text:
.
Iz perona myusus nivīns nasagaida. Nav nivīna bierneņa, nivīnys buobys.
Cikom mes nasam montys iz staceju, Ilona palīk pi sumku skaudzis. Pa tū laiku jei nūturāta par peirāgu tiergūni, nui, sumkys taidys pošys rūtainys i lelys kai konkurentim!
Valku pa svaigū snīgu sumku, iz kotra sūļa jei sytās pret papīžim. Paceļt juos navaru. Aiz mane palīk slīde.
tik
Viļcīņa golā sorkona guņs, tys izaver tai spūceigai. Tuos guņs, garuo vagonu vērtine, sudrobeglis. Kantaino stacejo i vēļ nazkaidys betona budonkys. Ha! I snīgs da ceļu!
Pi stacejis miļzeiga plāksne ar Lenina golvu. Jis ite juojs cauri, ari jis te ir bejs.
Nasūt montu vydā, iz durovu kļamkys īraugu plemi. Nivīnam nikuo nasoku, bet tys ir asnis. Sakaļts, bet na cīši vacs.
Tīpat natuoli nu īejis automats. Nu suoku dūmojam, ka kopejam voi gazirovkai. Nā. Ite dūd Coca-colu i Sprite. Cik nainteresnai.
Zato otkon pats kuorms nu vydspusis ir breineigs. Kai vacuos kinuos. Tikai taids saveciejs. I kioskūs, meklejūt telekarti voi kū leidzeigu, atrūnam vysaidus dabasu breinumus, plastmasys cuoļus i stykla suņus īskaitūt, bet na kū jiedzeigu.
Ejam meklēt takšus. Ka jau navar sazvaneit, brauksim taipat. Ot to bāda. Iz laukuma vyds stuov puors mašynys. Īraudziejuši myusu sumkys, taksisti palīk nervozi i dola klientus. Vīnojamēs, ka brauksim ar divejom mašynom. Monta padaudz, taksisti ņūrd, bet bagažnīkus attaisa i verās, kai īsakraunam vydā.
Jau tamā pošā šaļtī jūs komentars ir vīnkuoršs i skaidrys – pribalti. Cyti atsakuop, palīk tik vīns skaļs i žipereigs, komentej vysu kai taida žogota. Ūtrys, drupeit jaunuoks, nasoka nikuo, tik verās, kai līkam montu mašynā. Ilona ar Guntu sāst pi pyrmuo, mes ar Aldi pi ūtruo. Tik juosanas vyss monts i juosasakuortoj.
Puors minotūs izzynojam, ka mes atsadalējem nu PSRS i vysu sagruovem. Vysu, saprūtit! Vysu!
Vacuokais nu taksistu klaigoj, cik labi vyss bejs, cikom vysi bejuši kūpā. A kū niu, mes atsadalejuši i niu dzeivojam niščestvā. Lai tai byutu, mes klusejam. Sprāgoj tikai Gunta.
Vēļ, cikom taisomēs iz braukšonu, dabojam zynuot, ka Jeļcins ir pjanica, a Putins idiots! A Latvejis vaļdeiba – pat vuordā navar nūsaukt. Jēme i atsadalēja! Krīveju žydi puordeve Anglejai i ASV, a kitaici vysu puorjims da Uralu.
Latgalīšu meklēt – jis par reizi nūsoka diagnozi. Izzynojam, ka rudiņ te jau vīni bejuši, braukuši da Byčku. Kū jau tī atroduši, kū nā, a braukuši. Maunam ar golvu. Nu da, braukuši.
Jis vysam ir opozicejā. Vaicoj, kaidys mes ticeibys, sokom, ka katoliki. Taksists par reizis: “A ja bogu ne verju. Nekomu ne verju!”
Par latgalīšim komentars ir vīnkuoršs – vysi abruseli, taipat vysi ite paliks. I vyspuor te nikuo nav, nivīna poša. Vysi jau krīvi, vysi naši.
Bet niščestvo Latvejā jam nadūd mīra. Kai mes tai atsadalējem, kai aizguojom nu ituos bagateibys. Kai niu bodā mierstam.
Tys gon nu Guntys i Ilonys natraucēja nūplēst 80 rubļu – 2 reizis vaira kai vajadzātu.
Myusejais taksist ir rikteigs Dīva jārs. Runojam par zīmu i par mašynom. Ruļs jam lobajā pusē. Jūceigi sēdēt aizmugurē i vērtīs, ka šopers sēd pasažira pusē, a šopera pusē Aldis sēd, rūkys salics kliepī i nastyurej.
Taksista komentars vīnkuoršs: “U vas mašyny s zapada, a u nas s vosotka.”
Jim vacuos mašynys nadzan nu Vuocejis. :O) Jim dzan nu Japanys. A Japanā brauc pa ceļa kreisū molu.
Nā, nikas namaisa. šopers ir optimists – ar laiku i pīrūn pi apdzeišonys. Nu suoku to tai jūceigai.
Nu myusu ar Aldi pajem 60 rubļu.
Piļsāta tymsā i snīgā izaver jūceiga. Tai kai Rēzikne, kai na Rēzikne. Piļsāta ite jei tūmār nav. Par daudz piec dzeraunis izaver. Nazkas vīnkuorši na tai.
Kojuos komene smaida kai saule. Asūt gaidiejuši, tik na tai mudri.
Dabojam ustobu atslāgys. Odna komnata dļa devušek, drugaja dļa maļčikov. Naboga Aldis, jis daboj dzeivuot vīns pats soltā ustobā. Itū raugam kompensēt, ruodīs, ka izadūd. Iz sovu ustobu aizeimam tik gulēt i tai. :O)
Ustobuos iz gultu speideigi puorkluoji ar sudobra dīgim. Ka dasaskar, mat dzierksts – dzeiva sintetika. Iz greidys sorkoni kovri. Pi lūgu zali gardīni. Spīgeli naradzāti breineiguos ramuos. Špaleri geniali.
Atrūnam svaigi pierktu prasu i mikroviļņu kruosni. Pat cedelis kluot – pierkts duorgajim gostim, laikam pat janvara suokuos.
Ir teļvīzers tože. Vys sprīžam, ka vajadzātu pasavērt, tai i naīslādzam ni reizis. Piečuok nūlīkam ustobys koktā ar kineskopu pret sīnu. Ka nasadyuzt!
Atejā sagaida postaments, kur juokuop čut ni metra augstumā. Golva pi grīstu, var redzēt puori storpsīnai i sasavasaluot ar kolegu. Golvu var atlauzt!
Pūda nav, ir caurums i rīvis car molu – lai kuojis nasleid. Ir pat iudiņa bačoks, kur nūraut iudini. Lai kai, skolojamais iudiņs tik tuoli nasnīdz, nūskoloj tik pošu golu.
Par tū otkon sūpluok caurumam ir spaņs ar hlorkys škeidumu, jimā vydā ar binti apteits mīts – laikam kab lejā nūstumt par daudz lelus strypynus. I vēļ taida kai pudeļu birste – švabravuošonai. Papeira nav, nav pat paradzāts, ka byutu. Iz spaņa glaunai pīraksteits “Tualet služebnij”. Ite na jūks!
Dušā ir syltais iudiņs. Nūsamozgojam kai cylvāki. Pravda, duša juotur rūkā i solts. Iudiņs lobs, bet zam juo paleist i sasasiļdeit navar.
Mieginojam sovu teatri – jau kusteibā i ar vysom nūīšonom, izīšonom. Tys izapauž ar īkrišonu gultā i atrubu, cikom daīt kuorta “kuopt iz skotuvis”.
Korsta tušonka garšoj gondreiž taipat kai solta. Grāks naizmontuot mikrovalnovku.
Piec Latvejis laika agrys, piec Ačinskys laika mudri juosaceļ.
Kluojūt gultu, sapliešu kolduri. Pa veilei, nūtierkš viņ! Dīgi satrupuši. Apsajemu da aizbraukšonys saluopeit, tik na šudiņ.
Kai kreitam, tai guļam.


c: text/html

text:
Showing 1-1 of 1
By: Rubulis, Aleksis Arranged By
Price: $14.00
Publisher: Chicago, Janis Skirmants: 1954
Seller ID: 003531
Condition: Very Good
189pp. Illustrated. A very good, clean, tight unmarked copy. Ar A. Rubula ievadu 5.-34. lpp. Satura: Francis Trasuns, Francis Kemps, Peteris Apsinieks, Janis Cakulis, Augusts Eglajs, Leonards Latkovskis, Antons Rupainis, Konstantins Plencinieks, Aleksandrs Adamans, Alberts Sprudzs, Marija Andzane, Mikelis Bukss, Norberts Neiksanietis, Madsalu Janis, Janis Klidzejs, Marta Skuja, Francis Murans, Juris Soikans, Roberts Muks, Alberts Spogis, Jazeps Setmalnieks, Vladislavs Strods, Janis Znotins, Daniels Grecs, Aleksandrs Voitkans. xxyy . View more info

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Sasatikšonys i īsapazeišonys prīks, smaidi i smīkli, draudzeiba i jaunys idejis – tys vyss vyrmuoja gaisā jaunīšu bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” kūsapuļcē, kas nūtyka 9. februarī Reigys jaunīšu centrā „Kaņieris”. Var drūsai apgolvuot, ka LgSC ir vīna nu spieceiguokajom latgalīšu organizacejom, kura ar padareitajim dorbim ir īgivuse atpazeistameibu na tikai latgalīšu vydā, bet arī vysā Latvejā. Panuokumu […]
Nasiedi kai bednais sābru suņs aiz vuortu! Deļtuo vuortim ir kļamka, kab cylvāks tyktu vydā i nasystu sīnu ar pīri voi žieleigai nakauktu pi cīš vuortu. Rudiņs, solts, vyss rībās? Gribi, kab kas naviņ interesnys nūtyktu? Nu, tod pīsadoli tymā, kas nūteik! Brauksi LgSC laivu braucīnī? Juobrauc! Pīlauz sovu lobuokū draugu, atrūnit laivu, telti, guļammaisus […]
Vasals! Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” meklej biroja vadeituoju – ambiciozu latgalīšu studentu, kurs ir gotovs īsavuiceit jaunys lītys: sagataveit projektu aprokstus i vadeit projektus, struoduot ar cylvākim i vadeit komandu, regulari reikuot latgaliskus pasuokumus. Praseibys: studejis Rēzeknē, Daugovpilī voi Reigā, lobys latgalīšu, latvīšu, angļu, krīvu volūdu zynuošonys, spieja struoduot pošam i komandā, prasme sovys i […]
Reigys LgSC bīdri – studenti brauc gostūs iz Jelgovu. Tys nav nikaids jaunums, ka Jelgovā ir daudz studentu nu Latgolys. Beidzūt asam sasajāmuš i sajāmuši ari īlyugumu nu jelgavnīku. 🙂 Ka ari Tev ir pa ceļam, ir interess – pīsavīnoj! Kod: 25. novembrī Cikūs: 19.00 Kur: 3. dīnesta vīsneicā (Driksys īlā 1) Kas: īsapazeišona, drupeit […]
Vaira informacejis i nūlykums ite. Paleidz Latvejis Nacionaluo biblioteka i Bārnu literaturys centrs. Leidzeigī roksti:Jaunīšu lobūs stuostu konkursa nūlykumsinfo LgSC 4. augustsInformaceja par kursim LNB palaistaLatgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps DagduLatvejā krīze izabeigs 27. majā
Prelata Adolfa Grosberga pīminis fonda stipendejis katuoļu studentim . Fonds ir izsludynuojs pīsasaceišonu stipendejom 2009. / 2010. vuiceibu godam. Praseibys stipendejis pretendentim: 1. Studej vysmoz 2. kursā. 2. Studej akrediteitā Latvejis augstškolā i akrediteitā pamatstudeju programā. 3. Svareigys paguojušuo studeju perioda sekmis. 4. Studeju programa, vierzīņs i leimiņs nav svareigi. 5. Stipendeja dūmuota socialūs i […]
Bārnu i jaunīšu stuostu konkursa nūlykums Kab sekmeitu bārnu i jaunīšu interesi par myusu dīnu Latvejā nūtīkūšajim socialajim, ekonomiskajim i politiskajim procesim i mudynuotu jūs kai nuokūtnis sabīdreibys daļu izsaceit sovu redziejumu par šudiņdīnys pasauli i juo puormainem, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izsludynoj bārnu i jaunīšu stuostu ar laimeigom beigom konkursu. Teik gaideiti stuosti, kurūs […]
Vīns nu 13. – 19. septembrim nūtykušuos Latgaliskuos nedelis īvodpasuocīnim beja nu jau par tradiceju īdibynuotuo – Vokora styga – atraktivs orientiešanuos pasuocīns Reigā ar mierki jaunūs studentus nu Latgolys īpazeistynuot ar Reigā atrūnomom latgaliskom vītom, pasuocīnim i informēt par Latgolys Studentu centra aktivitatem. Itymā reizē 14. septembra Vokora stygys vadmotivs beja dažaidys spēlis i […]
Vasali vosorā! Pasaverit rokstu “Latvejis Viestnesī”. Varbyut ir kaidi komentari, vīdūkli? Voi varbyut ir napīcīšama kaida LgSC reakceja – atbiļdis roksts, diskuseja voi informativa akceja? LgSC vuordā vakar KKF tyka īsnīgti 7 projekti: – latgalīšu muzykys karaoke disks (Edeite Husare); – latgalīšu puosoku izlase “Tu soki. Es soku. Puosokys par krīzi” (Marita Papiņa); – Danieļa […]
Nu 2. leidz 6. augustam Preiļūs nūteik „Atzolys” – seminars jaunīšim par Latgolys nūvoda viesturi i kulturu. Itūgod „Atzoluos” pīsadola 20 jaunīšu, leluokuo daļa nu jūs ir nu Latgolys, vysu vaira nu Rogovkys i Kuorsovys. Ari itūgod dalinīku vydā ir puors jaunīšu nu puornūvodu. Seminars „Atzolys” teik reikuots kotru vosoru jau nu 2004. goda, itūs godu laikā […]
Šudiņ vokorā Tonis birojā projektu vokors. Reit turpynuojums itai izklaidei. Kai smejīs, cytim vosora, a cytim i vosora, i juodūmoj par rudini. Ite zemļuok karteņa nu paguojušuos nedelis izprīcom ar SIF projektu, kas gols golā īsīts svēre 2 kilogrami i symtu gramu. Ireta i Artis cap i lej iudini. Koč kai tei latgalīšu volūda juodaboj […]
Pagaidom tikai latvīšu volūdā. Latgalīšu tulkuojums taps. Byutu zam myusu gūda informaceju pa latgalīšu kursim nadūt latgaliski. 🙂 Tok LNB gribēja, kab relize ītu jau šudiņ, partū ka pyrmūdiņ byuškys par vieli. Deļtuo sastrāpuojom mudri nazkū i jī izsyutēja. LNB sātyslopā var apsavērt par latgalīšu rokstu volūdys kursim. Nūtiks nu 20.04. da 15.06. pyrmūdīnēs. Nu […]
INFORMACEJA PRESEI Latgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps Dagdu Reigā, 2009. goda 17. aprelī Īsasaistūt Lelajā tolkā, kas 18. aprelī nūteik vysā Latvejā i cytur, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Dagdys piļsātys dūmi, Dagdys dūmis piļsātsaimisteibu, jaunīšu bīdreibu “Dagne” i Dagdys uzjiemiejim reikoj sakūpšonys tolku Dagdā. Tolkā plānoj pīsadaleit jaunīši: studenti i škoļnīki nu vysys […]
Vasali! Navarieju ilgi nūbrīst lelajam info spamam, partū ka nikuo taida, ruodīs, nav, a par seikumim var puorskaiteit www.skreine.wordpress.com i lakuga.lv Ļauds gatavej projektus, īsnīdz, tok pagaidom nikaidu lelu rezultatu vēļ nav – projektu pīsaciejumi teik vierteiti voi ari termeni nav beigušīs. Deļtuo ite ziņa projektu raksteituojim, kas dūmoj LgSC vuordā snīgt pīsacejumus LRAA konkursam […]
LgSC Reigys birojs ir tics pi oficialys, glaunys šiļteitis jau trepēs. 🙂 Pavasars ir atstuojs pozitivu īspaidu iz visim Tonis birojā satyktajim ļaudim. Vysi ir apjiemeibys piļni dorbuotīs – raksteit projektus, reikuot tolkys i c. atraktivus pasuokumus. Ituos nedelis muzikaluo nūformiejuma favoriti ir Projekts – Kapļi. Reali īkaplej! 😉 Kluot jau apreļs. Ar tū ari […]
Maņ īguoja pruotā dūma. Varbyut niulenejūs krizis laikūs var apsamaineit ar informaceju, kod kurs brauc, saceisim, nu Rēzeknis iz Daugovpili ci nu Daugovpiļa iz Reigu. Pi vīna savuoc vysaidys montys, kas kur nabejs juoaizvad. Voi aizvad kaidu studentu iz sātu, školu, tusovku. Īsadūmoj – atvad bednajam studenteņam kaids farizejs ar godu nostu i mašynu nu […]
īsoku puorskaiteit šudiņ nu reita najauši atrostū LU Juridiskuos fakultatis doktoranta Juoņa Plepa rokstu par vēļ vīnu Latvejis vaļsts prezidentu – veiskupu Jezupu Rancānu. atzeimeišu, ka roksts beidzās ar Mikeļa Bukša citatu: “Nasaverūt uz tū, ka latgaļi Satversmes Sapuļcē, tai saceit, tyka izpārti, un ka latgaļi pi Latvijas Satversmes pījimšonas atsatureja nu bolsōšanas, taidā veidā […]
Ar Latvejis Universitatis Filologejis i muokslys zynuotņu fakultatis vuiceibspāku entuziasmu, kai ari ar Vaļsts Kulturkapitala fonda finansialū atbolstu no ituo goda 16. janvara da 2. februara nūtyka Catūrtuo latgalīšu volūdys i kulturys zīmys škola Sibirī Krasnojarskys nūvoda Ačynskā. Zīmys škola ir centralais pasuokums ar Sibiri saisteitajūs projektūs, sovu rūku projektūs pīlīk ari Latgolys Studentu centra […]


