text:
Nu 28. februara da 2. martam bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj vysus interesentus apmeklēt latgalīšu literaturys stendu storptautyskajā gruomotu i izdevnīceibu izstuodē „Baltijas Grāmatu svētki 2014” izstuožu centrā Kīpsolā. Byus īspieja īsaguoduot gruomotys latgaliski i par Latgolu, latgalīšu video īrokstus i dažaidus suvenirus.
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” pīduovoj plašuokū gruomotu kluostu latgaliski i par Latgolu vīnā vītā. Pīduovuojumā ītylpst gruomotys, kas izdūtys pyrms vairuoku godu i cytur nav pīejamys, kai ari vysai naseņ izdūti dorbi, pīmāram, gruomota par Francisku Varslavānu, dažaidu fotografu apkūpuotais fotografeju kruojums „Latgale” i tt. Puordūšonā ari žurnals „A12”, dažaidi suveniri ar Latgolys simboliku i latgalīšu muziķu audio īroksti.
„Latgolys Studentu centrs” ar sovu gruomotu stendu pīsadola dažaidūs gruomotu svātkūs vysā Latvejā, kai ari izplota gruomotys sovūs birojūs Reigā i Daugovpilī. Jis sasadorboj ar gruomotu autorim i izdeviejim, deļtuo pīduovoj gruomotys, kurys cytur navar nūpierkt.
Storptautyskuo gruomotu i izdevnīceibu izstuode „Baltijas Grāmatu svētki 2014”, Storptautyskyjā izstuožu centrā Kīpsolā nūtiks nu 28. februara da 2. martam. Dorba laiks pīktdīnē i sastdīnē byus nu 10:00 da18:00 stuņžu, svātdīnē — nu 10:00 da 17:00 stuņžu.
Sagataveja: Agita Vigupe
Kontaktinformaceja: reiga@lgsc.lv


c: text/html

text:
25. augustā Raiņa muzejā „Juosmuiža” (Preiļu nūvoda Aizkalnē) nu 17:00 nūtiks literari muzykalais pasuocīņs „Latgalīts latgalīšam draugs” (LaLaDra).
Šūreiz pasuokuma vadmotivs ir Raiņa jauneibys dīnu moto: „Carpe diem!” (latgaliski – „Giuņ šaļtenis”). Pasuocīņa reikuotuoji bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Raiņa muzejs „Juosmuiža” aicynoj giut vosorys šaļts i pasavērt iz Raini kai Latgolā dzeivuojušu jaunīti, i taipoš aizdūt sev interesejušūs vaicuojumus pasuokuma dalinīkim par myusdīnu latgalīšu literaturu, muzyku i jū kasdīnu.
Litearari muzykalais pasuokums „Latgalīts latgalīšam draugs” nūteik jau pīktū godu. Pasuocīņa dūma ir puļcēt vīnuvīt latgalīšu autorus, muzykantus i klauseituojus, lai kūpeigi dzīduotu, runuotu i doncuotu. Piečuok pēc dzejis i prozys lasejumim, dzīsmem i vaicojumim byus daņči ar latgalīšu muzyku.
Muzejs pīduovoj īspieju pajimt leidza sovu telti i Juosmuižys parkā palikt par nakti i nuokušajā dīnā 26. augustā 13.00 stuņdēs muzeja parka estradē nūsavērt Baļtinovys dramatiskuo teatra „Palādas” izruodi „Ontons i Anne – kuozu goda jubileja”.
Brauc pats i jam leidza draugus! Kai vysod pasuocīnī LaLaDra īeja bez moksys!
Vaira dazinuošonai pi Dagnejis (Tel. 28362243; e-posts: dagneja@gmail.com)

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
2010.goda 27.augustā Vuorkovys nūvoda Vacvuorkovys estrādē (leita gadejumā Rūžkolnu Kuļturys nomā
(Rimicānūs)) pyrmū reizi nūtiks muzikali literars pasuokums -„Latgalīts Latgalīšam Draugs
”, kur pīsadaleis latgalīšu literati, muzykanti i aktieri.
Koncertā izastuos latgalīšu dzejnīki Valentins Lukaševičs, Juoņs Ryučāns, prozys autors Raibīs Suņs, jaunuos autores Ilze Vaivode i Anita Dzene, muzikalajā dalī – bards Daiņs Adijāns, grupys „Dabasu Durovys” muzykanti, kai ari Vuorkovys nūvoda pašdarbnīku kolektivi – folklorys kūpa „Vecvārkava”, amatīrteatra trupa.
Nū plkst.22.00 – balle kūpā ar grupom „Dabasu Durovys” i „D-Light”.
Vaira informacejis zvonūt iz teleponu – 28362243 (Dagneja)
Leidzeigī roksti:


text:
Ir breineiga īspieja tim, kurim ir interess par sābru boltrkrīvu zemi i dzeivi, jimt daleibu starptautiskā projektā Belarus Inside-Out.
Mierķauditoreja: jaunī autori, muokslinīki, žurnalisti, fotografi i cyti ļauds, kurim ir interess par Boltkrīveju.
Projekta nūrise:
- 10 dīnu seminars Boltkrīvejā 14.-23. augusts (dorbs grupuos par dažaidom temom, izzynūšs braucīņs pa BLR);
- projekta rezultatu prezentiešona 2010. gods janvarī Berlīnē.
Dorba volūda: angļu.
Dasasaceit: leidz 2009. gods 11. juņam.
Ka ir interess, ziņoj: vita.briska [at] gmail.com! Puorsyuteišu zini ar detaluoku projekta aprokstu i dasasaceišonys kuorteibu, projekta vadeituoju kontaktim.
Vita
P.S. Nu pīredzis soku, ka Boltkrīveja ir kolorita zeme. 🙂 Izmontoj īspieju tū izzynuot nu vydspusis i starptautiskā gaisūtnē! 😉


text: test robotickych vysavacu, levne, - vysavace aeg, vysavac do bazenu, - nahradni dily na vysavace, centralni vysavace electrolux, - vyber vysavace, vysavac na mokre vysavani, - 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10, vysavac homefriend, - vysavacu, vysavac bomann, - rucni vysavac test, vysavac vorwerk, - vysavac rainbow, kartac na vysavac, - vysavace wax, detsky vysavac, - hepa filtr, vysavac dusty, - hodnoceni vysavacu, vysavac popela, - posledni trendy, krbovy vysavac, - rucni vysavac philips, vysavac, - levne vysavace, sleva, - levny vysavac, sacky do vysavace miele, - dilenske vysavace, hoover vysavace, - automaticky vysavac recenze, akumulatorovy vysavac test, - elektricke vysavace, vysavace sencor, - vysavace rainbow, bazenove vysavace, - vysavace lg, parkside vysavac, - vysavac narex, cistic, - vodni vysavace, sacky do vysavacu, - saci vykon vysavace, prumyslovy vysavac pro suche i mokre cisteni, - vysavace elektrolux, vysavac rucni, - porovnani robotickych vysavacu, vysavac goddess, - vysavac popela s motorem, sacky na vysavace, - prumyslove vysavace, dilensky vysavac, - viceucelovy vysavac, vysavace listi, - rucni vysavac elektrolux, bezsackovy vysavac, - rucni vysavac electrolux, mountfield, - nove vysavace, vysavace lux, - akumulatorove vysavace, rohnson, - cyklonovy vysavac, vysavac 12v, - pytliky do vysavace, automaticke vysavace, - prumyslove, vodnik, - vysavac bezsackovy, vysavac progress, - vysavace clatronic, vysavac trilobit, - vysavac aeg, vysavac fagor, - domaci vysavace, filtr do vysavace, - vysavac concept, v kladno, most, karvina, frydek-mistek, zlin, - rucni vysavac eta, cleanmate, - automaticky vysavac, vysavac elektrolux, - nejlepsi vysavac, vysavace electrolux, - vysavac vodnik, vysavac philips, - vysavac na plovouci podlahy, tepovac, - nejlepsi roboticky vysavac, vysavac recenze, - jaka je cena, zahradni vysavac, - vysavac lg, nosni odsavacka na vysavac, - domaci spotrebice, centralni vysavace smart, - test rucnich vysavacu, v usti nad labem, pardubice, havirov, - vorwerk vysavace, nejžádanější a další.


text:
Parostais skroblys
Parostais skroblys (latiņu: Carpinus betulus) - bārzu saimis skroblu (Carpinus) škira, pasaplatejuse vyds i dīnavydu Europā. Reitu paplateibys areals dasnīdz Ukrainu i Krīveju, pūstumūs dīnavydvokoru Latveju (Gruobina, Prīkulis i Rucovys nūvodā). Kolnu regionūs aug na augšuok kai 600 m viers jiuru leidzīņa.
Tys irā 15-25 m, kurūs nakurūs gadīņus 30m augsts lopukūks. Stumbrys suovaiņs, kleivs. Myza pazali palāka, seviški vacuokim kūkim. Lopys preteimys, 4-9 cm garys ar izsaceigom dzeislom i zūbainom molom. Vīnsātys augs, zīd lopu mienesī reizē ar lopu plaukšonu, spurdzys apputeksnej viejs. Auglis - mozs 7-8 mm rīksteņš, dasaturejs pi sāklys skrīnpuka. Parostais skroblys irā tymsu meilūšs kūks, kam pateik augleiga, pakriesleiga vīta. Kūkna cīta, dag lānai, tok tveikai, partū cieški izlītoj molkai. Taipoš cieški audzejams kai dekorativs augs parkūs i suodūs.
Latgolā parostais skroblys aug tik 11 vītuos, divejis nu jūs Vyšku pogostā. [1] Īraksteits Latvejis Sorkonuos gruomotys 2 kategorejā.


text: vysavac popela s motorem, mini vysavac, - roboticke vysavace, prodam roboticky vysavac, - vysavace miele, hubice na vysavac, - aku vysavace, elektrolux, - akumulatorovy vysavac, vysavac na plovouci podlahy, - tycove vysavace, levny vysavac, - nove vysavace, vysavac samsung, - vysavac zepter, sacky do vysavace zelmer, - vysavac do auta, v usti nad labem, pardubice, havirov, - auto vysavace, porovnani robotickych vysavacu, - vysavac na mokre vysavani, centralni vysavace smart, - vysavac vodni, vysavace listi, - vysavac dusty, vysavac bosch, - v kladno, most, karvina, frydek-mistek, zlin, rucni vysavace recenze, - vysavace lg, vysavac popela, - vorwerk vysavace, vysavac neptun, - mokre vysavani, prumyslove vysavace, - krbovy vysavac, v opava, karlovy vary, decin, teplice, jihlava, - vysavac tycovy, bezsackove vysavace, - nastavec na vysavac, parni vysavace, - cistic, saci vykon vysavacu, - usb vysavac, prumyslovy vysavac, - vysavac homefriend, dilenske vysavace, - levne vysavace, vorwerk vysavac, - vune do vysavace, prumyslove, - bosch vysavac, roboticky vysavac diskuze, - viceucelovy vysavac, centralni vysavace husky, - cleanmate, roboticke vysavace srovnani, - worverk vysavac, filtr do vysavace, - kolik stoji, bezsackove vysavace test, - vysavac zelmer, cisteni, - vysavac narex, robot vysavac, - parkside vysavac, automaticky vysavac recenze, - kvalitni vysavac, cistice kobercu, - vysavace do auta, rucni vysavac eta, - nejpohodlnejsi, vysavac rowenta, - vysavac aeg, v akci, - vysavace recenze, nejoblibenejsi, - vysavac na popel, prodej vysavacu, - automaticky vysavac, roboticky vysavac, - vyber vysavace, bazenovy vysavac, - vysavace prumyslove, maly vysavac, - odsavacka na vysavac, sacky do vysavacu, - vykonny vysavac, vysavac eta, - vysavace bosch, vysavace philips, - cyklonove vysavace, multifunkcni vysavac, - kvalitni, rucni vysavace, - vysavac trilobit, sacek do vysavace, - vysavac wax, filtry do vysavace, - hyla vysavac, parni vysavac, - akcni cena, slevy a další.


text:
Man Firefox’ā ir vairōki spraudņi īinstaleiti:
- WebDeveloper (navaru bez jō vyspōr nikai iztikt);
- AdblockPlus (über!);
- Flashblock (nūdereigi);
- Download Statusbar (pateikami);
- FireFTP (vajadzeigs);
- un PicLens (lobs i smuks).
Bet vyspōr, runa īs par PicLens kuru tagad sauc par Cooliris. Leidz ar FF3 es atjauninōju ari itū spraudni. Bāc! Sabaksteitas jaunas fiškas. Pats spraudņs rōda interneta vītnēs asūšōs fotkas un tagad ari video sovā, smukā 3D lūgā.
Biļdis:
Īspaideigi. Var pazavērt biļdes vairōkūs veidūs. A tagad ar video pasarōdeišanūs es “naatejūt nu kases” varu pazavērt filmu treilerus. Pādejā ekranattālā kadrs nu Transporter 3 treilera. Smuki! Koč i nikaidas praktiskas jāgas nu itō vysa nav. Ja nu vīneigi pasādynōt kaidu IE7/8 fanu uz pakaļas staipūt sovu pipuku :)


text:
12.februarī kai vysod svaidieju nu sovas posta kasteites ōrā spamu: Elvi akcija, cHиMy kBapTиpy B BaшeM дoMe u.c. musurs. A pošā kasteites dybynā – viestule. Nu ASV.
Pi sevi jau rakstieju, ka cereibā uz haļavu, aizsyutieju uz gmailu viestuli ar konvertu un kuponu atpakaļsyuteišonas apmoksai. It works!!!
Jau beju dūmōjs, ka haļavas nabyus. Kai nikai izsyutieju viestuli 7.decembrī. Sprīžūt pec štampim uz konverta, nu Sanfrancisko viestule izsyuteita 4.februarī. Pi maņi kasteitī jei īkryta 11.februarī.
Par saturu. Vydā beja mozōk uzleimju, kai jūs biļdī.
Bet tō vītā beja dzaltanō biroja leimlapeņa ar nu rūkas raksteitu nūvieliejumu un Gmail zeimūga nūspīdumu :)
Mmmmmmmmm! Haļava :)


text:
Nu vot tagad saviļkšu datorā vacūs lobūs klipus! Pyrmais kandidats beja Westbam – Sonic Empire. Sekōs vysas Love Parade himnas un vysi cyti vacī lobī goboli.
Tev rassīs jautōjums: “KAI?”
Atbilde nabyus: “Vot DC habu atrodu!” (ar dcpusplus naasmu vyspōr kāčōjs un namōku tū dareit) voi “Torrentūs onkuļi izlyka!” Nā!
Ir uzlākuse youtube zvaigze. Prūtams kvalitāte HeaxTи, bet tys ir vaira kai ZERO! Kod byus lobōkā kvalitātē izviļkšu ar tū pošu torrentu paleidzeibu.
HOWTO
Firefoxam pīskryuvejam papyldynōjumu Ook? Video Ook! kurais lejuplōdej nu tubes *.flv failus. Papyldynōjums dzeivoj FF apakšejā kreisajā styurī.
Īdarbynōšona nūteik ar kreisū peles mīdzīņi uz ikonkas. Nu vot fails ir pi mani. Vīna nalaime – *.flv failus nivīna proga nagrib rōdeit :(
Gogoļs īsacēja ffmpeg. Nu kō, veru vaļī terminalu un rokstu:
sudo apt-get install ffmpeg
pec uzstōdeišanas дeлo B шляпe:
ffmpeg -i /home/cyxob/vysi_downloadi/video.flv tests.mpg
prūtams tam ffmpeg ir daudzi opceju, bet tōs es testiešu laika gaitā man ffmpeg :)


text:
Ura! Sagaidieju! Ir, ir kū palaseit latgaliski .lv blogosferā. Šudiņ pavysam najauši atrodu: http://www.diena.lv/lat/tautas_balss/blog/saprge. Daudzi burtu :) Izbaudeišu. Laseišu pa vīnam īrokstam dīnā – kap paildzynōt pateikamūs strāčus. Un pofigu, ka saprge blogoj īnaidnīka īrokumūs. A es dyžan naļūbeju zvīdru un Sorosa bandas kabatas avīzi un uzskotu jūs par myusu zemes naidnīkim.
Byus saules stareņš tymseibas laikūs. Īmasls?
Vakar nūtiemieju dyžan lobu dokumentālū filmu. Zeitgeist. Vysu vokoru dūmōju. Malnas dūmas. Quo vadis? Vysa vaira īsyta pa smedziņim 3.daļa. Ikdīnā nikod nasaīt laika padūmōt par globālom lītom, bet taidi stōsti tū līk izdareit. Jau seņ beju pōrlīcynōts, ka par planetas būjāeju ir personeigi atbiļdeigi Fordu un Rokfelleru ģimenes lūcekļi. Kū apstyprynō filmā redzeitais. Un jīm par tū nikas nabyus. Jī dzeivoj sovā pasauļī, nu kurāņi myusus ītekmej. A mes jūs nikai navaram ītekmeit. Matrica, bļa!
Nōkušā nedeļī školānim školā haļava. Rōdeišu filmu. Vysim. Izjemūt pyrmū daļu. Ticeiba ir personiska līta, kū nagribu nikai ītekmeit nu molas…
p.s. jaunū pasi kaids rengenā ir aptiemiejs? Maņ rōdīs, ka tī beja nazkaida huiņa sataiseita, kap izpatikt amerikosim.


