text:
Dzindzuks - Igaunis
JIRMV/MVa- GI 32
Dzindzuks, Mārtiņš Intervija ar Gunāru Igauni 2016. gada 7. jūnijā viņa mūzikas instrumentu darbnīcā
M. Dz.: J. Ivanova Rēzeknes mūzikas vidusskolas audzēkņi apkopo skolas absolventu un pedagogu atmiņas par mācību gadiem mūsu skolā.
Ļoti ceram, ka skolā pavadītais laiks gan mācību procesa ietvaros, gan arī ārpusskolas aktivitātēs bijušo audzēkņu atmiņā joprojām dzīvo, un arī pedagogu atmiņā ir saglabājušās kādas spilgtas vai ikdienišķas epizodes, kas kopā ar absolventu un citu pedagogu stāstiem palīdzēs rekonstruēt JIRMV vēsturi.
Kad jūs mācījāties JIRMV? Kādā nodaļā apguvāt izraudzīto specialitāti?
G.I.: As mociejūs kora diriģiešonys nūdaļā, muna diriģiešonys skūlotoja beja Rota Salmiņa un tys vyss beja ... as nāatcerūs ... ostoņdesmit kurš tur, sastijs laikam beja, nāatcerūs, ostoņdesmitajūs godūs as tū darieju. A kurš tys gods Čudaram Ērikam jopoprosa, jys muns kursabīdrs, jys zina vysu( sāka smieties). As tīšam nāatcerūs, kurā laikā tys beja (grūti nopūšas).
M.Dz.: Kas bija jūsu specialitātes pedagogs, kā veidojās savstarpējā sadarbība?
G.I.: Nu jā. Muna specialitātes pedagoģe beja Rota Salmiņa, nu i muysim beja ļūti draudzeigys attīceibys. Eistiņeibā pēc vydysskūlys nu as nūzamociejūs arī divi godi Dricanu vydysskūlā, i patom as aizgoju iz muzykys vidusskūlu, tōpēc maņ beja īspieja saļeidzynot, kod muzykys vidusskūlā cilvāks beja uzskateits i tagod uzskota par persoņeibu. Jo tur ir ļūti daudz induviduālu dorbu i tys maņi tai ļūti uzrunoja. Nu i as nazynu, maņ ir tikai syltys atmiņis par Rotu i par koncertmeistari. Koncertmeistare man beja Svetlana Sergejeva. Nu un tai jauķi, kod nabeja Rotys, as strodoju tikai ar ar Svetlanu. Muisim jau lyka dūmot, ka mēs vysi esam leli moksliņīķi, i tai mās arī jutamies. Tikai pēc tam dzeivī saprotom, kas ir moksla i kurš ir moksliņīks, i kurš nav (iesmejas).
M.Dz.: Kādos kolektīvos darbojāties mūzikas vidusskolā un ārpus tās? Kādi skolas audzēkņi, pedagoģi bija kopā ar jums šajos kolektīvos?
G.I.: Nu skūlys kolektīvā tys beja kūris, kas munā laikā beja jauktais kūris un tī kūri, kas muisim jū piskatāja, Uldis Balodis munā laikā beja atbiļdeigs par vysu. Tod muisim beja arī kursa kūreits. Kotram kursam beja. Tymā laikā beja daudz audziekņu, i kotram kursam beja sovs kūreits. Tai saucamō kūra klase, un tos kūra klasis pīskatāja un vadāja taida skūlotoja Dreiblete, ļūti augstys klasis skūlotoja, kas zinoja gon perfekti latvīšu muzyku, gon pasauļis muzyku. Nu tai. Un otrpus skūlys as dorbojūs, dzīdoju pī Rotas Salmiņas jaundibinotajā korī „Ezerzeme”. Nu tei muna vysa leloko darbeiba. Un veļ otrpus skūlys mās spāļājam kōzys i baļļis (atceras par bijušo ar nelielie smiekliem). A kas ar maņi kūpā dorbojās? Ar maņi kūpā dorbojās tagat radio ēterā irā taida Dace Stalidzēna, kas radio ēterā, Radio 1. maņ līkās, nu vyspōr rādio salosa raidejumim mūzyku. Tod kūpā ar maņi dorbojās Ēriks Čudars, tagad zinomais arī muzykys koledžys pasnīdziejs. Kas vāļ nu tīm, vāļ beja Arturs Uškāns, kas voda kapellu „Laimes muzykanti”, slavens tagod, zinoms. Tod vāļ beja taids Ivars Šminiņš. Tys sovlaik uzastojās ar „Dziedošām ģimeņom” no Varakļōnim, jys tagat ir klavieru remonteitojs un veļ kaut kū jis dora, muzykys školā strodoj. Tod Agnese, tūreiz jei beja Ragale, tagadiejo Varakļānu muzykys skūlys laikam moceibu spāks, nu tai tys beja.
M.Dz.: Atsauciet atmiņā savus kursa biedrus, draugus un raksturojiet viņus kā audzēkņus mācību procesā un ārpus tā.
G.I.: Nu tū vysu varāja redzāt. Nu tī, kas beja poši apdovinotoķī, na vīnmār beja poši centeigokī. Nu ar tīm, kurim vysvairok draudzejūs, varu i vairok pastostāt. Pīmāram, tys ir Arturs Uškāns, tys ir muns kursa bīdrs, jam dīva dūta golva, breinišķeiga atmiņa. Jjis praktiski nivīnu, nivīnu (pasmejas) nikod nasādāja nivīnu muzykys literatūru. Vyss, kas beja runojoms i rokstoms, jam vīnkorši goja nu rūkys, jis vīnkorši napipivļāja sevi, nu tai tod, nu tikai pa mūzikai vairok. Tys pats Ēriks Čudars beja ļūti, ļūti strōdeigs. Caurim starpbreižim, cik as atcarūs, turāja kļiepī partitūru un diriģāja, un diriģāja, un diriģāja, un diriģāja. Nu tagat jis arī diriģej (pasmejas). Kas veļ taids? Vairok vai mozok mās visi centamās un darājām visu, lai tai biutu, jo muisim beja kauns nu to, ka kočkū nazynojam. Nu navarāja nazinot. Ja tu nōc uz stuņdi, tu esi ar pedogogu uz vīns. Tu vari vīnu reizi kaut kū nazinot, a ūtreiz ka atīsi, tys ir kauns. Pīaudzs cylvāks pret pīaugušu cilvāku. Nu tai. Nu as tai vairok niko nāatcerūs. As atcerūs, ka as kūpā ar taidu Andri Kravali, kas tagat zinoms prīsters Magdaļenys bazneicā Reigā, mas ar jū gojam klavīris spāļāt reitūs, vīni nu pirmajim. Tūreiz beja atslāgu saimņīca taida Duņečka, mās vīnmār centamīs tikt poši pirmī pi klasis. I beja arī tai, ka kādreiz arī muzykys školā nakšņojam. Mēs atstōjam tagadiejā skūlotoju ustobā, tod tei beja diriģiešonys klasa, lūgu vaļā, i kod vysi aizgoja, tod mās tī spāļājam klavīris un pēc tam nakšņojam. Un tod reitā spāļājam. Un tod izgojom orā nu muzykys školys i sagaidājam Duņečku, kas reitā atslādz durovys i otkol gojom spāļāt tajā pat klasā, kurā bejom pa nakti nāmušīs. Taids muisim beja... I par tū pošu Andri Kravaļi varu pascāt, jis beja kursu jaunoks par maņi. As tik atcerūs, ka jis beja vīns nu tīm, kas spāļāja kaut ķeidu, spāļāja tubu, i tei tuba beja.... Jys pizadaļāja tubistu konkursā, i spāļāja trompetis koncertu kaut kaidu uz tubys. Un īņāma Latvejā trešū vītu. A pats as pīzadaļiejūs visaidūs konkursūs. Utkina konkurss tūlaik beja, muisus vodoja. Kompozīcijas nūdaļu, kompozīciju vadēja tīm, kas vēliejās, taida Līga Liepiņa, tagat strodoj Valmierā. Nu un jei īlika pirmūs pamotus muziceišonā un kompozīcijas pamatus īlyka. Un tai, man jau ar tūreiz sanōca sarakstēt visaidus skaņdorbus, pīzadaļeitīs konkursūs un veiksmeiģi tū darāt. Zeļenovs, Zelenovs taids mōceja vokālū mokslu, nu, nu kas vaļ, ai, aizmiersu....
M.Dz.: Kādi vispārizglītojošo mācību priekšmetu skolotāji skolā strādāja laikā, kad mācījāties jūs? Raksturojiet arī viņus!
G.I.: Nu jā, toļok taida skūlotoja Rasnača beja, jei muisim mocēja latvīšu volūdu. Skūlotoja Rasnača maņ paleidzēja tik uz prīkšu, lai as varātu tikt muzikys akademejā. Īzastojūtīs nadreikstāja biut nivīns treiņīks uz diploma. Maņ sanoca trejņīks latvīšu volūdā. As atcerūs veļ tagat, ķei Rasnača veļ sacāja: ”Nu,Igauni, stāsies kaut kur?” „Dūmoju stotīs, tik nazinu, kai ar tū trejiņīku” Jei sacāja: ”Ja tu stāsies, tod īļikšu tev četriņīku.” Nu tai jei maņ īlika četriņīku, i as variēju stostīs akademejā. Tys maņ taids jauks i paļdis jai, ka jei tai paļeidzāja. Tod... Patika sports, sportā beja taids Pipčeņkovs, rasņinks onkuļeits, kas sacāja: ”Pēc sešim nadreikst āst, nadreikst dzart.” Darejom mas timā sportā, kū gribājam, tod, aa... Edvīns Dreiblants beja tys, kas mocāja arandžeišonu, jis beja ļūti gudrs i apdovinots cilvāks. I jis īlyka pyrmūs pamatus, kai vāga pareizi arandžēt kūri. Tū, kū jis īmocāja, patīseibā uz vysys dzeivis nūdarēja. Kas vaļ, nu laikam viss.
M.Dz.: Vai jūsu laikā pedagogiem vai audzēkņiem bija dotas iesaukas? Kādas un kāpēc?
G.I.: Nu, maņ tai ļīkās ka nabeja ņikas īpašs, tai it kai nabeja miusim īsauku. Nabej teišom nabej.( Izskatījās it kā vīlies, ka nebija).
M.Dz.: Kādas skolas dzīves tradīcijas glabā atmiņa? Vai jūsu kurss bija aktīvs skolas tradīciju veidošanā, uzturēšanā?
G.I.: Nu mes bejom lels kurss, skaļš, miusu laikā īsokās kapellys un beja tautys tradīceju puļceņš, skūlotoja Ōbuļeņa taida beja, kas mocāja gon muzykys literatūru gon tautys daiļradi vai tautiskū prīkšmetus un mās tī īpazinomās ar tīm latviskotom dzīvesziņu tradīcejom, keidys dzīsmys Mārteņūs, keidys Ļeigū un tai tolōk. Miusim beja arī kapela, mēs bejam pirmī, kas īsoka spēļōt kapelā, izveidojam kapelu pareizok sokūt. Nu taids miusu ieguldejums muzykys školā, pēc tam tei kapela ar tai pat beja. Nu nazinu, nu varbiut citys fakultatis ir vairok kaut kū ir īlikušis. Piutieji tī brauca pa bēreitem, varbiut jim tī kaut keida tradīceja beja, miusim tai īpaši daudz niko. Diriģājam... Dzīdojam...
M.Dz.: Kādas audzēkņu nerātnības bija raksturīgas jūsu laikā skolā (kopmītnēs, sabiedriskajos pasākumos (piemēram, rudens talkās, valsts svētkos, politinformācijā, audzēkņu sapulcēs, Jaunajā gadā, jauno audzēkņu iesvētīšanā u.c.)
G.I.: Oi, miusim beja, a vysai muzikys skūlai beja nu taida tizla, stulba tradīcija, kod mēs visi gōjom nu lelokojūs svātkūs,v ai tys beja pavasarī izlaidums vai rudiņī keidi sanōcīņi, mēs gōjom visūs lelokojūs svātkūs uz jevreju, židu kopi taidi beja, un mēs uz tīm židu kopim gojom, kurinojom ugunskuru i dzērem tī i lauzam žūgu. Nu tis tai, nav ar kū lepoties, bet beja.
M.Dz.: Kādas tradīcija bija raksturīgas radošajos kolektīvos, kuros darbojāties?
G.I.: Nu, muns kolektīvs, kurā as dorbojūs, pa lelam beja „Ezerzeme”. Tūreiz vadāja muna skūlotoja Rota Salmiņa un Vitolds Milašeivičš. Nu...Ļūti patika, ķei jī tī dorbojās, ļūti enerģiski un tur beja sova kūra tradiceja, gon jaunūs dzīdotojus pīņēme, gon disciplīna beja un mēs bejom taids jauns radūšs kolektīvs, kas vītējai tūreizejai padūmju varai, kas pilsātā dorbojās, ļūti traucājem dzeivot eistiņeibā ar sovu breivdūmošonu, skaļumu. Nu mēs bejom kei dadzs acī, bet mēs tur bejom un ļūti patyka tei vide, kur mās braucem. Vysur mās bejom lobokī. Vīns nu spilgtokajīm atmiņā braucīņim beja uz Pskovu, laikam tai beja. Uz Pskovu, kur mes braucem ar kūri, uzastōjamies. A voi tei beja Ļeņingrada? Ak Dīvs, zinu ka mēs braucem ilģi, un mes uzastojamies arī Muzykys akademejā. Jā, laikam tei beja Ļeņingrada, un miusim ļūti lobi rezultāti beja, ļ ūti daudz atsauksmis. Nu miusu kūra dzīdošonys manīre atčķeirōs nu slāviskos, nu taida eiropeiska. Tys beja taids spilgts atmiņā, porejīs, poši spāļājam kozys. Sovā laikā miusim beja direktors Belasovs, naļova tūs buržāziskūs instrumentus spēļēt, kas beja bungu komplekts, ģitāra, ērģeļis. Mēs atrodom īspiejis, kurā klubā spāļāt. Dricanūs spēļējam pa pīci rubļi, spēļējam pa mieņesi, navys pa nakti. Nu i tod, kod mas par tū, ka tmā klubeņā spēlējam, miusim Kušņers, kas beja kluba direktors, ļōva miusim uz kōzom ņimt kluba aparuturu. I tod mēs tai varājam spēļēt, i par kōzom varāja dabot pīcdesmit rubļi. Zynu, ka muna mōte šausminojās: „Kei var tai biut?” Jei kai gromatveds saņam kūdris timā fabrikā septeņdesmit, a as par nakti, students biudams, saņiemu pīcdesmit. I kafejneicā arī mas spēlējam, kas tagat ir itei makaronu kafejneica, kolnā pi tos teņ, pi Mārys, tūreiz tei saucās kafejneica „Rāzna”. Nu i tur, vot, Arturs Vuškāns spēļēja basu, Ivars Šmininš spēļēja bungys i as – akardeonu. I mās timā kafeiņeicā spāļājam vīnu vosoru, nu tys tai patika, garšeigys šņiceļis tī gatavoja, ļōva miusim paāst, i kaut kū varājam nūpeļņāt. Nazinu, kū vairs pascāt.
M.Dz.: Kā izveidojās dzīve pēc JIRMV beigšanas? Kur mācījāties, strādājat specialitātē vai esat pievērsies kādai citai nodarbei? Ja esata izvēlējies citu profesiju, vai tajā kāda loma ir arī mūzikai?
G.I.: Nu jā, as pēc tam īzastojūs Muzykys akademejā un īzastojūs klotīņā un vīnu godu nūzamocejūs, un beja jōīt armejā. Pēc tam vajadzāja tū visu pabeigt naklotīņā. Nu, kai naklotīņā, tai as i mōciejūs, i strodoju Gaigolovā kultūrys nomā. I vaļ blokus paralēli vacojūs Strūžanūs mōcieju desmit godi nu vītys muziku pēc tam Dricanūs mōcieju četri godi. Un pēc tam, kod pagōja apmāram četrpadsmit godi, nūstrodotā dorbā muzikys, saprotu, ka gribu kočkū i citu dzeivē padarēt. Jo as beju gan muzikys skūlotoju metodiskīs apvīneibys vadeitojs seši godi nu vītys, maņ beja visi īspejomi pulceņi, piutieju orķestri i veļ folklorys kūpys i ansambļi, i kūreiši beja. Vysu beju izmeiģinojs – i arandžejis rakstieju, i „Dzigā” tymā laikā vadēju kapelu. I tod as grybieju vīnkorši sōkt taisēt muzikys instrumentus, jo atejūt, pīmāram, uz tīm pošim Dricānim, tī muzykys instrumentu nabeja tik i daudzi. Miusim nabej metalafonu, a nu tai i soku tūs instrumentus pats garažā taisēt. I pēc tam beja joizavālās – vai jōpaļīk valsts dorbā, vai jōsōk pošam kaut kū darēt i peļņāt pošam. Tai tagat man ir sova instrumentu ražūtne. As ražoju visus īspiejamūs tautiskūs instrumentus, izņamūt akardeanus i garmoškys. Bet visys Latvejā zinamōs tautiskōs bungys praktiski ir maņa ražotys, ceitari, cimbalys: vysaidi svilpaunīki, i daudz visaidu metalafonu, i ksilafonu. I tai ts ir aizgojs. Bet bez muzykys, prūtams, ņikō. Muzyka, as skaitu, ir vīns nu tīm prīkšmetim, kas cylvākam paļeidz atteistēt iztēļi, radūšū dūmošonu. Pat nāapdovinots cilvāks, dorbojotīs ar muziku, jis kļiust apķiereigōks un izgleitōtōks i inteļigentōks. Nu tai i itei mūzika, iztēļe man paļeidzēja arī daudzys ļītys apgivt, tū kū as nabeju lasiejs, dariejs. Maņ beja jōizatāloj, jōīzadūmoj, jōparedz desmit gōjīņi uz prīkšu, kai spieļejūt, pīņimsim, jebkuru instrumentu, tev jōredz desmit gōjīņi uz prīkšu, lai tu saprostu, kai skaņies. Viss kļuva īspiejoms, viss kū arī gribieju, tū doru. Vot, arī tagat čupa akardeonu, garmoškys – ir jōpabeidz da Ļeigū, lai var gūdeigi sagaidēt svātkus, i tod otkol varēs rudiņi gaidēt. Nu tai maņ i daudz kas ira: mūzika, mūzikas instrumentu remonteišona ari taipat atteistās, arī mūzikas instrumentu muzejs man irā. Tod as arī asmu attīstiejs arī visaidu muziceišonu, kur kotrys duraks ( āk smieties) kļiust par gudriņīku mūzikā ar visaidom sagateveitom. A muzykys kursus arī uzreiz daudz jovoda. Mōcu spālēt kūkļis, garmoškys, spāļēt cimbalys. Nu, tai vyss, kas maņ ar muzyku saistāts, pateicūtīs tam, tū as arī doru. Pateicūtīs mūzikai, man vyss nūteik ap mūzikai, tys zinamā mārā dīzgon vīnpusieji, bet stōstus par muzyku as vairs nalosu, jū as sovā laikā izlasieju praktiski vysu. Vysus dzeivis stōstus par Mocartu, par Bethovenu, par Bahu (iesmejas), i tai toļok. I vyss, kas beja vajadzeigs školā. As varieju stōstēt par vinū komponistu vasalu stuņdi i izavēļētīs bārnam tū, kas jam visvairōk jōzina, vairōk intarasātu. Vai tas biutu Paganini, vai tas biutu Mocarts. Nu tai (nopūšas).
M.Dz.: Kur jūs dzīvojat vai jums ir ģimene?
G.I.: Maņ ir ģimine. I as dzeivoju Gaigalovā. Un sovu sīvu as arī nūskatieju Muzikys akademejā. A... muna sīva ir Rasma, kas arī mōca muzyku. Vysu miužu mōca Gaigalovas skūlā. I tai arī kūpā asam spieļiejuši kapelā „Dziga”, gon vysos muzikālōs aktivitātēs, i tagat veļ arvīn speļejom balleitīs, asam izdavuši kūpeigi daudzus tautasdzīsmu krōjumus ar latgalīšu meļdeņim. Nu.. nu tai, spieļejom baļlis veļ ar vīn, muzicejom kūpā i ar ģimeni uzastōjamīs daudzi. Sovulaik mas pīzadaļējamīs „Dzīdošū ģimeņu ” šovā, i pateicūtīs šovam, jau daudzus godus braucam, ja ir īspieja, spieļejom. Nu tai.
M.Dz.: Vai uzturat sakarus ar skolu, kādu no pedagogiem vai kursa biedriem?
G.I.: Nu vot, patīseibā ar vysim, ar kurim lielokā vai mozokā mārā man ir bejusa dareišona, ar vysim sadzeivojam, kas ir muņiejiem ar diriģēšonu kas saistieti. Tik, cik sateiku, tū pošu Ēriku Čudaru. Uškāns Artūrs, daudzi ir pakļeiduši i nav sastūpami. Daudzi ir Reigā, daži muni kursa bīdri ir aizbraukuši uz sovu pusi. Tī vysi ap Gulbeņi dzeivoj, tur gon spieļiej i uztur muzykālū darbeibu. Nu tai... ir pateikami, tu aizbrauc uz radio interviju, i tu sateic tī pīmāram sovu klasisbīdreņi, ar kuru tu kūpā mocejīs muyikys školā, jauķi... Nu, tu pabrauc uz citu pusi, Bolvu golu, i satīc, ar kū esi kūpā mociejīs. Nu nazinu, kū pascāt vairs. Kod tī godi nok klotin, tod tū sovu kursa biušonu mas eistiņeibā natik daudz vairs uzverom. Eistiņeibā viss tys laiks, kad tu esi mociejīs, tu jūs redzi, tūs cilvākus ap sevi, kas ir pirmijs, ūtrīij vai trešijs kurss, vinōlga keids kurss, tod jūs kai vīnu kūpumu arī atcerīs. Nu, pīņimsim, taids Ilmārs Dzenis. Jis mocejōs divi godi... jis beja caturtā kursā, a as pirmā. I tān atcerūs, jis mocejōs mežragu un arī beidze dreižok. Vot i poša Anda Cīruļe, kas tagad ir Ļipska, nu jei arī mōcejōs, jei beja divi treis godi vacōka, beja. Nu pēc godim mas asom vīna goda, bet jei mocejōs, tai sanōce. Nu i as jūs uztveru kei sovus laika bīdrus. Nu, pīņimsim, man beja taids laiks, kod as beju Saeimā, un tajos parādēs pi Breiveibys pīmenekla, vai sagaideišonys ļidūstā vai vel kočkur, kur brauca kočkeidys prominantis, i as redzieju, ka tī spieļej muns muzykys skūlis kolēģis Ilmārs Dzenis, i beja prīks sazasveicinōt ar jū. Nu i tai lela praktiski daļa ar kolēģim, ar kurim asom nāmušīs, kas ir pēc maņa beiguši.
M.Dz.: Ko gribētu novēlēt JIMV pašreizējiem pedagogiem un audzēkņiem?
G.I. Nu optimismu, dzeivisprīku, un tis ir eistiņeibā, kai mes tū dzeivi uztverom ir arī vissvareigokijs, lai mās tū uztverom, dzeivi. Ka glāze ir gandrīz pilna, nevis glāze ir pustukša. Tai lai mās tū dzeivi uztverom, ka tei dzeive ir tagat i tiuļeit, tod ir vyss pareizi. Navys ar tū, kas beja, vai ar tū, kas bius. Panōkumu lai vairok dzeivē, i pozitīvisma.
M.Dz.: Paldies!


