text:
Bīdreiba „Latgolys Studenu centrs” 16.februarī 17.00 stuņdēs Vīneibys īlā 13-113 (Daugpilī) vysus latgaliski raksteit grybātuojus aicynoj iz latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibu “Vuceisimēs latgalīšu rokstu volūdu vīnuvīt”. Rokstu volūdys apvuiceiba nūteik LR Kulturys Ministrejis izsludynuotuo konkursa „Integracejis pasuocīni 2011” tematiskajā jūmā par latgalīšu rokstu volūdys saglobuošonu apstiprynuotuo projekta „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu!” ītvorūs, kura mierkis ir […]
Gribi zynuot, kai australīši sadzeivoj ar kengurim i aborigenim i kū Australejā dareja latgalīši? Atej gostūs trešdiņ 18 stuņdēs iz LgSC Tonis biroju Antonejis īlā 8-3/6. Itūreiz Jurs Viļums i Jurs Vucāns stuosteis par grupys „Dabasu durovys” pīdzeivuojumim Australejā. . Leidzeigī roksti:Svinēsim Latvejis dzimšonys dīnu!Latvejā krīze izabeigs 27. majāOriginalais “Ontans i Anne” ReigāLatgaliskais Raiņs ReigāNu Latgolys […]
„Latgolys Studentu centrs” i „Latvejis Aizsorgu organizaceja” aicynoj Tevi svinēt Latvejis dzimšonys dīnu kūpā 16. novembrī 19:00 stuņdēs LU golvonajā ākā (Raiņa bulvārī 19), 1. auditorejā. Patriotiskā nūskaņā izzynuosim vaira par Latveju, spēlēsim kaitys, byus īspieja izzynuot, kai svātku svineibom gatavejās cyti. Prīcuosimīs, ka atīsi ar sovu grūzeņu. Pasuokumu atbolsta Latvejis Universitate. Leidzeigī roksti:Latgalīšu pādi […]
Kab īpazeistynuotu ar latgaliski rokstūšajim myusu dīnu autorim, Reigys Gruomotu svātku laikā Kongresu noma Mozajā zalā svātdiņ, 9. oktobrī, 12:30 stuņdēs nūtiks vuiceibu kinys „Latgolys kulturys montuojums” seanss i sasatikšona ar kinys taiseituojim i autorim. Vuiceibu kina „Latgolys kulturys montuojums” ir audiovizuals stuosts par taidim latgaliski rokstūšim autorim kai Ilze Sperga, Anna Rancāne, Juoņs Ryučāns, […]
Ūtardiņ, 13. septembrī, 18:00 stuņdēs Raiņa i Aspazejis sātā, Reigā, Bazneicys īlā 30, byus vīns nu ituo goda Dzejis dīnu latgaliskuokūs pasuocīņu – myusu dīnu latgalīšu dzejis vokors «Gostūs pi Raiņa». Pasuocīnī paradzāts prof. Janinys Kursītis-Pakulis stuosts «Raiņa Latgola», sovus tekstus skaiteis latgalīšu dzejnīki Juoņs Ryučāns, Valentins Lukaševičs, Emileja Kalvāne, Ilze Sperga i c. Latgalīšu vokori Reigā […]
Latgalīši izdavuši puosoku gruomotu par krīzi Par speiti krīzei bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse gruomotu „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”, kurā apkūpotys skaistuokuos latgalīšu literaruos i tautys puosokys, dereigi padūmi lātai saimnīkuošonai i sliminīku lečiešonai, roksti par vacajom krīzem i anekdoti par myusu laiku Latveju i vaļdeibu, myusu dīnu jaunīšu raksteitī stuosti […]
Studentu organizaceju laime i nalaime reizē ir paaudžu maiņa – vīni atīt, cyti aizīt. Ka napasaveic, pa vydu ir puorruovums – tradicejis i suoktais dorbs pagaist. Tai ari Latgolys Studentu centrs, kas atsajaunuoja 20. gs. 90. godu beiguos i ar aktivitatis kuopumim i krytumim struodoj da myusu dīnu, gon raudzeja puorjimt 90. godu suoku pīredzi […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” 17. decembrī 16:00 aicynoj iz ilgi carātū i beidzūt sareikuotū Baļtinovys amatīrteatra “Palādas” vīsizruodi Reigā – Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatē Visvalža īlā 4a, 401. ustobā (zalā, 4. stuovā). Īeja bez moksys. Izruodis garums pusūtra stuņde. Pasuocīni reikoj LU Huminitarūs zynuotņu fakultate sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys Studentu centrs”. Izruode nūtiks LU […]
Vasali! Sajiemu viestuli nu LR Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis par dorba grupys izveidi, kam da 20. decembra juoizstruodoj prīšklykumus i juoīsnīdz izglītības un zinātnes ministra parakstītu informāciju Ministru prezidentam par veicamajiem pasākumiem latgaliešu rakstu valodas kā vēsturiska latviešu valodas paveida saglabāšanai, aizsardzībai un attīstībai. Tys ir, dorba grupai juosagatavej prīšklykumi par Latvejis vaļstī napīcīšamajim pasuokumim […]
Jau itū sastdīņ vokorā Viļakas nūvoda Šķilbanu pogosta Upītes tautas nomā nūtiks vacuokais latgalīšu festivals “Upītes uobeļduorzs 2010”! Ite pasuokuma programa. 1. Vinsents Kūkuojs 1910 a. Ontons Slišāns 1925 2. Karburators 1935 b. Valentins Lukaševičs 1950 3. Soldanī 2000 c. Mārīte Slišāne 2015 4. Rekovas dzintars 2025 d. Puosoku diska prezentaceja 2040 5. Zintis […]
Ite seņ sūleituo 2. daļa stuostam par pyrmū mīlesteibu. 1. daļu klausīs ite. Stuosts nu LgSC organizeituo jaunīšu stuostu konkursa “Stuosti par myusdīnom ar laimeigom beigom”. [soundcloud url=”http://soundcloud.com/lgsc/pyrmuo-milesteiba-ii”] Autore Marta Pētersone (Jelgovys Speidūlys gimnazeja). Īrakstiejuse Edeite Husare. Īrunuojuse Ilze Sperga. Īraksteits Tonis birojā 2010. goda 24. martā. Marta roksta: “Dzeivuot – tys nūzeimoj gaideit izdeveigu […]
Šudiņ vokorā Tonis birojā projektu vokors. Reit turpynuojums itai izklaidei. Kai smejīs, cytim vosora, a cytim i vosora, i juodūmoj par rudini. Ite zemļuok karteņa nu paguojušuos nedelis izprīcom ar SIF projektu, kas gols golā īsīts svēre 2 kilogrami i symtu gramu. Ireta i Artis cap i lej iudini. Koč kai tei latgalīšu volūda juodaboj […]


c: text/html

text:
Nu 4. da 6. septembra Leivuona nūvoda Rūžupē bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” organizieja tradicionaluos kulturys i latgalīšu rokstu volūdys treju dīnu seminaru, kurymā pīsadaleja attīceigūs temu interesenti nu vysys Latvejis, nu pamatā dažaidu Latgolys vītu.
Seminara laikā beja vareiba pīsadaleit itaiduos nūdarbeibuos: tradicionaluo dzīduošona, tradicionaluo deja, tradicionalūs instrumentu spēle, latgalīšu rokstu volūda i izbraucīnā iz kulturviesturiski i myusu dīnuos nūzeimeigu Latgolys vītu. Seminarā pīsadaleja 18 interesentu nu Reigys, Rēzeknis, Kandavys nūvoda, Bierzpiļs, Salaspiļs, Vileks, Leivuona, Bukmuižys, Nagļu i Rūžupis.
Tradicionaluos dzīduošonys nūdarbeibuos seminara dalinīki vuicejuos gon dzīduošonys tehniku, gon tradicionalūs dzīšmu repertuaru, kurymā tyka likts izsvors iz Škilbanu i Bukmuižys pusis dzīsmem, kai ari dzīsmem nu Leivuona apleicīnis. Tradicionaluos dejis nūdarbeibuos tyka vuiceiti pošu reizi popularuokī danči, kai ari daudzpuoru dejis, bet instrumentu spēlis nūdarbeibuos varieja vuiceitīs kūklis, vejūlis, garmanis i bubyna spēli. Eipašs izsvors seminara nūrisē tyka lykts iz latgalīšu rokstu volūdys īsavuiceišonu – myusdīnu rokstu volūdys nūdarbeibuos seminara dalinīki vuicejuos kai gramatikys lykumus, tai raudzeja prakstisku rokstu volūdys izmontuošonu, kai ari analizieja latgalīšu volūdys atškireibys izlūksnēs i rokstu i mutvuordu formuos. Seminara pādejā dīnā tuo dalinīki īpazyna Rūžupis apleicīnis kulturviesturiskuos vītys, nu kurūs vysu spylgtuokuo beja gasteišona Vogonu bazneicā. Itymā bazneicā sovulaik kolpuoja bazneickungs Ontons Juhnevičs, par kuruo atpazeistameibu pādejā laikā juosoka paļdis kinai “Segvārds vientulis”. Vonogu bazneicā kai reizi nūtyka ari kinā paruodeitī nūtykumi. Taipat seminara dalinīki apsaviere ari vīnu nu Preiļu pusis popularuokūs turisma objektu – glīmežu audzātovu, kab īpazeitu myusdīnu Latgolys saiminīku nūsadorbuošonu.
Tradicionaluos kulturys i latgalīšu rokstu volūdys seminars eistynuots ar Vaļsts kulturkapitala fonda atbaļseituo projekta “Atbalsts biedrībai “Latgolys Studentu centrs” latgaliešu kultūras popularizēšanai 2015. gadā” podturiešonu.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
24.septembrī Latgolā nūtyka vīns cīš eipašs i, munupruot, sirsneigs pasuokums – Nikodema Rancāna bolvys padūšona lobuokajim Latgolys pedagogim. Uzaicynuojumu vadeit ituo[…]Read more
Category: vysa kas
Testaments unukam
Nazkod rakstieju bīžuok, niu pavysam raitai. Itys ir vīns paseņ raksteits dzeivuleits, kuru lobuok vīnreiz īraksteit, kai nazkur pagaisynuot. Testaments[…]Read more
Latgolys SYMTGADIS KONGRESS
5. i 6. majī nūtyka Latgolys SYMTGADIS KONGRESS. Ar 4.pasauļa latgalīšu saīta gola rezoļuceji var īsapazeit portalā LaKuGa.LV Pi tuos,[…]Read more
Deputatu kvotys
Kai reize tagad pašvaļdeibuos teik pījimti budžeti, deļ tam saisteibā ar tū var nūsavērt, kai teik pa labi i pa[…]Read more
#GrybuTeviAtpakaļ
Itaidu akceji škārsteikla socialajūs teiklūs vēļ vosorā īsuoce Latvejis Instituts. Drūši viņ myusim kotram ir vysmoz vīns cylvāks (radinīks, draugs[…]Read more


text:
Latgolys viestnīceiba Gors »
Koncertu cyklā “Savējie” Latgolys viestnīceiba GORS puļcēs muzikus no Latgolys
Itamā sastdīnē, 20. janvarī, 18.00 Latgolys viestnīceiba GORS aicynoj iz sirsneigu koncertstuostu par Jetti Užāni – legendarū Cymdu Jettiņu. Stuostu atkluos Jettis myuža gaitu i dorbu zynuotuoja Elīna Apsīte, bet izspielēs klavesiniste Īva Saliete.Skaiteit vaira »
Pagarynuota dasasaceišona Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2017“
Atsasaucūt interesentu lyugumam, pretendentu dasaceišona Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2017” pagarynuota da svātdīnis vokora, 2018. goda 14. janvara, informej Latgolys viestnīceibys GORS puorstuove Edeite Husare. Itūgod bolvys “Boņuks 2017” pretendentus var dasaceit 18Skaiteit vaira »
Rēzeknē 18. novembrī varēs nūsavērt Vladislavam Luočam veļteitū raidejumu
18. novembrī 13.00 Latgolys viestnīceibys GORS 1. stuova konfereņču zalā nūtiks gruomotizdeviejam i rakstnīkam Vladislavam Luočam (1912–1984) veļteituo raidejuma “Latgalīšu volūdys sorgi: Vladislavs Lōcis” izruodeišona. Vladislavs Luocs dzims 1912. goda 26. janvarī Drycānu pogostaSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” viestej par festivalu “ORGANismi”
Jau trešū rudini piec kuortys Latgolys viestnīceibā GORS Rēzeknē īzaskaņ varganis. Koč i īrosts, ka tys muzykys instruments dzierdams viņ bazneicā, festivalā “ORGANismi” itys stereotips teik veiksmeigi lauzts. “Festivals nūteik jau trešū reizi. PošimSkaiteit vaira »
Latgolys viestnīceibā GORS atkluos Osvalda Zvejsalnieka personalizstuodi
Latgolys viestnīceibys GORS Muokslys galerejā 1. novembrī 16.00 tiks atkluota riezeknīša, vīna nu Latgolys īvāruojamuokajim muokslinīkim Osvalda Zvejsalnieka personalizstuode “Pašportrets. Personība studijās“, kurā apsaveramuo gleznuotuoja dorbu retrospekceja ļaus īpazeit na tik poša muokslinīka, nuSkaiteit vaira »
Rēzeknē nūtiks eipašais “Dzirdi Balsis ar Kārli Kazāku” koncerts
Sastdiņ, 14. oktobrī, Latgolys viestnīceibā GORS izskanēs TV projekta “Dzirdi Balsis ar Kārli Kazāku” eipašais koncerts, kurā ar klauseituojim sasatiks na viņ pats Kārlis Kazāks i vysaiž skanūšuos Latvejis izlūksnis, nu ari cylvāki, piSkaiteit vaira »
Pyrma koncerta Rēzeknē “Auļi” i “Tautumeitas” pīduovoj nūsauklauseit “Aulejis klezmeru”
Sastdiņ, 26. augustā, Latgolys viestnīceibā GORS nūtiks bungu i kuliņu grupys “Auļi” i etnomuzykys grupys “Tautumeitas” koncerts. Gaidūt sastdīnis koncertu, obeju grupu apvīneiba pīduovoj īsapazeit ar vēļ vīnu jaunuo albuma “Lai māsiņa rotājās!” dzīsmiSkaiteit vaira »
Vargaņu muzykys festivalā “ORGANismi” kūpeigu izvadumu veiduos Apkalna i Kaupers
Šudiņ, 1. augustā, suocās beletu tierdznīceiba iz trešū Storptautyskū vargaņu muzykys festivalu “ORGANismi”, kuruo muokslinīciskuo vadeituoja ir pasaulī zynomuo varganiste Iveta Apkalna, informej Latgolys viestnīceibys GORS puorstuove Edeite Husare. Festivalā itūgod izskanēs treis unikalys programys,Skaiteit vaira »
Diāna Īve personalizstuodē Rēzeknē atkluos Latgolys i Provansys ainovu leidzeibu
Sastdiņ, 22. julī 17.00, Latgolys viestnīceibys GORS Muokslys galerejā tiks atkluota muokslineicys, komponista Juoņa Ivanova mozmeitys Diānys Īvis personalizstuode “Saulainie nostūrīši. Provansas un Latgales ainavas”, paruodūt obeju kūšū, temperamenteigū i tradicejom boguotū regionu leidzeibuSkaiteit vaira »
Rēzeknē nūtiks grandioza īleiguošona ar izruodi “Skroderdienas Silmačos”
19. junī Rēzeknis i tuos apleicīnis dzeivuotuoji teik aicynuoti iz Juoņu īleiguošonys svineibom ar latvīšu vysu laiku vysvaira ruodeitū izruodi – Rūdolfa Blaumaņa “Skroderdienas Silmačos”, kam itymā godā ir 115 godu jubileja nu pyrmizruodis,Skaiteit vaira »
Cyldynuoti apbolvuojuma “Laiks Ziedonim 2017” laureati (+galereja)
3. majā, Imanta Zīdūņa (Ziedoņa) dzimšonys dīnā, Latgolys viestnīceibā GORS, Rēzeknē, nūtyka catūrtuo apbolvuojuma “Laiks Ziedonim” laureatu cyldynuošonys ceremoneja. Apbolvuojuma laureati ir Laura Putāne, Kristaps Rikāns, Laima Liepiņa, Jana Kolbina i Kārlis Agris Gross.Skaiteit vaira »
GORĀ catūrtdiņ paradzāts Latgolys kulturviesturis dokumentalūs kinu maratons
27. aprelī Latgolys viestnīceibā GORS, simboliski īzeimejūt Latgolys kongresa symtgadis atceri i Latvejis vaļsts symtgadi, tiks izruodeits atjaunuotais literari muzykalais izvadums “Francis”, kas veļteits gareidznīkam, literatam, vaļstsveiram i sabīdriskajam darbinīkam Fraņčam Trasunam, pīduovuota dažaidaSkaiteit vaira »
Aglyunys bazilikys kora škola svieteis 25 godu jubileju
17. aprelī 16.00 Latgolys viestnīceibā GORS nūtiks Aglyunys bazilikys Kora školys 25 godu jubileja koncerts, kurymā vysaiduoku laikmatu vokalū, klavīru i vargaņu muzyku izpiļdeis školys audziekni i absolventi, informej Aglyunys bazilikys Kora školys direktoreSkaiteit vaira »
Rēzeknē nūtiks apbolvuojuma “Laiks Ziedonim” cyldynuošonys ceremoneja
Imanta Zīdūņa (Ziedoņa) fonds “Viegli” aicynoj iz apbolvuojuma “Laiks Ziedonim” laureatu cyldynuošonys ceremoneju 3. majā 19.00 Latgolys viestnīceibā GORS, Rēzeknē, informej fonda puorstuove Kristīne Tjarve. Ceremonejā na tik cyldynuos laureatus kaidā nu pīcom apbolvuojumaSkaiteit vaira »


