text:
PYRMAIS LASEJUMS Is 61, 1 - 2a. 10 - 11
Es prīcōšūs Kungā.
LASEJUMS NU PRAVĪŠA ISAJA GRŌMOTAS
Kunga Dīvs Gors ir pōr mani, jo Kungs ir
mani svaidejis. Jys ir mani syutejis sludynōt prīcas vēsti lānprōteigajim, dzīdynōt
satrīktōs sirdis, sludynōt atlaisšonu gyusteknim un breiveibu cītumnīkim – pasludynōt
Kunga žēlesteibas godu. Es prīcōdamīs prīcōšūs Kungā, un muna dvēsele gavilēs
munā Dīvā, jo jys mani ir īgērbis atpesteišonas drēbēs, ar taisneibas svōrkim
jys mani ir apsedzis kai leigovaini, kam uzlykts vainags, kai leigovu, kas
greznōta ar rūtom. Jo, kai zeme dūd sovus augļus un dōrzā uzdeigst sākla, tai
Kungs Dīvs liks uzplaukt taisneibai un slavei vysu tautu prīškā.
Tys ir Dīva vōrds.
DZĪDŌJUMS Lk 1
Refrens: Muna
dvēsele gavilej Dīvā. (R. Is 61, 10b)
46 Augsti
slavej Kungu, muna dvēsele,
47 un
muns gors prīcojās Dīvā, munā Pesteitōjā,
48 jo
jys ir uzlyukōjis sovas kolpyunes zemeibu.
Raug, nu šō laika mani svēteigu teiks
vysas paaudzes.
Refrens
49 Jo
lelas lītas maņ ir darejis Varonais,
un svāts ir jō vōrds,
50 un jō
žālsirdeiba palīk uz paaudžu paaudzem
tim, kas jō beistās.
Refrens
53 Olkonūs
jys pīpylda ar lobumim,
bet bogōtūs atstōj tukšā.
54 Jys
pījēme sovu kolpu Izraeli,
pīmynādams sovu žālsirdeibu.
Refrens
ŪTRAIS LASEJUMS 1 Tes 5, 16 - 24
Gatavojit dvēseli un mīsu Kunga atnōkšonai.
LASEJUMS NU SVĀTŌ APOSTOLA PŌVULA PYRMŌS VĒSTULES TESALONIKĪŠIM
Brōli:
Vysod esit prīceigi. Namiteigi
lyudzitēs. Par vysu esit pateiceigi, jo taida ir Dīva gryba Kristū Jezū
atteiceibā uz jums. Nanūslōpejit goru, nanycynojit pravītōjumus, bet pōrbaudit vysu.
Kas lobs, tū paturit. Nu vysa ļaunō turitēs tōli. Un pats mīra Dīvs lai jyusus
svētej vysā piļneibā, tai ka jyusu gors, dvēsele un mīsa tyktu saglobōta bez
vaines myusu Kunga Jezus Kristus atnōkšonai. Tys, kas jyusus aicynoj, ir
uzticeigs, un tū jys izdareis.
Tys ir Dīva vōrds.
PYRMSEVANGELIJA DZĪDŌJUMS Is 61, 1
Alleluja.
Kunga Gors ir pōr mani;
jys mani ir syutejis sludynōt nabogim
prīcas vēsti.
Alleluja.
EVANGELIJS Jņ 1, 6 - 8. 19 - 28
Jōņs Kristeitōjs gatavoj Kristus atnōkšonu.
LASEJUMS NU JEZUS KRISTUS EVANGELIJA, KŪ UZRAKSTEJIS SVĀTAIS JŌŅS
Beja Dīva syuteits cylvāks, jō vōrds
beja – Jōņs. Jys nōce līceibas dēļ, lai dūtu līceibu par Gaismu un lai caur jū
vysi ītycātu. Jys nabeja gaisma, bet nōce, lai līcynōtu par Gaismu. Un šei ir
Jōņa līceiba, kod jūdi nu Jeruzalemes syuteja pi jō prīsterus un levitus, lai
jam jautōtu: «Kas tu esi?», jys atsazyna, nasalīdze un aplīcynōja: «Es naasu
Kristus.» Tod tī jam jautōja: «Kas tod? Vai tu esi Elijs?» Jys saceja: «Naasu.»
«Vai tu esi pravīts?» Jys atbiļdēja: «Nā.» Tod tī jam saceja: «Kas tu esi? Mums
taču jodūd atbiļde tim, kas myusus ir syutejuši. Kū tu pats soki par sevi?» Jys
saceja: «Es asu saucēja bolss tuksnesī: Dorit taisnu Kungam ceļu, – kai pravīts
Isajs ir sacejis.» Atsyuteitī beja farizeji. Un tī jam jautōja, saceidami: «Kōpēc
tod tu kristej, jo naesi ni Mesija, ni pravīts?» Jōņs jim atbiļdēja: «Es krystu
ar yudini, bet jyusu vydā ir tys, kuru jyus napazeistat un kurs pēc manis nōks.
Jam es naasu cīneigs atraiseit kūrpu syksnas.» Tys nūtyka Betanijā, viņpus
Jordanas, kur Jōņs kristeja.
Tys ir Kunga vōrds.


c: text/html

text:
Sastdiņ, 11. februarī, 15.00 Viļānu kulturys nomā (Kulturys laukumā 2, Viļānūs) nūtiks XV Ziņgātuoju i stuostnīku vokors, kuruo tema itūgod ir “Sāta”, informej Tautys muzykantu bīdreibys puorstuove Maija Upeniece.
Tradicionali februāra ūtrajā sastdīnē Viļānūs puļcejās ziņgātuoji i stuostnīki, kab vokora gaitā izdzīduotu nu paaudzis paaudzē montuotuos ziņgis i izstuosteitu nūpītnus i smīkleigus gadīņus nu dzeivis. Kotru godu ir izvālāta konkreta tema, itūgod – “Sāta”, kas sasaista kūpā muzykantus i stuostnīkus.
Itūgod ir pruovuoks stuostnīku skaits – pasuokumā dasasacejušys 4 stuostneicys nu Jaunlaicenis, vīna stuostneica nu Preiļu, vīna nu Lubuonys nūvoda Indrānu pogosta, Rēzeknis nūvoda Audriņu i Mozsalacys nūvoda Sieļu pogosta.
Ziņgēt Viļānūs īsarass 13 kolektivu nu dažaidu Latvejis nūvodu: Murmastīnis kulturys noma folklorys kūpa (Varakļuonu nūvods), Borkovys folklorys kūpa “Madava” (Modyunis nūvods), Jaunlaicenis folklorys kūpa “Putnis” (Olyuksnys nūvods), Nagļu folklorys kūpa “Skreine” (Rēzeknis nūvods), Meirānu tautys noma tradiceju kūpa “Sietiņš” (Lubuonys nūvods), Lyzuma lauku kapela (Guļbinis nūvods), Rūjīnys kulturys noma kapela “Rūvenas aure” (Rūjīnys nūvods), Izvolta tautys noma apvīnuotais sīvīšu i veiru ansamblis (Kruoslovys nūvods), Viļānu kulturys noma kapela “Bumburneicys” i Dekšuoru pogosta kapela “Sovejī” (Viļānu nūvods), Sieļu pogosta folklorys kūpa i Tautys muzykys kūpa “Sēļu muižas muzikanti” (Mozsalacys nūvods).
Kotru godu eipaši gaideiti ir gosti nu sābru vaļstu – itūgod Viļānūs gasteis lītaunīku kapela “Smalvų” nu Zarasu.
Kai īrosts, pasuokuma laikā dalinīki viertēs cyts cytu i otkon nūsaceis goda lobuokūs stuostnīkus i ziņgātuojus, taipat viertiešonā īsasaisteit aicynuoti ari skateituoji, nūsokūt sovus favoritus, saprūtams, byus ari organizatoru i sponsoru simpateju bolvys.
Ziņgātuoju i stuostnīku vokors nu jau ir palics par Baļtejis vaļstu tradicionalū kulturu popularizejūšū festivalu, partū ka kotru godu Latvejis, Lītovys i Igaunejis ziņgātuoji gastej cyts pi cyta, dasaistūt vys jaunus interesentus i dolūtīs pīredzē i storp Latvejis nūvodu, i uorvaļstu ziņgātuojim i stuostnīkim. Festivals sekmej ziņgu i stuostamuos folklorys aktualitati myusu dīnu kulturys dzeivē, veicynoj tautys tradiceju saglobuošonu i puormontuojameibu, nūdrūsynojūt izgleituošonys i pīredzis apmainis procesu.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Daugovpiļs nūvoda dūme izveiduojuse jaunu turisma, atpyutys i kulturys agenturu “TAKA”, kura saskaņā ar nūlykumu eistynuos pošvaļdeibys izstruoduotū kulturys montuojuma saglobuošonys i atteisteibys politiku Daugovpiļs nūvodā, kai ari veicynuos turisma atteisteibu.
Vīns nu jaunizveiduotuos agenturys pīnuokumim byus apsazynuot informaceju par Daugovpiļs nūvodā asūšajim i perspektivajim turisma, sporta i kulturys montuojuma objektim i pīduovuojumim ar mierki popularizēt i veiduot jaunus turisma produktus i pakolpuojumus, sasadorbojūt ar vītejom zemnīku saimisteibom, uzjiemiejim i omotnīkim. Taipat tiks nūstyprynuota sadarbeiba ar nūvoda muzejim i turisma operatorim. “TAKA” veiks suveniru, muokslys dorbu i turisma informativūs materialu, kuri nūformieti ar nūvoda simboliku, tierdznīceibu. Agentura administrēs Višķu estrādis i stadiona pokolpuojumus, tymā skaitā iznūmojūt itūs objektus komercialim atpyutys i breivuo laika pasuokumim.
Agenturys budžets 2013. godā byusLs 33 944. Sovu darbeibu tei uzsuoks 2013. goda 4. februarī, pēc tam kod atvārtā konkursā tiks apstyprynuots pošvaļdeibys agenturys “TAKA” direktors.
Karteņa: LaKuGys arhivs
Ziņu sagataveja: LaKuGa


text:
Lāči
Dzeivuoja vecs ar sovu buobu. Aizgribēja buoba luoča gaļas paēst un syuta sovu veci: "Ej daboj mun luoča gaļas!" Kū darīt večam? Pajēmja jis ciervi, aizguoja uz mežu un redz, ka zam ūzula guļ luocis. Vecs ilgi nadūmuoja, pajēmja ciervi, atcierta luočam kuoju, atnesja uz sātu un padevja sovai buobai, runuodams: "Še tev, vuorej studeņi nu luoča kuojas!" Buoba pajēmja itū kuoju, nūplēsja uodu un applēsja vylnu. Kuoju īlyka pūdā vuorīt, bet uodu palyka sev zam pakaļas un suoka sukuot vylnu. Pasamūda luocis un redz, ka nav kuojas. Jis tyuleņ sataisīja sev nu kūka kuoju un īt pi ituo pat veča un dzīd: "Čeikst kūka kuojiņa! Vysi guļ, vysi guļ, vīna vecene naguļ, munu gaļeti vuoreiz, munu vilniņu sprēž, manu uodiņu kaltej!" Izdzierda itū dzīsmi vecs ar sovu buobu un dūmoj: "Varbyut īt luocis pēc sovas kuojas?" Buoba runoj veceļam: "Es tevi pakuoršu aiz apakles uz sīnas, bet paša nūsaglobuošu zam cepļa!" Tai jī izdarija. Buoba pakuora veceļi aiz apakles uz sīnas, bet paša īleida zam cepļa. Kad īguoja luocis ustobā, vecs nu sīnas nūkrita uz zemes. Nūsabeida luocis, izskrēja uorā nu ustobas un aizskrēja uz mežu.


