text:
Nasiedi kai bednais sābru suņs aiz vuortu! Deļtuo vuortim ir kļamka, kab cylvāks tyktu vydā i nasystu sīnu ar pīri voi žieleigai nakauktu pi cīš vuortu. Rudiņs, solts, vyss rībās? Gribi, kab kas naviņ interesnys nūtyktu? Nu, tod pīsadoli tymā, kas nūteik! Brauksi LgSC laivu braucīnī? Juobrauc! Pīlauz sovu lobuokū draugu, atrūnit laivu, telti, guļammaisus […]
Vasals, bruoļ! Vasala, muos! Jaunā godā LgSC Tev pīduovoj, 3 īspiejis: automatiskū gruomotys vuoka paceļšonys mehanismu, manualū latgalīšu literaturys papyldynuošonys agregatu, dinamiskū rodūšuo i dorūšuo spāka skrytuli. Jaunuo goda suokumā – pyrmais realais ituo goda pīduovuojums. Taišni deļ Teve. Tev ak jau ir kaida sātyslopa voi dīnroksts, blogs, emuars voi vīnkuorši teiklavīta, kur pīraksteit sovus […]
Bārnu i jaunīšu stuostu konkursa nūlykums Kab sekmeitu bārnu i jaunīšu interesi par myusu dīnu Latvejā nūtīkūšajim socialajim, ekonomiskajim i politiskajim procesim i mudynuotu jūs kai nuokūtnis sabīdreibys daļu izsaceit sovu redziejumu par šudiņdīnys pasauli i juo puormainem, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izsludynoj bārnu i jaunīšu stuostu ar laimeigom beigom konkursu. Teik gaideiti stuosti, kurūs […]
Nu ituo goda 2. augusta leidz 6. augustam Preiļūs nūtyka „Atzolys” – jau sastū godu piec kuortys bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” reikuots izgleitojūšs seminars Latgolys jaunīšim. Seminaru reikoj latgalīšu studenti deļ jaunīšu, kam ir interese par Latgolu i latgalīšu volūdu, literaturu, viesturi, kulturu. Na par veļti „Atzolu” moto ir Kazimira Skryndys vuordi: „Iz tom jaunom atlasem lai ir […]
Moto: Iz tom jaunom atlasem lai ir vysa myusu cereiba i par jom lai mes vysvairuok guodojam. Izaugs lelys atlasis, tod ari vacim kūkim jūs pakrieslī byus loba atpyuta. Kazimirs Skrynda Atzolys – seminars Latgolys jaunīšim vacumā nu 15 da 19 godu. Atzolys (ari atlasis) – atvasis, jauni dzynumi. SEMINARA MIERKI: *īpazeistynuot Latgolys jaunīšus ar […]
Pagaidom tikai latvīšu volūdā. Latgalīšu tulkuojums taps. Byutu zam myusu gūda informaceju pa latgalīšu kursim nadūt latgaliski. 🙂 Tok LNB gribēja, kab relize ītu jau šudiņ, partū ka pyrmūdiņ byuškys par vieli. Deļtuo sastrāpuojom mudri nazkū i jī izsyutēja. LNB sātyslopā var apsavērt par latgalīšu rokstu volūdys kursim. Nūtiks nu 20.04. da 15.06. pyrmūdīnēs. Nu […]
Kruoslovā ituo goda 1. martā nūtiks Sibira dīna. Tiks paruodeiti storptautiskajuos etnolingvistiskajuos ekspedicejuos iz Sibiri īgiutī materiali – kinys, kartenis, īroksti, stuosti i sarunys. Ekspedicejis ar Vaļsts Kulturkapitala fonda i Latvejis Universitatis atbolstu jau vairuok godu reikoj volūdneica Dr. Lideja Leikuma sadarbeibā ar LU, Sanktpīterburgys Vaļsts universitatis, Ačinskys Pedagogiskuos koledžys pasnīdziejim i studentim i “Latgolys […]
Politiskuos situacejis nastabilitate i varys krize vaļstī ar vodūšus politiskūs spāku krahu i jaunu spāku, līderu mekliejumim i ceņtīnim izaraut prīškysgolā, taipat pošvaļdeibu, Eiroparlamenta i ak jau i Latvejis parlamenta vieleišonu tyvums naīt garom ari navaļstiskajom organizacejom. Ari LgSC kai aktiva i stabila NVO ir sajāmuse vairuokus aicynuojumus sasadorbuot ar politiskajom partejom: kai mudynuojumus īsapazeit […]
Ar Latvejis Universitatis Filologejis i muokslys zynuotņu fakultatis vuiceibspāku entuziasmu, kai ari ar Vaļsts Kulturkapitala fonda finansialū atbolstu no ituo goda 16. janvara da 2. februara nūtyka Catūrtuo latgalīšu volūdys i kulturys zīmys škola Sibirī Krasnojarskys nūvoda Ačynskā. Zīmys škola ir centralais pasuokums ar Sibiri saisteitajūs projektūs, sovu rūku projektūs pīlīk ari Latgolys Studentu centra […]


c: text/html

text:
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Kas byus Bukmuižā 22.junī? ĪLEIGUOŠONA!
Šudiņdīnys žurnalā “Ir” otkon sasateik Dombrovska i LgSC krīzis puosokys: […]
Vasali! Šudiņ kai Latgolys Studentu centra konkursa bolvu pīduovojam gruomotu “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”. Aizdavums reizē vīnkuoršs, bet reizē ari drupeit sarežgeits – kotrā ziņā juojam tolkā intuiceja. Atbiļdi iz vaicuojumu syuti iz lgsc@lgsc.lv leidz Vosorys saulgrīžim – 21. juņam (viestulis tematā nūruodūt “Puosoku konkurss”). Rezultati 22. junī. Konkursa vaicuojums: Kaids beja […]
Paguojušā nedeļā izsludynovom konkursu, kurymā vādzeja zynuot koč kū par pādejuo laika latgaliskajom aktivitatem. Tod nu šudiņ rezultati i pareizuos atbiļdis: 1. Kai sauc latgalīšu viesturiskū melodramu, kas sovu pyrmizruodi pīdzeivuoja ituo goda majā? Pareizuo atbiļde: Latgolys laikadečs 2. Kaids latgalīšu muzykā nūzeimeigs pasuocīņs nūtiks […]
Kaidam vuiceibys aiz mugorys, kaidam vēļ aste palykuse, bet atpyutys strāčeišam pīduovojam nalelu konkursu par pādejuo laika latgaliskajom aktivitatem. Uzvārātuoji (ka byus daudzi pareizi atbiļžu, sauksim paleigūs veiksmi) sajims popularuos golda spēlis (Cyrks, Riču raču), kas taiseitys tepoš Rēzeknē. Vosorai gon vaira pīstuov aktivuokys spēlis, bet kai soka varbyut kaidam piknikam ci leitainai dīnai draugu […]
Itūgod, atzeimejūt Starptautiskū dzymtuos volūdys dīnu 21.febralī, UNESCO Latvejis Nacionaluo komiseja aicynoj eipaši pīvērst viereibu šyupeļdzīsmem dzymtajā volūdā. Dzymtuos volūdys dīna piec UNESCO aicynuojuma iz vysa pasauļa teik atzeimāta jau 11 godus. Tai veļteitū pasuokumu mierkis ir pīvērst viereibu volūdu i kulturu daudzveideibai i sekmēt dzymtuos volūdys lītuošonu, kai ari vairuot apziņu, ka dzymtuo volūda […]
Itī Jurgi ilgi gaideiti i beidzūt, sagaidūt eistū šaļti i procesu īkustynuotuoju, skreine puorsavuoc iz jaunu sātu. Iz prīšku vysu informaceji i zinis par Latgolys Studentu centra aktivitatem, pasuocīnim i nūtykumim meklej http://lgsc.lv! Kai ba seikums, bet cīši pateikams! Tovai ierteibai cytu izmaiņu nav, bet ar laiku raudzeisam jaunū sātu īkuortuot i vizuali, i saturiski […]
Grupa “Bez PVN” meklej leidzjutiejus SeMS raidiejuma īrokstam LTV7. Īroksts 11. augustā televizejā nu 16:30 da 18:00 stuņžu. Kai minimums vajag 10 ļauds, tok vīta atsarass i 50 cylvākim. Piec īroksta sūlej piecpasuokumu. 🙂 Ka Tu teic i gribi i ka Tev tuo vajag, pīsasoki Edeitei iz e-postu bezpvn@inbox.lv! Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Kas byus Bukmuižā 22.junī? […]
Ir sataiseitys div jaunys sadalis: kalenders i volūda. Pyrmajā informaceja par tyvuokajim pasuokumim i cytim svareigim datumim. Ūtrajā informaceja par LgSC programu i dorbim latgalīšu volūdys saglobuošonai 2008. godā (i drupeit par planim 2009. godā). Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Par vaļsti i latgalīšim8. decembrī 13:00 stuņdēs diskuseja par latgalīšu volūduBārnu i jaunīšu lobūs stuostu konkurssJaunīšu lobūs stuostu […]
Maņ īguoja pruotā dūma. Varbyut niulenejūs krizis laikūs var apsamaineit ar informaceju, kod kurs brauc, saceisim, nu Rēzeknis iz Daugovpili ci nu Daugovpiļa iz Reigu. Pi vīna savuoc vysaidys montys, kas kur nabejs juoaizvad. Voi aizvad kaidu studentu iz sātu, školu, tusovku. Īsadūmoj – atvad bednajam studenteņam kaids farizejs ar godu nostu i mašynu nu […]
[polldaddy poll=1379067] Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:konkurss blogerim: nasoki nui, nasoki nā!Par vaļsti i latgalīšimPyrmais kačalāns. Klausīs, kai beja!Podkāsts i LgSCIdeju vātra skaipā i cytur
tok itei ir lopys izmieginuojuma verseja, kas gon tyka sataiseita, tok itymā nedeļā nav breiva laika informacejis īlikšonai. 😀 Varbyut pa kuru šaļti kū nabejs, tok na metodiski i regulari. Ir puors naseņ nūtykušu, it kai jau vacu, tok vysleidza aktualu ziņu. Par pīmāru, 9. februarī LgSC izsaceja sovu vīdūkli par latgalīšu volūdu medejūs, atsasaucūt […]
Piec nailgys, tok augleigys apsasprīsšonys pi skaipa i skaipā izdūmuojom, ka vajag sovu lopu sovim dīnrokstim i rokstim. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Zīmys škola latgalīšim Sibira soltumūsApvuiceibu “Atzolys” prezentacejisLgSC kūpsapuļce aizvadeitaSeminars “Roksti!” aizvadeitsPīsadoli latgalīšu rokstu volūdys vosorys školā „ROKSTI!”

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
5. NŪDARBEIBA
Kaids ir Dīva nūdūms par dzeivi iz zemis?
1. Deļkuo Dīvs radeja zemi?
Jehova deve zemi cylvākim, tei ir myusu muojvīta. Pyrmī cylvāki, Odums i Īva, nabeja radeiti deļ dzeivis dabasūs. Dīvs jau pyrms tam beja radejs eņgeļus, lai tī dzeivuotu dabasūs. (Ījaba 38:4, 7.) Pyrmajam cylvākam Dīvs deve breineigu dzeivuošonys vītu iz zemis – paradizi, kū sauce par Edenis duorzu. (1. Mozus 2:15–17.) Jehovys nūdūms beja taids, lai Odums i juo piecnuocieji dzeivuotu iz zemis myužeigi. Izlosi Psalmu 37:29; 115:16.
Nu suokuma paradize beja tik Edenis duorzs. Pyrmajim cylvākim beja juopīpylda zeme ar sovim piecnuociejim. Ar laiku jim beja juopakļaun vysa zeme i juopadora tei par paradizi. (1. Mozus 1:28.) Zeme nikod nabyus iznycynuota. Tei vysod byus vīta, kur dzeivuot cylvākim. Izlosi Psalmu 104:5.
2. Deļkuo šudiņ iz zemis nav paradize?
Odums i Īva napaklauseja Dīvam, deļtuo jī tyka izdzeiti nu Edenis duorza. Paradize beja zaudāta, i nivīns nav variejs tū atjaunuot. Nu tuo laika zemi suoce pīpiļdeit cylvāki, kas dora ļaunu. Izlosi 1. Mozus 3:23, 24.
Voi Jehova ir atsasacejs nu sova nūdūma attīceibā iz cylvākim? Nikaidā ziņā! Dīvs ir vysuvareigs. Jis nu tīsys izpiļdeis vysu, kū ir nūdūmuojs. (Jesajas 45:18.) Cylvākim byus dūta vareiba dzeivuot tai, kai Dīvs suokumā beja paredziejs. Izlosi Psalmu 37:11, 34.
3. Kai paradize byus atjaunuota?
Paradize iz zemis byus atjaunuota Dīva īcaltuo kieneņa Jezus vaļdeišonys laikā. Jezus vess Dīva eņgeļus kaujā, kū sauc par Armagedonu, i iznycynuos Dīva īnaidnīkus. Piec tam jis īslūdzeis Satanu iz 1000 godim. Dīva kolpi byus pasorguoti itamā kaujā, deļtuo ka Jezus jūs vadeis i aizstuovēs. Jī varēs dzeivuot myužeigi paradizē iz zemis. Izlosi Apokalipsis 20:1–3; 21:3, 4.
4. Kod cīsšonu vaira nabyus?
Kod Dīvs dareis golu ļaunumam iz zemis? Jezus runuoja par ”zeimem”, kas līcynuos, ka gols ir tyvu. Nūtykumi pasaulī paruoda, ka ciļvēcis pastuoviešona ir apdraudāta, i ka mes dzeivojam ”pasauļa beigōs”. Izlosi Mateusa 24:3, 7–14, 21, 22.
Jezus nu dabasim vaļdeis puor zemi 1000 godu i dareis golu vysom cīsšonom. (Jesajas 9:5, 6; 11:9.) Jezus byus na tik viņ kieneņš, tok i Augstais prīsters, kas atbreivuos Dīvam paklauseigūs cylvākus nu grākim. Tai Dīvs ar Jezus starpnīceibu likvidēs slimeibys, nūvacuošonu i nuovi. Izlosi Jesajas 25:8; 33:24.
5. Kas dzeivuos paradizē iz zemis?
Paradizē dzeivuos cylvāki, kas paklausa Dīvam. (1. Jōņa 2:17.) Jezus syuteja sovus sekuotuojus meklēt pazemeigus cylvākus i vuiceit jim, kai byut pateikamim Dīvam. Niule Jehova gatavej miļjonim cylvāku dzeivei paradizē, kas nuokūtnē byus iz zemis. (Cefanjas 2:3.) Jehovys līcinīku vaļsteibys zālēs cylvāki vuicuos byut par lobuokim veirim i tāvim, sīvom i muotem. Vacuoki i bārni kūpā pīlyudz Dīvu, sajam zynuošonys nu juo Rokstim, i vuicuos lītuot tuos sovā dzeivē. Izlosi Mihas 4:1–4.


