text:
Kur i kai latgalīšu literaturā sovā laikā pīmynāta i apraksteita Juoņadīna, varam izzynuot Ilonys Salcevičys rokstā, kas publicāts „Latvejis Viestneša” („Latvijas Vēstnesis”) 2004. goda 22. juņa numurā. Pīduovojam latgalīšu rokstu volūdā puorlyktus ituo roksta fragmentus.
(..) Ontons Rupaiņs 20. godsymta 30. godu vydā raksteitajā romanā „Baltie tēvi”, kas stuosta par Aglyunys bazneicys i klūstera dybynuošonu 17. godsymtā, ruoda latvīšu dzeivi 17. godsymta suokumā, taitod laikā, kod seņ jau beja īvīsta kristeiguo ticeiba, tak ļauds vēļ aizvīn cīš turējēs pi seņču īrodumim. Tod „leiksmī rūtuošonys svātki” beja tei reize, kod pi kūpeiguo guņskura puiši tradicionalā rūtalī ar aizsītom acim atroda sovys īprīkš nūlyukuotuos, kurys ari seviški nasavaireja nu atrasšonys, i slēdze ar jom myuža dereibu.
Vladislava Luoča-Vaidelāna romanā „Myuža dīnas” (1939) tāluota vīzeja par tū, kai Juoņu nakti sviniejuši latvīšu seņči latgali, kūri, sieli i zemgali, izsaceita nūžāla, ka tagad skaistuo guņs degšonys, leiguošonys i puškuošonuos tradiceja ir guojuse mozumā. Tūtīs Juoņs Klīdziejs trimdā saraksteitajā romanā „Dāvātās dvēseles” (1986) stuosta par vacu zemnīku Bosū Andrivu, kurs Leigū vokorā īt pa apleicejom sātom, savuoc meitinis i puikys, vacuokus par septenim godim, i vad jūs iz Krysta prīdis kolnu leiguot. Tī lelī puiši jau sagatavejuši mauli (rotu rumbu), kū dadzynuot i paceļt garys kuorts golā. Ļauds īt i īt leiguodami ar ūzulu i juoņazuoļu vaiņugim golvā. Nu kolna radzamys septenis cytys Juoņu guņs.
Trymdā izguoja ari Leonarda Latkovska gruomota „Dzymtōs zemes ļaudis II” (1986). Ite skaitom, ka Latgolā lūpus greznuoja kuozuos, Vosoryssvātkūs i Zuoļu dīnys vokorā, dzanūt iz sātu nu ganeibom. (..) Roksta autors miņ svareigu lūpu puškuošonys aspektu – lūpi saiminīkam beja īnuokumu i lobkluojeibys devieji, cīš saisteiti ar naudys jiedzīni. Par lūpu saisteibu ar naudu līcynoj ari kaida Juoņadīnys laika leģenda. Juoņadīnys naktī ap pušnaktim pa pļovom kleistūt kaida labi baruota vīntuļa gūvs, kas beiguos sabierstūt par naudys gubeņu i kvālojūt kai guņskurs. Kurs dasasteidz pyrmais, var pagruobt kaidu sauvi. Parosti gon, cylvākam tyvojūtīs, nauda izgaist. (..)
Heronims Tihovskis 1935. godā rokstu kruojumā „Ceļi” publicēja rokstu „Svētku un svinamo dienu parašas Latgalē”, kur nadaudz dasadyurs ari Juoņadīnys ticiejumim i tradicejom. „Ja govis, Jāņu dienas vakarā pārnākot mājās, nes mutē zāli, tad nākamajā pavasarī pietrūks barības.” (..) „Jāņu naktī meitām jāmazgājas ar kviešu rasu, lai būtu baltas un skaistas.” „Jāņu naktī ar sērmūkšļa zariem jānosprauž no savas saimniecības ceļš, tanī virzienā aizies visi kurmji.” (..)
P. S. Rēzeknis Centralajā bibliotekā ir dabojams vēļ kaids literars dorbs, kura sižets baļsteits itūs svātku gaisūtnī, tei ir Ontona Matvejāna luga bārnim „Leigū” (2005, gruom. „Kaču jūki”). Itymā eisizvadumā jau īpeitys myusdīnu problemys, kurys izskaņ muotis vuordūs „ka gribi, lai tev nabyutu dāla, nūpierc jam mopedu” i dāla saceitajā „kurs tāvs grib, lai jam byutu dāls, lai pierk mašinu”. Lugys darbeiba nūsarysynoj Leigū vokorā, golvonī varūni – dāls Juoneits i vacuoki, tāvs nūpiercs dālam mopedu, a muote ir naapmīrynota ar itaidu reiceibu. Beiguos izaruoda, ka mopeds jau salyuzs i dālam ņyu vajag mašynu.


c: text/html

text:
Vosora itūgod atguoje naīrosti agri, par vosorys atīšonu līcynoj ari motocyklisti iz Latvejis celim. Nūkert vieju, sajust adrenalinu i uotrumu – tys mudynoj daudzus vosorā mašynu nūmaineit pret motocyklu. 9. junī Bolvūs iz pasuokumu “Motociklu vasara” sasatiks motocyklisti i jūs draugi. “Kolnasātā” gostūs pasuokuma organizators, Bolvu motokluba “Spieķi vējā” vadeituojs Andis Grāvītis.
Pādejā laikā latgalīšu bārnu gruomotu plauktu satura papyldynuošonai teik pīduovuotys arviņ vairuok i vairuok gruomotu latgalīšu volūdā. Par kū tys līcynoj? Par pīprasiejuma pīaugumu piec bārnu literaturys latgaliski? Par apstuokļu sakriteibom, kas vīnu ci ūtru literarū dorbu ir nūvadušs da drukuotovys, ci par narymstūšu entuziasmu storp pošim latgalīšim? Atbiļdis rauga rast žurnaliste Laila Ludborža-Gleizde.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Pi vīna saiminīka kalpuova vacs zyrgs, jis aiz sava vacuma naspēja vairs struoduot Saiminīks nagribēja viņa barūt un padzyna viņu nu sātas. Viņu dzeidams, saiminīks pateicis, kad atneškys uz sātu dzeivu luoci, tad baruoškys da smertei [kr, cvthnm, nāve].
Zyrgs, nūkuoris golvu, staigoj pa teirumu, sateik lopsu,un lopsa vaicoj, ka šis tai nūskumis staigoj? Tad zyrgs jēme stuostīt, ka saiminīks izdzinis viņu nu sātas, lai šis atvadūt dzeivu luoci. Lopsa teic: Labi, un īt leidza ar šū. Viņi aizīt pi meža un tur lopsa soka uz zyrgu: “Tev šite gultīs uz zemes un gulēt par nadzeivu, a es īšu pēc luoča.” Nūīt jei uz luoci un soka, ka šei atroduse nadzeivu zyrgu, īškūt vlņa āstu. Luocis teic: labi — īškūt. Aizīt viņi pi zyrga, un luocis teic: vajagūt raudzīt ēst. Lopsa teic: šite navarūt ēst, varūt kas īsavērt, vajagūt vilkt viņa dziļuok mežā. Luocis prosa, kai tad viņu vilkšūt? Lopsa teic: “Luoci, tev gultīs pi zemes, tad es dasīšu tavu asti pi zyrga astes, tad varēsi raut uz mežu.” Lopsa sasēja obējas astes kūpā, daguoja zyrgam pi auses un paklusi pateice: “Tagad celies un raun!” Zyrgs tyulīt tryukās un ruove luoci, tai ka jis aizaklīdze vysā bolsā, ka visi meža putneņi nūsabeida. Izīt saiminīks pi vuortim, veras, ka zyrgs atraun luoci,ka zeme vīn tric. Saiminīks nūplēš luočam uodu un baroj zyrgu leidz smertei. Tai lopsa izgluobe vacu zyrgu nu smertes.
No N.Rancāna krājuma


text:
Aija Korneja
Aija Korneja dz. 29.09.1967. Ančipovas cīmā Marijas (dz.Vizules nu Zelčīm) i Juoņa Šakinu saimie. Teiceja, rūtaļu zynuotuoja, kulinārīs mantuojums. Ir muocejusies Upītes pamatškolā, tod Rekovas vydškolā. Tod pazamuoceja Līpuojā i Riezeknie, bet tuo i nasanuoca pabeigt. Veirs nu Viļakas Einārs Kornejs. Kūpā izaudzāti 6 bārni. Jou školas laikūs kūpā ar škoļnīkīm pīzadaleja etnografiskejā pulciņā. Nu 1985.goda ar Eināru suoka doncuot Upītes jaunīšu kolektīvā. Abi kūpā beja iz festivālu "Balica" Lītuvā.
Aija ir vīna nu jaunuokejuom etnografiskuo ansambļa sīvuom, kas ari tādin turpynoj pīzadalietīs ansambļa darbībā. Kūpā ar ansambļa sīvuom dzīd saļmas par myrušejīm i maijā zyn dzīdojumus pi krysta.
Aija sīn gordus sīrus. Jei zyn gon tradicionalū čymunu sīra recepti, gon nazabeist eksperimentiet i jai tys izadūd labi. Muok izcept gordu boltū maizi. Upītes školas pastāviešonas laikā, kod vādzieja uznimt gostus ir bejuse saimenīca, kas paleidz kluot goldus. Ir bejuse ari kuozu saimenīca i var saguoduot eistu Latgalīšu kuozu goldu. Pi Austras Slišānes īzamuoceja tortes cept. Tortes cap ari juos meita Ramona. Aija ir ari lobs organizators, prūt nūvadiet spieļu i rūtaļu vokarus.
Aija Korneja (pyrmuo nu kreisuos puses) 1.klasie 1975.godie


text:
Advents. Pyrmuo svece
Šudiņ ir pyrmuo Adventa svātdīne i, gaidūt Zīmyssvātkus i Kristus pīdzimšonu, simboliski aizdegsim svecis ari LaKuGā. Itamā svātdīnē Pīneņu i Znūteņu draudžu prāvests Aigars Bernāns par Adventu i gaideišonu.
Vuords „Advents” ar atvasynuots nu vuorda „advenio”, kas nūzeimoj tyvuotīs, atīt, īsarast. Bazneicys kalendera izpratnē itys laiks ir ticeigūs sasagataveišona Kristus dzimšonys svātkim. Adventa pyrmsuokumi īsasnīdz Francejā, catūrtuo godu symta ūtramā pusē kai sasagataveišonys i gaidiešonys laiks Zīmyssvātkim. Itys liturgiskais laika pūsms saisteits na tik ar grāku nūžālu, gavieni, lyugšonu i sasagataveišonu Kunga dzimšonys svātkim, a ari ar dūmom par Kristus ūtrreizejū atīšonu laiku beiguos.
Advents ticeigajim nūzeimoj gaideišonys, gareiguos sasagataveišonys i atsagrīzšonys laiku, deļtuo pi myusu kotra gostūs īt Kristus – Dīva Dāls. Īt na jau 24. decembra vokorā ci 25. i 26. decembrī, kod prīcojamēs par Juo dzimšonys dīnu, a atīt vysod, kod Juo gaida. Deļtuo, kab Jū kai vajag pījimtu, nav gona tik ar ceistu sātu, boguotim goldim i īsaiņuotom duovonom. Koč i pateikami svieteit svātkus tai, kab nikuo natryuktu, Kristum tys nimoz nav tik svareigi. Golvonais – kas nūteik myusu pruotūs i sirdīs.
Pi tuo cieški viņ teik aizmiersts ari par Adventa cytu aspektu. Advents – tys ir i eshatologiskuo laika gaideišona, kod mes asam aicynuoti aizadūmuot par „pādejom lītom”. Kuo tod eisti gaidom? Ci sovu nuovi? Ci pasauļa golu? Ci Kristus ūtrreizejū atīšonu gūdeibā?
Piec tuo vysa myusim ir juosailgoj saskaņā ar liturgiskuo laika nūzeimi, kurā mes asam īguojuši. Advents ir laiks, kod mes pīlyudzam Kristu, kas īīt myusu dzeivē, myusu pasaulī, nu Juo atīšonys Zīmyssvātku naktī leidz ūtrreizejai atīšonai laiku beiguos. Advents ir sova veida laiku litaneja: Jezus atguoja, Jezus īt i Jezus atīs otkon.
Īt itamā šaļtī, kod es piec juo ilgojūs, īt šaļtī, kod es asu aizjimts, īt – taidā mārā, kaidā muna sirds ir spiejeiga atpazeit Juo īsarasšonys veidus. Tālainai izasokūt – kristīts stuov vysod iz vakts, gaidūt, kod Kungs atīs taišni pi juo. Jis vāroj laika zeimis i tū, kai pasauļs tyvojuos Kunga ūtrreizejuos atīšonys dīnai. Kristīts teik aicynuots vysod byut nūmūdā.
Deļtuo i Dīva Vuorda liturgejā, kas izskaņ cauri vysim Adventa laika Sv. Mišim, teik citāti Jezus vuordi, ka Jis īs i ka Juo ūtrreizejuo atīšona daudzim byus nagaideita i puorsteigums. Partū ka nivīns nazyna, kod atīs itei šaļts, izjamūt pošu Dīvu. Sovu atīšonys dīnu Jezus nastuosta, sokūt, ka tei atīs kai zaglis naktī, taidā veidā myus pasorgojūt nu kārdynuojumu dzeivuot bezryupeigai, pavadeit laiku slynkojūt, byut kiutrim i lobū dorbu dareišonu atlikt iz vāluoku laiku. Kunga atīšonys dīna byus šaļtī, kod mes tuo nimoz nagaideisim. Var byut, ka gaideisim svātkus, paaugstynuošonu omotā, kaidu svareigu pierkumu i t.t. Var byut, ka tei dīna puorsteigs šaļtī, kod asam aizjimti ceļā, dorbā ci piec dīnys dorbu atsapyušam dziļā mīgā. Leidzeigi kai daudzus, kurus nagaideiti ir puorsteiguse nuove. Taida byus Jezus atīšona. Taida byus sasatikšona ar Jū.
Kū tod myusim dareit? Kai uzavest? Kuo gaideit? Iz itim vaicuojumim atbiļdis nadūd i pats Jezus: „Esit nūmūdā!” Kū tys zeimoj – byut nūmūdā? Tys zeimoj tū, ka myusim juobyut uzticeigim Jezum, Juo evangelijam, juo grybai. Ka asam tū saprotuši, ka patīsi asam nūmūdā, tod nikaidā ziņā nav juosabeist par sasatikšonu ar Jezu, kod Jis atīs sovā gūdeibā, kab tīsuotu dzeivūs i myrušūs, voi ari šaļtī, kod myus puorsteigs nuove. Myusim vysu laiku par tū sev juoatguodynoj i prīcā juosagaida itei sasatikšona ar Kristu. Par tū juodūmoj na viņ Adventa laikā, a kotru dīnu – kai ba Jis atītu sevkuru šaļti! Aicynuojums meiļuot, paleidzēt tyvuokajim, ceineitīs par taisneibu – tys ir Jis! Jis vīneigais var dūt myusim spāku puorvarēt slimeibu, jis vīneigais var padareit, ka ari vacumdīnuos dzeive var „īt iz aušku”. Kotra Juo atīšona ir dzeiveibys duovona. Taišni deļtuo Jis tai uzstuoj: „Esit nūmūdā. Nagulit. Dzeive jiusim ir tik vīna”.
.
Karteņa: Škilbanu Suopu Dīvmuotis Rūmys katuoļu bazneica, foto Edeite


