text:
Treis muosu spāks muzykalajā projektā “Muosys”
Roksta autors: portals lakuga.lv
Treis muosys Laima Maslova, Liene Brence i Marta Igaune apsavīnuojušs muzykalā projektā ar simbolisku nūsaukumu “Muosys”. Nupat juos publiciejušys sovu pyrmū dzīsmi “Zynu, zynu tāva sātu”.
Grupa “Muosys” izaveiduoja i suoce sovu darbeibu jau 2016. godā ar Igauņu saimis diska prezentaceju i koncertu “Vysi zīdi pļaveņā” koncertzālē GORS. Itys koncerts deve impulsu tuoļuokajai mārgu darbeibai, i piec tuo muosys suokušys bīžuok tiktīs i muzicēt taišni trejatā. Pavysam naseņ “Muosys” publicēja sovu pyrmū dzīsmi. “Dzīsme “Zynu, zynu tāva sātu” tyka īraksteita pyrms kaida laika i beja taida sajiuta, ka juosagaida jaunuokuo muosa Laima atsagrīžam Latgolā, i tod tei dzīsme ari izskanēs i aizīs ar tū dziļū dūmu i viesti nu myusu,” stuosta Marta Igaune.
Laimai, Lienei i Martai ir tyva latgalīšu tautys muzyka. Tei guojuse jom leidza vysus godus, spielejūt kūpā ar vacuokim Igauņu saimis koncertūs i gūdūs. “Par tū tautiskuo muzyka ir jau “īauguse” myusūs i iz ituo pamata tūp jaunys latgalīšu tautys muzykys arandžejis, teik komponātys jaunys melodejis, kas myusim ari pateikt i veidoj myusu repartuaru,” soka Marta. “Muzyka ir īdvesmuojūša, tei paleidz izkrošņuot kasdīnu, dūd spāku, ari vuica komunicēt, caur tū var īpazeit, gon sovu, gon cytu pasauļu tradicejis.” Bez muzykys vysom trejom muosom ir ari cytys aizaraušonys – ceļuošona, dažaidys sporta aktivitatis i skaistumkūpšona. Jom ari pateik daudz laika pavadeit kūpā, stuņdem ilgi apsarunuot pi čaja, generēt jaunys idejis i atbaļsteit vīnai ūtru,” atkluoj Marta.
Laimys i Lienis profesionaluo dzeive ir saisteita ar muzyku, juos obejis ir pabeigušys Latvejis Muzykys akademeju i niu struodoj Ludzys muzykys pamatškolā, bet Liene ir Rēzeknis muzykys vydusškolys vuiceibu spāks. Marta ir pabeiguse Rēzeknis muzykys pamatškolu, bet sevi profesionali pilnveiduojuse ar muzyku nasaisteituos jūmos.
Lelūs nuokūtnis planus pagaidom grupys dalineicys naatkluoj, viņ pībylst, ka ir planavuots īraksteit jaunys dzīsmis, ar kurom prīcynuot klauseituojus i pošom sevi. Grupai “Muosys” jau ir izaveiduojuse sadarbeiba ar horeografu Ilmāru Dreli, kurs ir izveiduojs iz jūs pyrmuos dzīmis pamata deju Daugavpils tautys deju ansambļam “Laismeņa”.


c: text/html

text:
KOLUMBEJIS FLIRTS
Valsts: Kolumbija
Reģions: Huila
Augstums: 1500 m v.j.l.
Šķirne: Arabika
Variācija: Caturra
Apstrāde: Mazgāta
Grauzdējums: Espresso
Garšas notis: Melnā šokolāde, karamele, lazdu rieksti
Kafijas pagatavošana: Espresso kafijas automātā, mokas kanniņā vai kafijas preskannā
Tu tok atguodoj pyrmū
mīlesteibu. Pyrmais duovynuotais šokolads, saņurceituos pučis sasveidušajuos
rūkuos. Tys ir bejs i tys var atsakuortuot. Flirtejūt atsaļauts sasajust
romantiski muļkeigi. Pyrmī randeni, kur nazyni kū dareit - voi vērtīs kinu, voi izdzert jau catūrtū
kopeju kopejneicā. Šokoladam pīstuov lozdu rīksti. Taipoš, kai Latgolys kļovys
pļovos meiļoj paflirtēt ar sūpluok augūšajīm rudzeišim. Nastrāpoj, īgrymsti
klusā, pīsuotynuotā i soldonā garšā.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Svini Latgolys kongresa dīnu Facebook!
Roksta autors: portals lakuga.lv
Jau vairuokus godus apreļa beiguos nūteik dažaidi pasuokumi i aktivitatis Latgolys kongresa dīnys atzeimuošonai. Itys gods ir sovaižuoks, COVID-19 izplateibys deļ publiski pasuokumi i kūpeiga sviniešona izpalīk. Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv aicynoj Latgolys kongresa dīnu, 27. apreli, svinēt digitalā formatā – sovai profila biļdei Facebook izlikt kaidu nu latgaliskūs rameišu.
27. apreļs ir viesturiskuo 1917. gods Latgolys latvīšu kongresa lāmumu pījimšonys datums. Šymā kongresā pījimtī lāmumi veidoj pamatu Latvejis vaļstei i Latvejis Satversmei. Vaira par kongresa nūzeimi i nūrisi var skaiteit rokstā “Latgolys kongress: pamatakmiņs Latvejis vaļsts izveidē”.
Nu 2018. gods 27. apreļs kai Latgolys kongresa dīna nūsaceita par atceris i atzeimojamū dīnu, tei īkļauta lykumā “Par svētku, atceres un atzīmējamām dienām”.
Portals lakuga.lv ir radejs vairuokus rameišus ar latgaliskim uzrokstim, kas paradzāti izlikšonai iz vītnis Facebook.com lītuotuoju profila biļdem. Taidā veidā sevkuram ir vareiba publiski paust sovu latgaliskū indetitati ci draudzeigū attīksmi pret latgalīšu volūdu, Latgolu i latgaliskū kulturu. Kūpumā izveiduotys sešys versejis, tūs dizainu veiduojuse Inese Krivmane.
“Napaseņ mes radejom digilatuos uzleimis sazinis aplikacejom “WhatsApp” i “Telegram” i gribējom turpynuot škārsteiklu padareit latgaliskuoku. Facebook.com ir vīns nu popularuokūs socialūs teiklu, kuru lītoj dažaida vacumu, interešu i dažaiduos pasauļa vītuos dzeivojūši latgalīši i latgaliskuos kulturys draugi. Niu, kod myusu dorba i socialuos dzeivis leluokuo daļa paīt škārsteiklā, aicynojam Facebook.com lītuotuojus Latgolys kongresa dīnu nūsvinēt digitalā formatā, izavielejūt pi sovys profila biļdis izlikt kaidu nu latgaliskūs rameišu. Cerim, ka myusu iniciativa gius atsauceibu,” soka idejis autore i portala lakuga.lv redaktore Vineta Vilcāne.
Lai profila biļdei izlyktu kaidu nu portala lakuga.lv radeitūs rameišu, juoveic itaidys darbeibys: juospīž “maineit profila biļdi”, tuoļuok “Pievienot rāmīti”, tuoļuok maklātuojā juoīroksta vuords “latgaliski” i sistema pīduovuos sešys versejis. Izavielej sev teikamuokū!


text:
PaleoDB taxon number: 158799
Parent taxon: Muridae according to T. S. Palmer 1904
Sister taxa: Aethomys, Afrocricetodontinae, Allorattus, Anthracomys, Apodemus, Arvicanthis, Bolomys, Castillomys, Castorina, Castromys, Centralomys, Colomys, Dasymys, Deomyinae, Echymina, Extrarius, Gerbillinae, Gerbua, Grammomys, Hapalomys, Huaxiamys, Huerzelerimys, Hydromina, Hyomys, Karnimata, Kritimys, Lemniscomys, Mastacomys, Mastomys, Micromys, Mikrotia, Murina, Murinae, Myocricetodontinae, Myotomys, Mysops, Nesokia, Occitanomys, Ochrotomys, Orientalomys, Papagomys, Paraethomys, Parapelomys, Parapodemus, Parotomys, Pelomys, Praomys, Proceromys, Progonomys, Rhabdomys, Rhagapodemus, Rhagomys, Saccostomus, Saidomys, Steatomys, Stephanomys, Tachyoryctoidinae, Thallomys, Thamnomys, Valerimys, Zelotomys
Subtaxa: none
Ecology: scansorial insectivore


text:
Popularne rymy do
zycie
mnie
czas
ciebie
jest
dzień
zawsze
wszystko
świat
życia
świecie
siebie
wiele
serce
domu
razem
się
oczy
będzie
serca
słowa
Tobie
dobrze
więcej
jesteś
urodziny
miłości
głowie
marzenia
miłość
Rymy do eja
Adygeja, Akwileja, aleja, Aleksieja, almeja, Amalteja, Andreja, Andrieja, Andrzeja, archijereja, archireja, asindzieja, bakcheja, Bareja, Bartłomieja, bartodzieja, basteja, Bazyleja, beglerbeja, beja, bejlerbeja, Betleja, beznadzieja, Błażeja, bobsleja, Bokieja, bombramreja, borodzieja, bramreja, breja, budleja, Celeja, Chaldeja, Cheroneja, choreja, chreja, chwieja, czarodzieja, Dadeja, Deja, deja, dichoreja, didżeja, displeja, dobrodzieja, dokleja, Dreja, Durleja, dychoreja, dyskdżokeja, dytrocheja, dżerseja, dżokeja, epopeja, Erytreja, Eubeja, firleja, Firleja, fleja, fokreja, Freja, Fudaleja, Gardeja, geja, greja, grotreja, hartleja, Herakleja, Higieja, hokeja, hreczkosieja, Jędrzeja, kafeja, Kasjopeja, katleja, kaznodzieja, keja, kiereja, knieja, Kołodzieja, kołodzieja, Kondeja, koryfeja, Kozieja, kryteja, Kuleja, leja, Leja, Lizureja, Łodeja, Macieja, Madeja, Mantineja, marsareja, marsreja, Mateja, Matwieja, melopeja, memeja, mierzeja, Mileja, nadzieja, Nadzieja, nakleja, naokleja, obkleja, odkleja, odoleja, odyseja, Odyseja, okleja, Okrzeja, onomatopeja, Paleja, pierzeja, Pigmeja, pigmeja, podkleja, Pompeja, ponakleja, poobkleja, poodkleja, poprzykleja, porozkleja, poskleja, powkleja, powykleja, pozakleja, półwoleja, priapeja, protojereja, prozopopeja, przykleja, Rabieja, Raszeja, reja, Reja, rozkleja, Sądeja, Sergeja, Sergieja, sieja, Siergieja, skleja, Sołowieja, Sondeja, sosteja, spleja, spondeja, spreja, Suleja, szleja, szweja, Śmieja, telekaznodzieja, torreja, tracheja, transzeja, trocheja, troleja, tuleja, Turleja, tyrteja, Ukleja, ukleja, unihokeja, wieja, wkleja, wkoleja, wodoleja, wodzireja, woleja, wykleja, wykoleja, zakleja, zawieja, Zieja, złodzieja
Adygeja Akwileja aleja Aleksieja almeja Amalteja Andreja Andrieja Andrzeja archijereja archireja asindzieja bakcheja Bareja Bartłomieja bartodzieja basteja Bazyleja beglerbeja beja bejlerbeja Betleja beznadzieja Błażeja bobsleja Bokieja bombramreja borodzieja bramreja breja budleja Celeja Chaldeja Cheroneja choreja chreja chwieja czarodzieja Dadeja Deja deja dichoreja didżeja displeja dobrodzieja dokleja Dreja Durleja dychoreja dyskdżokeja dytrocheja dżerseja dżokeja epopeja Erytreja Eubeja firleja Firleja fleja fokreja Freja Fudaleja Gardeja geja greja grotreja hartleja Herakleja Higieja hokeja hreczkosieja Jędrzeja kafeja Kasjopeja katleja kaznodzieja keja kiereja knieja Kołodzieja kołodzieja Kondeja koryfeja Kozieja kryteja Kuleja leja Leja Lizureja
Łodeja Macieja Madeja Mantineja marsareja marsreja Mateja Matwieja melopeja memeja mierzeja Mileja nadzieja Nadzieja nakleja naokleja obkleja odkleja odoleja odyseja Odyseja okleja Okrzeja onomatopeja Paleja pierzeja Pigmeja pigmeja podkleja Pompeja ponakleja poobkleja poodkleja poprzykleja porozkleja poskleja powkleja powykleja pozakleja półwoleja priapeja protojereja prozopopeja przykleja Rabieja Raszeja reja Reja rozkleja Sądeja Sergeja Sergieja sieja Siergieja skleja Sołowieja Sondeja sosteja spleja spondeja spreja Suleja szleja szweja Śmieja telekaznodzieja torreja tracheja transzeja trocheja troleja tuleja Turleja tyrteja Ukleja ukleja unihokeja wieja wkleja wkoleja wodoleja wodzireja woleja wykleja wykoleja zakleja zawieja Zieja złodzieja
Adygeja, Akwileja, aleja, Aleksieja, almeja, Amalteja, Andreja, Andrieja, Andrzeja, archijereja, archireja, asindzieja, bakcheja, Bareja, Bartłomieja, bartodzieja, basteja, Bazyleja, beglerbeja, beja, bejlerbeja, Betleja, beznadzieja, Błażeja, bobsleja, Bokieja, bombramreja, borodzieja, bramreja, breja, budleja, Celeja, Chaldeja, Cheroneja, choreja, chreja, chwieja, czarodzieja, Dadeja, Deja, deja, dichoreja, didżeja, displeja, dobrodzieja, dokleja, Dreja, Durleja, dychoreja, dyskdżokeja, dytrocheja, dżerseja, dżokeja, epopeja, Erytreja, Eubeja, firleja, Firleja, fleja, fokreja, Freja, Fudaleja, Gardeja, geja, greja, grotreja, hartleja, Herakleja, Higieja, hokeja, hreczkosieja, Jędrzeja, kafeja, Kasjopeja, katleja, kaznodzieja, keja, kiereja, knieja, Kołodzieja, kołodzieja, Kondeja, koryfeja, Kozieja, kryteja, Kuleja, leja, Leja, Lizureja, Łodeja, Macieja, Madeja, Mantineja, marsareja, marsreja, Mateja, Matwieja, melopeja, memeja, mierzeja, Mileja, nadzieja, Nadzieja, nakleja, naokleja, obkleja, odkleja, odoleja, odyseja, Odyseja, okleja, Okrzeja, onomatopeja, Paleja, pierzeja, Pigmeja, pigmeja, podkleja, Pompeja, ponakleja, poobkleja, poodkleja, poprzykleja, porozkleja, poskleja, powkleja, powykleja, pozakleja, półwoleja, priapeja, protojereja, prozopopeja, przykleja, Rabieja, Raszeja, reja, Reja, rozkleja, Sądeja, Sergeja, Sergieja, sieja, Siergieja, skleja, Sołowieja, Sondeja, sosteja, spleja, spondeja, spreja, Suleja, szleja, szweja, Śmieja, telekaznodzieja, torreja, tracheja, transzeja, trocheja, troleja, tuleja, Turleja, tyrteja, Ukleja, ukleja, unihokeja, wieja, wkleja, wkoleja, wodoleja, wodzireja, woleja, wykleja, wykoleja, zakleja, zawieja, Zieja, złodzieja


