text:
St. Škutāns, M.I.C.
Katōļticeibas vēsture un katekisms
C) PAR BAUSLEIBU PŌRKŌPŠONU
§ 1. Par grāku vyspōri.
1. Kas ir grāks?
Grāks ir breivprōteiga Dīva lykumu pōrkōpšona.
2. Kaidā veidā mes varim sagrākōt?
Mes varim sagrākōt:
1. ar ļaunōm dūmōm, īgrybom, vōrdim un dorbim un
2. ar nūlaideibu, atstōjūt nadareitu kū lobu, kas ītylpst myusu pīnōkumūs.
3. Voi vysi grāki ir vīnaidi smogi?
Nā. Ir leli grāki, kurus sauc par nōveigim un ir mozōki, kurus sauc par dīniškim (voi ikdīniškim) grākim.
* Dažus grākus Svātī Roksti sauc par SKOBŌRGU, cytus par BOLKOM (Mt. 7:3). Ir ari pasaceits, ka pat taisneigais „septeņas reizes pakreit“ (Prov. 24:16).
4. Kod mes padorom nōveigu grāku?
Nōveigu grāku mes padorom, kod breivprōteigi pōrkōpam Dīva lykumu svoreigō lītō.
5. Kōpēc lelus grākus sauc par nōveigim grākim.
Tōpēc, ka tī atjam dvēselei pōrdabyskū dzeivi, tys ir, svātdorūšū žēlesteibu un nas sev leidzi myužeigu nōvi voi pazusšonu uz myužim aizkopa dzeivē.
* „Padareitais grāks dzemdej nōvi“ (Jk. 1:15). „Es zynu tovus dorbus, jo tevi gon sauc par dzeivu, bet tu esi miris“ (Atkl. 3:1).
6. Kod mes padorom dīniškū grāku?
Mes padorom dīnišku grāku, kod pōrkōpam Dīva lykumu nasvoreigā lītā, voi ari kod pōrkōpšona nav piļneigi breivprōteiga.
7. Kod pōrkōpums nav piļneigi breivprōteigs?
Kod ar sovu prōtu pīteikūši naaptveram ļaunumu, voi kod ar grybu na piļneigi tam pīkreitam.
8. Kōpēc mozōkī grāki teik saukti par dīniškim?
Tōpēc, ka tī vīglōk var byut atlaisti, pat bez grāku syudzēšonas.
9. Voi mums ir jōsabeist tikai nu nōveigim grākim?
Nā, mums ir jōsabeist un ryupeigi jōsasorgoj nu ik kura kotra grāka, kai nu vyslelōkō ļaunuma pasaulī, lai tys byutu nōveigs voi dīnišks grāks.
* „Kai lai es da reitu tik lelu ļaunumu un grākotu pret DĪvu?“ (Gen. 39:9).
10. Kam vajag myusus atturēt nu grāka?
Nu grāka myusus vajag atturēt pōrdūmōm par grāka ļaunumu un tō ļaunuma sekom.
11. Kamā golvonukōrt pastōv nōveigō grāka ļaunums?
Nōveigō grāka ļaunums pastōv tymā, ka nōveigs grāks:
1. ir Dīva vysaugstōkos Majestates smogs apvaiņōjums un ir nūzīdzeiga napaklauseiba Jō vyssvātōkai grybai,
2. ir augstōkā mārā apkaunōjuša napateiceiba Dīvam, myusu vyslelōkajam Labdaram un vyslobōkajam Tāvam un
3. ir rībeiga nauzticeiba vysmīļōkajam, Atpesteitōjam, un Jō žēlesteibu un nūpalnu nycynōšona.
* 1. „Tu esi nūkratejis munu jyugu ... un sacejis: es nagrybu kolpōt“ (Jer. 2:20). 2. „Klausatēs dabasi un jem vārā zeme, jo Kungs ir runōjis: „Es izaudzynōju bārnus un īcēļu jūs augstā gūdā, bet jī atkryta nu Manis“ (Izaj 1:2). 3. Par tim, kas kaidreiz beja apgaismōti un beja baudejuši ari debeseigōs dovonas un bejuši Svātō Gora leidzdaleibnīki, bet pēc tam atkrytuši nu Dīva caur nōveigu grāku, sv. Pōvuls soka: „Tī Dīva Dalu, izzūbōdami, nu jauna syt Jū krystā“ (Ebr. 6:4-6). „Jo kaids namīļōj myusu Kungu Jezu Kristu, tys lai teik pazudynōts!“ (1. kor. 16:22).
12. Voi mes spējam aptvert pret Dīvu vārstō apvaiņōjuma ļaunumu?
Mes tū naspējam, tōpēc, ka naspējam aptvert bezgaleigū myusu Kunga Dīva lelumu un lobumu, kaidu grāks apvaiņōj.
13. Kas vyslobōk rōda pret Dīvu vārstō apvaiņōjuma ļaunumu?
Tū vyslobōk rōda:
1. ļaunūs engeļu un myusu pyrmdzymdynōtōju smogō strōpe,
2. myužeigūs mūku vīta — eļne, kaidu peļnej ikvīns nōveigs grāks un
3. šausmeigas cīsšonas un nōve, kaidas myusu grāku dēļ izcīte vīndzymušais Dīva Dāls.
14. Kaidas ir nōveigō grāka sekas?
Nōveigais grāks:
1. myusus atdola nu Dīva, myusim atjam Jō mīlesteibu un draudzeibu,
2. myusūs sakrūpļoj Dīva attālu (atspūguļojumu), izjauc myusu sirdsapziņas mīru,
3. nūlaupa vysus ogrōk sakrātus nūpalnus un tīseibas uz dabasu montōjumu un
4. sagōdoj myusim Dīva strōpi un beidzūt myužeigū pazudynōšonu aizkopa dzeivē.
* „Tī kas grākōj un dora nakrītneibu, ir īnaidniki poši sovai dvēselei“ (Tob. 12:10). Pīmāri: Kains, Antiochs, Judass, leidzeiba par nataisneigū bogōtnīku.
15. Kōpēc myusim ir ryupeigi jōsasorgōj nu dīniškō grāka?
1. Tōpēc, ka ari dīniškais grāks ir pret Dīvu vārsts apvaiņōjums, un tōdēļ pēc nōveigō grāka ir lelōkais nu vysim ļaunumim pasaulī,
2. tōpēc, ka jys nūvojinoj dvēseles dzeivi un līk šķēršļus ceļā daudzom žēlesteibom, kaidas Dīvs dūmōj dūt un
3. tōpēc, ka ari dīnišks grāks savalk daudzas Dīva strōpes par mums un pakōpeniski vad myus uz nōveigu grāku.
* „Kas ir nataisnys vysmozōkōs lītōs, tys ari nataisnys lelōs“ (Lk. 16:10). „Re, cik moza guņs aizdadzynōj lelu mežu“ (Jk. 3:5).
Praktisks padūms. „Muns dāls, vysōs tovas dzeives dīnōs patur prōtā Dīvu, īvāroj, ka nikod napīkrystu grākam ... myusu dzeive gon ir tryuceiga, bet mes īgyusim Ielas lītas, jo beisimēs Dīva, sorgōsimēs nu grāka un dareisim tū, kas lobs“ (Tob. 4:6., 23).
§ 2. Dažaidi grāka veidi.
26. Kaidi ir īpatneigi grāku veidi?
1. Ir golvonī voi nōveigī grāki,
2. seši grāki pret Svātū Goru,
3. četri grāki, kas sauc uz dabasim pēc atrībšonas un
4. deveni sveši grāki.
17. Kaidi ir septeni golvonī grāki?
Par golvonim voi pamatgrākim teik sauktas septeņas ļaunōs teiksmes, prūti: lepneiba, skūpums, naceisteiba, skaudeiba, nagauseiba ēsšonā un dzeršonā, dusme un slynkums.
18. Voi šī grāki vīnmār ir nōveigi?
Tī kļyust nōveigi tod, kod caur tim nateik izpiļdeiti smogi pīnōkumi pret Dīvu, voi pret tyvōkū, voi pret pošu sevi.
19. Kōpēc tūs sauc par golvonim grākim?
Tōpēc, ka tī ir golvonī olūti, nu kurim iztak vysi cyti grāki.
20. Kod mes grākojam ar lepneibu?
Kod par daudz augsti dūmōjam par sevi, kod naatdūdam Dīvam Jam pīnōceigō gūda un kod nycynōjam sovu tyvōkū.
* Nu lepneibas seviški izrit īdūmeiba, gūdkāre, līkuleiba, napaklauseiba un pretāšonās prīkšnīceibai; vāsums un cītsirdeiba pret padūtajim; nakārteiga vaļdeišonas kōre; streidi un nasaskaņas; napateiceiba, skaudeiba, nažēleiba, nauzticeiba, herezijas un Dīva īneisšona.
Pīmāri: Lucifers, Nebukadnecars, Holiferness, Amans, Herods, farizeji utt. „Lepneiba ir rībeiga Dīva un cylvāku prīškā. Tei ir vysu grāku sōkums; kas pi tōs pīsatur, byus piļdeits ar lōstim un beigōs tei jū pazudynōs“ (Ecclus. 10:7., 15).
21. Kod mes grākojam ar skūpumu?
Kod nakōrteigā veidā meklejam un mīļōjam naudu voi cytu pasauleigū montu un asam cītsirdeigi pret tim, kas cīš tryukumu.
* Skūpums voi montkōreiba nūvad cylvākus leidz pōrmēreigom ryupem par vērszemes lītōm, leidz cītsirdeibai, malim, napatīsom līceibom, zodzeibom, krōpšonom, augļōšonai, simonijai, nūdeveibai, mōnticeigai nūslāpta monta meklēšonai, slapkaveibai.
Pimāri: Achabs, Giezi, Judass, Ananijs un Safira.
„Nav ļaunōkas lītas par naudas mīļōšonu, tōdēļ ka taiāā veidā dažs pōrdūd sovu dvēseli“ (Ecclus. 10:10). „Tī, kas gryb kļyut bogōti, kreit kārdynōšonā, satana volgā un daudzos navajadzeigōs kōreibos, kas cylvākus gryuž pazusšonā un samaitāšonā“ (1. Tim. 6:9)1
22. Kai mes grākojam ar naceisteibu?
Kod nūsadūdam napīklōjeigom voi nateirom dūmōm, īkōrem, runom un dorbim.
* Naceisteibas parostōs sekas ir: napatyka pret lyugšonu un vysu, kas lobs; pōrmēreiga izprīcu un izklaiāeibu meklēšona, nūlaideiba sova stōvūkļa pīnōkumu piļdeišonā, Iela kōre pēc pīviļceigim jaunumim; najyuteigums un nažēleiba; vysaida veida bezkauneigas galejeibas un pretdabeigi nūzygumi; navaineigūs pavesšona uz ļaunu; vyltus sūlejumi un zvārasti; zādzeibas, veseleibas būjošona un saimes laimes izjaukšona; naids, pašnōveibas, ari ateisms un svātzadzeibas, satana kults, ōrprōts un izmysums (Verīs 6. Dīva bausleibu).
23. Kod mes grākojam ar dusmi?
Kod, izvasti nu pacīteibas ar kaidom napatikšonom, kļyustam nykni, ļaunam sevi aizraut navoldamom atrībeibas jyutom.
* Dusme nūvad leidz naidam, nasaticeibai, syudzeibom, lōstim, zaimim, nūnīvošonai, kai ari pi vysaida veida grākim un nūzygumim pret 5. Dīva bausleibu.“
Pīmāri: Ezaus dusmē nūlem nūgalynōt sovu brōli Jākubu; Absoloms nūsyt sovu brōli Amnonu.
„Kotrys saryugtynōjums un dusme, un borgums, un klīgšona, un zaimi, un kotrys ļaunums lai ir tōļ nu jums“ (Ef. 4:31).
24. Kod mes grākojam ar nagauseibu?
Kod ādam voi dzeram pōrmēreigi, voi kod ōrpus laika un nakōrteigā veidā ilgōjamēs pēc ēdīnim un dzērīnim.
* Nu šō ļaunuma ceļās: gordēdeiba, izškērdeiba, žyupeiba, napīklōjeigi jūki un ōksteišonōs, sātas mīra izjaukšona, natikleiba, lauleibas pōrkōpšona, izvirteiba, kai ari lōsti, zūbāšonōs, kaušonōs un slapkaveibas.
Pīmāri: ļaunais bogōtnīks (Lk. 16:19. utt.). „Veritēs, ka jyusu sirdis kaidreiz naapgryutynōtu pōrsaēsšona voi pīsadzeršona ... un ka šei (tīsas) dīna napīnōktu jgū-sim nagaideita“ (Lk. 21:34). „Jūs (nagauseigūs) dīvs ir vādars“ (Filip. 3:19).
25. Kod mes grākojam ar skaudeibu?
Tod, kod kūrnejam par sova tyvōkō montu un skumstam, radzūt jō laiceigū un goreigū pōrpiļneibu, un prīcojamēs, kod tōs jam nav.
* Skaudeiba roda: napateiceibu un kūrnēšonu pret Dīvu, zaimus, apmalošonu, naslaves ceļšonu, īnaidu, atrībeibas kōri, krōpšonu un blēdeibu, vojōšonu un slapkaveibu.
Pīmāri: satans, Kains, Jezupa brōli, Sauls, farizeji. „Vaina skaudeibas dēļ nōve īnōce pasaulī; jam sekōj tī, kas ir nu jō puses“ (Sap. 2:24—25).
26. Kod mes grākojam ar slynkumu?
Tod, kod dūdam vaļu dabeigai napatykai uz strōdōšonu un pīpyuli, taidā kōrtā atstōjūt naizpiļdeitus sovus pīnōkumus.
27. Kaida veida slynkums ir seviški preteigs Dīvam?
Vīnaļdzeiba voi slynkums vysā tymā, kas saistōs ar kolpōšonu Dīvam un myusu dvēseles pesteišonu. Tōpēc Dīvs soka. „Koč tu byutu solts voi korsts. Bet tai kai tu esi romdons, es tevi sōkšu izmest nu sovas mutes“ (Atkl. 3:15—16).
* Slynkuma sekas: nūlaideiba myusu aicgnōjuma pīnōkumu piļdeišonā, īpašuma panikšona, malōšona, krōpšona, izlutynōteiba un dažaidi grāki pret 6. un 7. bausleibu. „Slynkums īmōca daudzim ļaunumim“ (Ecclus, 33:29). „Ej pi skudras, tu, slinki, nūvāroj tōs ceļus un mocīs gudreibai“ (Prov. 6:6).
Goreigō slynkuma sekas ir: preteigums pret vysim religiozim vyngrynājumim, Dīva vōrda un vysu žēlesteibas leidzekļu nycynošona, dusmes par peļneitim breidynōjumim, mozdūšeiba, nauzticeiba.
Pīmāri: slynkais kolps, nagudrās jaunovas (Mt. 25).
28. Kaidus lobumus mes varim gyut nu pamōceibom par
7 golvonim grākim?
Varim gyut pōrlīceibu, ka ryupeigi ir jōsasorgōj nu tim, kai nu vysaidu ļaunumu olūtim, un ka vēļ ryupeigōk ir jōsaceņš īgyut tim pretejūs tykumus.
29. Kaidi ir grāki pret Svātū Goru?
1. Īdūmeiba par Dīva žēlesteibu (Pasaļaunūt uz Dīva žēlesteibu grākōjūt),
2. izmysums,
3. pretōšonōs atzeitom kristeigom patīseibom,
4. goreigūs lobumu apskausšona tyvōkam,
5. ītīpeiba grākošonā,
6. beidzamō nanūžālōšona.
* Pīmāri: Kains, faraons, farizeji, Elimas būrs (Ap. d. 13).
30. Kōpēc tī teik saukti par grākim pret Svātū Goru?
Tōpēc, ka ar tim teik izrōdeita seviška pretōšonōs Svātajam Goram, kod apzineigi un grybāti teik nycynōtas, atmastas un ļaunprōteigi izlītōtas Jō žēlesteibas.
* „Jyus styurgaļvi, ar naapgraizeitom sirdim, ausim! Jyus vīnmār pretojitēs Svātajam Goram: kai jyusu tāvi, tai ari jyus“ (Ap. d. 7:51).
31. Kōpēc seviškā veidā ir jōsasorgōj nu šim grākim?
Tōpēc, ka tī aizsprūstōj īeju Dīva žēlesteibai myusu dvēselēs, ar tū kavej myusu atsagrīzšonu, voi dora tū ļūti gryutu.
* Runōdams par šim grākim, Jezus Kristus pasacēja, ka tī natiks pīdūti ni šymā, ni nōkamajā pasaulī (Mt. 12:32). Vyspōri sokūt, taidi grāki ļūti gryuši var tikt pīdūti, tōpēc ka ļūti reti cylvāki nūžālōj par tim.
*
32. Kaidi ir grāki, kas klīdz uz dabasim pēc atrībšonas?
Taidi ir:
366
1. breivprōteiga slapkaveiba,
2. Sodomas grāks,
3. nabogu, atraitņu un boriņu apspīsšona,
4. nāpeļneitōs olgas aizturēšona strōdnīkim.
* „Tova brōļa asnis SAUC uz Mani nu zemes“ (Gen. 4:9). „Syudzeibas par Sodomu un Gomoru ir nōkušas, ka jūs apgrēceiba ir Iela un ļūti smoga“ (Gen. 18:20). „Mes gribim izpūsteit šū vītu, jo LELA ŽĀLŌŠONŌS NŌKUSE KUNGA PRĪŠKĀ“ (Gen. 19:13). „Voi tod atraitņu osoras natak par jūs vaigim un jūs SAUCĪŅS pret tim, kas tōs izsauc? Nu jūs vaigim tōs ceļās uz dabasim“ (Ecclus. 35:18—19). „Redz, olga atrauta strōdnīkim, kas nūpļōve jyusu laukus, SAUC, un jūs saucīni sasnāguši Kunga Sabaot ausis“ Jāk. 5:4).
33. Kōpēc tūs sauc par grākim, kas klīdz uz dabasim pēc atrībšonas?
Tōpēc, ka sova rībeigō ļaunuma dēļ tī it kai pīsauktu dīviškū taisneigumu tūs sūdeišonai.
*
34. Kaidā veidā mes kļyustam par svešu grāku daleibnīkim un vaininīkim?
Tys var nūtikt deveņūs veidūs: 1. dūdūt padūmu, 2. pavēlejūt, 3. pīkreitūt, 4. izprovocejūt, 5. līlejūt voi glaimojūt, 6. cīšūt klusu, 7. pīļaunūt, 8. pīsadolūt, 9. aizstōvūt padareitū ļaunu.
* „Kod ir īspējams, mums ir jōaizkavej cyta grāku, laipni pōrsorgōjūt voi paziņojūt vacōkim, voi draudzes prāvestam utt. ...“ „Jo tu tū naizdori, un ļaundars naatsagrīž nu sovim nacelim, lai dzeivōtu, ļaundars nūmērs sovā ļaunumā, bet es pīpraseišu jō asni nu tovom rūkom“ (Ezech. 3:18). Kod varim, mums ir jōstrōpej grāks. Tai sagrākōja vērsprīsters Heli, tōpēc, ka jys zynōja sovu dālu ļaunūs dorbus, bet tūs nasūdeja (1. kēn. 3:13).
35. Kōpēc mes asam atbiļdeigi par cytu padareitim grākim?
Tōpēc, ka ik kotrā nu augšā mynātim grākim asam vai nyu par īmesli, voi leidzdaleibnīkim, un taidā veidā kļyustam vaineigi Dīva prīškā, it kai poši tūs byutu padarejuši.
* „Ir peļnejuši nōvi na tikai tī, kas tai dora, bet ari tī, kas dareitōjim pīkreit“ (Rom. 1:32).
Praktisks padūms. Nikod napīsadoli cyta grākūs, turpretim: cik tys ir tovūs spākūs, ceņtīs tūs aizkavēt. Jo byutu vajadzeigs tū dareit zynomu cytim, tu naizarunoj, saceidams: „Maņ napateik denuncēt (apsyudzēt) cytus, tōpēc, ka maņ napatyktu, ka cyti denuncej mani“. Bet voi tev byutu jōnūžāloj, jo kaids ierautu nu tovom rūkom nazi, ar kaidu tu gatavojīs izdareit pašnōveibu?