text:
Ar itū gruomotu autors ir izcieļs breineigu pīminiekli sovai dzymtajai dzeraunei Bolvu nūvoda Lozdulejis pogostā, kur niu dzeivoj viņ vīns īdzeivuotuojs – autora mama Marta. Vaira nikai 400 puslopuos materiala apkūpuots vuokums par dzymtom, kuruos ite dzeivuojušys godusymtu laikā. Gruomotā dūts ari vyspuoreigs puorskots par latgalīšu volūdys Purlovys izlūksnis atškireibom saleidzynuojumā ar latgalīšu literarū volūdu.
NOMINANTI:
Inga Ābele “Klūgu mūks”
Lideja Leikuma, Jurs Cybuļs “Skreineite”
Žurnals “A12”


text:
Osteichthyes - Rodentia - Ischyromyidae
PaleoDB taxon number: 41408
Parent taxon: Ischyromyidae according to O. A. Peterson 1919
Sister taxa: Acritoparamys, Ailuravinae, Apatosciuravus, Churcheria, Decticadapis, Hulgana, Ischyromyinae, Ischyromys, Leptotomus, Lophiparamys, Microparamyinae, Notoparamys, Paramyinae, Pelycomys, Pseudoparamyinae, Rapamys, Tapomys, Thisbemys
Subtaxa: Paramys adamus, Paramys compressidens, Paramys copei, Paramys delicatior, Paramys delicatus, Paramys dispar, Paramys excavatus, Paramys hunti, Paramys leptodus, Paramys nini, Paramys obailensis, Paramys pourcyensis, Paramys pycnus, Paramys savagei, Paramys simpsoni, Paramys taurus, Paramys undans
Ecology: scansorial insectivore


text:
Soltuoks laiks īt leidza ar leluokim guņsdrūšeibys ryskim. Kaidys ir lykumdūšonys normys, kas saisteitys ar guņsdrūšeibys rysku nūvieršonu? Kai pasorguot sovus eipašumus voi sevi i sovu saimi nu materialūs zaudiejumu guņsgrāka gadejumā?
Raidejumā pīsadola: ADB “Gjensidige” Latvejis filialis Rēzeknis puorstuovnīceibys vadeituojs Alfrids Lipovskis, Vaļsts guņsdzieseibys i gluobšonys dīnasta (VUGD) Latgolys regiona brigadis Rēzeknis dalis inspektors, kapteiņs Olegs Poskrjobiševs i SIA “Latakva Fire Service” eipašnīks Artis Kronbergs.


text:
Itūgod jau 10. reizi Ludzys piļskolnā nūtiks Lelais latgaļu tiergs, iz kuru sabrauks Latgolys i puornūvodu saiminīki i meistari ar sovim ražuojumim, kai ari byus vuocīšu, lītuvīšu gostu darynuojumi i prasmju demonstriejumi.
Lelajā latgaļu tiergā varēs izbaudeit Dobys školu ar veseleibys čaju meistaru dr. Artūru Tereško, īgiut jaunys zynuošonys par Saulgrīžu svātku tradicejom, pagasteit Kroma kolna latgaļu apmetnī, redzēt vydslaiku teatri nu Polockys i klauseitīs latgalīšu dzīsmēs, baudeit sīru, olu, dažaidus gordumus i īsavuiceit sīt Latgolys pakša sīru kūpā ar sīru meistari Lidiju Lubāni. Byus padūmuots ari par bārnim – byus senejis kaitys i vyzynuošonuos ar zyrgim, atrakcejis.
Progrmma
10:00 Leluo latgaļu tierga atkluošona
10:15-10:30 Ludzys TN pyutieju orkestris “Ludza”
10:30-11:00 Cytu regionu dyžtiergu prezentacejis i stuosti par Latvejis nūvodu tautys tārpim (Linda Rubena), vuocu, lītuvīšu i boltkrīvu partneru pīteikšona
11:00-12:30 Isnaudys etnografiskais ansamblis “Isnauda” i Inārys Jakupānis stuosts par Saulgrīžu svātku tradicejom, “Dabas skola” kūpā ar dr. Artūru Tereško
12:30-13:00 Latgolys Studentu centra folklorys kūpa “Ceidari”
13:00-14:00 Polockys vydslaiku teatra izruode i vydslaiku apmetne, Kroma kolna apmetne
14:00-14:30 Dzīsminīks Arņs Slobožanins, Juoņu sīra sīšona kūpā ar Lidiju Lubāni
14:30-15:00 Nūslāgumā Juoņu īleiguošona kūpā ar Ludzys TN folklorys kūpu “Dzeipori”


text:
"Spāka zeimes" Baļtinovā
Maija suokumā, atzeimojūt Boltuo goldauta svātkus i Latgolas dīnu, Baļtinovas vydsškolā nūtyka latgalisks pasuokums „Spāka zeimes”.
Tuo pyrmajā daļā beja tikšonuos ar kinorežisoru, latgalīšu kulturas aktivistu Viesturu Kairišu- „Spāka vuordi”. Viesturs Kairišs runova latgaliski, atguodynojūt latgalīšu volūdas vierteibu, napīcīšameibu dzymtū volūdu saglobuot, atteistiet, lītuot ikdīnā. Jis uzsviere, ka myusdīnuos latgalīšu volūda ir inteligences volūda. Tei beja saruna par myusu identitāti, par vaļsti, par vierteibom. V. Kairišs runova ari par 2017.godā nūtykušū Latgolas kongresu, kod tyka atzeimuota viesturiski svareiguo 1917.goda Latgolas kongresa 100-gade. Jis beja vīns nu golvonajim pārn nūtykušuo kongresa organizatorim i vadeituojim. Kinorežisors runova ari par sovu jaunū filmu „Piļsāta pi upes”, kura byus latgaliski.
Svātku turpynuojumā školas prīškā tyka atkluotas i apdzīduotas „spāka zeimes”- latvīšu rokstu zeimu treis grupas. Tys ir dorbs, kū paveikušas 11.klases jaunītes Egija Ločmele, Māra Laganovska i Elija Logina kūpā ar školuotuoju Lilitu Kūkuoju, sanamūt atbolstu i paleidzeibu ari nu cytim cylvākim. Treis jaunītes, kas dorbojuos interešu izgleiteibas programmā „Esi līderis!” školuotuojas Lilitas vadeibā, projektu konkursā „Es savai videi” esitynova projektu „Spāka zeimes”. Sovu projektu juos prezenteja Reigā i konkursā dabova 2.vītu vaļstī! Atkluošonas svātkūs meitenes i školuotuoja saceja paļdis vysim paleigim. Saulainajā dīnā školas prīškā pi boltim goldautim vysi daleibnīki cīnovuos ar kūpeigu zupu i speciali pasyuteitu svātku torti.
Tagad „spāka zeimes” pi Baļtinovas vydsškolas ik dīnu prīcej i uzrunoj kotru- gon baļtinovīšus, gon ībraukušūs gostus! Paļdis par tū vysim, kas sovu rūku i sirdi dalyka pi ituo dorba! Senejuos tautiskūs rokstu zeimes (taipat kai senejuo latgalīšu/latgaļu volūda) nas myusim godu symtim senu nu senčim montuotu informaceju i dzeives gudreibu. Tikai mes paši laikam eisti naapjādzam itū boguoteibu. Lai „spāka vuordi” i „spāka zeimes” ir kai olūts, kur varam pasmeļt spāku i stypruoki byut- ar sovu identitati, volūdu, kulturu, sovom saknem!
I.Slišāns, Baļtinovas v-školas direktors


text:
A. 844. V. Fiļšs no V. Razgoļa Makašānu pag.
Vīnam lelam un boguotam kēniņam beja meita, kura cīši saslymuoja. Nikas nazynuoja, kai jū izdzīdēt. Vīnu reizi kēneņš sasaucja vysaidus ļauds nu vysys sovys kēnestis un pasacēja: "Kas izdzīdēs munu meitu, tu es apbēršu ar zaltu."
Itūs kēneņa vuordus izdzierdēja vīns vecs un suoka runuot: "Vajag atrost taidu cylvāku, kas cīši labi dzeivoj pasaulī, kas ir pavysam nabogs, bet laimeigs. Tam cylvākam vajaga nūmaukt kraklu un apvilkt jū slymai kēneņa meitai. Kēneņa meita nu reizis paliks vasala."
Kēneņš paklausēja, kū runuoja vecs, un nūsyutēja sovus kolpus meklēt taidu cylvāku. Kolpi meklēja, meklēja, bet nikai navarēja atrast taidu laimeigu cylvāku. Kēneņš ilgi gaidēja, bet juo meita jau pavysam mierst zemī. Taišņi tymā pat dīnā uz vokoram vīns kolps, īdams uz vīnu vacu ustobeņu, izdzierdēja vīna cylvāka bolsu, kurijis runuoja: "Pastruoduoju, paēžu un īšu gulēt. Kuo man vairuok vajag?"
Kolps, dzierdādams itūs vuordus, nu reizis palyka prīceigs, ka atroda taidu laimeigu cylvāku. Jis tyuleņ pasaucja itū cylvāku un nūvedja jū uz pili pi kēņeņa. Izguoja kēneņš un runuoja uz ituo cylvāka: "Es tev īdūšu dauz zalta, puordūd tu man sovu kraklu."
Cylvāks atbild kēneņam: "Gareigs tāvs kēneņš, man nav krakla. Beja nazkod sen, bet es jū tai nūnosuoju, ka lupatu napalyka."
Sasadusmuoja kēneņš un izdzyna itū cylvāku nu pils uorā un par pusstundis juo meita nūmyra. Kēneņš cīši bāduojas. Tymā stracī atīt tys pat vecs un soka uz kēneņu: "Tu mani padzyni, ka man nabeja krakla, bet es sameklēju kaut muna krakla lupatys un atnežu."
"Kū man tagan, ka jau meita nūmyra?" soka kēneņš.
"Nikas!" atbildēja vecs, "muns kraklys jū atsadzeivynuos."
Kēneņš ar veču apvylka meitai tū vacū saplāstū kraklu. Meita nu reizis cēlēs un suoka staiguot un dzīsmis dzīduot. Kēneņš gribēja dūt večam daudz zalta, bet večs uz vītys iznyka. Tai kēneņa meita tagan dzeivoj, bet par tū veču vēl tagan nikas nazyna, kaids jis beja: vai pats Dīvs, vai valns.


text:
26. februara vokorā jau deveitū reizi tyka padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” 17 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos. “Boņuks” ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē, verūtīs na tik Latgolys regionu, nu ari latgaliskuos aktivitatis cytur Latvejā i pasaulī.
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2016” sajiemieji:
Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturā – dirigenti i školuotuoji Vitolds i Antonina Milaševiči
Sabīdreiba i kultura:
Goda cylvāks kulturā: Ilga Šuplinska
Goda nūtikšona: Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studejis atkluošona
Par latgalīšu volūdys populariziešonu:
Latgalīšu kulturys ziņu portals LaKuGa.lv
Goda amatnīks/saiminīks: Preiļu tierdznīceibys centra “Ūga” saiminīki Ingūna i Aigars Zīmeli
Goda snāgums vizualajā muokslā: Muokslineica Daina Salmiņa
Goda snāgums skotuvis muokslā:
Rēzeknis Tautys teatra izruode “Pupas”
Goda snāgums audiovizualajā muokslā: Latvejis kods. Dokumentaluo kina “Runātāji”
Par latgalīšu kulturys populariziešonu Latvejā i pasaulī: Dokumentaluo kina “Likteņzeme”
Muzyka:
Lobuokais snāgums pop/rock muzykā: “Sovvaļnīks” ar albumu “Napaseitynuots”, videoklipu i koncertdarbeibu
Lobuokais snāgums tautys muzykā:
Tradicionaluos dzīduošonys grupa “Saucējas” ar izdavumu “Trīci, munu ustabeni” i koncertdarbeibu
Lobuokais snāgums alternativajā muzykā: Projekts “Jezups i Muosys” ar albumu “LAI SLAVA JAM!”, videoklipu i koncertdarbeibu
Lobuokais snāgums akademiskajā muzykā: Kamerkors “Muklājs” ar albumu “Ar Laimeņu runojūt”
Lobuokais muzykys video: “Jezups i Muosys” ft. Guntix ft. Jezups Martinovs – “Sirds. Sirds. Sidrs”
Goda debeja muzykā: Grupa “Piparmētra”
Lobuokais snāgums šlagermuzykā:
Grupa “Dvinskas muzikanti” ar dzīsmis “Hej, bruoļ latgalīt” sasnāgumim i koncertdarbeibu
Literatūra:
Lobuokais snāgums literaturā:
Sandra Ūdre, Juoņs Ryučāns – romans “Aizlauztais spaits”
Lobuokais izdavums/gruomota:
Gruomota i audio CD “Škilbanu sīvas”. Edīte Husare, Anda Beitāne
Bolvu padevieju, nu kurūs rūku tyka sajimti Boņuki, itūgod beja volūdneica Lideja Leikuma, muziki Renārs Kaupers i Goran Gora, fotografe Iveta Vaivode, muzikis, žurnalists i reklamys sferys specialists Aigars Runčis, Latvejis Nacionaluo kulturys centra vadeituoja Signe Pujāte, šova “Īstās latvju saimnieces“ dalineica, zyrgu sātys “Klajumi“ saimineica Ilze Stabulniece, režisors Viesturs Kairišs, fonda “Viegli“ puorstuove Žaneta Jaunzeme-Grende, rakstneica Inga Ābele, režisors Juoņs Streičs, komponists Andrejs Selickis, varganiste Iveta Apkalna i cyti.
Ituo goda Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2016“ padūšonys ceremoneju kuplynuoja latgalīšu muziķu prīšknasumi – ceremonejā uzastuoja “Dabasu Durovys“, Sovvaļnīks, Guntra Kuzmina, “Piparmētra“, “Tautumeitas“, “Rikši“, folklorys kūpa “Upīte“, Laura Bicāne, “Jezups i Muosys“, “Jubilāri“, bet ceremonejis nūslāgumā izskanieja veiru kora “Graidi“ i puorejūs muziķu i skateituoju kūpdzīsme, Valda i Māra Muktupāvelu saraksteituo “Pīmiņ, bruoļ!“.
Ceremoneju beja vareiba pīdzeivuot na tik kluotīnē, Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalē, bet ari tīšraidē, kū nūdrūsynuoja lītuotne “LMT Straume“, kurymā kotrys grybātuojs varēs nūsavērt ari ceremonejis video īrokstu.
Latgolys viestnīceiba GORS, Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2016” organizātuoji, aicynoj kotru interesentu jau niu sekuot leidza latgalīšu kulturys nūtikšonom 2017. godā, kab dasaceitu bolvai i gūdynuotu dasmytajā Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks“ ceremonejā 2018. goda 25. februarī. Itys gods Latgolai ir jo eipašs, jo leidza ar Latgolys kongresa symtgadis nūtikšonom aprelī i majā teik suokta Latvejis symtgadis svieteišona.
Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks“ mierks ir veicynuot latgalīšu kulturvidis saglobuošonu i atteisteibu, kai ari apkūpuot i gūdynuot spylgtuokūs i nūzeimeiguokūs sasnāgumus latgalīšu kulturā pārnejuo goda grīzumā. “Boņuks 2016” nūtikšonu atbaļsteja Vaļsts kulturkapitala fonds, Rēzeknis piļsātys dūme, Rēzeknis nūvoda, Aglyunys, Baļtinovys, Bolvu, Cyblys, Dagdys, Kuorsovys, Ludzys, Rībeņu, Ruguoju i Viļakys nūvodu pošvaļdeibys. Informativī atbaļsteituoji: žurnals “Ir“, Latgalīšu kulturys gazeta LaKuGa.lv, Latgolys radeja, “Vaduguns” i “Latgales Laiks”.