text:
Lūznovys muiža lūznavīšu īguoduos
Roksta autore: Sandra Ūdre
Lūznovys muižu cēle 1905.–1911. godā, ituo laika līcinīku storp dzeivajim vaira nav. Bet koč kaidi nūstuosti par Kerbedzu laika muižu apleicīnis socialajā atmiņā vēļ dzeivoj, par Friča Roziņa Maltys sovhoztehnikuma laikim muižā lūznavīši stuosta sovu pīdzeivuotū.
Olga Rakicka zyna paruodeit vītu, kur bejs Stalina kryušutāls i 9. egle, pi kurys sovhoztehnikuma audzieknim bejuse randeņu vīta. Piec juo nuovis kryušutāls naktī nūguozts i īsvīsts prūdā pi agruok nūsleicynuotuos Madonnys. Olga pastuosta sovā saimē dzierdātū: “Muna baba (jei 1876. gods) tū muižu cēle. Jai pa stalažom vajadzēja ar nasilkom nosuot javu iz augšu. Krana jim nikaida nabeja. I kaimiņš stuosteja, ka ari tī struoduojs. Styngreiba beja lela, vajadzēja laikā byut. Struodojūt sēdēt daudz nadeve. Bet tī varēja nūpeļneit. A kur tu tūlaik cytur nūpeļneisi? Tiergā ūlys, svīsta voi kriejuma varēja puordūt, žeidi īpierka lynus, pīnu, būdis jim Maltā beja. A pi lynu cīš dzelu daudz.
A kungam (puorvaļdnīkam) bejs braucūt taids īrodums kampetys bārnim svīst. Tī nu pakalis i skriejuši. Jam cīš gribējīs ar peicku īraut. A bārni apmauc pa div treis biksis i kraklus, kampetys pagiun i – žvyks! – paceli. Tod tys muižkungs nūmyra, vannā, kur jū mozguoja, studini vuorēja i vysus cīnuoja. Vysi ēde i saceja, ka cīš gords studiņs.”
Ar Juoni Gudeli īmam pa Lūznovys–Vaczosnys ceļu: “Ceļam lobajā pusē beja dolomita karjers, leidz 60. godim sasaglobuojs kai dīkis, es tī mauduojūs. Teirs iudiņs, cyta akmiņa nav – viņ kaļkakmiņs.
Ceļa kreisajā pusē (ībrīnam brikšņūs) deļ Lūznovys muižys ceļtnīceibys beja sova vapnys (kaļču) ražūtne, partū vīta saucās Vapnineica. Muns vacvactāvs te struoduojs. Niu dūbis viņ palykušys. Gona dzilis dūbis bejušys div cepļa vītys. Kod kaļkakmini sadadzynoj, jis palīk par puļveri. Tuoļuok taidi kai div dīki izrokti. Tī gotovū produkceju bēre vydā, ar iudini salēja, lyka godu nūsastuovēt. Tei saucēs dzāstuo vapna, smolkuok tehnologeju gon nazynu. Bierneibā te vēļ kareņus spieļuojom. Tī Kod ceļu taiseja, jūs nūleidzynuoja.
Muolus deļ ceglu (kīgeļu) ari jāmuši muižai iz vītys. Celeņš nu muižys parka nūīt gar klāvim, mežā īvad. Pa kreisi kaļneņš, tys ir tys muola kolns. Tī taids kai karjers radzams. Tī ari ir cepļa vītys. Keramiks Cīrulis tī jēme muolu. Tī sorkonais muols ir kai svīsts. Bet nivīns par itū vairuok nav interesiejīs.”
Ilmārs Romančuks Pušbārnūs skaidroj interesanta vītu vuorda izceļsmi: “Mežu, kas izaver pec taidys kai steipenis, sauce par Vijemku. Tys saisteits ar dzeļžaceļa byuvi Kerbedza laikā. Muna vactāva vactāvs jū byuvēja. Te vysi apleicejī beja sadzeiti klaušuos. Tī nu meža lela grava izjimta. Poša Pušbārnu sādža beja da dzeļžaceļa.”
Vladimirs Špeļs, bejušais Lūznovys pogosta puorvaļdnīks, par lūznavīti palics 1971. godā: “Beidžu Ezernīku vydškolu. Stuojūs Jelgovā, naīsastuoju raksturuojuma deļ. Ite, Friča Roziņa Maltys sovhoztehnikumā, vuicejuos muoseicys, juos īsaceja. Vuiciejūs labi, dabuoju Lenina stipeņdeju. 75 rubli, puorejī sajēme 30 rubļus. Tū deve vīnam audziekņam tehnikumā i vyspuor viņ div tehnikumūs jū deve. Es beju vyspuor ūtrais taids stipendiats tehnikumā. Piec tam nakluotīnē akademeju pabeidžu.
Kod es atbrauču sovhoztehnikumā īstuot, nu šosejis ar bruoli guojom kuojom, nu Skradeļu kolna varēja redzēt viņ Lūznovys iudiņa tūrni i kūpmītni, nivīnys cytys ākys. Muiža beja sovhoza golvonais korpuss, kūka ākā – klasis. Kur niu grausti, bejušuo ferma, mums, mehanikim-elektrikim, i celtnīkim īreikuotys klasis. Muižys ākys augšā administraceja, apakšā – humanitarūs prīkšmatu klasis. Kur niule informacejis centrys, beja komjaunatnis ustoba, kur Boltuo zale, tī vuocu volūdys kabinets. Mani pajēme ūtrajā kursā, man navajadzēja vuiceitīs itūs prīškmatus. Kur niu kapela, tī beja sporta zale.
Āka vysu laiku tyka izmontuota, partū ari sasaglobuojuse. Tū viesturi mes jau nazynuojom. Beja sasaglobuojs Kerbedzu gierbūņs, bet tod jū aizkruosuoja ar tehnikuma gierbūni – gūvs golva ar rogim kai zootehniku simbols, celtnīku keļle, a mehanikim-elektrikim sova simbola nabeja.
Es spūkim natycu, bet sīvītis par tū stuosteja, ari muna sīva. Kod muižā beja sovhoza kantors, taišni Sorkonū zali vieliešonu laikā kotru vokoru sorguoja dežuraņtis. Juos sēd, i nūčeikst trepis, kai kas ītu pa trepem. Izīt kolidorī, vyss klusu. Īt atpakaļ, atsasāst, kur siediejušys, otkon čeikst trepis, it kai kaids ītu pa trepem iz augšu.
Kod nūtyka restauraceja, apsorgs saceja, ka vīnā pusē jam pasaruodejs sīvītis siluets.”
Roksts sagataveits sadarbeibā ar portalu lakuga.lv ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta leidzekļu projektā “Robežlīnijas”.


text:
Piec kaida garuoka laika „Kolnasātys” rodūšuo komanda beja otkon nūbraukuse iz suprātkom aba vakariešonu, kab kluotīnē sasatyktu ar vītejim īdzeivuotuojim kaidā nu Latgolys pogostu i pasaronuotu par dzeivi i volūdys sovpateibom ite. Aiz tuo itūreiz aicynojam jius īsapazeit ar Seiļukolnu i itīnis ļaudim. Seiļukolns ir apdzeivuota vīta, niu jau Preiļu nūvodā.
Suprātkuos Seiļukolnā pīsadola: Seiļukolna pogosta puorvaļdis vadeituoja Iveta Broka-Kazāka, kas ir seiļukaļnīte jau daudzuos paaudzēs. Ilgus godus struoduojuse vītejā školā par školuotuoju. Pensionars Jezups Krasovskis, kurs kasdīnā aizaraun ari ar numesmatiku, galdnīceibu i vysa kū cytu. Bibliotekare Natālija Sondore, kura ite dzeivoj jau vaira nikai 40 godu. Povuore i gūdu saimineica Marija Opolais. Seiļukolna kulturys noma vadeituoja Anita Upeneica, kas tur ryupi par vītejim pošdarbeibys kolektivim i kulturys aktivitatem jau 34 godus. Treju bārnu mameņa, vītejuo aktiviste Iveta Sondore. Medicinys darbineica, kura garus godus struoduojuse Seiļukolna feldšeru punktā Anita Vaivode. Vītejuo audieja, postneica, niu jau pensionare, deveņdesmitgadneica Tekla Opolais.
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.
Komentāri (1)
Žēl, ka aizvērta SKOLA. Latvijai ir DEBĪLA VALDĪBA, uzskata, ka klasē jābūt pa 30 skolēniem. Latvijas valdība dara visu iespējamo, un arī neiespējamo, lai iznīcinātu LAUKUS, izdzītu pēdējos iedzīvotājus no laukiem VISĀ LATVIJĀ, NE TIKAI SĪĻUKALNĀ.
Valdība dara visu, lai labi būtu tikai pārtikušajiem, bagātajiem, bet iznīktu tie, kuri ir nabadzigāk, nav tik pārtikuši. Medicīna nabadzīgajiem ir liegta, izglītība arī, tikai bagātajiem.
Mūsu īsredzīgā Latvijas valdība tālaķ par Rīgu neredz, tālāk par savu personīgo kabatu arī nē.
SKUMJI!!!
Par ko balsosim nākošajās saeimas vēlēšanās ? Vai vispār iesim balsot, jo līdzko valdības kungi sataisa sūdus, apzogas, izzog valsti, tā vainīga TAUTA, Jūs neīstos ievēlējāt. Nu tod kaida čorta maņ īt iz vēlēšonom ? NAĪŠU IZ VĒLĒŠONOM !!! A to otkol byus īvālāti naeistī.
Pievienot komentāru
Lai komentētu, ienāc arī ar savu draugiem.lv, Facebook vai Twitter profilu!


text:
Pi vīna saiminīka kalpuova vacs zyrgs, jis aiz sava vacuma naspēja vairs struoduot Saiminīks nagribēja viņa barūt un padzyna viņu nu sātas. Viņu dzeidams, saiminīks pateicis, kad atneškys uz sātu dzeivu luoci, tad baruoškys da smertei [kr, cvthnm, nāve].
Zyrgs, nūkuoris golvu, staigoj pa teirumu, sateik lopsu,un lopsa vaicoj, ka šis tai nūskumis staigoj? Tad zyrgs jēme stuostīt, ka saiminīks izdzinis viņu nu sātas, lai šis atvadūt dzeivu luoci. Lopsa teic: Labi, un īt leidza ar šū. Viņi aizīt pi meža un tur lopsa soka uz zyrgu: “Tev šite gultīs uz zemes un gulēt par nadzeivu, a es īšu pēc luoča.” Nūīt jei uz luoci un soka, ka šei atroduse nadzeivu zyrgu, īškūt vlņa āstu. Luocis teic: labi — īškūt. Aizīt viņi pi zyrga, un luocis teic: vajagūt raudzīt ēst. Lopsa teic: šite navarūt ēst, varūt kas īsavērt, vajagūt vilkt viņa dziļuok mežā. Luocis prosa, kai tad viņu vilkšūt? Lopsa teic: “Luoci, tev gultīs pi zemes, tad es dasīšu tavu asti pi zyrga astes, tad varēsi raut uz mežu.” Lopsa sasēja obējas astes kūpā, daguoja zyrgam pi auses un paklusi pateice: “Tagad celies un raun!” Zyrgs tyulīt tryukās un ruove luoci, tai ka jis aizaklīdze vysā bolsā, ka visi meža putneņi nūsabeida. Izīt saiminīks pi vuortim, veras, ka zyrgs atraun luoci,ka zeme vīn tric. Saiminīks nūplēš luočam uodu un baroj zyrgu leidz smertei. Tai lopsa izgluobe vacu zyrgu nu smertes.
No N.Rancāna krājuma


text:
Bolvu Centraluos bibliotekys vadeituoja, namaterialuo kulturys montuojuma i Zīmeļlatgolys tradicionaluos kulturys eksperte. Pasasokūt Rutys aktivajam i pošaizlīdzeigajam dorbam gūdā caltys i saglobuotys daudzys Zīmeļlatgolys tradicionaluos kulturys tradicejis, izveiduoti voi darbeibu aktiviziejuši vairuoki folklorys kolektivi.
NOMINANTI:
Ilmārs Dreļs, deju kūpys “Dziga” vadeituojs i kapelys dalinīks
Māra Zaļaiskalns, Rēzeknis Tautys teatra režisore
Sandra Ločmele, Viļakys nūvoda kulturys metodike


text:
iz interešu pamata apvīnuot vysus tūs, kuri gryb apgiut Latgolys kulturys montuojumu i atteisteit tuos kulturys tradicejis, styprynuot latgalīšu volūdys funkcionalitati;
sekmiet latgalīšu kulturviesturiskuo montuojuma saglobuošonu, tradiceju apzynuošonu i atteisteišonu, latvīšu kulturys procesā integrātys latgalīšu autonomas kulturvidis veiduošonu;
veicynuot latgalīšu runys i rokstu volūdys izkūpšonu i atteisteibu;
veicynuot gon Republikā, gon uorpus tuos rūbežom dzeivojušū latgalīšu sakarus, sazaprašanu i tyvynuošonūs.
LATGALĪŠU KULTURYS BĪDREIBYS darbeiba:
dažaidu kulturizgleitojūšu pasuocīņu reikuošona;
latgalīšu volūdys i kulturviesturiskuo montuojuma apgiušona i apvuiceiba;
periodiskū i cytu īspīddorbu izdūšonys organiziešona;
Latgolys reģiona dobys, viesturis i kulturys pīminekļu saglobuošonys i atjaunuošonys veicynuošona;
muokslinīciskuos i saimnīciskuos pašdarbeibys kolektivu veicynuošona;
sadarbeiba ar Bazneicu, dasadaleišona labdareibys pasuocīņūs.
LATGALĪŠU KULTURYS BĪDREIBYS vaļdis prīšksādātuojs Juris Viļums
vaļdis prīšksādātuoja vītneica Līvija Plavinska
vaļdis lūcekle Ilga Šuplinska
vaļdis lūceklis Jāzeps Buļs
vaļdis lūcekle Ērika Teirumnieka
Latgalīšu
kulturys bīdreiba ir
vīna nu aktivuokūs latgalīšu bīdreibu – Latgolys vieturis i kulturys viesturis
montuojuma apzynuotuoja i saglobuotuoja, Pasauļa latgalīšu saītu organizātuoja,
kulturizgleitojūšuo dorba dareituoja.
Latgalīšu
kulturys bīdreiba (ogruokīs nūsaukums - Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba)
dybynuota 1989. godā. Bīdreibā aktivi dorbojās 40-50 bīdru. 2005. godā bīdreiba
dabuojuse sabīdryskuo lobuma organizacejis statusu.
Bīdreibys
darbeibys dasnāgumu pamatā ir tuos vadeituoju nasavteigais dorbs (bīdreibu
vadiejuši aktivi kulturys i sabīdriskī darbinīki Pīters Keišs, Anna Rancāne),
augšai pacaltī bīdreibys mierki (pīminekļu pastateišona i tml.), vysaidu
pasuocīņu organiziešona, darbeibys vītys simboliskums: Rēzekne – Latgolys
sirds.
Bīdreiba
ir davuse byutisku īguļdejumu Latgolys vieturis i kulturys viesturis montuojuma
apzynuošonā: gruomotu izdūšona, krucifiksu atjaunuošona Latgolā, ekspedicejis
organiziešona F.Kempa miersteigūs atlīku puorvesšonai nu Sibira iz dzimtini, pasasokūt
bīdreibys iniciativai i atbolstam, Rēzeknē ir pastateiti nūzeimeigi i
muokslinīciski augstvierteigi pīminekli: atjaunuotuo Latgolys atbreivuošonys i
vīnūteibys ar puorejū Latveju pīmineklis “Vienoti Latvijai” (Latgolys Muora,
1992), pīmineklis N.Rancānam (2002), F.Trasunam (2009), O.Kūkuojam (2012),
pīminis pluoksnis latgalīšu sabīdryskajim darbinīkim i politikim V.Rubuļam
(1995), F.Kempam, akademikam A.Nikonovam (2012).


text:
Kab pasarunuotu par cylvākim, dzeivi i volūdu Augšdaugovys nūvoda Vabalis pogostā i tuo apleicīnē, raidejuma „Kolnasāta” rodūšuo komanda beja saaicynuojuse vītejūs ļauds iz suprātku aba vakariešonu.
Sarunā pīsadola: Skryndu dzymtys muzeja direktore Anna Lazdāne, Skryndu dzymtys muzeja vacuokuo specialiste Ilze Ozoliņa, pensionare, Vabalis pogosta etnografiskuo ansambļa „Vabaļis” dalineica Anna Rubina, arhitekte, kulturys darbineica i nūvodpietneica Ģertrūde Rasnača, vītejuo īdzeivuotuoja Lūcija Apele, pensionare, vītejuo aktiviste Žuka Ģeņa, Vabalis pogosta etnografiskuo ansambļa „Vabaļis” dalineica, saļmu (myrušūs oficeja) dzīduotuoja Renate Litiņa, muzykants, autobusa šopers Juoņs Gipters.
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Numura roksti
„Atkluosim ticeibys skaistumu.” Voi myusdīnu pasaulī cylvāks vairs vyspuor var byut ticeigs – golvonuo redaktora īvodvuordi numuram ar puordūmom piec Vyspasauļa Jaunīšu dīnom Spānejā.
„Aicynojūt saglobuot ticeibu.” Par Rūžukrūņa duorza pasvieteišonu Viļānūs.
„Esi drūsmeigs i paļuoveibys pylns!” Fragments nu Apustuliskuo nuncija Luidži Bonacci uzrunys Jelgavys veiskupa Edvarda Pavlovska ordinacejis dīvkolpuojuma nūslāgumā.
„Jaunīšu dīnys veiskupa skatejumā.” Veiskupa Ontona Justa puordūmys piec Vyspasauļa Jaunīšu dīnom Spānejā.
„Gruomota, kura stuosta par cylvāka syuteibu.” Pāvesta Benedikta XVI aicynuojums jaunīšim skaiteit i puordūmuot Katehismu.
„Deļ kuo napīcīšams sadarynuošonuos laiks?” Prīstera Mariuša Kempa roksts par tū, cik nūzeimeigs ir sasagatavuošonys laiks pyrms lauleibom. Rokstu var skaiteit ari ite.
„Dzeive ceiņā ar satanu.” Saruna ar Storptautiskuos Eksorcistu organizacejis dybynuotuoju i vadeituoju prīsteri Gabrielu Amortu.
„Kod svātki saryupāti…” Par projekta „Procesejis drēbu īguode” i paveiktūs dīvnoma lobīkuortuošonys dorbu prezentaceju Nīdermuižys katuoļu bazneicā.
„Kulturalais analfabetisms.” Par latgalīšu literaturys vītu latvīšu kulturā. Rokstu var skaiteit ari ite.
„Goreiguo tāva lūma sv. Faustinys dzeivē.” Sagatavuots piec gruomotys „Muosa Faustina par goreigū vadeišonu”.
„Euharistija – mīlesteibys olūts.” Nu pāvesta Benedikta XVI viestejuma par Svātū Komuneju.
„Bazneica i sakramenti.” Par tū, kai vara, kura nuok nu Dīva, Bazneicāteik nūdūta nuokamajom paaudzem.
„Myusdīnu civilizacejis krīze.” Par cīsšonom i Jezus paleidzeibu tymuos.
„Babeņ, biteitis bāg!” V. Tenčas-Goldmanes stuosteņš bārnim.
I. Urtānes dzeivuli „Dzeivuosim zali!” i „Lyugšona”.
„Kas myusim, Bieržgaļam i bieržgalīšim, ir Paulīne Zalāne-Vallena.” Par Paulīnes Zalānes-Vallenas īguļdejumu rakstnīka Ontona Rupaiņa puorapglobuošonā Latvejā i Ontona Rupaiņa muzeja materialim, nu kurim vīns ir Zalānes-Vallenas saglobuotuo muola krūze, kuru iz rakstnīka kopa juo bērēs izlyka muokslys zynuotnīks Juoņs Pujāts.
„Tim, kurim ryup latgalīšu literatura.” Par pasuokumim, kuri Rēzeknī i Bieržgalī nūtyka, gūdynojūt Ontona Rupaiņa i Paulīnes Zalānes-Vallenas literarū veikumu.
„Muna tāva dorba gaitu suokums.” Par Ludzys gimnazejis direktoru Juoni Turkopuli roksta juo dāls.
„Goreiguos muzykys koncerts Iergļūs.” Par koncertu bazneicā.
„Kod Jezus Bierneņš tevi sveicynoj…” Par Juoni Ivbuli.
„Paaudžu sasaukšona.” Par Bārzsolu dzymtys saliduojumu Rogovkā.
„Svātceļuojumu laiks!” Par Vydsmuižys draudzis ļaužu svātceļuojumu iz Lītuvu.
Informaceja par naseņ izdūtū Mariaņu kongregacejis tāva Viktora Pentjuša gruomotu „Dīva gudreiba”, kurā apkūpuotys juo goreigūs puordūmu meditacejis.


