text:
Absorbēt dzejis sajiutu. Saruna ar tulkuotuoju Džeidu Vilu
Intervejis autore: Laura Melne, portals lakuga.lv
Pasasokūt tulkuotuojam i literarajam agentam Džeidam Vilam (Jayde Will) latgalīšu literaturys vuords izskaņ uorpus myusu vaļsts rūbežim. Jis angliski atdzejuojs Raibuo, Ligijis Purinašys i Ingridys Tāraudys dzejūļus, kas izdūti bilingvalajā antologejā “The Last Model/Pādejais modeļs”, i turpynoj itymā vierzīnī struoduot ari iz prīšku. Džeids ir amerikaņu literats, kurs dzeivoj Latvejā, muok vysys treis Baltejis vaļstu volūdys i vuicuos ari latgalīšu rokstu volūdu. Saprūt jis tū cīši labi – intervejā sarunuojam, ka es aizdūšu vaicuojumus latgaliski i gadīnī, ka kū nasaprass, maņ puorvaicuos. Taidu gadīņu praktiski nabeja.
Voi pīminit, kod pyrmūreiz esit sasaskuors ar latgalīšu volūdu voi izzynuojs par taidys eksistenci?
Konkreti, kod izzynuoju par latgalīšu volūdys eksistenci, es napīmiņu. Es jau zynuoju, ka taida ir, bet taišni pyrmuo saskarsme ar latgalīšu literaturu beja ar Raibuo dzeju. Jam beja dzejis kruojuma atkluošona Reigā, bārā “Bolderāja”. Es beju dzierdiejs par jū, tod vaira par jū skaiteju, izzynuoju ari par portalu Lakuga.lv i cytim dzejnīkim. Atkluošonys laikā mes īsapazynom. Maņ cīši patyka i pasuokums, i tys, kai jis skaiteja prīškā sovus dzejūļus. Tod jau beja dūma, ka varbyut varātu koč kū tulkuot. Skaidrs, ka tūlaik latgalīšu volūdā eisti nikuo namuocieju. Kai jau ar kotru volūdu, tys ir vīnkuorši process. Suoču pa lieneišam atdzejuot. Piec tam izzynuoju par Ligiju Purinašu, Oskaru Seikstu, Valentinu Lukaševiču, Annu Rancāni. Tod saprotu, ka “Kultūrzīmēs” (“Latvijas Avīzes” kulturys pīlykums – L.M.) bīži prezentej ari latgalīšu autorus. Tys beja lobs olūts, kur skaiteit koč kū jaunu nu latgalīšu autoru. Pyrma pusūtra goda “Valodu māja” reikuoja latgalīšu volūdys kursus. Tī beja vīna semestra kursi, kurūs vadeja Muora Mortuzāne-Muravska. Tys eistyn daudz paleidzēja, tulkojūt dzejūļus.
Es ari tikū pabeidžu tulkuot dažus paraugtulkuojumus nu Valentina Lukaševiča. Dorbs nūteik tuoļuok. Cerams, ka kaidreiz variešu pavadeit vaira laika Latgolā, kur varātu vaira dzierdēt volūdu. Naasu genijs, saprūtu, ka juoīgulda daudz laika i dorba, kab varātu saprast i runuot labi. Eipaši, runojūt par dzeju, ir juojiut volūda, tuos melodeja, kasdīnys volūda, cytaiž tulkuojumi nabyus cīši dabiski. Maņ juobyut tamā vaļstī voi regionā, lai varātu eistyn labi vuiceitīs.
Kas jius pīsaisteja taišni latgalīšu literaturys atdzejuošonai? Mes zinim, ka daudzim cylvākim, kas skaita i roksta latvīšu literarajā volūdā, reizem reakceja iz tekstim latgaliski ir “es nesaprotu”, “man grūti saprast”. Kas jius mudynuoja raudzeit saprast, i, kai radzu nu golarezultata, na tik raudzeit, tok ari labi saprast?
Es nazynu, ar tom volūdom vīnkuorši ir tai, ka īsapateik… Varbyut tī ir pyrmī īspaidi. Pīmiņu, ka gon ar leitovīšu volūdu, gon marīšu volūdu (tei ir moza sūmugru volūda, kurā runoj Krīvejā) maņ tai beja. Ite es redzieju Raibū, jis suoce skaiteit i maņ iz reizis īsapatyka.
Naseņ beju Latgolā, sasatyku ar Valentinu, Oskaru (Orlovu aba Raibū – L.M.) i Ligiju. Tymā runuošonys veidā ir koč kas taids meils. Ir koč kaidys atškireibys nu latvīšu volūdys, atsaškir melodeja. Koč kas tī ir. Bet, nui, tī beja pyrmī īspaidi ar Raibū, piec tam fantastiska sadarbeiba ar Ligiju.
Latgalīšu volūda nav boguota ar vuordineicom voi cytim paleigleidzeklim, kas varātu byut nūdereigi tulkuotuojam voi cylvākim, kas vuicuos volūdu. Kai jums guoja itamā ziņā? Kaidys beja gryuteibys i kai raudzejot tuos rysynuot?
Zyni, es pat šudiņ nu reita dūmuoju par tū, ka nav tok nikaidys vuordineicys. Zynu, ka eksistej puors gruomotys, tok eistineibā nikaidys myusu dīnu latgalīšu-latvīšu/latvīšu-latgalīšu vuordineicys nav, narunojūt par latgalīšu-angļu. Tys nūzeimoj, ka maņ, vysdreižuok, juosēd i juopīroksta sova. Tok es zynu, cik vajag dorba, kab byutu normala vuordineica. Taidu vuordineicu es naraksteišu, vīnkuorši sovu, kab daudzmoz zynuotu, kū kas nūzeimoj. Vēļ ari tys, ka dažaiduos Latgolys vītuos runoj atšķireigi. Ir juoatšifrej autora volūda. Bet cīši labi, ka es tulkoju dzeivus autorus, vysod varu jim pavaicuot. Tys ir lels pluss. Vysdreižuok, ka es niu nasuoktu tulkuot myrušu autoru tekstus, tys eistyn byutu izaicynuojums. Vyspuor izaicynuojums jau ir ari tulkuot dzeivus autorus. Tok jūs dorbus ir īspieja ari popularizēt uorzemēs. Navajag aizmierst klasikus, bet koč kū dareit var taišni ar myusu dīnu literaturu.
Jius jau stuostejot, ka pyrmais beja Raibīs, piec tam pasaruodeja interese ari par cytim autorim. Kai tei interese tyka da rezultata dzejis antologejis “The Last Model/Pādejais modeļs” formatā?
Platforma “Latvian Literature”, kur es struodoju par literarū agentu i tulkuotuoju, jau struoduoja ar izdevnīceibu “Francis Boutle Publishers”. Tei jau beja izdavuse Valta Ernštreita bilingvalu dzejis kruojumu lībiski i angliski “People like us/Seļļizt nemē mēg”. Izdevnīceibys specializaceja ir mozuos, minoritašu volūdys. Piec tuo kruojuma izīšonys izdevnīceiba gribēja vēļ koč kū nu latvīšu autorim izdūt. Es stuosteju par latgalīšu literaturu, ka ir lobys īspiejis tulkuot. Tod es pa drupeitei suoču jim syuteit Raibuo, Ligijis i ari Ingridys Tāraudys dzejūļus. Jūs vysu treis gruomotys beja izguojušys na reizē, tok nailgi cyta piec cytys. Atrodu ari Ingridys dzeju, i maņ cīši patyka tys haiku styls. Ka es sastuodu kaidu antologeju voi latvīšu autoru izlasi kaidam žurnalam, maņ pateik paruodeit uorzemnīkim literaturys dažaideibu, kab jī nadūmuotu, ka mums ir koč kaida vīndabeiga literatura. Maņ patyka, ka kotram nu treju autoru ir sovs styls.
Piec gruomotys izdūšonys mums pārņ vēļ beja kūpeigs pasuokums Skotejis leluokajā dzejis festivalā. Vyss, prūtams, nūtyka virtuali. Tys beja cīši forši. Ari Latvejā “The Last Model” beja medeju viereiba, tys mani īprīcynuoja. Es nazynuoju, kū gaideit nu Latvejis publikys, tok tū gruomotu skaiteja, par tū raksteja i runuoja. Tys beja pandemejis laiks, kod navarēja organizēt atkluošonys.
Niu tuoļuok struodojam ar Ligiju, byus “Women in translation” pasuokums (Amerikys PEN kluba organizāts pasuokums – L.M.). Tod jau redzēs. Ar tū izdevnīceibu pasauli vyss īt dīzgon lānai, tok ceru, ka niu mes brauksim iz gruomotu izstuodem Leipcigā, Londonā, Boloņā i cytur i varēsim atrast potencialūs izdeviejus ari latgalīšu autorim.
“The Last Model” maņ ruodejuos interesants divejūs aspektūs. Pyrmais, ka tys ir bilingvals izdevums. Ūtrais – kai saprūtu, tī dzejūli beja īprīšk napublicāti, navys jau nu autoru kruojumu. Voi tys beja izdevnīceibys uzstuodiejums?
Nui, tys guoja nu izdevnīceibys pusis – kab tī vysi dzejūli byutu napublicāti voi vysmoz nabyutu publicāti vīnā gruomotā. Dūmoju, ka tys beja labi, partū ka Latvejis publikai tei ir kai atseviška gruomota latgaliski. Vairums nu tūs dzejūļu vyspuor nabeja nikur publicāti – ni internetā, ni gruomotā. Beja ari dūma, ka tei varātu byut kai atseviška gruomota latgaliski runojūšim cylvākim, tok beja problema ar gruomotu veikalim. Var nūpierkt internetā nu izdevnīceibys, Reigā beja vareiba nūpierkt veikalā “Robert’s Books”, i tei beja vīneiguo vīta. Pi mane vēļ ir eksemplari, ka kaids grib nūpierkt.
Es, prūtams, gribieju, kab tei gruomota byutu daīmama. Ir gryuši puordūt gruomotu veikalim tulkuotuos latvīšu autoru gruomotys voi ari jī nagrib jimt daudz. Žāļ, ka niu jau ir tik daudz tulkuojumu, tok jī navar atrast gruomatneicys. Dūmoju, ka turistim Reigā, Latvejā, tys interesātu. Es ari pats asmu vīns nu tūs cylvāku, kas, braucūt iz Pragu voi Varšavu, pierk pūļu voi čehu autoru dorbus. Tai jau ari cylvākim pasaruoda interese par literaturu.
Voi uorpus Latvejis, popularizejūt literaturu storptautyski, ir jiutama atškireiba, voi konkretais dorbs ir latgaliski voi latvīšu literarajā volūdā?
Dūmoju, ka myusu vaļstei kai taidai ir juoīgulda cīši daudz dorba, partū ka daudzi par mums nazyna. Tys atsatīc kai iz latvīšu, tai latgalīšu autorim. Kai vaļsts mes asam taida nazynoma. Vysod soku, ka tys ir taipat kai pyrma 30 godu, kod nivīns nazynuoja par zvīdru i dāņu filmu industreju, skandinavu filmom. Niu vysi zyna, kas ir režisors Larss fon Trīrs, akters Mads Mikelsens. Tok jī 30 godu laikā īguļdeja miļjonus, kab jūs filmu industreja byutu radzama. Es skaitu, ka mums vajag tū dareit. Na tik literaturā, bet vysuos nūzarēs. Tod varbyut vaira nabyus vaicuojumu, kas ir Latveja i kur tei atsarūn. Niu mes doram itū dorbu. Pa manim, koč kaidā ziņā tys jau ir izadevs. “Mātes piens” beja dīzgon radzama gruomota, par tū dīzgon daudz raksteja uorzemu presē, tū tulkuoja daudzuos volūduos. Ir juostruodoj iz prīšku.
Kaida vyspuor ir literaruo agenta kasdīna? Tei nūteikti nav tei profeseja, kuruos dorbu vysi cīši labi puorzynoj i saprūt.
Asam treis literarī agenti: es, Vilis Kasims i Žanete Vēvere-Paskvalini. Mes platformā “Latvian Literature” suocem struoduot 2016. godā – braukt iz gruomotu izstuodem, pīsadaleit izdevieju vizeitēs, kuruos mes reikojam. Mes meklejam uorzemu izdeviejus, medejus, žurnalus, kab varātu eksportēt latvīšu literaturu. Muns kasdīnys dorbs ir byut kontaktūs ar izdeviejim, raksteit jim e-viestulis, meklēt jaunus izdeviejus, īsaisteit dorbā tulkuotuojus. Es struodoju ari ar cytom volūdom, tulkoju nu leitovīšu, igauņu, vuocu. Niu varbyut mozuok, daudz laika aizīt dorbam ar aktualajim projektim. Cikom ar vysim sasazynoj, roksti viestulis i tai tuoļuok, tai vysa dīna paīt. Vēļ muns dorbs ir ari skaiteišona, kab zynuotu, kas nūteik Latvejā. Raugu skaiteit jaunizdūtuos gruomotys. Taids apmāram ir muns dorbs.
Par skaiteišonu byus ari muni pādejī vaicuojumi. Kū vēļ asat skaitejs nu latgalīšu autorim, kas varbyut jums ruodīs taids īvīreibys cīneigs? Varbyut jius grybātu vēļ kū puortulkuot? I varbyut tei varātu byut ari proza, na tik dzeja?
Niu es puorsvorā skaitu dzeju, partū ka es tū spieju. Dūmoju, ka vaira vajadzātu skaiteit ari prozu, tok tys pajam vaira laika. Niu maņ iz golda stuov Oskara Seiksta kruojums, Marijis Dzeislys, Inetys Atpilis-Juganis gruomotys. Eistineibā cīši daudz ir izguojs pādejā laikā, i tys prīcynoj. Es ari dzeju vysuos volūduos skaitu dīzgon lānai – leidz divdesmit dzejūlim, kab varātu absorbēt tū sajiutu. Nagribu vīgli skrīt iz prīšku ar dzejis kruojumim. Bīži ir, ka skaiti dreiži, bet piec tam aizmiersti i vyspuor napīmini, par kū beja tei gruomota. Kab es saprostu, voi varātu nu kruojuma kū tulkuot, maņ vajag skaiteit nasteidzeigai. Maņ plauktā stuov ari Sandrys Ūdris gruomota, tok, kai saceju, niu vaira nūsadorboju ar dzeju. Varbyut iz prīšku skaiteišu vaira ari prozu. Tok skaiteišonys ryndā stuov ari latvīšu autori, vajag veļteit laiku ari jim.


