text:
Latgalīšu kulturys goda bolva BOŅUKS 2021
NŪLYKUMS
Latgalīšu kulturys goda bolva teik taiseita ar mierki apkūpuot lobuokū, spylgtuokū i svareiguokū padareitū i nūtikšonys pārnejā godā latgaliskajā kulturā, gūdynojūt aktivuokūs latgalīšu kulturys puorstuovus, popularizātuojus, kai ari veicynojūt jaunradis i kulturys daudzveideibys atteisteibu iz prīšku. “Boņuks 2021” tiks gūdynuotys tuos personeibys, nūtikšonys i aktivitatis, bez kuru vysa vaira nabyutu īsadūmojama latgaliskuo kultura 2021. godā.
Projekta ideja i mierki:
Veicynuot latgalīšu kulturvidis saglobuošonu i atteisteibu. Apkūpuot i gūdynuot spylgtuokūs i nūzeimeiguokūs sasnāgumus, nūtikšonys, personeibys latgalīšu kulturā pārnejā godā.
Bolvys reikuotuoji:
Latgolys viestnīceiba GORS
Nominaceju pretendenti:
Fiziskys voi juridiskys personys, kas sovā darbeibā i jaunradē sagloboj, atteista i popularizej latgalīšu kulturu, izmontoj latgalīšu volūdu i atbiļst kaidai nu nūlykumā minātūs kategoreju. Bolva teik daškierta par spylgtu, kvalitativu, sabīdryski nūzeimeigu, sabīdreibys i profesionaļu atzineibu dabuojušu darbeibu voi jaunradi latgaliskuos kulturys laukā 2021. godā. Pretendentam nav obligata praseiba byut raksteitam, radeitam voi kai cytaiž izapaudušam latgaliski, tys latgaliskuos vierteibys i latgaliskū kulturu var nest ari cytuos volūduos.
Pretendentu dasaceišona:
Nominantus latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2021” var īsnēgt da 2022. goda 10. janvara. Vīnu aktivitati, personeibu, nūtikšonu, dorbu var dasaceit vairuokuos kategorejuos. Dasacejuma anketa daīmama kai elektroniskā, tai izdrukavojamā formatā bolvys sātyslopā http://bonuks.lv i Latgolys viestnīceibys GORS sātyslopā http://latgalesgors.lv. Vysūs dasacejumūs eipaši teik vārtāts padareitais latgaliskajā kulturā taišni konkretajā godā. Žureja īsoka īsnēgt izdavumus, gruomotys, dzīsmis, albumus, video, raidejumus i c., kas publiski pasaruodejuši da 2021. goda 26. decembra. Bolvys dasacejuma anketa teik pījimta ari drukavuotā formatā, dasacejumu syutūt pa postu (pošta štempeļs da 7. janvara): Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2021”, Latgolys viestnīceiba GORS, Piļs īla 4, Rēzekne, LV-4601.
Bolvys sajiemieji:
Bolva teik padūta 10 spylgtuokajom nūtikšonom, personeibom, aktivitatem voi cytom iniciativom pārnejā godā latgaliskajā kulturā kategorejuos “Volūda. Literatura. Publicistika”, “Nūtikšonys. Aktivitatis. Personeibys” i “Audio. Video”. Vīna atseviška bolva bez īprīšk 10 nūsauktūs teik padūta nominacejā “Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā”.
Pretendentu viertiešona:
Bolvys žureja nu īsnāgtūs pretendentu, izviertejūt vysus sajimtūs dasacejumus, atlosa vysmoz 30 bolvys nominantus, kurī teik izziņuoti 2022. goda janvara golā. Februara suokā žureja nu nominantu apstyprynoj desmit bolvys sajiemiejus, kurī teik paziņuoti bolvys ceremonejā 2022. goda 5. martā Latgolys viestnīceibā GORS. Bolvys “Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā” sajiemiejs teik paziņuots vysmoz divejis nedelis pyrma ceremonejis. Lāmumu par bolvys sajiemieju nominacejā “Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā” pījem bolvys reikuotuoji, konsultejūtīs ar bolvys žureju.
Žureja:
Bolvom dasaceitūs pretendentus vērtēs īprīšk sataiseita komiseja, kurys vydā ir:
• dalinīki ir profesionalu pīredzi, dorbojūtīs kotrā nu kategoreju sferom;
• dalinīki, kurī ir zynomi, ar dorbim i pīredzi atzeiti vīdūkļu lideri latgaliskajā kulturā;
• bolvys reikuotuoju (Latgolys viestnīceibys GORS) puorstuovi;
• latgaliski raidūšūs i rokstūšūs medeju puorstuovi;
• īprīškejuos reizis latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” sajiemieji.
Kotrai nu bolvys kategoreju teik taiseits atškireigs komisejis sastuovs. Kūpā žurejā dorbojā vysmoz 30 komisejis dalinīki. Gadīnī, ka kaids nu komisejis dalinīku ir saisteits ar kaidu nu kategoreju voi rūnās interešu konflikts, jis/jei napīsadola konkretuos kategorejis kandidata izviertiešonys procesā.
Pylnu BOŅUKS 2021 žurejas sarokstu var atrast ITE.
Kategoreju skaidruojumi:
“Volūda. Literatura. Publicistika”
Kategorejā var dasaceit pretendentus, kas atsatīc iz volūdys, literaturys, publicistikys laukim – kai latgaliski izdavumi, tai atseviški dorbi, aktivitatis, raidejumi, žurnalistikā padareitais, nu jauna sataiseitais, ari myusdīnu tehnologeju sferā latgaliski dareitais i c. Dasokūt bolvai gruomotys i cyta veida izdavumus, dasaceituoji apsajem bolvys žurejai īsnēgt gruomotys ci izdavuma eksemplaru elektroniskā i/ci drukavuotā formatā.
“Nūtikšonys. Aktivitatis. Personeibys”
Kategorejā var dasaceit pretendentus, kas nūtykuši, bejuši, darejuši dorbus latgaliskajā kulturā 2021. godā. Leluokys i mozuokys sabīdryskys i vaļstiskys nūtikšonys, pasuokumi, koncerti, teatra izruodis, muokslys pasuokumi i aktivitatis, akcejis, projekti, dareišonys internetā, ļauds – kulturys darbinīki, saiminīki, amatnīki, muokslinīki i cyti, kurūs dareitais 2021. godā eipaši gūdynojams i pamets pādus latgaliskajā kulturā.
“Audio. Video”
Kategorejā var dasaceit audio i video dorbus muzykys, muokslys, kino, TV, interneta sferuos – vysu, kū var nūsavērt i/ci nūsaklauseit latgaliski i kas radeits, publicāts, viereibu dabuojs 2021. godā. Dasokūt bolvai konkretys dzīsmis, albumus ci video, dasaceituoji apsajem bolvys žurejai īsnēgt albuma, dzīsmis ci video verseju elektroniskā formatā.
Viertiešonys kritereji:
1. Cik latgaliskys i/voi Latgolys kulturys vierteibys nasūšs ir pretendents, aktivitate;
2. Cik aktivs pretendents ir bejs vysa goda laikā;
3. Kaidu rezonansi regionā, vaļstī voi plašuokā mārūgā raisejuse pretendenta darbeiba (kū leluoka, tū viertejams augšuok);
4. Pretendenta snāguma kvalitate (muokslinīcyskuo, volūdys, publicitatis, aktivitatis i tml.).
5. Pretendenta snāguma ilgtspieja – kaidus pādus nūtikšona, personeiba, aktivitate pamess godim iz prīšku.
Sasazynuošonai:
bonuks@rezekne.lv i 64633303


c: text/html

text:
Albumā “Ašņa Dasys” īkļautys 10 dzīsmis. Kai soka poši apvīneibys dalinīki – vysys dzīsmis ir par mīlesteibu, koč i lirikā pasaruoda taidys temys kai religeja, regionaluo ekonomika, emigraceja, nacionalais romantisms i cytys. “Kapļi” ir poetiskuo roka apvīneiba, kura nasabeist lītys saukt eistajā vuordā. Taišni saukt, na dzīduot, partū ka solists prīšknasumūs tai ari vaira runoj, na dzīd. “Kapļi” ir lepni, ka var pīruodeit – pat taidā Dīva aizmierstā Latgolys styurī kai Buozovā var tapt kvalitativa muzyka i īroksti.
NOMINANTI:
Grupa “Gandreiž 10nīkā” ar koncertdarbeibu
Projekts “Jezups i Muosys” ar koncertdarbeibu

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Bodibildinga saceņseibu uzvarātuoja Evita Lozda
Roksta autore: Sintija Augustova, portals lakuga.lv
Evita Lozda nu Preiļu ar sportu nūsadorboj jau nu bārna kuojis. Kasdīnā jaunīte struodoj kai trenere, i pavysam naseņ tykuse pi lauru i īgivuse pyrmū vītu bodibildinga saceņseibuos “2020 NAC Latvia Open Cup” kategorejā “Miss Bikini”. Sarunā par saceņseibu knifenim i tū, kai tom sasagataveit.
Ceļš iz uzvoru treis godu garumā
Evita Lozda ir pabeiguse sporta školu, izmieginuojuse vīglatletiku i estetiskū vingruošonu, tok suokuse zust motivaceja i gribiejīs paraudzeit koč kū jaunu. “Tymā šaļtī dzeivuoju Reigā i sporta zalē redzieju meitinis, kas dasadola fitnesa bikini saceņseibuos, maņ tys lykuos smukai i foršai. Dūmuoju – ar kū gon es asmu švakuoka? Laikam ari varu nazkū taidu paraudzeit, varbyut ari nazkū sasnēgt,” par tū, kai aizasuoc ceļš bodibildingā, atmiņuos doluos jaunīte.
Evita jau vairuokus godus struodoj par treneri, sertifikata īgiušonai vuiciejusīs ari Reigā. “Es doru tū, kas maņ pateik, asmu laimeigs cylvāks,” ar smaidu soka Evita.
Jaunītis pyrmuos saceņseibys bodibildingā beja 2017. godā. Pyrmūs div godus jei īgiva caturtū vītu. “Saceņseibuos pyrmuos pīcys vītys skaituos lobys, koč i catūrtuo vīta ari ir loba, maņ gribējēs tikt īškā trejnīkā,” stuosta jaunīte. Evita dasadaleja saceņseibuos Leitovā, piec tam aizbrauce iz pasauļa čempionatu, kur īgiva 11. vītu. Piec tuo Evitai īsastuoja div godu ilga atpyuta nu saceņseibu.
“Itūgod mani otkon uzaicynuoja iz saceņseibom. Padūmuoju – div godi jau ir paguojuši, varātu vēļreiz startēt. Nimoz nabeju gaidejuse tik lobu rezultatu. Maņ tys beja lels puorsteigums, ka beidzūt īgivu pyrmū vītu,” par uzvaru bodibildinga saceņseibuos “2020 NAC Latvia Open Cup” kategorejā “Miss Bikini” prīcojās jaunīte. Evitys ceļš iz uzvaru beja vysmoz treis godus gars.
Piec uzvarys vaira apsveikumu kai dzimšonys dīnā
Apkuortejī faktu, ka Evita pastyprynuotai nūsadorboj ar sportu i dasadola bodibildinga saceņseibuos, uztver vysaiž. “Cik cylvāku, tik i vīdūkļu,” atzeist Evita. “Cīši daudzi atbolsta, cīši daudzi ari apsveic. Smejūs, ka dzimšonys dīnā nasajiemu tik daudz apsveikumu, cik piec uzvarys saceņseibuos,” jautri īsamiņ Evita. Tok ir ari taidi cylvāki, kas par jaunītis nūsadorbuošonu naizasoka pozitivi. “Taidim es parosti absoluti napīvieršu uzmaneibu,” nūteiktai pasoka Evita.
Kategoreju “Miss Bikini”, kurā dasadaleja jaunīte, Evita eisti nauzskota par kulturismu. “Tys vaira ir veseleigs dzeivisveids, aktivitatis, kod esi lobā formā, labi izaver, bet naesi miļzeiga sīvīte ar baigajim muskulim,” sovu nūstuoju skaidroj Evita.
Piec 10 minutom iz skotuvis suop muskuli
Daleiba bodibildinga saceņseibuos prosa daudz dorba ar sevi. “Nav tik gryuši trenētīs sporta zālē voi īvāruot dietu, cik gyuši ir iz skotuvis uzavest i izruodeit sevi tai, it kai tev tys pasadūd cīši vīglai, koč eistineibā tai nav,” skaidroj jaunīte. Pats gryutuokais breids saceņseibuos asūt poziešona – meitinis stuov ryndā, žureja līk maineit poziceju. Kūpumā asūt četrys pozicejis – prīškejuo, div suonu i aizmugurejuo. “Tymā breidī esi cīši saspryngts. Tuos ir aptuveni 10 minutys iz skotuvis piec tuo, kai nūkuop aizkulisēs, vyss ir slapns, tak svīdri. Maņ piec pozeišonys muskuli suop kai piec lela treneņa,” stuosta Evita.
Žurejis vīdūklis itaidūs čempionatūs var byut vysai subjektivs. Saceņseibuos viertej kermeņa proporcejis – placus, vydukli, kuojis, i tū, cik proporcionals, atteisteits ir augums. Piec tam viertej tū, kai sevi cylvāks paruoda iz skotuvis. “Tev var byut loba forma, bet ka iz skotuvis švakai pozej, tod nivīns tīsness tevi napamaneis,” uzver Evita. Deļtam saceņseibu dalineicys uzmaneibys pīvieršsonai gierbūtīs smukūs bikini ar speideigim akminim, izmontojūt meikapu, auskarus.
Taipoš juobyun harismai, smaidam, drūsmei i puorlīceibai par tū, kū dora. “Tū, ka tryukst puorlīceibys asūt iz skotuvis, izreiz var redzēt,” nūruoda jaunīte. “Pyrmūs godus maņ ar itū beja problemys, navarieju iz skotuvis atsabreivuot. Ir stress i gryuši “atslēgt”golvu, dabuot nu saceņseibu baudu, kod dūmoj par tū, kai pareizi juostuov, juosaver i juosagrīž,” atzeist jaunīte.
Saceņseibys prosa daudz resursu i pyuļu
Izaruoda, ka nūpeļneit ar daleibu bodibildinga saceņseibuos ir gryuši – ir juoīgulda daudz naudys i laika. “Bikini tārps, kūrpis iz augstim papiežim, grims, poziešonys nūdarbeibys, ceļš, daleiba izmoksoj lelu naudu,” uzskaita Evita. Tok sajiutys, kod rūkā ir kauss i medalis atspākoj lelūs tiereņus. “Adrenalins i emocejis, kū izjiuti uzvarys breidī, ir naaprokstamys. Tuos ir atminis vysai dzeivei,” prīcojās Evita.
Fitnesa i kulturisma pasaulī ir ari komerciali turniri, kurūs ir īspieja ar pyrmū vītu īgiut na tikai kausu i gandariejumu, bet i naudys bolvu. Jaunīte īsoka pīsadaleit saceņseibuos uorzemēs, kas ļaun ar itū sporta veidu ari nūpeļneit. Gatavejūtīs saceņseibom, cīteigai juosatrenej sporta zālē i cīši juosekoj leidza iedīņkartei, uzsver Evita: “Īrūbežuojumi uzturā naļaun iest produktus, kuri myusim līkās kasdīnā daīmami i pošsaprūtami, pīmāram, zemenis voi uobeli.” Lai īgiutu maksimali lobu formu i varātu kuopt iz skotivis, ir daudz juozīdoj i juotrenej sovs grybysspāks.


