text:
Bronislava Martuževa »
Ar koncertu i Mišu gūdynuos Bronislavys Martuževys i Ontona Matvejāna pīmiņu
Sastdīņ, 2. junī, Rēzeknis nūvoda Drycānūs gūdynuos dzejneicys Bronislavys Martuževys i literata, varganista i školuotuoja Ontons Matvejāma pīmiņu. “Ontons Matvejāns (1937 – 2008) ar sovim lelim i mozim dzīduotuojim i cytim drycānīšim vairuokys reizisSkaiteit vaira »
Nūtiks dzejneicai Bronislavai Martuževai veļteits koncerts
17. februarī Bierzpilī, Bieržu Svātuos Annys Romys katuoļu bazneicā nūtiks dzejneicys Bronislavys Martuževys tāva dzīduotajai dzīsmei, Biezpilij i Latgolai veļteits koncerts. Pasuokumu 15:00 stuņdēs īsasuoks ar Svātū Mišu – aizlyugumu par Martuževu dzymtu. PiečuokSkaiteit vaira »
Lubuonā nūtiks Bronislavys Martuževys dzejis dīna
26. augustā 19.00 Lubuonys piļsātys klubā nūtiks dzejis dīna “Ko izteic vārdi: pārnākt mājās?”, kas veļteita Bronislavys Martuževys jauneibys laika desmitgadei: 1946-1956, viestej Lubuonys nūvoda sātyslopa. Pasuokums tiks suokts ar Annys Eglienys īvodvuordim, dzejuSkaiteit vaira »
Koncertuzvadums “Rakstītāja” byus radzams LTV
Sastdiņ, 14. junī, 23.00 LTV1 demonstrēs koncertuzvadumu “Rakstītāja” – veļtejumu Bronislavys Martuževys pīmiņai. Latvejis Radejis kors dirigenta Sigvarda Kļavys vadeibā sadarbeibā ar komponistim Mārtiņu Braunu, Imantu Kalniņu, Jāni Lūsēnu i Valtu Pūci apzynuoja BronislavysSkaiteit vaira »
Latvejis Radejis kors aicynoj iz koncertuzvadumu “Rakstītāja”
Latvejis Radejis kors dirigenta Sigvarda Kļavys vadeibā sadarbeibā ar komponistim Mārtiņu Braunu, Imantu Kalniņu, Jāni Lūsēnu i Valtu Pūci ir apzynuojuši Bronislavys Martuževys literarū montuojumu, kuo rezultatā tūp koncertuzvadums “Rakstītāja”. Ituo nūtykuma režisors irSkaiteit vaira »
Bronislavai Martuževai – 90
Šudiņ, 8. aprelī, 90. jubileju svieteitu folklorys teicieja i dzejneica, nacionaluos pretuošonuos kusteibys dalineica, Treju Zvaigžņu ordiņa virsneica Bronislava Martuževa. Juos pīmiņai itūšaļt teik gataveits muzykals uzvadums “Rakstītāja”, kurā Martuževys dzeja i meļdeni sasatiksSkaiteit vaira »


c: text/html

text:
Autors: Harijs Bernāns, bīdreibys “Latgolys Saeima” vaļdis prīšksādātuojs
2017. godā Latgola atzeimuos Latgolys 1. kongresa symtgadi.
Nasaverūt iz kongresa navīnnūzeimeigajom sakom iz latgalīšu volūdys i kulturys stuovūkli laika periodā, kas sekoj kongresam i kongresa rezolucejis īvīsšonys dzeivē problematiku, itei nūtikšona ir latgalīšu nacionaluos pošnūsaceišonys akts, nūzeimeiguokuo šaļts latgalīšu jaunuokūs laiku viesturē.
Vaicuojums, iz kurū grybu vērst viereibu, ir volūda, kurymā paradzāts uzroksts iz kongresa pīminis objekta Rēzeknē. Itūšaļt publiski daeimamajā informacejā par pīminekli ir radzams uzroksta variants lejislatvīšu voi “baļtīšu izlūksnē”, kai Rēzeknis kongresa delegati tū nūsauktu:
“I Kurzeme, i Vidzeme, i Latgale mūsu” (Rainis).
Par volūdys izvieli
Uzrokstam iz pīminekļa ir juobyut Latgolys latvīšu, t.i. latgalīšu literarajā rokstu volūdā. Par lobu itaidai volūdys izvielei ir vairuoki argumenti:
- Rēzeknis kongresa dorba volūda beja latgalīšu volūda;
- Kongresa rezoluceja ar lāmumu par Latvejis apsavīnuošonu tyka pīraksteita latgalīšu volūdā;
- Vaļsts volūdys lykums aizsorgoj latgalīšu volūdu i veicynoj tuos lītuošonu (i kur vēļ, ka na iz ituo pīminekļa, ir eistuo vīta latgalīšu volūdys lītuošonai);
- Latgalīšu volūdys lītuošona iz ituo pīminekļa ir latgalīšu tīseibu i pošcīna vaicuojums;
- Napastuov nikaidi volūdnīciski voi juridiski škieršli latgalīšu volūdys lītuošonai ituo pīminekļa gadīnī.
Mums dīvamžāļ nav vareibys pavaicuot Kongresa delegatim redzīni par tū, kaidā volūdā iz ituo pīminekļa ir juobyut uzrokstam, tok sevkuram cylvākam, kurs puorzynoj viesturi, atbiļde ir skaidra – delegati, kurī kongresu nūslēdze ar praseibu “paturēt tīseibys volūdys vaicuojumā”, īsastuotu par latgalīšu volūdys izmontuošonu.
Itys pīmineklis byus Rēzeknis, Latgolys golvyspiļsātys, piļsātvidis objekts. Jemūt vārā tuo viesturiski politiskū kontekstu, taišni volūdys lītuojums iz pīminekļa pīškiers tam vīnu nu īspiejamom semantiskajom slūdzem:
Pīmineklis ar uzrokstu LATGALĪŠU volūdā byus kai viestule godsymta garumā nu latgalīšu, kas lēme Kongresā, latgalīšim myusu dīnuos ar atguodynuojumu par latgalīšu pošnūsaceišonuos aktu, kas lyka pamatus vaļsts izveidei, aplīcynuojums, ka kongresa rezoluceja nabeja tukši vuordi i latgalīšu volūda dzeivoj.
Pīmineklis ar uzrokstu LATVĪŠU volūdā byus nikas vaira kai neokolonialisma totems, Reigys centraluos varys administrativs “kilometru stabeņš” proviņcē, kurymā teik sajimti kvalitativi cylvākresursi. Uzroksts latvīšu volūdā iz ituo konkretuo pīminekļa byus klaja nacīna izruodeišona Kongresa dalinīkim, kuri volūdys vaicuojumu lyka pamatu pamatūs. Pīmineklis, nu kuruo byus izdzeita latgalīšu volūda, byus spylgts, vysod kluotyn asūšs aplīcynuojums tam, ka Kongresa rezoluceja nateik piļdeita i, īspiejams, 1917. godā tyka pīlaista klaida.
Par saturu
Latgolys kongresa viersaizdavums beja tikt uorā nu Krīvejis imperejis. Drukys aizlīgums, malnsymtnīki, rusifikaceja i vēļ 101 īmeslis tam, kab izdeveigā geopolitiskā situacejā atsavadeitu nu “leluo bruoļa”. Sūpluok guberņā ari dzeivuoja latvīši, beja logiska izviele apvīnuot ceņtīņus ar radnīceigim ļaudim. Nu – kas ir cīši svareigi – latgalīši nikod naguoja ar uzstuodejumu īvest sovu kuorteibu kūpejā sātā. Mums beja sova volūda, kultura, socialuos tradicejis i cylvākresursi – latgalīši 1917. godā beja pošpīteikami i gotovi tautys izaugsmei, leidzeigai kai lela daļa nu impereju atsaškālušu etnosu.
Latgalīšim bramanēt par tū, ka “Kurzeme un Vidzeme ir mūsu” nabeja ni vajadzeibys, ni gribiešonys, partū mieginuojums īlikt frazi “I Kurzeme, i Vidzeme, i Latgale mūsu” 1917. goda latgalīšu mutēs ir, maigi sokūt, “dīzgon lela muokslinīciskuo breiveiba”. Vēļ jū vaira – latgalīši nūvuorga ceineitīs ar “myusistim”, kas vysu zynuoja lobuok i jau dreiži suoce aplaimuot Latgolu ar lynu monopolu, latgalīšu izstumšonu nu vaļsts puorvaļdis, latgalīšu volūdys izdzeišonu nu Latgolys školu i cytom iniciativom. Fraze ar teritoreju uzskaitejumu i eipašumtīseibu dasacejumu dreižuok pīstuov metropolis īriedņam, i Latgola itamā frazē ir objekts, kas ir skumeigā pretrunā kongresa pamatidejai.
Pīduovuotais uzroksts atstuoj telpu ari kuriozim. “I Kurzeme, i Vidzeme, i Latgale mūsu”. Kai pīminekļa autori Zemgalis bruolim skaidruos jūs kulturviesturiskuo nūvoda ignoriešonu? Syuteisit pi Pliekšāna, kurs navar aizastuovēt?
Ka kaids nu idejis autoru byutu pasaryupiejs puortulkuot pīduovuotū uzrokstu latgaliski, tyktu pi frazis “I Kūrzeme, i Vydzeme, i Latgola myusu”. Ironiskā kuortā, tai kai “myusa” latgalīšu volūdā nūzeimoj “muša”, tod paraleli nūzeimei, kas frazei ir latvīšu volūdā, latgalīšim tei var nūzeimuot ari “I Kūrzeme, i Vydzeme, i Latgola pīdar myusom”. Asmu drūss, ka Juoņs Skutelis sovā humoršovā nūviertēs jūku pliesiejus nu Rēzeknis, taipat ir dīzgon lela varbyuteiba, ka pīminekļa nūsaukums latgalīšu kulturvidē, kluotyn “Goram” i “Zeimuļam” nūgravitēs da koncentrātam “Myusu pīmineklis”. Nu kū cytu var sagaideit, ka latgalīši, tuo vītā kab byutu saiminīki sovā viesturē, piļsātā i kulturtelpā, ļaun svešinīkim raksteit sovus pīminekļus.
Akminī īciersta Latgolys kongresa rezoluceja par latgalīšu tīseibom – tys ir vīneigais legitimais pīminis zeimis formats Kongresa vītai. Vyss puorejais var izaruodeit viņ pošvaleigs kaidys Saskanis Centra pošvaļdeibys i kaidys sabīdryskys organizacejis rebeite, kam ar Latgolys kongresu ir vysai attuols sakars.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Pyrmuos i pādejuos sieņs – 18. juļa gailinis i 6. novembra gailinis.
Kod 19. julī satyku draugus Preiļu koncertā “Taiseits Latgolā” i sacieju, ka vakar jau iežu sieņu mērci, maņ naticēja – voi ta jau asūšys. Par agri tok. Napasenim tik Juoņadīna cauri, Pīterdīna. Kaidys sieņs?
Kod 6. novembrī aizbrauču iz Rēzekni, iz raidiejumu “Latgalīšu volūda televizejā” Latgolys Regionalajā televizejā, maņ otkon naticēja. Sieņs? Novembrī? Piec solnu? Da goņ jau sasolušys i vacys. Ka tik vēļ na iņdeigys…
A kū padareisi. Taida zīma i taida vosora.
Nabyutu nimoz iz mežu guojuse, a vīnys pazinis e-dīnysgruomotā puorskaitieju, ka Viļānu tiergā var nūpierkt sieņs. Tai tū lītu navarēja pamest. Vajadzēja īt i puorbaudēt.
I beja. Nu suokuma šoks, a tod azarts meklēt. Ir tik jūceigai īt pa novembra mežu, kur vaira naskaņ putynu bolsi, a ar acim laist pa syunu. Novembrī tai nav. Novembrī mežam juobyut tukšam. Novembram pīstuov mikrieslis, palākī tūni i atsabreivuošona nu līkuo – ateimūša zīmys skaidreiba. Na dzaltoni kūšs dzeiveibys ņudzeklis syunā.
Tod es atguoduoju, kū vosorā viļcīnī runuoja diveji krīvi, kas brauce nu Reigys. Ka itūgod cīši daudz sieņu. Oplom daudz sieņu. Ka daudz sieņu ir boda godūs. Kurs čakls, tys pīlosa i zīmu ād. Partū ka sieņs aug mežā, kab vysi nabogi byutu paāduši. Dīvs na mozais bārns – ar vīnu rūku jem, ar ūtru dūd.
Tod jī suoce runuot par nazkū cytu. Par naudu i veseleibu. Ka tys suop i tī dur, a, paļdis Dīvam, vys vēļ var īdzert pa čarkai i dzeivuot. A naudys jau nikod nav bejs i nabyus. Kur lai juos pīsajem vysi – kam jau ir, tam ir. A kam nav, tam juolosa sieņs. Jī nūsasmēja i īruove nu butylkys pa guļdžam. Voi nadzeivuojs paliksiš Taipat jau sova byušona juotur.
Vīnam beja buorda i palāks biņdziuks, ūtram džynsa biksis i nazkaids džempers. Veči kai veči. Sātā sīva i saime. Bejuši iz Reigu dareišonuos.
Varbyut eistyn sieņs aug iz bodu? Varbyut Dīvs eistyn ir lobs i dūd tū, kuo nagaidi i nanūviertej, partū ka gaidi kuo cyta?
Varbyut tev atjem sasnīgtū, kab tu suoktu kū cytu. Kab tu napīsaturātu pi nasvareigu lītu.Kab tu atbreivuotu rūkys jaunam satvierīņam, acs jaunam breinumam i auss jaunai skaņai. Bez zīmys nav pavasara.
Kotrs gols ir jauna suokums. Kotra krize ir tikai saspryngums – kurs izturēs, tys pasaceļs jaunā leidzīnī. Kurs nā, tam krīze nasabeigs nikod. Kas nasalauž, tys vuica dzeivuot i byut. Attaisa jaunys durovys, padūd jaunu ceļu.
Tok palikt nakurīnē i švuorbuos voi ttaiseit durovys tuneļa golā ir kotra poša varā. Pošam ir dūts izaraut nu sastynguma. Pošam suokt i nu suoku – koč voi pasavērt cytaiž i izmontuot tū, kas ir. Pat ka nikuo taida nav. Tik nasvareigi nīki.
Tici voi nā, a saule speid ari novembrī. Zorūs loksta tukli zvierbuli, nu aportys zemis ceļās tvaiks, leitā pīlejušī meži nūsapyuš i piekšņā saulē atmirdz ar naradzātu skaidreibu – bez nikuo līka.
Koč i natici, sieņs byus – i julī, i novembrī. Kod nagaideisi, tod īraudzeisi. Partū ka breinumi ļūbej naticeigūs.
Kod klausūs, kai babys runoj par naudu, es dūmoju, cik nabyutiski tys vyss – dators, telepons, mašyna. Pasokit, kur šudiņ ir patafoni i platis, rysaki i karītis, par blatu dabuotī zuoboki, sekcejis i krystala salatu bļūdys. Kur šudiņ ir vysys krimplena suknis, lopsu kažuki i krinolini.
Nazkur ir laime. Ak jau itepat. Tikai juopasaver cytaiž. Nazkur snīgā aug meža zemneicys i nazkur piec solnys aug sieņs. Nazkur ir labi. A varbyut itepat. Itepat Viļānu mežā tok aug sieņs.
I kū tu jom padareisi – solna bejuse i aizguojuse, a juos aug. Prīceigi buož dzaltonus dagunus nu rudiņa leitūs pīlejušuos syunys, smejās sleipajā novembra saulē i gaida nazyn kuo.
Ar ticeibu var puordzeivuot eļni. Kai Ījabs.