c: text/html

text:
Upeitis svātkūs otkon gasteis Latvejis Nacionalais teatris
22. i 23. augustā Viļakys nūvoda Škilbānu pogosta Upeitē tiks svieteiti tradicionalī “Svātki Upītie”, kurymūs jau ūtrū godu piec kuortys ar izruodi gasteis ari Latvejis Nacionalais teatris.
Svātki suoksīs 22. augustā, kod 10.00 pi Upeitis Tautys noma nūtiks muzykls “Maija i Paija”. Tam sekuos meistardarbneicys, atrakcejis i sportiskuos aktivitatis, nu 17.00 Upeitis Tautys nomā paradzāts Upeitis bārnu kapelys koncerts “Dzīduot muoku, doncuot muoku…”. 21.30 suoksīs nakts traseite, kam sekuos bals kūpā ar grupu “Unknown Artist”. Vysys nūtikšonys itamā dīnā bez moksys.
23. augustā 17.00 Upeitē gasteis Latvejis Nacionalais teatris ar izruodi “Pieaugušie” (īīšonys moksa 1,50 eiro). Teatram tei byus jau ūtruo gasteišonys reize Upeitē, partū ka pyrma goda jī skaiteituojim pīduovuoja izruodi “Īstā bērnība”. 22.00 svātkus nūslēgs bals kūpā ar grupu “Ginc un Es”, kurymā ar teatra beletim īīšona bez moksys, puorejim 2 eiro.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Mārīte Slišāne
Mārīte Slišāne, dz. 07.04.1985. Upītie, Ontona i Irēnas Slišānu saimie, kuo jaunuokīs bārns.
Jai ir vieļ divas vacuokuos muosas – Annele i Lienīte, i bruoļs Andris. Pīdzymyse tīši Lyldīnos, jei smejuos, ka nu to esūt tei mīlestība pret putnīm i ūluom. Braucūt iz Upīti, lai izbaudietu kulinarū montojumu nūteikti ir juopagaršoi “Māgalines cipīšu” saryupietī gordumi.
Leidz školas vacumam auga pa dvoru vīna pate. “A tuo i augu vīna, ar sevi pa dīnuom, pate ar sovuom dūmuom, ar gruomatuom (daudz laseja gruomatas, jū mamma struodova bibliotekā, tuopiec tyka izlasietas vusas jaunuokuos gruomatas), īdūmuom… deļ tam laikam i ir tuo, ka ešu tik intraverta i lobuok jyutūs vīna, na starp cylvaku pūļīm. Cik atskrieja tāta nu kolhoza pi mans, iest uztaisiet, voi aizvest iz iednīcu (te Upītie agruok beja iednīca), cytreiz paniema iz kantori leidzā. Bīži kūpā ar tātu apbraukova teirumus juo boltejā Ņivā. Tāta niema kliepie, ļāva stūri grūziet”.
Par tātu jei soka tuo: ” Tāta man vīnmār ir bejs tuods ideāls, nazynu, vīnmār esu bejuse lepna, ka man tuods tāta – gudrs, varūšs, ar idejuom bogats, kas beja geniālas, ar juo dorbu, izdūmu, spieju turietīs pi sovim uzskotīm i viertībuom.”
Izamuocejuos Upītes pamatškolā, tod Bulduru Duorzkūpības vydškolā. Buldurus sovā laikā beja beidzs juos tāta. Tod studeja Riezeknes augstškolā filologus, kur studeju laikā, pus godi beja ERASMUS apmainas studijuos Kauņā. Tuopat kuo juos tāta i mamma Mārīte ir struodovuse Upītes bibliotekā. Kod Mārītes tāta atkluoja muzejā kuodu izstuodi, tod Mārīte viel moza byudama cepa peiragus i plātsmaizes, lai uzcīnuotu vusus.
Nu biernības Mārītei ir patics tys svātku process, ka rūsuos vusi pa virtuvi, taisa vuskaut kū, gaiss smuordoj piec gordumīm. Tādin Mārīte taisa gordumus ar sovu biernības garšu i smuordu, uzsverūt, ka tys ir pats lobuokīs i lutynoi ar sovīm gordumīm ari apkuortejūs cylvakus i Upītes vīsus. Ari Nacionaluo teātra akteri, koris “Balsis”, dažuodi ceļuotuoji ir cīnuoti ar Mārītes captajuom plātsmaiziem. Sovūs gordumūs jei var salikt sovus produktus – ūlas, pīnu, svīstu, tuoragu, kriejumu. Grybīs, lai biernības garša dzeivoj, tuo varūt sazatikt ar tātu, mammu i tuo kuods cyts atceruos sovu biernību apādūt… i tū jei gryb īmuociet sovīm bārnīm – ka tys ir tik garšīgi, najov veikala plauktūs. Mārītes tortes ir ceļojušas iz tyvuokuom i tuoluokuom vītuom. Tuoluokuos vītas varātu byut Viļaka, Bolvi, Rēzekne, Alūksne, Reiga, Jūrmala. 2021.godā Upītie pīzadaleja “Lauku kafeinīcā”, kur degustiet gordumus brauca cylvaki, nu dažuoduom vītuom.
Mārīte nu mozuom dīnuom ir bejuse cīši saimnīciska. Moziņai ir patics ņemtīs ar cuoļīm, vistiņuom i gaili. Tādin lylai esūt jai ir sova dažuodu vistiņu saimnīcība, kas diej kruosainas ūliņas. Gūtiņas Mārīte slaukt īzamuoceja jov nu 7 godu vacuma. 10 godūs jov saimnīkova vīna pate ap treis i četruom gūviem. Stuosta, ka beja moza grybejuse byut par vetārstu.
Pādejā laikā Mārīte ir palykuse populara ar sovīm gordumīm Facebook, kur jei īlīk “gordūs” attālus, kam kluot ir pīvīnuoti cīši izjusti i puordūmu pylni dzejūļi. Starp cytu Mārīte dzejuļus roksta jov nu 15 godu vacuma, jai 2008.godie ir izdūts vīns prozas dorbu kūpkruojums kūpā ar Ilzi Keišu "Dzīves mīlēšana".
Te vīns nu Mārītes daudzejīm dzejūļīm:
Īmeit pādu snīgā
Dubļūs
Atstuot sauli īkuortu
Līpā
Pīdzymt Lyldīnuos
I šyupuotīs
Reizie ar zvierbuļim
Salasiet mogiuņu buļceņu
Siekleņis
Pa vīnai, ūtrai, trešai
Sauvie, mutie
Kliepie…
/2021.goda marts/


text:
Grupai “Dabasu durovys” jauna dzīsme “Asteris” i ceļš iz jaunu albumu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Grupa “Dabasu durovys”, īzeimejūt jauna grupys albuma īrokstu, publiciejuse jaunu dzīsmi “Asteris”, kurys tekstā izmontuota diveju autoru – Inetys Atpilis-Juganis i Mārītis Slišānis – dzeja, viestej grupys publiskuotuo informaceja.
“Dabasu durovys” Latgolys i ari Latvejis mārūgā ir labi zynoma grupa. Pyrmais albums ar nūsaukumu “Lepetnīks” izguoja 2008. godā. Sovpus kūpumā grupa leidz šam izlaiduse pīcus albumus. Grupā pīsadola Arņs Slobožanins (vokals i gitara), Aleksandrs Tamans (bungys), Māris Veliks (gitara), Valdis Rundzāns (basgitara), Vladimirs Šuvalovs (akordeons). Gona bīži kai basgitarists grupai pīsavīnoj ari Mārcis Lipskis i kai gitarists Romāns Sladzis.
Grupys “Dabasu durovys” liders Arņs Slobožanins viestej, ka grupai cytugod izīs sastais studejis albums. “Itūšaļt albums ir tapšonys stadejā. Piļneibā gotovys ir treis dzīsmis, nu kurūs izavielieju publicēt dzīsmi “Asteris”,” tai stuosta Arņs.
“Jaunais albums byus konceptuals, albuma nūsaukums “Dīnys i nadīnys”. Albums byus par pīradzātū, pīdzeivuotū, par personeigim nūvāruojumim, īškejim puordzeivuojumim. Klausūtīs albumu, kotrs pats varēs saprast tuo koncepceju.”
Arņs ari papyldynoj, ka leidz albuma atkluošonai cytys dzīsmys natiks publicātys, viņ pyrma pošys albuma izīšonys tiks publiskuots golvonais singlys. Albumā kūpumā byus desmit kompozicejis.
Dzīsmis “Asteris” skice rodusēs Latvejis Radejis Latgolys studejis myusdīnu latgalīšu literaturai veļteitajā raidīrokstā “Puslopys”, kura laikā Arņs īrosts roda dzīsmi ar raidīroksta gosta vuordim. Itūreiz dzīsmē izmontuota diveju autoru – Inetys Atpilis-Juganis i Mārītis Slišānis – dzeja.


text:
“Piļsāta pi upis” ir 2020. goda skateituokuo kina Latvejis kinuteatrūs, tū ir nūsavāruši ap 70 000 skateituoju. Latvejis Nacionalajā kinu bolvā “Lielais Kristaps” kina tyka izvirzeita 15 nominacejom i tyka apbolvuota četruos nominacejuos. Kai sacejs kinys režisors Viesturs Kairišs: “Kina ir latgalīšu volūdā – skaistuokajā pasauļa volūdā.”
Filmys pamatā ir attīceibu stuosts, meilys treisstyurs, iz paguojušuo godu symta 30.–40. godu viesturiskūs nūtykumu puormaiņu fona. Dailmaļavuotuoja Aņša īcarātuo ir ebreju meitine Zisla, tok mārgys tāvs līk jūs mīlesteibai škieršļus. Saīt tai, ka itymā laikā Aņša dzeivē pasaruoda šmukuo latvīte Naida. Storp treis varom, kas sabrodoj Aņša piļsātu, divom sīvītem, kurys plūsa juo sirdi, īspiejama tikai vīna izvēle.


text:
Kolnasāta 15. novembrī
Raidejumā teik pīsavārsts situacejai Latgolys informativajā telpā. Cik pīejama ir neitrala, objektiva informaceja Latgolā dzeivojūšajim? Kū par tū soka vītejī žurnalisti i sabīdreiba? Raidejums interesejās ari, kas varātu styprynuot Latgolys informativū telpu. Tū vysu sižetā skaidroj Latgolys kolegs Teņs Bikovskis. Literats Valentins Lukaševičs vuordineicā skaidroj vuordu “medejs” i “medeji” lītuojumu i izrunu. Sovukuort Guna Zvīdre, Latvejis naatkareibys proklamiešonys godadīnā, rauga apzynuot, kas byutu juopaveic leidz Latvejis symtgadei i myusu vaļstsveirim, i Latgolys cylvākim.
Raidejumu klausīs ite.


text:
Kruoslovā atkluots “Grāfa Plātera notāra kabinets”
Decembra beiguos Kruoslovys Viesturis i muokslys muzejā tyka atkluota jauna ekspoziceja “Grāfa Plātera notāra kabinets”.
Ekspoziceja “Grāfa Plātera notāra kabinets” aptver Kruoslovys viesturis periodu nu 19. godu symta beigom leidz 20. godu symta 20. godim, kod Kruoslovys viesturē, kas gondreiž 200 godu beja saisteita ar Plāteru dinastejis vuordu, nūtyka īvāruojamys puormainis, kuru deļ Plāteri pagaisynuoja sovu īprīkšejū vareneibu i ītekmi Latgolā i atstuoja Kruoslovu.
Ekspoziceja īpazeistynoj ar diveju Kruoslovys saimu – Šarkovsku i Rabinoviču – viesturi. Tuo laika atmosferā ļaun īsajust autentiskī prīškmati: Šarkovsku saimei pīdarūšs 19. godu symta firmys “H.Gentsch” flīgeļs, Kuzņecova fabrikys fajansa i porcelana trauki, kai ari mebelis i fotografejis.
Ekspozicejis zynuotniskuos koncepcejis autori ir muzeja kruojuma globuotuoja Alla Lomanovska i muzeja direktors Valdemārs Gekišs, telpys dizainu veiduojs Reigys muokslinīks Aivars Klindžāns.
18. godu symta beiguos piec grafa Plātera aicynuojuma iz Kruoslovu atbrauce rabins Rabinovičs. Juo dāli i unuki naturpynuoja senču tradicejis i nabeja rabini. 19. godu symta vydā Samuils Rabinovičs (1845–1916) i juo bruoļs Tuvja Rabinovičs beja apgaismuošonys kusteibys “Haskala” pīkritieji. Cara Aleksandra II vaļdeišonys laikā (1855-1881) Samuils Rabinovičs nūkuortuoja eksamenu, kas ļuove jam piļdeit pylnvaruotuo lītveža funkcejis.
Samuils beja ilggadejs apdrūšynuošonys bīdreibys “Russkoje strahovoje obščestvo” (Krīvu apdrūšynuošonys bīdreiba) puorstuovs Kruoslovā. Juo pakolpuojumus izmontuoja ari grafa Plātera saime. Nūviertejūt Samuila Rabinoviča dorbu, grafs Gustavs Plāters izduovynuoja jam zalta zeimūggradzynu ar monogrammu.
Tuvjis Rabinoviča dāls Moisejs (1882–1941) nu 1927. leidz 1932. godam beja Kruoslovys piļsātys golva. Ūtruo pasauļa kara laikā Moisejs, juo sīva Maša, jaunuokais dāls Aleksandrs, kai ari daudzi Kruoslovys ebreji tyka nūgalynuoti.
Samuila Rabinoviča unuks Mihails Botviņņiks (1911–1995) beja pasauļa čempions šahā 1948.–1957., 1958.–1960. i 1961.–1963. godā.
Ūtrs unuks Izāks Rabinovičs (1911–1977) dzeivuoja Reigā, beja īvāruojams matematiks, astronomejis viesturnīks i zynuotnis popularizietuojs.
Aleksandrs Šarkovskis (1867–1950) beja pādejais Kruoslovys eipašnīku grafu Plāteru lītu puorvaļdnīks i līcinīks jūs vareneibai i tuos nūrītam. 20. godu symta suokumā Aleksandrs beja aktivs Kruoslovys Breivpruoteiguos guņsdziesieju bīdreibys vaļdis lūceklis.
Aleksandra Šarkovska dāls Josifs (1901–1961) beja pazeistams uorsts oftalmologs, profesors Krīvejā. Meitys Marija (1901–1977) i Bronislava (1896–1991) ilgus godus struoduoja Kruoslovys školuos.
Samuila Rabinoviča i Aleksandra Šarkovska saimis grafu Plāteru laikā 19. godu symta beiguos i 20. godu symta suokumā, kai ari vāluok beja cīši cīnejamys i labi zynomys Kruoslovā i uorpus tuos.
Muzeja darbinīkim ari niu ir loba sadarbeiba ar Šarkovsku i Rabinoviču saimis puorstuovim. Vairuokus eksponatus jī jau ir izduovynuojuši muzejam, par cytim rysynojās sarunys. Cytugod obeju saimu puorstuovi planavoj atbraukt gostūs iz sovu vacvacuoku dzimtini.
Ziņu sagataveja: LaKuGa
Karteņa: kraslavaspils.lv


text:
Olas meita.
Teicējs J. Sylāns Kaunatu pag.
Vīnā cīmā dzeivuoja vīns vecs ar sovu buobu. Jīm bārnu nabeja, bet beja malna vistiņa un tei vistiņa kotru dīnu nūdēja pa divi ūliņas. Dzeivouja veči na boguoti ,un, na cīši bēdīgi. Nikaidas bādas ji naredzēja, bet vīna nalaime aim beja, ka nav bārnu, jīm Dīvs nadeva.
Kaidā dīnā malnuo vistiņa nūdēja treis ūliņas: divi ūliņas beja kai ūliņas, bet trešuo beja cīši lela. Veči gribēja itū trešū ūliņu puorsist un pasavērt, kas tymā ūliņā ir vydā. Lai syta cik sizdami, bet nikai navarēja puorsist, ūliņa beja brīsmīgi cīta. Pajēmja vecs itū ūliņu, nūlyka uz cepļa un pavysam par itū aizmiersa.
Vīnu reizi uz cepļa izskrēja pele un ar sovu asti puorsyta tū ūliņu. Nu tuos ūliņas izzalaupīja moza meitiņa, kura beja cīši smuka. Sēd aiz golda vecs ar sovu buobu, ād vuorētus zierņus un dzierd, ka nazkas uz cepļa runoj: "Mamiņ, es zierņu gribu!"
Nūsabeida vecs ar sovu buobu un guoja vārtūs. Veras: uz cepla sēd meitiņa. Prīcīgi palyka veči un pajēmja itū meitini sev par eistynū meitu. Dzeivuoja itei meitiņa pi veču, auga jei na pa dīnom, bet pa stundem, un taisījuos arvīn smukuoka un smukuoka Jei paleidzēia vecenei struoduot un kur rūkas pīliks, tī vyss gotevs apstruoduots.
Vīnu reizi meita runoj: "Es gribu īt pi veira."
Pabāduoja veči, bet kū darīt, vajag atdūt meitu pi veira. Veči uzaicynuoja vysu pasauli, kab pi jū meitas brauktu jauniči svuotūs, ka vysi byutu lobi un boguoti.
Vīnu reizi pībraucja daudz jauniču nu vysom pusem, vysi taidi muocīti un boguoti. Atbraucja taipat ari vīns nabogs puiss, jis kaut beia nabogs, bet cīši samuks. Meitai nabogs puiss uz reizes patyka un jei pasacīja, vysim dzieržūt : ,,Naboga puiss byus man par veirul"
Vysi boguotī jauniči uzreizes palyka dusmīgi un pasacīja: "Mēs nagribam, ka ar myusim aiz vīna golda sādātu itys naboga puiss."
Vecs ar veceni ari suoka lomuot sovu meitu un gribēja izdzeit nu nstobas tū naboga puisi, bet meita suoka rauduot un pasacīja: "Es ni pi vīna boguota naīšu, kai tik pi ituo naboga puiša!"
Vacs nagribēja, kab boguoti jauniči byutu dusmēgi, jis vysus jauničus sastatīja vīnā rindā. bet meitai aizsēja acis ar skustiņu un pasacīja : "Kuru tu, paša naradzūt, izlasīsi, tys byus tovs veirs !"
Meita apstaiguoja vysus tm pīguoja pi naboga puiša un izlyka jam uz kryutim sovu rūku un runoj: "Itys ir muns veirs!"
Kū darīt? Vysi boguotī jauniči aizbraucja uz sātu bez jaunives. Ūtrā dinā sataisīja lelas kuozas, labi padzēŗa un suoka dzeivuot laimīgi.