text:
Latgolys muokslinīku jaunuokūs dorbu izlase izstuodē “Pēdas/Pādi”
Rokstu sagataveja: Edeite Husare, portals lakuga.lv
Vēļ tik pādejuos dīnys Latgolys kulturviesturis muzejā apsaverama tradicionaluo Latgolys muokslinīku jaunuokūs dorbu izstuode “Rudiņs 2021” ar nūsaukumu “Pēdas/Pādi”, viestej muzejā daīmamuo informaceja.
Latgolys Kulturviesturis muzejā Rēzeknē nu 17. novembra da 18. decembra apsaverama kasgadejuo Latgolys muokslinīku izstuode, kuruos moto itūgod ir “Pēdas/Pādi” – pādi, kū kotrā nu myusu pamat nūtikšonys, satiktī ļauds, šaļtenis. Gaistūšī pādī i vierteibys, kuruos palīk, gribiešona pamest pādus, bet tai preteimā – dzēst i aizmierst nūtykušū. Ari napīdzeivuotais, tuolais, viesturis pagrīzīņa punkts var taišni voi natīši giut dzili i iz ilga. Pādi, kū pamess itei dīna, i vaicuojums, kaidu tū redzēs i sajuss, kai vērtēs cylvāks iz prīšku?
Latgolys Kulturviesturis muzeja Muokslys nūdalis vadeituoja Inese Dundure portalam lakuga.lv stuosta, ka idejai par itaidu kasgadeju Latgolys muokslinīku izstuodi ir senejis saknis – myusu laiku izstuodis tradiceja aizasuokuse 1996. godā, kod Rēzeknē tyka svieteita 1936. goda II Latvejis pļuovis svātku, kurymūs beja ari muokslinīku dorbu izstuode, godadīna, i roduos ideja atjaunuot izstuodis tradiceju – leidza ar tū itūgod Latgolys muokslinīku izstuode svietej 25 godu jubileju. Reizē itaida izstuode ir ari 70.–80. godu profesionalūs muokslinīku izstuožu, kurūs organiziešonys dorbus dareja muokslinīks, profesors Osvalds Zvejsaļnīks, tradiceja, kurei iz kaida laika beja pagaisuse. Atškireibā nu tuo laika myusu dīnu izstuodēs ir naviņ profesionalūs muokslinīku dorbi, nu kūpeigā izstuodē var pīsadaleit ari studenti aba tūpūšī muokslinīki i muokslinīki-autodidakti.
Nu vysu īsnāgtūs dorbu izstuodis dalinīkus izavielej žureja. Inese vys soka, ka ituo laika izstuodis vysā navar saleidzynuot ar sovulaik nūtykušajom profesionalūs muokslinīku izstuodem, jo pīsadola plotuoks muokslinīku spektrys. Ka tūlaik muokslinīki izstuodei tykuši specialai paaicynuoti, niu dorbus īsnādz poši dalinīki, bet tūs viertej i atlosa žureja, kurymā ir muokslinīki, kurī napīsadola izstuodē, vītejī muokslys viesturnīki i ari Latgolys Kulturviesturis muzeja darbinīki. Kai breineigu nūtikšonu Inese viertej muzeja vareibu piečuok lobuokūs dorbus nūpierkt i papyldynuot muzeja kruojuma Latgolys muokslinīku dorbu fondu: “Mes asam laimeigi par itaidu vareibu, jo tei ir īspieja sekuot leidza Latvejis muokslai leidza i turēt rūku iz pulsa!”
Itūgod izstuodē “Pēdas/Pādi” apsaverams 42 muokslinīku 61 dorbs. Inese Dundure soka, ka pādejūs divejus godus leidza ar pandemejis apstuoklim dorbs pi izstuodis taiseišonys bejs drupeit gryušuoks, jo ilgi navariejs saprast, voi izstuode varēs byut voi vys tik nabyus, leidza ar tū intensivuok vajadzējs ari struoduot ar Latgolys muokslinīku uzrunuošonu. Jei ir prīceiga, ka vys tik itūgod “zaļajā režimā” izstuodi var kluotīnē apsavērt ari vysi grybātuoji. “Kotru godu rudiņa muokslinīku izstuode teik gaideita kai taids puorsteigums – daži autori palīk sovūs asūšajūs izteiksmis leidzekļūs, turpynojūt atteisteibu, cyti otkon puorlauzuši sevi i atroduši jaunus ceļus, aiz tuo itei izstuode vysod ir interesanta. Taipat ari ir eipaša kotra muokslinīka interpretaceja par izstuodis moto, kai nu kurais tū iztver, ītylpynojūt tymā plotu temu lūku. Vysod prīcynoj, ka izstuodē apsaverami ari jaunūs i da ituos nadzierdātūs muokslinīku dorbi, par pīmāru, itūgod taida ir Dace Losāne ar sovim keramikys dorbim. Lela prīca ir par studentim, kurī, sekojūt pasnīdzieju īsacejumim, ari suoc itaida veida rodūšū darbeibu i pīsadola izstuodē.”
Pīktdiņ, 17. decembrī, i sastdiņ, 18. decembrī, Latgolys Kulturviesturis muzejā izstuodi “Pēdas/Pādi” var apsavērt nu 10.00 da 18.00.
Izstuodis katalogs apsaverams ite:
Galerejā Latgolys muokslinīku dorbu izstuode “Pēdas/Pādi”, foto Edeite Husare/lakuga.lv.


text:
Vikipedeja:Izalaseits atvaigs
Narcise — vīns nu pošu skaistūs pavasara zīdu Latgolys duorzūs.
Suoku puslopys izalaseitī atvaigi 2011 godā:[labot pirmkodu]
Kieniskais lelspuorņs
nu sulu m. 11 d. da sulu m. 18 d.
Daugpiļs styprūtne
nu sulu m. 18 d. da lopu m. 2 d.
Cyskuodu staroveru cierkva
nu lopu m. 2 d. da lopu m. 16 d.
Parostuo skrobla lopa
nu lopu m. 16 d. da lopu m. 30 d.
Dlužņovys muižys piļs
nu lopu m. 30 d. da vosorys m. 6 d.
Pededze
nu vosorys m. 6 d. da labeibys m. 5 d.
- 1 4 vacins KDz jul aug 2011.jpg
Žurnals Katōļu Dzeive
nu labeibys m. 5 dīnys da labeibys m. 14 d.
Aglyunys bazilika
nu labeibys m. 14 d. da labeibys m. 29 d.
Ezs
nu labeibys m. 29 d. da rudiņa m. 5 d.
Iļdzs
nu rudiņa m. 5 d. da rudiņa m. 12 d.
Mariņdzis muižys piļs
nu rudiņa m. 12 d. da leita m. 3 d.
Siejamais lyns
nu leita m. 3 d. da leita m. 10 d.
Rāznys nacionalais parks
nu leita m. 10 d. da leita m. 17 d.
Škeļtiņu pravoslavu cierkva
nu leita m. 17 d. da leita m. 23 d.
Škaunys pogosta padūme
nu leita m. 23 d. da solnu m. 7 d.
Sarjanka
nu solnu m. 7 d. da solnu m. 14 d.
Malnais mežastrods
nu solnu m. 14 d. da solnu m. 27 d.
Foļvarkys Nikoļska Pokrova staroveru cierkva
nu solnu m. 27 d. da zīmys m. 4 d.
Kira
nu zīmys m. 4 d. da zīmys m. 13 d.
Vileks
nu zīmys m. 13 d. da zīmys m. 18 d.
Suoku puslopys izalaseitī atvaigi 2012 godā:[labot pirmkodu]
Sorma
nu jaunagods m. 4 d. da jaunagods m. 9 d.
Vyški (staceja)
nu jaunagods m. 9 d. da jaunagods m. 17 d.
Meža saskys
nu jaunagods m. 17 d. da jaunagods m. 23 d.
Rundānu katuoļu bazneica
nu jaunagods m. 23 d. da jaunagods m. 31 d.
Sibira seiļs
nu jaunagods m. 31 d. da svacainis m. 7 d.
Borkovys katuoļu bazneica
nu svacainis m. 7 d. da svacainis m. 13 d.
Lobuoržu azars
nu svacainis m. 13 d. da svacainis m. 21 d.
Ostuņpunktu skaistvabale nu skaistvabaļu saimis
nu svacainis m. 21 d. da svacainis m. 27 d.
Leluo zeile
nu svacainis m. 27 d. da pavasara m. 5 d.
Kuprovys katuoļu bazneica
nu pavasara m. 5 d. da pavasara m. 13 d.
Osūtis piliskolns
nu pavasara m. 13 d. da pavasara m. 20 d.
Rogāļu lelakmiņs
nu pavasara m. 20 d. da pavasara m. 26 d.
Atašīnis pogosts
nu pavasara m. 26 d. da sulu m. 3 d.
Posta karteņa
nu sulu m. 3 d. da sulu m. 29 d.
Narcise
nu sulu m. 29 d.