text:
Itymā nedeļā dūmoju, voi vyspuor maņ vajag publiskūs blogus. Krīze. Zajebalo vysi. Vysi komentari i gudrinīki, kas nasās iz lela. Kas piec tam pa teiklu rūk par mani datus i syuta viestulis (eu, juopasaver ari ūtrā kastē, tei ir dūmuota speciali teikla spamam, partū ka ir publiceita jau seņ teiklā).
Tai i nasaprūtu, kam maņ blogi. Na jau itys, kuru atrūn tikai tī, kas meklej i kam pasagoda najauši, a avīzēs.
Dīnā nazkaids apseikums, partū ka nav auditorejis – ir glaimuotuoji i čiuli (tīšā nūzeimē, augstpruoteigī vīnvierzīņa latvīši). Tī namoksoj, bet atbolsta, gaida. Nu ūtrys pusis, varu raksteit par vysu i latgaliski. Tū to gon asu saprotuse, ka latgaliski es rokstu mudruok, vīgļuok i vaira par temu, nakai latvyski. Nazkai pošai azarts meklēt vuordus i konstrukcejis. Ar draugu runuoju par itū. Jis ir tulkuotuojs. Jam taipat ir ar latvīšu volūdu. Rakt vacvuordus, dūmuot jaunus vuordus. Dzymtuo volūda palīk dzymtuo volūda.
Viestnesī vyspuor navar saprast, voi vajag – tik tys, ka jī prosa i ari moksoj. Komentaru nav, skaiteituoju navaru īraudzeit – mož juo tī i eistyn nav. Partū asu pastatiejuse aukiunis i rokstu par tū, par kū rokstu. Ari teikumus latgaliski (ar laiku mož i vysu latgaliski, ka naapniks).
Draugūs apnics personeigums. Ka vysi zyna tikai tū, kas ir draugūs. Vajadzātu vyspuor vysu izdzēst, nu vīnys pusis. Nu ūtrys pusis, žāl. Mož juoizdzieš līkī draugi, kas nav draugi. Kaidi 20 mož paliks. Ha.
Blogspotā ir hohmys blogs, tys nav pa nūpītnam. Tikai vīna identitatis daļa. Taipat kai ite. Partū otkon tī ir drausmeigs raibums, bet lopa ir gryuta i juos navar apsavērt i raksteit ar mobilū internetu.
Deļtuo izdūmuoju, ka nav kuo jimtīs. Ka jau itys beja pyrmais blogs, kū sataisieju, kod izdūmuoju, ka maņ tože vajag blogu, partū ka vysu myužu (apzynuotū, nu padsmit godu vacuma, kod beju guojuse pi samanis) asu rakstiejuse i tymā skaitā publiskuos dīnysgruomotys.
Lai jis i ir pyrmais. Na tikai latgaliskajim tekstim, a muns. Ar hohmom i nūpītneibu. Nu, pyrmais, bet laikam izjemūt draugus, kur munam blogam byus rudinī treis godi (jopcik). Koč publiskū dīnysgruomotu rokstu nu 1993. goda laikam (otkon jopcik). Lai jimā īt vydā vyss. Nūsaspļaut par auditoreju. Koč nabyus vysu tūs glyuņu, kas nasaprūt, par kū ir runa, a kam par vysu ir sovs vīdūklis. Asu nūguruse nu publikys vajadzeibu.
Drupeit naārts jau ir, sovā ziņā blogspots izaver ārtuok lītojams, cik jau juo lītoju. Bet kū var gribēt. Nav jau klade, kam iz vuoka var saleimēt sazyn kū. Es laikam namuoku atrast dizaina prikolus. Nazkai nasaīt sataiseit personeigu, sovu.
Niu juoskrīn iz dorbu. Vīnu nu dorbim. Dag. 😀
P.S. Vakar atkluoju iTunes, niu raugu saprast, kas luoceišam vādarā. A to izbesiejs i Mediapleijers i Vinamps. Linuxa datorā ir lobys multimedeju programys, tok pošam datoram janvarī byus 6 gadi, pavacs i lieneigs. Nūpierku par Ls 400 i nazkaidu rodu draugu atlaidi. 😀 Bešanuo nauda tod beja. Nu ūtrys pusis, pagaidom vys tik normals dators. Nikas jam navuod, pat papyldus atmiņa dalykta. Tik tys, ka vīnlaiceigi nav tolka lītuot nazcik datoru, tys rezervei i datim.


text:
Laura Keiša »
Skaistuma i goreiguma pērle – Pasīnis bazneica
Latvejis i Latgolys pošūs tuoluokajūs austrumu nūvodūs ir breineiga vīta ar vēļ breineiguoku dīvanomu. Zylupis nūvoda Pasīnis pogosta centrā atsarūn nūzeimeiga bazneica – Pasīnis Svātuo Dominika Ruomys katuoļu bazneica. Nūzeimeiga i kai goreigs centrys, aicynojūtSkaiteit vaira »
Latgolys dzīsminīks – Juoņs Ivanovs
Ir vysaidi veidi, kai izpaust sovys dūmys i sajiutys, var gleznuot, raksteit i var komponēt muzyku. Juoņs Ivanovs izavielēja muzyku, koč jauneibā nūsadorbuoja ari ar gleznīceibu i pat apsvēre dūmu stuotīs Latvejis Muokslys akademejā.Skaiteit vaira »
Kūču vokors
Četrys nedelis pyrma Zīmyssvātku cylvāki nūsadūd gaideišonys breinumam. Kotru nedeļu aizdadzūt svecis Adventa vaiņukā, teik gaideiti Zīmyssvātki. Sovukuort tradicionalajā latvīšu kulturā dīna pyrma Zīmyssvātku teik saukta par Kūču vokoru. Kūču vokors ir myusu dīnuSkaiteit vaira »
Rēzeknis vaļsts školuotuoju instituts
Mes kotrys īguodojam sovus pyrmūs školuotuojus, cylvākus, kuri myusim īvuiceja raksteit, skaiteit i riekinuot. Bet, lai itī cylvāki prostu myusus īvuiceit, ir juoizīt gars vuiceibu pūsms. Tagad tū var izdareit vysaiduos augstškoluos, bet 20. gs. suokumāSkaiteit vaira »
Gustavs Manteifeļs
Ir cylvāki, kuri vysu sovu myužu veļtej kaidam konkretam mierkim, i Gustavs Manteifeļs sevi i sovu dorbu veļteja Latgolai i latgalīšu volūdys atteisteibai. Gustavs Manteifeļs dzims 1832. goda 18. novembrī Drycānu muižā (tān Rēzeknis nūvods) puorpūļūtāSkaiteit vaira »
Myužam darbeigais Francs Kemps
Ir taisneiba saceitajam – kū vaira dori, tū vaira vari izdareit. Vīns nu veidim, kai tū saprast, ir dareit pošam ci vērtīs iz cytu pīmāru. Breineigs paraugs ir Francs Kemps. Jis beja sabīdriskais darbinīks, publicists,Skaiteit vaira »
Rēzeknis bazneicys leiklūči cauri godu symtim
Nivīns nasašauba, ka Latgolys sirds ir Rēzekne – kai geografiski, tai dvēseliski. Rēzekne var lepuotīs ar divejom katuoļu bazneicom, vīnu sauc par jaunū bazneicu, partū ka tū suoce ceļt 1935. godā i īsvietieja 1937. goda 6. decembrī.Skaiteit vaira »
Konstantins Raudive – pasauļa guojiejs
Konstantina Raudivis vuords latvīšu literaturā i filozofejā nav svešs, tūmār tikai nadaudzi zyna, ka ituo talanteiguo cylvāka dzymtuo puse ir Latgola. Konstantins Raudive pīdzyma 1909. goda 30. aprelī Latvejis austrumu daļā – Osyuna pogosta Mozūs Baranauču sādžisSkaiteit vaira »
Latgolys kūrorts – azaru dyunis i kēvis pīns
Reigys pazeistamuokuo kūrortvīta ir Jiurmola, be voi mes zinim, ka ari Daugavpilei beja sova kūrortvīta. Vītys nūsaukums ari ir zeimeigs – Poguļanka. Apleicīnē atsarūn breineigs prīžu syls, kur ar laiku tyka attaiseita nalela kopejneica. TīSkaiteit vaira »
Kiuku piļskolns
Šaļtim ruodīs, ka vyss vierteigais viesturē jau ir atkluots, seviški tys, kas atsatīc iz aizviesturi. Tūmār ik pa laikam myusim teik saguoduoti puorsteigumi, partū ka vēļ pavysam naseņ diveju dīnu laikā tyka atkluoti diviSkaiteit vaira »
Aglyuna – boltūs tāvu rezidence
Aglyunys bazilikys suokumi meklejami 1697. godā, kod piec muižneicys Īvys Justīnis Šostovickys aicynuojuma ar tūreizejuos Livonejis veiskupa Nikolaja Poplavska atbolstu 1697. godā Aglyunā īsaroda Viļnis dominikaņu klūstera priors tāvs Remigijs Mosokovskis i Aglyunā izavielēja vītu sakralajomSkaiteit vaira »
Jersikys piļskolna nūslāpumi
Leivuona nūvodā ir nalela apdzeivuota vīta, kū sauc par Jersiku. Nu vīnys pusis tū apjam meži, bet nu ūtrys pusis tak Latvejis liktiņa upe Daugova. It kai nikas eipašs, bet vystik itei vīta sevīSkaiteit vaira »
Zudušuos Ēdenis duorza nūstyurs
Kotru dīnu mes varim redzēt, cik pasauļs myusim apleik ir šmuks. Piec zīmys boltuos kruosys myusim pasaver vyss kruosu spektrs i mes varim nūviertēt dobys daudzveideibu iz kotra sūļa. Latvejā ir daudz breineigu dobysSkaiteit vaira »
Ar bārzu meijom atnuok vosora
50 dīnys piec Leldīnis teik svieteiti Vosoryssvātki. Itī ir vīni nu svātkim, kas sevī īmīsoj latvīšu sinkretismu. Tī sevī apvīnoj kristeigū i paguoniskū elementu. Kas itamūs svātkūs teik svieteits? Voi mes sumynojam vosoru iSkaiteit vaira »


text:
Palāda
Palāda (palādys aba eistynuos palādys, latiņu: Strix) - peliediņu (Strigiformes) putnu ciļts, pīdareiga palādu dzimtei (Strigidae). Eistynūs palādu ciļtī myuslaikūs irā 15 dzeivu škiru.
Eistynūs palādu škirys sateikamys daudzumā koņtinentu: Eurazejā, Afrikā, Pūstumamerikā i Dīnavydamerika. Daudzi škiru dzeivoj plotā arealā iz pūstumu pusrutuļa. Aiztuo nazcik škiru, seviški dīnavydūs dzīvojūšūs, irā eņdemiskys. Latvejā sateikamys 3 eistynūs palādu škirys: sātys palāda (Strix aluco), Uralu palāda (Strix uralensis) i pūstumu palāda (Strix nebulosa). Pūstumu palāda Latvejā aizskrīn iz rata.[1]
Puslopu ruodeklis
Izavierīņs i soveibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Eistynuos palādys vydyska leluma ci leli peliedini putni. Juos strypra i rūna auguma. Vysuleluokuo ciļtī irā pūstumu palāda , jei var byut net da opūga (Bubo bubo) lelumam, muotainis auguma garums var dasnēgt 84 cm.[2] Eistynuos palādys natur spolvu pliekšu pi ausu, kaidys soveigys, pīvadumam, opūgim (Bubo), partū ituos ciļts kod nakod sauc par bezausiņu palādu ciļti. Eistynuos palādys izsaceigai naktini putni, dzeivojūši pa mežim natuoli da cylvāka sātom. Eistynuo palādys medej skraidīnī i barojās ar cytim putnim, ruopačim i mozim zeideituojim, vaira vēļ ar grauzačim.
Sistematika[pataiseit | labot pirmkodu]
- ciļts Eistynuos palādys (Strix)
- Afrikys meža palāda (Strix woodfordii)
- Bryunuo meža palāda (Strix leptogrammica)
- Čako palāda (Strix chacoensis)
- Hama palāda (Strix butleri)
- Plemuotuo meža palāda (Strix seloputo)
- Sātys palāda (Strix aluco)
- Plemaine palāda (Strix occidentalis)
- Raibuo meža palāda (Strix ocellata)
- Bryunkuojaine palāda (Strix rufipes)
- Bryunstreipaine palāda (Strix hylophila)
- Raudonu palāda (Strix fulvescens)
- Sičuaņa palāda (Strix davidi)[3]
- Streipaine palāda (Strix varia)
- Uralu palāda (Strix uralensis)
- Pūstumu palāda (Strix nebulosa)
Kod nakod eistynūs palādu ciļtei daskaita i tropūs dzeivojūšū Dīnavydamerikys palādu ciļti (Ciccaba).[3]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
Uorejuos nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
Bryunuo meža palāda (Strix leptogrammica)
Sātys palāda (Strix aluco)
Plemaine palāda (Strix occidentalis)
Streipaine palāda (Strix varia)
Uralu palāda (Strix uralensis)
Pūstumu palāda (Strix nebulosa)