text:
Kur gaismeņa ausa
Lyrics: Tautasdziesma
Kur gaismeņa zyla ausa, kur sauleite lēce,
myus muoseņa skaista auga, i tauteņas brauce,
myus muoseņa skaista auga, i tauteņas brauce.
Cīma suņi rēje, tauteņis brauce,
zvoni vīni saskanēja munā tāva pogolmā,
zvoni vīni saskanēja munā tāva pogolmā.
Siermi zyrgi sagrūžuoti sudrabeņa īmavim,
kamaneņas izraksteitas speid ar zalta zīdeņim,
kamaneņas izraksteitas speid ar zalta zīdeņim.
Tautu dālsi kai kundzeņis skrullātimi mateņim,
skrullātimi mateņimi, mozim spūžym zuobokim,
skrullātimi mateņimi, mozim spūžym zuobokim.
Viera durvis spiera sūli, lobu dīnu deve.
Voi at dūsi sov muoseņu, mes tī precinīki?
Voi atdūsi sov muoseņu, mes tī precinīki?
Vīna poša myus muoseņa i tei vēļ par jaunu,
jei vēļ dzeivuos pīci godi sovā tāva sātā,
jei vēļ dzeivuos pīci godi sovā tāva sātā.
Gona bruoleit tovu runu tei nav gona tīsa,
koč es jauna, bet gotova īt ar tautom leidza,
koč es jauna, bet gotova īt ar tautom leidza.


text:
Spanīšu volūda aba kastilīšu volūda (spanīšu: español aba castellano) — vysuvairuok runojamuo romanīšu volūda, vīna nu pasauļa vysuplotuok lītojamūs volūdu (sūpluok mandarinīšu aba kinīšu i anglīšu).
Spanīšu volūdu īsuokuos lītuoja Spanejis zīmeļūs, piečuok – vysā Kastilejis Kienestē, a suocūt nu 16 godusymta caur spanīšu kolonistu darbeibu jei pasūļam pasaplateja Afrikā, Amerikā, Azejā i Okeanejā.
Šudiņ spanīšu volūdu kai pyrmū voi ūtrū volūdu runoj vydyskai (pa vysaidim apskaitīnim) 400 mln. ļaužu – Spanejā, kūna vysuos Latiņamerikys vaļsteibuos, Ekvatora Gvinejā Afrikā i cytur.


text:
Latvejis Radejis klauseituojus gostūs gaideis „Kolnasāta”
Sastdiņ, 20. oktobrī 18:15 Latvejis Radejis pyrmajā programā pyrmū reizi skanēs jauns pusstuņdi gars laidīņs latgaliski – „Kolnasāta”.
„Kolnasāta” paleidzēs veicynuot Latgolys kulturvidis, vierteibu i tradiceju saglobuošonu i atteisteibu. Klauseituojim byus vareiba pasavērt iz itū Latvejis nūvodu caur interesnim i īdvasmojūšim Latgolys personeibu stuostim, volūdys boguoteibu i īsaklauseit vītejūs latgalīšu dūmuos.
Pusstuņdi garajā raidejumā byus vairuokys dalis aba sātys ustobys. „Nedelis nūtikšonu skreine” byus pasavieršona iz aktualitatem Latgolys sociālajā, ekonomikys, kulturys i sporta dzeivē. Korespondentu reportažuos izskanēs latgalīšu dūmys i komentari par nūtikšonom dažaidūs dzeivis laukūs. Kotru nedeļu „Kolnasātā” gasteis kaida eipaša personeiba. Laidīņs pīduovuos ari latgalīšu volūdys vuordineicu audio formatā.
Latgalīšu teicīņs viestej: „Ka cylvāks pats zyna, kur gryb tikt, pasauļs jam ceļu taisa”, deļ tuo „Kolnasāta” raudzēs nūdrūsynuot latgaliskuo napagaisšonu i turpynuošonu, īdvasmojūt, izgleitojūt i prīcejūt radejis klauseituojus.
Radejis laidīņa radūšuo komanda ir treis latgalīši – raidejuma producente ir rēzeknīte i žurnaliste Daira Kokoreviča, „Kolnasātys” vadeišona i saiminīka vīta uzticāta muzikim, reklamys zynuotuojam i TV i radeju raidejumu vadeituojam Aigaram Runčim, par volūdu i latgaliskū raidejuma komandu konsultēs literaturzynuotneica, publiciste i latgalīšu gruomotu redaktore Ilze Sperga. Taipat par vuordineicys skaniejumu i volūdys apgivi ryupētīs paleidzēs literaturzynuotnīks, dzejnīks i pasnīdziejs Valentins Lukaševičs.
Pyrmajā latgalīšu raidejumā „Kolnasāta” Arņs Slobožaņins nu Daugovpiļs sagataviejs reportažu par latgalīšu volūdys lītojumu Daugovpiļs piļsātys i apleicīnis školuos – voi školāni runoj i gryb runot latgaliski? Kū par tū soka školuotuoji? Voi latgalīšu volūdu vajadzātu vuiceit ci vadeit kaidys stuņdis latgaliski? Pyrmuos nedelis gosts „Kolnasātā” byus akters Juoņs Jarāns saisteibā ar Šekspira latgaliskuos interpretacejis „Vosorys saulgrīžu burvesteibys” pyrmizruodi Daugovpiļs teātrī. Jarāns izruodē spielej golvonū lūmu. Dzierdiesit juo dūmys par lugu, latgalīšu volūdu i aktermeistareibu. Taipat sarunu papildynuos ari interveja ar Māri Korsieti, kurs Šekspira latgaliskajā variantā spielej vīnu nu lūmom. Jis pasadaleis sajiutos par izruodi i latgaliskū raksturu. Literats Valentins Lukaševičs īpazeistynos klauseitojus ar latgalīšu vuorda „skrincis” skaidruojumu, izceļsmi i raksturos tū ar pīmārim. Taipat dzierdēsit jaunuokū nūtikšonu izkluostu i zeimeigu datumu saisteibu ar Latgolai svareigim nūtykumim i personeibom.
Raidejumu „Kolnasāta” pīduovuosim nūsaklauseit ari Latgalīšu kulturys gazetā. Taipat raidejuma komanda gaideis LaKuGys skaiteituoju atsauksmis, īsacejumus i kritiku lobuokam dorbam iz prīšku.
Pateikamu klauseišonūs!


text:
Vaicojūt Rēzeknis Pīna konservu kombinata viesturi
Roksta autors: Artūrs Āboliņš
Rēzeknis Pīna konservu kombinats (RPKK) beja vīns nu leluokūs i atpazeistamuokūs ībīzynuotuo pīna ražuotuoju na tikai PSRS, bet ari vysā pasaulī. Kombinats sovu darbeibu suoce 1957. goda novembrī i beidze pastuovēt 2005. goda janvarī bankrota rezultatā.
Ideja par pīna konservu ražuotni Baļtejis vaļstīs roduos 1950. goda suokumā, kod beja vajadzeiba piec pīna produktu ražuošonys jaudys palelynuošonys vysā PSRS. Apsaverūt asūšūs variantus, nu vysom Baļtejis vaļstim tyka izvālāta Latveja, deļtuo ka taišni ite ir senejis tradicejis pīna puorstruodē, kai ari augsta produktu kvalitate. Par vysizdeveiguokū jaunuo kombinata atsarasšonys vītu Latvejis teritorejā tyka izvālāta Rēzekne, deļtuo ka sauszemis i dzeļžaceļa transporta teikls ite beja labi atteisteits. RPKK byuvnīceiba suocēs 1952. godā Rēzeknis zīmeļu daļā, bet 1957. goda oktobrī cehi tyka nūdūti eksplautacejā. Kombinatā dorbu suoce jauni specialisti i meistari, kurim suokumā datryuka pīredzis, vystik ar jūs naatlaideibu i dorba sporu dreiži viņ jūs dorbs nese monomus i augsti nūviertiejamus rezultatus.
Konservu cehs (20. gs. 80 godi)
Naktī nu 5. iz 6. novembri tyka izgataveita pyrmuo ībīzynuotuo pīna parteja. Pyrmuo parteja nabeja dereiga piļdeišonai konservūs, vystik jau ar nuokamom partejom tyka atstruoduota i pylnveiduota tehnologeja, ļaunūt paaugstynuot saražuotuo pīna konservu kvalitati i apjūmu.
Pyrmais RPKK direktors beja V. Lapšovs, kurs da tam beja struoduojs Ragačovas Pīna konservu kombinatā Boltkrīvejā (dorbojās vēļ šudiņ). Juo dāls O. Lapšovs nūstruoduoja RPKK leidz pošom beigom. 1963. godā V. Lapšovs tyka aizsyuteits iz Reigys Pīna kombinata byuvnīceibu, direktora vītu nūdūdūt P. Upeniekam, kurs itymā omotā atsaroda leidz 1994. godam.
Skots iz RPKK (20. gs. 90. godi)
70. godu suokuma augšupeja
Upenieka laikā RPKK nūtyka lela mārūga modernizaceja i pasaplašynuošona. RPKK “imperejā” atsaroda ari Cesvainis i Ludzys ryupneicys, kai ari faktiski vysys Latgolys pīnuotovys i krejuotovys, kūpumā struoduoja ap 3000 cylvāku, kuri struoduoja vairuokuos maiņuos bez breivdīnu. 70. godu suokumā RPKK palyka leluoks i jaudeiguoks, izbyuvejūt jaunu, piļneigi automatizātu sterilizātuo pīna cehu, konservu skuordiņu ražuotni, administrativū āku i TEC. Kombinata jauda pīauga vairukkuort, 1989. godā sasnādzūt rekordu – 92 miljoni 378 tyukstūšys skuordiņu.
Jemūt vārā produkcejis augstū kvalitati i regulari sajimtuos bolvys i gūdolgys, RPKK beja pīmārs, kuram ceņtēs leidzynuotīs vysi puorejī PSRS ībīzynuotuo pīna ražuotuoji. Beja plaša sadarbeiba ar cytim ražuotuojim, taidā veidā boguotynojūt kūpejū pīredzi pīna konservu ražuošonā. Ite ari atsaroda golvonuo laboratoreja, kur tyka veikti vysaidi eksperimenti i tehnologeju mekliejumi, kuru rezultats beja vairuoki tehnologiski atkluojumi i sastuodeiti vaļsts standarti (GOST). Augsti kvalificāti beja na tikai meistari, tehnologi i laboranti, bet ari inženeri i tehniskī darbinīki, kuri projektēja i īvīse ražuošonys procesā sovys inovacejis i uzlobuojumus. Kai vīnu nu pīmārim var minēt konservu skuordiņu sterilizaceju ar gazis līsmu paleidzeibu, kū piečuok puorjēme ari cyti pīna konservu ražuotuoji.
Konservu skuordinis gola pūsms (20. gs. 80. godi)
Pylnpīna produkceja (20. gs. 90. godi)
Latvejis Republikys laika puormainis
Leidz ar Latvejis Republikys naatkareibys atjaunuošonu kombinatā suocēs puormaiņu laiks, kod tam vajadzēja pīsalāguot jaunuo tierga ekonomikai i palikt par akceju sabīdreibu. 1994. godā par A/S RPKK direktoru kliva A. Tučs. Tymā pošā godā starptautiskajā puortykys izstuodē Parīzē RPKK sajēme bolvu par lobuokuo kvalitati, bet 1999. godā tyka sajimta bolva par leluokū Latvejis eksportuzjāmumu. Nasaverūt iz tū, ka piec PSRS sabrukšonys strauji krytuos ražuošonys apjūmi, sasamazynuoja slaucomūs gūvu skaits i atsadaleja pakļauteibā asūšuos ryupneicys i pīnuotovys, RPKK spēja nūsaturēt i palānam uzkruot spākus. Kombinats sovu eksporta tiergu vaira suoce orientēt iz cytom rītumu i austrumu vaļstim, pīmāram, ASV, Vuoceju, Izraelu i c.
Atseviški vēļreiz grybātūs pīminēt RPKK produkceju. Kai jau tyka saceits, kombinata produkceja palykuse cylvāku atmiņuos na tikai augstuos kvalitatis i daudzveideibys deļ. Nūzeimeigs beja ari nu konkurentim atškireigais dizains. Nasaverūt iz tū, ka PSRS laikūs vyss tyka strikti standartizāts, RPKK izlaide produkceju ar sovu dizainu, kas beja na viņ latvīšu volūdā, bet ari ar tautiskim motivim. Ir dzierdāti stuosti, ka PSRS laikūs pīna konservi beja na tikai gordums, bet ari kai reala valuta, apmaiņā pret kuru varēja dabuot cytys deficita precis.
Saldiejuma sortiments (20. gs. 90. godi)
Tyka ari paplašynuots produkcejis kluosts, suocūt jogurta, saldiejuma i kampetu “gūteņa” ražuošonu. Vyss ritēja gona labi leidz 1998. godam, kod piec krizis Krīvejā i naveiksmeigim darejumim RPKK suoka sleigt lelūs poruodūs, dasaguoja jimt kreditu. Turpmuokūs godu nūtykumi tikai vuojinuoja kombinatu i dzyna tū leluokūs poruodūs. Tyka veiktys vairuokys darbeibys, lai izītu uorā nu krizis i naradeitu jaunus poruodus, pīmāram, apturāta pylnpīna i kampetu ražuošona, izpuordūti narentablī eipašumi.
Vystik 2001. goda 23. julī RPKK īsastuoja moksuotnaspieja, dreiži apsastuoja ari konveijeri. Atlaižūt gondreiž vysus darbinīkus, Rēzeknē strauji pīauga bezdorba leimiņs. Latvejis pīna konservu tiergu puorjēme Lītova. Leidz 2003. godam kombinats tyka uzturāts “kaujis gataveibā” cereibā, ka uzarass kaids investors voi pierciejs. Vystik dažaidu īmaslu deļ RPKK tyka izpuordūts pa daļom vairuokom personom. Tys faktiski ari beja RPKK gols, jaunī eipašnīki nabeja īiņteresāti ražuošonys atjaunuošonā, bet cehūs asūšuos ražuošonys linejis i īkuortys izpuordeve par lātu naudu voi vyspuor nūdeve metallūžņūs, leidz ar tū iznycynojūt unikalū pīna ražuotni.
“Apsastuojs laiks” (2012. gods)
Na aizmierst, bet atjaunuot
Godim eimūt iz prīšku, atminis par RPKK i kombinata produkceju pamozom suoce pagaist, bet na piļneibā pazust. Kai sevkurs sens stuosts, ari itys ar laiku palyka par legendu. Slovanuo ībīzynuotuo pīna garša daudzim kliva par eistu bierneibys simbolu, izjāmums nabeja ari roksta autors. Asu dzims 1993. godā, tūmār spylgti pīmiņu tūs laikus, kod RPKK dorbuojuos i tuo produkceja beja vysapleik. Mama iz sātu nese na viņ pīna konservus zylajuos i sorkonajuos etiketēs, bet ari vysaida veida soldonūs bīzpīna sīreņus. Vosora beja saldiejuma laiks, RPKK pīvede produkceju ari munam bārnuduorzam “Auseklītis”, deļtam beja vareiba nūbaudeit vysaidus nu ībīzynuotuo pīna pagataveitūs desertus. Sleigstūt atmiņuos, atguodoju ari ībīzynuotū pīnu tūbeņuos, kuru pats sauču par “soldonū zūbu pastu”.
Pīna konservu sortiments (20. gs. 80 godi)
Leidz 2011. godam atminis par RPKK maņ faktiski pilneibā pagaisa, leidz šaļtei, kod kaidā sapynā pasaruodeja spylgtuokuos bierneibys atminis, tymā skaitā ari par RPKK. Pasamūstūt pasaruodeja vielme vēļ koč reizeiti redzēt sorkonū etiketi ar Rēzeknis gierbūni. Nedeļu vāluok draugi pasauce mani vyzynuotīs ar ritinim, atrypojūt leidz Zīmeļu rajonam, suocem runuot par pamastom teritorejom i ākom, cikom vīns nu draugu pīduovuoja apsavērt vīnu lelu, pamastu laboratoreju ar vysom kolbom i reagentim, suokumā es cīši pīsaredzeigi atsatīču pret itū ideju, vystik, nūbraucūt iz vītu, saprotu, ka asu tics RPKK laboratorejā. Itei gasteišona iz mani atstuoja spieceigu īspaidu, maņ palyka žāļ izmātuotūs etikešu, īpakuojumu i fotografeju, i es suoču tuos laseit. Izeimūt nu ceha, maņ roduos iņterese par RPKK i sova veida apziņa, ka itei viesture ir juosagloboj. Veicūt vacūs darbinīku aptauju, tyka sakruots vasals privatmuzejs. Asu gondareits, ka sovā dzeivē spieju padareit kū tik nūzeimeigu kai viesturis saglobuošonu.
Pīna konservi (20. gs. 90. godi)
Vystik nagrybu apsastuot pi jau sasnīgtuo, partū ka saprūtu, ka tai sauktais RPKK gors i tūs darbinīku spors arviņ ir dzeivs. Nasaverūt iz vairuoku cylvāku kritiku, slovanuo ībīzynuotuo pīna ražuošonu Rēzeknē ir varams atjaunuot.
Konservu kombinats kai kulturys centrs
Izjemūt puortykys ražuošonu i dorba vītys, RPKK beja nūzeimeiga Rēzeknis kulturys dzeivis sastuovdaļa. Taišni kombinata kulturys nomā (niu “Ziemeļblāzma”) roduos slovanī tautys danču kolektivi “Dziga” i “Vadži”. Kombinats aktivi atbaļsteja vysaidus pasuocīņus i svātkus, regulari reikuoja ekskursejis, gostus gastejūt ar vysaidim gordumim, tik daudz, cik viņ poši var apēst.
Atsaverūt iz slovanuo RPKK viesturi, rūnās skuma apziņa, ka agruok cylvāki prota nūviertēt eistuos vierteibys i, dorūt dorbu, dūmuoja par kūpejū, na personeigū lobumu. Storp bejušajim kombinata darbinīkim ir jiutams naatlaideigs dorba spors, kas īdvasmoj.