text:
2014. goda vosorā tūlaik Rēzeknis Augstškolys studenti, kai ari cytu Latvejis i Ukrainys augstškolu puorstuovi beja folklorys ekspedicejā Viļakā. Interesi par Viļaku radeja gon fakts, ka ite dorbojās vasali treis ar folklorys tradicejom saisteiti kolektivi: etnografiskais ansambļs “Abrenīte”, folklorys kūpa “Atzele”, krīvu dzīšmu ansambļs “Sudaruška”, gon ari tys, ka Viļakys pusē jau vairuoku dasmitu godu garumā dobu vāroj i sovus ticiejumus pīroksta Viļs Bukšs.
Ekspedicejis laikā tyka savuokts puori par 700 ticiejumu vīņ, bet ekspedicejis dalininīki beja puorsteigti gon par garūs dzīšmu, bolsu i pusbolsu dzīduošonys tradiceju, gon ari par bogoteigū dzīšmu pīrokstu pyuru, kū īgiva sarunuos ar vītejim īdzeivuotuojim.
DVD “Viļakys ticiejumi” apkūpoj ekspedicejis dalinīku redziejumu par Viļaku i viļacuonim, itai vītai rakstureigajom tradicejom. Atsevišķa filmys daļa ir veļteita ticiejumu žanra izpratnei i ilustriešonai ar pīvadumim nu Viļakys stuostejumim i dzīduojumim.
Kai prezentacejis pasuokumā atzyna Viļakys nūvoda dūmis prīšksādātuojs Sergejs Maksimovs, tod filmys veiduotuoji (scenarejs – I. Šuplinska, video – M. Justs, D. Veckalniņš) zynomā mārā dora dūmis dorbu, veidojūt popularizejūšu materialu par Viļakys nūvodu, izceļūt tuos vierteibys, ar kurom viļakīši lepojās i ir pamanomi kūpejā Latgolys kulturys i dobys ainovā.
DVD tyka duovynuots vysim, kas ekspedicejis laikā pasadaleja ar senču tradiceju zynuošonom, kai ari Viļakys nūvoda dūmei prezentacejis vajadzeibom. Disks tiks duovynuots ari cytom Latgolys regiona školom, muzejim, bibliotekom, papyldynojūt materialu kluostu par Latgolys kulturvidi i guodojūt par vuiceibu materiala sagatavuošonu nūvodvuiceibai, interešu izgleiteibai, kas sasiteita ar latgaliskuos identitatis, volūdys apgyvi.
Diska izdūšonu finansiali atbaļsteja vaļsts pietejumu programys “Letonika” projekts “Vierteibu aspekti Letonikā”, kai ari Izgleiteibys i zynuotnis ministreja i Rēzeknis Tehnologeju akademeja.
Ilga Šuplinska,
DVD scenareja autore


text:
Jer školas vadeibā bōba, kura nūstōda jaunūs tehnoloģeju izmontōšanu par pošmierķi. Vajag/navajag — živai davai izmontoj IT! Maņ informatikā un mōjtureibā ta pofigu. Mōceibu materialu, grōmotu nav. A tōs, kas ir, ci naatbylst planim i standartim, ci ir galeigi atpalykušs nu dzeives. Par tū varu improvizeit i vaicōt jaunus ceļus.
Mōjtureibā pi rasiešonas sadaļas apmōceibas bārnim īt dyžan švaki. Tys, kas jōmōca naatbylst bārnu atteisteibas pakōpei (maņ rōdīs, ka psihe nauztver taidas abstrakcejas itymā vacumā). Īvyuceit braukt ar mopedu var i lōci. Te tys cauri naīt. Zeimuļi rūkā tureit namōk, cyrkuļs ir nazkas nasaprūtams a izmāri mm ir nazkas nu augstōkōs matematikas. Nu i saskaiteišanas/atjimšanas operacejas 100 rūbežos bez kalkulatora izdareit var viņ pōrs “vunerkindi” nu teicamnīku gola.
Tai es najauši atklōju, ka dyžan lobas paleigs telpas izpratnei ir datora programmas. Un nikaidus 2D. Vajag 3D! Tai nu modelej man vysaidus modeleišus ar Googe SketchUp. Programmas uzbyuve un darbeiba jimā ir leidz napīklōjeibai sprosta. Jebkurais 5-klasnīks atkūž modeleišanu 3 minutu laikā un pec 10 minutom jau var sataiseit modeļus.
Informatikā tagad izmieģinoju jaunas patstōveigūs dorbu izpiļdiešonas metodes. Ļaunu dareit dorbu datorā a ni uz lopom. Tai var ītaupeit koponu papeira i bārni mozōk vaid. Jūs ar rūku raksteišonas īmaņas ir tai atrofietas, ka raksteišona sagōdoj cīšanas :) Tod lai atrofejās da gola! Rokstam ar datoru.
Kai Google atkareigais, taisu porbaudes dorbus Google Docs. Tī ir īspieja ražōt ni viņ teksta, prezentaceju voj aprieķinu tabulu materialus, bet ari FORMAS. Formas ruļavoj! Varu uzdūt vaicojumus, kur školāns atzeimej 1 pareizū atbildi, ci vairōkas. Ir izviele nu saroksta. Ir īspieja raksteit eisas un garas atbildes uz vaicojumim.
Kas labi — vyss ir tik sprosta uztaisams, ka tū var izdareit pat školōtōjs :) Un dorba rezultatus var sajimt, kai tabulu, ci pōrskotu ar šmukim grafikim.
Pošu dorbu var pazavērt te: 10kl_Datu_bāzes
Tai vot īvīšam vysaidas jaunas tehnoloģejas. Un tys, kas te apraksteits maņ reāli atvīgloj gon mōceišanu, gon dorbu lobōšanau. Pats ar papacīteibu gaidu, ka porīsim uz e-klasi un azmierssim йoбa…ūs žurnalus, kur maņ vyss ir sastreipōts i nasmuks.
p.s. Plānam B jōbyun vysod! Ka nabyus elektreibas ci interneta — жo…a! Valkam ōrā vacūs lobūs “analogūs” reikus :)
progressive school
Jer školas vadeibā bōba, kura nūstōda jaunūs tehnoloģeju izmontōšanu par pošmierķi. Vajag/navajag — živai davai izmontoj IT! Maņ informatikā un mōjtureibā ta pofigu. Mōceibu materialu, grōmotu nav. A tōs, kas ir, ci naatbylst planim i standartim, ci ir galeigi atpalykušs nu dzeives. Par tū varu improvizeit i vaicōt jaunus ceļus.


text:
Zīma vys tyvōk i tyvōk. Nu reita, eimūt uz autobusu, vāļ malna nakts. Vakar dagō mašinai apmaineit skrytuļus nu vosoras iz zīmas. Labi, ka maņ ir 2 pylni komplekti :) Nav kotru reizi jōplieš gumeja uz jōmontej skrytuļus kotru sezonu. Atkreit skrīšana pa servisim un līki tiereņi par montažu, balansiešonu i svešu dorbu. Vakar viņ dagō pazajōt ar pādejū skryuvi. Pādejū :) Sagrīžu balonu atslāgu vintā, bet naatgrīžu. Dagō pajimt “CдeлaHo B CCCP” daiku un, ar krīvu lomuvōrdu paleidzeibu, atskryuvēt syuda skryuvi. Lobs darbeņš, kas padareits.
Nu flickr.com | autors: Let Ideas Complete
Tagad var mīreigu sirdi gaideit solu i snīgu.


text:
Jelgavā snyga snīgs! Nu 15.12 leidz 15.20 Tai ka dzeive īt uz augšu :) Tai gribās uz kolnu pabraukt ar dieļi. Ari dāls prosa pec snīga. Lai ari tei ir jō 3 zīma myužā, tūmār jis saprūt, ka naz kas nav kōrteibā ar itū zīmu.
Ziņōs redzieju, ka pasauļs īt uz golu :( Austrālejā susums tī, kur jōbyut leitam, a sausajūs apgobolūs plyudi un dīnā izkreit vaira kai goda nūkrišņu norma. Cylvākus pyuš pa gaisu Lodonā, Vōcejā…
Ja agrōk par globālū sasiļšonu un klimata izmaiņom runojušī zynotnīki izavēre kai nu realitātes atrauti individi, kuri stōsta par tū kas nūtiks pec N desmitim godu, tod tagad vairs jūku nav. Vyss nav kai agrōk. 1989 goda “zīma” beja viņ zīdeņi. Tagad byus ūdzeņas, un kotru godu lelōkas.
Esi Dīvs žieleigs mums griecinīkim.


text:
Vacuo Rēzekne.
Pirmdiena, 19. maijs 2008 21:36
– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –
Svātdīņ nu reita na cīši agri guoju Rēzeknē nu bejušuo maizis veikala iz Rūkeiša pusi.
Rūkeits beja kopejneica, kur nazkod bierneibā beja cīši gords saldiejums. Ar zapti.
Niu nu bārnu dīnu īrostais Rūkeits nūjaukts, vītā pastateita vēļ napabeigta cymanta i betona sāta – druošu goli vīn tarčej nu sīnu, naapsvīsti palāki bloki i metala konstrukcejis. Ak jau cylvākam pītryuka naudys.
Taišni padūmuoju, redz, kū padarēja inflaceja. Inflaceja ak jau.
Iz Atbreivuošonys alejis nav daudz svareigu kristceļu: lejā pi upis, pi Muorys pīminekļa i Rūkeits. Nav riezeknīša i ībraucieja nu dzeraunis, kurs nazynuotu, kur ir Rūkeiša krystceli – tī nūsagrīž vysi autobusi, kas īt cauri Greivulim. A tī, kas īt cauri Zīmeļu rajonam, brauc taišni.
Muorys pīminieklis stuov kolna golā, īla jam īt car obejom pusem i obūs golūs ir guojieju puorejis.
Kai grybātu, ar mašynu napaskrīsi. Iz augšu tože napasaviersi, kur Muora izasliejuse ceļ dabasūs zalta krystu.
Tū redz tik tod, ka īt ar kuojom. Var īsavērt i padebešu, i gaismu spieļu, i zalta atspeidumu, i dabasu gaismys.
Nazkod Muorys pīminekļa vītā beja ar līpom apaudzeits Lenins. Tolkom daža naatguodoju, stuovēja nazkaids klucs i vērēs nazkur. Napīmiņu ni kai izavēre, ni cik lels beja.
Tod Lenins pagaisa. Tod izgrīze līpys. Tod pastatēja Muoru. Tod lejā pi Ulmaņa stateitūs ūzulu izcēle Rimi. Tod lejā sataisēja gostu sātu.
Tai saguoja, ka Rūkeits puordzeivuoja Leninu.
Ak jau kod nabejs tū kopejneicu pabeigs i sataisēs. Tys voi itys saiminīks. Byus nazkai cytaiž – varbyut i lobuok, tok na tai, kai beja bierneibā.
Myusu bierneibys citrona saldiejumi papeira gluozeitēs seņ izkusuši, zalī Tarhuna limonadi izburbuliejuši i izdzarti, peituos rūžu bulkys ar cukra gryudim pa viersu niu var dabuot tik dzerauņu i mozu mīstu captivēs. Da i tī garšoj nazkai cytaiž.
Kod āsts i apāsts tik daudz, navar gaideit, kab sprosta boltmaizis bulka ar bryunu gorūzeņu i cukra gryudim pa viersu garšuotu taipat kai nazkod bierneibā, kod vyss beja pyrmū reizi.
Koč nazkas aizasmaldz, kod Rogovkys, Vabalis, Baļtinovys, Neicgaļa, Sakstagola, Rykovys, Rekovys, Seiļukolna veikalā saūd maizis smuordu. Kod nūpierc sprostu bulku, kur nav ni kaneļa, ni zapts, ni rīkstu – tik boltuo maize i pa viersu pabārts cukrys voi čymyni.
Nikaida celofana, polietilena, nikaidu kuļu – plyks rupuos maizis kīgeleits iz dieļu plaukta. Latgolā vēļ ir taidys vītys – kai bejušuo laika pīminiekli, kai bejušuo laika nūstuošonys, kur sajust sevi asam dzeivu i puorlaiceigu. Atguoduot tū, kas ir bejs, i sajust laika gaitu. Kai nazkas gaist i nazkas atsarūn.
Vīnā i tymā pošā upē naīkuopsi, partū ka jau piec šaļts byusi cyta. Tik upis krostā akmiņs, iz kura moza siedieji, mozguodama kuojis, kai tovys bierneibys pīmineklis. Tik Rēzeknis krystceļūs seņ pagaisušu laiku nūsaukums – Rūkeits.
Koč poša Rūkeiša vaira nav. Koč nav i teve pošys, kas nu aļumina trauceņa ar plastmasa kuoji ar sasalīkušu lizeiku iedi bryunū saldiejumu ar sorkonūs ūgu zapti.
Nav myužā bejs garšeiguokys maizis kai tei, kū nazkod bierneibā čupu nu gūvs bļūdys.
Lipeigs meikstums, až daleip pi zūbu. A smaržoj kai! Kai vysu maižu maize. Kai maizis gors, byuteiba i dvēsele. Nivīna ustobā pi golda āstuo maize nikod nav tai smaržuojuse.
Mama ar klāva nazi grīž maizi atsanasušajai gūvei. Lai gūteņai teik – spāka daudz vajag, zīmys laiks. Tei myud i mynās ar kuojom, sauda mēli. A es siežu iz cyuku aizgolda molys i ādu maizi.
Cikom izkreit pīna zūbs, kas da tuo tai tik kiriniejs vīnā uodys strēmelē.
Autobusa pīturā sēdēja saleikuse veceite. Jai kulē beja pīpierkta maize. Treis kukuleiši rupuos maizis, vīns batons. Jei ar leikim, sastruoduotim pierstim lauze rupuos maizis gorūzu, plucynuoja i lyka mutē. Apleik peikstādami lakstēja zvierbuleiši i lasēja nu zemis druponys.
Veceite kustynuoja maizis pylnū muti, ar vīnu rūku saglaude motus, ar ūtru papruovēja kuli, lai nanūkreit nu beņča zemē. Sapruovēja dzaltonū skustu, izvylka nu mieteļa kārmyna stuņdinīku i pasavēre, cik laika.
Jei salasēja nu kliepa druponys i īlyka mutē. Svieteibai navar pagaist.
Zvierbuli čeikstādami trynuos apleik, čivinēja. Veceite pasavēre iz jūs, attaisēja maizis kuli i nu sova lobuma pasvīde seikajom dzeiveibeņom. Iedit, iedit. Bierneni pyrynojami, ligzdenis vejamys. Voi ta jiusim laika vabaļu laseit, slīku volkuot.
Veceite purpinēja zam daguna, nūpurynuoja kliepi i otkon pasavēre stuņdinīkā. Jei čabynuojuos ap sovu maizis kuli, saleikuse sēdēja i runuoja ar zvierbulim.
Soka, ka dorbs mugurys nalauž. Lauž. I kai lauž.
Taisējēs iz leitu, gaiss taids gryuts i kai pībuozts. Aiz zaļūs kūku lopu lasējēs leita tyucs.
Palākajūs ceļa putekļūs jau nūmete pa kaidai leita lasei.
Es guoju da mašynys i pi seve sprīžu. Ak jau veceite brauc cauri Greivulim, ak jau iz Viļānu pusi. Varbyut varēja pīduovuot aizvest ar mašynu. Tik cik vēļ laika puorīs, cikom izatreišu uorā nu Rēzeknis. Juoībrauc veikalā piec putruomu syvānim, piec maizis, piec eļlis. Juoīlej benzins.
Da i naasam mes pīroduši daīt kluot svešam cylvākam i pīduovuot. Da i laikam piļsātys i svešuma gaiss pīsazeids gorā – nadasadūrt, napaīt sūli pretim, napavaicuot, naaizrunuot.
Da i kū es saceitu. Svešam cylvākam.
Piec lobys šaļts brauču iz sātu.
Vītom leits sytuos lūgā, vītom pavysam skaidrējēs. Laiks apsameja piec kotra kilometra.
Pavasara nasamaneigais zaļums, pīneju linejis car ceļa molom, dabasi apsalaiduši palāki i gryuti, vītom izasyt saule i apspeid slapņū pasauli – vyss až aizazīd, aizamirdz, aizalej ar naradzātu gaismu.
Autobuss beja jau gobolā. Mynuos pa šoseju iz kilometru pīcdesmit stuņdē.
Atlaižu gaza pedali, aiz leikuma navarēja redzēt ceļa.
Aplejs graņts ceļš, aizalīc par kolnu, obuos pusēs leli bārzi ar apsalaidušim lapainim zorim.
Lelu i šmuku kūku aleja, lopys apsakuorušys, bolti stumbri, pi stumbru zaļa zuole i pīnejis.
Pa ceļu aizguoja saleikušuo veceite ar maizis kuli i dzaltonū skustu.
Nazkas taids, kuo redzeisi tik reizi myužā, a pīmineisi vysu myužu.
Taida eisa laika šaļts, cikom mašynys lūgā nūzibsnej ceļš, bārzi i vacuo cylvāka dorba salīktais augums. Varbyut cytu pavasari jei itai vaira naīs. Varbyut naīs jau reit.
Tik itei vīna eisuo šaļts kai pīmineklis tovuos acīs.
Category
Tags
2 Comments
-
Breineigs roksts. Nostalgejā īvede… Atguoduoju pats sovu bierneibu, dzymtuos Rēzeknis īlys i Rūkeiti. Piec roksta it kai pats pabejs kafejneicā i apieds vysugorduokū saldiejumu. Tei beja poša lobuokuo kafejneica.
A Lenins beja apaudzs ar sudrobeglem. Tys tai, strop cytu.
Laiks paskrīn uotri…
kurs vaira atguodoj – līpys voi eglis. ka tik kūki beja.
ar žyguli braucem apleik, a es vaira dūmuoju par tiergā nūpierktajom grušom, kas nabeja nūmozguotys i navarēja jūs ēst, na nazkaidu Lenina pīminekli.
Leave a Comment
-