text:
Rogovkā suokušīs latgalīšu volūdys i kulturys kursi “Vosoruošona – 2021”
Rēzeknis nūvoda Rogovkā suokušīs latgalīšu volūdys i kulturys kursi “Vosoruošona – 2021”, kurymūs pīsadola pedagogi nu Latvejis i Pūlejis. Kursi nūtiks da 13. augusta.
“Vosoruošona” nūteik jau nu 2000. gods, itūgod jau 13. reizi pulcejūt pedagogus i latgalīšu volūdys interesentus.
Vosorys kursu “Vosoruošona – 2021” daleibnīki īpazeis vuiceibu prīkšmata “Latgalīšu rokstu volūda” paraugprogramu gon pamatškolys, gon videjuos izgleiteibys pūsmam, specializātuo kursa programys paraugu vyspuorejai videjai izgleiteibai, asūšūs vuiceibu i metodiskūs leidzekļus, kai ari nūstyprynuos latgalīšu rokstu volūdys zynuošonys, uzzynuos par cytom regionalajom i mozuok lītuotajom volūdom, padzilinuos zynuošonys par latgalīšu literaturu i folkloru, par Latgolys kulturviesturi. Taipoš dalinīki kūpā ar muokslinīkim dorbuotīs radūšojuos darbneicuos, aktivi i radūši atsapyust vokora pasuokumūs.
Organizatori tur nūceju, ka vosorys kursūs “Vosoruošona – 2021” giutuo pīredze i zynuošonys mudynuos školuotuojus leluoku maneibu pedagogiskajā dorbā pīvērst latgalīšu volūdai i rast vareibu tū vuiceit sovim audzieknim. Kursu beiguos dalinīki sajims 36 stuņžu aplīceibu.
Šūgod kursūs pīsadaleis školuotuoji na tikai nu Latgolys, bet ari cytu Latvejis vītu i nu Pūlejis, kas aplīcynoj – latgalīšu volūda i latgaliskuo kultura ir vierteiba na tikai Latvejis sabīdreibys acīs, bet ari storptautyskā mārūgā.
Vosorys kursus “Vosoruošona – 2021” reikoj Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKSA) i bīdreiba “LgSC”. Jūs nūtikšonu finansiali atbolsta Latvīšu volūdys agentura, Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba i Nautrānu pogosta puorvaļde.


text:
Zynomi Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2016“ nominanti
Februara golā jau deveitū reizi tiks padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks”, deļtuo, tyvojūtīs “Boņuks 2016” ceremonejai, kuruos nūtikšona byus ituo goda 26. februarī Latgolys viestnīceibā GORS, nūskaidruoti bolvys pretendenti 17 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos. “Boņuks” ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē, verūtīs na tik Latgolys regionu, nu ari latgaliskuos aktivitatis cytur Latvejā i pasaulī.
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” mierkis ir veicynuot latgalīšu kulturvidis saglobuošonu i atteisteibu, kai ari apkūpuot i gūdynuot spylgtuokūs i svareiguokūs sasnāgumus latgalīšu kulturyā pārnejuo goda grīzumā. Itūgod pretendentu skaits beja rekordlels – bolvai tyka izvirzeiti 162 ļauds, nūtikšonys i aktivitatis, kūpejam dasacejuma anketu skaistam sasnādzūt 195 gobolus. Nu sajemtūs dasacejumu tyka izvārtāti pretendenti, kas atbylda bolvys nūlykumam. Itūšaļt teik paziņuoti bolvys pretendenti 17 nu vysu 18 nominaceju. Bolvys sajiemiejs nominacejā “Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā” tiks paziņuots, kod ceremoneja īs tyvuok. Itūgod bolva natiks padūta nominacejā “Radejis hits“.
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2016” nominanti ir (nominacejuos pīraksteiti alfabeta parādā):
Sabībdreiba i kultura:
Goda cylvāks kulturā
Edīte Husare (latgalīšu kulturys projektu vadeituoja)
Ilga Šuplinska (filologejis doktore, latgalīšu kulturvidis aktiviste)
Ilmārs Dreļs (horeografs, deju kūpys “Dziga” vadeituojs)
Pīters Ragaušs (latgalīts nu ASV, kinys “Likteņzeme” golvonais varūņs)
Viesturs Kairišs (režisors)
Goda nūtikšona
Juoņa Streiča 80 godu jubileja koncerts Latgolys viestnīceibā GORS
Latgolys dīna Latvejis Nacionalajā bibliotekā
Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studejis atkluošona
Meilys aiļu i dzīšmu festivals “Upītes Uobeļduorzs”
Vidis, dejis, muzykys i gaismu izvadums ““Lūznavas atspulgā” jeb “MŪZdienas“”
Par latgalīšu volūdys populariziešonu
Animacejis kina “Vasals, Vinnej Pūk!”
Bankys “Citadele” mobiluo aplikaceja latgalīšu volūdā
Latgalīšu kulturys ziņu portals LaKuGa.lv
Latgalīšu rokstu volūdys pošvuiceibys materials “Vuicīs raksteit latgaliski!” (bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”)
SIA “Lietišķā Latgale” radejis raidejumi “Pi myusim Latgolā”
Goda amatnīks/saiminīks
Audieja Annele Slišāne, projekts #100dečiLatvijai
“Latgolys šmakovka” dadzynuotovys saiminīks Juoņs Krivtežs
Preiļu tierdznīceibys centra “Ūga” saiminīki Ingūna i Aigars Zīmeli
Ražuotnis “Jersikas čipsi” saiminīks Artis Paeglis
Zemnīku saimisteibys “Zvejnieki” saiminīki Juoņs i Anna Macāni
Goda snāgums vizualajā muokslā
Diāna Īve. Gleznu izstuode “Latgales ainavas” Preiļūs
“Jāzepa Pīgožņa balvas Latvijas ainavu glezniecībā 2016” izstuode Preiļūs
Latgolys muokslinīku dorbu rudiņs izstuode “Oga.Ūga”
Muokslineica Daina Salmiņa
Goda snāgums skotivis muokslā
Deju kūpys “Dziga” 25 godu jubileja koncerts “Dzigas godu solis”
Juoņa Streiča 80 godu jubileja koncerts Latgolys viestnīceibā GORS
Latvejis Nacionaluo teatra izruode “Bišumāte un vilkacis”
Rēzeknis Tautys teatra izruode “Pupas”
Vidis, dejis, muzykys i gaismu izvadums ““Lūznavas atspulgā” jeb “MŪZdienas””
Goda snāgums audiovizualajā muokslā
Animacejis kina “Vasals, Vinnej Pūk!”
Dokumentaluo kina “Likteņzeme”
Eiskina “Gambits 1917”
Latvejis kods. Dokumentaluo kina “Runātāji”
Raidejumu cyklys “Sajūti Latgali”
Par latgalīšu kulturys populariziešonu Latvejā i pasaulī
Dokumentaluo kina “Likteņzeme”
Facebook lopa “Latgaļu vyspasauļa gudreibu olūts”
Izgleitojūša datorspēle “Īsapazeisim/Iepazīsimies”
Latgolys regionaluo televizeja
Latgalīšu kulturys ziņu portals LaKuGa.lv
Romana “Klūgu mūks” tulkuojums lītaunīku volūdā
Muzyka:
Lobuokais snāgums pop/rock muzykā
“Dabasu Durovys” ar albumu “Pādys runoj”, videoklipu i koncertdarbeibu
Guntra Kuzmina ar dzīsmi “Buorstuos”
“Piparmētra” ar dzīsmi “Elpoj”, videoklipu i koncertdarbeibu
“Sovvaļnīks” ar albumu “Napaseitynuots”, videoklipu i koncertdarbeibu
Lobuokais snāgums tautys muzykā
Folklorys kūpa “Upīte” ar dubultdisku “Dzīduot muoku, doncuot muoku” i koncertdarbeibu
Postfolklorys grupa “Rikši” ar albumu “Sieju sovu” i koncertdarbeibu
Škilbanu etnografiskais ansamblis ar izdavumu “Škilbanu sīvas”, videoklipu i koncertdarbeibu
Tradicionaluos dzīduošonys grupa “Saucējas” ar izdavumu “Trīci, munu ustabeni” i koncertdarbeibu
Tradicionaluos muzykys grupa “Tautumeitas” ar Aulejis dzīšmu gūdynuošonu i koncertdarbeibu
Lobuokais snāgums alternativajā muzykā
Apvīneiba “Ausmeņa Records” ar dzīsmi “Aust”
Grupa “Trešīs Ņutona lykums” ar videoklipim i dzīsmem
Grupa “Unknown Artis” ar dzīsmi “Reiga 13” i koncertdarbeibu
Projekts “Jezups i Muosys” ar albumu “LAI SLAVA JAM!”, videoklipu i koncertdarbeibu
Lobuokais snāgums akademiskajā muzykā
Kamerkors “Muklājs” ar albumu “Ar Laimeņu runojūt”
Rēzeknis Tehnologeju akademejis jauktais kors “Sonitum” ar albumu “Dīva pasauļs”
Rihards Zaļupe “Latgales ainavas”
Lobuokais muzykys video
“Jezups i Muosys” ft. Guntix ft. Jezups Martinovs – “Sirds. Sirds. Sidrs”
“Piparmētra” – “Elpoj”
Škilbanu etnografiskais ansamblis – “Es apsieju lynu dryvu”
“Trešīs Ņutona lykums” – “Muns/Muna”
Gada debija muzykā
Grupa “Piparmētra”
Grupa “Rūnas”
Grupa “Trešīs Ņutona lykums”
Projekts “Brāļi un māsas”
Lobuokais snāgums šlagermuzykā
“Dobeles zemessargi” ar dzīsmi “Tuoli dzeivoj”
Grupa “Baltie lāči” ar albumu “Ar draugiem” i koncertdarbeibu
Grupa “Dvinskas muzikanti” ar dzīsmis “Hej, bruoļ latgalīt” sasnāgumim i koncertdarbeibu
Tihovsku saime ar dzīsmi “Pīmiņ, bruoļ”
Literatura:
Lobuokais snāgums literaturā
Annele Slišāne – stāsti #100dečiLatvijai
Dagnija Dudarjonoka, Gunta Nagle, Ligija Purinaša, Jana Skrivļa-Čevere – dzejis kruojums “Linejis”
Ineta Atpile-Jugane – dzejis kruojums “Mūdynuot muokuļus”
Raibīs – stuostu kruojums “Zalta tesmini”
Sandra Ūdre, Juoņs Ryučāns – romans “Aizlauztais spaits”
Lobuokais izdavums/gruomota
Dzejis kruojums “Mūdynuot muokuļus”. Ineta Atpile-Jugane
Gruomota i audio CD “Škilbanu sīvas”. Edīte Husare, Anda Beitāne
Latgalīšu dzejis kruojums “Linejis”. Dagnija Dudarjonoka, Gunta Nagle, Ligija Purinaša, Jana Skrivļa-Čevere
Romans “Aizlauztais spaits”. Sandra Ūdre, Juoņs Ryučāns
“Viensētu koka arhitektūras savdabība Dienvidlatgalē”. Anna Lazdāne
Bolvys „Boņuks 2016” viertiešonys komisejā dorbuojās 25 pārnejuo goda bolvys sajiemieji i pīaicynuotī attīceiguos sferys puorzynuotuoji: muzikis i latgaliskūs projektu vadeituojs, Latgalīšu kulturys goda bolvys dybynuotuojs Guntis Rasims, režisors Viesturs Kairišs, varganiste Iveta Apkalna, Lūznovys muižys vadeituoja Iveta Balčūne, tulkuotuojs Guntars Godiņš, literate i žurnaliste Evika Muizniece, dzejnīks i literaturzynuotnīks Valentīns Lukaševičs, dzejneica Anita Mileika, latgalīšu tradicionaluos kulturys eksperte Ruta Cibule, režisore Māra Zaļaiskalns, komponiste Ilona Rupaine, etnomuzikologe Asnate Rancāne, literaturzynuotneica Ilga Šuplinska, dzejneica i žurnaliste Anna Rancāne, Kuorsovys nūvoda izpilddirektors Tuoms Vorkalis, producentu apvīneibys “3KM” puorstuovi, raidejuma “Sajūti Latgali!” taiseituoji Sandra i Jānis Rimicāni, muzikis Arnis Slobožaņins, komponists Andrejs Selickis, muzikis Artūrs Uškāns, portala “Latgalīšu kutlurys gazeta” vadeituoja Laura Melne, Latvejis Radejis Latgolys studejis vadeituoja Renāte Lazdiņa, latgalīšu kulturvidis aktiviste i projektu vadeituoja Edīte Husare, literats i muzikis, Latgalīšu kulturys goda bolvys dybynuotuojs Oskars Orlovs i Latgolys viestnīceibys GORS vadeituoja Diāna Zirniņa.
Svineiguo bolvys padūšonys ceremoneja byus ituo goda 26. februarī 16.00 Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalā. Iz ceremoneju meili aicynuoti nominanti, viertiešonys komiseja, medeju puorstuovi i kotrys latgalīšu kulturys interesents. Svineigajā ceremonejā ar muzykalim prīšknasumim prīcēs: grupys “Dabasu Durovys”, “Piparmētra”, “Sovvaļnīks”, projekts “Jezups i Muosys”, folklorys kūpa “Upīte”, tradicionaluos muzykys grupa “Tautumeitas”, solistu apvīneiba “Jubilāri”, dzīsminīks Kārlis Kazāks, veiru kors “Graidi”, postfolklorys grupa “Rikši”, dzīsmineica Laura Bicāne. Taipat kai pārn, ari itūgod Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks” byus tīšraidē radzama LMT Straume.
Latgaliešu kultūras gada balvas “Boņuks 2016” nūtikšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds, Rēzeknis piļsātys dūme, Rēzeknis nūvoda, Aglyunys, Bolvu, Dagdys, Rībeņu, Ruguoju i Viļakys nūvodu pošvaļdeibys. Informativī atbaļsteituoji: žurnals “Ir”, Latgalīšu kulturys gazeta lakuga.lv, Latgolys radeja, “Vaduguns” i “Latgales Laiks”.