text:
Cytaidi latviskais pi nūvodpietnīka Ivara Logina
Itūreiz raidejums brauc iz Zīmeļlatgolu, kur vīnkuoršā lauku sātā Nāstrovys azara krostā atrūn entuziasma pylnu vysa latgaliskuo popularizātuoju Ivaru Loginu, kurs taišni tymā reitā ir kurynuojs malnū pierti, kab realizātu poša īdybynuotū tradiceju – kapceit gaļu sev i draugim. Ivars dzims, audzs i lelu daļu sova laika pavoda Reigā, kur dorbojās kai antikvaru lītu eksperts. Atmūdys godūs atkluoja sevī latgaliskū identitati, nu tuos šaļts daudz laika pavoda Latgolā – i te dzeivojūt, i pietejūt senejūs piļskolnus, akmiņus, kūpūt i saglobojūt dobu.
Nūvodpietnīks kolekcionej latgalīšu gruomotys, postkartis, muokslys dorbus i citus ratumus. Ir vairuoku latgalīšu sabīdryskūs organizaceju bīdrs, kas aplīcynoj tū, ka ir azartisks latgaliskuma saglobuotuojs. Latgalīšu rakstnīks, raidejuma vadeituojs Valentins Lukaševičs piec sarunys, čaja i kapcejumu baudeišonys secynuos, ka dzierksts, kas dag Ivara sirdī, īkvālynoj ari cytus cylvākus.


text:
Rudiņa nūskanis Marijis Dzeislys dzejā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Latgalīšus vēļ aiz viņ mulsynoj nūslaipumainuo dzejneica ci mož dzejnīks, kas laiku pa laikam lakuga.lv redakcejai īsyuta sovu veikumu ar pseidonimu Marija Dzeisla. Dzejūļūs vysod atsaspīgeļoj latgaliskuos kulturys aktualitatis. Itū reizi dzejai cauri vejās dažaidys nūtikšonys rudinī.
—
Dzejis dīnys
Pi vīnys vītys
Kūžu saciersta dzejs
Tai vysod ir bejs
Odu i uordu
Odu i uordu
Bodu buordu
Nivīna vuorda
—
Aizmiersu tekstu
Daguoja sacerēt iz vītys
Siedieju sausajā atejā aiz pogosta kulturys noma
I dūmuoju – cik ite čūkstu pyrms mane
Cik mīlesteibu, sapynu, škieršonūs, sasatikšonu
Traktoristi, mehanizatori, operatori, bibliotekaris
Kūka dieli nūtreiti maigi kai zeidaiņa lytkys
Dreiži jau muna kuorta
Seiļukolna uobeļduorzā iz calma
Nūskaiteit dzeju
I miert
—
Nanūmyru
Tī augšā Poncija Pilats nūvylka cymdus, nūmozguoja rūkys
Aiztaiseja operacejis zālis durovys i aizguoja
Siedieju ašņa paļtī koridorā iz rotu, muosenis dzēre kopeju
Dakūde uobuļu maizi, vosorys beigys, kabači, ugūrči
Dreiži byus muna kuorta
Ierkškeižu vaiņukim bogotim i gladiolu puškim raibim
Školuotuoji tecenim vēļ īt iz mežu piec beceņu
Īsim iz bazneicu pasateikt Dīvam Tam Kungam
Par vēļ vīnu vuiceibu godu
Par vēļ vīnu īspieju nūtreit iuzys
– Skūluotuoj, tova maize ir svāta
Bolta i ceista kai nanūtraipeita būrtneicys lopa
Voi monitors tukšam LibreOffice failam
Nivīna vuorda
—
Skenieju babys jauneibys kartenis
Niu jei byus digitala i myužeiga kai elektreiba
Unuku pruotūs i feisbukā
Iz pīminekļa nazynuoju, kū raksteit
Ticeigs katuoļs
Voi tūmār katuole?
Pīraksteju sev iz T-krakla:
Digitals katuoļs
—
Beju aizmierss vysus vacūs latgaļu vuordus i laimeigi siedieju upis krostā
Latvani, eļkšni, dodzi, iudiņa syurinis, suņa būrkuoni, nabaškenis, greislis i cyta etnografeja
Atguoja eisziņa nu draudzis prāvesteņa
Asu tics jaudeigā spama listē kūpā ar vysom Šuosmuižys babom
Atguodoju, kai kopusvātkūs juos treisūšim bolsim dzīduoja
Kur muna cereiba, kur muna mīsa, kur vysa radeiba
Teicit kungu
Jumprova svāta
Jezus tu soldonais
Bazneickungs mane atnastuos cukerkys sabēre apdauzeitā muola pūdā
Babys steivim pierstim zīde svīksta maizis i rūtuoja ar apkoltušu skumbreju
Zalī zierneiši apleik apguozta studiņa bļūdai kai Saturna gradzyns, būrkuonu ripelis kai planetys
Salateni taidi poši kai Mone taiseja, lai jai myužeiga dusiešona
Var likt ari iz zīmys, tik juopakarsej iz guņs, nui, burkā
Bierneņ, nu kam tu naēd
Paēd bierneņ
Ryugts rudiņa smuords upis krostā
Aiznas iudini, aizleigoj zuolis iudinī
Rudiņs kai studiņs
Dzejis dīnuos
Tai i napalaide pi vuorda
Kas tu taids
Kaids tev sakars ar Dīvu
Skandynuoja vysaidus paņteņus
Veči siermi i jaunkuņdzis opolys
Raiņam itūgod ari vaira nikaidys viereibys
Tai paīt tī pīminekli
Tai paīt laiki
Te tu esi vysūs pasuokumūs, te tikai Boņukā
Gryuts, maule, tys muola valns
Par myuža īguļdejumu
Cikom kaids atrass kai sensaceju
I izviļks nu prūda kai pūdu
Ar vysu vardivku
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Lopsa vysas gudrības zynuoja, tik pa gaisu skrīt vēl namuocēja. Nūguojuse pi vonoga, lyudzās ari šitai gudrībai jū izmuocīt. Vonogs pajēmja lopsu aiz pakauša un pacēļa gaisā. Tur augšā lopsa atsasaucja: “Dīzgon, jau muocēšu, laid vīn mani vaļā!” Vonogs palaidja. Lopsa žvurgdama kreit zemē, taišņi uz calma.
Lopsa klīdz calmam:”Voi bēgsi, poguons, nūst!” Bet calms ni dzierd, ni redz, ni klaosuos. Un lopsa krita calmam viersā tik nažēlīgi, ka palyka guļūt uz vītas ar atstīptu asti. Nu tuo laika nivīnai lopsai nalīn vairs pruotā pa gaisu skrīt, un tuodēļ juos vysas staiguoj ar atstīptu asti.
E. Kozlovska “Lobuo sākla”


text:
Myužeibā nūguojuse slovonuo povuorgruomotu autore Antonina Masiļūne
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
98 godu vacumā myruse muojtureibys specialiste i daudzu povuorgruomotu autore Antonina Masiļūne, ziņoj raidejums “Bez Tabu”. Storp juos daudzajom povuorgruomotom ir ari pyrmuo i da šam vīneiguo recepšu gruomota latgalīšu volūdā.
Antonina Masiļūne dzymyse 1921. gods 22. augustā Rēzeknē, tī ari paguoja juos bierneiba. Vāluok vuicejusēs Jaunaglyunys sīvīšu gimnazejā, studiejuse LVU Filologejis fakultatē. Struoduojuse par pavuori “Staburadzē”, restoranā Mellužūs, “Lido”, bejuse Latvejis Vaļsts Fiziskuos kulturys instituta arhivare, dorbuojusēs Latvejis Televizejis i radejisraidejumu komitejā. Paraleli dorbam vadejuse kulinarejis i muojtureibys kursus, snāguse lekcejis vysā Latvejā i ari uorpus Latvejis rūbežu, līcynoj Preiļu golvonuos bibliotekys sātyslopā daīmamuo informaceja.
A. Masiļūne ir daudzu povuorgruomotu autore i leidzautore. 1992. godā izguoje juos recepšu gruomota latgalīšu volūdā “Povōru grōmota”, tei ir pyrmuo i da šam vīneiguo latgaliski izdūtuo recepšu gruomota.
Par nūpalnim 2017. godā Antonina sajēme IV škirys Treju Zvaigžņu ordini. Myužeibā A. Masiļūne nūguoje 17. oktobrī. Atsavadeišona nūtiks 22. oktobrī Reigys kremacejis centra Mozajā zālē 14 stuņdēs.
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Pyrmū reizi dzīsme publiski tyka atskaņuota 2006. godā latgalīšu muzykys festivalā “Muzykys Skrytuļs” Leiksnā. Tūlaik dzīsmi izpiļdeja veiru kūpa “Margrīteņu ols”, kurys sastuovā dorbuojās ari grupys “Bez PVN” dalinīki. Jaunu skaniejumu dzīsme dabuoja 2009. godā rokgrupys “Bez PVN” izpiļdejumā. Klipa idejis autors i režisors ir Kristaps Rasims, bet režisors i operators Sergejs Medvedevs. Klipā pīsadola: Dailis teatra 9. studeis akteri Daumants Švampe, Mārtiņš Počs i Artūrs Dīcis, kai ari poša grupa.
NOMINANTI:
Borowa Mc “Bez Tevis”
Borowa Mc “Pavasars”
Dabasu Durovys “Muoksleigī kāmeiši”
Patrioti.lg “Dzeiveite”


text:
Dokumentaluo kina “Likteņzeme” viestej par latgalīšu gruomotu puorraksteituoja Andriva Jurdža dzymtys sasatikšonu myusu dīnuos. Jurdžu dzymtu saškēle Ūtruo pasauļa kara laikā, daļa devēs iz Rītumim, daļa palyka Latvejā i cīte nu Stalina represejom i tyka izsyuteita iz Sibiri. Kinys režisors i scenarists Jānis Ozoliņš-Ozols, producents Vilnis Kalnaellis. Kinu studija RIJA.
NOMINANTI:
Facebook lopa “Latgaļu vyspasauļa gudreibu olūts”
Izgleitojūša datorspēle “Īsapazeisim/Iepazīsimies”
Latgolys regionaluo televizeja
Latgalīšu kulturys ziņu portals LaKuGa.lv
Romana “Klūgu mūks” tulkuojums lītaunīku volūdā


text: Juoņs Elksnis nu 1990. goda voda Latgolys kulturys centra izdevnīceibu, kura izdūd gruomotys latgalīšu rokstu, latvīšu literarajā i cytuos volūduos. Ar Juoņa Elkšņa guodeibu ik godu izīt “Tāvu zemes kalendars” i literaturys almanahs “Olūts”, kuru pyrmsuokumi meklejami pyrma Ūtruo pasauļa kara. Itūs godu laikā izdūts vaira kai 500 gruomotu dažaiduos volūduos. 1994. godā J. Elksnis apbolvuots ar 5. škirys Treju Zvaigžņu ordini, 2003. godā – Latvejis Vaļsts aizsardzeibys Gūda zeimi, 2013. godā sajiems Latvejis Lapnuma bolvu.


text:
Brīžucīma pogosts
Brīžucīma pogosts[2] (latvīšu: Briežuciema pagasts) — Bolvu nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Pogostā dora Brīžucīma pamatskūla, biblioteka, tautys noms i feļčeru punkts.[3]
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Brīžucīma pogosts tur rūbežu ar:
- Baļtinovys nūvodu;
- Bolvu nūvoda Lozdukolna pogostu i Tiļžys pogostu;
- Vileks nūvoda Škilbānu pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Brīžucīma pogostā dzeivoj 850 ļaužu.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Brīžucīma pogosta ļauds dzeivoj 38 soluos.[4] Pošu leluos solys — Gryušļova (pogosta centrys), Augstasyls, Aussola, Bielini, Brieksīne, Cierpīne, Čilipīne, Dambergi, Pyušļova, Ploskīne, Stabļova, Štykunova, .
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.01.2016.
- ↑ Latgolys administrativais īdalejums. Latgolys piļsātys, nūvodi, pogosti (2019. goda 27. majā). Vaļsts volūdys centrs. Veireits: 2020. goda 3. janvarī
- ↑ Bolvu nūvoda teiklavīta
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza


text:
Nūsaver pyrmū “Cytaidi latviskais” raidejumu
Pyrmajā cykla „Cytaidi latviskais” raidejumā tuo autors i vadeituojs latgalīšu dzejnīks Valentins Lukaševičs skateituojim paleidzēs izprast latgalīšu literaturu, kū saleidzynoj ar cītūksni, kas laiku pa laikam viesturisku nūtykumu īspaidā zaudej pa kaidam ceglam sovūs myurūs, pīdzeivoj otkon lobuokus laikus, kod teik sakuortuots i atdzymst, kai pošlaik Daugavpiļs cītūksnis. Tys ir turistu apmaklāts, gluži kai latgalīšu literatura, kas spiej interesēt i aizraut ar sovu koloritu, latgaliskū runu i raksteibu.
Varēs īpazeit aizrauteigus profesionaļus, kurūs puorlīceiba sasavīnuojuse ar entuziasmu, kas kruoj, uztur latgalīšu litaraturys vierteibys, – privatuo muzeja eipašnīku Pēteri Loci i Latgolys kulturys centra izdevnīceibys vadeituoju Juoni Elksni. Par sovom sajiutom, apcerūt latgalīšu litaraturu kontekstā ar šudiņdīnys kulturys vierteibom, runuos dzejnīki Ivars Magazeiņs, Līga Seiksta-Deksne i multimuokslinīks Raibīs Suņs.
Sagataveja: LaKuGa piec LTV1 materialim


text:
Kenotafs
Kenotafs irā kops bez myrušuo. Taidus stota cylvākim, kurus kaidu īmesļu dieļ navarēja guļdeit dzymtajā zemē. Pi daudzu tautu pastuovēja ticiejums, ka myrušuo dvēselei tik ilgi nav mīra, cikm nūmiriejs ir bez kopa. Latvejā kenotafi atrosti Lejysbytānūs, Ņukšūs. Ņukšūs (arheologu napaseņ tiemētā dzeļžalaiku kopulaukā) atrosti 6 kenotafi krytušajim karaveirim.
Myusu dīnuos ari stota kenotafus, navarūt sagaideit pīdereigūs nu kora, ci zaudejūt cereibys sagaideit atsagrīžam izvastūs ci deportētūs tautys lūcekļus.


