text:
Aglyunys svātku kuorteiba
Augusts katuolim ir eipašs laiks, kod tyukstūšys ticeigūs puļcejās Latgolā – Aglyunā, lai rostu pīpiļdejuma sajiutu sevī, aplīcynuotu sovu ticeibu i gūdynuotu Jaunovu Mariju. Sātyslopā katolis.lv publicāta ituo gods svātku kuorteiba.
11. augusts, catūrtdīne
Sliminīkim veļteituo dīna
7.00 Svātais Mišs
11.00 Rūžukrūņs
12.00 Dīnys Svātais Mišs, svieteiba sliminīkim
15.00 Žālsirdeibys krūneits
19.00 Vokora Svātais Mišs, Dīvmuotis litaneja
12. augusts, pīktdīne
Saimem veļteituo dīna
7.00 Reita Svātais Mišs
11.00 Rūžukrūņs
12.00 Dīnys Svātais Mišs, lauleibys sūlejumu atjaunuošona
15.00 Žālsirdeibys krūneits
19.00 Vokora Svātais Mišs sadarynuotajim, Dīvmuotis litaneja
13. augusts, sastdīne
7.00 Reita Svātais Mišs
11.00 Rūžukrūņs
12.00 Dīnys Svātais Mišs
15.00 Žālsirdeibys krūneits
Svātuo Meinarda svineibys
18.30 Nešpori
19.00 Vokora sv. Mišs, Dīvmuotis litaneja, proceseja ar Fatimys Dīvmuotis statuju apleik bazilikai
22.00 Lyugšonu vokors
24.00 Pušnakts Mišs, nakts adoraceja bazilikā
14. augusts, svātdīne
7.00 Reita Svātais Mišs (bazilikā pi Dīvmuotis oltora)
9.00 Dīnys Svātais Mišs, goreiguo adopceja (bazilikā pi leluo oltora)
11.00 Rūžukrūņs (bazilikā pi leluo oltora)
12.00 Svātais Mišs svātceļnīkim (pi pavesta oltora)
15.00 Žālsirdeibys krūneits
16.00 Svātais Mišs (pi Dīvmuotis oltora bazilikā)
Vyssvātuokuos Jaunovys Marijis dabasūs uzjimšonys obligatuos svineibys
17.30 Goreiguo muzyka (pi bazilikys)
18.00 Konkursa “Dziedu Dievmātei” laureatu dzīduojumi (pi bazilikys)
18.30 Nešpori
19.00 Vokora Svātais Mišs, īstyprynuošona, Dīvmuotis litaneja, euharistiskuo proceseja (pi pavesta oltora)
22.00 Tautys Krystaceļš (sakralajā laukumā)
24.00 Pušnakts Svātais Mišs (pi pavesta oltora)
1.00-7.00 adoraceja bazilikā
15. augusts, pyrmūdīne
7.00 Reita Svātais Mišs (bazilikā pi Dīvmuotis oltora, latgaliski)
9.00 Svātais Mišs jaunīšim (pi pavesta oltora), īstyprynuošona
10.00 Svātais Mišs svešvolūdā apakšejā bazneicā
11.00 Rūžukrūņs (pi pavesta oltora)
12.00 Svātku golvonais Svātais Mišs, Dīvmuotis litaneja, euharistiskuo proceseja (pi pavesta oltora)
19.00 Vokora Svātais Mišs (pi Dīvmuotis oltora)


c: text/html

text:
Vargaņu muzykys festivalā “ORGANismi” kūpeigu izvadumu veiduos Apkalna i Kaupers
Šudiņ, 1. augustā, suocās beletu tierdznīceiba iz trešū Storptautyskū vargaņu muzykys festivalu “ORGANismi”, kuruo muokslinīciskuo vadeituoja ir pasaulī zynomuo varganiste Iveta Apkalna, informej Latgolys viestnīceibys GORS puorstuove Edeite Husare. Festivalā itūgod izskanēs treis unikalys programys, kuruos festivalam veidoj Iveta Apkalna, muzikis Renārs Kaupers i ungaru vargaņu improvizators Lāslo Fassangs.
Planavuots, ka ituo gods festivalā, kas Rēzeknē nūtiks nu 25. da 29. oktobra, izskanēs treis unikalys koncertprogramys, ļaunūt turpynuot atkluot vargaņu kai koncertinstrumenta dažaiduos vareibys. Trešuo festivala ideju caurvyn skaitlis treis, kas apvīnoj īprīkšejūs vīns i div – dzeivi i pīredzi, rūsynoj darbeibu, taipat vairumā religeju ir Svātuos Treisvīneibys simbols. Treis ir vierzeiba nu mozuo iz lelū – ari festivals ir palics par naatjemamu rudiņa muzykys nūtikšonu sastuovdaļu Rēzeknē.
25. oktobrī 18.00 iz festivala atkluošonys koncertu “Viens prāts ar otru” aicynuos Iveta Apkalna, Renārs Kaupers i Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys audziekni. Īprīkšejūs festivalūs Ivetys Apkalnys i bārnu sadarbeibā radeiti eipaši izvadumi “Saule. Bērni. Rainis” i “Ja es būtu”. Itymā godā taišni festivalam teik radeits muzykals izvadums ar Renāra Kaupera dzīsmem, kuruos jaunūs aranžiejumūs izpiļdeis pats autors, J. Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys bārni i jaunīši, instrumentaluo grupa Eināra Lipska vadeibā. Muzykaluo izvaduma intriga – voi varganis var atskaņuot ari Renāra Kaupera dzīsmis?
Catūrtdiņ, 26. oktobrī, festivala ītvorūs paradzāts zynuotniskais teatris bārnim, kurymā varēs raudzeit atkluot skanis nūslāpumus – kai tei rūnās i kaidys ir metodis skanis radeišonai. Nu pīktdiņ, 27. oktobrī, 19.00 byus varganistis Ivetys Apkalnys solokoncerts “Bahs reiz trīs”. Ivetys Apkalnys, kuruos vuords itūgod pasaulī vēļ vaira izskaniejs, pasasokūt jaunatkluotajai Hamburgys Elbys
filharmonejai, soloprograma festivalam radeita, dūmojūt par i ap Johanu Sebastianu Bahu, “Svātū Treisvīneibu” muzykā, juo namiersteigū muzykalū montuojumu i ītekmi godu symtu garumā. Treis eisuos koncerta daļuos skanēs seši J. S. Baha “Šīblera korāļi” i komponista skaņdorbi treisdaļu metrā – baroka vargaņu muzykys zalta viersyune “Pasakalja” do minorā i “Čakona” nu partitys vijūlei solo re minorā puorlykumā varganem. Kab paruodeitu senejuos i dyžonuos dejis pasakaljis puortopšonu 20. gs. skotivis muzykys volūdā, izskanēs Dmitrija Šostakoviča tragikys pylnuo Pasakalja nu operys “Mcenskasapriņķa lēdija Makbeta”, kas ir vīneigais komponista originaldorbs varganem. Programu nūslēgs romantika Ferenca Lista veļtejums J. S. Baham – virtuozuo i majestatiskuo Fantazeja i Fūga par BACH temu.
Pyrma koncerta muzikologe i Latvejis Radejis 3 “Klasika” redaktore Ilze Medne sevkuru Ivetys Apkalnys solokoncerta apmaklātuoju īpazeistynuos ar koncertā skanūšūs dorbu autorim, skaņdorbu radeišonys viesturi, muzykalū izbyuvi i atskaņuojuma tradicejom.
Festivalu nūslēgs Ungarejis varganista Lāslo Fassanga koncerts “Hamond ērģeles un kino”. Lāslo Fassangs (László Fassang) ir vīns nu daudzpuseiguokajim sovys paaudzis varganistim. Paraleli pedagogiskajai darbeibai, jis regulari pīsadola storptautyskūs varganistu konkursu žūrejā, uzastuoj Eiropā, Zīmeļamerikā, Tuolajūs Austrumūs, ir vargaņu muzykys koncertu “Palaceof Arts” (Budapešta) muokslinīciskais vadeituojs i improvizacejis pasnīdziejs Parīzis konservatorejā. Ar 1934. godā izgudruotuom “Hammond” varganem, kas apvīnoj vargaņu i klavīru vareibys, muzikis pyrmū reizi sasatyka 2002. godā Kanadā i niu soka, ka tuos ir juo izaicynuojums i īdvasmys olūts. Improvizatora koncerta programā – improvizacejis i skaņu celeni vysaiduoku vaļstu i godu desmitu malnboltuom kinom.
Beleti iz festivala koncertim nūpierkami Latgolys viestnīceibys GORS i “Biļešu Paradīze” kasēs i škārsteiklā. Beletu cena nu 5 da 15 eiro, GORS Kulturys viestnīku programys dalinīkim 30% atlaide.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Krūze – ituogods Pūdnīku dīnu mūza
Roksta autors: portals lakuga.lv
Pyrmuos Pūdnīku dīnys nūtyka padūmu laikā – 1980. gods 26.–27. aprelī – kai vyssavīneibys mārūga Muokslys dīnu daļa (tūlaik sauce Latgales Keramikas dienas). Juos iniciēja muokslys zynuotnīks Juoņs Pujāts, golvonī saiminīki beja Rēzeknis piļsāta i rajons. Tai kasgods tys nūteik. Ituos reizis Pūdnīku dīnu afiša pīduovoj vysaidys nūtikšonys.
22. aprelī, Ūtramā Leldīnē, 12.00–15.00 stuņdēs apmaklātuojim attaiseitys pūdarneicys Daugovpiļs Muola muokslys centrā (DMMC) i Kruoslovā pi Olgys i Valda Pauliņu. Tautys lītiškuos muokslys studejis (TLMS) “Latgale” vadeituoja Lilija Zeiļa: “Mes asam Daugovpiļs centrā, pi mums vysu laiku vyss nūteik kai atvārtūs darbneicu laikā. Pūdnīku dīnuos pīsadaleis vysi Daugovpiļs 11 keramiki, myus raksturoj daudzveideiga keramika, na viņ Latgolys tradicionaluo, bet ari modernuo. 25. aprelī pogolmā dadzynuosim nalelu raku cepleiti. Paraleli ar sovim dorbim pīsadolom Latgolys regiona muokslinīku konkursa izstuodē “Miers un Spriedze” Rotko centrā, kū atkluos 26. aprelī. Tī keramika byus apsaverama kūpā ar gleznīceibu i cytu tehniku dorbim.” Sovutīs 16. majā DMMC atkluos TLMS “Latgale” izstuodi “No cepļa līdz ceplim”.
Valdis Pauliņš: “22. aprelī bez moksys pastuosteisim, izruodeisim sovu omotu, darbneicu. Kod saruonuojom datumu, napasavērem, ka Ūtruo Leldīne. Kluseibā beja dūma izkurynuot cepli, bet taidu svātku reizē nadreikst tū dareit. Ir taida paruna – Dīvam napateik, ka ubogi trokoj. Tys nūzeimoj, ka svātkūs saraustuo naudeņa naīt lobumā. Ceplī apdadzynuotī pūdi ir tī, kas dūd myusu peļņu. Ar cepli lobuok puorgaideit. Pīsadaleisim “Kolnasātys” izstuodē. Bet jau niu 10. apreļa da 11. maja Leivuonā, Latgolys Muokslys i amatnīceibys centrā, apsaverama myusu izstuode “Treis pudi muola”. Tys ari ir Pūdnīku dīnu moments. Tī, kas brauc nu Reigys, var īsagrīzt.”
26. aprelī 10.00 stuņdēs cepli izjims Jura Krompāna pūdarneicā, bet 11.00 stuņdēs Latgolys Kulturviesturis muzejā suoksīs teoretiskī lasejumi. Latvejis Nacionaluo viesturis muzeja pietneica Baiba Dumpe referēs par temu “Podniecība, arheoloģija un muzejs – daži saskares punkti”. Latvejis Nacionaluo kulturys centra Namaterialuo kulturys montuojuma eksperte Gita Lancere i Bolvu Centraluos bibliotekys direktore Ruta Cibule – “Dzīvais mantojums. Nemateriālā kultūras mantojuma saraksta veidošanas veiksmes stāsti”. Latvejis Nacionaluo kulturys centra Tautys lītiškuos muokslys eksperte Linda Rubena – “Latvijas Nacionālā kultūras centra izdevumi – liecības nākotnei”.
17.00 stuņdēs Pūdnīku dīnu glazātūs dorbu cepļa kurynuošona i sirsneiga vakariešona Pocelujevkā pi Andra Ušpeļa.
27. aprelī 10.00 stuņdēs cepļa izjimšona i jau 12.00 stuņdēs Pūdnīku dīnu 2019 i gleznuotuoju apvīneibys “VIVA” izstuodis atkluošona Fraņča Trasuna muzejā “Kolnasāta”. TLMS “Rēzeknes apriņķa pūdnīki” vadeituojs Andris Ušpelis: “Otkon asam palykuši vīnu godu vacuoki, jau tyvojamēs Pūdnīku dīnu četrdesmitgadei. Itūgod myusu storpā nabyus dažu pazeistamu vuordu i seju. Ceram, ka pasaruodeis dažys mums napazeistamys sejis i jauni vuordi. Pūdnīku dīnu centraluo izstuode stuovēs Sakstagolā, “Kolnasātā” da 10. septembra. Mums svareigi, lai tei izstuode nastuovātu viņ nedeļu voi div. Vysaidi gosti, vosorā braukdami iz Latgolu, var īsagrīzt. Asam lapni, ka varim izstuodeit dorbus tik plašā telpā. Dorbi ir dažaidi, i kotrys dorbs itamā plašajā telpā ir tuo vārts, lai cylvāks pi juo pasakavātu.
Bez tuo, ka autors izlīk sovu grupeņu ar atkluojumim goda laikā, mes atsagrīzsim pi tik vīnkuoršys i damierstys lītys kai krūze. Izstuodē tiks izcaltys krūzis. Jai ir gona daudz atvasynuojumu – krūzeite, kauss. Ratais pazeist sīvu trauku, kas ir bejs nūzeimeigs paleigs sīvītis kasdīnā. I iudini mozgojūtīs pasmeļt, i mārtrauks gryudus pajimt, i bārnu iz pūdeņa izlikt. Cik asmu nūprats nu sarunu ar kolegom, myus gaida puorsteigumi, kū redzēt – byus. Anitu Bernāne pīduovuos ari vyltus krūzis, kurom ir vairuoki snīpeiši, nu kurūs var dzert. Bet tikai vīns ir pareizais. Tys ir juos eists meistardorbs. Pa itim godim tys daudz taiseits i izprosts.”
Pūdnīku dīnu afiša apsaverama ite.