text:
Apreļs latgaliskajai kulturtelpai ir zeimeigs ar vairuokim nūtykumim: 1904. goda 24. aprelī tyka atcalts drukys aizlīgums latiņu burtim, 1917. goda 26.–27. aprelī nūtyka Pyrmais Latgolys latvīšu kongress. Kab pīminēt barbaryskuo nūlīguma atceļšonu, Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturys viesturis asociaceja jau vaira kai 20 godu garumā reikoj Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturys viesturis olimpiadi i runys konkursu “Vuolyudzāni”. Par gūdu ūtrajam nu 2019. goda Latvejis kalendarī ir par vīnu atzeimojamu dīnu vairuok: 27. apreļs – Latgolys kongresa dīna. Obeju nūtykumu gūdynuošona i latvyski latgaliskuos ideņtitatis aplīcynuošona ir saisteita ar nūvodvuiceibys tradiceju.
Tai saguojs, ka latgalīšu kultūrtelpai zeimeiguokī nūtykumi bejuši aprelī. Taišni partū ari nūvodvuiceibys tradiceja, kas ar puorruovumim, tok bejuse jau nu 20. g. s. 90. godim, 2017. godā tyka papyldynuots ar jaunu akcentu: iz školu stuosteit par Latgolys latvīšu kongresu, latgaliskim pasuokumim teik aicynuoti sabīdreibā pazeistami cylvāki. Pyrmajā godā vaira kai 50 aktivisti īsasaisteja itamā akcejā. Sekurs gods guojs ar sovu akcentu, īsaisteitūs personu i školu skaitu.
Itūgod sabīdreibā pazeistami cylvāki ir aicynuoti iz Latgolys školom (kluotīnē ci attuolynuoti) nu 25. apreļa da 7. maja stuosteit par Latgolys latvīšu kongresu, aktualū Latgolys kongresu, nūtykumim kulturā i ekonomikā. Itamā reizē – ari par demokratejis pamatvierteibom, kurys tik dreiži var zaudēt deļ Krīvejis izraiseituo kara i rašisma deļ.
Prioritate itymā godā ir 17 školom, kuramuos teik realizāts pilotprojekts latgalīšu volūdys apvuiceibā: Rēzeknis 5. vydsškola, Rēzeknis Vaļsts 1. gimnazeja, Bolvu Vaļsts gimnazeja, Viļakys Vaļsts gimnazeja, Kruoslovys Vaļsts gimnazeja, Ludzys piļsātys, Cyblys, Rībeņu, Nautrānu, Ruguoju, Rekavys, Baļtinovys, Viļānu, Špogu vydsškola, Bieržgaļa i Bierzpiļs pamatškola, Makašānu omotu vydsškola. Pateiceibā tim školuotuojim, kas struodoj vysu godu, veidoj sovu latgalīšu volūdys ci nūvodvuiceibys programu, sabīdreibā pazeistami rakstnīki, muziki, politiki, kulturys darbinīki, žurnalisti ir gotovi vysmoz vīnu stuņdi stuotīs školuotuoja vītā i ar sovu pīmāru, ar poša dareitū i saprostajom vierteibom pasadaleit ar školānim.
Taipat školu puorstuovi, kas ir gotovi aicynuot gostūs, var dasaceit sovu školu, nūruodūt vacuma pūsmu, rokstūt iz adresu: info@latgolyskongress.lv. Gaideisim Jiusu pīteikumus da 20. apreļa.
I naaizmierssim, ka vysod sevkurs absolvents var dūtīs iz sovu školu, kab pastuosteit par latgaliskū latvyskumu, sovim sasnāgumim i nūdūmuotū, kū var padareit, sasadorbojūt ar sovys bejušuos školys školuotuojim ci školānu pošpuorvaļdi.
Sasateikam sarunuos i diskusejuos školuos! Ilga Šuplinska, nūvodvuiceibys akcejis rūsynuotuoja
Par drukys aizlīgumu ite
Atguodynojam – medeju pīsasaceišona da 12. apreļa, aizpyldūt anketu ite
Latgolys kongresu informativi atbolsta: “Vietējā Latgales avīze”, Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv, Latvejis Radio Latgolys studeja, Rēzeknis Tehnologeju akademeja


text:
Kolnasāta – 27.10.2012.
Jiusu viereibai jaunuo Latvejis Radejis 1. programys latgaliskuo raidejuma “Kolnasāta” ūtrais laidīņs.
Ituos nedelis viests nu Latgolys i par latgaliskū, Gunys Zvīdris reportaža nu Bieržgaļs par buļķbu audziešonu cītis ražuošonai, intervēja ar grupys „Dabasu Durovys” basistu Kristapu Strodu par grupu i par jaunū albumu „Styklu vītā skaņa”, latgalīšu volūdys vuordineicā Ilze Sperga skaidroj vuordus „kūplys” i „bazaunīks” nu Annys Rancānis dzejūļu kruojuma „Pylni kāŗmani dabasu”, kai arī raidejumā stuosts par latgalīšu muzykys grupu „Krampis” nu Leivuona.
Raidejuma vadeituojs – Aigars Runčis, producente Daira Kokoreviča, konsultante Ilze Sperga.
.
Karteņā – „Dabasu Durovys” albuma prezentacejā Daugovpilī .


text:
Drypatys
Drypatys aba drypatuošona irā kaita, kuramā zynoms skaits kaitātuoju nūsagloboj apleicīnē i gaida, cikom jūs atrass (parostai) vīns ci vaira maklātuoju. Koleņ cyti kaitys dalinīki nūsagloboj, maklātuojs stuov zynomā vītā (pīvādumam, pi stulpa, kūka, styura) i aizagrīzs, nasavārdams daskaita da dasarunuotam skaitļam i tūreiz jau īt maklātu.
Kod maklātuojs ītiemej vīnu nu nūsaglobuotuoju, jis ap itū paviestej skonā bolsā, i atrostais rauga kai varams mudruok daskrīt da tai vītai, kur maklātuojs skaiteja da dasarunutojam skaitam, pyrma kai guoja maklātu. Itai skrīdami, atrostais i maklātuojs veicās, kurs dreižuok dativēs da tai vītai i dasiss (pīv., pi stulpa, kūka, styura), bolsā saklīgdami: „Drypatā, drypatā!” Ka maklātuojs pyrmais daskrīn i „dasyt drypatā„, to parostai jis vēļ dasoka i atrostuo kaitātuoja vuordu, pīvadumam: „Drypatā, drypatā, Juoņs!”. Ka tys nūsaglobuotuojs, kurū maklātuojs atroda pošu pyrmū, naaizspiej daskrīt i „dasist drypatā” agruok par maklātuoju, tūlaik itys pyrmais atrostais cytā kaitys aiļā (kurei suoksīs tūlaik, kod vysi nūsaglobuojušī byus atrosti) īs par maklātuoju.
Pa cytam, mozuok zynomam, kaitys variantam, maklātuojs, atrozdams nūsaglobuotuoju, sevkuru reizi saklīdz bolsā: „Drypatā, drypatā”, i vysi jau atrostī paleidz maklātuojam meklēt vēļ naatrostūs kaitys dalinīku.


text:
Pyrms 120 godim 21. julī dzims latgalīšu dzejnīks Seimaņs Putāns, kura pyurā ir vairuoki simti dzejūļu, kas paraksteiti ar vairuokim desmitim vysaidu pseidonimu. Koč juo dorbūs i natryukst naveikleibys, naizkūptu formu i solkonuma, dzejnīkam ir pīmits talants i juo daiļradis suokumā saraksteituo dzeja atzeita par saistūšu i aizkustynuojumu raisūšu, tauta ar atzineibu pījāmuse i labi saprotuse dzejūļus par naizgleituotūs i nabadzeigūs ļaužu vuorgim.
S. Putāns ir personeiba, kura sevī nasuse skumis i tragismu, kas atsaspūguļuojs gon juo dzeivis guojumā (jau agrā jauneibā spīsts puorjimt saimnīceibys vadeišonu, napīteikama izgleiteiba, atlaists nu dorba, naspiejs tikt uorā nu nabadzeibys, par dzejūlim sūdeits ar arestu cītumā, aviacejis izliduojumā sadaguse īdzeive i rūkroksti, smoga slimeiba…), gon daiļradis tematikā (osoru i bādu zeme Latgola, nabadzeigī ļauds i jūs cīsšonys, dzeive bez prīcys, nataisneiba) i literaruo dorba ceļā pi skaiteituoja (daļa gruomotu aizlīgta, antireligiskuos dzejis dieļ nūsavērse dīvbejeigī latgalīši).
Labi S. Putānu raksturoj juo poša dzejis ryndys:„(..) Maņ pateik klauseitīs, kai cyti dzīd dzīsmes, pylnas skumeibas, maņ pateik klauseitīs, kai dzīsmēs apdzīd vōrgus, cīsšonas. Leidz nōvei skumšu ari es, leidz nōvei skumeigs staigōšu, un laikā īdvasuma dzīsmes es pylnas skumes dzīdōšu.”
Seimaņa Putāna biografeja goda skaitļūs
1892 Dzims Malinovys (tagad – Bikernīku) pogosta Līpinišku dzeraunī pi Daugovpiļs
1910 Beidzs Bikernīku Ministrejis školys divys klasis
1912 Pyrmuo publikaceja avīzī „Dryva” (dzejūļs „Kometa”)
1913 Īsaukts karadīnastī, dīniejs Sibirejā
1917 Piec īvainuošonys karā atsagrīzs Latvejā, piec tam nu jauna mobilizāts, pīsadalejs pylsūņu karā Sorkonarmejis pusī
1919 Dzejūli publicāti komunistu avīzī „Taisneiba”
1921 Piec atsagrīzšonys Latvejā struoduojs par kurjeru slymūs kasī Rēzeknī
1921–1934 Latgalīšu i krīvu volūdā saraksteitī dzejūli publicāti žurnalūs „Zīdūnis”, „Reits”, „Latgolas Škola” i avīzēs „Jaunō Straume”, „Latgolas Dorbs”, „Trudovaja misļ” i c.
1926–1929 Struoduojs par dzeļžaceļa sorgu Daugavpilī
1929–1932 Struoduojs Talsūs
1932–1933 Struoduojs Tukumā
1933–1942 Struoduojs Rucavā
1942–1944 Struoduojs Jelgavā
1954 Piec pieckara godu dorba Rēzeknis mežsaimnīceibā i Reigā Vaļsts bankā (sorgs) pensejis godūs suocs dzeivi Makašānu pogosta Jurku dzeraunī
1960 Rakstnīku savīneibys bīdrs
1969 Mirs, paglobuots Mīra īlys kopūs Rēzeknī
Pyrmuo S. Putāna publikaceja olūts: http://data.lnb.lv/nba01/Drywa/1912/Drywa1912-114.pdf
Seimaņa Putāna gruomotys
1922 „Dūmas un nūpyutas”
„Dainas myusu jauneibai”
1924 „Tovā vōrdā”
1927 „Latgolas orōja bolss”
1931 „Stoni Latgaliji” (krīvu vol.)
1932 „Dīva apsavēršona”
„Ternistij putj” (krīvu vol.)
1936 „Ļaunōkais ciļvēces īnaidnīks”
1949 „Dzejas”
1960„Tovā vōrdā”
(Manuskriptā palykuse epigrammu, sentenču i aforismu izlase „Dzeives ceļā”)
Seimaņa Putāna pseidonimi (nalela daļa): Apmōneitais, Apsmītais, Čangalāns, Dryumais dzejnīks, Elektrons, Katōļs, Malinovīts, Orōjs, Vīntulis, Zemnīks
Informaceja sagataveita,
izmontojūt bibliotekys nūvodpietnīceibys materialus


text:
Saeima pījāmuse Latvīšu viesturiskūs zemu lykumu
Sagataveja: portals lakuga.lv
Saeima trešdiņ, 16. junī, pījēme Latvīšu viesturiskūs zemu lykumu. Tys paredz radeit vajadzeigūs prīšknūsacejumus īdzeivuotuoju kūpejuos identitatis styprynuošonai i latvīšu viesturiskūs zemu kulturviesturiskuos vidis i kulturtelpu saglobuošonai i ilgtspiejeigai atteisteibai, informej Saeimys Presis dīnests.
Lykuma, kas rysynuotu vītejūs kūpīnu kulturviesturiskuos identitatis i pīdereibys vaicuojumus, izstruodi paredz Administrativūs teritoreju i apdzeivuotūs vītu lykums. Lykumprojektu Saeimā padevs Vaļsts prezidents Egils Levits. Lykuma preambulā īkļauti latvīšu nacejis veiduošonuos viesturiskī aspekti i uzsvārts, ka latvīteibys daudzveideiba, kulturtelpys i latvīšu viesturiskūs zemu kulturviesturiskuo vide ir nacejis kūpejuo boguoteiba.
Jaunajā lykumā uzsvārta sevkura pogosta i piļsātys pīdereiba kaidai nu pīcu viesturiskūs latvīšu zemu – Vydzemei, Latgolai, Kūrzemei, Zemgalei i Sēlejai. Itamuos zemēs pastuovūšuos kulturviesturiskuos vidis i kulturtelpu, kas raksturoj latvīteibys daudzveideibu, saglobuošonai i atteisteišonai napīcīšams pīgrīzt vysys sabīdreibys viereibu, paradzūt ari atbolstu vītejom kūpīnom. Tys napīcīšams, kab sekmātu apzynuotu i sistematisku kulturpolitikys dorbu itamā jūmā, saceits lykumprojekta anotacejā.
Taipat lykums nūsoka, ka Reigys vaļstspiļsāta kai Baltejis mārūga metropole ir viesturiska Vydzemis daļa i Reigys eipašuo identitate i kulturviesturiskuos vidis sovpateiba ir atbolstoma i veicynoma. Kai viesturiska Vydzemis daļa lykumā nūsaceita ari Jiurmolys vaļstspiļsāta.
Lykums nūsoka viesturiskūs zemu īdzeivuotuoju tīseibys i atbiļdeibu, nūsokūt, ka sevkurs var kūpt i atteisteit, kai ari veicynuot kūpeigū īinteresieteibu saglobuot i nūdūt cytom paaudzem sovys zemis identitati i kulturviesturiskū vidi.
Taipat nūsaceits vaļsts i pošvaļdeibu pīnuokums viesturiskūs zemu identitatis i kulturviesturiskuos vidis i kulturtelpu saglobuošonā i atteisteibā, izstruodojūt i eistynojūt pastuoveigu politiku i nūdrūsynojūt atbolsta pasuokumus. Lykums paredz pošvaļdeibu sadarbeibu, kab veicynuotu kulturviesturiskuos vidis saglobuošonu i īdzeivuotuoju kūpeiguos identitatis izjiutu.
Ministru kabinetam (MK) da ituo gods beigu aizdūts apstyprynuot Latvīšu viesturiskūs zemu i kulturtelpu atteisteibys plānu, kab saskaņuotu vaļsts i pošvaļdeibu eistynuotūs pasuokumus, kai ari koordinātu i mierķtīceigi izmontuotu itam mierķam daīmamūs vaļsts i pošvaļdeibu resursus. Plāns nūsaceits kai videja termeņa atteisteibys plānuošonys dokuments iz septenim godim, i juo izstruode uzticāta Kulturys ministrejai. Finansiejumu plāna eistynuošonai paradzāts nūsaceit, sagatavejūt 2023. gods vaļsts budžeta projektu.
Lykumā nūsaceits, ka MK reizi godā Saeimai i Vaļsts prezidentam snādz ziņuojumu par padareitū lykuma mierķu sasnīgšonā, plāna eistynuošonā i īcarātū tuoļuokū darbeibu. Pyrmais ziņuojums juosnādz da 2023. gods 30. juņam.
Taipat lykums paredz izveiduot Latvīšu viesturiskūs zemu atteisteibys padūmi, kurys aizdavums byus sekmēt vaļsts īstuožu i pošvaļdeibu sadarbeibu i lāmumu pījimšonu vaicuojumūs, kas skar viesturiskūs zemu identitati i kulturviesturiskuos vidis i kulturtelpu saglobuošonu i ilgtspiejeigu atteisteibu. Padūmē īkļaus kulturys ministru, vidis aizsardzeibys i regionaluos atteisteibys ministru, finanšu ministru, ekonomikys ministru, izgleiteibys i zynuotnis ministru, satiksmis ministru, tīslītu ministru, zemkūpeibys ministru, kai ari Saeimys, Vaļsts prezidenta, pošvaļdeibu puorstuovi, vīnu sabīdreibys puorstuovi nu kotrys viesturiskuos zemis i lībīšu kūpīnys. Padūmis dorbu vadeis kulturys ministrs.
Latvīšu viesturiskūs zemu lykums stuosīs spākā ituo gods 1. julī.
Atguodynuosim, ka Latvejis Vaļsts prezidents Egils Levits, kurs 2020. gods 24. septembrī īsnēdze Saeimā Latvīšu viesturiskūs zemu lykumprojektu, 25. septembrī Rēzeknē, Latgolys viestnīceibā “Gors”, ituo lykumprojekta kontekstā aicynuoja iz diskuseju par latgaliskū identitati i īspiejom jū kūpt, saglobuot, atteisteit. Ar diskuseju var īsapazeit ITE.
Juodasoka, ka Latgola kai latvīšu viesturiskuo zeme piec rūbežim nasakreit ar jaunū administrativi teritorialū īdalejumu. Viesturiskajā Latgolā ītylpst Bolvu, Kruoslovys, Leivuona, Ludzys, Preiļu, Rēzeknis nūvodi i Rēzeknis vaļstspiļsāta, niule jaunajam īdalejumam streideiguo Varakļuonu nūvoda teritoreja, nu Augšdaugovys i Jākubpiļs nūvodu, Daugovpiļs vaļspiļsātys – teritorejis Daugovys lobajā krostā, ari Aizkrauklis nūvoda Aivīkstis pogosta DA daļa, Pļaveņu piļsātys A daļa (bejušuo Gosteņu piļsāta); Modūnis nūvoda Borkovys pogosta daļa (izjamūt bejušū Saikavys pogostu), Ūšupis pogosta D daļa; Olyuksnys nūvoda Līpnys pogosts. Lykums paredz ari saglobuot viesturiskū atmiņu par bejušuo Abrinis apriņča Abrinis piļsātu i jai pīgulušajim sešim pogostim – Kacānu, Upmolys, Lynovys, Pūrlovys, Augšpiļs i Gauru.


