text:
Augstuokī Latvejis vaļsts apbolvuojumi ar Latgolu i tuos kulturu saisteitajim
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Saskaņā ar Vaļsts prezidenta Egila Levita i Ordiņu kapitula 2021. gods 22. oktobra lāmumu pīškierti 60 augstuokī Latvejis vaļsts apbolvuojumi. Treju Zvaigžņu ordiņs pīškierts 33 personeibom, Vīstura ordiņs – 11 personeibom i Atzineibys krysts – 16 personeibom, viestej Vaļsts prezidenta sātyslopa.
Augstuokūs Latvejis vaļsts apbolvuojumus sajam cylvāki, kuri izcyli kolpuojuši Latvejis vaļstei i tautai i kuru pošaizlīdzeigais, profesionalais i sabīdryskais dorbs, pylsūniskais veikums ir peļnejs augstuokū vaļsts atzineibu. Kotra atseviškais dorbs i īguļdejums ir vīnleidz izcyli viertejams i cyldynojams.
Par Treju Zvaigžņu ordiņa komanderi īcalts Dailis teatra muokslinīciskais direktors, teatra, kinys i operys režisors Vīsturs Kairišs.
Par Treju Zvaigžņu ordiņa viersnīkim īcalti scenografe i kostimu muokslineica, glaznuotuoja Ieva Jurjāne, demografs, Storptautyskuos Migracejis organizacejis puorstuovnīceibys Latvejā vadeituojs Dr. hist. Ilmārs Mežs, sabīdryskais darbinīks, 1991. gods barikažu daleibnīks Jānis Pudāns, Latvejis Universitatis Literaturys, folklorys i muokslys instituta latvīšu tautysdzīšmu semantikys pietneica Dr. habil. philol. Beatrise Reidzāne.
Par Treju Zvaigžņu ordiņa kavaleri īcalta dzīduotuoja, dirigente i muzykys pedagoge Aija Kukule.
Par Atzineibys krysta komanderi īcalta arhitekte, profesionaluos izgleiteibys kompetencis centra “Daugavpils Dizaina un mākslas vidusskola “Saules skola”” direktore Inguna Kokina. Par Atzineibys krysta kavaleri īcalts ilggadejais Bolvu nūvoda sporta školu školuotuojs i sporta treners Ulriks Pozņaks.


c: text/html

text:
Rēzeknis nūvoda Nautrānu vydsškolys strukturvīneibys Bieržgaļa pamatškolys muzykys školuotuoja, jaunūs talantu īdvesmuotuoja, Rēzeknis nūvoda jaunīšu vokaluos studejis “Skonai” veiduotuoja, kai ari talanteiga komponiste, kurai svareigi, lai bārni i jaunīši dzīd latgaliski, deļ tuo komponej dzīsmis ar latgalīšu autoru vuordim. Sajāmuse Nikodema Rancāna bolvu izcyluokajim Latgolys regiona školuotuojim.
NOMINANTI:
Anita Žogota, Nautrānu vydsškola
Imants Slišāns, Baļtinovys vydsškola
Līga Rundāne, Kuorsovys vydsškola
Veronika Dundure, Nautrānu vydsškola

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Kolnasāta 21. junī
Raidejumā gastej par Latgolys “špeka veiru” sauktais Andris Mejers nu bīdreibys “Latgolys Golds”. Ar jū teik runuots par “Latgolys Golda” aktivitatēm pošu sātā i uorpus rūbežu, kai ari par Latgolys špeka garšys niansem. Teik nūskaidruots ari, kū likt goldā Leigū svātkūs. Sižetā Guna Zvīdre atguodynuos par drūšu braukšonu pi styuris svātku laikā. Sovukuort Valentins Lukaševičs vuordineicā sasarunuos ar Juoni par svātku tradiceju maineišonūs.
Raidejumu klausīs ite.
Raidejumu taisa – Aigars Runčis, Daira Kokoreviča i Ilze Sperga


text:
Naujinē svieteis pogosta svātkus
Daugovpiļs nūvoda Naujinis pogostā 29. majā nūtiks pogosta svātki “Te rītdiena un senatne”. Svātki nūtiks viesturiskajā Jezupovys muižys parkā, kurs veiduots 19. gs. beiguos pi bejušuo Jezupovys muižys kuorma. Kai viestej viesturiskuos līceibys, par itū montuojumu juopasasoka pūļu muižnīku Šadursku dzymtai. 17. gs. Dinaburgys piļs apleicīnē pūļu muižnīks Juzefs Šadurskis iz sovys zemis izveiduoja muižu, nūsaucūt tū par Jezupovu (Juzefovu). 19. gs. beiguos Jezupovys muižu montuoja Bogdans i Marians Šahno, daudzys muižys, tymā skaitā Jezupovys muiža, tymūs laikūs palyka par kulturys centrim. Ari šudiņ Naujinis pogosts ir leluokais pogosts dzeivuotuoju skaita ziņā Daugovpiļs nūvodā.
Kai informej Naujinis Kulturys centra direktore Olga Kuzmina, pogosta svātku laikā vītejim dzeivuotuojim i gostim tiks pīduovuotys daudzveideigys nūtikšonys – i sporta saceņseibys i spēlis, i rodūšuos darbneicys i koncerti.
Naujinis pogosta svātki īsasuoks ar ūzulu stateišonu Naujinis parkā pi pogosta puorvaļdis kuorma 12.30, sovukuort Naujinis pogosta svātku atkluošonys koncerts īsasuoks 14.00 Jezupovys parkā. Koncertā pīsadaleis Naujinis pogosta īstuožu rodūšī kolektivi, tiks sveikti pogostā jaundzymušī bārni. Piec koncerta vysi vacuoki ar bārnim rateņūs teik aicynuoti iz “Mazo kariešu parādi”, kuruos laikā tiks nūsaceiti vysinteresantuok i originaluok izrūtuotī rateni.
15.00 īsasuoks mozūs muokslinīku pleners “Juzefovas parka ainavu valdzinājumā”, kurū vadeis muokslineica Anita Karpenko.
Paraleli byus vareiba leidzadorbuot rodūšajuos darbneicuos – keramikys darbneicā, origami darbneicā, daņčūs i rūtaļuos, ļautīs sejis apgleznuošonai voi izzynuot pogostā asūšuo Jezupovys parka dobys vierteibys Daugovpiļs Universitatis Zaļuos laboratorejis pietnīku vadeibā. Pa dīnu byus breivi daīmamys pīpyušamuos atrakcejis bārnim, svātku cīnasts “Muižnieka gardums”, retro foto styureits i cytys aktivitatis.
Naujinis Nūvodpietnīceibys muzejs, kas ir itūšaļt Latgolys regionā modernuokais muzejs, nu 10.00 da 17.00 pīduovuos bez moksys apsavērt muzeja ekspozicejis i izstuodis, nu 14.00 dorbuosīs omotnīku i sātys ražuotuoju tierdzeņš.
Pyrma vokora koncerta 17.50 naujinīši i gosti teik aicynuoti iz kūpbiļdis uzjimšonu. Aerofoto uzjims, nu pyrma tuo demonstrēs aerofoto tehnikys vareibys, fotografs Ivars Utināns.
Vokora koncertā 18.00 ar ļusteigom dejom skateituojus prīcynuos Naujinis kulturys centra videjuos paaudzis deju kolektivs “Dveina”, ar dzīsmem apbūrs Naujinis pogosta dzeivuotuoja i skaneiga bolsa eipašneica Zita Nitiša, nu nūslāgumā naujinīšus i gostus ar koncertu prīcynuos grupa “Dabasu Durovys”.
Naujinis pogosta svātki teik reikuoti trešū godu, ļaunūt svātku jutūnē sasatikt cylvākim, kurī dzeivoj, struodoj, vuicuos, gastej, atsapyuš Naujinis pogostā, i dūmūt vareibu īpazeit aktivu leidzcylvāku panuokumus, sasnāgumus, pasadaleit i aizraut ar sovim talantim i prasmem.


text:
Daugpiļs styprūtne
Daugpiļs styprūtne (latvīšu: Daugavpils cietoksnis), seņuok Dynaburga styprūtne (puoļu: Twierdza Dyneburg, krīvu: ДиHaбyprckaя kpeпocTb), irā stilistiskai monumentals kara apsardzeibai paradzātu statņu komplekss Daugpilī, pa obejom pusem Daugovys upei. Klasicizma stiļa ansamblis, vaļstiskuos zeimeibys mīstustateibys i arhitekturys pīminieklis, vīneigais nu 19 godu symta bez zeimeigu puormeju izaglobuojs ituo tipa kara apcītynuojums Zīmeļu Europā. Daugpiļs styprūtne nomināta UNESCO Pasauļa puormaņtīņa objekta statusam dabuot.


text:
“Laika leigučuos” 9. raidejums
Roksta autors: Latgolys entuziastu grupa “Biļdis”
Latgalīšu kulturys i goreiguo darbinīka, vaļstsveira Fraņča Trasuna pīmiņa teik saglobuota godu gaitā, 20. g.s. 90. godūs atguodojūt juo davumu Reigā, myusu dīnuos – runojūt par 1917. gods Latgolys kongresu gon Latgolā, gon vysā Latvejā. Lela nūzeime ir Fraņča Trasuna muzeja “Kolnasāta” darbeibai i reikuotajom aktivitatem, organizejūt dzymtys sasatikšonys. Par dzymtys tikšonuos tradicejom jaunuokajā raidejumā “Laika leigučuos”.
Kai Latgolai nūzeimeigu personeibu raidejums īpazeist 20. g.s. 90. godu žurnalisti Valdu Madalāni, kura atguodoj dorbu gazetā “Mōras Zeme”, radiejā“Brīvā Eiropa”, kas jaunam cylvākam beja lela uzadrūšynuošona, izaicynuojums i atbiļdeiba.
Latgolys kulturtelpys aktivitašu sadaļā turpynuosim īsavērt 6. novembrī nūtykušajā pyrmajā 13. Saeimys sēdē, atspīgelejūt nu Latgolys īvālātūs deputatu Mārtiņa Bondara (Attīstībai/Par!) i Janinys Kursītes (KPV LV) redzīni par īcerem, kū jī gryb padareit Latgolys regiona atteisteibā.
Raidejums “Laika leigučuos” taps ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys mierkprogramys “Regionalūs i vītejūs medeju atbolsta programa” apakšprogramys “Atbolsts sabīdriski nūzeimeigys žurnalistikys radeišonai medejūs Latgolys planavuošonys regionā” atbolstu.


text:
Latgolys regiona muokslinīku izstuode “Nav izņēmums”
Beidzamūs godu nūtikšonys ir spylgtai īzeimiejušys sovstarpejū saisteibu, kas globalā mārūgā ītekmej vysus zemislūdis dzeivuotuojus. Tys ir izapauds ekonomikā, politikā, veseleibys apryupē, i izjāmums nav ari muokslys pasauļs. Taipat izjāmums nav ari Latgolys regions, kur muokslys dzeive ir turpynuojusēs i atsevišku cylvāku rodūšums ir izapauds jaunūs dorbūs.
Muokslys pasauļs eistyn nav izjāmums – ari tymā pastuov reakcionara darbeiba, sabīdreibai reflektejūt par myusu dīnu jaunajom normom, ik pa laikam teik akcentātys seņ īlaistys problemys, i nikur nav pagaisušys ari myužeiguos, naizsmeļamuos temys i īdvasmys olūti. Ari muokslinīki nav izjāmums – raugūt izpaust sovu individualitati, muokslinīks vys vēļ ir pasauļa daļa, kas dorbojās vīnuotā tālu i izteiksmis leidzekļu sistemā, kur kūpeiga volūda juoatrūn na tik ar skateituoju, bet ari pošam ar sevi.
Kaida ir bejuse muokslys i muokslinīka dzeive itymā sovaidajā laikā? Voi rodūšumam tei ir bejuse atelpys šaļts nu kasdīnys steigys, kab varātu pylnvierteigai nūsadūt procesam, voi, taišni ūtraiž, jaunuo kuorteiba ir radejuse gribiešonu vēļ osuok reagēt iz apleik nūteikūšū, atlīkūt molā skrupulozitati i rodūt impulsivus dorbus?
Itamā izstuodē apsaverami 44 Latgolys regiona muokslinīku dorbi, kas raksturoj beidzamūs godu sajiutys, fiksejūt kai puormainis, kas puorjāmušs kasdīnys dzeivi, tai namaineiguos vierteibys, kas godu gaitā vīnoj pasauli kūpeigā muokslys volūdā.
Izstuodē pīsadola:
Alīna Petkune, Agita Zemīte, Ludvigs Bērziņš, Aivars Bulis, Ilgvars Zalāns, Ilona Linarte Ruža, Dace Pudāne, Anastasija Dubovska, Žanna Vērdiņa, Svetlana Saveļjeva, Aiva Žūriņa, Inguna Liepa, Imants Haņeckis, Ingūna Levša, Ilze Griezāne, Ēriks Volonts, Anna Silabrama, Sanri, Nataļja Marinoha, Eleonora Pastare, Annele Slišāne, Viktorija Grappa, Vija Stupāne, Ksenia Shinkovskaya, Kristīne Nicmane, Diāna Apele, Darja Smirnova, Edgars Vronskis, Oksana Vronska, Vēsma Ušpele, Ilona Abdulajeva, Una Gura, Dāvis Ieviņš, Valija Platace, Sarmīte Bogdanoviča, Nellija Dzalba, Viktorija Valujeva, Agra Ritiņa, Ivo Folkmanis, Uldis Čamans, Mairita Folkmane, Aleksandra Šļahova, Lilija Zeiļa, Andris Bižāns.
Izstuode apsaverama nu 22. apreļa da 26. juņa.


text:
Latgolys pūdnīku dīnuos byus konference par lītiškū muokslu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
11. septembrī Latgolys Kulturviesturis muzejā Rēzeknē nu 9.30 leidz 17.00 stuņdem nūsarysynuos zynuotniski pietnīciskuo konference par Latvejis lītiškuos muokslys aktualim vaicuojumim. Konferencē dasadaleit varēs bez moksys.
Konferencis atkluošonā runuos Latgolys Kulturviesturis muzeja direktore Anastasija Strauta, piečuok varēs dzierdēt muokslys viesturneicys Mg. art. Evijis Vasilevskys stuostu par tū, kai topa gruomota “Evalds Vasilevskis (1953–2018)” par keramiki Evaldu Vasilevski.
Taipoš konferencis programā paradzātys vairuokys lekcejis – “Bazneicu tekstilejis Latgolā i tūs ītekme sadzeivis kulturā”, kū vadeis Dr. hist. Aija Jansone nu Latvejis Universitatis Latvejis viesturis instituta Etnologejis nūdalis, “Juoņa Pujāta (1925–1988) keramikys kolekceja Latgolys Kulturviesturis muzejā”, par kuru stuosteis Evita Kozule i Ināra Krancāne, muzeja kruojuma specialistis, “Namaterialuo kulturys montuojuma saroksts. Aktualitatis.”, kū pasnēgs Gita Lancere, kas ir namaterialuo kulturys montuojuma eksperte.
Dalinīki varēs dzierdēt ari stuostus “Pīminis moneta “Latgolys keramika”” i “Pīminekļa izveide Juoņam Pujātam (1925–1988) Rēzeknē”.
Piec lekcejom paradzāta ekskurseja Latgolys Kulturviesturis muzeja keramikys ekspozicejā i slāgtajā kruojumā, sovukuort zynuotniski pietnīciskuos konferencis beiguos tuos dalinīki brauks iz bedris tipa atkluotys guņs molkys cepļa kurynuošonu Andra Ušpeļa dzeivis i dorba vītā, Rēzeknis nūvodā, Gryškānu pogosta “Moldedžūs”.
Konferenci organizej Latgolys Kulturviesturis muzejs sadarbeibā ar Latvejis Nacionalū kulturys centru.


