text:
“Maja vokorā atnuoc pi krysta…”
Ar itim Ontona Matvejāna dzīsmis vuordim Drycānu goreigūs dzīšmu ansamblis “Almus” aicynuoja dzīdūšūs draugu kolektivus, komponista rodus, leidzgaitnīkus i vītejūs drycānīšus iz komponista pīminis pasuokumu. Maja mieness nav ni O.Matvejāna dzimšonys, ni aizīšonys laiks, bet pyrma sešu godu najauši izraudzeits laiks (varbyut ar Dīva ziņu?), kod ar dzīsmem i lyugšonom gūdynojam juo pīmiņu.
25. maja reitā vysi sasapuļcēja Drycānu kopsātā, aizlyudze i nūlyka zīdus iz O.Matvejāna kopa kūpenis. Sekuoja Sv.Mišs Drycānu R.K. bazneicā, kū celebrēja myusu draudzis prāvests Māris Laureckis, bet piec Miša – koncerts. Itūgod pīminis pasuokumā pīsadaleja dzīduotuoji nu Styglovys draudzis – Mērdzinis sīvīšu kors “Austra”, dirigente Ināra Dovgiallo, Bieržu draudzis goreigūs dzīšmu ansamblis “Sonāte”, vadeituoja Aija Ikstena, Gaigolovys folklorys kolektivs “Gaigalas” i Drycānu goreigūs dzīšmu ansamblis “Almus”, vadeituojs Juoņs Trūps. Pasuokumā eipaši tyka atzeimuota O.Matvejāna i naseņ myužeibā aizguojušuos dzejneicys Emilejis Kalvānis sadarbeiba. Kai nazkod atzyna poša dzejneica, juos dzejūli izguoja tautā, pasasokūt Matvejāna muzykai. Ināra Dovgiallo ar pateiceibu atguoduoja Atmūdys laiku, kod komponista izdūtuo pyrmuo goreigūs dzīšmu gruomota “Kai bolta sudobra dzejteņa” beja ceļveds i dzīšmu materiala olūts vysim Latgolys bazneicu varganistim. Anna Matvejāne, pasasaceidama par emocionali pīpiļdeitū, goreigi boguotū i sirsneigū pasuokumu, ar gandarejumu atzeimuoja, ka O.Matvejāna dzīšmu montuojums Drycānūs nu ir nūdūts jaunuos, drūšuos rūkuos – jau godu Drycānu bazneicā muzicej jauns varganists Juoņs Trūps. Kotru svātdīni varganists i ansamblis “Almus” ar dzīsmem i goreigim dzīduojumim kuplynoj Sv.Mišu.
Paļdis vysim par svieteigi aizvadeitū dīnu – par lyugšonom, dzīsmem, sirsneibu!
Ziņu sagataveja: Ināra Orlova, pasuokuma organizatore


c: text/html

text:
Tautys muzykantu svākūs byus seminars par tradicionalū muzyku kulturys dorbā
Itymā nedelis golā Viļānūs i Borkovā byus XII Tautys muzykantu svātki. Svātku laikā 4. augustā 13:00 Borkovys kulturys nomā nūtiks seminars „Tradicionaluos muzykys īsakļaušona kulturys dorbā. Myusu dīnu situacejis i sadarbeibys īspiejis”.
Iz seminaru aicynuoti tradicionaluos kulturys i tautys muzykys interesenti i navalstiskū organizaceju puorstuovi. Seminars nūteik projekta „NVO aktiva daleiba muziciešonys tradiceju saglobuošonys i puormontuošonys procesu planavuošonā i praktiskajā realizacejā” vydā i tyma paradzāta projekta pietneicys Ivetys Dukaļskys pietejumsa „Tradicionaluos instrumentaluos muziciešonys kai amatermuokslys žanra īsakļaušona kulturys īstuožu darbeibā” rezultatu atruodeišona, kai ari īsapazeisona ar kolegu pīredzi: par Viļānu ziņgis i muzykantu svātku pīredzi stuosteis Viļānu kulturys noma direktore Margarita Cakula, bet par tradicionaluos muziciešonys puormontuošonu – problemom i rysynuojumim viesteis folklorys kūpu „Vērtumnieki” i „Madaviņa” vadeituoja, festivala „Baltica” organizatore Ingrīda Gudule. Piec seminara byus vareiba nūsaklauseit muzykantu vacmeistaru pīredzis stuostus i Tautys muzykantu svātku koncertu iz breivdobys skovutveitis pi Borkovys pamatškolys.
Seminaru reikoj Puordaugovys tautys muzykys bīdreiba sadarbeibā ar Tautys muzykantu bīdreibu (92,07% lelumā projektu leidzfinansej Eiropys Savīneiba ar Eiropys Socialuo fonda storpnīceibu. Zamuškaktivitati administrej Vaļsts Kanceleja sadarbeibā ar Sabīdreibys integracejis fondu).
Vaira dazynuošonys i dasasaceišona seminaram pa telefonu 26162146 ci e-postu biedriba@muzikanti.lv
Vaira par XII Tautys muzykantu svātkim Viļānūs i Borkovā skaiti ITE
Karteņa nu Tautys muzykantu bīdreibys arhiva, Ziņgeituoju i stuostnīku vokors Viļānūs

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Aicynoj iz sarunu ar dzejneicu Annu Rancāni
Ojāra Vuocīša 80. dzimšonys dīnys godā juo muzejā Puordaugovā, O. Vuocīša īlā 19, kotru mienesi nūteik volūdys vokori, kurūs ar skaiteituojim sasateik dzejnīki, rakstnīki, tulkuotuoji, atdzejuotuoji, teatra i literaturys zynuotnīki, lai runuotu par vuorda i volūdys nūzeimi muokslā i sadzeivē, dažaidu kulturu mejīdarbeibā. Storp pasuokuma gostim byus ari latgalīšu literati, 26. junī 18 stuņdēs ar dzejneicu Annu Rancāni sasarunuos Anna Egliena.
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec pasuokuma organizatoru informacejis


text:
Školotuojus i pietnīkus aicynoj pīsasaceit storptautyskam seminaram
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
2.–3. aprelī Rēzeknis Tehnologeju akademejā (RTA) nūtiks storptautysks seminars, kurā pietnīki i školuotuoji diskutēs par jaunys apvuiceibu e-platformys izveidi, informej RTA puorstuove Lolita Kivleniece-Kuznecova. RTA sadarbeibā ar Frizu Akademeju (Nīderlande, vodūšais partners), Storpdisciplinarū pietnīceibys centru (Portugale), Nord Universitati (Norvegeja) i Tallinys Universitati (Igauneja) dorbojās Erasmus+ projektā “Tīseibys iz pīdereibu i lidereiba: celi (apdraudātūs) volūdu lītuojumam školuos”.
Seminara laikā byus vareiba diskutēt par latgalīšu kinys i muzykys atteisteibu, jūs nūzeimi jaunuos paaudzis motiviešonā vuiceitīs latgalīšu volūdu ci nūvodvuiceibu. Muziks i viesturnīks Arņs Slobožaņins i muziks Sovvaļnīks stuosteis par sovu pīredzi i nūvāruojumim.
3. aprelī byus praktiskuos nūdarbeibys par latgalīšu volūdys korpusu (tekstu i runys) lītuojumu gramatikys vuiceibuos, kai ari idejis stuņžu modeļam, izmontojūt cytus digitalūs reikus i platformys latgaliski. Taipoš vysim, kas pīsasaceis, tiks izsyuteita e-apvuiceibys platformys daļa “Volūdys profils”, kū seminarā testēs, diskutēs par tū, kai e-apvuiceibu platformu veiduot tuoļuok.
Projekta OWL+ sasnādzamī rezultati ir:
- E-apvuiceibys platforma, kas atbylstu aktualajim vierzīnim volūdu izgleiteibā i kas byutu draudzeiga lītuotuojam, vīgli izmontojama latgalīšu, frizu, dīnvydsamu, mirandīšu i cytu regionalūs volūdu apgiviejim.
- Tīšsaistis vuiceibu moduļs, kab padzilinuotu školuotuoja izpratni par kūpīnys vajadzeibom, volūdys vuiceišonys īspiejom i multilingvismu školā.
- Digitala pavuiceiba i digitalūs reiku kūpums školuotuojim, kab atvīgluotu sovys vuiceibu programys izveidi i materialu daudzveideibu volūdu vuiceibom, kur materialu kluosts ir īrūbežuots.
Seminaram aicynuoti pīsasaceit školuotuoji, studenti, nūvodpietnīceibys praktiki, volūdu pietnīki. Seminara nūslāgumā byus aplīceiba (16 h). Pīsasasaceit da 1. marta var ITE.
Pasuokuma programa ITE.


text:
Folkloras vācējai, skolotājai Agnesei Garijonei -125
Kategorija: Aktualitātes
Trešdiena, 16 Marts 2022
Pirms 125 gadiem, 1897.gada 19. martā Domopoles pagastā (tagad Bērzpils pagasta "Bērziešos"), dzimusi izglītības un sabiedriskā darbiniece, folkloras vācēja, publiciste (pseidonīmi Bolyune, Purmalīte) Agnese Garijone (Agnese Gari-jone, Garjone, Agnese Pokrotniece).
Mācījusies Domopoles pagastskola, izglītību turpinājusi sieviešu privātģimnāzija Rēzeknē, Svētās Katrīnas sieviešu ģimnāzija Pēterburgā beigusi ģimnāzijas pedagoģisko klasi, Latvijas Universitātē studējusi pedagoģiju. Strādājusi par skolotāju, inspektori.
Iesaistījusies sabiedriskajā darbā, piedalījusies Latgales kongresa (1917) sagatavošanā, 1917.gada rudenī noorganizējusi un vadījusi pirmos Latgales sieviešu - skolotāju sagatavošanas kursus Domopoles pagastā, bet 1918.gadā - Balvos. Latvijas katoļu jaunatnes biedrībā ieņemusi valdes locekļa amatu, darbojusies žurnāla "Latgolas Škola" u.c.
1922. gadā pirmā publikācija - raksts "Školōtōju lītā" laikrakstā "Latgolas Vōrds".
Sakārtojusi Rozālijas Tabines (Naaizmērstules) rakstu krājumu „Lauku zīdi” un ievietojusi plašāku apskatu par rakstnieces dzīvi un darbu. No mātes Teklas Garijones pierakstījusi un nodevusi profesoram P.Šmitam ap 700 tautasdziesmu, 127 latviešu tautas pasakas. A.Garijones „Atmiņas par Mōti” publicētas 1936.gada „Katoļu Dzeive” un atkārtoti „Tāvu zemes kalendārā, 2007” Latgaliešu presē pubicēti daudzi Garijones raksti par pedagoģiju un sieviešu tiesību jautājumiem.
Mirusi 1979. gadā Rīgā, apbedīta Rikavas kapos (Rēzeknes novads)
[foto no literatura.lv]
Laikrakstā “Zīdūnis” ( Nr.4, 01.11.1927) publicēts raksts “Atmiņas par Pulinovas kursim”. Fragmenti no raksta: “ ... Pulinovas muiža kurā organizējās, kursi atsarūn Jaunlatgolas apr., Bērzpils pogostā, 55 vērstūs nu Rēzeknes. 35 nu Bolvu st. un 48 verstēs nu Viļānu stacijas. Nasaskotūt uz lelū attōļumu nu dzeļžceļa pīstōtnem Pulinovā sabrauc skūļneicas. .... 1918. g. vocīši okupej Latgolu, skūļneicu satiksme ar mōjom pōrtraukta, portyku nu dzymdynōtōju mōjom sajimt nav īspējams, draud bods, ari te kursu vadeitōja atroda izeju, pivadūt tu nu pošim attōlōkim apvydim... Dorbojās divi grupas skūlōtōjas-vadeitōjas Agneses Gari-Jōnes vadeibā. Kursim mōceibas leidzekli ļūti aprūbežōti, bet Ag. Gari-Jōne tūs savōc nu apkōrtejom skūlom, sajam zīdojumus, un ari pate kūpā ar skūlnīkim tūs pagatovej... Dorbs rit bez seviškim traucējumim, īreikoj ari kūpadynošonu, vysi audzēkni vysūs dorbūs jam dzeivu daleibu. ... Ticeibas mōceibu pasnādz sōkumā bgs Cērciņs, bet vēļok Ag. Gari-Jōne. ... Šinī laikā Latgalīšu Skūlōtōju Savīneiba, kura beja kursu uzturātōja, ari naspēja pabaļsteit leidzekļu tryukuma deļ. Nasaskotūt uz vysim materialim traucējumim dziļā saskaņā skūlōtōjas ar skūlneicom dorbs rit piteikuši normāli, un maja mēneša beigōs nūteik pōrbaudejumi, uz kurim īsarūn bgs Kazimirs Skrinda. Pēc pōrbaudejumim kursantes izvad Ostrovskā lugu „Uz slīgšņa pi dorba” ... Šū lūgu tāloj tikai skūļneicas un skūlnīki, publikas sasalosa ļūti daudzi, tūs skaitā ari vōcīšu komendants. Savōktō nauda dūd īspēju tōļōku apvydus skūlneicom nūkliut mōjōs. ... turpynōt kursus ari nōkamā mōceibas godā, A. Gari-Jōne naaizmērsa un tūs atklōj Bolvūs 1918. g. septembra sōkumā, katōļu draudzes mōjā. Pīsadola ap 40 kursantim. Kai pasnēdzējas teik uzaicynōtas skūlōtōjas: R. Tabyn, M.Grunvaļd, bgs B. Skrinda. Kursūs dorbs rit normāli leidz 1919.g. februara mēnešam, bet lelinīku vaļdeibai napateik A. Gari-Jōnes vadeitī kursi styngri nūteiktā katōļu gorā un tī uzsōk viņas vojōšonu: kursu vadeitōja spīsta Bolvus atstōt... Kursu darbeiba ar tū teik pārtraukta, skūļniki izkleist. Ši kursi daudzim paliks neizdzēšamā atmiņā ar pašaizlīdzeigū kursu vadeitōju Agnesi Gari-Jon, viņa prota pazeit jaunōtni un ari aizraut sev leidz, tamdēļ daudzeji kursu daleibnīki uzajēme strōdōt tautas izgleiteibas laukā kai skōlōtōji...”
Balvu Novada muzeja, LU Literatūras, folkloras un mākslas institūta, periodika.lv materiāli.
Latviešu tautas ticējumus no Domopoles pagasta savākusi Agnese Garijone. Zīmējumu autore Gaļina Gruziņa


text:
Grupai “Dabasu Durovys” trešais albums “Bāka”
Itūrudiņ ceļu pi klauseituoju atrūn grupys “Dabasu Durovys” trešais studejis albums, ar nūsaukumu “Bāka”. Albumā īkļautys 11 dzīsmis. Naatjemama grupys sovpateiba ari itūreiz – vairums albuma dzīšmu teksti ir latgalīšu volūdā.
Īroksti topuši grupys studejā Daugovpilī, kai ari Arņa Slobožaņina i Romāna Sladža sātys studejuos. Īrokstūs pīsadaleja grupa “Dabasu Durovys” (Arņs Slobožaņins, Egils Kulmanis, Romāns Sladzis, Aleksandrs Tamans, Kristaps Strods, Valdis Rundzāns), kai ari gosti: Evija Smagare, Dārta Stašāne, Tatjana Larionova, Andris Jurāns i Armands Ozoliņš. Dzīsmis miksēja Armands Treilihs, albuma masteringu veice Nicolas Dawes (Franceja). Vuoceņa dizainu veiduoja Aivars Bulis.
Vysi klauseituoji teik aicynuoti iz albuma prezentacejis koncertim 4. septembrī, Park Hotel Latgola restoranā “Plaza” (Daugovpilī), 12. septembrī Reigā (Latvejis pyrmajā rokkafejneicā), 19. septembrī, Rēzeknē (Koncertzalā “Gors”).
Albumu CD formatā var nūpierkt veikalūs “Randoms” i “Upe”, kai ari cytur Latvejā.