text:
Malnais mežastrods
Malnais mežastrods ci malnais strods (latiņu: Turdus merula; anglīšu: Common Blackbird; latvīšu: Melnais mežastrazds; lītaunīku: Juodasis strazdas) — mežastrodiņu saimis (Turdidae) ailis putyns. Perekli taisa Pūstumu Europā, Azejis dīnavydu pusē, Afrikys pūstumūs, Australejā i Jaunzelaņdejā. Cieški sateikams putyns Latgolā i vysā Latvejā.
Aproksts[pataiseit | labot pirmkodu]
Lela auguma strods, garumā dasnēdz kūna 30 cm, svors 80-125 gr. Tāvaini vysā malni ar spūdru oranži dzaltonu gnēzi. Muotainis i jaunuli tymsai bryuni.[1]
Bolss[pataiseit | labot pirmkodu]
Putynam soveiga dzīsme - romona, melodiska šviļpuošona. Daudzi dzīd agrai nu reita ci vālai vokorā.
Dzeivisvīta[pataiseit | labot pirmkodu]
Dzeivoj mežūs ar bīzu pamežu, kod nakod i parkūs, bierzēs, mīstu suodūs, kur daudzi kūku, i pi solu saimisteibom. Perekli taisa naaugustu kūkūs, kryumuojūs. Vydā pakluoj sausu zuoli, sakneitis. Preklī 4-6 ūlys, perej 13-14 dīnu. Izvad div reizis par godu. Jaunuli perekli atstuoj par 13-16 dīnu.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Strazds M. (red.) (2002): Latvejis meža putyni. Latvejis Ornitologejis bīdreiba.


text:
Puormiereiga dzeršona – golvonais katuoliskuos Latgolys natykums 20. gs. suokumā
Autore: Kristīne Ante, viesturneica
20. gs. suokums ir radikalu puormaiņu laiks. Pīminēsim koč voi tikai 1905. goda revoluceju i ar tū saisteituos nūtikšonys, kas atnese sev leidza na tik nagativys sekys, kai materialus zaudiejumus i cylvāku uperus, bet ari pozitivuos. Ar Krīvejis cara manifestim tyka pīškierta puļciešonuos, presis i sirdsapzinis breiveiba. Gaisā beja jiutama vēļ nabejušys breiveibys elpa. Itymā laikā dīnys gaismu īraudzeja ari pyrmī latgalīšu periodiskī izdavumi, kuru redaktori i izdevieji beja katuoļu gareidznīki voi ar bazneicys apryndom cīši saisteitys personeibys. Tī beja gondreiž vīneigī izgleituotī latgalīši, partū skaiteja, ka taišni jim ir juouzajam moraluo atbiļdeiba na tik par tautys gareiguos, bet ari laiceiguos dzeivis atteisteibu. Pyrmī latgalīšu periodiskī presis izdavumi beja cīši saisteiti ar Rūmys katuoļu bazneicu i zynomā mārā nu tuos atkareigi. Katuoļu augstuokajai gareidznīceibai beja ari izdeviejdarbeibai vajadzeigī finanšu resursi. Katuoļu prīsteri beja tī, kas pīguoduoja jaunajom gazetom rokstus. Tymūs tyka skateiti na tik teologiski, bet ari cyti sabīdreibai aktuali vaicuojumi.
Prese nūsūda dzeršonys natykumu
Sabīdriskuos moralis aba tykumeibys vaicuojumi pyrmajūs latgalīšu periodiskajūs izdavumūs pasaruoda saisteibā ar div golvonajim vaicuojumim: puormiereigu alkohola patiereņu i bārnu audzynuošonu. Styprūs alkoholiskūs dzierīņu lītuošona lelūs daudzumūs tyka skaiteita par golvonū nalaimi, kura ir izskaužama partū, ka maitoj na tik viņ individa veseleibu, bet roda ari daudzys socialys problemys: kavej tautys normalu atteisteibu, gaņdej tuos dzeivūs spākus i ir natykums, nu kuruo piļneigi nūteikti juoatsabreivoj vysom tom tautom, kas gryb pīdzeivuot lobuokys dīnys. Tauta, kas nūsadavuse “zaļajam pūķam”, nav peļnejuse lobuoku dzeivi. 1906. goda 23. februara gazetys “Gaisma” 10. numerī skaiteituoji tyka breidynuoti: “Dzeršonā myusu zemniks pazaudej sowu protu un sirds skaidribu, zagšonā izputynoj swešu un sowu montu. Kurai tautai byus pilypuši iti natykumi, tej natiks brejwibas cīniga, tej naredzēs wiglu dīnu. Brejwiba ir wislejdza kai skaista tykumiga jaunowa, kura namainīs gradzynim ar palaidni, bet atdūs sowu sirdi strodigam un gūdigam jaunekliam.”*
Saimis saīts 1930. godūs. Karteņa Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzejs.**
Myusu dīnu skaiteituojam varātu rastīs vaicuojums, voi situaceja ar ols i brandiņa patiereņu Latgolā ir bejuse namaineigi slykta voi tamā beja vāruojamys kaidys izmainis? Bolstūtīs iz pyrmūs latgalīšu gazetu publikacejom, var secynuot, ka 19./20. gs. mejā teišom beja radzamys kardinalys puormainis. Tuos beja taidys: 1) seņuok alkohola lītuošonā natyka īsaisteiti mozgadeigī (ka kaids ari tū dareja, tod slapani i par tū kauniejuos – sabīdriskuo dūma taidu reiceibu osai nūsūdeja); 2) jaunuokūs laikūs alkohola tierdznīceibā vys vaira īsasasaista na cyttautīši, bet poši latgalīši; 3) ols dzeršona nūteik ari taiduos cylvāka dzeivei nūzeimeiguos šaļtīs, kuruos tei agruok natyka praktizāta, par pīmāru, bērēs.
Kai īprīkš pīmynātī aspekti atspīgeļuoti presē? Gazetuos skaitom, ka ir izmainis alkohola lītuotuoju vacuma strukturā, svātku reizēs dzeršona palīk par gondreiž vīneigū laika pavadeišonys veidu i pi ols gluozis teikūt radynuoti ari bārni, kurim tys vēļ nabyutu juodora. Partū Kazimirs Skrynda 1906. goda 5. majā gazetā “Auseklis” īrūsynoj sovim tautīšim: “Guda laika vajag kavetis ar kaidom jaukom dzismitem, ar avižu skaitišonu, ar kaidim smiklu kaveklim un nasedet vysu laiku pi pylnas [ola] konas vai pi spaņa.” Ari 1906. goda 25. augusta tuo poša izdavuma 20. numerī saceits, ka trokys lītys nūteikūt ari jaunīšu balūs aba večerinkuos, kur meitys i puiši, puor māru īdzāruši, palīk sovā uzvedeibā puoruok izlaideigi: “Verīs, vēlōk jau vysi krītni sametuši, sōk gvelst napidarīgas runas, palajž ari rūkom vaļu … nūtejk napidarīgas kavešonōs… [dūmuots, ka pasuokums īilgst puoruok ilgi] Nu molas nusaverūt, rōdōs, ka ite ir rogonas kōzas, bet na gūdigu jaunekļu satiksme! [dūmuots jaunīšu komunikaceja].”
Krūdzinīks i krūdzineica – dzāruoja ūtrei saime
Apsaverūt ūtrū aspektu, juosoka, ka dabisks kotrys tautys pošaizsardzeibys mehanisms ir sevi redzēt kai idealizātu i nu vysaidim natykumim breivu ļaužu kūpu, kurā vysys ļaunuos eipašeibys ir tykušys īvozuotys nu uorspusis, respektivi, nu cytu tautu. Tai ari vyss nagativais teik saisteits ar svešu ītekmi. Gryušuok ir tod, kod uorejū ītekmi vainuot nav īspiejams. Tod ir viņ juoatzeist, ka natykumu izplateišonā pīsadola pošu “buoleleni”. Taišni itys fakts, piec “Ausekļa” korespondentu dūmu, ir vysnūžāluojamuokais. Ka agruok pa Latgolys laukim ar ols dareišonu i krūga lītom nūsadorbuojuši ebreji, tod niu tū dora poši latvīši. K. Skrynda sovā 1906. goda 5. maja rokstā “Nu kurines storp latvišim ceļas dzeršona” stuosta: “Naseņ storp latvišim ceļas jauna mude darit olu un paslapyn ju pordut. Šeneju židiņu omotā stojas latviši; un tagad jau lelokōs solōs atsarun pa vinai voi pa divi latvišu budes, kur pordud olu un laikam ar brandivinu.
Leigū svātku apsveikuma karteņa.Karteņa Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzejs.
Ka šitej mude veicynoj pisadzeršonas karibu, nav gryuti pirodit. Seņok uz židiņu vysi skatijos, kai uz kaidu nalobu un kardynotoju cylvaku, bet tagad latviši uz sovu latviti budniku skotos kai uz draugu. Un tys vairok drusynoj un skubynoj pi dzeršonas. [..] Taidā gadijumā dzaroju pulks paliks na mozoks bet leloks.”
Gazetā nūruodeits, ka tuo vysa rezultatā krūdzinīks ar krūdzineicu namonūt palīk par dzāruoja ūtrū saimi. Atstuostūt vysaidus gadīņus nu dzeivis, gazetys korespondenti nūruoda, ka alkohola tierguotuoji teik saukti par “krūga mamu i krūga papu” (acimradzūt itaidi apzeimiejumi tykuši lītuoti). Tys vēļ puorlīcynuošuok ruoda Latgolys zemnīka cīšū pīsaisti itam īstuodejumam. Krūdzinīki ir tik pretimnuokūši, ka par ols gluozi ļaun nūsariekinuot na tik naudā, bet ari “gryudā”, kas situaceju padora vēļ tragiskuoku, partū ka dzan tautu nabadzeibā i roda labvieleigus apstuokļus nūzīdzeibai. Rokstā “Ols pordušona pa solom” 1906. g. 20. numerī paruodeita itaida biedeiga aina: “Zūg nu satas kū varadami: labību, lynus, sīnu un daudz kū cytu. Itū vysu ols pōrdevejs pijem un vēļ pavujca, kaj uz prīkšu nūzagt un kur nūlikt, laj varetu lobōk pajēmt. Var jau saprast, ka ar lynu pudu, voj mižu majsu dīnas vydā naisi pi krūga papas. [..] Ka itajdi dōrbi nūtyktu vīnu rejzi, tod varbūt vēļ nikas nabyūtu, bet nūskumīgi, ka kotrs stajgoj pi tī krūga papas, cikom pādigajs gaļas gūrnins naišliuk krūga motes pūdā.”
Dzāruoju saimis teik izputynuotys na tik viņ finansiali, nu ari emocionalā ziņā, partū ka bārni nu sovu vacuoku puorjam ačguornus savstarpejuos saskarsmis i uzvedeibys modeļus. Tuos pošys publikacejis anonimais autors turpynoj: “Gryuts ir pavasars krūga mīļōtījim! Vajaga art, zyrgs navalk, jo pedīgū auzu pyuru ols pōrdevējs savorija kejselī, un tagad nav ar kū lūpinu ībarōt. Vajaga sēt, sēklas nav, jo tej ar nūdzerta. Un taj bīži godōs, ka nu stypra sajminika palik par nabogu… Un tajšni caur itim ols pōrdevējim vīnā pat sajmē vysi palīk par zaglim: vejrs zūg nu sīvas, sīva nu vejra, bārni nu dzymdynōtōjim… un itaj vīns sajminiks pēc ūtra izput.”
Dzeršona īt rūku rūkā ar cytim natykumim
Taitod “zaļais pūkis” valk sev leidza daudzus cytus slyktus parodumus: maluošonu, zagšonu i vīglpruoteigu attīksmi pret cytim cylvākim, deļtuo saimis teik lelā tryukumā. Gazeta “Auseklis” 1906. goda 11. numerī atstuosta itaidu saimis dzeivis ainu: “Jo kas šaubejas, kaj caur dzeršonu ceļas pi zemnīkim mozryupiba un natikliba, tajdim es te paskajdrošu, kaj tys nutejk. Vejrs kurs miļoj boltu buteliti ar sorkonu galviņu, kad natur naudas, soc runot sovaj sivaj, ka ir vajdzigs tu un tu nuperkt, bet naudas pi mums nav un pajemt ju nikur; ku laj dorom? Nagajdidams uz sivas atbiļdi, vejrs soka: “Voj zyni ku, bobiņ (tajdūs gadijumūs vejrs ir ciši mils un mejksts ar sovu sivu), pordusim mes sovu beriti: jis ir jauns, gon mudrs un gon opols, par ju gribetojs var mums labi samoksot; bet zemi strodot ir vīna olga ar jaunu voj ar vacu, todeļ nuperksim mes vacu zyrgu, kurs byus daudzi latoks, laj un lisoks, ar nabada: tak jau na pa tergim mums braukalet.” Uz tajdu gudru vejra runu, siva, kura lajkim ar labi mok izmest (izdzert) kajdu “soldono iudisniņa” maru, natur niko pretim. Nurunots, padarits! Vejrs kaj tik sagajdija terga dinas, stejdzigi ajzbraucia uz tergu, pordevia sovu beriti un ar percejim pa pusej nudzeris “barišus”, soc, labi sarejbis, sev zyrgu meklet. Golā atrun un nuperk sev vacu lisu un pusoklu zyrgu; un otkon vysi pulkā labi nudzer… Wajaga te pizejmot, ka pi pordušonas voj perkšonas atsarun daudzi palejgu, kurim vina olga voj labi voj slikti zyrgs ir nuperkts, jim byutu tik barišu dzeršona, un cyta niko jim navajag.”
Dzeršona – preteiguokais nu vysu natykumu
Kab radeitu rībumu pret alkoholismu i alkoholikim, latgalīšu presis izdavumūs dzeršona ir paruodeita kai preteiguokais nu vysu cylvāku natykumu. Tai pasaruoda ceņtīni panuokt, kab skaiteituojūs rostūs rībums pret styprū dziru i tuos lītuotuojim. Suokumā teik apelāts pi moralis, vāluok puorlīcynuošonai suoc izmontuot zynuotnīku jaunuokūs atkluojumus i mediciniskus argumentus. P. Silovičs 1906. goda “Ausekļa” 12. numerī roksta: “Pormeriga stypru dzeriņu baudišona atnes dažajdus ļaunumus dzarojam un jus familijom; seviški ti ir par imesli slimibom un tiklibas pakrisšonaj. Vysašņokos kara uperes nav salejdzynojamas ar pustu, kuru alkohoļs padora ļaudim. Ir pirodits, ka 75 proc. nu vysim cylvakim, kas atsarun slimnicōs, ir paražas dzaroji; 90 proc. nu vysim, kas merst ar tuberkulozu (dyluni) ar ir paražas dzaroji. Pormeriga alkohoļa ibaudišona kajt misaj nokušā ceļā: 1) samajtoj vadara sulu plevi, nu ko ceļas vadara sopes; 2) ajzker oknas, taj ka tos sasavelk un sasaraun; 3) kajt sirdej, jo taj porok jostrodoj un jopalik plotokaj; 4) alkohoļs sadzen asni smedziņūs, nu ko ceļas bezmiga naktis un dažurejzi trika; 5) saceļ korstumu rejklē, nu ko bolss tejk ajzsmacis; 6) dus imesli iudina tyukušam, jo ibauditajs iudiņa daudzums palik misā; 7) saceļ lucekļu pameršonu. Zynoms ka vysas šos slimibas nav pi kotra dzaroja, bet alkohoļs kaj gurs inajdniks uzbryuk taj kirmiņa daļaj, kura ir vojoka un kura naspej pretotis.”
Dzāruoji sagaņdej dzeivi na tik sev, jī ari nūdora naatgrīzenisku kaitiejumu ari sovim piecnuociejim: “Alkohoļs ved pi natiklibas un samajtoj dobu. Dzaroji ir nasaticigi un sevi tur kaj mežoni; ti nugrimst palajdnibā, un grakūs; ti izškerž sovu montu un igryuž sovu familiju ubadzibā, jo ajznes vysu sovu peļņu uz krugu; ji palik slinki un nagrib strodot, jo alkohoļs nugurdynoj kirmini un naļaun kritni pyuletis. Alkohoļs padora ar pecnocejus nalajmigus, jo dzaroju barni ir dažurejz naprašas, bez gora dovonom, un tim jociš par sovu dzaroju – vacoku grakim.”
Latevejis armejis karaveiri atpyutā Daugovpiļs cītūksnī 20. g.s. 20.-30. godūs.Karteņa Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzejs, E.Šenfelds
Vysi latgalīšu kristeigī presis izdavumi skaiteja, ka leluokais Latgolys latvīšu natykums ir dzeršona. Tuos pamatā ir i gryutī ekonomiskī i socialī apstuokli, i ari tys, ka cytu tautu puorstuovi (vuocīši voi žydi) suokūtnieji asūt latvīšus iz tū pamudynuojuši. Dzeršonys sārga ir natykums, kurs tuo laika presē tāluots daudzūs rokstūs, izmontojūt viskolorituokuos kruosys. Latgolys presis izdavumūs izsmīta ari tymsūneiba aba nasatīkšona piec izgleiteibys kai nūzeimeigys sevis atteisteišonys īspiejis, kas cīši svareiga cylvāka i tautys tykumam.
*Ite i iz prīšku gazetu citatūs saglobuota originaluo raksteiba.
** Karteņom ilustrativa nūzeime.