text:
Pyrma nedelis jau trešū reizi LgSC Tonis birojā Reigā nūtyka stuostu serejis “Latgalīša pādi pasaulī” pasuocīņs i itymā reizē par sovim pādim Krīvejis plašumūs stuostieja Marita Papiņa i Valdemārs Stūris. Byudams geologs piec izgleiteibys, Valdemārs īpazeistynuoja ar Latvejis geologu paleontologiskū ekspediceju Dīvydu Timanā – Krīvejis Eiropys zīmeļaustrumu daļā, kur Latvejis geologi veica paleontologiskūs izrokumus Ižmys […]
Vasali vosorā! Pasaverit rokstu “Latvejis Viestnesī”. Varbyut ir kaidi komentari, vīdūkli? Voi varbyut ir napīcīšama kaida LgSC reakceja – atbiļdis roksts, diskuseja voi informativa akceja? LgSC vuordā vakar KKF tyka īsnīgti 7 projekti: – latgalīšu muzykys karaoke disks (Edeite Husare); – latgalīšu puosoku izlase “Tu soki. Es soku. Puosokys par krīzi” (Marita Papiņa); – Danieļa […]
Seminars “Pi Sibira latgalīšu” Kruoslovys kulturys nomā Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Vosorys izklaidis – idejis, projekti i koncertiSibira dīna KruoslovāLgSC janvars RēzeknēLatgalīts Krīvejis plašumūsSpeitejūt vātrai i leitam
Kruoslovā ituo goda 1. martā nūtiks Sibira dīna. Tiks paruodeiti storptautiskajuos etnolingvistiskajuos ekspedicejuos iz Sibiri īgiutī materiali – kinys, kartenis, īroksti, stuosti i sarunys. Ekspedicejis ar Vaļsts Kulturkapitala fonda i Latvejis Universitatis atbolstu jau vairuok godu reikoj volūdneica Dr. Lideja Leikuma sadarbeibā ar LU, Sanktpīterburgys Vaļsts universitatis, Ačinskys Pedagogiskuos koledžys pasnīdziejim i studentim i “Latgolys […]
Ar Latvejis Universitatis Filologejis i muokslys zynuotņu fakultatis vuiceibspāku entuziasmu, kai ari ar Vaļsts Kulturkapitala fonda finansialū atbolstu no ituo goda 16. janvara da 2. februara nūtyka Catūrtuo latgalīšu volūdys i kulturys zīmys škola Sibirī Krasnojarskys nūvoda Ačynskā. Zīmys škola ir centralais pasuokums ar Sibiri saisteitajūs projektūs, sovu rūku projektūs pīlīk ari Latgolys Studentu centra […]


text:
Jau 9. decembrī 13.00 Rēzeknis Augstškolys muokslys i sporta terasē bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj iz ceļojūšuos fotoizstuodis “Myusu Latveja” atkluošonu.
Latvejai i bīdreibai “Latgolys Studentu centrs” novembris ir svātku mieness. Taišni partū tyka reikuots fotokonkurss amaterim “Myusu Latveja”. Pīsadaleit konkursā tyka aicynuoti LgSC bīdri, aktivisti, draugi, kai ari cyti interesenti.
Tai kai LgSC itūgod atzeimuoja sovu 10 pastuoviešonys godu jubileju, kai ari tyvojās Latvejis vaļsts symtgade, konkursam tyka izvālāta patriotiska tema. Konkurss tyka reikuots ar mierki aicynuot dalinīkus daleitīs īspaidūs par 10 godu laikā radzātū, dzierdātū, sajustū i padareitū, kai ari atlaseit i īsyuteit kartenis, kurymuos tys teik atspīgeļuots vyslobuok.
Daleibai konkursā kūpā tyka īsyuteitys 40 kartenis, kurymuos paruodeits kotra autora personeigais redzīņs par sev i Latvejai svareigom šaļtim. Kotra īsyuteituo karteņa ir naatkuortojams i nūzeimeigs stuosts Latvejai.
Ceļojūšajā izstuodē, kuruos pyrmuo pīturvīta ir Rēzeknis Augstškolā, byus apsaveramys 15 kartenis, kas vysspylgtuok atspīgeļoj latvīšu nacionaluos pošapzinis boguoteibys i izjiutys. Sovukuort vysys konkursam īsyuteituos kartenis byus apsaveramys LgSC sātyslopā i LaKuGā.
Izstuode Rēzeknē teik reikuota sadarbeibā ar bīdreibu “Rēzeknes Augstskolas absolventu asociācija”. Izstuode byus apsaverama da 8. janvara.
Kartenis autore: Edeite Husare


text:
„Latgolys Studentu centrs” aicynoj jaunīšus iz naformalom apvuiceibom „Latgolys bārni II” par uzjiemiejdarbeibu nu 12.augusta leidz 16. augustam Drycanu vydškolā. Ka esi 18-23 godus jauns i gribi 5 dīnys aktivi i lītdereigi pavadeit laiku ar cytim jaunīšim, īgyustūt jaunu i naradzātu saskarsmi ar i par uzjiemiejim, tod dareisim tū kūpā.
„Latgolys bārni” ir naformaluos apvuiceibys, kas aizasuoka 2011. godā Drycanūs. Tymā godā uzsvors tyka lykts iz latgalīšu kulturu: muzyku, literaturu, teatri. Šūgod „Latgolys bārni” byus par uzjiemiejdarbeibu Latgolā. Itymuos dīnuos dalinīki tiksīs ar vīslektorim, kuri tīšā voi natīšā veidā ir saisteiti ar uzjiemiejdarbeibu Latgolā. Itūgod temats ir izavālāts taids, jū jaunīši na vīn izavielej laseit zemneicys Īrejā, bet i nasaradz nikaidys uzjiemiejdarbeibys īspiejis i izaugsmi Latgolā. A itai nav, i tys tiks pīruodeits nu cylvāku pīredzis, kas ar tū ir tykuši golā i veiksmeigi. Nūdarbeibys vadeit tiks pīaicynuoti gon pavysam jauni, gon pīredziejuši uzjiemieji, gon tī, kas paleidz uzsuokt jaunu uzjāmumu. Dasacejuma anketu nūsyuti inguuna.semule@inbox.lv ci oskars.orlovs@gmail.com.
Ar dīnys parādu var īsapazeit ite.


text:
Ite dīnroksta skaiteituojim pyrmais īroksts nu LgSC organizeituo jaunīšu stuostu konkursa “Stuosti par myusdīnom ar laimeigom beigom”.
[soundcloud url=”http://soundcloud.com/lgsc/pyrmuo-milesteiba-1-dala”]
Autore Marta Pētersone (Jelgovys Speidūlys gimnazeja).
Īrakstiejuse Edeite Husare.
Īrunuojuse Ilze Sperga.
Īraksteits Tonis birojā 2010. goda 24. martā.
Kas nūtiks tuoļuok? Voi 18 godu vacumā ir īspiejama laimeiga mīlesteiba?
Gaidi turpynuojuma jaunnedeļ!
Tok nasabeist pyrms laika – ari itys stuosts tok ar laimeigom beigom.


text:
Jau pyrms myusim ?rastuos heraldikys pasaruodeišonys, daudzom tautom un va?stem beja sovi simboli. Saladina va?sts emblem? beja ierglis, gallu karaveiri sovys bru?u capurys r?tuoja ar rogim un spuornim, pers?šu Sasanidu imperejis simbols beja greifs. It? simboli v?luok tyka izmontuoti Eiropys heraldik?.
Greifs heraldik? atsat?c pi bestiarejis simbolim, kur pat?seibys druponys pagaist storp p?j?mumim, religiozuos demagogejis un breinumu stuostim, kuri ?t un sasas?n v?nuv?t nu mitologejis, legendom un folklorys, kas garu laiku beja gondrei v?neigais zi?u ol?ts par vysaidu tuolu zemu dzeivin?kim.
Heraldik? ir daudz dzeivin?ku, tai kai kotrs dzeivin?ks var byut par heraldisku emblemu. Greifs ir fantastiska byutne, kas ir ?tics heraldik? nu mitologejis. Jis ir mistiska byutne ar lauvys kermeni, bet ierg?a spuornim un golvu. Pyrm? reizi greifa att?ls pasaruoda iz zeim?ga, kas tyka atrosts myusd?nu Iranys teritorej?. Itam zeim?gam ir p?ci tyukst?ši godu. Greifs ir c?ši lela, stypra un draudeiga byutne. Mitologej? jis pylda zalta glubuotuoja p?nuokumus. Varonuo byutne sev? sav?toj dzeivin?ku karali – lauvu, i putnu karali – iergli. Greifs ir uzmaneibys, n?m?da i gudreibys simbols. Atškireib? nu realuo ierg?a, greifam iz golvys vysod ir divys osys auss, un greifs nikod nateik att?luots ar salyktim spuornim.
Greki 7. godsymt? pyrms Kristus greifu skaita par zalta globuotuoju Eiropys z?me??s. Greifa att?ls pasaruoda iz greku v?zem Anatolej?, kai ari iz v?zam Babel? un R?m?.
Greifs sev? v?nuv?t ir sav?nuojs lauvys sp?ku un ierg?a dreizumu. Jam ir speiceigys depis un osi nogi. Antik? greki d?muoja, ka greifi ?m?ti nu Indejis, bet v?luok, ka j? as?ti nu z?melim. Vydslaik?s cylv?ki tic?ja, ka taidys byutnis kai greifi reali eksistej.
Greifs ver?s pa labi. Jis stuov, atsastutej?t golvon?kuort iz kreis? depi, bet lobuo kolpoj tikai de? bolsta. Obys pr?kšejuos depis pacaltys. Itei poza simbolizej gataveibu cei?ai. Nogi ir spieceigi un leli. J? simbolizej, ka dzeivin?ks ir bru?uots. Nazkurom byutnem, kai p?ki/ pyu?i un greifi, heraldik? it? pozu sauc par „segreant”.
Greifam dep? ir att?luots z?byns - varys simbols. Z?bynam ir divejaida j?ga: goreiguo un laicieguo – jis ir kai varys simbols i kai D?va ?r?cs, „D?va z?byns”, un semantiski saisteits ar Apokalipsi.
Vydslaik?s greifs beja par v?nu nu Kristus simbolim (divys dobys v?n? person?), kai ari Bazneicys symbols (religiskuo un laiceiguo vara). Jis beja ari pavesta simbols (pavests - vysu pr?steru kara?s, kam vydslaik?s ari beja lela gon religiskuo, gon laiceigo vara).
Heraldik? greifs seviški ir izplateits zem?s apleik Ba?tejis jiurai.
Pyrms ?truo pasau?a kara Vuocejis provi?cis Pomeranejis gierb?n? beja att?luots greifs. Taidys provi?cis gon reali, gon iz kartis vaira nav, un jei ir sadaleita storp P?leju un Vuoceju. R?tumu da?a Meklenburga-Pr?škpomeraneja (Mecklenburg-Vorpommern) i pi Vuocejis, bet austrumu - Pomoe Zahodne un Pomoe (Pomorze Zachodnie, Pomorze) – zam P?lejis. It?s vysu regionu gierb???s ir radzami greifi. Pomeranejis greifs ir radzams ari Latvejis teritorej? Jaunjelgavys pi?s?tys gierb?n?.
Jaunjelgavys py?s?tis gierb?n? radzamais greifs ir att?luots par g?du Elizabetei Magdalenai, kura beja Pomeranejis princese. Jaunjelgavys gierb??s kopej Pomeranejis hercogistis gierb?ni.
Greifs ir att?luots ari Ainau py?s?tys gierb?n?, simbolizej?t p?dareibu Vidzemei, un tam par pamatu ir Puordaugovys hercogistis gierb??s.
Pyrm? reizi greifs kai simbols, kas atsat?c iz Latgolys teritoreju, pasaruodeja 1566. god?, kod Puordaugovys hercogistei (myusd?nu Latgola, Vidzeme un D?nvydigauneja) teik p?škierts gierb??s - sorkons vair?gs ar sudobra greifu, kam dep? ir z?byns, bet iz kriušu - Sigismunda II Augusta iniciali (SA) un kr??s.
Itis gierb??s ir atguojs nu Jana Karola Hodkevi?a dzymtys gierb??a. Izcylais karavad??s Jans Hodkevi?s beja ?calts par pyrm? „Livonejis hetmani” (1566.-1578.). Par juo rezidenci tyka izlaseita Siguldys pi?s.
1569. god? ?ublin? tika paraksteita realuneja storp P?leju un L?tovu un tyka izveiduota P?lejis-L?tovys k?pva?sts. Tuodejaidi 1569. god? piec e?pospolitys izveidis Puordaugovys hercogiste kliva par obeju va?stu k?peju domeni (kondomineju).
Piec kara storp Zv?drejis karalisti un e?pospolitu, saska?? ar 1629. goda septembr? n?sl?gt? Altmarkis pam?ru, Puordaugovyshercogistis va?diejum? palyka tikai juos d?nvidaustrumu da?a (myusd?nu Latgola). Itys ir gods, kod izazeim?ja myusd?nu Vidzemis un Latgolys r?bei. 1677. god? Varšavys Seim? att?ceib? uz palykuš? Puordaugavys hercogistis da?u tyka p?jimta jaunuo konstituceja, piec kurys teritoreja palyka par Inflantejis vaivodisti (p?l.Wojewodztwo Inflantskie), oficiali sagloboj?t ari hercogistis, resp. k?azistis titulu (p?l. Ksi?stwo Inflantskie) un gierb?ni. Ar it? konstituceju Latgol? sp?k? ?guoja L?tovys lelk?azistis lykumu kodekss voi L?tovys statuti (III redakcej?), kas sp?k? n?beja da 1840. goda. Inflantejai (Latgolai), puorjam?t Puordaugovys hercogistis gierb?ni, tyka ?vasta nalela atškireiba, tys ir, kr??s, kas tyka att?luots iz greifa kryušu, Inflantejis gierb?n? beja jam iz golvys.
Piec tuo, kai 1918. god? tyka izveiduota naatkareiga Latvejis va?sts, roduos nap?c?šameiba ari piec va?sts gierb??a. Latvejis Tautys pad?mis prezidejs 1918. goda 6. decembr? apstyprynuoja B. Dze?a izstruoduot? variantu. Gierb?ni veiduoja uzl?c?ša saule iz sorkona fona. Juos centr? beja n?v?tuots burts „L” un trejis zalta p?cstoru zvaigznis, bet zamašk? pusl?k? sorkonboltsorkonuos kar?ga kruosys. T?m?r Burkarda Dze?a gierb??s tyka izmontuots tikai napagaru ša?ti - cikom Satversmis sapu?ce 1921. goda 16. jun? p?j?me jaunu Latvejis va?sts gierb?ni. Atškireib? nu B.Dze?a gierb??a, jaunaj? gierb?n? tika?nastys viesturiski motiv?tys figurys - lauva un greifs. Lauva ir pajimts nu Kurzemis-Zemgalis hercogistis gierb??a un simbolizej Zemgali un Kurzemi, greifs - nu Puordaugovys hercogistis gierb??a un simbolizej Vidzemi un Latgolu. Grafi?a Vi?a Kr?mi?a izstruoduot? un grafi?a Riharda Zari?a p?lobuot? gierb??a att?lu public?ja 1921. goda august?. Satversmis sapu?cis prezidents J?nis ?akste 1921. goda oktobr? paraksteja reokuojumu par Latvejis va?sts leluo gierb??a l?tuošonu.
Grafikis Rihards Zari?š 1921. god? izveiduoja ari Latvejis kulturviesturisk?s n?vodu gierb??us. Latgolai un Vidzemei teik izveiduoti gierb?ni ar greifim, par pamatu jam?t Puordaugovys hercogistis gierb?ni.
Kai radzams, Latgolys gierb??s tyka veiduots iz zyla fona, kas nav viesturiski pareizi. (Gon Puordaugovys hercogistis, gon Inflantejis gierb???s greifs tyka att?luots iz sorkona vair?ga).
Sevkura gierb??a pamat? ir aproksts. Golvonais n?sacejums, - gierb?ni aproksta navys pretstot?, bet nu vair?ga nesieja pusis.
Gierb?ni pazaruoda pi brunin?kim, kod j? kolti bru?uos un ar bru?ucapuri golv? beja naatpazeistami. Par atpazeišonys zeimi kolpuoja vysaidi simboli iz vair?gim. Ar laiku roduos it?s simbolu l?tuošonys n?sacejumi. Uz brunin?ka vair?ga att?luotais dzeivin?ks vysod beja pagr?zts (ver?t?s nu vair?ga mugurpusis) pa labi (tai kai Puordaugovys hercogistis, Inflantejis vaivodejis un myusd?nu Vidzemis gierb???s).
Pa labi pagr?ztais dzeivin?ks iz vair?ga simbolizej uzbrukumu, bet pa kreisi – biegšonu, kapitulaceju, atsakuopšonu.
Pyrmais Anša C?ru?a izstruoduotais Latgolys n?voda gierb??a variants beja ar greifu, kas ir att?luots heraldiski pareiz? stuov?kl?.
Zamuok radzami Anša C?ru?a izstruoduot? gierb?ni de? Satversmis Sapu?cis noma (niulenejais Saeimys noms). 1921. goda rudin? itam? nom? tyka izraiseits ?aunpruoteigs gu?sgr?ks, un A.C?ru?a izstruoduot? pi?s?tu un n?vodu gierb?ni nav sasaglobuojuši. Vasali palykuši ir tikai uzmatumi. J? beja p?ejami 1920-t?s godu heraldikys komisejai.
Taida eisum? ir Latgolys gierb??a viesture.
Roksta autors M?ris Rumaks