c: text/html

text:
Par Ontona dīnu i Ontonim
Roksta autors: portals lakuga.lv
Kod navar atrast atslāga ci kuo cyta svareiga, babeņa saceitu, ka vajag pasalyugt iz svātū Ontonu. Katuoļu bazneica 13. junī svietej svātuo Ontona nu Padujis dīnu, jis Latgolā ir cīš populars svātais. Nazkas nasakreit ar laiceigū kalendaru, kod Ontonim vuorda dīna paradzāta 18. janvarī, parkū tai?
Vairuoki svātī Ontoni
Plašuokuos katuoļu enciklopedejis angļu i krīvu volūdā stuosta par nazcik svātajim, vuordā Ontons – abats Ontons aba Ontons Lelais (ap 251–356), Ontons Marija Džakaria (1502–1539), Ontons Marija Klarets (1807–1870), Ontons nu Padujis (1195–1231), Ontons nu Pečoru (ap 10. g. s. beigom –ap 1072/73), Ontons Rūmīts (ap 11. g. s. beigom –1147; pareizticeigais), Ontons nu Florensis (1389–1459), ari svieteigais Ontons Martins Slomšeks (1800–1862). Jaunuokajuos latgaliskajuos lyugšonu gruomotuos atzeimuots viņ Ontons nu Padujis, bet vacuokajuos ir ari abats Ontons, pyrmais nu svātūs Ontonu, kuru Bazneica atguodoj 17. janvarī. Laiceiguo vuorda dīna 18. janvarī saisteita taišni ar itū Ontonu.
Izgaisynuotu lītu atgrīziejs
Ar Padujis Ontonu saistuos vysaidi breinumi, kai bārnu atdzeivynuošona, muoceiba zivim, slymūs atveseļuošona. Svātais Ontons pīdzyma 12. g. s. beiguos Portugalē. Kai bazneickungs i franciskaņu mūks dorbuojuos Portugalē, Italejā i Francejā, ar sovu pīmāru i dedzeigajom muoceibom īdvasmuodams cylvākus kristeigai dzeivei. Svātais nūmyra 1231. godā Padujis tyvumā, juo kopa vītā ir izcalta īvārojama bazilika, vīna nu skaistuokūs pasaulī.
Latgolys ticeigī iz svātū Ontonu vysbīžuok lyudzās caur juo litaneju i bazneicys dzīsmi “Cik breineigi svātais veirs Ontōns”, Ontona dīnā, 13. junī, bazneicuos svietej lilejis, kas kristīteibā simbolizej ceisteibu, navaineibu, jaunaveibu. Ar Ontona dīnu nasasaista pagoniski ticiejumi, tei ir viņ katoliski atzeimojama dīna.
Rokstu kruojumā par Latgolu “Nomales identitātei” (2005, 185) atrūnamys zinis, ka Nautrānu vacuos bazneicys prīškā bejs uperu akmiņs, iz kura Ontona dīnā lykuši uperus Ontonam kai lūpu patronam. Bet tys ir cyts stuosts par cytu svātū Ontonu.
Ontons i Teņs – cyuku patroni
17. janvars tautys tradicejuos ir cyuku aizbildņa Teņa dīna, juo vuords, piec latvīšu personvuordu pietnīka K. Siliņa, radīs nu Ontona vuorda. Sovutīs bazneicā 17. janvarī atzeimej svātuo abata Ontona, klūstera dzeivis īdybynuotuoja dīnu. Viņ piec svātuo vīntuļnīka nuovis juo vuordu suoce saisteit ar cyukom.
Tāvs Ontons pīdzyma Ēgiptē ap 250. godu, piec dzymdynuotuoju nuovis jis īdzeivi izdaleja nabadzeigajim i devēs tuksnesī suoktu asketisku dzeivi. Jam bejs daudz škoļnīku. Pādejūs dzeivis godūs jis palyka kūpā ar div mūkim, kuri par jū vecumā ryupejuos. Jis nūdzeivuoja 106 godus. Kod 561. godā atkluoja juo kopu, iz tīni plyuda pulki slymu cylvāku. Cīmam īdeve Svātuo Ontona vuordu, izcēle slimineicu, i pāvests jim pīškiere privilegeju audzēt cyukys. Lūpeni varēja cīmā breivi puorsavītuot, i nivīns jim nadasadyure – tuos beja svātuo Ontona cyukys, a koklā jom beja eipašs zvons. Jūs taukus izmontuoja slimeibu uorstiešonā, itū svātū Ontonu obrazeņā attāloj kūpā ar lūpim, īsavīse tradiceja 17. janvarī svieteit klāvus, kas kotrā kulturā apauga ar sovom tautys tradicejom.
Ontonu popularitate
Praktiski sevkurā Latgolys bazneicā ir svātuo Ontona nu Padujis oltors, glezna ci statuja. Trejom bazneicom ir Ontona vuords – Kruoslovys nūvoda Skaistā, Rēzeknis nūvoda Piļcinē i Daugovpiļs nūvoda Spruktūs.
Dīvamžāļ itū dzili latgaliskū vuordu myusu dīnuos vaira nas vacuokuos paaudzis veiri, mozuok dzierd draiskuos pamazynomuos formys – Oņčs, Oņte, Oņtiks, Antaneņš. Izcylais volūdnīks Breidaks sovu vuordu latgaliski raksteja Ontuons i cytus tai vuiceja. Bet cylvāka dobā ir vysu taupeit, ari volūdys leidzekļūs – puorgaruo ziļbe eisynojās par garū, popularuoks izaruodejs variants Ontons.
Ontona vuordu gūdam nasuši dzejnīks, muokslinīks i sabīdrysks darbinīks Kūkuojs, dzejnīks, folklorists i sabīdrysks darbinīks Slišāns, rakstnīks Rupaiņs, uorsts i literats Skrynda, bazneickungs Rimovičs, literats i komponists Matvejāns, muokslinīks i dzejnīks Zvīdris, keramiki Šmulāns i Ušpeļs, režisors Varslavāns, publicists i gruomotu izdeviejs Rancāns.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
...Slaida bryunace, 11. klases gimnaziste Guna, mudri izskrīn pa trepem ūtrajā stōvā, apsastōj pi lūga. Niule jei stōvēs kaidu strēči kai zemē īmīgta un dūmōs, cikom atgyus elpu. Jā, niu ari tī, vyrtuvē, atgyvuši volūdu! Tāvs, kai vīnmār, pyrmais, mōte pībolsōs, beidzūt sōks ībiļst. Nu, muni dōrgī, sajēmet nu meitas pyrmū mōceibu... Nadūmoj, tāvs, es mīļoju tevi, bet cik ilgi vēļ līksi munu placu iz zemi?! Cyti jaunīši seņ izplātuši spōrnus un lidinej kai apmauti, tikai jyusu Guna un Gunta teik turātas pi saiteņas kai rūtaļu pyuki gaisā.
Beidzūt meitāns pasaver pa lūgu. Cik labi, ka šymā leita apmozgōtā decembra vokorā ir kur pošai pīsīt sovus sapynus. Un labi, ka ir kū pīminēt nu vosoras. Kai vīnmār, ari šūvokor bērzeite pīgōjuse tyvu, tyvu sātai un atvaduse rospūdeņus. Jau īdzērkst saulstareni, jau Gunas sauves pylnas ar smōrdeigim zīdenim, un kotra lapeņa auklej nalelu dōrgumu. Vari tū apbreinōt, vari īvītōt sapņu rāmeitī, beidzūt, pi lyupu vari pīspīst un sajust, kai īplyust dūmōs, sapynūs, sirdī...
Guna ir pīspīduse pīri vāsajam styklam. Ai, dōrgumeni! Šūreiz pat jyus navarit leidzēt. Jo Guna, kura nikod vacōkim natyka ībylduse, niu sōkuse reikōtīs poša. Jei saaicynōjuse kursu daleibnīkus īsarast jau reit dīnas pyrmajā pusē iz vīnreizeju izsūli. Bet nanūtiks kai pārn! Tūreiz jei nūgulēja šōs sātas nūtykumus, aizarōvuse ar seikōkim pasōkumim. Šūgod jai ir vysas tīseibas sprīst par sovu auklējamūs liktini. Jei glōbs mīleigōs Māršas bārnākus! Mozī, tykuši ciļvēceigōs rūkōs, sagaideis pavasara sauleiti – un nu seikajim pīna sivēntenim izaugs smuki, ekologiski teiri puscyuči un vaislinīki. Nivīns natiks tureigajim iz Zīmassvātku golda, jo syvānam ir tīseibas izaugt par cyuku.
– Stōvēju, dzīdōju augstajā kolnā... – Guna īsōc, bet apsaraun: kas nūteik lejā, vyrtuvē? Skaņ tāva bolss, styprs un svareigs. Mama vys vēļ klusej, aiz kō tai? Jei tok natyka ībylduse, sūlejōs paleidzēt... Ā, tāvs bōrsta sovus argumentus! Tūs jys nūbeigs ar mīlū teicīni: „Taida ir dzeive.” Jā, nauda, nauda... Tu Gunas acīs esi nakrītnele un smirdi, pat napabejuse klāvā. Bet... bez tevis pēc pusūtra goda Guna poša naspātu studēt. Vyss ir tik narikteigs, tik nūžālojams, un tod vēļ decembrī leits!
– Gona! – meitāns soka sev. – Laiks tōļōk reikōtīs! – Lyuk, kur lelō saimnīceibas sūma! Jōsalīk vysaidas vacas drēbeites, lai byutu sylts patvārums tim obejim, kurus izsūles daleibnīki najims. Tūmār divejim tīnē nabyus ryumes. Kuru glōbt: Klibikeiti voi Aņceiti-Eiksteiti? Dzērdit jyus tī, pošā sabīdreibas vērsyunē, mes, tī malnī tōrpeni, te pa leju, naatdūsim ni Aņceiša, ni Klibikeiša. Tū soku jyusim es, Pūdeņu vacōkō meita Guna.
Voi jei ir cīta, nažēleiga pret tāvu? Nā, jei vīnmār dūmoj: kai jys tīnē, pa sātu, ar savainōtū kōju – sova brōļa mīlesteibas „dōvonu”... Bet mīļōt nanūzeimoj pošai kļyut navareigai, pasadūt. Jo tāvs sevi pīzeist par krītnu cylvāku, tod vīnmār jōbyun taidam, un Guna niu paleidzēs. Ar reitdīnas izsūli. Ar šū sūmu, kuru vysur vodōs leidza: kur jei, tī moziņkī brōleiši.
– Dzērdit, bīzī, es soku jyusim: nā – tyukstūškōrt!
Ā, mama sōc ībiļst. Nu ir labi. Nu tik iz prīšku, pi dorba! Guna apvalk jōs mēteli, pajam luktureiti un klusom izsleid pogolmā. Tōli nav jōīt. Kolhozs itū nalelū fermu izcēle tyvōk sātai, lai kūpējim odiers par veļti un var labi izagulēt, un byut uzmaneigim ari par nakti. Par laimi ferma nasabruka, tāvs tū atpērka, pōrbyuvēja. Jau kurū godu apleicīnes zemnīki zyna: te var drūši braukt, itī sivēneni apsaveļs smuki. Vējtverī pasakavējuse, meitine laiceņu prīcojās par svaigū gaisu. Dreiž atīs vosora... ar bārzu, čymynu un vysaidu zōleišu smōrdu. „Pūdeni” – drūšōkō vīta iz pasauļa!
Klāva kukneitē pi plitas jau gaida lela skaline ar sausu maļceņu, un dreiž prīceigi īsaryuc guņs. Labi, tēt, labi, tu esi eists saiminīks, veļteigi kaimineicas, kur īmam pi telefona, tevi apsaukoj par napraktisku. Tōs, skorbai dzeivei napīmārōtōs, jau asam mes, sātas trejs sīvītes. Tūmār, tēt, sajem spākus, jo reitdīn patīši sātsvydā ībrauks buseņš ar lobim cylvākim – Māršas bārnāku glōbējim. Jaunōs saimineicas eistynim eksamenōtōjim.
Parosti Guna, klauseidamōs molkas pagaleišu prīceigōs sarunas, aizadūmoj kaidu strēči, bet šymā vokorā jei soka sev: – Pi dorba, gaida! Slynkums nava brōļs.
Īsaryuc gryudu smolcynōtōjs, dreiž sōks plepinēt miļzeigais putras kotls. Un tod sōksīs maļteite. Jei sovā jauneibā kai dziļā olūtā smeļ spāku, prīcu un saprūt: tātuks pats var sabrukt, jo slymō kōja jū nūbeņdēs... Dusmes jai ir pōrgōjušas, tom gryuši nūsaturēt pret patīsu meitas mīlesteibu. Tāvs dūmoj par ījāmumim nu saimesteibas tikai sovu treju sīvīšu dēļ. Kai pārn jys ceņtēs pōrlīcynōt, ka Reigas kungu naudas moki jōattaisa ar pōrs pīna sivēnenim – ari ap šū laiku. Jys saceja mamai, ka „mozajim strōdnīcenim” nav ar kū apsegt solstūšū augumeņu, bet zīma tik kōreiga īkūst. Taisneiba jam beja. Guna kaunējōs garderobē nūlikt sovu nūnosōtū mēteleiti sūplok klases bīdriņu kažukim un vysaidim tī „pledim”. Cik brīsmeigi ūtru kārdynōt ar kū tik „šyku”. Jai tryuka elpas, verūtīs, kai jōs pi spīgeļa pucējōs, krōsōjōs, lai ītu pa nalelajom īleņom leidz dzeivūkļam. Bet kod atgōja iz ballem! Jom beja pat dōrgūs franču smaržu buteleites... Jau labi seņ jōs ar mōsu sprīde: cik taidas jaunkuņdzes izmoksoj vacōkim?! Sokit vēļ, ka nauda nasmird. Un kura nu jom ir poša kū sapeļnejuse? Bet pārn tāvs tūmār pīsakōpe meitānu vīnbaļseigō „nā” prīškā. Un meitāni rōvēs vysu vosoru pa fermu un pļovu un krōja – un jom tyka vīnkōrši zōbaceni, pusmēteleiši: bet sovi peļneitī. Gimine pat atsasaceja nu mobilō telefona un īkryta... kaimiņu gyustā. Jōmoksoj par kotras nedeļas sarunom ar ekologiski teirajim produktim. Te nu patīši izapauž „Pūdeņu” saiminīka napraktiskums. Kod klases bīdrim – lelōkajai pusei – sovi mobilī sakari.
Kū šūzīm tāvs īplānōjis, kam sōcis taupeit? Īspējams, Gunas studijom... Tikai tū nā! Jei poša leiss studijom cauri kai kameļs odotas acei. Ai, nā, naleiss! Strōdōs nu sirds i krōs!
Tāvam pateik krōt, plānōt un sovus plānus piļdeit. Leidz šam daudz kas izadevis. Niule jys styngri nūsastōjis iz seņču dzymtōs zemes – kreit, ceļās, rōpoj, īt tōļōk. Bet vēļ naseņ... jys bez spīkeiša, vasalom kōjom, kotru reitu īkōpe trolejbusā un devēs peļneit giminei iztikšonu. Izceineja lobu dzeivūkleiti Juglā, lykōs, beja laimeigs. Kam tu paputēji, smolkō ryupneica? Kas tevi ībōze sovā plotajā kuldā? Un tai kliva navajadzeigs ari šys pusmyuža inženers ar zeļteitom rūkom. Kai tyukstūšom cytu. Ai, tēt, tu veiksmeigi vodi sovu saimesteibu, kaut esi klivis invalids. Vys cerej un sapynoj, bet niule na par sevi. Tev prōtā tovi trejs sīvīši. Un bites tevi mīļoj. Jōs nadzeļ saiminīka, kod mes, cyti, izasorgojam nu tom mada buceņom ar propellerim. Bet mes jau maisomēs jom ceļā, sovas zōleites laseidamas.
Ahā, nūbyukšēja sātas durovas tai cīšōk! Nikas, nasabeist tova vacōkō meita, nōc tik šur! Aci pret aci. Kas byus? Es jau tev saceju reiz: kai nūsavēru filmā „Vella kalpi” tū syvānu reišonu, kai sagyva mōgas nalobums... Tai kai sīna nūsastōju moziņkūs radeibeņu pusē. Ļaunit jim izaugt, jim ari ir tīseibas kaut iz nailgu dzeiveiti. Zālē tūlaik vysi skateitōji lūcejōs smīklūs, es mērku osorōs. Jā, asmu napraktiska, dzeivōšonai pavysam nadereiga. Bet muni sivēneni ir taidi pat bārni kai es, školā saukta par... Syvānskuki.
– Nu, Gunteņ, gaidi paleiga? – atskaņ mīreigs bolss.
– Gon jau rausīs cytim vokorim, tātuk! Jem papeirus, sēdi un kalkulej, rōdīs, šudiņ asat vysus jau pōrsvāruši. Un sovā sapuļcē ari laikam stōvēji?
– Jā, napīrosta situacija ar slymū kōju... Bet dzeive kaut kai jōnūvalk leidz golam.
– Tāvs, kū tu vīnmār maņ vuiceji: nadreikst ījyugu palaist valeigōk! Vēļ ībrauksi grōvī.
– Ak, zemnīks niule jau ir māslūs un greislī! Voi gimnazistes ari nareikoj sapuļces, narunoj, aiz kō zemnīki buntojās? Dreiž tamā Eiropā myusu dorbs un raža nabyus vajadzeiga. Ar kū jyusus baroj školas ēdneicā? Voi ar myusu ražōtū? Pasaverit Centraltērgā – un saprassit! Nu kura laika latvīšu zemnīks pōrdūd kai morgā pōrsaļdeitu gaļu? Kod tei īvasta, cik godu un kur vōļōjusēs? Kod mes ar mōti ite sōcem saimnīkōt, cerējom iz kū cytu. Bet vysi skrīn myusu stendim garom – meklej lātōkū, slyktōkū...
– Saprūtu, tēt! Omeite ari daudzynōja sovejū lobumu, taipat dzeduks un babeņa itepat.
– Laime, ka jī nikō naredz! Pat piļsātas omeite nā.
– Tēt, gona! Tova vīneigō klauseitōja, īspējams, byutu Gunteņa, bet... dīzyn voi.
– Pasoki beidzūt, meitān, kū asmu zaudējis tovōs acīs? Aiz kō tovas spuras aug lelōkas un jau dūrsta?
– Tēt, napōrlēc tematam! Mes nasēžam pādejā laivā un nagaidom, kod yudiņs vōli myusus īmess nakurīnē. Pasmaidi bīžōk!
– Asmu televizorā pōrsavēris reklamu. Tīnē pōrōk nūbarōti purni un ols vādari...
– A kai cytaiž lai jī sevi reklamej? Kai lai slavynoj vōjuma puļvereišus un smēres? Tīnē jau narōda dzeivi, tāvs! Smaidi pats. Sev.
– Ak, tu šudiņ tik cīta un... dyžan gudra, bet es... sprosts.
– Tod prīcojīs, kū esi panōcis! Verīs klāvā apleik: vysi sirsneigi ņam-ņam. Gūteņas gramoj tovu ekologiskū bareibu. Prīcojīs!
– Jā, ņam-ņam... Bet izaugs tys tovs Aņceits, un jū samaļs dasōs... pīdūd, ka tū soku.
– Lyudzy, nikod maņ tai nasoki, tāvs! Poša zynu, kas byus.
– Nadūmoj, ka tevis nasaprūtu, bārns. Bet tu esi dzeives bardzeibai napīmārōta. Izpōrdūsim itū boru, kersimēs pi nōkušō metīņa. Tai gribīs drusceit ītaupeit lobūs gryudu. Un pa rūkai gadejušīs pōrs kungi ar bīzim mokim, taida izdeveiba! Kai svātku dōvona...