text:
Kulturys īsacejumi vosorai: kū dareit vosorā Latgolā?
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Itūreiz portals Lakuga.lv uzrunuoja vairuokus Latgolā i Latvejā zynomus cylvākus, vaicojūt, kuri byutu tī pasuokumi Latgolā, kurus, piec jūs dūmu, nūteikti vajadzātu apmeklēt. Puorskaiti i īsadvesmoj sovom vosorys nūtikšonom!
Daugovpiļs Eiropys Kulturys golvyspiļsātys dasacejuma grupys koordinatore i Daugovpiļs Kulturys puorvaļdis pasuokumu organizatore Diāna Soldāne pavysam nūteikti īsoka ītūvosor pagasteit Daugovpilī, partū ka piļsātā sūluos byut “korsta” pasuokumu programa. Vysupyrma 21. junī Andreja Pumpura skverā byus īleiguošona – sasadzīduošona ar folklorys kūpu “Svātra” i skaņu meistaru Aleksandru Maijeru, vaiņuku veišona ar Intu Reču, juoņuzuoļu izmontuošonys muoksla ar Dzintru Abaroni, sīra vuoreišona ar Viju Kudiņu i dobys fotostudeja ar Reini Balodi.
Sovpus juļa sastdīņu vokori Daugovpilī byus eipaši kruošni, partū ka Dubrovina parkā kai dzeivuotuoji, tai gosti varēs nasteidzeigai baudeit dažaidu stilu breivdobys koncertus.
Sovpus aktivuos atpyutys i laivuošonys specialists Dagnis Tihovskis nu uzjāmuma “Atpūta Ludzā” īsoka apmeklēt Sātys kopejneicu dīnys Ludzys pusē, kurys nūtiks 23. i 24. julī. Uzjāmums “Atpūta Ludzā” ari paguojušajā godā pīsadaleja itymā pasuokumā. Dagnis stuosta, ka itūgod gaidomi koncerti iz plūsta Mozajā Ludzys azarā, kurus varēs baudeit nu krosta, kajaka voi iz SUP dieļa.
Sātys kopejneicu dīnys Latgolā itūgod nūteik četrūs dažaidūs datumūs – 2.-3 julī Preiļu, Aglyunys i Leivuona pusē; 9.-10. julī Augšdaugovys i Kruoslovys pusē; 23.-24. julī Rēzeknis i Ludzys nūvoda pusē i 28.-29. augustā Zīmeļlatgolā – Bolvu nūvodā. Vaira informacejis, īmūt tyvuok datumim, byus daīmama sātyslopā latgale.travel.
Latvejis Radejis personeiba Daira Zīle īsoka vairuokus lela mārūga pasuokums dažaiduos Latgolys vītuos. Jei pīzeist, ka pyrma juoizceļ 18. junī, gaidomais Lelais latgaļu tiergs Ludzā. Kotru godu vosorys saulgrīžu laikā Ludzā sasateik vītejī amatnīki, lauksaimnīki, muojražuotuoji i dzīduotuoji nu vysys Latgolys. Nav nūslāpums, ka mozajim uzjiemiejim pandemejis laiks beja cīši gryuts. Itamā vosorā latgaļu tiergs ir jauka vareiba atbaļsteit vītejūs ražuotuojus, īsaguodojūt jūs produkceju. Taipat Ludza vysod ir skaista vīta pastaigom i atpyutai pi azaru.
Vēļ Daira aicynoj apmeklēt 19. juņa koncertu Lūznovys muižā, kur uzastuos varganiste Iveta Apkalna. Iveta sovā koncertprogramā izpiļdeis J.S. Baha, F. Lista i Š.M. Vidora skaņdorbus. Apkalna ir pasauļa leimiņa muzike, i juos gasteišona i koncertiešona dzymtajā pusē vysod ir eipašs nūtykums.
Bet tymā pošā Lūznovys muižā 17. julī nūtiks ari kasgadejais muokslu i garšu festivals “Mākslas pikniks”. Tei ir vareiba ainaviskajā muižys parkā svaigā gaisā na viņ baudeit iedīņus i dzierīņus, tok ari apsavērt muokslys dorbus, performancis i vokora eipašū koncertu. Ituo goda programa vēļ nav izziņuota, tok tys nūteikti byutu apmekliešonys vārts pasuokums deļtuo, ka Lūznovys muiža i parks ir gleznainā vītā ar vairuokim dobys apsavieršonys objektim ari natuoli, i taipoš festivala kulturys programa paradzāta vysaidom gaumem.
Itūvosor, 6. augustā, Daugovpilī, stadionā “Lokomotīve”, gaidoms seņ nabejs nūtykums – ar koncertu “Gads bez kalendāra” iz skotuvis kuops “Prāta Vētra”. Vaira pat napīmiņu, kod pādejū reizi “Prāta Vētra” ir bejuse Latgolā, tok itūvosor tys otkon nūtiks. Vareiba latgalīšim i gostim pavysom tyvai dzierdēt vīnu nu pīcu “Prāta Vētras” vosorys koncertu Latvejā.


text:
Ludzys igauni aba luci beja Vitebskys gubernis Ludzys aprinčī dzeivojūša katuoļticeigūs Latvejis igauņu etniskuo grupa. 20. g.s. Ludzys igauni aizviņ vaira suoce lītuot latvīšu i latgalīšu volūdu i sovu pādejū volūdys pratieju zaudēja 2006. godā. Gruomotā “Ludzas igauņu pasakas” apkūpuotys 19. g.s. beiguos–20. g.s. suokuos ekspedicejuos pīraksteituos lucu puorsokys. Tuos ir unikals etnografiskys, mitologiskys i leksiskys materials.
NOMINANTI:
Aldis Bukšs, detektivromans “Parādu piedzinēji”
Latgalīšu kulturys gazeta LaKuGa.lv
Latvīšu folklorys kruotivis digitalais arhivs Garamantas.lv
Luisa Kerola gruomotys “Alise Breinumu zemē” tulkuojums latgaliski Latvejā i Īrejā


text:
“Pi myusim Latgolā” saruna ar VARAM ministru Kasparu Gerhardu
Goda nūslāgumā, kod izviertejam padareitū i kaļam jaunus planus, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji sasatyka ar Vidis aizsardzeibys i regionaluos atteisteibys ministru Kasparu Gerhardu, kab apsprīstu Latgolai aktualus vaicuojumus.
Kaspars Gerhards nūruoda, ka VARAM itūšaļt struodoj pi tai sauktuos Latgolys programys. Planavuots palelynuot finansialū atbolstu, kab veicynuotu regiona atteisteibu kūpumā. Taipoš planavuots veikt lobuojumus Latgolys SEZ lykumā, kab pošvaļdeibom byutu vareiba ītekmēt nūdūkļu atlaidis regiona uzjāmumim. Nūteik aktiva sadarbeiba ari ar Latgolys planavuošonys regionu. Regiona atteisteibā lela nūzeime ir nūdarbynuoteibai. Kaspars Gerhards nūruoda, ka juosekmej jaunu dorba vīta radeišonu.
Kab sajimtu objektivu redzīni par situaceju Latgolā, Kaspars Gerhards pats personeigi rauga apmeklēt sasatikšonys ar regiona uzjiemiejim, pošvaļdeibu puorstuovim i Latgolys planavuošonys regiona darbinīkim. Jis pastreipoj, ka Latgolys planavuošonys regions uzruoda augstus i kvalitativus rezultatus.


text:
Vasals/a!
Bīdreiba "LgSC" reikoj četru dīnu izgleitojūšu i izzynūšu seminaru jaunīšim par Latgolu, tuos personeibom i procesim. Dasasaceit seminaram vari, aizpyldūt datus par sevi. Vaira informacejis par seminaru var izzynuot sātyslopā lgsc.lv
.
Nūrisis laiks: 11.–14.08.2022.
Nūrisis vīta: Rekovys vydsškola, Bolvu nūvods
Daleibnīku vacums: 16–25 godi.
Naskaidreibu gadīnī zvoni 22040611 voi roksti iz epostu lgsc@lgsc.lv
.
Seminara nūtikšonu finansiali atbolsta Sabīdreibys integracejis fonds nu Kulturys ministrejis daškiertūs Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu, kai ari Latgolys kulturys programa, kurū eistynoj Vaļsts kulturkapitala fonds i Latgolys regiona atteisteibys agentura ar AS "Latvijas valsts meži" atbolstu. Seminara reikuotuojs – bīdreiba “LgSC”.


text:
Naujinē aizvadeits folklorys kūpu sasadzīduošonys pasuokums
11. septembrī Naujinis pogosta Juzefovys parkā nu jau pīktū reizi nūtyka folklorys kūpu sasadzīduošonys pasuokums “Atvasara Juzefovā”, informej Naujinis kulturys centra vadeituoja Olga Kuzmina.
Viesturiskajā Juzefovys parkā iz rodūšuom izdareibom i sasadzīduošonu puļcejuos 10 kolektivi nu vairuoku nūvodu. Pasuokumā pīsadaleja Daugovpiļs nūvoda kolektivi – Naujinis kulturys centra folklorys kūpa “Rūžeņa” (vad. I. Zeile), Dubnys pogosta folklorys kūpa “Atzola” (vad. M. Umbraško), Neicgaļa pogosta folklorys kūpa “Neicgalīši” (vad. I. Bozoviča), Skrudalinys pogosta vokalais ansamblis “Līgaviņas” (vad. R. Almakajeva), Daugovpiļs LKC folklorys kūpa “Svātra” (vad. S. Teivāne), Kruoslovys nūvoda kolektivi – Iudreišu pogosta folklorys kūpa “Rudzutaka” (vad. A. Tuče), Izvolta bārnu folklorys kūpa “Mozī Latgalīši” (vad. S. Stivriņa), Aglyunys folklorys kūpa “Olūteņš” (vad. M. Bicāne), Krystpiļs kulturys noma krīvu vokalais ansamblis “Bariņa” (vad. O. Agafonova) i tuolī gosti nu Kūrzemis pusis – Nīcys etnografiskais ansamblis (vad. L. Zeile).
Pasuokuma dalinīkim i apmaklātuojim beja vareiba nūbaudeit duorza “stypruokuo” duorziņa – casnāga – varonū garšys spāku, īvyngrynuot pierstus muola veiduošonys darbneicā, puorbaudeit sovys atminis spiejis i zynuošonys lelformata atminis spēlē “Latvju zīmes”, kai ari ar taustis paleidzeibu atpazeit kasdīnā lītojamūs putruomus i tūs izstruoduojumus.
Naujinis kulturys centra kolektivs pasasoka Casnāgu Darbneicai Armanda Korženevska personā i Ilonai Abdulajevai par darbneicu organiziešonu, Ilmāram Locikam par atbolstu gostu uzjimšonā, Reginai Prohovskai par gordū mīlastu, Valdim Grebežam par ārtū deju greid, Naujinis nūvodpietnīceibys muzeja kolektivam par pasuokuma dalinīkim pīduovuotū vareibu apsavērt muzeja ekspoziceju “Slutišķu vecticībnieku māja”. Paļdis Naujinis pogosta puorvaļdis kolektivam par atbolstu pasuokuma reikuošonā, Daugovpiļs nūvoda dūmei par finansiejuma pīškieršonu i dūmis prīšksādātuojai Janinai Jalinskai par kluotbyutni pasuokumā.


text:
Radio raidījumi
Voi Latgola var byut apmīrynōta ar “Latvīšu vēsturiskū zemu lykumu”?21.06.2021
Itimā raidejumā runosim par politiskū situaceju peic pošvaldeibu vieleišonom Bolvu i Preiļu nūvodūs. Ilga Šuplinska pauž vīdūkli par tū, voi Latgola var byut apmīrynōta ar pījimtū “Latvīšu vēsturiskū zemu lykumu”, kai ari skaidrosim tū, kas losams Latgolas laikrokstūs i interneta portalūs.
Saeima nūbolsoja par “Latvīšu vēsturiskū zemu lykumu”, Valsts prezidents Egils Levits nōca ar šaida lykumprojekta inicitivu, verūtīs uz tū, ka jaunō Administrativi teritorialō reforma narysynoj vaicōjumu, kas skar latvīšu kulturvēturiskū teritoriju pīdereibu.
Lykumā, nūteikta gon pošu īdzeivōtōju atbildeiba par sovas identitātes saglobōšonu, kai arī valsts un pošvaldeibu pīnōkumi. Pirmo reizi lykumā precīzi definatys pīcas kultūrvēsturiskōs zemes i tūs robežys. Zeimeigi, ka 3.lasejumā atbalsteits prīkšlikums, ka valsts un attiecīgōss pōšvaldeibas nūdrūšina latgaliskōs identitātes i kultūrvēsturiskōs vides saglobōšonu i ilgtspējeigu atteisteibu, tūstorp veicinūt latgalīšu volūdas kai latvīu volūdas paveida apguvi izgleiteibas īstōdēs, i lītojumu publiskajūs pasōkumūs, ikdīnas dōrbā, kai arī atjaunojū it izmantojūt vītvōrdus latgalīšu volūdā, ceļazeimēs, vītu i īlu nūsaukumūs.
Voi Latgola var byut apmīrynōta ar “Latvīšu vēsturiskū zemu lykumu”, I kaidi īrūsynōjumi natyka jamti vārā? Tū vaicōjom Caturto pasauļa latgalīšu saīta rezolūcijas izpildes komitejas puorstuovei i nu Latgolas vieleišonu apgobla īvālātai Saimas deputātei Ilgai Šuplinskai.
Raidejums veiduots ar Nacionaluos elektroniskūs plošsazinis leidzekļu padūmis atbolstu.
“Pi myusu Latgolā” : 18.06.2021Atgriezties atpakaļ
Katharina Heyer movie sex scene pamela anderson bret michaels beatiful korean sex full hd movie song download Round ass nurse sticking a dildo deep in her rectu Hot Teen Scandal Free Hot Teen Sex Porn Video Telugu housewife cheating xxx porn video hot fuck in living room Fingering Amateur Cock Sucks Movies xxx Busty Girlfriend Fucked Hard by her BF
Lasiet vēl
Nedēļas skaitlis
No 1. jūnija siltumapgādes tarifs Vipingas un Ziemeļu rajonos “samazinājās” no 99,66 eiro par megavatstundu līdz 124, 15 eiro par megavatstundu (summas bez PVN).Apspriest
Aptauja
Vai Jūs esat gatavi atteikties no pārvietošanas ar personisko autotransporta līdzekli degvielas cenu kāpuma dēļ?Skatīt rezultātus
Jaunākie komentāri:


text:
Lugā “Klepernīku pogosta zvaigzne” ironiski teik stuosteits par myusu dīnu dzeivi kaidā Latgolys pogostā. Luga dabuoju pyrmū vītu Daugovpiļs teatra izsludynuotajā latgalīšu lugu konkursā i piečuok tyka īstudāta teatra repertuarā (režisors Harijs Petrockis). Autorei Kristīnei Jokstei (eistajā vuordā Iveta Vibornā) “Klepernīku pogosta zvaigzne” ir debeja dramaturgejis laukā. Vysus lugys varūņus jei nūsavāruse itepat Latgolā, Preiļu apleicīnē.
NOMINANTI:
Anna Danča “Pūramolys pučes”
Oskars Orlovs i Gunārs Indričāns “Vystu klāvs”


text:
26. septembrī iz sovys dzeivis 75 godim atsavērs vīns nu tautys vysvairuok mīļuotajim i popularuokajim Latvejis kinorežisorim – Juoņs Streičs. Nu 23. septembra leidz 7. oktobram Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā apsaverama izcyluo nūvodnīka jaubilejai veļteita izstuode.
Īskots J. Streiča biografejā i daiļradī
Dzims 1936. godā Preiļu pogosta Anspokūs. Vacuokais nu 4 bārnim saimī. Par bierneibu i tāvu atmiņu sasaglobuojs moz – tāvs kai bejušais legionars palics iz dzeivi Anglejā, bet muote myruse, kod puikam bejs tik 11 godu. Juoni, juo bruoļus i muosys izaudzynuojuse baba i muotis muosa.
Piec vītejuos Gaileišu školys beigšonys J. Streičs turpynuoja vuiceišonūs Rēzeknis Pedagogiskajā školā. Pyrmuo dorba vīta – Alūksnis bārnunoms, kur jis struoduoja par audzynuotuoju, itam dorbam sekuoja dīnasts padūmju armejā.
Preiļu 2. vydusškolu, kur struoduoja par pedagogu, J. Streičs pamete vuiceibu goda vydā, partū ka piec izcyla lūmys tāluojuma A. Upeiša vīncielīnī „Rogona” Latgolys Kulturys nedeļā Reigā jam roduos īspieja suokt vuiceitīs Latvejis Vaļsts konservatorejis Teatra fakultatī. Kai diplomdorbu jis Rēzeknis Tautys teatrī īstudieja lugu „Jaunuokuo bruoļa vosora”. 1963. godā J. Streičs kai režisors suoka dorbu Reigys kinostudejā.
Pavysam režisors ir nūjiems 22 spēļfilmys, leluokuo daļa nu tom veidoj Latvejis kino zalta fondu. 1981. godā nūjimtuo filma „Limuzins Juoņu nakts kruosā” īvede Latgolu Latvejis kino muokslā, bet 1991. godā topušuo filma „Cylvāka bārns” Latvejis i Latgolys vuordu iznese pasaulī, sajamūt vairuoku storptautisku festivalu bolvys. „Cylvāka bārns” ir J. Streiča personiskuokuo filma, kurā mozuo Boņuka bierneibys gaitys sasasauc ar poša režisora Latgolā pavadeituos bierneibys atmiņom.
J. Streiča filmu varūni ir apveļteiti ar lelu pozitivismu, par ciļvieceibu kinomuokslā režisors ir sajiems ari Vatikana premeju.
Ūtrs J. Streiča talants ir gleznuošona. Juo gleznys ir bejušys izstuodeitys Preiļūs, Reigā i cytur Latvejā. 2006. godā tyka izdūta J. Streiča atmiņu gruomota „Lāga dvēseļu straumei”, kurā sovpus varam puorsalīcynuot par J. Streiča raksteituoja dūteibom.
Par sovu dorbu J. Streičs ir sajiems vairuokus nūzeimeigus apbolvuojumus (Treju Zvaigžņu ordeni, Vatikana premeju, Zynuotņu Akademejis Gūda lūcekļa nūsaukumu, LZA Raiņa bolvu i premeju „Siejiejs”), jis ir atzeits ari par vīnu nu 100 izcyluokajom Latvejis personeibom.
Izmontuotuo literatura:
1. Latgales kultūras darbinieki : biogrāfiska vārdnīca . – Rīga : Jumava, 2008. 2. sēj. – 448 lpp.
2. Landorfa S. Streiča Latgales mistērijas. // Privātā Dzīve. – Nr.49 (2000), 28.–29.lpp.
Nūdereigys saitis