text:
Nu 30. novembra da 1. decembra, sagaidūt Latgolys kongresa (2017) i Latvejis vaļsts (2018) symtgadi, Rēzeknis Tehnologeju akademeja (RTA) sadarbeibā ar Latgalīšu kulturys bīdreibu, Kulturys ministreju i Latvejis Universitatis, Sanktpīterburgys Vaļsts universitatis i A. Mickeviča Poznanis universitatis partnerim organizēja 9. storptautyskū latgalistikys konfereņci, informej RTA puorstuovi.
Atkluošonys dīnā konfereņcis apmaklātuojus uzrunuoja RTA rektors Edmunds Teirumnieks i Latgalīšu kulturys bīdreibys vaļdis prīšksādātuoja Līveja Plavinska, nūruodūt iz pasuokumu simboliskumu i nūzeimeigumu Latvejis vaļsts viesturis izpratnei. Kulturys ministrejis Latvejis vaļsts symtgadis biroja puorstuove Jolanta Buorīte sovys uzrunys laikā pastreipuoja, ka Latgola ari myusu dīnuos vīnoj nūvodus, īskandynojūt Latvejis vaļsts symtgadis pasuokumus, vēļ vaira juosaryupej, kab tuos sasnāgumi byutu zynomi leluokai sabīdreibys daļai.
Piec konfereņcis atkluošonys nūtyka pyrmuo plenarsēde, kurymā A. Mickeviča Poznanis universitatis puorstuove Nikole Naua, Latvejis Universitatis (LU) profesore Lideja Leikuma i RTA pietneica Solvita Pošeiko kotra sovā veidā aktualizēja latgalistikys sasnāgumus, īzeimuoja temys diskusejom i atkuortuoti pastreipuoja, cik nūzeimeiga lūma personeibys veiduošonā ir volūdys identitatei. Konfereņcē, kas nūtyka divejis dīnys, referenti prezentēja sovus pietejumus volūdnīceibā, literaturzynuotnē, muzeologejā, kulturologejā, komunikacejis zynuotnē, demonstrejūt paguotnis i myusu dīnu sabīdreibys i kulturys atteisteibys procesus Latgolā, kai ari Eiropā, storpdisciplinarā veidā rysynojūt pīmynātūs zynuotņu jūmu aktualuokūs problemvaicuojumus. Konfereņcis referenti demonstrēja sovu vaļstu pīredzi (Latvejis, Lītovys, Igaunejis, Krīvejis, Pūlejis, Italejis, Zvīdrejis, Fraņcejis i Vuocejis), kai ari vaicuoja paralelis ar latgalistikā aktualajim procesim.
Pyrmuos konfereņcis dīnys nūslāgumā vysim tuos dalinīkim i cytim interesentim beja vareiba izbaudeit literari muzykalū Andrejdīnys pasuokumu, kas nūtyka Lūznovys muižā. 15 dalinīki – muziki i dzejnīki – kluotynasūšajim atļuove īsavērt sovā rodūšajā pasaulī. Skateituoju bolsuojums nūsaceja, ka itūgod Andrejdīnys golvonū bolvu – Uoksta capuri – sajims literats Raibīs i Pleskovys Vaļsts universitatis docents Vadims Andrejevs, kurs apbyure skateituojus ar sovu dzīduotprasmi i breineigū gitarspēli. Pasuokuma laikā tyka prezentāts izdavums “Aizlauztais spaits”, kas ir veļtejums Fraņčam Kempam, tuo autori ir RTA pietneica Sandra Ūdre i latgalīšu dzejnīks Juoņs Ryučāns.
Latgalistikys konfereņcis nūslāgumā koncepcejis autore I. Šuplinska i tehniskuo izpiļdejuma puorstuovs I. Zarembo prezentēja izgleitojūšu datorspēli par Latgolys kulturys i sabīdriskajim darbinīkim “Īsapazeisim!”, kas dūmuota školānim, izmontuojama vuiceibu procesā, ļaunūt interaktivā veidā īpazeit Latgolai nūzeimeigus sabīdryskūs darbinīkus. Spēle daīmama sevkuram interesentam: iepazisimies.rta.lv


text:
Koč ari Kruoslova kai apdzeivuota vīta rokstūs saukta jau pyrma vairuoku symtu godu, piļsātys tīseibys tai daškiertys viņ 1923. godā. Jubileja kalenderā byus vareiba apsavērt senejuos kartenis, īraudzeit Kruoslovys ūļneicys, sātys i ļauds, ka ite dzeivuojuši.
Kalendera taiseišonai kartenis jemtys nu Kruoslovys Viesturis muokslys muzeja kruojuma i nu Normunda Ludzeiša personeiguo arhiva.
Kalendera taiseišonys dorba grupa – Elvīra Škutāne, Inga Kavinska i Borss Tarleckis.
Jaunais Kruoslovys kalenders gon nabyus nūpārkams – paradzāts viņ piļsātys prezentacejis vajadzeibom.
Īsaver kalenderā „Senejuo Kruoslova”:


text:
Gleznainajā i stuostim apveitajā Malnovys muižys parkā 29. majā 19.00 nūtiks Imanta Zīdūņa fonda “Viegli” i draugu koncerts, informej Kuorsovys nūvoda turisma organizatore Inga Bernāne. Tys byus nūslāgums bīdreibys “Fonds “1836”” reikuotajam div dīnu puorguojīņam Latvejis pīrūbežā.
Aktivī i sportiskī Kuorsovys, Baļtinovys i Viļakys nūvoda dzeivuotuoji i gosti teik aicynuoti dasavīnuot puorguojīņam, kas sovu ceļu suoks 28. majā nu Rekovys da Baļtinovys i 29. majā turpynuosīs nu Baļtinovys da Malnovys muižys parka, kur 19.00 nūtiks nūslāguma koncerts. Iz breivdobys koncerta nūtikšonys vītu gosti teik aicynuoti jimt leidza piknika dečus i vysu vajadzeigū jaukam vokoram saimis voi draugu lūkā aiz Malnovys muižys kuorma asūšajā parkā. Leita gadīnī koncerts nūtiks Malnovys koledžys zalā.
Pasuokuma laikā Malnovys “Dzīļu” maizneicys saimineica apmaklātuojim pīduovuos īsaguoduot i baudeit nu vītejūs produktu taiseitus gordumus.
Bīdreiba “Fonds “1836” aizvadeitajā godā ir suokuse Latvejis symtgadei veļteita projekta “Aplido, apceļo, apmīļo Latviju!” realizaceju. Projekta mierkis ir sadarbeibā ar Latvejis pīrūbeža pošvaļdeibom, turisma informacejis centrim i vītejim dzeivuotuojim izveiduot turisma stygu apleik Latvejai, kab kotrys interesents varātu apceļuot i īpazeit Latveju vysuos tuos kulturviesturiskajuos boguoteibuos.
Kab sasnāgtu mierki i informātu ari vītejūs dzeivuotuojus par Latvejis īpazeišonys stygu, “Fonds “1836”” kotrā Latvejis pīrūbeža nūvodā reikoj 2 dīnu puorguojīni i nūslāgumā koncertu, kurymā uzastuoj Imanta Zīdūņa fonda “Viegli” muziki i jūs draugi.


text:
2. julī 18.20 LTV1 ar pīktū sezonu pi skateituoju atsagrīž pozitivūs stuostu cyklys “Cytaidi latviskais”, viestej informaceja Latvejis Televizejis sātys lopā.
Jaunuo sezona tiks suokta ar stuostu par Latgolys pūdnīku dinasteju – Ušpelim. Andris Ušpelis dzeivoj pavysam natuoli nu Rēzeknis, vītā, kurai ir naparosts i intrigejūšs nūsaukums – Pocelujevka. Itam nūsaukumam ir ari sova vīta Andra i juo sīvys, Eiropā zynomuos klavesinistis Īvys Salietis mīlys stuostā. Andris turpynoj tāva i dzeda aizsuoktū – vyrpoj vuoraunīkus i vāzis, žbanus i bļūdys, taisa škeivus i svečturus.
Itymā raidejumā tiks taiseits ari sviļpaunīks, kurū parosti taisa vysi, kurī pyrmū reizi tur rūkuos muolu. Byus stuosti par malnū i glazātū keramiku, apdadzynuošonys tehnologejom, tiks apsavārti vacmeistaru dorbi nu Andra kolekcejis.
Kab lobuok izprostu Ušpeļu dzymtys dažaidūs paaudžu keramiku rūkrokstus, raidejuma veiduotuoji pieteis Rakstnīceibys i muzykys muzeja keramikys kruojumu, kas apsaverams Raiņa muzejā Juosmuižā.
Andra i Īvys svineibu dīnā, sastajā kuozu jubilejā, jī kūpā ar draugim i folklorys kūpu “Dziga” muzicēs, pasadaleis atmiņuos, baudeis Latgolys i eksotiskūs zemu kulinarū montuojumu.
Raidejumu voda latgalīšu dzejnīks Valentins Lukaševičs, scenareja autoris: Sandra Freiberga, Zita Kaminska, operators Uvis Burjāns.


text:
13. augustā 19.00 Latgolys viestnīceibys GORS lelajā zalā nūtiks postfolklorys grupys “Rikši” koncerts “Sieju sovu”, informej latgalesgors.lv.
Grupys koncertā gaidoma i īrostuo akordeona, vejūlis, gitarys, basgitarys, bubyna i 5 bolsu radeituo azartiskuo energeja i jautreiba, i jaunys vāsmis, idejis i jaunu ceļu vaicuojumi. Tys vyss car jūkim, stuostim i, prūtams, vacom i jaunom postfolklorys grupys “Rikši” dzīsmem. Ari itymā “Rikšu” koncertā gaidomi grupys draugi kai gosti: folklorys kūpa “Rūta”, folklorys draugu kūpa “Vīteri” i postfolklorys grupa “Dārdi”.
Postfolklorys grupa “Rikši”, kuruos vacums ituo gods 14. janvarī beja atzeimuojams pusopolā jubilejā, 2015. goda suokuos izdūmuoja dasavērst Rēzeknis tradicionalajam repertuaram. Pyrma tuo ļusteigys i energiskys dzīsmis dzīduotys i spālātys i latgalīšu muzykys festivalūs “Muzykys skrytuļs”, i folklorys festivalā “Baltica”, Latgolys Dzīšmu svātkūs i XXV Vyspuorejūs latvīšu Dzīšmu i Deju svātkūs, taipat ari Lītovā, Krīvejā, Fraņcejā, Vuocejā i Gruzejā, kai ari naskaitamūs koncertūs, festivalūs i svātkūs vysā Latvejā. Laikam eimūt, nadaudz pasamainejs grupys sastuovs, grupa pylnveiduojuse i atsateistejuse, pasamainejs ari dalinīku redzīņs par sovu dorbuošonūs i atbiļdeibu pret tautys vierteibom, ar kuruom teik struoduots. “Rikšu” dūmys napuortrauktai mejās ap vuordim “Sieju sovu” – kas ir tys, kū mes varam sēt (homoformys sakriteibys dieļ – ari sīt), kai mes tū varam sēt/sīt i kai sēt tū tai, kab latgalīšu tautysdzīsme tyktu dzīduota ari piec … godu. Grupys ūtrajam albumam, kurymā 10 “Rūtas” īdzīduotuos dzīsmis aranžātys “Rikšu” dalinīku redzīnī, dūts taišni taids nūsaukums – “Sieju sovu”.
Projektu “Sieju sovu” atbolsta SIA “Auto flora”, LaKuGa i Rēzeknis nūvoda dūme.