text: centralni vysavace husky , porovnani vysavacu - nahradni dily na vysavace , rucni vysavac eta - stolni vysavac , saci vykon vysavace - vysavac robot , srovnani vysavacu - sacky na vysavace , vysavac na mokre vysavani - prumyslovy vysavac pro suche i mokre cisteni , vysavacu - vysavac fagor , vysavac bosch - nejoblibenejsi , vysavac dusty - viceucelove vysavace , vysavac electrolux - vysavac aeg , bezsackovy vodni vysavac - roboticky vysavac , hubice na vysavac - bezsackove vysavace , bateriovy vysavac - bezsackovy vysavac , tichy vysavac - vorwerk vysavace , vysavac na plovouci podlahy - vysavace husky , odsavacka na vysavac - nejlepsi vysavace , dtest vysavace - vysavace samsung , maly vysavac - rotacni kartac , vysavac - mechanicky vysavac , nosni odsavacka na vysavac - domaci spotrebice , akcni cena - mini vysavac , v opava, karlovy vary, decin, teplice, jihlava - vysavac sencor , v chomutov, prerov, prostejov - vysavac narex , vodni vysavac - vysavac s vodnim filtrem , vysavace miele - roboticke vysavace recenze , auto vysavace - vykonny vysavac , vysavac homefriend - vysavac hyundai , vysavac vodni filtr - centralni vysavace smart , vysavac miele - nejlevnejsi vysavace , vysavac vodni - recenze vysavacu , elektrolux - vysavace panasonic , test vysavac - vysavac dirt devil , vysavace pro alergiky - vysavac do auta , rucni vysavac ecg - vysavac zepter , nejtissi vysavac - opravny vysavacu , vysavace wax - aku vysavac , vodni vysavace - nejpohodlnejsi , hadice k vysavaci - usb vysavac , vysavac goddess - vysavace prumyslove , v kladno, most, karvina, frydek-mistek, zlin - filtry do vysavace , domaci vysavace - vysavac s rotacnim kartacem , jaky vysavac je nejlepsi - vysavac listi , vysavac elektrolux - centralni vysavace beam , tycovy vysavac - levne vysavace , vysavace sencor - tepovac , prumyslove - podlahove vysavace , parni vysavac - sacky do vysavace miele , centralni vysavace - vysavace recenze , vysavac s vodni filtraci - rucni vysavace test , vysavac bezsackovy - akce , vysavace rowenta - inteligentni vysavac ,


text:
Lels paļdis @verpejs par muna lyuguma apmīrinōšonu. Maņ dyžan gribējās zynōt, kai muns žurnals izaver uz Apple iPhone. Uz Sony PSP es pats vierūs, bet ōbuļu kuļdinīka maņ nav. Laikam i nabyus.
Vakar tyku pi gaideitajim ekranattālim:
Nu vot! Izaver, ka augšejam menu ir jōsaeisynoj īrokstu garumi, kap vyss saītu vīnā rindā. Tū izdareišu!
Vāļ es sovam smukajam šablonam beju īlics koda gobolu, kas parōda favicon tikai Apple tehnikai (iPhone; iPod Touch). Ikonas izmārim jōbyun jūceigim: 57×57px. Ikonas sataisieju ar Icon Generator for Adobe® AIR™ programmeņu, kas taisa ikonas Adobe stilā. Resize leidz vajadzeigajam izmāram jebkurā redaktorā. Par tū, ka programma “ražoj” standartizmāru ikonas: 16, 32, 64, 128px.
Pats kods jōlīk   tagūs:
Izaver itai:
Pi tam nūapaļōjumi un atspeidumi nav jōtaisa. Tū izdora pats Apple aparats :) IMHO izaver breineigi un nav gryuši iztaiseit!


text:
Pādejā laikā galeigi navaru nikō īraksteit sovā žurnalā :( Nav spāka. Laiks varbyut i acarostu, a spāka nav. Vysu pajem halturkas. Tagad haltureju vasalus treis projektus parreizi. Nabeja, nabeja – i ša tev, Onton, bļīns :)
Vīns darbeņš nav eisti jauns. Vnk gon pasyuteitōjs, gon es bejam pasōkumu uz laiku nūsvīdušs molā. Puiši sovi – ari LLU absolventi. Ir dzarts kojōs kūpā. Tagad jau vyss tyvojās nūslāgumam. Jōsataisa galereja, jōpīlīk fotkas pi rokstim un jōsagaida tulkojums “in ingļiš”. ekopartner.lv. Maņ dyžan pateik firmas produkts. Es pats byutu laimeigs dzeivōt taidā mōjī. Guļbyuve ar zemes mutu. Fantastika! Pošam atlosūt fotkas slīnas tak :) Nazkai vāļ naasu mīrā ar lopas krōsom. Varbyut pamainiešu, koč partnerim pateik i tai.
Par ūtrū es nikō pagaidam nasciešu. Tī vyss ir dyžan oficiali un pat ar leigumu :)
Trešais ir interesants projekteņš. Vosoras sōkumā pazvaņā pazeistamais un prasē, kap sataisu lopu gostu mōjai. Austrejā. Latvejā galeigi švaks bizness. Par tū puiši izdūmō nūpierkt gostu mōji Austrejas Alpūs un strōdōt tī. I pazuda. Tagad augustā pazarōdē un dorbs turpynojās. gasthofkatharina.eu. Austrejas domēņi .at zonā ir 3,14zdecki dōrgi, dagō jimt .eu. Tai pamozam byušu vysu sariktiejs. Palyka viņ sagaideit fotkas un tulkojumus n volūdōs.
Labi, ka vyss lelais lelums ir izdareits leidz 1.septembram. Sōksīs škola – nikō daudzi napastrōdōsi pa kreisi. Labi, ka īkryta itī dorbi – byus atspaids pi smīkleigōs olgas. 50% minusā nav nikaida jūka līta. Kap jius, padlas, deputati nūsprōgtu. A Tatjanu vyspōr gaida myužeiga degšona elnes gunīs! ;)
Skolotāja brīvdienas
Pādejā laikā galeigi navaru nikō īraksteit sovā žurnalā :( Nav spāka. Laiks varbyut i acarostu, a spāka nav. Vysu pajem halturkas. Tagad haltureju vasalus treis projektus parreizi. Nabeja, nabeja – i ša tev, Onton, bļīns :)


text:
Ļauds iz mani izrunōja
Mūzikas autors: Latgaliešu tautasdziesma
Vārdu autors: Latgaliešu tautasdziesma
Ļauds iz mani izrunōja,
Nazinamys volūdeņis, Oi, volūdeņis, oi, volūdeņs’.
Cyts jau mežā leiksti cierta,
Cyts jau kōra šyupeleiti, Oi, šyupeleiti, oi, šyupeleit.
Šyupojiti, aukliejiti,
Munis bādis, asareņis,Oi, asareņis, oi, asareņs.
Pōri , pōri leita tyuce
Par tū zemis gabaleņi, Oi, gabaleņi, oi, gabaleņ.
Pōri ļaužu volūdeņis
Par tū munu augumeņu, Oi, gumeņu, oi, augumeņ.
As pacieļu vainadzeņu
Pōri byra volūdeņis, Oi, volūdeņis, oi, volūdeņis.
Dziesmu pievienoja: Eva Ozola
Latviešu dziesmu serveris - Dziesmas.lv


text:
Vot, jau 3 dīnas siežu pi sova diplomdorba raksteišanas. Agrōk viņ tai knakstiejūs – meklieju materialus, instalieju progas utt. Tagad rikteigi rokstu. Īt ļieņi :( Materiala moz. Par tū ka temats: OSS izmantošanas iespējas skolā. Loģiski, ka tys ir gryutōk, kai izstrōdōt kaidus ni beis dzibiļnūs konspektus 7.klases bārnu apmōceibai M$ Wordā. Bet, naXY… maņ […]
Month: April 2007
Latvijas Pasts. ПoлeT HopMaлbHый
Aplauzīņs. Lels. Žurnals uz kuru es bejau pazarakstiejīs uz vasalu godu portrauce publiceitīs :( Fak! Republika.lv sekō cytu manis laseitū izdavumu pādōs (TEV; Kas notiek?). Bet īprīcinō cīneigō aizīšana. Beja paziņōjums, ka nu posta atīs zeimeite, kur īzarast pec naudas par nasajimtajīm numurim. Padūmōju: “Bļa, davka rindōs utt.” Bet! Atgō viestuļa ar gotovu īsnīgumu, kur […]
Jaunajā OS
Šudiņ nu linux.edu.lv špīģeļa nūvylku jaunō Ubuntu PC (Intel x86) alternate install CD un operativi uzlyku uz sova PC. Nikaids zvārs jau nav AMD Athlon 3000+ ar 256MB RAM un 2 cītajīm pa 80GB. Tagad uz vīna nu HDD dzeivōs Feisty. Edgy vītā. Pyrmais īspaids dīzgon lobs – sistemas starts ōtrs. Ari vyss pōrejais kust […]
In Memoriam
Tycu tev, azaru zeme Kolnu azaru zeme. Bārni nu azaru zemes Dīvam skaistōkōs pučeitis audzej, Boltys kai rosōtūs reitūs, Pylnys ar mīlesteibu. (A. Kūkojs) Vakar ziņōs izstōstēja rībeigu ziņu. Ontona Kūkoja vaira nav :( Lelais mōkslinīks aizgōjs nu itō pasauļa uz cytu. Vīglas smiļts!
tv6
Redzieju pa TV tv6 reklamu. Nazkaids tī viasat kanals. Padūmōju, mož www patiemeit, kas par zvāru, kū rōdeis utt. Ar Gogoļu pameklieju; lopas vēļ nav, BET ir tv6.lv lopa, kas izarōdē interneta veikals. Specializejās uz mobiļņikim. Paškurinōju lopas un – OPĀ! Atrodu M2 karteņu sovam k800i. Super cena – 1GB Ls25 (cytūs veikalūs tik pat […]
Photo Art
Onkuļs rakstē, ka vysi sapierkušs vysaidus cyparu foceišus un fotograpej pa labi, pa kreisi un uzskota sevi par foto mōkslinīkim. Bet tai nav! Nu es ari nikaids tī ārtists naasmu. VNK pateik pa pjaņim kū ni beis nūfočeit. Pōrsvorā munas bildes ir atklōti runojūt syudeigas. Par tū flickr’ā es izveidōju foto setu, kurš tai i […]
Sociālā inženierija
Maņ laikam nu prīcas jōloksta pa uztobu! Sajiemu SMS: Pozdravlaem! Vi vigrali bonus v razmere 2,95 ls k prazdniku Pasxe,tak kak vi 100 abonoment!Stob polu4it bonus otpravte kod D23204 na nomer 1821 Vot taids smuks SMS. Tys nikas, ka tī ir vysmoz 5 kļiudas (otografeja un interpunkcija saglobōta). Viņ uz kodu laikam nikō nasyutiešu :( […]
Konversācijas vārdnīca 002
Par datorim nagribu ņimoz runoit. 5dīn beidzūt Viezs īrakstē munu īskaiti Programmiešonā II. Cerieju uz 4 baļļom – dabōju 5!!! Tai ka fuck off Pascal! Šudiņ pōrs vōrdeņi nu dyžan svareigas un īneseigas nūzares – ceļtnīceibas. kakaža – spāre sļega – sija, laga syrūbs – grods podmorouka – izlieti betona pamati


text:
Leluo zeile
Leluo zeile (latiņu: Parus major; anglīšu: Great Tit; latvīšu: Lielā zīlīte; lītaunīku: Didžioji zylė) — zeiliņu saimis (Paridae) putnys. Perekli taisa kūna vysā Europā, Afrikys pūstumūs i centralajuo i vokoru Azejā. Vysucīškuok zīmoj tīpat, kur taisa perekli.[1] Latgolā cieški sateikams putnys. Cieški sateikams zīmā pi barūtovu.
Puslopu ruodeklis
Aproksts[pataiseit | labot pirmkodu]
Golvys vierss, reikle i pakoklys malns, pazylys pakruosys myrgu. Mugorys dale padzoltonai zaļa. Byudi bolti. Pakausī bolta pleme. Spuorni pazylai palāki ar gaišu škārsu jūslu. Auguma zamoškys puse dzaltona, tik reikle, jūsleņa iz kryutežys i vādara vyds i paaste malna. Muotainis auguma zamoškys puse padzoltona, a iz kryutežys malnuo jūsleņa na tik spūdra kai tāvainim. Svors 16-17 gramu.
Dzeivisvīta[pataiseit | labot pirmkodu]
Dzeivoj vysaižūs mežūs, apleikmīstūs, parkūs, vīnpošūs kūkūs. Zīmā skraida kūpā pa 5-10 individu. Vosorā muotainis guļ pereklī, a tāvaini kūku pazorūs. Parostai vysu godu dzeivoj apleik sova perekļa, tok šaltim zīmā migrej nu pūstumim iz Vokoru Europu ci Baļteju.
Barūkle[pataiseit | labot pirmkodu]
Barūkli meklej zoru vaiņagā i iz zemis viersa. Vysuvaira ād kustūni, taipoš i auguoju produktus. Zīmā cieški apmekle barūtovys, kur ād gryudus, sāklys, lašini i druponys. Leluo zeile irā vierteigs suodu putyns, kurs nūād vysaižus vuodekļus.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ http://www.ornitofaunistika.com/lvp/lvp_parmaj.htm Ornitofaunitsika.com (latvyskai)