text:
Īspiejams, vyslatgaliskuokais sporta klubs – “SK Kuorsova”
Roksta autore: Laura Melne
Kuorsovys nūvoda bīdreiba “SK Kuorsova”, ruodīs, ir vīna nu ratajom Latgolys sporta organizacejom, kas na tikai sevi sauc latgaliskā vuordā, nu ari nasabeist socialajūs teiklūs pamatā komunicēt latgaliski, informejūt par sovim jaunumim i sasnāgumim. Tys ruodejuos eistyn lobs īmeslis, lai nūbrauktu iz Kuorsovu i izzynuotu kū vaira par bīdreibu i aktivajim Kuorsovys nūvoda sportistim. Nu gols golā par volūdu runuojom cīši moz – tei jim ir tik pošsaprūtama līta, ka nasaruod eipašys apsprīsšonys vārta.
“SK Kuorsova” telpys atsarūn nazkodejā Kuorsovys Muzykys i muokslys školā (tuos gon vēļ teik daleitys ar “Kārsavas Namsaimnieku”), kur ari sasatyku ar div bīdreibys puorstuovim: “SK Kuorsova” vaļdis prīšksādātuoju Laimuoni Nagli i, kai pats saceja, īryndys bīdru Tuomu Vuorkali, kurī ari raudzeja īpazeistynuot ar bīdreibys rasšonuos mierkim, jau padareitū i nuokūtnis planim.
“SK Kuorsova” dorbojās jau nadaudz vaira kai treis godus – bīdreiba dybynuota 2013. goda 10. oktobrī, nu dūma par tū, ka vajadzātu veiduot sporta klubu, rodusēs jau puors godu īprīkš Juoņam Kašam. Gols golā, kai smejās Laimuonis, vyss suocīs ar tū, ka jis 2011. godā nūguojs pensejā. Tei bejuse ari loba i gara zīma – kai radeita hokejam. Tuoms dasoka, ka bīdreibys dybynuošona bejuse vajadzeiga, lai izaveiduotu loba platforma, par pīmāru, pasuokumu reikuošonai: “Tī sporta veidi, kas ir bīdreibā, eistineibā pi myusu eksistej jau seņ. Bet agruok hokejistu bareņš kū sovu dareja, volejbolistu bareņš – sovu… Lai jūs apvīnuotu, beja vajadzeiga bīdreiba.” Prūtams, bīdreibys statuss ļuovs vīgļuok dasaisteit ari leidzekļus i nu pošvaļdeibys, i uzjiemieju, kurī redz, ka bīdreibys dorbam ir ari rezultati. Kuorsavīši nasliep, ka pošvaļdeibys finansiejums sportam pādejūs godūs ir pamateigi pīaudzs, dūmūt īspieju pīsadaleit saceņseibuos ari sportistim, kurī bez finansiala atbolsta tū poši navarātu atsaļaut.
Bīdreiba treis godu laikā dubultuojuse bīdru skaitu – niu tamā dorbojās ap 30 bīdru. Tok sevi ar bīdreibu asociēt varūt sevkurs Kuorsovys nūvoda sportists – vysi, kas sportoj zam “SK Kuorsova” vuorda, nav oficiali īsastuojuši bīdreibā. Tys nateikūt uzspīsts, nu bīdrim vaira asūt prīškrūceibu saisteibā ar bīdreibys telpom, kas jim vaira asūt daīmamys, par pīmāru, atpyutai. Tuoms ari pīļaun, ka bīdru skaitu, īspiejams, ītekmej bīdra nauda, kas, prūtams, ir vajadzeiga, lai nūdrūšynuotu finanšu resursus ari nu īkšīnis, – tei godā ir 30 eiro, studentim – iz pusis mozuoka. Taipat nateik nūškierti ari sporta veidi – kai suoka Laimuonis i Tuoms, Kuorsovys nūvods nav tik lels, lai atsaļautu sasadaleit atseviškuos bīdreibuos.
Kotrā sporta veidā, kas Kuorsovys nūvodā eipaši atteisteits, asūt vysmoz vīns entuziasts, ap kurū tys ari atsateistej: “Edgars Urtāns jemās ap zūli, Laimuonis Naglis – hokeju i šautreņom, Mihails Oļipovs – futbolu, Jurs Vuorkaļs – volejbolu.” Tuoms soka, ka jam ruodīs, ka sporta veidu atteisteit bez kaida entuziasta nimoz nav īspiejams. Par pīmāru, taida Kuorsovys nūvodā tryukst basketbolam, kas eipaši nateik atteisteits. Itymā gadīnī taišni cylvāku faktoram ir daudz leluoka nūzeime nakai sporta infrastrukturai – vīns nu aktivuokajim pogostim ir Saļņova, kurā ir tik nalels pamatškolys sporta zals, nu lels entuziasts asūt Jurs Ločmeļs, kuram izadūd paviļkt leidza ari jaunuotni. Tok nūzeimeiga nūtikšona sporta atteisteibai nūteikti ir Kuorsovys stadiona renovaceja, kas pabeigta pārņ rudinī i nūteikti dūs īspiejis eipaši atteisteit vīglatletiku i futbolu. Taipat, kai soka Tuoms, vysu bīdru sapyns nūteikti ir kaidreiz nūvodā sagadeit sporta halli, kuruos nūteikti tryukst. Niu aktivi teik izmontuots Malnovys sporta zals, par kū lelu paļdis bīdreiba soka Malnovys koledžai.
Popularuokī sporta veidi palykuši tī, kas bejuši ari pyrma bīdreibys, tik niu ir lobuok organizāti. Vīneigais, kas pa itim godim daguojs kluotyn, ir teniss. Tys saisteits ar uzlobuotu infrastrukturu – da tuo bejs vīns 70. godūs izveiduotais korts Malnovā, kas vaira nav bejs cīši lobā stuovūklī, nu tod piec bīdru iniciativys pasaruodejuši div jauni laukumi Kuorsovys piļsātys centrā. Niu tymūs vosorā nūteikūt vairuokys saceņseibys.
Kai stuosta Tuoms, “SK Kuorsova” organizej saceņseibys vysūs sporta veidūs, kas bīdreibā teik atteisteiti. Par leluokū i grandiozuokū nūtikšonu varātu saukt strītbola nakti, kas niu jau puorauguse par īlu sporta nakti, pīsaistūt vaira kai symts dalinīku i ari vysmoz iz pusis vaira skateituoju. Vosorā teik organizāts ari pludmalis volejbola čempionats ar vairuokim sabraukumim, zīmā nūteik Pīrūbeža kausa izceiņa volejbolā “Austrumsteiga” i hokeja turniri. Kuorsovīšus vysvaira prīcynoj, ka saceņseibys nav tik vītejā leiminī, nu puļcej ari apleicejūs nūvodu sportistus. “Leluokais nūviertiejums – ka jī nuokušajā godā otkon atbrauc. Tys nūzeimoj, ka jim patyka,” soka Tuoms. Sovukuot Laimuonis dasoka, ka nūzeime varātu byut ari tam, ka vysod teik sagataveitys ari gona lobys bolvys.
Bīdreibā apsavīnuojuši cylvāki, kas pamatā sportoj sovai prīcai, nu tys nanūzeimoj, ka jī sevi asociej tik ar amaterim. Vysaugstuokajā leiminī “SK Kuorsova” bīdri startej šautreņuos aba dartā – janvara vydā nūtykušajā Latvejis čempionatā puoru saceņseibuos Laimuonis Naglis ar sovu puorininīku nu Viļānu ījāmuši 2. vītu. Šautreņuos kuorsavīši apsavīnuojuši ar sportistim nu Viļānim, Jākubpiļs i Guļbinis, partū ka saceņseibuos vajadzeigs nūteikts skaits dalinīku nu kotra kluba, nu Latgolys pusē darts vēļ nav tik cīši populars. Sovukuort divejis Kuorsovys nūvoda futbolistis bejušys īkļautys Latvejis U-17 sīvīšu futbola izlasis sastuovā. Taišni dorbs ar jaunuotni, bārnim teik skaiteits par SK “Kuorsova” golvonū aizdavumu futbola jūmā. Kai soka Tuoms, futbola treners Mihails Olipovs, kurs sovā profesejā teik cīši augstu viertāts ari Latvejis leiminī, jim vuica na tik futbolu, nu dūd daudz ari dzeivei. Vysvaira itymūs godūs atsateistejs varātu byut volejbols – īprīkš, prūtams, ari Kuorsovys nūvodā tys tics spielāts, nu niu, kai soka bīdreibys puorstuovi, videjai paaudzei jau ir samārā lobs leimiņs, kas līk kaļt nuokūtnis planus par īspiejamu spieliešonu Latvejis čempionāta ūtrajā divizejā. Pagaidom komanda spielej Entuziastu volejbola leigā Reigā, kur asūt vīneigī, kas brauc iz saceņseibom nu Latgolys. Taipat ar itū vuiceibu godu ari školā izveiduots volejbola puļceņš. Ari “SK Kuorsova” futbolisti pīsadola saceņseibuos golvyspiļsātā, startejūt Mateja futbola leigā. Futbola komandys sastuovā pamatā ir Reigā dzeivojūši bejušī trenera Mišys audziekni. Taipat sporta klubs atbolsta ari vairuokus individualūs sporta veidu puorstuovus, par pīmāru, pauerliftingā, armrestlingā, šahā.
“SK Kuorsova” sovim bīdrim dūd dīzgon breivys īspiejis atteisteit sovys idejis. Par pīmāru, Martai Ločmelei i Juram Vuorkaļam rodusēs dūma par pruota spēlem. Tai paguojušuo goda beiguos, adventā, treis svātdīnis piec kuortys Kuorsovā nūtyka pruota spēlis “Aļberts”. Gavienī pyrma Leldīņu teik planavuots pasuokumu reikuot otkon. Kuorsavīši soka, ka tys ari ir kuortejais pīruodiejums, ka bīdreibys statuss ļaun daudz vīgļuok pīsaisteit i atbaļsteituojus i veiduot publicitati. Taipat pruota spēlis jī saredz ari kai vītu, kur īsasaista cylvāki, kas kasdīnā ar sportu tradicionalā veidā nanūsadorboj, nu taipat ir ari aktivi cylvāki, kas pīsadola i tī, i tī.
Gols golā teikam ari pi sarunys īmesļa – bīdreibys latgaliskuo nūsaukuma i nasabeišonys komunicēt latgaliski ari socialajūs teiklūs. Soku, ka Kuorsovys nūvodā jau parosti rauga izceļt latgaliskū, iz kū Tuoms iz reizis atsoka, ka izceļt jī nikuo narauga. I es iz reizis saprūtu, ka tai ari ir – muns vaicuojums ir dīzgon glups i itei tema nav pat cīši apsprīsšonys vārta. Jī nikuo naizceļ, nu dreižuok nasabeist poši nu sevis i sovys volūdys. “Ka tu i vysi bīdri kasdīnā runoj latgaliski, treneni nūteik latgaliski, tod byutu jūceigi feisbukā tai naraksteit,” smejās Tuoms. Ari bīdreibys nūsaukums jau nu suokuma ir bejs dūmuots latgaliski. Bejuši vēļ ari cyti varianti (par pīmāru, koč kas saisteibā ar Reitupi), nu beiguos izsprīsts, ka juobyut Kuorsovys vuordam. Vaicuojums tik bejs par raksteibu – bejuse dūma raksteit “SK Kōrsova”, nu Uzjāmumu registrā “ō” lītuot naļuovuši. Laimuoņam desmit minutu laikā beja juoizdūmoj cyts variants, tai nu nūsaukumā pasaruodejs divskaņs “uo”. Tuoms smejās, ka jis par tū tik prīcojās, partū ka “ō” nūsaukumā nagrybātu.
Par nuokūtnis mierkim Laimuonis i Tuoms eipaši nav gotovi stuosteit, sokūt, ka kotram sporta veidam taidi ir kotram sovi. Tok bīdreibys lelais mierkis varātu byut leluoka jaunuotnis pīsaisteišona, na tik pīsadolūt saceņseibuos, nu ari poša kluba dzeivē. Taipat juorauga nūturēt jau asūšūs pasuokumus i audzēt tūs prestižu, partū ka ar puoruok daudzim pasuokumim jau varātu byut gryuši tikt golā, jemūt vārā, ka vysa tūs organiziešona jau nūteik breivpruoteigai.
Kartenis: nu SK “Kuorsova” arhiva


