text:
saguoja lobs latgalīšu detektivs – atrūņ 2009. goda latgalīšu literaturu. a ni besa. vysa kuo ir, a literaturys to nav.
gols golā vaira nameklieju 2009. godā izguojušu latgalīšu originalliteraturu. meklieju itymā godā izdūtuos gruomotys latgaliski. voi vysmoz taidys gruomotys, kur koč dale teksta byutu latgaliski voi juos byutu par Latgolu. it kai nīks vīn ir, a paguoja nazcik stuņžu. i to vysa naatrodu.
golvonuo atziņa – latgalīšu gruomotys kai partizani. mekleisi i naatrassi. namekleisi, pošys izleiss i īsaus kai nu blisis ar suoli ūkstā.
izroku vysu Googli, izavieru LNB i RCB katalogus, LKC izdevnīceibys lopu. i gols golā atrodu… sovā plauktā!
verūs, ka latgalīšu gruomotu izdevieji cīš kū naļūbej pasadalēt ar bibliotekom. maņ sātā ir gruomotys, kuo nav pat LNB katalogūs, koč jī prosa obligatūs eksemplarus nu vysa Latvejā izdūtuo.
taids samizdats vīn saīt – izdūd i tod mudri nūgloboj nūlyktovā i labi ka sābrim i draugim padola. puorīs nazcik godu, taidu gruomotu, dūmuot, i nabyutu bejs.
kaids breinums, ka latgaliski nivīns naskaita.
nav jau kuo skaiteit. nav latgalīšu gruomotu. ka ir, to senila paskota i ar pabrīsmeigu saturu, ka kauns pasauļam ruodeit. da i tūs pošu navar atrast.
paraugi raksteit svīkstu i konkurēt ar pasauļa literaturu. voi dreižuok – kaidam patriotam juobyut, kab skaiteitu svīkstu tik deļtuo, kam jis sakults latgaliski.
kai izaruod, 2009. godā latgalīšu literaturā nav niuo pruoteiga izguojs – originalgruomotu latgaliski nav.
tikai atsevišku autoru gabaleni, kas publiceiti taidūs izdavumūs kai “Katōļu Dzeive”, “Olūts” i “Tāvuzemis Kalenders”, kai ari blogūs i Lakugā teiklā.
vysaidā ziņā aksioma – lai kuru autoru voi gruomotu īsadūmuotu, tys vyss ir izguojs 2008. godā. 🙂
prozys i dzejis gruomotu 2009. godā nav. ir tikai Eļkšņa almanahā pavuoji dorbi (laikam publiceiti vysi, kas nazkū atsyutēja). ir Slišāna bārnu dzejūli. ir zynuotne par latgalīšim i Latgolu i lyugšonys deļ latgalīšu. i latgalīšu dīnroksti škārsteiklā…
gols golā, ka tai viereigai lyku i dūmuoju, izaruodēja, ka gruomotys pat nazkaidys ir, tok apmāram samizdats…
kab muna prāca napropultu, ite salyku vysu, kas, pa munam, īviereibys cīneigs vyspuor izguojs latgaliski voi par Latgolu, latgalīšu kulturu, volūdu, viesturi.
* Feimaņu draudzes pasakas. Sast. O. Spārītis – Reiga, Nacionālais apgāds, 2009
* Lekcionarijs: Romas Misale. 1. sēj. Adventa laiks, Zīmassvātku laiks. / Rīgas Metropolijas kūrija. – Rēzekne: LKC izdevnīceiba, 2009
* Literaturas almanahs Olūts – Rēzekne, LKC izdevnīceiba, 2009
* Sibīrijas latviešu dziesmas. Teksta autori Mežs Ilmārs, Leikuma Lidija, Andronovs Aleksejs, Laime Sandis. – Reiga: Upe Tuviem un tāliem, 2009
* Slišāns Ontons. Latgaļu volūdys vuordneica. – Rēzekne : GIRG, z. s. Jākupāni, 2009.
* Slišāns Ontons. Rūtaļu vydā: vysaidis ailis mozīm i lylīm bārnīm = Ratelė vėdorelie: vėsuokės eilės mažėms ė dėdėlėms vākams. – Rēzekne : GIRG, z. s. Jākupāni, 2009.
* Tāvu zemes kalendars, 2010: kulturvēsturiska un literara godagromota: 71. goda gōjums / sast. un red. J. Eļksnis, V. Unda. – Rēzekne: Latgolas kulturas centra izdevn., 2009
* Valodas Austrumlatvijā: pētījuma dati un rezultāti. Via Latgalica: Humanitāro zinātņu žurnāla pielikums, I. / Red. I. Šuplinska, S. Lazdiņa. – Rēzekne: Rēzeknes Augstskola, 2009.
* Vārkavas novada mutvārdu daiļrades pūrs, 2. grāmata. Sast. Janīna Vilmane. Rēzekne, LKC izdevnīceiba, 2009.
* Via Latgalica: Latgalistikys kongresu materiali, I. / Redkolegeja: A. Andronovs, L. Leikuma, I. Šuplinska. – Rēzekne: Rēzeknes Augstskola, 2009
* Zeile Pēteris. Latgales glezniecība. No Vilhelma Purvīša Rēzeknē līdz Latgales glezniecībai Mākslas namā.- Rēzekne, LKC izdevnīceiba, 2009
beiguos puors saišu. varbyut kuram nūder detektiva cīneigom nūdarbem – kas jauns izguojs latgaliski.
Latgolys Kulturys centra izdevnīceibys sātyslopa
Latgalīšu interneta veikals “Made in Latgola”
Rēzeknis Centraluos bibliotekys katalogs
Latvejis Nacionaluos bibliotekys katalogs
kas iz prīšku? juotaisa i juoizdūd gruomotys pošim. ka svīž uorā pa durovom, leiņ pa lūgu vydā. tys nikuo, ka moza volūda: In reply to your request seeking the support for your publication, we regret to inform you that your project does not fall within the remit of the Fund. The Fund does not support translations into very small languages.
veiksmi vysim. latgalīšu literatura ir dzeiva. juos tikai nav gruomotuos. jei ir nazkur cytur. periodikā? almanahūs? kūpkruojumūs? a varbyut teiklā i dīnrokstūs?
pošuos beiguos ladapučis. nav nivīna īmesļa, kab juos taidys saītu. tok juos saīt i ir. koč piec šaļts nav, pagaist i piec laika otkon aug nu jauna.
ladapuču iztureibys i vīgluma vysim latgaliski raksteituojim i latgaliski skaiteituojim! partū ka ladapučis ir kai Fenikss – mierst i atdzymst vys nu jauna i jauna.
logiski jemūt, ladapučis nanūder nikam i nivīnam nu jūs nav nikaida tolka. tok juos ir.
kū nabadzeiguoka sāta, tū ladapuču vaira. a varbyut ite i sakne – iz plastmasys lūgu juos naaug, jom vajag kuo eista i sova.
kai i latgalīšu literaturai – kasdīnys runuotuoju, skaiteituoju, raksteituoju. na svātdīnis lītuotuoju ar škeibu muti reizi godā kopusvātkūs.


c: text/html

text:
Roksta autors: portals lakuga.lv
2018. goda 4. i 5. augustā Rēzeknis nūvoda Drycanūs pyrmūreiz nūtiks Vyspasauļa drycanīšu saīts “Es – drycanīts”, kura laikā byus īspieja īsaklauseit dzymtu i atmiņu stuostūs, apsavērt dažaidys izstuodis, padoncuot i pat paspēlēt volejbolu. Saīts teik skaiteits par vīnreizeju īspieju sasatikt, pasarunuot, pasaklauseit, pavāruot i pīsadaleit.
Dalinīku registraceja suoksīs 4.augustā plkst. 14.00 Drycanu Kulturys nomā. Vysys dīnys garumā byus daudz vysaidu nūtikšonu.
Apmaklātuoji i saīta dalinīki ir aicynuoti pīsadaleit stuostu i sarunu pasuokumūs. 4.augustā plkst. 14.00 Drycanu Kulturys nomā byus “Sātu stuosti”, bet plkst. 18.00 nūtiks “Drycanīšu pastuoški”. Piecpušdīnē ir paradzāta ari gasteišona Drycanu vydškolā, kur zaļajā klasē drycanīši vīns ūtram atkluos sovus stuostus pi kompota gluozis.
Byus ari vysaidys aktivitatis bārnim i jaunīšim, kai ari centra laukumā nūtiks dzymtu volejbola mači. Piec sportiskuom aktivitatem vareis nūbaudeit “Drycanu spāka putru”.
4.augusta vokorā plkst. 18.00 saīts tiks ļusteigi svieteits ar pogosta pošdarbnīku kolektivu i gostu koncertu “Driči saņ”, bet vāluok, plkst. 22.00, bierztolys estradē nūtiks zaļumbals ar vītejim muzykantim.
Saīta laikā byus apsaveramys divys izstuodis: fotoizstuode “Drycani 100 godūs” i Raibuo karikaturu izstuode. Sevkurs vareis izdrukuot sovu fotokarteiti, īsasaistūt fotošalteņu akcejā “Zibsnis”.
Byus ari tierdzeni. Pīters Luocs gon 4. augustā, gon 5. augustā organizēs gruomotu goldu Drycanu kulturys nomā, bet 5. augustā nu plkst. 9.00 pi kulturys noma byus īspieja īsaguoduot vysaidus omotnīku i sātys ražuotuoju lobumus tierdzeņā “Lobs lobam”.
Dricanīšu saīts nūsaslēgs 5. augustā ar Sv. Mišu plkst. 11.00 Drycanu bazneicā i kopusvātkim plkst. 12.30 Drycanu kopūs.
Drycanu pogosts izaveiduojs piec 1861. goda, bet nūsaukums radīs nu vuorda ‘driči’ voi ‘drycynuot’. Leidz 1940. godam Drycani beja Rēzeknis apriņčī kai vīns nu 19 pogostim. Piec 1945. goda Drycanus īkļuove Viļanu rajonā, bet vāluok – otkon Rēzeknis rajonā. 1960. godūs suocēs puoreja iz cīma padūmem, i Drycani beja vīns nu tim cīmim, kas sagobuoja sovu pašpuorvaļdi ari piec cīma padūmu apvīnuošonys. 2009. godā Drycanu pogostu īkļuove Rēzeknis nūvodā.
Iz 2017. goda vydu Drycanu pogostā beja 1029 īdzeivuotuoji. Nu Drycanu pogosta īt taidi latgalīšu kulturā pazeistami cylvāki kai barons Gustavs Manteifeļs (1832 — 1916), latgalīšu rakstnīks Jezups Kindzuļs (1888–1941), Latgolys viesturis pietnīks Boleslavs Brežgo (1887 – 1957), gruomotizdeviejs Vladislavs Luocs (1912 —1984), dirigenti Stanislavs Broks (1926 – 1977) i Ontons Matvejāns (1937 – 2008). Te dzymtuo puse ir ari gruomotizdeviejam Juoņam Elkšņam, varganistei Ivetai Apkalnai (dzymuse Viļuma), muzikalajai Eriņu saimei, multimuokslinīkam Raibajam i cytim.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
2006. goda 20. apreļs
iz Reigu brauču divstuovu autobusā. atsasiežu pi trepu, i runys beja tik breineigys… atlyka tik pīraksteit i niu īraksteit ite.
nasokit, ka ļaudīs nivīns narunoj latgaliski. runoj. i kai. naba vacī vīn. cyts piec skota i bolsa pajauns cylvāks. īkuop Varakļuonūs, Stiernīnē, Krustpilī i runoj. 😉
A
– ite tok kokla atlauzt!
– da kas tev juolauž! siedi i vyss!
B
– itai maņ uorstīne saceja. ni pa trepem kuopt, ni kuo.
– a kai nakuopsi. kod vēļ myužā sātai iz jumta brauksi?
C
– nui. juonūbrauc da reigys.
– ak jau.
– redz, jau zuole lein.
– ak jau. kai jei naleiss. pavasars.
– pirmeņ dūmuoju, nūkaveišu. a nā. tik es pīturā, i itys škiuņs kluot.
– nu da.
– itaida blyudzga!
– tai, tai.
– a zyni, maņ stuostēja! jei taišni zam skrytuļa…
(suoce kluseņom runuot)
D
– vīnreiz beju lykusēs tymā Martys centrā.
– nu i? kai beja?
– da nikuo. nikuo nabeja. cylvāki vīn ir.
(šaļti obejis klusej)
– tai jau ir, kotram sova bāda.
– a kai nabyus. dzeive na prīca.
– ka sātā sēd, izsepinej, kas jam suop i nasuop. izgudrej, ka radeja par skaļu voi kaidu lūgu vajag attaiseit.
(klusej obejis)
– da. tik kai mes lejā tiksim?
– šļuksim iz čūksta! div buobys iz čūksta!
– da troka!
(obys smejās)
E
– nā jau. itaidu trepu. vaira to nanūkuopšu. i tai škeibi ītās.
(izkuopuse, poša breinojās)
F
(īkuops pajauns puors – puiss i ak jau juo sīva. sīvai bais.)
– maņ bais ir augšā. kuopšu lejā.
– nasmīdynoj!
– jis smejās. smejīs vīn!
– puotorus skaiti vysu ceļu! te jau nav zīma!
– a kaids tam sakars ar zīmu! atlīk tik strauji bremzēt… (jei kluseņom purp pi seve)
G
– kai draudzine soka, tyvuok pi Dīva!
(sīvīte nu blokus siedekļa puoram)
H
– pa breižam nikuo, a pa breižam gona vysakuo. kotram bārnam juomeklej sova vīta zam saulis. a byus jau labi. juolyudz Dīvs par sovim bārnim, a puorejais jūs ziņā.
– dzie, pīkabeite aizgryuzta ceļam prīškā!
– to avareja voi kas?
– ta bess jū zyna. syudu te redzeisi. brauc kai škiuņam iz jumta!
I
(saruna par bārnim)
– par vysim gudruoki. vysu zyna.
– nazkai eļpu raun cīš. ni nazkaids kuoss, ni nazkas cyts.
– a vylks zyna. ni te augšā veņtilacejis, ni gaisa palaiž.
– tušej až nūst.
– pats kai keiļs izalaids pi ruļa, a te koč lai nūspruogst ļauds!
(tuoļuok saruna par šoperi)
J
– kur tī godi kai nav braukts. pazaver, jaunu krustuojumu pastatiejuši! paza, i kuo mašynu iz laukuma sadzeits! i kūki izciersti. ite to gon nazkaids stulbums. redzieji? egleitis kaidys saaugušys! i tī vēļ!
(veirs klausuos, klausuos. naiztur.)
– tai ir. siedi sātā kai vaca baka. seņ jau vajadzēja kur ļaudīs iz Čiuleju pabraukt.