text:
Īsajust muokslinīka uodā, izkuopūt iz Leluo zala skotivis ci paraugūt dejis sūli horeografejis zalā, atrost sovu idealū vītu Mozajā i Lelajā zalā, īsavērt aizskotivē i muokslinīku ustobuos, izbaudeit vieju, sauli i piļsātys ainovu nu jumta terasis, sajust eipašū GORS auru – itī i cyti izklaidejūši i izzynojūši puorsteigumi baudomi, atbraucūt gostūs iz Latgolys viestnīceibu GORS.
Latgolys viestnīceiba GORS gostus meili gaida ari tod, kod ite nanūteik kulturys pasuocīni. Ekskurseju laikā ir vareiba apsavērt sātys golvonuos ustobys, tymā skaitā, Mozū i Lelū zalu, orkestra mieginuojumu i horeografejis zalus, kai ari īsavērt aizskotivē, muokslinīku ustobuos, izkuopt iz jumta terasis i ļautīs iudiņa prīcom stryuklakā sūpluok Latgolys viestnīceibai GORS.
Ekskurseja gida pavadeibā moksoj 2,00 € vīnam cylākam, ka grupā ir mozuok par desmit ļaužu – 20,00 €. Školānim, studentim, seniorim, pyrmuos i ūtruos grupys invalidim moksa par ekskurseju ir 1,50 € nu kotra (ci grupai mozuok par desmit ļaužu 15,00 €). Gasteišonu lyudzam īprīšk dasaceit pa teleponu +371 22020206.


text:
Zīmyssvātku pasuocīni Latgolā
Latgalīšu Kulturys gazeta apkūpuojuse pasuocīņus Latgolā Zīmyssvātku laikā, kurymūs varātu byut ari kaida latgaliska nūts ci cytaiž interesantuoki. Pīļaunam, ka tī nav vysi, deļtuo – a Tev ir informaceja par vēļ kaidim pasuocīnim, ziņoj iz info@lakuga.lv – prīcuosimīs informēt skaiteituojus!
24. decembrī
16.00 Leivuonu nūvodā, Sv. Magdalenys (Madalenis) katuoļu bazneicā Jersikas TN kūra “Jersika” Zīmyssvātku koncerts
19:00 Vuorkovys nūvodā, Vuorkovys Rūmys katuoļu draudzis bazneicā Rūžkolnu KN jauktuo vokaluo ansambļa “Savādi gan” koncerts, piec tuo 20:00 Svātais Mišs.
25. decembrī
10.30 Vuorkovys nūvodā, Vonogu Rūmys katuoļu draudzis bazneicā Svātais Mišs, pie Miša Vonogu sīvīšu vokaluo ansambļa “Dziedi līdzi!” koncerts
14:00 Andrupenē, muzejs „Andrupenis lauku sāta” viers durovys apmaklātuojim kab sevkurs, kūpā ar saimi ci draugim, varātu pavadeit itūs svātkus breivā dobā i latgalīšu tradicejom pylnā nūskaņā. Pasuocīņa laikā byus vareiba sagataveit kaidu seņ aizmierstu egleišu rūtuojumu, izcept sovu eipašū Zīmyssvātku piparkuku, baudeit eistu zuoļu čaju i kulinarū montuojumu kai ari pīsadaleit cytuos aktivitatēs. Īeja pasuocīnī bez mokys.
19:00 Daugpiļs nūvoda Dubnys KN amatierteatra ,,Mulda” Danskovītis izruode ,,Ontons i Vampīri”
19:00 Rēzeknis nūvoda Bieržgaļa kulturys nomā iz 5 godu jubilejis koncertu “Sirds ar sirdi runojās” aicynoj vokalais ansamblis “Knifs”. Saplyustūt skaistuokajom latvīšu i latgalīšu tautys dzīsmem ar sirsneiguokajom Zīmyssvātku dzīsmem, radeisim gaišumu, harmoneju i leiksmeibu sevkura sirdī. Koncerta eipašī gosti: Rēzeknis vokaluo grupa, latgalīšu muziki i doncuotuoji. Īeja bez moskys.
19.00 Rēzeknis nūvoda Maltys Kulturys nomā jautra muzykala Zīmyssvātku izruode „Zīmyssvātku vokorā„ – amatierteatra “Noktirne”, lauku kapelys „Malta”, rūtaļnieku grupys „Budeļi”, kūra „Madariņa” īstudejumā.
20:00 Kuorsovys nūvoda Saļnovā, Zīmyssvātku koncerts “Kluotu Zīmyssvātki!”, piec tuo 22:00 balu spēlej Ainārs Lipskis.
20.00 Rēzeknis nūvoda Lendžu Kulturys nomā pošdarbnīku sagataveits koncerts ar tradicejom I atrakcejom, uzastuos bārnu vokalī ansambli „Mazie ķipari” i „Dziesmiņa” , sīvīšu vokalī ansambli „Rūžeņa” i „Omammas”, teatra kolektivs “Atspūļa”, jaunīšu deju kolektivs „Ūdzeņa”, 22.00 bals, spēlēj grupa “Gints & Es”.
21:00 Daugpiļs nūvodā, pi seve gostūs iz šosejis Daugpiļs –Reiga 25. kilometru aicynoj kopejneica “Gosiewski”, kur 21:00 nūtyks svātku pasuocīņs “Zīmyssvātki Gančevskūs”. Pasuocīnī muzicēs eipašs svātku duets – Jurs Ostrovskis nu grupys “Patrioti.LG” i Andris Zīmeļs nu grupys “Zenīts”. Byus ari dažaidi cyti Zīmyssvātku puorsteigumi i pīduovuojumi.
21.00 Leivuonu nūvoda Turku SN Zīmyssvātku grūzeņbals kūpā ar Ingu i Normundu. Bilets 2 LVL.
26. decembrī
Nu 14:00 Daugpilī vysi teik aicynuoti svinēt svātkus Vīneibys laukumā. Ryuķu nameņā dorbuosīs Latvīšu kulturys centra kolektivi, nu 16:00 nūtyks Zīmyssvātku Gaismys akceja “Īdegsim piļsātys sirdi Vīneibys laukumā”. centra kolektīvi, bet plkst. 16.00 notiks Ziemassvētku Gaismas akcija “Iedegsim pilsētas sirdi Vienības laukumā”.
14:00 Leivuonūs, Leivuonu Kulturys centrā Baļtinovys dramatiskuo kolektiva “Palādas” popularuos izruodis “Ontons i Anne” 6. daļu “Ontons i Zīmassvātki”, kurys autore ir Danskovīte aba Anita Ločmele.
15.00 Bolvu Kulturys atpyutys centrā, tautys pyutieju orkestra “Balvi” Zīmyssvātku koncerts, kura laikā tyks vuokti zīduojumi Bolvu nūvoda bārnim akcejis “Engeli puor Latveju” ītvorūs.
15:00 Rēzeknis Kulturys nomā Zanis Ludbuoržys muzykys školys vuoceibu pusgoda nūslāguma koncerts “GAIŠUS ZIEMASSVĒTKUS”, pīsadola muzykys školys audziekni i pedagogi.
16.00 Preiļūs, Preiļu KN deju kūpu GAIDA, DANCARI i TALDERI Zīmyssvātku koncerts. Īeja bez moksys.
16.00 Kruoslovys Kulturys nomā Zīmyssvātki kopā ar kapelu DZIGA no Rēzeknes! Pīsadola ari sātys kolektivi JAUTRAVIŅA, RAKARI i RAITA!
21.00 Leivuonu nūvoda Jersikys TN Zīmyssvātku bals ar Daini Skuteli i draugim. Biļets LVL 2, piec 22:00 LVL 3.
Napalaid garom!
Viļānu nūvodpietnīceibys muzejā – leidz jauna goda 31. janvarim apsaverama Daugpiļs Muokslys školys “Saules skola” audziekņu dorbi svātku nūformejumam izstuodē “Zīmyssvātku puosoka”.
Daugpiļs nūvodā Ontona Skryndys muzejā – Vabalis vydsškolys školānu zeimiejumu izstuode “Muns apsveikums Tev, egleit, Zīmyssvātkūs!”. Apsaverama leidz 31. decembrim.
Rēzeknis Centraluo biblioteka ap svātku laiku aicynoj iz akceju “Atej i īgiusti. Atlaide poruodnīkim”. Akcejis laikā leidz 7. janvaram nu vysim skaiteituojim poruodīnikim, kuri īsarass bibliotekā i nūdūs gruomotys, kavejuma nauda natiks īkasāta.
Prīceigus svātkus!


text:
“Laimas Muzykanti” kūpā ar Īvu Akurateri pīduovoj jaunu video
Grupa “Laimas Muzykanti” pīduovoj video dzīsmei “Putni”, kas radeita sadarbeibā ar dzīduotuoju Īvu Akurateri.
Vosorā, kod dzīsme pyrmūreiz tyka pīduovuota klauseituojim, grupys liders Artūrs Uškāns portalam parmuziku.lv stuosteja, ka itūgod “Laimas Muzykanti” izdūmuojuši atsasaceit nu apzeimiejuma “etnoroka grupa”, partū ka jūs aranžiejumi ir dažaidi.
Dzīsme tyka radeita piec tam, kod Īva Akuratere nūdzīduojuse Artūram jam da šam nadzierdātu tautysdzīsmi. Kai piec tam saceja ari poša Akuratere, jei dūmoj, ka tei nav pādejuo dzīduotuojis sadarbeiba ar grupu “Laimas Muzykanti”.


text:
Nūsādplīkšni
Nūsādplīkšni - plīkšni, atsaroduši nūsāstūt seņuok pasataisejušu plīkšņu ieršonys produktim ci vulkaniskūs voi biologiskūs procesu materialiem. Nu Zemis gorūzys kūpeiguo apjāmuma nūsādplīkšnim teik viņ 8%, tok iz Zemis viersa jī vysucīšuok paplateitī i vysucieškuok sateikamī plīkšni. Samārā pluona nūsādplīkšņu kuorta apkluoj magmatiskūs i metamorfiskūs plīkšņu kluoškus, nu kurūs sasadora Zemis gorūzys pamatmasa.
Nūsādplīkšni ceļās, izalikalejūt klastiskajom nūsādom, organiskajai lītnai voi kimiskajom nūsādom (evaporitim). Piec izalikaliešonys dalenis sapluokšt i cemeņtejās — ituo procesa sauc par diagenezi. Nūsādplīkšni pasataisa iz Zemis viersa ci tyvai da jam.


text:
Kieniskais lelspuorņs
Kieniskais lelspuorņs (latiņu: Anax Imperator, latvīšu: Karaliskā dižspāre) irā pošlelais spuorņs Latgolā. Īraksteits Latvejis, Lītovys i Boltkrīvejis Sorkonajā gruomotā.
Kuopuri pliesieji, raistuos 1—2 godu, dzeivoj iudiņtverēs iudiņauguoju vydā. Saaugušī skrīn sulu mienesī — rudiņa mienesī.
Latvejā itei spuorņu škira pyrmū reizi aptykta 1939 godā Latgolys azarūs — Dreidzī, Siverī, Cārmynā i Ojatā. Škira sateikama teirūs, eutrofūs azarūs. Piec 1962 gods škira vaira navā maneita.[1]


text:
- Detaļas
-
Nu 3. leidz 18. augustam Rēzeknis Centraluos bibliotekys abonementā apsaverama izstuode „Muna Latgola”. Viesture, volūda, religeja, literatura, vyrtuve, muoksla, muzyka, simboli… Aicynojam īsavērt Latgolys paguotnī i šudiņdīnā, atcerētīs aizmierstū i papyldynuot zynuošonys! Vysys izstuodī izlyktuos gruomotys i diskus ar elektroniskajim materialim i filmom var pajimt leidza skaiteišonai i apsavieršonai sātā.
- Detaļas
-
Augusts ir mieness, kurā kūpā puļcejās leli i mozi, lai nu tuoļuokom i tyvuokom molom dūtūs ceļā iz Aglyunu, leluokū marianiskū svātceļuojumu vītu Zīmeļaustrumeiropā, i 15. datumā tī pīsadaleitu Jaunovys Marejis Debesīs pajimšonys dīnys svineibuos. Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā nu 2. augusta apsaverama izstuode „Svātceļnīku laiks”.
- Detaļas
-
Leidz 14. majam Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā apsaverama īvārojamajam katuoļu goreidznīkam, goreiguos literaturys autoram, latgalīšu volūdys gramatikys i pareizraksteibys vuordneicys sastuodeituojam, dramaturgam i filozofam Pīteram Strodam veļteita jubilejis izstuode.
- Detaļas
-
Šūgod literaturzynuotnīkam, kritikam i pedagogam Vitoldam Valeiņam apritātu 90 godu. Nu 25. juļa leidz 8. augustam Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā var īsapazeit ar izstuodi, kurā apsaveramys gon V. Valeiņa saraksteituos i sastuodeituos gruomotys, gon bibliotekys apkūpuotī materiali par profesora dzeivi i dorbu.
- Detaļas
-
1927. goda 20. aprelī pasaulī nuoce romantiskais latgalīšu dzejnīks, ari prozaiks, kritiks i esejists, ilggadejais latvīšu literaturys žurnala „Karūgs” („Karogs”) golvonais redaktors Andris Viejāns, leidz 27. apreļam Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā apsaverama juo jubilejis izstuode.
2 lapa no 5


text:
“Cytaidi latviskais” – Zīmyssvātku raidejums
Jiusu viereibai raidejums “Cytaidi latviskais” Zīmyssvātku nūskaņuos. Raidejumā tiksitēs ar deju kūpys “Dziga” doncuotuojim, kas 22 pastuoveišonys godūs nūmainiejuši treis doncuotuoju paaudzis, veiduojuši styprys saimis, muociejuši kūpeigi svinēt svātkus i byut bolsts cyts cytam ari bāduos.
Raidejuma vadeituojs, dzejnīks Valentins Lukaševičs ļausīs čyguonītis zeiliešonys prasmem, byus kūpā ar “Dzigu”, kod tei otkon izprecynoj vīnu puori, kas sasadoncuojuši dzeivei, i baudeis kolektiva vadeituoju Ilmāra i Ingys Dreļu gimeniskumu i latgaliskū vīnkuoršeibu.
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec LTV informacejis


text:
“Pi myusim Latgolā” gastej pi saimineicys Ainys Barsukovys
Malnovā, maizneicā “Dzīles”, saimnīkoj i vysaidus gordumus taisa Aina Barsukova. Latvejā atpazeistameibu jei sajēme, pīsadolūt televizejis šovā “Īstās latvju saimnieces”, kur skateituojus puorsteidze ar sovom kulinaruom prasmem.
Kasdīnā Aina cap maizi i eistus latgalīšu kuozu tortus, sātā uzjam tyvuokus i tuoluokus gostus i tur gūdā sātys kuorteibu, senejuos tradicejis i saimis vīnuoteibu.
“Vyss bolstuos iz tradiceju,” soka saimineica Aina. “Vyss puorejais īt kluot. Maņ pateik byut drusku natradicionalai. Mes dzeivojam 21. godu symtā. Nu naēssim nu muola trauka ar kūka luošku, nu kūpejuo trauka. Mums var byut kotram sovs škeivs. Tys nav pats golvonais. Vysu var apvīnuot, i vyss izaver skaisti. Tuos pošys asuškys palīk, tī poši buļbu blīni. Maņ ruodīs, nikas nav lobuoks par buļbu blīnim.”
Idealuokais iedīņs deļ saimineicys ir svaigi captys buļbys ar bīzpīnu i suoleitu ogūrci, tok juos iedīņkartē var atrast vysai natradicionalus iedīņus. Vīns nu īcīneitim myusu dīnu iedīnim Ainai Barsukovai ir tomātu zupa ar kokosrīkstu pīnu.


text:
Viļānūs byus “Ziņgeituoju i stuostnīku vokors”
Iz 26. februari 18 stuņdem puocalts Viļānu kulturys nomā paradzātais jau dasmitais „Ziņgeituoju i stuostnīku vokors”. Pasuocīns ir klivs par tradicionalu nūtykumu, iz kuru ziņgeit i stuosteit īsarūn ap 200 dalinīku.
Pasuocīna mierki ir popularizēt myusdīnu folkloru kai sabīdreibys kulturys sastuovdaļu, veicynuot tautys tradiceju saglobuošonu i puormontuojameibys procesu, kai ari nūdrūšynuot izgleituošonuos i pīredzis apmainis procesu storp ziņgeituojim i stuostnīkim. „Ziņgeituoju i stuostnīku vokorā” pīsadola latvīšu i cyttautu ziņģu i stuostomuos folklorys izpiļdeituoji.
Ituo, jubilejis goda, pasuocīnī dalinīki ir aicynuoti izpiļdeit sev pošim vystyvuokuos, meiluokuos i skaistuokuos ziņgis i stuostus.
Kas tiks stuosteits? Varbyut tī byus interesanti, smīkleigi, pa pusei nūpītni atgadejumi gūdūs i dažaiduos vīseibuos, varbyut eimūt iz sātu nu vīseibom rodīs kaids interesants stuosts, varbyut ir satikti sovaidi ļauds, par kurim ir stuosts; varbyut kaids kūrzemnīks, reidzinīks ci vidzemnīks ir nūklivs kaiduos vīseibuos Latgolā i atsagadejs koc kas jūceigs i sovaids. Juopīmiņ, ka lobs stuostnīks ir tys, kurs pots nu nīka „izpyuss” lelu nūtykumu!
Vokora gaitā paradzāts: ziņgis i stuosti, sveikšona i bolvys, kuoju izlūceišona dančūs kūpā ar Viļānu KN lauku kapelys „Bumburneicys” dāmom i pasuocīņa dalinīku muzicejūšom grupom.
Paradzāts izdūt ari jubilejis informativū izdavumu „Ziņgis i stuosti 2003-2012” par projektu 10 godu garumā, kurymā tiks apkūpuotys ap 25 ziņgem i 10 stuosti.
Vaira viertīs: www.muzykanti.lv
.