text:
Tautystārps Latgolā 21. godu symtā
Roksta autore: Dr.hist. Anete Karlsone, LU Latvejis viesturis instituta pietneica
Myusu dīnuos dažaiduos nūtikšonuos, kas tīšā veidā ci pastarpynuotai saistomys ar tautys kulturys montuojumu, ir pīrosts redzēt ļauds, kas gierbušīs tautystārpūs. Kas ir tys apgierba gobolu kūpums, kuru “vīnkuoršais cylvāks” atpazeist kai “tautystārpu”? Daži saceis, ka tys ir senejais gūda tārps, kuru myusu senči ir volkuojuši īprīkšejuos paaudzēs. I jim daleji byus taisneiba. Bet tod iz reizis rūnās vaicuojums: parkū mes šudiņ gierbamīs senejūs apgierbūs? I te niu juosoka, ka itys apgierbs, kuru myusu dīnuos pījimts saukt par tautystārpu, ir tikai leidzeigs senejūs laiku realejom. Daudz kas itaida tārpa volkuošonā i ari izskotā ir byutiski mainejīs. Šudiņ tautystārps ir myusu kulturys montuojuma demonstraceja, kura lītuojuma situaceja vairumā gadīņu ir saisteita ar skotuvi (ci tai pīleidzynomu vītu) i leluoku ci mozuoku koncertdarbeibu. Bet kai tys vyss suocēs?
Ideja par tū, ka vajadzeigs eipašs svātku tārps, ar kura paleidzeibu uzskotomi varātu paust etniskū pīdereibu aba pīdereibu nūteiktam kulturys montuojumam, daudzvīt Eiropā roduos 19. godu symta gaitā. [1] Tei sakņuojuos nacionaluo romantisma ideologejā i beja cīši saisteita ar tautiskos atmūdys viļni i nacionalūs kulturu kultiviešonu Eiropā piec Leluos franču buržuaziskuos revolucejis. Dažuos zemēs tys nūtyka jau 19. godu symta suokumā, bet cytur – tikai godu symta ūtrajā pusē ci beiguos. Latvīšu nacionaluo aba, kai tūlaik saceja, “tautys ancuka” izveide suocēs 19. godu symta 80. godūs. Suokūtnieji tys skuore tikai Krīvejis imperejis Vidzemis i Kūrzemis gubernis latvīšus, kuri pīsadaleja Vyspuorejūs latvīšu dzīšmu svātkūs. Vitebskys gubernis aba, kai tūlaik saceja, Infļantejis latvīšim ituos idejis palyka aktualys drusku vāluok.
Latvīšu iņteligencis aprynduos tūlaik, 19. godu symta nūgalē, pastuovēja vairuoki redzīni par tū, kaidam juoizaver eipašam latviskam svātku tārpam, ar kuru uzskotomai varātu paust sovu tautiskū pīdereibu. Puorsvorā beja uzskots, ka tam juobyut modernam tārpam ar latviskom īzeimem.[2] Aizviņ vaira latvīšu suoce apsazynuot, ka vuords “latvīts” nav tikai zemnīku kuortys apzeimiejums. Suocūt ar trešajim Vyspuorejim latvīšu dzīšmu svātkim 1888. godā (kurūs jau pīsadaleja ari daži Latgolys aba Infļantejis latvīšu kori), pyrms kotrim svātkim tyka izveiduota eipaša Apgierbu komiseja, kura lēme par “tautys ancuku” izskotu, apstyprynuoja vālamūs tārpu zeimiejumus i tūs publicēja. Suokūtnieji itaidi tārpi beja īsaceiti tikai sīvītem, turkluot napastuovēja atškireibys dažaidu kulturviesturiskūs nūvodu vydā. Na tikai latvīšu apdzeivuotajuos teritorejuos, bet ari cytvīt Eiropā jaunveiduotūs nacionalūs tārpu rakstureiga eipašeiba beja tei, ka ar tūs paleidzeibu tautys iņteligencis puorstuovi, tārpu veiduotuoji, raudzeja vīnuot vīnai tautai pīdereigūs, nivelejūt regionaluos, kuortu i socialuos atškireibys. Tys beja kas piļneigi jauns, da tam nabejs, partū ka apgierbs, it seviški svātku tārps, da tam beja taišni itaida rakstura informacejis nesiejs.
Leidz ar Latvejis Republikys izveiduošonu nacionaluo tārpa raksturā pasaruodeja jaunys īzeimis. 1926. godā pyrms 6. Vyspuorejim latvīšu dzīšmu svātkim muokslinīka Aņša Cīruļa zeimātajuos “dzīšmu svātku kostimu” skicēs pyrmū reizi tyka radeita nūvodu tārpu daudzveideiba.[3] Dīvamžāļ itaidai daudzveideibai beja gadīņa raksturs i vysi kulturviesturiskī nūvodi natyka reprezentāti vīnleidz daudz. Nu 18 tārpu variantim tikai divi beja Latgolys sīvīšu tārpi i vīns Latgolys veirīša tārps. Tūreiz veiru tārpu varianti tyka pīduovuoti pyrmū reizi, bet tī kūpā beja tikai četri.
Byutisks pagrīzīņs kulturys montuojumu paruodūšuo tārpa izskotā suocēs ar 1931. godu. Gatavejūtīs 7. Vyspuorejim latvīšu dzīšmu svātkim, tyka nūlamts, ka par “tautys ancukim” atzeistami muzeju i cytuos kolekcejuos asūšūs senejūs gūda tārpu atdarynuojumi. Tūmār ite juojam vārā, ka muzeju kolekcejis veiduoja nu atseviškim prīkšmatim, kas vairumā gadīņu nabeja vīnys personys laikā volkuots pylns tārpa komplekts. Eksponati muzeja kolekcejā tyka dabuoti gon ar prīkšmata eipašnīku, gon kolekcionaru, gon etnografiskūs ekspediceju dalinīku storpnīceibu. Vīnuvīt nūguoja gon tūlaik vēļ nosuotys apgierba dalis, gon jau seņ vairs nanosuotys, taidys, kas tyka globuotys kai “vacūs laiku pīmiņa”, partū ka beja eipaši smolki rūkdorbi. Dažom itaidom apgierba daļom suokūtnejais tūs lītuojums vairs nabeja zynoms ci par tū beja sasaglobuojušs tikai aptuvanys atminis. Myusu dīnuos pīrostī tautystārpu koplekti ir pietnīku veiduotys tārpu rekonstrukcejis. Tūs izveidis pamatā ir lels i ryupeigs izpietis dorbs.
Tārpa praktiskuo lītuojuma vajadzeiba – tuo viļkšona dzīšmu svātkūs i cytūs pasuokumūs – praseja rekonstruēt pylnu tārpa komplektu ari tymūs gadīņūs, kod nabeja sasaglobuojušs vysys tārpa dalis. Itaidi pīmāri atrūnami vysūs Latvejis kulturviesturiskajūs nūvodūs. Latgolā spylgtuokais pīmārs ir tai sauktais Abrenis boltais tārps. Jamūt vārā, ka vysys apgierba dalis nanūsavolkuoja vīnleidz mudri, tod tūs saglobuoteibys pakuope beja atškireiga. Jaku izskots mainejuos mudruok i beja vaira pakļauts mūdis praseibom. Jaka kai kermeņam vaira pīgulūšs apgierba gobols nūdyla mudruok. Bet lyndraki nūsavolkuoja lānuok. Partū ari muzeja kolekcejā tykuši vairuoki lyndraki ci tūs fragmenti, bet viests par tārpa boltū jaku sasaglobuojušs tikai atmiņu pīrokstūs.[4] Ari cytu apleicīņu tārpi, tūs komplektacejis i volkuošonys kuorteiba rekonstruāta, gon izmontojūt muzeju kolekcejuos asūšūs prīkšmetu klāstu, gon etnografiskajuos ekspedicejuos pīraksteituos vacuokūs ļaužu atminis, gon cytus olūtus. Tūmār ite vysu laiku juopatur pruotā tys, ka itī tārpi paruoda myusu prīškstotus par tū, kaids varēja izavērt senejūs laiku apgierbs. Bet tuo lītuojuma situaceja myusu dīnuos prosa tam byut demokratiskuokam, tautys kulturys bogoteibu atspīgelejūšam tārpam.
Myusu dīnuos lītuotuo tautystārpa vizualais veids ir laikā i telpā maineiga paruodeiba. Latgola itymā ziņā naatsaškir nu puorejuos Latvejis teritorejis. Tārpi, kas topuši piec rekonstrukceju publikacejom i konsultacejom ar etnografim, veidoj tikai vīnu daļu nu tuo, kū pījimts saukt par latvīšu tautystārpim. (1.att.) Tys, kaidu tārpu attīceigajā laikā uzskota par “pareizu”, tuo realū izskotu ītekmej tikai daleji. Cylvāki rauga rast nu cytim atškireigus tautystārpu variantus. Tys eipaši attīcynojams iz kolektivu tārpim. Meklejūt īspieju izaceļt cytu storpā, teik veiduotys tārpu rekonstrukcejis, raugūt aptvert gon dzeļža laikmatu (2. att.), gon 18. godu symta tārpus (3 .att.), kuri muzeju kruojumā nav sasaglobuojušs. Paraleli tam pastuov vysu periodu tārpu stilizaceja – pīlāguojumi myusu dīnu skotuvis praseibom i volkuotuoja vielmem. (4. att., 5. att.) Tārpu daudzveideibu papyldynoj –lai ari krītni rešuok – jaunuoka perioda – 20. godsymta suokuma ci starpkaru pūsma – tārpu atdarynuojumi (6. att.).
1. att. Latgolys tautystārpi, bārnu i jaunīšu folklorys kūpu skate 2015. g. pavasarī: Upītes Tautys noma bārnu folklorys kapela.
2. att. Dzeļža laikmata latgaļu tārpu atdarynuojumi folklorys festivala “Baltica 2015” dižkoncertā Rēzeknē.
3. att. Zīmeļlatgolys 18. gs. beigu tārpu rekonstrukceja. Tautys tārpu skate 2008. goda Dzīšmu i deju svātku laikā Reigā.
4. att. Zīmeļlatgolys boltuo tārpa stilizaceja. Školu jaunatnis dzīsmu i deju svātku guojīņs 2015. g.
5. att. Dzeļža laikmata tārpu stilizaceja. Školu jaunatnis dzīšmu i deju svātku guojīņs 2015. g.
6. att. Latgolys starpkaru pūsma tārpi, bārnu i jaunīšu folklorys kūpu skate 2015. g. pavasarī: folklorys studeja i folklorys kūpa “Vīteri” (Rēzekne).
Myusu dīnuos radzamūs tautystārpu izveidē, tūs atsevišku daļu izskotā i komplektacejā, volkuošonys veidā viesturiskuo patīseiguma (taitod – realuo kulturys montuojuma) kritereji na vysod ir dominejūšī. Cīši daudz tautystārpa izveidi ītekmej tuo lītuojuma ārtums, myusu dīnu gaume i estetiskī prīškstoti par tārpa ansambli, kai ari gluži praktiska rakstura apsvārumi. Tai, par pīvadumu, boltajam Zīmeļlatgolys tārpam izaveiduojs variants, kur jaka palykuse par nīburu. Tys sovukuort dašyuts lyndrakim, veidojūt sarafantipa apgierbu. (7. att., 8. att.) Taipat ari myusu dīnu estetiskajā dūmuošonā sakņojās plaši izplateitais pajiemīņs puišu/veiru tārpus padareit kūšuokus i pīskaņuot mārgu/sīvu tārpim. Itam nūlyukam vestem prīškejuo daļa teik šyuta nu pīskaņuota sīvīšu lyndraku auduma. (9. att.) Tūmār, tai kai tārpa kūptālā sasagloboj vizuala leidzeiba etnografu veiduotajai rekonstrukcejai, tārps turpynoj piļdeit sovys etniskuos kulturys zeimis funkceju.
7. att. Zīmeļlatgolys boltuo tārpa puorveiduotais variants. Folklorys festivala “Baltica 2011” koncerts Reigā: Upītes etnografiskais ansamblis.
8. att. Zīmeļlatgolys boltuo tārpa puorveiduotais variants. Šaļteņa pyrms guojīņa 2013. goda Dzīšmu i deju svātkūs.
9. att. Puišu i mārgu tārpi kai vīnuots ansamblis. Školu jaunatnis dzīšmu i deju svātku guojīņs 2015. g.
Tautystārpa lītuojuma situaceja myusu dīnuos ir cīši dažaida. Vysu pyrma jau partū, ka atškireigys ir tūs volkuotuoju darbeibys jūmys. Ka pīmynam tikai treis leluos kolektivu grupys: deju kolektivi, kori i folklorys kūpys, kotrai nu tom ir cyti skotuviskuos darbeibys nūsacejumi. Leidz ar tū kotrai nu tom byutu juobyut atškireiga veida tautystārpim. Ar tū ite teik dūmuots atškireigs stilizacejis leimiņs. Tai kai deju kūpom tārps ir vyscīšuokajā veidā saisteits ar konkretū horeografeju, tuo rezultatā byutu pīļaunamys vysleluokuos atkuopis nu muzeju materialu precizim atdarynuojumim. Tūmār ite juobyut cīši uzmaneigim, kab saglobuotu tārpa raksturu, stilistiskū i estetiskū kūptālu, kas ļautu tam byut myusu kulturys montuojuma vizualam tālam. Vysod juopatur pruotā tautystārpa izveidis idejiskais pamats. Skotuvis deja parosti teik veiduota, izmontojūt doncuotuoju kūpumu, kas dorbojās kai saskaneigs organisms. Tys pīļaun leluoku tārpu vīnaideibu, nakai tys byutu atbylstūši etnografiskajai tradicejai, kur dabiskā situacejā nabeja divu piļneigi vīnaidu tārpu.
Korim, kuru skotuviskuo prīšknasuma veids naprosa eipašys atkuopis i tārpa “atvīgluojumus”, varātu byut jau etnografiskajam pamatmaterialam tyvuoki tārpi. Tūmār ari ite ir svareigs vizualais kolektiva kūptāls, kur ar nalelom individualom niansem varātu izavaireit nu uniformātys vīnveideibys.
Sovukuort folklorys kūpom, kuru darbeiba saisteita ar lokaluos tradicejis paruodeišonu, byutu ari sovūs tārpūs juoruoda dabiskuo tradicejis daudzveideiba. Itei byutu tei jūma, kur viesturiskajai patīseibai byutu juobyut vystyvuok, kab veiduotūs satura ir formys kūpeiba.
Tautystārpi turpynoj pastuovēt sūpluok kolektivajam ari individualajā lītuojumā. Itei ir jūma, kur sastūpama vysleluokuo dažaideiba gon tārpu izskotā, gon cylvāku zynuošonuos par tū. Etniskuo apgierba funkceju var piļdeit gon daleji nūkomplektāts tautystārps, gon tikai kaida atsevišķa tuo daļa. Atkareibā nu lītuojuma situacejis (privata – publiska – reprezentativa) ir atkareiga ari tārpa vālamuo viesturiskuos precizitatis pakuope. Kū precizuoks i seikdetaļuos bogotuoks tautystārps, tū piļneiguok tys spiej byut par myusu kulturys montuojuma vizualū tālu.
- Plašuok par tū: romanticnationalism.net Dress, design : Introductory survey essay
- Vaira par tū: A.Karlsone. Dziesmu svētki un tautiskā tērpa attīstība Latvijā 19.gadsimta beigās un 20.gadsimtā. – R.: Zinātne, 2013.-15.-61.lpp.
- Karlsone. Dziesmu svētki un tautiskā tērpa attīstība Latvijā 19.gadsimta beigās un 20.gadsimtā. – R.: Zinātne, 2013.- 68.-86.lpp.
- Ziņģīte, I. Ziemeļlatgales baltais tērps – starp mītu un patiesību.// Ziemeļlatgales lasījumi I. – Balvi: Balvu novada muzejs, 2012.- 17.-22.lpp.
Kartenis: A. Karlsonis p.a.


text:
Vokaluo studeja “Skonai” uzjims jaunus dalinīkus
Septembra suokuos iz nūsaklauseišonu dzīdūšus bārnus i jaunīšus aicynoj Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai”, informej vokaluos studejis muokslinīciskuo vadeituoja Guntra Kuzmina.
Nūsaklauseišonys nūtiks Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys aktu zalā (Atbreivuošonys alejā 95, Rēzeknē). 12-15 godu vaci jaunīši (videjuo grupa) teik aicynuoti 9. septembrī 16.00, vacuokuo grupa (16-25 godi) – 9. septembrī 18.00, nu poši mozuokī (4-6 godi) teik gaideiti 10. septembrī 11 stuņdēs.
“Skonai” sovys muzykaluos gaitys suokuse 2013. godā muokslinīciskuos vadeituojis Guntrys Kuzminys i kusteibu i deju pasnīdzieja Edgara Juknys vadeibā. Pa itū laiku pīdzeivuotys daudzys leluokys i mozuokys uzastuošonys, sovs originalizvadums, lobdareibys koncerti, plyukti lauri vaļsts vokalūs ansambļu konkursūs, dzīduošona kūpā ar Latvejā popularim muzikim (grupa “Elektrofolk”, L. Reiniks, U. Marhilevičs, N. Rutulis, A. Stafecka i cyti) īraksteitys sovys dzīsmis, videoklipi i sajimtys divejis Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks”.
Ansambļa repertuarā ir tautysdzīsmis i latgalīšu originaldzīsmis, kai ari uorzemu komponistu dzīsmis. Jaunajā sezonā kolektivam paradzāti dažaidi koncerti, muzykali projekti, vokaluos i deju meistarklasis, koncertprogramys ar Latvejā zynomim muzikim, sadarbeiba ar cytim vokalajim ansamblim, kai ari dzīduošona i individuali, i duetūs. Juodasoka, ka Rēzeknis nūvoda vokaluos studejis “Skonai” solisti plyukuši laurus – Grand Prix – i Latvejis, i storptautyskūs vokaluos muzykys konkursūs.
Naizsokami tyva ansambļa dalinīkim ir goreiguo muzyka, partū lela daļa koncertu nūteik ari bazneicuos.
Bārni i jaunīši teik aicynuoti dasasaceit i palikt par eistynu “Skonai” dalinīku, i sekuot jūs moto – ka dorbu dori ar lelu mīlesteibu, tys dabeigi puortūp sirdslītā!
Info: skonai@inbox.lv, mob. 28617836


text:
Nūtiks konfereņce “Ebreju Rēzekne”
18. martā Rēzeknē, Latgolys viestnīceibā GORS, nūtiks akademiska konfereņce par ebreju viesturis aspektim Latgolā.
Konfereņcē tiks analizāti da šam naapsavārti i mozzynomi tematiskī bloki, kas saisteiti ar Rēzeknis i ari Latgolys ebreju viesturi: nu ituos kūpīnys īīšonys Latgolys teritorejā i situacejis raksturuojuma (apsamesšonys vītys, nūsadorbuošona i sadzeive, īzeimejūt ebreju tradicejis Latgolā i Rēzeknē) da 20. godu symta tragiskajom viesturis nūtikšonom, myusu dīnu situacejis raksturuojuma i socialuos atminis pietnīceibys aspektu.
Konfereņci organizej dūmneica “Creative Museum” sadarbeibā ar Rēzeknis piļsātys dūmi.
Konfereņci atbolsta Frīdriha Eberta fonds.


