text:
Komentars: Par latgalīšu ezoteriskū literaturu
Autore: Vineta Vilcāne, viesturneica
Latvejā cylvākim pateik skaiteit ezoteriskū literaturu, gruomotys par paralelim pasaulim i senejom civilizacejom, čakru atvieršonu, svātvītom, kuruos var pīdzeivuot atkluosmis i sajust energejis, i tamleidzeiga satura saceriejumus. Par ezoteriskū literaturu filozofs Artis Svece izasacejs, ka daudzi pastuovušī teksti bolstuos klaideigā i nakritiskā dūmuošonā. Izejūt nu vīna fakta, teik izcalta vasala, bet dīzgon apšaubama teoreja. Ezoterika lelā mārā ir baļsteita gribiešonys dūmuošonā, kod autors sev vālamu faktu pasnādz kai naapguožamu.
Itaidys literaturys saimei pīsavīnuojušs ari gruomotys par Latgolu. Itūšaļt asu pamanejuse divejis – 2014. godā izdūtū Annys Klaucānis “Latvijas pēdējā sentauta, turies”, kura stuosta par latgalim kai vīneigū senejū baltu tautu, kas sasaglobuojuse da myusu dīnu. Bet pārn izguojušajā Valerjana Ivanova “LATGAĻU ETNOCĪDS: noliegtā civilizācija” raksteits par latgaļu volūdys leidzeibu ar sanskritu. Obejis gruomotys viestej par mysu dīnu Latgolys īdzeivuotuoju, autoru vuordim runojūt, latgaļu, izredzieteibu i eipašū statusu na tikai Latvejā, bet pat vysā pasaulī.
Kotram nu mums juobyut īspiejai pastuosteit par sovu pasauļa redzīni i lītu kuorteibu, cytim nav tīseibu tū līgt. Klauseitīs voi nasaklauseit tymā, smītīs voi nasasmīt par tū, ir kotra poša izvēle. Leidz zynomai šaļtei ezoteriskai literaturai nav ni vainis. Ka tei kaidam paleidz byut lobuokam i laimeiguokam, parkū gon tū napaskaiteit? Nu tymā šaļtī, kod saceriejums aicynoj iz agreseju voi kaidā rauga īsēt puoruokuma sajiutys sāklu puor cytim i rauga īskaidruot, ka vaļsts ir pret tevi, juopalīk pīsardzeigam.
Ezoteriskai literaturai rakstureigs, ka tuos autori nareši apgolvoj, ka jūs pietejums atkluoj patīseibu, bet akademiskī zynuotnīki nūklusej i nūlīdz patīseibu, rauga izpatikt kaidam politiskam spākam. Īprīkš mynātais vārojams obejuos gruomotuos.
Obejom divejom gruomotom ir vairuokys kūpeigys īzeimis. Pyrmkuort, autori rauga skaiteituojam radeit īspaidu, ka tī ir nūpītni zynuotniski pietejumi. Klaucāne sovā gruomotā atsasauc iz zynuotniskim pietejumim, tīsa gon, jūs atzinis pagrīžūt sev vālamā gaismā. Taipat pīvīnuots izmontuotuos literaturys saroksts, kurymā atrūnamys nūpītnu viestuinīku i arheologu monografejis, taidā veidā pastyprynojūt sovim apgolvuojumim ticameibys momentu. Bet Ivanovs nasabeist apgolvuot, ka izdarejs apjūmeigu pietejumu, kuru baļstejs olūtūs. Jau izlosūt viņ gruomotys nūsaukumu, koč nadaudz Latgolys viesturi zynūšs cylvāks saprass, ka itaids pietejums nav īspiejams, byutiskuokais, jiedzīni „latgali”, „etnocids” i „civilizaceja” nav savīnojami.
Ūtrkuort, obejūs saceriejumūs lītuots apzeimiejums “latgali”, runojūt na tikai par baltu tautu tuolā paguotnē, bet ari par myusu dīnu Latgolys īdzeivuotuojim, kai ituos tautys tīšim piectečim. Obejūs saceriejumūs teik runuots ari par myusu dīnuos pastuovūšu “latgaļu volūdu”. Ite ari nav jimts vārā, ka Latvejis zynuotnē škir jiedzīņus “latgali” i “latgalīši”, i storp tim nav līkama vīnuodeibys zeime. Itaidā veidā aprokstu autori rauga izceļt dūmu i puorlīcynuot skaiteituoju, ka latgali nav zuds relikts, bet ir eksistejūši i kai unikala paruodeiba var izvierzeit sovys praseibys.
Trešuo kūpeiguo īzeime obejūs sacerejumūs dora eipaši bažeigu. Autori rauga vērst skaiteituoja viereibu iz tū, ka vaļsts kai instituceja nagryb atzeit latgaļus kai etnisku vīneibu i jūs volūdys eipašū statusu. Valerjans Ivanovs pauds dūmu, ka oficialuo baltistika i Latvejis vaļdeiba nūlīdz latgaļu volūdys pastuoviešonu, eistynoj pret latgalim etnocidu ar mierki iznycynuot latgaļus kai etnosu, vardarbeigi asimilejūt muoksleigi radeitajā austrumbaltiskajā latvīšu tautā. Ari Anna Klaucāne gruomotā “Latvijas pēdējā sentauta, turies” runoj par tū, ka Latvejis vaļsts nadora nikū, kab saglobuotu latgaļu tautu i juos volūdu.
Itaida satura gruomotys gribīs saukt par provokaceju, kas rauga škeļt sabīdreibu. Nu tuo lobuma nabyus ni latgalīšim, ni puorejim latvīšim. Sauksim lītys eistajūs vuordūs, Krīvejis interesēs ir, lai latvīši sovā storpā naiduotūs i vīns ūtram puormastu puoruokumu puor ūtru. Prūtams, grybātūs, lai Latvejis vaļsts snīdz konkretuoku atbiļdi par latgalīšu volūdys statusu, bet ituo vaicuojuma rysynuošona lai palīk myusu pošu rūkuos, na tūs, kas rauga mums (latvīšim) kaitēt.
Psihoterapeite Tija Vanaga nūruodejuse, ka aizaraušona ar ezoterisku literaturu līcynoj par nanūbrīdušu i samārā bierniškeigu sabīdreibu. Taitod par sabīdreibu, kura nav gotova dūmuot, analizēt i kritiski izvērtēt tū, kū skaita. Ar itaidu sabīdreibu ir vīgli manipulēt. Eipaši viereigim latgalīšim juobyut ītūšaļt, kod aizviņ bīžuok Latvejai nalojali spāki vysu latgaliskū izmontoj kai īrūci, kab škaltu Latvejis sabīdreibu i sanaiduotu latgalīšus ar puorejim latvīšim.
Gribīs cerēt, ka biblioteku darbinīki pīmynātuos i leidzeiga satura gruomotys vērtēs kritski i naliks tuos Latgolys viesturis plaukteņā sūpluok taidu autoru kai Boļeslava Brežgo, Mikeļa Bukša i Pītera Zeilis pietejumim, bet gon īrynduos ezoteriskuos literaturys sadaļā.


c: text/html

text:
Aizvadeiti jau 17. “Vuolyudzāni” i latgalīšu volūdys olimpiade
22. aprelī, Latgolys kongresa symtgadis prīškvokorā, jau 17. godu Rēzeknis Vaļsts 1. gimnazejā nūtika skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i vaļsts atkluotuo olimpiade latgalīšu rokstu volūdā i kulturviesturē.
63 bārni nu 27 Latgolys školu puļcejuos, kab pīsadaleitu skotuvis runys konkursā “Vuolyudzāni”. Dalinīki sasaceņte trejuos vacuma grupuos – 1.-4. klase, 5.-8. klase, 9.–11. klase. Jūs snāgumu viertēja žūreja, kuruos sastuovā itūgod beja Latgolā zynomi ļauds: Saeimys deputats Jurs Viļums, muzikis Guntis Rasims, aktīrs Kristaps Rasims, uzjiemejs i muzikis Jurs Vucāns, Rēzeknis Tautys teatra režisore Māra Zaļaiskalns, dzejneica Anna Rancāne, školuotuoja Ineta Urtāne. Sovu audziekņu prīšknasumam leidza sekuoja jūs školuotuoji i vacuoki, kurī varēja byut prīceigi, ka jūs bārni tur dzeivu tāvu tāvu volūdeņu, skaisti un ījiuteigi skaiteidami latgalīšu autoru tekstus. Pyrma apbolvuošonys vuolyudzānus i olimpiadis dalinīkus uzrunuoja i sovys dzīsmis dzīduoja grupa “Bez PVN”.
Skotuvis runys konkursa “Vuolyudzāni” uzvarātuoji
Tamā pošā dīnā nūtyka ari vaļsts 17. atkluotuo olimpiade latgalīšu rokstu volūdā i kulturviesturē. Olimpiadē pīsadaleja 7 komandys: Baļtinovys v-šk., Drycānu v-škola, divejis komandys nu Kruoslovys Vaļsts gimnazejis, Nautrānu v-šk., Rekovys v-šk., Tiļžys v-šk. Saceņseiba storp pyrmajom treis vītom beja cīši spraiga, uzvarātuojus škeire pavysam nalels punktu skaits.
Vaļsts 17. atkluotuos olimpiadis latgalīšu rokstu volūdā i kulturviesturē rezultati:
1. vīta Baļtinovys v-šk. (Megija Bukša, Ilze Jermacāne, Edgars Jermacāns, Viktorija Kušnire, Artis Ločmelis). Školuotuojs Imants Slišāns.
2. vīta Drycānu v-šk. (Keitija Kindzule, Vilma Kolneja, Juoņs Lamašs, Ija Obrumāne, Juoņs Vespers). Školuotuoja Silvija Laizāne.
3. vīta Nautrānu v-šk. (Santa Gricāne, Armands Ivulāns, Laima Magiča, Sandra Timša, Aija Urtāne). Školuotuoja Veronika Dundure.
Pasuokumu organizēja Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturys viesturis školuotuoju asociaceja, finansiali atbaļsteja Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba, Latgolys Studentu centrs, duovojūt gruomotus uzvarātuojim, žurnals “A12”, duovojūt žurnalus vysim dalinīkim, Latgolys Producentu grupa, duovojūt disku “Celīs, bruoļ!”, kai ari Rēzeknis Vaļsts 1. gimnazeja, Rēzeknis Tehnologeju akademeja i Latvejis Universitate
.
Roksta autore: Veronika Dundure, LVLKŠA

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Kū var skaiteit žurnala “A12” februara/marta numerī
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Jaunais žurnala “A12” februara/marta numers jau daīmams tierdznīceibā. Jimā var skaiteit:
Kai pasorguot sevi pandemejis laikā – padūmi nu saimis uorsta Rekovā Andra Spridzāna.
Filmys “Cilvēka bērns” treisdesmitgade i topšonys aizkulisis Andreja Rudzinska, Maijis Korklišys, Juoņa Žugova, Marutys Latkovskys īguoduos.
Ir viņ juopasajam i juodora – “Munys dzīšmu gruomotys” sastuodeituojis, daudzu Latgolys projektu vadeituojis Edeitis Husaris praksē giutuos atzinis par latgalīšu dorbuošonūs.
Dzejneicys Ingys Pizānis panuokumu atsliedzenis.
Kū nūzeimej, kod attīceibuos vīns plus vīns ir vysi desmit, – pīpraseituo buņdzinīka Valda Metlāna stuosts.
Rubrikā “Es un mēs” – gostu sātys “Zaļā sala” saimineica Rita Tērauda: “Turismā vyssvareiguok ir byut atvārtam i sabīdryskam”.
Jaunūs gruomotu, muzykys disku anotacejis i cyti interesanti i īdvasmojūši stuosti.


text:
Rubyns
Rubyns (latiņu: Tetrao tetrix) irā vystiņu (Tetraonidae) ailis putyns, kurs pa lelumam dzeivoj Europys i Azejis skujukūku mežu jūstā. Latgolā paplateits gon cieški, tok jū skaits mazynojās.
Izavierīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
Rubyns samārā ar cytim putynim irā lels i masivs, lelu gnēzi. Tāvaini leluoki kai muotainis, garums dasnēdz 49—58 cm, spuornu paplēsums da 80cm, svors da 1,4 kg. Muotaiņu garums da 45 cm, svors da 1 kg. Taipoš cīši izškireigi obeju kuortu kruosuojums. Tāvainim spolvuojums malns ar metalisku speidīni, tik puor spuornu bolta jūsta. Seviški izaškir sorkonī uzači. Tāvaiņu astei izcylys suonu spolvys. Rubynu muotainis na tik spūdrys — spolvuojuma kruosuojums ryusaini palāks, vīngabaleigai raibs. Gryuts izaškirt nu medņu muotainem, kurys irā leluokys pa augstumam. Jaunī rubyni taipoš leidzeigi muotainem.
Paplateiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Dzeivoj vysūs Eurazejis pūstumūs i Centralajuo Europā, Krīvejā da Tuoleimim Reitim. Paplateibys areala vokoru rūbežs irā Vokoru Europa (Lelbrytaneja, Beļgeja, Alpu kolni), tok Europys rubynu populaceja irā fragmentara, partū ka labvieleigi biotopi lelā mārā irā nycynuoti i cylvāku darbeibys puormeiti.
Latgolā[pataiseit | labot pirmkodu]
Rubyns paplateits vysā Latgolā, pīdareigūs biotopūs gona parosts dzeivuotuojs. Pādejū treisdesmit godūs[1] sasamazynoj jū skaits. Seviški zeimeigys rubynu dzeivuošonys vītys irā Teiču pūrā (Vokoru Latgolā) i Vacumu mežūs (Pūstumu Latgolā). Rubyni Latgolā pīdar nominalajai zamškirai T. t. tetrix. Škira īraksteita Baltejis jiurys regiona Sorkonajuo gruomotā i Latvejis Sorkonuos gruomotys 3. kategorejā.


text:
„ALMUS” dīna Škilbanūs
Piec garuokys klusiešonys striečis Drycanu gareigūs dzīšmu ansambļa „Almus” meitinis laide vaļā byzuošonys šaļti. Koncertiešonys regularitate propuluse, vītejuo aktivitate iz nullis, transporta sarežgeituoka dabuošona – taidys beja pādejuo laika ansambļa aktualitatis. Bet devīze „Napalīc vaca!” beja spākā i marta prīškpādejā sastdinē – Drycanu i Strūžanu pamalēs beja jiutama mierktīceiga kusteiba. Kod šopereits Eduards buobu vazumu beja saštopies buseņā, tod izaruodeja, ka iz Bolvu pusi bez dzīduotuojom nasās ari ansambļa seniore A. Matvejāne, fotografe Siļva i brangs kringeļs. Vēļ Bykovā ar vargaņu „rūkom i kuojom” tyka salaseita varganiste Inta i buss pliese tuoļuok iz Latgolys zīmeļdali.
Ceļā tyka teisteits atmiņu komuļs par īprīškejūs izbraucīņu tematiku, kod „Almus” vadieja Maestro Ontons Matvejāns i tyka atzeits, ka īseiksteit navar i koncertdarbeiba i ilgstūšuo draudzeiba ir juoturpynoj. Buseņš pīstuoja pi jaunuos prāvesta I. Babra vadeibā izcaltuos Škilbanu bazneicys i atbrauciejis syltai sveice sagaideituoju komanda ar varganisti Anastasiju Ločmeli i Ainu Slišāni prīškgolā. A bazneica naseņ pasvieteita, gaiša, skaista, teira, pi sastdinis dīnys teiri labi apmaklāta. Goreigūs dzīšmu koncertā dzīduoja Škilbanu kuora gon senioru, gon junioru sastuovs, ari „Almus” turieja O.Matvejāna kanti i naatpalyka skaniejumā nu škilbanīšim. Gaškom beja tys gūds dzīduot Sv.Mišu, kuru celebrieja naseņ draudzē īcaltais prāvests I.Vigulis, kurs ari demonstrieja teiri voi operetiskys plaša spektra bolsa īspiejis. Kai zakristijans pīkolpuoja nivīns cyts kai Vileks nūvoda pašvaļdeibys vadeituojs S. Maksimovs… Melodejis i lyugšonu burveibu deve izbaudiet bazneicys izcyluo akustika, kas ari na vysod jaunajuos bazneicuos ir sateikama. Piec pādejuos dzīsmis akordim „Almus” dāmys tyka aicynuotys bazneicys pībyuvē, kur telpys apdzeivoj svātdinis škola, religiskuos literaturys biblioteka, ari atpyutys styureits. Īeimūt nu uorīnis teic taiduos kai izstuodis sinceitēs, kuruos puordūmuoti izlykti liturgiskī prīkšmati ar paskaidruojumim nu vacuos bazneicys. Tys otkon īprīškejuo prāvesta S. Ivanova nūpalns. Ak, bolta skaudeiba īgula gašku sirdīs, itūs vysus lobumus verūtīs i pi čaja kruškys muojinīku sasnāgumus kvālejūt.
Ar tū vieļ gasteišonuos nasabeidze. Buss paripinieja drusku atpakaļ i nūstuoja pi atjaunuotuo Škilbanu kulturys centra. ES naudeņa īlykta lītdereigi – otkon myusus vyss sagaidieja jauns, sprišs, gaišs – oi, jau i dzaltona skaudeiba suoce mestīs! „Almus” izbraukumbrigade tyka atsādynuota gūda vītā i škilbanīši otkon dzīduoja tikai gostim. Kai pyrmīs ruove vaļā jauktīs kuors, a piec tuo seviški sprigonai folklorys kūpa „Rekavas dzintars” .
Folkloristi ari paduovynuoja kotram gostam sovu pyrmū CD ar nūsaukumu „Iz vacuo okys sukruma” . Myusu pusē tū sukrumu sauktu par syrūbu. A tuoļuok beja „gaveišona” pi garšeigu ruletu (kai nu Rogovkys!), pošcaptys upiņmaizis i vysaidu cytaidu „prištyku” golda. Tyka sarunuota nuokušuo sasaskrīšona. Itū reizi škilbanīši gostūs brauks iz Drycanim jau 20.majā.
Atpakaļ liduoja buss kai viejputnis i emocionalā pīpacālumā tam leidza grīzēs braucieju dvieselis. Pīpacaltys, nūvierteitys, ar jaunu energejis davu „Almus” meitinis otkon gotovys jaunim varūņdorbim!
Itū vysu redzieja, leidza prīcuojuos i jiusim pastuostieja
fotografeituoja Silvija


