text:
Vot slymōju, slymōju un izdūmōju sovam EeePC (latgaliski “Mopss” via @saprge) atjaunynōt Linux’u. Ņiuļa iz jō byus Ubuntu 9.10 Karmic Koala. Cikam kas, distributivs ir beta 4 stadejā. A kas myusim — jaunim, pracātim :) Nikaidu Backupu nataisieju. Vyspōzynoms fakts:
Eisti veiri bekapus nataisa! :)
Tai es bez Backupa, ilgi nadūmojut, terminālī īsytu:
un sōku gaideit breinumu. Pasōkums vylkās ap 2 stundem. Paspieju aizīt pec seikō uz bārnudōrzu i pameizt. Vylka ap 700MB vysa kō un tod ļieneišom lyka pa plauktim.
Pec restarta jau dabōju +/- strōdojušu sistemu.
Kas īkryta acīs:
- “Atkryta” TouchPad’s :( kursors staigoj, bet pīskōrīņs nastrōdoj :( Daīt mīgt pūgas, kas nav Gut!
- Jau asūt uzlykts Grub2. Es nasajutu nikaidas starpeibas. A tai bļōve, ka 10.04 īlōde iļgs 10″. 10.04 — var byut. A tagad nikaidu izmaiņu sasajutu.
- Pazarōdiejs serviss Ubuntu One. Īdeve maņ na haļavu 2GB diska vītas. Vīta paradzāta datu sinhroniziešonai i “šarai”. Leidzeigs DropBox‘am. Haļava — labi :)
- GNOME jau ir svaigais 2.28.0. Palītōšu — sapraššu, kas jauns. Parreizi īkryta acīs, ka ir jauns Bluetooth porvaļdnīks. Peli atpazyna un jei beja lītojama bez šamaņu dejom.
Nu vot, taidi pyrmī īspaidi. Labi, ka nikas nanūbruka. Backupu varāja nataiseit :) Dyžan besej tačpads, bet gon jau ar kaidu atjanynōjumu vyss pats nu seva sōks strōdōt ;)
Nazabeist eksperimentu! Byus labi! Varbyut…


c: text/html

text:
Sibira seiļs
Sibira seiļs (latiņu: Perisoreus infaustus; anglīšu: Siberian Jay; latvīšu: Bēdrozis; lītaunīku: Sibirinis kėkštas) — vuorniņu saimis (Turdidae) putnys. Perekli taisa Eurazejis pūstumūs - nu Norvegejis vokorūs da Tuoleimim Reitim Krīvejā. Zīmoj tīpat, kur taisa perekli. Latvejā cīši reši sateikams putnys - perekļa nataisa, viņ kod nakod īceļoj.[1].
Aproksts[pataiseit | labot pirmkodu]
Sibira seiļs nazcik reižu mozuoks i smuidruoks kai seiļs. Jis irā vīns nu pošu mozū putnu vuorniņu saimē. Garuma tik 30-32 cm.[2] Nu cytu vuorniņu saimis putnu seviški izaškir Sibira seiļa gnēze, jei labviņ eisuoka i ar smailu golu. Spolvys bryunai palākys, spuornu pamats i placi kaštanbryuni, a poši spuorni i aste spūdri raudona. Golvys vierss tymsai palāks ci bryuns.
Dzeivisvīta[pataiseit | labot pirmkodu]
Dzeivoj dziļai mežūs i cīši reši atīt cylvāku dzeivisvītu tyvumā. Vysod ryupynojās, kab juo pereklis byutu nūglobuots i naradzams. Deļ solsaimieteibys i industrejis raisteibys Sibira seiļu populaceja pasaulī cīši padaleita i navīnaida.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ http://www.ornitofaunistika.com/lvp/lvp_perinf.htm Ornitofaunistika.com (latvyskai)
- ↑ Avibirds European birdguide online: Siberian Jay (Perisoreus infaustus) (angliskai)

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Pyrma apsveicu Linusu 40 godu jubilejī!!! Mda, Linux vaira nav tys. Pādejā laikā vys vaira leidzeigōks MacOS. Pat winda galeigā dyrsā atstōta. Tī user vulgaris ir spīsts pats zynōt vysaidu programmu nūsaukumus, zynōt kai i kur programmas var atrast, jam jōmōk programmas instalēt, kur nu vāļ krjakōšona i S/N medeibas :( Ubuntu lītōtōjam ņiuļa vyss […]
Month: December 2009
Uzvelc kreklu!
:) Vakar nūtyka jūceigs gadīņs. Zvona napazeistams № uz kuļdiņīku. Es reti, kod ceļu napazeistamim trūbu, bet itū reizi pacieļu. Zvona jauna mārga. Dūmoju:”teveit sōks “rpyзиTb” par banku pakolpōjumim” :( A nā — zvona nu uzvelckreklu.lv! Es asūt daudzi pi jūs pasyutiejs apdruku un jī maņ grib izsyuteit atlaižu karti. Viņ nazyna, syuteit uz Ludzu […]
Palīdziet cilvēkam!
Vosorā tāvs pi autobusnōs Ludzā nūfočā. Beja jau nazkur propūluse tei biļde, bet atlosūt fotkas nōkušō goda kalendaram, acaroda. Paledzat tok! :)
Izēd dirsu!
Asu pōrs raižu dzierdiejs itū teicīņi škoļņīku runā. Tai jī vīns ūtram rauga īdierst dvēselē :) Nazkai najauši atrodu itō frazeloģisma vizualū attālōjumu. A es pats asu izteikts vizuaļs. Attāls maņi rikteigi uzrunō :) Biļde nu “Ilustrētā zinātne” itō goda jaunōkō numura: :)


text:
Datu puorlaidis protokols
Datu puorlaidis protokols (anglīšu: protocol, data transmission protocol; krīvu: пpoTokoл пepeдaчи дaHHыx; latvīšu: protokols; datu pārraides protokols) — diveju ītaišu sovā vydā dasarunuoti nūsacejumi ap tū, kaidam vajag byut puorlaižamūs datu formatam.
Kab nūtyktu datu puorlaide iz vyds sevkuru diveju ītaišu, jom pyrma tuo sovā vydā vajag dasarunuot ap protokolu.
Ītaisis, kurys dasarunoj ap protokolu, var byut, pīvadumam:
- dators i drukaunīks;
- dators i dators;
- dators i servers;
- dators i maršrutātivs
i leidz.
Datu puorlaidis protokols nūstota:
- kaidu klaidu puorvēris atmeju ītaisis lītuos i voi vysā lītuos (pīv., puorvēris skaitlis, kura juo atmeja/kaida formula);
- kaidu datu samīgšonys metodu lītuos i voi vysā lītuos (pīv., "zip" lelim failim puorsyuteit caur iņternetu, LAN voi WAN);
- kai syuteituoja ītaise paviesteis, ka beiguse zinis syuteišonu (in a zynuošonuos davodā (Communications port) lītuos pagluobis kanalu, serejeigaji (USB) puorlaidei lītuos suoku i nūstuošonys skaitus);
- kai dabuojieja ītaise paviesteis, ka dabuojuse zinis;
- datu puorlaidis dreizums (bodūs voi bitūs);
- ci puorlaide byus sihroniska, ci asinhroniska;
i leidz.
Protokolā taipoš var byut paradzāti pruoteigi pajiemīni datu puorlaidis klaidom aptikt i pareizajim datim atjaunynuot, taipoš pajiemīni datim šifrēt i atšifrēt.


text:
Sastdiņ maņ pavaicuoja – deļkuo Tovu DĪNrokstu sauc NAKTineica. Nazynu.
Vairs narokstu ni pa DĪNom, ni pa NAKTim. Da i vyspuor narokstu. Pa dīnu doru koč kū, pa nakti guļu. Da eksplozejis.
Šudiņ puorskaitieju Jura Kažys rokstu (tviterī jam gon vaira nasekoju, partū ka jis taids stresains puiss – vysu laiku taisa demonstracejis voi ari mierķa tvītapus i flešmobus “aizīsim i davai reizē nazkū darēsim tī i tī”).
Ja jau dialogs sācies, to nevajag pārtraukt. Blogošana un piedalīšanās Twitter ir regulāra darbība. Ja blogā ilgāku laiku nav jaunu ierakstu, cilvēki sāks pārlapot pēdējo nedēļu avīzes, lai pārliecinātos, ka nav palaiduši garām jūsu nekrologu vai sēru sludinājumu. J.Kažys roksts sātyslopā webradar.lv.
Puorskaitieju i nūsakaunieju. Myruse naasu. Tikai doru vysa kū cytu.
Pravda, bieru sludynuojuma nivīns nameklēs. Kas nu ocu uorā, tuo nav. Mož kod īguoduos – nazkod beja. A tai pasauļs ir pylns ar tekstim. Kas jam nu vēļ vīna autora.
Beja Reigys Gruomotu svātki, kur LgSC pīsadalēja pyrmū reizi i cīši veiksmeigai – iz myusu reikuotū kulturys pasuokumu atguoja tik daudz ļaužu, ka daguoja puorsavuokt iz Kongresu noma Mozū zalu i to vysys ryndys ļaužu pylnys, kai ari Reigys skaiteituojim devem īspieju tikt pi latgalīšu gruomotu. Skrīšona saguoja lela, tok maņ cīši lela prīca par vysim, kas atsasauce, paleidzēja i darēja nu sirds: Inese, Edeite, Artis, Arnita, Juoņs, Kristīne P. i Kristīne Z., Dzintra, Vineta, Līga, Madara, Ilona, Indra i cyti – eistyn prīca, ka ir taidi cylvāki! I ka jūs pazeistu. 🙂
Itei gruomotu tierguošona beja muna personeiguo iniciativa, pavasarī īraugūt latgalīšu izdevieju nūlaistuos rūkys, a par laimi tū atbaļstēja ari puorejī bīdri – bez jūs atbolsta nabyutu īspiejama ni veiksmeiguo daleiba Reigys Gruomotu svātkūs, ni gruomotu pīejameiba Reigys i Daugovpiļs birojūs.
Ka puorejī naīsasaisteitu, es vīna poša varātu i junī, i julī, i novembrī braukuot pa vysim Latgolys tiergim i kopusvātkim, sveceišu vokorim i balym i vaidēt, cik vyss švaki i kai nivīnam navajag nikuo. :))
Partū ka koč voi Viļānu tiergā junī i julī es nu pošu latgalīšu sajiemu tikai kritiku – nafig jius izdūdit itūs syudus itymā stulbajā volūdā. Aplej ar syudu spani, izlomoj latgaliski (!) i aizīt laimeigi. A maņ sirds pylna. I stuovi.
Deļkuo maņ kai cylvākam tys vajadzeigs? Itei, gols golā, ir muna vīneiguo dzeive.
LgSC nav ni gruomotu veikals, ni izdeviejs, ni kinostudeja, tok myusu bīdri dora vysa kū, kas jim pateik i ir latgalisks, i LgSC tam ir atbolsts.
Itei gruomotu tierguošona ir veids, kai LgSC var īsakļaut latgalīšu kulturys apritē i ar sovim resursim sekmēt itymā gadīnī latgalīšu literaturys izplateišonu, atpazeistameibu i tikšonu da sova skaiteituoja.
Tai ka vysleluokais paļdis vysim, kas atbolsta!
Seviški jaunīšim, kas sovā breivajā laikā navys sēdēja teiklā, čatuoja, vērēs youtube klipus, a atguoja i tierguoja latgalīšu gruomotys. Paļdis autorim, kas napīmuonēja, atbrauce i runuoja. Paļdis pierciejim, kas varbyut poši nikod nanūbrauktu iz Rēzekni voi Daugovpili i naaizītu speciali pi Elkšņa, pi Luoča, pi Barkovskys voi Šuplinskys, a Reigā īraudzēja, nūpierka gruomotys i skaitēs. Voi ari bīži, naprosdami nivīna vuorda latgaliski, atguoja i nūpierka gruomotu latgaliski, kab īsavuiceitu myusu volūdu.
Paļdis ari Gruomotizdevieju asociacejai, kas pasuokumu sareikuoja, i kopejneicai “Pie Humberta“, kur daudzi beja pyrmū reizi i izbreinā secynuoja – KAI Reigā var byut TAIDA vīta, kur esi kai sātā?
A šudiņ rutina. Nanormali īt mīgs i gryuts atsagrīzt realitatē ar tyukstūša i vīnu dorbu.
Tymā skaitā beja juoizdūmoj pīkluojeiga atbiļde par munu daleibu IZM dorba grupā, kam da 15. decembra juoizstruodoj prīšklykumus i juoīsnīdz izglītības un zinātnes ministra parakstītu informāciju Ministru prezidentam par veicamajiem pasākumiem latgaliešu rakstu valodas kā vēsturiska latviešu valodas paveida saglabāšanai, aizsardzībai un attīstībai.
Ite pats izgleiteibys ministra reikuojums: “Pamatojoties uz Ministru prezidenta 2010.gada 27.maija rezolūciju Nr.20/L-1116-jur Izglītības un zinātnes ministrijai (turpmāk – IZM), lai izstrādātu priekšlikumus par nepieciešamo pasākumu nodrošināšanu latgaliešu rakstu valodas kā vēsturiska latviešu valodas paveida saglabāšanai, aizsardzībai un attīstībai, izveidot darba grupu šāda sastāvā: K.Vāgnere (IZM valsts sekretāra vietniece nozares politikas jautājumos), M.Baltiņš (Valsts valodas centra direktors, prombūtnes laikā aizvieto Valsts valodas centra direktora vietnieks A.Timuška), V.Dundure (Latgaliešu valodas, literatūras un kultūrvēstures skolotāju asociācijas valdes priekšsēdētāja, prombūtnes laikā aizvieto Latgaliešu valodas, literatūras un kultūrvēstures skolotāju asociācijas valdes priekšsēdētāja vietnieks I.Slišāns), V.Ernstsone (IZM Valsts valodas politikas nodaļas vecākā referente), L.Leikuma (Latvijas Reģionālo un mazāk lietoto valodu savienības pārstāve, prombūtnes laikā aizvieto Latvijas Reģionālo un mazāk lietoto valodu savienības prezidents J.Mednis), I.Muhka (valsts aģentūras „Latviešu valodas aģentūra” projektu vadītāja, prombūtnes laikā aizvieto valsts aģentūras „Latviešu valodas aģentūra” vecākā speciāliste G.Kļava), A.Neimane (Valsts izglītības satura centra Vispārējās izglītības satura nodrošinājuma nodaļas vecākā referente, prombūtnes laikā aizvieto Valsts izglītības satura centra Vispārējās izglītības satura nodrošinājuma nodaļas vecākā referente S.Austruma), S.Pujāte (Kultūras ministrijas Kultūrpolitikas departamenta Stratēģijas un reģionālās kultūrpolitikas nodaļas vecākā referente), Z.Sneibe (IZM Valsts valodas politikas nodaļas vadītāja), A.Stafecka (LU aģentūras „LU Latviešu valodas institūts” vadošā pētniece, prombūtnes laikā aizvieto LU aģentūras „LU Latviešu valodas institūts” direktora vietnieks Ojārs Bušs), I.Šuplinska (Rēzeknes Augstskolas asociētā profesore, prombūtnes laikā aizvieto Rēzeknes Augstskolas asociētā profesore S.Lazdiņa), I.Teilāne (Daugavpils Universitātes Latviešu valodas katedras asistente, prombūtnes laikā aizvieto Daugavpils Universitātes Latviešu valodas katedras vadītāja V.Šaudiņa), A.Vanaga (Latviešu valodas un literatūras skolotāju asociācijas priekšsēdētāja), J.Viļums (Dagdas novada domes deputāts, prombūtnes laikā aizvieto Latgales plānošanas reģiona Rīgas biroja vadītājs L.Daugavietis), A.Vulāne (Latvijas Universitātes Pedagoģijas, psiholoģijas un mākslas fakultātes profesore), A.Pūķe (IZM Valsts valodas politikas nodaļas vecākā referente).”
Deļkuo itys vyss trikmīņs? Gara viesture. Nazkod LgSC suoce raksteit viestulis laikam vēļ Ministru prezidentam A. Kaļveišam i vaicuot, kod ta beidzūt koč kū darēs latgalīšu volūdys aizsardzeibai, atteisteibai i saglobuošonai, kai sūleits Vaļsts volūdys lykumā.
Tai niu taisa dorba grupu, kam vajag līdz 2010.gada 15.decembrim izstruoduot prīkšlykumus. Reali jemūt, jaunnedeļa na deļ dorba, šūnedeļ tys nanūtiks, vēļ nedeļa vajadzeiga sprīstuo apstruodei i sagataveišonai. Deļ dorba grupys saīšonys palīk 3 nedelis. Voi otkon kuortejais “dareit nazkū lyka, a nikuo navajag” pasuokums?
Cikom kas, e-postā īrypuojuse vēļ vīna viestule – nu Valda Labinska. Taupejūt Jiusu laiku i acs – ite juos kopeja teiklā. Politika ir soldona, tok tei nav muna stiheja. Maņ rībās, ka ar mani manipulej i maņ byutu juodora tys, kū nūsoka partejis lineja.
Deļtuo vieleišonu sūliejumu kontekstā byus interesnai pasekuot “Vīnuoteibys” vīnuoteibai – kai I.Druvīte i kompaneja tiks golā ar sovu latgaliskuma fobeju i kas gols golā nūtiks ar 2011. goda tautys skaiteišonu, kur pyrmū reizi viesturē pasaruodiejuse ideja saskaiteit latgalīšus.
Pravda, kai jau es te pyrms puors dīnu eksplodieju tviterī – ka vēļ koč vīns “vyspuor maņ ari baba nu Latgolys” pasaceis, ka es struodoju Krīvejis interesēs, nudi sisšu pa ūlom. bez breidynuojuma.
Tai vot i dzeivojam. Ni vīnu plyudu da ūtru, nu vīnys zemistricis da cytys. Kotru reitu eju puor īlu, kotru reitu dzeiveibu gluobu.
Dzeive kai kalendars, kur pīraksteit termeņus i tod viļkt buļtenis iz prīšku – tū padareišu reit, tū pareit, tū jaunnedeļ. Koč kod tok vysam byus laika gona.