text:
Raidejumā “Kolnasāta” gastej Jaunuo Reigys teatra aktrise Liena Šmukste, jei tikū nūspielējuse lūmu jaunīstudiejumā – Juoņa Joņeva i Mārča Lāča izruodē “Rīga. Urbānie mīti”.
Liena īprīkš ir nomināta ari kai goda lobuokuo aktrise, pi jaunuokūs lūmu teatrī juomiņ ari Muorys Kimelis īstudātuo izruode “Rudens Sonāte”. Taipat aktrisi var redzēt ari Lailys Pakalninis kinā “Ausma”, kur jei ir kolhoza prīšksādātuoja.
Liena Šmukste ir nu Leivuona. Patīseibā dzymuse Reigā, nu treis godu vacumā saime puorsacēle iz Leivuonu. Reigā tyka, kab vuiceitūs amatīrteatra režeju Kulturys školā, piečuok, kod jau struoduoja teatrī, Latvejis Kulturys akademejā vuicejuos ari dramatiskuo teatra režeju.
Nu Renāte Lazdiņa stuosta par dzeivinīku aizsardzeibys projektim Latgolys Zooduorzā Daugovpilī.


text:
Latgalīši ir izslavāti na viņ ar sovu sirsneibu, lobsirdeibu i vīsmīleibu, nu ari ar cīši lobu humora izjiutu. Tū apsazynojūt LgSC ar bīdreibys “LR” atbolstu ituo gods rudinī planavoj izdūt latgalīšu humora apkūpuojumu gruomotā “Kas bez bikšu — tys bez bādu!”. Kuldys formata gruomotā tiks apkūpuota latgalīšu myusu dīnu mutvuordu folklora – izteicīni, jūki, anekdoti, […]
Itūgod paīt 10 godi nu tuos šaļts, kai sovu dorbu suoce Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv. Tys ir pasaulī vīnaigais portals, kura saturs teik veiduots tikai latgalīšu rokstu volūdā, kas dīnys viestejūt par Latgolys kulturys aktualitatem i latgaliskom nūtikšonom vysā pasaulī. Portalu lakuga.lv 2007. godā izveiduoja jaunīšu bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ar studentu degsmi i […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” sagatavejuse latgalīšu rokstu volūdys pošvuiceibys materialu, kas byus lobs paleigs sevkuram latgaliski raksteit grybātuojam. Latgalīšu rokstu volūdys prasšonys izkūpšona ir byutiska volūdys saglobuošonā i tuoluokā atteisteibā. Īspiejis kluotīne īsavuiceit latgalīšu rokstu volūdu ir cīši īrūbežuotys, partū raksteit grybātuojim naatlīk nikas cyts, kai tū dareit pošvuiceibys ceļā. “Latgolys Studentu centrs” jau vairuoku […]
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj jaunīšus da 11.augusta dasasaceit daleibai seminarā „Atzolys”, kurs nu 18. da 21. augustam nūtiks gostu sātā „Višķezers”. Seminara “Atzolys” mierkis ir veicynuot jaunīšu aktivu īsasaisteišonu demokratejis i piļsūniskys sabīdreibys veiduošonā, tūs izgleitojūt vaicuojumūs, kuri saisteiti ar socialekonomiskim faktorim i Latgolys regiona sovpateibom. Seminarā pīsadaleis vairuoki eksperti i lektori, uzjiemieji, pošvaļdeibu jaunuotnis darbinīki. Apvuiceibu laikā četru […]
Ar pozitivom emocejom aizvadeits projekta „Latgales jauniešu drošumspēja un pilsoniskums” nūslāguma pasuokums Dagdā, Dagdys bārnu i jaunīšu centrā „Parka rozes”. Iz projekta nūslāguma pasuokumu, beja sabraukuši jaunīši nu Daugovpiļs, Rēzeknis, Ezernīku i Dagdys. Kai jau stuostejom īprīkš, projekta laikā nūtyka apvuiceibys, konsultacejis, video taiseišona i vysaidys aktivitatis. Sovu izpratni par projekta temom – pilsūniskuma prasmem […]
Kai jau viestejom, LgSC ar sadarbeibys partnerim bīdreibu „Darītājiem”, bīdreibu „Rēzeknes Augstskolas absolventu asociācija” i bīdreibu „Dagne” februarī ir aizsuokusi projektu “Latgales jauniešu drošumspēja un pilsoniskums”. Par itū laiku asam sataisejuši naformalus seminarus Daugovpilī, Dagdā i Rēzeknē. Apvuiceibu laikā ar Latgolys jaunīšim asam diskutiejuši par sovu lūmu pasaulī, par drūsumspieju sovu lāmumu pījemšonā, par pozitivom […]
Papyldynojūt myusdīnu latgalīšu literaturys kluostu, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izdavuse latgalīšu autoris Anitys Mileikys debeja dzejūļu kruojumu „mūžīgā nepārtikusī stirna”. Gruomotys redaktore ir dzejneica i publiciste Anna Rancāne. Dzejis kruojums izdūts ar Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstu. Anita Mileika roksta gon latvīšu literarajā, gon latgalīšu rokstu volūdā. Ari dzejis kruojumam ir divejis dalis: latvīšu literarajā volūdā […]
LgSC nu 16.02.2015. leidz 01.06.2015. eistynuos projekta “Latgales jauniešu drošumspēja un pilsoniskums” aizdavumus. Projektu finansej LR Kulturys ministreja i “Dienvidlatgales NVO atbalsta centrs”. Projekta laikā ir paradzāts reikuot jaunīšim nūdarbeibys par iniciativom, drūšumspieju, pilsūniskuma prasmem, kuru laikā jaunīšim tiks dūta vareiba sajemt konsultacejis i izdareit kaidu lobu dorbu sova, pogosta, nūvoda ci piļsātys lobā. Projekta […]
Vaļsts Kulturkapitala fonds “Latgolys Studentu centra” darbeibys atbolstam 2015. godā pīškeirs finasiejumu storpdisciplinarū projektu konkursā. Finansiejumu paradzāts izlītuot aktivitatem, kurys veicynuos Latgolys kulturvidis saglobuošonu, atteisteibu i populariziešonu, kai ari Latgolys jaunīšūs styprynuos lokalū identitati. Itūšaļt LgSC ir vīna nu atpazeistamuokajom i aktivuokajom latgalīšu sabīdriskajom organizacejom, kurys eistynuotī projekti deveņu darbeibys godu laikā ir nūzeimeigi na tikai lokalā, […]
Īsasuokūt jaunajam vuiceibu godam, Rēzeknis LgSC birojs na viņ suocs jaunus dorbus i projektus, bet i pabeidz īsuoktūs. Maijā beja aizsuokts projekts „Zynuot”, kas paredzieja naformalys apvuiceibys pa Rēzeknis nūvoda školom par vysu, kas nūteik apleik Latgolā i kas pi tuo “vaineigi”. Tai kai pavasarī Rēzeknis biroja komanda napaspēja izbraukuot paredzātuos školys, tod nu īsuoktū […]
Nu jau septeitū reizi aizvadeitys naformaluos apvuiceibys „Atzolys”, kas nūtyka nu ituo goda 10. juļa leidz 13. juļam, itū reizi – Bieržgalī. „Atzolys”ir izgleitojūša nūmetne, kū reikoj studenti nu bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” deļ Latgolys jaunīšim, kam ir gribeišona īsapazeit tyvuok ar latgalīšu volūdu, raksteibu, kulturu i viesturi. Pyrmuos „Atzolys” nūtyka 2004. godā, i tai […]
Tipografejis smaržys apveitys, nadaudz trokys i posta kasti redzēt grybūšys, LgSC izdūtuos postkartis! Eksemplaru nav cīši daudz, deļtuo – pasasteidz, ka gribi sev kaidu nu Edeitis biļdem ar latgalīšu teicīni voi Raibīs ziemiejumu! Postkartis varēs nūpierkt Reigys birojā Antonejis īlā 8-3/6 i vysur, kur redzēsi LgSC gruomotu goldu izbraukuma tierdznīceibā. Vīnys postkartis cena: 0.50 eiro […]
„Latgolys Studentu centra” Rēzeknis birojs eistynuoja projektu „Zynuot” , kas beja baļsteits iz Rēzeknis nūvoda školānu informiešonu par myusdīnu pasuokumim i cylvākim Latgolā. Ideja par projektu roduos piec Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2013” ceremonejis, kod īsaroduši beja puorsvorā daleibnīki i nominanti, bet nu jaunīšim puorstuovju moz. Lela daļa Rēzeknis nūvoda jaunīši nimoz ari nazyna, […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” itymā vosorā otkon aicynoj pīsadaleit jaunīšus vosorys naformalajuos apvuiceibuos”Atzolys”. Apvuiceibuos byus īspieja īsavuiceit raksteit latgaliski, uzzynuot viesturis i kulturys faktus, sasatikt ar Latgolys kulturys cylvākim,muzykantim, literatim. Tradicionali “Atzolys” paleidz apsazynuot jaunīšim Latgolys sovpateibu, īvuica byut lapnim par sovom saknem i pīdereibu i veicynoj jaunuos paaudzis iņteresi par Latgolu i latgaliskū. Golvonuo “Atzolu” […]
Prīceiga viests! Vaļsts kulturkapitala fonda projektu konkursā ir apstiprynuots „Latgolys Studentu centra” īsnīgtais projekts „Latgaliskuos kulturys veicynuotuojis – bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” – atbolsts 2014. godā” 3000 EUR apmārā. Projekta mierkis ir snīgt atbolstu LgSC darbeibai, sadzūt daļu nu projektu vadeibys i administrativom izmoksom. Finansiejums veicynuos sekmeigu ituo goda laikā īcarātū pasuokumu i projektu realizaceju. […]
Latgolys Studentu centra” eistynuotais projekts „Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” 2014. godā dorbu turpynuos ar Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstu. Konkursa kuorteibā LgSC īsnīgtais projekts beja tuo 21 projekta vydā, kas sajēme atbolstu storpdisciplinarūs projektu konkursā. Portala uzturiešonai tyka pīškierti 1000 lati, i projekts tiks eistynuots nu 2014. goda 1. janvara leidz 2014 goda 1. juņam. […]
„Latgolys Studentu centrs” aicynoj jaunīšus iz naformalom apvuiceibom „Latgolys bārni II” par uzjiemiejdarbeibu nu 12.augusta leidz 16. augustam Drycanu vydškolā. Ka esi 18-23 godus jauns i gribi 5 dīnys aktivi i lītdereigi pavadeit laiku ar cytim jaunīšim, īgyustūt jaunu i naradzātu saskarsmi ar i par uzjiemiejim, tod dareisim tū kūpā. „Latgolys bārni” ir naformaluos apvuiceibys, kas aizasuoka 2011. godā […]
„Latgolys Studentu centra” eistynuotais projekts „Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” itūgod dorbu turpynuos Latgolys regiona atteisteibys agenturys i Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programys ītvorūs. Konkursa kuorteibā LgSC īsnīgtais projekts beja tūs 42 projektu vydā, kas sajēme atbolstu. Portala uzturiešonai tyka pīškierti 1500 lati, i projekts tiks eistynuots nu 2013. goda 27. maja leidz ituo […]
Ir apkūpuoti vysi žurejis rezultati i nūteikti nominanti, kas 24. februarī, plkst. 16:00 Rēzeknis nūvoda Bieržgaļa kulturys nomā (byus nūdrūšynuots autobuss 15:00 nu Rēzeknes nūvoda pošvaļdeibys), tiks aicynuoti iz Latgalīšu kulturys Goda bolvys “Boņuks 2012” padūšonys ceremoneju. Ari “Latgolys Studentu centrs” i LgSC bīdru paveiktais ir nomināts vairuokuos kategorejuos. Latgalīšu kulturys masu medejs Latgalīšu Kulturys gazeta […]
Latgalīšu dzejneicai Emilejai Kalvānei paguojušuo goda nūgalē izguoja dzejūļu kruojums „Atvosora”, kurs tyka izdūts Latgolys Regiona programmys ītvorūs. Emileja Kalvāne (1944) ir dzymuse Mērdzinis pogosta Styglovā. Jauneibā autore ir pīsadalejuse Mirdzys Kempis Jaunūs autoru apvīneibā, bet latgaliski roksta i publicejās viņ nu 1995. goda. Juos pyrmuo gruomota „Lobuo dīna” (2003) ar atsauceibu tyka pījimta i literaturzynuotnīku, […]
Jaunajā godā mes kotrs gribim suokt piļdeit tuos apsajimšonys, kurys asam apsūlejuši sev vacajā godā. Taišni taipat ir ar bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” uzturātū portalu lakuga.lv , kurs ar 2013. goda 1. janvari suoc jauna dorba cielīni. Goda pyrmūs treis mienešus portala darbeibu atbaļsteis Vaļsts kulturkapitala fonds, kurs pīškeire finansiejumu Latgolys kulturys programys ītvorūs. „Latgalīšu Kulturys […]
Decembra pyrmajuos dīnuos nu tipografejis sovu ceļu iz dažaidim gruomotu plauktim i skaiteituoju sirdim īsuocs dzejneicys Ingridys Tāraudys trešais piec skaita dzejūļu kruojums „Boltais šokolads”. Kruojumā apkūpuoti vairuoku godu garumā raksteiti i 2009. godā apkūpuoti dzejūli latgaliski i latvyski, kurūs maiga i lieneiga sīviškeiba mejās ar raganisku sīvīteibu, napacīteibu i olkonumu. Latgalīšu dzejneica Ingrida Tārauda (1971) regulari publicejās […]
Jaunīšu bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i latgaliski rokstūšais medijs www.lakuga.lv organizej video konkursu „Latgaliskais tevī i pasaulī”, ar kura starpnīceibu aicynoj lauzt sabīdreibys stereotipus par tū, kaidi ir latgalīši, kai cylvāki dzeivoj Latgolā i kurys vierteibys i lītys teik uzskateitys par latgaliskom. Bīži viņ ziņu sižetūs par Latgolu teik ruodeitys sakrytušys sātys, uzsvārta regiona nabadzeiba i atpaliceiba […]
Latgalīšu entuziasti nu 26. leidz 29. juļam Škilbanu pogosta Balkanūs tykuos seminarā „Roksti!”, lai apgiutu latgalīšu rokstu volūdys pamatus, izzynuotu vaira par žurnalistiku i pavadeitu laiku latgaliskā gaisūtnē. Vosorys školu reikuoja bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Latgalīšu Kulturys Gazeta (LaKuGa) ar LR Kulturys ministrejis i Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programmys atbolstu. Vosorys školys golvonais […]