text:
Nūsādplīkšni
Nūsādplīkšni - plīkšni, atsaroduši nūsāstūt seņuok pasataisejušu plīkšņu ieršonys produktim ci vulkaniskūs voi biologiskūs procesu materialiem. Nu Zemis gorūzys kūpeiguo apjāmuma nūsādplīkšnim teik viņ 8%, tok iz Zemis viersa jī vysucīšuok paplateitī i vysucieškuok sateikamī plīkšni. Samārā pluona nūsādplīkšņu kuorta apkluoj magmatiskūs i metamorfiskūs plīkšņu kluoškus, nu kurūs sasadora Zemis gorūzys pamatmasa.
Nūsādplīkšni ceļās, izalikalejūt klastiskajom nūsādom, organiskajai lītnai voi kimiskajom nūsādom (evaporitim). Piec izalikaliešonys dalenis sapluokšt i cemeņtejās — ituo procesa sauc par diagenezi. Nūsādplīkšni pasataisa iz Zemis viersa ci tyvai da jam.


text:
Breivdobys muzejā byus ceļojūšais tiergs “Latgalīši Reigā brauc!”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
2021. gods 26. septembrī nu 10.00 da 17.00 stuņžu Reigā, Latvejis Etnografiskajā breivdobys muzejā, Latgolys plānuošonys regions sadarbeibā ar bīdreibu “Latgales Tematiskie ciemi” aicynoj iz latgalīšu ceļojūšu tiergu “Latgalīši Reigā brauc!”. Tiergs nūteik Latvejis-Krīvejis puorrūbežu sadarbeibys projektā “Amatniecība bez robežām”, informej Latgolys plānuošonys regiona Crafts projekta vadeituoja Natālija Kurakina.
Tiergā apmaklātuojim byus vareiba sasatikt ar vysaidu nūzaru amatnīkim, jaunajim muokslinīkim i meistarim, kai ari īsaguoduot smukus suvenirus i gordys lītys, muola i kūka darynuojumus, vysaidys tekstila precis, mūdis aksesuarus i vysu kū cytu. Taipoš tiergā caur video stuostu prezentēs ari projekta “Amatniecība bez robežām” sadarbeibys partneru – Pleskovys apleicīņa amatnīku – dorbus.
Itūgod varēs apsavērt drēbis nu “Bencha Muude”, uodys sūmys nu “Zelma Kraft”, virtuvis dieleišus, paplātis nu SIA “Eko pinus”, stykla pierleitis i dekorus nu muokslineicys Ingys Salminis, ari lelys meikstuos kaitu maņtenis i tekstila suvenirus nu Tatjanys Sorokinys. Taipoš ari amatneicys nu TMLS “Dubna” pīduovuos apsavērt austus greidys celeņus, kurūs taisejuse Ilga Driksne, adejumus i apgleznuotys zeida šaleitis, kuruos saryupiejuse Aīda Rotčenkova, tok SIA “Kristāla kurpīte” pīduovuos vysaidu kruosu uodys izstruoduojumus – gon jūstys, gon ari tautu daņču kūrpis.
Tiergā varēs atrast ari keramiku i tradicionalā, i myusdīneigā izpiļdejumā. Jū taisejušys muokslineicys Nellija Dzalba, Olga Pauliņa, Lība Ločmele ci Agnese Čakša. IK “LARI D” Ludmilys Morozovys uodys rūtys ar dekorativim akminim, ari vysaidi Lienis Brūveris pierļu izstruoduojumi.
Taipoš tūs, kas olkoni, tiergā ar rupmaizi, sātys sīru, kyupynuotu gaļu, sātys dasom, olu, madu i vēl vysa kū cytu pabaruos “Latgolys golds”.


text:
Rēzeknē nūtiks apbolvuojuma “Laiks Ziedonim” cyldynuošonys ceremoneja
Imanta Zīdūņa (Ziedoņa) fonds “Viegli” aicynoj iz apbolvuojuma “Laiks Ziedonim” laureatu cyldynuošonys ceremoneju 3. majā 19.00 Latgolys viestnīceibā GORS, Rēzeknē, informej fonda puorstuove Kristīne Tjarve. Ceremonejā na tik cyldynuos laureatus kaidā nu pīcom apbolvuojuma nominacejom, nu byus ari myusdīneigu tautys muzykys aranžiejumu prīšknasumi.
Jau catūrtū godu nūteik nūzeimeigs pasuokums Latvejis kulturys vidē – apbolvuojuma “Laiks Ziedonim” cyldynuošonys ceremoneja, kas nūtiks Imanta Zīdūņa dzimšonys dīnā, 3. majā. Kotru godu ceremoneja nūteik cytā Latvejis vītā, itūreiz aicynojūt iz sasatikšonu Latgolā, kur jau itūgod aprelī i majā, atguodojūt viesturiski nūzeimeigū Latgolys kongresa izaškieršonu i Latvejis vaļstiskuma ceļa suokys, teik izsuokta Latvejis symtgadis svieteišona.
Režisora Pītera Krilova i muzika Goran Gora veiduotajā apbolvuojuma ceremonejā skateituoji tiks cīšā saiknē ar Latgolys skaņom. “Kotra “Laiks Ziedonim” ceremoneja ir kai atsevišks stuosts, kurū raugam pastuosteit, reizē cyldynojūt fantastiskys personeibys. Tai kai ceremonejis nūtikšonys vīta ir Rēzeknis GORS, myusu fokuss itūgod byus Latgolys skanis – kai skaņ orūdi, cylvāki, telpa i vide. Kab tū izpieteitu, braucem ekspedicejuos, kurymuos sasatykom ar breineigim cylvākim. Jī tod ari palyka par myusu Latgolys skaņu viestnīkim. Kaidi beja itūs ekspediceju rezultati, redzēsim apbolvuojuma “Laiks Ziedonim” cyldynuošonys ceremonejā,” stuosta Goran Gora.
Skotivis vizualū nūformiejumu veiduojuse muokslineica Evija Pintāne. Ceremonejis vadeituoji – Renārs Kaupers, Juoņs Holšteins-Upmanis i trešais vadeituojs, kas tiks atkluots jau tyvuokajā laikā.
Sevkuram, kuram ir gribiešona vērtīs ceremoneju kluotīnē, ir vareiba īsaguoduot beletus Latgolys viestnīceibys GORS i “Biļešu Paradīze” beletu sistemuos. Beletu cenys – suocūt nu 7 EUR.
Sovukuort tim, kuri navarēs 3. majā byut Rēzeknē, byus vareiba sekuot leidza ceremonejai ar Latvejis Televizejis i Latvejis Radejis tīšraižu paleidzeibu.


text: Romans veļteits publicistam, kulturys i sabīdriskajam darbinīkam, izdeviejam, pyrmuos latgalīšu atmūdys darbinīkam Fraņčam Kempam. Par gruomotu raksteitys itaidys ryndys: “Tī, kas gaida smolku juo biografejis faktu i vysu padareitūs dorbu izkluostu, byus veilušīs. Deļ ituo var skaiteit M. Bukša dorbus, O. Rupaiņa romanu “Tauta grib dzeivuot“ par latgalīšu atmūdu 19. i 20. godusymtu mejā. Viļsīs ari tī, kas gaidejuši vysu varūša heroja tālu. Personeibu oklai idealizēt ci īmeit dubļus var viņ, atsatuolynojūt nu juos. Tyvumā vyss palīk ciļvieceigs, autori gribiejuši pādejuo. Intriga (meilys treisstyurs) ir mozajā kūka žvūrgzdineņā, kas liktineigi saista Fraņci ar juo dzeivis liktineigajom sīvītem, kompozicejai soveigs fragmentarisms – tuos ir atseviškys epizodis, izvārstys ar asociacejom, īguodom, epizodiskim tālim, nūskaņu, ci Fraņča viestulis.”


text:
Rikši SIEJU SOVU
“Sieju rūtu, sieju mātru, sieju lilejeņu, Sieju sovu jaunu dīnu kai zaļū rūteņu…” Tai latgalīšu tautysdzīsmi kai sovu himnu izdzīd Rēzeknis folklorys kūpa “Rūta”. Sīvys, kas nu vysaidu Latgolys pušu par sovu dzeivis piļsātu ir izavieliejušys Latgolys sirdi, nu 1984. goda folklorys kūpā uztur dzeivys sovys dzymtuos pusis, kai ari Rēzeknē nūvāruotuos i pīraksteituos tradicejis i tautysdzīsmis. Caur godskuortu svātkim, kuozu vuortim i bēru saļmom, dzīšmu svātkim i folklorys festivalim “Baltica” prīceigai izdzīduots “sieju rūtu” i “aug rūta”, lapni dasaceits “zīd rūta, plaukst mātra” i klusai izsuopāts “veist rūta” i “raužu rūtu”, atguodynojūt par laika rota napruoteigū skriejīni i tū, cik svareigai ir myusu tautys montuojumu izdzīduot i vacim, i jaunim.
Postfolklorys grupa “Rikši” 2015. goda suokuos izdūmuoja pīsavērst Rēzeknis tradicionalajam repertuaram. Pyrma tuo ļusteigys i energiskys dzīsmis dzīduotys i spālātys i latgalīšu muzykys festivalūs “Muzykys skrytuļs”, i folklorys festivalā “Baltica”, Latgolys Dzīšmu svātkūs i XXV Vyspuorejūs Latvīšu Dzīšmu i deju svātkūs, taipat ari Lītovā, Krīvejā, Francejā, Vuocejā i Gruzejā, kai ari naskaitamūs koncertūs, festivalūs i svātkūs vysā Latvejā. Laikam rytūt, nadaudz mainejīs grupys sastuovs, grupa pylnveiduojusēs i atsateistiejusēs, mainejīs ari dalinīku redziejums par sovu dorbuošonūs i atbiļdeibu pret tautys vierteibom, ar kuruom teik struoduots. “Rikšu” dūmys napuortraukti mejās ap vuordim “Sieju sovu” – kas ir tys, kū mes varam sēt (homoformys sakriteibys dieļ – ari sīt), kai mes tū varam sēt/sīt i kai sēt/sīt tū tai, kab latgalīšu tautysdzīsme tyktu dzīduota ari piec … godu. Grupys ūtrajam albumam, kurymā 10 “Rūtys” īdzīduotuos dzīsmis aranžātys “Rikšu” dalinīku redziejumā, dūts taišni taids nūsaukums – “Sieju sovu”.
Projektu “Sieju sovu” atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds, A/S “Latvijas valsts meži”, Latgolys regiona atteisteibys agentura i SIA “Auto flora”.


text:
Aicynoj pīsadaleit Zīmeļlatgolys tradicionaluos dzīduošonys meistarklasē
Itymā nedelis golā, 21. i 22. oktobrī, Vileks nūvodā nūtiks tradicionaluos dzīduošonys meistarklasis, kurymuos tradicionaluos dzīduošonys školuotuojis Zanis Šmitis vadeibā dzīduotuoji varēs uzlobuot sovys dzīduošonys prasmis – pyrmuos nūdarbeibys eipaši veļteitys Škilbanu etnografiskuo ansambļa, folklorys kūpys “Ceidari” i folklorys kūpys “Upīte” dzīduotuoju prasmu uzlobuošonai, bet 22. oktobrī 14.00 Upītis Tautys nomā iz atkluotū dzīduošonys meistarklasi aicynuots kotrys grybātuojs, viestej projektu vadeituoja Edeite Husare.
Īcarātajuos dzīduošonys meistarklasēs etnomuzikologe, tradicionaluos dzīduošonys školuotuoja i dzīduotuoja Zane Šmite Škilbanu etnografiskuo ansambļa, folklorys kūpys “Upīte” i bīdreibys “Latgolys Studentu cetntrs” folklorys kūpys “Ceidari” dzīduotuojim paleidzēs kai uzlobuot dzīduošonys tehniku, tai eipaša viereiba tiks davārsta Škilbanu pusis dzīšmu repertuaram, īsavuicūt Rekovys, Škilbanu i Upītis dzīsmis.
Kotram interesentam svātdiņ, 22. oktobrī, 14.00 Upītis Tautys nomā ir vareiba pīsadaleit atkluotajā dzīduošonys meistarklasē, kurymā varēs uzlobuot tradicionaluos dzīduošonys tehniku, kai ari papyldynuot sovu dzīšmu repertuaru ar kaidu Škilbanu pusis dzīsmi. Pīsadaleišona meistarklasē ir bez moksys, pyrma tuo tik lyugums da 20. oktobra dasasaceit, zvonūt 29509672 voi rokstūt skilbanusivas@gmail.com. Eipaši aicynuoti pīsadaleit Zīmeļlatgolā (Vileks, Bolvu, Ruguoju i Baļtinovys nūvodūs) dzeivojūšī tradicionaluos dzīduošonys interesenti. Ārtuokai meistarklasis nūtikšonai vītu skaits grupā dīvamžāļ ir īrūbežuots.
Nedelis golā īcarātuos meistarklasis turpynoj pārn suoktū Zīmeļlatgolys tradicionaluos kulturys, eipaši dzīduošonys, gūdynuošonu. Ar Vaļsts kulturkapitala fonda podturiešonu pārnejā godā izguojs izdavums “Škilbanu sīvas”, kai ari nūtikuši Zīmeļlatgolys tradicionaluos dzīduošonys svātki “Dzīdat, meitas, kū gaidat!”. Itūgod, turpynojūt aktivitatis LEADER projektā “Tautas tērpu iegāde Šķilbēnu etnogrāfiskajam ansamblim” (Nr. 16-07-AL19-A019.2207-000005), Škilbanu etnografiskais ansamblis eipašu veireibu veļtej tradicionaluos dzīduošonys prasmu i tautystārpu izzynuošonys aktivitatem, īsaistūt tymuos ari cytus interesentus.