text:
21. janvarī Rēzeknē nūtyka bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) bīdru kūpsapuļce. Sēdis laikā tyka apsprīsti dažaidi svareigi vaicojumi par bīdreibys dorbu, izvirzeitys nuokušuo gods prioritatis, īvālāta jauna LgSC vaļde i c.
.
Kūpsapuļce suocēs ar īsapazeišonu (ir pījamti 12 jauni bīdri) i regionalūs biroju atskaitem par padareitū.
.
Reigys birojā napylna goda laikā nūtykušs daudzi pasuokumu: latgalīšu vokori folkklubā „Ala pagrabs”, literaturys i muzykys piecpušdīne „Agrais Pavasars”, Muzeju nakts, stuostu vokori „Latgalīša pādi pasaulī”, „Tievanānu čulans”, Kaupra valnakmiņa tolka kūpā ar apvīneibu „Mazā Kavalērija”, kinys „Latgolys Laikadečs” ruodeišona Reigā i c. Reigys biroja studenti sarakstiejuši i sajāmuši atbolstu nu Kulturys ministrejis projekta „Latgaliešu kultūras ziņu portāls Lakuga.lv” realizeišonai. Projekta golvonī aizdavumi ir: portala darbeibys nūdrūšynuošona, jaunu sadaļu i vizualuo nūformiejuma sataiseišona, jaunu rokstu autoru pīsaisteišona i cytys svareigys ar Lakuga.lv darbeibu saisteitys lītys. Pošu šaļti Reigys birojs meklej jaunu biroja koordinatoru.
.
Rēzeknis birojā napylna gods laikā ir pasamainejuši vairuoki biroja vadeituoji, bet tys naasūt trauciejs pilnvierteigam LgSC dorbam. LgSC aktivisti i bīdri ir aktivi jāmūši daleibu Rēzeknis Augstškolys reikuotojūs pasuokumūs: informacejis dīnā, Muokslys dīnuos, Zynuotnīku naktī i c. Kai ari reikovuši sovus pasuokumus: literari muzykalys piecpušdīnys, naformalis LgSC aktivistu sasatikšonys. Rēzeknis birojā napylna gods laikā pījimti 4 jauni bīdri. LgSC sasadorbojūt ar Nūdarbynuoteibys valsts agenturu (NVA) Rēzeknis biroja 5 aktīvistim moksoj stipendeju 40 Ls apmārā par breivpruoteigū dorbu, kū jī dora bīdreibā. LgSC Rēzeknis nūdalis vadeituoja Diāna Miščenko stuosta, ka sasadorbojūt ar Rēzeknis Augstškolu LgSC Rēzeknis birojs naseņ asūt puorsaciels iz jaunom telpom, jaunais biroja adress pavysam dreiž pasaruodeis LgSC sātys lopā sadalī: kontakti/Rēzeknis birojs.
.
Daugovpiļs birojs ar vaicojumu „Voi Daugovpilī ir vajadzeigs LgSC?” novembrī atsuocs sovu darbeibu nu jauna. Tai kai jaunī 12 aktivisti – Daugovpiļs Universitatis (DU) studenti, sasatyka pyrmū reizi, vaira maneibys pagaidom asūt pīviersuš sevis i cytu bīdru īpazeišonai i komandys taiseišonai (salīdeišonai) – na pasuokumim. Decembrī LgSC sasadorbojūt ar Raiņa sātu Berkenelē reikuoja literari muzykalū pasuokumu „Latgalīts – Latgalīšam – Draugs” (LaLaDra). Struodojūt Daugovpiļs birojā, studenti paspēja izpieteit LgSC kai sabīdrysku organizaceju, apzynuoja LgSC organizacejis kulturu, stypruos, vuojuos pusis i cytus bīdreibys darbeibu ītekmejūšus faktorus. Daugovpilīši sarakstē projektu „Vuicēsimēs raksteit latgaliski” i sajiema finansialu atbostu nu Kulturys Ministrejis. Projekta mierkis ir, sasadorbojūt ar volūdnīkim i pedagogim, izstruoduot jaunu, jaunīšim lobuok saprūtamu latgalīšu rokstu volūdys vuiceišonys modeli i vuiceit studentim i školu školānim raksteit latgaliski. LgSC Daugovpiļs biroja vadeituoja Zaiga Lāce stuosta, ka ari iz prīšku daugpilīši planavoj aktivi īsasaisteit Latgolys kulturys dzeivē, vīns nu pyrmajim aizdavumim byušūt jaunu aktivistu pīsaiste i LgSC prezentaceja cytim DU studentim.
.
Piec biroju atskaitem tyka izstuosteits par cytu projektu īspiejom, par fondim i agenturom, kas pīduovoj atbolstu. LgSC gruomatveds Artis Logins īpazeistynuoja ar finanšu goda puorskotu i sajamtū revidenta Harija Bernāna atzinumu.
.
Bīdreibai tyka īvieleita jauna vaļde: Raitis Tučs, Vineta Vilcāne, Jānis Papiņš, Ilze Bojāre, Dagnija Bramane, kas puorstuov vysus LgSC regionalūs birojus.
.
Lai veicynuotu bīdru komunikaceju i sadarbeibu, LgSC zynuošuokūs bīdru (ekspertu) zynuošonu i pīredzis apmaini ar jaunuokajim bīdrim, kūpsapuļcis nūslāgumā tyka organizātys „World Café” (latgaliski: Pasauļa kopejneicys ) diskusejis. Sarunu laikā varieja īsapazeit ar IT tehnologeju izmantuošonu dorbam (e-posti, socialī teikli) – eksperts Raitis Tučs; finansis, finanšu atskaitis projektim – Artis Logins; projekta ideja, projekta raksteišona – Ilze Sperga; Latgalīšu volūda, Lakuga.lv – Edeite Husare; nanūpītnuokys sarunys atpyutai – ideālais latgalīts i idealuo latgalīte Zaiga Lāce, Eva Kasparenoka .
Kai šytuo gods LgSC prioritates tyka izvirzeitys: sadarbeibys kulturys veicinuošona, komunikacejis apmaiņa, informacejis par LgSC darbeibu i pasuokumim snīgšona iz uoru. Vaira par bīdreibys dorbu tiks dūmuots, runuots i dareits jaunuos vaļdis sēdē 31. janvarī Reigā.
.
Lai bīdreibai „Latgolys Studentu centrs” saīt piļdeit sovu miseju: saglobuot, popularizēt i atteisteit latgaliskuos kulturys vierteibys, nūdrūšynuot jūs dzeivuotspieju, pīlāguot ituos vierteibys itam laikam, izceļt latgaliskū latvyskajā, paruodeit jū kai vīnuotu, naatjemamu latvyskuo sastuovdaļu i veicynuot jaunīšu vydā izpratni par latgaliskajom vierteibom kai īpašom, atškireigom, unikalom i lapnuma vārstom, reizē nūsarūbežojūt nu politisku vaicuojumu rysynuošonys, arī šymā godā!
.
LgSC Daugovpiļs biroja studenti
.


text:
Paguojušajā pīktdinē, 26. oktobrī, LgSC Jelgovys biroja aktivisti latgalīšus i jūs draugus aicynuoja vīnuvīt iz pasuokumu „Latgolys vokors Jelgovā”. Itys pasuokums LgSC viesturē ir īguojs, kai ilguokais vokors – jautreiba suocēs ap 8 vokorā i beidzēs 4 nu reita. Vokoru atkluoja LgSC Jelgovys biroja vadeituojs Valērijs Kušnirs, saceidams svineigū runu, piec kurys sekuoja īsapazeišonys kaita, […]
Kod studentam pītryukst jautreibys i fiziskūs aktivitašu, kod palīk solts šymā rudineigajā laikā, nikas cyts naatlīk, kai kūpā ar cytim sasalaseit i raudzeit vysu vierst par lobu. Deļtuo LgSC i folklorys kūpa „Dyrbyni” aicynoj vīnu tymsū rudiņa vokoru pavadeit kūpā latgaliskā gaisūtnī ar latgalīšu dančim. Byus lobuok ļustēt, ka kuojuos byus ārtys kūrpis i kerzinē […]
Trešdiņ, 3. oktobrī, LgSS Reigys biroja bīdri beja gostūs Latvejis studentu golvys piļsātā Jelgovā pi Latvejis Lauksaimnīceibys universitatis latgalīšu studentim. Jelgovys jaunīši ir nūlāmuši sovā kasdīnā īnest vaira latgaliskuo i izveiduot LgSC biroju. Leidz šam LgSC beja treis biroji – Reigā, Rēzeknē i Daugovpilī. Tikšonuos ar latgalīšu studentim nūtyka jaukā gaisūtnē LLU Meža fakultatis studentu […]
Ceļojūšais latgalīšu gruomotu golds nav nikaida breinumaina paruodeiba, bet gon bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” iniciativa pīduovuot pierciejim dažaiduos Latvejis vītuos īspieji nūpierkt latgalīšu gruomotys i audio īrokstus nu vysaidim latgalīšu literaturys i muzykys izdeviejim, taidā veidā paleidzūt izdeviejim vīgļuok realizēt latgaliskuos precis, kuru vydā laika gaitā ir pasaruodejušs ari dažaidi suveniri, bet interesentim ārtuok nūpierkt […]
9. junī jau sastū godu piec kuortys sevi pīsacē nakomercials, nagudrys i nanormali glauns pasuocīņs sovejim, sovejūs sovejim, latgalīšu literaturys autorim i skaiteituojim —Teivanānu pavasars. Šuo gods Tievanānu pavasara miseja beja savest kūpā jaunūs latgaliski rokstūšūs autorus jau ar atzeitajim Latgolys literaturys autorim, kab naformalā atmosferā varātu pasprīst par dzejis, prozis kvalitati, īspiejom raksteit i izdūt […]
Vīns nu vosorys viestnešim ir ūdi, arī itūgod bez jim naiztikt, bet kaids tautys ticiejums viestej, ka ūdim nu spūku stuostu ausīs suoc skanēt tik brīsmeiga muzyka, ka jī nu baiļu skrīn pasasliept tyvuokajūs kryumūs. LgSC Reigys birojs itūgod nūlieme itū ticiejumu puorbaudeit iz sovys uodys, partū catūrtdiņ, 31. majā, nu 19:00 esi gaideits iz […]
Catūrtdiņ, 19. aprelī, nu 19:00 byusi gaideits sasatikt folkklubā “Ala Pagrabs” (Vacreigā, Smiļšu īlā 16), lai kūpeigi ar LgSC aktivistim i draugim pi ola gluozis ci čaja kruškys uzdzīduotu kaidu dzīsmi, pamynātu meiklis i pavadeitu vokoru lobā kompanejā. Jem leidza draugus i teikomēs tī! 🙂 Leidzeigī roksti:
Atejūt pavasaram, kod pamozom suoc mūstīs doba i kotrā cylvākā rūnās gribiešona vairuok dorbuotīs, arī mes, LgSC Rēzeknis jaunīši, izdūmuojom palutynuot sovys acs ar kū pateikamu i nūdereigu. I, prūtams, ka myusim nav nikuo svareiguoka, kai vairuok uzzynuot par Latgolys sirdi – Rēzekni. Ituo gods 13. martā nūguojom iz Latgolys Kulturviesturis muzeju i pavadejom laiku, […]
Nu 1. leidz 4. martam Reigā Kīpsolys izstuožu zalā nūsarysynuoja „Latvejis Gruomotu izstuode 2012”, kurā pīsadaleja ari „Latgolys Studentu centrs” ar sovu gruomotu stendu. LgSC gruomotu golds pīsaisteja lelu izstuodis apmaklātuoju uzmaneibu, partū ka tikai vīneigi pi mums vīnkūpus varēja nūpierkt tik daudz gruomotu latgalīšu volūdā i par Latgolu. Daudzi piercieji jau internetā beja īsapazynušs […]
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) 16.febralī Daugovpilī vysus interesentus aicynuoja iz latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibu „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu vīnuvīt”. Lai dareitu sovu miseju – saglobuotu, popularizātu i atteisteitu latgaliskuos kulturys vierteibys, tūstorp latgalīšu rokstu volūdu, LgSC periodiski roksta projektus, reikoj pasuokumus, izdūd gruomotys latgalīšu rokstu volūdā. Itū reizi LgSC Daugovpiļs nūdalis studenti pārnejuo gods […]
“Pastāvēs, kurš pārmainīsies!” Itai nazkod ir sacejs kaids vysim zynoms gudrs veirs. Īsadvesmojūt ari mes, LgSC Rēzeknis biroja aktivisti, izdūmuojom, ka vajaga nazko jauna. Jaunu pazeišonu, jaunu ideju i nūtykumu. Ituo gods 8. febralī LgSC aicynuoja vysus aktivus, ar Latgolu sirdī asūšus studentus iz sasatikšonu, kur vysi kūpā dalejomēs pīredzē, jaunuos idejuos i pozitivuos emocejuos. […]
Lai nūdrūšynuotu „Latgolys Studentu centra” atpazeistameibu i jaunu bīdru īsasaisteišonu LgSC darbeibā, ituo gods 8.febralī LgSC Daugovpiļs nūdalis bīdri i aktivisti aicynuoja cytus Daugpiļs Universiteta (DU) studentus iz LgSC īsapazeišonys piecpušdīni. Sasatikšonys laikā interesenti tyka īpazeistynuoti ar LgSC darbeibu, mierkim, aizdavumim, cylvākim, pasuokumim, planim i cytom LgSC aktivitatem. Piec prezentacejom LgSC bīdri interesentim lyka drupeit […]
21. janvarī Rēzeknē nūtyka bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” kūpsapuļce. Vīna nu aktivitatem piec atskaitem , vieliešonom i jauna godu planu sprīsšonu, beja „Pasauļa kopejneicys” principa diskuseju grupys, kurymuos tyka daleita pīredze i pasasmalts jaunu ideju. . Vīnā nu kopejneicys sarunu grupom tyka vaicuots: kaids tovupruot ir idealais latgalīts i latgalīte? Apkūpojūt LgSC bīdru saceitū i […]
21. janvarī Rēzeknē nūtyka bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) bīdru kūpsapuļce. Sēdis laikā tyka apsprīsti dažaidi svareigi vaicojumi par bīdreibys dorbu, izvirzeitys nuokušuo gods prioritatis, īvālāta jauna LgSC vaļde i c. . Kūpsapuļce suocēs ar īsapazeišonu (ir pījamti 12 jauni bīdri) i regionalūs biroju atskaitem par padareitū. . Reigys birojā napylna goda laikā nūtykušs daudzi […]
Kod gods aizvadeits, tai viņ gribīs atsavērt, kaids tod tys bejs, kab ar jaunu dorba sporu suoktu cytu. Ari bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) atsaver iz aizvadeitū godu. . Puosokys par krīzi 2011. gods „Latgolys Studentu centram” lelā mārā paguojs pošu izdūtuos gruomotys „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” zeimē. Gruomota tyka izdūta zeimeigā […]
Uorā ir 13.decembris i nav ni minis nu vysa īprīšk minātuo. Lai koč drusku radeitu sev i cytim zīmys sajiutu, Rēznys LgSC jaunīši nūlēme izcept piparkūkys. Dūmots – dareits! Sasatykom RA Vipingys kojuos i suocem radeit svātku sajiutu. Ideju i variantu beja tik daudz, ka nazynuojom nu kuo suokt, bet vys tik moz pa mozam […]
29. novembrī nūtyka kuortejuo LgSC Daugpiļs bīdru sanuoksme. Tai kai jau īprīšk nuliemem, ka Latgolys Studentu centram Daugpilī ir juobyun, tāņ atlyka izstruoduot Daugpiļs nūdalis reiceibys planu, apsazynuot lobuokūs ceļus bīdreibys mierku sasnīgšonai, izzynuot, kas mes poši asom par cylvākim i kaidi pīnuokumi i vīta grupā myusim byutum vyslobuokuo. Piec pyrmajom īsapazeišonuos i lada salauzšonys […]
Aiz lūga jau jiutams novembra dzastrais pīskuorīņs. Par speiti solnom, mikeleišu zīdi muoj atvodys rudiņam. Arī myusim – Latgolys Studentu Centram novembris ir īsasocs ar pateikamu otkonsasatikšonu, sarunom i čaja ritualim, kas myusim tik cīši vajadzeigi itymūs soltajūs rudiņa vokorūs. Trešdin, 2. novembrī LgSC bīdri sasatyka Rēzeknē, kab svynātu bīdreibys 6 godu jubileju. Vokora golvonuo […]
Sveicīņs nu Rēzeknis! Rēzeknis gaisā jiutams rudiņa i jaunuo Atbreivuošonys alejis asfalta smuords. Ir atsasuocs jauns vuiceibu gods škoļnīkim, studeju gods – studentim, dorba gods školuotuojim i docātuojim. Nedelis vydā bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) Rēzeknis birojs sauce studentus, škoļnīkus i cytus interesentus iz “LgSC sasavasaluošonu”. Pasuokuma laikā ar biļžu kinys paleidzeibu tyka atguodynuoti pārnuo […]
Dyžan latgaliska nedeļa Rēzeknē aicynoj iz vysaidom aktivitatem: Latgalīšu “geocatchings” jeb zapts stiklineica Tevi gaida! Visys nuokušuos nedelis garumā Tev, jaunais cilvāk, ir īspieja, pīsadaleit latgalīšu stiklineicys nūslāpuma mekliešonā. Ceļa suokums ūtardiņ 13.09., starta poziceja pi V.Luoča Latgalīšu rakstnīceibas muzeja, meklei tī, kur kūks smejās ar burtim, Tevi tī sagaideis viests, kuru nu trejim krystceļu […]
Jau drupeit vaira kai godu “Latgolys Studentu centrs” dorbojuos kai starpnīks storp latgalīšu gruomotom i skaiteituojim, paleidzūt latgalīšu literaturys izdevieju gruomotom atrast skaiteituojus, bet skaiteituojim taišni tū gruomotu latgaliski, kas seņ maklāta, īkrytuse acīs ci kai cytaiž uzrunuojuse. Tyvuokī datumi, kur varēs satikt LgSC i latgalīšu gruomotu i muzykys īrokstu goldu: 9. juļs – VEF […]
Leigū i Juoni nūsvināti, bet izaruod, ka palikušs mozi pyrma svātku poruodi – gruomotys “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” konkursa rezultatu paziņuošona. Taitod, iz vaicuojumu: Kaids beja vysu naporastuokais apskatis objekts Tievanānu čulana sukņu i švītu velobraucīņa laikā? A Pyrmuo “Tievanānu čulana” vysta B Velozauru parka škiuņs C Zylūņa golvyskauss Pareizuo atbiļde ir […]
Pavasars ir tys breineigais godalaiks, kod var apiļkt mozuok drēbu i palikt uorā ilguok – gaišs, kai nakai. I tai sasagadeja, ka nazkam beja ideja atkluot pikniku sezonu, a Vinetai kai reize beja dzymumdīna (i jubilars uzsauc tiramisu!) – zvaigznis beja sasatuojušuos labvieleigi, kab pikniks varātu nūtikt. Vīneiguo bāda vēl beja par lītu – jis […]