text:
Kai mozuokumtauteibys izjiut i styprynoj pīdereibu Latgolai i Latvejai?
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Latvejis dzimšonys dīnā mes svynam pīdereibu sovai vaļstei, tei ir lela vierteiba, ka varim byut vīnuoti i pa sovam atškireigi reizē, cytim vuordim – byut poši. Ari etniskā ziņā. Portals lakuga.lv vaicoj, kai pīdereibu Latvejai i Latgolai izjiut i styprynoj ukraini, vacticeibnīki i ebreji.
Muzeja “Ebreji Daugavpilī un Latgalē” direktors Josifs Ročko:
Grybu apsveikt vysus Latvejis cylvākus vaļsts svātkūs i nūvēlēt vysim laimis, veseleibys, iztureibys. Šudiņ myusu ebreju kūpīna ir nalela, bet mes dorbojamēs. Sinagogys muzejā ir izstuode “Izcilie Daugavpils ebreji” par apmāram 100 cylvākim, kuri dzymuši i ar sovim lobajim dorbim izdarejuši kū lobu ari Latvejai i Latgolai. I tys faktiski ir aplīcynuojums, ka ebreji ir naatjamama juos daļa. Ūtra izstuode, kuru asmu veiduojs, saucās “Izcilie Latgales ebreji”. Tī ir stuosti par Rēzeknis, Ludzys, Krustpiļs, Leivuona, Preiļu, Dagdys i cytuos Latgolys vītuos dzeivojūšim ebrejim. Jī vysi ir izcylys personeibys, ar kū mes lepojamēs.
I muns pādejais dorbs ir “25 Latvijas ebreju kalendāri”. Jius saceisit – kalendari, nu kas tys ir! Padūmu laikūs nikaidu ebreju kalendaru navarēja byut, partū ka kalendars vysod saisteits ar religeju, religiskim svātkim. Saprūtams, ka padūmu laikūs tys beja aizlīgts, par tū varēja tikt cītumā i cytaiduos napatikšonuos. Jau Latvejis naatkareibys laikā Latvejis ebreju kūpīna i kūpīna “Šamir” Reigā suoce izdūt kalendarus. Kotru godu izdūdam kalendaru, i na viņ svātku dīnys tī atzeimuotys, rokstom par tradicejom, Latvejis sinagogom, izcylom personeibom.
Pādejais kalendars veļteits ebreju iedīnim, kruosains i ar daudzom receptem, itū kulinarū montuojumu var lītuot vysa sabīdreiba. Tys ir aplīcynuojums, ka asam Latvejis i Latgolys cylvāki.
Rēzeknis ukraiņu bīdreibys vokaluo ansambļa “Vodograj” vadeituoja Tatjana Orlova:
Mes te Latvejā, Latgolā, dzeivojam gona seņ, es te asmu jau 46 godus, cytim tī ir 40–30 godi. Tū pīdereibu kotrys individuali uztver sovaižuok – caur sovu saimi, caur sovu stuostu, kai jis tics Latvejā, a sabīdryskā leiminī mums svareigi, ka myus aicynoj pīsadaleit latvīšu svātkūs, dzīduot koncertūs i vysaidūs pasuokumūs, tai myus atzeist par pīdereigim kūpejai Latgolys sabīdreibai.
Mums cīš daudz kūpeiguo, es vys vairuok i vairuok tū atkluoju. Tradicejis kūpeigys. Reizem, redzīs, kur tuos latgalīšu i ukraiņu dzīšmu melodejis tik leidzeigys, vuordi gon ir par kū cytu. Beju puorsteigta, ka tik cīši sakreit ari svātku tradicejis. Te Latvejā cīš sviņ Juoņus, Ukrainā tī ir Ivana Kupalys svātki, jūs sviņ nu 6. iz 7. juli. Mes ari puori guņskuram lācam, dzīsmis par Ivanu Kupalu dzīdim. Kod veiduoja mozuokumtauteibu kalendaru i praseja, kaidu mienesi kotra bīdreiba jims, es deļ ukraiņu pajiemu juli ar Ivanu Kupalu. Vysys sābru tautu kulturys saknē ir seņusenejais montuojums, mes vysi asam turpynuotuoji. Es caur kūpeigū atkluoju sev vairuok i vairuok Latgolu. Leidzeiba virtuvē vēļ leluoka – Latgolys saimineicys kuopustus sutynoj piec tuos pošys receptis, viņ Ukrainā vēļ dalīk kluot pupenis. Voi tei ir lela atškireiba?
Puļcētīs bīdreibā līk skumšona piec dzimtinis. 1973. godā veirs mani iz teni atvede, kai es skumu piec sātys! Ukraiņu žurnalus izraksteju, bet maņ tryuka dzeivuos komunikacejis ar tautīšim. Paguoja laiks, īsapazynu ar dažim Rēzeknis ukrainim. Bet padūmu laikā tys beja taidā koktu leiminī.
Kod varējom izveiduot bīdreibu, mes ar skrītini iz tīni nūskrējom. Suokumā vīnkuorši sasalasejom i rauduojom, tod jau suocem dzīduot, tuoļuok izveiduojom ansambli, kuram jau 20 godu. Dvēsele cēlēs, izreiz cyts nūskaņuojums. Ka kaidu laiceņu naasam sasatykušys, dvēsele skumst. Bīdreiba ir kai lela draudzeiga saime.
Pi Latgolys asmu pīroduse, maņ pateik i doba, i puorejais pa manim, a dvēselis piļneibai vajag sovu dzymtū.
Latvejis kulturys viestneica, Latvejis vacticeibys viesturis pietneica Tatjana Kolosova:
Vyss suocās nu tāva sātys. Latgolys staraveri nazkod bāga nu Krīvejis vaļsts, kur piec Krīvu Pareizticeigūs bazneicys škeļšonuos vacuos ticeibys pīkritiejus suoce vojuot. Pyrma treju godu symtu vacticeibnīki niulenejā Latgolys zemē atroda patvārumu. Te jī suoce ceļt sātys, kūpt zemi, veiduot saimisteibys.
Jau paaudzēs Latveju i Latgolu jī skaita par sovu Dzimtini, i cytys jim nav. Krīveja – tikai etniskuo dzimtine, bet daudzi tī pat nav bejuši. Te, Latgolā, jī saglobuoja i globoj tuoļuok sovu ticeibu, volūdu, kulturu, sadzeivi. Ar laiku jim izaveiduoja draudzeigys attīceibys ar latgalīšim.
19. g. s. ūtramā pusē i 20. g. s. suokumā daudzuos piļsātuos ekonomiku suoce atteisteit tureigūs vacticeibnīku leidzekli. Kod veiduojuos Latvejis vaļsts, vacticeibnīki napalyka molā. Jī breivpruoteigi aizguoja Latvejis armejā. Mes lapojamēs ar Latgolys vacticeibnīkim Nikitu Ivanovu i Feofanu Radionovu, kuri ir apbalvuoti ar Luočplieša Kara ordini.
Vacticeibnīki aktivi pīsadola Latvejis politiskajā dzeivē. I paguojušajā, i niulenejā Saeimā mes atrūnam jūs vuordus. Storpkaru laika Saeimuos četrys reizis vacticeibnīkus puorstuovēja Meletijs Kallistratovs nu Daugovpiļs. Taipat vacticeibnīku interesis puorstuovēja Stepans Radionovs, Ivans Jupatovs, Timofejs Pavlovskis, Grigorijs Jelisejevs. Šudiņ Saeimys deputatu pulkā vacticeibnīkus puorstuov Ivans Ribakovs i Vladimirs Nikonovs.
Mes lapojamēs par vacticeibnīku īguļdejumu Latvejis kulturā. Vysim zynoms izcyluo komponista, simfonika Juoņa Ivanova vuords, kurs cielīs nu saimis ar dziļom vacticeibnīku saknem.
Šudiņ Latgolys zeme tur na tikai vacticeibnīku lyugšonu nomus i ar tū ticeibu, bet ar vaļsts i pošvaļdeibu atbolstu teik saglobuota vacticeibnīku kultura – skaņ goreigī teksti myusu radūšūs kolektivu izpiļdejumā, sajam atbolstu projekti par tradiceju kūpšonu. Myusu vacticeibnīku dzejnīki Pjotrs Antropovs, Ivans i Aleksejs Solovjevi, Georgijs Koroļkovs apdzīduojuši Latgolys zemis i sovys sātys skaistumu.
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Jauneklis apprecē saules meitu.
Teicēja Veronika Pizele Jasmuižas Blakās. Kultūras balss kr.
Dzeivuoja veirs ar sīvu un jīm beja dāls Juonis. Dreiži muote ar tāvu nūmyra un Juonis palyka vīns pats. Jau Juonis izauga lels un jam vajadzēia īt dīnēt, Atspīdja Juonis ar maizes luopstu sovu ustabiņu un aizguoja dīnestī.
Laiks guoja un Juonis, atdīnējis sovus gadus, guoja uz sātu. Īdams uz sātu, Juonis nūpierka vazumu ladūņa un upurej Dīvam. Atīt engeļs un prosa: "Kū tu te, Juoņ, dori?"
"Dīvam upurēju!" atbildēja Juonis.
"Jau gon, Juonīt, ej uz sātu!" soka engeļs.
"Atdūd Saules meitu man par sīvu, tad īšu uz sātu!" atbildēja Juonis.
Engeļs aizguoja prūjom. Juonis nūpierka ūtru vazumu ladūņa un otkon upurej Dīvam. Atīt engeļs un soka: "Ej, Juonīt, uz muojom, jau gon Dīvam upurēt!"
"Atdūd Saules meitu man par sīvu, tad īšu uz sātu!" atbil,
dēja Juonis.
Tad engeļs soka: ,,Nu ej, ej, Juonīt, uz muojom!"
Juonis atguoja uz muojom, nūskaitīja puotorus un atsagula. Reitā pasamūst Juonis un redz, ka ar jū gu cīši skaista meita. Tei meita beja Saules meita. Pasaver Juonis uz golda un redz, ka uz golda vysaidu ēdīņu un dzērīņu pylns: "Tai luonis ar Saules meitu dzeivuoja ilgus godus.


text:
Lakuga.lv sajāmuse atbolstu Latgolys kulturys programys ītvorūs
„Latgolys Studentu centra” eistynuotais projekts „Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” itūgod dorbu turpynuos Latgolys regiona atteisteibys agenturys i Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programys ītvorūs. Konkursa kuorteibā LgSC īsnīgtais projekts beja tūs 42 projektu vydā, kas sajēme atbolstu. Portala uzturiešonai tyka pīškierti 1500 lati, i projekts tiks eistynuots nu 2013. goda 27. maja leidz ituo goda 1. decembrim.
Ar puorejim atbaļsteitajim projektim var īsapazeit ite.
„Latgalīšu Kulturys Gazeta” jūprūjom ir pasaulī vīneigais latgaliski rokstūšais interneta medejs i ir palykuse par sova veida latgalīšu puļciešonuos vītu internetā, kur vysod var satikt kaidu pazeistamu, atrast kū sev nūdereigu i saistūšu.
Projekta „Latgalīšu kulturys zinu portals lakuga.lv”
Vadeituoja Vineta Vilcāne
vineta@lgsc.lv


text:
Latgolā 10. reizi vargaņu dīnys
Rokstu sagatveja: lakuga.lv
Nu 12. da 27. juļa Latgolā nūtiks 10. storptautyskais festivals “Latgales ērģeļu dienas 2019” koncerti. Itūgod byus vareiba baudeit 9 augstvierteigus koncertus. Jubilejai par gūdu, festivals pyrmū reizi izīt uorpus bazneicys – jaunūs stabuļu vargaņu īskandynuošonys koncerts Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolā, kur pīredziejušūs Krīvejis muzyku Denisa Mahaņkova i Dinys Ikhinys vadeibā nūtiks ari meistarklasis jaunajim varganistim, informej festivala organizatore Larisa Carjkova.
Itūgod festivalā pīsadola vairuoki izcyli muokslinīki: vijūļneica Paula Šūmane, arfiste Ieva Šablovska, dzīduotuoji Dainis Skutelis i Agnese Urka, varganisti Diāna Jaunzeme-Portnaja, Iveta Pelše, Larisa Carjkova, Digna Markule, varganistu duets Deniss Mahaņkovs i Dina Ikhina (Krīveja) i daudzi cyti. Festivala eipašī gosti – Jāzepa Vītola Latvejis Muzykys akademejis vargaņu klasis vadeituoja, profesore Vita Kalnciema, nazcik storptautysku konkursu laureate Liene Andreta Kalnciema i jaunuo, talanteiguo dzīduotuoja Laura Purena.
Tradicionali vīns nu festivala koncertu byus jaunūs varganistu snāgums, kurymā pīsadola Latgolys muzykys školu i vydsškolu audziekni. Itūgod jaunī muzyki pīskandynuos Bolvu luteraņu bazneicu.
Kab muzykys baudejums byutu piļneiguoks, ar video projekcejis paleidzeibu klauseituoji varēs vāruot muokslinīku prīšknasumu tyvplanā, redzēt emocejis i izpiļdejuma tehniskuos niansis. Turpynojūt tradiceju, vysi interesenti piec kotra koncerta ir aicynuoti tyvuok īsapazeit ar konkretūs vargaņu uzbyuvi i darbeibys pryncypim, kai ari pīredziejušu muokslinīku pavadeibā pamuzicēt poši.
Festivals “Latgales ērģeļu dienas” ir lobdareibys projekts i īeja vysūs juo koncertūs ir par zīduojumim, kas itūgod tiks nūvierzeiti Tiļžys bazneicys vargaņu atjaunuošonai. Jau dasmytū godu festivals puļcej breineigus muzykus, kuri ar sovu talantu atbolsta Latgolys dīvnomūs asūšūs stabuļu vargaņu atdzimšonu i saglobuošonu. Festivala mierkis ir popularizēt vargaņu spēlis kulturu i latvīšu vargaņu muokslu, atbaļsteit vargaņu uzturiešonu i apkūpi, kai ari vēļreiz aplīcynuot tū, ka Latgola i Latveja var lapnuotīs ar daudzim spūdrim varganistim. Projektu atbolsta Vaļsts Kulturkapitala fonds, “Latvijas Valsts meži”, Latgolys regiona plānuošonys agentura, Latvīšu fonds, Krustpiļs, Kuorsovys, Kruoslovys pošvaļdeibys, Rēzeknis Turisma i kulturys centrs, Rēzeknis-Aglyunys dieceze i c.
Storptautyskuo festivala “Latgales ērģeļu dienas 2019” kocertu nūtikšonys:
12. julī 21.00 Stiernīnis Sv. Laurencija Rūmys katuoļu bazneicā koncerts “STIRNIENES ĒRĢEĻU NAKTS”.
Pīsadola: Ilze Vizule (varganis), Gunta Greisle i Ainārs Kiserovskis (bolss), kors “Reversium” (dirigents Jānis Gruduls), Malnovys draudzis kors i eipašī gosti.
14. julī 18.00 (piec sv. misis 17.00) Krustpiļs Vyssvātuokuos Treisvīneibys Rūmys katuoļu baznieicā koncerts “TEICI TO KUNGU”.
Pīsadola: Diāna Jaunzeme-Portnaja (varganis), Ieva Šablovska (arfa)
17. julī 18.00 Leiksnys Vyssvātuos Jezus Sirds Rūmys katuoļu bazneicā koncerts “VAKARA LŪGŠANA”.
Pīsadola: Digna Markule (varganis), Viktors Veļičko (kontrabass), Aleksandrs Veļičko, Jānis Veļičko, Pēteris Veļičko, Pāvels Veļičko (bolss)
19. julī 18.00 Malnovys (Kuorsovys) Rūžukrūņa Dīvamuotis Rūmys katuoļu bazneicā “ĪPAŠO VIESU KONCERTS“.
Pīsadola: Vita Kalnciema, Liene Andreta Kalnciema (varganis), Laura Purena (soprans)
20. julī 11.00 Bolvu luteraņu bazneicā “TOPOŠO ĒRĢELNIEKU KONCERTS”.
Pīsadola: Latgolys regiona muzykys školu i vydsškolu audzeiekni, Bolvu Muzykys školys audziekni i pedagogi.
21. julī 14.00 Vydsmuižys Sv. Gora Rūmys katuoļu bazneicā “SENĀS MŪZIKAS KONCERTS“.
Pīsadola: Larisa Carjkova (varganis).
21. julī 18.00 Izvoltys Sv. Annys Rūmys katuoļu bazneicā koncerts “LATGALES ĒRĢEĻU GAISMA”.
Pīsadola: Iveta Pelše (varganis), Dainis Skutelis (bolss), Kārlis Jēkabsons (trompete).
26. julī 13.00–17.30 J. Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolā nūtiks vargaņu spēlis meistarklasis Latgolys regiona jaunajim varganistim i vargaņu īsvieteišonys svātbreids ar veiskupu Jāni Buli.
Vadeituoji: Deniss Mahaņkovs i Dina Ikhina (Krīveja)
26. julī 18.00 J. Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolā “JAUNO STABUĻU ĒRĢEĻU IESKANIDINĀŠANAS KONCERTS” Lelajā zālē.
Piedalās: Deniss Mahaņkovs un Dina Ikhina (ērģeļu duets, Krievija)
27. julī 19.00 Rēzeknis Jezus Sirds katedralē “NOSLĒGUMA KONCERTS“.
Pīsadola: Dina Ikhina, Deniss Mahaņkovs (varganis, Krīveja), Paula Šūmane (vijūle), Agnese Urka (soprans), Larisa Carjkova (varganis).


