurs beja notuoļi nu juo, pasaucja bazneickungu, kab bazneickungs puorsvēteitu ustobu. Atbraucja bazneickungs, porsvētēja Oduma ustobu un nūbraucja. Pēc bazneickunga pi Oduma saguoja sābri. Odums vyspyrmuok apvylka boltu jaunu kažuku, pajēmja suoli, kukuli maizys un taipat tū buteli brandīņa un izguoja uorā apstaiguot apleik ustobys treis reizys. Odums īt apleik, a juo gosti vaicoj: "Kas tī staigoj,?"
Odums jīm atbild: "Pats Dīvs staigoj ar suoli ar maizi ar Jaunu kažuku."
Īt Odums ūtru reizi apleik sovys jaunys ustobys, otkon gosti vaicoj: "Kas tī staigoj?"
"Pats Dīvs staigoj," atbilda otkon Odums.
Īt Odums trešū reizi apleik ustobys un īt taišņi pi pošas tuos dūbis, kur beja jimta muola un nyu beja pylna yudiņa. Gosti vaicoj nu Oduma: "Kas tī staigoj?"
Odums gribēja jīm atbildēt, bet īkrita taišņi tymā dūbī, kura beja dziļa da poša kokla Odumam. Gosti redz, ka Odums īkrita dūbē, jī smīdamīs vēl vaicoj: "Kas tī maun pa yudini?"
Odums ar lelim dusm:im klīdz: "Pats valns staigoj ar maizi, suoli, buteli brandīņa un slapņu kažūku!"
Cik gosti pazasmējuos nu Oduma, bet golu golā daguoja pi tuos dūbis, izvylka Odumu un pēc ituo suoka dzert. Bet tū staiguošormu Oduma apleik dūbis vēl tagad jī pīmin.


text:
Latgola
Puslopu ruodeklis
Viesture
Doba
- Golvanīs rakstīņs Latgolys doba
Geografiskai Latgola izalikaliejuse iz Latgolys i Sielejis augstīņu i Reitulatvejis, Mudovys, Polacka zamīņu. Tipiskīs Latgolys zemisvierīņs ar kauprim i līknem veidūjīs kai laduoja veicis rezultats geologiskajūs ladslaikūs. Latgolys pošys augstuos viersyunis pa vyscaureigajam (absolutajam) augstumam – Lelais līpkolns (289 m augšuok jiuru leidzīņa) i Dzierkaļu kolns (286 m augšuok jiuru leidzīņa) Rēznis nūvoda Kaunatys pogostā. Pa samiereigajam (relativajam) augstumam pyrmū vītu aizjam Dzierkaļu kolns, jis pasaceļ augšuok apleicīnis par 89 metri.
Latgolu arī sauc par Zylūs azaru zemi, Azarzemi. Regiona līknēs atrassim kaidu tyukstūšu azaru, nu jūs poši lelī – Lubuons (viersas plotums 8070 ha) i Rāzna (5756 ha). Vysudziļais Latgolys azars (65 m) – Dreidzs. Nu sovys pusis, Dagdys nūvodā asūšais Ješs tur vysuvaira azarsolu (69). Pa skaitam lelums Latgolys azaru saguluši Latgolys augstainē.
Regionā taipat na moz upu, tikai juos leluokuotīs nalelys. Poša leluo, poša skaistuo i kulturviesturiski vysusvareiguo upe – Daugova, ītakūša Latgolā nu Boltkrīvejis teritorejis. Gobola iz vyds Kruoslovys i Daugpiļs, kurymā upe taisa pīcus leikumus i tak pa apmāram 40 m dziļu upleju, kod nakod sauc Latgolys Šveicarejis. Svareiguokys Daugovys pītakys Latgolā – Aivīkste, Dubna.
Reitulatvejis zamīnē izaplātuši leli pūri i peisi. Teiču pūrs aizjam lelu daļu Krystapiļs i Varakļuonu nūvoda.
Meži sadz apmāram trešu daļu Latgolys teritorejis. Pūstumlatgolā stīpās egļu skuti, a gar Daugovu – prīžu syli. Dīnavydlatgolys leluos dalis zemisvierīņam soveigys bārzu bierzs.
Latgolā plotys kūdrys atradnis: Krīvu–Jersikys pūrs Leivuonu nūvodā, Kreiču i Kreņovas pūri Kuorsovys i Cyblys nūvodā, Strūžānu pūrs Rēznis nūvodā, taipat muola atradnis: Vileks nūvoda Kuprovā, Leivuonā, Daugpiļs nūvoda Neicgalī. Ceļu būvnīceibā Latgolā lītoj dolomītu, kura vysleluokuos atradnis ir pi Jiekabpiļs. Daugovys uplejā i juos apleicīnē ir lelys smiļkšu atradnis. Leivuona boltū kvarca smiļkti lītoj vītejuo stykla dareitova.
Klimats Latgolā koņtinentāluoks kai cytā Latvejis teritorejis daļā. Zīmys vīnmār soltuokys i snīga pīkreit dreižuok i juo pasadora bīzuoka kuorta kai palykušajā Latvejis daļā, a vosorys syltuokys. Dagdā i Daugpilī registrāta vysuzamuokuo temperatura (–43 grādi C), i Daugpilī – absolūtuo vysuaugstuokuo (+36 gradi C).
Deļ plotuo iudiņbaseina Latgolā lela iudiņa putnu, iudiņa kustūnis i molusku vysaideiba, a deļ pūru i peisu – lela pūstumu dzeivinīku i auguoju škiru vysaideiba. Lelajūs meža masivūs Latgolā apteikamys daudzejis taigys dzeivinīku škirys, kuru pīstuovi īceļoj nu Krīvejis (luoči, taigys kustūne i ct.). A Daugovys vacupē, Pīdrujis sausajuos pļovuos i cytuos smiļkšuotuos i atdareituos vītuos sateikamys daudzejis stepu i cytu dīnavydu dzeivinīku i auguoju škirys (tauryni, vabalis, voguli, sieņs i ct.). Latgolā pīskaiteits vaira kai 1850 vabaļu i vogulu škiru.
Latgolā irā nazcik vaļsteibys sorgojamu dobys objektu – Teiču rezervats, sorgojamuos teritorejis apleik Dreidža, Istrys, Pildys i Odumovys azaru, taipoš 3 sorgojama zemisvierīņa apvydi – Sielejis, Viersdaugovys i Daugovys lūku. Jī izslyvuši caur sovpateigajim, daudzatmejeigajim vierīnim i sevišku dobys skaistumu. Bez tuo Latgolā irā daudzi cylvāka īriedeitu parku, a Daugpiļs nūvoda Neicgaļa pogostā atsaguļs miļža akmiņs (apleikmārs 30,5 m, augstums 3,5 m).