text:
Valsts finansējums arī 2022./23.m.g. piešķirts latgaliešu rakstu valodas mācībām
Nodibinājums “Latgaliešu valodas, literatūras un kultūras vēstures skolotāju asociācija” (LVLKSA) aicina līdz 10. septembrim pieteikties ieinteresētās skolas un skolotājus, kuri ar 2022./2023. māc. gada septembri vēlas mācīt 36 stundu kursu latgaliešu rakstu valodā, lai sekmētu tās nostiprināšanos un attīstību. Ir izpildīti visi formālie nosacījumi, lai latgaliešu rakstu valodu vai novadu mācību ieviestu skolā, jo apstiprināti kā mācību priekšmetu standarti (2013), tā programmu paraugi (2021).
LVLKSA sadarbībā ar augstskolu mācībspēkiem un skolotājiem, kuri jau māca latgaliešu rakstu valodu, projektā iesaistītajiem skolotājiem sniegs metodisko atbalstu.
Aicinām līdz š. g. 10. septembrim aizpildīt pieteikuma veidlapu.
2022. gada 2. septembrī
Nodibinājuma “Latgaliešu valodas, literatūras un kultūras vēstures skolotāju asociācija” valdes priekšsēdētāja
Veronika Dundure
Papildinformācija: lvlksa@inbox.lv vai ltgasoc@gmail.com
22. skotuvis runys konkursa „VUOLYUDZĀNI” nūlykums
Konkursa mierkis
· īpazeit nūvoda literaturu i folkloru, veidojūt izpratni par latgalīšu autoru vuorda muokslu, latgaliski raksteita teksta vierteibu, izteiksmeibu;
· atteisteit školānu skotuvis runys meistareibu, emocionalitati, ceļt runys kulturu;
· izkūpt latgalīšu rokstu volūdu.
Organizātuoji
· Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKŠA)
· Rēzeknis Tehnologeju akademeja
· Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba
Konkursa nūtikšonys laiks i vīta
Konkurss nūteik 2022. goda aprelī.
Školuotuoji īsyuta sovu audziekņu īrunuotūs daildorbu videoīrokstus leidz 2022. goda 14. apreļam iz e-postu ltgasoc@gmail.com, nūruodūt školāna vuordu, uzvuordu, školu, klasi, školuotuoju, taipat - daildorba autoru i nūsaukumu.
Videoīrokstam:
1) izavielejit klusu telpu ar lobu apgaismuojumu i neitralu fonu;
2) kamerai voi telefona kamerai juobyut nakusteigai, izvītuotai horizontali;
3) ja nav uorejuo mikrofona, tod kameru izvītojit pēc īspiejis tyvuok runuotuojam;
4) runuotuoju juoīkadrej da pusei, lai labi radzātu žestus.
5) Video faila nūformiešonys pīmārs: J_Andzans_Vilanu_vsk_Saulis_stabule (Uzvuords, škola, dorba nūsaukums).
Daleibnīki
· Konkursā pīsadola pyrmsškolys vacuma bārni, 1.–12. klašu školāni, studenti
· Nu vīnys školys pīsadola na vairuok par 2 školānim nu kotrys klašu grupys
· Daleibnīkim nu vīnys školys vālams najimt vīnaidus dorbus
Konkursa gaita
· Konkurss nūteik pa vacuma grupom: pyrmsškola, 1.–4. kl., 5.–8. kl., 9.–12. kl., studenti
· Kotrys konkursa daleibnīks sagatavej 2 daildorbu fragmentus latgaliski
· Videoīrokstā kotrys daleibnīks īrunoj pyrmū prozys voi dzejis fragmentu i ūtrū sagataveitū prozys voi dzejis fragmentu. Īteicams izmontuot i jaunuokū latgalīšu literaturu.
· Kotra literaruo dorba lasejums nadreikst puorsnēgt 3 min.
· Konkursu paprīšku īteicams organizēt školuos
Viertiešona
Konkursantus viertej leidz 22.apreļam LVLKŠA izveiduota komiseja.
Viertej dorba atbiļsteibu vacumam, teksta zynuošonu, kontaktu ar klauseituojim, prasmi
atkluot daildorba nūskaņu, īsakļaušonu laikā.
Apbolvuošona
Atkareibā nu rezultatu konkursa uzvarātuoji kotrā vacuma grupā sajam diplomus i bolvys voi Atzineibys rokstus i pīminis bolvys. Teik gūdynuoti i škuoltuoji – konsultanti.
Videoīrokstus syuteit iz LVLKŠA e-postu: ltgasoc@gmail.com leidz 14. apreļam, nūruodūt školāna vuordu, uzvuordu, školu, klasi, školuotuoju, taipat — daildorba autoru i nūsaukumu.
Informaceju var atrast www.ltgasoc.lv , www.lakuga.lv
LVLKŠA
21. atkluotuos latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiadis nūlykums
1. Olimpiadis mierkis i aizdavumi:
1.1. Školu jaunuotnis vydā popularizēt latgalīšu kulturys montuojumu;
1.2. Nūstyprynuot izpratni par latgalīšu rokstu volūdu kai svareigu latvyskuos identitatis daļu,
rūsynuot jaunīšu interesi par latgalīšu volūdu, kulturviesturi, viesturi;
1.3. Veicynuot kulturys vierteibu i izcyluokūs nūvadnīku apzynuošonu školuos.
2. Olimpiadis daleibnīki: vyspuorizgleitojūšūs školu 10.–12. klašu komandys 3–5 školānu sastuovā.
3. Olimpiadi atbolsta: Vaļsts izgleiteibys satura centrs
4. Olimpiadis organizātuoji: Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKŠA), RTA, LU Humanitarūs zynuotņu fakultatis Baltu volūdnīceibys katedra, Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba.
5. Olimpiadis nūrise:
5.1.0. 1. pūsmys — školys olimpiade:
5.1.1. Nūrisis laiks školā — olimpiade nūteik leidz 2022. goda 11. apreļam;
5.1.2. Olimpiadis aizdavumus izstruodoj školā;
5.1.3. Dorbus viertej i daleibnīkus 2. pūsmam vierza školys žurejis komiseja.
5.2.0. 2. pūsmys — vaļsts atkluotuo olimpiade:
5.2.1. Nūtikšonys laiks i vīta — 2022. goda 23. apreļs, olimpiade nūteik tīšsaistē
(instrukceja par tīšsaisti tiks izsyuteita);
5.2.2. Aizdavumus i viertiešonys kriterejus izstruodoj RTA, Latgalīšu kulturys ziņu portals
www.lakuga.lv , Latvejis Universitatis Baltu volūdnīceibys katedra;
5.2.3. Dorba ilgums treis astronomiskuos stuņdis (10:00–13:00);
5.2.4. Olimpiadis aizdavumus komanda veic kolektivi;
5.2.5. Dorba saturs: tests, aizdavumi latgalīšu rokstu volūdā, par M. Bukšu i teksta analize.
6. Olimpadis aizdavumu temys:
1) Latgalīšu rokstu volūda (rokstu volūdys prasmis),
2) Mikeļam Bukšam — 110,
3) Jaunuokuo latgalīšu literatūra — Valentina Lukaševiča esejis “Casnāgu maizeitis”(2021),
4) Latgolys kulturtests (latgaliskī pasuokumi, nūtykumi, jubilejis 2021. godā).
7. Pīteikumi olimpiadei juoatsyuta leidz 2022. goda 13. apreļam LVLKŠA iz e-postu (ltgasoc@gmail.com).
Pīteikumā juonūruoda škola, klase, školāna vuords i uzvuords, školuotuojs konsultants.
8. Viertiešona i apbolvuošona
Olimpiadis rezultatus viertej LVLKŠA veiduota viertiešonys komiseja. Rezultati tiks paziņuoti nedelis laikā piec olimpiadis. Gūdolguotūs vītu īgiviejis komandys i jūs daleibnīki sajam bolvys, puorejī daleibnīki — pīminis veļtis.
Informaceju var atrast https://www.visc.gov.lv/lv/media/11423/download
9. Olūti
Latgalīšu rokstu volūda
1. Vaļsts volūdys lykuma 3. pants (Atrūnams: www.likumi.lv)
2. LR Tīslītu ministrejas Vaļsts Volūdys centrs (2008). Latgaliešu pareizrakstības nosacījumi.(Atrūnams: http://www.lu.lv/filol/latgalistica/doc/LGPNusacejumi.pdf )
3. Cibuļs, J., Leikuma, L. (2003) Vasals! Latgaliešu valodas mācība. Rīga: N.I.M.S.
(Atrūnams: https://www.lu.lv/filol/latgalistica/index.htm )
4. Leikuma, L., Dundure, V., Vulāne, A. (2017) Olūteņš. Latgalīšu rokstu volūda 4. klasei. (Atrūnams:https://registri.visc.gov.lv/vispizglitiba/saturs/dokumenti/metmat/olutens_4kl_mac_lidz.pdf voi www.ltgasoc.lv )
5. http://www.lakuga.lv/raksteiba/
Mikeļam Bukšam – 110
Bukšs, M. (2012) Latgaļu atmūda. Rēzekne: Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba, 196.–
214. pl. i 9. nūdaļa.
Salceviča, I., Strods, P., Paukšte, J., Rancāne, A., Vilčuka, I. (sak., 2008). Latgales kultūras
darbinieki 1. Rīga: Jumava, 119.–121. pl.
Šuplinska, I. (2016). Mikeļs Bukšs. Lingvistiskā karte.
http://www.lingvistiskakarte.lv/tag/mikelis_bukss
Slišāns, O. (2010) Desmitgade Mikeļa Bukša pīmiņai dzimtinē. Slišāns, O. Čipierkstneits
jeb apcirsto sakņu pieaudzēšana. GIRG, z/s Jākupāni, 63.–66. pl.
Leikuma, L. (2021) Miķeļa Bukša darbi. Via Latgalica : Latgalistikys kongresu materiali,V–
Rēzekne: Rēzeknis Augstškola, 134.–141. pl.
Jaunuokuo latgalīšu literatūra
1. Lukaševičs, V. (2021). Casnāgu maizeitis. [bez vītys]: Cymuss. 96 pl.
Teksta analize:
1. Atslāga vuordu nūsaceišona.
2. Esemys – esejis idejis formuliešona.
3. Treis problemvaicuojumu formuliešona par myusu dīnuos aktualom temom. Vīna
problemvaicuojuma izvārsums.
4. Autora styla raksturuojums.
Latgolys kulturys tests
(myusu dīnu latgaliskī pasuokumi, nūtykumi, Boņuka bolva — 2021, jubilejis 2021. g.)
- http://www.lkcizdevnieciba.lv/
- www.lakuga.lv
- http://iepazisimies.rta.lv
- www.gors.lv (latgaliskī pasuokumi)
A I C I N Ā J U M S Latgales plānošanas reģiona novadu vadītājiem, izglītības pārvalžu vadītājiem, skolu direktoriem un skolotājiem
Jau vairākus gadus tiek runāts un domāts par patriotiskās, valstiskās audzināšanas nepietiekamajiem akcentiem Latvijas izglītības sistēmā. Vērojot sociālpolitiskos procesus valstī un pasaulē kopumā (nelabvēlīgā demogrāfiskā situācija, darbaspēka un jauniešu aizplūšana, emigrācija uz citām Eiropas valstīm, bēgļu krīze utt.), ir skaidrs, ka lokālās un valstiskās identitātes veidošanai jāpievērš nopietna uzmanība, rosinot skolēnus labāk iepazīt sava novada valodisko dažādību, kultūru un vēsturi.
Līdz šim lokālā kultūrapziņa tika saglabāta un stiprināta atbilstoši tam, par cik lielu vērtību to uzskatīja (uzskata) ģimene, pedagogi un skolu dibinātāji. Skolā tas bija un ir iespējams interešu izglītībā, tomēr ar to nepietiek, jo: 1) netiek nodrošināta mērķtiecīgi virzītas kultūrapziņas veidošana visos skolēnos; 2) interešu izglītība ir papildu izglītība, un attieksme pret to bieži vien gan no vecāku, gan skolēnu un arī skolotāju puses ir formāla. Tas ir viens no iemesliem, kāpēc ļoti bieži saskaramies ar to, ka sabiedrībā valda negatīvi stereotipi par Latgali un tās iedzīvotājiem, zināšanu trūkums par latgaliešu rakstu valodu, kultūru un vēsturi. Šādu situāciju sekmējis arī tas, ka mācību līdzekļos informācija par latgaliešu rakstu valodu, Latgales literātiem, vēsturi un kultūru vai nu vispār nav iekļauta, vai tās ir pārāk maz. Līdz ar to arī Latgales skolēnu zināšanas par savu novadu lielākoties ir nepietiekamas. Savukārt mācību satura blīvuma un ierobežotā laika dēļ skolotāji nevar pilnvērtīgi pildīt vienu no svarīgākajiem skolas uzdevumiem – izglītot daudzpusīgu, domājošu personību, sava novada un valsts patriotu un atbildīgu pilsoni, atraisot skolēna dotības, spējas un attīstot prasmi izzināt sava novada kultūru un vēsturi. Tieši šim izglītības aspektam, ņemot vērā mūsdienu ģeopolitisko situāciju, būtu jāpievērš īpaša vērība. Viena no iespējām, kā to darīt sistēmiski, sistemātiski un mērķtiecīgi visā valstī, ir ieviest novadu mācību visā vispārējās izglītības posmā, bet Latgales skolās mācīt latgaliešu rakstu valodu ar novadu mācības elementim, izmantojot izstrādātos mācību priekšmeta standartus un Latgaliešu rakstu valodas programmas paraugus un Novadu mācības specializētā kursa programmas paraugu vispārējai vidējai izglītībai. (Pieejams: https://www.visc.gov.lv/lv/programmu-paraugi-vispareja-izglitiba un www.ltgasoc.lv).
Lai šis darbs vērstos plašumā, AS “Latvijas Valsts meži” mērķziedojums ir piešķirts latgaliešu rakstu valodas apguvei, tādējādi ļaujot vairāk nekā 25 skolās Latgalē nodrošināt kursa Latgaliešu rakstu valoda apguvi un samaksu skolotājiem par veikto darbu. Programmu īsteno Latgaliešu valodas, literatūras un kultūras vēstures skolotāju asociācija (LVLKSA).
Ņemot vērā, ka latgaliešu rakstu valoda skolās nav mācīta kopš Otrā pasaules kara, atjaunot šo tradīciju nav viegli. Kā zināms, arī K. Ulmaņa prezidentūras laika pastāvēja liegums mācībās izmantot latgaliešu valodu. Šāda pieeja bija arī padomju skolā. Jau daudzus gadus latgaliešu rakstu valodu māca Nautrēnu un Baltinavas vidusskolā, vēlēšanos mācīt jau izteikusi Ludzas pilsētas vidusskola un Rēzeknes 5.vidusskola.
Aicinām līdz 31. augustam pieteikties ieinteresētās skolas un skolotājus, kuri ar 2021./2022. māc. gada septembri vēlas mācīt 36 stundu kursu latgaliešu rakstu valodā, lai varētu nostiprināt tās attīstību atbilstoši Valsts valodas likuma 3. panta 4. daļai: Valsts nodrošina latgaliešu rakstu valodas kā vēsturiska latviešu valodas paveida saglabāšanu, aizsardzību un attīstību. (Pieteikuma veidlapa).
Tas ir sākums latgaliešu rakstu valodas plašākai apguvei izglītības iestādēs.
LVLKSA sadarbībā ar augstskolu mācībspēkiem un skolotājiem, kuri jau māca latgaliešu rakstu valodu, organizēs projektā iesaistītajiem skolotājiem kursus (72 stundas) un sniegs metodisko atbalstu. VKKF mērķprogrammas realizēšanā piedalās Latgales plānošanas reģiona vadība.
2021. gada 15. augustā.
Nodibinājuma „Latgaliešu valodas, literatūras un kultūrvēstures skolotāju asociācija” valdes priekšsēdētāja
Veronika Dundure
Rogovkā suokušīs latgalīšu volūdys i kulturys kursi "Vosoruošona – 2021"
Rēzeknis nūvoda Rogovkā suokušīs latgalīšu volūdys i kulturys kursi "Vosoruošona – 2021", kurymūs pīsadola pedagogi nu Latvejis i Pūlejis. Kursi nūtiks da 13. augusta.
“Vosoruošona” nūteik jau nu 2000. gods, itūgod jau 13. reizi pulcejūt pedagogus i latgalīšu volūdys interesentus.
Vosorys kursu "Vosoruošona – 2021" daleibnīki īpazeis vuiceibu prīkšmata “Latgalīšu rokstu volūda” paraugprogramu gon pamatškolys, gon videjuos izgleiteibys pūsmam, specializātuo kursa programys paraugu vyspuorejai videjai izgleiteibai, asūšūs vuiceibu i metodiskūs leidzekļus, kai ari nūstyprynuos latgalīšu rokstu volūdys zynuošonys, uzzynuos par cytom regionalajom i mozuok lītuotajom volūdom, padzilinuos zynuošonys par latgalīšu literaturu i folkloru, par Latgolys kulturviesturi. Taipoš dalinīki kūpā ar muokslinīkim dorbuotīs radūšojuos darbneicuos, aktivi i radūši atsapyust vokora pasuokumūs.
Organizatori tur nūceju, ka vosorys kursūs "Vosoruošona – 2021" giutuo pīredze i zynuošonys mudynuos školuotuojus leluoku maneibu pedagogiskajā dorbā pīvērst latgalīšu volūdai i rast vareibu tū vuiceit sovim audzieknim. Kursu beiguos dalinīki sajims 36 stuņžu aplīceibu.
Šūgod kursūs pīsadaleis školuotuoji na tikai nu Latgolys, bet ari cytu Latvejis vītu i nu Pūlejis, kas aplīcynoj – latgalīšu volūda i latgaliskuo kultura ir vierteiba na tikai Latvejis sabīdreibys acīs, bet ari storptautyskā mārūgā.
Vosorys kursus “Vosoruošona – 2021” reikoj Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKSA) i bīdreiba “LgSC”. Jūs nūtikšonu finansiali atbolsta Latvīšu volūdys agentura, Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba i Nautrānu pogosta puorvaļde.
Otkon vosoruosim!
Vosora ir laiks, kod Tu, školuotuoj, na tikai atsapyutīs pec garuo dorba cielīna, bet rūni jaunys idejis, apmeklejūt kursus, kuru pīduovuojums ir pīteikami plašs.
Nu 8. da 14. augusta Rēzeknis nūvoda Rogovkā nūtiks latgalīšu volūdys i kulturys vosorys kursi “Vosoruošona – 2021”. Tymūs aicynuojam pīsateikt školuotuojus nu vysys Latvejis, kas školuos vuica ci tyvuokajā laikā planavoj vuiceit latgalīšu rokstu volūdu, kai ari pedagogejis studenti.
Vosorys kursūs “Vosoruošona – 2021” varēs īpazeit vuiceibu prīkšmata “Latgalīšu rokstu volūda” paraugprogramu gon pamatškolys, gon videjuos izgleiteibys pūsmam, specializātuo kursa programys paraugu vyspuorejai videjai izgleiteibai, asūšūs vuiceibu i metodiskūs leidzekļus, nūstyprynuot latgalīšu rokstu volūdys zynuošonys, uzzynuot par cytom regionalajom i mozuok lītuotajom volūdom, padzilinuot zynuošonys par latgalīšu literaturu i folkloru, par Latgolys kulturviesturi. Dalinīkim byus vareiba kūpā ar muokslinīkim dorbuotīs radūšojuos darbneicuos, īgiut pīredzi, kai lobuok organizēt sovu kasdīnu, kai sevi motivēt i nūturēt leidzsvorā, i, prūtams, aktivi i radūši atsapyust vokora pasuokumūs.
Organizatori vosorys kursim aicynoj dasasaceit školuotuojus nu vysys Latvejis, kuri jau itūšaļt vuica latgalīšu volūdu ci planavoj tū dareit tyvuokajā laikā. Taipoš aicynuoti dasasaceit pedagogejis programu studenti, kuri, suocūt školuotuoju dorba gaitys, grib vuiceit latgalīšu volūdu.
“Ar pruotu var aptvert vysu pasauli, bet ar sirdi tikai dzymtū pusi. Vosoruošonā sasateik lobi cylvāki ar gaišom dūmom, lobom idejom, kas grib vaira izzynuot Latgolu. Ceru, ka nuokušajā vuiceibu godā vuosoruotuji byus gotovi īgiutuos zynuošonys nūdūt sovim školānim,” uzsver Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociacejis vadeituoja Veronika Dundure.
Vosorys kursim var dasasaceit da 16. juļa, aizpyldūt tīšsaistis anketu www.lakuga.lv Vītu skaits īrūbežuots. Ar detalizātu kursu programu dalinīki tiks īpazeistynuoti juļa beiguos. Kursu beiguos dalinīki sajims 36 stuņžu aplīceibu.
Organizatori sekuos leidza epidemiologiskajai situacejai, ka tei naļaus tiktīs kluotīnē, kursi “Vosoruošona – 2021” nūtiks tīšsaistē, i jūs nūtikšonys datumi var tik maineiti.
Vosorys kursus “Vosoruošona – 2021” reikoj Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKSA) i bīdreiba “LgSC”. Jūs nūtikšonu finansiali atbolsta Latvīšu volūdys agentura, Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba i Nautrānu pogosts. Informativū atbolstu nūdrūsynoj LVLKSA sātys lopa www.ltgasoc.lv i Latgalīšu kulturys ziņu portals www.lakuga.lv.
Rēzeknē, 01.06.2021. Informaceju sagataveja: Vineta Vilcāne i Veronika Dundure
Dailrunuotuoju konkursa „Vuolyudzāni“ rezultati
Nūtyka skotuvis runys konkurss „Vuolyudzāni“
27.aprelī, Latgolys kongresa pīminiešonys dīnā, nūtyka skotuvis runys konkursa „Vuolyudzāni“ i 20. atkluotuos vaļsts olimpiadis latgalīšu rokstu volūdā nūslāguma pasuokums, kurā tyka gūdynuoti uzvarātuoji. „Vuolyudzānūs“ šūgod pīsadaleja 21 deklamātuojs i latgalīšu prozys tekstu skaiteituojs.
Dailrunuotuojus viertēja dzejneica Anna Rancāne i režisore Māra Zaļaiskalns. Jūs viestejums skaņ:
„Vuolyudzāni“ — godskuortejuo pavasara prīca! Jau ūtrū godu bārnim i jaunīšim juopuorvar saskarsmis tryukuma barjera, tys, ka videoīrokstā navar sajust klauseituoja tyvumu, bet jī ar tū veiksmeigi teik golā. Itys gods īsazeimej ar loba, vacumam pīmāruota repertuara izvieli. Prūtams, vīgļuok ir skateituoju pajimt ar jūku paņtenim, bet myusu vuolyudzāni teik golā ari ar nūpītnu, dziļu literaturu. Tū var redzēt jūs acīs, jo acs namaloj!
Konkurss līcynoj par tū, ka saimēs tūmār ir dzeiva latgalīšu volūda, ka bārni jū muok i lītoj. Paļdis vysim dalinīkim, gūdolguotūs vītu nav daudzi, bet grybātūs bez laureatu paslavēt vēļ tūs, kam datryuka nadaudz — i Grietu, i Kresceņteju Tekli, i Romualdu, Ralfu i Rūtu, da i vysus, vysus! Paļdis školuotuojim, paļdis vacuokim, eipaši jau tai breineigajai babeņai, kura sovu unuku Kristoferu vuica tāvutāvu volūdeņā! Lai vysim Dīva paleigs i prīca!“
Šūgod daudzi školāni runuot beja izalasejuši fragmentus nu jaunuokuos latgalīšu literaturys, tū atzeimēja i Izgleiteibys ministre Ilga Šuplinska.
Taipat nu poša reita školys varēja pīsadaleit nūvodvuiceibys stuņdēs. Jaunīši, kas vadeja stuņdis, — Ēriks Zeps, Dāvis Suharevskis, Evika Muizniece — jau ir īrakstejuši sovu vuordu Latgolys kulturviesturē.
Nūvodvuiceibys stuņdis var nūsavērt https://www.youtube.com/channel/UCALP7Fam0rROugichV9gzQQ
Aicynoju sovu latgaliskū ideņtitati aplīcynuot ar konkretim dorbim, na vuordim!
Dailrunuotuoju konkursa „Vuolyudzāni“ rezultati:
Nūtyka 20. atkluotuo vaļsts olimpiade latgalīšu rokstu volūdā
Šūgod 20. atkluotuo vaļsts olimpiade latgalīšu rokstu volūdā nūtyka tīšsaistē, partū aizdavumu beja mozuok — vysa tik treis kuortys i maksimalais dabojamūs punktu skaits — 60.
1. kuortā jaunīši ruodeja latgalīšu raksteibys pamatu zynuošonu, reizē aktualizejūt Latgolys kulturys dzeivis nūtykumus 2020. godā. Vajadzēja puorceļt latgaliski O. Kūkuoja dzejūļu kruojumu nūsaukumus, saraksteit tyvuokūs radinīkus, īvārojamuokūs Latgolys dobys objektu nūsaukumus i tml. Vuorda upe lūceišona izaruodeja saregžeita, mulsynuojs i vaicuojums par vītu vuordim. Volūdys aizdavumus i šūgod beja sagatavejuse LU profesore Lidija Leikuma.
2. kuortā školāni piļdeja aizdavumus par V. Kairiša filmu „Piļsāta pi upis“, kurūs kai kasgods beja sagatavejuse RTA profesore Ilga Šuplinska, šūbreid Latvejis Izgleiteibys i zynuotnis ministre. Olimpiadis nūtikšonu analizē I. Šuplinska izsaceja gondarejumu, ka filmys golvonuos idejis ir saprostys, koč viesturis fakti školānim zynomi navīnaidā mārā. Datryucs filmā lītuotūs muokslinīciskūs pajiemīņu dziļuokys izpratnis i detalizacejis viertiejuma nūtykumu seceibā.
3. kuorta otkon beja tradicionala, beja juopylda tests par kulturys dzeivi Latgolā 2020. goda gaitā i jaunuokajim izdavumim literaturā, muzykā. Ospruoteigus vaicuojumus otkon beja sagatavejuse rakstneica i žurnaliste Sandra Ūdre. Izaruodeja, ka “Boņuka 2020” laureatu Voldemaru Vogulu školāni lobuok pazeist kai keramiku, a na dzejnīku. Ari na vysi jaunuokī izdavumi par Latgolu bejuši rūkuos turāti, koč tys ir tikai lykumsakareigi.
Olimpiadis nūtykumu gaitys viertiejumā izskanēja vīna vīneiga vīnuota gribiešona — iz cytagods sasatikt kluotīnē! Lai īsadūd!
Rezultati:
1. vīta – Nautrānu v-škola: Laima Grišule, Viktorija Krišāne, Anna Kristijana Logina, Saiva
Karmena Magiča un Viktorija Lukšane, šk. Veronika Dundure
2. vīta – Rēzeknis Vaļsts 1. gimnazeja: Samanta Kristiāna Augustova, Elīna Batare, Ralfs
Bilinskis, Ramona Daukste-Saleniece, Ilva Lontone, šk. Irēna Prikule
3. vīta – Ludzys piļsātys gimnazeja: Marika Audijāne, Sanda Augustova, Amanda Daukste,
Jana Matvejeva, Maija Rancāne, šk. Laila Budreviča
„Latgolys kongresa dīnys 2021” svineibys nūtiks tīšsaistē
27. aprelī jau trešū godu tiks svynāta Latgolys kongresa dīna, i itūgod vysi pasuokumi nūtiks attuolynuotai, aplīcynojūt, ka ari latgaliskais spiej izapaust jaunuos, rodūšuos formuos, vīnoj paaudzis i dzeivoj cauri īrūbežuojumim. Ituo goda pasuokumu kūpums planavuots tīšsaistē, kas ļaun nūtikšonys organizēt kompaktai i interesentim vysā pasaulī ruodeit latgaliskuos ideņtitatis izpausmis muzykā, muokslā i volūdā.
Vysi školuotuoji kūpā ar školānim aicynuoti pīsadaleit virtualajuos Latgolys nūvodvuiceibys i latgalīšu volūdys stuņdēs, kas byus sagataveitys, īvārojūt nūteiktu bārnu vacumu, bet tamuos var jimt daleibu kotrys, kam ir taida gribiešona.
1.–3.klasis i 4.–6. klasis (9.00–9.40) teik aicynuotys tiktīs ar etnomuzykologu, radio žurnalistu, pedagogu i postfolklorys grupys „Rikši” vadeituoju Eriku Zepu, kurs stuosteis par sovu darbeibu i latgaliskajom idejom. 7.–9. klasis (10.00–10.40) varēs īsaklauseit atmiņuos par spieļfilmys „Piļsāta pi upis” (scenareja autors i režisors Vīsturs Kairišs) fiļmiešonys procesu, tamuos daleisīs Aņša lūmys atveiduotuojs, Leluo Kristapa bolvys laureats Dāvis Suharevskis. Sovukuort vydsškolānus laikā nu 11.00 leidz 11.40 īdvasmuos dzejneica i produceņte Evika Muizneica. Nūvodvuiceibys i latgalīšu volūdys stuņdis teik reikuotys jau nu 2017. goda. Juos ir veļteitys Latgolys kongresa godadīnai. Tamuos Latgolā pazeistami kulturys i sabīdryskī darbinīki stuosta par Latgolys kongresu, popularizej latgalīšu volūdu, muzyku, tradicejis i t. t.
12.00 tīšsaistē suoksīs pyrmuo literaruo i vizualuo dorbu dubultkonkursa „Tāva sāta myužam svāta” laureatu apbolvuošonys pasuokums, kurā tiks paziņuoti golvonūs bolvu īgivieji, kai ari veicynuošonys i simpateju bolvu sajiemieji. Sovu specialbolvu daškiers ari obeju muokslinīku meitys. Konkursu organizēja Maltys Bārnu i jaunīšu centrs, lai popularyzātu rakstneicys Veronikys Tenčys-Goldmanis i muokslinīka Jura Gaigala rodūšū davumu (poemu prozā „Pastareite” i tautys dzīšmu ilustracejis). Dubultkonkurss tyka pīduovuots ari kai dorba forma Latgolys nūvodvuiceibys stuņdei školuos.
13.00 tiks gūdynuoti 20. atkluotuos latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis vaļsts olimpiadis i 21. skotivis runys konkursa „Vuolyudzāni” ituo goda laureati. Olimpiadē, kas nūtyka tīšsaistē, tyka aktualizāti latgaliskī pasuokumi, nūtykumi i jubilejis 2020. godā, filma „Piļsāta pi upis”, školāni puorbaudeja ari latgalīšu volūdys pareizraksteibys īmanis. Sovukuort skotivis runys konkursā viertēja školānu īrunuotūs latgalīšu dzejis i prozys fragmentu videoīrokstus. Obejus tradicionalūs pasuokumus „Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja” organizēja sadarbeibā ar Izgleiteibys i zynuotnis ministreju, Vaļsts izgleiteibys satura centru, Rēzeknis Tehnologeju akademeju, Latvejis Universitati i Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibu. Atboslta ari Namaterialuos kulturys centrs “Upīte”.
27. apreļa svineibu izskaņa planavuota 15.00 ar svineigu pasuokumu Latvejis Republikys Saeimā, kas tiks puorraideita LR Saeimys sātys lopā www.saeima.lv. Sēdi vadeis Cylvāktīseibu i sabīdryskūs lītu komisejis Latgolys apakškomisejis prīšksādātuojs Edmunds Teirumnīks i apakškomisejis sekretare Janina Kurseite. Paradzātys ari Saeimys prīšksādātuojis Ināras Mūrnieces, Egila Levita i Ministru prezidenta Artura Krišjāņa Kariņa uzrunys. Taipat programā ir Dr. hist. Henrika Soma lekceja „Izgleiteiba Latgolā, viesturiskais redzīņs” i Dr. philol. Sanitys Martenys – „Latgalīšu volūda digitalūs resursu i myusdīnu volūdu izgleiteibys koņtekstā”.
Ituo goda „Latgolys kongresa dīnys” svineibys organizej: „Latgolys symtgadis kongresa SaRIK” (Sareikuojuma reiceibys izpiļdis komiteja), „Latgalīšu kulturys bīdreiba”, „Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja”, Maltys Bārnu i jaunīšu centrs. Atbolsta: Rēzeknis Tehnologeju akademeja (www.rta.lv), latgalīšu kulturys gazeta (lakuga.lv) i „Vītejuo Latgolys Avīze” (www.vieteja.lv),
Vysa informaceja ar tīšraidis saitem byus atrūnama sātys lopuos www.lakuga.lv, www.lpr.gov.lv www.rta.lv un www.malta.lv .
Sagataveja
Skaidrīte Svikša (žurnaliste, Maltys BJC iņterešu izgleiteibys školuotuoja)
20. atkluotuos latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiadis nūlykums
1. Olimpiadis mierkis i aizdavumi:
1.1. Školu jaunuotnis vydā popularizēt latgalīšu kulturys montuojumu;
1.2. Nūstyprynuot izpratni par latgalīšu rokstu volūdu kai svareigu latvyskuos identitatis daļu, rūsynuot jaunīšu interesi par latgalīšu volūdu, kulturviesturi, viesturi;
1.3. Veicynuot kulturys vierteibu i izcyluokūs nūvadnīku apzynuošonu školuos.
2. Olimpiadis daleibnīki: vyspuorizgleitojūšūs školu 10.–12. klašu komandys 3–5 školānu sastuovā.
3. Olimpiadis organizātuoji: Vaļsts izgleiteibys satura centrs, Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKŠA), RTA, LU Humanitarūs zynuotņu fakultatis Baltu volūdnīceibys katedra, Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba.
4. Olimpiadis nūrise:
4.1.0. 1. pūsmys — školys olimpiade:
4.1.1. Nūrisis laiks školā — olimpiade nūteik leidz 2021. goda 16. apreļam;
4.1.2. Olimpiadis aizdavumus izstruodoj školā;
4.1.3. Dorbus viertej i daleibnīkus 2. pūsmam vierza školys žurejis komiseja.
4.2.0. 2. pūsmys — vaļsts atkluotuo olimpiade:
4.2.1. Nūtikšonys laiks i vīta — 2021. goda 24. apreļs, olimpiade nūteik tīšsaistē (instrukceja par tīšsaisti tiks izsyuteita);
4.2.2. Aizdavumus i viertiešonys kriterejus izstruodoj RTA, Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv, Latvejis Universitatis Baltu volūdnīceibys katedra;
4.2.3. Dorba ilgums treis astronomiskuos stuņdis (10:00–13:00);
4.2.4. Olimpiadis aizdavumus komanda veic kolektivi;
4.2.5. Dorba saturs: tests, aizdavumi latgalīšu rokstu volūdā.
5. Olimpadis aizdavumu temys:
1) Latgalīšu rokstu volūda (rokstu volūdys prasmis);
2) Latgolys kulturtests (latgaliskī pasuokumi, nūtykumi, jubilejis 2020. godā);
3) Vīstura Kairiša filma „Piļsāta pi upis”.
6. Pīteikumi olimpiadei juoatsyuta leidz 2021. goda 16. apreļam LVLKŠA iz e-postu (ltgasoc@gmail.com). Pīteikumā juonūruoda škola, klase, školāna vuords i uzvuords, školuotuojs konsultants.
7. Viertiešona i apbolvuošona
Olimpiadis rezultatus viertej LVLKŠA veiduota viertiešonys komiseja. Rezultati tiks paziņuoti nedelis laikā pēc olimpiadis. Gūdolguotūs vītu īgiviejis komandys i jūs daleibnīki sajam bolvys, puorejī daleibnīki — pīminis veļtis. Školys bolvys sajims leidz 4.majam.
Informaceju var atrast https://visc.gov.lv/vispizglitiba/olimpiades/kartiba.shtml
8. Olūti
Latgalīšu rokstu volūda
Vaļsts volūdys lykuma 3. pants (Atrūnams: www.likumi.lv)
LR Tīslītu ministrejas Vaļsts Volūdys centrs (2008). Latgaliešu pareizrakstības nosacījumi.(Atrūnams: http://www.lu.lv/filol/latgalistica/doc/LGPNusacejumi.pdf )
Cibuļs, J., Leikuma, L. (2003) Vasals! Latgaliešu valodas mācība. Rīga: N.I.M.S.
(Atrūnams: https://www.lu.lv/filol/latgalistica/index.htm )
Leikuma, L., Dundure, V., Vulāne, A. (2017) Olūteņš. Latgalīšu rokstu volūda 4. klasei. (Atrūnams:https://registri.visc.gov.lv/vispizglitiba/saturs/dokumenti/metmat/olutens_4kl_mac_lidz.pdf )
http://www.lakuga.lv/raksteiba/
Latgolys kulturys tests
(myusu dīnu latgaliskī pasuokumi, nūtykumi, Boņuka bolva – 2021, jubilejis 2020. g.)
http://www.lkcizdevnieciba.lv/
http://iepazisimies.rta.lv (A. Jūrdžs, P. Miglinīks, O. Kūkuojs, Naaizmierstule)
www.gors.lv (latgaliskuos aktivitatis)
Filma “Piļsāta pi upis”
1. https://vimeo.com/ondemand/pilsatapiupis?ref=fb- share&1&fbclid=IwAR0Q5McHavyI3J9a8S1t1UE7cP_vr8jRKjN79lOBcBQh8xghZQlj8SrFfbo
2. https://www.filmas.lv/filmas-skolas/
3. Izlaseit recenzejis škārsteiklā www.lakuga.lv i.c.
21. skotuvis runys konkursa „VUOLYUDZĀNI” nūlykums
Konkursa mierkis
- īpazeit nūvoda literaturu i folkloru, veidojūt izpratni par latgalīšu autoru vuorda muokslu, latgaliski raksteita teksta vierteibu, izteiksmeibu;
- atteisteit školānu skotuvis runys meistareibu, emocionalitati, ceļt runys kulturu;
- izkūpt latgalīšu rokstu volūdu.
Organizātuoji
- Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKŠA)
- Rēzeknis Tehnologeju akademeja
- Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba
Konkursa nūtikšonys laiks i vīta
Konkurss nūteik nu 2021. goda 17. leidz 24. apreļam.
Školuotuoji īsyuta sovu audziekņu īrunuotūs daildorbu videoīrokstus leidz 2021. goda 17. apreļam iz e-postu ltgasoc@gmail.com, nūruodūt školāna vuordu, uzvuordu, školu, klasi, školuotuoju, taipat - daildorba autoru i nūsaukumu.
Videoīrokstam:
1) izavielejit klusu telpu ar lobu apgaismuojumu i neitralu fonu;
2) kamerai voi telefona kamerai juobyut nakusteigai, izvītuotai horizontali;
3) ja nav uorejuo mikrofona, tod kameru izvītojit pēc īspiejis tyvuok runuotuojam;
4) runuotuoju juoīkadrej da pusei, lai labi radzātu žestus.
Daleibnīki
- Konkursā pīsadola pyrmsškolys vacuma bārni, 1.–12. klašu školāni, studenti
- Nu vīnys školys pīsadola na vairuok par 2 školānim nu kotrys klašu grupys
- Daleibnīkim nu vīnys školys vālams najimt vīnaidus dorbus
Konkursa gaita
- Konkurss nūteik pa vacuma grupom: pyrmsškola, 1.–4. kl., 5.–8. kl., 9.–12. kl., studenti
- Kotrys konkursa daleibnīks sagatavej 2 daildorbu fragmentus latgaliski
- Videoīrokstā kotrys daleibnīks īrunoj pyrmū prozys voi dzejis fragmentu i ūtrū sagataveitū prozys voi dzejis fragmentu
- Kotra literaruo dorba lasejuma garums nadreikst puorsnēgt 3 min.
- Konkursu paprīšku īteicams organizēt školuos
Viertiešona
Konkursantus viertej LVLKŠA izveiduota komiseja.
Viertej dorba atbiļsteibu vacumam, teksta zynuošonu, kontaktu ar klauseituojim, prasmi atkluot daildorba nūskaņu, īsakļaušonu laikā.
Apbolvuošona
Atkareibā nu rezultatu konkursa uzvarātuoji kotrā vacuma grupā sajam diplomus i bolvys voi Atzineibys rokstus i pīminis bolvys. Teik gūdynuoti i škuoltuoji – konsultanti.
Videoīrokstus syuteit iz LVLKŠA e-postu: ltgasoc@gmail.com leidz 17. apreļam, nūruodūt školāna vuordu, uzvuordu, školu, klasi, školuotuoju, taipat — daildorba autoru i nūsaukumu.