text:
Gūdynuos lobuokūs Latgolys školuotuojus
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Da 9. septembram gaida dasacejumus Nikodema Rancāna vuordā nūsauktuo konkursa ītvorā, kab jau pīktū godu piec kuortys padūtu bolvys lobuokajim Latgolys pedagogim, informej Latgalīšu kulturys bīdreiba.
Nominantus bolvai var dasaceit pīcuos kategorejuos: par latgalīšu volūdys, kulturviesturis i nūvodvuiceibys populariziešonu i īvīsšonu vuiceibu ci studeju vidē; par inovativu metodikys lītuojumu apvuiceibys procesā; par myusdīneigu i radūšu pīeju školānu dorba tykuma audzynuošonai i omotu apvuiceibai; par veiksmeigu debeju (pedagogim na vairuok kai ar 3 godu dorba stažu) i par latviskuos i latgaliskuos kulturvidis veiduošonu pyrmsškolys izgleiteibys īstuodēs. Pīktuo nominaceja ir guojuse kluot piec pošu pedagogu lyuguma, kai ari apyldu var tikt dašliertys ari cytys bolvys piec izviertiešonys i žurejis lāmuma, nūruoda organizatori.
Nikodema Rancāna konkursa bolvu ir īdybynuojuse Latgalīšu kulturys bīdreiba i konkursu reikoj sadarbeibā ar Rēzeknis Tehnologiju akademeju i vysom Latgolys pašvaļdeibom. Itūgod konkursa sareikuošonā ir īsasaistejuse Latgolys planavuošonys regiona Atteisteibys padūme.
Konkursa mierkis ir styprynuot pedagoga profesejis prestižu i atpazeistameibu sabīdreibā, gūdynojūt izcylu veikumu pedagogiskajā darbeibā, latviskuos i latgaliskuos kulturys tradiceju īaudzynuošonu jaunajā paaudzē.
Bolva nūsaukta par gūdu izcylajam katuoļu goreidznīkam i pedagogam Nikodemam Rancānam (1870–1933), Latgolys pyrmuos atmūdys darbinīkam ar īspaideigu davumu Latgolys kulturā i izgleiteibā. N. Rancāna bolvys pretendentus vairuokuos nominacejuos, pīmynūt juo daudzveideigū darbeibu, izviertēs Latgolys planavuošonys regiona Atteisteibys padūmis apstyprynuota žureja, kurys sastuovā aicynuoti Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis, Latgolys pašvaļdeibu puorstuovi, izgleiteibys i kulturys darbinīki. Bolvys padūšonys svineiguo ceremoneja kotru godu teik reikuota kaidā nu Latgolys pašvaļdeibom. Itūgod nūslāguma pasuokums nūtiks 22. septembrī Rēzeknis Tehnologiju akademejis telpuos. Īprīškejūs godūs bolvys padūšonys ceremoneja ir nūtykuse kai Rēzeknē, tai Ludzā, Viļānūs i Preiļūs.
“Esit atsauceigi i nataupit lobūs vuordus školuotuojim, kas kotru gadu styprynoj Latvejis sabīdreibu i guodoj par jaunuos paaudzis izgleituošonu! Apsaverit nūlykumu, aizpildit dasacejumu i nūsyutit tū da 9.septembram!,” aicynoj konkursa organizatori.
Konkursa NŪLYKUMS I DASACEJUMA ANKETA.
Seikuoka informaceja pa tuolruni 26393531 ci rokstūt iz epostu latgalisubidreiba@gmail.com.


text:
Monika Zīle: “Muna spāka dzīsme”
Roksta autore: Monika Zīle, publiciste
Latgalīša sāklys cymuss
Naseņ vīnys saīšonys puortraukumā pīzvaneja bruolāna sīva nu Rēzeknis. Zynoms, atsasauču latgaliski. Ruodejuos jau, ka turpynuoju kluseņom, tūmār sūpluok ar sovu kopeju stuovūšais kungs beja dzierdiejs naparostuokus vuordus i nūlēme byut ospruoteigs:
“O, Zīles kundze runoj svešvolūdā…”
“Nu, dreižuok jau deļ manis ituo saīta dīnys kuorteiba ir svešvolūdā,” atjūkuoju, saceidama boltu patīseibu.
Leidz daudzmoz apzineigam vacumam maņ tok nabeja nūjausmis, ka latvīši sasarunoj cytaiži nakai mes sovā saimē Petuškūs voi Zemisgola, Korobku, Pūdnīku i Rēzeknis rodi. Osinovkys krīvim itepat aiz kolna, zynoms, beja jūs volūda, kuru munys paaaudzis Latgolys bārni īsavuiceja jau mozūtnē, klauseidamīs pīaugušūs saskarsmē.
Varbyut ruodeisīs sovaiži, bet pyrmū nūjāgu par cyta latvyskuos runuošonys atzora pastuoviešonu dabuoju nu Osinovkys buordainajim veirim, kuri šaļtim īguoja myusu sātā ar dareišonu pi dzeda voi tāva. Beja lels breinums par tū, kai jī, vairuokys reizis plašai puorsakrystejuši pret Jaunovys Marijis obrozu, izkluosteja vajadzeibu taidā jūceigā volūdā. Vuškys sauce par “aitām”, ciervs beja “cirvis”, kaļvs – “kalējs”, uobeļneica – “ābele”, komina – “skurstenis”… Mameņa saceja, ka vacuokī osinovkīši vēļ nav aizmiersuši Uļmana laiku školā īvuiceitū latvīšu volūdu. I maņ taidā jau dreiž byus juosavuica?! Nui, – apstyprynuojums drusku sabīdēja: varbyut, es navariešu tūs vuordu īgaumēt… Ka nabyus gryuts, saprotu, īsalauzejuse laseišonā.
Nu tuo laika munā reiceibā ir divi latvīšu volūdys veidi – literarajai cīši kluot stuov latgaliskuo izasaceišona. Nu tuos nikod naasu kauniejusēs, lai gon munā jauneibā runuot latgaliski nicik gožai nasaskaiteja, taids kai prostums voi zamuoka atteisteibys pakuope. Lobuokajā gadīnī varēja nūpeļneit smeikņuošonu i anekdotus “Varakļuoni pīci, pīci…” mūdē. Niu cyts skots – pīmāram, Reigā daudzi gondreiž voi līlejās ar latgalīšu senčim. Parkū nā, ir tai sāklai sovs naizskaidrojams cymuss! Jau nu tuo viņ, ka bez vaļsts apmoksuotom izgleiteibys programom cauri vysaidim laikim – īskaitūt drukys aizlīgumu! – asam saglobuojuši sovu latvīšu volūdys paveidu, pi dzeiveibys uzturādami i kūpdami tikai saimēs.
Jezupa aizgaļde
Muns tāvs, byudams vacuokais septeņu bārnu pulkā, izreizis piec kara saslyma ar dylūni i, sešus godus ar slimeibu spākuojīs, pasadevs apsagula Anču kopūs. Tod juo videjais bruoļs Jezups bez skubynuošonys puorjēme Jačuku dzymtys saturiešonu, kotru vosoru pyrms sīna pļuovis aicynuodams rodus iz Zemisgolu gostūs. Palīk naatguoduota meikle, kai tymūs laikūs – bez telefona – padeve vysim ziņu par saīšonys dīnu, i tok nikod nikas nasasamisēja.
Tūs vīseibu mīlastu radzādams, vīns ūtrys šudiņ sasavībtu: cīši pīticeigs, pat nabadzeigs golds – nu galis tikai suoleits špeks i teļa studiņs, kū sovu reizi papyldynuoja upē pi Greiškānu tylta ar bradini sagiutys captys zivtenis voi siļče ar jaunūs seipulu gradzynteņu rūtuojumu. Ni tev kryņgeļu, ni soldonu peirāgu, cukra tok nabeja, par tortim i narunojūt. I laiks brīsmeigs: pyrmī kolhozu godi, zemnīkam vyss dzeraunē atjimts, juostruodoj smogi bez moksys. Ruodīs, kur īmeslis gūdeibom? Nazynu, kas tāva bruoļam deve dziļū saprasšonu, ka pulkā ap goldu pasādynuotī tyvinīki cyts cytam pat vysmalnuokajā naktī īdūd pierksteiti spāka, cereibys i prīcys.
Ar tū vysu daleišonuos onkuļa Jezupa apvīnuotajā sadraudzē suocēs, kod, īāduši Dīveņa dūtū i ar čarceņu pasabalavuojuši, gosti lyka saprast, ka juosadzīd. Jačuku vacuokajā plidē vysim beja lobi bolsi, bet tāva jaunuokajam bruoļam pat breineigs, i tai Juoņs tyka atzeits par golvonū aizgaļdis kuora vadeituoju. Soku bez līleibys: trycynuojom sātai jumtu stuņdem, dzīsmem naatsakuortojūt. Latgaliskuos labi zynomuos par tuoli dzeivojušū meilū, boltim bārzim i augstim kolnim aiz azara, rubuļu šaudeišonu mežā i mamenis vīneigū izvieleigū meitu onkuļs Juoņs meja ar taidom, kurys byutu vajadziejs zam deča sorgojūtīs šveikstēt. Laime, ka tyvejā apleicīnē nabeja stukaču…
Cik godu jau nūdzeivuots, bet ari niu nūslāpumaina aizkustynuojuma tierpūņs puorskrīn mugorai, atguodojūt, kai tūreiz Zemisgolā veirīši cēlēs kuojuos ar pyrmim dzīsmis vuordim: “Šie kauli, šī miesa, šis gars un šī sirds…” Kotra nuokušuo riņdeņa jim placus atlīce taisnuok, acīs pasaruodeja spūdrums, a nūbeigumā jau skanēja napuorprūtams zvārasts: “… Tad asinis liešu par Latviju es un droši nāvē iešu dēļ savas Dzimtenes.” Vairuokys legionaru dzīsmis pi Jezupa veļtejom munam krysttāvam Stanislavam, kurs pyrmū viesti no Anglejis atsyuteja tikai divpadsmytajā godā pēc kara. Bez kaidys uzspielis nu vysys sirds ite cylvāki dzīduodami izsuopēja zaudiejumus, styprynuoja ticeibu gaišuokim laikim i iz breidi nūmete kasdīnys smogumu.
Zeimi nūpītneibys pīmāruošonai pyrmo gondreiž vysod deve tāva muosa Konstaņce. Kurs svešais tycātu, ka čakluo bazneicā guojieja, saļmu pratieja i rožoncys skaitietuoja, kuoju pi zemis dasyzdama, var īsadzīduot tik divdūmeigi: “Pīci čiuli mani vede, pīci čiuli mani vede aiz kaļneņa meizynot…”?! Lai jautreiba leluoka, ūtra tikpat grozna tāva muosa Domuse tiuleņ pībolsuoja: “Voi jius, čiuli, troki asat – kai es meizšu nadzāruse?…” Da gola nūdzīduojušys, smējuos kūpā ar gostim.
Aizsaulis kuora namaineigais atbolsts
Maņ patyka vysi meļdeni i vuordi. Tok, ka tūreiz suokusēs apvaica par lobuokū dzīsmi, es bez tyuksteišonuos byutu nūsaukuse “Lobs ar lobu sasatyka”. Tymā, sovu mozū baļseņu īlykdama lelūs kuorī, ar napīredziejušuo bārna sirdi vyscīšuok uztvieru ap goldu sasādušūs izstoruotū syltuos vīnuoteibys straumi, kas it kai sūleja maņ atbolstu i drūšeibu. Nūtykumus pasteidzynojūt, varu saceit, ka tūreizejuo nūjausma nuokūtnē napīmuoneja. Tāva bruoļs Juoņs guoduoja, lai vydsškolys izlaidumā es sovā klasē nabyutu vīneiguo meitine bez rūkys stuņdinīceņa. Kaidā nu pirmūs dorba godu onkuļs Jezups brīsmeigi soltā agrā janvara reitā Rēzeknis nūmalis ustabeņā mani pamūdynuoja ar… vazumu jau saškaļdeitys sausys molkys, i nabeja tūlaik pasaulē duovonys, kura prīcynuotu vairuok.
Bet nu gasteibu Zemisgolā atsagrīžūt – pa putekļainim celim i zuolē īmeitom stidzeņom pīcpadsmit kilometru kuojom, zynoms, – mameņa beja drupeit prīceiguoka, nakai gostūs eimūt. Muosys Kazimirinys veirs beja apsasūlejs leidz rudiņam sašyut maņ zuobokus, taitod par abovi nuokušajai zīmai vairs nav juobādoj, a Toņa īdūs mums sivieneņu. Nūbaruosim, byus zakrass. Lai cik kuram pošam spīdeigi apstuokli, rodi atroda vareibu pabaļsteit vuojuokū.
Vāluok dzeivē satyku na mozums izpaleidzeigu i lobu ļaužu. Tūmār gryutumā dūmuos vadu sevi atpakaļ uz tū bierneibys dīnu, kod Zemisgolā pi golda izgaviliejom sovu latgaliskū pošapziņu i speiteigū napakļuoveibu: “Spieru sūli – zemis reib(a), leigū! Soku vuordu – meži skaņ, trādi-ral-lallā!” Nav svareigi, ka niu tūreizejī golvonī dzīduotuoji pījimti aizsaulis kuorī. Es jiutu, ka ari nu tīnis jī turpynoj mani atbaļsteit i styprynuot ticeibā, ka tymsī muokiuni, lai cik nūspīdūši, dabasus nasadz myužeigi.
Viejs pazeist i nūgluosta
Pīcpadsmit godi munā biografejā pīdar Kūrzemei i nu jau četrdasmytais Reigā. Bet ceļā iz Rēzekni koč kur pi Atašīnis vysam apleicīnē radzamajam poši nu sevis atsarūn latgaliskī nūsaukumi: viers skrytuļa sataisietā pereklī tup bacjans, blokus pierteņai sāžovkā maudojās bolti putyni, pīkaļnis ganeibuos vucyns spākojās ar žūga stulpu… Kotrs vuords ite garšoj kai kimūss no kvīšu vaļcovuotūs myltu captuo pluociņa, kura smuords munys bierneibys sātā viejuoja tikai pa lelim svātkim. Ar tū gordumā spākuotīs, īspiejams, varātu varbyut mamenis cukrabīšu syrops – bīzs i bryuns, nu vīnys lasis mutē ilgi turējuos soldonums!… Reši jau kuorumus dabuoju, tok atmiņuos nav ni mozuokuos tryukuma sajiutys. Tikai prīca i lapnums par pīdereibu itam nūvodam, kurā laimējuos pīdzimt.
Vaira napīmiņu, kurā gruomotā reiz laseju Zīmeļamerikys indiaņu ticiejumus, i pruotā palics itaids – kotrā vītā dzeivojūt vieji, kas vysod atpazeist tīnīnei pīdereigūs. Vyspuor jau Latgolā nūteik taipat. Munys dzymtuos sātys vairs nav, ari tāva teirumeni – svešim ļaudim, “pasateicūt” vītejuos zemis komisejis viļteigajom izdareibom. Tok na jau par jom es dūmoju, kotru godu vysmoz puora reižu grīžūtīs nu Baļteņu ceļa iz Petušku pusi. Aiz Osinovkys kopim apsastuoju i paīmu tiktuoli, ka labi radzams kaļneņš, kura pakausī sovulaik beja myusu sāta.
Cytam skateituojam tī tagad tukša vīta. Bet es radzu gon lelū līpu, gon mamenis krystdāla Ladzjuka stuodeitūs bārzus i tāva uobeļneicys, gon ustobu ar boltim lūgim, nadaudz saleikušū klāvu, vazouni, pyuni, gleiši apjumtū pogrobu, kam blokūs īauguse kupla cārmyukša… Tymā šaļtī, kod iztielis biļde piļneigi gotova, nu Bokona meža pusis atskrīn vīgla viesmeņa i suoc glaustīs gar kuojom kai draudzeigs suneits. Ar maigu pīskuorīni byudim viejeņš līk saprast, ka manī atpazeist Ontona i Leokadejis unučku, bet golvys nūglosteišonā ir atvodu zeime i apsūlejums gaideit vysod.