- Pošys augstuos Latgolys viersyunis
- Pasauka (Byušonys vītys nūvods i pogosts) – vyscaureigais augstums (augšuok jiuru leidzīņa) – samiereigais augstums (augšuok apleicīnis)
- Lelais Līpkolns (Rēznis nūv. Kaunatys pog.) – 289,3 m a. j. leidz. – 86 m
- Dzierkaļu kolns (Rēznis nūv. Kaunatys pog.) – 286,3 m a. j. leidz. – 89,2 m
- Dubuļu kolns (Rēznis nūv. Kaunatys pog.) – 273,8 m a. j. leidz. – 61,8 m
- Karaļu kolns (Rēznis nūv. Kaunatys pog.) - 272,2 m a. j. leidz. – 55,6 m
- Kromaņu kolns (Rēznis nūv. Kaunatys pog.) - 271,1 m a. j. leidz. – 53,8 m
- Dekšņa kolns (Rēznis nūv. Kaunatys pog.) - 266,5 m a. j. leidz. – 34,9 m
- Greizais kolns (Dagdys nūv. Aņdzeļu pog.) - 263,7 m a. j. leidz. – 60 m
- Poši lelī Latgolys azari
- Pasauka (Byušonys vītys nūvods) – viersa pluots
- Lubuons (Rēznis i Modyunis nūv.) – 8070 ha
- Rāzna (Rēznis nūv.) – 5756 ha
- Rušyuns (Ribinišku nūv.) – 2373 ha
- Sivers (Kruoslovys nūv.) – 1759 ha
- Cierms (Ludzys nūv.) – 1261 ha
- Ješs (Dagdys nūv.) – 988 ha
- Lelais Ludzys azars (Cyblys nūv.) – 846 ha
- Poši dzilī Latgolys azari
- Pasauka (Byušonys vītys nūvods) – vysulelais dziļums
- Dreidzs (Kruoslovys nūv.) – 65 m
- Garais (Kruoslovys nūv.) – 56 m
- Iļdzs (Aglyunys nūv.) – 46 m
- Ormejs (Kruoslovys nūv.) – 43 m
- Ojats (Kruoslovys nūv.) – 41 m
Administrativais dalejums
- Golvonais rakstīņs: Latgolys administrativais dalejums
Administrativai Latgola sasadora nu 19 nūvodu i 2 republikys mīstim. Kulturviesturiski Latgolai pīdar i daļa nu Olyuksnys nūvoda (nazkodejais Līpnys pogosts) i Modyunis nūvoda (nazkodejais Borkovys pogosts). Taipoš leluokuo daļa Daugpiļs nūvoda i Daugpiļs mīsta irā Latgolā, a nūvoda daļa Daugovys kairajuo molā i Daugpiļs mīsta daļa (nazkodejais Greivys mīsts) irā Sielejā. Leluokuo Jākubmīsta daļa irā Sielejā, a nazkodejais Krystapiļs mīsts (niu Jākubmīsta daļa) Latgolā. Nu tuo vysa Latgolys teritoreja irā daleita 21 nūvodā i 3 republikys mīstūs.


text:
Vīns nu 13. – 19. septembrim nūtykušuos Latgaliskuos nedelis īvodpasuocīnim beja nu jau par tradiceju īdibynuotuo – Vokora styga – atraktivs orientiešanuos pasuocīns Reigā ar mierki jaunūs studentus nu Latgolys īpazeistynuot ar Reigā atrūnomom latgaliskom vītom, pasuocīnim i informēt par Latgolys Studentu centra aktivitatem.
Itymā reizē 14. septembra Vokora stygys vadmotivs beja dažaidys spēlis i vītys, kas juozyna Reigys centrā i kur Latgaliskuos nedelis i cytuos reizēs nūteik kaidi latgaliski pasuocīni. Vokora stygā pīsadalieja 12 jaunīši nu dažaidom gon Latgolys, gon pī-Latgolys vītom i augstškolom – nu Reigys i Jelgavys. Dažaidu najaušeibu rezultatā jau ūtrū godu nūzeimeigs objekts Vokora stygys nūrisēs beja ailinīka Raiņa pīmineklis, līkūt maneit, ka ari jam ir kaids sakars ar Latgolu. Suokuos dalinīkus gaidieja īsapazeišonuos spēlis tī pot Esplanadē, bet piec sadaliešonuos 6 komanduos orientiešanuos varēja suoktīs.
Jaunīšus Reigys Vacreigys daļā i tuos apleicīnē gaidēja 9 kontrolpunkti, kurus vādzeja atrost ar dažaidu nūruožu paleidzeibu:
- Tautā teik saukta par Alma mater. Draudzeiga studentim nu jau 90 godus. Meklej bulvari ar dižana ailinīka vuordu! Tī aizdavums, kurā svareiga spieja preceizai pasceit guodus i byut draugūs ar laiku. Atbiļde: Latvejis Universitate – spēlis Latgalīšu alisas laukums, kurā dalinīki varieja puorbaudeit sovys spējis nu suoku saprast i tod izskaidruot ūtram latgalīšu vuordus.
- Vysys slīdis vad iz Reigu. Meklej Reigys auškuokū laika pavielnīku. Tī – kur nūliksi, tī pajimsi – vītā, kas iz laiku atvīgloj Tovu nostu. Lai itū vītu atrostu, sekoj čemodanam. Atbiļde: Centraluo dzelzceļa staceja – Erudicejis spēle par Latgolu, kurys golvonuo tema beja Drukys aizlīguma 105. godadīna.
- Kur navad slīdis, tī vad celi. Pīktdīnuos studenta golvonais aizdavums – nanūkavēt autobusu – sāta sauc! Aiz sarokstim meklej Latveju. Kai Tev ar geografeju? Atbiļde: Reigys autoūsta – ite kotrs pots varieja puorsalīcynuot par sovom zynuošonom Latgolys geografejā.
- Pa nakti tī guļ tramvaji i trolejbusi, bet pa nakti tī ari prīcojas ļauds i vīna nu vītom Reigā, kur vytu nakti var prīcuotīs latgaliski! Meklje pyrmū Vacreigys īlu piec bulvarim! Esi gotovs muzykalam puorbaudiejumam? Atbiļde: Klubs DEPO (ar nūruodi iz Taiseits Latgolā koncertu) – īspieja kotram koč reizi dzeivē sadzīdzuot latgaliski ar kuojuos apautim gumejnīkim
- Kai Krīvejis ūtrei leluokuo piļsāta var byut Reigā? Var. Caturtdīnuos bīžai pīpildeita ar lobim ļaudim i pīskandynuota ar latgalīšu volūdu. Atbiļde: Kopejneica Ļeņingrad (par gūdu Dabasu Durovu klipa prezentacejai i LA-LA-DRA pasuocīnim)
- Augsta škola tehniskim studentim. Pi poša Reigys geografiskuo i administrativuo centra. Lai puorts drupeit atsapyuš, bet struodoj kuojis! Atbiļde: Reigys Tehniskuo Universitate – pyrmais aizdavums – atrost nuokušā dīnā paradzātuo pasuocīna – Tehnodzeja – nūrisis vītu i ūtrais – pareizi nūduocuot kaidu latgalisku danci.
- Itū laukumu pa dīnom pīskandynoj olu kausu škindūņa, ļaužu smīkli, bet svātdīnuos daudzu bazneicu zvoni. Nu iteinis puor Latveju caur frekvencem kotru nedeli izskaņ vysys Latgolys vuords. Atbiļde: Dūma laukums – spēlis Māmais šovs laiks, kurymā jaunīšim beja juoparuoda i juoatmiņ dažaidys latgalīšu studenta sadzeivē nūdereigys lītys i procesi.
- Kai Luvra ar piramidom! Nakti prīcej ar skaistu gaismys i guņs spēli! Pošu reizi tī teik spūdrynuota pērle, bet cytim reizem ari latgaliskys idejis! Atbiļde: Kongresu noms – otkon dzīduošonys i spēlēšonuos aizdavumi.