text:
ceturtdiena, 2012. gada 13. decembris
Dziga GORĀ
Deju kopas "Dziga" pirmā uzstāšanās Austrumlatvijas daudzfunkcionālajā koncertzālē, jeb
Latgales vēstniecībā "GORS"
pirmdiena, 2012. gada 3. decembris
Latgalīšu vokors restorānā "Rozālija"
Īskots Latgolys entuziastu grupys "BILDIS" prezentacejis pasuocīnī, kas nūtyka 23. novembrī, Riezeknie, restorāna "Rozālija" telpuos. Vokora gaitā gosti varieja nūbaudiet latgalīšu iedīņus, īsastyprynuot ar šmakovku i atraktivi pavadēt laiku. Prezentacejis laikā demonstrēja entuziastu grupys "BILDIS" dalinīku jou padarātūs i viel tikai īsuoktūs dorbus. Taipoš uzastuojās Sovvaļnīks, kai ari kapela i deju kūpa "Dziga".
Abonēt: Ziņas (Atom)


text:
Sasajiemu nūsavērt lītaunīku kinu “Ekskursante” da gola. Gryuts. Vairuok reižu taiseju cīši.
Niu, kod maņ pošai ir meita, es naasu vīnaļdzeiga pret pasauļa suopem, bārnu cīsšonom, smierti. Tam nav nikaida sakara ar hormonim. Muote ir nazkas vaira, pīredze, sirds jusšona.
Trokuokais tymā vysā – nav jau nikaidu boltūs baļtīšu voi malnūs krīvu, atpesteišonys i laimis solys, kur nūbēgt. Nu izsyuteitūs ešalona meitušku Mariju izlīk ar tekstu – ej iz rītumim, kur saule rīt, iz Lītuvu. Ceļš ir baileigs, a jei īt. Šaļtim pa naža asmini, šaļtim zam.
Tok nav jau tuos Lītuvys, nu kuruos jī aizbrauce smiertī. Tī poši nūdevieji, izvedieji viņ ir tepat – sābri, rodi. Mes poši asam malni i bolti, stypri i pakaļpeni, partū ka mes poši asam totalitarys sabīdreibys radeituoji, nūdevieji i nalītys. Tūreiz i niule.
Tūreiz i niule. Palmu ci vierbu svātdīnē tī nazkod Beibelis laikūs, kara i sovetskuos okupacejis laikā, šudiņ.
Nūdūt voi pasorguot. Paleidzēt voi īsist. Nūsist voi palaist.
Kai napalikt par ašņa suni – vaicuojums. Izvēle – par maitu voi par cylvāku.
Vierbu svātdīnis vaicuojums vysu pyrma sev.
Piec nedelis Jis miers. Nūdevieji varim byut kotrs nu myusu.
Vot, ka Tev byutu izvēle. Tu nanūsalīgtu? Tu naklusātu? Tu upereitu sevi ūtra cylvāka vītā?
I, ka niu soki – nui, es varu byut svāts, tod kū dareisi, ka tys ūtrs, kuo deļ īsi smiertī, izaruod maita.
Bet pasauļs na bez lobu cylvāku. Vysleidza jī ir.
A cylvāka spāks na jau iz ituos zemis, a nazkur tī tuoli augšā. Tāvs myusu, kas esi dabasūs. Atlaid mums kai mes atlaižam sovim poruodnīkim. I naīved myusu kārdynuošonā.


text:
Tiuleņ pi durovu klauvēs Pasaulis čempionats hokejā, bet cikom rysynojuos puorbaudis kaitys, cytys hokeja atrakcejis nūteik fanu i atbaļsteituoju zonā. Voi hokeju var komentēt ari latgaliski? Var! I tū breineigi pīruoda Arņs, pīsadolūt konkursā i komentejūt hokeja spēlis fragmentu. Viertej, ka gribi podturi i pasadoli ar cytim. Kas tū zyna – varbyut jam pasaveiks i latgaliski varēst skali saukt i atbalsteit myusu hokejistus ari kluotīnē Slovakejā. Vaira dazynuošonai:
Bolsuot i atbalsteit var spīžūt “+” (kūpā dreikst 3 reizis) – juoīsalogojūt caur Twitter, Facebook ci draugiem.lv kontim. Kai ari dreikstūt spīst “-” konkurentim 🙂 Uzvor tys, kas daboj vysvaira pozitiva viertejuma. Arņs cīši prīcuosīs par atbolstu!
Hokejista Ģirta Ankipāna Olimpiskīs kaitu kivere


text:
Bīdreiba „Latgolys Studenu centrs” 16.februarī 17.00 stuņdēs Vīneibys īlā 13-113 (Daugpilī) vysus latgaliski raksteit grybātuojus aicynoj iz latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibu “Vuceisimēs latgalīšu rokstu volūdu vīnuvīt”.
Rokstu volūdys apvuiceiba nūteik LR Kulturys Ministrejis izsludynuotuo konkursa „Integracejis pasuocīni 2011” tematiskajā jūmā par latgalīšu rokstu volūdys saglobuošonu apstiprynuotuo projekta „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu!” ītvorūs, kura mierkis ir paplašynuot latgalīšu rokstu volūdys pratieju lūku jaunīšu vydā, veicynuot jaunīšu interesi par regionalū kulturu, rūsynuot sevkuru izmontuot latgalīšu volūdu na viņ mutvuordu saziņā, bet ari rokstūs.


text:
Projekti, projeti. Tai jau nav švaki, ka samoksoj par tū, kas tai pat byutu jōdora. Es dūmoju vysaidu mōceibu materialu izstrōdōšanau.
Projektu sakarā es asu sataisiejs mōjtureibai un tehnoloģejom 3 prezentacejas M$ PowerPoint formatā. Breidynōjums! Vyss latvīšu volūdā! Prezentacejas aptver vysus tematus, kū jōapsaver školānim vīcūtīs raseišonas pamatus mōjtureibā. Materialūs ir na viņ pošas prezentacejas *.pps formatā, bet ari izejas *.ppt faili. Tai ka var portaiseit vysu pec sova ģeima i leidzeibas :)
Vysi attāli ir licenzeiti ar CC licenzi, tai, ka jūs var izmontōt, kai pateik, izjemūt $$$ peļņai. 3D modeļus dagō taiseit AutoCad’ā. A 2D taisieju ar QCad‘u, kas linux’ā ir par darma (apt-get install qcad) a windā HZ? Švaki viņ, ka leidza valk QT libus.
Ai, nu kū tī daudzi. Haļavu pajimt var te.
Eiropas Savīneibas ESF mierķstipendeju konkursā ari dagō pōrs darbeņus izdareit. Tai, ka dolūs ari ar pōreiti pōrbaudes dorbim, kurus izmontoju sovā dorbā.
Pyrmais dreižōk ir vysaidu, jau radzātu, jautōjumu sakompiliejums ar munim papyldynōjumim. A pōrejī diveji teiri muns fantazejas lidōjums :)
Haļava. Hap, hap:
- Programmatūra, IT ietekme uz sabiedrību un drošības jautājumi IT lietošanā. 10. klase;
- Pasta sapludināšana. 10. klase;
- e-pasta lietošana. 7. kl.
Breidynu, ka ari pa latviski!
Nu vot, pōrs darbeņi ie izdareiti. Vāļ kopona palykuse. Bet tū Ludzā. Reit uz Latgolu!!!


text:
Cikam školā vysi taisās realizēt projektu, kurā školōtōjim daīs taisēt portfolio, es sovu rodušū portfolio asu papyldynōjs ar jaunu īrokstu. Asu pabeidzs vīnu halturku, kur beju oficiali pastrōdōjs par mōkslinīku :) Pat nūdūkļus dagō samoksōt. Dorba beja dīzgon daudzi, bet tū vysu atsver saprōteigs pasyutietōjs. Beidzūt projets, kur ir skaidras un loģiskas praseibas — a ni mistisks “uztaisi, lai viss ir kā kafija ar pienu”. Lopa ir portalveideiga. Daudzi spraudņu. Portalveideigumu nūdrūšynoj Advanced Category Excluder. Var likt atsevišķu kategoreju rokstus pyrmā lopā, ci nalikt u.d.c. īspiejas. Ir baneru rōdiešonas sistema un cytas, maņ jaunas, fiškas. Lopā ir izmontōta tei pati ōda, kas žurnalam. Laikam taids periods dzeivī ;) Paralelīm projektim, gon ir pavysam atšķireigi pīgōjīņi. Byus vyss gotovs — izlikšu.
A kū es likšu tymā školōtōja portfolio, galeigi nav poņas. Da i nauda, 400Ls par godu, nastimulej vysu izdareit pamateigi i kōrteigi. Kōrtejais školas “Tяп ляп” :(
+1 iekš portfolio
Cikam školā vysi taisās realizēt projektu, kurā školōtōjim daīs taisēt portfolio, es sovu rodušū portfolio asu papyldynōjs ar jaunu īrokstu. Asu pabeidzs vīnu halturku, kur beju oficiali pastrōdōjs par mōkslinīku :) Pat nūdūkļus dagō samoksōt. Dorba beja dīzgon daudzi, bet tū vysu atsver saprōteigs pasyutietōjs. Beidzūt projets, kur ir skaidras un loģiskas praseibas — a ni mistisks “uztaisi, lai viss ir kā kafija ar pienu”. Lopa ir portalveideiga. Daudzi spraudņu. Portalveideigumu nūdrūšynoj Advanced Category Excluder. Var likt atsevišķu kategoreju rokstus pyrmā lopā, ci nalikt u.d.c. īspiejas. Ir baneru rōdiešonas sistema un cytas, maņ jaunas, fiškas. Lopā ir izmontōta tei pati ōda, kas žurnalam. Laikam taids periods dzeivī ;) Paralelīm projektim, gon ir pavysam atšķireigi pīgōjīņi. Byus vyss gotovs — izlikšu.


text:
Par myus
Kēdaiņu Regionalais muzejs, kurs ir vīns nu vacuokūs muzeju Lītuvā, tyka izveiduots 1922. g. Muzeja i juo filiaļu ekspozicejis stuosta par Kēdaiņu piļsātys dzeivi nu 15. da 19. g. s, par piļsātā dzeivojūšom lītavnīku, pūļu, skotu, vuocīšu, žydu i krīvu kūpīnom, kai ari par reformatu, ļutaru, katuoļu, ariaņu, pareizticeigūs i žydu konfeseju kūpīnom.Turpynuot skaiteit...
Kolekcejis
Muzeja kolekcejā ir ~ 50 000 eksponatu, kas klasificāti viesturis, etnografejis, rokstu, fotografeju, muokslys, numismatikys i c. kategorejuos.Turpynuot skaiteit...
Ekspozicejis
Kēdaiņu Regionaluo muzeja ekspozicejā ir 17 dalis, kas apjam Kēdaiņu piļsātys i regiona viesturi nu pyrmsviesturis laiku da 1991. g. Zeimeiguokuos i pīviļceiguokuos ekspozicejis ir: „Kēdaini 16.–18. godu symtā”, „Nu rugu taiseits Apītalauķa muižys mebeļu komplekts”, „Vincys Svirska krysti”, „Aloiza Stasuleviča gleznys” i „Kēdaiņu regions svastikys i sorkonuos zvaigznis ānā nu 1940. da 1953. g.”Turpynuot skaiteit...
Muzejpedagogiskuos programys
Muzeja izgleitojūšajā programā ir vaira kai 30 temys, tymā skaitā viesturis, etnokulturys i muokslys temys, kas ir paradzātys pyrmsškolys i školys vacuma bārnim.Turpynuot skaiteit...
Pasuokumi
Sevkuru nedeļu Kēdaiņu Regionalais muzejs i juo filialis organizej koncertus, izstuožu atkluošonys, viesturyskūs nūtykumu atceris dīnys, tikšonuos ar muokslinīkim, autorim, kai ari izgleitojūšus pasuokumus. Gandreiž vysys izstuodis, koncerti i cyti kulturys pasuokumi nūteik Multikulturalajā centrā, kurā ir cīš loba akustika. Itū koncertzalu ir pozitivi nūviertejuši i bīži izmontoj senejuos, klasiskuos i džeza muzykys Lītuvys i uorzemu izpiļdeituoji. Kotru godu muzejs organizej publiskus pasuokumus mīškuonim i gostim, pīvadumam, „Eiropys muzeju nakts” vysaiduos Kēdaiņu piļsātys sabīdryskajuos vītuos, kai ari pīsadola vysuos Kēdaiņu svātku svineibuos i nūzeimeigu viesturyskūs nūtykumu atceris pasuokumūs. Sevkuru godu filialēs i sabīdryskajuos vītuos muzejs organizej vaira kai 100 pasuokumu, kurus apmeklej vaira kai 10 000 apmaklātuoju.Turpynuot skaiteit...
Kontakti
Didžioji g. 19,
Kēdaini, Lītuva
telefons: +370 347 51330,
e-posts: kedainiumuziejus@gmail.com,
Dorba laiks: ūtardiņ–sastdiņ 10.00–17.00Turpynuot skaiteit...