text:
Itūreiz literate Ilze Sperga īsavērs Alda Bukša romanā “Bruoli”, juo latgalīšu rokstu volūdys versejā. Kai pīzeist Ilze, ūtra dveiņa, latvīšu versejis, nav skaitejuse, koč tys byutu daudz objektivuok, ka runuot par itim literarajim bruolim. Taipat ari tū, ka autors i apguods nabyutu spāruši ituo naīrostuo sūļa izdūt gruomotu vīnlaiceigi ari latgaliski, īspiejams jei nikod nabyutu puorskaitejuse. Niu itys romans ir vīns nu centralūs nūtykumu 2020. goda latgalīšu literaturā i prīca, ka izdeviejs ir jauns spālātuojs latgalīšu gruomotnīceibā — vīns nu centralūs Latvejis izdevieju “Dienas Grāmata”. Gaidom turpynuojuma!
Nazkod seņ beja saruna par latvīšu literaturkritiku — ka ir faktiski naīpiejami skaiteit eistyn kritiskus rokstus, partū ka literaruo vide ir tik šaura i raksteituoji ir atkareigi cyts nu cyta i nu apguodu sovstarpejūs attīceibu. Ūtrys īmeslis — myusu dīnuos izgaistūt padūmu perioda literaturai rakstureigajam socialistiskuo realisma kanonam, kur vīna nu praseibu beja pozitivais tāls i juo pylnveide tekstā, vaira nav stabilys vierteibu i teksta analizis sistemys, kurā īlikt kotru tekstu i konceptuali viertēt juo atbiļsteibu kaidim nabyut leluokim kriterejim, na skaiteituoja subjektivajam pateik-napateik voi teksts struodoj, nestruodoj, juo drēbe ir profesionali nūausta, teikumim ir suokums i beigys, jī aizvad nazkur voi vysmoz ļaun kū nabejs īraudzeit.
Leidza ar tū literaturkritiku i recenzeju šudiņ puorsvorā aizstuoj anotaceja, kas tyvynojās sova veida reklamrokstam i kuo golvonais mierkis ir īpazeistynuot ar radeitū tekstu i juo saturu. Voi ari — literaturkritiķa pošrefleksejis par temu puorskaiteju gruomotu i maņ roduos taida i itaida dūma.
Sovā ziņā ari “Kolnasātys” gruomotu plaukta miseja ir īpazeistynuot ar jaunumim latgalīšu literaturā i īviereibys cīneigim literarim izdavumim. Tikai latgalīšu vide ir vēļ šauruoka i, runojūt par kaidu gruomotu, es riskeju pagaisynuot draugus i pazeistamūs. Aldi Bukšu es pazeistu jau nu tūs senejūs laiku, kod organiziejom jaunīšu nūmetni "Atzolys” i kod latgalīšu volūdys, literaturys, kulturviesturis olimpiadē i skotuvis runys konkursā “Vuolyudzāni” pasaruodeja lapnī baļtinovīši, stolti kai ūzuli i ar eistu latgalīša gonoru pīsaceja — mes ite asam! Partū maņ ir prīca, ka Aldis, kas pīaudzs struodoj pavysam cytā sferā, sovu latgaliskū pateibu ir paturiejs i spiejs izsaceit literaturā, rokstūt par Zīmeļlatgolu, juos viesturi i cylvākim. Tik atpazeistami romanā izagaismoj vītys, kur sūpluok osuo sižeta vierzeibai ir izgleitojūšys atkuopis par veru volūdu Igaunejā, par latgalīšu volūdu, par Ryučupis (“ryucs” latgaliski ir 'ōlūts', taitod — Olūtu upis) puorsaukšonu par Rūčupi, tys ir, upi, kas ryuc.
Vīneigais, kas vītom īsadur acīs — teksts ir puorlykts latgaliski, na latgaliski piļneibā raksteits, nareši jimā ir nalatgaliskys sintaktiskuos konstrukcejis, leksika. Cik autors ir pasaļuovs volūdys redaktoris Muorys Mortuzanis-Muravskys lobuojumim i īsacejumim, nazynu, bet byutu gribiejīs, kab vīndabeiguok byutu lītuots genitivs, vīns nu latgalīšu volūdys lapnumu, kab mozuok byutu taidu vuordu kai “gierbusēs”, “golūtnes”, “snīgs nūkusa”, “Zīmyssvātku tyvuošonuos”. Partū ka ak jau ari Zīmeļatgolā, kas, navaru nūlīgt, ir sovpateigs rūbežapgobols latgaliskajā kulturvidē, snīgs nūsalaiž, Zīmyssvātki atīt, ļauds apsavalk, kūkim ir viersyunis.
Itei seve tulkuošona, rokstūt vysleidza kurā volūdā, ir latgalīšu literaturys problema, kū labi paruoda ari itys dveiņu izdavums. “Latvijas Radio” žurnaliste Anda Buševica ir slaviejuse autora izvēli romanu izdūt div raksteibuos. Taida ir ari Latvejis kulturys periodikys redaktoru praseiba — ka gribi publicēt tekstu latgaliski, pīduovoj par reizis juo tulkuojumu latvyski. Saīt iztulkuot sevi, īīt div ustobuos reizē — pasaceit pareizi latvyski i reizē da dziļuma latgaliski, bez burtiska fonetiskuo puorcāluma. Ka teksts ir radeits latgaliski, autoram vīgļuok byutu pīraksteit jaunu stuostu voi dzejūli, na dūmuot, kai tū pošu pasaceit cytā volūdā.
Alda Bukša gadīnī, tai kai romans, ruodīs, vys tik suokumā voi vysmoz palelim fragmentim ir raksteits latvīšu literarajā volūdā, pīraksteit tū pošu latgaliski ir bejs spieceigs dziniejspāks. Jis pats gruomotys prīškvuordā roksta: “Stypra Latgola nav īspiejama bez stypras latgalīšu volūdas. Bez stypras Latgolas nav īspiejama stypra Latveja.” Ite es otkon radzu styprū baļtinovīti. Atguodynuošu, ka Baļtinovys nūvods ir mozuokais nūvods Latvejā, latvyski stypra vīta, kas sūpluok Upītis kulturtelpai stuov ar obejom kuojom iz zemis i nūtur myusu vaļsts austrumu rūbežu.
Izaver, ka Bukša “Bruolim” ir bejs drupeit par moz laika nūsleipēt latgalīšu tekstu: kai leksiku, tai ari sintaksi. Juoatzeist, ka autora volūda kūpumā ir dzeiva, vīgli skaitama, pījamūt spēlis nūsacejumus: nu Zīmeļlatgolys izlūkšņu īzeimu ite ir tikai golūtnis -as, -es pretstotā plašuok lītuotajom -ys, -is, kai ari daudz vuordu tikai skaņ latgaliski, bet pajimti nu latvīšu literaruos volūdys: tekstā “jau beja davušīs iz sātu” pretstotā latgaliskajam “jau beja aizguojuši iz sātu”. Tekstā organiski īsakļaun taidi latgaliski vuordi kai “sātmaļs”, “skusts” i cyti, tī nav pošmierkeigys izaruodeišonys ar vacvuordim “ka tik latgaliskuok”, gondreiž sinonimu voi izlūkšņu vuordineicys citiešonys, kas nareši ir vārojams ari myusu dīnu latvīšu literaturā.
Tik tuoli par volūdu voi personeigū skotu. Niu vaira par pošu tekstu. Cik autoru zynu kai spieceigu personeibu, tik izbreinej juo literarūs varūņu meikstums, sovā ziņā pasadūšona dzeivis straumei i tod raudzeišona izmiseigi i ar vysim spākim izakuorpeit nu straujuos upis, kurā gadejīs īkrist kai skaidai. Tikai tod, kod klaidu deļ vyss jau ir švaki, beidzūt jimūs pasaruod spāks i speits maut i mauduot. Taids ir Ritvars nu romana “Parādu piedzinēji”, taids pats ir ari Edgars nu “Bruoli”. Tikai Edgaram tei pasivuo mauduošonuos bejuse eisuoka, jau romana suokumā jis teik pastateits kardinalys izvēlis prīškā — sasadorbuot ar narkotiergūnim voi nā. Seiku klaidu vērtine jū ir nūvaduse da nūpītnys spēlis. I te ari īsasuoc stuosts. Atškireibā nu romana “Parādu piedzinēji” autors navalk gumejis — Edgars ar pylnu muogu narkotiku teik policejis nogūs, a juo īguoztī sabīdruotī suoc nateiru spēli, kur likme ir dzeiveiba. Obeji romani sasabolsoj ari tymā epizodē, kod Edgars atrūn lītuvīti Darju i leidzeigi kai Ritvars ar Sergeju pyrmajā romanā suoc mahinaceju spēli, kur ūtrys ir nūzīdzeigajā vidē zynūšuoks i puorī īspiejams realizēt kaidu planu. Tik ūtrā romanā Edgara “puorinīki” mudri mainuos, jis ir naatkareiguoks, vīntuļuoks, vaira spiejeigs pats izlemt i dareit, kai vylks nauzatic nivīnam. Autors jiut jam leidza, tok īpyn vys vēļ leluokuos napatikšonuos.
Piec jiusmeiguos Sandrys Ūdris recenzejis portalā lakuga.lv, kur jei pasaceja, ka itys romans puorspiej vysu da itam latgaliski saraksteitū, gryuts kū vēļ pasaceit, naapšaubūt Ūdris profesionalitati i Bukša talantu. Juos verseja — itys romans ir veirīša iniciaceja. Maņ vys tik ruodīs — izdzeivuošona. Nikas byutiski jau nasamaina, koč Edgara romanā vairuok reižu pīsauktais mieteļs palīk vys nateiruoks i nateiruoks. Jis tai ari napuordzymst jaunā kvalitatē, ka naskaita atbiļdeibys sajiutu par vysu nūtykušū, viņ nūīt da poša dybyna, romana pādejuos lopuos izavuoļuodams gūvu graulēs. Bet voi tys jau ir dūbis dybyns?
Ite maņ juopasoka, ka Alda Bukša talants ir spieja likt vīnu kūka kluci iz ūtra i ceļt augstu pili, paruodūt arviņ jaunys sakareibys, a tod sagrauduot i paruodeit, ka tī apakšā ir bejs pavysam kas cyts. Tok daļa ituos piļs palīk nasagrauduota i tī kai nu vuorpotys saknis var pasaceļt otkon jauni dzynumi i zori. Romana sižets it kai ir cauri jau nazcik lopu pyrms juo beigu, kod mierst kuortejais teiklā sapeitais cylvāks, ituo vysa nūzīdzeibys teikla piniejs, tok romans nasabeidz i, ka autoram byutu gribiešona, jis mīreigi varātu turpynuot vēļ i vēļ, izīmūt iz vēļ leluoka teikla i sagraudojūt vēļ vaira kūka piļs stuovu, kur arviņ jauni it kai uztycami cylvāki ir nūdevieji i juo paleigi var izaruodeit juo gramdātuoji. Teksts ir dzeivs, dialogi spraigi.
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Par Ausmeņu i kebabim – interveja ar Valteru Murānu
Junī Rēzeknē atsavēre āstuve „Ausmeņa Kebabs”, kas aicynoj īdzeivuotojus iz dažaidim gordumim, lobu atmosferu, spielem i pasuokumim. Valters Murāns, puiss ar lobsirdeigu smaidu i laipnom acim, stuosta, kai ir byut kebabneicas eipašnīkam i kai savīnuot sovu dorbu ar muzyku, kulinareju i cytom aktivitatem.
– Kas īdvasmuoja atvērt sovu āstuvi?
– Es gribieju puorsavuokt dzeivuot iz dzymtū piļsātu. Es īprīkš beju Reigā, asu dizainers piec izgleiteibys i struoduoju arhitektu birojā. Suokumā es beju lelā sajiusmā, bet ar laiku es vaira i vaira gribieju iz sātu. Saprotu, ka dorba maņ ite nav, i partū ir juoroda dorba vītys. Kebabs beja muns mīļuokais iedīņs. Vysod nu dorba staiguojom iz kebabim Reigā, i es dūmuoju – ka koč kū taidu varātu gordu sataiseit pi myusim Rēzeknē, tod cylvākim byutu kur nūīt.
– Tai tod tys ir īmeslis, parkū izavielieji kebabus, navys, pīmāram, burgerus?
– Nā, nā, maņ burgeri napateik… (smejās)
– Kaida beja cylvāku attīksme, kod jī izzynuoja, ka Rēzeknē atsataiseis jauna āstuve?
– Vysim interese, prūtams. Vysi gribēja paraudzeit, i atsauksmis puorsvorā lobys.
– Parkū, piec tovom dūmom, cylvāki izavielej itū īstuodi?
– Daudzim pateik atmosfera, it seviški vokorūs, kod ir vairuok cylvāku. Taida breiva atmosfera i kūpeibys sajiuta. Tys, ka ir ari kvalitativs, gords i lobs iedīņs, maņ ruodīs, par normālu cenu deļ myusu piļsātys.
– Naseņ Rēzeknē atsataiseja ari Hesburgers. Voi ituo īmesļa deļ najiuti konkurenci?
– Prūtams, ka jiutu, partū ka tys ir pyrmais bums vysim. Kai koč kas jauns atsataisa, tai vysi gryb paraudzeit. Bet nav ari tik troki, myusim vyss turpynuos.
– Voi nabeja gryuteibys atrast pīmāruotys telpys?
– Beja, nui. Izvēle nabeja puoruok lela. Itei vīta maņ ruodejuos vyslobuokuo, partū ka piļsātys centrs tepat, kai ari normala telpu kvalitate i cena. I tys, ka es obligati gribieju, lai byutu atsevišķa āka navys, pīmāram, daļa nu pīcstuovu sātys. Mes te pa druskai jau balleitis reikuojom, deļtuo nasagryb, lai traucātu cytim.
– Minieji, ka esi dizainers. Ari par „Ausmeņa Kebabs” interjeru guoduoji pots?
– Interjeru mes taisejom kūpā ar dizaineru Aināru Olūtnīku, kas ir nu Rēzeknis. Ari pabeidzs Muokslys školu, taipat kai es. Mes kūpā dizainu taisejom. Rekur myusim ir ari diplomdorbs, kuru es koč kod taiseju Muokslys školai.
– Radzamuos gleznys ari ir jiusu dorbi?
– Mes izkuorem muokslineicys Grietys Butjankovys gleznys. Pastuovēs kaidu mienesi, tod pamaineisim i koč kū cytu izliksim, lai atsvaidzynuotu interjeru.
– Grybātu nūskaidruot par āstuvis nūsaukuma izcelsmi. Par kū taišni „Ausmeņa Kebabs”? Cik es zynu, ir taida muzykys apvīneiba „Ausmeņa Records”.
– (smejās) Nui. Myusim tī daudz cylvāku, i „Ausmeņa Kebabs” tik teišom ir saisteits ar tū. Es nazynu, kai tai saguoja. Vyss suocēs kai jūks, i tod, kod maņ vajadzēja nūsaukumu, es izdūmuoju, lai ir „Ausmeņa”. Maņ cīši pateik nūsaukums i pats logotips, kas ir atvasynuots nu ausekļa, pateik. Logotipu ari taiseja dizainers Ainārs Olūtnīks. Nu i tagad ari moderni vysaidi latgalīšu nūsaukumi – „Gors”, „Zeimuļs”… (smejās)
– Dzierdieju, ka jiusu apvīneibā nav konkreta sastuova…
– Nav, nui. Kurs kū gribēja, tys tū i dareja. Tagad vyss tai vairuok oficiali, vyss pa nūpītnam.
– Kaida ir tova vīta apvīneibā?
– Var saceit, ka es asu vīns nu tim, kas tū sataiseja i aktivi dorbojās tī. Tagad gon es vairuok taidā kai pošplyusmā, maņ vairuok dorba ir ite, taču mes turpynojam ceļt „Ausmenis” vuordu. Tagad, prūtams, drupeit cytā ziņā, taču ari muzykalā ziņā turpynojam. Tai kai navar saceit, ka asam apsastuojušs.
– Asu dzierdiejuse, ka tu esi „Ausmeņa Records” muzykys video autors. Kur smelīs īdvasmu sovim video?
– Daudz kas īdvasmoj. Kači, suni, jenoti… (smejās) Principā jebkas. Ka koč kas „iz sitīni” īīt protā, tod tū i doru. Bīži viņ pats nasaprūtu, parkū es tai doru. Pateik ar tū nūsadorbuot, bet seņ jau naasu filmiejs. Nuokūtnē ir paradzāta sadarbeiba ar vairuokim cytim latgalīšu muzikim. Vyss pamozom turpynojās.
– Bet cylvākim pateik. Kur, piec tovom dūmom, sliepās jiusu panuokumu atslāgs?
– Panuokumu atslāgs? Kaidi tod tī panuokumi ir? (smejās) Juosoka, ka vyss ir dīzgon nasamuoksluoti, pat juosoka, ka drusku primitivi. Nui, vyss ir vīnkuorši i saprūtami. Pīmāram, par dzīsmem runojūt, suokumā tys vyss beja dūmuots kai jūks. Nu, nasagribēja nikuo puoruok nūpītna. Dzeivē jau tai ir daudz cytu lītu, kur vajag byut nūpītnam.
– Sovuos dzīsmēs izmontojat latgalīšu volūdu. Cik svareiga latgalīšu volūda ir tev pošam?
– Cīši svareiga. Tei ir muna volūda, kas vysod ir bejuse maņ kluot.
– Kas, piec tovom dūmom, juojam vārā cylvākam, kas grib suokt sovu biznesu?
– Nikuo jauna navaru pasaceit. Daudz dorba, bet ari juobyut kaidai suokuma idejai, kū eistynuot.
– Voi pats esi apmīrynuots ar rezultatim?
– Nui. Pošreizejā situacejā asu apmīrynuots. Tagad ir radzams, kas vēļ byutu juoatteistej i juopapyldynoj. Nu dorba vēļ cīši daudz. Tagad gon es drusku atsapyušu – beju struoduojs nonstopā – i tod turpynuošu atteisteibu.
Ar Valteru sasarunuoja Inese Čiževska
Kartenis: „Ausmeņa Kebabs” arhivs