text:
Vuords vuordā puorkopeju šudiņ sajimtū Valda Labinska viestuli. Tai kai viestulei beja dalykts CC kaidim puordesmit cylvākim, tod skaitu, ka ari puorejī ir peļniejuši jū puorskaiteit.
Skaitieju i nazynuoju – rauduot aiz smīkla par latgalīšu stulbumu. Voi aiz dusmis par latgalīšu stulbumu.
Atguodynuošu, ka ituo goda suokumā radeju juos direktors i golvonais akcionars Valdis Labinskis puordeve krīvim i jī piec kaida mieneša puorguoja iz raidiešonu krīvyski, puordūšanys faktu apstreidēja cyts akcionars Aņss Ataols-Bierzeņš, vaļsts notars puordūšonu atzyna par nalykumeigu.
Paraleli tyka izvylkta gaismā jau pyrms laika dybynuotuo kuldys bīdreiba “LR”, kas reikoj lobdareibys koncertus radejis akceju kontrolpaketa puorpierkšonai i meklej cytus finansiejuma olūtus i kam pīder sātyslopa www.lr.lv – ogruokuo radejis sātyslopa.
Par itom peripetejom rokstu daudz. Ituo dīnroksta lobajā pusē asu sataisiejuse pat atsevišku vītu saišu kolekcejai – latgalīšu radeja. Tī nav vysi, tik mane atrostī i dalyktī.
Niu poša viestule ar mīdz i lepej (copy-paste) metodi.
Ansi,
izbeidz reikūt LR Latgolys radejas atbolsta koncertus. Tu ar tū cel nagūdu radejai un vysai latgalīšu lītai. Koncerti Latgolā ir tik vōji sagotavūti un moz apmeklēti, ka izaskota, ka latgaliskais nav nivīnam vajadzeigs. Tei nav taisneiba, jo internetā vīn Latgolas Radeja kotru dīnu ik breidi klausōs vairōk cylvāku nakai ir apmeklētōju pādejūs Tovūs organizētajūs kocertūs. Dīmžāl par Daugovpiļs koncertu Latgales Laiks jau roksta ar vaicōjma zeimi, vai radeja ir vajadzeiga, ja tik moz klauseitōju atbolsta kocertus. Prūtams, radeja ir vajadzeiga, bet nav vajadzeigi taida veida Tevis organizēti pasōkumi. Tikai breinūs, ka muzikim pīteik vēļ uzaupurēšonas pīsadaleit taidūs pasōkumūs. Paļdis jim par jūs dōvonu Latgolas sabīdreibai.
Ansi, bet Tu lobōk izbeidz!
Reizē grybu Tev atgōdynōt, ka Tu vēļ vīnmār esi pīsasavynōjis Latgolas Radejas sātas lopu un simboliku. Prūtams, vari atsarunōt, ka daži kekseiši ir pōrveidūti, ka nav uzlykta autortīseibu zeime u.t.t., un tōdēļ navar byut runas par Tevis un bīdreibas LR sasaisteišonu ar kaidu nalykumeibu. Tūmār fakts palīk, ka vairōku mēnešu laikā Tu nabeji spējeigs izveidūt kaut kū jaunu, patstōveigu. Tu varēji tikai traucēt. Tai pīmāram mēs radejā nu jau divus mēnešus navaram lītūt sovu aogrōkū e-postu un sātas lopu. Te grybu informēt, ka myusim ir jauna sātas lopa, kuru var atvērt pēc adreses www.munaradeja.lv
Ansi padūmoj, kū Tu dareisi ar sabīdreibas un pašvaļdeibu sazīdūtū naudu, kuru Tu tai ari naesi licis lītā ni vīna santima apmārā Latgolas Radejas atbolstam. Ari tys ir vīns nu īmaslim kōdēļ myusim tagad ļūti, ļūti steidzami radeja jōpōrdūt cytam. Maiņai jōnūteik maja beigās, cytaidi naudas tryukuma dēļ mēs ar 5. juni vairs naskanēsim, jo myusim LVRTC atslēgs elektreibu Rēzeknes un Daugovpiļs raideitōjim. Jaunais eipašnīks liks lītā tyuleņ 20.000 LVL, lai vysu tū vārstu. Ceru, ka jaunais eipašnīks attīceiba uz programmu nanūgrīzs vysu kai ar nazi. Dūmoju, ka junī vyss vēļ varētu turpynōtīs pa vacam, bet tōļōk sōktūs izmaiņas atbylstūši jaunā saiminīka vērtējumam cik tad latgaliska radeja ir vajadzeiga reklāmas devējim, pašvaļdeibam un sabīdreibai. Te daudz kū varētu leidzēt ari bīdreiba LR, ja tōs vadeibā byutu saprōteigi cylvāki, kas rekynōtūs ar realitatem un navys tikai
ar sovam īdūmam.
Vēļ par naudu. Atgodynōšu, ka naudu Tu jēmi daļu pērkšonai, bet itais vaicōjums praktiski ir naaktuals, jo pat ja Tev izadūtu nūpēkt kaut kū, nauda varētu izarōdeit veļti izdūta, jo na jau aste kustynōs suni! Naudas vīnkōrši ir par moz, lai tiktu pi kontroles paketes! Taitad kū dareisi ar naudu? Atdūsi tū atpakaļ devējim, vai izmontūsi naz kam cytam?
Vyspōr Tavi plani beja fantastiski, lai nasaceitu kaut kū slyktōku. Naudu Tu praseji bīdreibai, bet tū gribēji pajemt nu konta sev personeigi, lai nūpyrktu daļas, un tikai tad tōs atgrīztu bīdreibai. Maņ izaskota, ka tys plans beja jau uz nalykumeibas rūbežas. Pērc radejas daļas par sovu naudu, un tad tōs pōrdūt vai uzdōvini bīdreibai LR!
Tai kai radejas daļu pōrdūšanas summa ir komercnūslāpums, navaru izpaust vysu, bet gribu tikai atgōdynōt tū: pirmpirkuma tīseibu izmontūšonai tagad napīcīšams vairāk naudas nakai ogrōk, un ūtrs radejas kontā tyuleņ jimoksoj 20.000 LVL, lai naapmoksōtūs rēkinu dēļ myusim nanūgrīztu skōbekli. Vai Tu esi gotavs un spējeigs te kaut kū leidzēt, ja nā – tad palīc tur kur esi un jemīs ar sovu Reigas tautas muzikas bīdreibu.
Ar Dīvu
Valdis Labiskis
Vēļ Latgolas Radejas direktors


text:
Portala TVNET krīviskuos versejis žurnaliste Tatjana Odiņa poša mani sameklieja i paaicynova apsarunuot par politiku, par Latgolu, par latgalīšim… itkai[…]Read more
Category: Intervejis
DautkomTV raidejums par Latgolu
DautkomTV taisa jaunu raidejumu cyklu krīvu volūdā par Latgolu. Pyrmajā raidejumā šū tū pavaicova ari maņ – par zvārastu latgaliski,[…]Read more
TV raidejums “Deputāts tuvplānā”
Telekanals Re:TV sovā raidejumu cyklā sataisejs ari vīnu par mani. Kam interesej, var nūsavērt:Read more
Radejis raidejums par latgalīšu volūdu
Latvejis Radejis 4.programa pi sevi aicynova mani, Valdi Lauski (Daugovpiļs Latgalīšu bīdreibys puorstuovs) i Hariju Bernānu (bīdreibys “Latgolys Saeima” vaļdes[…]Read more
Aizakaviejuse atbiļde iz Dombura vaicuojumu
15.septembrī beju televizejā – LNT Dombura studejā, temats: īkšlītys i tīslītys. Kai maņ tī guoja, var apsavērt video zamaškā. Tūlaik[…]Read more


text:
Viļāni »
Jaunajā animacejis kinā latgaliski Vinnejs Pūks īsarūn Viļānūs
Roksta autore: Sarmīte Gaidule Pīktdiņ, 17. augustā, Viļānu Muzykys i muokslys školā nūtiks animacejis kinys pyrmizruode par tū, kai Vinnejs Pūks atbraucs gostūs iz Viļānim. Itei ir trešuo animacejis kina, kuru veidoj Viļānu MuzykysSkaiteit vaira »
Tautys muzykantu svātki i Symtgadis večerynka Viļānūs
Roksta autors: portals lakuga.lv Kod leidz Latvejis symts godu jubilejam paliks viņ simts dīnu, vysā Latvejā reikuos večerynkys. Vīna nu taidu večerynku nūtyks ari Viļānūs, Laksteigolu solā. Iz XVIII Tautys muzykantu svātkim 11. iSkaiteit vaira »
Nūtiks meistardarbneicys bārnim “Muzykants spielej, es eju doncōt”
11., 12. i 13.julī Viļānu kulturys nomā nūtiks meistardarbneicys bārnim “Muzykants spielej, es eju doncōt”. Aicynuoti pīsasaceit bārni i jaunīši vacumā nu 5 leidz 18 godu vacumam. Meistardarbneicu laikā vareis īsavuiceit tautys muzykys instrumentuSkaiteit vaira »
Īspieja pīsasaceit rekolekcejom Viļānūs
Nu 13. juļa leidz 20.juļam Viļānūs, Mariāņu svātceļnīku sātā, nūtiks rekolekcejis “Meiļuot i pīdūt”, kurys vadeis Euharistiskuo Jezus kongregacejis muosa Marija Terēze, mariaņu tāvs pr. Imants Medveckis MIC i Aigars Brikmanis. Rekolekcejis ir laiks,Skaiteit vaira »
Dzeivuot Latgolā nūzeimoj dzeivuot sātā: interveja ar Viļānu saimis dokturi Elgu Sudniku
Intervejis autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Vīns nu radzamuokūs 20. g.s. suokuma latgalīšu kulturys dryvys kūpiejim beja dokturs aba uorsts Ontons Skrynda (1881–1918). 20. gs. 20.–30.godūs Latvejis politikā īguoja cyts latgalīšu uorsts – Vinca Barkāns (1889–1947).Skaiteit vaira »
Izdūta unikala gruomota par latgalīšu tradicionalū kulturu
18. augustā Viļānūs nūtyka tradicionalī Gruomotu svātki, kurūs laikā Viļānu nūvodpietnīceibys muzejā tyka prezentāts Stefanejis Uļanovskys 19. godu symta beigu etnografiskais tāluojums “Poļu Inflantijas latvieši”, viestej informaceja Rēzeknis Tehnologeju akademejis (RTA) sātyslopā. Kai informej RTA studejuSkaiteit vaira »
Tautys muzykantu svātki Viļānūs itūgod Stefanejis Uļanovskys zeimē
Jau daudzus godus augusta pyrmajā sastdīnē Viļānūs nūteik Tautys muzykantu svātki. Kai viestej informaceja Viļānu nūvoda sātyslopā, itūgod tī nūtiks 5. augustā pūļu folkloristis Stefanejis Uļanovskys zeimē, kas 19. gs. ūtrajā pusē pieteja ViļānuSkaiteit vaira »
Jaunūs tautystārpūs preteimā Viļānu piļsātys 90. jubilejam
Ar Lauku atbolsta dīnasta atbolstu da 2018. goda juļa Viļānūs tiks realizāts projekts “Kur bitis, tī mads”, informej Viļānu kulturys noma muokslinīciskuos dalis vadeituoja Agita Vigupe. Tuo rezultatā Viļānu kulturys noma deju kūpai “Kūmys”Skaiteit vaira »
Reidzinīks ar portugalīti saimnīkoj fermā Viļānūs
Intervejis autore Laura Stepiņa Pamest dzeivi Londonā, kab dūtūs dzeivuot fermā Viļānūs? Izaklausa natycami, voi tai? Vystik reidzinīks Andris i portugalīte Debora pyrma treju godu izlēme, ka jūs saimei vyslobuok byus taišni tī –Skaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” sateik sovus meistarus
Gatavejūtīs akcejai “Satiec savu meistaru”, raidejums “Pi myusim Latgolā” gastej Viļakā i Viļānūs, kab īpazeitu daudzpuseigūs tradicionalūs omotu pratiejus. Jau itymā nedeļgolā sevkurs grybātuojs varēs īsavuiceit aust dečus, taiseit lelis ci pagatavēt suotnus gavieņaSkaiteit vaira »
Majā Viļānu tiergā nūtiks “Orūdu svātki”
14. majā meistari, kolekcionari, restauratori, retro pērļu cīneituoji, antikvariata i lītuotūs sadzeivis prīškmatu, mebeļu i drēbu tierguotuoji i cyti interesenti puļcēsīs Viļānūs tierdzeņā “Orūdu svātki”, kas nūtiks jau īrostuo Viļānu godatierga laikā tierdzeņam eipašiSkaiteit vaira »
Viļānūs nūtiks tradicionalais ziņgātuoju i stuostnīku vokors
Sastdiņ, 11. februarī, 15.00 Viļānu kulturys nomā (Kulturys laukumā 2, Viļānūs) nūtiks XV Ziņgātuoju i stuostnīku vokors, kuruo tema itūgod ir “Sāta”, informej Tautys muzykantu bīdreibys puorstuove Maija Upeniece. Tradicionali februāra ūtrajā sastdīnē ViļānūsSkaiteit vaira »
Nūsaver animacejis kinu par Vinneju Pūku latgalīšu volūdā
16. novembrī Viļānu Muzykys i muokslys školā tyka prezentāta tuos audziekņu veiduotuo animacejis kina “Vasals, Vinnej Pūk!”. Kinu veiduojuši Viļānu Muzykys i muokslys školys Vizuali plastiskuos muokslys programys audziekni. Teksta autore: Maruta Latkovska. MarutaSkaiteit vaira »
Viļānu muzejā atkluos jaunu ekspoziceju
Viļānu nūvodpietnīceibys muzejs 26. oktobrī 15.00 aicynoj vysus iz jaunys pastuoveiguos ekspozicejis “Lina sēkliņas stāsts” atkluošonys svātkim, viestej informaceja Viļānu nūvoda sātyslopā. Pasuokuma laikā apmaklātuoji varēs nūsavērt Viļānu nūvoda dzeivuotuoju atminis kinā “Lina tradīcijaSkaiteit vaira »


text:
Kai tī ni beja voi byus, tok beja i byus. Tys īdvasmoj. Cereiba duraku mīrynuojums, a gudrī jau seņ ir nūguojuši nu pruota voi myruši. Cereibys ir myusu buferi, kab mes par daudz stypri nasasasystu ar dzeivi.
Kod rakstieju itū, atguoduoju Viļānu slimneicys pogolmu. Nazynu deļkuo. Laikam smadzinis ni tai sasaslēdze.
Asvaļteits pogolms, dzeiveibys kūki, beņčeits. A iz beņčeiša sēd veceits zyli streipainā flaneļa kitelī i verās, kai aug zuole. A es siežu mašynā, nazkuo gaidu i verūs, kai veceits nagaida nikuo. Jis tikai sēd i cer tikt vasals. Reizem nav juodora nikas – tikai juosēd i juogaida.Vyss apsastuoj, a laiks kreit kai leita lasis iudinī opolim riņčim.
Nikas nav tik svareigs, kab navarātu byut nasvareigs. Nav vaira ni slimneicys, ni ak jau veceiša. Slimneicā ak jau sēd sorgs i sorgoj naseņ izremoņteituos palatys, par kurom maņ koč pusgodu, tok beja lapnums – Viļānūs otkon kai pi cylvāku. Cik moksoj sorga olga, cik medmuosys – taupeišonai ir vysaidi veidi. Taida sajiuta, ka Latveja niu apklust, sastyngst, apsaraun, aprymst, īsakapsulej i sasaraun komulī kai ezs. Voi varbyut tikai vardive, kas cer, ka juos naīraudzēs.
Otkon leist leits. Otkon vosora kai baile, solts i rībeigs. I pa kuru laiku paīt dzeive – eisa kai Latvejis vosora: te uobeļneicys vēļ zīdēja, te jau aizamatuši uobeleiši, te statieji buļbys, te jau juorevej.
Verīs i breinojīs, kai paīt laiks. Kai vyss īt iz prīšku, a muna laika palīk vys mozuok i mozuok.
Lai voi kai, ir lītys, kas napuorīt. Cikom dzeivs, ir tik daudz vysa kuo, kas vēļ var nūtikt.
Tai vot i īsadūmuoju, i pīrakstieju. Atguoduojuse par itū karteņu.
Publiceits Dīnā, klausūtīs, kai aiz lūga leist leits.