text: parni vysavac, vysavac recenze, - hubice na vysavac, d test vysavace, - wax vysavac, vorwerk vysavace, - domaci vysavace, vysavace fagor, - vysavac aeg, nove vysavace, - vysavace listi, vysavac s vodni filtraci, - vysavac electrolux, vysavace zelmer, - vysavac vodni filtr, vysavac dirt devil, - vysavac miele, vysavac do bazenu, - profesionalni vysavace, filtry do vysavace, - roboticky vysavac recenze, kvalitni, - vysavac tycovy, cistic, - vysavac rainbow cena, tichy vysavac, - vysavac bezsackovy, dtest vysavace, - maly vysavac, vysavace rowenta, - vysavac na plovouci podlahu, test vysavacu, - vysavace popela, rucni vysavace test, - vysavac na popel, vysavace s vodnim filtrem, - vysavace elektrolux, sacky do vysavace rowenta, - bazenove vysavace, vysavac pro alergiky, - tepovac, sacky do vysavace vorwerk, - pytliky do vysavace, vysavace lux, - centralni vysavace husky, nahradni dily na vysavace, - jezirkove vysavace, rucni vysavac ecg, - sacek do vysavace, v kladno, most, karvina, frydek-mistek, zlin, - jezirkovy vysavac, rucni vysavac, - vysavace clatronic, vysavac panasonic, - prumyslove, vysavace, - roboticky vysavac, akumulatorove vysavace, - vysavac test, vysavace daewoo, - robot vysavac, sacky na vysavace, - auto vysavace, cyklonove vysavace, - vysavac vodnik, tycovy vysavac electrolux, - vysavac trilobit, vysavace bosch, - vysavac dusty, rotacni kartac, - vysavacu, test rucnich vysavacu, - nejlepsi vysavac, vysavac s vodnim filtrem, - vysavac concept, nejlepsi, - automaticky vysavac robot, vysavac popela, - inteligentni vysavac, nejvyhledavanejsi, - vysavac progress, automaticky vysavac, - vysavace samsung, vysavac na vodu, - nastavec na vysavac, rucni vysavac elektrolux, - roboticke vysavace diskuse, vysavac listi, - rozmery vysavace, vysavac do auta, - mechanicky vysavac, cisteni, - saci vykon vysavacu, eta neptun, - akce, prodej vysavacu, - hoover vysavace, krbovy vysavac popela, - vysavace vorwerk, levny vysavac, - mokre vysavani, slevy a další.


text:
Div vardivis Viļānu tiergā sēd iz beņča i sprīž par pavasari i ļūbisteibu. Precēs voi naprecēs? Pierks voi napierks?
Ceturtdiena, 15. maijs 2008 18:04
– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –
Latvejā byutu loba dzeive, kab gaisu namaituotu vysaidi rībakli.
A to, kur na grīzīs, vys kaids maisa dzeivuot.
To tys, to itys.
To jam cylvāktīseibys, to sazyn kas. To tīseibys paust vīdūkli, to īt guojīnī, to stuovēt ar plakatim piketā, to cyluotīs i kritizēt, to bļaut par sovu hokeja komandu.
Sataisa taidu muokslu, ka saprast navar – čorts voi prezidents izmaļavuots. Cytplanetīts dūmuots voi sābru Matiļde.
Saroksta taidu literaturu, kuo nivīns naskaita.
Izdūd vysaidys gruomotys, bukletus. Klausuos nazkaidys radejis.
A jaunuotne niu kaida? Vīni pušvists – par gobolu napazeisi ni meitušku, ni puiku. Staigoj apleik, biksis nūlaiduši da ceļu, izmaļavuojuši malnys acs, sasukuojuši motus gaisā. Kēdis vīn grab.
Pīsavāruši pa kinom i teļvīzerim seksu i geju, poši uovejās pakaļ. Kas tī pruoteigs saīs. Da ni besa tī naizaugs.
Vārušīs “Panoramu”, vys gudruoki palyktu.
Voi Latvejis 1. radeju. Da i 2. radejā taida šmuka muzyka. Tys pats Pauls koč voi.
Voi ta latvīšim nav šmuku gleznu voi pruoteigu muokslinīku?
Kuo uovejās, kuo maļavoj, kuo taisa čučalu instalacejis?
Muokslinīki atsaroduši…
Vysaidim besim tīseibys ir, tik na normalam cylvākam.
A kur palikt eistajim latvīšim?
Jiems blisi i apšuovs!
Lai reizi par reizem ir mīrs.
A to pīsaplidiejs pylns pasauļs vysaidu nakryškuonu, smutu i nabarāgu.
Dzeivam cylvākam vaira nav, kur kuojis spert.
Pajimtu blisi i apšautu. Tok navar. Tīseibys iz dzeivi, saprūtit. A žāļ.
Tik loba Latveja saītu, kab variejs apšaut līkūs.
Apšautu vysus saeimys deputatus i ministrus, par reizis dzeive palyktu lobuoka.
Par reizis i inflaceja apsastuotu, i atsagrīztu sazogtais monts, i mes vysi byutu laimeigi.
Apšautu vysus kreditu deviejus, kas gryb atpakaļ sovu naudu.
Par reizis dzeive ruodeitūs saulainuoka. Nabyutu juograbynoj saņtimi, varātu “Rimi” pierkt par latim i tik kruot nakleikys i lizeikys.
Apšautu vysus baņditus, zagļus, par reizis iz īlys byutu drūsuok.
Taipat jī namoksoj nūdūkļu, a tī cītumā tikai sasavuica nu cytu baņditu, kai lobuok zagt, sist i laupeit. Ka jau nav lītys, to tī na cylvāki! Moksoj tik nūdūkļus…
Apšautu vysus gejus i lezbītis.
Par reizis saimis palyktu lelys, dzymtu daudz bārnu, jūs nivīns naizvaruotu, napavastu, jī vysi izaugtu leli i dzemdeitu otkon jaunus i jaunus bārnus. Latvju tauta zīdātu i zaļuotu, myužam dzeivuotu.
Apšautu latgalīšus, čyguonus, krīvus, belarusus, lītuvīšus.
Par reizis byutu vaira vītys i naudys. Sasavylkuši vysaidi, gūdeigam cylvākam vaira nav, kur kuojis likt.
Paraugi konkurēt ar vysaidim lītuvīšim – pīstota sovu marketu i bess jūs naraun.
Par reizis vaļstī byutu parāds. Vysi runuotu vīnā volūdā, dzīduotu vīnys dzīsmis i vīnaiž tautyskai ītu Dzīšmu svātku guojīnī.
Vysim pi mašynu byutu sorkonboltsorkonī karūdzeni. Nabyutu nivīnys oranži streipainuos Georga būrtis.
Nivīns navaideitu, ka gryb nazkū pa sovam. Vysi byutu kai cylvāki.
Apšautu…
Tai, kū vēļ varātu apšaut?
Ā, apšautu staraverus, pareizticeigūs, katuoļus, adventistus, baptistus, krišnaitus, satanistus, jehovīšus. Par reizis vysi ticeitu vīnam vīneigajam i eistajam Dīvam.
Apšautu invalidus. Lai jī par veļti nasamūka.
Apšautu glupūs. Lai jī par veļti naād maizis. Tolka tok tī nikaida nav. Kurs jau nu dzimšonys glups, tī vaira nikuo.
A kas tev deve. Myusim tok ir demokratiska i atvārta sabīdreiba, eiropeiskos i rītumu vierteibys.
Nūšaut nivīna navar. Tik nūrīt i aprīt, lai nacyloj golvu.
A to rozalaiduši, pīsaplidiejuši vysaidi uoksti, čapāsli, šismaraki…
Kuo jim besa vajag, kaida sova parāda.
Kuo jī jemās. Kas ta jim maisa dzeivuot?
Lai jī vysi integrejās normalā sabīdreibā.
Deļtuo ir integracejis programys, integracejis departamenti i ministri.
Voi ta jim par veļti naudys moksoj?
Lai jem i integrej! Myusim to kaida dzela.
Nā, jemās nazkuo.
Vys nazkas na pa jim, nazkuo cylojās.
To jim piketi, to guojīni, to akcejis, to sazyn kas.
To tai, to itai.
To ar baņtem, to karūgim, to nūzeimeitem.
To motus sukoj, to nasukoj, staigoj to nūlaistom biksem, to uodys mietelim.
To izačučaloj par buobom, to izataisa par bīdāklim.
Kas ta jim kuo maisa.
Nivīns tok nikuo jim nadora.
Dzeivuojuši, struoduojuši kai normali cylvāki, i nivīns gaiļs pakaļ nadzīduotu.
Pasauļs ir dūmuots eistajim. Naeistī lai teik golā poši.
Ka namuok dzeivuot, lai nadzeivoj.


text:
Pyrmudinis vālā vokorā eimūt pa celi nu Tonis biroja garum Kongresu nomam i piečuok nu trolejbusa iz kojom sasajutu kai puorsokā – apleik apsnyguši kūki i izgaismuoti ar laternu gunim. Myužeigs skaistums! A šudiņ gaisā pavasars – putyni dzīd, saule speid, daguns saūž tū eipašū, pavasara smuordu. 🙂
Dorbuošonuos i rodūšais gors kai uzjiems apgrīzīņus ar jaunu sporu piec kūpsapuļcis, tai turpynoj ruļavuot Tonis birojā – projekti tūp, rūnās i teik eistynuotys vysaidys jaunuokus i vacuokys idejis. Juoatzeist, ka tys apstuojs ari mani, munu pruotu, sajiutys i aktivitatis. Izaver, ka na tik maņ vīnai čakrys atsavāruš ;). Voi tys deļ pavasara gaisa, voi zīmys izaruodeišonys vysā tuos kruošņumā? Gryuts pasceit… Nazkur īškā ir sajiuta, ka daudz leluoks spāks ir apleicejim cylvākim, i puorlīceibai, ka kūpā mes varam padareit lobuoku, kruosainuoku, dažaiduoku sovu i apleicejūs kasdīnu, Latgolu, Latveju i vysu Pasauli! Nui, ak jau pi reizis ari Kosmosu i vysus Malnūs caurumus! 🙂 Varam izdareit daudz loba, kūpā varam puorkuopt malnajom sveitrom, prīcuotīs i daleitīs prīkā par dzeivis boltajom sveitrom.
Nuokušūtardiņ, 17.martā 18.00 stuņdēs Tonis birojā byus pruota vātra , kab izkristalizātu idejis pasuokumim i aktivitatem par gūdu tam, ka pyrms 105 godim Latgolā atcēle Drukys aizlīgumu. Nuoc i dūd sovu īguļdejumu arī Tu!
Caturdiņ, 19.martā Jezupa dīna i latgalīšu muzykantu labdareibys koncerts Latgolys Radejis atspaidam. Vaira info: www.lakuga.lv, organizatori meklej paleigus iz koncerta laiku, ka vari ratavuot, roksti i dasasoki Jureišam jureits[at]madeinlatgola.lv
Sorgoj veseleibu! Itys laiks taids viļteigs – pavasars atīt, vysi juo gaidam, a zīma vēļ nagrib saprast, ka jai laiks īt pa celi…


text:
Ir novembris, i studenti nu Latgolys jau apsiļdejuši dagunu Reigā. Pīdzeivuotys pyrmuos lekcejis, puorbaudis dorbi, nūskaidruots eistīs sātā braucamuos sumkys lelums: taids, kab, nu sātys braucūt, pītiktu vītys buļbim i zupeņai, nu nabyutu par gryutu i varātu jimt liedza autobusa salonā. Students jau aprads ar Reigu i īpazins iteinis cylvākus.
Kab nūskaidruotu, kas pīsaista Latgolys jaunīšūs Reigā i kai jim ite īt, iztaiseju nalelu aptauju.
Kluotīnē cylvāki beja atsauceigi, bet nu vysim, kam nūsyuteju vaicuojumus draugūs, atbiļdeja tik vīns. Laikam latgalīši pi datora nasiež. Beju prīceiga, kod, gatavojūtīs
Universitāšu protesta guojīņam pi Ministru Kabinetu, izdzieržu latgalīšu volūdu. Puiši, kai nūskaidruoju, vuicuos RTU datorzynuotnis i informacejis tehnologeju fakultatē vacuokajūs kursūs, sovā vydā ari Reigā runoj latgaliski i gondreiž vysod ir bejuši lapni par tū, ka īt nu Latgolys.
Treis nu aptaujuotajim myusu pusis jaunīšim Reigā narunoj latgaliski, a vīns narunoj latgaliski vyspuor. Golvanais īmasls, deļ kuo jaunīši nu Latgolys brauc vuicietīs iz Reigu, ir lobuokys nuokūtnis perspektivys, daži gon atzyna, ka tys tai tik licīs. Vīna respondente saceja, ka juos mierkis ir dzeivuot Reigā, dieļ tuo ari studēt izavielejusīs studejis Reigā. Puorejī gryb atsagrīzt dzymtajā pusē, ka byušūt pīmāruoti apstuokli. Ir ari taidi, kas gryb poši radiet tūs apstuokļus – izsuokt uzjiemejdarbeibu i radeit dorbavītys.
Vaicuoju, kuruos situacejuos jaunīši ir bejuši lapni, ka ir nu Latgolys. Vysi saceja, ka ar tū lepojuos i vysvaira lapnumu izjiutūt vaļsts nūzeimis svātkūs i īpazeistūtīs ar jaunim draugim. Originaluokuo atbiļde bejai meitinei, kura ir lapna par latgalīšu temperamentu, uzvaru kuoru karūs, par tū, ka kinā ,,Limuzīns Jāņu nakts krāsā” pasaruoda meitinis nu Leivuonu, i ka Latgolā ir pošys skaistuokuos meitinis.
Kaunejušīs par sovu izceļsmi daži nu aptaujuotajim asūt tod, kod kaids latgalīts paruoda sovu naizgleituoteibu, kaunejušīs ari par augstū bezdorba leimeni Latgolā i par sovu akcentu. Dīvam žāļ satyku ari cylvākus, kas uzskota, ka latgalīšu volūda tikai roda akcentu i traucej pareizi runuot literarajā latvīšu volūdā. Tys, prūtams, īt nu cylvāka, kurs pots latgaliski narunoj. (A attīksme taida, kai, piec munom dūmom, varātu byut dreižuok Ulmaņlaikūs nakai 21.godu simtenī.)
Reiga Latgolys jaunīšim varūt dūt jaunu, plašuoku redzejumu iz dzeivi, īspieju paruodeit sevi cytim, eistynuot sovys idejis, projektus, īpazeit jaunus cylvākus. Latgolys studenti otkon Latvejai varūt dūt sovys zynuošonys i naparostuos idejis. Latgalīši asūt centeiguoki, labsirdeiguoki i vīsmīleiguoki, iztureiguoki gon dorbā, gon aktīvajā atpyutā, nu ari naivuoki, dieļ tuo jūs varūt vīgļuok „nūvest nu ceļa”. Reigys cylvāku buketei taišni pītryukstūt latgalīšu temperamenta i dzeiveiguma.
I nūslāgumā par vīnu nūzeimeigu studentu dzeivis aspektu – ceļu iz sātu. Studenti nu Latgolys ceļā pavoda videji 3,5 stuņdis (tikai iz vīnu golu) i brauc da sātai ik piec 2-3 nedeļom, a moksoj par braucīni iz vīnu golu videji 3,5- 4,5 Ls. Leluokuo daļa laiku ceļā eisynoj, klausūtīs muzyku (dīmžāl tikai puors nu jim – latgalīšu muzyku), losūt voi guļūt. Divi nu aptaujuotajim ceļā vuicuos. Autobusūs var ari sasatikt ar sovim bejušajim školysbīdrim, kas izkleiduši pa dažaidom augstškolom.
Saprotu vīnu lītu: Reigā, sasateikūt ar dažaidim cylvākim, suoc vairuok apsazynuot sovu pīdereibu Latgolai.
Dzintra
Foto: Latgolys studentu spēle pasuocīnī “LU Sāta”, Toms Grīnbergs, Latvejis Universitatis arhivs