text:
Digitalizāti Sibira etnolingvistiskūs ekspediceju materiali
Leidza ar goda beigom nūsasliedzs ari VKKF pabaļsteitais Sibira etnolingvistiskūs ekspediceju materialu digitalizacejis i publiskuošonys projekts. Patīseibā ir sajiuta, ka vyss ir tikai atsasuocs – virtualuo atsagrīzšona pi 2004.–2009. goda ekspediceju ir otkon nu jauna paruodejuse savuoktuo Sibira montuojuma vierteibu. Taipat myusu rūseiba ir radejuse jaunu iņteresis viļni pošūs Sibira latgalīšūs, kuri paleidz ar nūtykumu nūskaidruošonu, precizej nūtykušuo vītys i personu dzeivis datus, atpazeist personys vacajuos karteņuos.
Sibira etnolingvistiskūs ekspediceju materiali jau nu vosorys ir daīmami Latvīšu folklorys kruotivis digitalajā arhivā garamantas.lv; tagad jūs tī ir daudz vairuok. Tymūs var īpasazeit ar Sibira latgalīšu dzeivis vītom i liktinim kai rokstu, tai audio i karteņu materialu veidā. Kruojumā kūpumā ir 10 kolekceju pa ekspediceju nūtikšonu laikim i vīna vyspuoreiga – “Etnografiskūs prīškmatu kolekceja” paruoda ekspediceju laikā latgalīšu i malenīšu sātuos atrostus i viereibys cīneigus etnografiskūs i sadzeivis prīškmatus (kūpumā apsaverams ap 100 karteņu). Kotrai kolekcejai ir seikuoks juos aproksts – nūtikšonys laiks, pīsadalejušī ļauds, apmaklātūs vītu i spylgtuokūs teicieju puorskaitejums. Davīnuots ap 450 karteņu, ap 80 īrokstu anotaceju, sagataveits 130 personu profilu. Anotacejis papyldynuotys ar nalelim audio fragmentim, kuramūs atsakluoj latgalīšu volūdys dažaiduos izlūksnis. Tai tys – na tik viņ stuostūs par teicieju myužā pīradzātū, bet izskanūt i dzīsmēs, kuruos nazkod iz svešumu nūvastys nu seņču dzimtinis.
Sovpus projekta ūtrei daļa, e-gruomota “Sibira stuosti”, atspīgilej ekspediceju laika vāruojumus i pietejumus par dazynuotū. Gruomotai ir treis dalis, kuruos taipat sovā storpā ir cīši saisteitys. Izlūkšņu tekstu hrestomatejā atrūnami teicieju stuostu atšifriejumi parostā fonetiski morfologiskā pīrokstā, kurū var puorskaiteit kotrys, taipat volūdnīceibā pījimtā fonetiskā transkripcejā, tekstus dorūt tyvuokus lingvistim. Diasporys viesturis sadaļa īpazeistynoj ar apceļuotū teritoreju, taipat ar myusu aprokstim par atrostajim ļaudim i jūs volūdu. Eseju daļā apkūpuoti myusu stuosti par Sibirī atrostū i saprostū, atkluojūt i ekspediceju emocionalū pusi.
Projekta eistynuošona i materialu publiskuošona bejuse īspiejama ar Vaļsts kulturkapitala fonda mierkprogramys “KultūrELPA” atbolstu. Projekta vadeituoja – LU Humanitarūs zynuotņu fakultatis Baltu volūdnīceibys katedrys profesore Lideja Leikuma. Projekta realizacejā pīsadalejuši: Iļze Sperga, Maryta Lasmane, Eta Nikolajeva, Kristīne Pokratniece, Kristīne Zute, Muora Mortuzāne-Muravska, Artis Logins, Solveta Logina, Ilona Ratinska, Aleksejs Andronovs, Dainis Juraga.
Lels paļdis par sadarbeibu ari LFK digitaluo arhiva garamantas.lv draudzeigajam kolektivam, eipaši vadeituojam Saņžam Laimei! PAĻDIS!
Informaceju sagataveja: projekta vadeituoja Lideja Leikuma.