- Latgolys Studentu centra štabs. Meklej Antonejis īlu 8. Ej iz ūtrū stuovu, tī pa kreisi, tod pa labi, otkon pa labi i klauvej pi duru pošā gola pa kreisi! Atbiļde: LgSC Reigys birojs – tautā saukts par Tonis biroju – muzykals aizdavums – spēle Uzmini melodeju!, kurymā dalinīkim nu dzīšmu fragmentim beja juoatmiņ 10 latgalīšu dzīsmis i tūs izpiļdeituoji.
Finišā – Esplanadē – Vokora stygys dalinīki tyka cīnuoti ar čaju. Paļdis Latgolys Regiona atteisteibys agenturai! Kai ari varēja nūsavērt i īsasaisteit LU Pedagogejis i psihologejis fakultatis teātra aktivistu – tautā sauktu par Bumbulim – improvizacejis spēlēs. Piec rezultatu apkūpuošonys par vysu veiksmeiguokū komandu izaruodeja Grabuli, bet vysi Vokora stygys dalinīki sajiema bolvys nu Latgolys Studentu centra – latgalīšu dzejis antologeju Susātivs i duovonu kartis gruomotneicā, grupys Borowa MC diskus Ui, lobs!, kai ari īejis biletus iz Latgaliskajā nedeļā paradzātajim pasuocīnim – Taiseits Latgolā klubā DEPO, Upītes Uobeļduorzu i grupys Borowa MC koncertim.


text:
Redzīni par “Vuolyudzānim” i latgalīšu volūdys olimpiadi
26. aprelī Rēzeknē nūtyka jau 14. skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade, kurai ūtrū godu ari vaļsts atkluotuos olimpiadis statuss. Ar rezultatim var īsapazeit ite, nu itūreiz LaKuGa vaicuoja žūrejis dalinīkim, kaidys puordūmys jim ir par ituo gods nūtikšonom. Īteikumus sajam na tik konkursa dalinīki i organizatori, nu ari masu medeju puorstuovi.
Anna Rancāne: ““Vuolyudzāni” ir palykuši breivuoki, atraiseituoki, artistiskuoki, tūmār ir jiutams, kuram latgalīšu volūda ir saimis volūda, kuram nav, tī vairuok juopastruodoj školuotuojim. Ari pi dorbu izvielis – nareši cenšās izavieleit “smīkla gobolus”, pat naatbylstūšus vacumam, bet smīdynuot nav lela muoksla, gryušuok ir nūpītnu dorbu aiznest da klauseituoja. Deļ tam mož vajadzātu styngri īrūbežuot – vīnu jautruoku, vīnu nūpītnuoku gobolu, lai paruodeitu prasmis i vīnā, i ūtrā žanrā. Organizatorim – reizi par vysom reizem juodūmoj par datuma maiņu, lai nasakrystu ar Pūdnīku dīnom.”
Jurs Viļums: “Vysod prīca byut itymā pasuokumā. Itūgod beja augsta kvalitate daiļrunuotuoju vydā (viertieju suokumškolys i vydsškolys vacuma školānus), koč ari lelajim byutu juopasaver ari kaidi nūpītnuoki dorbi – sovam vacumam atbylstūšuoki.
Olimpiade koč i īkļauta vaļsts oficialūs vydā, tūmār pagaidom nūteik sastdīnē (cik saprūtu, puorejuos olimpiadis nūteik vuiceibu dīnuos), izaver, ka daudz kas atkareigs na tik nu školys, bet attīceiguos pošvaļdeibys, kas var ci gryb apmoksuot ceļa izdavumus i pušdīņu izmoksys.
Byutu labi apdūmuot par kaidu papyldu prīcu/motivaceju bārnim, kab jim byutu leluoks stimuls vuiceitīs, braukt i pīsadaleit! Varbyut kaidu kūpeigu koncerta apmekliejumu GORĀ?
I vēļ – seņ nav radzāti iz “Vuolyudzānim” žurnalisti. Varbyut iz cytu godu tūmār juodaspīž LRT atīt i ar kaidim bārnim pasarunuot, školuotuojus paintervēt, lai tys vyss īt plašumā!”
Ilga Šuplinska: “Olimpiadē itūgod spylgti varēja redzēt teņdenci, ka tī aizdavumi, kas mozuok prosa zynuošonys (radūši voi poša pīredzi vaicuojūši), tī pasadeve lobuok. Školāni ir palykuši breivuoki, azartiskuoki sova redzīņa pausšonā. Prūtams, ka tei ir olimpiade, grybātūs, ka ari zynuošonys teik papyldynuotys i paruodeitys. Bet paļdis sevkuram školānam, školuotuojam, kas īsasaista. Var tik cerēt, ka ari rēzeknīši, kas jau godu vuicuos nūvodvuiceibu, nuokušgod pīsabīdruos komandom. A to tai čudnai, ka Rēzeknē olimpiade jau 14.reizi, a rēzeknīši ir vysmarginaluokuo paruodeiba daliņīku skaitā.”
Lideja Leikuma: “Muns ituogods aizdavums beja leidzeigs īprīkšejim – sataiseit aizdavumus par latgalīšu volūdu i Rēzeknis Augstškolys kolegom paleidzēt viertiešonā, punktu skaiteišonā.
Beja prīca satikt kolegys, tymā storpā školuotuojus, viertēt myusu gudrūs (iz olimpiažu švakī nabrauc, a 6 pīsadaleituoju komandys — lobs ruodeituojs!) Latgolys bārnus.
Ka konkretuok par aizdavumu “rysysnuotuojim” volūdā, itūreiz beja sajiuta, ka školānim leluokys gryuteibys saguodoj na pats aizdavums piec satura, a aizdavuma nūsacejumu, kurī saprūtamā kuortā teik raksteiti latgaliski, puorskaiteišona i pareiza saprasšona…
I pat na pa tam, ka aizdavuma nūsacejumi raksteiti latgaliski, a pa tam, ka školys vīlu
na vysod labi zinim.
Saceisim, 3. aizdavums beja itaids:
Anna Rancāne dzejūļūs lītoj t. s. apvyda vuordus — taidus, kaidi rakstureigi juos
dzymtajai pusei. A kaidus cytus Tu zyni jūs vītā? Pīroksti!
(Apvyda vuordi ite — tymsim burtim.) (2 p.)
Pi ituos sātys viņ besakūks
Īaug smuordeigs i ryugts,
Sytās kai kuozu stuomačs,
Gaideits, a naīlyugts.
I besakūks vītā sajēmem: paegle, īva, cārmyuška,
a stuomača vītā — vādars…
Īsacejums var byut tikai vīns — školā (i sātā) vairuok skaiteit latgaliski!
I paļdis vysim, kas reikoj olimpiadi i dailrunuotuoju konkursu,
gatavej tim bārnus, taisa aizdavumus, viertej i pīsadola vysā
ar sovu pruotu i sirdi! Latgola dzeivoj!!”


text:
Latgolys viestnīceibys GORS leluokais lapnums i deveji akustiskī koncertzali, kurūs skaneigumu nūdrūsynoj eipaša izbyuve, kas ļaun maineit akustikys eipašeibys atkareibā nu koncerta veida. Tys īspiejams, pasasokūt itepat Rēzeknē taiseitajim sīnu i grīstu vairūgim, kurūs leņki ir mainomi, kab atspaituotu ci apsluopātu skonu taišni tai, kai tys ir vajadzeigs. Tim īt tolkā atrytynojamys žaluzejis i puorvītojami vairūgi. Kab skona aina byutu navainojama, i krāsli taiseiti atbylstūši nūsaceitajim akustiksim raksturlelumim.