text:
Švedeja
Švedeja, oficialai Švedejis Kieneste (švedu: Konungariket Sverige) - vaļsteiba Pūstumu Europā pi Baļtejis jiurys. Vaļsteiba tur rūbežu ar Norvegeju i Suomeju, a dīnavydūs ar Oresunda tyltu saškierta ar Daneju. Baltejis jiurā vaļsteibai namoz solu, pošys leluos - Gotlandeja i Elandeja.
Pa vaļsteibys pluotam 450,295 km², Švedeja irā trešuo poša leluo vaļsteiba Europys Savīneibā, kuramā dzeivoj 9,2 miljoni dzeivuotuoju. Švedejā cieški moza dzeivuotuoju bīzeiba - tik 21 cylvāks iz vīnu km². Vaļsteibys dīnavydūs dzeivoj labtik vaira cylvāku kai pūstumūs. 85% dzeivuotuoju dzeivoj mīstūs i guodojams, atīsmē itys skaits pasalelynuos[1]. Švedejis Kienestis golvysmīsts irā Stokholmys, kurs taipoš irā pošu lelais vaļsteibys mīsts ar 9 223 766 dzeivuotuojim[2]. Ūtrais pa lelumam mīsts irā Geteborgs, trešais - Maļme.
Švedejis vaļsteiba īstateita vydslaikūs. 17 godu symtā jei pasaplateja sovys teritorejis i tyka par Švedejis Impereju. Tei beja vīna nu pošu zeimeiguo vaļsteibu Europā 17 i 18 godu symtā. Lelumu teritoreju uors Skaņdinavejis pussolys Švedeja pagaisynuoja. Taipoš Reitu Švedeju, myuslaiku Suomeju puorjēme Krīvejis Impereja 1809 godā. Pa 1814 goda vaidim pi Švedejis tyka daškierta i Norvegeja, tok obadiveju vaļsteibu savīneiba dreiži izjuka. Nu tuo laika Švedeja napīsadola nivīnūs vaidūs i vysod raudzej īvāruot neutraliteta politiku[3].
Myuslaikūs Švedeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu i labi izraisteitu ekonomiku. Jei aizajim pyrmū vītu pasaulī pa demokratejis iņdeksam i septeitū vītu pa ļaudeibys raisteibys iņdeksam. Švedeja irā Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejis (VEKRO) dalineica i nu 1995 gods janvara 1 dīnys Europys Savīneibys dalineica.
Puslopu ruodeklis
Etimologeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Daudzejuos pasauļa volūduos Švedejis pasauka skaņ leidzeigai. Varams, pasauka izacēluse nu vuordu "Sweon/Sweonas" (Vacnorvegu volūdā Sviar, latiņu Suiones) i suokuos vīnkuoršai lītuota kai "Švedu ļauds". Švedu pošu pasauka Sverige sasadora nu diveju vuordu "Svea" i "Rike", kas zeimoj "Švedu Kieneste", tok laika guojumā izsoka puorsamejuse. Latgaliskuo pasaukys variaceja sadar ar lītaunīku volūdys pasauku i irā vīna nu daudzejom vuorda "Sweden" variacejom.
Suomu-ugru volūduos švedu i Švedejis pasauka izacēluse nu švedu volūdys vuorda roþs - iertīs. Itū pasauku lītuoja i skaņdinavu varjagim, kuri īstateja Novgoroda mīstu. Kod varjagus slavi asimilēja, Suomu-ugru pasauka izaglobuoja (Rus - anglīšu Russia).
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Politiskuo sistema[pataiseit | labot pirmkodu]
Administrativais dalejums[pataiseit | labot pirmkodu]
Ekonomika[pataiseit | labot pirmkodu]
Demografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Etniskais sadors[pataiseit | labot pirmkodu]
Volūda[pataiseit | labot pirmkodu]
Religeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Sports[pataiseit | labot pirmkodu]
Verīs taipoš[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ name="publikationer2007"> Statistics Sweden. Yearbook of Housing and Building Statistics 2007. Statistics Sweden, Energy, Rents and Real Estate Statistics Unit, 2007. ISBN 978-91-618-1361-2. Available online in PDF format
- ↑ Taiss:Cite web
- ↑ Taiss:Cite web


text:
PYRMAIS LASEJUMS Lev 13, 1–2. 45–46
Spitaleiga cylvāka nūškēršona.
LASEJUMS NU LEVITU GRŌMOTAS
Ikvīnam, kū ir skōruse lepra un kū ir nūdalējis
prīstera sprīdums, byus saplāstas drēbes, plyka golva, mute pōrklōta ar drōnu
un sauks sevi par nateiru un aptraipeitu. Vysu tū laiku, cikom spitaleigais
byus slyms un naškeists, dzeivōs vīntuleibā ōrpus nūmetnes.
Tys ir Dīva vōrds.
PSALME 32 (31)
Refrens: Tu
esi muna prīca un muns patvārums. (R.
sal. 7)
1 Svēteigs
cylvāks, kuram pōrkōpums ir pīdūts,
un jō grāki ir pīdūti.
2 Laimeigs
tys, kuram Kungs nav īskaitejis vaini,
un kura dvēselē nav viļteibas.
Refrens
5 Es
atsazynu tev sovā grākā
un nanūslēpu sovu nūzīgumu.
Es saceju: «Atsazeišu Kungam sovā
nataisneibā»,
un tu atlaidi muna grāka vaini.
11 Prīcojitēs,
taisneigī, Kungā un līksmojit,
un gavilejit vysi, kam skaidra sirds.
Refrens
ŪTRAIS LASEJUMS 1 Kor 10, 31–11, 1
Kristus sekōtōjs Pōvuls.
LASEJUMS NU SVĀTŌ APOSTOLA PŌVULA PYRMŌS VĒSTULES KORINTĪŠIM
Brōli:
Vai jyus ādat, vai dzerat, vai cytu kū
dorat, vysu dorit Dīva gūdam! Naesit par īļaunōjumu ni jūdim, ni pogōnim, ni Dīva
Bazneicai, taipat kai es, kas vysim ceņšās byut pateikams vysā, namaklādams
lobumu sev, bet gon daudzim, lai jī tyktu pesteiti. Esit muni sekōtōji, taipat
kai es asu Kristus sekōtōjs.
Tys ir Dīva vōrds.
PYRMSEVANGELIJA DZĪDŌJUMS Lk 7, 16
Alleluja.
Lels valdnīks ir cēlīs myusu vydā,
un Dīvs ir apmeklējis sovu tautu.
Alleluja.
EVANGELIJS Mk 1, 40–45
Lepra nu jō acakōpe, un jys kliva teirs.
LASEJUMS NU JEZUS KRISTUS EVANGELIJA, KŪ UZRAKSTEJIS SVĀTAIS MARKS
Tymā laikā:
Pi Jezus atnōce spitaleigais un, ceļūs nūsametis,
jū lyudze, saceidams: «Jo gribi, tu vari mani padareit teiru.» Jezus, īsažālōjis
par jū, izstīpe rūku, pīsaskōre jam un saceja: «Es grybu, tūpi teirs.» Un, kod
jys tū pasacēja, lepra nu jō nasakavejūt atsakōpe, un jys kliva teirs. Jezus
styngri jū nūbreidynōja un tyuleņ syuteja prūjom, saceidams: «Pīlyukoj, ka nivīnam
nikō nastōsteitu, bet ej un pasarōdi prīsteram, un par sovu škeisteišonu salic
upuri, kū Mozus ir pavēlējis, jim par līceibu.» Bet jys aizgōjis sōce stōsteit
un izplateit ziņu par nūtykušū, tai ka Jezus vairs navarēja atklōti īīt piļsātā.
Tōpēc jys uzturējōs ōrpus piļsāta nūmaļōs vītōs, un ļaudis nu vysom molom gōja
pi jō.
Tys ir Kunga vōrds.


text:
Latgalīši ir izslavāti na viņ ar sovu sirsneibu, lobsirdeibu i vīsmīleibu, nu ari ar cīši lobu humora izjiutu. Tū apsazynojūt LgSC ar bīdreibys “LR” atbolstu ituo gods rudinī planavoj izdūt latgalīšu humora apkūpuojumu gruomotā “Kas bez bikšu — tys bez bādu!”.
Kuldys formata gruomotā tiks apkūpuota latgalīšu myusu dīnu mutvuordu folklora – izteicīni, jūki, anekdoti, tosti, loba vieliejumi, kū sevkurs skaiteituojs vareis izmontuot kai špikeri svātkūs ci puorskaiteit kasdīnā lobuokam nūskaņuojumam. Teksti byus papyldynuoti ar karteņom i ilustracejom.
Sevkurs zyna, ka latgalīšim ir eipaša humora izjiuta, kurā mozi navaineigi jūceni mejās ar izsmalcynuotu sarkasmu i pat ar malnū humoru. Paraleli stuostu i anekdotu gruomotam, kuruos niu daīmamys, LgSC skaiteituojim grib pīduovuot taišni apleicejūs cylvāku izteicīņus, gadīņus nu dzeivis, tostus i loba vieliejumus, kas kasdīnā teik lītuoti i ir aktuali. Par pīvadumu, nazkod ļauds smējēs, ka vysta na putyns, a buoba na cylvāks. Niu, lai vystys sēd loktā i diej ūlys, partū ka: “Opeļs nav mašyna, buoba nav cylvāks!”. Voi navys “Lobuok vāluok kai nikod”, bet “Lobuok vāluok kai veļ vāluok…”. Ci veļ pīvadumam: “Cikgryuts ir byut latvīšam, ka naesi latgalīts!”.
LgSC jaunīši jau ir salasejuši pusi nu gruomotys satura – pīrakstejuši sasaglobuojušus vacus, jaunus jūkus, izteicīņus i c. Grybam pasaceit lelu paļdis rodim, draugim i vysim tim, kas pasadaleja ar sovim jūkim i izteicīnim, syutūt e-postus, sms, sasateikūt i zvonūt, kai ari tim, kuri pasadaleja sovuos modernuos mutvuordu foklorys zynuošonuos Latgolys symtgadis kongresa nūtikšonu laikā Rēzeknē.
Tai kai gruomotā grybam likt jūkus (tostus i loba vielejumus), kas ir aktuali i teik kasdīnā lītuoti, aicynojam sevkuru, kam nav svešs eistyns i suleigs latgalīšu humors, īt tolkā LgSC i īsyuteit kaidu gordu jūku, frāzi, izteicīni, anekdotu, ci vieliejumu, kab kūpeigim spākim saglobuoti myusu laika humora pērlis.
Informaceju lyudzam syuteit iz e-postu daugovpils@lgsc.lv.
—
LgSC jaunīši.


text:
PYRMAIS LASEJUMS Rad 9, 8–15
Dīvs pēc plyudim nūslādz dereibu ar Noasu.
LASEJUMS NU RADEIŠONAS GRŌMOTAS
Dīvs saceja Noasam un jō dālim šaidus vōrdus:
«Lyuk, es nūslādzu dereibu ar jums un ar
jyusu dzymumu pēc jums, un ar ikvīnu dzeivu byutni, kas ir ar jyusim: ar
putnim, mōjis lūpim un meža zvērim, kuri ir pi jyusim; ar vysim, kas ir izgōjuši
nu škērsta, ar vysim zemes zvērim. Es nūslādzu ar jums dereibu, ka nikod vairs
natiks iznycynōta nivīna mīsa yudiņa plyudūs, ni ari turpmōk byus plyudi, kas
izpūsteitu zemi.» Un Dīvs saceja: «Un tei byus dereibas zeime, kū es nūslādzu uz
myužeigim laikim storp sevi un jums un ikvīnu dzeivu byutni, kas ir ar jums. Es
nūlīku mōkūņūs varaveiksni, un tei byus zeime dereibai storp mani un zemi. Un, kod
es ar mōkūnim aizsegšu debesis, mōkūņūs pasarōdeis muna varaveiksne, un es
atcerēšūs munu dereibu ar jums un ar ikvīnu dzeivu byutni, kam ir mīsa. Un
vairs nabyus yudiņa plyudu, kas iznycynōtu vysu dzeivū.»
Tys ir Dīva vōrds.
PSALME 25 (24)
Refrens: Kunga
ceļi ir patīsi un drūši. (R. sal. 10)
4 Kungs,
dori maņ zynomus sovus ceļus
un mōci mani staigōt tovas stygas.
5 Sovā
patīseibā mani vodi un mōci,
jo tu esi Dīvs, muns glōbējs.
Refrens
6 Pīmiņ,
Kungs, sovus žāļsirdeibas dorbus
un sovu labvēleibu, kas pastōv nu myužim.
7 Sovā žāļsirdeibā,
Kungs, atcerīs mani,
pīmiņ sovā labvēleibā.
Refrens
8 Kungs
ir lobs un taisneigs,
tōpēc grēcinīkim jys parōdeis ceļu.
9 Lānprōteigūs
jys vadeis taisneibā,
pazemeigūs mōceis staigōt jō ceļus.
Refrens
ŪTRAIS LASEJUMS 1 Pīt 3, 18–22
Kristeibas yudiņs mums nas pesteišonu.
LASEJUMS NU SVĀTŌ APOSTOLA PĪTERA PYRMŌS VĒSTULES
Kristus vīnreiz ir nūmiris myusu grāku dēļ,
taisneigais par nataisneigajim, lai jyusus pīvastu pi Dīva. Jys gon tyka nūnōvāts
mīsā, tūmār dzeivs dareits Gorā. Tymā jys pat gōja un sludynōja pesteišonu tim
gorim, kas beja cītumā, kas kaidreiz beja napakļōveigi, kod Dīva pacīteiba
Noasa dīnōs gaideja un kod tyka byuvāts škērsts, kurā nadaudzi, tys ir, ostoņas
dvēseles tyka izglōbtas caur yudini. Tys attāloj kristeibu, kas ari jyusus
tagad izglōb un ir navys mīsas nateireibu nūmozgōšona, bet gon Dīvam vārsts lyugums
pēc lobas sirdsapziņas, bolstūtīs uz Jezus Kristus augšanceļšonūs. Jys ir pi Dīva
lobōs rūkas, uzkōpis debesīs, kur jam ir pakļauti eņgeli, varas un spāki.
Tys ir Dīva vōrds.
PYRMSEVANGELIJA DZĪDŌJUMS Mt 4, 4b
Lai ir slaveits Dīva vōrds.
Na nu maizes vīn cylvāks dzeivoj,
bet nu ikvīna vōrda, kas izīt nu Dīva
mutes.
Lai ir slaveits Dīva vōrds.
EVANGELIJS Mk 1, 12–15
Jezus teik valna kārdynōts, un jam kolpoj eņgeli.
LASEJUMS NU JEZUS KRISTUS EVANGELIJA, KŪ UZRAKSTEJIS SVĀTAIS MARKS
Tymā laikā:
Gors aizvede Jezu tuksnesī. Un jys
uzaturēja tuksnesī četrudesmit dīnas un tyka satana kārdynōts. Jys dzeivōja kūpā
ar zvērim, un eņgeli jam kolpōja. Pēc Jōņa apcītynōšonas Jezus aizgōja uz
Galileju un sludynōja Evangeliju par Dīva vaļsteibu, saceidams: «Laiks ir pīsapiļdejis
un Dīva vaļsteiba ir tyvu. Nūžālojit grākus un ticit Evangelijam.»
Tys ir Kunga vōrds.