text:
Saruna ar Norvegejis latgalīti, Norvegejis pošvaļdeibu asociacejis starptautyskūs projektu nūdalis vadeituoju Elitu Cakuli. Jau 25 godus jei kasdīnā dzeivoj Oslo ci ari sova kolnu nameņā, kas atsarūn kaidus divejus symtus kilometru nu golvyspiļsātys. Taipat jei vysai bīži brauc iz dzymtū pusi, kas atsarūn Rēzeknis nūvodā. Ar Elitu runuosim gon par tū, kū jei dora Norvegejā, kai i cik daudzi sekoj leidza procesim Latvejā i Latgolā, kai viertej iteinis atteisteibu i cytom interesantom lītom.
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Ka ir skaisti, tys tok ir pateikami! Saruna ar dizaineri Inesi Krivmani
Ar Inesi Krivmani sasarunuoja Edeite Husare
Tys beja vēļ pārnejais gods, bet aiz lūga taipat jau vyss kruosuojuos bolts. Sasatikšonys laiks – dīnys vyds, jo tim, kurim sovs režims, stuņžu skaiteišonai cyta sistema. Par tū byušonu bez konkretu dorba stuņžu, struoduošonu sev, par dizainu i vīnradžim saruna ar dizaineri Inesi Krivmani. Inese ir nu Kuorsovys, zeimiejuse ari portala lakuga.lv jaunū logo, bet niu ar draudzini kūpā sataisejuse apgierbu zeimulu “Eat My Unicorn”.
Kai ir byut frīlanseram* Latgolā?
Ruodīs, ka ir sovaižuok nikai, par pīmāru, Reigā, jo itaidā nūzarē, dizainā, vīns nu golvonūs faktoru ir kontakti, kod tevi zyna, īsoka tuoļuok. Puorsvorā muni klienti ir nu Reigys, Latgolā viņ puora pošvaļdeibu, nu i lakuga.lv. Kod tu nu regiona kaidam Reigā pīroksti, ka esi taids i taids, vari tū i tū, tod ir izbreins “Kas tu taids?” i paīt ilguoks laiks, cikom tevi īpazeist, jo tu esi nu Latgolys, tevi nazyna. Leluokuo atškireiba, ka ite tu esi vīns pats, bet Reigā leluokā burzeņā – storp dizainerim, cytim frīlanserim, rūnās tī kontakti.
Ite sēdi sātā vīns i raugi nazkai cytim par sevi izstuosteit. Par frīlanseru es klivu vosorys vydā, kod aizguoju nu dorba. Guoju taidā kai uzbrukumā Reigys reklamys i sabīdryskūs attīceibu agenturom, jo tom jau ir klienti, tuos jādz struoduot, ir pīredze ar jim, zyna, kū praseit. Latgolā eisti nazynu taidys. Ruodīs, ka vīna Daugovpilī ir, bet navarieju atrast par tū nikaidys informacejis. Latgola ir forša vīta, kur atsateisteit – byut pyrmajam sovā sferā, kuruos vēļ ite nav.
Deļ kuo izdūmuoji, ka struoduosi poša sev. Tovs īprīškejais dorbs beja pošvaļdeibā, daudzim tys ir sapyns…
Muna izgleiteiba ir sabīdryskuos attīceibys i reklama. Ite juosuoc nu poša suokuma ar tū, ka nu Reigys Latgolā atsagrīžu ar dūmu, ka struoduošu dizainā. Jau tod pyrma daudzu godu ar draugu sataisejom sovu radūšu agenturu, bet tys beja cyts laiks i sfera nabeja cik atteisteita, pīredzis mozuok i ar ļaudim nu Latgolys cīši nivīns nagribieja sasadorbuot. Ar kolegi Juri suocem dūmuot, ka jau dzeivojam iz vītys, tod vide ari pošim juoveidoj – taisejom pasuokumus, bejom aktivi (kai Kuorsovys jaunīšu bīdreiba “Pūga” – EH), vieduojom tū vidi, i tai pa mozeišam ar aktivitatem i dorbu īsleidieju pošvaļdeibys dorbā. Suokumā esi troks i energejis pylns, piečuok tev aplauž radzeņus, energeja beidzas i saprūti, ka vaira navari. Daudzim tys ir sapynu dorbs, bet munai personeiba nav pīmāruots. Kod vacuokim kaids vaicuoja, kur meita struodoj, iz atbiļdi, ka pošvaļdeibā, vysod beja taids: “Jezus, cik labi! Labi īsakuortuojuse, kur vēļ lobuok!” Māmu godu siļdeju itai sovai frīlansera byušonai. Dūmuoju, ka pagaisynuot nav kuo – paraudzeišu kai aizīs. Cikom izaver, ka aizguoja! Niu asu atsuokuse cept kūkys, nūtraust putekļus fotoaparatam – kasdīnys dorbā tys beja palics molā, nabeja spāka i gribiešonys. Niu otkon atsagrīž radūšuo prīca.
Voi tev ir bejuse dūma atsagrīzt Reigā, kur itamā sferā vīgļuok?
Interesanti saīt, ka muni vacuoki dzeivoj Reigā, asu tī bīži, bet kotru reizi saprūtu, ka tei nav muna “stiheja”. Jau studeju laikā maņ ruodejuos juos gona, gribiejuos iz Latgolu. Kusteibu es daboju cytaižuok – maņ vajag puorsavītuot, koč kur nūbraukt. Izmontoju īspieju nūbraukt iz tū pošu Reigu, braucu leidza draugam, kurs ir byuvnīks, iz dažaidom Latgolys piļsātom. Tys cikom ir leluokais minuss struodojūt pošam sev, ka tai i esi vīns ar sevi. Bet maņ vajag jaunus īspaidus, jaunu energeju!
Kai Latgolā vyspuor ir ar dizaina sferu i seve populariziešonu?
Nu, regionā vyss nav cik atteisteits. Deļ tuo ari maņ pateik struoduot ari reidzinīkim, kurim ir vaira izpratnis par tū pošu dizainu. Na vysod tū logotipu vajag leluoku! Mes taidi drupeit īsyunuojuši. Bet tys tik zeimoj, ka vajag struoduot, kustynuot iz prīšku, vuiceit ari klientu. Maņ gon reizē juosaprūt, ka klients ari zyna, kū puordūd, juorauga atrast eistais dizaina pīduovuojums.
Kas tevi pošu īdvesmoj dizainā? Kur sagiun zynuošonys, īdviesmi, aktualuos teņdeņcis?
Es daboju cīši lelu prīcu nu dizaina kai taida. Asu kai taids dizaina narkomans! Kod ir kaids breivs breids, siežu dažaiduos sātyslopuos, verūs, kas jauns i aktuals. Kū ta īraugu i poša pi seve dūmoju: “Ot, koč kū taidu maņ ar sataiseit! Koč atītu kaids klients, kuram taida vajadzeiba.” Eistineibā, tai i ir – kū sarežgeituoks aizdavums, tū leluoks spors i energeja pi dorba, leluoks izaicynuojums. Asu gotova koč naktim struoduot, kab izdareitu. Nu tai, ka cīši, cīši, cīši pateik tys, kū doru! Kotrys klients ari ir kai mozs izaicynuojums, kurs juouzmiņ.
Voi tev ir kaids sapyns, kū profesionali grybātu izdareit, sataiseit?
Koč kod iz prīšku tei nūteikti varātu byut sova mozuo radūšuo agentura, kurymā salaseit spieceiguokūs Latgolys jaunīšus. Dažus jau asu nūsavāruse. Latgalīšim ir cīši loba radūšuo humora izjiuta, čiulim taidys nav! Maņ ruodīs, ka tys mums byutu juoizmontoj. Kai īprīšk runuojom, ka Latgolā agenturys nav, tys nanūzeimej, ka tod navar byut, ka i nikod navajadzātu. Regions ari vys tik atsateista. Gribīs jau, kab ari ite saprūt, ka logotips navar moksuot 20 eiro, ka tys nav mozs zeimiejums, kurū var internetā nūpierkt, bet gon vasals stuosts. Iz tū ir juoaug!
Pastuosti par sovu vīnradžu projektu… (kod runuojom, tikū tikū beja pasaruodejs – EH)
“Eat My Unicorn” (Apēd munu vīnradzi – EH) ideja roduos kūpā ar munu draudzeni Laini Šicāni, kurei ari dzeivoj Kuorsovā. Jei beja tikū palykuse stuovūklī i saprotuse, ka eisti nav apgierbu pīduovuojuma tūpūšajom mamom. Nav jau tai, ka vysu laiku asi bejuse, par pīmāru, troka meitine, ar raksturu i tod, kod palic stuovūklī, pieški kliusti cytaižuoka – juovalk driebis ar pučeitem, luoceišim i tai. Tu vēļ arviņ esi tu poša tik ar vādaru. Var jau pasyuteit internetā, bet tī ari nikod navar nikuo zynuot, precis var atīt tod, kod jau esi klivs cik izmāru leluoks. Laine stuoseja, ka grybātu ražuok T-kraklus i mameņu kraklus, bet najādz zeimēt dizainus. Bet tū tok jādzu es! Suocem par itū dūmuot vosorys suokumā, bet saprotom, ka nav vyss cik vīgli – pošys izstruodojam apdrukys dizainus, t-kreklu, kurus šyun tīpat Kuorsovā, dizainus.
Apdrukys kraklim ir taidys smīkleigys, ar humoru. Juoizbauda ari itys laiks skaisti! Par pasyutejumim asam cīši prīceigys. Nazkur Feisbukā redzieju īrokstu: “Kod tu pasyuti pi mozuo uzjiemieja, jis doncoj.” Tai i mums ir. Ar laiku pasaplašynuosim, byus ari koč kas veirīšim, byus ari interneta veikals. Nūsaukumu gribiejom taidu rokeigu, palaidneigu, napareizu. Dūmuojom, dūmuojom i tod Laine izdūmuoja. Saguoja gon bierniškeigs, gon rokeigs, taids “verīs, ite ir muns breinums, paraugi tū!”.
Tovuos rūkuos i golvā tope ari portala lakuga.lv vizualuos ideņtitaitis puormainis. Kaids ir tovs stuosts itam projektam?
Tys beja taids cīši dorbu pylns laiks, suokumā beja dūma par logotipa atjaunynuošonu, bet, laikam īmūt, ar portala redaktori Vinetu saprotom, ka juotaisa vyss piļneigi jauns. Tys, kū suokumā runuojom, atsaškeire nu gola rezultata. Ari cikom atrodem eistū kruosu. Logo stuostā beja juoīkodej dūma, ka latgaliskais ir daļa nu vysa pasauļa. Maņ pošai pateik i ceru, ka īsadzeivuos iz prīšku. Nu tuo pasauļa īt tī mozī latgalīšu burbuleiši!
Kai tu radzi latgaliskū uzjiemiejdarbeibā – voi latgaliskuo ideņtitate dizainā paleidz?
Maņ ruodīs, ka nūteikti paleidz! Tū tok var redzēt – ka pat Reigā leluos agenturys taisa reklamys latgaliski. Nu ir koč kas taids latgalīšim, ka gribīs i aizīt! Tik cyts stuosts ir par praseibom. Satyku vīnu klientu, latvīti, kurs dzeivoj Honkongā, syuta iz tīni latvīšu precis. Jis atzeist, ka mums, latvīšim, ir zamys praseibys pret dizainu, bet Honkongā ļauds ir gotovi pierkt vysu, kam ir stileigs dizains i padūmuots pi vysu seikumu. Mums tuo vysa vēļ nav, juoaug. Bet latgaliskais Latvejis mārūgā ir tys bonuss, kurs izsaun – kurs nūstruodoj iz auditoreju. Labi aizīt latgaliskais, bet tam juobyut i modernam. Cytaiž asam īsleidiejuši latgaliskajā, bet cīši vīnkuoršajā, vajadzātu vys tik atsateisteit. Saprūtu, ka tei ir sova veida “myusu līta”, bet deļ kuo, pīmāram, Latgolā vysys piertenis ir nu kūka baļču? Ir laiks kuopt jaunā leiminī. Ka ir skaisti, tys tok ir tik pateikami! Skaistums veicynoj ari puordūšonu, tymā ir vārts īguļdeit.
Inesis īsacejumi tim, kurī gryb suokt struoduot poši sev:
- Vari struoduot, kur, kod i cik daudzi gribi. Eipaši labi var izmontuot byušonu ceļā.
- Disciplina. Minuss i reizē izaicynuojums – asūt frīlanseram, juobyut lelai pošdisciplinai.
- Nasabeit sevi reklamēt i par sevi stuosteit. Ka nastuosteisi, cyti naizzynuos, kū vari i dori.
- Nasabeit nu tuo, ka ar klientu naesit iz vīna viļņa. Tys ir normali. Ar kaidu sakreit energejis i virzīņs, ar kaidu nā.
- Dorbs ir dorbs. Reizem koč kas, kū pasyuta dareit, pošam var napatikt voi ruodeitīs nainteresants, bet ir juopadora.
*Darbinīks, kurs struodoj uorpus biroja i olgu sajem atkareibā nu padareituo.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Rubrikā „Bosom kuojom” Ēriks Zeps kūpā ar latgaliskūs projektu vierzeituoju Edeiti Husari dūdās iz Rāznys Nacionaluo parka teritoreju. Edeite piec izgleiteibys ir ari geografe i vysmoz reizi mienesī jei rauga pabyut mozuok zynomuos Latgolys vītuos, kaba piečuok par tom pastuosteitu arī cytim. Iz kaidu nu tūs jei šudin aizvess i myus.
„Tūs braucīnus es vaira planavoju tai, ka ir koč kaida vīta kurā es naasu bejuse i grybātum īpazeit, tod salīku geografiski i taida dzyluoka izpiete parosti maņ saīt jau piec tam, raugūt @latgale instagram kontā izstuosteit ari cytim, kur tod es asu bejuse. Suokumā es vīnkuorsi braucu i verūs. Kotra vīta var byut koč kas eipašs, tikai juoīdūd jai byut, koč voi zeimejuo pīlīk.”
Pa leikumainū P55 ceļu, kurais vad nu Rēzeknis iz Kaunatys pogostu i tuoļuok ari Ezernīkim i Dagdu daudzi nūteikti brauc iz Rāznys azaru. Pa ceļam tod var dastuot ari pi Rāznys Nacionaluo parka teritorejā asūšuos, nu cela gryuši pamonamuos i lupinuos īaugušuos Rečeņu staraveru draudzis bazneicys.
„Iteivarātumbyuty nu leluo ceļa napamonamuokuobazneica. Tei Rečeņu voi Rečinys vacticeibnīku draudzis bazneica. Calta 1912. godā, byuvnīceibu vadejs Sergejs Lozbovs nu Rēzeknis. Itei bazneica ir īsvieteita Sv. Nikolaja gūdam. Kai līcynoj oficialuo informaceja, tod itam nomam ir naīrosts T veida planavuojums, kas nav rakstureigs vacticeibnīku bazneicom. Ite ir taidi izvierziejumi iz vīnu i iz ūtru pusi. Pi bazneicys ir atseviški stuovūšs zvonu tūrņs aba zvanineica.”
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Bavāreja
Bavāreja (vuocīšu: Bayern), oficiali zinuoma kai Bavārejis breivvaļsteiba (vuocīšu: Freistaat Bayern) — iraid Voucejis federalais nūvods vuocīšu vaļsteibys dīnavydreitūs. Golvmīsts - Minhene. Bavāreja iraid ļeluokais Vuocejis nūvods piec plateibys i ūtrs ļeluokais nūvods piec dzeivuotuoju skaita.
Bavāreja cauri godu simteņim iraid saglobuojusi sovys vītejuos tradicejis i nūvodā tīk turātys gūdā katuoļu tradicejis.[1] Itys nūvods tai že iraid zinuoms deļ ikgodiejuo Oktobrafesta festivala iz kuru sabrauc tūristi nu vysa pasauļa.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūzeimeigu lūmu Bavārejis viesturē ījam Viteļsbahu dzymta, kura vaļdeja bavarīšu zemīs 738 godus. 1180 godā Svātuos Rūmys Impērejis imperators Fridriķs I Barbarosa uzduovinova Viteļsbahim Bavāreju, kai ļieni i jī vaļdeja itamuos zemīs ļeidz 1918 godam, kod piec Pirmuo Pasauļa kora karaļs Ļudvigs III nūdeve sovu voru i Bavāreja dreiži tyka īkļauta Veimārys Republikys sostuovā.[2]
Bavārejis Gercogiste[pataiseit | labot pirmkodu]
Nu 555 ļeidz 1623 godam Bavāreja beja gercogistis statusā. Agilolfingu dzymtys augstmaņs Garibaļds I tīk mināts hronikuos kai pirmais nu Bavārejis gercogim,[3] kas vaļdeja puor bavārīšu zemem, byudams Merovingu vasaļs. Juo dzymta vaļdeja ļeidz 788 godam, kod Karolingu Impērejis imperators Kuorļs Ļelais piļņeibā puorjāme varu bavārīšu zemīs. Karolingi beja pi vorys ļeidz 911 godam. Franku vaļsteiba beja nūvuojinuota korūs ar vengrim i Ļuitpoldam roduos īspieja atgiut Bavārejis Gercogistei ļeluoku breiveibu i iz eisu laiku nūdrūšinuot sovai dzymtai gercogu gūdu.[4]
Piec 947 goda, kod Ļuitpolduingu dzymta zaudieja voru, laikā ļeidz 1180 goda Bavārejis gercogu vītā pourmaiņus beja četrys dažaidys dzimtys - Ottoniaņi, Saliaņi, Veļfi i Babenbergi. Nivīnai nu dzymtom neizadeve nūstiprinuot sovu voru Bavārejā i tod pi vorys nuoce Otto I nu Viteļsbahu dzymtys. Jys beja vīns nu lobuokajim imperatora Frīdriķa I Barbarosys bruņinīkim i tamdeļ imperators por Otto I nūpalnim uzduovinova jam Bavārejis zemis i gercoga statusu.[5]
Bavārejis Eļektorats[pataiseit | labot pirmkodu]
Reformācejis laikūs Faļcys eļektors Frīdriķs V pījāme Bohēmejis Karaļistys pusi Bohēmejis saceļšonuos laikā pret Gabsburgu dzymtu, kas beja par īmaslu Treisdesmitgodu Kora suokumam.[6] Bavārejis gercogs Maksimiļians I paļeidzieja saglobuot katuoļu ticeibu sovuos zemīs i jis saglobova uzticeibu Gabsburgim. Svātuos Rūmys imperators Ferdinands II pateiceibā atjāme zemis i titulus Frīdriķam V i duovoja tūs Maksimiļianam I. Jis kļuva por vīnu no impērejis eļektorim i Bavārejis Gercogiste kļuva por Bavārejis Eļektoratu.
Bavārejis Karaļiste[pataiseit | labot pirmkodu]
Bavāreja topa par karaļisti Napoļeona koru laikā, kod tei pījāme Praņcejis pusi. Praņču uzvora korā pour austrīšim nūvede pi Presburgys Vīnuošonuos, kura beja labvieļeiga Bavārejai. Svātuo Rūmys Impēreja beidze sovu eksistenci i por sovu atbolstu korā, Napoļeons deve vairuokim vaļdnīkim augstuokus statusus, kas ļuove Maksimiļianam I krūnēt sevi por karaļi 1806 godā. Ļeidz 1813 godam, Bavārejis Karaļiste acaroda Reinys Konfederacejis sastuovā, kas beja sova veida moksa por karaļistis gūdu. Kora gadejumā, Bavārejai beja otkon juopaļeidz Praņcejai i Napoļeona koraspākam.[7]
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Bavāreja rūbežoj ar Austreju, Šveicareju i Čekeju. Kūpiejais rūbežys gorums iraid 2705 kilometri. Cauri nūvodam tak divys ļelys upis - Donava i Maina. Bavāreja iraid boguota ar kolnim i azarim, iz rūbežys ar Austreju acarūn Bavārejis Aļpi, kuri sasnīdz ļeidz pot 3000 metru augstumu. Nūvodā iraid gandreiž 1600 dažaida ļeluma azari, starp ļeluokajim iraid Konigzī, Kimzī, Ammerzī i Tegernzī. Dziļuokais azarz iraid Vaļhenzī - 192 metri.[8]
Ekonomika[pataiseit | labot pirmkodu]
Bavāreja iraid Vuocejis boguotuokais nūvods ar cīši atteisteitu riupnīceibu i turisma nūzari, kas dūd ļelu īguļdejumu vaļsteibys kūpejā budžetā. 2017 godā, Bavāreju apmekļieja 37.2 miļjoni tūristu nu vysa pasauļa.[9] Nūvodā iraid daudzu ļelu uzjāmumu riupneicys - BMW, Audi, Adidas i citi.
Demografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Ostoņi nu 80 ļeluokojim Vuocejis mīstim acarūn Bavārejā. Minhene ar 1 456 039 īdzeivuotuojim iraid trešais ļeluokais mīsts vaļsteibā. 85.8% nūvoda īdzeivuotuoju iraid vuocīši, 14.2% iraid cittautīši nu Turcejis, Puolejis, Rumunejis i citom vaļsteibom.[10]
Sports[pataiseit | labot pirmkodu]
Futbols[pataiseit | labot pirmkodu]
Futbols iraid cīši populars Bavārejā i golvmīsta Minhenis futbola klubs Bayern iraid zinuoms vysā pasauļī. Klubs iraid 29-kuortejs Vuocejis čempionata čempions i 5-kuortejs UEFA Čempionu ligys uzvarātuojs. Bavārejā iraid tai že taidi zinuomi futbola klubi, kai Nurnberg, Augsburg, Ingolstadt i Greuter Fürth. Bavārijā iraid dzimuši vairuoki nūpalnim boguoti futbolisti - pasauļa i Eiropys čempioni Fraņcs Bekenbauers, Gerds Miļļers, Fiļips Lams, Tomass Miļļers i daudzi citi.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Ar kū Bavāreja iraid atškireiga nu puorejuos Vuocejis (angliskai).
- ↑ Bavārejis karaļi - Ļudvigs III (angliskai)
- ↑ Roksts por Bavārejis viesturi (angliskai)
- ↑ The Holy Roman Empire: A Historical Encyclopedia (2019), 14.lpp ISBN 1440848564 (angliskai)
- ↑ Roksts por Bavārejis gercogim (angliskai)
- ↑ Bogēmejis sačelšonuos 1618-1620 (angliskai)
- ↑ Praņču gegemonejis periods Vuocejā (angliskai)
- ↑ Informaceja por Vaļhenzī (vuocīšu)
- ↑ Bavārejis Tūrisma Statistika 2017 godā (angliskai)
- ↑ Oficialo Bavārejis demografejis statistika (angliskai)