Vestards Šimkus, pianists: “Eiropys koņtekstā koncertzala GORS akustika viertejama eipaši augši, jo tei ir breineigi izplanavuota jau sātys projektiešonys stadejā, na viņ pīmāruota telpai jau tod, kod tei ir izcalta. Eipaši īprīcynojūši ir regulejamī skotivis akustiskī vairūgi, kas roda vareibu pīlāguot zala akustiku konkreta ansambļa, orkestra ci solista vajadzeibom. Taidu īspieju navā cieški ari pasaulī. Pats ituo zala akustikys raksturs ir eipaši pateikama i skaneigs i klauseituojam, i pošim muzikim iz skotivis. Ari tei ir gona reša paruodeiba. GORS itūšaļt ir lobuokuo vīta akustiskajim koncertim vysā Baltejā. Kai pianists varu saceit, ka eistyn svareiguokuo līta ir koncertfligeļs. Koncertzalā GORS ir deveji vysa augšuokuos raudzis firmys “Steinway & Sons” koncertfligeli, i tī apvīnojumā ar breineigū akustiku padora itū zalu par sapynu vītu, kur uzastuot.”
Jans Inge Gustavsons, “Akustikon” (Zvīdreja): “Jums ir vyss pamats sagaideit, ka gon lelajā, gon ari mozajā akustiskajā koncertzalā byus lobskaneigi kai klasiskuos muzykys, tai ari popularuos myzykys koncerti. Dūmoju, ka projekts ir cīņi iņciresnys, jo jius asat bejuši eistyn cīši veiksmeigi, dūmojūt par daudzifunkcionalitati.”


text:
Meistara zaglis zog zirgu.
10. A. 1535 A. L. Uljana Latgalē.
Reiz kungs beja sadūmuojis atdūt kaidu jaunu puiku muocētīs par skrūderi, lai viņam sašyun lobas drēbes. .Jis aizvede sova sulaiņa puiku uz piļsātu un atdeve muocētīs. Puika tai muocējuos divus godus. Kad atguoja uz muojom, k&127;ungs viņam deve sašyut drēbes. Pajēme puika, sagrīze īdūtū kunga drēbi mozim gabaliņim. Atguoja kungs un soka: "Kū tu padarēji? Es tevi beju atdevis muocētīs par skrūderi, bet tu vys namuoki šyut."
Puika sacēja: "Es izzamuocēju par zagli."
Beja kungs atdevis puiku tur, kur muocuos zagļi, bet na skrūderi. Tod kungs sacēja: "Jo tu izzamuocēji par zagli, tod nūzūdz nu man zyrgus!"
Kungs pastāstīja sorgus sovim žyrgim pi golvu, un astis sadeve rūkuos.
Puika vokorā pīdzirdēja sorgus ar brandīņu. Naktī jis aizguoja zogtu, pajēmis lynu saujas. Sorgim beja zyrgu astes .rūkuos. Puika, zaglis, īlyka rūkuos sorgim pa lynu saujai, un kuri beja pi golvu, īdeve pa pokolu saujai. Sorgi nūturēja lynus un pokolas leidz reitam. Atguoja kungs un redz, ka zyrgus nūzoga. Pateicja puiku, zagli, par gudrū zagšonu.


text:
Īpazeisti Latgolys muokslinīkus izstuodē “Rudens 2018”
Roksta autore: Ināra Groce, žurnals “A12”
“Es Latvijā”– taids moto ir 16. novembrī atkluotajai Latgolys muokslinīku rudiņa izstuodei. Tema ļuove autorim byut breivim izvēlē i atspūguļuot muokslys dorbā sabīdreibā vysod aktualū vaicuojumu – kas maņ pošam ir svareigs, dzeivojūt sovā vaļstī, kaidys sajiutys es grybu izsaceit muokslys volūdā, kū izceļt i akceņtēt. Tys izstuodē atsakluoj i gleznuos, i muola veiduojumūs, i tekstilā i jauktajuos tehnikuos.
Kasgadejā rudiņa izstuode ir Latgolys muokslinīku atskaitis punkts – te ir varams vīnuvīt redzēt lobuokūs muokslys dorbus i interesantuokūs veikumus goda grīzumā. Itūgod izstuodē pīsadola 67 muokslinīki, sūpluok labi pazeistamajim akvarelistim Elgai i Vladislavam Paurim, profesora Osvalda Zvejsalnieka kruosu prīcai, Māra Čačkys punktu meditacejai ir ari jaunuoku autori dorbi – Anastasijis Bikovys redziejums par divejim, šaļteņa Grietys Butjankovys gleznuos. Filozofiskuos puordūmuos ir atainuota globalizaceja, dorbūs ir interpretaceja par pacifikaceju, veiduotys medaļu i muola trauku kompozicejis par gūdu Latvejis symtgadei. Tok vysplašuok Latveja teik uztvarta i atainuota dobā – saulis rītūs, maja guņs zīdūs, klusuma spaituojumā, iudiņa atuorūs i zīdu plašumūs. Izstuode Latgolys kulturviesturis muzejā ir apsaverama da 15. decembra.
Roksts sagataveits sadarbeibā ar portalu lakuga.lv ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta leidzekļu projektā “Robežlīnijas”.