text:
Baltinovys, Škilbanu i Brīžucīma pogosti
Itī treis nu jau nalelī i viesturiski saisteitī pogosti atsarūn Zīmeļaustrumu Latgolā pi pošys rūbežys ar Krīveju, bejušajā Bolvu rajonā. Nasaverūt iz tīšū tyvymu Krīvejai, pogosta īdzeivuotuoju lelais vairuokums nu seneju laiku ir katuoļticeigī latgalīši ar leidz myusdīnom saglobuotu tradicionalū kulturu i izteiktu etniskū pošapziņu. Latvīšu eipatsvors niu svuorstās nu 85% Škilbānu pogostā leidz 95% Brīžucīma pogostā. Dzeivojūt latviskā vidē, ari vītejī krīvi bīži ir puorguojuši saimē iz latvīšu volūdu – Šķilbanūs taidu ir 22%, Baļtinovā 44%, bet Brīžucīmā vairuok par pusi. Mynātajūs pogostūs ari padūmu godūs nav bejušs īvārojamys īdzeivuotuoju sastuova mainis, kai daudzvīt cytur Latvejā – padūmu laika ībraucieju nabeja vairuok par dažim desmitim. Ite vēļ teik dzīduotys senejuos tautys dzīsmis, kū puormontuot gotovi ari jaunīši, eipaši Škilbānu pogostā. Mynātī pogosti ir veiduojušīs, puordolūt kuodreizejuo Ludzys apriņķa lelū Baļtinovys i Vileks pogostu rūbežys. Niu Škilbanu pogosts atsarūn Vileks nūvodā, Brīžucīma pogosts – Bolvu nūvodā, bet Baļtinovys nūvods ir sasaglobuojs kai atsevišks nūvods, tīsa gon, ar mozuokū īdzeivuotuoju skaitu i ir vīns nu straujuok saryukūšajim nūvodim Latvejā.
Rokstā pīminātī pogosti apvilkti ar rozā kruosu
ŠKILBANU POGOSTS. Pyrms 116 godim tagadejā Škilbanu pogostā dzeivuoja 2,7 tyukstūšys īdzeivuotuoju i leidz 1935. godam tys beja pīaudzs leidz 3,8 tyukstūšom. Vāluok īdzeivuotuoju skaits pakuopeniski sasamazynuoja leidz napylnom 2 tyukstūšom 1979. godā, desmit godus vāluok jau 1,6 tyukstūšys, tod 2000. godā 1,5 tyukstūšys i pādejuo tautskaite uzruoda 1170 īdzeivuotuojus.
Škilbanu pogosta īdzeivuotuoju skaits i tauteibu sadalejums 1897.–2011.g.
Jau pyrmuo tautys skaiteišona 1897. godā konstatēja, ka īvārojama daļa pogosta īdzeivuotuoju ir naseņ ībraukuši nu tuolīnis – gon 489 latvīši luterani, kam var pīskaiteit ari 63 pareizticeigūs latvīšus, gon ari 183 igauni –, visi beja ībraukuši pogostā, suocūt ar 19. godsymta ūtrū pusi. Tūmār nailgi pyrms Pyrmuo pasauļa kara lela daļa nu itim luteranim devēs paceli, bet jūs vītā pogostā apsamete napylna tyukstūša pareizticeigūs krīvu nu tivejim Pleskovys gubernis pogostim, kas ap pošim Škilbanim i austrumim i zīmelim dzeivuoja nalelūs cīmūs. Krīvu vacticeibnīki pogostā nav bejušs.
Škilbanu pogostā 19. gs. beiguos īceļuoja daudzys igauņu saimis, kas veiduoja pat 7% nu vysim pogosta īdzeivuotuojim i kuri apsamete kūpā ar latvīšu luteranim Škilbanu muižys zemēs, dybynojūt jaunys apdzeivuotys vītys. Naparostai, ka itī igauni sovim jaundybynuotajim mozajim cīmim deve igauņu nūsaukumus, bet Latvejā pavysam reši ir gadīni, ka vairumam nu itim igauņu dybynuotajim cīmim jūprūjom ir igauniski nūsaukumi, kaut ari pošu igauņu seņ vairs nav – leluokuo daļa devēs paceli iz Igauneju ap Pyrmuo pasauļa kara laiku, bet daži palyka i acimradzūt puorsalatviskuoja. Igauniski ir itaidi cīmu nūsaukumi – Iļvezi (Lūši), Riosari, Rekosari (Bogotuo Sola), Rozimegi (Rūžkolni), Pikusola (suokūtnieji Pikkasilla aba Garais Tylts) i Paļmeri.
Tūmār pogosta īdzeivuotuoju leluokuo daļa beja, ir i paliks vītejī katuoļticeigī latgalīši, kuri viesturiski vairuok beja koncentriejušīs pogosta rītumūs i dīnvidūs. Pyrms kara leluokajūs cīmūs dzeivuoja vairuok par 100 īdzeivuotuojim kotrā – Plešovā, Loginūs, Bākarovā, Ančipovā, Bukūs, Čilipīnē, Lotušūs, Vilkovā i Stabļovā.
BRĪŽUCĪMA POGOSTS. Leidzeigi Škilbānu pogostam, ari Brīžucīma pogostā 1897. godā pīktuo daļa īdzeivuotuoju beja luterticeigī i pareizticeigī latgalīši i ari igauni. Tūtīs preteji Škilbānu pogostam ite leluokuo daļa luterticeigū i pareizticeigū latvīšu palīk, viņ igauni pazyud, i pādejūs cara laika godūs ībraukušūs pareizticeigūs skaits sasnādz viņ 5% nu vysu īdzeivuotuoju. Ari Brīžucīmā ir vysmoz vīns cīms ar igauņu dūtu nūsaukumu – Sepovka, kas suokūtneji beja Seppa (Kalieji). Krīvu vairuokums ir sasaglobuojs dažūs mozajūs cīmūs – Lozdulejā, Sedlinīkūs i Vylkusolā, kurus izveiduoja luterticeigī latvīši, bet kuru vītā pyrms Pyrmuo pasauļa kara nūmetynuoja krīvu saimis nu Pleskovys gubernis. Luterani i pareizticeigī latvīši jūprūjom palyka Dambergūs, Ostraleidumūs i Kļovusolā, bet cytūs cīmūs dzeivuoja gondreiž vīneigi katuoļticeigī latgalīši. Abrini, Pūšļeva, Augstasils i Bēlini – kotrā nu itim cīmim īdzeivuotuoju skaits pyrms kara puorsnīdze 100. Grūšļeva aba Brīžucīms jau seņ ir bejs pogosta leluokais cīms, kurā īdzeivuotuoju skaits puorsnīdze 200.
Brīžucīma pogosta īdzeivuotuoju skaits i tauteibu sadalejums 1897.–2011.g.
BAĻTINOVYS POGOSTS. Baļtinovys pogostam pyrms kara pīvīnuoja viesturiskuos Pleskovys gubernis teritoreju, partū ka agruok gon pogosta, gon katuoļticeigūs latvīšu zemis austrumu rūbeža ite beja naleluo Kūkovys upeite, bet zeme storp Kūkovu i dzelzceļu jūprūjom puorsvorā ir krīvu apdzeivuota. Par itū daļu nav pīejama īdzeivuotuoju statistika, partū tabulā nav 1897. goda. Saleidzynojūt ar Škilbānu pogostu, Baļtinovys pogosta īdzeivuotuoju skaits ir sasamazynuojs daudz straujuok – nu 5,5 tyukstūšom 1935. godā leidz 1,2 tyukstūšom pādejā tautskaitē. Baļtinova beja vīneigais mīsts tyvuokajā apleicīnē ar īvārojamu ebreju tierguotuoju i omotnīku skaitu – napylnim 200.
Baltinovys pogosta īdzeivuotuoju skaits i tauteibu sadalejums 1935. – 2011. godā
Izplateituokuos vītejuos pavuordis
Teik uzskateits, ka Latvejā vairums īdzeivuotuoju sovys pavuordis sajēme, beidzūtīs dzymtbyušonai, kas Latgolā tyka atcalta tikai 1866. godā. Bet Latgolys viesturiskī dokumenti uzruoda dažaidys pavuordis vysmoz vīnu voi pat divus godsymtus agruok. Bīži pavuordē lyka sātu ci cīma vuordu, i daudzvīt Latgolā var atrast pavuordem sovu „dzymtū cīmu”. Tūmār itamūs pogostūs taidu nav daudz – Keiši, Logini, Pužuli, Zelči, Punduri un Krakopi (Bukus agruok sauce – Krakopi).
Tim, kas interesējās par Latgolys viesturi, ir pasaveics – partū ka 1897. goda tautskaitis personu uzskaitis lopys ir saglobuotys gondreiž nu vysys Latgolys, bet nu cytim nūvodim cīši moz. Tuos ir īskenātys i atrūnamys ite lvva-raduraksti.lv .
Latgolā daudzom pavuordem piec tū izplateibys 1935. (ci 1897. g.) var nūsaceit tūs īspiejamū izceļsmis vītu 19. godsymta pyrmajā pusē. Dažys pavuordis ir sastūpamys vairuok nakai vīnā voi divejūs pogostūs voi pat daudzvīt Latgolā – pi taidim pīder Luočmeli, Logini, Dauksti, Punduri, Medni, Kozlovski, pyrmī divi ir eipaši izplateiti taišni Zīmeļlatgolā. Vairums pavuoržu ir acimradzami cālušuos nu vīna ci dažim tyvuokajim cīmim i bīži jūprūjom tī ari ir sastūpami. Vīny pavuordis vairuokys versejis ir apvīnuotys, pīmāram, Cercins, Circins, Circens, Circenis i t.t. – vysi ir vīnys pavuordis dažaida pīroksta versejis. Kuodreiz tiks apkūpuoti vysi Latgolys ci vysys Latvejis pavuordis piec tū izceļsmis i izplateibys, bet suokumā pīduovojam itū treis pogostu izplateituokūs pavuoržu sarokstu. Ja kaida nu itom pavuordem ir sastūpams jiusu augšupejūšajūs rodūs, tod ari jiusu izceļsme vysa dreižuok ir saistoma ar itū Zīmeļlatgolys nūvodu. Īskotu par pavuoržu izplateibu Baļtinovys, Škilbanu i Brīžucīma pogostūs var giut, apsaverūt situaceju iz 1935. godu.
Izplateituokuos pavuordis iz 1935. godu. Ba – Baltinova, Br – Brīžucīma, Š – Škilbanu pogosts.
Roksta autors: Ilmārs Mežs


text:
Zynu, ka daudzi zynuotuoji soka – jei stypra, jei izturēs. Skaidrys, ka iztureišu. Na tū viņ. Dūt Dīvs tik laimis šaļtenis, kū atguoduot i kuruos gaideit. Nu šaļtenis iz šaļteņu kai nu vīnys pūra kryuts iz ūtru puori slapņumam.
Nui, pīsaceļt var ari nu nakurīnis, nu dziļuokuos dūbis. Tok pīsaceļt kai cylvākam, na zarazai ir vysys dzeivis gryuteibu pakuope i izaicynuojums. Vysu myužu ir izvēle – byut maitai voi cylvākam. I tys ir tys, kas vysu myužu juosavuica, vysu myužu juopīmiņ.
Šudiņ puorskaiteju anotacejā, ka munys niu jau 3. antibiotikys der Sibira miera uorstiešonai. Temperatura pyrmū dīnu normala.
Cylvāks tūmār ir stypruoks par jazvu. Vot deļtuo ir svareigi palikt par cylvāku, navys byut jazvai, kas ād sovu i cytu dzeivis.
Šudiņ Annys dīna. Var suokt rakt jaunuos buļbys, na tikai čupinēt zam lokstu – kur kaida pruovuoka aizamatuse. Var ēst jaunūs uobeļus. Tai ka iedit buļbys i uobeļus, naiedit cylvāku. Tys ir ir tys, deļkuo cylvāks ir cylvāks, na rikteiga jazva.
Tei ir kotra poša izvēle – dzeivuot sovu voi svešu dzeivi, radeit sovu prīcu iz zemis voi kleņčeit nu cytu prīcys kaidys druponys, voi laseit pa zemi nu cytu nalaimis atbyrzušus sovys laimis trupiekšņus. Sok, maņ ir labi, ka cytim švaki. Muna laime pasakuop iz cytu nalaimis i izaver leluoka.
A ni besa. Laime pīvalk laimi, prīca sasabolsoj ar prīcu. Zvoni skaņ tuoļuok par vuordim. Nu šaļtenis iz šaļteņu, nu laimis iz laimi – sovu voi svešu. I tys ir tys, deļkuo ir vārts – smaideit pretim, pasaceit lobu vuordu voi vīnkuorši dzeivuot.


text:
Fotokonkursu „Latvejis fotografi atkluoj Latgolu” pārnejuo gods suokumā izsludynuoja Preiļu nūvoda dūme i Latgolys fotografu bīdreiba. Konkursā pīsadaleja 36 autori – nu Latgolys, Reigys, Lelvuordis, Madūnys i Krustpiļs nūvodim i c., kuri kūpumā īsnīdze 218 fotografejis. Dorbi tyka vārtāti 3 kategorejuos: Cylvāks, Doba, Nūtikšona (Notikums). Žūrejis komisejā beja Pēteris Korsaks – foto viesturnīks, Janīna Kursīte-Pakule – Saeimys deputate, Latvejis Universitatis profesore, Rihards Pīks – politiks, bejušais kinorežisors i kino darbinīks, Vladislavs Paurs – gleznuotuojs, Rēzeknis Augstškolys asociātais profesors.
Izstuodē apsaveramys gūdolguotuos i cytys augstys kvalitatis fotografejis. Kotrai ir sovs stuosts, viestejums. Saīt ap symtu stuostu par Latgolu vīnā izstuodē. Zynomys vītys atsauc atmiņā pīdzeivuotū i stuostus, nazynomys ļaun vaļu fantazejai.
Kruosainuos i malnboltuos biļdēs īmyužynuotuos Latgolys vaibsti ir dažaidi. Nu bārnu rūtaleigom sejom leidz ļaudim ar siermom golvom. Nu bazneicys leidz piertei. Nu romantiskom lauku ainovom leidz aizmierstim, atstuotim nūstyurim, kurūs fotografs saskatejs sovpateibu i spiejs paruodeit cytā – muokslys gaismā.
Leluokuo daļa dorbu līk dastuot i padūmuot tuoļuok. Ir prosta šmukys fotografejis, iz kurom prīca pasavērt. Vysvairuok fotografeju atbylst kategorejai Doba, vysmozuok – Nūtikšonys. Sakriteiba voi lykumsakareiba? Pyrmuo vīta nominacejā Doba – dorbam ar nūsaukumu „Apsastuojs laiks” (Apstājies laiks). Pyrmuo dūma – cik stereotipiski! Nu ūtrys pusis verūtīs – tys labi, ka izsauc emocejis, rūsynoj uzdūd vaicuojumus, pīvadumam, iz kurīni īmam i cik iļgi vēļ?
Izstuodi ir vārts apmeklēt, lai radzātu, kaidu Latgolu radz konkursanti, atrostu dorbu, kas uzrunoj, voi vīnkuorši pasavārtu iz skaistom i kvalitativom fotografejom.
Preiļūs izstuode apsaverama leidz 13.martam Kulturys namā (dorba dīnuos nu 8.00 leidz 17.00), bet organizatori viestej, ka dorbi tiks izstuodeiti ari cytuos Latgolys vītuos.
Vita Briška
Karteņa: autoris foto


text:
Raidejumā:
- Raidejuma veiduotuoji izmieginuos Rēzeknē gataveitys slēpis, īsapazeis ar pasauļa leimeņa IT programaturys izstruoduotuojim i kūpā ar keramiki Leonardu Vinceviču dūsīs pastaigā pa kulturys darbinīkim veļteitu parku
- Raidejuma veiduotuoji kūpā ar Dagdys folklorys kūpu „Olūteņi”, Rēzeknis folklorys draugu kūpu „Vīteri” i Andrupenis lauku sātys saimineicu atkluos eistuos latgalīšu saulgrīžu tradicejis
- Pruovasts Māris Laureckis atkluos, kai svātkūs napazaudēt goreiguos vierteibys
Raidejums „Pi myusim Latgolā!” skaņ pīktdinem 18:00 Latgolys Radejā, sastdinem 16:00 Rēzeknis radejis „Ef-Ei” ēterā, taipat tū var atrost i nūsaklauseit škārsteikla lopuos lakuga.lv, latgale.lv i i-rezekne.lv.
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec SIA „Lietišķā Latgale” snīgtuos informacejis


text:
lakuga.lv »
“Boņuks 2017″: lakuga.lv skaiteituoju bolsuojuma rezultati
Svātdiņ, 25. februarī, dasmytū reizi padūs Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks”. Bolvai izvirzeitūs pretendentus 17 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos nūsaceja žureja. Nu kam žureja byus daškeiruse Boņukus par padareitū 2017.Skaiteit vaira »
Portals Lakuga.lv klivs par medeju
Latgaliski rokstūšajam “Latgalīšu kulturys ziņu portalam lakuga.lv” niu ir medeja statuss, leidz ar tū tys ir vīneigais plošsazinis leidzeklis, kura saturs teik veiduots tikai latgalīšu rokstu volūdā. Portals lakuga.lv dorbojās jau nu 2007. goda,Skaiteit vaira »
LaKuGys jaunais dorba cielīņs
Jaunajā godā mes kotrs gribim suokt piļdeit tuos apsajimšonys, kurys asam apsūlejuši sev vacajā godā. Taišni taipat ir ar bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” uzturātū portalu lakuga.lv , kurs ar 2013. goda 1. janvari suoc jaunaSkaiteit vaira »


text:
Roksta autore: Ligija Purinaša
14. decembrī Rēzeknis Muokslys nomā (aba tautā sauktajā “Skrundā”) nūtyka Irenys Vilčukys sastuodeituos i saraksteituos gruomotys “Vitālijs Kalvāns Latvijas glezniecībā” attaiseišonys svātki. Nūtykums ir gona zeimeigs ari deļtam ka ite 2002. godā ir atkluota ekspoziceja “Latgales glezniecība”. Atseviškā telpā ir izstuodeitys taišni Vitālija Kalvāna gleznys. Juocer, ka ituos gruomotys izdūšona (i, prūtams, aktiva skaiteišona!) paleidzēs ceļt gaismā vēļ vīnu (varbyut plašuokā lūkā da šam i pavysam mozpazeistamu) Latgolys kulturviesturis personeibu. Tys byutu vysa svareiguokais.
Uzrunojūt kluotyn asūšūs, Latvejis Muokslys akademejis profesors Osvalds Zvejsalnieks vairuokkuort pastreipuoja, ka gruomotā ir īguļdeits miļzeigs dorbs i tei vizuali ir eistyn baudama. Tī jam ir juopīkreit. 200 puslopu izdavumā ir cīši daudz vizualuo materiala – reprodukceju i fotoattālu, kas izteiksmeigi paruoda i V. Kalvāna daiļradi, i dažus juo dzeivis aspektus. O. Zvejsalnieks ari saceja, ka ir prīca par jau ūtrū izdūtū gruomotu, kas atkluoj Latgolys gleznīceibu storpkaru periodā. Juoatguodynoj, ka 2013. godā ir izdūta Irenys Vilčukys gruomota par Francisku Varslavānu. Iz prīšku asūt ideja sagataveit izdavumu ari par Arvidu Egli. Gon Francisku Varslavānu, gon Vitaleju Kalvānu, gon Arvidu Egli vīnoj tys, ka jī vysi sovulaik ir bejuši Rēzeknis muokslinīku kūpys dalinīki.
Pasuokumā pīsadaleja ari vīna nu Vitaleja Kalvāna krystameitu – Marga Romančuka –, kurai beja sovs atmiņu stuosts par dzymtys sātu, vactāvu, i tū, kai topa V. Kalvāna gleznys. Jei pastuosteja taidus sirsneigus it kai seikumeņus, kas da šam beja zynomi viņ pošu dzymtā, par pīvadumu, ka Vitalejs asūt dunguojs Vivaldi operu arejis, i ka jei vysod jutuos gaideita gostūs pi sova krysttāva, kurs nikod nalīdze ni sova padūma, ni paleidzeibys.
Sovpus par ceļu iz gruomotu stuosteja poša autore Irena Vilčuka, atzeidama, ka materialus – i faktus, i atminis – asūt vuokuse ilgus godus i ka tys asūt bejs kai darynuot mozaiku. Pa gabaleņam, pa drupeitei vaicojūt atbiļdis par muokslinīka dzeivis i dorba gaitom, ir rodusēs itei gruomota. Lels nūpalns monografejis tapšonā asūt tam, ka 20. gs. 80. godūs Rēzeknē beja aktiva muokslys dzeive, kas naļuove pagaist V. Kalvāna laikabīdru atmiņu stuostim i līceibom.
Prezentacejis laikā tyka saceits daudz lobu vuordu gon pabaļsteituojim, gon izdavuma radūšajai komandai. Kotram apmaklātuojam beja vareiba īsapazeit ar gruomotu, kurys kūpejais metīņs ir 1000 eksemplari. Izdavums tiks paduovynuots bibliotekom, muzejim, školom. Monografeja “Vitālijs Kalvāns Latvijas glezniecībā” ir izdūta, pasasokūt Vaļsts Kulturkapitala fondam, Rēzeknis piļsātys dūmei, Rēzeknis piļsātys pošvaļdeibys agenturai “Rēzeknes Kultūras un Tūrisma centrs”, Ludzys nūvoda dūmei i Latgolys kulturys programai.