text:
latgalīšu muzyka »
“Latgalīšu repam” jauna dzīsme “Es tycu” i video
Pyrms kaidys šaļts par škārsteikla sensaceju palyka apvīneibys “Latgalīšu reps” kompozicejis “Skots pa lūgu” videoklips. Tuos autori Ivo Grigalis i Didzis Kozlovs nupat pabeigušs dorbu pi jaunuokuos dzīsmis “Es tycu”, pīduovojūt tai ari videoSkaiteit vaira »
Arņs Slobožanins soloprojektu suoc ar dzīsmi “Tur”
Latgalīšu grupai “Dabasu Durovys” niu ir rodūšuo pauze, i itū šaļti grupys solists Arņs Slobožanins izmontoj, kab realizātu sovu ideju par soloprojektu, pīduovojūt klauseituojim dzīsmi “Tur”. Sovu muzykalū suonsūli autors skaidroj: “Kaidu reizi daīt laiksSkaiteit vaira »
Atdzymst latgalīšu reps
Pādejuos dīnuos škārsteikla vidē lelu popularitati pīdzeivuojs apvīneibys “Latgalīšu reps” video “Skots pa lūgu”. Tys filmāts Latvejis vacuokajā piļsātā Ludzā i teik dasaceits kai pyrmais īskots apvīneibys tūpūšajā albumā “Žārei gaļi”. Apvīneibys puorstuovs IvoSkaiteit vaira »
Laura Bicāne izdūd trešū albumu “Lauzīsimies cauri pūlim”
Dzīsmineica Laura Bicāne izdūd trešū albumu “Lauzīsimies cauri pūlim”, kurymā atrūnamys 10 kompozicejis latviski, latgaliski i angliski. Laura Bicāne ir dzīsmineica nu Daugovpiļs nūvoda Vyškim. Vairuoku godu laikā izkūpuse sovu daiļradi, koncertiejuse, kai ariSkaiteit vaira »
“Borowa Mc” pīduovoj jaunu dzīsmi “Eima, eima”
Latgalīšu muzykys grupa “Borowa Mc” piec ilguoka puortraukuma klauseituojim pīduovoj jaunu dzīsmi “Eima, eima”. Dzīsme ir kai pagrīzīņa punkts grupys planūs īraksteit jaunu albumu. Dzīsmei par pamatu jimta latgalīšu tautys dzīsme, kuruos apdari veiduojuseSkaiteit vaira »
Vinsents Kūkuojs nūsvietej pyrmuo albuma izīšonu
Roksta i karteņu autore: Edeite Husare 7. majā Lūznovys muižys Sorkonajā zalā iz sova pyrmuo albuma “Breineigō nosta” attaiseišonys svātku reizi aicynuoja Latgolā pazeistamais dzīsminīks Vinsents Kūkuojs. Albuma attaiseišonys svātkūs Vinsents Kūkuojs prīcynuoja vysupyrmaSkaiteit vaira »
Zynoma Latgalīšu volūdys nakts programa
Savīnojūt divejis kongresa dīnys i divejis kongresa nūtikšonys vītys nu 5. maja 18.00 vokora da 6. maja 9.00 reita Rēzeknis Festivala parkā vysu nakti skanēs latgalīšu volūda – latgaliski dzīduotuos dzīsmis i latgaliski runuotaisSkaiteit vaira »
Lūznovys muižā atkluos dzīsminīka Vinsenta Kūkuoja albumu
7. majā 16.00 Lūznovys muižā tiks atkluots dzīsminīka Vinsenta Kūkuoja pyrmais albums “Breineigō nosta”, viestej muižys puorstuove Inga Drele. Vinsents Kūkuojs ir latgalīšu dzīsminīks, kurs regulari pīsadola Latvejis dzīsminīku kusteibys pasuokumūs, nu muzicēt suocsSkaiteit vaira »
Grupa “Fenikss” apsavīnoj i īroksta dzīsmi “Latgolai“
Hardroka grupa nu Ludzys “Fenikss” otkon apsavīnuojuse i īrakstejuse deveņdasmytajūs godūs radeitu dzīsmi “Latgolai”. “Dzīsme, kuruos teksts nese Latvejis atmūdys ideju deveņdasmytūs godu suokuos, sovu aktualitati nav pagaisynuojuse ari myusu dīnuos. Pyrmsvieliešonu laikā daudzimSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” – par jaunū albumu “Celīs, bruoļ!”
Latgalīšu muziki apsavīnuojuši ar Latvejā zynomim muokslinīkim albumā “Celīs, bruoļ!”. Tymā īkļautys labi zynomys 12 latgalīšu dzīsmis jaunuos skaņuos. Albums radeits kai duovona Latgolys kongresa i Latvejis vaļsts symtgadē. Dzīsmis izpylda Aigars Runčis, LauraSkaiteit vaira »
Izdūta latgalīšu dzīšmu izlase “Celīs, bruoļ!”
Latvejis muziki, sagaidūt Latvejis vaļsts symtgadi, ir īrakstejuši latgalīšu dzīšmu izlasi “Celīs, bruoļ!”, informej Latgolys Producentu grupys puorstuovs Guntis Rasims. Itūnedeļ leluokai auditorejai teik pīduovuota izlasis tituldzīsme “Pīmiņ, bruoļ”. Dzīsmis teksta i muzykys autori – MārisSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” par jaunu muzykys albumu, kurā latgaliski dzīduos ari Renārs Kaupers
Piec Gunta Rasima i Arņa Slobožanina iniciativys tyvuokajā laikā par gūdu Latgolys kongresa symtgadei tiks izdūts latgalīšu muzykys disks “Celīs, bruoļ!”, kurā apkūpuotys Latgolā zynomys dzīsmis naparostā izpiļdejumā. Itei muzykys izlase byus Latgolā iSkaiteit vaira »
Hārdroka grupa “Fenikss” nu Ludzys
Autors: Arņs Slobožanins Vairumam Latgolys muzykys klauseituoju nav zynoms, ka vēļ pyrms “Borowys MC” i “Bez PVN” darbeibys suokuma beja muziki, kas latgaliski izpiļdeja na tikai tautysdzīsmys i šlageri, bet ari tymā laikā aktualūSkaiteit vaira »
Grupa “Gandreiž 10nīkā” pīduovoj dzīsmi “Ješka”
Alternativuo pankroka grupa “Gandreiž 10nīkā” klauseituojim pīduovoj jaunu dzīsmi “Ješka”, kuru poši sauc par muzikali teatralu šedevru. Paradzāts, ka dzīsme byus atrūnama grupys tūpūšajā trilogejis albumā, kuruo pyrmuo daļa paradzāta jau vosorāSkaiteit vaira »


text:
Kas itys, pa besim ir par pasauli. Kod ļauds vaira navar saskrīt mīsta leluokajā laukumā i nūsavērt, kai rogonai sasīn kuojis i rūkys, īsvīž upē i piec sadadzynoj voi nūzīdznīku pakar vuornom par bareibu, jī verās viesturiskys kinys, kur datorgrafika i režisors pasaryupiejs, kab lūcekļu lauzšona byutu paruodeita tyvumā i vysys mūkys izskanātu bolsā, pasaruodeitu asnis i suopēs puorgrīztys acs. Kod amerikani nūšaun bin Ladenu i ļauds prīceigi doncoj, dūmuot, leluokuo rogona niu byutu sadadzynuota i niu to gon krīze beigsīs, konflikti byus cauri i piec ilga laika nūleis augleigs leits i naraža beigsīs. Dūmuot, bin Ladens ir ļaunais būrs, kura smierts atbreivuos puosoku vaļsteibu nu myužeiguo sasoluma – byutu interesnai juo smierti i smierts ziņu pasavērt nu puosoku redzīņa. Zinis kai puosokys, medeji kai puosoku stuosteituoji.
Bet na jau par tū gribieju. Īraudzieju komentarus par Reigys miera Nila Ušakova izastuošonu nu maratona – cylvāks vīnkuorši nūkryta, naapriekinuoja sauli, slūdzi. A interneta komenteituoji – gotovi dzeivu aprakt, kuojis i rūkys atraut, upē īsvīst. I kas tys par pasauli, kas tī par cylvākim. Lai kaida juo politiskuo puorlīceiba, lai kaida beja motivaceja skrīt, tys tok ir cylvāks. Voi eistyn itim komenteituojim nikuo nav svāta i sovu babu varātu puordūt detaļuos, bejuse tik izdeveiba. I tai gribīs īspert guļūšam, izraut actenis i pasaspēlēt – kai taidim mozim i rībeigim garenim nu puosoku, kas nūkrytušam varūņam mudri, mudri nūskrybynoj vysu gali nu kaulu i aizbāg aleņos – te beja, te jau čuššššs.


text:
Pošā vosorys vydā – nu 26. da 29. juļam iz latgalisku nedeļgolu aicynoj latgalīšu rokstu volūdys vosorys škola „ROKSTI!”
Latgalīšu rokstu volūdys vosorys školā aicynuoti pīsadaleit Latgolys kulturys īstuožu, biblioteku, školu, nūvodu darbinīki, školuotuoji, žurnalisti, studenti i cyti interesenti – potencialī latgalisku rokstu par regiona kulturys dzeivi raksteituoji portalam Latgalīšu Kulturys gazeta www.lakuga.lv, regionalajim medejim i nūvodu sātyslopom.
Vosorys škola nūtiks cīši šmukā i kulturviesturiski eipašā vītā – Vileks nūvoda Škilbanu pogosta Balkanūs i tymā pīsadaleit varēs 20-25 grybātuoji nu 18 godu vacuma.
Vosorys školā kotru dīnu paradzātys latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys, kab apgiutu myusdīnu latgalīšu rokstu volūdu piec 2007. godā LR Tīslītu ministrejis Vaļsts volūdys centrā pījimtim latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumim. Taipat byus žurnalistikys pamatu, nūtikšonu fotografiešonys pamatu, nūvodpietnīceibys i myusdīnu socialūs teiklu izmontuošonys pamatu nūdarbeibys, kab veiksmeiguok i interesantuok sagataveitu i popularizātu rokstus par nūtikšonom Latgolā. Vokorūs paradzātys latgaliskys aktivitatis i kulturys programa ar doncuošonu, dzīduošonu, teatra spieļuošonu i cytom izdareibom, kab styprynuotu latgaliskū apziņu i veicynuotu sadarbeibu latgaliski rokstūšys komandys taiseišonā.
Vosorys školu reikoj bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i latgalīšu kulturys gazeta www.lakuga.lv ar LR Kulturys ministrejis i Vaļsts Kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programys atbolstu.
Daleibys moksa seminarā vīnam dalinīkam ir 12 lati. Seminara reikuotuoji sadz lektoru, aktivitašu, vosorys školu ustobu nūmys i dalieji izturiešonys izdavumus.
Kab pīsadaleitu vosorys školā, da 5. juļam juopadora diveji sātys aizdavumi:
1) Juoaizpiļda i iz info@lakuga.lv juoatsyuta DASACEJUMA ANKETA
2) Juosagatavej roksts, interveja, foto reportaža ci cyta veida materials par regiona, nūvoda kulturys, viesturis nūtikšonu, īvārojamu personeibu, kolektivu, problemvaicuojumu ci cytu LaKuGys tematikai atbylstūšu temu (ar atļuovi publicēt sagataveitū materialu LaKuGā). Roksts juoīsnīdz latgaliski (nasabeistit par klaidom!), rokstu zeimu skaits vysmoz 2000 zeimis.
Breidynojam, ka vosorys školā „ROKSTI!” juobyut gotovam daudzi vuiceitīs, struoduot komandā, izzinuot daudzi jaunys informacejis, juobyut gotovam byut aktivam, draudzeigam, drupeit trokam i apsazynuot sovu latgaliskuos raksteišonys miseju ari iz prīšku piec vosorys školys beigu.
Par daleibys apstiprynuojumu vosorys školai informēsim da 10. juļa. Dalinīku atlasē tiks jimta vārā motivaceja i īsnīgtais roksts.
Vaira dazynuošonys, vaicuojumim i cytim gadejumim raksteit info@lakuga.lv ci zvaneit 29509672 (Edeite).
Mes vysi jādzam latgaliski runuot, nu raksteit… „kai muoku, tai rokstu”, „najādzu pareizi, deļ tuo narokstu”, „nivīns taipat latgaliski naskaita” – aizabyldynojam ar itom i vysaidom cytaidom vainem. Mes aicynojam ituos vainis likt pi molys i sokom „ROKSTI!”. Tik par vysim kūpā mes varam radeit na viņ runuotuos, nu ari latgaliski raksteituos informacejis telpu. Seņuok latgalīšim beja nazcik gazetu, kas izguoja vairuokys reizis nedeļā, nu niu ir viņ labi, ka puora tematiskys rubrikys regionalajuos gazetuos, sadalis regiona īstuožu sātys lopuos, puora dīnroksti, organizaceju sātyslopys i vīna kulturys gazeta škārsteiklā. Deļ tuo caram, ka vosorys škola „ROKSTI!” varātu byut pyrmais sūleits iz koč drupeit latgaliskuoku raksteituotuos informacejis telpu iz prīšku.