text:
Leidzeigī roksti:
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Rēzeknis Tehnologeju akademeju aicynoj iz Annys Rancānis jaunuokuos gruomotys “Prīca i klusiešona” attaiseišonys svātkim 18. oktobrī 18 stuņdēs Rēzeknis Tehnologeju akademejā (Atbreivuošonys aleja 115). Eipašais gosts muzikis Sovvaļnīks. Byus vareiba īsaguoduot gruomotu. Pasuokumā īeja bez moksys. Gruomotys izdūšonu atbaļstiejuši Vaļsts kulturkapitala fonds i Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba. Leidzeigī roksti:Nu Latgolys […]
Ūtardiņ, 1. majā, 14.00 iz sasatikšonu koncertā Bolvu nūvoda Bierzpiļs pogosta saīta nomā aicynoj bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” folklorys kūpa “Ceidari”, kurei ituo goda majā svieteis pīcu godu dorbuošonuos jubileju. Koncerts “Skaisti putneni dzīduoja” veļteits Bierzpiļs pogosta Sylamuižys dzīduotuojai Bronislavai Romanovskai (1899–1968). Bronislavys dzīduotuos dzīsmis pīraksteitys Latvīšu folklorys kruotivis 1960. goda 14. zynuotnyskuos ekspedicejis Bolvu, […]
Itūgod paīt 10 godi nu tuos šaļts, kai sovu dorbu suoce Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv. Tys ir pasaulī vīnaigais portals, kura saturs teik veiduots tikai latgalīšu rokstu volūdā, kas dīnys viestejūt par Latgolys kulturys aktualitatem i latgaliskom nūtikšonom vysā pasaulī. Portalu lakuga.lv 2007. godā izveiduoja jaunīšu bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ar studentu degsmi i […]
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj jaunīšus da 11.augusta dasasaceit daleibai seminarā „Atzolys”, kurs nu 18. da 21. augustam nūtiks gostu sātā „Višķezers”. Seminara “Atzolys” mierkis ir veicynuot jaunīšu aktivu īsasaisteišonu demokratejis i piļsūniskys sabīdreibys veiduošonā, tūs izgleitojūt vaicuojumūs, kuri saisteiti ar socialekonomiskim faktorim i Latgolys regiona sovpateibom. Seminarā pīsadaleis vairuoki eksperti i lektori, uzjiemieji, pošvaļdeibu jaunuotnis darbinīki. Apvuiceibu laikā četru […]
12. martā nu 10.30 da 17.00 Latvejis Nacionalajā bibliotekā izstuodis “Nevar nerakstīt” ītvorūs nūtiks Latgolys dīna. Jau 10.30 pasuokums tiks atkluots kūpā ar Rogovkys ļaudim. Tam sekuos daņči i dzīsmis ar folklorys kūpu “Upīte”, kai ari Latgolā taiseita kina, darbneicys ar Ludzys omotnīku centra meistarim, virtualuos spēlis par Latgolys kulturys montuojumu, kai ari tradicionalī iedīni […]
Jau kurū godu naformalajā, nagudrajā i nanormali glaunajā pasuokumā sovejim i sovejūs sovejim “Tievanānu pavasars” aba “Tievanānu čulans” sasatiks latgalīšu literaturys autori i skaiteituoji, muzykys radeituoji i meiļuotuoji. Tolka, guojīņs da Valna akmiņa i kūpā byušona itūgod 13. i 14. junī, kai jau īrosts, Tievanānūs (Jaunviļānūs). Itūgod „Tievanānu čulans” paīs Raiņa zeimē. Kaids nūstuosts viestej, […]
Kai jau viestejom, LgSC ar sadarbeibys partnerim bīdreibu „Darītājiem”, bīdreibu „Rēzeknes Augstskolas absolventu asociācija” i bīdreibu „Dagne” februarī ir aizsuokusi projektu “Latgales jauniešu drošumspēja un pilsoniskums”. Par itū laiku asam sataisejuši naformalus seminarus Daugovpilī, Dagdā i Rēzeknē. Apvuiceibu laikā ar Latgolys jaunīšim asam diskutiejuši par sovu lūmu pasaulī, par drūsumspieju sovu lāmumu pījemšonā, par pozitivom […]
LgSC nu 16.02.2015. leidz 01.06.2015. eistynuos projekta “Latgales jauniešu drošumspēja un pilsoniskums” aizdavumus. Projektu finansej LR Kulturys ministreja i “Dienvidlatgales NVO atbalsta centrs”. Projekta laikā ir paradzāts reikuot jaunīšim nūdarbeibys par iniciativom, drūšumspieju, pilsūniskuma prasmem, kuru laikā jaunīšim tiks dūta vareiba sajemt konsultacejis i izdareit kaidu lobu dorbu sova, pogosta, nūvoda ci piļsātys lobā. Projekta […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynoj latgaliski raksteit grybātuojus iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu 16.decembrī, 18 stuņdēs, Latgolys puorstuovnīceibā (Tūrņa īlā 4, III C). Bezmoksys nūdarbeiba paradzāta vysim, kas runoj latgaliski. Nav vajadzeigys īprīkšejuos zynuošonys latgalīšu volūdys pareizraksteibā. Nūdarbeibys laikā dalinīki tiks īpazeistynuoti ar myusdīnu latgalīšu volūdys ortografeju i varēs izkūpt praktiskuos raksteit prasmis. […]
Dzīdi, doncoj, stuovi iz golvys ci prūti ar mēli dasaskart pi daguna – pīruodi, ka latgalīšim ari ir sovi talanti! 20. novembrī, plkst. 19.00, kabakā „Ezītis miglā Monte Carlo” (Aldaru īla 12/14, Reiga), nūtiks draudzeigais pasuokums „Latgalīts Latgalīšam Draugs”. Ituo goda tema – paruodi sovu talantu. Pīsasoki leidz 17. novembrim, rokstūt iz e-postu reiga@lgsc.lv. Iz […]
Pyrmajā novembrī Jelgovā tyka svieteita “Latgolys Studentu centra” 9. pastuoviešonys jubileja. Tai kai itymā reizē LgSC dzimšonys dīna tyka svieteita Jelgovā, Jelgovys biroja jaunīši nu suokuma īpazeistynuoja ar piļsātu, kuru jī niu sauc par sovu sātu. Muzejā “Academia Petrina” varieja apsavērt i īpazeit Jelgovu viesturyskā škārsgrīzumā. Sv. Treisvīneibys bazneicā gidis pavadeibā varieja īpazeit na tik […]
Kai jau kotram bārnam, ari Jelgovys birojam pateik dzimšonys dīnys svineibys. Itūgod mes jau leluoki – myusim jau 2 gadeni , deļ tuo ari baļļuku nuocuos taiseit kai pīsanouk – draugu kompanejā ar peiruogim, balonim, spieļom i vysim puorejim lobumim. Itūgod sovus svātkus atziemiejam 10.oktobrī, LLU Studentu klubā. Iz svineibom tika īlyugti vysi draugi, draugu […]
Uorā palīk soltuoks i soltuoks, cylvākim rudiņs napateik drāgnuo laika dēļ, deļtam Rēzeknis biroja aktivisti i bīdri sadūmuoja īprīcynuot i duovynuot smaidu cytim. Nu vielmis īprīcynuot roduos ideja, kai tū paveikt – uobeļu zibakceja. Sasadorbojūt ar Z/S „Ezermala” tyka saguoduots gondreiž 200 uobuļu. Sovu dorbu pīlykom pi parunu mekliešonys i zeimeišu pīsīšonys pi kotra uobuļa. […]
Ituo goda 30. septembrī pi Breiveibys pīminekļa sasatyka četrys jaunīšu komandys, lai pīsadaleitu ikgadējā foto-orientiešonuos pasuokumā „Vokora styga”. LgSC Reigys birojs puorbaudieja daleibnīku zynuošonys i atjauteibu. Beja vairuoki aizdavumi – biļdēs atpazeit īvāruojamus latgalīšu cylvākus, uzminēt dzierdātys i nadzierdātys melodejis, piec ortofoto saprast, kas par objektu attāluots kartē, lēkt klaseitis i byut pat latgalīšu – […]
Īsasuokūt jaunajam vuiceibu godam, Rēzeknis LgSC birojs na viņ suocs jaunus dorbus i projektus, bet i pabeidz īsuoktūs. Maijā beja aizsuokts projekts „Zynuot”, kas paredzieja naformalys apvuiceibys pa Rēzeknis nūvoda školom par vysu, kas nūteik apleik Latgolā i kas pi tuo “vaineigi”. Tai kai pavasarī Rēzeknis biroja komanda napaspēja izbraukuot paredzātuos školys, tod nu īsuoktū […]
Cikom lopys vēļ zalis i nav suokušys krist, bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” Daugovpiļs birojs īlyudz iz „Štabika” atkluošonys pasuokumu! Pavasarī puorsavuocem iz jaunom telpom, sataisiejom remontu i deļ tuo aicynojom ari Tevi pīlikt sovu rūku pi „Štabika” stabilitatis. Pīnagluosim pādejū noglu biroja sīnuos, īsapazeisim ar Latgolys Studentu centru, uzzynuosim, kū jaunu i breineigi pavadeisim […]
Sveicīns vysim LgSC bīdrim i draugim nu Daugovpiļs. Par itū laika ir nūtykuš daudzi vysaiduoku puormaiņu – myus ir jaunys telpys, jauni interesenti, planā jauni pasuokumi. Pavasarī puorsavuocem iz jaunom telpom Reigys ūļneicā 48-3 (saīt pretim pazeistamajai kopejneicai „Vēsma”). Pa itū laiku jaunajuos telpuos asam sataisiejuši remontu, jaunu pasuokumu planu i vysi kūpā asam izdūmuojuši […]
Jaunīt! Tev vēļ ir puors dīnu, kab dasasaceitu jaunīšu naformalojuom apvuiceibom “Atzolys” Bieržgalī (Rēzeknis nūvods). Byus trokys reita rūsmis, pušdīņu īdvesmys stuosti, vokora puosokys i breineigi nakts puorguojīni. Pa vydu vysam – vuiceisimēs raksteit latgaliski, vuiceisimēs saprast, vuiceisimēs īzaklauseit latgaliskajā, Latgolā i vīns ūtrā. Gostūs – latgalīšu muzike, vokaluo ansambļa “Skonai” vadeituoja Guntra Kuzmina, grupys […]
Tipografejis smaržys apveitys, nadaudz trokys i posta kasti redzēt grybūšys, LgSC izdūtuos postkartis! Eksemplaru nav cīši daudz, deļtuo – pasasteidz, ka gribi sev kaidu nu Edeitis biļdem ar latgalīšu teicīni voi Raibīs ziemiejumu! Postkartis varēs nūpierkt Reigys birojā Antonejis īlā 8-3/6 i vysur, kur redzēsi LgSC gruomotu goldu izbraukuma tierdznīceibā. Vīnys postkartis cena: 0.50 eiro […]
Jaunīši nu organizacejis „Jelgovys sorkanuo krysta jaunīši” i bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” lobdareibys akcejā prīcej bārnu noma audziekņus! Sastdiņ – 7. junī nūtyka lobdareibys akceja „Būsim kopā”, kura jau tradicionali nūteik pīktū godu. Jemūt vārā, ka Jelgovys sorkonuo krysta jaunīšim ir „uzplaukuse” patīsa draudzeiba ar bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” Jelgovys biroju, tod nu itūgod jī […]


text:
9. A. 752. S k o l n i e k s V. J u o ņ i n s L a t g a l ē.
Dzeivuoja vīns boguots cylvāks, kam vysur laimeigi guoja, bet nabeja jis ļūti centeigs vai struodeigs. Bīži kaimiņi runuoja ka varbyut jam valni paleidz, un ka jis ar kū ļaunu sazazynuos.
Beja tamā pat solā centeigs un ļūti struodeigs cylvāks, a taids nabogs, ka jam pot maizes tryuka. Nabeja jis na slynks, na dzāruojs, bet nabeja jam laimes, a varbyut jis jau i beja taidā nalaimē pīdzimis.
Vīnu reizi aizguoja nabogs pi sovas rejas, un gadējuos jam īt car boguotuo reju. Tikkū jis daguoja pi rejas - radz, ka boguotais apdadzynuoj ar pagali ziernekļu teiklus, padadzynoj ar pagoli zam poša jumta, un kad guns suoks dagt stypruok, tai boguotais tikkai soka: "Klus, suorkons!" '
Apdadzynuoja boguotais rejā vysus ziernekļu teiklus, aizbuozja dagūšū pagoli stulpā, un pots aizguoja uz sātu. Dadaga pagole da pošim solmim un apdzysa. Radz nabogs, ka boguotuo klausās i guns, aizguoja ari jis uz sovu reju un suoka apdadzynuot ziernekļu teiklus. Tikkū jis pīlyka guni, kai suoka dagt vyss jumts. Klīdza jis klīdza: "Klus suorkons," bet guns nazaklausuos. Suoka jis stypri klīgt, saskrēja vysi ļauds nu cīma, bet nikuo napaleidzēja: sadaga reja, vis vīns kai ar mēli nūlaizēja.
Bādoj colvāks - nazyn, kū īsuokt. Aizīt jis da boguotam un prosa, kuopēc jam guns klausa. Boguotais soka: "Man jau taida laime, un kod laimējas, tod ari postoluos var doncuot."
Nikū dareit - aizīt nabogs. Vīnu dīnu boguotais struoduoja sovā dryvā. Radz, jis, ka dag vyss cīms. Vysi aizskŗēja gluobt sovu montu un arī nabogs aizskŗēja. Gribēja ari boguotais skrīt, bet padūmuoja un soka: "Kū es skrīšu? Varbyut man taida laime."
Vāluok, kad vysi rokņuojās pa palnim, pēc guņs grāka, boguotais ari īt rakt un atroda sovas muojas vītā palnūs lelu gobolu zalta. Un dzeivuoja boguotais vēļ boguotuok, bet nabogs tai arī palyka nabogs.


text:
Suokusēs latgalīšu literaturys populariziešonys akceja “Dūmoj ar komatim!”
Roksta autors: portals lakuga.lv
Šudiņ suocās latgalīšu literaturys i volūdys populariziešonys akceja “Dūmoj ar komatim!”, kurymā ar video i postkartem latgalīšu kulturys aktivisti rauga pīvērst viereibu latgaliski radeitim literarim dorbim i latgaliski raksteitim tekstim, viestej bīdreibys “Latgolys Producentu Grupa” publicātuo informaceja.
Iz vysa vuoreiguokuo latgalīšu myusu dīnu kulturys daļa pošu reizi dīvamžāļ ir literatura. Statistikā par tū līcynoj kai nalelais kotru godu latgaliski izdūtūs gruomotu skaits, tai ari Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” nominacejis – bolvys nūtikšonys desmit godu laikā literaturys nominaceju skaits pretendentu tyukuma deļ nu sešu pyrmajā godā (2008) niu ir sasamazynuojs da diveju (vysmoz padejūs četrus godus). Jaunu augstvierteigu (kas daboj īviereibu vysā latvīšu literaturys laukā) dorbu ir cīši moz, taipat literatura latgaliski nav dyžan bīža izvēlē skaiteituoju vydā. Kab veicynuotu latgalīšu literaturys popularitati, atpazeistameibu i ari skaiteišonu latgaliski, bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa” sadarbeibā ar bīdreibu “Kukuži” eistynoj projektu-akceju “Dūmoj ar komatim!”, kuruos mierki ir planavuots sasnēgt ar 15 literarūs dorbu vizualizacejom, kurymuos skanēs Latgolys kulturā zynomūs ļaužu īrunuotī vysaidu laiku i vysaidu latgalīšu autoru literarī dorbi, i diveju postkaršu paleidzeibu, kuruos byus daīmamys kotram grybātuojam Reigā i Latgolā bez moksys.
Ideja par “Dūmoj ar komatim!” roduos latgalīšu literatam Oskaram Orlovam (Raibīs): “Ideja par “Dūmoj ar komatim” roduos vysā paseņ, verūtīs literarūs procesus uorzemēs, kur gruomotom teik taiseiti treileri, i cytys mini publicitatis akcejis. Tok tys pi myusu eipaši plaši nateik izmontuots.
Itymā informativajā pasaulī eipaši literaturai vajadzeigs jauns, aizraunūšs, kūduleigs veids, kai jū pasnēgt, varbyut īiņteresēt skaiteituoju/klauseituoju. Literatura – tei ir mysudīnu cylvāka naatkareiba.