text:
Latgal?šu gruomotys p?stuov?tys Ba?tejis vysuleluokaj? gruomotu opluot?
Lel? Vi?nis gruomotu tiergu, kurs kas gods februara mienes? ?etru d?nu garum? davalk 65 000 vaira i?teresentu, š?god pyrm? reizi papi?deja latgal?šu gruomotu stends.
„Latgolys stendam izstuou kompleks? „Litexpo” ?auds ruodeja lelu i?teresu,” p?zeist v?ns nu projekta iniciatoru Ivars Logins. „J? pr?cuojuos, ka i myuslaik?s Latvejis regionalaj? vol?d? izd?damuo literatura atr?n ce?u iz Vi?nis m?stu, kurs, suoc?t ar 18. godusymtu, beja v?ns nu latgal?šu gruomotizd?šonys šyupe?u.”
Nu 23. da 26. februara Vi?nis gruomotu opluot? ar sovom gruomotom p?sadaleja vaira kai 250 izdevieju nu 14 va?steibu. Pi latgal?šu stenda sataiseišonys dasalyka vysa v?rtine Latvejis izdevieju i latgal?šu kulturys entuziastu: Latgolys kulturys centra izdevn?ceiba, Latga?u rakstin?ceibys muzejs, Daugpi?s Universiteta akademiskais izdeviejs „Saule”, R?zeknis Augstškolys Regionalistikys instituts, Latgolys


text:
Aicynojam iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibom Preiļūs 25. februarī i 1.aprelī.
Nūdarbeibuos varēs uzzynuot latgalīšu rokstu volūdys pamatlykumus i uzlobuot raksteitprasmi kasdīnys saziņā.
Vālams apmeklēt obys nūdarbeibys, jo 1. apreļa nūdarbeiba byus turpynuojums īprīkšejai. Nūdarbeibys paradzātys cylvākim bez prīkšszynuošonom pareizraksteibā i interesentim, kas gryb atsvaidzynuot jau apgiutuos prasmis. Vītu skaits īrūbežuots, par tū apmekliejumam juodasasoka da 22. februaram, rokstūt iz epostu vineta@lgsc.lv. Daleiba bez moksys.
Nūdarbeibys vadeis latgalīšu rokstu volūdys zynuotuoje ar daudzu godu pīredzi Muora Mortuzāne-Muravska. Obys nūdarbeibys nūtiks Preiļūs, Raiņa bulvarī 22., 4.stuovā. Īeja nu pogolma. Suokums 14:00 stuņdēs.
Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys nūteik ar Vaļsts kulturkapitala fonda i bīdreibys “Preiļi izglītotai Latvijai” podturiešonu.


text:
Ka Tev ir loba ideja, nagloboj pi seve! Ka Tev rūkys nīz koč kuo loba padareit: sareikuot sovā školā voi piļsātā i cīmā kaidu latgalisku pasuokumu, sadzīduot voi apsarunuot latgaliski, īraksteit jaunu latgalīšu muzykys disku, izdūt jaunu gruomotu latgaliski voi izdūmuot koč kū pavysam sovu, mes varim paleidzēt ar pīredzi i atbolstu.
Ka Tev ir laiks, nauda voi ustoba, Tu vari daudz!
Ka Tev ir pierteņa voi klāvs, izdevnīceiba voi mikrofons, veikals voi birojs, teatris voi kūrs, myusim ir daudz lobu ideju, kam vajag vītys i naudys, tok puori vysam – atbolsta. Reizem lobim dorbim i idejom pītryukst vysā moz – ticeibys, ka jūs izadūs padareit. Padareit var daudz, ka zyni – kaids tic i gaida.
Ka atbolsti myusu dorbus, ej paleigā!
Ka kaidā nu LgSC darbeibys vierzīnim redzi i sovu īceru pīpiļdiejumu, vari drūsai sasazynuot ar vaļdi i paleidzēt ar naudu, montu, svežņom idejom, goreigū atbolstu, dorbu.
LgSC ir atvārts sadarbeibai ar cytom NVO, vaļsts i pošvaļdeibu īstuodem i institucejom, privatom firmom i cytom juridiskajom organizacejom, veicynojūt statutūs nūsaceitūs mierķa sasnīgšonu.
Myusu viesture ir mierejama jau vaira kai desmit godu garā pīredzē. Kod aktivuok, kod mozuok aktivai asam bejuši sūplok latgaliskajam jau nu 20. g. s. 90. godu. Itymā laikā asam sasadorbuojuši i ar augstškolom, i valsts i pošvaļdeibu īstuodem, i privatom firmom, i privatpersonom. Sasadorbojūt ar cytim, LgSC mierkis ir bejs īgiut i saglobuot uztycama i ilgstūšā laika periodā struoduot spiejūša partnera statusu, partū ka myus interesej sova dorba rezultats i kab sadarbeiba ītu iz prīšku.


text:
BALVOS ATKLĀTS UN IESVĒTĪTS SKVĒRS
PAR GODU PRIESTERIM ANTONAM RIMOVIČAM
(papildināts ar fotogaleriju)
Dīvam un cylvākim.
Bolvu
draudzē ilgajā godu ritējumā ir kolpōjuši daudzi ļūti izcyli
prāvesti. Kaids šudiņ nūteikti var pavaicōt, dēļ kam taišņi prāvestu Ontonu
Rimoviču mes pīmynam īpašā veidā. Atbiļde ir gona vīnkōrša un reizē ļūti
pīpīļdeita. Jam leidzeiga personeiba nav zynoma Latvijas un Lītuvas
katōliskajā sabīdreibā. Dzims Lītuvā Šauļu apriņķa Šakinu draudzē, vysu
myužu sapņojis par tū, bet vysu myužu kolpojis Latvejas draudzēs: Malnajā
Dukstugolā, Vōrkovā, Andrupenē, Bikovā, Sventē, Rubeņūs, bet vysilgōk, nu 1897.
goda leidz 1914. godam, lelajā Bolvu darudzē. Jōatzemoj, ka tymā laikā vēļ
nabeja Rugōju, Šķilbānu un Tiļžas draudžu. Kolpōdams Bolvūs, prāvests Ontons
Rimovičs ļūti daudz dareja bazneicas sakōrtošonai. Taišņi Bolvūs prāvests
nūpītni sōka nūzadorbōtīs ar kūka grīšonas mōkslu, kurai taipat kai Dīvam
palyka uzticeigs leidz kopa molai. Par prāvesta grīztajīm kūka tālim kaids
Lītovas mōkslas zynōtnīks ir sacejs: ,,Kurš kaut reizi myužā ir satics prāvesta
Rimoviča veikumu, tam nikod vaira nabyus mīra, un jys nikod vairs naspēs palikt
vīnaldziegs.” Un patīsi, tī vysi ir īpaši izteiksmeigi un emocionali, kotrs ar
sovu seju un attīksmi. Šūbreid myusim ir unikāla īspēja Bolvu nūvoda muzejā
redzēt plašōkū pravesta Rimoviča dorbu izstōdi, kaida ir īspējama
apvīnojūt tūs dorbus, kas atsarūn Šauļu un Rundāles pils muzeja krōjumūs.
Vysōs darudzēs, kur prāvests kolpoja, jys
veice nūpītnus būvnīceibas un kūktēlnīceibas dorbus. Bet vysvairōk Bolvu
draudzē. Te apglobōta jō mōte, te sovu myuža mōju gribeja atrast ari jys pats.
Ap 1902. godu ap Bolvu bazneicu sōka veidōtīs
mīsts. Vysur apleik Bazneicai beja labeibas teirumi, bet vyss centrs atsaroda Verpuļovas
sādžā. Prāvests atpērka nū vītejīm cylvākīm mōjas, nūjauce tōs un otkol
uzcēle nu jauna bazneicas tyvumā un laide tymōs īrnīkus: omatnīkus un
tērgōtojus. Taišņi itō īmesļa dēļ Benedikts Skrinda, kurš kolpoja Bolvu
draudzē pēc Ontona Rimoviča, nūsauce sovu prīkšgōjeju par Bolvu mīsteņa
dybynōtoju un vēja patmaļu taisētoju.
Prāvests aizgōja myužeibā 1933. godā un ir
apglobōts Rubeņu bazneicas dōrzā. Napīsapiļdēja jō sapnis byut apglobōtam
Bolvūs.
Sapnis par dzymtū Lītuvu pīzapiļdēja īpašā
veidā. Dzeives laikā Ontons Rimovičš ir izveidojs apmāram 500 kūka figuras,
daudzas nu kurōm beja lelōkas par 2 metrim. Dzeives laikā jys beja
apmeklejs AUŠROS muzeju Šauļūs. Un tašņi šim muzejam ar testamentu piec jō nōvis
tyka nūvālāta jō dorbu kolekcijas lelōko daļa. Ūtro Pasauļa kara laikā
daļa nu tim ir gōjuse būjā, bet vēļ šudiņ muzeja krojumūs ir vairōk nakō 100 jō
grīztū kūka figuru. Prāvests Rimovičš ir arī izgrīzs vairōkus Krysta ceļus.
Divejus nu tim mes varam skateit Šauļu bazneicōs, kur tī sōkuši sovu ūtrū
dzeivi.
Ievietots: 16:00, 07.05.2018.
Teksts: Ruta Cibule
Foto: Tatjana Vinogradova


text:
Leidzeigī roksti:Latgalīšu daņči DaugovpilīTematiskais vokors DaugovpilīLa-La-Dra 12.decembrīLatgalīši i globalizacejaLatvija – Latgola: Es asu Tu – Tu esi Es
Zīma īt pa celi i pavasars vys vaira i vaira suoc sevi pīteikt. Daugovpilī tradicionalūs čaja vokorus niu nūmaineis tematiskī vokori, kurūs nu eipašajim gostim varēs giut kaidu ideju, stimulu, dūmubīdrus jaunim dorbim pavasarī voi vosorā. Tū, Kaidys ir myusu īspiejis labi dzeivuot Latgolā, ja “ekonomiskuo krize” turpinuosīs bezgaleigi, variesi uzzynuot i daleitīs sovā pīredzē […]
Jau vairuokus godus vīna nu bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” tradicejom ir muzykali literarī pasuokumi “La-La-Dra” jeb “Latgalīts Latgalīšam Draugs” voi “Latgalīts Latvīšam Draugs”. 😉 Pasuokums ir ceļojūšs i leidz šam aicynuojs muzykantus, literatus i klauseituojus sasatikt dažaiduos Latgolys vītuos – Rēzeknē, Dagdā, Vuorkovā, Daugovpilī – i Reigā. Šūnedeļ, 3. Adventa svātdīnē 16.00 latgalīšu muzikali literarais […]
25.novembrī Daugovpilī studenti tykuos ar eipašū gostu – ailinīku Juoni Ryučānu. Pasuokuma tema vysnūtaļ nūpītna – globalizacejis bubuļs i latgalīši, kuri molti godu symtim iļgi i ari niule daudzi davušīs iz cytom zemem. Kai saceit juosoka – optmismam nav pamata, bet vysod jau var dastuot molā i pasavērt, kaidys ir īspiejis, kai sovā, latgalīšu i […]
Ir laiks, kod ļauds jiut Vaļsts svātku nūskaņuos i pat sabīdriskais transports izrūtuos ar sorkon-bolt-sorkonajim karūdzenim, i Daugovpilī jau aiz laika sadagtys Zīmyssvātkim atbylstūšys gaismu virtenis pi 18.novembra īlys laternom… 16. oktobrī „Latgolys Studentu centra” Daugovpiļs birojs aicynuoja iz tematiskū vokoru „Latvija – Latgola: es asu tu – tu esi es”, kurš veļteits Latvejis Vaļsts […]
Jau par tradiceju Daugovpiļs birojā klivuši studentu čaja vokori. Kotru nedeli sasatikšona i čaja dzeršona teik papyldynuota ar kaidu latgalīšu jaunuos kulturys pīdevu. Oktobrī vadmotivs ir muzyka. Leidz šam beja īspieja tiktīs ar muzykantu Edgaru – klauseitīs i dzīduot leidza, vērtīs latgalīšu jaunuos muzykys i muokslys festivala “Muzykys Skrytuļs” 2006.goda koncertīrokstus. Oktobra piedejā čaja vokorā […]
Daugovpiļs LgSC birojā turpynojās trešdīņu čaja vokoru tradiceja. Itamā nedeļā eipašais gosts Edgars ar gitāru, deļ tuo na tikai dzersim čaju, bet ari sadzīduosim. Vālams leidza jimt skaneigu bolsu i cytus muzykys instrumentus (ka ir). 😉 Paļdis Katjai par zeimiejumu! 🙂 Leidzeigī roksti:28. oktobrī čaja vokors DaugovpilīMuzyka i sarunys ar Artūru Uškānu kopejneicā “SĀTA”Latgalīšu daņči […]
Kurš eistyns students studeju godūs nav raudzejs tikt iz sātu/pasuokumu/pi draugim/ceļojumā ar stopim? Kur braukšona tī i stuosti. Ka ir stuosti, nav kū sveci turēt zam skreinis – juosadola i juostuosta leidzeigi dūmojūšim jaunīšim! 🙂 Latgalīšu studenti ar sovim stopstuostim daleisīs Daugovpilī: Trešdiņ, 21. aprelī 16.00 Stopiešonys stuostu vokorā “Tik nasoki mamai…” Daugovpiļs Universitatis jaunuo […]