text:
Vīnu vokoru ituos nedelis suokumā, eimūt caur Vacreigu garom Svātuo Pītera bazneicai, iz afišu stoba pamaneju vuordu „Latgale”, kas lyka apsastuot i pīvērst viereibu afišai, kas viesteja, ka Svātuo Pītera bazneicā leidz ituos nedelis beigom – 16. janvarim – apsaverama latgalīšu muokslenīka Juoņa Undys pīminis izstuode „Mana Latgale”. Lai cik ari jūceigi nabyutu stuosteit par tū izstuodis pādejā nedeļā, bet da itam cytaidys najaušeibys rezultatā informaceja sasnīguse adresatu. Vysmoz mani.
Ka ari vēļ kaids palics naziņā, aicynoju aizīt i apsavērt muokslenīka dorbus. īejis moksa 1,00 LVL (školānim 0,50 LVL), izstuodis dorba laiks nu 10:00 – 18:00.
Nazynuotuojim drupeit vaira par izstuodi i muokslenīku:
Juoņs Unda (1928 – 2000) ir dzims Ludzys apriņča Pildys pogostā, bet nu agrys bierneibys dzeivuojs Rēzeknē i bejs zynoms na viņ kai izcils akvarelists, bet ari kai pedagogs i aktiers. Unda ir vīns nu spylgtuokajim sova laika akvaleristu paaudzis puorstuovim. Juo gleznīciskajam mantuojumam ir izcila vierteiba latvīšu akvaraeļgleznīceibys kūpainā.
Juoņs Unda vuiciejs zeimiešonu i rasiešonu gon Rēzeknis, gon Ludzys, Nautrānu i Bieržgaļa školuos. Kod 1959. godā Rēzeknē atsataisieja Reigys lītišķuos muokslys vydsškolys filiale, Unda kliva par tuos vadeituoju i pedagogu. Piečuok, kod filiali puortaiseja par Rēzeknis lītišķuos muokslys vydsškolu, struoduoja tymā kai gleznuošonys i kompozicejis pasnīdziejs.
Muokslys izstuodēs pīsadalejs jau nu 1963. goda, sareikuojs daudzys personalizstuodis (Rēzeknē, Daugovpilī, Modūnā, Ludzā, Reigā, Gulbenē, Preiļūs i.c.), juo akvareli eksponāti ari uorpus Latvejis – Viļņā, Moskovā, Londonā, Brēmenē i.c. Unda bejs sabīdriski aktivs, Rēzeknis Tautys teatrim taisejs gon dekoracejis, gon ari pots pīsadalejs īstudiejumūs.
Reigys Svātuo Pītera bazneicā apsaveramajā izstuodē „Muna Latgola” eksponāti dorbi, kas darynuoti vysa muokslenīka radūšuo myuža garumā nu 1963. leidz 2000. godam.
Muokslenīka temu lūks bejs dzymtuo nūvoda ainovys goda laiku nūskaņuos – nu liriskom nūskaņu niansem, simbolim i līneju ritmim leidz dramatiskam kruosu pīsuotynuojumam Latgolys dobys tāla atkluošonā. Izstuodis ekspozicejā ītvarti ari akvareļu cikli „Munys bierneibys īlys”, „Pamastuos sātys” i „Muokuli”.
Latvejis Radejis sižets par izstuodi:
http://www.latvijasradio.lv/zinas/32966.htm
Tim, kas navar paspēt iz izstuodi, varu tik pīminēt, ka Latgolys Kulturys centra (LKC) izdevnīceiba 2008.godā izdeve gruomotu – Juoņa Undys gleznu albumu, kurā īvītuots autora pašportrets i 65 gleznu reprodukcejis. Albums nūpārkams ari Latgolys Studentu centra Reigys birojā.
Kad itūnedeļ vēļ izadūd sagiut gabaleņu Latgolys muokslys ari Reigā!
Edeite
Juoņa Undys pīminis albums – Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba, 2008
Juoņs Unda – Latgalē (1988)
Juoņs Unda – Rāznas krastā (1998)
Juoņs Unda – Saulei noejot (2000)


text:
Latgalīšu entuziasti nu 26. leidz 29. juļam Škilbanu pogosta Balkanūs tykuos seminarā „Roksti!”, lai apgiutu latgalīšu rokstu volūdys pamatus, izzynuotu vaira par žurnalistiku i pavadeitu laiku latgaliskā gaisūtnē. Vosorys školu reikuoja bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Latgalīšu Kulturys Gazeta (LaKuGa) ar LR Kulturys ministrejis i Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programmys atbolstu.
Vosorys školys golvonais mierkis beja veicynuot latgalīšu rokstu volūdys apgiušonu i lītuošonu kasdīnā, kai ari seminara dalinīkus īsaisteit turpmuokā LaKuGys satura veiduošonā. Kai izaruodeja, latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumi ir dīzgon sarežgeiti i tū apgiušona prosa pacīteibu i laiku. Rokstu volūdys nūdarbeibu vadeituojai Muorai Mortuzānei-Muravskai vīgli uztveramā veidā īsadeve golvonūs pamatus izstuosteit, tūmār daudz vēļ pošim seminara dalinīkim byus juoapgiust patstuoveigi. Bez zynuošonom rokstu volūdā seminara dalinīkim beja arī īspieja īgiut zynuošonys rokstu veiduošonā i foto reportažu sagataveišonā. Praktiskus padūmus veiskmeiga roksta sagataveišonā deve Anita Brauna (žurnals „IR”), sovukuort Gunārs Vilcāns (Latgolys forografu bīdreiba) pastuosteja par veiksmeigys foto reportažys sagataveišonu.
Seminara dalinīkim nakluotīnē beja īspieja īpazeit divus izcilus Škilbanu pogosta kulturys darbinīkus, kuri ar sovu darbeibu ir īguojušs Latgolys kulturys viesturē. Bolvu Centraluos bibliotekys direktore Ruta Cibule stuosteja par Mikeli Bukšu (1912–1977) i juo Latgolai veļteitū dorbu trimdā. Sovukuort Māreite Slišāne stuosteja par folklorys vuocieju, rakstnīku i spylgtū personeibu Ontonu Slišānu (1948–2010).
Bez praktiskajom nūdarbeibom i lekcejom seminara dalinīki īpazyna Škilbanu pogosta viesturi, dobys boguoteibys i uzjiemeigus vītejūs īdzeivuotuojus. Izbraukuma laikā tyka apmaklāta Styglovys dobys taka, pabyuts pi izcyluo latgalīša M. Bukša pīminekļa, satykti myusu dīnu aktivi Škilbanu pogosta kulturys cylvāki i pabyuts zemnīku saimnīceibā „Kotiņi”, i kuortejū reizi giuts apstyprynuojums latgalīšu uzjiemeibai i dorba mīlesteibai.
Piec aktivuo dīnys dorba vokorūs Balkanūs pi seminara dalinīkim gasteja vītejī muzykanti i teatris. Pyrmajā vokorā nūtyka sasadzīduošona ar folklorys kūpu „Rekavas dzintars”, nuokamajā dīnā gasteja Baļtinovys amaterteatris „Palādas” ar fragmentu nu izruodis „Ontons i Anne”. Pādejā vokorā par dzīsmem i dančim guoduoja Upeitis jaunīšu folklorys kūpa i vītejuo grupa „Napruots”.
Seminara organizatori soka lelu paļdis dalinīkim, lektorim, vokoru gostim i atbaļsteituojim („Bolvu maiznīkam”, „Adugam” i „Latgolys pīnam”).
Vaira obrazeņu nu pasuokuma verīs ite


text:
Sataisieju diplomus jaunīšu rodūšūs dorbu konkursa daleibnīkim i lobuokūs dorbu autorim. Iz šmuka dzaltona papeira. Saguoja loba čupeņa gols golā. Dorbi raksteiti latgalīšu, latvīšu i krīvu volūduos. Lobi dorbi. Maņ patyka, cylvāki tūmār vēļ dūmoj, cer, tic, ir. Cylvāki jau nu cytys paaudzis, jaunī.
Nūkavieju gon viļcīni, cikom paraleli dorba dzelys, LgSC padareišonys i vēļ itys. Tok vys jau kai nabejs. Mož ar autobusu. Ituos pādejuos nedelis kai pa teļa syudim, dorba kai eļnis, dzeivis kai drozofilai.
Reit Rēzeknē Vuolyudzāni. Jau 9 tī juobyut. Niu dūmoju – palikt par nakti sātā i nu reita braukt ar mašynu voi raudzeit palikt par nakti pi kaida Rēzeknē i praleli vēl sabeidēt kaidys nabejs dzelys dorbim, idejom, projektim. Tai i dūmoju – dzeivuot voi izdzeivuot. Voi asu vysurguojiejs tanks i dorbu monstrys voi tūmār tikai cylvāks, kurs gryb sasabučuot ar suneiti i pagulēt sovā gultā.
Pareit Rēzeknis KN Boņuka bolvys pasnīgšona. Naticieju, ka Guntis itū paviļks. Laikam atroda paleigus i sevī gona spāka, laika, trokuma. Partū ka laika beja tik moz. Iz cytu godu juosuoc jau niule dūmuot. Lai nasaīt komuošonuos pādejā šaļtī. Par naudom tai i natyku gudra. Voi kuo vajag dagūši voi tikai vajadzeišonys piec. Voi vīnkuorši kuortejuo sprostuo nasapratne, ka A navar pīzvaneit B, a C naatbiļd B laiceigai i B padūmoj, ka mož eistyn nikuo navajag, ka jau navajag.
Lai byutu kai byudams, beidzūt ir pavasars. Sylts, sauleite. I es asu tikai cylvāks ar īsnom i kuosu, tok šaļtim na nu ituo pasauļa.
Ilze


text:
27.12.2012
LgSC pīsaista praktikantus
Pyrmais “Latgolys Studentu centra” reikuotais pasuokums jaunajā godā nūtiks 3. janvarī LgSC Reigys birojā (Antonejis īla 8-3/6). Tymā praktikante Kristīna Fedosejeva prezentēs sovu praksis atskaiti. Kristīna vuicās Latvejis Kulturys koledžā vidis dizainu i sovys praksis laikā ir izstruoduojuse LgSC korporativū stilu, izveidojūt bīdreibys logo i prezentaceju produktus. Kristīnai ir īsadevs atrast jaunu pīeju LgSC vizualajam tālam. Par tū, voi pījimt izstruoduotū logo, byus juolem LgSC bīdru kūpsapuļcei.
Ka gribi īsapazeit ar Kristīnys paveiktū, gaideisim tevi gostūs 3. janvarī 18.00 stuņdēs Reigys birojā.
Leidzeigī roksti:


text:
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynoj latgaliski raksteit grybātuojus iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu 16.decembrī, 18 stuņdēs, Latgolys puorstuovnīceibā (Tūrņa īlā 4, III C).
Bezmoksys nūdarbeiba paradzāta vysim, kas runoj latgaliski. Nav vajadzeigys īprīkšejuos zynuošonys latgalīšu volūdys pareizraksteibā.
Nūdarbeibys laikā dalinīki tiks īpazeistynuoti ar myusdīnu latgalīšu volūdys ortografeju i varēs izkūpt praktiskuos raksteit prasmis.
Lai dasasaceitu, roksti iz reiga@lgsc.lv
Vaira informacejis:
Kristīne, tel. 28240441


text:
Vasali vosorā!
Pasaverit rokstu “Latvejis Viestnesī”. Varbyut ir kaidi komentari, vīdūkli?
Voi varbyut ir napīcīšama kaida LgSC reakceja – atbiļdis roksts, diskuseja voi informativa akceja?
LgSC vuordā vakar KKF tyka īsnīgti 7 projekti:
– latgalīšu muzykys karaoke disks (Edeite Husare);
– latgalīšu puosoku izlase “Tu soki. Es soku. Puosokys par krīzi” (Marita Papiņa);
– Danieļa Defo gruomotys “Robinzons Kruzo” (1935) atkuortuota izdūšona latgaliski (Ireta čekse);
– dzejis dīnu pasuokums, poezejis i muzykys performaņce “Tehnodzeja” (Egita Kancāne);
– gruomotys “Izlūkšņu tekstu hrestomateja” tipografiskī izdavumi (Lideja Leikuma);
– Baļtinovys amatīrteatra vīsizruodis Reigā (Vita Briška);
– Sibira latgalīši gostūs Latvejā, pasuokumu kūpa “Ceļš iz sātu” (Kristīne Zute).
Paļdis vysim projektu raksteituojim!
Tikai vīna, tok byutiska pībiļde ci lyugums: iz prīšku lyudzu projekta vadeituojam i dorba grupai paleidzeibys meklēt jau laiceigi i pādejā dīnā tikai īsnīgt paraksteišonai i apzeimūguošonai jau gotovu i izdrukuotu projekta aprokstu ar vysim pīlykumim. Lai var tikai paraksteit, na steigā i stresā drukuot, meklēt, lyugtīs. Partū ka kaida var byut puorlīceiba par īsnīdzamū projektu, ka dorba grupa ci vadeituojs naspiej laiceigi salaseit pats sovus papeirus… Pavirši sagataveiti projektu aproksti nav kvalitatis zeime i dorbs, ar kū latgalīšu i LgSC vuordu nest pasaulī.
SIF organizeitajā NVO konkursā tyka īsnīgts i pījimts projekts “www.vasals.lv – tuoļvuiceibys i resursu portals latgalīšu rokstu volūdys apgivei” (Ireta čekse, Artis Logins). Projektu konkursā tyka īsnīgts vairs par 140 projektu.
Preiļūs svātdiņ suokušuos “Atzolys” – LgSC organizeitais seminars jaunīšim.
Vaira skaitit itepat dīnrokstā.
I latvyski, par pīmāru, “Dīnā”.
Iz prīšku paradzāti itaidi LgSC pasuokumi i dorbi:
– leidz 1. septembram juoīsnīdz projekti programmai “Jaunatne darbeibā”, ka Tev ir 13-30 godu, vari taiseit sovu dorba grupu i guozt kolnus – 5. augustā informativais seminars par projektu raksteišonu;
– 3. septembrī pasuokums studentim Daugovpilī sadarbeibā ar DU, aicynoju atbaļsteit pasuokuma tapšonu, ka studej ci tymā laikā esi Daugovpilī (Jurs Viļums, jureits suneits jureits.lv);
– 5. septembrī tradicionaluos dzejis pasuokums Breivdobys muzejā sadarbeibā ar regionalajom autoru apvīneibom i Rakstnīku savīneibu, vajadzēs paleidzeibys iz vītys pasuokuma laikā (Egita Kancāne, egita.kancane suneits inbox.lv)
– 15. septembrī dzejis dīnu pasuokums “Tehnodzeja” jaunīšim sadarbeibā ar RTU i Rakstnīku savīneibu, muzyka i teksti, zynuotne i poezeja, dreizumā tiks izsludynuots studentu rodūšūs dorbu konkurss, cīši gaideiti vysi trokī i rodūšī pasuokuma dorba grupā! (Egita Kancāne, egita.kancane suneits inbox.lv);
– nazkuru dīnu nu 7. da 18. septembra studentu orienteišonuos saceņseibys Reigā, vajadzeigi ļauds pi kontrolpunktim (Vita Briška, vita.briska suneits gmail.com);
– 18. septembrī “Taiseits Latgolā” Reigā, klubā “Depo” (Jurs Viļums, jureits suneits jureits.lv).
Aicynoju pīsavīnuot itim dorbim i paleidzēt itim cylvākim, kai ari pošam izdūmuot sovu dorbus i dalikt sovu placu!
Kai ari – ka Tev ir kaida spolvaina ideja, tok bais par variešonu, kūpā var vaira. Vīns nav dareituojs, a trokī var vysu.
NVO spāks ir kūpeigā dorbā, kasdīnā, prīcā, nūtikšonā – nav jāgys byut bīdram iz papeira. 😉
Tok ka pats nemekleisi, cyti Tovā vītā naatrass.
Lai breineiga vosora i rudiņs ar jaunu spāku!
Ilze Sperga,
LgSC vaļdis prīšksādātuoja