c: text/html

text:
Lītuošonys nūsacejumi
Portala lakuga.lv lītuošonys nūsacejumi.
1. Lītuošonys nūsacejumi
1.1. “Latgalīšu kulturys ziņu portalu lakuga.lv” (saeisynuotai: portals lakuga.lv) uztur bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”.
1.2. Par portala lakuga.lv lītuotuoju skaitoma sevkura fiziska ci juridiska persona, kas izmontoj lakuga.lv saturu, tymā skaitā īsyuta saturu. Lītuošonys nūsacejumi ir saistūši sevkuram lītuotuojam, lakuga.lv redakcejai ir tīseibys tūs maineit piec sovu īskotu: izmainis stuojās spākā piec tūs publiskuošonys lakuga.lv.
1.3. Lakuga.lv saturs lītuotuojim ir pīejams bez moksys.
2. Komeņtiešonys nūsacejumi
2.1. Portals lakuga.lv atbolsta inteligentu i jāgpylnu diskusejis kulturu.
2.2. Rokstūt komentarus, portals lakuga.lv aicynoj īvāruot sovstarpeju cīnu, pīkluojeibu i izavaireit nu komentaru, kas veicynuotu cytu komentaru autoru naidu, gūda i cīna aizskaršonu.
2.3. Portals lakuga.lv patur tīseibys dzēst komentarus, kas:
aizskar personys gūdu i cīnu;
satur rupus vuordus;
kurynoj naidu i/ci aicynoj iz agresivu reiceibu;
reklamej cytus teimekļa resursus saišu formā.
Īvītojūt komentaru, tuo autors atzeist, ka pīkreit portala lakuga.lv lītuošonys i komeņtiešonys nūsacejumim i naizvierzej preteņzejis par komentara satura dziesšonu.
3. Rokstu īsnīgšona
3.1. Autorim roksti juoīsnādz latgalīšu rokstu volūdā, īvārojūt 2007. godā Tīslītu ministrejis apstyprynuotūs Latgalīšu raksteibys nūsacejumus (pīeimami likumi.lv).
3.2. Portala lakuga.lv redakceja, napaskaidrojūt īmesli, var atsaceit autoram roksta publiciešonu.
3.3. Portala lakuga.lv redakceja patur tīseibys lyugt autoram veikt izmainis rokstā ci tuos veikt pošai, saskaņojūt ar autoru. Autoram atsasokūt akceptēt izmainis, portala lakuga.lv redakceja patur tīseibys atsaceit roksta publiciešonu.
3.4. Portala lakuga.lv redakceja patur tīseibys piec sovu īskotu izavēlēt publicejamam rokstam pīvīnuotū vizualū materialu.
3.5. Rokata autora redzīņs var nasakrist ar portala lakuga.lv redakcejis i portala eipašnīka bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” redzīni.
4. Autortīseibys
4.1. Portala lakuga.lv saturs ir aizsorguots ar Latvejis Republikys Autortīseibu lykumu. Vysys publikacejis ir bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” eipašums.
4.2. Sevkura portalā lakuga.lv publicātūs materialu kopiešona, modificiešona i piļneiga ci daleja publiskuošona ir aizlīgta bez LaKuGys redakcejis rakstiskys atļuovis. Itei praseiba naatsatīc iz interneta olūtim, kuri īvītoj saiti iz LaKuGys publikaceju.
Interneta medeja “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” etikys kodekss
Preambula:
“Latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv” (iz prīšku: portals lakuga.lv) eipašnīks ir bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”.
Portalā lakuga.lv saturs teik publicāts tikai latgalīšu rokstu volūdā. Portala saturs paruoda latgaliskuos kulturys aktualitatis i Latgolys kulturys procesus myusu dīnuos i senatnē. Vīnlaikus portals ir platforma Latgolys kulturys jaunradis procesā radeitūs vierteibu tuoluokai izplateišonai, snādzūt īspieju literatim, muzikim i cytom rodūšom personom īpazeistynuot sabīdreibu ar sovu daiļradi.
Žurnalisti i portala satura radeišonā īsaisteitī uorštata autori puorstuov portala lakuga.lv skaiteituoju interesis, nūdrūsynojūt tīseibys i īspiejis giut patīsu eistineibys atspīgeļuojumu par jūs interesejūšom nūtikšonom.
Žurnalista aizdavumi i pīnuokumi:
- snēgt sabīdreibai patīsu i puorbaudeitu informaceju, informejūt i izgleitojūt skaiteituojus, šaubu gadīnī konsultejūtīs ar redaktoru;
- izaturēt kritiski pret sevkuru reiceibā nūnuokušū informaceju, par potencialu interešu konfliktu nakavejūt informēt redaktoru;
- faktus atspīgeļuot objektivi, precizi i bez maldynuošonys;
- nūdrūsynuot redzīņu daudzveideibu; ari gadīņūs, kod pošam redzīni ruodīs napījamami;
- žurnalists ir tīseigs atsasaceit nu satura veiduošonys, ka tys ir pretrunā juo puorlīceibai voi uzskotim;
- pyrma informacejis izzynuošonys žurnalists ar sevi īpazeistynoj, nūsaucūt vuordu, pavuordi, puorstuovātū medeju;
- pyrma fotografejis uzjimšonys, audio īroksta, video īroksta veikšonys žurnalists sajam intervejamuos personys atļuovi informacejis tuoluokai izmontuošonai žurnalista dorbā. Uorpus žurnalistikys dorba dabuotuo informaceja nav izmontojama;
- klaidaini snāgtys informacejis gadīnī tei juoloboj voi juoatsauc, napīcīšameibys gadīnī juoatsavainoj;
- žurnalistam ir juoapsazynoj i juocīnej Latgolys regiona etniskuo, religiskuo i kulturys daudzveideiba, napīļaunūt stereotipu i aizsprīdumu asameibu sovā dorbā;
- žurnalists nadreikst ījimt omotu politiskā partejā voi kandidēt vieliešonuos;
- žurnalista sagataveitais saturs nadreikst byut plagiats.
Informacejis olūts:
- žurnalists nadreikst atkluot informacejis olūtu bez tuo pīkrisšonys;
- žurnalistam ir juopuorbauda olūta snāgtuo informaceja.
Dorba naatkareiba:
- portals lakuga.lv ir redakcionali naatkareigs i napasakļaun cytu organizaceju i kūpīnu interesem i ītekmei.
Kodeksa īvāruošona:
- par etiskys praksis kodeksa īvāruošonu atbiļdeigs ir portala lakuga.lv redaktors, žurnalisti i uorštata autori.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Kas ir “Vuolyudzāni”Skotuvis runys konkurss, kurā var pīsadaleit gon pyrmsškolys vacuma bārni, gon 1.–12. klašu školāni, gon studenti.
Konkursa mierkis:
- styprynuot nacionalū identitati, veidojūt izpratni par latgalīšu autoru vuorda muokslu, latgaliski raksteita teksta vierteibu, izteiksmeibu;
- atteisteit školānu skotuvis runys meistareibu, emocionalitati, ceļt runys kulturu;
- izkūpt latgalīšu rokstu volūdu.
“Vuolyudzānūs” ir jau pīsadaliejuši 1327 daleibnīki.
Konkursa viertiešonys komisejā parosti tyka īsaisteiti dzejnīki (Ontons Kūkuojs, Ontons Slišāns, Raibīs, Līpdruvīte, Anna Rancāne), rakstnīki ( Laima Muktupāvela, Anta Rugāte), muziki (Guntis Rasims, Arnis Slobožaņins, Juris Vucāns, Ingars Gusāns), aktīri, režisori (Kristaps Rasims, Māra Zaļaiskalns), Juris Viļums i.c.
Kristiāns Dzalbs
Dailrunuotuoju konkursa „Vuolyudzāni 2021“ uzvarātuojs 1.–4.klašu grupā. Školuotuojs Valentīna Geka
Agate Opincāne
Dailrunuotuoju konkursa „Vuolyudzāni 2021“ uzvarātuoja 5.–9.klašu grupā. Školuotuojs Gunta Kopeika
Kaspars Stolipins
Dailrunuotuoju konkursa „Vuolyudzāni 2021“ uzvarātuojs 10.–12. klašu grupā. Školuotuojs Inta Miņina
1.v. – Elīna Peipiņa(Rēzeknes 5. v-šk.)
1.v. – Kaspars Vistopols
(Tukuma E.Birznieka - Upīša 1.p-šk.)
1.v. – Ralfs Bilinskis
(Rēzeknes Vaļsts 1.gimn.)