text:
Jaunuokuos viests nu Latgolys Studentu centra Reigys biroja.
11. martā. – tys ir jau reitu – nu 17:00 paradzāta „Atzolu” dorba grupys veiduošona i pyrmuo sasatikšona. Ka ari Tu gribi īsasaisteit atraktivuo jaunīšu seminara taiseišonā i vadeišonā – byusi gaideits!
15. martā 19:00 Ortografejis seminaru Latgolys školuos braucīņa dorba grupys sasatikšona
18.martā nu 18:00 Tonis birojā dzīduošonys vokors ar džinsuotū kūri. Repertuars – bez rūbežom. Dreikst jimt leidza i izmontuot ari muzykys instrumentus (koč kas ir ari iz vītys)! Vokora programmā īkļauts sylts čajs.
Taipat informaceja par itymā nedeļā aktualim latgaliskim pasuocīnim (slāptuo reklama 😉 ):
13. martā 17:00 Reigā Anglikaņu bazneicā koncerts „Dziedam Latgalei” – jauktuo kuora “Medera” (dirigents Jaroslavs Poļakovs ci Jariks nu „Rudiņs Steigom”) i Preiļu nūvoda školuotuoju kūra “Latgale” lobdareibys koncerts. Soliste Guntra Kuzmina (Borowa Mc, Rudiņs Steigys). Vaira vērtīs ite.
14. martā 17:00 Rēzeknis Kulturys nomā Latgalīšu kulturys Goda bolvys „Boņuks” 2009 padūšonys ceremoneja. LgSC. 3 nominacejuos izvirzeits ari LgSC padarātais. Vaira ite.


text:
Intervejis autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv
Vīns nu radzamuokūs 20. g.s. suokuma latgalīšu kulturys dryvys kūpiejim beja dokturs aba uorsts Ontons Skrynda (1881–1918). 20. gs. 20.–30.godūs Latvejis politikā īguoja cyts latgalīšu uorsts – Vinca Barkāns (1889–1947). Dīvamžāļ myusu dīnuos volda oploms uzskots, ka dokturs ir viņ recepteišu izraksteituojs. Sasarunojam ar Viļanu saimis (aba giminis) uorsti Elgu Sudniku, kas 2017. g. ir sajāmuse Rūdolfa Skaidrā bolvu kai jaunais lauku saimis uorsts.
DORBS
Kaidi beja tī impulsi, deļ kurim tu izavielieji studēt medicinu?
Es navarieju īsadūmuot, kū cytu es varātu dareit – tys beja taids logisks iznuokums. Ir tei tradiceja bārnam konkretā vacumā (ap godu voi da goda) salikt apleik vysaidys montys, i tod vacuoki verās – pi kuo jis dasaskar. Ka dasastīp da naudys, to byušūt uzjiemiejs, ka da bazneicys gruomotys – tod bazneickungs i tt. Es asūt dasastīpuse da nazkaidys ar medicinu saisteitys gruomotys. I tai jau maņ nu bierneibys puspajūkam saceja, ka es byuškūte ar medicinu saisteita! (smejās)
Vydsškolys laikā maņ patyka eksaktī prīkšmati: matematika, biologeja, kimeja. Eisteneibā tod, kod suoču studēt Reigā, – tys beja kas to pavysam cyts. Bet maņ cīši patyka vuiceitīs. Es ari vysod asu sacejuse: “Ka pateik vuiceitīs, tod medicina ir juostudej.” Ka napateik, tod tū navar izturēt, ir gryuts. Bet maņ eisti studeju laikā ari nabeja taidu lyuzuma punktu, ka, ot, īšu paceli, i vyss. Tys varbyut deļtam ka maņ beja zalta vārti studeju bīdri. Bez jim es, īspiejams, nabyutu i pabeiguse. Mums beja cīši salīdāts kolektivs, i tys beja tai dabiski i vīnkuorši – gon studēt, gon atsapyust kūpā. Ari Latvejis Universitatis Fizikys i matematikys fakultatis jauktais kūris “Aura” beja lobs paleigs vysūs studeju dzeivis smogumūs.
Deļkam izavielieji taišni itū specialitati?
Beja daudz vysaidu variantu. Suokumā es beju dūmuojuse, ka vajag īt par otolaringologu (LOR –aut.pīz.), piečuok gribieju byut ocu dokturs. Tod otkon gribieju specializētīs internajā medicinā. Nu a, ka tu navari izavielēt, tod juoīt par saimis uorstu! (smejās)
Kas pošai ruodīs vysgryutuokais uorsta dorbā?
(Elga aizadūmoj –aut.pīz.) Vyspuor uorstu dorbā voi saimis uorstu dorbā? Kai saimis dokturam tev ir juozyna cīši daudz, bet na vysod tu vari zynuot vysu. Tys ari ir juoapsazynoj. Ūtra līta ir tei papeiru raksteišona. Tys ir koč kaids murgs! Tuo vītā es varātu izarunuot, izstuosteit. Cytu reizi tei raksteišona aizjam vaira kai saruna ar cylvāku. I tys ir biedeigi. Šaļtim ir gryuts emocionali atsaslēgt, nalaist vysu caur sevi, bet tū var īsavuiceit. Tev ir juojiut leidza pacientam, bet tev navajadzātu īsadūmuot sevi juo vītā. Tys ir cīši svareigi, kab naizdagtu. Cytu reizi ir gryutuok ar smogi slimim bārnim. Tod maņ suocās taidys eksistencialys puordūmys – a kai tai, a kai tuoļuok?! Bet bārni tū uztver cytaiži nakai pīaugušī, kurim tei attīksme ir taida: “Oi, ite ir bārns ar eipašom vajadzeibom, maņ juo tai žāļ! Jis navar tū i tū.” Bet bārns eisti naapsazynoj, ka jam ir koč kaidi īrūbežojumi, principā – jis var vysu. Bārni sevi nalīk ramā atškireibā nu pīaugušūs. Mums ir žāļ, ka mes koč kū navarim, ka mums koč kuo tryukst, i mums ruodīs – vyss, niu ir beigys vysam. Bārnim tai nav, jī var vysu.
Zynu, ka esi struoduojuse gon Reigā, gon Rēzeknē. Rezidenturu izguojuse Strūžanūs. Ar kū atsaškir uorsta pīnuokumi/lūma lelpiļsātā i mozpiļsātā aba cīmatā?
Cīmatā tu navari pacientu aizsyuteit pi sova koleģa kirurga blokus kabinetā, kab jis cylvākam nūjimtu šivis. Tev tys ir juoizdora pošam. Dorba apjūms ir leluoks – laukūs ir plašuoks dorba spektrs. Tys ir labi. Cyta storpā, tys ari beja īmasls, deļkam es gribieju struoduot lauku regionā. Tu jau, prūtams, vari sēdēt ārtā kabinetā i raksteit recepteitis, bet, struoduodams mozpiļsātā voi cīmatā, tu vari ari pīsaceļt nu krāsla i aizīt padareit cytus darbeņus: veikt puorsīšonu, izskoluot ausi, izjimt sveškermeni nu acs i tt. Irā vaira īspieju – dorbs nasaveidoj vīnmuļš. Pacienti ari cīši atsaškir. Laukūs cylvāki vaira uzatic dokturam. Piļsātā var aizīt parunuot ar vairuokim dokturim. I tys cylvāks pagiun koč kū nu vīna uorsta, koč kū nu ūtra uorsta, izveidoj sovu redzīni, i tev kai saimis dokturam ir gryuts jū puorlīcynuot par kaidu varbyut vēļ cytu variantu. Ūtrs redzīņs cytu reizi nav švaki, bet ir juovar tū ari kritiski izviertēt. Laukūs struoduot, pa munam, ir daudz lobuok. Ir vīnkuoršuok sasarunuot ar pacientim. Cytu reizi muote Google cīši paleidz uorstiešonā! (smejās) Ir cylvāki, kas atīt ar konkretim vaicuojumim i var izrunuot. Bet ir taidi, kas izlosa kaidu rokstu internetā i koč kū ībūrej sev golvā, i jī nagryb saskateit cytys alternativys. Ka tu skaidroj, cylvāks saprūt i jius atrūnit kompromisu, tod ir ok. Bet, ka kaids atīt ar mierki tev pīruodeit, ka Google zyna lobuok kai Elga… Ir gryuts. Tod es kaidu reizi jim ļaunu pošim sevi uorstēt. Cylvāks pi uorsta īt ar kaidu mierki – voi jam vajag izarunuot, voi jam teišom vajag padūma voi jis gryb izauorstēt. Na vysod tys vyss sakreit vīnā. Svareigi, kab cylvāks nu uorsta kabineta izītu laimeigs. Kai Hipokrats ir saciejs: “Cure sometimes, treat often, comfort always.” (Uorstej dažreiz, pasaryupej bīži, mīrynoj vysod – aut. tulkojums)
Kai tev ruodīs, voi cylvāki lauku regionūs nav apdaleiti ar veseleibys apryupis īspiejom?
Ir gryutuok ar pījemameibu. Ir izmekliejumi, kas ir centralizāti, i tam ir sova jāga. Nav eisti pruoteigi attaiseit lelu, duorgu diagnostikys aparatu nazkur periferejā. Tys naatsamoksuos. Ka vajag, to var izbraukuot ari iz Reigu. Nav jau tei Latveja tik lela. Varbyut pruotā ir vaira tei napuorlīceiba: “Nā, es jau iz Reigu nabraukšu, es tī nikuo naatrasšu!”
Voi nav par daudz tuos veseleibys apryupis centralizacejis Reigā?
Ir gon jau. Bet tam ir zynoma jāga. Ka varbyut ir vārts veiduot specializātū centru. Taidu vīnu i kvalitativu, na daudzejus i vysur kur apleik. Varbyut lobuok, ka uorsts ir specializiejīs konkretā operacejā i tamā vīnā vītā ari taisa tuos operacejis kotru dīnu pa 50 reizem. Ir skaidrs, ka jī tū operaceju sataiseis lobuok i kvalitativuok, i ar pīredzi. Cylvākim ir baile braukt. A tev ir juorauga pīrunuot, raudzeit paleidzēt, kab tys cylvāks tūmār aizbrauktu iz Reigu voi koč nu Viļānu iz Rēzekni.
LATGOLA
Mes ilgstūši redzim breivys vakaņcis veseleibys apryupis sferā – vaicoj taidu i taidu uorstu… Kai tev ruodīs, deļkam tik moz jaunūs mediku piec studeju beigšonys atsagrīž Latgolā? Voi jī vyspuor gryb atsagrīzt?
Vīna līta, – studejis ir ilgys. Pa tū laiku var nūdybynuot saimis i tt. I tod tei puorbraukšona ir gryutuoka. Ūtra līta, – ar tom vakaņcem ir tai, kai ir. Vēļ vīna līta ir atolguojums. Kaidam ārtuok i izdeveiguok ir braukt struoduot, par pīvadumu, iz Vuoceju. Juojam vārā, ka jaunī dokturi ari beistās “nūgrimt”, struodojūt regionūs, tok vysa leluo atteisteiba, vysa “leluo medicina” tūmār koncentrejās Reigā. Dīvamžāļ, bet, pa munam, tai ir. Kū tyvuok esi Reigai, tū vaira ruodīs, ka esi tyvuok tai vysai atteisteibai. Latgolā ir moz tūs jaunuos paaudzis uorstu. Tī, kas vacuoki, – jī jau ir īguojuši rutinā i ar zynuotni jim seviški nasagrib “draudzētīs” (prūtams, ir ari izjāmumi!). Ar informieteibu dokturim ite problemu nav, vaira – kū mes poši varim atkluot, kaidus secynojumus varim izdareit. Saimis uorsti jau ari var aktivi īsasaisteit vysaidūs pietejumūs, viņ es da tuo vēļ naasu tykuse! (smejās) Bet, ka tu pietej, interesejīs, tod tam dorbam ir pavysam cyta nūkruosa.
Kai beja ar tevi – voi tu, aizbraukdama studēt, nūjauti/zynuoji, ka gribi struoduot Latgolā?
Nui, nui, nui! Tū es jau zynuoju nu poša suokuma!
I kū tev niu nūzeimoj dzeivuot Latgolā?
Tys nūzeimoj dzeivuot sātā! SĀTĀ! (ar entuziasmu –aut.pīz.) Bet tai teišom ari ir. Tu aizbrauc iz Reigu – nui, tī ir forši, dzeiveiba mutuļoj, vyss nūteik, i pasuokumi i vyss cyts. Bet… Gostūs – nui, pasavuiceit – nui, bet, kab Reigā iz ilgstūšu palikšonu, dzeivuošonu… Nā, paļdis, es grybu iz sātu. (smejās)
Pastuosti par sovom attīceibom ar latgaliskumu i latgalīšu volūdu.
Tys ir tys stuosts, ka vysi rodi sovā storpā runuoja latgaliski, bet ar mums, bārnim, runuoja latvīšu literarajā volūdā. Es nazynu, parkū tys tai, bet tai beja pīrosts. Latgaliski suoču runuot, viņ aizbraucūt studēt. Studeju laikūs suoču ari intensivi jū lītuot. Ka tu kasdīnā dzierdi tū volūdu i jei apleik skaņ, tod tys ir cytaiži. Reigā jau nabeja variantu – ka latgalīšu volūda apleik naskaņ, tod pošai ir juorunoj! Varbyut tys beja taids logisks turpynojums – ka tev sātys sajiutys tryukst, tod tu jū vaicoj kaidā cytā veidā. Bet ari ar školys laika draudzinem mes runojam tikai latvīšu literarajā volūdā, koč gon juos vysys runoj ari latgaliski – kas ar babu, kas ar kū. Bet, cyta storpā, sovuos saimēs, juos runoj tikai latvīšu literarajā volūdā.
Varbyut tei ir jiusu paaudzis/vacumpūsma eipatneiba?
Drūsi viņ tys tai ir, nui. Es dūmoju, ka tys īt nu myusu vacuoku paaudzis. Nu laika, kod latgaliskais tyka aizlīgts i koč kaidā ziņā ari īmeits zemē. I deļtam, kab jau mums byutu lobuok… Es nazynu, tei ideja… A kai bārns ar latgalīšu akcentu aizbrauks iz Reigu?! A Reigā dzierdēt kaidu, kas runoj tramvajā latgaliski, – tei beja forša sajiuta. Zynuoji, ka nazkur ir sovejais! Bīži beja tai, ka tu sasapazeisti ar cylvākim, jums automatiski izaveidoj kontakts, koč i tu par tū cylvāku nikuo nazyni. I tod tu pavaicoj: “A nu kurīnis tu esi?” Sekoj atbiļde: “Nu Kaunatys!” I tod ir puorsteigums.
Voi tu, studejūt Reigā, juti kaidu nūsūdejumu, ka esi nu Latgolys?
Nā, najutu gon, mes grupā bejom divejis nu Latgolys. Parosti, ka kaids izzynuoja, ka mes asam nu Latgolys, tod izreizis beja lyugums parunuot latgaliski. Cylvākim ir interesanti. Ari latgalīšu volūda jūs interesej. Nabeja tai, ka jī reagātu osi voi nūsūdeitu: “Nu kū te tān, čangaļs taids!” Daleji tei ir myusu pošu attīksme, kai mes pret sevi atsatīcam. Voi mes sevi nūnycynojam (oi, es asu latgalīts, oi, es latgaliski narunuošu), voi sovu latgaliskumu nasam ar kaidu to gūdu voi lapnumu. Es naradzu nikaida nūsūdejuma, maņ nav kauns īt i runuot latgaliski. Ari sovu mamu asu pīvuicejuse. Jai beja teņdence, tyvojūtīs Reigai, suokt runuot viņ latvīšu literarajā volūdā. Es izsprīžuu, ka nā, tai vys vaira nabyus! Pādejā reizē, kod bejom Reigā, braucem trolejbusā i sasarunuojom latgaliski. Aizmugurē siež onkuleits, i es radzu, kai jis pasagrīž i klausās, kū mes runojam. Jam vīnkuorši beja interesanti. Ka mes gribim maineit tū vīdūkli par sevi, tod mums navajag byut pabārnim. Mes ari naasam. Taišni ūtraiži! Maņ ruodīs, ka mes asam ceņteigi, struodeigi, komunikabli, atvārti. Varbyut deļtam ir vīnkuoršuok sasaprast i atrast sev leidzeigūs.
Voi ar sovim pacientim tu ari runoj latgaliski?
Kai kuru reizi. Es runoju tai, kai jī runoj ar mani. Ka es nasaprūtu, kaidā volūdā mes runuosim, tod es pavaicoju. Ā… Parosti gon pacienti nikod napīduovoj runuot latgaliski. Tys ir interesanti. Bet tī, kas ar mani ir suokuši runuot latgaliski, jī tikai latgaliski ari runoj.
VESELEIBA
Kaidys saslimšonys niu vysvaira dominej, i nu kuo mums byutu juopīsasorga?
Apsataukošona i vysys nu tui izrītūšuos sekys: paaugstynuots ašņaspīdīņs, cukra diabets. Vēļ ari onkologejis slimeibys. Kareņš ar līkū svoru lelā mārā ir atkareigs nu myusu pošu. Tī blokusfaktori ir cīši nūsaceiti. Ar onkologeju ir drusku gryutuok – tī vysa svareiguokais ir regularys puorbaudis, kab laiceigi atkluot izmainis, ka taidys ir. Tī audzieji palīk jaunuoki, tys gon. Eisti ari navar zynuot, kas ir pi vainis: kaiteigs dzeivisveids, uzturs voi varbyut stress.
Mes labi zynim, ka daļa slimeibu suocās golvā. Kai Latgolys cylvāks morali jiutās? Kas jū nūmuoc i komoj?
Lela daļa slimeibu suocās golvā, tys tai ir. Latgolys cylvāku, pa munam, nūmuoc vysaidys kasdīnys ryupis ci problemys. Ari naudys vaicuojums. Veseleibys ziņā cylvāki lelā mārā ir pīroduši pi tuo, ka jūs vītā koč kū izdareis kaids cyts. Jī atīt pi doktura piec zuoļu, i jī ir puorlīcynuoti – īdzers tableti i problema ir atrysynuota. Jam pošam navajag īsasaisteit. Nu nav breinumzuoļu! Cylvākam ir juoīsasaista sovā uorsteišonā, es kai dokturs navaru vysu izdareit vīna poša. Ite ir juobyut sadarbeibai ar pacientu. Es jam varu īsaceit, paleidzēt, bet es juo vītā navaru paceļt ūkstu nu divana i pasakustēt. Pyrmuo uorsteišona pi sevkurys saslimšonys ir pareizs, veseleigs dzeivisveids i pareizs uzturs. I ar tū ir lelys problemys! Cylvākam ir gryuts sevi pīspīst naapēst pusporceju buļbu… Labi, iesšona vēļ tai. Bet ar fiziskom aktivitatem gon ir biedeigai. Vajag viņ īsuokt, i tod tys aizīt. Svareigi ir ari tys, kab tei aktivitate tev patyktu – ka tev napateik skrīt, tod tu vari sevi spīst skrīt, cik gribi, bet nikas nu tuo nasaīs. Vajag atrast nūdarbi, kas pošam pateik. I vēļ īsaisteit apleicejūs! Ir daudz vīgļuok, ka ir kaids, kas tevi atbolsta tamā fiziskajā aktivitatē. Maņ ir lela prīca par Viļanu sūļuotuoju pulceņu, moloci!
Varbyut tys ir padūmu laiku stereotips par dokturim kai autoritatem, kas na sasadorboj, bet komaņdej?
Tys tai varātu byut. Ir tys prīkšstots, ka uorstam juobyut autoritatei. Myusu dīnuos tī skotu punkti mainuos. Es varu byut tovs paleigs, na tova autoritate. Es varu tev īsaceit, pabreidynuot, kas var nūtikt, ka tu nadzersi zuolis pret augstu ašņaspīdīni voi cukra diabetu. Es nastuoveišu sūpluok pacientam ar puotadzeņu i nasaceišu: “Īdzer zuolis reitā i īdzer vokorā!” Tei ir tova atbiļdeiba par zuoļu lītuošonu. Ka īdzersi – tev byus lobuok, tei ir tova veseleiba. Ar tū ir juosaceinej. Vacuokuos paaudzis cylvāki vys gaida koč kaidu autoritati… Bet tys nav par mani. (smejās)
Voi dokturam ir juobyut sociali aktivam?
Sevkuram cylvākam vajag byut sociali aktivam. Uorsts ari ir cylvāks! (smejās) Tu vari taidā veidā sevi pasorguot nu izdegšonys sindroma. I tu vari ari sasajust na tikai kai uorsts, kas cytu reizi ir kai zeimūgs iz pīris. Šaļtim ir sajiuta, it kai tev niu ir konkretys normys, kū tu vari atsaļaut dareit i kū tu navari. Ai, nu kas tu par uorstu ar malnu kurtku i ružovu apakli?! Nu, bet maņ pateik, es tai labi jiutūs! Voi uorsts uodys biksēs… Tev tok juobyut soliduokai! Bet es tai labi jiutūs, i, ka es labi jiutūs, tod nu manis ir vaira jāgys nakai cytaiži. Maņ cytu reizi gribīs ari pasasmīt voi pajūkuot pījimšonys laikā, nu tai teiri ciļvieciski īsasaukt: “Cik jums skaista kleita šodien!” I, ka es tū pasoku, tod tys cylvāks izreizis pavysam cytaiži iz mani verās, jis ir atvārtuoks. Nav tūs formalūs i saspryngtūs uorsta i pacienta attīceibu. Varbyut kaidam i taidys attīceibys pateik, nazynu.
Ir uzskots, ka uorsta dorbs ir vīns nu saspryngtuokajim. Kai tu teic golā ar slūdzi?
Nūsadorboju ar jogu i tautu dejom. Vēļ maņ kasdīnā tikt golā ar stresu paleidz sarunys ar bejušajim kursabīdrim. Mes vīns ūtram prosom konsultacejis, ka ir taida vajadzeiba. Slimineicuos ir drusku vīgļuok – tī tev apleik ir kolegi, kurim tu vari pavaicuot padūmu. Bet saimis dokturs ir vīns pats. Ka ir švuorbys voi naasi puorlīcynuots par koč kū, tod vyslobuok ir apsarunuot ar kaidu, lai ir kaids “B” plans. Drūšeibys i puorlīceibys deļ. Šaļtim pat varbyut nav tik svareiga tei runuošona, cik apstyprynojums tam, ka tu dori pareizi.
Kotru reizi, kod tevi sateiku, tu smaidi. Kai tev saīt vysod byut tik optimistiskai?
Es nazynu! (smejās) Baigi gryuts ir byut pesimistam. Maņ ruodīs, ka ir vīgļuok, ka esi optimistiski nūskaņuots. Tai ir vīgļuok dzeivuot. Juorauga justīs labi, i tod tu vari ari koč kū dareit pa dzeivei. Vyspuor – sarežgeituos situacejuos vysod var voi nu smītīs, voi rauduot… Tok smītīs ir lobuok!
Voi ir svareigi koč kam ticēt i deļkam?
Medicinā ir svareigi ticēt, nui. Tys ari paleidz vīgluok dzeivuot i pījimt koč kaidus lāmumus. Varbyut cytu reizi vairuok pasaļaut. Ir lītys, kas dzeivē vīnkuorši taipat nanūteik. Ka tu tici, tod tu īsavuici pījimt dzeivis likumsakareibys, koč kuru reizi sasamīreit ar nūtīkūšu, kū navari maineit, izprast cylvāka byuteibu. Cytu reizi vajag kaida vadmotiva, kab izlamtu. Svareigi ir ari tys, ka ticeiba paleidz apzynuot dzeivis cyklu, pījimt ar nuovi saisteitūs vaicuojumus, izsuopēt suopis, cytu reizi arī ticēt kaidam breinumam.
Voi mes prūtam sevi pasorguot?
Mes varim, mums ir vyss, kab tū dareitu. Varbyut cytu reizi juosalīk prioritatis. Mes asam cīši atbiļdeigi – mums juobyut dorbā voi ir kaidi cyti pīnuokumi. Bet nu ūtrys pusis, – lai tu dūmuotu par cytim, tev pyrma ir juodūmoj par sevi. Deļtam es niu asu sevi pīspīduse apmeklēt jogu. Es suoču just, ka maņ nu tuos siediešonys suop golva, placi i tys maņ saguodoj taidu diskomfortu, ka ir gryuts dūmuot. Ka es jiutūs švaki, tod es asu švaks uorsts. Vajag atrast laiku deļ sevis – labi, naskrīņ maratonus, bet atrūni vysmoz taidu nūdarbi, kas tev saguodoj prīcu!
Sarunys izskaņā – soki, lyudzu, kas mums byutu juodora voi kai byutu par sevi juopasaryupej, kab mes byutu vasali i ar stypru imunitati?
Mums ir juodora lītys, kas mums pateik, – gon dorbā, gon kasdīnā. Juovaicoj veidi deļ prīcys: pastaiga pa mežu, sasatikšona ar draugim, gruomotu skaiteišona. Golvonais ir, lai tuos byutu pateikamys nūdarbis, kas roda pozitivys emocejis. Cylvākam ir juosajiut prīceigam, i tod ari tei imunitate ir lobuoka. Prūtams, nadreikst aizmierst par pareizu uzturu i fiziskom aktivitatem. Ar uzturu myusu pusē gon ir mozuok problemu nakai leluokuos piļsātuos, kur ir vaira fast-food. Sātys peirāga gobols ir lobuoks nakai veikalā pierkts, tys gon ir juopīmiņ. Mums vajadzātu vaira fiziskūs aktivitašu, vaira uzaturēt svaigā gaisā, dzert teiru iudini. Navajag aizmierst par kruojumim nu vosorys – casnāgi, mads, zuoļu čajeni – “zalta standarts” virusu profilaksei.