text:
Helēna Šakina
Helēna Šakina (dz. Keiša) dz. 06.03.1933. Muote Agata (nu Bieliņu) i tāvs Pāvels. Auguse Surikovas cīmā 7 bārnu gimenie, kuo videjīs bārns. Dzīduotuoja, rūkdarbnīce, celu jūstu audieja. Pabeiguse Surikovas Nikodema Rancāna 4-klasīgū pamatškolu, kū cāluši beja Helēnas tāvs ar sovīm bruoļīm. Tod Baltinovas 7-gadīgū školu. Piec tam Kuorsovas vydškolu. Piec tam ir struodovuse par vacuokū pioneru vadietoju Sylaraču 7-gadīgejā školā. Beiguse Reigas pioneru vadietoju školu, vāluok beiguse Riezeknes pedagogiskū školu. Vāluok studejuse Daugaupils pedagogiskejā institutā, bet lyluokū myuža dali nūstruodovuse Upītes pamatškolā par matematikas školuotoju. 1961.godie satīk sovu nuokamū veiru Vitāliju Šakinu i vāluok puorzaciele dzeivuot iz Ančipovu. Muoja beja natuoli nu Kūkovas(Kuhvas) upes. Izaudzeja divas meitas.
Nu 1981.goda Helēna suoka dzīduot Upītes etnografiskejā ansamblie. 1983.godā ansambļa sīvuom paleidzeja nūkomplektiet Abrenes boltūs tārpus. Helēna saauda celu jūstas i celu apaudus pi Abrenes brunču apakšmolas. Leidz pat šudindīnai Helena cītīgi struodoj rūkdorbus: auž jūstiņas i oda zečītes.
Aust celu jūstas Helena ir īzamuocejuse nu sovas veira muotes, kod 80-tū godu suokumā gostūs beja atbraukuši Stalti tod, par vusu ustobu – nu vadža leidz ratiņam, veiramuote samatuse celu jūstu. Itei ari ir bejuse pyrmuo jūsta, kū Helena ir izauduse. Helena pīmin, ka veiramuotei i tāva muosai celaines ir bejušas ar “piediņīm (skujainuos)”. Aušona tuo īzapatykuse, ka vieļ sovā cīnejamā vacumā turpynoj aust. Lai nūaustu jūstu Helenai vāga vīnu voi divejas dīnas. Školas laikūs aust celaines ir muocejuse ari Upītes školas školānīm.
Helēna sovuos muojuos Ančypovā ir pīnāmuse iz meistarklasiem ari školānus nu Rekovas vydškolas. Kotrai jūstinei Helēnai kluot ir tautasdzīsme. Īdvasmu nam nu dabas i tautasdzīsme pate atīt. Jūstuos īauduse sauli, ūzūlu, pučes, ūgas, vuorpas i varavīksni. Helēnas muote ari zynovuse daudzi tautasdzīsmes. Lyluokejai daļai Upītes bārnu ir Helēnas duovynuotuo celaine.
Helēna atsazeist, ka jai pateik pīzadaliet dažuodūs konkursūs. Vīns nu tuodīm ir 2004.godā Latvejas Bankas reikuotīs eiro monētu reversu sižetu konkurss, kur Helēna īgiva gūdolguotū 3. vītu i premiju. Īsnāgtī dorbi tyka veiduoti kuo mandalas, kam apleik nūausta smolkīm dīgīm tematiska celaine i pīmāruota tautasdzīsme.


text:
Ješs
Ješa azars aba Ješs – azars Latgolys dīnavydu daļā, Dagdys nūvoda Bukmuižys i Aņdzeļu pogostūs. Tur vysuvaira azarsolu par vysim Baļtejis vaļsteibu azarim. Ješam i juo apleicīnei soveigi daili vierīni.
Nu 1928 gods azars vaļsteibys apsardzeibā kai dobys pīminieklis. Nu 1977 da 1999 godam Ješa azarsolys īguoja botaniskajā nūlīgtinī "Ežezera salas", nu 1999 da 2004 godam – dobys nūlīgtinī "Ežezers", nu 2004 g. – Rāznys dobys parkā. Nu 2006 gods azars īslāgts Rāznys nacionaluo parka teritorejā.
Azarmalis linejis garums – 39,5 km, a kūpā ar azarsolu molys lineju – vaira kai 50 km. Azarmalis kur lāvys, a kur stuovonys. Iztak Narūta – pi Daugovys baseina pīdarūša upe. Dybyns akmiņuots i smiļkšuots, kur nakur 0,5 – 1 m bīzs dyunis kluoškys.
Pa izškireigim saskaitejumim, Ješs tur 33 – 36 eistynuos azarsolys (jūs kūpeigais pluots 77,6 gekteri) i ap 70 azarsalom leidzeigu sataisejumu, puse nu jūs – nīdrom i stībrim apauguši saklumi. Šimanska pussolā īriedeita atpyutys baza. Daudzums eistynūs azarsolu irā azara pūstumreitu daļā, poša leluokuo nu jūs – Leluo Luoča azarsola (pluots 45 ha). Da XX gs. 70-tūs godu iz ituos azarsolys beja apleicīnis vysuvacuokuo vīnsēte ar kūka kuormim, stateitim bez noglu.
Ješā aptyktys 18 – 24 zyvu škirys: leidaka, asars, zuts, leiņs, karušs, keiss, škaunadze i ct. Azars zvejis zinē cīši sūrmeigs.
- Leluokuos Ješa azarsolys
- Ankaru azarsola
- Apšu azarsola (pluots 2,7 ha)
- Ješa azarsola aba Ješauka (3,2 ha)
- Kozu azarsola
- Kromanova azarsola
- Kuorklu azarsola (1,4 ha)
- Kupra azarsola
- Leluo Luoča azarsola (vysuleluokuo, 46 ha)
- Leluo Tylta azarsola (3 ha)
- Leluo Teļu azarsola (2,7 ha)
- Leluo Vušku azarsola
- Līpu azarsola (1,1 ha)
- Mīlys azarsola
- Mozuo Teļu azarsola
- Opoluo azarsola (1,2 ha)
- Paričku azarsola
- Putnu azarsola
- Rešetnīku azarsola
- Sīna azarsola (2,8 ha)
- Vylkaste (1 ha)
- 1 Zujoka
- 2 Zujoka
- 3 Zujoka
- 4 Zujoka


text:
Maņ beja lels gūds tikt uzaicynuota i pīzadaleit oficialajā pīņimšonā pi Latvejis Republikas Prezidenta Raimonda Viejūņa kunga par gūdu Latvejis Republikas Proklameišonas 99.godadīnai. Itys fakts ir augsts akcionara, myusu darbinīku i sadarbeibas partneru kūpeiguo dorba nūviertiejums.
Pazateicu vysim par padareitū dorbu i nūvielieju naapsastuotīs pi sasnīgtuo i tīktīs iz jaunim mierkim!
NewFuels RSEZ SIA Valdis prīkšsādātuojs
Energy Resources CHP RSEZ SIA Valdis prīkšsādātuojs
Roman Vdovychenko
Latvejis Republikas Prezidents Raimonds Viejūņs, Riezeknis piļsātys dūmis prīkšsādātuojs Aleksandrs Bartaševičs i Valdis prīkšsādātuojs Roman Vdovychenko pīņimšonā Prezidenta pilī.
Ziņas


text:
Daugovpilī īstudāta pa daļai latgaliska muzykala puorsoka pīaugušajim par Laimis luoci
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
5. februarī 18.30 stuņdēs i 6. februarī 15.00 stuņdēs Daugovpiļs teatrī byus nūsaverama muzykala puorsoka pīaugušajim “Pa Laimes lāča pēdām” Oļega Šapošnikova režejā, kas pyrmizruodi ar stuovaplausim pīdzeivuoja 10. decembrī, informej VSIA “Daugavpils teātris” sabīdryskūs attīceibu vadeituoja Janīna Ivanova.
Izruode veiduota piec Andreja Upīša stuosta “Sūnu ciema zēni” motivu i baļsteita puorsoku lykumūs, partū ite seņdīnys mejās ar myusdīnom i breinumi palīk par kasdīnu. Pavysam kai originaldorbā syuncīmīši dūdās ceļuojumā Laimis luoča mekliejumūs, kab izgluobtu sovu cīmu nu godim ilgys nūlemteibys, tok itūreiz ar burvu navigatora paleidzeibu aizkleist Eiropys plašumūs. Iz tyvuokom i tuoluokom zemem pasaverūt, braucieji saprūt, ka laime nav tuoli juomeklej, jei ir tepat i pošu spākim izveidojama.
Īstudiejuma dramatiziejumu veiduoja rakstneica Monika Zīle, kura beja ari vīna nu pyrmizruodis skateituoju i lobupruot piec izruodis nūsavieršonys dalejuos sovūs īspaidūs: “Munai paaudzei tei ir klasika. Tei jau ir trešuo reize, kod veidoju pazeistama dorba dramatiziejumu, tok kotra reize ir unikala pīredze, kotrai izruodei ir cyta nūkruosa. Ite es pīsaskaņoju muzykalam nūformiejumam, īkļaunūt latgalisku pīskaņu i, prūtams, saglobojūt autora morali – Laimis luocs eksistej viņ myusu prīškstotūs. I puorsokuos, i realitatē cylvāki gaida syltus peirāgus nu dabasu kreitam, car, ka jūs vītā kaids vysu izdareis, tok sevkurs ir pats sovys laimis kaliejs. Izruode izadeve dzierkstūša, dzeivisprīceiga, bez didaktikys i piersta krateišonys, kab kotrys skateituojs pats var izsprīst, kur varātu byut Syunu cīms i voi gadejumā jis pats nav nu tīnis…”
Aktrise Kristīne Veinšteina, kura izruodē ir vīna nu laimis maklātuoju, vuordā Tonija, stuosta par varūnis atskuorstū atziņu ceļuojuma laikā izruodis vuordim: “Zeme vysur vīnaida. Ļauds gon vysaidi. Cylvākam juosabeist viņ pošam nu sova slynkuma.” Sovutīs akters Jānis Jarāns, kurs īsajuta izruodis teicieja lūmā, pīzeist, ka itys stuosts ir par kotru nu myusu.
Daudzus izruodis apmaklātuojus īinteresēja naparostī kostimi, kuri darynuoti nu vysaidu materialu: atkrytumu maisu, rūtaļlītu, bļakys buņdžu i daudzu cytu. Izruodis radūšuo komanda atzeimej, ka ituos izruodis kostimi ir unikala līceiba par īstudiejuma tapšonys procesu uorkuortejuos situacejis laikā. Izruode “Pa Laimes lāča pēdām” topa vēļ ituo gods suokuos, i tūšaļt uorkuortejuos situacejis deļ beja sarežgejumi ar audumu pīguodi, partū tyka rosti radūši rysynuojumi, kuo rezultatā topa na viņ spūdri tāli, bet ari viestejums par apleicejuos vidis saaudziešonu, kas ir vīna nu syuncīmīšu ceļuojumā saprostūs atziņu.
Izruodē pīsadola Jānis Jarāns, Ilona Bagele, Kristīne Veinšteina, Agnese Laicāne, Maija Korkliša, Jūlija Ļaha, Inese Ivulāne-Mežale, Ritvars Gailums, Māris Korsiets, Zanda Mankopa, Marģers Eglinskis, Egils Viļumovs, Milena Savkina, Jevgeņijs Mihailovs, Dainis Skutelis, Atis Ieviņš, Alisa May, Kristīna Zaharova, Natālija Kotona i Daugovpiļs teatra dejuotuoju trupa.
Izruodē skaņ Valta Pūcis muzyka Reiņa Sējāna aranžiejumā, dzīšmu tekstu autoris ir Inese Zandere i Kristīne Veinšteina, solistu vokaluo pedagoge – Ilona Bagele, īstudiejuma horeografe – Irina Bogeruka, scenografejis i kostimu autore – Inga Bermaka, stilists – Gatis Timofejevs, gaismu muokslinīks – Sergejs Vasiļjevs. Izruode nūteik latvīšu i latgalīšu volūdā ar dažom ainom pūļu, romu i vuocu volūdā. Izruode paradzāta skateituojim nu 16 godu vacuma.
Beleti – Daugovpiļs teatra kasē (654 26520), “Biļešu paradīze” kasēs i škārsteiklā.


text:
Atkuortuotai izdūta gruomota par prīsteri Vladislavu Litaunieku
Rokstu sagataveja: lakuga.lv
Atkuortuotai izdūta gruomota “Priesteris un moceklis Vladislavs Litaunieks – Kristus kviešu grauds” par prīsteri i mūcekli Vladislavu Litaunieku. Prīsters tyka nažieleigi speidzynuots i 1941. gods 24. junī nūšauts Daugovpiļs cītymā. Ir aizsuokts juo beatifikacejis process.
V. Litaunieks dzims 1909. gods 28. augustā Rēzeknis apriņča Bykovys pogosta Bernānu sādžā, beja vacuokais bārns Litaunīku saimē. Piec Nagļu pamatškolys beigšonys īsastuoja Aglyunys katuoļu gimnazejā i vāluok Reigys Goreiguo seminara sagataveišonys kursā. 1933. godā Svātuo Jākuba katedralē Vladislavs tyka ordināts par prīsteri. Jis tyka nūzeimāts par vikaru Rēzeknē, bet dreiž piec tam par prāvestu Jaunbornē, vāluok Spruktu draudzē, kur pabeidze dīvnoma ceļtnīceibu. Nu 1938. leidz 1941. godam beja Indrys draudzis prāvests. 1941. gods zīmā prīsteri puorcēle dorbā iz Vyškim. 1941. gods 23. martā jis devēs ar viļcīni iz Feimaņu draudzi paleidzēt tuos prāvestam nūvadeit gavieņa rekolekcejis. Čekys īriedni jam sekuoja i apcītynuoja viļcīnī, nūvede iz Daugovpiļs cītumu, kur nažieleigi mūceja.
1941. gods 21. junī V. Litaunieku nūtīsuoja iz nuovi ar montys konfiskaceju par “vaļsts nūdeveibu” i “kontrrevolucionaru” darbeibu. Treis dīnys vāluok jū nūsuove i kūpā ar cytim nūgalynuotajim aproka cītuma pogolmā. Vāluok prīstera mirsteiguos atlīkys tyka puorapbedeitys Vyšķu bazneicys duorzā i pastateits pīmineklis. 1991. godā prīsters V. Litaunieks tyka reabilitāts. Niu nūteik juo beatifikacejis process. Beatifikaceja ir ceremoneja Rūmys katuoļu bazneicā, kurys laikā kaidu personu pasludynoj par svieteigu. Tei ir obligata pyrma kanonizacejis.
Gruomota “Priesteris un moceklis Vladislavs Litaunieks – Kristus kviešu grauds” pyrmū reizi tyka izdūta 2012. godā. Tymā publicāts V. Litaunieka dzeivisstuosts, apkūpuotys līceibys par sajimtū paleidzeibu caur juo aizbiļdnīceibu, atrūdama novenna juo gūdam – lyugšona, kas juoskaita devenis dīnys piec kuortys. Vairuokuos volūduos, ari latgaliski, ir izveiduota prīsteram veļteita sātyslopa oremus.lv. Tymā var skaiteit ari par juo beatifikacejis procesa aktualitatem.