text:
2008. gads
Dita Bētere, Baiba Kalvāne, Edmunds Jurēvics, Gatis Gereišs, Guntars Logins, Ilmārs Pužulis, Jānis Supe, Laura Keiša, Laura Sprudzāne, Māris Mednis,Oskars Smoļaks, Viesturs Roziņš, Vineta Raubiška
Aigars Titajevs, Alvis Osmanis, Anete Selga, Anžela Rustamova, Arita Bērziņa, Arta Damlica, Dārta Pāvuliņa, Edīte Šņepste, Elīna Apine, Elīna Melne, Guntars Pužulis, Jānis Ozoliņš, Jānis Roziņš, Jolanta Segliņa, Justīne Kļava, Kaspars Bulindžs, Kaspars Dauksts, Katrīna Sprudzāne, Kārlis Irbe, Kristīne Kalniņa, Laura Buša, Laura Griščenko, Laura Mozule, Lāsma Kozlova, Lāsma Stradiņa, Liāna Kjudelīte, Liene Misiņa, Līga Arāja, Līga Arhipova, Līva Legzdiņa, Madara Šnepere, Mārtiņš Aizpurs, Oskars Pundurs, Raimonds Urtāns, Roberts Lasums-Lasmanis, Ronalds Rundāns, Sandis Stapkevičs, Sanita Paudere, Sigita Saleniece, Silva Jaškova, Sintija Ivanova, Tatjana Mažāne, Uģis Ozoliņš, Vladislavs Kondratjevs, Zane Egle, Zane Ozolniece, Zane Rozenberga


text:
Daugova
Daugova irā vysuleluokuo Latgolys i Latvejis Republikys upe, iztakūša nu Valdaja augstainis Krīvejā, takūša pa Krīvejis, Boltkrīvejis i Latvejis teritorejom, ītakūša Baļtejis jiuru Reigys leicī. Kūpeigais upis garums – 1020 km.
Krīvejā Daugova (Zapadnaja Dvina) caur kanalu saškierta ar Berezinys i Dnepra upem.
Iz Daugovys pastateitys tris iudiņspākainis ar dambom – Reigys iudiņspākaine 35 km iz viersu nu upis greivys, Keguma iudiņspākaine vēļ 70 km iz viersu nu greivys i Pļaveņu iudiņspākaine 107 km iz viersu nu greivys. Catūrtuo – Daugpiļs iudiņspākaine beja planavuota XX gs. 80-tajūs godūs, tok projekts satyka lelu pretiveibu nu ļaudeibys pusis i nabeja īdzeivynuots.
Mīsti pi Daugovys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Veližs, Krīvejā
- Vicebskys, Boltkrīvejā
- Polackys, Boltkrīvejā (Polacka apleicīnē atrūnami Daugovys akmini)
- Daugpiļs
- Jākubmīsts
- Uogre
- Solyspiļs
- Reiga
Datakys[pataiseit | labot pirmkodu]
Zeimeiguokuos datakys:
Datakys Latgolā i Sielejā:


text:
Roksta autore: Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv
Jau vairuokus godus školuotuoji nu Latgolys i ari cytu nūvodu školu, kai ari latgalīšu kulturys entuziasti, sasateik “Vosoruošonā”. Kursūs Rēzeknis nūvoda Rogovkā nu 30. juļa leidz 3. augusta dalinīki doluos sovā pīredzē latgaliskuo īdzeivynuošonā vuiceibu procesā, giust jaunys atzinis i nūdereigu informaceju nūdarbeibuos, kai ari smeļās īdvasmu i spāku jaunajam vuiceibu godam. Itūgod kursu golvonuo tema ir kompetenču pīeja nūvodvuiceibā.
“Vosoruošona” itūgod puļciejuse ap 23 dalinīku, tūs vydā ir gon Latgolys, gon Reigys školu pedagogi, ari latgaliskuos kulturys interesenti. “Šūgod pīsadola ļūti daudz jaunu vosoruotuoju, ir školuotuoji, kas brauc vairuokus godus. Ostoni dalinīki itymūs kursūs ir pyrmū reizi, pīsadola ari treis školuotuojis nu Reigys, kas ir gotovys sovim audzieknim stuosteit par Latgolu i ari pieteit Reigys apleicīni, kurymā atsarūn jūs školys,” stuosta kursu organizatore, Nautrānu vydsškolys školuotuoja Veronika Dundure.
Reigys Hanzys vydškolys angļu volūdys školuotuoju Jelenu Jakovlevu atbraukt iz “Vosoruošonu” pamudynuojušs kolegys lobuos atsauksmis par kursim i ari vēlme vaira īpazeit Latgolu. Kai atzeist Jeļena, pyrmajā dīnā bejs gryuši saprast latgaliski saceitū, bet nuokušajā jau bejs vīgluok i izadevs pat īsadzilinuot latgalīšu rokstu volūdys gramatikā. Sarunā Jeļena Jakovļeva uzsver: “Es uzskotu, ka latgalīšu volūda ir pylntīseiga volūda, i par tū ir juosaceina. Školā latgalīšu volūdu byutu juovuica kai atsevišku prīkšmatu.” Školuotuoja atzeist, ka ar Reigys kolegom eisti nasaīt runuot par latgalīšu volūdys vaicuojumim: “Tei ari ir problema, ka par itim vaicuojumim narunoj, voi nu nūsarūbežoj, voi nagryb par ti īgrimt diskusejuos, voi ir vīnolga.”
Šūgod kursu programa ir interesantuoka i pīsuotynuotuoka kai cytus godus, soka poši vosoruotuoji. Kursu programā lels uzvors lykts iz kompeteņču pīeju, ari iz nūvodvuiceibu, kai tū vuiceit i kai izmontuot asūšūs vuiceibu leidzekļus. Tics runuots par latgalīšu rokstu volūdys vaicuojumim i tuos vuiceišonu, īpazeiti asūšī vuiceibu leidzekli i latgalīšu literatura, runuots ari par folklorys materialu izmontuošonu vuiceibu procesā i vuiceibu metodiku. “Vosoruošona” dūd īspieju školuotuojim daleitīs sovā pīredzē, satikt latgalistikys pietnīkus, diskutēt par aktualim vaicuojumim, vīnlaikus ari atsapyust i smeļtīs energeju jaunajam vuiceibu godam.
Iz vaicuojumu, kas motivej organizēt “Vosoruošonu”, Veronika Dundure atsoka: “Tei laikam ir muna dzeive, daudzi kolegys soka, met tu molā tū vysu, vīnu vosoru atsapyut! Bet tys ir interesanti, tei ir īspieja sasatikt ar lobim cylvākim. Vosoruotuoji poši soka, ka pīsasmeļ spāku vysam nuokušajam vuiceibu godam”. Organizatori cer, ka nuokūtnē izadūs pīsaisteit ari vaira jaunuokuos paaudzis školuotuoju, kas varātu turpynuot ari kursu organiziešonu. Taipoš byutu napīcīšamys ari nūmetnis i seminari bārnim i jaunīšim, kurymūs apgiut latgalīšu volūdu i vaira izzynuot sova nūvoda viesturi i kulturu.
Karteite: portals lakuga.lv


text:
Kuorsova
Kuorsova (latvīšu: Kārsava) irā mīsts reitu Latgolā, natuoli nu Krīvejis rūbeža, Kuorsovys nūvoda administrativais centrys. Kuorsova, byunūt pi Rēznis—Ostrovys posta ceļa, beja zeimeigs tierdzeibys centrys. Mīsts pasalelynuoja, kod 1763 godā pastateja katuoļu bazneicu.
Car mīstu tak Iudrupe. Pa mīsta molai īt Pīterpiļs—Varšovys dzeļžaceļa lineja i vaļsteibys zeimeibys magistrals A13, taipoš i celi P48, P49 i P50.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
Kuorsovā dzymuši:
- Evalds Dauguļs — muokslys zininīks, pedagogs.
- Eugeneja Golubeva — cyrka artiste.
Dzymuši cytur, Kuorsovā vuicejušīs, dzeivuojuši, darejuši:
- Antons Jurkāns — uorsts, Kuorsovys dzeidātovys direktors, Latgolys Studentu fonda īstateituojs.
Galereja[pataiseit | labot pirmkodu]


text:
- Saruna ar Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studejis vadeituoju Renāti Lazdiņu.
- Jaunajā rubrykā “Latvijas stāsti” par Aglyunīšu dzymtu.
- Interveja ar Leivuona katuoļu draudzis prīsteri Juri Zarānu.
- Par kopusvātku – Latvejis kulturys kanona – tradicejom Latgolā.
- Anita i Jurs Baltalkšņi – breivī uzjiemieji.
- Par nīdruojim Rāznys azarā.
- Gostūs Pyldys pogosta Brodaižu cīmā.
- Par Šokolada kolnu Kruoslovā.
- Sasatikšona pi Austrumu rūbežys.
- Apskots par izstuodem i kulturys nūtikšonom Austrumlatvejā.
- Turpynojom ceļuot apleik Baļtejis jiurai – pi Kūrzemis suitu i iz Igaunejis solom.
Abonej žurnalu A12 – tys ir vīnkuoršuok nakai vaicuot kioskā!


text:
Vīns nav dareituojs! Ej pulkā!
Ka gribi pīsadaleit prīcā i dorbā, nasiedi sātā!
Pa vīnam mes asam pa vīnam, a kūpā – draugi i dūmubīdri, kas var kolnus guozt, pasauli redzēt i puormaineit.
Ka gribi īsastuot bīdreibā, roksti iz lgsc@lgsc.lv!
Nu LgSC statutu:
Bīdreibā īsastuot var sevkura reiceibspiejeiga fiziska persona, kam ir interese par bīdreibys dorbu i ir saistūši juos mierki i statuti, īsnīdzūt rakstisku pīsacejumu, kū atbolsta div LgSC bīdri.
Par jaunūs bīdru pījimšonu lem LgSC vaļde.
LGSC STATUTI LATGALĪŠU ROKSTU VOLŪDĀ


text:
Kab dzeive napasaruodeitu par sprostu, pīkrytu nalelai avanturai – atsagrīzt “Kolnasātys” ēterā ar sovu redzīni. Reizi mienesī par lītom, kas nav lykušys mīrā i asu aizadūmuojuse.
Novembrī – par seiku seikumeņu, kas var izaruodeit dzeiveibys cenā. Par drūšeibys vestem. I kaidu ideju, kab ļauds juos vaira nosuotu iz ceļa tymsajā laikā.
Kartenis olūts: Rēzeknis sātyslopa rezekne.lv
Rudiņs atguojs ar myužam napadoramim dorbim cylvāku pasaulī, mīru dobā i puordūmom par myužeibu i smierti. 2. novembrī ir Dvieseļdīna. Dīna, kod pīminēt saimis myrušūs i aizlyugt par jim – tyvim cylvākim, kas nazkod bejuši vysa dzeive, a byut daļa nu munys dzeivis nanūstuos nikod, cikom viņ dzeivuošu.
Nazkai īguoduoju babu i juos teicīni: “Zynuotu, kur kriss, zynuotu i solmu pasvīst apakšā.” Tū jei saceja ar ryugtumu, kod beja nūtics kas nabejs švaks, tok byutu bejs gona ar seiku paleidzeibu, kab vyss byutu kuorteibā, kab cylvāks voi kaids sātys kustūņs dzeivuotu.
Byutu gona ar solmu sauvi voi lobu vuordu, kab vyss byutu cytaiž. Tok piec kara i buoba gudra. Piec krīzis i vaļdeiba loba.
Vīnu vokoru atsasādu pi datora apsavērt, kas lobs pasaulī. Vierūs socialajūs teiklūs kartenis i klipeņus ar smīkleigim kačeišim, pagaisynuotim suneišim, bieglim, lidmašynom, karim, bādom i nalaimem. Pieški munu ocu prīškā pasaruodeja strāšnys nabašnīks ar atstorojūšū vesti. Padūmuoju, ka čučola. Nā, CSDD reikoj akceju “Esi gaismys vest-ness” i ir apvylkuši drūšeibys vesti Ontona Kūkuoja pīminekļam Rēzeknē.
Izavēre baileigai. Trokuok par Kazaču, kas izleida nu upis Streiča kinā “Cylvāka bārns”.
Nikuo nasaceišu par jūceigū i ak jau cīši rodūšai izdūmuotū akcejis nūsaukumu, kas spielejās ar vuordim “veste” i “viests” – vestis voi viests nesiejs. Maņ tys izaklausa cīši krīvyskai voi dreižuok nalatvyski sakrūpļuotai – kai sarakste čatā, taupejūt burtus i garumzeimis.
Bet! Te ir tei solmu skaudzeite, kū pasvīst apakšā. Seiks darbeņš, kas, laikā padareits, var izgluobt dzeiveibu. Vēļ vaira – mes kotrys varim izgluobt pats sevi i sovu saimi. A cylvāks tok vasals pasauļs. Īsadūmojit, cik daudz pasauļu varātu izgluobt laikā pasvīsti solmi, itei atstorojūšuo veste. CSDD soka, ka goda tymsajūs mienešūs oktobrī, novembrī i decembrī iz ceļu mierst tikpat daudz cylvāku kai puorejūs deveņūs mienešūs.
Kartenis olūts: CSDD feisbuka lopa.
Nazkod itai rudiņa tymsā brauču nu Daugovpiļs iz Rēzekni, a redzēt to ni besa navar, koč acī dur, vyss malns kai čorta ozutī. Puorgrīzuse acs, raudzeju saprast, kur ir asfalts. Pieški pi Višku munā ocu prīškā pasaruodeja lela i baileiga buoba. Puorsabeidu da smierts.
Izaruod, maņ pretim pa ūtru ceļa pusi guoja zyrgs. Ījiugts rotūs, a rotūs saiminīks. Vīneigī atstoruotuoji beja zyrga acs, i to tik nu prīškys.
Itū potencialū nabašnīku īraudzeju viņ pādejā šaļtī. Cik tī tryuka nu nalaimis.
Vestis tik dola i dola, godu godim kladzynoj par atstoruotuojim. A cylvāki tik volkojās tymsā kai palāki susātivi i mierst iz ceļu kai vuškys kautuvē.
Maņ ruodīs, ka itū guojieju drūšeibys akceju byutu juotaisa nu ūtra gola.
Zynūt, kai cylvākim pateik vysaidys spēlis, lotarejis i uzleimu kruošona bukletūs, juodora cytaiž. Navys juodola vestis tim, kas volkojās apleik bez jūs, partū ka nav jau tei veste tik duorga i tys jau vaira cylvāka īrodums i puorlīceiba, ka jis ir namiersteigs. Ak jau cytu vokoru jis otkon īs pa ceļu bez vestis. I navys juostruopej, kai tys myusu sabīdreibā īrosts kai vīgluokais rysynuojums.
Maņ ir ideja. Pozitivuo motivaceja ar lobū pīmāru, kai tū pedagogeja vuica. Kotram, kas iz ceļa teik īraudzeits ar vesti – vysleidza ar kuojom, ar lisapedu voi slēpem – teik īdūta duovona. Saceisim, policeja sadarbeibā ar kaidu lelūs veikalu teiklu īdūd kuponu pīcu eiro vierteibā, vaļstei labi, veikalam klients ar saleidzynūši mozu īguļdejumu. Voi vēļ lobuok nūdūkļu atlaidis – eistyn vaļsts daļa. Īraudzejom tevi iz ceļa ar vesti, taitod tu esi lobs piļsūņs, dzeivuosi ilgai i moksuosi nūdūkļus vēļ daudz godu iz prīšku. Paļdis tev! I še tev atlaide, kod īsnīgsi goda nūdūkļu deklaraceju. Dzeivoj i struodoj vasals!
Izsnigs snīgs, paliks gaišuoks. A da tuo sorgoj sevi! Nes gaismu na tik sirdī, a ari iz driebu!
Nūsaklausi īrokstu ite:
Vyss raidejums ite:


text:
Bārenis pie niknās pamātes.
3. A. 465. 511. P. Viļums Jāsmuižas Jazovā, Latvju kultūras kr.
Vīnā apgobolā dzeivuoja vacs vec's ar sovu sīvu. Jīm beja vaca ustabiņa. Kaidā dīnā vec's, sādādams uorā pi lūga, ēdja pupas. Vīna pupa najauši nūkrita zemē. Vokorā veči aizguoja gulātu un, kad reitā pīsacēļa, īsavēŗa pi lūga izaugušu gaŗu, gaŗu pupu. Pupa beja tik lela, ka veči navarēja labi saredzēt viersyunes un tik manīia. ka augši gaisā nazkas ir.
Vec's suoka kuopt pa pupu. Kuopja, kuopja un pīkuopja pi skaistas ustabiņas. Attaisīja vec's durovas, īguoja īškā un redz skaistu ustabiņu, kurā beja sīra ceplis un svīsta pluociņi. Cylvāku ustobā nabeja. Vec's atlauzja cepļam molu, pajēmja pusi pluociņa, īleida koktā, ād un gaida, kas byus. Tymā muojiņā dzeivuoja rogona ar trejom meitom: vīnaci, divaci un trejaci. Atguoja rogona un redz, ka cep]am styura nav un pus pluociņa tryukst. Rogona izmeklēja vysus koktus, bet veča naatroda naīsavēra.
Ūtrā dīnā rogona aizīdama ar sovom meitom atstuoja sātā vīnaci nūsavērt, kas cepli lauž un pluociņus ād. Večam otkon ēst īsagribēia un jis otkon dūmoj, kai tikt pi cepļa un pluociņim. Vec's sadūmuoja aizmidzēt vīnaci un suoka runuot: "Mīgu, mīgu, vīnacīte!"
Vīnace aizmyga. Vec's izleida nu kokta, atlauzja vēļ leluoku gobolu cepļam, pajēmja vīnu pluocini un otkon īleida koktā un sēd. Atīt rogona ar meitom un redz, ka cepļam rūbs izlauzts un pluociņa nav, bet meita guļ. Rogona izmūdynuoja meitu un prosa, kas lauzja cepli un pluociņus zoga, bet meita navarēja pasacīt, jo jei vysu laiku gulēja. Sasadusmuoja rogona un padzyna sovu meitu.
Utrā dīnā aizīt rogona ar trejaci, bet divaci atstuoja muojuos. Vec's otkon aizmidzēja divaci, saukdams: "Mīgu, mīgu, vīna actiņa, mīgu, mīgu, ūtra actiņa!"
Pats vec's otkon pīlauzja sīra, pajēmja pluociņu un īleida sovā koktā. Atīt rogona ar meitu un redz, ka otkon ceplis lauzts un plouciņi zogti, bet meita guļ. Divace ari nazynuoja, kas tū vusu darīja. Sasadusmuoja rogona uz sovas ūtras meitas, sasyta jū un izdzyna nu sātas.
Trešā dīnā rogona aizguoja vīna paša un muojuos palyka trejace. Vec's dūmuoja, ka jai ir divi acis un suoka mydzynuot: "Mīgu, mīgu, vīna actiņa, mīgu, mīgu, ūtra actiņa!"
Divi actiņas aizmyga, bet trešuo vysu redzēja, kū vec's darīja. Atguoja rogona un trejace vysu izstuostīja, kū redzēja. Rogona izvylka veci nu kokta, īlyka pīstā un suoka gryust. Vecs tikkū dzeivs suoka lyugtīs, lai palaiž jū vaļā sacīdams: "Muna sīva ir loba zeida audēja, jei tev pīsaauss kleitu, goldautu un kuo tik gribi, tik palaid mani vaļā."
Rogona nūticēja večam un atlaidja jū. Vec's nūkuopja pa tū pašu pupu pi sovas ustabiņas, pajēmja ciervi un nūcierta pupu. Pupa nūsaguozja ar vysom rogonom un rogonas beja pagolom. Veči sanesja sovā ustobā sīra cepli un svīsta pluociņus un tuo sīra un svīsta jīm pīteik pa šam laikam.