text:
Roksta autore: Sandra Ūdre
90. godūs, piec ilgo padūmu varys līguma, latgalīšim vajadzēja na viņ atsagrīzt pi sovys kulturys i volūdys, tok reizē ari pījimt jaunū – myusu dīnu ortografeju i nikuo narespektejūšū postmodernismu latgaliski raksteitajūs tekstūs. Jaunuo paaudze latgaliskū gribēja salikt sovūs plaukteņūs i pa sovam. Spūdruokuo figura storp autorim, maksimalists volūdā, huligans tradiceju lauzšonā i revolucionaruokuo latgalīšu kūpkruojuma “Pagrauda” (1999) sastuodeituojs OSKARS SEIKSTS šudiņ iz vysu pasver nu molys.
Kod i kai tev suocēs aizaraušona ar latgaliskū?
Maņ konkreti vydškolys laikā. Nazkai es stihiski školys olimpiadei sovus pyrmūs dzejūļus saraksteju latgaliski. Tod Rēzeknis Augstškolā palikšu kai vīneigais kuriozs, kas dorbu saraksteja latgaliski, paļdis docātuojim, kas tū atļuove. Laikam īškejais protests. Varbyut aiz mīlesteibys pret muoti, drupeit aiz nasapratnis pret tāvu, kas nacīš publiski maņ deve runuot latgalīšu mēlē. Par pīmāru, Reigys zooparkā es, mozs puika, mamai latgaliski paklīdžu: “Verīs, verīs, tī mierkačs kūkā loksta!” Tāvam tys napatyka.
Tai nu pošys dzilīnis, nu pošys mozūtnis īt itī vaicuojumi – voi latgaliskais tev ir vajadzeigs voi nav vajadzeigs. Voi latgaliskū atsvīst kūpā ar mamu i tāvu, pret kurim tev mīlesteiba ir vajadzeiga?
Kas tev pošam ir “Pagrauda” i tuo laika jimšonuos ar latgalīšu tekstim?
Iz “Pagraudys” vuoka ir Evalda Vasilevska zeimiejums. Tei strēle lidoj iz dzilīni, iz paguotni. Varbyut reizē iz atītmi (nuokūtni – S. Ū.). Strēle lidoj garum katuoļu bazneicai, garum latgaļu piļskolnam. I dziļuok, i dziļuok, i dziļuok tī, kur acs nasnādz…
Latgaliskais deļ mane vysod ir bejs taids moza sūleiša veids tyvuok pi seve, pi sovejūs. Ūtra galejeiba ir tod, kod latgalīšu volūda, literatura ir pošvierteiba. Tod pošam latgalīšam kai volūdys nesiejam ar sovu mentalitati, raksturu, dzeivis i dūmuošonys veidu vaira nav lelys nūzeimis. Tagad taida apmāram ir Armanda Kūceņa pīeja. Nazkod maņ pošam drusku leidzeigi beja. Armandam tys vairuok volūdiski, maņ tys beja literaturā. Es pajiemu latgalīšu volūdu tikai kai instrumentu. Raudzieju jū “izstīpt” iz postmodernisma postamenta. Kai kaidu gumejis cymdu voi zeči. Izturēs voi naizturēs, voi tys cymds sapleiss.
Vysi niu prosa, parkū Seiksts nalītoj voi ceņšās nalītuot vysys datortehnikys. Partū ka mani virtualais interesej cik pat moz kai nazkod 60. godūs kaidai babeņai piļsātys dzeive. Mani dyžan kū nainteresej latgalīšu dzeive škārsteiklā.
Bet daudz kas atvīgloj dzeivi…
Maņ pateik audiogruomotys. Tys īsasuocs nu tuo laika, kod mama laseja maņ kai bārnam prīškā. Tai ar tom tehnologejom. Radejā maņ pateik klauseitīs Svena Kuzmina literarūs raidejumus. Varbyut ari partū, ka jū personiski pazeistu.
Voi par “Pagraudys” autorim var saceit, ka jī beja tūlaik tovi dūmubīdri?
Tī beja vysi latgaliski pīejamī, pamatā munu godu voi apmāram munu godu latgaliski rokstūšī cylvāki. Var streidētīs, voi cytā volūdā raksteita latgalīšu literatura ir latgalīšu literatura. Pīmāram, voi Klīdziejs ir voi nav latgalīšu rakstnīks. Deļ mane volūda ir tys kriterejs. Varbyut šudiņ napareiza pīeja, tymā laikā tai beja. Tagad varbyut es pasaceitu, ka Čornuos pogostis staravers ir leluoks latgalīts nakai es. Varbyut jis latgaliski zyna puors vuordus, parosti, kai asu puorsalīcynuojs, tī ir paļdis, putra, maize.
Myusdīnu ortografeja tūlaik vēļ nabeja oficiali apstyprynuota. Parkū tu cik vīgli jū pījiemi i tekstūs konsekventi lītuoji?
Tymā laikā deļ mane nūspēlēja lūmu cylvāki, kas guoja ar jaunū ortografeju, ar jaunū nūstuodni latgalīšu ortografeju baļsteit reali runuotajā volūdā, na iz kaidu baltīšu standartu i vuocyskū sintaksi. I Valentins Lukaševičs ar lelu entuziasmu iz reizis tī īguoja. Deļ mane tod nabeja vaicuojumu. Vacajā ortografejā beja voi nu katuoļu bazneicys roksti, kuri mani tymā laikā moz interesēja, voi raksteja trymdys autori – maņ moz kū izsokūši, ar kurim es nabeju pazeistams. Maņ jūs raksteitais nabeja tik tyvs, lai kūpā ar jim maņ rostūs dziļa interese par Stroda ortografeju. A Leikuma i vysi puorejī, kas ar jū guoja, beja dzeivi cylvāki, ar kurim varēja tū vysu puorrunuot.
Kai tev izaver situaceja ar latgaliskū šudiņ?
Suoksim ar tū, ka vyss nūteik tai, kai tam juonūteik. Kū tuoļuok es par tū pi seve dūmoju, tū vairuok es naatdolu volūdu nu volūdys nesieja. Nazkod keltu volūdys izaplateja, i pa šudiņ dīnai kaidi to relikti atrūnami vysūs Eiropys golūs kūpā dzeļža puorstruodis tehnologejom, škārsteikla i datortehnikys tehnologejis īt kūpā ar angļu volūdu. Vaicuojums, voi baltu, taitod ari latgalīšu tymā skaitā, volūdys kai zemkūpu kulturys nesieju volūdys ir sovu laiku nūdzeivuojušys. Cik šudiņ aktuala zemei pīsaisteitu cylvāku kulturys i dorba tykuma volūda?
Volūdnīki tū sauc par volūdys izaicynuojumim. Ir mieginuojumi, latgalīšu volūdu pīmārojūt škārsteikla vajadzeibom i laikmata aktualitatem, taiseit neologismus, veiduot jaunys volūdys strukturys. Voi tys ir reizē mieginuojums īsādynuot latgalīšus laikmata kosmosa kugī (agruok saceitu laikmata viļcīnī), kurs lidoj tikai vīnam Dīvam zynomā vierzīnī? Laikam tai da myuža gola nasaprasšu, voi tys, kur nasās itei civilizaceja, maņ ir pījamams. Tī ir taidi dzili vaicuojumi, a latgaliskais ir taida moza strēčeite, punkteņš.
Standartfrazēs runojūt, var saceit, ka dzeive dastota, laikmats voi sabīdreibys atteisteiba pīprosa. A iz kurīni tei sabīdreiba īt? Voi maņ pa ceļam ar tū sabīdreibu? Voi nasaīt galejuo šizofreneja, ka tu raugi īsakļaut sabīdreibā, kurai tu nagribi kolpuot? I voi palikt piļneigi vīnam voi raudzeit kompromisu meklēt? Taidu vaicuojumu maņ cīš daudz rūnās. Es zynu daudzus cylvākus, kurim leidzeigi vaicuojumi rūnās. Maņ ir dziļa, dziļa, naskaidra nūjauta, ka tys kosmosa kugis ar latgalīšim īt pat na napareizā vierzīnī, bet var aizlidot uorpus orbitys i kosmosā propuļt.
Karteite: Ivars Matisovs
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
4. pasauļa latgalīšu saītā Rēzeknē 2017. goda 6. majā tyka īvālāta saīta rezolucejis izpiļdis komiteja, tuos darbeibys pamatmierkis ir sekuot saīta pījimtuos rezolucejis izpiļdei i stimulēt rezolucejis izpiļdi. Komiteja publiciejuse sovys darbeibys puorskotu par periodu 02.11.2017. – 30.05.2018.
Ūtruo perioda darbeibys puorskotā komiteja akcentej veiksmeigū sadarbeibu ar cytom latgalīšu navaļstiskajom organizacejom, atsevišķus pasuokumus, kas nūtykuši, pasateicūt kūpejai darbeibai. Leluokais akcents itamā periodā ir Sabīdryskūs elektroniskūs plašsazinis leidzekļu i jūs puorvaļdeibys lykumam i praseibai vysmoz 10% nu raidlaika nūdrūšynuot latgalīšu rokstu volūdā.
Jūprūjom saskaņuošonys procesā ir latgalīšu volūdys pareizraksteibys reika vaicuojums, kai ari Latgolys kongresa dīnys i Latgolys reiceibys plana 2018.-2021. godam apstyprynuošona.
SaRIK ir atvārta sadarbeibai ar sevkuru, kas dūmoj par Latgolys regiona atteisetiebu. Saziņai, vaicuojumim i prīšklykumim: ilga13@inbox.lv.
4. pasauļa latgalīšu saīta rezolucejis izpiļdis komitejis darbeibys puorskotu
par periodu 02.11.2017. – 30.05.2018. var lejupluodēt šeit.