text:
Piektdiena, 25. aprīlis 2008 09:21
– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –
Kab regularai raksteitu publiski, vysu pyrma vajag publiku.
Sauc jū par skaiteituojim, apriejiejim voi leidzjutiejim.
Dīnysgruomota ir viļteigs žanrs.
Mudri var aizkleist sovys vydspusis strupceļā i īsaciklēt tik iz sevi. Kai Dorians Grejs voi Verters.
Voi ari palikt par uorejūs nūtykumu stenografistu i byut par hronistu, kas dokumentej i komentej. Taidu kai Livonejis Indrikis voi Bremenis Odums.
Privatajai dīnysgruomotai zam spylvyna voi slapanajā failā ir vīns aizdavums – sakuortuot sovu pasauli.
Na par veļti tys ir psihoterapejis veids.
Publiskuo dīnysgruomota rauga sakuortuot vysu pasauli. Blogeri ir myusu dīnu mesejis – ari tod, ka nūsaspļaun par vysu.
Kas ta cyts byutu raksteišona par pasauļa energejis krizi voi vaļdeibys klaidom, godu vacim zemneicu tortim i puorpasauleigi duorgim tyltim, ka ni raudzeišona kū ta maineit. Voi vysmoz pasaceit sovu nā.
Runuot ar publiku nabyutu tolka, ka runuotuojs naraudzeitu publikai īvuiceit dzeivuot piec sova parāda. Tys ir kai paplašynuot sova pasauļa rūbežus i sovā pusē dabuot vaira ļaužu.
Raksteit publisku teikla dīnysgruomotu latgaliski reizē saīt diveji lāmumi – runuot latgaliski ar sevi i ar nazynomū skaiteituoju nazkur virtualajūs monitora teirumūs.
Lai voi kai, obeji ir gona nūpītni sūli.
Jī līcynoj par munu latgalīšu rokstu volūdys prasmi. Ka reali jimā dūmoju, breivi rokstu i nadzeivoju nikaidā mentalajā emigracejā.
Jau lobu laiku nav nikaidys atškireibys, kai raksteit tekstu: latvyski voi latgaliski.
Tys nav moz.
Kasdīnys pīraksteit kū naviņ – tei ir loba pruota dresura.
Kasdīnys līki naspamuot, ka nav kuo saceit – ari tei ir pruota dresura.
Kai ir atzeimuojuši literaturys pietnīki, vīns nu īmeslim latgalīšu literaturys strupceļam ir svātdīnis raksteituoji. Myusu dīnuos nivīns nalītoj latgalīšu rokstu volūdu tik daudz, kab jam nabyutu gryuteibu juos lītuot.
Paskrīt mozu gabaleņu na bāda. A maratonam juosatrenej mienešim i godim.
Ka nasatrenej regulari, volūdys ir gona eisam zibšņam i dzejai, na garuokam dorbam – prozai i dramaturgejai.
Ir vīgli nūsaukt desmit voi koč pīcpadsmit autoru, kas latgaliski roksta dzeju.
Prozys raksteituojus jau juomeklej ar guni.
Pyrma puors godu Latgolys Kulturys centra izdevnīceibys vadeituojs Juoņs Elksnis beja izsludynuojs latgalīšu stuostu konkursu.
Atsauceiba beja, a literaruo kvalitate švuorbuojuos nu vīna gruova iz ūtru – nu postmodernys spēlis raudzeišonys da senejūs rokstu atdzimšonai realisma paradigmā ar lobu tīsu didaktiskys pavuiceišonys i ļaunūs struopeišonys.
Latgalīšu lugu raksteituoji? Taidi ir?
Ituo goda A. Upeiša konferencē, kas runuoja par latvīšu literaturys žanru puorskotu, teatra zynuotneica Līga Ulberte atzyna, ka krize ir vysā latvīšu dramaturgejā – 2007. godā nav publiceita nivīna luga i nav izguojs nivīns lugu kruojums.
Par latgalīšu lugom lobuok navaicuot. Jūs nav jau godim i varbyut godu desmitim, partū ka latgalīšu volūdys tikpat kai nav publiskajā telpā, ari teatrī. Ka naskaita puors školu i tautys dramatiskūs kolektivu i etnografiskūs ansambļu vajadzeibom entuziastu saraksteitys ludzenis.
Daugovpiļs teatris ar VKKF atbolstu ir izsludynuojs latgalīšu lugu konkursu, kura mierkis ir popularizēt latgalīšu volūdu i kulturu. Īsyuteišonys termeņš ir rudinī, žūrejā sūlejās byut teatra vadeiba i profesionali teatra kritiki. Pīsūleitys daža premejis, kūpā 2100 latu.
Redzēsim, voi nauda var paceļt literaturu.
Lāmums – raksteit latgaliski i publiski – ir sleideigs.
Juorauga īguoduot, kas varātu byut interesnai, na tikai sev, a ari cytim.
Juorauga nanūkrist iz nuošu sovys namuoceišonys deļ – ka skrīņ jau kurū kilometru, a volūda i elpa apsaraun, suonūs dyuriejs i nu maratona juoizastuoj pusdceļā.
Raksteišona latgaliski izlīk rūbežus.
Sok, kuo jemīs – taipat puorskaiteis tik tī, kas muok skaiteit latgaliski. A cik nu tūs, kas runoj latgaliski, ari skaita latgaliski. A cik nu tūs, kas skaita, ar interesi skaiteis munu redzīni par lītom i cylvākim.
Vysleidza taida kai saruna ar sevi. Kai sevkurs teksts patīseibā – pamatā deļ seve voi kaida vīna konkreta cyta adresata dūmuots. Nazinejūt, kas jū puorskaiteis piečuok.
Nu ūtrys pusis, volūda nūsoka temu.
Nav vīgli latgaliski raksteit par kū nabejs cytu, na latgaliskū.
Taipat kai raksteit par sīvītem i naraksteit par feminismu.
Kas ir bejs periferejā i zam lada, tys runoj par sevi.
Publiska raksteišona latgaliski ir izalausšona nu sova sātmaļa i ustobys, raugūt īsavērt, kas lobs nūteik pasaulī. Kaidi pasauļa breinumi.
Tys ir izaicynuojums sev i skaiteituojim.
Partū i interesnai. Partū i rokstu.


text:
Vakar vokorā tiemieju pa TV Zatlera uzrunu. Pareiza runa — nikaida ekšena :( Maņ napatyka. Pec runas ari J.Peters i J.Ķibilds nikō loba navarā pasceit. Runa — raBHo! Vyss teksts te M$ Word dokumentā.
KГ/AM!
Un itei tausteišanōs pa tymsu:
Es skaidri apzinos, ka mēs nevaram atļauties politiskās krīzes eskalāciju līdz tās galējam punktam. Es sagaidu, ka jau tuvākajā laikā gan valdība, gan arī Saeima spēs mums piedāvāt to ceļu, kurš Latvijai turpmāk ejams.
Quo vadis? Jōīt pretī mierķam! Mierķis ir acimradzams. Laikā, kod vysaidi pipuki un ar jīm manipuliejušī zagļi vaļsti ir nūvadušs da ručkai, es radzu viņ vīnu īvāreibas cīneigu mierķi:
Naatkareibas nūsogōšona
Golva jau ir cylpā. Myusus jem un jims prīškā (pareizōk pakaļī) banditi nu SVF, augļōtōji nu Sverige. Gon jau ari KF izdūmōs, kai tikt pi daļas nu peirāga car pierkamim politiķim nu 5.kolonnas…


text:
Koč aiz lūga pavasars jau pylnā plaukumā, vys tik 30. aprelī piec Leluos Tolkys i loba dorba 15:00 Reigā Latvejis Nacionalajā bibliotekā (Barona ūļneicā 14) esi aicynuots iz “Agrū pavasari” – latgalīšu literaturys i muzykys piecpušdīni cyklā “Cyti godalaiki”.
Itūreiz ar sovim dorbim klauseituojus prīcynuos rakstneica Laima Muktupāvela, ailinīks Juoņs Ryučāns i publiciste Ilze Sperga, bet muzikali biblioteku pīskandynuos grupa “D-Light” i Anss Ataols Bierzeņš. Pasuocīni vadeis – Aigars Runčis.
Nu “Agrais pavasars” byus eipašs na viņ ar autoru skaitejumim i muzykalajim prīškanasumim, bet ari ar bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” gruomotys, kas izdūta ar Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstu, “Es soku. Tu soki. Puorsokys par krīzi” seņ i ilgi gaideitū prīškā stateišonu.
Pi reizis pasuocīņa apmaklātuojim byus vareiba iz leluoka ekrana apsavērt Anša Ataola Bierzeņa jaunuokū video klipu dzīsmei “Babeņa” i dazynuot vaira par klipu nu poša Anša.
Pasuocīni atbolsta Reigys Dūmis Izgleiteibys, kulturys i sporta departaments, Latvejis Nacionaluo biblioteka, informativī draugi – portals draugiem.lv i Latgalīšu kulturys gazeta lakuga.lv
.
Grupa “D-Light” “Iudiņs dzīsme”
Anss Ataols Bierzeņš “Babeņa”


text:
Latgolys Studentu centra (LgSC) folklorys kūpa „Ceidari” 5. majā ar trejom dzīsmem i trejim stuostim pyrmūreiz pīsadalieja festivala “Baltica 2015” folklorys kūpu skatē – koncertā “Montuojums”, kas nūtyka Reigys Kulturys i tautys muokslys centrā “Mazā ģilde”.
„Ceidari” klauseituoju uzmaneibai pīduovuoja treis dzīsmis – „Padzīduosim mes, muosenis”, „Kū tei muna laime dora”, „Doncuot guoju ar meitom” – , kas montuotys nu vacuokim i vacvacuokim, i izstuostieja ari treis stuostus.
„Ceidaru” dzīduotuoja Daina Blaževiča pastuostieja, ka dzīsme „Padzīduosim mes, muosenis” nuok nu Aulejis. Ar tymā pusī dzīduotajom dzīsmem Daina ir izaugusi, deļtuo ka juos baba beja etnografiskuo ansambļa “Aulejis sīvys” ilggadejuo vadeituoja Genovefa Konošonoka. “Aulejis sīvys” dreiž svinēs jau 65 godu jubileju i puorsvorā ir pazeistamys ar sovim laika bolsim i kuozu dzīsmem, bet jūs repertuarā beja ari daudz cytu dzīsmu par dorbu i dzeivi. “Sadzīduosim mes, muosenis” beja cīši īmīļuota dzīsme īprīkšejā sīvu sastuovā, nu kura dzeivys vairs tik divejis babenis. Dzīsmu Daina atroda sovys babys dzīsmu kladē pi sadalis „Kuozu dzīsmis”.
„Ceidaru” vadeituoja Edeite Husare īpazeistynuoja ar dzīsmis „Kū tei muna laime dora” stuostu: dzīsme montuota nu Škilbanu etnografiskuo ansambļa, kura vadeituoja ir Edeitis mama Irina Husare. Dzīsme „Kū tei muna laime dora” ir nu ilggadejuos ansambļa zvaigznis Razuleitis – dzīsmu teiciejis Rozālejis Slišānis – pyura. Razuleite poša niu jau guļ Breksinis kopūs, bet dzeivys ir juos naskaituomuos šmuokuos dzīsmis.
„Ceidaru” vadeituoja Marta Vaivode beja leidze pajiemusi sova dzeda – Juoņa Patmalnīka garmani i dzīsmu „Doncuot guoju ar meitom”. Juoņs Patmalnīks beja popularuokais kuozu muzykants Preiļu rajona Vuorkavys nūvoda Upmolys pogostā i vairuok nakai 70 godu spielieja treisryndu Pīterpiļs garmani. 2008. godā Reigys Tautys muzykys bīdreiba izdeva Juoņa Patmalnīka disku „Pīterpiļs garmane”. Lai ari Marta garmanis spieli napaspieja īsavuiceit nu dzeda, jei niu tū apgiust pošvuiceibys ceļā. I jai saīt cīši labi!
Kūpumā publika „Ceidaru” dzīsmis uztvēre ar prīku i sajiusmu. Pyrmuos atsauksmis līcynoj par tū, ka latgalīšu muzyka ir lelā cīņā, bet par detalizātuoku viertiejumu lai lemj žūreja!
Kūpā ar „Ceidarim” koncertā „Montuojums” uzastuoja folklorys kūpa „Vilki” i „Vilcenes”, bārnu folklorys kūpa „Krulla”, Latvīšu Nacionaluos kulturys bīdreibys Igaunejā folklorys kūpa „Rēvele”, Druvīnys folklorys kūpa „Pērlis”, Lelvuordis nūvoda folklorys kūpa „Josta”, Smiltinis nūvoda tautys tradiceju kūpa „Rudzupuķe”, folklorys kūpa „Laiva”, Tukuma KN folklorys kūpa „Avots”, folklorys kūpa „Iļjinskaja pjatņica”, lauku kapela „Auce” i LU Folklorys deju kūpa „Dandari”.
„Ceidari” ir Latgolys Studentu centra folklorys kūpa, kas dybynuota 2013. goda 21. majā, kod kūpā saguoja vairuoki LgSC bīdri, lai sova prīka piec īsavuiceitu jaunys dzīsmis latgaliski. Folklorys kūpys vadeituojis – Edeite Husare i Marta Vaivode.
„Ceidari” ir sens latgalīšu vuords, kas apzeimej koncentriskus apļus, kaidi rūnās, kod iudinī īsvīž akmini. Apli izapleš, īsaistūt sovā kusteibā vysu, kas pasagoda ceļā, suokūt nu iudiņsrūžu lopom, papeira kugeišim i beidzūt ar makškeris pludeņu. Vyss atsadzeivoj, iudinī rūnās gondreiž naradzamys kusteibys i namīrs. Taipat nūteik ar dzīsmem, kas najauši īkreit cylvāka sirdī i izplota koncentriskus apļus, izraisūt kēdis reakceju i līkūt dzīduot leidza nu paaudzis paaudzē.
Egita
LgSC Reigys birojs
Foto: A. Jonikāns