text:
24. septembrī vysi tī, kurim interesej dorbuotīs ar, par i ap latgaliskū, gaideiti iz īsapazeišonys vokoru Rēzeknē. Gaideisim! Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Suokūtīs jaunajam vuiceibu LgSC biroji Reigā, Rēzelnē, Daugovpilī i Jelgovā aicynoj studentus iz pasuokumim, kab īpazeitu studeju piļsātu i vaira izzynuotu par Latgolu i LgSC. Meili gaideiti byus ari bejušī i tūpūšī studenti. Jelgovā 23. septembrī Foto-orientiešonuos „Īpazeisti Jelgovu”. 17 stuņdēs puļciešonuos Hercoga Jākuba laukumā. Komandu ar 3 cylvāku sastuovu pīsoki da 22.09, rokstūt […]
Cikom lopys vēļ zalis i nav suokušys krist, bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” Daugovpiļs birojs īlyudz iz „Štabika” atkluošonys pasuokumu! Pavasarī puorsavuocem iz jaunom telpom, sataisiejom remontu i deļ tuo aicynojom ari Tevi pīlikt sovu rūku pi „Štabika” stabilitatis. Pīnagluosim pādejū noglu biroja sīnuos, īsapazeisim ar Latgolys Studentu centru, uzzynuosim, kū jaunu i breineigi pavadeisim […]
Nu jau septeitū reizi aizvadeitys naformaluos apvuiceibys „Atzolys”, kas nūtyka nu ituo goda 10. juļa leidz 13. juļam, itū reizi – Bieržgalī. „Atzolys”ir izgleitojūša nūmetne, kū reikoj studenti nu bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” deļ Latgolys jaunīšim, kam ir gribeišona īsapazeit tyvuok ar latgalīšu volūdu, raksteibu, kulturu i viesturi. Pyrmuos „Atzolys” nūtyka 2004. godā, i tai […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Sveicīns vysim LgSC bīdrim i draugim nu Daugovpiļs. Par itū laika ir nūtykuš daudzi vysaiduoku puormaiņu – myus ir jaunys telpys, jauni interesenti, planā jauni pasuokumi. Pavasarī puorsavuocem iz jaunom telpom Reigys ūļneicā 48-3 (saīt pretim pazeistamajai kopejneicai „Vēsma”). Pa itū laiku jaunajuos telpuos asam sataisiejuši remontu, jaunu pasuokumu planu i vysi kūpā asam izdūmuojuši […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Jaunīt! Tev vēļ ir puors dīnu, kab dasasaceitu jaunīšu naformalojuom apvuiceibom “Atzolys” Bieržgalī (Rēzeknis nūvods). Byus trokys reita rūsmis, pušdīņu īdvesmys stuosti, vokora puosokys i breineigi nakts puorguojīni. Pa vydu vysam – vuiceisimēs raksteit latgaliski, vuiceisimēs saprast, vuiceisimēs īzaklauseit latgaliskajā, Latgolā i vīns ūtrā. Gostūs – latgalīšu muzike, vokaluo ansambļa “Skonai” vadeituoja Guntra Kuzmina, grupys […]
Tipografejis smaržys apveitys, nadaudz trokys i posta kasti redzēt grybūšys, LgSC izdūtuos postkartis! Eksemplaru nav cīši daudz, deļtuo – pasasteidz, ka gribi sev kaidu nu Edeitis biļdem ar latgalīšu teicīni voi Raibīs ziemiejumu! Postkartis varēs nūpierkt Reigys birojā Antonejis īlā 8-3/6 i vysur, kur redzēsi LgSC gruomotu goldu izbraukuma tierdznīceibā. Vīnys postkartis cena: 0.50 eiro […]
„Latgolys Studentu centra” Rēzeknis birojs eistynuoja projektu „Zynuot” , kas beja baļsteits iz Rēzeknis nūvoda školānu informiešonu par myusdīnu pasuokumim i cylvākim Latgolā. Ideja par projektu roduos piec Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2013” ceremonejis, kod īsaroduši beja puorsvorā daleibnīki i nominanti, bet nu jaunīšim puorstuovju moz. Lela daļa Rēzeknis nūvoda jaunīši nimoz ari nazyna, […]
Jaunīši nu organizacejis „Jelgovys sorkanuo krysta jaunīši” i bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” lobdareibys akcejā prīcej bārnu noma audziekņus! Sastdiņ – 7. junī nūtyka lobdareibys akceja „Būsim kopā”, kura jau tradicionali nūteik pīktū godu. Jemūt vārā, ka Jelgovys sorkonuo krysta jaunīšim ir „uzplaukuse” patīsa draudzeiba ar bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” Jelgovys biroju, tod nu itūgod jī […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” itymā vosorā otkon aicynoj pīsadaleit jaunīšus vosorys naformalajuos apvuiceibuos”Atzolys”. Apvuiceibuos byus īspieja īsavuiceit raksteit latgaliski, uzzynuot viesturis i kulturys faktus, sasatikt ar Latgolys kulturys cylvākim,muzykantim, literatim. Tradicionali “Atzolys” paleidz apsazynuot jaunīšim Latgolys sovpateibu, īvuica byut lapnim par sovom saknem i pīdereibu i veicynoj jaunuos paaudzis iņteresi par Latgolu i latgaliskū. Golvonuo “Atzolu” […]
Nu 30. maija leidz 1. juņam Jelgovā nūtyka piļsātys svātki, kurūs varieja jimt daleibu sevkurs interesents – jelgovnīks ci gosts nu tyvuokys voi tuoluokys vītys. Jelgovnīku puorsteidzūšā ospruoteiba beja vārojama piļsātys svātku guojīnā, kurā devēs Jelgovys uzjāmumu i firmu, kolektivu i īstuožu puorstuovji. Leidz ar tū ari bīdreibys „Latgolys studentu centrs” Jelgovys biroja jaunīši nasiedieja […]
Jau kurū godu zam ailis sevi pīsoka vysu godu gaideitais nakomercialais, nagudrais i nanormali glaunais pasuokums sovejim i sovejūs sovejim latgalīšu literaturys autorim i skaiteituojim „Tievanānu pavasars” aba „Tievanānu čulans”. Itūgod teksti, muzyka, tolka i guojīņs da Valna akmiņa 7. i 8. junī, kai jau īrosts, Tievanānūs (Jaunviļānūs). Golvonuo pasuokuma dūma ir puļcēt vīnuvīt latgalīšu literaturys […]
Muzeju naktī Jelgovys biroja aktīvisti nadaudz pasportuoja i pīsadalieja orientiešonuos pasuokumā, kurs beja vysa Jelgovys centra rūbežuos. Pīsadalieja vasalys 2 komandys – kuojomguojieji (Evija Valaine, Olita Bidzāne, Anita Vespere i Ērika Augstāre) i ritiņbraucieji (Daila Pastare, Kristīne Makovska i Modris Martinovs) Guojieji izcīnieja 1. vītu (nu 18 komandom) piec laika viertiejuma, bet ritiņbraucieji daleitū 2. […]
10. maja pīvokorā (tai ap pīcim) dzejis i prozys skaiteituoji i klauseituoji sasatyka Rēzeknī, bīdreibys “Artistence” telpuos, pasuocīnī ar nūsaukumu “LaLaDra” jeb Latgalīts Latgalīšam Draugs. Gaisteigajā vītā uzastuoja jau pazeistami literaturys autori, taipoš kai pavysam jauni – īprīkš naredzāti i naklauseiti skaiteituoji. Pasuocīni atkluoja Daiņs Adijans, nūdzīžūt divejis pošsacerātys dzīsmys, piečuok ar sovys dzejis/prozys skaitejumim turpynuoja […]
Cikom svātdiņ cyti atsapyuss piec Muzeju nakts, a cyti skrīs preteimā sovam pyrmajam maratonam, Latvejis Etnografiskajā breivdobys muzejā varēs atgiut elpu i giut jaunus īspaidus Latgolys sātā. 12 stuņdēs Jākuba katedralis prīsters Renārs Birkovs vadeis misi latgaliski, bet piec tam vysi aicynuoti kūpā ar VEF Kulturys piļs latgalīšu sadzeivis dzīšmu ansambli “Olūteņš” gūdynuot Jaunovu Mareju, […]
9. majā Jelgovys birojs aicynuoja vysus iz dzejisku pasuokumu „Vieja čukstūs īsaklausūt…”. Pasuokums puļcieja desmit vairuok i mozuok zynomus dzejnīkus nu Jelgovys apkaimis i divtik skateituoju. Vokoru atkluoja vokora vadeituoja Olita Bidzāne i Jelgovys biroja vadeituojs Valērijs Kušnirs ar šmukim īvodvuordim. Turpynuojumā uzastuoja Broņislava Dzene ar sovim sirsneigajim i jaukajim goradorbim. Sovukuort Ingūna Lipska uzastuoja […]
Latgolys Studentu centra (LgSC) folklorys kūpa „Ceidari” 5. majā ar trejom dzīsmem i trejim stuostim pyrmūreiz pīsadalieja festivala “Baltica 2015” folklorys kūpu skatē – koncertā “Montuojums”, kas nūtyka Reigys Kulturys i tautys muokslys centrā “Mazā ģilde”. „Ceidari” klauseituoju uzmaneibai pīduovuoja treis dzīsmis – „Padzīduosim mes, muosenis”, „Kū tei muna laime dora”, „Doncuot guoju ar meitom” […]
Bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) Daugovpiļs nūdaļa sadarbeibā ar Daugovpiļs piļsātys Jaunatnis departamentu 25. aprelī 19.00 aicynuoja vysys jaunīšu organizacejis, nūdybynuojumus i naformalis interešu grupys pīsadaleit jaunīšu organizaceju pasuokumā „Visi vienā maisā!”. Pasuokuma mierkis beja jaunīšu organizaceju īsapazeišona, sadarbeibys radeišona, turpmuokai kūpeigu pasuokumu i projektu realizacejai Daugovpilī. Sasatikšonys laikā nūtyka organizaceju prezentacejis, naformalis spielis, grupu […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
“Latgolys Studentu centra” Rēzeknis birojs aicynoj iz dzejiski – muzykalū pasuocīni LaLaDra aba Latgalīts Latgalīšam Draugs. 10.majā plkst. 17.00 Rēzeknē, bīdreibys “Artistence” telpuos (pretim piļskolnam). Uzastuot grybātuojus lyudzom sasazynuot ar myusim, rokstūt iz e-postu – rezekne@lgsc.lv voi zvonūt – 2853695 Gaideisim gostūs ikvīnu interesentu! Latgolys Studentu centra, Rēzeknis biroja aktivisti. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Par boltajim cimdenim i sorkonajim maisim Jelgovā… Pavasaris – laiks, kod putneni čyvynoj, sauleite speid i pučeitis zīd.Vysa dzeivuo doba mūstuos i cylvāki lobpruotuok vairuok uzatur svaigā gaisā. Lai cik biedeigi nabyutu, lelokais „cyuka” ir i palīk cylvāks, kas vysus sovus musurus izmat dobā, taidā veidā būjojūt pavasara burveibu. Lai padareitu myusu dzimtini šmukuoku, jau […]
Vasali! Bīdreibys “Latgolys Studentu Centrs” Rēzeknis birojs organizej dzejiski – muzikalū pasuocīni – “LaLadra” (Latgalīts Latgalīšam Draugs). Pasuokums nūtiks 10.majā, plkst. 17.00, bīdreibys “Artistence” telpuos, preteimā “Zeimuļam”, Krosta īlā 31. Aicynojom apmeklēt “LaLaDra” pasuocīni i padūt informaceju ari cytim cylvākim. Sovu daleibu lyudzom apstyprynuot leidz 5.majam, lai byutu skaidreiba aptuveni cik cylvāku īsarass. Taipoš vaicojom […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Taišni ar itaidu saukli – voi tu esi eists latgalīts, Rēzeknis Augstškolys Info dīnā (11.aprelī) startieja ari “Latgolys Studentu centra” Rēzeknis birojs, pīduovojūt četrys dažaidys stacejis ar aizdavumim, kuru veiksmeiga izpiļde aplīcynoj dalinīka spieji byut par eistinu latgalīti. Tyka gon papyldynuotys jau asūšuos zynuošonys, gon īsavuiceits koč kas jauns. Dalinīki atjaunuoja pamatškolys geografejis zynuošonys, raugūt […]


text:
Ituo goda 30. septembrī pi Breiveibys pīminekļa sasatyka četrys jaunīšu komandys, lai pīsadaleitu ikgadējā foto-orientiešonuos pasuokumā „Vokora styga”. LgSC Reigys birojs puorbaudieja daleibnīku zynuošonys i atjauteibu.
Beja vairuoki aizdavumi – biļdēs atpazeit īvāruojamus latgalīšu cylvākus, uzminēt dzierdātys i nadzierdātys melodejis, piec ortofoto saprast, kas par objektu attāluots kartē, lēkt klaseitis i byut pat latgalīšu – latvīšu tulkim.
Fotografejuos kotra komandai vajadzieja nūsabiļdēt ar konretim objektim: autobusu, kurs vad iz Latgolu, juouztaisa pašeits ar Fraņci Trasunu, juoatrūd restorans ar taidu nūsaukumu, kaids Latgolā nabyutu sastūpams – Niklāvs.
Piec vairuoku stunžu klejojumim pa Reigu, komandys i organizatori sasatyka folkklubā „Ala”. Piec nūpītna komandu izviertiejuma, 1.vītu dabuoja komanda ar cīši sīviškeigu nūsaukumu „Dzemde” 🙂
Vokors turpynuojās naformalā gaisūtnē, kur tyka īpazeiti jauni cylvāki, apsprīsti spielis laikā nūtykušī pīdzeivuojumi i plānuoti jauni pasuokumi.
Kai īrosts, LgSC Reigys birojs kotru godu aicynoj jaunūs studentus i latgalīšus, kas nu jau ir reidzinīki, īpazeit tyvuok Reigu i latgaliskuos vītys.
Gaidom vysus interesentus iz saceņseibom nuokušgod i aicynojom apmeklēt cytus LgSC pasuokumus itymā godā.
Agita
Reigys biroja vadeituoja
Apsaver biļdēs, kai myusim guoja!