text:
Sofija Teicane: Ustobys augšā
Roksta autore: Sofija Teicane
Natuoli nu Ludzys, apmāram pīcpadsmit kilometru iz Stolerovys pusi, ir taida vīta Nīkani. Tymsā egļu mežā, tuoli nu lelūs ceļu. Sātys kai jau vīnsātys – nav piļneigi kluotyn cyta cytai, tok, ka kuo vāg, leidz sābram var dreiži nūskrīt. Ceļus ar vīglajom mašynom izbraukt navar, var braukt ar zyrgu voi traktori. Nīkanūs piec kara dzeivuoja munys babys – maņ beja div babys – eistuo baba (muotis muote) i juos muosa, kurai sovu bārnu nabeja.
Muna eistuo baba skaitejuos skūluota, jei beja vītejā Justynovys školā pabeiguse vysys sešys klasis (vuiceibys nūtyka latgalīšu volūdā) – prota labi raksteit, riekinovuot, muoceja ari uzastuot.
Ir 20. godu symta ostoņdasmytī godi. Es siežu vacuos lauku sātys ustobys augšā – tuoļuokajā koktā, tī kur salyktys vacuos školys gruomotys i būrtneicys. Pa mozū ustobys augšys lūdzeni īspeid saulis stori. Asmu tykuse cytā pasaulī – losu muotis školys gruomotys, tuos ir nu cyta laika. Maņ pateik laseit, asmu sovā pasaulī – sovā saulainajā kakteņā. Babys soka: “Tu, unuceit, vuicīs, lai nav juobrīn dubli kai mums pa dzerauni!” Maņ ir vīgla golva, es labi vuicūs, i mani interesej školys lītys, partū i siežļu pi vacūs gruomotu.
Babys vysus duorza i klāva dorbus apdora pošys. Kod uora dorbi padareiti, tod oda voi šyun, babys muosai pasadūd tamburiešona. Nu boltūs dīgu tik skaistys sedzenis, kū likt iz golda, izīt. I vēļ babys muok skaisti vyšavuot – ar zylim dīgim i ar kruosainim. Ustobys augšā koktā pi gruomotu ir lelys lopys ar zeimiejumim – ar kristenim sazeimuotys pučis i uzroksti. Kod es prosu, deļkam tī zeimiejumi, maņ atbiļd – tys deļ vyšavuošonys, kai paraugi.
Iz būrtneicu raksteits: “Līdumnieku 7–gadīgās skolas skolnieces pieraksti”. Saprūtams, vysi roksti latvīšu literarajā volūdā. Lai ari Nīkanūs nivīns taidā volūdā narunoj, vysi runoj latgaliski. Školā vuiceibys nūteik latvīšu volūdā, lai ari bārni sovā storpā runoj latgaliski. Tymā laikā tys nikaidus vaicuojumus naizraisa. Vīneigi baba soka, ka jei školā vuiciejusēs latgalīšu volūdā, tok tys jau bejs dyžan seņ – treisdasmytajūs godūs. Ostoņdasmytajūs godūs vysi zyna, ka latgalīšu volūda – tei taida babu volūda, kū var dzierdēt viņ sātā, bazneicā i kaidā folklorys pasuokumā. Redz, pat muote jau školā vuicejusēs latvīšu volūdā.
Muote soka, ka juobrauc laseit dzērvinis iz tū pusi, kur bejuse juos škola – Leidumnīku škola. Kod es vaicuoju, kur tys ir, atbiļde skaņ – kaidi septeni kilometri, tok nazyn, voi tī var pībraukt, voi byus ceļš. Škola likvidāta, vyss pamasts.
Leidumnīku škola calta 1937. godā. Izvālāta vīta meža vydā, lai kūkmateriali nav tuoli juovad, i izcalta skaista kūka āka. Vīta izvālāta pa vydam, lai nu vysu pušu bārni varātu tikt. Tok vāluok izaruodeja, ka lobuoka byutu bejuse vīta pi leluoka ceļa voi kaida leluoka cīmata. Kod suocēs mašynu braukšonys, iz taidu nūmaļu vītu, kur nav loba ceļa, nivīns nagribēja braukt.
Škola izveiduota, apvīnojūt div cytys školys – Justinovys sešgadeigū, kur vuicejuos muna baba, i Tribuku četrgadeigū, bet vīta izvālāta pavysam cytur – it kai pa vydu storp vacajom školom. Leidumnīku školu slēdze 1975. godā.
Laika periodā nu 1938. goda, kod školu atkluoja, leidz 1975. godam, kod tū slādz, beja pagojuši napylni četrdesmit godi. Tok situaceja beja tik cīši puorsamejuse. 1938. godā tyka izcalta škola ar dūmu, ka bārnim nabyus juostaigoj tuoli celi leidz školai, vysi apleicīnis daudzī bārni varēs vuiceitīs jaunajā skaistajā ākā – telpys paradzātys 170 bārnim. Školys atkluošonā pīsadaleja izgleiteibys ministrs, tautškolu direktors, Ludzys apriņča prīšknīks, Pyldys pogosta vacuokais. Simbolisks izaruodeja fakts, ka 1938. godā Leidumnīku školā pyrmajā klasē suoce īt Valentīna Šidlovska – jai beja lamts byut par pādejū školys direktori i 1975. godā ar osorom acīs aizslēgt školys durovys iz myužeigim laikim. Pādejūs godūs školā vuicejuos viņ 1.-3. klase, i školānu beja mozok nakai školuotuoju.
Škola beja calta nu kūka, bet ar lelym lūgim, plašom klašu telpom, vingrošanys zali, školuotuoju ustobu i arī dzeivūkleišim školuotojim. Sūpluok školai beja skaista plaša teritoreja, sporta laukumi, sastuodeitys uobeļneicys, ūgu kryumi, atseviškā ākā beja darbneica, kur nūtyka dorbvuiceiba.
Školys skaistais izskots fotografejuos i jiusmeigī Leidumnīku školys školānu stuosti pamudynuoja mani pasainteresēt vaira par školys arhitektu. Te roduos ari izskaidruojums, parkū vysim škola tai patyka. Arhitekts izaruod sova omota meistars. Leidumnīku školys arhitekts Pāvels Pavlovs ir projektējs daudzys zynomys ākys. Jis nūdzeivuojs garu myužu, dzims 1882. godā Pīterburgys guberņā, bet mirs 1977. godā Amerikā. Vuicejīs Pīterburgā Imperatora Muokslys akademejā, pabeidzs akademejis Augstuokuos muokslys školys Arhitekturys nūdalis pylnu kursu, 1913. godā sajiems diplomu. Dabuojs muokslinīka-arhitekta kvalifikaceju, kas deve tīseibys gataveit civilūs āku i bazneicu projektus, ījimt vysus omotus ceļtnīceibys dorbūs i byut par pasniedzieju attīceigajuos vuiceibu īstuodēs.
Piec revolucejis Krīvejā P. Pavlovs devēs iz Fraņceju, bet piec tam – iz Latveju. Nu 1927. goda leidz 1936. godam jis beja Rēzeknis piļsātys arhitekts, veice dažaidu āku projektiešonu i puorbyuvi. Īvāruojamuokais projekts juo dorba dzeivē beja daleiba Reigys Centraluo tierga angaru projektiešonā, projekts juo i P. Dreimaņa vadeibā tyka realizāts 1924.–1930. godā. Miļzeigūs cepelinu angarus īprojektēt Reigys centrā i padareit par leluokū slāgtū tiergu Eiropā – tys byutu izaicynuojums sevkuram arhitektam. P. Pavlovs gūdam tyka ar dorbu golā. Paviļjoni bez lelu puortaisiešonu stuov vēļ šudiņ.
Piec ūtruo pasauļa kara P. Pavlovs puorsacēle iz dzeivi Amerikā, beja ASV Krīvu inžineru bīdreibys lūceklis. 20. godu symta sešdasmytūs godu beiguos Bostonā tyka izcalta bazneica piec juo projekta, jam tod beja jau 88 godi. Piec P. Pavlova projektu izcaltuos bazneicys stuov vēļ šudiņ, ari Rēzeknē Boltuo bazneica i Istalsnys bazneica. Dīvamžāļ Leidumnīku školys seņ jau vairs nav, āka vīnkuorši sabruka. Bet vys vēļ ir dzeivys atminis par itū vītu.
Ar školu ir saisteits ari kaids latgalīšu dzejnīks i muokslinīks. Par zeimiešonys i latvīšu volūdys školuotuoju struoduoja zynoms latgalīšu dzejnīks Daniels Grečs. Kai pīmiņ škoļneica, školuotuoja i pādejuo Leidumnīku školys direktore Valentīna Tereško (dzymuse Šidlovska), D. Grečs vysod zeimiejs skaistus plakatus. Ludzā ir izguojušys divejis juos dzejūļu gruomotys – “Nimfa” (1934) i “Pi suorta” (1934). Juo dzeja ir jiusmeiga. D. Grečs beja na tik dzejnīks, školuotuojs, bet ari gleznuotuojs. D. Greča dzejūli īkļauti Latgalīšu dzejis antologejā. Tuos ir juo rindys: “Stuov dzejnīks myužūs par breivi, Un cylvākim taisneibu teic.”
2022. goda 18. martā D. Grečam byus jubileja – 120 godu. Jis ir dzims Zviergzdinis pogosta Plaužu cīmā. Saprūtams, kai jau nu Zviergzdinis pusis guojs, Daniels ir uzturiejs kontaktus ar cytu īvāruojamu zviergzdinīti Fraņci Kempu. Jezups Rudovičs sovuos atmiņuos par Kempim roksta, ka F. Kemps īguojs pi D. Greča ustobā Zviergzdinis školā, kur bejs daudz D. Greča gleznuojumu i sacejs: “Mekleju školys puorzini i pa vaļejom durovom pasaveru vīnā ustobā. Pi sīnu i iz greidys lelys Pesteituoja biļdis. Nazynu, kū dareit, mestīs ceļūs voi tik puormest krystu.”
Zviergzdinis sešklaseiguo pamatškola, kas atsaroda bejušā muižys dzeivojamā ākā, laikā, kod tī struoduoja D. Grečs, beja vītejais izgleiteibys i kulturys centrs. D. Grečs beja aktivs latgaliskuos kulturys atbaļsteituojs. Jis pīsadalejs arī pyrmajā konferencē par nūvoda kulturys vaicuojumim, kas organizāta Nautrānu vydsškolā, kai tū pīmiņ Andris Vējāns. Otkon sakriteiba – Nautrānu škola projektāta tymā pošā laikā, kod Leidumnīku škola, i obejom školom ir vīns kūpeigs arhitekts – Pāvels Pavlovs.
Paguojušuo godu symta 50. godūs D. Grečs ir spīsts aizīt nu školuotuoja dorba, jis runuoja pret tuo laika propagandu, naspēja savaļdeit sovu muokslinīka sirdi.
Daniels Grečs nūdzeivuoja garu myužu, jis myra 1986. godā, ir paglobuots Reigā, Jauncīma kopūs. Iz juo kopa ir pastateita Bārtuļa Buļa veiduota pīminis pluoksne. Ka iz kopa ir B. Buļa veiduots pīmineklis, tod varam saprast, ka tys cylvāks ir bejs nūzeimeigs Latgolys kulturai. Poša B. Buļa atdusys vīta Vacpirgovys (Styglovys) kopūs vys ir nacyla ar nalelu pīminis akmini. Tok juo veiduotī pīminekli ļaun atguoduot i pīminēt aizguojušūs styprūs latgalīšus. Atminis par gaisušim laikim i vītom ļaun mums pošim byut stypruokim.
Itymā stuostā ir sapeits vyss kūpā – mozys meitinis sapyni ustobys augšā, lauku škola, pasauļa nūzeimis arhitekts, latgalīšu dzejnīks. Saraksteitais pīroda, ka nav nanūzeimeigu vītu, kotrai vītai var byut sovs breineigs stuosts. Vaicuojums ir – vai mes zynim sovus stuostus, voi varam ar lepnumu tūs pastuosteit cytim. Ka sovus stuostus stuosteisim, tod viesture i kultura napagaiss.


text:
Pi myusim Latgolā! – 18.10.2013.
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA „Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu „Pi myusim Latgolā!”.
Itūnedeļ raidejumā:
- Par kugi i tuo miseju, kas turpmuok Baltejis jiurā ness Rēzeknis vuordu;
- Raidejuma veiduotuoji uzrunuos deputatus nu Latgolys, lai nūskaidruotuo, cik daudz Latgolai tiks nu vaļsts budžeta. Taipat nūskaidruos, kū regionam da šam davuse eipašuo atbolsta programa “Iespēju Latgale”:
- Raidejuma veiduotuoji īpazeis Viļānu nūvoda ļauds, kas ir aktivi vītejuos kulturys I tradeiceju globuotuoji, kūpieji i popularizātuoji, kai ari nūskaidruos, ar kū vēļ viļānīši ir atpazeistami vysā Latgolā.
Raidejums „Pi myusim Latgolā!” skaņ pīktdinem 18:00 Latgolys Radejā, sastdinem 16:00 Rēzeknis radejis „Ef-Ei” ēterā, taipat tū var atrost i nūsaklauseit škārsteikla lopuos lakuga.lv, latgale.lv i i-rezekne.lv.


text:
IP MPLS
IP MPLS aba IP/MPLS (anglīšu: Internet Protocol / Multi Protocol Label Switching), aba MPLS (anglīšu: Multi Protocol Label Switching) irā standartizāta tehnologeja, kura ļaun padreizynuot datu tekmi teiklūs i atvīglynuot juos vaļdeišonu.
Lītojūt MPLS, zynomai datu paketu vērtinei irā sataisoms specials ceļš, kuru atpazeist sevkurā paketā vydā asūša aizzeime. Tai sasataupa laiks, kurs vajadzeigs, kab maršrutātivs atrostu cyta mozga adresu i varātu da juo tuoļuok nūsyuteit paketu. Tehnologeja MPLS daudziprotokoleiga, jei dora ar IP, ATM i FR teikla protokolim.
Parostuo modeļa (OSI modeļa) teiklā MPLS ļaun 2-ajā kluoškā (komutacejis leidzīnī) puorsyuteit daudzuok paketu na 3-ajā kluoškā (maršrutiešonys leidzīnī).
MPLS na tik dreizynoj datu tekmi, bet taipoš ļaun vīgli vaļdeit teiklu, kab puordrūsynuotu QoS (Quality of Service - pakaļpīņa kvalitetu).
Deļ itūs īmešļu MPLS tehnologeja irā līteiga teiklim, pa kurim suoc īt vairuok i izškireiguoku datu, tymā vydā vierīņpakaļpīni i VoIP. Partū MPLS dabuojs nagaidomu mozūs i vydyskūs pasajāmumu i vydtautyskūs biznesa teiklu pīzeišonu.
Eksperti taipoš skaituos ar faktu, ka lītojūt IP-MPLS tehnologeju VPN taiseišonā, navā vajadzeibys lītuot šifriešonys shemys (pīvadumam, IPSec).