text:
Prezentēs unikalu latgalīšu bārnu kruosojamū gruomotu „Munā sātā”
Ituo goda 2. martā 10:15 stuņdēs nu reita, Latvejis gruomotu svātku laikā, Reigā, Kīpsolys izstuožu hallē, nūtiks unikalys bārnu kruosojamuos gruomotys „Munā sātā” prezentaceja. Latgalīšu bārnu reitā byus īspieja īsapazeit ar gruomotys varūnim i jūs pīdzeivuojumim Latgolys lauku sātā.
Pasuokumā skanēs Ontona Slišāna dzeja i tiks aizdūtys latgalīšu tautys meiklis par sātys kustūnim. Prezentacejis apmaklātuojus gaida Ilzis Spergys stuosts par sātys kustūnim, kas dzeivoj klāvā i ustobā: par gūvi Zīdali i teļu Pupuzīdu, vepri Onupri i juo cyuku saimi, vucynu Kostynu, vuškom i jārim, peilynu Eilynu i peili Veili, kačini Murku i suneiti Krikseiti.
Gruomota „Munā sātā” izīs jau dreizumā i byus pyrmuo taida veida gruomota latgalīšu volūdā: kruosojamā gruomotā zeimiejumi apvīnuoti ar originalliteraturys saceriejumim: prozu, dzeju i meiklem latgalīšu rokstu volūdā. Gruomota derēs pavysam mozim prīškā skaiteišonai i leluokim – deļ pyrmūs sūļu gruomotā ci deļ pyrmūs sūļu latgalīšu volūdā.
Bārnu kruosojamai gruomotai ir treis dalis, tei ir mape ar trejom burtneicom. Kotrai burtneicai ir sovs saturs i sovi zeimiejumi, a kūpā — mozys meitinis Īvys acim var īraudzeit kaidu Latgolys sātu ar vysim juos cylvākim i kustūnim.
Pyrmajā burtneicā „Riti, riti, ritineiti!” ir dzejnīka Ontona Slišāna bārnu dzejūļu izlase, kas stuosta par vīnā dīnā pīdzeivuotū — par pasamūsšonu nu reita sovā guļteņā i mamys gaideišonu, pa dīnu īraudzeitim breinumim: sovvaļneicu vuornu pogolmā, suņa i kača īnaidu i par vokora zvaigžņu stidzeņu, pa kuru da bārna atīt mīgs i sapneiši.
Ūtrajā burtneicā apkūpuoti eisi, atraktivi Ilzis Spergys stuosteni par vysaidim kustūnim: par gūvi Zīdali i juos teļu Pupuzīdu, vepri Onupri, rasnu kai baļvu, i vucynu Kostynu, kas nikai navar saprast, deļkuo saimineica tai syrduos, kod vuškys draudzeigai aizīt paēst juos runkuļu i kuopustu. Vēļ burtneicā dzeivoj peilyns Eilyns i peile Veile, gaiļs Stass i perine Vecine, vystys Gnēze, Kukēze, Raibuleite i Madaleite, kačine Murka i suneits Krikseits. I papyldus stuostim pi ilustracejom ir apkūpuotys ari meiklis. Pīmāram, voi zyni, kas ir Dīva cymds iz golda? Kačs!
Trešuo burtneica ir Ilzis Spergys stuosts par Īvys saimi i jūs dzeivi lauku sātā: par babu, kas verās serialus, papu i mamu, vacuokajom muosom i bruoli Juri, ar kū saīt i nūbraukt ar ritinim iz upi, i sadareit bleinis. Natuoli nu jūs dzeivoj Matiļde, kas vysod redz, kod bārni nav nūganiejuši vystys i juos īleidušys sābru daļā — laikam jai sātā ir binūklis.
Kai stuosta gruomotys redaktore Ilze Sperga, ideja par itaidu gruomotu īguojuse pruotā, braukojūt ar latgalīšu gruomotu goldu pa vysu Latgolu i runojūt ar cylvākim — radzūt jūs vajadzeibys i īspiejis. „Lai gruomota byutu kū na pīejamuoka pierciejam, jei ir vīnkuoršā īsiejumā i malnbolta. Tok naīs jau nabadzeibā lapnumu zaudēt — gruomotā ir īpaši atlaseitys meiklis pat nu Latvejis Folklorys kruotuvis fondu, kas paruoda latgalīšu kulturys bagateibu, loba bārnu dzeja i nu jauna saraksteita bārnu proza. Gruomota sakuortuota trejuos burtneicuos, lai tuos saimis, kuruos aug vairuok bārnu, var nopierkt tik vīnu gruomotu, kurā kotram byutu atrūnama sova kruosojamuo burtneica. Ari teksti deļtuo ir dažaidi — lai atbylstu kotra interesem: dzeja, meiklis, vīnkuorši i eisi stuosteni napacīteiguokajim i garuoks stuosts tim, kas jau skaita labi.”
Gruomotys ilustraceju autore ir Rudeite Kaša. Juos zeimiejumūs atsadzeivynoj vysa lauku sāta i juos īdzeivuotuoji. R. Kaša ilustriejuse ari Ontona Slišāna bārnu gruomotu „Labi, ka labi” i niu aplīcynuojuse sevi kai interesnu i seikom detaļom bogotu malnboltūs zeimejumu autori.
Gruomotys izdeviejs ir z/s „Jākupāni”, kas Andra Slišāna vadeibā turpynoj dzejnīka Ontona Slišāna suoktuos izdeviejdarbeibys tradicejis. Gruomotys izdūšonu atbaļstejuse Latgolys regionaluo atteisteibys agenturys Kulturys programa, VKKF finansiejums. Gruomota teik izdūta sadarbeibā ar bīdreibu „Latgolys Studentu centrs”.
Latvejis gruomotu svātki Kīpsolys izstuožu hallē nūtiks nu 28. februara leidz 3. martam. Dorba laiks pīktdiņ i sastdiņ byus nu 10 stuņžu reitā leidz 18:00 stuņžu vokorā, svātdiņ — leidz 17:00 stuņdem vokorā. Svātkūs jau catūrtū godu piec kuortys byus ari latgalīšu gruomotu stends, kurā bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” pīduovuos dažaidu izdevieju gruomotys latgaliski voi par Latgolu.
Ilze Sperga,
gruomotys „Munā sātā” redaktore


text:
Daugovpilī atkluos Valda Buša glaznu izstuodi “Skaistums. Darbs. Mīlestība”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Nu ituogods 26. novembra da cytagods 27. februara Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzejā (DNMM) byus apsaverama Valda Buša glaznu izstuode, izstuodis atkluošona nūtiks 26. novembrī 15.00 stuņdēs DNMM Pasuokumu zālē, Reigys īlā 8, informej DNMM komunikacejis i sabīdryskūs attīceibu specialiste Sintija Lukjanska.
Muokslinīks Valdis Bušs (1924–2014) dzims Bolvu nūvoda Susaju pogosta Pokšovys cīmā. Studiejs gleznīceibu Latvejis Muokslys akademejā 1940.–1945. godā. Nu 1973. gods Latvejis Muokslinīku savīneibys bīdrs. Nu ituo laika puorlīcynūši ījam sovu vītu Latvejis muokslā.
Izstuodē apsaveramys 16 Valda Buša glaznys, tymā skaitā vīna nu DNMM kruojuma, vīna nu Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra kruojuma, i 18 dobys studejis, kurys pyrmū reizi tiks eksponātys uorpus Bulduru izstuožu noma. Izstuode topuse sadarbeibā ar Mg. art. Līgu Baņķieri nu Bulduru izstuožu noma i muokslinīka dālu Ilmāru Bušu.
V. Buša dailradis pietneica Līga Baņķiere roksta: “Buša glaznīceiba ir stuosts par mīlesteibu. Mīlesteiba pret sovu dzymtū zemi Latveju, juos dobys skaistumu. Mīlesteiba pret sovu izvālātū nūsadorbuošonu – gleznīceibu. Mīlesteiba pret kruosom. Jis ir vīns nu spūdruokūs latvīšu myusdīnu ainavistu, apveļteits ar izcylu kompozicejis i kruosu izjiutu. “Lobuokī dorbi maņ tūp dobā. Tei ir boguota, pīseitynuota i objektiva, bez aizsprīdumu,” sacejs muokslinīks.
Studejis ir unikalys vairuoku īmesļu deļ: muokslinīka dzeivis laikā juos nikod nav reproducātys i nav bejušys publiski apsaveramys. Muokslinīks pīzyna, ka dobys studejis ir dorba materials, kas vajadzeigs pošizaugsmei i profesionalai atteisteibai, tok nav izmontojams eksponiešonai izstuodēs. Asam uzadrūsynuojuši itū aizlīgumu puorkupt, partū ka studejuos atsakluoj Valda Buša impulsivais, personeigais i dzili puordzeivuotais dobys pasavierīņs, byutiski papyldynojūt prīškšstotu par juo personeibu i dailradi.”
V. Bušs sareikuojs gondreiž treisdesmit personalizstuodis Latvejā, Beļgejā, Norvegejā, Lelbritanejā, Spānejā, Francejā i c., pīsadalejs vairuok kai symts izstuodēs astoņpadsmit pasauļa vaļstīs. Nu 1979. da 1988. gods vadejs Latvejis Muokslinīku savīneibys Jiurmolys nūdaļu. 2014. godā sajiems Jiurmolys dūmis Goda bolvu “Par mūža ieguldījumu Jūrmalas kultūras dzīves veidošanā”.
Īeja izstuodis atkluošonys pasuokumā i izstuodē byus varama, paruodūt dereigu Covid-19 vakcinacejis/izslymuošonys sertifikatu kūpā ar personu aplīcynūšu dokumentu. Izstuodis laikā nu 29. novembra da 27. februara tiks organizātys individualys rodūšuos glaznuošonys nūdarbeibys, īprīšk pīsasokūt pa telefonu 20203713. DNMM aicynoj vysus interesentus nūviertēt Valda Buša muokslys dailradi i izbaudeit izstuodi!


text:
Namaterialuos kulturys montuojuma saglobuošona ir vītejūs kūpīnu rūkuos
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Niule Latvejis namaterialuo kulturys montuojuma (LNKM) sarokstā īkļautys jau sešys vierteibys nu Latgolys, rokstā apsavārtys viesturiskā grīzumā divejis nu LNKM tradiceju – maja dzīduojumi i myrušūs oficejs, uzklauseiti vīdūkli par tū, kam byutu juopasajam leluokuo ryupe par itūs tradiceju saglobuošonu – vītejom kūpīnom ci vaļstei i pošvaļdeibom.
Latgolys vierteibys LNKM sarokstā
LNKM sarokstā īkļauta: saļmu dzīduošona Zīmeļlatgolā; dzīduošona ar pusbolsu; myrušūs oficeja (saļmu) dzīduošona Vabalis i Leiksnys pogostūs; bubyna spēlis tradiceja; maja dīvkolpuojumi pi ceļmolu krystim Dagdys nūvoda Ondrupinis i Škaunis pogostūs. Cerēsim, ka nuokūtnē pi LNKM vierteibu varēsim atrast ari itūgod Viļakys nūvoda dūmis, sasadorbojūt ar Bolvu, Baļtinovys i Ruguoju nūvodu pošvaļdeibom, sagataveitū dasacejumu maja dzīduojumu tradicejis Zīmeļlatgolā īkļaušonai itymā sarokstā.
Maja dzīduojumi i myrušūs oficejs kai vierteiba i tradiceja paīt iz vysu Latgolu, na tikai tim nūvodim, kur tys šudiņ spūdruok izapauž.
Maja dzīduojumi seņuok Latgolā
Ceļmolu krysti ir tipiska katuoliskuos Latgolys ainovys sastuovdaļa. Nazkod jī beja gondreiž kotrā cīmā, maja, Svātuos Jaunovys Marijis mieneša, vokorūs cylvāki bez goreidznīku kluotbyutnis i vadeibys puļcējuos ap jim iz kūpeigom lyugšonom. Ituo Jaunovys Marejis gūdynuošonys rituala obligata sastuovdaļa ir Jaunovys Marejis litaneja i “značku” viļkšona. “Značka” ir numurāta taisnsyura zeimeite, i numers nūruoda iz aizdavumu, kas zeimeiti izvylkušajam, nūteiktā laika periodā ir juoizpylda, par pīmāru, “Nasaverīs par vysu dīnu uz tū pusi, kur cīši gribīs vērtīs” ci “Par vysu mienesi sorgojīs maluošonys i, ja gadeisīs samaluot, tod tiuleit nūskait vīnu reizi “Tāvs myusu””.
Piec ituos sovpateiguos maja nūskanis eipaši skumuši latgalīši trymdā, atminis par dzīduošonu pi krystim atstuojuši Bonifacejs Briška, Ontons Dzeņs, Viktors Cybuļskis, Jezups Grišāns, Pīters Zariņš. “Kod uz kaidu breidi pi krysta dzīdōšona tyka pōrtraukta, tod varēja dzērdēt kaimiņu sādžā dzīžūt un na tikai vīnā, bet pat divējos un trejos sādžōs, jo maja mēneša lyugšonas nūtyka vokorūs apmāram vīnā laikā. Klusā un mīreigā vokorā varēja dzērdēt un atškērt na tikai dzīsmes meldiņu, bet pat vōrdus. Patīšam Latgolu var nūsaukt par svātu zemi. Nasaverūt uz gryuteibom un smogajim dīnas dorbim, cylvāki atroda par īspējamu un vajadzeigu sasapuļcēt pi krysta. Tū cylvāki dareja breivi, poši uz sovu rūku, bez mudynōjuma un atgōdynōjuma, īkšejō bolsa pamudynōti,” roksta O. Dzeņs (“Acta Latgalica 2”, 1968, 128)
Puļciešonuos pi krystim šudiņ
Kam byutu juouzajam itūs tradiceju saglobuošona: vītejom kūpīnom ci vaļstei/pošvaļdeibom? Atbiļd Dagdys Folklorys centra vadeituoja Inta Viļuma: “Muns vīdūklis, ka juosaryupej kūpīnom pošom. Kod tū izlīk pošvaļdeibai, tys nav tys. Pošvaļdeiba krystu sakūpšonā īsaisteis pagaidu nūdarbynuotūs bezdarbnīkus, jī pīkūps – kurs apzineiguok, kurs mozuok. Jī divreiz godā izpļaus zuoli ap krystu i aizīs. Kai vakar izpļuovu gruovi, taipat šudiņ ap krystu – jim tys vyss vīnaids. Ar attīksmi – maņ tū izlyka, es tū padareju. I voi pošvaļdeiba saceis – salicit Vosoryssvātkim bārzus pi krystu?
Pi myusu Vosoryssvātkūs beja sanasti bārzi, tū izdareja cylvāki, kas poši īinteresāti maja dzīduojumu i Vosoryssvātku tradicejis uzturiešonā ar vysu dvēseli. Jim tys ir īškā. Itī cylvāki radz, ka sūleņš juopakruosoj, jam i izdora, pajam – dastota pučis pi krysta, salīk sveceitis. Navajag saceit, aizej tī i izdori. I dzīduot poši zyna, zyna – kod kas nūteik i kai nūteik. Tai kūpīnys par tradiceju ari ryupejās, i juos teišom ryupejās.”
Itū pošu vaicuojumu, attīcynojūt tū gon iz maja dzīduojumim, gon iz saļmu dzīduošonu, portals lakuga.lv aizdeve ari sovim skaiteituojim “Facebook” lopā, bolsuojuma rezultats: 41% atbiļdēja, ka tradiceju saglobuošonys ryupe juopasajam vaļstei i pošvaļdeibom; 59% – vītejom kūpīnom. Kaids komentars lakoniski pamatoj vairuokuma redzīni: “Pogosta kulturys noms organizēs saļmys? Nazkai jūceigai.”
Myrušūs oficeja (saļmu) viesturiskuos saknis
Ar saļmom (saļmis, psaļmys, psaļmis) saprūt vīnu nu Vacuos Dereibys kanoniskūs gruomotu i religiskus kristīšu dzīduojumus ar itim tekstim. Kruojums sastuov nu 150 saļmom, vystycamuok radīs storp 200. pr. Kr. i 100. godu. Saļmuos, atškireibā nu cytu Beibelis gruomotu, cylvāks emocionali runoj ar Dīvu, slavejūt i protestejūt, aplīcynojūt ticeibu i dzili izsamystūt, uzatycūtīs i navoldami neistūt.
Oficeja aba stuņžu lyugšonu viesturiskuos saknis vaicojamys senejūs ebreju tradicejā lyugtīs konkretuos dīnnakts stuņdēs – nu reita, pušdīnēs, vokorā. Pyrmuos kristīšu paaudzis itū praktizēja privati, a 4. godu symtā oficeju suoce izpiļdeit korī. 8. godu symtā izakristalizēja sapratīņs par oficeja pamatstrukturu (8 dīvkolpuojumi nūsaceitam laikam dīnnakts cyklā) i pamatsaturu (saļmu dzīduošona i Svātūs Rokstu skaitejumi ar eipašim pīdzīduojumim – antifonim). Nu 11. g. s. oficejs (nazcik siejumu breviars) beja obligata lyugšona viņ goreidznīkim. 16.–20. godu symtā juo lūma mozynojuos, jis palyka par privatu lyugšonu. Kai atvasynuota forma ap 800. godu pasaruodeja oficejs par myrušajim (Officium defunctorum) i izaplateja kai muzykals kolektivais izpiļdejums.
Oficeja izaplateišona Latgolā saistoma ar jezuitu darbeibu 18. godu symta beiguos. 1786. godā izguojušajā lyugšonu gruomotā “Nabożeństwo..” ir pyrmais zynomais saļmu teksts latgaliski – nūdaļa “Officium Za Umerfych. Łyugszonas Por Numyruszim”. Itys vacuo jezuitu tulkuojuma teksts 19. i 20. godu symtā puorpublicāts naskaitomys reizis vysaidūs izdavumūs, 20. godu symta 20.–30. godūs izdareiti viņ ortografiski, leksiski i stilistiski palobuojumi. Juo izmontuošonu sauc par dzīduošonu piec vacuos gruomotys. Sovutīs ar jaunū gruomotusaprūt 20. godu symta 80.–90. godūs nazcik reižu izdūtū “Teicit kungu”.Jaunuo verseja radikali atsaškir tekstu ziņā.
Melodeju i tekstu seceibu apgiust, dzīžūt leidza vacuokūs paaudžu dzīduotuojom.Partū saļmu dzīduotuoju repertuars atsaškir pat tivejā apleicīnē, reizem, div dzīduotuoju grupeņom sasateikūt bērēs, atsakluoj dūmstarpeibys par tū, kaids teksts juodzīd. Piec obeju pušu pīsacejuma, ka tikai juos dzīd piec pareizuo, nūteik saceņseiba, kurys kuruos puordzīduos. (Piec “Latgolys lingvoteritorialuo vuordineica”, 2012)
Saļmu dzīduošona myusdīnuos
Zīmeļlatgolys saļmu dzīduošonys tradicejis aktivs nesiejs ir Aldis Pušpurs. Kod jis beja Viļakys nūvoda Susaju pogosta prīšksādātuojs, juo vadeibā pogosta bibliotekā saļmys dzīduoja par vysim tymā godā myrušajim. A. Pušpuram ir sovs redziejums par uzturātū vierteibu: “Saļmu dzīduošonys tradiceju nūturēs tikai vītejī cylvāki, kurim dvēselēs ir vajadzeiba piec tuo. Nabyus ituos vajadzeibys, nabyus tradicejis turpynuojuma.
Piec īspiejis mozuok itymā vajadzātu īsajaukt vaļstei, pošvaļdeibom, ari Bazneicai. Tei ir tautys tradiceja, jei atsateistejuse škierta nu varu un Bazneicys. Bazneickungs voi kaids cyts nu molys, kurs kai gudruoks pamuoca vītejuos buobenis, apzynuoti voi naapzynuoti nycynoj tradiceju. Tys izreiz roda preteju efektu.
A tradiceja mozynojās viņ deļtuo, ka laukūs cylvāku mozuok. Tī nikuo napadareisi – nabyus cylvāku, nabyus pošys tradicejis. Ka cylvāki kaidā vītā ir dvieseliski tukši, ari nivīns cyts nikuo jūs vītā naizdareis. Par tū, kur rūnās cylvākam viļkme iz taidom lītom i kai jū nu vacuoku cylvāku puornest iz jaunuokim, varātu ilgi runuot un tūmār mes natyktu pi kūpsaucieja. Jei vīnkuorši ir voi nav.”
Tradicejis dokumentiešonys i pietnīceibys suokys
20. godu symta 70. godūs pyrmais saļmu dzīduošonys audioīrokstus lentu magnetofonā izdareja bazneickungs Mikelis Jermacāns Baļtinovys i Škilbānu pogosta teritorejā,cytuos draudzēsleidzeigi dorbojuos prāvests Stanislavs Čužāns. 90. gadu suokuos etnomuzikologs Mārtiņš Boiko pīsagrīž saļmu dzīduošonys zynuotniskai izpietei. Myusu dīnu formatā izdūti saļmu dzīduošonys īroksti diskūs: Aglyunys bazilikys kora īskaņuotais “Bēru dzīdōjumi Latgalē“ (2007), Aigara Lielbārža i M. Boiko četru disku (kūpā ar zynuotnisku apceriejumu) kruojums „Psalmu dziedāšana Latgalē Officium defunctorum “ (2012). Režisors Arno Kranenborgs uzjiems saļmu dzīduotuojai Valentinai Keišai veļteitu filmu “Valentīnas dziesma“ (1998), kas ir vīna nu septeņu dokumentalūs filmu cyklā “Lied van Verdriet“ (Skumu dzīsme) par tradicionalū sāru muzyku vysaiduos Eiropys zemēs.
Latgalīšu saļmu dzīduošona nūrit div stuņžu grumā i tik saregžeitā oficeja formā nav pazeistama katuoliskajā Leitovā i Rītumboltkrīvejā. Rūmys katuoļu praktizātais gregoriskais koraļs ir vīnabolsa, a Latgolys koraļa melodeju pavoda vēļ ūtrys bolss, veidojūt harmonisku daudzbaļseibu. Kotrā vītā tū izpylda cytaižuok. M. Boiko izdavumā “Tāvu zemes kalendars 2000” rakstejs: “Ar krōšņu daudzbaļseibu izaceļ Viļaka un Žīguri, kur vītom paarōda trejsbaļseigi pūsmi. Īpatneja daudzbaļseiba tyka īraksteita Varakļōnūs. Bet ir ari taidas vītas, kur dominej vīnbaļseiba, un vīnbaļseigs oficija izpiļdejums ir tyvōks prototipam. Vīns nu īspaideigōkim vīnbaļseigim dzīdōjumim īraksteits Rogovkā.”
Jāzepa Vītola Latvejis Muzykys akademejis profesors Mārtiņš Boiko par pīnuokumu sadaleišonu storp tradicejis kūpiejim soka: “Ryupis ir juopasajam vysim kūpā, bet pamatā ir juobyun (kai tys godu symtim ilgi ari ir bejs) pošu dzīduotuoju iniciativai, pīnuokuma sajiutai. Tū tod pošvaļdeiba var atbaļsteit, var paleidzēt vacuokim cylvākim, kam tys ir gryuši, puorsavītuot, var paleidzēt sakūpt nūtikšonys vītys, var paleidzēt īsasaisteit (kas ir gona svareigi) jaunus cylvākus dzīduošonā i tt. Tok primara ir cylvāku pošu apziņa par tū, ka itom lītom ir juonūteik.
Ir vēļ vīns svareigs faktors – Katuoļu Bazneica. Nu juos itymā gadejumā praseits varātu tikt tik viņ, ka teik atguodynuots ticeigajim, ka ituos tautyskuos tradicejis ir vierteibys – religiskys i, attīceigi, kulturvierteibys.”
Medeju atbolsta fonda īguļdejums nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu. Par roksta saturu atbiļd portals lakuga.lv.