text:
Iņdeja
Iņdejis Republika (भारत गणराज्य, Bhārat Gaṇarājya) — vaļsteiba Dīnavydazejā. Tei irā septeituo leluokuo vaļsteiba piec geografiskuo pluota, ūtruo leluokuo vaļsteiba piec dzeivuotuoju skaita, i vysapdzeivuotuokuo demokrateja pasauļā. Rūbežojās ar Iņdejis okeānu dīnavydūs, Arābejis jiuru dīnavydvokorūs, i Bengālejis Leici dīnavydreitūs, tur rūbežu ar Pakistānu reitūs, Butānu, Kinys Tautys Republiku i Napālu pūstumvokorūs, i Bangladešu i Birmu reitūs. Iņdejis okeānā Iņdejis tyvumā atsarūn Šrilanka i Maļdivys, pi tam Iņdejis Aņdamani i Nikobaru solom irā jiurys rūbeža ar Taizemi i Indonēzeju.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Senuos Indys Īlejis Civilizācejis muojvīta i viesturisku tirdznīceibys ceļu i plotu impiereju regions, Iņdejis subkontinents cīši lelu sovys viesturys daļu bejis saisteits ar sovu komercialū i kulturālū boguoteibu. Četrys nu pasauļa leluokojom reliģejom: Hinduisms, Budisms, Džainisms i Sikhisms, aizasuokušuos ite, cikom Zoroastriuonisms, Kristīteiba i Islams īsarodušuos myusu ērys pyrmā godu tyukstūšā, pīpaleidzūt regiona kulturys dažuodeibai. Koč jū nu 18 godu symta pamozom aneksieja i administrieja Britu Ostiņdejis Kompaneja i nu 19 godu symta vyda tīši puorvaļdeja Lelbritaneja, 1949 godā Iņdeja kļiva par napuorvaļdeitu vaļsteibu, piec Mahatmys Gandeja vadeituos bezvarmuoceibys kusteibys.
Iņdejis ekonomika irā deveituo leluokuo ekonomika pasauļā piec nominaluo ĪKP i caturtuo leluokuo piec īsapirkšonuos spiejom. Suokūtīs tierga ekonomiskom reformom 1991 godā, Iņdeja irā padareita par vīnu nu mudruok augūšom ekonomikom pasauļā, jei uzskoteita par napaseņ industriaļizātu vaļsteibu, tok jei vēļ aizvīn irā lelys pynaklys ar veseleibys apryupi, korupceju i raksteitnamuociešonu. Kai kūdūlīrūču vaļsteibai i reģionālai lelvarai, Iņdejai irā trešuo leluokuo armeja pasauļā i tei irā dasmytuo pasauļā piec militārim izdavumim.


text:
Albumā “Ašņa Dasys” īkļautys 10 dzīsmis. Kai soka poši apvīneibys dalinīki – vysys dzīsmis ir par mīlesteibu, koč i lirikā pasaruoda taidys temys kai religeja, regionaluo ekonomika, emigraceja, nacionalais romantisms i cytys. “Kapļi” ir poetiskuo roka apvīneiba, kura nasabeist lītys saukt eistajā vuordā. Taišni saukt, na dzīduot, partū ka solists prīšknasumūs tai ari vaira runoj, na dzīd. “Kapļi” ir lepni, ka var pīruodeit – pat taidā Dīva aizmierstā Latgolys styurī kai Buozovā var tapt kvalitativa muzyka i īroksti.
NOMINANTI:
Grupa “Gandreiž 10nīkā” ar koncertdarbeibu
Projekts “Jezups i Muosys” ar koncertdarbeibu


text:
info LgSC 04.03.2009.
Vasali!
Nu suokuma cīši lels paļdis LgSC bīdrim par izruodeitū uzticeibu, atbolstu i motivaceju sasadorbuot sovā storpā, pījemūt svareigus lāmumus – kai kasdīnys dorbā, tai ari kūpsapuļcē!
Ka kaids publiski soka, ka jam ir kauns par LgSC, partū ka organizaceja nav izdariejuse tuo voi ituo, tod es tikpat publiski varu atbiļdēt – maņ ir lapnums par LgSC, partū ka myusu organizaceja nav “kuldys bīdreiba” i nav vīna, pīcu i ni desmit cylvāku apvīneiba, kai ari bīdreibā ir gona cylvāku, kas ir aktivi, dūmojūši, gotovi paust i aizstuovēt sovu vīdūkli, pīsadaleit kūpeigu projektu realizacejā i sasadorbuot, īsasaisteit NVO darbeibā i byut aktivi lūcekli pilsūniskajā sabīdreibā.
Kotram ir tīseibys pošam pījimt sovus lāmumus, tok ari pīnuokums atbiļdēt par jim i saskaņuot jūs ar cytu īsaisteitūs cylvāku grybu i lāmumim.
1) Dati par laika periodu 2008. goda 24. maja leidz 2009. goda 28. februaram
LgSC ir īsastuojuši 9 jauni bīdri.
5 bīdri ir izslāgti nu LgSC.
Ir realizeiti vairuoki leli projekti: koncertu sereja “Taiseits Latgolā”, LgSC regionalūs biroju izveide Daugovpilī, Reigā i Rēzeknē i finansiejuma pīsaiste jūs uzturiešonai, jaunīšu seminars “Atzolys”, sātyslopa Lakuga.lv, myusdīnu dzejis antologeja “Susātivs”, Dzejis dīnu disks “Inflatio Poesis “, kai ari izdareiti cyti dorbi: Latgolys školom izplateiti LgSC izdūtī myusdīnu latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumi, Latgolys školom i bibliotekom izplateita gruomota “Susātivs”, sadarbeibā ar Rakstnīku savīneibu dzejis disks izplateits vysā Latvejā, organizeita Sanūs omotu škola Berkenelē sadarbeibā ar Daugovpiļs rajona padūmi i Minskys studentu etnografiskū bīdreibu, Rēzeknē pījimti gosti nu Sibira latgalīšu, nūtykuši koncerti i pasuokumi Daugovpilī i Reigā, Sibirī organizeita Zīmys škola, organizeitys “Susātiva” prezentacejis ar autorim Reigā i Rēzeknē i daudz kas cyts.
Kūpumā bīdreiba ir dorbuojusēs veiksmeigai i projektu realizacejā ir pīsadaliejs daudz juos bīdru.
2) LgSC i pikets pi NRTVP
Piec informacejis sajimšonys par LgSC kūpsapuļcis prīškvokorā paradzātū piketu vaļde napījēme vīnnūzeimeigu lāmumu i aicynuoja bīdrus izsaceit sovu vīdūkli, kab izzynuotu jūs redziejumu i varātu reikuotīs saskaņā ar jūs grybu.
Nūsaceitajā termeņā tyka sajimts puorsteidzūši daudz atbiļžu, kas gondreiž atbylst 50 % nu bīdreibys bīdru skaita.
Tys pīruoda, ka bīdreibā dorbojās aktivi cylvāki, kam ir interese par latgalīšu volūdys i latgaliskuos kulturys pastuoveišonu i kas ir gotovi izsaceit sovu vīdūkli i pamatuot jū.
Prīca, ka bīdri atbolsta bīdreibys vaļdis lāmumus i sekmej juos darbeibu.
Viestulēs paustais redziejīņs tyka īkļauts presis relizē, kas LgSC vuordā tyka izsyuteita 27.2. nu reita.
Relīzis teksts, par pīmāru, ite.
Informaceja par nūtykumim apkūpuota ite.
3) 2009. goda 27. februarī nūtyka vaļdis sēde.
Svareiguokī pījimtī lāmumi:
– pījimts goda puorskots par 2008. finansu godu;
– bīdreibā pījimts 1 jauns bīdrs;
– 5 LgSC bīdri ir izslāgti saskaņā ar statutim – bīdra saisteibu pret bīdreibu napiļdeišona ci napīnuoceiga piļdeišona.
4) 2009. goda 28. februarī nūtyka LgSC kūpsapuļce.
Svareiguokī pījimtī lāmumi:
– pījimts goda puorskots par 2008. finansu godu;
– īvālāta vaļde: Elmārs Ciganovičs (LKA bakalaura studejis), Muora Mortuzāne (Mg. philol.), Linda Orole (LU balaura studejis), Ilze Sperga (Dr. philol.), Kristīne Zute (LU bakalaura studejis);
– īvālāts revidents Arvis Soldāns.
Bīdra naudys lelums nav maineits.
5) 2009. goda 3. martā nūtyka vaļdis sēde.
Svareiguokī pījimtī lāmumi:
– īvālāta vaļdis prīšksādātuoja Ilze Sperga;
– īvālāta vaļdis prīšksādātuojis vītneica Muora Mortuzāne;
– vaļdis lūcekli vīnuojuos par pīnuokumu sadali.
6) LgSC informaceja škārsteiklā.
Kab mudruok i precizuok izplateitu informaceju bīdrim i vysai sabīdreibai, vaira juolītoj škārsteikls.
Teiklā eksistej oficialuo LgSC sadaļa sātyslopā www.lakuga.lv – lgsc.latgale.lv – ziņom. rokstim i informacejai.
Ari pošā Lakugā bīdrim juoroksta vaira rokstu par vysaidom temom i juoaicynoj īsyuteit informaceju par latgaliskajim pasuokumim nu cytu cylvāku, organizaceju, pošvaļdeibu instituceju.
Eposts ziņu īsyuteišonai lakuga@latgale.lv (Lakugys redaktors Jurs Viļums, korektore Muora Mortuzāne).
Paraleli ir sataiseits LgSC dīnroksts (blogs) skreine.wordpress.com – ikdīnišķom ziņom, kas na kotru reizi ir roksta voi viestulis vārtys (informaceju līk Ilze Sperga, Marita Papiņa i Muora Mortuzāne).
Tys laikam vyss.
Lai daudz spāka i prīcys struoduot i byut!
Lai gona trokuma apsajimt jaunus dorbus i pruoteiguma pabeigt īsuoktūs!
—
Ar cīnu –
Ilze Sperga,
LgSC vaļdis prīšksādātuoja


text:
Tulks no Jidišs latviešu valodā
Bezmaksas jidišs valodas latviešu valodā online tulks, lai tulkotu atsevišķus vārdus, frāzes un īsus tekstus. Lai tulkotu no jidišs latviešu valodā, augšējā logā iekopējiet jidišs tekstu. Jūsu teksts tiks nokopēts logā zemā un iztulkots pēc tam, kad nospiedīsiet pogu "Tulkot".
Skatīt arī: Latviešu-Albāņu tulks, Latviešu-Amharu tulks, Latviešu-Armēņu tulks, Latviešu-Azerbaidžāņu tulks, Latviešu-Baltkrievu tulks, Latviešu-Basku tulks, Latviešu-Bengāļu tulks, Latviešu-Birmiešu tulks, Latviešu-Bosniešu tulks, Latviešu-Čičeva tulks, Latviešu-Jidišs tulks, Latviešu-Esperanto tulks, Latviešu-Frīzu tulks, Latviešu-Galisiešu tulks, Latviešu-Gruzīnu tulks, Latviešu-Gudžaratu tulks, Latviešu-Hausu tulks, Latviešu-Havajiešu tulks, Latviešu-Hmongu tulks, Latviešu-Igbo tulks, Latviešu-Īru tulks, Latviešu-Īslandiešu tulks, Latviešu-Javiešu tulks, Latviešu-Jorubiešu tulks, Latviešu-Kannada tulks, Latviešu-Kazahu tulks, Latviešu-Khmeru tulks, Latviešu-Khosu tulks, Latviešu-Kirgīzu tulks, Latviešu-Korsikāņu tulks, Latviešu-Kurdu tulks, Latviešu-Laosiešu tulks, Latviešu-Latīņu tulks, Latviešu-Luksemburgiešu tulks, Latviešu-Maķedoniešu tulks, Latviešu-Malajalamiešu tulks, Latviešu-Maori tulks, Latviešu-Maratu tulks, Latviešu-Mongoļu tulks, Latviešu-Nepāliešu tulks, Latviešu-Pandžabu tulks, Latviešu-Puštu tulks, Latviešu-Samoāņu tulks, Latviešu-Sebuāņu tulks, Latviešu-Sesoto tulks, Latviešu-Sindžu tulks, Latviešu-Singāļu tulks, Latviešu-Skotu tulks, Latviešu-Somāļu tulks, Latviešu-Sundaniešu tulks, Latviešu-Svahilu tulks, Latviešu-Šona tulks, Latviešu-Tadžiku tulks, Latviešu-Tamilu tulks, Latviešu-Telugu tulks, Latviešu-Uzbeku tulks, Latviešu-Zulu tulks


text:
- Detaļas
-
30. oktobrī opola jubileja palīk Bonifacejam Briškam – publicistam i rakstnīkam, kurs sovā dzeivī struoduojs vysaidus dorbus – bejs školuotuojs i puorziņs školā, struodojs iz teiruma i byuvnīceibā, bejs apkūpiejs, agronoms, bibliotekars i elektriks…
- Detaļas
-
Oktobrī atceramēs pošaizlīdzeigū jaunuotnis audzynuotuoju i rakstneicu Naaizmierstuli. Sovys vīnkuoršuos, kotram saprūtamuos volūdys dieļ jei tyka saukta par tautys rakstneicu. Auguse ticeigā saimī, R. Tabine ari sovus audzynojamūs i vysu tautu mudynuoja mīļuot Dīvu, Dzimtini i cylvākus sev apleik.
Lasīt tālāk: Naaizmierstule (Rozālija Tabine). 29.10.1890. – 17.03.1965.
- Detaļas
-
5. junī 85. dzimšonys dīnu sviņ dramaturgs i teatra darbinīks, Andryva Jūrdža fonda laureats Arturs Rubenis. 30 dorba godus jis nūstruoduojs bibliotekā, dorbuojīs ari kai pedagogs, teatra spieliešonā īsaistūt jaunuotni i vuicūt tai izpratni par teatra muokslu.
Lasīt tālāk: Arturs Rubenis. 1927. Dramaturgs, teatra darbinīks, bibliotekars
- Detaļas
-
Pyrms 120 godim 21. julī dzims latgalīšu dzejnīks Seimaņs Putāns, kura pyurā ir vairuoki simti dzejūļu, kas paraksteiti ar vairuokim desmitim vysaidu pseidonimu. Koč juo dorbūs i natryukst naveikleibys, naizkūptu formu i solkonuma, dzejnīkam ir pīmits talants i juo daiļradis suokumā saraksteituo dzeja atzeita par saistūšu i aizkustynuojumu raisūšu, tauta ar atzineibu pījāmuse i labi saprotuse dzejūļus par naizgleituotūs i nabadzeigūs ļaužu vuorgim.
- Detaļas
-
Pyrms 100 godim 1. junī dzims literaturviesturnīks, kulturviesturnīks, volūdnīks i publicists Miķeļs Bukšs.