text:
Naujinē izskaniejs folklorys kūpu sasadzīduošonys pasuokums
13. septembrī Daugovpiļs nūvoda Naujinis pogostā, Juzefovys parkā, nu jau catūrtū reizi izskanēja folklorys kūpu sasadzīduošonys pasuokums “Atvasara Juzefovā”, kas itūgod nūtyka storptautiskuo folklorys festivala “Baltica” atskaņuos, informej Naujinis kulturys centra vadeituoja Olga Kuzmina.
Sasadzīduošonys svātki suocēs ar Svātū Mišu Jezupovys Sv. Pītera i Puovula Rūmys katuoļu bazneicā, piec kura kolektivu dalinīki puļcejuos Juzefovys parkā iz rodūšajom izdareibom – kabaču zaptis vuoreišonu ar povuoreiti Reginu Prohovsku, klugu peišonu ar Vyšku omotnīku cīma meistarem, lūka saušonu ar kūkomotnīku Vari Vilcānu i gazbetona kirba veiduošonu ar meistaru Valdi Grebežu. Kaids nu dalinīku itymā laikā lobpruotuok apsavēre Naujinis nūvodpietnīceibys muzeja pīduovuotuos ekspozicejis i izstuodis, cyts – vīnkuoršai baudeja saulainū laiku pateikamā sabīdreibā.
Pasuokuma turpynuojumā iz improvizātuos skotuvis – Juzefovys muižys pamatu – omuleigā atmosferā, par kū juopasasoka pasuokuma nomamuotei Ingai Zeilei, izskanēja koncerts. Sasadzīduošonuos svātku dalinīkus sveice Daugovpiļs nūvoda dūmis prīšksādātuoja Janina Jalinska i juos vieliejums “kab latgalīšu dzīsmis aizskaņ da pošu Juzefovys muižys parka kūku viersyutņu”, ruodīs, ir pīsapiļdejs. Vīnpadsmit kolektivi nu vairuoku nūvodu dalejuos ar sova nūvoda, dzymtuos vītys montuojumu – dzīsmem, daņčim, stuostim, anekdotim. Dzīsmēs tyka izdzīduotys vysaidys sadzeivis temys – kuozys, tolkys, Latgolys meitu dorba tykums, vacuokuos paaudzis dzīduotuoji deve padūmus demografiskuos situacejis izlobuošonai. Raitim sūlim Juzefovā tyka izdoncuoti “Ružovī daņči”, “Latgalīšu rokenrols” i cyti ļusteigi deju goboli.
Koncerta nūslāgumā pateiceibā par pīsadaleišonu pasuokumā kotrys kolektivs sajēme Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts kulturkapitala fonda i AS “Latvijas valsts meži” atbaļsteituo projekta “Folkloras kopu sadziedāšanās pasākuma “Atvasara Juzefovā”, vēsturiskā Juzefovas muižas parka un folkloras kopu atpazīstamības veicināšana un popularizēšana” ītvorūs radeituos kolektivu vizitkartis i brošurys par viesturiskū Juzefovys muižys parku, folklorys kūpu sasadzīduošonys pasuokumu “Atvasara Juzefovā” i folklorys kūpom, kurys tyka izveiduotys ar mierki pīsaisteit jaunus dalinīkus i veicynuot viesturiskuo Juzefovys muižys parka i folklorys kūpu sasadzīduošonys pasuokuma “Atvasara Juzefovā” atpazeistameibu Latgolys regionā i Latvejā.
Kolektivi sajēme ari Juzefovys uobeļu veinu, kurs tyka darynuots nu viņgod spīstuos uobeļu sulys i eipašū Juzefovys kabaču zapti, kura tyka gataveita tīpat Juzefovys parkā nu leidza atvastajim kabačim.
Pasuokuma nūslāgumā vysi baudeja eipašū kabaču zupu i leidza atvastūs gordumus – kabaču blīnus, kabaču ikrus, kabaču tortu i daudzus cytus iedīņus, kuru recepta pamatā ir kabacs.
Par pīsadaleišonu pasuokumā i Juzefovys parka pīskandynuošonu ar skaneigom dzīsmem pasuokuma reikuotuoji pasasoka Daugovpiļs nūvoda kolektivim – Naujinis kulturys centra folklorys kūpai “Rūžeņa” (vad. I. Zeile), Dubnys pogosta folklorys kūpai “Atzola” (vad. M. Umbraško), Ambeļu kulturys noma folklorys kūpai “Speiga” (vad. I. Skutele), Vabalis etnografiskajam ansambļam “Vabaļis” (vad. A. Uškāns), Daugovpiļs nūvoda kulturys centra folklorys kūpai “Dyrbyni” (vad. A. Briška), Daugovpiļs LKC folklorys kūpai “Dzīsme” (vad. L. Vaivode), Kruoslovys nūvoda kolektivim – Iudreišu pogosta folklorys kūpai “Rudzutaka” (vad. A. Tuče), Izvolta folklorys kūpai “Izvoltīši” (vad. A. Leikuma), Izvolta folklorys kūpai “Mozī latgalīši” (vad. S. Styvreņa), Vuorkovys nūvoda folklorys kūpai “Vecvārkava” (vad. R. Kairāns) i Īlyukstis nūvoda Bebrenis pogosta folklorys kūpai “Ritam” (vad. R. Kalvāne).
Naujinis kulturys centra kolektivs pasasoka Reginai Prohovskai, Varim Vilcānam, Valdim Grebežam i Vyšku omotnīku cīma meistarem, Naujinis nūvodpietnīceibys muzeja vadeituojai Evitai Kusiņai-Koļesnikai, Naujinis pogosta puorvaļdis vadeituojai Inārai Myglānei i darbinīkim par atbolstu i veiksmeigu sadarbeibu! Par finansialu atbolstu pateiceiba Latgolys regiona atteisteibys agenturai, Vaļsts kulturkapitala fondam, A/S “Latvijas valsts meži”, Daugovpiļs nūvoda dūmei i Naujinis pogosta puorvaļdei.


text:
TED latgaliski
TED breivpruoteigais tulkuotuojs i TED latvīšu volūdys tulkuošonys projekta koordinators Kristaps Kadiķis aicynoj vysus latgalīšu volūdys pratiejus īsasaisteit niule kai aizsuoktajā tulkuošonys projektā. Sekojūt taida poša latvīšu volūdys projekta pāduos, sataiseits, lai styprynuotu latgalīšu volūdu myusdīnu škārsteikla pasaulī, kai ari latgalīšim padareitu pīejamu TED saturu jūs dzymtajā – latgalīšu volūdā.
Kas tod ir TED?
TED (nu angļu volūdys vuordim „Technology, Entertainment, Design”) ir 1984. godā privatys bezpeļnis organizacejis „Sapling Foundation” aizsuokta konferenču sereja ar saukli „Idejis, kuruos daleitīs”. Godu gaitā vysaiduos konferencēs ir izastuojuši taidi pasaulī ītekmeigi cylvāki kai Bils Klintons, Bils Geitss, Ričards Brensons, Google dybynuotuoji Lerijs Peidžs i Sergejs Brins, kai ari naskaitami Nobela premejis laureati.
Suocūt ar 2006. goda juni izastuošonu videoīroksti bez moksys apsavieršonai teik dalikti TED sātyslopā, i nu 2009. goda maja ir pīejamys tūs transkripcejis (subtitri), kū īspiejams puortulkuot cytuos volūduos. Itūšaļt pavysam ir publicēti gondreiž 50 tyukstūši tulkojumu 103 volūduos, tūs vydā ari vaira kai 250 – latviski. Pādejūs divejus godus Latvejā veiksmeigi nūtykušys ari naatkareigi reikuotys TED formata TEDxRiga konferencis.
Par pyrmū tulkuojumu izvālāta leidz itam vysvairuok volūduos puortulkuotuo Dereka Saiversa runa „Sovaiži voi vīnkuorši cytaiduok?”, kurā jis stuosta par tū, cik vysaiduos pasauļa vītuos var byut dyžan atšķireigs prīškstots par tū, kas ir normals i pošsaprūtams. Eisa pavuiceiba tulkuošonys izsuokšonai ted.com(angliski).
Ka roduos kaidi ar TED, Amara ci tulkuošonu saisteiti vaicuojumi, var sasazynuot ar Kristapu Kadiķi, rokstūt privātu viestuli.
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec K. Kadiķa dūtuos informacejis
Karteņa: ekranšuovīņs


text:
“Dvinskas muzikanti” pīduovoj dzīsmis “Hej, bruoļ latgalīt!” remiksu
Grupa “Dvinskas muzikanti” sadarbeibā ar DJ Mart Inc pīduovoj remiksu popularajai dzīsmei “Hej, bruoļ latgalīt”.
Itys gods grupai bejs panuokumu pylns – taišni ar “Hej, bruoļ latgalīt” jī beja tykuši “Latvijas šlāgeraptaujas” goda finalā, kur, pasasokūt skateituoju atbolstam, tyka pi catūrtuos vītu! Kab atsvaidzynuotu tuos prīcys izjiutys i uzdoncuotu disko deju rytmūs, teik pīduovuots ari speciali remiksa versejai veiduots video.
Grupa soka paļdis par video Aināram Bluzmanam, paļdis par remiksa verseju Muorteņam Pīzelim i eipašu paļdis sovim draugim!


text:
Sovuma pajautys. Saruna ar dzejneicu Ingridu Tāraudu
Intervejis autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Rēzeknē najauši Ingridai Tāraudai izskrieju viersā, tei beja zeime, ka itai sarunai, cikom Ingrida dažys dīnys Latvejā, vajag nūtikt. Pavaicuot ir par kū – pārņ izguoja Ingridys pīktais dzejūļu kruojums “Pajautys”, nominaceja “Boņuka” bolvai, gaidomais pasuokums Īrejā. Par literarū procesu, pīdereibu Drycānim i Karlovys grafistei Īrejā.
Kai ītyki dzejnīku pulkā?
Jau školys laikā suoču raksteit paņteņus, naseņ atrodu tū kladi. Leimiņs – māja, kāja, gājām, stājām… Mama pat saceja naraksteit. Tai daudzi par sovu naudu gruomotys drukojūšī autori pi taida leimiņa ari palīk, nav izaugšonys. Bet piec laika mama jau beja pyrmuo klauseituoja – nu palosi prīškā. Ik piec laika paprosa, voi ir kas jauns pīsarakstejs. Ar juos svieteibu, ka tys jau tai kai varātu derēt ari cytim, aizsyuteju da izdevnīceibai. Juoņs Elksnis pyrmais ari munus dzejūļus publicēja.
Rēzeknis Augstškolā beja latgalīšu autoru pyrmuo saīšona, suocem ceineitīs par latgalīšu volūdu školā i īspiejom raksteit latgaliski, tī ideali vēļ ir nūsaturiejuši. Oskars Seiksts sagataveja “Pagraudu”, J. Elksnis jaunūs atbaļsteja, prūtams, jis tūlaik beja cyts. Cik es vēļ tī tūlaik saprotu nu dzejuošonys, bet jis vylka mani iz pyrmū gruomotu, tymā breidī maņ pošai suocēs īškejs klikškis iz tū. Izguoja muna “vīgla byušonys ironeja”.
Tūlaik mama maņ ari saceja, ka daudz laseituoju byus viņ tod, kod apdzīduošu dzimtineiti, Latgaleiti, sātu voi dobu. Varbyut iz vacumu tai gribiešu. Niule rokstu tai, kai manī ir. Lobuok lai iz dzejis pasuokumu atīt 10, bet tī, kas pa eistam losa dzeju. Reizem kaidā kompanejā paanalizejam dzeju. Dažs sauc par augstvierteigu dzejūli taidu, kurā autors piļneigi atsakluojs – kai pi veina gluozis. Bet nu plyku jiutu nikas nasaīt, vajadzeigi napīrostuoki vuordi, originalys metaforys. I navajag jaukt literaru atkluoteibu i personisku atkluoteibu.
Tovys dzejis liriskuo varūne ir breiva, reizem raganiska i grybūša sīvīte, kas nasabeist… Voi ari dzeivē tovs latgaliskums jiutās tradiceju naīrūbežuots?
It kai muote nikuo naaizlīdze, bet es vysod dareju pa sovam, tys skaituos “napareizi”. Īškā maņ ir ari iz bazneicu aizīt. Vysuos latgalīšu saimēs kai “pareizais” īaudzynuots, ka ir Dīvs, ka ir juoīt iz bazneicu, vajag tev voi navajag… Īrejā ar itū ir vīnkuoršuok, tī vysys bazneicu durovys vysu laiku vaļā. Tev sasagribēja īīt bazneicā, koč īmūt garom nu dorba, īej iz pīcom minutom, apsasiesti, pasalyudz voi vīnkuorši atsapyut. Vysim jau nimoz nav tuos vajadzeibys piec miša, bet cylvākam taipat ir īspieja pasalyugt bazneicā. Latvejā tai navar, ari munai dzymtajai Drycānu bazneicai durovys cīt, juoīt iz mišu.
Vēļ es latgaliskū izjiutu car kristeitajim i styprynuotajim vuordim. Kod beju mozeņa, maņ svinēja Annys dīnu – muns kristeitais vuords. Tūlaik vīneiguos zynomuos Annys maņ beja apleicīnis taņtis jau godūs. Tod runuojom, ka mamai kristeitais vuords ir Henovefa. Voi maņ teišom ir cyts vuords? Maņ paskaidruoja – “Ingrīda” pīraksteits cīma padūmē, “Anna” – bazneicys dokumentūs. Tai es feisbukā pīlyku kluot Annu – styprynuojumam. Radzu, ka cytys piec mane ari tai dora. Tūlaik pat prīcuojūs, ka nadabuoju vuordā “Marija”, tod es byutu Mare. Vysys Maris maņ apleik beja pamateigys – varēja īdzert, kai Nekrasova dzejūlī, skrīnūšu zyrgu apturēt. Pat krīvu Annuškys i Mašeņkys izaklausa cytuos intonacejuos – mīļuok i piec mozuoku meitiņu. Bet maņ apleik beja tikai stypruos latgalīšu babys Maris i Annys. Mani nūdarbynuoja vaicuojums, voi maņ ari par taidu juopalīk. Īstyprynuošonā tyku pi skaista i rata vuorda Magdalena, veiskups Zontaks tū izdareja.
Ar Jezupu Kindzuli (Čenču Jezupu), romana “Pīters Vylāns” autoru, asat dzymuši vīnā cīmā, voi naesi juo radineica? Drycānūs īsazeimej Latgolys izdevieju stafete (Manteifeļs → Luocs →Elksnis). Voi najiuti kū taidu rakstnīceibā?
Nā, radinīki ar Kindzuli mes naasam. Myusu sāta blokus juo sātai, partū ka tai zeme beja īdaleita. Par Apseitem sauce juo sātys vītu, patīseibā tī beja div sātys, vīnā dzeivuoja Čenču Mare, juo muosa. Agruok par taidu rakstnīku jau narunuoja, es leidu iz juo sātys akminim stuovēt. 11. klasē, iz pādejim Atmūdys godim, izzynuojom par jū. Nu Minsteris Alberts Spoģis atsyuteja pyrmuos gruomotys deļ bibliotekys – tys beja “Pīters Vylāns”. Gromota latgaliski! Fantastiska sajiuta, ka esi dzeivuojuse blokus taidam cylvākam. Školā suocem pieteit, vuokt materialus par Kindzuli, raksteju saceriejumus par juo romanu. Tūlaik, 1988. godā, staiguojom ar pīspraustim ausekleišim, anketuos pi nacionalitatis rakstejom “latgalietis”.
Nu sātys jau taipat navari aizīt. Lai kur mes byutu, mes taipat sirdī gribim atsagrīzt sātā. Latgola deļ mane palīk Latgola, Dricāni palīk Drycāni ari Īrejā. Bez jau pīmynātūs, komponists Ontons Matvejāns, muokslinīks Modests Līpenītis nu jaunuokuos paaudzis Raibīs, Aija Eriņa, kas jau myužeibā. Cikom školā vuiciejūs, tīpat dzievojom, pat nazynuoju, ka muns zeimiešonys školuotuojs Modests gleznoj. Tei ir vierteiba. Na jau vysi zeimiešonys školuotuoji gleznoj voi muzykys školuotuoji komponej. Ka suoc atguoduot, tod sasavuoc kūpā gona loba komanda. Agruok informaceja nabeja par jim vysim salykta vīnā “ustobā”. Vīnolga, kai saukt tū ustobu – par muzeju, nūvodpietnīceibys styureiti, cytaiž – taidai vajadzātu byut kotrā vītā, kur apsazynuot sovu pīdereibu itai “komandai”.
Es jau pa itim godim Drycānim pasveša asmu palykuse, paceli nu 18 godu vacuma. Nūguoju iz Vacajim Strūžānim školā struoduot, vēļ Gaujīnā, Tyskuodūs, Ružinā pastruoduoju, tod iz Īreju puorsacieļu. Uogre pa vydu, niule otkon Īrejā. Tik viņ, ka periodiski atbrauc iz sātu i dreiž aizbrauc. Partū es Drycānim asmu sveša, bet maņ Drycāni nav sveši.
Kaiduos latvyskuos i latgaliskuos aktivitatēs esi īsasaistejuse Īrejā, kai veicās tevis vadeitajam latvīšu literatu klubeņam “Baltie vārti”?
Par sovu publicitati ir juosaceina. Sevi ir juopīruoda, par sevi ir juopastuosta tai, lai publika atītu ari iz tovu nuokušū pasuokumu. 15. aprelī Dublinā, Latvejis viestnīceibā, nūtiks muns reikuotais dzejis i muokslys pasuokums “Satikšanās – teksti un līnijas”. Glezna i dzejūļs kūpā – varbyut koč kas leidzeigs kai beja Rēzeknē fotoizstuode Māram Justam i Inetai Atpilei-Juganei.
Klubeņam asmu dabuojuse registracejis numeri, tys paredz, ka byus juoatsaskaita, kas padareits vītejā pošvaļdeibā. Pretim pīduovoj pīsadaleišonu kūpejuos organizaceju sasatikšonuos. Tei ir atpazeistameiba i publicitate īriskajā vidē. Nu Dublinys mums mozuok par stuņdi braukšona, izbraukuot var.
Bet laikam tū viņ maņ vajag. Kod Latvejā kaidu ideju pacēlem, lai jei cik troka, mes jū davedem da gola. Maņ tei saprasšona, ka rodušuos idejis ari ite juodaboj gotovys. Organizejūt pasuokumu, par tū, voi atīs treis, voi 10, voi 33, organizejūt golvu nalauzu, pasuokumam juonūteik. Te maņ puormat, ka ir juoparedz apmaklātuoju skaits, juoskaita nauda tī, kur finansiali nikas nav juoīgulda.
Nu laiku, kod jiemūs pa latvīšu školeņom, loba sadarbeiba izaveiduojuse ar Latvīšu volūdys agenturu. Jī pīduovuoja klubam organizēt literaru konkursu “Modinot pavasari” Īrejis diasporys bārnim. Tik viņ dorba – es sagataveju informaceju, agentura paleidz izplatēt i saryupej duovonys, žureju veidojam nu školeņu vadeituoju voi literatu Latvejā. Lai koč pīci bārni pīsadola, tys ir tuo vārts. Izreiz vaicuojumi – kaids byus školuotuoju īguļdejums, cik ilgs laiks školuotuojam papyldu vajadzeigs, paleidzūt bārnim sagataveit konkursa dorbus. Asmu struoduojuse trejuos diasporys školuos, kur divejuos beja pa 25, trešajā – 60 bārnu. Kaids laiks? Piļneigi vysim tok nav juopīsadola. Kas tī daudz juopaleidz? Tik daudz īsaceit bārnam, ka te varbyut vajadzātu cytu vuordu, te saikli pīlikt. Nikod naasmu itū laiku tai riekinuojuse. Laikam munim tautīšim nav taidys gribiešonys. Tod es doru vīna, maņ puormat demokratejis tryukumu.
Varbyut tys īt nu tuo, kai te struodoj školuotuoji. Reiz iz īlys satyku dāla školuotuoju, gribieju apsavaicuot, kai jam īt školā. Maņ atbiļdeja, ka juopajam pi školys sekretaris zeimeite, kur raksteits juos telefona numers i laiki, kod vacuoki dreikst zvaneit.
Kaidys īspiejis latgalīšu tekstim ir tikt tulkuotim angliski?
Niule Džeims Vilss (James Wills) tulkoj Raibuo tekstus. Tulkuotuojs uzrunuoja ari mani, voi es byušu ar mīru, ka dažus dzejūļus jis iztulkoj angliski. Kurs autors atsasaceis? Tod es suoču dūmuot, kai jis tiks golā ar “Pajautu” volūdu. Ituo kruojuma dzejūļūs es asmu drupeit vaira pīstruoduojuse pi latgaliskim vuordim. Pusgodu jemēs, beja atsyutejs 9 iztulkuotus dzejūļus ar komentarim i vaicuojumim, kū kas nūzeimoj. Vīnu dzejūli jis ir izsvīds, nateik golā. Poša saprūtu, ka vuordu “mīsts”, “apstuosme” vysys niansis navar paruodeit, angļu volūdā pretim ir tikai vīns konkrets vuords. Dabuoju komplimentu, ka asmu atvārta autore, ļaunu izareikuot ar sovim tekstim. Bet kai var naļaut? Gaideisim publicātus tulkuojumus.