text:
Sovu ceļu pi skaiteituoju ir suocs dzejūļu kruojums “Linejis”
Pavysam napaseņ trejuos Latgolys piļsātuos nūtyka LgSC izdūtuo kruosojamuo dzejūļu kruojuma “Linejis” atkluošonys pasuokumi. Iz sasatikšonu i kūpeigu sarunu aicynuoja gruomotys autoris Jana Skrivļa-Čevere, Ligija Purinaša, Dagneja Dudarjonoka, Gunta Nagle i Ilze Gailāne. Izdūtuo gruomota ir unikala ar tū, ka tys ir pyrmais kruosojamais dzejūļu kruojums deļ pīaugušūs latgaliski.
Pyrmuo sastikšona ar gruomotu i autorem beja Daugovpilī, barā “Artilērijas pagrabi”, kur tyka raudzeits iz dzeju pasavērt kai iz draudzeigu flirtu nakts dzeivis nūskaņuos. Ūtrais pasuokums beja Preiļūs t/c “Ūga”, kur klauseituoji tyka aicynuoti iz reita kopeju i sarunom par dzeju kai hobeju i kasdīnys sastuovdaļu. Trešuo sasatikšona nūtyka Rēzeknē, Latgolys kulturviesturis muzejā, kur autoris aicynuoja pasavērt iz gruomotu kai iz komplicātu muokslys dorbu, volūdys i vēsturis līcineicu.
Kruojumā raudzeits maksimali atkluot kotrys autoris unikalū raksteišonys stilu i izceļt personeibys īzeimis, tymā pošā laikā naizjaucūt gruomotys kūpejū koncepceju. Golvonuo dzejis tematyka ir sīvītis pasauļs — sajiutys, dūmys, analize, sarunys. Gruomota ir kai autoru pasauļa redzīņu lineju krystušonuos punkti, kas atkluoti 75 dzejūļūs i 25 ilustracejuos, kas ritmiski sasalykušys pa vysu kruojumu. Ilzis Gailānis veiduotuos ilustracejis ir kai mozi muokslys dorbi, kas radeiti, skaitūt dzejūļus. Gruomotā ir īkļautys ari tukšys vītys, kur skaiteituojs pats var pīraksteit sovys puordūmys ci sajiutys i, prūtams, pakruosuot malnboltuos ilustracejis. Funkcionalitatis deļ gruomotai ir kuldys formats i spiralis siejums, kas atļaun tū jimt leidza izbraucīņūs i ārti lītuot kasdīnā.
Gruomotys redaktora Valentina Lukaševiča īsacejums taiseit gruomotu “vīglu” ir pīsapiļdejs. Kai jau jaunu sīvīšu gruomota, tei ir rūtaļeiga. Izkruosojūt zeimiejumus ci paraugūt skaiteit dzejūļus nu dažaidu skotu punktu, grumota kai jauna meitine jiutami mainuos, saglobojūt sovu “ūdzeņu”.
Kruojuma autoris izsoka pateiceibu par projekta finansialū atbolstu Latgolys regiona atteisteibys agenturai, Valsts kulturkapitala fondam, a/s “Latvijas Valsts meži”. Paļdis gruomotu tekstu korektorei Muorai Mortuzāne-Muravskai. Taipat projekta rodūšuo komanda izsoka pateiceibu par sirsneigū izjimšonu prezentacejis pasuokumūs baram “Artilērijas Pagrabi”, t/c “Ūga” i Latgolys kulturviesturis muzejam. Paļdis ari jaunīšim Īvai Romanovskai, Rūtai Pastarei, Līnei Narcis i Muorteņam Arbidānam par muzykalajim prīkšnasumim prezentaceju laikā.
Kruosojamais dzejūļu kruojums “Linejis” nūpierkams veikalā “O!Marta” Daugovpilī, “Jānis Roze” gruomatneicuos, t/c “Ūga” Preiļūs, veikalā “Liesma” Rēzeknē, interneta veikalā “Taiseits Latgolā”, bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” gruomotu tierdznīceibys izbraukumūs. Taipat 50 gruomotys eksemplari ir paduovynuoti Latgolys bibliotekom.


text:
LgSC kūpsapuļce 27. februarī
Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” kūpsapuļce atbylstūši vaļdis lāmumam nūtiks ituo goda 27. februarī 10:00 Reigā, Elizabetis īlā 8-4, nūdybynuojuma “Pasaules Dabas Fonds” telpuos.
Pyrms kūpsapuļcis 9:00 ir Sv. Mise Nabadzeiguo Jezus bārna klūsterī.
Sv. Misi voda bazneickungs Aigars Bernāns, LgSC bīdrs.
Sasateikam 8:45 pi Adoracejis kapelys, styurī pi Saeimys, Jākuba bazneicys i Trasuna plāksnis.
Piec Sv. Misis iz Elizabetis īlu. Karte ite.
Dorba kuorteiba
10:00 registraceja i čajs
10:30 kūpsapuļce
- Vaļdis atskaite par padareitū;
- Fnansu atskaite par paguojušū godu, 2009. goda puorskota apstyprynuošona;
- Vaļdis vieleišonys.
Čaja pauze
- Dorbs grupuos
- Gostūs iz Tonis biroju, Antonejis īlā 8
Atguodynoju, ka saskaņā ar LgSC statutim i nūlykumu par bīdra naudom kūpsapūļcē bolstīseigi tikai tī bīdri, kas samoksuojuši bīdra naudu i nav izslāgti nu bīdreibys par bīdra pīnuokumu napiļdeišonu – bīdra naudys sovlaiceigu namoksuošonu.
Izslāgtī bīdri ir atbaļsteituoji – var īsarast kūpsapuļcē i pīsadaleit diskusejuos, tok na pījimt lāmumus.
Ar cīnu –
Ilze Sperga,
LgSC vaļdis prīšksādātuoja


text:
Pikniks Daugovpilī (papyldynuots)
Ūtardiņ, 27.aprelī Daugovpilī “Latgolys Studentu centra” pikniks.
Byus ari stuosti par Sibirejis latgalīšim.
Sasatikšona 16.30 pi DU jaunuo korpusa, tod kūpeiga īšona iz veikalu piec šašlika (i cytim atributim) i īšona iz studentu nūskateitū pļaveņu.
Juojam leidza lobs nūskaņuojums i drupeit naudys kūpejai piknika paikai 🙂
P.S. Ja leis (tfu, tfu, tfū), vyss nūtiks kurnaviņ zam jumta 😉
Ka ir vaicuojumi, zvoni 26118413 (Vita)
Piec saulainuos pyrmūdīnis, ūtardīne atguoja sasamuokuļuojus. Bet kas nūlamts, tys nūtiks. Ka pikniks – tod pikniks. Cikom mārgys iz veikalu piec paikys, tikom Arņuks saguoduoja sovu portativū grilu. 3 vīntulī bloki pļavā aiz DU jaunuo korpusa ideala vīta – var i dasasēst i cīneigu goldu pīkluot. Latgaliskajai kompanejai pīsavīnuoja francūzs i īsmējom, ka multikulturals pasuokums saguojs. Laika apstuokli breižim uzalobuoja, breižim paleja. A kū jaunam padareisi?
Paļdis piknikuotuojim par drūsmi i iztureibu! 🙂


text:
Eistynuo Jezus bazneica
Eistynuo Jezus Bazneica (anglīšu: True Jesus Church) irā Vosorysvātku konfesejis kusteibys „Tikai Jezus” (Jesus Only) atzaruojums, kurš aizasuocs 1917 godā Pekinā, Kīnā, i kura pīkritieji ir atsasacejuši nu trinitaruos kristīteibys formulys. Eistynuo Jezus Bazneica ir pasauļa mārūga krysteiguo bazneicu savīneiba. 20 godu symtā roduos ari vairuokys teologiskys i praktiskys atškireibys nu Vosorysvātku konfesejis, kuo rezuļtatā daļa pietnīku skaita Harizmatismu par Protestantisma paveidu. Niu ar napilnim 1,6 miļjonim bīdru tei struodoj 45 pasauļa vaļstuos sešūs kontinentūs. Zīmyssvātki i Leldīnis nateik svynātys.
Desmit doktrinys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Svātais Gors
- Kristeišona
- Pādu mozguošona
- Svātuo Komuneja
- Sabata dīna
- Jezus Krystus
- Bībele
- Pesteišona
- Bazneica
- Postoruo dīna


text:
Atzeimojūt Luočplieša i vysu Latvejis breiveibys ceiņuos krytušūs varūņu pīminis dīnu, 103. godadīnu nu naatkareiguos Latvejis armejis uzvarys par Rītumu breivpruoteigūs armeju aba tai sauktū Bermonta karaspāku 1919. gods 11. novembrī, itūreiz raidejumā par zemissardzi Latgolā, kaidu īspaidu iz zemissardzē īsastuot grybātuoju daudzumu pamets Krīvejis suoktais kars Ukrainā i cik moderni apreikuota šudiņ zemissardzis brigade ir Latgolā. Juopīzeimoj — itūgod vaļsts svātku paradē taišni Latgolys Zemissardzis brigadei iztycāts nest vysys Zemissardzis karūgu.
Studejā Zemissardzis 3. Latgolys brigadis štaba prīšknīks pulkvežleitnants Oskars Purmalis i Inženeru rūtys viersseržants Jānis Vilkājs.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Leivuonā nūtiks muokslys eksperimenti
Myusdīnu muokslys galereja nu 14. leidz 19.juļam organizēs bezmoksys pasuokumu cyklu “Skotivis muokslys laboratorejis”. Pasuokumi tiks veiduoti kai eksperimentalys “laboratorejis”, atsakuopjūt nu normom i tradicejom, ļaunūt eksperimentēt i sekuot nazynuomajam.
14.julī Leivuona divu daudzdzeivūkļu sātu pogolmūs nūtiks teatra izruode bārnim “Nāc laukā!”. Aktīrs i režisors Kārlis Krūmiņš atkluoj, ka muzykaluo izruode byus par laiku pyrma interneta i par laiku niu – par nadorbim i cālsirdeibu, par kauteņim i pyrmū mīlesteibu.
17.julī Myusdīnu muokslys galerejā nūsarisynuos div Reigys cyrka školys meisardarbneicys. “Reigys cyrka školys darbneicā” bārnim vacumā nu 8 leidz 12 godim byus īspieja atteisteit sovu fiziskū sagatavuoteibu i īpazeit dažaidys cyrka rūtalis. Ūtra byus “Žongleišonys meisardarbneica”, kur varēs jimt daleibu ari pīaugušī.
18.julī Myusdīnu muokslys galerejā gasteis vīns nu pazeistamuokajim Latvejis repa muzikim – ansis. Jis vadeis Leivuona jaunīšim repa meistarklasi (rodūšuos i skotivis muokslys prasmis, teksta i vokala nūzeime repa muzykā, tehnika i ritma zeimejums) i vāluok snīgs bezmoksys koncertu laukumā pi galerejis.
Nu 16. leidz 19.juļam galerejā nūsarysnuos “Sajiutu laboratoreja” aba sajiutu teatra meistardarbneica režisoris Lienas Šmukstes vadeibā ar meistardarbneicys nūslāgumu – izruodi 19.juļa vokorā.
Preciza pasuokumu programa tyvuokajā laikā byus pīejama ite.