text:
Luisa Kerola “Alise Breinumu zemē” latgaliski!
13. septembrī Rēzeknis Augstškolys (RA) aktu zalā nūtyka pasauļslavanuos Luisa Kerola gruomotys “Alise Breinumu zemē” latgalīšu volūdā prezentaceja.
2012. godā RA profesori Ilgu Šuplinsku uzrunuojs Abardinys universitatis profesors Deriks Maklūrs, kurs pīduovuoja iztulkuot L. Kerola gruomotu latgalīšu volūdā par gūdu tuos izīšonys 150 godu jubilejam. Tai kai projekts beja breivpruoteigs, tod profesionalus tulkus beja gryuši pīsaisteit, nu avanturai pīkryta Latvejis Kulturys akademejis studente Evika Muizniece i RA tulku programys absolvente Iveta Seņkāne. Tai ari aizasuoce ituos gruomotys topšona.
Atguojušajim gostim beja vareiba redzēt epizodi nu gruomotys nūdalis par “Trokū čaja dzeršonu”, kuru izspēlēja gruomotys redaktore I. Šuplinska, latgalīšu volūdys konsultanti: rakstnīks Valentins Lukaševičs, latgalistikys pietneica Sandra Ūdre i gruomotys tulkuotuoja Evika Muizniece. Latgalīšu gruomotys verseja ir unikala ar tū, ka piec kotrys nūdalis teik pīduovuota interaktivuo daļa, kurymā atlaseitys spēlis, kū varātu spielēt gruomotys skaiteituoji. Kluotynasūšī varēja pabyut pīaugušuo statusā i izspielēt atseviškys spēlis ari prezentacejā.
Kai nūruodeja gruomotys redaktore, tod L. Kerola “Alise” bierneibā nabeja juos meiluokuo gruomota, daudz vaira jū saistejuši Astridys Lindgrēnis dorbeigī, vitalī varūni. Sovukuort tulkuotuoja nūruodeja, ka itei gruomota jū bierneibā pat bīdynuojuse, nu korektore S. Ūdre pīkryta redzīņam, ka gruomota vaira dūmuota pīaugušajim.
Lels paļdis teik saceits vysim, kas dalyka rūku gruomotys radeišonā, ari Izgleiteibys, volūdu i dizaina fakultatis bakalaura studeju programys “Interjera dizains” 4. kursa studeņtem i programys direktorei Diānai Apelei, kurys vadeibā studeņtis izstruoduoja plakatu sereju gruomotai. Pasasokūt jom, mums preteimā iz gruomotys vuoka verās Češīrys kača sarkastiskais smaids (autore Zelma Kačkāne).
Gruomotys veiduošonys komanda sūlej pīduovuot prezentacejis pasuokumu ari vairuokom Latgolys regiona školom, partū, ka ir iņterese, rokstit ilga13@inbox.lv. Školu puorstuovi jau prezentacejis dīnā sajēme L. Kerola “Alisi Breinumu zemē” i cytus RA izdavumus kai augstškolys duovynuojumu.


text:
Tematiskais vokors Daugovpilī
Zīma īt pa celi i pavasars vys vaira i vaira suoc sevi pīteikt. Daugovpilī tradicionalūs čaja vokorus niu nūmaineis tematiskī vokori, kurūs nu eipašajim gostim varēs giut kaidu ideju, stimulu, dūmubīdrus jaunim dorbim pavasarī voi vosorā.
Tū, Kaidys ir myusu īspiejis labi dzeivuot Latgolā, ja “ekonomiskuo krize” turpinuosīs bezgaleigi, variesi uzzynuot i daleitīs sovā pīredzē Tematiskajā vokorā:
9. martā 18.00 Daugovpilī, DU jaunuo korpusa 216. telpā
Eipašais gosts Ilze Mežniece
- I daļa – Kasandrys cīneigi stuosti par tyvuokūs godūs sagaidomū (parunuosim par klimatu un naftu, ekonomiku un iedīnu, i tū , kam kas paliks puori…)
- II daļa – Izdzeivuošona Latgolys laukūs (paraugi nu dažaidu valstu recesivim reģionim, “lānuos naudys” idejis, permakultūras filozofija lauksaimnīceibā i lauku sabīdreibā, diskuseja par “naturaluos saimnīceibys” aktuālumu, ekonomikas sašaurināšanuos planavuošona)
- III daļa – pasagastiesim ar sātys sīru 😉


text:
Raiņa muzejs Juosmuižā aicynoj iz kulinaruo montuojuma nūdarbeibom
Oktobrī Latvejā tradicionali nūteik UNESCO nedeļa. Itūgod tei nūsarysynuos nu 9. da 15. oktobra, i tuos tema ir “Kulturys montuojums lītuojumā”, akcentejūt kulinaruo montuojuma nūzeimi myusu dīnuos. UNESCO nedelis ītvorūs Raiņa muzejs Juosmuižā aicynoj interesentus iz kulinaruo montuojuma nūdarbeibom.
Raiņa muzejs Juosmuižā 11. oktobrī 12 stuņdēs aicynoj iz nūdarbeibu “Sīra sīšona”, kur saimineicys Anitys Jonānis vadeibā byus vareiba pīsadaleit i vuiceitīs sīt sīru, kai ari tū degustēt.
12. oktobrī 12 stuņdēs nūtiks nūdarbeiba “Sirnīku cepšona”, kur varēs īsavuiceit sirnīku aba bīzpīna pluocineišu gataveišonys prasmi.
Muzejs aicynoj dasaceit školānu grupys, interesentus iz nūdarbeibu, zvonūt 29487589 voi rokstūt e-postu: jasmuiza@memorialiemuzeji.lv. Vītu skaits īrūbežuots.
Īīšonys moksa: 1 eiro.


text:
Jūku gruomota izdūta, aicynojam iz pasuokumu!
Latgalīši vysod bejuši pazeistami na viņ ar sovu sirsneibu, tok ari ar eipašū humora izjiutu. Tū apsazynojūt, bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” vaira nakai divejus godus struoduojuse pi latgalīšu jūku gruomotys “Kas bez iuzu – tys bez bādys” izveidis. Tuos prezentacejis pasuokums nūtiks 2. februarī 19 stuņdēs Rībeņu nūvoda Seiļukolna kulturys nomā.
“Kas bez iuzu – tys bez bādys” ir nalela kuldys formata gruomota, kurā apkūpuota latgalīšu myusu dīnu mutvuordu folklora – izteicīni, dažaidys dzeivis gudreibys, jūki, anekdoti, tosti i loba vieliejumi. Itū gruomotu sevkurs varēs izmontuot kai špikeri svātkūs, kod juosoka kaids tosts ci juopaspeid ar kaidu ospruoteibu, ci puorskaiteit kasdīnā. Latgaliskī teksti papyldynuoti ar fotokarteitem i ilustracejom.
Gruomotys idejis autore ir Dagneja Dudarjonoka. Taišni juos vadeibā “Latgolys Studentu centra” jaunīši suoce vuokt anekdotus, izteicīņus, tostus i loba vieliejumus, izvaicojūt rodus, draugus i pazinis. Popularizejūt itū projektu, jau nu 2017. goda tyka reikuotys aktivitatis ar mierki izzynuot nu latgalīšu jūs pīdzeivuotūs smīkleigūs gadīņus.
“Reizem latgalīšu mozī jūceni mejās ar lobu devu sarkasma. Tys atrūnams jau tradicionalajā folklorā – apdzīduošonys dzīsmēs. Atsateista na viņ tehnologejis i volūda, tok ari mutvuordu folklora. Par tū kasdīnā cieški teik lītuoti ari vysaidi aktuali izteicīni. Nazkod ļauds smiejuos, ka vysta nav putyns i buoba nav cylvāks, niule soka: “Opeļs nav mašyna, buoba nav cylvāks!” Nazkod saceja: “Lobuok vāluok nakai nikod!”, niule soka: “Lobuok vāluok nakai vēļ vāluok!”,” stuosta vīna nu gruomotys veiduotuoju Gunta Ločmele.
Gruomotā “Kas bez iuzu – tys bez bādys” sevkurs skaiteituojs varēs īpazeit myusu dīnu mutvuordu folkloru, atrast lobuokū tostu svātkim ci smīkleiguokū atgadīni ci anekdotu, kab uzlobuotu nūskaņuojumu sev i cytim.
Gruomotys izdūšonā finansialu atspaidu snāguse bīdreiba “LR”.
2. februarī Seiļukolna kulturys nomā gruomotys izdevieji aicynoj sevkuru interesentu apmeklēt nanormali nūpītnū i glaunū gruomotys prezentacejis pasuokumu. Pasuokumā ar smīkleigom miniaturom izastuos dažaidi amatirteatri nu tyvuokys i tuoluokys apleicīnis. Eipašu puorsteigumu gatavej ari poši “Latgolys Studentu centra” jaunīši. Pasuokuma laikā byus vareiba ari tikt pi gruomotys. Vokora nūslāgumā varēs izaļustēt balā kūpā ar grupu “Ivarmīns”.
Gruomotu “Kas bez iuzu – tys bez bādys” var nūpierkt gruomotu veikalā “Jānis Roze”, veikalā “Liesma” Rēzeknē, veikalā “O!Marta” Daugovpilī, kai ari internetveikalā taiseitslatgola.lv.


text:
Puolejis-Lītovys Sadraudzeiba
Puolejis-Lītovys Sadraudzeiba (puoļu: Królestwo Polskie i Wielkie Księstwo Litewskie, lītaunīku: Lenkijos Karalystė ir Lietuvos Didžioji Kunigaikštystė) — beja puoļu-lītaunīku apvīnuotuo vaļsteiba myusdīnu Centrāluos i Reiteuropys daļā nu 1569 ļeidz 1795 godam, kod tei beidze sovu pastuoviešonu piec Trešuos Puolejis Daļeišonys.[1] Puor tū vaļdeja valdnīks, kuram tai že pīderēje Puolejis Karaļa i Lītovys Ļelgercoga tituli. Periodā nu 16 ļeidz 17 godusimteņa suokumam, Puolejis-Lītovys Sadraudzeiba piec teritorejis beja ļeluokuo vaļsteiba Europā. Tei beja multinacionala vaļsteiba, kurā dzeivova daudzu tauteibu i ticeibu puorstuovi.