text:
Uorzemnīkus aicynoj dasasaceit latgalīšu volūdys kursim
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
“Valodu māja” organizej pyrmūs tīšsaistis latgalīšu volūdys kursus īsuocejim bez latvīšu volūdys zynuošonu. Kursūs izmontuotī materiali piečuok byus kai pamats latgalīšu volūdys vuiceibu gruomotys izdūšonai, kurā latgalīšu volūdu varēs vuiceitīs cylvāki ar prīškzynuošonom latvīšu, krīvu voi angļu volūdā.
Kursus vadeis latgalīšu volūdys entuziaste i vairuoku latgaliskūs projektu vadeituoja, kai ari īprīškejuo lakuga.lv redaktore Vineta Vilcāne. “Pādejūs godus asu veļtejuse daudz pyuļu latgalīšu volūdys i kulturys populariziešonai na tikai Latvejā, bet ari storptautyskā leiminī. Tys ir ļuovs daudz lobuok apjaust latgalīšu volūdys situacejis plusus i minusus, ari tū, kai volūdys situaceju varātu uzlobuot. Maņ ruodīs svareigi latgalīšu kūpīnai paruodeit, ka par latgaliskū interesejās ari nu uorys, tys ceļ volūdys prestižu pošu acīs, sovutīs puorejai sabīdreibai atguodynoj – latgaliskais ir vierteiba,” stuosta Vineta.
Vineta skaidroj, ka pīkrytuse vadeit kursus, kab varātu popularizēt latgalīšu volūdu. “Vuiceit latgalīšu volūdu uorzemnīkim ir vīns nu veidu, ka latgaliskū nest pasaulī, partū atsasauču “Volūdu sātys” aicynuojumam. Vuiceišona maņ pošai byus lels pīdzeivuojums i ari puorbaudejums. Nūdarbeibu saturs atbiļss volūdu prasmis A1 leimiņam, tī byus poši pamati. Lels uzsvors byus iz runuošonu, tai, lai īvuicātais nūdarātu kasdīnys saziņā.”
Kursu idejis radeituojs Snorre Karkonens-Svensons pībylst: “Kursus reikojam, deļtam ka gribim aprobēt latgalīšu volūdys vuiceibu gruomotu, ari lai popularizātu latgalīšu volūdu uorpus Latvejis rūbežu. Gribim izmontuot sovys zynuošonys i pīredzi volūdu vuiceišonys jūmā, lai izstruoduotu myusdīneigus, interesantus i nūdereigus latgalīšu volūdys viuceibu materialus ari mierkauditorejom, kurom agruok nav bejs nu kuo vuiceitīs. Latgalīšu volūdai vēļ nav tuo statusa, kas tai pīsanuoktu Latvejā. Popularizejūt jū uorzemēs, gribim na viņ sekmēt volūdys storptautyskū atpazeistameibu, bet ari tū, ka cylvāki, kam latgalīšu volūda ir dzymtuo, vaira ar sovu volūdu lapnuotūs i poši plašuok jū lītuotu.”
Dalinīku skaits ir īrūbežuots, grybātuojim juodasasoka leidz 20. oktobram, rokstūt ziņu iz info@valodumaja.lv.
Vaira par kursim var skaiteit ITE.


text:
Ešerīs
Ešerīs (luotīnėškā: Perca fluviatilis, onglėškā: Perch, vuokīškā: Flussbarsch) īr žovės, katra prėgol ešerėniu žovū (Percidae) šeimā.
Anuo kūns īr lėgė 50 cm ėlgoma, aukštos, kopruots, apaugės kėitās žvīnās. Nogara tomsē žalsva īr. Šuonā žalsvā gelsvė so 5-9 tomsēs īstrėžās brūkšnēs. Skėlvis balts. Pelekā („ešerē“) nuognē skodrā.
Lietovuo ešerīs īr tonkė žovis, gīven prieskūs ondenīs. Paprastā ešerē pagaunamė 15-18 cm ėlgoma, 70-500 g sonkoma.
Nūruodas[taisītė | taisītė straipsnė wiki teksta]
- zvejosvetaine.lt / Ešerys
- žūklė.lt / Ešerys (Perca fluviatilis)
- gowild.lt / Ešerys


text:
Ludzys igauņu ābece elektroniski niu daīmama kotram
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Pyrma goda tapušuos gruomotys “Ludzas igauņu valodas ābece” elektroniskuo verseja niu ir publiski i bezmoksys daīmama sevkuram grybātuojam, sovā “Instagram” kontā paziņuojs gruomotys autors i Latvejis Universitatis Lībīšu instituta pietnīks Uldis Balodis.
Golvonais īmeslis gruomotys elektroniskuos versejis pataiseišonai par publisku ir daleitīs ar informaceju par Ludzys igaunim, jūs volūdu i montuojumu. “Gruomota cītūs vuokūs nūdrūsynoj pīeju itai informacejai Latvejis bibliotekuos, kai ari atseviškim interesentim i Ludzys igauņu piectečim. Ābecis breivi daīmamuo elektroniskuo verseja var izaplateit vēl plašuok i, carams, padareis ituos zynuošonys i informaceju vīgluok daīmamu daudz plašuokam skaiteituoju lūkam,” skaidroj Uldis.
Igauņu ābecē īkļauti na tikai alfabeta burti ar vysaidim pīmārim, bet ari īvods Ludzys igauņu viesturē, fotografejis, dzeivuos runys pīmāri, gramatikys aproksts, latvīšu-Ludzys igauņu-latgalīšu vuordineica, kai ari vysaidys dereigys frāzis.
“Ludzys igauni ir svareiga daļa nu Ludzys, Latgolys i vysys Latvejis i latvīšu montuojuma – grybu, lai muna ābece paleidzātu uzturēt atmiņu par itū montuojumu,” komentej ābecis autors.
Ābece daīmama ITE.
Vaira par pošu ābeci var skaiteit ITE.


text:
Apvīneibys “Latgalīšu reps” video “Skots pa lūgu”. Tys filmāts Latvejis vacuokajā piļsātā Ludzā i teik dasaceits kai pyrmais īskots apvīneibys tūpūšajā albumā “Žārei gaļi”.
Apvīneibys puorstuovs Ivo Grigalis stuosta, ka “Latgalīšu reps” ir atdzims, pasasokūt Ivo i Didzim, kurūs vīnoj draudzeiba, muzyka i kūpeigs mierkis: īraksteit jaunu, kvalitativu repu latgalīšu volūdā.
Grupys nūsaukums rodīs jau tuolajā 2003. godā, kod jauns i ambiciozs jaunieklis Ivo nu Ludzys īraksteja sovu pyrmū dzīsmi “Vysu, kū tu saskoti”. Tūreiz repa īroksts latgalīšu volūdā ceļuoja nu rūkys rūkā, cikom tyka Radio SWH “Lāga” topā i tautā tyka nūsaukts par “Latgalīšu repu”.
Pasasokūt intervejai raidejumā “Pi myusim Latgolā”, Ivo roduos īdviesme atsagrīzt Latgolys muzykys industrejā i īraksteit koč kū jaunu. Itūšaļt apvīneibai “Latgalīšu reps” jau ir radeiti vairuoki demo īroksti. Pasasokūt myusu dīnu vareibom, puiši tyc – “Latgalīšu reps” atdzims.


text:
Plīksnis
Plīksnis (anglīšu: (geological) rock, subsurface rock, geological material, latvīšu: iezis, lītaunīku: uoliena, krīvu: ropHaя пopoдa) - vīnmuka litosferys daļa, sasadorūša nu vīna tuo poša voi nazcik tūs pošu mineralu (mineralu škiru). Plīkšņus klasificej pa jūs izaceļšonai (genezei), mineraliskajam kimiskajam sadoram i pa strukturai (sataisūšūs daleņu teksturai). Pa izaceļšonai plīkšņus padola iz magmatiskajim plīkšnim, nūsādplīkšnim i metamorfiskajim plīkšnim. Ar plīkšņu tiemiešonu aizajam geologejis atzaris petrologeja i petrografeja, nūsādplīkšņu tiemej i litologeja.
Magmatiskī plīkšni[pataiseit | labot pirmkodu]
Golvonais rakstīņs: Magmatiskī plīkšni.
Magmatiskī plīkšni atsarūn nu magmys sasadola iz divejom pamatkategorejom: intruzivī plīkšni aba plutoniskī plīkšni, dzilīņplīkšni i efuzivī plīkšni aba vulkaniskī plīkšni. Intruzivī plīkšni ceļās, kod magma izalej pa Zemis viersu, atsaļ i kristalizejās. Efuzivī (vulkaniskī) plīkšni atsarūn tūlaik, kod magma dasnādz Zemes viersu kai lava. Intruzivī plīkšni kristalizejās lānas, atsoldami godu tyukstūšu i milijonu garumā, aiztuo vulkaniskī plīkšni atsaļ i sacītej par nazcik dīnu ci nedeļu.
Nūsādplīkšni[pataiseit | labot pirmkodu]
Golvonais rakstīņs: Nūsādplīkšni.
Nūsādplīkšni ceļās, izalikalejūt klastiskajom nūsādom, organiskajai lītnai voi kimiskajom nūsādom (evaporitim). Piec izalikaliešonys dalenis sapluokšt i cemeņtejās — ituo procesa sauc par diagenezi. Nūsādplīkšni pasataisa iz Zemis viersa ci tyvai da jam.
Metamorfiskī plīkšni[pataiseit | labot pirmkodu]
Golvonais rakstīņs: Metamorfiskī plīkšni.
Metamorfiskī plīkšni atsarūn tūreiz, kod sevkura plīkšņu atmeja (īskaitūt i metamorfiskū plīksni, pasadarejušu jau agruok) teik izškireigūs temperaturys i spīdīņa apstuokļūs. Itei temperatura i spīdīņs vysod augstuoki na pi Zemis viersa, i jim vajaga byut gona augstim, kab puormeitu plīksnī asūšūs mineralus par cyta tipa mineralim, a voi cytom tūs pošu mineralu formom.
Nu plīkšņu sasadora Zemis gorūza (tymā vydā litosfera i maņteja).


text:
Šūnedeļ Latgolys Kulturys centra izdevnīceibā klajā nuoce literaturys almanaha „Olūts” 16. laidīņs i „Tāvu zemes kalendars” 2012. godam. 16. novembrī plkst. 14:00 Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā nūtiks obu izdavumu attaiseišonys svātki. Pasoukumā pīsadaleis izdeviejs i autori, par muzykalū nūformiejumu guoduos folklorys kūpa „Rūta”. Laipni aicynuoti vysi interesenti!
„Olūta” 16. laidīņa izdūšonu ir atbaļstiejs uzjiemiejs Juoņs Blaževičs, Rēzeknis piļsātys dūmis Kulturys puorvaļde i Vaļsts Kulturkapitala fonds, sovpus kulturviesturiskuos i literaruos godagruomotys „Tāvu zemes kalendars” izdūšonu – uzjiemiejs Juoņs Blaževičs, Rēzeknis piļsātys dūmis Kulturys puorvaļde i Latgolys regiona atteisteibys agentura.
Nūdereigys saitis


text:
Speidyns
Speidyns (anglīšu: lighthouse; krīvu: Maяk; latvīšu: bāka) — tūrņa tipa statne, kura jiuru ceļu sistēmā dūd gaismys signalus lellaivom ap gražeiguokom vītom i šaurem.
Myuslaikūs speidynūs parostai ītaiseiti mikriešļa i nakts laikā dorūši stypri elektriskuos gaismys olūti, taipoš optiskī leidziekli spūdrumam palelynuot. Cieški i pats speidyna tūrņs nūmaļavuots spūdrā kruosā, kab izaškiertu nu apleicīnis i dīn.
Deļ jiureibā lītojamūs myuslaiceigūs tehnologeju speidynu role myuslaikūs cik nacik sasamazynuojuse, deļ tuo tān pasaulī irā ni vaira kai 1,5 tyukstūšys dorūšu speidynu.
Speidyni tradiceigai lītojami lellaivu sativē, tok šudinejī speidyni taipoš paleidz i napalelom skrīnmašinem orieņtētīs nakts laikā.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Senejūs speidynūs kai gaismys olūts beja lītojami specialai tam dadzynojami gunkuri.
Speidyni beja stotomi nu vysuvacuokūs laiku. Pats senejais zynomais speidyns ciļviecis viesturē - vīns nu Septeņu pasauļa breinumu — Aleksandrejis speidyns, pastateits III godusymtā pyrma Krystus. Senejī greki i finikīši ar gunim aizzeimuoja gražeigys lellaivu puorbraucīņu vītys.
Speidyni Baļtejā[pataiseit | labot pirmkodu]
Baļtejis vaļsteibuos pats augstais irā Pizys speidyns aba Meikultūrņs (līvu Pizā bōik, latvīšu Miķeļtornis) Latvejā, Līvu jiurmalē, Ventspiļs nūvodā (augstums - 62 m).
Pasauļa speidynu galereja[pataiseit | labot pirmkodu]
Cytur Europā[pataiseit | labot pirmkodu]
Azejā[pataiseit | labot pirmkodu]
ASV, Kanadā i Vydsamerikā[pataiseit | labot pirmkodu]
[pataiseit | labot pirmkodu]
Australejā, Okeanejā, Jauņzelaņdejā[pataiseit | labot pirmkodu]
The Peggys Point lighthouse in Nova Scotia, Canada.
Portland Bill lighthouse, Isle of Portland, Dorset
A 1999 photo of the Navassa Island lighthouse. The dilapidated lightkeepers quarters appear in the backgound.


text:
Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai” – Rūtaļa
“Cīši vajadzeigs izdavums!” – tai par Rēzeknis nūvoda vokaluos studejis “Skonai” albumu “Rūtaļa” jau dzierdāts ituo goda suokumā. Vajadzeigs aiz tuo, ka muzyka taišni bārnim (latgaliski taidys ir cīši moz) i albumā ir ari vysu 12 dzīšmu instrumentalais pavadejums, kab bārni cytur poši ari varātu dzīduot. Vokaluo studeja i albums ir Guntrys Kuzminys-Juknys aukliejums, eipaši rodūt jaunys dzīsmis bārnim ar Ontona Slišāna dzeju – niu izdzīdomi daudzi popularī Ontona dzejūli. Muzykys autori ir poša Guntra i juos kolegis vairuokūs muzykys projektūs – Ingars Gusāns (Sovvaļnīks).
Albums vaicojams i nūklausoms CD formatā.
Paraleli jaunajam albumam “Skonai” regulari koncertej dažaiduos nūtikšonuos i veidoj sovus koncertus.


text:
Kaupris
Kaupris irā zemisviersa geografiskuo reļjefa forma ar skaidrai radzamu viersyuni, kura nūstateitā pluotā pasaceļ augšuok apleicīnis. Kaupris parostai paopols, ar lāvom pīguoznem i sluobai izsaceigu zamošku.
Praktikā vītā gegografiskuo termina „kaupris” cieški lītoj apzeimīni „kolns”. Geografejā raugoms atškiert obadivejus terminus:
- kaupris (latvīšu: paugurs) — pasacālums apmāram da 300 m;
- kolns (latvīšu: kalns) — pasacālums suocūt nu apmāram 300 m i augšuok.
Tok praktiskajā lītuošonā skaidrys rūbežs navā nūstateits, ite nūtaleju diskuseju objekts.
Seņuok iz kaupru cieški stateja piļs i mīstus, partū daudzeji kaupri tur sovys pasaukys.
Latgolys kaupriLabot
Poši augstuokī Latgolys kaupri:
- Lelais Līpkolns — 289 m a. j. l.
- Dzierkaļu kolns — 286 m a. j. l.
- Dubuļu kolns — 274 m a. j. l.
- Mozais Līpkolns — 259 m a. j. l.
- Muokuļkolns — 248 m a. j. l.
- Egļukolns — 220 m a. j. l.


text:
Upītes Uobeļduorzs, 20 godu jubilejs
Ik godu septembris atīt ar Upītes Uobeļduorzu aba vacuokū latgalīšu muzykys i aiļu festivalu.
Itūgod 18. septembrī Uobeļduorzs svieteis opolu 20 godu jubileju.
Jubilejis festivalā Bolvu nūvoda Upītē eipaši taiseitā spīgeļu estradē sūpluok grupom “Dabasu Durovys”, “Unknown Artist”, folklorys kūpai “Upīte” i cytim, gostūs byus dzīduotuoja Katrīna Dimanta i dzīsminīks Goran Gora.
Itūgod festivala dalinīku pulkā ir i festivala veterani – grupys “Dabasu Durovys”, “Unknown Artist”, folklorys kūpa “Upīte”, tai festivalā dzierdātys apvīneibys i nu jauna daguojuši izpiļdeituoji – “Ginc un Es”, “Kei-Rei”, Santa Savicka-Drozdova, “Staiguļi”, “ГHoM”. Naiztryukstūša festivala daļa ir literarī lasejumi, kurūs itūgod varēs dzierdēt Ligijis Purinašys, Ilzis Spergys, Mārītis Slišānis, Evikys Muizniecis, Annelis Slišānis, kai ari Egitys Terēzis Jonānis, Dagnejis, Guntys Ločmelis i Meldys Gailānis literarūs dorbus.