text:
.
Itū stuostu varātu nūsaukt ari itai: “sliminīku veseleiba i 7 kuojis”. Partū ka vasalī beja slymi i slymā vasali, a par vysim kūpā slymys beja septenis kuojis. Treis nu jom vīnam cylvākam – Ilonai, kas pasamanēja krist i pīsaceļt, otkon krist, pīsaceļt i krist.
Lobuokais krīvu medicinā ir juos naasameiba.
Byut to jei ir, a da juos navar tikt. I tys cytu reizi var moksuot pat dzeiveibu – tikai deļ tuo cylvāks palīk dzeivs. Voi vysmoz jū dzeraunis kopūs apgloboj kai cylvāku – ar vysom kuojom, rūkom i vysom zornom.
Voi par veļti mes pi Sibira latgalīšu dzierdātu tik daudz stuostu, kai tys i tys nūmirs Ačinskys slimneicā – atgrīzuši vādaru vaļā i cylvāks par reizis beigts. Nu, voi piec kaidys sutkys.
Ite es nasabreinoju ni par kapeiku.
Poša iz slimneicys gaņku puortynu Maritys kuoju, kod jei beja daguojuse puorsīšonys stuņde i mes jau vysu reitu bejom izamolušys pa polikliniku i slimneicu. Uorsti i sanitarkys stuovēja tīpat sūpluok, peipēja i nūsavēre iz myusu ar navyltuotu i patīsu iņteresi. Maņ jau pasaruodēje – varbyut gryb kuo jauna īsavuiceit…
Parkū taids teatris juotaisa iz gaņku? A kur ta cytur lai dasāst? Beņča nivīna uorā nabeja, zuole da kokla, a slimneicā vydā iz kotra krāsla pa divejom buobom i vēļ unuks kliepī pajimts.
Tai, niu juopadūmoj, par kuru kuoju lai stuosta. Ir jau kur izavērst – divejis voi trejis izgrīztys, vīna sasysta, vēļ vīna apšmucynuota ar korstu kotlu.
Labi, suoksim ar Darjis kuoju.
Tai i rikteigi nasaprotu, kas jei tī beja – ni to izgrīzta, ni to sastīpta, ni to kramps raun, ni to vēļ kaida nalaime. Tok vajadzēja elasteiguos saitis. Ite vīgli pasaceit – elasteiguos saitis. Ite tev na īīt veikalā i nūpierkt! I kur ta vēļ pošā vālā vokorā.
Muosa Tatjana zynuoja vīnu aptīku, kur asūte. Vysmoz jei tī nazkod redziejuse. Tys beja nazkur jaunajūs rajonūs, taids kai lūdzeņš, kai restis. Vydā nabeja juoīt, padeve taipat. Es to naredzieju, siedieju Marusjā (muosys Tatjanys mašynā), a puordevieja bejuse breineiga – vēļ lobuoka par Mariju Grigorjevnu (buobu ar izkaseitū pūdeļa prizuru, sauktu par guņs golvu – jei moti to malni, to sorkoni), koč maņ jau nasaruod, ka kaida cyta buoba juos varātu puorsist. Varbyut asu Marijis Grigorjevnys fans!
Piec seceibys tuoļuok laikam beja vīna nu Ilonys kuoju.
Naatguodoju, kai jei jū samaituoja, tok iz prīšku paīt varēja. I nikaida krīvu medicina jei natyka. Tok voi ta Ilona liksīs mīrā? Voi ta Ilonai tik vīna kuoja?
Pa tū šaļti Marita nazkaidā (carams, ka latgalīšu) sātā dagryude kuoju pi korsta ak jau buļbu voi iudiņa kotla. Nikas troks tī nasaruodēja, tik nūsasmējem par dorba traumu i vyss. Varbyut kaidu kremu īdevem pamuozuot.
Nūūū, Marita tože tai lītai pīguoja nūpītni. Ka kuoja, to kuoja. Ekspedicejis arhivā var atrast vysaidus juos rānu obrozus, līc koč rameņā pi sīnys! Cyts par cytu baileiguoks. Tī var redzēt vysaidys apdadzynuotys kuojis atteisteibys stadejis – nu sorkona pleča da lelys tulznys, nu tulznys da nanūsokomim plečim, vuotim i uodys gobolim. Ak jau, ka kod naviņ izīs latgalīšu medicinys gruomota, varēsim pīduovuot breineigys ilustracejis. Kotram tok juodūd sova tīsa jaunūs uorstu izgleiteibai. Es varātu raksteit teoretiskū daļu – par krīvu medicinys potencialu, dziļūrbuma dūbem i atteisteibys teņdencem.
Guoja laiks, Maritys kuoja auga, brīde i ryuga. Gatavējēs.
Piec 9 kilometru nūīšonys pa glumim Sibira dublim i nacelim kuojis nivīnam naatkryta. Ni maņ, ni Oļai, koč gobolu ceļa vēļ guojom ar bosom kuojom. Pa vysim dublim, kas trīkšēs pa pierstu storpom, i ščebjonku, kas beja zam tūs dubļu.
Piec šaļts naizturieju i leidu nazkaidā pūrā mozguot kuģojis, kab varātu apmaukt gumejnīkus. Nā, nikas maņ navuodēja – ni pūrā nūsleiku, ni tuorps īcierta, ni cyta kvaroba paruove.
Es vēļ pyrma tuo piec pārkiuņa pa pļaņčkom broduoju, taisni dzeraunis ūlneicys vydā. Breineigys pļaņčkys ar meikstim dublim i syltu iudini. Až sentiments paruove!
Koč Nina nu gaņku klīdze, ka navajag – var byut stykli. Tok kas ta nav pa styklim staiguojs! Da i nabeja tī nikaidu styklu. Teiri dubleiši.
Saguoja labi – tei grupa, kas brauce iz Grjaznovu (kur, ka sprīst piec nūsaukuma, vysam vajadzēja byut nateiram, vīnā grjazē), dabuoja asfaltu i autobusu, a mes, kas braucem iz Sčastlivū (kur vajadzēja byut vīnai laimis solai i dabasim, partū ka pat leluo ūļneica jim nūsaukta kolhoza vuordā “Vesjolaja Gorka”), dabuojom leitu, dubļus, ūdus i dundurus.
Nu tūs dunduru Ninai obejis kuojis zam ceļu tai aptyukša i izacēle ar sorkonim trumim, ka izavēre piec buboņu miera piedejā stadejā voi vysmoz piec cyuku sorkongulis. Tū obrozu ar juos kuojom varātu likt propogandys materialūs “Latgalīši, nabraucit iz Sibiri”. Žāl, ka nazkod taidu breineigu materialu nabeja ni Kempam, ni Trasunam, kod jī aicynuoja palikt sātā.
Maņ ruodīs, īraudziejuši Ninys kuojis, vysi latgalīši nazkod byutu palykuši Vitebskys guberņā i niu vysi gūdeigi brauktu iz Īreju, navys kai nazkod iz SibĪreju. Koč taidā gadīnī nabyutu ari myusu ekspedicejis i itūs stuostu.
A pa tū šaļti beja daguojs Juoņu (voi Pīteru) vokors Saharnajā. Par tū, kai mes iz jū braucem, ari vajadzātu pastuosteit. Kai nūstopeitajam žiguļam puorspruoga rīpa i kaids breineigs prāms ir puori Čulymam, a navar jau vysa aizspēt.
Iz guņkuru Aleksejs i Katja sanese breineigu molku – eglis blučus, nazkaidus dieļu golus, pat nūbyrušu Jaunuogoda egli. Cikom mes i pusdzeraune stuovējem ap guņkuru, asti gryndzynā sagrīzuse, garom paskrēja malna cyuka. Spolvainuo mugura vīn nūleiguoja, vysa vīnā dubļu šērvē. Ilona vēļ puorvaicuoja vītejim, kaidā kruosā jim cyukys. Izaruod, ka boltys!
Ūdu tī beja vēļ vaira kai Bičkovā, koč myusim lykuos, ka vēļ vaira vīnkuorši navar byut. Izaruod, ka var. Beja tik bīzs gaiss, ka navarēja padzīduot – par reizis juokuosej. Mes jau raudzējem vysaiž, i rejom iz leju, i spļuovem uorā. Beja tai, ka vīna suoc dzīduot kaidu dzīsmi, a ūtra, kam vēļ nav ūdu pylna reikle, pabeidz dzīduot riņdeņu. Pa tū šaļti i trešuo pi elpys tykuse.
Kotram rūkā beja lopaini kūku zori, ar kū varēja atsadzonuot nu tuos kustūnis. Nu, vysmoz pošīdvasmai labi. Ka kas nabejs teik dareits. Tei beja vītejūs metode, kas kulturys apmainis ceļā tyka aizgiuta i atzeita par gondreiž idealu.
Vēļ lobuoka ir tikai mozūs guņkureišu metode, kū var kvāpynuot ari spanī. A ustobā labi nūder kotrā būdē sūpluok ar prezervativim nūpierkamais “Komaroff” (roksta leidzeigi kai „Vodka Smirnoff”) – breineigs leidzeklis, īpakuots gondreiž taiduos pošuos paceņuos kai prezervativi, vīgli var sajaukt. Nu juo ūdi bierst nu grīstu i tirinej kuojenis, ak jau taipat kai cytā situacejā spermatozoidi.
Ka navar ar dzīduošonu, spīdem iz daņču. Laikam kaids nu Ševeļu voi Čeveru puišu atnese magnetofonu, izgrīzem iz vysa skaļuo i iz prīšku. Cik jau dzeraunē jaunuotnis beja, vysa lēce leidza. Vys jau ūdi mozuok kūde. I vacajim prīca nūsavērt. Koč nu plykys vieršonuos jau ūdu mozuok napalyka.
Vysa dzeraune to gon nabeja atguojuse, a taipat saguoja ļaužu padaudz. Ka staiguojom pa sātom, nasaruodēja, ka tī vēļ tik daudz dzeiveibys. Pat diveji jauni puiši i vīna mārga preceibu godūs. Vysys treis mozuos meitinis. I ryžs suņs ar taidom ausim kai Čeburaškai.
Tok Ilona kai lēce pa tim cyuku izroktajim pļovys kramaslim, tai i aizlēce. Kuoja rotā i daņči lupotuos. Tok tei vēļ nabeja tei kuoja, kas piečuok maņ beja juotyn pa nazcyk reižu dīnā!
Ka kuojis navar samaituot cyuku rokumūs, Ilona givuos tai lītai kluot nūpītnuok. Ar Krasnojarskys Stolbim to gon beja gona – kai lykuos gar zemi, tai beja rikteigi. Kuoja pagolam, ekspediceja beigusēs. Koč labi, ka tai – byutu jei jaukusēs no pošys Stolbu klinšu viersyunis, nabyutu i kuo repatriēt. Kai vēļ i sakaseitu i salaseitu pa tim kryumim i akminim.
Jau tai, eimūt pa stidzeņu, jei asūt puormatuse rikteigu kiulini. A maņ vēļ pa šai dīnai škode – es to ituo naredzieju. Vysi stuosta, cik breineigs kiuliņs tys bejs, a es naredzieju nikuo… :o(
Tik viņ redzieju, ka jau augšā slīnās. I vajag že – taisni taidā momentā vērtīs nazkur cytur!
Nu, piec ituo to gon Leikuma beja sirdeiga. Koč jau jei i tai beja sirdeiga, partū ka nabeja nūviertiejuse myusu kuoju potenciala. I nūviertiejuse jei nabeja gon!
Itaidu kuoju i laseidams nasalaseisi!
Iz autobusu Ilona nazkai aizklymbuoja, pa staceju rypu rypys aizrypynuoja, nivīnam nikuo lela nasaceidama. Partū otkon viļcīnī kai lykuos iz luovys, tai i izastīpe vysā garumā. Lyku soltus kompresus – viļcīņa atejā miercieju Ilonys zaļū skusteņu i munu zaļū blūzi. Vēļ izkuoru pa atejis lūgu uorā – lai pasaplivinej viejā i lobuok atsolst. Soka, ka zaļa kruosa nūmīrynoj nervus.
Jau dūmuojom, ka Ilona tī i paliks, iz tuos luovys ar vysim zaļajim skustim. Napīmiņu, iz kurīni tys viļcīņs guoja – Mongoleju, Tatareju voi Moskovu. Tok uorā izvylkom. Pi Ačinskys stacejis atrodom taksi, sasādynuojom tī vysus invalidus i Guntu par sliminīku veseleibu ci kūpieju i palaidem braukt.
Poši laidem iz autobusu. Nā, nā, naatlauzem ni kuoju, ni kokla. Tok navar jau zynuot, kai tymā autobusā byutu bejs cytā stuņdē, ka vysi nu dorba brauc – ap tū laiku tī cylvāks cylvākam iz golvys stuov. I autobuss – tai lieneigi, lieneigi, pa maleņu leiguodams i rākdams.
Nazynu, kurā godsymta i kurā zemē ražuots, tok Ačinska sabīdryskais transports breineigs. Ka labi īsaskrīn nu kolna, tod tai krotuos, ka atlīk tik turētīs pi stangys – greida to pagaist, to atsarūn. Spēj tik podlēkt gaisā i dasatupt, kab kuojis vasalys palyktu!
Vīnu reizi pi itaidys laksteišonys vītejī mysus paskaitēja par vuocīšim – Ilonai golvā beja tys zaļais skusts ar vuocu rokstim.
Cik breineigi, ka niu jī par vuocīšim zyna vysu. I tū vysu jī pastuostēja myusim, dūmuodami, ka mes jau krīvyski namuocēsim. Nikuo ļauna nā. Kurs ta soka kū ļaunu par pasystim uorzemnīkim.
Cyrks ar Ilonys kuoju beja suocīs. Es jau zynu, ka jei seņ beja gribiejuse byut populara. Ar Rēzikni par moz, jau vysu Krīveju jai zam kuoju!
Nu suoku atbrauce mudruo paleidzeiba (pa tū šaļti mes paspējem aizīt nu stacejis da autobusa, sagaideit juo, atbraukt ar autobusu, atīt kuojom nu pīturys i vēļ sagaideit tuos paleidzeibys). Uorsti beja pajauni, puiss zaļā kitelī (zaļa kruosa nūmīrynoj nervus) i meita, jim beja pat zuoļu čimodans (kopereits). Komendantis ustobā jī jēmēs apstruoduot Ilonu, a mes pa tū šaļti fotografējem pa durovu škierbu. Kuoju izgrūzēja, izčupinēja i pat aptyna ar bintu. I vede iz slimneicu ar vysu Ilonu komplektā (vēļ jau kuojis nagrīze nūst!). Gunta ar pasi i fotoaparatu pakaļ. Rikteigs cyrks!
Slimneicys obrozi beja breineigi, maņ až skaideiba dasamete, ka naasu redziejuse tūs bezgaleigūs koridoru, pa kurim Ilona lākuse iz rentgenu (kod jei beja atsagrīzuse piec kaidys lobys šaļts i puors koridoru izlaksteišonys, personals jei pat pīduovuoja braucamū krāslu!), i nabeju skaitiejuse breineigūs pavuiceibu, kai pījimt procedurys (naēst, narunuot, nagulēt…).
Slimneicā jī nikuo jauna naatkluoja, tikai tū, ka Ilonai ir sasysta kuoja. Pat naaptyna ar saiti, a izlomuot gon izlomuoja! Itū dzelu jī gon paspiej vysod, pat naudys par taidu šovu napaprosa!
Iz slimneicu Ilonai beja juoīt vēļ reizi. Nazynu, cik reižu jei vysā sastaiguoja iz tū slimneicu, tok tī juobyut lobai veseleibai, kab itai pa uorstim volkuotūs!
Pa tū šaļti ari Maritys kuoja beja labi nūryuguse. Atkluojom, ka tī nazkas juodora, cytaiž iz sātu atvessim juos atseviški – kuoju i Maritu. Voi ari pa vīnai – voi nu kuoju, voi Maritu.
Tai kai ceļojūšajā aptīkā nu Latvejis leidza beja pajimta tikai vata, Viļānūs pierktuo Uzbekistana marle (ka kas, cīši loba!!!) i slavanuo zeļonkys butele, kū Gunta zīmā viļcīnī beja izmuozujuse pa vysom rūkom, atskaitūt tū pierstu, kas beja slyms, beja nazkas juopierk kluot.
Dīnā, kod beja juokuortoj materiali, kab tī čorts golvys naatlauztu, ar Guntu guojom iz aptīku – nūpierkt streptocida zīdi i iudiņraža puorskuobi, elasteigū saiti i vēļ nazkū (nā, nā, materialus ari sakuortuojom, maņ pat ir obrozs voi pat diveji – mes struodojam, ar vysu malnū kači kliepī!).
Pi vīna aptīkā dūmuojom nūpierkt vēļ drusku marlis – ka jau tūs kuoju taids lārums.
Ruodīs, kas byutu vīnkuoršuok kai aptīkā nūpierkt marlis saitis.
Ha!
Tikai na Sibirejā!
Pyrmuo aptīka beja lels zals ar miļzeigim aizputiejušim lūgim i ar vyltuota marmora plitkom iz greidys, ar palāku eļlis kruosu izkruosuotom sīnom i zylom durovom. Car vīnu sīnu tymā aptīkā stīpēs stykla vitrina i beja nalels skaps. Tamā vitrinā beja nazcik zuoļu, kremu i nazkaidu paceņu. Styurī beja īslīti ari puors skrybynu. Vēļ nūsavērem, cik moksoj. Kab byutu lātuoki, nudi byutu nūpierkušys!
Atguoja puordeviejis. Divejis brangys buobys, kas ūtrā ustobā beja ni to ādušys, ni to trynušys mēli. Boltūs kiteļūs i ar spraunom micem golvuos.
Gunta suoce saukt sarokstu. Puordeviejis tusdamys tik saceja, kuo jom nav. Elasteiguo saite – nav. Streptocida zīde – nav. Pat izdūmuojom, kai sauc iudiņraža puorskuobi – perekisj vodoroda. Tys ari beja lobs cyrks – voda roždajetsa, nu, kislaja voda, voda, kotoraja perekisla. Tuo ari nabeja. Marlis nabeja. Nikaidys marlis. Paprasējem par vatu. Nabeja. Zeļonkys ari nabeja – tū jau vaicuojom jūka piec. Nikuo jom nabeja. Jūs aptīku nazkod slēgs cīš! Nazkod!
Guojom, guojom pa Lenina īlu, nivīnys aptīkys vaira nabeja. Breineigajā kompetu veikalā nūpierkom nazkū ādamu – tys veikals ari rikteiga puče i ūga! Puordevieja sirdeiga kai čorts, plauktūs vysaidi breinumi, lūgā vitražys ar bumbīrim i uobelim. Piercieju žālobu styureits nūsaglobuojs aiz tukša i izslāgta Coca-colys skapa.
Vyslobuokuo tī beja nazkaida taukainā papeirā īteita malna masa pi zylajim svorim, rikteigi lels klucs. Ni to marmalads, ni to vaca halva voi šerbets, kū varēja grīzt ar nazi. Tai i nasacēle rūka nūpierkt i pagaršuot. Da i nazynuojom, kai tuo breinuma lai pavaicoj puordeviejai – otkon bļaus. A kompetys jim tī breinumainys – kai 1960. godā, tai i da šuo laika. Nudi muzejs!