text:
Televizejis sajiuta jau nu bierneibys. Saruna ar Ausmu Sprukti-Kozuli
Rokstu sagataveja: Līga Springa, plānuotuojs “Giut breidi”
Itymā godā, portalam lakuga.lv sasadorbojūt ar pyrmū latgaliskū plānuotuoju “Giut breidi”, kotra mieneša intervejuos vaira ir vareiba īpasazeit ar plānuotuoja personeibu stuostim. “Giut breidi” puslopuos augustā varēja īpasazeit ar Latgolys Regionaluos televizejis žurnalisti Ausmu Sprukti-Kozuli i juos augusta sajiutu.
Televizejis sajiuta jau nu bierneibys
Jau nu bierneibys jūkuojūs, ka ari byušu TV kastē. Maņ patyka Baiba Sipeniece i juos vadeitī raidejumi. Pamatškolā suoču apmeklēt žurnalistikys puļceņu, kurā rakstejom raksteņus avīzei. Dūmojūt par studejom, izliemu, ka grybu studēt Latvejis Universitatē, nu beja lels konkurss, i es natyku budžeta grupā. Apsavieru Rēzeknis Augstškolys pīduovuojumu i izavielieju filologejis programu. Studeju laikā beja juoizavielej praksis vīta, televizejā iz tū šaļti producente beja dzejneica Anna Rancāne. Aizguoju iz televizeju īpasazeit, nu koč kai saguoja, ka divejis žurnalistis guoja paceli i es trešū kursu pabeidžu, struodojūt televizejā.
Kaidam ruodeisīs, ka tei beja veiksme, ka teic pi dorba, kurs bierneibā beja tovs sapynu dorbs. Īspiejams, nu vyss sasaslēdze nūteiktā laikā.
Kas tevi īdvesmoj dorbam žurnalistikā?
Anna Rancāne beja tei, kura īlyka pošus pamatus žurnalistikā. Jei beja vīns nu tūs cylvākim, kurs piec sižeta sasauce vysus kūpā i analizēja, kas izadeve, kas nā i pi kuo juopīstruodoj. Ari nu praktiskuos pusis Anna maņ īlyka vysus pamatus. Kod sasateikam iz īlys, mes vys vēļ komunicejam, vysod apsavaicojam, kai īt. Nūteikti juopīmin ari Velta Puriņa, koč beja i osorys i dusmis, nu jei spēja īvuiceit, cik svareigi ir suokt sižetu ar informaceju, kas cylvākus uzrunuos i aizraus.
Raidejumi i tūs tapšonys process
Kab toptu raidejums, ir juoroksta projektu dasacejumi dažaidūs konkursūs. Tymūs ir vajadzeigs apraksteit cīši daudz teoretiski – cik kameru, kur brauksim, kaids mierkis. Studejis Rēzeknis Tehnologeju akademejā maņ paleidzēja īsavuiceit teoretiskuos īmanis. Plānojūt sižetus, bīži vīņ saīt, ka scenarejs pasamaina, svareigi ir just situaceju, īsaklauseit personā, kura teik intervāta, sābrā i babeņā, kura, īspiejams, spēs atkluot taidus faktus, kas sižetu padareis interesantuoku.
Ausma i augusts
Ar itū mienesi ir cīši daudzi dažaidu atmiņu, asociaceju, kai ari nuokūtnis īceru. Kai vīna nu zeimeiguokūs atziņu nūteikti ir tei, ka tys ir taids eistyns pylnbrīda laiks. Rudzi, mīži, kvīši i vysa puorejuo labeiba ir pošā plaukumā, lauksaiminīki vuoc ražu, ari uobeli, buļbys i cyti lauku lobumi jau tiuleņ, tiuleņ byus gotovi. Ari Latgolys Regionaluos televizejis dorbā taišni augustā mes savalkom golus kūpā leluokajai daļai projektu, tymā vydā, ari munam lapnumam i gondarejumam aba raidejumu cyklam saimem ar bārnim i pusaudžim “Žik!”… mes vysod tū pabeidzam fiļmēt augustā i tod ir taida forša padareita dorba sajiuta, ka asam sasatykuši ar tik foršim i īdvesmojūšim latgalīšim i vēļ drupeit i sabīdreiba varēs nūviertēt tod jau tūs dorbu augļus.
Ūtra augusta vierteiba nūteikti ir svātceļuojums iz Aglyunu. Es svātceļuojumā eju nu laika, kod pabeidžu 9. klasi. 2022. godā īšu 15. reizi. Eju kūpā ar Jezus Sirds draudzis i Rēzeknis Katuoļu vydsškolys grupu, kur ar lelu daļu guojieju mes asam tykuši jau cyts cytam par vēļ vīnu saimi. Kai atīt augusts, tai ir leluo gadeišona, kod otkon vysi sasatiksim. Taipat četrys dīnys ceļā (mes ejam ar nalelu leikumeņu) ir laikam vīneiguo reize godā, kod es varu laiku veļteit tikai sev i sovom puordūmom, lyugšonom i loba vieliejumim sovejim, laiks, kod es beidzūt īmu, na skrīnu. Tys ir kai sova veida jaunais gods, atsajaunuošona cytam dorba cielīņam. Īsaceitu kotram vaira īt ceļā, puorguojīnī voi svātceļuojumā. Ka Aglyuna ir tuoli, tepat Leņdžu pogostā ir cīši skaista vīta – Sarkani, kas ari nu seneju laiku ir svātvīta ar dyžanom vierteibom.
A kai vēļ vīna eipaša augusta sovpateiba, pa munam, ir ari jaunu saimu dybynuošonys laiks. Munā saimis i draugu lūkā vīnu godu augustā treju dīnu laikā apsaprecēja pat vasali treis puori i niu vysi jī ari audzynoj bierneņus. Nu, kai es i saceju – augusts ir pylnbrīda laiks! Īspieja skaistā vosorys nūslāgumā izveiduot jaunu saimi – tys tok ir breineigi!
Muns vieliejums: taišni kai viestej ituo plānuotuoja viersroksts – giunit breižus, esit tymūs laimeigi i dorit kvalitativys lītys latgaliski!


text:
Reigā nūtiks prīšklasejums par latgalīšu volūdu
3. aprelī 18.00 Reigys Latvīšu bīdreibys noma Kluba zalā nūtiks Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatis profesoris, Baltu volūdnīceibys katedrys vadeituojis Dr. philol. Lidejis Leikumys prīšklasejums “Latgaliešu valoda Latvijā – mīti un patiesība”.
Prīšklasejums byus veļteits latvīšu rokstu tradicejai, kas viesturiski izaveiduojuse 18. godu symtā iz latgaliskūs izlūkšņu pamata. Atsateistejuse ar puorruovumim, pīdzeivuojuse latiņu burtu drukys i cytus aizlīgumus, vairuokys reizis reformāta. Izdzeivuojuse i pastuov ari myusu dīnuos, aplīcynuodama sovu dzeivuotspieju i dasokūt dzeivuotgrybu daudzveideigūs izpaudumūs.
Īīšona pasuokumā breiva vysim interesentim.


text:
Jemūt vārā Saeimā konceptuali atbaļsteitū lāmumu 2025. godā apvīnuot vaļstspiļsātu pošvaļdeibys ar tom apleik asūšūs nūvodu pošvaļdeibom, itūreiz iz diskuseju par tū, kai apsavīnuošona reali varātu nūtikt, kai sasadorbuot da tuos i kurys ir golvonuos problemzonys pi apsavīnuošonys, asam aicynuojuši Rēzeknis nūvoda dūmis prīšksādātuoju Monvīdu Švarcu (Jaunā Vienotība), Rēzeknis dūmis prīšksādātuoju Aleksandru Bartaševiču (Saskaņa), Augšdaugovys nūvoda dūmis prīšksādātuoja vītinīku Aivaru Rasčevski (Daugavpils novada partija) i Daugovpiļs dūmis prīšksādātuoju Andreju Elksniņu (Saskaņa).
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Iņdeja
Iņdejis Republika (भारत गणराज्य, Bhārat Gaṇarājya) — vaļsteiba Dīnavydazejā. Tei irā septeituo leluokuo vaļsteiba piec geografiskuo pluota, ūtruo leluokuo vaļsteiba piec dzeivuotuoju skaita, i vysapdzeivuotuokuo demokrateja pasauļā. Rūbežojās ar Iņdejis okeānu dīnavydūs, Arābejis jiuru dīnavydvokorūs, i Bengālejis Leici dīnavydreitūs, tur rūbežu ar Pakistānu reitūs, Butānu, Kinys Tautys Republiku i Napālu pūstumvokorūs, i Bangladešu i Birmu reitūs. Iņdejis okeānā Iņdejis tyvumā atsarūn Šrilanka i Maļdivys, pi tam Iņdejis Aņdamani i Nikobaru solom irā jiurys rūbeža ar Taizemi i Indonēzeju.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Senuos Indys Īlejis Civilizācejis muojvīta i viesturisku tirdznīceibys ceļu i plotu impiereju regions, Iņdejis subkontinents cīši lelu sovys viesturys daļu bejis saisteits ar sovu komercialū i kulturālū boguoteibu. Četrys nu pasauļa leluokojom reliģejom: Hinduisms, Budisms, Džainisms i Sikhisms, aizasuokušuos ite, cikom Zoroastriuonisms, Kristīteiba i Islams īsarodušuos myusu ērys pyrmā godu tyukstūšā, pīpaleidzūt regiona kulturys dažuodeibai. Koč jū nu 18 godu symta pamozom aneksieja i administrieja Britu Ostiņdejis Kompaneja i nu 19 godu symta vyda tīši puorvaļdeja Lelbritaneja, 1949 godā Iņdeja kļiva par napuorvaļdeitu vaļsteibu, piec Mahatmys Gandeja vadeituos bezvarmuoceibys kusteibys.
Iņdejis ekonomika irā deveituo leluokuo ekonomika pasauļā piec nominaluo ĪKP i caturtuo leluokuo piec īsapirkšonuos spiejom. Suokūtīs tierga ekonomiskom reformom 1991 godā, Iņdeja irā padareita par vīnu nu mudruok augūšom ekonomikom pasauļā, jei uzskoteita par napaseņ industriaļizātu vaļsteibu, tok jei vēļ aizvīn irā lelys pynaklys ar veseleibys apryupi, korupceju i raksteitnamuociešonu. Kai kūdūlīrūču vaļsteibai i reģionālai lelvarai, Iņdejai irā trešuo leluokuo armeja pasauļā i tei irā dasmytuo pasauļā piec militārim izdavumim.


text:
Latgolā – vysleluokais īdzeivuotuoju skaita samazynuojums
Ituo goda suokumā Latvejā dzeivuoja 1 943 00 īdzeivuotuoju aba par 15 700 īdzeivuotuoju mozuok kai pyrma goda, līcynoj Centraluos statistikys puorvaļdis (CSP) jaunuokī dati. 2017.godā īdzeivuotuoju skaits saruka par 0.8%, saleidzynojūt ar 2016.godu, kod sarukums beja 1%.
2017.godā ir sasamazynuojs piļsātnīku skaits par 8300 aba 0.6%, sovukuort lauku īdzeivuotuoju skaits – par 7400 aba 1.2%. Ir pīaudzs īdzeivuotuoju skaits Pīreigā, kas saisteits ar īkšejū migraceju. Vysleluokais īdzeivuotuoju skaita samazynuojums jūprūjom ir Latgolā.
Vysvairuok īdzeivuotuoju skaits Latgolys piļsātuos sasamazynuojs Daugovpilī – par 1.6% (1342), bet vysmozuok – Rēzeknē – par 0.1% (18).
Runojūt par bārnu dzimsteibu Latvejā, vysleluokais bārnu eipatsvors ir Pīreigys reģionā – 18.1%, bet vysmozuokais – Latgolā, kur tys veidoj 13.7%.
Latgolā ir leluokais dorbspiejeigūs īdzeivuotuoju eipatsvors – 64.7%. Pīmāram, Kūrzemē tys ir par apmāram 1% mozuoks. Vyspuorejuos teņdencis Latvejā gon nav īprīcynūšys – 2017.godā dorbspiejeigūs īdzeivuotuoju skaits sasamazynuoja par 18 400 cylvākim. Vysūs Latvejis regionūs apmāram pīktuo daļa īdzeivuotuoju ir vacumā 65 godi i vaira. Latgolā taidu cylvāku ir vysvaira – 21.6%.
Runojūt par etniskū pīdereibu, CSP informej, ka leluokais latvīšu eipatsvors ir Vydzemis (87.2%) i Kūrzemis (76.7%) regionā, zamuokais – Latgolā (45.9%) i Reigā (47.0%). Maldeigs ir prīkšstats, ka vysvaira napilsūņu dzeivoj Latgolā – piec CSP datim 51% napilsūņu dzeivoj Reigā, i tī ir 17% nu vysim Reigys īdzeivuotuojim.