text:
Breinojūs i navaru atsabreinuot. Mes kai taidi buorini pādejūs 17 godu laikam dzeivuojom bez vaļdeibys nazkaidā autopilotā. Nazkai vyss nūtyka, vysi par nazkū bolsuoja. A izaruod – nav!
Vieleišonuos lepēja plakatus i skandynuoja pa radeju i teļvīzeri. A vaļdeibys tai ari nabeja. Vyss vīnkuorši nūtyka pats par sevi.
Izaruod, breivuo tierga ekonomika nūzeimoj ari dzeivuošonu bez vaļdeibys. Ka jau breivi, tok breivi da durovu kļamkys. Nivīnam nikaidys atbiļdeibys, saisteibu, lykumu. Kotrys dora, kū gryb i kai gryb. Nauda nūsoka vysu.
Tok, verīs vīn, jēme i vīnu dīnu atsaroda! Vaļdeiba!
Kai ruove struoduot, tai da pīcu stuņžu reita! Cikom padarēja 17 godu dorbu, izmēze vysus klāvus, izteirēja pašelis.
Nu ūtrys pusis, mož itymā naktī tyka izspālāta taida kai alegoriska lūmu spēle, kai mistereja. Taida kai grāku ceisteišona i upera nesšona vysu vuordā – televizejis paruodeita, radejis skandynuota, avīžu i teikla apraksteita, ļaužu leidza justa.
Realitatis šovs ar breinumainajim talantim – kurs vertikali, kurs horizontali, tok vysim rūkys gaisā voi iz pūgys. Bolsoj. Labi, ka gaisā ni obejis rūkys. A to padūmuotu, ka bolsoj par sevi i par sovu sābri opozicionaru. Voi ka pasadūd.
Ar sovim ituos nakts vuorgim i komuošonūs vaļdeiba paruodēja, cik vysim ir gryuts i cik gryuts vēļ byus.Telefona bolsuojumi natiks pījimti. Juobolsoj byus ar trīcīņbolsuojumu – jaunajim nūdūklim.
A varbyut vaira nabyus nikuo gryuta i biedeiga – vaļdeiba kai upera vucyns iznese vysu tautys pūstu i nalaimi iz sovu placu. Par vīnu nagulātu nakti jei izpierka vysus grākus!
A tī deputati, kas kryta i gulēja voi šotuodamīs volkuojuos apleik, piļdēja vysuaugstuokū aizdavumu – mīga i nūmūda sapynūs redzēja gaišuos nuokūtnis vizejis. Jī struoduoja ar paranormalom dūteibom i vinnēja zmeju ar 12 golvom – budžetu vasalim 12 mienešim.
Ciert kuru golvu gribi, vysys suop. Vysys sovys.
Parlamentā teik lītuotys vysys metodis – ari budžeta nūsapņuošona sapynā! Lai kuram kotram taids parlaments.
Tautai niu palics tik taids seikums – izturēt.
Īdvasmai dalikšu karteņu ar cuoli, niu jau brašu gaili. Izaškieļs 15. augustā, ryudiejīs rudiņa solnuos i leitā.
Ite pyrms nazcik mienešu vysi bāduoja – kai tī naboga cuoli izaugs, kai nanūsaļs. Taidā nalaikā dzymuši. Zam poša rudiņa i zīmys soltuma.
A kū padareisi – ka jau vystai izīt pereišonys trokums, to i juoperej. Kod kuram izīt tei dzimšona, tod i juodzymst. Tod i juodzeivoj.
Cuoli izauga bez kaidys bādys. Da 15. oktobra staiguoja ar vystu – mozi komuleiši vēlēs pa zuoli. Dasamanēja, ka aiz ustobys ir vālejuos zemneicys. Apēde vysys ūgys. Voi ta žāl. Lai tik īt lobumā.
Siļdējēs rudiņa saulē. Purynuojuos smiļktī. Kosa puču dūbis, pastatēja sovu parādu syltumneicā.
Vysta atroda, kur aug lobuokuo vyrza, kur zvierbuli byrdynoj kaņapu sieklenis, kur cyuku putra, kur suņa bļūda. Tik pasauc sovu armeju, a tī mudri, mudri seikom kuojeņom jau aizaveļ. Vokorā muote savad klāvā, sasauc pereklī. Jau tyka paleli cuoli, a vys pi muotis.
Tai pamazeņam izauga vystys i snīga gaiļs. Snīgā staigoj, snīgu ād. Poša besa jim navuod! Pakņuoboj snīga, izkuop iz kupanys, pakaš i aizdzīdoj jaunuo gailāna spolgajā bolsā.
Lai vysim ituo dīnroksta skaiteituojim itamā nedeļā skaneigs bolss, gaišys acs i prīceigs pruots par dzeivi i zīmu!
Verīs vīn, deputati sovu nakti nūkiukuoja, niu otkon byus propuluši iz 17 godu. Cikom jau otkon kuru nakti lēks loktā i dzīduos.
Tai tys pasauļs grīžās. Vaļdeibys īt iz aizīt. Zīma atīt i aizīt. Cylvāki i vystys palīk.
Category
Tags
One Comment
-
rakstieju Dīnai, a jim nazkas nūbruka sistemā.
tok vyss veiksmeigai i operativai tyka puorkopeits i ir atrūnams ite. :O)
Leave a Comment


text:
Da 5. juļa Varakļuonu nūvoda muzejā apsaverama latvīšu diasporys muokslys izstuode, kū nu sovys kolekcejis ceļojūšuos izstuodis veidā iz Ludzys Nūvodpietnīceibys muzeju atveds Cēsīs izveiduotais “Pasaules latviešu mākslas centrs” (PLMC), tai veicynojūt uorzemēs radeitys augstvierteigys latvīšu muokslys īsakļaušonu Latvejis kulturtelpā.
Izstuodē apsaverami 10 muokslinīku dorbi, kas radeiti ASV, Australejā, Zvīdrejā i Vuocejā, iz kurīni Ūtruo pasauļa kara rezultatā nūbraukuši latvīšu muokslinīki.
Latgolu izstuodē puorstuov div muokslinīku dorbi. Pyrmskara Rēzeknis muokslinīku kūpys dalinīka Juoņa Gaiļa, kas lelu myuža daļu pavadeja emigracejā ASV, i Čikagys latvīšu muokslinīku kūpā saucieja i īdvasmuotuoja Juoņa Stroda, kam tei ir atsagrīsšona tāva dzimtinē Varakļuonūs.
Izstuodē radzams vīns no pyrmajim prof. Augusta Anussa emigracejā Vuocejā radeitajim dorbim, kai ari Laimūņa Mieriņa (Angleja), Juoņa Kalmītes, Girta Puriņa, Voldemara Avena, Annys Hagen-Annusys, (ASV), Juoņa Annusa (Vuoceja), Niklāva Strunkis (Zvīdreja) Māra Raudziņa, Juoņa Šēnberga (Australeja) i cytu muokslinīku dorbi.
Kai nūruoda PLMC izstuožu kuratore Dr.art. Lelde Kalmīte: “Izstuode paruoda tik daļu nu daudzškautnainuos diasporys latvīšu muokslys, kas viertiejama pasauļa muokslys nūtikšonu kontekstā.”
PLMC ceļojūšuos izstuodis ar Kulturys ministrejis atbolstu pādejūs div godu laikā sareikuotys ari Daugovpilī, Kruoslovā, Rēzeknē i Ludzā.
“Pasaules latviešu mākslas centrs” izveiduots i dorbojās Cēsīs ar mierki veicynuot muokslys vierteibu saglobuošonu, kū radejuši Ūtruo pasauļa kara rezultatā Latveju pamatušī latvīšu muokslinīki i uorzemēs dzeivojūšuo jaunuo muokslinīku paaudze.