text:
Uzvadums atkluoj Latgolys ļaužu sapynus i cereibys, atspūguļoj sovdabeigū, dažaidu naceju ītekmātū Latgolys folklorys bogoteibu, ituos pusis muziķu, doncuotuoju i spālātuoju prasmis. Uzvadumā “Ķēniņmeita. Latgales pasaka” pīsadaleja ap symts dorbojūšūs personu nu Latgolys. Pirmizruodi uzvadums piedzeivuoja Latgolys viestnīceibys GORS atkluošonys koncertā 2013. goda majā.
NOMINANTI:
Ilmāra Dreļa dejis XXV Vyspuorejūs Dzīšmu i XV Deju svātkūs
Rēzeknis Augstškolys studentu teatris “ĶerRA” sajam “Sudraba Āksta cepuri” 14. Latvejis studentu teatra dīnuos


text:
“Pi myusim Latgolā” gastej Latgolys puorstuovnīceibā Reigā
Itūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej popularuokajā latgalīšu puļciešonuos vītā Reigā – Latgolys puorstuovnīceibā. Puorstuovnīceiba Reigā dorbojās jau nu 2014. goda, tuos mierkis ir veicynuot Latgolys planavuošonys regiona pošvaļdeibu kapacitati i snēgt atbolstu uzjiemiejdarbeibys veicynuošonā. Raidejums rauga dazynuot, voi ari nuokameibā pastuoveis itei īstuode.
Latgolys puorstuovnīceibys Reigā darbeibu finansiali atbaļsteja Norvegejis vaļdeibys projekts, kuruo finansiejuma leigums beigsīs ituo gods 30. aprelī. Latgolys planavuošonys regiona administracejis vadeituoja Iveta Malina-Tabūne atkluoja, ka niu nūteik puorrunys par tuoluokū sadarbeibu i finaņšu pīsaisti puorstuovnīceibys tuoluokai darbeibai.
Ituos telpys aktivi izmontoj Latgolys uzjiemieji, reikojūt tikšonuos ar klientim i investorim, kab tim nabyutu juobrauc tuolais ceļš iz Latgolu nu cytu Latvejis regionu piļsātu ci cytu vaļstu. Vīns nu taidu uzjiemieju, kas regulari gastej Latgolys puorstuovnīceibā Reigā ir Guntars Šults nu Bolvūs asūšuo uzjāmuma “ECO fabrika”. Guntars Šults ite ar klientim sasateik vysmoz reizi mienesī i nūviertej vareibu izmontuot ituos telpys.
Latgolys puorstuovnīceibā gostus vysod laipni uzjam ituos vītys administrators Juoņs Daugavietis. Jis stuosta, ka ite īsagrīž vysaiduoki ļauds – vīni atīt ar sovom biznesa idejom, cyti – sasatikt ar investorim i klientim, a cyti atīt iz čaja krušku. Taipoš ite atīt ari jaunīši, kuri niu studej Reigā i vaira grib dazynuot par sovu dzymtū pusi.
I uzjiemieji, i poši darbinīki cer, ka tyvuokajā laikā kūpeigim spākim tiks atrosts finansiejums Latgolys puorstuovnīceibys darbeibys turpynuošonai. Jau treju godu laikā pīsaruodejs, ka itaidai vītai, kur puļcētīs uzjiemiejim, turistim i pošim latgalīšim ir cīši lela nūzeime regiona atteisteibys veicynuošonā.


text:
Kur var i voi vyspuor var vuiceitīs i studēt latgalīšu rokstu volūdu?
Roksta autore: Laura Spundere, portals lakuga.lv
Redzīs, ka vaicuojums par i ap latgalīšu volūdys saglobuošonu paaudzem iz prīšku ir cyluots i puorcyluots. Publiskajā vidē sovys dūmys izsacejs kotrys, kam nav slynkuma, i varātu sacynuot, ka vyspuorejais videjais redzīņs ir – vajag saglobuot i pylnveiduot. Vys dīvamžāļ itī redzīni tai ari nūgulst sarunu leiminī. Piec kaida laika otkon paceļ, pasarunoj i aizmierst. Deļtam portals Lakuga.lv raudzeja dazynuot, kaidi ir tyvuokī plāni latgalīšu volūdys styprynušonai vaļsts mārūgā, taipat, cik reala ir vareiba vuiceitīs latgalistiku i latgalīšu rokstu volūdys pareizraksteibu akademiskā leiminī.
Augusta golā, 23. augustā, Latvejis Republikys Ministru kabineta sēde nūsarysynuoja izbraukumā, itūreiz – Ludzys nūvodā. Sēdi beja vareiba vāruot tīšraidē, tok ari piečuok tei ir daīmama tīšraižu arhivā ITE. Ministru kabineta sēdis nūteik reizi nedeļā, sovpus izbraukuma sēdis ir gona rešs i eipašs pasuokums. Prīcej, ka itamā reizē sēde nūtyka Latgolā, i svareigi ari, ka na vīnā nu leluokūs piļsātu, tok tamā, kas tyvuok rūbežam – Ludzā. Sēdē tyka atsavārts iz tim dorbim, kuri jau ir padareiti vyspuorejam Latgolys regiona lobumam, tymā storpā padareitī ceļu infrastrukturys uzlobuojumi, sabīdryskuo transporta sistemys pylnveide, aizsardzeibys, kulturys i medeju nūzaris aktualitatis.
Vysu ziņuojumu vydā beja ari izgleiteibys i zynuotnis ministris Anitys Muižniecis ziņuojums par atbolsta vierzīnim latgalīšu rokstu volūdys atteisteibai. Bolstūtīs iz ziņuojumu, teik planavuots, ka leidz 2024. godam byus izveiduoti div latgalīšu rokstu volūdys korpusi, sovpus leidz 2027. godam – treis korpusi. Leidz 2024. godam teik planavuota ari latgalīšu rokstu volūdys pareizraksteibys reika lingvistiskuos dalis pylnveide, tū papyldynojūt ar 15 tyukstūšom leksiskūs vīneibu. Par pareizraksteibys reika izveidi Lakuga.lv jau raksteja ITE. Taipat teik planavuota ari myusu dīnu latgalīšu rokstu volūdys korpusa (MuLa) papyldynuošona ar 2,5 miļjonim vuordlītuojumu i aptyvai 15 stuņžu garu runys īrokstu transkriptim.
Pārnejā godā Izgleiteibys i zynuotnis ministreja (IZM) eistynuoja pilotprojektu, kura mierkis beja ļaut nūdrūsynuot vuiceibu stuņdis latgalīšu rokstu volūdā. Deļtam rudinī 65 izgleiteibys īstuodis Latgolys regionā tyka aicynuotys pīsasaceit daleibai itamā programā, kūpumā atsasauce sešys izgleiteibys īstuodis: Cyblys vydsškola, Rēzeknis suokumškola, Rēzeknis 3. vydsškola, Rēzeknis Vaļsts pūļu gimnazeja, Nautrānu vydsškola i Varakļuonu vydsškola. Ari niu, 2022/23. vuiceibu goda suokumā, septembrī tyka sludynuots jauns uzsaukums.
Taipat atseviškys projekts latgalīšu rokstu volūdys izkūpšonai tyka izstruoduots ar Latvejis Vaļsts mežu i Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstu, tū eistynuoja nūdybynuojums “Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja” (LVLKŠA). Itymā projektā īsasaisteja 17 Latgolys regiona školys.
Radzams, ka koč ari atbolsts latgalīšu volūdys vuiceišonai ir “projektveideigs”, na stabils i pastuoveigs, tys vys tik ir daīmams. Tok kai IZM puorstuovi, tai ari LVLKŠA pīzeist, ka regionā stypri tryukst vuiceibspāku, kuri byutu gona zynūši i spiejeigi pasnēgt latgalīšu rokstu volūdys stuņdis.
Portals Lakuga.lv socialajūs teiklūs Twitter i Instagram apvaicuoja sovus sekuotuojus, raugūt dazynuot, voi jī zyna, kur var vuiceitīs latgalīšu volūdu. Leluokais vairums atbiļdēja, ka var Rēzeknis Tehnologeju akademejā i Latvejis Universitatē, tok gona daudzi ari izalaseja atbiļdi “nikur”. Taipat vaicuojom, voi itūšaļt vaļsts atbolsts latgalīšu volūdai ir pīteikuši lels, i leluokais vairums apvaicuotūs atbiļdēja, ka nav vysā lels. Vaicuojom ari, kū tod cylvāki vysvaira grybātu vuiceitīs, i div popularuokuos atbiļdis beja volūdu i kulturviesturi.
LaKuGa vaicoj.— Portals lakuga.lv (@lakuga) August 26, 2022
Kur var vuiceitīs latgalīšu volūdu/latgalistiku? #SIF_MAF2022
Cytreiz redzīs, ka asam vysā daudz runuojuši par latgalīšu volūdu i tuos vītu vysys Latvejis kontekstā, tok atbiļdis i tūs sacynuojumi, ka vys tik zynuošonu tryukums par vareibom i gribiešonu vuiceitīs volūdu i kulturviesturi zeimoj, ka varbyut vys tik juorunoj vēļ vairuok i plotuok. Cylvāku personeiguo komunikaceja i informacejis sajimšonys veidi ir tik dažaidi, ka byutu oplomai dūmuot, ka par kotru aktualu vaicuojumu “vysi jau drūsai viņ zyna/ir dzierdiejuši”. Taišni deļtam myusu dīnu digitalajā vidē informacejai, kas ir svareiga kaidai leluokai kūpīnai, juobyun namiteigā apritē. Na mozuok svareigi ir spēt atrast vajadzeigū informaceju ar puors Google meklātuoja klikšķu paleidzeibu. Par pīmāru, veidojūt itū rokstu, raudzeju publiskā vidē atrast informaceju, kur tod byutu vareiba vuiceitīs latgalīšu volūdu/latgalistiku akademiskā leiminī. Dīvamžāļ, reizis desmit izstaigojūt vysu popularuokūs augstškolu i universitašu sātyslopys i vaicojūt informaceju, daguoja sacynuot, ka nivīna nu augstuokūs izgleiteibys īstuožu tū napīduovoj.
Prūtama līta – pīprasejums piec latgalīšu volūdys vuiceišonuos ir nalels, eistynuot atseviškys izgleiteibys programys – narentabli. Tok viņ piec individualys apzvaneišonys, palyka skaidrys, ka treis augstuokuos izgleiteibys īstuodis atsevišķu programu gaitā nūdrūsynoj ari latgalīšu volūdys vuiceišonūs.
Juopīkreit, ka vaļsts atbolsts latgalīšu volūdys atteisteibai ir nalels i nateik dūmuots par ilgtermiņa rysynuojumim, tok, pa munam, mes varim vainuot kaidu cytu viņ tod, kod poši sovā aizgoldā asam padarejuši vysu, kab latgalīšu volūdys vuiceišonuos byutu daīmama kotram, na viņ tim, kas zyna eistūs telepona numerus, kam pīzvaneit i pavaicuot. Augstuokuos izgleiteibys īstuodem minimalais sātys aizdavums byutu studeju programu aprokstūs pīlikt teikumu, ka programys laikā byus vareiba vuiceitīs ari latgalīšu volūdu/latgalistiku. Vēļ lobuok byutu pīduovuot latgalīšu volūdu kai izvielis kursu naatkareigi nu programys (kai tū planavoj RTA – L. S.) i nasabeit par tū runuot publiski, skali i lapni.
Kūpsavylkumam – komentari nu Latvejis augstuokūs izgleiteibys īstuožu puorstuovu par latgalīšu volūdys i latgalistikys vuiceišonuos vareibom.
Rēzeknis Tehnologeju akademeja (RTA)
Vīna nu RTA studeju programu ir “Latvīšu volūdys školuotuojs”, kuru pabeidzūt, ir vareiba sajimt profesionalū bakalaura gradu pedagogu izgleiteibā. Kluotīnis studejis ilgst četrus godus. Kai stuosta RTA profesore Dr. philol., Sanita Martena, augstuokuos izgleiteibys īstuodem ir vareiba maineit 30 % nu apstyprynuotuos izgleiteibys programys satura. Leidz ar tū programā “Latvīšu volūdys školuotuojs” studenti var vuiceitīs ari latgalīšu rokstu volūdys alfabetu, pareizraksteibu i literaturu. Nu cyta vuiceibu goda RTA studentim tiks paplašynuotys vareibys vuiceitīs latgalīšu rokstu volūdu, respektivi, itaids kurss byus daīmams naatkareigi nu izvālātuos specialitatis kai speckurss.
Latvejis Universitate (LU)
Kai stuosta Latvejis Universitatis profesore Lideja Leikuma, niu vuiceitīs latgalīšu rokstu volūdu ir vareiba viņ magistra leiminī programā “Baltu filologeja”, apvuiceibys nūteik reizi divejūs godūs div kursim kūpā.
Leikuma ari aplīcynoj, ka latgalīšu rokstu volūdys pratieju ir cīši moz. Koč ari ir vysā daudz ideju, kai lobuok vuiceit latgalīšu volūdu, tryukst interesis nu pošu studentu pusis.
Daugovpiļs Universitate (DU)
Profesore i latvīšu volūdys katedrys vadeituoja Vilma Šaudiņa stuosta, ka Daugovpiļs Universitatē ir daīmama akademiskuo bakalaura studeju programa “Latvīšu filologeja” i dialektologejis kursa laikā kai obligatuo programys daļa ir ari latgalīšu rokstu volūda. Vareiba vuiceitīs latgalīšu rokstu volūdu tyka pīduovuots ari kai izvielis kurss, tok nav bejuse cīši lela atsauceiba.