text:
Vasals!
Ka Tu esi atraktivs, komunikabls i struodot grybūšs aktivists, tod ej i pīsavīnoj myusu Daugovpiļs biroja pulkam!
Latgolys Studentu centrs ir sabīdriska organizaceja, kas apvīnoj studejūšus i studejis beigušus jaunīšus, kurim interesej latgalīšu kultura i kuri aktivi īzasaistuos tuos saglobuošonā.
LgSC Daugovpiļs biroja mierki ir popularizēt latgalīšu kulturu Daugovpilī, īsaisteit latgaliskuos aktivitatēs Daugovpiļs jaunīšus i studentus, reikuot dažaidus kulturys pasuokumus, apvuiceibys, raksteit projektus i.c.
LgSC aicynoj breivpruoteigajā dorbā:
– web dizaineri –
Tovūs pīnuokumūs byutu afišu, logo i bukletu taiseišona;
– sātys lopys administratoru –
Tovūs pīnuokumūs byutu jaunuokuos informacejis īvītuošona LgSC lopys sadaļuos;(lobys angļu volūdys zynuošonys mes uzskateisim par Tovu prīkšrūceibu);
– žurnalistu –
Tovūs pīnuokumūs byutu Daugovpiļs biroja nūtykumu atspūguļuojums, intervejis, kai ari dažaidi roksti latgalīšu ziņu portalam (lakuga.lv).
Breivpruoteigūs dorba praksis vītys teik pīduovotys izmontojūt NVA programu „Atbalsts jauniešu brīvprātīgajam darbam”. Ituos programys ītvorūs teik slāgts leigums iz 6 mienešim i moksuota stipendeja 57 Euro apmārā.
Ka Tevi tys uzrunuoja i esi nūliems pīsavīnuot myusim, tod roksti iz: daugovpils@lgsc.lv


text:
Jaunajā godā mes kotrs gribim suokt piļdeit tuos apsajimšonys, kurys asam apsūlejuši sev vacajā godā. Taišni taipat ir ar bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” uzturātū portalu lakuga.lv , kurs ar 2013. goda 1. janvari suoc jauna dorba cielīni. Goda pyrmūs treis mienešus portala darbeibu atbaļsteis Vaļsts kulturkapitala fonds, kurs pīškeire finansiejumu Latgolys kulturys programys ītvorūs.
„Latgalīšu Kulturys Gazeta” jūprūjom ir pasaulī vīneigais latgaliski rokstūšais interneta medejs i ir palykuse par sova veida latgalīšu puļciešonuos vītu internetā, kur vysod var satikt kaidu pazeistamu, atrast kū sev nūdereigu i saistūšu.
Ari iz prīšku LaKuGa ar sovu darbeibu veicynuos pīdereibys sajiutu i styprynuos nacionalū identitati Latgolys regionā, veicynuos sabīdreibys izpratni par Latgolys kulturys specifiku i tuos vītu myusdīnu Latvejis kulturys telpā, rūsynuos īdzeivuotuojūs vieliešonūs i īspiejis īsasaisteit regiona tradicionaluos i laikmeteiguos kulturys procesūs. Jaunajā dorba cielīnī LaKuGys skaiteituojus gaida vaira originalrokstu par viesturi, kulturu i personeibom. Ari iz prīšku aicynojam pošus latgalīšus pīsadaleit portala satura veiduošonā, informejūt myus par latgaliskajom nūtikšonom sovā pusē, par sovys daiļradis jaunumim gon muzykā, gon literaturā, gon cytūs kulturys vierzīņūs.
Lels paļdis vysim, kas ir pīsadalejuši lakuga.lv satura veiduošonā da šam, kai ari vysuleluokais paļdis īprīškejai portala redaktorei Edeitei Husarei.
Nu jaunuo goda lakuga.lv jaunumim leidza vari sekuot ari portalā http://www.facebook.com/LaKuGa.lv , kai ari jūprūjom čivinejam twitter.com .
Laimeigu Jaunū godu!
Projekta „Latgaliešu kultūras ziņu portāls lakuga.lv” vadeituoja,
Vineta Vilcāne


text:
Nu 2. leidz 6. augustam Preiļūs nūteik „Atzolys” – seminars jaunīšim par Latgolys nūvoda viesturi i kulturu. Itūgod „Atzoluos” pīsadola 20 jaunīšu, leluokuo daļa nu jūs ir nu Latgolys, vysu vaira nu Rogovkys i Kuorsovys. Ari itūgod dalinīku vydā ir puors jaunīšu nu puornūvodu.
Seminars „Atzolys” teik reikuots kotru vosoru jau nu 2004. goda, itūs godu laikā jimā ir pīsadalejuši vairuoki symti jaunīšu nu Latvejis i cytu vaļstu, tymā skaitā vairuoku itūšaļt popularu latgalīšu muzykys grupu daleibnīki, jaunī autori i sabīdriski aktivi jaunīši, kas taišni „Atzoluos” ir īgivuši pamudynuojumu vāluokajai rodūšajai darbeibai i daleibai navaļstiskajuos organizacejuos. Lela daļa nu atzolīšu ari iz prīšku ir saglobuojuši interesi par latgaliskū i saitis ar Latgolu. Ituo goda „Atzolys” pyrmū godu organizej bejušī atzolīši – jaunī studenti, „Latgolys Studentu centra” bīdri.
Seminara aizdavums ir īpazeistynuot jaunīšus ar Latgolys nūvoda viesturi i kulturu, paleidzēt apsazynuot juos sovpateibys, īsavuiceit byut lapnam par sovom saknem i pīdereibu, taidā veidā veicynojūt jaunuos paaudzis interesi par Latgolu i latgaliskū, par nūvoda paguotni, šudiņdīnu i atteisteibu iz prīšku.
Itūgod seminara laikā teik organizātys vuiceibu lekcejis par vysaidom ar Latgolys kulturviesturiskū mantuojumu, šudiņdīnu i nuokūtni saisteitom temom, pīmāram, par Latgolys literaturu, latgalīšu rokstu volūdu, prezentaceju veiduošonu. Teik taiseitys interešu grupys i diskusejis, nūteik ekskurseja pa Preilim, natradicionaluos sporta spēlis. Vokorūs daleibnīki pīsadola teatralūs i muzykalūs prīšknasumūs. „Atzolu” laikā teik apgiutys latgalīšu dzīsmis, tradicionalī daņči i latgalīšu rokstu volūda, taiseita „Atzolu Avīze”.
Seminara dorba volūdys ir latgalīšu i latvīšu. Latgaliski nūteik lekcejis, praktiskuos nūdarbeibys i izklaidis pasuokumi.
Seminaru organizej bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”, tai pyldūt sovu aizdavumu – veicynuot jaunīšu īsasaistiešonu Latgolys nūvoda kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibā, koordinēt ar tū saisteitūs projektu izstruodi i realiziešonu. Bīdreiba sadarbeibā cytom navaļstiskajom organizacejom, vaļsts īstuodem i pošvaļdeibom ir organiziejuse muzykys festivalus „Muzykys Skrytuļs”, „Taiseits Latgolā”, školuotuoju vosorys kursus „Vosoruošona”, zīmys omotu školu jaunīšim i latgalīšu rokstu volūdys kursus, izdavuse dzejis antologeju „Susātivs” i c. Bīdreibys 2009. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu. Bīdreibai ir sabīdriskuo lobuma organizacejis statuss.
Seminara „Atzolys” nūtikšonu atbolsta Vaļsts Kulturkapitala fonds. Paļdis SIA „Salang-P” vadeibai i personalam par atsauceibu i kancelejis precem, Preiļu Vaļsts gimnazejis folklorys kūpai „Rūtoj” par ļusteigim daņčim i skaneigom dzīsmem!
Informacejis par seminaru „Atzolys” sagatavēja Linda Orole, seminara vadeituoja, bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” vaļdis lūcekle


text:
Latgolys Studentu centra” eistynuotais projekts „Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” 2014. godā dorbu turpynuos ar Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstu. Konkursa kuorteibā LgSC īsnīgtais projekts beja tuo 21 projekta vydā, kas sajēme atbolstu storpdisciplinarūs projektu konkursā. Portala uzturiešonai tyka pīškierti 1000 lati, i projekts tiks eistynuots nu 2014. goda 1. janvara leidz 2014 goda 1. juņam.
„Latgalīšu Kulturys Gazeta” jūprūjom ir pasaulī vīneigais latgaliski rokstūšais portals i ir palics par sova veida latgalīšu puļciešonuos vītu internetā, kur vysod var satikt kaidu pazeistamu, atrast kū sev nūdereigu i saistūšu.
portala lakuga.lv
vadeituoja Vineta Vilcāne
vineta@lgsc.lv


text:
Palīku rāds
Palīku rāds (anglīšu: waste management; krīvu: yпpaBлeHиe oTxoдaMи; latvīšu: atkritumu pārvaldība) — palīku (parostai cylvāka radeitu palīku) salaseišonys, transportiešonys, globuošonys, puordaris i ūtrreizeiguos izlītuošonys process. Palīku rāda golvonī snāgi – samazynuot palīku nalobū ītaku iz ļaužu veseleibu, izglobuot apleicis dereigumu ļaudim dzeivuot, guorbeit i atjaunynuot dobys resursus.
Latgaliskuo termina etimologejis pamatā – tautys lītysvuords rāds, cielīs nu laikvuorda riedeit.


text:
Škūrsteitivs
Škūrsteitivs (ci Puorstaipteikla škūrsteitivs ci puorsavieriejs) irā softa aplikaceja kab ruodeitu, navigētu i maklātu informaceju Puorstaipteiklā. Sevkuru informacejis gabaleņu (resursu) identificej URL adress - tei var byut teikla lopa, obrazeņš, video ci kaids cits turīņs.[1] Nūruodis (hipersaitys) resursūs ļaun lītuotuojim vīgli puorīt škūrsteitivā nu vīna resursa da cyta.
Škūrsteitivi gon vysulobuok pīmāruoti, kab puorsavārtu uorejūs teiklu resursus, bet jūs var lītuot ari privatūs teiklu ci lokalu failu ruodeišanai. Goduos, ka puorsavārtivam irā eipašs režims (nadaslēdzis režims ci Offline mode), kur mozuok drūšuma kontroles nakai verūtīs publisku turīni.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Škūrsteitiva viesture suocās 1980-tū godu beiguos, kad nazcik tehnologeju ļuove Tim'am Berners-Lee radeit pyrmuo puorstaipteikla (World Wide Web) arhitekturu. Jau ogruok Ted's Nelson's i Douglas Engelbart's beja radejuši hiperteksta sapratīni. Hiperteksts beja vīns nu centralim konceptim ari Puorstaipteiklā. Cyti koncepti beja URL adress (Uniform Resource Locator - vīndabeigais resursa vītruods), HTTP protokols (Hypertext Transfer Protocol - hiperteksta puorsyuteišonys protokols), i markēšonys volūda HTML.
Pyrmuo ārtuok lītuojamuo i grafisko škūrsteitiva NCSA Mosaic pasaruodeišona 1993.godā nūvede pi Web'a lītuošonys strauja pīauguma. Marc's Andreessen's, kurs vadeja Mosaic dorbus NCSA organizacejā dreiži suoca sovu uzjāmumu, kū nūsauce Netscape, i radeja pyrmū komercialū škūrsteitivu Netscape Navigator 1994.godā, kas dreiži kliva populars, i jū popularitates maksimuma breidī lītova 90% nu vysim puorstaipteikla lītuotuojim.
Microsoft dreiži radeja sovu škūrsteitivu Internet Explorer 1995.godā, i suocās pyrmī "škūrsteitivu vaidi" (browser war). Izmantojūt sovu monopola poziceju operaceju sistemu tiergū, Microsoft varēja audzēt sova škūrsteitiva popularitati - i ap 2002.godu jū lītova kaidi 95% nu Web'a lītuotuojim.[2] Vāluok, kad pasaruodēja cyti lobi konkurenti - Firefox, Safari, Opera, Google Chrome, tod Explorer'a tiergus dale samazynuoja da 56.8%.[3]
Napaseņ škūrsteitivi atsateistej ari iz pruottelefonim. Lītuojūt Web'a biblioteku WebKit, irā pataiseiti softa rysynuojumi iz Google Android (operaceju sistema Android), Apple iPhone (operaceju sistema iOS), Nokia (softa platforma S60) i iz Palm (operaceju sistema webOS). Nu vysu jaunuokais škūrsteitivs irā Google pataiseitais Google Chrome (ari lītuoj tū pošu WebKit biblioteku). Tierga dale jam strauji aug.
Softa funkcejis[pataiseit | labot pirmkodu]
Lītuotuoja sadurs[pataiseit | labot pirmkodu]
Lelajai dalei nu škūrsteitivim irā kūpeigi taidi sadura elementi:
- "Atpakaļ" i "iz prīkšu" (Back i forward) pūgys, kab atsagrīztu ogruokā lopā, ci ītu škūrsteišonys viesturē iz prīkšu.
- Škūrsteišonys viesture (Browsing history) - saroksts, kur radzomi resursi, kas pīpraseiti ogruok.
- "Atsvīžeit" (refresh ci reload) pūga - kab pīpraseitu tū pošu resursu vēļ reizi.
- "Stop" pūga, kab prīkšlaiceigi beigtu resursa pīprasejumu.
- "Sātys" (home) pūga, kab atsagrīztu lītuotuoja sātyslopā.
- "Adresa lūdzeņš" (address bar) kab īraksteitu URL vītruodu ci adresu.
- "Meklēšonys lūdzeņš" (search bar), kab īraksteitu terminus maklātivā
- "Statusa jūsta" (status bar), kab attāluotu viestejumus nu softa aplikacejis.
- Mierīņa īstateišana (zooming), kab tekstu lelynuotu ci mozynuotu.
- Meklēšona lopā (Ctrl+F)
Drūšeiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Leluo dale škūrsteitivu atbolsta HTTPS protokolu i pīduovuoj veidus, kai iztreit Web'a kešu, glabiņus i puorsavieršonys viesturi.
Standartu atspaids[pataiseit | labot pirmkodu]
Ogruok škūrsteitivi lītoja vīnkuoršu HTML verseji, vāluok jī paplatynova HTML volūdys vareibu, irā ari atspaids GIF, JPEG, PNG obrazeņu formatim, CSS stiļam, nazcik mediju formatim. Suocūt nu HTML5 Web'a lopu autori var īlikt audio i video failus (pīvadumam, Ogg Vorbis formatā), nalītuojūt Adobe Flash, ci cytus papiļdejumus.


text:
Vikipedeja:Kai papiļdeit rakstīni
Vikipedeja dora pa sovim «viki» principim: sevkurs puslopys gosts var papiļdeit ite radzamūs rakstīņus i puormejumu iz reizis ite varēs apsavērt. Zamuok sastuosteits, kai pošim redigēt Vikipedejis puslopys, lītuodamim viki-apzeimīņus.
Apsaverit taipoš:
- Paleigs suociejim;
- Kai sastateit rakstīņus;
- Kai pasaukt rakstīņa;
- Nūsacejumi un nūruodejumi — Vikipedejis kūpeigī nūsacejumi deļ stiļa, strukturys i rakstīņu nūformiejuma.
Izraudzeit jaunuos damanis varit "Smiļkšu skreinē"
Puslopu ruodeklis
Pamats[labot pirmkodu]
Nagryuts redigēt puslopys tekstu «viki» apleicē. Kod damīgts iz vuorda «edit» (viersā; ci iz nūruodis «edit» rakstīņa viersejā daļā pa lobai), puslopys izavierīņs mejās – redigiešonys apleicē suoku teksts irā na vīņ skaitoms, a i lobojams, lītojūt Vikipedejis seviškuos zeimis. (Tai saucomū markiešonu «viki», ap kurū sastuosteits zamuok.)
Tuoļuok:
- padorit grybamūs puormejumus;
- eiši aprokstit padareitūs puormejumus;
- damīdzit «en:Show preview» i puorsaverit, ci tekstu puormejūt navā atsarodušys klaidys;
- kod vyss izaver parādā, mīdzit «en:Save page».
Jius varit mīgt iz "Diskusejis" i apsavērt dūmu meita, kur Vikipedejis lītuotuoji apsprīž rokstomū. Mīdzūt iz "+" dasalīk jauna tema, tok varit taipoš papiļdeit i asūšūs rakstīņus. Ka dorot pataisejumus dūmu meitūs, lyudzami puormejumus registrejit, kai vysod, turitēs pi nūsacejumu.
Tekstu lobuošona nazkuram var ruodeitīs parūčuoka, kod asūšais rakstīņa teksts puorspīsts kurymā naviņ teksta redaktorā, tī pataiseits i piečuok otkon puorspīsts atpakaļ Vikipedejis apleicē.
Lyudzam vysus rakstīņus sastateit, verūtīs iz jūs tematiku nu neitraluo vierīņpunkta. Raugit napaļaut aptuomysku ci cīši subjektīvu pījāmumu, taipoš puoreigu emoceju. Vysod īlicit nūruodis iz informacejis olūtim, kuru izlītuoti sastotūt Jiusu rakstīņus. Ite byus i lobs paleigs citym Vikipedejis gostim, kab jī varātu papiļdeit Jiusu rakstīņus i daudzi kuo nu jauna dazynuot. Citatus varit apzeimēt akademiskai, kai (Example, 2004, pp 22-23), ci ar viersejū darunys skaitleiti 1 , tys paleidzēs atrast jū rakstīņa beiguos asūšajā nūruožu sarokstā.
Kod jaunais rakstīņs sastateits, irā nazcik lobu vareibu:
- lītuot Tematiskuos nūruodis, kab izraudzeitumet jau dasītūs rakstīņus.
- lītuot Search pūgu, kab dalyktumet Vikipedejis rakstīnim radneigūs i īlyktumet nūruodis iz taidim rakstīnim.
Eišuok pasokūt – turitēs pi nūsacejumu: tys nagryuši i cīši līteigai.
Nazeimeigi papiļdejumi[labot pirmkodu]
Registrietom puslopja lītuotuojom piec kaida naviņ roksta maineišonys ir vareiba pasludynuot sovys darbeibys kai «maznūzeimeigys» - tas cīšan īsakuomi, kad lobuojomim nav lela ītoka iz roksta pirmiejū īguodu. Pi taidim pīskaituom drukavys ci ortograpejys klaidys, kaidas naviņ nūformiejuma maineibys, puora vuordu mejšonu vītom i leidzeigys darbeibys. Taipat par maznūzemeigom dievejomi interviki nūdrūšinuojumi –saitys, kategorijys un citys «strukturuos» lobuojumys, kuri pošam rakstīkom narāduos puorejū Vikipedejis gostu vieriebys cīneigi.
Sevkurai cytai maineiboi rokstūs daīt tykt zinuomai cylvākim, kas tura iņteresu ap juo tematiku. Ij maineiba, kas dasadūruse tik da vīna vuorda, skaituoma par svareigu, kab spiej da serdys mainiet rokstā liktū informaceji.
Lelums Vikipedeja lītuotuoju pi puslopa skaiteišonys maznūzeimeigūs labuojuomus aplaiž bez seviškys maneibys, i daže jim dūta vareiba maznūzeimeiguos maineibys nūglobuot, kab natēreitu laika seikumīm. Par tū sevkuram roksta lobuotuojom daīt cīšan apdūmuot ci par tīsu juo veiktuos maineibys napamet ītaku iz vysa roksta dūmu.
Bez eistonas vajadzeibys namīdzīt izvēlis «maineibys skaitiet kai maznūzeimeigys», bo tai īstateita viņ prīšk rokstu „kosmetisku proceduru” doreituoju porūceiguma.
Anonimim (bez sova slāgvuorda i paroļa) puslopa gostym nadaīt vareibys statiet maznūzeimeigūs lobuojumys, kab taida vareiba dasalaistu lelu breivi vandaļu ļauneibom.
Ite vēļ vīns īguods, par kū līteigi registrietīs Vikipedejis apleicīnē.
Viki-markiešona[labot pirmkodu]
Zamuok Jyusu tiemiebai pīduovuota Vikipedejis redigiešonys vareibu tabele ar pīmārim. Atguodynuojums, cikuom vēļ naasat drūši par sovu darbeibu rezultatim Vikipedejis apleicīnē, īvārūt lyugumu lādeit vysis savys dareišonys «smiļkšu skreinē».
Padalis, aiļkūpys, saroksti i ailis[labot pirmkodu]
... tuoļuok byus vēl...