text:
Asociativuos fotografejis izstuode “Test of the city& Actress” Rēzeknē
Leidz 24. augustam Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) apsaverama fotografa Leonida Važnuo asociativuos fotografejis izstuode “Test of the city & Actress”.
Izstuodis projekts muokslys fotografejā “Test of the city & Actress” apvīnoj divejus fotostuostus: asociativuos fotografejis sereju “Test of the city” i eksperimentaluos fotografejis sereju “Blue Skies & Actress”.
Dorbi, kas pīduovuoti skateituojim serejā “Test of the city” ļaun īraudzeit mums tik pazeistamū apleicejū pasauli nu cyta “skota punkta”, nu cytys pusis. Piļsāta, kas ir radzama iz kartenis pasaver sovaiduokā, cytaiduokā, da šam naradzātā veidā.
“Blue Skies & Actress” projekta pamatā ir vizualitatis pietnīceiba, izmontojūt pastuoveigū i impulsveida apgaismuojums, kuru lītuošonys rezultatā veidojās jauns vizualais tāls, kas eistineibā napastuov fiziski, nu veidojās tik eislaiceigi fotografiešonys procesā, kurs ari teik fiksēts.
“Blue Skies & Actress” foto vizualuo projekta pamatā ir “Blue Sky Research” pietnīciskuo teoreja, tī ir taidi zynuotniskī pietejumi, kur nav nūteikti i formulāti mierki, nav nūteikts pietejuma beigu laiks i nūteikti pietejuma rūbeži.
Asociativuo fotografeja ir taišni saisteita ar cylvāka psihologeju i interesanta ar tū, ka tuos aizdavums ir rūsynuot skateituojā emocejis, puordūmys, kurys ir īlics autors. Tys ļaun skateituojam veiduot pošam sovu dialogu ar attālu.
Izstuodis autors L.Važnais – fotografs, fotografejis pasnīdziejs. Studiejs modernū muokslu Eiropys humanitarajā universitatē Viļņā. Īmīļuotuokais vierzīņs fotografejā – piktorealisms i asociativuo fotografeja, autora lobuokī dorbi ir veiduoti taišni itymā žanrā.


text:
“Suokt braukšonu” aba “Waze” latgaliski ir kluot!
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Maja suokumā rakstejom, ka navigacejis programys “Waze” latgaliskuo verseja ir testa režimā, tok niu testiešona ir golā – braukšonys nūruodis latgaliski ir daīmamys kotram, kas lītoj “Waze”.
“Maņ beja tei privilegeja lītuot latgaliskū verseju testa režimā, es jau sovu prīcys sajiutu nūkieru, bet varu byut gondareits, ka tagad prīcys sajiutā var īsagremdēt kotrys, kurs lītoj “Waze” kai navigatoru, lai tyktu koč kur Latgolā voi pasaulī,” emocejuos doluos vīns nu idejis autoru Jurs Viļums.
“Gandarejums ir gona lels, maņ nav žāļ nivīnys minotys, kū veļteju gon tulkuošonai, gon ari cytu lītu sarunuošonai. Byutu labi, ka ari cytuos aplikacejuos varātu lītuot latgalīšu volūdu,” puorlīcynuots ir Jurs.
Dorbs pi latgaliskuos “”Waze” versejis aizasuoce jau kaidu šaļti atpakaļ. Pi aplikacejis latgaliskuos versejis struoduoja Jurs Viļums, eistynuot paleidzēja Sergejs Čakāns, ari vīns nu “Waze” latvīšu administratoru. Latgaliskuos frāzis puorsavēra Edeite Husare i Maruta Latkovska, sovutīs aplikacejā dzieržams Arņa Slobožanina bolss.
Vaira par “Waze” latgaliskuos versejis tapšonu var skaiteit ITE.
Navigacejis aplikaceju “Waze”, niu ari ar latgaliskū verseju, var dabuot gon “Play Store” “Android” lītuotuojim, gon ari “App store” iOS lītuotuojim. Itūšaļt latgalīšu volūda byus vīna nu ap 60 pasauļa volūdu, kuruos ir daīmama itei aplikaceja.


text:
- Daleibnīki: sevkurys klasis školāns, sevkurys studeju programys studejūšais
- Tema: Muna breiveibys cena
- Rokstudorbs (ni vaira kai 5000 rokstu zeimis), vālams ari paskaidrojūšs video (20–30 sek.).
- Rokstudorbus konkursam syutit iz democracy.week.Latvia@gmail.com
- Telplaiks: pādejais īsnīgšonys breids leidz Satversmis spākā stuošonuos breiža symtajai godadīnai.
- Rezultatus paziņuosim 18. novembrī 18.18 Facebook grupā “demokrātijasnedēļa 2022”
- Volūda: dorbus var īsnīgt latvīšu i latgalīšu volūdā.
- Lībīšu volūdai vālams dalikt tulkuojumu.
- Viertejom: izpratni par demokratisku sabīdreibu i izteiksmis formu, kai ari satura i formys originalitati.
- Studejūšū dorbus anonimi viertēs gimnazeju školuotuoji, bet školānu – augstškolu docietuoji.
- Reikoj: Publiskū tīseibu instituts (Arvīds Dravnieks), Latvejis Politologu bīdreiba (Iveta Reinholde), Viesturis i socialū zineibu školuotuoju bīdreiba (Baiba Atmane), Latvejis Universitate (Agris Bitāns, Ivars Ījabs, Lauris Liepa, Jānis Pleps), Reigys Stradiņa universitate (Kitija Bite, Jānis Grasis).
- Bolvys:
- (a) Saruna ar sevkuru Latvejis vaļsts amatpersonu i īsapazeišonys ekskurseja īstuodī piec izgleituojamuo izvielis. Laureats varēs izavēlēt ari leidzbraucieju – sovu meiļuokū školuotuoju voi cytu tuvinīku. Leidz šam nivīna amatpersona nav atteikusi tikšonūs; popularuokī sarunu partneri bejuši Vaļsts prezidents, Saeimys prīšksādātuojs i juo bīdri, izgleiteibys ministrs i sovys pošvaļdeibys vadeituojs. Daleibu naatsaceis ari tīsu varys īstuožu voi augstškolu vadeituoji.
- (b) Vīnam studentam, pylngadeigam školānam i juo izvālātam školuotuojam tikšonuos ar deputatu nu Latvejis i īsapazeišona ar Eiroparlamenta dorbu Briselī.
- (c) Ailinīks Andris Akmentiņš kaidam školuotuojam duovynuos sovu gruomotu “Skolotāji” ar eipašu īrokstu i 10. junī Cēsīs vadeis raksteišonys meistarklasi školānim.
- (d) Viesturis školuotuojs Artis Buks uzaicynous iz sastdinis viesturis školu školānus i jūs školuotuojus 10. junī sarunu festivalā LAMPA.
- (e) Izcylnīkim byus īspieja pīsadaleit myusu reikuotajūs pasuokumūs – sarunu festivalā LAMPA 9. i 10. junī, Bīriņu konstitucionaluos tīseibpolitikys seminara vosorys školā 24. julī i jaunū līderu forumā.
- (f) Vysim dorbu autorim latgalīšu voi lībīšu volūdā duovonā tiks Satversme latgalīšu i lībīšu volūduos.
- (g) Viertietuoji (gimnazeju školuotuoji i augstškolu docietuoji) duovynuos kaidu sovu gruomotu ar īrokstu.
Vaira par konkursu i demokratejis nedeli 2022 ite


text:
Etnografiskajam ansamblim “Vabaļis” izīt albums ar kolhoza laiku dzīsmem
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Daugovpiļs nūvoda etnografiskais ansamblis “Vabaļis” aicynoj iz sova trešuo albuma “Labi dzeivōt kolchozā!” prezentaceju, kas byus svātdiņ, 16. septembrī, 12.00 Vabalis kulturys nomā. Jaunajā albumā byus 12 dzīšmu, kuruos pīsaskar da ituo Latvejā moz pacaltai dzīšmu montuojuma daļai – kolhoza laikūs tautā dzīduotom dzīsmem.
Etnografiskais ansamblis “Vabaļis” rodīs 2006. godā i ir pats jaunuokais etnografiskais ansamblis gon Latgolā, gon Latvejā. “Vabaļis” ir dyžan darbeigs kolektivs – 2013. godā izdūts albums “Pa celeņu…”, kurymā apkūpuotys Vabalis pogostā seņuok dzīduotys, bet damierstys laiceiguos tautysdzīsmis, romaņcis, ari puosokys i anekdoti, 2014. godā albumā “Lobais reits” ar Dīnavydlatgolā sātā tai sauktajā “siermajā stuņdē”(laiks, kod uorā vaira nav gaišs, bet svecis voi skolus dadzynuot par agri) dzīduotom goreigom (Dīva) dzīsmem izcalta vēļ kaida mozuok “cyluota” dzīšmu daļa, i niu, 2018. godā, ansamblis turpynoj aizsuoktū – nu atmiņom i dzīšmu kladem izceļūt vēļ cytu dzīšmu montuojuma daļu – kolhoza laikūs dzīduotuos dzīsmis (20. godusymta 40. godu beigu, 50. godu dzīsmis), kurom Latvejis tradicionaluos kulturys montuojuma laukā vēļ nav vīnuotys terminologejis, bet cikom sauc par “jaunajom tautysdzīsmem”.
Par albuma rošonuos ideju latgalīšu kulturys ziņu portalam lakuga.lv muzikis, tradicionaluos muzykys zynuotuojs i ansambļa ilgu godu vadeituojs Artūrs Uškāns stuosta, ka jau laikūs, kod ansamblis suoce dzīduot laiceiguos dzīsmis, beja īzeimis, kas saistejuos ar itū jaunuokūs laiku folkloru i ruodejuos logiski, ka ari ituos dzīsmis vajadzātu apzynuot. Tai kaidu panteņu, dzīsmi atguoduoja vīns, cytu ūtrys i, salīkūt kūpā, tyka salaseits albumā dzierdamīs dzīšmu materials. Gondreiž vysys dzīsmis, kas guojušs nu ansambļa dzīduotuoju personeigūs atmiņu i dzīšmu klažu, dzīduotys naformaluos sasatikšonuos i nūtikšonuos, pylnys ar ironeju, sarkasmu, humoru. Tik divejis albuma dzīsmis ir kai izjāmums nu tūlaik “napīdīneigūs dzīšmu” – “Ganeņ, pyut stabuli” tyka dzīduota pi kolhoza lūpu laisšonys ganeibuos, bet “Laime i cereibu zīdi”, kas dzīduota laiceigajūs kopusvātkūs i bērēs. A. Uškāns atzeist, ka ar itū dzīšmu kruojumu “Vabaļis” paruoda, ka kolhoza laiku dzīsmis taipat kai vysa padūmu laikūs radeituo “sacarātuo folklora” ir viertejama cīši navīnnūzeimeigi. Ka sovulaik Padūmu varys kulturys funkcionari raudzeja radeit sovu folkloru tautysdzīšmu formā, kurei tautā naīsadzeivuoja, paraleli izspīstajom tautysdzīsmem roduos dzīsmis i tūs teksti, kurūs sacerieja tauta i dzīduoja breižūs, kod “partorgs nadzierd”. Vēļ vīna īzeime, kas rakstureiga Vabalis golam, asūte ari tei, ka sovulaik vysys dzīsmis i teksti, koč originali skaniejuši cytuos volūduos, ite latgaliskuoti i tautā piečuok tai i vysod latgaliski dzīduoti.
Artūrs stuosta, ka dzīsmēs jiutoms tuo laika nūtikšonu – literaru, politisku, sadzeivis – atskanis, kai ari sovulaik ar dažu dzīšmu dzīduošonu variejs saīt vysaiž. Tai, par pīmāru, dzīsmi “Ak, dzeive” pārnejuo godusymta 40. godu golā voi 50. godu suokā dzīduojs vīnys nu dzīduotuoju tāvs. Vīnu reizi dzīsme nūdzīduota ari kompanejā, kurymā bejs tuo laika kolhoza prīšksādātuojs – tod gon vysa saime sasabeiduse, ka byus ceļš iz Sibiri, bet prīšksādātuojs bejs gūda cylvāks i tik pabreidynuojs, ka vaira navajagūt taidu dzīsmi dzīduot, cytaiž byušūt napatikšonys. A. Uškāns soka, ka itaidys dzīsmis dzīduojuši ari daudzi kur cytur – tū pīruoda gadejums ar dzīsmi “Dzer, bōb, nabādoj”, kurū ansamblis pīduovoj nūsaklauseit ari lakuga.lv skaiteituojim, vīnūs tautys muzykantu svātkūs Vabalē izaruodejs, ka zynūt na viņ Vabalē – vītejī dzīsmi aizsuokuši, bet izaruodejs, ka vuordus zyna i ļauds nu Kaunatys, i cytu vītu.
Albumam leidza asūšajā gruomateņā ir gon poša Artūra Uškāna ceļavuordi ar albuma dzīšmu temys, izvieļu i laika īskotu, gon ari Latvīšu folklorys kruotivis zynuotnīka Tuoma Kenča īsavieršona itymā montuojumā – kolhoznīku dzīsmēs – na viņ kai spylgtā tautys muziciešonys i rodūšuma līceibā, bet ari kai īspiejamā suokumā interesnai sarunai par kulturys, politikys, pīminis i viesturis attīceibom. T. Kencis atzeimej, ka kolhoza dzīsmis breineigi paruoda, ka nostaļgeja naprosa atkuortuot ci turpynuot paguotni, taišni ūtraiži – tei teik pamasta aiz mugorys, bet leidza pajimtys tik atminis par lobū, kas kotram saistuos ar sovu jauneibu, ganderejumu par labi padareitu dorbu i nūzeimeigim dzeivis pagrīzīnim.
Ansamblī “Vabaļis”, turpynojūt vītejūs tradiceju, prasmu i zynuošonu kūpšonu i nūdūšonu tuoļuok, itūšaļt dzīd 14 daleibnīku, pošu reizi ansambļa vadeituoja ir Iveta Skrinda, bet Artūrs Uškāns dzeivoj leidza kai lels atbaļsteituojs i konsultants. Albums “Labi dzeivōt kolchozā!” īraksteits 2017. goda vosorā Vabalē, skaņu režisors Edgars Skrāgis, albumu izdūd kulturys menedžmenta centrys “Lauska”, producenti Artūrs Uškāns i Juris Zalāns, bet projekta vadeituoja i menedžere – Vabalis kulturys noma vadeituoja Vija Pabērze. Albumu varēs nūpierkt vysur, kur dabojami “Lauska” albumi – veikalūs i internetā.
Albuma izīšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds i Daugovpiļs nūvoda pošvaļdeiba.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzeklim. Muzykys viests sagataveita sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys Producentu Grupa”.