text:
Archivs
2019
-
– Apreļs
(22)
- Annai Rancānei – Treju Zvaigžņu ordiņs
- Krūze – ituogods Pūdnīku dīnu mūza
- Jauna gruomota bārnim – “Lobuo i nalobuo”
- Ludzys igauņu dzīsmis izdūtys albumā
- Latgolys dīnys pasuokumi golvyspiļsātā
- 19. “Vuolyudzāni” i atkluotuo olimpiade latgaliskuo zynuošonā nūtykuši
- Izcylūs personeibu stuosti Daugovpilī
- Pūdnīku dīnu īskaņa Rogovkā
- Vareiba realizēt radūši pedagogisku ideju
- Soroki atskrēja – laiks taiseit puļciņus
- Ituo pavasara nūtikšonys i nūskanis – Marijis Dzeislys dzejā
- Ministre, Rāznys zvejnīkskofeja, šmakovka – jaunais žurnals “A12”
- Izsludynuots latgalīšu dzīšmu remiksu konkurss
- Viesturis šaļtenu pīturā – par Rēzeknis slimineicys viesturi
- Rēzeknis apokalipse pyrma 75 godu
- Apreļs – Latgolys mieness
- Latgolys skoni i bolsi Latvejis VIII postfolklorys festivalā
- Lubuonā Bronislavys Martuževys 95 godu jubilejis pasuokums
- Lūznovys muižā literarys sarunys i teatrala dzejis impreseja
- Izsludynuots Aijis Erinis pīminis konkurss “Nūdreb sirds…”
- Grupai “Bez PVN” jauna dzīsme “Nabyus baiss(t)”
- Akceja “Satiec savu meistaru!” ari Latgolā
- Par Muoņu dīnu i latgalīšu humoru
- + Marts (20)
- + Februars (11)
- + Janvars (110)


text:
Folklorys kūpa “Dyrbyni” i “Latgolys Studentu centrs” Tevi aicynoj iz danču i dzīsmu vokoru Daugovpilī 21. novembrī. Leidza pajem ļusteigu pruotu, lobus apovus i koč kū dakūst pi čaja. Tu tak zini, ka kūpā vīnmār ir jautruok, deļ tuo īčuksti austenī draugim i pajem jūs leidza. Leidzeigī roksti:LgSC aicynoj iz dančim DaugovpilīLatgalīšu daņči DaugovpilīDaugovpilī LgSC vuicejuos […]
Kod studentam pītryukst jautreibys i fiziskūs aktivitašu, kod palīk solts šymā rudineigajā laikā, nikas cyts naatlīk, kai kūpā ar cytim sasalaseit i raudzeit vysu vierst par lobu. Deļtuo LgSC i folklorys kūpa „Dyrbyni” aicynoj vīnu tymsū rudiņa vokoru pavadeit kūpā latgaliskā gaisūtnī ar latgalīšu dančim. Byus lobuok ļustēt, ka kuojuos byus ārtys kūrpis i kerzinē […]
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) 16.febralī Daugovpilī vysus interesentus aicynuoja iz latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibu „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu vīnuvīt”. Lai dareitu sovu miseju – saglobuotu, popularizātu i atteisteitu latgaliskuos kulturys vierteibys, tūstorp latgalīšu rokstu volūdu, LgSC periodiski roksta projektus, reikoj pasuokumus, izdūd gruomotys latgalīšu rokstu volūdā. Itū reizi LgSC Daugovpiļs nūdalis studenti pārnejuo gods […]
Lads ir sasakustiejs i jau aizguojs pa celi “Latgolys Studentu centra” Daugovpiļs birojā. Kluot pavasars i siejis laiks. Studenti i pi tam vēļ latgalīši siej pa sovam. 😉 Catūrtdiņ, 15.aprelī iz aicynuojumu sasatikt, sasapazeit i kūpeigai dūmuot par jaunim dorbim, kab Daugovpilī podturātu latgaliski studentiskū goru i ar laiku beideitu leluokus projektus i lītys, atsasauce […]


text:
PYRMAIS LASEJUMS 2 Hr 36, 14–16. 19–23
Dīva dusmes un žāļsirdeiba.
LASEJUMS NU HRONIKU ŪTRŌS GRŌMOTAS
Tamōs dīnōs:
Vysi augstī prīsteri un tauta vairōja
sovus grākus, sekojūt vysom pogōnu nagaņteibom, un apgōneja Kunga nomu, kū jys
beja īsvētejis Jeruzalemē. Un Kungs, jūs tāvu Dīvs, agri caldamīs un ik dīnas
pamōceidams, syuteja ar sovu vēstnešu rūku jim breidynōjumus, jo jys žālōja
tautu un sovu mōjūkli. Bet jī izsmēja Dīva syutņus, nūnīvōja jō vōrdus un zūbōjōs
par pravīšim, cikom sasacēle Kunga dusmes pret jō tautu, un vairs nabeja glōbīņa.
Īnaidnīki aizdadzynōja Kunga nomu, sagrōve Jeruzalemes myurus, nūdadzynōja
vysas pilis un iznycynōja vysu, kas beja vērteigs. Jo kurs izbāga nu zūbyna,
tys tyka aizvasts uz Babiloniju un kolpōja kēneņam un jō dālim leidz pat persīšu
kēneņa vaļdeišonas laikam. Tai pīsapiļdēja Kunga vōrdi, kū beja teikuse
Jeremija mute: «Koleidz zeme nabyus sajāmuse sovus sabatus, tei vysōs pūsta dīnōs
gulēs naskorta, cikom nabyus apritējuši septiņdesmit godi». Bet persīšu kēneņa
Kīra vaļdeišonas pyrmajā godā, lai pīsapiļdeitu Kunga vōrdi, kū jys beja teicis
ar Jeremija muti, Kungs pamudynōja persīšu kēneņa Kīra goru, ka tys lyka pa
vysu sovu vaļsti izsludynōt ari rakstiski šaidus vōrdus: «Tū soka Kīrs, persīšu
kēneņš: Kungs, dabasu Dīvs, deve maņ vysas zemes vaļstis. Un jys maņ pavēlēja
uzceļt jam nomu Jeruzalemē, kas ir Judejā. Jo storp jums nu vysas jō tautas ir
vēļ kaids, tod lai Kungs, jō Dīvs, ir ar jū, un lai jys dūdās ceļā!»
Tys ir Dīva vōrds.
PSALME 137 (136)
Refrens: Naaizmērssim
sovu Dīvu! (R. sal. 6)
1 Pi
Babilonijas upem – tur mes sēdējom un raudōjom,
kod pīminejom Sionu.
2 Tōs
zemes veitūlūs
mes pakōrem myusu citaras.
Refrens
3 Jo
tur nu mums praseja dzīsmi
tī, kas myusus aizvede gyustā,
un līksmeibu – tī, kas myusus apspīde:
«Dzīdit mums kaidu nu Sionas dzīsmem».
Refrens
4 Kai
mes lai dzīžam
Kunga dzīsmi svešajā zemē?
5 Jeruzaleme,
jo es byušu aizmērsis tevi,
lai teik aizmērsta muna lobō rūka.
Refrens
6 Muna
mēle lai pīleip pi aukslējom,
jo es naatcerēšūs tevi,
jo Jeruzalemi nabyušu vēlejīs
pōri pōr muna vyslelōkū prīcu.
Refrens
ŪTRAIS LASEJUMS Ef 2, 4–10
Grāku dēļ myruši, mes teikam izglōbti aiz Dīva žēlesteibas.
LASEJUMS NU SVĀTŌ APOSTOLA PŌVULA VĒSTULES EFEZĪŠIM
Brōli:
Dīvs, byudams žāļsirdeibā bogōts, sovas
lelōs mīlesteibas dēļ, ar kuru myus mīļōja, myusus atgrīze dzeivē leidz ar Kristu,
kas bejom myruši pōrkōpumu dēļ. Jyus taču aiz žēlesteibas asat izglōbti! Jys
ari myusus reizē augšanpīcēle un nūsādynōja debesīs, Kristū Jezū, lai nōkūšajūs
laikūs parōdeitu sovas žēlesteibas pōrpylnū bogōteibu ar sovu labvēleibu pret
mums Kristū Jezū. Jo aiz žēlesteibas jyus asat izglōbti caur ticeibu. Un tys nanōk
nu jums, bet ir Dīva dōvona. Tys nav ari dorbu dēļ, lai nivīns nasalapoj. Mes
taču asam jō radeiba, Kristū Jezū radeiti lobim dorbim, kurus Dīvs ir īprīkš
sagatavōjis, lai mes tūs dareitu.
Tys ir Dīva vōrds.
PYRMSEVANGELIJA DZĪDŌJUMS Jņ 3, 16
Lai ir slaveits Dīva vōrds.
Dīvs tai mīļōja pasauli, ka atdeve sovu
vīnpīdzymušū Dālu;
ikvīns, kas jam tic, īgyun myužeigū
dzeivi.
Lai ir slaveits Dīva vōrds.
EVANGELIJS Jņ 3, 14–21
Dīvs syuteja sovu Dālu pasaulē, lai tei tyktu atpesteita.
LASEJUMS NU JEZUS KRISTUS EVANGELIJA, KŪ UZRAKSTEJIS SVĀTAIS JŌŅS
Tymā laikā Jezus saceja Nikodemam:
«Taipat kai Mozus pacēle uz augšu čyusku,
tai ari jōbyun paaugstynōtam Cylvāka Dālam, lai kotrs, kas tic, īmontōtu myužeigū
dzeivi. Dīvs tai mīļōja pasauli, ka atdeve sovu vīnpīdzymušū Dālu, lai ikvīns,
kas jam tic, napazustu, bet īmontōtu myužeigū dzeivi. Jo Dīvs syuteja Dālu
pasaulē, lai jys pasauli navys tīsōtu, bet gon lai pasaule caur jū tyktu atpesteita.
Kas tic jam, tys nateik tīsōts. Bet, kas natic, tys jau ir nūtīsōts, tōdēļ ka
nav īticējis Dīva vīnpīdzymušō Dāla vōrdam. Bet tīsa ir šaida: Pasaulē īnōce
gaisma, bet cylvāki vairōk mīļōja tymsu nakai gaismu, jo ļauni beja jūs dorbi.
Kotrs taču, kas dora ļaunu, īneist gaismu un nasatyvoj gaismai, lai jō dorbi
natyktu nūpalti. Bet, kas dora patīseibu, tys tyvojās gaismai, lai atsaklōtu jō
dorbi, jo tī ir Dīvā dareiti.»
Tys ir Kunga vōrds.


text:
Eura
Eura (latvīšu: eiro, eira; anglīšu: euro; krīvu: eBpo) irā Europys Savīneibys kūpeiguo naudys vīnine, kura aizvoduota i lītojama eurys zonā (2015 g. janvara mien. — 19 ES vaļsteibuos) i kuru atīsmē planavojams lītuot kai atsaskaitīņu leidziekli vysuos ES vaļsteibuos.
Valutys zeime: €
Vydtautyskais valutys kods: EUR
Vērte:
- 1 eura (EUR) = apmāram 0,702804 latu (LVL);
- 1 lats (LVL) = apmāram 1,422872 euru (EUR)
Eura aizvoduota kai atsaskaitīņu leidzieklis 1999 godā, atmejūt ekeju (ECU, European Currency Unit) pa kursam 1:1. Kai fiziska nauda eurys apgrūzā palaistys 2002 godā. 2006 gods beiguos apgrūzā beja jau 610 milijardi euru, i juos beja vīneiguo valuta vaira kai 317 milijonim europīšu.
Euru volda Vuocejis mīstā Frankfurtā pi Maina asūšais Europys centralais banks (ECB), kurs pīstuov vysu ES dalinīkvaļsteibu centralūs bankus. ECB vīneigais tur tīseibu nūstateit ES monetariskū politiku, jis dasaver euru banknotu druku, euru monetu kaļšonu, taipoš euru plateišonu i lītuošonu vysuos eurys zonys vaļsteibuos.


text:
Praņcīšu volūda
Praņcīšu valūda (français, IPA: [fʁɑ̃sɛ]) — romanīšu volūda, kuru kai dzymtū ronoj leluokuo daļa cylvāku nu Praņcejis, praņciski runojūšuos Šveicarejis, Valonejis, Briseļa (Beļgeja) i Kvebeka (Kanada), kai i minoritetu grupys cytuos vaļsteibuos. Praņcīšu kai ūtruos volūdys runuotuoji irā paplateiti daudzuos pasauļa daļuos, lelums nu kurim dzeivoj praņciski runojūšajā Afrikā, vysuvairuok Gabonā (80%), Mauricejā (72,7%) i Elefanta Kaula Molā (70%).[3] Pa izškireigim apskaitim jei irā dzymtuo volūda nu 75[1] leidz 110 milijonim[2] i ūtruo volūda 190 milijonim cylvāku.[1] Bez tuo fraņcīšu volūdu vuicuos kai svešvolūdu leidz apmāram 200 milijonim cylvāku, padorūt jū par ūtrū vysuvairuok pīsovynojamūs volūdu pasaulī piec anglīšu volūdys.[4]


text:
Kuorms
Kuorms (anglīšu: building; krīvu: здaHиe; latvīšu ēka) — statne, kura sasadora pa lelumam nu ustobu, paradzātu dzeivuošonai, dorbam birojā, pīgatavei voi cytaidai cylvāku darbeibai.
Kuorms irā vīna nu statņu atmeju.
Pa paškeirīņam kuormi sasadola itaiduos atmejuos:
- dzeivojamī kuormi (sātys);
- nadzeivojamī kuormi:
- admnistrativī kuormi (vaļstiskī īstoti (ministrejis, pošvoldi i tt.);
- komerceigī kuormi (biroju kuormi, puordūtuvis i leidz.);
- ļaudyskuo paškeirīņa kuormi (dzeidātovys, vuiceibu īstoti (školys, universiteti, bārnu suodeni i tt.) i leidz).


text:
Kristaps Rasims i Rihards Lepers jaunā TV raidejumā atkluos Latgolu
Roksta autors: portals lakuga.lv
Nu 21. augusta ūtardīnēs LNT skateituojim byus īspieja īpazeit Latveju cīši eipašā kompanejā informativi izklaidejušā raidejumu cyklā “Atklāj Latviju”. Raidejums īpazeistynuos ar četru Latvejis nūvodu i Reigys naparostuokajom vītom, kulturviesturiskajom vierteibom i cylvākim. Īpazeit Latgolu aicynuos muzikis i aktīrs Kristaps Rasims.
Preteimā pīdzeivuojumim i jaunim atkluojumim skateituojus i sovus gostus – ari sabīdreibā zynomus ļauds – vess dzīduotuojs Ralfs Eilands i aktīri Andris Bulis, Rihards Lepers, Kristaps Rasims i Zane Dombrovska. Kristaps iz Latgolu aicynuojs vīneigū nu raidejuma vadeituoju, kurs pi juo vēļ nabeja bejs – Rihardu Leperu.
“Jī palyka patīsi laimeigi Laimis muzejā, Krystus Karaļa kolnā beja tyvuok Radeituojam i apbreinuoja vaira nikai 400 kūka skulpturys, sovukuort pi Čortoka azara sasajuta elleigi labi i spēlēja golfu,” par gaidomū raidejumā atkluoj “All Media Latvia” sabīdriskūs attīceibu vadeituoja Kristīne Melne.
Kanalā LNT raidejumu “Atklāj Latviju” varēs vāruot ūtardīnēs 21.10 stuņdēs.
Publicitatis karteitis.


text:
20 godu symts
Laika skaiteišonys zeimeibā 20 godusymts irā laikavyds, kurs suocēs 1901 godā i tuoļuojuos da 2000 godam (īskaitūt) pa Gregora kaleņderam.
Nūtikšonys[pataiseit | labot pirmkodu]
07.02.1922.gods. Istodišonys Sapuļcys sēdē nūteik Satversmys ūtrys dalys apsprīsšona. Par deputata F.Kempa prīšklykumu pi 115.panta, kas nūzeimej latvīšu volūdu, kai vaļsts volūdu ("pi kam Latgolys apgabalā par oficialu volūdu teik skateita latgaļu vītruna") balsoj tikai 18 cylvāki un jis nateik pījamts. Latgaļu parteju puorstuovi blokej Satversmys ūtrys dalys pījimšonu.