text:
Jūs sazavaruos tai kai mozu chiniese pople i jī ir izdarieši tū kū chiniese gribē izdarēt vysu sovu pastuoviešonys viesturi, respektivi, okupēt vysus. God dammit!
Piec Vucāna 24.godu svineibom 8.maijā, meža vydā , tī kur zonys nav i nabyus (Ceradryvuos), munys kuojis izavēre, kai pumpaini ogūrči. Ūdeni beja mani okupieši! Niule pumpys ir nūguošys, palykušys viņ mozys sorkonys plemeitis. Vot tev i maijs. A, veļ pyrms mieneša guoju gulēt ar vylnys zečēs, jo beja pasolts.
Ha!
Verīs maijs cauri…. tod Leigū,leigū … i ar dīvu, vyss! I otkon trisinejom pi – 30 grādu…. tai jau ir vyss šmukīs mudruok proīt, proskrīn leidz tu jau acatūpi, apsastuoj sābra sadā uobeļus zogdams. A, sābram tys napateik i jam i bise.
Vyspuor koč kū uzraksteit gribieju sastdiņ/svātdiņ, bet mama ar Almu sadūmuo, ka buļbys juopastuoda i cyta seikkultūra …. tai, ka vajadzē pīdzakuopt sīvītem, jo juos beja vairuokumā
Nā, troki labi! Tyka pastruoduot svaigā gaisā, izadauzeits ar krytdālu. Saule kamīšus sabučova, ka niule rūku kusteibys, ir kai Betmenam (tam kas komiksūs). Īrobežuotys.
Vyspuor interesanti, kai ir vycynuotīs, pret naidnīku, ja esi ītārpts naārtā gumejis kostimā ar izaspīdušim kryušu golim?!
Kūpsummā beja šaļtim lobs laiks, beja. Paspieju sovu meilū zuolis pļuovieju pastumdēt, i pazalomuot iz pīninem… ni cīši daudz,tok tūmār… nūpļauņ i verīs, zarazys piec dīnys – Hopš i augšā!
Jā, jā dāmys! Es, saprūtu, ka juos ir foršys,šmukys pučeitis bet kod dzela daīt da pļaušonys dorbim … u u u ujjj
Kai tī juka, kai najuka – Pīters sīvu puordeve,ēēēēēēēēē!
Oi, nā. Ni nu tuos dzīsmis…
Tod, par teatri.
Paguošu nedeļi vysi kauleņi kryta, ari sabrauktuo eža, taišņi ībraucūt Rēzeknē, i beju iz divom Latgolys teātru izruodem. Par vysu piec kuortys, koč i naasu nikaids teātra kritiks, i breidynoju, tuos ir viņ munejuos pubiskuos puordūmys
:
11.maijā , Rēzeknis Tautys teatris prezentē izruodi – Dario Fo, Franka Rame „Brīvā laulība”. Tai beja raksteits iz afišys.
Izruodis centrā lauluots puors ar sovom nagācejom meilys frontē. Pusmyuža trokumi i cyti ekstravagantumi – Kai ecejās vīns ar ūtru i.t.t „Lugu caurstrāvo ekspresija, greizsirdība un kaislības.” /citēju nu relīzis/
Nui, teišom luga ekspresīva, deļ Rēzeknis varātum teik, ka drūsmeiga… vyss teikts atkluotūs tekstūs, jo izruode deļ pīaugušū, koč i zalā paspruka pa kaidam bārnu smīkleņam.
Patyka ar tys – ka tyka izmontuota video instalizāceja, īvodā (teišom interesanti, munupruot). Tys, ka divi aktīri paspē uzburt komfortablu telpu, i I.Dreļs breineigi īzasaistē cytu personāžu lūmā, kas nabyutu natraucē pamatsižeta linejom. Vysā izruodē beja jiutams režisoris Māra Zaļaiskalns grūžu pavadeņš.
Izruode ilga kaidu 1,5h i vīnā cielīnī, tai, ka vysu vārē skaisti uzguit. Pazasmieju i aizadūmovu par myužeigajīm sīvīšu = veirīšu kūpistiskuos dzeivis vaicojumim.
Varātu aizīt veļ, salosūt spraunuoku draugu puļceņu.
Sajiemu i komplimetnu, jo mani paturē par studentu i paprasē 1,5ls
Tuoļuokīs muns suņa skriejīņs beja 14.majā iz troki izslavātātū izruodi „Klepernīku pogosta zvaigzni”. Vysur sacāts, ka pyrmuo izruode latgalīšu volūdā.
Beja tai, ka puors godus atpakaļ Daugavpils teatris dabova naudu, izsludynuo lugu konkursu latgalīšu volūdā i „Klepernīku pogosta zvaigzne” pajēme pyrmū vītu, i nūteikumūs beja raksteits, ka pyrmū vītu īztudēs.
Tei īstudiešona aizakavē leidz ar teātra remontu. Bet nu vyss, redzit, beidzēs labi i ituo goda14.majā beja pyrmizruode.
Eisti niule nasaprūtu, kaida H *** piec tī brauču, izatierieju teiri ekonomiski, a, nuokamā dīnā mani gaidē buļbys maisūs. Beja juobrauc atpakaļ iz sātu
Taitod – izruode, kai i izruode.
ITE ir info nu Dpils sātys lopys.
Kai jau pīrosts sadzeiviskom lugom i tāluojumim puorsteigt ar koč kū jaunu ir gryuši.
Lugā speidē vaci jūki. Koč kū ari sazeimuoju nu O.Rupaiņa „Dzymtōs zemis”… koč kū nu Klīdzieja „Cylvāka bārna”. Juopībiļst, ka ituos lugys autorei itei ir debeja dramaturģeijs lauceņā.
Izruodē saturs – attāluota tipska aizmiersta Latgolys dzeraune pyrma nūvodu reformys, nu i tuoļuok atšketynuojums, kai ta ļauds teik golā ar itū problēmstuaceju. Personiski maņ izruodis sižets beja skaidrys piec trešuos ainys, i veļ kas lykuos patroki, ka navarē sagaideit beigys, ka druponu pagarai (suokums 18.30; Finals 21.30) ar vysu storpšaļteņu.
Latgalīšu sadzeviskuos luguos, kai vīnmār teik kultivāti jau tai pījimtī steriptipi – Vysi dzeraunē dzer, leluokuo daļa aizbāguse Reigā, ļauds drusku atpalykuši…i paļdis dīvam, labi ka ir soveta laiku teļvīzers i Cd atskaņuotuojs i.t.t.
Kūpsummā taids lauku zaļumbala variants.
Koč jau, kai soka…. ka pyrmuo latgaliskuo izruode profesionālā teātrī…. nu koč kaids to suokums vajadzeigs. Prūtams, luga atroda sovu publiku i zalā babom smejūtīs trisinē dubultzūdi . Veļ kū pamanieju, ka radzātuokī Latgolys kuļturys aizstuovi i sabīdriskī darbinīki sēdē pādejuos rynduos i pādejuos vītuos. Leluokuo daļa vītu, prūtams, tyka izdārāvuotys ar īlyugumim.
Dzierdieju ari baumys, ka teatris taisuos braukt tūrē pa vysu Latveju (nu, na jau ta jī tik vīnai izruodei gatavejās), ar pompozū saukli – Pyrmuo latgalīšu izruode –.
Nazynu voi tys ir eisti gudri. Jo Kuorsovys amatīru teātra kolektivs byutu spiejeigs nūtāluot cik pat labi. Zynu, jo asu redziejs jūs uzvastuos Danskovītis lugys. Nui, teiksim – jebkurs amatīru teatris varātu paceļt itaidu lugu.
Veļ tik nazynu voi Reigā jīm kaidi ļauži saīs. Ak, jau saīs gon apsavērt, bet nikuo jauna par tīm pošim pījimtajīm steriotipim jī naredzēs.
Biļets moksova 2ls.
Rezumiejums – Lai, voi kai, tys ir suokums. Es ceru, ka tys nabyus beigu suokums. Dyžan ceru! Es grybātu latgaliski redzeit i komedeju, i dramu i tragedeju i melodrāmu. I, dūmoju, es naasu vīneigīs. Bet tys ir iz lugu autoru i pošu teatru placim, kai i kaidā veidā jī sazadorbuosīs. Voi vyspuor sazadorbuosīs, jo CERĒT iz kaidu jaunu „projekteņu” vairs navarom acaļautīs nivīns.
Iedit vitaminus!


text:
15. augustā Reigys svātku laikā Latgolys Planavuošonys regions aicynoj apmeklēt Latgolys dīnu Reigā. Jau nu 10.00 da 19.00 Jākuba laukumā, Vacreigā, Latgolys dīnā Reigā byus Latgolys Tematiskūs cīmu programa ar ceļojūšū tiergu, omotnīku dorbuošonūs i meistarklasem, latgalīšu muzyku i daņčim.
Jau ūtrū godu piec kuortys Reigys svātku laikā pasuokuma apmaklātuoji varēs īsapazeit ar Latgolys ceļuojūšuo tierga dalinīkim i Latgolys tematiskajim cīmim: Vyšku omotnīku cīmu, Nuokūtnis ūzulu cīmu, Skaistuos Izabellys cīmu, Kotleru veina cīmu, Tierga cīmu, Muzykantu cīmu, Gūda saimineicu cīmu, Turku pierts cīmu, Raibuos pyuraluodis cīmu.
Apmaklātuojim byus vareiba īsaguoduot Latgolys lauku lobumus: smuordeigu, iz kļovu lopu captu malnū maizi, lauku sīvu sītu sātys sīru, vīteitu gali, sātys dasys i špeku, avīšu i upiņu sātys veinus, eistu lauku mīsteņu, marmeladus nu ūgu sulu, mada i voska izstruoduojumus, zuoļu čajus, zupu nu leluo saimis kotla i papyldus tam vysam – baudeit vīsmīleigu i omuleigu jutūni kai Latgolā!
Jākuba laukumā varēs redzēt i pūdnīku dorbuošonūs ar muolu, audieju ausšonu stuovūs, i kaļva kaļšonu, kai ari īsaguoduot omota meistaru izstruoduojumus: tradicionalū Latgolys keramiku, vynumus, izšyvumus i cytus. Vysu dīnu dorbuosīs rodūšuos darbneicys tapuošonā, solmu leļu teišanā, “Zeiļuku” taiseišonā, burbuļu pyušonā, vaiņuku veišonā.
Tierga atraktivitati spylgtynuos latgalīšu volūdys, jautru tautys deju i muzykys kluotynbyutne. Skaistuos Izabellys cīma puorstuovu vadeibā varēs īsapazeit ar aprunuošonys muokslu, paraudzeit veiksmi dreizajūs latgalīšu volūdys kursūs i nūpeļneit kaidu bolvu. Byus vareiba īsapazeit ar turisma pīduovuojumu Latgolā. Prīcynuos kapela “Sābri” nu Muzykantu cīma Saļņovā i grupa “Velvets” nu Leivuona, kai ari deju kūpa “Vanagi” nu Vuorkovys nūvoda īvadeis apmaklātuojus tautu dejis sūlī. Pasuokuma nūslāguma daļā paradzāta sasadzīduošona ar kapelu “Sābri”.
Latgolys dīnu Reigā reikoj Latgolys planavuošonys regions sadarbeibā ar bīdreibu “Latgales Tematiskie ciemi” Norvegejis finanšu instrumenta leidzfinansietuos programys “Kapacitātes stiprināšana un institucionālā sadarbība starp Latvijas un Norvēģijas valsts institūcijām, vietējām un reģionālām iestādēm” projekta “Reģionālās politikas aktivitāšu īstenošana Latvijā un reģionālās attīstības pasākumu izstrāde” ītvorūs.