text:
2017.goda apreļī NewFuels RSEZ SIA un Energy Resources CHP RSEZ SIA daleibnīku organizatoriskuos strukturas uzloboušonys ītvorūs tyka veiktys izmainis daleibnīku daleibys juridiskiejā formā.
Ecoenergy Subfund, kas ir alternativuo īlicīņa fonda Evergreen Fund apakšfonds un kuram jer daškierta Finanšu un Kapitala Tierga Komisejas registraceja, tyka par uzjāmuma juridiskū daleibnīku.
Ecoenergy Subfund puorvolda Puorvaldeibys sabīdreiba SIA LV Asset Management AIFP, kura ir ari registreita Finanšu i Kapitala Tierga Komisejā.
SIA LV Asset Management AIFP dybynuotuojs ir Andreas Tserni, sovukuort valdis prīkšsādātuojs ir Romans Vdovičenko, deļtuo izvālātuo uzjāmumu NewFuels RSEZ SIA un Energy Resources CHP RSEZ SIA raisteibas strategeja palīk namaineiga i tiks turpynuota atteiceigai nūteiktajam virzīņam.
Veiktuos izmainis uzjāmuma daleibnīku struktura nūdrūšinuos Latvejī veiktūs iņvesticeju konsolidaceju vīnuotā strukturā, kai ari veiceigu investiceju puorvaldeibu.
Ziņas


text:
Folklorys kūpa “Upīte” latgaliski īdzīduojuse dzīsmi “Kurtizāņu ugunskurs”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Atzeimejūt Dzymtuos volūdys dīnu, kurei ir šudiņ, 21. februarī, folklorys kūpa “Upīte” sovā dzymtajā volūdā, latgaliski, īdzīduojuse vīnu nu kūpys meiluokūs dzīšmu – Edvīna Zariņa i grupys “Dakota” dzīsmi “Kurtizāņu ugunskurs”, viestej kūpys vadeituoja Andra Slišāna atsyuteituo informaceja.
Dzīsme “Kurtizāņu ugunskurs” reizē ir veļtejums i pateiceiba napaseņ myužeibā nūguojušajam grupys “Dakota” solistam, muzikim Edvīnam Zariņam (1954—2022). Ar grupu folklorys kūpa sasadraudzēja 2020. goda festivalā “Upītes Uobeļduorzs”, kod grupa “Dakota” uzastuoja kai festivala gosti Upītes breivdobys solmu ruļļu estradē.
Kai stuosta Andris Slišāns, itei dzīsme asūt naatjemama folklorys kūpys dorbuošonuos daļa – skaņ vysod, atsagrīžūt nu koncertu izbraucīnim, kod kūpā teik svieteiti svātki, voi vīnkuorši atsapyušūt, deļtuo, izzynojūt par muziķa aizīšonu, gribiejīs saglobuot juo pīmiņu ari itaidā skaniejumā. Dzīsmi puorlykuši i apdarynuojuši poši folklorys kūpys “Upīte” dalinīki, tei īraksteita “Bigmaar’s Records” studejā tīpat Upītē, bet video salykuse Kate Slišāne.


text:
Rēzeknis Augstškolys teatris pīsadaleis studentu teatra festivalā
Jau dasmytū godu Rēzeknis Augstškolys (RA) studentu teatris “ĶerRA” dūsīs iz Reigys Tehniskū universitati, lai pīsadaleitu 15. Latvejis studentu teatru dīnā, kas nūtiks 22. martā.
Festivala jubilejai par gūdu ituo goda tema ir VIERTEIBYS. Aizpyldūt dalinīka anketu, rēzeknīšim beja juoatbyld iz vaicuojumu: kaidys ir jiusu teatra leluokuos vierteibys? Atbiļde guoja vīglai: tys ir laiks, precizuok, 3 nūzeimeigi tuo cikli, kuri mādz ATSAGRĪZT: jaunrade, kūpābyušona i pošizziņa.
“ĶerRA” truopejuse desmitnīkā ar sovys izruodis vīlys izvieli. Tūpūšū dzejis kompoziceju “Atgriešanās” veidoj latvīšu i latgalīšu teksti ar pazudušuo dāla daudzveideigū interpretaceju nu Bībelis leidzeibys gondreiž nagrūzeita nūlasejuma leidz tuos postmodernajai alūzejai. Bībelis leidzeibys prīškplanā ir pīdūšonys akts, bet misterejis sižets centriets iz atsagrīsšonys ritualu tuo nūskaņu i paviersīņu daudzveideibā. Speciali itam īstudiejumam RA studentu teatra ilggadejuos dalineicys Liene Sergejeva i Linda Bauska ir saceriejušys breineigu dzīsmi, kas skanēs izruodis nūslāgumā.
Mistereja “Atgriešanās” sovā tematikā sasabolsoj na tik ar vīna voi ūtra potencialuo skateituoja personeigū dramatiskū pīredzi saimis attīceibuos, myužeigū vierteibu ceiņu izškireiguos situacejuos, bet ari ar myusu dīnu Latvejis suopeigū kasdīnu – kuplū izbraucieju skaitu, svešumā kleistūšūs laimis vaicuotuoju ciļvieceigū sapynu atsagrīzt sovā sātā.
Ceļojūšuo Sudobra Uoksta capure – studentu teatru festivala golvonuo bolva – 2 godus piec kuortys „gasteja” Rēzeknē, pasuokuma organizietuoji stuosta, ka leidz šam tik ilgstūša Sudobra Uoksta capuris kaviešonuos vīnā vītā nav pīradzāta.
Ziņa sagataveita piec RA Sabīdryskūs attīceibu nūdalis dūtuos informacejis


text:
Pīktajā diktatā latgalīšu rokstu volūdā pīgrīzs viereibys raksteitprasmei latgaliski
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Sastdiņ, 27. novembrī, pīgrīžūt viereibys sabīdreibys raksteit prasšonai latgalīšu rokstu volūdā, nūtiks jau Pīktais pasauļa diktats latgalīšu rokstu volūdā. Tys skanēs sastdīnis vokora raidejumā “Kolnasāta” (dzierdams Latvejis Radejis 1. programys eterā 18.15), kai ari video formatā byus daīmams Sabīdriskūs medeju portalā lsm.lv, latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv i socialajūs teiklūs. Diktatu organizej bīdreiba “LgSC”, Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv i Latvejis Radejis Latgolys studeja. Itūgod diktatā aktrise Inga Misāne-Grasberga skaiteis fragmentu nu Ilzis Spergys vēļ napublicātuo stuosta “Seiki kūceni zīdēja”.
Novembra pādejuo sastdīne itūgod ir dīna, kod nūteik ari Pasauļa diktats latvīšu volūdā, bet, kab aktualizātu ari latvīšu volūdys viesturiskuo paveida – latgalīšu rokstu volūdys – lītuojumu i pīvārstu sabīdreibys viereibys raksteit prasšonai latgaliski, jau pīktū reizi tamā pošā dīnā nūteik ari diktats latgalīšu rokstu volūdā. Ideja par itaida diktata nūtikšonu roduos 2017. godā tuo laika portala lakuga.lv redaktorei Vinetai Vilcānei. Nu ituo gods septembra pyrmū reizi mierktīceigi latgalīšu rokstu volūda kai pilotprojekts teik vuiceita septeņpadsmit Latgolys školuos. Pyrma tuo latgalīšu rokstu volūdu školuos beja vareiba īsavuiceit atseviškuos fakultativajuos stuņdēs, bet pīaugušajim viņ kaidūs dažaidu organizaceju reikuotūs naregularūs kursūs voi seminarūs.
Portala lakuga.lv vadeituoja Edeite Husare soka: “Jamūt vārā tū, ka vīnuotys latgalīšu rokstu volūdys normys ir jau nu 20. godu symta suokuma, i viertejūt tū, kū redzim publiskajā vidē, sabīdreibys raksteitprasme latgaliski ir saleidzynūši zamā leiminī. Skaidrojums atrūnoms tymā, ka školuos latgalīšu rokstu volūda da ituo gods nav vuiceita jau vaira nakai 80 godu – leluokā daļā kotram interesentam volūda juosavuica pošvuiceibys ceļā. Deļtuo ari portalā regulari raugam izgleituot i stuosteit par latgalīšu rokstu volūdys vaicuojumim. Leidza ar diktatu gribim aicynuot pīvērst uzmaneibu tam, ka ari latgalīšu rokstu volūdai ir sovys normys i raksteibys nūsacejumi.”
Pīktais pasauļa diktats latgalīšu rokstu volūdā skanēs sastdīnis, 27. novembra, vokorā 18.15 raidejumā “Kolnasāta” Latvejis Radejis 1 eterā, kai ari video formatā byus nūsaverams Sabīdryskūs medeju portalā lsm.lv, latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv, taipat i Latvejis Radejis Latgolys studejis i portala lakuga.lv socialajūs teiklūs. Diktata teksts, kū skaiteis aktrise Inga Misāne-Grasberga, piec diktata nūslāguma puorbaudei byus daīmams lakuga.lv i lsm.lv. Piečuok portalā lakuga.lv byus vareiba puorskaiteit vysu da ituo napublicātū Ilzis Spergys stuostu “Seiki kūceni zīdēja”, kuruo fragments ir ituos reizis diktata teksts. Diktata teksts sagataveits, īvārojūt 2007. godā apstyprynuotūs Latgalīšu raksteibys nūsacejumus.
Kab popularizātu raksteišonu latgaliski, nu 23. da 27. novembra diktata organizātuoji ari aicynoj socialajūs medejūs publicēt biļdis voi video, dalīkūt temturus #rokstulatgaliski i #latgaliski, ar koč kur publiskajā vidē radzamim uzrokstim latgaliski, tam, kai poši roksta latgaliski kasdīnā, voi tū, kai teik raksteits diktats latgaliski. Interesantuokuos publikacejis autors sajims puorsteiguma bolvu.
Ituogods diktats simboliski byus kai prīškviestness dreižumā gaidomajim pyrmajim radejis lasejumim latgaliski, kurūs nu 7. da 11. decembra Latvejis Radejis eterā skanēs seši Ilzis Spergys stuostu kruojuma “Dzeiveiba” stuosti. Radejis lasejumu eistynuošona ir ari Latvejis Radejis Latgolys studejis i bīdreibys “LgSC” sadarbeibys projekts.
Medeju “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” uztur i darbeibu nūdrūsynoj bīdreiba “LgSC”, kura jau vaira nakai 15 godu eistynoj dažaidus ar latgalīšu volūdys saglobuošonu, atteisteišonu i populariziešonu saisteitus projektus. Portals lakuga.lv sovu darbeibu izsuoce 2007. godā, tys vys vēļ ir vīneigais medejs pasaulī, kura saturs teik sagataveits tikai latgalīšu rokstu volūdā.
Latgaliskais raidejums “Kolnasāta” jau nu 2012. gods kotru sastdīni izskaņ Latvejis Radejis 1. programā. Raidejumu veidoj Latvejis Radejis Latgolys studeja i tymā dzierdamys kai sarunys i intervejis, tai izgleitojūšys rubrikys par latgalīšu volūdu, Latgolys kulturys procesim i nūtikšonom.


text:
Raivis Pudenko: sezonys
Dzejūļu autors: Raivis Pudenko
Īpazeistynojam ar jaunu latgaliski rokstūšu autoru – Raivi Pudenko. Jis ir dzims i audzs Rēzeknē, tok niu dzeivoj Reigā. Raivis Latvejis Universitatē studej baltu filologeju, kai ari ir vīns nu vortala literatura.lv redaktoru, kur puorsvorā struodoj pi latgalīšu i jaunūs autoru profilu. Par sovu raksteišonys pīredzi jis soka: “Poši pyrmī dzejūleiši i stuosteni topuši jau bierneibā i pusaugu vacumā, bet nu kas niule atguodoj, kas tī vyspuor beja. Nūpītni suoču raksteit ap 2020. godu, interesi par dzeju atdzeivynuoja Ronalda Brieža vadeitais kurss “Radošā rakstniecība”. Puorsvorā rokstu latvīšu volūdā, bet pādejuo goda laikā izmieginoju sovus spākus rakstnīceibā latgalīšu volūdā.“
Itī dzejūli saraksteiti 2020.–2022. godā. Kai stuosta Raivis, tī radeiti dažaidu sajiutu i puordūmu īspaidā. “Tam vysam pa vydu ikdīna, prīcys, bādys i vyss naīrostais, kas pādejūs div godu laikā skuors mani pošu, tyvuokūs, da i vysus myus. Itamā kūpā salyku dzejūļus, kurim par īdvasmu bejuse doba i juos izpausmis dažaidūs godalaikūs.”
jauneiba
šudiņ laika ziņuos
Tūms Brics pasceja
ka Reigā pa dīnu byus
muokūņains, breižim skaidruosīs
ostoni voi deveni grādi syltuma
viejs leidz 8 metrim sekundē
bruozmys leidz 22 metrim sekundē
bez krytulim
tik aizmiersa pasceit
ka jauneiba naatgrīziniski pagaisuse
i ka atsagrīzs
to tik uz puors dīnom vosorā
līpzīdi
kaidā korstā vosorys dīnā
iz munu golvu nūkryta
līpzīdu snīgs
i sūpluok maņ
iz zaļuo syunu pakluoja
līpzīdu viejputnī
tu leigoji kai juļa dabass
līpu laiks beidzīs
i puori palics tik
tuorpim i kukainim
zam siermajom tyucem
asfalta dūbelēs salītais
līpzīdu čajs
zaļš
muna vosora aizīs
i koč kod novembrī
pasamūsšu sovā dryumajā kambarī
i padareišu sovus motus zaļus
tuodieļ ka munā dzeivis telpā
vajagūt koč kū zaļu
kas nav tymsi zaļuos veina pudelis
i nu kopejneicys nūzogtais
muoksleigais augs
gaismys
mož ka reit
piec lieta
vyss malnais nūsiermuos
i beidzūt
piļsāts gaismu pīmūrdīņs
caurveis dabasus
i utilizēs sevi
viskijbryunuos i oranžuos pakruosuos
latakys
munā meilajā mīstā
lataku pīviļceiguos sejis
Erota glupeibā
gotovys atdūt sovu dzeiveibu
lai iz atvodom
tik vīneigū
i pādiejū reizi
ar sovom vāsajom i steivajom lyupom
nušvuļpseitu garumguojieju
lūcekļus
golvys pīdarumi
es īpazynu siļdeituoja izmontuošonys nūsacejumus
i snīga beretis cereņu kryumūs
tuodieļ tān
es grybu kliut
par snīga kluci
kas sasiļdeis
pīsātys transformatorbyudys
soltū i kantainū mīsu


text:
“Vīteri” vaicoj jaunu doncuotuoju!
Catūrtdiņ, 18. septembrī, 17.30 folklorys kūpa “Vīteri” aicynoj pīsavīnuot sovam pulkam jaunus doncuotuojus!
Pyrms goda oktobrī folklorys draugu kūpa “Vīteri” ar kruošņu koncertu svieteja 10 godu jubileju, aplīcynojūt, ka bārni i jaunīši ir īmīļuojuši folkloru leidz sirds dziļumu. Sandrys Staris vadeibā folklorys kūpā izaugušys jau divejis jaunīšu paaudzis ikotru godu draugu pulks pasapyldynoj, ari itūgod aicynuoti atsasaukt jauni doncuotgrybātuoji.
Sezonys “Vīteru” pyrmuo sasadoncuošona pavysam dreiž – 18. septembrī 17.30 Latgolys viestnīceibā GORS, Piļs īlā 4. Ej i pīsavīnoj folklorys kūpai “Vīteri”.
Telefons: Sandra Stare 26521351


text:
Pi myusim Latgolā! – 22.11.2013.
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA „Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu „Pi myusim Latgolā!”.
Itūnedeļ raidejumā:
- Raidejuma veiduotuoji atkluos, cik aktivai lauku uzniemiejdarbeibys vidē dorbojās Bolvu i Vileks nūvoda jaunīši;
- Muokslinīku i kulturys interesentu bīdreibys „Artistence” vadeituojs Andris Uškāns atkluos, voi vēļ jūprūjom pastuov Rēzeknis muokslinīku bohema;
- Raidejuma veiduotuoji gasteis Bolvu nūvodā, kur paraudzeis tikkū captu mazi, uzzynuos, kai teik dareits eists Latgolys ols, atkluos itīnis pyutieju orķestra tradicejis i nūskaidruos, kur Bolvūs meklejami luoči.
Raidejums „Pi myusim Latgolā!” skaņ pīktdinem 18:00 Latgolys Radejā, sastdinem 16:00 Rēzeknis radejis „Ef-Ei” ēterā, taipat tū var atrost i nūsaklauseit škārsteikla lopuos lakuga.lv, latgale.lv i i-rezekne.lv.
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec SIA „Lietišķā Latgale” snīgtuos informacejis


text:
Latvejis Nacionalais kulturys centrs izdevs gruomotu “Dienvidlatgalē austās segas”, kurys autore ir Latvejis Etnografiskuo breivdobys muzeja Kruojumu nūdalis vadeituoja, muokslys viesturneica Daina Kraukle.
Daina Kraukle izdavuma īvodā roksta: “Leidz šam Latvejis dīnvydu pīrūbežys nūvodu amatnīku veikums ir moz pieteits. Etniski boguoteigais īdzeivuotuoju sastuovs, kai ari cīšī kontakti ar Boltkrīveju ir veiduojuši viņ itai pusei soveigu izpratni par skaistū, kas amatnīceibā puorsteidz ar boguoteigim rūtuojumim i spūdru, dzeivisprīceigu kruosu zīdu. Pietejuma pamatā ir deču kolekceja (204 deči), kas 2003. godā beja eksponāta Kruoslovā. 2015. godā Latvejis Etnografiskais breivdobys muzejs reikuoja ekspediceju, kurys laikā izvaicuoju audiejis par izmontuotajim dorbareikim, materialim, audumu tehnikom i c. Īspieja tiktīs ar audiejom ir nanūviertejama, partū ļaun īraudzeit i dziļuok saprast gon vidi, gon dorba pajiemīņus, gon pošu muojamatnīču dvēseli. Maņ Latgola vysod lykusīs kai Latvejis energejis i vitalitatis olūts. Caru, ka gruomotā apkūpuotais ļaus audieju nuokušajom paaudzem smeļtīs īdvesmi i radeit jaunus interesantus dorbus.”


