text:
Ar filmu dīnu i koncertu Upītē turpynuos vuokt paleidzeibu Ukrainys ļaudim
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
26. martā Upītis Tautys nomā vysys dīnys garumā ar filmu seansim, koncertu i pīsadaleišonu atkluotajā mieginuojumā var paleidzēt Ukrainai. Īīšonys moksa iz vysu filmu seansim ir 5,00 EUR, iz vīnu filmu – 2,50 EUR. Īvuoktuo nauda tiks pazīduota ziedot.lv i izmontuota paleidzeibai Ukrainys ļaudim.
Upītis Tautys noms jau ilgstūši sasadorboj ar bīdreibu “Kinopunkts”, kas pīduovoj dažaidys jaunuokuos latvīšu filmys i izplota tuos uorpus leluokuom Latvejis piļsātom. Ari itūreiz tyka sajimts pīduovuojums nu “Kinopunkta” – ka ir vareiba demonstrēt latvīšu patriotiskuos filmys i vysus ītierguotūs leidzekļus zīduot Ukrainys atbolstam. Kai soka Andris Slišāns: “Tī nabeja div dūmu i mes iz reizis pīkrytom pīsadaleit.” Koč ari vysys ituos filmys (izjemūt “Valiant! Brauciens uz brīvu Latviju”) ir jau ruodeitys Upītē, Andris cer iz dzeivuotuoju aktivitati i atbolstu. Bez jau pīmynātuos “Valiant! Brauciens uz brīvu Latviju” filmu dīnā Upītē varēs nūsavērt taidus dorbus kai “Mans mīļākais karš”, “Piļsāta pi upis”, “Dvēseļu putenis” i “Melānijas hronika”.
Upītē jau 27. februarī tyka reikuots atbolsta koncerts Ukrainys ļaudim, par tū Andris soka: “Mes saprotom, ka kotrys atbolsts, kotrys eiro, kotra lobuo dūma, kas teik raideita, sasalosa kūpā kosmosā i paleidzēs apturēt ituos šausmys. Aicynuomjom zīduot ziedot.lv, varēja ari iz vītys naudeņu zīduot. Sazīduoja gondreiž 200 EUR, vysu īskaitejam ziedot.lv”
Piec filmu vokorā paradzāts ari grupys “Kei-Rei” koncerts. Grupa leidz šam ir dzierdāta saleidzynūši reši, tok pastuov jau nu 2018. goda. Grupys pamatsastuovā ir Kate Slišāne, Domeniks Slišāns, Raina Vasiļjeva i Tuoms Kozlovs. Grupai pīsavīnoj ari vairuoki cyti muzykalī draugi. “Kei-Rei” spieļoj sovys dzīsmis, kurūs vuordu autors ir dzejnīks Ontons Slišāns, muzyku roksta Domeniks Slišāns. Grupa ari izpylda dažaidys latgalīšu grupu dzīšmu kaverversejis.
Koncerta nūsaukumam “Cik ilgi?” ir vairuokys nūzeimis – tai saucās vīna nu grupys dzīšmu, grupa pamozam veidoj sovu pyrmū albumu i vaicoj sev “cik ilgi vēļ?”, sovpus leluo dūma ir vaicuojums par tū, cik ilgi vēļ pasauļs cīss itū nataisneibu, karu, agreseju i terorismu. Dīvamžāļ ir saguojs tai, ka Katis i Domenika vactāvs aba dzeds, kurs reizē beja ari mozbārnu leluokais fans, Jezupa dīnā devēs myužeibā, deļtam itys koncerts teik veļteits ari jam.
26. marta Upītis Tautys noma pasuokuma plans eisumā – vysi verās filmys, pyrma koncerta kotrys ir aicynuots ari īsasaisteit foklorys kūpys “Upīte” atkluotajā mieginuojumā i kūpā muzicēt, doncout voi dzīduot. Piec daņču stuņdis – koncerts, sovpus vāluok – kūpeigs sarunu vokors.


c: text/html

text:
Igauņu saime i Jurs Ostrovskis ar dzīsmem latgaliski pīsadaleja “Latvijas Sirdsdziesma” finalā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Sastdiņ, 18. junī, Lelvuordē i tīšraidē Latvejis Televizejā izskanēja raidejuma “Latvijas Sirdsdziesma” goda nūslāguma finals, kurā ar dzīsmem latgaliski pīsadaleja ari Jurs Ostrovskis i Igauņu saime, skateituoju bolsuojumā dabojūt attīceigi 14. i 4. vītys.
Latvejis Televizejis raidejums “Latvijas Sirdsdziesma” ir skateituoju sovulaik īmeiļuotuo raidejuma “Latvijas šlāgeraptauja” tradiceju turpynuotuojs. Vysu raidejuma sezonu tuo tapšonā īsasaista ari skateituoji, kurim ir vareiba bolsuot i izavielēt dzīsmi, kura ir peļnejuse sajimt Latvejis “Gada Sirdsdziesmas” titulu.
“Latvijas Sirdsdziesma” ir sirsneigi muzykals raidejums, kurā teik atspīgeļuotys tautā popularuokuos latvīšu muzykys dzeivis nūrises. Kotru sezonu raidejums ari apceļoj vysu Latveju, vaicojūt cylvākus, kuri uztur dzīsmuotuos tradicejis sovūs nūvodūs, ari sveic i atguodoj muzykys dižgarus, bez kuru nabyutu īdūmuojama latvīšu vīgluos muzykys atteisteiba.
Ituo goda finala dalinīki 18. junī sasatyka raidejuma finala koncertā Lelvuordē Rembatis parkā, kur iz skotivis uzastuoja skateituoju sezonys garumā izvālātī muziki: grupa “Lauku muzikanti”, Jānis Moisejs, Kaspars Markševics, Tihovsku saime, Ainars Bumbieris, Juris Ostrovskis, grupa “Muiža”, Igauņu saime i c. Raidejuma “Latvijas Sirdsdziesma” finala koncertu vadēja vysys raidejuma sezonys vadeituoji Velga Vītola-Amantova i Normunds Zušs, kurš pats ir ari labi zynoms latgalīšu dzīduotuojs i grupys “Galaktika” dalinīks.
Itymā godā finalā sasaceņte 15 dzīšmu. Apkūpojūt LTV1 tīšraidis skateituoju bolsuojumu, par uzvarātuoju tyka atzeita Aija Legzdiņa, kura izpiļdēja dzīsmi “Ievziedos”. Vysu finala dalinīku vydā pīsadaleja ari treis muziki i apvīneibys nu Latgolys – Jurs Ostrovskis ar dzīsmi “Vacuoku sātā” dabuoja 14. vītu, Tihovsku saime ar “Noiet saule vakarā” – 6. vītu, bet Igauņu saime ar “Aneitis vaļss” palyka tiuleņ aiz gūda pjedestala 4. vītā.
Vysa koncerta īrokstu nūsavērt var ITE.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Projekts № 1.2.1.4/18/A/014
«Eksperimentaluos tehnologejis īvīšona NewFuels RSEZ SIA ražūtnī augstas kvalitatis granulu izgatavuošanai»
23.11.2018
Paraksteits leigums ar Centrālū finanšu un leiguma aģenturu par ERAF projekta “Eksperimentaluos tehnologejis īvīšona NewFuels RSEZ SIA ražūtnē augstys kvalitatis granulu izgatavošanai” eistynuošonu.
01.03.2019
NewFuels RSEZ SIA ir veiksmeigi pabeigusi ERAF projektu.
Ir īvīsts jauns tehnologiskais process, kas sastuov nu divom līnejom; veiksmeigi ir izturāta testēšona, struodojūt ar 100% jaudu. Jaunuo tehnologeja ļuovuse īvīst ražuošanā jaunu produktu – Premium klasis granulas ar palnu saturu zam 0,7%.
3 040 764,93 €
Projekta kūpejuos izmoksys sastuoda
2 073 826,00 €
Projekta attīcynomuos izmoksys sastuoda
933 221,70 €
ERAF finansiejums
Projekta mierkis ir veicynuot NewFuels RSEZ SIA produktivitatis un konkurētspiejis paaugstynuošonu, byutiski modernizejūt ražuošonys tehnologeji, kas ļaus ražuot jaunu produktu: A1 klasis premium granulas, kai ari palelynojūt uznāmuma īguļdiejumus pietnīceibā, atteisteibā i inovacejuos atbylstūši Vīduos specializacejis strategejai, rodut vīnu jaunu pietnīceibas I atteisteibas dorbavītu.
Modernizacejis process paradz īvīst jaunu tehnologiskū procesu, kas sastuov no divom līnejom:
1) Eksperimentaluo inovativuo līneja syltuma īgiušonai jauna produkta ražuošanai, izmontojūt kurynojamu ar augstu palnu saturu.
2) Jaunuo produkta nūgatovynuošonys/kondensacejis tehnologiskū īkuortu komplekss.
23.11.2018
Paraksteits leigums ar Centrālū finanšu un leiguma aģenturu par ERAF projekta “Eksperimentaluos tehnologejis īvīšona NewFuels RSEZ SIA ražūtnē augstys kvalitatis granulu izgatavošanai” eistynuošonu.
01.03.2019
NewFuels RSEZ SIA ir veiksmeigi pabeigusi ERAF projektu.
Ir īvīsts jauns tehnologiskais process, kas sastuov nu divom līnejom; veiksmeigi ir izturāta testēšona, struodojūt ar 100% jaudu. Jaunuo tehnologeja ļuovuse īvīst ražuošanā jaunu produktu – Premium klasis granulas ar palnu saturu zam 0,7%.


text:
Maja dzīduojumi pi krystim
Ar pavasara atīšonu kluotu ari majs, kas Rūmys Katuoļu bazneicys kalenderā teik gūdynuots par Svātuos Jaunovys Marejis mienesi. Latvejis teritorejā itymā mienesī Jaunovai Marejai teik veļteiti eipaši miši, kas cīši saisteiti ar Latvejis viesturiski katūliskuos zemu – Latgolys i Kūrzemis suitu nūvoda – rakstureigu tradiceju – uora krystu izstuodeišonu. Itys nalelais raksteņš par maja dzīduojumim ir na cik daudzi informacejis boguots pietejums, nu vaira nalels atguodynuojums i varbyut mudynuojums pīsavērst ci koč pasainteresēt par itū tradiceju tim, kuru dzeraunē tei vēļ nateik praktizāta, nu varbyut nikod ari nav bejs laika i gribiešonys tymā īsadzilinuot.
Vysu pyrma juorunoj par tū, ka krystu izstuodeišona i maja dzīduojumu nūturiešona pi tim ir itūs obeju elementu simbiozis augstuokais sakralais punkts. Tī ir sovā storpā atkareigi procesi. Ka vīns nu tim ir iztyucs, ūtrs nav spiejeigs eistynuot sovu potencialu. Tai, par pīmāru, ka pots krysts ir laika gaitā ci kaidu cytu īmeslu deļ guojs būjā, maja dzīduojumu praktiziešonys vīta leidza ar tū ir pagaisuse. I ūtraiž – ka pi krysta vaira nanūteik dzīduojumi, krysts daleji zaudiejs sovu sakralū potencialu, nareši par tū teik aizmiersts, tys vaira nateik kūpts i atjaunuots. Cieški viņ nu dažaidu dzerauņu īdzeivuotuojim, kurūs krysts ir, nu nateik vaira kūpts, saīt dzierdēt „Tān nav, kas dzīž, i vaira naatjuonoj krysta.” Nu cīši svareigi ir apsazynuot tū, ka krystam ir juoatsarūn cylvāku kulturtelpā. Pietnīks Leonards Latkovskis soka, ka krysts pīdar cylvāka dzimumam, na dobai, tys pīdar civilizātai i kulturalai videi, jo rauga izrunuot cylvāku kai sapruoteigu byutni, na dobu, kurei dzeivoj poša piec sovim lykumim. Sakrals objekts par taidu var kliut asūt attīceibuos ar cylvāku, kurīs caur itū sakralū objektu izjiut dīvišķū.
Maja mišu organizaceja ir paaudzēs montuota i namaineiga. Itī dzīduojumi aba dzīduošona pi krysta, kai tū sauc poši tradicejis lītuotuoji, sastuov nu skaiteita teksta, dzīsmem i ritualom darbeibom, i tū golvonū nūrisi var sadaleit 4 daļuos:
1) Marejis dzīsmis – dzīsmis, kas veļteitys Jaunovai Marejai. Dzīsmis var variēt, jo itaidu dzīšmu ir gona, deļtuo dzīduotuojis var izlaseit kotru reizi cytys dzīsmis. Dzīšmu repertuars dažaiduos vītuos atsaškir deļtuo, ka cytuos vītuos izmontoj vacuos dzīšmu gruomotys, nu cytuos jaunuos. Etnomuzikologe Anda Beitāne roksta, ka dzīsmis ir sovulaik sacerejuši jezuiti i tūs pamatā asūt pūļu izceļsmis melodejis. Īrosts dzīduošona īt 40 – 50 minoti, jo teik dzīduotys 8 – 10 dzīsmis.
2) Jaunovys Marejis litaneja – tei ir katuoļu bazneicys lyugšona, kū var gon skaiteit, gon dzīduot, i tei īrosts teik skaiteita ci dzīduota piec Rožancys lyugšonys. Litanejis melodeja ir vīna i tei poša.
3) Značku (zeimeišu) viļkšona – kotrs izvalk nu vadeituojis gruomotys taisnstyurainu lapeņu, iz kuruos ir raksteita kaida pavuiceiba – ci cytai dīnai, ci ari vysam mienešam. Itys process atkareigs nu tuo, cik cieški myusdīnuos vītejī ļauds sasapuļcej pi krysta. L. Latkovskis raksteja, ka seņuok značku viļkšona i maja dzīduojumi suokušīs jau apreļa pādejā dīnā, kod ļauds sasapuļciejuši pi krysta. Itymā dīna tykuse izviļkta pyrmuo zeimete vysam mienešam, nu cytūs vokorūs kotrai jaunai dīnai.
4) Skaitejumi – teksti nu lyugšonu gruomotom, kas ir ar pavuicūšu raksturu.
Itaidys ir tradicionaluos golvanuos maja mišu pi uora krystu dalis. Kai ituos dalis sovā vydā variej, tys īrosts ir atkareigs nu attīceiguos dzeraunis ci apdzeivuotuos vītys dzīduotuoju. Tradicionali storp dzīduotuojom kaida sīvīte ar spieceiguokū bolsu, leluokū izjiemeibu ci cīnejamuokū statusu izajim maja dzīduojumu vadeibu.
Dzīduošona pi krysta nūteik piec pošu īdzeivuotuoju iniciativys. Ir dzeraunis, kur dzīduotuojis sasapuļcej kotru dīnu, nu cytuos vītuos viņ svātdīnuos. L. Latkovskis nūruoda, ka tys sovā ziņā ir latgalīšu sabīdryskais raksturs, kas bez daspīšonys līk īt vokorūs dzīduot pi krystim. Tys, kai itī dzīduojumi izadūs, beja atkareigs tik nu pošim īdzeivuotuojim, nu kotra atsauceibys, jo nivīnam natyka puormasts, ka naguoja iz maja mišim.
Svareigi i zeimeigi ruodīs, ka 2010. godā maja dzīduojumi Latgolā īkļauti Latvejis Kulturys kanonā, kurīs tyka sataiseits kai „izciluokūs i īvārojamuokūs muokslys dorbu i kulturys vierteibu kūpums, kas paruoda nācejis vysu laiku nūzeimeiguokūs sasnīgumus kulturā. Kulturys kanonā īkļautys Latvejis kulturu raksturojūšuos vierteibys taiduos muokslys sferuos, ar kurom lepojamīs i kurom vajadzātu veiduot kotra Latvejis īdzeivuotuoja kulturys pīredzis pamatu, nūdrūšynojūt pīdereibys izjiutu Latvejai” (Latvejis Kulturys kanons 2011). Taipat dzīduojumi tykuši pamaneiti ari nu īvārojamu muziķu i komponistu pusis. 2011. godā Svātuo Pītera bazneicā izskanieja Sigvarda Kļovys komponātuo „Litaneja”, kurai par īdvasmu kolpuojuši taišni itī tradicionalī maja dzīduojumi pi krystim.
Deļkuo gon ari pi myusu pošu napasavērt iz boguotū tradicionaluos kulturys daudzveideibu sev apleik?! Kab skaneigs i svieteigs maja mieness vysim, kas gūdynoj Jaunovu Mareju!
Kristīne Pokratnīce
Literatura i olūti:
Beitāne, A. (2004) Maija dziedājumi jeb dziedāšana pie krusta Latgalē // Mūzikas Saule, Nr. 3 (23), 28.-29. pl.
Latkovskis, L. (1968) Krysts latgaļu tradicijōs // Acta Latgalica 2. p/s Latgaļu izdevniecība, 113.-127. pl.
Letonika.lv http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?title=LKK%20resurss/22
Karteņā – Morozovkys krysts, autoris foto
Maja dzīduojumi pi krystu Bierzpilī i Sv. Annys Bieržu Rūmys katuoļu bazneicā (16.05.2009)


text:
Vēļ raugūt īlēkt aizejūšuo Dzejis mieneša viļcīnī, Rēzeknis Centralajā bibliotekā skaiteituojim i vysim dzejis mīļuotuojim 27. septembrī beja īspieja tiktīs ar Lozdukolna pogosta (Ruguoju nūvods) nūvodpietnīku, literatu i tulkuotuoju Leonardu Rakicki.
L. Rakickis ir pietejs pūļu muižnīku Benislavsku dzymtys viesturi nu tuos saknem Pūlejā, sasarokstūt ar Pūlejis arhivim i privatpersonom i apzynojūt Benislavsku dzymtys piecnuociejus tepat Latvejā. Pasuokumā beja īspieja daudz izzynuot par pyrmū Latgolys dzejneicu Konstanci Benislavsku (1747–1806), kura ir cālusēs nu pūļu muižnīku Riku (Ruck) dzymtys. Riki cyta storpā ir nūdybynuojuši ari Viļānu klūsteri. Kai pastuosteja L. Rakickis, vēļ jauna meitine byudama, Konstance dorbuojusēs klūsterī, kur golvonais princips bejs – struodoj i lyudzīs. Lyugšonys nūzeime atsaspūguļoj ari juos dzejā.
Cīš jauna Konstance apsapreciejuse ar Inflantu galma golda meistara Gedeona Benislavska dālu Pīteri, kura dzymtai pīderiejušys vairuokys muižys niulejuo Bolvu nūvoda teritorejā, kai Bieržu i Zosulu. Nav precizi zynoms, cik ilgi Konstance puorvaļdejuse Zosulu muižu i tymā dzeivuojuse, bet zynoms, ka lauleibys dzeivī jei dzemdiejuse divdesmit divys reizis, a izauguši tik ostoni bārni – divys meitys i seši dāli. Vysus muote styngri audzynuojuse i nivīnam žogoru naasūt žāluojuse. Meitys asūt appracynuojuse pret jūs grybu. Audzynojūt kuplū bārnu puļceņu i prīkšzeimeigi puorvoldūt muižu (nav skaidrs, parkū tū nav spiejs pats Pīters), Konstance atroduse laiku, lai puorskaiteitu daudz gruomotu vysaiduos volūduos. Jei skaitejuse klasiķus teologus, asketus.
K. Benislavskys saraksteituos dzejis aba dzīsmis izdūtys vīneigajā gruomotā ar nūsaukumu „Pieśni sobie śpiewane…” („Sev dzīduotuos dzīsmis”). Gruomota īspīsta Viļnī 1776. godā. Par Konstancis dzejis nūzeimeibu līcynoj tys, ka itei gruomota gondreiž piec 200 godu, 1958. godā, Pūlejā izdūta nu jauna. Juos dzejis paraugi īkļauti vairuokūs Pūlejis nacionaluos dzejis izdavumūs. Ilgu laiku itei dzeja nav bejuse puorlykta ni latviski, ni latgaliski, koč tai ir palīkūša nūzeime myusu nūvoda kulturviesturī. Pasasokūt L. Rakicka interesei, pyrmī nu pūļu volūdys tulkuotī K. Benislavskys dzejis fragmenti īkļauti izdavumā „Tāvu zemes kalendars 2008”.
Nalels fragments nu atdzejuojuma:„Ak, Dīvs, jel paleidzi, braucu es pi Tevis, Ak, lyudzu, jo bez Tova paleiga debesīs naradzu sevis. Jau, jau vieji ap golvu maņ grīžās. Cik rībeigi izaver pasauļs, kas puorlīku grezneibā škīžās…”
K. Benislavskys dzejā golvonūkuort atsaspūguļoj religejis tema. I, kai izsvēre L. Rakickis, tei ir „spovede, lyugšona un katehisms vīnlaiceigi”. Dzejis pasuokumā tyka skaiteiti ari vēļ napublicātī atdzejuojumi nu kruojuma „Pieśni sobie śpiewane…”.
Juopīmiņ, ka L. Rakickis ir na viņ nūvodpietnīks i atdzejuotuojs, a i pats roksta dzeju, stuostus i apceriejumus. Tī ir publicāti izdavumūs „Olūts”, „Tāvu zemes kalendars” i presī. Dzeju L. Rakickis suocs raksteit K. Benislavskys ītekmī, tyvs jam ir ari krīvu dzejnīks N. Ņekrasovs. L. Rakicka dzejai rakstureiga religejis tema, aicynuojums turētīs pi Dīva, dzeivuot piec bazneicys bausleibom:„Sūpluok pi Dīva, sūpluok pi katuoļu bazneicys turīs! Kaut vyss, kas sasnāgts beja, – jiuk Un sapņuotī sapni un plāni – bryuk, Bet turīs!”
Dzejā radzams ari sadzeivisku realeju atspūguļuojums:„Nu sova traktora kabinis Doņs lapni nūsavēre iz sābrim… Te vazums pieški dasagryude pi linejis elektrovodim: Sasaskuore vodi, dzierkstelis lidova ar jūni – Mirklis, un sīna vazums jau puorjimts ar guni…”
Interesnai, ka baladei „Dzīsme par traktoristu”, kai pats autors stuosta, golvonū personažu – traktoristu Doni – jis ir palīniejs nu sova „sābra” literarajā almanahā „Olūts” Izidora Krūgaļauža. Sovukuort Strūžānūs dzeivojūšuos rakstneicys Leokadejis Razgalis rūsynuots, suocs raksteit stuostus. Stuostūs asūt poša puordzeivuojumi, dzeivī satiktī cylvāki i nūtykumi. Varbyut kaids i sevi atpazeis, deļtuo ka Leonarda kungs par sevi soka tai: „Es nabraucu ar mašynu, ejmu ar kuojom, napaīšu pīninei garom…”
Gribīs viņ pībiļst, ka L. Rakickam, pa Latgolys nūvoda celim staigojūšam nūvodpietnīkam, vysod atsarass laiks, lai tyktūs ar nūvodnīkim, lai vīnu piec ūtrys attaiseitu nūvoda viesturis loppusis.


text:
12.08.2022. Riezeknis specialuo ekonomiskuo zona (RSEZ) atzeimieja sovu 25 godu pastuoveišonys jubileju. Ituo pasuokuma ītvarūs nūtyka tradicionaluo konkursa “Goda bolva 2021” laureatu apbolvuošona.
“NewFuels” RSEZ SIA saņāme apbolvuojumu “Goda sadarbeibys partners” itaiduos nominacejuos:
2.vieta nominacejā “Goda produkts”
2.vieta nominacejā “Sociali atbiļdeiguokīs uznāmums”
3.vieta nominacejā “Goda dorba deviejs”
Taipat “NewFuels” RSEZ SIA saņāme atzineibys rokstu par augstū 2.vītu nominacejā “Goda uzņēmums” lelūs/videjūs komercsabīdreibu grupā.
“Energy Resources CHP” saņāme apbolvuojumu par 3.vītu nominacejā “Goda uzņēmums” mozūs komercsabīdreibu grupā i 2. vītu nominacejā “Sociali atbiļdeiguokīs uznāmums”.
Papyldus īprīkšmineitiejam, obeju uznāmumu Valdis prīkšsādātuojam Roman Vdovychenko tyka pasnīgta Ekonomikas ministris Ilzes Indriksones Pateiceiba “Par aktivu Riezeknis specialuos ekonomiskuos zonys dorbā”.
Bez šaubom, ir juoatzeimoj, ka itaidus apbolvuojumus var nūpeļņāt tikai salīdeitys komandys dorba rezultatā.
Pazateicam vysim darbinīkiem, sadarbeibys partnerim, kā i, prūtams, Riezeknis valstspiļsātys dūmei un A.Bartaševiča k-gam i Riezeknis nūvoda dūmei i M.Švarca k-gam.
Tūmār vyssyltuokī i sirsneiguokī myusu nūvieliejumi – Riezeknis specialiejai ekonomiskajai zonai i puorvaldneicai K.Freibergai.
Nūvielejam labkluojeibu, attīsteibu i abpuseji pozitivu sadarbeibu vēļ ilgu godu garumā!
Ziņas


text:
Kab vierteibys napagaistu – kolekceja “Lobs ar lobu sasatyka” (+FOTO)
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Pasasokūt bīdreibys “Latgolys etnografiskuo viestnīceiba” vadeituojis Ivetys Seimanovys iniciativai, ir radeita jauna, nūzeimeiga tautystārpu kolekceja, kura niu ari apsaverama ceļuojūšā izstuodē. Vēļ Latgolys kongresa laikā apsarunuojam ar Ivetu i izavaicuojam par ituos – tautystārpūs apvylktūs leļu – kolekcejis “Lobs ar lobu sasatyka” tapšonu.
Pyrmuo lele
Iveta stuosta, ka pyrmuo lele ar tautystārpu rodusēs 2018. godā, kod rekonstruāts juos dzymtuos pusis – Vydsmuižys – tārps, par kurū nivīns tūlaik nikuo nazynuojs i bejs daudzi vaicuojumu, kas tys taids. Deļtuo lele – Vydsmuižys Annuža – saguoja kai veids tārpa populariziešonai, i nu tuo laika Ivetys lelis stuosta pasauļam par tautystārpim, dzeivoj muzejūs, školuos, puorsacālušs iz Australeju, Ukrainu, Angleju i tykušs ari par Vaļsts prezidenta saimis lūcekli.
Nu idejis pensejis godim da kongresa delegatu kolekcejai
Ituo gods Latgolys kongresā pīsadaleja ari 37 “delegatis” – lelis dažaidu Latgolys vītu tautystārpūs. Iveta atkluoj, ka itei ideja roduos nu Nikodema Rancāna Izcileibys bolvys školuotuojim laikā tuo breiža izgleiteibys i zynuotnis ministris Ilgys Šuplinskys īrūsynuojuma, ka byutu labi sataiseit Nikodema Rancāna tāluojuma (“Ceļuojums pa Latgolu”, paraksteits ar pseidonimu Kristops Brems – red.) Madaļu varūnis itaidā formatā. “Juo gruomotā vysys damys ir Madalis. Koč ari nikuo taida da ituo nabeju darejuse, beju gotova paraudzeit. Bet atškireiba, struodojūt pi cylvāka tārpu voi mozu leļu, vys tik ir lela. Tok dīvamžāļ ir tai, ka senejuok vysu tārpu i apgierba mūdi pyrmais iznese veirīts – ari Rancāna gruomotā plotuokī pīroksti līcynuoja vaira par Jezupa, na Madaļu. Tai saguoja itaids puoreits, kū paruodeit Latgolys kongresā, bet reizē ari saprotom, ka vīnim pošim jim byus skumeigi, vajag kluotyn kaidu izstuodi, kas ļaudim varātu patik i reizē paruodeitu latgaliskuos vierteibys,” stuosta izstuodis veiduotuoja. Tyka izdūmuots, ka izstuodē byus raudzeits salikt kūpā kai ba nasalīkamū – cylvāka auguma tautystārpu rekonstrukcejis i kluotyn mozuos lelis. Īsuokumā leļu Ivetai asūt bejs moz, nu pārnejuo gods septembrī jei sajāmuse duovynuojumā ryupneicys “Straume” ražuotuos lelis.
“Lelis beja tik šmukys, ka prasejuos juos īviļkt tautystārpūs! Tod vēļ nūsasmieju, ka varbyut koč kod pensejā tū i padareišu. Nu, kab Jezups ar Madaļu kongresā naizavārtu vīntuli, saguoja cīši īrūbežuotā laika strēčē kongresam sapucēt ari ituos “kongresmenis”,” aizrauteigai soka Iveta. Gryuts asūt bejs ari lāmums, kurūs Latgolys vītu tautystārpus jimt i paruodeit, deļtuo nu dažu vītu ir saguojs sapūst pa vairuokom lelem, tuos ir vītys, iz kurom bejušys vairuokys etnografiskuos ekspedicejis.
Unikalys tautystārpu rekonstrukcejis
Iveta pastreipoj, ka bīdreiba “Latgolys Etnografiskuo viestnīceiba” vysod ir bejuse par eistynom lītom, aiz tuo ari Madaļai gribiejīs dalikt kuo eista. Tamā eistuokais ir tys, ka Madaļai ir austi Rēzeknis apriņča Sylajuoņu bruņči, kas radeiti taišni piec Latvejis Nacionaluo viesturis muzeja Pīminekļu vaļdis aprokstu. “Madalis leluo pīvīnuotuo vierteiba ir juos bruņči, kurūs varēs šyut ari doncuotuojim i dzīduotuojim, kab gūdynuotu sovu dzymtū vītu,” prīcojās Iveta. Izstuodis “Lobs ar lobu sasatyka” kolekcejā ir 37 tautumeitys i tuos golvonuo vierteiba septeni cylvāka auguma tautystārpi, nu kurūs četri ir piļneigys rekonsrekcejis – jauns i vierteigs davums etnografejis laukā.
“Mes struoduojam pi tuo, kab itei nabyutu viņ taida ekspresizstuode vīnai nūtikšonai. Svareigi beja, kab tys ir jauns produkts, kū var paruodeit ari puornūvodim, ar kū var dyžuotīs ari uorpus Latvejis,” stuosta Iveta. Tai i ir saguojs – izstuode pabejuse jau Rēzeknē i Preiļūs, niu apsaverama Daugovpilī, dreiži byus Kuorsovā, tod ceļuos iz puornūvodim, a piečuok i iz Leitovu, Igauneju i tuoļuokom vaļstim.
Izstuodis veiduotuoja prīcojās, ka itei kolekceja raisejuse ari jaunys idejis: “Tikū ļauds īraudzeja pyrmuos leļu fotografejis, sadarbeibai pīsasaceja ari jauni fotografi. Niu dorbu ailē ir fotoprojekts, kurā pīsadaleis kai mozuo lele, tai taišni taidā pošā tārpā i cylvāks.”
Jezups i Madaļa piec Latgolys kongresa palykusi “dzeivuot” Latgolys viestnīceibā GORS, bet niu poša izstuode “Lobs ar lobu sasatyka” vēļ da 5. juņa apsaverama Daugovpiļs Vīneibys noma “Tradīciju mājā”. Piečuok tū varēs redzēt Kuorsovys kulturviesturis centrā “Līču mājas”, kur 18. junī 14.00 byus ari sasatikšona ar izstuodis veiduotuoju Ivetu Seimanovu, kurā varēs izzynuot vaira kai par “mozajom kongresmenem”, tai i par tautystārpa volkuošonys kulturu.
Galerejā izstuode “Lobs ar lobu sasatyka” Latgolys kongresa laikā Rēzeknē, Latgolys viestnīceibā GORS, foto Edeite Husare/lakuga.lv


text:
LNT pīduovuos jaunu raidejumu “Atklāj Latgolu ar Kristapu Rasimu”
Nu 26. septembra kotru ūtardīnis vokoru 21.10 televizejis kanalā LNT byus radzams raidejums “Atklāj Latgolu ar Kristapu Rasimu”, informej televizejis puorstuove Raita Celma. Jaunajā raidejumā akters, muzikis i eistyns Latgolys patriots Kristaps Rasims kūpā ar kaidu labi zynomu Latvejis slaveneibu dūsīs aizraujūšā ekskursejā iz Latgolu.
“Tai jau reizem saīt, ka mes naradzam dimantus sovā pogolmā, partū raidejumā dūsimēs tūs vaicuot i puorsalīcynuot, ka Latgola ir cīši boguots nūvods. Nūvodam ir sovs dobys skaistums, tradicejis, inovacejis i sirsneigi cylvāki, kurī struodoj, ceinejās, stuov i kreit par Latgolu, zeimojās, ka ari par vysu Latveju! Koč i asu īdzymts latgalīts, itymā ceļuojumā cīši daudz kū atkluoju sev. I, prūtams, naizpalyka bez puorsteigumu,” stuosta Kristaps.
Pyrmajā raidejumā dzīduotuojs Ralfs Eilands izzynuos, kaidys ir sajiutys, kod puor seju ruopoj ļumeigi veinglīmieži i izmieginuos saceņseibys ar Latgolys rykšuotuojim. Nuokušajūs raidejumūs Latgolu atkluos LNT reita raidejuma “900 sekundes” vadeituoja Kristīne Garklāva i LNT laika ziņu vadeituojs Kristaps Tālbergs, dzīduotuojs Miks Dukurs, aktrise Zane Dombrovska, muzikis Dons, dzīduotuoja Elza Rozentāle, akters Andris Bulis i dzīduotuojs Goran Gora. Raidejums veiduots sadarbeibā ar Vaļsts kulturkapitala fonda finansialu atbolstu.
LNT sātyslopā, izspielejūt interaktivu spēli, byus vareiba izzynuot, cik daudz latgalīša ir kotrā nu myusu, bet sastdīnis reitūs radejā “Star FM” varēs dzierdēt pošu raidejumu veiduotuoju i gostu pīdzeivuotū filmiešonys laikā, kai ari tikt pi vierteigu bolvu, atbyldūt iz eipašim vaicuojumim par Latgolu.
Karteņa: Juoņs Deinats (nu LaKuGys arhiva)


text:
Latgalīšu literaturys raidīroksts “Puslopys” ir myusdīnu latgalīšu literaturys puslopu puorškūrsteišona – apsarunuošona ar autorim par raksteišonu, volūdu, kasdīnu i dzeivi kai taidu. “Puslopys” aicynoj īsaklauseit ari latgaliski pīraksteitūs dorbūs voi tūs fragmentūs pošu autoru skaitejumūs, taipat kotrā sasatikšonys reizē tūp vīna jaunys dzīsmis skice ar satyktuo autora tekstu.
Itūreiz raidīrokstā „Puslopys” Anita Ločmele aba Danskovīte.
Pošā pīrubežā Dansku cīmā dzimušo dramaturge daudzus godus struoduojuse kai latvīšu volūdys i literaturys školuotuoja Baļtinovys vydsškolā, niu struodoj vītejā muzejā, bet ituo vysa storpā jei ir ari latgalīšu seriala „Ontans i Anne” radeituoja i kūpumā vaira nakai 20 lugu autore. Danskovīte piļneigi nūteikti niu ir vīna nu popularuokūs i pīpraseituokūs dramaturgu Latgolā, kurei atsuokuse sovulaik Latgolā tradicionalū dramaturgejis žanru, kod autori sacerieja lugys nūteiktam teatram, kolektivam. Danskovītis humora pylnī dorbi par vīnkuoršū ļaužu sadzeivi raksteiti juos vadeituo Baļtinovys amaterteatrim „Palādas”, bet piečuok spālāti iz leluoku i mozuoku teatru i kulturys nomu skotivem vysā Latvejā, tymā storpā juos lugu motivi bejušs par pamatu Nacionaluo teatra izruodem „Latgola.lv” i „Latgola.lv-2” Valda Lūriņa režejā.
2008. godā izguojs ari Danskovītis lugu kruojums „Lugas” gruomotys formatā, kur īkļautys pīcys nu „Ontans i Anne” lugu daļom i cytys lugys, bet 2015. godā gruomotā „Ontans i Anne. Komedejas” izdūtys ostonis „Ontans i Anne” dalis.
Danskovīte par sovu rodūšū veikumu sajāmuse vairuokas bolvys, taipoš 2011. godā jai daškierta ari AKKA/LAA Autortīseibu bezgaleibys bolva.
Ar latgalīšu literaturys autorim sasarunoj muzikis, viesturnīks Arņs Slobožanins i projektu vadeituoja, latgalīšu volūdys popularizātuoja Edeite Husare.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Stāmerīnys pilī atkluos Latgolys muokslineicu izstuodi
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
3. septembrī 14.00 stuņdēs Stāmerīnys pilī atkluos diveju Latgolys muokslineicu – tekstilmuokslineicys Annelis Slišānis i keramikis Kristīnis Nicmanis (“Jašas podi”) – izstuodi “Sasatikšona”. Tamā varēs na tik satikt muokslineicys i apsavērt izstuodi, bet ari sasadzīduot ar Arni Slobožaninu i dzert piparmātru čaju ar madu nu “Jašas podu” kruškom.
Izstuodē byus apsaveramys Annelis Slišānis austī deči, kai ari Kristīnis Nicmanis veiduotī keramikys trauki. Kai stuosta Kristīne, izstuode byus sadaleita treis daļuos. Pyrmuo – kūšums, kurā kai dečūs, tai traukūs spielejās zylī, zalī i dzaltonī tūni. Ūtruo – dobys tūni nu bolta da smiļšu i metaliskuo. Sovpus trešuo daļa ir kai ceļuojums materialu pasaulī, kur savīnuots naīdūmojamais – fotofiļmeņu lentys, bārnu mantenis i tt.
Annele soka, ka itei jom ar Kristīni ar sasatikšona kai materialā, tai dzeivē. Sasateik deči ar pūdim, tekstils ar muolu, i pyrmūreiz ari pošys muokslineicys. “Idejiski, pruotūs i dvēselē sasatikšona beja nūtykuse jau seņuok, tādīņ kluotīnē. I ir šmuki – deči i pūdi ir cīši sadereigi, kai jau seņ byutu ituo gaidejuši,” tai Annele. Jei ari dasoka, ka Stāmerīnys piļs ir breineiga vīta sasatikšonai: “Šmuki, muzykali i nūslāpumaini, i ceļš iz tīni kotru reizi aizvad pa cytu vītu.”


text:
Latgolys kongresa eiszinis
Tyvuokajā laikā vysi, kas pīsasacejuši daleibai Latgolys kongresā, sajims provizorisku pasuokuma programu, kai ari atkuortuotu aicynuojumu syuteit sovus prīšklykumus Latgolys kongresa rezolucejai.
Juopīzeist, ka atsauceiba i interese par kongresu ir nu vysu Latgolys planavuošonys regiona nūvodu, taipat nu tūs pošvaļdeibu, kuruos atsarūn viesturyskūs zemu teritorejā, kas latgaļu (latgalīšu) apdzeivuotys nu seņsenejūs laiku.
Itamā šaļtī vaira teik struoduots pi praktiskim kongresa vaicuojumim: finaņsiejuma, telpu, bolsuošonys i cytu organizatoriskūs problemu rysynuošonys.
Izstruodojūt diskuseju i zynuotniskū daļu, leluoks akcents teik lykts iz zynuošonu puornesšonys i praktyskuos lūmys latgalīšu volūdys sistematiskuma nūstyprynuošonā izgleiteibys procesā, volūdys styprynuošonā informativajā, digitalajā i plašsazinis leidzekļu telpā, vaļsts puorvaļdis izlobuošonā i drūšeibys styprynuošonā, taipat konkretu tautsaimnīcysku prīšklykumu izviersšonu regiona, vaļsts i Eiropys kontekstā.


text:
Publiski byus daīmami ekspediceju materiali par Sibira latgalīšu dzeivisvītom i liktinim
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Latvīšu folklorys kruotivis digitalajā arhivā http://garamantas.lv niu daīmami diveju universitašu – Latvejis Universitatis i Sanktpīterburgys Vaļsts universitatis – Sibira etnolingvistiskūs ekspediceju, kas nūtykušys nu 2004. da 2009. goda, materiali. Tymūs varēs īpasazeit ari ar Sibira latgalīšu dzeivisvītom, liktinim, dzeivisstuostim kai rokstu, tai audio i foto materialu veidā.
Sibira etnolingvistiskūs desmit ekspediceju (2004–2009) kruojumā, kurs pamozeišam teik papyldynuots, byus daīmami sešu vosorys i četru zīmys ekspediceju materiali, kurūs savuokuši Latvejis Universitatis i Sanktpīterburgys Vaļsts universitatis vuiceibspāki i studenti. Ekspedicejis sovulaik nūtykušys Krīvejis Federacejis Krasnojarskys apgobolā i tam tyvuokajā apleicīnē. Savuoktī materiali ir unikalys i faktologiski uztycamys da tuo mozzynomuos Austrumu diasporys viesturis, volūdys i kulturys līceibys. Kruojums īpazeistynoj ar 19. godu symta gola i 20. godu symta suokuma Latvejis izceļuotuoju apsamesšonys vītom i liktinim, teiciejim i jūs dzeivisstuostim, fotografejom, kai ari tymā ir runys īrokstu anotacejis i stuostejumu fragmentu atšifriejumi.
Sibira etnolingvistikūs ekspediceju materialu digitalizacejis projekta vadeituoja profesore Lideja Leikuma atzeist: “Reizē ar materialu digitalizaceju i myusu zynuošona par Sibirī atrostajim tautīšim atsadzeivynoj i teik vys syltuoka i syltuoka… Ruodīs, vyss Austrumu diasporys ekspedicejuos izdzeivuotais nazcik romanu viertej, i, kas zyna, varbyut kurs taidu voi kū cytu vēļ pīraksteisim.”
Iz vysa vaira materialu, resektivi, ekspediceju karteņu, cikom ir salykts “Etnografiskūs prīškmatu kolekcejā”, kas projekta suokuma pūsmā teik baļsteita iz Krasnojarskys nūvoda Ačynskys piļsātys muzejā reikuotuos 2007. goda izstuodis “Breinumu breinums” (krīviski — «Чyдo диBHoe») eksponatu pamata. Prīcuodamīs par latgalīšu sātuos izglobuotajim rūkdorbim voi kaidom cytom naparostuokom lītom, ūtruos Latgalīšu volūdys i kulturys zīmys školys laikā ekspedicejis daleibnīki paleidzēja školuotuoja Dmitrija Kargopolova vuordā nūsauktuo Ačynska Nūvodpietnīceibys muzeja darbinīkim sataiseit vītejūs latgalīšu rūkdorbu i etnografiskūs prīškmatu izstuodi. Piec juos daļu eksponatu apleicīnis latgalīši atdeve muzejam iz vysim laikim.
Leikuma stuosta: “Sibira ekspediceju materialu publiskuošona planavuota divejaiži – vysa pyrma, foto, audio i video materiali kruotivē garamantas.lv, kai ari e-gruomota “Sibira stuosti” ar teicieju stuostu atšifriejumim piļneigā i dalejā fonetiskā pīrokstā, myusu aprokstim par atrostajim ļaudim i jūs volūdu, taipat myusu stuostim par Sibirī atrostū i saprostū.”
Projektā, kuru eistynoj bīdreiba “LgSC”, pīsadola i materialus apstruodoj vysaida laika Sibira ekspediceju daleibnīki: Muora Mortuzāne-Muravska, Kristīne Zute, Marita Lasmane, Ilze Sperga, Eta Nikolajeva, Solveta Logina, Ilona Ratinska, bet pi materiala publiskuošonys Latvīšu folklorys kruotivis digitalajā arhivā tolkā īt Kristīne Pokratneica. Projekta realizacejā paleidz Sanktpīterburgys Vaļsts universitatis baltists Aleksejs Andronovs, kurs pīsadalejs kuo na vysuos desmit ekspedicejuos, a niule nūsoka teicieju dzeivisvītu geografiskuos koordinatis. Taipat pi dažaidu projekta dorbu paleigūs ir ari Līga Andronova, Sonora Logina, Artis Logins i Daiņs Juraga.
Ar vysu jau publiskuotū Sibira ekspediceju materialu var īpasazeit ITE. Projekta eistynuošona i materialu publiskuošona īspiejama ar Vaļsts kulturkapitala fonda mierkprogramys “KultūrELPA” atbolstu.


text:
Kristīne Rancāne: “Asmu vīnmār ceinejusīs par taisneibu”
Intervejis autore: Sintija Augustova, portals lakuga.lv
Kristīne Rancāne kasdīnā struodoj par kosmetologi, vizažisti, sapūš leigovys i breivajā laikā veidoj saturu sovā YouTube kanalā “NoKrist”. Kristīne ir dasadalejuse vairuokūs skaistuma konkursūs, tymā skaitā ari “Mis un Misters Rēzekne 2013”, kurā uzvarēja. Sarunā par socialajim teiklim, karjeru kosmetologejā i nūpītnom, sociali atbiļdeigom temom.
Kai klivi par kosmetologi?
Es vīnmār asmu zynuojuse, ka grybu struoduot kosmetologejā. Maņ pateik struoduot itamā jūmā, tok es najiutu taidu draivu, deļtam mekleju kluot kū radūšu, tys maņ ir tyvuoks par medicinu.
Kas vysvaira tev pateik kosmetologis dorbā?
Maņ pateik atrast problemu, nūvērst tuos cālūni.
Gondreiž kai detektivi.
(Smejās) Nui. Kosmetologejis koledžā īdūd dīzgon minimalu zynuošonu bāzi, nu koledžys izīmi kai zaļs ogūrceits (smejās). Kluot juosavuica vysaidūs kursūs, lai varātu saprast, parkū ir pumpa, grumbeņa, sausa uoda, kai taidai uodai paleidzēt. Es losu ari sastuovus sovu klientu kosmetikai, bīži radzu, ka jī izmontoj sovam uodys tipam naatbylstūšus leidzeikļus i tai paslyktynoj tuos stuovūkli. Taišni kasdīnys kūpšona ir daudz svareiguoka par kosmetologa apmekliejumu.
Škārsteiklā ir daudz vysaidu mītu par sejis kūpšonu, kosmetiku, apguoz treis, tovupruot, popularuokūs!
Ka sātyslopā ir leidzekļa sastuovdaļu izkluosts, ir pastuosteits, kam ir dūmuota kotra sastuovdaļa, es īsaceitu apdūmuot leidzekļa pierkšonu. Pīmāram, zeimūla “Madara” sātyslopā beja apraksteita kotra sastuovdaļa, bet tys ir tikai vīnys pusis vīdūklis. Es dažom sastuovdaļom napīkrytu, uzraksteju jim i papraseju, kur jī tyka pi taidys informacejis. Es gribieju īsadzilinuot itymā vaicuojumā, bet tai i nasagaideju atbiļdi.
Leluokuo aplameiba, kū beju atroduse škārsteiklā – AHA skuobis ir kaiteigys, deļtam ka tuos nūjam uodys kuortu. Tys jau ir eistais īmeslis jūs izmontuošonai kosmetologejā. Vēļ runoj, ka nu AHA skuobem rūnās pigmentaceja. AHA skuobis pigmentaceju veidoj taidā gadejumā, kod cylvāks īt sauļuotūs, deļtam ka navar uorstēit i būjuot uodu vīnlaiceigi.
Trešuo aplameiba, solareji ir veseleigi, deļtam ka dūd D vitaminu i rūnās veseleigs īdagums. Nav taidys lītys kai veseleigs īdagums! Latvīšim D vitamins ir zams, ar tū ir juosasamīrynoj, lobuok kluot uzturam lītuot D vitamina preparatus, na ceptīs solarejūs voi vosorys saulē. Latvīši nazyna māra. Ka jī brauc iz azaru, tod brauc i guļ tik ilgi, cikom sorkoni i apdaguši.
Kai tev līkās, Latgolā ir pīprasejums piec kosmetologa pakolpuojumim?
Nūteikti ir. Sīvītis vysur grib byut skaistys i kūptys.
Veirīši ari staigoj iz procedurom?
Nui, i par itū vajag runuot. Asmu dzierdejuse vuordus – oi, nadūd, Dīvs, kaids izzynuos, ka guoju pi kosmetologis voi čali nasaprass. Parkū nu tuo vajag kaunētīs? Tys ir smīkleigi. Sīvītem cīši pateik kūpti veirīši.
Tu dorbojīs ari socialajūs teiklūs, kai saīt atteisteit sovu brendu škārsteiklā?
Tys ir naatlaideigs dorbs. Maņ napateik uzabuost cylvākim, saceit, o, maņ izguoja jauns video, apsaverit. Bet ir juokuop sev puori. Cylvākim par sevi ir juoatguodynoj. Kai drusceņu saīt ībremzēt, tai cylvāki puorsaslādz ir cytu kanalu. Myusdīnuos vyss nūteik cīši uotri.
Es vīnmār asmu gribiejuse runuot par taidom temom, par kurom Latvejā eisti narunoj – par rasismu, par navīnleidzeibu. Asmu vīnmār ceinejusīs par taisneibu. Voi nu latvīši kaunejās, vai naradz problemu. Es taišni grybu problemu izceļt. Asmu sasaskuoruse ar komentarim nu draugu, paziņu, ka Latvejā rasisma nav. Tai soka tod, kod sūpluok nasēd afroamerikaņs voi indīts.
Grybu savuokt sekuotuojus, kuri mani pazeist, piec tam ar jim runuot par nūpītnom temom. Grybu izveiduot interveju ar vieža pacienti. Sataiseit fotoseseju, īprīcynuot, lai jei pasadola ar sovu pīredzi. Jamūt vārā, ka maņ ir ari medmuosys izgleiteiba, mani itei tema cīši interesej.
Tei sovā ziņā ari mentalitate, padūmiskuo audzynuošona, ka cylvāki nagrib runuot par problemom, kas ir juorysynoj.
Nui, bet pasauļs apleik mainuos. Latvejā cylvākim taipat daīs ar tū sasaskart. Piec tam pošim byus naārtai, ka jī nabyus pīsamāruojuši tendencem.
Vīnā nu interveju pediatre dīzgon atkluoti pastuosteja, ka Latvejā ir bejuši gadejumi, kod vacuoki pīkaun zeidaiņus. I tod tu dūmoj: Latvejā? Nu nā, navar byut. Taišni deļtam ir juorunoj. Na par veļti cylvākim ir volūda i spieja runuot.
Kaidu laiceņu atpakaļ struoduoju “Sorkonajā Krystā” tepat Rēzeknē, i guoju iz bārnu patversmi. Kod cylvāki dūmoj, ka pi myusu vyss ir jauki i meili – tai nav. Ir daudz vīntuļu bārnu, kurim ļūti vajag audzynuošonu i mīlesteibu, ir daudz nalobvieleigu saimu.
Saceji, ka tev napateik uzabuost sovim sekuotuojim, kai tu panuoc atgrīzeniskū saiti ar sovu auditoreju?
Es jim suocu aizdūt vaicuojumus. Ka aizdūt vaicuojumus, cylvāki suoc ari atbiļdēt. Naseņ filmējom “Fotogrāfu cīņas”, atgrīzeniskuo saite beja fantastiska. Instagramā ir vysleluokais skatejumu skaits, i tī ir vysvīgluok dabuot tū atgrīzeniskū saiti.
Varbyut esi pamanejuse atškireibys storp tim sekuotuojim, kas ir nu Latgolys, i tim, kas ir uorpus Latgolys?
Eistineibā mani vysvaira verās Reigā, deļtam ka pīci godi dzievuoju golvyspiļsātā, tī maņ vairuok paziņu. Komentej tyvuokī cylvāki. Tī, kas nav nu Latgolys, vysbīžuok īsoka ari vysaidys idejis. Tī, kas īt nu Latgolys, ratai pīroksta. Es dūmoju, ar laiku i Latgolys auditoreja paliks aktivuoka.
Kai tev roduos ideja izveiduot YouTube kanalu?
Es grybu nazkū stabilu, kas varātu sekuot maņ vysur leidza, nazkū, kas ir radūšs i apvīnoj vysus munus talantus. Nu suokuma filmieju tikai sevi, runuoju poša ar sevi, bet tys beja cīši garlaiceigai. Saprotu, ka juoaicynoj interesanti cylvāki.
Kai tu izavielīs sīvītis fotosesejom?
Uorejam izskotam vyspuor nav nūzeimis. Mani saista interesantys profesejis, dzeivisstuosti, aizaraušonys. Es vīnmār ļaunu tim, kurus interveju, pyrms publikacejis apsavērt video. Daudzi ari izmontoj itū īspieju i dīvamžāļ īvīš sovys korekcejis.
Kod naviņ iz intervejom sauksi ari veirīšus?
Ītūšaļt dūmoju, kai tū realizēt. Maņ ir div idejis – voi škiut buordu, kas byutu vysai beistamai, deļtam ka namuoku tū dareit (smejās), voi taiseit sejis proceduru i paraleli intervēt.
Voi socialī medeji i influenceri, tovupruot, ir izmainejuši prīkšstotus par skaistumu?
Vīnnūzeimeigi. Daudzi nazyna, cik daudz retušys ir tālu veiduošonā. Daudzi dūmoj, ka video nikuo navar maineit. Vysu var izmaineit! Īspiejams, ka cylvāki, kurim sekojit leidza, dzeivē vyspuor naizaver tai, kai profilā. Daudzom skaistom sīvītem ir kompleksi, deļtam ka juos verās iz perfekti retušētom biļdem i saleidzynoj ar sevi. Tys nūteik jau zamapziņā i tys ir brīsmeigi. Deļtam es sovūs video paruodu ari retušys daļu.
Kū tu varātu īsaceit tim, kas grib suokt sovu karjeru kosmetologejā i atteisteit sovus socialūs teiklus?
Kosmetologa karjerai vajag izgleiteibu, vajag vuiceitīs i daudz praktizēt. Socialajūs teiklūs nav juogaida breinums – ir vīnkuorši juodora. Navajag beitīs nūsūdejuma. Ir juosakoncentrej iz pozitivū, deļtam ka socialūs teiklu vide ir dīzgon nažieleiga. Ir svareigi sekuot trendim i tendencem.
Kaida ir tova attīksme pret latgalīšu volūdu i latgaliskū kulturtelpu?
Latgola ir muna dzimtine. Es mīļoju Latgolu i latgalīšu volūdu. Latgaliski saprūtu, bet nikod poša naasmu runuojuse. Muna baba saceja, ka maņ latgalīšu volūdys navajadzēs, i ar mani runuoja tikai latvyski. Es tam eisti napīkreitu. Ir juosaprūt, ka tys ir viesturis montuojums, tū ir juosorgoj.


text:
Sagaidūt jau catūrtū oficiali svinamū Latgolys [kongresa] dīnu (27. aprelī) un popularizejūt latgalīšu rokstu volūdu, tymā izdūtōs grōmotys, aicynojam īsasaisteit rodūšajā aktivitatē “Latgalīšu grōmotys runoj”.
Cik saturiski bogōtu i skaistu grōmotu ir izdūts latgalīšu rokstu volūdā! Nu senejūs izdavumu viesturiskōs i poligrafiskūs īspieju īrūbežōteibys da myusu dīnu krōsainūs grōmotu plyudim – tys vyss ir myusu, latgalīšu, literaturys daļa. Nūslauceisim putekļus i ceļsim tū gaismā i pi reizis – radeisim jaunus vōrdu salykumus i ryndys, kas ļaus sev i cytim gon pasmaideit, gon aizadūmōt.
Pīsadaleit var kotrs interesents individuali, gon īsasaistūt kaidā nu grupom:
- školys (klašu grupys školōtōju vadeibā);
- bibliotekys i muzeji (individuali voi grupu dorbi);
- dzejnīki, rakstnīki (ar sovu voi kolegu izdūtūs grōmotu rodūšu apkūpōjumu).
Bibliotekā, sātā grōmotu plauktā voi internetā atrūnit grōmotys latgalīšu volūdā, salīcit tūs mugurenis vīnu iz ūtrys voi vōkus, taisūt vōrdu salykumus, teikumus voi pat dzejis ryndys i nalelus stōsteņus! Teksta lobskaņai var izmontōt saikļus i vōrdūs lūceit. Vīnā biļdē sakombinejit i nūfotografejit izmontōtōs grōmotys, klōt pīrokstit sagōjušū interesantū salykumu i da 20. apreļam atsyutit iz e-posta adresi byusim.viteji@inbox.lv, nūrōdit kontaktinformaceju (telefona numeri, e-posta adresi), vōrdu i uzvōrdu, pīsadolot individuali voi kaidā grupā; školu, klasi, školānus, kas īsasaistēja, i školōtōju; biblioteku i muzeju gadejumā – darbinīkus, kuri veidōja rodūšū dorbu, i personu, ar kuru organizatorim sasazynōt. Latgolys dzejnīki, rakstnīki aicynōti spēlētīs [popularizēt!] ar sovu voi kolegu grōmotu nūsaukumim.
Bibliotekys aicynojam mudynōt sovus laseitōjus pīsadaleit aktivitatē i aprelī izveidōt kaidu styureiti ar latgalīšu grōmotom, lai laseitōjs iz vītys, apmeklejūt biblioteku, var izveidōt sovu salykumu! Taipoš školōs itū aktivitati aicynojam izmontōt gon latvīšu volūdys stuņdēs, gon organizejūt nūvodvuiceibys stuņdis i rezultatu īsyuteit iz nūrōdeitū adresi.
Aktivitate tyka sōkta jau 2021. goda majā “Vietējās Latgales Avīzes” lopā “Byusim Vītejī”, i paļdis tim atsauceigajim, kas sovus rodūšūs atrodumus jau atsyutiejuši (jiusu darbeni tik īkļauti kūpejā daleibnīku sarokstā i vārtāti), bet nūteikti varit meklēt i radeit vēļ! Rodūšū aktivitati, Latgolys dīnai veļtejūt, organizej “Vietējā Latgales Avīze” i Rēzeknis Centralō biblioteka.
Saturiski interesantōkūs i originalōkūs dorbu autorim paradzātys bolvys. Piec konkursa salykumi tiks publicāti sātyslopā www.rezeknesbiblioteka.lv, lobōkī dorbi ari “Vietējā Latgales Avīzē”.
Ļausim runōt latgalīšu grōmotom!
Skaidrīte Svikša, rodūšōs aktivitatis idejis autore


text:
Rēzeknē atkluos kasgadejū Latgolys muokslenīku dorbu izstuodi
Reitu, 16. novembrī 15:00 Latgolys Kulturviesturis muzejā Rēzeknē jau 17. reizi piec kuortys Latvejis dzimšonys dīnys svieteišona īsasuoks ar Latgolys muokslenīku dorbu izstuodi „RUDENS 2012”.
Izstuodis atkluošonā pīsadaleis muokslinīki i byus vareiba satikt ari latgalīšu muziki Sovvaļnīku. Izstuode muzeja byus apsaverama da 15. decembra.
Ituo goda izstuodē pīsadola 65 Latgolys profesionalī, aktivi struodojūšī i Latvejis Muokslys akademejā studejūšī jaunī muokslenīki – dažaidys paaudzis, dažaidys dzeivis pīredzis i dažaidi izapausmis veidi, nu vīnoj vysus kotrā muokslys dorbā „īkodātuo” energeja.
Muokslenīki, kuru dorbi apsaverami izstuodē, īt nu Rēzeknis, Daugovpiļs, Preiļu, Viļānu, Leivuona, Kuorsovys, Ruguoju, Vīseitis, Reigys piļsātom i nūvodim, pīduovojūt pādejuo goda laikā taiseitūs 98 muokslys dorbus – gleznys, akvareļus i grafikys, tekstilmuokslys, tielnīceibys i keramikys dorbus.
Tradicionali piec izstuosis, pasasokūt Rēzeknis piļsātys dūmis atbolstam, žurejis īsaceitī dorbi tiks īpierkti muzeja kruojumā i papyldynuos myusdīnu Latgolys muokslys kolekceju.
Ituo goda izstuodē pīsadola vaira muokslenīku kai cytim godim – izstuodē „Rudens 2011” pīsadaleja 56 autori ar 80 dorbim, „Rudens 2012” – 51 autors ar 77 dorbim, tai aplīcynojūt Latgolys muokslys stabilitati i jaunu ideju eistynuošonu.
Izstuodi Latgolys Kulturviesturis muzejā var apsaviert ūtrdinem, trešdinem, catūrtdinem, pīktdinem nu 10:00 da 17:00, sastdinem nu 10:00 da 16:00, svātdinem i pyrmudinem – slāgts. Īejis moksa školānim i studentim 0,20 Ls, pīaugušajim 0,40 Ls, pyrma školys vacuma bārnim – breiva.
Galerejā apsaverami puora izstuodis „RUDENS 2012” dorbi, A. Bondarenko foto.
- Inga Onževa „Rudens gūstā”, 2012, kartons, olejs, 121,2×74,3 cm
- Dana Zelča „Rožleju plūmes”, 2012, audaklys, akrils, 55×45 cm
- Jurika Bakāne „Mazliet līst”, 2012, audaklys, olejs, 70×50 cm
- Silva Linarte „Gaismas spēle”, 2012, kartons, akrils, 57,5×77,5
- Agra Ritiņa „Veltījums meitenēm – defilē”, 2012, saplāksnis, olejs, 96×38 cm
- Ilvija Juškeviča „Dabas spēks”, 2011, audaklys, olejs, 62×78 cm


text:
Litanija Svātam Stanislavam Kostka
Kyrie eleison, Christe eleison, Kyrie eleison!
Kristus klausi myus, Kristus izklausi myus!
Dīvs Svātais Gors, apsažāloj par mums.
Dīvs Tavs nu dabasim, apsažāloj par mums.
Dīvs Dāls pasauļa Pesteitojs, apsažāloj par mums.
Svāto Trejadeiba vīns Dīvs, apsažāloj par mums.
Svāto Marija, izzinēju Kēnenīne, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, vysod ar korstu Dīva mīlesteibu dagušs, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, korstais pīlyudzejs Vyssv.Oltora Sakramenta, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, nūmiļōtais Vys. Jaunovas Marijas dāls, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, Svātos Borbolas uzticeigais kolps, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, mērstušim centeigais aizstõvis, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, Jezus Vīneibas izlaseitajs krõšņums, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, styprais pats sevis uzvarātõjs, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, spēceigs elles goru uzvarātõjs, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, dižsirdeigs ļauna pasauļa smodātõjs, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, spūžais padīvejbas spūguļs, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, pilneigajs paklauseibas paraugs, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, navainejbas un svātuma moceitõjs, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, ceistejbas skaistais zīdeņš, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, dedzeigs Dīva paaicynošonas pildeitõjs, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, sovu kārdynojumu uzvāratõjs, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, kurš kristeibā imontotu nevaineibu leidz nõvei uzglobõji, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, kuru dabasu enģeli ar Vyss. Dīva Mīsu pabaroja, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, kuram Marija Jezus Bārnu uz rūkom salyka, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, kurš dvēseles īnaidnīku ar krysta zeimi atmeta, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, kurš sovas nõves stundi īprīkš nūteica, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, kura svātuma slave zynoma vysā pasaulē, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, navainejgõs jaunotnes aizbildnis, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, myusu Patrons un aizstõvis, lyudz Dīvu par mums.
Lai mēs Tovim tykumim sekotu, izlyudz mums no Dīva.
Lai mēs bez Sv. Sakramentu nū šos pasaules naaizītu, izlyudz mums no Dīva.
Lai mēs ar Dīva īdvāsmu leidzstrõdõtu, izlyudz mums no Dīva.
Lai mēs valna, pasauļa un mīsas kardynõšonas uzvarātu, izlyudz mums no Dīva.
Lai mēs vīnmār dīvbijeigi dzeivõtu, izlyudz mums no Dīva.
Lai mēs myužeigu dzeivi īmontõtu, izlyudz mums no Dīva.
Dīva jārs, kas nūceļ pasauļa grākus, atlaid mums, Kungs un Dīvs.
Dīva jārs, kas nūceļ pasauļa grākus, izklausi myus, Kungs un Dīvs.
Dīva jārs, kas nūceļ pasauļa grākus, Apsažāloj par mums!
Kristus klausi myus, Kristus izklausi myus!
Kyrie eleison, Christe eleison, Kyrie eleison!
Tavs myusu… Sveicynõta Marija… Gūds….
Lyudzis par mums, Svātais Stanislavs,
Lai mes Kristus apsūlējumu toptu cīneigi.
Lyugsimēs: Dīvs, kurš storp citiem Tovas gūdreibas breinumim Sv.Stanislava breinišķūs godūs esi parūdeisveiriškas svēteibas žēlesteibu, dūd mums kuri Tevi lyudzam, lai pēc sv. Stanislava pīmāra ryupeigi izmontõdami laiku varātu iīt myužeigā dzeivē caur Jezu Kristu myusu Kungu. Amen.


text:
Zynomi latgalīšu dzīšmu remiksu konkursa uzvarātuoji
Latgalīšu dzīšmu remiksu konkursā pīsasaleit vareja sevkurs muzykys DJ/producents bez kaidu īrūbežuojumu. Konkursa miekis beja popularizēt i aktualizēt dzīsmis ar latgaliskim tekstim. Konkursa tyka īsnāgti deveni dorbi, kurūs viertēja deveni ar muzykys produciešonu ci atskaņuošonu saisteiti ļauds, tūs vydā Latvejis Radejis 5 DJ Magnuss Eriņš, elektroniskuos deju muzykys spielietuoja DJ Deila, legendarīs latgalīšu underground muzykys puorstuovs DJ Guntix i cyti.
Gola viertiejumi saguoja gona tyvai i leidzeigi, i vītu sadaliejumā vaira pasaveice itim DJ:
1. vīta – Adrian van Sin (remix dzīsmei "Rūžu duorzi")
2. vīta – DJ Valns (remix dzīsmei "Gareiguo komercdarbeiba")
3. vīta – Noitro (remix dzīsmei "Besi")
Pi specbolvu teik ari LNDKID i Arthur Slishan ar sovim remiksim, kas beja pavysam tyvai gūdolguotuom vītom. Konkursa laureati sajims naudys bolvys nu 1000 eiro leluo bolvu fonda.
Bīdreibys “Latgolys Producentu Grupa” puorstuovi soka lelu paļdis vysu dorbu īsnīdziejim i aicynoj ari iz prīšku taiseit remiksus latgalīšu dzīsmem!
Vysus konkursam īsnāgtūs remiksu dorbus var nūsaklauseit ite:


text:
Aicynoj apmeklēt namaterialuos kulturys pasuokumu “Satiec savu meistaru”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
2022. gada 8., 9. i 10. aprelī jau četrpadsmytū reizi nūtiks pasuokums “Satiec savu meistaru”. Itymā pasuokumā pa vysu Latveju pīsadaleis vaira nakai 115 nūtikšonys vītys i 225 meistari.
Latvejis namaterialuo kulturys montuojuma pasuokuma “Satiec savu meistaru” laikā kotram interesentam byus vareiba tikt pi prīškstota par vysaidom omotu prasmem, tautys tradicejom i tū, kai ituos tradicejis teik puormontuotys i pīlāguotys myusu dīnom. Tradiceju i omotu zynuošonys dūt vareibu na viņ pošam tuos izmontuot, tok ari nūviertēt cytu dorbu, atškiert meistaru dorbu i kvalitati.
Itūgod Latgolu puorstuovēs Augšdaugovys, Bolvu, Kruoslovys, Leivuona i Preiļu nūvodi, kai ari Daugovpiļs piļsāta, taipat i daļa nu Jākubpiļs nūvoda.
Latgolā byus vareiba īpazeit klugu peišonys, kūka amatnīceibys prasmis, greidys celeņu ausšonu stuovūs, ari voska sveču līšonys, puzuru taiseišonys i cytys prasmis. Taipoš byus vareiba īpazeit Latgolys kulinaruo montuojuma tradicejis, raugūt pagataveit putrys piec senejim receptim, gordus bleiņus i asuškys. Ar vysu programu var īsapazeit ITE.
Pasuokumu “Satiec savu meistaru” organizej Latvejis Nacionaluos kulturys centrs sadarbeibā ar pošvaļdeibom vysā Latvejā.


text:
Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv itūgod svietej sovu 15. jubilejis godu. Tys ir vīneigais piļneibā latgaliskais ziņu portals škārsteiklā, kas ilgus godus struodoj iz breivpruoteibys pamatu i dažaidūs projektūs dasaisteituo finansiejuma. Lakuga.lv sataiseituojs i atteisteituojs ir bīdreiba “LgSC”, kurei cyta vydā nūsadorboj ar dažaidu latgalisku procesu aktualiziešonu, gruomotu izdūšonu i cytom ar latgalīšu volūdu saisteitom aktivitatem. Vīna nu aktivuokūs bīdreibys projektu atteisteituoju i ari latgalīšu kulturys ziņu portala vadeituoja Edeite Husare, kas poša ir daudzu latgalisku projektu i nūtikšonu iniciatore i eistynuotuoja. Edeite ir marketinga specialiste, sovulaik bejuse Latgolys viestnīceibys GORS komandā, vīna nu Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” reikuotuoju, sataisejuse folklorys kūpu “Ceidari”, apkūpuojuse 300 dzīsmis latgaliski kruojumā “Muna dzīšmu gruomota”, eistynuojuse ideju par dzejūļu gruomotu bārnim “Vuškeņa iz pļovys”, voda myusdīnu latgalīšu literaturai veļteitū raidīrokstu “Puslopys” Latvejis Radejā i īsasaista daudzūs cytūs procesūs Latgolā.
Itūreiz saruna ar Edeiti Husari par latgalīšu volūdys izaicynuojumi myusdīnu vidē i volūdys atteisteibys īspiejom.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Napoļeons Bonaparts
Napoļeons Bonaparts (praņcīšu: Napoleon Bonaparte; pīdzims 1769 goda labeibys m. 15.d - nūmyrs 1821 goda vosorys m. 5.d) — beja Praņcīšu miļitarists i imperators nu 1804 ļeidz 1814 godam i 1815 godā, kod jys iz 100 dīnom otguve sovu voru. Napoļeons kļuva ītekmeigs Pranču revoļucejis laikā, kod juo vadeibā tyka nūstyprinuota repubļika i apspīsta rojaļistu saceļšonuos. Napoļeona koru laikā, praņču armeja svinēje daudzys nūzeimeigys uzvorys i tamdieļ Napoļeons tīk uzskateits por vīnu nu lobuokojim koravodūņim ciļvēcis viesturē.[1]
Jauneibys godiLabot
Napoļeons Bonaparts pīdzima Korsikā, Karlo Bonaparta i Letīcejis Romaļino saimī. Napoļeons beja caturtais bārns i trešais dāls saimī. Jys tyka kristeits katuoļu ticeibā. Pi dzimšonys, juo vuords beja Napoleone di Buonaparte, kas iraid vaira itaļīšu nakai pranču vuords. Deļ juo itaļīšu izceļsmis i korsikys akcenta, Napoļeonu bīžai apsmēje juo skūlys i armejis bīdri. Tamdieļ, piec pirmojom preceibom jis nūmaneja vuordu i uzvuordu iz Napoleon Bonaparte, lai tys skanātu kai pranču vuords.[2]
Nazaverūt iz tū, ka Napoļeons sovys dzeivis laikā kļuva por Praņcejis imperatoru, sovys jauneibys godūs jys beja Korsikys patriots i nacionaļists. Napoļeona tāvs ar muoti ilgus godus ceinejuos, lai Korsika byutu naatkareiga nu Praņcejis vaļsteibys.
1779 goda jaunagoda mienesī, 9 godu vacumā, Napoļeons suoka vuiceitīs Otunys kristeigojā školā, bet dreiži jys tyka pourcalts iz miļitarū akademeju Briennā-ļe-Šato. Tur Napoļeons vuicejuos ļeidz 1784 godam.[3] Deļ tuo, ka Korsikā jys beja pīrads runuot korsikaņu i itaļīšu volūduos, školā jam beja griuteibys ar praņcīšu volūdu. Napoļeons kļuva nūslāgts i daudz laika veļteja gruomotom. Jys beja cīši ļels matematikys entuziasts.
Piec vuicebu beigom Briennā-ļe-Šato 1784 godā, Napoļeons suoka vuiceitīs Parīzis miļitarajā akademejā, kur jys kļuva por artiļerejis virsnīku. Jys beja pirmais korsikaņs, kas absoļvēje itū akademeju.[4]


text:
Latgalīšu literaturys raidīroksts “Puslopys” ir myusdīnu latgalīšu literaturys puslopu puorškūrsteišona – apsarunuošona ar autorim par raksteišonu, volūdu, kasdīnu i dzeivi kai taidu. “Puslopys” aicynoj īsaklauseit ari latgaliski pīraksteitūs dorbūs voi tūs fragmentūs pošu autoru skaitejumūs, taipat kotrā sasatikšonys reizē tūp vīna jaunys dzīsmis skice ar satyktuo autora tekstu.
Itūreiz raidīrokstā “Puslopys” Mārīte Slišāne
Slišāni ir lapni zīmeļlatgalīši, kurī dzeivoj Bolvu nūvoda Upītis cīmā. Ar sovys pusis namaterialuo montuojuma i folklorys kūpšonu, i latgaliskajom aktivitatem Slišānu saime i ari Upīte ir plotai zynoma tyvuokā i tuoļuokā apleicīnē, reikojūt pasuokumus, festivalus, aicynojūt pi seve teatra trupys, napaseņ aiztaiseitajā školā īreikojūt izalauzšonys ustobu i vītu jaunajim uzjiemiejim. Mārīte ir jaunuokuo Slišānu saimē. Juos bruoļs Andris ir pazeistams festivala “Upītes Uobeļduorzs” organizātuojs i vītejuos folklorys tradiceju turpynuotuojs, kū sovulaik aizsuoce jūs tāvs literats, dzejnīks, folklorists, kulturys i sabīdryskais darbinīks Ontons Slišāns. Mārītis muosa Annele Slišāna ir zynoma tekstilmuokslineica i literate, projekta #100dečiLatvijai eistynuotuoja, bet muosa Lienīte Slišāne ir Latvejis Nacionaluo teatra gaismu muokslineica i ari unikala adeituoja. Bet poša Mārīte sevi sauc par tāva meitu, jai jau pošai ir treis bārni, saimisteiba, itūšaļt jei ir īvāruota tortu cepieja i sovu taiseitū nareši socialajūs teiklūs publicej, kluotyn dalīkūt kaidu pošys raksteitu dzejūli.
„Tys jau īlikts – tu navari sēdēt, tev ir juodora. Nikas tev napodness, napaliks. Un tev tuos vierteibas ir īliktas – latgaliskīs, tova puse, tovs koč kuods rodūšīs. Tev jis ira juoizpilda un juodora,” par sovys saimis napagurstūšu aktivitati soka Mārīte.
Dzejis izjiutu Mārīte montuojuse nu tāva. I cikom školys laikā vīnaudži pi sīnu lepejuši plakatus ar TV radzātom zvaigznem, Mārīte vysod bejuse lapna ar tāvu: „Man tuo lykuos, deļkuo ir juofanoj par kū taidu, kū tu esi televizora ekranā redziejs, ka man beja taids tāta. Man ruodejuos, ka jis ir tik gudrys. Kū paprosi, vysod vusu zyna. Es apbreinuoju jū.” Nūpītnuok raksteit Mārīte suoce 15 godūs, nūbraucūt vuiceitīs iz Buldurim. „Es vuspuor asu emocionala. Un, kod tu esi tuolumā, tod tu saprūti beidzūt tū, kuo tev tryukst tuo dvora. Un tod nabeja ni telefona nikuo. Tu siedi ar sovom emocejom. Cyti aizbrauc, kas tyvuok dzeivoj iz muojom, a tu kojuos palīki vīns pats Jiurmolā. Nu napībraukuosi, tuoli, un tad, kuo sevi izlikt, tu vīnkuorši raksteji – tuodas it kuo sovas emocejis, puordzeivojumus.” Raksteišonai otkon Mārīte dasavārsuse ar pyrmuos meitys pīdzymšonu. Sovu dzeju suokumā raksteju eisūs ziņu formatā, i poša sev ari syutejuse. Jei tū sauc par sova veida terapeju.
„Es reizem dūmoju – kū dareit tuodu, lai tuos dūmas nasagrūza tevī tik daudz. Bet īt vysaidas atmiņas, un tod man ruodīs, ka man tys ir juopīroksta. Es panamu, apsasāstu, izrokstu, un tod varu tuo mīrīgi aizīt gulātu.”
Mārītis dzejā praktiski nav pīturzeimu, lelūs teikuma suokuma burtu. Tys dareits apzynuotai.
„Lai kotrys jū var izlaseit gon kai ryndu, kai jei ir, gon jū var sovaiduok izlaseit. Un tod tys dūd ari sovaiduoku nūskaņu. [..] vīnkuorši tys punkts dūt tū, ka beidzuos, a man gribīs tuo, ka tū vuordeņu var ari piec tam sasaistei tuoluok, ka tei dūma, ka tys ir tai kai vīns vuss.”
Mārīte roksta sovys pusis izlūksnē, i dzejā tū tur par koč kū eipašu, kū Latgolā navajadzātu pagaisynuot – kotrys pusis sovpateibu: „Man gribīs tuo, kuo es dūmoju puorlikt vusu iz papeira, jo es dūmoju tuo, kuo es runoju.”
Ar latgalīšu literaturys autorim sasarunoj muzikis, viesturnīks Arņs Slobožanins i projektu vadeituoja, latgalīšu volūdys popularizātuoja Edeite Husare.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Efektivys i kompaktys, iz īdzeivuotuoju orientātys vaļsts puorvaļdis īvīsšona. Vaļsts i pošvaļdeibu sektorā struodojūšūs skaita samazynuošona par 30%. Ministreju apvīnuošona, 13 ministreju vītā 8 spieceigys ministrejis. Vaļsts puorvaļdis instituceju vadeituoji omotā na ilguok kai 10 godus. Leluos ūstys – piļneigā vaļsts kontrolē. Koruptivu projektu finaņsiešonys izbeigšona. Dzeļžaceļa elektrifikacejis projekta pusmiļjarda eiro nūvierziešona zynuotnei.
Spieceiga Nacionaluos drūšeibys biroja izveide, apvīnojūt KNAB, SAB i DP, kas vaļstī apkaruos korupceju i ryupēsīs par vaļsts drūšeibu. Moksuotnaspiejis administratoru dorbs – taisnā vaļsts pakļauteibā. Efektivys tīsu sistemys izveide. Tīsu prīšksādātuoju atbiļdeiba par tīsvedeibys procesu i tīsnešu profesionaluos etikys īvāruošonu. Specializāta tīsa komercstreidu, ekonomiskūs i finaņšu nūzīgumu izavieršonai.
Plana 3×500 realizaceja: minimaluo olga, ar IIN naaplīkamais minimums olgom i peņsejom – 500 € mienesī, minimaluo peņseja – 200 € mienesī jau 2019. godā. Saimis vaļsts pabolsts 50 € par pyrmū bārnu, 100 € par ūtrū i 150 € par trešū i kotru nuokušū bārnu. Sapruoteiga izmāra primarais muojūklis Latvejis pilsūnim – bez NĪN. Plateibmoksuojumu palelynuošona saimisteibom da 300 ha i samazynuošona – viers 300 ha. Puordolūšuo moksuojuma īvīsšona. Sistematisks atbolsts augļkūpeibai, duorzeņkūpeibai, duorzkūpeibai, biosaimisteibom, jaunajim lauksaimnīkim, ituo storpā pyrmuos rūkys īspiejis zemis īguodē. Dorbaspāka problemu rysynuošona, veidojūt aktivu politiku repatriacejai, dialogu ar diasporu.
VID, PVD i cytu kontrolejūšūs instituceju darbeiba – uzjiemiejdarbeibys atbolstam. Vaļsts atbolsta TEC-2 izbeigšona. OIK patārātuojim goda laikā tiks samazynuots vysmoz par 50%. Strauja „Sadales tīkls” i „Augstsprieguma tīkls” izmoksu optimizaceja. Jauns lykums par gruomatvedeibu, vīnkuoršuota nūdūkļu politika i uzjiemiejdarbeibys liceņciešona. Pylna gruomatvedeibys uzskaite EDS sistemā. IT lītu birojs MP paspuornē, automatiska datu apmaiņa storp vaļsts i pošvaļdeibu īstuožu sistemom; elektroniskūs riekinu īvīsšona. Krīvejis i Klaipedys gazei alternativa gazis pīguodis olūta nūdrūsynuošona, izmontojūt Inčukolna infrastrukturu. Tys padareis īspiejamu dobysgazis cenu pazamynuošonu aptyvai par 30%. Bezprocentu, beznūdrūsynuojuma aizdavumi i granti – dzeivojamuo fonda sakūpšonai, izmontojūt ES leidzekļus.
Finansialais atbolsts prioritari efektivys primaruos apryupis, kai ari profilaktiskuo dorba ar riska grupom nūdrūsynuošonai. Veseleibys finaņsiejuma sadalē golvonais faktors – pakolpojumu kvalitate. Uorstu olgys – vysmoz 1700 eiro „iz rūkys”; muoseņu olgys – vysmoz 800 eiro „iz rūkys”. Puorrunys ar medikamentu ražuotuojim, dabojūt vysmoz 30% medikamentu cenu samazynuojumu. Saimis uorstu kvalitatis kritereju pamatā – pacientu veseleibys i dzeivildzis ruodeituoji. Spieļu zalis atļautys viņ četru i pīcu zvaigžņu vīsneicuos. Dreizūs kreditu pakolpuojumu reklamys medejūs aizlīgums.
Finaņsiejums zynuotnei – 1,5% nu IKP. Vaļsts i pošvaļdeibu finansātajuos vuiceibu īstuodēs vuiceibu volūda – vaļsts volūda. Saglobuosim mozuos školys i īvīssim taisneigu školu finaņsiejumu. Atbolsts Letonikys programai. Latgalīšu volūdys, Latgolys nūvodvuiceibys pasnīgšona Latgolys školuos. Storptautyska vuiceibspāku pīsaiste augstškoluos, storptautyska leimiņa IKT augstškolys izveide. Kulturtelpys i digitaluos vidis atteisteiba i aizsardzeiba – nacionaluos drūšeibys garants. Latvīteibys saglobuošona diasporā. Vaļsts atbolsts kulturys eksportam.
Eipašs lykums par 2% no IKP aizsardzeibys budžetam naatkareigi nu apstuokļu. Latvejā turpynuot izvītuot NATO spākus. „Čekys maisu” satura publiciešona; vaļstiski nūzeimeigu omotu līgums padūmu režima augstuokuo leimiņa nomenklaturys darbinīkim. Zemissardzis i jaunsardzis atteisteiba.
Latvejis poziceju ES i NATO styprynuošona. Sadarbeiba ar Rītumvaļstu konservativajim vierteibu nūstyprynuošonys nūlyukūs. Īsastuošona pret ekonomiskūs biegļu īpludynuošonu Latvejā i ES. Nacionalūs interešu nūstyprynuošona sadarbeibā ar diasporu, interešu lobiešona storptautyskuos organizacejuos. Uorvaļstu medeju monitorings ĀM precizai reakcejai, Latvejis interešu aizstuoveibai.


text:
Latgalīšu volūdys svātki28.04.2017.
Kasgods apreļa beiguos, pīmynūt drukys aizlīguma atceļšonys gadadīnu, Rēzeknē nūteik skotuvis runys konkurss „Vuolyudzāni” i latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis olimpiade. Itūgod olimpiade nūtyka 17. reizi i beja veļteita Latgolys kongresa symtgadei.
Olimpiadis nūtikšonys vīta namaineigi ir Rēzeknis 1. Vaļsts gimnazeja, kas viesturiski ir saisteita ar školu pyrmsuokumim Latgolā. Kab pīsadaleit skotuvis runys konkursā, školuos nūteik konkursi, bet olimpiadis daleibnīkim nūpītnai juosagatavoj uorpus stuņžu, partū ka reti kurā školā ir nūvodvuiceibys voi latgalīšu literaturys, kulturviesturis pulceņš.
Tok olimpiadis rezultati paruodēja, ka tī, kur latgalīšu volūdys lītuojuma tradiceja školuos ir sistematyska, kur latgalīšu fakultativi ci pulceni pastuov spieceigu, Latgolā pazeistamu personeibu vadeiti, tī ari bārnu zynuošonys i attīksme pret latgaliskū ir nūpītna. Kai soka, vītys var atsaškiert, bet namaineigi olimpiadis augšgolā ir Baļtinovys vydsškola (itūgod 1. vīta), kū iniciej direktors Imants Slišāns, daudzim vaira pazeistams kai teatra „Palādas” aktīrs i Ontana lūmys atveiduotuojs, i Nautrānu vydsškola (3. vīta), kurys komandu vysu itū laiku gatavoj Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis asociacejis nūdybynuojuma vaļdis prīšksādātuoja Veronika Dundure.
Eipaša prīca par komandom, kas itamā godā daguojušys kluot: Drycānu (školuotuoja Silveja Laizāne, komanda tyka 2. vītā) i Rekovys (školuotuoja Anita Koniševa). Tilžānīši olimpiadē pīsadola regulari, pasateicūt školuotuojis Ainys Rakstenis vadeibai, bet kruoslovīši jau vairuokus godus brauc pat ar divejom komandom (školuotuoja Inga Skerškāne).
Kai īrosts, olimpiadē beja pīcys kuortys, i gryušuokuo izaruodeja frazeologejis kuorta. Partū vaicuojumi par Latgolys kongresu vydsškolānim eipašys gryuteibys nasaguoduoja, bet kulturys tests deve vīlu puordūmom, cik daudz i kurā Latgolys pusē ir aktivuokī kulturys nūtykumi.
Paraleli olimpiadei Latgolā pazeistami cylvāki viertieja skotuvis runys konkursa „Vuolyudzāni” runuotuojus. Itūgod bārnus īdvasmuoja i jūs uzastuošonā klausejuos: Saeimys deputats Jurs Viļums, muzykants Guntis Rasims, aktīrs Kristaps Rasims, uzjiemiejs i muzykants Jurs Vucāns, Rēzeknis Tautys teatra režisore Māra Zaļaiskalns, dzejneica Anna Rancāne, školuotuoja Ineta Urtāne. Konkursā pīsadaleja 63 školāni nu 27 Latgolys školom trejuos vacuma grupuos: 1.–4. klase, 5.–8. klase, 9.–11. klase. Vysus daleibnīkus prīceja grupys „Bez PVN” uzastuošona, bet konkursnīki īsadvasmuoja nu fakta, ka sovlaik konkursā pīsadalejuši ari bruoli Rasimi. Jūs sasnīgumi i styngrais patriotisms ir kai paraugs daudzim jaunīšim Latgolā.
Pasuokumu organizēja Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoj asociaceja, finansiali atbaļsteja Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba, Latgolys Studentu centrs, žurnals „A12”, duovynojūt žurnalus vysim daleibnīkim, Latgolys Producentu grupa duovynuoja disku „Celīs, bruoļ!”, Rēzeknis Tehnologeju akademeja uzvarātuojim pasnīdze kora „Sonitums” disku i folklorys ekspediceju diskus školuotuojim, Latgalīšu kulturys bīdreiba – školuotuojim duovynuoja S. Ūdris i J. Ryučāna romanu „Aizlauztais spaits”, syltu uzjimšonu nūdrūšynuoja Rēzeknis Vaļsts 1. gimnazeja, par aizdavumim olimpiadei guoduoja profesore Lideja Leikuma, profesore Ilga Šuplinska i raksteneica Sandra Ūdre.
Materialu apkūpuoja Veronika Dundure i Ilga Šuplinska


text:
LATGOLYS FRESKA. Dzejnieces Annas Rancānes jubilejas koncertizrāde
Sestdien, 12. septembrī, Latgales vēstniecībā GORS pirmizrādi piedzīvoja Latgales dzejniecei Annai Rancānei veltītais koncertuzvedums “Latgolys freska” – stāsts gan par pašu Annu, gan Latgali, kuru kopā ar Rancāni uz skatuves izdzīvoja Jaunā Rīgas teātra aktrise Baiba Broka, etnomūziķe Biruta Ozoliņa, mūziķis Sovvaļnīks, Latvijas Radio koris, pianists Rihards Plešanovs, tautas muzikants Aleksandrs Maijers un citi. “Latgolys fresku” veidoja diriģents un uzveduma mākslinieciskais vadītājs Sigvards Kļava, režisors Viesturs Kairišs, māksliniece Ieva Jurjāne un citi. Nosūtu foto ieskatu uzveduma pirmizrādē.
Foto: Andrejs Vasjukevičs / Latgales vēstniecība GORS


text:
Kai roduos pīmineklis “Vīnuoti Latvejai”
Roksta autors: Vladislavs Malahovskis, Latgolys Kulturviesturis muzeja specialists kulturviesturis vaicuojumūs
Pīminekļa nūzeime i raksturuojums
Vys jau byus pagryuši atrast Latgolā i vysā Latvejā cylvāku, kurs taidā voi cytaidā veidā nabyutu redziejs Rēzeknis centrā nūvītuotū pīminekli “Vīnuoti Latvejai”. Pīminekļa skots ir palics par sova veida Latgolys vizitkarti, tys radzams iz vysaiduoku izdavumu vuoku, suveniru itt.
Pīmineklis ir veļteits Latvejis Naatkareibys kara (1918–1920) dalinīku, kas pīsadaleja Latgolys atbreivuošonā nu lelinīku, pīmiņai. Nu viesturiskuo i idejiskuo skotpunkta pīminekli var skaiteit par monumentu, partū ka plotuokā nūzeimē tys reprezentej vysu Latgolu, tautys atsabreivuošonu nu svešu varu, kai ari Latgolys vīnuoteibu ar puorejim Latvejis nūvodim. Partū pīmineklis teik saukts ari par Latgolys Atbreivuošonys pīminekli, bet tautā – ari par Latgolys Muoru. Pīminekļa liktiņs spylgtai raksturoj Latgolys i vysys Latvejis viesturis liktineiguos nūtikšonys 20. godu symtā – pīmineklis tyka div reizis guozts (1940, 1950) i div reizis atjaunuots (1943, 1992). Padūmu okupacejis godūs guoztuo pīminekļa vītā beja pastateits pīmineklis Krīvejis revolucionaram i boļševiku partejis vadūņam Vladimiram Leninam.
Pyrma 30 godu 1992. goda 13. augustā Rēzeknē Pyrmuos pasauļa latgalīšu konferencis laikā tyka atkluots atjaunuotais pīmineklis “Vīnuoti Latvejai”. Pyrmuo pīminekļa svineiga atkluošona nūtyka 1939. goda 8. oktobrī. Ituo pīminekļa meta autors beja Leons Tomašickis, tieļnīks – Kārlis Jansons. Sovpus 1992. godā atkluotuo atjaunuotuo pīminekļa tieļnīki beja K. Jansona dāls Andrejs Jansons i Indulis Folkmanis. Piec autoru īceris pīmineklis ir 11 metru augsts i sastuov nu granita postamenta i treis piramidali orientātom bronzys figurom – postoluos tārpta važu ruovieja ar kailu kermiņa augšdaļu, tautumeitys, kura nūsamatuse iz ceļu, snādz važu ruoviejam ūzula lopu vērtini, centraluos sīvītis tautumeitys tārpā figurys, kura izstīptā i pacaltā lobajā rūkā tur apzeļteitu krystu. Važu ruoviejs simbolizej Latvejis Naatkareibys kara ceinis Latgolā, ceļūs nūsamatuse tautumeita – pateiceibu i lyugšonu, bet centraluo sīvītis figura – breivū Latgolu. Pīminekļa figurys ir vārstys iz dīnvydim, tai saulainā laikā figuru sejis i apzeļteituo krysta speidums izaver eipaši izteiksmeigai. Itaidu izskotu pīmineklis dabuoja piec osu diskuseju i streidu latgalīšu inteligeņcis aprynduos paguojušuo godu symta 20. i 30. godūs. Polemika par pīminekļa veidu, idejiskū i vizualū rysynuojumu latgalīšu presē tyka uzturāta vaira nakai 10 godu garumā.
Pīminekļa vītys i izskota vaicuojums
Puorvarūt vysaiduokys nasaskanis, Latgolys Atbreivuošonys pīminekli tyka nūlamts ceļt Rēzeknis augstuokajā vītā preteimā piļsātys dūmis ākai. Deļtuo 1930. goda junī demontēja i iz tuoluoku vītu puorvītuoja Krīvejis imperatoram Aleksandram II veļteitū kapleicu (1867), bet tuos vītā īsvieteja pīminekļa pamatakmini. Pyrma pīminekļa pastateišonys latgalīšu presē tyka apsprīsti vaicuojumi par pīminekļa vītys izvieli (pīm., Rēzeknis vydslaiku piļskolns, īlys mola pi leluo Rēzeknis tylta) i pīminekļa izskotu (arka, obelisks, tūrņs). Veiskups Pīters Strods skaiteja, ka pīmineklis varātu byut lelys arkys voi cīši augsta obeliska veidā. P. Strodam beja ari prīšklykums pīminekli ceļt augsta tūrņa veidā ar tymā īreikuotu lelu stuņdinīku, bet tūrņa viersyunē nūvītuot skulpturu “Breivuo Latgola” ar vuorpu kiuleiti rūkā. Pīminekļa pakuojē izveiduot nazynomuo karaveira, krytuša par Latgolys atbreivuošonu, kopu i guņs oltoru, kurā vysu laiku dagtu guņs. Strods skaiteja, ka reizē ar pīminekļa projektu juoizstruodoj ari plānuotuo Tautys noma projekts, partū ka tī byutu saskaņuojami vīnā stylā.[i] Kaids A. Tetters ari īsastuoja par augstu tūrni, kaids ir Svātuo Marka laukumā Venecejā voi piec Seviļjis katedralis zvonu tūrņa (Giralda) parauga. Tūrņa īškpusē byutu sleips, nu akmiņu veiduots, klūns pa kuru varātu izkuopt tūrņa viersā, bet tūrņa vydā byutu īreikuojams lifts. Nūslāgumā autors precizej, ka tūrņa izbyuvē ir juopīsatur pi nacionaluo styla, īreikojūt ari oltoru ar svātū guni, kura dagtu eipašūs gadīņūs.[ii] Sovpus Fraņcs Kemps, pastreipojūt katuoļticeibys nūzeimi Latgolā, raksteja: “Lelam masivam granitā koltam krystam ir juopasaceļ puor vysu pīminekli, lai itys simbols Rēzeknis augstuokajā punktā, šosejis vydā pretim piļsātys vaļdei byutu radzams jau nu tuolīnis.”[iii]Tik piec vysaiduoku peripeteju Latgolys Atbreivuošonys pīminekļa ceļšonys komiteja 1934. goda junī izsludynuoja pīminekļa projektu konkursu, kurā beja nūruodeits, ka pīminekļam juobyut figuralys kompozicejis veidā.
Pīminekļa idejiskais i vizualais rysynuojums
Vēļ pyrma konkursa par pīminekļa projektu izsludynuošonys pīminekļa metu beja izstruoduojs K. Jansons. Reigys gazeta “Jaunākās Ziņas” raksteja, ka meta golvonuo ideja ir Latgolys apvīnuošona ar puorejū Latveju.
Pīminekļa metā beja attāluoti div sasakļuovušu sīvīšu tāli. Tai kai vīns nu sīvīšu tālu, tys, kas simbolizēja Latgolu, beja daudz mozuoks, tod latgalīšu presis reakceja beja pavysam kritiska. “Latgolas Vōrds” raksteja: “Ūtra sīvīte daudz mozuoka, seikuoka augumā, tuos izskots ir biedeigs i nabadzeigs. Jei ir kai nūsabeiduse, nūžālojami nūšļukuse, rauduodama glaužās pi kryuteža tai leluokajai. Uz mota tai, kai kaida buorineite – vuorguleite mīdzās pi sovys pamuotis [..] Muokslinīka kungs ir īmīsuojs vysu baļtīšu ideologeju attīceibā iz Latgolu. Tryukst tik “pamuotei” žogoru veikša, ar kū nūvycuot “palaidnei Latgolai” mugoru. [..] izcalta tik Latvejis Baļtejis daļa, bet Latgola pazamynuota i nūnycynuota.”[iv] Tyka nūsūdeita tautumeitys motiva izmontuošona tūpūšajā pīmineklī. Tai “Latgolas Vōrds”: “Latvejā seviški īmeiļuots pīminekļu motivs ir tautys meita [..] vysys idejis latvīši – muokslinīki spiej īmīsuot tik tautys meitā. Tei ir iz Latvejis Breiveibys pīminekļa, tei ir iz Bruoļu kopim [..] tei ir iz naudys, tei ir iz zeimūgmarku [..]. Itys tautu meitu pīlītuošonys drudzs ir padarejs tū par šablonu”. Tuoļuok sekoj vieliejums: “Lai pasorgoj Dīvs myusu Breiveibys pīminekli nu Latvejis muokslinīku šabloniskuos tautu meitys. Latgalīšu goram itei tautu meita ir pavysam sveša.”[v] Sovpus “Jaunō Straume”, īsastuojūt pret tautumeitys tāla izmontuošonu, vērsēs pret sovim oponentim – katuoļu gareidznīceibu: “Sīvītis kulta dīvynuošona pi myusu ir palykuse par slimeibu. [..] Voi latvīšu tautys raksturā nav nivīnys veiriškeibys īzeimis? [..] Mums tok vysim skaidri zynoms, ka sīvīte Latgolā ir iz daudz zamuoka gareiguo leimiņa nakai veirīši. Sīvītei Latgolā ir tik vīns tykums – muotis instinkts [..] Sīvītis religiskais fanatisms, tautys atteisteibys bremziešona ar [..] oklu verguošonu bazneickungu kastai – nikai nav pījemams.”[vi] “Latgolas Vōrds” nūpublicēja F. Kempa ideju īkļaut pīminekļa ansamblī gondreiž vysus īspiejamūs simbolus. Itai Kemps īsaceja papyldynuot pīminekļa saturu, kura dominante beja lelais krysts: “Krysta pakuojē varātu nūvītuot četrys bronzys figurys: prīškejā pusē bruņuots ar zūbynu i vairūgu karaveirs voi tautys i breiveibys sorgs, tod puorejuos treis pusēs itaidys figurys: oruojs kai myusu zemis golvonais kulturys simbols, sīvīte-spriedieja ar rateņu, kas simbolizātu myusu sīvītis darbeibu tautys apgierbu izgatavuošonā i tod, lai pastreipuotu tū svareigū momentu, ka myusu latgaļu tauta sovu volūdu i nacionalū goru izgluobe tik ar muotis guodeibu, kura jaunajai paaudzei, bārnim stuosteja puosokys, dzīduoja dzīsmis i drukys spaidu laikūs nu puotoru gruomotys muoceja rokstu gudreibu, varātu nūvītuot krāslā sādūšu vacuos muotis figuru ar bārnu puļceņu apleik.”[vii] Kemps ari īsaceja zem vysu itūs figuru īkaļt tautys dainu tekstus latgaliski, atbylstūši figuru saturam. Kluotyn vēļ, pastreipojūt vaļsts vīneibys ideju, pīminekļa ansambli varātu papyldynuot ar bareljefā veiduotim Latvejis proviņču četrim gierbūnim.
1935. goda 13. oktobrī Latgolys Atbreivuošonys pīminekļa komiteja, kurys prīšksādātuojs beja tūreizejais tautys lobkluojeibys ministrs Vladislavs Rubulis, pījēme galeigū lāmumu par pīminekli. Juoatzeimoj, ka kai ekspertus komiteja beja pīaicynuojuse tieļnīku Kārli Zāli i Latvejis Muokslys akademejis profesoru Konstantīnu Rončevski. Kūpā konkursā tyka īsnāgti 22 pīminekļa projekti i uorpus konkursa beja īsyuteits K. Jansona projekts. Izviertejūt lobuokūs projektus, komitejis žureja pyrmū gūdolgu pīškeire Ludzā dzymušajam Muokslys akademejis studentam L. Tomašickim.
Nūslāgumā varim konstatēt, ka redzīņus i streidus par pīminekļa ideju, izskotu i vizualū rysynuojumu nūsaceja ari vīnuota koncepta tryukums par pīminekļa dominejūšū ideju: Latgolys atbreivuošonys ideja; Latgolys apsavīnuošonys ar puorejū Latveju ideja; obeju ideju sinteze. Nūsaslādzūt konkursam par Latgolys Atbreivuošonys pīminekli, pyrmū gūdolgu sajēme pīminekļa projekts, kurā tyka īkļauta ideja kai par Latgolys atbreivuošonu, tai par Latgolys apsavīnuošonu ar puorejū Latveju. Pīminekļa vizualajā izpiļdejumā tautumeitys tāls tyka sintezāts ar kristeiguos ticeibys simbolu – krystu.
[i] Strods P. (1924). Latgolas atbreivošonas pīminekļa lītā. Latgolas Vōrds, Nr. 4.
[ii] Tetters A. (1924). Kaids vords Latgolas atbreivošonas piminekļa lītā. Latgolas Vōrds, Nr. 6.
[iii] Kemps F. (1934). Kas byus ar myusu pīminekli? Latgolas Vōrds, Nr. 16.
[iv] Kozlovskis E. (1934). Latgolas atbreivōšonas pīmineklis. Latgolas Vōrds, Nr. 13–14.
[v] Borbals A. (1933). Kaidam jobyut Latgolas breiveibas pīminekļam, Latgolas Vōrds, Nr. 15–16.
[vi] Vārōtōjs (1934). Atbreivōšonas pīmineklī – progresivu ideju! Jaunō Straume, Nr. 9.
[vii] Kemps F. (1934). Kas byus ar myusu pīminekli?.. Nr. 16.


text:
“Pi myusim Latgolā” saruna ar muziki i akteri Oskaru Lustiku
Raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji tykuos ar muziki i akteri Oskaru Lustiku Rēzeknis Tautys teatra mieginuojuma laikā Rēzeknis kulturys nomā. Gatavejūtīs Storptautiskajai teatra dīnai, teik dasleipāta “Daudz laimes darba dienā”. Oskars Lustiks smejās, ka jam itamā izruodē asūt pamuļķa lūma.
Skotuvis kolegi Aldis Leidums i Ināra Apele nasliep, ka Oskars ir apbreinuojami talanteigs. “Tod, kod pyrmū reizi jis atguoja pi myusim iz teatri, kod mes spieliejam vīnā izruodē, es, gūdeigi sokūt, beju puorsteigts par juo vīglumu, atbreivuoteibu, kaids jis ir iz skotuves. Man tys beja cīši puorsteidzūši, kai cylvāks, kurs īprīkš nav bejs iz skotuvis, var tai īsajust,” par Oskaru Lustiku soka kolegs Aldis Leidums.
“Teatri Oskars atguoja spielēt godi 4-5 atpakaļ. Saleidzynūši naseņ, bet jis tik dreiži īsajuta, ka vyspuor ir sajyuta, ka mes pazeistam Oskaru 100 godu. Oskars ir cīši talanteigs cylvāks ar vysaidom lelom dobys dūtom bolvom i talantim. Cīši dreiži vysu nūgiun i saprūt,” soka Ināra Apele.
Sovu ceļu da teātra skotuvis atkluoj ari pats Oskars: “Nūtyka vīna izruode “Piļsātā nikod napalīk tymss”. Ar kori mes uzastuojam i Māra Zaļaiskalns saceja, ka tī varātu byut veļ vīna lūma. Tūreiz tai labi saguoja.” Režisore Māra Zaļaiskalns piec izruodis aicynuojuse Oskaru pīsavīnuot akteru kolektivam. Pats Oskars soka, ka teatris jū burtiski īsyuce īškā. Niu patyka pret teatri nav nūplokuse.
Gryutuokuo, naparostuokuo i leluokū lūma Oskaram Lustikam beja Fraņča Trasuna lūma izvadumā “Francis”. Izruode div reizis tyka demonstrāta Latgolys viestnīceibā GORS, i pavysam dreiž tei tiks izruodeita vēļreiz.
Oskara Lustika bolsu varēja dzierdēt ari Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studejis veiduotajā raidejumā, kas veļteits Latgolys kongresa temai. Oskars atzeist, ka školā i īprīkš kasdīnā bejs cīši moz informacejis par itū vysai Latvejai zeimeigū nūtikšonu i niu jam ir lels lapnums dasadaleit latgaliskuos aktivitatēs.