text:
Izsludynoj remiksu konkursu latgalīšu dzīsmem
Bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa” izsludynoj remiksu konkursu latgalīšu dzīsmem, kurymā var pīsadaleit sevkurs muzykys DJ/producents bez kaidu īrūbežuojumu. Konkursa miekis ir popularizēt i aktualizēt dzīsmis ar latgaliskim tekstim. Remiksa dorbu īsnēgšonys termiņš ir 13. majs, bet bolvu fonds - 1000 EUR.
Bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa” izsludynoj remiksu konkursu latgalīšu dzīsmem.
Konkursa miekis: popularizēt i aktualizēt dzīsmis ar latgaliskim tekstim.
Kai remiksa originala materialu var izmontuot sevkura autora/muokslinīka/grupys, sevkurā stylā radeitu dzīsmi, kas originalā teik izpiļdeita latgaliski.
Konkursā var pīsadaleit sevkurs muzykys DJ/producents, bez īrūbežuojumu.
Konkursa bolvu fonds ir 1000 EUR*.
1. vīta – 300 EUR (350 EUR)
2. vīta – 240 EUR (280 EUR)
3. vīta – 180 EUR (210 EUR)
specbolvu** fonds – 160 EUR.
*naudys bolvys tiks izmoksuotys autoratleidzeibu formā. Īkovuos nūruodeitys sumys kūpā ar vysim autoratleidzeibu nūdūklim.
**specbolvu fonda atbolsts tiks nūteikts i sadaleits atkareibā nu īsnēgtūs remiksu daudzuma, kvalitatis i originalitatis.
Organizatori patur īspieju vysus konkursam īsnēgtūs dorbus izvītuot škārsteikla socialajūs portalūs i atskaņuot tūs publiski.
Konkursa remiksa dorbu īsnēgšonys termiņš: 13. majs, plkst. 23.59
Remiksa fails juoīsyuta iz epostu: latgolys.producentu.grupa@gmail.com
Rezultatu paziņuošona: 24. majs
Konkursa žureja: “Latgolys Producentu Grupa” puorstuovi i pīsaisteitī nūzaris profesionali.
Pīzeime: Konkursa organizatori ar prīcu paleidzēs DJ sasazynuot ar konkretu dzīšmu autorim par īspiejom dabuot interesejūšūs originalūs dzīšmu skanis celeņus.
Konkursa nūlykuma teksts LVS ITE
Nav komentaru
Komentēt
Pādejī īroksti
-
Jauns Youtube kanals latgaliski “Im a’mazed”
5. jan. 2021
-
Nūsaslēdzs raidejumu cyklys "Puormejis"
16. okt. 2020
-
Izguojs grupys "Dabasu Durovys" pīktais albums
15. okt. 2020
-
Jauns raidejums par latgalīšu kulturtelpys problemvaicuojumus
2. jūl. 2020
-
Kinys “Laiki. Cylvāki. Volūda” pyrmizruode škārsteiklā i LTV
20. apr. 2020
-
"Latgalīšu puosokys i puorsokys" niu var nūsaklauseit ari škārsteiklā
15. apr. 2020
-
Izcylū latgalīti Andryvu Jūrdžu 175. jubilejā gūdynoj ar eipašu dzīsmi
31. mar. 2020


text:
Petanks
Petanks (praņcīšu: pétanque) — Provansa praņcīšu nacionaluo sporta atmeja, bumbuļu svaideišona.
Aprakstejums[pataiseit | labot pirmkodu]
Kaitys snāgs irā diveju komandu kaitaunīkim 15 reiz 4 m pluota laukumeņā pa ailei voda metaliņus bumbuleišus raudzeit dastumt sovu bumbuleiti kai varams tyvuok da kūciņa bumbuleiša — košoneta (praņcīšu cochonnet — cyuceņa). Pi tuo, metaliņam bumbuleišam nabreiv aizgiut košoneta, tok sasaveicieja bumbuleiti jis var izsist nu vītys, kab puorstumtu jū tuoļuok nu košoneta. Kaita tuoļuojās da 13 ocu.
Petanku var kaitavuot sevkotrā laukumeņā: smiļkšuotā, gruntātā, žvyruotā i t. t. Pyrma kaitys suoku kaitaunīki aizzeimoj itū laukumeņu pa nūstateitajim mārim.
Bumbuļu māri i svors:
Kaitaunīku skaits komandā: 1—3, komandys kaitavoj vysaidūs sadorūs. Vacuma aprūbežuojumu navā.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Petankam leidzeigys kaitys beja jau Senejā Grekejā i Romā. Eladā parostai izlītuoja opolus akmiņus i lumdynuojuos tuoļsvīsšonā, a romīši svaideja ar dzeļzi apkoltus kūciņus bumbuleišus kurs taisnuok ītruopeis.
Piec Romys imperejis krisšonys itei kaita beja aizmiersta i atdzyma viņ Vydslaikūs ar pasauku ([Test-Praņcīšu volūda|praņciskai]] bouleurs. Jei tyka taida populara, ka XIV godusymtā beja nūlīgta, kab pavaļdini aizajimtu ar nūdareiguokom sporta atmejom - fehtuošonu voi lūksaušonu.
Koč i bejuši nīlūgumi, kaita atguojuse da myusu dīnu. Vysaiduos formuos, ar vysaodom pasaukom, jei ekzistej vysaiduos Vydsjiuru vaļsteibuos, taipoš Lelbritanejā. Niulejā atmejā petanks atsaroda 1907 godā.
Petanka kaitaunīki sasaškeiruši Vydtautyskajā petanka asociacejā.