text:
Sastdiņ, 10. septembrī, Rēzeknis nūvoda Rogovkā nūtiks pyrmais dzejis slams – dzejnīku saceņseiba – latgaliski “Rogovkys dzejis voga”, kurā pīsadaleis latgaliski rokstūši dzejis autori. Pasuokumu vadeis Kozmens, bet nūtikšonu papyldynuos Vinsenta Kūkoja i grupys “Borowa Mc” muzykaluos uzastuošonys.
Rogovkā īcarātais dzejis slams ir vīna nu septembrī tradicionalūs Dzejis dīnu laika nūtikšonu. Dzejis slams ir dzejis kusteiba, kas Latvejā i pasaulī (storptautyski zynoma kai “Poetry slam”) atdzeivynuojuse interesi par myusu dīnu dzeju. Tuos pamatā ir nūsaceita dzejnīku saceņseiba, kurys laikā autori skaita sovus dorbus skateituoju prīškā, bet žurejis i skateituoju bolsuojumā teik nūskaidruots ituos saceņseibys uzvarātuojs.
Pyrmais dzejis slams latgaliski nūtiks 10. septembrī ostoņuos stuņdēs vokora Rēzeknis nūvoda Rogovkā, Nautrānu sporta hallē-kulturys nomā. Tymā pīsadaleis vysmoz septeni latgaliski rokstūši autori, bet slama, kas nūtiks trejuos kuortuos, uzvarātuoju nūsaceis žurejis i skateituoju bolsuojums. Dzejis slama uzvarātuojs sajims naudys bolvu, bet uzvariejušī dzejūli tiks publicāti latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv. Dzejnīku, kuru vuordi tiks atkluoti tyvuok pasuokumam, vydā byus ari dažaidi puorsteigumi – sovu dzejis autora rodūšū pusi vaira paruodeis kaids, kas da ituo zynoms kai prozys raksteituojs, kaidam, kurš da ituo dorbuojīs viņ zam pseidonima, slams byus kai sova veida atsakluošona. Pyrmuos “Rogovkys dzejis vogys” vadeišona uzticāta raidejumu i pasuokumu vadeituojam Kozmenam aba Mārtiņam Kozlovskim. Storp dzejis skaitejumim par muzykalajom uzastuošonom pasaryupēs dzīsminīks Vinsents Kūkojs i grupa “Borowa Mc”. Piec dzejis slama uzvarātuoju nūskaidruošonys pasuokuma apmaklātuoji aicynuoti iz balli, kuru spēlēs Jānis Poplavskis.
Dzejis slama nūsaukumā “Rogovkys dzejis voga” simboliski sasavej septembra pyrmuo daļa, kas laukūs īrosts ir ražys nūvuokšonys, jo eipaši buļbu laseišonys laiks, i dzejis saceņseiba. Leidzeigi kai buļbu vogā, kur zynomu apbreinu izapeļnej dreižuokais i ceņteiguokais laseituojs, ari slamā vys tik kai uzvarātuojs da gola teik tys, kurs ar sovu rodūšū dorbu spiej vysa spylgtuok puorlīcynuot žureju i skateituojus, ir izveiceiguokais vuordu meistars.
Rogovka Latvejis literaturys kartē īsazeimoj kai spylgta literatu dzimšonys vīta – nu iteinīs īt Andryvs Jūrdžs, Ontons Kūkojs, Pīters Miglinīks, Pīters Jurciņš, Anna Rancāne i cyti. Vosorā īrosts ite nūteik literarais konkurss-pasuokums “Pīterdīna Rogovkā”, bet par jauna dzejis pasuokuma Rogovkā rudinī rasšonūs tuo idejis autore, Nautrānu pogosta kulturys pasuokumu organizatore Inga Vigule soka: “Pyrmū reizi par dzejis slama formu izzynuoju na tik seņ, aizstuovūt kvalifikacejis dorbu, ideja īinteresēja i lyka aizadūmuot, deļkam ni latgaliski i ni pi myusu Rogovkā? Tys ir ari veids, kai paruodeit, ka dzeja var byut dažaida, vareiba īpasazeit ar autorim i dzeju dzierdēt nu pyrmolūta jaunā formatā. Autors dzeju pasnādz ar cytu garšu! Tys reizē byutu ari nabejs pasuokums – dzejis slams latgaliski. Latgolā zynomys vairuokys spylgtys ar latgalīšu dzeju saisteitys nūtikšonys – meilys aiļu i dzīšmu festivals “Upītes Uobeļduorzs”, sovulaik “Andrejdīna” – i cīši ceram, ka ari myusu dzejis slams latgaliski varātu tikt par regularu i gaideitu tradiceju!”
Latgalīšu dzejis slamu “Rogovkys dzejis voga” reikoj Nautrānu pogosta puorvaļde sadarbeibā ar bīdreibu “LgSC” i latgalīšu kulturys ziņu portalu lakuga.lv. Nūtikšonu atbolsta Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba. Īeja dzejis slamā “Rogovkys dzejis voga” i ballē piec tuo ir bezmoksys.


text:
pat nazynu, kai tū nūsaukt – puorsteigums, prīca voi gondariejums. kai piec izreveita buļbu teiruma, kod nazuole na aplej ar leitu i daaug atpakaļ, a saulē sakolst i buļbu streipis tik leidzonys, zalis, prīceigys.
gruomota “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” pajēme labi daudz muna 2011. goda laika. tok nav ari kauns par rezultatu. zynu, ka tys ir lobuokais, kū tymā laikā varieju. niu varbyut dareitu cytaiž – tok tei ari ir pīredze.
gudrī vuicuos nu svešu klaidu, a sovejī – nu sovejūs. tok vysgudruokī – kas vuicuos. a laimeigī – kam ir nu kuo vuiceitīs. partū ka laime ir tod, ka vyss kas nūteik i jam ļauņ nūtikt. i vyss agri voi vieli nūteik iz lobu.
a prīca to taida, ka “Puosokys par krīzi” pajēme tierguošonai gruomotu noms “Valters un Rapa” – pi tam jau nu suoku izdaleja vysim sovim veikalim i na nūgryude nazyn kur pašelē, a nūlyka pošā prīškā. a ūtra prīca – pyrmais davums jau ir iztierguots. īsadūmoj, jau ūtru reizi dūdam tierguošonai jaunu parteju – na tikai Rēzeknis gruomatneicā “Liesma”, a Reigys gruomotu veikalam “Valters un Rapa”! vakar īguoju i īraudzieju, ka otkon stuov pi jaunumu. kai puče. breinuma puče.
atguodynuošu – tei ir gruomota 100% latgalīšu volūdā. ar latgalīšu gruomotom normali itai nav. latgalīšu gruomotys nivīns napierk i natiergoj, a nūgloboj i meklej. jūs nav veikalūs. juos nazkur pyust vasalom tiražom.
izjāmums ir “Puosokys par krīzi”. i LgSC gruomotu goldi ar padsmit izdevieju gruomotom latgaliski voi par Latgolu vysaidūs pasuokumūs i svātkūs. pošu salaseita kolekceja, kab latgalīšu muzyka i literatura atrostu sova skaitietuoja, klauseituoja, cīneituoja.
eisi sokūt – dzeive kai puosoka. ir i ir. ir šmuki i pa sovam. ir i dasadur.
vakar izamiercieju ar draugim Cāsu piļsātys stryuklokā, izkuopu Sv. Juoņa bazneicys tūrnī, nūsastuoju syltajā viejā kai fenā, slapņuos drēbis dasakļaun mīsai i saļdej – zamyškā vysa piļsāta ar taidim jumtim i fasadem kai nikur, augšā dabasi kai izzeimāti, saule i viejs. i īsadūmuoju – otkon vīna šaļteņa nu dzeivis, kū atguoduot vysu myužu.
a varbyut deļtuo mes i asam. seiku laimis šaļteņu deļ. kai puosokā.


text:
Eiropys Volūdu dīnā Daugovpilī sasarunuosim, diskutēsim i izzynuosim nazynomū par latgalīšu volūdu
Pyrmūdiņ, 26. septembrī, “Europe Direct Dienvidlatgale” centrs, bīdreiba “LgSC” i Eiropys Savīneibys informacejis punkts Daugovpilī aicynoj iz Eiropys Volūdu dīnai veļteitu nūtykumu “LTG i ES. Dzeivuos sarunys” Daugovpilī, Latgolys Centralajā bibliotekā. Pasuocīņa laikā dzeivuos bibliotekys diskuseju veidā varēs izzynuot par latgalīšu volūdys tulkuošonys vajadzeibu i izaicynuojumim, saprast, kai ar latgalīšu volūdu var popularizēt Eiropys i atsagrīzšonys sātā stuostus, īpazeit Latgolys vītu raksturu car dzejis ryndom, izprast slovaku i latgalīšu volūdu situaceju leidzeibu, taipat tiks pīduovuots izzynūšs stuosts par Eiropys lelūs vaļstu mozajom volūdom, bet pasuocīņa nūslāgumā varēs pīsadaleit eisā latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibā.
Pasuokumā “LTG i ES. Dzeivuos sarunys”, kas nūtiks 26. septembrī 17.00 stuņdēs Latgolys Centraluos bibliotekys ASV Informacejis centrā Daugovpilī, pīsadaleis literaturzynuotnīks Valentins Lukaševičs, muzikis i viesturnīks Arņs Slobožanins, reemigracejis krystamuote Latgolā Astrida Leščinska, dzejneica Gunta Ločmele, latgalīšu kulturys projektu vadeituoja Vineta Vilcāne, portala lakuga.lv vadeituoja Edeite Husare, bet Eiropys Volūdu dīnys nūtikšonu moderēs “Europe Direct Dienvidlatgale” centra vadeituojs Oskars Zugickis i izaugsmis apvuiceibu vadeituoja Ieva Johansson. Taipat, īsuocūt Eiropys Volūdu dīnys diskusejis, byus vareiba sasatikt ar Daugovpiļs Universitatē studejūšajim cytu vaļstu jaunīšim i jūs runuotajom volūdom.
Eiropys Volūdu dīna ir Eiropys Padūmis iniciativa, kas 26. septembrī teik svieteita jau vaira nakai 20 godu – nu 2001. goda, tuos mierkis ir dagrīzt viereibys Eiropys volūdom, volūdu daudzveideibai i tū īsavuiceišonai. “Europe Direct Dienvidlatgale” centra vadeituojs Oskars Zugickis soka: “Eiropys Volūdu dīnā viereibys centrā ir dažaidys Eiropys volūdus, bet tūs vydā nasagryb aizmierst ari par sovu – latgalīšu volūdu, deļtuo itūreiz 26. septembrī aicynojam daugovpilīšus izzynuot vaira par latgalīšu volūdu, diskutēt par tuos vītu cytu Eiropys volūdu vydā, īpazeit volūdu kai leidzekli Latgolys regiona stuostu viesteišonai tuoļuok, kai ari pošim izzynuot kuo taida, kas da ituo par latgalīšu volūdu ir bejs nazynoms.”
Bīdreibys “LgSC” vadeituoja Edeite Husare pībiļst: “Itūgod Eiropys Volūdu dīna ir tyvai latgalīšu volūdys atteisteibā svareigai nūtikšonai – pyrma 15 godu, 2007. gods 28. septembrī, tyka pījimti i apstyprynuoti latgalīšu raksteibys nūsacejumi, kas ir myusu dīnu latgalīšu rokstu volūdys kai viesturiskuo latvīšu volūdys paveida pamats i īprīškejūs pareizraksteibys nūsacejumu, kas pījimti 1929. godā, īsuoktūs, nu nadabeigtūs dorbu turpynuojums. Vēļ arviņ kai pareizraksteiba, tai volūdys statuss i vajadzeiba tū lītuot pošā Latgolā ir ciešku diskuseju objekts, deļtuo itys Eiropys Volūdu dīnys pasuokums ir vareiba izzynuot atbiļdis iz sev naskaidrajim vaicuojumim, kai ari diskuseju i sarunu veidā nūstyprynuot voi pamaineit redzīni par latgalīšu volūdu i tuos vītu regionā, vaļstī i Eiropā. Prīcojamīs, ka iz vītys Daugovpilī varim pīduovuot ari eisu i koncentrātu latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu, jo taišni raksteiba kasdīnā pošim latgalīšim ir vīns nu leluokūs latgalīšu volūdys lītuošonys izaicynuojumu.”
Pasuokumā Latgolys Centralajā bibliotekā kotrys grybātuojs var pīsadaleit bez īejis moksys. Eiropys Volūdu dīnys aktivitati “LTG i ES. Dzeivuos sarunys” atbolsta Daugovpiļs Univeristate, Latgolys Centraluo biblioteka i Sabīdreibys Integracejis fonds nu Kulturys ministrejis daškiertūs Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu bīdreibys “LgSC” projektā “Latgaliskuos kulturvidis organizaceju sadarbeibys i sabīdreibys zynuošonu styprynuošona”.


text:
30. oktobrī opola jubileja palīk Bonifacejam Briškam – publicistam i rakstnīkam, kurs sovā dzeivī struoduojs vysaidus dorbus – bejs školuotuojs i puorziņs školā, struodojs iz teiruma i byuvnīceibā, bejs apkūpiejs, agronoms, bibliotekars i elektriks…
Pyrmuos publikacejis presī B. Briškam bejušys jau studeju laikā Pīterpilī krīvu volūdā. Latvīšu volūdā suocs publicētīs „Zīdūnī” i „Latgolas Vōrdā” (suokumā sovus rokstus nav parakstejs), juo teksti ir bejuši skaitami ari „Latgolas Zemkūpī” i „Zemnīka Ziņuos”. Publiciejs gon nūpītnus apceriejumus, gon ospruoteigus feļetonus. Pseidonimi – Striču Joseļs i Tarzans.
Trymdys laikā dorbuojīs „Latgolas Bolsā” i „Dzeivī”, daudz publikaceju rokstu kruojumā „Acta Latgalica”, bejs vīns nu Latgaļu pietnīceibys instituta izveiduošonys rūsynuotuojim, dorbuojīs „Latgalīšu raidejumu komitejā”, pietejs Latgolys viesturi. Sasnīdzūt sešdesmit godu vacumu, suocs studēt bibliotekzineibys.
Bonifaceja Briškys biografeja goda skaitļūs
1902 Dzims Varakļuonu pogosta Kozsolys cīmā
1916–1918 Vuicejīs Pīterburgā
1918 Atsuocs vuiceitīs Rēzeknis piļsātys školā
1920–1923 Vuicejīs Rēzeknis Vaļsts vydusškolā
1923 Beidzs školuotuoju sagataveišonys kursus Jelgovā
1923–1925 Struoduojs Bieržgaļa sešklaseigajā školā
1924–1928 Studiejs Latvejis Universitatis Medicinys fakultatī
1928 Pyrmuo atrostuo paraksteituo publikaceja (roksts „Laika nūteikšona” žurn. „Latgolas Zemkūpis”)
1928–1940 Struoduojs Zemkūpeibys ministrejā
1935–1940 Studiejs Latvejis Universitatis Lauksaimnīceibys fakultatī
1940 Sajiems agronoma gradu
1940–1941 Struoduojs par tulku i agronomu
1944 Devīs biegļu gaituos iz Vuoceju, struoduojs par školuotuoju latvīšu biegļu nūmetnī
1950 Minhenī īvālāts par Latvīšu katuoļu organizaceju savīneibys prezideja prīkšsādātuoju
Puorsacieļs iz ASV, tī struoduojs par teiruma struodnīku, apkūpieju, byuvstruodnīku, elektriku
1957 Sarakstejs gruomotu „Latgali politiskajuos patmaļuos”
1965 Ņujorkys štata universitatī īgivs magistra gradu bibliotekzynuotnī
Izdūta gruomota „Humoreskas”
1965–1973 Struoduojs Ņujorkys štata universitatis bibliotekā
1984 Izdūta gruomota „Latgola – muna tāvzeme”
1994 Mirs Olbani, Ņujorkys štatā
Bonifaceja Briškys publikacejis periodikā (piļnī teksti)
Informaceja sagataveita, izmontojūt bibliotekys nūvodpietnīceibys materialus


text:
Minhene
Minhene (vuocīšu: München, bavarīšu: Minga) - iraid Voucejis federaluo nūvoda Bavārejis ļeluokais mīsts piec īdzeivuotuoju skaita i nūvoda golvmīsts. Ar 1.5 milljonim īdzeivuotuoju,[1] Minhene iraid trešais ļeluokais mīsts Vuocejā i 12-tais ļeluokais mīsts Eiropys Savīneibā.
Minhenī iraid daudz dažaidu apskatis objektu i Bavārejis golvmīsts iraid īcīneits turistu golapunkts. Mīsts ik godu uzjam miļjonus ourvolstu turistu, kuri dūdas iz Minheni, lai jimtu daļeibu Oktobrafestā, apzavārtu daudzūs īvāruojumūs arhitekturys pīminekļus i apmekļietu sporta posuokumus.
ViestureLabot
Mīsta vuords iraid cieļīs nu sanvuocīšu volūdys vuorda Munichen, kas nūzeimej "pi mūkim". Kuodreiz mīsta vītā beja Benediktīšu ordeņa klūsters, kas vāluok topa por Mihnenis vacmīstu. Mūks iraid attāluots i mīsta gerbā. Minhene iraid pirmūreiz mināta 1128 godā.
GeografejaLabot
Minhene acarūn aptuveni 50 kilometru ottuolumā iz zīmeļim nu Aļpim i tamdieļ mīsta apkuortnī bīžuok iraid ļeits i snīgs. Mīsts iraid 520 metrus vyrs juirys ļeimeņa.