text:
Kod gods aizvadeits, tai viņ gribīs atsavērt, kaids tod tys bejs, kab ar jaunu dorba sporu suoktu cytu. Ari bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) atsaver iz aizvadeitū godu.
.
Puosokys par krīzi
2011. gods „Latgolys Studentu centram” lelā mārā paguojs pošu izdūtuos gruomotys „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” zeimē. Gruomota tyka izdūta zeimeigā datumā – 27. majā, kod teiri teoretiski var saceit, ka Latvejā izabeidze krīze. Drupeit rodūša pīguojīņa, „sadarbeibys” ar Ministru prezidentu Dombrovska kungu – i par gruomotu „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” zynuoja ari tī, kas kasdīnā varbyut nikod latgalīšu gruomotys rūkā nav turiejušs. Kotrā ziņā – tik daudzi kameru i filmietuoju pasuocīnī prīca byutu redzēt sevkuram sabīdryskūs attīceibu i medeju specialistam!
.
Literatura i muzyka rūkrūkā
Literari muzykali pasuocīni ir taids pateiceigs formats, kod sabīdreibys interesi var pīvierst gon latgalīšu literaturai, gon muzykai, i breineigi, ka saīt obejim iz reizis. 2011. godā beja gon kasgadejī pasuocīni, gon roduos ari jauni, kurūs gon sevi paruodeit, gon prīceit atguojušūs interesentus vareja latgalīšu muziki i autori. Nu tradicejom veiksmeigi tyka turpynuotys vairuokys: nakomercialais, nagudrais i nanormali glaunais „Tievanānu čulans”, kura aktivitatis nūtyka na viņ, kai īrosts, Viļānūs, bet ari Nagļūs, „Vāluo rudiņa” īsuoktū turpynuoja muzykali literarais pasuocīņs Latvejis Nacionalajā bibliotekā – „Agrais pavasars”, taipat goda beiguos Raiņa sātā „Berkenelē” Daugpiļs nūvodā ļauds ar prīcu par ailem i latgaliskū muzyku sasatika „Latgalīts latgalīšam draugs” piecpušdīnē. Kasgods ari LgSC pīsadola Dzejis dīnuos i 2011. godā pi seve gostūs iz latgalisku dzejis vokoru aicynuoja Raiņa i Aspazejis sāta Reigā. Pyrmū reizi Rēzeknē Latgaļu Rakstnīceibys muzejā nūtyka dzejisks pasuocīņs „Vuordu meitovys”. Pi tradicejom – taipat ar sovom aktivitatem LgSC pīsadaleja muzykys festivala „Muzykys Skrytuļs” nūrisēs i ar sovim spākim i īspiejom atbaļsteja ari koncerta „Taiseits Latgolā” nūtikšonu Reigā, LMA Studentu klubā.
.
Poši sev i cytim
Koč ari LgSC pasuocīņu vydā ir daudzi publisku, iz kurim ir aicynuots sevkurs interesents, gona ari taidu pošu prīcai, kurūs, prūtama līta, bīdreiba prīcojās redzēt ari jaunys sejis. Dažaidi pasuocīni i aktivitatis regulari nūtykuši vysūs LgSC birojūs – Reigā, Daugpilī i Rēzeknē.
Vīns nu interesantuokajim „projektim”, kurā tyka apvīnuotys tradicejis i modernuo kultura, saguoja Donata dīnys svineibys Reigā, kod dzyma folklora – Donata dīnys ticiejumi i naiztyka bez amerikaņu donatim. Taipat goda laikā naiztykom bez tradicionalajom sasatikšonom ar padzīduošonu folkklubā „Ala pagrabs” Reigā, Daugpiļs kojuos i Rēzeknē. Beja gon Zapts stiklineica, Sasavasaluošona, pikniki, sportiskys aktivitatis, projektu raksteišonys, ideju vātrys, naformalys latgalīšu volūdys stuņdis, piparkūku cepšonys i vēļ vysakuo. Tradicionala sasatikšona sovejim i na tikai turpynuojuos ari pasuocīņu cikla „Latgalīša pādi pasaulī” ītvorūs – virtuali izbraukuojom Eiropys ceļus, bejom Indejā i gastejom ari Australejā.
Vairuokūs pasuocīņūs guojom gostūs ci aicynuojom gostus pi seve. Tai majā pīsadalejom ar sovu tvistera spēlis latgalīšu verseju „Zyrga dečs” ari Latvejis Universitatis reikuotajā pasuocīnī LU Sāta, vosorā Viļānūs kūpā ar Mozuos kavalerejis (ceļojūša, darbeiga, muzykala i īdvasmojūša draugu i dūmubīdru kūpa, kurys lela daļa puorstuovu zynomi ari kai Imanta Zīdūņa fonda „Viegli” aktivisti) dalinīkim padarejom šmukuoku Trūpu (Kaupra) Valnakmini pi Viļānu. Kūpā ar Latvejis Aizsorgu organizaceju guojom puorguojīnī pa Preiļu apleicīni, svietejom Latvejis dzimšonys dīnu. Sadarbeibā ar kinys „Latgolys laikadečs” veiduotuojim organiziejom kinys seansu ari Reigā, par prīcu Rēzeknis Augstškolai spākus fiļmiešonā paraudzejom ari poši.
.
Gruomotu nūdaļa
2010. godā asuoktais dorbs pi latgalīšu gruomotu, muzykys īrokstu i suveniru golda uzturiešonys turpynuojuos ar vēļ leluokim apgrīzīnim ari 2011. godā. Daleiba gruomotu tiergūs, piļsātu svātkūs, latgalīšu pasuocīņūs i cytur – veids, kai LgSC ar sovu breivpruoteigūs paleidzeibu raudzeja paleidzēt latgalīšu gruomotu i muzykys izdeviejim atrost sovu piercieju i naļaut latgaliskajam nūputēt plauktūs, bet pierciejam i cytim interesentim paruodeit gruomotu dažuodeibu, kas pīeimama ari latgaliski.
.
Rodūšais konkurss
Ari 2011. godā LgSC turpynuoja tradiceju par latgaliskuos raksteibys veicynuošonu jaunu ļauds (školānu i studentu vydā), reikojūt rodūšūs konkursus. Tai pyrma vaļsts svātkim nūtyka rodūšais konkurss „Sorkonboltsorkonuos kruosys lai zīd”, kas prīcēja ar sovim rezultatim i paruodeja, ka Latgolā ir školāni, kas jādz i var raksteit labi latgaliski – gon saturiski, gon piec formys.
.
Projekti
Vysaidi pasuocīni i dareišonys ir breineiga līta, bet, kab tys vyss nūtyktu, bīži viņ vajag ari finansialys podturiešonys, deļtuo LgSC ceņteigi raksteja, realizēja i turpynuoja atteisteit daudz i dažaidus projektus. 2011. goda februarī nūslēdzem bīdreibys kapacitatis ceļšonys projektu, kū atbaļsteja Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu. Pīsadalejom Vaļsts kulturkapitala fonda projektu konkursūs, gon poša fonda organizātūs, gon caur Latgolys reigona kulturys programmu, i sajiemem finansiejumu jaunu latgalisku gruomotu izdūšonai 2012. godā. Ar Nūdarbynuoteibys vaļsts agenturys programmys „Atbalsts jauniešu brīvprātīgajam darbam” paleidzeibu LgSC veicynoj jaunīšu bezdarbnīku īsaisti breivpruoteigojā dorbā i snīdz īspiejis sajimt stipendejis vairuokim Rēzeknis jaunīšim-bezdarbnīkim. Ar Kulturys ministrejis atbolstu goda beiguos sajiemem finansejumu divejim projektim – latgalīšu kulturys gazetys lakuga.lv atteisteibai i latgalīšu volūdys izbraukuma stuņdem Latgolys školuos.
.
Medeji
Tai ir saguojs, ka itys gods bīdreibai „Latgolys Studentu centrs” ir bejs boguots ari ar dažaidom publiskom pasaruodeišonom. Vasalys treis reizis goda laikā asam intervāti radejis raidejumā „Latgolys Vuords”, bejušs speciali sižeti televizejis raidejumā „Vyss nūteik”, pīsadalejom portala www.diena.lv „Dīnys gostu ustobys” diskusejā par latgalīšu spāku, kai ari par myusu projektim i dorbim bejušs publikacejis drukavuotajūs medejūs, sižeti i roksti cytur škārsteiklā, radejuos i televizejuos – „Latvejis Aveizē”, „Ir”, TV3, LNT, PBK, LR1 „Gruomotu apskotā” i cytur. Goda beigu daļā ūtrū elpu devem ari vīnam sovam medejam – latgalīšu kulturys gazetai „LaKuGa” i cīši cerejam veiksmeigi ar tū turpynuot ari iz prīšku.
.
Daudz dareits, padareits, vajadzātu vēļ izdareit – taids tys 2011. gods bejs „Latgolys Studentu centram” i tikpat pasuocīnim i nūtykumim boguoti i darbeigi cerejam ari nūdzeivuot tū 2012.
.
Foto šaļteņu kolaža – Latgolys Studentu centra 2011. gods


text:
16. martā 17:00 stuņdēs Latvejis Universitatis Akademiskajā bibliotekā (Ryupnīceibys īlā 10) atkluos izstuodi „2011. gods Latvejis gruomotnīceibā”, kurā tiks ruodeita i „Latgolys Studentu centra” izdūtuo gruomota „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”. Izstuodi organizej Latvejis Universitatis Akademiskuo biblioteka i Latvejis Gruomotizdevieju asociaceja.
Latgalīšu puosoku gruomota ir nomineita gruomotu muokslys konkursā “Zelta ābele 2011”, kū reikoj Latvejis Gruomotizdevieju asociaceja i kas deveņpadsmit godu laikā ir izaudzs par lelu pasuokumu, kas ceļ nūzaris prestižu, veicynoj izdevieju profesionalū izaugsmi i pīsaista plašys sabīdreibys viereibu gruomotom. Itymā godā konkursā “Zelta ābele” 34 izdevieji beja pīsacejuši 95 gruomotys i kalenderus. Bolvai nomineituos gruomotys tiks ruodeitys i cytuos izstuodēs Latvejā i uorpus juos rūbežu.
Gruomotā „Es soku.Tu soki. Puosokys par krīzi” apkūpotys skaistuokuos latgalīšu literaruos i tautys puosokys, dereigi padūmi lātai saimnīkuošonai i sliminīku lečiešonai, roksti par vacajom krīzem i anekdoti par myusu laiku Latveju i vaļdeibu, myusu dīnu jaunīšu raksteiti stuosti ar laimeigom beigom. Gruomota sastuov nu septeņu atsevišku burtneicu, kas sasītys saineitī ar eistu sovetskūs laiku papeira striči, kas piec ilgys mekliešonys tyka atrosts Baļtinovā.
Gruomotys „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” izdeviejs ir bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”. Idejis autoris ir Marita Papiņa i Ilze Sperga. Gruomotys vuoka dizaina autors ir Aldis Aleks. Izdūšonu finansiejs Vaļsts Kulturkapitala fonds.
Sovu atbolstu gruomotai „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” vari izsaceit gruomotu muokslys konkursa „Zelta ābele 2011” leidzjutieju bolsuojumā portalā delfi.lv da 9. apreļa. Prīcuosimīs, ka atdūsi sovu bolsu par myusu gruomotu. Bolsuot vari ite.


text:
Pyrmū reizi Rēzeknē!
16. februarī 20.00 stuņdēs kopejneicā “pi Olmāra” (Reigys īlā 1) nūtiks literāri muzykals pasuokums LaLaDra (Latgalīts – Latgalīšam – Draugs).
Pīsadaleis latgalīšu muzykanti, dzejis i prozys raksteituoji. I cyti lobi ļauds. Tova daleiba breiva!
Piec pasuocīņa nu 22.00 balle kūpā ar grupu “Marchello”, īeja 1 Ls.
Aicynojam jimt daleibu itymā pasuokumā ar sovys dzejis voi prozys skaitejumu (apmāram 3-5 minoti, temats: draudzeiba i mīlesteiba)!
Padūmojit, pastuostit par itū pasuokumu i draugim! 😉
Labi byutu, ka par dalinīku daleibu byutu zynoms jau da ituos nedelis trešdīnei, deļtam dūdit zini i e-postu zveigule i inbox.lv. 😉
Ar cīnu –
Baiba