text:
Prese šudiņ izguoja malnā rameņā ar krystu. Ar smierti nasabalavoj. Smierts taipat ir par daudz.
Es tik verūs, kai rūnās i teik radeitys temys. Kai vīns pasoka i vysi runoj leidza. Kai ir topa temys, kas kai gaisa baloni pīsapyuš medeju telpā. Beverina, Abrine, geji, PVN, Gaismys piļs, Dīnvydu tylts, inflaceja, krize.
I tod vysi vīnā bolsā kai kūrs pyuš i pyuš tū balonu. Cikom jauna cacka pasagoda viereibys centrā voi tema sevi izsmeļ. Balonu nav interesnai pyust vairuok reižu piec kuortys. Pīpyut, pasaver, aizsīņ.
Cik daudz šmuku brīsmeigūs ziņu balonu. Avarejis, nabyušonys, svešys suopis i brīsmys. I taida morkotna baile – a niu mož ar myusim. Pyut i pyut.
Krizis balonu pyust ir interesnai. Saīt daudz dorba. Vysi ir īsaisteiti. Truopej i bagaturim, i bednajim – i miļjonars pagaisynoj kaidu miļjonu, i peņsioners kaidu desmitnīku. Vysim ir, par kū parunuot. I pasašausmynuot, cik vyss brīsmeigi. Kai naīt, kai bankrotēs, kai myusus nūpierks.
Vīni pat pīduovoj okupēt sovu zemi zvīdrim. Poši namuok puorvaļdeit. Lai atīt kungi ar jau gotovu sistemu i izgluob naboga napraškys.
Tod es saprotu, kas ir Īreja. Latvīšu sluopis piec parāda – ka atīs kaids i pastateis parāda. Navys es byušu kuorteigs, a maņ apleik vysi byus kuorteigi. Navys es nazagšu, a maņ apleik nivīns nazags.
Es, latvīts, nasamaineišu, a īliekšu perfektā uorzemu pasaulī. Kur kuorteibu nūsoka cyti. Es tikai pīsamāruošu. I struoduošu – jim, navys sev. Partū ka tai eisti nimoz nazynu, kū īsuokt ar sovu dzeivi. Nūpierkt kaidu dzeivūkli voi plazmys televizoru. A tai? A bess zyna. Tai i dzeivojam. Pamazeņam.
Tok ka kaids gryb, kab Latveju okupej zvīdri, es atguodoju zvīdru laikus. Nui, beja školys. A Latgolu taidā gadīnī vajadzātu pīvīnuot Pūlejai. Kai nazkod beja. Katuoļs katuoļa saprass. Da i varēs atguoduot pīmierstū leksiku: vīšnis, grušys, ambona, spovedneica, kļašters. Nabyus ni rusicismu, ni letonismu, a polonismi.
Kod es dzieržu ituos runys, maņ palīk kauns nu sova dzeda Juoņa i juo bruoļa Jezupa, kas pīsavīnuoja Latvejis armejai i kuovēs par sovu zemi. Taipat maņ ir kauns nu munys probabys Martys, kas vīna izaudzynuoja 7 bārnus, partū ka veiru Donatu i vacuokū dālu Bronislavu 1919. godā sorkonī īlyka cītumā. Donats sapyva Krīvejā, dāls piec diveju godu atsagrīze sātā. Par tim divejim godim jis nabeja izaudzs nicik.
Vēļ maņ ir kauns nu Bronislava, nu tuo poša 14 godus vacuo puikys, kas Latvejā atsagrīze 16 godu vacs i ar tom pošom drēbem, ar kū beja aizvasts. Jam pīduovuoja dzeivuot saimē nazkur pi Reigys. Jis atsagrīze pi mamys i bruoļu i muosu. Jis beja vacuokais dāls, jam beja juobyut saiminīkam. Kod krīvi ūtrū reizi īguoja Latvejā, jis nūsaglobuoja mežā – kab nikod myužā vaira naradzātu cītuma i smierts. Mežā jis ari nūmyra- nu pasaļšonys i meningita.
Nadūmoju, ka vīgļuok beja munom babom Monikai i Veronikai, kod juos piec kara struoduoja kolhozā i nu reita guoja iz Viļānim stuovēt ryndā piec maizis. Partū ka sovu gryudu i myltu nabeja. Voi munai mamai, kas 90. godūs maizi cepe sātā – partū ka jei kai peņsioneitam uorstam nabeja naudys nūpierkt juos veikalā.
Es radzu, ka nav vīgli. Tok nav tik gryušai, kab vaideitu. Tik gryušai nav nikod.
Var atjimt naudu. Naudys var nabyut. Tok vysod ir vēļ koč kas. Koč kas, kū es muoku, zynu i varu. Kū es varu īmaineit pret cyta zynuošonu, muoceišonu, vareišonu.
Atguodoju, kai sastdīnē pyrms Pyupuļneicys stuovieju iz tierga i puordevu pyupulu puškus ar dzeiveibys kūkim i paeglem. Kab ļaudim byutu, kū pasvieteit bazneicā. Tei ir līta, par kū maņ nav kauns.
Vysu nikod navar atjimt. Var atdūt vysu.
Niu draud nūdūkļu paceļšona. Nabyus ni radejis, ni gruomotu, ni avīžu, ni teļvīzera. Nabyus naudys, nabyus informacejis. Vēļ ak jau slēgs školys i bibliotekys.
Dreiž ar latvīšu volūdu byus taipat kai ar latgalīšu volūdu – bez raidiejumu latgaliski radejā i televizejā, bez regularys informacejis latgaliski presē, bez raksteibys vuiceišonuos školā i bez latgalīšu gruomotu skaiteituoju.
Kod vysi latvīši byus sovys volūdys analfabeti, navajadzēs ni latvīšu avīžu, ni latvīšu radejis, ni latvīšu televizejis. Ak jau byus tikai puors trokūs, kas dybynuos NVO i raudzeis raksteit projektus, kab kū nabejs izdūtu latvyski, īvuiceitu voi sagluobtu. Partū ka leluokuo sabīdreibys daļa bez sovys volūdys i bez informacejis var iztikt.
Pryuši iztyka bez pryušu volūdys. Jī naizmyra, izmyra volūda. Latgalīši iztīk bez latgalīšu volūdys, partū ka informaceju var dabuot ari angliski, vuocyski, krīvyski, latvyski. Daugovpiļs kūrs var dzīduot i latgaliski, i latvyski. Var ari angliski voi krīvyski. Kūrs jau paliks tys pats i dzīduos tikpat labi, gaiši, azartiski. Nabyus tikai volūdys.
Nui, ir “Latgolys Radeja” – kas raida latgaliski Rēzeknē, Daugovpilī, Jākubpilī. Nui, regionalajā presē reizem ir bazneicys zinis latgaliski i roksti par deportacejom, kulturu i bierneibys atminis. Nui, latgaliski itūrudiņ beja div raidiejumi “Latgales Televīzijā” – kod pīrakstēja projektu i pīškeire itim raidiejumim naudu. Nui, latgaliski Latvejis Radejis 4. programā ir vīns Bronislava Sprydzāna raidiejums, kū piec tam var nūsaklauseit internetā.
A cik ilgi volūdys pastuoveišona var nūtikt nu projekta iz projeku, ar NVO i privatpersonu guodeibu. A cik ilgi nūsatureitu latvīšu volūda, ka kotru reizi byutu juopīruoda, ka politiskuos, ekonomiskuos zinis var puorskaiteit ari latvyski, ka latvyski var izdūt gruomotu, avīzi, nūvadeit raidiejumu.
Tok tai vot i dzeivojam. Sovs pīneņš, svīsteņš. Sova galeite. Sova volūda.
Nu Dīnys.
Category
Tags
2 Comments
-
spieceigai i sovā ziņā pat īdvesmojūši.
Leave a Comment


text:
Rēzeknis piļsātys svātku ītvorūs 5. augustā 21.30 Festivala parkā nūtiks muzykalais breivdobys koncertizvadums “Streiča kinonakts mistērija Rēzeknē”, kurymā varēs izbaudeit Juoņa Streiča zynomuokūs kinu epizodis, citatus i breineigū muzyku, informej Rēzeknis Kulturys i turisma centra reklamys specialiste Maija Upeniece.
Caur latvīšu dyžanuo kinomeistara Juoņa Streiča vysaidu laiku popularuokajim kinu meļdenim, dzīsmem, dejom, fragmentim, atmiņom, smīkleigim gadīnim, kinu citatim, kurī nu jau palykuši par klasiku, trokim daņčim, kūpā ar teatru i kinu akterim, dzīduotuojim i doncuotuojim varēs izdzeivuot Streiča kinonakts mistereju Rēzeknē.
Festivala parka skotive iz laiku paliks par filmiešonys laukumu, tautā īmīļuoti akteri, tragiki i komiki, epizožu i masu skotu dalinīki, kai ari vyss kinu veiduošonā īsaisteitais personals, suocūt nu kostimu i rekvizitu puorzinem, gierbiejom, šoferim, operatorim, apgaismuotuojim, skaņu režisorim, grima muokslinīkim i asistentim izspielēs, izdzīduos i izdoncuos stuostu par dyžanuo latvīšu kinorežisora Juoņa Streiča daiļradi, kurs da šam ir radejs vaira par divdesmit latvīšu tautys atmiņā i kinoviesturē palīkūšys i mīļuotys kinys. Popularuokuos muok citēt vysu paaudžu puorstuovi sevkurā Latvejis piļsātā i pogostā. Kai sacejs maestro Raimonds Pauls: “Kū tod es jū te slaviešu, juo kinys citej tauta.”
Režisors inscenātuojs Juoņs Streičs ir vysspūdruokais kinu meistars Latvejā, jis mīļoj sovus akterus i skateituojus, mīļoj dzeivi, sovu dzymtū pusi Latgolu i sovu tāvzemi. Cylvāki ir juo muokslys īdviesme i itū dzeivū i ciļvieceigū var atrast sevkurā juo kinā.
Koncertizvadumā “Streiča kinonakts mistērija Rēzeknē” sevkuram skateituojam byus vareiba atsaukt atmiņā taidys kinorežisora kinys kai “Kapteiņa Enriko pulkstenis”, “Uzticamais draugs Sančo”, “Mans draugs – nenopietns cilvēks”, “Teātris”, “Limuzīns Jāņu nakts krāsā”, “Aizaugušā grāvī viegli krist”, “Cylvāka bārns”, “Likteņdzirnas”, “Rūdolfa mantojums” i cytys.
Kino orkestris pianista Jura Kristona vadeibā kūpā ar postfolklorys grupu “Rikši” ryupēsīs par lobskaneibu i eipašom kino meļdeņu apdarem, kuruos izdzīduos akters i Latvejis Nacionaluos operys i baleta tenors Jurs Jope, operdzīduotuoja i muzyklu aktrise, mecosoprans Baiba Renerte, kai ari atraktivais folklorists i dzīduotuojs Ēriks Zeps. Eipašu dzierksti izškiļs doncuotuoji Muorteņš Kagainis, Zane Prokofjeva, Rolands Šteinbergs, Egija Abaroviča i Reinis Rešetins horeografis Īvys Kemleris vadeibā, nu kinonakts vadeituoju lūmuos īsajuss Latvejis Nacionaluo teatra akters Uldis Anže i Latvejis Nacionaluo teatra aktrise Indra Burkovska. Kinonakts misterejis kulminacejā varēs redzēt sevkuram skateituojam zynomus i mīlus kinorežisora kinu akterus: Leonu Krivānu, Ivaru Kalniņu, Juoni Skani, Baibu Indriksoni i ari pošu izcylū kino meistaru Juoni Streiču. Koncertizvaduma režisors – Valdis Pavlovskis, gaismu muokslinīks – Egils Kupčs, videomuokslineica – Keja, tehniskais vadeituojs – Intars Gegusts, producente – Īva Šteinberga.