text:
32 vārti Līvs Dāvis (Ogres NSC)
25 vārti Savickaitis Marks (FS Garkalne)
20 vārti Pavļenko Edgars (FS Garkalne)
19 vārti Sola Alens (FK ĀDAŽI)
18 vārti Timermanis Edgars (Vidzemes Futbola centrs)
14 vārti Kaņipovs Reinis, Laķis Rūdolfs (Vidzemes Futbola centrs)
12 vārti Siktārs Jānis Voldemārs (Vidzemes Futbola centrs)
11 vārti Janevics Ričards (FS Garkalne), Dzenītis Ernests (Vidzemes Futbola centrs)
10 vārti Bāliņš Kristers (Vidzemes Futbola centrs)
7 vārti Erdmanis Kristaps (FC Gauja), Briedis Bruno, Upenieks Ralfs (FK ĀDAŽI), Jēkabsons Justs (FS Garkalne), Mauris Boks Ēriks, Vitkauskis Dāvis Maiks (Vidzemes Futbola centrs)
6 vārti Makarovs Mareks, Meija Eldars Gustavs (FS Garkalne), Gaismiņš Valters, Sirmais Markuss, Veinbergs Kārlis (Vidzemes Futbola centrs)
5 vārti Grāpis Alberts (FS Garkalne), Hincenbergs Henrijs (SK Super Nova), Groševs Lauris (Vidzemes Futbola centrs)
4 vārti Zauska Ritvars Krists (FC Gauja), Roga Raitis (FK ĀDAŽI), Nolle Ģirts (SK Super Nova), Muraška Adrians (Vidzemes Futbola centrs)
3 vārti Boldāns Toms, Šķeltiņš Dzintars Ralfs (BSSC Ikšķile), Štauers Maksimiljans (FC Gauja), Krustkalns Alfrēds (FK ĀDAŽI), Girvičs Rojs Eduards (Ogres NSC), Stūrītis Jānis, Ustenko Markuss Kirils (SK Super Nova), Krumholcs Daniels, Lukstiņš Pauls Rodrigo, Maršāns Tomass Ernests, Putrālis Eduards Dāvis (Vidzemes Futbola centrs)
2 vārti Kažoks Hugo Tomass, Kļavis Mārtiņš, Maurmanis Edgars, Romanovs Raitis, Stanga Rimants Kalvins, Vītiņš Emīls (BSSC Ikšķile), Bīriņš Ričards, Gluzunovs Konstantīns, Strods Reinis (FC Gauja), Daģis Daniels, Strautmanis Kārlis (FK ĀDAŽI), Keziks Kārlis, Stepanjans Tigrans, Stradiņš Niklāvs (FS Garkalne), Minkevičus Marks, Zavadskis Edvards (Ogres NSC), Garančs Kristaps, Masaļskis Adrians, Mičulišs Emīls, Veinbergs Valters, Āboliņš Heinrihs (SK Super Nova), Drozdovičs Vitālijs, Stupelis Oskars (Vidzemes Futbola centrs)
1 vārti Bedrītis Ēriks Bernhards, Grāvelis Miks, Guslens Reinis Andrejs, Jermolajevs Artemijs, Lipovskis Ralfs (BSSC Ikšķile), Dūmiņš Emīls, Dūmiņš Kārlis, Jurjānis Ričards, Upīte Krišjānis, Ūbelis Raivo (FC Gauja), Dravenieks Jorens Nils, Sticenko Kristofers (FK ĀDAŽI), Serģis Raivo, Šakelis Niks, Šakelis Ralfs, Šuškevičs Ernests (FS Garkalne), Andersons Kaspars, Labanovs Kristians (Ogres NSC), Pimenovs Toms (SK Super Nova), Felšus Roberts Mārtiņš, Mellis Armands, Veismanis Tomass (Vidzemes Futbola centrs)


text:
Žurnala “A12” vosorys numerī skaitit:
- Kai pajimt lobuokū pasaulī i atsagrīzt Latvejā, kab izveiduotu sovu uzjāmumu – Kristaps Rikāns.
- Interveja ar Juoni Skuteli – stuovizruožu aba stand up komedeju žanra meistaru.
- Kai izzīdēt Saulgrīžūs – šamani, bunguotuoji i zynuotuoji Lauris i Arnita Danilovi.
- Žurnals gastej pīrūbežā i gaismys punktā – Daugovpiļs nūvoda Silenē.
- Vareiba izzynuot, kai Valereja Seile izkuope veirīšu varys olimpā.
Žurnals “A12” – pa eistam par mums! Vaicojit kioskūs i abonejit!


text:
Pasuokumā izskanēs L. Rakicka latgaliski tulkuotuo pūļu dzejneicys Konstancis Benislavskys (1747–1806) dzeja, kai ari poša literata dzejis skaitejumi. Taipat bibliotekys skaiteitovā apsaveramys K. Benislavskai i L. Rakicikm veļteitys izstuodis.
Leonards Rakickis ir dzims 1953. goda 8. novembrī Kuorsovā, vuicejīs Malnovys sovhoztehnikumā, nakluotīnē absolviejs Reigys Politehniskuo instituta Elektroenergetikys fakultati. Struoduojs sovhozā „Lozdukolns”, niu – Eglainis pamatškolā. Paraleli dorbam školā jis ir nūvodpietnīks i aktivs kristeiguos dzeivis popularizātuojs. Nūpītni pietejs Benislavsku dzymtu, sasarakstejs ar arhivim i pietejs bazneicys gruomotys. L. Rakicka latgaliskī tulkuojumi nu K. Benislavskys dzejūļu kruojuma „Sev dzīduotuos dzīsmis” i vysaidi viesturiskī apceriejumi i personiskūs puordūmu dorbi skaitami izdavumūs „Tāvu zemes kalendars”, „Gaismas Taka & Zemturs” i „Olūts”. Informacejis olūts ITE
Konstance Benislavska dzymuse 1747. goda 6. janvarī nabadzeigā muižnīku Riku dzymtā. Cīš jauna apsapreciejuse ar Pīteri Benislavski, kura dzymtai pīderiejušys vairuokys muižys tagadejuo Bolvu nūvoda teritorejā. K. Benislavskys saraksteituo dzeja izdūta gruomotā ar nūsaukumu „Piešni sobie špiewane…” („Sev dzīduotuos dzīsmis”), gruomota īspīsta Viļnī 1776. godā. Dzejis nūzeimeibu aplīcynoj tys, ka 1958. godā itei gruomateņa Pūlejā izdūta nu jauna. K. Benislavskys dzejis paraugi īkļauti vairuokūs Pūlejis nacionaluos dzejis izdavumūs, tei ir ari pieteita. Myužeibā K. Benislavska nūguojuse 1806. goda 8. novembrī. Informacejis olūts ITE
Informaceju sagatavieja – Rēzeknis Centraluo biblioteka


text:
Vosorys īsastuošonu ar gordom vālajom brūkaškom nu vītejim produktim, skaneigom lauku muzykantu dzīsmem i sātys ražuotuoju tiergu 15. majā nu 11.00 aicynoj atkluot Tierga cīms i Malnovys “Dzīļu” maizneica, informej Kuorsovys nūvoda turisma organizatore Inga Bernāne.
Vosorys svātku laikā Tierga cīma i Malnovys “Dzīļu” maizneicys saimineica Aina Barsukova aicynoj atzeimuot ari saimis dīnu. Vosorys svātku garša i sajiutys atsaspīgeļuos i iedīņu izvielē brūkašku goldā, i ari aktivitatēs vysai saimei. Gosti ir aicynuoti jimt leidza dzejis komuleišus, kab turpynuotu pārņ aizsuoktū tradiceju leluo saimis komuļa sateišonā, kas ir kai saimis spāka i vīnuoteibys simbols.
Tierga cīms atsarūn sūpluok stuostim apveitajai Malnovys muižai i ir oaze kasdīnys steigā, kur lauku lobumu īpierkšonys prīcu var apvīnuot ar nasteidzeigu svātdīnis vālūs brūkašku baudeišonu.
Vosorys svātki saistuos ar meiju i bārzu smuordu, kod Vosorys svātku sastdīnē vysi teirej i puškoj sātu, sakūp ustobys, slauka pogolmus, izpuškoj sātu ar bārzim, besa kūku zorim i meijom, kas, reibynūši smuorduodami, roda sajiutu, ka ir atguojuse vosorys piļneiba i doba ir atsataisejuse vysā sovā kruošņumā.
Informaceja par pasuokumu pi saimineicys Ainys Barsukovys (26538016).


text:
Bārnu i jaunīšu stuostu
konkursa nūlykums
Kab sekmeitu bārnu i jaunīšu interesi par myusu dīnu Latvejā nūtīkūšajim socialajim, ekonomiskajim i politiskajim procesim i mudynuotu jūs kai nuokūtnis sabīdreibys daļu izsaceit sovu redziejumu par šudiņdīnys pasauli i juo puormainem, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izsludynoj bārnu i jaunīšu stuostu ar laimeigom beigom konkursu.
Teik gaideiti stuosti, kurūs teik izsaceits bārnu i jaunīšu redziejums par myusu laika Latveju, kasdīnys dzeivis nūvāruojumi, sovs vīdūklis i pozitivys izejis mekliejumi – dzeivē voi fantazejā, pa smīklam voi nūpītnai.
Konkursā var pīsadaleit školāni i studenti, bārni i jaunīši da 25 godu vacuma.
Stuosti īsnīdzami latvīšu literarajā volūdā voi latgalīšu rokstu volūdā.
Rodūšūs dorbu konkursa aizdavums
Veicynuot jaunīšū interesi par myusu dīnu Latvejā nūtīkūšajim procesim i rakstureiguokajom myusu laika paruodeibom i sekmēt jūs leidzdaleibu, viertejūt ituos paruodeibys i snīdzūt rysynuojumu, kai pasauli i dzeivi iz prīšku padareit lobuoku.
Rūsynuot jaunīšu interesi par Latgolu i latgalīšu rokstu volūdu, tai sekmejūt sabīdreibys toleranci.
Dūt jaunajim autorim īspieju publicēt sovu stuostu i runuot ar sovim vīnaudžim i lelajim.
Konkursa temats
Jaunīši teik aicynuoti raksteit stuostus par myusu dīnom ar laimeigom beigom.
Konkursa parāds
Konkursā var pīsadaleit jaunīši: pamatškoļnīki (7.-9. klase), vydsškoļnīki, studenti vacumā da 25 godu.
Dorbus var īsnīgt latvīšu literarajā volūdā voi latgalīšu rokstu volūdā (gruomota tiks izdūta latgaliski, deļtuo vajadzeibys gadīnī organizatoru izalaseitī stuosti tiks tulkuoti).
Stuosti īsnīdzami puorskaitamā rūkrokstā voi datorrokstā (atstarpe 1,5 i burtu izmārs 12).
Stuosta garums: leidz 1000 vuordu voi apmāram 2 plp.
Viertiešonys parāds
Konkursam īsnīgtūs dorbus viertej bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” vaļde i juos pīaicynuotuos personys.
Konkursa dorbi teik vārtāti atseviški 3 grupuos: pamatškoļnīki, vydsškoļnīki i studenti.
Plagiati i tematam naatbylstūši dorbi nateik vārtāti. Dorbūs paustais vīdūklis var nasakrist ar konkursa reikuotuoju vīdūkli. Dorbi nateik syuteiti atpakaļ autorim. Autortīseibys pīdar rodūšūs dorbu autorim, a konkursa reikuotuojim pīdar tīseibys publicēt konkursa dorbus pylnā voi saeisynuotā versejā.
Dorbu īsyuteišona
Rodūšūs dorbus syuteit bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” Reigys birojam Antonejis īlā 8-3/6, Reiga, LV – 1010, ar nūruodi „Rodūšūs dorbu konkursam” da 2009. goda 21. decembra (posta zeimūgs, syutūt pa postu) voi iz e-postu: lgsc i inbox.lv.
Lyudzam nūruodeit: vuordu, uzvuordu, vacumu, vuiceibu īstuodi, e-postu i kontakteleponu.
Rezultati i apbolvuošona
Lobuokī stuosti tiks publiceiti stuostu izlasē i portalā www.lakuga.lv
Rezultatu paziņuošona 2010. goda janvarī, apbolvuošona 2010. goda martā gruomotys prezentacejis laikā.


text:
Naraudi, muoseņ –
tī kauli, tei mīsa.
Atīs Postoruo dīna,
pajims dvēselis mutē
kai kačalānus
i aizness pi Dīva.
Niu naraudi, muoseņ.
Nav mīra. Nav mīra.
Seņ nabeju naktī pasamūduse nu tuo, ka nazkas juopīroksta. Pat napīmiņu, cik seņ nabeju pasamūduse nu tuo, ka atīt teksts. Zynuoju – pagaiss, naatguoduošu. Cieļūs i guoju iz ateju ar lapeņu i zeimuli, kū tymsā sačupinieju nazkur iz golda. Teksti atīt, jūs tikai pīroksta i aizīt gulātu kai piec padareita dorba. Nu reita knapi atguoduoju, ka nazkur ir lapeņa.