text:
Cylvāks, kas daga iz tautys i Bazneicys oltora
Par Nikodemu Rancānu raksteit ir sarežgeiti deļtam, ka juo dzeive beja cīši nūtykumim boguota i pakuortuota gon Dīvam, gon tymā pošā laikā ari juo tautīšim – latgalīšim. N. Rancāna darbeibys jūmys beja dažaidys i tymā pošā laikā sovā storpā saisteitys. Jis dorbuojuos kai tautys audzynuotuojs, školu i bīdreibu dybynuotuojs, literats i izdeviejs, i golu golā jis beja saisteits ari ar politiskū dzeivi i deļtuo (i na veļti) N. Rancāns teik saukts par latgalīšu inteligencis tāvu, Latgolys školu tāvu, tautys duorznīku, jaunuotnis draugu.
Nikodems pīdzyma 1870. goda 15. septembrī tagadejuo Rēzeknis nūvoda Nautrānu pogostā (Zaļmuižā) zemnīku (muižys rentnīka) saimē. Agri zaudiejs tāvu, deļtam audzs muotis saimē – Pīters Miglinīks bejs N. Rancāna krystāvs. Vuicejīs pogosta draudzis školā, vāluok ari Ludzys piļsātys školā i Pliskovys realškolā, kuru absolvēja 1889. godā. Piec sekmem Rancāns asūt bejs gondreiž voi teicamnīks, i, uzjiems sevī puorlīceibu par sovim spākim, jis brauce iz Pīterburgu vuiceitīs tuoļuok karaškolā, kurā izapeļnejs vadeibys uzmaneibu i deļtuo jam tics tys gūds braukt iz Franceju, lai papyldynuotu sovu izgleiteibu. Acimradzūt juo dzeivē lyuzums nūtics Parīzis apmekliejuma laikā, i, kai uzsver V. Seile, radzādams Parīzis grezneibu, N. Rancāns pīminiejs par sovim tautīšim „mozajuos, nateirajuos byudeņuos”. I rezultatā gareidznīka ceļa suokums meklejams N. Rancāna gribiešonā byut tyvuokam sovim tautīšim. 1896. godā jis pabeidze gareigū seminaru i tyka īsvieteits par bazneickungu. Pyrmuo dorba vīta Nikodemam beja Kruoslovā, piec puora godim jis suocs struoduot ari Pīterburgā, kur bejuse latgalīšu „koloneja”. M. Bukšs atzeimoj, ka vīneigais laiks, kod Rancāns i Trasuns sasadorbojuši, bejs nu 1899. leidz 1902. godam, kod Sv. Stanislava bazneicā bejuši vikari. Itymā laikā Rancāns vuicejuos kai eksterns ari Katuoļu Gareigajā akademejā, kuru absolvēja 1903. godā ar magistra grādu teologejā. Rancāns beja daudzpuseigi izgleitots, prota vairuokys Eiropys volūdys, labi pazyna dzeivi i redzēja cauri cylvākim, ar kurim satics labi: bejs laipns, izpaleidzeigs, atsauceigs, prota cytus aizraut i daudzi jūkuojs. Acīmradzūt taišni itaidys eipašeibys cylvākus pi juo saisteja gon Pīterburgys (jis beja vīns nu tim, kas veicynuoja latgalīšu saīšonys, i vāluok nu tuo izauga ideja par vajadzeibu ryupētīs par bruoļu i muosu latgalīšu izgleiteibu i meklēt cytys īspiejis ceļt dzeivis leimini), gon Rēzeknis laikā.
Rakstnīceibai N. Rancāns suoce pīsavērst nu 1906. goda 15. febraļa, kod suoce izīt poša redigātuo i izdūtuo gazeta „Sākla”. Lai gon jei pastuovēja tikai leidz tuo poša goda 28. apreļam, tai beja miļzeiga nūzeime: tymā tyka puorrunuoti tautys lobkluojeibys vaicuojumi, skaiteituoji tyka aicynuoti dabuot izgleiteibu – eipaši, vuicūtīs taidus omotus, kas varātu nest peļņu, taipat tureiguokī tyka lyugti nabēgt nu sovys tautys, naatsasaceit nu dzimtinis, kura beja gluži kai vacuoki, kas apgierbti nabadzeigi; gazetā tyka raksteits ari par ticeibys lītom, dūti praktiski padūmi i runuots par 1905. goda revoluceju. Gazetys tematiskais spektrs raksturoj N. Rancāna rakstnīceibu vyspuoreigi – juo roksti pamatā beja dūmuoti nabadzeiguokajai latgalīšu sabīdreibys daļai, i deļtuo jis raksteja tai, lai raksteitais byutu saprūtams vīnkuoršajai tautys daļai. Bīži viņ N. Rancāns tolkā jiems ari sovu humora izjiutu, lai feletoni i roksti byutu prīceiguoki. Jis rakstejs ari „Drywai”, „Latgales zemnieka kalendāram” i „Latgolas Vordam”. Paralēli publicistikai jis rakstejs ari gruomotys: religiski morāliskuos, kai „Ticības pamati”, „Sw. Rožons i jo atlaidas” i c.; vuiceibu gruomotys – „Latvijas vēsture no 1184.g. līdz 1914.g.”, „Lementars deļ mozim bārnim” i c.; lauksaimnīciska satura gruomotys – „Augļu dorzs”, „Sakņu dorzs” i c.; kai ari dažaidys, sovam laikam aktualys gruomotys, par pīvadumu, „Dzeršona latvīšu nelaime” i c. Leidz Rancāna nuovei i eisi pēc tuos tyka izdūtys ap 20 juo gruomotu. N. Rancāns izmontuoja taidus pseidonimus kai Kristops Brems, Brīdis, Bryute, Rēzeknīts, Spunde, publicists, feletonists. Daļa pseidonimu atsatīc iz publicistiku, bet beja ari taidi, kurus jis izmontuoja sovom gruomotom, par pīvadumu, Kristops Brems beja autors gruomotai „Ceļojums pa Latgolu”.
Pīmineklis N. Rancānam Rēzeknē. Karteņa: atputasbazes.lv
Nu 1907. leidz 1918. godam N. Rancāns dzeivuoja Rēzeknē i piļdeja dekana pīnuokumus. 1907. godā jis nūdybynuoja draudzis školu pi Rēzeknis katuoļu bazneicys. Paraleli dekana omotam jis beja ari školotuojs – vuiceja ticeibys vuiceibu i latvīšu volūdu – itymā laikā nūsastyprynuoja juo devīze „Raunit, raunit!”. Taipat jis 1909. godā nūdybynuoja ari Latgolys zemkūpeibys bīdreibu i divgadeigū zemkūpeibys školu Greiškānūs. Bīdreiba pīduovuoja kursus i prīšklasejumus zemnīkim, kai ari izplateja latgalīšu literaturu i aicynuoja cylvākus nu sādžom puorīt iz vīnsātom. 1911. g. draudeigā stuovuklī tyka Rēzeknis tierdznīceibys škola, N. Rancāns devēs iz Pīterburgu, kur jam īsadeve dabuot tierdznīceibys izgleiteibys bīdreibys nūdybynuošonu, kas paleidzātu školai giut panuokumus. Tai pat jis paleidziejs pi pyrmuo Rēzeknis latvīšu kora organiziešonys i 1907. g. Zīmyssvātkūs organizēt latvīšu teatra izruodi. Ari 1910. g. lauksaimnīceibys izstuode beja juo „aukliejums”.
Pyrmuo pasauļa kara laikā jis aktivi paleidzēja pi Latgalīšu paleidzeibys bīdreibys kara upurim nūdaļom, beja Rēzeknis centra vadeituojs, materialu leidzekļu maklātuojs.
Lelinīkim īeimūt Latgolā, Nikodems kai Latgolys Zemis padūmis lūceklis beja spīsts puorsaceļt iz Reigu, kur jis dzeivuoja M. Palisādys ūļneicā. Vāluok – jau piec Latgolys atbreivuošonys – jis pamete Reigu i nūbrauce iz Preilim, kur piļdeja dekana pīnuokumys. Piec tam jis beja ari Aglyunys katuoļu gareiguo seminara i Aglyunys veirīšu gimnazejis vadeituojs, kai ari jis dybynuoja Jaunaglyunys sīvīšu gimnazeju. 1928. g. N. Rancāns tyka otkon puorcalts iz Rēzekni, kur jis beja Školuotuoju instituta vadeituojs. 1932. g. martā jis atsavēre iz sovys sabīdriskuos darbeibys 35 godim – juo nūpalni tyka cyldynuoti Rēzeknis tautys pilī. Piec goda juo myužs nūsaslēdze Rēzeknē 21. julī. Juo bieru dīnā bazneickungs P. Strods saceja: „Vairuok nakai 30 godu N. Rancāns daga iz Bazneicys i tautys oltora, i iz tautys oltora tūmār spūžuok nakai iz Bazneicys.”
1925. g. apbolvuots ar Treju Zvaigžņu ordini, bet 1933. g. par zynuošonom i ceņsšonūs pāvesta kūrija jam deve monsinjora titulu.
Roksta autore: Ligija Purinaša


text:
Folklorys kūpa UPĪTE VUSI ĻAUDS BREINOVUOS
2015. goda rudinī izguojs folklorys kūpys „Upīte” pyrmais albums „Vusi ļauds breinovuos”, kurymā vydā ir 14 Zīmeļlatgolys (Škilbanu pogosta) tradicionalūs dzīšmu i vīnys dzīsmis myusu dīnu verseja.
Etnomuzikologe Anda Beitāne par Upeitis jaunīšim i izdūtū īrokstu soka: „Albumā vydā daliktuos dzīsmis eistyn var saukt kai Upeitis skaistuokuos pērlis. Tuos veidoj Škilbanu pogosta tradicionalūs bolsu kūdulu, kū jī gon dzeivā veidā puormontuojuši nu sovys pusis vacuokūs dzīduotuoju, gon ari īsavuiciejuši nu viesturiskūs īrokstu, kurūs 1971. godā magnetapona lentē fiksieja tradicionaluos kulturys entuziasts, dzejnīks, publicists i vītejuos viesturis pietnīks Ontons Slišāns kūpā ar pravestu Mikeli Jermacānu. Dzīsmis “Vusi ļauds breinovuos” i “Kur tu skrīsi, vanadzini”, Slišāna piezeimēs sauktys ari par “Vosaras bolsim”, kas vaira kai 40 godu guliejušys īrokstūs i transkripcejuos, ar ituo albuma izīšonu dabuojušys jaunu dzeivi, atdzymstūt Upeitis jaunuokuos paaudzis dzīduotuoju bolsūs. Ir piļneigi saprūtams, ka Upeitis tradicionaluos muzykys montuojums ir drūsuos rūkuos.”
Albumā vydā atrūnoms ari Artūra Slišāna myusu dīnu skatejums iz dzīsmi „Kur tu skrīsi vanadzini”, kurs ituo goda vosorā beja vīna nu spālātuokūs dzīšmu Latvejis Radejis ūtrajā programā.
Albuma izdūšonu atbaļstejs Vaļsts kulturkapitala fonds. Dreiž ar fonda atbolstu tiks izdūts ari folklorys kūpys „Upīte” DVD disks ar Zīmeļlatgolys tradicionalajom dejom.


text:
Suokusīs kinys „Vīna vosora deļ vysu” izjimšona
26. majā, taišni pyrma Vosoryssvātku, Rēzeknis nūvoda Ūzūlainis pogosta Runču sātā veiskmeigai aizasuokuse Edgara Blinova režisātuos kinys „Vīna vosora deļ vysu” vosora – jaunuokuos latgalīšu kinys izjimšona.
Kinys režisors i projekta idejis autors Edgars Blinovs, kas ir ari kinys „Latgolys Laikadečs” (2011) režisors, soka: „Asam veiksmeigi izsuokuši taiseit pyrmūs kinys kadrus. Vyss nūteik piec plana. Dorba grupa i atlaseitī akteri ir disciplināti, punktuali i ar nūpītnu attīksmi pret doromū dorbu. Kinys laukumā scenarejā pīraksteitais puortūpa par vizuali apsaveramū. Prīcej, ka idejis izjimt myusdīnu dramu par Latgolu, pīsapiļda, nu itei vosora myusim byus korsta, eipaša, vīna iz vysu…”
Režisors i juo komanda par golvonūs lūmu spālātuojim kinā izavielejuši gon Latgolā zynomus ļauds, gon davuši īspieju sevi paruodeit ari jaunim talantim. Golvonuos lūmys spēlēs Daila Ekimāne, Diāna Bernāne, Ilmārs Dreļs, Andrejs Rudzinskis, Gunta Sidorova i c.
Kinys taiseituoji ar „Vīna vosora deļ vysu” paleidzeibu gryb dagrīzt viereibys kai ba vīnkuoršom, pošsaprūtamom lītom, kuruos skar kotru Latgolys sātu, kotru Latgolys īdzeivuotuoju.
Eistynojūt itū projektu, teik popularizāta Latgolys kulturvide, tradicejis i latgalīšu volūda vītejā, nacionalā i straptautiskā leiminī, tiek dagrīzta viereiba asūšajai situacejai Latgolā, gon dokumentejūt tū, gon pīduovojūt sovu viertejumu vysā, kas nūteik pošu reizi tipiskā latgalīšu sātā, saimē, situacejuos.
Kinys topšonu atbolsta Rēzeknis piļsātys dūme (Mozūs kulturys projektu konkurss), Rēzeknis piļsātys dūmis Socialuo puorvaļde, „Youth in Action”, Duobelis patmaļnīks.
Kinys taiseituoji – Latgolys entuziastu grupa – aicynoj Latgolys izjiemiejus, pošvaļdeibys i cytus interesentus napalikt vīnaldzeigim i atbaļsteit itū vierīneigū projektu. Kurs gon cyts, ka na mes – kurī asam ite, dzeivojom sovu dzeivi i taisom itū vītu taidu, kaida tei ir, pastuosteit lobuok cytim par myusim?
Vosora var byut prosta vosora – saulaina, bez bādom. Nu var byut ari cytaiža – dažaidu nūtikšonu pīpiļdeita, mutuļojūša, darbeiga i pīmiņā i viesturē palīkūša, taida, kurymā koč kas rūnās.
Informaceju sagatavieja Laura Sondore, kinys „Vīna vosora deļ vysu” i Latgolys entuziastu grupys sabīdriskūs vaicuojumu specialiste


text:
JEZUPA ETIOPEJIS SAPYNS
Valsts: Etiopija
Reģions: Sidomo
Augstums: 1700-2000 m v.j.l.
Šķirne: Arabika
Variācija: Heirloom
Apstrāde: Mazgāta
Grauzdējums: Vidējs
Garšas notis: Citrusaugļi, rieksti, šokolāde
Kafijas pagatavošana: Kafijas preskannā, krūzītē, Chemex un citos kafijas brūvrīkos
Tymā laikā, kod hercogs Jākubs dybynuo sev dažaidys kolonejis, vīns puiss nu Latgolys ir bejs troks ceļuotuojs. Vysvaira jam atminī palykuse Etiopeja. Vosorys tī smaržuojušys, drusku piec Latgolys pļovom. Piec bārzim, meža zeminem i zīdūšom madarom. Varbyut pi dzelys, vaineigys bejušys Etiopejis mīleisteibys i sīvītis. Iz itū vaicuojumu Jezups vysod ir nūsakautriejs i nav atbiļdiejs.