text:
"Latgalīšu puosokys i puorsokys" niu var nūsaklauseit ari škārsteiklā
2010. godā izdūtajā diskā īraksteituos puorsokys vairuoku godu garumā, sasateikūt ar teiciejim vysaiduos Latgolys vītuos, savuokuse kulturys darbineica i tradicionaluos kulturys tradiceju turātuoja Iveta Dukaļska. Kūpā diskā “Latgalīšu puosokys i puorsokys” īraksteita 31 puorsoka i tuos īrunuojuši taidi Latgolys kulturā zynomi ļauds kai Aigars Runčis, Artūrs Uškāns, Gunārs Igaunis, Guntra Kuzmina-Jukna, Alvis Bernāns, Juris Vucāns, Ilmārs Dreļs, Andris Slišāns, Ilga Šuplinska, Valentīns Lukaševičs, Oskars Orlovs, Līga Rundāne, Kristaps Rasims, Andrejs Rudzinskis i cyti. Taipat īrokstā dzierdams ari teiciejis Annys Glinskys bolss.
Disku “Latgalīšu puosokys i puorsokys” izdeve bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa”, i īroksta mierkis beja padareit daīmamuoku itū latgalīšu mutvuordu folklorys daļu. Diska izdūšonu atbaļsteja Vaļsts kulturkapitala fonds. Īroksts sovulaik tyka duovynuots Latgolys nūvodu bibliotekom, školom, bārnuduorzim, dažaidom navaļstiskom i cytom organizacejom, bet niu puosokys kotrys grybātuojs breivi var nūsaklauseit tepat “Latgolys Producentu Grupys” sātyslopā voi Youtube kanalā https://ej.uz/puorsokys. Pošu reizi var nūsaklauseit pyrmū puorsoku daļu, bet da nedelis gola, kotru vokoru pasaruodūt pa kaidai kluotyn, klauseituojus īprīcynuos ari puorejuos.
“Peiksti voi napeiksti, ak, muote sacē, ka juosaklausa, ta juosaklausa irā!” tai, drupeit puorfrazejūt vīnu nu puorsoku, ari desmit godu piec diska izdūšonys var saceit par puorsoku klauseišonūs. Bīdreiba cer, ka puorsokys prīcynuos kai itymā, drupeit čudnajā laikā, tai ari piečuok – eipaši ar latgalīšu volūdu īpazeistynojūt ari mozuokūs klauseituojus.


text:
Rakstnīka Ontona Rupaiņa dzymtuos sātys atdzymšona
Breineigi saulainā 1. juļa pušdīnys laikā kupls ļaužu pulks pīskandynuoja Pūrisku sādžys Rupaiņu sātys pogolmu. (Jamūt vārā pyrmuos breivvaļsts rūbežus, Rupaiņu sātys īsakļuove Bieržgaļs pogostā, nu niu tuos ir taišni iz rūbeža storp Lendžu i Bieržgaļs pogostim). Ite iz Rupaiņu sātu atdzymšonys svātkim sasapuļcieja Latvejā, Latgolā i uorzemēs zynomuo i pazeistamuo ar sovim dorbim, izcyluo Latgolys patriota Ontona Rupaiņa radinīki i juo talanta cīneituoji.
Skots, kas pasaviere gostu acim, vysūs atbraukušajūs izsauce apbreinu, ka tik puora mienešu laikā rakstnīka bruoļa Jezupa meita Genovefa Rupaine ar puora paleigim i tik sovom rūkom, i par sovim personeigim leidzeklim ir puorvārtuse sātys apleicīni i pogolmu. Vēļ napaseņ ite beja laikazūba i vandaļu sapūsteiti džungli, bet niu sataiseiti celeņu, nūvuoktys vacuos, pa pusei sabrukušī kuormi, īreikuoti akmiņa duorzi, puču dūbis, lapeneite, kur pasasliept leita laikā, nu vacajim āku pamatu akmiņim sataiseitys dekorativys myura byuvis. Vuordūs nav aprokstoms, kaidu energeju, leidzekļus i dorbu īguļdejuse itei simpatiskuo, gon pensejis vacuma, nu vys tik energiskuo i jaunekleiguo kundze, kab caltu gaismā sova slavanuo onkuļa Ontona, i sovu vacuoku – Jezupa i Vladislavys, kuri ite myužu nūdzeivuojuši, pīmiņu. Vielejam kab Genovefys kundzei i juos nadaudzajim paleigim vysu leluokuo pateiceiba i Dīva svieteiba par padareitū lelū dorbu!
Pasuokums Rupaiņu sātys pogolmā suocās ar pīminis akmiņa pasvieteišonu Rupaiņu dzi=ymtai i sātai prīstera Andra Jonāna vadeibā. Tuoļuok sātys pogolmā tyka īkūrts dzymtys guņkurs, nu kura līsmom tod tyka aizdagtys sveceitis svečturī vysim dzymtys tymā saulē aiazguojušim ļaužim, reizē ari škatynojūt Rupaiņu dzymtys zoru atmiņu rokstu komuleņš. Svātku scenareju beja taisejuse Jezupa mozmeita Elga Pokule nu Muokuļkolna, kūpā ar sovom talanteigajom meitom Zani i Kristīni. Atmiņu i dzeivis komuleņu kuplynuoja dzīsmis, gon kūpeigi dzīduotys, gon Bieržgaļs folklorys kūpys izpiļdejumā. Pasuokuma viersa beja Elgys i juos meitu pošu sacarāta i komponāta cīši melodiska dzymtys himna.
Cikom gosti mīlojuos ar Rupaiņu dzymtys saguoduotim gordumim, dzēre ols i iede tīpat captus šašlikus, tikom Rupaiņu dzymtys pīdereigi stateja dzymtys liktiņduorzu, kur kotrs nu rodim pastateja sovu kūšumkryumu. Iz pasuokumu tuolū celi nu ASV Denverys beja nūbraucs ari rakstnīka dāls– Juoņs Rupaiņs.
Pateikami tys, ka pasuokumu ar sovu kluotbyutni pagūdynuoja ari Rēzeknis nūvoda prīkšnīks M. Švarcs ar kundzi, nūvoda dūmis kulturys nūdalis vadeituoja I. Pleikšne, kinys par rakstnīku taiseituoji: Ilga Šuplinska, Voldemārs Ivdris i Māris Justs, taipat ari pogostu puorvaļžu vadeituoji A. Dunskis, V. Deksnis i L. Plavinska. Nūvoda prīšksādātuojs Monvids Švarcs sūlejuos ari iz prīšku podturēt īceris, kas saisteitys ar Rupaiņu sātys atdzymšonu Pūriskūs, taipat ari puorvaļžu vadeituoji A. Dunskis i V. Deksnis. Cīši caram, ka sūlejumim sekuos ari reali dorbi, jo doromuo ite vēļ cīši daudzi: juoatjaunoj sāta, juosavad kuorteibā sātys pogolms i dabraucamais ceļs.
Svātki turpynuojuos Lendžu pogosta kulturys nomā, kur nūtyka kinys par rakstnīku Ontonu Rupaini i juo dorbim „Laiku i myuža roksti” prezentaceja, kab tū nūsavārtu kūpā ar rakstnīka rodim, draugim i juo dorbu cīneituojim varātu ari Lendžu pogosta īdzeivuotuoji, jo rakstnīka dzeive i literaruo darbeiba saisteita na viņ ar tādinejū Bieržgaļs pogostu, nu ari ar Lendžim i tuo īdzeivuotuojim, Pūrisku sātu sābrim 19. godu symta golā i 20. godu symta suokuos. Bieržgalē kinys prezentaceja nūtyka Ontona dīnā piec bazneicys kalendera – 13. junī, nu Rēzeknis augstškolā 1. junī.
Kina ir izcyla, jo tei aizkustynoj skateituojus da osoru. Jau pīsauktī kinys taiseituoji ir padarejuši breineigu dorbu, ar kura rezultatu vādzātu īpazeistynuot na viņ Latgolys, nu ari cytu nūvodu i vysys Latvejis skaiteituojus.
Piec kinys nūsavieršonys svātki turpynuojuos naformalā gaisūtnē ar kūpeigom dzīsmem i dančim.
Sagatavieja – Bieržgaļs folklorys kūpys vadeituoja Anna Adijāne
Karteņā – Genovefa i Juoņs Rupaiņi Pūrisku sātys pogolmā
Genovefa Rupaine – Jezupa meita , dzeivoj Rēzeknē.
Juoņs Rupaiņs – Ontona Rupaiņa dāls, nu 1944. goda dzeivoj emigracejā, pošu šaļti ASV Denverā.


text:
Vyss, kas ir latgaliski, nav dūmuots tik latgalīšim. Saruna ar Elīnu Kokareviču
Roksta autore: Laura Melne, portals lakuga.lv
Par Volūdu sātu (Valodu māju) aizvadeituo gods laikā gona daudz dzierdāts ari latgalīšu volūdys kontekstā. Jī organizej kursus, struodoj pi vuiceibu leidzekļa “Latgalīšu volūda suociejim”, veidoj virtualu izstuodi par jaunnorvegu i latgalīšu rokstu volūdu, kai ari izdavuši Marijis Dzeislys dzejūļu kruojumu “Vysta smierts”. Vyss īprīšk nūsauktais jau byutu gona lobs īmeslis, kab iz sarunu aicynuotu Volūdu sātys projektu vadeituoju i bīdreibys “Valodu muzejs” vaļdis prīšksādātuoju Elīnu Kokareviču. Tok gribīs vaira izzynuot ari par tū, kai dzeivē izapauž Volūdu sātys mierkis caur volūdu panuokt pozitivys puormainis, atvierteiba kai vīna nu golvonūs vierteibu i vuiceibu prīca kai svareigs volūdu kursu princips.
Pasavērt iz latgalīšu volūdu nu molys
Elīna latgaliski narunoj, tok juos dzeivē latgalīšu volūda ir bejuse jau nu pošys bierneibys, partū ka juos vacvacuoki īt nu Latgolys. “Jūs volūda gon beja latgalīšu i latvīšu literaruos volūdys sajaukums, partū maņ tys nasaruodeja nikas eipašs. Poša izaugu Vydzemē, tyvuok Reigai, partū tei nav muna volūda. Vaira tys aktualiziejuos studeju laikā, kod vairuokys profesoris akcentēja latgalīšu volūdys nūzeimi, reizem pat tū puorspeilēja. Pīmāram, ruodejuos jauki, ka varēja izavairēt nu eksamena, pasuokūt, ka tev ir rodi Latgolā, tok, nu ūtrys pusis, tys ruodejuos ari sovaiži – deļkuo tys ir tik eipaši,” jei atguodoj sovys baltu filologejis studejis Latvejis Universitatē. Tys gon naasūt radejs eipašu patyku voi interesi par latgalīšu volūdu, dreižuok preteji. Cytaiž bejs, suocūt dorbu Volūdu sātā, kur taišni jai saīt vaira struoduot ar latgaliskajim projektim. “Te vyss nūteik koč kai cytaiž, breivuok, naatkareigi nu tovys izceļsmis, saknem, rodim. Vysi, kurus interesej latgalīšu volūda, ir laipni aicynuoti par tū aizdūt vaicuojumus.” Par tū līcynoj ari fakts, ka Volūdu sātys reikuotajūs latgalīšu volūdys kursūs pīsadalejuši ari na tik cylvāki, kuri nav nu Latgolys, bet ari uorzemnīki, kas nimoz namuok latvīšu literarū volūdu. Tī puorsvorā bejuši volūdu entuziasti, kurim vīnkuorši pateik vuiceitīs volūdys. Elīna soka, ka jim tys eistyn ruodejīs interesanti i jī vuicejušīs ar prīcu. “Maņ ruodīs, ka tys ļaun mums iz volūdu pasavērt nu molys. Cytaiž jei vysu laiku ir tepat sūpluok, ir streidi par ortografeju, tū, kas tymā dreikst voi nadreikst runuot. Tok ite atīt cylvāks, kurs iz tū verās kai jaunu svešvolūdu, kuru īsavuiceit, kab paplašynuotu sovu redzislūku. Varbyut mes naasam pīroduši vērtīs iz latgalīšu volūdu kai svešvolūdu, kū sevkurs varātu vuiceitīs. Cylvākim interesej naparostuokys volūdys, golvonais, kab byutu pīduovuojums tuos vuiceitīs. Ka mes nūslādzam volūdu, ka tū dreikst lītuot tik “eistī” latgalīši, tod ari cytim nav motivacejis tū vuiceitīs,” jei skaidroj.
Naīlikt volūdu ramūs
Kai izapauž Volūdys sātys mierkis panuokt pozitivys puormainis caur volūdu i atvierteiba kai vīna nu golvonūs vierteibu? Elīna soka, ka tys ir cīši dažaidi. “Tys, kaidys gruomotys mes izavielejam izdūt, kaidys temys aktualizejam, kai uzjemam gostus, cik asam atvārti vysaiduokom pīredzem i volūdom. Ir cīši svareigi naīlikt volūdys pīredzi koč kaidūs ramūs. Kotram cylvākam tei ir sova.” Jei ari stuosta, ka latgalīšu volūdys sakarā pi jūs bīži atīt cylvāki, kurim jau ir sovs rams. “Der vīna ortografeja, izruna, pareiza verseja kaidam vuordam voi koč kas taids. Mums golvonais ir, kab volūda tyktu lītuota. Kod tu īsadrūsynoj lītuot volūdu, tod tev ari rassīs interese par cytim variantim.” Soku Elīnai, ka beidzamajā laikā ari daudz asu par tū dūmuojuse. Ka latgaliski koč kas publiski teik pīraksteits ar klaidom, nareši kaids publiski tuos suoc lobuot voi puormat, deļkuo nav konsultiejušīs ar volūdnīkim. Tok, voi tys dreižuok na motivej īsavuiceit raksteit pareizi, bet vaira naraksteit vyspuor? “Dūmoju, ka daļai tai nūteikti varātu byut. Kod mes vuicomēs raksteit, myus motivej īdrūsynuojums, ka tev forši saguoja. Ka tu bierneibā pyrmū reizi roksti vuordu i kaidu burtu pīroksti iz ūtru pusi, tev jau ari ruodīs, ka vyss pasauļs ir sabrucs i vaira raksteit nasagryb. Nazynu, nu kurīnis latvīšu volūdnīceibā ir tys “klaida, klaida klaida!”, kai nazkod radejis raidejumā skali skandynuoja.” Piec Elīnys dūmu, latgalīšu volūdā ir gryuši pasaceit, kas vyspuor ir pareizi, zynūt izlūkšņu daudzveideibu. Jei ir puorlīcynuota, ka nadreikst aizmierst par tū, ka volūda vysu laiku mainuos, partū tai vajadzātu pīīt elasteiguok. “Volūdys mierkis ir, kab cylvāki varātu sovā storpā komunicēt. Ka cylvāki tamā runuos, tod ari volūda pastuovēs ilgstūšuok i atsateisteis,” tai Elīna.
Volūda myusu dīnom, na viesturei
Ar Latgolys kulturys programys atbolstu Volūdu sātā niu teik struoduots pi latgalīšu volūdys vuiceibu gruomotys “Latgalīšu volūda suociejim”. Elīna stuosta, ka tei byus atškireigys pīeejis gruomota. “Tradicionali vuiceibu gruomotys ir baļsteitys iz gramatiku – suokumā tu vuicīs gramatiku, vuordu formys, īsavuici vuordeņus. Mes itamā gruomotā koncentrēsimēs iz komunikativū funkceju, kas nūzeimoj, ka temys byus saisteitys ar tū, kai mes komunicejam – sasavasaluošona, tys, kū stuostom par sevi.” Gruomotā īkļautuos temys ir myusdīneigys: īpasazeišona internetā, veganisms, aktivisms, ceļuošona. Tuos veiduotuoji struoduojuši ar dūmu, ka tei byus vajadzeiga šudiņdīnai, na viesturei, partū narunoj, pīmāram, par etnografiskom temom voi bazneicu. “Latgalīšu volūda suociejim” dūmuota plošai mierkauditorejai. “Tū varēs izmontuot kai latvīšu literaruos volūdys pratieji, kuri namuok latgaliski, bet par tū interesejās, tai ari tī, kuri muok krīvyski voi angliski, bet ir bez latvīšu volūdys zynuošonu. Tai, ka tys var byut sevkurs, tok dūmoju, ka tī vaira varātu byut jauni cylvāki, tī, kurim interesej vysaiduokys volūdys, tūs paveidi, i cylvāki ar atvārtu pruotu, kuri nadūmoj, ka latgaliski navar runuot par koč kaidom temom,” soka Elīna, nūruodūt, ka dažys nu tūs konservativuokajai Latgolys sabīdreibys daļai varātu ruodeitīs kai tabu temys. Tok juopīkreit jai, ka myusu dīnuos eistyn byutu tik normali, ka cylvāki veganiskajā kopejneicā latgaliski puorsprīstu, kai jim tikū guojs protestā. Ari latgalīši ir vegani, feministi voi pīder LGBT+ kūpīnai.
Puorvarēt īdūmuotū rūbežu
Paraleli vuiceibu gruomotai nūteik dorbs ari pi Eiropys ekonomiskuos zonys finanšu instrumenta projekta par latgalīšu i jaunnorvegu volūdys virtualū izstuodi. Izstuode tiks baļsteita iz cylvāku pīredzis stuostim – kai jī sasatykuši ar volūdu voi izjiut ar tū saikni, i tamā varēs izzynuot par kūpeigū i atškireigu itūs obeju volūdu storpā. “Jaunnorvegu volūdai viesturiski ir stabils vaļsts volūdys statuss. Iz ituo pīmāra varēs izzynuot, kaidys ir īspiejis aizstuovēt volūdys statusu, pīruodeit, ka tei vysim ir vajadzeiga, tū var vuiceitīs vysā vaļstī,” stuosta Elīna. Leidzeibys storp itom div volūdom saredziejs vīns nu Volūdu sātys dybynuotuoju Snorre Karkonens-Svensons, kurs pats īt nu Norvegejis. Jaunnorvegu volūdai, kas sūpluok bukmolam, ir vīna nu norvegu volūdys raksteibys tradiceju, ir rakstureiga dažaideiba. Kai stuosta Volūdu sātā, tī vīnam darbeibys vuordam var byut pat četri dažaidi lūceišonys veidi, kab piec īspiejis vaira cylvāku, kuri runoj dažaiduos izlūksnēs, justu itū volūdu kai sovejū.
Ar sovu darbeibu Volūdu sāta ari gryb paruodeit, ka vyss, kas ir latgaliski, nav dūmuots tik latgalīšim. Vys vēļ cylvāki tai dūmoj, tū pīruodūt ari izsaceitī komentari par Marijis Dzeislys kruojumu “Vysta smierts”. “Nā, nā, es nu Kūrzemis!” tai kaidā tierdzeņā asūt sacejs pierciejs, kam pīduovuota ari Dzeislys gruomota. Elīna saleidzynoj skaiteišonu latgaliski ar gruomotom vacajā drukā – suokumā vajag īsapraktizēt, tok tuoļuok jau aizīt labi. “Golvonais ir puorvarēt tū, pa manim, īdūmuotū rūbežu, kas ir cylvāku apziņā,” jei soka, tū attīcynojūt ari iz kulturys medejim, kuri, kai nareši dzierdāts nu latgaliski rokstūšūs autoru, nagryb publicēt tekstus latgaliski, sokūt, ka jūs auditoreja tūs nasaprass. Tok auditoreja eistineibā varbyut ir daudz plašuoka, kai varātu ruodeitīs – Elīna atguodynoj, ka ir kai jaunī autori, tai kulturys darbinīki, kuri poši īt nu Latgolys voi jūs vysmoz interesej latgalīšu volūda. Ari Volūdu sātys pīredze ar Marijis Dzeislys kruojumu līcynoj, ka, pīmāram, cylvākim, kurim ir saknis Latgolā, gribīs tū nūpierkt i puorskaiteit. I gruomotu skaita ari tī, kurim taidu sakņu nav, partū Elīna cer, ka “tylts iz latgalīšu volūdu vēļ nav puorrauts”. Ar Dzeislys kruojumu gon guojs vysaiž – var just ryugtumu par tū, ka tys nav nūvārtāts Latvejis Literaturys goda bolvā, taipat sajimti ari puormatumi nu ļaužu par “napareizys” ortografejis izmontuošonu, tok lela prīca bejuse “Boņuka” bolvys sajimšona. Volūdu sāta izdūd nalelu skaitu gruomotu, pīvieršūt lelu viereibu teksta kvalitatei i atbiļsteibai jūs vierteibom, tok lobpruot iz prīšku izdūtu ari vēļ kaidys gruomotys latgaliski, ka kaids autors jim tū pīduovuotu.