text:
Ituogods rudiņa pīduovuojums i nūtikšonys Latgolys muokslā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Latgolys Kulturviesturis muzejā pādejuos div dīnys palykušys apsavērt Gundegys Rancānis izstuodi “Klātesot”, da oktobra vyds apmeklejamys izstuodis Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā. Jaunys izstuodis ir “Linogriezums” i “Ir iespēja satikties 3”, a vysvairuok gaideituo nūtikšona – Pīgožņa bolvys padūšona. I vēļ daudz kas cyts baudoms ituo rudiņa Latgolys muokslys pīduovuojumā.
Jāzepa Pīgožņa bolva Latvejis ainovu gleznīceibā – Osvaldam Zvejsalniekam
25. septembrī Preiļu Viesturis i lītiškuos muokslys muzejā konkursa izstuodis “Jāzepa Pīgožņa balva Latvijas ainavu glezniecībā” atkluošonā paziņuoja 2021. gods golvonuos bolvys īgivieju. Tys ir Rēzeknis piļsātys Gūda pylsūņs, muokslinīks Osvalds Zvejsalnieks ar dorbu “Rudens vēji”, viestej informaceja socialajūs teiklūs.
Pārņ konkursā uzvarēja Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys gleznuošonys i zeimiešonys pasnīdzieja Agra Ritiņa.
Itūgod konkursam tyka padūti 103 muokslinīku 174 dorbi. Nu jūs izstuodei žureja izraudzeja 88 autoru dorbus. Izstuodis atkluošonā 11. augustā Reigys Sv. Pītera bazneicā tyka paziņuoti 2021. gods golvonuos bolvys nominanti. Golvonajai bolvai nomināti ir seši muokslinīki, bez O. Zvejsalnieka: Meldra Bula ar dorbu “Jūlijs”, Jānis Ziņģītis ar dorbu “Janvāra sākumā”, Agnija Ģērmane ar dorbu “Sapnis, kas atkārtojas 2”, Ērika Kumerova ar dorbu “Pavasara jūtoņa”, Inga Jurova ar dorbu “Svētdiena. Kailsals”.
Izcylajim daugovpilīšim veļteitu simpozeju izstuodis
Vēļ da 17. oktobra Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā apsaveramys storptautyskūs simpozeju izstuodis – Silvai Linartei veļteituo 3. storptautyskuo gleznīceibys, 3. Latvejis Keramikys bienalis storptautyskuo konkursa “Martinsona balva 2021”, 17. storptautyskuo gleznīceibys simpozeja “Marks Rotko”.
Gūdynojūt izcyluos Latgolys i Daugovpiļs muokslineicys i ilggadejuos muokslys pedagogis Silvys Linartis (1939–2018) pīmiņu i radūšū veikumu, itūgod Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā nūtyka jau trešais muokslineicai veļteitais gleznīceibys simpozejs, aicynojūt pīcus gleznuotuojus nu Latvejis, Leitovys, Vuocejis i Pūlejis diveju nedeļu laikā pīsagrīzt radūšajam procesam, sovstarpejam dialogam i muokslys dorbu jaunradei.
3. Latvejis Keramikys bienalis storptautyskuo konkursa “Martinsona balva 2021” izstuodē pīsadola muokslinīki nu 38 vaļstu. Viertejūt gondreiž pīcus symtus īsyuteitūs dasacejumu, storptautyska žureja atlaseja 120 lobuokūs dorbus nu Latvejis i vysa pasauļa. Izstuode kai plašuokys pasuokumu programys kūduls i centraluo nūtikšona ir veļteita vīnam nu izcyluokūs i storptautyski atpazeistamuokūs latvīšu keramikys muokslys puorstuovu – Pēteram Martinsonam (1931–2013). Daugovpiļs beja juo dzymtuo piļsāta, i ari pošlaik te ir sātys palikšona juo plašajai muokslys dorbu kolekcejai. Zeimeiga nūtikšona, kas papyldynuos Latvejis keramikys bienali, byus ari Pētera Martinsona sātys atkluošona, kas plānuota ituogods nūgalē i kuramā iz prīšku byus muokslinīka dorbu pastuoveiguo ekspoziceja.
Kas gods glaznuotuoji nu tyvuoku i tuoluoku vaļstu pīsasoka daleibai Marka Rotko vuordā nūsauktajā storptautyskajā simpozejā ar cereibu īpazeit Rotko Latvejā i, glaznojūt juo bierneibys piļsātā. Itūgod simpozejā pīsadaleja deveni glaznuotuoji nu Latvejis, Lelbritanejis, ASV, Niderlandis, Kanadys, Pūlejis i Vuocejis. Vysi uorvaļstu simpozeja daleibnīki pīsadaleja atlasis konkursā vēļ 2020. goda suokumā, tok viņ ituogods vosorā jim beja varams atbraukt iz Latveju, kab div nedeļu garumā pīsadaleitu 17. storptautyskajā gleznīceibys simpozejā “Marks Rotko”.
Izstuode “Linogriezums” Latgolys viestnīceibā “Gors”
Nu 28. septembra līdz 21. novembra Rēzeknē, Latgolys viestnīceibys “Gors” muokslys galerejā, apsaverama Annys Grinčukys i Valda Baškirova dorbu izstuode “Linogriezums”. Izstuodis autorus raksturoj dziļa saikne ar dobu, kas radzama ari muokslinīku dorbūs, i grafikys tehnika – linogrīzums, informej Latgolys viestnīceibys “Gors” (SIA “Austrumlatvijas koncertzāle”) marketinga specialiste Laura Malinovska.
Muokslinīki Anna Grinčuka (1984) i Valdis Baškirovs (1984) ir dobys bārni i, absolvejūt muokslys studejis Reigā, obeji puorsaceļ iz dzeivi Latgolys lauku vīnsātā. Dziļuo saikne ar dobu vārojama obeju muokslinīku dorbūs. Annu i Valdi vīnoj ari grafikys tehnika – linogrīzums, tok sevkura individualuo īškejuo pasauļa uorejuos izpausmis veids muokslā ir atškireigs. Annys dorbūs dominej dzeiveibys formu teselaceja aba atsakuortuošona geometriskūs, hipnotizejūšūs ritmūs. Valdis veidoj ilustrativys, smolki satiriskys kompozicejis ar dzeivnīku simboliku, jamūs izskaņ ari trauksme par varamū ekologiskū krīzi.
Anna ir dzymuse Daugovpilī. Nu agrys bierneibys interesiejusīs par dobu i izjutuse spieceigu vēļmi radeit. Četru godu vacumā par pošys sakruotū naudu nūpierkuse sovu pyrmū mikroskopu i suokuse caur jū pieteit pasauli. Četrpadsmit godu vacumā mama Annai paduovynoj videokameru i nu tuo laika jei suoc filmēt i fotografēt. Muokslineica ir vuicejusīs Rēzeknis Muokslys vydsškolā i Latvejis Muokslys akademejā, dabojūt magistra grādu vizualajā komunikacejā. Absolvejūt Latvejis Muokslys akademeju Reigā, puorsaceļ iz dzeivi Latgolys laukūs. Paraleli grafikai i gleznīceibai Annu aizraun dobys i juos procesu īmyužynuošona video i foto formatā, eipaši aizaraunūt ar makro pasauli.
Valdis ir dzims Bolvūs, tok daļu bierneibys pavadejs vacvacuoku vīnsātā Valmīrys nūvodā, kur īsavuicejs sajust dzeivuos dobys i cylvāka mejīdarbeibu i sovstarpejuos saitis. Izgleiteibu īgivs Valmīrys Muokslys vydsškolā i Latvejis Muokslys akademejis Grafikys nūdaļā. Piec Reigys perioda Valdis puorsaceļ iz dzeivi dziļūs laukūs Latgolā, kur dzeivoj vīnsātā meža īlūkā, audzejūt duorziņus, turūt kozys, vystys i zūsis. Valda dzeivis stils atsaspīgelej juo muokslys dorbūs. Pīmāram, linogrīzumā “’Kaķis un vārna” muokslinīks attāloj pīradynuotū vuornu, kuru ironiski poša kačs itūvosor ari apēde. Muokslinīka grafikuos caur simbolisku, estetiski vizualu informaceju teik attāluoti i dzeivnīki, i trauksme par ekologiskū krīzi.
Izstuodi “Linogriezums” varams apmeklēt kotru dīnu nu 11.00 da 22.00 stuņžu Latgolys viestnīceibys “Gors” muokslys galerejā.
Viktora Kuhaļska personālizstuode “Klūgu filozofija”
Daugovpiļs Nūvadpietnīceibys i muokslys muzejā da 3. novembra apsaverama Viktora Kuhaļska personalizstuode “Klūgu filozofija”, viestej informaceja muzeja sātyslopā.
Itūgod ar četrdesmit godu amatnīka pīredzē radeitajim kluygu meistardorbim sovu dzeivis i radūšuo dorba jubileju sviņ Tautys lītiškuos muokslys studejis “Klūga” vadeituojs Viktors Kuhaļskis, kurs par sevi soka tai: “Klyugu peišonys muoksla – tei ir vysa muna dzeive i vēļ drupeit vairuok…”
Sovu klyugu pinieja dzeivis ceļu V. Kuhaļskis suoce ap 1978. godu pi sova sīvystāva, pīredziejušuo klyugu pinieja Ulda Birmbauma (1928–1981). U. Birmbaums jimā redziejs rakstura soveibys i dūteibys, kurys atbylst klyugu omota apgiušonai i mudynuojs jū padzilinuoti apgiut i īpazeit. Viktoram tys pasadevs i īinteresiejuse itei nūdarbe. Meistareigi apgivs zynuošonys, dreiž viņ pats Viktors suocs izgudruot jaunus peišonys mozgus, savīnuojumus i elementus. Jau 1984.gadā Viktors Kuhaļskis organizēja pyrmū klyugu pinieju apvuiceibys grupu i 1985. godā Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzeja paspuornē teik dybynuota studeja “Klūga”.
Izstuodē apsaveramī dorbi apjam vysus Viktora Kuhaļska radūšuo dorba periodus, suocūt nu agreimūs dorbu da myusdīnu. Ite izstuodeiti unikali prīškmati, kas atrūnami Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzeja kruojumā – meitys dzimšonai darynuotais šyupeleits (1985), ragavenis i rūtaļlītys, restaurātī krāsli nu Kruoslovys Viesturis i muokslys muzeja i cyti naatkuortojami, autora meistareibu aplīcynūši darynuojumi poša izkūptuos peišonys tehnikuos. Pādejā laikā kombinej poša gataveitu kūka prīškmatu sagatavis ar pynumu ci pat kūkā īstruodojūt dzyntaru, kas ari ir autora tehnologiskais izgudruojums.
Izstuode “Ir iespēja satikties 3”
Nu 6. oktobra da 6. novembra Latgolys Kulturviesturis muzejā Rēzeknē byus apsaverama Ērikys Sparānis, Agrys Ritinis, Bitty (Vjačeslavs Fomins) gleznīceibys i grafikys izstuode “Ir iespēja satikties 3”, informej Rēzeknis piļsātys dūmis Komunikacejis nūdalis vadeituojs Kārlis Pozņakovs.
Vysus treis muokslinīkus – Ēriku Sparāni, Agru Ritiņu i Bitty – vīnoj kūpeigys studejis Latvejis Muokslys akademejis Latgolys filialē, kū jī absolvēja 2004. godā. Godu piec studejom trejūtne sareikuoja izstuodi Latgolys Kulturviesturis muzejā ar zeimeigu nūsaukumu “Ir iespēja satikties”, tai aicynojūt cytus kursabīdrus i sovus školuotuojus sasatikt izstuodē. Piec pīcim godim tyka sareikuota ūtruo Ē. Sparānis, A. Ritinis i Bitty kūpejuo izstuode “Ir iespēja satikties 2”, aplīcynojūt interesi vīnam par ūtra radūšū darbeibu. Nu ūtruos sasatikšonys izstuodē ir paguojuši jau 12 godi, autori palykuši par nūbrīdušim muokslinīkim, tok studeju godūs rodusīs saikne ir stypruoka par laiku. Vysus treis vīnoj ari dorbs muokslys izgleiteibā, dūdūt bārnim i jaunīšim zynuošonys muokslys jūmā.
Glaznuotuoja Ē. Sparāne ir dzymuse i auguse Rēzeknē, tok pošlaik dzeivoj i struodoj Reigā, juos glaznu kompozicejis ir personeigi stuosti, kas, savārti iz daudzkruosaina pavedīņa, viestej par autoris emocejom i puordzeivuotū. Glaznuotuoja A. Ritiņa ir dzymuse Ludzā, a jau školys laikā ir puorsacāluse iz Rēzekni, ite rit i juos dorba gaitys, i rodūšuo dzeive muokslā. A. Ritiņa puorstuov ainovys žanru, kur namiteigi maineigajūs dobys motivūs meklej breiža sajiutys. Grafiks Bitty ir ludzānīts, tok struodoj i Ludzā, i Rēzeknē. Bitty pošlaik pīsagrīzs zeimiejumam sausā manerē, kur sevkurs instruments, ci tys byutu sepejis zeimuļs, ūgle ci sangina, juo rūkuos var struoduot cīš smolkai voi plotai, breivi ci plyudoni. Bitty pīsaista gaismys asameiba dorbā i gaismānu spēle, kas zeimejūt paleidz izjust naskaitomys gradaceju niansis nu tymsa da natvarami gaiša.
Evijis Pukis glaznu izstuode “Pasaule ap mani”
Da 16. oktobra Latgolys Kulturviesturis muzeja 1. stuova izstuožu zālē apsaverama Evijis Pukis glaznu izstuode “Pasaule ap mani”, informej Rēzeknis piļsātys dūmis Komunikacejis nūdalis vadeituojs Kārlis Pozņakovs.
Jaunuo muokslineica riezeknīte Evija Puķe, absolvejūt Latvejis Muokslys akademejis Latgolys filialis gleznīceibys apakšnūzari (2020) i veidojūt pyrmū personalizstuodi, skateituojim prezentej pādejā godā tapušūs dorbus, kai ari interesantuokūs studeju laika radūšūs dorbus.
Par sovys īdvesmis olūtu autore soka: “Kod gatavejūs koč kū jaunu izglaznuot, iz pasauli verūs cauri fantazejis prizmai. Vysod ilgojūs īraudzeit koč kū naparostu. Pruotā īt koč kur skaiteita vierteiga atziņa – “Kaids esi tu pats, taid byus (veiduosīs) pasauļs ap tevi”. Taitod mes sovu apleicīni veidojam poši. Bīži viņ cylvāks naapsazynoj, cik daudz palaiž garom, dzeivojūt “parostu” dzeivi, ignorejūt Dabasu zeimis. Kai, pīmāram, bryuni raibs karaliskais tauryns, kas iz šaļteņu nūsieds iz boltuo, pogolmā nūkluotuo pologa, ari viestej tū, ka tam pateik teireiba. Boltums cylvākā pošā i gaišums jam apleik. Pasauļs ap mani. Pasauļs napīradynuotajā taurynā.”
Gundegys Rancānis izstuode “Klātesot”
Da 2. oktobra Latgolys Kulturviesturis muzejā var paspēt apsavērt Gundegys Rancānis pavasar Covid-19 īrūbežuojumu deļ atcaltū izstuodi “Klātesot”, viestej informaceja Rēzeknis piļsātys dūmis sātyslopā.
Gundega Rancāne i glaznuošona ir nasaraujami saisteitys nu pyrmuos izstuodis kūpā ar tāvu 13 godu vacumā. Izstuode nūtyka tūreiz vēļ Rēzeknis Nūvodpietnīceibys muzejā, kur storp Ontona Rancāna kūkgrīzuma tieļnīceibys dorbim tyka izlykti ari Gundegys zeimiejumi.
Muokslineicys dzeivē gleznīceiba ir kluotasūša i pyldūt direktoris omota pīnuokumus Lūcijis Rancānis Makašānu omotu vydsškolā, i sabīdryskajuos aktivitatēs, i apdorūt sātys sūli saimē. “Intensivais i daudzkruosainais dzeivis ritms atsaspīgelej ari dorbūs”, soka muokslineica. “Pat tamuos šaļtīs, kod naasu darbneicā pi molberta, acs fiksej i nūgloboj atmiņā mirkļus i sajiutys, kas munā iztēlē īsagulst kai nūteiktys nūskanis, kolorits i kompozicejis.”
Leluo pīredze glaznuošonā dūd breiveibu izteiksmē, tok atstuoj vītu ari puorsteigumam: “Dzeive ir lels breinums. Nav nivīna vīnaida pavasara ci rudiņa, nav nivīna saulis rīta par azaru, kas atsakuortuotu. Ir lītys, kū dzeivē logiski plānojam i tod reikojamēs, a jū eipaši izdaiļoj šaļtis, nūtikšonys i skoti, kū mes nikod nabejom paredziejuši. Jī vysvaira dūd īdvesmi i gribiešonu glaznuot, tai saglobojūt, pīfiksejūt jūs kluotasameibys sajiutu glaznuos,” pīzeist Gundega.
“Maņ ir cīš byutiski nūviertēt tagadni, juos naatkuortojameibu, paruodeibys dobā, tyvu i breineigu cylvāku kluotbyutni, lītys, gordu iedīni. Itei vysa dzeivis estetika agruok ci vāluok sakoncentrejās kaidā glaznā. Jau pats glaznys tapšonys process, suocūt ar audakla izvēli ci sagataveišonu, paildzynoj jūs kluotasameibys sajiutu kasdīnys kūšuokajom šaļtim. Jūs kūšums i nūzeimeiba ir cīš subjektiva, a glaznuos daboj pavysam cytu – daudz globaluoku nūzeimi. Pat īdūmuoti i gaistūši seikumi – gaismu spēlis iz seipulu lokstim, koktā nūsvīsti zuoboki, ladā īsolušys iudiņa zuolis, saulis kaitys uobeļneicu zīdūs ci pylnmieneša veitulūs spiej daškiert itū kluotasameibys sajiutu dzeivei – cylvākim, laikam i vysam skaistajam apleik.”
Izstuode atspīgelej G. Rancānis vierteibys gleznīceibā, kur vysod vysleluokuo nūzeime ir koloritam, juo harmoniska “īsaguļšona” glaznu kompozicejuos i mozūs, i lelūs audaklūs. Tok, asūt pi molberta, ir na mozums pretrunu i īškejis ceinis: “Gleznīceiba ir ari tehnisks process i vys jauni profesionali izaicynuojumi. Ir lela prīca, ka ituo procesa rezultats – glazna – spiej ari skateituojā veiduot, provocēt asociacejis, atminis i sevkuram sovu kluotasameibys sajiutu dzeivei,” pauž muokslineica.
Latgolys muokslinīki var īsnēgt dorbus ituogods rudiņa izstuodei “Pēdas/Pādi”
Latgolys Kulturviesturis muzejs aicynoj Latgolys muokslinīkus īsnēgt dorbus rudiņa izstuodei da 2021. gods 30. oktobra. Izstuodis plānuotais laiks – nu 17. novembra da 18. decembra, informej Rēzeknis piļsātys dūmis Komunikacejis nūdalis vadeituojs Kārlis Pozņakovs.
Kai parosti itei izstuode teik atkluota novembrī, sagaidūt Latvejis vaļsts proklamiešonys kuortejū godadīnu. 2021. godā Rudiņa izstuodis moto ir izvierzeituo tēma “Pādi”. Jūs sevkurā nu myusu atstuoj nūtikšonys, satiktī cylvāki, šaļtenis. Izgaistūši pādi i palīkūšys vierteibys, gribiešona atstuot pādus, tok jai īpretim – dzēst i aizmierst nūtykušū. Pat napīdzeivuotais, tuolais, viesturis pagrīzīņa punkts var taišni ci nataišni dasadūrt dzili i palīkūši. Pādi, kū atstuos itei dīna… Kaidu jū redzēs i sajuss, kai vērtēs cyta laika cylvāks?