text:
Leldīne
Leldīne – senejim latgaļu tautys svātkim damāruoti kristīšu svātki, kuri simbolizej Jezus Krystus augšanceļšonūs nu myrūņu piec pīkaļšonys krystā, kai aizraksteits Jaunajā Testamentā. Tys nūtics trešā dīnā piec Krystus mieršonys (nuovis dīnu skaitūt kai pyrmū dīnu).
Leldīne lelumam kristīšu irā poši svareigī gods svātki, kuramūs lela prīca izsokoma deļ galeiguos Dīva dāla īveicis par smierti. Nazcik saprasmēs svareiguoka irā Krystus mieršonys, a na augšonceļšonuos dīna, partū ka taišni mierdams Krystus izvede ciļvieci nu apdzymtuo grāka. Leldīnis svātki irā pādejuos gavieņa dīnys.
Taipoš kai cyti kristīšu svātki, i Leldīne sasaliejuse ar tautys poguonu tradicejom, pīvadumam, Leldīnis ūlu kruosuošonu.
Puslopu ruodeklis
Leldīnis data[pataiseit | labot pirmkodu]
Leldīne navā atzeimojama svietejamuo gods dīna pa Gregora kaleņderam. Jūs data damāruota pi žydu svātku, kurūs datu nūstota pa mienesnīka kaleņderam. Leldīni svietej pyrmajā svātdīnē nu pyrmuos pylnats piec pavasara leidzalaika (ekvinokcejis). Deļtuo gods nu goda Leldīnis data izaškir i byun nu pavasara mieneša 22 da sulu mieneša 25 dīnai.[1]
Reitu pravoslavu bazneicā, kuramā lītoj Juleja kaleņderi, Leldīnis data saīt nu sulu mieneša 4 dīnys da lopu mieneša 8 dīnai. Tok izagoda i taidi godi, kod katuoļu, pravoslavu i staroveru Leldīne saīt vīnā datā.
Leldīnis liturgeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Katuoļu bazneicā Leldīnis svieteišona aizasuoc Lelajā (Zaļajā) Catūrtdīnē i valkās vysu Leldīnis laiku da Krystus dabaspajimšonys svātkim. Lelajā Catūrtdīnē i Pīktdīnē kristīši īt Krysta ceļu, pīmynādami Kunga Jezus Krystus pīkaļšonu krystā i smierti. Lelajā Pīktdīnē bazneica nūsacejuse styngru gavieni. Lelajā Sastdīnē, kuruos kod nakod sauc i par Klusū Sastdīni, leidza ar saulislaidu svietejama Leldīnis nakts. Nakts tymsā svietejama "nakts, gaišuoka par dīnu" liturgeja, kura salosa ticeigūs apgaismuot apleici ar sovom atnestom, aizdegtom svecem. Ituos nakts rituala jāgs - atzeit sevi par vaineigu i sovā vainē, tymseibā īsavērt eistynū gaismu, kura navā ītēmiejama byunūt dīnā. Ituo rituala laikā skaitomi seviški daudzi Svātū Rokstu vuordi, kuramuos paviesteita Mesejis atīšona i vysu cylvāku grāku atlaisšona, i dzīdamys psaļmys. Leldīnis nakts kulminaceja - augšonceļšonuos viests. Nu ituos šaļts atļauts vargaņuot, kas katuoļu bazneicā irā nūlīgts nu Leluos Catūrtdīnis da Lelajai Sastdīnei.
Tautys tradicejis[pataiseit | labot pirmkodu]
Nazcik tautys īrodumi irā izaglobuojušs nu poguonu pavasara atīšonys svātkim i sasalejušs ar Jezus Krystus augšonceļšonuos svātkim, sataisūt myuslaiku latgaļu Leldīnis svātku tradicejis. Senejūs laikūs pavasara atīšona (Leluo dīna) sveiteita, kod dīnys i nakts garums vīnaids (pavasara ekvinokceja) i tys saīt pavasara mieneša 20 ci 21 dīnā.
Vīna nu pošu golvonūs tautys tradiceju irā ūlu kruosuošona (marguošona). Parostai ūlys kruosoj seipulu myzās, kluotyn līkūt vysaižus auguojus, putruomus i tai tuoļuok. Tok sevkura saime tur sovys ūlu kruosuošonys tradicejis. Leldīnis reitā saime ād reitiškys i sasaveic, kam stypruoka ūla. Taipoš nūteik leiguošonuos leigačuos, ūlu rypynuošona, ūlu mesšona i cytys atrakcejis.
Tautys ticiejumi[pataiseit | labot pirmkodu]
- Par Leldīnem juovuora ūlys, tod opolys teleitis aug.[2]
- Kas Leldīņu ūlys bes suoļa ād, tys vysu vosoru maluos.
- Kas zam Leldīnis lelā sastdīnē iess vaira zierņu, tod itei pīzeimoj, ka tys byus boguots cylvāks.
- Kas Leldīnē pyrmais atbrauc nu bazneicys, tys vysu godu pyrmais pi dorba un tureibys.
- Ka cylvāks gryb zynuot sovus grākus, tod lai pyrmā Leldīnis dīnā da pacelšonys krysta padzer solta iudiņa. Tū dīnu da pacelšonys krysta iudiņs irā soldons. Kod cylvāks padzers iudiņa i iudiņs byus soldons, tod itei pīzeimoj, ka pi tuo cylvāka grāku navā. A ka byus na soldons, taids kai jis irā, iudiņs kai iudiņs, itys pīzeimoj, ka pi tuo cylvāka cīši daudz grāku, koč ar maisu nosuoj.
Tautys dzīsmis[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Leldīnis data (angliskai). Rakstīņs nu Amerikys Saškierstū Vaļsteibu Jiuris Observatorejis (pavasara m. 27 d., 2007 g.).
- ↑ Latvīšu tautys ticiejumi
- ↑ Tautys dzīsmis ap Leldīnem


text:
Nu 1. da 4. juļa Bolvūs, Ruguojūs i Viļakā nūtiks IV Storptautyskais tautys deju festivals “Eima, eima”.
2016. goda festivala programu gatavej 15 tautu deju kolektivi nu Bolvu apriņča (Ruguoju, Baļtinovys, Viļakys i Bolvu nūvodu), daleibu dasacejuši uorzemu kolektivi nu Serbejis, Pūlejis, Čehejis, Slovakejis, Igaunejis i Latvejis kolektivi – TDA “Daiļrade”, divejis Lubuonys deju kūpys, Feimaņu pogosta kulturys noma jaunīšu deju kolektivs “Vīmyns”, Ludzys kulturys centra senioru deju kūpa “Atvasara”. Festivala laikā paradzātys Ivetys Gabrānis meistarklasis par Zīmeļlatgolys tautys tārpu, tuo volkuošonys tradicejom, taipat latgalīšu deju meistarklasis kūpā ar Rēzeknis kapelu “Dziga” i horeografu Ilmāru Dreļu.
Festivala laikā nūtiks koncerti Ruguoju, Viļakys i Bolvu estradēs, taipat ari gostu kolektivu izbraukuma koncerti Bolvu pansionatā, Veiksnā i Kubulūs. Piec festivala lelkoncerta Bolvu piļsātys estradē 2. julī byus ari zaļumbals ar kapelu “Dziga”.


text:
14. februarī 14.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks tradicionaluo Viesturis šaļteņu pītura, kas itūreiz veļteita tematam “Nu Rēzeknis piļsātys vaļdis viesturis”, informej muzeja eksperts kulturviesturis vaicuojumūs Kaspars Strods.
Piec Latgolys atbreivuošonys nu lelinīku karaspāka 1920. gods janvarī suocēs kara izpūsteituo regiona kasdīnys dzeivis normalizacejis i sakuortuošonys process. Rēzekne beja vīna nu leluokajom Latgolys piļsātom, kurymā vysus Latvejis Republikys naatkareibys godus dorbuojuos ari piļsātys vaļde, kas beja atbiļdeiga par apdzeivuotuos vītys tuoluokū atteisteibys gaitu da poša 1940. goda.
Kaidi beja piļsātys vaļdis golvonī darbeibys vierzīni? Kurī beja radzamuokī piļsātys prīškstuovi? Kas nūtyka piļsātys golvonuos varys institucejis īkšīnē? Atbiļdis iz itim vaicuojumim varēs atrast nūtikšonā.
Īīšona – bez moksys.
Karteņā: Rēzeknis piļsātys vaļde, 20. gs. 30. godi. Karteņa nu Latgolys Kulturviesturis muzeja kruojuma.


text:
Nu 19. da 21. augusta Preili aicynoj svieteit nūvoda svātkus, sajimt pozitivys emocejis i treis dīnu garumā baudeit kruošņys vosorys izjiutys pasuokumūs vysaidom gaumem, informej Preiļu nūvoda sabīdryskūs attīceibu specialiste Maija Paegle.
Svātku ītvorūs nūtiks 2. storptautyskais Leļu festivals “Leļļu vasara Preiļos”. Uzaicynuojumam pīsadaleit festivalā itūgod atsasaukuši 32 muokslinīki nu 10 vaļstu. Jūs vydā storptautiski atzeiti leļu autori nu Igaunejis, Lītovys, Krīvejis, Boltkrīvejis, Latvejis, Vuocejis, Izraelys, Nīderlandis, Italejis i Ukrainys.
Festivala ītvorūs treis dīnu garumā Preiļu kulturys nomā nūtiks autorleļu izstuode, Preiļu Muzykys i muokslys školys telpuos dorbuosīs meistarklasis bārnim, nu festivala nūslāguma dīnā izlūzē tiks nūsaceiti apmaklātuoji, kurī byus īsaguoduojuši laimeigūs beletus i sajims leļu meistaru dorbus.
19. augustā pasuokuma programa suoksīs ar Gruomotu svātkim, dorbuosīs Vaļsts rūbežsardzis koledžys informativuo telts, literarūs skaitejumu breivais mikrofons. Dīnys ūtrajā pusē byus apsaverami īlu deju paraugdemonstriejumi, nūtiks rodūšuos darbneicys bārnim, Preiļu parka estradē nūtiks kuortejais Latvejis spākaveiru čempionata pūsmys, nu vokorā – Jaunīšu vokors disko ritmūs ar muzykys grupom Makree, “Dvīnes”, “Bandmaster”, “Olas”.
Sastdiņ, 20. augustā, Raiņa bulvarī pierkt i puordūt grybātuoji tiks gaideiti Tierga īlā. Vysys dīnys laikā byus koncerti vysom paaudzem – uzastuos Preiļu nūvoda tautys muokslys kolektivi, postfolklorys grupa “Rikši”, saimis ar bārnim prīcynuos muzykali teatrala izruode “Svētki Brīnumskapī”, puorejim – muzykys grupys “Dricānu Dominante” koncerts.
Byus ari vysaidys aktivitatis i informativi pasuokumi – NVA Preiļu filialis i Preiļu Golvonuos bibliotekys konsultativuos telts, Latgolys tradicionalūs iedīņu meistarklasis i degustaceja. Sastdiņ agri nu reita iz saceņseibom sasapuļcēs zyvu givieji, vāluok piļsātys pludmalē nūtiks pludmalis volejbola i futbola turniri, Lobdareibys bumbu rallijs. Sevkurs aicynuots pīsadaleit kruošņā Svātku guojīnī, kab piec tam Preiļu parka estradē pīsadaleitu konkursa “Sakoptākais īpašums Preiļu novadā” uzvarātuoju apbolvuošonā, sajimtu emocionalu baudejumu Intara Busuļa i “Abonementa orķestra” koncertā i kūpā ar grupu “Galaktika” doncuotu zaļumbalā.
Svātdiņ, svātku trešajā dīnā, nu poša reita nūtiks svineigs dīvkolpuojums Preiļu vacticeibnīku bazneicā, vāluok – svātku dīvkolpuojums i Preiļu nūvoda školuotuoju kora “Latgale” koncerts Preiļu Rūmys katuoļu draudzis bazneicā.