text:
22.junī Bukmuižā (Ezernīku pogosts, Dagdys nūvods) nūtyka literari muzykalais pasuokums “Latgalīts Latgalīšam Draugs” jeb saeisynuotai La-La-Dra. Pīsadaleja muzykanti nu Daugovpiļs, Rēzeknis, kai ari nu Reigys.
Jau vairuokus godus dažaiduos Latgolys vītuos i vysaiduokūs laikūs teik reikuoti pasuokumi “latgaliskā stilā”, lai popularizietu latgalīšu volūdu i tymā radeitūs muokslys dorbus. Tai 22.juņa vokorā Bukmuižā tyka sareikuots kuortejais “LaLaDra”.
Koč ari leits drusku izjauce planus i daudzeji īprīšk īsarast sūlejūšī muokslinīki sovu daleibu atsauce, stypruokī vysleidz īsarade: Arnis Slobožanins nu muzykys grupys “Dabasu Durovys”, muzykanti nu grupys “New Buzz”, grupa “Out of Horizon” gondreiž pylnā sastuovā, tai pat ari modernuo folka jaunīšu grupa “Dyrbyni” nu Daugovpiļs nūvoda, literats Oskars Orlovs (Raibais Suņs), sovys dzīsmes sadzīdova ari Ezernīku folklorys kūpa “Akmineica” i muzykalu prīšknasumu veļteja garmanis meistars Pīters Matuļs. Kūpā kocerts ilga divejis stuņdis.
Nūslāgumā pasuokuma dalinīkus prīceja DaGunchi, Kips i Aija nu grupys “Bez PVN”. Paļdis visim, kas nanūsabeida nu leita i cytu god 22.junī “LaLaDra” otkon teik tradicionali planavuots Bukmuižā! Visi laipnai gaideiti!
Leidzeigī roksti:


text:
Varīšu pogosts
Varīšu pogosts irā Krystapiļs nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Antužu i Varīšu tautys noms, Antužu i Medņu biblioteka, Antužu specialuo internatpamatškola i Līpenis pamatškola, Varīšu pyrmaškoliņs īstots.
Puslopu ruodeklis
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Varīšu pogosts tur rūbežu ar:
- Krystapiļs nūvoda Krystapiļs pogostu, Kūku pogostu i Mežuoris pogostu;
- Jākubmīstu;
- Modyunis nūvoda Kolsnovys pogostu i Ļaudūnis pogostu;
- Pļaveņu nūvoda Aivīkstis pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Varīšu pogostā dzeivoj 1245 ļauds, nu jū 82% latvīšu, 12% krīvu, 3% puoļu, 2% boltkrīvu i 1% cytu tauteibu ļauds.[2]
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Varīšu pogosta ļauds dzeivoj 44 soluos.[3] Pošu leluos solys - Varīši (pogosta centrys), Antuži, Kalnagoli, Medni.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Aina Ķāve - Jākubmīsta agrobiznesa koledžys školuotuoja 50 godu, koledžys muzeja viersineica;
- Aļberts Caune - literats i mežu tāmātuojs.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj tik vītejuos zeimeibys celi - Jākubmīsts-Antūži-Medni (V782), Modyune-Ļaudūne-Jākubmīsts (V841) i cyti mozuoki.[4] Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj, tok tyvuokuos stacejis tik 10 km atstotumā nu pogosta centra ("Krystapiļs" i "Kūki").
Varīšu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Varīši" (LV-5236).[5]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Aivīkstis dolomita karjers;
- Livonejis laika piļskrytys;
- Ungurnuižys ļutaru bazneicys sakrytys;
- Vāguļu rūbežakmiņs - Vydzemis i Latgolys rūbežu zeime.


text:
nūmetne »
Īspieja pīsasaceit bārnu i pusaudžu dīnys nūmetnei “Sūpluok”
Nu 6. leidz 17.augustam Rēzeknis Tehnologeju akademejā Rēzeknē nūtiks radūši aktiva bārnu i pusaudžu dīnys nūmetne “Sūpluok”, kuru vadeis dažaidi sabīdreibā pazeistami cylvāki. Vosorys nūmetnis mierkis ir radeit platformu latgaliski latviskuos ideņtitatis styprynuošonai iSkaiteit vaira »
Leivuonā aizvadeita folklorys nūmetne “Garā pupa”
Nu 26. da 29. juņa Leivuona 1. vydsškolys Laimenis školā nūtyka Latgolys bārnu i jaunīšu folklorys nūmetne “Garā pupa”, kurymā pīsadaleja bārni i jaunīši nu Leivuona, Viļānu, Vabalis, Ondrupinis, Aglyunys, Rudzātu, Vuorkovys, Borkovys, Naujinis,Skaiteit vaira »
Višku azara krostā nūtyka bārnu vidis nūmetne
Daugovpiļs nūvoda Višku pogostā nu 7. leidz 11. juļam nūtyka bārnu nūmetne “Loba dzeivuošona azarkrostā”. Nūmetnis golvonuo ideja beja paruodeit iudiņa – zemis mijīdorbuošonūs: kai saimnīkuošona lauku sātā ītekmej iudiņa objekta kvalitati. Nūmetnē pīsadalejaSkaiteit vaira »
Nūtykuse Latgolys bārnu i jaunīšu folklorys nūmetne
Nu 18. leidz 21. juņam Leivuona 1. vydsškolys Laimenis suokumškolā nūtyka Latgolys bārnu i jaunīšu folklorys nūmetne “Garā pupa”, kurā pīsadaleja bārni i jaunīši nu Leivuona, Jaunsylovys, Rudzātim, Preilim, Vuorkovys, Seiļukolna, Kruoslovys, Izvolta, VabalisSkaiteit vaira »
Aicynoj iz nūmetni „Zeimuļa zemē”
Austrumlatvejis rodušūs pakolpuojumu centrs „Zeimuļs” aicynoj bārnus vacumā nu 8 leidz 13 godim pīdzeivuot skaistys šaļtenis vosorys nūmetnē „Zeimuļa zemē”, kas nūtiks nu 1. leidz 19. juļam. Nūmetnē bārni tiks pīsaisteiti gon vidis problemu apzynuošonāSkaiteit vaira »