text:
2021. godā izdūtuos “Grāmata par nonullēšanos” autors, “Latvian Art Directors Club” bīdrys, veiksmeigs i pīpraseits, rodūšajā vidē pazeistams reklamys specialists Raimonds Platacis marketinga sferā dorbojās jau 14 godu. 2012. godā kūpā ar partnerim dybynuoja agenturu “Abnormal”, itūšaļt vizionars “3ClientAgency”, vīslektors Latvejis Universitatē, Latvejis Kulturys akademejā, biznesa inkubatorūs. Pandemejis laikā Raimonds piļneibā pamaineja sovu dzeivi, atsasokūt nu cīši daudzi lītu, kai pats tū sauc – nūsanullejūt. Itūšaļt jis nu golvyspiļsātys ir atsagrīzs dzymtajā Latgolā, Rēzeknis apleicīnē, kab ite suoktu nu jauna.
Itūreiz saruna ar Raimontu Plataci par tū, kai jis radz Latgolu i kas, nu marketinga voi reklamys redzīņa verūtīs, itam regionam vajadzeigs, kab pīdzeivuotu izaugšonu i atteisteibu.
“Tys latgalīša spāka punkts ir tei plotuo sirds pret cylvākim, byut atvārtam pret cylvākim, byut dūdūšam, i varbyut dūt vaira nakai tu sajem preteimā. I tei ir ari, es dūmoju, tān latgalīša taida kai identitatis problema. Es tū nūsauktu par problemu tān, varbyut par tū, ka, kod mes īmam pasaulī, Reigā voi uorpus Latgolys ar itū pastatejumu, ka tu ej ar tū plotū sirdi, ar tū atvierteibu, tu saprūti, ka tys pasauļs tai nastruodoj, ka tovu itū spāka punktu, kas ir tei plotuo sirds, uztver par tovu vuojumu i suoc izmontuot,” tai Raimonds Platacis, cyta storpā vaira reižu uzsvārdams, ka napareiza poziceja latgalīšim ir byut uperu lūmā, nu tuos juokuop uorā.
“Mums juosuoc runuot na taidā leiminī, ka mes asam tī pādejī, bet juosuoc saprast myusu spāka pusis i par tom juorunoj.”
Vys tik, kas ir tei Latgolys stypruo puse, tū ari Raimonds vēļ rauga atrast. “Maņ gribīs saprast pošu sakni, kai puorvērst itū vuojuma poziceju par spāka poziceju. Es vīnkuorši raugu saprast, kas eistineibā ir tukšums Latgolā. [..] Kai tū tukšumu puorvērst kai taidu spāka punktu.”
Kai vuoju poziceju Raimonds saskota ari īšonu piec standartizacejis. “Es tān daudz ceļoju pa Latgolu itūs pādejūs godus, runoju ar cylvākim, i es vīnkuorši radzu taidu tendenci – standartizaceja. Mes raugam dabuot tū leimini, tū eiroremonta leimini koč kaidā veidā. Es vīnkuorši radzu, ka mes pagaisynojam sovu identitati, skrīnūt i dūmojūt par tū standartiziešonūs. Ka mes dūmojam par tim standartim, tod mes zaudejam koč kū. [..]
Nivīnam mes naasam vajadzeigi standartiski, mes Latvejai i pasauļam asam vajadzeigi taidi, kaidi mes asam ar tū unikali latgaliskū, i tū nadreikst aizmierst tymā skriejīnī piec tūs augstūs standartu.”
“Maņ cīši pateik tān atsarast ite, Latgolā, par tū, ka es saprūtu tū, ka mes asam tān tymā puormaiņu laikā, kod tu vari īspraust karūgu i pasceit: “Ite itys ir vierzīņs, kur mes īmam!” Par tū, ka tys ir taids atvārts vaicuojums i atvārta situaceja. Maņ tys stuovūklis cīši pateik. Es dūmoju – tys ir cīši ekskluzivi byut ite, Latgolā, itymā pūsmā,” tai Raimonds Platacis.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Izguojuse Jura Urtāna gruomota par jaunatkluotajim Latvejis piļskolnim
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
17. martā 17.00 stuņdēs Latvejis Kulturys akademejis (LKA) Teatra sātā “Zirgu pasts” nūtiks profesora, arheologa Jura Urtāna gruomotys “Jaunatklātie pilskalni Latvijā. 1998.–2021.” attaiseišonys svātki, viestej informaceja LKA sātyslopā. Izdavumā apkūpuotys zinis par 86 piļskolnim, leluokuo daļa nu tūs atsarūn Latgolā.
Leluokuo daļa nu itūs 86 piļskolnu atkluoti beidzamajūs četrūs godūs, kai publiski daīmami ir LIDAR (Light Detection And Ranging) dati. Apjūmeigū izdavumu boguotynoj jaunatkluotūs piļskolnu fotografejis, kartis, reljefa vizualizacejis i 3D modeli. Gruomotys prezentaceju byus vareiba vērtīs ari tīšsaistē, Latvejis Kulturys akademejis Facebook lopā.
Jurs Urtāns Latveju sauc par piļskolnu zemi: “Piļskolni ir vizuali vysnūzeimeiguokais Latvejis arheologiskūs pīminekļu veids, kam ir na tik zynuotniskuo atslāga nūzeime kai arheologiskajim izpietis objektim, bet ari nūzeime lokaluos identitatis i nacionaluos pošapzinis veiduošonā, tuos atteisteibā i styprynuošonā, kulturviesturiskajā ainovā i turisma produktu veiduošonā. Beidzamajūs četrūs godūs, pasasokūt publiski daīmamim aerolazerskeniešonys datim, ir nūtykuse spruodzīņveideiga piļskolnu jaunatkluošona – atkluots apmāram tikpat daudz jaunu piļskolnu, cik īprīškejūs 70 godūs. Itei gruomota veļteita jaunatkluotajim piļskolnim, kai turpynojūt īprīškejūs pietnīku izveiduotū piļskolnu publiciešonys tradiceju, tai īvodūt zynuotniskā apritē jaunus, īprīšk nazynamus Latvejis piļskolnus. Kab saglobuotu saikni ar īprīšk publicātajom piļskolnu apkūpuojuma gruomotom, itymā izdavumā īkļauti ari tī nadaudzī piļskolni, kas beja jaunatkluoti jau pyrma LIDAR erys suoku”.
Gruomota izdūta ar Latvejis Zynuotnis padūmis atbolstu projekta “Pilskalnu jaunatklājumi Latvijā 2018.–2021.gadā: kultūrvēsturiskā nozīmība” (Nr. lzp-2020/2-0078) ītvorūs. Gruomota sevkuram interesentam byus daīmama Latvejis leluokajūs gruomotu veikalūs.
Portala Lakuga.lv pārņ sagataveitū sarunu ar arheologu Juri Urtānu var skaiteit ITE.
14. martā gruomotys attaiseišonys nūtikšonys īvadeja Jura Urtāna tīšsaistis lekceja “Pilskalnu jaunatklāšana. Mācības un pārdomas”:


text:
Latgolys kongresa eiszinis
Izstuode “Lobs ar lobu sasatyka” ir vīns nu Latgolys kongresa atkluošonys pasuokumu 27. aprelī, pasasokūt bīdreibys “Latgolys etnografiskuo viestnīceiba” vadeituojis Ivetys Seimanovys iniciativai. Izstuode byus apsaverama Latgolys viestnīceibā “Gors”, ūtrā stuovā.
Latgalīšu ideņtitate nasastuov tikai nu volūdys, kū lītojam, nu dzīšmu, kū dzīdim, nu svātku, kurūs svietejam. Latgalīša ideņtitati aplīcynoj i drēbis, kū asam caur godu symtim iznasuši i saglobuojuši da myusu dīnu. Itai tradicejai ir svareiga atteisteiba i nūdūšona jaunajom audzem.
“Reigā, bīdreibā “Latgolys etnografiskuo viestnīceiba”, itūšaļt ir cīš darbeigs laiks – gatavejamēs Latgolys kongresam, kurā atkluosim izstuodi “Lobs ar lobu sasatyka”. Pucejam 30 Latgolys “delegatis” (lelis taututārpūs), kas puorstuovēs vysaidys Latgolys vītys, partū ka sevkuram mozam cīmam ir ar kū lapnuotīs,” tai par sovu aizrauteibu ar Latgolys senejū apgierbu soka Iveta Seimanova.
Pīmynūt Nikodema Rancāna vuordu, pa gruomotai “Ceļuojums pa Latgolu”, kū jis paraksteja ar pseidonimu Kristops Brems, tūp Rēzeknis Madaļonkys (Madalis) tāls. Latgolys etnografiskuo viestnīceiba vysod ir PAR eistom lītom. Deļtuo kūpā ar Madaļonku nu muzeja kruojuma tiks pacalti vēļ vīni aizmiersti Rēzeknis apriņča lyndraki (bruņči).
Madaļonkys tāla radeišona ir kolektivs dorbs: Iveta Seimanova ir idejis nesieja i lelūs gobolu audieja, Inga Circene oda zečis, Marita Vilciņa guodoj par izstuodis vizualū tālu, a Seimanovu saimis puiši jamās ap tam laikam paejūšim apavim (obuvi).
Izstuodis veiduotuoji cer, ka 30 eipašuos Latgolys kongresa delegatis īdvasmuos latgalīšus atguoduot sovys saknis i apsvērt dūmu par sovu tautystārpu, tai styprynojūt sovu ideņtitati.
Foto: Iveta Seimanova, bīdreiba “Latgolys etnografiskuo viestnīceiba
Latgolys kongresu informativi atbolsta: “Vietējā Latgales avīze”, Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv, Latvejis Radio Latgolys studeja


text:
Rēzeknis Augstškolys Regionalistikys zynuotniskuo instituta pietnīku ekspediceja Kruoslovā
Jau trešū godu Rēzeknis Augstškolys Regionalistikys zynuotniskuo instituta (REGI) vodūšī pietnīki pīsadola Fridriha Eberta fonda (FES) finansietā, iz kulturu dialoga i kulturys turisma atteisteibu orientietā projektā Holokaust in Latgale – Remembrance Strategies for Universities and Teachers (2010–2012).
Golvonuo projekta aktivitate ir žydu kulturys montuojuma saglobuošonys i populariziešonys reiku izstruode i golvonais produkts – virtualais muzejs „Žydi Latgolā” (www.regionalistika.lv), tamā storpā videofilmys-līceibys (filma par Rēzeknis žydim „Izdzeivuošonys sindroms” jau apsaverama virtualajā muzejā), izgleitojūšī seminari, kursi pedagogim i muzeju darbinīkim.
Virtualuo muzeja miseja ir īkļaut, sakuortuot atseviškys, fragmentarys materialys Latgolys ebreju kulturys līceibys kūpejā integrejūšā, naīrūbežuotam interesentu lūkam dasnīdzamā virtualā telpā, a muzeja vizeja ir iz savuoktuo materiala pamata izveiduot eistu virtualu muzeju ar multimedialu eksponiešonu, ar izzinis aparatu, ar virtualū kartoteku, tematiskom ekspozicejom i virtualū ekskurseju sistemu.
Projekta lauka pietejumūs treis godu garumā nūdybynuota cīša sadarbeiba ar Latgolys muzejim – Latgolys Kulturviesturis muzeju, Ludzys Nūvodpietnīceibys muzeju, Maltys Viesturis muzeju, Varakļuonu Nūvoda muzeju, Viļānu Nūvodpietnīceibys muzeju, Kruoslovys Viesturis i muokslys muzeju, Preiļu Viesturis i lītiškuos muokslys muzeju, kas bez atleidzeibys pīsadola na viņ virtualuo muzeja papyldynuošonā ar fotomaterialu, dokumentim, aprokstim, a perspektivā veiduos kūpeju turisma maršrutu pa Latgolu, akcentu līkūt iz pyrmsholokausta žydu kulturys līceibom.
Ituo goda julī i augustā REGI vodūšuos pietneicys, filologejis doktoris, asocietuos profesoris Karine Laganovska i Olga Senkāne brauce iz Kruoslovu ar mierki salaseit materialus virtualajam muzejam: apzynuot vītejū kulturys i izgleiteibys īstuožu aktivitatis saisteibā ar žydu kulturys montuojuma saglobuošonu i intervēt vītejūs ilgdzeivuotuojus. Kruoslovā īraksteits īvārojams interveju skaits (10), salaseits vysaidu dokumentu, tymā skaitā memuaru materials. Pietneicys puorsteidze estetiski pīviļceiguo i saturiski puordūmuotuo pīcu tauteibu, tamā storpā žydu, nazkod daudzskaitleigu piļsātys īdzeivuotuoju, ekspoziceja muzejā, breineigi apspielejūt piļsātys simbolu – laivu ar pīcim airim – multietniskuos identitatis zeimi. Kruoslovā sasaglobuojušys daudzys autentiskys žydu caltuos i nazkod apdzeivuotuos kūka i myura sātys, „macu” pagrabeņš, uodu fabrykys, publiskuos pierts i c. telpys. Redzīs, ka laika zūbs ni drupeiti nabyutu dasadūrs nazkodejuos mozpiļsātys žydu kvartalenim. Eskpedicejis laikā roduos dūma veiduot videointervejis, juos deve Henrihs Čužāns (dz. 1924. g.) i Viktors Airapetovs (dz. 1926. g.). Videointerveja dadūd īspieju sevkuram izjust kluotīni – izstaiguot i apsavērt vītys, nūsaklauseit oculīcinīka dzeivū, naīstudietū viestejumu.
Interveju laikā daža siermgaļva acīs sasarīš osorys – na viņ atsaucūt atmiņā kaidu dramatisku dzeivis epizodi, tok jau laikam ari eipašuo emocionaluo pacāluma deļ, kū īrūsynoj sevis ituos šaļts napīcīšameibys apziņa.
Lauka pietejuma dalineicys paļdej par atsauceibu vysus intervietūs Kruoslovys īdzeivuotuojus, i eipaši – Kruoslovys Viesturis i muokslys muzeja direktoru Valdemāru Gekišu, golvonū kruojuma globuotuoju Allu Lomanovsku, kai ari nūvodpietneicu, entuziasti, kaidu myusu dīnuos ratai var sastapt, Janīnu Gekišu.
Septembrī REGI zynuotnīki laissīs iz Preilim, kab izveiduotu eisfilmu par itamā piļsātā nazkod kuplā skaitā dzeivojušajim žydu tauteibys puorstuovim. Perspektivā – Dagdys i Kaunatys līceibys par gaistūšuos žydu minoritatis liktinim.
Olga Senkāne, REGI vodūšuo pietneica


text:
Cīnejūt KOTRU sovu latgaliski losūšu i rokstūšu laseitōju, paskaidrojam, ka avīzis regularajā tematiskajā puslapeņā «Byusim vītejī» izmontojam ō (ar garumzeimi), na divskani uo. Tys teik dareits, lai taupeitu vītu rokstim.
Ari LR Tīslītu ministrejis Vaļsts volūdys centrā 2007. goda 28. septembrī pījimtajūs i apstyprynōtajūs «Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumūs» ir atļauts izmontōt obus pīroksta variantus, viņ īvārojūt konsekvenci. Ari rodūšōs aktivitatis afišā īvārojam konsekveņci, lai mynātī grōmotu salykumi saskanātu ar afišys tekstu!
Avīzis primarais mierkis ir atspūguļot realū situaceju vysā, tymā skaitā latgalīšu rokstu volūdā. Tū ari dorom, jo jūprūjom Latgolā lītoj obus pīroksta variantus. Tymā pošā laikā respektejam mynātūs nūsaciejumus (tū pīrōda avīzē publicātī materiali ar divskani uo, jo tai roksta teksta īsnīdziejs!).
Svareigōkais rysynomais vaicōjums jūprūjom ir par tū, lai cylvāki vyspōr runōtu latgaliski, lai īspiejami vairōk školōs vuicātu itū volūdu (darātu publiska statistika par tū, cik školōs niule tys reali nūteik!). Nasaverūt iz pādejō laika daudzajim izdavumim, aktivitatem i pasōkumim, dīmžāl situaceja ir biedeiga, jo daudzvīt Latgolā latgalīšu volūdu uzskota par eksotiku voi vēļ švakōk – par interešu izgleiteibu! (Par tū rakstējam arī VLA slejōs!)
Tī ir primarī vaicōjumi – par volūdys realajim lītōtōjim tagad i nōkūtnē, navys narymstūšī streidi par ō voi uo lītōjumu! Byuteibā itys streids ir kuļtiviejs tū, ka latgaliski teik rakstāts aizvīn mozuok (roksti, ar kuru o gribi, tu sajimsi dunci mugurā).
Del tō aicynojam: nauzstōdeisim vīns ūtram praseibys, vīnkōrši, pyrmkōrt, runōsim latgaliski, ūtrkōrt, pa mozam vuiceisimēs ari raksteit latgaliski! Paļdis tim, kas tū jau dora i izprūt realū situaceju!


