text:
Ituos vosorys jaunumi Latgolys turisma pīduovuojumā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Ar augusta izskaņu nasabeidz turisma sezona – byus atvosora, zalta rudiņs. Vysaidu projektu aktivitatēs pa vosoru radeitys jaunys lītys Latgolys apceļuotuojim, viestej ar turismu saisteitu instituceju relizis.
Garūs puorguojīņu maršruts “Ezertaka”
Garūs puorguojīņu maršruts “Ezertaka” ir vīns nu treju itaida veida maršrutu Latvejā, da ituo cytūs nūvodūs ir izveiduoti maršruti “Jūrtaka” i “Mežtaka”. Latgolys regionā izteikti datryukst pastaigu stygu, kas byutu garuokys par pīcim kilometrim, tai kai pādejūs godu turisma tendencis nūruoda iz dobys turisma pīaugūšū popularitati pasaulī i ari Latvejā, Latgolys Turisma asociaceja (LTA) itūvosor suokuse garūs puorguojīņu maršruta “Ezertaka” eistynuošonu.
“Ezertaka” ostoitnīka formā puorkluoj gondreiž vysu Latgolys regionu i kūpumā veidoj ap 1070 km garu maršrutu. Kod markiešona tiks pabeigta, itū maršrutu varēs izstaiguot sevkurs interesents, sekojūt kruosys markiejumim (bolts-zaļs-bolts), uzleimem ci izmantojūt tīšsaistis karti i personeiguos navigacejis īreicis.
Koč ari itūšaļt ir markāts viņ pi pusis “Ezertakas” maršrutu, LTA jau ir sasaskuoruse ar gadejumim, kod kruosys markiejumi teik nūjimti i uzleimis nūplāstys. LTA lyudz saprūtūši izaturēt pret cytu īguļdeitū dorbu i namaituot asūšūs markiejumus. Sovutīs, ka sovā pusē asat sasastopuši ar markiejuma maituojumim, aicynoj sasazynuot ar sova regiona Turisma informacejis centru ci informēt LTA.
Ekspoziceja Daugovpiļs cītūkšņa Nikolaja vuortūs
Daugovpiļs cītūkšņa Nikolaja vuortūs izvītuota jauna viesturis ekspoziceja “Nikolaja vārti – durvis pagātnē”, informej Daugovpiļs cītūkšņa Kulturys i informacejis centrs.
Daugovpiļs cītūksnī viesturiski beja izbyuvāti četri vuorti, bet taišni Nikolaja vuorti atsaškira nu puorejūs ar sovu unikalū uorejū izskotu i suonu telpu asameibu. Senejuokūs laikūs suonu telpys tyka izmontuotys kai sardzis telpys i eislaiceiga īslūdzejuma kamerys. Tok myusu dīnuos jom ari tyka atrosts pīlītuojums. Jau vairuokus godus vuortūs atsarūn suveniru veikals i Plykspuorņu centrs.
Tok sūpluok asūšuos tukšuos suonu telpys tyka izlamts puortaiseit par nalelu viesturis ekspoziceju ar lelu artefaktu daudzumu. Viesturis mīļuotuoji varēs atrast tī daudz kū interesantu. Ekspozicejā ir īkļauti cītūkšņa plāni, padūmu armejis uniformys, viesturiskūs ceglu i apdaris elementu kolekceja, viesturiskī civilūs āku i nūcītynuojumu lūgi i durovys, kai ari daudz kas cyts.
Ekspozicejis svineiga atkluošona nūtiks ūtardiņ, 24. augustā, 14.00 stuņdēs. Jaunuo ekspoziceja daīmama nu 10.00 da 19.00 stuņžu. Kab apmaklātu ekspoziceju ir juosagrīž Daugovpiļs cītūkšņa Kulturys i informacejis centrā, kab īsaguoduot ekspozicejis apmekliejuma beletu. Ekspozicejis apmekliešonys cena: 1 eiro pīaugušajim; 50 centi školānim, studentim, seniorim i personom ar eipašom vajadzeibom.
Muzykals sūleņš Preiļu parkā i maršruts “630 sajūtu verstis”
Augusta suokumā Latvejis–Krīvejis puorrūbežu sadarbeibys programys 2024.–2020. gods projektā “630 verstis pilnas sajūtām” Preiļu parkā pretim Oduma i Īvys salenis tyltam pastateits sūleņa ansamblis, kas sastuov nu kūka sūla i div uora muzykys instrumentim – kajona i mozūs zvonu bungu, informej Preiļu nūvoda TIC vadeituoja Iveta Šņepste.
Mozuos zvonu bungys sastuov nu sešu īstruoduotu “mieļu” instrumentā, treis savīnojūšu stativu i pamata bolsta. Zvonu bungys ir veiduotys C mažorā piec senejuos skaņkuortys – pentatonikas. Sytūt ar rūkom vysaidūs styprumūs, puorsamej ari skanis intensitate. Kajons sastuov nu cīš iztureigys uora bungys – rezonejūšys “kastis” – iz juos drūši var sēstīs i spēlēt aba sist pa jū ar rūkom, veidojūt ritmiskys skanis.
Obejis muzykaluos īkuortys ir izgataveitys nu naryusejūša tārauda, dūmuotys breivdobys apstuoklim vysūs godalaikūs, i ir paradzātys spieliešonai ar rūkom. Obejom skanis ir pīklusynuotys, rodūt nūskaņu, kab natraucātu ni dzeivū radeibu apleicejā ainovā, prūdā, ni cytus apmaklātuojus. Aicynojam saudzeigi izaturēt pret jaunajim vidis objektim parkā! Itys ir tikai vīns nu Preiļu nūvoda pošvaļdeibys īgivumu itymā projektā. Pasuokumu apmaklātuoji i pošvaļdeibys socialūs teiklu sekuotuoji nūteikti byus pamanejuši, ka Preiļu piļs Boltajai dāmai niu ir jauns, skaists tārps. Taipat itymā projektā īguoduoti 19. g. s. pītyvynuoti tārpi grafa Borha i grafīnis attāluotuojim!
Projektā sadarbeibys partneri vēļ izstruoduojuši turisma maršrutu “630 sajūtu verstis”. Dobys i kulturys mīļuotuoji ir aicynuoti apmeklēt vītys, kur viesturis elpa sasavej ar Eiropys uorejū pīrūbežu. Maršruts nu Kruoslovys leidz Olyuksnai Latvejis teritorejā tuoļuok turpynojās Krīvejā leidz Pavlovskai Sanktpīterburgā, apvīnojūt vīnā sajiutu ceļā vītys, kurys vēļ nav daudz turisma ceļvežūs apraksteitys. Ir izdūts bezmoksys jaunuo maršruta buklets i radeits īdvasmojūšs maršruta video.
Par portala lakuga.lv gasteišonu Preiļu parkā i sarunu var skaiteit ITE.
Vidis objekts “Rogovka”
Pošā Rogovkys centrā dzeivuotuojus i garumbrauciejus aicynoj pi seve lelys rogovys, kas vad cīma nūsaukumu “Rogovka”, informej ituo projekta i Nautrānu sporta hallis-KN vadeituoja Inga Vigule.
Ituo vidis objekta ideju realizēja Nautrānu pogosta puorvaļde ar Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys Kulturys nūdalis Radūšūs dorbu konkursa finansialu atbolstu. Vidis objekta skicis tyka izstruoduotys sadarbeibā ar datordizaineri Jolantu Trimalnieci, kas struoduoja J. Soikāna Ludzys muokslys školys Nautrānu filialē i Nautrānu vydsškolā par vizualuos muokslys školuotuoju. Sovutīs rogovys i uzrokstu izgataveja nautrānīts, matynuotuojs ar lelu pīredzi Dainis Vonogs.
Rogovys ir 8,8 m garys, 1,10 m plotys i vad 1,8 m augstus burtus. Kūpejais vidis objekta garums – rogovys kūpā ar ilksim – 13 metri. Ir plānuots, ka vidis objekts kas pa laikam puorsteigs ar sovu maineigū izskotu, bet, kai tys nūtiks, teik turāts nūslāpumā.
Parkū taišni rogovys i Rogovka? Par tū stuosta teika “Kai cielīs Rogovkys nūsaukums”:
Pyrms daudzim godim cīma krystceļūs beja vīta, kurai nabeja sova nūsaukuma. Apleicīnē jei taida beja vīneiguo, puorejom vītom jau beja nūsaukumi izdūmuoti. Kaidu dīnu ituos apdzeivuotuos vītys krūgā sasatyka veiri i sprīde, ka itai vairuok navar. Vītā krystceļūs ir gon bazneica, gon krūgs, bet nūsaukuma nav. Vys jau cīši gryuši beja izdūmuot, kai tod jū saukt. Tai jī tī ilgi sprīde i sprīde, bet izsprīst nikuo navarēja, cikom vīns īsasauce: “Reit byus tiergs. Kaidu preci pyrmū atvess, tai i sauksim!” Vysi pīkryta i sarunuoja sasatikt agri nu reita. Tai, gaismeņai austūt, vysi atguoja i gaideja, kaida tod tei pyrmuo prece byus. I pyrmuos atvede rogovys. Tai vītu nūsauce par Rogovku. (Teiku pierakstejuse Veronika Dundure.)
Juodasoka, ka volūdnīki itai cīma nūsaukuma izceļsmis versejai napīkreit. Latgolā ir ari cyti vītvuordi ar Rogov-, vysdreizuok vītvuorda pamatā uzvuords.
Pīminis pluoksne Valentīnam Hodjukam
5. augustā iz Rēzeknis piļsātys bārnu-jaunatnis sporta školys paldbaseina uorsīnys atkluota pīminis pluoksne vīnam nu pyrmūs peļdiešonys sporta aizsuociejim Rēzeknis piļsātā Valentīnam Hodjukam, informej Rēzeknis piļsātys dūmis Komunikacejis nūdalis vadeituoja p. i. Sanita Aizupiete.
Ideju par pīminis pluoksnis napīcīšameibu īrūsynāuoja Rēzeknis piļsātys peļdiešonys veteranu iniciativys grupa, kas granita pīminis pluoksnis izgataveišonu i pīlikšonu veice par grupā salaseitajim leidzeklim.
Valentīns Hodjuks trenera dorbu suoce 1972. godā, jaunajā paldbaseinā i beja vīns nu pyrmūs peļdiešonys suociejim Rēzeknis piļsātā. Vairuok nakai 40 godu ilgajā trenera karjerā jis izaudzynuoja vairuoku talanteigu i slovonu paldātuoju paaudzis, kuru skaitā ir taidi paldātuoji kai Vladimirs Stoljarovs, Igors Tupits, Svetlana Grišina, Iļja Kolesnikovs i vairuoki cyti, kuri ar cīnu aizstuoviejuši na viņ piļsātys, bet ari vaļsts gūdu vysaida mārūga saceņseibuos.
Ari piec sporta karjeris pabeigšonys vairuoki audziekni redzēja juo autoritatis personu, pi juo varēja grīztīs piec padūma i paleidzeibys, kū jis nivīnam naatsaceja. Valentīns Hodjuks beja ari veteranu peļdiešonys kusteibys dybynuotuojs Rēzeknis piļsātā. Juos daleibnīki ari šudiņ ar cīnu i gūdu pīsadola vaļsts, Eiropys i Pasauļa mārūga peļdiešonys čempionatūs.


c: text/html

text:
Uzroksti diktatu latgaliski i puorbaudi!
Latvejis Radejis Latgolys studejis veiduotais raidejums “Kolnasāta”sadarbeibā ar LaKuGu pīduovoj sevkuram puorbaudeit latgalīšu rokstu volūdys zynuošonys, uzrokstūt diktatu. Diktats skanēje 7. oktobra “Kolnasātā”, tū var nūsaklauseit ari zamuok īvītuotajā video, uzraksteitū var puorbaudeit LaKuGā. Diktatā fragmentu nu latgalīšu literatis Ilzis Spergys gruomotys “Dzeiveiba” skaita jaunatnis lītu specialiste Leila Rasima. Diktata teksts sastuodeits, īvārojūt Vaļsts volūdys centra 2007. godā apstyprynuotūs Latgalīšu raksteibys nūsacejumus, pīļaunama divskaņa “uo” apzeimuošona ari ar “ō”.
Kuņdzeite ar peitu cysu capuri i trejom paveitušom rūzeitem ļumeigajuos rūkuos žieleigai nūsapyute, juos obejis ar draudzini beja apmaukušys mugorā zylys gūda suknis. Kuņdzeitei kostims beja nu gaiši zyla jauneibys dīnu krimplena, kas veilēs grumbuojuos i suonūs pat beja palaists valeiguoks. Redzēt jau daudz nikuo navarēja, tik tamuos vītuos drēbe beja drupeiteņ zyluoka nakai cytur. Tok, ka cīši nasavēre iz tūs veiļu, vēļ niule jei beja šmuka i labi kūpta buoba — blondi moti, sorkonys lyupys. Daguns to kai ogūrcs, a kas tī par gobolu redz. Kur lai vysim byutu tik smolki daguni, kab pi driebu dapasātu. Kaids beja, ar taidu i juodzeivoj. Ar tū pošu vīneigū dagunu jei beja nūdzeivuojuse lobu i kulturalu dzeivi — ka jau pat pi vacuma vēļ interesēja/iņteresēja (red. pīz. der obeji varianti) izīšona ļaudīs.
Lejupluodēt diktata tekstu PDF

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Kina „Vīna vosora deļ vysu” pyrmizruodi pīdzeivuos majā
Kina „Vīna vosora deļ vysu” sovu pyrmizruodi pīdzeivuos jau majā Muzeju nakts programmys gaitā 18. majā Latgolys viestnīceibā „Gors”. „Gorā” izruodi varēs redzēt ari 22. i 25. majā, bet Rēzeknis nūvoda dūmē – 21. majā.
Ar kinys paleidzeibu tuos veiduotuoji – Latgolys entuziastu grupa “Bildis” gryb paust sovu vīdūkli par realū, naizskaistynuotū dzeivi Latgolys laukūs, kur prīki mejās ar bādom, problemys i tūs rysynuojumi ir vīnleidz īspiejami, kur tradicionalais sadzeivoj ar modernū.
Kinys filmiešona nūtyka aizvadeitajā vosorā Rēzeknis nūvoda Ūzūlainis pogosta Pauliņūs, Ruņču sātā, īsaistūt golvonū lūmu atveiduošonā gon Latgolā jau zynomus cylvākus, gon atkluojūt pavysam jaunus talantus. Kinā golvonuos lūmys atveidoj Daila Ekimāne, Diāna Bernāne, Ilmārs Dreļs, Andrejs Rudzinskis, Santa Seržante i daudzi cyti.
Jau tagad kulturys nomi, klubi i cytys kulturys īstuodis var pīsateikt iz kinys izruodeišonu, rokstūt epostu iz bildis@inbox.lv i sajamūt veidlopu.
Ziņu sagataveja: LaKuGa


text:
Latgalīšu raksteibys nūsacejumim 10 godi
Taišni šudiņ, 28. septembrī, paīt 10 godi kai stuojušīs spākā Latgalīšu raksteibys nūsacejumi, tautā tī saukti par jaunū ortografeju. Tūs vairuoku godu garumā izstruoduoje pi Vaļsts volūdys centra izveiduotuo Latgalīšu rokstu volūdys apakškomiseja.
Latgalīšu raksteibys nūsacejumu mierkis ir tyvynuot latgalīšu raksteibu tautā runuotajai volūdai, reizē respektejūt jau pastuovūšū raksteibys tradiceju, kuo pamatā ir Latvejis Republikys Izgleiteibys ministrejis 1929. godā apstyprynuotī Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumi. Raksteiba ir pylnveiduota iz Latgolys izlūkšņu fonetikys, morfologejis i konvencejis pamata, turpynojūt i papyldynojūt veiskupa Dr. phil. Pītera Stroda i volūdnīka Dr. habil. philol. Ontona Breidaka vadeitūs komiseju dorbu i eistynojūt tūs īceris.
Latgalīšu rokstu volūdys fonologiskuos sistemys pamatā ir Aizkaļnis, Vuorkovys, Gaļānu, Viļānu, Sakstagola, Ūzulaines, Makašānu, Drycānu, Gaigalovys, Bieržpiļs, Tiļžys i Nautrānu izlūkšņu sistema, kura ir vyslobuok saglobuojuse latgaliskuom izlūksnem rakstureiguos pazeimis.
Ar Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim vari īsapazeit ITE. Latgalīšu rokstu volūdys pošvuiceibys materiali i cytys ar raksteibu saisteitys lītys atrūnamys ari LaKuGys sadaļā RAKSTEIBA.
Latgalīšu vydā aktuali ir vairuoki ar latgalīšu volūdu i tuos rakstiskū formu saisteiti vaicuojumi. Iz tim atbiļdis raudzeja atrast Latvejis Radejis raidejums “Kolnasāta” sarunā ar Latvīšu volūdys instituta vodūšū pietneicu Annu Stafecku, kura pīsadalejuse nūsacejumu izstruoduošonā, i sociolingvisti, Rēzeknis Tehnologeju akademejis profesori Sanitu Lazdiņu.