text:
jē! šudiņ palaista jaunuo Lakugys verseja.
nūtykums breineigs i ceļsmeigs, partū ka, pyrmom kuortom, tei ir lopa, kas pretendej viesteit par latgalīšu kulturys dzeivi – cytaiž nazkur periferejā izkaiseitu i fragmentari radzamu. ūtrom kuortom, itei jaunuo verseja nosuota jau godim ilgi i beidzūt palaista par gūdu rakstnīka Ontona Slišāna dzimšonys dīnai, kū jis tai i nasagaidēja. trešom kuortom, lopys saturu jau nu suokta gola taisa vairuok cylvāku – kotrs dalīkūt informaceju tod, kod jei ir aktuala, i nagaidūt redaktora voi moderatora atļuovis.
lakuga.lv vacais variants. 28.12.2010
lakuga.lv jaunais variants. 28.12.2010
itys roksts nav ni vacuos, ni jaunuos Lakugys versejis kritika, koč var pīsasīt daudz kam – i salatu zaļajai partejis “Vienotība” kruosai, i niulenejam saturam, kas vaira ir Latgolys Studentu centra sātyslopys lgsc.lv satura 1:1 kopeja, mozuok pošys Lakugys saturs. navarātu saceit, ka pādejā laikā Lakugā rokstu ir moz i, sekojūt RSS pādim, jī byutu nūskriejuši nazkur zamyškā. jūs kopejis nav. 🙂
vēļ pīzeime – koč i lakuga.lv jau nu suokuma ir bejuse i šudiņ ir LgSC projekts, iz tū nav nikaidys atsaucis nivīnā vītā, tymā skaitā sadaļā Par myusim. narunojūt par linku iz LgSC sātyslopu. tuo vītā nūkopeits lopys saturs. rūnās īspaids, ka latgalīšu vide ir na viņ šaura, a juos vyspuor nav – tik vīnys latgalīšu bīdreibys darbeiba.
koč juosoka, ka konceptuali pastateit, ka Lakuga byus tikai latgalīšu, a ni Latgolys kulturys dzeivis lopa, ir sevi īlikt kletkā. kur suocās latgaliskuo kultura i kur beidzās Latgolys kultura? a kur latgaliskuo kultura nūškirama nu pasauļa kulturys? voi kūra “Kamēr” koncerts Latgolā byutu Lakugys cīneigi, ka jimā nabyutu nivīnys dzīsmis latgaliski i dzīduotuoji nabyutu latgalīši? a ka dzīduotuoji byutu latgalīši, tok dzīduotu angliski? voi Lakuga viesteitu par pasauļa popzvaigzni, kas sovā dzīsmē 1 rindeņu deļ eksotikys dzīd latgaliski voi latgalīšu dzīduotuoju, kas dzīd italiski? a hokejs? peišonys kursi? stykla pūdu izstuode?
kur tod ir tei latgalīšu kultura i cik juos ir – ite koč voi vārts atguoduot latgalīšu kulturys goda “Boņuks” peripetejis, ka, nu vīnys pusis, nav jau tū nūtykumu i cylvāku, kū izvierzēt, a gols golā izaruod, ka vīneigī, kas par tū varātu zynūši lemt i byut žurejā, ari poši koč kū dora i teik nūsaukti pretendentu storpā.
pats sev zūbuorsts i kirurgs. tok ka nivīns cyts tūs zūbu naūrb, kaidam tys juodora. koč voi pošvuiceibys ceļā i ar spīgeli.
suokums šudiņ kai jau suokums. ar klaidu paziņuojumim i breinumim.
tok na par tū stuosts. mani vysu vaira puorsteidze sadaliejums trejuos slejuos i trešuos slejis saturs: Twitter, Kū runoj par Latgolu, Sadarbeibys partneri.
ar kū saprge, LgSC, Edeite, termilv, jureits, Raibiis, cyxob i geoviita lobuoki par Moziis i freima, kas taipoš roksta latgaliski? voi ar tū, ka vasali 6 nu 8 nūsauktūs ir LgSC bīdri i personeigi zynomi Lakugys taiseituojim?
tok ite cyta problema – voi kaids nu itūs cylvāku ir pīkrits, ka juo roksti pasaruoda cyta sātyslopā. pasauļa prakse vysaida, i vyss, kas publiceits teiklā, ir nu teikla tikpat vīgli pajemams i kopejams. a ite saīt, ka latgalīšu volūdys (voi potencialys raksteišonys latgaliski) deļ cylvāka mikroblogs voi seikdīnroksts teik dalykts i taisa kaida cyta lopys saturu.
nui, nu vīnys pusis tei ir vareiba runuot ar plašuoku auditoreju i viesteit daudz leluokam cylvāku skaitam, kas varbyut myužam nasaregistreitu tviterī. nui, tei ir ari reklama i īspieja apsazynuot sovu pīdereibu latgalīšim.
a es par sovu privatū dzeivi. voi vyss, kū es dūmoju i pīrokstu, ir plakats, kū grybu karynuot pi sātys sīnys. voi dreižuok – voi es, koč i apsazynoju, ka nu teikla nikas navar tikt izdzāsts, gryb byut nazkaida “Muote Latgola” i tik latgaliskā kontekstā kai Latgalīšu Kulturys Gazeta raksteit par sovu dzeivi i breinumim, kū īraudziejuse. tymā skaitā pasauļam ruodeit sova seikdīnroksta saturu ar vysaidim kasdīnys seikumim i glupuostem, kai ari saraksti ar cylvākim, kam bīži nikaida sakara ar latgaliskū.
voi cylvāks var byut 100% latgalīts 100% sova laika? voi Latvejā var iztikt tik ar latgalīšu volūdu? voi muni realī i virtualī draugi ir tikai latgalīši? voi maņ sevi juolīk kletkā, kab pasauļs palyktu varbyut na lobuoks, a latgaliskuoks?
voi maņ pīnuokums raksteit tikai latgaliski kulturalus rokstus, kab byutu loba latgaliskajam pasauļam, voi apklust i puorsavuokt iz cytu tvitera kontu ar cytu vuordu?
ka nalatgaliskais pasauļs ar munu latgaliski raksteitū breineigi tics golā i skaita, ka tuo gryb i tys interesej, voi latgalīši tiks golā ar munu nalatgaliskū pasauli. atguodojit koč voi Marijis Andžānis pīmāru – kai jei trimdā pīdzeivuoja puormatumus, kam roksta ari cytā volūdā, ka latgalīšu literaturys tok tik moz, i nikuo napublicēja godim. voi Juoņa Klīdzieja pīmāru, kas atsasaceja raksteit latgaliski i sovus tik latgaliskūs dorbus pīraksteja i publicēja latvyski.
voi latgalīšu volūda ir pīnuokums gluobt mierstūšu pasauli? voi latgalīšu volūda ir breiveiba izsaceit pa sovam, kū nikod navarātu pasaceit īvuiceitā i svešā volūdā?
pa munam, ite ir tikai vīna izeja – izlikt filtru, kas Lakugā publicej tikai konkretu Lakugys redaktora izalaseitu ļaužu īrokstus, kas markeiti ar zeimeiti #ltg – aptuvanu tvitera latgalīšu sarokstu var apsavērt ite. kas gryb, lai roksta i īzeimoj sovu īrokstu ar zeimeiti – kod apsazynoj, ka juo īrokstam kaids sakars ar Latgolu, i gryb runuot ar leluoku auditoreju. kas nagryb, tys dzeivoj sovu dzeivi.
mes naasam nivīna īpašums i myusu teksti na tik, koč jī pīraksteiti volūdā, kū lītoj moz cylvāku i kū dzaudzim grybātūs privatizēt.
kai jau ruoda sleja, kas giun atslāgys vuordus, kas saisteiti ar Latgolu, tys nav nikas naīspiejams. tai ari saturs saīt daudz atbylstūšuoks – na ar nazkaidom kaida izalaseitom personeibom, a latgaliskū saisteits.
eisi sokūt – veiksmi! i lai izadūd.


text:
4. februarī LgSC Daugavpiļs birojs aicynuoja studentus iz „Sesejis pabalu”, kas kei jau īrosts nūtyka kopejneicā „Sāta”.
Pasuocīņa golvonuo tema beja ols. Cytam līkās – ols, nu, kas ta tys par pasuocīni, bet a par kū nā!? Gatavojūtīs pasuocīņam, pīmekliejam dzīsmis i biļdis par olu, stumdiejam mebelis, i Dagnija sagatavuoja uzkūdys, kas sader ar olu.
Īejis atslāga pasuocīnā beja ols, kuru katrs apmaklātuojs beja izavieliejs piec sovys gaumis.
Draudzeigā kompanejā suokam īpasazeit vīns ar ūtru i pastuosteit par sevi i sovu pīredzi ar olu. Piec tam sekuoja ola degustaceja. Raudziejam vīns ūtra atnastū olu i lykam viertejumus, lai nūskaidruotu vokora gorduokū olu. Leluokū popularitati izapeļnieja „Grāfs fon Zīverss”, kuru dabuovam raudzeit pat treis reizis. Tai pat nūraudziejam na tikai olu, bet ari veikalu plauktūs popularūs ols dzierīņus.
Agris beja tys drūsminīks, kas pastuostieja, ka olu suocs baudeit tikai pyrms pusgoda i suocs kruot ols pudelis. Juo kolekceja tyka veiduota ar mierki atrast gorduokū olu. Pavysam kolekcejā ir vaira kei 100 ols pudeļu i kotra sovaiduoka. Agris pat paruodieja biļdis ar sovu kolekceju i poštaisātejim plauktim. Ar Agra kolekceju bejs na vīns vīn smīkleigs gadiejīns: Agra gosts reitā pasamūds, īraudziejs pylnu plauktu ar tik daudz ols pudeļom i dūmuojs voi nūklivs dabasūs voi eļņī.
Turpynuovam vīns ūtru izklaideit ar interesantim pīdzeivojumim, stuostiejam anekdotus par olu i spieļuovam spielis, lai nūskaidruotu veikluokūs ols cīneituojus. Nūskaidruovam sovu ols dzeršonys čempioni, kura apsteidza myusu kompanejis vīneigū puisi — tei beja Liene.
I kur nu ols bez lobom dzīsmem. Pasuocīņa nūslāgumā kūpeigi dzīduovam tautā pazeistamys dzīsmis.
Piec taida pozitivu emoceju pīplyuduma secynuovam, ka taidys sasalaseišonys juoreikoj bīžuok. Dieļ tam, ka piec pīpildeitys studeju dīnys nav nikuo lobuoka par draudzeigu kompaneju i skaneigom dzīsmem.
Gunta Nagle


text:
Ilga Šuplinska »
Uzadreikstiešona raksteit latgaliski
Roksta autore: Ilga Šuplinska, nūvodvuiceibys nūrisis koordinatore Latgalīšu navaļstyskuos organizacejis sovā aicynuojumā 27. aprelī svinēt Latgolys kongresa dīnu i runuot latgaliski aicynuoja syuteit ari ituos dīnys pīredzis stuostus. Sajimti ir četri stuostejumi par ituos dīnys nūtykumimSkaiteit vaira »
Latgolys kongresa dīnys zeimē. Nūvodvuiceibys stuņdis latgaliski
Roksta autore: Ilga Šuplinska, Rēzeknis Tehnologeju akademejis profesore, vīna nu stunžu vadeituojom 1917. goda 27. aprelī Latgolys kongresā tyka pījemts viesturiskais lāmums par apsavīnuošonu ar Vydzemis i Kūrzemis latvīšim i pašnūteikšanuos tīseibom sovys volūdys (myusu dīnuSkaiteit vaira »
“Latgolys stuņde” nu “Vosoruošonys” par nūvodvuiceibu i latgalīšu volūdu
Kab runuotu par nūvodvuiceibys atteisteibu i latgalīšu volūdys perspektivom školā, raidejuma “Latgolys stuņde” veiduotuoji gasteja kasgadejā vosorys školā aba školuotuoju nūmetnē “Vosoruošona”. Žurnalists i raidejuma vadeituojs Jurs Saukāns iz sarunu aicynuojs literaturzynuotneicu, 4. pasauļaSkaiteit vaira »
Izsludynuota Nikodema Rancāna bolva
Nu 2. maja da 12. septembram ir izsludynuots Nikodema Rancāna konkurss izcyluokajim Latgolys regiona školuotuojim. Nūslāguma pasuokums itūgod nūtiks Viļānūs 24. septembrī. Ir aizritiejs kuortejais vuiceibu gods školuos i augstškoluos. Tys nūteikti ir bejs boguots ar dažaidimSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” diskuseja par 4. pasauļa latgalīšu saīta rezoluceju
6. maja vokorā Rēzeknē piec garom i spraigom diskusejom 4. pasauļa latgalīšu saītā tyka pījimta rezoluceja. Tamā teik runuots par latgalīšu volūdys statusu, tuos lītuojumu oficialajā saziņā ar vaļsts i pošvaļdeibu īstuodem. Taipat irSkaiteit vaira »
Sandra Ūdre: “Ka volūdai ir lykumi, tod tū cīnej ari cyti cylvāki”
Intervejis autore Laura Stepiņa Volūdneica, žurnaliste, pasnīdzieja, aktiva latgaliskuos kulturtelpys darbineica – gondreiž voi cylvāks orkestris, tai varātu saceit par filologejis magistri i gruomotys “Aizlauztais spaits” leidzautori Sandru Ūdri. Kasdīnā jei ari aktivi īsastuoj parSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” diskuseja par napiļneibom Latgolys kongresa symtgadei veļteituo pīminekļa uzrokstūs
Latgalīšu sabīdreibā suokušuos diskusejis par Latgolys kongresa symtgadei veļteituo pīminekļa uzrokstim, tymūs saredz vairuokys napiļneibys, tymā skaitā pareizraksteibys klaidys latgaliskajā tekstā. Ituo gods majā Rēzeknē paradzāts atkluot pīminis vītu Latgolys kongresa symtgadei. Tei atsarassSkaiteit vaira »
DVD “Viļakys ticiejumi” viļacuonim i jūs gostim
21. oktobrī Viļakys kulturys nomā nūtyka bilingvala izzinis i vuiceibu DVD “Viļakys ticiejumi” prezenaceja, informej DVD scenareja autore Ilga Šuplinska. 2014. goda vosorā tūlaik Rēzeknis Augstškolys studenti, kai ari cytu Latvejis i Ukrainys augstškolu puorstuoviSkaiteit vaira »
Rogovkā vosoruoja 30 nūvodvuiceibys entuziasti
Jau dasmytū reizi Rogovkā (Rēzeknis nūvodā) saguoja kūpā vosorys nūmetne školuotuojim i studentim “Vosoruošona”. Tradiceja, kas īdybynuota 2000. godā, dažaiduos Latgolys školuos kūpta leidz pat 2006. godam, atjaunuota 2012. godā, pa itim godim kūpā puļcejūt puori parSkaiteit vaira »
Nikodema Rancāna bolvys sajiemiejs – Imants Slišāns
Paguojušuo goda 13. septembrī nūtyka pyrmais Nikodema Rancāna konkursa izcyluokajim Latgolys regiona školuotuojim nūslāguma pasuokums. Tymā tyka gūdynuoti vysi nominanti, bet eipašuos bolvys – sudobra pakovsaktys – izapeļneja 9 Latgolys pedagogi, vīns nu jūs nominacejā “ParSkaiteit vaira »
Izveiduots unikals škārsteikla materials par latvīšu volūdu i volūdnīceibu
Piec Latvīšu volūdys agenturys (LVA) pasyutejuma 10 volūdnīki ir izveiduojuši Latvejā da šam nabejušu, breivi daīmamu interaktivu lītuotni “Latviešu valodniecības attīstība: informatīvi izglītojoša elektroniskā karte” aba “Lingvistiskā karte”, informej LVA projektu koordinatore Solvita Pošeiko.Skaiteit vaira »
Īskicātys Latvejis symtgadis nūtikšonys Latgolā
Latvejis vaļsts symtgadis svineibys aizasuoks jau nuokušgod, 2017. godā, i nūsaslēgs 2021. godā. Svātku programa veiduota pīcu godu periodā, aptverūt golvonuos ar vaļsts izveidi i nūsastyprynuošonu saisteituos nūtikšonys, tymā skaitā 1917. godā Rēzeknē nūtykušūSkaiteit vaira »
Rēzeknē nūtiks diskuseja par nūvodvuiceibu
19. februarī Rēzeknis Tehnologeju akademejā nūtiks diskuseja “Novadmācība: reģionālās identitātes un valstiskās apziņas stiprināšanas iespēja”. Diskusejis moderatore byus Ilga Šuplinska. Vysupyrma diskusejis dalinīki varēs klauseitīs Veronikys Dunduris stuosteitū par pīredzi latgalīšu volūdys i literaturysSkaiteit vaira »
Rēzeknis bibliotekā prezentēs gruomotu “Alise Breinumu zemē”
18. februarī 16.00 Rēzeknis Centraluos bibliotekys laseitovā (3. stuovā, Atbreivuošonys alejā 81) nūtiks L. Kerola gruomotys “Alise Breinumu zemē” prezentaceja i literaruo darbneica. Pasuokumā varēs satikt gruomotys tulkuotuoju Eviku Muiznieci, rakstnīku Valentinu Lukaševiču i gruomotys redaktoriSkaiteit vaira »