text:
Latgalīšu literaturys raidīroksts “Puslopys” ir myusdīnu latgalīšu literaturys puslopu puorškūrsteišona – apsarunuošona ar autorim par raksteišonu, volūdu, kasdīnu i dzeivi kai taidu. “Puslopys” aicynoj īsaklauseit ari latgaliski pīraksteitūs dorbūs voi tūs fragmentūs pošu autoru skaitejumūs, taipat kotrā sasatikšonys reizē tūp vīna jaunys dzīsmis skice ar satyktuo autora tekstu.
Itūreiz raidīrokstā “Puslopys” Maruta Latkovska.
Maruta Latkovska sovulaik bejuse ilggadeja žurnala “Katōļu Dzeive” redaktore, struoduojuse kai žurnaliste, tulkuotuoja i itūšaļt ir vīna nu latgalīšu volūdys zynūšuokūs specialistu. Jū sovā ziņā var saukt ari par volūdys kolekcionari, vīns nu ituo breiža dorbu ir apkūpuot sovulaik savuoktūs latgaliskūs augus nūsaukumus vīnā izdavumā. Poša Maruta rakstejuse nav cik daudzi, ir izdūta vīna juos gruomota “Unuceite”, kurā apkūpuoti dažaidi stuosti nu sovys i unuku dzeivis. Juos īrūsynuojums bejs ari par pamatu pyrma dažu godu izdūtūs popularūs Kārļa Skalbis “Kaķīša dzirnavas” variantam latgaliski “Kačeiša patmalis”.
Maruta jau nu bierneibys runuojuse latgaliski, vys tik pīredzējuse laikus, kod latgalīšu volūda nabeja augši vārtāta. “Školā, pyrmajā klasē īsastuojūt, saprotu, ka tys latgaliskais nav nikas lobs, ka tei ir taida sātys voi kuknis volūda, ka smolkūs ļaudīs nu tuos vajadzātu pīsasorguot,” bierneibu atguodoj Maruta, kurys dzymtuo puse ir Viļāni. Studējuse Latvejis Universitatis Filologejis fakultatis žurnalistikys nūdaļā, studējuse ari duorzkūpeibu Bulduru tehnikumā, rakstejuse padūmu laika jaunīšu izdavumim, žurnalam “Padomju Latvijas Sieviete”. Poša vys soka, ka nav bejuse daudzi rokstūšs žurnalists, jai lobuok patics struoduot kai redaktoram ar cytu autoru materialim. Tūlaik, jau studeju godūs, Maruta daudz interesējusēs par latgalīšu volūdu i literaturu, kū pietejuse specfondūs i Nacionaluos bibliotekys Rešūs gruomotu i rūkrokstu nūdaļā, jo padūmu godūs lela daļa latgaliski raksteitūs tekstu atsaroda taišni tī. Bet vysvaira Marutu vys tik daudzi Latgolā zyna kai žurnala “Katōļu Dzeive” redaktori, kur jei nūstruoduojuse 26 godus. Kai vīnu nu leluokūs lapnumu jei puorsauc latgalīšu literatus, kas sovys literaruos darbeibys pyrmsuokumūs publicējušīs taišni “Katōļu Dzeivē” – jūs vydā ari vīna nu myusu dīnu spylgtuokūs latgalīšu literatu Ilze Sperga.
“Tū atgrīzeniskū saiti nu latgalīša ir cīši gryuši dabuot. Vīneigi, ka jau 2014. godā “Katōļu Dzeive” nūstuoja izīt, tod beja vairuoki veirīši, kas zvaneja iz redakceju i saceja, ka kai tai, mes tak vysu laiku losom! Saprūtit? Ka jau vaira nabyus, to jau pasoka. Bet tai, ka atsasauktu par kaidim rokstim, ka diskusejis izvastu, taida nabeja," par “Katōļu Dzeivis” laikim atguodoj Maruta.
"Gryuts latgalīti īkustynuot, bet, ka jau īkustynoj, to jau jis veļās.”
Ari itūšaļt Maruta daudz īsasaista latgalīšu volūdys atteisteišonā i saglobuošonā i, kai poša atzeist, šudiņ spāku i drūsmi jaunom lītom i iniciativom dūd unuki.
Ar latgalīšu literaturys autorim sasarunoj muzikis, viesturnīks Arņs Slobožanins i projektu vadeituoja, latgalīšu volūdys popularizātuoja Edeite Husare.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Rāzna
Rāzna — azars Latgolys dīnavydu daļā/vydsdaļā, Latgolys augstainē, Rēzeknis nūvoda teritorejā, iz vokorim nu Ludzys – Dagdys ceļa. Ūtrais pa lelumam azars Latgolā i Latvejis Republikys teritorejā (piec Lubuona). Rāznys viersa pluots dasnādz 5756,4 ha (ar azarsolom 5781 ha). Azara garums stīpās da 12,1 km, plotums da 7 km. Pa iudiņa vydumam (405 mln. kub. m) aizjam pyrmū vītu iz vyds Latgolys azaru.
Vydyskais dziļums 7 m, pošlelais dziļums 17 m. Azara dybyns reitu i dīnavydu daļā smiļkšuots, pūstumu daļā muoluots, vokoru daļā dyuņuots, a kuruos nakuruos azara vītuos i akmiņuots. Azarmola vokorūs lāva, pūstumūs i reitūs nūšļuobona, kuruos nakuruos vītuos – stuovona. Da azara vysur labi daīt, jimā 10 azarsolu, 2 leluoki leiči – Dyužgols aba Dyukstygols i Zosnagols.
Azara dīnavydu molā pasacieļs deļ breineigūs vierīņu i legendu izslyvušais Muokuļkolns (vycaureigais augstums 248 m, samiereigais 55 m).
Rāznā ītak vaira kai 20 ryuču i gruovu. Nu azara iztak Rēzeknis upe, nūtaka iz Zosna azaru (kanals), ryuči i gruovi. 1938 -1940 g. beja dareiti Rēzeknis reguliešonys dorbi, tūlaik azara iudiņa leidzīņs nūkryta.
Rāznys auguoji – nīdris, skūrstys, syurenis, laičinis, gleivenis, harys. Azarā sateikamys 27 zyvu škirys – zuši, karpys, peledis, raudys, asari, leidakys, repši, pliči, keiši, vīki i ct.
Teiklavītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- "Rāznys" atpyutys kompleksa teiklavīta – nazcik faktu ap Rāznu (latvīšu, anglīšu, vuocīšu, krīvu, švedu, praņcīšu volūduos), taipoš azara i apleicīnis fotografejis


text:
Augejam ak jau nebaja ni mozuokuos idejis, kai tys ir – aizaudzēt sovu dīnrokstu ar vysaidim māslim, cytaiž jis Heraklam byutu lics na mēzt staļļus, a sakuortuot rokstus ar gondreiž 5 godu ražu. I ar nūrunu, ka izdzēst var tikai seņ naaktualus māslus, a na dīnroksta rakstietuoja paguotnis stulbumu.
Jūceigai, bet sova lopa teiklā maņ ir jau 5 godi. Myužeiba. Syuds.
Pa tū laiku dzeive symtim reižu apsvīduse kiulini i izsvīduse nu sadlu, symtim reižu rauduots izmysumā i symtim smīklu bejs da osoru, prīcys i laimis sajiutys. Kai skapī ar zapts i kompota, salatu, sieņu, ogūrču burkom sasakruoj kruojumi zīmai, tai dzeivē sasalosa atminis. Pasauļs tī vydā aug leluoks. Tok ni tys, ka izaplieš, a krunku vys vaira. Tī vydā ir tik daudz vītys, tik moz kuorteibys. Kai duorzā, mežā, kai nazkaidā mežūneigā i dobys spāka puorjimtā vītā, nu kurys var smeļt tik tod, ka pa laikam aplej i izrevej līkū.
Goreiguo fizkultura. Restart. Lai nadaaug zeme pi kuoju.
Nūjiemu lopai līkū. Lai ir bolts. Varbyut iz bolta ir laiks nazkam pīdzimt, a varbyut vīnkuorši mīrs – ar sevi i apleicejim. Kai svātdīnis reitā, kod ēd blīņus, a laiks ir pagaiss i vyss vēļ ir īspiejams, a aiz mugorys vasala gryuta dorba nedeļa.
Rudiņs ir kluot. Grīzīs, kai gribi, jis ir atguojs – ar pyrmajim bezdeleigu bārnim iz klāva lūgu ramu, ar kača atnastim kūrmulim i susurenim, ar autobusa pīturā buobu tierguotim kabačim, ar apklusušom vardivem muorkā i leita lasem iz mašynys stykla. Bet ir labi. Sieņu, arbuzu i jaunu dorbu laiks.
Ka Dīvs dūs i sasalaseis loba komanda apleik, itys byus reizē i troks, i bogots gods. Dūd, Dīveņ, kolnā kuopt, na nu kolna lejeņā. Dūd, Dīveņ, ūtram dūt, na nu ūtra meilai lyugt.
Ar pylnim spanim i skalinem rudiņa lobumu i pylnu dvēseli kai cārmyušku zori itūrudiņ – aizleikuši sorkonom čečem gaida solnu i putynu.


text:
Juosmuižā byus tradicionaluo Andreja Paulāna cepļa kūršona
14. julī Raiņa muzejā „Jasmuiža” rekonstruātajā Andreja Paulāna darbneicā – ceplī Andreja Paulāna TLMS i Preiļu keramiku kūpa ar sovim apdadzynuošonai sagatavetajim muola traukim pīpiļdeis i kūrs cepli, tai pastuostieja Raiņa i Aspazejis muzeja vadeituojis vītineica Solvita Bryuvere.
Itūgod golvonī pūdu dadzynuotuoji byus Preiļu keramiki. Vokora gaitā byus īspieja apsarunuot ar pūdnīkim, kai ari viertīs cepļa kūršonys procesu i guni. Par keramiku dorba rezultatu varēs puorsalīcynuot 15. julī, kod 12:00 byus cepļa izjimšona.
Meili gaideiti gostūs! Īejis moksa iz cepļa atdareišonys pasuokumu 1,00 Ls (muzeja īejis bilets).
Keramika Andreja Paulāna darbneicys – cepļa viesture
Laika gaitā lela daļa vacūs Latgolys keramiku cepļu i darbneicu kliust par viesturi i atmiņom, nu Andreja Paulāna cepli piec meistara nuovis mantinīki nūdeve muzejam. 1973. goda rudinī nu Andreja Paulāna dzymtuos sātys „Šembeli” ceplis tīk puorvasts iz Juosmuižu, pyrma tam īzeimojūt i sanumurejūt kotru baļči. 1975. goda 30. maja ceplis tyka atdareits apsavieršonai apmaklātuojim.
Nu laika zūbs praseja sovu i 90. godu beiguos tyka pījimts lāmums par cepļa rekonstruiešonu. 1998. goda jūlī nūteik sabīdryskuo fonda „Jasmuiža” dybynuošonys sapuļce. Par tuo pyrmajim bīdrim kliust Aizkaļnis pogosta padūme i Preiļu rajona padūme, Raiņa Literaturys i muokslys viesturis muzeja tuo laika direktors Ivars Zukulis, kinorežisors Juoņs Streičs, muokslenīks Jezups Pīgoznis, LR Saeimys deputate Anta Rugāte, keramikis Pīters Ušpeļs i Raiņa muzeja „Jasmuiža” darbinīki. Saguojušī paroksta „Svineigi svareigu apsūlejumu”, ka dareis vysu īspiejamū i naīspiejamū, kab 1999. goda Pīterūs atkluotu slavanuo pūdnīka rekonstruātū cepli. Sūlejums teik piļdeits, vys tik na eistyn Pīterdīnā, nu 1999. goda 2. julī atjuonuotajā darbneicā nūteik cepļõa kūršona, 3. julī – cepļa atdareišona i sveineiguo atkluošona. Ceplī sovys dorbus apdadzynuojuši 16 Latgolys keramiki.
Cepļa atjaunuošona tyka plaši atspīgeļuota presē. Aija Lāce rokstā „Ai, Jezus, kaida Latgola!” stuosta: „Stoba golā starku telegrafs par nūtykumu viestej: tikšūt atkluots jauns ceplis ar seneju viesturi, izcyluo Latgolys pūdnīka Andreja Paulāna (1896 – 1973) darbneica – jauns, spūdrys cierkšnis, mots motā taids, kaids reiz Paulānam bejs juo „Šembeļūs” i kaids tys gonu piec meistara nuovis puorvasts iz Juosmuižu, izstutāts bez pamatim iz plykys zemis… Itys ceplis ir godu symta leluokais nūtykums Latgolys kulturys dzeivē, – puorlīcynūši soka Pīters Ušpeļs, i tys, ka leluokī nūtykumi godu symtā byus sasakruojuši vairuoki, aplīcynuotu viņ tū, ka Latgolys keramika poša par sevi ir vīns dyžans nūtykums ar ilga laika seikstu dzeiveigumu…” („Literatura i Muoksla Latvejā”, 1999. goda 8. juļs).
Nu ituos šaļts Raiņa muzejā „Jasmuiža” kas gods nūteiks Andreja Paulāna rekonstruātuo cepļa kūršona. Itūgod ceplis tiks kūrts divejis reizis – 14. julī i 11. augustā.
Karteņuos – cepļa kūršona nu cytim godim, muzeja arhiva kartenis


text:
“Pi myusim Latgolā” sasateik ar jaunajim pošvaļdeibu vadeituojim
Juņa suokumā vysā Latvejā nūtyka pošvaļdeibu vieliešonys. Niu pādejūs nedeļu laikā Latgolā nūtyka pyrmuos jaunīvālātūs pošvaļdeibu deputatu sēdis, kurymuos tyka īvālāti jaunūs pošvaļdeibu vadeituoji. Raidejumā “Pi myusim Latgolā” Tenis Bikovskis sasatyka ar Daugovpiļs, Bolvu i Ludzys jaunīvālātajim pošvaļdeibu vadeituojim, kab dazynuotu jūs darbeibys planus nuokušajim četrim godim.
Par Daugovpiļs pilsātys dūmis prīšksādātuoju niu īvālāts Andrejs Elksniņš. Juodazeimej, ka Elksniņš ari pyrma vieliešonu beja puorlīcynuots, ka vālātuoji byus jam labvieleigi. Elksniņš nūruoda, ka niu juo pīnuokums ir struoduot Daugovpiļs dzeivuotuoju lobā – radeit vaira dorba vītu, nūdrūsynuot piļsātys dzeivuotuojim bezmoksys sabīdriskū transportu i radeit labvieleigu vidi jaunīšim, kab jī palyktu Daugovpilī. Andreja Elksniņa vītnīks Rihards Eigims dasoka, ka nūteikti tiks turpynuots dorbs pi Daugovpiļs lidūstys projekta, investiceju pīsaistis piļsātai, kai arī dzeivis kvalitatis uzlobuošonys.
Sovpus bejušais Daugovpiļs dūmis prīšksādātuojs Juoņs Lāčplēsis nūruoda, ka ir pamats dūmuot, ka jaunuo piļsātys vadeiba itaidā sastuovā ilgi naspēs struoduot, i itūšaļt div politiskuos partejis, kurys tykušys piļsātys vadeibā, izmoksoj duorguok nakai septenis paguojušajā sasaukumā. Taipoš Lāčplēsis nūruoda, ka jaunuo piļsātys vadeiba, suocūt sovu dorbu, roda jaunys omota vītys sovim atbaļsteituojim i veic izmainis pošvaļdeibys nūlykumā.
Jauns dūmis prīšksādātuojs īvālāts ari Bolvu nūvodā. Niu turpmuokūs četrus godus Bolvu nūvoda pošvaļdeibu vadeis Aigars Pušpurs. Jis nūruoda, ka juoturpynoj īprīkšejuos dūmis īsuoktais dorbs, dalīkūt kluotyn svežnuoku redzīni. Jis pastreipoj, ka juoatteista na viņ nūvoda centrs – Bolvu piļsāta, nu ari pogosti, taipoš juorauga radeit jaunys dorba vītys. Pušpurs skaita, ka pošvaļdeibai juostruodoj sovu dzeivuotuoju lobā. Bejušais Bolvu nūvoda dūmis prīšksādātuojs Andris Kazinovskis nūruoda, ka Aigars Pušpurs ir daudzsūlūšs kandidats dūmis prīšksādātuoja omotam.
Ari Ludzys nūvoda dūmei niu byus jauns prīšksādātuojs – Edgars Mekšs. Ari Mekšs nūruoda, ka juoturpynoj īsuoktais dorbs, juorealizej dažaidi jau īsuoktī projekti, kai arī juodasaista finansiejums jaunu ideju realiziešonai. Taipoš jis pastreipoj, ka juorysynoj dažaidi sadzeiviski vaicuojumi, dzeivuotuoju dzeivis leimiņa uzlobuošonai.


text:
Suocās akceja “Zalta rūku ceļš Latgolā”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Nu 16. juļa da 16. novembra Latgolys Muokslys i amatnīceibys centrs (LMAC) kūpā ar Ludzys amatnīku centru (LAC) ari itūvosor organizej akceju Latgolys apceļuotuojim “Zalta rūku ceļš Latgolā”, aicynojūt īpazeit Latgolu caur omotu tradicejom. Akcejis laikā byus vareiba īpazeit 42 Latgolys amatnīku darbneicys, kur apmaklātuojs var ībraukt, apsavērt, pasadorbuot, viestej LMAC/ Leivuona stykla muzeja sātyslopa.
Itei akceja ir vīneigais itaida veida produkts Latgolā. Regiona leluokuo boguoteiba sliepās juos darbeigajā vidē i unikalajā kulturys montuojumā, kas ļaun apsavērt i izprast latgaliskuos kulturvidis sovpateibu i kulturys montuojuma “dzeivuos” vierteibys – pošam dorbuotīs i koč kū izveiduot, redzēt amatnīkus darbeibā, kai ari īpazeit Latgolys sadzeivi, folkloru, muokslu. Amatnīks ir Latgolys vierteiba. Ar akcejis paleidzeibu organizatori grib mudynuot īpazeit Latgolu caur omotu tradicejom.
Kab pīsadaleitu akcejā, sovu ceļuojumu vajag suokt vīnā nu diveju amatnīku centru – LMAC Leivuonā ci LAC Ludzā. Projektā ir izstruoduotys akcejis kartis, kurys var sajimt, suocūt ceļuojumu vīnā nu centru. Apmeklejūt kaidu nu amatnīku darbneicu, akcejis kartē varēs dabuot amatnīka autografu. Paruodūt itū karti ar vysmoz pīcu amatnīku parokstim vīnā nu suokuma punktu, Leivuonā ci Ludzā, tiks izsnāgts sertifikats par darbneicu apmekliejumu.
Akcejis laikā aicynojam ceļuotuojus daleitīs ar sovim īspaidim socialajūs teiklūs facebook.com i Instagram lopā – Zalta rūku ceļš Latgolā.
Goda nūgalē – decembrī Leivuonā, LMAC paradzāts nūslāguma pasuokums Latgolys amatnīkim, akcejis daleibnīkim ar dūmu puorrunuot akcejis nūtikšonu i sasatikt, daleitīs pīredzē. Ceļuotuojim tiks izlūzātys vierteigys bolvys nu omotu meistaru.
Akceja rodusēs Vaļsts kulturkapitala fonda i Latvejis Vaļsts mežu atbaļsteituos Latgolys kulturys programys projektu rezultatā. Projekta pasuokumi veicynuos latgaliskuos kulturvidis i volūdys populariziešonu, kai ari motivēs vītejūs amatnīkus saglobuot sovys vierteibys i omotu, kū jī praktizej. Projekta realizaceja ļaus veiduotīs jaunim kulturys kontaktim, dūs vareibu jaunajim orūdu apgiviejim vuiceitīs nu asūšūs amatnīku. Piec akcejis karte kolpuos kai informativs materials par Latgolys amatnīku darbneicom.


