text:
Mikeļa Bukša pīmiņa Vileks nūvodā atzeimuota
Pīktdiņ, 1.junī, Vileks nūvodā atzeimuoja volūdnīka, viesturnīka, zynuotnīka, folklorista, filologa i kulturys darbinīka Mikeļa Bukša 100 godu pīminis jubileju. Dzimšonys dīnys pīminis pasuokumi suocās ar Sv. Mišu Škilbanu Suopju Dīvmuotis Rūmys katuoļu bazneicā, turpynuojuos ar storpnūvodu radūšūs dorbu konkursa „Vileks nūvodnīkam, volūdnīkam i kulturys darbinīkam Mikeļam Bukšam – 100” laureatu apbolvuošona Vileks nūvoda bibliotekā i nūsasliedze ar skulpturys atkluošonu Škilbanu pogosta Plešovys cīmā.
Kab izcyluo nūvodnīka Mikeļa Bukša symtgadi nūsvieteitu cīneigi, beja juopadora naskaitomi sagataveišonys dorbi. Kod Bolvu centraluos bibliotekys vadeituoja Ruta Cibule soka: „Dareisim!”, tys ir juopadora. I navāga līki tierēt laika, nūsokūt konkretus aizdavumus mierķa sasnīgšona i nūskaidrojūt, deļkuo tai vāga. Dorūt Rutys aizdūtūs aizdavumus, īsaisteitī ļauds saprass poši, deļkuo padareitais dorbs ir cik svareigs kulturviesturis montuojuma saglobuošonā. Pasasokūt Vileks nūvoda kulturys metodikis Sandrys Ločmelis izjiemeibai, tyka izstruoduots projekts „Mikeļa Bukša pīminis vītys īreikuošona Plešovā, Vileks nūvodā”. Nasaverūt iz tū, ka projeks nasajieme atbolstu vīnā projektu konkursā, Sandra steidze tū īsnīgt cytā i golvonais, kab 2012. goda 1. junī Škilbanu pogosta Plešovys cīmā varātu atkluot īreikuotū pīminis vītu kai pateiceibu Mikeļa Bukša davumam Latgolai.
Pīminis vītys atkluošona
Skulpturys izveidi atbaļsteja Vaļsts Kulturkapitala fonda Latgolys Kulturys programa i pīminis vītu lobīkuortuoja Vileks nūvoda dūme. Svineigajā skulpturys atkluošonā Škilbanu pogosta Plešovys cīmā pīsadaleja na viņ Vileks nūvoda ļauds, nu ari kuplā pulkā puorstuovāts beja Baļtinovys nūvods, Brīžucīma i Tilžys pogosti, kai ari beja īsaraduši gosti nu Rēzeknis, Bolvim i Reigys. Izrunojūt kluotasūšūs, Ruta Cibule atkluoja, ka atgiustūt Latvejis Naatkareibu, 20. gs. 90. godūs suocem runuot i apsazynuot latgalīšu kulturviesturiskū montuojumu, Mikeļa Bukša emigracejā Zvīdrejā saraksteituos gruomotys atceļuoja iz Latgolu. Mikeļs Bukšs sova myuža dorbu veļtiejs dzymtuos Latgolys izpietei. Jau divdesmit godu, nu 1993. goda, kotru godu 1. junī – M. Bukša dzimšonys dīnā, pasasokūt dzejnīkam i nūvodpietnīkam Ontonam Slišānam, itymā vītā nūtykuši dažaidi, leluoki i mozuoki pīminis pasuokumi. Pīminis nūtikšanuos ir gastiejuse ar M. Bukša dzeivisbīdrine Janīna Bukša. R. Cibule prīceigi pīsoka: „Vileks nūvoda kulturys vadeiba ir ar stabilu izpratni par vierteibom. I vēļ leluoka prīca ir, ka itymā vaicuojumā ir loba saskaņa ar nūvoda vadeibu. Tys ir lels i reals latgalisks spāks. Itei ir jauna atbiļdeiba, kurys prīškā mes vysi šudiņ stuovam. Mikeļs Bukšs dareja vaira nakai vīns cylvāks var padareit, deļtuo mes varam baudeit juo pamastū gareigū montuojumu”.
„Mikeļs Bukšs mums ir kai speidyna guņs. Mums ir juobyut lobim Mikeļa Bukša školānim. Lobs ir tys školāns, kurs ir lobuoks par sovu školuotuoju. Itys pīmineklis ir simbols Latgolys intelektam. Itūšaļt daudzi vaicoj – kas tod lobs var īt nu Latgolys? Mikeļs Bukšs ir tik vīns lobais pīmārs. Paļdis Rutai Cibulei, Slišānu saimei, Pīteram Keišam, sātys saiminīkim – Mikeļa Bukša radinīkim Stanislava Bukša saimei i vysim, vysim, kurī īguļdieja dorbu, kab saglobuotu pīmiņu, i īguļdieja dorbu, kab atkluotu pīminis skulpturu”, saceja Vileks nūvoda dūmis prīšksādātuojs Sergejs Maksimovs.
Vileks dekanata dekans Jezups Kornaševskis pasvieteja jaunū pīminis vītu. Kulturys centra „Rekova” jauktuo kuora „Viola” dzīduotuos dzīsmis aicynuoja puordūmuot myusu mīlesteibu iz sovu tāvu zemi. Brīžucīma dramatiskuo kolektiva spēlē, Brīžucīma bārnu i jaunīšu folklorys kūpys „Soldanī” dzīsmēs i obeju kolektivu saspielē tyka izspieļuotys sadzeiviskys ainenis nu Mikeļa Bukša dzeivis.
„Akmiņs ir informacejis nesiejs. Gruomota ir cylvāka dorbs. Skulpturā jius varat redzēt 16 izguojušuos gruomotys i 17. gruomota jiusim juoizatāloj pošim. Apvīnojūt volūdu i akmini, īgiustam myužeibys simbolu. Akminī raksteitys gruomotys stuovēs myužu myužūs i naļaus cylvākim aizmierst par Mikeli Bukšu nikod”, skulpturys byuteibu atkluoja tuos muokslenīki Zane Elerte i Matīss Kalneņš.
Tyvu i tuolu nūvodu puorstuovi gūdynoj Mikeli Bukšu
Svineigajā skulpturys pīminis atkluošonys pasuokumā, M. Bukša padareitū izsviere Baļtinovys vydsškolys direktors Imants Slišāns, aicynojūt kluotasūšūs padūmuot, kai, dzeivojūt sovā zemē storp svešu tautu, M. Bukšs napagaisynuoja identitati i vysu myužu sovā dvēselē saglobuoja dzimtini – Latgolu. Bolvu nūvoda dūmis prīšksādātuojs Andris Kazinovskis izsviere, ka M. Bukšs ir īdevs dyžanus ideologiskūs īrūčus politikim, kurī gryb aizstuovēt sovys tautys interesi, jis ir devs politikim skaidru vierzīni kai struoduot, kab saglobuotu volūdu i regiona identitati. Latgalīšu kulturys bīdreibys vadeituojs Pīters Keišs atzeimuoja, ka Vileks nūvods ir pasasteidzs byut pyrmais i gūdynuot izcyla kulturviesturis darbinīka pīmiņu, jo itūgod Rēzeknē nūtiks trešuo pasauļs latgalīšu saīšona. Osvalds Zvejsaļnīks atguodynuoja, ka asam suokuši atmoksuot M. Bukšam poruodu, nu vēļ lels dorbs juopadora, kab izdūtu vysus M. Bukša pīraksteitūs dorbus. Mikeļa Bukša pīmiņu gūdynuoja Tīslītu ministrejis parlamentarais sekretars Juoņs Bordāns, izsvarūt, ka M. Bukša gruomotys ir izcyls īrūcs, ar kuru aizstuovēt latgalīšu volūdu „lykumu dryvā”.
Kulturviesturiskuo montuojuma turpynuotuoji bārni i jaunīši
Dvēseliskuokais pīminis dīnys pasuokums beja storpnūvodu radūšūs dorbu konkursa „Vileks nūvodnīkam, volūdnīkam i kulturys darbinīkam Mikeļam Bukšam – 100” laureatu apbolvuošona Vileks nūvoda bibliotekā. Konkursa mierkis beja popularizēt latvīšu volūdu, pīsaisteit bārnus i jaunīšus, radūšus cylvākus nūvoda viesturis i kulturys montuojuma izzynuošonā, kai ari veicynuot jūs leidzdaleibu kulturys dzeivē.
Patīsa prīca, ka školānim ir interess par kulturviesturiskuo montuojuma izzinuošona, ir interess pieteit, ruodeit i raksteit. „Paļdis par breineigajom ryndom, kū sajiemem. Beja sajiuta, ka jius asat izguojuši cauri gon Latgolys liktinim, gon Mikeļa Bukša dzeivei, juo darbeibai i davumam. I sovus dorbus radejot atbylstūši konkursa devizei: „Myusu tautys taisneiba nav īrūčūs, bet dīvišķā mīlesteibā””, izrunojūt konkursa dalinīkus, saceja idejis autore, žurejis komisejis vadeituoja i Vileks nūvoda Izgleiteibys, kulturys i sporta nūdalis vadeituoja Sarmīte Šaicāne.
Konkursā pīsadaleja školāni nu Vileks Vaļsts gimnazejis (VVĢ), Vileks pamatškolys, Žīguru pamatškolys, Rekovys vydsškolys, Brīžucīma pamatškolys i Tilžys vydsškolys. Lels paļdis školuotuojim – konsultantim Ainai Rakstiņai, Rutai Čeksei nu Tilžys vydsškolys, Silvijai Ločmelei nu Brīžucīma pamatškolys, Sanitai Orlovskai nu Žīguru pamatškolys, Rasmai Vilkastei i Vileks Vaļsts gimnazejis, Ainai Cibulei nu Rekovys vydsškolys. Konkursā pīsadaleja 24 dalinīki. Īsyuteitūs dorbus vierieja konkursa žureja, kurā struoduoja Vileks Vaļsts gimnazejis radūšūs jaunīšu grupa: Zane Briediņa, Karīna Makšāne, Evija Kitova, Normunds Orlovs i Ritvars Rēvalds.
1. vītys īgivieji: pieaugušūs grupā ir Rutta Jeromāne i Evija Kaša, 1.-4. klašu grupā -Žaklīna Orlovska (Žīguru pšk.), 5.-9. kl. gr. Sandija Aleksandrova (Tilžys všk.) i 10.-12. kl. gr. Santa Konovalova (Rekovys všk.).
2. vītys īgivieji: 1.-4. kl. gr. Liene Kļaviņa (Brīžucīma pšk.), 5.-9. kl. gr. Gatis Kuģenieks (Tilžys všk.),
10.-12. kl. gr. Rigonda Šakina (VVĢ) i Vivita Elste (Tilžys vsk.).
3. vītu īgiva: 5.-9. kl. gr. Laura Orlovska (Vileks pšk.), 10.-12. kl. gr. Ēriks Šaicāns (VVĢ) i Jolanta Kalneja (Tilžys všk.).
Simpateju balvys nu SIA “Litiņa” vadeituojis Lilitys Aleksānis sajieme – jaunuokuos konkursa dalineicys Liene Kļaviņa, 2. kl. škoļneica nu Brīžucīma pšk., i Žaklīna Orlovska, 3. kl. škoļneica nu Žīguru pšk., seniore Rutta Jeromāne nu Vileks, Janita Ivanova, 12. kl. škoļneica nu VVĢ, i Elīna Zaķe, 7. kl. škoļneica nu VVĢ.
Vileks nūvoda dūme i Izgleiteibys, kulturys i sporta nūdaļa izlēme, ka ir juonūsoka vīna specialbolva – simpateju bolva par dorbu, kas izrunuoja vysuvaira. Itū bolvu – keramikys ezi kai Vileks nūvoda Vileks piļsātys simbolu – sajieme Sandija Aleksandrova, 8. klasis škoļneica nu Tilžys vydsškolys.
Pīminis nūtikšonom boguotuo dīna aicynoj iz prīšku dzeivē i dorbā pīminēt ituos atzinis: vysuleluokais dorbs, kū mes varam padareit myužeibā nūguojušūs lobā, ir lyugtīs par jūs dvēselem; īsaisteit kulturviesturiskuo montuojuma saglobuošonā bārnus i jaunīšus; īsavuiceit īsaklauseit vierteigūs padūmūs i kritikā; saglobuot izcilu latgalīšu pīmiņu; politikim na viņ saceit šmukys izrunys, nu ari izpiļdeit tuos nūvoda, Latgolys regiona atteisteibā i puostuovēšonā Saeimāl kai ari, saglobojūt latgaliskū identitati, vuiceisimēs ceļt sadarbeibys tyltus puor Latvejis regionim, kab stypra, vīnuota i atteisteita byutu vysa Latveja.
Vineta Zeltkalne, Vileks nūvods
Latgolys regionaluos televizejis sižets par Mikeļa Bukša 100. jubileja pīminis pasuocīnim
Karteņuos – 1. juņa Mikeļam Bukšam veļteituos pīminis nūtikšonys, foto Vineta Zeltkalne i Vilhelms Laganovskis


c: text/html

text:
Latgaliski i angliski izdūti bruoļu Cybuļsku atmiņu stuosti par Latgolu
Gruomotā “Atmiņuos Latgolā/Latgalian Memories” izdūti latgalīšu rakstnīku, bruoļu Juoņa i Viktora Cybuļsku atmiņu stuosti. Etnografiskī tāluojumi dūd vareibu īsavērt 20. godu symta suoku katuoļticeigu latgalīšu kasdīnys dzeivē. Gruomota izdūta latgalīšu i angļu volūdā.
Bīdreiba “LgSC” izdavuse Juoņa i Viktora Cybuļsku gruomotu “Atmiņuos Latgolā/Latgalian Memories”, kurā latgalīšu i angļu volūdā publicāti obeju bruoļu atmiņu stuosti, etnografiski tāluojumi par tāva sātā bierneibā pavadeitū laiku. Stuosti dūd vareibu īsavērt kaidys saimis kasdīnys dzeivē – bārnu školys gaituos, Zīmyssvātku svieteišonys tradicejuos, izīšonā iz vīnsātom i cytuos nūtikšonuos.
Bruoļus izškeire Ūtrais pasauļa kars 1944. godā, i jūs liktini ir atškireigi. Juoni deportēja, i jis daudzus godus kai “tautys īnaidnīks” pavadeja Sibirī. Sovpus Viktors devēs trymdā, nu suoku atsaroda puorvītuotūs personu nūmetnē Vuocejā, piečuok emigrēja iz ASV. Gruomota “Atmiņuos Latgolā/Latgalian Memories” ir sova veida obeju bruoļu sasatikšona otkon.
Gruomotys izdūšonu finansiali atbaļsteja Viktora Cybuļska mozdāls, ASV dzeivojūšais latgalīts i Latvejis gūda konsuls Teksasys pavaļstī Pīters Ragaušs. “Es ceru, ka skaiteituojim byus saistūši īsavērt muna vactāva i juo bruoļa pasauļa redziejumā, kaids tys beja pyrma 100 godu latgalīšu volūdys zīdu laikūs,” tai P. Ragaušs.
“Atmiņuos Latgolā/Latgalian Memories” sastuodejuse Vineta Vilcāne, nu latgalīšu volūdys iz angļu volūdu tulkuojs Ugis Sprūdžs. Latgalīšu tekstu korekturu veikušys Lideja Leikuma, Maruta Latkovska i Laura Melne, angļu volūdys – Pīters Ragaušs.
Gruomotu var nūpierkt škārsteikla veikalā taiseitslatgola.lv, veikalā “O!Marta” Daugovpilī, “Liesma” Rēzeknē, “Zvaigzne ABC” i “Jānis Roze” gruomatneicuos.
Latgolys školom i bibliotekom ir vareiba gruomotu sajimt bez moksys, interesentim lyugums raksteit iz epostu vineta.vilcane@gmail.com.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Latvīšu diasporys muokslys izstuode Ludzā
Nu 15.decembra Ludzā apsaverama unikala latvīšu diasporys muokslys izstuode, kū nu sovys kolekcejis ceļojūšuos izstuodis veidā iz Ludzys Nūvodpietnīceibys muzeju atveds Cēsīs izveiduotais “Pasaules latviešu mākslas centrs” (PLMC), tai veicynojūt uorzemēs radeitys augstvierteigys latvīšu muokslys īsakļaušonu Latvejis kulturtelpā.
Izstuodē radzamī vaira par 10 muokslinīku dorbi kai zīduojumi atceļuojuši nu Amerikys, Australejis, Kanadys, Lelbritanejis, Zvīdrejis i Vuocejis, kur nazkod Ūtruo pasauļa kara rezultatā tykuši latvīšu muokslinīki.
Latgolu izstuodē puorstuov div muokslinīki. Pyrmskara Rēzeknis muokslinīku kūpys bīdrys Juoņs Gailis, kas lelu myuža daļu pavadeja emigracejā ASV, i Juoņs Strods, Čikagys latvīšu muokslinīku kūpā sauciejs i īdvasmuotuojs.
Izstuodē radzams vīns no pyrmajim prof. Augusta Anussa emigracejā Vuocejā radeitajim dorbim, kai ari Laimūņa Mieriņa (Angleja), Juoņa Kalmītes, Girta Puriņa, Voldemara Avena, Annys Hagen-Annusys, (ASV), Juoņa Annusa (Vuoceja), Niklāva Strunkis (Zvīdreja) Māra Raudziņa, Juoņa Šēnberga (Australeja) i cytu muokslinīku dorbi.
Kai nūruoda PLMC izstuožu kuratore Dr.art. Lelde Kalmīte: “Izstuode paruoda tik daļu nu daudzškautnainuos diasporys latvīšu muokslys, kas viertiejama pasauļa muokslys nūtikšonu kontekstā.”
PLMC ceļojūšuos izstuodis pādejūs div godu laikā sareikuotys ari Daugovpilī, Kruoslovā i Rēzeknē.
“Pasaules latviešu mākslas centrs” izveiduots i dorbojās Cēsīs ar mierki veicynuot muokslys vierteibu saglobuošonu, kū radejuši Ūtruo pasauļa kara rezultatā Latveju pamatušī latvīšu muokslinīki i uorzemēs dzeivojūšuo jaunuo muokslinīku paaudze.
Izstuode, kas radeita ar Kulturys ministrejis atbolstu, Ludzys Nūvodpietnīceibys muzejā, Kuļneva īlā 2, byus apsaverama da 20. janvara.


text:
Kulturys īsacejumi nedeļai: pļovu spāks, Jura ols i slovonī tiergi
Rokstu sagataveja: lakuga.lv
Itūnedeļ Latvejā svietej Juoņa dīnu, bet ir kaids cylvāks Latgolā, kam itī svātki kas gods saīt dubultsvātki, jo 23. junī pi vysa kluot ir vuordadīna, bet 24. junī dzimšonys dīna. Sveicam svātku nedeļā Ludzys nūvoda Turisma informacejis centra vadeituoju Līgu Kondrāti i vaicojam jai ituos nedelis īsacejumus pīdzeivuošonai Juoņu laikā.
Izzynuot vaira i sajust pļovu spāku
Itymā nedeļgolā, 26. junī, Līga aicynoj iz Pļovys dīnu Ludzys, Kuorsovys, Cyblys i Zylupis nūvodūs. Itūgod bejušuo Ludzys rajona (tūpūšuo Ludzys nūvoda) nūvodi kotru mienesi īceriejuši vīnu tematiskū dīnu. Maja golā breineigi aizvadeita Pūra dīna, bet junī varēs izzynuot vaira par pļovom. Līga soka, ka kotrys jau mes jādzam izīt dobā, bet cīši labi ir, ka kaids gudruoks kū ta pastuosta, paleidz izzynuot vaira i atkluoj ari jaunu pasauli par īrostū. Pļovys dīnā kotram byus vareiba atrast sev pateikamuokū aktivitati – ar zynūšu dobys gidi Renāti Kaupužu sovvalis dzeivinīku audziešonys saimisteibā “Ošumājas” Mežvydu pusis Gadžiuņūs byus vareiba izzynuot dažaidus pļovys biotopus i augus. Saimem ar bārnim varātu patikt ari spēlis i konkursi, kas papyldynoj pļovu izzynuošonu. Saļņovā īcarāta čaja meistarklase ar čaja zynuotuoju Annu Danču, Utičevā, Lemešmājās pļovys puču i mežau augu dekoru darbineica, Leidumnīku bīdreibys nomā zuoļu dečeišu darbineica i vokorā pošys pierts baudeišona, bet Mērdzenis Rūzorūs piertneica Ingūna Rauda izstuosteis, kaidi augi vysalobuok der piertei. Pļovys dīnys vokorā gostūs iz garšeigom zeminem gaideis ari zemnīku saimisteiba “Purvmaļi” Pasīnis pogostā. Pošā vokorā Grebļakolna Meikšānūs byus Ilgys Ivanovys organizātuo tradicionaluo Tauriņu nakts ar tauriņu vāruošonu i gaismuošonu entomologa Guna Akmentiņa vadeibā. Naktī ar breivdobys koncertu prīcynuos Anta Eņgele, bet piečuok nakts puorguojīnā preteimā saulei byus pīrūbeža pļovu biotopu īpazeišona. Vaira par Pļovys dīnu i pīsasaceišonu nūtikšonom ITE.
“Žbana” darejumi svātku goldam
Svātku goldam Līga īsoka paraudzeit Ludzys nūvoda jaunuos ols* dareitovys “Žbans” taiseitū olu. “Žbans” pīduovoj vīnu nu pyrmajim darejumim – Ludzys pusis īvārojamuo muokslinīka Jura Soikana vuordā nūsauktū mīžu olu “Jura ols” i kvīšu olu, kam cikom vīnkuoršais “Kvīseiša” vuords. Olu Ludzā var nūpriekt Latgolys lobumu veikalā “Cymuss”.
*Atguodynojam tik, ka puormiereiga alkohola lītuošona ir kaiteiga veseleibai!
Slovonī Juoņa dīnys laika tiergi
Itūgod gon tikū paguojuši, bet Līga atguodynoj, ka Ludzys nūvodā iz Juoņa dīnys laiku gostūs sauc slovonī lelī tiergi – Lelais latgaļu tiergs Ludzā i lelais tiergs Kuorsovā (lels tiergs Kuorsovā nūteik kotru mienesi). Itūs tiergu nūtikšonu sovūs planūs Līga aicynoj pīraksteit cytam godam jau aiz laika.
I golā Līga Kondrāte ituos nedelis īsacejumus nūslādz ar atsasaukšonu iz sev meilū kinu “Cylvāka bārns”, kur muzykants Izidors Boņukam soka: “Tu ej, klausīs, a es spieļuošu!” – tai i Līga vielej mums kotram īt pa dzeivi, klauseitīs i redzēt, dzierdēt i sajust vīnam ūtru i Latgolu!


text:
Nacionalajā namaterialuos kulturys montuojuma sarokstā īkļautys saļmis Stiernīnē
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
2021. gods 18. oktobrī Namaterialuo kulturys montuojuma padūmis sēdē pījimts lāmums par sešu jaunu vierteibu īkļaušonu Nacionalajā namaterialuo kulturys montuojuma (NKM) sarokstā, viesteits NKM sātyslopā.
Īkļaušonai Nacionalajā NKM sarokstā 2021. godā apstyprynuotys sešys vierteibys: Daņču tradiceja Reigā (pīsaceituojs bīdreiba “Tradicionālās kultūras centrs”); Latvīšu etnografiskuo cymdu adeišonys tradicejis i prasmis (pīsaceituojs Tautys tārpu centrs “Senā klēts”); Latvejis kartu spēle zūleite (pīsaceituojs Mārtiņš Plēsums); puzuri i jūs darynuošona Jelgovā (pīsaceituojs Jelgovys vaļstspiļsātys pošvaļdeibys īstuode “Kultūra”); Zemgalis rokstainūs bruņču ausšona stuovūs ar valkamū īreici (pīsaceituojs SIA “Austras raksti”); Latgolys vierteiba – saļmis Stiernīnē, tradicionalī saļmu i bieru dzīduojumi Stiernīnē (pīsaceituojs Stiernīnis draugu bīdreiba).
NKM padūme, izviertejūt da 2021. goda 15. juņa īsyuteitūs dasacejumus, nu ostoņu dasacejumu atlaseja sešus, kuru padeviejim ar ekspertu paleidzeibu tyka dūta vareiba sovus dasacejumus papyldynuot i precizēt. Par sešu jaunūs vierteibu īkļaušonu Nacionalajā NKM sarokstā padūme lēme 4. oktobra sēdē. Jamūt vārā, ka vairuokim dasacejumim vēļ beja napīcīšami preciziejumi, galeigais lāmums tyka pījimts 18. oktobrī.
Svineiguo ceremoneja, kurā tiks padūti aplīcynuojumi par vierteibu īkļaušonu Nacionalajā NKM sarokstā, nūtiks Viļakā. Jei par ceremonejis nūtikšonys vītu izraudzeita partū, ka nu tūreizejuo Viļakys nūvoda 2017. godā beja pats pyrmais dasacejums NKM sarokstam, kai ari partū, ka nu saroksta 30 vierteibu četrys dasaceitys taišni nu Viļakys nūvoda.
Informaceja par dasacejuma sagataveišonu, kai ari par NKM padūmi daīmama NKM škārsteikla vītnē. Jaunu dasacejumu padūšona tiks izsludynuota 2022. gods janvarī i jū sagataveišonai tiks dūts pusgods laika.
Nacionalajā NKM sarokstā teik īkļauti elementi, kas NKM lykuma izpratnē ir vaļsts aizsorgojamys vierteibys. Jūs ītikšonai sarokstā ir plašs attīceiguos kūpīnys atbolsts i leidzdaleiba. Pošlaik NKM sarokstā ir 30 elementi, storp jim 9 vierteibys ir nu Latgolys: saļmu dzīduošona Zīmeļlatgolā (2017), dzīduošona pusbolsā (2017), Latgolys bubyna spēlis tradiceja (2017), saļmu dzīduošona Vabalis i Leiksnys pogostūs (2017), Upītis kulturtelpa (2018), maja dzīduošona pi krysta Dagdys nūvoda Ondrupinis i Škaunis pogostūs (2019), maja dzīduošona pi krysta Jaunovys Marijis gūdam Zīmeļlatgolā (2020), stykla pyušonys omota prasme Leivuonā (2020), niu ari saļmis Stiernīnē (2021).
Vaira par saļmem Siernīnē var puorskaiteit sarunā ar Īvu Zepu ITE.


text:
Pīktdiņ, Latgolys kongresa beidzamuo dīna – visi pasuokumi byus koncertzalā “Gors”. Dīnys golvonuo nūtikšona: rezoļucejis apsprīsšona un galeiguo varianta pījimšona dīnys ūtrajā pusē. Vysūs dīnys pasuokumūs kai klauseituojs, īskaitūt koncertu, var kotrs pīsadaleit, laiceigi ateimūt iz Latgolys viestnīceibu “Gors” i pīsaregistrejūt.
Nu reita 10:00 stuņdēs suoksīs LR Saeimys Latgolys apakškomisejis svineiguo sēde ar Saeimys vadeituojis Inārys Mūrnieces pīsadaleišonu. Programa. Tīšraide byus Saeimys lopā socialajā teiklā Facebook kai ari ite:
11:30 nūtiks politiskūs parteju puorstuovu diskusija “Latgolys politika pyrms i piec Krīvejis ībrukuma Ukrainā” (vadeis J.Domburs). TĪšraide lsm.lv, delfi.lv i cytūs škārsteikla resursūs:
14:30 suoksīs Latgolys kongresa Nūslāguma plenārsēde – rezolucejis pījimšona. Tīšraide lsm.lv, RTA youtube kanalā kai ari ite:
Vokorā kongresa nūslāguma koncerts ar grupu “Tautumeitas”. Klauseituoju rynduos kongresa delegati, dalinīki, gosti, kai ari Latgolys školāni.


text:
Zynomi Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2019“ nominanti
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Ir golā žurejis dorbs pi Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2019“ pretendentu izviertiešonys, i niu zynomi 30 bolvys nominanti. Itūgod bolvys par aktivitatem, dorbu i sasnāgumim latgaliskajā kulturā tiks padūtys jau divpadsmitū reizi. Ceremonejā tiks paviesteiti desmit bolvys „Boņuks 2019“ sajiemieji i gūdynuots ari bolvys „Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā“ sajiemiejs. Bolvu padūšonys ceremoneja nūtiks svātdiņ, 23. februarī, 16.00 Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zālē.
Koč ari goda suokumā izskanēja švuorbys par bolvys pastuoviešonu iz prīšku, ituo goda Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks“ ceremoneja byus i, cik vareiba ļaus, bolvys reikuošona vysmoz cikom naapsastuos. Latgolys viestnīceibys GORS, kas ir ir bolvys reikuotuojs, vadeituoja Diāna Zirniņa soka: „Koč ari pārnejuo goda beigys i ituo goda suokums mums ir bejs puordūmu i izviertiešonys laiks, vys tik prīcojamīs par vysu sabīdreibys atbolstu i iņteresi, kū „Boņuks“ ir sajiems. Vaļsts kulturkapitala fonda ekspertu lāmums lyka vēļ vaira sasamobilizēt pošim, īsasaisteit cytim i dūmuot par Latgalīšu kulturys goda bolvu „Boņuks“ kai eistyn cīši svareigu latgaliskuos kulturys daļu. Asam cīši pateiceigi Latvejis Republikys Kulturys minisrejai, kura aktivi īsastuoj par lokalūs kulturtelpu atteisteibu, rūnūt īspieju bolvai „Boņuks 2019“ atrast sovus varūņus. Bolva itūgod tiks padūta jau 12. reizi, i myusu gribiešona i mierkis taipat kai da ituo ir ceļt tuos kvalitati, styprynuot ari latgaliskū pošapziņu, rūsynojūt dareit arviņ jaunys lītys, taiseit nūtikšonys i aktivitaitis latgaliski. „Boņuks 2019“ nominantu spektrys ir cīši plots kai satura, tai ari geografejis mārūgā, kas vēļ vaira pīruoda tū, ka tei nav viņ regiona bolva, tei ir latgaliskuos kulturys vysā pasaulī bolva.“
Latgalīšu kulturys goda bolvys mierkis ir apkūpuot lobuokū, spylgtuokū i svareiguokū padareitū i nūtikšonys pārnejā godā latgaliskajā kulturā, gūdynuot aktivuokūs latgalīšu kulturys puorstuovus, popularizātuojus, kai ari veicynuot i rūsynuot jaunradis i kulturys daudzveideibys atsateisteišonu iz prīšku. „Boņuks 2019“ gūdynuos par sasnāgumim i padareitū 2019. godā. Bolvys pretendentu īsnēgšonys i nominantu nūskaidruošonys process itūgod turpynuoja pārn īsuoktū vierzīni, naizdolūt atseviškys nominacejis, bet viertejūt vysa goda padareitū kūpā. Bolvai tyka sajimtys gondreiz 100 dasacejuma anketys kategorejuos „Volūda. Literatura. Publicitika“, „Audio. Video“ i „Aktivitatis. Nūtikšonys. Personeibys“, vysu bolvys pretendentu skaitam sasnādzūt 80 dažaidys nūtikšonys, personeibys, dorbus, projektus i cytys aktivitatis. Kai pretendentu vierteišonys kritereji tyka izvierzeiti pretendenta snāguma kvalitate, aktivitate vysa goda laikā, regionā, vaļstī voi plotuokā mārūgā raiseituo rezonaņse, latgaliskums i/voi Latgolys kulturys vierteibu nesšona, pretendenta pamastī pādi – ītekme iz latgaliskuos kulturys procesim iz prīšku.
Latgalīšu kutlurys goda bolvys „Boņuks 2019” nominanti ir (alfabeta parādā):
- Apvīneiba „ Latgalīšu Reps“
- Baļtejis džeza festivals „Škiuņa džezs“ (Lūznovys muiža)
- Ciblys folklorys kūpa „Ilža“. Albums i pietejums „Ludzas igauņu dziesmas“
- Dokumentals stuosts par kordirigentis Terēzis Brokys myužu „Aiz azara bolti bārzi…“ (Anna Rancāne i Daugovpiļs piļsātys dūme)
- Dokumentaluo filma „Latgalīši Sibirī“ (bīdreiba „Latgolys Producentu Grupa“)
- Dokumentaluo filma „Valkātājs“ (bīdreiba „Dokumentālists“)
- Dokumentaluo filma „Prīsters“ (Latvejis Televizeja. Filmu programa „Latvijas kods“)
- Dzejis videoklipi „Dūmoj ar komatim“ (bīdreibys „Latgolys Producentu Grupa“ i “Kukuži”)
- Egita Kancāne. Stuostu kruojums „Syltuo mola“
- Etnografiskūs tārpu darynuotuoja i školuotuoja Iveta Seimanova
- Evalda Vasilevska pīminis izstuode i gruomota „Evalds Vasilevskis“ (Evija Vasilevska i Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrs)
- Grupys „Bez PVN“ dzīsmis, video i koncerts „Rūbeži“
- Ilmāra Znotiņa fotoprojekts i izstuode „Latgolys ļauds“
- Ineta Atpile-Jugane. Dzejūļu kruojums bārnim „Lobuo i nalobuo“
- Ingrida Tārauda. Dzejūļu kruojums „Pajautys“
- Inta Viļuma i izdavums „Dagdys nūvoda pyura skreinis gruomota“
- Izdavums „Nu sakneitis lozda zīd. Annys Vagalis folklorys i etnografiskūs materialu vuokums Kruoslovys apleicīnē“ (Kruoslovys Viesturis i muokslys muzejs)
- KUUP COFFEE. Saiminīki Oskars i Jolanta Maculeviči
- Latgalīšu filantrops Pīters Aloizs Ragaušs
- Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv
- Latgolys dīna Latvejis Nacionalajā bibliotekā
- Latgolys Regionaluos televizejis latgaliskī sižeti i raidejumi vysa goda garumā
- Latvejis Radio 1 raidejums „Kolnasāta“
- Latvejis Radio 5 raidejums jaunīšim „Pīci Breinumi“
- Ligija Purinaša. Dzejis kruojums „Sīvīte“
- Muokslineicu apvīneiba V.I.V.A. Aktivitatis vysa goda garumā i izstuode „Laimes formula Latgalē. V.I.V.A.“
- Muzykys festivals saimem i draugim „LNSO vasarnīca“ (Latvejis Nacionalais simfoniskais orkestris i Latgolys viestnīceiba GORS)
- Repere Ūga
- TV raidejumu ciklys „Latgales pilsētu stāsti“ (LRT+)
- Žurnaliste Ausma Sprukte
Bolvys „Boņuks 2019“ žurejis komisejis viertejumus par pretendentim itūgod deve rekordlels žurejis komisejis lūcekļu skaits – 52 latgaliskuos kulturys puorzynuotuoji, īprīškejuo goda bolvu sajiemieji, medeju puorstuovi, bolvys reikuotuoju puorstuovi, latgaliskuos kulturys sabīdryskī aktivisti i attīceigūs sferu pīaicynuotī eksperti. Kotegoreju „Volūda. Literatura. Publicistika“ vērtēja 17 eksperti, „Audio. Video“ – 22 eksperti i „Aktivitatis. Nūtikšonys. Personeibys“ – 29 eksperti (vairuokim ekspertim beja juoizviertej vaira nikai vīna kategoreja). Žureja īsnāgtūs nominantus izviertej divejuos kuortuos – pyrmuo ir nakluotīnē, kod teik vārtāti vysi īsnāgtī pretendenti, bet ūtrei – kluotīnē, kurā žurejis lūcekli diskutej i izviertej jau 30 nominantus iz vītys Rēzeknē. Ar „Boņuka“ muola statuetem teik gūdynuoti tī 10 pretendenti, kuri sajem vysa leluokū punktu saitu obejuos kuortuos (50 % viertejuma nūsokūt nakluotīnis bolsuojumam, ūtrūs 50 % – kluotīnis lāmumam).
Žurejis komisejā, izviertejūt pretendentus „Boņuks 2019” pīsadaleja: Latvejis Nacionaluo kulturys centra vadeituoja Signe Pujāte, latgalīšu tradicionaluos kulturys eksperte Ruta Cibule, dzejneica i žurnaliste Anna Rancāne, muzikis i latgaliskūs projektu vadeituojs Guntis Rasims, komponiste, bolvys puorstuove Ilona Rupaine, literaturzynuotneica, Latvejis Republikys Izgleiteibys ministre Ilga Šuplinska, volūdneica Lidija Leikuma, radio Pieci.lv personeiba i didžejs Toms Grēviņš, Latgolys viestnīceibys GORS vadeituoja Diāna Zirniņa, dzejnīks i literaturzynuotnīks Kārlis Vērdiņš, žurnalists i melomans Kaspars Zaviļeiskis, portala lakuga.lv redaktore Vineta Vilcāne, Latvejis Radio Latgolys studejis vadeituoja Renāte Lazdiņa, Latvejis Radio 2 personeiba Roberts Buivids, žurnaliste i medeju eksperte Anna Platpīre, Latvejis Radio personeiba Justīne Savitska, dzejnīks i žurnalists Toms Treibergs, latgalīšu kulturvidis aktivists Juris Viļums, muzykys izdeviejs i dzīšmu autors Guntars Račs, Latgolys planavuošonys regiona puorstuovs Oskars Zugickis, muzikis i uzjiemiejs Juris Vucāns, bolvys reikuotuoju puorstuove, latgaliskūs projektu vadeituoja Edīte Husare, literats i muzikis Oskars Orlovs, tekstilmuokslineica Annele Slišāne, Latgolys regionaluos televizejis puorstuove Ausma Sprukte, Latgolys žurnala „A12“ redaktore Ināra Groce, žurnaliste i volūdneica Maruta Latkovska, Latvejis Republikys kulturys ministra biroja vadeituoja Marika Zeimule, portala „Delfi.lv“ socialūs teiklu satura redaktore Andra Čudare, režisors i Vaļsts kulturkapitala fonda padūmis prīšksādātuojs Dāvis Sīmanis, literats i literaturzynuotnīks Valentīns Lukaševičs, dzīsminīks i TV raidejumu vadeituojs Kārlis Kazāks, žurnaliste i volūdneica Sandra Ūdre, literate i literaturzynuoteica Ilze Sperga, latgalīšu kulturvidis aktivists Voldemārs Ivdris, latgalīšu gruomotu tierdznīceibys veicynuotuojs Artis Logins, rakstnīks, muokslinīks i radio raidejumu vadeituojs Svens Kuzmins, muokslineica i Vaļsts kulturkapitala fonda eksperte Agra Ritiņa, vijūļneica Aija Īzāka, apvīneibys „Latgalīšu Reps“ muzikis Ivo Grigalis, muzikis i dokumentalūs filmu veiduotuojs Arnis Slobožaņins, foklorys kūpys „Vīteri“ vadeituoja Sandra Stare, muzike Ieva Saliete, muzykys kritikis i portala „TVNET“ sadalis „Kultūra+“ redaktors Jānis Žilde, muzikis i radio raidejumu vadeituojs Ēriks Zeps, namaterialuo kulturys montuojuma eksperte Gita Lancere, horeografs i Dzīšmu i Deju svātku viersvadeituojs Ilmārs Dreļs, portala „Travelnews.lv“ vadeituojs i turisma eksperts Aivars Mackevičs, jaunuotnis lītu specialists i TV šovu dalinīks Oskars Bērziņš, A/S „Latvijas valsts meži“ puorstuovs Tomass Kotovičs i muokslinīks i Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra puorstuovs Māris Čačka.
Svineiguo bolvys padūšonys ceremoneja nūtiks ituo goda 23. februarī 16.00 Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zālē. Iz ceremoneju meili aicynuoti nominanti, viertiešonys komiseja, medeju puorstuovi i kotrys latgalīšu kulturys interesents. „Boņuks 2019“ bolvu padūšona itūgod uzticāta jaunim vadeituojim – Laurim Zalānam („Ghetto Games“ personeibai aba vīnkuoršajam latgalīšam) i Armandam Buļam (uorstam i jaunajam hip-hop muokslinīkaam Būrs). Ceremonejā uzastuos postfolklorys grupa „Rikši“, grupa „Bez PVN“, Rēzeknis pyušamūs instrumentu orkestris i veiru kors „Graidi“ ar fragmentim nu izvaduma „Dzeivis graidi“, folklorys kūpa „Upīte“, muzike Dana Vasiļjeva, folklorys kūpa „Ilža“, hip-hop muokslineica Ūga, kai ari, ļaunūt pasakavēt filmys „Piļsāta pi upis“ skaniejumā, dzīduotuojs Jānis Kurševs. Bolvu tīšsaistē ari itūgod varēs viertīs lītuotnē „LMT straume“ straume.lmt.lv.
Latgalīšu kulturys goda bolva „Boņuks“ pyrmū reizi tyka padūta 2009. godā, bet nu 2013. goda bolvu reikoj Latgolys viestnīceibys GORS komanda. Bolvys nūtikšonu atbolsta Latvejis Republikys Kulturys ministreja, Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programa ar A/S „Latvijas valsts meži“ i Latgolys regiona atteisteibys agenturys atbolstu, kai ari Rēzeknis piļsātys dūme, Bolvu nūvoda, Kuorsovys nūvoda, Leivuona nūvoda, Ludzys nūvoda, Preiļu nūvoda, Rēzeknis nūvoda, Rībeņu nūvoda, Viļakys nūvoda i Viļānu nūvoda pošvaļdeibys, bīdreiba „Partitura“, A/S „Latvijas Mobilais telefons“, latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv i Latvejis Radio Latgolys studeja. Vaira par bolvu: bonuks.lv i latgalesgors.lv.
Bolvys „Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā“ sajiemiejs publiski tiks paziņuots februara vydā. Ari itūgod tiks nūskaidruots portala skaiteituoju simpatejis – „Žyka“ bolvys sajiemiejs. Nūbolsuot par sovu simpateju kotrys grybātuojs var ite: https://www.lakuga.lv/2020/02/05/bolsoj-par-sovu-bonuks-2019-favoritu.
Pyrma „Boņuks 2019” ceremonejis 14.00 Latgolys viestnīceiba GORS aicynoj iz Latgolā (Ludzā) dzymušajam, bet garus godus trymdā dzeivojūšajam gleznuotuojam, grafikim i muokslys zynuotnīkam Juram Soikanam (1920–1995) veļteituos izstuodis atkluošonu, kurys īrūsme ir Soikana 100. jubileja, kas muokslinīkam byutu ituo goda 12. aprelī. Muokslinīka dorbu motivi sasaveis ar bolvys padūšonys ceremonejis scenografeju.
Video īsavieršona „Boņuks 2018” ceremonejā pārnuo goda februarī eisajā variantā ite:
Vysā garumā ite: http://straume.lmt.lv/lv/kultura/kultura/bonuks-2018/1037645
„Boņuks 2018” foto atskots ite: failiem.lv/u/jncuy3e3


text:
Ciļviece
Ciļviece — pasauļa ļaužu vysums aba vysu Homo sapiens atmejis iņdividu vysums.
Ciļviecis sapratīņs var zeimuot:
- vaira na 2 milijonus godu iz Zemis ekzistejūšu dzymumu, kurs pīstuov treis pūsmys: agreimī ļauds, senejī ļauds i vāleimī ļauds;
- vysus Zemislūdis dzeivuotuojus, kuri niule irā dzeivis guojumā iz vyds dzimšonys i nūmieršonys;
- kurymā naviņ viesturiskā laikā dzeivuojušu personu vysumu;
- niule iz Zemis dzeivojūšu iņdividu, personeibu, pilīšu vysumu.
Ciļviece sasadola rasēs, tautuos, socialajuos i kulturyskajuos grupuos. Parostai ap ciļvieci runoj napavaļdeigai dalejumam kuortuos (veirīšu, sīvīšu) voi ļaudeibuos. Ciļviecis sapratīņs semaņtiskai apjam na viņ iņdividu fiziskū daudzumu, a i nūtaleju aizzineigu informacejis meitu iz vyds jūs. Ciļviecis darbeibys rezultata parostai sauc par kulturu.


text:
Škūrsteitivs
Škūrsteitivs (ci Puorstaipteikla škūrsteitivs ci puorsavieriejs) irā softa aplikaceja kab ruodeitu, navigētu i maklātu informaceju Puorstaipteiklā. Sevkuru informacejis gabaleņu (resursu) identificej URL adress - tei var byut teikla lopa, obrazeņš, video ci kaids cits turīņs.[1] Nūruodis (hipersaitys) resursūs ļaun lītuotuojim vīgli puorīt škūrsteitivā nu vīna resursa da cyta.
Škūrsteitivi gon vysulobuok pīmāruoti, kab puorsavārtu uorejūs teiklu resursus, bet jūs var lītuot ari privatūs teiklu ci lokalu failu ruodeišanai. Goduos, ka puorsavārtivam irā eipašs režims (nadaslēdzis režims ci Offline mode), kur mozuok drūšuma kontroles nakai verūtīs publisku turīni.
ViestureLabot
Škūrsteitiva viesture suocās 1980-tū godu beiguos, kad nazcik tehnologeju ļuove Tim'am Berners-Lee radeit pyrmuo puorstaipteikla (World Wide Web) arhitekturu. Jau ogruok Ted's Nelson's i Douglas Engelbart's beja radejuši hiperteksta sapratīni. Hiperteksts beja vīns nu centralim konceptim ari Puorstaipteiklā. Cyti koncepti beja URL adress (Uniform Resource Locator - vīndabeigais resursa vītruods), HTTP protokols (Hypertext Transfer Protocol - hiperteksta puorsyuteišonys protokols), i markēšonys volūda HTML.
Pyrmuo ārtuok lītuojamuo i grafisko škūrsteitiva NCSA Mosaic pasaruodeišona 1993.godā nūvede pi Web'a lītuošonys strauja pīauguma. Marc's Andreessen's, kurs vadeja Mosaic dorbus NCSA organizacejā dreiži suoca sovu uzjāmumu, kū nūsauce Netscape, i radeja pyrmū komercialū škūrsteitivu Netscape Navigator 1994.godā, kas dreiži kliva populars, i jū popularitates maksimuma breidī lītova 90% nu vysim puorstaipteikla lītuotuojim.
Microsoft dreiži radeja sovu škūrsteitivu Internet Explorer 1995.godā, i suocās pyrmī "škūrsteitivu vaidi" (browser war). Izmantojūt sovu monopola poziceju operaceju sistemu tiergū, Microsoft varēja audzēt sova škūrsteitiva popularitati - i ap 2002.godu jū lītova kaidi 95% nu Web'a lītuotuojim.[2] Vāluok, kad pasaruodēja cyti lobi konkurenti - Firefox, Safari, Opera, Google Chrome, tod Explorer'a tiergus dale samazynuoja da 56.8%.[3]
Napaseņ škūrsteitivi atsateistej ari iz pruottelefonim. Lītuojūt Web'a biblioteku WebKit, irā pataiseiti softa rysynuojumi iz Google Android (operaceju sistema Android), Apple iPhone (operaceju sistema iOS), Nokia (softa platforma S60) i iz Palm (operaceju sistema webOS). Nu vysu jaunuokais škūrsteitivs irā Google pataiseitais Google Chrome (ari lītuoj tū pošu WebKit biblioteku). Tierga dale jam strauji aug.
Softa funkcejisLabot
Lītuotuoja sadursLabot
Lelajai dalei nu škūrsteitivim irā kūpeigi taidi sadura elementi:
- "Atpakaļ" i "iz prīkšu" (Back i forward) pūgys, kab atsagrīztu ogruokā lopā, ci ītu škūrsteišonys viesturē iz prīkšu.
- Škūrsteišonys viesture (Browsing history) - saroksts, kur radzomi resursi, kas pīpraseiti ogruok.
- "Atsvīžeit" (refresh ci reload) pūga - kab pīpraseitu tū pošu resursu vēļ reizi.
- "Stop" pūga, kab prīkšlaiceigi beigtu resursa pīprasejumu.
- "Sātys" (home) pūga, kab atsagrīztu lītuotuoja sātyslopā.
- "Adresa lūdzeņš" (address bar) kab īraksteitu URL vītruodu ci adresu.
- "Meklēšonys lūdzeņš" (search bar), kab īraksteitu terminus maklātivā
- "Statusa jūsta" (status bar), kab attāluotu viestejumus nu softa aplikacejis.
- Mierīņa īstateišana (zooming), kab tekstu lelynuotu ci mozynuotu.
- Meklēšona lopā (Ctrl+F)
DrūšeibaLabot
Leluo dale škūrsteitivu atbolsta HTTPS protokolu i pīduovuoj veidus, kai iztreit Web'a kešu, glabiņus i puorsavieršonys viesturi.
Standartu atspaidsLabot
Ogruok škūrsteitivi lītoja vīnkuoršu HTML verseji, vāluok jī paplatynova HTML volūdys vareibu, irā ari atspaids GIF, JPEG, PNG obrazeņu formatim, CSS stiļam, nazcik mediju formatim. Suocūt nu HTML5 Web'a lopu autori var īlikt audio i video failus (pīvadumam, Ogg Vorbis formatā), nalītuojūt Adobe Flash, ci cytus papiļdejumus.


text:
Suokusīs dasasaceišona stipendejai “Latgales “Ceļamaize””
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Da 6. septembra sevkuram Latgolys studentam, kas ir īsastuojs Latvejis Universitatē (LU) i studēs kaidā nu bakalaura programu pyrmajā kursā, ir vareiba dasasaceit izcileibys stipendejai “Latgales “Ceļamaize””, viesteits Latvejis Universitatis sātyslopā.
Stipendeja dybynuota 2019. godā piec Amerikys latgalīša i mecenata Pītera Aloiza Ragauša iniciativys, tuos mierkis ir veicynuot sova dzymtuo nūvoda jaunīšu izaugsmi.
Stipendeja paradzāta LU pamatstudeju aba bakalaura studeju pyrmuo kursa studentim, kurim, pabeidzūt vydsškolu, ir izcilys sekmis i leli sasnāgumi gon vuiceibuos, gon uorpusškolys aktivitatēs. Taipat studentam, kas grib pretendēt iz “Ceļamaizi”, voi pošam, voi kaidam nu vacuoku juobyun deklarātam Latgolā.
Stipendejis apmārs ir 2200 eiro akademiskajā godā, taidys stipendejis ir div.
Īprīšk Latgolys “Ceļamaizi” jau ir sajāmuši četri studenti – Līga Runčis i Ginta Lazare 2020./2021. akademiskajā godā, kai ari Jelizaveta Klimova i Toni Anželo Fernandes 2019./2020. akademiskajā godā. (Interveju ar Toni Anželo vari skaiteit ITE.)
Vaira informacejis par tū, kai dasasaceit stipendejai ITE.
Mecenats Pīters Aloizs Ragaušs ir izaudzs Mičiganā, Amerikā, tok juo vacuoki i vacvacuoki ir dzymuši Latvejā, vacuoku saknis īt nu Latgolys – Rogovkys i Viļānu pusis.


text:
Muna eistuo rynda nu mane naaizīs. Saruna ar Ingridu Tāraudu
Intervejis autore: Ilze Sperga portalam lakuga.lv
Portala pastuoviešonys laikā na reizi publicāti Ingridys Tāraudys dzejūli, ari itei nav pyrmo lakugys.lv saruna ar dzejneicu. Itūreiz vairuok par tekstu atīšonu i pīraksteišonu, pīaugšonu pīredzē i pandemejis dūtajom laika īspiejom. Ingridys jaunuokuo dzeja ITE.
Vysu pyrma – socialajūs teiklūs radzu, ka itūvosor esi pīsazemiejuse Latvejā. Cik lela nūzeime tovā dzeivē ir tim pošim teiklim? Ingrida i ekrans. Ingrida i auditoreja. Kam tu roksti dzeju i kam roksti feisbukā i cytur?
Iz kaidu laiku Latvejā – nui. Teikli jau ir kasdīna. Muns dorbs ari saisteits ar teiklim – maņ ar puiku ir sova diasporys latvīšu volūdys i kulturys škola. 1. augustā byus goda jubileja, asam sevi pīruodejuši kai kvalitativu i konkurētspiejeigu tīšsaistis školu, laikam jau deļtuo, ka tys ir muns sirdsdorbs – struoduot ar bārnim. Vairuok gon nūdolu cīši privatū nu tuo, kū publiski var raksteit. Jauneibys laikā lykuos, ka publiski pabļausi par kaidu sovu suopi ci taisneibu – tevi saklauseis i saprass, a tok vyss teiklūs ir eistyn tai kai dzeivē – kuram gon cīši ryup tovys suopis i taisneiba?! Tai ka tys vyss ir puori, niule socialī teikli ir dorba vajadzeibom, nu “īsvīst” kaidu biļdi laika albumam, tok na garus pruotuļuojumus, taidus šaļteigus, na bīži.
Dzeju vys vēļ rokstu deļtuo, ka rokstuos. Viņ – ir taidi periodi sevī īškā, kod
turēt sevī par ilgu nabyutu napīcīšams, lai putyni nasuoktu migrēt.. Dzejnīkim, ak jau pīdūdit, vysim golvā ir pa kaidam pozitivam putynam.
Kuram kas vairuok pateik – zeida šali pa viejam, krepdešina pučis voi zylys beretkys, laseit upē iz akmiņa pantus voi caur dagunu publikys prīškā, taurejūt rūkuos apraksteituos lapenis. Kod tys laiks daīt – tod i saunās uoryn, nadūmoju, kam rokstu, kas byus muns skaiteituojs, zynu, ka muns skaiteituojs mani atrass. Saprass, mieginuos saprast, a moš i nav cīši vajadzeigs, lai saprostu – mes poši sevi vysu dzeivi ceņšamēs saprast, a tai i napaspiejam…
Sovu autora lopu feisbukā likvidieju – par daudz informacejis nu vīna cylvāka, niule pasaruoda muni panti pa kaidam, a niule ir periods, kod naīt aumaļom vuordi, godu divejus atpakaļ beja trokums – plyuda kai upe, izaver, ka asu izraksteita. I vēļ ir tai, ka – palīk drusku kauns iz vacumu tū ingridismu/tāraudismu izraksteit… Vīnšaļt jau dūmuoju, ka juobeidz nūpītnys gaitys literaturā – navar “pavaca tārauda” raksteit taidā tāraudisma stilā kai da šam, taids vecišks erotisms var palikt smīkleigs skaiteituojom… Vyspuor laikam jau tai ir – ka nasaīt tautiskais romantisms, kas maņ nasaīt, tod juosaprūt ar gūdu nūkuopt nu pakuopīņa, lai nav kauns, ka kaids nūceļ nu tuo.
Kaids ir tovs pandemejis laiks? Cik daudz saīt sasatikt ar ļaudim ari kluotīnē i kai puorlaid itū periodu pasauļa viesturē? Voi roksti par itū pīredzi?
Nā, par pīredzi ar kovidu narokstu. Maņ i laseit apnyka par jū, skaidrys, ka kaidu laiku tys vyss vēļ byus, a raksteituojim nikas jauns naīt kluot. Varbyut par sovu pīredzi ar kaidu konkretu gadīni – par pīmāru, niule, kod liduojom iz Latveju: sasalaseju 101 stuostu par dokumentim, par nalobim darbinīkim lidūstuos, par policeju, par tū, ka vyss ir cīši nagativi. Beju drusku pat sasatresuojuse. Tok patīseiba beja pavysam cytaida – vyss mīreigi i adekvati, par tū i pīraksteju.
Kovida laiks, ka esi pi veseleibys i loba pruota, patīseibā ir devs nanūviertejamu īspieju – lītys, kuruos kasdīnā, skrīnūt nu reita da vokora, pasleidēja garom, partū ka laika nabeja: byušona kūpā ar saimi, ar bārnim. Puorvērtēt, atkluot!
Pasaver, kaidus tik talantus nav atkluojs itys laiks – cylvāki oda, marinej, cap, veidoj socialūs medejus, ir īspiejams izstaiguot muzejus škārsteiklā, i vēļ, i vēļ. Dīzyn voi mes tū izdareitu, izalaseitu nūsavērt kaidus koncertus i izruodis, pīsadaleitu n-tymūs kursūs, seminarūs, vebinarūs, sevi izgleitojūt i pylnveidojūt.
Kovida laiks patīseibā ir vēļ aizjimtuoks nakai pyrms – jau nūsauču tuos īspiejis, kas ir. Golvonais, kai ir veseleiba, tod itys laiks ir paduovynuots saimem.
Īrejā mes dzeivojom sešus km nu vītejuos piļsietenis – laukūs, kaimiņūs vēļ div sātys. Nav taidu sasatikšonu ar ļaudim veikalā, piļsātā iz īlys kai agruok – sasakrīn, pasarunoj, kod viņ ir okuots. Taipat pi školys, kur vacuoki saīt bārnus izjimt piec stuņdem. Itys gods jau ir tai izkorigiejs tuos smolkuos sovstarpejuos attīceibys ar cytim cylvākim, ka līkās – tai ir bejs vysod.
Kas tev ir golvonuos temys, pi kuo tekstūs atsagrīz otkon i otkon? Voi varātu vēļreiz pīraksteit jauneibys dzejūļus i cik lela lūma ir pīredzei tekstu tapšonā?
Mīlesteiba. Vysaida. Otkon i otkon. Sīvītis i veirīša. Tys ir tys ceļš, kas nivīnam da gola tai i nabyus izzynuots – kai tai, parkū tai, kas tai, kam tai. Kurā šaļtī kas nūsavierzej nu trajektorejis. Deļkuo 99 procenti tekstu ir par nalaimeigu, napīpiļdeitu mīlesteibu i tikai procents – par laimeigu, kod “jī īsamīļuoja i dzeivuoja ilgi i laimeigi, i nūmyra vīnā dīnā”. Maņ taida nav bejuse – rymta i klusa, lai dzeivuotu da vacuma taidā pajautā, deļtuo – vysa muna raksteišona “eteriski daudz par mīlesteibu – vysaidu”. Atrodu vīnā nu sovu pyrmūs gruomotu itū citatu, redz, kai nūder. I saprūtu, ka – jo maņ byutu cytaida mīlesteiba, nabyutu munu gruomotu. Laikam tys vyss ir mejīdarbeibā.
Navarātu jauneibys dzejūļus pīraksteit vēļreiz. Izjusts vyss jau tūreiz. Cyta nūzeime niule vuordim i sajiutom, cyti spektri emocejom.
Tys atīt ar laiku, kod autoram nav tikai “juopagiun pīraksteit”, bet ir i “juopagiun pīraksteit kvalitativi”, tod nūteik tys emoceju apaudziešonys process ar daudz kruosainuokim vuordim, pa ceļam palosūt literaturys teoreju.
Iz itū laiku vairuok struodoju ar sovim tekstim, cytu reizi pantam aizīt i mieness – ar puorlaseišonu, izsejuošonu, tys gon nanūzeimoj, ka agruok vyss beja “pa viejam”. Nazyn kai beja nūjauta, ka pants izaver kompakts i kvalitativs, niule īškejais kritiks ir pensejā i jam vaira laika, lai analizātu vysu.
Vikipedejā atrodu Ingridu Tēraudu. Voi ITE ir par tevi? Ka tev byutu juoroksta par sevi vikipedejā, kas byutu treis golvonuos lītys, kū pasaceitu?
Ir. Ir Tērauda. Sovlaik munu uzvuordu bīži raksteja ar “ē”, muna tāva saimē vīni ir Tēraudi, cyti Tāraudi, es – pi Tāraudim. Tikai tys nikod nav bejis kai kaida eipaša latgaliskuo uoriškeiba. Sātā vysod vysi ir runuojuši tikai latgaliski. Vīnbreid školys laikā pasanese iz taidu kai “čyulismu” i rajona avīzēs sovys korespondencis paraksteju ar “Tērauda”. A, ka jam vārā tū, ka tāva saimē ir Tēraudi, – tok i maluots nabeja.
Maņ vyspuor ir īkšejs protests pret sevis raksturuošonu, ka maņ vaicoj – pastuosti par sevi, dūmuos izaceļ panika – kai, kū? Es tok nikuo svareiga nazynu nūformulēt. I tai nu bierneibys, varbyut tys i nav labi, ka it kai jau vari drusku pat lepuotīs ar tū, kaids tu esi, kū esi sasnīdzs, a tu vīnolga ej acim asfaltā, na dabasūs verūtīs…
Itū pavaicuošu dālam. I tai: “Nasaprūt, cik daudz vajag struduot – ka suoc, navar apsastuot, a dzeive to nav kartodroms, kur dreizuokais ir lobuokais. Muna mama jei ir – taida troka, kai puiku mama, deļtuo maņ pasaveics, ka mes dorom vysakū. “Nav variantu!”ir juos teicīņs, kurs mani besej, bet nikuo pretim īsuokt navaru, tai ir vysod, kod nagribu, kū nabejs dareit.”
Kasdīnā, asūt uorpus Latvejis, dzeivoj daudzvolūdu vidē, naseņ pīdzeivuoji sovu aiļu atdzejuojumus angliski. Kaida tev kai autorei ir sajiuta skaiteit sevi cytā volūdā? Kas ir tovu tekstu skaiteituojs – latgaliski i angliski? Voi esi raudzejuse raksteit cytuos volūduos?
Sovpatneja sajiuta – taids vīglums, laikam deļtuo, ka vīglai beja sasadorbuot ar Džeidu Vilu. Tai, kai tei nabyutu es, kū losu. Vyslobuokuo reakceja beja tviterī, kod vīna angliski skaitūša recenzente beja munam vīnam pantam īlykuse gunskura zeimeiti ITE.
Asu raudzejuse i raugu raksteit cytuos volūduos – krīvyski, vydslatvyski. A smekeiguok taipoš saīt tikai latgaliski.
Kur tu dzeivoj? Kur ir tova sāta? Pyrms puors godu redzieju tymūs pošūs socialajūs teiklūs dramatisku atsagrīzšonys i aizbraukšonys stuostu. Voi tu varātu dzeivuot tikai Latvejā? Kur ir tova sapynu zeme, kur dzeivuotu, ka nivīnam nikuo nu teve navajadzātu i tev nikuo navajadzātu?
Īrejā. Niule – piec tuo dramatiskuo atsagrīzšonys/aizbraukšonys stuosta – Īrejā. Tys beja breids, kod kaidu vajadzēja blokus, lai drusku-drusku byutu blokus i – īspiejams, es nabyutu aizbraukuse prūjom. Bet laikam tai vajadzēja sasalikt dzeivis puzlis gabalenim, ka es niule asu tī, kur asu. Maņ napateik, ka cyti šausta i analizej – kai pīredziejs, pīaudzs cylvāks nazyna, kū dora! Nivīns ūtra tupelēs nav īkuops i paguojs kaidu ceļa gobolu, ka tai izdarātu – tod varātu. Cikom – nav, tod navajag guozt viersā samozgys.
I nūdavuse dzimtini naasu, dzimtine maņ sirdī i pruotā, i daudz kū doru deļ latgaliskuo/latvyskuo saglobuošonys gon pošys sātā svešā zemē, gon paleidzūt tū vysu kai naviņ cytim saglobuot i ar Latgalīšu kukni, i ar Diasporys bārnu i jaunīšu rodūšu dorbu konkursu, kuram bārni var syuteit dorbus ari latgaliski, i ar Diasporys latvīšu volūdys i kulturys školu, kur iz nūdarbeibom i pasuokumim teik aicynuoti cylvāki nu Latgolys, i es runoju vebinarūs i konferencēs. Leidz ar tū cīši lelai auditorejai ir informaceja par tū, kai vysa muna darbeiba saisteita ar sātu-dzimtini i ar Latvīšu autoru klubu “Baltie vārti” Īrejā, kur tīšsaistis lasejumūs pīsadola latgaliski rokstūši autori, i ar lopu “Latgalīši Īrejā”, i ar ituo vysa popularizeišonu vysuos īspiejamajuos pasauļa latvīšu grupuos i socialūs teiklu lopuos itt.
Tai teiri ar sirdi varātu dzeivuot tikai Latvejā, kaidu dīnu tys nūtiks, bet ar pruotu – pagaidom vēļ nā. Obejis vaļsts ir maņ svareigys niule, obejis maņ ir davušys i dūd pīredzi, īspiejis, dzeivis variantus.
21. g. s. navar nūsaciklēt tikai iz vīnu puorlīceibu.
Ka ir saimeite, par vītu, kur nu mane nikuo nivīnam i maņ nikuo ni nu vīna, i dūmuot navajag, ir forši, ka pyrms ostonim godim maņ pīdzyma lyluokuo duovona kotrys sīvītis dzeivē – muns bosiks.
Kod sīvītei pīdzymst bārns, jei izamaina. Voi izamaina ari dzejneica?
Nui, bārna pīdzimšona izmaina vairuokumu sīvīšu. Iz kaidim godim sešim es beju kai “klukste”, da i niule pa laikam asu – klausūs elpu naktīs, puordzeivoju vairuok kai jis pats par kotru caurumu ceļgolā. Vīneigi nalosu gudruos gruomotys, kai byutu pareizuok audzynuot. Var jau kaidu dūmu aizajimt, tok pīredze ruoda cytu ainu.
Navaru pasaceit, ka asu izamainejuse kai dzejneica. Dažūs pantūs ir īsarakstejuši “monster track” i taidys realejis nu muotis-dzejneicys dzeivis, i vyss. Vaira maņ pateik pīraksteit tū, kū sadūmoj muns puika, goduos sakareigi panti, bet tys – voi kas nūpītnuoks saīs vieļuok, tys atkareigs nu poša. Vysam juonūteik organiski, muote var “naradzami” pavierzeit.
Pastuosti par tū, kū niu roksti. Kai atīt teksti i kai pīroksti?
Niu narokstu – pauze. Itymšaļt vaira kasdīnys problemu nakai poezejis. Naasu nu tūs, kas raunās augšā nu mīga voi mat vysus cytus dorbus molā viņ partū, ka juoroksta! Zynu, ka izīt uorā – vērtīs taurynā i raksteit izreiz par tū, i tai kaidus pantus pīcus – tys nav muns!
Zynu, ka muna eistuo rynda nu mane naaizīs, ka aizīs – tod nabeja muna rynda. Taipat kai ar cylvākim – eistī palīk tovā dzeivē iz vysu laiku, a tī, kas nav tev dūmuoti – tī izreiz voi ar laiku pazyud nu tovys dzeivis.
A tai – gaidu, kod munai latgalīšu haiku, drupaneņu, gruomotai byus finansiejums i tei byus izdūta, dorba komanda ir breineiga!


text:
Ostapceva prīcys kruosys Rēzeknē
Oktobra mienesī da pat 10. novembram Rēzeknē, Latgolys Kulturviesturis muzejā apsaverama muokslenīka Pāvela Ostapceva izstuode “Prīcys kruosys”.
Muokslenīka personalizstuodē apsaveramys pādejūs četrūs godūs topušuos kartenis i tymuos atsaspīgeļoj autora mīlesteiba i prīca par dobys šmukumu. Dorbūs skotoma autora meiluo Latgola, jiurys motivi Saulkrostūs, teiksmainuo Tērvete i Slovakejis Tatru kolnu breineiba.
Muokslenīks Pāvels Ostapcevs dzims Rēzeknē 1958. godā. Piec vydsškolys beigšonys īsastuojs Savicka muokslys profesionalā školā Penzā, Krīvejā i jau školys laikūs ar sovim dorbim givs atzineibu dažaidūs muokslys dorbu konkursūs i izstuodēs. 1979. godā pabeidzs muokslys školu ar atzineibu i atsagrīzs dzymtajā Rēzeknē. 1984. godā izjimts Muokslenīku savīneibys Jaunūs muokslenīku apvīneibā.
Pāvels Ostapcevs regulari pīsadalejs dažaiduos muokslys izstuodēs gon Latgolā, gon cytur ar personalizstuodem i kai Latgolys muokslenīku izstuožu dalinīks. Muokslenīka dorbi atrūnomi gon Latgolys Kulturviesturis muzeja kolekcejā i Rēzeknis Muokslys nomā, gon privatkolekcejuos na viņ Latvejā, nu ari Lītovā, Pūlejā, Vuocejā, Krīvejā, Norvegejā, Anglejā, Australejā, Izraelā, Kanadā.
Muokslenīkam ir tyva doba rudinī, reita mygla, pādejūs saulis spaitu apspeidātī kūki i sātu jumti. Paraleli peizažu i klusuos dobys dorbim, naiztryukstūši ir ari portreti. Juo grafikys dorbi apbur ar sovu filigranū snīgumu i ryupeigi izstruoduotū kompoziceju, kurā kotra līta i prīkšmats īgiust sovu raksturi i izteiksmi.
Vaira par muokslenīku Pāvelu Ostapcevu var izzynuot i juo dorbus apsavērt sātys lopā http://ostapcev.com
Karteņuos – muokslenīka personalizstuodis atkluošona Latgolys Kulturviesturis muzejā 5. oktobrī, foto no privatuo arhiva.


text:
laika jau nav nikam. laika jau nav nikod. tikai laiks puorīt i pagaist nazkaidā malnajā caurumā, a nu tuo, kuo gribīs, palīk vys mozuok i mozuok.
tai i siežu. deļkuo cylvākam dīnroksts, ka nav nivīnys dīnys, kod raksteit. da i kuo raksteit byutu. tik ka nav spāka, nav laika, nav gribiešonys. tai i nasaprūtu – deļkuo maņ sova sātyslopa, ka goda laikā piec domena mainis tai ari naasu īkuortuojuse – myužeigais remonts.
šudiņ ar draudzini aizguoju iz “Baltejis Pērli”. aizmygu Viskonti kinys laikā. kadri lieni mejuos tys ar tū. Mālera muzyka. nikas nanūtyka. slavana kina. “Smierts Venecejā”. nikas taids. aizmygu divreiz. tymss, i maņ nikuo nav juodora. pasamūdu. i vysleidza gaidieju beigys. partū ka nikas nanūtyka. i varbyut es namuoku vērtīs, kai cyts verās. maņ pateik pošai īsavērt i vērtīs, pošai atrast, izdūmuot i pīraksteit. kinys i gruomotys ir kai gotovi celi. jem i brauc. taišni voi atspriekleņ, tok pa ceļu.
īsagribēja aizbraukt iz Venēceju. vīnkuorši taipat. pasavolkuot pa mozajom īleņom. pasavērt iz jiurys. tī parkūs dreiž čoukstēs lopys. pīsaulē pavysam korsts, targaši skrīn ar Doļče&Gabana sumkom, volkojās svešinīki ar fotoaparatim, kai carādami sovu datoru cītajūs diskūs puornest daļu dzeivis. i naktī kanalu iudiņs cylojās i kreit – pasauļs elpoj.
nabyutu nikuo vīnkuoršuoka kai jimt i aizbraukt. nikas tok namaisa. tik viņ ka dorbi i sūlejumi cytim. a kas maņ nu tuo. ka es niu grybu koč kuo pavysam cyta.
navaru pīrast, ka munu dīnrokstu skaita. ka laikam skaita i analizej. es tok tikai tai pīraksteju, deļtuo ka navaru naraksteit, ka maņ pateik raksteit, ka tys ir vīneigais dorbs iz pasauļa bez buļbu reviešonys i ūgu lasiešonys, kū dareit nav gryuts. kai vysim realajim dorbim – padori i redzi rezultatu. partū ka pīroksti i ir. ka ir.
pareit maņ juobrauc iz Cēsim iz školu. sasatikšona ar dzejneicu. bais i īsadūmuot. nu kas es par dzejneicu. 2011. godā laikam 1 voi 2 dzejūli, 2010. godā apmāram 5 dzejūli.
i tod vēļ radinīki nu vysu pušu. i draugi. es redzieju tevi teļvīzerī. es redzieju tevi avīzē. kū tu saceji. kū tu nasaceji. kū es par tū dūmoju. kū tev vajadzeja saceit. kū tev navajadzeja saceit.
bet es tok tī naleidu. i es tok nu tuo naasu cyts cylvāks. da i vyspuor – asu tikai cylvāks.
tai nazkai par prioritatem īsadūmuoju. partū ka laika ir daudz. laiks ir bezgaleigs. tikai mes poši izalosom, kū dareit. i reizem izalosom tū, kuo vajag cytim, na pošim. i piec laika dalāc – zemē nūsvīsts laiks. nikuo nav bejs. nikuo taida, kū atguoduot.
vot i dūmoju. verdzeiba. voi eistyn muna vīneiguo dzeive ir tuo vārta, kab es sādātu pi datora i raksteitu atskaitis par laiku, kū asu siediejuse pi datora. i raksteitu papeirus, kab tyktu pi īspiejis raksteit jaunus papeirus.
vīnkuorši vysa par daudz. cylvāku par moz. i vaira jau napaliks, partū ka nivīnam nav laika. kotram sova dzeive i sovi pīnuokumi. kū tuoļuok, tū vaira.
izeja ir izkuopt. prioritašu sarokstā īlikt – nikuo nadareit, satikt draugus i saimi. tys tūmār ir lāmums. da tuo lāmuma juoteik.
reizem aizbraukt iz Veneceju iz puors dīnu ir vīgļuok nakai satikt sovejūs. reizem tuoli ir tepat. a tepat reizem ir aiz bezgaleibys.


text:
Slutiškūs byus staraveru kulturys montuojuma centrs
Sagataveja: portals lakuga.lv
Daugovpiļs nūvoda Naujinis pogosta Slutišku sādžā tyvuokajā laikā taps staraveru kulturys montuojuma centrs i rodūšuos darbneicys. Dorbi pi tuo izveidis suokti, eistynojūt ERAF projektu “Rīteiropas vērtības”, informej Daugovpiļs nūvoda dūmis Informacejis i sabīdryskūs attīceibu dalis sabīdryskūs attīceibu specialiste Inese Minova.
Vysaidys īceris itymā projektā teik eistynuotys jau nu 2018. gods. Piec arhitektis Ģertrūdis Rasnačys byuvprojekta 2019. godā labīkuortuota atpyutys vīta “Latgales sēta”, byuvdorbus veice SIA “Latalus”. Savutīs piec arhitekta Dzintara Bernharda (SIA “A2C”) izstruoduotuo byuvprojekta nūdrūsynuota Markovys piļskolna aizsardzeiba i drūsa publiskuo daīmameiba. Byuvdorbus veice SIA “Smart Energy”.
Itūšaļt Slutišku sādžā ituo projekta aktivitatēs teik restaurātys div ākys, kas sovulaik budavuotys staraveru senejuos tradicejuos. Obejis guļbyuvis – dzeivojamuo ustoba i škiuņs – ir kulturys montuojuma objekti, kū pošvaļdeiba īsaguoduojuse sovā eipašumā ar mierki juos atjaunuot i saglobuot, kab sādžā izveiduotu staraveru kulturys montuojuma centru i rodūšuos darbneicys.
Restaurātajā lauku sātā “Slutišķi 2” tiks īreikuots vīnuots ekspozicejis komplekss “Vecticībnieku kultūras mantojuma centrs”. Vīnā nu āku byus daīmama informaceja par staraveru goreigū i materialū kulturu, tiks atjaunuots telpys interjers ar staraveru tradicionalū cepli, vysaidim sadzeivis i religiskuo kulta prīkšmatim. Savutīs ūtramā ākā izvītuotuos ekspozicejis mierkis byus paruodeit tautys kūka byuvnīceibys prasmis i īpazeistynuot ar Dīnvydlatgolys staraveru omota – gaļdnīka – prasmem, kai ari tradicionalū nūsadorbuošonu lauku sātā – lūpkūpeibu.
Ākuos pošlaik pabeigti vysi demontažys dorbi, nūteik konstrukceju atjaunuošona, gondreiž pabeigta jumta skaidu saguma izbyuve. Bejušajā dzeivojamā ustobā tiks atjaunuots puorts ar ščiteņu, maizis ceplis, tiks veikti elektromontažys dorbi, īreikuota guņsdzieseibys i apsardzis signalizaceja. Ir izbyuvāts arteziskais ūrbums i tiks labīkuortuota teritoreja. Saskaņā ar leigumu vysi byuvdorbi juopabeidz da juņa. Byuvprojektu izstruoduojuse SIA “Ināras Caunītes birojs”, byuvdorbus veic SIA “WARSS +”, a byuvuzraudzeibu – AS byuvuzjāmums “Restaurators”.
Projekta “Rīteiropas vērtības” vodūšais partners ir Daugovpiļs piļsātys dūme (projekta padeviejs) i sadarbeibys partneri – Daugovpiļs nūvoda dūme, Kruoslovys nūvoda dūme, Ludzys nūvoda pošvaļdeiba i Preiļu nūvoda dūme. Projekta mierkis ir saglobuot i atteisteit nūzeimeigu kulturys i dobys montuojumu Latgolā ar augstu simboliskū vierteibu i davumu vītejuos, nacionaluos i eiropeiskuos identitatis styprynuošonai, kai ari atteisteit ar tū saisteitūs pakolpuojumus ilgtspiejeigai ekonomiskuos izaugsmis veicynuošonai regionā. Kūpumā tiks atjaunuoti seši vaļsts nūzeimis kulturys pīminekli Latgolā. Kūpejuo leiguma summa 6 454 208 eiro, tymā skaitā ERAF leidzfinansiejums 4 695 000 eiro. Daugovpiļs nūvoda dūmis daļa projektā ir 500 000 eiro. Projekta eistynuošonys termeņš – 2022. gods 21. marts.


text:
22. augustā plkst.16.00 nūtiks Jēkaba Slišāna karikaturu izstuodis “UpītieDzeiveJauka” atkluošona. Itei byus pyrmuo juo izstuode Bolvūs, i tū byus vareiba apsaviert da 16. septembra.
Jēkabs Slišāns ir dzims 2010. goda 24. maijā Reigā, kuo videjīs bārns Ligitas Spridzānes i Andra Slišāna pīcu bārnu saimie. Suokūt ar 2011. goda rudeni dzeivoj Upītie. Kūpš mozuom dīnuom jam ir patics zemuot. Juo dūmu bīdrs ir bejs vacuokī bruoļs Domeniks, ar kuru zeimojūt, plastelinā veidojūt i nu kura īdvesmojūtīs ari suocs zeimuot karikaturas. Pādejā laikā vusuvaira zeimoj cylvākus, portretus i karikaturu. 2020. goda nūgalie pyrma Zimassvātku jam beja apsaņimšona nu 19. oktobra leidz 25. decembram uzzeimiet vīnu portretu-karikaturu kotru dīnu i pīrakstiet dīnas lobūs dorbus i tuo tapa karikaturu izstuode, kas tyka izlykta Ontona Slišāna Upītes kultūrviestures muzejā, Jēkabs Slišāns “Karikaturas”. Jēkabs pyrmū klasi pabeidz Upītes pamatškolā, piec školas sliegšonas turpynoj muocietī Baļtinovas vydškolā.
2022. godie jis pabeidza Baļtinovas MMS muokslas klasi i kuo diplomdorbu jis zeimeja karikaturas “UpītieDzeiveJauka”. Tys ir nabeidzamīs stuosts par juo saimi: vaciku Ontonu Slišānu, babu Irēnu Slišāni, tātu Andri Slišānu, tātas muosuom Anneli, Lienīti un Mārīti Slišāniem i jūs saimem, mammu Ligitu Spridzāni, paša muosuom i bruolim Kati, Domeniku, Helēnu, Miķeli Slišānim i jū pašu - Jēkabu Slišānu. Jēkabs ir ilustrejs Folkloras kūpas “Upīte” veiru dzīsmu disku “Padzīdam i…”. Jēkaba 6 zeimejumi ir Ontona Slišāna bārnu dzejūļu kūpkruojumā “Vuss apleik maņ munā volūdā skaņ”.


text:
Ruguojūs apsaverama fotoizstuode “Mirklis Rāznas nacionālajā parkā”
Da 28. oktobra Ruguoju nūvoda muzejā apsaverama fotoizstuode “Mirklis Rāznas nacionālajā parkā”, kas veiduota, gaidūt Rāznys nacionaluo parka desmit godu jubileju, kas byus cytugod.
Kotrā šaļteņā doba duovoj sajiutu, pīdzeivuojumu voi puordzeivuojumu. Kotrā šaļteņā cylvāks izdzeivoj kaidu stuostu voi nūtikšonu. Daudzus nu tim raudzejuši apturēt i īmyužynuot Dobys aizsardzeibys puorvaļdis Latgolys regionaluos administracejis veiduotuos izstuodis dorbu autori.
Izstuodis veiduotuoji aicynoj iz šaļti apsastuot i īsavērt šaļtenis radeitajā nūskaņā. Apsastuot, kab īpazeitu, apbreinuotu, atguoduotu i, īspiejams, arī apmaklātu vīnu nu eipaši aizsorguotuom dobys teritorejom Zylūs azaru zemē – Rāznys nacionalū parku.
Rāznys Nacionalais parks ir jaunuokais Latvejā i vīneigais Latgolā. Par nacionaluo parka dzimšonys dīnu teik skaiteits 2007. goda 1. janvars – taišni tod stuojuos spākā Rāznys nacionaluo parka lykums. Rāznys nacionalais parks izveiduots, kab saglobuotu Rāznys azara i ar tū saisteitūs sugu i biotopu daudzveideibu, teritorejis kulturviesturiskuos i ainovyskuos vierteibys, kai ari veicynuotu teritoreju nanūplycynūšu saimnīciskū atteisteibu, dobys turismu i ekologiskū izgleiteibu. Rāznys nacionalais parks ir īkļauts Eiropys Savīneibys aizsorguojamūs teritoreju teiklā NATURA 2000 i ES nūzeimis putynim nūzeimeigū vītu sarokstā. Nacionaluo parka plateiba ir 59 615 ha.
Karteņa: momenti.lv (autore: Inese Bērziņa). Karteņai ir tik ilustrativa nūzeime.


text:
Īspieja atbaļsteit Mindaugam i Martai veļteituo pīminekļa topšonu
Nūslāgumam tyvojās Lītovys karaļam Mindaugam i juo latgaļu izceļsmis sīvai Martai paradzātuo pīminekļa topšona. Pīminekli paradzāts uzstuodeit natuoļ nu Aglyunys bazilikys.
Pietnīku reiceibā asūšuo informaceja līcynoj, ka 1253. godā ar Rūmys pāvesta Innocenta IV svieteibu Mindaugs tyka krūnāts par Lītovys karali. Reizē ar jū tyka krūnāta ari karalīne Marta, kura beja cālusēs nu latgaļu virsaišu dzymtys i beja Madalānu piļskunga meita. Marta tyka krūnāta par Lītovys karalīni atbylstūši sova laika tradicejom – ar pāvesta svieteibu.
Kai viestej legenda, 1263. godā ceļā iz Aglyunu pi sīvys rodim Mindaugu i divejus juo mozgadeigūs dālus nūgalynuoja Lītovys augstmaņi. Karaļs tics paglobuots tīpat Aglyunā.
Itai versejai par lobu līcynoj 17. godu symta luteraņu muoceituoja Rīvija hronikā mynātais fakts, ka 1618. godā Aglyunā, nūvuocūt kaida trūņa drupys, ir atrosta marmora plāksne. Leidz myusu dīnu tei gon nav sasaglobuojuse, bet ir sasaglobuojs latiņu teksta nūroksts, kurā saceits:„Itamā zemē atsadus Mindaugs, kunigaits, lītuvīts, kuram dzeivuot i miert beja gūda līta…” Piec vīnys nu versejom, trūņa drupys atsarodušs pi tagadejim kopim, taipat ari pastuov uzskots, ka Mindaugs tics puorapglobuots bazneicā zam oltora.
Īdzeivuotuoji, uzniemieji i organizacejis teik aicynuoti atbaļsteit pīminekļa ceļtnīceibu ar zīduojumim. Zīduojumus pīminekļa topšonai var adresēt Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreibai (DnB BANKA: LV52RIKO0002010103785, Reģ. Nr.: 40008005063, ar nūruodi: Karaļa Mindauga i karalīnis Martys pīmineklim).
Karteņa: DELFI
Ziņu sagataveja: LaKuGa


text:
Latgolys jugendstyla pērle. 20. godsymta suokā puoļu izceļsmis Lītovā
dzymušuo Kerbedzu saime izcēle muižu kai vītu muokslai i muzykai. Pīdzeivuojuse
viesturiskys puormainis, asūt par školu, kara štabu, otkon školu, pogosta
puorvaļdi i biblioteku. 2015. godā atdzymuse nu jauna, kab īdvasmuotu i byutu
par eistynū vītu, kurymā dzeivoj MUZA.
Lūznovys muižys i parka pīduovuojums:
- Muižys, muižys
ekspoziceju i izstuožu, parka i kapelys apsavieršona grupu ekskursejom gida–stuosteituoja
vadeibā voi individuali;
- Dažaidu muzykys stylu
koncerti, izruodis, izstuodis;
- Ustobys deļ radūšūs
darbneicu, izgleitojūšūs nūdarbeibu i meistarklašu;
- Ustobu nūma deļ
seminaru, konferenču, svineigu nūtikšonu, pījimšonu, banketu i cytu aktivitašu;
- Ustobu nūma lauleibu
registracejai i cytu saimis gūdu svieteišonai Sorkonajā zalā;
- Fotosesejis muižys
ustobuos i parka;
- Ādynuošonys i kopeja
paužu nūdrūsynuojums pasuocīņūs;
- Iz gunkura vuoreitys zivu
zupys degustaceja muižys parkā;
- Paleidzeiba atrast
naktssātu tyvuokajā apleicīnē.


text:
Bejam prīceigi vaļdis prīkšsādātuoja Roman Vdovychenko personā ar attīeisteibys un labkluojeibys vieliejumim Riezeknis specialuos ekonomiskuos zonys 20 godu jubilejā apsveikt Riezeknis specialuos ekonomiskuos zonys puorvaldneicu Sandru Ežmalis kundzi, pilļsātys dūmis prīkšsādātuoju Aleksandru Bartaševiča kungu, kai ari vysus uzjāmumus, kuri veiksmeigi raista sovu uzjiemiejdarbeibu Latgalī!
Divys dīnys, 2017.goda 7. i 8.septembrī, nūtyka pasuokums „Riezeknes SEZ – ar skotu nuokūtnī”, kas veļteits lelajai Riezeknis specialuos ekonomiskuos zonys jubilejai.
7.septembrī svineiguo pasuokuma laikā Latgalis viestnīceibā „GORS” bolvys sajāme konkursa „Riezeknis SEZ komercsabīdreibu goda bolva 2016” uzvareituoji. Konkursa ītvarūs uzjāmumi tika vierteiti 10 nominacejuos pec aizguojušuo goda darbeibys rezuļtatim.
Mozūs komercsabīdreibu grupā «EnergyResources CHP» RSEZ SIA sajāme bolvu “Goda uzjāmums” i kliva par uzvareituoju itaiduos nominacejuos:
1.vīta nominacejā „GODA RAŽUOTUOJS”
1.vīta nominacejā „LELUOKAIS NŪDŪKĻU MOKSUOTUOJS”
1.vīta nominacejā „SOCIALI ATBIĻDEIGUOKAIS UZJĀMUMS”
2.vīta nominacejā „STRAUJUOK AUGOŠAIS UZJĀMUMS”
Sovukuort videjūs/lelūs uzjāmumu grupā „NewFuels” RSEZ SIA sajāme bolvu „Goda uzjāmums”!
Mes īgivem:
1./ 2./ 3. vītu nominacejā „GODA SADARBEIBYS PARTNERS”
1.vītu nominacejā „GODA INVESTICEJIS”
2.vītu nominacejā „GODA RAŽUOTUOJS”
2.vītu nominacejā „STRAUJUOK AUGŪŠĪS UZJĀMUMS”
3.vītu nominacejā „SOCIALI ATBIĻDEIGUOKAIS UZJĀMUMS”
Grybam izteikt patīsu pateiceibu myusu daudzajīm darbinīkim par jūs īguļdiejumu augstūs rezultatu sasnīgšonā, kai ari SEZ kolektivam i puorvaļdneicai Sandrai Ežmalis kundzei, Riezeknie piļsātys dūmei i prīkšsādātuojam Aleksandram Bartaševiča kungam i vysim vītejīm uzjāmumim, pazateicūt kuru atbolstam un sadarbeibai mes turpynojam sajimt augstus nūviertiejumus, kas dūd papiļdu stimulu myusu uzjiemiejdarbeibas raisteibai, kai ari Latgalis regiona un Latvejis raisteibai kūpumā!
Ziņas


text:
Lūznovys muižā literarys sarunys i teatrala dzejis impreseja
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Svātdiņ, 7. aprelī, 13.00 stuņdēs cykla “Literārās sarunas Lūznavas muižā” turpynuojumā tikšonuos ar Ivetu Ratinīku i juos dzejis impresija “Sataustīt laiku” Rēzeknis Tehnologeju akademejis (RTA) studentu teatra “ĶerRA” izpiļdejumā, informej Lūznovys muižys kulturys projektu vadeituoja Inga Žirgule.
Iveta ir dzejis gruomotu “Rūgts” (2011) i “tikko & tikai” (2018) autore, Āgenskolna Vaļsts gimnazejis latvīšu volūdys i literaturys školuotuoja, literaturys pietneica i liberala politike ar polemiskim redzīnim. Sovulaik kai Ivetys pasnīdzieja Rēzeknis Augstškolā, profesore, literaturzynuotneica, itūšaļt Latvejis Republikys izgleiteibys i zynuotnis ministre Ilga Šuplinska pīzeist: “Vys atguodoju Ivetys spūdrū pruotu, daudzūs talantus, spieceigū harizmu i muoku atkluoti izsaceit sovu poziceju, redzīni. Eksistenciali ironiskuo, postmoderni abstraktuo (ari absurduo) stila analizātuoja, pīļaunu, ari vuiceituoja školānim, bet puorsteidzūši liriska i sīviškeiga dzejradeituoja.”
Par dzejis impreseju “Sataustīt laiku” RTA studentu teatra “ĶerRA” režisore Olga Senkāne soka: “Myusu teatra aizaraušona ar dzejis kompozicejom suocēs 2010. godā dzejis uzvadumā “Mēness un Metafora”, kas kasgadejā Latvejis studentu teatru festivalā dabuoja žurejis specbolvu par novatorismu i originalitati (2011). Ar Ivetys debejis dzejūļu kruojuma “Rūgts” (2011) semiotisku apspēli, pīsadolūt pošai dzejneicai, 2012. godā “ĶerRA” pyrmū reizi dabuoja Latvejis studentu teatru skatis golvonū bolvu – Sudobra uoksta capuri.
Itūšaļt, piec vairuoku godu puortraukuma, nūteik teatra otkonatsagrīzšona pi Ivetys poetiskuo pasauļa redziejuma īmīsuošonys muzykalā kusteibu spēlē “Sataustīt laiku”. Izruode veiduota kai īskaņa dzeivam dzejis lasejumam. Byutiska lūma ite atvālāta atkuortuojuma ritmam, aktera mimikai, žestam, kusteibai, kū papyldynoj rekviziti-simboli. Ar dzejūļu kruojuma “tikko&tikai” metaforu vizualu i skanisku interpretaceju tiks atkluotys dzejis “Es” attīceibys ar laiku/puorejūšū/naatgrīzeniskū i myužeigū/napuorejūšū/cykliskū. Skateituojam vīnkuorši juosaļaun redzis i dzierdis gleznu radeitai nūskaņai i asociaceju spēlei, kas jūs īvadeis dzejis tālu i tālaineibys pasaulī.”
Īejis moksa 3,00 eiro. Beleti saryupejami “Biļešu Paradīze” beletu tierdznīceibys teiklā i iz vītys Lūznovys muižā. Literarūs sarunu cykla nūtikšonys Lūznovys muižā atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds i Rēzeknis nūvoda dūme.


text:
2017.goda 30.martā Reigā nūtyka svineigs pasuocīņs, kura ītvorūs tyka apbolvuoti leluokī nūdūkļu moksuotuoji 2016.godā. Pasuocīņī pīsadalie finanšu ministre Dana Reizniece-Ozola, Valsts ījāmumu dīnesta ģeneraldirektore Ilze Cīrule i sadarbeibys partneri. Svineiguo pasuocīņa laikā bolvys i atzineibys roksti tyka pasnāgti kotra Latvejis regiona leluokajam nūdūkļu moksuotuojam mozūs, videjūs i lelūs nūdūkļu moksuotuoju grupā.
Ar lapnumu varam paziņuot, ka “Energy Resources CHP” RSEZ SIA dabuoja bolvu nominacejī “2016.goda leluokīs nūdūkļu moksuotuojs Latgalis planaveibys regionā mozūs nūdūkļu moksuotuoju grupā.” Bez švuorbu, itys ir augsts akcionera, dareituoju i partneru dorba nūviertiejums.
Ziņas


text:
Sasauksme
Sasauksme (anglīšu: handshaking; krīvu: пoдTBepждeHиe cBязи; latvīšu: rokspiešana) — process, kurymā divejis ītaisis apstyprynoj, ka iz vyds jūs irā atsaroduse saita i suokusēs zynuošonuos: nūstateits ASCII liters voi puortraukuma signals/ aizprasejuma magistralis signals procesoram kūpā ar Control Bus.
Sasauksme suocās, kod vīna ītaise nūsyutejuse ūtrai ītaisei zini, ka grib sataiseit zynuošonuos kanalu. Tūlaik obadivejis ītaisis tei tai nūsyuta nazcik ziņu, kurys ļaun jom dasarunuot ap zynuošonuos protokolu. Kab nūtyktu datu puorlaide, pyrma tuo vajadzeiga obadiveju ītaišu (datu syuteituojis i datu dabuojiejis) sasauksme.


text:
Lakuga.lv
Vītne lakuga.lv dorbojās nu 2007. gods, 2018. godā tei puortopa par medeju “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv”, i ir vīneigais medejs pasaulī, kura saturs ir tikai latgalīšu rokstu volūdā. Portalā lakuga.lv var skaiteit par Latgolys i latgaliskuos kulturys aktualitatem, intervejis ar sabīdreibā zynomim cylvākim, kai ari atrast vierteigus materialus latgalīšu volūdys zynuošonu uzlobuošonai.
Portals vīnlaikus organizej dažaidys aktivitatis latgalīšu volūdys populariziešonai i volūdys prestiža ceļšonai. Jau vairuokus godus sadarbeibā ar Latvejis Radejis Latgolys studeju teik reikuots pasauļa diktats latgalīšu rokstu volūdā, organizēta akceja “Latgalīšu volūdai draudzeiga vīta”, izveiduotys digitaluos latgalīšu uzleimis aplikacejom “WhatsApp” i “Telegram”.
Projekta vadeituoja: Vineta Vilcāne


text:
Vīna vosora deļ vysu. Atguojs rudiņs
Rudiņs nas jaunu ražu na tikai pogrobā, orūdūs i soltaunīkā, a taipoš i latgalīšu kulturā. Nūsaslāguse jaunuos latgalīšu spēlis kinys „Vīna vosora deļ vysu” fiļmiešona. Prīškā gon vēļ lels dorba pūsms – kinys montiešona, muzyka i cyti puorsteigumi, kū raudzeis saguoduot kinys komanda. Sovu pyrmizruodi jaunuo latgalīšu kina pīdzeivuos cytagods.
Kinys režisors ir Edgars Blinovs (Latgolys entuziastu grupa BILDIS), vaira zynoms kai kinys „Latgolys laikadečs” (2011) režisors. Fiļmiešona vysys vosorys garumā nūtyka Rēzeknis nūvoda Ūzulainis pogosta Pauleņūs, Ruņču sātā.
Režisors E. Blinovs soka paļdis akterim i sovai talanteigajai i profesionalajai komandai: „Komandys perfektais darbs ļuove maņ uzjimt kinu par myusu dīnu Latgolu, nasaverūt iz vysaidu sarežgiejumu fiļmiešonys laikā.”
Lūmys tāluoja kai Latgolā jau zynomi cylvāki, tai pavysam jauni talanti, tai īgiustūt īspieju paraudzeit sovu spāku aktera muokslā. Golvonūs lūmu tāluotuoji ir Daila Ekimāne, Diāna Bernāne, Ilmārs Dreļs, Andrejs Rudzinskis i Santa Seržante.
Kai atzeist fiļmiešonys komanda, itei byus tei laimeiguo vosora, kam nabyus lamts pagaist – daļa juos paliks kadrūs, atmiņuos i nūtykumūs. Kas zyna, kas ir vosora laika ritiejumā i kas vīna cylvāka myužā. A kas ir vosora kinys komandai – dorba grupai i aktīrim – vīnys atbiļdis nabyus. Emocejis, process i īspaidi nav izmierejami, viņ izdzeivojami. Padareitais ir izmierejams viņ dorba rezultatā, pat nasaverūt iz laika apstuokļu, kurī na vysod beja gona lobi paradzātuos epizodis fiļmiešonai.
Kina „Vīna vosora deļ vysu” ir myusu dīnu drama, kas stuosta par vīnkuoršu latgalīšu saimi, taidu pošu kai daudzejis niu Latgolā i Latvejā. Kinys varūņus skuoruse itam laikam tik īrostuo i tik suopeiguo problema – izceļuošona iz uorzemem, aizīšona nu dzymtuos sātys i saimis. Nazkod tyvu cylvāku dzeivis vaira nikod naīs pa vacam, atškierteibys laikā kotram ir izaveiduojuse sova pīredze i dzymušys sovys vajadzeibys i sovys nuokūtnis cereibys. Kinys centrā ir palicieju i aizbraucieju sasatikšona Latgolys sātā, tei ir atškireigu pīredžu i vajadzeibu sasadūršona. Kotram ir sova dzeive i sovs redzīņs iz lītom, tok, kab varātu sadzeivuot, ir juopījem cytu cylvāku izvēlis i tys par reizis nimoz nav tik vīglai i izdorams. Kotram sova dzeive, tik vosora deļ vysu vīna – laiks, kod raudzeit sasatikt i naizaškiert iz myužu.
Ituo projekta laikā nacionalā i storptautyskā leidzīnī teik dagrīzta viereiba myusu dīnu situacejai Latgolā, raugūt pīduovuot sovu redziejumu i viertiejumu iz procesim, kas itūšaļt nūteik tipiskā latgalīšu sātā i saimē, teik ruodeita Latgolys kulturvide i tradicejis, latgalīšu volūda i cylvāki.
Kinys tapšonu atbolsta Vaļsts Kulturkapitala fonds, Rēzeknis nūvoda dūme, Rēzeknis piļsātys dūme, Rēzeknis piļsātys dūmis Socialuo puorvaļde, „Youth in Action”, SIA „Microlines”, Bolvu nūvoda dūme, Latgolys Regionaluo televizeja, Rēzeknis Augstškola, SIA „ZEIZE”, A/S „Rīgas Dzirnavnieks”, SIA „ADUGS”, “Cido Grupa”, parfimerejis veikals “Perfume du Monde”, SIA „EV Holding”, SIA „JUVAL”, SIA „Teadem”, bīdreiba “Volūdu i kulturys centrs „Pasaule mūsu mājās””.
Latgolys Regionaluos televizejis sižets par kinys „Vīna vosora deļ vysu” tapšonu.
Vaira par kinys tapšonu skaiti Skaidreitis Svikšys rokstu “Vysim tik vīna vosora. Deļ vysu i vysa”, kas portalā Lakuga.lv īlykts ituo goda 25. junī sadarbeibā ar laikrokstu “Vietējā Avīze”.


text:
Latgolys muokslinīkus aicynoj īsnēgt dorbus izstuodei “Pavards/Puorts”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Latgolys Kulturviesturis muzejs aicynoj Latgolys muokslinīkus da 31. oktobra īsnēgt dorbus kasgadejai rudiņa izstuodei, kam itūgod dūts nūsaukums “Pavards/Puorts”, informej muzeja puorstuovi.
Latgolys Kulturviesturis muzejs gaida sasatikšonu i ar itūgod radeitim Latgolys muokslinīku dorbim, i ar muzeja apmaklātuojim rudiņa izstuodē. Kai īrosts, tei durovys attaisa novembrī, sagaidūt Latvejis vaļsts proklamiešonys kuortejū godadīnu.
2022. godā par rudiņa izstuodis moto ir izvierzeita tema “Pavards” aba latgaliski “Puorts”. Puorts kai cylvākus vīnojūšs motivs, syltums i patvārums, puorticeiba i saimis puļciešonuos vīta. Vīnojūšais centrs, kur sasateik vysaidu paaudžu i redzīņu ļauds. Dzimtys šyupeļs i atmiņu lauskys vactāva stuodeitūs līpu pakrieslī, pīdereiba i atsvešynuoteiba. Pasauļa aicynuojums i dūšonuos nazynomajā, atrūnūt jaunu sātu i īkurūt jaunu puortu. Vyss materialais aizīt i pagaist, tok dvēsele vēļ atsasauc aicynuojumam izkuopt dzymtys sātys pakolnā.
Latgolys Kulturviesturis muzeja Muokslys nūdalis vadeituoja Inese Dundure portalam lakuga.lv pārņ stuosteja, ka idejai par itaidu kasgadeju Latgolys muokslinīku izstuodi ir senejis saknis – myusu laiku izstuodis tradiceja aizasuokuse 1996. godā, kod Rēzeknē tyka svieteita 1936. goda II Latvejis pļuovis svātku, kurymūs beja ari muokslinīku dorbu izstuode, godadīna, i roduos ideja atjaunuot izstuodis tradiceju – leidza ar tū itūgod Latgolys muokslinīku izstuode svietej 25 godu jubileju. Reizē itaida izstuode ir ari 70.–80. godu profesionalūs muokslinīku izstuožu, kurūs organiziešonys dorbus dareja muokslinīks, profesors Osvalds Zvejsaļnīks, tradiceja, kurei iz kaida laika beja pagaisuse. Atškireibā nu tuo laika myusu dīnu izstuodēs ir naviņ profesionalūs muokslinīku dorbi, nu kūpeigā izstuodē var pīsadaleit ari studenti aba tūpūšī muokslinīki i muokslinīki-autodidakti.
Nu vysu īsnāgtūs dorbu izstuodis dalinīkus izavielej žureja. Inese vys saceja, ka ituo laika izstuodis vysā navar saleidzynuot ar sovulaik nūtykušajom profesionalūs muokslinīku izstuodem, jo pīsadola plotuoks muokslinīku spektrys. Ka tūlaik muokslinīki izstuodei tykuši specialai paaicynuoti, niu dorbus īsnādz poši dalinīki, bet tūs viertej i atlosa žureja, kurymā ir muokslinīki, kurī napīsadola izstuodē, vītejī muokslys viesturnīki i ari Latgolys Kulturviesturis muzeja darbinīki. Kai breineigu nūtikšonu Inese viertej muzeja vareibu piečuok lobuokūs dorbus nūpierkt i papyldynuot muzeja kruojuma Latgolys muokslinīku dorbu fondu: “Mes asam laimeigi par itaidu vareibu, jo tei ir īspieja sekuot leidza Latvejis muokslai leidza i turēt rūku iz pulsa!”
Fotogalerejā pārnejuo gods Latgolys muokslinīku izstuode “Pēdas/Pādi” Latgolys Kulturviesturis muzejā, foto Edeite Husare/portals lakuga.lv


text:
Aicynoj Tievanānu pavasars 2012
Jau sastū godu piec kuortys sevi pīsoka nakomercials, nagudrys i nanormali glauns pasuocīņs sovejim, sovejūs sovejim, latgalīšu literaturys autorim i skaiteituojim —Teivanānu pavasars.
Pasasokūt spūkainam čulanam, kas atsarūn Tievanānu sātā, pasuokums dabovs ari naoficialu nūsaukumu — Tievanānu čulans.
Pasuokuma ideja kotru godu ir tei poša: puļcēt vīnā vītā latgalīšu literaturys autorus i skaiteituojus, kab napīspīstā atmosferā klauseitūs i skaiteitu dzeju i prozu latgaliski. Guojīņs naktī iz Trūpu Valna akmini i reitā iz Viļānu tiergu jau ir tradiceja, tok kotru godu pasuokums pasagrīž pa sovam.
Šuo gods Tievanānu pavasara miseja ir savest kūpā jaunūs latgaliski rokstūšūs autorus jau ar atzeitajim Latgolys literaturys autorim, kab, kūpeigi diskutejūt, struodojūt, analizejūt sovus dorbus, īsadvasmuotu, caltu jaunūs latgalīšu autoru dzejis, prozys kvalitati.
Pasuokuma plans:
9. juņs:
• 13.00- 16.00 īsarasšona Tievanānūs: īsapazeišona, pušdīnis, tolka i c
• 16.30 literaruo darbneica jaunajim i jau atzeitajim latgaliski rokstūšajim literaturys autorim i aktivitates tim, kuri naroksta;
• 18.00 – 20.00 literatu dzejis, prozys skaitejumi;
• 20.00 dzīsmis, daņči, spēlis, sarunys, latgalīšu kinu vieršonuos, vakarenis;
• 24.00 guojīņs iz Trūpu Valna akmini;
• Nakts mīrs.
10.juņs:
• 6.00-7.00 tradicionalais guojīņs iz Viļānu tiergu;
• Latgalīšu gruomotu golds;
• Cuoļu i raibūs syvānu pierkšona.
Praktiskuos lītys:
• leidza jamam gastiņci (ādamys i dzeramys lītys);
• teļti, guļammaisu guliešonai;
• datikšona iz Viļānim ar stopim, mašynom, zyrgim, sabīdryskū transportu (kusteibys saroksts — 1188.lv).
Kai Tievanānu čulanā beja cytus godus?
1. gods.
Vaļuka dzejūli, pīniņu vaiņuki i saulis pīlyugšona iz pogroba
2. gods.
Spylgtuokuo frāze nu Guntix — “Skaiti mudruok, dreiži atīs fašisti ar spičkom!”
3. gods.
Patriotu golds ar karūgu, zači i siļčis asti.
Spylgtuokuo frāze nu Raibuo Suņa — “Babys studiņs cīši gords. Tik daudz motu.”
4. gods.
Loba daudzi navāga, tok bez guojīņa iz Trūpu Valna akmini — nikur!
5. gods.
Sukņu i švītu velobraucīņs nu Nagļu da Viļānu „Koč kas na nu ituo godu symta”.
Spylgtuokuo frāze — Vaļuka i Santys dialogs par ūdim:
– Piec stuņdis jī ak jau aizīs gulātu.
– A jim princips — leidz pādejam klientam!
.


text:
Ar gruomotu “Jākuba citati” rūsynoj vacuokus vaira sasarunuot ar bārnim
Goda golā izdūšonu pīdzeivuojuse gruomota “Jākuba citati”, kas rūsynoj vacuokus vys vaira kasdīnā sasarunuot ar bārnim, skaidruot sajiutys, lītys i aicynoj bārnus dūmuot i atrast atbiļdis iz sev interesejūšim vaicuojumim. Gruomotys autori ir desmitgadeigais Jēkabs Birznieks i juo mama Īva Johansson. “Jākuba citati” interesentim ir daīmami divejuos versejuos – kai latvīšu literarajā, tai latgalīšu rokstu volūduos.
Īva Johansson, kurei kasdīnā ir izaugsmis platformys “MeYou.One”, kuruos sātysvīta ir Daugovpiļs, trenere, pasuokumu moderatore, darbneicu vadeituoja i jaunuos rodūšuos ustobys “Room13” saimineica, par sevi soka, ka ir vīnkuorša mama, kurei ostoņu godu garumā pīrakstejuse niu jau desmit godu vacuo dāla Jēkaba dūmys, izsacejumus i citatus. Niu tī apkūpuoti gruomotā “Jākuba citati” i papyldynuoti ar iz sarunom rūsynūšim vaicuojumim par attīceigū temu. Drūsme, sāta, mīlesteiba, saprasšona, dorbs, ryupis, uzvarys i cytys kūpā pi pīcdesmit temu paleidzēs vacuokim sasarunuot ar bārnim, izskaidruot procesus, lītys i vysim kūpā ari dabuot atbiļdis.
Aicynojūt īpazeit “Jākuba citatus”, Īva soka: “Kasdīnā bārni vacuokim aizdūd sev aktualus vaicuojumus. Komunikaceja ir svareiga, kab bārns atsateisteitu i dabuotu atbiļdis iz svareigū. Kab izaveiduotu par sabīdreibys lūcekli, jam ir vajadzeigi skaidruojumi par attīceibu lykumsakareibom, par pastuovūšom socialekonomiskajom sistemom i procesim. Taipat, pasasokūt tam, ka sūpluok aug bārni ar sovu dabiskū interesi, zynuot gribiešonu, vacuokim ir vareiba pošim otkon puordūmuot sovys vierteibys i saimē izceļt tuos svareiguokuos. Obeji ar Jēkabu vielejam, ka bitei gruomateņa ir kai īdviesme mīlesteibys, jaunu izzynuošonu i breinumu sarunom!”
Izdavums “Jākuba citati” sataiseits, sasadorbojūt ar bīdreibu “LgSC”. Bīdreibys vadeituoja Edeite Husare soka: “Ir īrosts, ka latgaliski da ituo bejuši izdūti literari voi kulturviesturiskim tematim veļteiti dorbi, deļtuo prīca, ka “Jākuba citati” padora plotuoku latgaliski daīmamūs izdavumu pīduovuojumu ar itaida veida temu i varēs prīcynuot jo eipaši tuos saimis, kuruos vacuoki ar bārnim ari sasarunoj latgaliski.” Pi gruomotys latgaliskuo varianta puorlikšonys tolkā guojušys Laura Melne i Edeite Husare.
Gruomotā Jēkaba sprīsšonu i vaicuojumus sarunom papyldynoj jaunuos, deveņgadeiguos muokslineicys Ariannys Evelinys Žeiris zeimiejumi. Daļa gruomotys ījāmumi tiks pazīduoti lobdareibys organizacejis “Palīdzēsim.lv” mierku sasnēgšonai dorbā ar saimem i bārnim. Gruomotu “Jākuba citati” var nūpierkt ITE.


text:
Upeitē satyka meistarus, dzīd latgaliski i doncoj latgalīšu daņčus
27. martā Viļakys nūvoda Škilbānu pogosta Upeitis cīmā nūtyka tradicionalais pasuokums “Satiec savu meistaru!”, kuru organizej Latvejis Nacionalais kulturys centrs sadarbeibā ar Latvejis nūvodu i piļsātu pošvaļdeibom, i Kūkovys nūvoda bārnu i jaunīšu folklorys svātki “Pulkā eimu, pulkā teku”.
Satiec savu meistaru!
Jau nu 1999. goda Upeitē ir īspiejams satikt meistarus i vuiceitīs senejuos prasmis. Itūgod vysim interesentim i ari folklorys svātku dalinīkim beja īspiejams īsavuiceit lynu viervu veišonu, spriesšonu i šketeriešonu ar rateņu, kūka virpuošonu. Lynu pakulu viervu veišonu īruodeja vītejais Škilbānu pogosta Upeitis meistars Aloizs Šakins. Meistars vuiceja vysus interesentus kai nu lynu pakulu savyn nalelu viervis pavedīņu, kurs tuoļuok ir juosavyn vysmoz ar vēļ vīnu viervis pavedīni. Kab saveitu pavysam bīzu i iztureigu viervi, vairuoki viervis pavedīni ir juosavyn kūpā. Styprys viervis veidojās nu 4, 6, 8 i pat vairuok suokūtniejūs viervis pavedīņu. Radzūt meistaru darbeibā, ruodīs, ka vyss ir tik vīnkuorši, nu, kod pošam voi pošai ir juorauga, tod pynās rūkys, pavedīņs nasaīt vīnaids, nu uzcīteiguokajim muoceklim izadeve saveit sovys pyrmuos viervis.
Ligita Spridzāne vuiceja sprēst i šketerēt ar rateņu. Suokumā muoceklem i muoceklim beja juopīrūn pi prasmis meit rateņu. Nuokamais sūļs beja vuiceitīs saškatynuot divejus dzejis komuļus. I pats gryutuokais aizdavums beja vuiceitīs sprēst dzeju, kur vysgryutuokais ir savyrpynuot vīnveideigi vylnu, kab pavedīņs nabyutu na par tīvu, na rasnu. Golvonais dorba nūslāpums ir pacīteiba i pamatpryncypu īvāruošona, šketerējūt, rateņu grīž pa kreisi, spriežūt pa labi, kai ari nuokamais vylnys pavedīņs ir juosavyrpynoj rūkuos i tik tod vierpams. Daudzys mārgys raudzeja i atzyna, ka ir gryutys obejis prasmis i regulari juosatrenej, kab dabuotu īmanis.
Andris Ločmeļs vuiceja, puorsvorā puišim, kūka vyrpuošonu. Puišim beja juorauga vyrpuot iz kuojmynamuos i elektriskuos ripys. Vysi vīnbaļseigi atzyna, ka ar elektriskū virpu virpuot ir vīnkuoršuok i vīgluok. Kuojmynamajai ripai gryuši ir meit ar kuojom i ar rūkom turēt koltu i raudzeit izvirpuot, par pīmāru, svečturi. Kod meistars paleidzēja meit ripu, tod virpuošona veicēs lobuok.
Pulkā eimu, pulkā teku
Itūgod Kūkovys nūvodu puorstuovēja: Upeitis tautys noma kapela (vadeituoja Līne Logina), Baļtinovys muzykys i muokslys školys kapela (vadeituoja Ilona Bukša) i Rekovys puišu kapela (vadeituojs Arņs Bukšs); latgaliski dzīduoja Brīžucīma bārnu i jaunīšu folklorys kūpa “Soldanī” (vadeituoja Anita Pakalnīte) i Baļtinovys kristeiguos internatpamatškolys folklorys kūpa “Ganiņi” (vadeituoja Regīna Lāce); latgaliski dzīduoja, latgalīšu daņčus doncuoja i rūtaļuos guoja Upeitis bārnu folklorys kūpa (vadeituoji Ligita Spridzāne i Andris Slišāns) i Tiļžys vydsškolys folklorys kūpa (vadeituoja Daiga Jēkabsone), kai ari individualū dzīduotprasmi paruodeja Sonora Logina (Baļtinova), Agnese Razminoviča (Upeite), Kate Slišāne (Upeite), Domeniks Slišāns (Upeite). Individuali startēja skolu lieciejs Domeniks Slišāns (Upeite), jūstu lieciejis Daira Circene (Upeite) i Dagnija Razminoviča (Upeite); dvīļu doncuotuojis Kate Slišāne (Upeite), Laura Circene (Upeite), Dagnija Razminoviča (Upeite), Agnese Razminoviča (Upeite), Samanta Logina (Upeite) i Elīna Kļanska (Upeite).
Folklorys kūpu i individualūs dalinīku uzastuošonu vērtēja Muora Mellēna, Dina Liepa, muzykys eksperts nu ASV Pauls Berkolds, etnomuzikologe Zane Šmite, tārpu specialiste Aneta Karlsone.
Upeitis bārnu folklorys kūpa sajēme pyrmuos pakuopis diplomu, kas nūdrūšynoj pīsadaleišonu Dzīšmusvātkūs vysys pīcys dīnys. Brīžucīma i Tiļžys folklorys kūpys ar 3. pakuopis diplomu teik iz Dzīšmusvātkim, kur 8. julī Breivdobys muzejā pīsadaleis folklorys dīnā.
Nu kapelom vēļ juobrauc iz skati Reigā 26. aprelī, kur sasaceņss ar vysys Latvejis lobuokajom kapelom par vareibu nūpeļneit ceļazeimi iz Dzīšmusvātkim. Iz skati brauks vysys treis kapelys – Upeitis tautys noma kapela, Baļtinovys muzykys i muokslys školys kapela i Rekovys puišu kapela.
Viertiešonys komisejis vadeituoja Muora Mellēna atzyna, ka pateikami ir vērtīs, ka kūpumā myusu pusis kolektivu snāgums ir uzalobuojs. Jei ir prīceiga, ka folklorys kūpys dorbojās taiduos školuos, kur tuos kaidu laiceņu beja pagaisušys i vielēja, kab patīsai eisti i dzeivi izdzeivojam dzīsmi, kū dzīžom, rūtalis i dejis, kurys doncojam.
Paļdis Vaļsts Kulturkapitala fondam i Viļakys nūvoda dūmei par atbolstu projekta “Kūkovys nūvoda bārnu i jaunīšu folklorys svātki Upeitē” eistynuošonā.
Informaceju sagataveja Vineta Zeltkalne sadarbeibā ar Namaterialuos kulturys montuojuma centra “Upīte” direktoru Andri Slišānu
Kartenis: Vineta Zeltkalne


text:
Nūtiks kinys “Likteņzeme” Latgolys pyrmizruode
10. novembrī 18.00 Rēzeknē, Latgolys viestnīceibā GORS, nūtiks kinys “Likteņzeme” Latgolys pyrmizruode, informej kinu studejis RIJA puorstuovi.
Dzymtys vaicuojumu ceļā Amerikys latgalīši Pīters i Helena sateik rodus Sibirī…. Ūtruo pasauļa kara laikā legendaruo latgalīšu prometeja Andryva Jūrdža stypruo dzymta tyka nažieleigi saškalta. Gluobūtīs nu komunistu, jaunuokuo paaudze ar sovim bārnim devēs biegļu gaituos iz Rītumim. Vacuokuo paaudze palyka Latvejā, nu Stalina represeju deļ tyka izsyuteita iz Sibiri kai tautys īnaidnīki. Daļai rodu izadeve izdzeivuot Latvejā.
Trejūs pasauļūs izsvaideituos dzymtys pieckara paaudze cyts cytu nabeja satykuši. Nu Amerikā, verūtīs dokumentalū kinu “Mūžīgais kalendārs”, Pīters ekranā atpazeist Latvejis radinīkus. Bruoļs i muosa, Pīters i Helena, brauc iz Latgolu, kab satyktu radinīkus i izzynuotu vaira par sovu legendarū seņci. Izpietejūt dzymtys saknis, vaicuojumu ceļš vad jūs iz Tomskys apgobolu Sibirī.
Kina dokumentej Andryva Jūrdža piecguojiejus, kod tī pyrmūreiz apmeklej Latgolu i pietejuma ceļā atrūn radinīkus Sibirī, Tomskys apgobolā. Pīters i Helena Ragaušs ir pyrmuos paaudzis amerikani, kas dzymuši latgalīšu dzymdynuotuojim. Vīns vactāvs (Cybuļskis) beja Andryva Jūrdža mozdāls i beja spīsts suokt sovu garū emigracejis ceļuojumu. Ūtrys vactāvs (Ragaušs) i juo saime tyka brutali deportāti iz Sibiri 1949. goda 25. martā.


text:
- Veikals
- Gruomotys
Pličs Igors, Korsaks Pēteris Latgales fotogrāfi laika ritumā 19.-21. gadsimtā
Gruomota ir da ituo leluokais i ar informaceju boguotuokais izdavums par suocūt nu 19. godu symta vyda Latgolā struoduojušajim fotografim.
Vīns nu gruomotys autoru, fotografs Igors Pličs stuosta, ka gruomotā “Latgales fotogrāfi laika ritumā XIX–XXI gs.” ir informaceja par Latgolā struoduojušajim fotografim suocūt nu pošu pyrmsuokumu – nu 19. godu symta vyda, nu 1858. gods da myusu dīnu. Pasasokūt Boltkrīvejis Nacionalajam arhivam ir informaceja par fotografim Latgolys teritorejā nu Vitebskys gubernis laika i niu ari zynoms, kuri fotografi poši pyrmī struoduojuši kai Daugovpilī, tai Rēzeknē, itaidi dati Latvejā vēļ nav bejuši publicāti. “Gruomotā ir informaceja par vaira nakai 300 fotografu, bet tī ari vēļ nav vysi fotografi, kurī struoduojuši voi niu struodoj Latgolā, daudzi, ari aktivī fotografi, dīvamžāļ palykuši “aiz borta”. Gruomotā īkļautī fotografi ir taidi, par kurim informaceju īdeve pošvaļdeibys, bīdreibys voi kaidi aktivi, atsauceigi ļauds. Pyrmū reizi vīnā sarokstā ir apvīnuoti Latgolys fotografi ar, cik jau beja vareiba dabuot, paplašynuotu informaceju. Par kotru fotografu gruomotā ir atvārums, ir saroksti, aproksti. Gruomotā ir puori par 2000 fotografeju, zeimūgu,” tai gruomotys saturu īskicej Igors Pličs.
Ideja par Latgolys fotografu darbeibys viesturis apzynuošonu i apkūpuošonu Igoram Pličam sovulaik rodusēs piec kaidys Vīseitē nūtykušuos konferencis “Buclera lasījumi”, kas nūsaukta Latvejis fotografejis pamatlicieja, Latvejis fotografu bīdreibys dybynuotuoja Mārtiņa Buclera (1866–1944) vuordā. Igors Pličs stuosta: “Tymā pasuokumā fotografs Arno Marnics tai izasaceja, ka Latgolys fotografu viesture asūt bolts plankums. Mani tys aizskuore i suoču vuokt informaceju, pieteit. Nu tuo laika niu paguojuši seši godi. Gruomotys satura taiseišonā cīši daudzi atsasauce uorzemnīku – Latgolā sovulaik struodojūšūs ebreju tauteibys fotografu piecteči. Grybu apgolvuot, ka ap 80 % Latgolys fotografu sovulaik bejuši ebreji. Itū dorbu uzskotu par kai taidu aizsuokumu – varbyut atsarass jaunys paaudzis, pietnīki, kuri varēs turpynuot itū pieteišonys lītu. Ruodīs, ka munā dzeivē itys ir leluokais dorbs. Par fotografu darbeibu Vydzemē i Kūrzemē cikom itaida izdavuma nav.”
Pi gruomotys taiseišonys sūpluok obeju autoru tolkā guojuši kai Vladimirs Nikonovs, Nikolajs Škuts, tai Maija Paegle, Solvita Kļavinska, Daina Salmiņa. Gruomotys izdūšonu atbaļstejuse Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programa.
Roksts nu - portala lakuga.lv (Izdūts da ituo leluokais apkūpuojums par Latgolys fotografu darbeibu - lakuga.lv)
Draugi
Tyvuokuos izbraukuma tierdznīceibys vītys (ar gruomotom i muzykys diskim)
Pasyuti niu i mes pajimsim leidza!
Kuorsovys Lelajā tiergā, Telegrafa ūļneicā, Kuorsova
18.09.2022 nu 7:00 stuņžu leidz 13:00
Viļānu tiergā, Viļānu stadionā
09.10.2022 nu 7:00 stuņžu leidz 13:00
SIA "Cymuss", reg. Nr. 41503041285
Tel. Nr. +371 22002412


text:
Muols nu četru Latgolys dabasu pušu – izstuodē Rēzeknē
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Latgolys Kulturviesturis muzejā leidz 30. apreļam apsaverama izstuode “Iesākumā bija māls”. Izstuode ir daļa nu pūdnīku leluokuos pavasara nūtikšonys – Latgolys pūdnīku dīnu.
Izstuode ir eipaša ar tū, ka vysi eksponati veiduoti nu pošu pūdnīku īvuoktu muolu tepat Latgolā. Kvalitativa muola dabuošonys process nav vīnkuoršs, tys ir laikītiļpeigs i skrupulozs dorbs, deļtam myusu dīnuos daudzi pūdnīki izavielej struoduot ar jau īprīšk ryupnīcyski sagataveitu muolu. Itamā izstuodē apsavīnuojuši tī, kas struodoj piec, tai sauktūs, senejūs metodu.
Izstuodis idejiskais autors ir Preiļu pūdnīks Raivo Andersons, sovpus vysa veida organizatoriskuos lītys uzajāmuse pūdneica Evija Vasilevska kūpā ar Latgolys Kulturviesturis muzeja Muokslys nūdalis vadeituoju Inesi Dunduri. Interesanti, ka izstuodis dalinīki i dabuotais muols īt nu četru dažaidu vītu Latgolā – Raivo Andersons daboj muolu Preiļūs, Evija Vasilevska – Rēzeknis nūvoda Kaunatys pogostā, olyuksnīts Kristaps Braslis ir tics pi muola Bolvu nūvoda Kuprovā, sovpus pūdnīki ar leluokū pīredzi ir Olga i Valdis Paulini, kuri daboj Daugovys muolu Kruoslovys pusē.
Evija Vasilevska pīzeist, ka byutu cīši breineigi, ka vys vaira pūdnīku pīsavārstu muola dabuošonai. Jei, pīmiņūt Olgys Paulinis saceitū, atstuosta: “Tod, kod tu Daugovys muolu pajem rūkuos, tei ir piļneigi cyta energeja i cytys sajiutys. Kai puornastā nūzeimē, tai ari teiri fiziskā – ka ryupnīcyskais muols sausynoj cylvāka uodu, tod nu Latgolys zems izroktī muoli nasausynoj, a pat baroj.”
Izstuodē var apsavērt deveņu autoru dorbus: Olgys Paulinis, Līgys Krasnikovys, Valda Pauliņa, Raivo Andersona, Evijas Vasilevskys, Dacis i Imanta Losānu, Allas Silovys i Kristapa Braslys dorbus. Ekspoziceja ir papyldynuota ar fotografejom, kurys atspīgeļoj muola sagataveišonys procesu.


text:
Šūgod 25. janvarī 80 godu slīksni byutu pourkops myusu nūvodnīks – īvārojamais viesturiskuos volūdnīceibys specialists, habilitātais filologejis doktors, profesors Ontons Breidaks. Leidz 30. janvaram Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā byus apskotama nūvodnīkam veļteita izstuode.
Īskots O. Breidaka dzeivis i zynuotniskuos darbeibys gaituos
O. Breidaka šyupuļs kuorts Ludzys apriņķa Pildys pogosta Malzūbu sādžā, kur jis nuoce pasaulī 1932. goda 25. janvarī. Školys gaitys mozais Ontons suoce Egluoju i vāluok turpynuoja Istalsnys pamatškolā.
Piec Ludzys vydusškolys beigšonys 1951. godā Ontons dūdās iz Reigu i īsastuoj Latvejis Vaļsts universitatis Viesturis i filologejis fakultatī. Jau studeju godūs jis suoc meklēt sevis izsaceišonys veidu i atrūn tū volūdnīceibys laukā.
Sovūs pyrmajūs pietnīciskajūs dorbūs O. Breidaks suoc dziļuok īsavērt dzymtuos Pildys izlūksnī. Jis styngri i puorlīcynūši aizstuov sovu zynuotniskūs pietiejumu pareizeibu. Pīmāram, tūs godu laikrokstā „Padomju Students” ir losama studenta O. Breidaka polemika ar tūreizejū Viesturis i filologejis fakultatis docentu A. Ozolu.
1956. godā O. Breidaks ar izcileibu pabeidz universitati, i tuoļuok jaunuo specialista ceļš vad iz dzymtū Latgolu, kur 11 godus jis struodoj par latvīšu volūdys i literaturys školuotuoju Aglyunā. Tūmār Aglyunys vydusškolys školuotuojam O. Breidakam nadūd mīra studeju laikā aizsuoktais zynuotniskais dorbs.
1967. godā jis otkon dūdās iz Reigu i suoc dorbu Zynuotņu Akademejis Volūdys i literaturys instituta folklorys sektorā kai zynuotniskais leidzstruodnīks. Trejspadsmit godu teik veļteits tautysdzīšmu volūdai i izlūksnēs pīraksteitūs tekstu redigiešonai.
1970. godā par dorbu „Augšzemnieku dialekta latgalisko izlokšņu dialektālā leksika un tās vēsturiskie sakari” O. Breidakam teik pīškierts filologejis zynuotņu kandidata grāds. 1981.–1983. godā O. Breidaks struodoj izdevnīceibā „Zinātne”, bet tymā pošā laikā nūteik ari dorbs pi doktora disertacejis „Latviešu valodas latgalisko izlokšņu fonētika: diahronija un sinhronija”. (Disertaceja spūži teik aizstuovāta 1990. godā.)
Nu 1983. goda O. Breidaks atsuoc sovu pedagogiskū darbeibu, tikai tagad jau augstškolys docātuoja statusā. Jis struodoj Daugovpiļs Universitatī, 1987. godā teik aicynuots iz Latvejis Universitatis jaunizveiduotū Pedagogejis fakultati. Tymā pošā laikā teik skaiteitys lekcejis ari Latvejis Universitatis Rēzeknis filialī, kura vāluok puortūp par Rēzeknis Augstškolu.
20. godsymta pādejuo desmitgade volūdnīka dzeivī ir uorkuorteigi boguota i radūša. Tūp baltu volūtu pietnīkim i studentim vajadzeiguos gruomotys „Augšzemnieku dialekta latgalisko izlokšņu fonētikas atlants” i „Ievads baltu valodniecībā” 2 daļuos. Itymūs godūs O. Breidaks ir filologejis nūzaris Habilitacejis i promocejis padūmis lūceklis gon Latvejis Universitatī, gon Daugovpiļs pedagogiskajā universitatī.
O. Breidaks beja gondreiž vīneigais, kas struoduoja saleidzynojami viesturiskajā volūdnīceibā, bet juo leluo mīlesteiba beja i palyka Latgola, tuos izlūksnis, vītvuordi, vuordu cilmis pietiejumi i skaidruojumi, latgalīšu rokstu volūdys normu izstruode.
Myužeibā O. Breidaks aizguoja 2002. goda 24. februarī.
Rēzeknis Centraluos bibliotekys kruojumā šūbreid ir O. Breidaka gruomota „Valodas izcelšanās” i LU Latvīšu volūdys instituta izdūtuos volūdnīka dorbu izlasis 1. siejums.
Izmontuotuo literatura Acta Latgalica : zinotniski roksti, dokumenti, apceris / Latgolas Pētnīceibas instituts. 13. sēj. - Rēzekne : Latgolas kulturas centra izdevnīceiba, 2004. - 388 lpp.


text:
Rubrikā "Viesture latgalīša acim" viesturis doktorants Arņs Slobožanins stuosta par tū, kai Latgolys prese vysaidūs laikūs ir stuostejuse par meteorim, meteoritu krisšonu i meteoritim.
Ka radz meteoru, tymā šaļtī, cikom spūžuo streipe pi dabasu nav pagaisuse, vajag ar lobuos rūkys ruodeituoja piersta nogu dasist pi zūbu i koč kū gribēt, kaba pīsapylda. Ka taida pīsisšona ir izdareita treis reizis trejūs dažaidūs vokorūs, tod var gadeitīs, ka itei vieliešonuos pīsapylda.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Saruna ar žurnalisti, gruomotu redaktori i sastateituoju Skaidrīti Svikšu, kura jau vaira nakai divdesmit godu ir ari profesionala tekstu ravātuoja aba korektore. Kasdīnā jei struodoj par interešu izgleiteibys školuotuoju i Rēzeknis vaļstpiļsātys dūmis kancelejis vadeituojis vītineicu.
„Piec izgleiteibys asu latvīšu volūdys filologs i taids eists korektors jau nu 1998. goda. Tys beja ūtrais kurss, studeju laiki, kod maņ teišom nabeja leidzekļu, 90. godi… Sovus studentam vajadzeigūs lateņus tūlaik peļneju i beju cīši prīceiga.”
2019. goda golā tyka izdūta Skaidreitis sastateituo gruomota „Skabardziņas”, kurā apkūpuotys raksteibys klaidys, vaira nakai divdesmit godu struodojūt ar vysaidim tekstim, i juos puodūmys – miniaturys.
„Latgalīšu volūdā mums leidz taidai gruomateņai, taidam klaidu fiksejumam, analizem mums vēļ tuols ceļš īmams. Pyrmkuort, jau mums vysim ir juoīsavuica raksteit. Vajag tū lītu vīnreiz nūkuortuot, kai runuot vajag, tai raksteit juoīsavuica.”
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.