text:
Lads ir sasakustiejs i jau aizguojs pa celi “Latgolys Studentu centra” Daugovpiļs birojā. Kluot pavasars i siejis laiks. Studenti i pi tam vēļ latgalīši siej pa sovam. 😉
Catūrtdiņ, 15.aprelī iz aicynuojumu sasatikt, sasapazeit i kūpeigai dūmuot par jaunim dorbim, kab Daugovpilī podturātu latgaliski studentiskū goru i ar laiku beideitu leluokus projektus i lītys, atsasauce 5 jaunīši, nu tim 3 LgSC bīdri.
Kab idejis i kontakti nazustu i latgaliski studentiskais gors naapseiktu, nuokušuo sasatikšona jau piec nedelis –
Stopiešonys stuostu vokorā “Tik nasoki mamai” trešdiņ, 21.aprelī 16.00 stuņdēs (vīta tiks precizāta).
Paļdis Jolantai, Gunita i Jekaterinai par interesi, Jureišam i Annai par padūmim i daleišonūs ar sovu pīredzi! 🙂
Teikamīs jau nuokuštrešdiņ!
Vita Briška Daugovpiļs biroja vadeituoja (vita.briska i gmail.com)


text:
Nu 2012. goda maja da 2014. goda 31. decembram Igaunejis, Latvejis i Krīvejis arheologi i pošvaļdeibu puorstuovi sasadorboj storptautiskā puorrūbežu projektā „Arheoloģija, vara un sabiedrība: sadarbība arheoloģiskā mantojuma saglabāšanā” (Nr. ESTLATRUS/2.2/ELRI-191/2011/22). Latveju projektā puorstuovēja LU agentura „LU Latvijas vēstures institūts”, Alūksnis pošvaļdeiba i Alūksnis muzejs, Ludzys pošvaļdeiba i Ludzys Nūvodpietnīceibys muzejs. Nu Igaunejis pusis projektā dorbuojuos Tartu Universitate kai golvonais partners, Igaunejis Nacionaluo montuojuma padūme i bezpelnis organizaceja „Arheoloģiskais centrs”. Pleskovys regiona Arheologiskais centrs, bezpelnis orgaizaceja „Pleskavas arheologiskais centrs” i Pleskovys Vaļsts viesturis-arhitekturys i muokslys muzejrezervats beja projekta partneri nu Krīvejis.
Projekts Latvejā tyka eistynuots Alūksnis i Ludzys nūvodūs, Igaunejā – Jegevys, Tartu, Pelvys, Veru i Valgys apgobolūs, sovukuort Krīvejā – Pleskovys regionā.
Projekta mierkis – sadarbeiba arheologiskuo montuojuma saglobuošonā – tyka eistynuots caur aktivitatem, kas formulātys pīcūs darbeibys vierzīņūs:
- projekta vadeiba i koordiniešona;
- sabīdreibys informiešona i projekta atpazeistameiba;
- arheologiskuo montuojuma aizsardzeiba ainovā;
- arheologiskuo montuojuma saglobuošona, aizsardzeiba i populariziešona muzejūs;
- puorrūbežu sadarbeibys teikla veiduošona arheologiskuo montuojuma saglobuošonai i populariziešonai.
Latvejis partneru davums matematiskā izteiksmē izaverās itai: Apis i Alūksnis nūvodūs apsekuoti 104 arheologiskī pīminekli, Ludzys nūvodā – 53 arheologiskī pīminekli, Alūksnis nūvodā veikta divu apdraudiejumam pakļautūs arheologiskūs pīminekļu izpiete, Ludzys nūvodā vīnā objektā veikti puorbaudis izrokumi, radeitys četrys arheologiskuos datu bazis (tymā skaitā bibliografiskuos), nūorganizātys divys storptautiskys apzynuošonys ekspedicejis, izveiduoti divi turisma maršruti – „No robežas līdz robežai: arheoloģisko pieminekļu daudzveidība Alūksnes novadā” i „Pa senā tirdzniecības ceļa trasi”, Alūksnis muzejā izveiduota arheologiskuo ekspoziceja i vydslaiku amatnīku darbneica, izgatyaveits vydslaiku tārps pamatekspozicejai Ludzys Nūvodpietnīceibys muzejā.
Ar projekta finansialū atbolstu tyka uzlobuoti arheologiskuo montuojuma globuošonys apstuokli LU Latvejis viesturis instituta Arheologiskūs materialu kruotuvē i Alūksnis muzejā.
Projekta laikā Instituta arheologi struoduojuši pi brošuru sagataveišonys i izdūšonys serejā „Atslēga uz pagātni”. Itymā serejā iznuokušs T. Bergys i M. Petrovys „Ludzas novada arheoloģijas pieminekļi” (Ludza, 2014), R. Brūža i A. Vilcānis „Kas ir arheoloģija?” (Reiga, 2014), I Doninis, E. Guščikys i A. Vilcānis „Arheoloģiskie pieminekļi Alūksnes un Apes novadā” (Reiga, 2014).
Mynātūs brošuru sagataveišonai apzynuoti i izmontuoti Vaļsts kulturys pīminekļu aizsardzeibys inspekcejis, Latvejis Nacionaluo viesturis muzeja, LU LVI Arheologiskūs materialu kruotuvis, Alūksis i Ludzys Nūvodpietnīceibys muzeja arhivu materiali i arheologiskūs senlītu kolekcejis. Izdūšonai sagataveiti divi „Arheoloģija un etnogrāfija” rokstu kruojumi – 27. i 28. laidīņs.
Projekta laikā, popularizejūt arheologeju i pīvieršūt sabīdreibys uzmaneibu arheologiskūs pīminekļu daudzveideibai i tūs apdraudiejumim, Instituta arheologi i cyti projekta partneri uzrunuojuši sabīdreibu: gon napastorpynuotai, sareikojūt informacejis dīnys Alūksnis i Ludzys nūvoda īdzeivuotuojim i inicejūt diskusejis ar Alūksnis i Ludzys vītvoru puorstuovim, gon ar vītejū i regionalū sabīdriskū medeju – presis, radio, TV – storpnīceibu.
Izviertejūt projekta īgivumus, akcentejams tuo davums vysim projekta dalinīkim, kas dabuojuši storptautiskuos sadarbeibys pīredzi, cīšus kontaktus, datu bazis i pamatu turpmuokai saskaņuotai treis vaļstu sovstarpejai sadarbeibai arheologiskuo montuojuma aizsardzeibā i izpietis jūmā. Sabīdreibai dūtys jaunys zynuošonys par arheologiskū montuojumu nūvodūs, kas var byut par vītejuos nūzeimis lapnumu i veiduot pamatu lokalajai identitatei. Arheologiskūs pīminekļu populariziešona pīvārsuse vītejuos i vaļsts varys puorstuovu uzmaneibu itai kulturys montuojuma nūzeimeigajai daļai, kas var maineit attīksmi pret arheologeju i ītekmēt vaļsts aktivuoku reiceibu pret pīminekļu pūsteituojim i budžetā atvālātuos summys lelumu pīminekļu aizsardzeibai i izpietei.


text:
Latvejis Radejis kasnedelis latgaliskais raidejums “Kolnasātā” viestej par teatra dzeivi Latgolā. Ite ir virkne amatirteatru, kurūs spieliešona ir kai hobejs, breivuo laika pavadeišonys veids. Ir Daugovpiļs teatris, kura izruodis roda profesionali aktiri i rodūšuo komanda. Sovpus nu 2016. goda rudiņa Rēzeknis teatrī “Joriks” dorbojās profesionala latvīšu akteru teatra trupa. “Kolnasātā” saruna par i ap “Joriku” i tuo profesionalū trupu. Gostūs akters Kārlis Tols i teatra marketinga i sabiedriskū attīceibu specialiste Iveta Graudiņa.
Raidejums atsaver 1920. goda nūtikšonuos Latgolā Naatkareibys kara laikā, stuostūt par Latgolys atbreivuošonu i regiona sanitarū situaceju.
Literaturkritikys rubrikā “Kolnasātys gruomotplaukts” literats Oskars Orlovs aba Raibīs stuosta par latgalīšu trymdys literaturu.


text:
Reizi mienesī žurnalā “Ir” teik publicāta latgalīšu sleja, kas viestej par aktualom nūtikšonom i vaicuojumim. Februara sleju ir sarakstejuse Latvejis Radejis 5 – pieci.lv žurnaliste Daira Kokoreviča.
Slejis autori ir dažaidi Latgolys ļauds — kotru reizi cyts autors, cyta aktualitate, cyts stuosts. Autori teik aicynuoti eisā rokstā izsaceit sovu redziejumu par latgaliskū pasauli i latgaliskuo vītu pasaulī, pastuosteit par sovu pīredzi voi izsaceit sovu redzīni par aktualim vaicuojumim i nūtikšonom.
Daira stuosta par tū, ka Latgolai ir pasaveics byut Eiropys vuortim iz austrumim i rūbežam ar Krīveju, leidz ar tū daudzu Latgolys dzeivuotuoju izpratni par austrumu Lelū Bruoli veidoj vītejī i Krīvejis medeju ziņu izplateituoji. Golvyspiļsātā atbiļdeigī sprīž: nazkas juodora lītys lobā, cylvākim baroj propagandu! Voi juolīk koč kas preteimā?
“Mani dreižuok uztrauc tys, kai likt cylvākim dūmuot leidza i kritiskai izviertēt piļneigi vysu informaceju, kas ir apleik?” sprīž Daira. “Prūtams, ir informaceja, kas uzrunoj emocionali i vaira īt pi sirds. Taidai ruodīs vīgļuok ticēt. Bet, ka pasaveram nu vīnys pusis, tod – nu ūtrys, tod vēļ plašuok i vēļ dziļuok? Ka aizadūmojam, kur apgolvuojumim i informacejai aug kuojis? Kas tū soka i deļkuo?”
Dairys Kokorevičys rokstu skaiti ituos nedelis (26.02.-4.03.2015.) žurnalā “Ir” voi ari škārsteiklā ite.


text:
Jezupa dīnā – catūrtdiņ, 19. martā – nu 19.00 da 22.30 stuņžu bīdreiba „LR“ Reigā, Kongresu noma Lelajā zalā reikoj latgalīšu muzykys lobdareibys koņcertu latgaliskys „Latgolys radejis“ atspaidam.
Koņcertā spēlēs zynomi latgalīšu estradis ansambli i kapelys: Bez PVN, Dabasu durovys, Dzyga, Green Novice, Laimas muzykanti, Latgolys damu pops, Likteneigais pagrīzīņs iz Vainovu, Maskačkys spieļmani, Patina, Patrioti.lg, Restauratori.
Vysi muzykaņti spēlēs par breivu. Koņcertā salaseitū naudu bīdreiba izlītuos „Latgolys radejis“ daļu pierkšonai car mozuma dalinīkim i latgaliskys „Latgolys radejis“ atjaunynuošonai.
Pādejūs mienešu nūtykšonys paruoda, ka tikai ļaudiskys kontroļs var garantēt radejis pastuovēšonu iz prīšku.
Īīšona koņcertā par zīdojumim. Īsakomais zīdojuma apmārs – Ls 5.


text:
CYTYS VIESTS »
“Pi myusim Latgolā” par Zīmyssvātku tradicejom
Laikā, kod vēļ nav aizdagta catūrtuo svece Adventa vaiņukā i Zīmyssvātki ir pavysam tyvai, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej pi folklorys kūpys “Rūta” dalineicu, kab dazynuotu vaira par Zīmyssvātku tradicejom i dzīsmem. DrukavuotSkaiteit vaira »
Vīnpadsmytais raidejums “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”
Nu oktobra sovu skaniejumu vairuoku radejis staceju ēterā suocs jauns raidejumu cykls “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”, kurā treis mienešu garumā klauseituoji tiks īpazeistynuoti ar Latgolys regiona i Latvejis viesturi. Raidejumūs teik analizātiSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” par čyguonūs īšonys tradicejom
Raidejums “Kolnasāta” kūpā ar folklorys draugu kūpys i kapelys “Vīteri” vadeituoju Sandru Stari i muzykantu Pīteri Dauguli dazynoj par Zīmyssvātku tradicejom i čyguonūs īšonu Latgolā. Vineta Vilcāne teikās ar Oduma Mickeviča universitatis profesori Nikolu Nau nu Pūlejis, jei interesejās par latgalīšuSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” par Vladislavu Luoci
Itūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji aicynoj atguoduot i dazynuot vaira par latgalīšu drukavuotuo vuorda sorgu – latgalīšu gruomotu izdevieju Vladislavu Luoci, kai ari īsaklauseit unikalūs bolsa īrokstūs nu skaņu platis “Latgola Runoj”. VladislavsSkaiteit vaira »
Dasmytais raidejums “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”
Nu oktobra sovu skaniejumu vairuoku radejis staceju ēterā suocs jauns raidejumu cykls “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”, kurā treis mienešu garumā klauseituoji tiks īpazeistynuoti ar Latgolys regiona i Latvejis viesturi. Raidejumūs teik analizātiSkaiteit vaira »
Kū var skaiteit jaunuokajā “A12” numerī
Žurnala “A12” jaunajā numerī: Sasatikšona ar Reigys latgalīti Agri Bitānu. Vīta, kur saule pasamūst agruok – Zylupe. Saruna ar trauslū i reizē uzjiemeigū Valentīnu Svarinsku nu Rēzeknis nūvoda Greiškānu pogosta. Gostūs Vuorkovys nūvoda Rūžkolnu pogostaSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” par paradzātū školu reformu
Pādejūs nedeļu laikā lelu rezonaņsi sabīdreibā izsauce planavuotuo izgleiteibys reforma. Izgleiteibys ministrejis sātyslopā publicāts pietejums, kurs paradz Latgolā reorganizēt 21 vydsškolu, atstuojūt viņ pamatškolys. Kab izskaidruotu itū vaicuojumu, raidejumā “Pi myusim Latgolā” Tenis BikovskisSkaiteit vaira »
Latgolys školānus aicynoj pīsadaleit Ontonam Slišānam veļteitā rodūšūs dorbu konkursā (precizāts)
Dzejnīks, rakstnīks, folklorists, nūvodpietnīks i muokslinīks Ontons Slišāns ir zīmys saulgrīžu bārns, dzims 28. decembrī, bet vuordadīnu svieteja 18. janvarī. Itys laiks Ontonam beja rodūšais laiks, kod jis sovu aktivū darbeibu veļteja Zīmeļlatgolai. Latgolys školāni teikSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” turpynoj sarunu cyklu ar Saeimys deputatim
Turpynojūt sarunu cyklu ar nu Latgolys vieliešonu apgobola īvālātajim Saeimys deputatim, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji itūreiz sasatyka ar Anriju Matīsu i Ivanu Ribakovu. Anrijs Matīss 12. Saeimā īvālāts nu partejis “Vienotība” saroksta. ĪprīkšSkaiteit vaira »
“Kolnasāta” par pūļu etnografi Stefaneju Uļanovsku
“Kolnasātā” par pūļu folkloristi i etnografi Stefaneju Uļanovsku, kura 19. godu symta beiguos dokumentēja Viļānu apleicīni, radzātū i dzierdātū apkūpojūt dorbā “Pūļu Inflantejis latvīši”. Pyrma puors godu Latvejā izdeve faksimilizdavumu, sovpus itūgod izguoja UļanovskysSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” sasateik ar Saeimā īvālātajim deputatim nu Latgolys
Itūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” ītvorūs Tenis Bikovskis sasatyka ar divejim nu Latgolys īvālātim Saeimys deputatim Juoni Klaužu i Dzintaru Zaki. Ar itim deputatim raidejuma veiduotuoji runuoja jau pyrms goda i niu sovim klauseituojimSkaiteit vaira »
Šmakovkys muzejā Daugovpilī atkluota LgSC fotoizstuode “Kas Tev ir Latveja?”
17. novembrī Šmakovkys muzejā Daugovpilī nūtyka bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” veiduotuos fotoizstuodis “Kas Tev ir Latveja?” atkluošona. Niu izstuode muzeja apmaklātuojim apsaverama da 28. februara. 2015. godā bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” svieteja sovu 10Skaiteit vaira »
Nūsaver bīdreibys “LOBS” sagataveitū video “Vītvuordu stuosti Latgolā”
Vītvuords ir vīns nu spylgtuokajim kulturvidis raksturuojumim. I svareigi ir atguoduot, ka mes asam pīdereigi vītai, kuru saucom par sātu. I kotra vīta nas sovu ideņtitati, stuostu i nostu. Mes asam pīdereigi sovys dzymtysSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” par patriotismu
Eisai pyrma Latvejis Republikys proklamiešonys 99. godadīnys raidejums “Pi myusim Latgolā” dazynoj, cik eisti ļauds ir patriotiski, i cik bīži patriotisms izapauž. Latgolys kulturviesturis muzejā eisai pyrma svātku jau sastū godu piec kuortys nūtykaSkaiteit vaira »


text:
Gareigūs dzīšmu piecpušdīne muzejā ir klivuse par stabilu tradiceju i itymā godā byus na viņ sasatikšona ar dzīsmem, bet ari diveju izstuožu atkluošona.
Tai kai regulari dzīšmu piecpušdīnēs teik dzīduotys ari Ontona Matvejāna raksteituos dzīsmis, tod, pasasokūt Ontona Matvejāna dzeivisbīdris Annys duovynuotim materialim, muzejā reitu atkluos Ontonam Matvejām veļteitu pīminis izstuodi, kurymā varēs apsavērt materialus par vysom Matvejāna darbeibys sferom – katehets, dzīšmu autors, školuotuojs, rakstnīks i vēļ i vēļ.
Taipat reitu tiks atkluota ari Pītera Prikuļa savuoktūs materialu izstuode par krysta viesturi i nūzeimi i byus vareiba dzierdēt poša autora stuosteitū par krystu i tuo izceļsmi.
Gavieņa gareigūs dzīšmu piecpušdīnē pīsadaleis folklorys kūpys – Veremu folklorys kūpa „Vuorpa”, Ūzulmuižys folklorys kūpa „Ūzuleni”, Ūzulainis folklorys kūpa „Zeiļa” i Fr.Trasuna muzeja folklorys kūpa „Kolnasāta”. Taipat pīsadaleit sūlejuši ari Cyskadu draudzis bazneickungs Imants Petrovskis i Kaunatys draudzis bazneickungs Haralds Broks.