text:
Vikipedeja:Īmamuos nūtikšonys
Itymā puslopā var skaiteit latgaļu Vikipedejis pošjaunuos viests i aktualumus.
- 2005 goda zīmys mieneša 2 dīna — latgaļu Vikipedejis pyrmais pīminiejums Inkubatorā.
- 2005 goda zīmys mieneša 3 dīnas 20.29 — pyrmū rakstīni „Vandaļu gors” sataiseja 81.198.191.251[1] (teorejā vāluok registriejīs zam slāgvuorda Kalvis)
- 2006 goda leita mieneša 28 dīna — sataiseits pyrmais aizprasejums latgaļu Vikipedejai.
- 2007 goda svacainis mieneša 12 dīna — sataiseits ūtrys aizprasejums latgaļu Vikipedejai.
- 2010 goda jaunagoda mieneša 26 dīna — sataiseits trešs aizprasejums latgaļu Vikipedejai.
- 2010 goda svacainis mieneša 28 dīna — aizprasejums apzeimots kai pīdareigs.
- 2011 goda svacainis mieneša 13 dīna — aizprasejums apstyprynuots i nūsyuteits lyugumroksts sataiseit sātyslopu bugzillā.
- 2011 goda pavasara mieneša 18 dīna — sataiseita latgaļu Vikipedeja.
- 2011 goda pavasara mieneša 19 dīna — SPQRobin puorcēle latgaļu Vikipedejis turīni nu Inkubatora.
- 2011 goda lopu mieneša 29 dīna — latgaļu volūdā 500 rakstīņu.
- 2012 goda pavasara mieneša 6 dīna — latgaļu volūdā 700 rakstīņu.
- 2018 goda vosorys mieneša 24 dīna — latgaļu volūdā 800 rakstīņu.
- 2019 goda rudiņa mieneša 15 dīna — latgaļu volūdā 900 rakstīņu.
- 2020 goda labeibys mieneša 24 dīna — latgaļu volūdā 1000 rakstīņu.


text:
“Pi myusim Latgolā” gastej Viļakys pusē pi Dzintara Dvinska
Itymā nedeļgolā Viļakys nūvodā Dzintars Dvinskis jau 11. reizi Zīmeļlatgolys retro rallijā puļcēs retro mocikletu cīneituojus. Kab dazynuotu vaira par vacajim spākrotim i īpazeitu pošu rallija organizatoru, Laura Sondore-Strode gasteja Viļakys pusē.
Dzintars stuosta, ka dūma par itaida mārūga pasuokumu, kas apvīnuotu retro mocikletu cīneituojus Latgolā, bejuse jau seņ. Pošā suokumā vaira tyka braukuots iz Reigu ci cytu Latvejis vītu. Agruok asūt bejs mozuok mocikletu, sovpus niu itei kusteiba atsateistejuse tik tuoli, ka gondreiž kotrā vosorys nedeļgolā nūteik pa kaidam pasuocīņam mocikletistim i retro mocikletu cīneituojim.
Kai jau kotru godu, ari itūgod rallijā izstruoduots maršruts, tai kab pošim mocikletistim byutu interesanti apsavērt Latgolys dobu, kai ari lai Zīmeļlatgolys dzeivuotuojim byutu vareiba apsavērt retro mocikletus. Tehnika byus apsaverama Vieršukolnā, Viļakā, Rekovā, Kuorsovā. Dzintars nūruoda, ka tei byus taida sovpateiga ekspediceja pa Austrumu rūbežu.
Paraleli dorbam sovā saimisteibā, Ceiruleišu saiminīks kapcej gali, atjaunoj saimisteibys kuormus, kolekcionej retro mocikletus i mopedus, kai ari vacus prīškmatus i dorbareikus. Dzintars ar aizrauteibu pietiejs sovys sādžys viesturi i izdevs ari gruomotu. Juo eipašumā patīsai ir īspaideiga senlītu kolekceja, kū apskaustu na viņ viesturnīki, nu ari muzeji.


text:
Pīdzeivuojums tikai daiļajam dzymumam – dasasoki orientiešonuos rallejam
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Da 10. augusta (īskaitūt) dāmys var dasasaceit auto orientiešonuos saceņseibom sīvītem “Prieka tūre”, kas nūtiks 17. augustā Bolvu nūvodā. Atraktivuos auto turisma saceņseibys ar vysaida rakstura papyldu aizdavumim jau catūrtū godu organizej Bolvu Sporta centrs sadarbeibā ar balvinītem Ilzi Gļaudu, Dagniju Vaickovsku i Santu Raciborsku, informej Bolvu nūvoda pošvaļdeibys sabīdryskūs attīceibu specialiste Iluta Mežule.
Itūgod maršruts byus ap 250 km i vess pa sešu nūvodu teritorejom. Brauciejis gaideis amizanti, sarežgeiti i zynuošonys prosūši aizdavumi, byus juoatrūn vysaidi objekti piec fotografejis. Taipat kai īprīškejūs godus, ari itūreiz ekipažā obligati vajadzeigys div daleibneicys – pilote i styurmane, bet mašynā dreikst byut pasažeris (tikai sīvītis). Ekipažu kusteiba nūtiks atbylstūši organizatoru izstruoduotajam maršrutam pa vyspuorejuos lītuošonys celim, kuri natiks slāgti publiskai satiksmei, breivi orientejūtīs kartē ci sekojūt legendai, kai ari kontrolpunktūs veicūt eipašus aizdavumus.
Ralleja daleibneicom juoīvāroj Latvejis Republikys Ceļu satiksmis nūsacejumi i automašynai juoatbylst vysom praseibom, kū izstruoduojuse Ceļu satiksmis drūšeibys direkceja.
Pasuokuma suokums nu 11.00 stuņžu ar īsarasšonu, tehniskū komiseju i registraceju laukumā pi Bolvu Kulturys i atpyutys centra, nu kurīnis ari svineigais starts 12.00 stuņdēs. 15.00–18.30 stuņdēs gaideis dāmu ekipažys finiša punktā pi Kubulu pogosta Kulturys noma, bet nu 20.00 byus apbolvuošona i nominaceju padūšona, i piec tam balle kūpā ar grupu “Tonick” nu Cāsu, DJ Čivix i DJ ML.
Pyrmuos treis ekipažys tiks apbolvuotys ar medaļom, kausim i organizatoru saryupātom bolvom, nu kurūs golvonuo ir SPA 4 personom Palangā (Leitovā), kai ari bolvys nu Latgolys viestnīceibys “GORS” i SIA “Wake Up” (Bolvi), sumynuotys tiks ari ekipažys nūteiktuos nominacejuos.
Šyunit tārpus, plānojit, kai rūtuot auto, i izdūmojit strategeju, kū i kai dareit. Dasacejumā (da 10. augusta īskaitūt) juonūruoda komandys nūsaukums; pilotis i styurmanis vuords, uzvuords; auto registracejis numers; kontaktinformaceju – e-postu i telefona numers; rokstūt iz e-postu: prieka_ture@inbox.lv. Smolkuoka informaceja pa telefonu: 29336428.


text:
Latgolys muokslinīki aicynuoti pīsadaleit izstuodē “Rudens 2014”
Latgolys Kulturviesturis muzejs i Latgolys muokslinīku kūpa 19. godu piec kuortys aicynoj Latgolys profesionalūs, aktivi struodojūšūs i studejūšūs jaunūs muokslinīkus pīsadaleit tradicionalajā muokslys izstuodē “Rudens 2014” i leidz 10. novembram Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) īsnīgt pādejuo goda laikā radeitūs tāluotuojmuokslys dorbus (gleznīceibys, grafikys, tieļnīceibys, tekstildorbus i cytus), telefoni uzziņom 64622464, 29175532.
Īsnīgtūs muokslys dorbus eksponiešonai izviertēs žūreja, taipat ari itūgod piec izstuodis, pasasokūt Rēzeknis piļsātys dūmis atbolstam, žūrejis īsaceitī dorbi tiks īpierkti muzeja kruojumā i papyldynuos myusu dīnu Latgolys muokslys kolekceju.
Latgolys muokslinīku dorbu izstuodis “Rudens 2014” atkluošona Latgolys Kulturviesturis muzejā nūtiks 14. novembrī 16.00.


text:
Turpynojūt tradiceju atbaļsteit sporta kusteibu Latvejā, “NewFuels” RSEZ SIA i “Energy Resources CHP” RSEZ SIA kuortejū raizi i snīguši finansialu atbolstu nu jau Eiropas leimeņa futbola pasuokumam.
Sastdiņ, 2018.goda 5.majā, nūtyka pyrmais Eiropas korporativuo futbola kausa etaps. Turnirā pīzadalieja komandas nu Latvejas, Lītuvas, Igaunejas, Pūlejas, Krīvejas i Boltkrīvejas.
Par aktivu īguļdiejumu i izilu organizaceju vielejamēs pazateikt apsardzis uzjāmuma “STRONG” vadeituojam i “Latvejas korporativuos sporta turniru organizacejas” prezidentam Sergejam Ščegoļevam.
Ar prīku i iz prīkšu aktivi pīzadaleisim sporta atteisteibā i veicynuosim juo izplateišonūs kai uzjiemiejdarbeibas vidī, tai i uorpus juos!
Socialuo dzeive


text:
Sateic sovu meistaru Latgolā
Nu 4. leidz 7. apreļam vairuok nakai 100 vītuos Latvejā namaterialuo kulturys montuojuma meistari – tautys lītišķuos muokslys studeju dalinīki, stuostnīki, teicieji, muzykanti i cytu tradicionalūs prasmju zynuotuoji – aicynuos pi sevis muocekļus i interesentus, lai pasuokumā „Satiec savu meistaru!” daleitūs ar sovom prasmem i zynuošonom.
Pasuokumā pīsadola ari daudzi Latgolys meistari nu Aglyunys, Baļtinovys, Bolvu, Daugovpiļs, Kuorsovys, Kruoslovys, Leivuona i Vileks nūvoda. Izavielej tū, kas tev vaira der, i apgiusti jaunys prasmis! Sovu daleibu vālams pīsaceit laiceigi, partū ka vītu skaits ir īrūbežuots.
Ar meistarim i jūs pīduovuojumu Latgolā i puorejā Latvejā var īsapazeit tuoļuok.
Karteņa: LaKuGys arhivs
Ziņu sagataveja: LaKuGa


text:
19. godu symta Makašānu veirīšu krakla atdarynuojums
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Na ratums – muzejūs izzynuot kaidys konkretys apleicīnis etnografiskuo tārpa volkuošonys tradicejis grīžās dailamatnīceibys meistaris. Taidys personeiguos interesis mudynuota Latgolys Kulturviesturis muzejā (LKM) līceibys par Makašānu pusis (Rēzeknis nūvoda Veremu pogosts) drēbem meklēja ari Ilga Smane – Rēzeknis Tautys lītiškuos muokslys studejis (TLMS) “Dzīpariņš” daleibneica, lai darynuotu poša sovu tārpu, informej LKM kruojuma nūdalis specialiste Evita Kozule.
Lels beja jaunuos sīvītis puorsteigums, īraugūt apvydam atbylstūšu 19. godu symta veirīšu kraklu, kurs muzeja kruojumā sovulaik tics pierkuma veidā. Jis šyuts ar rūkom nu pošausta rupa lynu auduma. Piec saglobuoteibys pakuopis var sprīst, ka kraklys tics bīži nosuots, vītom luopeits. Vystycamuok jis pīderiejs kaidam zemnīka cylvākam.
Piec ryupeigys originala izpietis niu radeits ituo krakla atdarynuojums, kū veikusi I. Smane. Jei pīzeist, ka sarežgeituokais ir bejs vyspuor atrast kaidu tuo laika paraugu, partū ka muzejūs tys ass lels ratums. Informaceja maklāta ari vysaidūs laikrokstūs i žurnalūs, gruomotuos, škārsteikla resursūs i cytūs olūtūs, ari konsultejūtīs ar vairuokim specialistim. Krakla audums itūreiz pīmaklāts piec vareibys tyvuok autentiskajam. Meistare pastreipoj, ka dorbā ir svareigi izmontuot kvalitativus dīgus. Veļtejūt sovu breivū laiku, pats izšyušonys process pajiems ap pusūtra mieneša. Nu suoku beja īcarāts darynuot sīvīšu kraklu, tok jam dīvamžāļ da ituo nav izadevs sameklēt gona daudz izpietis materiala. A rūkdarbneica ir prīceiga ari par itū rezultatu. Kai nuokušū ir īcarāts darynuot Mežavydu kraklu, kuram audums tikškūts austs speciali.
Atdarynuotais 19. godu symta veirīšu kraklys LKM apsaverams sūpluok cytim TLMS “Dzīpariņš” rūkdarbneicu veikumim izstuodē “Satikšanās”, kas apmaklātuojim daīmama da 25. maja.


text:
„Zelta Mikrofons 2013” nominantu vydā ari latgalīšu muziki
Šudiņ presis konferencē Latvejis Nacionalajā teatrī tyka paviesteiti pretendenti iz Muzykys īrokstu goda bolvu „Zelta Mikrofons 2013”.
LaKuGa jau īprīšk raksteja, ka nominacejom īsnāgti ari latgalīšu ci latgaliski dorbi. Niu ar prīcu varam paziņuot, ka piec žurejis izviertiešonys kandidatu iz bolvu vydā tykuši:
Lobuokais pop/rock albums nomināts grupys „Bez PVN” ūtrais albums „Reits”.
Lobuokais tautys muzykys albums nomināts Birutys Ūzulenis i DJ Monsta kūpdorbs „Sauli sēju”. Taipat itymā kategorejā nomināts myusdīnu tautys muzykys izlase „SVIESTS V”, kurymā ari ir vairuokys dzīsmis latgaliski.
Lobuokais alternativuos muzykys albums – bez puorsteigumim: nominacejis vydā ari Projekts „Kapļi” albums „Prauda par Madali”.
Svineiguo uzvarātuoju paziņuošona i bolvu padūšona byus 5. martā Latvejis Nacionalajā teatrī. Tod ari izzynuosim, ci kaids nu latgalīšu ci latgaliskajim dorbim dabuos Muzykys īrokstu goda bolvu par 2013. godā padareitū.
Muzykys īrokstu goda bolvai „Zelta Mikrofons”, kas īprīšk beja zynoma kai „Latvijas Mūzikas ierakstu Gada balva”, īsnāgti vaira kai 200 2013. goda īroksti, itūreiz bolvai tyka sataiseitys ari jaunys nominacejis. Vysi īsnāgtī īroksti tyka atdūti izviertiešonai žurejai 47 muzykys ekspertu sastuovā.
Karteņā – grupa “Bez PVN”.


text:
11. novembrī tīšsaistē byus pyrmizruode eisfilmai “Stikla pūšanas tradīcija Līvānos”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Šudiņ, 11. novembrī, 19.00 stuņdēs Leivuona stykla i amatnīceibys centra “Facebook” kontā varēs nūsavērt eisfilmu “Stikla pūšanas tradīcija Līvānos”. Piec juos grybātuoji eisfilmu nu 23. novembra leidz 23. decembram bez moksys varēs nūsavērt ari Leivuona stykla i amatnīceibys centrā.
Leivuona stykla i amatnīceibys centra vadeituoja Ilze Griezāne stuosta, ka eisfilmys mierkis ir stuosteit cylvākim par stykla pyusšonys tradiceju: “Pamozam vysys sovys dūmys vieršom iz tū, lai atguodynuotu cylvākim par itū omotu, atguodynuotu par Leivuona styklu, mums ir ari stykla pyusšonys darbneica, taidā veidā mes uzturom dzeivu itū tradīceju. Sykla pyusšona Leivuonā ir īkļauta Latvejis Namaterialuo kulturys montuojuma sarokstā.”
Filmu izveiduot motivēja ari pandemejis laiks. “Īrūbežuojumi naļuove ruodeit cylvākim pyusšonys procesu, saprotom, ka zaudejom sovu apmaklātuoju, lykuos, ka par mums otkon ir juostuosta. Ka agruok tū darejom stykla pyusšonys darbneicā, tod niu par itū Latvejā ratū omotu stuosteisim caur eisfilmu,” skaidroj Ilze. “Tymā mes stuostom par sevi – Leivuona stykla i amatnīceibys centru, Leivuona stykla muzeja kolekceju, stuostom par stykla pyutiejim – gon asūšajim, gon bejušajim, par tū, kas ir stykls i kai ar jū struoduot.”
Skateituoji caur intervejom varēs vaira īpazeit Leivuona stykla fabrikys bejušūs stykla pyutiejus Jāni Kotleru, Alekseju Gordikovu, Genādiju Titovu, Vladimiru Čakšu, kai ari Aleksandru Logvinu, kas ar stykla pyusšonu nūsadorboj vēļ šudiņ. Eisfilmā stuosteis ari par Leivuona stykla apstruodis tradicejom i viesturi – Leivuonā styklu pyuš jau nu 1887. goda.
“Tod, kod apmaklātuojs varēs atbraukt pi mums gostūs, jis jau zynuos viesturi, zynuos, kai nūteik stykla pyusšona, jam byus prīškstots,” ar cereibu iz prīšku verās centra vadeituoja. “Eisfilmai ir subtitri, kab padareitu jū daīmamu cylvākim, kas ir vuojdzierdeigi. Filmai byus ari variants angļu volūdā ar subtitrim krīvu volūdā, dūmojom filmu piečuok ruodeit ari kaidā konferencē.”
Eisfilma “Stikla pūšanas tradīcija Līvānos” topuse ar VKKF mierkprogramys “KultūrElpa” atbolstu.