text:
“Kolnasātys” gruomotplaukta rubrikā Laura Melne itūreiz stuosteis par naseņ latgalīšu i angļu volūdā izdūtū bruoļu Juoņa i Viktora Cybuļsku gruomotu “Atmiņuos Latgolā”.
Juoņs i Viktors Cybuļski beja bruoli nu myusu dīnu Rēzeknis nūvoda Nautrānu pogosta Dekteru, kurus izškeire Ūtrais pasauļa kars. Viktors devēs trymdā i piečuok dzeivuoja ASV. Juoņs palyka Latvejā, tok 1949. godā tyka nūtīsuots i izsyuteits spaidu dorbūs, kur pavadeja sešus godus. Bruoli nikod vaira tai ari nasasatyka. Jī beja īvārojamuo latgalīšu kulturys darbinīka Andryva Jūrdža mozdāli, partū tīkšonuos piec izgleiteibys, interese par kulturviesturi i raksteišona beja jau šyupelī īlykta.
Niu gruomotā “Atmiņuos Latgolā” publicātī stuosti jau īprīšk ir bejuši daīmami skaiteituojim. Viktora Cybuļska atminis paguojušuo godu symta 50. godus beja publicātys trymdys laikrokstā “Latgolas Bolss”, sovpus Juoņa Cybuļska stuosti atrūnami juo 1995. godā izdūtajā puordūmu, dzejis i stuostu izlasē “Myuža dīnys, myuža dūmys”. Jaunuo gruomota “Atmiņuos Latgolā” ir kai obeju bruoļu sasatikšona, kū organizējs Viktora mozdāls, ASV dzeivojūšais latgalīts Pīters Ragaušs, ar kura atbolstu beidzamajūs godūs izdūtys ari cytys Juoņa Cybuļska gruomotys, kai puordūmu kruojums “Patīseiba ir myusu!” i pietejums par Andryvu Jūrdžu. Ari tuos gruomotys ir kai latgalīšu, tai angļu volūdā.
Juoņs Cybuļskis beja latgalīšu kulturā cīši nūzeimeigs sabīdryskais darbinīks, kura davums, īspiejams, myusu dīnuos nateik pīteikami nūvārtāts. Jis 30. godu beiguos, struodojūt par školuotuoju Viļakā, kūpā ar piečuok labi zynomū Vladislavu Luoci nūdybynuoja latgalīšu gruomotu izdevnīceibu. Piec atsagrīzšonys nu izsyutejuma Juoņs Cybuļskis dzeivuoja Reigā, kur aktivi turpynuoja struoduot Latgolys lobā. Jis rūsynuoja i organizēja pīminekļu pastateišonu vairuokim īvārojamim Latgolys kulturys darbinīkim, kai Andryvam Jūrdžam, Pīteram Miglinīkam, bruolim Skryndom i cytim, veice pietejumus par latgalīšu volūdu i Latgolys viesturi, raksteja atminis i dzeju. Jau 1995. godā literaturzynuotnīks Vitolds Valeiņs raksteja, ka Cybuļska atmiņom ir lela kulturviesturiska nūzeime. I tai eistyn ir.
Ar gruomotys “Atmiņuos Latgolā” manuskriptu maņ beja vareiba īpasazeit pyrma tuo izdūšonys, nadaudz paleidzūt pi korekturys. Kai cylvākam, kuru ar bruolim Cybuļskim vīnoj dzymtuo puse, itys teksts maņ ruodejuos cīši interesants i izzynojūšs. Gruomotā var puorskaiteit na tik personeigys bierneibys atminis, bet vaira izzynuot ari par Latgolai nūzeimeigim viesturiskim procesim, kai sādžu izīšona iz vīnsātom, agraruo reforma piec Latvejis vaļsts izveidis, ari par latgalīšu dzeivi Pīterpilī. Juoņa atminis ir vaira personeiguokys, atkluojūt juo individualū pīredzi, Viktors rakstejs na tik par sevi, bet nadaudz ari par cytim cylvākim. Mums kai 21. godu symtā dzeivojūšim cylvākim jūs teksti ļaun labi īsajust Latgolys lauku dzeivē pyrma 100 godu – izzynuot, kai izavēre lauku sāta i tuos apleicīne, kai bārni guoja gonūs i vuicejuos školā, kai nūtyka maja dzīduojumi pi krysta, kaidys beja Zīmyssvātku tradicejis.
Saleidzynojūt Juoņa Cybuļska atminis, kas publicātys jaunajā gruomotā i vaira nakai pyrma 25 godu “Myuža dīnuos, myuža dūmuos”, rūnās puors vaicuojumu par materiala atlasi. Varātu varbyut ari pīkrist, ka “Atmiņuos Latgolā” īkļauti lobuokī, etnografiski vierteiguokī voi autoru i juo dzeivis guojumu raksturojūšuokī stuosti. Tok drupeit mulsynoj, ka stuostūs, kas vairuokūs turpynuojumūs veļteiti Juoņa Cybuļska ceļam iz izgleiteibys dabuošonu, pamasti apakšviersroksti ar numeraceju, lai ari jaunajā gruomotā īkļauts tik pyrmais, ūtrais, trešais i sastais kuopīņs, izlaižūt catūrtū i pīktū. Vēļ nalela kritiska pīzeime ari par gruomotys vuoku. Žāļ, ka iz tuo atrūnams tik tuos nūsaukums, bet nav autoru vuordu. Teiri praktiski – jau nu skaiteituoju dzierdāts, ka cytaiž saīt plauktā storp cytom gruomotom paskrīt tai garum.
Tok tī ir taidi naleli seikumi, kas naītekmej gruomotys kūpejū vierteibu. Ari jaunuokai paaudzei niu ir vareiba īpasazeit ar bruoļu Cybuļsku atmiņom, kas cytaiž byutu juomeklej bibliotekuos voi periodikys kruotivēs. Gruomota ari pīraksteita lobā, saistūšā volūdā, kū ir vīgli skaiteit ari, īspiejams, tim, kuri nav pīroduši pi tekstu latgaliski. I ka nasagryb skaiteit latgaliski, var apgrīzt gruomotu ūtraižuok i raudzeit skaiteit tuos angliskū verseju.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Ari pi ībraukšonys Preiļu nūvodā byus ceļazeimis latgaliski
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Itūšaļt Latgolys regionā cikom tikai vīnai pošvaļdeibai – Bolvu nūvodam – pi ībraukšonys nūvodā ir pastateitys ceļazeimis kai latvīšu literarajā, tai ari latgalīšu rokstu volūdā. Tok niu ari Preiļu nūvoda pošvaļdeiba ir izlāmuse par lobu taidu zeimu pastateišonai.
29. juļa Preiļu nūvoda dūmis sēdē tyka apstyprynuots lāmums par jaunu ceļazeimu izgataveišonys finansiešonu. Tyka lamts, ka iz golvonajim autocelim, ībraucūt Preiļu nūvodā, tiks pastateitys jaunys zeimis obejūs latvīšu volūdys paveidūs – latvīšu literajā i latgalīšu rokstu volūdā.
Preiļu nūvoda sabīdreibys īsaistis i marketinga dalis vadeituoja Aneta Urka komentej:
“Itys lāmums ir saisteits ar Preiļu nūvoda ilgtspiejeigys atteisteibys strategeju, kurā asam sevi definiejuši kai latgalisku teritoreju.”
Anete Urka ari dasoka: “Asam vīns nu nadaudzūs Latgolys nūvodu, kur pošvaļdeibā kasdīnā struodoj divejuos dorba volūduos – latvyski i latgaliski. Latgalīšu volūda ir daļa nu myusu identitatis, mes ar tū nasalīlejom, tok lapojamīs.”
2021. goda 18. novembrī pyrmū reizi Latvejis viesturē pi ībraukšonys Bolvu nūvodā tyka pastateitys itaida leimiņa ceļazeimis latvyski i latgaliski. Latvejis Universitatis Lībīšu instituta vadeituojs, volūdnīks, muokslinīks, lībīšu kulturys aktivists Valts Ernštreits, tūlaik nūruodeja, ka ituos zeimis pastateišona ir puormaiņu īsazeimiešona ari sabīdreibā kūpumā:
“Itei zeime paruoda lelys puormainis ari sabīdreibā. Zeime paruoda, ka beidzūt piec cīši garu godu mes varim īraudzeit Latvejis dažaideibu – sūpluok latvīšu literarajai volūdai varim īraudzeit latgalīšu rokstu volūdu.
Vysu rokstu par Bolvu nūvoda zeimem skaiti ITE. Piečuok 2022. goda martā Bolvu nūvodam par itū iniciativu tyka pasnāgta Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks 2021”.
Ari pārnejuo gods vosorā pījimtais Latvīšu viesturiskūs zemu lykums vaļsts i pošvaļdeibu īstuodem nūsoka par pīnuokumu nūdrūsynuot latgaliskuos identitatis i kulturviesturiskuos vidis saglobuošonu i ilgtspiejeigu atteisteibu. Itūs pīnuokumu vydā ir veicynuot latgalīšu volūdys lītuošonu publiskajuos nūtikšonuos i kasdīnys dorbā, kai ari atjaunuot i vidē izmontuot vītvuordus latgalīšu volūdā, tymā skaitā ceļazeimēs, vītu i īlu nūsaukumūs.


text:
Ludzā apsaverama Dobys aizsardzeibys puorvaļdis fotoizstude
Da 6. augusta Ludzys Nūvodpietnīceibys muzejā apsaverama Dobys aizsardzeibys puorvaļdis veiduota fotografeju izstuode “Zili zaļā galerija”, kurā vizuali var īpazeit dobys i kulturviesturis vierteibys Latvejis i Boltkrīvejis pīrūbežā.
Izstuodē apvīnuotys Latvejis i Boltkrīvejis pīrūbeža eipaši aizsorguojamūs dobys teritoreju – aizsorguojamūs ainovu apvyda “Augšdaugava” i nacionaluo parka “Braslavskije ozera” gleznainuokūs ainovu i rakstureiguokūs dobys vierteibu fotografejis. Nu Latvejis pusis izstuodē eksponāti fotokonkursa “Mana Augšdaugava” lobuokūs autoru dorbi, bet nu Boltkrīvejis pusis izstuodē īkļauti nacionaluo parka “Braslavskije ozera” zynuotnis dalis īsnīgtī fotoarhiva materiali.
Izstuode ir radeita Latvejis – Lītovys – Boltkrīvejis puorrūbežu sadarbeibys programys 2007. – 2013. godam Eiropys sābru attīceibu i partnereibys instrumenta projekta “Pārrobežu aizsargājamās dabas teritorijas “Augšdaugava – Braslavas ezeri” izveide un priekšnoteikumu radīšana tās integrētai pārvaldībai” ītvorūs.
Karteņa: daugavpilsnovads.lv


text:
Nazkai aizmiersu Naktineicā īlikt ka ni Dīnys rokstu, to koč atsauci. Ite byus. Kartenis i jūs parokstus niu laikam napuorpubliceišu. koč tī varbyut ir Dīnys dīnroksta leluokuo vierteiba.
________________________________________
Vysod var atlikt raksteišonu i naraksteit var vysod. Taipat kai vysod var nadareit, nabraukt, nasajimt. Sēdēt sātā, peļnēt naudys, dzeivuot labi i pareizi. Kai vysi dora i kai ak jau ir juodora.
Tok sajem smierts ziņu i saprūti – cik labi, ka rakstieji, darieji, brauci i jiemīs. Ka nasiedieji sātā, napeļnieji naudys i nadzeivuoji labi i pareizi. Partū ka nivīns cyts tuo nabyutu dariejs, redziejs, juts i bejs. Kai jau dzeivē vyscaur tys ir – cyti tovys dzeivi nadzeivuos.
Myruse Sprukuļu Berte nu Sčastlivuos dzeraunis. Cylvāks, par kuru es asu saciejuse – juos vīn deļ maņ beja vārts aizbraukt iz Sibiri. Ar vysu gryutumu i vysu naveseleibu pyrms tam, dublim, ūdim, moškom i ērcem.
Myužeigu duseišonu jai nūmyrušai i myužeiguo gaisma lai speid jai.
Par gūdu jai, juos dzeivei i dzīsmem šudiņ diena.lv īlikšu sovys kartenis nu 2006. goda 30. juņa ekspedicejis Sčastlivajā i sovu raksteitū Sibira stuostu gobolu “Kiukoj uora dzagiuzeite”.Varātu tikai saiti dūt iz cytu resursu, tok maņ ruodīs, ka var īlikt i vysu tekstu. Kurs gribēs, puorskaitēs.
Ituo teksta es nikod nabyutu pīrakstiejuse, kab na Bertys Sprukuļ nu aizlaiku laikim atguoduotuos i nu suoku nadzīdomā bolsā saceituos, piečuok īsadzīduotuos dzīsmis par dzagiuzeiti, kas bādoj par sovim kūkim taipat, kai meituška par sovim bruolim, kas pagaisuši karā.
I maņ prīca, ka tei dzīsme ir dzeiva. Jū niu dzīd Ondrupenis folklorys ansamblis “Sovvaļnīki”.
Taidā reizē saprūti, cik myužeiba ir moz, ka vysu taipat nūsoka eisa šaļteņa – kod Sprukuļu Berta atguoduoja tū dzīsmi i dzīduoja. I kod ļauds Latgolā jū niu dzīd. Par dzagiuzeiti, kam pītryuka treju kūku. Taipat kai dzīduotuojai treju karā kautūs buoleleņu, kuru kaulus balynoj saule i motus purynoj viejs.
Cik ta gara dzīsme ir – puors minotu. A tymūs minotūs izskaņ kaida cylvāka dzeive i vysu dzīsmis dzīduotuoju myuži, cikom vacuo dzīsme tyka da myusu laika i myusu laika dzīduotuoju.
________________________________________
Ite Sprukuļu Bertys dzīduotuo latgalīšu tautys dzīsme “Tymsa, tymsa tei eglīte”. Atlaidit, nūfilmeits šķeibi – steigā i ar fotoaparatu – jei pieški suoce dzīduot i nabeju da tuo ni reizis filmiejuse.
[youtube=http://www.youtube.com/watch?v=9Yp67hCwdL4&feature=channel_page]
Soka, ka cīši skumeiga jai itei dzīsme. Tok cytys vēļ skumeiguokys. I maņ cīši pateik, ka tī vīnu šaļti īsadzīdoj meža putyni. Taišni tymā vītā, kur Berta dzīd par putynim.
Nu dzagiuzeitis maņ kotru reizi šārpys īt par kauli, tok dzīsmei ir tikai audio fails. Kina tikai pādejam paņteņam.
________________________________________
A ite muns stuosts par Sibiri “Kiukoj, uora dzagiuzeite“.


text:
Popularne rymy do
zycie
mnie
czas
ciebie
jest
dzień
zawsze
wszystko
świat
życia
świecie
siebie
wiele
serce
razem
się
domu
oczy
będzie
serca
słowa
Tobie
dobrze
więcej
urodziny
jesteś
głowie
miłości
marzenia
miłość
Rymy do aleja
Adygeja, Akwileja, aleja, Aleksieja, almeja, Amalteja, Andreja, Andrieja, Andrzeja, archijereja, archireja, asindzieja, bakcheja, Bareja, Bartłomieja, bartodzieja, basteja, Bazyleja, beglerbeja, beja, bejlerbeja, Betleja, beznadzieja, Błażeja, bobsleja, Bokieja, bombramreja, borodzieja, bramreja, breja, budleja, Celeja, Chaldeja, Cheroneja, choreja, chreja, chwieja, czarodzieja, Dadeja, Deja, deja, dichoreja, didżeja, displeja, dobrodzieja, dokleja, Dreja, Durleja, dychoreja, dyskdżokeja, dytrocheja, dżerseja, dżokeja, epopeja, Erytreja, Eubeja, firleja, Firleja, fleja, fokreja, Freja, Fudaleja, Gardeja, geja, greja, grotreja, hartleja, Herakleja, Higieja, hokeja, hreczkosieja, Jędrzeja, kafeja, Kasjopeja, katleja, kaznodzieja, keja, kiereja, knieja, Kołodzieja, kołodzieja, Kondeja, koryfeja, Kozieja, kryteja, Kuleja, leja, Leja, Lizureja, Łodeja, Macieja, Madeja, Mantineja, marsareja, marsreja, Mateja, Matwieja, melopeja, memeja, mierzeja, Mileja, nadzieja, Nadzieja, nakleja, naokleja, obkleja, odkleja, odoleja, odyseja, Odyseja, okleja, Okrzeja, onomatopeja, Paleja, pierzeja, Pigmeja, pigmeja, podkleja, Pompeja, ponakleja, poobkleja, poodkleja, poprzykleja, porozkleja, poskleja, powkleja, powykleja, pozakleja, półwoleja, priapeja, protojereja, prozopopeja, przykleja, Rabieja, Raszeja, reja, Reja, rozkleja, Sądeja, Sergeja, Sergieja, sieja, Siergieja, skleja, Sołowieja, Sondeja, sosteja, spleja, spondeja, spreja, Suleja, szleja, szweja, Śmieja, telekaznodzieja, torreja, tracheja, transzeja, trocheja, troleja, tuleja, Turleja, tyrteja, Ukleja, ukleja, unihokeja, wieja, wkleja, wkoleja, wodoleja, wodzireja, woleja, wykleja, wykoleja, zakleja, zawieja, Zieja, złodzieja
Adygeja Akwileja aleja Aleksieja almeja Amalteja Andreja Andrieja Andrzeja archijereja archireja asindzieja bakcheja Bareja Bartłomieja bartodzieja basteja Bazyleja beglerbeja beja bejlerbeja Betleja beznadzieja Błażeja bobsleja Bokieja bombramreja borodzieja bramreja breja budleja Celeja Chaldeja Cheroneja choreja chreja chwieja czarodzieja Dadeja Deja deja dichoreja didżeja displeja dobrodzieja dokleja Dreja Durleja dychoreja dyskdżokeja dytrocheja dżerseja dżokeja epopeja Erytreja Eubeja firleja Firleja fleja fokreja Freja Fudaleja Gardeja geja greja grotreja hartleja Herakleja Higieja hokeja hreczkosieja Jędrzeja kafeja Kasjopeja katleja kaznodzieja keja kiereja knieja Kołodzieja kołodzieja Kondeja koryfeja Kozieja kryteja Kuleja leja Leja Lizureja
Łodeja Macieja Madeja Mantineja marsareja marsreja Mateja Matwieja melopeja memeja mierzeja Mileja nadzieja Nadzieja nakleja naokleja obkleja odkleja odoleja odyseja Odyseja okleja Okrzeja onomatopeja Paleja pierzeja Pigmeja pigmeja podkleja Pompeja ponakleja poobkleja poodkleja poprzykleja porozkleja poskleja powkleja powykleja pozakleja półwoleja priapeja protojereja prozopopeja przykleja Rabieja Raszeja reja Reja rozkleja Sądeja Sergeja Sergieja sieja Siergieja skleja Sołowieja Sondeja sosteja spleja spondeja spreja Suleja szleja szweja Śmieja telekaznodzieja torreja tracheja transzeja trocheja troleja tuleja Turleja tyrteja Ukleja ukleja unihokeja wieja wkleja wkoleja wodoleja wodzireja woleja wykleja wykoleja zakleja zawieja Zieja złodzieja
Adygeja, Akwileja, aleja, Aleksieja, almeja, Amalteja, Andreja, Andrieja, Andrzeja, archijereja, archireja, asindzieja, bakcheja, Bareja, Bartłomieja, bartodzieja, basteja, Bazyleja, beglerbeja, beja, bejlerbeja, Betleja, beznadzieja, Błażeja, bobsleja, Bokieja, bombramreja, borodzieja, bramreja, breja, budleja, Celeja, Chaldeja, Cheroneja, choreja, chreja, chwieja, czarodzieja, Dadeja, Deja, deja, dichoreja, didżeja, displeja, dobrodzieja, dokleja, Dreja, Durleja, dychoreja, dyskdżokeja, dytrocheja, dżerseja, dżokeja, epopeja, Erytreja, Eubeja, firleja, Firleja, fleja, fokreja, Freja, Fudaleja, Gardeja, geja, greja, grotreja, hartleja, Herakleja, Higieja, hokeja, hreczkosieja, Jędrzeja, kafeja, Kasjopeja, katleja, kaznodzieja, keja, kiereja, knieja, Kołodzieja, kołodzieja, Kondeja, koryfeja, Kozieja, kryteja, Kuleja, leja, Leja, Lizureja, Łodeja, Macieja, Madeja, Mantineja, marsareja, marsreja, Mateja, Matwieja, melopeja, memeja, mierzeja, Mileja, nadzieja, Nadzieja, nakleja, naokleja, obkleja, odkleja, odoleja, odyseja, Odyseja, okleja, Okrzeja, onomatopeja, Paleja, pierzeja, Pigmeja, pigmeja, podkleja, Pompeja, ponakleja, poobkleja, poodkleja, poprzykleja, porozkleja, poskleja, powkleja, powykleja, pozakleja, półwoleja, priapeja, protojereja, prozopopeja, przykleja, Rabieja, Raszeja, reja, Reja, rozkleja, Sądeja, Sergeja, Sergieja, sieja, Siergieja, skleja, Sołowieja, Sondeja, sosteja, spleja, spondeja, spreja, Suleja, szleja, szweja, Śmieja, telekaznodzieja, torreja, tracheja, transzeja, trocheja, troleja, tuleja, Turleja, tyrteja, Ukleja, ukleja, unihokeja, wieja, wkleja, wkoleja, wodoleja, wodzireja, woleja, wykleja, wykoleja, zakleja, zawieja, Zieja, złodzieja