text:
Latgolys kulturviesturis muzejs »
Viesturis šaļteņu pīturā itūmienes – par Rēzeknis biblioteku
10. janvarī 14.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks kuortejuo Viesturis šaļteņu pītura par Rēzeknis bibliotekys viesturi, kur pīsadaleis bibliotekys specialisti i byus apsaverama jūs veiduotuo ekspresizstuode, informej muzeja kulturviesturis nūdalis vadeituoja AnnaSkaiteit vaira »
Rēzeknē apsaveramys 300 ābecis nu Jura Cybuļa kolekcejis
Da 4. februara Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) apsaverama ābeču izstuode nu Jura Cybuļa kolekcejis, informej muzejpedagoge Inese Ločmele-Jansone. Izstuodē var īpazeit 300 ābecis vysaiduos volūduos, izzynuot, cik lela ir Ginesa rekordu gruomotāSkaiteit vaira »
Rēzeknē pīminēs Fraņci Kempu
13. decembrī 14.00 Latgolys kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks tradicionaluo Viesturis šaļteņu pītura, kurymā itūreiz tiks pīmynāts vīns nu nūzeimeiguokajim pyrmuos latgalīšu inteliģeņcis puorstuovim – Fraņcs Kemps, partū ka decembris paīt juo jubilejaSkaiteit vaira »
Žurnals “A12” aicynoj skaiteituojus iz sasatikšonu Rēzeknē
Žurnals “A12” 24. novembrī 15.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā, Rēzeknē, aicynoj skaiteituojus iz sasatikšonu, informej žurnala redaktore Ināra Groce. Par žurnalu veiduošonu, skaiteituojim i žurnala varūnim stuosteis “A12” redaktore Ināra Groce i latgalīšu volūdys eksperte Sandra Ūdre.Skaiteit vaira »
Rēzeknē atkluos tradicionalū Latgolys muokslinīku izstuodi
17. novembrī 15.00, svietejūt Latvejis Republikys proklamiešonys 98. godadīnu, Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks tradicionaluos izstuodis “Rudens 2016” atkluošona, kas itūgod tykuse pi zamuškys nūsaukuma “Oga. Ūga”, informej muzeja muokslys nūdalis vadeituoja IneseSkaiteit vaira »
Rēzeknē varēs izzynuot 9. kuojinīku pulka viesturi
8. novembrī 14.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks tradicionaluo Viesturis šaļteņu pītura, kas veļteita tematam “No Rēzeknes 9. kājnieku pulka vēstures”, informej muzeja eksperts kulturviesturis vaicuojumūs Kaspars Strods. Novembris ir Naatkareibys kara mieness,Skaiteit vaira »
Rēzeknē apsaverama Juoņa Urtāna grafikys izstuode
Da 12. novembra Latgolys Kulturviesturis muzejā (3. stuovā, Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) apsaverama Juoņa Urtāna grafikys izstuode “Vanitas”, kas aicynoj padūmuot par svareiguokajim cylvākim dzeivē, kotra reiceibu i atbiļdeibu kasdīnā, informej muzeja muokslys nūdalis vadeituoja Inese Dundure. IzstuodisSkaiteit vaira »
Viesturis šaļteņu pītura itūmienes aicynoj izzynuot 7×7 faktus par Rēzekni
11. oktobrī 14.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā, Rēzeknē, nūtiks tradicionaluo Viesturis šaļteņu pītura, kura itūreiz veļteita temai “7×7 fakti par Rēzekni”, informej muzeja kulturviesturis nūdalis vadeituoja Anna Līpenīte. Nūteikti var saceit, ka Rēzeknis skaitlis irSkaiteit vaira »
Latgolys muokslinīki aicynuoti pīsadaleit rudiņa izstuodē
Latgolys Kulturviesturis muzejs (LKM) i Latgolys muokslinīku kūpa aicynoj Latgolys profesionalūs, aktivi struodojūšūs i studejūšūs jaunūs muokslinīkus pīsadaleit tradicionalajā “Rudens 2016” muokslys dorbu izstuodē, kura itūgod tykuse pi konkretiziejuma, apakšnūsaukuma “Oga. Ūga”, informej muzejaSkaiteit vaira »
Viesturis šaļteņu pīturā itūmienes par Rēzeknis izgleiteibys īstuodem
Ūtardiņ, 13. septembrī, 14.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks tradicionaluo Viesturis šaļteņu pītura, kas itūreiz veļteita tematam “Izgleiteibys īstuodis Rēzeknē 1920–1940”, kurā vysim interesentim byus vareiba īsapazeit ar Rēzeknis izgleiteibys īstuožu viesturisSkaiteit vaira »
Zineibu dīnā iz pasuokumu aicynoj Latgolys Kulturviesturis muzejs
1. septembrī nu 10.00 da 16.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (LKM), Rēzeknē, nūtiks Zineibu dīnai veļteits pasuokums “Senā skola muzejā”, informej LKM muzejpedagoge Inese Ločmele-Jansone. Jaunuo vuiceibu goda suokys ir nūzeimeigs laika atskaitis punkts ariSkaiteit vaira »
Atkluos Rēzeknei veļteitu Osvalda Zvejsalnieka izstuodi
Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) Rēzeknis svātku i vosorys festivalu nūskaņa īīt ar gleznuotuoja LMA profesora i Rēzeknis Gūda pylsūņa Osvalda Zvejsalnieka dorbu izstuodi “Veltījums pilsētai”. Izstuodis atkluošona 27. julī 15.00, tei byus apsaveramaSkaiteit vaira »
Rēzeknē apsaverama Pītera Džigura grafikys dorbu izstuode
Da 14. augusta Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) apsaverama Pītera Džigura grafikys dorbu izstuode “Saules simfonija”, kas veļteita cylvāku sirds i dūmys gaišumam, tamā izsaceita myužeiga ticeiba lobajam, harmonejai i gora spākam, informejSkaiteit vaira »
Rēzeknē atkluos Māra Čačkys grafikys dorbu izstuodi
15. junī 15.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā Rēzeknē tiks atkluota Māra Čačkys grafikys dorbu izstuode “Nenoteiktie, noteiktie un pateiktie”. Izstuode byus apsaverama da 24. juļa. Kai roksta muokslys zynuotnīks Valentins Petjko, “Nenoteiktie, noteiktie un pateiktie” ir dorbu cyklys,Skaiteit vaira »


text:
KRONĪTS
UZVARAS KRŪNEITS
Tāvs myusu... Esi sveicynōta... Es tycu...
Uz lelōm rūžukrūņa zeilem (vīnu reizi):
Viņi tū uzvarēja ar to Jāra Asni un ar sovas līceibas vōrdu (Atkl. 12.11).
Uz mozōm zeilem (10 reizes):
Kristus Asnis, kas uzvar ļaunūs gorus, atpestej myus.
Nūbeigumā:
Myužeigais Tāvs, pījem nu myusim par upuri Jezus Kristus Dōrgū Asni, kas izpērks myusu grākus, izglōbs myrušūs un uzturēs Tovu Bazneicu mīlesteibā un vīneibā. Amen.
Myužeiga slava un gūds Jēzum, kurs atpērcis myusus ar sovu Asni (trejs reizes).
VYSUSVĀTŌKŌS JEZUS SIRDS KRŪNEITS
1. Muns Jezu, kurs esi sacejis: "Patīsi Es jums soku: lyudzit un sajemsit, meklejit un atrassit, klaudzynojit, un jums tiks atdareits!" Lyuk, es klauveju un mekleju Tovu žēlesteibu (mini sovu lyugumu).
Tāvs myusu... Esi sveicinōta... Gūds lai ir...
Vysmeilōkō Jezus Sirds, es pasaļaunu un ceru uz Tevi!
2. Muns Jezu, kurs esi sacejis: "Patīsi Es jums soku: kū vīn jyus lyugsit nu muna Tāva munā vōrdā, tū Jys jyusim dūs!" Lyuk, arī es Tovā vōrdā lyudzu nu Tova Tāva žēlasteibu (mini sovu lyugumu).
Tāvs myusu... Esi sveicinōta... Gūds lai ir...
Vysmeilōkō Jezus Sirds, es pasaļaunu un ceru uz Tevi!
3. Muns Jezu, kuš esi sacejis: "Patīsi Es jums soku: debess un zeme zuss, bet muni vōrdi nazuss!" Lyuk, ari es, pasaļaunūt uz Tovu Vōrdu namaldeigumu, lyudzu Tovu žēlesteibu (mini sovu lyugumu).
Tāvs myusu... Esi sveicinōta... Gūds lai ir...
Vismeilōkō Jezus Sirds, kura vīnkōrši naspēj naapsažālōt par nalaimeigajiem, apsažāloj par mums, naboga grēcinīkim, un apveļtej ar žēlesteibom, kuras nu Tevis lyudzam caur Tovas Vysusvātokōs un myusu mīleigōs Motes jaunovas Marijas Bezvaineigōs Sirds aizbiļdnīceibu.
Svātais Jezup, vismeilōkō Jezus audžutāv, lyudz Dīvu par mums!
Esi sveicynōta, Karalīne, žāļsirdeibas Mōte, kas mums Pesteitōju devi, esi sveicynōta!
Mes, Īvas bārni, svešumā saucam uz Tevi. Mes Tevi lyudzam, sārojūt un raužūt šamā asoru īlejā. Tōdēļ, myusu aizstōve, verīs uz mums sovā žāļsirdeibā un pēc šōs dzeives ved myus pi Jezus, pie Tova dīvišķo Dāla. Tu, žēleigō un laipnō, Vysusvātōkō Jaunova Marija. Amen.
KRŪNEITS PAR DVĒSELEM ŠKEISTEITOVĀ
Muns Jēzu, Tovu Getzemenē lītūs ašņa svīdru dēļ apsažāloj par mumu gimines lūcekļu dvēselem, kuras cīš škeisteitovā.
Tāvs myusu... Esi sveicinōta... Gūds lai ir...
Muns Jezu, tūs pazamōjumu un zaimu dēļ, kas Tev beja jōpacīš, kod Tevi tīsōja, kod Tu tyki šausteits, kod pret Tevi izaturējās kai pret naprōteigū, kod Tevi maineja pret nūzīdznīku, apsažāloj par myusu aizgōjēju dvēselem škeisteitovā, kuras gaida uz Tovu svātū vaļsteibu.
Tāvs myusu... Esi sveicinōta... Gūds lai ir...
Mums Jezu, tōēršku krūņa dēļ, kas īvaiņōja Tovu Svātū Golvu, apsažāloj par tōm dvēselem škeisteitovā, kas ir pamastas, par kurom nivīns nasalyudzās, kurom vysilgōk jōcīš.
Tāvs myusu... Esi sveicinōta... Gūds lai ir...
Muns Jezu, tō sōpeigō ceļa dēļ, kas Tev beja jōnūīt ar krystu placūs, apsažāloj par tōm dvēselem, kas ir vystyvōk atbeivōšonai nu škeisteitovas. Tūs cīsšonu dēļ, kuras Tu un Tova Mote kūpā pōrdzeivōjot, kod sasatykot ceļā uz Kalvāriju, atbreivoj nu cīsšonom škeisteitovā dvēseles, kuras veļteitas Tovai meilajai Mōtei.
Tāvs myusu... Esi sveicinōta... Gūds lai ir...
Muns Jezu, Tovas vysusvātōs pi krysta izstīptōs mīsas dēļ, Tovu vysusvātūs noglu caurdurtūs rūku un kōju dēļ, Tovas brīsmeigōs nōves dēļ, Tova ar škāpu caurdurtō sōna dēļ apsažāloj par šōm naboga dvēselem un ļauņ tōm laimeigom satikt Tevi debesīs.
Tāvs myusu... Esi sveicinōta... Gūds lai ir...


text:
Cyblys folklorys kūpa “Ilža” jau ūtrū godu struodoj ar eipašu repertuaru – Ludzys igauņu dzīsmem. Tuos ir tik senejis, ka itymā igauņu volūdys dialektā vairs nivīns pasaulī narunoj. “Ilžys” veikumu itūgod nūviertieje bolvys “Laiks Ziedonim” žureja, folklorys kūpu izvyrzūt bolvai nūvodpietnīceibys nominacejā “Kedas”.
Pietnīkim da gola nav izadevs nūskaidruot, kod Latvejis teritorejā igauni apsamete. Teik mynāts gon 17., gon 18. godu symts. Pastuov treis versejis par igauņu nūkliušonu Latgolā:
1) karaļs Kārlis Igaunejā īguoje ar luterticeibu, par tū īgauni – katuoli puorsacēle iz Latvejis daļu, kur voldūšuo beja katuoļticeiba;
2) muižkungi vasalus dzymtļaužu cīmus ir puorspieliejušs kartuos ci īmainiejušs pret kaidu montu;
3) Latgolā tryuka katuoļu goreidznīku, par tū nu Dīnvydigaunejis aicynova dominikaņu mūkus, kas izveidova centru Pasīnē i dorbuojēs plošā apleicīnē, jim leidza puorsacēle saimis nu Igaunejis, jo Latgolā beja daudz breivys zemis.
Vēļ 20. godu symtā Ludzys rajonā beja cylvāki, kuri zynuoja sovu seņču volūdu, tūmār leluokuo daļa īceļuotuoju piecteču godsymtu laikā beja asimiliejušīs. Interesants ir fakts, ka volūda, kaidā runova Ludzys igauni, nabeja sastūpama Igaunejā.
Struodojūt pi kompaktdiska, folklorys kūpa “Ilža” konsultiejusēs ar Igaunejis folkloristim i volūdnīkim par tekstu saturu i izrunu. Izaruoda, ka myusu dīnu igauni nasaprūt leluokū daļu teksta, kū dzīduojušs teicieji Ludzys apleicīnē i kas pīraksteits folklorys ekspedicejuos. Ludzys igauņu volūda beja sasaglobuojuse nu īceļuošonys laika, turkluot jūs volūdā īguoja daudzi latgalīšu i krīvu volūdys vuordi.
„Ilžā” dzīd Ludzys igaunu piecteči, folklorys kūpys dalinīki atzeimoj, ka sagobuot seņču volūdu ir jūs pīnuokums. Disku ar Ludzys igauņu dzīsmem planavuots izdūt 2018. goda ūtrajā pusē, tam kluot byus pīvīnuota brošura ar komentarim par Ludzys igaunim, jūs volūdu i dzīsmem, publicāti unikalī dzīšmu teksti i īkļauta informaceja par teiciejim i folklorys ekspedicejom.
Roksts sagataveits piec Cyblys nūvoda pošvaļdeibys snāgtuos informacejis.
Karteite: Emiļa Melngaiļa pīroksti 01.03.1930. Nierzys pogosta Greču cīmā, Latvīšu folklorys kruotuvis arhivs.


text:
Dzīsminīks Kārlis Kazāks ir Latgolys savaldzynuots, naskaitamūs pasuokumūs Latgolā i Reigā izpiļdejs dzīsmis latgaliski, paruodūt sevi kai latgalīšu volūdys atbaļsteituoju i popularizātuoju. Sovu redzīni itymā saisteibā nav nūsabeids pastuosteit ari daudzejūs televizejis i radejis raidejumūs. Eipaši Kārli Kazāku uzrunuojušs dzejnīka Ontona Slišāna ailis, kurom Kārlis sarakstejs muzykalūs pavadejumus.
Kārlis Kazāks i folklorys kūpa “Ceidari” festivalā “Muzykys Skrytuļs”
NOMINANTI:
LTV1 dokumentalais cyklys “Cytaidi latviskais”
Kuorsovys nūvoda pošvaļdeibys projekts “saREDZI latgalīšu volūdu”
Latgolys Studentu centrs ar vysa goda latgaliskajom aktivitatem


text:
Pīduovojam vīnkuoršā tekstā raksteitus svareiguokūs latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumus i iz tim baļsteitus aizdavumus, kab pasatrenēt raksteit latgaliski. Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys atrūnamys ari bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” sagataveitajā pošvuiceibys materialā “Vuicīs raksteit latgaliski!”.
2. NŪDARBEIBA
Bīži viņ rūnās vaicuojums, kod raksteit i, kod — y. Verīs tuoļuok lykumus, kas paleidzēs.
Vuorda suokumā roksta iu: iudiņs, iudris.
Aiz g, j, k roksta i voi iu: giut, kimūss, jiura
Aiz č, r, š, ž roksta y voi yu: čyuska, (maizis) ryka, šyut, žyds. Izjamūt gadīņus, kod nuokušajā ziļbē ir meikstynuotuoja skaņa i, ī, ē, ē, ie, ei, iu: čiuskeņa, (maizis) riceņa, šivieja, žideņš.
Puorejūs gadīņūs, kas naīsakļaun īprīšk nūruodeitajuos kategorejuos, īsoku raksteit piec dzierdis, paraudzeit izrunuot obejus variantus i raksteit tū, kas skaņ dabiski.
Pīvadumam, mes sokom vysta (navys vista), bet visteņa (navys vysteņa), viļkt, sylts, lyzguot, likt i tt.
Puorbaudi sevi!
Lic i voi y!
Pīteram napateik g_ut ni blusys, ni m_usys.
Itys ir rudzu gr_ds; kab samaļt m_ltus, vajag daudz itaidu gr_udeņu.
Pi č_guona sātys č_vinej putyni.
Voi j_us z_nuojot, ka r_ba latgaliski ir suonkauļs?
T_s nav nimoz tik gr_uts!
Paļtī daudz _udiņa.
Bārnu š_upoj tāva taiseitā š_upelī. Ols tev ruodīs r_ugts voi soldons?
Voi dzierdi, kai č_vinej put_ni?
Viejs ž_užoj kai mīga dzīsme.
Puorejuos nūdarbeibys meklej pošvuiceibys materialā Vuicīs raksteit latgaliski!, aizdavumu atbiļdis atrūnamys ite.