text:
2019.goda 30.julī Riezeknis specialū ekonomiskū zonu apmeklieja Ukrainas uorkuortiejais i pylnvarotais viestnīks Latvejī Oleksandrs Miščenko i Ukrainas viestnīceibas trešīs sekretars Andrejs Strašnijs. Vizeitis ītvarūs Ukrainas viestnīceibas puorstuovi īpasazyna ar uzjāmumu “NewFuels” RSEZ SIA i “Energy Resources CHP” RSEZ SIA darbeibu.
Tikšonuos tyka organizeita pīsadolūt Riezeknis specialuos ekonomiskuos zonas puorvaļdneicai Sandrai Ežmalis kundzei.
Vizeitis laikā tyka apsprīsta myusu uzjāmumu darbeiba i nuokūtnis atteisteiba, eksporta i vītejuo preču nūīta tiergs, kai ari Riezeknis specialuos ekonomiskuos zonas darbeibas apstuokli.
Oleksandrs Miščenko kungs, Sandra Ežmalis kundze i Valdis prīkšsādātuojs Roman Vdovychenko izruodieja īintereseiteibu par tuoļuoku efektivu starptautisku sadarbeibu kulturas i ekonomikas sferā, kai ari pīredzis apmaiņu.
Vizeites


text:
Latgolys garša Kruoslovys svātkūs
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
20. julī Kruoslovys piļsātys svātkūs “Nogaršo Latviju Latgalē!” nūsaslēgs Latvejis Lauku konsultaceju i izgleiteibys centra (LLKC) reikuotī Nūvoda garšys pasuokumi regionūs, informej LLKC Sabīdryskūs attīceibu nūdalis vadeituoja Ilze Rūtenberga-Bērziņa.
Piļs pogolmā vysys dīnys garumā varēs na viņ degustēt i īsaguoduot vysaidus muojražuotuoju i mozūs ražuotuoju produktus, bet ari īpazeit šefpavuoru Māra Astiča i Haralda Sauša Latgolys garšu. Sevkurs varēs izagleituot četruos meistarklasēs par tū, kai sātā sataiseit sīru, latgaļu asuškys i sakuļt vysaidus kokteiļus. Byus ari Mozūs pavuoru škola i pavuorzeļļu saceņseibys. Kruoslovā varēs īpazeit ari ES Kulinaruo montuojuma teikla daleibnīku pīduovuojumu nu Boltkrīvejis.
Muojražuotuoju i mozūs ražuotuoju leidzdaleiba sūlīs byut gona plaša – dasasacejuši vairuok par 30 daleibnīku. Varēs baudeit olu i sīru, gardynuotīs ar madu i saļdejumu, ļautīs bīdreibys “Latgolys golds” vadeituoja Andra Meijera aizrauteigajam stuostam par speķa nūzeimi myusu iedīņkartē, tikt pi daudzu jau īpazeituos “Obelisk Farm” kaņepu produkcejis, raudzeit piec seņču metodem kūka traukūs dareitu olu, īpazeit plašū gryudaugu pīduovuojumu nu z/s “Kotiņi” i atkluot vēļ daudzys cytys Latgolys nūvoda garšys.
Pasuokums “Novada garša” itūgod gasteis ari Valmīrā, Siguldā, pi Nabys azara Kuldeigys pusē i Ribbis patmalēs Ceraukstis pogostā. Piec Latgolys pasuokuma vysi mozī ražuotuoji i muojražuotuoji, kurus par lobuokajim pīzynuši pasuokumu apmaklātuoji kotrā nūvodā, 27.–28. septembrī dūsīs iz Reigu, kab pīsadaleit “Novada garšas” nūslāguma pasuokumā Hanzys peronā.
Mārtiņš Cimermanis, LLKC vaļdis prīšksādātuojs: “Ir miļzeigs gondarejums par pošvaļdeibu i uzjiemieju atsauceibu, veidojūt “Novada garšas” pasuokumus regionūs. Juopīzeist, ka jūs eistynuošona izadeve lobuok nakai ceriejom. Mums teišom izadeve atkluot i paruodeit, cik daudz kulinarūs boguoteibu ir myusu nūvodūs. Pasuokumā Reigā par tū varēs puorsalīcynuot ari golvyspiļsātys īdzeivuotuoji. Pituo – taišni Hanzys peronā mes atkluosim, kurs ražuotuojs vysaiduos kategorejuos piec apmaklātuoju dūmom bejs vyslobuokais. Apkūpojūt školu povuoru veikumu, mes turpynuosim nūpītni analizēt ari tū, kai školānu dīniškys vairuok veiduot nu vītejūs produktu, kai padareit jūs teikamuokus bārnim.”
LLKC reikuotuo “Novadu garša” itūgod nūsaslēgs ar pasuokumu “Nogaršo Latviju Rīgā!” 27.–28. septembrī Hanzys peronā.


text:
“Dabasu Durovys” publicej video dzīsmei “Gorā Seits”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Daugovpiļs grupa “Dabasu Durovys” 26. septembrī publicēs jaunu studejis albumu ar nūsaukumu “Perimetrs”. Albuma izīšona tiks atzeimuota ar koncertu, grupa ari publiciejuse video dzīsmei “Gorā Seits”, kura īkļauta jaunajā albumā.
“Dzīsme “Gorā Seits” topuse Covid-19 izraiseituos karantinys pošā suokumā, i atainoj ituo čudnuo i napīradzātuo laika pūsma dūmys. Tys lyka vēļreiz puordūmuot, ka nivīna sabīdreibys īkuorta nav myužeiga – škītami naizjaucamū var sagraut vīnā šaļtī,” par dzīsmi soka “Dabasu Durovu” liders Arņs Slobožanins.
Dzīsme īraksteita Eirāra Lipska i Arņa Slobožanina sātys studejuos, tū miksēja Armands Treilihs. Sovukuort video autors ir Pāvels Hnikins.
Dzīsmis klipam izvālāta urbanuo tematika 90. godu nūskaņuos, ari video pasnīgšonys stils izvālāts atbylstūši tymā laika radzātajam VHS formatā.
Grupys jaunuo albuma “Perimetrs” prezentacejis koncerts nūtiks Daugovpiļs muzykys klubā “Artilērijas Pagrabi”, koncerta suokums 22.00 stuņdēs.


text:
Juos bruoļs Andris ir pazeistams festivala "Upītes Uobeļduorzs" organizātuojs i vītejuos folklorys tradiceju turpynuotuojs, kū sovulaik aizsuoce jūs tāvs literats, dzejnīks, folklorists, kulturys i sabīdryskais darbinīks Ontons Slišāns. Mārītis muosa Annele Slišāna ir zynoma tekstilmuokslineica i literate, projekta #100dečiLatvijai eistynuotuoja, bet muosa Lienīte Slišāne ir Latvejis Nacionaluo teatra gaismu muokslineica i ari unikala adeituoja. Bet poša Mārīte sevi sauc par tāva meitu, jai jau pošai ir treis bārni, saimisteiba, itūšaļt jei ir īvāruota tortu cepieja i sovu taiseitū nareši socialajūs teiklūs publicej, kluotyn dalīkūt kaidu pošys raksteitu dzejūli. Ar Mārīti Slišāni tod arī sasateikam raidīrokstā "Puslopys".
"Tys jau īlikts – tu navari sēdēt, tev ir juodora. Nikas tev napodness, napaliks. Un tev tuos vierteibas ir īliktas – latgaliskīs, tova puse, tovs koč kuods rodūšīs. Tev jis ira juoizpilda un juodora," par sovys saimis napagurstūšu aktivitati soka Mārīte.
Dzejis izjiutu Mārīte montuojuse nu tāva. I cikom školys laikā vīnaudži pi sīnu lepejuši plakatus ar TV radzātom zvaigznem, Mārīte vysod bejuse lapna ar tāvu: "Man tuo lykuos, deļkuo ir juofanoj par kū taidu, kū tu esi televizora ekranā redziejs, ka man beja taids tāta. Man ruodejuos, ka jis ir tik gudrys. Kū paprosi, vysod vusu zyna. Es apbreinuoju jū." Nūpītnuok raksteit Mārīte suoce 15 godūs, nūbraucūt vuiceitīs iz Buldurim. "Es vuspuor asu emocionala. Un, kod tu esi tuolumā, tod tu saprūti beidzūt tū, kuo tev tryukst tuo dvora. Un tod nabeja ni telefona nikuo. Tu siedi ar sovom emocejom. Cyti aizbrauc, kas tyvuok dzeivoj iz muojom, a tu kojuos palīki vīns pats Jiurmolā. Nu napībraukuosi, tuoli, un tad, kuo sevi izlikt, tu vīnkuorši raksteji – tuodas it kuo sovas emocejis, puordzeivojumus." Raksteišonai otkon Mārīte dasavārsuse ar pyrmuos meitys pīdzymšonu. Sovu dzeju suokumā raksteju eisūs ziņu formatā, i poša sev ari syutejuse. Jei tū sauc par sova veida terapeju: "Es reizem dūmoju – kū dareit tuodu, lai tuos dūmas nasagrūza tevī tik daudz. Bet īt vysaidas atmiņas, un tod man ruodīs, ka man tys ir juopīroksta. Es panamu, apsasāstu, izrokstu, un tod varu tuo mīrīgi aizīt gulātu."
***
Grybu pīradynuot sovvaļnīku
kūpā skeiteit dvoru jumtu sirdspukstus
grauzt kaltātas zeiles
i šaudeitīs iz kovārnim
ar cārmūšku ūgom
cik daudz krystu
es pīzeimoju nullītes rādā dubultā
brīst dūmas par liecīni
iz aušku
styurī nūpaslāpts zaudātīs bārns
aizgiutniem smejuos
da osoru
Mārītis dzejā praktiski nav pīturzeimu, lelūs teikuma suokuma burtu. Tys dareits apzynuotai: "Lai kotrys jū var izlaseit gon kai ryndu, kai jei ir, gon jū var sovaiduok izlaseit. Un tod tys dūd ari sovaiduoku nūskaņu. [..] vīnkuorši tys punkts dūt tū, ka beidzuos, a man gribīs tuo, ka tū vuordeņu var ari piec tam sasaistei tuoluok, ka tei dūma, ka tys ir tai kai vīns vuss."
***
kopi pylni sveceišu smuorda
sasaļs gaiss
i cylvāku skatīņs dzeivūs
kūkūs kirinej saņurcātas lopas
pādejuos
sasabučoj mašynas iz leikuma
bārns īsaklīdz
aizaelsdama skrīnu iz pīlītū mieneša gaismu spīgelī
gaišs kuo dīnā
dvori sacalti iz pūra
zeme leigojās nu smogu dūmu plaisoj
i izlaiž nu spŗūstu puosokas
izkuopūt viersā izspruogst kai pyupuči
apberūt sudobrā kuoju pādas
jei sied pi kapličas iz krinča
dzīd Dīva dzīsmes
blokus zylūs mikeleišu puškis
raibūs cymdūs rūkas nasaļst
vīn sirds sasoluse klusiņom raud
zeme kū brodojam juos dabasi
Mārīte roksta sovys pusis izlūksnē, i dzejā tū tur par koč kū eipašu, kū Latgolā navajadzātu pagaisynuot – kotrys pusis sovpateibu: "Man gribīs tuo, kuo es dūmoju puorlikt vusu iz papeira, jo es dūmoju tuo, kuo es runoju."
Latgalīšu literaturys raidīroksts "Puslopys" ir myusdīnu latgalīšu literaturys puslopu puorškūrsteišona – apsarunuošona ar autorim par raksteišonu, volūdu, kasdīnu i dzeivi kai taidu. "Puslopys" aicynoj īsaklauseit ari latgaliski pīraksteitūs dorbu voi tūs fragmentūs pošu autoru skaitejumūs, taipat kotrā sasatikšonys reizē tūp vīna jaunys dzīsmis skice ar satyktuo autora tekstu.
Ar latgalīšu literaturys autorim sasarunoj muzikis, viesturnīks Arņs Slobožanins i latgalīšu volūdys popularizātuoja Edeite Husare.


text:
Ribinišku nūvods
Ribinišku nūvods (latvīšu: Riebiņu novads) irā pošvolds Latgolys vydīnē, pošvolda centrys — Ribiniški. Nūvods tur rūbežu ar Aglyunys, Daugpiļs, Leivuona, Krystapiļs, Preiļu, Rēznis, Varakļuonu i Viļānu nūvodīm. Ribinišku nūvods irā eistyns solys pošvolds, nūvodā navā nivīna mīsta.
Ribiniškūs, leluokojā nūvoda solā, dzeivoj 938 cylvāku. Vysuvaira nūvoda dzeivuotuoji dora zemsaimesteibu. Taipoš nūvodam irā īdeveiga transporta infrastruktura — dīnavydūs irā Daugpiļs—Rēznis (Varšovys—Pīterpiļs) dzeļžaceļš i škārsvaļsteigais lelceļš E262 (Latvejā A13), taipoš vaļsteibys zeimeibys celi P58 i P62.


text:
Vikipedeja latgaļu volūdā
Vikipedeja latgaļu volūdā — Vikipedejis padaļa latgaļu volūdā.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
- 2005 gods
- Zīmys mieneša 2 dīna — Vikipedejis latgaļu volūdā pyrmais pīminiejums Inkubatorā.
- Zīmys mieneša 3 dīna — pyrmū rakstīni Vandaļu gors sataiseja 81.198.191.251 (teorejā vāluok registriejīs zam slāgvuorda Kalvis)
- 2006 gods Leita mieneša 28 dīna — sataiseits pyrmais aizprasejums Vikipedejai latgaļu volūdā.
- 2007 gods Svacainis mieneša 12 dīna — sataiseits ūtrys aizprasejums Vikipedejai latgaļu volūdā.
- 2010 gods
- Jaunagods mieneša 26 dīna — sataiseits trešs aizprasejums Vikipedejai latgaļu volūdā.
- Svacainis mieneša 28 dīna — aizprasejums apzeimots kai pīdareigs.
- 2011 gods
- Svacainis mieneša 13 dīna — aizprasejums apstyprynuots i nūsyuteits lyugumroksts sataiseit sātyslopu bugzillā.
- Pavasara mieneša 18 dīna — sataiseita Vikipedeja latgaļu volūdā.
- Pavasara mieneša 19 dīna — SPQRobin puorcēle Vikipedeju latgaļu volūdā turīni nu Inkubatora.
- Lopu mieneša 18 dīna — sataiseits 500 rakstīņs, Andstobax pīraksteits rakstīņs Malta (Maltys pogosts).
- 2020 gods Labeibys mieneša 24 dīna — sataiseits 1 000 rakstīņs.


text:
Latgalīšu muziki aicynoj iz Sirdsdzīšmu koncertim
3. decembrī diveju muzicejūšu vīneibu apvīnuotais projekts – “Patrioti.Lg” i “Inga & Normunds” pīduovoj sirdsdzīšmu koncertus:
13:00 Maltys Kulturys nomā
18:00 Malnovys muižā
Programā: Lobuokūs dzīšmu izlase kūpprojekta izpiļdejumā jaunūs dzīšmu prezentaceja. Pasuocīnī īkļautys popularuokuos obeju izpiļdeituoju latvīšu i latgalīšu dzīsmis, kurys muziki izpiļda kūpā jaunuos, izlobuotuos versejuos i ari pavysam jaunu dzīšmu pyrmatskaņuojumi. Iz vītys varēs nūpierkt muziķu izdūtūs albumus.
Īejis moksa 2,50 LVL. Školānim i pensionarim 1,50 LVL.
Biļetus īprīškpuordūšonā var nūpierkt iz vītys.
.
Karteņa: nu grupu arhiva


text:
“Pi myusim Latgolā” par jaunu muzykys albumu, kurā latgaliski dzīduos ari Renārs Kaupers
Piec Gunta Rasima i Arņa Slobožanina iniciativys tyvuokajā laikā par gūdu Latgolys kongresa symtgadei tiks izdūts latgalīšu muzykys disks “Celīs, bruoļ!”, kurā apkūpuotys Latgolā zynomys dzīsmis naparostā izpiļdejumā. Itei muzykys izlase byus Latgolā i Latvejā zynomu muokslinīku duovona Latgolas kogngresa symtgadē.
Albumā īkļautys 12 popularys latgalīšu dzīsmis pavysam jaunuos skaņos, kuruos izpylda zynomi muokslinīki: Renārs Kaupers, Juoņs Aišpurs, Kārlis Kazāks, Valters Frīdenbergs, Kristaps Rasims, Aigars Runčis, Andris Eriņš, Guntra Kuzmina, Atis Auzāns, Ingars Gusāns, Artūrs Uškāns, Gunārs Igaunis, Jurs Ostrovskis, Laura Bicāne, f/k “Dyrbyni”, Normunds Zušs, Ēriks Zeps, Jurs Vucāns, Gints Ločmelis, Aija Eriņa, “Rūžupis veiri”, Ingars Puncuļs, Vinsents Kūkojs, Oskars Orlovs, Inga i Normunds, Kvāps i Ūga nu “Ausmeņa records”, Dainis Skutelis, DJ Guntix i vēļ daudzi cyti populari muokslinīki.


text:
Ludzā nūtiks Lelais Latgaļu tiergs
21. junī 12.00 jau sastū godu piec kuortys Ludzys piļskolnu pīskandynuos Lelais Latgaļu tiergs.
Tiergā sātys ražuotuoji pīduovuos sovus ražuojumus – duovonys i gordumus leiguošonai, saiminīki bārnus izvyzynuos ar zirdzenim, ļaus samīļuot trušus i bolūžus.
Latgolys i puornūvodu omotu meistari pīduovuos sovus darynuojumus i orūda nūslāpumu izzynuošonu- itūreiz vaira par latgalīšu tradicionalajim i etnografiskajim tautys tārpim, gosti nu Dīnvydigaunejis īpazeistynuos ar sova nūvoda tautys tārpu darynuošonys tradiceju.
Vidis darbneicuos pīduovuos izzynuot vēļ kū nazynamu par senejim orūdim i dzeivis tradicejom, kara muokslu i tārpim.
Dobys škola i Piertnīku škola vuiceis i ruodeis vysu, kū var izmontuot nu dobys i senču ritualim sovai veseleibai i lobsajiutai. Zuoļu dīnai pīstuovēs ari vainagu darbneicys.
Sirdi prīcynuos Ludzys nūvoda dzīšmu i deju kolektivi, kai ari gosti nu sābru nūvodu i Igaunejis Rokkes pogosta.
21.00- tiks svieteits Saulgrīžu rituals i piec tam nūtiks bals kūpā ar Treis veirim laivā.


text:
Izdūts latgalīšu volūdys pošvuiceibys materials
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” sagatavejuse latgalīšu rokstu volūdys pošvuiceibys materialu, kas byus lobs paleigs sevkuram latgaliski raksteit grybātuojam.
Latgalīšu rokstu volūdys prasšonys izkūpšona ir byutiska volūdys saglobuošonā i tuoluokā atteisteibā. Īspiejis kluotīne īsavuiceit latgalīšu rokstu volūdu ir cīši īrūbežuotys, partū raksteit grybātuojim naatlīk nikas cyts, kai tū dareit pošvuiceibys ceļā.
“Latgolys Studentu centrs” jau vairuoku godu gorumā eistynoj projektus ar mierki veicynuot raksteitprasmi i latgalīšu volūdys saglobuošonu, i, kab turpynuotu īsuoktū dorbu, bīdreiba eistynuojuse projektu “Vuicīs raksteit latgaliski kūpā ar LaKuGu!” ar bīdreibys “LR” finansialu atbolstu.
“Vīns nu veidim, kai nūdrūsynuot piec īspiejis leluokai auditorejai īspieju īsavuiceit latgalīšu rokstu volūdu, ir izveiduot datikšonu pošvuiceibys materialim internetā, taidā veidā ļaunūt raksteit grybātuojim pareizraksteibys nūsacejumus īsavuiceit sev vālamā vītā i laikā,” par projekta vajadzeibu stuosta tuo vadeituoja Vineta Vilcāne.
Pošvuiceibys materials “Vuicīs raksteit latgaliski!” byus nūdereigs gon jaunīšim kasdīnys saziņā, gon ari Latgolys kulturys i sabīdryskajim darbinīkim kasdīnys dorbā, kai ari vysim, kurim ir svareigi prast pareizi raksteit latgaliski. Apvuiceibu materials paradzāts īsuociejim, bet byus nūdereigs zynuošonu atsvaidzynuošonai ari tim, kas jau roksta latgaliski.
Kūpumā materialā īkļautys ostonis nūdarbeibys, kotru nu tom veļtejūt sovom temom. Teoreju papyldynoj praktiski aizdavumi i tim pīvīnuotuos atbiļdis, kas ļaus puorbaudeit, voi teoreja ir īsavuiceita pareizi. Materials sagataveits, bolstūtīs iz Latvejis Republikys Tīslītu ministrejis 2007. godā apstyprynuotajim Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim. Pošvuiceibys materialu sagatavejuse ilggadeja latgalīšu tekstu korektore Muora Mortuzāne-Muravska.
Bezmoksys materials pīejams Latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv sadaļā “Raksteiba”.
Lejupluodē pošvuiceibys materialu “Vuicīs raksteit latgaliski!” i aizdavumu atbiļdis PDF formatā.


text:
Eiropys pādi latgalīšūs: školuotuoja i izgleiteibys eksperte Evelīna Baluode
Rokstu sataveja: Egita Terēze Jonāne (Vietējā Latgales Avīze)
Nu ituo gods maja zam Latgolys planavuošonys regiona spuorna struodoj “Europe Direct Dienvidlatgale” centrs, kas sovu darbeibu aizsuoce ar vierīneigu “Vidis dīnu Daugovpilī” i itūšaļt eistynuojs viertini dažaidu nūtikšonu izgleiteibys, uzjiemiejdarbeibys i jaunuotnis sferuos. Niu centrs, sasadorbojūt ar “Vietējā Latgales Avīze” i portalim grani.lv i latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv, kab padareitu plotuokys Latgolys īdzeivuotuoju zynuošonys par Eiropys Savīneibu (ES) i īpazeistynuotu ar dažaidu sferu puorstuovim Latgolā, skaiteituojim pīduovoj sarunu cyklu “Eiropys pādi latgalīšūs”.
Sarunu cykla stuostu turpynuojumā īpasazeišona ar daugovpilīti Evelīnu Baluodi (Evelīnu Balodi). Jei ir Profesionaluos izgleiteibys kompetenču centra “Daugovpiļs Dizaina i muokslys vydsškola “Saulis škola”” školuotuoja, Daugovpiļs Izgleiteibys puorvaļdis eksperte projektu vaicuojumūs i daudzu ES programys “Erasmus+” atbaļsteitūs projektu vadeituoja, kurei ituos programys projektūs rauga īsaisteit ari jaunīšus.
“Pyrma 15 godu pīsaceju pyrmū ES, tūlaik vēļ “Comenius” projektu, jo, byudama muokslys viesturis školuotuoja, turu, ka školuotuojam pošam ir juoradz tys, par kū roksta muokslys viesturis gruomotuos. Tūlaik tys beja školuotuoju izgleitojūšais braucīņs, kursi Grekejā. Maņ tei beja pyrmuo vierteiguo pīredze, kai raksteit i eistynuot projektu. Nu tuo laika kas gods īsnādzu vairuokus izgleitojūšus projektus, pīkreitu sadarbeibom, i gondreiž vysi i sajem atbolstu. Tī leluokā tīsā ir jaunīšu projekti. Projekti izgleitoj, pamej dūmuošonu i attīksmi pret daudzom svareiguom dzeivis sferom. Atsagrīžūt sātā, jaunīši radz cytu Latveju, jī soka – cik Latveja ir loba i skaista. Nu školuotuojs, atbrauc ar jaunom zynuošonom i pīredzi, sovā vuiceibu prīškmatā teik vēļ zynūšuoks i vaira pīredziejs. Ni školānim, ni ari školuotuojim nav taidys naudys, kab jī dažys dīnys voi pat nedeļu varātu itai izagleituot kaidā nu ES daleibvaļstu,” stuosta Evelīna.
Īsasaistūt projektūs, jaunīši kai īpazeist školys cytuos vaļstīs, tai ari uzloboj angļu volūdys zynuošonys i īsavuica ari jaunys volūdys, sovā stuostā turpynoj Evelīna. Taipat projektu dalinīki īpasazeist ar jaunim draugim. Itūgod pi juos pošys gasteja Marianna nu Ungarejis, ar kurū Evelīna īpasazyna taišni tymā pyrmajā projektā braucīnī iz Grekeju.
Evelīna izsver: “Projekti padora plotuoku cylvāka redzislūku, mudynoj izagleituot i ceļuot, īpazeit jaunys vaļsts, kontinentus, tautys, volūdys. Pasasokūt projektim, poša asu īsavuicejuse īraudzeit kūpejū ainu ari izgleiteibā. Saīt, daudzom vaļstim ir daudzi kūpeiguo, bet taišni tikpat daudzi i ari atškireiguo, i tū ir vārts puorjim i īvīst ari sovā dorbā. Maņ cīši pateik itaļu kolegu pīredze, ka vysi bārni – vasalī, ar kusteibu i redzis traucejumim, ar autismu i cytom saslimšonom – īt iz vīnu školu. Deļtuo Italejā nav specialūs školu.”
Evelīna skaidroj, ka “Erasmus+” programa atbolsta tuoļuokizgleiteibys, sadarbeibys (školu, navaļstiskūs organizaceju, pošvaļdeibu īstuožu i tt.) i praksis projektus (par pīmāru, tūpūšī vokalisti vuicuos fado dzīduošonu Portugalē). Itūšaļt ES viereibys fokusā ir psihologiskuos i emocionaluos veseleibys, diskriminacejis i cytys aktualitatis.
Vysu jaunuokū informaceju par “Europe Direct Dienvidlatgale” darbeibu i pakolpuojumim var izzynuot Facebook.com/EuropeDirectDienvidlatgale i sātyslopā lpr.gov.lv.


text:
Izstuode “Muna Latgola” Rēzeknis bibliotekā
Sagaidūt 3. Pasauļa latgalīšu saītu i konfereņci, Rēzeknis Centraluos bibliotekys abonementā nu 3. augusta apsaverama izstuode “Muna Latgola”. Viesture, volūda, religeja, literatura, kukne, muoksla, muzyka, simboli… Biblioteka aicynoj īsavērt Latgolys paguotnī i šudiņdīnā, atsacerēt aizmierstū i papyldynuot zynuošonys! Vysys izstuodē izlyktuos gruomotys i diskus ar elektroniskajim materialim i filmom var pajimt leidza skaiteišonai i apsavieršonai sātā.
Izstuode byus apsaverama leidz 18. augustam.
Karteņuos – izstuode “Muna Latgola”, foto Anna Keirāne, Rēzeknis Centraluo biblioteka


text:
Anna Rancāne: Vaidi guoja šai zemē…
Roksta autore: Anna Rancāne
Tu pīroksti styprūs vuordus – maņ saceja Lakuga. Styprūs vuordus? Kurā vītā, tu pasoki, sevkuram mums vaicuot spāku i mīrynuojumu itaidā laikā, kaids myusu paaudzei vēļ nav nikod pīradzāts? Laiks, kurs ritēja vīnmiereigi i drusku apniceigi kai dzejs kuodeļa babys rateņā, tān ir sasasiejs tik brīsmeigā mozgā, kuru, ruodīs, navar atraiseit ni ar kaidim spākim. Bet byus juorauga raiseit – ar miļzeigu pacīteibu, ar zūbim, nogim, mož ar škērem, ar nāzi, bet juoatraisa, jo mozgā dzeivuot navar. Par tū ari muns stuosts – par pyrmajom kara dīnom, kas satrycynuoja mīreigū pasauleiti, kurū pat kovida pandemeja navarēja izsist nu sovu ramu. Itei nav ni filma, ni trillers, ni datorspēle, ni ļauns mūrgs, nu kura atsamūsti treiseidams i nūdūmoj – labi gon, ka tys beja tik sapyns! Puorsakristi i celīs augšā. Itū reizi atsamūsšonys nav. Kars!
Ituos sešys dīnys ruodīs myuža garumā, bet nu tūs pazib atseviškys, it kai nanūzeimeigys, bet spylgtys šaļts, kas palykušys atmiņā.
24. februars, catūrtdīne. Nu reita, kai parosti, 6.30 īsliedžu televizorā “Reita Panoramu”, bet diktori kai parosti nasmaida i nataisa jūceņus, naapsveic vuorda dīnu i dzimšonys dīnu gaviļnīkus, nasažāloj par draņkeigū februara laiku. Puori ekranam ašņoji sorkona streipe – Krīveja uzbrukuse Ukrainai. Kars?! Reals kars?
Tuoļuok vyss sasagrīž kai viejputnī – tu ej, dori sovus kasdīnys dorbus, mūdynoj bārnu iz školu, raugi jam pastuosteit, ka tī tanki televizora ekranā ir eisti, taipat kai bumbu sagrautys sātys. Bārnam tuo gryuši saprast. Atīt nu školys, stuosta – diveji puikys asūt sacejuši, ka Putins ir lobs. Nūsapyušu – bārni ir vacuoku spīgeļs. Koč nasuoktu sovā storpā kautīs. Bārns sataisa nu plastilina Ukrainys karūdzeni, dalepej kluotyn pi sorkonboltsorkonuo.
Zinis īt vys satraucūšuokys. Tom gryuši izsekuot. It kai vajadzātu naz kū ta dareit, bet kū tu, ciļvieceņ, vari padareit?! Suoc par tū dūmuot i nūsabeisti nu sovys bezpaleidzeibys i naida! Nu Maximys izjam Krīvejā ražuotūs čajus i vēļ šaidus taidus produktus. Es malnuo čaja nadzeru, bet maņ nazkai vaira nasagryb pierkt elektroniskuos gruomotys sovā pīrostajā saitā litres.ru. Vys tik sasabeistu ari nu tuo, ka vaira nasagrybātu laseit Annys Ahmatovys dzejūļus voi klauseitīs krīvu operys.
Atguodoju sovus ukraiņu kursabīdrus Literaturys institutā Moskovā. Vīns nu jūs, Saška, seiks, trausls puika, beja nu Rītumukrainys, nu Rovnys. Jau tūlaik, ostoņdasmytūs godu vydā, jis puorsteidze ar sovu styprū nacionalū goru i beja gotovs kautīs ar sevkuru, kas ukraiņus nūsauce par leidzeigim krīvim. Uzrokstu jam ziņu feisbukā. Oleksandrs tān dzeivoj Irpeņā, natuoli nu Kijivys. Jis atroksta – tepat natuoli īt kauja, bet paļdis Latvejai par atbolstu. Latveja asūt breineiga. Juo saimē mozu bārnu naasūt, bet 93-gadeiga baba i kačs Basjo, nūsaukts japuoņu haiku dzejnīka vuordā. Nazynu, kai jī puordzeivoj bumbu spruodzīņus.
Kuortoju bārnam vokorā drēbis iz reitdīnu. Ruoda Kijivys metro stacejis, kur cylvāki guļ iz soltuos greidys, pasaguši kaidu dečeiti. Itī bārni reit iz školu naīs. Tīpat guļ slymī, tīpat pīdzymst bārns. Meitine. Mož iz mīra laiku?
Sastdiņ saule jau speid pavysam pavasareigi. Īmam pi Rēzeknis golvonuo pīminekļa iz mīteni. Deļkam juoīt? Lai atbaļsteitu Ukrainu! Bārns tuo eisti nasaprūt i vaicoj, a deļ kam NATO navar īīt i nūsist tū Putinu? Soku, navar, tūlaik byus trešais pasauļa kars. A voi ta jau nav trešais pasauļa kars?!
Ļauteni pamozam puļcejās, lai ari aicynuojums pasaruodeja tikai dīnu īprīšk. Stuovom pi pīminekļa, verūs kai sauleitē spūži mirdz Latgolys Muorys zalta krysts, i maņ īīt pruotā, ka nasagrybātu, lai kaids tān nūguoztu itū pīminekli jau trešū reizi. Suokumā vysi taidi kai steivi, kai naveikli, nazyna, kū saceit. Atmūdys laiku mītiņuotuoju pīredze jau aizamiersuse, jaunīm juos nav bejs pavysam. Tod pieški nazkurs īsuoc “Pi Dīveņa gari goldi, gari goldi…”, dzīžom vysi, osorys acīs, tod vēļ “Div dūjiņas” i “Es, karā aizīdams”, latvīšu karaveiru dzīsmis, pavysam skumeiguos nūskaņuos. Beiguos Latvejis himna, radzu, munam bārnam lyupenis kust, dzīd leidza. Dzīsme atkausej, sasylda, vīnoj. Tai kai vīgļuok palīk.
Vokorā Feisbukā otkon losu vysaidus komentarus, gon izsmejūšus, gon naideigus. Cyts soka – jis nikur naīs, jo ir neitrals kai Šveice. Cyts soka – nu jiusu sapuļcem ukrainim ni sylts, ni solts.
Vokora dabasi rītumu pusē ašņa sorkonumā. Tys asūt iz vaidu laikim. Meteorologi gon soka cytaižuok – iz lelim viejim. Putins draud ar atoma pūgys damīgšonu. Atguodoju, augstškolā krīvu vojenruks mums vuiceja civilū aizsardzeibu – tī beja plakati, iz kurūs izzeimuoti cylvāki ar gāzmaskom, skrīnūt iz bomboubežišče. Plakatūs cylvāku sejis beja palnu palākumā, jī bāga. Tūlaik myus bīdynuoja ar neitronu bumbom nu Amerikys, tān bumba cytā laukuma pusē. Tān pats vojenruks, ja vēļ dzeivs, mož jimtu Kalašņikovu i šautu… Palīk fiziski nalabi, taidys kai žeivota bailis. Najauši atrūnu feisbukā svātuos Misis tīšraidi nu Ludzys katuoļu bazneicys. Prīsters vīns pats tukšā bazneicā, kurā nu lūgu pat vālā vokorā, ruodīs, atspeid leluo Ludzys azara gaisma. Itei vīnkuoršuo, klusuo Dīvakolpuošona aizīt da sirds dziļumu, nūslauka lelu daļu nu dzeivnīcyskūs baiļu, lai varātu cīneigi, bez panikys, nūsastuot preteimā vysim puorbaudejumim, kas vēļ varātu byut. Atguodoju – leidzeiga sajiuta maņ beja pyrma 30 godu, 1991. goda augustā, PSRS puča pyrmajā vokorā, kod Daugovpilī pīguoja ziņuojumi par izvadamūs sarokstim i sagataveitim vagonim, kod Latvejis televizeja Začusolā beja ījimta, TV ekranā pieški suoce raideit tūreizejuo Latgolys televizeja, puorraidūt Krysta ceļu Aglyunā. Kaidu spāku i mīru tys deve! Tūlaik vyss beidzēs puorsteidzūši laimeigi.
Tān, kod itū rokstu, vēļ nikas nav beidzīs. Teik apšaudeiti Harkivys dzeivuojamī rajoni, Mariupole i Hersona, teik nūgalynuoti gon karaveiri, gon mīreigī ļauds. Iz golvyspiļsātu Kijivu vierzuos 60 kilometru gara Krīvejis militaruos tehnikys kolona. Jūs mierkis ir vīns – iznycynuot, pakļaut, izpūsteit, pazamuot na tik ukraiņus, bet vysu pasauli, jo mes vysi asam tik cīši saisteiti sovā storpā. Itymā karā nav i navar byut neitralūs! Ukraiņu žurnaliste Marina Daņiļuk-Jarmolajeva roksta : “Ar kotru «cMepч/smerča» trīcīni i īnaidnīka raketis uzliduojumu, kaidam mierst daleņa sirds.”
Varbyut ari muna, ari tovejuo?
Bet kur patvārums, kur mīrynuojums? Apziņa, ka asam Eiropys i NATO vaļsts? Apziņa, ka pasauļs beidzūt vysmoz dalieji ir saprats, kaids totals ļaunums ir Krīvejis (i na tikai) vaļdeibys imperiskuo dūmuošona un komunistiskuo ideologeja? Ka tu naesi vīns sovā spākā i sovā naspākā? Ka Dīvs ir ar tevi? Ka nūmiert var tik vīnu reizi, bet dzeivuot var kotru reitu nu jauna, pījamūt vysu, kū tev dzeive snādz i duovoj? Ka – dūd, Dīveni, ūtram dūt, na nu ūtra meili lyugt?
Īspiejams, mes pi tuo vysa pīrassim, drusku pīmierssim i otkon raudzeisim dzeivuot tai kai agruok. Taipat – kai tys beja piec 2001. goda 11. septembra uzbrukumu Dveiņu tūrnim Ņujorkā, kod ari ruodejuos, ka mīreigais pasauļs ir sabrucs kūpā ar symtim cylvāku nuovu, ka nikod vairs nabyus tai, kai beja…
Varbyut eistyn piec ituo kara pasauļs nabyus vairs taids kaids beja?
Vacajuos latgalīšu lyugšonu gruomotuos ir vuords “spadzivuošona” – cereiba. Izaruod, ka ukrainiski tys skaņ leidzeigi – cпoдiBaTиcя (spodivatysya). Mums ir vīna cereiba!