text:
Latgalīšu volūdas olimpiade i konkurss „Vuolyudzāni”
21. aprelī jau ostiņpadsmitū godu Rēzeknē nūtyka Latgolas regiona latgalīšu volūdas i kulturviestures olimpiade i skotuves runas konkurss „Vuolyudzāni”. Kai kotru godu, tymā pīsadaleja ari baļtinovīši.
Konkursā „Vuolyudzāni” Baļtinovas vydsškolu puorstuovēja Dace Logina (11.kl.), Sonora Logina (7.kl.), Juoņs Logins (4.kl.), Viktorija Oļipova (3.kl.) i Ligita Matule (2.kl.). Paļdis par bārnu gatavuošonu konkursam juosoka školuotuojom Anitai Ločmelei, Rudītei Laganovskai i Irēnai Kašai. Ar vysaugstuokū sasnāgumu vysus īprīcynova Sonora Logina. Sonorai 5.-8.klašu grupā latgalīšu skotuves runā- 1.vīta Latgolā! Viktorijai i Juoņam nadaudz pītryuka da gūdolguotūs vītu, jim- atzineibas, bet Dacei i Ligitai- pateiceibas. Kotrā ziņā prīks par vysim daleibnīkim i sirsneigs paļdis jim! Na kotrs šudin leidz ar latvīšu literarū volūdu var breivi runuot i uzastuot izs skotuves ari latgaliski.
Latgalīšu volūdas i kulturviestures olimpiadē 8 komandu konkurencē Baļtinovas vydsškolas komanda īgiva 3.vītu. Komandā beja 11. klases jaunīši- Ilze Jermacāne, Megija Bukša, Egija Ločmele i Rihards Oļipovs. Sveicīns olimpīšim i paļdis par dorbu, gatavojūtīs olimpiadei!
Vysi daleibnīki i školuotuoji duovonuos sajieme dažaidas gruomotas- „Gostūs pi Boņuka”, „Tāvu zemes kalendaru”, rokstu kruojumu „VIA Latgalica”, žurnala „A12” eksemplarus i.c. Pa munam, uzvarātuoji i īgivieji beja vysi daleibnīki, naatkareigi nu dabuotuos vītas, jo izbaudeja latgaliskū nūskaņu i latgalīšu volūdu, kas skaneja vysu dīnu.
Imants Slišāns, Baļtinovas v-škola


text:
Roksta autore: Vineta Vilcāne Itūgod Kuorsova, taipat kai vairuokys cytys Latgolys piļsātys, svietej 90 godus »
Rokstu sagataveja: raidejums “Ir Latgale mūsu” Multimedialais raidejumu cykls “Ir Latgale mūsu” izzynoj Ežazara apleicīni, »
Roksta autors: portals lakuga.lv Nu 21. augusta ūtardīnēs LNT skateituojim byus īspieja īpazeit Latveju cīši »
Roksta autore: Sarmīte Gaidule Pīktdiņ, 17. augustā, Viļānu Muzykys i muokslys školā nūtiks animacejis kinys »
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv Ituo goda augustā leidz ar 36. numera izīšonu sešu godu pastuoviešonys »


text:
Dzeļžalaiki
Dzeļžalaiki irā pyrmaviesturis pūsms, kod reikus suoca gotovūt nu dzeļzs. Zīmeļu Eiropā (kai ari Latvejā) tys periods suocēs ap 6.gs. prīkš Krystus, a nu vysu vairuok arheologiskū ziņu turim nu pādējuo dzeļžalaiku pūsma, kas beja - 5.-10.g.s. piec Krystus.
Dzeļžalaikūs pasaleilynoj apmetņu skaits Latgolys vītuos: Kiutūs, Cyrma azara krostā (kur senejī latgali īsakuortoj Baltejys suomu pamastā apmetnē, suocūt tū apdzeivuot nu 7.g.s.). Golvonuo tūs laiku dzeivotuoju nūsadarbuošona Latgolā ir zemkūpeiba. Dorba reiki vēļ ir primitivi.
Ap 8.-10.gs. vairuok suoc audzēt zīmys rudzus, kuri nūmaina mīžus maizis cepšonā. Turpynoj audzēt mozražeigūs, bet pret laika maiņom iztureigūs diveju gryudu vuorpys kvīšus, nu kuru vard bīzū putru (itī kvīši Latvejā audzāti leidz pat 19.g.s.). Ap 5.-9.g.s. Latvejā īvad ruociņus, siej pupys, zierņus. Mads ir vīneigais, kū lītoj iedīņa pasaldynuošonai. Mads i vosks ir īcīneita mainis prece. Cylvāki tic daudzom dobys dīveibom - gunei, pārkiuņam, saulei, mienešam. Pamozom aizasuoc sabīdreibys nūsasluoņuošona.
Lobi tiemēti dzeļžalaiku pīminiekli saisteiti ar Latgolu voi latgalim irā depoziti Sauliskolnā (arheologs Vladislavs Urtāns), Uoraišu azara piļs (arheologs Jānis Apals), piļskolns Ūleņkolnā pi Pļaveņu. Arheologi rokuši ari nazcik senejūs kopulauku - Lejysbytānūs, Ludzys Ūdu kolnā, Ņukšūs pi Pyldys azara.


text:
Pyrmudiņ, 18. aprelī 12 stuņdēs Rēzeknē, Rēzeknis Augstškolus Ekonomikys fakultatē (Atbreivuošonys alejā 90) tiks atkluota ceļojūšuos izstuodis “133 īspiejis lobuokai dzeivei Latvejā” ekspoziceja Latgolā. LgSC Rēzeknis aktivisti komandu dorbā Sabīdreibys integracejis fonda eistynuotuo ceļojūšuo izstuode ar interaktivys ekspozicejis paleidzeibu treis dīnys (18., 19. i 20. […]
Vasali! Kūpsapuļce paguojuse i dalykts punkts īprīkšejam godam ar vysim dorbim i nadorbim, veiksmem i nabyušonom, padareitū i atlyktū. Niu laiks jaunam dorba cielīņam. Kab jū īsuoktu, eisi par padareitū i LgSC niu. LgSC niu ir 59 bīdri, nu tim 38 bolstīseigi i vaira voi mozuok pīsadola bīdreibys dzeivē. Iz kūpsapuļci beja īsaroduši 23 bīdri, […]
Vasali vosorā! Pasaverit rokstu “Latvejis Viestnesī”. Varbyut ir kaidi komentari, vīdūkli? Voi varbyut ir napīcīšama kaida LgSC reakceja – atbiļdis roksts, diskuseja voi informativa akceja? LgSC vuordā vakar KKF tyka īsnīgti 7 projekti: – latgalīšu muzykys karaoke disks (Edeite Husare); – latgalīšu puosoku izlase “Tu soki. Es soku. Puosokys par krīzi” (Marita Papiņa); – Danieļa […]
Da ituo goda 30. juņa bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj jaunīšus vacumā nu 15 da 19 godu pīsasaceit daleibai Latgolys kulturviesturei veļteitā seminarā „Atzolys” (atlases, jaunī dzynumi), kas nu 2. da 6. augusta nūtiks Preiļūs. Seminars „Atzolys” nūtiks jau sastū godu piec kuortys, juo laikā jaunīšim nu vysys Latvejis byus vareiba izzynuot vaira par […]
Šudiņ sajiemu Latgolys Radejis” direktora Valda Labinska viestuli (kai i daudzi cyti latgalīši). Vaira Naktineicā. Piec tam publicieju dīnrokstu “Dīnā” par latgalīšim i jūs radejom. Cyta storpā citejūt i LgSC 9. februara relizi par latgalīšu volūdu medejūs. “Par tū pošu problemu jau vairuok godu rauga runuot bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”. Tok plyka NVO bez politiskūs […]
Pādejuos nedelis laikā LgSC ir sajiems vairuokys atzineibys par sovu dorbu 2008. godā: pīcus Boņukus i nominiešonu NVO instituta reikuotajā sabīdriskuo lobuma organizaceju goda bolvā. Svātdīņ Rēzeknē nūtyka Boņuka bolvys pasnīgšona. LgSC tyka nūsaukta kai 2008. goda latgalīšu sabīdriskuo organizaceja i dabuoja Boņuku. Papyldus bolvys dabuoja ari LgSC projekti. Lelais Boņuks i tituls “Lobuokais izdavums […]
Verūs, ka jau nūsaukti “Boņuka” bolvys pretendenti. Cik pīmiņu, apbolvuošona laikam 26. aprelī, dīnu piec “Vuolyudzānu” Rēzeknē. Ka tik na ar sorkonim kovrim, puču buketim i glaunom suknem i smokingim. 😀 Es tai pi seve smejūs. Ir precizys lītys, ir puorprotumi. Laikam beja atkareigs nu pīsaceituoju aktivitatis i redzīņa. Kai jim pasaruodēja. Poša es nikuo […]
Politiskuos situacejis nastabilitate i varys krize vaļstī ar vodūšus politiskūs spāku krahu i jaunu spāku, līderu mekliejumim i ceņtīnim izaraut prīškysgolā, taipat pošvaļdeibu, Eiroparlamenta i ak jau i Latvejis parlamenta vieleišonu tyvums naīt garom ari navaļstiskajom organizacejom. Ari LgSC kai aktiva i stabila NVO ir sajāmuse vairuokus aicynuojumus sasadorbuot ar politiskajom partejom: kai mudynuojumus īsapazeit […]


text:
Tai jau soka, ka studenti vuicūtīs div reizis godā – sesejis laikā. Paraleli vuiceibom mes – LgSC Rēzeknis nūdalis studenti – asom atroduši laiku pīsadaleit vairuokūs pasuocīņūs. Jauns gods juosuok ar jaunom, pozitivom dūmom deļ tam 15. janvārī LgSC Rēzeknis nūdale aicynova interesentus iz pozitivuos dūmuošonys centra „Pavasara studija” seminarim „Es esmu savas dzīves autors” […]
Nu 2. leidz 6. augustam Preiļūs nūteik „Atzolys” – seminars jaunīšim par Latgolys nūvoda viesturi i kulturu. Itūgod „Atzoluos” pīsadola 20 jaunīšu, leluokuo daļa nu jūs ir nu Latgolys, vysu vaira nu Rogovkys i Kuorsovys. Ari itūgod dalinīku vydā ir puors jaunīšu nu puornūvodu. Seminars „Atzolys” teik reikuots kotru vosoru jau nu 2004. goda, itūs godu laikā […]
Šudiņ vokorā Tonis birojā projektu vokors. Reit turpynuojums itai izklaidei. Kai smejīs, cytim vosora, a cytim i vosora, i juodūmoj par rudini. Ite zemļuok karteņa nu paguojušuos nedelis izprīcom ar SIF projektu, kas gols golā īsīts svēre 2 kilogrami i symtu gramu. Ireta i Artis cap i lej iudini. Koč kai tei latgalīšu volūda juodaboj […]
Da ituo goda 30. juņa bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj jaunīšus vacumā nu 15 da 19 godu pīsasaceit daleibai Latgolys kulturviesturei veļteitā seminarā „Atzolys” (atlases, jaunī dzynumi), kas nu 2. da 6. augusta nūtiks Preiļūs. Seminars „Atzolys” nūtiks jau sastū godu piec kuortys, juo laikā jaunīšim nu vysys Latvejis byus vareiba izzynuot vaira par […]
Ir breineiga īspieja tim, kurim ir interess par sābru boltrkrīvu zemi i dzeivi, jimt daleibu starptautiskā projektā Belarus Inside-Out. Mierķauditoreja: jaunī autori, muokslinīki, žurnalisti, fotografi i cyti ļauds, kurim ir interess par Boltkrīveju. Projekta nūrise: 10 dīnu seminars Boltkrīvejā 14.-23. augusts (dorbs grupuos par dažaidom temom, izzynūšs braucīņs pa BLR); projekta rezultatu prezentiešona 2010. gods […]


text:
Bīdreiba „Latgolys Studenu centrs” 16.februarī 17.00 stuņdēs Vīneibys īlā 13-113 (Daugpilī) vysus latgaliski raksteit grybātuojus aicynoj iz latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibu “Vuceisimēs latgalīšu rokstu volūdu vīnuvīt”. Rokstu volūdys apvuiceiba nūteik LR Kulturys Ministrejis izsludynuotuo konkursa „Integracejis pasuocīni 2011” tematiskajā jūmā par latgalīšu rokstu volūdys saglobuošonu apstiprynuotuo projekta „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu!” ītvorūs, kura mierkis ir […]
Gribi zynuot, kai australīši sadzeivoj ar kengurim i aborigenim i kū Australejā dareja latgalīši? Atej gostūs trešdiņ 18 stuņdēs iz LgSC Tonis biroju Antonejis īlā 8-3/6. Itūreiz Jurs Viļums i Jurs Vucāns stuosteis par grupys „Dabasu durovys” pīdzeivuojumim Australejā. . Leidzeigī roksti:Svinēsim Latvejis dzimšonys dīnu!Latvejā krīze izabeigs 27. majāOriginalais “Ontans i Anne” ReigāLatgaliskais Raiņs ReigāNu Latgolys […]
„Latgolys Studentu centrs” i „Latvejis Aizsorgu organizaceja” aicynoj Tevi svinēt Latvejis dzimšonys dīnu kūpā 16. novembrī 19:00 stuņdēs LU golvonajā ākā (Raiņa bulvārī 19), 1. auditorejā. Patriotiskā nūskaņā izzynuosim vaira par Latveju, spēlēsim kaitys, byus īspieja izzynuot, kai svātku svineibom gatavejās cyti. Prīcuosimīs, ka atīsi ar sovu grūzeņu. Pasuokumu atbolsta Latvejis Universitate. Leidzeigī roksti:Latgalīšu pādi […]
Kab īpazeistynuotu ar latgaliski rokstūšajim myusu dīnu autorim, Reigys Gruomotu svātku laikā Kongresu noma Mozajā zalā svātdiņ, 9. oktobrī, 12:30 stuņdēs nūtiks vuiceibu kinys „Latgolys kulturys montuojums” seanss i sasatikšona ar kinys taiseituojim i autorim. Vuiceibu kina „Latgolys kulturys montuojums” ir audiovizuals stuosts par taidim latgaliski rokstūšim autorim kai Ilze Sperga, Anna Rancāne, Juoņs Ryučāns, […]
Ūtardiņ, 13. septembrī, 18:00 stuņdēs Raiņa i Aspazejis sātā, Reigā, Bazneicys īlā 30, byus vīns nu ituo goda Dzejis dīnu latgaliskuokūs pasuocīņu – myusu dīnu latgalīšu dzejis vokors «Gostūs pi Raiņa». Pasuocīnī paradzāts prof. Janinys Kursītis-Pakulis stuosts «Raiņa Latgola», sovus tekstus skaiteis latgalīšu dzejnīki Juoņs Ryučāns, Valentins Lukaševičs, Emileja Kalvāne, Ilze Sperga i c. Latgalīšu vokori Reigā […]
Latgalīši izdavuši puosoku gruomotu par krīzi Par speiti krīzei bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse gruomotu „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”, kurā apkūpotys skaistuokuos latgalīšu literaruos i tautys puosokys, dereigi padūmi lātai saimnīkuošonai i sliminīku lečiešonai, roksti par vacajom krīzem i anekdoti par myusu laiku Latveju i vaļdeibu, myusu dīnu jaunīšu raksteitī stuosti […]
Studentu organizaceju laime i nalaime reizē ir paaudžu maiņa – vīni atīt, cyti aizīt. Ka napasaveic, pa vydu ir puorruovums – tradicejis i suoktais dorbs pagaist. Tai ari Latgolys Studentu centrs, kas atsajaunuoja 20. gs. 90. godu beiguos i ar aktivitatis kuopumim i krytumim struodoj da myusu dīnu, gon raudzeja puorjimt 90. godu suoku pīredzi […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” 17. decembrī 16:00 aicynoj iz ilgi carātū i beidzūt sareikuotū Baļtinovys amatīrteatra “Palādas” vīsizruodi Reigā – Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatē Visvalža īlā 4a, 401. ustobā (zalā, 4. stuovā). Īeja bez moksys. Izruodis garums pusūtra stuņde. Pasuocīni reikoj LU Huminitarūs zynuotņu fakultate sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys Studentu centrs”. Izruode nūtiks LU […]
Vasali! Sajiemu viestuli nu LR Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis par dorba grupys izveidi, kam da 20. decembra juoizstruodoj prīšklykumus i juoīsnīdz izglītības un zinātnes ministra parakstītu informāciju Ministru prezidentam par veicamajiem pasākumiem latgaliešu rakstu valodas kā vēsturiska latviešu valodas paveida saglabāšanai, aizsardzībai un attīstībai. Tys ir, dorba grupai juosagatavej prīšklykumi par Latvejis vaļstī napīcīšamajim pasuokumim […]
Jau itū sastdīņ vokorā Viļakas nūvoda Šķilbanu pogosta Upītes tautas nomā nūtiks vacuokais latgalīšu festivals “Upītes uobeļduorzs 2010”! Ite pasuokuma programa. 1. Vinsents Kūkuojs 1910 a. Ontons Slišāns 1925 2. Karburators 1935 b. Valentins Lukaševičs 1950 3. Soldanī 2000 c. Mārīte Slišāne 2015 4. Rekovas dzintars 2025 d. Puosoku diska prezentaceja 2040 5. Zintis […]
Ite seņ sūleituo 2. daļa stuostam par pyrmū mīlesteibu. 1. daļu klausīs ite. Stuosts nu LgSC organizeituo jaunīšu stuostu konkursa “Stuosti par myusdīnom ar laimeigom beigom”. [soundcloud url=”http://soundcloud.com/lgsc/pyrmuo-milesteiba-ii”] Autore Marta Pētersone (Jelgovys Speidūlys gimnazeja). Īrakstiejuse Edeite Husare. Īrunuojuse Ilze Sperga. Īraksteits Tonis birojā 2010. goda 24. martā. Marta roksta: “Dzeivuot – tys nūzeimoj gaideit izdeveigu […]
Šudiņ vokorā Tonis birojā projektu vokors. Reit turpynuojums itai izklaidei. Kai smejīs, cytim vosora, a cytim i vosora, i juodūmoj par rudini. Ite zemļuok karteņa nu paguojušuos nedelis izprīcom ar SIF projektu, kas gols golā īsīts svēre 2 kilogrami i symtu gramu. Ireta i Artis cap i lej iudini. Koč kai tei latgalīšu volūda juodaboj […]