text:
Daugovpiļs teatris suoc jaunū sezonu
3. augustā Daugovpiļs teatra kolektivs sasatyka pyrmajā jaunuos sezonys saīšonā, kab piec teatra vaļdis prīšksādātuoja Olega Šapošnikova uzrunys, kai ari tradicionaluos kūpbiļdis suoktu intensivu dorbu pi sezonys jaunīstudiejumu.
Itei sezona Daugovpiļs teatra skateituojim sūlej puorsteigumus, i jau 11. septembrī gaidoma pyrmizruode V. Sigareva komedejai “Zudušu laimi meklējot”.
Oktobra vydā Daugovpiļs teatrī paradzāta pyrmizruode I. Kalmana operetei “Cirka princese” (rež. O. Šapošnikovs), kas byus operetis žanra atsagrīsšona iz Daugovpiļs teatra skotuvis. I. Kalmana operetis īstudiejums byus storptautiska leimeņa projekts, partū ka tymā pīsadaleis solisti nu Boltkrīvejis Vaļsts akademiskuo muzykaluo teatra – Galina Dubitska, Anzors Alimirzojevs. Izruodis muzykaluo vadeituoja i vīna nu golvonūs lūmu izpiļdeituojom byus operdzīduotuoja Ilona Bagele, Mistera X lūmu izpiļdeis jaunais, daudzsūlūšais baritons Igors Martaks. Operetis pyrmizruode gaidoma 16. oktobrī, i itamā dīnā tiks prezentāta ari teatra kritikis, muokslys zynuotneicys S. Geikinys gruomota par Daugovpiļs teatri, kas ir vīna nu zeimeiguokūs nūtikšonu teatra viesturē.
Itamā sezonā struoduot Daugovpiļs teatrī atsagrīzs režisors Mihails Mamedovs, īstudejūt divejis izruodis – i latvīšu trupā, i veidojūt Daugovpiļs teatra aktrisis Verys Hramnikovys benefici.
Novembrī jaunīstudiejumu pīduovuos Daugovpiļs teatra skateituojim jau zynomais režisors Jurs Jonelis.
Turpynojūt sasadorbuot ar boltkrīvu kolegim, itamā sezonā Daugovpiļs teatrī byus apsaveramys vairuokys Boltkrīvejis Vaļsts akademiskuo muzykaluo teatra gostu izruodis – septembrī koncertprograma “Operetis breinumainais pasauļs”, oktobrī muzykls bārnim “Zalta ciuoleits”, balets “Tyukstūš i vīna nakts”, decembrī Zīmyssvātkim i Jaunajam godam veļteiti īstudiejumi. Ari itūsezon gaidoma gostu izruožu apmaiņa storp Daugovpiļs teatri i Līpuojis teatri, Valmīrys dramys teatri, Dailis teatri, Latvejis Leļu teatri, kluotyn vēļ Daugovpiļs teatris ir suocs sadarbeibu ari ar Kaunis Vaļsts muzykalū teatri.
2015./2016. goda sezonā Daugovpiļs teatra akteru pulkam dasavīnuojs jauns akters – Mihails Abramovs, kuru skateituojim beja vareiba īpazeit īprīkšejuos sezonys pādejuo jaunīstudiejumā – komedejā “Apķērīgā mīlniece”.
Jaunajā sezonā suoks dorbuotīs jaunuo Daugovpiļs teatra sātyslopa, kura nu īprīkšiejuos atsaškiers ar myusdīneigu dizainu i sātyslopys apmaklātuojim vīgļuok lītuojamu informacejis izkuortuojumu.
Beletus iz septembra izruodem jau īspiejams īsaguoduot Daugovpiļs teatra kasē (654 26520) i škārsteiklā bilesuparadize.lv.


text:
A. 910. D. V. Zacharska no 67 g. vecā P. Kozlovska Rēzeknē. Latvju kultūras kr.
Vīnā muižā dzeivuoja boguots muižinīks, kam beja vīns dēls, kuŗu jis cīši žāluoja. Dāls beja lels natiklis, naklausīja sova tāva, cīši dzēra un puorvedja daudz naudas. Tāvs jam daudz reižu runuoja: "Met molā tu, dēliņ, taidus draugus, nadzer tu tuo brandvīna."
Bet dāls juo naklausīja. Vīnu reizi saslyma vacais tāvs un dūmoj pats sevī : "Man ir vēļ daudz zalta naudas, kai jū nuglobuot?"
Guļūt jam īguoja pruotā sataisīt skreinīti, pītaisīt pi grīstu, izgrīzt caurumu un caurumā īgrīzt dzelža kuosi, tai kab varētu pajemt aiz kuoša un tūlaik kristu no tuas skreinītes nauda. Kai sadūmuoja slymais tāvs, tai padarīja. Vīnu reizi atīt dāls pīdzērs, bet tāvs jau beja pavysam vuojs. Pasaucja tāvs sovu mīļū dālu pi sevis un suok runuot jam tai: "Dēliņ, jau, varbyut man dreiži miert zemē. Paklaus tu mani, met molā tu sovus draugus un tū dzeršonu. Jo tu napaklausīsi mani, tu vysu itū montu puordzersi un uz ituo kuoša pasakuorsi."
Pateikdams itūs vuordus, vacais tāvs nūmyra. Dāls paglobuoja sovu tāvu un suoka ar draugim dzert vēļ vairuok kai pi tāva dzeives un vysi draugi dēļ juo beja cīši lobi. Tai dzardams, jis puordzēŗa vysu atstuotū tāva montu un palyka par ubogu.
Redz draugi, ka jau vysu puordzēra, nivīns ar jū nagrib runuot. Kad redzēja, ka jis īt, jī vysod pagrīzja golvu uz cytu pusi, ka napasavasaluot ar jū. Dumoj dāls: "Kū darīt? Jau es palyku par ubogu par tū, ka naklausīju sova tāva. Īšu uz pādējuos, nūpierkšu brandvīna, izdzeršu un pasakuoršu uz tuo kuoša, par kuŗu runuoja man tāvs. "
Tai jis arī padarīja. Izdzēŗa brandvīnu, pajēmja viervi un gribēja aizmest aiz kuoša viervi. Kai dalyka rūku pi kuoša, pabyra nu viersa nauda. Nūsabreinuoja dāls: "Nu," dūmoj, "tagad es otkon boguots."
Puorstuoja jau dāls vairuok dzert un aizdzeivuoja otkon boguoti. Īraudzēja juo draugi, otkon jam nūjem capuri kai lelam kungam, bet jis jīm ruoda tik naudas moku. Tai jis ruodīja sovim draugim vysod, kad jī ar jū vasaluojās. Sasasirdēja uz juo draugi, ka jis vys ar jīm kārdynuojas, un podevja jū tīsā. Izsauc jūs vysus tīsā un vaicoj tīsnesis muižnīka dālam : "Par kū jyus draugus kuordynuojit, ruodūt naudas moku?"
Muižinīks runoj tīsai: "Kod es beju nabogs, nikas ar mani nagribēja vasaluotīs, kad es otkon tyku boguots, otkon vasaluojas. Kad jī vasaluojas, es jīm ruodu naudas moku ar naudu, jo jī vasaluojas ar munu naudu, bet na ar mani."
Tai tīsa pīzyna, ka itys ir pareizi, un attaisnuoja muižinīku.


text:
Preiļūs apsaverama Latgolys kongresam veļteita izstuode
Preiļu Viesturis i lītiškuos muokslys muzejs aicynoj apmeklēt Latvejis Nacionaluo viesturis muzeja sagataveitū ceļojūšū izstuodi “Latgales kongresam 100”.
1917. goda pavasara politiskuos nūtikšonys – Latvejis apsavīnuošonys i autonomejis idejis – nūsaceja ilglaiceiga viesturiskuo pīredze. Partū mobiluo izstuode “Latgales kongresam – 100” veļteita na tik Latgolys kongresa nūrisei i tuo lāmumim, nu īzeimej ari tuos viesturiskuos atškireibys, kas raksturuoja Latgolys atškireigūs puorvaļdis, saimisteibys, sabīdriskuos i kulturys dzeivis, nacionaluos kusteibys atteisteibys ceļus gondreiž 300 godu laikā nu Latvejis teritorejis sadaleišonys storp vairuokom politiskuom viersvarom.
Izstuodē apsaverami Latvejis Nacionaluo viesturis muzeja kruojuma materiali, kas raksturoj katuoļticeibys, pūļu volūdys i puorvaļdis sistemys izplateibu Latgolā, Krīvejis centraluos varys eistynuotū rusifikacejis politiku 19. gs. beiguos, latgalīšu nacionaluos pošapzinis veiduošonūs 20. gs. suokuos. Izstuodi papyldynoj Preiļu Viesturis i lītiškuos muokslys muzeja kruojuma prīškmati – drukys aizlīguma laika i 20. gs. suoku religiskuos i vuiceibu gruomotys latgalīšu volūdā, Pyrmuo pasauļa kara īrūči i kartenis, kai ari Latvejis Naatkareibys kara Latgolys atbreivuošonys ceiņu līceibys.
Ceļojūšuo izstuode “Latgales kongresam 100” apsaverama Preiļu 1. pamatškolys telpuos (Daugovpiļs īla 34, Preili) da 31. oktobra. Školānim teik pīduovuota izgleitojūša programa. Īprīkšeja dasasaceišona, zvonūt iz muzeju 65322731. Īīšona – bez moksys.


text:
Daugovpilī aizasuoc jaunais studeju gods
Daugovpilī studenti aizsuoce studejis 1. septembrī. Pyrmkursnīki uzjēme apgrīzīņus ni pa knapū i dūdūt gūdu tradicejom – ar “Studentu ralliju”. Orientiešonuos saceņseibuos itūgod jaunajim Daugovpiļs Universitatis studentim beja ari latgalisks puorbaudejums LgSC saorganizātajā kontrolpunktā iz Reigys īlys pi Bruņurupuča. Kas tys par rudini Latgolā bez guļbu tolkys, kurai sekoj večerinka? Leidz ar tū aizdavumi cīš aktuali i vysnūtaļ nūpītni – juoparuoda prasmis guļbu rakšonā i dzīduošonā.
Lai stuosta biļdis:
Vysīspaideiguokūs bonusa punktus sajēme “Vizbulītes” i jim tyka pīškierta LgSC simpāteju bolva.
Lels paļdis Gunitai, Guntaram, Katjai par pīsadaleišonu aktivitašu organiziešonā i Jolantai par biļdiešonu! 🙂
P.S. Vairuok biļžu pi Vitys (vita.briska i gmail.com)


text:
“Volūdu sāta” tīšsaistis kursūs aicynoj vuiceitīs latgalīšu volūdu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Kulturvīta “Volūdu sāta” (“Valodu māja”) pīduovoj vareibu dasasaceit latgalīšu volūdys tīšsaistis kursim suociejim ar latvīšu volūdys prīškzynuošonom, viestej informaceja “Volūdu sātys” sātyslopā. Nūdarbeibys nūtiks nu 5. maja catūrtdīnem 18.30 stuņdēs i tuos vadeis volūdneica, latgalīšu volūdys eksperte, korektore i tulkuotuoja Muora Mortuzāne-Muravska.
Kursūs paradzātys 10 nūdarbeibys pusūtrys stuņdis garumā. Moksa par kursim – 150 eiro. Veicūt pylnu apmoksu da 15. apreļa daīmama atlaide i juomoksoj tik 100 eiro. Studentim (ar dereigu studenta aplīceibu), cylvākim ar invaliditati i bīdreibys “Valodu muzejs” bīdrim – 10% atlaide.
Kursu dalinīkim tiks pīduovuoti jauni tīšsaistis materiali, kas tyka sataiseiti projektā “Latgalīšu volūda suociejim” (vaira par projektu var skaiteit ITE). Jau ir publiski daīmami kursu audiomateriali, ar kurim var īpasazeit ITE. Audiomateriali, kurūs idejis autors ir “Valodu māja” vadeituojs Snorre Karkkonen Svensson, ir daīmami latgalīšu volūdā, bet ar teksta tulkuojumu ari angliski. Tūs stuostu linejis autoris ir rakstneicys Ilze Jansone i Elīna Kokareviča, latgaliskuo teksta autore ir Muora Mortuzāne-Muravska, bet angliski tū puorlics Will Mawshood. Audiomateriali topuši studejā “Reiga” Kristapa Rasima vadeibā.
Kursim var dasasaceit, rokstūt iz e-posta adresu info@valodumaja.lv da 30. apreļa. Tī nūtiks, ka dasasaceis vysmoz pīci dalinīki.


text:
Latgalīša pādi Austrejā i Spānejā
Ka Tu kaidu laiku beji lelā nasaprošonā, dieļ kuo LgSC pasuokumūs nasatyki smaideigū LgSC vaļdis prīkšsādātuoju Raiti, tod mes Tev atguodynam, ka jis atstuoja sovus latgalīša pādus pasaulī!
Trešdiņ, 31.oktobrī plkst. 19.00 LgSC Reigys birojā Antonejis īlā 8-3/6 Raitis Tučs gotovs pastuosteit par sovim pīdzeivuojumim i īgiutū pīredzi studejūt Austrejā i asūt praksē Spānejā. Taipat ari pasadaleit ar Tevi padūmūs, ka Tev jau seņ ir rodusēs dūma aizbraukt iz kaidu nu ituom vaļstim! Gaideisim gostūs!


text:
Ludzys igauņu ābece elektroniski niu daīmama kotram
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Pyrma goda tapušuos gruomotys “Ludzas igauņu valodas ābece” elektroniskuo verseja niu ir publiski i bezmoksys daīmama sevkuram grybātuojam, sovā “Instagram” kontā paziņuojs gruomotys autors i Latvejis Universitatis Lībīšu instituta pietnīks Uldis Balodis.
Golvonais īmeslis gruomotys elektroniskuos versejis pataiseišonai par publisku ir daleitīs ar informaceju par Ludzys igaunim, jūs volūdu i montuojumu. “Gruomota cītūs vuokūs nūdrūsynoj pīeju itai informacejai Latvejis bibliotekuos, kai ari atseviškim interesentim i Ludzys igauņu piectečim. Ābecis breivi daīmamuo elektroniskuo verseja var izaplateit vēl plašuok i, carams, padareis ituos zynuošonys i informaceju vīgluok daīmamu daudz plašuokam skaiteituoju lūkam,” skaidroj Uldis.
Igauņu ābecē īkļauti na tikai alfabeta burti ar vysaidim pīmārim, bet ari īvods Ludzys igauņu viesturē, fotografejis, dzeivuos runys pīmāri, gramatikys aproksts, latvīšu-Ludzys igauņu-latgalīšu vuordineica, kai ari vysaidys dereigys frāzis.
“Ludzys igauni ir svareiga daļa nu Ludzys, Latgolys i vysys Latvejis i latvīšu montuojuma – grybu, lai muna ābece paleidzātu uzturēt atmiņu par itū montuojumu,” komentej ābecis autors.
Ābece daīmama ITE.
Vaira par pošu ābeci var skaiteit ITE.


text:
Dīna, kod pasaceit tāvam paļdis
Latvejā Tāva dīnu oficiali sviņ vysā nailgu laiku, viņ treis godi. Bet ar kotru godu jei palīk vys popularuoka. Muotis dīna mums vysim labi zynoma, a Tāva dīna tai naīrostai.
Es nu bierneibys asu vaicuojuse – a deļkuo nav tieteņam dīnys? Prūtams, vēļ nu TIM laikim (padūmu) beja īsaguojs, ka veirīšu dīnā 23. februarī varieju tētem svātkus sataisiet. Bet tei taida puorfraziešona – nu veirīšu dīnys iz tāva dīnu. Deļtuo es prīcojūs, ka tagad ari Latvejā oficiali ir Tāva dīna! I es ceru, ka jei īgius popularitati i kasgods mes jū vaira i vaira svinēsim, kai i cytus svātkus.
Latvejā Tāva dīna svynama septembra ūtrajā svātdīnē – itūgod jei beja 9. septembrī. Es cīši ceru, ka jius naaizmiersot i tamā dīnā īprīcynovat sovus tieteņus. Nav jau vajadzeigys duorgys voi lelys duovonys, partū ka patīsi meilūši tāvi i jūs patīsī meilūšī bārni zyna, ka na jau duovanā ir tei sveikšona. Patīsu vuordu, emoceju i dorbu paruodeišona, saceišona, samīļuošona – tei ir eistyn leluo DUOVANA!
Prūtams, nav vajadzeiga svātku dīna, kab īprīcynuotu, nu vysys sirsnenis samīļuotu sovu tieteņu, pasaceitu jam patīsi meilus vuordus, īprīcynuotu ar kaidu paša sataiseitu gordumeņu i duovaneņu, atļautu nadaudz atsapyust i byutu blokus… Bet ka ir taida Tieteņu (Tāva) dīna, tod tys skaņ oficialuok i var nadaudz vaira tū atsaļaut, lai tēte izjiut.
Prūtams, ir saimis, kur tāva nav, bet deļtuo jau nav tai, ka nav i svātku! Itymā dīnā var samīļuot tū cylvāku, kas duovoj taidu mīlesteibu kai tāvs.
Tim, kam tieteņa vaira nav… Aizejit iz kopim, aiznesit skaistuos rudiņa pučis i pabyunit dūmuos kūpā ar sovu tieteņu. Īsadūmojit, kai byutu sviniejuši, kab jis byutu bejs jums blokus.
Ari es i muni tyvī 9. septembrī bejom pi myusu tieteņa Ontona Slišana kapeņa, syutejom jam sovu mīlesteibu, sovys dūmys, vuordus… Skaitejom Ontona Slišana dzejis ryndys, kurys jis ir veļtiejs mums kai bārnim, mozbārnim, sīvai… Mozbārni spēlēja iz muzikys instrumentu, dzīduoja dzīsmis. Tai aizsuocūt tradiceju – Tāva dīnys sviniešonu i apvīnojūt ar septembra Dzejis dīnu tradiceju.
Itymā godā mes varbyut bejom mozā puļceņā. Bet nav vajadzeigs lels pulks, kab byutu svātku i sirds syltuma sajiuta.
Sasatiksim cytugod Tāva dīnā Brieksenis kopsātā. Partū ka ir juogūdynoj sovi pīderīgī i juovuica jaunuokai paaudzei kai mīlesteiba iz seņčim, tai dzejis izpratne.
Tēt, cik žāļ, ka teve nav blokus. Es byutu tevi Tieteņa dīnā īprīcynuojuse – ļuovuse vysu dīnu atsapyust – vysus, vysu darbeņus izdarātu, izcaptu uobuļu peirāgu, partū ka tovys uobeļneicys kai pīkrautys ar uobulim, zori leidz zemeitei līcās. Tu varātu tik sēdēt virtuvē pi golda, ar sovu raupū rūku saglauzt siermūs motus i meili, meili pasmaideit, ka mozs styureits byutu pīdedzs, i pasaceit: „Nikas, meitiņ, maņ taipat garšuos – apiesšu!”
Tēt, maņ teve tik cīši, cīši, cīši pītryukst i munai meitinei ari!!! Daudz, daudz buču tev aizguojušajūs svātkūs!!!
Mārīte Slišāne
…Ar meilu kod asam vīnuoti,
Ar dorbu kod asam aiznymti,
Ar guodeibu kod asam svieteiti…
Nu O. Slišana dzejūļa „meitai Mārītei” kruojumā „Tītupats”
Kartenis nu Slyšānu saimis arhiva


text:
Pīmūrdīņs
Pīmūrdīņs aba apleicis pīmūrdīņs (baļtīšu: piesārņojums, vides piesārņojums; anglīšu: pollution, environmental pollution; krīvu: зarpязHeHиe, зarpязHeHиe cpeды) — apleicei svešu lītu (kimiskūs, fizikaliskūs, biologiskūs) palaisšona apleicē.
Cieškuok sateikamuos pīmūrdīņa formys:
- gaisa pīmūrdīņs (kimiskuos lītnis i cītys dalenis palaižamys ci izsvīžamys atmosferā);
- iudiņa pīmūrdīņs (svešys lītnis i dalenis īteik zemisviersa iudiņturēs, iudiņa straujeņom nūtakūt, ci zamzemis iudiņdzeisluos, iudiņa straujeņom sasadzerūt zemē);
- radioaktivais pīmūrdīņs (atomfizikys rezultatā dabuotuos lītnis īteik apleicē);
- skona pīmūrdīņs (skons nu dreizceļu, gaisūstu, taiseitovu i ct. traucej dzeivuotuojim);
i ct.