text:
Dzīšmu stuostu rubrikā raidejuma vadeituojs, muzikis i muzykys pedagogs Ēriks Zeps kūpā ar latgaliskūs projektu aktivū vierzeituoju, dzīšmu kruojuma “Muna dzīšmu gruomota” sastateituoju Edeiti Husari itūreiz atkluos dzīsmis “Lobs bej’ puika myusu Jezups” stuostu.
Itei dzīsme ir vīna nu myusdīnu popularuokūs dzīšmu latgaliski. Tai ir daudzi dažaidu dzīduojumu variantu – tū vēļ napaseņ dzīduojuši “Laimas Muzykanti”, “Dunduri”, “Vecie draugi”, Valdis i Māris Muktupāveli, bruoli Puncuļi, Eriņu saime, folklorys kūpa “Rūžupis veiri”, “Maskačkas spēlmaņi”, Aija, tei skanējuse Mežaparka lelajā estradē Dzīšmu svātku laikā i vēļ, i vēļ.
Bet, pietejūt dzīsmis izaceļšonu i atteisteibu, izaruod, ka stuosts nimoz nav par latgalīšu tautysdzīsmi, kai tū myusdīnuos puosvorā apzeimej, i vēļ vaira – stuosts nimoz nav par Jezupu. Ontons, Mikeļs, Juoņs, Jezups i cyti dzīsmē ir guojuši i aizguojuši, bet vysim laikim cauri palykuse jei – Madaļonka (Madaļa, Madaleņa).
Izaruod, ka itūbreid zynomuos dzīsmis “Lobs bej’ puika myusu Jezups” stuosta suokums vaicojams 19. godu symta suokumā, i vaininīks ir dzejnīks Ansis Līventāls (Anss Lieventhal, 1803—1878).
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Pavasara mieneša 7 dīna
Pavasara mieneša 7 dīna irā 66 goda dīna pa Gregora kaleņderam (garajuo godā - 67 dīna). Nu ituos dīnys leidz goda golam palīk 299 dīnys.
Svieteibu i pīminis dīnys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Albanejā Školuotuoju dīna.
Katuoļu svātū dīnys[pataiseit | labot pirmkodu]
Tumašs nu Akvinu - spredekers, bazneicys školuotuojs
Vuorda dīnys[pataiseit | labot pirmkodu]
Ella - Elmira
Nūtikšonys[pataiseit | labot pirmkodu]
Latgolā[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1855 - Daugpiļs styprūtnē vīnā stuņdē ceļuojuma laikā apsastuoj Meklenburga-Šverinys gercogīne Auguste Reuss (Auguste Reuß zu Köstritz) i Prūsejis princs Karls;[1]
- 1946 - piec puortraukumu dorbu atjaunynoj Reigys Goreigais seminars (īstateits 1920 gods leita m. 3 d. Aglyunā);
- 2005 - izaceļ guņsgrāks Rundānu školā, tok cīte tik trešuo stuova kolidors.
Latvejā[pataiseit | labot pirmkodu]
Pasaulī[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1876 - Aleksandris Grehems Bels (Alexander Graham Bell) dabova patentu sovai ītaisei, kuru pasauce par teleponu (ASV patenta numers 174,464);
- 1918 - boļševiki pasauce Krīvejis komunistu parteju;
- 1918 - Roalds Amundsens paviestej pasauļam, ka juo ekspediceja dasnēguse Dīnavydu polu (tū jī īveice 1911 gods zīmys m. 14 d.);
- 1996 - dorbu aizasuoc pyrmais demokratiski ībolsuotais Palestinys parlaments.
Dzimšonys[pataiseit | labot pirmkodu]
Latgolā[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1904 - Jezups Krumpāns, katuoļu bazneicnīks, Izvolta, Kumbuļu, Bykovys, Augustovys, Ruguoju i Sarkanu pravests;
- 1953 - Juoņs Gavars - politiks, saimis uorsts, Preiļu dzeidātovys direktors;
- 1970 - Andra Kudore, viesturneica, nūvodtāmātuoja.
Latvejā[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1891 - Teodors Spāde, Latvejis vaidu flotys admirals;
- 1955 - Aivars Hermaņs, latvīšu muziks, komponists, producents;
- 1977 - Vents Feldmaņs, latvīšu hokejists.
Pasaulī[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1913 - Prans Kulikauskys, Lītovys arheologs, humanitarū zineibu doktors;
- 1924 — Kobo Abe (安部公房, Abe Kōbō), japanīsu rakstinīks;
- 1938 - Aļberts Ferts (Albert Fert) - praņcīšu fiziks;
- 1941 - Andrivs Mironovs, krīvu akters.
Mieršonys[pataiseit | labot pirmkodu]
Latgolā[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1984 - Ivans Zavoloko (ИBaH HиkифopoBич ЗaBoлoko), staroveru bazneicnīks, pedagos i presis dareituojs.
Latvejā[pataiseit | labot pirmkodu]
Pasaulī[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1274 - Tomašs nu Akvinu, italīšu filosofs, teologs, katuoļu svātais;
- 1932 - Aristids Briands, Praņcejis i vydtautiskuos politikys dareituojs;
- 1954 - Ots Paulis Hermans Dīls, vuocīšu kimejis organiks, Nobela premejis laureats.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ http://latgalesdati.du.lv/3 Latgolys dati


text:
Jūku gruomota izdūta, aicynojam iz pasuokumu!
Latgalīši vysod bejuši pazeistami na viņ ar sovu sirsneibu, tok ari ar eipašū humora izjiutu. Tū apsazynojūt, bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” vaira nakai divejus godus struoduojuse pi latgalīšu jūku gruomotys “Kas bez iuzu – tys bez bādys” izveidis. Tuos prezentacejis pasuokums nūtiks 2. februarī 19 stuņdēs Rībeņu nūvoda Seiļukolna kulturys nomā.
“Kas bez iuzu – tys bez bādys” ir nalela kuldys formata gruomota, kurā apkūpuota latgalīšu myusu dīnu mutvuordu folklora – izteicīni, dažaidys dzeivis gudreibys, jūki, anekdoti, tosti i loba vieliejumi. Itū gruomotu sevkurs varēs izmontuot kai špikeri svātkūs, kod juosoka kaids tosts ci juopaspeid ar kaidu ospruoteibu, ci puorskaiteit kasdīnā. Latgaliskī teksti papyldynuoti ar fotokarteitem i ilustracejom.
Gruomotys idejis autore ir Dagneja Dudarjonoka. Taišni juos vadeibā “Latgolys Studentu centra” jaunīši suoce vuokt anekdotus, izteicīņus, tostus i loba vieliejumus, izvaicojūt rodus, draugus i pazinis. Popularizejūt itū projektu, jau nu 2017. goda tyka reikuotys aktivitatis ar mierki izzynuot nu latgalīšu jūs pīdzeivuotūs smīkleigūs gadīņus.
“Reizem latgalīšu mozī jūceni mejās ar lobu devu sarkasma. Tys atrūnams jau tradicionalajā folklorā – apdzīduošonys dzīsmēs. Atsateista na viņ tehnologejis i volūda, tok ari mutvuordu folklora. Par tū kasdīnā cieški teik lītuoti ari vysaidi aktuali izteicīni. Nazkod ļauds smiejuos, ka vysta nav putyns i buoba nav cylvāks, niule soka: “Opeļs nav mašyna, buoba nav cylvāks!” Nazkod saceja: “Lobuok vāluok nakai nikod!”, niule soka: “Lobuok vāluok nakai vēļ vāluok!”,” stuosta vīna nu gruomotys veiduotuoju Gunta Ločmele.
Gruomotā “Kas bez iuzu – tys bez bādys” sevkurs skaiteituojs varēs īpazeit myusu dīnu mutvuordu folkloru, atrast lobuokū tostu svātkim ci smīkleiguokū atgadīni ci anekdotu, kab uzlobuotu nūskaņuojumu sev i cytim.
Gruomotys izdūšonā finansialu atspaidu snāguse bīdreiba “LR”.
2. februarī Seiļukolna kulturys nomā gruomotys izdevieji aicynoj sevkuru interesentu apmeklēt nanormali nūpītnū i glaunū gruomotys prezentacejis pasuokumu. Pasuokumā ar smīkleigom miniaturom izastuos dažaidi amatirteatri nu tyvuokys i tuoluokys apleicīnis. Eipašu puorsteigumu gatavej ari poši “Latgolys Studentu centra” jaunīši. Pasuokuma laikā byus vareiba ari tikt pi gruomotys. Vokora nūslāgumā varēs izaļustēt balā kūpā ar grupu “Ivarmīns”.
Gruomotu “Kas bez iuzu – tys bez bādys” var nūpierkt gruomotu veikalā “Jānis Roze”, veikalā “Liesma” Rēzeknē, veikalā “O!Marta” Daugovpilī, kai ari internetveikalā taiseitslatgola.lv.


text:
Izruode “Klepernīku pogosta zvaigzne” ir Daugovpiļs teatra izsludynuotajā lugu konkursā uzvariejušuos Kristīnis Jokstis dorbs, kurū īstudiejs režisors Harijs Petrockis. Izruodē dzieržama grupys “Patrioti.LG” muzyka. Īstudiejums “Klepernīku pogosta zvaigzne” tuos autorei ir debeja dramaturgejis laukā, autore vysus izruodis tālus i nūtikšonys nūsavāruse tepat Latgolā, Preiļu apleicīnē.
NOMINANTI:
3.latgalistikys konference Greifsvaļdē (Vuocejā)
Bīdreibys “Latgaļu sāta” organizātuos Kūkļu dīnys
Kora “Kamēr…” 20 godu jubileja koncerts Varakļuonu KN i LNO ar Līgys Celmys vokali instrumentaluo skaņdorba “Jārsokys dereiba” atskaņuojumu
Latgolys muzykys festivals 2010 Leivuonā
Latgolys školuotuoju konfereņce Rēzeknē
LgSC Studentu nedeļa – dažaidi latgaliski pasuocīni nedelis garumā
Meilys dzīšmu i aiļu festivals “Upītes Uobeļduorzs”
Puosoku disks “Latgalīšu puosokys i puorsokys”


text:
Izguojuse Pītera Stroda pareizraksteibys vuordineicys elektroniskuo verseja
Latgalīšu volūdys interesentim jau kaidu laiceņu elektroniskā versejā ir pīeimama Pītera Stroda (1892–1960) latgalīšu volūdys pareizraksteibys vuordineica. Gruomotu 2012. godā izdavuse Latgolas Kulturas centra izdevnīceiba sadarbeibā ar Latvejis Nacionaluos bibliotekys Atbolsta bīdreibu. Sovukuort elektroniskuo verseja ir topuse ar izdevnīceibys „Lielvārds” atbolstu. Ar elektorniskū verseju var īsapazeit ite.
Dr. phil. Pītera Stroda vadeibā 20. godu symta 30. godūs tyka īsuokta latgalīšu volūdys raksteibys reforma, kurys mierkis beja tyvynuot raksteitū vuordu tautā runuotojam. Sakarā ar 1934. goda Ulmaņa apvārsumu i vaļsts kultrys i politikys maiņu īceri naīsadeve realizēt da gola.
Pītera Stroda izstruoduotajai gramatikai ir lela nūzeime nu kulturviesturiskuo vīdūkļa, i tei ir ari pamatā 2008. godā pījimtajim Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim, tūmār latgaliski raksteit grybātuoji ir aicynuoti pīsaturēt pi 2008. godā izstruoduotajim pareizraksteibys nūsacejumim, kuri ir pīeimami ite.
Ziņu sagataveja: LaKuGa


text:
IZSTĀDE Viļānu pilsētas bibliotēkā
Viļānūs 26 godus izgoja, 1989.godā iz Leldīņu atjaunuotais žurnals, "Katòļu Dzeive".
Latgalīšu rakstneicys Naaizmierstulis stuostu gruomotys "Dīva duorza pučeitis" īspaidā myusu žurnalā beja izveiduota taida poša nūsaukuma rubrika bārnim, kurā tyka publicāti stuosteni i dzejūleiši. Golvonuos itūs dorbu autoris beja školuotuoja Valentina Celeitāne nu Ezernīku i Veronika Teņča-Goldmane nu Kuldīgys.
Taišni latgalīte Naaizmierstule ir puosoku par zīdim žanra aizsuocieja Latvejā, navys Anna Sakse, kai tū vuica školuos latvīšu volūdys i literaturys stuņdēs. Mes ar juos davumu varim eistyn byut lapni i prīcuotīs par tālainū volūdu.
16 godu garumā stuosteņu bārnim ilustratore myusu žurnalā beja muokslineica Maija Podnieka. Ituos myusu breineiguos sadarbeibys rezultatā ir topuši sirsneigī zeimiejumi, kuri niu radzami ari itamā izstuodē.
Prīcuosimēs kūpā, jo tei ir taida rata izdeveiba, ka, pasateicūt muokslineicys uzjiemeibai, mes varim apsavērt, īsapazeit i nūvērtēt koč nalelu daleņu nu juos pacīteigi dareituo dorba. Paļdis Maijai par īveiktū i daudz rodūšūs īceru prīškdīnom!
Ar cīnu:
Maruta Latkovska, žurnaliste


text:
Fraņča Kempa monografeja “Latgalieši”
Lakugys skaiteituojim Zīmyssvātku duovona – unikala īspieja īsapazeit ar latgalīšu atmūdys darbinīka Franča Kempa 1910. godā Cēsīs izdūtū monografeju “Latgalieši”. Gruomota ite īlykta PDF formatā ar laipnu autora dāla Leopolda Kempa atļuovi.
Taišni itymā viesturiskajā dorbā teik nūstyprynuots i īsaceits lītuošonai termini “Latgale” i “latgalieši”, lai izavaireitu nu svešuo i pūliskuo nūsaukuma Inflanteja i inflantīši. Pamatuojumu autors atrūn hronikuos, kur mināti vuordi Letigola i letigali, letgali.
Publicists i inžiners, vīns nu Pīterburgys latvīšu muzykaluos bīdreibys dybynuotuojim, avīzis “Gaisma”, žurnala “Austra”, kalendera “Daugava” i c. izdeviejs Fraņcs Kemps ir dzims 1876. goda 24. decembrī, pyrms 135 godu. Latgolys kongresā 1917. godā īsastuojs par atsadaleišonu nu Vitebskys gubernis i tikai tod pīsavīnuošonu Baltejis latvīšim. Bejs Latvejis Republikys Satversmis sapuļcis i 1. Saeimys deputats, Rēzeknis dūmis prīšksādātuojs, struoduojs Satiksmis ministrejā. Piec 1934. goda maja vairuokys reizis apcītynuots. Kara laikā nav emigriejs nu Latvejis, 1949. godā izsyuteits iz Sibiri i tī mirs 1952. godā.
Īdvasmai puorskaiteit itū interesnū vaira kai 100 godus vacū gruomotu – īskots juos nūbeigumā. Atguodynuošu, ka tymā laikā Baltejis latvīši drukoj ar gotu burtim, jim nav garumzeimu i cytu myusu dīnuos tik īrostūs zeimu.
“Cerības uz latgaliešu dialekta varmācīgu nomākšanu ar Baltijas literatūras valodu acumirklī jāatstāj malā. Latgaliešu izloksne pārāk savāda, īpatnēja; pat skolas, prese un literatūra to nespēs izskaust no Latgales novadiem. Lielākais, ko latgalieši varēs izdarīt priekš tuvošanās pie Baltijas latviešiem, būs baltiešu valodas iemācīšanās un viņu bagātās literatūras izmantošana. Baltiešiem tāpēc jācenšas uz to, ka turpmākie literatūras ražojumi iznāktu latīņu burtos, un abām pusēm jāpūlas nodibināt ortogrāfiju, kura apmierinātu i vienu, i otru dialektu.
Pārmetumi par latgaliešu atšķiršanos no Latvijas, par viņu separātismu nedrīkst būt pieminēti ne presē, nedz arī personiskā satiksmē. Kādu separātismu var redzēt tur, kur divas tautas nozares gadu simteņiem nodzīvojušas savrūp, bez vismazākās satiksmes? Latgalieši nav parādā baltiešiem ne graša. Ja viņi tagad pamostas, pastāvīgi cenšas uz priekšu, ar kādām tiesībām baltieši viņus grib apmētāt ar separātisma pārmetumiem?” [93.-94. pl.]
Īskeneitais gruomotys ejsemplars na mozuok interesnys – jis sovā laikā duovynuota Viļānu bibliotekai, par kū līcynoj autora autografs. Īspiejams, leidz bibliotekai nimoz nav tykuse – zeimūgu i nikaidu atzeimu jimā nav. Īspiejams, tei ir Franča Kempa laikabīdra Jezupa Spiergys naizdareiba – pamest gruomotu sovā sātā i nanūnest iz biblioteku. Kur tei tycamuok agri voi vieli tyktu iznycynuota. Apmāram 2009. godā gruomota liedz ar cytim rūkrokstim i gruomotom tyka atrosta Viļānu pogosta Spiergu sātys bejušajā cyuku klieveņā kūka kastē iz zemis. Breinumi nūteik!
Paļdis Ilmāram Poikānam, LU Matematikys i informatikys instituta Muoksleiguo intelekta laboratorejis pietnīkam, par gruomotys digitaliziešonu i sagataviešonu publiciešonai.
Paļdis Leopoldam Kempam par laipnū atļuovi publiskuot Franča Kempa dorbus “Lakugā”. Juo vuordi telepona sarunā: “Drukojit vysu, kū tik gribit! Lai naīt zudumā, lai palīk informaceja.” Tys lai Jaunā godā vysus skaiteituojus i autorus īdvasmoj jaunim dorbim i publikacejom par Latgolys viesturi!
Rokstu publiciešonai sagatavēja Ilze Sperga.


text:
Parostais skroblys
Parostais skroblys (latiņu: Carpinus betulus) - bārzu saimis skroblu (Carpinus) škira, pasaplatejuse vyds i dīnavydu Europā. Reitu paplateibys areals dasnīdz Ukrainu i Krīveju, pūstumūs dīnavydvokoru Latveju (Gruobina, Prīkulis i Rucovys nūvodā). Kolnu regionūs aug na augšuok kai 600 m viers jiuru leidzīņa.
Tys irā 15-25 m, kurūs nakurūs gadīņus 30m augsts lopukūks. Stumbrys suovaiņs, kleivs. Myza pazali palāka, seviški vacuokim kūkim. Lopys preteimys, 4-9 cm garys ar izsaceigom dzeislom i zūbainom molom. Vīnsātys augs, zīd lopu mienesī reizē ar lopu plaukšonu, spurdzys apputeksnej viejs. Auglis - mozs 7-8 mm rīksteņš, dasaturejs pi sāklys skrīnpuka. Parostais skroblys irā tymsu meilūšs kūks, kam pateik augleiga, pakriesleiga vīta. Kūkna cīta, dag lānai, tok tveikai, partū cieški izlītoj molkai. Taipoš cieški audzejams kai dekorativs augs parkūs i suodūs.
Latgolā parostais skroblys aug tik 11 vītuos, divejis nu jūs Vyšku pogostā. [1] Īraksteits Latvejis Sorkonuos gruomotys 2 kategorejā.