text:
Kab dzeive napasaruodeitu par sprostu, pīkrytu nalelai avanturai – atsagrīzt “Kolnasātys” ēterā ar sovu redzīni. Reizi mienesī par lītom, kas nav lykušys mīrā i asu aizadūmuojuse.
Novembrī – par seiku seikumeņu, kas var izaruodeit dzeiveibys cenā. Par drūšeibys vestem. I kaidu ideju, kab ļauds juos vaira nosuotu iz ceļa tymsajā laikā.
Kartenis olūts: Rēzeknis sātyslopa rezekne.lv
Rudiņs atguojs ar myužam napadoramim dorbim cylvāku pasaulī, mīru dobā i puordūmom par myužeibu i smierti. 2. novembrī ir Dvieseļdīna. Dīna, kod pīminēt saimis myrušūs i aizlyugt par jim – tyvim cylvākim, kas nazkod bejuši vysa dzeive, a byut daļa nu munys dzeivis nanūstuos nikod, cikom viņ dzeivuošu.
Nazkai īguoduoju babu i juos teicīni: “Zynuotu, kur kriss, zynuotu i solmu pasvīst apakšā.” Tū jei saceja ar ryugtumu, kod beja nūtics kas nabejs švaks, tok byutu bejs gona ar seiku paleidzeibu, kab vyss byutu kuorteibā, kab cylvāks voi kaids sātys kustūņs dzeivuotu.
Byutu gona ar solmu sauvi voi lobu vuordu, kab vyss byutu cytaiž. Tok piec kara i buoba gudra. Piec krīzis i vaļdeiba loba.
Vīnu vokoru atsasādu pi datora apsavērt, kas lobs pasaulī. Vierūs socialajūs teiklūs kartenis i klipeņus ar smīkleigim kačeišim, pagaisynuotim suneišim, bieglim, lidmašynom, karim, bādom i nalaimem. Pieški munu ocu prīškā pasaruodeja strāšnys nabašnīks ar atstorojūšū vesti. Padūmuoju, ka čučola. Nā, CSDD reikoj akceju “Esi gaismys vest-ness” i ir apvylkuši drūšeibys vesti Ontona Kūkuoja pīminekļam Rēzeknē.
Izavēre baileigai. Trokuok par Kazaču, kas izleida nu upis Streiča kinā “Cylvāka bārns”.
Nikuo nasaceišu par jūceigū i ak jau cīši rodūšai izdūmuotū akcejis nūsaukumu, kas spielejās ar vuordim “veste” i “viests” – vestis voi viests nesiejs. Maņ tys izaklausa cīši krīvyskai voi dreižuok nalatvyski sakrūpļuotai – kai sarakste čatā, taupejūt burtus i garumzeimis.
Bet! Te ir tei solmu skaudzeite, kū pasvīst apakšā. Seiks darbeņš, kas, laikā padareits, var izgluobt dzeiveibu. Vēļ vaira – mes kotrys varim izgluobt pats sevi i sovu saimi. A cylvāks tok vasals pasauļs. Īsadūmojit, cik daudz pasauļu varātu izgluobt laikā pasvīsti solmi, itei atstorojūšuo veste. CSDD soka, ka goda tymsajūs mienešūs oktobrī, novembrī i decembrī iz ceļu mierst tikpat daudz cylvāku kai puorejūs deveņūs mienešūs.
Kartenis olūts: CSDD feisbuka lopa.
Nazkod itai rudiņa tymsā brauču nu Daugovpiļs iz Rēzekni, a redzēt to ni besa navar, koč acī dur, vyss malns kai čorta ozutī. Puorgrīzuse acs, raudzeju saprast, kur ir asfalts. Pieški pi Višku munā ocu prīškā pasaruodeja lela i baileiga buoba. Puorsabeidu da smierts.
Izaruod, maņ pretim pa ūtru ceļa pusi guoja zyrgs. Ījiugts rotūs, a rotūs saiminīks. Vīneigī atstoruotuoji beja zyrga acs, i to tik nu prīškys.
Itū potencialū nabašnīku īraudzeju viņ pādejā šaļtī. Cik tī tryuka nu nalaimis.
Vestis tik dola i dola, godu godim kladzynoj par atstoruotuojim. A cylvāki tik volkojās tymsā kai palāki susātivi i mierst iz ceļu kai vuškys kautuvē.
Maņ ruodīs, ka itū guojieju drūšeibys akceju byutu juotaisa nu ūtra gola.
Zynūt, kai cylvākim pateik vysaidys spēlis, lotarejis i uzleimu kruošona bukletūs, juodora cytaiž. Navys juodola vestis tim, kas volkojās apleik bez jūs, partū ka nav jau tei veste tik duorga i tys jau vaira cylvāka īrodums i puorlīceiba, ka jis ir namiersteigs. Ak jau cytu vokoru jis otkon īs pa ceļu bez vestis. I navys juostruopej, kai tys myusu sabīdreibā īrosts kai vīgluokais rysynuojums.
Maņ ir ideja. Pozitivuo motivaceja ar lobū pīmāru, kai tū pedagogeja vuica. Kotram, kas iz ceļa teik īraudzeits ar vesti – vysleidza ar kuojom, ar lisapedu voi slēpem – teik īdūta duovona. Saceisim, policeja sadarbeibā ar kaidu lelūs veikalu teiklu īdūd kuponu pīcu eiro vierteibā, vaļstei labi, veikalam klients ar saleidzynūši mozu īguļdejumu. Voi vēļ lobuok nūdūkļu atlaidis – eistyn vaļsts daļa. Īraudzejom tevi iz ceļa ar vesti, taitod tu esi lobs piļsūņs, dzeivuosi ilgai i moksuosi nūdūkļus vēļ daudz godu iz prīšku. Paļdis tev! I še tev atlaide, kod īsnīgsi goda nūdūkļu deklaraceju. Dzeivoj i struodoj vasals!
Izsnigs snīgs, paliks gaišuoks. A da tuo sorgoj sevi! Nes gaismu na tik sirdī, a ari iz driebu!
Nūsaklausi īrokstu ite:
Vyss raidejums ite:


text:
Norvegeja
Norvegeja, oficialai Norvegejis Kieneste (norvegu: Kongeriket Norge) - vaļsteiba Pūstumu Europā, Skaņdinavejis pussolys vokorūs. Vaļsteiba tur rūbežu ar Švedeju (1619 km), Suomeju (727 km) i Krīveju (196 km). Dīnavydūs Norvegeju skaloj Pūstumu jiura, vokorūs Norvegu jiura, a pošūs vaļsteibys pūstumūs Barenca jiura. Norvegejai pīdar Svalbarda i Jana Majena sola Arktikā, taipoš Buvē sola, Pītera I sola i Kienenīnis Modys Zeme Antarktidā.
Norvegeja irā pīktuo pa lelumam vaļsteiba Europā ar 386 958 km² pluotu, kurymā dzeivoj 4,9 miljoni dzeivuotuoju.[3] Tei irā vīna nu rešuok apdzeivuotojom vaļsteibom Europā. Golvysmīsts i leluokais mīsts - Oslys. Vaļsteibys volūda irā norvegu ar divejom rokstu volūdys tradicejom - bukmolu i jaunnorvegu. Obadivejis tur vīnaidys tīseibys vysūs vaļsteibys i pošvoldu leidzīņūs. Maja mieneša 17 dīnā norvegi svin konstitucejis pījimšonys dīnu.
Norvegejis teritorejā ļauds apsadzeivovuši jau nu 6 godu symta. 872 gods kuovē pi Hafrsforda kieneņš Harolds Skaiškmots (norvegu: Harald Hårfagre) apvīnumova norvegu zemis. Nu tuo aizasuoce "Vikingu laiki". 1319 godā Norvegeja īsastuoja Kalmarys Savīneibā, kuramā beja Daneja i Švedeja. Kod 1521 godā Švedeja izastuoja nu savīneibys, Norvegeja palyka Danejis Kienestis pavaļdeibā. Piečuok Norvegeja puorguoja Švedejis pavaļdeibā, a napavaļdeiga vaļsteiba tyka 1905 godā, kod par pyrmū kieneņu tyka Hokons VII. 1940 gods apreļa mieneša 9 dīnā vaļsteibu okupēja Nacistiskuo Vuoceja, tok jau 1945 gods maja mieneša 8 dīnā norvegim izadeve atjaunynuot napavaļdeibu.
Nu Ūtrajim pasauļa vaidim Norvegeja cīši dreiži izaraisteja, kuo pamatā irā naftys i dobysgazys atrostuvis Pūstumu i Norvegu jiurā, kurys atrostys 1970 godā. Norvegeja irā catūrtuo poša leluo naftys eksporta vaļsteiba[4] i vīna nu pošu boguotū vaļsteibu pasaulī. Tok vysleidza 99% energejis Norvegeja īgiust nu HES[5]. Norvegejis krona teik īskaiteita kai pasauļa stabiluokuo valuta. 2007 godā vaļsteibu pīzyna kai pasauļa mīreiguokū zemi. Kūpā ar Švedeju jei aizajim vīnu nu pyrmajom vītom pasaulī pa demokratejis iņdeksam. Myuslaikūs Norvegeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Koč i divejūs referendumūs Norvegejis dzeivuotuoji nūbalsova pret īstuošonu Europys Savīneibā, vaļsteibai irā nūtalejis i styprys saitys ar Savīneibu i tuos dalineicom. Norvegeja irā pīsadalejuse nazcik vydtautisku organizaceju īstateošonā - Saškiertūs Naceju Organizacejā (SNO), NATO, Europys Padūmē (EP) i Pūstumu vaļsteibu Padūmē (PVP), taipoš Norvegeja irā Europys Ekonomiskuos Zonys (EEZ), Pasauļa Tierdzeibys organizacejis (PTO) i Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejis (VEKRO) dalineica.
Puslopu ruodeklis
Etimologeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Lelums etnologu guodoj, ka vaļsteibys pasauka irā izacēluse nu pūstumu germanu volūdom i zeimoj "pūstumu ceļš", kas senejuo norvegu volūdā byutu nord veg ar norð vegri. Norvegeja senajuo norvegu volūdā irā Nóreegr, anglosaksu - Norþ weg, a vydslaiku latiņu - Nhorvegia. Niule Norvegejis vaļsteibys pasauka norvegu bukmolā irā Norge, a jaunnorvegu volūdā Noreg. Senejū norvegu i jaunnorvegu formys irā leidzeigys senejū samu vuordam ar zeimeibu "pa jiurmolai" ci "pa jiurai". Myuslaiku Lule samu volūdā tys irā nuorrek. Arkaiskuos vuorda formys ļaun guoduot, ka vuords navā izacēls nu germanu volūdom.
Cytuos vītejuos Norvegejis volūduos vaļsteibys pasauka irā: Pūstumu samu Norga, Lule samu Vuodna, Dīnavydu samu Nøørje, suomu Norja. Oficialuo vaļsteibys pasauka norvegiskai Kongeriket Norge (bukmolā) i Kongeriket Noreg (jaunnorvegu). Cytuos volūduos pylnuo pasauka - Pūstumu samu Norgga gonagasriika, Lule samu Vuona gånågisrijkka, Dīnavydu samu Nøørjen gånkarijhke, suomu Norjan kuningaskunta. Latgaļu volūdys variants sadar ar latvīšu i lītaunīku volūdys pasaukom.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Politiskuo sistema[pataiseit | labot pirmkodu]
Norvegeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Norvegejis Kieneņš irā vaļsteibys golva, a Ministru Prezidents irā vaļdeibys golva. Piļdeituojvaļdi izpiļda Kieneņa padūmis kabinets, kura vadeituojs irā Ministru Prezidents. Lykumlaideibys vaļdi tur kai vaļdeiba, tai parlaments – Stortings (latgaliskai: Leluo Saīsme). Stortingu ībolsoj taisnā proporceigā ībolsuošonā iz četrim godim, kurs sadora nu 169 deputatim.
Oficialai monarhs tur piļdeituojvaļdi, tok īdzeivynojūt parlamentariskū vaļdeibys sistemu, monarha daguojumi myuslaikūs irā cīši reprezentativi I ceremonali. Norvegejis kieneņš irā pošaugstais militarū spāku komaņders, augstuokuo bazneicys instituceja I kolpoj kai uorzemu diplomatiskū saitu vadeituojs, taipoš irā vaļsteibys vīnumeibys simbols. Praktiskai Ministru Prezidents irā tys, kurs īdzeivynoj piļdeituojvaļdi dzeivē. Tīsu sistema irā napavaļdeiga nu piļdeituojvaļdis I nu lykumlaideibys vaļdis.
Administrativais dalejums[pataiseit | labot pirmkodu]
Ekonomika[pataiseit | labot pirmkodu]
Demografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Etniskais sadors[pataiseit | labot pirmkodu]
Volūda[pataiseit | labot pirmkodu]
Religeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Ļutarticeiba irā oficialuo vaļsteibys religeja, kurai tic 86% Norvegejis dzeivuotuoju. Cyti protestaņti irā 3,5% nu dzeivuotuoju, Romys katuoli 1%, musulmoni 2% I cytu religeju ticeigī 1% (vysuvaira budisti, hinduisti I judaisti). Cyti natur kaidu naviņ religeju. Pa 2005 gods apklausys datim, 32% Norvegejis dzeivuotuoju „tic, ka ekzistej Dīvs”, 47% % „tic, ka irā kaids naviņ gors ci dvēseliska energeja”, 17% % „natic ni kaidam naviņ dīvam, ni goram ci dvēseliskai energejai”, a 4% „nazyna”. [6]
Senejī norvegi, taipoš kai vysys skaņdinavejis germanu tautys, beja paguoni i ticēja skaņdinavu mitologejai. Suomu-ugru tautys samu religeja beja šamanizmys Laikā nu 1000 gods da 1500 godam misionaru dorba rezultatā, pa mozam Norvegaja tyka kristeiga. Da reformacejai norvegi beja katuoļu bazneicys dale, a nu 1536 gods puorguoja protestaņtizmā.
Nu nakrysteigom religejom poša leluo irā musulmonu kūpeiba – gondreiž 2% nu dzeivuotuoju. Tū vysuvaira veidoj arabu, albaņu, somalīšu i turku imigraņti, taipoš pakistanu ciļmis norvegi.