text:
Jauna kulturvīta Rēzeknē – Breivvaļsts duorgumu noms (+FOTO)
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
5. augustā, piļsātys svātku laikā, Rēzekne palyka par vēļ vīnu kulturvītu boguotuoka. Kuorms sūpluok Rēzeknis piļskolnam, kas daudzus godus stuovēja tukšs i nalobā stuovūklī, pīdzeivuojs cīši lelys puorvierteibys – tī niu attaiseits Breivvaļsts duorgumu noms, kurā eksponāti prīškmati i muokslys dorbi nu Latvejis i uorzemu privatkolekceju, kas viestej par laiku nu Latvejis Republikys proklamiešonys 1918. godā da Ūtruo pasauļa kara suoku.
Breivvaļsts duorgumu noms tyka atkluots ar apsveikuma runom, gareidznīku svieteibu i svineigu leņteitis puorgrīzšonu. Tuo apkolpuotuojs kolekcionars Juoņs Vigups nūruodeja iz Rēzeknis eipašū lūmu Latvejis viesturē – taišni te nūtyka 1917. goda Latgolys kongress, kurs lika pamatus vaļsts izveidei, itamā apleicīnē nūtyka nūzeimeigi Naatkareibys kara nūtykumi, kai ari piec tam tys izaveiduoja par nūzeimeigu centru. Tū vysu varēs redzēt i nūviertēt ari ekspozicejā. Breivvaļsts duorgumu noma vadeituoja Jolanta Leitāne atzyna, ka jaunuo kulturvīta nas cīši spieceigu viestejumu par myusu vaļsti i tuos cylvāku liktinim. Tys ir nūzeimeigs montuojums, kū jī gryb ruodeit sabīdreibai i tū izgleituot, patriotiski audzynuot jaunū paaudzi.
Ekspozicejā ir unikala vareiba apsavērt Latvejis vaļsts, militarūs vīneibu, policejis, rūbežsardzis, kai ari leluokūs Latvejis organizaceju i bīdreibu apbolvuojumus, medalis, kryušu nūzeimis, dokumentus, kartenis, formys i cytys interesantys, vierteigys i rešys viesturis līceibys. Atseviška izstuodis daļa ir veļteita latvīšu strieļnīkim, kuri kai nacionalys bruņuotys vīneibys tyka organizātys Krīvejis imperejis sastuovā i pīsadaleja Pyrmajā pasauļa karā. Piec Latvejis vaļsts izveiduošonys lela daļa strieļnīku īsastuoja tuos bruņuotajūs spākūs i pīsadaleja Latvejis Naatkareibys karā. Lela daļa eksponatu ir saisteiti ar Latgolys regionu i Rēzeknis piļsātu, par pīmāru Rēzeknis piļsātys golvys omota kēde, latgalīšu politikam i sabīdryskajam darbinīkam Jezupam Rubuļam pīškiertais 3. škirys Luočplieša kara ordiņs voi vysaiduoku pasuokumu afišys.
Sovpus ūtruo stuova Boltajā zalē apsavieršonai teik pīduovuotys Latgolys muokslinīku gleznys, kai ari gleznys, kuruos atainuotys Latgolys ainovys. Apsaveramūs muokslys dorbu autori ir Osvalds Zvejsalnieks, Arvīds Egle, Jūlijs Viļumanis, Francisks Varslavāns, Alberts Filka, Staņislavs Diņgelis, Vitālijs Kalvāns, Varis Vekters, Pāvils Glaudāns, Jānis Lauva, Niklāvs Strunke, Jānis Audriņš i Stanislavs Kreics.
Planavuots, ka itei ir tik pyrmuo ekspoziceja, tok iz prīšku tuos varātu tikt maineitys i papyldynuotys ar jaunim eksponatim.
Galerejā: Breivvaļsts duorgumu noma atkluošona. Foto autore: Amanda Anusāne/portals lakuga.lv


text:
7. novembrī nūtiks Catūrtais pasauļa diktats latgalīšu rokstu volūdā. Tys skanēs Latvejis Radejis 5 jaunīšu raidejumā “Pīci breinumi”, kai ari multimedialā formatā byus daīmams Sabīdriskūs medeju portalā lsm.lv, “Latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv” i socialajūs teiklūs. Diktatu organizej “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” i Latvejis Radejis Latgolys studeja. Itūgod diktatā skanēs latgalīšu jūki, i tūs diktēs Latvejis “Instagram” zvaigzne Lauris Zalāns.
Ideja par diktatu latgalīšu volūdā roduos portala lakuga.lv redaktorei Vinetai Vilcānei 2017. godā, i itūgod diktats nūtiks jau caturtū reizi. Pasauļa diktata latgalīšu rokstu volūdā mierkis ir aktualizēt latgalīšu volūdys lītuojumu i pīvērst sabīdreibys uzmaneibu raksteitprasmei latgaliski.
“Eipaši gribim aktualizēt raksteitprasmi godūs jaunu cylvāku vydā, partū itūgod asam mainejuši diktata formatu, padorūt tū atraktivuoku i jaunīšim interesantuoku. Īprīkšejūs godūs tyka skaiteiti latgalīšu autoru daildorbu fragmenti, sovukuort itūgod Catūrtajā pasauļa diktatā latgalīšu rokstu volūdā skanēs anekdoti. Humors ir naatjamama latgalīšu identitatis daļa, caur tū var atkluot latgalīšu volūdys boguoteibu i paruodeit volūdys skaniejumu,” soka latgalīšu portala lakuga.lv redaktore Vineta Vilcāne.
Diktats skanēs 7. novembrī 16 stuņdēs jaunīšu raidejumā “Pīci breinumi” vysuos Latvejis Radejis 5 frekveņcēs, tū varēs klauseitīs ari škārsteikla platformuos pieci.lv i lsm.lv, kai ari Latvejis Radejis Latgolys studejis i portala lakuga.lv kontūs socialajūs medejūs. Pīraksteitū tekstu varēs puorbaudeit latgalīšu portalā lakuga.lv. Itūgod diktatu skaiteis radejis personeiba, pasuokumu vadeituojs i vīnkuoršais latgalīts Lauris Zalāns. Diktata teksts sagataveits, īvārojūt 2007. godā apstyprynuotūs Latgalīšu raksteibys nūsacejumus.
“Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” ir pasaulī vīneigais medejs, kura saturs ir tikai latgaliski. Portals dorbojās nu 2007. gods, i tū uztur bīdreiba “LgSC”.
“Raidejums “Pīci breinumi” itūšaļt ir vīneigais regulari skanūšais jaunīšu raidejums latgalīšu volūdā, kas nu 2018. gods ik nedeli dzieržams sabīdriskuo medeja Latvejis Radejis 5 viļņūs. Raidejuma mierkis ir īsaisteit jaunīšus sev interesejūša satura radeišonā i latgalīšu volūdys populariziešonā,” soka Latvejis Radejis Latgolys studejis vadeituoja Renāte Lazdiņa.
Diktatu finansiali atbolsta Latvejis Radeja i bīdreiba “LgSC” (projekts “Mozuoklītuotuos volūdys, leluos īspiejis. Sadarbeiba pietnīceibā, kūpīnu īsaisteišona i inovativi vuiceišonuos reiki – COLING” (projekta leigums Nr. 778384)).
Informaceju sagataveja: Vineta Vilcāne
Portala lakuga.lv redaktore
26149207
info@lakuga.lv
Facebook.com/lakuga.lv
Instagram.com/voluuda


text:
Asociativuos fotografejis izstuode “Test of the city& Actress” Rēzeknē
Leidz 24. augustam Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) apsaverama fotografa Leonida Važnuo asociativuos fotografejis izstuode “Test of the city & Actress”.
Izstuodis projekts muokslys fotografejā “Test of the city & Actress” apvīnoj divejus fotostuostus: asociativuos fotografejis sereju “Test of the city” i eksperimentaluos fotografejis sereju “Blue Skies & Actress”.
Dorbi, kas pīduovuoti skateituojim serejā “Test of the city” ļaun īraudzeit mums tik pazeistamū apleicejū pasauli nu cyta “skota punkta”, nu cytys pusis. Piļsāta, kas ir radzama iz kartenis pasaver sovaiduokā, cytaiduokā, da šam naradzātā veidā.
“Blue Skies & Actress” projekta pamatā ir vizualitatis pietnīceiba, izmontojūt pastuoveigū i impulsveida apgaismuojums, kuru lītuošonys rezultatā veidojās jauns vizualais tāls, kas eistineibā napastuov fiziski, nu veidojās tik eislaiceigi fotografiešonys procesā, kurs ari teik fiksēts.
“Blue Skies & Actress” foto vizualuo projekta pamatā ir “Blue Sky Research” pietnīciskuo teoreja, tī ir taidi zynuotniskī pietejumi, kur nav nūteikti i formulāti mierki, nav nūteikts pietejuma beigu laiks i nūteikti pietejuma rūbeži.
Asociativuo fotografeja ir taišni saisteita ar cylvāka psihologeju i interesanta ar tū, ka tuos aizdavums ir rūsynuot skateituojā emocejis, puordūmys, kurys ir īlics autors. Tys ļaun skateituojam veiduot pošam sovu dialogu ar attālu.
Izstuodis autors L.Važnais – fotografs, fotografejis pasnīdziejs. Studiejs modernū muokslu Eiropys humanitarajā universitatē Viļņā. Īmīļuotuokais vierzīņs fotografejā – piktorealisms i asociativuo fotografeja, autora lobuokī dorbi ir veiduoti taišni itymā žanrā.


text:
Piec nedelis asu apsūlejuse runuot par jaunuokū latgalīšu literaturu konfereņcē “Jaunākā literatūra Latvijā I”. Niu suocu dūmuot – a kū ta tī eisti saceit, ka ir atsevišku autoru atseviški teksti, bet nav literaturys kai procesa, nav regulari rokstūšu autoru.
Latgaliski izīt nazcik gruomotu godā. Nu jūs puors ir puorskaitamys i spiej konkurēt ar pasauļa literaturu munā plauktā. Vēļ nazcik daboj “Boņukus” i nominacejis “LaLiGaBa”. Latvejis medejūs – klusums. Latvejis kulturys medejūs – vēļ leluoks klusums.
Publiskajā telpā latgalīšu literaturys tikpat kai nav, ka naskaita atseviškys publikacejis, tys ir, literatura kai eksotika, na rutina i norma. Nav regularitatis, nav atsitīņa nu skaiteituoja. Redaktori namuok skaiteit latgaliski i nūviertēt tekstu, kai ari žāloj sovu auditoreju, kab jai nabyutu juoskaita.
Cik asu syutejuse vysaidom dūmuzeimem, satorim, punktumim, tys ir kai bērt zierņus pret sīnu. Apneikst. Volūda kai Kaina zeime iz pīris – nasamūki i naskaiti latgaliski, tī nikuo sakareiga taipat nav. Tipiskuo kulturys medeja redaktora atbiļde – nikuo nasaprotu, bet forma izaver myusdīneiga. Nu bāc.
Bet varbyut ari sakareigu i profesionalu autoru nimoz nav. Kas struodoj regulari. Kas meklej i daboj īspiejis. Kam tys ir svareigi. Taidu, kam ir kū saceit i kas roksta, roksta, syuta, syuta tekstus, publicejās pi kotrys vareibys. I ite es nadūmoju dzejūleišus ar voi bez myrgojūšom rūzem Facebook voi “nūdevu mežu, izdevu gruomotu”.
Kab sekmēt latgalīšu prozys tapšonu i publicitati, sadarbeibā ar Latvejis Rakstnīku savīneibu šūgod ir rosta īspieja organizēt latgalīšu prozys konkursu: īsyuteit sovus tekstus i skaiteit jūs “Latgolys prozys skaitejumūs“, piec tam div lobuokajim – pīsadaleit literaturys festivalā “Prozas lasījumi” Reigā.
Žureja profesionala. Auditoreja šaura, bet īintereseita. Ir telpys. Paradzāta tīšraide škārsteiklā. Paradzāta publicitate radejā i teiklā. Nui, nav izvārsta plaša reklamys kampaņa ar džingl belz vibracejom teiklūs i medejūs. Bolvā nav žyguļa i būrkuonu maisa. Bolvā ir “tikai” atzineiba par asūšū tekstu, publicitate tekstam i autoram, īspieja sasnīgt plašuoku auditoreju. Nu būrkuonu – duovonu karte nu “Dekoprint“.
Bet tekstu to eisti nav. Šudiņ ir pādejuo tekstu īsyuteišonys dīna. Ir sajimti iz vīnys rūkys pierstu saskaitami pīsacejumi konkursam. Hei!?
Labi, jūs storpā vystycamuok atsarass vysmoz vīns, kas varēs latgalīšu literaturu puorstuovēt Reigā. Bet nazkai jūceigai. Ka ir proza, nav kur skaiteit. Ka ir kur skaiteit, nav prozys. Kod ta lai skaita? I kū?
Pyrms desmit godu raksteju, ka latgalīšu literatura ir literatura bez skaiteituoju, partū ka saškalta auditoreja, puortraukumi tradicejā, nav skaiteišonys pīredzis, bla-bla.
Šudiņ es soku, ka latgalīšu literatura ir literatura bez rakstnīku. Bet literatura bez rakstnīku ir kai beņčeits bez kuoju. Dieļs.
P. S. Ite 5. ryndkūpā ir atrūnams konkursa nūlykums. Teoretiski laiks vēļ ir – da pusnakšu.