text:
Stanislavs Kambala »
Leņdžu pogostā nūtiks Stanislavam Kambalam veļteita konfereņce
Rēzeknis nūvoda Leņdžu kulturys nomā 11. novembrī nūtiks konfereņce “Staņislava Kambalas ieguldījums Latgales vēsturiskajos procesos”, kas veļteita sabīdryskajam darbinīkam Stanislavam Kambalam (1893-1941), viestej informaceja Rēzeknis nūvoda sātyslopā. Konfereņcē ar referatim pīsadaleis zynomi viesturnīki: Dr.Skaiteit vaira »
Raidejumu cyklys “Trešā zvaigzne. Sākotne. Personība”
Četrys nedelis piec kuortys Latvejis Televizeja pīduovuoja Latgolys kongresam veļteitu viesturisku raidejumu cyklu, kas stilistiski īsakļuove Latgolys stuostu “Cytaidi latviskais” ītvorūs. Kotra raidejuma pamatā beja stuosts par vīnu personeibu – Latgolys kongresa delegatu, kuruo dzeivis ceļšSkaiteit vaira »
Stanislavs Kambala – nu zemnīka dāla da bankys prezidenta
Stanislavs Kambala (1893–1941) nūteikti ir vīna nu Latgolys viesturis daudzpuseiguokūs personeibu. Jis dorbuojīs jūmuos, kas skar i kulturys, i izgleiteibas, i politikys, i finanšu, i ari militarū sferu. Viesturē jis īguojs kai vīneigais LatgolysSkaiteit vaira »


text:
Stanislava Broka Daugovpiļs Muzykys vydsškola »
Daugovpilī apsaverama Džeinys Gavaris gleznu izstuode “Sieviete – daba”
Da 19. februara Stanislava Broka Daugovpiļs muzykys vydsškolys ružovajā zalē apsaverama Džeinys Gavaris izstuode “Sieviete – daba”. Muokslineica stuosta: “Izstuodē apsaveramys gleznys, kuru golvonais tāls ir sīvīte, juos syuteiba iz zemis, juos pīnasums, sīvīteSkaiteit vaira »
Daugovpilī nūtiks pasuokumi Stanislava Broka pīmiņai
Nu 12. da 29. janvara Daugovpilī nūtiks pasuokumi, kas veļteiti dirigenta, pedagoga i komponista Stanislava Broka pīmiņai. 12. janvarī 15.00 Stanislava Broka Daugovpiļs Muzykys vydsškolā i 13. janvarī 16.00 Daugovpiļs Vīneibys nomā nūtiks ISkaiteit vaira »


text:
Ruodīs, ka vyslobuok Latvejis vaļsts svātkus var sagaideit, siežūt pi televizora i verūtīs lobys kinys par mums nūzeimeigom personeibom. Par pīvadumu, par Čaksti. Nu var raudzeit īt i pasavērt iz taidim cylvākim, kas spieliejuši i spielej nūzeimeigu lūmu Latvejis kulturā. Par pīvadumu, aizīt iz “Menueta” koncertu Latgolys Viestnīceibā GORS. Just i sajust tūs 45 godus jūs daiļradī, īelpuot vāsmis i dzierdēt jūs pošus dzīsmu tekstūs i ritmūs.
Eisai piec beletu īsaguoduošonys kaids lobs, muzykals paziņa saceja, ka nav vārts īt – tei byus viņ pošatražuošona. Jī tok nasacer nikuo jauna. I drusku baist man i beja – ka tik jam naizaruoda taisneiba. Nu atlyka viņ atsasēst zalā, kur storp cytu, breivu vītu nabeja vyspuor, i es saprotu, ka byus pamateigs emoceju luodeņš. Muna interese par “Menuetu” suocēs napaseņ – viņ 2009.godā. Leidz tam lykuos, ka “Viņi dejoja vienu vasaru” nav nikas cyts kai šlāgers. Niu i pošai tys ruodīs drupeit smīkleigai. Juopīzeimoj, ka “Menuets” 2008.g. paziņuoja, ka vaira koncertu jim nabyus nikod. Deļ tuo lykuos, ka itei koncertture ir vēļ nūzeimeiguoka na tik deļ jūs, nu deļ klauseituoju. I eipaši deļ tūs, kas 2008.g. beja par mozu, kab saprostu, kas par fenomenu ir “Menuets”.
Tys, kas mani koncerta laikā puorsteidze, beja grupys dalinīku spieja atdūt sevi vysu – kotrs, kas spielēja, dzīduoja, beja iz skotuvis – jis deve sevi piļneibā, nataupeja ni drupeitis. Varēja just jūs patīsumu, gūdeigumu – jī beja taidi, kaidi jī beja. Maņ ruodīs, ka bīži viņ ituos spiejis tryukst jaunuom grupom – jī it kai ir, bet jūs it kai nav ar klauseituojim. “Menuets” sovukuort itū rūbežu nūjauce. I varbyut jim iz tū ir leluokys tīseibys: gondreiž pusi godu symta jī ir ar sovim klauseituojim. Tū, cik cīši sovejī jī ir, paruodeja na viņ tys, ka jim daguoja atkuortuot “Viņi dejoja vienu vasaru”, “Krīt visbaltākie sniegi” (storp cytu – pyrmuo A. Kukuvasa saraksteituo dzīsme), nu ari daguoja raudzeit nūīt nu skatuvis i atsagrīzt atpakaļ vēļ i vēļ. Cylvāki vīnkuorši stuovēja kuojuos i aplaudēja. Sovejī. Cyta storpā juopīmatynoj, ka J. Kulakovs iz skotuvis atzyna, ka ir vuiciejīs Leivuonā. Taitod divkuort sovejais.
“Menueta” repertuars tyka sadaleits divejuos daļuos: pyrmajā vaira beja taidu siereiguoku, zynomuoku i intimuoku dzīšmu, par pīvadumu, “Femme fatale”, “Dziesma, ar ko tu sācies” i cytys. Ūtrajā daļā vaira prīcys beja par dzīsmem nu animaceju kinom i teatra izruodem. Ūtrajā daļī i klauseituoji vaira nasakauneja dzīduot leidza, i tys tik beja koč kas breineigs! “Menuets” lobuok skaņ dzeivajā, ni youtube.com. I ka ir vareiba, tod nūteikti aizejit iz kaidu nu jūs breineiguos koncertturis “Esam!” koncertu. Ir tuo vārts!
Roksta autore: Ligija Purinaša
Karteņa: Andrejs Vasjukevičs, latgalesgors.lv


text:
Latgola »
Voi tu itū zynuoji? 10 interesanti fakti par Latgolu
Roksta autors: portals lakuga.lv 1. Latgolā ir vaira nakai 1000 azaru. Latgolu sauc par Zylūs azaru zemi, ite ir vaira nakai 1000 azaru, tymā skaitā Latvejis dziļuokais – Dreidzs, leluokais – Rāzna i vīns nu teiruokūs – RičuSkaiteit vaira »
LNT pīduovuos jaunu raidejumu “Atklāj Latgolu ar Kristapu Rasimu”
Nu 26. septembra kotru ūtardīnis vokoru 21.10 televizejis kanalā LNT byus radzams raidejums “Atklāj Latgolu ar Kristapu Rasimu”, informej televizejis puorstuove Raita Celma. Jaunajā raidejumā akters, muzikis i eistyns Latgolys patriots Kristaps Rasims kūpāSkaiteit vaira »
Par šmakovku i turismu
Intervejis autore Laura Stepiņa Latgolys Šmakovka Malnovā ir vīta, kur izbaudeit Latgolys šmakovku aba garšu i pasasmeļt energeju. Juoņs Krivtežs – Šmakovkys saiminīks – ir eistyns latgalīts, kurs aktivi struodoj pi tuo, lai ari Malnovys pusēSkaiteit vaira »
Anna Rancāne: Nu Terra incognita – Raiņam
Autore: Anna Rancāne (roksts 2015. godā publicāts izdavumā “Kultūras Diena”) Raiņa dzejūļu gruomotā “Gals un sākums” ir dzejūļs “Sasistais trauks”: Jūs paši sasituši trauku, — Kā izliets ūdens dzīve plūst, Tik slapina, neSkaiteit vaira »
“Ar Latgolu saitis nasaraušu” – interveja ar Kristapu Rasimu
Intervejis autore: Laura Melne Kristaps Rasims varātu byut vīns nu tim latgalīšim, par kurim pādejuo goda laikā publiskajā telpā runuots vysvaira. Kai jis pats itamā intervejā soka: “Cikom naesi pasaruodejs televizorā – tu naeksistej.” NuSkaiteit vaira »
Latgolā nūtiks kulturu festivals “Pynu, pynu sītu”
Nu 1. da 3. juļa Daugovpilī i vysā Latgolā piec LR Kulturys ministrejis Mozuokumtauteibu navalstiskūs organizaceju puorstuovu konsultativuos komitejis iniciativys nūtiks Latvejis pyrmais kulturu festivals “Pynu, pynu sītu”, kū organizej bīdreiba “Dienvidlatgales NVO atbalstaSkaiteit vaira »
Vareiba īpazeit Latgolys tematiskūs cīmus izstuodē “Balttour 2015”
Turisma izstuodē “Balttour 2015” nu 6. februara da 8. februara ceļuošonys meiļuotuoji i cyti interesenti ir aicynuoti īsapazeit ar 35 Latgolys tematiskajim cīmim, kuri puorsteigs ar sovu kruosaineibu i daudzveideibu. Sateic tematiskū cīmu saimineicys,Skaiteit vaira »
Jauns turisma video par Latgolu
Turisma atteisteibys vaļsts agentura izveiduojuse videoklipus par vysim Latvejis kulturviesturiskajim nūvodim, tymā skaitā ari Latgolu. Videoklipi aba videostuosti izveiduoti, suokumā vaicojūt rysynuojumu, kai koncentrātā veidā, spylgtā vizualā volūdā uzrunuot Latvejis prezidenturys Eiropys Savīneibys PadūmēSkaiteit vaira »
Fraņča Kempa emocionaluos reiceibys skaidruojums 1917. goda kongresā Rēzeknē
1917. goda 26. aprelī vīns nu radzamuokajim Latgolys atmūdys darbinīkim – Fraņcs Kemps – kūpā ar 49 dūmubīdrim pamat Rēzeknis kongresa telpys. Vitāli svareigais Latgolys inteligencis lāmums – atsadaleišona nu Vitebskys gubernis i apsavīnuošonaSkaiteit vaira »
Kolnasāta 15. novembrī
Raidejumā teik pīsavārsts situacejai Latgolys informativajā telpā. Cik pīejama ir neitrala, objektiva informaceja Latgolā dzeivojūšajim? Kū par tū soka vītejī žurnalisti i sabīdreiba? Raidejums interesejās ari, kas varātu styprynuot Latgolys informativū telpu. Tū vysuSkaiteit vaira »
Latgolys muokslinīki aicynuoti pīsadaleit izstuodē “Rudens 2014”
Latgolys Kulturviesturis muzejs i Latgolys muokslinīku kūpa 19. godu piec kuortys aicynoj Latgolys profesionalūs, aktivi struodojūšūs i studejūšūs jaunūs muokslinīkus pīsadaleit tradicionalajā muokslys izstuodē “Rudens 2014” i leidz 10. novembram Latgolys Kulturviesturis muzejā (AtbreivuošonysSkaiteit vaira »
“Vēstures mirkļu pieturā” itūreiz par vieliešonom
Oktobra pyrmuos dīnys ir paguojušys dīzgon saspryngtā jutūnē – ir nūtykušys Saeimys vieliešonys, piec skaita jau divpadsmytuos. 14. oktobrī “Vēstures mirkļu pieturā” byus vareiba īsavērt Latvejis paguotnē, kas saistuos i ar pošvaļdeibu vieliešonom, iSkaiteit vaira »
Sabīdriskuos organizacejis prosa leidzekļus Latvejis Radejis studejis izveidei
Divpadsmit Latgolys sabīdriskuos organizacejis nūsyutejušys viestuli Latvejis Republikys Ministru prezidentei Laimdotai Straujumai ar lyugumu atbaļsteit i pīškiert budžeta leidzekļus (jaunuos politikys iniciativys ītvorūs) Nacionaluos Elektroniskūs plošsazinis leidzekļu padūmis (NEPLP) i Latvejis Radejis (LR) īcereiSkaiteit vaira »
Latgolā gasteis raidejums “LNT brokastis”
30. junī “LNT brokastu” žurnalisti Oskars Lepers, Rūta Čivča, Agnese Šīrante i Ieva Čakste dūsīs kūpeigā ceļuojumā iz Latgolu. Gondreiž nedelis garumā žurnalisti izbaudeis vaļsts austrumdalis breineiguos dobys skaistumu, īdzeivuotuoju sirsneibu i vīsmīleibu, kaiSkaiteit vaira »


text:
Da 29. decembra Bolvu Centralajā bibliotekā apsaverama Annelis Slišānis austūs deču izstuode “1/4 no #100dečiLatvijai”.
Tekstilmuokslineica Annele Slišāne pyrma vaira kai goda suoce veiduot sovu duovonu Latvejis symtgadei – izaust 100 dečus, kotru nu sova materiala. I materiali cīši dažaidi – na tik audumi, bet ari vysvysaidi augi, pat laikroksti, maiseni, flomasteri… Niu gotovi jau 54 deči, i 25 nu tim apsaverami izstuodē Bolvūs. Kotram dečam kluotyn ir ari Annelis raksteits stuosts, kurā jei aproksta sovys izjiutys voi asociacejis ar izmontuotū materialu.
Vaira par Anneli i juos 100 dečim Latvejai var izzynuot, nūsaklausūt Latvejis Radejis raidejumu “Talantu galerija”, kas izskanēja novembra suokumā.
Karteņa: balvunovads.lv


text:
Muzeju naktī Jelgovys biroja aktīvisti nadaudz pasportuoja i pīsadalieja orientiešonuos pasuokumā, kurs beja vysa Jelgovys centra rūbežuos.
Pīsadalieja vasalys 2 komandys – kuojomguojieji (Evija Valaine, Olita Bidzāne, Anita Vespere i Ērika Augstāre) i ritiņbraucieji (Daila Pastare, Kristīne Makovska i Modris Martinovs)
Guojieji izcīnieja 1. vītu (nu 18 komandom) piec laika viertiejuma, bet ritiņbraucieji daleitū 2. vītu piec punktu skaita!!
Seikuok –> http://www.tornis.jelgava.lv/page/Jaunumi&news_id=243
Nuokušā dīnā biroja vadeituojs Valērijs Kušnirs ari nadaudz pasportuoja i Nordea Reigys maratonā veice 21 km distanci, i nu 3715 finišieja 292.
Lobs darbeņš, kas padareits!
Terēze Stanka