text:
Myužeigi pozitivuo Latgola*
11. aprelī Daugovpilī nūtyka regionalais forums “Iespēju Latgale”. Da itam LaKuGā ir bejuse viņ pošys ministrejis sagataveita informaceja. Šudiņ Jura Viļuma aba Jureiša roksts (skaitoms ari Latgolys deputatu blogā jureits.wordpress.com)
Ailinīks i literaturzynuotnīks Valentins Lukaševičs stuosta, ka ideju dorbam jam vysod ir kaidim 10 godim iz prīšku. Jis gon nav ni uzjiemiejs, ni kaidys pašvaļdeibys vadeituojs, ni ari regionaluos atteisteibys eksperts, tak ari jam ir vairuokys inceresnys idejis Latgolys izaugsmis veicynuošonai, kurys puorrunojam Daugovpilī 11.aprelī, sasateikūt vokorā piec regionaluo foruma „Īspieju Latgola” – tymā pyrma puors stuņžu sovu redzīni par gaišuokuo Latvejis regiona ekonomiskū atteisteibu stuosteja izreiz treis ministri.
Deļ kam „gaišuokuo”? Taišni deļ tam, ka preteimā vyspuoreji pīsauktajam bezdorbam, emigriešonai, kontrabandai, elektreibys tryukumam… stereotipim, statistiskys datim i nu jau pīrostai depresejai, kai ari objektivi bīži vin izviertejūt, ka cytur saīt vīgluoka dzeive, daudzeji Latgolys ļauds kaļ sovus planus i turīs ite pat dzymtajā zemē – vaļstī, kuru vīneigū iz vysa pasauļa varam saukt par myusejū. Pi vysa tuo ļauds nūsorgoj tū dzeivis prīka dzierksti, kū naratai ir pagaisynovuši leluokā puorticeibā dzeivojūšī cytur.
„Latgalīšim krīze ir pi čūksta!” pyrma puors godu lapnai tyka saraksteits iz vairuoku mašynu, bet Latgolys Studentu centrs koč i bez vaļsts paleiga izdeve vīnu nu skaistuokūs Latvejis gruomotu ar latgalīšu puosokom par krīzi i jaunīšu saraksteitim stuostim ar laimeigom beigom. Starp cytu, apleik tyka laists ari kaids cyts jūks: „Latgolā krīze vēl nav suokusēs, deļ tam ka nikod ite nav pa eistam beigusēs”. I tai iz kotra styura, it seviški Latgolā, mes varam puorsalīcynuot par redzīs naizdziešama optimisma, dzeivis prīcys i starojūšu smaidu puorpilneibys atbiļdeigu karu pret nažieleiguos realitatis naatlaideigu vysa dareišonu, kab pa druskai nūsleicynuot nu Reigys vystuoļuok atrūnamū Latvejis suokumu – faktiski myusu vaļsts suokumu, deļ tam ka taišni Latgolys teritorejā ir meklejami pyrmī vaļstiskī veidojumi vēļ lobu laiku pyrma 13.godu symtā nu rītim atvastuos apgaismeibys. Bet tys byus pavysam cyts stuosts, deļ tuo ka par Latgolu i tuos vierteibom varātu raksteit daudz vairuok, kai maņ atvālātajuos apmāram 6000 zeimēs. Itūreiz tikai dažys skicis par īprīšk jau pīmynātū pasuokumu prezentejūt Latgolys nuokūtnis idejis i uzklausūt pošu latgalīšu kritiku, prīšklykumus i loba vielejumus.
Vidis aizsardzeibys i regionaluos atteisteibys ministrs Edmunds Sprūdžs, Lobkluojeibys ministre Ilze Viņkele, Ekonomikys ministrs Daniels Pavļuts i Saeimys deputate, regionaluos atteisteibys teoriju i praksis pietnīce Zanda Kalniņa-Lukaševica beja golvonī īprīšk apkūpuotūs vairuok kai 400 ideju viestnīki.
Pasūleitī atslāgys vuordi ilgtspiejeigai Latgolys atteisteibai – mobilitate, sadarbeiba, resursi i iniciativa. Prioritate ir dorba vītu radeišona, deļ tam ka taišni uzjiejdarbeibys atteisteibai regionā da itam atbolsts bejs styprai mozuoks, kai cytur. Seikuoku informaceju par foruma nūtikšonu var atrast ministrejis (varam.gov.lv) interneta sātys lopā, bet nu sovys pusis eisi atstuosteišu divejus, pa munam, zeimeigus gadīņus.
Kaids Latgolys uzjiemiejs saleidzynova myus ar vīnu lelu lidmašynu, kurā visi lidojam iz mierki. Var byut kuopumi i krytumi, bet kūpeigi mes sasnīgsim mierki, ka vin myusim pošim tys byus skaidrs – tod ari pilotus tuo dasnīgšonai mes varēsim izavēlēt atbylstūšus. Gols golā tei ir myusu lidmašynys prīškrūceiba, preteimā dažom cytom vaļstim, kur „pilots” teik nūsaceits piec citim kriterijim. Itaidā saleidzynuojumā vīta ir ari izgleiteibys sistemys nūzeimei, kam uzdavums ir sagatavēt jaunīšus tai, kab jī lidmašynys krysšonys gadīnī muocātu gona dreiž puorsagupēt i izleidzynuot liduojuma planu, naizslādzūt īspieji ari par pilota nūmainiešonu. Zynuošonys, atbiļdeibys sajiuta, gribiešona sasastruduot i iniciativys boguoteiba var nūdrūšynuot vysdrūšuokū i pylnvierteiguokū liduojumu.
Auditorejis īkustynuošonai i tik nūpītnā pasuokumā vysmoz nūjaušama vīgluma sajiutys radeišonai tyka pīaicynuoti daži balamuti nu „Karaliskuo improvizacejis teatra”. Internetā jau ir pīeinams video, kurā var apsavērt, kai divi ministri atsausauc iz aicynuojumu īsasaisteit vīnā atslūdzis pasuokumā. Pyrma tuo publikai tyka pīduovuots izavielēt – dareit pošim voi ļaut tū ministrim. Skaidrs, ka vīgluok ir vysod pasavērt iz vysu nu molys, pakritizēt, pasasmīt voi lobuokajā gadejumā uzslavēt. Tys varbyut tai simboliskai paruoda myusu leluokū sabīdreibys problemu? Mes poši naasom nikuo daudz dareit gotovi.
„Tys tak balagans i vyss ir tik slyktai!” saceis myužeigī pesimisti, bet, pa munam, sovys atbiļdeibys i veseleigys humora izjiutys leidzsvors ir eistyna latgalīša i kūpumā sabīdreibys harmonejis formula.
Leidzeigi taišni diveju elementu savīnuojums ir Latgolys atteisteibys pamats: ekonomiskuos izaugsmis veicynuošona i latviskums – taitod latgaliskums. Koč ari daudzeji atkon saceis, ka ar latgalīšu volūdu mes (ni Latvejā, ni Latgolā) nikur tuoļ natiksim, deļ tam ka svareiguokais asūt nauda, vysleidz koncentrejūt tikai iz ekonomiskūs ruodeituoju uzlobuošonu, mes cīš dreiž varam pazaudēt kū daudz svareiguoku i vierteiguoku par bankys kontu, jaunu mašynu i.c. lobumim – mes nadreikstam pazaudēt poši sevi!
Taišni par tū breidynova vēl tuolajā 1917.gods aprelī daudzeji tuo laika Latgolys politiki, kod piec garom runom izlēme kūpā ar baltīšim veiduot kūpeigu vaļsti. Koč ari tūlaik vēl Latgola navarie rauduot ni par demografejis problemom, ni dorba tryukumu, ni ari par sovys (latvīšu) volūdys nūsorguošonu, vysleidz jau tod tyka izsaceitys šuorbys, ka itaids unitarys vaļsts modeļs var pavysam molā atstuot Latgolu.
Ka pasaveram koč voi iz pādejūs divdesmit godu regionaluos atteisteibys tendencem i varys decentraliziešonys pasuokumim Latvejā, tod ituos idejis ir palykušys tikai iz papeira voi vēl trokuok – iz konsolidacejis riekina pa druskai ir mozynuotys darbinīku vītys taišni regionūs.
Prīcojūs, ka vys skaļuok nu ministru i nu jau vairuoku parteju pusis dzieržam atbolstu regionaluos atteisteibys strategiju īdzeivynuošonai – deļ tam ka taišni tys ir eistais leimiņs, kurā byutu kūpā juosaplyust Nacionaluo atteisteibyas plana i mozūs pašvaļdeibu mierkim, taidā veidā nūdrūšynojūt vysys Latvejis atteisteibu.
Vysagolā daži drusku retoriski vaicuojumi: kurš eisti ir atbiļdeigs par niulinejū Latgolys regiona situaceju? Politiki, vaļsts īstuodes, pašvaļdeibys, uzjiemieji, sabīdreiba kūpumā? I kurais byus atbiļdeigs piec godim 5, 10, 20, ka atkon nikas nabyus izadevs? Kurs eisti ir Latgolys lidmašynys pilots?
Par stypru Latgolu styprā Latvejā!
*Roksts latvīšu literarajā volūdā publicāts žurnalā IR. Vys vēļ latvīšim juosavuica saprast vīnam ūtru i na vysod tei ir tikai valūdu barjerys problema.
Jurs Viļums


text:
Lynx Sun Visor - Atari Lynx bazar Lynx Sun Visor - Atari Lynx bazar
Lynx Carrying Case - Atari Lynx bazar Lynx Carrying Case - Atari Lynx bazar
Lynx ComLynx Cable - Atari Lynx bazar Lynx ComLynx Cable - Atari Lynx bazar
Lynx II Sun Visor - Atari Lynx bazar Lynx II Sun Visor - Atari Lynx bazar
Lynx Battery Pack - Atari Lynx Bazar Lynx Battery Pack - Atari Lynx Bazar
Lynx Carrying Pouch - Atari Lynx bazar Lynx Carrying Pouch - Atari Lynx bazar
Lynx Cigarette Lighter Adapter - Atari Lynx bazar Lynx Cigarette Lighter Adapter - Atari Lynx bazar
Lynx AC Adapter - Atari Lynx Bazar Lynx AC Adapter - Atari Lynx Bazar


text:
BALVOS ATKLĀTS UN IESVĒTĪTS SKVĒRS
PAR GODU PRIESTERIM ANTONAM RIMOVIČAM
(papildināts ar fotogaleriju)
Dīvam un cylvākim.
Bolvu
draudzē ilgajā godu ritējumā ir kolpōjuši daudzi ļūti izcyli
prāvesti. Kaids šudiņ nūteikti var pavaicōt, dēļ kam taišņi prāvestu Ontonu
Rimoviču mes pīmynam īpašā veidā. Atbiļde ir gona vīnkōrša un reizē ļūti
pīpīļdeita. Jam leidzeiga personeiba nav zynoma Latvijas un Lītuvas
katōliskajā sabīdreibā. Dzims Lītuvā Šauļu apriņķa Šakinu draudzē, vysu
myužu sapņojis par tū, bet vysu myužu kolpojis Latvejas draudzēs: Malnajā
Dukstugolā, Vōrkovā, Andrupenē, Bikovā, Sventē, Rubeņūs, bet vysilgōk, nu 1897.
goda leidz 1914. godam, lelajā Bolvu darudzē. Jōatzemoj, ka tymā laikā vēļ
nabeja Rugōju, Šķilbānu un Tiļžas draudžu. Kolpōdams Bolvūs, prāvests Ontons
Rimovičs ļūti daudz dareja bazneicas sakōrtošonai. Taišņi Bolvūs prāvests
nūpītni sōka nūzadorbōtīs ar kūka grīšonas mōkslu, kurai taipat kai Dīvam
palyka uzticeigs leidz kopa molai. Par prāvesta grīztajīm kūka tālim kaids
Lītovas mōkslas zynōtnīks ir sacejs: ,,Kurš kaut reizi myužā ir satics prāvesta
Rimoviča veikumu, tam nikod vaira nabyus mīra, un jys nikod vairs naspēs palikt
vīnaldziegs.” Un patīsi, tī vysi ir īpaši izteiksmeigi un emocionali, kotrs ar
sovu seju un attīksmi. Šūbreid myusim ir unikāla īspēja Bolvu nūvoda muzejā
redzēt plašōkū pravesta Rimoviča dorbu izstōdi, kaida ir īspējama
apvīnojūt tūs dorbus, kas atsarūn Šauļu un Rundāles pils muzeja krōjumūs.
Vysōs darudzēs, kur prāvests kolpoja, jys
veice nūpītnus būvnīceibas un kūktēlnīceibas dorbus. Bet vysvairōk Bolvu
draudzē. Te apglobōta jō mōte, te sovu myuža mōju gribeja atrast ari jys pats.
Ap 1902. godu ap Bolvu bazneicu sōka veidōtīs
mīsts. Vysur apleik Bazneicai beja labeibas teirumi, bet vyss centrs atsaroda Verpuļovas
sādžā. Prāvests atpērka nū vītejīm cylvākīm mōjas, nūjauce tōs un otkol
uzcēle nu jauna bazneicas tyvumā un laide tymōs īrnīkus: omatnīkus un
tērgōtojus. Taišņi itō īmesļa dēļ Benedikts Skrinda, kurš kolpoja Bolvu
draudzē pēc Ontona Rimoviča, nūsauce sovu prīkšgōjeju par Bolvu mīsteņa
dybynōtoju un vēja patmaļu taisētoju.
Prāvests aizgōja myužeibā 1933. godā un ir
apglobōts Rubeņu bazneicas dōrzā. Napīsapiļdēja jō sapnis byut apglobōtam
Bolvūs.
Sapnis par dzymtū Lītuvu pīzapiļdēja īpašā
veidā. Dzeives laikā Ontons Rimovičš ir izveidojs apmāram 500 kūka figuras,
daudzas nu kurōm beja lelōkas par 2 metrim. Dzeives laikā jys beja
apmeklejs AUŠROS muzeju Šauļūs. Un tašņi šim muzejam ar testamentu piec jō nōvis
tyka nūvālāta jō dorbu kolekcijas lelōko daļa. Ūtro Pasauļa kara laikā
daļa nu tim ir gōjuse būjā, bet vēļ šudiņ muzeja krojumūs ir vairōk nakō 100 jō
grīztū kūka figuru. Prāvests Rimovičš ir arī izgrīzs vairōkus Krysta ceļus.
Divejus nu tim mes varam skateit Šauļu bazneicōs, kur tī sōkuši sovu ūtrū
dzeivi.
Ievietots: 16:00, 07.05.2018.
Teksts: Ruta Cibule
Foto: Tatjana Vinogradova