text:
Distance
distance calculator for the cities begins with guo in cn.
Guo'erping, Guo'erlou, Guo'enbo Getuo, Guo'enhe, Guo'enqikan, Guo'en Qiken, Guo'ai, Guojia'ao, Guoli'e, Guo'erzhai, Guo'ansicun, Guo Linchang, Guo Muchang, Guoba, Guoba, Guoba, Guobachang, Guobaitu, Guoban, Guobang, Guobao, Guobao, Guobei, Guobeicun, Guobeishi, Guobi, Guobi, Guobi, Guobinggou, Guobu, Guobu, Guobu, Guobu, Guobu, Guobu, Guobu, Guobujia, Guobuzi, Guocaigou, Guocang, Guocen, Guocha, Guocha, Guochanba, Guochang, Guochang, Guochang, Guochang, Guochang, Guochang, Guochang, Guochang, Guochang, Guochang, Guochang, Guochang, Guochang, Guochang, Guochang, Guochang, Guochang, Guochang, Guochangcun, Guochanggou, Guochangping, Guochangwan, Guochangzi, Guochanwan, Guochao, Guoche, Guocheng, Guocheng, Guocheng, Guocheng, Guocheng Goumen, Guochengyi, Guochuan, Guochuan, Guochuancun, Guochuancun, Guocun, Guocun, Guocun, Guocun, Guocun, Guocun, Guocun, Guocun, Guocun, Guocun, Guocun, Guocun, Guocun, Guocun, Guocun, Guocun, Guocun, Guocun, Guocun, Guocun, Guocun, Guocun, Guocun, Guocun, Guocun, Guocun, Guocun, Guocuncun, Guocuncun, Guocuncun, Guocuncun, Guocunji, Guoda, Guodahebian, Guodao, Guodao, Guodao, Guodaohezi, Guodaozi, Guodi, Guodi, Guodian, Guodian, Guodian, Guodian, Guodian, Guodian, Guodian, Guodiancun, Guodiancun, Guodiancun, Guodiancun, Guodianguo, Guodiantun, Guodichen, Guodichong, Guodichong, Guodicun, Guodidang, Guodie Dazhai, Guodigou, Guodihe, Guodihu, Guodihu, Guodikeng, Guodingcun, Guodiping, Guoditang, Guoditang, Guoditang, Guoditang, Guoditang, Guoditang, Guoditang, Guoditang, Guoditang, Guodong, Guodong Zhentun, Guodouyuan, Guodu, Guodu, Guodu, Guodu, Guoducun, Guodun, Guoduwan, Guofan, Guofan, Guofang, Guofantun, Guofeng, Guofeng, Guofenglou, Guofenglou, Guofengloucun, Guofentian, Guofu, Guofu, Guofu, Guofuchang, Guofucun, Guogai, Guogaishi, Guogaiyong, Guogan, Guogan, Guogan, Guogang, Guogang, Guogang, Guogaocun, Guogezhuang, Guogezhuang, Guogezhuangcun, Guogong, Guogongdian, Guogongkou, Guogongping, Guogongping, Guogongping, Guogongshan, Guogongsi, Guogongsi, Guogongtian, Guogoucun, Guogoucun, Guogoukou, Guogounao, Guogu, Guogu, Guoguang, Guoguang, Guoguang, Guoguang Dadui, Guoguanglou, Guoguantun, Guoguantun, Guoguanzhuang, Guoguoshan, Guohai, Guohang, Guohang, Guohao, Guohe, Guohe, Guohe, Guohe, Guohe, Guohe, Guohe, Guohe, Guohedao, Guoheyao, Guohongde, Guohu, Guohu, Guohua, Guohua, Guohua, Guohua, Guohua, Guohua, Guohua, Guohuai, Guohuan, Guohuangmiao, Guohuanwei, Guohui, Guoji, Guoji, Guoji, Guoji, Guojia, Guojia, Guojia, Guojia, Guojia, Guojia, Guojia, Guojia, Guojia, Guojia, Guojia, Guojia, Guojia, Guojia, Guojia, Guojia, Guojia, Guojia, Guojia, Guojia, Guojia, Guojia, Guojia, Guojia, Guojia, Guojia, Guojia, Guojia, Guojia, Guojia, Guojia Buzi, Guojia Cunjie, Guojia Dayuan, Guojia Dayuanzi, Guojia Diaolou, Guojia Duandai, Guojia Dunwa, Guojia Ertun, Guojia Gounao, Guojia Laoyao, Guojia Shiqiao, Guojia Wanzi, Guojia Wopu, Guojia Yakou, Guojia Yingzi, Guojia Yuanzi, Guojia Yuanzi, Guojia Yuanzi, Guojiaba, Guojiaba, Guojiaba, Guojiaba, Guojiabao, Guojiabao, Guojiabaozi, Guojiabian, Guojiabu, Guojiabu, Guojiacao, Guojiacao, Guojiachacun, Guojiachahecun, Guojiachan, Guojiachang, Guojiachong, Guojiachong, Guojiachong, Guojiachong, Guojiachong, Guojiachong, Guojiacun, Guojiacun, Guojiacun, Guojiacun, Guojiacun, Guojiacun, Guojiacun, Guojiacun, Guojiacun, Guojiacun, Guojiacun, Guojiacun, Guojiacun, Guojiacun, Guojiacun, Guojiadai, Guojiadai, Guojiadai, Guojiadai, Guojiadai, Guojiadi, Guojiadian, Guojiadian, Guojiadian, Guojiadian, Guojiadian, Guojiadian, Guojiadian, Guojiadiancun, Guojiadu, Guojiadu, Guojiadun, Guojiaduocun, Guojiaduocun, Guojiaduzhen, Guojiafan, Guojiafan, Guojiafenfang, Guojiagang, Guojiageguo, Guojiagetai, Guojiagou, Guojiagou, Guojiagou, Guojiagou, Guojiagou, Guojiagou, Guojiagou, Guojiagou, Guojiagou, Guojiagou, Guojiagou, Guojiagou, Guojiagou, Guojiagou, Guojiagou, Guojiagoucun, Guojiaguai, Guojiaguanzhuangcun, Guojiahao, Guojiahe, Guojiahe, Guojiahe, Guojiahe, Guojiahe, Guojiahe, Guojiahe, Guojiahe, Guojiahe, Guojiahecun, Guojiahecun, Guojiahecun, Guojiahedi, Guojiahekou, Guojiahui, Guojiaji, Guojiajie, Guojiajie, Guojiajie, Guojiakeng, Guojiakeng, Guojialaowan, Guojialaoyuan, Guojialiang, Guojialiang, Guojialicun, Guojialing, Guojialing, Guojialing, Guojialing, Guojialingtuo, Guojiamiao, Guojian, Guojianao, Guojianao, Guojiang, Guojiang, Guojiang, Guojiang, Guojiang, Guojiang Songduo, Guojiangbu, Guojiangpo, Guojiangpu, Guojiao, Guojiaping, Guojiaping, Guojiaping, Guojiaping, Guojiaping, Guojiaping, Guojiaping, Guojiapo, Guojiapo, Guojiapo, Guojiapocun, Guojiapu, Guojiaqiao, Guojiaqiao, Guojiaqiao, Guojiaqiao, Guojiaquancun, Guojiashan, Guojiashan, Guojiashan, Guojiashan, Guojiashan, Guojiashan, Guojiashan, Guojiashancun, Guojiashangcun, Guojiashe, Guojiashe, Guojiashe, Guojiashuitian, Guojiasi, Guojiasi, Guojiasi, Guojiata, Guojiatacun, Guojiatai, Guojiatai, Guojiatangfang, Guojiatian, Guojiatun, Guojiatun, Guojiatun, Guojiatun, Guojiatun, Guojiatun, Guojiatuo, Guojiatuo, Guojiawa, Guojiawa, Guojiawa, Guojiawa, Guojiawacun, Guojiawan, Guojiawan, Guojiawan, Guojiawan, Guojiawan, Guojiawan, Guojiawan, Guojiawan, Guojiawan, Guojiawan, Guojiawan, Guojiawan, Guojiawan, Guojiawan, Guojiawan, Guojiawan, Guojiawan, Guojiawan, Guojiawan, Guojiawan, Guojiawan, Guojiawan, Guojiawan, Guojiawancun, Guojiawang, Guojiawei, Guojiawei, Guojiawo, Guojiawu, Guojiaxia, Guojiaya, Guojiaya, Guojiayacun, Guojiayan, Guojiayan, Guojiayao, Guojiayao, Guojiayao, Guojiayao, Guojiayao, Guojiayao, Guojiayao, Guojiayao, Guojiayao, Guojiaying, Guojiaying, Guojiaying, Guojiaying, Guojiaying, Guojiayuan, Guojiayuan, Guojiayuan, Guojiayuan, Guojiayuan, Guojiayuan, Guojiazhai, Guojiazhai, Guojiazhai, Guojiazhai, Guojiazhai, Guojiazhai, Guojiazhai, Guojiazhai, Guojiazhai, Guojiazhai, Guojiazhai, Guojiazhai, Guojiazhai, Guojiazhai, Guojiazhai, Guojiazhai, Guojiazhaicun, Guojiazhang, Guojiazhangcun, Guojiazhou, Guojiazhuang, Guojiazhuang, Guojiazhuang, Guojiazhuang, Guojiazhuang, Guojiazhuang, Guojiazhuang, Guojiazhuang, Guojiazhuang, Guojiazhuang, Guojiazhuang, Guojiazhuang, Guojiazhuang, Guojiazhuang, Guojiazhuang, Guojiazhuang, Guojiazhuang, Guojiazhuang, Guojiazhuang, Guojiazhuang, Guojiazhuang, Guojiazhuang, Guojiazhuang, Guojiazhuang, Guojiazhuang, Guojiazhuang, Guojiazhuang, Guojiazhuang, Guojiazhuang, Guojiazhuangcun, Guojiazhuangcun, Guojiazhuangcun, Guojiazui, Guojiazui, Guojiazui, Guojicun, Guojicun, Guojicun, Guojicun, Guojie, Guojie, Guojie, Guojiede, Guojiedian, Guojielou, Guojigou, Guojin, Guojing, Guojing, Guojiwa, Guoju, Guojuzi, Guoke, Guokelang, Guokeng, Guokeng, Guokeng, Guokeng, Guokeng, Guokenglong, Guokengtou, Guokou, Guolang, Guolaoba, Guolaozhuangcun, Guolayang, Guolei, Guolei, Guoleizhuang, Guoli, Guoli, Guoli, Guoli, Guoli, Guoli, Guolian, Guolian, Guolian, Guoliang, Guoliangzhou, Guolicun, Guolicun, Guoliji, Guolijiatai, Guolimei, Guolin, Guoliucun, Guoliuwan, Guoliuzhuangcun, Guolong, Guolong, Guolong, Guolongzhai, Guolou, Guolou, Guolou, Guolou, Guolou, Guoloucun, Guoloucun, Guolouzhuang, Guoluchong, Guoluchong, Guolukeng, Guoluo, Guoluo, Guoluo, Guoluo, Guoluoba, Guoluodie, Guoluozuo, Guoluping, Guolupu, Guoluqing, Guoluqing, Guolutai, Guolutan, Guolutang, Guolutang, Guolutang, Guolutang, Guolutang, Guolutian, Guoluyan, Guoma, Guoma, Guoma, Guomagou, Guomang, Guomaying, Guomen, Guomeng Gudian, Guomianfang, Guomiao, Guomiaocun, Guomiaocun, Guomin Duola, Guomu, Guomu, Guomu, Guomu, Guomu, Guomu, Guomuchong, Guomufang, Guomuhei, Guomujie, Guomukuai, Guomuyuancun, Guona, Guonacun, Guoni Sidui, Guoni Wudui, Guoniu, Guoniupu, Guopao, Guoping, Guoping, Guoping, Guoping, Guopu, Guopu, Guopuwan, Guoqi, Guoqian, Guoqian, Guoqiang, Guoqiang Dadui, Guoqiang Linchang, Guoqiao, Guoqiao, Guoqiao, Guoqiao, Guoqiao, Guoqiaochu, Guoqiaocun, Guoqiaojicun, Guoqiaozhai, Guoqinda, Guoqing, Guoqing, Guoqing, Guoqing, Guoqing, Guoqing Canchang, Guoqingsi, Guoqishan, Guoqitan, Guoqiu, Guoqiumozu, Guoqizhai, Guoquan, Guoquan, Guoquanyan, Guorao, Guori, Guorong, Guorong, Guoruoyong, Guosaicun, Guosha, Guoshagou, Guoshan, Guoshan, Guoshan, Guoshang, Guoshang, Guoshangounao, Guoshanqian, Guoshanzhong, Guoshe, Guosheng, Guoshizhai, Guoshu, Guoshui, Guoshui, Guoshuigou, Guoshuijie, Guoshuikeng, Guoshuiping, Guoshuyuan, Guosiba, Guosong, Guosongchuan, Guosongchuan, Guosu, Guosui, Guotai, Guotaiping, Guotaiqiao, Guotaiwan, Guotan, Guotan, Guotan, Guotan, Guotang, Guotang, Guotang, Guotang, Guotang, Guotangxu, Guotian, Guotian, Guotian, Guotian, Guotian, Guotian, Guotian Nongchang, Guoting, Guotun, Guotun, Guotuncun, Guotuncun, Guotunzhai, Guowa, Guowa, Guowa, Guowan, Guowan, Guowan, Guowancun, Guowang, Guowangcun, Guowangzhuang, Guowawu, Guowei, Guowei, Guowei, Guoweiwancun, Guowenge, Guoworuwa, Guowu, Guowu, Guowu, Guowu, Guowu, Guowu, Guowu, Guowu, Guowupai, Guoxi, Guoxi, Guoxi, Guoxi, Guoxi, Guoxi, Guoxi, Guoxi, Guoxi, Guoxi, Guoxi, Guoxi, Guoxi, Guoxi, Guoxia, Guoxia, Guoxian, Guoxiang, Guoxiang, Guoxiang, Guoxiang, Guoxiangcun, Guoxianyao, Guoxianzui, Guoxiaoying, Guoxiaozhuang, Guoxicun, Guoxicun, Guoxidian, Guoxieling, Guoxing, Guoxing, Guoxinzhuang, Guoxitian, Guoxiwei, Guoxiyang, Guoxizai, Guoxizhuang, Guoxu, Guoxu Guaizi, Guoxucun, Guoxucun, Guoya, Guoyan, Guoyang, Guoyang, Guoyang, Guoyang, Guoyang Chengguanzhen, Guoyang Xian, Guoyangjia, Guoyangping, Guoyangwa, Guoyangyan Songduo, Guoyao, Guoyetan, Guoyi, Guoyi, Guoyindonggou, Guoying, Guoying, Guoying, Guoying, Guoying, Guoying, Guoying Linchang, Guoying Shanpohu Yuchang, Guoyingcun, Guoyingcun, Guoyingcun, Guoyintun, Guoyong, Guoyongdi, Guoyou, Guoyoufang, Guoyoufang, Guoyu, Guoyu, Guoyu, Guoyuan, Guoyuan, Guoyuan, Guoyuan, Guoyuan, Guoyuan, Guoyuan, Guoyuan, Guoyuan, Guoyuan, Guoyuan, Guoyuan, Guoyuan, Guoyuan, Guoyuan, Guoyuan Wuzu, Guoyuan Xincun, Guoyuancun, Guoyuancun, Guoyuancun, Guoyuancun, Guoyuancun, Guoyuancun, Guoyuancun, Guoyuandui, Guoyuanxin, Guoyuanzhuang, Guoyue, Guoyushan, Guozai, Guozao, Guoze, Guozhai, Guozhai, Guozhai, Guozhai, Guozhaicun, Guozhaicun, Guozhaicun, Guozhaicun, Guozhaicun, Guozhaicun, Guozhan Chentun, Guozhangzhuangcun, Guozhangzi, Guozhangzi, Guozhe, Guozhen, Guozhen, Guozhen, Guozhi, Guozhi, Guozhongba, Guozhongdi, Guozhou, Guozhuang, Guozhuang, Guozhuang, Guozhuang, Guozhuang, Guozhuang, Guozhuang, Guozhuang, Guozhuang, Guozhuang, Guozhuang, Guozhuang, Guozhuang, Guozhuang, Guozhuang, Guozhuang, Guozhuang, Guozhuang, Guozhuang, Guozhuang, Guozhuang, Guozhuang, Guozhuang, Guozhuangcun, Guozhuangcun, Guozhuangcun, Guozhuangcun, Guozhuangcun, Guozhuangcun, Guozhuangcun, Guozhuangcun, Guozhuanghu, Guozhuangmiao, Guozhuangzi, Guozhuangzi, Guozhuangzi, Guozhuangzi, Guozhuocun, Guozhupu, Guozi, Guozigou, Guozigou, Guozikeng, Guoziping, Guozipu, Guozitang, Guozixu, Guoziyuan, Guoziyuan, Guoziyuan, Guoziyuancun, Guozuicun, Guozuo, Guozuohai, Guozuoluo,
ADS