text:
Aglyunys bazilika
Aglyunys Vysusvātuokuos Jaunovys Marejis dabasūs uzjimšonys bazilika (latvīšu: Aglonas Vissvētākās Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas Romas katoļu bazilika) — pošu golvonuo katuoļu svietneica Latgolā i vysā Baltejā. Atsarūn Aglyunā, Aglyunys nūvoda centrā.
Kotru godu labeibys mieneša 15 dīnā Aglyunā nūteik Vysusvātuokuos Jaunovys Marejis dabasūs uzjimšonys svātki, kas iraid vysys Latvejis katuoļu svātceļnīku golasnāgs. Divys reizis baziliku apmekļiejuši Rūmys puovasti — 1993. godā Juoņs Puovuls II[1] i 2018. godā Fraņcs.[2]
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Pyrmū kūka bazneicu i kleštoru Aglyunā Dominikanu kleštornīki pastateja 1700. godā. Kod 1699. godā bazneicā nūtyka guņsnalaime, juos vītā kleštornīki nu 1768. da 1780. godam suoce stateit myurini kleštora nomu i baroka stiļa bazneicu ar divejim 60 augstim skarem.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Pāvests Juoņs Puovuls II i Aglyuna. 2015. goda 10. augusts. Latgalīšu Kulturys Gazeta. Veireits: 2019. goda 16. augustā
- ↑ Pāvests septembrī apmeklēs Latgolu. 2018. goda 9. marts. Latgalīšu Kulturys Gazeta. Veireits: 2019. goda 16. augustā


text:
Juoņa Ivanova Atlantida Latgolys viestnīceibā “Gors”
Juoņa Ivanova klavīrmuzyka i 4. simfoneja „Atlantida” – ituos breineiguos Juoņa Ivanova daiļradis pērlis izskanēs treis koncertūs Latvejā, tymā skaitā Latgolys viestnīceibā GORS Rēzeknē 30. novembrī. Vokoru baudamuoku dareis video projekcejā tārpta vizuala ituo koncerta koncepceja.
Koncerta pyrmū daļu rūtuos Juoņa Ivanova skaistuokī skaņdorbi, kas komponeiti klavīrem solista Riharda Plešanova snīgumā. Pianists ir vīns nu Latvejis izpiļdeituojmuokslys lapnumim, storptautisku konkursu laureats, itūšaļt jis stažejās Moskovys konservatorejā pi īvārojamuo pianista Mihaila Voskresenska.
Koncerta ūtrajā daļā skaneis izciluo skaņraža 4. simfoneja ar nūsaukumu „Atlantida”. 2009. godā izveiduotais kulturys kanons apvīnoj tuos gareiguos vierteibys, kas, piec ekspertu atzynuma, vyslobuok raksturoj i izgaismoj Latvejis kulturys montuojumu, i vīns nu myusu lapnumim muzykā ir izcilais komponists Juoņs Ivanovs, kas īzeimoj vasalu pusgodsymtu latvīšu kulturys atteisteibā. Taišni juo simfoniskuo muzyka ir atzeita par kulturys kanona cīneigu vierteibu. Simfonejis trauksmainais topošys laiks nu 1939.–1941. godam i tymuos īlyktais emocionalais komponista puordzeivuojums i prīkšnūjautys par tyvojūšūs viesturis katastrofu – Latvejis Republikys pastuoviešonys beigom, filozofiskuo pamatdūma par varonys civilizacejis būjāeju Atlantejis okeanā dora itū dorbu aktualu ari myusu dīnuos. Tei ir drama, pyrmais Ivanova dorbs, kur taidā spylgtumā izcalts nasavīnuojamu spāku pretstosts i sadursme – borga nuove i cylvāka dzeiveibys skaistums. Itim divejim pretpolim komponista muzykā ir leidz itam laikam nadzierdāts spylgtums, kontrastaineiba.
Koncertam ir pīaicynuots izcilais režisors Uģis Brikmanis, i klauseituojam tiks pīduovuota ari video projekcejā tārpta vizuala ituo koncerta koncepceja. Simfonejis atskaņuojumā pīsadaleis Juoņa Ivanova Rēzeknis Muzykys vydsškolys mārgu kors (dirigente Anda Lipska), Arvida Žilinska Jākubpiļs Muzykys školys mārgu kors (dirigente Agnese Grudinska), Modūnis Vaļsts gimnazejis mārgu kors (dirigente Ija Voiniča), kai ari muzykys školu jaunīšu apvīnuotais orkestris, kura sastuovā spieļoj jaunī muziki nu Rēzeknis, Modūnis i Ventspiļs muzykys vydsškolys, Emila Duorzeņa Muzykys vydsškolys, Jezupa Medeņa Muzykys vydsškolys, Latvejis Muzykys akademejis, kai ari Jākubpiļs piļsātys kamerorkestris dirigenta Muorteņa Berga vadeibā.
Beleti iz Latgolys viestnīceibys GORS pasuokumim īguoduojami „Biļešu paradīzes” tierguošonys vītuos vysā Latvejā, tymā skaitā Latgolys viestnīceibā GORS Rēzeknē, Piļs ūļneicā 4, kai ari škārsteiklā www.bilesuparadize.lv.
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec „Gora” snīgtuos informacejis


text:
Dagneja Bramane: rudiņs – dzejnīku vuojeibu i rudzu siešonys laiks
LaKuGa pīduovoj Dagnejis Bramanis dzejūļus. Dagneja poša soka: “Kod cylvākim stuostu,
ka muns vysumeiluokais goda laiks ir rudiņs, sajamu daudzi vaicuojumu: „Kai tai, tok solts, škeists, tymss i vyspuor piec vosorys ruodīs ka dzeivei gols, a vēļ piečuok byus zīma i snīgs, soltums, kuoss i īsnys, i kai daviļkt da pavasara.”
A man rudiņs cīši pateik, i izaver, ka es jam ari. Pa reizei jis ir kai lobs draugs, pa reizei kai meiluokais, pa reizei kai blieņdars ci guodeigs tāvs. Jis runoj ar mani spylgtuos metaforuos, īpazeistynoj ar jaunim cylvākim, rūsynoj iz nalelim nadorbim, vuica dzeivis školā, sorgoj i izaicynoj mainiet kasdīnu i raudzeit dzeivuot laimeiguok. Par tū ari itūreizi byus muna hobijdzeja.”
***
Vēļ 3 rinči,
Preseite zuolī.
Kotru dīnu par trejom reizem vaira.
Ausīs dzīsmis – draugu smīkli,
Sirds sytās mudruok
Kai Credo bundzinīks.
Nu reita i vokorā gluoze pateiceibu,
Par dīnu styngra dieta.
Atdūt vaira, kai grybi sajemt.
Nav svareigi, kū saceis cyti,
Pruotā Nike sauklis
„Just do it”.
Puorīs kaids laiks, napajussi
(Mīlesteibys) muskuli kai Plyudam –
Pītiks sev i cytim.
Reits
Atroksti koč dīku eisziņu
Ci īmet akmisteņu lūgā
Pīroksti egoisma viestuli
Bez paļdis par sajamtū
Zynu ka Tovā golvā
Šudiņ dzeivoju es
***
Pogolmā golds
Speideigys karūtis
Uobuļu škeivs
Gosta vēļ nivīna
Treisūšys rūkys
Burceņu apputiejušī vuoki
Niule suoksīs EISTĪ
Vuordu konservu attaiseišonys svātki…
***
Itymā muorkā peilis nadzeivoj.
Itymā muorkā vokora gluosti
Sazeimej cylvāku konturys.
Kūki, aizturiejušs dvašu, turīs,
Kab nanūjaukt
Rūbežu puorkuopšonu pareizai dzeivei…
Par šaļti viejš i piļsātys trūksnis,
Peilis nazkur gar muorka molu…
Tai kai nazkas beja. Ci nā.
Ir labi… Byus labi.
Ir rudiņs –
Dzejnīku vuojeibu i rudzu siešonys laiks…
***
Ar eistajim cylvākim aš baist
Atsarast cylvāku parkūs nazkur Budapeštā.
Var tikt pīsaukti dīvi i radeiti jauni suokumi…
Kuramuos restu pusēs ir struopeitī?
Nažieleigi puorsteigt, kai izkuopt nu biļdis.
Cytu reizi biļde paruoda cytu biļdi.
Ir juoprūt soldonai padūt sevi,
Vajaga kaidu gobolu pajemt leidza… i sasasiļdeit.
Gunāram
Munis pādys styrnys mugurā.
Asu sātā, kurā ir vyss.
Nazkur Daugovys kreisajā pusē
Ir taida sola „Latgaļi”.
Ka izkuop nu reisa autobusa,
Ir juoīt pa labi mežā.
Tī ir sāta, pierts i draugs.
Jis ite dzeivoj pēc sova pruota –
Pa eistam izbauda rudini, pavasari, vosoru…
Salosa sieņs, nūgiuņ zivs, pats izcap maizi.
Jis ir kai pīruodejums tam,
Ka var dzeivuot, kai pošam gribīs.
Fonā skaņ klasiskuo muzyka, a uorā mīrs…
Es grybātum byut juo sābrineica –
Aizdūtu spičkys kod vajaga, kod navajaga.
Pījimtu juo kuorteibu i napasaceitūs vuordus.
Kotru sastdīni atnastu pīna,
Pa reizei vaicuotu paleiga pi veirīšu dorbu.
Ka kaidu reizi brauksi iz Reigu ci Aizkraukli,
Zini, aiz pīturys „Latgaļi”
Dziļuok mežā dzeivoj cylvāks,
Par kuru zyna tik ratais, bet jis pats zyna vaira kai mes…
Nasabeist, īej gostūs. Vari i bez gastinča, bez buteļcenis.
I daže, ka Tev nav kuo eisti saceit…
Pilsēta rudens naktī
Kod dūmys kai armejnīku rūtys,
Kod par daudzi na sovu dzeivu, na sovu cylvāku,
Izeju uorā – kotru vokoru cytā piļsātā.
Apleik leits, skanis, lipeigi pakriešli.
Lopu garnirs asfalta škeivūs.
Skotūs, kai celi, paspīzdami rūkys, lītiškai vasalojās.
Autobusi kuolejās ar jaunajim maršrutim.
Pīturuos saruopoj akmini, kastani, zeilis –
(Ite nūteik jūs mozuos saīšonys).
Pat naaizskaramuos bankys, ofisi, rezidencis vokorūs izaklaidej, kai prūt.
Kaids kaidam nakauneigi pīsaduovoj,
Kaids iz tū vysu verās i žuovojās.
Kūki, sasatynušs ružavūs šaļūs,
Stuosta, ka dreiži byušūt snīgs.
A niule vēļ rudiņs i piļsātu tuseni.
I golvā par reizi cytys dūmys…
Kartenis: Dagnejis Bramanis p.a.


text:
26. janvarī 100. godskuorta apritēs gruomotizdeviejam i rakstnīkam Vladislavam Luočam. Nu 17. leidz 31. janvaram Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā byus apskotama nūvodnīkam veļteita izstuode, bet 26. janvarī plkst. 14:00 nūtiks īvārojamajam latgalīšam veļteits pasuokums, kuru reikoj Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba i Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba.
Īskots Vladislava Luoča biografejā
Dzims 1912. goda 26. janvarī Drycānu pogosta Luoču cīmā zemnīka i kalieja Ontona i Veronikas giminī.
Vuiceibys suocs Piļcinis 1. pakuopis pamatškolā, piec tam turpynuojs Drycānu sešklaseigajā pamatškolā i Aglyunys gimnazejā.
Aglyunys gimnazejā īpasaziņs ar J. Cybuļski, kurs vāluok kliva juo kompanjons izdevnīceibys dybynuošonā. Vysleluokū īspaidu iz juo personeibys veiduošonūs i dorba izvēli atstuojs gimnazejis direktors N. Rancāns.
Pyrmuos literata īmanis givs jau Aglyunys gimnazejā, kur dorbuojīs školys žurnalā i literarajā puļceņā, bet nu 1931. goda latgalīšu presis izadvumūs suocs publicēt rokstus, tāluojumus i stuostus. Pyrmuo publikaceja – „Guoju putni – latgalīši”, tymā viersīs pret latgalīšu vieliešonūs pamest sovu sātu, lai dūtūs peļņā svešumā.
Vuicejīs žurnalistiku i tautsaimnīceibu Latgolys Tautys universitatī. Dīniejs Latvejis armejā Ludzys 3. lūžmetieju rūtā, kas ītylpa Rēzeknis 9. kuojinīku pulkā. Struoduojs par dzelzceļa īriedni Rēzeknī i Daugavpilī.
Nu 1939. goda, kod piec ilgys ceineišonuos ar Sabīdriskūs lītu ministreju dabuota izdeviejdarbeibys atļuove, piļneibā nūsadevs latgalīšu literaturys izdūšonai. Leidz 1944. goda rudiņam J. Cybuļska (vāluok – V. Luoča) izdevnīceiba Daugavpilī laiduse klajā 30 gruomotys, 6 „Tāvu zemes kalandara” i 6 literaruo rokstu kruojuma „Olūts” numurus i avīzi „Latgolas Bolss”.
1944. godā devīs biegļu gaituos iz Vuoceju, kur turpynuojs izdeviejdarbeibu i laids klajā 125 gruomotys, kruojumu „Olūts” 1947. godā, avīzi „Latgola”, nu 1955. goda, kod Luoča izdevnīceiba puortopuse par p. s. „Latgaļu izdevnīceiba”, atsuocs izdūt laikrokstu „Latgolas Bolss”. Vuocejā izdevs ari žurnalu „Dzeive”, „Tāvu zemes kalendaru” i zynuotniskūs rokstu kruojumu „Acta Latgalica”.
Itys raženais i atbiļdeigais V. Luoča trymdā veiktais dorbs ir devs nanūviertejamu īguļdiejumu latgalīšu raksteituo vuorda saglobuošonā, jo Latvejā aizlīguma dieļ tuo turpmuoka pastuviešona beja cīš apdraudāta.
Trymdā V. Luocs vadiejs na tikai izdevnīceibu, bet ari A. Jūrdža fondu i veiduojs cytys latgalīšu sabīdriskuos organizacejis, ceiniejīs par lagalīšu volūdys leidztīseibu gon trymdā, gon dzimtinī, pat par Latgolys augstškolys izveidi i radio raidiejumim latgalīšu volūdā.
Mirs 1984. goda 30. decembrī Minhenī, apglobuots Vesterfrīdhofys kopūs, bet 1992. goda 23. novembrī puorapbedeits Drycānu pogosta Piļcinis kopsātā.
Rēzeknī, Kruoslovys īlā 4, dorbojās V. Luoča Latgalīšu rokstu volūdys muzejs, kuru uztur juo bruoļadāls P. Luocs.
Informaceja sagataveita, izmontojūt bibliotekys novodpietnīceibys materialus


text:
Septembrī Rēzeknē nūtiks 10. Baroka muzykys dīnys
Nu 9. leidz 14. septembram Rēzeknē jau dasmytū reizi nūtiks Baroka muzykys dīnys, kas sevī ītvers koncertus, lekcejis i meistarklasis.
10. jubilejis festivala programa veiduota, svynūt ari “Kesselberg Ensemble” 10 godu pastuoviešonu i uzsverūt ituos dūmubīdru kūpys kūpā saīšonys īmaslu: 2004. godā dybynuotuo Bāzelis latvīšu muziķu grupa par sovu golvonū aizdavumu uzskota reidzinīka Johana Gotfrīda Mītela muzykys atskaņuošonu. Festivala nedelis centrā byus Ilzis Grudulis koncipietuo skotuviskuo leldorba ar i par Mītela muzyku īstudiešona i atskaņuošona. Opusa “Mājas Mītelam” forma ir vysaidu laiku i stilu muzykys mozaika, kas baļsteita iz sova veida kontrapunkta pryncypu reidzinīka saceriejumim. Mītela skaņupasauļs sasatiks ar myusdīneigom harmonejom i ritmim, bet latgalīšu tautysdzīsme sasarunuos ar Alpu rogu i klavesinu. Izruode ir “Kesselberg Ensemble” kūpdorbs ar šveicīšu myusu dīnu skaņražim komponistu Burkhardu Kincleru i sempleru muokslinīku Vincentu Flikigeru, kai ari ar Rēzeknis tautys teatra režisori Māru Zaļaiskalns, tārpu muokslineicu Ināru Apeli i scenografi Dainu Salmiņu.
Kai kotru godu festivālā uzastuos Bāzelis latvīšu baroka muzykys grupa “Kesselberg Ensemble” (Bāzele, Šveice), muzicejūt kūpā ar vīnu nu myusu dīnu spylgtuokajim senejuos muzykys interpretim fagotistu Sergio Adzolīni.
Kamermuzykys koncerta programā skanēs Mītela i juo laikabīdru Karla Filipa Emanuēla Baha i Tēlemana sonātis i kvarteti flautai, vijūlei, čellam i klavesinam. Nūtiks tradicionaluos meisarklasis baroka instrumentu spēlē i baroka dzīduošonā, kū vadeis Karels Valters (traversflauta), Marks Maizels (varganis, klavesins), Hugo Naessens (kontratenors) i Joosts van der Lindens (tenors). Eipašā dorbseminarā, kū vadeis Jurijs Maile i Olivjē Pikons, tiks demostriets Alpu rogs i elektroniskais baroka mežrogs.
Festivala programa atrūnama sātys lopā www.kesselbergensemble.com
Festivala idejis autore Ilze Grudule
Īskots festivala viesturē, idejā, faktūs
Festivals ir Bāzelē dzeivojūšuos rēzeknītis baroka čellistis Ilzis Grudulis i “Kesselberg Ensemble” iniciativys, festivala direktoris Inesis Pāvulis nanūgurstūšuo dorba i 10 godu rodūšys sadarbeibys storp pasauļa klasis muzikim i Rēzeknis muzykys vydsškolys pasnīdziejim i studentim rezultats. Festivala reikuotuoji par sovu viersaizdavumu uzskota dareit pīejamu augstuokuos klasis muokslu Rēzeknis i vysys Latgolys publikai i dūt itai kvalitatei atbylstūšu atolguojumu gostim i vītejim muokslinīkim. Nu 2013. goda festivals sasadorboj ar koncertzalu GORS.
Nu pyrmuo koncerta 2005. godā festivalā pīsadalejuši vaira nakai 30 gostu muokslinīku nu vysa pasauļa, ir uzvasta vīna opera, īstudātys oratorejis solistim, koram i orkestram, atskaņuotys vairuokys instrumentalys i vokali instrumentalys prorgamys. Ar ratim izjāmumim festivalā atskaņuotuo muzyka ir skaniejuse pyrmū reizi na tik Latvejā viņ: Mītela koncerts 2 fagotim, Martina Lindis skaņdorbs vijūlei solo, Cossoni Magnifikats i cyti opusi ir bejuši pasauļa pyrmatskaņuojumi.
Baroka muzykys dīnu afišā parosti rūnama vīna solo, vīna kamermuzykys i vīna programa solistim, koram i orkestram. Puorsvorā kotra programa pīdzeivoj divejus atskaņuojumus, vīnu Rēzeknē i ūtru izbraucīņa koncertā kaidā nu Latgolys bazneicom, kulturys nomim voi muzykys školom. Festivala nedeļā nūteik ari meistarklasis, lekcejis i darbneicys.
Mieginuojumi, koncerti i meistarklasis, kū vadejuši pasaulī pazeistamī interpreti kai C.Coin, S.Azzolini, Rēzeknis muokslinīkim ir vīnreizeiga vareiba tikt pi impulsu rodūšajai izaugsmei. Meistarklašu dalinīki sajāmuši kreditpunktus vuiceibu i profesionaluos tuoļuokizgleituošonuos programuos. Kūpdorbs ar Rēzeknis Tautys teatra i deju kūpys “Dziga” dalinīkim operys īstudiešonys laikā 2007. godā beja na tik Rēzeknis publikys atzineigi nūviertiets: īstudiejums tyka izvirzeits “Dienas” goda bolvai kulturā.
Festivala koncertus kotru godu nūsaklausa vysmoz 1000 baroka muzykys meiļuotuoju nu Rēzeknis, Viļuonu, Stiernīnis, Varakļuonu, Dagdys, Pasīnis i Reigys.
Festivalu kotru godu atbolsta VKKF, Šveicis vaļsts kulturfonds “Pro Helvetia” i Rēzeknis piļsātys dūme. Vairuokkuort Baroka muzykys dīnys ir atbaļstejuši: Šveicis privātī fondi Artephila Stiftung, Doms Stiftung, Franču kulturys centrs Reigā sadarbeibā ar Francejis Kulturys ministreju, Šveicis viestnīceiba Latvejā, kai ari Rēzeknis uzjāmumi “Herkuls”, “Alba”, Rēzeknis galis kombinats i vīsneica “Kolonna”. Informativi festivalu kotru godu atbolsta žurnals “Mūzikas saule”.


text:
Kristaps Rasims i juo dorbi goda grīzumā:
1. Raidiejumu cykla “Apceļo Latgolu ar Kristapu Rasimu” ītvorā, jis ar popularom Latvejis personeibom gasteja vysaiduos Latgolys vītuos.
2. Raidiejumā latgaliski runuot ci sadzīduot tyka mudynuoti taidi zynomi muokslinīki kai Dons, Andris Bulis, Ralfs Eilands i cyti.
3. Juo darbeiba ar grupu “Bez PVN” – koncerti, videoklips.
4. Daudzu pasuokumu vadeišona latgaliski, radzamuokīs nu tīm, “Latgalīšu volūdys nakts” ītvorā.
5. Jezupa lūmys atveiduotuojs serialā “UgunsGrēks”


text:
Kur pazuds Preiļu slimineicys latgaliskais uzroksts?
Roksta autore: Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv
Vairuoku mienešu garumā Preiļu poliklinkys apmaklātuojus registraturā sveicynuoja latgaliskys uzroksts “Esi vasals!”. Zvonūt iz registraturu, latgaliski atskanēja automatiskuo atbiļde. Niu vaira nav ni uzroksta, ni atbiļdis latgaliski. Portals lakuga.lv devēs iz Preilim nūskaidruot, kur tī palykuši.
Latgaliskais uzroksts kai daļa nu slimineicys identitatis
Preiļu poliklinikys registraturā uzrokstu “Esi vasals!” pastateja 2018. gods decembrī, tei beja SIA “Preiļu slimnīca” īprīkšejuos vaļdis iniciativa, piec juos īrūsynuojuma tyka izveiduota ari automatiskuo telefona atbiļde latgalīšu volūdā, kas piec atbiļdis latvīšu literarajā volūdā, atskanēja zvonūt iz registraturu.
2019. gods majā slimineicys vaļdi atlaide, storp vaļdi i Preiļu nūvoda dūmi, kas ir uzjāmuma kapitaļdalu turātuojs, beja izaveiduojs konflikts. Juoatzeimoj, ka bejušuo Preiļu slimineicys vaļdis prīkšsādātuoja Iveta Stare ir ari Preiļu nūvoda dūmis opozicejis deputate, jei īprīkš medejūs pauduse, ka vaļdis atlaisšona, bejuse politiska izariekinuošona, sovukuort Preiļu nūvoda dūme, kai atlaisšonys īmesli miniejuse švaku uzjāmuma puorvaļdeibu. Niu SIA “Preiļu slimnīca” voda Skaidrīte Žukova, i jaunuo slimineicys vaļde lāmuse nūjimt latgaliskū uzrokstu i automatiskū atbiļdi.
Par ideju pastateit uzrokstu “Esi vasals!” i latgaliskū telefona atbiļdi īprīkšejuo slimineicys vaļdis prīkšsādātuoja Iveta Stare stuosta: “Kod suocem struoduot, myusim beja svareigi saprast, kas ir itys uzjāmums, kaidi ir mierki i vierteibys. Munupruot, ir cīši svareigi apsazynuot identitati, cylvākam ir vīgluok pījimt tū grupu, kurai jis pīder. Maņ ruodejuos svareigi, veiduot uzjāmuma identitati, gon īkšejū, gon uorejū tālu. Attīceibā iz latgaliskū Latgolys symtgadis kongress beja lobs stimuls i vīla puordūmom.
Tai kai uzjāmumā daudzi darbinīki sovā storpā runoj latgaliski, ari pacienti puorsvorā runoj latgaliski, tod ruodejuos dabiski latgalīšu volūdu itegrēt uzjāmumā.”
I. Stare soka, ka slimineicys darbinīkim i klientim patics uzroksts “Esi vasals!”. “Nu suokuma tys ruodejuos tikai kai sveicīņs, bet byuteibā tys ir viestejums ar dziļu nūzeimi. Tys ir na tikai sveicīņs, īejūt ākā, bet ari pasoka, ka ite pasaryupēs par tovu veseleibu, tev paleidzēs,” pībylst I. Stare.
Lāmums par latgaliskuos uzrunys īkļaušanu automatiskajā atbyldātuojā tics pījims, konsultejūtīs ar darbinīkim, kuri tū atbaļstejuši. “Es dūmoju, ka tys ir jauki, ka mes apsazynojam latgaliskū genu caur jūkim, pozitivismu, tys dora myusu kasdīnu spylgtuoku, pateikamuoku. Pozitivys emocejis īt tikai par lobu. Tierga konkurencis apstuokļūs ir svareigi byut ar koč kū unikalim,” soka bejušuo Preiļu slimineicys vaļdis prīkšsādātuoja.
Slimineicys apmaklātuoji syudziejušīs par atbiļdi latgaliski
Naseņ uzroksts “Esi vasals!” tyka nūjimts nu sīnys pi poliklinikys registraturys, ari automatiskajā atbyldātuojā vaira naskaņ latgalīšu volūda, niu atbiļde ir tikai latvīšu literarajā volūdā. Iz vaicuojumu, parkū pījimts lāmums par latgaliskuo teksta izjimšonu nu automatiskuo atbyldātuoja, SIA “Preiļu slimnīca” vaļdis prīkšsādātuoja Skaidrīte Žukova atsoka:
“Syudzeibys [nu klientu – V. V.] beja par tū, ka ir ilgi juogaida [savīnuojums – V. V.], dūmojūt par pacientu ierteibom, mes saeisynuojom laiku, jo syudzeibu beja cīši daudz.”
Juoatzeimoj, ka fraze latvīšu literarajā volūdā automatiskajā atbyldātuojā ir viņ devenis sekundis gara, tikpat gara aptuveni tei varēja byut ari latgaliski, taitod kūpā ap 18 sekunžu. Kai līcynoj roksta autoris personeiguo pīredze, zvonūt iz Preiļu poliklinikys registraturu, kab pīsaraksteitu iz izmekliejumu, na vysod savīnuojums ar registaturys darbinīku nūteik iz reizis, taipoš ir juogaida, kod darbinīkam byus vareiba iz zvonu atsaceit. Saleidzynuojumam, Rēzeknis slimineicys zvonu centra automatiskuo atbiļde ir ostonis sekundis, garuoka tei ir, zvonūt iz Jākubpiļa regionaluos slimineicys vīnuotū telefonu – 42 sekundis, jo pyrma juoizavielej sarunys volūda – latvīšu ci krīvu, piec tam pakalpuojuma veids, kuru grib sajimt.
S. Žukova stuosta, ka poliklinikys apmaklātuojim bejuse ari napatyka pret uzrokstu “Esi vasals!”. Kai uzroksta nūjimšonys īmesli, vaļdis prīkšsādātuoja miņ napīcīšameibu izvītuot uorstu pījimšonys kabinetu sarokstu. “Dūmojūt par pacientu ierteibom, iz tuos sīnys, kur beja tys uzroksts, niu ir stends, kab pacients var ārtai nūskaidruot [vajadzeigū informaceju – V. V.]. Iz vīnys sīnys ir uorstu grafiks i tepat pasagrīžūt redz, kur uorsts atsarūn. Planavuojums ir vajadzeigs piec nūsacejumu, leidz ar tū sīna tyka atbreivuota. Uzroksts nikur nav pazuds, jis ir PSFIT [Slimineicys medicinys fitnesa centrs – V. V.] telpuos. Jis nav izmasts,” skaidroj S. Žukova.
Īprīkšejuo SIA “Preiļu slimnīca” vaļdis prīkšsadātuoja Iveta Stare nūruoda, ka laikā, kod jei vadeja uzjāmumu, syudzeibu nu pacientu par latgaliskū uzrokstu i automatiskū atbiļdi latgaliski nabejs. Bejuse ari izvītuota vysa napīcīšamuo informaceja, kai tū paredz lykumdūšona, uzjāmumu regulari puorbaudejuse Veseleibys inspekcija, i aizruodejumu nabejs.
Roksta autorei nabeja vareiba puorsalīcynuot par latgaliskū uzrokstu medicinys fitnesa centrā. 20. decembrī, kod autore gasteja slimineicā i tykā ar tuos puorstuovjim, nabeja īspiejams tikt telpuos, kur niu atsarūn “Esi vasals!”, – atbiļdeiguo persona, pi kurys globojās atslāgys, beja davysēs atvalinuojumā.
Latgalīšu volūdu vaira naredz, kai daļu nu uzjāmuma
SIA “Preiļu slimnīca” vaļdis prīkšsādātuojis Skaidrītes Žukovys atbiļde iz vaicuojumu, kaida ir uzjāmuma politika attīceibā ir latgalīšu volūdys lītuošonu, ir lakoniska:
“Es uzskotu, ka ar latgalīšu volūdu ir juonūsadorboj izgleiteibys īstuodem, navys veseleibys apryupis īstuode dūmuos par tuos populariziešonu. Īspieju rūbežuos. Mes niu naīsim koč kū īguļdeit i dūmuot par itū.”
Vaicojūt, kaida ir attīksme pret komunikaceju latgaliski, S. Žukova soka: “Kotram ir breiva izvēle, kai jis grib, tai komunicej, nivīns naīrūbežoj, prūtams, ka breivā vaļstī navar īrūbežuot, kaidā volūdā komunicej.”
Juoatzeimoj, ka atsevišķuos Eiropys vaļstīs regionaluos volūdys, par kaidu skaitoma ari latgalīšu volūda, teik integrātys veseleibys apryupis sistemā. Tai tys, pīmāram, ir ar frīzu volūdu Nīderlandē. Tī veseleibys apryupis specialisti nūvāruojuši, ka pacientim ir vīgļuok izasaceit sovā dzymtajā volūdā, frīzu, navys nīderlandīšu, eipaši tys atsatīc iz godūs vacuokim cylvākim. Nīderlandis pīredze ari ruoda, ka, dzieržūt dzymtū volūdu, pacientam ir leluoka uzticeiba uorstam i jis jiutās komfortabluok. Frīzlandis proviņcē struodoj pi tuo, kab medicinys personals, kuram frīzu volūda nav dzymtuo, spātu ar pacientiem sasaprat frīziski.
Dūmojams, ka daudzi pacienti, kurim latgalīšu volūda ir dzymtuo volūda, Latgolā izavielej ar sovu uorstu runuot latgaliski. Tok nabyutu švaki, ka uorstnīceibys īstuodis ar sovu attīksmi atbaļsteitu i ari veicynuotu latgalīšu volūdys lītuošonu. Nu tuo īgiutu na tikai pacienti, bet palīlynuotu ari volūdys vierteibu i caltu tuos prestižu.
Roksts sagataveits projektā “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv”. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.