text:
Atkluotuos lekcejis i diskusejis par volūdys i regionaluos ekonomikys vaicuojumim (2000-2004)
Pasuokumi studentim: čajs, spēlis, puosokys, saļmu dzīduošona i vakariešona, dzīsmis i daņči (2000-2009)
Školuotuoju vosorys kursi „Vosoruošona” (2000-2005)
Buļbu, syudu i lopu kasšonys tolkys (2000-2009)
Kūpeiga leiguošona (2000-2009)
Kūpeiga čyguonūs īšona Zīmyssvātkūs (2002-2009)
Diskuseja par vīnuotu latgalīšu rokstu volūdu (2003)
Jaunīšu nūmetne i seminars „Atzolys” par latgalīšu volūdu i kulturu (2004-2009)
Lobdareibys akceja “Izduovynoj puosoku” Latgolys bārnu nomu i patversmu bārnu braucīņam iz Reigu nūsavērt čehu tautys puosokys kinā „Reiga”, aizīt iz Latvejis Dobys muzeju i t.t. (2005)
Ekspediceja iz Grybustu i Meža trūpu dzeraunem (2005)
Atbolsts Latvejis Etnografiskuo breivdobys muzeja reikuotajai Latgalīšu dīnai (2005-2009)
Rokstu dorbu konkurss Latgolys cylvākim „Es eju nu Latgolys” (2006)
Ekspedicejis da latgalīšu iz Sibiri (2006-2009)
Jaunuos latgalīšu muzykys festivals “Muzykys Skrytuļs” (2006, 2007)
Latgalīšu kulturys portals “LaKuGA – latgalīšu kulturys gazeta”, adress www.lakuga.lv (2007-2009)
Dzejis dīnu pasuokumi “Peguozeiša Vakarenis” (2007), “Nūvodu Pant-Tūni” (2008), “Tehnodzeja” (2009)
Pasuokumi “LaLaDra – Latgalīts latgalīšam draugs” Latgolys škoļnīkim (2007) i studentim (2008, 2009)
Portala draugiem.lv latgalīšu versejis munidraugi.lv tulkuošona (2007, 2008)
Latgalīšu autoru nakts “Tievanānu Pavasars” (2007-2009)
Ekspedicejis Latvejis i Boltkrīvejis pīrūbežā kūpā ar Minskys studentu etnografiskū bīdreibu (2007, 2008)
Latgalīšu sabīdriskūs organizaceju kongress Leiksnā (2008)
Latgalīšu ortografejis nūsacejumu izdūšona i duovynuojums Latgolys školom i sabīdreibai (2008)
Informativs seminars par latgalīšu rokstu volūdu (2008)
Daleiba Minskys studentu etnografiskuos bīdreibys reikuotajā sanūs omotu nūmetnē (2008)
Pasuokumu ciklys „Latgales jaunieši = Latgales nākotne”: koncerts, rodūšūs dorbu konkurss i diskuseja (2008)
Latgalīšu autoru īkļaušona dzejis diskā “Inflatio Poesis” (2008)
Sanūs omotu škola kūpā ar Minskys studentu etnografiskū bīdreibu (2008)
Latgalīšu jaunuos muzykys koncertu sereja “Taiseits Latgolā” (2008, 2009)
Latgalīšu studentu orienteišonuos saceņseibys Reigā (2008, 2009)
Latgalīšu rokstu volūdys kursi (2008, 2009)
Myusudīnu latgalīšu dzejis antologeja “Susātivs”, juos attaiseišonys pasuokumi Rēzeknē, Reigā i Lendžūs i juos duovynuojums Latgolys školom i bibliotekom (2008, 2009)
Jaunīšu rodūšūs dorbu konkurss “Latgola – zyrgs voi mašyna?” (2009)
Latgaliskuos apzinis veicynuošona Krīvejis Federacejis latgalīšu diasporā (katuoļu bazneickunga braucīni pī Sibira latgalīšu i informativī seminari) (2009)
Bārnu i jaunīšu lobūs stuostu konkurss (2009)
Puosoku izlase “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” (2009-2011)
… … …
LgSC doromī dorbi iz prīšku, kam vajag paleiga:
Latgalīšu volūdys gramatika
Vuiceibu leidzekli školom i pošvuiceibai
Tuoļvuiceibys kursi škārsteiklā
Latgalīšu volūdys vuordineica
Gruomotys bārnim, jaunīšim, lelajim
Muzykys diski, karaoke diski, latgalīšu autoru diski
Latgalīšu kulturys portals “LaKuGA – latgalīšu kulturys gazeta” – www.lakuga.lv
Latgalīšu muzykys koncerti Latgolā i vysā Latvejā
Latgalīšu autoru sasatikšona sovā storpā i ar skaiteituojim
Muzykali i literari pasuokumi bārnim i jaunīšim, škoļnīkim i studentim
Kūpeiga leiguošona i čyguonūs īšona, tolkys i ekspedicejis
Bārnu i jaunīšu nūmetnis, seminari i kursi
Ziņu portals latgaliski
Raidiejumi latgaliski Latvejis medejūs i internetā
Stipendeju fons latgalīšu studentu atbolstam
…..
Jau nu 2000. goda, kod aizasuoce lelais vairums myusu aktivitašu i dorbu, asam īgivuši lobu pīredzi, kas ļaun veiksmeigai pabeigt īsuoktūs dorbus i suokt jaunus – bīži ambiciozus i konkretajā laikā gryuši īdūmojamus.
Īgiutuo pīredze i juos puormontuošona, jaunu bīdru īsasaisteišona LgSC darbeibā ir garants bīdreibys pastuoveišonai i iz prīšku i paruoda, ka latgalīšu jaunīšim ir aktuala darbeiba kūpeigā NVO, vīnuotu mierķu izvierzeišona i sasnīgšona.
Ka vari i gribi paleidzēt ar sovu dorbu, laiku, atbolstu, naudu voi padūmu, soki.
Vīns nav dareituojs. Dareisim kūpā!


text:
Apvuiceibu laikā nūtyka dažaidys nūdarbeibys pi dažaidu lektoru, vysi materiali dalinīkim tyka izdaleiti iz vītys i aizsyuteiti elektroniski. Tai, kai apvuiceibu mierkis ir rūsyntuot i cytus Latgolys jaunīšus byut i dareit, kai sūlleits – īlīkam sātyslopā ari dažys vierteigys prezentacejis, kurys var nūdereit sevkuram cylvākam.
Apvuiceibu eistynuošonu i prezentaceju izveidi finansēja Sabīdreibys integracejis foands nu Latvejis vaļsts budžeta leidzeklim.
Mārites Kravales – Pauliņas prezentaceja “Drošumspēja un pilsoniskums”
Dagnejis Dudarjonokys prezentacejis “Es gribu, varu un daru!” i “Atbalsta pasākumi jaunajiem uzņēmējiem”.


text:
15. janvarī „Latgolys Studentu centrs” Jelgovys latgalīšus aicynuoja iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu, kū vadeja Muora Mortuzāne-Muravska. Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeiba nūtyka Latvejis Lauksaimnīceibys universitatis dīnasta vīsneicā, i nūdarbeibu apmeklēja 13 latgaliski raksteit grybātuoji. Atnuokušajim beja īspieja atsacerēt vydsškolys latvīšu volūdys stuņdis, kod beja vajadzeiba lītuot vītnīkvuordus, vuordu lūcejumus, divdabus i t.t. Nūdarbeibā tyka stuosteits […]
Tyvojūtīs Zīmyssvātkim, kotra sirdī i dvieselē aizviņ spylgtuok pasaruoda sirsneigums, labesteiba, dvieselis syltums i duosnums. Ari mes, Jelgovys latgalīši, vieliejomēs snīgt apleicejim kaidu jauku i sirsneigu duovonu, kas radeitu kaidam smaidu sejā i syltumu sirsneņā. Ituo goda pādejā Latvejis Lauksaimnīceibys universitatis vuiceibu nedeļā tyka izdareiti puora pateišom lobu darbeņu. LgSC Jelgovys biroja aktivisti beja planavuojušs […]
Jau kaidu laiku Jelgovā dorbojās LgSC birojs, kura jaunīši ik pa laikam saīt iz kaidu kūpeigu pasuokumu. Paguojušajā pīktdīnē (7. decembrī) nūtyka muzykals pasuokums „Syltys dzīsmis dvēselei”, kurā ar sovu gitarys spieli atnuokušūs prīcynuoja Artūrs Zamjatins. Vokors beja padareits atraktivs ar dažaidom muzykalom kaitom, pīmāram, tyka spālāts dzīšmu dueļs. Ari itūreiz Jelgovys jaunīši ballējuos leidz […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Studenti Jelgovā vuicuos latgalīšu rokstu volūduLatgalīši sasateik JelgovāLatgolys vokors JelgovāJelgovā byus LgSC birojs!
Paguojušajā pīktdinē, 26. oktobrī, LgSC Jelgovys biroja aktivisti latgalīšus i jūs draugus aicynuoja vīnuvīt iz pasuokumu „Latgolys vokors Jelgovā”. Itys pasuokums LgSC viesturē ir īguojs, kai ilguokais vokors – jautreiba suocēs ap 8 vokorā i beidzēs 4 nu reita. Vokoru atkluoja LgSC Jelgovys biroja vadeituojs Valērijs Kušnirs, saceidams svineigū runu, piec kurys sekuoja īsapazeišonys kaita, […]
LgSC Jelgovys birojs aicynoj iz sovu pyrmū pasuokumu. Atej gostūs! Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Studenti Jelgovā vuicuos latgalīšu rokstu volūduJelgovā byus LgSC birojs!
Trešdiņ, 3. oktobrī, LgSS Reigys biroja bīdri beja gostūs Latvejis studentu golvys piļsātā Jelgovā pi Latvejis Lauksaimnīceibys universitatis latgalīšu studentim. Jelgovys jaunīši ir nūlāmuši sovā kasdīnā īnest vaira latgaliskuo i izveiduot LgSC biroju. Leidz šam LgSC beja treis biroji – Reigā, Rēzeknē i Daugovpilī. Tikšonuos ar latgalīšu studentim nūtyka jaukā gaisūtnē LLU Meža fakultatis studentu […]


text:
Reigā 14. martā nūtyka kasgadejuo „Latgolys Studentu centra” kūpsapuļce, kurā atsavērem iz padareitū īprīkšejā dorba cielīnī i raudziejam saprast, kaidim byut iz prīkšu. Kai ari tyka īvālāta jauna vaļde.
Aizvadeitajā godā ir eistynuoti vairuoki projekti, ar kurim asam davuši pīnasumu Latgolys kulturys izaugsmē i saglobuošonā. Padareitī dorbi gondreiž 10 oficialuos darbeibys godūs aplīcynoj, ka LgSC ir vīna nu spieceiguokajom i stabyluokajom latgalīšu organizacejom.
Piec kuorteiga dorba kūpā asam atsapyutuši i kaldynuojuši jaunys idejis, kab Latgolu caltu sauleitē. Nu nūzeimeiguokajim eistynuotajim projektim mynoms dzejūļu kruojums „mūžīgā nepārtikusī stirna”, apvuiceibys „Atzolys”, naformaluos sporta spielis “Na-Formals”, Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv, latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys, kai ari cyti mozuoki i leluoki projekti.
Rēzeknis i Daugovpiļs birojim niu ir jaunys vadeituojis – rodūšys, dorbuotīs grybūšys i energejis pylnys mārgys. Daugovpiļs biroju voda Gunta Nagle, sovukuort Rēzeknis biroju – Sintija Batare.
Jaunuos vaļdis sastuovā dorbojās Laura Melne, Marita Lasmane, Vineta Vilcāne, Juoņs Papiņš i Valērijs Kušnirs, par vaļdis prīkšsādātuoju īvālāta Vineta Vilcāne.
Nūpītna kūpbiļde ar gondreiž vysim kūpsapuļcis dalinīkim.
Jaunuo vaļde – Marita, Juoņs, Laura, Vineta i Valērijs.
Viesti sagataveja: LgSC Reigys birojs


text:
1960. goda ekspediceja Dagdā, folkloristi pīroksta teiciejis Teklis Dzetlys teiktuos melodejis.
2016. godā digitaluo arhiva mierkis ir padareit vysim interesentim daeimamys Latvīšu folklorys kruotivis reikuotūs ekspediceju kolekcejis. Pyrmuo ekspediceja iz Latgolu nūtykuse 1948. godā, kur studenti vadeituoja Borisa Infantjeva vadeibā pīroksta Latgolys krīvu folkloru Rēzeknē. Plašuok organizātys ekspedicejis Latgolā suokās 1955. godā, kod folkloristi devēs iz tūreizejū Viļānu rajonu. Itūšaļt digitalajā arhivā var īpazeit jau 8 apjūmeigus kolekceju materialus nu:
19. februarī tiks atkluota akceja "Volūdys tolka". Sevkurs, eipaši Latvejis izgleiteibys īstuodis, aicynuots kūpeigim spākim paleidzēt folkloristim atšifrēt senejūs rūkrokstus i pīzeimis, kuru vydā, īspiejams, ir atrūnams ari saimis, rodu voi draugu pīraksteitais. Akcejā, kura ilgs da 30. apreļa, školānim vītnē talka.garamantas.lv byus vareiba pīsadaleit virtualajā tolkā - tradicionalū kulturys materialu puorraksteišonā. Aktivitate byus daeimama desmit volūduos, i kotrys var izavēlēt sovom spiejom i interesem atbylstūšu materialu. Dorboutīs var gon klasē, gon sātā, kai ari, lītojūt mobiluos īreicis.
Nautrānu pusis folklorys kolekcejis:
Vuorkovys pusis folklorys kolekcejis:
Latvīšu folklorys kruotivis (LFK) digitalajā arhivā Jius varit īsapazeit ar LFK globuotajim materialim:
LFK digitalais arhivs regulari teik papyldynuots!
Mes aicynojom Jius