text:
Kū jaunīši grybātu dzierdēt i redzēt škārsteiklā latgaliski?
Roksta autore: Sintija Augustova, portals lakuga.lv
Sevkuram škārsteikla lītuotuojam ir daīmams miļzeigs daudzums vysaidys informacejis. Ari latgaliski ir īspiejams atrast gon vysaidus rokstus, dzīsmis i video, skaiteit vysaidys gruomotys. Lela daļa informacejis ir dūmuota jaunīšim, deļtam ka taišni tei vacuma grupa vysvaira “draudzejās”ar škārsteiklu i modernajom tehnologejom. Portals lakuga.lv veice nalelu pietejumu, lai nūskaidruotu, kaidu informaceju latgaliski patērej latgaliski runojūši jaunīši i kū vēļ jī grybātu dzierdēt i redzēt škārsteiklā latgaliski.
Pietejumā dasadaleja 61 jaunīts vacuma grupā nu 16 leidz 25 godim. Leluokuo daļa nu respondentu ir nu Latgolys, tok beja ari taidi jaunīši, kas kasdīnā dzeivoj Reigā, Kūrzemē, Vydzemē, Zemgalē i ari uorpus Latvejis. Leluokuo daļa aptaujis dalinīku kasdīnā runoj latgaliski i patērej informaceju latgaliski – gon socialūs teiklus, vysaidus video, dzīsmis i tūs videoklipus, literaturu, medejus, škārsteiklu i cytus informacejis olūtus. Kaids nu jaunīšu verās teatri i kinys latgaliski, kaidam nu respondentu līkās, ka latgaliskuo teatrī i kino pasaulī vajadzātu vēļ vaira, vīns nu jaunīšu kai ministrants losa bazneicā lasejumus latgaliski. Leluokajai daļai respondentu datryukst kuo interesanta latgaliski, daudzim beja gryuši pasaceit, voi nazkuo tryukst, pavysam dažim lykuos, ka informacejis latgaliski nadatryukst.
Koč pādejūs godu laikā latgaliskuo kulturtelpa ir palykuse plošuoka, latgalīšu volūdu vys vaira var dzierdēt radejā, televizejā i škārsteiklā, ari iz īlys, vairuoki respondenti atbiļdēja, ka grib latgalīšu volūdu iz īlys dzierdēt vēļ vaira, eipaši jaunīšu vydā. Kaids nu jaunīšu raksteja, ka grib redzēt vīnuotu latgalīšu volūdu. Vairuoki vacuoka godsguojuma cylvāki prīkšrūku dūd vacajam principam, divskani “uo” raksteit kai “ō”. Sovukuort jaunīši itūpoš divskani daudz lobpruotuok roksta kai “uo”. Juonūruoda, ka 2007. gods 28. septembrī apstyprynuotajūs Latgalīšu raksteibys nūsacejumus ir pīļaunama divskaņa “uo” apzeimuošona ari ar “ō”, deļtam itys palīk tolerancis vaicuojums storp tim, kam na cīši pateik “ō” variants, i tim, kas namīļoj “uo” verseju.
Vairuoki respondenti izsaceja vēļmi piec raidejumim jaunīšim. Koč škārsteiklā jau ir raidejumi i saturs jaunīšu mierkauditorejai, vēļme piec papyldu satura līk dūmuot par tū, ka ituo satura ir par moz. Latgaliskajā telpā ir vajadzeiga informaceja par sarežgeitom, sociali atbiļdeigom temom, respondentu atbiļdēs varēja maneit jaunīšu interesi ari par politiku latgaliski. Tok lai pīsaisteitu jaunīšu auditoreju, ir juomeklej rysynuojumi, kai taidu informaceju pasnīgt vīnkuoršuotā, interesantuokā veidā. Vīns nu variantu varātu byut virtualuo diskuseju vīta socialajūs teiklūs, kuru ari īsaceja kaids nu respondentu. Tok itaidys idejis eistynuošonai pastuov risks, ka tei nu vītys, kur teik pausti argumentāti vīdūkļi par nūteiktom problemom, īvāruota tolerance i sovstarpeja pīkluojeiba, var palikt par platformu, kurā lītuotuoji vīns ūtru apvainoj, nūlomoj uzskotu i vīdūkļu nasakriteibys deļ, kai tū vysai bīži var maneit, pīmāram, ziņu portalu komentaru sadaļuos i latgalīšu dūmubīdru grupuos Facebook.
Runojūt par jaunīšim i jim aktualu informaceju, kaids respondents atbiļdēja, ka grib redzēt vaira latgalīšu “meme” aba smīkleigu biļdeišu, jūceņu. Facebook ik pa laikam var redzēt kaidus latgalīšu jūceņus, daudzus nu jūs var atrast ari Facebook lopā “Latgaliešu memes”. Tī caur humoru tiek viesteits par Latgolu, nūvoda tradicejom, pīmāram, kopusvātkim. Biļdē zamuok radzams fragments nu repera Dreika dzīsmis “Hotline Bling” video. Originali Dreiks dzīsmis video doncoj, tok ar konkretu kadru atlasis paleidzeibu teik paruodeits, kai Dreiks vīnu variantu naatbolsta, tok ūtrais jam cīši pateik.
Lopā “Latgaliešu memes”natryukst ari publikaceju, kuruos ar humoru atsatīc i paker iz zūba “čiuļus”aba tūs, kas dzeivoj uorpus Latgolys i nasaprūt latgalīšu volūdu. Latgaliski runojūšūs sabīdreibā lelu popularitati jau vairuoku godu garumā ir īmontuojs ari teicīns “Čiuli pipši”, taidu var maneit ari lopā “Latgaliešu memes”. Leluokuo daļa publikaceju “Latgaliešu memes”ir latviski, koč i viesteits par Latgolu.
Facebook ir atrūnam ari lopa “Latgaļu humors i dzeivis gudreibys”, kur publikacejis puorsvorā ir latgaliski. Ari itamā lopā ar humoru teik apsavārta na tikai Latgolys kasdīna i tradicejis, eipatneibys, bet ari “čiuli”, par jim teik pat pasasmīts. Biļdē zamuok var redzēt vysai plaši pazeistamu “meme”, kurā vairuoki kolegys apmeklej sapuļci i īsapazeist. Cikom puorejim kolegom ir “pīrosti”, Latgolā izplateiti eipašvuordi, pādejū sauc Klāvs. Tim, kas dzeivoj uorpus Latgolys, tys līkās pavysam normals veirīša vuords, tok latgalīšu volūdā vuords “klāvs” nūzeimoj saimnīceibys āku, kurā tur lūpus.
Kaids nu aptaujis respondentu atbiļdēja, ka ir vajadzeigs kvalitativs saturs bārnim i seniorim. Pārnejā godā Latgolys Regionaluo Televizeja pīduovuoja unikalu pīcu raidejumu cyklu saimem ar bārnim “Žik!”, kurā raidejuma vadeituojis Ausma Sprukte i Adriana Goroščaka gastej pi tim, kas sagloboj latgaliskuos tradicejis, sasateik ar saimem, kuru bārni runoj latgaliski, i dūd īspieju ari skateituojam īsavuiceit kaidu vuordu latgaliski. Taipoš ir izdūtys ari vairuokys gruomotys bārnim, pīmāram, Inetys Atpilis-Juganis dzejūļu kruojums “Lobuo i nalobuo”. Latgalīšu telpā ir ari literaturys almanahs “Olūts”, kura mierkauditoreja ir vacuoka godsguojuma cylvāki. Ite ir vīta augt i pasaplašynuot, daīmamū informaceju padorūt vīgluok uztveramu voi rodūt saturu, kas byutu dūmuots taišni vacuoka godsguojuma cylvākim.
Kaids nu jaunīšu atbiļdēja, ka grybātu latgalīšu informacejis telpā redzēt raidejumus par Latgolu, video par Latgolu, kurūs byutu stuosteits, kur aizbraukt, kū redzēt. Juoatzeimoj, ka ir vairuoki itai tematikai veļteiti raidejumi, pīmāram, Latvejis Radejis Latgolys studeja kotru nedeļu veidoj raidejumu “Breivdīnuos iz Latgolu”, kurā apsaver dažys nūtikšonys, kuruos var gastēt i izbaudeit Latgolu. Taipoš jaunīšu raidejumā “5 breinumi” gondreiž kotra raidejuma beiguos klauseituojim īsoka tyvuokuos nedelis nūtikšonys i svātkus.
Pādejūs godu laikā eipašu popularitati škārsteikla lītuoju vydā ir īgivuši podkāsti aba digitalys sarunys par konkretom temom, pīmāram, ceļuojumim, tehnologejom i c. Jaunīši aptaujā uzraksteja, ka jim gribīs dzierdēt ari kaidu podkāstu latgaliski. Itūšaļt škārsteiklā jau ir daži podkāsti latgaliski, pīmāram, Aijis Mežalis i Leilys Rasimys taiseitais “Ej šī! Parunuosim?”, kurā teik apsavārtys dažaidys temys. Jaunīšu raidejumu “5 breinumi” niu var nūsaklausēt na tikai Latvejis Radejis pīktajā kanalā, bet ari daudzuos cytuos platformuos podkāsta formatā.
Daudzi jaunīši raksteja, ka jim latgalīšu kulturtelpā tryukst gruomotu tulkuojumu, taipoš ari gruomotu latgaliski šausmu i zynuotniskuos fantastikys stilā. Jaunīši grib redzēt i laseit gruomotys latgaliski ari digitalā formatā.
Daži jaunīši izsaceja vēļmi piec jaunom senejuoku dīnu muzykys apdarem i piec myusdīneiguokys muzykys latgaliski, deļtam ka “ir apnykušys tautysdzīsmis, kas skaņ vysu laiku pa riņči”. Muzykys kontekstā jaunīši grib ari vaira koncertu i koncertu mozuokuos Latgolys piļsātuos. Latgaliski muzicej ari daudzys Latgolā i ari vysā Latvejā pazeistamys grupys – “Bez PVN”, “Dabasu Durovys”, “Latgalīšu Reps”, repre Ūga, “Rikši” i veļ daudzys cytys. Latgolā nūteik ari vairuoki latgaliski pasuokumi, tymā skaitā Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks”, Festivals “Muzykys Skrytuļs”, “Upeitis Uobeļduorzs”, kurā var dzierdēt gon latgalīšu dzīsmis, gon ari latgalīšu volūdu. Tok jaunīši grib latgalīšu kulturu i volūdu dzierdēt ari kaidā nu goļvyspiļsātys pasuokumu.
Daudzi aptaujis respondentu īteikumi beja saisteiti ar televizeju. Jaunīši gryb redzēt sporta apskotus latgaliski, vaira puorraidis taišni deļ jūs, latgalīšu jaunīšu pīredzis stuostus, reklamys latgaliski, vysaidus TV raidejumus, vaira žurnalistikys latgaliski ar uzsvoru iz regionaluom ziņom. Jaunīšim ir vieļme arī skaiteit kaidu gazetu latgaliski, kod atbrauc iz sātu nu Reigys, kai ari vaira aplikaceju, kuruos byutu īspieja izavielēt latgalīšu volūdu, kai tys ir, pīmāram, bankys “Citadele” aplikacejā, i ari bankomatūs.
Pīprasejums piec vysaida satura latgaliski ir, niu vajadzeigi resursi, lai tū realizeitu – finansiejums, idejis i darbeigi cylvāki, kas kerās tam kluot.


text:
Vebinarā stuosteis par latgalīšu volūdys atdzeivynuošonu
Roksta autors: portals lakuga.lv
9. junī Storptautyskuos suomugru jaunatnis asociacejis organizātajā vebinarā Latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv redaktore Vineta Vilcāne stuosteis par latgalīšu volūdys situaceju myusu dīnuos i aktivitatem volūdys atdzeivynuošonai.
Storptautyskuo suomugru jaunatnis asociaceja apvīnoj dalīnikus nu Krīvejis, Igaunejis, Suomejis i Ungarejis. Organizaceja dorbojās jau nu 1990. gods, i tuos mierkis ir atbaļsteit Uralu tautu volūdu i kulturys atteisteibu, styprynuot sadarbeibu storp dažaiduos vaļstīs i vītuos dzeivojūšajom Uralu tautom, kai ari aizstuovēt pyrmīdzeivuotuoju interesis.
Darbeibys ītvorūs asociaceja eistynoj ari izgleiteibys programu, kurys mierkis ir popularizēt Uralu tautu volūdu i kulturu i cytus aspektus. Tykuši reikuoti vebinari par Uralu volūdom, Uralu tautu kulturu i viesturi, par dažaidu pasauļa volūdu saglobuošonu, atdzeivynuošonu i cytim vaicuojumim, portalam lakuga.lv nūruoda organizacejis puorstuovs Artjoms Malihs, pībylstūt, ka dažaidu volūdu lītuotuoji sasakar ar leidzeigim izaicynuojumi i vīns nu ūtra var vuiceitīs, kai ar tim tikt golā.
Organizaceja jau īprīšk reikuojuse vebinarus par sābru vaļstīs lītuotajom minoritašu, regionalajom i mozuoklītuotajom volūdom. Majā muzikis i viesturnīks Arņs Slobožanins stuosteja par latgalīšu volūdys viesturi i statusu myusu dīnuos.
Škārsteikla nūdarbeiba “Latgalīšu volūdys atdzeivynuošona” nūtiks angļu volūdā 19.30 stuņdēs (Reigys laiks). Nūdarbeibai juopīsaregistrej vītnē mafun.clickmeeting.com/latgaliski/register.


text:
Latgalīšu studentu nedeļa Daugovpilī
Studeju goda suokums, vysi aiznjemti, vysim nazkas doroms, vysi stresā, bet mes Daugovpilī pīdzeivuojom latgaliskys izklaidis 2 dīnu garumā. Laiks puorskrēja tik dreiži, bet sūpluok byušona ar īsaisteitajim ļaudim lykuos cīšyn ilga i sirdi syldūša.
1. dīnai LgSC reikotuos Studentu nedelis ītvorūs beja na tikai izklaidejūšs, bet arī izzynūšs raksturs. Ejūt pa Daugovpiļs latgalīšu pādim, jaunajim studentim tyka dūta vareiba īpasazeit ar LgSC, tuo darbeibu i cytom lītom caur naoficialu i naformalu „lopys iz greidys” prezentaceju. Piec ituos lītdereiguos informacejis plyuduma vysi devēs iz Latgolys Pietnīceibys institutu, kura direktors Henrihs Soms cīši īdvesmojūši stuosteja par LPI i aicynova studentus viertīs iz lītom plošuok, rast i pieteit latgaliskū na tikai volūdā i viesturē, bet ari cytuos zynuotnēs, pīmāram, kimejā, biologejā, fizikā…
Tod nu beidzūt, tykuši uorā nu DU telpom, LgSC interesenti devēs meklēt Daugovpiļs latgalīšus. Ni cik tuoli napaguojušs, jī sastopa ailinīku Valentinu Lukaševiču aba Vaļuku, kurs sēdēja natuoli nu Raiņa pīminekļa i filozofieja par dzejnīku vacumu i tuo atdarynuojumu pīminekļūs, biļdēs i cytur. Vaļuks lyka pafilozofēt ari myusim – par kū Raiņs vysūs muokslys dorbūs ir paruodeits jau cīnejamā vacumā na jauns. Vaļuks ari nūskaiteja puors ailis, tai saceit – soldonajā iedīnī pa viersu vysai filozofejai.
Ailinīks pīsavīnuoja ekskursejai i paleidzēja mekļēt latgalīšus. Ejūt pa Reigys īlu, nazkur skanēja latgalīšu volūda. Skanis olūts beja kaidā nu kopejneicom divi sādūšī kungi i vīns nu jim tai kai napaseņ nazkur radzāts. Daguojam jim kluot i otkol satykom Henrihu Somu, kurs smoguos dorba dīnys beigys baudēja kūpā ar Juoni Ryučānu. Tim, kas nazynuoja itū latgalīšu ailinīku, varēja īpasazeit ar jū i juo dzeju, kū papyldynova šaļts spraiga humora. Ari jis pīsavīnuoja studentu bareņam i guoja ar myusim tuoļuok.
Piec obu ailinīku iniciativys vysi devēs da vīneigajai pluoksnei Daugovpilī, kas ir izkolta latgaliski. Alejis īlā iz kaidys sātys, kurā nu 1943. leidz 1944. gods dorbuojās Vladislava Luoča izdevnīceiba atrūnam pluoksni, kas par tū viestej. Kasdīnā ļauds īt garom šai sātai i nimoz naīvāroj, ka tei ir pavysam latgaliska vīta ar īvāruojamu viesturi.
Atsagrīžūt piļsātys centrā, latgalīšu bareņš virzējās caur parku i navarēja paīt garom meitinei, kas izavēre ļūti aizjimta i runova latgaliski. Tei beja Dagneja, kas eimūt nu dorba atsasēda iz sūleņa, lai drupeit atsapyustu. Pa dīnu Dagnejai beja taps dzejūļs, kuru jei nūlasēja myusu Daugovpils latgalīšu maklātuojim, bet vāluok, pec puors minotu sarunom aicynova vysus iz kopejneicu ar Latgolys garšu i nūsaukumu „Sāta”.
„Sātā” beja dyžan omuleigi, saiminīki myusu bareni atsādynova pi gara golda i padeve zuoļu čaju, pi kura varēja dakūst burkuonu peirāgu. Tai sādūt i pļuopojūt laiks paguoja uotri, leidz pieški atsadareja „Sātys” durovys i pi myusim īguoja skaneigs bolss – Laura Bicāne. Laura pasadalēja gon ar sovu „Dūmu pylni pogolmi” prozu gon dažom svaiguokom dzīsmem.
Ilgi sēdēt nav pīkluojeigi, bet paceli īt niparkū nasagribēja, kopejneicys nūsaukums piļneibā atbylda sajūtom. Sāta, kai nikai. Vysi devēs sovuos gaituos ar dūmom par nuokušū dīnu…
***
12. septembris Daugovpils latgalīšim beja jautra i troka dīna, deļ tuo, ka daguoja kuorta latgalīšu dančim ar amizantu nūsaukumu „Donats vaļsu grīž…”! Sporta kojuos īsaroda daudzi doncuotgrybātuoju, par latgaliskū viesti padzierda ari ERASMUS studenti nu Pūlejis i dasavīnuoja latgalīšim. Muzyku i ļustis nūdrūsynova folklorys kūpa „Dyrbyni”, kura pec puors dzīsmu nūdzīduošonys lyka vysim sādūšajim kustētīs. I tai vysu laiku… Dažaidys dejis i rūtalis kausēja studentu mīsys, Sporta koju pyrmais stuovs skanēja, dipēja, smējās i pyute. Vysi beja apmīrynuoti i nivins nastuovēja molā.
Nuokušajā dīnā suopūšuos kuojis lyka atguoduot vakardīnys ļustis, bet tys tikai labi. Reti kurs students tik aktivi pavoda sovu breivū laiku pec lekcejom, deļ tuo danču laikā LgSC ar „Dyrbynim” nūslēdze mutisku vīnuošonūs par tū, ka vajadzātu īdybynuot taidu tradiceji i ļustēt kotru nedeli. Par turpmuokajom aktivitatemiz prīšku nūteikti tiks ziņuots.
LgSC Studentu nedeļa īsakļuove 2 dīnuos i nedelis navajadzēja, taipoš beja daudzi emoceju, prīcys i lobuma. Tuos beja jaunys, syltys vāsmys rudeneigi drāgnajā studentu kasdīnā.
Sagatavieja Eva Kasparenoka