text:
Izdareit vysu tai, kai vajag. Saruna ar Didzi nu apvīneibys “Latgalīšu reps”
Intervejis autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv
Ļauds runoj ka pyrmais īspaids ir tys truopeiguokais. Izaruoda – na vysod. Didzis Kozlovs nu hip hopa apvīneibys “Latgalīšu reps” nav nu klusātuoju, kai es beju īsadūmuojuse. Pats atzeist, ka varātu gari i plaši runuot, tok lobuok – eisuok. Jis atkluoj, ka ar mugorsūmu iz placu ir bejs Kubā, Peru i Maču Pikču i ka aizviņ nav puorlīcynuots par sovu latgalīšu volūdu. Saruna par laiku pyrma “Latgalīšu repa”, par apvīneibu LRF nu Felicijanovys, hip hopu, Latgolys piļsātom i ticeibu sovim spākim.
Pastuosti eisi par sevi, kū dori kasdīnā, kur esi vuicejīs i tt.
Itūšaļt dzeivoju i struodoju Ludzā. Piec 12. klasis beju puorsacieļs iz Reigu. Leidza pajiemu ari sovu puornosojamū īrokstu studeju. Raudzeju studēt datorteiklu administriešonu. Saprotu, ka datorā puorzynu viņ muzykys apstruodis programys i, ka gūdeigi, vaira nikuo zynuot nagrybu. (smejās) Vaira raksteju muzyku nakai vuicejūs, deļtam pyrmuos sesejis laikā izliemu īt paceli. Atdzeivuoju div godus Reigā i atsagrīžu Ludzā. Īsastuoju RTU SESMI (Reigys Tehniskuos universitatis Storptautiskūs ekonomiskūs sokoru i muitys instituts – aut.pīz.) Daugovpilī, kab jau byutu koč vīns diploms, dorbs i mamai byutu mīreiga sirds. A niu struodoju i dorbā, i repā. (smejās) Rokstu dzīsmis, kod ir laiks.
Kai jiutīs piec Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2017” i trejom statuetem?
Bolva, prūtams, nabeja mierkis. Da tam vyspuor nikuo nazynuoju par taidu goda bolvu “Boņuks”, tys beja nagaideitai. Jutūs leidzeigi kai Boņuks 1991. godā! (Didzis valk paralelis ar Juoņa Streiča kinu “Cilvēka bērns”, kas izguoja 1991. Godā – aut.pīz.) (smejās) Paļdis par tū, ka asam nūvārtāti, i paļdis par atbolstu! Beja cīši pateikami. Tys mums lyka saprast, ka muzykai juopīsavierš nūpītnuok, deļtam ka klauseituoju pulks augs i jī drūši viņ kotru nuokušū dzīsmi viertēs striktuok. Nikas pa lelam nav mainejīs. Juostruodoj tuoļuok. Navar tai, ka pajiemi treis Boņukus, aizguoji, mugoru aizgrīzs, i vyss. Es principā i nadūmoju apsastuot.
Kaids beja tovs ceļš leidz “Latgalīšu repam”?
Ar latgalīšu volūdu asu pazeistams nu bierneibys, kod baba ar tāvu runuoja nazkaidā maņ nasaprūtamā volūdā, kura tamā laikā maņ izaklauseja dyžan smīkleiga. Ludzā pamata volūda beja krīvu, par speiti tam, ka vuicejūs latvīšu školā. Maņ klasē beja treis cylvāki nu lauku, kas runuoja latgaliski. Viļakā dzierdieju latgalīšu volūdu, gasteidams pi babys muosu. Vaira ar latgalīšim suoču kontaktētīs dorbā. Pyrma godu treju voi četru i div vuordus latgaliski navarieju salikt kūpā. Napaseņ beju Modyunē – dzierdieju latgalīšu volūdu, i saprotu – nui, latgalīšu volūdai ir tys ritmys, kas ir cīši svareigi deļ repa. Maņ vysod ir patykuse latgalīšu volūda, kas skaņ šmukuok i breivuok nakai latvīšu literaruo volūda ar plotajim patskanim i garumzeimem.
Runojūt par “Latgalīšu repu”, nu munys pusis tū laikam navar saukt par atsagrīzšonu. Dreižuok atsagrīze Ivo (Ivo Grigalis ir ūtrs apvīneibys “Latgalīšu reps” dalinīks – aut.pīz.) ar sovys daiļradis pyrmsuokumim. Leidzeigi kai i jam, maņ ceļš beja cīši gars – “ar mugorsūmu iz placu”, kurā ir dasmitim vysaidu kladeišu ar tekstim latviski i krīviski, i naatjamamu pīredzi ritma sajiutā. Interese par repu maņ roduos deveņu godu vacumā, kod vacuoki mani aizsyuteja iz Saulkrastim, iz nūmetni, kur maņ beja breakdance i basketbols. 2001. godā munuos rūkuos tyka kasete (vāluok ari CD) ar 12 Ivo aba Uļtimata dzīsmem. Divejis – “Vysu, kū tu saskoti” i “Kas te nūteik?” – beja latgaliski. Mes ar Ivo asam seneji draugi, i 2006. godā Ivo pīduovuoja īraksteit dzīsmi latgalīšu volūdā, bet es atsasaceju – tryuka puorlīceibys par volūdys prasšonu. Saprotu, ka navaru latgaliski… Es tok navaru kaidam nu molys praseit, kab maņ saroksta tekstus! Repā tai parosti nadora.
21.gs pyrmuos desmitgadis vydā tu beji saisteits ar LRF nu Felicjanovys? Pastuosti, voi tev ir kaids sakars ar itū apvīneibu.
Nui, godus pīcpadsmit atpakaļ mes īsapazynom, jī brauce pi manis iz studeju. Suocem kontaktētīs. Kai jau mozā piļsātā, vysi vysus pazyna. Tys beja laiks, kod varēja dabuot pa golvu, beja pylns ar skinhedim. Jī raksteja nazkū sovu latgaliski, mes – sovu krīvyski. Piečuok pi LRF Igora Prikuļa nu kaida 2012. goda divatā rakstejom krīvyski. Jam gribējuos raksteit krīvyski, maņ – latgaliski. Bet latgaliski maņ nabeja īspieju. Beja moments, kod saprotu, ka krīvyski vysu asu pasacejs i maņ apnyka. Ari auditorejis tryuka. Maņ cīši pateik juo pīeja muzykai, kotrai nūtei i vuordam juobyut sovā vītā. Jis var taiseit vīnu dzīsmi pusgodu, godu. Tu navari i raksteit, i producēt muzyku – gryuts sēdēt iz div krāslu. Sarakstejom ostonis dzīsmis, kurys nivīns nadzierdēja. Jis gribēja laist tautuos tod, kos byus vysmoz 15 dzīsmis. A maņ apsalaide rūkys.
I tod ruoduos ideja par “Latgalīšu repa”augšamceļšonu?
Teksts dzīsmei “Skots pa lūgu” maņ atguoja 2016. goda decembrī, bet Ivo interveja ar Teni (Tenis Bikovskis intervēja Ivo Grigali raidejumā “Pi myusim Latgolā” – aut.pīz.) beja nuokušuo goda pavasarī. Iz kaida pamata maņ tys teksts atguoja… Nazynu. Golva suoce generēt latgalīšu vuordus, i saprotu, ka es varu koč kū pīraksteit. Vīns nu nūsaukuma variantim Ivo beja “Fraņcs Kemps”. Bet es saceju: “Nā? Varbyut nā?” Es i nimoz nazynuoju, kas jis taids ir! (smejās)
Aprelī īrakstejom dzīsmi, majā – filmiejom. I tai vyss aizguoja. Beja maņ taida sajiuta, ka ar repu nūsadorboju jau 20 godus, bet nikas nav izdareits. Ir čupa tekstu, bet taustamā formatā nikuo nav. Par albumu tūlaik teišom nikuo nadūmuojom, bet klipu gon gribieju. Maņ pateik, ka ar Ivo ir cīši raita sadarbeiba, jis nikur nav juovalk, juostum.
Varbyut i labi, ka mes ar Ivo asam par taidu gobolu. Idejis rūnās, kod mes sasateikom i runojam. Jis nūlosa sovys div teksta rindenis, es pīloboju, atīt muzyka i aizīt – taisom dzīsmi. Tai atīt vīns, ūtrs, trešs… Struodojam. Sarunojam studeju, īrokstom, gaidom rezultatu.
Kod varim gaideit albumu?
Vīnnūzeimeigi itūgod. Drūši viņ iz rudiņa pusi.
Kas roksta tekstus “Latgalīšu repam”?
Kotrs sevi cīnūšs repers sovus tekstus roksta pats. “Latgalīšu repam” nav ghostwriteru (nu angļu volūdys ‘spūku rakstnīks’ aba ‘kaids, kas roksta tekstus kaidam cytam’ – aut.pīz.). Vysys muzykaluos idejis i tekstus dūmojam i rokstom poši. Ar muzyku paleidz bejušī ceha dūmubīdri nu Ludzys i uorzemu producenti. Dorom vysu, lai nabyutu vīndabeiga i nainteresanta skaniejuma.
Kaidu muzyku pats kasdīnā klausīs?
Muzikalais radiuss mums ir cīši plašs. Zynoms, vyslobpruotuok es klausūs štatu vacuos i jaunuos školys repu. Kab tu byutu daudzpuseigs muzykā, ir juosaklausa vysaidi žanri. Krīvu šansons ir vīneigais žanrs, kuru es nikod nasaprasšu! (smejās) Es naradzu tū kai muzyku.
Maņ cīši pateik Kendriks Lemars (Kendrick Lamar). Jam nav ni bekvokalista, ni kuo – vīns pats izīt iz skotivis i vysim vyss skaidrs.
Kas nūsoka repa kvalitati – bīts voi teksts, voi obi?
Gon bītam, gon tekstam juobyun leidzsvorā. Bīts parosti reši īkustynoj, ka iz juo nav ritmeiga, golvu reibynojūša teksta. Teksta saturam ir lela nūzeime. Reps nav dainys, kas nūlaseitys zam muzykys. Tu cīši struoduoj ar tū, kab atteisteitu teksta ritmiku. Kotrai rindeņai var byut desmit varianti, kai tu jū nūlosi. Tod izavieliej pošu golvonū variantu.
Ir juodalīk rūka pi vysu detaļu, cytaiž tys var puoruok duorgi izmoksuot. Ir jau taidi, kas sataisa sprostu i cīši lipeigu pīdzīduojumu, izlīk iz svaigys, kvalitativys muzykys, i dzīsme aizīt. Publikai vaira nikuo i navajag.
Kai tev saīt sadzeivuot ar atpazeistameibu i publicitati? Maņ ir radīs prīkšstots, ka tu esi introverts cylvāks.
Atpazeistameibu es eisti naizjutu. Prūtams, piec “Boņuka” vysi gaideja, praseja intervejis. Es saceju: “Pagaidit!” (smejās). Intervejis mani mulsynoj, tai ir. Vysjau vaineiga ir volūdys barjera, saprūtu, ka narunoju tai, kai vajadzātu. Ka gūdeigi, es nagrybātu byut atpazeistams, grybu taiseit muzyku i snēgt koncertus. Maņ pateik sajiuta – izej iz skotivis i cylvāki tev atbiļd koč voi ar tū, ka jī ir atguojuši tevi pasaklauseit.
Maņ ruodīs, ka tipisks ekstraverts vysod ir atvārts, komunikabls, kompanejis dvēsele, bet bīži viņ jam nav sovys privatuos dzeivis, syltuma dvēselē voi sirds dziļumūs. Es sevi skaitu gon pi introvertim, gon pi ekstravertim. Ik pa laikam maņ pateik pabyut vīnam, padūmuot par dzeivi, īslēgt kaidu jaunu bītu, uzraksteit kaidys puors rindenis, īspiejams, jaunai dzīsmei. Taidā veidā es daboju energeju, kū dūt cytim. Maņ pateik byut sabīdreibā, daleitīs ar jaunu informaceju. Bet, zynoms, nu ilgys cylvāku kluotbyutnis sagurstu. Juosagloboj mīrs i dinamika storp obom pusem.
Voi byut latgalīšam itūšaļt ir moderni, kai tev ruodīs?
Taids vaicuojums… Tys atkareigs nu tuo, voi cylvāks/jaunīts sevi skaita par modernu taišni Latgolā. Voi jis jiut sevī latgaliskumu. Ka bārnā tys ir īlykts, tod tys byus. Ka reidzuons interesejās, taitod latgaliskums ir stileigs.
Agruok nivīns sabīdreibā Ludzā latgaliski narunuoja. Niu sateic cylvākus, kas vysu dzeivi ir runuojuši krīvyski, bet niu jī runoj jauktā latgalīšu i krīvu volūdā. I jim tys pateik. Izaruoda, ka Ludzā daudzeji cylvāki runoj latgaliski. Tys cīši prīcej!
Voi naasi planavuojs atsagrīzt Reigā?
Vakar par tū dūmuoju! (smejās) Tys ir daudz nu kuo atkareigs. Maņ ruodīs, ka, puorsaceļūt iz Reigu, latgaliskums pagaiss. Sevkurā gadīnī puorsaceļšona nav vīnys dīnys lāmums. Varbyut piec goda. Es Reigā asu dzeivuojs, redzi, atsagrīžu. Studejūt RTU, dzeivuoju ari Daugovpilī, kas kai piļsāta maņ napatyka. Ruodejuos taida palāka i sveša. Rēzekne maņ ari cīši napatyka pusaudžu godūs, niu vyss ir cytaiži – Rēzekne ir atdzymuse. Storp Daugovpili i Reigu, es, prūtams, izavālātu Reigu.
Atsasaucūt iz “Latgalīšu repa” dzīsmi “Es tycu”, – kam tu pats tici?
Tei ir myusu ūtruo dzīsme. Es raksteju par tū, kū asu pats puordzeivuojs. Zynu cīši daudz gadīņu, kod jaunīši ir īstyguši pūrā, naspiejūt nūviertēt sovys īspiejis. I jī vīnkuorši nūlaiž rūkys, nalītdereigi pīlītoj pruotu voi izškierdej sovu laiku. Es tycu, ka cylvāks vysod varēs sevi atrast, izīt nu sovys rutinys, atrast sovu lobuokū pusi. Ka tu iz nazkū ilgi tīksīs, tod tū sasnēgsi. Es tam tycu. Ticeiba ir plašs jiedzīņs. Kotram jei ir sova. Ka pats nikuo nadareisi, tod nikaidi spāki napaleidzēs. Juotic pošam sev. Var nūkrist, i tys dūs vēļ leluoku spāku īt iz prīšku. Bet vajadzeigi ari spāki, kab pīsacaltu.
Karteitis nu Didža privatuo arhiva


text:
Grupai “Bez PVN” jauna dzīsme – “Besi”
Grupa “Bez PVN” klauseituojim pīduovoj jaunu dzīsmi “Besi”, kuruos vuordu i muzykys autors ir Kristaps Rasims. Dzīsme prezentaceju pīdzeivuoja šudiņ radejā “Star FM”.
Dzīsme “Besi” ir stuosts par valnim, nalobajim, demonim, parazitim golvā. Dzīsmis muzykys i vuordu autors ir Kristaps Rasims, tei īraksteita studejuos “Hodila Records” i “Reiga”, dzīsmi miksieja Krišjānis Geidāns, masterieja Kaspars Ansons.
Grupā “Bez PVN” dorbojās – Kristaps Rasims (bolss, bandžo), Guntis Rasims (bolss, akordeons), Juris Vucāns (bolss, elektriskuo gitara, samplers), Valdis Vucāns (basgitara) i Normans Bārbals (bungys). Ituo goda 27. decembrī grupa, kuruos dzymtuo vīta ir Kuorsova, svieteis sovys pastuoviešonys 15. jubileju.
“Besi” ir grupys itūgod publiski atruodeituo ūtruo dzīsme piec plotai pazeistamys tykušuos dzīsmis “Eņgeli sviļpoj”. Grupa ir daudzu cytu latgalīšu muzykys apvīneibu īdviesmis olūts. Taipat “Bez PVN” sajiemuši vairuokys latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks”, tūs vydā ari itūgod “Boņuks 2017” par lobuokū snāgumu pop/rock muzykā pārnejā godā.
Tyvuokuo grupys uzastuošona, kur dzīsmi varēs dzierdēt kluotīnē, byus 30. novembrī Preiļūs.
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv sadarbeibā bīdreibu "Latgolys Producentu Grupa".
Nav komentaru
Komentēt
Pādejī īroksti
-
Jauns Youtube kanals latgaliski “Im a’mazed”
5. jan. 2021
-
Nūsaslēdzs raidejumu cyklys "Puormejis"
16. okt. 2020
-
Izguojs grupys "Dabasu Durovys" pīktais albums
15. okt. 2020
-
Jauns raidejums par latgalīšu kulturtelpys problemvaicuojumus
2. jūl. 2020
-
Kinys “Laiki. Cylvāki. Volūda” pyrmizruode škārsteiklā i LTV
20. apr. 2020
-
"Latgalīšu puosokys i puorsokys" niu var nūsaklauseit ari škārsteiklā
15. apr. 2020
-
Izcylū latgalīti Andryvu Jūrdžu 175. jubilejā gūdynoj ar eipašu dzīsmi
31. mar. 2020


text:
Lobuokuo latgalīšu metala grupa “Varang Nord”
Roksta autors: portals lakuga.lv
Pyrma kaidys šaļts plošuoku latgalīšu viereibu ar dzīsmi “Stuojīs” izapeļneja metala grupa “Varang Nord”. Daudzim par lelu puorsteigumu augusta suokumā grupa uzvarēja pasauļa leluokajā metalmuzykys konkursā “Wacken Open Air”. Portalam lakuga.lv grupa atkluoj, par kū dalinīkim ir svareigi dzīduot latgaliski, i par “Varang Nord” nuokūtnis planim.
Grupa “Varang Nord” dybynuota Daugovpilī i vysi grupys dalinīki īt nu Latgolys i dzīd latgaliski. Metalmuzykys grupa dorbojās jau nu 2014. gods, izdavuse ari albumus, tok Latgolā zynamuoka palyka itīgod piec dzīsmis latgalīšu volūdā “Stuojīs” video palaisšonys škārsteiklā juļa beiguos. Par dzīsmis “Stuojīs” viestejumu grupys menedžers Artjoms Kuricins stuosta: “Itei dzīsme ir par stypru goru, par grybysspāku, par vareibu puorvarēt sevi i īt tuoļuok. Ari par vareibu ceļtīs augšā, kod vyss, kas tev ir palics, ir spāks rūkuos i dzimtine sirdī. Dzīsmis vuordi ari stuosta par senejom kulturom, kurys mes jamam par pamatu dzīsmem.”
Grupys dalinīkim ir svareigi dzīduot latgaliski i piec jūs dūmu, dzīduošona latgaliski ir originals i rodūšs veids, kai cīneit sovu dzimtini. “Pat Latvejā smoguos muzykys izpiļdeituoju vydā nav daudz, kas dzīduotu latgaliski, i par pasauli pat nav vārts runuot. Dzīžūt latgaliski, mes izceļam sevi i nasam Latvejis i Latgolys vuordu pasaulī,” soka grupys dalinīki.
Par “Varang Nord” nuokūtnis planim Artjoms Kuricins atkluoj: “Ituo gods beiguos ci nuokušuo gods suokumā planavojam izdūt jaunu albumu “Pārķiuņa uomurs”, kas, kai ruoda nūsaukums, byus īdzīduots latgalīšu volūdā. Piec uzvarys “Wacken Open Air” planavojam vaira paceļuot i izastuot, septembrī grupai byus koncerti Baļtejis vaļstīs, oktobrī brauksim iz “Full Metal Holiday” festivalu. Planavojās vēļ ari cyti koncerti, tok vēļ gaidom apstyprynuojumus.”