text:
Vakar beju starp tīm laimeigajim, kas redzē, kai pyrmū reizi pasauļa čempionata laikā teik savōkti diveji maksimālī breiki (147 acss) vīna čempionata ītvorūs. Parteju īprīkš tū meiģinō Ebdons, bet apzalauze pi 113. A Kārters nōkušā freimā paveice breinumu. Bāc! Taida semocejas! Super! Seikōk: eurosport.ruVīneigais, kas, laikam, nazaprīcō, beja O’Salivans. Ar $$$ par max.breiku daīs daleitīs. […]
Month: April 2008
Plinte krūmos
Pōrdūmas nabyus par kaidu ni beis ИЖ voj CKC šaunamū, bet gon par blogerim. Lavīnveideigi daudzi portrauc raksteit. Vīnam rōdīs, ka jis nav megapopulars un beigōs vāļ teik sareikōts skandals ar lōča baksteišonu. Cytim ir sovi īmasli. Daīs nu sōnu jūslas jimt ōrā divejas saites: mazais.net menthol.lv Vīns nav samoksōjs par hostingu. Ja byutu gribiejs, […]
Lodāmurs rullē arī XXI gs.
Khe! Kolēģam vīna školōtōja atstīpe salauztu USB zibtmiņu. Ķitaiskō padelka porlyuza uz pusem. Kam nazagoda. A dati fleškā ir dōrgōki par pošu nesieji, kai vysod. Tai vot pacients nūzasvaidē pa goldu 2 nedeļas, cikam atgō LELŌ ĪDVASMA. Par reizi beja skaidrs, ka jōlūdej “tiļteņi” starp vacajōm lūdejuma vītom. Itam nūlyukam podgō navādzeigs eļektreibas drots nu […]
Atskatoties uz pagātni PSRS sastāvā
Maņ rūkōs tyka dyžan savdabeiga grōmota. Mōceibu grōmota artileristim. Goradorbs izdūts 1948. godā. Kūpš 2. pasauļa kara beigom pagōjušs 3 godi. Titullopa. Grōmotā vacajā, lobajā stilā izklōsteita mōceibu vīla. Vāļ nav tik daudz ideoloģejas, kai 80-ūs godu mōceibu grōmotōs, kur pat Ņutona mehanikas lykumi atbylda XXVI partejas kongresa nūlāmumim :) Grafiskō materiala nav daudz, vaira […]
Trīs cirvji mugurā
Da, tai varātu saceit :( photo credit: Rich Moffitt Jau nedeļa apļeik, kai Neste tur sovā Jelgavas tankā sekūjōšas cenas: 95 bendzins – Ls 0,717 dīzeļs – Ls 0,777 3,14zdec! Veicūt vīnkōršu aprieķinu, kur par 100% teik uzskateits 95. markas bendzins, saīt: 0,777/0,717*100=1,083682008*100≈108,4% Tai nikō starpeiba. 8,4% Nav jōbyun Mendeļejevam, kap saprostu, ka dizeļa ražōšana […]
Иa плakaлЪ II
Spieceigi :) Blogged with the Flock Browser
Ablomz
Leidz Fedora9 laišanai tautōs beja palykušs 8 dīnas un… Relīzes datums tyka porcalts nu 29.04. iz 13.05. :( Fak! Nu kō jōgaida. Asūt atrosti bagi RC, un puiši grib vysu savest kōrteibā. Distra byus interesanta – īkļaus PackageKit un cytus lobumus.
Bumerangu sezona ir atklāta
Da, tai ir! Vakar PTF beja saļidōjums. Beja atbraukušs vacī kursabīdri. Jelgavnīki gon nabeja nu aktivōkajim, ibo vysim bārni/sīvas/veiri/syudi. Bet pasōkums, laikam, izgō gūdam. Afterpati kotrā ziņā beja lobs – na jau vysi grib moksōt Ls 10,00 fakultatei un zažigaļi pa Jelgavu pi paziņom/draugim. Es gon, mīra īmīsōjums. Deļ kō trakt saļidōjumā, ka var tai […]
warezz atkal
Vakar Cone rakstē, ka rapidshare ir īvīss jaunu aizsardzeibu pret autodownloaderim un cytim nacylvākim. Saprast ni valla navarā. Bardaks. Dagō vakar viļkt warezu nu cyta servisa. Laikam es nabeju vīns taids dunduks, un šudiņ drūšeibas zeimju lauks ir izmaineits! Uŗa! Pat es saprotu :)Былo:© Biļde nu menthol.lvCTaлo:Tai ka dzeivojam pa vacam…
Onkulim svētki, citiem…
Šudiņ uz dorbu laižu ar ritiņi. Super! Lobs laiks, putineņi čivynoj, doba sōk dzeit zaļus osnus. Brauču ļieneišom. Izbaudieju kotru mirkli. Un… Najauši īraudzieju, ka par prīku Onkuļam, Ūzuļnīkūs ir īla nūsaukta Mika vōrdā. Tai i saucās – Mika iela. Maņ ari gribīs! Daņilas gatve, ci Suhova bulvāris… Pīrōdiejumi: Biļde varā byut lobōka, bet dagō […]
atpeldējām
Nu kr.vol. пpиплыли… Šudiņ Grigaļs nu LNT laika ziņom pīstōstē, ka byus leits un es brauču uz dorbu ar autobusu a ņi ritiņi. A laiks beja super. Bez druskas +20oC. Bet na par tū ir stōsts. Siedieju uz sūļeņa un gaidieju autobusu. Garam aizanese puiss uz moceiša. Padūmōju – prozamūdušs. Tōļumā, pi pansionata, pasarōdē autobuss […]
Brīdinājums autovadītājiem
Raksteišu latviski. Ja kādam iznāk mērot ceļu no Rīgas uz Liepāju pa Liepājas šoseju vai no Jelgavas uz Jūrmalu, esiet uzmanīgi! Tilts pār Lielupi bildē norādītajā vietā ir katastrofālā stāvoklī! Neviena ceļa zīme uz to nenorāda. Pirms 2 nedēļām bedres aizlāpīja, BET pildījums ir izbiris un bedres ir ļoti bīstamas. Nebrauciet pār tiltu ātrāk par […]
Adblock Plus + FF 3b5 = ļūbesteiba
Hi, hi, hi :) Beidzūt sagaidieju. Tagad AdblockPlus strōdoj ari jaunajā guņslopsā! Uŗa tovarišči i tovarki :) Nu reita īslādzūt Gauju, pīdōvō uzstōdeit atjaunynōjumu, kas veiksmeigi ari tyka izdareits.
Labākais 07/08 sezonas seriāls
Lōcs roksta par lobōkīm myusu laika serialim. Jis smogi kļiudās :( Nav, nav tī super-mega-puper grōvieju. Nav… A es šudiņ vot atrodu!!! Eiss. Vīna sezona. Bez turpynōjumim. Aizraujūšs, ar nūslāpumu, sprīdzi, cīņu ar gryuteibom un nagaideitu atrysynōjumu. Saites uz vysom četrom serejom: pyrmō sereja; ūtrei sereja; trešō sereja; caturtō – nūslāguma sereja. Pec kaida laika […]
Domburam ņirga :)
Skotūs diskuseju par bardaku Šļesera porraudzietajōs nūzarēs. Vīns džeks nu pašvaldeibu savīneibas ik pa laikam pasoka: …turbo minimums… A Domburs mieģinoj nazvīgt bolsā :) Palyka tik vesels, ka večam nu vaļsts ceļim izmete: … Da viņiem pofig! … LOL!!! photo credit: eb78 A es pats šudiņ ari zvīdžu bolsā. Autobusā. Vot siedieju ar austeņom, klausiejūs […]
Firefox 3 ruļavoj!
Tagad es tū varu apgolvōt. Vasalu mienesi lītoju. Tagad jau Mozilla/5.0 (X11; U; Linux i686; en-US; rv:1.9b5) Gecko/2008032619 Firefox/3.0b5. Sōkumā beja 3.0b3. Pateik! Uz pyrmū acs skatīņi – nikas nav mainejīs. Bet atmiņu ād mozōk (nav vysu laiku topā pyrmais, kai agrōk). Un ir īvīstas seikas fiškas, kas parreizi kļiust pīrostas. Pījimsim jaunais adreses īvades […]
Fedora dienas ir skaitītas :)
Īzadvesmōju nu BlackHalt… Nu ko, gaidam! A, ka nav kō pasōkt, cikam gaidi, pamieģinoj Austrumus!
var dzīve : real;
Dzeivē vyss mainās. Dzeive kai maineigais. Šudiņ wc losūt “Klubs” uzzynōju, ka LLU PTF ir jauna dekāne. Ciparoviča. A es pi jōs gōju prakteņūs. Beja taids prīkšmets – pārtikas produktu pārstrāde. Ūtrō kursa 2.semestrī. Sastōvē nu vairōkom daļom: gaļa, augļi/dōrzeņi, maize, pīns. Pīnu gōm pi Ciparovičas. Jaunas, smukas pasnīdziejas. Kļička ari beja īdūta. Sovejī zyna […]
Smieklu terapija
Vot tyku paleideļāt pa internetu. Vysu nedeļi dorbā i-nets gō/nagō attīceibā 70/30. A sātā ari 2 dīnas nazkur beja propūļs. TechSupport teleponi, natürlich, nastrōdō. Saite nu nekur.lv mani aizvede pi slavenō školōtōja Edija, kur cylvāks pīzaskōre i-žurnalu nūformiejuma “problemai”. Uzzynōju par, agrōk naradzātu, megaportalu www.abloms.lv. Pateikami, ka vysim nav vyssvīns. Nu ja, par smīkleigū. Habrahabr’ā […]
Amerikan bjutī
Ilgu laiku mūciejūs ar nasmukū Ubuntu nūformiejumu. Buēēē. Izdūmōju vysu vērst par lobu. IMHO lobōkī Human Interface rysynōjumi ir topušs makintošūs. Par tū izdūmōju, ka uzskaistynōšu sovu GNOME Mac stilā. Koč ar eistu mac’u asu jiemīs minutes 10 na vaira :) Sōku ar ikonom. Vysvaira patyka AlmostOSX. Smuki. Tikai ikona golvanajai izvieļnei (Applications) maņ kryta […]