text:
- VEIKALS
- Atbolstu portalu
Atbolstu portalu
Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv jau 15 godu latgaliski kasdīnā viestej par latgalīšu kulturu pasaulī i kulturys nūtikšonom, jaunumim, prīcom i bādom Latgolā. Dīvamžāļ cikom vēļ arviņ vīneigais taids pasaulī, kurs kasdīnā ar sovim skaiteituojim runoj viņ latgaliski, deļtuo myusu atbiļdeiba ir vēļ leluoka, kab portals byutu i iz prīšku. 2021. godā portalā publicāti 430 roksti, bet myusu apjiemeigais plāns ir, ka 2022. godā tī byus vysmoz 500 – viests, intervejis, recenzejis, apskoti, literaturys jaunumi, atskoti i vysa kas cyts.
Mums portals lakuga.lv nav viņ viests, tuos ir ari latgaliskuos aktivitatis, aizdavumi, informaceja socialajūs teiklūs (Facebook, Twitter, Instagram, Telegram i TikTok), cytu latgalīšu iniciativu informativa atbaļsteišona, kai ari latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibys, latgalīšu diktats, akceja “Latgalīšu volūdai draudzeiga vīta”, diskusejis, WhatsApp uzleimis i vēļ vysa kuo cyta kustynuošona.
Ar itū atbolstu portala vīnai dorba nedeļai mes varim publicēt vysmoz desmit rokstus, īkustynuot socialūs teiklus ar vysmoz 20 īrokstim, papyldynuot latgaliskūs nūtikšonu kalendaru i sagataveit video par kaidu latgalīšu volūdai draudzeigu vītu.


text:
6. decembrī Daugovpiļs teatrī beja pyrmizruode īstudiejumam “Spreideits”, kurā pyrmū reizi Annys Brigaderis puosoku luga izskanēs latgaliski, informej teatra puorstuove Janīna Ivanova. Izruodē vysai saimei mozuo laimis maklātuoja pīdzeivuojumus boguotynuos dejis i dzīsmis, kai ari latgalīšim rakstureigais sirds syltums i dzeivisprīca. Izruodis režisors ir Māris Korsiets, lugu latgaliski puorlykuse Monika Zīle.
Bāgūt nu gryutuo dorba i pamuotis bruozīņu, Spreideits dūdās plošajā pasaulī meklēt sovu laimi. Ceļā jam juoteik golā ar vairuokim puorbaudejumim, i juo apjiemeiba i lobuo gryba vysod atsamoksoj. Tok svešajā zemē apsūleituo boguoteiba naspiej jam duovuot ilgi maklātū laimi, i mozais, varūneigais ceļuotuojs saprūt, ka nikur nav tik labi kai sātā, tūs cylvāku lūkā, kurim jis eistyn ryup.


text:
Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeiba V
Bīdreiba “LgSC” sadarbeibā ar latgalīšu kulturys ziņu portalu lakuga.lv itūgod aicynoj iz ostoņom latgalīšu rokstu volūdys tīšsaistis bezmoksys nūdarbeibom, kab kotrys interesents varātu izzynuot vaira par latgalīšu rokstu volūdu i īsavuiceit tuos pamatprincipus.
13. septembrī 19.00 īsasuoc nūdarbeibu rudiņa periods, pīktuos nūdarbeibys video ite:
Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys voda vīna nu zynūšuokūs latgalīšu rokstu volūdys specialistu, latgaliskūs gruomotu korektore, pīredziejuse volūdys nūdarbeibu vadeituoja i volūdys eksperte Muora Mortuzāne-Muravska.
Pīktuo nūdarbeiba piec vosorys breivdīnu byus pavasara nūdarbeibu atkuotuojums i zynuošonu nūstyprynuošona. Volūdys nūdarbeibys rudiņa periodā byus 13. septembrī, 27. septembrī, 11. oktobrī i 25. oktobrī. Pyrmuos četrys volūdys nūdarbeibys var nūsavērt ite:
Latgalīšu rokstu volūdys kursu nūtikšonu finansiali pabolsta Sabīdreibys integracejis fonds nu Kulturys ministrejis daškiertūs Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.
Pyrmūs četru nūdarbeibu temu atguoduošonys pošpuorbaudis testu var aizpiļdeit ite: https://www.lakuga.lv/2022/09/13/latgalisu-rokstu-voludys-nudarbeiba-v/


text:
Raidejums “Pa sovam” – par ekonomiku i uzjiemiejdarbeibu Latgolā
Pīduovojam nūsavērt Latgolys Regionaluos televizejis veiduotū raidejumu “Pa sovam”, kas viestej par Latgolys regionu i tuo ļaudim.
Cykla pyrmais raidejums teik suokts ar stuostu par jau daudzus godus vysvaira cyluotū tematu – ekonomiku i uzjiemiejdarbeibu Latgolā. Itūreiz teik runuots par sātys ražuošonu, taišnū pierkšonu i ekologiskim produktim – tū, kū kotrs kam ir ideja, pats var izdareit sovā sātā, sajimt nu tuo materialu lobumu, i kooperejūtīs, kai ari patriotiski atbolstūt cytam cytu, ari atrisynuot vysmoz nalelu daļu nu ituo sasuopiejušuo vaicuojuma.


text:
Teika par Grītys kolnu
Teika publicāta: P. Šmita “Latvīšu puosokys i teikys”, Reiga, 1937. g.(saglobuota origionaluo raksteiba).
Vīns myusu cīma vactāvs stuosta šitaidu nūtykumu par Višķu pogosta Grītas kolnu. Jam gadējīs agri leldīnas reitā byut uz piļskolna pi Grītas. Te uz reizes Grītas zīmeļu suonā atsadora durovas un četri lūgi: kotrā durovu molā pa divi. Un nu Grītas pa durovom izguojuse kundze, boltuos drēbēs, skaisti ģērbusīs, ar vainagu uz golvas, un divi malni suņi nu pakaļes. Jei iznasuse sauju sudobra naudas, davuse tū zemnīkam un teikusi: “Še tev nauda un ej uz muojom. Vēl nav atguojis laiks.” Kaids laiks vēl nav atguojis, to nateikusi. Zemnīks pajēmis naudu un nūguojis uz muojom.
Tai pat breinīgs gadījums pi Grītas kolna nūticis arī ar munu muoti. Agri reitā, vēl pyrms saules lēkšonas, muote ar muosu nūguojušas par upi sēnēs. Te Grītas golā pasaruodījušas durovas, leidz pusei nu stykla, un vīns lūgs. Juos ļūti nūsabeidušas, atskrēja uz muojom un pasacīja cytim. Nuskrējuši muojinīki naatroda jau nikuo.
Kaidu dīnu goni ganīja uz piļskolna. Te pi Grītas sēdēja vaca sīvīte, ar siermim motim un boltuos drēbēs. Goni pīguojuši pi sīvītes un prasījuši: “Nu kurīnes tu esi? Kuo tu te sēdi?” Jei naatbiļdejusi nikuo. Tod goni vaicuoja krīviski, tod pūliski, bet jei kai sēd, tai sēd un naatbild nikuo.
Cytā dīnā goni redzējuši raibu sunīti, kas skraidījis ap Grītu. Goni juo saukuši, davuši maizes. Vāluok suokuši svaidīt ar akmiņim, bet sunīts skrējis un skrējis ap Grītu.
Reiz vyss myusu cīms gribēja īt Grītas roktu. Vīns saimnīks nūguoja vysim pa prīšku uz Grītu. Cyti, kas vāluok nu cīma izalaidja, redzēja, ka pi juo kurīs moza guntiņa, un ap jū lākaja malns suns. Kaimiņi nūguojuši, vaicuoja: “Kaids pi tevis beja suns, un kam tu kurinuoji guni?” Bet viņš atteicja, ka šis naredzējis nikaida suņa un nakurinuojis nikaidas guns.
Karteņa: A. Plūme


text:
Portals lakuga.lv sajiems Medeju atbolsta fonda finansiejumu
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” sajāmuse atbolstu tuos uzturātuo medeja “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” darbeibys nūdrūsynuošonai Regionalūs i vītejūs medeju atbolsta programā 2020. godam.
Projekts “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” styprynuos i atteisteis Latgolys kulturys telpu, rodūt saturu portalā lakuga.lv, taidā veidā regiona īdzeivuotuojūs veicynojūt patriotismu i pīdereibys sajiutu latvyskajai kulturtelpai.
Rokstu serejuos tiks atspīgeluoti vaļsts i pošvaļdeibu amatpersonu vīdūkli par Latgolys kulturpolitikys i cytim vaicuojumim, latgalīšu volūdys lītuojumu, pieteits Latgolys tāls, par latgalīšim asūšī stereotipi vairuoku desmitgažu garumā, atkluoti latgalīšu pīredzis stuosti Latvejā i vysā pasaulī.
Regionalūs i vītejūs medeju atbolsta programu administrej Sabīdreibys integracejis fonds. LgSC eistynuotuo projekta finansiejums sajimts kategorejā “Latgales plānošanas reģiona sabiedriski politisko, sociālekonomisko un kultūras procesu analīze” rokstu sereju sagataveišonai. Projekts teik eistynuots periodā nu 2020. gods maja da decembra.


text:
Gološovys pogosts
Gološovys pogosts[2] (latvīšu: Goliševas pagasts) — Kuorsovys nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Pogosta centrā Gološovā dora tautys noms, biblioteka i pyrmaskūliņs īstots. Kai 2010. godā aizdareja Aizgāršys pamatskūlu, pogostā nadora nivīna skūla. Lelums ļaužu pravoslavi i pīdar Gološovys Svātuos Trejadeibys pravoslavu parapejai.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Gološovys pogosts pyrmū reizi viesturis dokumentūs aizraksteits 1646. godā Ludzys stuorastejis inventara sarokstā kai Wlosc Hołuszowska. 1784. godā Gološovys sarokstūs aizraksteita kai Mikalovskys (Mērdzinis) muižys daļa. 1945. godā Mērdzinis pogostā īstateja Gološovys solys padūmi. 1979. godā Gološovys solai daškiera daļu Blontu solys teritorejis.[3] 1990. godā solu reorganizej kai pogostu.[4] 2009. godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kuorsovys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Gološovys pogosts tur rūbežu ar:
- Kuorsovys nūvoda Malnovys pogostu i Mērdzinis pogostu;
- Cyblys nūvoda Blontu pogostu;
- Krīvejis Federacejis Opskovys apgabaļa Krasnogorodskys rajonu.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Latgolys administrativais īdalejums. Latgolys piļsātys, nūvodi, pogosti (2019. goda 27. majā). Vaļsts volūdys centrs. Veireits: 2020. goda 3. janvarī
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001—2002 ISBN 9984-00-412-0


text:
Aicynojam studentus iz pasuokumim
Suokūtīs jaunajam vuiceibu LgSC biroji Reigā, Rēzelnē, Daugovpilī i Jelgovā aicynoj studentus iz pasuokumim, kab īpazeitu studeju piļsātu i vaira izzynuotu par Latgolu i LgSC. Meili gaideiti byus ari bejušī i tūpūšī studenti.
Jelgovā
23. septembrī
Foto-orientiešonuos „Īpazeisti Jelgovu”. 17 stuņdēs puļciešonuos Hercoga Jākuba laukumā. Komandu ar 3 cylvāku sastuovu pīsoki da 22.09, rokstūt iz jelgova@lgsc.lv.
Leidza naaizmiersti fotoaparatu, var iztikt ar telefonā asūšū!
24. septembrī
LLU Studentu klubā 19 stuņdēs izgleitojūšais seminars par LgSC. Piečuok kinys „Latgale – trīs stāsti” vieršonuos.
Vaira dazynuošonys par Jelgovys pasuokumim, rokstūt iz e-postu: jelgova@lgsc.lv ci zvonūt 287194 92 (Valērijs).
Daugovpilī
23. septembrī
18 stuņdēs Reigys ūļneicā 48-3 sovys durovys attaiseis jaunuos LgSC Daugovpiļs biroja telpys. Birojs īgivs zeimeigu nūsaukumu “Štabiks”. Aicynojom vysus iz atvieršonys svātkim! Vaira dazynuošonys, rokstūt iz e-postu: daugovpils@lgsc.lv ci zvonūt 26216586 (Sandra).
Reigā
25. septembrī
Pasaulī 26. septembrī tiks atzeimāta Eiropys volūdys dīna. LgSC aicynoj iz rodušū darbneicu, kurā varēs apdrukuot krekleņu ci škeivi, krušķu ar kaidu latgalisku teicīni. Kruosys byus, leidza jam kraklu ci škeivi, krušku i t.t. Gostus gaideisim LgSC Reigys birojā Antonejis īla 8-3/6 nu 17 leidz 20.
30. septembrī
Foto-orientiešonuos „Vokora styga”. 18 stuņdēs puļciešonuos pi Breiveibys pīminekļa. Komanda, kurys sastuovā var byut 2-3 cylvāku, juodasoka iz epostu reiga@lgsc.lv da 28.septembra. Piec pasuokuma vysi kūpeigi pasaļustēsim Folkklubā Ala. Leidza naaizmiersti fotoaparatu, var iztikt ar telefonā asūšū!
Rēzeknē
24.septembrī
19 stuņdēs byus īsapazeišonuos vokors īkš „Ausmeņa Kebabs”, parunuosim par LgSC, vīns par ūtru i kū lobu varom padareit īkš latgaliskuo i LgSC. Vaira dazynuošonuos, rokstūt iz e-postu rezekne@lgsc.lv ci znonūt 29205413 (Ligija)
Viesti sagataveja: LgSC
Karteņa: “Pyparmātru čaja kauss” Reigā, 2013. goda septembrī. LgSC argivs
*Studentu nedelis pasuokumi nūteik ar Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstu.


