text:
Saeimā byus latgalīšu gruomotu izstuode
26. aprelī Latvejis Republikys Saeimys telpās piec plenarsiedis tiks atkluota nalela latgalīšu rokstu volūdā izdūtūs gruomotu izstuode, kurus mierkis ir īpazeistynuot Saeimys deputatus, darbinīkus i gostus ar Latgolys rakstnīku i publicistu dorbim, dūt īskotu par latgalīšu literaturu, zynuotniskim izdavumim i dažaidu laiku periodiku latgalīšu volūdā.
Izstuodis laikā interesenti varēs īsapazeit ar pādejūs godu gruomotom i muzykys īrokstim latgalīšu volūdā, kai ari nūpierkt tūs sovā eipašumā – Latgolys Studentu centrs pīduovuos iz itū šaļti jaunuokū izdavumu obejuos latvīšu volūdys literarajuos tradicejuos: Annys Rancānis dzejis kruojumu „Pylni kārmani dabasu… Bezdelīgu pasts” (2012).
Kūpā latgalīšu volūdā nu 1730. goda izdūti apmāram 2000 dažaidu izdavumu, tymā skaitā, pyrmuo ābece – 1768. godā, pyrmuo vuordineica 1858. godā, pyrmais popularzynuotniskais izdavums – 1832. godā, pyrmais gruomotu bibliografiskais ruodeituojs – 1885. godā, pyrmuo gazeta – 1905. godā… Leidzeigi kai latvīšu literaruo volūda, ari latgalīšu literaruo volūda ir laika gaitā atsateistiejuse – iz pošu šaļti spākā ir Vaļsts volūdys centra 2007. godā apstiprynuotī pareizraksteibys nūsacejumi.
Eipaši itai izstuodei nu Rēzeknis tiks atvasta ari nalela ekspoziceja nu Latgalīšu rakstnīceibys muzeja, kas vēļ arviņ teik turāts par entuziastu privatim leidzeklim. Sabīdreibā vajadzeigs klīdēt informacejis tryukumu par latgalīšu volūdys vaicuojumim, tymā skaitā, Saeimys deputatu vydā, deļtuo latgalīšu navalstiskuos organizacejis ir sagataviejušys nalelu duovynuojumu Saeimys bibliotekai.
Izstuode sareikuota par gūdu viesturiskuo 1917. goda (26.-27. apreļs piec vacuo stila) Latgolys kongresa 96 godu pīmiņai, kai ari izdevieja Vladislava Luoča symtgadis i latgalīšu volūdys pietnīka Mikeļa Bukša symtgadis atzeimuošonai. Juoatguodynoj, ka 1917. goda viesturiskajā kongresā tyka pījims lāmums: „Mes, Latgolys latvīši, apsavīnuodami ar Kūrzemis un Vydzemis latvīšim, paturēsim sovu pašvaļdeibu, pylnu pošnūteikšonys tīseibu volūdys, ticeibys, bazneicys, školu un saimesteibys, kai ari zemis vaicuojumā…”
Itymā godā teik planavuoti vairuoki pasuocīni: jau 28. aprelī Rēzeknē nūtiks skotuvis runys konkurss „Vuolyudzāni” i vydsškolānu olimpiade „Latgalīšu volūda, literatura i kulturys viesture”, junī byus Kulturys ministrejis reikuots seminars par latgalīšu volūdys vaicuojumim, augustā 3. Pasauļs latgalīšu kongress, oktobrī nu jau pīktuo latgalistikys konference (pyrmū reizi Reigā).
Informaceju sagatavieja Jurs Viļums, karteņa nu Latvejis Universitatis arhiva


c: text/html

text:
Kuorms
Kuorms — statne, kura sasadora pa lelumam nu ustobu, paradzātu dzeivuošonai, dorbam birojā, pīgatavei voi cytaidai cylvāku darbeibai. Vīna nu statņu atmeju.
Pa paškeirīņam kuormi sasadola itaiduos atmejuos:
- dzeivojamī kuormi (sātys);
- nadzeivojamī kuormi:
- admnistrativī kuormi (vaļstiskī īstoti (ministrejis, pošvoldi i tt.);
- komerceigī kuormi (biroju kuormi, puordūtuvis i leidz.);
- ļaudyskuo paškeirīņa kuormi (dzeidātovys, vuiceibu īstoti (skūlys, universiteti, bārnu suodeni i tt.) i leidz).

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Korstasineigais idealists. Osvaldam Kravaļam – 80
Roksta autore: Laura Melne, portals lakuga.lv
Pyrma 80 godu, 1942. goda 27. aprelī, dzims Osvalds Kravaļs – dzejnīks, literaturzynuotnīks, daudzu myusu dīnu latgalīšu autoru školuotuojs i īdvasmuotuojs, daudzu latgaliskūs ideju autors. Cylvāks, par kuru ir daudz legendu, tok moz palykušu realu pādu i līceibu. Nūteikti na vīnkuorša, bet pretruneiga personeiba. Vuords, kurs byutu juozyna daudzim, tok vys jau ar kotru godu tūs zynuotuoji palīk tik mozuok.
Osvalds Kravaļs (oficiali – Kravalis, tok jis pats latgaliskajūs tekstūs itai puorveiduoja sovu pavuordi) dzims 1942. goda 27. aprelī Ludzys nūvoda Pyldys pogostā. Pabeidzs Potorovys septeņgadeigū školu i Ludzys lauksaimisteibys tehnikumu. Kravaļa muoseica Lidija Agluoniete pīmiņ, ka školys laikā jis aizaruovs ar šaha spieliešonu. Piec školys beigšonys kaidu laiku pastruoduojs kolhozā Cāsu pusē, tod dīniejs armejā, piečuok – īsastuoja Latvejis Vaļsts universitatis Filologejis fakultatē. Sovu diplomdorbu tī Kravaļs raksteja par styla vaicuojumim, i, kai roksta Vitolds Valeinis “Latgaliešu lirikas vēsturē”, tys īspaiduojs jū ari sovā dzejā eipašu viereibu pīvērst stylam i tuo aktualizacejai. Tamā radzamys stilizacejis, redzīņu imitiejumi i pošironeja.
70. i 80. godūs Osvalds Kravaļs beja labi zynoms literaturys kritikis, dzejis zynuotuojs, struoduoja laikroksta “Literatūra un Māksla” kritikys nūdaļā, Zynuotņu akademejis Volūdys i literaturys institutā. Pyrmuo recenzeja jam beja jau 1967. godā laikrokstā “Padomju Students”, sovpus vīna nu pyrmajom dzejis publikacejom – 1968. godā laikrokstā “Padomju Jaunatne”. 1984. godā pat izguoja juo rokstu par dzeju apkūpuojums gruomotā “Jābūt”. Taipat jis sastuodejs rokstu kruojumus par bārnu literaturu i ari latvīšu fabulu izlasi jaunuokuo školys vacuma bārnim “Trešā aste”. Ari jis pats rakstejs dzejūļus bārnim. Zeimeigai, ka iz “Jābūt” pādejuo vuoka atrūnamajā literaturzynuotneicys Rutys Veidemanis aprokstā par gruomotu, izmontuots vuordu salykums “eisti kravaliska manīre”. Tys līcynoj par juo sovpateigū, individualū stylu, kū navar sajaukt ar cytim. Veidemane ari nūruodejuse, ka kruojumā atsakluoj kai Kravaļa erudiceja i vyspuorynuošonys spiejis, tai tīksme polemizēt, saosynuot vaicuojumus, izprovocēt iz pretesteibu, pasvīst kaidu fiksu ideju. Par sovu emocionalitati kritikuos jis pyrma tuo beja izapeļnejs ari puormatumus – juo tūņs asūt uzbryukūšs, apgolvuojumi – puoruok tīši, tok itys kruojums tyka nūvārtāts atzineigi – par spieju savīnuot emocionalitati ar literaturkritikys, literaturys viesturis zynuošonom. Kravaļa poša attīksmi pret dorbu kritikā var atrast juo raksteitajā gruomotys “Jābūt” īvodā: “(..) atguoduoju sovys dzemdātuojis vuiceibu: napamet, dāls, gruobekli guļus ar zūbim iz viersu – izmeisi pats ar bosom kuojom voi kaids cyts. Tai kai darbeibu kritikā es uztveru kai cīši personisku darbeibu, sovu gruobekli dzejis pļovuos raugu nanūsvīst, kai pasagoduos, ari izkapti ite [..] nalītoju, jo dzejā mani puorsvorā ir interesiejs laiks, kurs pīsapylda, laiks, kurs tyvojās, kam īmam preteimā, kū dorom. (..) Partū atlaid, skaiteituoj, ka naasmu jau tys, kas esi tu voi kaids tu grybātu byut, bet kaids es vēļ naasmu paspiejs byut.”
Īspiejams, literaturys pasaulī Osvalds Kravaļs vaira zynoms taišni kai literaturzynuotnīks, kritikis, na literats. Nu juo saraksteitajim dzejūlim publicāta tik pavysam nalela daļa. Uldis Auseklis 1984. godā recenzejā par “Jābūt” nūruodejs, ka 60. godūs Kravaļs asūt “nūglobuojs atviļktnē dzejūļa kruojuma manuskriptu” i pīsavierss kritikai. Kai vīns nu zynomuokūs Osvalda Kravaļa literarūs dorbu ir 1987. godā žurnalā “Karogs” publicātuo kulturviesturiskuo poema “Bruoļ, pīmini!”, kas teik skaiteits ari par vīnu nu pyrmajim publicātajim literarajim dorbim latgaliski piec vairuoku desmitu godu puortraukuma. Tei viestej par Latgolys viesturis nūtikšonom i veļteita viesturnīka Boleslava Brežgo symtgadei. Poema īdvasmuojuse ari bruoļus Valdi i Māri Muktupāvelus sacereit dzīsmi “Pīmiņ, bruoļ”, tok šaļtim itamā ziņā rūnās puorprotumi, kod Kravali nūsauc par dzīsmis teksta autoru. Tei nav taisneiba, partū ka dzīsmis tekstu i muzyku saceriejuši bruoli Muktupāveli.
Kravaļs vysvaira publiciejuos taišni 80. godu beiguos i 90. godu suokumā. Jū mādz saukt ari par vīnu nu pyrmajim trešuos atmūdys viestnešim Latgolā. Pyrmais izsacejs dūmu, ka vajadzātu dybynuot latgalīšu kulturys bīdreibu, pyrmais nu Reigys latgalīšu puorsacieļs iz dzeivi Latgolā. 80./90. godu mejā jis beja Daugovpiļs teatra literaruos dalis vadeituojs, organizēja Ludzys, vāluok Daugovpiļs literatu apvīneibys, ari Latgolys rakstnīku organizaceju “Dveiņuva”, daudzim jaunajim latgalīšu autorim beja kai sova veida mentors, školuotuojs, kurs piļneigi breivpruoteigai vuiceja, kas ir loba literatura. Jis īdvasmuojs taidus autorus kai Vili Dzērvinīku, Normundu Dimantu, Valentinu Lukaševiču, Oskaru Seikstu, Ingridu Tāraudu, saukts ari par myusu dīnu latgalīšu literaruos tradicejis patriarhu. 1992./1993. godā izguoja treis žurnala “Jaunuo Dzeive”, kū izdeve “Dveiņuva”, numeri, i Kravaļs beja vīns nu tuo redaktoru. Tuo mierkis beja latgaliskuos literaruos tradicejis saglobuošona i atteisteiba. Vysi roksti tymā tyka publicāti latgaliski – boguoteigi beja puorstuovāta latgalīšu originalliteratura (kai jauni dorbi, tai jau seneji, tok aktualitati napagaisynuojuši), redzīņu roksti par volūdys vaicuojumim i cytom aktualom nūtikšonom latgaliskajā kulturtelpā. Vysinteresantuok, ka žurnalā natyka īvāruota raksteibys konsekvence – beja autori, kas raksteja piec t.s. Stroda ortografejis, cyti – jau tyvuok myusu dīnu pareizraksteibys nūsacejumim, da kurūs 1992. godā beja vēļ gars ceļš īmams. Ari nūsaukumā “Jaunuo Dzeive” divskaņs “uo” beja pīraksteits myusdīnu variantā.
Pats Osvalds rakstejs kai latgaliski, tai latvīšu literarajā volūdā i ari krīvyski. Vairuoki juo dzejūli latgaliski ir veļtejumi: Ontonam Kūkuojam, Ontonam Slišānam, Annai Rancānei, Marijai Andžānei, sovam bruoļam, dzymtajai Potorovai. Nu 1982. goda leidz pat sovai smiertei Kravaļs regulari rakstejs dīnysgruomotu, kurā, kai nūruoda Valentins Lukaševičs, jis kotru dīnu dokumentēja latgalīšu kulturys faktus i personalejis, analizēja procesus, tīpat ari raksteja dzejūļus i metafiziskys puordūmys. Tok leluokuo daļa juo raksteituo sadaga guņsgrākā.
Vysprecizuokū Kravaļa raksturuojumu vys jau var puorskaiteit Oskara Seiksta rokstā par jū 1999. godā izdūtajā jaunūs autoru kūpkruojumā “Pagraudā”, lai ari vys jau ari taisneiba Seikstam, ka itys roksts “dieļ tūs, kuri napazeist Osvalda, nadūs nikaidys leluos skaidreibys, a tim, kas pazeist, itī komentari pasaruodeis vysā navajadzeigi”. Škārsteikla plašumūs par Kravali var atrast mozys, bet zeimeigys detalis ar nadaudz taidu kai legendys pīskaņu. Par pīmāru, ka dzejneica Velga Krile par kaisleigu peipātuoju palykuse piec tuo, ka Kravaļs jai Filologejis fakultatis gaitenī pīduovuojs pyrmū cigareti juos myužā. Evalds Vasilevskis sovulaik stuostejs, ka taišni Kravaļs asūt nūsaukuma “Pūdnīku [vosorys] skūla” autors, īsokūt tai aizstuot nūsaukumu “pleners”. Vasilevskis par Kravali asūt sacejs, ka jis ir kai leits i snīgs – ni tu juo paredziesi, ni apturiesi. Ontons Slišāns rakstejs, ka daudzi Kravali skaita par jūceigu, taidu kai “vieja putynu, kurs lidoj i lidoj naskaitamūs dyžūs ideju viejūs”. Kai Slišāns, tai Seiksts roksta, ka daudzys Kravaļa idejis ir puorjāmuši i pa sovam realiziejuši cyti, ari tī, kuri īsuokumā tuos nav atzynuši. Par pīmāru, Seiksta vuordim runojūt, “latgaļu vacynu saīts transformiejīs par pasauļa latgalīšu konferenci”. Niu paguojuši vaira kai 20 godu nu ituo teksta pīraksteišonys i tei konference transformiejusēs par Latgolys kongresu, kas nūteik taišni šudiņ, 27. aprelī, kod byutu ari Osvalda Kravaļa 80. dzimšonys dīna. Pyrma 30 godu, kod Osvaldam Kravaļam palyka 50 godu, Ontons Slišāns par jū raksteja: “Latgolai vajag na viņ apdūmeigu dareituoju, bet ari korstasineigu idealistu.”
Nu jau gondreiž legendom apveits ir Osvalda Kravaļa dorbs “Atpakaļ iz Latgolu”, kū varātu saukt par juo ceļuojuma pīzeimem. 1984. goda vosorā Kravaļs ar ritini vasalu mienesi brauce pa Latgolu, nuokušajā zīmā tū apraksteja, bet leidz pat 2008. godam tekstu vysu laiku papyldynuoja. Valentins Lukaševičs zyna stuosteit, ka puors nedeļu pyrma sovys smierts ituos gruomotys manuskripts atdūts Latgolys kulturys centra izdevnīceibai, tok izdūts tys tai ari nav. Daudzi pīmiņ, ka ari ari itei izdevnīceiba ir vīna nu Kravaļa pasaulī palaistūs ideju, kū realiziejuši i transformiejuši cytu. Par ceļuojuma gruomotu Valentins Lukaševičs roksta: “Mienesi ilga Latgolys veloapceļuojuma (cylvāki, meditacejis, doba, nūvāruojumi i tt.) beletriziejums, tai apmāram var definēt gruomotys žanru. Izbrauce jis 1984. goda 19. julī, a nūbeidze 18. augustā. Brauce nu vokoru zigzagūs iz sovu dzymtū sātu: Medni, Lubuona, Borkova, Murmastīne, Siksola, Varakļuoni, Viļāni, Nagli, Strūžāni, Drycāni, Rogovka, Adamova, Rēzekne, Malta, Juosmuiža, Aglyuna, Auleja, Kaunata, tod Potorova. Ka gruomota tiks izdūta, tys dyžan boguotynuos latgalīšu ij literaturu, ij folkloristiku.” Jau 1992. godā sovā rokstā par Kravali laikrokstā “Mōras Zeme” ituos gruomotys lelū vierteibu, kū ļauds saprass tik ar godim, atzeimiejs ari Ontons Slišāns. Osvalda muoseica Lidija Agluoniete sovulaik intervejā žurnalā “A12” stuosteja par kaidu cytu juo ceļuojumu pa Latgolu. “Kod dzeivuoja Daugovpilī, jis kuojom apceļuoja Latgolu. Vīnu godu izdūmuoja nu sovys dzymtuos Potorovys īt kuojom iz Aglyunu. (..) Nikuo leidza nabeja, tik vāzda. Guoja, praseidams naktssātu. Vysur, kur jis īsagrīze, daudz runuojuos ar cylvākim, pats stuosteja. Tai Osvalds Latgolu sevī uzsyuce, jis beja filozofa tips.”
Kravaļs publiciejīs ari ar pseidonimim Ašvolds Dveiņuvs i Ontunejs Rīkstāns. Interesanti, ka reizem pi Kravaļa publikaceju nūruodeits, ka atseviškus dzejūļus, eipaši latgaliskūs jis sarakstejs kūpā ar Ontuneju Rīkstānu. Tū jis asūt īpaziņs taišni sova 1984. goda vosorys ceļuojuma laikā i skaitejs na par pseidonimu, bet sovu ūtrū vuordu, kū jam davuse Latgola, leidz ar vuordu dūmūt ari sovu svieteibu. Ituo vuorda izceļsmi Kravaļs pats skaidruoja tai: “Munā dzymtā pusē ir teika par Rīkstu, kuru vacuoki baroj viņ ar rīkstim i jis daboj tik lelu spāku, ka uzvar na viņ pošu muižkungu, bet pat Valna patmalēs īsvīž pošu Nalobū, kas ituos patmalis darbynoj. Rīkstāns ir Rīksta dāls, kurs aizguojs pasaulī, tok (..) atsagrīzs kai sovā dzymtā zemē, tai tuos runā i, golvonais, gotovs turpynuot tāva varūņdorbus, partū naskaitit tū par pseidonimu – it kai kaids globuotūs aiz izdūmuota vuorda voi ari kauneitūs sovys latgaliskuos izceļsmis, lītys byuteiba ir cytur – ar vuordu cylvāks sajem svieteibu nu vuorda devieju.”
Lai cik varbyut jūceigai tys naskaneitu, ari vīneiguo Kravaļa poša gruomota ir jau pīmynātais rokstu par dzeju apkūpuojums “Jābūt”. Jam kai literatam sovys gruomotys nav – dzejūli izsvaideiti pa presi, antologejom, izlasem. Leluokuo reizē publicātuo Kravaļa dzejūļu kūpa ir 1991. godā izdūtajā Ludzys literatu apvīneibys dorbu kūpkruojumā “Saule izkapts kātā”. Tok vys jau otkon taisneiba Seikstam, kurs roksta, ka “Osvalda byuteiba nav vaicojama saraksteitajā. Gruomota ir papeirs, saceitu jis pats, svareigs ir cylvāks”. Jis beja cylvāks, kurs ap sevi puļcēja ļauds. I vyslobuok sovus dzejūļus asūt prats nūskaiteit jis pats.
Kravaļs iz nūtikšonom literaturā i vyspuor Latvejā piec naatkareibys atjaunuošonys vērēs gona kritiski. Valentins Lukaševičs Kravaļa nekrologā roksta, ka “Osvolda (taida beja juo poša nūruode, kai raksteit juo vuordu) attīksme pret pādējūs 20 godūs latvīšu daiļliteraturā dominiejūšuom tendencem beja skeptiska, sarunuos jis lītuoja jiedzīņus “sasteigteiba i paviršeiba”, “ūtruo dekadence”, “dzaltonuo literatura””. Sovpateigs ir ari juo pādejā “Jaunuos Dzeivis” numerī 1993. godā publicātais redzīņs, kurā jis na tik aicynoj latgalīšus taiseit sovu politiskū parteju, bet ari, prīcojūtīs par latgaliskuos kulturys pakuopenisku atdzimšonu, sovā ziņā pretstota cylvākus Latgolā i Reigā. Jam ruodejuos, ka “Reigys centrejuma kulturā” 70. godūs nūtics “nacejis bankrots zam svešuo puorspāka spīdīņa”. Tok cytaižuok asūt Latgolā, kur “lai cik moz te beja palics talantu i patriotu, nikaida pagrimuma i izieršonys nabeja, par kū mani puorlīcynuoja regularī braucīni iz dažaidom vītom jau ar 1982. godu, bet jo seviški puorlīcynūši – 1984. goda 4 nedeļu braucīņs ar ritini i magnetofonu – pīžmīgta i sakomuota, bet na ņauduleiga voi histeriski ironiska, voi sentimentali vaimanejūša tauta (Latgolā “Vuolyudzeiti” nivīns tik sentimentali gaudeni nadzīd kai vyslatvejis elks Žoržs S.) vysur tyka satykta – i piļsātuos, i mīstūs, i laukūs”.
Osvalds Kravaļs myužeibā nūguoja 2008. goda 30. junī. Jau piec tuo, 2009. godā, apbolvuots ar Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” par īguļdejumu latgalīšu literaturys atteisteibā.


text:
Pyrmizruodi pīdzeivuos dokumentaluo kina „Myužeigais kalinders”
Latvejis vaļsts svātku prīškvokorā sovu pyrmizruodi pīdzeivuos Juoņa Ūzuleņa-Ūzula (Jāņa Ozoliņa-Ozola) dokumentaluo kina „Myužeigais kalinders”. Kina ir etnisks stuosts par Latgolys tagadni i paguotni ar diveju dzymtu pīdzeivuotū cauri godu symtu mejom.
Kuorklinīku cīmā Latgolā natuoļ nu Krīvejis rūbeža reizi dzeivuoja dzīsminīks Andrivs Jūrdžs (1845-1925), kurs sacerieja dzīsmis i dzejūļus, vuoce vītejū folkloru i, puorraksteidams ar rūku jūku gruomotys, drukys aizlīguma laikā izgleituoja sovus nūvodnīkus. Nu Jūrdža gruomotys „Myužeigais kalinders”, kurā apkūpuoti padūmi zemnīkim, smīkla stuosteni i tautysdzīsmis, jimts ari ituos kinys nūsaukums.
Koč ari Kuorklinīku cīmu leluokuo daļa īdzeivuotuoju ir pamatuši, tīpat natuoļ dzeivoj divejis styprys dzymtys, vīna nu tom – Andriva Jūrdža piecguojieji. Ivulāni i Jurdži, kuri jau godu symtim dzeivuojuši itymā apleicīnē, puorcītuši gon kara teroru, gon pieckara padūmu godu represējis i kolektivizaceju, nu palykuši sovā dzymtajā zemē. Paruodūt itūs saimu kasdīnu, kina atkluoj latgaliskū identitāti tuos dabyskajā vidē ar latgalīšu volūdu kai tuos golvonū styurakmini. Myusdīnu dzeive ite ir styprai sasavejuse ar seņču tradicejom. Dzeivuodami sūpluok modernajam pasauļam, Ivulānu i Jurdžu vacuokuo paaudze vēļ arviņ daudzys lītys dora kai senejūs laikūs – poši dora ols, sīn sīra, nej svīksta, pin skalinis, vej viervis i dora cytus tradicionalūs omotus. Ari jaunī sātys saiminīki – Arņs i Vysvaļds – par speiti kuordynuojumam braukt laimis meklejumūs iz cytom zemem ci iz piļsātu, ir saprotušs, ka ite ir jūs eistynuo vīte, ite jī jiut gondarejumu i dzeivis pīpiļdejumu, koč ari šaļtim cytu dīnu vuordā ir juobyut gotovim atdūt vysa.
„Laime ir tod, kod tovi meilī ir apleik, kod tevi gaida sātā, kod tu jūs meiļoj, kod gribi par jim pasaryupēt,” kinys golā soka vīns nu kinys varūņu jaunuokuos paaudzis.
Kinys radūšuo komanda: režisords i scenārists Juoņs Ūzuleņš-Ūzuls, operators Andrejs Verhoustinskis, montaža – Solvita Cerecka, producents Vilnis Kolnaellis, skona režisore Anete Vonoga, producejūšuo kompaneja – Kinu studeja RIJA.
Kinys garums – 70 minoti, kina ir latgaliski ar subtitrim latvyski.
Īprīškejuo režisora Juoņa Ūzuleņa-Ūzula kina „Trejādas saules” (2008) par eksprezidenti Vairu Vīķi-Freibergu izapeļneja viereibu gon pošu sātā, gon latvīšu kūpīnuos cytuos valstīs. Ūzuleņš-Ūzuls ir ari vairuoku cytu dokumentalūs kinu i eiskinu režisords („Sandra vai Luiss”, 2005-2006, „Sin luna”, 2000 i c.).
Iz kinys „Myužeigais kalinders” pyrmizruodi 7. Novembrī 19:00 kinu teatra „Splendid Palace” Lelajā zalā aicynuots kotrs grybātuojs. Biletus īprīškpuordūšonā var nūpierkt Biletu Servisa kasēs vysā Latvejā. Biletu cena 2,50 Ls, školānim, studentim i pensionarim – 2,00 Ls.
Kinys taiseišonu daleji finansiejs Nacionalais Kino centrs. Eipašu paļdis kinys taiseituoji soka režisora Juoņa Ūzuleņa-Ūzula mamai Lūcejai Ūzuleņai-Ūzulai.
Kartenis – kinys publicitatis materiali


text:
Narcise
Narcise (Narcissus) – amariliņu (Amaryllidaceae) saimis auguoju ciļts. Pasauka izacāluse nu greku volūdys vuorda narkao - reibeigs; zīdi tur stypru reibeigu smuordu. Daudzigadeigi seipulauguoji. Kuots gars, bez lopu, ar nazcik pamatlopom. Zīdi gona makani, parostai pa vīnam ci pa nazcik kūpā. Sāklys malnys, opolys ci styurainis.
Ciļtī ap 50 škiru; aug vysuvaira Vydsjiurys regiona vokoru daļā. Latgolā audzej 3 škirys: boltuos aba ailinīku narcisis, pušku narcisis i dzaltonuos narcisis (Narcissus pseudonarcissus). Īvaiseits daudzi škiru izmeju.
PasaukaLabot
Senejūs greku mitologejā stuosteits par cīši skaistu jauniekli, kura vuords beja Narciss. Jis tai sevi mīļuojs, ka apleik nikuo namanejs i vys vierīs iz sova šmukuo vaiga iudiņa atspeidīnī. Partū dīvi jū nūstruopiejuši i puormejuši par puči, kura sovu zīdu pagrīzuse iz suonu tai zamai, kaiba vārdamuos iudiņa spīgelī.


text:
Apreļs latgalīšim koč kaidā mārā nūteikti asociejās ari ar Latgolys kongresu i Latgolys dīnu, kuru svietejam 27. aprelī. Dūmojūt par Latgolys kongresu, saprūtams, gribīs parunuot par latgalīšu volūdu, tuos aktualitati i vītu Latgolys školuos. Aiz tam itūreiz pīduovojam jums nūsaklauseit diskuseju ar diveju bārnu muoti, aktivu latgalīti, kurei savulaik kai “Latgolys Studentu centra” (LgSC) puorstuove pīsadaleja školuotuoju vosorys kursu “Vosoruošona” organiziešonā, Ilonu Ratinsku, Rēzeknis Vaļsts gimnazejis latvīšu volūdys i literaturys školuotuoju, kurei napaseņ suokuse vuiceit ari nūvodu vuiceibu, Eviku Muiznieci i Rēzeknis vaļsts pūļu gimnazejis pyrmaškolys i nūvodu vuiceibys školuotuoju ar vaira nakai desmit godu pīredzi, rēzeknīti Ingūnu Zeiļu. Runuosim par nūvodu vuiceibys vuiceišonys izaicynuojumim piļsātys školuos, bārnu interesi i gribiešonu vuiceitīs latgalīšu rokstu volūdu, kai ari ituo breiža aktualitatem i loba marketinga tryukumu latgaliskajam.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Mes prīcojamēs snīgt īguļdiejumu na tikai Latvejis komercdarbeibā, bet arī atbolstam sportiskū vidi i pasoucīņus.
2017.goda 1.apreļī Reigas Olimpiskajā centrā nūtyka telpu futbola turnirs “STRONG KAUSS”, kura golvonīs organizators ir apsardzis uzjāmums “STRONG” sadarbeibā ar Reigas Futbola federaceju (RFF). Turnirā pīsadalieja Latvejis komercdarbeibu puorstuovūšys komandys, kai ari cīmeņi nu Igaunejis, Lītovas, Ukrainas, Krīvejas i Boltkrīvejas.
Šūgod Reigas Tierguošonas i rūpneiceibas kameras (RTRK) komandas atspaidnīks beja “Energy Resources CHP” SIA RSEZ, sovutīs uzjāmuma vaļdis prīkšsādātuojs Roman Vdovychenko vadieja mineitū Reigas Tierguošonas i rūpneiceibas kameras (RTRK) komandu, kura Biznesa ligā 10 komandu konkurencī ījāme 6.vītu.
Myusu daleibas rezultati: četras naizšķiertas spielis, treis puorveices i divi zaudiejumi, kas ir lobs ruodeklis komandai, kura sasaveicīņī pīsadalieja pyrmū raizi.
Biznesa līgas komandas:
- BIB
- Dyninno Latvia
- LABA
- STAIKI (CTAЙKИ, Boltkrīveja, Minska)
- LEC
- BMW club (Boltkrīveja, Minska)
- Riga Chamber (RTRK, Rīga)
- Rīgas pašvaldības policija
- FORTUNA (Igauneja, Tallina)
- UIA (Ukraina, Kijeva)
Gribom saceit paļdis organizātuojim i personeigi Sergejam Ščegoļevam par breineigū turniru, i RTRK komandas daleibnīkim par īguļdeitū dorbu i labi pavadeitū laiku! Iz tikšonūs nuokamejā turnirā!
Socialuo dzeive


text:
Veloceļuojums “Rainim pa pēdām”
Raiņa muzejs “Jasmuiža”, Preiļu nūvoda Turisma informacejis centrs i Aizkaļnis Tautys noms 31. julī 11.30 stuņdēs aicynoj dūtīs veloceļuojumā “Rainim pa pēdām”.
Ceļuojums ir aptuveni 25 kilometru garumā, tuo laikā byus vareiba īpazeit 11 ar Raini i Jasmuižys apleicīni saisteituos kulturviesturiskuos vītys.
Veloceļuojumam obligata īprīškeja dasasaceišona leidz 26. juļam pa telepona numeri +371 29487589 vai rokstūt iz e-pastu: jasmuiza@memorialiemuzeji.lv.
Vaira par veloceļuojumu var skaiteit Raiņa muzeja “Jasmuiža” “Facebook” lopā ITE.


text:
2016.goda 12. augustā svineigā pasuokumā jau pīktū godu tika pasnīgti apduovaņi Rēzeknis speciāluos ekonomiskuos zonys (RSEZ) komercsabīdreibu goda bolvys konkursa uzvarātuojim. Izviertējūt 2015. goda ruodeituojus, “Goda uzjāmuma” apduovaņs tika pīšķierts SIA “NewFuels” RSEZ. Uzjāmums komercsabīdreibu goda bolvis konkursā dabuova sekūjūšus apduovaņus: 1. vīta nominacejuos „Goda iņvesticejis” i „Straumeiguok augūšais uzjāmums”, 2. vīta nominacejuos „Goda pīgatavātuojs”, “Leluokais nūdūkļu moksuotuojs” i „Leluokais eksportātuojs”. Pēc sociālū partneru pasūļejuma uzjāmumam tika pīšķierts arī Atzineibys roksts “Par dorbtureibys mudrynuošonu”. “Atmosclear CHP” dabuova Atzineibys rokstu “Par straujuokū startu” i “Par īliciņi Rēzeknis speciāluos ekonomiskuos zonys raisteibā 2015.godā. Uzjāmumam tika pīškierta 1.vīta nominacejuos “Goda pīgatavātuojs”, “Goda iņvesticejis” i “Goda inovacejis”, 2. vīta nominacejī “Leluokais nūdūkļu moksuotuojs” mozū komercsabīdreibu grupā.
panuokumi


text:
18. novembrī, Bolvu nūvodā pīdzeivuots viesturisks nūtykums latgalīšu rokstu volūdys byušonai publiskajā vidē – pyrmū reizi Latvejis viesturē pastateita vaļsts leiminī saskaņuota nūvoda ceļazeime, kurā sūpluok uzrokstam latvīšu literarajā volūdā “Balvu novads” var puorskaiteit nūvoda nūsaukumu ari latgalīšu rokstu volūdā “Bolvu nūvods”.
Kūpā Bolvu nūvoda rūbežus niu īzeimuos pīcys itaidys ceļazeimis, bet pyrmuo oficialuo zeimis atkluošona nūtyka pi ībraukšonys Bolvu nūvodā nu Guļbinis pusis, simboliski īzeimojūt ari vizuali pamonomu Latgolys rūbežu.
Jaunu, obejuos latvīšu volūdys rokstu tradicejuos pīraksteitu zeimu pastateišonys iniciators ir Namaterialuos kulturys montuojuma centra “Upīte” direktors Andris Slišāns, kurs, atkluojūt zeimi, saceja, ka leidza ar itū ir pīsapiļdejs naviņ juo poša, bet vysys Slišānu saimis, ari juo vacuoku sapyns. “Maņ lels gūds atkluot itū zeimi, jo atjaunuotuos vaļsts viesturē itei ir pyrmuo nūvoda zeime, kur nūvoda nūsaukums ir pīraksteits ari latgaliski. Ar itū mums Bolvu nūvodā, Zīmeļlatgolā, cīši juosalepoj, ka mes asam tī, kas nas gaismu Latgolā. Nu iteinis suocās Latgola, nu iteinis suocās Eiropa, nu iteinis suocās Latveja. Maņ nu bierneibys jau tāta i mama ir muocejuši, ka juosalepoj, ka esi latvīts, ka juosalepoj, ka esi latgalīts, juokūp sovys saknis, sova volūda. Kab tū vysu dareitu, vajag lelus sapynus. Tāta i mama sepinieja lelus sapynus, i dūmoju, ka verūtīs nu augšys, Ontons (Ontons Slišāns – red.) ir cīši prīceigs, ka itys sapyns ir pīsapiļdejs. Puorfrazejūt Armstronga vuordus, itys ir mozs sūļs latgalīšu volūdys lītuošonai publiskajā telpā, bet cīši lels liecīņs latgalīšu pošapzinis ceļšonā.”
Portalam lakuga.lv Andris Slišāns stuosta, ka itaida ideja par latgaliskom zeimem bejuse vēļ Viļakys nūvoda laikūs, dorbs bejs aizsuokts, nu nav saguojs dabuot vysus apstyprynuojumus – zeimis pastateišona apsastuojuse pi “Latvijas Valsts ceļu”, kas naapstyprynuoja latgaliskū variantu. Tod mainejuos nūvods i beja skaidrys, ka zeimis taipat juomaina, Andris guojs ar ideju pi jaunuo Bolvu nūvoda, kū nūvoda vadeiba atbaļsteja. Piečuok daudzi īsasaistejs nūvoda deputats Aldis Bukšs, nūvoda izpilddirektors, juo vītinīks, kuri bejuši gotovi kuortuot vysus saskaņuojumu vaicuojumus. Tys itūreiz veiksmeiguok izadevs ari, pasasokūt itūgod pījimtajam Latvīšu viesturiskūs zemu lykumam.
Latvīšu viesturiskūs zemu lykuma rūsynuotuojs ir Vaļsts prezidents Egils Levits, kurs, sveicūt Bolvu nūvodu ar zeimeigū nūtikšonu, syuteja itaidus sveicīņa vuordus: “Asu gandareits, ka mane īrūsynuotais Latvīšu viesturiskūs zemu lykums ir ness pozitivys puormainis i ļaun jiedzeigi sakuortuot Latgolai i latgalīšim svareigus vaicuojumus. Divejis latvīšu rokstu volūdys tradicejis ir myusu nacejis kūpeiguo botuoteiba, ar kurū varim eistyn byut lapni. Es vysod asu aicynuojs latgalīšus runuot latgaliski, vuiceit volūdu sovim bārnim i turpynuot uzturēt dzeivu latgaliskū kulturtelpu, kurei latvīteibu padora daudzveideiguoku i kūšuoku. Mums vysim kūpā ir juosaryupej, kab car godu symtu Latgolā kūptuo i saglobuotuo latgalīšu volūda pastuovātu dzeiva i skanātu ari cytuos paaudzēs. Turu nūceju, ka latgalīšu volūdys lītuojums Latgolys publiskajā telpā – ceļazeimēs, vītu i īlu nūsaukumūs, zeimynūs i saziņā – arviņ pamonomuok vizualizēs latgaliskū kulturtelpu. Latgalīšu volūdai juoteik vaira radzamai i plotuok lītuotai Latgolys nūvodūs i ari cytuvīt Latvejā. Asat lapni par sovu latgaliskū identitati kai latvyskys identitatis sastuovdaļu! Asat stypri sovā pīdareibā Latgolai i Latvejai!”
Andris Slišāns atzeist, ka itaids nūtykums vaira vajadzeigs taišni pošim latgalīšim.
“Asu sajuts, ka vaļstiski i puornūvodu cylvākūs itys roda pozitivys emocejis, bet itys vaira vajadzeigs mums pošim, mums, Latgolys cylvākim, lai caltu sovu pošapziņu, lai saprostu, ka latgalīšu volūda ir vierteiba.
Ka saprassim poši, ka tys, kas mums ir, ir vierteigi, varbyut beigsīs tei dūmuošona i runuošona, ka Latgolā tys švaki i tys švaki, ka leluokais bezdorbs, vysi bāg i vysa kas cyts. Latgalīšim desmitem godu ir puormasts, ka runoj napareizi, deļtuo itys varbyut ļaus ceļt mums sovu pošapziņu. I cīši ceru, ka Bolvu nūvodam sekuos vysi nūvodi puorejā Latgolā da pošys lejis, da Augšdaugovys nūvoda.”
Bolvu nūvoda dūmis prīšksādātuojs Sergejs Maksimovs, atkluojūt jaunū zeimi, pasateice Andrim Slišānam i juo saimei, kai ari vysim dareituojim, kab zeime tiktu pastateita: “Mums ir lels gūds i lela atbiļdeiba ryupētīs par sovu vaļsti i sovu identitati. Eistyns cīns pret Andri i juo saimi par itū sapynu. Itamuos dīnuos cīši daudzi nu ļaužu dzieržu vuordus: “Es cīneju Latgolu i latgalīšu volūdu, bet…”. Šudiņ es grybu pasceit lelu paļdis tim cylvākim, kuri cīnej Latgolu i latgalīšu volūdu sovūs dorbūs. Cīnu itim dorbim izruodeja Vaļsts prezidents, izruodeja “Latvijas Valsts ceļi” i Satiksmis ministreja, kas saskaņuoja zeimi, izruodeja kotrys cylvāks, kas atbaļsteja ituos zeimis pastateišonu. Paļdis Bolvu nūvoda deputatam Aldim Bukšam, kurs kai naradzamais spāks ir paleidzējs, kab itys nūtyktu. Paļdis jums, ka sovu mīlesteibu pret Latgolu i tuos volūdu asat paruodejuši dorbūs!”
Bolvu nūvoda deputats Aldis Bukšs, kurs aktivi guojs tolkā pi zeimis saskaņuošonys dorbu, atkluošonā atzyna, ka ite pīsapiļdejs ari vīns nu juo poša sapynu. “Sovā ziņā itei zeime ir pīruodejums myusu drūsmei spēt puorvarēt tūs aizsprīdumus, kas myusūs ir bejušs paaudžu paaudzēs. Dažaidu īmesļu deļ, nu nazynuošona, naizpratne ir raisejušys bailis lepuotīs i ceņstīs saglobuot latgalīšu volūdu, kas ir daļa nu latvīšu volūdys. Sabīdreiba ir mainejusēs. Ari Reigā, valdeibā, cylvākūs, kuri pījem lāmumus, attīksme pret latvīšu volūdys paveidu – latgalīšu rokstu volūdu – ir mainejusēs, tykuse labvieleiguoka. Ituos zeimis byušonu ir atbaļstejuši “Latvijas Valsts ceļi”, Satiksmis ministreja. Vaļsts volūdys centrs, kurim ir juotur ryupe par latvīšu volūdu, na tikai akcepteja, bet ari mudynova iz itim sūlim. Pyrmū reizi, pa munam, Latvejis viesturē, kas nūzeimej ari pasauļa viesturē, koč kur iz itaidys ceļazeimis ir uzroksts latgalīšu rokstu volūdā. Izbaudit itū breidi, kura līcinīki jius asat,” tai Aldis Bukšs.
Bolvu nūvoda zeimis atkluošonā kluotyn beja ari Latvejis Universitatis Lībīšu instituta vadeituojs, volūdnīks, muokslinīks, lībīšu kulturys aktivists Valts Ernštreits, nūruodūt, ka ituos zeimis pastateišona ir puormaiņu īsazeimiešona ari sabīdreibā kūpumā:
“Itei zeime paruoda lelys puormainis ari sabīdreibā. Zeime paruoda, ka beidzūt piec cīši garu godu mes varim īraudzeit Latvejis dažaideibu – sūpluok latvīšu literarajai volūdai varim īraudzeit latgalīšu rokstu volūdu.
Cereju, ka sovulaik byus zeimis ari lībīšu volūdā. Svareiguokais, itū zeimi atkluojūt, ka ļauds ir suokuši saprast, ka latvīteiba ir cīši dažaida i ka vysa latvīteiba, vysi tuos paveidi ir vierteiba, ka nav vīna skaidra modeļa, nav vīnys skaidrys pazeimis, kaidam ir juobyut eistynam latvīšam. Eistynais latvīts kai suma veidojās nu vysu cīši dažaidūs latvīšu kulturu, nu dažaidūs nūvodu. Ir cīši svareigi, kab mes tū Latvejis dažaidū boguoteibu radzātu naviņ sātuos i muzejūs, bet radzātu ari, braucūt pa Latveju. Itei ir pyrmuo zeime Latvejis pastuoviešonys viesturē, kas nav privata voi sabīdryska iniciativa, itei ir pyrmuo vaļstiskā leiminī saskaņuota ceļazeime. Es dūmoju, ka tei īzeimej jaunu laikmetu. Paļdis Bolvu nūvodam, ka jius tū izdarejot i paruodejot jaunu ceļu naviņ Latgolai, bet vysai Latvejai kūpumā!”
Itūvosor ari portals lakuga.lv raksteja par Valta Ernštreita muokslys objektu “#nekādu lībiešu nav”, ar kura paleidzeibu jis raudzeja pīvierst viereibu lībīšu situacejai Latvejā, eipaši akcentejūt ari vītu nūruožu zeimu pastateišonys sarežgejumus. Vaira par situaceju var puorskaiteit ITE.
Olūts: lakuga.lv


text:
Lopsa vysas gudrības zynuoja, tik pa gaisu skrīt vēl namuocēja. Nūguojuse pi vonoga, lyudzās ari šitai gudrībai jū izmuocīt. Vonogs pajēmja lopsu aiz pakauša un pacēļa gaisā. Tur augšā lopsa atsasaucja: “Dīzgon, jau muocēšu, laid vīn mani vaļā!” Vonogs palaidja. Lopsa žvurgdama kreit zemē, taišņi uz calma.
Lopsa klīdz calmam:”Voi bēgsi, poguons, nūst!” Bet calms ni dzierd, ni redz, ni klaosuos. Un lopsa krita calmam viersā tik nažēlīgi, ka palyka guļūt uz vītas ar atstīptu asti. Nu tuo laika nivīnai lopsai nalīn vairs pruotā pa gaisu skrīt, un tuodēļ juos vysas staiguoj ar atstīptu asti.
E. Kozlovska “Lobuo sākla”


text:
Tūp gruomota “Latgalīšu volūda suociejim”
Roksta autors: portals lakuga.lv
Jau ūtru godu ar Latgolys kulturys programys finansialu atbolstu kulturvīta “Volūdu sāta” aba “Valodu māja” turpynoj dorbu pi unikalys vuiceibu gruomotys. Tamā sevkurs grybātuojs kūpā ar varūnim Agnešku, Ādamu, Gundegu i Viktoru varēs vuiceitīs latgalīšu volūdu.
Pūlīte Agneška īsapazeist ar latvīšu piecteci ASV Ādamu īsapazeišonys aplikacejā “Cymuss”, reidzineica Gundega naplānuotai teik Daugovpilī pi pīterpilīša Viktora, deļtam ka jai ir vajadzeigs pīredziejs mebeļu restaurators, i Viktors taids ir. Jis ir ari prieciejīs ar latgalīti Ināru, deļtam grib apguit latgalīšu volūdu taipoš kai Ādams, kurs beiguos nu Teksasys teik Rēzeknē i paleidz Inārai atrast seņ maklātu radineicu.
Gruomotys pamatā byus lykts uzsvors iz volūdys komunikativū funkceju, juos mierkauditoreja byus latvīšu, krīvu i angļu volūdā runojūši interesenti. “Gribim izceļt – latgalīšu volūda ir dzeiva volūda, kū daudzi cylvāki izmontoj kasdīnys saziņā saimē, draugu storpā i cytur. Gribim paruodeit, ka tei nav seneja, izmierstūša volūda, bet ka tū var ārtai izmontuot vysaiduos myusdīneiguos dzeivis situacejuos,” par gruomotu stuosta “Volūdu sātys” projektu vadeituoja Elīna Kokareviča.
Projektā īsaisteiti daudzi latgalīšu volūdys specialisti, volūdnīki i volūdu pazinieji, kas puorzyna komunikativuos niansis i var paleidzēt vuiceibu materialam palikt lobuokam. Pi projekta struoduoja Snorre Karkonens-Svensons – volūdnīks i komunikativuos pīejis puorzynuotuojs, Muora Mortuzāne-Muravska – latgalīšu volūdys specialiste, materiala veiduotuoja i tulkuotuoja, Maruta Latkovska – latgalīšu volūdys redaktore i konsultante raksteibys i izrunys vaicuojumūs, Alise Birnbauma – volūdu pasnīdzieja, tulkuotuoja i materiala izstruoduotuoja atbylstūši Eiropys Kūpeigūs pamatnūstuodņu volūdu apgivei standartim, Solvita Berra – volūdneica i piļsāttekstu eksperte, Oskars Orlovs – tekstu autors i latgalīšu humora eksperts, Egle Žilinskaite – padūmdevieja materialu strukturys izstruodē.
“Suocūt projektu pārnejā godā, varbyut pat nadadūmuojom, cik apjūmeigs i laikītiļpeigs tys byus. Cytu reizi beja gribiešona nūlaist rūkys, bet varim byut pateiceigi tam, ka myus atbolsta kai daudzi gudri cylvāki, kas ir pīkrytuši pīsadaleit projektā, tai ari Latgolys kulturys fonds, deļtam ka itei ir vareiba na tikai nazkū radeit, bet ari pošim vysu laiku vuiceitīs i apguit kū jaunu, puorvarēt izaicynuojumus i augt,” pīzeist Elīna.
“Gruomotys izveidis komanda samārā eisā laikā veice apjūmeigu i novatorisku dorbu, deļtam ka ir izveiduota gon vuiceibu vīlys apgivis struktura, saturu grupejūt atbiļsteigi temom i veidojūt praktiskus aizdavumus, gon literarais viestejums, kas caurauž gruomotu i ļaun identificēt sevi ar juos varūnim, dzeivim cylvākim ar sovim raksturim, vajadzeibom i problemom. Ite nav idealūs cylvāku i dialogu, kai tys naratai ir nūvāruojams vuiceibu gruomotuos – vīnam nu varūņu nav rūkys, cytam saimis,” pīzeist Dr. Philol. Ilze Sperga, kas recenzēja materialu.
I. Sperga arī nūruoda iz tū, ka, varams, ryudeitu latgalīti katuoli atbaideis gruomotā īkļautuos niu aktualuos socialipolitiskuos temys, pīmāram, veganisms, LGBT+ tīseibys, feminisms, bet gruomotys idejis autors, volūdnīks i “Volūdu sātys” rodūšais vadeituojs Snorre Karkonens-Svensons akcentej, ka gruomota, pyrmom kuortom, ir gataveita, kab veicynuotu latgalīšu volūdys lītuojumu i uzturātu volūdys statusu eipaši jaunīšu vydā, lai par tū radeitu interesi ari uorpus Latvejis.
“Nu pyrmaulmaņa laiku tei nav bejuse školys i administracejis volūda, lai tei byutu dzeiva vēļ iz prīšku, nazkas ir juodora niule. “Volūdu sātys” stypruokuo kompetencis jūma ir volūdu apgive i vuiceišona, deļtam taišni ite mums ir bejuse vareiba dūt sovu artavu. Ir svareigi, lai aizsprīdumi i konotacejis nabyutu škieršli potencialim lītuotuojim identificēt sevi ar volūdu i jū lītuot. Deļtam gruomotā atkluojam volūdu myusdīnu kontekstā, dūdūt vaira vītys urbanajam, na laukim, golu golā daudzi latgalīši dzeivoj Reigā, Londonā i cytuos piļsātos, vairuok īkļaujūšom vierteibom par tradicionalū katuoļticeibu, kai ari aktualizejam socialūs vaicuojumus, kas svareigi myusu laiku jaunatnei,” stuosta Snorre.
2020. godā, projekta suokumā, izstruoduoja pamata mamterialu – gruomotys losomtekstu sižetu, tekstus, dorba aizdavumus i c. Itūgod uzmaneibys centrā ir gribiešona asūšū materialu uzlobuot i papyldynuot, pīmāram, izstruodojūt latgalīšu-latvīšu-angļu-krīvu vuordineicu, izrunys i fonetikys materialu itt, kai ari izstruoduot klauseišonuos materialu. Gruomotu papyldynoj boguoteigys ilustracejis, kurūs autore ir muokslineica Milica Protiča-Kojoviča, taipoš nūteik unikali latgalīšu volūdys kursi, kurūs voda latgalīšu volūdys zynuotuoja, bīdreibys “LgSC” bīdre Vineta Vilcāne, vaira par kursim var skaiteit ITE.
Par klauseišonuos materiala izveidi atbiļd akters i īrokstu studejis “Reiga” vadeituojs Kristaps Rasims. Lai īskaņuotu vysu sagataveitū materialu, procesā tyka īsaisteiti 15 runuotuoji. Bolsus īrunuoja: Kristaps Rasims, Inga Misāne-Grasberga, Aina Jurdža, Inta Ostrovska, Baiba Stepanova, Leila Rasima, Zofija Ritiņa, Ainārs Linužs, Guntis Rasims, Juris Vucāns, Normans Bārbals, Valdis Vucāns, Andžejs Rasims, Terēze Rasima i Ernests Rasims.


text:
“Pi myusim Latgolā” viestej par Latgolys kongresa symtgadis pīminekli
Piec bīdreibys “Latgalieši” iniciativys Rēzeknē īsuokti byuvnīceibys dorbi pīminis vītys izveidei par gūdu 1917. gods Latgolys kongresa symtgadei. Pādejūs nedeļu laikā Latgolys sabīdreibā suokušuos plašys diskusejis par uzrokstim, kū vajadzātu raksteit iz poša pīminekļa i kaidā latvīšu volūdys rokstu formā tys byutu doroms.
Pīminekļa pastetiešonys vaicuojumus niu koordinej Rēzeknis piļsātys dūme, kas paradz, ka iz tūpūšuo pīminekļa varātu īgravēt Raiņa vuordus – “I Kurzeme, i Vidzeme, i Latgale mūsu”. Sovpus ūtrā pusē paradzāts teksts latgalīšu literarajā rokstu volūdā Pītera Stroda ortografejā – “1917. goda 26. un 27. aprelī p. v. st. itymā vītā kinoteatrī “Diana” nūtyka Pyrmais Latgolas latvīšu kongress, kas lēme par apsavīnōšonu ar Kūrzemi un Vidzemi”. Ari itū uzrokstu atbolsta Rēzeknis piļsātys dūmis Kulturys komiseja.
Vairuokys latgalīšu sabīdriskuos organizacejis ir izsacejušys sovys puordūmys i īrūsynuojumus ituo pīminekļa pastateišonys sakarā. Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynuoja nūvērst napiļneibys pīminekļa tekstā, kas paradzāts latgalīšu rokstu volūdā. Sovpus Bīdreiba “Latgolys Saeima” lyudze lītuot latgalīšu rokstu volūdu kai pamatvolūdu, veidojūt pīminekļa uzrokstus. Bīdreiba “Latgaļu sāta” Raiņa citata vītā aicynoj izmontuot kaidu nu Franča Trasuna dūmu gryudim.


text:
reita atrodums
īsoku puorskaiteit šudiņ nu reita najauši atrostū LU Juridiskuos fakultatis doktoranta Juoņa Plepa rokstu par vēļ vīnu Latvejis vaļsts prezidentu – veiskupu Jezupu Rancānu.
atzeimeišu, ka roksts beidzās ar Mikeļa Bukša citatu: “Nasaverūt uz tū, ka latgaļi Satversmes Sapuļcē, tai saceit, tyka izpārti, un ka latgaļi pi Latvijas Satversmes pījimšonas atsatureja nu bolsōšanas, taidā veidā protesteidami pret jūs interešu nūdūšonu un paturādami sev breivas rūkas nōkūtnē, tūmār latgaļi ir bejuši un palykuši lojali kai pret pošu valsti, tai ari jōs satversmi.”


text:
Sastdiņ Rēzeknē pīminēs Vladislavu Luoci
28. janvarī 12.00 Rēzeknē, Latgalīšu rakstnīceibys muzejā (Kruoslovys īlā 4b), nūtiks latgalīšu gruomotu izdevieja i sabīdryskuo darbinīka Vladislava Luoča 105 godu pīminis pasuokums, informej muzeja vadeituojs Pīters Luocs.
“Ar Vladislava Luoča myužu saisteita Latgolys kulturviesture i dzimtinē, i emigracejā nu jau vasala godu symta ilgumā. Ari myusu meilū tāvu zemeiti ituo pasauļa varenī ir dalejuši i puordalejuši naīvārojūt eistūs ituos zemis mantinīku grybu. Vladislavs Luocs ir nūsastuojs pret apspīdiejim nu austrumu i rītumu i pret pošu kolaborantim. Jis bez atlykuma ir uperējs sovu dzeivi latgaļu drukavuotuo vuorda saglobuošonai caur literaturu, presi i ari par sovu leidzcylvāku tīseibom. Tys jam ir izadevs,” soka Pīters Luocs.
Vladislavs Luocs dzims 1912. goda 26. janvarī Drycānu pogosta Luoču solā zemnīku saimē. Vuicejīs Aglyunys gimnazejā i Latgolys Tautys augstškolā žurnalistiku i tautsaimisteibu. Struoduojs par īriedni Ruka dzeļžaceļa kantorī Rēzeknē. Nu 1931. goda latgalīšu periodikys izdavumūs īspīsti V. Luoča publicistika, tāluojumi i stuosti. 1939. godā V. Luocs nūdybynuojs latgalīšu izdevnīceibu Daugovpilī. Izdevnīceibā veiduojuos latgalīšu sabīdryskuo dūma, nūtyka debatis, atsakluoja literati i jūs interesis. Izdevnīceiba beja kai tautys pylnvaruotais runuot par tautys kulturys dzeivi. Da 1944. goda, kod V. Luocs emigrēja iz Vuoceju, juo vadeituo izdevnīceiba Daugovpilī izdeve 30 gruomotys, “Tāvu zemes kalendaru”, rokstu kruojumu “Olūts”, laikrokstu “Latgolas Bolss”.
Nu 1943. goda periodiski, reizi treis mienešūs, tyka izdūts žurnals “Dzeive”. Piec atkuortuotys padūmu okupacejis V. Luoča izdevnīceiba atsuoce dorbu trymdā Rītumvuocejā. Nūzeimeiguokī tuos izdavumi: “Olūts”, “Tāvu zemes kalendars”, “Acta Latgalica”, laikroksti “Latgola”, “Latgolas Bolss”, žurnals “Dzeive”.
Vladislavs Luocs myužeibā aizguoja 1984. goda 30. decembrī Minhenē (Vuocejā). Puorapglobuots 1992. goda 21. oktobrī Drycānu pogosta Piļcinis kopūs.


text:
18. decembrī aicynojam iz koncertu "Celīs, bruoļ!"
Sastdiņ, 18. decembrī, Latgolys viestnīceibys GORS lelajā zālē izskanēs jau četrys reizis puorcaltais koncerts “Celīs, bruoļ!”. Tymā dzīsmis nu Latvejis Symtgadis Latgolys Kongresa muzykys izlasis albuma ar taidu pošu nūsaukumu “Celīs, bruoļ!”.
Guntis Rasims, vīns nu koncerta organizatoru, prīcojās: “Koncerts “Celīs, bruoļ!” beidzūt nūtiks! Itys ir pyrmais koncerts organizatoru i muokslinīku pīredzē, kuru daguoja puorceļt vasalys četrys reizis. Kotrys nūlyktais datums da šam regulari “veiksmeigi” īkryta styngruoku īrūbežuojumu periodūs. Prūtams, i poši muokslinīki, i pasuokuma apmaklātuoji da pādejai nedelei naticēja, ka beidzūt atīs gondreiž 20 mienešus gaideitais nūtykums. Bet niu, redzīs, ka zvaigznis beidzūt ir sasastuojušys pareizuos vītuos. I ituos myusu zvaigznis 18. decembrī kuops iz “Gora” skotivis.”
Koncerta programā varēs dzierdēt dzīsmis nu Latvejis Symtgadis Latgolys Kongresa muzykys izlasis albuma “Celīs, bruoļ!” i cytys pazeistamys latgalīšu melodejis, pīmāram, “Tuoli dzeivoj”, “Rūžeņa”, “Jezups” i cytys.
Dzīsmis izpylda – Jānis Aišpurs (“The Sound Poets”), Arņs Slobožanins (“Dabasu Durovys”), Guntis Rasims (“Bez PVN”), Ēriks Zeps (“Rikši”), Jurs Ostrovskis (“Dvinskas muzikanti”), Jana Dudare (“Piparmētra”), Aņss Ataols Bierzeņš (“Maskačkys Muzykanti”), Ingars Gusāns (“Sovvaļnīks”), Ūga (“Ausmeņa Records”), “Graidu” veiri Juoņa Mežinska vadeibā i cyti pazeistami latgalīšu muzykanti.
Dažaidūs muzykys stilu latgalīšu muokslinīku apvīneibai ar leidzeigu koncertprogramu ir bejuse jau īspieja uzastuot vaļsts svātku svineibuos Viļakā i Sutru kulturys pilī.
“Pa storpam gadejuos i kaids kuriozs. Kod kaidys vītejuos pošvaļdeibys kulturys dzeivis malieji aicynuojuši ar mynātū koncertprogramu uzastuot vaļsts svātku aktivitatēs. Golā gon atsacejuši, nūruodūt, ka programmā nav patriotisku dzīšmu. Organizatorim tys bejs lels puorsteigums, jamūt vārā, ka “Celīs, bruoļ!” programu pamatā veidoj leluokuo daļa patriotiskuokūs i tautyskuokūs latgalīšu melodeju. Goduos vysaiž,” pīzeist Guntis. “Sasateikam 18. decembrī “Gorā”! Cerim, ka asat sasagaidejuši itū kūpā byušonu taipoš kai i mes.”
Latvejis Symtgadis Latgolys Kongresa muzykys dzīšmu izlasi “Celīs, bruoļ!” var nūsaklauseit ite.


text:
Iz jauna ceļa /Vacūs gazetu viests
Kod dybynuojuos Latvejis vaļsts, tod pi resoru izbyuvis daudz kas tyka dareits piec vacim Krīvejis paraugim. Tys beja nūvārojams ari izgleiteibys resorā, myusu školu sistemā i programuos.
Jemūt tikai Latgolu, juokonstatej, ka leidz 1921/22 muoceibys godam te nabeja nivīnys specialškolys, bet gimnazejis dorbuojuos 5; vīna Ludzā un pa divejis Rēzeknē i Daugovpilī; pi kam muoceibys nūsarisynuoja gondreiž piec taidom pat programom, kai agruok Krīvejā.
Ar tū myusu tautys izgleiteiba tyka nūstuodeita iz tuo poša ceļa, pa kuru beja tai stypri īroduse staiguot Krīvejis sabīdreiba.
Cytaidi gondreiž navarieja i nūtikt, tuopiec, ka pyrmā Latvejis vaļsts pastuoviešonys godā, myusu sabīdriskī darbinīki, izauguši Krīvejis īkuortā i izgleituoti juos školuos, vadejuos nu tim īskotim iz izgleiteibu i dzievi, kuri sovulaik vaļdeja Krīvejā.
Var byut bejušā Krīvejā, ar juos myužnīceibu, kai naviņ cēļ varieja attaisnuot bezdarbeigu cylvāku audzynuošonu, kū dūd gimnazeju izgleiteiba, bet Latvejā ir cyti dzeivis apstuokli: te kotram juostruodoj i nu sova dorba juoizteik. Tuopiec myusu školom juoir taidom, lai juos sovim audzieknim varātu snēgt prakstiskai dzeivei vajadzeigys zynuošonys, pīradynuotu jūs pi dorba i apkaruotu tū „boltrūceibu”, kura nu Krīvejis laikim vēļ ir izaplatejuse myusu sabīdreibā.
Šuos myusu vaļsts svareiguos praseibys dreiži viņ īgiva izgleiteibys resora darbinīku īviereibu i jau 1921/22 muoc. godā tyka atvārtys vairuokys specialškolys, storp kurom Latgolā nūdybynuotys: Bolvu komercškola, Malnovys laiksaimnīceibys škola, Daugavpiļs Školuotuoju Seminras i Eversmuižys amatnīceibys škola. Tikai, dīvam žāļ, myusu tauta nanūvērtieja orūdizgleiteibys leluos nūzeimis, i minētuos školys paguojušā godā pīteikūšā mārā natyka apmeklētys. Seviški vuoji beja apmeklēta lauksaimnīceibys škola Malnovā.
Šuos nanormaluos paruodeibys īmesli sliepās vairuokūs apstuokļūs. kai vīnu nu svareiguojim, juoatzeimej orūd (special) izgleiteibys napopularitati myusu sabīdreibā, kura leidz šam vēļ šuos izgleiteibys nūzeimi viertej piec KRīvejis mārauklys i iz dzeivi verās caur vacim okulerim.
Šuo nūviersšonai, kai ari cytu orūdizgleiteibys jautuojumu veicynuošonai 4/II š. g. Izgleiteibys ministreja beja sasaukuse Reigā orūdškolu prīkšstuovu kongresu, kura darbeiba nūsarisynuoja Izgleiteibys ministra bīdrinis V. Seil j-kdzis vadeibā. Te vysā sovā spilgtumā izapauda tagadejuos gimnazeju izgleiteibys atrauteiba nu praktiskuos dzeivis i napīcīšameiba dybynuot dažaidu specialškolu plašu teiklu.
Šū rindeņu raksteituojs, aizstuovūt školys tyvynuošonu dzeive, beja īdzniedzis kongresam nuokušuos tezis: 1) kai pamat, tai ari vydusškolu piedejuos klasēs juopasnādz lauksaimnīceibu, kooperaceju, gruomotvesšonu i pašvaļdeibys zineibys i 2) pi vysom školom organizejamys kūka, metala i papis (kartona) apstruoduošonys darbneicys, lai ari kūpami augļu i sakņu duorzi.
Šis prīkšlykums, pateicūtīs kongresa vadeituojis pabalsteišonai, tyka vīnbalseigi pījemts.
Minietais kongresa lāmums napalyka par skaistu vieliešonūs viņ: vairuokys praseibys jau izvastys dzeivē. Tai vīnā, ūtrā vydusškolā dobys zineibu pasniegšonu suoc jau pīmāruot laiksaimnīceibys kuļturys praseibom. Bez tuos vysom orudu i vydusškolom uzdūts dareit vysu īspiejamū, lai tur tyktu īreikuotys rūkdorbu darbneicys, kas mozuokā voi leluokā mārā ir jau veikts.
Ar lelu gondarejumu juoatzeimej ari tys dakts, ka šugod pyrmū reizi myusu dzimtinē tyka sareikuoti školuotuojim dobys zineibu kursi ar lauksaimnīceibys i kooperacejis pasniegšonu.
Ar šū tautys izgleiteibys jaunā ceļā ir sparts lels sūļs iz prīšku. Jau tagad var paredzēt tū lelū svieteibu, kurū ness myusu tautai tī symti školuotuoju, kas minietūs kursūs īgiva lauksaimnīceibys i kooperacejis zineibys. Tikai juoapguodoj myusu školys ar attīceigu lauksaimnīceibys i kooperacejis literaturu, lai školuotuoji varātu plašuok īpasazeit ar šū nūzaru vaicuojumim i papyldynuot tū, kas tyka pasnāgts kursūs.
Cerēsim, ka nuokušā godā izgleiteibys resora vadeituoji atrass īspiejameibu īpazeistynuot školuotuojus ari ar gruomotvesšonu i pašvaļdeibu darbeibu i politiku.
Rūkdorbu darbneicu īreikuošonu pi pamatškolom Latgolā, acim radzūt kavej leidzekļu tryukums.
Tai kai šuo goda Izgleiteibys ministrejis budžetā ir atvālātys dīzgon lelys sumys pašvaļdeibu pabolstim deļ školu īkuortuošonys i apguoduošonys ar muoceibys leidzeiklim, tod, dūmoju, ka kai školys, tai ari myusu pašvaļdeibu organi nanūkavēs izglyugt nu šom sumom darbneicu, biblioteku, kabinetu, laboratoreju īreikuošonai i cytys školu īkuortys īguoduošonai vajadzeigus leidzekļus.
Tai tautys izgleiteibys dorbs sūļs piec sūļa īs jaunu ceļu. Tikai drūšuok iz prīšku ar ticeibu sovim spākim i viņu rodūšam dorbam!
A. Sylovs
Olūts: Latgalīts. – Reiga, 1922. g. 16. augustā. – Nr. 31. – 2. -3. pl.


text:
Nikodema Rancāna konkurss izcyluokajim Latgolys regiona pedagogim30.05.2017.
Nu 2. maja da 12. septembram ir izsludynuots Nikodema Rancāna konkurss izcyluokajim Latgolys regiona školuotuojim. Nūslāguma pasuokums itūgod nūtiks Viļānūs 24. septembrī.
Ir aizritiejs kuortejais vuiceibu gods školuos i augstškoluos. Tys nūteikti ir bejs boguots ar dažaidim nūtykumim, jaunim konkursim, projektim i sasnāgumim, partū školys vadeibai, školānu pošpuorvaļdei voi vacuoku komisejai tik viņ juoizavielej, kurs nūtykums ir bejs svareiguokais, nūzeimeiguokais deļ bārnu. Kurs pedagogs, nasaverūt iz īsuoktojom i vēļ gaidamajom reformom, ir paspiejs puorsteigt ar sovu veikumu kai školānus, tai koleģus.
Atguodynojam, ka N. Rancāna konkursa bolvu ir īdybynuojuse Latgalīšu kulturys bīdreiba (LKB), a konkursa reikuošonu atbolsta Kulturys ministreja Latvejis symtgadis programā, realizej Rēzeknis Tehnologeju akademeja (RTA) sadarbeibā ar LKB i Latgolys pošvaļdeibom. Pyrmais konkursa nūslāgums nūtyka Rēzeknis Tehnologeju akademejā, ūtrais – Ludzys Tautys nomā.
Konkursam var pīteikt pedagogus četruos nominacejuos: 1) par latgalīšu volūdys, kulturys viesturis, nūvodvuiceibys populariziešonu i īvīsšonu vuiceibu voi studeju vidē, 2) par inovativu metodikys lītuojumu apvuiceibys procesā, 3) par myusdīneigu un rodūšu pīeju školānu dorba tykuma audzynuošonai un omotu apvuiceibai, 4) par veiksmeigu pedagoga debeju (na vairuok kai pedagogim ar 3 godu darba stažu). Vaira informacejis var meklēt RTA i LKB sātys lopuos konkursa nūlykumūs. Aizpiļdeitys dasacejumu anketys ir gaideitys da 12. septembram (Lūdzu, ieslēdziet Javascriptu, lai redzētu e-pasta adresi! )
Vielejūt školuotuojim radūšu atpyutu vosorā, aicynojam suokt vuiceibu godu ar breineigu nūtykumu Viļānūs, sasateikūt N. Rancāna konkursa nūslāguma pasuokumā Viļānūs.
Ilga Šuplinska,
konkursa koordinatore


text:
Ituogods “skotivis nogla” – Rēzeknis teatra “Joriks” izruodei
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
2021. gods 23. novembrī, Eduarda Smiļģa 135. dzimšonys dīnā, Dailis teatrī tyka apbolvuoti paguojušuos teatra sezonys izcyluokī īstudiejumi i individualī snāgumi, viesteits “Spēlmaņu nakts” sātyslopā.
Vīna nu 13 “skotivis noglu” aba “Spēlmaņu nakts 2020/2021” bolvu padūta Mārtiņa Eihis, Kristys Burānis, Pamelys Butānis, Jēkaba Nīmaņa izruodei “Mans kaimiņš ebrejs” Rēzeknis teatrī “Joriks” – par piļsātys kūpīnys salīdiešonu, profesionaluos i amateru muokslys savīnuojumu i viesturiskuos apzinis mūdynuošonu bez agresejis i didaktikys. Apsveicam!
Apsveicam ari režisoru Vīsturu Kairišu par sajimtū ituos “Spēlmaņu nakts” Lelū bolvu – Dailis teatra izruode “Smiļģis” tyka atzeita par Goda izruodi. Ieva Jurjāne i V. Kairišs taipat sajēme “skotuvis noglu” par kūpdorbu itamā izruodē – režejis i scenografejis absolutu saplyusmi, rodūt īstudiejumu vizualuo teatra estetikā.
“Spēlmaņu nakts” 2020./2021. gods sezonys konkursa izruodis vērtēja žurejis komiseja pīcu cylvāku sastuovā: teatra kritike i zynuotneica, žurejis komisejis prīšksādātuoja Zane Radzobe, teatra kritike i zynuotneica Edīte Tišheizere, teatra kritike Juta Ance Ķirķis, teatra kritike i kulturys žurnaliste Undīne Adamaite, teatra kritike Gundega Saulīte.
Ar puorejim “Spēlmaņu nakts” bolvys sajiemiejim var īsapazeit ITE. Ituogods “Spēlmaņu nakts” apbolvuošonys ceremonejis TV īrokstu var nūsavērt ITE.


text:
Latvejis Teirū tehnoloģeju klasters „Cleantech Latvia” laipni aicynoj iz seminaru „Enerģetiskuos kūksnis audziešona granulu ražušonai”, kas nūtiks ituo goda 11.decembrī Rēzeknī, Atbreivuošonys alejī 169a, SIA „NewFuels” RSEZ telpuos.
Gostūs aicinuoti visi nūzaris interesenti – nūzaris komersanti, uzjiemejdarbeibys atbolsta struktūru, vaļsts i pašvaļdeibu instituceju, izglīteibys i pietnīceibys institutu puorstuovji.
Daļeiba seminara ir bez moksys. Reģistraceja leidz 6.decembram pa e-postu [email protected] .
Ziņas


text:
26. julī Varkļuonu pilī medeju puorstuovus i interesentus iz presis konferenci aicynuoja Latgolys kongresa organizatori – 4. pasauļa latgalīšu saīta rezolucejis izpiļdis komitejis prīšksādātuojs Agris Bitāns i komitejis lūcekli Ilga Šuplinska, Jurs Viļums, kai ari kongresa orgkomitejis gūda lūcekli Anna Rancāne i Vīsturs Kairišs, kab informātu par Latgolys kongresa satura jaunū konceptu, pasuokuma organizacejis plānuotajim pūsmim i atsavārtu iz īprīškejuos rezolucejis izpiļdi.
Presis konferenci atkluoja A. Bitāns, jis izsludynuoja Latgolys kongresa sasaukšonu 2022. gods 27.–28. aprelī Rēzeknē, nūsauce organizatoriskūs pūsmu datumus, pastreipuodams sabīdreibys leluokys i plašuokys puorstuovnīceibys napīcīšameibu. Latgaliskom vierteibom ir vīta nuokūtnis Eiropā, kongresa tēma formulāta kai latgaliskuma kods Eiropā nu volūdys da ekonomikys. Kongresa atkluošona paradzāta 27. aprelī Latgolys viestnīceibā “Gors”, 28. aprelī akademiskuo i diskuseju daļa par Latgolu – Rēzeknis Tehnologeju akademejā (RTA). Kongresu nūslēgs rezolucejis pījimšona i strukturys, kas sekoj rezolucejis izpiļdei, īvieliešona.
Kongresā puļcēsīs delegati, daleibnīki i gosti. Delegatim byus bolsa tīseibys rezolucejis pījimšonā, jī puorstuvēs vairuokys grupys: Latgolys īdzeivuotuojus proporcionali skaitam nu teritorejis, kas apstyprynuota Latvejis viesturiskūs zemu lykumā (leidz 2000 īdzeivuotuoju – vīns delegats kongresā, vairuok par 50 000 – 20 delegatu); pošvaļdeibys; Bazneicu; navaļstiskuos organizacejis, kas aktivi dorbojās Latgolā i sevi pīruodejušys latgaliskajā; izgleiteibys īstuodis nu pyrmsškolu da augstškolu, kas pādejūs pīcu godu laikā sevi kaidā ziņā aplīcynuojušys ar latgalīšu volūdu, pīmāram, ar daleibu sotuvis runys konkursā “Vuolyudzāni”; uzjiemiejus; latgalīšus nu cytu viesturiskūs zemu, īskaitūt Reigu; Urpus Latvejis dzeivojušūs latgalīšus nu Rītumu i Austrumu. Delegatim dasasaceišonys elektroniskuo anketa byus juoaizpylda da 10. februara. Ka byus dasasacejuši vaira, kai ir kvotys, cylvāku storpā tiks reikuota sapuļce, lai jī nu sova vyda varātu vīnuotīs par jūs puorstuovūšū delegatu.
Kai daleibnīki Latgolys kongresā varēs pīsadaleit cylvāki ar zynuotnisku interesi par Latgolys vaicuojumim i tī, kam padūmā praktiskys lītys, kū pasaceit i īsaceit par Latgolu. Praktiskī īsacejumi varātu tikt īlykti rezolucejā. Ituogods 26. septembrī Rēzeknē plānuota diskuseja par izgleiteibys vaicuojumim, sovutīs decembra suokumā Daugovpilī – diskuseja par ekonomikys vaicuojumim. Da 2022. gods 10. janvara byus elektroniski juopadūt dasacejums daleibai ar referatu ci stenda referatu. Da 10. februara orgkomiteja dūs redziejumu par dasaceitajom temom. Da 1. marta nūtiks tiežu syuteišona publiciešonai (da 3000 rokstu zeimu). Da 2022. gods 1. septembra byus juoatsyuta gotovi roksti, kab 2023. gods janvarī varātu izdūt kongresa rokstu kruojumu.
Vēļ presis konferencē I. Šuplinska atsavēre iz 4. pasauļa latgalīšu saīta rezolucejis izpiļdi, A. Rancāne i V. Kairišs izsaceja sovus pādejuo laika redziejumus par latgaliskū.
Olūts: lakuga.lv


text:
2017. godā tyka īvālāta Saīta rezolucejis izpiļdis komiteja (SaRIK, 2017—2022):
Agris Bitāns — SaRIK prīšksādātuojs, zvārynuots advokats;
Dr. philol. Ilga Šuplinska — SaRIK prīšksādātuoja vītneica, Latgalīšu kulturys bīdreiba;
Dr. oec. Sandra Ežmale — Malnovys koledžys direktore;
Dr. paed. Irēna Kokina — DU rektore;
Dr. philol. Lidija Leikuma — LU profesore;
Dr. oec. Iveta Mietule — RTA rektore;
Imants Slišāns — Nūdybynuojuma „Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja” vaļdis prīšksādātuojis vītnīks;
Juris Viļums — Latgalīšu kulturys bīdreiba;
Sergejs Maksimovs — Latgolys planavuošonys regiona prīšksādātuojs.
Kongresa organiziešonys komitejis gūda bīdri:
Juoņs Buļs — Rēzeknis-Aglyunys diecezis veiskups;
Vīsturs Kairišs — režisors, kusteiba „Ar Latgolu”;
Anna Rancāne — dzejneica, žurnaliste.
Komitejis aizdavums — sasaukt 5. pasauļa latgalīšu saītu 2022. godā Saīta rezolucejis izpiļdis viertiejumam i latvyskuo latgaliskuma regionā i sevkurā individā styprynuošonai.
Kūpsavylkums par rezoļucejis izpiļdi:
Vizualizacejis nu 2017.goda:
© LR Kultūras ministrijas Latvijas valsts simtgades birojs, 2017
Visi citi materiali, kas saistās ar 2017.goda nūtikšonu ir atrūnami Rēzeknis Tehnologiju akademejis škārsteikla lopā.


text:
Simt pirmais dečs
KAFIJAS IEPAKOJUMI
Sataisu kopeju, izkuopu ustabas augšā, apsasiestu iz baļča i verūs apleik. Grybu samekliet karūga, kur ni īrausts lynu spaļūs. Kopejs kiup, pierksti, apčāruši kružku, rozsylst. Uorā mygla nu reita da vokara. Pa nakti otkon lejs, i lynu muorki pylni da molu. Geidu pyrmuo snīga. A te vuss stāv iz vītas. Nimoz nakust. Aiz jumta kārtiem babas aizbuoztuos svietietuos vierbas. Vusuodu laiku nūnosuotūs kurpu krāvums vīnā molā. Vušku uodas i vylnas maiss. Striči, karūga kuots i gleznu rāmi. Gruomatas i školas burtnīcas. Lupatas i vacuos kopkas. Kažuki i gankas durovas. Styklu kaudze i salauztīs ratins. Torbuos apini i kļovas lopas iz striča. Aizsuoktī špaleri i probabas teine. Skolu mastinkas i stuovu kūki. Peļu sagrauztuos neits i krysta teitovas. Veipatku dečs. Acs skrīn i skrīn iz rinči, pruots leidzā i lānuom stuoj. Kopejs stuoj kiupiet. Laiks te apsastuoj.
2019.gada 18.novembrī
Simt otrais dečs
UPENES. Blackberries. Ribbes nigrum
nu paša reita saule spūdra aust car bārzu viersyuniem, lānuom kuop augšā i bolta mygla suok sazavuokt. jov kurū dīnu tuoda reita mygla sazavalk i naizkleist da vokara. mutulīm sazavalk gar kuorklu kryumīm meža molā, gar upes krostīm, gar ceļa kanovuom. nu reita syldu tuoragu, maisu ai kūka luošku, nazavalk gobalūs. šudin stuodam upeņu sadu, apleik mygla, apleik sovejī, jīm vakar vokarā salikam rejā maizi, jīm vakar vokarā sadadzinovam sveces kopūs. šudin kuram pierti i stuodam upeņu sadu. mygla bolta staigoj apleik, muola kolnā stuodam upeņu sadu. vokarā īmu iz pierti, vasalu myužību īmu iz pierti, īzaskrīnu klāva golā, sazapynu māslu krostā sasvīstejuos batviņu lopuos, pīsmeļu lyužā kalošas, pakreitūt pīberu zečies granta, aizačeru gunkurā sakrautejūs žogarūs, vasalu myužību īmu iz pierti pa vokara myglu, pa pierts stygu da pašas pierts, pa austu pierts deči, ai sovejīm rādā. piertie puors bolts, korstums spīž pi zemes, guļu iz pierts greidas, vasalu myužību guļu te korstumā i dieļu škierbu viejā, ai sovejīm rādā. šudin grīztuo upeņu zoru slūta iz malnuo luovas dieļa plaucej zaļūs pumpurus.
2020.gada novembrī


text:
Atsavieršona iz Bazneicu nakti Sarkaņūs
Roksta autore: Beāte Poikāne portalam lakuga.lv
28. majā nūtyka Bazneicu nakts, kurā kūpumā pīsadaleja ap 170 dīvnomu nu vysys Latvejis. Tys ir sakraluos kulturys pasuokums, kurs nūteik jau nu 2014. goda. Ari Latgolys regiona bazneicys aktivi īsasaisteja akcejā, tai ka pīduovuojuma kluosts beja vysā plots. Muns ceļš aizvede iz Sarkanim, kur atsarūn Jaunovys Marejis bezvaineiguos ījimšonys Rūmys katuoļu bazneica. Īmūt pa ceļu, kas vede iz bazneicys kaļneņu, viereibu pīsaisteja vītys sakūpteiba i eipašuo aura. Īīmūt pa vuortenim, skatīņs sastūp vacū plebaneju i tai kluot asūšū klieti i augļu duorzu. Tys radeja zynomu omuleibys sajiutu, tai it kai atsarostu kaidā breivdobys muzejā. Vierzūtīs tuoļuok, gostus sveicynuoja bazneicys zvonu skanis. Pošā pakolna golā, myura vaļņu i kūku īskauts, atsarūn 1860. godā caltais nalelais dīvnoms, nu kuruo pasaver gleznains skots iz apleicīni. Nu seneju laiku Sarkani beja zynomi kai nūzeimeiga svātceļuojumu vīta, it eipaši Vosorys svātku laikā, pasasokūt eipašajai Breinumdareituojis Dīvmuotis gleznai bazneicys centralajā oltorā.[1]
Vysys dīnys garumā, nu desmitu reitā leidz pat pusnaktei, bazneicā nūtyka vysaiduokys aktivitatis. Spylgtuok atmiņā īsaspīde gareiguos muzykys koncerts. Dzīduotuojs Edvīns Latkovskis izpiļdeja Baha, Hendeļa, Kačinī i Loida dzīsmis, Marija Adijāne Latkovska spielēja varganis. Eipaši aizkustynojūšs ruodejuos dzīsmis “Ave Maria” izpiļdejums. Dzīsmis plyudums skaisti atsabolsuoja bazneicys telpā, kas vīnlaikus lyka izjust vīglys treisys par kaulim i dvieselis pīpiļdejumu. Lai ari taida veida muzyku kasdīnā nasaklausu, tys nalīdze izbaudeit koncertu i dabuot pateikamu veļdziejumu. Turpynojūt par dzīduojumim, juopīmiņ ari tradicionaluos katuoļu dzīsmis. Piec stuosteituo pīmiņu, ka dīvnomam nav sova kora, bet tys nalīdz dzīduotgrybātuojim svātdīnē sasapuļceit bazneicā un kūpeigi vīnotīs gareigajā dzīduojumā. Ari itei reize nabeja izjāmums, tyka izzynuotys Sarkaņu bazneicā dzīduotuos dzīsmis i dažys nu tūs kūpeigai izdzīduotys. Tys radeja sasaisti storp saguojušajim i lyka izjust kūpeibys sajiutu. Juoatzeimoj ari gareiguo sasaiste ar viesturiskū. Pasuokumā izskanēja treis prīšklasejumi par Sarkaņu viesturi, bazneicys styurakminim i karūgim. Lekcejā par bazneicys styurakminim tyka snāgts īskots zeimeiguokūs prīsteru darbeibā, kuri nazkod kolpuojuši Sarkaņu bazneicā.
Lai ari īprīšk tyka dzierdāts par Bazneicu nakts nūtikšonom, tik itūgod pyrmū reizi apmeklieju itaida tipa pasuokumu. Šaļtim ir vārts apmeklēt kū naparostuoku, kab paraudzeitu kū jaunu i dabuotu cytaiduoku prīškstotu par it kai zynamom lītom. Tys beja pasuokums, kurā veiksmeigi tyka apvīnuots sakralais ar viesturiskū na tik pasuokuma nūrisis kontekstā, bet ari pīviļceigajā bazneicys apleicīnē. Koč i tamā dīnā ar laikapstuoklim eipaši natykom lutynuoti, iz vokoru vys tik izspeidēja saule, kas daškeira omuleiguoku nūskaņu. Nasaverūt iz tū, pasuokumā puļcejuos pulka ļaužu – kai vītejūs, tai atbraucieju.
[1] Rūta Kaminska, Anita Bistere. Sakrālais arhitektūras un mākslas mantojums Rēzeknes pilsētā un rajonā. Rīga 2011.


text:
Taišni pyrma goda, 2021. goda 1. julī, spākā stuojās Latvīšu viesturyskūs zemu lykums. Jaunuo lykuma mierkis – veicynuot latvīšu viesturiskūs zemu dzeivuotuoju kūpeigū apziņu, identitati i pīdareibu kulturtelpu saglobuošonu i ilgtspiejeibu atteisteibu. Itūšaļt sataiseita ari viesturiskūs zemu atteisteibys padūme, kas jau saguojuse iz sovu pyrmū sēdi. Padūmis sastuovs vysā plots – kai ministri, pošvaļdeibu vadeituoji, tai navaļstiskūs organizaceju aba sabīdreibys puorstuovi. Padūmis dorbi – prīšklykumi padūšona par latvīšu viesturiskūs zemu identitatis, kulturviesturiskuos vidis i kulturtelpu saglobuošonys i atteisteibys politikys prioritatem, kai ari atbolsta pasuokumim.
Bet kaidi eisti jau niu ir padūmis golvonī apsavārtī vaicuojumi, kaidi tyvuoki i tuoluoki mierki izlikti i kaidi ir rysynojamī problemvaicuojumi, par tū raidejumā runojam ar padūmē īcaltajim sabīdreibys puorstuovim – Latgolys viesturiskuos zemis sabīdreibys puorstuovi nu bīdreibys “Latgaļu sāta” Daini Mjartānu, Sielejis viesturiskuos zemis sabīdreibys puorstuovi, bīdreibys “Ūdenszīmes” vadeituoju i kūpīnu sadarbeibys teikla “Sēlijas salas” strategiskū planavuotuoju Ievu Jātnieci i lībīšu kūpīnys puorstuovi, LU Lībīšu instituta vadeituoju, kai ari kulturys ministra uorštata padūmnīku kulturpolitikys vaicuojumūs Valtu Ernštreitu.
“Mums cīši ilgu laiku, vaira nakai symta godu, ir vaļdejs taids stereotips, ka ir koč kaids videjais latvīts i ir napareizī latvīši,
respektivi, tī, kurī naatbiļst tam standartam, i tī vīnā voi ūtrā veidā nav eistyni, nav pareizi. I varbyut tys ir golvonais, kū itys lykums rauga maineit. Tū, ka Latveja ir na koč kaids videjais aritmetiskais, bet suma nu vysu Latvejis nūvodu, kulturtelpu i viesturiskūs zemu. I, ka kotrys nūvods, kulturtelpa i viesturiskuo zeme ir vierteiba,” skaidroj Valts Ernštreits. “Itys lykums navalk rūbežus, tys taišni tūs atdora. I tys ir tys, ar kū itam viesturiskūs zemu lykumam ir juosasuoc. Tam juosasuoc ar sabīdreibys izpratni piļneigi vysūs leimiņūs, suocūt ar vaļsts administracejis leimini, ar pošvaļdeibu leimini, ar cylvāku leimini, jo nu izpratnis cīši cieški daudzi kas pasamej.”
Ari Dainis Mjartāns nūruoda iz izpratnis veicynuošonu i sabīdreibys izaugsmi: “Mani nūmuoc, ka mums vajag lykumu, kab dareitu tū, kū kotrys varēja dareit vysu itū laiku, vysys pādejūs 30 godus. Vysus pādejūs 30 godus mes varejom vuiceit latgalīšu volūdu, koč voi fakultativi, pošvaļdeibys varēja tū finansēt, kas mums līdz tamā pošā Latgolā voi Sielejā zeimis izlikt sieļu mēlē voi latgaliski. Faktiski tū varēja kuortuot i dareit, ka cylvāki tuo byutu gribiejuši.”
“Mums var pasamaineit Saeima, var pasamaineit pošvaļdeibu rūbeži, nu viesturiskuo zeme ir viesturiskuo zeme. Itai ir vīgļuok pasceit sovu pīdareibu. Tys ir puorlīcynūši. Tū navar grūzeit,” soka Ieva Jātniece. “Itys lykums dagrīž lelu viereibu regionalajai atteisteibai. Ka da ituo centrs mums ir bejs i vys vēļ ir Reiga, tei monocentriskuo atteisteiba, tod itys lykums koč voi ar skaņu, ar cylvāku atsatīkšonu var vierzeit vaira tū vaļsts politiku iz regionim.”
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Kluot Annys – Saimineicu dīna
Roksta autors: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
26. julī katuoļu bazneicuos svietej sv. Annys – Jaunovys Marijis muotis – dīnu. Kuramā bazneicā atlaidys – tī leluoki svātki ar tiergu i zaļumballi (myusu dīnuos ari plašu pasuokumu). Tautys tradicejuos itei dīna eipaša ar jaunuos ražys paraudzeišonu, pi tuo ari golda kluošona i saimineicys teikšona. Par Saimineicu dīnys tradicejom i sovu vuordu stuosta treis Latgolys Annys.
Annys muižys saimineica ANNA DANČA Kuorsovys nūvoda Saļņovā pazeistama ar zuoļu čajim, latgaliski raksteitom lugom i tradiceju zynuošonu: “Nikaidu eipašūs ticiejumu voi dobys vāruojumu Annys dīnai nav. Vīneigi, ka piec Septeņu bruoļu dīnys īilgušais leits lej ari piec Annys dīnys, tod kaidu laiceņu leis vēļ. Piec Annys dīnys byutu laikam juonūsastuoj. Tikkū pļautu sīnu var likt zuordā, i jis momentā izkolst. Vysi uorstnīceibys augi pļovā jau nūvuokti, palīk vīneigi sātī.
Ar Annys dīnu duorzā jau suocās jaunuos buļbis, saimineica var goldā izlikt jaunū maizi. Myusu saimis Annys dīnys iedīņs byutu – pameikstais. Izvuoreja jaunuos agreimuos buļbis, tod ar soli bez kriejuma sameiceja bīzpīnu, salyka škeivī, viersā kuorteigu svīsta kuortu. Nu boltūs myltu taiseja kļockys – zacirku. Pīns vyspuor beja vosorys iedīņs. Seipuli i špeks jau nūāsti nu pavasara pusis, piec tam guoja pīna iedīni. Zacirka – iz myltu izlēja suoleja iudisneņa, sajauce, kotlā sadrupačuoja, savuoreja pīnā. Muna bierneiba nabeja nu buoguotuokūs.
Taišni ar Annys dīnu maņ saistuos juoņūgys. Tod juos laseja i vuoreja morsu. Laiks beja taids, ka vyss vieļuok īsaguoja, ūgys suocem ēst nu Annys dīnys. Doba tai nasasteidze kai tān. Saleidzynojūt ar bierneibu, vyss par div nedeļom pasasteidzs iz prīšku. Nu čaju ar Annys dīnu saistuos soltuos mātrys (piparmētras), tān jūs vuocamais laiks. Ari melisa, raudine, vyrši gatavejās.
Tūmār tei eistuo Annys dīnys sviniešona vysod vairuok bejuse pa tureigū Vydzemi. Latgolā ari Jākuba dīnu nasvieteja, maņ kai Rogovkys pusis cylvākam svareiga Bārtuļa dīna (24. augustā). Annys dīnā vysi brauce iz Bieržgali, Bārtuļa dīnā – iz Rogovku.
Caru, ka naizzuss myusu dzymtys tradiceja, ka pa muotis linejai rodu rokstūs vysod kotrā paaudzē ir Anna. Maņ taņte beja Anna, vacvacmameņa Anna. Tai tys vuords ir īsaguojs, taipat kai daudzim Juoni veirīšu linejā. Myusu dzymtys Annom bejuši skaisti, gari moti, gona špetnys raksturs. Asmu īvāruojuse, ka Annys ir ar raksturu.”
Bīdreibys “Sidrabrasa” vaļdis lūcekle, sabīdryski aktiva viļānīte ANNA ADIJĀNE: “Annys dīna ir Saimineicu dīna, maņ baba ari ir Anna. Kod baba beja dzeiva, vysod iz Annys dīnu ceņtēs izcept maizeiti nu jaunūs gryudu. Ūgys i vysi duorzini jau ir, priyncyps taids, ka goldā līk tikai vysu nu jaunuos ražys. Mums golvonais iedīņs saimē beja jaunūs duorziņu sautejums – zierni, kuopusti, būrkuoni, buļbis ar soldonū kriejumu. Cīš, cīš gords. Tagad mes ari taidu vys taisom.
Tradiceja ir Annu sveikšona, mozu mani ari vuorda dīnā sveice. Tagad sveic caur telefonim ar eisziņom, caur internetu. Agruok ari zvaneja, bet vairuok guoja, brauce cīmā. Tagad mozuok tai dora. Daudzi nu vacuokuos paaudzis tamā saulē, ar jaunuokajim laikam nav tik styprys saitis, lai praseitu cīmā.
Pazeistu daudzys Annys, zynu Annu pat ar taidu pošu uzvuordu, Anna Adijāne Bieržgalī beja muna veira skūluotuoja. Annys ir ar speitu, kurys zyna, kuo juos grib. Var dabuot vīgli, var dabuot gryši, bet Anna sovu daboj. Styprys sīvītis. Baba Anna ari beja stypra. Kod jei navarēja staiguot, taipat vysam sekuoja, zynuoja daudz, jai varēja praseit padūma, vysus uzklauseja. Vuords “Anna” tulkuojumā nūzeimoj žālsirdeiba, tai ir. Es labi izaturu pret vysim cylvākim, cikom kaids naparuoda eistū dobu.”
Bieržgaļa folklorys kūpys vadeituoja ANNA ADIJĀNE: “Kaidu eipašu tradiceju Annys dīnai nav, nav ni dzīšmu, ni ticiejumu. Annys dīna skaituos Saimineicu dīna, ar Annu dūmuota saimineica. Agruok jau Jākuba dīnā vajadzēja pyrmū maizi izcept, Annys dīnā likt iz golda, duorzā jau nūteikti beja gurki, kuopustu golvys jau sasagrīzušys.
Bieržgaļa bazneica Annys vuordā, partū mes eipaši svynom. Bazneicā – leluos atlaidys, pi bazneicys agruok ari tiergs. Bieržgalī mums četrys golvonuos dīnys: Pītera dīna, Annys dīna, t. s. Šestinci (Kristus Dabasu braukšonys dīna – S. Ū.), Mateuša dīna. Jau kaidus 15 godus Annys dīnai taisam kaidu pasuokumu. Kod beju moza, pi myusu sabrauce rodi iz Annys dīnys atlaidom, guoja iz bazneicu. Vuorda dīnys agruok tai nasvinēja.
Muna mama gribēja maņ likt vuordu Lūcija. Kod mani iz bazneicu vede, beja nūlamts, ka byus Lūcija. Maņ jau beja bruoļs Leonards i muosa Lidija, mama i trešajam bārnam gribēja vuordu iz tuo poša burta. A muna krystamuote, mamys muosa, beja Anna, jei īlyka sovā vuordā. Jei viņ pasaceja: “Aizvedem bierneņu, atvedem Anneiti.” Es jai asmu cīš pateiceiga, maņ vuords pateik. Kod es pasaveru, kaidys ir Annys, pateik vēļ vaira. Vysys Annys ir lobys saimineicys, lobsirdeigys sīvītis. Nivīnys švakys Annys napazeistu.”
Tepat sābrūs, katuoļticeigajā Leitovā, Annys (Oninės) taipat ir pyrmuos ražys svātki. A interesanti, ka bernardiņu, kas aktivi izplateja sv. Annys kultu, īspaidā tautys muokslā i svātūs nūstuostūs par golvonū sižetu nūsastyprynuoja Marijis vuiceiba – jei stuov ci sēd Annai kliepī i vuicuos skaiteit gruomotā. Eipaši populars sižets palyka piec 1863. gods pūļu sasaceļšonys, drukys aizlīguma laikā itys motivs simbolizēja muotis školu pi rateņa. Tai lītuvīšim sv. Anna saistuos ari ar dzymtuos volūdys saglobuošonu, jei ir sīvīšu, atraišu, jiurnīku, kolnraču i cytu amatnīku patronese. (“Lietuvių šventinis kalendorius”, 2014.)


text:
Šėlā
Šėlā sīkēs da vėržė (luotīnėškā: Calluna vulgaris) ī tuoki augalā, katrėi muokslėškā prigol prī erėkėniu augalū (Ericaceae) šeimuos.
Tėi ī nadėdli krūmalē, katrėi ožaug lėg 0,2-0,7 m aukštoma. Lapokā smolkē, kap žvīnā, ba kuotū. Žėidā maži, švėisē rūžavi, tonkē sogolė̄ i statmena kekė. Žīdia vasaras pabonguo (nug lėipas) lėg rodenė pradiuos (siejės). Stombris somediejė̄s, šakuots, vėsas šakalės statmenas.
Aug šėlā sausuos medies, īpatingā pošīnūs (šėlūs). Anėm nuogniausē tink šėlžemis (tuokis rūgštuoks, naderlings smėltīns) – anūs tėi aug ėštėsās šėlīnās.
Seniau šėlū liuob maišītė i muoli, ėš katrou driebs noma. Da anūs liuob kratītė kap kraika gīvuoliam. Šėlūs bėtis ronkiuo medu – ans gaunas tuokis tomsos, gaižuoka skuonė, kert i gerklė. Tink kou nūdarītė pilkā. Šėlū erbata taisa nug ėnkstu, ėšgōstė, vėlga ont nūplinkīma.
Siejės mienou žemaitiūs da šaukiams šėlū mienesio.


text:
Klausīs raidejumus “Pi myusim Latgolā” (papyldynuots)
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu “Pi myusim Latgolā!”.
Catūrtdiņ raidejums īsaver tradicejom boguotuos latgaliskuos nūmetnēs.
Pīktdīnis raidejumā kūpā ar aktivajim pīrūbežys jaunīšim Igoru Malzubu i Edmumdu Kadakovski teik atkluota Ludza kai vareibu piļsāta, kai ari kūpā ar Eleonoru Obrumāni teik skaidruots, kaida lūma jaunīšu izaugsmē ir Ludzys nūvoda BJC.
Raidejumu “Pi myusim Latgolā” klausīs:
Diveju krostu radejā – catūrtdiņ 16.30, pīktdiņ 18.30 (atkuortuojums)
Latgolys radejā – pīktdiņ 11.05, pīktdiņ 16.30 (atkuortuojums), svātdiņ 11.00, pyrmūdiņ 14.30 (atkuortuojums)
Radejā “Ef-Ei” – pīktdiņ 15.30, sastdiņ 14.30 (atkuortuojums)
Radejā Marija Latveja – pīktdiņ 12.10, sastdiņ 9.00
Vysus raidejumus sevkurā laikā var nūsaklauseit ari LaKuGā.


text:
Pyrma mieneša puorguojušys pošvaļdeibu vieliešonys i itūreiz raidejumā par tū, kai Latgolys nacionalūs atteisteibys centru aba vaļstspiļsātu jaunī vadeituoji saradz piļsātu i regiona atteisteibu četrim godim iz prīšku, voi var atrast saskaris punktus, kūpejuos vizejis, par Eiropys Savīneibys finansejuma pīsaisti, īspiejamū teritorialuos reformys turpynuojumu, lidūstu i kulturys golvyspiļsātys konkursu, saruna ar Daugovpiļs piļsātys dūmis prīšksādātuoju Andreju Elksniņu (Saskaņa) i Rēzeknis piļsātys mēru Aleksandru Bartaševiču (Saskaņa).
Latgolys stuņdē kai īrosts ari aizvadeituos nedelis aktualitatis i gaidomī kulturys dzeivis nūtykumi.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Nūdybynuota “Latgolys Saeima”
5. febralī Rēzeknē tyka sasaukta bīdreibys “Latgolys Saeima” dybynuošonys saīsme. Apstyprynuoti statuti, par vaļdis prīšksādātuoju īcalts Jurs Viļums, par juo vītnīku – Andris Slišāns. Vēļ vaļdē ībolsuoti: Ilga Šuplinska, Valdis Labinskis i Arvids Turlajs.
Bīdreiba “Latgolys Saeima” par sovys darbeibys mierkim ir izvirziejuse: sekmēt Latgolys administrativuo regiona izveiduošonu, nūdrūšynuot kvalitativu diskuseju (sabīdriskūs organizaceju, pašvaļdeibu, uzjiemieju, vaļsts īstuožu i cytu īinteresātūs personu vydā), kūpeiga Latgolys redzīņa puorstuovnīceibu, latgalīšu volūdys, kulturys i socialekonomiskūs interešu aizstuoveibu.
Pyrmajā saīsmē pīsadaleja 27 daleibnīki – bīdreibys dybynuotuoji, jūs vydā ari Imants Slišāns, Mareks Gabrišs, Līvija Plavisnka, Guntis Rasims, Anna Rancāne, Aņss Bierzeņš, Veronika Dundure, Pīters Luocs, Andris Kazinovskis i cyti. Vystyvuokajā laikā tiks atkluota ari bīdreibys “Latgolys Saeima” sātys lopa škārsteiklā (saeima.latgola.lv), kurā nūtiks regularys bīdru diskusejis, kai ari kotrs bīdreibys atbaļsteituojs varēs īraksteit sovu prīšklykumu, komentaru voi ari pīduovuot realu paleidzeibu pi kaida nu daudzajim dorbim.
Pasuokumā kluot beja ari Kulturys ministre Sarmeite Ēlerte, kai ari Latvejis Republikys Saeimys deputati: Lolita Čigāne i Stanislavs Škesters, kurs ari pīkryta kliut par vīnu nu bīdreibys dybynuotuoju.
Bīdreibys „Latgolys Saeima“ vaļdes prīšksādātuojs
Jurs Viļums, latgolyssaeima@gmail.com, 26393531
Apvīneibys “Latgolys Saeima” viests pi oficialuos nūsadybynuošonys
Voi esi izdarejs vysu, lai Latgola i Latveja byutu taida, kaidā Tu gribi pa eistam dzeivuot? Ja Tu vēļ tici, ka Latveja var kliut par atteisteitu i regionaluos vierteibys (volūda, kuļtura, ļauds…) atbolstūšu vaļsti, tod aicynojam pīsavīnuot breivūs ļaužu apvīneibai „Latgolys Saeima”. Tei ir Tova īspieja pīsadaleit taidys Latgolys i taidys vaļsts veiduošonā, kaidā gribi dzeivuot pats i kaidā gribi, lai dzeivoj Tovi bārni i unuki.
Itei nav reklama. Tys ir ciļvieceigs aicynojums kūpā veiduot sovu regionu i Latvejis vaļsti iz sapruoteigim, demokratiskim, tīsiskim i gūdeigim princypim.
“Latgolys Saeima” ir sabīdriska organizaceja, naatkareigi nu cylvāka socialuo, finansialuo stuovūkļa, naatkareigi nu tauteibys voi politiskuos pīdereibys, religiskuos puorlīceibys, izgleiteibys leimiņa, naatkareigi nu dzeivis vītys i citim aspektim, kūpeiga breivu ļaužu i naatkareigu juridisku personu apvīneiba ar golvonū mierki panuokt Latgolys i leidz ar tū ari Latvejis sakuortuošonu i uzplaukumu vysuos jūmuos.
Vysleidz – lai cik mes dažaidi ļauds byutu, mes kūpā puorstuovam Latgolu i kūpā ar cytim latvīšim veidojam itū vaļsti. „Latgolys Saeima” īzastuoj par vīnuoteibu vysu latvīšu vydā myusu vaļsts atteisteibai i tūs princypu īvāruošonai, kuri ir kūpejais montuojums nu Latvejis vaļsts izveiduošonys pyrmsuokumim: 1917. gods Latgolys pyrmuo kongresa lāmums – „Mes, Latgolys latvīši, apsavīnuodami ar Kūrzemis un Vydzemis latvīšim, paturēsim sovu pošvaļdeibu, pylnu pošnūteikšonys tīseibu volūdys, ticeibys, školu un saimesteibys, kai ari zemis vaicuojumā…”
Deļ tam „Latgolys Saeima” par sovys darbeibys pamatvierteibom izvyrza: latgalīšu volūdys tīseibu i interešu aizstuoveibu, myusdīneigys izgleiteibys sistemys atbolstu, kai ari vaļsts varys decentralizacejis procesa veicynuošonu, kab nūdrūšynuotu Latgolys ekonomisku atteisteibu i latviski latgalisku Latgolu ar kulturys vierteibu nūsorguošonu nuokamajom paaudzem.
Asom darejuši da šam kotrs sovā dorba laukā i arī iz prīšku asom gotovi veļteit savu laiku i energiju Latgolys lobā, bet tagad apsavīnojam bīdreibā, kab myusu kūpeigim spākim Latgola eistyn kliutu par veiksmis stuostu – 21. godu symta īspiejom i izaicynuojumim gotovu regionu.
“Latgolys Saeima” nav politiska organizaceja, bet vīns nu bīdreibys pīnuokumim ir ryupētīs arī par Latgolys i Latvejis politiskuos vides sakuortuošonu. Vara nadreikst struoduot atsevišku politiķu voi šauru ekonomiskūs grupiejumu interesem. Lai tū napīļautu, kotra Latvejis dzeivuotuoja pīnuokums ir leidzadareit i kūpeigim spākim veiduot pilsūniski atbiļdeigu sabīdreibu.
Mes poši dareisim Latgolys, myusu vaļsts i sabīdreibys kūpeigam lobumam i praseisim cytus byut atbiļdeigim par sovim vuordim i apsajimšonom. Mes nasavteigi struoduosim i pasadaleisim ar sovom zynuošonom i pīredzi, kab Latgolys i Latvejis sabīdreibai pīduovuotu profesionalus prīšklykumus, vierteigys idejis i kvalitativu viertejumu par dažaidim sabīdriskim i ekonomiskim procesim.
Mēs grybam apvīnuot vysus eistynūs Latgolys patriotus iz kvalitativu diskuseji i kūpeigi izstruoduot pamotus tuoluokai sabīdreibys atteisteibai. Īzasaisteit “Latgolys Saeimys” dorbā teik aicynuots sevkurs cylvāks voi juridiska persona, kas aplīcynoj sovu gataveibu sasadorbuot bīdreibys izvirzeitūs princypu īvāruošonā, kai ari sovu lāmumu pījimšonys naatkareibu nu sevkura finansiala voi politiska spāka. Ari Tu vari byut bīdreibys bīdrys voi atbaļsteituojs! Tikai nu myusu kotra atseviški i vysu kūpā sasadorbuot variešonys ir atkareigs tuoluokais Latgolys atteisteibys ceļš i Latvejis vaļsts nuokūtne.
„Latgolys Saeima” atbolsta ari cytu bīdreibu izsaceitū pīprasejumu par kvalitativu, atvārtu politiku vaļsts i regionu leiminī, par vysys vaļsts vīnmiereigu atteisteibu i kvalitativys regionaluos politikys izstruoduošonu i eistynuošonu. “Latgolys Saeima” aicynoj sabīdreibu iz aktivu leidzdaleibu, aicynoj kūpā dareit aktivus cylvākus vysā Latvejā, sasadorbuot regionūs i vītejuos pošvaļdeibuos, naaizmierstūt myusu vaļsts pamatlykumu golvonū princypu – “Vaļsts vara pīder tautai!”


text:
Nu Rēzeknis vīsneicys viesturis puslopu
Autors: Kaspars Strods
Kartenis nu Latgolys Kulturviesturis muzeja arhiva
Par Latgolys sirdi sauktuo Rēzekne pādejuo godu dasmyta laikā pīdzeivuojuse lelys puormainis, niu piļsāta ir gon sakūpta, gon labīkuortuota. Tān ari palics zynoms, ka pavysam dreiž vacpiļsātys golvonajā Latgolys ūļneicā gaidoma vierīneiga rekonstrukceja, kur doromūs dorbu sarokstā īsakļaun ari jaunys vīsneicys izbyuve. Zynoms, prīcej, ka Latgolys ūļneicai byus jauna elpa i skots, bet na mozuok svareigi ir zynuot ari ituos vītys viesturiskū izceļsmi. Itūreiz par vīnseicys ākys (tagadejuos Atbreivuošonys alejis, Breiveibys i Latgolys ūļneicu krystuojumā) byuvnīceibu seikuok pastuosteja Latgolys Kulturviesturis muzeja specialists kulturviesturis vaicuojumūs Kaspars Strods.
Publiskuos apsprīsšonys process
Jau nu 20. godu symta suoku vīns nu Rēzeknis “dzeivuokajim” rajonim ir niulenejais Atbreivuošonys alejis, Breiveibys i Latgolys ūļneicu krystuojums. Pyrmuos Latvejis Republikys laikā (1918–1940) pakuopeniski pīauga na viņ piļsātys dzeivuotuoju skaits, bet leidz ar vairuoku jaunu infrastrukturys i apkuortiejuos vidis projektu realiziešonu palelynuojuos ari turistu skaits piļsātā. Lai ari Rēzeknē dorbuojuos vairuokys nalela tipa vīsneicys, arviņ bīžuok aktualizejuos vaicuojums par piļsātys gostu izmytynuošo nu i vajadzeigūs apstuokļu nūdrūsynuošonu vysaugstuokajā leiminī.
1938. goda beiguos suocēs publiskuos apsprīsšonys process par jaunceļamuos vīsneicys izbyuvis vītu, kuo rezultatā tyka nūlamts, ka vīsneica atsarass Atbreivuošonys alejis i Vīneibys ūļneicu krystuojumā. 1939. goda suokumā Latvejis Kreditbanka izsludynuoja projektu konkursu ar mierki vairuokuos Latvejis piļsātuos izbyuvēt modernys vīsneicu ākys. Kūpumā projektā pīsadaleja 66 autori ar 67 dažaidim dorbim. Bez jau mynātuos Rēzeknis vīsneicys izbyuvis leidzeigi projekti tyka apstyprynuoti ari Jelgovā, Cēsīs, Valmīrā i Rūjienā. Cyta storpā, vierīneiguma i izmoksu ziņā visapjūmeiguokū projektu tyka paradzāts realizēt Jelgovā (kūpejuos izmoksys ap 300 000 latu).
Rēzeknis Vīsneicys mets, 1939.g., A. Borbals
Rēzeknis vīsneicys byuvnīceibai kūpumā tyka sajimti 13 projektu pīsacejumi. Par lobuokū projektu tyka atzeits arhitekta Aloizija Borbala (1907–2000) izstruoduotais mets. A. Buorbals pyrma tam beja leidzadorbuojīs Breiveibys pīminekļa (1935) ceļtnīceibys projektā, kai ari projektiejs šykalada fabrikys A/S “Laima” jaunū āku (1939). Rēzeknis vīsneicys byuvnīceibys projekts paredzēja, ka ākai byus treis stuovi, kurūs atsarass 15 vīnvīteigūs i četrys divgultu ustobys, taipat treis apsprīžu telpys, restorans, banketu zals i garaža. Blokus klasiskajam restoranam beja paradzāts izbyuvēt ari atsevišķu pīna restoranu. Ākys projektiešonys laikā tyka atmasta īcere ākā izvītyuot ari Armejis Ekonomiskū veikalu. Projekta suokūtnejuos izmoksys beja ap 250 000 latu. Juoatzeimoj, ka Rēzeknis vīsneicys āka beja īcarāta ari kai vīna nu Helsinku Olimpiskūs spēļu (1940) gostu apsamesšonys vītom, bet dīvamžāļ spēlis tyka atcaltys, suocūtīs Ūtrajam pasauļa karam.
Rēzeknis Vīsneica piec 1944. goda bombardiešonys
Vīsneicys byuvnīceiba
Leidz jaunceļamuos ākys byuvnīceibys suokumam itymā vītā beja cytys byuvis, kurys Latvejis Kreditbanka atpierka nu tūs eipašnīku (Rēzeknis īdzeivuotuoju – Vasiļkova i Formakova), pīškierdama kungim jaunys dzeivuojamuos plateibys. Vīnā nu nūjaucamajom ākom atsaroda Balanovu saimis konditorejis veikals, bet ūtrajā treisstuovu myura nomā dorbuojuos dažaidu preču veikali (tymā skaitā Monesa Tafelšteina elektroinstrumentu, velosipedu i īrūču tierguotova). 1939. goda aprelī suocēs īprīkš nūsauktūs āku demontiešonys dorbi.
Vīsneicys byuvnīceibai beja juosasuoc 1939. goda julī, vystik realī ceļtnīceibys dorbi aizakavēja, partū ka piļsātys vaļdis i projektietuoju vielmis atsaškeire. Golvonuos dūmstarpeibys roduos par apsprīžu i turistu izmytynuošonys telpu izmārim. Taipoš dorbus aizkavēja ari vīsneicys ākys nūvītuojums (Rēzeknis upis tyvums), leidz ar tū beja vajadzeiga attīceiguos vītys pasorguošona nu applyusšonys draudim. Rezultatā tyka izbyuvātys aizsargdambys, kurom beja juopasorgoj jaunbyuve nu Rēzeknis upis iudiņa leimiņa pasaaugstynuošonys. Nasaverūt iz problemom, jaunuos vīsneicys ākys byuvdorbi suocēs 1939. goda septembra ūtrajā pusē, i tūs veice byuvuzjiemiejs H. Liepiņš
Svineiguo pamatakmiņa īlikšona nūtyka 1939. goda 5. novembrī. Pasuokumā pīsadaleja Latvejis Kreditbankys direktors Andrejs Bierzeņš (1875–1941) i Rēzeknis apriņķa prīkšnīks Staņislavs Kurseits (1897–1980). Decembrī, īsastuojūt vāsuokim laikapstuoklim, byuvnīceibys process iz laiku tyka apturāts i atsuokts 1940. goda suokumā.
Nasaverūt iz sarežgejumu, kuri roduos byuvnīceibys gaitā, svineiguo vīsneicys atkluošona tyka paradzāta 1940. goda septembrī. Dīvamžāļ nūtykušūs politiskūs puormaiņu deļ (Padūmu Savīneiba okupēja Latvejis teritoreju) 1940. goda 17. septembrī atkluošona nanūtyka i ākys ceļtnīceiba natyka pabeigta. 1940. goda beiguos vīsneicys ākai nabeja izbyuveitys jumta konstrukcejis, padūmu varys īstuodis sūleja dorbus pabeigt leidz 1941. goda pavasaram, vystik tys natyka padareits, i 1944. goda aprelī padūmu aviacejis uzliduojuma laikā āka gondreiž piļneibā tyka iznycynuota (sasaglobuoja viņ atseviški fragmenti). Vāluokajūs padūmu varys godūs āka tyka puorbyuveita.
Vīsneicai dūtī nūsaukumi
Runojūt par vīsneicai dūtajim nūsaukumim, zynoms, ka 1960. godā vīsneicys nūsaukums beja “Latgale”, vīsneica gostim beja atvārta leidz 1993. godam, piec rekonstrukcejis vīsneica atkuortuoti palyka pīeimama 2005. godā ar nūsaukumu “Kolonna Hotel Rēzekne” ar restoranu “Rozālija” (Breiveibys īla 2). Pošreizejuo vīsneica “Latgale” (Atbreivuošonys aleja 98) sovys durovys vēre vaļā 1991. godā.


text:
Rudiņa izstuožu sezonys atkluošona Rotko centrā
25. septembrī 16.00 Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā nūtiks jaunuos rudiņa izstuožu sezonys atkluošona ar devizi “Veltījums Rotko” – atzeimojūt muokslinīka Marka Rotko 113. dzimšonys dīnu, informej centra puorstuovi.
Jaunū rudiņa izstuožu sezonu caurvyn laika i telpys fenomena pietejumi, kas īsabolsoj Jekaterinys Ježkovys portretejumūs i Martinys Lafonys Rotko daiļradis pietejumūs i simboliskūs kompoziceju stuostūs. Par Daugovpili kai Rotko piļsātu ari itamā reizē sovūs dorbūs runoj 12. storptautyskuo gleznīceibys simpozeja “Mark Rothko 2016” dalineicys, kuruos caur sīvītis prizmu savyn skotu i tuo realizaceju materialā, veicynojūt Rotko vuorda ilgtspieju i sovpateigu otkonsasatikšonu ar izcylū muokslinīku laika nūgrīznī.
Solomona Geršova retrospektivuo 110 godu jubileja izstuode paspylgtynoj laiku i nūtikšonys, plotai īzeimejūt Geršovam rakstureigū tematiku i tuo laika nūskaņu šudiņdīnys skateituojam. Ari treis muokslinīku Anatoleja Zelča, Vjačeslava Fomina, Anatoleja Šandurova projekts “Paralēles” runoj par telpys kūpumu, kas vīnoj i škir, i reizē veidoj fiziskys i filozofiski giunamys paralelis muokslā i tuos saprasšonā.
Tik dažaidi muokslinīki, nu ar vīnu mierki – likt skateituojim dūmuot, i cik cīši tys pīstuov itam rudineigi apcereigajam godalaikam.
25. septembrī Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrys jau atkuortuoti aicynoj vysus īsasaisteit eipašā Boltuos lopys akcejā, kuruos ītvorūs kotrys, kas atness leidza jaunu zeimiešonys albumu i duovuos tū Rotko centram, varēs apmeklēt vysys muokslys centra ekspozicejis bez moksys. Akceja dorbuosīs vysu dīnu nu 11.00 da 19.00, sovukuort puorejim apmaklātuojim īīšona par akcejis cenom: maineiguos izstuodis (Sektori B,C,D kūpā) par 1.50 eiro, nu pastuoveiguo ekspoziceja “Marks Rotko. Dzīve un māksla” (Sektors A) par 3 eiro.
Jaunūs izstuožu sezonu skateituoji varēs baudeit da 6. novembra.


text:
Nimfenburgys Piļs
Nimfenburgys piļs (vuocīšu: Schloss Nymphenburg) iraid baroka stila piļs Vuocejā, atsarūn Bavārejis nūvoda golvysmīstā Minhenī.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Tulkuojumā piļs nūsaukums nūzeimej "Nimfu piļs" i tei iraid vīns nu golvonajim Minhenis turisma objektim. 1664 godā, Bavārejis kūrfirsts Ferdinands Mareja pasiuteja piļs ceļtnīceibu itaļīšu arhitektam Agostam Bareļļi. 1675 godā piļs golvonais paviļjons tyka pabeigts.[1]
Piļs parks[pataiseit | labot pirmkodu]
200 gektaru ļeluo piļs parka dizains i stils tyka maiņeits vairuokys reizys. Īsuokumā, tys beja radeits pranču stilā, tod pourtaiseits piec itaļīšu mūdis i 19 godu simtenī parks tyka pi sova beidzamuo izskota anglīšu stilā.
Parks iraid sadaļeits vairuokūs paviļjonūs i tymūs godu laikā tyka uzcaltys vysaidys piļu miniaturys.
- Pagodenburga (calta 1716—1719) — Jozefa Efnera projektāts paviļjons ar naļelu atpytys piļi i tiejys sātu.
- Badenburga (1719—1721) — tai že Jozefa Efnera projektāts paviļjons, kas beja radeits, kai pirts i baseina komplekss prīkš piļs saimnīkim i jū gostim.
- Magdaļenklauze (1725—1728) — Naļela muoksleigi radeita drupu ceļtne, kaidys beja īcīneitys Baroka laika parku ceļtnīceibā.
- Amaļenburga (1734—1739) — Rokoko stilā calts naļels mednīku noms ar cīši skaistu spūguļu ustobu. Itū nomu prpjektieja Fransua de Kuviļs prīkš Kuorļa VII i juo sīvys.[2]


text:
242 km tuoli nu Reigys, 685 km nu Moskovys, 450 km nu Sanktpīterburgys i 860 km nu Varšavys, diveju strategiski svareigu magistraļu i dzeļžaceļa lineju (Reiga–Moskova i Santkpīterburga–Varšava) krystceļūs atsarūn Latvejā 7. leluokuo piļsāta Rēzekne – kur ir nūdybynuota Rēzeknis Specialuo ekonomiskuo zona, kurā veiksmeigi dorbojās 18 komercsabīdreibu.
Nu 2010. goda
piļsātys industrialajā zonā dorbojās SIA „NewFuels” RSEZ – leluokais kūkaskaidu granulu ražuotuojs Latvejā ar ražuošonys kapacitati 270 000 tonnys
godā.
3 557 179 €
Uzjāmuma pamatkapitalu (3 557 179 EUR) veidoj 100% uorvaļstu investora īlykumi, kas ir vīns nu leluokūs taisnūs uorzemu investiceju Latgolā.
SIA “NewFuels” RSEZ
sovu darbeibu veic atbilstūši augstuokijom industrejis praseibom i ir sajāmusa vysus vajadzeigūs kvaļitātis sertifikatus – SBP (Sustainable Biomass Program), EnPlus A, GGL (Green Gold Label) i FSC® (Forest Stewardship Council, FSC-C131356).
2015. godā
tyka veikta vīrieneiga ekspansija dubultoujūt ražūtnis jaudu, kai arī nūdrūšinūt īspieju, ka NewFuels var ražot gon industriālu, gon muojsaimnīceibys granulu.
Uzjāmuma mierkis ir ražuot ekologiski teiru i ekonomiski izdeveigu energejis olūtu, ražuošonā izmontojūt meža ryupnīceibys atlykumus.
Ražuošonys īkuortys ir saryupātys nu lobuokūs sova profila īkuortu pīguoduotuoju:
Gryutais
skolduotuojs
42 tonnys gryutais skolduotuojs CBI Magnum Force īguoduots nu „Continental Biomass Industries, Inc.” (ASV). Jū darbynoj 800 KW elektrodziniejs i juo jauda ir da 300m3/h skoldys.
Fleikeru
«Maier»
Fleikeru pīguodotuojs ir “Maier” (Vuoceja) i tū kūpejuo jauda nūdrūšina visai ražuotnei vajadzeiguos izejvīlys kvaļitativu sagatavuošonu.
Lentys
kaļteitivis
Gondreiz 100 m garuos lentys kaļteitivis pīguoduotojs ir “Swiss Combi” (Šveice) i tuos jauda ir leidz 14 t/h izkoltātuo materiala.
SIA “Energy Resources CHP” RSEZ
Syltumu nūdrūšina saisteituo uzjāmuma SIA “Energy Resources CHP” RSEZ biomasys koģeneracijis staceja.
Rotora
kaļteitivis
Rotora kaļteitive ir nu „Vandenbroek International” (Niderlaņde) i juos jauda ir da 17 t/h izkaļteituo materiala.
Konveijeri
PST
Golvonū apreikuojumu sovā storpā savīnoj PST konveijeri.
“NewFuels” struodoj VOLVO i LIEBHERR frontalī īkruovieji i hidromanipulatori, materiala puorvītuošonai teik izmontuota automašiņa SCANIA.
Gotovuos kūksnis granulys salosa silosūs i tuoļuok transportej iz ūstom, izmontojūt dzeļžaceļa pakaļpīņus.
Da 33 tonnom granulu stuņdē
Kūpejuo ryupneicys granulu
ražuošonys jauda ir
“NewFuels” RSEZ SIA izceinieja gūdpylnū pyrmo vītu konkursā „Eksporta un inovacejis bolva 2017” nominacejā Latvejas „Eksportspiejieguokais komersants” 2017.godā! Kūpā ar golvonū bolvu mes sajāmem ari sertifikatu par konkursa logotipa izmontuošonu mārketinga nūlyukūs.
Ryupneica atbylst vysaugstuokojom drūšeibys praseibom: ir uzstuodeitys FIREFLY (dzierksteļu atrasšona i dziesšona) i BUTTNER (ugunsdrūšeiba) sistemys.


text:
Ite gabaleņš nu 1926. goda latgalīšu avīzis “Taisneiba”, kas izguoja Padūmu Krīvejā i beja jaunuos vaļdeibys ideologejis rupors, kū spylgtai paruoda ari itei karikatura, sūleidama nest vysūs koktūs gaismu i izdzonuot vysaidus pretvaļstiskus elementus.
Mani vysod ir fasciniejuse dūma, ka ir kaids lobais, kam ir taisneiba. Ka ir kaids, kas zyna, kas ir taisneiba. Tok, ka tai nabyutu, vyss jau seņ byutu sasajaucs. Ir juozyna, kur ir voldūšuo taisneiba, kab sūpluok jai voi jai pretim caltu sovu taisneibu. Partū ka tok skaidrs – taisneiba ir tikai vīna i tei ir muna taisneiba.
– Kas to te pa tymsim koktim čabynojās?
– Ak, itī jius: kuligani, zagli, kontrrevoļucioneri, kulaki, samogonščiki!..
– Nabyus gon jiusim nivīnā tymsā koktā vītys, „Taisneiba” izdzonuos!
Latvejā itei avīze, cik zynu, beja aizlīgta, partū ka cīši sorkona. Vaļstiskajai īkuortai naideigys ideologejis propogandys rupors. Taišni taipat kai beja puortryukuši sakari iz Sibira izceļuotuoju i Latvejā palicieju storpā.
Vīna pasauļa taisneiba nav cyta pasauļa taisneiba. Taisneibai tik daudz kažuku, cik kažuka nosuotuoju.
Tys vēļ beja tymūs laikūs, kod Padūmu Krīvejā vysi tyka dzeiti kolhozūs, beja represejis pret kulakim, bazneickungim, a vēļ nabeja represeju pret nacmenim – cytu tauteibu cylvākim. Moskovā dorbuojuos izdevnīceiba “Prometejs”, kas aktivai izdeve vuiceibu i literaturys gruomotys: stuostus i izziņu literaturu bārnim i lelajim, kalenderus, propogandys materialus, vuiceibu gruomotys, pasauļa i krīvu klasikys gruomotys – latvyski i latgaliski. Latgalīšu volūdā varēja īgiut izgleiteibu. Beja pat augstškola, kas sagatavēja školuotuojus latgalīšu školom – Ačinskys Pedadogiskais instituts, juo vadeituojs vīnu laiku beja latgalīts – Izidors Meikšāns.
Piec 1937. goda rusifikaceja pīsajēme spākā. Školuos likvidēja apvuiceibu latgalīšu volūdā, vaira naizdeve avīzis i gruomotys. Patīseibā beja vēļ trokuok – atguoja iz dzerauni i nūsuove vysus veirīšus. Nu, tai goduos. Tik sātys gruomotuos ar sorkonu vīnys kruosys zeimuli izstreipuotūs Mikiļu, Donatu, Pīteru i Juoņu vītā īrakstēja Teklis, Marijis, Maļvinys, Zuzonys i Paulinys. Pieškuos vysys dzeraunis veirīšu smierts īmeslis – umer.
Tai nazkai i saīt. Koč kur jau tei taisneiba ir, kotram taisneiba. A taisneibys kai nav, tai nav.
Latvejā daudz godalaiku. Asvalta luopamais i asvalta sytamais, dubļu i lada, dūbaina ceļa i aizputynuota ceļa godalaiki. Niu jau puorguoja legionaru godalaiks ar vacu večuku salauztūs liktiņu izlītuošonu sovai propogandai. Kluot puorplyudušūs upu i polu godalaiks. Dreiži suoksīs kiulys dadzynuošonys laiks. Lelajā tolkā dalēs zalis atlasa būrteitis, iz krīvu svātku – dzaltoni streipainuos. Tod, skaiti, i hokeja laiks kluot, eirovizeja i pīniņu zīdeišona. Stateišona, siešona i geju lomuošona. Pavasarī daudz dorba, kas jūs vysus var īguoduot.
Tok vysleidza mani puorsteidz i izbreinej, ka vysleidza ir ļauds, kas zyna, kai ir labi i pareizi. Kas kotru pavasari dadzynoj kiulu i soka, ka dadzynuot kiulu nav labi, verās TV vysaidus šovus i, kas pats jūceiguokais, pat bolsoj, koč soka, ka vysi šovi ir syuds i jūs taiseituoji – syudu vabalis. Klausuos popularū muzyku, skaita i citej Koelju breinumus, “Privatū Dzeivi” i “Krēslu”, ād šašliku, majonezi i kečupu, lomoj gejus i politikus, syt bārnus i sīvys, bolsoj par tom pošom partejom, kū īprīkš beja lomuojuši. Nacīnej sovys vaļsts i cytu, zūg kai varādami, gols golā emigrej i dzeivoj laimeigi.
Kab es zynuojuse, kur i kam taisneiba, vyss byutu daudz vīnkuošuok. A es tik dzeivoju, dzeivoju i nazynu ni loba, ni ļauna. Ni maņ bādys, ni laimis, ni taisneibys.


text:
Latgalīši sasateik Jelgovā
Paguojušajā pīktdinē, 26. oktobrī, LgSC Jelgovys biroja aktivisti latgalīšus i jūs draugus aicynuoja vīnuvīt iz pasuokumu „Latgolys vokors Jelgovā”. Itys pasuokums LgSC viesturē ir īguojs, kai ilguokais vokors – jautreiba suocēs ap 8 vokorā i beidzēs 4 nu reita.
Vokoru atkluoja LgSC Jelgovys biroja vadeituojs Valērijs Kušnirs, saceidams svineigū runu, piec kurys sekuoja īsapazeišonys kaita, kurā kotram beja juopasoka sovs vuords i īpašeiba iz vuorda pyrmuo burta. Kai nuokūšuo sekuoja kaita „Lobais i švakais”. Vīnam vajadzēja pasceit lobu ziņu, bet nuokūšajam švaku, tod nuokūšajam – lobu i tt., pīmāram, Valērijs saceja: „Šūvokor ir forša latgalīšu pasiediešona”, Kaspars otkon saceja: „ …bet pamoz mārgu”, Rūdis otkon: „…bet labi, ka tuos pošys ir J” i tt.
Piec nalelys īpasazeišonys i sova bolsa paruodeišonys vokora gosti guoja īsastyprynuot ar cīnastu. Kai jau eistim latgalīšim izreiz sarunys guoja vaļā i nivīns napalyka vīntuļš. Vokora gaitā beja kaitys, tyka mynātys meiklis, doncuots i dzīduots, i runuots par Latgolu i latgalīšim i tū, kū LgSC varātu dareit Jelgovā.
Daudzi itymā vokorā īgiva jaunus draugus, daudz kas jauns atsakluoja saisteibā ar dzeivis vītuom, atsakluoja rodu roksti i daudz kas cyts interesants.
Paļdis Jelgovys Studentu klubam par īspieju izmontuot telpys i vysai jautrajai kompanejai par breineigū vokoru!
LgSC Jelgovys birojs