text:
Bolvi »
Latgolys partizani – kulturys dzeivis organizātuoji
Roksta autors: žurnals “A12”, Inga Čekša-Ratniece Viesturiskī nūtykumi rūbežlinejuos bīži viņ ir mozuok zynomi i vārtāti pretruneigi. „Viesture nav viņ tī nūtykumi, kas ir rysynuojušīs, bet ari tys, cik par tū zinim i gribim izzynuot…“Skaiteit vaira »
Eiropys kulturys montuojuma dīnu 2018 nūtikšonys Latgolā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv Septembra vyds tradicionali ir Eiropys kulturys montuojuma dīnu nūtikšonys laiks – itūgod dažaidi pasuocīni 64 vītuos vysā Latvejā byus nu 14. da 16. septembra. Latgolā Eiropys kulturys montuojuma dīnu oficialuosSkaiteit vaira »
Bolvūs nūtiks Gaismys svātki
20. i 21.julī Bolvūs svieteis Bolvu nūvoda Gaismys svātkus. Tū laikā byus īspieja pīsadaleit nakts orienteišonuos saceņseibuos, nakts velo šovā, jūku pliesšonā i pagaršuot svātku zupu. Naizpaliks ari svātku koncerti. 20.julī Bolvu pilsātys parkāSkaiteit vaira »
Muoksla, pierts i motocikli – kū breivdīnuos dareit Latgolā?
Itamā nedelis nūgalē Latgolā byus daudz vysaidu interesantu nūtikšonu sevkura gaumei i īspiejom. Lakuga.lv pīduovoj īskotu tamā, kū varēs redzēt, dzierdēt, sajust i izzynuot. Pīktdīņ, 8. junī, Daugovpiļs cītūksnī nūtiks Muokslys nakts, kū organizej DaugovpiļsSkaiteit vaira »
Bolvūs atkluos skveru par gūdu bazneickungam Ontonam Rimovičam
Vaļsts svātku laikā, 4.majā, Bolvūs svieteis pasuokumus par gūdu Latvejis symtgadei i goreidznīka, kūktielnīka i Bolvu mīsta dyybynuotuoja Ontona Rimoviča pīmiņai. Tī suoksīs 11.00 stuņdēs ar Svātū Mišu Bolvu Rūmys katuoļu bazneicā, 12.30 stuņdēsSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” saruna ar Egonu Salmani
Raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji itūreiz gastej pi Bolvu muzykys školys direktora, pedagoga i pyutieju orkestru dirigenta Egona Salmaņa. Jis dalejuos sovā redzīnī par muzykaluos izgleiteibys sistemu, tuos nūzeimi i atgrīzeniskū saiti. Egons SalmanisSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” viestej par Aiņa Šaicāna pīminis koncertu
Par gūdu grupys “Leijerkastnieki” 30. godadīnai i grupys solista Aiņa Šaicāna pīmiņai Bolvūs itymā nedeļgolā nūtiks koncerts “Draugu tikšanās”. Ari raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji nūbrauce iz Bolvim, kab dazynuotu vaira par itū nūtikšonu.Skaiteit vaira »
Bolvūs apsaverama muokslineicu apvīneibys V.I.V.A izstuode
Da 17. juņa Bolvu Nūvoda muzejā apsaverama Latgolys muokslineicu apvīneibys V.I.V.A. gleznu izstuode “Izkāpt no ikdienišķā”, viestej informaceja Bolvu nūvoda sātyslopā. Muokslineicu četrinīka aba rodūšuos apvīneibys V.I.V.A. (Vēsma Ušpele, Ilze Griezāne, Vija Stupāne i Agra Ritiņa)Skaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” gastej Bolvūs
Itūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej Bolvūs, kur dzeivoj i struodoj Goda bolvys medicinā 2016 sajiemieja Svetlana Puka i jau 6 godus dorbojās vuojredzeigūs teatra kūpa “Redzēt ar sirdi”. Kod pyrma vairuoku goduSkaiteit vaira »
Žurnals “A12” sasatiks ar skaiteituojim Bolvūs
Žurnals “A12” 23. novembrī 11.00 Bolvu Centralajā bibliotekā aicynoj skaiteituojus iz sasatikšonu, viestej informaceju Bolvu nūvoda sātyslopā. Par žurnalu veiduošonu, skaiteituojim i žurnala varūnim stuosteis “A12” redaktore Ināra Groce i žurnalists, geografs i ceļuotuojs Ivars Matisovs.Skaiteit vaira »
Luočplieša dīnā Bolvūs ruodeis kinu “Segvārds Vientulis”
Pīktdiņ, 11. novembrī, 18.00 Bolvu Sakraluos kulturys centrā tiks ruodeita režisora Normunda Puča kina “Segvārds Vientulis”, kas viestej par Vonogu draudzis prīsteri Ontonu Juhneviču. Kinys centrā ir prīstera Ontona Juhņeviča īkšejais konflikts storp gareidznīka morāliSkaiteit vaira »
Bolvu nūvoda muzejā oktobris veļteits saļmom
Tyvojūtīs Dvēseļu dīnai 2. novembrī, oktobris Bolvu nūvoda muzejā veļteits saļmom – lyugšonom par myrušajim, viestej informaceja Bolvu nūvoda sātyslopā. Muzeja apmaklātuojim byus vareiba nūsavērt Muorteņa Boiko i Aigara Lielbārža dokumentalū kinu “Psalmu dziedāšanaSkaiteit vaira »
Itūnedeļ nūvoda svātki Bolvūs
20. augustā vysys dīnys garumā svātki tiks svieteiti Bolvu nūvodā. Itūgod tūs devize ir “Soli pa solim ar kino!”. Kai viestej Bolvu nūvoda sātyslopā atrūnamuo informaceja, svātki tiks suokti 10.00 ar dīvkolpuojumu Bolvu VyssvātuosSkaiteit vaira »
Bolvūs apsaverama Vladislava Paura izstuode
Da 18. maja Bolvu Kulturys i atpyutys centrā apsaverama Vladislava Paura dorbu izstuode “Latgales akvarelis”. Muokslinīks Vladislavs Paurs ir vīns nu Latgolā i vysā Latvejā īvāruojamuokajim akvareļa gleznuošonys tehnikys meistarim. Kai soka pats muokslinīks: “Akvareļs irSkaiteit vaira »


text:
TEATRIS I KINA »
Saruna ar kinys “Piļsāta pi upis” golvonū akteri Dāvi Suharevski
Roksta autoris: Laura Melne i Vineta Vilcāne Itūvosor vairuokuos Latgolys vītuos uzjēme Vīstura Kairiša kinu “Piļsāta pi upis”. Tuos golvonais akters ir divdesmit četrus godus vacais DĀVIS SUHAREVSKIS nu Gaigalovys. Dāvis ir dzeivisprīceigs iSkaiteit vaira »
Uzjimta kina par latgalīšim Pīterpilī
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv Uzjimta divu sereju dokumentaluo kina “Latgalīši Pīterpilī”, pyrmizruode nūtiks 6.septembrī 18.00 stuņdēs Daugovpilī “Šmakovkys muzejā”. Kina stuosteis par Latgolys nacionaluos atmūdys darbinīkim 20. godu symta suokuos Krīvejis imperejis golvyspiļsātā SanktpīterburgāSkaiteit vaira »
Jaunajā animacejis kinā latgaliski Vinnejs Pūks īsarūn Viļānūs
Roksta autore: Sarmīte Gaidule Pīktdiņ, 17. augustā, Viļānu Muzykys i muokslys školā nūtiks animacejis kinys pyrmizruode par tū, kai Vinnejs Pūks atbraucs gostūs iz Viļānim. Itei ir trešuo animacejis kina, kuru veidoj Viļānu MuzykysSkaiteit vaira »
Rudinī Daugovpiļs teatrī jauna izruode latgaliski
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv 8. augustā Daugovpiļs teatra kolektivs sasatyka kasgadejā sezonys atkluošonys kūpsapuļcē, kab suoktu dorbu pi ituos sezonys jaunīstudiejumu. Kai informej teatra puorstuove Janīna Ivanova, jau novembrī pyrmizruodi pīdzeivuos ari īstudiejums latgalīšuSkaiteit vaira »
Upītes svātkūs Latvejis Nacionaluo teatra izruode
Nu 24. leidz 26. augustam iz svātkim aicynoj Viļakys nūvoda Upīte. Svātku programā gon sportiskys aktivitatis, gon izklaidis bārnim, gon ari Latvejis Nacionaluo teatra izruode. 24. augustā Styprūs skriejīņs, leidz 23. augustam komanda 4Skaiteit vaira »
Latgalīši uzjam komedeju par dzeivi pīrūbežā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv Gitaru meistars ir muzikis Juoņs Kuzminskis kūpā ar dūmubīdrim uzsuocs dorbu pi komedejkinys “Lombards” uzjimšonys. Kinys nūtykumi rysynuosīs Latvejis pīrūbežā, atkluojūt parostūs ļaužu dzeivi dzanūtīs piec kaida nūslāpumaina čemodana, aktiruSkaiteit vaira »
Foto šaļtenis nu kinys “Piļsāta pi upis” vosorys uzjimšonys pūsma
Režisora Vīstura Kairiša kinys “Piļsāta pi upis” vosorys fiļmiešonys perioda pyrmajā nedelē nūfilmātys vairuokys nūzeimeigys epizodis, informej kinys veiduotuoji. 14. julī Subatē nūsaslēdze Vīstura Kairiša spieļkinys “Piļsāta pi upis” vosorys fiļmiešonys perioda pyrmuo fiļmiešonysSkaiteit vaira »
Vīsturs Kairišs jaunū kinu “Piļsāta pi upis” uzjims latgaliski
Nu 9.juļa suoksīs Vīstura Kairiša jaunuos kinys “Piļsāta pi upis” golvonais filmiešonys periods, kas ilgs leidz septembram. Par filmiešonys vītom izraudzeitys taidys Latgolys piļsātys kai Kruoslova, Ludza i Rēzekne, dažys ainys tiks filmātys ariSkaiteit vaira »
Dzīsmusvātkūs izruodeis Rēzeknis Tautys teatra komedeju
6. julī 15.00 Dailis teatra Mozajā zalā tiks izruodeita Rēzeknis Tautys teatra komedeja latgaliski ar dzīduošonu i doncuošonu – Broņislava Vaļpītra „Patentēts inteliģents jeb kai Mikeļs precētīs gribēja” (režeja – Māra Zaļaiskalns). Izruode irSkaiteit vaira »
Leivuonā nūtiks muokslys eksperimenti
Myusdīnu muokslys galereja nu 14. leidz 19.juļam organizēs bezmoksys pasuokumu cyklu “Skotivis muokslys laboratorejis”. Pasuokumi tiks veiduoti kai eksperimentalys “laboratorejis”, atsakuopjūt nu normom i tradicejom, ļaunūt eksperimentēt i sekuot nazynuomajam. 14.julī Leivuona divu daudzdzeivūkļuSkaiteit vaira »
Pyrmizruode stuostam par mežabruoli Juoni Pīnupu
Latvejis Nacionalajā teatrī catūrtdīņ, 31. majā, nūtiks izruodis “Mežainis” pyrmizruode. Tei viesteis par latgalīti, pretuošonuos kusteibys dalinīku Juoni Pīnupu, kurs nu meža izguoje tikai 1995. godā. Juo sliepšonuos dzymtajā pusē, Pelieču pogosta Vātraiņūs, ilgaSkaiteit vaira »
Pīduovoj nūsavērt raidejumu “Latgalīšu volūdys sorgi: Vladislavs Lōcis”
Neatkareigūs producentu grupa “Studija 3KM” sovā YouTube kontā īvītuojuse raidejumu “Latgalīšu volūdys sorgi: Vladislavs Lōcis”, pīduovojūt tū nūsavērt sevkuram. Vladislavs Luocs dzims 1912. goda 26. janvarī Drycānu pogosta Luoču solā zemnīku saimē. Vuicejīs Aglyunys gimnazejāSkaiteit vaira »
Tūp „Lutišķi. Simtgade” – izruode par dzeivi Latvejis austrumu pīrūbežā
27. aprelī Daugovpiļs teatrī pyrmizruodi pīdzeivuos īstudiejums “Lutišķi. Simtgade”. Izruode byus kai sabīdreibys spīgeļattāls iz vaļsts symtgadis slīkšņa, darbeiba nūsarysynoj īdūmuotā Latvejis austrumu pīrūbežys cīmā. Stuosta varūni ir cīma dzeivuotuoji i jauna redzineica, kasSkaiteit vaira »
Ar vaļsts atbolstu uzjims dokumentaluos kinys par Latgolu
Nūsasliedzs Nacionaluo Kino centra izsludynuotais 2018. goda jaunu kinu ražuošonys konkurss. Vaļsts atbolstu kūpumā sajāmušs 12 kinys, divejis nu tom stuosteis par Latgolu. Kinu ražuošonys projektu konkurss ir goda leluokuo nūtikšona Latvejis kinu nūzarisSkaiteit vaira »


text:
Kolnasāta – 22.12.2012.
Jiusu viereibai Latvejis Radejis 1. programys latgaliskuo raidejuma “Kolnasāta” kasnedelis laidīņs.
Zīmyssvātku raidejumā klausīs ituos nedelis viests nu Latgolys i par latgaliskū Latvejā, stuostu par latgalīšu puori, kas naseņ nūsvieteja dimanta jubileju, interveju ar muokslinīku i Latvejis muokslys akademejis profesoru Osvaldu Zvejsaļnīku, V. Lukaševiča vuordneicu par kūčom i kaladom i Zīmyssvātku ailenis latgaliski.
Ka raidejums nasuok skanēt automatiski, tod klausīs ITE.
FOTO: V.Vilcāne


text:
Nūsvieteiti Kroma kolna svātki
22. augustā Kroma kolnā (Dagdys nūvoda Ondrupinis pogosta Prīžu kolnā) kruošņai aizvadeiti kasgadiejī Kroma kolna svātki, kas puļcieja dažaidus viesturis rekonstrukceju i ceiņu klubus, folklorys kūpys, kai ari daudzus interesentus.
Svātki Kroma kolnā itūgod nūtyka jau catūrtū reizi. Kai saceja Kroma kolna bruolistis vadeituojs Aleksandrs Lubāns: “Īprīšk svātki tyka svieteiti šauruokā lūkā, tok kotru godu myusu draugu i atbaļsteituoju lūks ir tik audzs. Vysaidūs pasuokumūs asam īsapazynuši i sasadraudziejuši ar dūmubīdrim nu cytu leidzeigu klubu, bīdreibu, instituceju, kai ari tykuši pi lela atbaļsteituoju pulka. Partū izdūmuom sovā bruolistis sātā – Kroma kolnā – vysus saaicynuot, kab kūpeigai nūsvieteitu myusu svātkus.”
Pasuokumā pīsadaleja puorstuovi nu Lītovys ceiņu i rekonstrukcejis klubu “Simkala”, “Semigallia” i “Ceklio Kuršai”, Daugovpiļs viesturis modeliešonys kluba “Robeža”, Ludzys Omotnīku centra, bīdreibys “Malny Wylky”, rekonstrukcejis i eksperimentaluos arheologejis grupys “Senzeme”, kai ari folklorys kūpa “Egle” nu Viļakys i jaunīši nu folklorys kūpys “Sudobri”. Pasuokumā pīsadaleja sātys ražuotuoji i omotnīki, kuru produkceju varēja nūbaudeit sevkurs pasuokuma apmaklātuojs. Kroma kolna svātkus atbaļsteja ari Dagdys nūvoda dūme.
Itūgod svātki tyka atkluoti ar svineigu Kroma kolna bruolistis guojīni i svātku gunkura īkūršonu, kas tyka aizdagts ar kromu i škiļamdzeļzi. Kai pastreipuoja A. Lubāns: “Dzeivuo guņs juodaboj piļneigā klusumā, partū ka gunei napateik trūksnis,” partū vysi gosti tyka lyugti īturēt klusuma šaļti. Piec īdegšonys folklorys kūpa “Egle” gunkuru styprynuoja ar eipašu dzīsmi, nu ar vieršņu zīdu puškim i guņs īkustynuošonys ritualu itū šaļti nūslēdze Kroma kolna bruolistis mārgys.
Svātkūs skateituojim beja vareiba redzēt ceiņu demonstriejumus i turnirus, kas tyka suokti ar Kroma kolna bruolistis ceineituoju vairūgu deju. Ceiņu turnirā veiksmeiguokais izaruodeja ceineituojs Artūrs Vilmanis nu Daugovpiļs viesturis modeliešonys kluba “Robeža”. Svātku laikā sevkuram interesentam beja vareiba īsasaisteit vysaiduos senejūs latgaļu omotu i prasmu darbneicuos, kai ari pīsadaleit tematiskuos spēlēs. Veiri sovus spākus puorbaudeja vikingu futbolā. Pasuokumā daudzuos aktivitatēs varēja īsasaisteit ari bārni – īsajust ceineituoju lūmā i dūtīs bārnu turnirā, sataiseit pošim sovu vairūgu, izgatavēt kotram sovu muola figureņu voi trauceņu.
Pasuokuma ītvorūs nūtyka ari Kroma kolna bruolistis sezonys nūslāguma publiskuo sapuļcis daļa, kurys laikā ar simbolisku puorbaudejumu tyka uzjimti 3 jauni bīdri, kai ari gūdynuoti aktivuokī Kroma kolna bruolistis bīdri aizvadeitajā sezonā. Piec jaunūs bīdru uzjimšonys bruolistis veiri doncuoja karaveiru deju, ar kuru tyka īsvieteiti jaunuzjimtī bīdri. Jaunajā sezonā kūpā dorbuosīs 29 Kroma kolna bruolistis bīdri, kurus vīnoj kūpeiga motivaceja – pieteit, rekonstruēt i imitēt senejūs latgaļu dzeivisveidu i kulturu, kai ari popularizēt tū plašuokai sabīdreibai.
Svātku kulminacejā ar dagūšu muola pūdu nu katapultys šuovīņa tyka aizdagta eipašuo Kroma kolna svātku guņs skulptura, caur kuru izguoja asūšī i jaunī bruolistis bīdri, kab sajimtu spākus nuokamajai sezonai. Kai atzyna A. Lubāns: “Myusu pastuoviešonys pamatā ir draudzeiba, sovstorpiejs atbolsts i paleidzeiba, kai ari kūpeigais ceļš iz vīnuotu mierki – byut par aktivim Latgolys patriotim, turēt gūdā i cīnā myusu senejū kulturu, styprynuot i kūpt vierteibys, kas paleidziejušys latgalīšim pastuovēt da myusu dīnu, kai ari atguodynuot ituos senejuos kulturys unikalitati plašuokai sabīdreibai. Itī svātki ir eipaši mums pošim, partū ka tī kotru reizi līk apsazynuot, cik tuoli asam tykuši sovā ceļā i cik tuolu ceļa pūsmu varam nūīt cytugod. Nagaistūšais entuziasms i kūpeibys gors mums dūd spāku vysūs puorbaudejumūs, ari eimūt caur guni.” Bruolistis bīdrim svātkūs ir ari kaida eipaša tradiceja – ar dzīsmem, stuostim i salīdiešonuos spēlem da reita gaismys nūsorguot sovu svātku gunkuru, kuru kotru godu rūtoj jaunūs i asūšūs bīdru puorbaudejuma laikā kolnā iznastī akmini.
Kroma kolna bruoliste ir viesturis aktivistu i rekonstruktoru bīdreiba, kas pietej 9. – 13. godsymta Latgolys viesturi i kulturu, reikoj dzeivuos viesturis pasuokumus, demonstrej unikaluos, kruošņuos i daudzveideiguos rūtys i vylnainis, senejūs karaveiru ekipiejumu, īrūčus, ceinis muokslu i sadzeivi, kab sevkurs interesents sajimtu prīškstotu par tuo laika senejūs latgaļu vierteibom, laiku i telpu. Kroma kolna svātki kotru godu nūteik prīškpādiejā augusta nedeļā. 2016. godā tī planavuoti 20. augustā.
Foto: Alija Protosevica i Īva Trimaļneica
Paldis LaKuGa par roksta redakciju.