text:
Latgalīts latgalīšam draugs
Maņ īguoja pruotā dūma. Varbyut niulenejūs krizis laikūs var apsamaineit ar informaceju, kod kurs brauc, saceisim, nu Rēzeknis iz Daugovpili ci nu Daugovpiļa iz Reigu. Pi vīna savuoc vysaidys montys, kas kur nabejs juoaizvad. Voi aizvad kaidu studentu iz sātu, školu, tusovku.
Īsadūmoj – atvad bednajam studenteņam kaids farizejs ar godu nostu i mašynu nu dzeraunis buļbu maisu… Par reizis cik vaira var īsavuiceit, ka nav golva juolauž par buļbom. 😀 Ci otkon kaids studenteņš, stopuodams iz sābru mīsta festivalu, pagiun leidza vēļ kaidu cytu studentu drūsmei.
Tik juosadūmoj, kai tū tehniski varātu iz ituos platformys. Kai komentarus augšā kurā sadaļā? Tymā i tymā datumā braucu. Ci tymā i itymā laikā maņ nav kuo ēst. Mož kuram ir pārnejī kabači.


text:
Dzeļžabetons
Dzeļžabetons irā ar tāryuda armaturu styprynuots betons, Betons i tāryuds nu temperaturys kūna vīnaiži paplatynoj i aizstīpj, gona labai sagiun, dieļ tuo kūna vīnaiži deformejas. Betons i armatura irā izškireigu mehanisku soveibu — betona styprums spīdīnī irā 10—20 reižu leluoks kai stīpšonuos iztvereiba, dieļ tuo styprynuojums irā eipaši styprys kūpā.
Dzeļžabetonu lītoj kuormu i cytu statīņu stateibā, eipaši tyltu. Padūmu laikā Latgolā, Krystapilī dareja Dzeļžabetona konstrukceju dareitova.


text:
Svātuo Rūmys Impēreja
Svātuo Rūmys Impēreja (vuocīšu: Heiliges Römisches Reich; latiņu: Sacrum Imperium Romanum) — beja nu daudzom tauteibom i vaļsteibom sastuovūša savīneiba Centrālos Eiropys teritorejā, kura roduos Agreinojūs vydslaikūs i pastuovēje ļeidz 1806 godam, kod tei sabruka Napoļeona koru laikā.[1] Ļeluokuo impērejis teritoreja piec 962 goda beja Vuocejis Karaļiste. Tai že impērejis sastuovā beja taidys zinomys karaļistis, kai Bohēmejis Karaļiste, Burgundejis Karaļiste i Itaļejis Karaļiste.
Vāsturnīkim aizvīn acaškirās dūmys por impērejis dzymšonys godu. Vīni uzskota, ka impērejis suokums beja 800 godā, kod Rūmys Pāvests Ļeo III krūnieja franku karaļi Kuorļi Ļelū por imperatoru. Citi por impērejis suokumu uzskota 962 godu, kod Otto I tyka krūnāts por imperatoru i jis sevi uzskateja por Kuorļa Ļeluo piecteci.[2] Deļ itim divim imperatorim vīdūkļi i rašonuos godi bīži vīn atškiras.


text:
7. majā Lūznovys muižys Sorkonajā zalā iz sova pyrmuo albuma “Breineigō nosta” attaiseišonys svātku reizi aicynuoja Latgolā pazeistamais dzīsminīks Vinsents Kūkuojs.
Albuma attaiseišonys svātkūs Vinsents Kūkuojs prīcynuoja vysupyrma ar dzīsmem nu jaunuo albuma, kurymuos meļdeņūs īveiti dzierdami kai juo poša, tai i Vinsenta tāva, Ontona Kūkuoja, vuordi. Saimis steigu koncertā turpynuoja ari Vinsenta dāls Rihards, braši turūt rytmu, koncertejūt kūpā ar tāvu. Sūpluok poša dzīsminīka dzīsmem, izskanēja ari gostu, cytu Latvejā zynomu dzīsminīku dzīsmis – gostūs beja atbraukuši Haralds Sīmanis i Egons Pičners. Kai eipašs puorsteigums nazynuotuojim beja E. Pičnera dzīsme, kurei veļteita Rēzeknē asūšajam pīminekļam “Vienoti Latvijai” aba tautā sauktam par Latgolys Muoru. Dzīsme topuse deveņdasmytūs godu suokā, verūtīs kai tielnīks Andrejs Jansons struodoj pi atjaunuotuo pīminekļa taiseišonys. Koncerta golā saguojušūs prīcynuoja ari grupa “Trikmīņs”, kurymā V. Kūkuojs muzicej plotuokā sastuovā i kuruos repertuarā ir taidys dzīsmis, ar kurom sovulaik Vinsents Latgolā taišni i tyka pazeistamuoks – “Šmakovceņa”, “Večerinka” i cytys.
Muzykaluo svātdīnis piecpušdīne Lūznovys muižā paguoja prīceigi sirsneigā atmosferā, dzīsmem mejūtīs kai ar jūkim, tai sveicīnim Vinsentam juo lelajā dīnā, tai ari poša Vinsenta duovonom – rodim, draugim i atbaļsteituojim kai pateiceibu duovynojūt uobeļneicys.
Jaunajā dzīsminīka albumā “Breineigō nosta” īraksteitys 17 dzīsmis. Tamuos kai sovim, tai tāva dzejis vuordim Vinsents dasyt pi myusu sirdsapzinis i atguodynoj, cik daudz spāka sevī globoj Latgola. Albuma īrokstā pīsadalejuši ari Rihards Kūkuojs, Pīters Daugulis, Aivars Sarnovičs, Einārs Lipskis, Mārcis Lipskis. Albuma izdeviejs ir bīdreiba “Latgolas tradicionalōs kulturas centrs “Latgaļu sāta””, bet izdūšonu podtur bīdreiba “LR”, kai ari Rēzeknis nūvods.
Bīdreibys “Latgolas tradicionalōs kulturas centrs “Latgaļu sāta”” puorstuovs Dainis Mjartāns par Kūkuoju soka: “Vinsents Kūkuojs nav guojs pi myusu laika kavēt. Jis ir atguojs myusus mūdynuot laikā, kod latgalīšu volūda, izspīsta nu plašsazinis leidzekļu, bez īspiejis apgiut tuos raksteibu, kotru dīnu naatgrīziniski zaudej sovu eipašū skaniejumu. Jis tū sauc par breineigu nostu – ar sovom un tāva Ontona ryndom klauvēt pi myusu sirdsapzinis un atguodynuot, cik daudz spāka sliep Latgola. Izgrīzt sovu dvēseli uorā un ūtram cylvākam paruodeit, kū jis ir radejs! Dzeitīs piec popularitatis? Nā, tū jis nagryb. Tod var pazaudēt sevi. Pazaudēt sevi – tys nav tys, kū gryb dvēsele.”


text:
“Pi myusim Latgolā” saruna ar muziki i akteri Oskaru Lustiku
Raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji tykuos ar muziki i akteri Oskaru Lustiku Rēzeknis Tautys teatra mieginuojuma laikā Rēzeknis kulturys nomā. Gatavejūtīs Storptautiskajai teatra dīnai, teik dasleipāta “Daudz laimes darba dienā”. Oskars Lustiks smejās, ka jam itamā izruodē asūt pamuļķa lūma.
Skotuvis kolegi Aldis Leidums i Ināra Apele nasliep, ka Oskars ir apbreinuojami talanteigs. “Tod, kod pyrmū reizi jis atguoja pi myusim iz teatri, kod mes spieliejam vīnā izruodē, es, gūdeigi sokūt, beju puorsteigts par juo vīglumu, atbreivuoteibu, kaids jis ir iz skotuves. Man tys beja cīši puorsteidzūši, kai cylvāks, kurs īprīkš nav bejs iz skotuvis, var tai īsajust,” par Oskaru Lustiku soka kolegs Aldis Leidums.
“Teatri Oskars atguoja spielēt godi 4-5 atpakaļ. Saleidzynūši naseņ, bet jis tik dreiži īsajuta, ka vyspuor ir sajyuta, ka mes pazeistam Oskaru 100 godu. Oskars ir cīši talanteigs cylvāks ar vysaidom lelom dobys dūtom bolvom i talantim. Cīši dreiži vysu nūgiun i saprūt,” soka Ināra Apele.
Sovu ceļu da teātra skotuvis atkluoj ari pats Oskars: “Nūtyka vīna izruode “Piļsātā nikod napalīk tymss”. Ar kori mes uzastuojam i Māra Zaļaiskalns saceja, ka tī varātu byut veļ vīna lūma. Tūreiz tai labi saguoja.” Režisore Māra Zaļaiskalns piec izruodis aicynuojuse Oskaru pīsavīnuot akteru kolektivam. Pats Oskars soka, ka teatris jū burtiski īsyuce īškā. Niu patyka pret teatri nav nūplokuse.
Gryutuokuo, naparostuokuo i leluokū lūma Oskaram Lustikam beja Fraņča Trasuna lūma izvadumā “Francis”. Izruode div reizis tyka demonstrāta Latgolys viestnīceibā GORS, i pavysam dreiž tei tiks izruodeita vēļreiz.
Oskara Lustika bolsu varēja dzierdēt ari Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studejis veiduotajā raidejumā, kas veļteits Latgolys kongresa temai. Oskars atzeist, ka školā i īprīkš kasdīnā bejs cīši moz informacejis par itū vysai Latvejai zeimeigū nūtikšonu i niu jam ir lels lapnums dasadaleit latgaliskuos aktivitatēs.


text: lifafa jis par pata aur tikat ho (Lifafa jis par pata aur tikat ho) meaning in English (इंग्लिश मे मीनिंग) is STAMPED ADRESSED ENVELOPS (lifafa jis par pata aur tikat ho ka matlab english me STAMPED ADRESSED ENVELOPS hai). Get meaning and translation of Lifafa jis par pata aur tikat ho in English language with grammar, synonyms and antonyms. Know the answer of question : what is meaning of Lifafa jis par pata aur tikat ho in English? lifafa jis par pata aur tikat ho (Lifafa jis par pata aur tikat ho) ka matalab Angrezi me kya hai ( lifafa jis par pata aur tikat ho का अंग्रेजी में मतलब, इंग्लिश में अर्थ जाने)Tags: English meaning of lifafa jis par pata aur tikat ho , lifafa jis par pata aur tikat ho meaning in english, lifafa jis par pata aur tikat ho translation and definition in English.