text: profesionalni vysavace, cisteni, - vysavace hyundai, usb vysavac, - vysavace listi, vysavac s vodni filtraci, - filtr do vysavace, vysavac rainbow, - jezirkovy vysavac, vodni vysavace, - vysavace do auta, vysavac bosch, - vysavac na popel, vysavac narex, - vysavace lux, aku vysavac, - tepovac, vyprodej, - mluvici vysavac, krbovy vysavac, - vysavace, automaticky vysavac recenze, - sacky do vysavacu, vysavace lg, - vysavace elektrolux, filtry do vysavacu, - vysavace daewoo, hadice do vysavace, - jezirkove vysavace, porovnani robotickych vysavacu, - roboticke vysavace recenze, kvalitni vysavac, - krbovy vysavac popela, vysavac miele, - sackove vysavace, zahradni vysavace, - vodni vysavac eta, vysavac test, - vysavace philips, filtry do vysavace, - automaticky vysavac, mountfield, - mini vysavac, vysavac aeg, - vysavac trilobit, nejtissi vysavac, - vysavace test, test robotickych vysavacu, - nove vysavace, centralni vysavace smart, - parni vysavace, test vysavacu, - roboticke vysavace srovnani, rozmery vysavace, - rainbow vysavac, nejlepsi roboticky vysavac, - jaka je cena, vysavac akumulatorovy, - parkside vysavac, vysavac hyundai, - nejlevnejsi vysavace, vysavac homefriend, - bezsackovy vysavac, vysavac zelmer, - vysavac popela s motorem, vyber vysavace, - rohnson, vysavac clatronic, - vysavac 12v, vysavace miele, - v praha, brno, ostrava, plzen, olomouc, vysavace vorwerk, - kolik stoji, vysavac progress, - centralni vysavace beam, zahradni vysavac, - 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10, prumyslove, - roboticky vysavac, opravny vysavacu, - bateriovy vysavac, automaticky vysavac robot, - vysavace samsung, cyklonove vysavace, - recenze robotickych vysavacu, centralni vysavace electrolux, - vysavace panasonic, d test vysavace, - nejlepsi vysavac, vykonny vysavac, - jaky vysavac, bezsackove vysavace test, - inteligentni vysavac, bezdratovy vysavac, - prumyslovy vysavac pro suche i mokre cisteni, dilenske vysavace, - centralni vysavace, prumyslovy vysavac, - vysavac vorwerk, vysavace clatronic, - ve sleve se slevou, nejžádanější a další.


text:
Dadurekrans
Dadurekrans (anglīšu: touchscreen, touch screen; krīvu: ceHcopHый эkpaH; latvīšu: skārienekrāns, skārienjutīgs ekrāns) — elektroniskys ītaisis ekrans, kurs var na tik paruodeit informaceju, a i juos dabuot.
Kod lītuotuojs dadurekranā damīdz atsateikūšū vītu, piersta dasadyurīņs puormejams par informaceju i nūdūdams programaturai. Partū dadurekrans var atmeit klaviaturu, peli, gaismys zeimuli i leidz. paleigītaisis.
Dadurekranus tur datori, pruottelefoni, terminali (pīv., kopejneicuos apskaitei dareit, bankūs ailis numerim izdūt i tt.).


text:
Īsasuokūt jaunajam vuiceibu godam, Rēzeknis LgSC birojs na viņ suocs jaunus dorbus i projektus, bet i pabeidz īsuoktūs. Maijā beja aizsuokts projekts „Zynuot”, kas paredzieja naformalys apvuiceibys pa Rēzeknis nūvoda školom par vysu, kas nūteik apleik Latgolā i kas pi tuo “vaineigi”. Tai kai pavasarī Rēzeknis biroja komanda napaspēja izbraukuot paredzātuos školys, tod nu īsuoktū pabeigs oktobrī. Paredzēts apcīmuot Rykovys, Feimaņu i Gaigalovys pamatškolys, kai ari Maltys vydškolu. Pa vosoru asom uzjāmuši energeju i jaunys idejis, deļtam rudiņs izbraukumūs vuicēsimēs i izzynuosim aktualuokūs nūtykumus, īvārojamuokūs cylvākus vēļ cytaidā veidā. Kaidā? Tū nu redzēsit piec padareituo!
Lai myusim i jiusim ražeigs rudiņs!
Ingūna


text:
23. apreli LgSC Reigys birojs i pasuocīņa gosti pavadieja jūku i smīklu gaisūtnē. Anekdošu turnirs “Īd[k]ārdynuosim pavasari ar smīklim” kopejneicā Leningrad ruodīs, ka beja patīšom izadevs. Veiri stuostieja anekdotus, a meitinis beja žūrejā. Ka suokumā lykuos, ka vysu nūteiks punkti, tod beiguos saprotom, ka patīseibā itaidā pasuokumā vysu nūsoka smīklu daudzums. Par sīvīšu favoritanekdotu kliva Gunāra Igauņa “pyucis klipšu” anekdots! Bet kaids tys beja, tū naatkluosim. Tys, kab tu atītu iz nuokušū anekdošu turniru i pats dzierdētu! 🙂
Ceram, ka mutvuordu folklorys apmaiņa bejuse veiksmeiga i jius kotrs esit aizguojuši iz sātu vysmoz par vīnu anekdotu sovā pyurā bogotuoki! 🙂
Reigys birojs
Ite ari puors foto šaļtenis nu pasuokuma:


text:
ZPD nedeļa niuļa byus golā. Vysu nedeļi kabinetu gōze riņčī. Maņ tys, maņ itys! Kai jau kotru godu. Bet na jau par tū gribu pazadaleit ar pasauļi.
Itymā godā gribieju testeit vysjaunōkōs tehnoloģejas. Nikaidu vaira diskešu/CD/USB Flešku. Nikō arhaiska! Viņ teikls! I zynat? Aizgōja tei dzela.
Par vysu pec kōrtas. Saaicynōju sovus škoļnīkus, kurim beju dorba vadietōjs, Google Wave. Uļtimats! Vyss viļņūs :) Sōkam ar dorba strukturas izstrōdi. Viļņam dalyku MindMap gadget’u un salykam vysu pa plaukteņim.
Un tod jau sōkās dorbs pi poša ZPD. Sarunōm sprosta. Sōkumā viņ teksts — nikaidas nōformiešonas. Tū uz beigom. Vysu darām Google Docs servisā. Dyžan parūceigi IMHO.
Vīns myusim beja autors, ūtrais lītōtōjs ar lobōšonas tīseibom. Apsprīdes nūtyka “viļņūs”, rakstiešona un lobōšona “dokūs” :) Gōja kai pa dīgu! Saprūtams, ka beja rezerves kopijas fleškōs, koč i “eisti veiri bekapus nataisa!” :) Dužan labi, ka “viļņī” var īsvīst ari vysaidus failus (word dokumenti, prezentacejas, biļdis un laikam vāļ vysu kū). Nu i, saprūtams, beja apsprīdes runojut sovā storpā bez tehnikas īzajaukšanōs.
Prīca i par tū, ka sagōja lobs praktiskais empiriskais pietejums. Uz vīnas nu školas dorba stacejom uzlykam web serveri un tod pacāļam Moodle e-apmōceibas CMS. Pabaksteits tyka vyss: lītōtōji, kursi, testi. Rezultatus dorbā, i gotovs! Ņiuļa jōzagatavej “uz rajonu”. Byus lelōka skate ar cytom bejušō rajona školom.
Lobs dorbs, kas padareits. I jaunōkōs tehnoloģejas ir paraudzeitas. Koč i “dokus” lītoju ikdīnā, “viļņōšona” beja kas jauns. Fantastisks reiks kūpejam dorbam, ja nav īspieju acarast fiziski kūpā. Ideals projektu realizacejai starp vaļstim. Vāļ viņ jōsajiudz ar Google Calendar un coworkings var īt pynlōs burōs.
ZPD nedēļa
ZPD nedeļa niuļa byus golā. Vysu nedeļi kabinetu gōze riņčī. Maņ tys, maņ itys! Kai jau kotru godu. Bet na jau par tū gribu pazadaleit ar pasauļi.


text:
Uŗa!!! VLC ir izgōjuse jauna verseja. IMHO lobōkais video atskaņōtōjs acateistās. Tys labi. Seikaikais ir tys, ka jam ir jauns izskots. Nu svareigim jaunumim: jaunu kodeku atbolsts (Dirac, Atrac3, APE utt.), uzlobōts dorbs ar subtitrim, var īkōrtōt mediabiblioteku, albumu vōceņu atbolsts.
Līki saceit, ka http://www.videolan.org/ gōž nu kōju. Maņ nūviļkt *.7z arhivu (nacīšu vysaidus instalatorus) viņ nu 6.reizes izadeve. Pi pyrmōs palaišanas parōdē lūgu, kura agrōk nabeja:
Labi, ka pabreidina ļauds par īspiejamōm darbeibom. Taida izaver jaunō seja:
File/Open lūgs kai vysod pateikami pīdōvoj vasalu koponu ar formatim:
Nu i beigom programmas īstatiejumu lūgs:
Te kai jau pīrosts vysaidu īstatiejumu ir da vamta. Loba ziņa pyrmūdīnai! Byus kaida kina jōpazaver. I jōpagaida ubuntam optimizieta paka kaidā repozitorijā.


text:
Aplauzīņs. Lels. Žurnals uz kuru es bejau pazarakstiejīs uz vasalu godu portrauce publiceitīs :( Fak! Republika.lv sekō cytu manis laseitū izdavumu pādōs (TEV; Kas notiek?). Bet īprīcinō cīneigō aizīšana. Beja paziņōjums, ka nu posta atīs zeimeite, kur īzarast pec naudas par nasajimtajīm numurim. Padūmōju: “Bļa, davka rindōs utt.” Bet! Atgō viestuļa ar gotovu īsnīgumu, kur jōīroksa sovs vōrds un konta Nr. uz kurāņi porskaiteit naudu. Bez tam vydā acaroda ari aplūksne, apzeimōgūta kai “Dienesta” (pošam nav jōpierc marka!). Vot tai – vyss civilizeiti – kak B лyдшыx дoMax Пapижa!
Nazynu viņ, kai īs ar naudas atmoksu. Varbyut byus godu jōgaida ;) Bet cereisim uz tū lobōkū. Žāļ viņ, ka nabyus vaira kū siežūt uz pūda palaseit un padūmōt par aktualitatem…


text: prodam roboticky vysavac, porovnani robotickych vysavacu, - vysavac test, vysavace clatronic, - vysavace wax, detsky vysavac, - automaticky vysavac robot, vysavac dusty, - vysavac vodni, vorwerk vysavac, - tycove vysavace, vysavac panasonic, - rucni vysavac test, 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10, - vysavace test, vysavac listi, - bateriovy vysavac, nove vysavace, - testy vysavacu, v trinec, ceska lipa, trebic, znojmo, - podlahove vysavace, vodni vysavac eta, - vysavac na vodu, vysavac lg, - mini vysavac, vysavac samsung, - vysavace electrolux, test rucnich vysavacu, - hyla vysavac, v jablonec nad nisou, mlada boleslav, - test vysavacu, roboticky vysavac goddess, - vysavac narex, vysavac trilobit, - auto vysavac, vysavac aeg, - vysavac na popel, bezsackovy vodni vysavac, - vysavac s rotacnim kartacem, bazenove vysavace, - vysavac recenze, vysavace zelmer, - sacky do vysavace miele, kolik stoji, - vysavac sencor, pytliky do vysavace, - saci vykon vysavacu, cyklonove vysavace, - zahradni vysavace, vysavace panasonic, - vysavace do auta, roboticky vysavac diskuze, - vysavac zelmer, bosch vysavac, - vysavac na mokre vysavani, vodni vysavace, - roboticky vysavac zkusenosti, parni vysavac, - hubice na vysavac, vysavace rowenta, - test vysavac, vysavac na listi, - vysavac daewoo, prumyslovy vysavac pro suche i mokre cisteni, - vysavace rainbow, vysavac popela s motorem, - profesionalni vysavac, tycovy vysavac electrolux, - stavebni vysavac, v chomutov, prerov, prostejov, - roboticke vysavace recenze, viceucelove vysavace, - filtry do vysavacu, hubice k vysavaci, - vysavac tycovy, aku vysavace, - vysavace samsung, vysavac vorwerk, - vyprodej, vysavac na plovouci podlahu, - multifunkcni vysavac, recenze vysavacu, - vysavac fagor, jezirkovy vysavac, - vysavac do bazenu, robot vysavac, - domaci vysavace, v liberec, hradec kralove, ceske budejovice, - opravy, profesionalni vysavace, - pujcovna vysavacu, rucni vysavac electrolux, - vysavac na plovouci podlahy, hodnoceni vysavacu, - vysavac pro alergiky, sackove vysavace, - akumulatorovy vysavac test, jezirkove vysavace, - vysavac wax, prodam vysavac, - vysavace aeg, slevy a další.


text:
Patiemieju ziņas…
Ik mienesi ziņōs pasarōda paziņōjumi nu Vaļsts Kontroļa. Tagad tī par šefu Inguna Sudraba. Bōba nu banku biznesa. Laikam apnyka labi dzeivōt un sazagribē izdareit kū ni beis lobu tautas lobā. Tai vot revidej vysu i bysus. Vysu laiku acaklōj vysim zynamas lītas: vaļsts aparats apād myusu naudu. Svaidās ar banknotem pa labi, pa kreisi kai varūņi ķinā “Dumb and Dumber”, kod jīm nogūs tyka čemodans ar $$$. Jī tai pat kai Loids, kam pascē:”Nūpierc tikai pošu napīcīšamōkū!!! Myusim naudas nav…”, gryutajūs inflacejas laikūs reikoj pasōkumus uz valla paraušanu, pierc “Zemeņu tortes”, brauc uz Kanadu tiemeit hokeji, nu seifa mīreigi pajem nx10K naudas utt utt utt.
A kai labi beja agrōk! Pi ruļa beja Černaja kungs. Beja smaideigi cylvāki. Beja labi. Nivīns naizlītō nivīnas līkas kapeikas. Porvieliešona omotā uz ūtrū termiņu. Pučes. Kliepim. Un vysim labi.
Nasmuki :( Laikam Černais beja lobais. A Sudraba – slyktō? Ci es napareizi vysu saprotu ;)
Sliktā Sudraba
Patiemieju ziņas…


text:
Šudiņ posta kastī reizē ar Jelgavas Dūmes apmoksōtu avīzi beja ari nazkaida viestule. Pazavieru adresi — muna. Viņ persona nav nūrōdieta.
Nazkaidi mašinu mozgōtōji nu “Latbema” mierķtīceigi izsyuta spamu. I kaida hrena viņ munā kasteitī īsvīsta itei syuda viestule? I nafig Volvo? Maņ Mazda vaira pateik! Mail Merge randomā izdūmoj vysaidas mašiņu markas? Piļneigi un galeigi kreisais marketings. Atdeve 0,000099%.
Ci dati nūpierkti / nūzogti ir nu CSDD ci apdrūšinōtōjim? Par kū es nabyutu porsteigts.
Nu i pi reizes. Jelgavas Dome olgoj totalus DAUŅUS! Ka cylvāks namōk laseit, ka posta kastī nav jōsvīž nikas, kas nav syuteits itam adresatam, tod Haйyx maņ taida dūme!