text:
Kulturys dzeive Latgolā /Pi myusim Latgolā!
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA „Lietišķā Latgale” taiseituo raidejuma „Pi myusim Latgolā!” raidejumu kulturu Latgolā.
Par folklorys tradicejom raidejumā vaira stuosteis Leivuona nūvoda Bārnu i jaunīšu folklorys kūpys „Ceiruleits” vadeituoja Anna Kārkle, par Rēzeknis Tautys teatra storptautyskajim panuokumim viesteis režisore Māra Zaļaiskalns, nu Latgolys keramikys vacmeistars i dzejnīks Voldemārs Voguls teik izvaicuots par tradicionaluos Latgolys keramikys saglobuošonys problemom. Taipat raidejumā iz sarunu aicynuots ari latgalīšu literats, prozaikis Oskars Orlovs aba Raibīs Suņs kai ari cyti Latgolys regiona puorstuovi.
Raidejumu cykls „Pi myusim Latgolā!” teik taiseits Nacionaluos Elektroniskūs plašsazinis leidzekļu padūmis reikuotuo konkursa „Par raidejumu taiseišonu regionalajūs i vītejūs elektreoniskajūs plašsazinis leidzekļūs, kas raida radeju programys, Latgolys regionā” ītvorūs.
Raidejumu cyklu taisa producentu grupa SIA „Lietišķā Latgale”, pīaicynojūt vītejūs žurnālistus, i da ituo goda beigu planavuots sataiseit ostiņus raidejumus par Latgolys regionā aktualom i nūzeimeigom temom kai administratīvi teritorialuo reforma i tuos ītekme iz īdzeivuotuoju kasdīnu, latgalīšu volūdys aktualizaceja, tautīšu reintegraceja i cytys.
Raidejums „Pi myusu Latgolā!” skaņ pīktdinem 18.00 Latgolys Radejā, sastdinem 16:00 Rēzeknis radejis „Ef-Ei” ēterā, taipat tū var atrost i nūsaklauseit škārsteikla lopuos lakuga.lv, latgale.lv i i-rezekne.lv.
Karteņā – folklorys kūpa “Ceiruleits” ituo goda folklorys festivalā “Baltica”, foto Edeite Husare


text:
Seminars Latgolys školu jaunuotnei ATZOLYS 2009
Moto:
Iz tom jaunom atlasem lai ir vysa myusu cereiba i par jom lai mes vysvairuok guodojam.
Izaugs lelys atlasis, tod ari vacim kūkim jūs pakrieslī byus loba atpyuta.
Kazimirs Skrynda
Atzolys – seminars Latgolys jaunīšim vacumā nu 15 da 19 godu.
Atzolys (ari atlasis) – atvasis, jauni dzynumi.
SEMINARA MIERKI:
*īpazeistynuot Latgolys jaunīšus ar nūvoda viesturi i kulturu;
*paleidzēt apgiut latgalīšu rokstu volūdu;
*paleidzēt apsazynuot sova dzymtuo nūvoda kulturys boguoteibys i *sovpateibu, byut lapnam par jom;
*styprynuot latgaliskuos ideņtitatis apzini.
Byus vareiba īsapazeit ar latgalīšu literaturu, folkloru i rokstu volūdu, Latgolys kulturys viesturi i tradicejom.
Lektori – Latvejis i regionalūs augstškolu pasnīdzieji i “Latgolys studentu centra” bīdri.
Seminara gaitā sūpluok lekcejom i nūdarbeibom lītdereiga i aizraujūša atpyuta.
Kotrys seminara dalinīks pīsadalēs interešu grupuos, vokora pasuocīņūs, muzykalūs i teatralūs uzvadumūs i vuiceibu lekcejuos, gius i papyldynuos sovys zynuošonys par Latgolys nūvoda kulturviesturis boguoteibom i sovpateibu.
Reikoj
bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”
Seminars nūtiks Preiļūs 2009. goda 2.-6. augustā
Dasacejumus gaideisim da 2009. goda 15. juņa (posta zeimūgs).
Ka byusi pījimts daleibai seminārā, seikuoku informaceju atsyuteisim juļa suokumā pa postu
Daleibys moksa Ls 15, īspiejama Ls 5 atlaide moznūdrūšynuotim jaunīšim
Ceļš da Preiļu i atpakaļ juoapmoksoj pošim dalinīkim
Dasasaceišonys kuorteiba:
sovu CV i motivacejis viestuli (parkū Tu gribi pīsadaleit Atzoluos i kū ceri nu jom īgiut)
syuti iz posta adresu: „Atzolys”, Lindai Orolei, Ezera iela 4, Dagda, Krāslavas rajons, LV-5674,
ci iz e-posta adresu: linda_orole suneits yahoo.com
Informaceja byus:
sātyslopā www.lakuga.lv
LgSC sātyslopā http://www.lakuga.lv/lg/lgsc
LgSC dīnrokstā http://skreine.wordpress.com
Kontaktpersona
Linda Orole, e-posts: linda_orole suneits yahoo.com, kuļdinīks: 26389380


text:
Atskots iz īsapazeišonys vokoru
21.marta vokorā LU golvonajā ākā „Latgolys Studentu centrs” aicynuoja vysus, kuri sirdī jiutās latgalīši, iz īsapazeišonys vokoru. Vokors itūreiz beja īcarāts vairuok naoficiālā gaisūtnē – kai spieļu vokors. Juoņs gon naaizmiersa ari vysim, kas atguoja, nadaudz izstuosteit par LgSC mierkim, darbeibu, leidz šam izdareitū i nuokūtnis īcerem. Atguojušī sasadaleja trejuos grupeņuos, lai saspālātu cyrku latgaliski, latgalīšu domino, vuordu skaidruošonys spielis „Alias” latgaliskū variantu, pa storplaikim uzdūdūt vīns ūtram vaicuojumus, pīmāram, par saisteibu ar Latgolu, latgaliskū. Iz vaicuojumu par meiluokū vītu Latgolā vysi kai vīns atsaceja, ka tei ir jūs kotra dzymtuo vīta voi tyvuokuo apleicīne. Pasuokuma beiguos pruots tyka izkustynuots ari ar meikļu miniešonu nu Stefanejis Uļanovskys etnografiskuo tālojuma “Pūļu Inflantejis latvīši”. Juoatzeist, ka napuorspāts miniešonys līders beja Jureits. Lai jam labi garšoj Latgolys spāka čajs!
Iz tikšonūs cytā reizē! 🙂
LgSC Reigys birojs
Fotokarteņuos nalels īskots pasuokumā


text:
Pūdnīka Pītera Gailuma laiks muolā
Ludzys nūvodpietnīceibys muzejā nu 20. marta da 5. apreļam apsaverama Latgolys pūdnīka, J.Soikāna Ludzys muokslys školys Nautrānu filialis pedagoga Pītera Gailuma 50 godu jubileja izstuode „Muns laiks” (Mans laiks), kurš uzrunoj skateituoju caur trauku daudzveideigom formom, fakturu rokstu, glazuru klusynuotūs skanejumu i karteņom, kuruos paruodeitys nūzeimeigys muokslinīka dzeivis šaļts.
Reizem saīt tai, ka īraudzeit i pamaneit tyvuokū ir gona gryuts. Juo kluotbyutne ir pošsaprūtama i nūzeimeigums klivs par kasdīnys daļu. Puora sūli. Atkuope. Redzis ainova saīt pavysam cyta. Skatīņs nūlosa – sūpluok ir cylvāks, kurš ir bejs uzticeigs sovim sapynim i mierkim. Vaļsts ekonomiskuos gryuteibys, politiskī moldi i sabīdreibys vierteibu kiulini ir bejuši tepoš blokus, nu nav nūvirziejuši tyvuokū nu ceļa pi sovys „Vizbuleitis”. Nanūdūt Dīva dūtū duovonu nabyuteitbai ir vierteiga cylvāka gora īzeime.
Tai Latgolys pūdnīks, J.Soikāna Ludzys muokslys školys Nautrānu filialis pedagogs Pīters Gailums kūpā ar dzievisbīdri gūdam kolpoj „muola dryvā”, školoj jaunūs muokslinīkus, kūp i iztur saimis sātu Jaungailumūs zīdūša duorza īskautā vītā. Caur guņskrystobom sauleitē cieļs naskaitomus traukus.
Muokslinīka dorbi ir daudzuos Latgolys i Latvejis sātuos. Ludzuonīšim kai ūtrajim teik duovuota īspieja apsavērt Pītera Gailuma 50 godu jubileja izstuodi „Muns laiks” Ludzys nūvodpietnīceibys muzejā. Izstuode pyrma tam bejuse apsaverama Ilziskolna pogostā.
Ekspoziceja apsaverama da 5. apreļam – Zaļajai (Lelajai) catūrtdīnei, kod 12:00 izstuodis nūslāgumā, byus vareiba sasatikt ar pūdnīku, pasumynuot gaviļnīku skaistā dzeivis jubilejā i sajimt duovonu nu meistara rūkom. Duovonys sajimšonai ir tik treis nūsacejumi:
1. Juoaizīt iz izstuodi i viereigi juosaver;
2. Pareizi juoatbiļd iz 6 vaicuojumim (vysys atbiļdis ir radzamys ekspozicejā. Divom ir vajadzeigys nalelys prīškzynuošonys myusdīnu Latgolys muokslys i amatnīceibys dzeivē). Atbiļdis juopīroksta anketā i juopamat muzeja administracejā da 5. apreļa 11:00.
3. Juoīsarūn iz sasatikšonu ar muokslinīku Zaļajā (Lelajā) catūrtdīnē.
Jiusu viereibys vaicuojumi:
1. Cik gaismys lukturu rūtoj meistara klieti?
2. Kai sauc kopejneicu Rēzeknē, kurai pūdnīks taisieja traukus?
3. Kaidys divejis popularuokuos rogu formys ir rūtuojūšom vucynu figurom Pītera Gailuma traukūs?
4. Kaidys Latgolys muokslineicys dorbu var redzēt vīnā nu karteņom?
5. Puora traukus Pīters Gailums ir darynuojs kūpā ar kaidu nu Latgolys amatnīkim. Nūsaucit juo vuorda!
6. Cik putynu ir pagrīzuši mugurys trauki i verās „pasaulī”?
Pateikamu i viereigu vieršonūs vielej J.Soikānu Ludzys muokslys školys direktore Sandra Vorkale
Kartenis – foto Sandra Vorkale:
1.Pīters Gailums i cepļa izjimšona.
2. Pītera Gailuma bļūdys portrets.


text:
Plōciņu Mase aicynoj iz sovu “večerinku”
Roksta autors: portals lakuga.lv
5. oktobrī 14.00 stuņdēs Latgolys Kulturviesturis muzejā byus gruomotys “Plōciņu Mase roksta” prezentacejis pasuokums. Plōciņu Masis “kūpuotus rokstus” veidoj humoristiskys viestulis, kurys raksteitys vairuok nakai 25 godus. Kruojuma autore ir bejušuo ilggadejuo laikroksta “Rēzeknes Vēstis” redaktoris vītneica Anita Graudiņa.
Pasuokumā gaida tikšonuos ar autori, viestuļu puorlaseišona i golvonais – izasmīšona i jautreiba. Poša Plōciņu Mase par tū soka: “Es tū pi seve saucu par večerinku, koč nūtiks dīnā. Spēlēs garmanists, “optimistis” nu Gaigalovys kulturys noma senioru amaterteatra “Optimisti” laseis munys viestulis. Aicynoju vysus sovus fanus un fanis (zaļais sertifikats gon vajadzeigs).
Gruomotā apkūpuots muns “myuža dorbs”, nu 1994. goda saguojs ap div symtim viestuļu. Fani jau seņ gaideja itū gruomotu, praseja – kod byus vēļ? kod byus vēļ? Paļdis Dīvam, atsaroda lobvieļs, kas mani kužynuoja,– Raimonds Krasinskis. Jis nadeve mīra, cikom naizguoja gruomota. Pasateicūt jam un atbaļsteituojim Agram Bitānam un Georgam Turlajam, asu tykuse pi gruomotys.
Par moz mes smaidom, reši izasmejam, mieginuošu vysus uzmundrynuot. Kurs čeikst, kurs peikst, bet vys taipat juopagrīž iz gaismys pusi. Nu navarim grimt itamā myglā, kū nazkaids “krūņa vierss” tān aptiņs pasauļam, niu tur vysus bailēs. Juodzeivoj, kai vysūs laikūs asam izdzeivuojuši. Lobuok, ka virusa vītā tys Plōciņu Masis Myužeigs skaistums izaplota pa pasauli un palīk ari cytom paaudzem!”


text:
Daugovpilī i Viļakā gasteis izstuode “Saimes galds”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Izstuode “Saimes galds” interesentus īpazeistynoj ar Latvejis Namaterialuo kulturys montuojuma (LNKM) sarokstā īkļautom vierteibom. Izstuode byus apsaverama Vīneibys nomā, Daugovpilī, nu 1. septembra da 30. septembra, Viļakys nūvoda muzejā nu 1. oktobra da 30. oktobra, informej Latvejis Nacionaluo kulturys centra sabīdryskūs attīceibu specialiste Linda Ertmane.
Scenografis Patricejis Baltinis radeitajā ekspozicejā pi vīna saimis golda sapulcynuotys 24 tradicejis, atkluojūt jūs daudzveideibu i unikalitati. Tuos ir tradicejis, kurys vys vēļ Latvejā varams izzynuot i pīdzeivuot. Namaterialuo kulturys montuojuma saroksts kasgods aug vys leluoks i boguoteiguoks, jū veidoj poši tradiceju kūpieji i Namaterialuo kulturys montuojuma padūme. Leidza sarokstam iz prīšku augs i pasaplašynuos ari izstuode.
Latvejis Nacionaluo kultūras centra eksperte Gita Lancere stuosta, ka izstuodis ideja nūgiuta rodūšūs ideju konkursā, kurymā pīsadaleja Latvejis Muokslys akademejis Scenografejis nūdalis studenti i magistranti. Pasateicūt LMA Scenografejis katedrys atbolstam, jo eipaši Artūram Arnim, Gita Lancere pīzeist, ka uzvarejušuo koncepceja izacāluse ar idejis lakonismu, originalitati i funkcionalitati: “Myusu namaterialuos kulturys vierteibys itamā izstuodē vsarams īpazeit mīreigā gorā – pasiežūt, palosūt, apsaverūt attālus. I pajamūt leidza tuos kartenis, kas īinteresiejušys ci īsapatykušys.”
Itūšaļt da 29. augusta izstuode “Saimes galds” apsaverama Uogris Viesturis i muokslys muzejā, pyrma tuo jei beja izstuodāta Latvejis Etnografiskajā breivdobys muzejā i Mozsalacys Omotu muojā.
Atguodynuosim, ka 8 vierteibys nu 24 namaterialuos kulturys montuojuma elementu ir nu Latgolys: saļmu dzīduošona Zīmeļlatgolā (2017), dzīduošona pusbolsā (2017), Latgolys bubyna spēlis tradiceja (2017), saļmu dzīduošona Vabalis i Leiksnys pogostūs (2017), Upītis kulturtelpa (2018), maja dzīduošona pi krysta Dagdys nūvoda Ondrupinis i Škaunis pogostūs (2019), maja dzīduošona pi krysta Jaunovys Marijis gūdam Zīmeļlatgolā (2020), stykla pyušonys omota prasme Leivuonā (2020).