text:
Tyvojūtīs svātkim, LgSC, kab ite radeitu svātku laika sajiutu, treis reitus sātys lopā publicēs Naaizmērstulis (Rozālejis Tabinis, vaira par jū var paskaiteit: http://ej.uz/naaizmerstule) Zīmyssvātku puorsokys. Šudiņ suokam ar pyrmū.
Zīmyssvātku teika
Mozs lauku puiseits, buoriņs, bez tāva i muotis īsamaļdeja lelpiļsātā. Jis cerēja te, boguotuos piļsātys īluos nūpeļneit maizi i drēbi, kuo nabadzeigi lauki naspēja jam dūt. Nazkod koleidz tāvs, muote beja dzeivi, lauki jam beja boguoti i pilni prīcys. Ni jam tryuka maizis, ni mīlesteibys saulis storu. Māmeņa tūs kaiseja taipat kai spūdruo sauleite. Tēteits otkon jū apguoduoja ar syltu apgierbu, apavim, syltu ustobeņu. Nuove, pajimdama meiluokūs, pajēme vysu. Borgi cylvāki izdzyna buorini nu tāva sātys.
Nūsaļs, izsaļcs jis kleida pa lelpiļsātys īlom, apsastuoja pi boguotajim skotu lūgim i, nazkaidys bailis dzeits, guoja arvīnu tuoļuok. Garumguojieji ar acim miereja juo augumu, vierteja vacū, izdylušū tāva sveitu i lelūs zuobokus, nu nivīns napasaceja sylta vuorda, nivīns napavaicuoja, kuo puiseits meklej, pēc kuo dzanās. Vysim svešs, nazynoms i nycynoms, jis beiguos nūnoce lelā laukumā. Nūnuoce i apstulba nu breinumim.
Laukums vyss kai nūaudzis eglem! Gleitom, leluokom i mozuokom eglem, taišni kai iz laukim juo tāva mežā! Starpeiba vīn tei, ka tī nav taidu taisnu celeņu i nav tik daudzi cylvāku i bārnu. Tī vysi boguotī , silti sasagārbušī, īt nu vīnys eglis pi ūtrys, apsaver garumu, zoru kuplumu, tiergojās par eglis duorgumu.
„Kū gon jī ar tom eglem dareis?” šuovēs vaicuojums buoriņa golvā. Nūsastuojīs pi pruovys kuplys eglis, jis vāruoja, kai kaida boguota dāma tierguojuos ar eglis puordevēju. Dāmai sūpluok stuovēja skaists puiseits kai reize buoriņa augumā. Jis beja īgārbts syltā kažuceņā kai jau i kunga bārns.
– Māma, pierksim šytū egleiti, – jis runuoja.
– Labi, dieleņ, bet kas tū mums aizness? Dāma bažeigi pasavēre apleik. Juos laipnais skots kryta iz lauku puiseiša.
– Voi tu, puiseit, esi breivs? – jei pavaicuoja.
– Breivs kai putneņš mežā…
– Voi tu varātu aiznest maņ šū egleiti? Samoksuošu…
Buorineits nūsaprīcuoja, ka varēs kū nūpeļneit. Pacēlis egleiti, jis lyka tū sev iz placim i devēs dāmai leidza. Pēc napylnys pusstuņdis guojīņa jī vysi, dāma ar sovu dieleņu i buorineits ar egleiti, īguoja boguotā lelpiļsātas muojā. Mozais kundzeņš, nīsvīdis kažuceņu kolpyunis rūkuos, teice buoriņam:
– Voi pīkusi?
– Drusku.
– Siestīs, koleidz īnuoks māma.
Kundzeņš nūsādynuoja buorini meikstā krāslā i vaicuoja:
– Kur tu dzeivoj?
– Es? Nikur!
– Kai nikur? Voi tev nav tāva, muotes?
– Nav… Jī dabasūs.
Tū teicis, mozais buoriņs, it kai nūsabeidis sovas izziņas, nūlaide acs. Lelys, dzydrys osorys navoldami rypuoja par juo izdylušajim vaigim. Kod jis nūslauceja osorys tāva sveitys pīdurknē i pacēle acs, kundzeņa jau nabeja kluotu.
„Voi es kū ļaunu pasaceju, ka jis aizbāga?” dūmuoja buoriņs. Māmeņa beja jū īmuocejuse piļdeit vysys Dīva bausleibys, beja īmuocejuse mīļuot Dīvu i tyvuokūs. Jei nivīnu reizi jam beja teikuse, ka lobi cylvāki bāg nu tim, kas napylda Dīva bausleibu. Buorineits tagad beja lelā nasaprasšonā. Jam lykuos gon, ka jis nikuo ļauna napasaceja, bet deļ kuo kundzeņš tik pieški nu juo aizbāga?
Kuoleidz buorineits sytuos ar sovom dūmom, īnuoce kundzeņš ar sovu muoti. Otkon pabyra vaicuojumi.
– Kai tevi sauc, puiseit? – laipni praseja boguotuo dāma.
– Vincuks, – jis atbiļdēja.
– Kur tova sāta, Vinceit?
– Maņ nav sātys, – Jis nagribēja teikt, ka radinīki izdzyna jū nu tāva sātys, ka zemi i sātu pajēme sev it kai par tāva poruodim.
– Voi piļsātā tev ir pi kuo palikt?
– Nav… Es atguoju dorba maklātu.
Kundzeņš nazkū īšveikstēja muotei ausī.
– Redzēsim, jei teice i runuoja buoriņam:
– Kū tu, Vinceit, prūti?
– Ganeit, zorus cierst, pogolmu slauceit… iudini atnest…
– A gruomotā skaiteit prūti?
– Drusku. Es nabeju skūlā. Manis nalaide.
– I tu grybātu īt, nui?
– Ļūti…
– Varbyut laime tev smaideis… Tagad še tev par eglis atnesšonu. Kundze īlyka buoriņa rūkā sudobra latu i pavēre jam durovys iz uoru.
Vincuks kai nasamaņā izguoja uorā. Tagad jis redzēja, ka trepes īt iz aušku i leju, ka nu trepu lūga var redzēt cytus dzeivūkļus. Trepu telpā beja sylts. Vinceišam nabeja kur steigtīs. Jis te pat nūlēme atsapyust.
Metēs mikrēslis. Varbyut te iz trepem varēs pavadeit nakti? Varbyut juo nadzeis? Reit pi dīnys gon jis sameklēs kaidu dorbu. Kuņdze teice, ka laime jam smaideis… Varbyut? Jei tok lobuok zyna, kam laime smaida i nu kuo bāg. Voi tei jau nav laime, ka juo rūkā guļ sudobra lats? Nu tāva nuovis taida jis nav redzējis. Par šū latu varēs paēst i vēļ puori paliks…
Tai pruotuodams, Vincuks aizmyga. Nūgurums, izsolkums i trepu telpys syltums atjēme jam eistineibys sajāgu. Mīga muote ītyna jū sovā tymsajā sagā i aiznese sapynu vaļstī.
Suokumā Vincukam sapņuojuos plaši, apsnyguši lauki, snīgā teiti egļu meži, sādžys… tod otkon zīdūšys pļovys, ganeibys, pylnas boltu, sprūguotu jiereņu. Goni leli, pīauguši veirīši, pat veči, sasasaukuoja, sadzyna aitys aplūkā, i paši pylnom kulem, cyts ar jiereņu iz placim, dzeivi sasarunuodami, vīnā virzīnī ar rūkom ruodeidami, taisejuos ceļā.
Vincukam ļūti gribējuos zynuot, kur jī īs. Nadrūši pīguojis, jis pavaicuoja.
„Tu laikam, puiseit, gulēji cītā mīgā, ka naredzēji dabasu spūdruma i nadzierdēji engeļu dzīduojuma, – teice vacuokais gons i skaidruoja: – šūnakt Betlemē pīdzyma Pesteituojs. Mes īsim Juo pagūdynuotu.”
Mozais lauku puiseits tik pat nadrūši sekuoja gonim i puordūmuoja, kū stuosteis pīdzymušam Pesteituojam. Bārna vīntīseibā jis nūlēme stuosteit par sovu buorineibu, par gryutū dzeivi i lyugt, lai jam paleidzātu piļsātā dabuot dorbu i maizi. Kod tū dabuos, tod sapeļneis naudu i īs skūluos, muoceisīs par… Paga, par kaidu muoceitīs, lai lobuok patikt Pesteituojam? Dūmuoja Vinceits i nūlēme muoceitīs par bazneickungu.
Dūmuos īgrimis, jis namaneja, ka jau beja pīguojis pi stalleiša. Stalleits beja mozs i nabadzeigs, bet nu stalleiša izstaruoja taids spūdrums kai vosorā nu sauleitis. Spūdrumā Vinceišam apžylba acs, juo sirdi piļdeja breiniškeiga laime.
Laimis izplyudumā jis aizmiersa vysu, kū beja sadūmuojis stuosteit Pesteituojam. Apžylbušom, tūmār gaišom acim, jis redzēja jaunū Bierneņu sileitē; pi sileitis – Bierneņa Muoti Mariju, s. Jezupu i vacūs gonus. Tī vysi, pakrytuši iz celim, pagūdynuoja silē paguļdeitū Pesteituoju – Bierneņu.
Tāņ Vincuks atsagida, ka ari jam byutu juonūlīk kaida duovona pi Bierneņa kuojom. Bet kū jis duovynuos? Te rūceņa jam kai kutēt pakutēja. Tamā pakustēja sudobra lats, kū boguotuo kuņdze īdeve par egles nesšonu. Atdūt tū latu? Bet kas paliks pošam? Byus juocīš bods i soltums… Dīzi, voi ūtru latu tik uotri nūpeļneisi?
Puiseiša sirdī sasacēle ceiņa, eisa, bet nykna. Voi uperēt pādejū Bierneņam, voi gluobt sevi nu boda? „Uperēšu!” Nūteikti, kaut klusu jis teice i, tik pat klusu pīguojis pi sileitis, īmete tamā sovu sudobra latu. Īmetis, gribēja atsaraut, nu Bierneņš tik mīli iz jū pasavēre, ka jis kai pīkolts palyka iz vītas i nanūvērse ocu nu Bērneņa. Pieški… kas tys? Nazkas rupi paruove jū aiz placa i kaids bolss teice:
– Vinceit, tu vēļ te guli? – Māma, te guļ tys puiseits, kas atnese mums egleiti! runuoja mozais kundzeņš.
Vincuks jū pazyna. Juo sirdi sažņaudze žālums, ka puiseits, lai ari kungu bārns, izmūdynuoja jū nu jaukuo sapyna. Vinceits kai naziņā suoka rauduot.
„Naraudi, Vinceit, teice puiseiša muote, boguotuo kundze. Maņ žāļ, ka es izlaižu tevi nu sovys sātys. Tagad kūpā ar sovu dieleņu Juoneiti guoju tevi meklēt. Nuoc, puiseit, palīc Juoneišam par draugu i bruoli. Es byušu tev muote i muns veirs tovs tāvs. Voi pīkreiti?”
Vinceits, kai nasajāgdams, kū kuņdze runoj, plaši īplāstom acim, skatejuos juos laipnajā vaigā i dūmuoja par jaukū, sapynā radzātū Pesteituoju – Bierneņu.
„Vinceit, tu vēļ sapņoj? Nuoc, īsim ustobā.” Juoneits pajēme jū pi rūkys i īvede gaišā ustobā. Tī sveču gaismā, vizuļu myrdzumā stuovēja juo atnastuo egleite. Skaistūs duovonu vītā pi egleitis rāguojuos izroksts: „Māmeņ, duovynoj maņ Vinceiti par bruoli!”
Pēc nagara laiceņa obi bārni, vīnaidi sagārbti, sēdēja storp vacuokim pi boguoti kluota Zīmyssvātku golda. Tāvs – lauzdams kaladu, nūvēlēja laimi Juoneišam i Dīva syuteitajam audžu dālam.
*
Paguoja godi. Obi puiseiši pīauga godūs. Obi, vīns ūtru puorsteigdami, čakli muocejuos. Obi palyka slovoni uorsti. Juoņs – mīsai uorsts; Vinca, buoriņs, palyka prīsters – dvēseļu uorsts.


text:
Ite īlīku presis relīzi, kas tyka sagataveita latvyski i latgaliski i vakar izsyuteita Latvejis medejim i, par pīmāru, publiceita ite. Tai kai ak jau ari regionalī medeji (izjemūt sātyslopu Lakuga i avīzi “Rēzeknes Vēstis“) jū publicēs latvyski, tod nasagryb, kab vysa prāca byutu par veļti. A informaceja nikod navuodej.
Ūtartdīņ, 16. decembrī, 18 stuņdēs vokorā Rēzeknē, Rēzeknis piļsātys kulturys nomā, Bruoļu Skryndu īlā 3, nūtiks myusdīnu latgalīšu dzejis antologejis „Susātivs” attaiseišonys svātki „Susātivs mekliešona”, kurā ar literarom i muzykalom performancem pīsadaleis latgalīšu dzejnīki i muzykanti.
Myusdīnu latgalīšu dzejis antologejā publiceita 17 latgalīšu autoru dzeja – tūs, kas itūšaļt roksta latgaliski. Jī poši sataiseja sovu dzejūļu izlasis, pīduovuoja sovys foto emocejis i rūkrokstus, izaškeire par svareiguokū publikaceju nūruodi i stuosteja par sevi literarajā CV – kas ar gruomotys sakuortuotuojis vaicuojumim, kas poša grybys rūsynuots.
Antologejā atrūnama kai pīredziejušu autoru: Annys Rancānis, Ingridys Tāraudys, Emīlejis Kalvānis, Ontona Slišāna, Valentina Lukaševiča, tai ari taidu autoru, kam itei ir vīna nu pyrmūs nūpītnuokūs publikaceju gruomotys formatā: Raibuo Suņa, Janys Čeveris-Škrivlis, Vitys Viļumys, Baibys Zveigulis dzeja.
Antologejā publiceitū dzeju papyldynoj sovpateigs pīlykums: insceneita virtuala diskuseja par latgalīšu literaturys vaicuojumim, kai ari interpretacejis lopys, kas paredzātys skaiteituoju ideju fikseišonai, kur jī var zeimēt, raksteit sovus tekstus voi papraseit kaidam autoram autografu.
Gruomotys nūsaukumam izalaseits babeņu pyura vuords „susātivs”, kas kolpoj kai vysa kruojuma vodmotivs i ir saisteits ar dziļuokuos byuteibys mekliešonu sevī.
Kai atzeist gruomotys sastateituoja, Rēzeknis Augstškolys Filologejis katedrys docente Ilga Šuplinska, itaida gruomota ir bejuse īcarāta jau seņ, tok ideja realizeita tik niule, kod sasatyka vysi faktori – vajadzeigais finansialais nūdrūšynuojums i autoru i sastateituoju iniciativa. Jei soka: „Gruomotā sasatykuši tī, kas nu babenis ci dzeda na reizi dzierdiejuši: „Nagols maņ ar tevi, bierneņ!” Tys zeimoj, ka nu normu i pareizys uzvedeibys lykumu uorā leiduši, seve i pasauļa vaicuodami, mekliejuši dorbus i nadorbus, a piečuok vuordūs tū atroduši i meklej pa šam.”
„Itei ir vīna nu paraudzeišonu sev i pasauļam paruodeit, kas ir latgalīšu literatura 21. godu symtā i kai izapauž cytaidais latvyskums – latgalīšu latvyskums. Tai saīt, ka myusu dīnuos latgalīšu literatura ir regionaluo literatura, kū roksta, izdūd i skaita Latgolā. Iz cytom vītom jū vad kai kontrabandu voi eksotisku preci. Publicej kampaņveideigi, kod latgaliskais ir mūdē i ir juoparuoda kas naviņ interesnuoks, svežņuoks,” tai stuosta antologejas redaktore i dzejis autore Ilze Sperga.
Myusdīnu latgalīšu dzejis antologeju „Susātivs” izdavuse bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” ar Vaļsts Kulturkapitala fonda i Latvejis Universitatis latvīšu volūdys instituta atbolstu.
Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” 2008. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu.
Kab myusdīnu latgalīšu dzeju varātu puorskaiteit plašuoka sabīdreiba, ir īcere antologeju „Susātivs” Zīmyssvātkūs izduovynuot vysom Latgolys školom i bibliotekom.
Piec gruomotys prezentacejis plašuokai auditorejai tiks paruodeiti ari multimedeju diska “Sūpluok” materiali (autori Ingars Gusāns, Māris Justs, Ilga Šuplinska), kas ir taiseiti Latgolys Kulturys programas finansiejuma ītvorūs.
Pošā nūslāgumā myusdīnu latgalīšu dzejis antologejis „Susātivs” attaiseišonys svātku daleibnīkim byus īspieja meklēt sevī ari muzikālū susātivi, partū ka 21 stuņdēs īsasuoks interaktivs i drupeit nostaļgiskys grupys „Borowa MC” koncerts.


text:
Vakar tiemieju Dombura “Kas notiek Latvijā?”. Temats prikoļnais – ōrstu dōvonas, pateiceibas, utt. Morāli asu Zatļera un ōrstu pusī. Pats, gon, namoksōju – viņ vīnu CD-R disku ar ōrstnīceibas info pdf un pdb formatā asu īrakstiejs sovai ģimenes ōrstei un šokolādi dōvynōjs. Bet tys nu vysas sirds! Muna ģimenes ōrste ir vysa lobōkō uz pasauļa!!! Es stōvu un kreitu par jū!!!
Tak vot. Gō raidejums, un tod tī pidari sōka laist titrus cikam cylvāki runoj gola vōrdus. Da job tvaju mat(b) !!! kur mes dzeivojam? Latvejā ci Kosmodiskejā??? Kotru pylsūņi interesiejūsi jautojumi ir syuds saļeidzynōjumā ar kosmodiku, un vysu pōrejū musaru, kū tī analfabeti reklamej? Fui!!! LTV-1 lātais kantōrs… beja kū tiemeit, bet tagad vīna vīneiga komerceja un nikō kōrteigam dūmojūšam individam.
Bjanka un Huļio Albertos volda pasauļi :( Fak :( !!!


text:
Pyrms kaida strāčeiša dyžan gribieju īlikt itū citātu, bet nagō internets. Šudiņ ptfu, ptfu, ptfu nikō – stabils.
Tak vot! Putins pīsadalē sovā pādejā lelajā preses konferencē, kū reikoj kotru godu. Beja žurnalistu malnais 1000. Krīvi kai vysod lyzgō sovam vadūņam pakaļi, a ōrzemnīki provocē uz krōšņim izteicīņim. Un dabō ar! :)
Žurnalists: Taisneiba, ka jius asat bogotōkais cylvāks Eiropā?
Putins: … Bce BыkaBыpeHo из Hoca и … paзMaзaHo пo бyMaжke!
Super! Tikai drusku švakōks par “MoчиTb иx B copTиpe”!
Blogged with Flock


text:
Sōkumā par īprīkšejā īrokstā īlyktū meikļi. Atrysinōjums ir dyžan sprosts. Īvītōtais “teksts” eisteneibā ir sankrīvu raksteibas skaitļi. Un skaitlis ҂AЦOЗ ir muns dzimšonas gods 1977. IMHO prikoļnō tēma tetoviejumim. Krīvim. Jau 3 nedeļas dzeivoju derauņī. Laime. Laiceņš perfekts. Koč i pyrmō nedeļa beja dīzgon troka. Vysu laiku leja leits un nabeja saules. Vyspōr. Vysu laiku […]
Category: meikla
Kas tas ir?
Derauņī atrodu jautru grōmotu. Tī vyss kas interesants. Vysaidas meiklis. Interesnai! Ņiuļa vaicojums vysim, kas losa: “Kas tas ir?”