text:
Kod grybu īīt sovā dīnrokstā, kotru reizi nūmainu paroli. Niu to nasaguoja nūmaineit, partū ka dators beja tys pats (beidzūt asu nūsaceitai privatiziejuse vīnu nu veira datoru) i parole beja saglobuota.
Tys par tū, cik bīži es rokstu. Koč raksteit rokstu bīži – pruotā. Koč parosti ir gona ar tviteri – taišni tik apmāram zeimu ir gona eisai nūstuošonai.
Itū īrokstu par kompetom gribieju raksteit decembrī, a nikai nasaguoja. Atlyku, atlyku. Da i, ruodīs, vaira nabeja svareigai. Laiks īt i šmuki aizmiež vysu.
Šudiņ nūsvieru bārnu soldonumu kulis. Atlykumu. 1649 grami. Izaver kai pa pusei apgrīzts 1949. gods.
20. godu symta cylvāka bāda. Mes par daudzi dzeivojam tī paguotnē, vys tik vēļ 20. g. s. 40. godūs. Nivīns cyts laiks maņ tai nav īsasprīds pruotā, koč mane tod nabeja. Munys saimis bailis i šausmys īt leidza. Varbyut deļ mane tikpat traumatisks beja 1993. gods, kod vaira suoču raksteit dīnysgruomotys. 1997. godā beidzēs bierneiba.
Nazkai saguojs beidzamā laikā skaiteit daudz par izsyuteišonom, pādejais beja Klīdzieja stuostu kruojums “Cilvēki uz tilta”, kur skaiteju stuostu “Seši kalni” i rauduoju. Na jau tik talanteigs teksts (dīzgon solkons i paradzams), bet tei dūma – beja tev pīci bārni, sasajuti nazcik bogots, a, hop, laiki mainuos, varys jem, palīc vīns zam vacuma.
Pīļaunu, ka 1949. gods kai vizuals tāls maņ izraisa vaira emoceju kai 1918. Verdzeiba pret breiveibu? Tok jau nā. Lobais ir pošsaprūtams i juoskandynoj šai voi tai, a trauma kai pyve izlein nu nazyn kurīnis.
Ni muna, ni, cik zynu, veira saime nabeja izsyuteita. Nivīns bodā nanūmyra. Tok tei kruošona, taupeišona, vuokšona, likšona, kraušona. Kai ceļūt sev nu monta kolnu aizsardzeibu pret nadīnu.
Es nazkai skaiteju, ka vīna paziņa dūmuoja, kū lai izvuorej ēst saimei vakareņom, naudys kaids vīns voi div eiro. Nā, jī nabeja nabogi, tik taida šaļts – mašyna saremoņteita, olga veiram nav samoksuota, bārnu naudys vēļ nav īguojušys. Voi nazkai tai. Nauda byus. A niu ir labi ka eiro, kas salaseits pa sumceņom i kārmynim.
Nu kai. Pajem buļbys, ozbora putruomus, tušonku, zierņus, pupys – tik tik juopajem nu skapa. Veikalā kriejumu. I gotovs.
Nā, jai nav nikuo. Tik puspaka auzu puorslu.
Kai.
Kai var byut sātā tikai puspaka auzu puorslu. Tys nav īspiejams. Būrkuoni? Buļbys? Mylti, gryudi, makaroni. Tok vysod ir.
Nā, nav.
Te es saprotu. Tei ir dzymtys viesture. Sātā vysod ir juobyut puortykai deļ vairuoku dīnu, deļ seve, deļ īnuocieja. Tī ir dzymtys viesturis nūspīdumi munā pruotā.
Es navaru nanūpierkt makaronus, ka zynu – ir palykušys tik div treis pacenis, tū vīnu bārni naād, ūtra ilgi juovuorej, trešuo garī makaroni. A mož i vysys četrys, vēļ tī zierņu makaroni, kuo nivīns naād. Kod lācys voi zierni cauri, juonūpierk nu jauna. Partū ka nikod nazyni, kod īsagribēs taišni lācu voi zierņu.
Voi, pareizuok sokūt, nikod nazyni, kas byus. Ka pa rūkai ir iedīņs, vys drūsuok.
Piec tam dūmoj, kai izlītuot ar pruotu, kai naizsvīst. Bet kasdīnys buferam ir juobyut. A ja nu. Lai ir.
Zynit, deļkuo munu babu i juos saimi naizsyuteja 1949. goda 25. martā?
Vīns, jī ar dzedu zynuoja, jau beja salykuši sumkys. Drēbis, sukari. Tuos sumkys tai i nūstuovēja – mienešim, varbyut godim. (Naz, kurā šaļtī jī sasajuta tik drūsi, ka var atlikt atpakaļ skapī drēbis, izkraut lizeikys, bļūdenis.) Ūtrs, jī kara laikā pajēme pi seve bežancus. Nivīns maņ nasaceja uzvuordus, bet krīvi nazkur nu tīnis. Dzeivuoja piertī. Trešs, jī vysod labi baruoja struodnīkus. Kod 30. godu beiguos cēle myura klāvu, staraveri myurinīki īraudzeja, ka mozuokais bārns īkreit seiva dūbē, skrēja, izruove. Mama izdzeivuoja. Bet jau i da tuo babai beja svareigai labi pabaruot i padzirdeit kotru, kas ir juos sātā. Jei poša taiseja samogonu, vuoreja i cepe.
Atguoja 1949. gods, jūs naizvede. Izaruodeja, ka pi sarokstu taiseišonys beja ni to tūs bežancu tāvs, ni to vīns nu tūs klāva myurinīku. Izstreipuoja Spiergys, īraksteja nazkurūs cytus.
Taida legenda. Kas zyna, kai tī beja. Nivīns tok naredzēja. Bet izdzeivuoja i muna mama, i juos vacuokuo muosa, i jaunuokuo, kas beja dzymuse viņ 1948. goda augustā.
Nu. I kai lai es niu izsvīžu tūs 1649 gramus jau apbeliejušūs kompetu? Bārnu Zīmyssvātku kulis, pavysam beja 3 kilogrami. Jī nasaraun ēst kompetu (pareizuok sokūt, ir izlasejuši pa sovam pruotam gorduokuos, i tei nav šokolade), es raugu naēst.
Pārņ Zīmyssvātku kompetys jau laiceigai atdevu lobdareibai. Niu jau par vieli, šokolade bolta.
Ir Muorys dīna. Ir izsyuteitūs dīna. A es sveru bārnu Zīmyssvātku kuleišu kompetys i dūmoju, cik dzeiveibu byutu izgluobts, ka ituos niu nivīnam navajadzeiguos kulis varātu aizsyuteit tī puori laikam, tī puori tyukstūšom kilometru. Tam bārnam, kas tī nūmyra nu nadaiesšonys, tai muotei, kas atdeve sovu kimūsu bārnim.


text:
“Pi myusim Latgolā” viestej par Annys dīnys svieteišonu Dagdā
Ari ituos nedelis nūslāgumam tyvojūtīs, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji suoc kustynuot Latgolys kulturys skreini. Itūreiz teik aktualizāta Annys dīna, kurū eipaši svietej Dagdā.
“Itei tradiceja aizasuoce jau cīši, cīši seņ, gondeiž pyrma 20 godu, kod tika īdybynuota saimineicu dīna. Mums Annu beja gona, lai mes juos varātu sumynuot. Jau tūreiz cylovam tūs sarokstus i šķirovam, cik tūs Annu mums daudz i voi mums ir tys pamats,” stuosta Dagdys nūvoda kulturys dorba organizatore Solvita Plivča. Taipoš Solvita Plivča atkluoj, ka sumynojūt Annys, Dagdā kotru godu pat nedelis garumā gūdā teik calts saimineicu dorba tykums.
Juodasoka, ka Annys dīna piec senejūs tradiceju ir tei dīna, kod saimineicys gatavej iedīņus nu vosorys pyrmuos ražys. Goldā teik calti jaunuos buļbys i burkuoni, kai ari cyti duorza lobumi.
29. julī Dagdā saimineicu dīna aizasuoks jau nu poša reita. Apmaklātuojim byus vareiba īpazeit Dagdys Annys, izadzīduot i izadoncuot ar Latgolā zynomim muzykantim, raudzeit gordus iedīnus i kuorteigi izaļustēt. Pasuokuma programa turpynuosīs ari 30. julī.


text:
Žėrnėks
Žėrnėks (luotīnėškā: Vicia) ī tuoks augals, katros muokslėškā prigol prī brondėniu augalū (Fabaceae) šeimuos.
Žėrnėku stombrē tēvi, laipontīs, basivėniuojontīs. Lapā aug grotėm, ėšruod padabnē plonksnā, toria galė ūsioka. Žėidā padabnē popu, tėktās dėdlesni, vairiū spalvū (balti, mielėni, geltuoni, vėjuoletėnē), ba smuoka. Nuokėn tēvas brondis, katrūs būn nadėdlės, joudas kap pėpėrā sieklas.
Aug žėrnėkā pėivūs, patuoriūs, daržūs, pakelies, dėrvuonūs. Daugoms anūm tink šieralou, anūm žėidūs lonka bėtis. Tepuogė piktžuolė ī – vīniuojas ont rogiū, avėžū.


text:
Spylvynu sarunys i muzeju nakts Pušā
Pyrma nedelis vysā Eiropā atzeimuoja Muzeju nakti, kurymā pīsadaleja ari Latgolys muzeji. Rēzeknis nūvoda Pušys muzejā “Radio Randeņš” itai akcejai par gūdu nūtyka “Spylvynu vokors kūpā ar psihologi Sandru Opincāni.
19. maijā desmitūs vokorā sveču gaisma muzeju lūgūs aicynuoja iz sirds sarunom tūs, kurī grib apsastuot dzeivis skriejīnā i dziļuok īsavērt sevī i sūpluokcylvākūs, izbaudeit romantikys breineibu, vuiceitīs runuot par lītom, kas suopynoj i kas īprīcynoj. Vodūt nakts sarunys, psihologe Sandra izgaismuoja pozitivys dūmys i izjiutys, kas ļuove atsavērt pozitivom emocejom, nu kurūs palyka emocionali sylts i ārts. Mes izbaudejom juos sirds i pruota gudreibu, ituos gaismys sasmāluši, vēļ ilgi bejom ituo dvēseliskuo nūtykuma īspaidā.
Silvija Pīgožne, muzeja “Radio Randeņš” vadeituoja


text:
2017.goda 17.novembrī “NewFuels” RSEZ SIA i “Energy Resources CHP” RSEZ SIA pīzavīnuoja Latvejis Tierdzeibas i industrejas kamerai (LTRK). LTRK puorstuov uzņiemieju interesis valsts i pašvaldeibu institūcejuos, kai ari snādz pakolpojumus, lai Latvejā byutu izcili uznāmumi, izcilā uzņiemiejdarbeibas vidī. LTRK darbojās treis jūmuos – uzņiemiejdarbeibas vide, uznāmumiu konkurētspieja i eksports.
LTRK ir pylntīseiga starptautiskuo tierdzeibas i industrejas kameru teikluojuma – vairuokus godu symtus darbaibas pīredzi uzkruojušo i daudzu miljonu vysys pasaulis uzņiemieju apvīnojūšuo Eiropas Tierdzeibas i industrejas kameru asociacejas (EUROCHAMBRES) i Starptautiskuos Tierdzeibas palatas (ICC) – bīdre.
Ziņas


text:
Jau septeitū godu pec kuortys 2019.goda 19.martā Riezeknes nūvoda Strūžānu pogosta kulturys nomā nūtyka svineigs pasuokums, lai gūdynuotu konkursa “Riezeknis nūvoda uznāmums 2018” uzvareituojus. Apbolvuojuma sanimšonai tyka izvirzeiti 18 uznāmumi ostoņuos nominacejuos.
Uznāmums “NewFuels” RSEZ SIA sajāme bolvu i pateiceibas rokstu nominacejī “Goda mecenats!”
Pasateicam Riezeknis nūvoda dūmei i prīkšsādātuojam Monvīdam Švarcam, kai ari žūrejis komisejai par myusu uznāmuma augstū nūviertiejumu i dadūtū apbolvuojumu!
Ziņas


text:
Puoleja
Puolejis Republika (puoļu: Rzeczpospolita Polska) - napavaļdeiga vaļsteiba Centralajā Europā. Tur rūbežu ar Vuoceju vokorūs, Čeheju i Slovakeju dīnavydūs, Ukrainu i Boltkrīveju reitūs, ar Lītovu i Krīveju (Kaliningragys apgabali) pūstumūs. Taipoš nu pūstumu vaļsteibai dasaglauž Baļtejis jiura. Puolejis 312 696 km²[1][2] pluotā dzeivoj vaira kai 38 milijoni dzeivuotuoju, i ite 70-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī i 9 pa lelumam Europā. Puoleja irā 6 vītā Europys Savīneibā pa dzeivuotuoju bīzeibai. Daudzi dzeivuotuoju sasakūpuši lelajūs mīstūs - Varšovā, Krakovā i Lodzē.
Par Puolejis vaļsteibys dzimšonu vysucieškuok īskaita 966 godu, kod zemē, kura cīši leidzeiga myuslaiku Puolejis Republikys teritorejai, pījimta kristeiguo ticeiba. Puolejis Kieneste īstateita 1025 godā, a 1569 godā jei sasaškeire ar Lītovys Lelkunigaiteju kai Puolejis-Lītovys Savīneiba. 1795 godā itei savīneiba nasuoce byut, i Puolejis zemis beja padaleitys iz vyds Prūsejis Kienestis, Krīvejis Imperejis i Austrejis. 1918 godā, piec I Pasauļa vaidu, Puoleja atdabuoja napavaļdeibys (Ūtruo Republika), tok jau 1939 godā suocēs nacistyskuos Vuocejis i Sovetu Savīneibys okupaceja. Vaira kai 6 milijoni Puolejis dzeivuotuoju nūmyra Ūtrajūs Pasauļa vaidūs. 1944 godā īstateituo Puolejis Tautys Republika beja socialistiska vaļsteiba, politiskai i ekonomiskai cīši sasīta ar Sovetu Savīneibu. 1989 godā Puolejā otkon nūtyka napavaļdeiga, breiva ībolsuošona i beja īstateita "Trešuo Puolejis Republika".
Niule Puoleja demokratiska parlamentariska republika, padaleita sešpadsmit vaivadejuos (puoļu: województwo). Golvysmīsts - Varšova. Puoleja irā Europys Savīneibys, NATO, Saškiertūs Naceju Organizacejys (SNO), Pasauļa Tierdzeibys Organizacejys (PTO) i cytu vydtautisku organizaceju dalineica.
Etimologeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Puolejis pošu pasauka, varama līta, izacēle nu slavu patautys poļanu (puoļu: polanie) pasaukys, kura zeimoj "gailumu ļauds". Nazkod Puoleja beja zynoma ar latiņu pasaukom Terra Poloniae ("Puolejis zeme") i Regnum Poloniae ("Puolejis Kieneste"). Latgaliskai, taipoš kai cytuos daudzejuos pasauļa volūduos, Puolejis pasauka izacēluse nu poļanu patautys ci puoļu pošu pasaukys. A lītavyskai i persiskai pamatā cytys slavu patautys pasauka - Lechites (Lehici, puoļu: lędzianie), partū itamuos volūduos Puolejis vaļsteiba irā Lenkija lītavyskai i Lachistan persiskai.
Administrativais dalejums[pataiseit | labot pirmkodu]


text:
Maja soukumā Boltkrīvejis piļsātā Grodno nūtyka 2. atkluotīs Boltkrīvejis bezekipiejuma pauerliftinga federacejis čempionats.
Osā ceikstīņī myusu darbinīks, koģeneracejis stacejis “Energy Resources CHP” RSEZ SIA operators Edgars Ratnieks, izceikstieja 2.vītu disciplinā svoru stīņa spīšona guļus, kai ari uzstuodieja sovu personeigū rekordu – 210 kg, taidā veidā izpiļdūt sporta meistara normativu.
Junī Edgars pīsadaļieja Daugavpilī nūtykušajā Latvejis čempionatā svoru stīņa spīšona guļus, kur iz gūda pjedestala ījāme 1.vietu svora kategorejā 105kg.
Mes asam lapni par Edgara sasnīgumim i vielejam uzvarys ari nuokūtnī!
Socialuo dzeive