text:
Latgolys kongresu atkluos Vaļsts prezidents
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
11. aprelī Rēzekni apmeklēja Vaļsts prezidenta kancelejis puorstuovi, aplīcynojūt, ka Latvejis Vaļsts prezidents Egils Levits 27. aprelī pīsadaleis Latgolys kongresa atkluošonys pasuokumā, atkluos kongresu, informej Latgolys kongresa dorba grupys puorstuove Maija Upeniece.
Kongresam īsnāgts ap 80 prīšklykumu kongresa rezolucejai. Itamā šaļtī Saīta rezolucejis izpiļdis komiteja (SaRIK) sadarbeibā ar Latgolys planavuošonys regionu i piļsūniskajom organizacejom rauga apkūpuot prīšklykumus, kab kongresā varātu pīduovuot puorskotomu i rysynomys problemys (eistermiņā i ilgtermiņā) īkļaunūšu dokumentu.
Kongresa programā ir nalelys izmainis, ar precizātū kongresa programu var īpasazeit ITE.
Vyss pasauļs sekoj nūtykumim Ukrainā, sevkurs saprūt, ka situacejis atteisteiba karā ir naprognozejama, tok sovu gataveibu pīsadaleit 28. apreļa diskusejuos ir aplīcynuojs Ukrainys viestnīks Latvejā Oleksandrs Miščenko. Kongresa organizatori atguodynoj — ka gadīnī naesi pīsasacejs kongresam, 28. apreļa zynuotniskuos diskusejis varēs vāruot ari attuolynuoti.
28. aprelī 19.00 kongresa delegati apmeklēs Rēzeknis teatra “Joriks” izruodi “Muols”, īsadzilinojūt i puordūmojūt amatnīceibys (itūreiz — pūddarnīceibys) lūmu Latgolys kulturys telpā.


text:
Ludzys rajona dzeivuotuojus aicynuoj pīsadaleit izstuodis “Pūļu kulturys montuojums” veiduošonā
Latvejis Pūļu savīneibys Ludzys nūdaļa aicynoj Ludzys, Cyblys, Kuorsovys i Zylupis nūvodu – bejušuo Ludzys rajona dzeivuotuojus nu vysu pogostu pīsadaleit izstuodē “Pūļu kulturys montuojums”.
Izstuodis organizatori aicynoj dzeivuotuojus, kuri ir saglobuojuši sovu seņču – pūļu pamastuos viesturis līceibys – kartenis, gruomotys, žurnalys, obrazeņus, sadzeivis prīškmatus, rūkdorbus i cytys lītys atnest iz muzeju da 15. juļa muzeja dorba laikā nu 8.00 da 16.00. Muzejā par kotru pījimtū lītu tiks sastuodeits pījimšonys akts, kab piec izstuodis ituos lītys var sajimt atpakaļ.
Izstuode nūtiks Ludzys nūvodpietnīceibys muzejā (Ludzā, Kuļneva īlā 2) nu 7. da 27. augustā. Izstuodis atkluošona paradzāta 7. augustā 16.00.
Karteņa: LaKuGys arhivs


text:
Konkursam “Ontona Kūkoja portfeļs” niu ir sovs logo
Roksta autors: portals lakuga.lv
Ar reikuotuoju, žurejis, daleibnīku i jūs školuotuoju attuolynuotū pasuokumu 16. aprelī nūsasliedzs J. Soikāna Ludzys muokslys školys (JSLMŠ) organizātais pyrmais konkurss “Ontona Kūkoja portfeļs”, kura aizdavums, rūsynojūt školānus īpazeit O. Kūkoja dailradi i dzeivi, beja izstruoduot sovus autordorbus – konkursa logo, kas ītvartu vuordus “Ontona Kūkoja portfeļs” i grafiskus attāluojumus, simbolus voi zeimis, kas raksturoj muokslinīka personeibu i davumu.
JSLMŠ direktore Sandra Vorkale pasateic vysim konkursa daleibnīkim, jūs školuotuojim i žurejai, par konkursa ideju soka tai: “Tymā Ontona portfelī var vysu kū puorvoduot. Cerim, ka konkurss atsakuortuos, paliks par tradicionalu. Kotru reizi “portfelī” varēs īlikt kaidu jaunu ideju voi izjimt kaidu Ontona ideju. Partū “portfeļs”.” Pats O. Kūkojs par lela izmāra sūmom stuostejs: “Pīlīkamajā div leli uodys čemodani. Sīva jūs īsaguoduoja braucīņam iz Čehoslovakeju, cereibā, atpakaļceļā pīsist ar vysvysaiduokū importu. Parkū itūreiz jī nanūdarātu muola importam iz Latgolu! Kotrā pa desmit dasom – kūpā sovi divsimt kilogrami! Leidz Reigai tys pats Pīters nūvastu.” (Piec A. Kūkoja “Mālu čemodāni” nu konkursa nūlykuma.)
Žurejis sastuovā ītylpa muokslinīki Agra Ritiņa, Māra Zīliņa, Vjačeslavs Fomins (Bitty), arhitekte Darja Koževnikova, O. Kūkoja mozmeita i LMA magistranturys studente Katrīna Kūkoja. A. Ritiņa par itū konkursu: “Itys konkurss eipašs i cytaiduoks ar tū, ka veļteits vīnam cylvākam – Ontonam Kūkojam, kurs beja ari Ludzys bārnu muokslys školys dybynuotuojs. Jis beja ari vīns nu pyrmūs munu īdvasmuotuoju iz muokslu i školuotuoju. Partū maņ beja interesanti pīsadaleit konkursa žurejā, redzēt, kai šudiņ jaunīši interpretej juo davumu. Daudzi konkursa daleibnīki ir nu Valmīrys, Olyuksnys, Reigys, īspiejams, ka jī pyrmū reizi dzierdēja O. Kūkoja vuordu. Caur itū konkursu jim beja īspieja īpazeit vīnu nu sova laika Latgolys kulturys pamatlicieju, kurs dorbuojuos daudzūs muokslys i kulturys vierzīņūs.
Par konkursa pamataizdavumu izveiduot logo daudzys školuotojis saceja, ka byus gryuši – tik daudz informacejis īlikt vīnā mozā zeimeitē, kurai vēļ juobyun vīgli uztveramai. Bet bārnim tys izadeve gona labi, beja daudz vierteigu ideju i īceru. Breineigs izavērte ari attuolynuotais rezultatu paziņuošonys pasuokums. It kai sātā viņ beju, bet sajiuta kai nu kluotīnis pasuokuma atsagrīzušai.”
Kūpā konkursam tyka īsyuteiti 159 dorbi nu 11 Latvejis školu, dorbus vērtēja treis vacuma grupuos. Jaunuokajā, 7–10 godu, vacuma grupā I vīta – Darja Beļajeva (9 godi), Reigys Zīpnīkkolna vydsškola, pedagoge Astrīda Untiķe; II vīta – Elza Krieva (9 godi), Berģu Muzykys i muokslys pamatškola, pedagoge Maija Purgaile; II vīta – Liāna Ivonna Mieze (9 godi), Kuorsovys Muzykys i muokslys škola, pedagoge Gunta Nagle; III vīta – Nikija Kovolenko (9 godi), Kuorsovys Muzykys i muokslys škola, pedagoge Gunta Nagle. Itamā grupā nu 36 dorbu nomināti tyka 14 dorbi, dorbus var apsavērt prezentacejā.
Videjā, 11–14 godu, vacuma grupā I vīta – Elza Jaunzema (12 godi), Olyuksnys Muokslys škola, pedagoge Rita Balane; II vīta – Viktorija Baikova (11 godi), Kuorsovys Muzykys i Muokslys škola, pedagoge Gunta Nagle; II vīta – Daniela Kovalāne (11 godi), Kuorsovys Muzykys i Muokslys škola, pedagoge Gunta Nagle; III vīta – Elizabete Timofejeva (13 godi), Olyuksnys Muokslys škola, pedagoge Rita Balane; III vīta – Kate Ozoliņa (12 godi), Kuorsovys Muzykys i Muokslys škola, pedagoge Gunta Nagle. Itamā grupā nu 62 dorbu nomināti tyka 16 dorbi, dorbus var apsavērt prezentacejā.
Vacuokajā, 11–14 godu, vacuma grupā I vīta – Ieva Maškanceva (17 godi), J. Soikāna Ludzys muokslys škola, pedagoge Iveta Ladusāne; II vīta – Kitija Elste (15 godi), Valmīrys Vaļsts gimnazeja, pedagoge Laila Benta; II vīta – Paula Rozīte (15 godi), Valmīrys Vaļsts gimnazeja, pedagoge Laila Benta; II vīta – Aivis Krūmiņš (17 godi), J. Eglīša Preiļu Vaļsts gimnazeja, pedagoge Anita Puncule; III vieta – Alīna Ivanova (17 godi), J. Eglīša Preiļu Vaļsts gimnazeja, pedagoge Anita Puncule; III vīta – Linda Marčenoka (16 godi), Zylupis Muzykys i muokslys škola, pedagoge Marija Sidorina. Itamā grupā nu 67 dorbu nomināti tyka 18 dorbi, dorbus var apsavērt prezentacejā.
Golvonuo bolva daškierta Elzai Jaunzemai nu Olyuksnys. Juos dorbs byus tuoļuokūs konkursu “Ontona Kūkoja portfeļs” logo.


text:
Kas itys, pa besim ir par pasauli. Kod ļauds vaira navar saskrīt mīsta leluokajā laukumā i nūsavērt, kai rogonai sasīn kuojis i rūkys, īsvīž upē i piec sadadzynoj voi nūzīdznīku pakar vuornom par bareibu, jī verās viesturiskys kinys, kur datorgrafika i režisors pasaryupiejs, kab lūcekļu lauzšona byutu paruodeita tyvumā i vysys mūkys izskanātu bolsā, pasaruodeitu asnis i suopēs puorgrīztys acs. Kod amerikani nūšaun bin Ladenu i ļauds prīceigi doncoj, dūmuot, leluokuo rogona niu byutu sadadzynuota i niu to gon krīze beigsīs, konflikti byus cauri i piec ilga laika nūleis augleigs leits i naraža beigsīs. Dūmuot, bin Ladens ir ļaunais būrs, kura smierts atbreivuos puosoku vaļsteibu nu myužeiguo sasoluma – byutu interesnai juo smierti i smierts ziņu pasavērt nu puosoku redzīņa. Zinis kai puosokys, medeji kai puosoku stuosteituoji.
Bet na jau par tū gribieju. Īraudzieju komentarus par Reigys miera Nila Ušakova izastuošonu nu maratona – cylvāks vīnkuorši nūkryta, naapriekinuoja sauli, slūdzi. A interneta komenteituoji – gotovi dzeivu aprakt, kuojis i rūkys atraut, upē īsvīst. I kas tys par pasauli, kas tī par cylvākim. Lai kaida juo politiskuo puorlīceiba, lai kaida beja motivaceja skrīt, tys tok ir cylvāks. Voi eistyn itim komenteituojim nikuo nav svāta i sovu babu varātu puordūt detaļuos, bejuse tik izdeveiba. I tai gribīs īspert guļūšam, izraut actenis i pasaspēlēt – kai taidim mozim i rībeigim garenim nu puosoku, kas nūkrytušam varūņam mudri, mudri nūskrybynoj vysu gali nu kaulu i aizbāg aleņos – te beja, te jau čuššššs.


text:
Byus sasatikšona ar kriminalromanu autoru Aldi Bukšu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Sastdiņ, 26. junī, iz sasatikšonu ar kriminalromanu autoru Aldi Bukšu aicynoj Lūznovys muiža. Itei sasatikšona ar kriminalromanu “Parādu piedzinēji” i “Brāļi/Bruoli” autoru, kurs īt nu Zīmeļlatgolys, nūslēgs cykla “Literaruos sarunys Lūznovys muižā” ituo gods sezonu, viestej informaceja Lūznovys muižys sātyslopā.
Literaruos sarunys Lūznovys muižā jau catūrtū sezonu ir muižys kulturys nūtikšonu goda daļa, sarunuos izzynojūt i vaira īpazeistūt dažaidu žanru autorus kai nu Latgolys, tai cytu Latvejis vītu. 2020./2021. goda sezonā muižā ir bejuse sasatikt ar dzejneicu Inesi Zanderi, rakstneicu Noru Ikstenu, literatu, muokslinīki i etižu teatra “Nerten” akteri Svenu Kuzminu, kura dzymtuo piļsāta ir Rēzekne, bet niu varēs vaira izzynuot par Alda Bukša raksteišonu i dzeivi. Ar Aldi sasarunuos literarūs sarunu kuratore, literaturzynuotneica Ilga Šuplinska. Ituos sezonys literarūs sarunu ciklys ir eipašs ari ar tū, ka sasatikšonom attuolynuoti pīsaslādz Čikagys latvīšu literatu kūpys i Minsteris skaiteituoju kluba “Misteres grāmatmīļi” dalinīki.
Aldis Bukšs, kurš kasdīnā ir Latvejis Republikys tīslītu ministra biroja vadeituojs, ir jau diveju spylgu kriminalromanu autors – 2015. godā izguoja juo debejis romans “Parādu piedzinēji”, bet 2020. goda golā kriminalromans “Brāļi/Bruoli”. Gruomota ir eipaša ar tū, ka tys ir pyrmais kriminalromans latgaliski i vīna nu nadaudzūs gruomotu, kas izdūta obejūs latvīšu volūdys variantūs – latgalīšu rokstu volūdā i latvīšu literarajā volūdā. Obeji romani atzineigi nūvārtāti skaiteituoju vydā, bet par “Bruoli” izdūšonu Bukšs sajiems Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks 2020”. Taipat Aldis Bukšs ir pylnmetražys filmys “Maiņa”, kas izguojuse 2020. godā, scenareja leidzautors. Vaira par Bukšu var puorskaiteit portala lakuga.lv intervejā, kas nūtykuse 2020. goda golā, ITE.
Sarunu ar Aldi Bukšu varēs pīdzeivuot iz vītys muižā 26. junī pīcuos stuņdēs vokora, kai ari tuos tīšraide byus daīmama Lūznovys muižys sātyslopā http://luznavasmuiza.lv.