Pošam pīsadolūt vysaiduos dzejis i prozys nūtikšonuos, asu nūvāruojs, ka cytu reizi pošim autorim ir biklums i navareiba runuot sovus goradorbus i rakstnīkam na vysod tys ari ir juodora. Jam teksti juoroksta, na juodūmoj, kai jī juopasnādz auditorejai. Deļ tuo ari itūreiz tekstus runoj cyti – latgaliskajā sabīdreibā zynomi ļauds.”
Oskars akcejai izlasejs 15 vysaidu laiku i vysaidu latgalīšu literatu dorbus – video vizualizacejis pīdzeivuos Ontona Slišāna, Annys Rancānis, Antona Kūkoja, Raiņa, Valentina Lukaševiča, Naaizmierstulis, Fraņča Trasuna, Anitys Mileikys, Karonhisakis, Juoņa Klīdzieja, Aleksandra Garanča, Eduarda Krustāna, Augusta Egluoja, Līgys Rundānis i ari vīns poša dorbs. Autoru vydā akcejis reikuotuoji gribiejuši paruodeit vysmoz 100 godu ilgu i vysaidu latgalīšu literaturys periodu.
Literarūs dorbus īrunuos dzīsminīks Kārlis Kazāks, uzjiemiejs i grupys “Bez PVN” muzikis Jurs Vucāns, “Ausmeņa Kebabs” saiminīks Valters Murāns, apvīneibys “Ausmeņa Records” repere Ūga, žurnaliste i literate Evika Muizniece, horeografs Ilmārs Dreļs, Rēzeknis Tautys teatra akters i muzikis Oskars Lustiks, Latgolys viestnīceibys GORS vadeituoja Diāna Zirniņa, grupys “Galaktika” muzikis Normunds Zušs, školuotuojs, režisors i multimuokslinīks Māris Susējs, akters, pasuocīņu vadeituojs i grupys “Bez PVN” muzikis Kristaps Rasims, sportiste Gunta Vaičule, žurnaliste i Rēzeknis Tautys teatra aktrise Anita Graudiņa, dzīduotuojs Dainis Skutelis i kinys “Piļsāta pi upis” golvonuos lūmys tāluotuojs Dāvis Suharevskis.
Itūnedeļ publiski bīdreibys “Latgolys Producentu Grupa” profilūs socialajūs teiklūs Youtube i Facebook tiks atruodeitys pyrmuos pīcys literarūs dorbu vizualizacejis, kurūs idejis i tehniskū rysynuojumu radejuši Viola Lapa i Guntis Rasims, bet postkartis, kurymuos īmyužynuoti ituo goda jubilaru – Valentina Lukaševiča, kurs nūsvietieja 50 godu jubileju, i Ontona Slišāna, kurs byutu svietejs 70, dorbu fragmenti, topušys sadarbeibā ar postkaršu reklamys servisu “Baddog” i ir jau pajemamys stendūs vaira nikai 30 vītuos Reigā, bet da decembra gola bez moksys byus daīmamys ari Latgolā – dažaiduos kopejneicuos, bibliotekuos, školuos i cytuos vītuos Rēzeknē, Daugovpilī, Preiļūs, Ludzā i cytur. Puorejī desmit video internetā pa drupeišam tiks publicāti da 2018. goda beigu. Latgalīšu literaturys populariziešona video formā pajimta, jemūt vārā ituo medeja veida myusudīnu aktualitati, kai ari vīgluokū i ārtuokū ceļu auditorejis sasnēgšonai, bet postkartis ir pyrmais aicynuojums latgalīšu literaturys dorbu “pajimt leidza”, turūt nūceju, ka cytureiz “leidzajimšonai” kaids jau pats varātu izavēlēt latgaliski raksteitu gruomotu.
Latgalīšu literaturys populariziešonys akceju “Dūmoj ar komatim!” bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa” eistynoj ar Latgolys kulturys programys atbolstu. Planavuots, ka akceja ar jaunim video i postkartem varātu turpynuotīs ari cytugod.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Varīšu pogosts
Varīšu pogosts irā Krystapiļs nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Antužu i Varīšu tautys noms, Antužu i Medņu biblioteka, Antužu specialuo internatpamatškola i Līpenis pamatškola, Varīšu pyrmaškoliņs īstots.
Puslopu ruodeklis
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Varīšu pogosts tur rūbežu ar:
- Krystapiļs nūvoda Krystapiļs pogostu, Kūku pogostu i Mežuoris pogostu;
- Jākubmīstu;
- Modyunis nūvoda Kolsnovys pogostu i Ļaudūnis pogostu;
- Pļaveņu nūvoda Aivīkstis pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Varīšu pogostā dzeivoj 1245 ļauds, nu jū 82% latvīšu, 12% krīvu, 3% puoļu, 2% boltkrīvu i 1% cytu tauteibu ļauds.[2]
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Varīšu pogosta ļauds dzeivoj 44 soluos.[3] Pošu leluos solys - Varīši (pogosta centrys), Antuži, Kalnagoli, Medni.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Aina Ķāve - Jākubmīsta agrobiznesa koledžys školuotuoja 50 godu, koledžys muzeja viersineica;
- Aļberts Caune - literats i mežu tāmātuojs.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj tik vītejuos zeimeibys celi - Jākubmīsts-Antūži-Medni (V782), Modyune-Ļaudūne-Jākubmīsts (V841) i cyti mozuoki.[4] Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj, tok tyvuokuos stacejis tik 10 km atstotumā nu pogosta centra ("Krystapiļs" i "Kūki").
Varīšu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Varīši" (LV-5236).[5]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Aivīkstis dolomita karjers;
- Livonejis laika piļskrytys;
- Ungurnuižys ļutaru bazneicys sakrytys;
- Vāguļu rūbežakmiņs - Vydzemis i Latgolys rūbežu zeime.


text:
Izdūts Ingridys Tāraudys trešais dzejūļu kruojums „Boltais šokolads”
Decembra pyrmajuos dīnuos nu tipografejis sovu ceļu iz dažaidim gruomotu plauktim i skaiteituoju sirdim īsuocs dzejneicys Ingridys Tāraudys trešais piec skaita dzejūļu kruojums „Boltais šokolads”.
Kruojumā apkūpuoti vairuoku godu garumā raksteiti i 2009. godā apkūpuoti dzejūli latgaliski i latvyski, kurūs maiga i lieneiga sīviškeiba mejās ar raganisku sīvīteibu, napacīteibu i olkonumu.
Latgalīšu dzejneica Ingrida Tārauda (1971) regulari publicejās periodikā i škārsteiklā, literarūs almanahūs i kūpkruojumūs. Dzejneica izdavuse div dzejūļu kruojumus „Vīgla byušonys ironeja” (2000) i „Izdadzynuota sirds” (2001). Juos vuords labi zynoms latgalīšu modernuos literaturys i myusu dīnu latvīšu dzejis kontekstā. Valentins Lukaševičs par juos dzeju ir sacejs: „Jei sovā lirikā sintezej latgalīšu literarū tradiceju ar modernom, myusu dīnu pasauļa uztverei atbylstūšom izteiksmis formom.”
Dzejūļu kruojumu izdavuse bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” ar Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programys atbolstu, kurū administrej Latgolys regiona atteisteibys agentura. Kruojuma redaktore i korektore – Ilze Sperga, vuoka muokslineica Iveta Zāģere. Itys kruojums sovā ziņā ir bīdreibys i eipaši redaktoris izaicynuojums i myusu dīnu modernūs teiklu pasauļa pīruodejums. Nasaverūt iz tū, ka poša dzejneica laiceni niu kai dzeivoj Īrejā i tai ni reizis izdūšonys komandai nasaguoja sasatikt dzeivē, varbyut drupeit napruoteigais dorbs ir padareits i Ingrida ruodīs tik tyva i pazeistama.