Tod es īguoduoju, ka aptīka tok ir piļsātys dūmē (nu, tī pi oranžuo Lenina pīminekļa). Vestibilā beja vairuok kiosku: avīžu puordūtive, kur avīzis izkluotys pa goldu i sakuortys pa sīnom, vyss vīnuos avīzēs, nazkaida kopejneica i aptīka taidā kai stykla kastē, kai būrī, kai kletkā. Gunta pa šauru lūdzeņu tī vydā ībļuove, voi ta jim byutu kaida marle. Puordevieja sirdeiga saceja, ka asūte gon i deve lelu paku. Kirurgiskuos marlis tamponi, kū likt pi rānys. Nā, nā, taidys myusim vēļ navajadzēja! Tik nūsprīdem, ka iz prīšku zynuosim, kur meklēt. Ka kuru kuoju vajadzēs atgrīzt nūst.
Īguoduojom, ka zīmā aptīku atrodom “Alpi” veikalā. Tys ir vīneigais pošapsakolpuošonys veikals, kur nikod navar zynuot, voi prece, kū turi rūkuos, patīšom eksistej, partū ka varbyut juos nimoz nav i tū tev pasoka kasē, kod tu jū dūd puordeviejai.
Iretai itai beja ar iudiņa kruosom i ūteņom. Nu plaukta to pajēme, a nūpierkt navarēja. Cikom jau pajēme cytys – na 12, a laikam 6 kruosu komplektu (voi ūtraiž). Ar tom kruosom mes afišys kruosuojom, dzīšmu gruomotys i vēļ vysu kū.
Aptīka tī beja gon. I kuo tik tī nabeja! Vysaidu garumu elasteiguos saitis! Zuolis! Smēris! Tabletkys!
Pajēmem 6 metrus saitis – ar metala kuoseišim. Piec tam es tūs 6 metrus varieju teit kasdīnys pa nazcik reižu naatsateidama, a kuoseiši ari loba dzela – tai jī nikuo natur, matās vaļā. Vajag daspīst, lai izīt cauri saitei i īsadur uodā! Ka Ilona aizabļaun, to jau zyni, ka turēs!
Beja marle (gon na nu Uzbekistana kai Viļānūs i na iz pusis tik loba), beja ari iudiņraža puorskuobe. Vēļ puordevieja īsmērēja nazkaidu zīdi deļ sastrutuojušim apdagumim – asūte cīši loba.
Nu, tū smēri mes smērējem nedeļu laikam. Kai konservants jei eistyn cīši loba – strutys tai īkonservēja, ka juos palyka až ni kai muzeja eksponats voi Lenins mauzolejā (koč juo myusim tai ari nav saguojs apsavērt, Leninam pījemamuos stuņdis par eisu).
Cikom mes braucem iz Bogotolu, Ilona staiguoja pa uorstim. Bogotols nav dzeraune, a mīsts, koč syta pušu vysys dzeraunis – taidu čorta ūkstu vēļ pameklēt, koč bazneica jim loba, jauna i Spuogis jimā myusim tik breineigai par čortim stuostēja, ka par reizis vysi pasamūda i suoce klauseitīs.
I vēļ Bogotolā myusim ar Guntu truopēja leits. Sēdējem zam eglis i nazynuojom, kur dētīs. A nikaida jumta voi kūka! A koč tu propuļsti!
Koč vaira mes izmierkom nu garombraucūšūs mašynu, kurom beja svāts pīnuokums pagrīzt tai, kab viersā izguoztu vysu pļaņčkys iudini. Ni kai pa druskai, a vysu! A iudiņs sylts i nateirs! I apleik vyss kiup saulē. Par minotu padsmit asvalts jau beja sauss.
Ā, i vēļ Bogotolā beja ateja ar boltim tuorpim, kas ruopuoja pa betona sili, kas laikam beja dūmuots ni to pisuars, ni to rene, kur nūtecēt līkajam škeistumam. Vēļ tī beja lobi cylvāki – kai suoc ar vīnu runuot, tai vysa īla atīt gostūs.
Cikom runuojom ar babu i sēdējem iz podmarovkys car sātys suonim, garom pabrauce bēris. Tuo skota naaizmiersšu: volgys, žyguli, bobiki, moskviči. Ļauds izaciertuši iz lobuokuo. I tai lieneņom paīt garom cīneigi i klusi. Tik bobiki, moskviči i žiguli ryuc i šveikst smiļkts zam kuoju i rīpu. I nabašnīka kuojis čut ni karinej nu mašynys uorā – groba gols to gon. A mes vysi rindeņā siežam iz sātys podmorovkys i veramīs lelom acim. Nivīnam pat naīguoja pruotā fotogravēt – tik labi tys beja. Kustaricys kinys cīneigs skots.
A piec šaļts brauce vīns puiss ar zaļu moskviču – skaņa nu radejis tumbu kai nu bucys, mosvičs palākdams i krateidamīs lāc pa dūbainuos īlys asvaltu. I šopers až pa lūgu izakar, īraudziejs myusus, taidu boru iz juo īlys!
Vēļ Bogotolā Leikumai īdeve vasalu kuleiti ar čekim. Poša vaineiga – kam veikalā pi kasis vaicuoja čeka. Puordevieja nikai nasaprota – i ar rūku rakstēja, i vysaiž. Kas tys ir – gribēt čeka? Cikom jau īdeve vysu maisu! Garuokais nu čekim beja laikam metru voi vaira.
A Ačinskā pa tū laiku beja pasajuoviejuse malna tyucs i nagaiss!!!
Piec atbraukšonys mes truopējem zam leita. Taida zupa! Tai kai iz vysys īlys beja tik vīns kanalizacejis caurums, vyss iudiņs nu vysys īlys skrēja iz jū. Rikteiga upe! I tod tys vyss guožās pa caurumu trubā i tod gruovī. Lels i bryuns iudiņa krytums! Kruoce kai dzeivs! I mašynys tai tik merkavoj, kab aplīt ar iudini!
Cik jau pīmiņu nu Ilonys stuosteituo, jei slimneicā tože guoja breineigai – mane teitū kuoju attyna, kab apsavārtu, a atpakaļ nasatyna. Tys nikas, ka Ilona poša sateit namuocēja, a bez saitis paīt tolkom navarēja.
Vēļ jū puors reizis izlomuoja kai kuci i patrīce kai sābru uozi nu kuopustu dūbis.
Ā, i vēļ uorsts jei pasaceja, ka byus juotaisa operaceja. Varātu jau tīpat Ačinskā, tok varbyut lobuok lai braucūte iz sātu, iz Latveju. Pi jim Ačinskā juogrīž vaļā vysa lūcātive, a Latvejā ak jau varēs pa mozu caurumeņu.
Citejūt uorstu: “U vas že tam pačti Jevropa!”
Tai tuo navarēja pamest. Maņ tei slimneica beja juoredz!
Atrodom pat īmesli – lai uorsts apsaver Maritys kuoju. Kuo ta jei tai ilgi nadzeist?
Kaids naivums. Lai uorsts apsaver…
Salasējem vysys kuojis, tfu, Ilonu i Maritu i laidem – kab 8 nu reita byutu poliklinikā!!! Jius varit īsadūmuot, kū Sibirī nūzeimoj 8 nu reita? Tys ir 3 naktī piec Latvejis laika! Cēlemēs 2 naktī! Kaidys tī brūkaškys!
Itūreiz Gunta palyka sātā voi guoja iz arhivu, partū ka jei jau vīnreiz beja bejuse slimneicā, a niu beja muna kuorta. Piec tam jei ak jau beja skaudeiba – maņ saguoja pulka vaira atrakceju i nūsajimšonys. Partū jei otkon brauce ar mudrū paliedzeibu, a es ar autobusu. Koč jī obeji ak jau ir vīnleidz “mudri”.
Slimneicys parks voi teritoreja mani īdvasmuoja – izdrups asvalts, pa viersu dubli i pļaņčkys, vyss škeists i lipeigs, glums speid saulē. Car ītvis, pogolma i ceļa molom zuole – rikteigi puorauguse i ar vysom veibūtnem, dodzim i obeju sortu nuotrem (sprostajom i viļteigajom, kas nimoz naizaver piec nuotru i kam dzeļ na lopys, a kuots) beja videja izmāra cylvākam ka ni da kokla, to da placu. Vēļ nazkaidi kryumi, kūki, saryusiejuši dzeļža statini.
A termometrys ānā ruodēja + 40 gradu. Voi varbyut + 41. Nu reita!
I papeļu pūkys – tūs Ačinskā beja vaira kai ūdu Saharnajā. Vyss gaiss vīnuos pūkuos. Ka kaids soka, ka jam matās alergeja nu ituos naškeisteibys, tod tī alergeja beja myusim vysim – vysa reikle pylna, moti, nuoss, drēbis. Kur na grīzīs – bolta zīma! Vysys stygys, celi i naceli bolti. Grīžās vīņ, ka ej. I ka gadīnī sausys, sajiuta loba – īt kai pa vatu i ap kuojom kai vīglys muokūņs. Ej i sprausloj.
Pyrmuos paleidzeibys punkta durovys beja lobys – apsystys ar bļaku i nūkruosuotys zylys. Vydā beja cylvāku jiura, kas gaidēja naatlīkamuos paleidzeibys. Piec jūs seju beja skaidrys, ka jī nav cālušīs nikaidūs ni 8 i ni 7, a itai dzelai rezerviejuši vysu dīnu.
Nu tuo paleidzeibys punkta myusus patrīce. Registraturā nūlomuoja i pasacēja, ka juoīt iz cytu registraturu. Kai mes varim nazynuot, iz kurīni juoīt! Tam že napisano! A napisano beja daudz – vysaidu lopu i lapeņu, ceteļu i ceteleišu. Nav breinums, ka jī tūs cylvākus tik ilgi marinej – lai paspiej vysu puorskaiteit i nav nikaidu vaicuojumu. Koč izlomuos vysleidza. Ari par tū, ka nav vaicuojumu.
Iz ūtrū registraturu beja juoīt pa garum garim gaitinim, kam nabeja ni suoku, ni gola. Ilona sajiusmā stuostēja, kai pa jim lākuse iz vīnys kuojis. Nu, ka tai vēļ puors reižu, jei voi nu varātu izpiļdeit GDA normys (vysmoz koč kū leidzeigu redzieju koledžā pi sīnys), voi sabeigt ari atlykušū kuoju.
Reizē ar myusim guoja ari sīvīte ar sovu meitu, kas pyrms puors dīnu beja sadyuruse kuoju i niu navarēja paīt – lēce taipat iz vīnys kuojis. Tys laikam tai pīdar. Tei liekšona pa gaitinim.
Tī beja 3 lūdzeni: Tievejis kara i Avganistana invalidim i vēļ diveji. Vīns beja deļ pīsaraksteišonys, a ūtrys deļ specialistu. Mes izavēlējem specialistu lūdzeņu – vys jau gribējēs, kab Maritys kuoju vārtūs kaids, kas sevi sauc par specialistu. Da i natycu, ka mes jim īstuosteitu, ka Marita ir karuojuse ar vuocīšim 1944. godā voi ruovusēs pa Avganistanu. Koč kuoja jei beja pastrāšna.
Rynda beja gara i leika, vestibils beja interesnys, ļaudim ari beja interesnai vērtīs iz myusu. Myusim – iz jūs. Latgalīšu tī nabeja voi ari jī naatsazyna.
Kod daguoja myusu kuorta, buoba aiz lūdzeņa skaļā i sirdeigā bolsā pasacēja, ka numereņu jau seņ vaira naass i vyspuor voi tod mes tuo jau nu suoku naasam redziejušys? Ak myusim vajag uorsta, partū ka reit braucam prūm? Nu tod eimit i sarunojit ar pošu uorstu. Varbyut pasaveic.
Pi uorsta durovu beja rynda. Leluokais vairums ryndā stuoveituju beja muosenis ar kitelim i papeirim rūkuos. Iz myusu vaicuojumim juos vyspuor naatbiļdēja i nasavēre pat viersā. Tī nūstuovējem varbyut stuņdi. Voi vairuok. Muosenis ar laiku tyka vydā. Bet na vysys.
Nazkaids vecs aizasirdēja i trīcēs durovuos ar spāku. Koč vydā i īsalauze, vysleidza nikuo nadabuoja. Nu bet partū otkon kai jū izlomuoja! Tys beja rikteigs baudiejums, taids spāks i īdvasma! Kai par škodis diktofona nabeja leidza.
Atguoja ari sīvīte ar sovu meitu i juos strutainū kuoju. Meitai beja sasacāluse temperatura, jei beja nikaida. Gaidējem vysi. Piec kaida laika datyku pi runys, vaicuoju. Izlomuoja ari mani, tik na tik suleigai kai pirmeitejū veci. Navar jau vysa lobuma gribēt. I atrakceju, i lomuošonys.
Ar Maritu izguojom uorā puorsīt kuoju – beja skaidrys, ka tyvuokajā laikā ni pi kaida uorsta natiksim. Iz slimneicys gaņku beja vasala skaudze cylvāku ar boltim kitelim, jim tys ruodējēs interesnys pasuokums. Dūmoju gon. Puorsīt kuoju iz nateiru slimneicys gaņku. Ni par motu švakuok kai pi kaidu aborigenu. Tai i prasējēs fonā kaidu Balkanu čygonu muzyku.
Stuovējem otkon ryndā. Nivīns naguoja ni vydā, ni uorā. Uorsta nabeja laikam voi ari jam beja kaida slapana eja, pa kuru var aizalaist kluseņom nu kabineta. Navar byut, ka var tik ilgi izturēt bez īšonys iz ateju.
Ļaužu masa sasaviļņuoja, kabineta durovys atsataisēja, izleida nazkas nu personala. Muosenis jei kryta viersā ar sovim papeirim, muote ar sovu meitu, puorejī nazkū klīdze. Sekuoja teksts, ka šudiņ nivīna vaira napījims! Muote beja gotova vysus apsist – kū tod lai jei dorūta ar tū meitys kuoju!
Saprotu, ka pa lobam ite na aršona i ni eceišona, leidu i es borā, vycynuoju pa gaisu Maritys Latvejis pasi, izmaklātā krīvu akcentā bļuovu, ka mysim iz viļcīni i kas te par bezparādu! Bezpridzel, bardak! Čo za bezobrazije, čo za čertovščina – itū teicīni beju svaigi īsavuiciejuse poliklīnikā!
Naticēsit, tok nūstruoduoja! Piec šaļts ar mani jau runuoja! Piec šalts es jau beju atpakaļ registraturā i sistema suoce struoduot! Lomuodamuos es beju jimā īsarakstiejuse!
Izstuovieju ryndu, kab dabuotu nazkaidu papeiru, tod izstuovieju ryndu, kab samoksuotu apmāram 2 voi 3 lati (tai i nasaprotu, par kū beja juomoksoj, tok nazkaidu čeku īdeve), tod izstuovieju ryndu pi registraturys, maņ izrakstēja Maritys sliminīka karti – vuoceņus, iz kuru jī ar mūkom raudzēja pīraksteit juos vuordu (naleidzēja pat tys, ka juos vuords jau beja pīraksteits krīviski iz vizys). Es nasacieju, kur jei dzeivoj pa eistam, pasacieju, ka nu Reigys – vysmoz ar ūtrū pīguojīni i par vysom kūpā juos zynuoja, kai tys rokstuos. Riga.
Tod mes otkon stuovējem pi uorsta kabineta – jau ar papeirim. Paguoja vēļ loba šaļts. Muote nabeja zaudiejuse cereibu, jei vīnkuorši guoja durovuos kasreizis, kai juos pasavēre vaļā. Meita sēdēja i vaira pat narunuoja. Muosenis ar papeirim jau beja izstaiguojušys vysys, laikam ari nazkaida vece. Varbyut jei beja nu personala – partū ka uorstu jim tī naredzēja, tikai daudz vysaida kalibra personala, muoseņu i sanitarku, kas ar svareigi puorgrīztom mordom skraida apleik i nosoj papeireišus.
I tod mes tykom pi uorsta! Uorsts kai uorsts – uorstīne taida poša kai pi myusu Viļānūs, Rēziknē voi Reigā. Beja tik jūceigai piec vysa tuo bezgaleiguo personala lāruma, kas tī bizinēja, īraudzeit normalu i vīnkuorši uorstu. Jei apsavēre Maritys kuoju, dalyka zuolis, puorsēja. Pa tū šaļti es apsavieru plakatus pi sīnu. Tī beja taida kai tabula, kai shema, kuru smēri lītuot kaidā rānys dzeišonys stadejā. Myusu smēre, kas beja tik lobs strutu mauzoleja leidzeklis, ari beja tī pīmineita.
Tai kai Maritys papeiri beja pi mane i es itymā pasuokumā beju apsamatuse par izsitieju, tulku i mīsysorgu (kuojusorgu), uorstīne maņ pastuostēja, kas ar tū kuoju juodora tuoļuok. Izaruodēja, ka ar izslaveitū smēri tei rāna byutu ryuguse nedeļom. Vajadzēja cytys zuolis. Tuos zuolis jei beja jau izlykuse. Myusim tik juonūpierk ceļam.
Naticēsit, tok poliklinikys aptīkā beja na tikai ituos zuolis, a pat marlis saite. I hematogens! Piec itūs vysu cīsšonu kotra nūpierkom pa plitkai i apēdem. Brūkašku i pušdīņu vītā.
Uorsta vizeite ilga varbyut minotu 10 voi 15, pavysam mes pa slimneicu atsajuojom vaira kai 4 stuņdis, mani izlomuoja nazynu cik reižu, a ryndys varit saskaiteit poši. Maņ saguoja sešys, a varbyut kaidu izlaižu voi daskaitieju divejis reizis.
Muote ar vysu slymū meitu palyka gaidam nazyn kuo. Varbyut jom pasaveice. Varbyut cytu dīnu juos tyka pi uorsta. Varbyut sadzeja taipat. Varbyut nā. Kaida atškireiba – vīna kuoja Krīvejā vaira voi mozuok.
Na par veļti, kod vysys klopotys jau beja cauri, nūsajēmem pi Avicennys (varbyut tei brīsmeiguo morda ir juo, nazynu) portreta trepu telpā.
Tī beja pīraksteita krīvu medicinys devize: He Bpeди! Nakaitej!
A kaida vyslobuokuo nakaiteišona? Pareizi! Nagrīz nikaidys viereibys, tod vysmoz nakaiteisi!
Taida tod ari ir krīvu medicinys morale: Nasamaisi!
Gribi dzeivuot, naej pi uorstu. Koč nūmiersi ar vasalim nervim. I vyss vīnā gobolā.
P. S. Rancāns, vokorā nūsaklausiejs itū stuostu, beja lelā nasaprasšonā – a kuo ta mes guojušys da uorsta iz sovu golvu? Byutu pīzvaniejušys jam, jis aizvastu, jam tī ir paziņa (jam pazinis ir vysur). Par reizis vysa dabuotu. I nikaidu ryndu!
Krīvu medicinys morale Nr. 2: Ka tev nav sakaru, paziņu i kukuļa, miersti nūst!