text:
Da 1. augusta Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā apsaverama Māra Grunska izstuode “Rēgi”.
Fotografeju serejā autors atveidoj pamastus kuormus, tymā skaitā bumbu patvertnis, sakaru bunkurus, kūdūlrakešu bāzis i ryupneicys Latvejā, rūsynojūt na viņ dūmuot par apsaimnīkuošonys problemom, nu ari ļaunūt saskateit tū naparostū skaistumu. Māris Grunskis stuosta: “Izstuodē “Rēgi” grybu paruodeit pamesteibys sovdabeigū auru i pīviļceibu. Vītys, kas nazkod bejušys slapanys i svareigys, vītys, kas spieja iznycynuot vasalys piļsātys tyukstūšom kilometru attuolumā, voi taišni pretieji – vītys, kurys beja paradzātys, kab pabaruotu voi pagluobtu symtim voi pat tyukstūšom cylvāku dzeiveibu. Myusu dīnuos gondreiž vysys tuos ir paguojušūs politiskūs īkuortu i storptautisku konfliktu rāgi. Kuormi ir pusnūjaukti, metala zagļu izlaupeiti, tok uzroksti iz sīnu, nūruodejumi apkolpojūšajam personalam i reizem pat dokumentacejis palīki vys vēļ nas nazkodejuo nūzeimeiguma atmosferu. Tī ir rāgi, kas reizem bīdynoj, cytreiz izaver amizanti, nu bīži mes tūs napamonom i vīnkuoršai paeeimom garum pa ceļam iz dorbu.” Autors nūruoda, ka, regulari nūsadorbojūt ar piļsātpietnīceibu, jis ir secynuojs, ka ituos vītys izamaina cīši strauji, dažys nu fotografejuos radzamajom vītom, par pīmāru, Mysys ballistiskūs kūdūlrakešu pazemis bāze, vairs naeksistej. “Ituos vītys apmeklejūt voi vysmoz radzūt fotografejuos, var rastīs piļneiguoks prīškstots par nasenejū paguotni, kas ar laiku dabuos leluoku viesturiskū vierteubu,” M. Grunskis komentej. Fotografeju sereja suoce veiduotīs 2009. godā. Pyrmū reizi tei tyka demonstrāta Latvejis fotografejis muzejā Reigā 2014./2015. goda mejā, radeita ar Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstu.
Māris Grunskis (1985) ar fotografeju suocs nūsadorbuot četrpadsmit godu vacumā. Itūšaļt pīsavierss piļsātvidis skotu, pamastu vītu i dobys skotu fotografiešonai. Struoduojs par uorštata fotografu “Neatkarīgajā Rīta Avīzē”. Nu 2008. da 2012. goda veiksmeigi pīsadalejs Latvejis Universitatis Biologejis fakultatis kasgadiejūs fotokonkursūs “Mana šī gada labākā dabas bilde”. Pyrmuo personalizstuode “232 km” tyka atkluota 2009. godā Daugovpiļs dūmis administracejis Reigys birojā, itymā pošā godā Māris pīsadaleja jaunūs fotografu dorbu izstuodē “Rosols” Daugovpilī. Māris Grunskis ir bejs Ūgris fotokluba bīdrs nu 2010. da 2013. goda. 2012. godā sajēme 2. vītu fotokonkursa “Latvijas fotogrāfi atklāj Latgali” nominacejā “Daba”. Pīsadalejs rodūšajā nūmetnē “Karosta – fotoosta” 2012. i 2013. godā. 2014. godā pabeidzs fotokursus Tehniskuos jaunradis nomā “2Annas” Andryva Granta fotostudejā.


text:
Pasuocīņa organizatori aicynoj dasasaceit jaunūs literaturs, kas pyrma tam nav uzastuojušs ar sovu dorbu autorskaitejumim plašuokys publikys prīškā i kuru ailēs ci eisprozā atsaspīgeļoj pavasars fiziskā, emocionalā ci simboliskā skatejumā.
Kab dasasaceitu, jaunajim literatim leidz 5. marta 22:00 iz e-postu ksv.pavasaris@gmail.com ir juoatsyuta pīcys tematiski atbilstūšys ailis ci diveji eisprozys dorbi. Tai kai dalinīku skaits īrūbežuots, byus ari atlasa, par kurys rezultatim dasacejumu syuteituoji tiks informāti personeigi 6. martā.
Pasuocīņa laikā skaiteitūs jaunūs autoru dorbi tiks publicēti piec „Dori tū pots” (DIY) principim taiseitā gruomotā, kai ari uzastuošonys byus īmyužynuotys video versejuos.
Latgalīšu kulturys gazeta aicynoj nasakautreit i raudzeit pīsadaleit ari jaunajim autorim, kuri roksta latgaliski – vys tik īspieja sevi paruodeit i latgaliskū vuordu popularizēt.
Karteņa: Edeite Husare – Pavasars Rekovā


text:
Kai nu beja, tai beja, a es tī beju. Ar autobusu (i breineigu šoperi) nu Cyskodu caur Rēzekni, Kruoslovu i Daugovpili iz Demeni, kur nūtyka sorkonvādara rupučam veļteits Dobys koncertzalis koncerts. Vaira ite.
Rēzeknē i Daugovpilī deve ēst, a Kruoslovā deve pasasmīt. Da autobusa daskrēja dyžan energiska i dyžan nervoza buoba ar šļapu i kortupeli i suoce vysus dirigēt. Maņ jau šaļti pasaruodeja, ka jei myus pajāmuse giustā! Lobuokī teicīni: “Man jāsteidzas, jums jāsteidzas – ātri, ātri!” i “Ekskursiju nepieteicāt, tāpēc strūklaka nav ieslēgta.”
Varbyut kod publiskuošu buobys i aizpārnejuos jauneibys ministranta kartenis, a ite 9 kartenis nu koncerta. Stativa vītā pošys ceļgoli, kadriejums iz dullū. Beja šmuki. Kai ir karteņuos, eisti naradzu, partū ka mopšam mozs monitors.


text:
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu “Pi myusim Latgolā!”.
Catūrtdīnis raidejumā tuo veiduotuoji izzynoj, kai Ludza gatavejās vierīneigajam pasuokumam “Latvju bērni danci veda”, kai ari nūskaidroj, kas jauns bārnim teik radeits Preiļūs.
Pīktdīnis raidejumā teik atkluots, voi i kai par uzjiemiejim i jūs atteisteibu teik dūmuots Daugovpilī.
Raidejumu “Pi myusim Latgolā” klausīs:
Diveju krostu radejā – catūrtdiņ 16.30, pīktdiņ 18.30 (atkuortuojums)
Latgolys radejā – pīktdiņ 11.05, pīktdiņ 16.30 (atkuortuojums), svātdiņ 11.00, pyrmūdiņ 14.30 (atkuortuojums)
Radejā “Ef-Ei” – pīktdiņ 15.30, sastdiņ 14.30 (atkuortuojums)
Radejā Marija Latveja – pīktdiņ 12.10, sastdiņ 9.00
Vysus raidejumus sevkurā laikā var nūsaklauseit ari LaKuGā.


text:
Izceļ Arnetu sātu!
17. g. s. Kēdaini beja privata piļsāta, kas pīdarēja Biržu-Dubiņģu atzora Radzivilu hercogim i kas beja ļutaru sola katuoļu Lītuvys lelkņazistē. Piļsātā beja sešys nacionaluos i konfesionaluos kūpīnys i 10 giļdis. Skotejis tierguotuoji veiduoja vīnu nu ītekmeiguokūs kūpīnu, kas aktivi dorbuojuos piļsātys ekonomyskajā, religiskajā i sabīdryskajā dzeivē. Skoti, kas nu 1629. g. suoce apsamest iz dzeivi Kēdaiņūs, cēle lelys divu stuovu akmiņa sātys ar pogrobim, kū izmontuoja preču globuošonai. 17. g. s. vydā vītejī meistari izcēle tureiga skotu izceļsmis Kēdaiņu īdzeivuotuoja Džona Arneta sātu centralajā piļsātys daļā.
17. g. s. sātu ceļtnīceibā tyka izmontuoti vītejī ceļtnīceibys materiali: uora akmini, cegli, smiļkts, vapna, gipss i kūkmateriali. Vītejam materialam beja byutyska lūma ceļtnīceibys metodis, arhitekturys i apdaris izvēlē.
Spēlis mierkis
Spēlē spālātuojam ir nu jauna juoizceļ Arnetu sāta, izalosūt pareizū ceļtnīceibys elementu voi materialu.
Spēlis natīšais mierkis
Izavielejūt pareizū ceļtnīceibys elementu voi materialu, spālātuojs izzynoj, kai tyka izmontuots vītejais materials i kai jis ītekmēja āku arhitekturu.
Spēlis adresats
Spēle ir dūmuota 5.–12. klašu školānim.
Spēlis aproksts
Spēle sastuov nu 35 mozu leimiņu. Kotrā leiminī spālātuojam ir juoizalosa pareizais ceļtnīceibys elements voi materials, izalaseitais materials voi elements ir juovalk iz vaicuojuma zeimi, kas atsarūn ceļtnīceibys vītā. Ka ceļtnīceibys elements voi materials ir izalaseits pareizi, tod spālātuojs sajem punktus i dūdās iz nuokušū leimini. Ka spālātuojs pīlaiž klaidu, jis zaudej dažus punktus (punktu skaits navar byut ar minusa zeimi) i rauga atkuortuoti izalaseit materialu. Nuokušajā leiminī var puorīt viņ tod, kod īprīškejā izalaseits pareizais ceļtnīceibys elements voi materials.
Spēlis beiguos, kod sāta ir izcalta, spālātuojs, atkareibā nu tuo, cik juo materialu i elementu izvēle ir bejusi veiksmeiga, sajam kūpejū punktu skaitu, kas teik puorvārsts naudā. Spālātuojs var apsavērt, kaidys cytys amatnīku precis jis varēja nūpierkt par naudys sumu, kas nūpeļneita sātys ceļšonā.


text:
Žurnala “A12” jaunajā numerī var skaiteit:
- Myusdīneiguos pūdnīku dīnys Latgolā
- Gostūs pi keramikis Aigys Dātavys
- Tekla Bekeša par Sibiri i cylvāku liktenim
- Tikšonuos ar kora muokslys školuotuojim Milaševičim
- Kalieja Vronska saime par izzyudūšū kalieja omotu
- Ausšona myusdīnu tehnologeju laikmatā modernajim i zali dūmojūšajim cylvākim
- Saruna ar Latvejis televizejis žurnalistu i diktoru Juri Saukānu
- Pastaiga pa Teirumnīku pūra dobys taku
- Jauni stuosti žurnalā – latgalīšu iedīnu receptis nu Blontim
- Turpynoj ceļuojumu apkuort Baltejis jiurai