text:
NEPLP konkursā uzvariejuši “Lietišķā Latgale” i “Dautkom TV”
Nacionaluos elektroniskūs plošsazinis leidzekļu padūmis (NEPLP) reikuotajā konkursā par raidejumu veiduošonu 2015. godā Latgolys regionalajūs i vītejūs plošsazinis leidzekļūs uzvariejuši SIA “Lietišķā Latgale” i SIA “Dautkom TV”.
Konkursā par radejis programys veiduošonu par uzvarātuoju tyka atzeits producentu grupys “Lietišķā Latgale” pīduovuojums. Tys paradz turpynuot veiduot raidejumu cyklu “Pi myusim Latgolā”, kas kotru nedeļu ēterā dzierdoms nu 2012. goda beigu. “Lietišķā Latgale” pīduovoj veiduot treis raidejumus nedeļā ar kūpejū originalsatura garumu nu 45 da 50 minutu. Raidejumi par kulturys nūtikšonom Latgolys regionā byus dzierdomi caturtdīnēs, pīktdīnēs byus sabīdriski politisks raidejums par Latgolys regiona aktualitatem ar apakšrubrikom, nu sastdīnēs paradzātys intervejis.
Raidejumi byus dzierdomi radejis stacejuos “Latgales radio”, radejā “Ef-Ei” i “Divu krastu radio”. Ituos radejis stacejis sasnādz latvyski, latgaliski i ari krīvyski runojūšu auditoreju. Raidejumi dzierdomi ari škārsteiklā, tymā skaitā ari LaKuGā. Raidejumu veiduotuoji jau itūšaļt sasadorboj i ari itūgod planavoj sasadorbuot ar Latvejis Radeju.
Konkursā par TV programu veiduošonu par uzvarātuoju tyka atzeits SIA “Dautkom TV” pīduovuojums.
SIA “Dautkom TV” pīduovuojums, kas radeits kūpā ar SIA “Latgales reģionālā televīzija” (LRT) paradz veiduot raidejumu cyklu “Spīgeļs”, kū veiduos 10 raidejumi – kotrs 26 minutu garumā. Tys byus radzams reizi mienesī nu ituo gods marta da decembra. Raidejumu cyklam byus divejis dalis – “Patiesā Latgale” i “Vai latgaliešiem nepieciešams latgaliskais. Identitātes meklējumos” – i kotrā pīci raidejumi.
LRT veiduos desmit raidejumu cyklu “Pa sovam”, kas byus dokumentali informativi kotra mieneša raidejumi par Latgolys regionu i ļaudim. Eipaša nūzeime tiks pīvārsta Latgolys etniskajai i kulturalajai daudzveideibai, izceļūt atseviškys tuos izpausmis formys, reizē akcentejūt regiona i tuo dzeivuotuoju saikni ar Latveju.
Raidejumi byus radzami “Dautkom TV” i LRT. Programys veiduotuoji apsajāmuši ryupētīs par raidejuma pīejameibu skateituojim vysā Latvejā. Informaceja par kotru raidejumu tiks publiskuota portalūs “Dautkom.lv” i “Grani.lv”, kai ari drukavuotajūs i socialajūs medejūs.
Kai viesteits, konkursā par TV programu veiduošonu dasacejumus beja īsnāgušys SIA “Dautkom TV” i SIA “Studija 3KM”. Konkursā par radejis programys veiduošonu beja dasasacejs vīns pretendents – SIA “Lietišķā Latgale”.
Konkursu finansiejums par TV programu veiduošonu ir 35 571 eiro. Taida poša summa pīškierta konkursam par radejis programu veiduošonu. Tys teik finansāts nu NEPLP pīškiertajim leidzeklim sabīdreibys salīdiešonys nacionaluos identitatis i vaļsts volūdys pozicejis nūstyprynuošonys pasuokumu eistynuošonai 2015. godā sabīdryskuo pasyutejuma ītvorūs.


text:
Bolvu nūvodā atkluots storptautyskais gleznīceibys pleners “Valdis Bušs 2023”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
11. julī Bolvu nūvodā atkluots 7. storptautyskais gleznīceibys pleners “Valdis Bušs 2023”, informej tuo organizatoru puorstuove Vineta Zeltkalne. Itūgod plenerā pīsadola seši muokslinīki nu Latvejis, cytu Eiropys vaļstu, Dīnavydamerikys i Azejis.
Plenera dalinīku vydā itūgod ir Mahamuduls Hasans (Bangladeša), Daiga Krūze (Latveja), Natālija Borkovska (Pūleja), Letīcija Balci (Argentina/Norvegeja), Juoņs Plivda (Latveja) i Arvidas Martinaitis (Leitova). Pyrmū reizi plenerā teik puorstuovāta Dīnavydamerika, jo Letīcijis dzimtine ir Argentina. Ari Hasans nu Bangladešys ir pyrmais plenera daleibnīks nu Azejis, jis pyrmū reizi ir na tik Latvejā, bet ari Eiropā.
Pyrmajuos plenera dīnuos muokslinīki īpazyna Bolvu nūvoda ainavyskuokuos vītys, kab giutu īdvasmu dobā sovim tūpūšajim muokslys dorbim. Muokslinīkus ir uzrunuojuse daudzveideigūs zaļūs tūņu pīpiļdeituo Latvejis doba, kruosainuos i kūšuos pučis, gleznainī Bolvu i Viļakys azari, gaišī vokori i skaistī saulis rīti. Napylnu diveju nedeļu laikā kotrys muokslinīks izgleznuos vysmoz divejis gleznys, kuruos byus radzamys Bolvu nūvoda, Viļakys apleicīnis ainovys. Tuos tiks duovuotys Bolvu nūvoda pošvaļdeibai, kab papyldynuotu Valda Buša sātys muokslys kolekceju.
Plenera kuratori jau septeitū godu ir muokslinīki Māris Čačka i Elita Teilāne. Tuo eistynuošonu ir atbaļstejuse Latgolys kulturys programa, leidzfinansiejumu nūdrūsynoj Bolvu nūvoda pošvaļdeiba. Plenera daleibnīku atlasi organizej tuo organizatoru sadarbeibys partners Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrs. Plenera laikā radeitūs dorbu izstuodi atkluos 20. julī 17.00 stuņdēs Viļakys nūvoda muzeja izstuožu zālē (Klūstera īlā 1, Viļakā).
Plenera organiziešona i tuo izstuodis izveiduošona ir apsazynuošona, ka muokslinīka Valda Buša (1924-2014) atstuotais montuojums ir nūzeimeigs Latvejis i pasauļa mārūgā. Taišni Viļakys pusē – Susaju pogosta Puokšovā ir suocīs izcyluo latvīšu ainavu meistara Valda Buša dzeivis ceļš.


text:
Myužeibā nūguojuse žurnaliste i rakstneica Monika Zīle
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Dīvamžāļ septembra vyds atguojs ar skumu viesti – myužeibā nūguojuse žurnaliste i rakstneica Monika Zīle (20.07.1941.–14.09.2023.), kurei desmit godu garumā sasadorbuoja ari ar Daugovpiļs teatri latgaliskūs izvadumu taiseišonā.
Monikys Zīlis dzymtuo puse beja Rēzeknis nūvoda Čornajas pogosta Petuški. Koč i jau jauneibā dzeivis celi rakstneicu i žurnalisti nūvaduši iz Kūrzemis pusi, vys tik latgalīšu volūda i saikne ar dzymtū pusi natyka pagaisynuota.
Zīle sovulaik bejuse laikroksta “Paduomju Jaunatne” i žurnala “Sieviete” golvonuo redaktore, garus godus nūstruoduojuse “Latvijas Avīzē”. Bejuse ari Latvejis Republikys Saeimys deputate. Taipat nu 1980. goda rakstejuse ari prozu i lugys – beja vairuoku romanu, stuostu kruojumu i lugu, kai ari TV seriala scenereja autore. Par sovim dorbim vairuokys reizis sajāmuse ari AKKA/LAA Autortīseibu bezgaleibys bolvu.
Koč ari jau bejuse peņsejā, Monika Zīle vys tik vēļ turpynuojuse raksteit komentarus “Latvijas Avīzei” i pārņ intervejā portala lakuga.lv redaktorei Laurai Melnei sacejuse: “Navar zynuot, cik ilgi es tū variešu dareit. Iz tū juosaver tai mīreigi, filozofiski. Vosorā maņ byus 82 godi, tys nav moz. Varu byut pateiceiga nazynu kam, drūši viņ sovu seņču saknei, kas maņ paleidz uzturēt dorba ritmu i naļaun gulēt gultā i vērtīs grīstūs. [..] Vysi muni seņči bejuši cīši darbeigi. Taipat jī vysod mekliejuši dzeivis gaišū pusi, lai cik gryuši byutu guojs. Pasaprīcuot koč par tū, ka pavasarī pučeitis izdeigušys – taidys cīši vīnkuoršys lītys.”
Latgolai cīši nūzeimeiga beja Monikys Zīlis desmit godu garuo aktivuo sadarbeiba ar Daugovpiļs teatri, veidojūt izruožu latgaliskūs īstudiejumus, kurūs vydā “Spreideits”, kas pavasarī sajēme Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks 2022”, “Pa Laimes lāča pēdām”, kuru tikū vēļ septembra suokumā varēja redzēt LTV1 eterā rubrikā “Teātris.zip”, “Revidents Sylagolā”, “Vosorys saulgrīžu burvesteibys” i “Rūžys byudu golūs”, monodrama, saraksteita speciali aktrisei Maijai Kuorklišai. “Asu teatram par tū cīši pateiceiga. Pyrmkuort, tys uztur manis pošys latgaliskumu, bet prīca redzēt, ari kai teatris tū kūp,” tai Monika saceja intervejā.
Portalā sovulaik varēja puorskaiteit ari Monikys Zīlis dorbu latgaliski “Muna spāka dzīsme”. Tys daīmams ITE.
Leidzjiuteiba rakstneicys i žurnalistis tyvynīkim, i myužeiguo gaisma, lai spūdra pošai Monikai!


text:
Puorrūbežu projekta eistynuošonys rezultati Latvejā
Nu 2012. goda maja da 2014. goda 31. decembram Igaunejis, Latvejis i Krīvejis arheologi i pošvaļdeibu puorstuovi sasadorboj storptautiskā puorrūbežu projektā „Arheoloģija, vara un sabiedrība: sadarbība arheoloģiskā mantojuma saglabāšanā” (Nr. ESTLATRUS/2.2/ELRI-191/2011/22). Latveju projektā puorstuovēja LU agentura „LU Latvijas vēstures institūts”, Alūksnis pošvaļdeiba i Alūksnis muzejs, Ludzys pošvaļdeiba i Ludzys Nūvodpietnīceibys muzejs. Nu Igaunejis pusis projektā dorbuojuos Tartu Universitate kai golvonais partners, Igaunejis Nacionaluo montuojuma padūme i bezpelnis organizaceja „Arheoloģiskais centrs”. Pleskovys regiona Arheologiskais centrs, bezpelnis orgaizaceja „Pleskavas arheologiskais centrs” i Pleskovys Vaļsts viesturis-arhitekturys i muokslys muzejrezervats beja projekta partneri nu Krīvejis.
Projekts Latvejā tyka eistynuots Alūksnis i Ludzys nūvodūs, Igaunejā – Jegevys, Tartu, Pelvys, Veru i Valgys apgobolūs, sovukuort Krīvejā – Pleskovys regionā.
Projekta mierkis – sadarbeiba arheologiskuo montuojuma saglobuošonā – tyka eistynuots caur aktivitatem, kas formulātys pīcūs darbeibys vierzīņūs:
- projekta vadeiba i koordiniešona;
- sabīdreibys informiešona i projekta atpazeistameiba;
- arheologiskuo montuojuma aizsardzeiba ainovā;
- arheologiskuo montuojuma saglobuošona, aizsardzeiba i populariziešona muzejūs;
- puorrūbežu sadarbeibys teikla veiduošona arheologiskuo montuojuma saglobuošonai i populariziešonai.
Latvejis partneru davums matematiskā izteiksmē izaverās itai: Apis i Alūksnis nūvodūs apsekuoti 104 arheologiskī pīminekli, Ludzys nūvodā – 53 arheologiskī pīminekli, Alūksnis nūvodā veikta divu apdraudiejumam pakļautūs arheologiskūs pīminekļu izpiete, Ludzys nūvodā vīnā objektā veikti puorbaudis izrokumi, radeitys četrys arheologiskuos datu bazis (tymā skaitā bibliografiskuos), nūorganizātys divys storptautiskys apzynuošonys ekspedicejis, izveiduoti divi turisma maršruti – „No robežas līdz robežai: arheoloģisko pieminekļu daudzveidība Alūksnes novadā” i „Pa senā tirdzniecības ceļa trasi”, Alūksnis muzejā izveiduota arheologiskuo ekspoziceja i vydslaiku amatnīku darbneica, izgatyaveits vydslaiku tārps pamatekspozicejai Ludzys Nūvodpietnīceibys muzejā.
Ar projekta finansialū atbolstu tyka uzlobuoti arheologiskuo montuojuma globuošonys apstuokli LU Latvejis viesturis instituta Arheologiskūs materialu kruotuvē i Alūksnis muzejā.
Projekta laikā Instituta arheologi struoduojuši pi brošuru sagataveišonys i izdūšonys serejā „Atslēga uz pagātni”. Itymā serejā iznuokušs T. Bergys i M. Petrovys „Ludzas novada arheoloģijas pieminekļi” (Ludza, 2014), R. Brūža i A. Vilcānis „Kas ir arheoloģija?” (Reiga, 2014), I Doninis, E. Guščikys i A. Vilcānis „Arheoloģiskie pieminekļi Alūksnes un Apes novadā” (Reiga, 2014).
Mynātūs brošuru sagataveišonai apzynuoti i izmontuoti Vaļsts kulturys pīminekļu aizsardzeibys inspekcejis, Latvejis Nacionaluo viesturis muzeja, LU LVI Arheologiskūs materialu kruotuvis, Alūksis i Ludzys Nūvodpietnīceibys muzeja arhivu materiali i arheologiskūs senlītu kolekcejis. Izdūšonai sagataveiti divi „Arheoloģija un etnogrāfija” rokstu kruojumi – 27. i 28. laidīņs.
Projekta laikā, popularizejūt arheologeju i pīvieršūt sabīdreibys uzmaneibu arheologiskūs pīminekļu daudzveideibai i tūs apdraudiejumim, Instituta arheologi i cyti projekta partneri uzrunuojuši sabīdreibu: gon napastorpynuotai, sareikojūt informacejis dīnys Alūksnis i Ludzys nūvoda īdzeivuotuojim i inicejūt diskusejis ar Alūksnis i Ludzys vītvoru puorstuovim, gon ar vītejū i regionalū sabīdriskū medeju – presis, radio, TV – storpnīceibu.
Izviertejūt projekta īgivumus, akcentejams tuo davums vysim projekta dalinīkim, kas dabuojuši storptautiskuos sadarbeibys pīredzi, cīšus kontaktus, datu bazis i pamatu turpmuokai saskaņuotai treis vaļstu sovstarpejai sadarbeibai arheologiskuo montuojuma aizsardzeibā i izpietis jūmā. Sabīdreibai dūtys jaunys zynuošonys par arheologiskū montuojumu nūvodūs, kas var byut par vītejuos nūzeimis lapnumu i veiduot pamatu lokalajai identitatei. Arheologiskūs pīminekļu populariziešona pīvārsuse vītejuos i vaļsts varys puorstuovu uzmaneibu itai kulturys montuojuma nūzeimeigajai daļai, kas var maineit attīksmi pret arheologeju i ītekmēt vaļsts aktivuoku reiceibu pret pīminekļu pūsteituojim i budžetā atvālātuos summys lelumu pīminekļu aizsardzeibai i izpietei.