text:
LITERATURA
Lobuokuo proza – Saprge – „Stuosts par suneiti”
Lobuokuo dzeja – Līga Rundāne
Lobuokais izdavums / gruomota – “Myusdīnu latgalīšu antalogeja – Susātivs”/ LgSC
MUZYKA
Lobuokuo dzīsme – Screen – Bez PVN
Lobuokais muzykys albums – Ļepetnīks – Dabasu Durovys
Lobuokais muzykys video – Screen – Bez PVN
SABĪDREIBA I KULTURA
Lobuokais pasuokums / projekts – Latgalīšu muzykys koncertturneja „Taiseits Latgolā / Made in Latgola” (LgSC)
Latgalīšu kulturys sponsors / mecenāts – Latgolys regiona atteisteibys agentura par atbolstu latgalīšu kuļturai
Latgalīšu kulturys masu medejs – Latgolys Radeja
Goda cylvāks – Ilga Šuplinska
„MOZAIS BOŅUKS”
LITERATURA
Spylgtuokuo publikaceja presē – Ratestis gods (Valentins Lukaševičs)
Lobuokuo luga – “Klepernīku pogosta zvaigzne”
Lobuokuo publicitatis akceja literatūrā – Raidejums „Kukuži”- Latgolys Radejā
Latgolys vuorda populariziešona literatūrā – “Myusdīnu latgalīšu antalogeja – Susātivs”
Spylgtuokuo debeja – Raibīs Suņs
Par īguļdejumu latgalīšu literaturys atteisteibā – Osvalds Kravaļs
MUZYKA
Lobuokuo tautys muzykys dzīsme – Čigons – Laimas Muzykanti
Lobuokuo šlagera dzīsme – Baltie Lāči – Skaidra Volūda
Lobuokuo alternativuo stila dzīsme – Donats – Jis i Jī, kam nav bolsa
Lobuokuo rock dzīsme – Juotnīks – Green Novice
Lobuokuo pop dzīsme – Laimeņa – Rudiņs Steigys
Lobuokuo koncertgrupa – Laimas Muzykanti
Lobuokuo publicitatis akceja muzykā – Koncerttūris “Taiseits Latgolā” prezentacejis pasuokumi Latvejā
Latgolys vuorda populariziešona muzykā – Ata Auzāna i Daugavpiļs kuora daleiba i uzvara TV 3 reikuotajā šovā “Koru Kari”
Goda debeja muzykā – Daugaveņa; Dzeivuot ir labi – Patrioti.LG
Radejis hits – Screen – Bez PVN
Par īguļdejumu latgalīšu muzykys atteisteibā – Gunārs Igauņs
SABĪDREIBA I KULTURA
Latgalīšu sabīdryskuo organizaceja – bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”
Lobuokais latgaliskais pasuokums školānim – Skotuvis runys konkurss „Vuolyudzāni” i vydsškolānu olimpiade
Goda školuotuojs – Imants Slišāns
Lobuokais latgaliskais pasuokums kulturys / tautys nomā – Festivals „Upītes Uobeļduorzs”
Par īguļdejumu latgalīšu kultūrā – Juoņs Elksnis


text:
Puolejis Jadviga
Puolejis Jadviga (puoļu: Jadwiga; vengru: Hedvig; pīdzimuse 1374 goda svacainis m. 18.d - nūmyruse 1399 goda sīna m. 17.d) — beja Puolejis Karalīne nu 1384 goda ļeidz sovai nuovei.[1] Jei beja Vengrejis Karaļa Lajoša Ļeluo i Bosnejis Eļizabetis jaunuokuo meita. Por juos piecteci Puolejis trūņī kļuve juos veirs Vladislavs II Jagaiļs, kurš pīkrita atsateikt nu paguonisma i pījimt katuoļu ticeibu, lai varātu kļiut por Jadvigys veiru.[2] 1997 godā Rūmys Katuoļu Bazņeica īcēļe Jadvigu svātū kuortā.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Sīvīte, kura tyka krūnāta por Puolejis Karalīni (angliskai)
- ↑ Četrys Jagaiļa sīvys (angliskai) - draugas.org | 2005 goda roksts


text:
Par pyrmū i vīneigū povuorgruomotu latgaliski
Roksta autore: Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv
Lai ari kulinarais montuojums ir vīna nu Latgolys vizeitkaršu, paradoksali ruodīs, ka ir izdūta tikai vīna povuorgruomota latgalīšu volūdā. Tei ir 1992. godā publicātuo slovonuos recepšu autoris Antoninys Masiļūnis “Povōru grōmota”. Gruomota sovā laikā izdūta miļzeigā tiražā, bet niu palykuse par bibliografisku ratumu. Itys roksts ir mieginuojums atškatynuot pyrmuos povuorgruomotys latgalīšu volūdā topšonys stuostu.
Rēzeknis meitine
Antoninys Masiļūnis (dz. Zadvinska) dzeivis ceļš suocēs 1921. godā augustā Rēzeknē, jei izauga kūpā ar treis bruolim. Vāluok studēja niulinejuos Latvejis Universitatis Filologejis fakultatē. Ar 1957. godu A. Masiļūne pīsavērse kulinarejai, kas palyka par juos dzeivis aizaraušonu leidz pat aizīšonai myužeibā 2019. godā.
Jai beja vareiba školuotīs pi sova laika lobuokajim omota pratiejim. Antonina struoduojuse par pavuori “Staburadzē”, restoranā Mellužūs, “Lido”. Daudzim Antonina palykuse atmiņā ar sovu atraktivitati, vodūt kulinarejis kursus. Tū jei suoce dareit 1959. godā, suokumā kursus vadeja Reigā, vāluok suoce braukuot pa vysu Latveju, tymā skaitā uzastuoja ari dažaiduos Latgolys vītuos.
Vairuokys povuorgruomotys Masiļūne publiciejuse ar sova vuorda saeisynuojumu – Nina. Juos pyrmuo povuorgruomota “Ikdienai un svētku galdam” izguoja 1982. godā, bet 10 godus vāluok povuorgruomota latgalīšu volūdā “Povōru grōmota”. Kūpumā pa itim vysim godim izdūts teju ap 30 gruomotu, kurom A. Masiļūne bejuse autore ci leidzautore, vairuokys nu tūs tulkuotys svešvolūduos.
Antonina Masiļūne ir povuormuokslys ikona, kurai ir lela lūma Latvejis kulinarejis viesturē. Par nūpalnim jei 2017. godā sajēme IV škirys Treju Zvaigžņu ordini.
Gruomotu izdūd tyukstušuos eksemplaru
1992. gods Latgolys viesturē ir eipašs, nu 11. leidz 13. augustam nūtyka Pyrmais latgalīšu saīts, puļcejūt na tikai vītejūs, bet ari uorpus Latvejis dzeivojūšūs latgalīšus. Tyka lamts par latgalīšu volūdys vaicuojumu aktualiziešonu, gruomotu izdūšonu latgaliski, par Rēzeknis Augstškolys izveiduošonu i c. Saīta laikā atkluoja ari atjaunuotū pīminekli “Vienoti Latvijai” aba Latgolys Muoru, kai tys īsaukts tautā. Saguoja ari tai, ka iz saīta laiku izdeve A. Masiļūnis “Povōru grōmotu”.
Roksta autorei beja īspieja satikt Antoninu nailgi pyrms juos aizīšonys myužeibā, par gruomotys izdūšonu jei saceja, ka gribiejīs izdūt recepšu gruomotu latgaliski, bet tei natyka speciali veiduota deļ latgalīšu saīta. Sakrits, ka gruomota bejuse gotova taišni iz saīta laiku. A. Masiļūne atguodova ari kaidu epizodi saisteibā ar gruomotu. Povuorgruomota i cytys gruomotys bejušys pastateitys puordūšonai latgalīšu saīta telpuos, bet kaida sīvīte līguse puordūt taišni Antoninys gruomotu, par kū jei bejuse cīši pykta.
Dzejnīks i literaturzynuotnīks Valentins Lukaševičs, kurs saītā pīsadaleja kai žurnalists, atguodoj: “Atbreivuošonys aleja beja aizsāgta nu posta leidz pat lelajam tyltam (red. pīz. Atbreivuošonys alejis puorvods) i iz tuos īlys beja tiergs, i vairuokuos vītuos tierguoja Masiļūnis povuorgruomotu.”
“Povōru grōmotu” izdeve paju sabīdreiba “Rēzeknes panorāma”, īspīde tū Modūnis tipografejā. Pyrmū i da šam vīneigū povuorgruomotu latgalīšu volūdā izdeve 15 000 eksemplarūs. Verūtīs nu myusu dīnu perspektivys, tys ir miļzeigs apjūms, jo niu gruomotys latgalīšu volūdā izīt ap 500–1000 eksemplarūs. Lai ari sovulaik izguojuse miļzeigā metīnī, povuorgruomota palykuse par bibliografisku ratumu.
Gruomotys muokslineica ir Diāna Šlahtoviča (red. pīz. niu Diāna Apele). Vaicojūt Diānai Apelei, kas niu Rēzeknis Tehnologeju akademejā studentim vuica dizainu, kai jei palyka par gruomotys muokslineicu, Diāna atsoka: “Antonina ir muna tante, muns tāvs ir juos bruolāns. Es tūreiz beju beiguse muokslys školu, i Antonina maņ palyudze byut par gruomotys muokslineicu. Maņ tūreiz nabeja zynuošonu par gruomotu izdūšonu, itei beja muna pyrmuo gruomota.”
Diānai vēļ ir sasaglobuojuši gruomotys maketi. “Vyss beja ar rūku taiseits, iz bolta papeira ar tušu zeimāts,” par gruomotu īkšlopu izveidi stuosta Diāna. Niu gruomotu vuokus taisa datorprogramuos, bet Masiļūnis gruomotys maketa vuoks beja zeimāts ar rūku i izkruosuots ar guošu. Gruomotys muokslineicys arhivā sasaglobuojs ari ūtrys variants gruomotys vuokam, tymā attāluota sorkonbryuna bļūda ar povuorneicu iz violeta fona. A. Masiļūnei itys variants nav guojs pi sirds, par tū izavieliejuse vuoku ar tortu viersā.
1992. gods beja puormaiņu laiks na tikai sabīdreibā i administracejā, bet ari tipografejuos – burtliču vītā suoce pasaruodeit datori, i A. Masilūnis povuorgruomota latgalīšu volūdā beja vīna nu pyrmūs dotorsalykumā veiduotūs gruomotu. Tehniskā ziņā povuorgruomota tipografejai bejs lels izaicynuojums. D. Apele nūruoda, ka gribiejīs, lai gruomota tehniski byutu bejuse lobuok satykta, gruomotys vuokā kruosys vīna ūtrai īt viersā. “Nu dizaina vīdūkļa gruomota ir naiva, nu kulturviesturiskuo vīdūkļa es dūmoju, ka tys ir lels sova laika Masiļūnis kuņdzis īguļdejums,” soka gruomotys muokslineica.
Povuorgruomotā ap 400 recepšu
“Povōru grōmotys” īvodā Antonina Masiļūne rakstejuse: “Daudzus godus Latgolā lasēju lekciju cyklu “Ģimenei un mājai”. Pādejūs godūs mōcēju rēzeknietes apgyut povōra zynōšanys. Tagad latgaļiski uzrakstēju povōru grōmotu. [..] “Povōru grōmotā” uzrakstēju tikai ēdīnu receptis, pīmārōtys vairōk myusu apstōkļim. [..] Grybātu cerēt, ka kotrs “Povōru grōmotys” laseitōjs atrass sev kū dereigu. Nu sirds nūvēļeju vysim, kai angļu parunā ir saceits, – “iztaiseisim nu tō, kas ir, tū lobōkū”.”
Povuorgruomotā atrūnams ap 400 recepšu: soltī, zyvu i galis iedīni, zupys, duorziņu i puokšaugu iedīni, bīzputrys i makaronu, ūlu i bīzpīna iedīni, blīņu, meiklis izstruoduojumu, peiriedzeņu, capumu i tortu receptis, kai ari padūmi dažaidu dzierīņu pagataveišonai.
Sarunā A. Masiļūne atkluoja, ka latgalīšu povuorgruomotai jei izavēlēja ikdīniškys receptis nu sovys pyrmuos povuorgruomotys “Ikdienai un svētku galdam”. Īsaverūt obejuos gruomotuos, radzams, ka latgaliski izdūtajā povuorgruomotā receptis puorpublicātys viņ ar mozom i nanūzeimeigom izmaiņom.
Latgaliskajā povuorgruomotā atrūnama ari kaida nu myusu dīnu skotu punkta sovdabeiga recepte – šašliks nu nutrejis galis. Itys dzeivinīks, kas vizuali atguodynoj lelu žurku ci babru, beja īcīneits 20. godu symta 80. godu vydā, i Latgolā daudzi pat aizaruove ar nutreju audziešonu, atguodoj V. Lukaševičs. Par tū nav puorsteidzūši, ka nutrejis recepte ītykuse latgaliskajā povuorgruomotā. Tūmār latvīšu iedīņkartē nutrejai nav bejuse palīkūša vīta, i skaitoma par sova laika trendu.
Vēļ povuorgruomotā īkļauts cīši daudz cidoneju recepšu, kas nav atrūnamys gruomotā “Ikdienai un svētku galdam”. Daudzuos cidoneju receptis pamanejs ari V. Lukaševičs nūruodūt, ka deviņdasmytūs godu suokumā cidoneja beja “mūdis” auglis.
Nu “Povōru grōmotys” izdūšonys paguojuši teju 30 godi, ir izdūts daudz materialu par Latgolys kulinarū montuojumu, tok vys A. Masiļūnis gruomota ir vīneiguo tikai latgaliski izdūtuo povuorgruomota. Puorsteidzūši, ka taidys nav izguojušys ni storpkaru periodā, ni pyrma tuo.
Ka kaidam ir zinis par A. Masiļūnis “Povōru grōmotys” tapšonu i izplateišonu, prezentaceju Pyrmuo latgalīšu saīta laikā, atminis par sadarbeibu ar Antoninu, par juos lekcejom, roksta autore byus prīceiga, ja pasadaleisit ar itū informaceju. Tei byus nūdereiga pietejumam par Latgolys kulinarū montuojumu. Lyugums sasazynuot, zvonūt 26149207 ci rokstūs iz vineta.vilcane@gmail.com.
Medeju atbolsta fonda īguļdejums nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu. Par roksta saturu atbiļd portals lakuga.lv.