text:
Latgaliskais krystceļu tyvumā. Saruna ar nūvodpietnīku Spodri Bērziņu
Roksta autors: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Meklejūt Latgolys rūbežu, gon viesturiskū, gon cylvāku izjiutuos paglobuotū, gasteju Zemgalis plānuošonys regionam pīdereigajā Krustpiļs nūvodā. Krustpiļs aba viesturiski Krystapiļs nu laiku golu izaveiduojuse par lelajim krystcelim, te cantušīs na īvāruot vaļstu i administrativūs rūbežus, a saziņu puori Daugovai i Aivīkstei izmontuot sovuos interesēs. Par latgaliskū Krustpiļs nūvoda daudzūs ītekmu vidē nūvodpietnīks, gruomotu “Krustpils hronikas” i “Krisburgas puorsakas” sastuodeituojs SPODRIS BĒRZIŅŠ.
Kur ir Latgolys rūbežs?
Verūtīs, kū jimt par atskaitis kritereju. Zvīdru-pūļu laikūs tys rūbežs beja aiz Gosteņu, pi Skanstupeitis (kartē kai Aizmata – S. Ū.). Ka jimt par pamatu latgaliskuos izlūksnis, tod rūbežu varātu viļkt Mežāris pogosta austrumu daļā, Veipys pogostā tū nūsaceiti īzeimej Naratys upe. Rūbežs dobā storp katuoliskū i luteriskū ir melioracejis taisnuotuo Taurupeite. Tū nusaceja tys, ka vīni zemnīki pīderēja katuoļticeigajim Varakļuonu Borhim, ūtri – luterticeigajim Krystapiļa Korfim. Jamūt vārā krystceļu strategiskū nūzeimi, Pūlejis karali gona liberali izaturēja pret Korfu goreigū breiveibu. Pyrmais Korfs Krystapili kai lieni sajēme nu Stefana Batoreja, pādejais te dzeivojūšais Korfs breivvaļsts dybynuošonys laikā nasaprota, kurā pusē nūsastuot. Aizguoja kūpā ar Bermontu, ar tū vysu pagaisynuoja. Interesanti, ka vysi Korfu pyrmdzymtī dāli bejuši Nikolaji aba Nikolasi.
Piec nūstuostu var redzēt, ka pi Korfu zemnīkim bejuse gona loba dzeivuošona. Pat tautysdzīsmē Korfu kai baronu na nycynoj, a slavej. Pat nu Vydzemis ir bāguši iz Krystapili. Tei ari ir Krustpiļs pusis nalatgaliskuo seja. Borhi klaušuos i nūdavuos daudz vairuok jēme nu sovu zemnīku. Nasaverūt iz tū, Atašīnē myusu dīnuos ir izaveiduojuse tradiceja februarī reikuot Piļs vokorus, kod izspēlej dzeivis ainenis nu Borhu dzeivis. Tai tī vuocu baroni i grāfi ari ir veiduojuši myusu Latveju taidu, kaida jei ir šudiņ.
Pīdereiba piec sajiutu atkareiga nu dzeivisvītys nūvodā i dzymtys sakņu stypruma.
Nazkod struoduoju par meža taksatoru, daudz ar cylvākim komunicieju, partū zynu, kū jī dūmoj. Atašīnē iz sovu pīdereibu Zemgalei verās dzili ironiski. Aizvīkstis pusē cylvāki sevi pīzeist par vydzemnīkim. Tī, kas tyvuok Daugovai – par sielim ci zemgalim. Munuos dzymtajuos Kūkuos ari sieliskais. Vēļ nu bierneibys pīmiņu, kai vacī ļauds runuoja sieliski, izcaldami o skaņu: ni Kūkys voi Kūkas, a saceja Koukas; na kūdra, a koudra. Vītvuords varātu byut saisteits ar dzagiuzis dzīsmi, vīta gona mežaina. Tai Krustpilī viesturiski sasateik treis kulturviesturiskī nūvodi, tuos ītekmis vīnam nu ūtra ari izapauž.
Cik latgaliska ir Krustpiļs nūvoda Latgolys puse?
Moz tūs runuotuoju latgaliski, bet, ka vajadzātu, Atašīnē atrostu. Muna poša vacuomuote vēļ ar meitom – munu mamu i juos muosu – runuoja latgaliski. Ari Atašīnē tuos runys eipatneibys pagaist. Vysapleik skaņ latvīšu literaruo volūda, tys latgaliskū samazynoj. Ka jaunīts nūīt iz Reigu studēt i naīsasaista latgalīšu aktivitatēs, jis deļ latgalīšu ir pazuds. Atašīnē nu latgalisku iedīņu taisa i muna mama taiseja komočkys – izcaptys mozys maizeitis kriejuma mērcē.
Pošam nav gadejīs dzierdēt ni teiku, ni nūstuostu latgaliski, bet Folklorys kruotivis materialūs i Pētera Šmita “Latviešu tautas teikas un pasakas” siejumūs ir. Gruomotā “Krisburgas puorsakas” latgaliskī teksti ir īkļauti.
Koč kaida kulturu sasajaukšona nanūtyka?
Sasajaukšona beja, bet na jau katuoli guoja pi luterticeigūs. Ļutari atguoja iz tū pošu Atašīni. Jī tī zemi pierka, Atašīne beja ratai apdzeivuots apvyds, pat pījēme katuoļticeibu. Tī sasaglobuojuši vacī cīmu nūsaukumi ar vuordu “sola”, saskaiteits ap 30 solu, kai Rogu sola, Dudursola, Zesersola. Tod krīvyskais sluoņs guojs viersā, pādejī īguojieji beja vacticeibnīki. Piec 1905. gods revolucejis barons Korfs suoce izpuordūt sovys zemis i jis pat grībēja, lai juos teik vītejim zemnīkim, a vītejī cara īriedni ceņtēs īvest nu sābru guberņom krīvu zemnīkus, pamatā vacticeibnīkus. Partū ir izaveiduojuse taida Mežāre, kur 60–70% krīvu.
Vīns puorsteidzūšs fakts, kai vacticeibnīki cantušīs nūsarūbežuot nu apleicejuos sabīdreibys.
Kūku pogostā ir vacticeibnīku kopsāta, leidz kurai nikaida ceļa nav. Lai iz jū tyktu, aizguojieja škiersts ir juonas puori slīdem. Padūmu laikā nu kolhoza pusis beja iniciativa izbyuvēt iz tū kopsātu ceļu. Nā, navajags. Tymūs kopūs vys globoj, pa lauku celeņu leidz slīdem pībrauc, nas puori slīdem škierstu, kopūs pagloboj. Pa šudiņdīnai jim tuo ceļa navajag.
Voi krystceļūs byut ir ekonomiski izdeveigi?
Pajimsim pīmāru nu senejuoku laiku – piļskolnus. Asuotis piļskolnā, kas natuoli nu Krustpiļs, 50. godūs veice izrokumus i sacynuoja – tī vysod bejs augstuok atteisteits i pūdnīka ceplis, i metala laidynuošonys apreikuojums, kas īkšzemis piļskolnūs nabeja sastūpams. Jau tys viņ paruoda atsarasšonys iz rūbežu izdeveigumu.
Ūtrys stuosts ir par dzeļžaceļa lineju Rēzekne–Krustpiļs. 19. i 20. godu symta mejā nūtyka projektiešonys dorbi. Suokūtnejuo verseja beja taida: nu Rēzeknis iz Vīļānim kai niule, bet nu Viļānu pagrīzt gar Lubuona azaru iz Ļauduonu, tod ar Daugovpiļs–Reigys dzeļžaceļu sasavīnuotu pi Pļaveņu. Ļauduona tūlaik beja palels mīsts, jei varēja palikt par piļsātu. Vysu izškēre tys, ka gar Lubuonu byuvēt beja sarežgeiti inžinertehniskā ziņā – mytruos zemis, papyldu susynuošonys dorbi. Partū beigu beiguos izlēme viļkt gar Stiernīni, Atašīni, kas tūlaik dokumentūs skaitejuos mozapdzeivuoti apvydi.
Ka saleidzynoj jau 20. godu symta statistiku, cylvāku skaits i ekonomiskuo aktivitate ap dzeļžaceļu pīauguse, a Ļauduona tai ari palykuse moza cīmata leiminī. Krustpiļs nūvoda atteisteibai itei dzeļžaceļa lineja daudz īdeve. Sovaižuok atteisteiba byutu viņ magistralē gar Daugovu. Dzeļžaceļu kristceli izškēre tū, kur byut trešajai Latvejis cukra fabrikai. Beja versejis ari par Leivuonu, par Pļaveņom.
Krustpiļs ir Jākubpiļs daļa.
Krustpiļs beja Krustpiļs, cikom naizcēle tyltu. Pītyka Ulmaņa laikūs izceļt tyltu i suoce runuot par obeju piļsātu apvīnuošonu. Prūtams, apvīnojūt nūtyka svareigu objektu puorsaukšonys: Krustpiļs cukra fabrika palyka par Jākubpiļs cukra fabriku, Krustpiļs militarais lidlauks ari palyka par Jākubpiļs lidlauku. Bet nazkaids krustpilīšu atavisms cylvākūs vēļ dzeivs.
Padūmu laikā ceņtēs Krustpiļs nūsaukumu izneidēt, jis nabeja padūmisks – “krysts” vuordā.
Tik dzili padūmu laikā nasavēre, ka tys vuords ar krystcelim voi piļs telpu izvītuojumu krystā saisteits, eipaši jau 50. godu beiguos i 60. godu suokumā ideologeju turēja pyrmajā vītā. Piļneigi pagaiss vuords nabeja – Krustpiļs staceja, Krustpiļs cīma padūme.
Kai redzīs nuokūtne administratīvi teritorialuos reformys gaiduos?
Tys stuosts ir atjaunuot bejušū Jākubpiļs rajonu, bet ir pasaruodejuse iniciativa veiduot Sielejis pošvaļdeibu, kur apsavīnuotu Aknīstis, Vīseitis, Naratys, Īlyukstis, Jaunjelgovys, Salys, Jākubpiļs nūvodi. Krustpiļs tī nikai naīt īškā. Ka itys variants aizīt, kas nūteik ar mums? Partū ir naziņa. Jau ideja Jākubpiļs piļsātu apvīnuot ar nūvodu gona sovaidi izaver. Šai voi tai jaunajā modelī mozuoka lūma palīk pogostim. Es šaubūs, voi tys veicynuos kaidu aktivitati iz vītom.
Iz puorejūs fona īdzeivuotuoju skaits Krustpiļs nūvodā dramatiski nav sasamazynuojs. Kod izaveiduoja nūvods Kūku pogostā beja 7 tyukstūšys dzeivuotuoju, niule 6,1 voi 6,2. Tys nav tragiski. Daudz kū izškir, ka tys ir pīpiļsātys pogosts. Tureiguokī cylvāki īt paceli nu dzeivūkļu, sātys ceļ pīpiļsātys pogostūs. Te Kūku i Krustpiļs pogosti ir vynnātuoji, vysmoz nūdūkli palīk.
Kai pīsagrīzet nūvodpietnīceibai?
Dažus godus saguoja dorbuotīs pošvaļdeibā, beja vajadzeigi prezentacejis materiali par sovu nūvodu, par pogostu. Tod aptver, ka nav, kū likt. Voi tod pošam juosadūmoj kaida legenda? Tai roduos dūma papieteit dziļuok. Jau pīcus godus asmu paceli nu pošvaļdeibys, bet tei interese palykuse. Kod struoduoju pi gruomotys par Krustpiļs viesturi leidz 1940. godam “Krustpils hronikas”, pasaruodeja vysaidys teikys i legendys. Juos atseviški molā nūlyku, bet jutu, ka juoturpynoj ari tys. Turpynuoju dorbu Folklorys kruotivē. Salyku juos kūpā, atrodu muokslineicu. Tai roduos ūtra gruomota “Krisburgas puorsakas”.
Vīnkuorši pateik jimtīs pa arhivim i cytaidūs veidūs meklēt informaceju. Tod sejuot tūs gryudus i likt kūpā.
Kaids ir interesantuokais izzynuotais fakts voi stuosts jiusu nūvodpietnīka praksē?
Kūku pogosta Spiļvu sādžā, zemnīku sātā, 1991. godā pīdzyma meitine ar cīš naparostu liktini. Tys stuosts, var saceit, suocās meža vydā, bet turpynojās linejā Parize–Ņujorka–Losandželosa. Māra Meta Ivanova studēja Pīterburgys konservatorejā, jū interesēja daiļuos muokslys i mūde. Jei devēs iz Šveici vuiceitīs doncuošonu, satyka Raimondu Dunkanu, Aisedorys Dunkanis bruoli. Jī puorsacēle iz Parizi tī attaiseja sovu muokslys īstuodi, kas nūsaceja tūni mūdē i muokslā da juos aizīšonai 1978. godā. Parizē jei apsaprecēja ar Bertrānu, maineja ari sovu vuordu. Latvīšu publika jū pazeist kai publicisti, aktrisi, muokslys menedžeri, tulkuotuoja, izdevieju, doncuotuoju Aiju Bertrāni.
Aija nu Bertrāna škērēs, piec Dunkana sīvys palyka par juo dzeivisbīdri. Kūpā ar meitu, kurai vuords Līgo, na Līga, attaiseja vēļ vīnu salonu Ņujorkā. Juos mozmeita turpynoj dorbuotīs mūdis biznesā Ņujorkā i Losandželosā, Trampa kampanis laikā aktivi īsastuoja pret juo īvieliešonu. Itaidys dorbuošonuos mārūgi mani fascinej.
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Abstract
Latgolys 1917. goda kongresa i Latvejis Republikys kai vaļsts symtgade ir pateiceigs i reizē atbiļdeigs laiks, lai konkreti i atkluoti runuotu par sovu zemi, vaļsti, tautu, volūdu, ideņtitati i pošapziņu. Na tikai lai runuotu, a i dareitu. Lai dareitu kotrys pats i lai pīpraseitu nu sovys vaļsts atbiļdeigūs instituceju dareit tū, kas pasludynuots vuordūs latgalīšu volūdys aizsardzeibai i atteisteibai. Partū, ka vīna nu golvonūs Latgolys latvīšu – latgalīšu – identitatis pamatlītu i pamatvierteibu ir latgalīšu volūda. Vaļstiska attīksme latgalīšu volūdys vaicuojumā ir mārs tam, cik lojali asam 1917. goda Latgolys kongresa lāmumim, sovai vaļstei, Satversmei i demokratejis principim. 1917. goda Latgolys kongresa lāmumūs beja defināts, ka Latgolys latvīši, apsavīnojūt ar Kūrzemis i Vydzemis latvīšim, patur sovu pošnūteikšonūs volūdys vaicuojumā. Jau nu 2000. goda ir spākā Vaļsts volūdys lykums, kas nūsoka, ka „vaļsts nūdrūšynoj latgalīšu rokstu volūdys kai viesturiska latvīšu volūdys paveida saglobuošonu, aizsardzeibu i atteisteibu“. 2011. goda tautys skaiteišonā 164,5 tyukstūšys cylvāku atbiļdēja, ka lītoj latgalīšu volūdu. Tys līk vaicuot – deļkuo tūmār tik nīceiga vīta myusu volūdai ir vaļsts finansātajūs plašsazinis leidzekļūs, školuos, Latgolys pošvaļdeibu sabīdriskajūs i kulturys pasuokumūs, deļkuo latgalīšu volūda tūmār tik moz dzieržama i radzama publiskajā telpā Latgolā? Vēļ reizi ir skaidri i atkluoti juopasoka, ka latgalīšu volūdys nūlīgšona, īrūbežuošona voi nūnycynuošona ir Krīvejis imperejis rusifikacejis laiku i padūmu okupacejis režimu raksturojūša attīksme. Te otkon varam pīminēt Franča Trasuna viesturiskū vaicuojumu par myusu izvēlem: „Voi ar barbarismu iz austrumim voi ar kulturu iz rītumim?“ Tys šudiņ ir ari vaicuojums myusim kotram sev pošam. Vēļ reizi ir atkluoti juoatzeist, ka 1934. goda 15. maja Kārļa Ulmaņa apvārsums, piec kura faktiski tyka īrubežuota latgalīšu volūdys lītuošona i apsastuoja volūdys breiva atteisteiba, beja antikonstitucionals fakts. Vacī dūmuošonys stereotipi i paguotnis rāgi vēļ i šudiņ reizem traucej latgalīšu volūdu atzeit par nacionalu vierteibu i atbylstūši pret jū izaturēt. Daudzi cereigi verās iz školys pusi, nu tīnis gaida volūdys gluobšonu i atdzimšonu. Nui, ir izstruoduoti standarti latgalīšu volūdys i literaturys vuiceišonai, suokusēs nūvodvuiceibys īdzeivynuošona atseviškuos školuos, nūteik skotuvis runys konkursi latgaliski i latgalīšu volūdys olimpiadis. Bet ar tū ir cīši, cīši par moz! Tys otkon taipat kai leidz šam nu 20. godu symta beigu Atmūdys laika ir „entuziastu lauceņš“. Bet vaļsts finansāta škola pylda vaļsts pasyutejumu! Ja latgalīšu kulturys montuojums ir nacionala vierteiba Latvejā, ja vaļsts ar lykumu pasoka, ka nūdrūšynoj latgalīšu volūdys atteisteibu, tod ir juobyut i atbylstūšai reiceibai. Juopaplašynoj i juogarantej latgalīšu volūdys lītuošonys īspiejis, kas ceļs volūdys prestižu sabīdreibā. Ja pīaugs reals pīprasejums zynuot latgalīšu volūdu, tod i volūdys vuiceišona školā byus logiska. Latgolys regiona atteisteiba nav īdūmojama bez latgaliskuos ideņtitatis styprynuošonys. Deļtuo 2017. goda maja catūrtuo pasauļa latgalīšu saīta kongresa rezolucejā skaidri juopasoka, ka vajadzeigs komplekss vaļsts rysynuojums latgalīšu volūdys aizsardzeibai i atteisteibai, ka tei ir gon Izgleiteibys i zynuotnis, Kulturys, Tīslītu, Vidis i regionaluos atteisteibys ministrejis, gon pošvaļdeibu kompeteņce i atbiļdeiba! Tod Latgolys kongresa i Latvejis vaļsts symtgadis sviniešona nabyus formala, bet atbylstūša tim idealim i principim, ar kaidim Latgolys latvīši gribēja ar Vydzemis i Kūrzemis latvīšim byut kūpā!
Keywords
1917. goda Latgolys kongress; latgalīšu volūda; latgaliskuo ideņtitate; vaļstiska attīksme; atbiļdeiba