Ingridys Tāraudys dzejūļu kruojums saīt kai vīns nu ituo goda „Latgolys Studentu centra” latgalīšu dzejneicu-sīvīšu trilogejis – aprelī izdūts Annys Rancānis kruojums „Pylni kārmani dabasu/Bezdelīgu pasts” i pādejī lobuojumi teik padareiti Emīlejis Kalvānis kruojumam „Atvosora”.
Ingrida Tārauda par sevi stuosta:
.. Ingrida Tārauda. Bazneicys dokumentūs ari Anna. Dzymuse Drycānu pogosta Kūzmu sādžys “Gluoznīkūs” (piec leluo guņsgrāka desmit godu atpakaļ sāta dabuoja cytu nūsaukumu — „Ūgleitis”).
Vuicejūs Drycanu vydškolā (napatyka vuiceitīs, naguoju iz školu — puorsvorā slymuoju, a školuotuoji dūmoja, ka simulantka asu.. a eistineibā — cytu reizi nu reitu navarieju pasamūst i laiceigi byut iz stuņdem, partū ka caurom naktim skaiteju gruomotys i raksteju viestulis draugim vysā pasaulī.. i deļtuo nu reita gryuši beja acs attaiseit..). A puorsvorā slymuoju.
Pabeidžu Drycanu školu, latvīšu volūdys školuotuoja Vilhelmine Mežule (vysu laiku lobuokuo školuotuoja) mani 1. septembrī aizvede iz Vacstružānu pamatškolu i.. tī es suoču struoduot par latvīšu volūdys školuotuoju i 8. klasis audzynuotuoju, i Teatra puļceņa vadeituoju.. (par pyrmū dorba godu — kai nabejs pi čaja). Tod īsastuoju Daugovpiļs Pedagogiskajā Institutā, pabeidžu — Daugovpiļs Pedagogiskū Universitetu kai krīvu volūdys i literaturys vydškolys školuotuoja nacionalajuos školuos.
Piec Vacstružānu pamatškolys — dorbs Tyskodu vydškolā i Tyskodu bārnu nomā pyrmškolys grupā. Vysa tī nūstruoduoju desmit godu. Tī i saplauka muna dzejuošona. Voldemars Ivdris puspilmu sataiseja par mani (oi, kai gribātu redzēt!), brauču ar “Skrīveri” (es, Oskars Seiksts, Juoņs Ryučāns, Vaļuks, Ontons Slišāns i Ontons Kūkojs), suoču publicētīs Rēzeknis almanahā.. izguoja pyrmuo gruomota.. tys laiks beja rikteigi sapiļdeits.
..otkon īsastuoju Daugovpiļs Pedagogiskajā Universitetā — latvīšu volūdys školuotuoja cyttautu vuiceibškoluos.. Beidžu i — aizguoju iz cytu rajonu: Alyuksnis pusi. Suoču struoduot Gaujīnis gimnazejā, turpynuoju struoduot O. Vuocīša Gaujīnis vydškolā par krīvu volūdys školuotuoju, Teatra puļceņa i Avīzis puļceņa vadeituoju, daudzu projektu vadeituoju. Izguoja ūtruo gruomota.
Rokstu, prūtams. Tāraudu Ingrida i dzeja — obejis vīna ūtrys respektej: kod Ingrida navar paraksteit — tod dzeja klusej, kod ūtraiž — tod ūtraiž.
..nu 2007. goda asu Latvejis Rakstnīku Savīneibys bīdrs.
Vaira skaiti Ingridys dīnrokstā: http://iinngrida.wordpress.com/
Karteņa nu Ingridys privatuo arhiva
Paraudziešonai puora “Boltuo šokolada” gabaleni…
888
labesteigais atrodums storp
aukiuņu pudurim
nūgiunu tovu skotu
kod tys atsaraun nu gazetys raibumu
trolejbuss šudiņ pylns
ar īplaisuojušim papīžim
i izbaliejušim motim
i portpeli navieški
nūsvīstu storp kuojom
dūmu pylns i
šņūsdaudzeņu pīsvaideits
zyni myusim vīta
tova skatīņa atsvabynuota
kai vīgli ryugstinej sirds
888
kai mīgā runuojums dīna beja
gryuta
stuosteji par ritini zaļā kruosā
e-biletim bez dereiguma
žaketu ar pūgom kam enkura īspīdumi
kabrioletu kur aizmyguse
guļ nūsaliduojuse kaiva
jiurys viļni smiļktīs pajukušu
iz vysom pusem snēdz tu
a sūpluok es ar boltu plastmasys
nazeiti šokolada kremu sagrīžu
888
zylgons skusteņš ap koklu
i leipinej smaržuos
gon jau atkluosim
sirdi i bultu
tai irā kod
pasalaiž garom
plykspuorņs
īsaslādz mašynai signalizaceja
aizataisa lūgi steidzeigi
pagaist puču pūdi
polūdys skumst
i šokolada kruosys veirīts
krūgā vanilis saļdiejumu ād
888
tu agruok vierīs puori
kugim kas tuoli dasamīguši horizontam
tai pasauļa molai kas
atviz saulis spaitūs
i nagaida apbreinys viņ
pret krostu viļņus trīc
ar skatīni aplidojūt ap mienesi
kūpeigi vokorūs lada
gabaleņus graužūt laimi
turieji samīgtu sauvēs
kūka kluceiši pajuka
viņdīn
i vosorys kruosainuos
atbluozmis īkryta gunī


text:
Muokuļkolns
Muokuļkolns (aba Voļkenbergs; viesturis dokumentūs vuocyskuo pasauka Wolkenberg) — kaupris Latgolys augstainē, Rēznis nūvoda Muokuļkolna pogostā, Rāznys Nacionaluo parka teritorejā, tyvai da Rāznys azara. Vyscaureigais (absolutais) augstums – 247,9 m augšuok jiuru leidzīņa. Samiereigais (relativais) augstums – 57,9 m.
Muokuļkolns izslivs deļ skaistuo i tuoleimuo vierīņa nu juo viersyunis, deļ iz juo bejušuos Voļkenberga piļs i deļ pīstuošku, kuri sīnās ar kolnu. Turistu nūmīļuota vīta. Iz kolna apsaveramys Voļkenberga piļskrytys - izaglobuojuši piļs sorgmyura fragmenti i aizgrauduotys zamzemys īmys. Nu kolna viersyunis acim pasaruoda vierīņs iz Rāznys azara.
Viesturis dokumenti līcynoj, ka Voļkenberga piļs iz Muokuļkolna pastateita 1236 godā. Ar pili sasīta legenda viestej, ka piec Voļkenberga piļs vaļdeituoja i juo sīvys nūmieršonys plotī piļs nūvoda sovumi sadaleiti trejom jūs meitom - Rūžai, Ļucejai i Marejai. Sevkura nu muosu iz puormonuotuos zemis pasastatejuse pa jaunai pilei: Rūža - Rēzni (Rositten), Ļuceja - Ludzu (Lutsin) i Mareja - Vileki (Marienhaus). A nazkod vareiguo Voļkenberga piļs piec muosu nūīšonys paceli pa druponai sakrytuse.