text:
Sīnuojis nūvods
Sīnuojis nūvods (latvīšu: Zilupes novads) — pošvolds Latgolys reitūs pi Krīvejis rūbeža. Pošvolda centrys — Sīnuojis mīsts. Nūvods tur rūbežu ar Dagdys i Ludzys nūvodu, taipoš ar Krīvejis Federacejis Opskovys i Boltkrīvejis Vitebska apgabali.
Pasauka[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūvoda pasauka cālusēs nu Sīnuojis mīsta, a tys sovu pasauku dabovs nu upis — Sīnuojis (sīna upe). Baļtīšu volūdā vuords Zylupe (latvīšu: Zilupe) atsarads 20 godusymtā kai agruokuos latgaliskuos pasaukys Sīnuoja aba Sīnupe tuoļuoks napareizs „puorcālums” krīvu volūdys ītakā (krīvu: CиHяя).
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
Sīnuojis nūvoda teritorejis pūstumu i reitu daļa īīt Mudovys zamainis Sīnuojis leidzonainē, a dīnavydi i vokori Latgolys augstainē. Poša augstuo nūvoda viersyune — Rudovys kolns (244 m). Nūvoda centrys Sīnuoja 62 km atostumā nu Rēznis i 302 km atostumā nu Reigys. Atostumi da nūvoda centram — nu Ļauderim i Posyunis 12 km, nu Zaļesis 7 km.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Pošvolds īstateits 2002. godā, saškirūt Sīnuojis mīstu i Zaļesis pogostu. 2009 godā nūvodam dasaškiera Ļauderu i Posyunis pogosts.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Sīnuojis nūvodā dzeivoj 3655 dzeivuotuoju (2011. gods), nu jūs 868 latvīši, 1994 krīvi 574 boltkrīvi, 89 puoli i 131 cytys tauteibys.[3] 48% (1748 cylvāki) nu vysu dzeivuotuoju dzeivoj Sīnuojis mīstā, 23% (825 cylvāki) Zaļesis pogostā, a tuoļuok nu nūvoda centra Posyunis pogostā 19% (685 cylvāki), Ļauderu pogostā 10% (397 cylvāki).[4] Nūvodā dzeivoj 1741 veirīts i 1914 sīvītys. Lelums dzeivuotuoju irā Romys katuoļu ci pravoslavu ticeigī.
Leluokuos nūvoda solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Vitolds Valeiņs (1922—2001) — literaturzininīks, latgaļu ļaudiskais dareituojs, „Latgalīšu lirikys viesturis” (1998) autors, sastatejs gruomotu „Latgalīšu dzejas antoloģija” (2001). Dzims Istrys (niu Ļauderu) pogosta Rudovā;
- Grigorejs Groms (1928—1987) — uorsts, pediatrys, darejs Bārnu kliniskajā universiteta dzeidātovā Reigā, vadejs Latvejis pediatru ziniskuo bīdreibu, gruomotys „Bārnu cukravaideibys” (1968) krīvu volūdā autors. Dzims Posyunis pogostā.
Vuiceiba i kultura[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūvodā dora Posyunis pamatskūla, Sīnuojis vydskūla i Sīnuojis muzykys i dailis skūla. Vīna bārnu pyrmskūlys īstote Sīnuojā i pyrmskūlys bārnu grupa Posyunis pamatskūlā. Ļauderūs, Posyunē, Sīnuojā i Zaļesē dora biblioteka. Golvonā nūvoda kulturys īstote irā Sīnuojis Tautys noms, taipoš dora i Posyunis tautys noms i Ļauderu kulturys centrys.
Komercdarbeiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Vysuvaira nūvodā daraksteiti iņdividualī pasajāmumi i zemnīku saimisteibys, taipoš sabīdreibys ar aprūbežuotu atsaceigumu (SIA).[5] Pasajāmumi aizajim ar solsaimesteibu i mežsaimisteibu. Zeimeigu vītu aizajim transporta pakaļpīni, partū ka nūvodā irā īdeveigi tranzita celi. Mīstā dora nazcik sātysparāda pakaļpīņu pasajāmumi.
Sative[pataiseit | labot pirmkodu]
Sīnuojis nūvodu ar cytom apleicis teritorejom saškir autoceļš i dzeļžaceļš. Nūvoda pūstumu daļu škārsoj vaļsteibys golvonais autoceļš A12 (Jākubmīsts—Terehova), kas irā daļa nu Europys zeimeibys ceļa E22 (Lelbritaneja—Krīveja). Terehovā rūbežkontrolis punkts ar Krīveju, cieški byun autotranzita ailis. Pa pūstumu—dīnavydu tecīņam nūvodu škārsoj regionalais autoceļš P52 (Sīnuoja—Škauna—Bukmuiža). Zaļesis pogostu i Sīnuojis mīstu škārsoj dzeļžaceļa lineja Rēzne II—Sīnuoja, nūvoda teritorejā vīna staceja Sīnuoja.
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Draudzeibys kurgans — 1959 godā iztaiseits kaupris ar alejom nu treis vaļsteibom tautu draudzeibai
- Grebļa kolns — 5 km gars ladslaika kaupris ar seviški ratu dobu
- Posyunis Svātuo Dominika Romys katuoļu bazneica — vīna nu pošu zeimeigū baroka bazneicu Latgolā, pastateita 1770. godā
- Rudovys kolns (244 m) — poša augstuo vīta Sīnuojis nūvodā
- Rundānu valna dūbys — vaļsteibys sorgojamais geomorfologiskais objekts


text:
Jōņs Vasilevskis
"Antikrista nogūs"
Atmiņas par dzeivi socialistu vaļstī
JŌŅS (JANS) VASILEVSKIS (1885–1948) Represātais katōļu goreidznīks, diecezes veiskupa generalvikars, pedagogs, zynōtnīks, rektors, direktors, inspektors un publicists
Jōņs Vasilevskis dzimis 1885. goda 15. junī (pēc vacō stila 27. junī) Daugavpiļs apriņka Mudrilovā. Videjū izgleiteibu īgyva, mōcūtīs Viļņas gimnazijā, Pīterburgā beidze Kadetu I korpusu. Tod īsastōja Pīterburgas Goreigajā seminarā, kū absolvēja ar izcileibu. Bet, tai kai jys nabeja sasnēdzis kanoniskū vacumu, veiskups Jans Cepļaks par prīsteri J. Vasilevski ordinēja divus godus vālōk – 1909. goda 25. martā. Tymā laikā jys studēja Pīterburgas Goreigajā akademijā, kuru pabeidze ar kandidata grādu teologijā (S. Th. C.). Vairōk nakai godu studēja filozofiju Luvenas universitatē Beļgijā.
Kaidu laiku kolpōja bezvaineigōs Jaunovas Marijas bazneicā Daugavpilī. Tod pōrcalts par profesoru un prefektu Pīterburgas Goreigajā akademijā, vālōk par direktoru, katehetu un prefektu vairōkōs gimnazijōs, skūlōs un religiskajūs kursūs, paraleli pyldūt sv. Katrinas bazneicas vikara pīnōkumus.
Strōdojōt Sanktpīterburgā, pīredzēja cariskōs Krīvijas sabrukumu un kliva par jaunōs varas upuri. Prīsters J. Vasilevskis publiski nūsūdeja boļševiku teroru, par kū vairōkas reizes tyka apcītynōts un īvītōts Pīterburgas cītumā, tod Minskas čekas cītumā GPOU un DOPRā, Moskovā – Lubjankas, Butirku, MOKa cītumā, Novospaskas lāgerī. Tūmār kotru reizi, atsagrīžūt breiveibā, jys turpynōja sovu darbeibu. 1922. goda junī nūtīsōts uz 3 godim smogō režima cītumā par pretōšonūs vaļdeibas reikōjumam – protestejūt pret Bazneicas īpašumu konfiskaciju.
1923. godā ar Latvijas vaļdeibas atbolstu tyka apmaineits pret krīvu politiskajim cītumnīkim. Sōkumā strōdoja par vikaru Alšvangas (Alsungas) sv. Mikeļa bazneicā, 1924. godā pōrcalts par inspektoru un latiņu volūdas skūlōtōju Aglyunas katōļu gimnazijā, kai ari par vikaru un katehetu Aglyunas katōļu bazneicā.
Uz jaundybynōtōs Pinskas diecezes veiskupa, Pīterburgas Goreigōs akademijas bejušō profesora Zigmunta Lozinska aicynōjumu J. Vasilevskis 1926. godā īsaroda Pinskā (Pūlija) un strōdōja par sv. Toma nu Akvinas Augstōkō Goreigō seminara rektoru, paraleli docejūt moralū un pastoralū teologiju, liturgiju un homeletiku. 1928. godā sajēme kapitulas kanonika titulu. 1933. godā pōrcalts par rektoru sv. Stanislava Kostkas Goreigajā seminarā un direktoru Pinskas veiskupijas gimnazijā Drohičinā, bet 1937. godā otkon par profesoru Pinskas Augstōkajā Goreigajā seminarā. Ir autors vairōkom grōmotom.
Padūmu un vōcu okupacijas laikā prīsters Jōņs Vasilevskis palyka okupētajā teritorijā un strōdōja par prāvestu Pinskas katedralē un par veiskupa generalvikaru Pinskas diecezē. Izapeļnejis padūmu varas naidu pret sevi: pīpraseits atsasaceit nu grōmotas „Antikrista nogūs”, bīži aicynōts uz NKVD. Tūmār prīsters turpynōja atklōti paust sovus uzskotus. 1945. goda augustā prīsteri Vasilevski arestēja un īslūdzeja Minskas cītumā (MGB). Lai gon izmeklēšona ilga divus godus, tei nasalauze prīsteri. 1947. goda 22. martā Jōni Vasilevski „par antipadūmisku agitaciju” nūtīsōja uz 10 godim un izsyuteja uz Kazačinskoje Krasnojarskas apgobolā, Sibirijā. Dzeivōdams bodā un soltumā, prīsters saslyma un 1948. goda 9.–10. apreļa naktī nūmyra.
Jōņa Vasilevska audzēknis prīsters Mihals Badovskis izdareja vysu, lai jō skūlōtōja mērsteigōs palīkas tyktu pōrvastas uz Pūliju, kur prīsters sovulaik strōdōja: un 1990. goda 6. oktobrī jys pōrapbedeits Romas katōļu katedrales velvēs Drohičinā.
1989. goda 20. septembrī kanoniks Jōņs Vasilevskis ar Brestas apgobola prokuraturas lāmumu reabilitēts.
Šō goda ūtrā pusē Pūlijā, Ļublinā tiks izdūta grōmota „Ksiądz Jan Wasilewski”.
Jadviga Radziņa
2011. goda majā


text:
Latgalīšu gruomotu i muzykys īrokstu tierdznīceibys entuziasts i aktivists 2014. godā Daugovpilī attaiseja suveniru, duovonu i latgalīšu gruomotu veikalu “O! Marta”, kurymā saiminīks eipašu veireibu veļtej latgalīšu literaturys, muzykys i Latgolys amatnīku padareitajam. Artis attaisejs ari škārsteikla veikalu taiseitslatgola.lv, kurymā latgalīšu gruomotys i īrokstus var nūpierkt kotrys interesents vysā pasaulī.
NOMINANTI:
Ingūna i Aigars Zīmeli, Preiļu tierdznīceibys centra “Ūga” saiminīki
Iveta Aleksāne, veikala “Zaļais” saimineica
Jānis i Anna Macāni, zemnīku saimisteibys “Zvejnieki” saiminīki
Juris Vucāns, SIA “Sātys” eipašnīks
Lidija i Juris Lubāni, zemnīku saimisteibys “Juri” saiminīki


text:
Dzeivuoja tāvs, jam beja treis dāli: divi gudri un vīns duraciņš: jis vīnmār kū izdūmuoja sovā vīglpruotībā. Reizi tāvs apsēj vosoruoju un palīk puori tai leidz pussīka mīžu, tūs nikur likt.
"Zyni, tāvs, kū es izgudruoju? Vajag atlykušūs mīžus izsēt piertī zam luoviņas, tī labi augs," soka duraciņš.
"Nu izsēsim tūs mīžus piertī zam luoviņu," atsoka tāvs. Tāvs pajem sātuvi, pīber mīžus, aizīt uz pierti un pasēj zam luoviņas. Mīži aug grīzdamīss vīn, duraciņš kotru reitu īt mīžus apsavērt. Atīt jis vīnā reitā un redz, ka mīžim styurīts nuāsts, dūmoj: "Kas te varēja tūs mīžus nūēst?"
Pastuosta tāvam, ka mīži ir āsti, tāvs aizīt pasaver: jā, taisnība: mīži ir āsti, vajag nūsorguot, kas mīžus ād. Pyrmā naktī syuta mīžu sorguotu jaunuokū dālu. Tys pajem mēteli, izlīk uz placim un švilpuodams vīn aizīt uz pierti, izkuop uz luoviņas un tēmej, kas atīs mīžus ēst. Reitā kad jau izlāc saulīte, jis dūmoj: "Kas tad dīnas laikā īs vaira mīžus ēst?"
Jis pajem mēteli, izsvīž uz placim, atīt uz ustobu līkas un guļ. Tāvs vaicoj: "Dāls, voi nūsorguoji, kas mīžus ād?"
"Nanūsorguoju," atsoka dāls, "gaismā, kad jau saulīte izlēcja, es atguoju uz ustobu."
Ūtrā naktī nyu syuta vidējū dālu mīžu sorguotu; tys pajem mēteli, izsvīž uz placim un švilpuodams īt, sorgoj, sorgoj vysu nakti - reitā, kad jau saulīte izlac, jis dūmoj: "Kas te vaira īs?"
Pajem mēteli, izsvīž uz placim, atīt uz ustobu, līkas un guļ. Aizīt duraciņš uz pierti pasavārtu, redz: puse mīžu jau nuāsta.
"Dāls, voi nūsorguoji, kas mīžus ād?" vaicoj tāvs.
"Nanūsorguoju, saulīte jau beja izlākuse, es, pajēms mēteli, atguoju uz ustobu gulēt," atsoka dāls.
Trešā naktī īs nyu pats duraciņš mīžus sorguot. Jis pajem mēteli, tai pat kai cyti bruoļi, izsvīž uz placim un aizīt šviļpuodams uz pierti. Sorgoj vysu nakti, bet nikuo nasagaida, kas mīžus āstu. Izlac saulīte, duraciņš naīt vys tyuliņ uz ustobu, bet atsagūlis uz luoviņas piertī, gaida, voi naatskrīs kas mīžus ēst. Saulīte jau lobā gabaliņā - īskrīn piertī milzīgi lels začs, palein zam luoviņu un ād mīžus. Jis nūlyurej, kreit začam viersā, sasaker aiz ausim, grib nūturēt zači, bet nikuo. Tys kai ar vēju aizzanas pa pierts durovom un taišņi uz mežu. Duraciņš navar tikt začam nu mugoras zemē, tys jū nas, nas pa bīzim mežim - pīkūst, nūkreit un nūsabeidz. Duraciņš pajem vāzu, izmauc zači uz tuos vāzas, puorsvīž par placu un īt pa mežu švilpuodams tuoļuok. Jis gribēja kai navīn tikt molā, klausās - dzierd: mežā zvīdz zyrgi. Īt jis uz zyrgu pusi, īt, īt - redz: zyrga golva vuoļuojas pa zemi un zvīdz. Jis nūsvīž zači, pajem zyrga golvu, izmauc uz vāzas, izlīk uz placa un īt tuoļuok šviļpuodams, bet vys klausās, voi kur kuo naizdziers. Paguojis gobolu, dzierd: mežā dzīd cīši skaistim, vysaidim bolsim, kai steidziņom. Nūzaprīcoj jis - nūdūmoj: tur ganes dzīd - īšu uz tū pusi, tur varbyut jau byus mola. Īt jis, īt pa mežu un vys klausās, kur dzīd. Daīt pi vīna calma - redz: uz tuo calma treis rīkstiņi doncoj un cīši šmuki dzīd. Jis pajem rīkstiņus, īlīk kešā, zyrga golva uz placim, un otkon īt tuoļuok, šviļpuodams vīn. Nūsaklausa - dzierd: meitas drēbes velej, tai skaiški vuolis syt zam takts. Nu tagad jau gon tyuliņ byus mola, jis īdams dūmoj, un īt uz tū pusi, kur dzierd vēlēšonu. Daīt jis pi velētuojom - redz: vuolītes doncoj pa benkīti, tai syt zam takts, dūmuot, ka drēbes velej. Jis pajem benkīti, pasyt padusē, vuolītes ībuož kešā un īt tuoļuok pa mežu šviļpuodams, vyss appleis's un apsakuortej's ar zyrga golvu. Mežā nazkas cārt molku, nyu jis īt uz molkas cierteeja pusi. Daīt - vīns vecelīts cārt molku. Vecelīts, īraudzējis duraciņu taidu skrondiņu, soka: "Kuo tu te, duraks, volkuojīs, apsakuorīs ar zyrga golvu un benkīti pasitis padusē?"
"Tī vysi ir muni paleigi," atsoka duraciņš, nūsvīž zyrga golvu zemē un pasoka: "Golva, pazvīdz un padoncoj!"
Golva tyuliņ suok zvīgt, doncuot, ka kauli vin brakš. Nūlīk benkīti, izlīk vuolītes tuos, otkon syt tai skaisti zam takts, ka prīca klausītīs. Izlīk rīkstiņus uz calma, tī kai steidziņas spēlej un dzīd. Molkas ciertējs pasasmēja un soka: "Te natuoļi ir kēneņa piļs, jam ir taida meita, kura nikod nasasmej. Kēneņš pasacījis: kas jū īsmīdynuos, tam jis sovu meitu atdūs par sīvu."
"Es gon jū īsmīdynuošu," soka duraciņš, pajem rīkstiņus īlīk kešā, benkīti pasyt padusē, vuolītes ībuož ūtrā kešā, zyrga golvu izmauc uz vāzas un īt uz kēneņa pili. Taisnība beja, kai molkas ciertējs pastuostīja. Natuoļi beja skaista kēneņa pils trejim stuovim augsta. Daīt jis pi piļs, izkuop uz gaņku, atsasāst un sēd. Kas durakam par bādu? Kēneņa kolpyune pamona, ka nazkas sēd uz pils goņkom, jej attaisa durovas, izīt un vaicoj: "Kuo tu te, taids duraks?"
"Es gribu kēneņa meitu īsmīdynuot," atsoka duraciņš.
Kolpyune īīt pi kēneņa un pastuosta, ka uz piļs goņkom sēd vīns duraciņš, kurs sūlējas īprīcynuot un īsmīdynuot kēneņa meitu.
"Labi," atsoka kēneņš, "ved jū šur!"
Kolpyune īvad duraciņu pi kēneņa, jī izzarunoj, kēneņš izvad duraciņu pašā aukstējā, trešajā stuovā un pasauc meitu. Atīt kēneņa meita, atsasāst un verās, kas nūtiks. Cykom kēneņa meita guoja, jis beja īreikuojis taidu kai skotuvi, palaiž nyu duraciņš zyrga golvu uz greidas, nūlīk rīkstiņus, tod beņķīti un uz tuo izlīk vuolītes, un pasoka vysim: "Spēlējīt un doncojīt!"
Zyrga golva suok zvīgt, doncuot, vuolītes sist zam takts, rīkstiņi lakstīt un cīši skaiški dzīduot. Duraciņš pats ari grīžās, doncoj, ka lupotas vīn lāc. Kēneņa meita navarēja nūsaturēt nu smīkla un tai smējās, ka caur grīstim izkrita zamejā stuovā. Atguoja kēneņš, palilēja duraciņu, ka īprīcynuoja juo meitu, pajēmja zyrga golvu, rīkstiņus, beņķīti, vuolītes un īlyka vīnā kastē, lai stuov par pīmiņu. Duraciņu aizsyutīja uz pierti. Tys izzapēra, apsavylka jaunuos skaistuos drēbes un izzaruodīja cīši skaists. Kēneņš sataisīja lelas kuozas, saaicynuoja nu vysom molom cylvākus.
I es tur beju, redzēju, kai palaidja zyrga golvu, ka tei guoja pa greidu ripu ripom zvīgdama, kauli vīn brakšēja. Redzēju, kai rīkstiņi doncoja un dzierdēju jūs skaistū dzīduošonu. A vuolītes ka suoka sist zam takts, ni nūzaklausīt. Ka vysa muzyka roovja vaļā vīnā reizē, tod i es navarēju nūrimt nu lelas prīcas, laidu vaļā doncuot ar vysim kūpā. Es zynu ka i šūdīn duraciņš dzeivoj ar kēneņa meitu skaistajā pilī.