text:
Latgalīšim pīškeirs Treju Zvaigžņu ordeni
Ordeņu kapituls 27. martā nūlēme par seviškim nūpalnim Latvejis vaļsts lobā pīškeirt Treju Zvaigžņu ordeni. Augstū vaļsts apbolvuojumu sajims ari latgalīši.
Keramikim Juoņam Seikstam pīškeirs Treju Zvaigžņu ordeņa V škiru i īceļs par ordeņa kavalīri. J. Seiksts gondreiž 50 sovys dzeivis godus ir atdevs keramikai, juo talants ir atzeits na tikai Latvejā, bet ari storptautiski. Keramikis ir veiduojs kruškys, vāzis, bļūdys, svečturus, duorza keramiku i daudz kū cytu. Seiksta darbneica atsarūm Modūnī, bet meistara saknis ir Latgolā, jis ir dzims Ezernīkūs.
Ari ilggadejam triatlona treneram, Daugovpiļs piļsātys Bārnu i jaunīšu centra “Jaunība” triatlona pulceņa školuotuojam, Latvejis Triatlona federacejis vaļdis lūceklim i treneru padūmis vadeituojam Anatolijam Levšam pīškeirs Treju Zvaigžņu ordeņa V škiru i īceļs par ordeņa kavalīri. A. Levšu sports saistejs jau nu mozūtnis, i ar laiku sports kliva par apzynuotu profesionalu izvieli. Par BJC “Jaunība” treneri A. Levša struodoj jau nu 1996. goda, bet Latvejis triatlona federacejis vaļdē ir nu 2010. goda.
Taipoš Treju Zvaigžņu ordeņa V škiru pīškeirs i par ordeņa kavalīri īceļs tāvu Benediktu (Rinaldu Stankēviču), Viļānu Svātuo Aļberta Leluo Mariaņu klūstera prīkšnīku, Viļānu, Ostrones, Rikavys i Nagļu draudžu prāvestu.
Karteite: president.lv
Olūts: vestnesis.lv


text:
tovūs duorzūs īt lads
sasarauš lada skaudzēs iz statiņa mītu i kreit
dzeļža druotim aizastīp lada skaudzis
pasaulī lada laikmats
kai damat, kai sīn – pasaulī ladi īt
dzeļža druotīs pasakar laiks, stīpās i valk
valk kai kači aiz astis
a kača to nav
aiztrypastuoja da sābru
tī kačine gaida pi klāva
snīgā atsalaiž solmi, smaržoj piec pavasara
latakys izsyt ladā opolus rūbus, tak, tak i tak
pi myura sasylst saulē i kiust
kačinei ruņču laiks
a apliek vyss bolts
cik redzi – lada i lada laiks
a upislejā stuov lada skaudzis
lieneņom izarīž, apsarauš, īt
tu sacieji, puorīs
puorīs kai puorguoja dzeive
puorīs kai pubertāte, vacums i prīca
puorīs kai kaču laiks – padzīduosi i gona
tik lads lelom skaudzem gulstās iz statiņa mītu
tovūs duorzūs īt lads
vysa upisleja juo pylna


text:
10 patriotiskys dzīsmis latgaliski
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Nedeļa nu Luočplieša dīnys 11. novembrī leidz Latvejis Republikys proklamiešonys dīnai 18. novembrī paīt eipaši patriotiskā gorā. Gaidūt Latvejis vaļsts symtgadis svieteišonu, portals lakuga.lv ir sataisejs sovu izlasi i pīduovoj nūsaklauseit desmit dažaidys patriotiskuos dzīsmis par Latveju i Latgolu latgaliski.
Patriotisku dzīšmu latgaliski ir daudzi, daudzi vaira, bet itymā izlasē atrassit dažaidu izpiļdeituoju, stylu i varbyut kaidys mozuok zynomys dzīsmis.
1.
SKEISTA MUNA TĀVU ZEME
Tautysdzīsme, dzīd folklorys kūpa i kapela “Egle” nu Viļakys nūvoda Mednevys.
2.
PĪMIŅ, BRUOĻ
Dzīsme teik saukta par Latgolys naoficialū himnu, tuos vuordu i muzykys autori ir Valdis i Māris Muktupāveli. Dzīsmis verseju dzīd legendarais veiru kors “Olūts” dirigenta Juoņa Gruduļa vadeibā.
3.
SKAIDRA VOLŪDA
Dzīsme teik saukta par Latgolys himnu. Dzīsme ar Eugeņa Karūdznīka (eistajā vuordā Eugenija Ruško, bet dzīsmis komponista nūruode publicāta zam E. Rāznupa vuorda (vīns nu pseidonimu)) muzyku i Annys Rancānis vuordim, kurī jimti nu 1986. godā gruomotā “Piektdiena” publicātuos poemys “Taisneibas nesējs”, kas veļteita Pīteram Miglinīkam. A. Rancānis originalūs vuordus komponists ir drupeit pamainejs. Dzīsmis verseja nu 1991. goda Latgolys Televizejis muzykys festivala, izpylda Andris Baltacis, Aleksandrs Zeimuļs-Priževoits i Daugovpiļs pyušomūs instrumentu orkestris dirigenta Raimonda Igolnieka vadeibā.
4.
LYUGUMS LATVEJAI
Grupys “Latgales dāmu pops” dzīduotuo dzīsme. Muzykys autore Anita Bērziņa, vuordi – Fraņcs Trasuns i Anita Bērziņa.
5.
IEDEDZIES PAR LATVIJU
Taišni pyrma desmit godu īraksteituo dzīsme, kurymā sasateik grupa “Borowa Mc”, dzīduotuoja Aija Andrejeva i muzikis Artis Dvarionas. Dzīsmis muzykys autors ir Ingars Gusāns, vuordu – Aigars Runčis.
6.
ATSAGRĪZT
Dzīsmis vuordu autori Aija Eriņa i Linards Eriņš, muzykys autore Aija Eriņa. Dzīsmis verseja Eriņu saimis izpiļdejumā LNT šovā “Dziedošās ģimenes”.
7.
PALEIDZI DĪVS
Dzīsmis vuordu i muzykys autors Normunds Zušs. Dzīsmis verseja nu Rēzeknis Zaļuo pakolnu kora dzīduojuma.
8.
MUNA ZEMEITE
Dzīsmis muzykys autore Guntra Kuzmina, vuordu autors Voldemārs Voguls, dzīd Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai”. Dzīsmi pyrma treju godu studeja kai mīlesteibys aplīcynuojumu duovynuoja Latvejai svātkūs. Solo – Marta Paula Sējāne.
9.
PATRIOTI (AI PAGALI PA PAKALI)
Dzīsmis muzykys i vuordu autors Artūrs Uškāns. Dzīsmis verseja Uškānu saimis ansambļa izpiļdejumā LNT šovā “Dziedošās ģimenes”.
10.
MUORYS ZEMEI
Dzīsmis teksta autore ir Leontine Apšineica, muzykys autors Gints Ločmelis. Dzīsmis izpiļdeituojs grupa “Ginc un Es”.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Školys Latgolā 1919.–1922. godā: problemys i (na)rysnuojumi
Roksta autore: Ligija Purinaša,portals lakuga.lv
1920. g. 11. augustā oficiali tyka nūslāgts mīra leigums storp Latvejis Republiku i Padūmu Krīveju. Latgolys atbreivuošonys nu lelinīku laikā beja vyspuorejs haoss: nūtyka karadarbeiba i lokalys sadursmis, nūzeidzeibys leimeņs beja augsts, socialekonomiskuo situaceja beja nastabila. Tok par speiti tam tūlaik beja skaidrs, ka sekmeigai vaļsts atteisteiba beja vajadzeigi izgleituoti cylvāki, viņ tryuka skaidreibys par školu dorba organizeišonu iz prīšku. 1919. g. daļa nu školotuoju aizguoja leidz ar lelinīkim voi atroda cytu dorbu – školuos tryuka dorbaspāka. Školu inventars Pyrmuo pasauļa kara i Naatkareibys kara deļ beja iznycynuots voi samaituots. Taipoš ari tryuka vuiceibu gruomotu (eipaši – latgalīšu volūdā) i materialu (rokstampapeira i rokstamspolvu). Ari arhivi i dokumenti beja pagaisynuoti – tryuka informacejis par bejušajim pedagogim, kurus varātu īsaisteit dorbā. 1920. g. nūtyka pyrmuo tautys skaiteišona, kas deve īspieju ari saskaiteit i pošvaļdeibuos registrēt vuiceibu vacuma bārnus.
Vyspuorejuo situaceja Ludzys, Rēzeknis i Daugovpiļs apriņčūs: statistikys dati
Faktiski 1918.–1919. vuiceibu godā Ludzys apriņčī beja 44 školys ar 46 školotuojim, sekmeigi dorbojūtīs Školu vaļdei, 1919.–1920. vuiceibu godā tyka sasnāgts 175 školu skaits ar 340 školotuojim, bet 1920.–1921. vuiceibu godā beja jau 199 školys ar 440 školotuojim. Treju godu laikā školu skaits pīauga pīcys reizis, bet školotuoju skaits – 10 reizis. Nu vysu školu 6 beja pyrmsškolys, 154 – četrklašu pamatškolys, 5 vydsškolys i div rūkdorbu školys (Ludzā i Kuorsovā). Ludzys piļsātā atsaroda 10 školys, bet 189 – Ludzys apriņčī.
Školys bārnu skaits Ludzys apriņčī i jūs etniskuo pīdereiba
1919.–1920. vuiceibu godā Rēzeknis apriņčī beja 72 školys (33 – latvīšu, 26 –jauktys, 12 – krīvu i 1 –žydu). 1920.–1921. vuiceibu godā beja jau 115 školys (75 –latvīšu, 20 –jauktys, 18 –krīvu, 2– žydu). 1921.–1922. vuiceibu godā školu skaits beja jau 140, nu tom – latvīšu školu skaits pīauga da 98. Četru godu laikā vysdynamiskuok auga taišni latvīšu školu skaits. Vysvaira beja četrklaseigūs pamatškolu – 127.
Pylnys pamatškolys aba sešu klašu pamatškolys beja viņ div. 1919.–1920. vuiceibu godā beja 5217 školāni (16% nu Rēzeknis apriņča vuiceibu vacuma bārnim), bet piec goda školānu skaits pīauga da 8272 (21,1% nu Rēzeknis apriņča vuiceibu vacuma bārnim). Varakļuonūs beja attaiseita pat vydsškola, kurā vuicejuos ap 100 školānu.
Školotuoju skaits pīauga nu 115 1919. g. da 230 1921. g.
Školotuoju skaits Rēzeknis apriņčī 1921.g.
Piec lelinīku aizīšonys 1919.–1920. vuiceibu godā Daugovpiļs apriņčī beja 91 škola (54 – latvīšu školys, 30 – krīvu, 6 – pūļu, 1 – zydu) ar 136 školotuojim. 1920.–1921. vuiceibu godā školu skaits pasalelynuoja nu 91 iz 147 (92 – latvīšu školys, 34 – krīvu, 4 – pūļu, 13 – boltkrīvu, 2 – žydu). 1921.–1922. vuiceibu godā Daugovpiļs apriņčī beja 174 školys ar 312 školotuojim:
Školotuoju olgu vaicuojums
Eipaši osai jiutams beja naudys leidzekļu tryukums deļ školotuoju atolguojuma, par pīvadumu, školotuoja olga Ludzys apriņčī 1919. g. beja 350 rubli, kas, 1922. g. īvīšūt latu, veiduoja attīceibu 50:1. Taitod 1919. g. školotuoju olgys faktiskuo vierteiba beja apmāram 7 lati, kurus na vysod varēja izmoksuot pylnā apmārā. 1920. g. 15. septembrī Satversmis sapuļce pījēme pagaidu nūsacejumus par školotuoju obligatoriskū olgu, kas paredzēja, ka minimaluo školotuoju olga ar dorba stažu, kas mozuoks par 5 godim, nadreikstēja byut zamuoka par 400 rublim. Ka dorba stažs beja leluoks par 5 godim, tod olga beja 450 rubļu; ka vaira par 10 voi 15 godim – 500 voi 550 rubļu. Školotuoji ar 10 voi 15 godu dorba stažu tyka pīleidzynuoti školotuojim, kam ir augstuokuo izgleiteiba. Taipat “lelū olgu” sajēme tī pedagogi, kas struoduoja specializātajuos školuos ar kurlmāmajim voi naredzeigajim bārnim. Školotuojim ari beja juobyut nūdrūsynuotim ar školys uzturātuoja īruodeitu dzeivūkli, kam byutu apkure i apgaismuošona (apmoksuota voi, ka pošam školotuojam beja par tū juomoksoj, tod jam pi olgys dalyka 20% pīmoksu). Taipoš školotuojim personeigā lītuošonā vajadzēja daškiert 1 hektaru zemis (lauku apvydā) voi 1/20 leidz 2/5 hektara zemis (piļsātu teritorejā). Školom beja vajadzeigs ari školys dokturs, kuru olguoja pošvaldeibys.
Roksta autoris probabys školys līceiba, 20. g. s. 30. godu suokums
Kotrai školai sovu dokturi!
Školys doktura aizdavums beja ryupētīs par školānu veseleibys stuovūkli, uorstēt saslymušūs bārnus, kontrolēt lipeiguos saslimšonys i ryupētīs par školu vyspuorejū sanitarū stuovūkli. Ideja jau nabeja švaka, viņ… Latgolā beja moz dokturu.
Uorstu skaits Rēzeknis apriņčī 1923. g. nu izdavuma
“Latvijas ārstu, zobārstu, vecmāšu, aptieku un slimnīcu saraksts (1923)”
Kai raksteja Meikuls Apeļs 1923. g. “Latgolys Škola” Nr. 3: “Drūsi viņ 95% nu vysom lauku pamatškolom školys uorstu nav sovuos sīnuos redziejušys.” Jis uzsver div problemys: pyrmuo – kai lai školotuojs nūviertej, kurs bārns ir slyms i kurs vasals, ka jam nav taidu zynuošonu kai dokturam; ūtruo – profilaktiskuo bārnu pūteišona pret bakom, kas 60% gadīņu ir dareita viņ vīnu reizi voi nav dareita vyspuor.
Jis roksta: “Un tys ir piļneigi saprūtams, juo lobuokajā gadejumā ambulance nu školys 10 verstu attuolumā, bet dažreiz – 25 verstu un vairuok. Kur tod 5–14 godu bārnam tikt taidu gobolu?” Angļu slimeiba, moazsineiba, tuberkuloze, parša, trahoma, vuts – tuos ir viņ dažys nu slimeibu, kas apdraudēja školānus. M. Apeļs grīž viereibu ari iz školu sanitarajim apstuoklim – lobīrīceibu tryukums (bārni puorsaļ, īdami uorā), špļaunamtrauceņu, rūku mozgošonys bļūdu, māslu kurveišu naasameiba, – tys vyss rodūt draudus veseleibai.
Slimineicys Latgolā 1923. g. nu izdavuma
“Latvijas ārstu, zobārstu, vecmāšu, aptieku un slimnīcu saraksts (1923)”
Školu telpys
Lela problema beja ari telpys – leluokuo daļa školu beja īreikuotys zemnīku ustobuos, kas nabeja pīmāruotys školu vajadzeibom. Fraņcs Zeps 1922. g. “Latgolys Škola” 2. numerī itū problemu aproksta tai: “Latgolā školys pa leluokai daļai sabuoztys mozuos, tymsuos, zamuos zemnīku ustobuos. Par kara laiku školu muojis ir galeigi nūlītuotys, juo tuos nikas nalobuoja. Parosti lūgu rūts aizsystys ar dielim voi aizbuoztys ar maisenim, pakši izpyvuši, caurumuoji, tai ka viejs viņ staigoj pa ustobom; cepli saplaisuojuši un kurynojūt dyumi vairuok īt ustobā, nakai škūrstinī. Pasaverīs grīstūs – tur var pa kaidu caurumeņu redzēt zylus dabasus. Zynoms, taidys muojis zīmys laikā navar sasiļdeit aiz tykom, lai školāni varātu nūgārbuši “skrebeleiti” voi sveiteņu struoduot kai tāva syltajā ustobā. Sādžuos školu muojis ir īslāgtys storp cytom zemnīku ākom un piec izskota ari daudz naatsaškir nu ustobom, škyunim, klāvim. Na reti dadzam školys pogolmā, tyvumā nu klasis ustobys lūgim pīkrautus zoru suortus un pat pībārtys māslu gubys. Taids ir uorejais vairuoku školu izskots, taida ir školu apkuortne.”
Laizanu pamatškolys školāni, 20. g. s. 30. godu suokums (roksta autoris privatais arhivs)
Tys zeimuoja, ka beja juovaicoj nauda deļ školys āku byuveišonys (vālams – apdzeivuotu vītu/muižu centrūs) i telpu lobīkuortuošonys (benču, goldu tryukums). Bet ari muižu centru ākys na vysod kaids gribēja atvēlēt školu vajadzeibom. Ari par tū roksta Fr. Zeps: “Muižu ākys teik aizjimtys daždažaidom cytom “vajadzeibom”, bet tik na školom. Tur ir īvītuotys zemis puorziņu voi mežziņu kancelejis, ambulatorejis punkti voi ari vīnkuorši īvītuotys rentnīku saimis. Vysys šaidys īstuodes vīgli varātu īvītuot ikkotrā cytā muojā. Taidom vajadzeibom navar aizjimt lelys muižu muojis. Goduos ari, ka pat bejušais muižys eipašnīks, nasareikynuodamīs ar myusu jaunajim lykumim, ar dažaidu zamuoku īstuožu paleidzeibu, pat ar viļteibu aizjam muižys ākys. Ka školu vajadzeibys bīži viņ apīt dažaidys īstuodis un īriedni, tys ir nanūlīdzams fakts. Latgolā, kur ar školu muojom ir tik gryuts stuovūklis, saleidzynojūt ar puorejū Latveju, šaidys paruodeibys byutu energiski juoapkaroj vysom augstuokuom īstuodem, vysim apzineigim darbinīkim. (..) Vyspuori juosaver, lai muižu muoju nūdūšona školom natyktu kaveita. Kaveišona ir kaiteiga tamā ziņā, ka, pyrmkuort, muojis bez pastuoveiga puorzynuotuoja teik applāstys, nūjauktys un, ūtrkuort, tuodieļ ka sadolūt muižu zemi, bīži viņ školom nateik pīškierts attīceigajā vītā vajadzeigais zemis gobols.”
Apkure beja atkareiga nu molkys pīguodis, kū organizēja pogostu vaļdis. Tei bīži viņ tyka kaveita vysaidu dūmstarpeibu voi naizdareibys deļ. Tys radeja precedentus, ka gon školotuoji, gon školāni saslyma i škola iz kaidu laiku beja juoslādz.