text:
Latvejis karūga kruosys mynātys Atskaņu hronikā. Kas tī raksteits?
Roksta autore: Vineta Vilcāne
Sorkonboltsorkonais karūgs – Latvejis vaļsts simbols rodīs leidz ar latvīšu naceju. Karūgs kai latvīšu simbols pasaruoda jau ap 1870. godu, kod sorkonboltsorkonuos kruosys suoce lītuot latvīšu studenti Tērbatā, niulinejā Tartu, taidā veidā pastreipojūt sovu latviskū izceļsmi. Latvīši sova simbola kruosom īsadvesmuoja nu Atskaņu hronikys.
Rēzeknē globojās vīns nu senejuokūs zynomūs Latvejis karūgu
Svareiguos i zeimeiguos nūtikšonuos tys plivinēja vēļ pyrma Latvejis proklamiešonys 1918. goda 18. novembrī. Ar sorkonboltsorkonajim karūgim ļauds guoja ari Latgolys kongresā pyrma 100 godu, kurā tyka nūlamts – Latgolys latvīšim juoapsavīnoj ar puorejūs nūvodūs dzeivojūšajim latvīšim. Ar itū nūtikšonu aizasuoce ceļš iz naatkareigu Latveju.
Karūgs nu 1917. goda kongresa globojās Latgolys Kulturviesturis muzejā Rēzeknē. Tys tics speciali šyuts itai nūtikšonai i ir vīns nu senejuokūs zynomūs Latvejis karūgu, stuosta muzeja viesturnīks Kaspars Strods.
Simtgadeigais karūgs pastateits gūda vītā muzeja izstuodē par Latgolys kongresu. Iz vaira kai metru plotuo i divarpus metru garuo karūga boltim burtim izšyuti uzroksti “Brīva Latvija” i “Zemkopības skola”, izšyuts ari datums. Da myusu dīnu karūga sorkonuo kruosa ir pabaliejuse i boltuo streipe palykuse nadaudz īdzaltona.
Karūgu darynuojušs Jelgovys zemkūpeibys školys školuotuoji, Pyrmuo pasauļa kara laikā itei škola beja puorcalta iz Rēzekni. “Školys puorstuovi kūpā ar orkestri pīsadaleja Latgolys kongresa svineigajā guojīnī. Beja nūlamts, ka školai vajag sovu karūgu. Pādejā vokorā tyka šyudynuots itys karūgs,” stuosta Kaspars Strods. Kara laikā audums beja deficits, nu karūga šyudynuotuojom Lavīzei Putniņai i Alīdai Freimanei-Libertei izadeve tikt pi sorkonuo auduma. Karūga burtus izzeimiejs školuotuojs Ozoliņš.
Latvejis vaļsts simbolu Ūtruo pasauļa kara laikā i okupacejis godūs pi seve globuoja Viduleju saime, i dīnys gaismā tū izcēle Latvejai atjaunojūt naatkareibu.
Karūga pyrmsuokumi Atskaņu hronikā
Nacionaluo apziņa veidojās ap simbolim, tī var byut karūgi, eipašys vītys, personys. Parosti itūs simbolu atrasšona nūteik paguotnē, skaitūt senejus tekstus, viesturis olūtus, nūruoda Latvejis Universitatis Viesturis i filozofejis fakultatis asociātais profesors Andris Levāns.
19. godu symta ūtrajā pusē latvīši sova simbola, vāluokuo Latvejis vaļsts karūga, pyrmsuokumus atroda Atskaņu hronikā, viesturiskā dokumentā, kas radeits 13. godu symta beiguos i aproksta nūtikšonys Latvejis teritorejā. Hronikā, aprokstūt kaidu kauju, mynāts karūgs i tuo kruosys. Hronikā mynāts, ka sorkonuo karūga lauks ir daleits ar boltu streipi, nu nav mynāts kaidā veidā tam puori īt boltuo streipe – horizontali, vertikali ci diagonali, soka A. Levāns. Pietnīks stuosta, ka hronikā raksteits, ka karūgs veiduots saskaņā ar vendu parodumim, i itymā gadīnī ar vendim dūmuoti vendinīki (Cāsu senejais nūsaukums ir Wenden), ciesinīki, kas dzeivoj Cāsu pilī i ap tū, i hronikā mynātais karūgs ir Cāsu piļs karūgs. Zam ituo karūga militarajā akcejā pret zemgalim guoja ari latgali, kas tūlaik apdzeivuoja Cāsu apleicīni i beja palykuši par Vuocu ordiņa sabīdruotajim.
Atskaņu hronika ir tulkuota vairuok reižu, dažaidi tykušs tulkuotys ari rindys, kuruos apraksteits karūgs. Kaidā nu tulkuojumu sorkonais karūgs ar boltū streipi saukts par latvīšu karūgu, koč i tymā laikā par latvīšu tautu eisti runuot navar, tei veiduojuos vāluok. Viesturnīks A. Levāns nūruoda, ka kotrs nu tulkuotuoju-atdzejuotuoju teksta rynduos ir īlics koč kū nu sevis, atdzejojūt originalteksta saturs tics upurāts par lobu pantmāram, lobskaņai, taidā veidā sagrūzūt tekstu.
A. Levāns ari uzsver, ka tys ir normals process, kod politiskuos nacejis veiduošonuos procesā, karūga aproksta vītai hronikā daškeire eipašu nūzeimi. Koč i karūga izceļsme ir saisteita ar Vuocu ordini, tys myusu dīnuos namazynoj i namaina sorkonboltsorkonuo karūga – Latvejis vaļsts karūga vierteibu. Tys ir sevkura vaļsts dzeivuotuoja naatkareigi nu tauteibys pīdereibys simbols Latvejai.
Kaidā nu stuostu Latvejis karūga izceļsme saisteita ar latgalim, prūti, Latvejis karūga kruosys rodušuos, kaujā īvainuotu latgali guldynūt iz bolta auduma, tam viersā sateciejs ašnis, tai rodušuos sorkonuos streipis, kur audums dasaspīds mīsai – tī paykuse bolta streipe. A. Levāns nūruoda, ka itys stuosts ir rodīs 19. – 20. godu symtā i tam nav viesturiskys izceļsmis, tei ir romantiska interpretaceja par attīceigū Atskaņu hronikys vītu.
Roksts sagataveits sadarbeibā ar Latvejis Radejis Latgolys studeju. Audio formatā klausams 18. novembra “Kolnasātā”.
Karteņa: 1917.g. Latgolys kongresā izmontuotais karūgs, kartenis autors Aleksandrs Bondarenko


text:
Izguojuse Pītera Stroda pareizraksteibys vuordineicys elektroniskuo verseja
Latgalīšu volūdys interesentim jau kaidu laiceņu elektroniskā versejā ir pīeimama Pītera Stroda (1892–1960) latgalīšu volūdys pareizraksteibys vuordineica. Gruomotu 2012. godā izdavuse Latgolas Kulturas centra izdevnīceiba sadarbeibā ar Latvejis Nacionaluos bibliotekys Atbolsta bīdreibu. Sovukuort elektroniskuo verseja ir topuse ar izdevnīceibys „Lielvārds” atbolstu. Ar elektorniskū verseju var īsapazeit ite.
Dr. phil. Pītera Stroda vadeibā 20. godu symta 30. godūs tyka īsuokta latgalīšu volūdys raksteibys reforma, kurys mierkis beja tyvynuot raksteitū vuordu tautā runuotojam. Sakarā ar 1934. goda Ulmaņa apvārsumu i vaļsts kultrys i politikys maiņu īceri naīsadeve realizēt da gola.
Pītera Stroda izstruoduotajai gramatikai ir lela nūzeime nu kulturviesturiskuo vīdūkļa, i tei ir ari pamatā 2008. godā pījimtajim Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim, tūmār latgaliski raksteit grybātuoji ir aicynuoti pīsaturēt pi 2008. godā izstruoduotajim pareizraksteibys nūsacejumim, kuri ir pīeimami ite.
Ziņu sagataveja: LaKuGa


text:
Sveicīni nu Rēzeknis
Vasali, meilī bīdri i draugi!
Lai gon decembris skaituos tīkais mieness, Adventa laiks, kas juoveļtei deļ seva, deļ dūmom, puordūmom, ir saguojs, ka tīši itys laiks studentim, Latgolys Studentu centra bīdrim i draugim ir nūtykumim i pasuokumim boguots, ka pat nav laika, acasiest i par tū pīraksteit.
Šudiņ ar cytim Rēzeknis Augstškolys (RA) studentim bejom labdareibys akcejis ītvorūs „Students palīdz bēram” akcejis nūslāguma pasuokumā Rogovkys vydsškolā. Prīks, ka varējom i nu LgSC Rogovkys vydsškolys škoļnīkim nūzīduot latgalīšu gruomotys i cytys nalelys duovanenis! Pasuokuma laikā beja dzīsmis, danči, pateikama atmosfera. Vaira par šytū pasuokumu drūši, ka vareis izskateit RA sātys lopā ru.lv pi jaunumu.
Tai kai latgalīšim ir svareigys arī saimis vierteibys, jaunuo paaudze. Sasadorbojūt ar RA asom sareikavuš, seminaru jaunajom i tūpūšajom mamom „Studente māmiņas lomā”. Kuram Rēzekne, nav cīši tuoli i interesei itys seminars, drūši varit nuokt, byus pateikama atmosfera, nūdereigys lekcejis i sarunys. Vaira informacejis var atrast ite: http://www.ru.lv/index.php?lang=lv&p=8&pnews=read&id_type=&id=1168
Tod veļ nu pasuokumim: šytuo goda 16.decembrī Rēzeknis piļsātys Kuļturys nomā nūtiks pyrmssvātku i Lobdareibys akcejis nūslāguma pasuokums.
Pasuokuma pirmajā dalī nu 18.00 nūtiks lobdareibai veļteits koncerts, kurā pīsadaleis: RA danču kūpa „Dziga”, jauktais kūrs „Sonitum”, Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vidškolys škoļnīki, folklorys draugu kūpa „Vīteri”, muzykalais teatris „Baltie lāči” i cyti.
Pasuokuma laikā, apmaklātuojus sagaida dažaidi puorsteigumi nu pasuokuma atbalsteituojim: DnB NORD Bankys, apdrūšynuošonys akceju sabīdreibys „Baltikums”, veseleibys studejys „Freija Beauty”, Latgolys Radejys, bīdreibys „Latgolys Studentu centrs”. Taipoš pasuokuma laikā, varēs atbaļsteit RA studentus, kurym vysvaira vajadzeigs paleiga.
Pasuokuma ūtramā dalī – 22.00 byus bals kūpā ar grupu „Pīrāgi”.
Tai ka caturtdin aicynuoti iz Rēzekni! Ā, i tamā pat dīnā pyrms lobdareibys koncerta festivālu parkā 16.00- Zīmys svātku egles īdegšona!
Paļdis tim, kas vakar reikova, sarunova, saorganizieja i uzastuoja La-La-Dra pasuokumā Berkenlī! Tys tik tīšam beja i ir cīši syrsneigs i pateikams nūtykums! Paļdis!
Nu tys puors vuordūs nu maņa pagaidom vyss, planavojam saraksteit koč kod da jaunuo gods tuodu leluoku rakstenu i daliksim bildes. Pastuosteit par vysu tū, kū mes asom pa šytū laiku, dorbojūtīs studentu centrā sadarejuš, sajutuš i sadūmovuš. Saceit pateišom ir daudzi kū, bet otkoņ moz laika saraksteit, veļ vaira deļ tam, ka studentim itys ir saspringts studeju laiks. Mes ari taipoš, kuo vysi kuorteigi studenti vuicomēs divys raizis godā- pyrms sesejis! Vielejam vysim izbaudeit adventa, gaideišonys i studeišonys laiku!
Ar sveicīnim –
Dagneja i Rēzeknis LgSC bīdri i draugi.