text:
“Škiuņa džezs” Toma Lipska pīmiņai i jaunūs muzyku izaugsmei
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Nu 28. da 31. augusta Rēzeknis nūvoda Lūznovys muižā nūtiks pyrmais Baļtejis džeza festivals “Škiuņa džezs” ar mierki ir veicynuot interesi par džeza muzyku, rūsynuot tūpūšūs i asūšūs džeza muzyku sadarbeibu, kai ari izdzeivuot džeza muzykys burveibu Latgolā, eipašajā Lūznovys muižys kompleksa vidē. Itūšaļt teik izsludynuota dasasaceišona festivala meistarklasem (da 15. juņa), informej Lūznovys muižys kulturys projektu vadeituoja Inga Žirgule.
Festivala meistarklasēs aicynuoti pīsadaleit džeza muzykys interesenti – muzykys školu i augstškolu studenti, tūpūšī muzyki i cyti džeza entuziasti. Festivalā nūtiks meistarklasis džeza muzykys profesionaļu vadeibā, vokorūs paradzātys festivala daleibnīku kūpeigys džema sesejis, kai ari džeza muzykys koncerti.
Ideja par džeza festivalu Lūznovys muižā suocēs ar puormeju sajiutu spuornuošonu – 2018. goda septembrī Juoņa Ivanova Rēzeknis Muzykys vydsškolā tyka izveiduota Džeza muzykys nūdaļa, kurys vadeibu pasajēme džeza muzyks, komponists Toms Lipskis. Jam, suocūt dorbu Latgolā, ari roduos dūma veiduot džeza festivalu Lūznovā, tai pasajamūt ari tūpūšuo festivala muokslinīcyskū vadeibu. 2018. gods vosorys nūslāgumā Lūznovys “Kulturys škiunī” div koncertprogramuos izskanēja džeza festivala īskaņu koncerts “Džezs. Priekšsajūta”, īzeimejūt festivala laiku i vītu. Dīvamžāļ rudinī Toms puoragri devēs myužeibā, bet, gūdynojūt juo īsuoktū dorbu i veļtejūt festivalu T. Lipska pīmiņai, nu 28. da 31. augusta Lūznovys muižā nūtiks pyrmais Baļtejis džeza festivals “Škiuņa džezs”, kura devize ir “Turpinājums!”. Turpynuojums Toma īsuoktajom idejom, turpynuojums džeza muzykai, turpynuojums pīredziejušūs džeza muzyku zynuošonu nūdūšonai jaunajim. Festivala idejis i aizsuokumu degsmi apsajiems uzturēt festivala muokslinīciskais vadeituojs Lauris Amantovs.
Vīns nu festivala mierķu ir veicynuot taišni tūpūšūs džeza muzyku izaugsmi i izgleiteibu, partū festivals suoksīs ar džeza meistarklasem, kurom aicynuoti dasasaceit muzykys školu i augstškolu studenti, tūpūšī muzyki i cyti džeza entuziasti nu treju Baļtejis vaļstu, giustūt profesionalū pīredzi pi Vitys Rusaitītis (Leitova, vokali), Skirmanta Sasnauska (Leitova, tromboni i cyti pyušamī instrumenti), Indriķa Veitnera (Latveja, saksofoni i cyti pyušamī instrumenti), Sīma Aimlys (Siim Aimla, Igauneja, saksofoni i cyti pyušamī instrumenti), Ara Yaralyan (Igauneja, kontrabasi), Madarys Kalninis (Latveja, tausteņinstrumenti). Kai ari vysuos meistarklasēs varēs giut improvizacejis i ansambļa saspēlis prasmis. Meistarklasem aicynuoti dasasaceit ari vysi cyti instrumenti, kab papyldynuotu sovys zynuošonys i vuiceitūs saspēli i improvizaceju ansambļūs, eipaši sytaminstrumentalisti.
Kab pīsadaleitu festivala meistarklasēs, lyugums da 15. juņa aizpiļdeit dasacejuma anketu Lūznovys muižys sātyslopā. Interesenti meistarklasēs var pīsadaleit i kai aktivī daleibnīki, i breivklauseituoju statusā.
Jaunuo festivala džeza muzykys nūtykumus Lūznovā byus aicynuots izdzeivuot sevkurs interesents. Festivalu īsuoks džeza muzyku sadarbeiba meistarklasēs, kuru rezultatu varēs baudeit kasvokora džema sesejuos, bet 30. i 31. augustā nūtiks nazcik publiskūs koncertu – skanēs JVLMA etnodžeza projekta “Etno+džezs”, Sīma Aimlys kvarteta (Igauneja), diksilenda “Sapņu komanda”, muzykys projekta “Sambossa” (Leitova) koncerti, bet festivala nūslāgumā uzastuos Rēzeknis bigbends kūpā ar meistarklašu pasnīdziejim. Koncertu beleti nūpierkami “Biļešu Paradīze” kasēs i internetā.
Baļtejis džeza festivalu Lūznovā atbolsta Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba i Latgolys kulturys programa ar Vaļsts kulturkapitala fonda, AS “Latvijas valsts meži” i Latgolys regiona atteisteibys agenturys finansialu atbolstu. Plašuoka informaceja par pīsadaleišonu festivala “Škiuņa džezs” meistarklasēs: muiza@luznava.lv i +371 29473700 (latvīšu, krīvu, lītuvīšu volūduos) ci +371 29390701 (angļu volūdā). Papyldu informaceja par festivalu Lūznovys muižys sātyslopā.


text:
Tiks svieteits augstuokuos izgleiteibys Rēzeknē 90 godu jubilejs
1. augustā Rēzeknis Augstškolā (RA) nūtiks svineigs pasuokums “Augstākajai izglītībai Rēzeknē – 90”, kur tiks akcentāta Rēzeknis Augstškolys lūma augstuokuos izgleiteibys tradicejis puormontuošonā i kūpšonā, gostūs tiks gaideiti ministreju puorstuovi, sadarbeibys partneri, kai ari Rēzeknis Augstškolys absolventi i, prūtams, vysi tī, kuri nazkod vuiciejušīs voi struoduojuši Rēzeknis Pedagogiskajā školā, Rēzeknis internatškolā, Rēzeknis Vaļsts školuotuoju institutā i Rēzeknis školuotuoju institutā.
Nesaverūt iz tū, ka RA juridiski dybynuota 1993. godā, tei teik skaiteita par 1925. godā izveiduotuo Rēzeknis Vaļsts školuotuoju instituta ideju maņtineicu. Viesturiskuos situacejis, socialuo i kulturys konteksta maiņuos, akademiskuo inteligence Atbreivuošonys alejā 115, kas itūšaļt veidojās par modernu studentu piļsieteņu, namaineigai nūdrūšynuoja augstuokajim kvalitatis standartim atbylstūšu izgleiteibys, pietnīceibys i kulturys saglobuošonys, uzturiešonys i tuoļuoknūdūšonys miseju. Itūšaļt RA ir studiejūšūs skaita ziņā septeituo leluokuo vaļsts augstškola ar 15 studeju vierzīnim, storptautiski atpazeistamu pietnīciskū darbeibu i pīsuotynuotu kulturys dzeivi.
1. augustā jau nu 13.00 ekskursejuos varēs apsavērt RA telpys, byus svineiguo Senata sēde. 16.00 byus vareiba nūsaklauseit jauktuo kora “Sonitum” i Rēzeknis nūvoda vokaluos studejis “Skonai” koncertu, nu eisai pyrma 20.00 byus sadaņcs kūpā ar deju kūpu “Dziga”. Vokorpusē varēs pīsavīnuot augstškolys saimei i kūpā dūtīs Rēzeknis piļsātys svātku guojīnī, sovukuort 21.00 suoksīs Absolventu saliduojums: postfolklorys grupys “Rikši” koncerts, Jura Vucāna i Oskara Orlova (Raibuo) jūku performaņcis, bals kūpā ar ansambli “Brokastis četratā”. Tiks nomināti spylgtuokī augstškolys absolventi vaira nakai 40 studeju programuos.


text:
“Kolnasāta” stuosta par izdevieju Vladislavu Luoci i latgalīšu gruomotom
Itamā reizē “Kolnasāta” gasteja Daugovpilī, kab satyktu treis radūšus i uzjiemeigus cylvākus: Sandru Poplavsku, Juoni Rimicānu i Arni Slobožaninu. Jī tikū skateituoju viertiejumam nūdavuši raidejumu “Latgalīšu volūdys sorgi. Vladislavs Lōcis”. Tymā īmyužynuota latgalīšu gruomotizdevieja Vladislava Luoča (1912 – 1984) pīmiņa.
20. godu symta 30. godu beiguos Luocs Daugovpilī izveiduoja latgalīšu gruomotu izdevnīceibu, da Ūtruo pasauļa kara suoku paspēja izdūt viņ puors gruomotys latgalīšu rokstu volūdā. Izdevieja darbeibu atsuoce nacistiskuos Vuocejis okupacejis godūs, vāluok devēs trymdā iz Vuoceju. Atlykušū myuža daļu pavadeja Vuocejā i turpynuoja izdūt gruomotys latgaliski.
Studejis 3KM radūšuo grupa ari itūgod pīduovuos raidejumu “Sajūti Latgali”. Ūtrajā sezonā tam byus jauns vadeituojs – muzikis Jurs Ostrovskis.
Taipat raidejumā žurnaliste Gunta Nagle pieteja, voi myusu dīnuos latgaliski izdūtuos gruomotys teik atseviški uzskaiteitys i kaidus latgalīšu autoru dorbus meilu pruotu skaita daugavpilīši.


text:
A. 887. V. Fiļšs no O. Volkova Sakstagala pag. Latvju Kultūras kr.
Tuoļi nu myusu vīnā kēnestī dzeivuoja vīns kēneņč. Itys kēneņč sadūmuoja ženētīs, ilgi jis meklēja sev jaunivis, bet nikai dēļ sovys sirdis navarēja atrast. Vīnu reizi kēneņč nūbraucja uz medeibys, un īraudzēja uz teiruma ganeiti, kuŗa dzonuoja lūpus. Itei ganeitja beja meita vīna bedna zemnīka. Meita itei beja cīši skaista: juos skaistumu navarēja ni ar spolvu pīraksteit, ni posokā rozstuosteit, a ūtrys taidys nikur pasaulī nabeja. Dabraucja kēneņč pi ituos meitys,- apstuoja un runoj: "Vasala, skaistuo meitiņa!"
"Vasals kēneņč!" atbildēja meita.
"Kaids tovs tāvs?"
"Muns tāvs bednais zemnīks, kurijis natuoļi nu šanins dzeivoj."
Kēneņč pavaicuoja nu meitys vuordu juos tāva, un nūbraucja pa sovu ceļi tuoļuok. Napuorguoja dīnys treis, atbrauc kēneņč uz tū cīmu, kur dzeivoj ituos skaistuos meitys tāvs. Kēneņč īguoja zemnīka ustobā un nūzavasoluoja: "Vasals, lobs cylvāks!"
"Vasals kēneņč!" atbildēja zemnīks.
Kēneņč suoka runuot: "Es atbraucu pi tevis praseit, kab tu man atdūtu par sīvu sovu meitu."
Zemnīks kēneņam atbildēja: "Jiusu vaļa!"
"A tu gribi īt pi manis?" vaicoj kēneņč nu meitys.
"Jā!" atbildēja meita.
"Es tevi jemšu par sīvu, bet tu mani klausi, kū es tev pasceišu. Noklauseisi - muns zūbyns, tova golva nu placu."
"Labi, es klauseišu!"
Kēneņč izdevja pavēli pa vysim kēnestim, ka pi juo uz taidys dīnys byus kuozys. Atīt tei dīna, pībraucja pi kēneņa daudz gostu. Kēneņč atvedja sovu jaunivi cīma dŗābūs un ruoda sovim gostim, vaicuodams: "Nu, kai jiusim pateik muna jaunivja?
Vysi gosti atbilda jam: "Ka jums pateik, mums ar pateik."
Tūlaik kēneņč lyka, kab juo jaunivja apsavylktu kēneniņis dŗābūs. Jaunivja apsavylka un jī nūbraucja lauluotūs uz bazneicu. Pēc kuozu kēneņč suoka dzeivuot ar sovu sīvu un vīns ūtru mīļuot un žāluot. Par kaidu godu kēneņa sīvai dzyma dāls. Kēneņč runoj uz sovu sīvu;: "Dzymušais dāls na ir skaists puika, jū vajag nūgubeit; a to cyti kēneņi nu cytu kēnestju smīsīs nu myusu dāla, ka dāls myusu izguoja nu zemnīka morda."
Sīva soka uz kēneņi: "Kai tu gribi, tai dori; es nikuo navaru tev pretim runuot!"
Kēneņč pajāmja sovu dālu, runuodams uz sīvu, ka jis jū nūgubeis, bet kēneņč sovu dālu nagubēja, a atdevja audzeit, kab sīva nozynuotu, sovai muosai. Tai puorgoja vēl gods laika, kēneniņa radēja meitu. Ķēneņč otkon soka uz sovu sīvu: "Meita ir naskaista, jū ar vajag nūgubēt, par tū, ka vysi kēneņi nu manis smīsīs, ka pi manis ir meita nu zemnīka morda."
Sīva jam otkon atbilda: "Tova vaļa, kū tu gribi, tū dori."
Kēneņč pajāmja itū meitini un taipat nūnesja uz sovu muosu un atdevja muosai, kab jei ar itū meitini audzeitu da laika, koleidz jei izaugs lela. Tai puorguoja daudz godu, kēniņa dāls un meita izauga leli. Dāls šmuks puika, a meita vēl skaistuoka, ka taidys meitys navar pasaulī atrast.
Vīnu reizi kēneņč sasaucja vysus sovus kolpus un soka uz sovu sīvu, ka jis nagrib ar jū dzeivuot. "Tu esi zemnīka meita, a es asmu kēneņč. Vilc nu mugorys kēnenītis drābis, vilc sovus zemnīka drābis un ej dzeivuotu uz sovu cīmu da sova tāva."
Napascēja kēneņa sīva ni vuorda pretim, pajāmja nūvylka kēneņa dŗābus un apvylka sovus dŗābus, kuŗi beja jai nu sova tāva īdūty, un nūguoja dzeivuot uz cīmu da sovā vacā tāva un suoka otkon staiguot gonūs.
Kēneņč sadūmuoja uz ūtrys ženētīs, izdevja pavēli pa vysu kēnesti, ka uz taidys dīnys byus kuozys, un taipat pasaucja nu cīma sovu sīvu un pascēja jai, kab jei vysu labi sataiseitu muojuos, runuodams: "Tiuleņ atvesšu jaunu sīvu."
Sīva vysu sataisēja, stuov un gaida. Atvad kēneņč jaunivi, pēc juo atbraucja daudz gostu un sādās vysi pi golda. Kēneņč vaicoj sovai sīvai: "Nu, sīva, kai loba muna jaunive?"
"Ka dēļ tevis loba, tod ir dēļ manis vēļ lobuoka."
Tūlaik kēneņš pascēja sovai sīvai: "Ej un apvilc kēneniņis dŗābus un sēstīs ar manim pi vīna golda. Tu beji un byusi par munu sīvu, a itei jaunivja ir tova meita, a itys jaunais puiss ir tovs dāls.
Nu tuolaika kēneņč suoka dzeivuot ar sovu sīvu un puorstuoja jū muonēt, un da pošis nuovis jai vīrēja un jū mīļuoja.


text:
“Cytaidi latviskais” gostūs pi Aivara Ušpeļa saimis
Itūreiz raidejuma “Cytaidi latviskais” golvonī varūni ir Aivars Ušpelis i juo saime. Ar pūdnīceibu Ušpeļu dzymta nūsadorboj jau paaudžu paaudzem.
Pūdnīka Ušpeļa saimē i dorbā, i kasdīnā malnajai kruosai ir eipaša nūzeime – malnuo kruosa dominej drēbēs; Ušpeli sevi sauc par “malnajim wylkim”, taišni partū malnuos keramikys pūdūs, skryuzēs, bļūduos paroksta vītā ir vylka lāpys nūspīdums.
Kai pretstats malnajai keramikai ir kruosu prīca Vēsmys Ušpelis gleznuos. I gleznīceibā, i pūdnīceibā saime dorbojās kūpā. Aivars, Vēsma i jūs dāls Jumis saimnīkoj mežu īskautā lauku sātā – apmāram 5 kilometru attuolumā nu Maltys. Jūs pasauļa redzīņs, muokslinīciskuo darbeiba i dzeivisstils ir sovpateigs – jī ir drūsmeigi sova ceļa guojieji, kurī ar prīcu uzjam ari gostus – klašu ekskursejis i saimis, kuruos apceļoj Latveju i ari īmieginoj prasmis pūdnīka dorbā Ušpeļu saimisteibā.


text:
Nu Latgolys Studentu centra viesturis
Studentu organizaceju laime i nalaime reizē ir paaudžu maiņa – vīni atīt, cyti aizīt. Ka napasaveic, pa vydu ir puorruovums – tradicejis i suoktais dorbs pagaist.
Tai ari Latgolys Studentu centrs, kas atsajaunuoja 20. gs. 90. godu beiguos i ar aktivitatis kuopumim i krytumim struodoj da myusu dīnu, gon raudzeja puorjimt 90. godu suoku pīredzi i zynuošonys, tok reizem pat 5 godi ir par daudz – seviški jaunīšu organizacejai. Beidzūt studejis, jaunīši izkleist, suoc dorbu, īsasaista cytuos organizacejuos, nūdybynoj saimi, a cytim vyss juosuoc otkon nu gola. Darbeibys napuortraukteiba i nūtureiba ir vīns nu leluokūs jaunīšu organizaceju izaicynuojums.
Ite zamyškā konkursa “Mōras Zeme” nūlykums, kū Latgolys Studentu centrs izsludynuoja tuolajā 1991. godā – 20 godu sana viesture! Pīviersit viereibys organizacejis logo! (: Ir bejs kai konts bankā, tai prīkšsieds, kas dzeivuojs Buļļu pilī (kojuos).
Tai kai latgalīšu ortografejis komiseja O. Breidaka vadeibā suoce struoduot tikai 90. godu vydā, raksteiba vēļ vacuo. Tok itymā dokumentā puors interesnu faktu nu Atmūdys laiku latgalīšu studentu dzeivis i latgaliskajom aktivitatem vyscaur.
Niulenejuos abreviaturys LgSC vītā lītuota LSC (kas ar laiku tyka atmasta, kab najuktu ar Latvejis Studentu centru). Sabīdriskuo studentu apvīneiba “Latgolas Studentu centrs” dybynuota 1990. goda 21. majā. Apvīneivys mierkis – apvīnuot Latgolys studentus rodūšam dorbam Latgolys lobā, vīnlaiceigi ceļūt jūs nacionaluos pošapzinis, kulturys i izgleiteibys leimini.
Pateikamai redzēt, ka jau tymā laikā studentu apvīneiba sasadorbuojuse ar LR Izgleiteibys ministreju Latgolys izgleiteibys sistemys problemu rysynuošonā, tok kas zyna, deļkuo rezultats i pa šai dīnai ir taids nikaids, koč sadarbeibai taidā gadīnī jau 20 godu i ari pārnejā i itymā godā LgSC bīdri pīsadaleja IZM dorba grupys sēdēs.
Ir bejs nūdybynuots Latgolys studentu fonds, kas pīškir premejis i stipendejis aktivuokajim studentim par studeju dorbim, kuru tema skar Latgolu – ideja, par kū myusu dīnu LgSC ir dūmuojs jau ilguoku laiku, tok kam pītryucs naudys, energejis i mecenatisma. Varbyut niu, kod bīdreibys vaļdē īvālāta jau nuokušuo studentu paaudze i ryupēsīs par kasdīnys darbeibu, ar bīdreibys vacuokūs bīdru atbolstu i dorbu tys izadūs.
Lai itys viesturis materials dūd dorba sporu jaunajai vaļdei i bīdrim! (: Pastuovēs tys, kas puorsamaineis. A ilgi pastuovēs tys, kas saglobuos sovys saknis i nu jūs dzeis jaunys i svaigys atzolys.
Dūd vacam gūdu, ej jaunam leidza!


text:
Studenti Jelgovā vuicuos latgalīšu rokstu volūdu
15. janvarī „Latgolys Studentu centrs” Jelgovys latgalīšus aicynuoja iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu, kū vadeja Muora Mortuzāne-Muravska.
Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeiba nūtyka Latvejis Lauksaimnīceibys universitatis dīnasta vīsneicā, i nūdarbeibu apmeklēja 13 latgaliski raksteit grybātuoji. Atnuokušajim beja īspieja atsacerēt vydsškolys latvīšu volūdys stuņdis, kod beja vajadzeiba lītuot vītnīkvuordus, vuordu lūcejumus, divdabus i t.t. Nūdarbeibā tyka stuosteits par vuordu lūceišonu i pareizu lītuošonu gon kasdīnys sarunā, gon raksteibā, par lītvuordu, darbeibys vuordu i eipašeibys vuordu lūceišonu i vītnīkvuordim.
Atnuokušajim beja lela interese par latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumu apgiušonu, i „Latgolys Studentu centra” Jelgovys birojs apsver dūmu ari iz prīšku reikuot itaidys nūdarbeibys.
Īskotam kartenis nu pasuokuma.
Ziņu sagataveja: LgSC Jelgovys birojs


text:
XX Tautys muzykantu svātkūs Borkovā vysvaira dalinīku nu Latgolys
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
6. i 7. augustā Modūnis nūvoda Borkovā nūtiks XX Tautys muzykantu svātki, kur muzicēs i Latvejis nūvodu muzykanti-vacmeistari, i kapelys i folklorys kūpys. Taipat ir izveiduota jubilejis izstuode “Tautas muzikantu svētkiem – 20”, kas pasuokumu laikā byus apsaverama breivdobys estradē i Borkovys kulturys nomā, informej Tautys muzykantu bīdreibys puorstuove Maija Upeniece.
XX Tautys muzykantu svātki īsaskanēs jau pīktdīnis vokorā, 6. augustā 19.00 stuņdēs Borkovys breivdobys estradē īskaņu koncertā muzicēs kapelys i individualī muzykanti. Sastdiņ, 7. augustā, 13.00–15.30 stuņdēs Borkovys centrā varēs izbaudeit īlu muziciešonu i teikšonūs ar muzykys instrumentim, piec tam 16.00–18.00 stuņdēs Sporta stadionā skanēs leijerkastnīka Gata Grīnberga muzyka i saimis varēs pīsadaleit vairuokuos aktivitatēs, bet svātku kulminaceja atsabolsuos Borkovys breivdobys estradē, kur 19.00 stuņdēs skanēs svātku dyžais koncerts.
Radzamuokī Latgolys puorstuovi Borkovā itūgod byus gon individualī muzykanti: Nikolajs Zaharovs i Aņss Ataols Bierzeņš (Reiga), Juoņs Gipters (Daugovpiļs nūvoda Vabale), Pīters Belinskis (Rēzeknis nūvoda Rogovka), Voldemārs Džigurs (Bolvi), Daiņs Ločmelis (Ludzys nūvoda Saļņova); gon muzykantu grupys: kapela “Sveicynojam, vielejam!” (Ludzys nūvoda Saļņova), folklorys kūpa “Olūts” (Bolvu nūvoda Veiksna), kapela “Bumburneicys” (Viļāni).
Tautys muzykantu bīdreibys vadeituoja i itūs svātku īdybynuotuoja Iveta Dukaļska soka: “Tī ir vysys Latvejis svātki, bet vysod vysvairuok itymūs svātkūs pīsadalejuši muzykanti nu Latgolys. Sātys muziciešonys tradiceja Latgolā augšuok turāta kai cytūs nūvodūs. Maņ redzīs, tys atsatīc na viņ iz muzyku, bet ari cytom tradicejom. Latgolā apsazynoj sovu vierteibu caur tradiceju.
Pats pyrmais itaids pasuokums, kod suoču vuokt tautys muzykantus, vēļ rajona leiminī nūtyka munā dzymtajā Ludzys nūvoda Pušmucovā. Taidi vītejī pasuokumi ari nūsaturiejuši Pušmucovā, Augšdaugovys nūvoda Vabalē, Kūrzemē – Saldus nūvoda Lutriņūs. Poša beju Borkovā i partū itī svātki suocēs Borkovā 2001. godā i tai leidz 2007. godam, tod leidz 2018. godam Viļānūs, bet viļānīši cīš aktivi brauce iz Borkovu i Viļānūs reikuoja paralelus koncertus, cikom poši svātki vēļ nūtyka Borkovā. 2019. godā svātki nanūtyka, pārņ svātkus atpakaļ pajēme Borkova.
Svātki tyka radeiti individualajim muzykantim, kas spēlej sātā. Tī muzykanti, ar kū suocem itūs svātkus, beja eisti teirradni. Kaidi atguoja nu sātys, taidi spēlēja. Jim nabeja skotuvis pīredzis, repertuars kai sātā – tai pyrmūs desmit godus. Myusu pyrmī desmit godi beja izteikti baļsteiti sātys muziciešonys tradicejā. Šudiņ jī ir par vacu voi ari jūs nav.
Itei dalinīku paaudze, kam tān ap 50 i vairuok, jau pīroduši pi skotuvis, izprūt repertuaru i atguojušū publiku, spēlej tū, kas tautai pateik. Tān sasarodušys kapelys. Kod dominej kapelys, suonim palīk individualī muzykanti. Itūgod otkon, laikam sakarā ar Covid-19, vairuok pīsadola individualī muzykanti. Praseitūs vēļ vīns braucīņs pa Latveju izpieteit, kas nūtics ar sātys muziciešonu. Voi teišom vysi saguojuši kapeluos?
Ka turpynuosīs Covid-19 laiks, atsagrīzs muziciešona sātā. Kai mozajuos večerinkuos – vīna sāta aizīs da ūtrys sātys. Vysaida veida digitalizaceja i tehnologeju izmontuošona maitoj itū tradiceju. Agruok aizguoja vīns pi ūtra cīmā, nūsaklauseja gobolu, tod, pi seve spālādams, izdūmuoja sovu variantu. Tān, ūtru klauseidamīs, īroksta telefonā i sātā nūspēlej taišni taipat. Nikaidi varianti nasarūn. Maņ ir bažys, voi svātki varēs turpynuotīs, kod aizīs tānejuo paaudze. Godūs cīš jaunu muzykantu nav, brauc tik veiri i sīvys jau godūs.”


text:
Kai Rēzeknē svieteja Leigū
Rēzeknē Leigū aizritieja skaneigi i ļusteigi – kūpeigi saveiti i zuoļu, i ūzula zoru vaiņuki, sasītys vysmoz symts pierts slūteņu, drūsmeigī veiksmeigi izapāruši mobilajā pierteņā, izgaršuoti vysaidi lauku sīri i nūreibts nu ols, dzīšmu i deju.
23. juņa piecpušdīne Rēzeknis Festivala parkā aizritēja darbeiguos nūskaņuos – cikom vīni īsapierka tierdzeņā, tikom cyti vērēs, kai saimineica Inese Survilo no Aglyunys (gostu sāta “Upenīte”) vuorej sīru. Leli i mozi poši sev nūvyna i piec tam rūtuojuos ar zuoļu i ūzula zoru vaiņukim, cyti izmontuoja vareibu i sadarbeibā ar Latvejis Muokslys akademejis Latgolys filiali īsavuiceja sasīt svaigu bārza slūteņu, vēļ cyti devēs nūsapērt mobilajā pierteņā, kū Rēzeknis upis krostā beja atveds saiminīks Ilmārs Lociks (SK “Beibuks”) nu Daugovpiļs nūvoda Naujenis pogosta.
Vokorā rēzeknīši boguoteigi papyldynuoja sovys lobūs emoceju rezervis, nu sirds izasmejūt par Mikeļa lelo preciešonuos grybu i jaunajom zynuošonom mīlys jūmā. Rēzeknis Tautys teatra komedeja “Patentēts inteligents” aba “Kai Mikeļs precētīs gribēja” iz breivdobys skotuvis izavērte kai vītejuos “skrūderdīnys”.
Laiks rēzeknīšus lutynuoja i, dzīžūt leidza folklorys kūpai “Rūta”, tyka īdagts muokslinīka Gundara Kozlovska latvju rokstim rūtuotais gunkurs, kas mirdzieja puori Rēzeknis pakolnim leidz pat reita gaismai i atspeidieja lelūs i mozūs doncuotuoju acīs i smaidūs, kuri ļustēja zaļumbalā kūpā ar grupu “Baltie lāči”.
Kartenis: Rēzeknis Kulturys i Turisma centrs


text:
Atboļsti Leivuona katuoļu banzeicys vargaņu restauraceju
Leivuona Sv. Ercengeļa Mikeļa Rūmys katuoļu bazneicys kuors īsnīdzs projektu LabieDarbi.lv par bazneicys vargaņu restauraceju.
Bazneicā atsarūn Herberta Kolbes 1936. godā taiseituos varganis. Dīmvažāļ tuos seņ nav remontātys i teireitys. Vargaņu skaniejums ir intonativi naprecizs, i kuoju paminys vyspuor nasadorboj. 2010. godā nūtyka vargaņu apsekuošona, ituo goda aprelī restautarors Vīsturs Ilsums sastateja restauracejis tāmi, i vajadzeiguo summa ir Ls 9088. Kvalitativs muzykys izpiļdejums ļautu arviņ vairuok plaukt bazneicai kai kulturys i goreiguma centram.
Atbaļsteit projektu var, nūbolsojūt ar sms ite ci,ja esi draugiem.lv lītuotuojs, nūbolsojūt ite.
Bolsuošona ir bez moksys i ilgs leidz 30. septembrim.
Ziņu sagataveja: LaKuGa pie livani.lv informacejis
Karteņa: livani.lv


text:
Giuņ šaļtenis – LaLaDra Juosmuižā!
25. augustā Raiņa muzejā „Juosmuiža” (Preiļu nūvoda Aizkalnē) nu 17:00 nūtiks literari muzykalais pasuocīņs „Latgalīts latgalīšam draugs” (LaLaDra).
Šūreiz pasuokuma vadmotivs ir Raiņa jauneibys dīnu moto: „Carpe diem!” (latgaliski – „Giuņ šaļtenis”). Pasuocīņa reikuotuoji bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Raiņa muzejs „Juosmuiža” aicynoj giut vosorys šaļts i pasavērt iz Raini kai Latgolā dzeivuojušu jaunīti, i taipoš aizdūt sev interesejušūs vaicuojumus pasuokuma dalinīkim par myusdīnu latgalīšu literaturu, muzyku i jū kasdīnu.
Litearari muzykalais pasuokums „Latgalīts latgalīšam draugs” nūteik jau pīktū godu. Pasuocīņa dūma ir puļcēt vīnuvīt latgalīšu autorus, muzykantus i klauseituojus, lai kūpeigi dzīduotu, runuotu i doncuotu. Piečuok pēc dzejis i prozys lasejumim, dzīsmem i vaicojumim byus daņči ar latgalīšu muzyku.
Muzejs pīduovoj īspieju pajimt leidza sovu telti i Juosmuižys parkā palikt par nakti i nuokušajā dīnā 26. augustā 13.00 stuņdēs muzeja parka estradē nūsavērt Baļtinovys dramatiskuo teatra „Palādas” izruodi „Ontons i Anne – kuozu goda jubileja”.
Brauc pats i jam leidza draugus! Kai vysod pasuocīnī LaLaDra īeja bez moksys!
Vaira dazinuošonai pi Dagnejis (Tel. 28362243; e-posts: dagneja@gmail.com)


text:
Latgolys Studentu nedeļa. 5. vaicuojums
Nu i tod šudiņ Latgolys studentu nedelis konkursam palics pādejais vaicuojums – pīsadoli konkursā i daboj čaja dzeršonys komplektu zīmai nu Latgolys Studentu centra (ka otkon byus daudzi snīga i soltuma kai īprīškejā zīmā, tod byus dyžan dereiga monta)!
Pareizū atbiļdi ari šudiņ leidz 22:00 syuti iz ortografeja@gmail.com ar nūruodi: „LgSC konkurss”.
5.VAICUOJUMS:
Kurā datumā i iz cik godu oficialū jubileji, Tev byutu šūgod juoīrūnās pi Latgolys Studentu centra?
Paļdis vysim par pīsadaleišonu i rezultatus ziņuosim iz trešdīni, 22.septembri.


text:
Pasuokumā Latgolys Kulturviesturis muzejā varēs īpazeit pagaisušū Rēzekni
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Catūrtdiņ, 31. martā 15.00 stuņdēs Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) beja paradzāts tematisks pasuokums “Zudusī Rēzekne”. Tymā byutu vareiba virtuali izstaiguot taidu piļsātu, kaida tei nav jau gondreiž 80 godu. Dīvamžāļ muzeja specialista slimeibys dieļ pasuokums puorcalts iz nanūteiktu laiku.
Latgola godu symtu laikā ir pīdzeivuojuse vysaidus viesturis periodus – kai strauju atteisteibu, tai stagnaceju, kai ari pūstūšus kara godus.
Ari Rēzeknis viesture boguota ar daudzom paguotnis nūtikšonom i vysaiduokim kulturviesturiskim objektim. Šudiņ, staigojūt pa piļsātys īlom i īsaklausūt viesturis sūļūs, tik “gora acim” radzam tū daļu nu Rēzeknis, kuruos vaira nav – “laika zūba” atstuotūs pādus, pagaisynuotū sakralū montuojumu, kara nūpūsteituos sabīdryskuos ceļtnis, cylvāku nasaimnīcyskuos reiceibys i ideologiskuos puorlīceibys sakys i tt.
Pasuokumā kūpā ar Latgolys Kulturviesturis muzeja specialistu kulturviesturis vaicuojumūs Kasparu Strodu varēs virtuali izstaiguot Rēzeknis īlys i īsavērt tuos pagaisynuotajā kulturviesturiskajā montuojumā, izzynuot, kai laika gaitā naatgrīzeniski puorsamejuši piļsātys vaibsti.
Kai stuosta Kaspars Strods, pasuokumā vyslobuok varēs īpazeit divejis centraluos Rēzeknis īlys – Atbreivuošonys aleju i Latgolys īlu. Nadaudz varēs īpazeit ari cytus objektus, tok, saprūtams, vīnys lekcejis laikā navar virtuali izstaiguot vysu piļsātu. “Tuos byus gon sakraluos celtnis, gon sabīdryskuos ākys, tiergs, kas piļneigi atsaškir nu myusu dīnu. Tam, deļkuo piļsāta izaver taida, kaida jei niu ir, pamatā ir gondreiž 80 godu senejis nūtikšonys. Daudz kū asam pagaisynuojuši kara dieļ, dīvamžāļ tys ari niu ir aktuali Ukrainā. Vaira runojam par cylvākresursu zaudiejumiem, bet ari piļsātvide krasi mainuos. Itymā pasuokumā varēs pasavērt, kaida nazkod beja Rēzekne, ari iz tū, kam mes kasdīnā cīši bīži staigojam garum, bet napamonam,” tai Kaspars.
Puormainis pīdzeivuojušys na tik īlys i ākys, bet ari īlu nūsaukumi. Ari par tū tikšūt runuots pasuokumā. Kai izaruod, Latgolys īlai viesturis gaitā puorsamejuši apmāram 7–8 nūsaukumi.
Īīšona pasuokumā – bez moksys, tok ar dereigim kovida vakcinacejis voi puorslymuošonys sertifikatim i paruodūt personu aplīcynojūšu dokumentu.


text:
St. Škutāns, M.I.C.
Katōļticeibas vēsture un katekisms
Īvodam
Par mysu vērszemes dzeives cyldonumu
1. Kaids mērkis ir myusu vērszemes dzeivei?
Mes asam šymā pasaulī, lai Dīvu pazeitu, Jū mīļōtu, Jam kolpōtu, lai taidā veidā sev īgyutu dabasūs.
2. Kas ir dabasi?
Dabasi ir piļneigas un myužeigas laimes vīta.
3. Voi vērszemes lītas nav dūmōtas myusu laimei?
Nā. Šō pasauļa lītas nav spējeigas sagodot myusim patīsu laimi.
4. Kōpēc šō pasauļa lītas naspēj dareit myus laimeigus?
Tōpēc, ka šō pasauļa lītas ir izniceigas, bet Dīvs myusus ir radēj is myužeigai, naizneikstūšai svātlaimei dabasūs.
„Es sev sakrāju kaudzēm sudobru un zaltu, dārgumus nu kēnenim un zemem, sagōdōju sev dzīdōtojus un dzīdōtōjas; ar bogōteibu es pōrspēju vysus, kas pyrms manis beja Jeruzalimā; es sev naatrōvu nikō nu tō, kū īkōrōja munas acis; es nalīdžu sovai sirdei nikaidu tōs vēlēšonūs, jo munai sirdei vajadzēja prīcātīs... Bet kod tagad pōrbaudu vysus sovus dorbus... tod, ak voi! Vyss beja tukšums, izniceiba un vēja keršona un nav nikō palīkūša zam saules“ (Edes. 2: 8—11). — Tai runoj škītami laimeigokais un gudrōkais nu kēnenim — Salomons.
„Jo kas ir jyusu dzeive? Garaini, kas eisu breidi ir radzami un tod izzyud“ (Jāk. 4:15).
„Ak, Dīvs, Tu sevis dēļ myusus esi radejis, tōdēļ namīreiga ir muna sirds, koleidz naatrass mīru Tevī“ (Sv. Augustīns).
5. Kōdā nūlyukā tod laiceigds lītas myusim ir dūtas?
Tōs myusim ir dūtas, lai mums paleidzātu Dīvu pazeit un Jam kolpōt.
„Tukšs ir ik kotrys cylvāks, kuram nav zynōšonas par Dīvu; kod nu tom lītōm, kaidas redz, naspēj pazeit Tū, Kas ir; kod nu dorbim naspēj pazeit Dareitoju“. (Gudr. 13:1.)
6. Kodēļ Dīvs pīprosa, lai mes jū pazeitu, jū mīļōtu un jam kolpōtu?
Dīvs pīprosa: a) lai Jū pazeitu tōdēļ, ka Jys ir myužeigō Patīseiba; b) Jū mīļōt tōdēļ, ka Jys ir bezgaleigais Lobums un c) Jam kolpōt tōdēļ, ka Jys ir Vysaugstōkais Kungs, nu kura asam piļneigi atkareigi.
7. Kas nūtiks ar tim, kuri nagryb Dīvu pazeit, mīļōt un Jam kolpōt?
Tūs Dīvs atmess nu Sevis uz myužim.
„Bet nalīteigū kolpu izmetīt ōrējos tymseibōs; tur byus raudōšona un zūbu grīzšona“ (Mt. 25:30).
8. Taitod kas ir vysnapīcīšamōkais myusu vērszemes dzeivē?
Vysnapīcīšamōkais šamā dzeivē ir, lai mes Dīvu pazeitu, mīļōtu un Jam kolpōtu, lai taidā veidā sasnāgtu myužeigū svātlaimi.
„Meklejit tōpēc vyspyrms Dīva vaļsteibu un Jō taisneibu“ (Mt. 6:33).
„Jo kū tys leidz cylvākam, ka jys īmontōs vysu pasauli, bet sovā dvēselē cīss zaudejumu?“ (Mt. 16:26).
9. Kas mums jōdora, lai Dīvu pazeitu, Jū mīļōtu, Jam kolpōtu un aizkopa dzeivē baudeitu myužeigū svātlaimi?
a) Mums ir jōtic vysam, kū Dīvs ir atklōjis; b) jōpylda bausleibas, kuras Jys ir pavēlējis piļdeit un c) mums ir jōpīlītōj žēlesteibas leidzekli, kaidus Dīvs ir paredzējis myusu pesteišonai.
10. Kōpēc, lai byutu atpesteiti, mums ir jōtic, jōpylda bausleibas un jōpīlītōj žēlesteibas leidzekli?
Lai byutu atpesteiti, mums ir jōtic tōpēc, ka tikai ticeiba mums dūd pareizu zynōsonu par Dīvu; mums jōpylda bausleibas,tōpēc, ka pyldūt bausleibas, mes kolpōjam Dīvam un mums ir jōpīlītōj žēlesteibas leidzekli, tōpēc, ka tī mums dūd napīcīšamū spāku myusu pesteišonas ceļā.
11. Kur mes īgyunam pareizas zvnošonas par dīviškom ticeibas patīseibom, par bausleibom un žēlesteibas leidzeklim?
Tū mes īgyunam myusu katōļticeibas mōceibā.
12. Kai sauc tu grōmotu, kas satur eisu, vaicōjumus un atbiļdēs īturātu katōļticeibas mōceibu?
Tū sauc par katekismu.
13. Par kū katekismā ir runa?
Katekismā ir runa:
1. par ticeibu,
2. par bausleibom,
3. par žēlesteibas leidzeklim, prūti, par sakramentim un lyugšonu.
Katekismā ir sakūpōtas patīseibas, kas myus vad uz myužeigū dzeivi. Pats Kristus tōs ir mōcējis, Bazneica mums tōs pasnādz. Katekismā sakūpōtōs patīseibas ir jōzyna jau bārnim, vēļ lobōk tōs ir jōzyna pīaugušim. Tōs vīnkōrši un skaidri rāda ceļu cauri dzeives sarežgējumim un naskaidreibom, kū izplota vyltus pravīši, kai ari tymsai, kaidu roda myusu pošu lepneibas apmōktais prōts.
„Svēteigs ir veirs, kas atrūn gudreibu (tys ir, Dīva pazeišonu un Jō mīlesteibu). Taids īgyvums ir vērteigōks par vysom bogōteibom. Ar tū navar leidzynōtīs nikaidas īkōrōjamōs lītas. Tei (gudreiba) ir dzeiveibas kūks tim, kuri pi tō turīs. Un svēteigi ir tī, kas nūsaturēs pi tō“ (Gudr. 3:13—18).


text:
Latgalīšu puorsokys / konkurss
Itys gods latgalīšim sovā ziņā paguojs puorsoku zeimē – bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa” izdevuse latgalīšu puorsokys audio versejā (vaira var puorskaiteit ite: http://www.latgale.lv/lg/news/article?id=4140), bet “Latgolys Studentu centrs” ir tyvai mierķa – gruomotys “Puosokys par krīzi” izdūšonai.
Cikom teik gaideita gruomota, LgSC pīduovoj konkursu, kurā bolvys duovynoj LPG.
Leidz 21. decembrim atbiļdi pareizi iz vaicuojumim i sajam disku “Latgalīšu puosokys i puorsokys”!
Pareizuos atbiļdis (pīmāram, 1-C, 2-A i.t.t.) syuti iz e-postu: ortografeja@gmail.com ar nūruodi “Puorsoku konkurss”.
Rezultati 23. decembrī!
1. Kurs nu nūsauktajim Latgolā zinomajim kuļturys aktivistim nav pīsadalejs puorsoku īrunuošonā albumā “Latgalīšu puosokys i puorsokys”?
a) Līga Rundāne
b) Ingars Gusāns
c) Ilmārs Dreļs
2. Cik puorsokys īkļautys albumā?
a) 28
b) 30
c) 31
3. Puorsoku albuma muzykalū fona nūformiejumu taisejs i vairuokys puorsokys īrunuojs muzikis i aktiers Kristaps Rasims. Kurā Latvejis teatrī jis dorbojas?
a) Dailis teatrī
b) Daugovpiļs teatrī
c) Latvejis Nacionalajā teatrī
4. Kaidā nu puorsokom, kab pasasorguotu nu kača nogim, pelis izdūmuoja, ka:
a) syudzēsīs Dīvam
b) nūzogs kača breiveibys gruomotu
c) dasīs kačam pi astis zvaneņu
5. Kaidā popularā latvīšu kinā golvonū lūmu spēliejs vīns nu puorsoku īrunuotuojim Andris Rudzinskis?
a) Eisa pavuiceiba mīlesteibā
b) Cylvāka bārns
c) Rūdolfa montuojums
Taipat informejam, ka tyvuokuo īspieja puorsokys dzierdēt kluotīnē ir 18. decembrī 12:00 Kruoslovā, bet reidzinīkim disku īspiejams īsaguoduot ari LgSC Reigys birojā (https://lgsc.lv/kontakti).


text:
Latgalisks vokors pi Dambjapūra azara
Itūcaturdiņ, 19. majā 19 stuņdēs vokorā esi aicynuots pīsavīnuot latgaliskam vokoram pi cīši šmukuo Dambjapūra azara Mežcīmā ar kū var pasludynuot uora pikniku sezonu par atkluotu!
Vokora programā sasatikšona ar latgalīšim, stuosti, smīkli, volejbols, golda teniss, futbols (varbyut kaidam ir futbola bumba, kū pagiut leidza?!)
Leidza – koč kas nu ādamuo, koč kas nu dzaramuo.
Datikšona nu Reigys centra ar 21. autobusu (leidz Hipokrata īlai) ci 18. i 14. trolejbusu (leidz golapunktam).
Vaira dazynuošonai i ka goduos problemys ar atrašonu, zvaneit Edeitei 29509672 ci Egitai 26430230
Kartografiskais materials:
View Larger Map
Leita gadejumā sasatikšona 20:00 folkklubā “Ala pagrabs” iz dzīduošonu “Maskačkys spielmaņu” viersvadeibā 🙂


text:
Botaniskajā duorzā Salaspilī nūtiks Ligijis Purinašys dzejis kruojuma prezentaceja
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
26. novembrī 13.33 stuņdēs (10 minutys piec dizeļviļcīņa Reiga-Daugovpiļs ībraukšonys Salaspiļs dzeļžaceļa stacejā) Nacionaluo Botaniskuo duorza oranžerejā (Salaspilī, Mīra īlā 1) nūtiks Ligijis Purinašys ūtruo dzejis kruojuma “pierobežas” eksotiskī skaitejumi.
Kab tyktu oranžerejā, apmaklātuojim byus juozyna parole, kas tiks izsyuteita dīnu pyrma pasuokuma. Partū teik lyugts pīregistrēt sovu daleibu ITE. Ligija Purinaša soka, ka tys ir kai intrigai, tai ari praktisku īmaslu dieļ – tys mudynuos iz pasuokumu atīt tūs, kas ir eistyn tam motivāti, taipat ļaus īprīšk zynuot apmaklātuoju skaitu, kai ari dūs jim vareibu tikt Botaniskajā duorzā par breivu, cytaiž byutu juopierk belets.
Pasuokumā pīsadaleis ari latgalīšu literats Raibīs, kurs “saceis dažus vuordus par safari i tuo nūzeimi kulturys nūtikšonuos”, i tulkuotuojs Džeids Vils (Jayde Will), kurs pasadaleis sovūs īspaidūs i pīredzē par tulkuošonu. Pasuokuma dalinīki byus ari līcinīki Ligijis Purinašys i repera Bruolāna kūpeigajai performancei, taipat Bruolāns ļaus īsavērt sovā jaunajā albumā “Bagaža”, kas sadarbeibā ar Jezupu izīs ituo gods decembrī. Ligija soka, ka jei cīši gryb itymā pasuokumā akcentēt komunikaceju, kurys izaicynūšuo pandemejis laika attuolynuotajā dzeivē mums ir pītryucs.
Ligija stuosta, ka itei pagaidom ir paradzāta kai vīneiguo kruojuma prezentaceja, atseviška nūtikšona Latgolā naasūt plānuota. “Ka byus pīprasejums voi kaida forša ideja prezentacejai, mes nūteikti tai ļausimēs, bet specialys prezentacejis Latgolā vysmoz tyvuokajā laikā nabyus. Salaspiļs Botaniskais duorzs tyka izvālāts par tū, ka ir sajiuta, ka latgalīšu kulturai i literaturai kai daļai nu latvīšu kulturys i literaturys vajag specifiski eipatnejus apstuokļus, lai jei varātu atsateisteit. Nu ūtrys pusis, maņ ari itys gods ir paguojs sovūs vysaidūs augšonys režimūs. Taids zaļuošonys, lopu nūmesšonys, puormaiņu laiks. Maņ itūgod ir taida syltumneicys, oranžerejis sajiuta,” Ligija pamatoj lasejumu vītys izvieli.
Vaira par dzejis kruojumu “pierobežas” var puorskaiteit ITE, sovpus ITE atrūnama dzejneicys Ingys Pizānis recenzeja par tū. Gruomotu īspiejams nūpierkt “Volūdu sātā” i “Jānis Roze” internetveikalā.
Pasuokuma organizatori breidynoj, ka puču i cytu augu īnesšona oranžerejis telpuos ir aizlīgta.


text:
Pryušu mitologeja
Pryušu mitologeja beja sanū pryušu religeja, kas beja baļsteita iz dažaidom ļegendom. Itei mitologeja beja izplateita Pryusejis nūvodā, kas myusdīnuos iraid vairuoku vaļsteibu teritoreja, Lītovys, Puolejis i Krīvejis. Tei pa mozam suoka izzust kod 13 godu simteņa suokumā, pryušim nuocuos ceineitīs pret Zūbynbruoļu ordini.[1] Ļeidz myusdīnom paļics cīši moz informacejis por pryušu mitologeju. Vairums nu tuos atrūdams vin 16 godu simteņa gruomotā „Sudovu gruomoteņa” (vuocīšu: Sudauer Büchlein, lītaunīku: Sūduvių knygelė), kurā beja sastuodeits pryušu dīvu saroksts i apraksteitys jū tradicejis.


text:
1. A. 1248. T e i c ē j s P. A n t o n o v s K a p i ņ u p. L a t v j u k u l t. k r.
Senejūs laikūs tuoļi aiz jyuru un aiz mežu beja vīns pavysam aizmiersts cīms. Tuo cīma dzeivuotuoji nikod nabeja pilsātā ni mīstiņā, par tū ka nu jūs cīma beja cīši tuoļi; tai pat nabeja pi jūs baznīcas. Kaut ļaudis nikod nabeja baznīcā, tūmār, zynuoja, kai lyugt Dīvu un vysu tū darīt, kas pīdar kristītam cylvākam. Vīnu reizi nu tuo cima meita gribēja īt pi veira un, kai pīdar kristītam cylvākam, vajadzēja pīīt pi grāku syudzēšonas. Itei meita sasalasīja un aizguoja meklēt baznīcu, ka izsyudzēt grākus. Tai myusu meita puorguoja daudz verstu un sateik jei daudz zemnīku, braucūt ar vazumim. Jei dūmuoja, ka jī brauc uz baznīcu. Zemnīki pībraucja pi patmalu un apstuoja. Meita dūmuoja, ka tī baznīca, īguoja taipat patmaļās un redz, kai zemnīki nosoj maisus, jei dūmuoja, ka zemnīki nas baznīcai upurus. Tai meita stuov patmaļās un skaita puotorus. Meita izdzierda, ka augši nazkas klīdz: "Ber!"
Jei nūsabeida un dūmoj paša sevī, ka ībērs jai par koklu un tyuleņ izguoja uorā nu patmaļom un dreižuok aizguoja uz sovu sātu. Atīt meita uz sātu un nu juos vacī vaicoj : "Nu, Madaļa, izsyudzēji grākus?"
Na!" atbilda meita. "
"Par kū na?" vaicoj jai vacī, tāvs ar muoti.
Jei jim atbild: "Es nūsabeidu! Svāta Jumprova stuov zemē aiz nazkaida lela skrituļa un vysu laiku runoj: Ļa-ta-ta! ļa-ta-ta, bet Jezus Kristus viersā klīdz: Ber! Es nūsabeidu un dūmuoju, ka man ībērs por koklu, bet na taida muļķite, tyuleņ izskrēju uorā, dūmoudama, lobuok es pi veira naīšu, bet tai grākus syudzēt nagribu ! "
"Ak tu, mulķe, mu&127;ķe!" pascēja jai vacī, tāvs ar muoti, "tu beji na baznīcā, bet patmaļās!"
Dūmoj meita: "Īšu es vēl reizi!" un aizguoja.
Guoja jei, guoja dīnu, guoja divi, trešā tyka pilsātā. Meita staigoj pa pilsātu, bet nazyna, kur baznīca. Redz jei, ka stuov vīna lela muoja. Meita īguoja tymā muojā un redz: tī taisa uodas. Meita nūsabeida, izskrēja uorā un atguoja uz sātu. Sātā tāvs vaicoj meitai: "Nu kai, meitiņ, izsyudzēji drākus?"
"Ej, navaicoj, tāvs!" soka meita, "es na baznīcā, bet taišņi elnē tyku! Tī es redzēju daudz uodu un vysas sīvītes ar lelim motim, veļ kai varbyut, ar vysom sapeitom bizem!"
Tāvs jai runoj: "Tu lobuok, meit, dzeivoj sātā, tev navajaga īt pi veira. Tu beji na baznīcā, bet kur uodas tais&127;, un tī beja zvrga uodas ar astem, bet tu dūmuoj, ka sīvītes ar motim un sapeitom bizem!"
Tai meita nu tuos reizes vairuok naguoja grākus syudzēt un taipat naguoja pi veira.


text:
Latgalīšu dzīšmu stuosti. Muote (Es pīminu)
Roksta autore: Edeite Husare
Skumu i tragikys pylnuo dzīsme par kaidu jauniekli, kurū muote aukliejuse i lyuguse jam naīt tāva pādūs – napalikt par dzāruoju, bet vys tik piec muotis nuovis liktiņs jū nūveds iz krūgu, myusdīnuos dzierdāta Artūra Uškāna i grupys “Laimas Muzykanti” izpiļdejumā kai “Muote” voi dueta “Inga un Normunds” dzīduojumā kai “Es pīmiņu”, ir puorsteigumu i pat amizantu gadejumu pylns stuosts, kuruo celi gols golā nūvad iz 20. godu symta suokumu.
Bet tys ceļš īsasuoce pavysam naseņ – sarunā ar grupys “Laimas Muzykanti” lideri Artūru Uškānu, kurā, vaicojūt jam par juo dzīsmi “Muote” pārnejuo goda rudinī, atsakluoja, ka Artūram dzīsmi sovulaik īdavuse Rēzeknis slovonuos kopejneicis-muokslys salona “Mōls” saimineica Alla Binduka, kurei stuostiejuse, ka tei asūt juos tāva dzīsme. (1) Saprūtams, kab atkluotu dzīsmis stuostu, planā ari pošai beja sasatikšona ar Allu. Izaruod, ka juos tāvs Aleksandrs Tretjakovs, kurs dzīduojs itū dzīsmi, ir nu Maltys pusis Prezmu i bierneibā dzīsmi dzierdējs nu sābra, kurs īdziers tū dzīduojs sābru saīšonu reizēs. Alla atguodoj, ka vāluok, kod jau pošai asūt bejs dāls, juos tāvs nūpiercs mozdālam magnetofonu i sacejs: “Igor, sēst! Nūpierku tev magnetofonu, nūpierku, slēdz magnetofonu, dzīduošu dzīsmi, a tu syuti Raimondam Paulam! Taidys dzīsmis nikur nadzierdēju!” Bet nu reita, kod pīsacēļs, lics izdzēst. I tai kaidys reizis treis – gribējs nūsyuteit, kab dzīsme izskaņ, bet bejs kautreigs cylvāks i tuo nav izdarejs. Alla soka: “Jis saprota, ka tei dzīsme ir palykuse. Paps cīši gribēja, i es piec tam tai izdūmuoju, ka maņ vajag jū kam nibejs paduovynuot.” Tai dzīsme nu suokuma tika pi dueta “Inga un Normunds”, tok “Mōla” saimineicai verseja na cīši patykuse, tod uzrunuots Artūrs Uškāns, kurs gon ari dzīsmi asūt modernizējs. (2) Alla pastreipoj, ka itai dzīsmis melodejai ir svareiga vysu seikūs detaļu – lūcejumu izdzīduošona. “Laimas Muzykanti” dzīsmi “Muote” 2012. godā īrakstejuši īkļaušonai postfolklorys izlasē “Sviests 3”, bet 2015. godā tuos jaunuo – puormiksātuo verseja – atrūnama grupys albumā “Rodi” (1), sovpus duets “Inga un Normunds” dzīsmi “Es pīminu” īkļuovs 2015. godā izdūtajā dueta albumā “Munai Latgolai”. (3)
Bet kur suocās dzīsmis, kurai vīnā albumā ir nūruode – latgalīšu tautysdzīsme, bet ūtrā – autors nazynoms, stuosts? Izaruod, ka dzīsmis vuordu autors ir pazeistamais latgalīšu sabīdryskais darbinīks Fraņcs Kemps (1876–1952), kura dzejūļs “Pi krūga golda”, kas pasaruoda ar pseidonimu Skoborga, 1910. godā publicāts poša izdūtajā izdavumā “Daugawa. Latwiskajs kalendars” (1911. godam). (4) Kai 1936. goda laikrokstā “Latgolas Škola” nūruoda latgalīšu sabīdryskuo darbineica Valērija Seile (1891–1970), 1904. godā Kemps beja pyrmais nu pošu latgalīšu vyda, kurs izdeve latgalisku kalendaru ar nūsaukumu “Daugawa”, i tys izguoja da 1914. goda. (5) Nūruode iz ituo dzejūļa publikaceju ir vīns nu tūs pīmynātū amizantū gadejumu – 1913. goda 3. oktobra laikrokstā “Jaunas Zinias” kaids Apse i laikroksts “Drywa” teik apsyudzāti plagiatismā. Laikrokstā saceits: ““Drywai” 28-tā numerī gadijōs sagrākot pret septitū bauslibu. Apses daininia “Dzāroja dzīsme” naw nikas cyts, kai Skoborgas ar nūsaukumu “Pi krūga golda”, kura beja drukota Daugawas kalendarī 1911 godā. Apse tikai sagrūzija dažas wītas, pōrmainija nūsaukumu un pasarakstija kai zam sowa dorba. Skoborga nikō pretī natur, ka jō dainas teik nūdrukotas, bet maitot jōs un pīsowynot kai sowu dorbu – tys gon nadora gūda Apsei un ari “Drywai”, kurai wajadzatu wairok cīnīt autoru tīsības.” (6) I eistyn – 1913. goda 18. septembra “Drywā” publicāts Apsis dzejūļs “Dzāruoja dzīsme” (7), tymā ir gondreiž identiskys teksts kai “Pi krūga golda”, atsaškier viņ puora vītu ar vuordu voi vuordu formys izvēli. Obejūs dzejūļūs ir taišni tys pats sižets, kas dzīsmē “Muote”, koč ari, saleidzynojūt ar myusdīnu dzīsmi, vuordi, saprūtams, itūbreid dzīduotajam variantam ir gona pasamainejuši. Izaruod, ka ar pseidonimu Apse sovus dorbus laikrokstā “Drywa” sovulaik publicējs bazneickungs Pīters Apšinīks (1887–1942). (8) Deļtuo apsyudzeiba baušļa “Tev nabyus zogt” puorkuopšonā jo eipaši roda smaidu.
Ka dzīsmis vuordu autoreiba ruodīs atrysynuota, tod melodejis izceļsme vēļ arviņ palīk meikle. Vysaidā ziņā ite ir vārts pīminēt Latvīšu folklorys kruotivis arhivā asūšūs materialus – vīneiguo līceiba par itaidu dzīsmi da šam ir atrūnama 1958. goda 12. zynuotnyskuos ekspedicejis Ludzys, Abrinis i Kuorsovys rajonūs salaseitajūs folklorys materialūs. Cīši buoguoteigajā dzīšmu pyura vydā dzīsme ar taišni taidu nūsaukumu kai Apsis dzejūļam – “Dzāruoja dzīsme” – pīraksteita Nautrānu cīma Laizānu sādžā nu Gelinas Namsones (dzīsmi pīrakstejuse Dace Jaunslaviete). Nasaverūt iz sakriteibu nūsaukumā, vuordu formys tai gon ir tyvuokys Kempa originalajam “Pi krūga golda”. (9) Sovpus ituos dzīsmis varianta melodeja (10) vys tik atsaškier nu Allys Bindukys tāva dzīduotuos i myusdīnuos zynomuos dzīsmis “Muote” skanejuma.
Latgalīšu dzīšmu stuostu izpēti i roksta topšonu atbaļstejs Vaļsts kulturkapitala fonds. Paļdis par īšonu tolkā Artūram Uškānam, Allai Bindukai, Kristīnei Pokratniecei, Dairai Lācei i Latvejis Nacionaluos bibliotekys Alekseja Apīņa Ratūs gruomotu i rūkrokstu skaiteitovai!
(1) Autoris interveja ar Artūru Uškānu 2020. goda septembrī
(2) Autoris interveja ar Allu Binduku 2020. goda oktobrī
(3) Dueta “Inga un Normunds” albums “Munai Latgolai” (2015)
(4) Daugawa. Latwyskajs kalendars 1911. godam, 7. godaguojums (1910)
(5) Latgolas Škola, Nr. 3 (01.03.1936)
(6) Jaunias Zinias, Nr. 43 (03.10.1913)
(7) Drywa (Pēterburga), Nr. 28 (18.09.1913)
(8) Bolvu regiona kulturviesturis datubaze: Pēteris Apšinieks (ID: 419)
(9) LFK 1940, 3914
(10) LFK 1940, 6947


text:
Veronikai Dundurei pīškierts Ministru kabineta Atzineibys roksts
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Ūtardiņ, 18. oktobrī, vaļdeiba atbaļsteja Ministru kabineta bolvu i Atzineibys rokstu pīškieršonu personom i organizacejom par nūzeimeigu īguļdejumu vysaiduos jūmuos. Ministru kabineta Atzineibys rokstu sajims ari Nautrānu vydsškolys školuotuoja, Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociacejis (LVLKŠA) vadeituoja i Latvīšu volūdys instituta pietneica Veronika Dundure par nūzeimeigu īguļdejumu latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibā, populariziešonā i vuiceišonys atteisteišonā, kai ari latgalīšu kulturviesturis zynuošonu nūdūšonā tuoļuok, styprynojūt latgaliskū identitati Latvejā.
Kai intervejā itūvosor žurnalam “A12” stuosteja Veronika Dundure, jei kai školuotuoja latgalīšu volūdai i literaturai vaira pīsavārsuse paguojušuo godu symta 80. godūs, LVLKŠA Dundure voda nu 2001. goda. Pasasokūt juos dorbam, jau vaira nakai 20 godu teik organizāts skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade. Nu 2013. gods olimpiadei ir vaļsts atkluotuos olimpiadis statuss. LVLKŠA regulari organizej dažaidys konferencis, seminarus, skaidroj institucejom par napīcīšameibu latgalīšu volūdu vuiceit školuos, taipat Rogovkā nu 2003. goda dorbojās Latgalīšu volūdys i kulturviesturis metodiskais centrs.
Ministru kabineta Atzineibys rokstu pasnādz, kab izsaceitu vaļdeibys atzineibu privatpersonom, t.sk., uorvaļstnīkim, par izcilim sasnāgumim tautsaimisteibys, zynuotnis, izgleiteibys, veseleibys, vidis aizsardzeibys, vaļsts puorvaļdis, kulturys, sporta i vaļsts aizsardzeibys jūmā.
Īrūsynuojumu par Ministru kabineta Atzineibys roksta pīškieršonu Apbolvuošonys padūmē īsnādz Ministru prezidents, ministri, pošvaļdeibu vadeituoji, Latvejis Pošvaļdeibu savīneibys prīšksādātuojs voi cytu navaļstisku organizaceju vadeituoji. Ministru kabineta Atzineibys rokstu Ministru kabinets nūdybynuoja 1995. gods aprelī. Tū svineigā ceremonejā pasnādz nūzaris ministrs voi Ministru prezidents, ka jis bejs Atzineibys roksta īrūsynuotuojs.


text:
2010. goda suokā par starptautyskuo standarta ISO639-3 uzturiešonu atbiļdeiguo instituceja “SIL International” (ASV) daškeire latgalīšu volūdai sovu individualū kodu, kas sastuov nu treju burtu: LTG. Vēļ 2009. goda vosorā, 7. julī, tyka īsnāgts pīprasejums itaida koda sajimšonai. Pīprasejuma autors beja Juoņs Eisaks, kurs sevi raksturoj kai “dulnu entuziastu-breivmuokslinīku”.
NOMINANTI:
Ilga Šuplinska, literaturzynuoteneica, latgalīšu kulturvidis aktiviste i projektu vadeituoja
Juris Viļums, latgalīšu kulturvidis aktivists i projektu vadeituojs
Lidija Leikuma, volūdneica
Ruta Cibule, Bolvu Centraluos bibliotekys vadeituoja, namaterialuos kulturys eksperte


text:
2020. goda novembra suokumā ceļu pi skaiteituoju suoce bīdreibys “Hronologeja” izdūtuo popularzynuotniskuo gruomota par Latgolys viesturi – “Laikmeta nospiedumi: 20. gadsimta Latgales stāsti”. Tuos autori, literate Ligija Purinaša i viesturnīks Kaspars Strods, gruomotā apkūpuojuši 37 stuostus par vysaidim nūtykumim, personeibom i socialim procesim 20. godsymta Latgolā.
„20. g. s. sovā ziņā ir bejs vysaids, taipat kai tī stuosti, cylvāki i nūtykumi. Tys ir bejs cīši trauksmains i maineigs. Ari cylvāki, kas tymā dzeivuoja, jo mes jau parosti izceļam viesturē zynuomuokūs ļauds – Fraņcs Kemps, Fraņcs Trasuns, Valereja Seile i tml., bet stuostus veidoj ari vīnkuoršī cylvāki… Tys beja laiks, kurā vīnkuoršs lauku puiss, īrauts tuo laika politiskajuos, militarajuos i vysaiduos cytuos peripetejuos ir klivs par vīnu nu 20. godu symta Latgolys viestnešim – Stanislavs Stiureņs. Jis dīnieja Latvīšu legionā nu 43. goda. Juo liktiņs, saprūtams, ir tragiskys, kai jau daudzim I pasauļa kara laikā dzeivojūšim cylvākim. Prūtams, mums ir personeibys, vysaidi inženeri, arhitekti, politiki. Kas maņ personeigi redzīs vīna nu gruomotys interesantuokuom sadaļom, tī ir tuo laika socialī procesi. Jā, jo mums jau nabeja tikai kongresi, beja ari taida līta kai nūzīdzeiba i cītumi, ari vysaidi napateikami nūtykumi. Par pīmāru, stuosts par Varakļuonim 1925. goda augustā. Tī beja kai ba parosts kauteņš, kas golā izavierš par taidu lelu, sabīdreibā plotu rezonansi izsaucūšu nūtykumu. Aizguoja leidz pat Saeimai,” stuosta viesturnīks Kaspars Strods, atkluodams, ka daudzi nu stuostu raksteiti jau paseņ i leidz šam ir cytūs medejūs publicāti, bet niu tī ir puortaiseiti i papyldynuoti.
Gruomota, kura paver īspieju nu jauna atkluot Latgolu – tai autori, Ligija Purinaša i Kaspars Strods, raksturoj sovu dorbu “Laikmeta nospiedumi: 20. gs. Latgales stāsti”. Gruomotys puslopuos ir 37 atškireigi stuosti, kurūs teik apsprīstys personeibys, institucejis, nūtikšonys i cytys interesantys temys, kas paruoda Latgolu īspiejams cytā gaismā nakai īrosts.


text:
Bolvūs svieteis nūvoda svātkus
Vīni nu skaistuokajim svātkim vosorys sezonā Bolvu piļsātā ir Bolvu nūvoda svātki. 22. augustā tī nūtiks jau sastū reizi.
Svātkim jau ir izaveiduojušys lobys tradicejis, kurys teik pylnveiduotys i papyldynuotys. Vīna nu taidu tradiceju ir kūpeiguos lyugšonys bazneicuos.
Ari Tautys pyutieju orkestra “Balvi” koncerts Bolvu nūvoda svātkūs ir kai naatjemama sastuovdaļa, itūgod tys nūtiks 12.00 laukumā pi Bolvu Kulturys i atpyutys centra, leita gadīnī Bolvu KAC lelajā zalā.
Svineigajā pasuokumā “Plecu pie pleca” 14.00 laukumā pi Bolvu Kulturys i atpyutys centra tiks apbolvuoti konkursa “Sakoptākais īpašums 2015” uzvarātuoji. Itū sareikuojumu kuplynuos deju kūpa “Nebēda” i “SOS fanfare” nu Francejis. “SOS fanfare” ir nalels izpiļdeituoju ansamblis aba fanfara, kai tū sauc Francejā, nu Lotringys, kas spielej prīceigu muzyku, popularus šansonus i diksilendu. Grupys dalinīki ir: Mister Goldhand (alta saksofons), Yeah Man (tenora saksofons), Bouba (bandžo), Ventilo (suzafons) i Diddle Man (perkusejis).
Nu 13.00 da 17.00 Luoča duorzā byus vareiba apsavērt sātys lūpeņus, kuru ari laukūs palīk vys mozuok. Pasuokuma organizatori aicynoj atsasaukt nūvoda ļauds, kurim ir vareiba atvest iz piļsātu sovu sātys dzeivinīku – vušku, kozu, gūvi, zyrgu, kurkynu, peili, zūsi i cytus.
Bolvu piļsātys parkā leluoka rūseiba nūtiks piecpušdīnē. Parka teritorejā nu puču tiks veiduota Bolvu nūvoda kontura, kurā kotrs pogosts sovu pogosta konturu izrūtuos ar zīdim. Nu 15.30 parka teritorejā nūtiks pogostu prezentaceja. Kotrs pogosts byus izveiduojs sovu pogosta sātu, īkuortuojs un izpuškuojs, i pavysam eisā laikā prezentēs sovu pogostu ar pošu lobuokū, kas tam ir. Nuokušuos stuņdis laikā vysu pogostu bārnu i jaunīšu komandys pīsadaleis atraktivuos saceņseibuos “Kopā jautri!” Nu kotra pogosta pīsadaleis 3 puiši i 3 mārgys nu 14 da 18 godu. 17.30 “Ūdens karnevāls” – poštaiseitu peldleidzekļu izbraucīņs Bolvu azarā. Vysi teik aicynuoti puorvērst sovu laivu voi katamaranu eipašā nūformiejumā i dūtīs nalelā izbraucīnī par prīcu sev i cytim.
18.30 paradzāts rodūšs svātku guojīņs, kurymā aicynuoti pīsadaleit vysi Bolvu nūvoda pogosti, Bolvu piļsātys īstuožu, uzjāmumu darbinīki i cyti interesenti. Tema: “Dzeive laukūs”. Maršruts: stuošonuos laukumā pi Kulturys i atpyutys centra – Breiveibys īla – Tierga īla – Teatra īla – Partizanu īla – Breiveibys īla.
Nailgi pyrms guojīņa byus vareiba redzēt braucamreiku paruodi, kura puorsavītuos pa Bolvu īlom, garum Bolvu Kulturys i atpyutys centra laukumam i izavītuos iz Breiveibys īlys gar parku. Aicynuoti vysi, kurim ir kaids puorsavītuošonuos leidzeklis, kuru ir īspiejams izrūtuot atbylstūši svātkim, izbraukt nalelā svātku paruodē.
19.00 svātku nūslāguma sareikuojumā “Gavilēsim priekā!” tiks gūdynuoti Bolvu gūda pylsūni i padūti Bolvu nūvoda Atzineibys raksti. Apmaklātuojus prīcēs ari bruoļu Auzānu i Jersikys orkestra koncerts, kam sekuos zaļumbals kūpā ar grupu “Ginc un Es” .


text:
Kai latgaliski pīraksteit nedelis dīnys?
Roksta autors: portals lakuga.lv
Citejūt seneju latiņu teicīnu, atkuortuošona vēļ arviņ ir zynuošonu muote, deļ tuo Latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv pīduovojam atkuortuot nedelis dīnu raksteibu latgalīšu rokstu volūdā.
Nedelis dīnys latgaliski roksta: pyrmūdīne, ūtardīne (sarunvolūdā i izlūksnēs soka ari “ūtarnīks”), trešdīne, catūrtdīne (ari vacvuordā “catūrgs”), pīktdīne, sastdīne i svātdīne. Izlūksnēs dzierdami nedelis dīnu nūsaukumi ari ar eisū “i” – pyrmūdine, ūtardine, trešdīne i tai tuoļuok, taipat ar golūtni “-a” – pīktdīna, sastdīna i cytys, bet raksteibā īsokamuo forma ir ar garū “ī” i golūtni “e”.
Ka vajag atsaceit iz vaicuojumu “kod?”, tod roksta: pyrmūdiņ, ūtardiņ, trešdiņ, catūrtdiņ, pīktdiņ, sastdiņ i svātdiņ. Pīmārs: Trešdiņ mes ar draugim nūbrauksim iz Ludzu. Ka gribīs pasceit, ka koč kas nūteik, par pīmāru, kaiduos nūsaceituos nedelis dīnuos, tod var raksteit ari “pyrmūdīnem”. Taipat ir ūtardīnem, trešdīnem, catūrtdīnem, pīktdīnem, sastdīnem i svātdīnem. Pīmārs: Pyrmūdīnem piec sešu maņ suocās basketbola treneni. Ūtardīnem nu reita mums vysod ir dorba sapuļce. Bet, ka vajadzēs raksteit “kotru sastdīni”, tod tū var dareit ari kai “kas sastdīnis”. Pīmārs: Kas sastdīnis zam vokora mes ar saimi sasateikam, kab ītu iz pierti. Leidzeigi ari “kas pyrmūdīnis”, “kas catūrtdīnis” i tai iz prīšku.
Aicynojam nūsavērt ari latgalīšu volūdys apvuiceibu video, kurymā par nedelis dīnom stuosta literats Valentins Lukaševičs:
Bet sovs nedelis parāds ir ari grupys “Tautumeitas” dzīduotuos dzīsmis “Sastdīne” varūnei.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzeklim.


text:
Leivuonā atkluos izstuodi “Stikla sajūta”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Leivuona stykla i amatnīceibys centrā 18. novembrī 16.00 stuņdēs tiks atkluota izstuode “Stikla sajūta”, viestej publiski daīmamuo informaceja. Izstuodē varēs apsavērt projekta “Stikla sajūta” laikā radeitūs stykla autordorbus, kurūs veiduoja desmit izcyli Baļtejis stykla muokslinīki. Izstuode byus apsaverama nu 18. novembra leidz 6. janvaram.
Nu 2022. gods 15. maja leidz novembram ar Vaļsts Kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programys atbolstu Leivuona stykla i amatnīceibys centrā teik realizāts projekts “Stikla sajūta”. Projekta golvonais mierkis ir turpynuot stykla izstruodis tradiceju Leivuonā i popularizēt vīnu nu radzamuokūs Latvejis industrialuo kulturys montuojuma globuotuoju – Leivuona nūvoda pošvaļdeibys Leivuona stykla i amatnīceibys centru. Itymā projektā pīsadaleit tyka uzrunuoti desmit Latvejis i Leitovys stykla muokslinīki i aicynuoti radeit jaunus autordorbus, īsadvasmojūt nu Leivuona stykla izstruodis viesturiskūs tradiceju. Kūpā ar stykla pyutieju Aleksandru Logvinu muokslinīki stykla dorbūs realizēja sovys sajiutys i idejis, īdvasmu meklejūt Leivuona stykla muzeja ekspozicejā. Projekta nūtikšonu muokslinīciski satureigu i vitali svareigu padareja tys, ka tyka īsaisteiti vysaidu paaudžu stykla muokslinīki – Anna Heinsberga Varnase, Ieva Birgele, Baiba Dzenīte, Vineta Groza, kai ari muokslinīki, kas ir struoduojuši i tykuši pi stykla izstruodis pīredzis Leivuona stykla fabrikā, kai Herberts Erbs, Aīda Rotčenkova, Ludmila Safronova, Dainis Gudovskis, Juris Dunovskis, Remigijus Kriukas.
Projekta laikā tyka veiduoti naleli video, izceļūt stykla muokslinīkus kai personeibys i dokumentejūt jūs sajiutys, dorbojūtīs ar styklu. Muokslinīki stuosteja par aicynuojumu īt “stykla ceļu” i pīredzi stykla muokslys nūzarē. Sovpus muokslinīki, kas struoduoja i dorbuojuos Leivuona stykla fabrikā dalejuos atmiņuos par muokslinīka –dizainera nūzeimi stykla ražuošonys procesa veiduošonā i izstruoduojumu izstruodē.
Projekta “Stikla sajūta” kūpradis sinergejis rezultatā mejuos pīredze i dūmu liduojums, stykla sajiuta i virtuoza meistareiba. Jaunradeitī autordorbi papyldynuos Leivuona stykla i amatnīceibys centra kruojumu i byus turpynuojums myusu dīnu stykla muokslys kolekcejis izveidei.


text: 2018. goda rudinī Rēzeknis nūvoda Lendžūs, atsagrīžūt nu Reigys, Oskars i Jolanta Maculeviči sataiseja specializātuo kopeja grauzdātovu „KUUP COFFEE”, kurei pīduovoj treis dažaidys Latgolā grauzdāta kopeja garšys – „Kolumbejis flirts”, „Jezupa Etiopejis sapyns” i „Brazilejis nakts”. Latgaliskais itymā gadejumā nav viņ nūsaukumi, bet ari kopeju stuosti i pošu saiminīku viestejums par kopeju i Latgolu intervejuos i raidejumūs. Niu Lendžu kopejs ir vīns nu popularuokūs suveniru, kū nūvest, braucūt gostūs nu Latgolys.


text:
Uldis Balodis Ludzys igauņu aba lucu volūdu pietej jau daudzus godus, i jam ir pastyprynuota interese par apdraudātom volūdom. 2011. godā Kalifornejis Universitatē Santabarbarā (ASV) jis īgivs doktora grādu volūdnīceibā, studeju godūs pietejs i vuicejīs vairuokys Arizonys i Kalifornejis indiaņu volūdys, kai ari vuicejīs lībīšu volūdu.
Par sovu jaunū gruomotu “Ludzas igauņu valodas ābece” Uldis sovā Facebook.com profilā roksta: “Tuos 230 loppusis niu ītver na tikai ābeci (alfabeta burtus ar pīmāra teikumim), bet ari īvodu Ludzys igauņu viesturē, fotografejis nu Ludzys igauņu cīmim, dzeivuos runys pīmārus, volūdys gramatikys aprokstu, kai ari latvīšu-Ludzys igauņu-latgalīšu tematiskū vuordineicu (kur maņ eipaši juopasasoka Dr. philol. Annai Stafeckai par latgaliskūs formu preciziešonu i Ludzys apleicīnei rakstureigu formu atrasšonu) i špikeri ar dereigom frāzem.
Ludzys igauni beja Vitebskys gubernis Ludzys apriņčī dzeivojūša katuoļticeigūs Latvejis igauņu etniskuo grupa. 19.–20. godu symtā jī dzeivuoja Cyblys, Mērdzinis, Nierzys, Pyldys pogostā i pakuopiniski saplyuda ar apvydā asūšū latvīšu etnosu, atstuojūt kulturys i etnografiskus pādus Ludzys nūvoda viesturē. Līceibys par Ludzys igaunim sasaglobuojušys vītvuordūs, teikuos i puosokuos.


text:
Malnuo žugure
Malnuo žugure (latiņu: Ciconia nigra; anglīšu: Black Stork; latvīšu: Melnais stārķis; lītaunīku: Juodasis gandras) — žuguriņu (Ciconiidae) ailis putnys, vīglai apmonoms pa malnajom spolvom. Augumā drupeit mozuoka kai Boltuo žugure. Augums 52-58 ceņtimetru augsts, svors vydyskai 3 kilogrami. Golva, koklys, pakakle, auguma viersejuo puse malna ar pazali sorkonu metalisku myrgumu. Kryuteža, spolvys, zamaste i spuornu zamoška bolta. Gnēze, kuojis i ocu gradzyni sorkoni. Maneigs i izsardzeigs putyns, izasorgoj nu cylvāku. Auguma sadors i izavedīņs leidzeigs Boltajai žugurei.
Barūkle vysaida - vardivis, dēlis, sīnakozys, kūrmuli, slīkys, vabalis, iudiņa kustūne i zivs. Cieškuok barūklis meklej i ād vīna.
Iz Latveju atskrīn martā, aprelī, nūskrīn da zīmuošonys vītom Afrikā seņtebrī. Zemeiguokuo Latgolys žuguru zīmuošonys vīta - Etiopeja.
PereklisLabot
Bolss kluss, gnēzi klabynoj rešuok kai Boltuo žugure. Dzeivoj vacūs, tymsūs mežūs i pūrūs, cylvākam gryuši daīmamuos vītuos. Perekli vyn lelu lopukūku viersyunēs, rešuok nūlīktūs zorūs. Perekļu atostumam tam nu tuo vajagbyut na tyvuok kai 6 kilometri. Malnuos žuguris cīši koņservativys i sovu perekli lītoj daudzi godu. Latvejā vysuilguok zynomais pereklis lītuots kūna 57 godu.
PlidiešonaLabot
Diej 3-5 boltai pazalis ūlys. Perej 30 dīnu. Žugurāns izīt nu perekļa par 65 dīnys, kod jau izavuicejs skrīt. Puori monogami, atskrīn kūpā i dzeivoj divejūs daudzi godu. Mežogumā malnuos žugures myužs var viļktīs da poš 26 godu. Latvejā kūpeigais malnūs žuguru daudzums 500 — 700 puoru [1].
SardzeibaLabot
Malnuo žugure Latvejā 2008 gods pavasarī izalaseita par goda putynu. Īīt Latvejis seviški sorgojamūs škiru sarokstā i Latvejis Sorkonajā gruomotā. Žuguris popuļacejai gražejās vacūs mežu izciersšona, vacūs kūku maituošonuos, mikronūlīgtiņu tryukums i urbanizaceja. Nu 1991 gods malnuos žuguris skaitlis Latvejā sasamazynuojs kūna div reizis.