text:
05.17.2011
2008.-2011. goda darbeibys programys atbolsts
Bīdreibys 2008.- 2011. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs, i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu.
Projekts
Finansials atbolsts bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” 01.04.2008. – 31.03.2011. darbeibys programmys realizacejai
Bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” darbeibys mierki:
veicynuot Latgolys nūvoda kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibu;
īsaisteit organizacejis darbeibā jaunus bīdrus i atbalsteituojus, golvanūkuort jaunīšus i studentus;
paleidzēt apgiut i nūdūt sovim bīdrim jaunys zynuošonys par navalstiskū organizaceju darbeibu (tuoļuok tekstā – NVO), aktīvi īsaisteit sovus bīdrus LgSC aktivitatēs i sadarbeibys realizacejā ar cytim NVO, veicynuot bīdru aktivu īsasaisteiōsnūs dažaidu sabīdreibai svareigu lāmumu pījimšonā, vīdūkļu paušonā i formuleišonā;
styprynuot jaunīšūs i studentūs interesi par pilsūniskuos sabīdreibys veiduošanūs i demokratejis izpausmis pryncipim;
sasadorbuot ar valsts institucejom normativūs aktu sagataveišonā i pilnveiduošonā.
LgSC darbeibys aizdavumi:
koordinēt ar bīdreibys mierku sasnīgšonu saisteitu projektu izstruodi i realizaceju;
aktivi attīsteit tuoļuoku organizacejis darbeibu i snīgt sabīdreibai informaceju par eistynuotajim projektim;
apvīnuot Latgolys jaunīšus, kam saistūši organizacejis mierki;
sekmēt Latgolys jaunīšu izgleituošanūs pilsūniskys sabīdreibys vaicuojumū i veicynuot jaunīšu pilsūniskū leidzaleibu;
atbaļsteit Latgolys jaunīšu izgleituošanūs i veicynuot jaunū specialistu atsagrīsšonu Latgolys nūvodā;
sekmēt jaunīšu integraceju Latgolys nūvoda kulturvidis veiduošonā i attīsteibys procesūs;
veicynuot sabīdreibys diskuseju par Latgolys nūvoda kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis veicuošonuos procesim, tūs problematiku i veicynuošonys īspiejom;
saglobuot i popularizēt Latgolys nūvoda kulturviesturiskū montuojumu, sekmejūt tuo apzynuošonu, izpieti i dorūt tū pīejamuoku plašuokai Latvejis i Eiropys sabīdreibai;
reikuot dažaidus izgleitojūšus, informativus i izklaidis pasuocīņus: seminarus, kursus, konferencis, nūmetnis;
sekmēt Latvejis sabīdreibys, pošvaļdeibu i vaļsts instituceju interesi par Latgolys nūvodam aktualu problemu rysynuojumu, īvārojūt tuo kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis specifiku;
aktivi turpynuot aizsuoktū sadarbeibu ar valsts institucejom normatīvūs aktu sagataveišonā i pilnveiduošonā, kas skar Latgolys nūvoda kulturvidis veiduošonūs i attīsteibys procesus.


text:
pyrmūdīna, 19. marts
SVĀTAIS
JEZUPS – VYSSVĀTŌKŌS JAUNOVAS MARIJAS LEIGAVAIŅS
Obligatōs svineibas
PYRMAIS LASEJUMS 2 Sam 7, 4-5a. 12-14a. 16
Mesija byus Davida pēcnōcējs.
LASEJUMS NU SAMUEĻA ŪTRŌS GRŌMOTAS
Tamōs dīnōs:
Pravīšam Natanam atsaklōja Kunga vōrds:
«Ej un pasoki munam kolpam Davidam: «Tai soka Kungs: Kod byus pīpiļdeitas tovas
dīnas, un tu dusēsi blokus sovim tāvim, es uzmūdynōšu pēc tevis tovu pēcnōcēju,
kas nōks nu tovas mīsas, un nūstyprynōšu jō vaļsteibu. Jys uzceļs nomu munam vōrdam,
un es nūstyprynōšu jō vaļsteibas trūni uz myužim. Es byušu jam par tāvu, un jys
byus maņ par dālu. Un tovs noms un tova vaļsteiba byus nasatrycynojamas munā prīškā
uz myužim, un tovs trūņs pastōvēs myužam.»
Tys ir Dīva vōrds.
PSALME 89 (88)
Refrens: Jō
dzymums pastōvēs myužam. (R. sal. 37a)
2 Par
Kunga žāļsirdeibu es dzīdōšu myužam,
ar sovu muti nu paaudzes paaudzē stōsteišu
par tovu uzticeibu.
3 Jo tu
esi sacejis: «Žāļsirdeiba pastōv myužam,»
sovu uzticeibu tu esi nūstyprynōjis
dabasūs.
Refrens
4 Ar
sovu izvālātū es asu nūslēdzis dereibu,
es asu zvērējis Davidam, sovam kolpam:
5 Uz
myužim es nūstyprynōšu tovu dzymumu
un tovu sēdekli ceļšu uz paaudžu
paaudzem.»
Refrens
27 Jys
mani pīsauks: «Tu esi muns Tāvs,
muns Dīvs un munas pesteišonas kliņts.»
29 Sovu žēlesteibu
es globōšu jam uz myužim,
un muna dereiba ar jū byus drūša.
Refrens
ŪTRAIS LASEJUMS Rom 4, 13. 16-18. 22
Jys preteji cereibai ticēja.
LASEJUMS NU SVĀTŌ APOSTOLA PŌVULA VĒSTULES ROMĪŠIM
Brōli:
Abrahamam un jō pēcnōcējim dūtais apsūlejums,
ka jys kļyus pasaules montōtōjs, tyka padareits atkareigs navys nu Lykuma piļdeišonas,
bet gon nu attaisnōšonas ticeibas dēļ. Tōpēc tys izrīt nu ticeibas, lai tys baļsteitūs
uz žēlesteibu un lai apsūlejums byutu nūdrūšynōts vysim pēcnōcējim: na tikai
tim, kas ir nu Lykuma, bet ari tim, kam ir Abrahama ticeiba. – Jys ir vysu
myusu tāvs, kai ir raksteits: «Es tevi īcēļu par tāvu daudzom tautom» – Dīva prīškā,
kuram jys īticēja, ka tys atdzeivynoj myrušūs un izsauc asameibā tū, kō nav. Un
jys preteji cereibai īticēja cereibai, ka jys kļyus daudzu tautu tāvs saskaņā
ar tū, kas beja saceits: «Taidi byus tovi pēcnōcēji.» Tōpēc tys jam tyka īskaiteits
kai taisneigums.
Tys ir Dīva vōrds.
PYRMSEVANGELIJA DZĪDŌJUMS Ps 84, 5
Lai ir slaveits Dīva vōrds.
Kungs, svēteigi ir tī, kas dzeivoj tovā
nomā:
jī myužam tevi slaveis.
Lai ir slaveits Dīva vōrds.
EVANGELIJS Mt 1, 16. 18-21. 24a
Jezupam kļyust zynoms cylvāktopšonas nūslāpums.
LASEJUMS NU JEZUS KRISTUS EVANGELIJA, KŪ UZRAKSTEJIS SVĀTAIS
MATEJS
Jākubam dzyma Jezups, Marijas veirs, nu
kuras pīdzyma Jezus, kas teik saukts Kristus. Ar Jezus Kristus dzimšonu beja
tai: Kod jō Mōte Marija beja sadarynōta ar Jezupu, pyrmōk nakai jī sagōja kūpā,
izarōdeja, ka jei ir mōtes cereibōs nu Svātō Gora. Jezups, jōs veirs, byudams
taisneigs un nagrybādams jai ceļt naslavi, gribēja jū klusom atstōt. Bet, cikom
jys par tū dūmōja, lyuk, Kunga eņgeļs pasarōdeja jam sapynā, saceidams: «Jezup,
Davida dāls, nasabeist pījemt sovu sīvu Mariju, jo, kas jymā dzimis, tys ir nu
Svātō Gora. Un jei dzemdēs Dālu, un tu nūsauksi jū vōrdā Jezus, tōdēļ ka jys
atpesteis sovu tautu nu jōs grākim.» Pasamūdīs nu mīga, Jezups izdareja tai,
kai Kunga eņgeļs beja jam pavēlējis.
Tys ir Kunga vōrds.
Voi ari:
EVANGELIJS Lk 2, 41-51a
Marija un Jezups atrūn Jezu svētneicā.
LASEJUMS NU JEZUS KRISTUS EVANGELIJA, KŪ UZRAKSTEJIS SVĀTAIS
LUKASS
Jezus vacōki kotru godu Pashas svātkūs gōja
uz Jeruzalemi. Un, kod jam palyka divpadsmit godu, jī pēc svātku īroduma devēs
uz turīni. Svātkim beidzūtīs, jī gōja atpakaļ, bet zāns Jezus palyka Jeruzalemē,
un vacōki tū nazynōja. Dūmōdami, ka jys ir storp ceļa bīdrim, jī nūgōja dīnas gōjumu
un meklēja jū pi rodim un paziņom. Jū naatroduši, jī grīzēs atpakaļ un meklēja
jū Jeruzalemē. Pēc trejom dīnom jī atroda jū svētneicā sēžūt storp mōceitōjim,
tūs klausūtīs un jautojūt. Un vysi, kas jū dzērdēja, beja pōrsteigti par jō
gudreibu un atbiļdem. Jū īraudzējuši, vacōki breinōjōs, bet jō Mōte jam saceja:
«Dāls, kōpēc tu mums tai izdareji? Redzi, tovs tāvs un es ar sōpem tevi meklējom.»
Bet jys atbiļdēja jim: «Kōpēc jyus mani meklējot? Vai jyus nazynōjot, ka maņ
vajag byut pi tō, kas atsateic uz munu Tāvu?» Bet jī naizprota vōrdus, kū jys
tim saceja. Tod jys aizgōja jim leidza un nūnōce Nazaretē, un beja jim
paklauseigs.
Tys ir Kunga vōrds.


text:
Puoleja
Puolejis Republika (puoļu: Rzeczpospolita Polska) - napavaļdeiga vaļsteiba Centralajā Europā. Tur rūbežu ar Vuoceju vokorūs, Čeheju i Slovakeju dīnavydūs, Ukrainu i Boltkrīveju reitūs, ar Lītovu i Krīveju (Kaliningragys apgabali) pūstumūs. Taipoš nu pūstumu vaļsteibai dasaglauž Baļtejis jiura. Puolejis 312 679 km² pluotā dzeivoj vaira kai 38 milijoni dzeivuotuoju, i ite 70-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī i 9 pa lelumam Europā. Puoleja irā 6 vītā Europys Savīneibā pa dzeivuotuoju bīzeibai. Daudzi dzeivuotuoju sasakūpuši lelajūs mīstūs - Varšovā, Krakovā i Lodzē.
Par Puolejis vaļsteibys dzimšonu vysucieškuok īskaita 966 godu, kod zemē, kura cīši leidzeiga myuslaiku Puolejis Republikys teritorejai, pījimta kristeiguo ticeiba. Puolejis Kieneste īstateita 1025 godā, a 1569 godā jei sasaškeire ar Lītovys Lelkunigaiteju kai Puolejis-Lītovys Savīneiba. 1795 godā itei savīneiba nasuoce byut, i Puolejis zemis beja padaleitys iz vyds Prūsejis Kienestis, Krīvejis Imperejis i Austrejis. 1918 godā, piec I Pasauļa vaidu, Puoleja atdabuoja napavaļdeibys (Ūtruo Republika), tok jau 1939 godā suocēs nacistyskuos Vuocejis i Sovetu Savīneibys okupaceja. Vaira kai 6 milijoni Puolejis dzeivuotuoju nūmyra Ūtrajūs Pasauļa vaidūs. 1944 godā īstateituo Puolejis Tautys Republika beja socialistiska vaļsteiba, politiskai i ekonomiskai cīši sasīta ar Sovetu Savīneibu. 1989 godā Puolejā otkon nūtyka napavaļdeiga, breiva ībolsuošona i beja īstateita "Trešuo Puolejis Republika".
Niule Puoleja demokratiska parlamentariska republika, padaleita sešpadsmit vaivadejuos (puoļu: województwo). Golvysmīsts - Varšova. Puoleja irā Europys Savīneibys, NATO, Saškiertūs Naceju Organizacejys (SNO), Pasauļa Tierdzeibys Organizacejys (PTO) i cytu vydtautisku organizaceju dalineica.
Etimologeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Puolejis pošu pasauka, varama līta, izacēle nu slavu patautys poļanu (puoļu: polanie) pasaukys, kura zeimoj "gailumu ļauds". Nazkod Puoleja beja zynoma ar latiņu pasaukom Terra Poloniae ("Puolejis zeme") i Regnum Poloniae ("Puolejis Kieneste"). Latgaliskai, taipoš kai cytuos daudzejuos pasauļa volūduos, Puolejis pasauka izacēluse nu poļanu patautys ci puoļu pošu pasaukys. A lītavyskai i persiskai pamatā cytys slavu patautys pasauka - Lechites (Lehici, puoļu: lędzianie), partū itamuos volūduos Puolejis vaļsteiba irā Lenkija lītavyskai i Lachistan persiskai.
Administrativais dalejums[pataiseit | labot pirmkodu]


text:
Apvuiceibu laikā nūtyka dažaidys nūdarbeibys pi dažaidu lektoru, vysi materiali dalinīkim tyka izdaleiti iz vītys i aizsyuteiti elektroniski. Tai, kai apvuiceibu mierkis ir rūsyntuot i cytus Latgolys jaunīšus byut i dareit, kai sūlleits – īlīkam sātyslopā ari dažys vierteigys prezentacejis, kurys var nūdereit sevkuram cylvākam.
Apvuiceibu eistynuošonu i prezentaceju izveidi finansēja Sabīdreibys integracejis foands nu Latvejis vaļsts budžeta leidzeklim.
Mārites Kravales – Pauliņas prezentaceja “Drošumspēja un pilsoniskums”
Dagnejis Dudarjonokys prezentacejis “Es gribu, varu un daru!” i “Atbalsta pasākumi jaunajiem uzņēmējiem”.