text:
Latgolys pūdnīku dīnys 2013
Latgolā nu 18. leidz 27. apreļam tiks svieteitys Latgolys pūdnīku dīnys 2013, kuru laikā interesentim byus īspieja pīsadaleit dažaidūs pasuokumūs i izzynuot koč kū jaunu par Latgolu i juos veirteibom.
Pasuokuma organizatori pīduovoj plašu pasuokuma programmu
18. i 25. apreļs 14:00
Keramikys rūdeišonys rudzu myltu īraugā demonstraceja
Daugovpiļs Muola muokslys centrā
25. apreļs 12:00 – 15:00
Atvārtū durovu dīnys Latgolys pūdnīku darbneicuos (īprīkš juopīsasoka)
Uģa Puzula keramikys darbneica „Racupkalns”, Alsviķu pog., Alūksnis nūv., tel. 29243010, ugispuzulis@inbox.lv
Pītera Gailuma keramikys darbneica „Podnieki” Jaungailumi, Ilziskolna pog., Rēzeknis nūv. tel. 26606602
Olgys i Valda Pauliņu keramikys darbneica Kruoslovā Dūmu īlā 8, tel. 29128695, valdispaulins@inbox.lv
Pūdnīku Vogulu darbneica „Ceplīši” Lendžu pog., Rēzeknis nūv., tel. 29926376, jon@inbox.lv
25.apreļs 15:00–20:00
Keramikys cepļa kurynuošona Viktora Pankova darbneicā „Vecakmeņi”
Verēmu pagosts, Rēzeknis nūvods, tel. 26286808
26.apreļs 10:00
Dūbis tipa atkluotuos guņs keramikys cepļa atvieršona Viktora Pankova darbneicā „Vecakmeņi”
Verēmu pagosts, Rēzeknis nūvsds, tel. 26286808
26.apreļs 12:00–16:00
Teoretiskī lasejumi „Tautas lietišķā māksla mūsdienās”
Latgolys Kulturviesturis muzejs, Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē
12:00 Latgolys Kulturviesturis muzeja puorstuovu uzruna
12:15–12:45 Latvejis Nacionaluo kulturys centra tautys lītišķuos muokslys eksperte Linda Rubena „Tautas Daiļamata meistara goda nosaukums”
12:50–13:20 Dekorativuos muokslys i dizaina muzeja kruojuma glabuotuojis, muokslys zynuotneica Rūta Rinka „Ansis Cīrulis”
13:25–13:55 Latvejis Zynuotņu akademejis korespondātuojlūcekle Dr.habil.hist. Ilze Loze „Agrā neolīta keramika Lubāna mitrāja apmetnēs”
14:00–14:15 Kopeja pauze
14:20–14:50 Filosofe Līga Mergina „Vizualizētā un stāstītā dzīves telpa podniecības kontekstā”
14:55–15:25 Preiļu Viesturis i lītišķuos muokslys muzeja direktore Tekla Bekeša „Izglītojoša galda spēle „Māla ceļš””
15:30–16:00 Pūdnīks Evalds Vasilevskis „Latgales podniecība šodien. Vai ir vajadzīgi amata kanoni globālajā pasaulē”
26.apreļs 17:00 – 21:00
„Latgolys pūdnīku dīnu 2013” keramikys cepļa kurynuošona Staņislava Viļuma darbneicā „Cukrasāta” Bekši, Ūzulainis pagosts, Rēzeknis nūvods, tel. 29106193, stass_v@inbox.lv.
Keramikys meistaru paraugdemonstriejumi, apdadzynuošonys tehnologeju lītuojums cepļūs, īspieja izvaicuot pūdnīceibys meistarus i klauseitīs jūs stuostūs, lai kuortejū reizi puorsalīcynuotu par uzkruotuo dorba, prasmju i zynuošonu pīredzis boguoteibu.
27.apreļs 10:00
„Latgolys pūdnīku dīnu 2013” keramikys cepļa atvieršona Staņislava Viļuma darbneicā „Cukrasāta” Bekši, Ūzulainis pagosts, Rēzeknis nūvods, tel. 29106193, stass_v@inbox.lv
27.apreļs 12:00
„Latgolys pūdnīku dīnu 2013” i Maltys pagosta rūkdarbnīku izstuodis atkluošona Rēzeknis nūvoda Maltys pogosta tautys nomā. Izstuode byus apsaverama leidz 2013. gada 12. majam.
Izstuodē pīsadola vairuok nakai 30 Latgolys pūdnīceibys meistari ar pādejuo goda laikā darynuotajim keramikys traukim, svylpaunīkim i cytim dorbim.
Karteņa: LaKuGys arhivs
Ziņu sagataveja: LaKuGa


text:
.
Kai tī beja, na beja, tok atguoduot ir kū. Sibireja loba vīta, par reizis sasajussi kai godu divdesmit vaira dzeivuojs – ari tymā laikā, kuruo nimoz naatguodoj i kod teve vēļ nimoz nav bejs.
Kas par tū, ka mes ar Ilonu paspējem byut i Lenina unučkys i saguoja pat pionerūs īsastuot, pravda naatguodoju, kur jī palyka i kurā šaļtī pagaisa vysi pioneri i galstuki. Tok tū viņ zynu, ka munā školā iz beigom mūdē beja divejis kombinacejis: a) prīveite ap koklu i pi kryušu pioneru nūzeimeite, b) ap koklu galstuks, a nūzeimeite īsprausta kabatā, protestejūt par tū, ka tī raksteits krīvyski, na latvyski.
Pioneru to Sibirī vaira nav, koč vēļ paguojušā godā Igoram Babram beja izadevs dabuot diplomu kai rajona lobuokajam kombaineram, a veikalā “KoBчer” tiergoj kladis ar sorkonim vuokim, PSRS gerbim i Lenina golvom. Bez vysa tuo juosoka, ka pi Ačinskys muzeja iz gaņku beja pakuortys izavādynuot vysaidys suknis: i zaldatu, i komunistu, i pionīru.
Partū otkon Sibirī ir medicina! I kaida medicina!
Kai tī beja? Padūmu medicina ir lobuokuo medicina, i padūmu uorsti – lobuokī uorsti iz pasauļa? Ni valna! Lobuokuo medicina ir krīvu medicina! I krīvu uorsti ak jau ir breineigi uorsti! Ka tik jim teik kluot. A vareibys nūspruogt iz slimneicys gaņku voi pi registraturys lūdzeņa nikod natryukst!
A suocēs vyss cīši navaineigai. Tymā dīnā, kod daļa nu myusu bejom nūguojuši iz arhivu, a daļa iz bazneicu i televizeju i sazeimiejuši Juoņadīnys afišys, suocēs medicinys epopeja. Nikuo troka jau tī nabeja – īdami nu bazneicys, kur bez bazneickunga i myusu vēļ beja 2 buobys: vīna svātule pa prīšku maisējēs, a ūtra bazneicys pakalē bubinēja, īguojom poliklinikā. Pi tuos pošys reizis pa ceļam bejom ari apbedeišonys salonā, puors unikalūs veikalūs, tok itūreiz na par tū. Par grobim, jūs dizainu, kai ari veikalu sortimentu kaidu cytu reizi, ka tei cyta reize daīs. Taidu vaiņuku es da tam nabeju redziejuse i piec tam redzieju tikai dzerauņu kopūs!
Nacyluo poliklinikys uorīne nasūlēja ni pusi nu tūs lobumu, kū dabuojom vydā. A nūsavērt beja kū! Kod puorkuopem izdrupušū betona slīksni, pyrmuo acīs dyurēs tymsa. Dryums vestibils, izlykts ar izdeļdeitom betona plitkom, taids kai zals voi kas, a tymss kai eļnē. Apleik pluovoj vysaidi ciļvieceni, kas akuratnai stuojās rynduos voi sēd pi kabinetu durovu iz izļūdzeitu bryuna dermantina beņču (nazkod taidi beja kinoteatrūs, aktu zalūs i vēļ naseņ redzieju, ka Varakļuonu kulturys nomā ari taidi ir).
Pa lobai rūkai beja taida kai kletka, kai cītums. Zylys restis, zyli kuoši i petlis. Laikam garderobe. Vyss aizslāgts i dryums. Pa kreisai rūkai beja registratura, kur vydā ak jau sēdēja kaida kompetenta persona, tok redzēt nikuo navarēja, a voi ta mes vēremēs? Guojom tuoļuok.
Pa bryunu koridoru i trepem varēja tikt vēļ iz vīnu vestibilu. Pi sīnys beja nazkaidi cīši unikali materiali, tok vylks ar jim, beja tik tymss, ka obrozi taipat nasaītu, a zibspuldzi lītuot nasagribēja. Lai jau nadūmoj, ka mes kaidi turisti voi separatisti! Vēļ tī beja izsteidziejuse paļma i nazkaidys cytys pučis. Beja ari puors babys, kas ar nūlemteibys sagrauztom sejom sēdēja pi uorsta durovu.
Nu īviereibys cīneigu objektu juoizceļ taida nalela bryuna kaste, kai kartoteka voi kas, kur beja salyktys lapenis ar vuordim i pa vydu beja apdrupuša kartona lapenis, iz kurom beja ni to uorstu, ni to pacientu kataloga uzvuordu pyrmī burti, ziļbis, ni to kas (napīmiņu vaira). Tok tei kaste beja cīši svareiga! Iz tuos kastis turējēs vysa sistema. Tik mes tai ari nasaprotom tuos sistemys.
Varēja īt ari iz ūtrū stuovu, tok tī nabeja nikuo loba. Gaiši zyla trepu telpa i vēļ nazkaidys gaiši zylys restis. Beja vēļ vīns kambars, ni to otkon nazkaids vestibils. Tī varēja dabuot informaceju par narkotikom i nūsajimt iz flurogrammys. Pi durovu daga lampa – voi nu kaids beja vydā, voi taišni ūtraiž dreikstēja īīt.
Vēļ nazkur beja teksts, kaida ir uorsta profesejis izredzeiteiba, cik tys ir cāls dorbs. Beja ari pacienta styureits, kur varēja puorskaitēt nazkū smolkim burtim raksteitu. Beja nazkas ari par zornu saslimšonu voi zaglim – plakats ar malnom rūkom. A varbyut par AIDS?
Tok vysa nogla beja tymā kūka kastē – ni to kartotekā, ni to pacientu sarokstā, pīrokstā, registrā. Ituos meiklis mes tai ari naatguoduojom. Voi tī pīsaroksta? Voi varbyut redz, ka ir pīsarakstiejs?
Kab ekspediceja byutu izadavuse, ar tū myusu pīdzeivuojumi ar krīvu medicinu nasabeidze. Speciali nūguojom garom mudruos paleidzeibys stacejai (mudra to jei gon nav, tū mes jau zīmā redzējem, a bkg. Cakuls itū breinumu pat nūjēme kinā – kai mudruos paleidzeibys mašyna, čut dvasdama i zylus dyumus kiupynuodama, ruopuoja pa ceļu labi ka iz 20 km/h!) i otkon nūsaprīcuojom par breineigajim uorstu kitelim i golvonū objektu – mašynom.
I šudiņ pīmiņu, kai nazkod pyrms pīcpadsmit divdesmit godu muna mama braukuoja ar taidom mašynom iz izsaukumim. Es pat zynu, kai tī vydā izaver! Kabinē ir div sādvītys, a pa vidu zaļgonbryuns metala pacālums, kas braucūt sasylst. Ka ilgi brauc, iz juo gryuts nūsēdēt – pakale svylst. A aizmugurē ir vīta nastuvem. Juos īkuortys taiduos kai cylpuos i, ka brauc pa dūbem, breineigi krotuos. Pi šofera kabinis ir taids kai sūleņš, a sīnys vītā iz pošu kabini ir beidami stykli voi plastmasys. I durovys ir pakalē i vēļ vīnys lobajā pusē. Vēļ tī parosti ir rezervis skrituļs, luopsta, benzina kona i kaids spaņs. Vysmoz ogruok Viļānūs tai beja, par Ačinskys mašynom nagaranteju. Varbyut jim, cylvākim, tuo spaņa i tuos luopstys nimoz nav.
Vysmoz pa vysu laiku, cikom sabejom Sibirī, par vysom dzeraunem i piļsātom redzējem tik vīnu izkapti. Zuole (ņuotris i dodzi) to beja nūpļauta vairuok vītuos – vīnā krustuojumā, kur pa vydu beja reklama, i vēļ vīnā vītā. Koč navar zynuot, voi tys beja dareits ar izkapti.
Poša redzieju, kai vīna buoba, īguojuse ni to pļovā, ni to džungļūs pi sovys sātys pakša, zvetej ar kapli – kaplej tū zuoli nūst. Nu bet sirdeiga beja kai maita, sasajāmuse taidam dorbam. Es piec tam sātā paraudzieju pakaplēt taidu pļovys zuoli. Nu, tī vajag īkšu!
Bet, atsagrīžūt pi krīvu medicinys, juosoka tai – tys stuosts par polikliniku i mudruos paleidzeibys mašynom beja tikai zīdeni. Varbyut koč kod saīs pastuosteit ari par ūgom i ūdzeņom (kai es ar pasi zūbūs pajiemu prīškā 2 registraturys i t. t.).
Tok vysleidza juosoka – a labi ka tai. Labi, ka tei izkapts myus napļuove vysus nu vītys, a tik tai drupeit pakaplēja: vīna sasysta, vīna applauceita, treis izmežgeitys kuojis, sešys ērcis, švaka dūša, koklys cīš i temperatura. Varbyut kuo damiersu, atlaidit!
Krīvu medicina – loba medicina. Lobuok par jū zynuot, atguoduot i pasasmīt, ni dabuot iz sovys uodys. A lai Dīvs pasorgoj!


text:
LgSC naparoksta partejis "Sabiedrība citai politikai" viestuli NRTVP
Politiskuos situacejis nastabilitate i varys krize vaļstī ar vodūšus politiskūs spāku krahu i jaunu spāku, līderu mekliejumim i ceņtīnim izaraut prīškysgolā, taipat pošvaļdeibu, Eiroparlamenta i ak jau i Latvejis parlamenta vieleišonu tyvums naīt garom ari navaļstiskajom organizacejom. Ari LgSC kai aktiva i stabila NVO ir sajāmuse vairuokus aicynuojumus sasadorbuot ar politiskajom partejom: kai mudynuojumus īsapazeit ar jūs sadarbeibys pīduovuojumim, tai lyugumus paraksteit jūs sagataveitus dokumentus.
Par pīmāru, 12. februarī tyka sajimts aicynuojums nu partejis “Sabiedrība citai politikai” bīdru Alda Cimoškys i Gundegys Rancānis leidz ar cytom NVO, Daugovpiļs Universitati i avīzi “Latgales Laiks” paraksteit NRTVP adreseitu viestuli. Jimā tyka praseits NRTVP skaidruojums par “Latgolys Radejis” puortraukšonu raideit latgaliski i lyugums izmeklēt itū gadīni, kai ari lemt par dotacejis pīškieršonu raidiešonai latgaliski.
Tei poša parteja leidzeigu aicynuojumu beja izplatiejuse jau februara suokuos. Atsauce iz tū tyka publiceita latgaleslaiks.lv.
LgSC vaļde nūlēme naparaksteit itū dokumentu. Tai kai bīdreibā ir bīdri ar vysaidom politiskajom puorlīceibom, saskaņā ar bīdreibys vaļdis lāmumu LgSC itaidus paziņuojumus i īsnīgumus var snīgt tikai atseviški voi sasadorbojūt ar cytom NVO i navar publiski atbaļsteit nivīnu konkretu parteju.
Tai kai latgalīšim ir juobyut vīnuotim sovu mierķu sasnīgšonai i LgSC atbolsta latgaliski raidūšys “Latgolys Radejis” atjaunuošonu voi cyta latgaliski raidūša medeja izveidi, atbolstu, bīdreibys vaļde pījēme lāmumu par taida voi leidzeiga aicynuojuma sagataveišonu, verūtīs piec aktualajim apstuoklim.


text:
2019.goda 13.septembrī svineiguo pasuokuma laikā jau ostoitū godu pec kuortys tika pasnāgti Pašvaldeibu kūpeiguos īstuodis “Riezeknis specialuos ekonomiskuos zonys puorvalde” Goda bolvys konkursa apbolvuojumi. Itys konkurss kotru godu teik organizeits ar mierki nūvierteit un gūdynuot sekmeiguokuos Riezeknis SEZ komercsabīdreibys.
Atzineibys rokstu par īguļdiejumu RSEZ attīsteibā i gūdpylnū trešū vītu lelūs/videjūs komercsabīdreibu grupā saņēme “NewFuels” RSES SIA ar augstim rezultatim itaiduos nominacejuos:
1.vīta nominacejī “Goda investicejis”
1.vīta nominacejī “Straujuok augūšais uznāmums”
1.vīta nominacejī “Sociali atbiļdeiguokais uznāmums”
2.vīta nominacejī “Goda inovacejis”
2.vīta nominacejī “Goda ražuotuojs”
2.vīta nominacejī “Leluokais eksporteituojs”
Savukuort, mozūs komercsabīdreibu grupā Atzineibys rokstu par īguļdiejumu RSEZ attīsteibā i augstū ūtrū vītu 2018.godā īgiva “Energy Resources CHP” RSEZ SIA i kļiva par uzvareituoju itaiduos nominacejuos:
1.vieta nominācijā “Goda ražuotuojs”
1.vieta nominācijā “Leluokais nūdūkļu moksuotuojs”
2.vieta nominācijā “Sociali atbiļdeiguokais uznāmums”
Grybam izteikt patīsu pateiceibu myusu darbinīkim par kūpeigu dorbu augstūs rezultatu sasnīgšonā, kai ari SEZ kolektivam i puorvaļdneicai Sandrai Ežmalis kundzei, Riezeknie piļsātys dūmei i prīkšsādātuojam Aleksandram Bartaševiča kungam i vysim uzjāmumim, pazateicūt kuru atbolstam un sadarbeibai mes turpynojam sajimt augstus nūviertiejumus, kas dūd papiļdu stimulu myusu uzjiemiejdarbeibas attīsteibai, kai ari Latgalis regiona un Latvejis raisteibai kūpumā!
Ziņas