text:
Portals lakuga.lv viestej par latgaliskū kulturu
“Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” kas dīnys viestej par latgaliskū kulturu Latvejā i pasaulī. Tys da šam ir vīneigais medejs, kura saturs teik sagataveits tikai latgalīšu rokstu volūdā – viesturiskā latvīšu volūdys paveidā. Portalam lakuga.lv ir lela nūzeime na viņ latgalīšu volūdys, bet ari latgaliskuos identitatis saglobuošonā.
Portalā lakuga.lv var skaiteit par latgaliskuos kulturys aktualitatem, jaunumim muzykā, literaturā, muokslā i cytuos jūmuos. Lakuga.lv pīduovoj izzynuot par Latgolys viesturē zeimeigom personeibom i nūtikšonom, intervejuos īpazeit spylgtys personeibys, kai ari aktualizej vaicuojumu par latgalīšu volūdys izmontuošonu dažaiduos jūmuos.
“Latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv” redaktore Sandra Ūdre uzsver:
“Viņ regularys lītys var saglobuot latgalīšu rokstu volūdu i kulturu augstā leiminī. Simboliski runojūt, pasuokumi, gruomotu izdūšona, pat atseviški radejis i televizejis raidejumu cykli ir tikai epizodiski spūdri uzplaiksnejumi vīnā šaļtī, latgaliskuma seikstū dzeiveibu nūtur cauri godim nagaistūša guņs. Lakuga.lv ir taids puorts voi guņskurs jau 12 godus.”
Lakuga.lv saturs ir saistūšs na tikai Latvejis īdzeivuotuojim, tok latgaliskuos kulturys interesentim vysā pasaulī. “Lakuga.lv ir sovs fanu puļceņš, kas kotru jaunu ziņu sagaida ar interesi; ir taidi, kas portalu attaisa kod nakod; goduos, prūtams, gadejuma skaiteituoji – te atrūnama gona daudzveideiga informaceja. Tys leluokais izaicynuojums ir palikt vēļ interesantuokim saturā, augt kvalitatē,” uzsver portala redaktore.
“Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” dorbojās jau nu 2007. gods. Portala eipašnīks, bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”, juo darbeibu nūdrūsynoj, pasateicūt projektu konkursūs sajimtajam finansiejumam. Pārņ lakuga.lv pīdzeivuoja vairuokys izmainis – portals tyka registrāts kai medejs i tam tyka izveiduots jauns logo i sātys lopa, padorūt nū modernuoku i lītuotuojim ārtuoku. Itūšaļt lakuga.lv darbeiba teik nūdrusynuota ar Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstu, tok nu septembra portala saturs tiks sagataveits, pasateicūt Regionalūs i vītejūs medeju atbolsta programā sajimtajam finansiejumam.
Informaceju sagataveja:
Vineta Vilcāne
“Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” atteisteibys projektu vadeituoja


text:
Latgolys studenti Reigā
Ir novembris, i studenti nu Latgolys jau apsiļdejuši dagunu Reigā. Pīdzeivuotys pyrmuos lekcejis, puorbaudis dorbi, nūskaidruots eistīs sātā braucamuos sumkys lelums: taids, kab, nu sātys braucūt, pītiktu vītys buļbim i zupeņai, nu nabyutu par gryutu i varātu jimt liedza autobusa salonā. Students jau aprads ar Reigu i īpazins iteinis cylvākus.
Kab nūskaidruotu, kas pīsaista Latgolys jaunīšūs Reigā i kai jim ite īt, iztaiseju nalelu aptauju.
Kluotīnē cylvāki beja atsauceigi, bet nu vysim, kam nūsyuteju vaicuojumus draugūs, atbiļdeja tik vīns. Laikam latgalīši pi datora nasiež. Beju prīceiga, kod, gatavojūtīs
Universitāšu protesta guojīņam pi Ministru Kabinetu, izdzieržu latgalīšu volūdu. Puiši, kai nūskaidruoju, vuicuos RTU datorzynuotnis i informacejis tehnologeju fakultatē vacuokajūs kursūs, sovā vydā ari Reigā runoj latgaliski i gondreiž vysod ir bejuši lapni par tū, ka īt nu Latgolys.
Treis nu aptaujuotajim myusu pusis jaunīšim Reigā narunoj latgaliski, a vīns narunoj latgaliski vyspuor. Golvanais īmasls, deļ kuo jaunīši nu Latgolys brauc vuicietīs iz Reigu, ir lobuokys nuokūtnis perspektivys, daži gon atzyna, ka tys tai tik licīs. Vīna respondente saceja, ka juos mierkis ir dzeivuot Reigā, dieļ tuo ari studēt izavielejusīs studejis Reigā. Puorejī gryb atsagrīzt dzymtajā pusē, ka byušūt pīmāruoti apstuokli. Ir ari taidi, kas gryb poši radiet tūs apstuokļus – izsuokt uzjiemejdarbeibu i radeit dorbavītys.
Vaicuoju, kuruos situacejuos jaunīši ir bejuši lapni, ka ir nu Latgolys. Vysi saceja, ka ar tū lepojuos i vysvaira lapnumu izjiutūt vaļsts nūzeimis svātkūs i īpazeistūtīs ar jaunim draugim. Originaluokuo atbiļde bejai meitinei, kura ir lapna par latgalīšu temperamentu, uzvaru kuoru karūs, par tū, ka kinā ,,Limuzīns Jāņu nakts krāsā” pasaruoda meitinis nu Leivuonu, i ka Latgolā ir pošys skaistuokuos meitinis.
Kaunejušīs par sovu izceļsmi daži nu aptaujuotajim asūt tod, kod kaids latgalīts paruoda sovu naizgleituoteibu, kaunejušīs ari par augstū bezdorba leimeni Latgolā i par sovu akcentu. Dīvam žāļ satyku ari cylvākus, kas uzskota, ka latgalīšu volūda tikai roda akcentu i traucej pareizi runuot literarajā latvīšu volūdā. Tys, prūtams, īt nu cylvāka, kurs pots latgaliski narunoj. (A attīksme taida, kai, piec munom dūmom, varātu byut dreižuok Ulmaņlaikūs nakai 21.godu simtenī.)
Reiga Latgolys jaunīšim varūt dūt jaunu, plašuoku redzejumu iz dzeivi, īspieju paruodeit sevi cytim, eistynuot sovys idejis, projektus, īpazeit jaunus cylvākus. Latgolys studenti otkon Latvejai varūt dūt sovys zynuošonys i naparostuos idejis. Latgalīši asūt centeiguoki, labsirdeiguoki i vīsmīleiguoki, iztureiguoki gon dorbā, gon aktīvajā atpyutā, nu ari naivuoki, dieļ tuo jūs varūt vīgļuok „nūvest nu ceļa”. Reigys cylvāku buketei taišni pītryukstūt latgalīšu temperamenta i dzeiveiguma.
I nūslāgumā par vīnu nūzeimeigu studentu dzeivis aspektu – ceļu iz sātu. Studenti nu Latgolys ceļā pavoda videji 3,5 stuņdis (tikai iz vīnu golu) i brauc da sātai ik piec 2-3 nedeļom, a moksoj par braucīni iz vīnu golu videji 3,5- 4,5 Ls. Leluokuo daļa laiku ceļā eisynoj, klausūtīs muzyku (dīmžāl tikai puors nu jim – latgalīšu muzyku), losūt voi guļūt. Divi nu aptaujuotajim ceļā vuicuos. Autobusūs var ari sasatikt ar sovim bejušajim školysbīdrim, kas izkleiduši pa dažaidom augstškolom.
Saprotu vīnu lītu: Reigā, sasateikūt ar dažaidim cylvākim, suoc vairuok apsazynuot sovu pīdereibu Latgolai.
Dzintra
Foto: Latgolys studentu spēle pasuocīnī “LU Sāta”, Toms Grīnbergs, Latvejis Universitatis arhivs


text:
Rēzeknis Augstškolā nūtykuse konfereņce “Autors. Teksts. Laikmats”
23. i 24. aprelī Rēzeknis Augstškolā (RA) nūtyka 4. storptautyskuo zynuotniskuo konfereņce “Autors. Teksts. Laikmats.”, kas beja veļteita literaturzynuotneicys Ilonys Salcevičys 75 godu jubilejam.
Konfereņce, kurys idejis autore i koordinatore ir Dr. philol. Sandra Ratnīce, ir breineiga vareiba interesentim izzynuot par aizvadeituo goda nūtikšonom literaturā, diskutēt par aktualom literaturzynuotnis, filozofejis, kulturologejis problemom. Konfereņcis plenarsēde tyka veļteita I. Salcevičai. Sasatikšonys laikā literaturzynuotneica deve detalizātu informaceju par sovu dzeivis guojumu, analizejūt dzymtys kūku i ruodūt, cik daudz latgalīšu, latvīšu, nu pieckara periodā ari Eiropys kulturā ir bejs personeibu nu ituos kupluos dzymtys. I. Salceviča ir daudz padarejuse myusu dīnu latgalīšu rakstnīceibys apzynuošonā, pīsadalejuse taidu fundamentalu izdavumu sagataveišonā kai “Latviešu rakstniecība biogrāfijās”, “Latgaliešu kultūras darbinieki”, izdavuse zynuotniskū apceriejumu par J. Klīdzēju i latgalīšu prozys raksturuojumu. Kluotynasūšajim jei plašuok stuosteja sovys bierneibys atminis, kurys saistuos ar tāva – Jura Pabierža juniora – draugim Aleksandru Čaku i Juoni Sudrabkalnu. Juouzsver, ka I. Salceviča ir vīna nu pyrmajom pasnīdziejom Rēzeknis Augstškolā.
Konfereņcis laikā vairuokuos sekcejuos tyka diskutāts par 2014. goda latvīšu literaturu, jaunuokajim pietejumim literaturys viesturē i jaunuokū metodologeju teksta analizē, taipat tyka runuots par literaturu i nacionalajim kodim (mitologeja, folklora, etnografeja, latgalīšu teksti, Latvejis cytu tautu i cytu nūvodu literatura), literaturys i cytu muokslys veidu i zynuotņu nūzaru mejīdarbi. Tyka prezentāti ari Rēzeknis, Līpuojis i Pleskovys filologejis studentu jaunuokī pietejumi literaturzynuotnē.
Pyrmuos konfereņcis dīnys nūslāgumā interesenti i dalinīki tykuos ar dzejneicu Annu Rancāni, kura skaiteja sovus dzeivuļus i dalejuos atmiņuos par dramaturgu i ilggadieju školānu literaruos nūmetnis “Aicinājums” vadeituoju Daini Grīnvaldu. Piečuok varēja īsaklauseit fragmentā nu Andra Zeibota apceris par D. Grīnvaldu i jaunūs autoru nu Līpuojis (Undīne Arāja, Dace Metieja, Eriks Vilsons), Rēzeknis (Inga Kaļva, Anita Mileika, Oskars Orlovs) i Reigys (Anna Belkovska, Gints Dreimaņs, Ance Kristāla, Alise Redveņa, Andrejs Veiksna) dzejis i prozys prīškskaitejumūs. Piec tam kluotynasūšī tyka īsaisteiti Līpuojis teatra aktera E. Vilsona monoizruodē, kas beja izveiduota piec R. Blaumaņa novelis “Nezāle” motivu. Sovukuort piec ūtruos konfereņcis dīnys dalinīki devēs iz Roberta Mūka memorialuo muzeja atkluošonys pasuokumu piec tuo renovacejis Gaļānūs, Rībeņu nūvodā.
Nūsavērt konfereņcis atsevišku sekceju videoīrokstus īspiejams RA sātys lopā.


text:
Starpnovadu skolu sacensības FLORBOLĀ
2004.-2003. g.dz. un jaunāki ZĒNI
28.02.2018.g. Preiļu 1.pamatskolā
1.vieta Preiļu 1.pamatskolas 1.komanda: Markuss Kurašovs, Maksims Rudzeišs, Valters Pūdžs, Gints Šņepsts, Tomašs Vaivods, Kārlis Adamovičs, Daniels Ancāns, Dāvis Silkāns, Daniels Semjonovs-Fadejevs, Reinis Pēteris Jurāns
2.vieta Sīļukalna pamatskolai: Kaspars Ciematnieks, Marta Beča, Elīna Aizpurviete, Jānis Bečs, Armands Bruzguls, Emīls Reigins, Aivis Daiders, Kristīne Saleniece, Viktorija Mičule
3.vieta Riebiņu vidusskolai: Harijs Griboniks, Aivis Golubevs, Ričards Leitāns, Uldis Pauniņš, Artjoms Kitajevs, Maksims Piskunovs, Vladislavs Givoina, Jānis Putāns, Maksims Bondarevs


text:
Izsludynojam konkursu “Latgolys prozys skaitejumi 2021”
Kab veicynuot literarū procesu Latgolā, dūdūt vareibu latgalīšu rokstu volūdā voi latvīšu literarajā volūdā rokstūšim autorim satikt leluoku auditoreju i skaiteituojim īpazeit jaunus Latgolys kulturtelpā topušus dorbus, bīdreiba “LgSC” jau ūtrū godu izsludynoj konkursu “Latgolys prozys skaitejumi 2021”. Konkursā aicynuoti pīsadaleit vysa vacuma Latgolys kulturtelpai pīdareigi autori, kurī roksta prozu. Konkursa gola pasuokums byus daļa nu storptautyskuo festivala “Prozas lasījumi 2021”.
Literarūs prozys tekstu konkursā “Latgolys prozys skaitejumi 2021”, kura moto ir “Pasaulī vyss ir sasapiņs mozgūs”, autori aicynuoti īsyuteit pošu radeitūs i da tuo napublicātus tekstus latgalīšu rokstu volūdā voi latvīšu literarajā volūdā. Dorbi tiks vārtāti, vysu vaira izceļūt na teksta volūdu, bet literaruo teksta kvalitati i pīdareibu Latgolys kulturtelpai, tai atkluojūt regiona sovpateibu i paruodūt latgaliskumu juo plašuokajuos nūzeimēs. Konkursā īsnāgtūs dorbus vērtēs žureja vysmoz treis Latvejis literaturys procesūs īsaisteitu cylvāku sastuovā. Konkursā ar naudys premejom 200, 150 i 100 eiro apmārā tiks apbolvuoti treis vysuvaira žurejis punktu sajāmušūs dorbu autori.
Pīsadaleit konkursā “Latgolys prozys skaitejumi 2021” var, īsnādzūt dorbus – esejis, stuostus, romanu fragmentus (7000–12 000 zeimu apmārā) – da ituo gods 1. decembra, syutūt tūs bīdreibai “LgSC” iz lgsc@lgsc.lv ar nūruodi “Latgolys prozys skaitejumi 2021″. Pīsacejumā juobyut teksta elektroniskajai versejai, ziņom par sevi (vuords, pavuorde, dzimšonys gods, nūsadorbuošona, eisa rodūšuo biografeja) i kontaktinformaceja (telepona numers, e-posts). Ar pylnu konkursa nūlykumu var īpasazeit ITE.
“Latgolys prozys skaitejumi 2021” nūslāguma pasuokums byus ituo gods 12. decembrī trejuos stuņdēs piec pušdīņu (plkst. 15.00), ka tūbreid pastuovūšī īrubežuojumi ļaus, iz tū tiks aicynuoti vysi konkursa dalinīki. Lobuokūs tekstu autori pīsadaleis ar sovu dorbu skaitejumim. Pasuokumu varēs vērtīs tīšraidē storptautyskuo literaturys festivala “Prozas lasījumi 2021” sātyslopā i latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv. Vaira informacejis par pasuokumu byus decembra suokumā.
Konkurss “Latgolys prozys skaitejumi” pyrmū reizi tyka reikuots pārn, tymā uzvarēja tekstilmuokslineica i literate Annele Slišāne ar eisstuostu cyklu nu ituo gods suokumā izdūtuo kruojuma “Tuoraga stuosti”. Lobuokūs autoru vydā beja ari Ilze Sperga i Evika Muizniece.
Bīdreiba “LgSC” (īprīšk “Latgolys Studentu centrs”) ir navaļstiska organizaceja, kas apvīnoj cylvākus, kam ir svareigi saglobuot i atteisteit Latgolys i latgaliskū kulturtelpu, latgalīšu volūdu. Bīdreiba vysod ir raudzejuse vysu pyrma atbaļsteit jaunūs latgalīšu autorus i izdūt kvalitativu literaturu, viereibu vaira dagrīžūt jaunīšu auditorejai.
Festivals “Prozas lasījumi” nūteik nu 1995. goda, tū organizej Latvejis Rakstnīku savīneiba. Laika gaitā “Prozas lasījumi” nu nalela pasuocīņa Andreja Upīša dzimšonys dīnys pīmiņai izauguši vairuoku dīnu prozys festivalā, kura programā ar sovu jaunuokūs dorbu voi jūs fragmentu skaitejumim pīsadola vysaidu paaudžu Latvejis i cytu vaļstu rakstnīki. Ūtrū reizi sadarbeibā ar festivalu byus ari kaida nūtikšona ar Latgolys autorim.
Konkursa “Latgolys prozys skaitejumi 2021” nūtikšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds.
Vaicuojumu gadīnī “Latgolys prozys skaitejumi 2021” dorba grupa bīdreibā: projekta vadeituoja, konkursa koordinatore Edeite Husare, žurejis koordinatore Laura Melne, nūslāguma pasuokuma koordinatore Amanda Anusāne. Paļdis Jolantai Keišai par konkursa vizualizaceju!