text:
Portalā tavaklase.lv daīmami ari vuiceibu materiali latgaliski
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Vaļsts izgleiteibys satura centra (VISC) eistynuotuo projekta “Kompetenču pieeja mācību saturā” (Skola2030) mierkis ir izstruoduot, aprobēt i piecteceigi īvīst Latvejā taidu vyspuorejuos izgleiteibys saturu i pīeju vuiceibom vacumā nu pyrmsškolys godu leidz vydsškolai, kura rezultatā školāni īsavuiceitu myusu dīnu dzeivei napīcīšamuos zynuošonys i prasmis. Projekta gaitā tyka veikta asūšuo vuiceibu satura puorsavieršona i pylnveide. Škārsteikla portals tavaklase.lv ir vīna nu “Skola2023” projekta daļu, i tamā daīmami ari vuiceibu materiali latgaliski.
Tavaklase.lv ir izgleitojūša vītne školuotuojim i školānim, kur atrūnami ar vuiceibu procesu saisteiti video pamatprīškmatūs pamatizgleiteibā i pamatkursūs videjuos izgleiteibys pakuopē, prūti, video saturs ir veiduots 1.–9. klasis školānu i vydškolānu vuiceibu programom septeņuos vuiceibu jūmuos ar vaira nakai 1000 tematu. Projekta gaitā VISC izsludynuoja konkursus, kur sevkurs ar atbylstūšu pīredzi varēja pīsasaceit i veiduot vuiceibu materialus. Deļtam vysus vuiceibu video ir veiduojuši jūmys profesionali i školuotuoji praktiki nu vysys Latvejis.
Tavaklase.lv golvonais mierkis ir byut par paleigleidzekli i resursu kai školuotuojim, tai školānim vuiceibu procesā. Tai kai itys resurss ir daīmams tīšsaistē i var byut lejupīluodejams sevkurā laikā, tys ir vīglai integrejams i izmontojams školuotuoju dorbā ar školānim ceļā iz myusdīneiguoku i digitalim resursim boguotuoku vuiceibu pīeju, kas myusu dīnu školānim ir saistūšuoka.
Portalā tavaklase.lv ir daīmami ari vuiceibu materiali latgaliski – video i informaceja par dažaidim papyldu materialim, kurus var izmontuot vuiceibu prīškmatā “Latgaliešu rakstu valoda”. Pīmāram, video par rokstu volūdys rasšonūs, video par latgalīšu volūdys statusu, ari taidys temys, kai Ontona i Annys dīnys i myusu dīnu latgalīšu muzyka, kuru apvuiceibai tyka pīaicynuoti papyldu gosti, kai Annele Slišāne, Guntis i Kristaps Rasimi, Veronika Dundure i cyti.
Portala video materialus latgaliski pamatā veiduoja Ilga Šuplinska. Vaicuota par materialu izveidis procesu, jei skaidroj: “Es pīsateiču 2021. gods pavasarī. Materialu veiduošona ilga nu 2022. goda janvara da juļam. Kūpā ir sataiseiti ostoni video par nūvodvuiceibu, kurus vodu es, tod ir sešys latgalīšu volūdys stuņdis kūpā ar Līgu Rundāni i Kristapu Rasimu, kas paradzātys pamatškolai. Vēļ ir div metodiskī materiali par digitalajim resursim, kurus var izmontuot latgalīšu volūdys voi nūvodvuiceibys procesā i vēļ 21 video materials, kur centrā ir konceptu pīeja.” Ilga Šuplinska ar nūžālu pīzeist, ka, cik itūšaļt zynoms, nivīns vaira nav pīsateics latgaliskuo satura izveidei.
Juodasoka, ka itys portals ir īkļauts Ekonomiskuos sadarbeibys i atteisteibys organizacejis (OECD) pasauļa lobuokūs rysynuojumu vydā izgleiteibys nūdrūsynuošonai Covid-19 pandemejis laikā.
Video par latgaliskū škārsteiklā, kur teik runuots ari par latgalīšu kulturys ziņu portalu lakuga.lv.


text:
Atkailynuota saruna par vardarbeibu i biegšonu nu sevis, par cylvāku naspieji i nagrybeišonu sadzierdēt cytam cytu, kas var beigtīs tragiski.
„Jis byuteibā ir ideals veirs: nūpierka dzeivūkli, kur gimenei paīt dīnys mīrā i saticeibā, guodeigs tāvs myusu meitom i centeigs iztykys nūdrūšynuotuojs,” par sovu lauluotū draugu dūmoj Olga, patīseibā nimoz napazeidama sova tyvuo cylvāka.
„Jis tok ir galeigi apmuots maniaks, nu kura nogim gryuši izsprukt, ļauns murgs, kuru gribīs dreižūok pamest paguotnī,” aktrise Jana mieginoj izdzēst nu atminis vīnu sovu bejušū draugu.
„As jū mīļoju! Bez pruota!” naspiej aizmierst Ļoša, pracāts veirs.
Kū tys vyss nūzeimej, var uzzynuot lugā „Nivīns nadzirdēja”, uz kurys pamata veiduota izruode „Bez līcinīkim”. 2019. godā saraksteitū dorbu jau pamaniejuši režisori, kritiki i sabīdreibys pietnīki dažaiduos vaļstīs. A. Striževskys saceriejuma pyrmīs lasiejums prestižajā teatra festivalā „Ļubimovka” sajēme augstu nūviertujumu i dramaturgis Natālijis Blokys atsauksmi: „Munupruot, luga ir par vysym myusim: mes grybim dareit vīn tū, kas pateik, i viertejam cylvākus stypri pavierši, bez apvaicuošonys i naizaklausūtīs.”
Daugavpiļs teatra izruode ( lugys pyrmīs īstudiejums Baltijā) byus īpaši interesanta tīm, kam interesej psihologija, cilvāku sovstarpejuos attīceibys i kas nūviertej uz skotuves radzamūs emocionalūs satricynuojumus.
Luga „Nivīns nadzierdēja” pyrmū reizi pīduovuota publikys viertiejumam storptautiskījā jaunuos dramaturgijis festivalā „Ļubimovka”.


text:
“Latgolys Studentu centrs” sajiems vairuokus Boņukus
Bīdreiba “Latgolys studentu centrs” sajāmuse latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” kai aizvadeituo goda lobuokuo latgalīšu sabīriskuo organizaceja, itymā nominacejā bīdreiba bolvu ir sajāmuse jau trešū reizi. Apbolvuojumus īgivuši ari diveji bīdreibys realizātī projekti – latgalīšu kulturys ziņu portals Lakuga.lv i Annys Rancānis dzejūļu kruojums “Pylni kārmani dabasu… Bezdelīgu pasts”.
24. februarī Rēzeknis nūvoda Bieržgalī nūtyka latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2012” bolvu pasnīgšonys ceremoneja. Itūgod bolvys par veikumu latgalīšu kulturā tyka pasnīgtys jau pīktū godu.
Kūpumā bolvai tyka pīsaceiti apmāram diveji symti nūtykumu i personeibu, nu kurom žureja – sovys jūmys specialisti – izaraudzeja lobuokūs sasnīgumus treis lelajuos nominaceju kategorejuos: Sabīdreiba i kultura, Muzyka i Literatura ar gondreiž 30 apakškategorejom. Storp nominantim vairuokuos kategorejuos beja izvierzeita bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” i tuos realizātī projekti.
Bolvu kai lobuokais latgalīšu kulturys masu medejs sajiems bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” uzturātais latgaliski rokstūšais kulturys ziņu portals Lakuga.lv. Šymā kategorejā portals bolvu sajiems jau ūtrū godu pēc kuortys.
Portalā Lakuga.lv regulari teik īvītuota informaceja par kulturys nūtykumim Latgolā i latgalīšu kulturys aktualitatem i personeibom, tymā teik publicāta jaunuokuo latgalīšu originalliteratura i īvītuotys zinis par jaunumim latgalīšu tradicionalajā i modernaja muzykā. Nu portala izveidis 2007. godā tys ir palics par centralū informacejis olūtu sevkuram interesentam, kas vielejās izzynuot, kas jauns Latgolys i latgalīšu kulturys dzeivē.
Par lobuokū 2012. goda izdavumu tyka atzeits Annys Rancānis dzejūļu kruojums “Pylni kārmani dabasu… Bezdelīgu pasts”, kū bīdreiba laiduse klajā aizvadeituo goda pavasarī. Dzejūļu kruojumā apkūpuoti A. Rancānis dzejūļi obejuos latvīšu volūdys rokstu tradicejuos. Kruojumā īvītuota leidz šam plašuokuo dzejnīcis latgaliski raksteitūs dzejūļu kūpa.
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” mierkis ir veicynuot latgalīšu tradicionaluos i popularuos kulturys atteisteibu, apkūpojūt aizvadeituo goda lobuokūs veikumus i rūsynojūt kvalitatis i originalitatis pīaugumu latgalīšu kulturā.
Informaceju sagataveja
Vineta Vilcāne


text:
Izdūts latgalīšu dzīšmu kruojums “Muna dzīšmu gruomota”
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” februara beiguos izdavuse seņ īcarātu gruomotu – da ituo apjūmeiguokū latgalīšu dzīšmu kruojumu “Muna dzīšmu gruomota”, jamā apkūpuotys 300 dzīsmis latgaliski – i tautysdzīsmis, i autordzīsmis, kurys aptver ap 100 godu ilgu periodu – nu 20. g. s. suoku da pat 2019. gods ūtrai pusei.
Dzīšmu kruojumā “Muna dzīšmu gruomota” apkūpuotys 120 vysaidu Latgolys vītu tautysdzīsmis (jūs vydā ari Sibira latgalīšu dzīsmis) i 180 vysaidu laiku autoru dzīsmis latgaliski – nu jūs daīmami i vuordi, i nūtis, i ari akordi. Tikai nalelai dzīšmu daļai da ituo bejs nūšu pīroksts, partū jaunais izdavums jau ir ar viesturisku vierteibu – dūdūt dzīsmem vareibu sasaglobuot na viņ audio versejuos kaidūs muzykys nesiejūs ci digitali (pitam tī nav daīmami vysom dzīsmem), bet ari plaši lītojamajā nūšu rokstā. Ka da ituo bejuši izdūti atseviški latgalīšu tautysdzīšmu kruojumi i daži pošu dzīšmu autoru dzīšmu nūšu apkūpuojumi, “Muna dzīšmu gruomota” ir vysplašuokuo i apjūmeiguokuo retrospekceja par latgalīšu dzīšmu materiala dažaideibu, kaida vyspuor ir tykuse izdūta.
Ideja par kruojumu bīdreibai “Lagolys Studentu centrs” rodusīs jau apmāram pyrma desmit godu, tok dzīšmu savuokšona i materiala sagataveišona publiciešonai izaruodeja cīš apjūmeigs dorbs. Kruojuma sastuodeituoja i izdūšonys dorbu vadeituoja ir E. Husare, muokslineica Daina Salmiņa, bet nūtīs leluokū daļu dzīšmu materiala īmyužynuojuse Solvita Ivanova.
Prīcuodamuos par padareitū dorbu, kruojuma sastuodeituoja E. Husare soka:
“Kruojumā aptvartū dzīšmu materialu varātu raksturuot kai nu “Auga, auga rūžeņa” da “Jis i jī, kam nav bolsa” radeitajam skaņdorbam “Donats” ci kai cīš plašu žanru dažaideibā. Izdavuma mierkis ir popularizēt dzīduošonu latgaliski i saimis svātkūs, naformalūs pasuokumūs, i ari byut kai materialam publiskūs pasuokumu programu gataveišonai, izmontuošonai školuos i cytur. Muns sapyns ir, ka mes poši i Latgolā, i cytur pasaulī dzīžam latgaliski koč par mozu drupeiti vairuok nakai tū dorom itūšaļt.”
Savutīs nūšu materiala veiduotuoja Solvita Ivanova aicynoj pošus muzikus palikt na viņ pi koncertizpiļdejuma i dzīšmu īrokstu vysaidūs audio formatūs, bet ari īmyužynuot nūšu rokstā, kas dūd leluoku īspiejameibu dzīsmei sasaglobuot daīmamai i tehniski saprūtamai ari turpmuokajom paaudzem.
Svineiguo latgalīšu dzīšmu kruojuma “Muna dzīšmu gruomota” īdzīduošona nūtiks 25. aprelī Latgolys viestnīceibā GORS pyrma dzejneicai Annai Rancānei veļteituo koncertuzvaduma “Latgolys freska” pyrmizruodis. Taipat gruomotai i latgalīšu dzīšmu populariziešonai ir izveiduota socialuo teikla “Facebook.com” lopa facebook.com/dziisme, kurā tiks publicāti plašuoki stuosti i ari audio materials par kruojumā īkļautajom dzīsmem. Nuokūtnē plānuots izdūtū materialu padareit daīmamu ari kaida digitaluo rysynuojuma veidā. Gruomotu sevkurs interesents var īsaguoduot latgalīšu gruomotu internetveikalā taiseitslatgola.lv, taipat jei byus daīmama gruomatneicuos vysā Latvejā. Itamā nedelis nūgalē tū var izdareit ari Latvejis Gruomotu izstuodē Kīpsalā latgalīšu gruomotu goldā.
Dzīšmu kruojuma izdūšonu atbaļstejuse Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programa ar AS “Latvijas valsts meži” i Latgolys regiona atteisteibys agenturys atbolstu.


text:
Laikvuords
Laikvuords — runysdaļa, kura izsoka darbeibu voi stāti kai laikā nūteikūšu procesu i atsoka iz vaicuojumu kū dora?, kū dareja?, kū dareis?, taipoš iz vaicuojumu kas nūteik?
Pīvadumi: (leits) lej, (jis) brauc, dzīd; nagribēja, volkuojuos, bļuzneja, raksteis, ruodeis, ass, beja guojs, asūte guojuse).
Laikvuordu kategorejis — persona, laiks, skaits i izsaceiba.
Izsaceibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Laikvuordam latgaļu volūdā 4 izsaceibys:
- Eistynuma izsaceiba (ād, ēde, ēss, irā ieds, beja ieds, byus ieds) aproksta eistynumā nūteikūšu darbeibu.
- Puorstuostis izsaceiba (āds, ieškys, ass ieds, byuškys ieds) aproksta darbeibu cyta cylvāka puorstuostē, cieškuok tūlaik, kod runuotuojs nazyna, ci taišni tai nūtics, a voi jam gribīs nazkai atsarūbežuot nu tūs darbeibu.
- Gribiejuma izsaceiba (āstum, āstim, āstu, āstumem, āstumet, byutum ieds, byutim ieds, byutu ieds, byutumem āduši, byutumet āduši, ) aproksta darbeibu, kura nūtyktu, ci taidu, kurū runuotuojs grybātu dareit, ka byutu tam atsateikūši apstuokli.
- Pīsacejuma izsaceiba (ēd!, lai ēss!, ēssim!, ēdit!) aproksta pīsacejumu ūtrajai personai nazkū dareit.
Vītā latvīšu vajadzeibys izsaceibys tradicionalajā latgaļu volūdā lītoj konstrukcejis ar vajadzēt voi daīt, dasaīt, dasavest i laikvuordu nanūsaceibā (latvīšu man jāēd, tev jāēd, viņam/viņai jāēd, mums jāēd, jums jāēd, viņiem/viņām jāēd — latgaļu maņ vajag ēst, tev vajag ēst, jam/jai vajag ēst, mums vajag ēst, jums vajag ēst, jim/jom vajag ēst; maņ daīt ēst, tev daīt ēst, jam/jai daīt ēst, mums daīt ēst, jums daīt ēst, jim/jom daīt ēst).
Konstrukcejis ar daīt, dasaīt, dasavest lītoj tūlaik, kod vajadzeiba mīdzama, aizstotoma. Pīvadumam: latvīšu man jāēd vairāk dārzeņu, tad būšu veselāks — latgaļu maņ vajag ēst daudzuok duorzuoju, tūlaik byušu veseliškuoks, bet: latvīšu es taču vecmāmiņu pazīstu, pie viņas atkal būs daudz jāēd — latgaļu es tok vaceiti pazeistu, pi juos otkon daīs/dasaīs daudzi ēst.
Laikvuorda pamatformys[pataiseit | labot pirmkodu]
Atlasynuotuos formys var darynuot nu 3 pamtformu — nanūsaceibys, 3 personys vīnskaita niulejuo laika, 3 personys vīnskaita puorguojušuo laika. Pīvadumam, skaiteit-skaita-skaiteja, stateit-stota-stateja. Latgalīšu volūda itamā zinē leidzeiga lejislatvīšu i lītaunīku volūdai — laikvuordu pamata formys vīgļuok izavuiceit sevkuram laikvuordam pa sevim nakai izavuiceit gryutu lykumu, kurs nūsoka, kaidys formys lītuot sevkuram laikvuordam. (Anglīšu i vuocīšu volūdā irā saroksts ar nazcik symtu naregularūs laikvuordu, a latgalim naregulari irā lelums laikvuordu).
Atlasynuotuos formys ir cytys laiku formys eistynuma izsaceibā, cytu izsaceibu formys, dorūtne i cīšūtne, divdabu formys (kurys lītoj i nazcik laikvuordu formom sastateit, pīvadumam, salyktajūs laikūs i cīšūtnē).
Konjugacejis (personuošonys)[pataiseit | labot pirmkodu]
Laikvuordam irā treis konjugacejis aba personuošonys. Juos var nūstateit pa vysu treju pamatformu golyunem.
Atsagrīžamī laikvuordi[pataiseit | labot pirmkodu]
Laikvuordi var byut atsagrīžami aba refleksivi. Taidu laikvuordu nanūsaceiba tur golyuni "-tīs". Pīvadumam, "mozguotīs", "prīcuotīs". Atsagrīžamī laikvuordi cieški izsoka darbeibu, kurys objekts irā i darbeibys subjekts (pīvadumam, jis mozgojās, nasās) ci izsoka sovā vydā doromu darbeibu (jī stumduos).
Laikvuordūs ar prīdieklim dasalīk atsagrīžamuo daleņa "-sa-" voi (piec "iz-", "aiz-") "-a-", pīvadumam, pasaraksteit, atsastuot, pasajimt, izavuiceit, aizavērt. A ka prīdēkļa navā, tūlaik rokstoma atsagrīžamuo golyune: smītīs, ceļtīs.


text:
Jaunuokajā Latvejis etniskuos muzykys izlasē ari “Muosys”, “Ceiruleits” i “Tautumeitys”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Itūnedeļ Portugalē, Porto, nūteik leluokais pasauļa muzykys forums WOMEX, kurymā jau 16. reizi ir ari Latvejis stends, kurū organizej Latvejis Muzykys informacejis centrs (LMIC). Jau par tradiceju sadarbeibā ar nacionalū īrokstu kompaneju “Skani” itam forumam ir īsazeimiejuse ari Latvejis etniskuos muzykys izlasis “Native. Music. Traditional/Folk/World-music Latvia” izdūšona.
Jaunajā etniskuos muzykys izlasē apkūpuoti 12 dažaidu muziķu, grupu voi apvīneibu 23 skaņdorbi, kurī topuši pādejā laikā i veidoj ituo breiža Latvejis etnomuzykys ainu: nu autentiskūs dzīduojumu da ceļuotuoju īdvesmuotom fantazejom par latvīšim Kubā. Vysu skaņdorbu vydā īkļautys grupys “Muosys” dzīsmis “Gūteņ, muna raibaleite” i “Zynu, zynu tāva sātu” nu tūpūšuo albuma, folklorys kūpys “Ceiruleits” dzīsmis “Es nagōju krystabōs” i “Vysu mežu izstaigōju” nu albuma “Skaņu balseņu palaidu”, etnomuzykys grupys “Tautumeitas” dzīsme “Ūzals ūzals, bārzsi, bārzsi” nu albuma “Dziesmas no Aulejas”, grupys “Laiksne” dzīsmis “Zīdi, zīdi” i “Jaizalaida man sauleite” nu tikū izguojušuo albuma “Ko zinu gaidīt”, tradicionaluos dzīduošonys grupys “Saucējas” dzīsme “Kur, Jumeiti, tu gulieji” nu albuma “Dabā”, kai ari bungu i dūdu grupys “Auļi” skaņdorbs “Kōrklu polka” nu albuma “Visapkārt”.
Itei izlase pasauļa muzykys foruma WOMEX, kurs nūteik jau 27 godus i kurymā sasateik gondreiž treis tyukstūšys muziķu, izdevieju, producentu, muzykys žurnalistu, festivalu organizātuoju i cytu muzykys industrejis puorstuovu nu vysa pasauļa, stendā kolpoj kai Latvejis vizitkarte. Muzykys izlasis koncepcejis autore ir etnomuzykologe Lauma Bērza, izlase izīt ar Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstu.
Latvejis etniskuos muzykys izlasi “Native. Music. Traditional/Folk/World-music Latvia” var nūsaklauseit ari muzykys straumiešonys vītnē “Spotify”, bet vaira izzynuot ITE.


text:
“Trešō zvaigzne” nūsvietej 25 godu jubileju
25. janvarī Reigys latgalīši sasalaseja, lai svieteitu sovys bīdreibys “Trešō zvaigzne” 25 godu jubileju. Pasuokumā skanēja latgalīšu dzeja, dzīsmis, muzyka, nūtyka karteņu vieršonuos i tyka pīmynāts bejušais.
Bīdreibys bīdrus i gostus ar sovim prīšknasumim prīcynuoja Latgolys Studentu centra folklorys kūpa “Ceidari”, VEF Kulturys noma ansamblis “Olūteņš”, kai ari Gaigalovys pogosta kulturys noma amatīrteatris “Bykovīši”, kuri beja īsaroduši ar Danskovītis izruodi “Sīvysmuotis lobuo sirds”.
Bīdreibu jubilejā sveice i puorstuovi nu Itys Kozakevičys Latvejis Nacionalūs kulturys bīdreibu asociacejis, kurys paspuornī dorbojās ari “Trešō zvaigzne”, i Latgolys Studentu centra, sovus sveicīņus nakluotīnē syuteja ari Sibira latgalīši, kai ari dzejneica Emileja Kalvāne.
Taipat tyka pasaceits paļdis bīdreibys vadeituojai Laurai Mozgai par atbiļdeiguo omota uzajimšonu, bīdrus sveice ari “Trešōs zvaigznis” vacuokais dalinīks – 95 godus vacais Ontons Mortukāns, kura peitūs dorbus leidz ar cytu rūkdarbnīku veikumu varieja apsavērt izstuodē.
Pasuokumā, kuru vadeja “Trešōs zvaigznis” bīdri Lideja Leikuma i Alfons Šveds, tyka pīmynāti ari pādejūs pīcūs godūs myužeibā nūguojušī bīdri: Antonina Riņke, Virgineja Spriņdža, Johanna Cederštrēma, Monika Maklere, kai ari bīdreibys ilggadejuo vadeituoja Marta Jurdža.
Bīdreibys vadeituoja Laura Mozga
Ziņu sagataveja: LaKuGa
Kartenis: Edeite Husare


text:
Interveja: Vuicuos poši i dūd īspieju cytim vuiceitīs latgalīšu volūdu i atkluot Latgolu
Ar bīdreibys “Bruoli un Muosys” rodūšajim puorstuovim Sandru Poplavsku i Juoni Rimicānu sasarunoj žurnaliste Renāte Lazdiņa.
Rodūšūs personeibu Sandrys Poplavskys i Juoņa Rimicāna vuordi ci dorbi plašuokai sabīdreibai Latgolā pādejūs godūs jau daudzim ir zynomi. Jī itepat Latgolā ir naviņ pīpraseiti kuozu fotografi i pasuocīņu video radeituoji, bet niu jūs dorbu – latgalīšu volūdys apvuiceibu kursu īsuociejim video – var nūviertēt i izmontuot ari puornūvodnīki. Jau pavysam dreiž varēsim nūviertēt ari jūs jaunū projektu “Sajūti Latgali”.
Jiusu pādējī dorbi ir par i ap Latgolu i latgalīšu volūdu. Cik jiusim pošim dzilis saknis ir Latgolā?
Juoņs: Maņ patīseibā vajadzātu byut eistynam latgalīšam, es īmu nu Daugovpiļs nūvoda Kolupa. Tīņuok tod, kod es augu, apleik vysi runuoja tikai latgaliski, nu ar munu latgalīšu volūdu saguoja cytaiž. Te juostuosta par vacuokim, muna muote ir nu Jelgovys, tāvs nu Leiksnys, rikteigi latgliskys vidis. Saīt latgalīts apjēme par sīvu rikteigu latvīti, kurai tymā laikā, kod es augu, beja taida našpetna nūstuoja, ka bārnim juorunoj viņ latviski, kab īsavuiceitu tuos pareizuos formys, par pīmāru, burtam „e”, kab napīsārņuotu “eistynū” latvīšu volūdu i školā byutu vīgluok vuiceitīs. Maņ jau ruodīs, taids stuosts ir daudzim. Pogolmā spieļojūtīs, vysi runuoja sovā storpā latgaliski, bet ar mani i muosu – latviski.
Sandra: Maņ jau ar taids pat stuosts, tik maņ obeji vacuoki ir nu Latgolys, muote nu Malnovys, bet tāvs nu Vacvuorkovys. Dīzgon mudri jī puorsacēle, i es jau pīdzymu Ūgrē. Latgaliski mani navuiceja, i sovā storpā vacuoki ari runuoja literarajā volūdā. Viņ nu bruolāna es dzierdieju latgalīšu volūdu. Tān latgaliski vysu saprūtu, bet runuot maņ gryuši. I deļtuo jau mes tū projektu par latgalīšu volūdys apvuiceibom ari rakstejom, kab īsavuiceitu ari poši. Ari asu atsagrīzuse, kab byutu tyvuok saknem.
Juoņs: Patīseibā apakšā ir gribiešona koč kū dareit i sociala vajadzeiba struoduot ari ar sevi.
Tod jau var saceit, ka vysys lobuos idejis suocās ar sevis pylnveiduošonu?
Sandra: Nui, i, kai izaruoda, tys ir vajadzeigs ari vēļ kaidam.
Juoņs: Kod īlykom pyrmūs apvuiceibys video sejisgruomotā aba facebook, tod pyrmī komentari beja, ka tys ir aktuali i vajadzeigs, daudzi atsasauce.
Voi latgaliskais i latgalīšu volūda pādējā laikā nav palykuse par taidu marketinga paleigreiku, kab projektus vīgļuok izbeideit?
Juoņs: Var jau byut, ka kuru reizi tai ari ir. Myusu gadīnī nā, mes, kab itū ideju davastu da golam, īguldom na mozums naudys ari nu sova kārmana, partū ka Vaļsts kulturkapitala fonda daškiertuo finansiejuma napīteik, myusim ruodīs, ka ideja ir loba, i mes redzim jai perspektivu nuokameibā.
Sandra: I ari apvuiceibu golvonī varūni myusim dorbojās iz breivpruoteibys pamata.
Juoņs: Patīseibā myusu vysi projekti tān baļsteiti iz entuziasmu, breivpruoteibu i, golvonais, ideju, ari ūtrys myusu projekts, pi kuo tān struodojam, – raidejumi “Sajūti Latgali”.
Ar kū jius breivpruoteigūs sovom idejom dasaistot? Tei ūga ir tys latgaliskais?
Sandra: Patīseibā projektam “Sajūti Latgali” vairuok atsasauce ļauds taišni nu Reigys. Jim interesej Latgola, drūši viņ ari deļtuo, ka pādejā laikā vaicuojums par Latgolu i latgalīšu volūdu ir tik cīši pacalts sabīdreibā. Atsasauce ari sabīdreibā zynomi ļauds, kas gribēja nūpeļneit. Kūpumā vaira kai 100 cilvāku beja gotovi pīsadaleit projektā.
Juoņs: Maņ ruodīs, tān ir tys laiks, kod pi pruota īt tei paaudze, kū var nūsaukt par pyrmsatmūdys bārnim. Taidi kai mes, kas palīk nūbrīdušuoki i meklej sovu ideņtitati, gryb apsazynuot, kas jī ir. I, ka jī ir nu ituo regiona, jī suoc saprast ituos vītys vierteibu, bet tei vierteiba pagaidom vēļ nav da gola apzynuota. Tai kai Latgolys kultura padūmu laikūs tyka apspīsta i daudzys lītys tyka nūklusātys, taišni tān vyss tys teik calts gaismā i cylvāks meklej, kas jis patīseibā ir i kas ir tys latgalīts.
Jius ari?
Juoņs: Nui.
Sandra: Mes nagribim braukt paceli nu Latgolys, nu Latvejis. Mes gribim dareit ite koč kū. I ite ir interesanti.
Voi ite, Latgolā, ir tys potencials?
Juoņs: Vīnnūzeimeigi. Jis ir vysur. Ka tu dareisi, tod tu ari atrassi īspiejis sevi realizēt. I itymā gadīnī Latgola ir interesanta deļ sovys naporostuos viesturis, deļ kasdīnys, ari volūdys, ari tei jau daudzkuort apsprīstuo līta, ka kasdīnā ļauds te runoj daudzuos volūduos – latvīšu, latgalīšu, krīvu, nu jau ari angļu volūdā, i deļtuo itei vide ir interesanta. I, tai kai cīši daudzi brauc paceli, pasaruoda ari breivys nišys, kurys var izmontuot.
Atsagrīžut pi jiusu radeitajom latgalīšu volūdys apvuceibom – kas ir tei mierķauditoreja, kuru gribit uzrunuot?
Juoņs: Pyrmom kuortom pošus latgalīšus, kab pacaltu jūs pašapziņu, partū ka vēļ da šam jiutam, ka cylvākim ir kompleksi par sovu volūdu, deļtuo ka mums dīndīnā ir saceits, ka mes runojam napareizi, ka myusu vierteibys ir napareizys, ka volūda nav nikuo vārta. Ūtra auditoreja ir puornūvodnīki, kab jī saprostu, ka itei ir lela Latvejis kulturys sastuovdaļa i ar tū ir juosariekinoj, ari ar tū, ka latgalīšu volūda tyvuokajā nuokameibā varātu ījimt kaidu daudz nūzeimeiguoku vītu sabīdreibā. Es tam tycu, i tai tam byutu juobyut, partū ka latgalīšu nav nimoz tik moz, vairuok kai 100 tyukstūšys, taitod tei ir lela ļaužu daļa, ar kū var struoduot.
Sandra: Reidzinīki soka, ka latgalīšu volūdu nasaprūt, nu tān jim beidzūt ir īspieja pasavuiceit koč tuos 20 lekcejis, i atbraucūt koč puors fražu varēs pasaceit latgaliski, kas vysod ir pateikamai –leidzeigi, kai, par pīmāru, kod iz uorzemem nūbrauc i tī vari pasceit puora teikumus vītejā volūdā.
Juoņs: Myusim golvonais beja volūdu pasnīgt vīglā formā, nu tymā pošā laikā saturiski pareizi. Deļtuo mes pīaicynuojom ari volūdys specialisti Edeiti Husari. Nu sovys pusis mes raugom nūdrūšynuot tū, kū poši muokam – uzfilmēt i labi pasnīgt, kai ari dabuot kaidus interesantus tekstus, kab lekcejis nabyutu sausys, bet pasnīgtys interaktivuokā formā.
Sandra: Tai, lai ari pošam latgalīšam byutu interesanti nūsavērt. Deļtuo mes asam pīaicynuojuši ari 20 tautā vairuok vai mozuok pazeistamus cylvākus kai apvuiceibu lektorus, i kotram nu jim ir sova tema.
Voi itaidys lekcejis varātu vāluok pasaruodeit ari školuos kai apvuiceibu leidzeklis?
Juoņs: Varātu. Pagaidom tys ir tikai īsuokums, mes ari pozicionejom, ka tys ir viņ īsuociejim. Piec projekta beigom raudzeisim saprast, kaida ir atgrīzeniskuo saite, cik lela ir interese i cik tys cylvākim ruodeisīs vajadzeigs. Mes asam gotovi tymā īsasaisteit ari iz prīšku.
Daugovpiļs, kur, kai zynoms, ir tei eipašuo multikulturaluo vide i vysai daudz krīvvolūdeigūs – kai jius ar jiusu suoktajīm ceņtīnim īdzeivynuot latgalīšu volūdu tī saprūt?
Juoņs: Iz vysa puorsteidzūšuokais, ka myusu draugi, krīvu volūdā runojūšī ļauds, kas ir redziejuši video lekcejis, tān, par pīmāru, Arni Slobožaņinu atpazeist na kai grupys „Dabasu Durovys” solistu, bet gon kai latgalīšu volūdys pasnīdzieju. Jī par myusu ideju ir pozitivi nūskaņuoti i atsauceigi i cīši myusus atbaļsteja, pat kurū reizi i vairuok nakai poši latvīši, kod mekliejom īspiejis projektam finansiejumu dabuot ari labiedarbi.lv.
Voi jiusu jaunuokais projekts “Sajūti Latgali” ari ir kuortejuo stereotipu lauzšona par Latgolu?
Juoņs: Mes gribim na gluži lauzt stereotipus, bet pasavērt iz lītom nu drupeit cyta skotpunkta. Kas parosti stuosta stuostus par Latgolu? Tī ir žurnalisti, kas puorsvorā dzeivoj Reigā, i jī tod verās nu sovys perspektivys, kū jī ir zynuojušs da šam, kū radz. Par pīmāru, radzūt kaidu ar divlitreigu ola buteli, daīs da juo i parunuos, koč voi taidu skotu ir papylnam tīpat golvyspiļsātā. Mes gribim paruodeit spilgtuokūs pozitivūs pīmārus tam, ka Latgolā ir interesanti cylvāki, ir interesantys vītys i nūtykumi i ka ir lītys, kas ir daudz spilgtuokys nakai varbyut cytur Latvejā.
Kur jius poši izjiutat Latgolu?
Juoņs: Latgolys cylvākūs, vīnnūzeimeigi vyss ir cylvākūs. Prūtams, ari doba ir šmuka, i, filmejūt raidejumus, braucūt pa Latgolu, tu saprūti, ka mes dzeivojam cīši šmukā vītā. Beja ari kaids interesants gadīņs. Brauču es nu dorba i apsastuoju pi Sventis tylta, kas puori Daugovai īt. Stuov tuolbrauciejs nu Nīderlandis, kas iz Moskovu vad haizivs i citys eksotiskys zivs. Apsastuojs verās, mute vaļā i soka: „Ak, muns Dīvs, pi jiusu ir tik šmukai. Pi myusu nav nikuo tamleidzeiga, laikam jius jiutatēs tik labi, ka varit dzeivuot tik šmukā vītā.” Zini, taidūs gadīņūs cīši ceļās pošapzinis leimeiņs, ka ir kaids, kas nu molys nūviertej, ka ite ir šmukai. Nu ite nu tīsys ir šmukai, it eipaši godalaikūs atsakluoj dažaidys niansis. Nu es jau dūmoju, Latgola ir šmukuokuo vīta, kur dzeivuot.
Sandra: Vysi soka, ka šmukai, ka daudz azaru, es poša tik daudz nabeju braukuojuse apleik, i tān, kod mes bejom tepat natuoli nu Daugovpils, Višķūs i Ambeļūs, es beju puorsteigta, cik tī ir šmukai, es tī grybātu dzeivuot, tys azars, tī pakolni. Tu brauc pa ceļu iz Rēzekni, i tu tū naredzi, bet tev tikai juopabrauc desmit kilometri nūst, i ir cyts pasauļs, i nūteikti taidu vītu ir daudz.
Kaida beja tei Latgolys sajiuta, kū deļ sevis atkluoja projekta breivpruoteigī nu golvyspiļsātys ci cyturīnis?
Juoņs: Kai jī poši saceja, golvonais beja tei volūda, kū jī dzierdēja, kū nikur cytur tik breivai nadzierdiesi, i patīseibā jau ari volūda veidoj vidi. Tymūs breižūs, kod kinu veiduošonys gaitā golvonuo sarunvolūda beja latgalīšu volūda, ari intervejamī i intervātuojs atsakluoja cytā šķautnē.
Sandra: Myusim beja gon ļauds nu Reigys, gon vītejī, kas latgaliski runuoja, i tod labi varēja sajust tū atškireibu, ka, latgaliski sasarunojūt, ļauds atsakluoj vaira.
Cik ir zynoms, Re:TV projekta “Sajūti Latgali” pyrmuos kinys radzamys byus vēļ itūgod, bet voi Latgolā vēļ var koč kū jaunu atkluot? Voi nav tai, ka vyss jau ir pastuosteits i paruodeits?
Juoņs: Tys jau ari ir stuosts par stereotipim. Tymā pošā muzykā ir tikai ostoni akordi, bet pasaver, cik dzīšmu var pīraksteit, taipat ari Latgolā ar stuostim, it kai jī jau ir izstuosteiti, bet pareizais cylvāks, pareizā vītā izdūdūt pareizū vaicuojumu, var radeit otkon pavysam cytu stuostu.
Jius asat ari kuozu fotografi, vai taiduos eistynuos latgalīšu kuozuos ari ir byuts?
Sandra: Mums pīredze ar kuozu biļdiešonu i filmiešonu ir jau treis godi, bet iz taidom rikteigom diveju dīnu svineibom ar kuopustu goldu nav gon saguojs palikt, nu iz 10–15 kuozu vuortim gon ir byuts.
Kas kuozuos nu fotografa i objektiva skotupunkta ir iz vysa skaistuokais breids?
Sandra: Iz vysa emocionaluokuo, prūtams, ir poša ceremoneja, kod muotis i pat tāvi raud. Tuos osorys i vāluok prīca, i kod redzi, ka tei mīlesteiba ir.
Jums ir loba dzeive, taidu šmuku dorbu struodojūt?
Juoņs: Nui, tei jau ir tei šmukuo puse, kū radz vysi, nu tys dorbs tī apakšā ir uorpuoteigi lels. Tu navari vīnkuorši staiguot i filmēt, tev golvā jau juorežisej gola produkts, kas tī saīs, tu jau esi daleji kuozu dīnys kinys režisors.
Sandra: Te vēļ juobyut ari psihologam i juozyna ari nacionalitašu i mentalitašu atškireibys. Par pīmāru, latvīši i latgalīši pi biļdiešonuos ir kautreiguoki, krīvu tauteibys cylvāki ir daudz atvārtuoki.
Golu golā kas jius asat – muokslinīki, breivmuokslinīki ci uzjiemieji?
Sandra: Maņ ir akademiskais grads muokslā, asu gleznuotuoja, nu fotografeja jau ir tei poša glezna, partū ka vajag īvāruot vysus tūs pošus lykumus, kas ir gleznā, tān mani ir suokuse aizraut ari keramika.
Juoņs: Mes asam ari mozi uzjiemieji – Sandra ir “Studija 3KM” generaldirektore, es asu izpilddirektors. Suokumā beja garais nūsaukums “3 karotes medus”, i daudzim izreiz beja daudz vaicuojumu – parkū taišni treis karūtis mada, bet tān, kod ir saeisynuojums, vysim asociejuos ar treis kilometrim, kod pasoki, ka kilometri tī nav, tod ir vēļ vaira vaicuojumu, partū ļauds myus pīmiņ. Vysam ir pamatuojums, parkū tuos karūtis ir. Ka mes atguodojam, agruok Latvejā beja treis cukra fabrikys i kuodreiz pat dzedi, dzerūt čaju, saceja, ka juodamat treis cukra karūtis – pa vīnai par kotru cukra fabriku. Nu, tai kai myusim cukra fabriku vaira nav, bet mes gribim nest pozitivū viestejumu, soldonuos lītys jau asociejās ar koč kū pateikamu, vīnojamēs par treis karūtem mada. Suokumā tu pagaršuosi vīnu mada karūti, tev īsapatiks, pagaršuosi ūtru mada karūti – jau patiks, i pec tam jau gribēsīs pajimt trešū.
Sandra: I golu golā treis lītys lobys lītys.
Vai var sagaideit, ka treis karūtis mada kod ta puoraugs par 10 karūtem mada?
Sandra: Vysudreižuok par treis burkom mada!
Karteņa: Sandrys i Juoņa personeigais arhivs


text:
Kryšānu pogosts
Kryšānu pogosts[2] (latvīšu: Krišjāņu pagasts) — Bolvu nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Pogostā dora Bierzpiļs vydsskūlys Kryšānu filials, feļčeru punkts, tautys noms i biblioteka.[3]
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Kryšānu pogosta teritoreja bejuse Ludzys, vāluok Latvejis Republikys laikā Jaunlatgolys (Abrinis) apleiciņa Tiļžys pogostā. 1945. godā Tiļžys pogostā īstateja Kryšānu solys padūmi. Kryšānu sola bejuse Vileks apleicinī (1945—1949), Kuorsovys apleicinī (1949—1962), a nu 1962. goda Bolvu rajonā. 1954. godā Kryšānim daškiera likvidātū Krampiņu solu, a kolkoza "Plēsums" teritoreju 1955. godā davīnova Beļovys solai.[4] 1990. godā solu reorganizej kai pogostu.[5] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Bolvu nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Kryšānu pogosts tur rūbežu ar:
- Bolvu nūvoda Bierzpiļs pogostu i Tiļžys pogostu;
- Kuorsovys nūvoda Saļņovys pogostu;
- Rēznis nūvoda Bykovys pogostu i Nautrānu pogostu.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.01.2016.
- ↑ Latgolys administrativais īdalejums. Latgolys piļsātys, nūvodi, pogosti (2019. goda 27. majā). Vaļsts volūdys centrs. Veireits: 2020. goda 3. janvarī
- ↑ Bolvu nūvoda teiklavīta
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001—2002 ISBN 9984-00-412-0


text:
Nacionalajā bibliotekā nūtiks Latgolys dīna
12. martā nu 10.30 da 17.00 Latvejis Nacionalajā bibliotekā izstuodis “Nevar nerakstīt” ītvorūs nūtiks Latgolys dīna.
Jau 10.30 pasuokums tiks atkluots kūpā ar Rogovkys ļaudim. Tam sekuos daņči i dzīsmis ar folklorys kūpu “Upīte”, kai ari Latgolā taiseita kina, darbneicys ar Ludzys omotnīku centra meistarim, virtualuos spēlis par Latgolys kulturys montuojumu, kai ari tradicionalī iedīni nu bīdreibys “Latgolys golds”.
11.20 komedeju “Ontans i Anne” ruodeis Baļtinovys nūvoda teatris “Palādas”, piečuok paradzāti Latgolys Studentu centra literari muzykalī prīšknasumi “LaLaDra”, Luisa Kerola gruomotys “Alise Breinumu zemē” skaiteišona kūpā ar gruomotys veiduotuojim, kai ari otkon daņči i dzīsmis ar folklorys kūpu “Upīte”.
Pasuokuma nūslādzūšajā daļā paradzāti akademiski lasejumi, veļteiti latiņu drukys aizlīgumam Latgolā 19. gs. ūtrajā pusē i Latgolys kulturys renesaņsei. Pīsadaleis dzejneica i žurnaliste Anna Rancāne, Reigys Augstuokuo religejis zynuotņu instituta profesore Dr. philol. Skaidreite Kalvāne (muosa Klara P.I.J.), Daugovpiļs Universitatis asociātais profesors Dr. hist. Henrihs Soms, LNB Ratūs gruomotu i rūkrokstu nūdalis golvonuo bibliografe Lilija Limane, Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatis Baltu volūdnīceibys katedrys profesore Dr. philol. Lideja Leikuma, Rēzeknis Tehnologeju akademejis profesore Dr. philol. Ilga Šuplinska.
Pošuos beiguos ar muzykalu prīšknasumu vysus prīcynuos postfolklorys grupa “Rikši”.


text:
Baļtinovā pyutieju orkestru festivals
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
9. junī Baļtinovys muižys parka estradē aicynoj Latgolys regiona izgleiteibys īstuožu pyutieju orkestru festivals “Taures skan Baltinavā!”. Festivals, kurs itūgod notiks jau trešū reizi, veļteits Latvejis armejis symtgadei, informej festivala vadeituoja Marija Bukša.
Festivala golvonuo nūtikšona byus orkestru lelkoncerts 15.00 stuņdēs, kurymā pīsadaleis jaunīši nu septeņu Latgolys izgleiteibys īstuožu orkestru – Bolvu Muzykys školys orkestris, Baļtinovys Muzykys i muokslys školys orkestris, Kuorsovys Muzykys i muokslys školys orkestris, Rēzeknis 5. vydsškolys orkestris, Rēzeknis 6. vydsškolys orkestris, Preiļu nūvoda jaunīšu orkestris, Naujinis Muzykys i muokslys školys orkestris, kai ari festivala eipašais gosts – Zemissardzis orkestra bigbends kapteiņa Anda Kareļa vadeibā.
Koncertu vadeis Kozmens, bet vysys dīnys garumā apmaklātuojus prīcēs ari Vaļsts rūbežsardzis Viļakys puorvaļdis tehnikys izruodeišona i dīnests suņu paraugdemonstriejumi, Latgolys retro automobiļu izstuode, sātys ražuotuoju tierdzeņš i meikstuos atrakcejis bārnim. Sadarbeibā ar Zemissardzis 2. Vydzemis brigadis 31. kuojinīku bataljonu byus vareiba apsavērt karaveira ekipiejumu i izzynuot par vareibom dīnēt Zemissardzē.
“Laikā, kod bārnim teik pīduovuotys tik daudzys izklaidis, festivala organiziešona ar mierki saglobuot i popularizēt pyutieju orkestru muziciešonys tradiceju ir byutiski. Bārni na viņ izkūp sovus muzykalūs talantus i paruoda jūs apleicejim, bet ari teik īsaisteiti myusu viesturis izzynuošonā i populariziešonā, partū ka itūs pasuokumus veidojam, bolstūtīs kaidā byutyskā temā. Itūgod izalasejom festivalu veļteit Latvejis armejis symtgadei, atcerūtīs karaveiru drūsmi cauri laikim, kai ari myusu dīnu Nacionalūs bruņuotūs spāku karaveiru, zemissorgu, sevkura īdzeivuotuoja gataveibu aizstuovēt myusu vaļsti. Orkestra skanis i marši ir bejuši sūpluok karaveiru sūlim vysūs laikūs, partū gribim aktualizēt itū tematu, atguodynuot jaunīšim tū, ka orkestra nūzeime i prasmu izmontuošona plešās tuoļuok par bārnu muzykys školys telpom,” soka festivala vadeituoja i iniciatore, Baļtinovys Muzykys i muokslys školys direktore Marija Bukša.
Pasuokumu atbolsta Latgolys atteisteibys agentura, Baļtinovys nūvoda dūme, Latvejis vaļsts meži, Latgolys Retro Auto Moto Klubs, Vaļsts Kulturkapitala fonds, Latvejis Republikys Zemissardze, Vaļsts rūbežsardzis Viļakys puorvaļde.


text:
Pūdnīks, kurs sovu keramikys cepli izmyuriejs i suocs patstuoveigys pūdnīka gaitys 1988. godā. Dorbus apdadzynuoja Latgolys dūbis tipa atkluotys guņs keramikys apdadzynuošonys ceplī. Eipaša aizaraušona beja svečturi i vazis. Pīters pīsadaleja vysaiduos izstuodēs Latgolā, puorejā Latvejā i ari uorzemēs. Vairuokys izstuodis sareikuotys kūpā ar sīvu muokslineicu i floristi Maiju Gailumu. 2017. goda 15. janvarī keramikis nūguoja myužeibā.
NOMINANTI:
Aivars i Vēsma Ušpeli, pūdnīki, muokslinīki
Andris Ušpelis, pūdnīks
Gunārs Igaunis, tautys muzykys instrumentu meistars
Ligita Spridzāne, audieja, rūkdarbneica


text:
Pylnmetražys dokumentaluo filma “Laiki. Cylvāki. Volūda” izstuosta Latvejis viesturē mozuok zynomus nūtykumus i atkluoj damierstus, bet varbyut ari apzynuotai aizmierstus faktus, kas paruoda politiskūs režimu attīksmi pret Latgolys latvīšim i latgalīšu volūdu. Filma ari atkluoj latgalīšu liktiņus i jūs veikumu ceiņā par sovys volūdys saglobuošonu, reizem ari bezdarbeibu, īspieju naizmontuošonu i pošu klaidys. Dokumentalais stuosts suocās ar 1920. godu, kod piec uzvarys Naatkareibys karā Latgolā beja īsastuojs mīrs i saguoja Satversmis sapuļce, i nūsaslādz ar 1960. godu, kod okupātajā Latvejā tyka puortraukta desmitgadem pastuoviejušuo īspīddorbu izdūšona latgaliski.
“Dokumentaluo filma “Laiki. Cylvāki. Volūda” aptver 40 godus ilgu laika pūsmu. Taišni itymā laika pūsmā var rast daudzys atbiļdis iz vaicuojumim, parkū ar tevi, ar mani, ar puorejim latgalīšim ir nūtics taišni tai, kai ir nūtics. Parkū mes asam taišni tī, kur mes asam,” soka filmys producents i režisors Arņs Slobožanins.


text:
Rēzeknē atkluos fotoizstuodi “Myusu Latveja”
Jau 9. decembrī 13.00 Rēzeknis Augstškolys muokslys i sporta terasē bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj iz ceļojūšuos fotoizstuodis “Myusu Latveja” atkluošonu.
Latvejai i bīdreibai “Latgolys Studentu centrs” novembris ir svātku mieness. Taišni partū tyka reikuots fotokonkurss amaterim “Myusu Latveja”. Pīsadaleit konkursā tyka aicynuoti LgSC bīdri, aktivisti, draugi, kai ari cyti interesenti.
Tai kai LgSC itūgod atzeimuoja sovu 10 pastuoviešonys godu jubileju, kai ari tyvojās Latvejis vaļsts symtgade, konkursam tyka izvālāta patriotiska tema. Konkurss tyka reikuots ar mierki aicynuot dalinīkus daleitīs īspaidūs par 10 godu laikā radzātū, dzierdātū, sajustū i padareitū, kai ari atlaseit i īsyuteit kartenis, kurymuos tys teik atspīgeļuots vyslobuok.
Daleibai konkursā kūpā tyka īsyuteitys 40 kartenis, kurymuos paruodeits kotra autora personeigais redzīņs par sev i Latvejai svareigom šaļtim. Kotra īsyuteituo karteņa ir naatkuortojams i nūzeimeigs stuosts Latvejai.
Ceļojūšajā izstuodē, kuruos pyrmuo pīturvīta ir Rēzeknis Augstškolā, byus apsaveramys 15 kartenis, kas vysspylgtuok atspīgeļoj latvīšu nacionaluos pošapzinis boguoteibys i izjiutys. Sovukuort vysys konkursam īsyuteituos kartenis byus apsaveramys LgSC sātyslopā i LaKuGā.
Izstuode Rēzeknē teik reikuota sadarbeibā ar bīdreibu “Rēzeknes Augstskolas absolventu asociācija”. Izstuode byus apsaverama da 8. janvara.
Kartenis autore: Edeite Husare