text:
Duets “Paprika” ar jaunuokū dzīsmi pīsadola konkursā “Latvijas sirdsdziesma”
Roksta autors: portals lakuga.lv
Duets “Paprika”, kurymā dorbojās Rita Gabrusāne-Bogdanova i Kristīne Seņkāne, ar sovu jaunuokū dzīsmi “Nūlīc čemodanu” nupat īsuoc daleibu konkursā “Latvijas sirdsdziesma”. Dzīsmei uzfilmāts ari videoklips.
Dueta jaunuokuos dzīsmis “Nūlīc čemodanu” vuordu autore ir Kristīne Seņkāne, sovukuort muzykys – Rita Gabrusāne-Bogdanova. “Rita parosti myusu dzīsmem roksta melodeju, tod syuta maņ i es dūmoju, kū ar tū dareit tuoļuok. Vuordi parosti atīt poši nu seve i ir par tū, kas tymā breidī maņ ir aktuals, kas ir pruotā. Tai beja ari ar itū dzīsmi. Vokorā dunguoju melodeju i dūmuoju, voi tai vajadzātu byut nūpītnai dzīsmei, voi vaira nanūpītnai. I maņ koč kai pruotā īguoja vuordi “Nūlīc sovu čemodanu”, tod nuokušī vuordi, i tai roduos dzīsme,” par dzīsmis topšonys procesu stuosta Kristīne.
Par dzīsmis viestejumu tuos vuordu autore soka: “Ar itū dzīsmi aicynojam vaira padūmuot par atpyutu, atsasēst i nūlikt molā “čemodanu”, padūmuot, iz kurīni ej i parkū ej tī. Čemodans simbolizej ari myusu kotra nagativū pīredzi – problemys, apvainuojumus, naizdareitūs dorbut itt., kū vysu laiku nosojam sev leidza. Es aicynuotu itū “čemodanu” nūlikt nūst, atsasēst i izvērtēt, voi tys vyss teišom ir juovalk leidza.”
Nupat dueta dzīsme suokuse daleibu šlagermuzykys konkursā “Latvijas sirdsdziesma”, par latgaliskū dzīsmi varēs bolsuot vairuokys nedelis. Tū var izdareit ITE.
Vaicojūt par dueta tuoluokajim planim, Kristīne nūruoda, ka gribīs veiksmeigi pīsadaleit “Latvijas sirdsdziesma”. Ar itū daleibu teik carāts vaira popularizēt ari puorejuos dueta “Paprika” dzīsmis, kai ari planūs asūt izveiduot jaunu koncertprogramu i raksteit jaunys dzīsmis. Kristīne pībylst, ka grybātu ari kaidu dzīsmi, kurai byutu duetam natipisks skaniejums.
“Ceram, ka myusu dzīsmis aizīs tautā i dzeivuos uorpus Youtube.com, ka cylvāki tuos klauseisīs balleitēs, ka īsapatiks leidzeigi kai “Zīlīte”, “Dzērvenīte”. Myusim ari beja lela prīca i lapnums, ka myusu dzīsmi “Soltī vieji” īkļuove latgalīšu dzīšmu kruojumā “Muna dzīšmu gruomota”,” soka Kristīne Seņkāne.


text:
Kazimirs III, Puolejis Karaļs
Kazimirs III, tai že zynoms kai Kazimirs III Ļelais (puoļu: Kazimierz III Wielki; pīdzims 1310 goda sulu m. 30.d - nūmyrs 1370 goda solnys m. 5.d) — beja Puolejis Karaļs nu 1333 goda ļeidz sovai nuovei.[1] Lai gon Kazimiram izadeve pourvērst Puoleju por plaukstūšu vaļsteibu, jam nabeja veirīšu kourtys piecnuocieju i jys beja piedejais Puolejis karaļs nu Pjastu dzymtys. Juo koraspāka reformys paļeidzēje īkaruot jaunys teritorejis i Kazimira vaļdeišonys laikā karaļistī beja aktīva caltnīceiba. Jys beja Krakovys Universitatis dybynuotuojs i tei iraid vacuokuo universitāte Puolejā.[2]


text:
Aktivūs īdzeivuotuoju fonds
Nu 2021. goda 1. maja da 2022. goda 30. apreļa bīdreiba “LgSC” eistynoj projektu “Bīdreibys “LgSC” kapacitatis styprynuošona pylsūniskuos sabīdreibys i īdzeivuotuoju leidzdaleibys veicynuošonai i tūs interešu puorstuoveibai Latgolys regionā”.
Projekts sajiems atbolstu Aktivūs īdzeivuotuoju fonda kapacitatis projektu konkursā. Projekta finansātuojs Islande, Lihtenšteina i Norvegeja. Vaira par Aktivūs īdzeivuotuoju fondu ite: https://www.activecitizensfund.lv
Sajimtais atbolsts: 19 994,87 €, projekta numers AIF/2021/IK/201
Projekta mierkis ir styprynuot bīdreibys “LgSC” kai patstuoveigys, aktivys, ilgtspiejeigys i sabīdreibā pozitivys puormainis nasūšys organizacejis kapacitati.
Projekta mierki paradzāts sasnēgt, eistynojūt itaidys aktivitatis:
1. Bīdreibys kūpeibys i vadeibys prasmu styprynuošona.
Ar četru mienešu apvuiceibu i koučinga programu, kura īsaisteiti bīdreibys bīdri i aktivisti. Paradzāts, ka sekmeiga aktivitatis eistynuošona paleidzēs stabilizēt bīdreibys dorbu, styprynuos bīdreibys komandys goru, veicynuos lobuoku vadeibu i tai varēs lobuok eistynuot izvierzeitūs mierķus. Lobuoka komandys sadarbeibys iz prīšku ļaus dasaisteit bīdreibai ari jaunus bīdrus. Tai kai “LgSC” bīdri, dzeivojūt dažaiduos Latgolys i Latvejis vītuos, ir aktivi ari vītejūs kūpīnu dalinīki, dabuotū pīredzi jū varātu izmontuot ari vītejūs regiona aktivitašu i pylsūniskuos īsaistis styprynuošonā.
2. Bīdreibys atteisteibys reiceibys plana i strategejis atjaunuošonys izstruode
Leidz ar bīdreibys puormaiņom kai nūsaukumā, tai bīdru interesēs orgranizacejis atteisteibai i stabilizacejai byutu vajadzeiga profesionala podturiešona. Leidza ar apvuiceibom, kuruos izvērtētu bīdreibys mierķus, vierteibys, vizeju i aizdavumus, aktivitate iz prīšku paleidzātu bīdreibys stabilizacejai i atteisteibai, mierķu sasnēgšonai, veicynuotu stypruoku i aktivuoku pylsūniskū sabīdreibu, kai ari leidza ar stypruoku bīdreibu i jo eipaši veicynuotu Latgolys regiona īdzeivuotuoju leluoku īsaisti sovu interešu puorstuoveibā.
3. Bīdreibys zeimyna atjaunuošona i vizualuos strategejis sataiseišona
Leidza ar īprīšk sauktajom puormaiņom i tū, ka ituo breiža bīdreibys logo taiseits gondreiž pyrma 10 godu, zeimyna izveiduošona byutu vēļ vīns sūļs bīdreibys atpazeistameibai. Aktivitate paleidzēs sataiseit jaunu i stypru bīdreibys vizualū i saturyskū zeimynu, kas veicynuos bīdreibys atpazeistameibu, nūstyprynuos uzticeibu sabīdreibā i veicynuos atbolsta pīsaisti. Zeimyna tapšonā dabuotī marketinga materiali paleidzēs bīdreibys komunikacejā iz prīšku, planavuots, ka tū varēs izmontuot vysmoz vēļ septeņus godus.
4. Bībreibys zīduojumu dasaisteišonys kampaņa
Da ituo “LgSC” aktivi sovom aktivitatem dasaistiejuse dažaidu projektu finansiejumu, nu tys ari nūsoka, kai teik eistynuoti bīdreibys mierki – tys atkareigs nu projektu konkursu. Kab stabilizātu bīdreibys dorbu i dasaisteitu nu projektu naatkareigu finansiejumu, planavuota zīduojumu pīsaistis kampaņa. Sekmeiga tuos eistynuošona ļaus bīdreibai pareizi pozicionēt i atteisteit zīduojumu dasaisteišonu i mazynuotu bīdreibys i leidza ar tū “LgSC” dorbu atkareibu nu projektu finansiejuma.
5. Bīdreibys saimnīcyskuos darbeibys resursu īspieju apzynuošona i atteisteišona
Leidzeigi kai īprīšk sauktuo aktivitate, ari sovu resursu apzynuošona ļaus samazynuot atkareibu nu dažaidu projektu finansiejuma i stabilizēt dažaidu aktivitašu dareišonu. Dabuotūs leidzekļus kai nu zīduojumu dasaistis, tai saimnīcyskuos darbeibys (izdūtūs gruomotu tierdznīceiba, folklorys kūpys programys, latgalīšu rokstu volūdys konsultacejis i cyti pakolpuojumi) “LgSC” īguļdeis dorbus i mierku sasniegšonā.
6. Bīdreibys publicitatis i komunikacejis plana eistynuošona
Leidza ar bīdreibys kapacitatis ceļšonu i jau aizsuoktajom ci gaidomajom puormaiņom, bīdreibys aktiviziešonu, mierķu sasniegšonā vajadzeigs precizs i efektivs komunikacejis plans. Projektā planavuots dasaisteit komunikacejis i marketinga vadeituoju, kas ar sovom prasmem i zynuošonom ļaus eistynuot skaidru i vierzeitu bīdreibys komunikaceju – bīdru i sabīdreibys regularu informiešonu par bīdreibys aktivitatem, darbeibu, mierkim i īspieju īsasaisteit.
7. Īsasaisteišona NVO sektora organizacejuos
Da ituo bīdreiba “LgSC” vaira koncentriejusēs iz sovu izvierzeitūs mierķu sasniegšonu, nu, pīaugūt bīdreibys kapacitatei, byutu vajadzeiga ari leluoka īsasaisteišona kūpejā NVO sektora procesu vierzeibā. Ar itū aktivitati paradzāts paplašynuot bīdreibys zynuošonys, redzislūku i informaceju par NVO sekotra darbeibu Latvejā.
8. Bīdreibys pīredzis i zynuošonu papyldynuošona ar Norvegejis organizaceju darbeibys pīmāru
Pasateicūs storptautyskūs projektu sadarbeibai pādejūs treis godūs, “LgSC” bejuse īspieja izzynuot mozuok lītuotūs voi regionalūs volūdu situaceju cytuos pasauļa vaļstīs (Pūlejā, Meksikā, Italejā, Igaunejā, Niderlandē i cytur), tai reizē, styprynojūt kapacitati i zynuošonys regiona interešu puorstuoveibā. Itymā projekta aktivitatē planavuots izzynuot ari regionu īdzeivuotuoju volūdys i dzeivis situaceju Norvegejā. Dabuotuos informaceja iz prīšku var paleidzēt ari bīdreibys mierku sasnēgšonai – car cytu vaļstu pīredzi saprast, kai lobuok i efektivuok struoduot Latgolys regionā i Latvejā kai taidā.
VIESTS PAR PROJEKTA EISTYNUOŠONU
12/04/2021 Bīdreiba “LgSC” sajāmuse Aktivūs īdzeivuotuoju fonda atbolstu organizacejis kapacitatis styprynuošonai
04/06/2021 Aizvadeita pyrmuo “LgSC” bīdru apvuiceibu programys sasatikšona
11/06/2021 Saruna par bīdreibys “LgSC” planim ar bīdreibys vadeituoju Edeiti Husari “Vietējā Latgales Avīze”
16/07/2021 Suokušuos “LgSC” bīdru individualuos koučinga sesejis
03/11/2021 “LgSC” struodoj pi bīdreibys aktivistu leluokys komandys sajiutys radeišonys
22/12/2021 “LgSC” bīdri izzynoj motivaceju dareit i tuos veidus
19/01/2022 Bīdreibys “LgSC” atteisteibys i dorbuošonuos četri vierzīni
21/01/2022 Latgolys Studentu centrs –> LgSC –> ?


text:
Tulks no Mongoļu latviešu valodā
Bezmaksas mongoļu valodas latviešu valodā online tulks, lai tulkotu atsevišķus vārdus, frāzes un īsus tekstus. Lai tulkotu no mongoļu latviešu valodā, augšējā logā iekopējiet mongoļu tekstu. Jūsu teksts tiks nokopēts logā zemā un iztulkots pēc tam, kad nospiedīsiet pogu "Tulkot".
Skatīt arī: Latviešu-Albāņu tulks, Latviešu-Amharu tulks, Latviešu-Armēņu tulks, Latviešu-Azerbaidžāņu tulks, Latviešu-Baltkrievu tulks, Latviešu-Basku tulks, Latviešu-Bengāļu tulks, Latviešu-Birmiešu tulks, Latviešu-Bosniešu tulks, Latviešu-Čičeva tulks, Latviešu-Jidišs tulks, Latviešu-Esperanto tulks, Latviešu-Filipīniešu tulks, Latviešu-Frīzu tulks, Latviešu-Galisiešu tulks, Latviešu-Gruzīnu tulks, Latviešu-Gudžaratu tulks, Latviešu-Hausu tulks, Latviešu-Havajiešu tulks, Latviešu-Hmongu tulks, Latviešu-Igbo tulks, Latviešu-Īru tulks, Latviešu-Īslandiešu tulks, Latviešu-Javiešu tulks, Latviešu-Jorubiešu tulks, Latviešu-Kannada tulks, Latviešu-Katalāņu tulks, Latviešu-Kazahu tulks, Latviešu-Khmeru tulks, Latviešu-Khosu tulks, Latviešu-Kirgīzu tulks, Latviešu-Korsikāņu tulks, Latviešu-Kurdu tulks, Latviešu-Laosiešu tulks, Latviešu-Latīņu tulks, Latviešu-Luksemburgiešu tulks, Latviešu-Maķedoniešu tulks, Latviešu-Malagasu tulks, Latviešu-Malajalamiešu tulks, Latviešu-Maltiešu tulks, Latviešu-Maori tulks, Latviešu-Maratu tulks, Latviešu-Mongoļu tulks, Latviešu-Nepāliešu tulks, Latviešu-Pandžabu tulks, Latviešu-Puštu tulks, Latviešu-Samoāņu tulks, Latviešu-Sebuāņu tulks, Latviešu-Serbu tulks, Latviešu-Sesoto tulks, Latviešu-Sindžu tulks, Latviešu-Singāļu tulks, Latviešu-Skotu tulks, Latviešu-Somāļu tulks, Latviešu-Sundaniešu tulks, Latviešu-Svahilu tulks, Latviešu-Šona tulks, Latviešu-Tadžiku tulks, Latviešu-Tamilu tulks, Latviešu-Telugu tulks, Latviešu-Urdu tulks, Latviešu-Uzbeku tulks, Latviešu-Velsiešu tulks, Latviešu-Zulu tulks