text:
Izdūta dzīduotuojis Aijis Rimšys dzīšmu klade
25. septembrī dzīduotuojai Aijai Rimšai (1967 – 2005) byutu tik 50… Koč i paguojuši 12 godi, kai Aija atsadus Dīva duorzūs, Aijis dzīsmis ir tikpat īmīļuotys i popularys kai tūreiz, kod tuos roduos, kod skanēja pošys Aijis dzīduotys, kod izguoja kasetis, kod tyka reikuoti naskaitami koncerti i bali. Aijis atcerei Latgolys entuziastu grupa “Biļdis” izdavuse gruomotu “Aijas Rimšas dziesmu klade”.
Aijis dzīšmu klade ir lykumsakareigs īprīkšejuo projekta – dokumentaluos kinys par Aiju Rimšu “Īsamirdzi zvaigznem leidza” (2015) – turpynuojums. Piec kinys izveidis i vaira par 60 izruodeišonys reizem vysā Latvejā beja puorlīceiba, ka juorealizej ideja par Aijis autordzīšmu tekstu izdūšonu gruomotā. Aijis autordzīšmu klade ir kai Aijis dzīšmu tekstu apkūpuojums – kab varātu dzīduot leidza, skaiteit, īsadzilinuot Aijis tekstūs kai literarūs dorbūs. Aijis dzīšmu kladē īkļautys dzīsmis nu vysu septeņu autordzīšmu albumu tū izdūšonys seceibā, albumūs naīkļautuos dzīsmis, kuruos īraksteitys studejā, popularys i skaņ radejā; tuos, kurūs meļdeni dzierdāti Aijis balūs, kaidā videofragmentā nūsaveramys i partū nepagaisynuotys; taidys, kurūs teksti palykuši kai uzmatumi iz lapeņu, receptu ūtrā pusē, nu kurūs meļdeņus zynuoja i pajēme leidza tik Aija…
Informaceju sagataveja: Ineta Atpile-Jugane, projekta idejis autore


text:
Vysim ubogim ir parodums puotorus skaitēt, bet vīns ubogs puotoru vītā sacēja šūs vuordus: “Dor labi, labi atrassi.” Tagad itis ubogs staigoj pa pasauli un kad kas īdūd kalādu, tikai pasoka: “Dor labi, labi atrassi.” Ubogs, staiguodams pa pasauli, īguoja vīnā muižā pi kundzes un soka: “Dor labi, labi atrassi.” Kundzes veirs beja aizbrauc’s tuoļi kur tur pa kuodom dareišonom. Juo sīvai itis ubogs napatyka, kam jis tai soka: “Dor labi, labi atrassi,” bet Dīva nalyudza. Sīva dūmoj: “Pagaid, ubog, tu man te narīsi, kai suns, es tev izcepšu kukulīti ar trucekņom un tu nūmiersi!” Sīva tū dareja: izcepe kukulīti vydā ar trucekņom un atdeva ubogam. Ubogs, nikuo slykta nadūmuodams, pasoka sovus vuordus: “Dor labi, labi atrassi,” un aizīt pa ceļu. Ceļā sateik tuos sīvas veiru. Veiram cīši ēst gribējas, jis prosa nū uboga, lai īdūdūt maizys kaidu kymūsu. Ubogs sacēja: “Man jir tovas sīvas dūts kukulīts.” Kungs cīši prīceigs palika, pajēma kukulīti, suoka tū ēst un par raizi nūkrita. Juo bīdri, tū radzādami, deve zinuot uradņikam un sajēme cīti tū ubogu. Ubogs pasacēja, ja jam kukulīti asūt kunga sīva davuse un apsapraudova. Sīva, dabovuse par tū zinuot, atzyna tūs vysus vuordus, kurus ubogs saceja.
Puosoka par ubogu20. Janvars, 2013. gods Comments Off on Puosoka par ubogu
Leidzeigi roksti »
Komentari slāgti.


text:
Itūgod latgalīšu muzikam, dzīšmu i tekstu autoram Andrim Eriņam byus 60 godu jubilejs, kam par gūdu 22. novembrī Latgolys viestnīceibā GORS Rēzeknē nūtiks autorkoncerts “Dvēseles tilti”. Jemūt vārā lelū atsauceibu, izsludynuots papyldkoncerts, kas GORĀ skanēs nuokamuo goda 23. janvarī, informej koncerta producente Aija Eriņa.
Koncertprogramā “Dvēseles tilti” Andra Eriņa skaneiguokuos dzīsmis izdzīduos i izspielēs pats komponists, Aija Eriņa, Eriņu i Vuorkaļu saime, Olga Rajecka, Ingrida Balode-Augstkalne, grupa “Dricānu dominante”, “Baltie lāči”, “Ginc un es”, folklorys draugu kūpa “Vīteri”, “Laimas muzykanti”, Rēzeknis nūvoda jauktais kors “Ezerzeme”. Pasuokumu vadeis Agnese Eriņa i kinorežisors Juoņs Streičs.
“Jau krītnu laiku dzeivoju ar apskaidreibu, ka munys dzīsmis nav taidys, kas patiks cīši, cīši daudzim. Saprūtu, ka šaurs ir itūs dzīšmu sapratieju lūks. Tuos nav masu produkceja jautram garastuovūkļam, vīglpruoteigai dunguošonai, trūkšņainai izklīgšonai. Mani ir īinteresiejuse dažu viertietuoju atziņa, ka dzīsmis i atbaida, partū ka nav vīglai izprūtamys, i pīvalk, partū ka meļdeņa i vuordu harmoneja prosa klauseitīs vēļ i vēļ. Dzili jiutūšajim i dūmuojūšajim cylvākim laikam tuos pateik,” soka Andris Eriņš.
Andris Eriņš dzims 1955. goda 17. novembrī Viļānu rajona Gaigalovys cīma padūmis Ūzulsolā, mežsorga būdeņā iz kūka luovenis. Vuicejīs Drycānu vydsškolā, Reigys kulturdarbinīku tehnikumā, absolvējs Latvejis Vaļsts konservatoreju dramatiskuo kolektiva i svātku režisora specialitatē. Deveņus godus struoduojs kai kulturys darbinīks, muzykalais audzynuotuojs bārnuduorzā i suokumškolā, bejs Drycānu pogosta prīšksādātuojs, 1989. godā nūdybynuojs sovu saimisteibu “Pumpuri”. Bejs Latvejis Tautys frontis pyrmūs diveju kongresu delegats, barikažu dalinīks. Nu 1979. da 1995. goda spieliejs Rēzeknis tautys teatrī, deju kūpys “Jumalo” dybynuotuojs i dalinīks. Nu 2004. goda pīsadola muzykys aptaujuos, raidejumūs, šovūs.
Meļdeņa i vuorda meistara Andra Eriņa autorkoncerts “Dvēseles tilti” nūtiks 2015. goda 22. novembrī 17.00 i 2016. goda 23. janvarī 17.00 Latgolys viestnīceibā GORS Rēzeknē. Beleti nūpierkami “Biļešu paradīzes” kasēs i škārsteiklā.


text:
Da 14. novembra Latgolys Centraluos bibliotekys (LCB) periodikys laseitovā (Daugovpilī, Reigys īlā 22a, 2. stuovā) ir apsaverama izstuode “Stikls bez robežām”, informej bibliotekys puorstuove Inga Gedžūne. Ekspozicejis autori: Inga Salmiņa (laidynuots styklys), Juoņs Ziemelis (kūkgrīzumi) i Muorteņš Markots (metals). Sasatikšona ar autorim paradzāta 14. novembrī 16.00 LCB periodikys laseitovā izstuodis nūslāguma pasuokumā.
Izstuode radeita, kab ļautu lobuok īpazeit styklu, kas ir cīši interesants, daudzveideigs i sovā ziņā ari nūslāpumains materials. Dorbi veiduoti, savīnojūt i sovstarpeigi papyldynojūt styklu ar kūku, metalu i gaismu, vaicojūt jaunus rysynuojumus, naapsarūbežojūt tik ar vīnu stykla tehniku i attaisūt ceļu iz styklu bez rūbežu. Ekspozicejā apsaverami ari daži unikali, jauna tipa muokslys dorbi – gaismys objekti, kurūs styklys īsamirdz nu jauna i kūks atsadzeivoj vēļ nabejušā veidā. Īspaidi, šaļtenis, kruosys, tāli, nūskanis… – īlaidynuoti styklā… īdzeivynuoti kūkā…
Izstuodē apsaveramī stykli radeiti Leivuonā, Stykla laidynuošonys darbneicā “Stikls no Līvāniem”. Darbneicā teik struoduots vairuokuos stykla laidynuošonys tehnikuos, īlaidynojūt styklā puorsteidzūšus zeimiejumus i izmontojūt na kruosys, nu vysaidys strukturys stykla materialus. Darbneica pīduovoj na tik vareibu vērtīs stykla meistaru dorbu, nu ari pošim dorbuotīs ar styklu. Da poša novembra beigu “Stikls no Līvāniem” pīduovoj attaiseitys radūšuos darbneicys, kurūs laikā i atseviški interesenti, i saimis, klasis i dorba kolektivi var gatavēt Zīmyssvātku rūtuojumus ituo gods lelajai eglei Latgolys muokslys i amatnīceibys centrā. Vaira informacejis i dasasaceišona pi stykla meistaris Ingys Salminis (t. 29388137).
14. novembrī 16.00 LCB periodikys laseitovā tiks aizvadeits izstuodis “Stikls bez robežām” nūslāguma pasuokums, kuruo laikā interesentim byus vareiba sasatikt ar izstuodis autorim i izzynuot vaira par Leivuona stykla laidynuošonys darbneicys dorbu.
Izstuodi reikoj radūšuo apvīneiba “Perspektīva” sadarbeibā ar Latgolys muokslys i amatnīceibys centru ar Vaļsts kulturkapitala fonda i Latgolys Regiona atteisteibys agenturys atbolstu.


text:
Nu 28. juņa da 2. juļa Kruoslovys Rūmys katuoļu bazneicā nūtiks Sv. Donata svātku atlaidu dīvkolpuojumi, kai ari svātku pasuokumi par gūdu bazneicys 250 godu jubilejam.
28. junī Kruoslovys Viesturis i muokslys muzejā nūtiks Kruoslovys Rūmys katuoļu bazneicys jubilejam veļteituo bārnu zeimiejumu konkursa uzvarātuoju apbolvuošona, tiks atkluota izstuode “Krāslavas Sv. Ludvika Romas katoļu baznīcai – 250” i nūtiks konfereņce “Krāslavas katoļu baznīcai 250”. 18 stuņdēs paradzāts Sv. Mišs par vysim prīsterim, kas kolpuojuši Kruoslovys katuoļu draudzē.
29. junī tiks svieteiti apostolu Pītera i Puovula svātki. 8 stuņdēs byus Sv. Mišs ar Euharistiskū proceseju, Svātī Miši ari 9.30 i 11.30. 13 stuņdēs bazneicys kryptā tiks atkluota žālsirdeibys muosys Celīnys Plāteris pīminis pluoksne. Pusstuņdi piec tuo vareiba dūtīs ekskursejā iz Kruoslovys katuoļu kopim, nu 16 stuņdēs bazneicā paradzāts jaunīšu pasuokums, kam 18.00 sekuos ari jaunīšu Sv. Mišs. Piec tuo 19.00 baroka muzykys ansambļa “KESSELBERG ENSEMBLE” koncerts.
30. junī byus četri Sv. Miši (8 stuņdēs ar euharistiskū proceseju, 9.30 Sv. Mišs bazneicys kryptā par grafu Plāteru dzymtu, 11.30 i 18.00). 16.00 bazneicā nūtiks ari vargaņu muzykys koncerts, nu 19.00 – senejuos muzykys ansambļa “LUDUS” koncerts.
Sastdiņ, 1. junī, 8.00 Sv. Mišs i Euharistiskuo proceseja, nu 9.30 Sv. Mišs Sv. Donata kapleicā. Piec Sv. Miša 11.30 paradzāta ari ekskurseja pa Kruoslovys katuoļu bazneicu, nu 14 stuņdēs nu bazneicys tiks suokta ekskurseja pa Kruoslovys piļsātu. 17.30 paradzāts pyutieju orkestra “SEJNY” nu Pūlejis guojīņs nu 18. novembra laukuma da Sv. Ludvika laukuma. Pyutieju orkestris pīsadaleis ari Sv. Mišā 18.00, piec tuo paradzāts vēļ ari orkestra koncerts.
Svātku kulminaceja byus svātdiņ, 2. junī, kod 11.45 tiks sagaideits veiskups Juoņs Bulis, kurs 12 stuņdēs celebrēs Sv. Mišu. Tymā nūtiks ari īstyprynuošona, byus Euharistiskuo proceseja.


text:
Jākubpiļs “Radio 1” sagatavejs radejis raidejumu cyklu “Ir Latgale mūsu”. Pīduovojam nūsaklauseit jaunuokūs raidejumus.
Ūtrajā raidejumā teik gasteits Rēzeknis nūvoda Leņdžu pogosta Cepleišūs, kab sasatyktu ar pūdnīku dzymtu: Voldemāru i Māri Vogulim. Par Latgolys keramikys sovpateibom i unikalajom vierteibom stuosta Latvejis Muokslys akademejis Latgolys filialis lektore Evija Vasilevska.
Trešajā raidejumā teik īpazeita Latgolys pērle – Muokslys noms Rēzeknē, kurymā atsarūn unikala Latgolys gleznīceibys ekspoziceja i puļcejās muokslinīki i muokslys cīneituoji. Raidejumā sarunys ar gleznuotuoju Osvaldu Zvejsalnieku i Latgolys Kulturviesturis muzeja Muokslys nūdalis vadeituoju Inesi Dunduri. Par kruosom, tūs izpausmem i garšu teik diskutāts ar muokslineicom Agru Ritiņu i Vēsmu Ušpeli, kuruos izveiduojušys sovu muokslineicu apvīneibu “V.I.V.A”.
Catūrtajā raidejumā teik gasteits Ludzys amatnīku centrā, kurs ryupejās par senejūs omotu populariziešonu. Sarunuos ar centra menedžeri Leigu Kondrāti, viersaiti Eriku Kondrātu i audieju Maritu Tutani teik izzynuoti Ludzys amatnīku prasmu nūslāpumi. Kai amatnīceiba var sekmēt turismu Latgolā – saruna ar Rēzeknis Turisma atteisteibys centra konsultanti Elīnu Pastari. Jei atkluoj, parkū japāni ir sajiusmā par myusu vylnys zečem.
Pīktajā raidejumā Leigū i Juoņu dzīsmis dzīd, par itūs svātku tradicejom runoj i ticiejumus stuosta Leivuona nūvoda folklorys kūpys “Turki” sīvys. Taipat ari sasatikšona ar Turku pogosta sīru meistari.
Latgaliski teik izdūtys gruomotys, roksta presis izdavumi, Latgolai ir sovi dzejnīki. Raidejums gastej pi dzejneicys, scenaristis, dzīšmu tekstu autoris Inetys Atpilis-Juganis. Žurnalā “A12” trešuo daļa publikaceju ir latgalīšu volūdā. Parkū juoroksta latgaliski – saruna ar žurnala redaktori Ināri Groci.
Septeitajā raidejumā teik sasatykts ar rakstnīku Oskaru Orlovu aba Raibū, gasteits Latgolys Kulturys centra izdevnīceibā. Saruna ar tuos vadeituoju Juoni Elksni i sabīdriskū darbinīku Pīteri Keišu.