text:
Gostūs pi veru volūdys runuotuojim Igaunejā
Roksta autore: Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv
Igaunejis dīnvydūs atsarūn Veru apriņčs, tuo centrs – taida poša nūsaukuma piļsāta ir ap 200 kilometru nu Rēzeknis. Itamā apleicīnē runoj veru volūdu, tuos lītuotuoji sasaskar ar leidzeigim izaicynuojumim kai latgalīši. Portals lakuga.lv devēs iz Veru, kab vaira izzynuotu par tīnis volūdu i tuos saglobuošonys ceņtīnim.
Nav oficiala statusa
Veru volūdu lītoj ap 74 tyukstušom cylvāku, saleidzynuojumam latgalīšu volūdys lītuotuoju skaits ir divys reizis leluoks. Igaunejis volūdys lykums nanūsoka, ka veru ir atsevišķa volūda, i tū traktej kai igauņu volūdys dialektu. Veru i igauņu volūdys ir leidzeigys, i var rastīs komiski puorprotumi, jo vuordus var izrunuot leidzeigi, bet tim var byut piļneigi atškireigys nūzeimis.
Veru volūdai ir daškierts storptautyskais ISO kods VRO. Volūdom itū kodu pīškir, ka ekspertu komiseja pīsaceitū volūdu atzeist par volūdu. 2000. godu suokumā kūpīna raudzejuse veru volūdai īgiut regionaluos volūdys statusu, tok tys naizadevs.
Volūda pamatā teik lītuota Veru apriņčī Igaunejis dīnvydūs, bet daudz runuotuoju dzeivoj ari Tallinā i Tartu. Leidzeigi kai ar latgalīšu volūdu Latvejā, ari veru volūdys atteisteibai Igaunejā vaļstiskā leiminī nav nikaida plana, nūruoda pietnīks i veru volūdys aktivists Sulevs Ivs. Itei nav ari vīneiguo volūda Igaunejā, kurai juosaceina par izdzeivuošonu, tū dora ari, pīmāram, setu i mulgu volūdu aktivisti.
Ir sovs instituts
Veru volūdys saglobuošonā i atteisbā lela lūma ir Veru institutam, kas ir zynuotniska īstuode, i attīceigi veic ari volūdys pietejumus i eistynoj projektus. Pīmāram, ir izveiduota veru runys sintezis programa, kas ļaun dzierdēt vuorda izrunu, ir izveiduota ari veru volūdys vuordineica. Instituts ar dažaidom aktivitatem mudynoj sabīdreibu vaira lītuot volūdu.
Vīns nu veidu, kai saglobuot volūdu, ir izmontuot viesturiskū vītu nūsaukumus. Veru apriņčī pošvaļdeibom ir īspieja lītuot vītvuordus veru volūdā. Instituts nūsadorboj ari ar tūs izpieti.
Veru volūdā ik godu teik izdūts ap 10 gruomotu, tuos ir par dažaidu tematiku, i daudzys nu tūs ir bārnim dūmuotuos.
Veru volūda nav eipaši pamonoma publiskajā vidē, asūt Veru piļsātā, tai ari naizadeve atarst nivīna veikala, kopejneicys ci kaidys cytys īstuodis izkurotni vītejā volūdā. Sarunuos ar veru volūdys aktivistim roduos īspaids, ka Latgolā sabīdreiba ir aktivuoka sovys volūdys interešu aizstuoveibā, tymā skaitā ari dažaidu aktivitašu reikuošonā.
Veru jaunīši gona kiutrai sovu volūdu izmontoj kasdīnys saziņā i rakstiksi socialajā teiklā Facebook.com, atzeist sarunu bīdri. Tok lela popularitate asūt tī publicātajom mēmem – biļdeitem ar smīkleigim tekstim. Tuos Sulevs daudz veidoj pats, jo taidā veidā grib volūdai vaira pīsaisteit jaunu cylvāku. Sulevam eipašs lapnums ir par vītni “Wikipedia” veru volūdā, kuramā īvītuots symtim rokstu par dažaidom temom.
Veru volūda iz leluos Eirovizejis skotuvis
2004. godā Igauneju Eirovizejis dzīšmu konkursā puorstuovēja dzīsme veru volūdā, dzīsmi “Tii” izpiļdeja grupa “Neiokõsõ”. Vaicojūt, voi tys, kū deve volūdys situacejai Sulevs Ivs atsoka: “Tam beja lela nūzeime. Tys deve volūdai lelu popularitati gon nacionalā, gon storptautyskā mārūgā. Tys nūtyka seņ, bet tymā laikā tei beja taida kai revoluceja.” Syuteit dzīsmi veru volūdā iz Eirovizeju beja sabīdreibys lāmums.
Itys gon nav pyrmais gadejums, kod iz Eirovizejis skotuvis teik izpiļdeita dzīsme regionalajā, mozuoklītuotajā volūdā. 2012. godā Krīveju konkursā puorstuovēja grupa “Buranovskiye Babushki”, kura izpiļdeja dzīsmi udmurtu volūdā.
Volūdys viestness – rakstnīks Contra
Vīns nu spylgtuokūs verus volūdys viestenšu ir igauņu rakstnīks Contra, kura eistais vuords ir Margus Konnula. Jis ir zynoms ari latvīšu auditorejai, jo daudz laika pavoda Latvejā, ir īsavuiceijs latvīšu volūdu i tymā teik publicāti juo dorbi.
Contra kotru dīna rauga runuot veru volūdā, ari ar tim, kas itamā volūdā narunoj. Bierneibā jis gon suokūtneji nav runuojs veru volūdā, tok ar laiku suoc volūdu lītuot i ari raksteit tamā dzeju. Niu jam ir publicātys vairuokys gruomotys veru volūdā. Vaicojūt, kaida ir cylvāku reakceja iz juo dorbim veru volūdā, Contra atsoka, ka dažaida, bet vairumam tūmār pateikūt, i jis ari nūvāruojs, ka igaunim pateik klauseitīs veru volūdu. Jis ari radejs latvyski terminu “veravīts”, ar kuru apzeimuot veru volūdys lītuotuoju.
Rakstnīks atzeimoj, ka pošim veravīšim byutu juoatsatīc ar izpratni pret volūdys lītuotuojim i navajadzātu izsmīt tūs, kas runoj ar klaidom. Volūdys nuokūtni rakstnīks redz pozitivi, bet nūruoda, ka apdraudātys ir ari leluokys volūdys, kai latvīšu i igauņu.
Gazetu veru volūdā izplota bezmoksys
Ka saleidzynoj veru i latgalīšu volūdā saturu rodūšu medeju situaceju, tod latgalīšu volūdys situaceja medejūs ir daudz lobuoka. Veru volūda radejā i televizejā Igaunejā skaņ reši, pīmāram, nacionalajā radejā tai atvālāti viņ pīcys minutys nedeļā. Tok igaunim ir sova gazeta tikai veru volūdā “Uma Leht”, kas izīt jau 20 godus. Tuos tiraža ir ap 10 000 eksemplaru, i gazetu bez moksys izplota Veru apriņčī reizi divejuos nedeļuos. Aptaujis līcynoj, ka gazetu skaitūts ap 26 tyukstušom cylvāku. Gazetys izdūšonu finansiali atbolsta vaļsts. Pyrmsuokumūs redakcejā bejs vaira darbinīku, tok niu palics tikai vīns redaktors, rokstus īsnādz uorštata autori, i tī pamatā ir par kulturys vaicuojumim.
Veru volūda pazib ari nacionalajā televizējā, tei skaņ ari vītejuos radejis stacejuos, tok na tik bīži kai aktivajai kūpīnys daļai grybātūs. Gazetys “Uma Leht” redaktors Jans Rahmans veru volūdys situaceju medejūs viertej kai švaku, i atzeist, ka byutu napīcīšams ari interneta medejs, kurā zinis publicātu kotru dīnu.
Roksts sagataveits projektā “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv”. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Nūtiks vierīneigs tīšraidis pasuokums “Latgales diena”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
10. novembrī Latgolys plānuošonys regions 15.00–18.00 stuņdēs reikoj īdvasmojūšu tīšraidis pasuokumu “Latgales diena”, kas nūtiks nu Latgolys viestnīceibys “Gors” ar retranslaceju “Delfi Live” i Latgolys plānuošonys regiona“Facebook” lopā, informej Latgolys plānuošonys regiona projektu asistente Arnita Aleksejeva.
“Latgales diena” ir pasuokums, kas veļteits Latgolys regiona uzjiemiejdarbeibys aktiviziešonai i atteisteibai, Latgolys puorstuovnīceibys darbeibys populariziešonai, kai ari vītejūs uzjiemieju pīduovuotūs īspieju i Latgolys kai turisma golamierķa prezentiešonai.
10. novembrī “Latgales dienas” apmaklātuojus virtualā ceļuojumā ar humoru vess pazeistamais latgalīšu influencers Lauris Zalāns i šarmantuo pasuokuma vadeituoja Diāna Zirniņa, ar video prezentaceju paleidzeibu izstuostūt stuostus par vairuok nakai 40 vītejim uzjiemiejim, sātys ražuotuojim i amatnīkim, veidojūt interesantys reportažys nu turisma i uzjiemiejdarbeibys vītom Latgolā, kai ari atkluojūt uzjiemieju veiksmis stuostu formulys. Tīšraidis pasuokuma laikā skateituojus prīcēs popularu muokslinīku uzastuošona, uzjiemieju paraugdemonstriejumi i saistūšys meistarklasis. Pasuokums nūsaslēgs ar Latgolys uzjiemiejdarbeibys centra reikuotuo konkursa “Latgales reģiona uzņēmēju gada balva 2021” uzvarātuoju gūdynuošonu.
Apcīmoj Latgolu virtuali – atkluoj unikalys atpyutys vītys, eipašus lauku lobumus i lobsajiutys pīduovuojumus, īraugi izaugsmis īspiejis biznesam i plānoj naaizmierstamus pīdzeivuojumus Latgolā kūpā ar saimi!
Pasuokums teik reikuots Eiropys Ekonomikys zonys finanšu instrumenta 2014.–2021. goda perioda programys “Vietējā attīstība, nabadzības mazināšana un kultūras sadarbība” atbaļsteitajā projektā ”Uzņēmējdarbības atbalsta pasākumi Latgales plānošanas reģionā”. Pasuokums tiks organizāts atbylstūši aktualajim epidemiologiskuos drūšeibys pasuokumim Covid-19 infekcejis izplateibys īrūbežuošonai.
Reikuotuoji aicynoj sekuot leidza aktualai informacejai par “Latgales dienas” nūtikšonu Latgolys plānuošonys regiona škārsteikla vītnē i projekta “Facebook” lopā.


text:
Kulturys īsacejumi nedeļai: nu Daugovpiļs leidz Pekinai
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Pyrma 84 godu februara pyrmajā nedeļā Daugovpiļs teatris puorsacēle iz jaunizcaltū Vīneibys nomu. Tī jis atsarūn ari myusu dīnuos, i itymā nedeļgolā Daugovpiļs teatrī tiks spālāta muzykala puosoka pīaugušajim latviski i latgaliski “Pa Laimis luoča pādim” (“Pa Laimes lāča pēdām”). Tys ari vīns nu Daugovpiļs teatra aktrisis Kristīnis Veinšteinys ituos nedelis kulturys īsacejumu. Vēļ Kristīne aicynoj apmeklēt muokslys izstuodis, kai ari nalaist garum kaidu pasauļa mārūga nūtikšonu, kas suoksīs jau pīktdiņ.
Zīmys olimpiskūs spēļu atkluošonys ceremoneja 4. februarī
Tys ir grandiozs pasauļa mārūga pasuocīņs, kas nūteik reizi četrūs godūs, itūreiz Pekinā. Kai vysod, atkluošonys ceremoneja sūluos byut spylgts, napīradzāts kulturys sareikuojums. Ari maņ pošai jau nu mozūtnis lobuok pateik taišni zīmys olimpiskuos spēlis. Drūši viņ deļtuo, ka Latvejai pīstuov tī garī zīmys vokori, kod vysi kūpā gamanej, skaitūt puorsokys voi spielejūt golda spēlis, voi gluži pretieji, kod, īraugūt iz zemis nūkrytušu pirmū snīga puorslu, valkam uorā sliepis voi ragavenis i aidā iz tyvuokū kolnu voi mežeņu aba vuicomēs jaunus sliduošonys elementus iz piļsātys apladuojušajom ītvem i celim. Itūgod mes, latgalīši, drūsai varam turēt eikšus par sovejū – Denisu Vasiļjevu nu Daugovpiļs. Kai saceja pots Deniss – iz Pekinu dūsīs na tik sportists daiļsliduošonā, bet ari muokslinīks. Lai tūp!
Zīmys izstuožu sezona Marka Rotko centrā Daugovpilī
Pasasokūt ite dzymušajam muokslinīkam Markam Rotko, myusu piļsātys cītūksnī ir rodusēs breineiga muokslys telpa – centrs na tik M. Rotko dorbim, bet ari cytim slovonim i na tik slovonim nūvodnīkim, Latvejis i pasauļa muokslinīkim. Itamā izstuožu sezonā apsaverami pīci atškireigi izstuožu projekti nu Latvejis, Lītovys, Igaunejis i Vuocejis muokslinīku: “X: Brīvā telpa//X: Ego”, “Micēlija”, “Tūkstoš sapņu jūra”, “Ūdens”, “Kronis”. Izstuodis pīduovoj sajust maineigu scenografeju i īspieju pīredzēt teatralu baudejumu. Tuos var apmeklēt da 10. apreļa. Ļausimēs muokslīnīku radeitajai pasauļa daudzveideibai!
Akteru slimeibys deļ izruodis itūnedeļ atcaltys! Izruode “Pa Laimis luoča pādim” Daugovpiļs teatrī 5. i 6. februarī
Cik bīži pādejā laikā mes asam saukuši tolkā Laimis luoci, kab sakūptu kaidu sātu, pogolmu, pogostu, nūvodu voi piļsātu? Dūmoju, ka dīzgon bīžai. Deļtuo aicynoju vysus atbraukt iz Daugovpiļs teatri i kūpā ar treis jautrom i glaunom luoča brauciejom dūtīs tyvūs i tuolūs ceļūs piec luoča i juo nastuos laimis – gon jautruos Valta Pūcis dzīsmēs, gon patīsūs Monikys Zīlis nūstuostūs, kam pamatā myužam jaunais Andreja Upīša stuosts par Syunu cīma zānim. Kai soka vīna nu golvonūs varūņu – laimi jau pasaulī naatrassi, tei juomeklej te – sirdī. Tū ari vysim nūvieleju!


text:
Muokslinīka Osvalda Zvejsaļnīka darbeiba kinā
Roksta autors: Inga Čekša-Ratniece, žurnals “A12”
Vys aktivs darbeibā, vodūt i Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolu, i vuicūt studentus Latvejis Muokslys akademejis Latgolys filialē, i rodūt jaunys gleznys, ir muokslinīks i profesors Osvalds Zvejsaļnīks. Sagaideidams sovu dzeivis 75 godu jubileju, jis reikuoja vairuokys izstuodis. Juosoka, ka muokslinīks jau nu 1971. gods pīsadalejs vysmoz 80 vītejuo, regionaluo, vaļsts i storptautyskuo mārūga izstuodēs, bejušys vaira kai 40 personalizstuodis. Nadreikst damierst juo īguļdejumu ari popularajā muokslys filmā “Cilvēka bērns”.
Par Osvalda Zvejsaļnīka darbeibu kinys jūmā turpynoj latvīšu kinorežisors Juoņs Streičs: “Myus vīnuoja filma “Cilvēka bērns”, kurai Osvaldu izalaseju par muokslinīku, koč jam itymā dorbā nabeja pīredzis. Tok beja i pīsajēme spākā daudz kas vaira. I taišni: Osvalds ir senejuos latgaļu ciļts gora maņtinīks, bez bravurys i skaļuma, kaids tymūs godūs suoce vairuotīs. I bez kompleksu, kuri ēde tryuceigūs Latgolys censūņus, kod jī izguoja tautā. Viesture ir gona pasaryupejuse, kab par mums radeitu oplomys legendys, a leluokais pūsts nu jūs ir pošu latgalīšu da vaimanuošonys par tautu buorineiti, par trešū zvaigzneiti Latgolu, kur vuorgi i atpaliceiba. I beja pat tai, ka vīnai slovonai myusu nūvadneicai jau gotovuo filma “Cilvēka bērns” nabeja pījamama viņ partū, ka kūpā ar Zvejsaļnīku asam puoruok idealiziejuši Latgolu. Nu nikuo taida! Bet, ka jau filma ir skaista i gaiša, tod viņ partū, ka taida ir Osvalda i muna Latgola. Tai mes jū izjiutam i saprūtam i taidu attaisejom vysai Latvejai. Taida beja poša pyrmuo myusu vīnuošonuos, kod suocem dorbu. Vīnuošonuos par Latgolu kai Latvejis goraspāka olūtu, par lelū i senejū ciļti, kas davuse myusu vaļstei vuordu, volūdu i sorkonboltsorkonū karūgu. Latgola ir muociejuse sovu goru davīnuot katuoļu bazneicai i taišni ar tū dabuojuse sovu eipašū raksturu, dzeivisveidu i sovu pošizpausmi i sadzeivis kulturā, i muokslā. Tys juojam vārā, kod gribi izsaceit sovu nūvodu muokslā, – tai jis skaidruoja skateituojim myusu filmys panuokumus pyrmizruodis dīnā Rēzeknē. Jau nu pošys pyrmuos īsapazeišonys es Osvaldā īraudzeju dedzeigu Latgolys patriotu i viņ tod atkluoju unikalu gleznuotuoju. I niule tys ir kūpā: i juo myužs Latgolai, i izcylais gleznuotuoja talants, kas Latgolu gūdā ceļ. Osvalds nu bārnu dīnu ir apsazynuojs sovu dižciļteibu i partū myusu ilguos draudzeibys laikā ni reizi naasmu nu juo dzierdiejs bravureigū: “Vot, mes latgalīši! Mes jums paruodeisim!!” Osvalds par itū urrāpatriotismu viņ pasmaida. Parkū tik histeriski juosabļausta, kod Latgolys dižciļteiba pleivinej myusu vaļsts karūgā i skaņ myusu volūdā? Osvalds jū dzierd, redz i jiut sovā sirdī.”
Roksts sagataveits sadarbeibā ar portalu lakuga.lv ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta leidzekļu projektā “Robežlīnijas”.


text:
Jelgovīši sagaida Green Novice
14. martā Jelgovā gastieja latgalīšu folkroka/metala apvīneiba „Green Novice”, kura pavysam naseņ izlaiduse sovu debejis albumu „Padebeši”. Kai īrosts, ka Jelgovā uzastuoj kaida latgalīšu grupa, pyrma koncerta LgSC jaunīši sareikoj jīm interveju. Naizpalyka ari „Green Novice”. Kūpā ar jīm interveju snīdze ari jūs draugu grupa „Pūķa gars”, kurei ari tymā vokorā pyrms „Green Novice” kuope iz skatuves i prīcēja vysus „Malnūs Capureišu Balerejas” apmaklātuojus.
Interveja ar grupom nūtyka naformalā gaisūtnē, iz kuru varēja īzarast sevkurš interesents. „Green Novice” atzyna, ka Jelgovā jī uzastuos pyrmū reizi, bet puišus tys namulsynuoja, par tū jī beja atkluoti i lobā gorastuovūklī. Intervejis laikā izstuostieja nadaudz par sevi i par grupys darbeibu, atzeistūt, ka muziciešona nav vīneigais, kū jī dora, ironizejūt, ka ar tū vīn dzeivuošonai napītyktu. Vēl atkluoja, kai jī izavielieja grupys nūsaukumu, kaidu muzyku kotrs klausās kasdīnā, kaidi sasnīgumi ir jūs pīredzē. Kūpumā vysys intervejis laikā valdieja viņ pozitivisms i tyka izstuosteiti daudzi jautri stuosti. „Green Novice” LgSC Jelgovys birojam ari uzduovynuoja sovu albumu.
Piec intervejais daudzi beja ari īsarodušs „Malnūs Capureišu Balerejā”, lai dzeivajā izpiļdiejumā pasaklauseitu apvīneibys „Green Novice” dzīsmis.
Bet nuokušajā dīnā tymā pat vītā cylvāki puļciejuos iz grupys „Rikši” uzastuošonu, tymā skaitā LgSC Jelgovys biroja jaunīši. Itymā reizē vaicuojumus jīm nauzdevem, deļtuo, ka jī jau beja gastiejuši pi myusu pyrms goda. 🙂
Juosoka, ka pasateicūt ituom grupom, izskanieja dīzgon latgaliska nedelis nūgale Jelgovā. Tagad gaideisim ari cytys tautīšu grupys Jelgovā, lai ari Jelgovys latvīši vēļ vairuok varātu īpazeit latgalīšu muzykalū veikumu.
Olita Bidzāne
Jelgovys birojs
Puors biļdis nu 14.marta
(foto: Kristīne Sergejeva)


text:
Ningún producto
9783946190738
Nuevo producto
1 Elemento
Pyrmū nakti es gulieju smiļktīs, tyukstūša jiudžu tuolīnē nu koč vīnys cylvāku apmetnis. Es beju škierts nu cytu kai cylvāks iz pluovojūša plūsta okeana vydā piec kuģa nūgrymšonys. Tod jius varit īsadūmuot, cik es beju izbreineits, ka nu reita, saulei lācūt, mani pamūdynova nazkaids seiks baļsteņš, saceidams:
- Izzeimej maņ, lyudzu, vuškeņu!
- Kas?!
- Nu izzeimej maņ vuškeņu…
Es mudri pīlieču kuojuos, kai zibiņa sparts, trynu acs i vierūs sev apleik. I tod es īraudzeju seiciņku puiškynu, kas cīši manī vērēs. Te jius varit redzēt juo lobuokū portretu, kū es asmu izzeimiejs. Tok muns zeimiejums vystik nav i iz pusis tik breineigs, cik taids beja pats ciļvieceņš. A tei na muna vaine. Partū ka eisa beja muna muokslinīka karjera. Pīaugušī maņ atjēme drūsumu tū veiduot jau sešu godu vacumā. Es nikuo naīsavuiceju zeimēt, vīneigi boa nu īškpusis i uorpusis.
No hay reseñas de clientes en este momento.