text:
Latvijas valsts meži »
Latgolys kulturys programys 2018. goda projektu konkursa rezultati
Nūsasliedzs Vaļsts Kulturkapitala fonda i AS “Latvijas valsts meži” 2018. goda projektu konkurss, kurymā pīškierts finansiejums Latgolys kulturys programys projektim. “Latvijas valsts mežu” atbaļsteitajā Latgolys kulturys programā tyka īsnāgti 165 pīteikumi, atbolstu sajēme 65Skaiteit vaira »
2015. goda Latgolys Kulturys programys projektu konkursa rezultati
Latgolys regiona atteisteibys agentura 2015. goda 6. martā izsludynuoja Vaļsts kulturkapitala fonda mierkprogramys “Latvijas valsts mežu atbalstītā Latgales kultūras programma 2015” projektu pīteikumu konkursu Vaļsts Kulturkapitala fonda finansiejuma ītvorūs projektu realiziešonai periodā nu 2015.Skaiteit vaira »


text:
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Svātdiņ, 7. oktobrī, pi seve gostūs aicynoj Lūznovys muiža, kab taišni pušdīnis laikā 12.00 atkluotu sovpateigu izstuožu kūpprojektu – Kulturys škiunī byus apsaverama medeibu trofeju i muokslineicys Gundegys Rancānis gleznu izstuode. Piec izstuodis atkluošonys īcarātys dažaidys ar medeibom saisteitys aktivitatis vysim interesentim.
Ideja par izstuodi roduos ituo goda suokā, kod Rēzeknis nūvoda medinīki-entuziasti, sasadorbojūt ar Lūznovys muižu, aicynuoja pīsadaleit kuodreizejuos muižys tradicejis – medeibu trofeju izstuodis – atjaunuošonā, savuocūt trofejis i pasūlūt rudini sataiseit tūs izstuodi. Sūlejums teik turāts i 7. oktobrī muižys Kulturys škiunī nūtiks pavasarī savuoktūs medeibu trofeju, kurūs pamatā ir dzeivinīku rogi, atkluošona. Vīnā izstuodē ar trofejom byus apsaveramys ari muokslineicys Gundegys Rancānis gleznys. Piec izstuodis atkluošonys nūtikšonys dalinīki aicynuoti pīsadalei dažaiduos ar medeibu temu saisteituos aktivitatēs – īsapazeit ar medeibu sunim i nūsaklauseit jūs saiminīku stuostūs par itim medeibu paleigim, paraudzeit medinīku i medinīku sīvu gataveitūs gordanumus nu medejumu i Rēzeknis galis kombinata medejumu produkceju, kai ari paraudzeit sovys saušonys prasmis, saunūt nu lūka i gaisa blisis.
Vīnā izstuodē ar Latgolys medinīku trofejom apsaveramuos Gundegys Rancānis eļlis kruosys tehnikā radeituos gleznys, kas topušys padejūs treis godu laikā. Muokslineicu, kurei dzeivoj i struodoj taišni Rēzeknis nūvodā, vēļ arviņ aizraun Latvejis ainova, klusuo doba, sīvītis figura, kai ari dažaidys gaismys i pakriešļa spēlis dīnys, agra reita ci vāla vokora nūskņuos. Gundega rauga giut kotram godalaikam aktualū tematiku – cytureiz tī ir pavasara iudini, cytu snīkgs, vosorys suleigais zaļums ci zīdi, ūgys, zivs, sieņs i vyss cyts, kas kasdīnā mums ir apleik, viestejūt dažaidus suostus – kai nūviļkti zuoboki, kopeja skryuzis i cyti. Latgolys muokslineicys Gundegys Rancānis gleznys rūtoj ari tikū izdūtū Annys Rancānis dzejūļu kruojumu “Prīca i klusiešona”, par kurū lakuga.lv viesteja ITE.
7. oktobrī Lūznovys muižys Kulturys škiunī izstuode tiks attaiseita 12.00, bet puorejuos aktivitatis muižys teritorejā suoksīs nu 12.30. Vysys nūtikšonys, izjemūt saušonu nu lūka, ir bez kaidys moksys. Poša muiža grybātuojim svātdīnē byus apsaverama jau nu 9.00 reitā.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Roksta autoris: Laura Melne i Vineta Vilcāne
Itūvosor vairuokuos Latgolys vītuos uzjēme Vīstura Kairiša kinu “Piļsāta pi upis”. Tuos golvonais akters ir divdesmit četrus godus vacais DĀVIS SUHAREVSKIS nu Gaigalovys. Dāvis ir dzeivisprīceigs i jautrys, jam pruots namiteigi nasās iz jūku, kas atsakluoj ari sarunā ar jū. Suokūtnieji iz vaicuojumu jis atsoka ar izdūmuotom situacejom, bet piec kūpeigys izasmīšonys izadūd tikt pi gūdeigom atbiļdem. Ruodīs, ka juo personeiba sapas ar kinys žanru – tragikomedeja.
Spieļkinys “Piļsāta pi upis” filmiešonu suoce itūgod februarī, bet akterus tai suoce meklēt jau īprīkš. Byut par akterim kinā aicynuoja sevkuru, vajadzēja vīņ pīsasaceit i dūtīs iz prūvem. Tai ari darejs Dāvis, suokūtnieji nūsyutejs video pīsacejumu, piečuok jū aicynuojuši iz prūvem, i tod jau bejs juobrauc filmētīs. Jaunais akters gon nabeja ceriejs, ka jū izavielēs golvonajai lūmai, gribiejs viņ nadaudz pasafilmēt kinā. Pirms filmiešonuos kinā Dāvim jau bejuse aktera pīredze, partū ka aktivi dorbuojīs improvizacejis teatrī “Ārprāts”.
Par sadarbeibu ar kinys režisoru Vīsturu Kairišu Dāvis soka: “Jis ir cīši praseigs. Līk maņ kai akteram daudz dūmuot par tū, kai justūs cyts cylvāks konkretā situacejā i kai maņ tū atspīgeļuot sovā tālā. Kinā ir cīši daudz nūtykumu, kuri myusu dīnuos ar parostu cylvāku nanūteik, pīmāram, Holokausts. Šausmys, kod cylvākus izdzan nu sātu, samat geto, tod vad nūsaut.” Tūpūšuos kinys nūtykumi nūsarysynoj paguojušuo godu symta 30. i 40. godūs, atkluojūt gon autoritaruo režima laiku Latvejā, gon Ūtruo pasauļa kara sarežgeitūs nūtykumus. Kinu uzjam piec Gunara Janovska romana “Pilsēta pie upes”, viņ par kinys volūdu izavālata latgalīšu.
Dāvja Suharevska atveiduotais tāls ir daiļkruosuotuojs Aņss, kura aizdavums pi dažaidu režimu ir puorkruosuot piļsātys šiļts. Nasaverūt iz tū, ka viesturiskais fons ir tragisks, kinā byušūt jaušams vīglums, jaunu cylvāku attīceibu jutekliskums i ari humors. Kinys golvonais tāls Aņss ar sovim it kai naivajim lāmumim pīdzeivoj eistu goreigu i eksistencialu ceļuojumu nu naveikla puiškina leidz nūbrīdušam veirīšam. Par Aņša tālu tuo atveiduotuojs soka: “Aņss ir lobs cylvāks. Muna kolege aktrise Agnese Cīrule ir sacejuse, ka Aņss ir vysgudruokais nu vysu kinys tālu. Es tam varātu pīkrist, jis ir tuolredzeigs i saprūt, kas ir labi i kas nav.”
Jaunais akters ir gondareits, ka bejuse īspieja struoduot kūpā ar profesionalim akterim – Agnesi Cīruli, Gundaru Āboliņu, Brigitu Cmuntovu nu Čehejis, kinā filmiejīs ari legendarais lītuvīšu akters Jozs Budraitis i c. Dāvis atzeist, ka kotra filmiešonuos dīna bejuse kai jauns izaicynuojums, bet vysgryušuok bejs īsavuiceit nu golvys tekstu vuociski, partū ka leidz filmiešonuos šaļtei nabejuse nikaida saskare ar vuocu volūdu.
“Piļsāta pi upis” byus vīna nu nadaudzūs Latvejā topušūs kinu, kurā varēs dzierdēt latgalīšu volūdu. Vaicojūt Dāvim, cik jam ir svareigi, ka kina byus latgaliski, jis atsoka: “Maņ tys reizē ir i nav svareigi. Ir svareigi, partū ka maņ pateik latgalīšu volūda i tei ir vīna nu munys dzeivis sastuovdaļu, prīcojūs, ka asu pīdzims Latgolā. Nu ūtrys pusis, latgalīšu vodūdu navajadzātu skaiteit par kinys atslāgu, tei nav atbiļde iz vysim naatbiļdātajim vaicuojumim. Iz kinu juosaver kūpumā, navajadzātu preparēt nivīnu atsevišķu sluoni. Kina byus skaista deļ vairuoku lītu, koč voi deļ aktrišu, myusim ir naaptverami šmukys aktrisis.”
Itūšaļt Dāvis studej kimeju i struodoj kosmetikys uzjāmumā “Madara Cosmetics”, bet atzeist, ka lobpruot sovu nuokūtni saisteitu ar aktera dorbu, ka viņ byutu taida īspieja. Kinys “Piļsāta pi upis” uzjimšona itūrudiņ turpynuosīs Kruoslovā i Rēzeknē, piec tam suoksīs montaža i īskaņuošona. Planavuots, ka kinu kinoteatrūs suoks izruodeit 2020. goda suokuos.
Publicitatis karteitis, autore Agnese Zeltiņa.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Price: $12.00
Quantity: 1 available
223pp Photographs. NEW Rakstu krajums par Latgales kulturu, literaturu, folkloru, veltits drukas aizlieguma atcelsanas simtgadei Latgale un Rigas latgaliesu biedribas "Tresõ zvaigzne" pastavesanas 15 gadiem. Gramata "Nomales identitatei" Latgale ieraugama rakstos par latgalisko un valodu, apskatos par literaturu, petijumos par Visku katoļu baznīcu un svetkiem un svinamam dienam Latgale, ka ari dzejoļos un Zālamana sakamvardu atdzejojuma latgaliski. Izdevumam savus rakstus veltijusi Janina Kursite, Anna Rancane, Uldis Berzins Inese Paklone un citi izcili akademiki un lietpratēji.
Title: Nomales Identitatei
Categories: Latvian, Latgale (Latgalia), Valoda (Language),
Publisher: Riga, Madris: 2005Paper
Book Condition: NEW
Seller ID: Riga 16aq
Keywords: Latgalian "Festschrift"


text:
2016. goda izskaņā Latgolys kulturys programys 2016 projektu konkursa apstyprynuotuo projekta “Grāmatas “Latgales šmakovkas vēsture” izdošana” ītvorūs ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts kulturkapitala fonda, a/s “Latvijas valsts meži” finansialu atbolstu Daugovpiļs piļsātys pošvaļdeibys turisma i informacejis agentura izdavuse Latgolys Šmakovkys viesturis gruomotu, informej Daugovpiļs piļsātys pošvaļdeibys puorstuove Lolita Kozlovska.
Sagataveitajam izdavumam ir zynoma prīškviesture. 2014. godā Latgolys planavuošonys regions sadarbeibā ar Latgolys regiona atteisteibys agenturu, Polockys (Boltkrīveja) apgobola izpyldkomiteju i Utenys (Lītova) nūvodpietnīceibys muzeju Eiropys sābru attīceibu i partnereibys instrumenta Latvejis, Lītovys i Boltkrīvejis puorrūbežu sadarbeibys programys ītvorūs eistynuoja projektu “Museum Gateway”. Pasasokūt projekta i Daugovpiļs piļsātys dūmis finansialajam atbolstam, tyka izveiduots Šmakovkys muzejs, kas niu izvītuots Vīneibys nomā. Projekta ītvorūs SIA “Reklāmas aģentūra Bulterjers” sagataveja ari eisu “šmakovkys viesturi”, kurymā apkūpuoja Latgolys viesturis golvonūs pūsmus i tūs kontekstā apsavēre informaceju par styprūs dzierīņu lītuošonu, ceiņu pret dzeršonu i cytus sabīdreibai moz zynomus faktus par alkohola apriti Latgolā.
Da šam Latgolā nabeja izdūta gruomota par Latgolys kulinaruo montuojuma dzierīnim, kas dūtu vaira informacejis par Latgolys kulinaruom tradicejom vysaidu nūvoda viesturis pūsmu kontekstā. Jaunajā izdavumā dūts boguoteigs faktologiskais materials i dzierīņa taiseišona i lītuošona teik apsavārta caur vysaidu viesturis laika pūsmu pryzmu.
Gruomotā ir vairuokys nūdalis: Latgolys viesturis golvonī pūsmi i alkohola izlītuojums; Šmakovkys ceļš Latgolā; Šmakovka periodikys ailēs; Folklorys kruotuveite; Jautrys dzejis ailis; Smīklu goboli; Šmakovkys taiseišona; Šmakovka gordai malteitei. Gruomotā īkļauti ari materiali par Latgolys šmakovkys muzejim, ekspozicejom i dzierīņa taiseišonys omota pratiejim. Gruomotā var atrasti ari vysaidys shemys, kurymuos paruodeits dzierīņa taiseišonys process i iedīņu recepti, kuru naatjemama sastuovdaļa ir šmakovka.
Gruomotu veiduoja Daugovpiļs piļsātys pošvaļdeibys turisma i informacejis agenturys vacuokuo eksperte turisma jūmā Lolita Kozlovska, anotaceju latgalīšu volūdā tulkuoja Valentins Lukaševičs, krīvu volūdā – Irina Gorkina, angļu volūdā – Sandra Celmiņa.
Gruomotys attaiseišonys pasuokums teik planavuots janvarī.


text:
25. augustā Raiņa muzejā „Juosmuiža” (Preiļu nūvoda Aizkalnē) nu 17:00 nūtiks literari muzykalais pasuocīņs „Latgalīts latgalīšam draugs” (LaLaDra).
Šūreiz pasuokuma vadmotivs ir Raiņa jauneibys dīnu moto: „Carpe diem!” (latgaliski – „Giuņ šaļtenis”). Pasuocīņa reikuotuoji bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Raiņa muzejs „Juosmuiža” aicynoj giut vosorys šaļts i pasavērt iz Raini kai Latgolā dzeivuojušu jaunīti, i taipoš aizdūt sev interesejušūs vaicuojumus pasuokuma dalinīkim par myusdīnu latgalīšu literaturu, muzyku i jū kasdīnu.
Litearari muzykalais pasuokums „Latgalīts latgalīšam draugs” nūteik jau pīktū godu. Pasuocīņa dūma ir puļcēt vīnuvīt latgalīšu autorus, muzykantus i klauseituojus, lai kūpeigi dzīduotu, runuotu i doncuotu. Piečuok pēc dzejis i prozys lasejumim, dzīsmem i vaicojumim byus daņči ar latgalīšu muzyku.
Muzejs pīduovoj īspieju pajimt leidza sovu telti i Juosmuižys parkā palikt par nakti i nuokušajā dīnā 26. augustā 13.00 stuņdēs muzeja parka estradē nūsavērt Baļtinovys dramatiskuo teatra „Palādas” izruodi „Ontons i Anne – kuozu goda jubileja”.
Brauc pats i jam leidza draugus! Kai vysod pasuocīnī LaLaDra īeja bez moksys!
Vaira dazinuošonai pi Dagnejis (Tel. 28362243; e-posts: dagneja@gmail.com)


text:
26 vārti Kiuškins Jegors (Futbola Parks)
10 vārti Katajevs Maksims (FK Dinamo Rīga), Rams Kristers Toms (FS Metta)
8 vārti Biziks Aleksis (FK Dinamo Rīga)
7 vārti Ņetunahins Adrians (Futbola Parks), Bērtiņš Alberts (JDFS Alberts)
5 vārti Juhņevičs Artjoms, Kudrjavcevs Daniils, Mulins Pāvels (FK Dinamo Rīga), Logevka Daniels (JDFS Alberts)
4 vārti Titovs Markuss (FK Dinamo Rīga), Gāga Toms Indriķis, Onackis Damirs (FS Metta), Lūsis Pēteris (Futbola Parks)
3 vārti Galajevs Ivans, Gulijevs Davids, Zaharovs Marks, Zirnis Markuss (FK Dinamo Rīga), Bahmanis Markuss Pauls, Rjabokoņs Nikita (Futbola Parks), Prohorovs Alekss (JDFS Alberts)
2 vārti Avdejevs Daņila, Butkevičs Nikita, Dunčs Ričards, Fomkins Iļja, Furažkins Romans, Kastra Mikuss (FK Dinamo Rīga), Godiņš Gustavs (FS Metta), Golubevs Kristiāns, Laimīte Arturs (Futbola Parks), Pļaviņš Kristers (JDFS Alberts), Virvinskis Aleksis (SK Līderis)
1 vārti Broničs Davids, Fiļipovskis Andrejs, Jurčenko Ruslans, Koroļovs Artjoms, Marzavins Marks, Maslovs Rodions, Mažeiko Marks (FK Dinamo Rīga), Grāve Mareks, Mārtiņjēkabs Matīss (FS Metta), Ziemelis Nils Jānis, Čerņavskis Valters (Futbola Parks), Doroševs Ņikita, Gulbis Roberts, Kupšis Rolands, Stirāns Mārtiņš, Tilgass Alberts Uldis, Zariņš Kristians (JDFS Alberts), Muļčenko Maksims (SK Līderis)


text:
“Kolnasātā” gastej prīsters Aigars Bernāns. Jis kolpoj Preiļu pusē, Pīneņu i Znūteņu draudzēs. Iz juo vadeitajim dīvkolpuojumim ļauds brauc na tik nu tyvuokuos apleicīnis, nu ari nu tuolīnis.
Bez sovu tīšūs pīnuokumu Aigars aktivai īsasaista Latgolys kulturys i sabīdriskajā dzeivē. Naseņ pīsadalejs koncertizvadumā “Latgales gredzens”. Aigaram ir tyva folklora, kai pats pīzeist, izaudzs i ar bazneicys, i tautys tradicejom. “Maņ napateik, ka myusdīnuos tautys tradiceju kūpieji mieginoj nūdaleit, ka tys ir poguoniskais i tys ir Bazneicys, i ka Bazneica ir naideiga pret tautys tradicejom voi folkloru. Absoluts murgs! Tū pošu folkloru Latgolā pyrmī suoka vuokt bazneickungi. Nikod nav bejs pretrunu storp bazneicu i tautys tradicejom,” soka prīsters.
Pyrma kaida laika jis iniciēja albuma “Dzīsmis ap Dīva Pīdzimšonu” izdūšonu, tymā īkļautys senejuos katuoļu Zīmyssvātku dzīsmis. Nazkod gastejs ari pi Sibira latgalīšu. Par tū vysu vaira sarunā ar bazneickungu Aigaru Bernānu.
Vuordineicā literaturzynuotnīks Valentins Lukaševičs, viesturnīks i muzikis Arņs Slobožanins apsprīž vuordu “pārkiuņs”, nu Vineta Vilcāne sasatyka ar div Sibira latgalītem, kurūs seņči vaira kai pyrma 100 godu zemis mekliejumūs devēs iz Krīvejis imperejis attuolajim apgobolim. Juos nu tuolīnis beja īsarodušys iz 4. pasauļa latgalīšu saītu.


text:
Leidzonaine
Leidzonaine (anglīšu: plain, krīvu: paBHиHa, latvīšu: līdzenums) — ploskona ci drupeit viļņuota sausīnis, jiuru voi okeana dybyna viersa daļa, kurai soveigs napalels augstuma mejeigums (ni vaira kai 200 m) i napalela viersa atveļce (da 5°). Leidzonainis aizjam apmāram 64 % nu Zemis sausīnis teritorejis. Vysuleluokuo pasauļa leidzonaine — Amazonis zamaine (pluots vaira kai 5 mln. km²).
Viesturiskai leidzonainis atsarodušys, pa mozam atsalaižūt laduojim i atsakluojūt zam jūs pīnosuotajom nūsādom. Pa strukturai atškir platformu leidzonainis i orogeniskuos (kolnu) leidzonainis. Pa absolutajam augstumam atškir zamaiņu (da 200 m augstuma), augstaiņu (200 — 500 m) i kolnu aba augstuos (augšuok na 500 m ) leidzonainis i ploskonkaļnis. Pa kienejūšim uorejim procesim atškir denudativuos i akumuļativuos leidzonainis. Denudativuos atsaroda, nūsagraudojūt augstuokajom reļjeda formom (kolnim), a akumuļativuos cēlēs, pīsalosūt nūsādom.