text:
St. Škutāns, M.I.C.
Katōļticeibas vēsture un katekisms
2. Par kristeigū piļneibu
24. Kōpēc mums ir jōsaceņš sasnēgt myusu stōvūkļam pīmārotu piļneibu?
1. Tōpēc, ka dīviškais Pesteitōjs vysim soka: „Esit piļneigi, kai ari jyusu dabasu Tāvs ir piļneigs“ (Mt. 5:48),
2. tōpēc, ka mums ir pavālāts mīļōt Dīvu nu vysas myusu sirds, nu vysas myusu dvēseles un nu vysa myusu prōta, un nu vysa myusu spāka (Mk. 12:30),
3. tōpēc, ka jo byus svātoka myusu vērszemes dzeive, jo lelōka byus myusu svātlaime dabasūs un
4. tōpēc, ka nasaceņšūt pastōveigi sasnēgt piļneibu, cylvāks vīgli īkreit nōveigā grākā un beidzūt gatavoj sev myužeigū pazusšonu (Mt. 25:29).
25. Kamā pastōv kristeigō piļneiba?
Tei pastōv tymā, ka atsabreivōjuši nu nakōrteigas pasauļa un sevis mīļōšonas, mes mīļōjam Dīvu pōri vysam un vysu pōrejū mīļōjam Dīvā.
„Kas ōrpus Tevis ir maņ debesīs? Un jo es asmu ar Tevi, zeme mani nalīksmynoj, patvārums munai sirdei un muna daļa Dīvs myužeigi“ (Ps. 72:25—26).
26. Kaids vyspōri ir piļneibas ceļš?
Piļneibas ceļš ir sekōšona Kristum. „Jo tu gribi byut piļneigs ... nōc, sekōj Maņ“ (Mt. 19:21).
27. Kaidus seviškus leidzekļus piļneibas sasnēgšonai ir īteicis Kristus?
Golvonūkōrt tūs, kurus sauc par evangeliskim padūmim.
28. Kaidi ir evangeliskī padūmi?
Tī ir: 1. breivprōteiga nabadzeiba, 2. myuža ceisteiba un 3. piļneiga paklauseiba goreigai prīkšnīceibai.
29. Kas ir breivprōteigō nabadzeiba?
Tei ir breivprōteiga atsasaceišona nu vysom laiceigom lītōm, lai mozōk byutu traucāti ceņtīņūs pēc dabasu monta.
„Jo tu gribi byut piļneigs, ej, pōrdūd, kas tev ir, un atdūd nabogim, un tev byus monts dabasūs, un nōc sekōj Maņ“ (Mt. 19:21).
30. Kas ir myuža ceisteiba?
Tei ir breivprōteiga un namiteiga atsasaceišona na tikai nu nateirom un naatļautom baudom, bet ari nu precēšonās, lai nadaleiti varātu nūsadūt kolpōšonai Dīvam.
Verīs: Mt. 19:10—12. „Atteiceibā uz jaunaveibu, Kunga pavēles maņ nav, bet es dūdu padūmu ... “ (1. kor. 7:25., 38).
31. Kas ir piļneigō paklauseiba?
Tei ir atsasaceišona nu sovas grybas, lai drūšōk piļdeitu Dīva grybu atkareibā nu prīkšnīkim, kuri pōrstōv Dīvu (Mt. 16:24).
32. Kōpēc Evangeliski padūmi ir izcyli piļneibas sasnēgšonas leidzekli?
1. Tōpēc, ka ar tim teik nūvārsti golvonī kristeigōs piļneibas šķēršļi, prūti: laiceigūs lobumu kōre, jyutekleigōs baudas un naatkareibas lepneiba,
2. tōpēc, ka caur evangeliskim padūmim cylvāks uzuperej Dīvam vysu, kas jam ir, un kas jys pats ir: sovus ōrejūs lobumus ar nabadzeibas sūlejumu, mīseigās baudas — ar ceisteibas sūlejumu un sovu grybu — caur paklauseibas sūlejumu.
Par šim evangeliskim padūmim dīviškais Pesteitōjs ir runōjis, saceldams: „Vysi nasaprūt šūs vōrdus, bet tī, kam tys dūts“ (Mt. 19:11).
33. Kam ir pīnōkums īvārot (piļdeit) evangeliskūs padūmus?
Vysim religiozim (mukim) un tim, kas ir sevi saistejuši ar sūlejumu tūs piļdeit.
Ari pasauleigī goreidznīki, kas ir sajāmuši augstōkōs svēteibas, ir sevi saistejuši ar myuža ceisteibas īvārōšonu, lai byutu spējeigi piļneigi un nadaleitu sirdi kolpōt Dīvam un sovim tyvōkim. „Kam nav sīvas, tys ryupejōs par tū, kas ir Kunga, kai patikt Dīvam. Bet pracātais ryupejōs par pasauļa lītom, kai patikt sīvai, un jys ir daleits“ (1. kor. 7:32—33).
34. Voi ticeigī pasaulī ari var dzeivōt piļneigu dzeivi?
Jā, jo tikai jī nadzeivōj saskaņā ar pasauļa goru, bet gon saskaņā ar Kristus goru.
„Jo kaids mīļōj pasauli, tod jymā nav Tāva mīlesteibas. Jo vyss, kas pasaulī, ir mīsas kōreiba un ocu kōreiba un dzeives lepneiba“ (1. Jņ. 2:15—16). „Kas grybātu byut šō pasauļa draugs, tys palīk Dīvam īnaidnīks“ (Jk. 4:4). „Jo kam Kristus gora nav, tys nav nu Jō“ (Rom. 8:19).
35. Voi tod pasauļa gors ir pretrunō ar Kristus goru?
Nūteikti ir pretrunō, kai tū skaidri redzim nu tim teikumim, kurus sauc par ostoņom svēteibom.
36. Kaidas ir ostoņas svēteibas?
1. Svēteigi ir gorā nabadzeigī, jo jūs ir dabasu vaļsteiba.
2. Svēteigi ir lānprōteigī (lēneigī), jo jī īmontōs zemi.
3. Svēteigi ir tī, kas raud, jo jī tiks īprīcynōti.
4. Sveteigi ir tī, kam olkst un slōpst taisneibas, jo jī tiks pīpiļdeiti.
5. Svēteigi ir žālsirdeigī, jo jī tiks apžālōti.
6. Svēteigi ir teiras sirds, jo jī redzēs Dīvu.
7. Svēteigi ir mīrmīleigī, jo jī sauksīs Dīva bārni.
8. Svēteigi ir tī, kas cīš vojōšonas taisneibas dēļ, jo jūs ir dabasu vaļsteiba (Mt. 5:3—10).
37. Kai mes zynom nu ostoņom svēteibom, ka pasauļa gors ir pretrunō ar Kristus goru?
Mes tū zynom nu tō, ka pasauļs uzskota par nūžālōjamom un muļkeigom tōs personas, kuras Kungs Jezus Kristus sauc par svēteigom.
Pasauļs par laimes olūtu mādz slavēt bogōteibu, reputāciju (slavi), gūdu, jyutekleigōs baudas; Jezus Kristus turpretim ostoņōs svēteibos mōca myus meklēt sovu laimi Dīvā un Jam kolpōšonā, un tōpēc labprōt un prīceigi pacīst nabadzeibu, vojōšonas un vysaida veida gryuteibas, kaidas mums noktūs pīredzēt.
38. Kaidus leidzekļus pilneibas sasnēgšonai kristīšam jōpīlītōj, naatkareigi nu tō, kaidūs apstōkļūs jys dzeivōtu?
1. Jam jōmīļoj lyugšona, ryupeigi jōsaklausa Dīva vōrds un bīži jōpījam svātī sakramenti,
2. vīnmār jōsaceņš apkarōt egoismu (patmīleibu) un nakōrteigōs tīksmes un
3. sovus ikdīnas dorbus jōveic žēlesteibas stōvūklī un Dīvam pateikamā veidā.
„Jī (pyrmī kristīsi) pastōvēja apostolu mōceibā, maizes lauzšonas sadraudzeibā un lyugšonā“ (Ap d. 2:42). „Jo kaids grib Maņ sekot, lai aizalīdz pats sevi, uzajam sovu krystu un sekoj Maņ“ (Mt. 16:24). „Voi jyus ēdit, voi dzerit, voi cytu kū dorot, vysu dorot Dīva gūdam“ (1. kor. 10:31).
39. Kai mums ir jōaizalīdz pošim sevi?
Ir jōatsoka sev daudzas lītas, kas mums ir mīlas un pateikamas, kuras lykumeigi varātu lītōt. Atsasaceišona nu tom paleidz vīgļōk atsaturēt nu naatļautom un grēceigom lītōm.
40. Kai mes varim vyslobōk veikt sovus ikdīnas dorbus Dīvam pateikamā veidā?
Tū vyslobōk varim veikt īdūmōjūt, kai Jezus Kristus tūs veiktu un ceņšūtīs Jū atdarynōt nu mīlesteibas uz Jū.
41. Kai mums ir jōdora ikdīnas dorbi pēc Kristus parauga?
Tī mums ir jōdora ryupeigi un pacīteigi ar nūdūmu patikt Dīvam. Tōpēc dorba sōkumā mums ir jōpōrsajam ar lobu nūdūmu, un dorba ilgōkā gaitā nūdūms ir jōatjaunoj.
42. Kas mums ir jōdora, kod mes īturim sovu maļteiti?
Pyrms un pēc maļteites mums dīvbejeigi un ar cīnu ir jōpasateic Dīvam, attureigi un pīticeigi jōizatur pi golda.
43. Voi dreikstim sev atļaut ari izklaideibu?
Jā, tōpēc ka nikas mums nalīdz baudeit izklaideibu (atpyutu) pīnōceigā laikā. Tūmār tei mums ir jōsvētej ar lobu nūdūmu un joītur tei kautreibas rūbežūs.
44. Kaidim jōbyun myusu sakarim ar tyvōkū?
Tim jōbyun laipnim, lai mes nivīnu naapvaiņotu un jōbyun saprateigim, lai mes nikaidā ziņā naļautu sevi pavest uz ļaunu.
45. Kai mums ir jōizatur bādōs?
Mums ir jōpīmiņ un jōbyun pōrlīcynōtim, ka tōs nōk nu Dīva, un mums ir jōuperej tōs Dīvam un jōlyudz nu Jō žēlesteibu labi tōs izlītōt.
Praktisks padūms: īdūmōj, ka tī vōrdi, kurus Dīvs ir pasacejis Abrahamam, atsateic ari uz tevi: „Staigoj munā prīškā, un esi piļneigs“ (Ge. 17:1). Ceņtīs nūpītni kļyut arvīn vairōk dīvbejeigs un tykumeigs. Lai ik kotru reitu tei ir tova apsajimšona un vokorūs sevis pōrbaudeišona tymā. „Muns dāls, kolpōj Dīvam ar piļneigu sirdi un labprōteigu nūlyuku. Jo tu meklēsi Jū, tu Jū atrassi, bet jo tū Jū pamessi, Jys pamess tevi uz myužim“ (1. Paral. 28:9).


text:
Tuvojoties Latvijas simtgadei, ir augusi sabiedrības interese par latviešu etnogrāfisko tautastērpu, arī par senlatviešu apģērbu. Ivetai Seimanovai šis gads ir īpašs – pavasarī viņa izgatavoja Vidsmuižas 19. gs. beigu etnogrāfisko tērpu, un nupat pabeigusi latgaļu arheoloģiskā tērpa atdarinājumu. Tā godināšanas svētki būs šo sestdien, 10. novembrī, Latgalē, Galēnos.
Doma par arheoloģiskā tērpa izveidi Ivetai Seimanovai radās jau pirms etnogrāfiskā tērpa izgatavošanas. Šīs idejas īstenošanu viņa atlika, kad izdevās atrast unikālus materiālus par dzimtās vietas, Galēnu jeb kādreizējās Vidsmuižas 19. gs. otrās puses sievas tērpu. Šī tērpa godināšanas svētki notika aprīlī. Par tērpa rekonstruēšanu Iveta saka: “Ar kū tod muni tārpi atsaškir nu skotivis tārpim voi tautystārpim? Tod es veirīšim soku, īsadūmoj, ka
Rekonstruēt tautystārpu ir taipat kai atjaunuot vacu volgu voi žyguli, i tod jī saprūt, kai tys ir, jo tu navari volgā īlikt myusdīnu forda detaļu. Tev ir juomeklej tei līta, pīeja, kaida tei beja ogruok.”
Iveta ir skolotāja, un tautastērpu izgatavošana ir viņas hobijs, kuram viņa nodevusies pilnībā. Vairākus tērpus viņa pagatavojusi arī savas saimes locekļiem. Rokdarbi Ivetu saista jau kopš mazotnes, bet aust gan speciāli mācījusies. Liels izaicinājums bijis noaust arheoloģiskā tērpa villaini, tās apaudu un rotu izgatavošanu Iveta uzticējusi citiem meistariem.
Mārtiņdienā, 10. novembrī, Galēnos Iveta prezentēs latgaļu seno tērpu no 10. gadsimta. Tā rotas izgatavotas pēc netālu no Galēniem esošā Zeimuļu kapulauka 6. sieviešu kapa. “Ar kū atsaškir seinais tārps vīns nu ūtra. Latgolys senajim tārpim vyss plus mīnus ir leidzeigi, ir zuobaceni, odotys pynuma začis, ir sītavys, kuojauti, ir lyna krakls apakšā, aplīkamī brunči, jūsta. Atsaškir piec vyllainis i rūtom. Vīneigais, kū myusim vajadzēja aizajimt, beja jūsta. Caluotuos jūstys fragments nikur nabeja, tod mes aizajēmem nu vystyvuokuo, kas tyka arhivā atrosts, tys ir Aizkalnis. Byus Aizkalnis jūsta, bet Aizkalnis jūsteņa jau vaira nabeja celuota, bet lykta kai audene,” teic Iveta.
Atšķirībā no etnogrāfiskā tērpa, arheoloģiskais tērps netiek sašūts pēc konkrēta izmēra, vairāk stāsta pati meistare:
“Senajā tārpā nav izmāra, krakls ir sašyuts nūteikti plotuoks, brunčus tu vari aplikt gon tīvam, gon rasnam, gon vīnolga kaidam, pīsīņ ar jūsteņu, brunči naīt iz konkreta izmāra.
Itam pošam tārpam nūjamūt vainogu i uzsīnūt golvysautu, jis iz reizis automatiski nu meitys tārpa kliust par sīvys tārpu.”
Tērpu meistare Iveta teic, ka tautastērpa vīruss ir lipīgs un ar to aplīp arī apkārtējie. Arī viņas ģimenes locekļi labprāt tradicionālos tērpus nēsājot. Jautājot, kādās situācijās sanāk uzvilkt tautastērpu, Iveta atsaka: “Myusim beja, pīmāram, mozbārna kristeibys, vysi lelī gūdi ir ar tautystārpim, es dūmoju, ka tautystārps ikdīnā īīs arviņ vairuok i vairuok. Jebkurā svareigā momentā var uzvilkt tautystārpu.” Uzvelkot tautastērpu, gribas iztaisnoties, teic Iveta, tas arī ceļot viņas kā latgalietes pašapziņu.
Par nākotnes plāniem pēc arheoloģiskā tērpa prezentācijas Iveta Seimanova stāsta:
“Asu giminei apsūlejus jimt pauzi, bet vyspuor jau maņ ir safotografāts vīns Vydsmuižys prīkšauts i rokstainuo vyllaine.
Taidu lelu gobolu nabyus, byus pa mozam gabalenam, kas juovalk uorā. Tur ir daudz jūstys i vyskautkas. Drūšiviņ, ka pīīs laiks, daudz ir celuotuos jūstys, pīsaviersšu celuošonai.”
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.