text:
Intervejis autore: Ligija Purinaša
Ar Raibū aba Oskaru Orlovu sasateikom vosorys beiguos. Ik pa šaļtei intervejis laikā zam auss aizabļaun mašinys signalizaceja. I jei, taipat kai Oskara teišums i atkluoteiba, aizžmīdz dzierdis kanalus. Varbyut deļtuo, ka maņ bejuši sovi prīkšstoti i stereotipi par dažaidom Raibuo aktivitatem i, nanūlīgšu, ari par jū pošu. Varbyut deļtuo, ka prīkšstoti, kai ari vysys cytys sistemys, ik pa šaļtei ir juosalauž. Tok Raibajam tys saīt. Sasarunojam par tekstu i “filozofiskūs kartinku” atīšonu i nūīšonu, drupeit par “Kapļim” i tom lītom, kas jam itamā sovys dzeivis šaļtī ruodīs svareigys.
Vosorā atsagrīzi nu Pūlejis. Kū lobu esi sadarejs i pa Pūleju, i pa vosoru?
Pūlejā es atsapyušu i sasajutu kai cylvāks. Es ari tī pasavuicieju magistra studejuos i pīsadaleju profesoris Kateržynys Klessys projektā “Timing patterns variability in Latgalian read speech”. Jei naseņ ar itū projektu pīsadaleja konfereņcē Norvegejā i dīzgon labi aizstuovēja. Par projekta pilotvolūdu tyka pajimta latgalīšu volūda, i es beju gon konsultants, gon paleigs. Itys projekts ir myusu treis autoru – muns, Kateržynys Klessys i Nikolys Nau – kūpdorbs. Atsagrīžu Latvejā, i pagaidom atsapyušu pa Drycanim. Dzeivoju kačinis Almys ustobā (smejās).
Tu esi cīši daudzpuseiga personeiba – roksti, muzicej, zeimoj, ir ari kina “Maršruts 6486”. Vēļ ari studej. Kai tev tys vyss tai organiski saīt?
Nu šaļtim i nasaīt. Ir lītys, kurys gribīs izdareit, pīmāram, ar kinu “Maršruts 6486” gribējuos paraudzeit, kai saīs. Vyspuor beja tai, ka es gribieju sataiseit dokumentalū kinu, savuoču dorba grupu, i puišim ari īpasatyka. Mes niule itū viertejam ar cytom acim. Zāni vēļ gryb koč kū vaira itamā lauceņā dareit. Nu, kai tys īs, redzēs. Pagaidom idejis ir, bet koč kur vajag dabuot tehniskū apreikojumu.
Ilustracejis atīt baigi interesanti – voi nu suokumā ir teksts, voi ari nu suokuma atīt biļde. Leluokūtīs pyrmais atīt teksts. Tod es pīdūmoju i pīmekeju attīceigū biļdi. Kai maņ vīns draugs pasaceja – tuos ir filozofiskuos karikaturys, i es slīcūs jam pīkrist. Es gon naasu vīneigais, kas roda taidys ilustracejis. Vysvairuok asu īsatekmiejs nu vīna Sanktpīterburgys muokslinīka, kuru maņ sovulaik īsaceja Valentins Lukaševičs. Tys ir Gavrils Ļubins, i jam ir izguojs kruojums «CBиHeц и BaTa», kas ir juo popularuokais dorbs. Vyspuor G. Ļubnins ir multirodūšs cylvāks – jis na viņ roksta i zeimoj, bet ari spielej underground grupuos. Ka tai gūdeigai, to es vyspuor gribieju pīsavērst komiksim, bet paļdis Vaļukam, ka jis maņ īsaceja itaidu stilu. Karikaturys voi “filozofiskuos kartinkys”, kai es asu juos nūsaucs, nasarūn bīži, bet jom ari it kai navajadzātu rastīs tik bīži kai parostom biļdem. Maņ juos pateik, nui.
Kaidūs breižūs juos da tevis atīt?
Ot, tu ej, i koč kas īsadur pruotā, pīmāram, truopeigs citats, i dūmoj, varbyut podītu kluotyn kaida biļdeite.
Cylvāks jau taids ir, ka pīraksteitu tekstu cytaiž uztver, a, ka tu esi koč kū pīzeimuojs kluotyn, to jau juodūmoj, deļkam tī tai, a deļkam itai. Munim draugim muokslinīkim pateik kartinka, kurā klaunam prosa pastuosteit jūku i jis atbiļd: “Vajadzēs smaideit bez zūbu!”
Tī ir lobs i dziļdūmeigs teksts – ka tu esi muokslinīks voi muzikants i tu atbrauc iz draugu tuseņu, tod bīži kaids prosa, kab sadzīduotu voi pastuosteitu kaidu jūku. Maņ tys nazkai aizagrīze, i deļtam izzeimuoju taidu kartinku. Cyta storpā, dažys var apsavērt munā Facebook lopā.
Saīt, ka tev reizem ir gryuts byut izklaidietuojam.
Saīt. Nu, es nikod naasu tīcīs piec tuo.
Deļkuo cylvāki tevi tai uztver?
Tys varbyut ir atkareigs nu tuo, kai cylvāki tevi uztver vysupyrma. Prūtams, vodūt pasuokumu, maņ gribīs pasaceit kaidu jūku, cytaiž kasdīnā jau pīteik vysaidu klopotu taipat. Bet es nazynu, deļkam mani uztver kai izklaidietuoju. Ka cylvāki dūmoj, ka es asu jūkdars, tod teišom var smaideit bez zūbu (smejās).
Maņ ruodīs, ka tys suocēs ar pastuosteņu “Dzeive ar munu babu”, kas ari izlyka birku. Gruomotys “Pyrma syltī” teksti beja raksteiti tai, lai jūs varātu publiski mudri nūskaiteit. Daudz godu atpakaļ beju Prozys skaitejumūs, kur īvāruoju īpatneju teņdenci – ka nūskaiti fragmentu nu sova gora dorba, to nivīns nikuo nasaprūt, bet – ka mozu pastuostu, tod vyss ir skaidrs.
Tys ir interesanti, ar kū tu palīc cylvākim pruotā. Mums ar Gunti Rasimu i Arni Slobožaņinu ir jūks – tev jau nikas vaira nav juodora, kai viņ juodzīd taidys dzīsmeitis kai “Pyparmātru čajs ar madu” voi “Kur gaismeņa”, voi “Mozuo” voi ari juoskaita stuosteņš “… nu tys.. par babu”.
Skaitūt tovu stuostu kruojumu “Pyrma syltī” i saleidzynojūt ar ūtrū “Zalta tesmini”, maņ ir rodīs prīkšstots, ka “Syltajūs” ironejis beja vaira. Tai varātu byut?
Ironejis varbyut, bet “Zalta tesmiņūs” ir vaira taidu lītu, kas ir spieceiguokys par ironeju: sarkasms, cinisms i nihilisms. Vyss tys atīt leidza ar dzeivis pīredzi. Es ironeju i sarkasmu izmontoju deļtam, ka lobuok jau drusku pasasmīt par dzeivi, nakai rauduot par jū.
Saīt, ka ironeja tev paleidz dzeivuot vīgļuok.
Es dūmoju, ka tai. Kas ta byutu, ka mes vysu laiku rauduotu? Ir jau cylvāki, kas raud, prūtams, vysu laiku, jim vyss švakai. Bet, ka tu pasasmej par dzeivi, tod jei pasasmej par tevi, i tod tu vari pasasmīt par sevi. Kotrs cylvāks reagej cytaiž iz dzeivis negācejom voi vyspuor iz dzeivis nūtikšonom. Ka nareagātu, tod jis byutu bezjiuteigs cylvāks, ameba koč kaida. Prūtams, ka vysi pīraksteitī teksti ir munys dzeivis atspīgeļuojums.
Maņ ir rodīs prīkšstots, ka tu esi cīši komunikabls cylvāks. Voi tys tev vysod saīt tik vīglai, kai izaver nu molys?
Atkareibā nu situacejis. Nui, komunicēt nav problemu, bet, ka tu dori koč kū puori sovai grybai voi vareibai, tod tys na vysod ir veiksmeigs variants. Beiguos voi nu tu pats jiutīs švaki, voi tys pasuokums ir na vysai lobs. Ir cylvāki, kas dūmoj, ka jī zyna vysu pasauli, i ar taidim gryuši sasadorbuot. Voi sabīdreibā jī poši sev ir izlykuši “bajāru zeimūlu” (aut.pīz. – ar vuordu bajārs dūmuots cylvāks, kas ir augstuos dūmuos par sevi). Maņ šaļtim vajag byut taidam ekstravertam, maņ vajag sevi izlikt.
Eistineibā maņ tagad cīši paleidz “Kapļi”, kas lelai daļai cylvāku pateik, a vēļ leluokai daļai napateik. “Kapļi” ir patīseibys prometeji, kas daudzim līk justīs naārtai. Bet maņ kotrs koncerts prosa sasagataveišonu, morālū nūbrīsšonu, partū ka mes jau asam comedy band i ļauds koč kai koncertūs ir juopavalk sev leidza. Maņ vajag taidu emocionalū izluodi. Tys tok ir lobuok, nakai ap pušnaktim staiguot ar nazeiti kabatā pi stacejis (smejās).
Koncertūs lela daļa gulstuos iz manis – es asu frontalais cylvāks. Ir lela nūzeime tam, voi tu variesi paraut i aizraut ļauds voi nā. Koncerts Rēzeknis nūvoda dīnuos julī, maņ ruodīs, beja lobuokais myusu pastuoviešonys viesturē. Es koncertā beju tai sevi izlics, ka piec tam 45 minotys nikuo nadareju – vīnkuorši siedieju, dzieru iudini i lieju sev iz golvys. “Kapļi” maņ paleidz, es taids kai trauceņš – maņ energeja sasakruoj i es varu eksplodēt. I otkon varu dzeivuot.
Vīnā filozofiskā i psihologiskā rokstā puorskaiteju, ka Maikls Džeksons beja introverts, bet dzeive jam daspīde byut ekstravertam. I tod es suoču par sevi dūmuot – mož ar mani ir taipat.
Kaidu laiku atpakaļ beja diskusejis par tova pseidonima atbiļsmi latgalīšu rokstu volūdys normom (“Raibīs” vītā korekti byutu bejs “Raibais”), i nu tuo es sacynoju, ka tu esi taids kuorteigs dumpinīks, kam pateik izīt uorpus rūbežim. Tai ir?
Nui, manī ir dumpinīka gors! Nu, ka mes raksteitu pareizi – “Raibais”, tod pseidonims palyktu čiulisks. Ka mes rokstom izlūksnē, tai, kai mes runojam, – “Raibīs”–, tod skaidra dzela, ka tys nav korekti. Es nikod naasu sacejs “Raibais”, i es ari naasu nikur dzierdiejs, ka tai sacātu. Prūtams, literari pareizi byutu “Raibais”, “mozais”. Maņ “Raibīs” ir pseidonims, i es jū varu atveiduot taidu, kaidu grybu. Kod pajiemu sev pseidonimu, to vysmozuok beju aizadūmuojs, kai tys byus pareizi (smejās). Runojūt par latgalīšu ortografeju, dūmoju, ka kotram sevi cīnūšam latgalīšam byutu jei juoapsaver, lai koč vuordu “zeme” var pīraksteit bez klaidu.
Kaidys attīceibys tev ir ar sunim, i kur pagaisa tova pseidonima ūtruo daļa “Suņs”?
Maņ suni pateik. Kači ari ir normali, bet suni maņ pateik vaira. Runojūt par pseidonimu. Nūmyra Suņs deļtam, ka jis navar myužeigi dzeivuot. Muzykys grupai Florence and Machine ir dzīsme “Dogs days are over now”, ot, i tai ari Suņam.
Cik lela nūzeime tovā dzeivē ir autoritatem?
Dzeivis laikā pasaruoda autoritatis, na tik lelā mārā taidys, kurom sekuot, bet dažu cylvāku, konkretuok rakstnīku, biografejis, kurys gribīs puorskaiteit. Juojam vārā, ka literaturys ziņā na vysod juovalk vīnaideibys zeime biografejai ar literarū tekstu. Bet tū cylvāki dīvamžāļ dora. Mani ir ītekmiejušys taidys personeibys kai Čārlzs Bukovskis, Džims Morisons, Kventins Tarantino … Ui, te varātu daudz saukt, eipaši, ka īleinam kino jūmā. Īspaidu ir atstuojuši dzeivis uzskoti, kas pamonami jūs daiļradē. Autoritatis cylvāks atlosa, bolstūtīs iz uzskotim, kas obim ir leidzeigi. Niu es skaitu vasalys treis gruomotys: Klarisys Pinkolys Estesys gruomotu “Sievietes, kas skrien ar vilkiem”, Čārlza Bukovska romanu “Post Office”, trešuo ir par poguonismu Latvejā. Es nikod tai naasu skaitiejs vīnu gruomotu nu vuoka da vuoka, partū ka vīna drusku apneik i gribīs cytu.
Pyrma pusgoda izguojuse tova gruomota „“Zalta tesmini”. Sovulaik saceji, ka jiutīs iztukšuots. Kai ir niu?
Mes ar Juoni Jonevu par itū runuojom, i jis citēja Deividu Linču, kas ir sacejs, ka tei ir taida kai piecdzemdeibu sajiuta – tev koč kas ir bejs, i tev vairs tuo nav. Gribīs, lai koč kas byutu, bet tu saprūti, ka tys tai navar byut. Tys ir aizguojs, i “Zalta tesmini” niu ari ir aizguojuši tautuos. Es naīspryngstu pi raksteišonys, deļtuo ka emocejom ir juosasakruoj, lai es varātu kū jaunu saraksteit. Varbyut nuokūtnē kaida proza byus, a, ka gūdeigai, to prozu tagad nagrybu. Es jū aizmierstu – kai pīrokstu, tai napuorskaitu. Dūmoju – varbyut apkūpuot dzejūļus i pasavērt, voi tī saīs kruojumam.
Kai itai ir saguojs, ka tu vaira esi prozys, na dzejis lauceņā?
Proza maņ lobuok pateik. Pyrmais munu tekstu izvārtātuojs, Osvalds Kravaļs (aut. pīz. – latgalīšu dzejnīks, publicists i literaturys kritikis) reiz pasaceja, ka maņ lobuok vajadzātu pīsavierst prozai. Dzeja ir taida – ka jei īt, to jei atīt. Es asu poškritisks cylvāks – maņ jei koč kur ir, bet tod es jū puorlosu, izdziešu. Proza ļaun apkūpuot ci papyldynuot pīraksteituos frazis, teikumus, kab izvylktu teikumus garuokus voi veiktu sižeta transformacejis, vajadzeigs laiks. Dzeja deļ manis ir napīradynuota – atīt kai styrnys, pasabaroj i nūīt atpakaļ iz mežu. Proza ir smoguoks dorbs, i es tū cīši labi sajutu, kod beju Venstpiļs rakstnīku sātā (aut. pīz. – Storptautiskuo rakstnīku i tulkuotuoju sāta Ventspilī). Draugi prosa: “Kai tu vari tī mienesi dzeivuot i dareitīs?” Es soku, ka esi morali i gareigi nūbrīds: esi atrads vītu, esi gaidejs ryndā pusūtru voi divus godus, tu esi nūbraucs iz tīni, tev nikas cyts nav juodora, tev ir stipendeja, lai tu varātu nūīt iz tiergu i atpakaļ, tev ari ir juoroksta. Tys ir pīnuokums pošam pret sevi i skaiteituojim, tev tys vīnkuorši ir juodora – juoroda teksti.
Par kū obeju tovu stuostu kruojumu nūsaukumi ir saisteiti ar iedīni?
Lai jī garšuotu lobuok! Kas tev – tesmini ir puortikys produkts?! (smejās) Nu, gon jau dasuos ir.
Kruojumam “Pyrma syltī” suokūtneji beja dūmuots cyts nūsaukums, bet saprotu, ka tys ir baigi nūvolkuots. Es nazynu, kai tī nūsakumi atīt. Bet es nūteikti nagribieju likt, pīmāram, “Rāznys ryugtuos suopis” voi “Muokūņkolna septeituos jumprovys padebeši”. Es gribieju koč kū originalu.
Varbyut tu raugi pabaruot sovu skaiteituoju?
Nav muni teksti ni lobuokī, ni švakuokī. Es tai ceru vysmoz. Nu poša cylvāka ir atkareigs – skaiteis voi nā. Baigi feini beja ar “Zalta tesminim”, dažys babys jau izbanuoja gruomotu iz reizis – atroda stuostu “Slapkaveiba Aglyunā”, i juos principiali gruomotu napierk ituo stuosta deļ. Ir cytys babys, kas izlosa beidzamū i pasoka: “O, kaids lobs detektivs!” Kotram cylvākam ir sova patīseiba, deļtam ka tu navari zynuot, kas jam dvieselē ir. “Pyrma syltī”, kai saceja Leiga Seiksta, ir pastuostu gruomota. Tu jū vari izmontuot, kab tostus voi uzrunys skaiteit, izviļkt kotru pastuostu garumā. Bet “Zalta tesmini” – nazynu, voi ir ādami. Cyta storpā, “Zalta tesmiņu” nūsaukumu es beju pajiems nu DJ Guntix dzīsmis “KUK-KUK-KULTŪRISTS”, kurā beja loba, šmuka rindeņa – “Zalta tesmini izraksteitim golim”.
Kaida raksteišonai ir motivaceja, jamūt vārā, ka latgaliski skaitūšuo auditoreja ir moza?
Nasaruoda, ka auditoreja ir moza, partū ka Ilze Sperga sovam stuostu kruojumam “Dzeiveiba” jau ir izdavuse ūtrū metīni. “Pyrma syltī” ir izpierkti, koč i gruomota beja 800 eksemplarūs, tīsa gon nu tim daudzi eksemplari beja paradzāti ari prezentacejom i personeigom duovonom. Muna puorlīceiba ir taida, ka lobuok paduovynuot tū gruomotu cylvākam, kas jū skaiteis, nakai tam, kas pasaceis paļdis, i gruomota dzeļtēs sekcejā. Tai ari “Zalta tesmini” niu pamozom īt. Runojūt par motivaceju, kotram rakstnīkam gribīs koč kū pasaceit cytim. Ka tev ir atbaļsteituoji i ka tev prosa radeit kū jaunu, tod tev ir juoroda. I klišejiski – kam ir pīprasejums, tam ir nūīts. Bet, prūtams, ar gruomotu i muzykys raksteišonu naudu sev nasapeļneisi, tys ir hobejs. Cyti nūbrauc zvejuot, a es mokšerēt namuoku, tuo vītā koč kū izrokstu.
Bet, ka mes runojam vyspuoreigi, prūtams, latgalīšu literaturu skaita moz. Tei ir specifiskuoka i napareizuoka nakai latvīšu literarajā volūdā saraksteitī teksti. Asu sacejs, ka latgalīšu kultura vyspuor ir underground kultura. Juobyut sovom specialom interesem, lai tu par tū īinteresātūs.
Mani eipaša laimeibys sajiuta puorjam, kod radzu cylvāku skaitam gruomotu, voi tys byutu parkā voi sabīdriskajā transportā. Skaiteit i dūmuot deļ cylvāka ir sarežgeiti, it seviški momentinformacejis laikmetā, kur maksimalais, pi kuo asom dajiukuši, ir twitter īroksti.
Tu saceri ari “Kapļu” tekstus. Kai jī pi tevis atīt?
“Kapļūs” izmontojam sociali aktualuos temys, i ir cylvāki, kam juos ir svaigys, interesantys. Pīmāram, “Emigranta polka” voi “Drycanu mopedistu banda” ir par realim nūtikumim 10 godus atpakaļ, par kurim nivīns vaira nagryb runuot. Voi “Goreiguo komercdarbeiba”, kas, cyta storpā, ir Arņa Slobožanina teksts, tai ka vysys pretenzejis pi juo (smejās). Tai mes koč kai dzīsmis ar Arni rodom – rūnūtīs idejai, mes jū apspielejam, piec tam sarokstom tekstu. Dreiž mums byus dzīsme “Valereja Seile” – pyrmuo verseja pazuda, niu es puortaiseju pa sovam
Kas tev itūšaļt dzeivē ir svareigs?
Paļdis Dīvam, ar veseleibu vyss kuorteibā. Es niu grybu atrast dorbu i moš piec puora godu pamaineit profeseju, partū ka ar humanitarū izgleiteibu nikuo nanūpeļneisi (smīkli), a par teleponu ari juomoksoj. Dorba mekliejumi itūšaļt ir svareiguokī, ir ari rodūšuos idejis, bet ari tom vajag materialu atbolstu. Atrast dorbu voi emigrēt – taids ir muns hamletiskais vaicojums niule, partū ka Latgolā es asu izbanuotais.
Maņ pruotā īīt “Emigranta polka”…
Tei ir myusu dīnu ryugtuo patīseiba sevkurā saimē.
Kas, tovupruot, byutu juodora, kab cylvāki Latgolā vaira dareitu, uzajimtu, a na čeikstātu, ka nikuo navar i deļtuo nikuo nadora?
Tys ir atkareigs ari nu cylvāka poša, kū jis gryb – voi jis ir pīrads gaideit koč kū nu vaļsts, voi tei jau ir tai saucamuo “pabolstu” paaudze, voi ari jis grib koč kū dareit. A ka tu gribi koč kū dareit, tod ari juodora. Bet šaļtim juosariekinoj ar myusu fantastiskū birokratiskū sistemu – ka varbyut tys nabyus cik vīgli. Šaļtim dažys kaujis byus juoizceinej vīnam pošam. Sevkuram juosaprūt sovs pīlītuojums dzeivē. Kai munys dokumentaluos kinys varūns Aldis nu Nagļu puorstuosteja sova dzeda saceitū: “Lobuok jau ir dareit, nakai nadareit.” Partū ka nadareit vysod ir vīgļuok. Prūtams, ir juorauga dareit, a, ka nadareisi, to saplesneisi iz vītys. Ir juodūmoj par tū, kai atteisteit itū regionu. Varbyut byutu juoapsver ideja par marihuanys legaliziešonu, partū ka taiduos Eiropys vaļstīs kai Austreja voi Čeheja zuoleite ir dekriminalizāta. Ari Igaunejā konkrets gramu skaits personiskai lītuošonai ir atļauts. Byusim realisti – nivīns nikod ite koč kaidu ražuošonu augstā leiminī naatteisteis, partū ka ite ir buferzona nu myusu leluo kaimiņa. Nivīns nikod nataiseis jaunu cukrafabriku. Turisms mums ir, kulinarais montojums ari ir papylnam – kotrā dzeraunē, kotrā nūvodā izbaruos i izdzirdeis, šmakovcenis īlīs. Redzi, cik Latgolā pi mums šmuki!
Izbanuot – nu angļu volūdys darbeibys vuorda “to ban”, kas nūzeimoj ‘līgt pīeju’


text:
Komponists: Kaspars Antess, Gita Auziņa- Muižniece, Māris Blāze, Ilmārs Dzenis, Andris Eriņš, Gunārs Freidenfelds, Andris Freidenfelds, Agris Gedrovičs, Guntis Grigalis, Aigars Ikšelis, Harijs Joniškāns, Udo Jürgen, Jānis Kalniņš, Igors Krilovs, Jānis Krūmiņš, Gaitis Lazdāns, Edmunds Mednis, Gunārs Meijers, Juris Ostrovskis, Harijs Ozols, Raimonds Pauls, Juris Petrovs, Māris Priede, Guntars Račs, Artūrs Reiniks, Aija Rimša, Imants Rusiņš, Māris Sloka, Jānis Sproģis, Aldis Šteimanis, Viktors Tilčiks, Raimonda Vazdika, Jānis Vējiņš, Edvīns Zariņš
Komponists: Leonīds Bekmanis, Mārtiņš Brauns, H. Dž. Gauntlets, Francs Grūbers, Georgs Frīdrihs Hendelis, V. Kirkpatriks, van Bēthovens Ludvigs, Mārtiņš Luters, Fēlikss Mendelsons, Raimonds Pauls, Dž. Pjerponts, L. H. Redners, Johans Kristians Heinrihs Rinks, J. A. P. Šulcs, Dž. F. Veids, Rihards Viliss, Ainars Virga, Āris Ziemelis, Arvīds Žilinskis
Komponists: H. Dž. Gauntlets, Francs Grūbers, Georgs Frīdrihs Hendelis, V. Kirkpatriks, van Bēthovens Ludvigs, Mārtiņš Luters, Dž. Pjerponts, L. H. Redners, Johans Kristians Heinrihs Rinks, J. A. P. Šulcs, Dž. F. Veids, Rihards Viliss
Prece šobrīd nav pieejama


text: vysavac zepter, bazenove vysavace, - profesionalni vysavac, vysavace electrolux, - vysavac elektrolux, test vysavac, - vysavac, nejtissi vysavac, - sacek do vysavace, tycovy vysavac electrolux, - levny vysavac, hadice k vysavaci, - prirucni vysavac, wax vysavac, - bazenovy vysavac, vysavac lg, - vysavac do bazenu, jaky vysavac, - vysavac eta, nove vysavace, - male vysavace, kvalitni vysavac, - cleanmate, mini vysavac, - sacky do vysavace rowenta, dtest vysavace, - krbovy vysavac, nahradni dily na vysavace, - opravy vysavacu, sacky do vysavace miele, - nejlepsi roboticky vysavac, nejlepsi, - sacky do vysavacu, v kladno, most, karvina, frydek-mistek, zlin, - levne, srovnani vysavacu, - vysavace wax, tepovac, - vysavac hoover, vysavac dirt devil, - posledni trendy, vysavac bosch, - vorwerk vysavace, vysavac listi, - prumyslove vysavace, vysavace recenze, - vysavace pro alergiky, bezsackove vysavace, - hadice do vysavace, sacky do vysavace aeg, - vodnik, nejlevnejsi vysavace, - vysavace miele, vysavace sencor, - hoover vysavace, vysavace samsung, - hyla vysavac, worverk vysavac, - odsavacka hlenu na vysavac, rucni vysavac electrolux, - sleva, podlahove vysavace, - multifunkcni vysavac, auto vysavace, - vysavac trilobit, sacky do vysavace electrolux, - sacky do vysavace vorwerk, hepa filtr, - akumulatorovy vysavac test, dilenske vysavace, - vysavac clatronic, nejlepsi vysavac, - rotacni kartac, test robotickych vysavacu, - rucni vysavac elektrolux, vysavace philips, - tycove vysavace, eta neptun, - vysavac miele, vysavac do auta, - vysavace test, vysavace eta, - vysavac rainbow cena, vysavace fagor, - automaticke vysavace, vysavac samsung, - vysavace bosch, odsavacka na vysavac, - vysavac robot, vysavac philips, - rozmery vysavace, ve sleve se slevou, - akumulatorovy vysavac, tycovy vysavac, - tichy vysavac, nejoblibenejsi, - vysavace testy, sacky na vysavace, - bezdratovy vysavac, sencor vysavac, - vysavac narex, nejžádanější a další.


text:
Pīmūrdīņs
Pīmūrdīņs aba apleicis pīmūrdīņs (baļtīšu: piesārņojums, vides piesārņojums; anglīšu: pollution, environmental pollution; krīvu: зarpязHeHиe, зarpязHeHиe cpeды) — apleicei svešu lītu (kimiskūs, fizikaliskūs, biologiskūs) palaisšona apleicē.
Cieškuok sateikamuos pīmūrdīņa formys:
- gaisa pīmūrdīņs (kimiskuos lītnis i cītys dalenis palaižamys ci izsvīžamys atmosferā);
- iudiņa pīmūrdīņs (svešys lītnis i dalenis īteik zemisviersa iudiņturēs, iudiņa straujeņom nūtakūt, ci zamzemis iudiņdzeisluos, iudiņa straujeņom sasadzerūt zemē);
- radioaktivais pīmūrdīņs (atomfizikys rezultatā dabuotuos lītnis īteik apleicē);
- skona pīmūrdīņs (skons nu dreizceļu, gaisūstu, taiseitovu i ct. traucej dzeivuotuojim);
i ct.


text:
2008. gads
Dita Bētere, Baiba Kalvāne, Edmunds Jurēvics, Gatis Gereišs, Guntars Logins, Ilmārs Pužulis, Jānis Supe, Laura Keiša, Laura Sprudzāne, Māris Mednis,Oskars Smoļaks, Viesturs Roziņš, Vineta Raubiška
Aigars Titajevs, Alvis Osmanis, Anete Selga, Anžela Rustamova, Arita Bērziņa, Arta Damlica, Dārta Pāvuliņa, Edīte Šņepste, Elīna Apine, Elīna Melne, Guntars Pužulis, Jānis Ozoliņš, Jānis Roziņš, Jolanta Segliņa, Justīne Kļava, Kaspars Bulindžs, Kaspars Dauksts, Katrīna Sprudzāne, Kārlis Irbe, Kristīne Kalniņa, Laura Buša, Laura Griščenko, Laura Mozule, Lāsma Kozlova, Lāsma Stradiņa, Liāna Kjudelīte, Liene Misiņa, Līga Arāja, Līga Arhipova, Līva Legzdiņa, Madara Šnepere, Mārtiņš Aizpurs, Oskars Pundurs, Raimonds Urtāns, Roberts Lasums-Lasmanis, Ronalds Rundāns, Sandis Stapkevičs, Sanita Paudere, Sigita Saleniece, Silva Jaškova, Sintija Ivanova, Tatjana Mažāne, Uģis Ozoliņš, Vladislavs Kondratjevs, Zane Egle, Zane Ozolniece, Zane Rozenberga


text:
Ekspedicejis
RA ekspedicejis teik organizātys studeju procesā i zynuotniskajā darbeibā. Studejūšī i docātuoji pīsadola ekologiskajuos, folklorys i geografiskajuos ekspedicejuos. Rešuok teik reikuotys ari arheologiskuos, mutvuordu viesturis, turisma i muzeja izbraukuma praksis i ekspedicejis.
Ekologiskuos ekspedicejis vidis inžinera programys studentim teik reikuotys nu 1997. goda.
Vidis inžineru programys ekologiskuos ekspedicejis pamatmierkis – pīsadaleit vidis kvalitatis kompleksā izpieteišonā apsekojamajā teritorejā, studentim apgiustūt apkuortejuos vidis kvalitatis pietejumu metodis lauka apstuokļūs.
Sevkuru godu ekspedicejā pīsadola 20–25 studejūšī, 5–6 docātuoji i pietnīki: http://studija.ru.lv/categories.php?cat_id=373&sessionid=d38020270e0c2c16cbf055f99a640742
Ekspedicejis aizdavumi:
- Apgiut zynuotniskuos aparaturys i miereišonys reiku lītuošonys prasmis i analižu jimšonys metodiku dobā.
- Nūjimt iudiņa, augsnis i gaisa kvalitatis ruodeituojus apsekojamajā teritorejā.
- Izdareit hidrometriskus mierejumus, nūsokūt azaru i upu dziļumu, straumis dreizumu, sataisūt upis škārsprofilu.
- Fiksēt ekspedicejis nūrisi i pietejamuos teritorijis ainavys foto i videomaterialūs.
- Ekspedicejis nūrisi i izdareitūs vidis nūvāruojumus seiki apraksteit nūvāruojumu žurnalā.
- Apgiut airiešonys tehniku, īsavuiceit vadeit laivu i puorsavītuot pa iudini ari ekstremalūs apstuokļūs, izbraucūt paradzātū maršrutu.
- Īsavuiceit dzeivuot cīšā saskarē ar dobu jai draudzeigā veidā.
- Apgiut prasmi struoduot grupā.
Byutiskuokī ekspedicejis rezultati teik izmontuoti studentu i docātuoju pietnīcyskūs dorbu izstruodē, verutīs iz vidis kvalitatis izmaiņom i ainavys transformacejom pietejamuos teritorejuos i akvatorejūs.
Folklorys ekspedicejis teik reikuotys filologejis programys studentim (nu 2002. goda), reizem jamuos pīsadola ari viesturis, tīseibu zinuotnis programu studejūšī.
Folklorys ekspedicejis pamatmierkis – vuiceit lītuot folklorys vuokšonys, pīraksteišonys, sistematiziešonys i analizis metodis praksē, veicynuot folklorys saglobuošonu i populariziešonu jaunīšu vidē.
Sevkuru godu ekspedicejā pīsadola 20–25 studejūšī, 5 docātuoji, pietnīki, teik aicynuoti ari folkloristi (sadarbeiba ar NVO: bīdreiba „Tautys muzykantu bīdreiba”, „ESTO”, vītejom folklorys kūpom i ansamblim). Folklorys ekspediceju gaita ir apsaverama foto galerejā: http://studija.ru.lv/categories.php?cat_id=369
Byutiskuokī ekspedicejis rezultati teik izmontuoti studentu i docātuoju pietnīcyskajūs dorbūs. Videji ekspedicejis laikā savuokts ap 1000 vysaidu žanru folklorys vīneibu.
Nu 2005. goda folklorys materiali ir īlykti ari RA sātys lopā http://folklora.ru.lv, dūdūt īspieju pietnīkim izmontuot myusu dīnuos aktualus folklorys materialus.
Nu 2009. goda ir izdūti DVD – bilingvali izzinis i vuiceibu materiali, īkļaunūt interesantuokūs i konkretajam pogostam soveiguokūs (autori: Šuplinska I., Justs M.):
„Cyblys meiklis” (2009).
Prezentacejis pasuokums: http://studija.ru.lv/categories.php?cat_id=269
„Aulejis anekdoti” (2010).
Prezentacejis pasuokums: http://studija.ru.lv/categories.php?cat_id=284
„Ondrupinis roksti” (2011)
„Kaunatys vītu vuordu stuosti” (2013)
Geografiskuos ekspedicejis teik reikuotys geografejis i socialūs zynuotņu školuotuoja programys studentim nu 2007. goda.
Geografejis i socialūs zynuotņu školoutuoja programys geografiskuos ekspedicejis pamatmierkis – realizēt praktikumu studeju kursam „Fiziskuos geografejis pamati”. Ekspedicejuos studenti papyldynoj sovys zynuošonys ari Latvejis dobys i regionalajā geografejā, īpazeist vysaidus dobys teritorialūs kompleksus i ainovys, nūvāroj antropogenys darbeibys sekys dabiskajā vidē.
Īpazeistūt Latvejis ainovu skaistumu i daudzveideibu, teik calts patriotisms i rūsynuota pozitiva emocionala attīksme pret dzymtū nūvodu i juo dobu.
Kotru godu ekspedicejā pīsadola 8–15 studejūšī, 4 docātuoji i pietnīki.
Byutiskuokī ekspedicejis rezultati teik izmontuoti studentu pietnīcyskajūs dorbūs, kai ari vidis pietnīceibys metožu i vidis izgleiteibys priņcipu īdzeivynuošonai pedagogiskajuos praksēs.


text:
Latgalīši izdavuši puosoku gruomotu par krīzi Par speiti krīzei bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse gruomotu „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”, kurā apkūpotys skaistuokuos latgalīšu literaruos i tautys puosokys, dereigi padūmi lātai saimnīkuošonai i sliminīku lečiešonai, roksti par vacajom krīzem i anekdoti par myusu laiku Latveju i vaļdeibu, myusu dīnu jaunīšu raksteitī stuosti […]
Sastdiņ, 30. aprelī Latvejis Nacionalajā bibliotekā nūtyka latgalīšu literaturys i muzykys pasuocīņu cykla “Cyti godalaiki” ūtruo sasatikšonys reize “Agruo pavasara” zeimē. Par pasuocīņa veiksmeigu nūrisi ryupejuos Aigars Runčis, deļ tuo, ka pasuocīņa laikā beja juopagiust cīši daudz – planavuotūs div stuņžu laikā kūpā byušona īsavylka iz trejom. Klauseituojus ar sovu stuostu, kas saraksteits jau pyrma […]
Koč aiz lūga pavasars jau pylnā plaukumā, vys tik 30. aprelī piec Leluos Tolkys i loba dorba 15:00 Reigā Latvejis Nacionalajā bibliotekā (Barona ūļneicā 14) esi aicynuots iz “Agrū pavasari” – latgalīšu literaturys i muzykys piecpušdīni cyklā “Cyti godalaiki”. Itūreiz ar sovim dorbim klauseituojus prīcynuos rakstneica Laima Muktupāvela, ailinīks Juoņs Ryučāns i publiciste Ilze Sperga, […]
Vasali! Paļdis vysim, kas vakar vieli vokorā pīsavīnuoja sarunai Skype par LgSC niu i bīdreibys atteisteibu! Kūpā sasalasējem 19 cylvāku. Ka Teve tī nabeja i gribi pīsadaleit, atsyuti maņ sovu Skype niku! Voi ari meklej pats – saprge. Sarunys turpynuojums Skype 16. martā 22:00-23:00. A sarunys turpynuojums kluotīnē – vieļuok pavasarī. Turpynojūt ideju vātru par […]
Izstuodis atkluošona 13. novembrī 15:00 stuņdēs Kr. Barona īlā 14. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Latvejā krīze izabeigs 27. majāpa upi septembrī, īvu zīdu laikā Upītes uobeļduorzs 2010Bārnu i jaunīšu lobūs stuostu konkurssLatgalīšu volūdys kursi pyrmūdīņu vokorūs
Vaira informacejis i nūlykums ite. Paleidz Latvejis Nacionaluo biblioteka i Bārnu literaturys centrs. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Jaunīšu lobūs stuostu konkursa nūlykumsinfo LgSC 4. augustsInformaceja par kursim LNB palaistaLatgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps DagduLatvejā krīze izabeigs 27. majā
Izkūpsim sovu latgalīšu rokstu volūdu! LgSC reikuotī latgalīšu rokstu volūdys kursi Reigys centrā nūteik pyrmūdīņu vokorūs da semestra beigu. 17:00 – volūdys pamati 18:00 – kai pareizi raksteit Latvejis Nacionaluos bibliotekys telpuos, iz Elizabetis i Barona īlys styura, Barona 14, 3. stuovā, 312. ustobā taišni trepēs. Nav svareigi, ci ar latgaliskū vuordu iz lyupu pasamūst […]
Pagaidom tikai latvīšu volūdā. Latgalīšu tulkuojums taps. Byutu zam myusu gūda informaceju pa latgalīšu kursim nadūt latgaliski. 🙂 Tok LNB gribēja, kab relize ītu jau šudiņ, partū ka pyrmūdiņ byuškys par vieli. Deļtuo sastrāpuojom mudri nazkū i jī izsyutēja. LNB sātyslopā var apsavērt par latgalīšu rokstu volūdys kursim. Nūtiks nu 20.04. da 15.06. pyrmūdīnēs. Nu […]


text:
05.17.2011
2008.-2011. goda darbeibys programys atbolsts
Bīdreibys 2008.- 2011. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs, i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu.
Projekts
Finansials atbolsts bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” 01.04.2008. – 31.03.2011. darbeibys programmys realizacejai
Bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” darbeibys mierki:
veicynuot Latgolys nūvoda kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibu;
īsaisteit organizacejis darbeibā jaunus bīdrus i atbalsteituojus, golvanūkuort jaunīšus i studentus;
paleidzēt apgiut i nūdūt sovim bīdrim jaunys zynuošonys par navalstiskū organizaceju darbeibu (tuoļuok tekstā – NVO), aktīvi īsaisteit sovus bīdrus LgSC aktivitatēs i sadarbeibys realizacejā ar cytim NVO, veicynuot bīdru aktivu īsasaisteiōsnūs dažaidu sabīdreibai svareigu lāmumu pījimšonā, vīdūkļu paušonā i formuleišonā;
styprynuot jaunīšūs i studentūs interesi par pilsūniskuos sabīdreibys veiduošanūs i demokratejis izpausmis pryncipim;
sasadorbuot ar valsts institucejom normativūs aktu sagataveišonā i pilnveiduošonā.
LgSC darbeibys aizdavumi:
koordinēt ar bīdreibys mierku sasnīgšonu saisteitu projektu izstruodi i realizaceju;
aktivi attīsteit tuoļuoku organizacejis darbeibu i snīgt sabīdreibai informaceju par eistynuotajim projektim;
apvīnuot Latgolys jaunīšus, kam saistūši organizacejis mierki;
sekmēt Latgolys jaunīšu izgleituošanūs pilsūniskys sabīdreibys vaicuojumū i veicynuot jaunīšu pilsūniskū leidzaleibu;
atbaļsteit Latgolys jaunīšu izgleituošanūs i veicynuot jaunū specialistu atsagrīsšonu Latgolys nūvodā;
sekmēt jaunīšu integraceju Latgolys nūvoda kulturvidis veiduošonā i attīsteibys procesūs;
veicynuot sabīdreibys diskuseju par Latgolys nūvoda kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis veicuošonuos procesim, tūs problematiku i veicynuošonys īspiejom;
saglobuot i popularizēt Latgolys nūvoda kulturviesturiskū montuojumu, sekmejūt tuo apzynuošonu, izpieti i dorūt tū pīejamuoku plašuokai Latvejis i Eiropys sabīdreibai;
reikuot dažaidus izgleitojūšus, informativus i izklaidis pasuocīņus: seminarus, kursus, konferencis, nūmetnis;
sekmēt Latvejis sabīdreibys, pošvaļdeibu i vaļsts instituceju interesi par Latgolys nūvodam aktualu problemu rysynuojumu, īvārojūt tuo kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis specifiku;
aktivi turpynuot aizsuoktū sadarbeibu ar valsts institucejom normatīvūs aktu sagataveišonā i pilnveiduošonā, kas skar Latgolys nūvoda kulturvidis veiduošonūs i attīsteibys procesus.


text:
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Raiņa muzejs „Juosmuiža” aicynoj bārnus, jaunīšus, rodūšus cylvākus i vysus interesentus iz literari muzykalū pasuokumu „Latgalīts Latgalīšam Draugs” Raiņa muzejā „Juosmauiža” ituo gods 24.augustā (12.00 tolka, 15.30 muzyka i teksti). Augusta beigys ir Raiņa dzimšonys dīnys laiks, tīpoš jau rudiņs ar dzejis dīnom, studejom i dorbim, deļtuo LgSC aicynoj izīt […]
25. augustā Raiņa muzejā „Juosmuiža” (Preiļu nūvoda Aizkalnē) nu 17:00 nūtiks literari muzykalais pasuocīņs „Latgalīts latgalīšam draugs” (LaLaDra). Šūreiz pasuokuma vadmotivs ir Raiņa jauneibys dīnu moto: „Carpe diem!” (latgaliski – „Giuņ šaļtenis”). Pasuocīņa reikuotuoji bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Raiņa muzejs „Juosmuiža” aicynoj giut vosorys šaļts i pasavērt iz Raini kai Latgolā dzeivuojušu jaunīti, i […]
Ar cereibu, ka pavasars vystik atīs, Rēzeknis LgSC birojs 3.apreļa vokorā reikuoja vysim tik labi zynomū literari muzykalū pasuokumu „LaLaDra” jeb „LAtgalīts LAtgalīšam DRAugs”. Pasuocīņs nūtyka Rēzeknis studentim draudzeigajā „Klondaikā”, tys puļcēja pīcus jaunus muokslinīkus i četrys reizis vaira skateituoju. Itymā reizē temys beja saisteitys ar pavasara pīsaukšonu. Īdrūsynuot jaunūs talantus i aizsuokt pasuocīņi Rēzeknē […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:16. februarī LaLaDra RēzeknēLatgalīšu muzykanti i literati byus „Juosmuižā”!LgSC meklej Rēzeknis biroja vadeituojuTykom pi sova Boņuka!Aizvadeita LgSC kūpsapuļce
Pyrmū reizi Rēzeknē! 16. februarī 20.00 stuņdēs kopejneicā “pi Olmāra” (Reigys īlā 1) nūtiks literāri muzykals pasuokums LaLaDra (Latgalīts – Latgalīšam – Draugs). Pīsadaleis latgalīšu muzykanti, dzejis i prozys raksteituoji. I cyti lobi ļauds. Tova daleiba breiva! Piec pasuocīņa nu 22.00 balle kūpā ar grupu “Marchello”, īeja 1 Ls. Aicynojam jimt daleibu itymā pasuokumā ar […]


text:
Eisa informaceja par jaunim bīdrim i paradzātū kūpsapuļci. Prīcojamīs, ka 2011. godā bīdreibys ryndys papildynuojuši vasali 10 jauni bīdri i 2012. gods īsuokts jau ar diveju jaunu bīdru uzjimšonu. 2011. goda beiguos, decembra mienesī, par bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” bīdrim kliva: Rēzeknē: Raivis Bukšs Sanita Šalkovska Mārtiņš Caune-Zalāns Reigā: Kristīne Pokratniece 2012. goda suokuos tika […]
Vasals! Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” meklej biroja vadeituoju – ambiciozu latgalīšu studentu, kurs ir gotovs īsavuiceit jaunys lītys: sagataveit projektu aprokstus i vadeit projektus, struoduot ar cylvākim i vadeit komandu, regulari reikuot latgaliskus pasuokumus. Praseibys: studejis Rēzeknē, Daugovpilī voi Reigā, lobys latgalīšu, latvīšu, angļu, krīvu volūdu zynuošonys, spieja struoduot pošam i komandā, prasme sovys i […]
šudiņ es i vaļdis kvorums bejom inspicēt Rēzeknis biroju i īdvasmuot lelim dorbim. dorbi kai dorbi, a īdvasmys gona. jiudz koč zyrgā. pībiļde projektu autorim – ka kuram mane (Ilzis) vajag, mes ar zeimūgu byusim Tonis birojā trešdīņ vokorā. reit byušu ceļā. tūmār juobrauc komandiejumā iz Kauņu. naaizmierstit par Dagdys tolku i Vuolyudzānim! itūgod komandys […]
Vasali! Nu suokuma cīši lels paļdis LgSC bīdrim par izruodeitū uzticeibu, atbolstu i motivaceju sasadorbuot sovā storpā, pījemūt svareigus lāmumus – kai kasdīnys dorbā, tai ari kūpsapuļcē! Ka kaids publiski soka, ka jam ir kauns par LgSC, partū ka organizaceja nav izdariejuse tuo voi ituo, tod es tikpat publiski varu atbiļdēt – maņ ir lapnums […]
Pīktdīņ, 27. februarī, nūtiks pikets par atbolstu latgalīšu medejim pi Nacionaluos radejis i televizejis padūmis (NRTVP). Jū organizej LgSC bīdrs Mareks Gabrišs i bīdreiba “Latgaļu sāta”. Informaceja par itū temu ir īgiustama škārsteiklā: diena.lv – Latgalieši protestēs pret vienīgā radioraidījuma slēgšanu lakuga.lv – Pikets latgalīšu volūdys atbolstam plašsazinis leidzekļūs reitingi.lv – Atbalstīsim medijus latgaliešu valodā! […]


text:
Tvereiguo raisteiba
Tvereiguo raisteiba (anglīšu: sustainable development; krīvu: ycToйчиBoe paзBиTиe; latvīšu: ilgtspējīga attīstība) — taids zemis, vaļsteibys, regiona, mīsta, ekonomikys, kūpeibys i t. t. raisteišonys process, kurs apmīrej tānejuos vajadzeibys, nasamazynojūt atīsmis audžu vareibu apmīreit jūs vajadzeibys.
Tvereiguos raisteibys koņcepceja aizprosa sovā vydā sadarynuot resursu izlītuošonu, iņvesticejis, ziniskai tehniskuo progresa sūļus i politiskai ekonomiskūs sasprīdumus tai, kab jī styprynuotu niulejū i gaidomū poteņcialu, izlītojamu ciļviecis vajadzeibom i snāgim apmīreit.
Latgaliskuo termina etimologejis pamatā — tautys soveibnīks tvereigs 'taids, kura gona ilgam laikam'.


text:
da narvalsja uz kākas. pastatieju xandros deluxe 3.0 i sōkās. skaņi naatpazyna (nonsenss), izaver pec fakin windowsa :( un golvanais – sapysa maņ hda2 (tobiš windas D: disku). bļa!
nu linuxa jū redz a nu win ņihuja. Computer management uzrōdē partīciju kai unknown bet healty. dagō īt uz cmd un izmontōt diskpart (paļdis aleksandram par padūmu). tī izveidoju jaunu partīceju un nūformatieju ar ntfs.
prikoļna gō ar datim ar mc linuxā nūkopieju tūs 59GB ~15′ laikā. a windā ar total commander + ext2 plugin kopiešana atpakaļ aizēme 27 reizes vaira laika!?!?!
secinōjumi:
- xandros syukoj;
- win syukoj;
- suse linux ruļavoj.


text:
Caturtdiņ vokorā pa HTB иHT tiemieju “K бapъepy”. Temats beja: ci vajag atjaunōt pīminekļi Deržinskim Moskovas centrā. Vōrdu dueļī pīzadaļā Boriss Ņemcovs Jefima dāls (09.10.1959) un Nikolajs Haritonovs Mihaila dāls (30.10.1948). Boriss ir nu lobejīm a Nikolajs – komunists, zemnīku aizstōvs parlamentā (kū vysi apņirdz, kai napatīseibu).
vs.
Ņemcova kungs argumentē, ka dzeļža Felikss ir slepkava, uzskaitē vysaidus faktus, kū atrads arhivūs utt., bet bīdrs Haritonovs skaitē mantras nu vacōm viestures grōmotom, kai Felikss ļūbē bārnus, pats jūs apdōvynō ar drābom, syta pretvaļstiskū, buržuaziskū eļementu utt. Dzyna piļneigu svīstu. A tymā pat laikā TV skateitōji bolsō par obejim oratorim. Rezultats Krīvejai rakstureigs – nazaklausom reālūs argumentūs, tycam vacōm, lobōm PSRS viestures grōmotom. Super: 60’532 : 89’024 (var acašķirt par pōrs bolsim, par tū ka dreiži mainejōs). Un te vēļ daži capās par Abrenes/ПыTaлoBo jautojumim. Ņikaidu variantu – krīvi dzeivoj ar pogōtnis montojumu golvā. Okupacejas atzeišana nav īspiejama tyvōkū pōrs paaudžu laikā. Fakts :(


text:
Nu vot nūliemu atjaunōt sistemu. Izvylku alternate install cd un aidā: sudo apt-cdrom add sudo apt-get update && sudo apt-get dist-upgrade Y+enter vyss. aizgōju ar dālu uz polikliniku, atgōju, vualā vyss uzainstaliejīs un gotovs dorbam!!! winda syukoj ņi pa dzetski!!! vēļ pīklōjeibas piec izdarieju sudo reboot dzeive ir skaista!!!
Month: October 2006
Pusnakts komanders
vot vysi līlejās ar sovim komanderim. un nivīns nagribēja pasadaleit, kai krosas tjūnēt. beidzūt vīns nu sevi LOR’ā izspīde: mc -b un tagad maņ ari kai pi puišu, bolts uz malna a ņi zyla :) ura!
“bye bye beauty!” jeb “xaди oT ceдa Macдaй!”
Nu ko 3,14zdec laikam Mikrosoftam atgō. Jūs ofiss parostam lītōtōjam nafig nav vajadzeigs. Var tak rediģeit un radeit dokumentus jebkur uz pasauļa un globōt sovā GMail kontā. Deļ tō ir jōbyut posta kasteitei GMail’ā, un jāizīt uz http://docs.google.com Kai jau web based rysinōjums tys strōdoj dadaudz lānōk kai parostais ofiss, bet par tū nav atkareigs […]
dzimšanas dīna
Nā, nā šudiņ man taidas nav, BET artodu interesantus faktus par cytim jubilarim itymā dīnā. Un kai vysot, Latgola ruļavoj!!! Īgōju nazkaidā popsovijā lopā, kur slaveneibas sakōrtōtas pa dzimšonas dīnai un sakōrtōtas taidā, kai topā (pyrmais krutōkais džeks, pec tam švakōki). Sevi naatrodu :( Bet cyti beja: William Faulkner Will Smith Catherine Zeta Jones Michael […]
Lingvistika
Britu zynōtnīki ir atklōjušs, ka mainūt vītom burtus vōrda īkšpusī, nu tō laseišana un vōrda saprašana nateik īspaidōta. vo kai!!!


text:
Pīterpiļs
Pīterpiļs aba Pīterburga, aba Sanktpeterburga — mīsts pūstumvokoru Krīvejā, Nevys upis greivā pi Baļtejis jiuru Suomu leiča, Leningrada apgabaļa centrys, ūtrais pa lielumam Krīvejis mīsts (piec Moskovys).
Pīterpiļs XVIII godusymtā suokta stateit kai Krīvejis golvysmīsts suomugru tautu apdzeivuotā teritorejā. Nu XVIII gs. vys augūšuo mīsta dzeivuotuoji pa lelumam krīvvolūdeigi, i pīterpilīšu skaits niule puorsniedzs jau 4 milijonus. XIX gs. beiguos i XX gs. suokuos Pīterpilī apsadzeivuoja leluoks skaits latgalīšu, i nu 1879 da 1917 godam Pīterpiļs beja svareigs latgaļu nacionaluos atmūdys centrys.
Mīstam sova gaisūsta (Pulkova), jiuru ūsta (pi Suomu leiča) i upis ūstys (pi Nevys greivys). Izraisteita mašinindustreja, malnuo i kruosojuo metalurgeja, kimejis, vīgluo, puortykys i poligrafejis industreja. Nu 1955 g. mīstā dorbojās metra. Pīterpiļs irā Krīvejis zineibu akademejis centrys, mīstā daudzi zineibys īstotu, 43 augstškolys (jūs vydā – universitets, konservatoreja). Dorbojās 16 profesionalu teatru (zemeiguokī – operys i baleta, dramys), lelys bibliotekys (Nacionaluo biblioteka, Zineibu Akademejis biblioteka), 43 muzeji (zeimeiguokī – Ermitažs, antropologejis i etnografejis, zineibys i tiemiejumu). Pīterpilī nu 2008 gods dora Krīvejis konstitucionaluo tīsa.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Da XVIII gs. — niulejuos Pīterpiļs teritorejā Nevys greivā dzeivuoja suomugru tautys (saukti par vepsim, čūdarim i ct.).
XVII i XVIII gs. meitovuos — Krīvejis cars Pīters I caur ceikstīnim itū teritoreju atjēme nu Zvīdrejis.
1703 g. maja 27 d. — Pīters I itamā vītā suoce stateit jaunū Krīvejis golvysmīstu i deve jam sova aizguodnīka Sv. Pītera vuordu.
1713 – 1728 g. i 1732 — 1918 g. – Pīterpiļs beja Krīvejis imperejis golvysmīsts (piečuok itys statuss tyka Moskovai) i svareigs ūstys mīsts Krīvejis tierdzeibai ar Vokorim.
1852 – 1862 g. — pastateits Pīterpiļs – Varšovys dzeļžaceļš, jis vadynuoja i Pīterpiļs raisteibu vysumā, i latgalīšu apsadzeivuošonu Pīterpilī leluokā skaitā.
1879 – 1917 g. — Pīterpiļs beja svareigs latgaļu nacionaluos kulturys centrys. Ite suoce izīt pyrmuo latgalīšu periodika, vuicejuos i dorbuojuos spūdri latgalīšu atmūdys dareituoji, beja īstateits ap 30 latgalīšu školu, nūtyka šoluotuoju kursi, beja taiseiti latgalīšu bīdreibu saguojumi i kulturys sariedīni.
1905 – 1907 g. — Pīterpilī nūtyka pyrmais nu treju lelūs vaļstiskūs apvārsumu – 1905 g. revoļuceja.
1914 – 1924 g. — Pīterpiļs beja puorsaukta Petrograds (krīvyskai ПeTporpaд).
1917 g. — Pīterpilī nūtyka ūtrais i trešais lelais vaļstiskais apvārsums: Februara revoļuceja, kuramā nu trona puordzyna caru, i Oktobra revoļuceja, kuramā Krīvejis vaļdeišonu puorjēme lelinīki (komunisti).
1924 g. — pīcys dīnys piec Lenina nūmieršonys Petrograda puorsauce par Leningradu.
1934 – 1938 g. — Stalina režima laikā Pīterpilī i juos apleicīnē nūtyka "etniskuos teireišonys", kuramuos nu krīvu rūkys lelā skaitā cīte i senejī ituos apleicīnis suomugriskuos ciļmis dzeivuotuoji, i nu jauna mīstā apsadzeivuojušī mozumtautu pīstuovi, īskaitūt latgaļus.
1941 – 1945 g. — Ūtrūs Pasauļa vaidu laikā Pīterpili apmāram 900 dīnu ilgai beja apguluse vuocīšu armeja, i mīsts dzeivuoja blokadys apstuokļūs, caur kū vaira kai 600 000 pīterpilīšu nūmyra nu bods. Deļ kara laika varūneiguos iztvereibys 1945 godā Pīterpilei daškierts varūņmīsta vuords.
1991 g. juņa 12 d. — Pīterpiļs dzeivuotuoji referendumā nūbolsuoja, kab vītā Leningrada mīstam byutu atdūta atpakaļ viesturiskuo pasauka Sanktpeterburga.
Latgaļu nacionaluo atmūda Pīterpilī [1][pataiseit | labot pirmkodu]
1879 g. — suoce dorbu Pīterpiļs katuoļu goreigais seminars, kurymā nu 1884 g. vuiceja latgalīšu volūdu (seminārā studēja zeimeigi latgalīšu nacionaluos atmūdys dareituoji: A. Platpīrs, J. Višnevskis, F. Trasuns, A. Kaņtinīks, S. Tukišs, P. Smeļters, F. Laizāns, M. Dukaļskis, N. Rancāns, K. Skrynda, F. Kemps, P. Tukišs i ct.).
1901 – 1906 g. — Pīterpilī dorbuojuos N. Rancāna kūpdzeive jaunīšim nu Latgolys.
1903 g. — Pīterpilī nūtyka pyrmuo latgalīšu pareizraksteibys sprīža, kuramā atsasaceits nu nazcik puoliskūs grafikys elementu izlītuošonys.
1903 g. — Pīterpilī suoce izīt pyrmuo latgalīšu periodika („Zvaigzne" 1903 g., „Gaisma" 1905 – 1906 g., „Sākla" 1906 g., „Dryva" 1908 – 1918 g., „Jaunys Zinis" 1912 – 1914 g.).
1903 – 1913 g. — Pīterpilī dorbuojuos „Pīterburgys latvīšu muzykalyskuo sabīdreiba" — latgalīšu bīdreiba ar koru, kūkļuotuoju ansambli, simfoniskū orkestri, teatra pulceņu, koņcertim, dramatiskajim pastatejumim, tematiskajim vokorim i biblioteku.
1906 g. — F. Trasuns tyka par Latgolys pīstuovi pyrmajā Krīvejis Vaļstiskajā Dūmā.
1906 g. — Pīterpilī bruoli K. i O. Skryndys organizēja latgalīšu volūdys stuņdis (pi Sv. Katris bazneicys).
1907 – 1909 g. — Pīterpilī dorbuojuos K. Skryndys vadeiti latgalīšu školuotuoju sagataviešonys kursi.
1906 g. — Pīterpilī O. Skrynda un F. Obšteins izdeve pyrmū latgalīšu tautudzīšmu apdarīņu lasejumu „Dzīšmu vuoceleite".
1908 g. — Pīterpilī izdūta pyrmuo pošu latgalīšu sagatavātuo latgalīšu volūdys gramatika — O. Skryndys „Latvīšu volūdys gramatika" („ЛaTышckaя rpaMMaTиka лeTraлbckaro Hapѣчiя").
1909 g. — F. Trasuns Pīterpilī izdeve pyrmū latgalīšu skaitomgruomotu — hrestomateju sātai i školai „Školys Duorzs".
1915 – 1919 g. — Pīterpilī dorbuojuos „Latgalīšu paleidzeibys bīdreiba kara uperem" (ādynuošona, naktsvītys, dareitovys, medicīniskais paleigs, školys (vaira kai 30) i pedagogiskī kursi).
1917 g. — Pīterpilī īstateita „Latgolys školuotuoju savīneiba”
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Leikuma L. Latgalīšu volūda. 1 d. - Sanktpeterburga, 2003, 1 psl.


text:
LgSC Rēzeknis nūdalis bīdri i draugi ari pavasarī turpynoj byut pozitivi i jaunom idejom boguoti.
23. martā iz sapuļci tyka aicynuoti LgSC daleibnīki. Īsaroduos studenti, vairuoki nu tim pyrmū reizi. Leidz ar tū naizpalyka ari īsapazeišonuos aktivitatis. Tikšonuos golvonais mierkis beja apsasprīst par LgSC tyvuokajā laikā plānuotajim pasuokumim. Ideju beja daudzi i cīši lobys. Lai dorbs veiktūs dreižuok, tyka izveiduotys vairuokys grupys. Kotrys grupys daleibnīki atkluoja sovu redziejumu par pasuokumim, kurus jī grybātu sataisiet. Tyka padūmuots gon par prasmju atteisteibu i pylnveiduošonu – ir ideja reikuot latgalīšu rokstu volūdys piecpušdīni, gon par cylvāku apvuoršņa paplašynuošonu, īmyužynojūt vysu, kas ir saisteits ar Latgolu i latgaliskū video versejā, taidā veidā īraugūt sovu tāvu zemi caur objektivu, sovaižuoku, varbyut kuram i meiluoku. Taipoš ari latgalīši zyna, ka „vasalā mīsā – vasals gors”, deļ tam LgSC bīdri i draugi ir gotovi jimt daleibu Lelajā tolkā, kas nūtiks 30. aprelī, taidā veidā na tikai sakuortojūt apkuortni, bet ari pavodūt laiku pi dobys. Aktivuokom izdareibom iz vosorys pusi ir plānuots maratona skriejīņs. I kas gon ir eists latgalīts bez ļusteigim daņčim?! Kur? Īspiejams, ka studentim īrostā vidī – kaidā dīnesta vīsneicā. Tyss vyss, kai ari vairuoki jau tradicejom boguoti pasuokumi, seminari, projekti gon vēļ ir tapšonys i sagatavuošonys stadejā, tūmār LgSC aktivisti tai aizaruove, apsprīžūt variantus i īspiejis pi čaja kruškys, ka laiks paguoja cīši mudri.
28. martā LgSC daleibnīki sasatyka vēļ raizi, sperūt sūli tyvuok ideju realiziešonai – tyka saraksteits pasuokumu grafiks, deļ tam, ka grybit pīsadaleit kaidā nu LgSC aktivitatem, veritīs jaunuokuos viests!
I vēļ. Pādejuos nedelis LgSC aktīvisti i Rēzeknes Augstškolys studenti aktivi dorbojās pi video par studentu dzeivi fiļmeišonys. Gaidom video!
LgSC bīdrus i draugus varēs satikt ari Rēzeknes Augstškolys Informacejis dīnā (15. aprelī)!
Ir lels prīks, ka jaunīšim aizvīn pīaug interese par Latgolys kulturvidi i sabīdriskajim procesim, leidz ar tū pīaug ari LgSC daleibnīku skaits!
Sagataveja: Kristina
Puorpublicāts nu: http://lakuga.lv/posts/latgolys-studentu-centra-lgsc-aktivitatis-rezekne/


text:
22.junī Bukmuižā (Ezernīku pogosts, Dagdys nūvods) nūtyka literari muzykalais pasuokums “Latgalīts Latgalīšam Draugs” jeb saeisynuotai La-La-Dra. Pīsadaleja muzykanti nu Daugovpiļs, Rēzeknis, kai ari nu Reigys.
Jau vairuokus godus dažaiduos Latgolys vītuos i vysaiduokūs laikūs teik reikuoti pasuokumi “latgaliskā stilā”, lai popularizietu latgalīšu volūdu i tymā radeitūs muokslys dorbus. Tai 22.juņa vokorā Bukmuižā tyka sareikuots kuortejais “LaLaDra”.
Koč ari leits drusku izjauce planus i daudzeji īprīšk īsarast sūlejūšī muokslinīki sovu daleibu atsauce, stypruokī vysleidz īsarade: Arnis Slobožanins nu muzykys grupys “Dabasu Durovys”, muzykanti nu grupys “New Buzz”, grupa “Out of Horizon” gondreiž pylnā sastuovā, tai pat ari modernuo folka jaunīšu grupa “Dyrbyni” nu Daugovpiļs nūvoda, literats Oskars Orlovs (Raibais Suņs), sovys dzīsmes sadzīdova ari Ezernīku folklorys kūpa “Akmineica” i muzykalu prīšknasumu veļteja garmanis meistars Pīters Matuļs. Kūpā kocerts ilga divejis stuņdis.
Nūslāgumā pasuokuma dalinīkus prīceja DaGunchi, Kips i Aija nu grupys “Bez PVN”. Paļdis visim, kas nanūsabeida nu leita i cytu god 22.junī “LaLaDra” otkon teik tradicionali planavuots Bukmuižā! Visi laipnai gaideiti!
Leidzeigī roksti:


text:
Rudiņa laikā, kod vysi uora dorbi beja apdareiti, senejī ļauds pa vokorim sasalaseja kūpā i dareja vysaiduokus rūkdorbus – puiši taiseja stričus, apstruoduoja kūku, mārgys – adeja, izšyva, aude. Taidu atsarasšonu vīnuvīt, dorbu i puorsoku stuosteišonu, meikļu miniešonu sauce par vakariešonu. Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj vysus interesentus pa vokorim īt ar sovim rūkdorbim iz kopejneicu SĀTA, kur sūpluok ar cytim adeit, aust, izšyut.
LgSC jaunīši novembrī i decembrī pa dorba dīnu vokorim reikuos dažaidys darbneicys – vylnys veļšonā, ausšonā, adeišonā, rūtu taiseišonā. Iz rodūšajom darbneicom var īt vysi interesenti – tuos ir par veļti. Vakareišonu laikā tiks stuosteita ari rokstu zeimu nūzeime, aizdūtys meiklis i stosteiti pastuoški, dzīduotys latgalīšu dzīsmes. Vins nu organizacejis mierkim ir saglobuot i atteisteit latgaliskos tradicejis. Senejī omoti, rūkdorbi ir vins nu tradiceju pamatim. Aicynuoti ari cyti rūkdarbnīki daleitīs ar sovom zynuošonom, taiseit sovys rodūšuos darbneicys kopejneicā SĀTA.
Vaira informacejis par rodūšūs darbneicu laikim i tematiku var izzynuot:
zvonūt iz teleponu 28362243 (Dagneja)
rokstūt iz e-postu: daugovpils@lgsc.lv


text:
Pošā vosorys vydā – nu 26. da 29. juļam iz latgalisku nedeļgolu aicynoj latgalīšu rokstu volūdys vosorys škola „ROKSTI!”
Latgalīšu rokstu volūdys vosorys školā aicynuoti pīsadaleit Latgolys kulturys īstuožu, biblioteku, školu, nūvodu darbinīki, školuotuoji, žurnalisti, studenti i cyti interesenti – potencialī latgalisku rokstu par regiona kulturys dzeivi raksteituoji portalam Latgalīšu Kulturys gazeta www.lakuga.lv, regionalajim medejim i nūvodu sātyslopom.
Vosorys škola nūtiks cīši šmukā i kulturviesturiski eipašā vītā – Vileks nūvoda Škilbanu pogosta Balkanūs i tymā pīsadaleit varēs 20-25 grybātuoji nu 18 godu vacuma.
Vosorys školā kotru dīnu paradzātys latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys, kab apgiutu myusdīnu latgalīšu rokstu volūdu piec 2007. godā LR Tīslītu ministrejis Vaļsts volūdys centrā pījimtim latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumim. Taipat byus žurnalistikys pamatu, nūtikšonu fotografiešonys pamatu, nūvodpietnīceibys i myusdīnu socialūs teiklu izmontuošonys pamatu nūdarbeibys, kab veiksmeiguok i interesantuok sagataveitu i popularizātu rokstus par nūtikšonom Latgolā. Vokorūs paradzātys latgaliskys aktivitatis i kulturys programa ar doncuošonu, dzīduošonu, teatra spieļuošonu i cytom izdareibom, kab styprynuotu latgaliskū apziņu i veicynuotu sadarbeibu latgaliski rokstūšys komandys taiseišonā.
Vosorys školu reikoj bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i latgalīšu kulturys gazeta www.lakuga.lv ar LR Kulturys ministrejis i Vaļsts Kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programys atbolstu.
Daleibys moksa seminarā vīnam dalinīkam ir 12 lati. Seminara reikuotuoji sadz lektoru, aktivitašu, vosorys školu ustobu nūmys i dalieji izturiešonys izdavumus.
Kab pīsadaleitu vosorys školā, da 5. juļam juopadora diveji sātys aizdavumi:
1) Juoaizpiļda i iz info@lakuga.lv juoatsyuta DASACEJUMA ANKETA
2) Juosagatavej roksts, interveja, foto reportaža ci cyta veida materials par regiona, nūvoda kulturys, viesturis nūtikšonu, īvārojamu personeibu, kolektivu, problemvaicuojumu ci cytu LaKuGys tematikai atbylstūšu temu (ar atļuovi publicēt sagataveitū materialu LaKuGā). Roksts juoīsnīdz latgaliski (nasabeistit par klaidom!), rokstu zeimu skaits vysmoz 2000 zeimis.
Breidynojam, ka vosorys školā „ROKSTI!” juobyut gotovam daudzi vuiceitīs, struoduot komandā, izzinuot daudzi jaunys informacejis, juobyut gotovam byut aktivam, draudzeigam, drupeit trokam i apsazynuot sovu latgaliskuos raksteišonys miseju ari iz prīšku piec vosorys školys beigu.
Par daleibys apstiprynuojumu vosorys školai informēsim da 10. juļa. Dalinīku atlasē tiks jimta vārā motivaceja i īsnīgtais roksts.
Vaira dazynuošonys, vaicuojumim i cytim gadejumim raksteit info@lakuga.lv ci zvaneit 29509672 (Edeite).
Mes vysi jādzam latgaliski runuot, nu raksteit… „kai muoku, tai rokstu”, „najādzu pareizi, deļ tuo narokstu”, „nivīns taipat latgaliski naskaita” – aizabyldynojam ar itom i vysaidom cytaidom vainem. Mes aicynojam ituos vainis likt pi molys i sokom „ROKSTI!”. Tik par vysim kūpā mes varam radeit na viņ runuotuos, nu ari latgaliski raksteituos informacejis telpu. Seņuok latgalīšim beja nazcik gazetu, kas izguoja vairuokys reizis nedeļā, nu niu ir viņ labi, ka puora tematiskys rubrikys regionalajuos gazetuos, sadalis regiona īstuožu sātys lopuos, puora dīnroksti, organizaceju sātyslopys i vīna kulturys gazeta škārsteiklā. Deļ tuo caram, ka vosorys škola „ROKSTI!” varātu byut pyrmais sūleits iz koč drupeit latgaliskuoku raksteituotuos informacejis telpu iz prīšku.


text:
Ituo goda 30. aprelī, Daugovpilī nūtyka bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” Daugovpiļs nūdalis jaunuo biroja atkluošonys pasuocīns.
Cylvākam nu molys, kurs sekoj leidza LgSC Daugovpiļs biroja aktivitatem, varātu pasalikt: „Kas tī īpašs, jī tokš biroja atsarasšonys vītys maina divejis reizis godā i tai kotru godu!?”, bet es pasoku iz reizis, ka tai gon itūreiz nav. LgSC Daugovpiļs nūdale beidzūt ir atroduse sovu eistū, syltū vīteņu sūpluok latgalīšu kopejneicai „SĀTA”, pošā piļsātys centrā, pretim Daugovpiļs teatram (Vīneibys ūļneicā 17)!
Jaunajā birojā (voi kai latgaliskuok saceit — „dorba ustobā”) ir īspiejams satikt latgaliski dūmojūšus i runojūšus jaunīšus, apsamaineit ar jaunuokajom spletņom, izzynuot informaceju par tyvuokajim pasuocīnim, Latgolys viesturi, apsavērt i īsaguoduot jaunuokuos gruomotys i muzykys diskus latgalīšu volūdā i gols golā kliut par korstu LgSC atbaļsteituoju i bīdru.
LgSC Daugovpiļs biroja atkluošona nūritieja studentiskā gaisūtnē, īsaistūt vacūs laiku tradicejis myusdīnu interpretacejuos. Beja gon tradicionaluo kača laisšona ustobā, lai izūsnei vysus ustobys koktus, gon naudys mesšona jaunajā „sātā”, lai saiminīkim natryuktu puorticeibys, gon myusdīnu tradiceja — lentys grīsšona, kas, ejūt pret tradicionalū sorkonū kruosu, tyka izvālāta tymsi zyla – latgalīšu karūga kruosā. Lai „sātā” natryuktu prīcys, dzīsmu, latgalīšu volūdys, maizis iz golda, gosti i LgSC jaunuotne vīnuojuos kūpeiguos latgalīšu dzīsmēs, dančūs, sarunuos, tradicionalū latgalīšu iedīņu i dzierīņu baudeišonā. Juosaka lels paļdis LgSC jaunuotnei — Agnesei, Aigaram, Laurai, Romānam par spieleišonu, gostim — par dzīduošonu!
Grybātu pi reizis pasceit LgSC vuordā ari lelu paļdis kopejneicys „SĀTA” kolektivam, galdnīkam Edgaram i Juram par breineigajim goldim i benčim, i vysim, vysim kuri paleidzēja pi biroja īkuortuošonys dorbim!
LgSC Daugovpiļs birojs deļ gostu ir atvārts kotru dorba dīnu nu 10 reitā da 18 vokorā. Ite var nūpierkt latgalīšu gruomotys, muzykys diskus, pavysam dreiži ari suvenīrus; var izzynuot jaunuokuos viests par gaidomajim latgalīšu pasuokumim ci vīnkuorši atīt i parunuot latgaliski. Taipoš LgSC Daugovpiļs jaunuotne planavoj birojā taiseit tematiskūs vokorus i sasatikšonys ar Latgolā pazeistamim cylvākim.
Vaira informacejis vaicojit
rokstūt iz daugovpils@lgsc.lv,
zvonūt iz 26326155 (Agnese).
Kai ari – portalūs lgsc.lv i lakuga.lv
Iz sasatikšonu Daugovpilī — ar sveicīni LgSC Daugovpiļs nūdalis interesents Artis Strods! 🙂


text:
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj komandā regionaluo Rēzeknis biroja pasuocīnu koordinatoru – ambiciozu jaunīti, kurs/a ir gotovs/a īsavuiceit jaunys lītys i pilnveiduot sovys spiejis i prasmis.
Pīnuokumi:
– regulari reikuot formalus i naformalus latgaliskus pasuocīņus;
– struoduot ar cylvākim i vadeit komandu;
– sagataveit informaceju medejim i byut socialūs teiklu pavielnīkam;
– reizi nedeļā vīnu piecpušdini puora stuņdis pījimt apmaklātuojus LgSC birojā.
Praseibys:
– ituos šaļts dzeivis vīta ir Rēzekne;
– lobys latgalīšu, latvīšu volūdys zynuošonys;
– spieja struoduot pošam i komandā;
– byut atvārtam i gotovam vuiceitīs vysa kuo jauna;
– prasme sovys i cytu idejis realizēt dzeivē.
Pīduovojam:
– giut pīredzi pasuocīņu organiziešonā;
– giut pīredzi dorbā ar medejim;
– giut pīredzi projektu sagataveišonā i vadeišonā;
– īspieji realizēt napruoteigys idejis i īsapazeit ar atkivim Latgolys jaunīšim;
– īspieji poziceju izmontuot kai praksis vītu studeju vajadzeibom;
– atkareibā nu projektu realizacejis praksis vīta var kliut par apmoksuotu dorbavītu.
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i sabīdriska organizaceja, kura apvīnoj studejūšus i studejis beigušs Latgolys jaunīšus. Bīdreibys aizdavyms ir popularizēt i veicynuot Latgolys nūvoda kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibu, koordinēt ar tū saisteitūs projektu izstruodi i realizeišonu.
Zynomuokī LgSC pādejuo laika projekti ir gruomotys „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” izdūšona, latgalīšu kulturys ziņu portals www.lakuga.lv, aiļu i muzykys pasuocīņs, „La-la-dra”, seminars „Roksti!” i c. Vaira dazynuošonai par aktivitatem i dorbim verīs http://lgsc.lv
Mes nasabeistam riskēt, ļautīs trokom i radūšom idejom, struoduot i aktivi dorbuotīs. Pīsavīnoj!
Dasacejumus CV i motivacejis viestulis veidā gaideisim leidz 17. oktobrim iz e-postu vineta@lgsc.lv. Vaira informacejis pa teleponu – 26149207 (Vineta Vilcāne).


text:
25.09.2014
Foto-orientiešonuos „Vokora styga” Reigā
Ik godu LgSC jaunūs studentus i tūs, kas reidzinīki jau kaidu laiceņu, aicynoj īpazeit tyvuok Reigu i piļsātys latgaliskuos vītys. Ari itys gods nav iznāmums, i vysi meili aicynuoti iz foto-orientiešonūs „Vokora styga” 30. septembrī. Sasatikšona 18:00 pi Breiveibys pīminekļa. Myusus atpazeisi piec čivynuošonys latgaliski! Vālams da 28. septembra iz e-postu reiga@lgsc.lv dasaceit komandu 2-3 cylvāku sastuovā. Ka nav komandys bīdru, ni bāda – atej vīns i “draudzeņu” atrassim iz vītys. Leidza naaizmiersti fotoaparatu, var iztikt ar telefonā asūšū!
Mudruokūs i atjauteiguokūs dalinīkus gaida puorsteiguma bolvys! Piec pasuokuma vysi kūpeigi pasaļustēsim Folkklubā Ala (Peldu ūļneica 19).
Leidzeigī roksti:


text:
Juņa suokumā “Latgolys Studentu centrs” Reigā atkluoja jaunu tematiskūs pasuocīņu sereju – sarunys ar latgalīšu pasauļa apceļuotuojim “Latgalīša pādi pasaulī”. Pyrmajā tematiskajā vokorā par sovu pīredzi dzeivojūt uorpus Latvejis pasadaleja divi fizmati i LgSC bīdri Laura i Guntis, ar kuru paleidzeibu klauseituoji varieja aizceļuot iz Vuoceju i Kazahstanu, bet ūtrā reizē septembra beiguos kūpā ar […]
16.novembrī 18:30 esi aicynuots iz atraktivu izzinis spēli “Ar kuojom pa muojom” par gūdu Latvejis dzimšonys dīnai. Sasatikšona Reigā pi Breiveibys pīminekļa. Atpazeišonys zeime – čaja kruška (vokori tymsi i solti, byus juorauga sasasiļdēt – dreikst atīt ari ar tukšu krušku, čajs byus! 😉 ) Vokora gaitā dažaidi vaicuojumi i atrakcejis ar viesturisku i latvisku […]
10.novembrī plkst. 20.00 Krišjuoņa Voldemāra īlā 8-17 Rēzeknē nūtiks spielu vokors- „Ziņ voi miņ par Latveju”. Leidza juojam sovys zynuošonys par Latvejis i Latgolys geografeju, kuļturu, viesturi, nūtykumim i cylvākim! Piečuok Rēzeknis Augstškolys Sporta nomā- bals, muzicei grupa „Ginc&Es”, puorsteigumā- eipašs gosts! Bala īeja- 1 Ls, LgSC bīdrim i aktivistim īeja bez moksys, sajamūt īprīkš […]
“Latgolys Studentu centrs” 9. novembra vokorā 19:00 aicynoj iz muzykali akustisku vokoru muojeigajā bufetē-skaiteitovā “Pie Humberta” Berga bazarā, Reigā. Vokora gaitā uzastuos grupys “Momend” i “Inlay”, kuruos radūši izapauž ari jaunīši nu Latgolys pusis, konkreti, Varakļuonim i Viļānim, deļ tuo vokora izgleitojūšajā sadaļā storp skaneigajom dzīsmem vysi atguojušī varēs pīsadaleit nalelā geografiskā spēlē par itom […]
Kotrs nu myusim koč reizi ir gribiejs pīdzeivuot kaidu lītu pyrmū reizi. Ka tai ari ir Tevi, tod 26. oktobra vokora šaļts kai reizi radeita itaidai pyrmajai reizei! 18:00 byusi gaideits Tonis birojā Reigā iz kaitys “Latgalīšu Alias” saceņseibom! Pīduovuojumā pasaulī popularuo kaita viņ drupeit latgaliskuokā versejā. Pyrmū reizi! “Kas juodora” seceiba itaida: Izdūmoj, ka […]
21.10. 14.00 “Latgolys Studentu centra” Rēzeknis birojs Rēzeknē Atbreivuošonys alejā 115. 314. kab. aicynoj iz muzykalu latgalīšu dzīšmu pasuocīni „Leigonais kliņgers”. Sadzīdūosim vysi kūpā, vērsimīs latgalīšu dzīšmu videoklipus i vēļ, prūtama līta, čajs i kliņgers. Meili gaideiti! Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:LgSC meklej Rēzeknis biroja vadeituojuTykom pi sova Boņuka!Aizvadeita LgSC kūpsapuļceLa-La-Dra Berkenelē“Taiseits Latgolā” koncerts Reigā
Turpynojūt pīredzis stuostu i lekceju ciklu, 19. oktobrī 18:30 RTU (Reigys Tehniskuos universitatis) golvanajā sātā Kaļķu ūļņeicā 1 219. kabinetā Reigā, pīduovojom pusūtru stuņdi garu lekceju “Runys muoksla”. Lekceju vadeis zeimūla “ELVI” sabīdriskūs attīceibu vadeituoja Vineta Grigāne-Drande. Lekcejā par: Kai sasagataveit publiskai runuošonai? Kai nanūsabeit i tikt golā ar lampu drudzi? Kaidus paleigleidzekļus izmontuot? Kai […]
Atskots iz reklamys agenturys “MagicFIB” radūšuo direktora vadeitū lekceju par reklamu i muzykys menedžmentu 12. oktobrī Reigys Tehniskuos universitatis telpuos nūtyka lekcejis – pīredzis stuostu daleišonys pyrmais raunds zam nūsaukuma “Muzykali izaicynuojumi nu Sovvaļnīka leidz Lady Gaga”. Aivars Līpenītis, “MagicFIB” radūšais direktors, fanu reisa organizators, muzykys projekta “Sovvaļnīks” producents i receptes.lv vadeituojs, pastuostieja par pamatnūstuodnem […]
18. oktobrī 18.00 Latgolys Studentu centra Daugovpiļs birojs sadarbeibā ar Daugovpiļs nūvoda Kulturys centra folklorys kūpu “Dyrbyni” aicynoj iz daņču vokoru. Leidza juojam mainis kurpis. Daleiba breiva. Pasuocīņa nūrise plānuota leidz 20.00. Vaira informacejis: http://www.draugiem.lv/dyrbyni Vīta – Dobeles 30, Daugovpiļs – Daugovpiļs nūvoda Kulturys centrs. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Latgalīšu daņči DaugovpilīDanči DaugovpilīStuostu – danču vokors „Logocku […]
Oktobrī bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” Reigā aizsuoks lekceju-pīredzis stuostu ciklu, kura laikā ar sovim pīredzis, veiksmis, zynuošonu stuostim i lekcejom daleisīs latgalīši, kas kasdīnī struodoj atbiļdeigūs i nūpītnūs omotūs, dorbojuos radūšuos jūmuos ci dora kaidys cytys interesantys lītys, zynuošonys par kurom varātu paleidzēt/nūderēt turpmuokuos gaituos ari cytim, golvonūkuort, studentim pīredzis giušonai. 12. oktobrī RTU (Reigys […]
Daugovpiļs LgSC birojā turpynojās trešdīņu čaja vokoru tradiceja. Itamā nedeļā eipašais gosts Edgars ar gitāru, deļ tuo na tikai dzersim čaju, bet ari sadzīduosim. Vālams leidza jimt skaneigu bolsu i cytus muzykys instrumentus (ka ir). 😉 Paļdis Katjai par zeimiejumu! 🙂 Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:28. oktobrī čaja vokors DaugovpilīMuzyka i sarunys ar Artūru Uškānu kopejneicā “SĀTA”Latgalīšu […]
2010. goda 30.septembrī 15.00 Rēzeknē Atbreivuošonys alejā 95 (Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys siežu zalā) nūtiks fotokonkursa „Eiropa Latgalē: lobs loba namaitoj” nūslāguma pasuokums, kura laikā ir paradzāta fotografeju izstuodis atkluošona, konkursa dalinīku apbolvuošona, sasatikšona ar profesionalim fotografim. Pasuokumā pīsadola dobys fotografs Andris Egleits ar lekceju “Dabas fotogrāfija” i Juoņs Mednis ar lekceju “Kas veido labu fotogrāfiju? […]
Ar itū pasludinom, ka cikls „Latgalīša pādi pasaulī” kliust par tradiceji! Jau ūtru reizi esi aicynuots iz Tonis biroju Reigā pasaklauseit, kai pa pasauļu pluovoj latgalīši. 28. septembrī 18:30 par sovim pīdzeivuojumim itymā vosorā ar stopim ceļā iz Balkanim stuosteis Vita i Ilze. Par pyrmū – Kazahstanys i Vuocejis stuostu vokoru vari puorskaiteit ite. Ka […]
Paļdis vysim, kas pīsadalieja Latgolys Studentu nedelis konkursā! Naceriejom iz tik lelu atsauceibu, bet vys tik juosoka, ka kaids ir uzvarātuojs, kaidam pasaveics mozuok. Taitod – par nedelis konkursa uzvarātuojom ir klivušs div dalineicys: Vineta Vilcāne i Zaiga Kuzminova, kas ir piļneigi pareizi atbiļdiejušs ir vysim nedelis vaicuojumim i īgivušs maksimalū punktu skaitu, kas ir […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Danči Daugovpilī28. oktobrī čaja vokors DaugovpilīPadzīduosim?Pavasars Daugovpiļs birojā
16. septembrī kai Latgolys Studentu nedelis kulminacejis pasuocīņs klubā “Nabaklab” Reigā pyrmū reizi nūtyka studentu festivals “Studiņs 2010” (vaira dazynuošonai par pasuocīni ite), iz kuru puļcējās asūšī i bejušī studenti nu Reigys i cytom Latvejis molom. Festivalā uzastuoja i vysus prīcieja taidys grupys: “Sovvaļnīks”, “AK69”, “Dabasu Durovys”, “Green Novice”, “Crust”, “New Buzz” i par puorsteigumu […]
Par gūdu Dzejis dīnom pīduovojom ari paskaiteit Latgolys jaunīšu veikumu. Aiļu radeišonys apstuokli skorbi i ekstremi – 5 minūšu gataveiba, suokumburti, tymsa i lelais Dzejnīks verās puor placu. Bet jī tū paveice! Tys vyss vokora stygys “Atzolīšim pa pādom ci piparmātru čaja kauss” izceinis aizdavumā. Saule apspeid munu golvu Un nūrīt. Saule vaira naapspeid munu […]
Nu i tod šudiņ Latgolys studentu nedelis konkursam palics pādejais vaicuojums – pīsadoli konkursā i daboj čaja dzeršonys komplektu zīmai nu Latgolys Studentu centra (ka otkon byus daudzi snīga i soltuma kai īprīškejā zīmā, tod byus dyžan dereiga monta)! Pareizū atbiļdi ari šudiņ leidz 22:00 syuti iz ortografeja@gmail.com ar nūruodi: „LgSC konkurss”. 5.VAICUOJUMS: Kurā datumā […]
Šudiņ i vēļ reitu – tik div dīnys palikušs Latgolys studentu nedelis konkursam – pīsadoli konkursā i nedelis golā daboj čaja dzeršonys komplektu zīmai nu Latgolys Studentu centra (ka otkon byus daudzi snīga i soltuma kai īprīškejā zīmā, tod byus dyžan dereiga monta)! Pareizū atbiļdi leidz kotrys dīnys 22:00 syuti iz ortografeja@gmail.com ar nūruodi: „LgSC […]
Latgolys Studentu nedelis ūtrā dīnā 14. septembrī vacuoki i jaunuoki studenti tika aicynuoti nu jau iz tradicionalū latgaliskū orientiešonuos Reigā – vokora stygu, kas itymā godā beja zam lozunga: „Atzolīšim pa pādom ci piparmātru čaja kauss”, kurā, aplīcynojūt vysys lobuokuos atzolīša prasmis i eipašeibys, saceņseibu dalinīkim beja īspieja tikt pi piparmātru čaja kausa! Vysu pyrma […]
Šudiņ i vēļ leidz pīktdīnai (īskaitūt) pīsadoli konkursā i nedelis golā daboj čaja dzeršonys komplektu zīmai nu Latgolys Studentu centra (ka otkon byus daudzi snīga i soltuma kai īprīškejā zīmā, tod byus dyžan dereiga monta)! Pareizū atbiļdi leidz kotrys dīnys 22:00 syuti iz ortografeja@gmail.com ar nūruodi: „LgSC konkurss”. Nedelis laikā atbiļdis iz dīnys vaicuojumim syuti […]
Šudiņ i vysys dīnys leidz pīktdīnai (īskaitūt) pīsadoli konkursā i nedelis golā daboj čaja dzeršonys komplektu zīmai nu Latgolys Studentu centra (ka otkon byus daudzi snīga i soltuma kai īprīškejā zīmā, tod byus dyžan dereiga monta)! Pareizū atbiļdi leidz kotrys dīnys 22:00 syuti iz ortografeja@gmail.com ar nūruodi: „LgSC konkurss”. Nedelis laikā atbiļdis iz dīnys vaicuojumim […]
Šudiņ i vysys dīnys leidz pīktdīnai (īskaitūt) pīsadoli konkursā i nedelis golā daboj čaja dzeršonys komplektu zīmai nu Latgolys Studentu centra (ka otkon byus daudzi snīga i soltuma kai īprīškejā zīmā, tod byus dyžan dereiga monta)! Kai smejīs – dorbs nav gryuts, bet atbiļdeigs! Atrūni, izdūmoj ci sadzejoj pareizū atbiļdi i leidz kotrys dīnys 22:00 […]
Čaja konna i lobuokuo servize sagataveita – ej tik gostūs! 😉 Taitod. Šudiņ: 16:00 Zamais starts Latgolys Studentu nedeļai i gataveiba atbiļdēt iz vaicuojumim i stuosteit par studenta dzeivi Reigā i īspiejom, kū, kai i kur dareit! Tys vyss leidz pot 20:00. Bet pa vydam: Vareiba aizpiļdeit latgalīšu volūdys aizdavumu lopu – puorbaudeit sovys zynuošonys! […]
Tevi vilinoj rudeneiguo Reiga i ruodīs, ka itymā piļsātā ir Latgolys pādi, kurus atsuojom mes? Tu gribi pasadauzeit pa Reigu, isavingruot gon fiziski, gon gareigi? Tod vokora styga „Atzolīšim pa pādom ci piparmātru čaja kauss” byus eistyn Tev – Latgolys jaunīt! Eipaši aicynuoti bejušī atzolīši! Itys pasuocīņs ir īspieja papildinuot sovu draugu lūku, zinuošonys par […]
Izsuokūt studejis dyžanuos i augstuos školuos, eistynam studentam sātā palicieji leidza saryupej dažaidus lauku lobumus i tim, kas atbrauc iz Reigu nu Latvejis austrumu pusis, nav svešs ari taids ar mīlesteibu gataveits iedīņs kai studiņs, kū cytur saukoj par soltū gali. Latgolā studiņa pagataveišonai ir sana viesture – taipat kai braukšonai studēt iz Reigu. Itūgod […]
Latgolys Studentu centrs pīduovoj vysim jaunajim (i varbyut na tik jaunim) studentim nu Latgolys i cytom Latvejis vītom nedeli nu 13. leidz 18. septembram aizvadeit studentiski Latgaliskā gorā! Nedelis programma: Reigā: 13. septembrī 16:00-20:00 Atvārtūs durovu piecpušdīna LgSC birojā Antonejis īlā 8-3/6 (tautā saukts par Tonis biroju). Tī variesi izzynuot par latgaliskom aktivitatem i pasuocīnim […]


text:
Ite seņ sūleituo 2. daļa stuostam par pyrmū mīlesteibu. 1. daļu klausīs ite.
Stuosts nu LgSC organizeituo jaunīšu stuostu konkursa “Stuosti par myusdīnom ar laimeigom beigom”.
[soundcloud url=”http://soundcloud.com/lgsc/pyrmuo-milesteiba-ii”]
Autore Marta Pētersone (Jelgovys Speidūlys gimnazeja).
Īrakstiejuse Edeite Husare.
Īrunuojuse Ilze Sperga.
Īraksteits Tonis birojā 2010. goda 24. martā.
Marta roksta: “Dzeivuot – tys nūzeimoj gaideit izdeveigu breidi, lai reikuotūs.”
Lai izadūd sagaideit izdeveigu breidi i nanūsabeit! Lai vysim prīceigs, cereigs pavasars i vysod sūpluok ūtrs cylvāks, kas saprūt, atbolsta i paleidz lobajūs dorbūs i vīnkuorši dzeivuot!


text:
Seņuok tymsūs zīmys vokorūs meitys puļcejuos iz vakariešonom – sadzīduot i pastruoduot rūkdorbus. Runojūt par tū ūtrū – rūkdorbu dali, 14. decembrī Reigā Tonis birojā 18 stuņdēs vokorā ari Tu vari atīt i īsavuiceit kaidu jaunu omotu! Itymā reizē aukleņu, rūkassprādžu ci kaidu cytu lenteišu peišonu nu dzejs vairuokuos tehnikuos. Varbyut pi reizis vari sataiseit kaidu duovonu sev ci draugim tyvajūs svātkūs!
Dzejs ir iz vītys, bet, ka gribi kaidys eipašys kruosys, tod gon juojam leidza pošam!
Piec tom esi aicynuots palikt i paleidzēt pi LgSC Zīmyssvātku apsveikumu taiseišonys! Kūpā dorbs īs uotruok i ļusteiguok!
Bīdreibys 2008.- 2011. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs, i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu.


text:
Trešdiņ, 3. oktobrī, LgSS Reigys biroja bīdri beja gostūs Latvejis studentu golvys piļsātā Jelgovā pi Latvejis Lauksaimnīceibys universitatis latgalīšu studentim. Jelgovys jaunīši ir nūlāmuši sovā kasdīnā īnest vaira latgaliskuo i izveiduot LgSC biroju. Leidz šam LgSC beja treis biroji – Reigā, Rēzeknē i Daugovpilī.
Tikšonuos ar latgalīšu studentim nūtyka jaukā gaisūtnē LLU Meža fakultatis studentu bīdreibys “Šalkone” telpuos, kuru beja nūorganiziejs Valērijs Kušnirs – tūpūšais biroja vadeituojs. LgSC bīdri Vineta Vilcāne, Jurs Viļums i Reigys biroja vadeituoja Kristīne Pokratniece īpazeistynuoja jelgovnīkus ar LgSC mierkim, aizdavumim i kasdīnys darbeibu, i realizātajim projektim. Pastuosteja ari par īspiejom, kaidys ir LgSC bīdrim, i dalejuos sovā personeigajā pīredzē.
Kai jau studentu pasuokumūs īrosts, beja ari izklaidis i jūki. Tyka spieļuots latgalīšu „Aliass” i domino, laipnais saiminīks Valērijs beja pasaryupiejs par capumim i čaju. Prīcieja Jelgovys studentu atsauceiba, draudzeigums i jūs patīsuo interese par latgaliskū.
Škirūtīs tyka nūlamts otkon sasatikt cytūs LgSC pasuokumūs gon Reigā, gon Jelgovā.
Vielejam apjiemeibu, izdareibu, drūsmi, veiksmi i daudz jaunu ideju Jelgovys LgSC birojam! Iz tikšonūs!
Biļdis nu tikšonuos


text:
21. janvarī Rēzeknē nūtyka bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) bīdru kūpsapuļce. Sēdis laikā tyka apsprīsti dažaidi svareigi vaicojumi par bīdreibys dorbu, izvirzeitys nuokušuo gods prioritatis, īvālāta jauna LgSC vaļde i c.
.
Kūpsapuļce suocēs ar īsapazeišonu (ir pījamti 12 jauni bīdri) i regionalūs biroju atskaitem par padareitū.
.
Reigys birojā napylna goda laikā nūtykušs daudzi pasuokumu: latgalīšu vokori folkklubā „Ala pagrabs”, literaturys i muzykys piecpušdīne „Agrais Pavasars”, Muzeju nakts, stuostu vokori „Latgalīša pādi pasaulī”, „Tievanānu čulans”, Kaupra valnakmiņa tolka kūpā ar apvīneibu „Mazā Kavalērija”, kinys „Latgolys Laikadečs” ruodeišona Reigā i c. Reigys biroja studenti sarakstiejuši i sajāmuši atbolstu nu Kulturys ministrejis projekta „Latgaliešu kultūras ziņu portāls Lakuga.lv” realizeišonai. Projekta golvonī aizdavumi ir: portala darbeibys nūdrūšynuošona, jaunu sadaļu i vizualuo nūformiejuma sataiseišona, jaunu rokstu autoru pīsaisteišona i cytys svareigys ar Lakuga.lv darbeibu saisteitys lītys. Pošu šaļti Reigys birojs meklej jaunu biroja koordinatoru.
.
Rēzeknis birojā napylna gods laikā ir pasamainejuši vairuoki biroja vadeituoji, bet tys naasūt trauciejs pilnvierteigam LgSC dorbam. LgSC aktivisti i bīdri ir aktivi jāmūši daleibu Rēzeknis Augstškolys reikuotojūs pasuokumūs: informacejis dīnā, Muokslys dīnuos, Zynuotnīku naktī i c. Kai ari reikovuši sovus pasuokumus: literari muzykalys piecpušdīnys, naformalis LgSC aktivistu sasatikšonys. Rēzeknis birojā napylna gods laikā pījimti 4 jauni bīdri. LgSC sasadorbojūt ar Nūdarbynuoteibys valsts agenturu (NVA) Rēzeknis biroja 5 aktīvistim moksoj stipendeju 40 Ls apmārā par breivpruoteigū dorbu, kū jī dora bīdreibā. LgSC Rēzeknis nūdalis vadeituoja Diāna Miščenko stuosta, ka sasadorbojūt ar Rēzeknis Augstškolu LgSC Rēzeknis birojs naseņ asūt puorsaciels iz jaunom telpom, jaunais biroja adress pavysam dreiž pasaruodeis LgSC sātys lopā sadalī: kontakti/Rēzeknis birojs.
.
Daugovpiļs birojs ar vaicojumu „Voi Daugovpilī ir vajadzeigs LgSC?” novembrī atsuocs sovu darbeibu nu jauna. Tai kai jaunī 12 aktivisti – Daugovpiļs Universitatis (DU) studenti, sasatyka pyrmū reizi, vaira maneibys pagaidom asūt pīviersuš sevis i cytu bīdru īpazeišonai i komandys taiseišonai (salīdeišonai) – na pasuokumim. Decembrī LgSC sasadorbojūt ar Raiņa sātu Berkenelē reikuoja literari muzykalū pasuokumu „Latgalīts – Latgalīšam – Draugs” (LaLaDra). Struodojūt Daugovpiļs birojā, studenti paspēja izpieteit LgSC kai sabīdrysku organizaceju, apzynuoja LgSC organizacejis kulturu, stypruos, vuojuos pusis i cytus bīdreibys darbeibu ītekmejūšus faktorus. Daugovpilīši sarakstē projektu „Vuicēsimēs raksteit latgaliski” i sajiema finansialu atbostu nu Kulturys Ministrejis. Projekta mierkis ir, sasadorbojūt ar volūdnīkim i pedagogim, izstruoduot jaunu, jaunīšim lobuok saprūtamu latgalīšu rokstu volūdys vuiceišonys modeli i vuiceit studentim i školu školānim raksteit latgaliski. LgSC Daugovpiļs biroja vadeituoja Zaiga Lāce stuosta, ka ari iz prīšku daugpilīši planavoj aktivi īsasaisteit Latgolys kulturys dzeivē, vīns nu pyrmajim aizdavumim byušūt jaunu aktivistu pīsaiste i LgSC prezentaceja cytim DU studentim.
.
Piec biroju atskaitem tyka izstuosteits par cytu projektu īspiejom, par fondim i agenturom, kas pīduovoj atbolstu. LgSC gruomatveds Artis Logins īpazeistynuoja ar finanšu goda puorskotu i sajamtū revidenta Harija Bernāna atzinumu.
.
Bīdreibai tyka īvieleita jauna vaļde: Raitis Tučs, Vineta Vilcāne, Jānis Papiņš, Ilze Bojāre, Dagnija Bramane, kas puorstuov vysus LgSC regionalūs birojus.
.
Lai veicynuotu bīdru komunikaceju i sadarbeibu, LgSC zynuošuokūs bīdru (ekspertu) zynuošonu i pīredzis apmaini ar jaunuokajim bīdrim, kūpsapuļcis nūslāgumā tyka organizātys „World Café” (latgaliski: Pasauļa kopejneicys ) diskusejis. Sarunu laikā varieja īsapazeit ar IT tehnologeju izmantuošonu dorbam (e-posti, socialī teikli) – eksperts Raitis Tučs; finansis, finanšu atskaitis projektim – Artis Logins; projekta ideja, projekta raksteišona – Ilze Sperga; Latgalīšu volūda, Lakuga.lv – Edeite Husare; nanūpītnuokys sarunys atpyutai – ideālais latgalīts i idealuo latgalīte Zaiga Lāce, Eva Kasparenoka .
Kai šytuo gods LgSC prioritates tyka izvirzeitys: sadarbeibys kulturys veicinuošona, komunikacejis apmaiņa, informacejis par LgSC darbeibu i pasuokumim snīgšona iz uoru. Vaira par bīdreibys dorbu tiks dūmuots, runuots i dareits jaunuos vaļdis sēdē 31. janvarī Reigā.
.
Lai bīdreibai „Latgolys Studentu centrs” saīt piļdeit sovu miseju: saglobuot, popularizēt i atteisteit latgaliskuos kulturys vierteibys, nūdrūšynuot jūs dzeivuotspieju, pīlāguot ituos vierteibys itam laikam, izceļt latgaliskū latvyskajā, paruodeit jū kai vīnuotu, naatjemamu latvyskuo sastuovdaļu i veicynuot jaunīšu vydā izpratni par latgaliskajom vierteibom kai īpašom, atškireigom, unikalom i lapnuma vārstom, reizē nūsarūbežojūt nu politisku vaicuojumu rysynuošonys, arī šymā godā!
.
LgSC Daugovpiļs biroja studenti
.


text:
Ar 1. martu Latvejā suokusīs Tautys skaiteišona.
Itei reize atsaškir nu īprīškejom ar eipašu vaicuojumu – “Vai Jūs lietojat latviešu valodas paveidu – latgaliešu valodu?”. Latvejis viesturē pyrmū reizi teik saskaiteiti ari latgalīšu volūdys lītuotuoji i, ka Tu ituo roksta skaiteišonā esi tics icik tuoli, tod nūteikti varēsi ari apstiprinūši atbiļdēt iz vaicuojumu par latgalīšu volūdu ar “Jā”.
Leidz 10. martam sevi pīskaiteit vari elektroniski – aizpildūt anketu http://tautasskaitisana.lv/ .
Ari “Latgolys Studentu centrs” aicynoj nasakautrēt, bet, ka lītoj latgalīšu volūdu, atzeimuot tū ari anketā!
Vaira informacejis par aicynuojumu vari atrast LaKuGā.
LRT sižets par Tautys skaiteišonu:


text:
INFORMACEJA PRESEI
Latgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps Dagdu
Reigā, 2009. goda 17. aprelī
Īsasaistūt Lelajā tolkā, kas 18. aprelī nūteik vysā Latvejā i cytur, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Dagdys piļsātys dūmi, Dagdys dūmis piļsātsaimisteibu, jaunīšu bīdreibu “Dagne” i Dagdys uzjiemiejim reikoj sakūpšonys tolku Dagdā. Tolkā plānoj pīsadaleit jaunīši: studenti i škoļnīki nu vysys Latgolys i cyti interesenti.
Pyrms tolkys paradzātys stopiešonys saceņseibys iz Dagdu, jūs dalinīkim ir izsludynuots latgaliski raksteitu stopiešonys stuostu konkurss.
LgSC atbolsta sovys sātys i juos apleicīnis, sovys vaļsts sakūpšonys ideju. Kotram juodalīk rūka, kab mes dzeivuotu lobuokā pasaulī. Jaunīši kūpšonai izavēlēja Dagdu, deļtuo ka tei ir vīna nu skaistuokūs Latgolys piļsātu i tī dzeivoj daudz LgSC bīdru.
Sasatikšona 18. aprelī 9:00 stuņdēs nu reita pi Dagdys piļsātys dūmis, Alejis īlā 4.
Piec tolkys Dagdys Tautys nomā paradzāts informativs seminars par latgalīšu jaunīšu aktivitatem Latgolā i cytur: Daugovpilī, Rēzeknē i Reigā. Seminarā par sovim dorbim stuosteis Dagdys jaunīšu bīdreibys “Dagne” i bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” bīdri. Vokorā paradzāts atpyutys vokors ar daņčim i dzīsmem.
Pyrms tolkys, 17. aprelī, paradzātys stopiešonys sacenseibys iz Dagdu – studentim i cytim gorā i mīsā jaunajim. Suokums Reigā, Jelgovā, Rēzeknē i koč voi Parīzē voi Rūmā, partū ka vysi celi vad iz sātu, iz Latgolu. Itymā gadīnī – Dagdu.
Piec tolkys nūtiks stopiešonys i tolkys pīdzeivuojumu stuostu konkurss.
Kab pīsadaleitu konkursā, jaunīši aicynuoti sovus stuostus pīraksteit skaidrā latgalīšu volūdā (klaidys natiks jimtys vārā, golvonais ir stuosts i gribiešona raksteit) i īsyuteit bīdreibai „Latgolys Studentu centrs” iz e-posta adresu lgsc suneits inbox.lv. Lobuokūs stuostu autori dabuos bolvā latgalīšu autoru gruomotys, jūs stuosti tiks publiceiti latgalīšu kulturys vortalā www.lakuga.lv.
Vaira informacejis:
Linda Orole
bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” vaļdis lūcekle
mob. t. 26389380
e-posts: linda_orole suneits yahoo.com.


text:
Paļdis Dīvam, latgaliski vuordā “Islande” ir eisais “i” naatkareigi nu vysa – svešvuordūs vysod ir eisī patskani. Naprosit, deļkuo tys tai, tok tai ir. Izjemūt latvīšu ciļmis aizgivumus, kas saīt kai pošu latgalīšu vuordi, tik fonetiskuos puormainis – Īva i Pīters, Andryvs Nīdra.
Beidzūt Dens pīrakstēja par Terminologejis komiseju i “Īslandis” breinumu.
Es tik vysod breinojūs, parkū terminologi nikod nadūmoj terminus laiceigi jaunom realejom, a jemās ap jau pīrostom i maina jom nūsaukumus. Taids sovā ziņā bezjiedzeigs dorbs – vysu laiku puormaineit tradiceju, neavys likt pamatus tradicejai.
Ka eira byutu īguojuse volūdā pyrms eiro, nabyutu nikaidu vaicuojumu. A tai saīt puorsavuiceit. Kai vysod soka – lobuok naprast nikai, ni prast na tai, partū ka izavuiceit nu jauna vysod vīgļuok nakai īsavuiceit cytaiž.
Tai i ruopalej tī volūdnīku Sisifi pa sovu terminu čupu i breinojās.
Nu ūtrys pusis, varbyut labi, ka latgalīšu volūdai nav itaidu komiseju. Kab bejušys komisejis, nabyutu ni radejis, ni kinys, ni kopejis, a radio, kino, kofeja.


text:
Ka par tradicejom, tod par tradicejom! Kotra mieneša pādejuo trešdine varātum kliut par jaunu tradiceju LgSC aktivitašu pīduovuojumā. Pasludynojom tū par LgSC podkāsta īroksta dīnu! Na vīnam viņ nūteikti ir vaicuojums: Kas tys par zvāru – podkāsts? Vuords “podkāsts” ir salikteņs, kas rodīs nu vuordim “iPod” i “broudcasting”. Vīnkuoršim vuordim skaidrojūt – tys ir entuziastu taiseits audio raidejums, kuru var klauseitīs škārsteiklā, īluodēt sovā meiļuokajā muzykys atskaņuotuojā i klauseitīs pa ceļam iz sātu, dorbu, školu ci jebkur, kur atsarūn. Tai ari pagaidom tys varātu izavērt – ite poš Skreinē ir sadaļa, kur ir audio faili ar dažaidim īrokstim – zinis, ailis, puorsokys, reportažys, sveicīni itt. Nu sova veida LgSC radeja! Ka ari Tu gribi pīsadaleit ituos dzelys realizacejā – gaideisam Tevi Tonis birojā iz īrokstu seseju!
Taitod:
24. martā nu 18:00 LgSC podkāsta īroksts. Dublis Nr. 2.
Svareigs paziņuojums! Vysys tehniskuos nabyušonys ir atrysynuotys i LgSC podkāsta īroksts Dublis Nr. 2 var nūtikt! Ituo eksperimenta īroksta seseja 24. martā nu 18:00 Tonis birojā. LgSC ziņu īroksts (varbyut Tu esi taišni tys, kam tuos vādzātu īrunuot), ailis, puorsokys i sveicīņi (sābrim, babai, kačam, muosai i vēļ, i vēļ!). Tovs sveicīņs voi sokomais nadreikst palikt naīraksteits! 😉


text:
15. janvarī „Latgolys Studentu centrs” Jelgovys latgalīšus aicynuoja iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu, kū vadeja Muora Mortuzāne-Muravska.
Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeiba nūtyka Latvejis Lauksaimnīceibys universitatis dīnasta vīsneicā, i nūdarbeibu apmeklēja 13 latgaliski raksteit grybātuoji. Atnuokušajim beja īspieja atsacerēt vydsškolys latvīšu volūdys stuņdis, kod beja vajadzeiba lītuot vītnīkvuordus, vuordu lūcejumus, divdabus i t.t. Nūdarbeibā tyka stuosteits par vuordu lūceišonu i pareizu lītuošonu gon kasdīnys sarunā, gon raksteibā, par lītvuordu, darbeibys vuordu i eipašeibys vuordu lūceišonu i vītnīkvuordim.
Atnuokušajim beja lela interese par latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumu apgiušonu, i „Latgolys Studentu centra” Jelgovys birojs apsver dūmu ari iz prīšku reikuot itaidys nūdarbeibys.
Īskotam kartenis nu pasuokuma.
Ziņu sagataveja: LgSC Jelgovys birojs


text:
Pyrmuos i pādejuos sieņs – 18. juļa gailinis i 6. novembra gailinis.
Kod 19. julī satyku draugus Preiļu koncertā “Taiseits Latgolā” i sacieju, ka vakar jau iežu sieņu mērci, maņ naticēja – voi ta jau asūšys. Par agri tok. Napasenim tik Juoņadīna cauri, Pīterdīna. Kaidys sieņs?
Kod 6. novembrī aizbrauču iz Rēzekni, iz raidiejumu “Latgalīšu volūda televizejā” Latgolys Regionalajā televizejā, maņ otkon naticēja. Sieņs? Novembrī? Piec solnu? Da goņ jau sasolušys i vacys. Ka tik vēļ na iņdeigys…
A kū padareisi. Taida zīma i taida vosora.
Nabyutu nimoz iz mežu guojuse, a vīnys pazinis e-dīnysgruomotā puorskaitieju, ka Viļānu tiergā var nūpierkt sieņs. Tai tū lītu navarēja pamest. Vajadzēja īt i puorbaudēt.
I beja. Nu suokuma šoks, a tod azarts meklēt. Ir tik jūceigai īt pa novembra mežu, kur vaira naskaņ putynu bolsi, a ar acim laist pa syunu. Novembrī tai nav. Novembrī mežam juobyut tukšam. Novembram pīstuov mikrieslis, palākī tūni i atsabreivuošona nu līkuo – ateimūša zīmys skaidreiba. Na dzaltoni kūšs dzeiveibys ņudzeklis syunā.
Tod es atguoduoju, kū vosorā viļcīnī runuoja diveji krīvi, kas brauce nu Reigys. Ka itūgod cīši daudz sieņu. Oplom daudz sieņu. Ka daudz sieņu ir boda godūs. Kurs čakls, tys pīlosa i zīmu ād. Partū ka sieņs aug mežā, kab vysi nabogi byutu paāduši. Dīvs na mozais bārns – ar vīnu rūku jem, ar ūtru dūd.
Tod jī suoce runuot par nazkū cytu. Par naudu i veseleibu. Ka tys suop i tī dur, a, paļdis Dīvam, vys vēļ var īdzert pa čarkai i dzeivuot. A naudys jau nikod nav bejs i nabyus. Kur lai juos pīsajem vysi – kam jau ir, tam ir. A kam nav, tam juolosa sieņs. Jī nūsasmēja i īruove nu butylkys pa guļdžam. Voi nadzeivuojs paliksiš Taipat jau sova byušona juotur.
Vīnam beja buorda i palāks biņdziuks, ūtram džynsa biksis i nazkaids džempers. Veči kai veči. Sātā sīva i saime. Bejuši iz Reigu dareišonuos.
Varbyut eistyn sieņs aug iz bodu? Varbyut Dīvs eistyn ir lobs i dūd tū, kuo nagaidi i nanūviertej, partū ka gaidi kuo cyta?
Varbyut tev atjem sasnīgtū, kab tu suoktu kū cytu. Kab tu napīsaturātu pi nasvareigu lītu.Kab tu atbreivuotu rūkys jaunam satvierīņam, acs jaunam breinumam i auss jaunai skaņai. Bez zīmys nav pavasara.
Kotrs gols ir jauna suokums. Kotra krize ir tikai saspryngums – kurs izturēs, tys pasaceļs jaunā leidzīnī. Kurs nā, tam krīze nasabeigs nikod. Kas nasalauž, tys vuica dzeivuot i byut. Attaisa jaunys durovys, padūd jaunu ceļu.
Tok palikt nakurīnē i švuorbuos voi ttaiseit durovys tuneļa golā ir kotra poša varā. Pošam ir dūts izaraut nu sastynguma. Pošam suokt i nu suoku – koč voi pasavērt cytaiž i izmontuot tū, kas ir. Pat ka nikuo taida nav. Tik nasvareigi nīki.
Tici voi nā, a saule speid ari novembrī. Zorūs loksta tukli zvierbuli, nu aportys zemis ceļās tvaiks, leitā pīlejušī meži nūsapyuš i piekšņā saulē atmirdz ar naradzātu skaidreibu – bez nikuo līka.
Koč i natici, sieņs byus – i julī, i novembrī. Kod nagaideisi, tod īraudzeisi. Partū ka breinumi ļūbej naticeigūs.
Kod klausūs, kai babys runoj par naudu, es dūmoju, cik nabyutiski tys vyss – dators, telepons, mašyna. Pasokit, kur šudiņ ir patafoni i platis, rysaki i karītis, par blatu dabuotī zuoboki, sekcejis i krystala salatu bļūdys. Kur šudiņ ir vysys krimplena suknis, lopsu kažuki i krinolini.
Nazkur ir laime. Ak jau itepat. Tikai juopasaver cytaiž. Nazkur snīgā aug meža zemneicys i nazkur piec solnys aug sieņs. Nazkur ir labi. A varbyut itepat. Itepat Viļānu mežā tok aug sieņs.
I kū tu jom padareisi – solna bejuse i aizguojuse, a juos aug. Prīceigi buož dzaltonus dagunus nu rudiņa leitūs pīlejušuos syunys, smejās sleipajā novembra saulē i gaida nazyn kuo.
Ar ticeibu var puordzeivuot eļni. Kai Ījabs.