text:
Kai veicynuot latgalīšu literaturys atpazeistameibu?
Roksta autore: Gunta Ločmele, portals lakuga.lv
Pādejūs godu laikā eipaša viereiba teik veļteita latgalīšu rokstu volūdys vuiceišonai i latgalīšu literaturys popularizeišonai na viņ Latgolā, tok ari puorejā Latvejā. Latgalīšu autori vysbīžuok roksta dzeju, stuostus i lugys. Tūmār ar raksteišonu viņ napīteik, kab atrostu sovu auditoreju. Myusu dīnu tehnologeju laikmatā pīprasejums piec drukuotuos literaturys palīk mozuoks, partū sevkuram autoram aizviņ vaira juostruodoj gon pi sova literaruo dorba kvalitatis, gon pi publicitatis. Kab izzynuotu, kai veicynuot latgalīšu literaturys atpazeistameibu Latvejā, portals lakuga.lv vaicoj vīdūkli literaturzynuotnīkim i pošim rakstnīkim.
Juoņs Joņevs, latvīšu rakstnīks, romana “Jelgava 94” autors:
Maņ ruodīs, ka latgaliskuo interpretaceja puorejā Latvejā kūpumā uzaloboj. Latgalīšu volūda vaira nav specifiskys sabīdreibys kuortys signals. Par pīvadumu, Raiņa tulkuotajā “Karalī Līrā” vīns nu varūņu, izalīkūt par zemnīku, suoc runuot latgaliski, ci vēļ naseņ vysaida ranga komiki izalyka runojam “tikai latgaliski”, partū ka “latgaliski=smīkleigi”.
Maņ grybātūs saceit, ka “nalatgalīši” suoc mīļuot latgaliskū. Daudzus īdvasmuojs Gunāra Indričāna episkais humors. Latgalīšu volūda savaldzynuojuse krītnū zemgalīti Kārli Kazāku. Ari Latvīšu literaturys Goda bolvai pādejūs godūs nominātys div latgalīšu gruomotys – Ilzis Spergys “Dzeiveiba” i Raibuo “Pistacejis”, kurys prezentacejis pasuokums kulturvītā “Bolderāja” savuoce kūpā na viņ latgalīšu volūdys entuziastus. Vēļ taids nūvāruojums nu aizguojušuos vosorys – kaidu šaļti beja taids fenomens kai Lapeņu īlys koloneja aba dzejis komuna naparostā vītā. Tī maneju devizi “Latgalizē!”. Kū tys nūzeimoj, da gola nasaprotu, tok īsazeimoj teņdeņce – latgaliskais palīk par zeimulu.
Gryuts saceit, kas vad pi plašys latgalīšu literaturys atpazeistameibys, tok niule, ar latgalīšu literaturys zynomu aktiviziešonūs, pasaruoda ari jauni vaicuojumi. Par pīvadumu, kai puorlikt latgaliski raksteitu literaru tekstu. Juovaicoj mierķa volūdys variants, kai, puorlīkūt Heli Laksonenas dzeju, tū dareja Gundars Godiņš, ci juopuorlīk iz literarū volūdu, pastreipojūt latgalīšu volūdys vīnleidzeibu. Taipoš rūnās vaicuojums, voi latgalīšu volūda juolītoj, attālojūt viņ Latgolys i latgalīšu realejis, kai tys dareits, Nikolaja Gogoļa “Revidentu” adaptejūt par “Revidentu Sylagolā”. Vēļ palīk ari vaicuojums, voi latgalīšu volūda palīk viņ mozūs formu volūda i kas ir itaidys teņdeņcis cālūņs – raksteituojs ci skaiteituojs.
Vaicuojumi ir, tok atbiļžu nazynu. Mums ar latgalīšu volūdu ir vysai romaņtiskys attīceibys – tikai mīļojam, tok na da gola pazeistam.
Maija Burima, akademike, Dr. philol., Daugovpiļs Universitatis profesore i “Austrumlatvejis literaruos akademejis” vadeituoja:
Latgalīšu volūdā rokstūšim autorim i izdeviejim juodūmoj par rakstnīceibys strategejom – kaidai mierkauditorejai literarais dorbs paradzāts, kas byus skaiteituoji, kaidā formatā dorbs tiks publicāts i kaida problematika tiks rysynuota. Ka latgaliski rokstūšais autors grib uzrunuot ari tūs, kuri naskaita latgaliski, juosekoj Latvejis tekstgrupys “Orbīta” (apvīnoj Latvejis krīvu autorus) ci leivu volūdā rokstūšūs literatu pīvadumam i leidza latgalīšu tekstim juoizdūd ari tulkojumi ci bilingvali izdavumi, kai ari juorauga īdzeivynuot multimedialus projektus. Plašuoku skaiteituoju auditoreju var pīsaistiet ar jaunim pajiemīnim, par pīvadumu, savīnojūt tradicionalūs literaturys žanrus jaunuos hibridformuos, tekstā atainuot vysaidys subkulturys i izmontuot cytys modernys, puorsteidzūšys i provokativys taktikys.
Kab izavaireitu nu regionaluos “īsakapsuliešonys”, rodusēs vajadzeiba paplašynuot latgalīšu literaturys koncepta rūbežus, īkļaunūt tuo izpratnē na viņ latgalīšu volūdu kai vīneigū pazeimi, kas nūsoka rakstnīka ci teksta pīdereibu latgalīšu volūdai. Pi latgalīšu literatyrys šķautnem pīskaitomi autori ar Latgolys ideņtitati, rakstnīki, kurī pīgrīž viereibu Latgolys tematikai, kai ari vysi literati, kuri roksta latgalīšu volūdā.
Asu secynuojuse, ka latgalīšu literaturys atpazeistameibu Latvejā i pasaulī sekmātu skaiteituoju lūka paplašynuošona. Vēļ vīns nu pajiemīņu ceļā iz vaļstisku i storptautisku rezonansi byutu orieņtiešonuos na viņ iz regionalū skaiteituoju, tok ari teksta problematikys paplašynuošona ar universalom temom. Tys sevkuram skaiteituojam dūtu īspieju ideņtificeitīs ar latgalīšu literaturys pīsaceitūs vaicuojumu spektru – filosofiski i religiski vaicuojumi par cylvāka eksisteņci, Latgolys viesture pasauļa nūtykumu kontekstā i cyti vaicuojumi.
Anna Rancāne, rakstneica i publiciste:
Tys ir cīši nūpītns vaicuojums. Pyrmuom kuortom, kotrai gruomotai svareiga juos literaruo kvalitate, dīvamžāļ viņ tys nanūsoka juos atpazeistameibu. Pi tuo kūpeigi juopastruodoj autoram, izdeviejam i skaiteituojim. Seviški jau latgalīšu literaturā, kuru cieški nalosa, deļtam ka “navar saprast volūdu”. Tys ir mits, kū reizem ir izadevs puorlauzt. Izdeviejim aktivuok juostruodoj pi gruomotys reklamiešonys, partū ka autors bīži viņ ir puoruok kautreigs. Vīneigais autors, kas tū dora socialajūs teiklūs, laikam gon ir Raibīs. Vysim spākim juoīīt vyspuorejā latvīšu literaturys apritē, lai cik tys gryuši nabyutu. Deļtam es asu pateiceiga sovam izdeviejam, ka pīsaceja munu gruomotu “Prīca i klusiešona” Latvīšu literarurys Goda bolvys konkursam. Es jau zynu, ka dīz voi tī kū naviņ dabuošu, tok – vysmoz tī izskanēs arī latgalīšu vuords.
Juoizmontoj socialī teikli, deļtam lyugums skaiteituojim – ka tei gruomota ir patykuse, lai nasakautrej pīraksteit Facebook.com rubrikā “Izcila grāmata”. Tys ir akmiņs ari munā duorzeņā. Vajadzātu pīraksteit par kaidu lobu gruomotu latgaliski. Navar gaideit, ka myus aicynuos, pošim juobyut aktivuokim, kai tū dora šlagermūzykys autori i izpiļdeituoji. Juopuorlīcynoj, ka skaiteit latgaliski – tys ir aizraunūši i nimoz nav cik gryuts!
Ilga Šuplinska, Dr. philol., Rēzeknis Tehnologeju akademejis vodūšuo pietneica, 13. Saeimys deputate:
Rēzeknis Tehnologeju akademejā vaira nav latgalīšu literaturys viesturis studeju kursa. Nav ari humanitarūs programu. Tys zeimoj, ka pi zynuošonu teik pošvuicebys ceļā ci, ka pasaveic, kaidūs kursūs. Humanitarūs vierzīņu pedagogu izgleiteibā taidam kursam kai latgalīšu kulturvidis koncepti byutu juobyut. Ari turisma jūmys specialistim tū vajadzātu zynuot.
Literatura atsateista tod, ka ir raksteituoji, skaiteituoji i vārtātuoji. Vīna nu izeju ir medeji i socialī teikli. Projekts “Dūmoj ar komatim”, datorspēle “Īsapazeisim”, Ontona Slišāna bārnu dzejis apkūpuojums – tī ir projekti i aktivitatis, kas tū realizej. Tok grybātūs sistematiskuma.
Oskars Orlovs, literats i multimuokslinīks:
Maņ ruodīs, ka procesi latgalīšu literaturā ir i nūteik. Vaicuojums, cik bīži i voi jiī teik leidz pareizūs adresatu. Ar atpazeistameibu vajadzātum saprast ari drusku marketinga dzelys. Publicēt gruomotys mes varim daudzi, tok, ka par jom viņ naīs kaids gruomotu fetišisms, tod saīs viņ salikt juos sev sekcejā i breinuotīs, cik tu lobs, cik tu jauks. Vēļ, zynoms, juopīsauc kvalitatis ruodeituojs i poškritika, kas latgalīšim cytu reizi pīklyboj. Pa lelam, muoksla tūmār ir vīns lels bizness – voi tu variesi pīsaisteit klientu voi nā.
Roksts sagataveits ar Vaļsts reģionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Izguojs videoklips Jura Ostrovska dzīsmei “Vacuoku sāta”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Grupu “Patrioti.lg” i “Dvinskas muzikanti” solists Juris Ostrovskis klauseituojim pīduovoj videoklipu dzīsmei “Vacuoku sāta”, kurā muzikis dzīd par bierneibu laukūs i gremdejās atmiņuos.
Kai stuosta pats muzikis, dzīsme tyka speciali raksteita jubilejis pasuokumam, kas nūtyka pārnejuo goda oktobrī Rēzeknē. Dzīsmē īkļautys puordūmys i puordzeivuojumi iz 40 godu slīkšņa, kai ari vysajaukuokuos atminis nu laukūs pavadeituos bierneibys.
Dzīsmis “Vacuoku sāta” scenareja, muzykys i teksta autors ir Juris Ostrovskis, video operators ir Aleksandrs Hļestovs, pi aranžejuma struoduojuši Kaspars Maks i Juris Ostrovskis.
“Vacuoku sāta” īkļauta muziķa koncertprogramā par gūdu Jura Ostrovska jubilejai.


text:
Jauns vuiceibu leidzeklis latgalīšu volūdys apgivei školuos
Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja izveiduojuse elektroniskūs vuiceibu leidzekļu komplektu “Olūteņš” latgalīšu rokstu volūdā 4. klasis školānim. Komplektā ītylpst vuiceibu leidzeklis školānim, skaidrojūšuo vuordineica, dorba lopys, kai ari metodiskī īsacejumi školuotuojim i puorbaudis dorbi. Vuiceibu leidzeklis sagataveits par vaļsts budžeta leidzeklim, tys bezmoksys pīejams elektroniskā formatā.
Vuiceibu leidzeklis “Olūteņš” ir pyrmais dorbs, kas izmontojams kompleksai latgalīšu rokstu volūdys i nūvodvuiceibys apgivei. Itys vuiceibu materials izstruoduots, eistynojūt Vaļsts volūdys lykuma 3. panta 4. daļu “Valsts nodrošina latgaliešu rakstu valodas kā vēsturiska latviešu valodas paveida saglabāšanu, aizsardzību un attīstību”. Vuiceibu leidzeklis roda vareibu školānim na tikai apgiut latgalīšu rokstu volūdu, bet ari piļneiguok īpazeit sovu dzymtū vītu, nūvodu, Latgolu Latvejis kontekstā, veidojūt padzilinuotuos vuiceišonuos pīredzi, uzsver vīna nu vuiceibu leidzekļa izstruoduotuojom, Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociacejis vadeituoja Veronika Dundure. Pi vuiceibu leidzekļa sagataveišonuos struoduojuse ari Lideja Leikuma i Anna Vulāne.
Elektroniskuo vuiceibu leidzekļa “Olūteņš” saturs strukturāts tematiski veiduotuos nūdaļuos tai, kab vuiceibu saturu varātu eistynuot 70 stuņdēs. Izstruodojūt vuiceibu saturu, jimts vārā, ka suokumškolā školāni jau ir apgivušs gon latvīšu literaruos volūdys, gon latgalīšu rokstu volūdys alfabetu i skaiteišonys i raksteišonys pamatus.
Faili lejupluodiešonai PDF formatā
Olūteņš. Latgalīšu rokstu volūda 4. klasei
Olūteņš. Latgalīšu rokstu volūda 4. klasei. Metodiskī īsacejumi
Latgalīšu volūdys apgivei školuos ir pīejama ari bezmoksys digitaluo latgalīšu ābece “Skreineite”.


text:
Dorbu atsuoc Latgalīšu ortografejis apakškomiseja jaunā sastuovā
Latvejis Republikys Tīslītu ministrejis Vaļsts volūdys centrā dorbu atsuoc Latgalīšu ortografejis apakškomiseja jaunā sastuovā.
Volūdys ekspertu komisejā struoduos 9 volūdnīceibys specialisti i sabīdriskūs organizaceju i latgalīšu inteligeņcis puorstuovi: filologejis doktori Lideja Leikuma, Aļberts Sarkaņs, Ilze Sperga, Anna Stafecka i Anna Vulāne, Juo Emineņce Romys katuoļu bazneicys kardinals Juoņs Pujats, filologejis magistris Muora Mortuzāne, Sandra Ūdre i Veronika Dundure.
Myusu dīnu latgalīšu ortografejis nūsacejumi pījimti 2007. goda 28. septembrī. Jī baļsteiti Pītera Stroda ortografejis normuos i papyldynuoti ar jaunuokajom filologejis pietejumu atziņom, kas raksteibu tyvynoj dzeivajai tautā runuotajai volūdai.
Lai veicynuotu latgalīšu volūdys sasaglobuošonu i atteisteibu iz prīšku, ir vajadzeiga ekspertu izstruoduota i apstyprynuota terminologeja, nūskaidruoti i sabīdreibai dareiti zynomi naskaidrī volūdys praksis vaicuojumi.
Karteņa: LaKuGys arhivs
Ziņu sagataveja: I. Sperga


text:
“Kolnasāta” 22. junī rūtoj i leigoj
Cīmā iz “Kolnasātys” studeju ir atguojuse tautys dzīšmu dzīduotuoja, etnomuzykante Biruta Ūzuleņa. Jei stuosta par sevi i muzyku, kai ari par sadarbeibu ar DJ Monsta i jūs jaunū albumu. Izaruod, juos patīseibā ir atguojušys divejuos – jei i juos kūkle. Kai stuosta dzīduotuoja i spālātuoja, kūkle ir kai dzeivs cylvāks. Spieliešona ir kai dzeivuošona placs pi placa. Ka ilgi naspieleisi, naskanēs.
Myusu reportīre Guna Zvīdre, gatavejūtīs Juoņa dīnai, guoja cīmā pi latgalīšu Juoņu i Leigu, kab uzzynuot, kai jī svinēs sovus vuorda svātkus – vosorys saulgrīžus.
Vuordineicā Ilze Sperga stuosta par Latgolai rakstureigim Juoņu dzīšmu refrenim, rūtuošuonu i leiguošonu.
Juoņa nakts eisa, jau mudri dabasu mola gaiša, saule izlāc rūtuodama leiguodama. Parkū jei rūtoj? Ļauds soka, ka tymā reitā iz saulis juosaver cauri gunkuram. Tī līsmis, guņs i korstums ceļās dabasūs i vīnu šaļti saplyust ar kūši sorkonū austūšuos saulis ripeli pi dabasu molys. Sauleite kai leigojās, kai rūtojās vysaidom guņs mēlem i kruosom. Skaņ vyss pasauļs ar putynu dzīsmem, skaņ iztureiguokūs leiguotuoju dzīsmis, saule rūtoj pi dabasu molys. I pasauļs ir kai nu jauna radeits.
Rūtuot ir izbaudeit itū svātku breidi, vīnu īpašū šaļteņu. Itī ir saulis svātki. Saulis sagaideišona i juos rūtuošona nu reita ir itūs svātku augstuokais punkts.
Lai ari itūgod Tovā sātā i pi Tova Juoņu gunkura nūteik itys Juoņadīnys breinums i saule Tovūs dabasūs izkuop augši augši – rūtuodama, leiguodama!
Raidejuma komanda: Aigars Runčis, Daira Kokoreviča i Ilze Sperga.
Ka raidejums nasuoc skanēt automatiski, tod klausīs ITE.


text:
31. oktōbõrs Vǟntas sugīz Līvõd Īt Vǟnta kūožpēļiz jag jūod kubbõtulmi. Sīestõ võtīz jaggõ ka Līvõd fond jūodiji Dāvis Stalts, „Kūolka nanā” (SIA „Kolkasrags”) direktōr Jānis Dambītis ja Līvõd fond Rīgõ jag ūž jūodiji Īlze Bernšteina.
Amād saitõ tuntõbõks Līvõd fondõks ja saitõ tieudõ, mikšpierāst Līvõd fond um mõiti äbku Līvõd īt, mis um seļtš. Sǟl nīžiztõ ka iļ sīe, mis um tīedõd, iļ amā tǟdzi ažā – iļ võimiz oppõ līvõ kīeldõ Vǟntas, Rīgõs, Kūolkas, Staitsõls ja Pāles. Rõkāndiztõ iļ sīe, kui tǟdzi um Līvõd plagā pǟva, kui siedā võiks piddõ īdskubs, ja iļ sīe, mis sugūb Līvõd rovkuodāks paldīž ja mis līb jeddõpēḑõn.
Interesentõd saitõ kutstõd ītõ Līvõd fondõks, ja Vǟntas sugūb Līvõd fond tīejag, neku se um jõvā suggõn Rīgõs. Vǟnta jag jūodiji līb Māra Vīgerte.
Jānis Dambītis nīžiz iļ eņtš tīe Dūoņig nuovadā Kūolka pagāst jūods. Ta nīžiz ka iļ projekt „Vizzõ klõkštõd rānda” („Aizslēgtais krasts”) ja nägţiz sīe jag „Izāizād” („Senči”). Pǟgiņd Līvõd īt Vǟnta jag nõtkõmõd neiztõ sǟl eņtš vanbiži. Pigā se disk nīžõdõks iļ Lūž kilā jelāmiz 20. āigastsadā īrgandõksõs līb nǟdõb Kūolkas.
Minnõn um sūŗ rīem, ku se kubbõtulmi nägţiz tōmiz jellõ ītizt mērkõd pierāst. Ma lūotõb, ku se tōmi sōb jo sūrõks ja tarmõb võimiz tīedõ ammõ, mis um mõtõltõd.