text:
Rēzeknē atkluos izstuodi „Cylvāks”
Rēzeknē nu 30. leidz 31. augustam nūtiks bīdreibys „Artistence” reikuotais pīktais multimedeju festivals „Žavoronaks – 2013”. Itys festivals ar nalelim puortraukumim nūteik jau kūpš 2006. goda i pīduovoj baudeit dažaida veida muokslu – vizualū, literarū, muzykalū i dejis muokslu.
Festivala ītvorūs 30. augustā puļkst. 16.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Rēzeknē, Atbreivuošonys alejā 102) tiks atkluota izstuode „Cylvāks”. Izstuodē varēs baudeit vītejū muokslinīku glaznys, grafikys, fotografejis i tielnīceibys dorbus, kuru mierkis ir apzynuot i izvērtēt cylvāku īškejuo i uorejuo pasauļa mejīdarbeibu Latgolys regionalajā kontekstā. Taipoš tiks eksponāti ari itamā dīnā topušī plenera muokslys dorbi.
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec organizatoru informacejis


text:
KAS IR ASOCIACEJA
Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociacejis nūdybynuojums (turpmuok LVLKŠA) ir navaļstiska organizaceja, kas apvīnoj izgleiteibys i kulturys darbinīkus, kam ryup latgalīšu volūda i sova nūvoda kulturys montuojuma apzynuošona i saglobuošona, realizejūt Vaļsts volūdys lykuma 3. panta 4. apakšpunkta praseibu: “Vaļsts nūdrūšynoj latgalīšu rokstu volūdys kai viesturiska latvīšu volūdys paveida saglobuošonu, aizsardzeibu i atteisteibu.”
Asociacejis mierkis - saglobuot latgalīšu rokstu volūdu, veicynuot kulturviesturiskuo montuojuma vuiceišonu Latgolys školuos, školuotuoju pošizgleiteibu i pīredzis apmaiņu, vodūtīs pēc UNESCO ziņuojumā “Izgleiteiba 21. godu symtā” nūsaceitajim četrim izgleiteibys pamatprincipim:
1) vuiceišonuos zynuot, kab dabuot sapratnis leidzekļu;
2) vuiceišonuos dareit, kab spēt rodūši sasadorbuot ar apleicejū pasauli;
3) vuiceišonuos dzeivuot kūpā, kab pīsadaleit i sasadorbuot ar cytim cylvākim vysuos cylvāka darbeibys jūmuos;
4) vuiceišonuos byut, kab lobuok atteisteit personeibu.
Bez nacionaluos identitatis, sova nūvoda kulturys montuojuma apsazynuošonys navar izaveiduot personeiba ar plašu, kulturys ziņā boguotu i gudru pasauļa redziejumu.


text:
Dzīsme ir grupys “Dabasu Durovys” dalinīku Arņa Slobožanina i Egila Kulmaņa kūpdorbs, kurys aranžejā pīsadaleja ari puorejī grupys muziki. Dzīsmis vuordu autors Arņs soka: “Pādi īmeiti i klusej, nu tymā pošā laikā pasoka tik daudz.” Dzīsme viestej par tū, kai piec cylvāka padareitim dorbim, leidzeigi kai piec īmeitim pādim, var pasaceit, kū jis gribiejs sovā dzeivē i iz kū tīcīs.
NOMINANTI:
Austrumkalns “Rūtoj bite, rūtoj saule”
Folklorys kūpa “Upīte” “Kur tu skrīsi vanadzini” (Artūra Slišāna remix)
Ginc un Es “Puor Gauju”


text:
Romans veļteits publicistam, kulturys i sabīdriskajam darbinīkam, izdeviejam, pyrmuos latgalīšu atmūdys darbinīkam Fraņčam Kempam. “Tī, kas gaida smolku juo biografejis faktu i vysu padareitūs dorbu izkluostu, byus veilušīs. Intriga ir mozajā kūka žvūrgzdineņā, kas liktineigi saista Fraņci ar juo dzeivis liktineigajom sīvītem, kompozicejai soveigs fragmentarisms – tuos ir atseviškys epizodis, izvārstys ar asociacejom, īguodom, epizodiskim tālim, nūskaņu, ci Fraņča viestulis.”
NOMINANTI:
Annele Slišāne projekta #100dečiLatvijai stuosti
Dagnija Dudarjonoka, Gunta Nagle, Ligija Purinaša, Jana Skrivļa-Čevere ar dzejis kruojumu “Linejis”
Ineta Atpile-Jugane ar dzejis kruojumu “Mūdynuot muokuļus”
Raibīs ar stuostu kruojumu “Zalta tesmini”


text:
Žurnals
Žurnals (nu praņcīšu: journal — 'laikroksts, žurnals') irā brošurys ci gruomotys izavierīņa periodiskys izdavums, vysucīškuok ar vuokim i iļustracejom. Vysuvaira publicej analitiskus tekstus ap ļaudeibys dzeivi, politiku, ekonomiku, muokslu, kulturu i cytim vaicuojumim, kurī paškierti konkretom ļaužu grupom — bārnim, sīvītem, veirīšim, sporta mīļuotuojim, makšarnīkim i tt.
Žurnali latgaļu volūdā[pataiseit | labot pirmkodu]
Myuslaikūs latgaļu volūdā izīt religiskai ļaudyskais žurnals „Katōļu Dzeive”, juo pyrmais laidīņs izguoja 1926 godā.
Cyti svareiguokī žurnali latgaļu volūdā bejuši „Dzeive”, „Zīdūņs”, „Sauleite”, „Latgolys Zemkūps”, „Ceinis Karūgs”. Pyrmais žurnals latgaļu volūdā beja „Austra” (izdūts 1908 godā, 4 godus piec druka nūlīguma nūceļšonys).


text:
Juļa golā Drycānūs beja apsaverama drycānītis Lanys Kazlauskienis radeitūs fotoportretu izstuode „Es asu Drycani”, kurymā desmit Drycānu pogosta īdzeivuotuoju portreti saplyust ar desmit apleicīnis ainovu biļdem. Iz Drycānim dīnu pyrma izstuodis atkluošonys beja nūbraukuse ari Guna Igavena, kaba pasarunuotu ar muokslineicu – par izstuodi, Drycānim i juos kasdīnu, dzeivojūt uorpus Latgolys.
„Ideja, ka vajag pastuosteit par Drycanim, maņ roduos kūpā ar munu bejušū klasisbīdrini, ar kuru es kūpa vuicejūs Drycanu vydsškolā, Dianu Saksoni. Gribiejom koč kū cytaižuoku. Interesanti paruodeit Drycanu cylvāku nūvodam, bet muna tei īškejuo sajiuta, ka tys vaira del tuo vītejuo cylvāka. Ka jis īraudzeitu seve Drycanu vidē. Pasavērt iz seve nu molys i varbyut pat pasceit, ka nui, ir šmuki.”
Tai aizvadeituo goda vosorā Lana suokuse dorbu pi izstuodis tapšonys. Tuos bildis, kurys nabeja izstuodē īguļs Drycānu pogosta foto arhivā. Lana niu jau aptyvai divdesmit godu dzeivoj Reigā. Jei struodoj sabīdryskūs attīceibu i marketinga sferā kulturys nūzarē, sovpus fotografeja ir breivuo laika nūdarbe, kuruos pamati īvuiceiti profesionalajā fotoškolā Reigā.
„Es dīzgon bīžai ite asu i kovids ari deve maņ īspieju ite tai labi padzeivuot.
Maņ Drycani ir vysod sirdī. Es asu pateiceiga tāvam i muotei, manī ir taida naizskaidrojama pateiceibys sajiuta itai vītai. Gribīs radeit. Atbraucu i maņ ir spors, idejis.”
Izstuode „Es asu Drycani” iz prīšku byus apsaverama interesentim ari cytuos Rēzeknis nūvoda vītuos.
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Grupa “Prāta Vētra” intervejā Latgolys Radejai
Šudiņ grupa “Prāta Vētra” koncertej Preiļūs, kas ir vīneigais grupys koncerts tura “Vēl viena klusā daba” laikā Latgolā. Par gūdu itaidai reizei, grupa snīdze telefoninterveju Latgolys Radejai, atbiļdūt ari iz Latgalīšu kulturys gazetys skaiteituoju vaicuojumim.
Par grupys sadarbeibu ar breineigi dzīdūšū mārgu Eviju nu Daugovpiļs, par mirklim Latgolā, par koncerta izvielis vītu Preiļūs i par īspiejamū dzīduošonu latgaliski – iz itim i cytim vaicuojumim grupys dalinīki atbiļdieja intervejā.
Pīduovojam jiusu viereibai interveju i vielejam dyžan šmuku i skaneigu koncertu gon grupai, gon skateituojim i klauseituojim!
Karteņa – koncerttura publicitatis materiali


text:
10. novembra dīnys ūtruo puse Rībeņu nūvoda Gaļānūs paguoja atmiņu gaisūtnī i piec tam ari Maltys Trūpūs ar pīminis breidi, gūdynojūt izcylu Latgolys personeibu – literaturys kritiki i tulkuotuoju Stanislavu Belkovski.
Pyrmais vaicuojums, kas nūteikti interesēs daudzus, kū tod S. Belkovskis ir devs Latgolai? Atbiļde ir eisa, bet reizī ari tik izvadynojūša tim, kas patīsi interesejās par Latgolu. S. Belkovskis ir pyrmais, kurs Aļberta Prandis gruomotā „Latvju rakstniecība portrejās” pīrakstejs plašu apceri par latgalīšu literaturu. Kai nūruoda Marta Binduka, jis nav publiciejs plašus teoretiskus voi kritiskus apceriejumus, bet jam rakstureigi, ka, runojūt par kaidu konkretu gruomotu voi autoru, jis iz tū verās kai iz kūpejuo literaruo procesa sastuovdaļu i verās, iz kuru pusi – progresu voi regresu – itys rakstnīks spiej virzeit skaiteituoja dūmys.
S. Belkovskis ir apgivs vairuokys volūdys: krīvu, pūļu, čehu, slovaku, vuocu, horvatu, franču. Sovuos recenzejuos, tulkuojumūs lītuojs pseidonimus: E. E., E. Ego, Edgars Po, St. Baltais, Dr. Pikčulis, D. Pikčulis, D. Pikčs. (Par S. Belkovska dzeivi daudz var puorskaiteit „Vītejuos” 2012. goda 2. novembra numurā.)
Jis dzims Rēzeknis apriņča Vydsmuižys pogosta Maltys Trūpūs, i tīši ite 1997. goda 23. majā tyka īsvieteits pīminis akmiņs. Bet šūreiz jubilejis pīminis pasuokums piec Roberta Mūka muzeja vadeituojis M. Bindukys īrūsmis tyka reikuots Gaļānūs, iz kurīni tuolū ceļu beja nūbraukuse S. Belkovska meita Adele Borka (dzymuse 1929. godā) kūpā ar meitu Lāsmu Čulkstēnu (dz. Borka).
Siermuo kundze na vīn saistūši, bet ari teirā latgaliskā volūdā stuosteja par tū, cik ļaunatmineigi ļauds nūsacejuši tāva liktini, kai jī slēpe sovu eistū uzvuordu, kai durovys aizavēre i „izdeveigus kažukus apvylka” tāva kaidreizejī „draugi”, kai ar čudnu satraukumu pavadejuse tāvu leidz vuortim, vēļ nazynūt, ka pādejūreiz… Bet itys ryugtums beja radzams meitys acīs ari tagad – piec nu jau vairuok nakai 70 godim…
Pyrms pasuokuma vysi varēja apsavērt muzejā izveiduotū S. Belkovskim veļteitū izstuodi, bet tuo īvoddaļā M. Bindukys stuostejumā atsakluoja tik radūšais i nūzeimeigais, bet reizē ari tragiskais izcyluo Latgolys dāla dzeivisstuosts. Fiziskais punkts nataisneigi, naciļvieceigi i nažieleigi agri – vīn 39 godu vacumā – dalykts ar lūdi 1941. goda Leigū naktī pi Boltazara… Ādažu kopu memorialā paglobuoti ari cyti 112 tūnakt nūšautī mūcekli.
Adelis kundze, pīmynūt vysu nūtykušū, retoriski vaicuoja: „Pret kuru varu muns tāvs eisti beja „nūsagrākuojs”? Breivū Latveju voi padūmju Latveju? Jo tyka apcītynuots 2. augustā…?” Bet Adelis kundzis muotis, taipat kai daudzu cytu gūdeigu cylvāku, ceļš nūvede iz Sibireju… Kaidu „puorkuopumu” deļ? Tī ir vīn divi nu symtim viesturiski myglainim vaicuojumim.
Bet gaišu cylvāku pīmiņa ir svāta, deļtuo pateiceiba tim, kas atsasauce Bindukys kundzis aicynuojumam pīminēt izcylū Latgolys dālu. Dīmžāl iz pasuokumu nabeja īsarads nivīns nu Preiļu i Rībeņu nūvodā dzeivojūšajim, Maltys Trūpūs dzymušajim Belkovsku uzvuorda nesiejim. Tūmār pasuokumu kuplynuoja Gaļānu folklorys kūpa „Vydsmuiža” (vad. Anna Kupre), dzejneica Līvija Liepdruviete (veļtejūt dzejūli S. Belkovska pīmiņai), gaļānīte Margarita Krole (ar pošsacarātom dzejis rindom), kai ari Belkovsku dzymtys leluo kūka mozuo atvaseite – septeņgadeiguo Laura Svikša (Maltys Trūpūs dzymušuos, bet tagad Rēzeknis nūvodā dzeivojūšuos Valejis Belkovskys mozmeita) ar skaneigū dzīduojumu par babu.
Puorcylojūt dūmu i atmiņu luodis, izadreikstu ar prīcu secynuot, ka S. Belkovska aizdadzynuotuo goreiguo bāka, latgaliskais strāvuojums turpynojās nu paaudzis paaudzī. Pyrms pasuokuma mieginuoju izpieteit Belkovsku dzymtys kūku, kuru taisejušys Olga Poča, Valentina Širina i Adele Broka. Tys atkluoja, ka kotrā nu zorim ir kaids pumpurs, kas turpynoj papyldynuot Stanislava radūšū davumu. I vīdi skanēja pasuokuma nūbeigumā Adelis kundzis saceitais – „Cylvāks dzeivoj tik ilgi, cik ilgi jū atcerās”. Lai itei apziņa styprynoj Latgolys tagadni, bet ari kotram līk apjaust sovys saknis i turēt cīnā goreiguos piramidys.
Pasuokumā kluotyn beja, īspaidūs dalejuos i lapnumā par tū, ka ir moza slavonuos Belkovsku dzymtys daļa, – Skaidreite Svikša („Vītejuo Latgolys Avīze”).


text:
Latgalīšu dzīšmu remiksu konkurss
2019. goda preļa suokumā Bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa” izsludynuoja remiksu konkursu latgalīšu dzīsmem. Niu zynomi konkursa rezultati i par lobuokū konkursā atzeits Andrian van Sin remikss Rēzeknis nūvoda vokaluos studejis “Skonai” dzīsmei “Rūžu duorzi”. Latgalīšu dzīšmu remiksu konkursā pīsasaleit vareja sevkurs muzykys DJ/producents bez kaidu īrūbežuojumu. Konkursa miekis beja popularizēt i aktualizēt dzīsmis ar latgaliskim tekstim. Konkursa tyka īsnāgti deveni dorbi, kurūs viertēja deveni ar muzykys produciešonu ci atskaņuošonu saisteiti ļauds, tūs vydā Latvejis Radejis 5 DJ Magnuss Eriņš, elektroniskuos deju muzykys spielietuoja DJ Deila, legendarīs latgalīšu underground muzykys puorstuovs DJ Guntix i cyti. Gola viertiejumi saguoja gona tyvai i leidzeigi, i vītu sadaliejumā vaira pasaveice itim DJ: 1. vīta – Adrian van Sin (remix dzīsmei "Rūžu duorzi"); 2. vīta – DJ Valns (remix dzīsmei "Gareiguo komercdarbeiba"); 3. vīta – Noitro (remix dzīsmei "Besi"). Pi specbolvu teik ari LNDKID i Arthur Slishan ar sovim remiksim, kas beja pavysam tyvai gūdolguotuom vītom. Konkursa laureati sajims naudys bolvys nu 1000 eiro leluo bolvu fonda.
Bīdreibys “Latgolys Producentu Grupa” puorstuovi soka lelu paļdis vysu dorbu īsnīdziejim i aicynoj ari iz prīšku taiseit remiksus latgalīšu dzīsmem!
Vysus konkursam īsnāgtūs remiksu dorbus var nūsaklauseit ite: