text:
Jauneklis apprecē velna meitu.
St. Uļanovska Viļānos. Zbior wiadomos'ci do antropologii krajowej. T. XVIII, 360-366 (39).
Bjeia muotja i tāvs, bjedni ji tī dzjeivuoja. Nu, kū jīm daŗēt? Laidjās jī īt uz mježu naudys mjeklēt. Īt, īt i satjeik cylvāku, jis vaicoj: "A kur jius ejat?"
"A vot āmam, naudys kab dabuotu, ka mjes cīši bjedni ļaud's."
Atsoka jis: "Es jiusim īdūšu naudu, ka maņ atdūsit tuo, kuo pi jiusu nava."
Jī dūmoj, dūmoj: "A, jau atdūsim."
Nu jis jem i dūd naudys. A jīm bjeja sātā taida kjēvjeitja vaca, nūguoia tāvs pjēc kjēvi, aizjiudzja jū i atbraucja ar vazumu. a tys cylvāks pībēŗa jam pylnu vazumu naudys. Nūbrauc jī iz sāta i soka tys tāvs: "Nu, paldīs Dīvam, buobjeņ, jau mjes niu apzaprovjēsim."
Jī i rozadzjeivuoja, i maizis pierka, i trauku, i šuo, i tuo, vysa Jiau jīm iraida - dzjeivoj labi.
Par cik jau laika Dīvs dūd jīm dālu, a tys dāls aug jīm pa stundjam, da pa minutim izauga lels i soka tai iz muoti, iz tāvu: "Laidit maņ kuleiti, maņ juoit pa cieļu!"
Muotja pajēmja īlyka kulā maizis, gaļis kaidu kimūsjeņu, i vaicoj: "A kur tu, djēleņ, īsi? Mjes jau rodi [priecīgi] tjeva sagaidjēj'ši, a ka tu nūīsi pa cjeļu, kas zam vacuma [uz vecumam] mums maizis koč gabaleņu nūpjelņeis?"
Jis atsoka: "Ak mamjeņ. varbyut jius nagribējāt, kab es jiusim pjelņeitu, ka atdjevjāt mani cytam tāvam. Vasali, mamjeņ, tjātjeit, palīcīt, može [varbūt) jius mani vaira i naŗedzjēsit."
Nu, i nūgucja jis pa cjeļu. Guoja, guoja cik ilgi - īguoja lylā mježā i ŗadz, ka stuov ustobjeņa iz vystys kuojeņis, guņtjeņa dag, svjecja, i sjād vjecjeits, skaita gruomotā. Jis daguojis soka tai: "Uk, svātuos ac's! može īlaissit mani puorgulāt?"
"Djēļ kam? Īlaissim!"
Īlaidja jū, djevja jam tī vakaŗeņu aizāst [paēst] i saka tai : "Ok, djēleņ, jau tjeva tī gaida."
Vaicoj tys puis's: "Ak, svātuos ac's! a kur ta man juoit tuoļuok ?"
Vot soka tys vjec's, ka jam daudz paleigu naīdūškys, a dūškys jam vjezjeņu [vēziņu, kūjiņu], lai jis pasvīd, i kur jei vjaļsīs, tī jam byus i nūīt. Idaīs pi ūtra bruoļa, to jau tys bruoļ's pascjēškis [pasacīšot], kū vjāl daŗēt.
Jis puorgulēja nakti, reitā cjeļas i īt. Guoja, guoja i svīdja tti vjēzjeņu i daguoja pi ūtris ustobjeņis iz vystjeņis kuojeņis. Ŗadz, ka sjād vjecjeits i div svjecis dag, a jis skaita gruomotā. Daguojis prosās jis taipat: "Svātuos ac's! īlaidīt mani puorgulāt!"
Jis īlaidja jū, djevja jam drusku aizāst. Iz ūtris dīnys, puorgulējis nakti, ,raud jis i bāduojas, kai jis daīs da gola. A tys ac's svātuos soka iz jū: "Naraud, puiškiņeņ, es īdūšu tjev šņustukjeņu [mutslaucīti]. Tu kai nūzaslaucjeisīs ar jū, tai ŗedzjēsi, kur īt, i daīsi da trešuos ustobjeņis, da muna bruoļa trešuo, a jis tjev kaidu paleigu dūs."
Vot jis i nūīt. Ka nūzaslaukās ar tu šņustukjeņu, tai i ŗadz, kur jam cjeļš ira, i daīt pi trešuos ustobjeņis. Vieras: sjād vjacjeits i treis svjecis dag, a jis gruomatā skaita. Daguojis i prosās: ,,Ak, svātuos ac's, īlaid mani puorgulāt."
Jis i īlaidja jū, djevja jam aizāst, a iz ūtris dīnys soka tai: "Ša tjev, djēleņ, komūltjeņč. Kur tys komūltjeņč vjalsīs, tī tu i ej! Nazabeist, ka jis vjaļsīs pa purim i pa upim i pa jiurom, tjev nabyus nikuo, tu vys ej, kur vīn jis vja]sīs."
Vot jis īt, it, par jiurom i par azarim, i par upim, i par guņc upi, i par smalys [darvas] upi, i ŗadz, ka tys komūitjeņč nalels jau, nu i dazavjēļa jis pi elņis [elles] briuža, pi pakša, i nūstuoja. Davjedja jau da gola, i jis tī nūstuoja i stuov. Izīt jau tys juo lyluokojs tāvs i soka: "Ak tu, muns dāls! Es tjeva jau sjeņ gaidjēju. Kur tu cik ilgi aizzakavēji! Niu tu maņ byusi par dālu."
Vot jis jam tī struoduoja šū, tū, sabrauc jam gosti, kūmi, tam valuam - guļoj [mielojas], ād, dzer. Smala jīm tī par brandivīnu, par alu, čyuskys, vardjevis, rupuči par cjepjeti. A jis paleid's zam galda, izovys [izavas, vecas vīzes] zjeiž i nu tuo jis sjeits [paēdis] iraida.
Par cik laika, brauks jis otkon, tys valns, iz kūmu gostūs, i jū jem leidza i soka tai: "Dāls, tu toļko [tikai] turīs cīši, ka brauksim!"
Vot jis skrīņ pa gaisu, pa kūkizn, pa mjež.im, pa viersyuņam, pa guni i pa jiudini, vys skrīņ. Nu i daskrīņ jis da tinīnis, da kūma sova, i nūzatur. Sajem jau jū kūms: "Ak, gosti gosti!"
Jī taipat tī guļoj i ād i doncoj, i prosa tys kūms: "Puordūd maņ sovu dālu!"
A tys otkon turīs jau, ka napuordūškys ni par kū, jis rods, ka pats sagaidjēja. Jis jam moksoj, cikvīn jis grib - na, napuordūškys. Vot jis grib atjimt jū nu juo, a jis nadūd. I suoka Ji buortīs par jū, šys napadūs tjev jū, šys nagrib tovys naudys.
A tam puiškinam lobuok pi kūma, na pi ituo tāva. Jam bjeja mjeita, kūmam, i tjei mjeita tuo puiškina žāluoja. Vort jei i vuica jū: "Ka tu brauksi ar jū pa cjeļu, ar tāvu sovu, kai skrīsi par upi, tai tu īkreit upjā, a es tjevi ratavuošu [glābšu]!"
Vot ji kai skrīņ par upi, tai jis i īkreit. Tys tāvs dūmuoja, ka jis nūsļeika, i nūskŗāja pats pa cjeļu. A jei atskŗāja, izvylka tū puiškinu i nūvada jū iz sātu. Nu kū ta jīm darēt tagad? Jis aizļubjēja [iemīlēja] jū, a tys tāvs, tuos mjeitys jau, soka tai: "Žeņeitjās! šys pusdzjeivis sovys atdūškys, pusmanta."
I apzažeņēja i sataisjēja kuozys. Vot jī dzjeivoj, vysa jīm gona ira, boguoti, i sadūmoj jis, ka vajag jam tagad braukt da sovys muotis ar tāvu pazavārt.
"Nu koč ira myusim gona zyrgu. bet ir myusim labs uozjeits. Pajemsim mjes naudys, i braukdami nūpierksim kū āst. Vot mjes juosim ar uozi."
Jī i sasāda, jis nu prīškys, jei nu pakaļis i juoj. Tys uozjeits skrīņ cīši mudri. Jis jēmja jam aiz rogu, a jei aiz lipjeņis. Jei kai dūd jam par čūkstu, tai guņc vīn vart ap čūkstu i spiriņis skrīy. Par cik laika, daskŗāja Ji pi tāva, pi muotis vuortu. I izzataisjēja tys uozjeits par taidu jērzjeli, kai i kjēniņam taida nava: vīna spalvjeņa zalta, īttra sudobra. Pīsjāja jū pi vuortu i īt ustobā au tāvs muotja ? napazjeist. Cikom iī tī runoj, dazarunoj, ka jis dāls, .i suak muotia rauduot i vaicuot, kur jis bjeja, kai dzjeivuoja? Jis soka: ,,Īvjedīt, tjātjeit. mamieņ, munu zyrgu klāvā!"
Izīt tāvs jau vastu, vieras, ka taids jērzjels, ka daīt kluotu navar. Tāvs soka: "Ak, djēleņ, maŗr i klāva taida nava, kur ī vjast."
Jis atsaka: "Nu koč pogu linā, kuŗ koktā kaidā pīsīt, mums na ilgi tja gastjeitu."
A tāvs soka: "Djēļ kam, djēleņ? Voi ta tu nadzjevuosi ar myusu? Cik ilgi naŗadzjēiārnīs mjes, i tu jau gribi tagad pamjast myus ?"
"A kū ta pi jiusu pīdzjeivuoškys? Maņ iraida sova sāta, sova muiža, es jums gribu nūvjest ar sjevim!"
"Kur ta mjes, djēleņ, pi vacuma tai tuoļi brauksim par jiudini; par mježim. Mjes jau pi vacuma dzjeivuosim lobuak sovā sātā."
"Nu kai gribit, a maņ jau juojuoj pa cjeļu."
Vot jis laidjās braukt, a tāvs soka: "A može tu maņ, djēleņ zyrgu sovu pamjessi? Tu jauns, es vacs, to tu sjev vjāl aizdzjei vuosi. Maņ ir kjēvjeita, puormjeisim."
Jis soka: "Nu, nakas! Paruadi sovu kjēvjeiti!"
Izvjadja tāvs jū nu klāva, a jis kai pajēmja aiz astis, kai svīdja iz augstjeini, tai astja vīn palyka rūkā. I soka jis tai: "Na, tjāt, es tjev ita zyrga nadūšu, es tjev cytu atsyutjeišu."
Izvjadja jis sovu jērzieli, īsāda vjersum, a jis otkon palyka jarn par uozieiti. Sādās jis iz prīškys, pajem aiz rogu, sīva iz pakaļis pajem aiz lipys guņc izskrīņ, ka dūd por asti, i juoj iz sovu muižu.
Nu par šalti vaiaga jīm syutjēt tāvam zyrgu. Vot jis pajēmja sovys sīvys tāvu, salaidjēja [pataisīja] par zyrgu i aizsyutjēja; a tys zyrgs pajēmja nūžņaudzja muoti, tāvu. A dāls palyka par valnu i dzeivuoja muižā tamā, jam vyss labs palyka. A jis par tū atsyuta tū zyrgu, ka muotja ar tāvu atdjevja iū valnam. I bjeigta!


c: text/html

text:
St. Škutāns, M.I.C.
Katōļticeibas vēsture un katekisms
Par ticeibu
§ 1. Vyspōrējōs pīzeimes par ticeibu
RELIGIJA UN TICEIBA. Šī divi vōrdi nareti teik lītōti vīns ūtra vītā, lai gon tūs saturs un nūzeime ir dažaidi. Religijas nūsaukums pait nu latiņu vōrda RELIGARE — saisteit. Daži dūmōj, ka religijas nūsaukums dreižāk pait nu latiņu vōrda RELEGERE — laseit voi atkōrtōt nu jauna, kas nūzeimoj, ka religija nūsadorboj ar tik svoreigom lītōm, ka tōs namiteigi ir pōrdūmōjamas un atkōrtōjamas nu jauna. Plašōkā nūzeimē religija ir sakaru kūpsumma storp cylvāku un Dīvu. Šamā sakaru kūpsummā ītylpst dabeigōs voi racionālās atteiceibas (naturālā religija) un pōrdabyskās atteiceibas (nu atklōsmes izrytušō religija). Religija, kai zynōtne, ir mynātūs teorētiskus atteiceibu pēteišona.
TICEIBA sovukōrt ir pyrmais nu trejim pōrdabyskim voi teologiskim tykumim. Ticeiba ir baze vysim cytim pōrdabyskim tykumim. Ticeiba ir tykums, caur kuru mes stypri ticim, vysom Dīva atklōtom patīseibom, pi kam mes ticim na vys tōpēc, ka tōs saprostu, bet gon tōpēc, ka Dīva autoritate tōs ir atklōjuse un caur Bazneicu līk tom ticēt. Ticeibas aktā sasadorboj prōts un gryba.
Šōs grōmotas nūsaukumā mynātī vōrdi: „KATŪĻTICEIBAS VĒSTURE“ ir dūmōti kai myusu resp. katōļu religijas vēsture, kurā ir apskateitas myusu teorētiskōs un praktiskos atteiceibas voi sakari ar vysaugstōkū Byutni, nu kuras asam atkareigi, tys ir — DĪVU.
1. Kas ir ticeiba katōļu izpratnē?
Ticeiba ir tykums, kaidu Dīvs īdveš myusu dvēselē. Tei dūd mums spēju ticēt bez šaubeišonōs vysam, kū Dīvs ir atklōjis un caur Bazneicu īteic ticēt.
TICĒT zeimoj uzskateit par pareizu tū, kū ūtrys soka. TICĒT DĪVAM zeimoj stypri un naapšaubami atzeit par patīsu tū, kū Dīvs ir akltājis un tōdēļ, ka ir atklōjis, lai gon mes tū naradzam un nasaprūtam. Pamats, uz kura ticeiba bolstos,nav myusu redzēšona voi saprasšona, bet gon Dīva vōrds. „Ticeiba ir paļāveiba tam, uz kū cer, un pōrlīceiba par tū, kō naredz“ (Ebr. 11:1).
2. Kōpēc mes sokom, ka ticeiba ir Dīva īdvasta myusu dvēselē?
Tōpēc, ka ticeiba ir Dīva dōvona un Jō žēlesteibas sekas, kas apgaismoj myusu prōtu un īrūsynoj myusu grybu ticēt bez šaubeišonōs vysam tam, kū Dīvs ir atklōjis.
„Jō žēlesteibā jyus asat pesteiti ticeibā, un tys nav nu jums, tei ir Dīva dōvona“ (Ef. 2:8).
3. Kōpēc ticeibai ir na tikai jōapgaismoj myusu prōts, bet ari jōīrūsynoj myusu gryba?
Tōpēc, ka ari loba gryba pīdar pi ticeibas, jo tikai tys var ticēt, kas gryb ticēt.
Tōpēc Dīvs atolgōj ticeibu un strōpej naticeibu. „Kas ticēs un tiks nūkristeits, tys byus pesteits, bet kas naticēs, tys tiks pazudynōts“ (Mk. 16:16).
4. Kōpēc mums ir jōtīc vysam tam, kū Dīvs atklōjis?
Tōpēc, ka Dīvs ir myužeigō un namaļdeigō Patlseiba.
5. Kū zeimoj vōrdi: „Vysam tam, kū Dīvs ir atklōjis“?
Tī zeimoj tū, ka ir jōtic vysam tam, kū Dīvs myusu pesteišonas lobā ir atklōjis caur patriarchim un pravīšim, un beidzūt caur sovu Dālu Jezu Kristu un apostolim.
„Daudzkōrt un dažaidūs veidus Dīvs caur pravīšim ir runōjis myusu tāvim. Pēdeigi šamōs dīnōs Jys ir runōjis caur sovu Dālu“ (Ebr. 1:1—2).
6. Voi beja napīcīšami, lai Dīvs atklōtu myusu pesteišonai vajadzeigās patīseibas, lai mes tōs zynōtu?
Jā, tys beja napīcīšami, tōpēc, ka bez Dīva Atklōsmes mes tikai ar lelōm gryuteibom un napiļneigi spātu pazeit dažas patīseibas; bet lelōkō daļa nu tom mums palyktu pavysam nazynomas.
„Ar gryuteibom mes spējam pareizi vērtēt lītas, kas atsarūn vērs zemes; ar pīpyuli mes atrūnam lītas, kaidas ir myusu prīškā. Bet kas lai izpētej lītas, kas ir dabasūs? Kas lai zynōtu Tovas dūmas, jo Tu nadūtu gudreibu un nu augšas nasyuteitu sovu Svātū Goru“ (Gudr. 9:16—17).
7. Kai dīviškō atklōsme ir nūnōkuse pi mums?
Tei ir nūnōkuse pi mums pa daļai rakstiski, tys ir, Svātūs Rokstūs; pa daļai mutes vōrdim, tys ir, tradicijas ceļā.
8. Kas ir Svātī Roksti?
Svātī Roksti ir grōmotas, kas saraksteitas Svātō Gora īdvesmē un kuras Bazneica ir atzynuse par Dīva vōrdu.
„Jo pravītōjumi nikod nav cālušīs nu cylvāku grybas, bet svātī Dīva cylvāki runoj Svātō Gora īdvasmōti“ (2. Pīt. 1:21).
9. Kai Svātī Roksti ir sadaleiti?
Tī ir sadaleiti Vacō un Jaunō Testamenta voi Vacōs un Jaunōs Dereibas grōmotōs.
10. Kaidas atklōsmes satur Vacais Testaments?
Vacais Testaments satur tōs atklōsmes, kaidas cylvākim tyka dūtas pyrms Kristus atnōkšonas.
11. Nu kaidom grōmotom sastōv Vacais Testaments?
Vacais Testaments sastōv:
1) nu 21 vēsturyskōs grōmotas, kuras stōsta par pasauļa radeišonu, par patriarchu dzeivi;
2) nu 7 moraliskom grōmotom, kurās ītylpst psalmi, svāti izteicīni un dzeives lykumi;
3) un 17 pravīšu grōmotom.
12. Kaidas atklōsmes satur Jaunais Testaments?
Jaunais Testaments satur tōs atklōsmes, kaidas mes sajēmem caur Jezu Kristu un apostolim.
13. Nu kaidom grōmotom sastōv Jaunais Testaments?
Jaunais Testaments sastōv:
1) nu 4 evangelijim,
2) Apostolu dorbu grōmotas,
3) nu 14 sv. Pōvula vēstulēm un 7 cytu apostolu vēstulēm, kuras satur dogmatiskūs un moraliskūs prīkšrokstus,
4) nu Apokalipses voi sv. Jōņa atklōsmes, kura stōsta par Bazneicas ceiņom un uzvarom myužu tecējumā.
14. Voi ir plteikūši ticēt vīneigi tom patīseibom, kaidas satur Svātī Roksti?
Nā, mums ir jōtic ari tradicijai, tys ir, tom patīseibom, kaidas apostoli sludynōja, bet kuras natyka uzraksteitas.
Tū atgōdynoj sv. Pōvuls pyrmim kristīšim, saceidams: „Tōpēc, brōli, stōvit drūši un pīsaturit pi tōs mōceibas, kuru jyus mōcējotēs nu myusu RUNOM voi rokstim“ (2 tes. 2:15).
15. Voi tod apostoli napīraksteja tū vysu, kū Jezus beja mocējis?
Nā. Apostoli pat naatzeimēja tū vysu, kū Jezus beja darejis, vēļ mozōk tū, kū beja mōcejis. Ari Kristus jim nauzdeve raksteit, bet gon sludynōt Jō mōceibu (Sal. Mk. 16:15; Mt. 28:19).
Tys radzams ari nu sv. Jōņa vōrdim, kurs soka: „Vēj daudz cytu breinumu Jezus dūrēja, kas nav raksteiti šamā grōmotā“ (Jņ. 20:30). Taitod Svātī Roksti nasatur vysu Dīva atklōsmi. Svātajūs Rokstūs nikur nav saceits, cik daudz ir dīviškos atklōsmes grōmotu un kaidas tōs ir. Jo mes tū drūši nazynōtu nu tradīcijas, tod mums nabyutu pat Svātūs Rokstu. Svātī Roksti napasoka, kaida ir eistō vōrdu nūzeime šaubeigokajōs vītos. Vysas sektas mādz atsasaukt uz Svātim Rokstim, lai pīrōdeitu sovas pretruneigās mōceibas un kotra nu tom pretendej uz tū, ka ir uzminējuse eistū nūzeimi. Taitod Svātī Roksti un tradīcija ir divi myusu ticeibas oluti. Ar Svātō Gora paleidzeibu Bazneica tūs UZGLŌBOJ NAVYLTŌTUS un smeļ nu tim sovu ticeibu.
16. Kōpēc apostolu nauzroksteitū mōceibu sauc par tradiciju?
Tū sauc par tradiciju, tys ir, nūdūtu (lat. tradere — nūdūt), tōpēc, ka nu pošim apostolu laikim tei katōļu Bazneicā bez pōrtraukuma teik nūdūta nu paaudzes uz paaudzi.
„Un kū tu daudzu līciniku klōtbyutnē nu manis dzērdēji, tū nūdūd uztycamajim cylvākim, kas byutu spējeigi ari cytus mōceit“ (2. Tim. 2:2).
17. Kai tradicija ir tykuse nūdūta leidz myusu laikim?
Sōkumā tei tyka nūdūta mutes nūstōstu veidā. Vālōk, kod rodōs atteiceigs gadejums, tei tyka pazināta rakstiski Bazneicas reikōjumūs un definīcijōs kai ari mōceitu veiru (Bazneicas tāvu) rokstūs.
18. Kas ir jōsaprūt un jōzyna par Bazneicas tāvu rokstim?
Ir tys jōsaprūt un jōzyna, ka Bazneicas tāvu vīnveideigō mōceiba ir Jezus Kristus mōceiba, kaidu jī sajēme nu apostolim voi jūs pēcnōcējim; tōpēc mes nikod nadreikstam nūsavērzeit nu tōs.
19. Kōpēc mums ir jōtic tradicijai taipat kai tam, kū mōca Svātī Roksti?
Tōpēc, ka katōļu tradicija taipat kai Svātī Roksti satur sevī Dīva atklōsmi. Taitod mums ir jōtic vysam tam, kū Dīvs ir atklōjis un katōļu Bazneica īteic ticēt, vīnolga voi tys byutu atrūnams Svātūs Rokstūs voi tradicijā.
20. Kōpēc katōļu Bazneica uzskota par napicīšamu mums īteikt ticēt atklōtom patīseibom?
Tōpēc, ka vīneigi nu katōļu Bazneicas mes varam namaļdeigi dabōt zynōt, kū Dīvs ir atklojis.
21. Kōpēc vīneigi nu katōļu Bazneicas mes varam dabōt zynōt, kū Dīvs ir atklojis?
1) Tōpēc, ka tikai nu katōļu Bazneicas mums ir Svātī Roksti un tradicija;
2) tōpēc, ka tikai caur jū mes namaļdeigi zynom patīsū Svātūs Rokstu un tradicijas satura nūzeimi.
22. Kōpēc mes sokom, ka tikai nu katōļu Bazneicas mums ir Svātī Roksti un tradicijā?
1) Tōpēc, ka vīneigi katōļu Bazneica sajēme nu apostolim Svātūs Rokstus, tradiciju un ar specialu Svātō Gora paleidzeibu ir pasorgōjuse tū nu klaidom un
2) tōpēc, ka vīneigi jei dūd mums naapšaubamu drūšeibu par Svātūs Rokstu un tradicijas dīviškū izceļsmi.
23. Kōpēc mes sokom, ka tikai caur katōļu Bazneicu mes namaļdeigi zynom Svātūs Rokstu un tradicijas satura patīsū nūzeimi?
Tōpēc, ka tikai katōļu Bazneica ir patīseibas bolsts un pamats (Tim. 3:15), un tōpēc, ka Bazneica navar maļdeitīs Dīva vōrda izskaidrōjumā (interpretācijā).
24. Voi nivinam nav breivi skaidrōt Svātūs Rokstus un tradiciju preteji katōļu Bazneicas interpretācijai?
Nīvīnam nav breivi tū dareit, un jo kaids tū dareitu, parōdeitu vīneigi sovu oplomū īdūmeibu: it kai Svātūs Rokstus un tradiciju jys lobōk saprastu par Svātū Goru, kurs īdveš Bazneicai pareizu satura izpratni.
25. Bet voi Svātūs Rokstu saturs nav skaidrys pats sevī, lai ik kurs kotrys varātu vīgli tū saprast?
Nav skaidrys, jo Svātī Roksti ir dīviškūs nūslāpumu grōmotas, „nu kurom“ — kai sv. Pīters, runōdams par sv. Pōvula vēstulēm soka — „dažas ir gryuši saprūtamas, kuras, kai ari cytus Rokstus namōcātī un nanūstyprynōtī sagrūza sev par pazusšonu“ (2. Pīt. 3:16).
„Nu kō tod ceļās tik daudz kecereibu (hereziju), jo na nu Svātim Rokstim, kuri poši sevī ir lobi, bet ir slikti saprosti“ (sv. Aug.).
26. Voi tod nav tai, ka tikai Svātī Roksti ir vīneigō ticeibas norma (mārūgs)? Cytim vōrdim: voi nav tai, ka ik kotrys individs var laseit Svātūs Rokstus un tikai Svātūs Rokstus, cikom atrūn tū, kam jōtic?
Nikaidā ziņā, tōpēc ka na vīneigi Svātī Roksti, bet gon Svātī Roksti kūpā ar tradiciju, namaļdeigi Bazneicas paskaidrōti, ir patīsa ticeibas norma.
1. Jo tys byutu tai, ka myusu Pesteitōjs byutu gribējis, ka mums byutu jōnūkļyust pi ticeibas patīseibu pazeišonas vīneigi losūt un pētejūt Svātūs Rokstus, tod kōpēc ir raksteits: „Taitod ticeiba nu DZĒRDĒŠONAS, bet dzērdātais nōk caur (sludynōtū) Kristus VŌRDU“ (Rom. 10:17). Kōpēc tod pats Kristus naraksteja? Kōpēc Jys apostolim napasaceja raksteit? Kāpēc, jo daži nu tim raksteja, tū dūrēja tikai pēc ilgāka laika un specialu apstōkļu dēļ? Kōpēc na vysi raksteja? Kōpēc Jezus napavēlēja vysim, voi mozōkais kristīšim, īsamōceit laseit? 2. Kristticeiba tyka izplateita un plauka pyrms nakai Jaunōs Dereibas grōmotas tyka uzroksteitas; ari pēc tō, kod tyka uzroksteitas, daudzom kristīšu tautom Svātūs Rokstu vēļ nabeja. Sovu ticeibu tōs beja sajāmušas nu sludynōtō Dīva vōrda.
27. Kū Bazneica ir nūlāmuse atteiceibā uz Svātūs Rokstu laseišonu mōtes volūdā?
1. Ka pi Svātūs Roktsu laseišonas ir napīcīšama zynoma sasagatavošona un dīvbejeiba;
2. ka tulkōjumam jōbyun ar atteiceigim paskaidrōjumim;
3. kai tulkōjumim, tai paskaidrōjumim jōbyun Bazneicas apstyprynōtim (aprobētim).
Ar šim saprateigim nūsacejumim Bazneica nadūmōj atturēt ticeigūs nu Svātūs Rokstu laseišonas; turpretim Jōs korstōkō vēlēšonōs ir, lai vysi Svātūs Rokstus pazeitu un apdūmōtu tūs saturu. Ar mynātim nūsacejumim Bazneica grib vīneigi pasorgōt ticeigūs nu sakrūpļōtim bībeles izdavumim, kaidi bīži ar nūdūmu vīnkōršai tautai teik pīdōvōti, kai ari lai pasorgōtu ticeigūs nu sektantu un chismatiku maļdeigim Svātūs Rokstu paskaidrō jumim.
§ 2. Ticeibas napīcīšameiba
28. Voi ticeiba ir napīcīšama pesteišonai?
Jā, ticeiba ir absoluti napīcīšama pesteišonai, jo „bez ticeibas nav īspejams patikt Dīvam“ (Ebr. 11:6).
„Kas natic, tys tōpēc nūtīsōts, ka natic Dīva vīndzymuŠō Dāla vōrdam“ (Jņ. 3:18). „Bet kas naticēs, tys tiks pazudynōts“ (Mk. 16:16).
29. Voi kotra ticeiba myusus atpestej?
Nā, tikai patīsō ticeiba, kuru Kristus mōceja, spēj myusus pesteit.
„Kas tic uz Dalu, tam myužeigō dzeiveiba; bet kas Dālam natic, tys dzeiveibas naredzēs, bet Dīva dusmes palīk par jū“ (Jņ. 3:36).
30. Kōpēc tikai tei ticeiba myusus pestej, kuru Kristus ir mōcejis?
Tōpēc, ka tikai caur šū ticeibu, navys caur kaidu cytu, mes kļyustam par Kristus mistiskō organisma daleibnīkim ar tīseibom uz myužeigū svātlaimi aizkopa dzeivē.
„Jo zam dabasim nav cylvākim dūts nivīns cyts vōrds, kurā jī varātu kļyut pesteiti“ (Ap. d. 4:12).
31. Voi ir taitod grāks saceit, ka nav svoreigi pi kaidas ticeibas mes pīsaturim?
Jā, tys ir lels grāks na tikai tai saceit, bet ari tai dūmōt; tōpēc, ka ar tū mes nycynōjam Dīvu, kurs mums ir devis patīsū ticeibu, un dēļ tō ir syutejis sovu vīndzymušū Dālu uz šū pasauli.
Jo nabyutu svoreigi kam mes tycam, nabyutu bejis vajadzeigs Dīvam atklōt religiju un myusu seņči byutu varējuši palikt sovūs pogōnu ticējumus, kaidi jim beja pyrms kristīteibas pījimšonas. „Bet šei ir jau tīša“ — soka Jezus Kristus — „ka gaisma nōce pasaulī, bet cylvāki mīļōja vairōk tymsu nakai gaismu, jo jūs dorbi beja ļauni“ (Jņ. 3:19), tys ir, tōpēc, ka daudzi ītīpeigi turējōs pi sovas naticeibas, lai gon redzēja patīseibu voi ari byutu tū īraudzejuši, jo byutu bejuši vaļsirdeigi.
32. Bet voi nav raksteits: „Ikvīnā tautā tys, kas Jō (Dīva) beistōs un taisneigi dzeivōj, ir Jam pateikams“? (Ap. d. 10: 35).
Jā; bet tys, kas beistās Dīva, ari tic vysam tam, kū Dīvs atklōja, kai tū dareja Kornelijs (Ap. d. 10). Turpretim tys, kas natic tam vysam, kū Dīvs ir atklōjis, ari nasabeist Dīva, atmat Jō vōrdu un nūlīdz Jō atklōsmes tycameibu.
„Kas natic Dālam, tys dora Jū par meli“ (1. Jņ. 5:10).
33. Kurā bazneicā ir patīsō ticeiba, kaidu ir mōcejis Kristus?
Tikai katōļu Bazneicā ir patīsō ticeiba, kaidu ir mōcejis Kristus.
34. Kōpēc tikai katōļu Bazneicā ir patīsō ticeiba, kaidu ir mōcejis Kristus?
Tōpēc, ka vīneigi katōļu Bazneica sajēme nu Kristus caur Jō apostolim šū ticeibu kai dabasu dōvonu, uztycātu tōs atbiļdeibai un pasorgōšonai nu klaidom (Sal. 1. Tim. 6:20).
35. Voi ari cytas kristīšu konfesijas (pīm. protestanti) sajēme sovu mōceibu nu poša Kristus un tū pasorgōja nu klaidom?
Nā; jo:
1. nav īspējams, ka tōs tū byutu sajāmušas nu poša Kristus, tōpēc, ka tōs rodōs daudz vālōk pēc Kristus, un
2. taipat nav īspējams, ka tōs byutu saglōbojušas nasakrūpļōtu Kristus un apostolu mōceibu, tōpēc, ka dažaidūs laikūs tōs ir sludynōjušas atškireigas doktrinas, pa tū laiku, kod Kristus un apostolu mōceiba vīnmār ir bejuse tei poša.
„Myusu runa jums nav reizē „JA“ un „NĀ“. Jo Dīva Dāls, Jezus Kristus, kū mes jums sludynōjam, NAV reizē „JĀ“ un „NĀ“, bet Jymā beja „JĀ“. (2. kor. 1: 18—19.)
36. Taitod jo patīsō ticeiba ir napīcīšama pestcišonai, un jo tikai katōļu ticeiba ir tei eistō, voi nav Iela žēlesteiba byut par katōļticeigu?
Byut par katōļticeigu ir naapvērtejami Iela žēlesteiba, par kuru mes navaram pīteikūši pasateikt Dīvam, un tei mums nūpītni ir jōpraktizej, tys ir, jōdzeivōj saskaņā ar tōs mōceibu.
§ 3. Ticeibas īpašeibas
37. Kaidom vajag byut myusu ticeibas īpašeibom?
Myusu ticeibai jobyun: 1. vyspōrejai; 2. styprai; 3. dzeivai un 4. pastōveigai.
38. Kod myusu ticeiba ir vyspōreja?
Myusu ticeiba ir vyspōreja, kod mes ticim na tikai dažom, bet gon vysom patīseibom, kaidom katōļu Bazneica mums līk ticēt.
39. Voi tod nav piteikuši ticēt tikai dažim ticeibas gobolim?
Nav pīteikūši, tōpēc, ka:
1. Kristus bez kaida izjāmuma soka: „Sludynōjit Evangeliju vysai radeibai; ...kas naticēs, tys tiks pazudynōts“ (Mk. 16:15—16). Voi otkon: „Mōceidami tūs piļdeit vysu, kū Es jums asmu pavēlējis“ (Mt. 28:20). Un sv. Jōņs soka: „Kotram, kas aizīt un napalīk Kristū, nav Dīva“ (2. Jņ. 1:9).
2. Kas tic tikai tom Kristus mōceibas patīseibom, kaidas jam pateik, taidam nav nimoz ticeibas, tōpēc, ka taids tic na Dīvam, bet gon pats sovam prōtam.
40. Kod myusu ticeiba ir stypra?
Myusu ticeiba ir stypra, kod mes ticim bez kaidom šaubom.
Stypras ticeibas pīmārs ir patriarchs Abrahams, par kuru ir saceits, ka „jys nasašaubeja par Dīva apsūlejumu, bet, byudams styprys ticeiba, deve Dīvam gūdu“ (Rom. 4:20).
41. Kod myusu ticeiba ir dzeiva?
Myusu ticeiba ir dzeiva, kod mes dzeivojam saskaņā ar ticeibu, tys ir, sorgojamēs nu ļauna un dorom lobu, kai tū ticeiba moca.
„Jo kai mīsa bez gora ir myruse, tai ari ticeiba bez dorbim ir myruse“ (Jk. 2:26).
42. Voi ari myruse ticeiba var pesteit?
Nā. Myusu ticeibai vajag byut apstyprynōtai ar aktivas mīlesteibas dorbim, cytaidi tei nav pīteikūša myužeigōs pesteišonas īgyušonai.
„... jo maņ byutu piļneiga ticeiba tai, ka es kolnus pōrcaltu, bet maņ nabyutu mīlesteibas, tod es naasmu nikas“ (1. kor. 13:2).
43. Kod myusu ticeiba ir pastōveiga?
Myusu ticeiba ir pastōveiga, kod mes asam gotovi lobōk pazaudēt vysu, pat sovu dzeiveibu, nakai atkrist nu ticeibas.
„Veritēs, brālī, voi kaidā nu jums nav naticeibas ļaunō sirds, lai atsakōptu nu dzeivō Dīva“ (Ebr. 3:12). Pastōveigōs ticeibas pīmāri ir mūcekli.
44. Kas aizvad cylvākus prūjom nu ticeibas?
Nu ticeibas aizvad prūjom:
1. augstprōteiga un izsmalcynōta prōtošona par ticeibas nūslāpumim;
2. nūlaideiba lyugšonā un cytūs religiskajūs pīnōkumūs;
3. pasauleigums un grēceiga dzeive un
4. pretreligiskas grōmotas, sakari ar ticeibas nīvotojim kai ari taidas lauleibas voi cytas saisteibas, kas apdraud patīsu ticeibu.
1. „Es gūdynōju Tevi, Tāvs, dabasu un zemes Kungs, ka Tu nūslēpi tū mōceitim un gudrim, bet atklōji tū mozajim“ (Mt. 11:25).
2. „Tōpēc es jums soku, ka Dīva vaļsteiba tiks jums atjimta un dūta tautai, kas nas tōs augļus“ (Mt. 21:43).
3. Lai tu palyktu ticeibā un lobā sirdsapziņā, kū daži atmete un tai pazaudēja ticeibu“ (1. Tim. 1:19).
4. „Sorgojitēs nu viļteigim pravīšim, kas nōk pi jums vušku drēbēs, bet īkšīnē ir plēseigi vylki (Mt. 7:15).
45. Kai mes seviškā veidā parōdom, ka myusu ticeiba ir stypra un pastōveiga?
Tū mes parōdom, kod sovu ticeibu nanūlīdzam (pat škītami), turpretim atklōti, pi kotras izdeveibas, tū aplīcynōjam vōrdūs un dorbūs.
„Kotru, kas Mani atzeist cylvāku prīškā, Es atzeišu sova Tāva prīškā, kas ir debesīs“ (Mt. 10:32—33). „... sirdī ticim, lai panōktu attaisōšonu, bet ar muti aplīcynōjam, lai panōktu pesteišonu“ (Rom. 10:10).
46. Voi ir ari kaida īpaša zeime, ar kuru katōli aplīcynoj sovu ticeibu?
Jā. Tei ir krysta zeime.
47. Kōpēc mes lītōjam krysta zeimi sovas ticeibas aplīcynošonai?
Tōpēc, ka tei izsoka divi golvonūs myusu ticeibas nūslāpumus, prūti, vyssvātōkōs Trejsvīneibas nūslāpumu un myusu atpesteišonas nūslāpumu, jo mērdams uz krysta, Jezus mums sagōdōja īspēju byut pesteitim.
48. Nu kura laika pastōv krysta pōrmesšonas parodums?
Tys ir ļūti vacs parodums, nōk nu apostolu laikim.
49. Kod mums ir jōdora krysta zeime?
Ir labi un lītdereigi bīži tū dareit, kai tū mēdze dareit pyrmī kristticeigī; seviški, kod reitūs ceļamās un vokorūs, ejūt gulēt, taipat ari pyrms lyugšonom un kotra svoreigōka dorba, kai ari kārdynōjumu un brīsmu gadejumūs.
50. Kōpēc ir lītdereigi bīži dareit krysta zeimi?
Tōpēc, ka dīvbejeigi pīlītōjūt krysta zeimi, mes sevi nūstyprynōjam pret ļaunō gora kārdynōjumim un sagōdojam sev dabasu svēteibu.
51. Kōpēc mes parosti apzeimejam ar krysta zeimi pīri, lyupas un sirdi, kod teik laseits Evangelijs?
Mes tū dorom, lai caur krystā systō Kristus nūpalnim Dīvs dūtu mums žēlesteibu Evangeliju saprast ar prōtu, aplīcynōt ar muti un tū mīļōt ar sirdi.
* Par ticeibu un mysdīnu parōdeibom
Myusdīnās ir vārojamas parōdeibas, kas izalīk asam pretrunā ar tū, kas ticeibas laukā tyka mōceits ogrōk. Tōpēc ir ļūti svoreigi prast atškērt tū, kas ticeibas jautōjumus pīdar pi dabeigas augšanas un veidōšonōs, un kas ir jau atklōta nūsavērzeišona nu patīseibas un ir moldi. Tīseibas un spēja sprīst par tū, kas ir patīseiba, kas moldi pīdar Bazneicas mocūšai autoritatei, kū sauc par MAGISTERIJU. Tai tys beja pa vysim kristīteibas laikim, tai tys ir (un tai tam jobyun) ari šudiņ. Vyss, kas pagōtnē tyka pījimts un pasnāgts ticēšonai, nōce nu augšas: tū pījēme un pasnēdze veiskupi kūpā ar pāvestu un pāvesta vadeibā. Ari šudiņ tam tai jābyun: vīneigi vodūšō autoritate Bazneicā — veiskupi kūpā ar pāvestu un atkareibā nu pāvesta var pījimt un pasnēgt tū, kam ir jōtic. Nivīnam cytam šaidu tīseibu nav. Sv. Pāvuls sovā laikā cylvākim beja pasacejis: „Brōli, stōvit drūši un pastōvit ticeibā, kuru jyus mōcejotēs nu myusu runom voi rokstim“ (2. tes. 2:15). Šys tautu apostola atgādynōjums ir spākā ari šudiņ. Nivīnam nav tīseibu pasnēgt ticēšonai mōceibu, kas nasaskanōtu ar tū, kū ir pasnāguse mōcūšā Bazneicas autoritate — magisterijs. Ari par šaidom tīseibom ir losomi ļūti styngri sv. Pōvula vōrdi, kurs soka: „Kai ogrōk jums sacejom, tai ari tagad vēļ reizi soku: jo kaids sludynōtu jums cytu Evangeliju nakai tū, kū asat sajāmuši, tys lai tūp nūlādāts, ... jo ari engeļs nu dabasim sludynōtu cytu evangeliju nakai tū, kū mes jums pasludynōjom, lai tys tūp nūlādāts“ (gal. 1:9, 8). Ticeibas depozits nav mainoms. Ari II Vatikana koncils tū nav mainejis. Pāvests Jōņs XXIII, atklōdams Vatikana koncilu 1962. godā, svineigi pasludynōja, ka Bazneica ir sajāmuse naskārtu ticeibas depozitu, taidu tū tei pōrnese nu paaudzes uz paaudzi. Svoreigōkais kotra eukumeniskō koncila uzdavums ir šū ticeibas depozitu saglobōt un nūdūt tū tōļōk īspējami sekmeigōkō veidā. Ari pāvests Pāvuls VI 1965. godā, nūslāgdams koncilu, pasaceja tū pošu, prūti, ka koncils ir paturējis teiru un vasaļu ticeibu, kaidu beja sajēmis un tagad itū nūdūd nōkūšajom paaudzēm. Myusu tāvu ticeibai ir jākļyust ari par myusu bārnu ticeibu. Ticeibas depozits, kū Bazneica pasnādz ticēšonai, ir Dīva vēstejums, kū cylvāks nadreikst aiztikt un krūpļōt, kai par tū otkon sv. Pāvuls soka: „... Dīva vōrdu, kuru nu mums dzērdējot, pījamit nakai cylvāku mōceibu, bet kai Dīva vōrdu“ (2. tes. 2:13).
Laika tecējumā namaineigais ticeibas depozits var byut pasnāgts dažaidom, laikmatam pīmārātom, metodem. Tū ir pasacejuši ari pāvesti Jōņs XXIII un Pāvuls VI, runōdami par II Vatikana koncilu, prūti, ka namainamās ticeibas patīseibas ir jōpasnādz taidā veidā, lai modernais pasauļs byutu gotovs tōs pījimt. Teologi teik aicynōti meklēt sekmeigōkus pasnēgšonas veidus voi metodes, lai namainamās ticeibas patīseibas byutu vīgļāk pījamamas myusdīnu cylvākam. Te ir divi atškireigas lītas, kas nadreikst byut jauktas un vīnaidi traktējamas. Ticeibas depozits voi Dīva atklōtōs patīseibas ir vīna līta, bet veids, kaidā tōs teik pasnāgtas — ir cyta līta. Ticeibas depozits nadreikst byut maineits, metodes turpretim var byut maineitas, kod atteiceiga laikmata apstōkli tū pīprosa.
Pēc II Vatikana koncila jaunōs metodes teišam ļūti dedzeigi tyka pīlītōtas: gon dažaidu pakōpu skolās, gon literārus apcerējumūs, gon pat dīvnomūs saceitajōs mōceibōs. Bet dīmžāl na vīnmār tyka īvārāts, ka jaunōs metodes nav jaunas ticeibas veidōšona. Pasarōdeja slimeiga tendence dažas ticeibas patīseibas nūklusēt, dažas pat tyka krūpļōtas un mozynōta tūs nūzeime un svors ...
Kotra metode ir vērtējama vyspyrms sakarā ar tū, cik Ielā mārā tei ir uzticeiga pasnādzamōs patīseibas naskarameibai un ūtrkārt, cik Ielā mārā tei īnas skaidreibu un dziļōku izpratni klauseitājūs voi laseitājūs. Ik kotra ticeibas patīseibas skaidrāšona, kas skaidreibas vītā īnas apjukumu un šaubas par skaidrōjuma patīseibu, ir slykta metode, un kotra slyktō metode uz vītas ir atmatama. Šamā sakareibā varātu minēt daudzus gaužam bēdeigus pīmārus. Bet bēdeigākais ir tys, ka daudzūs gadejumūs slyktōs metodes na tikai nateik atmastas, turpretim, tōs teik pīlītōtas ar ītīpeigu tendenci pīsajimt spākā un daudzumā.
Nūsavērzeišona nu ticeibas patīseibom, kaidu īnas ļaundabeigōs metodes, šudiņ nūpītni apdraud na tikai atseviškas dvēseles, bet ari plašōkus sabīdreibas slāņus pošā katōļu Bazneicā. Tū atkōrtōtas reizes publiskōs audiencēs ir pasacejis pāvests Pāvuls VI. Tai kaidā audiencē jys soka: „Jyus varbyut byusit dzērdējuši par maļdeigim uzskotim, kuri īsadrūšynoj pīlītōt patvaleigus izskaidrōjumus (interpretācijōs), kas apvaiņoj svātas un naskōramas katōļu ticeibas patīseibas. Nu vysim zemes styurim ir nōkuši bolsi, kas ziņoj par mēginōjumim sakrūpļōt skaidri atzeitōs Dīva Bazneicas pamatdoktrinas“ (Vyspōrejō audience 1966. g. 30. nōvembrī). Šaida pīeja ticeibas patīseibom spēj īnest arvīn lelōku apjukumu un tymsu. Tei navys tyvynoj modernū cylvāku pōrdabyskom, ar ticeibu saisteitom vērteibom, bet gon tū attālynoj nu eistōs ticeibas, un atstōj tū jō poša teiri ciļvēceigajam naspākam. Tōpēc ir jōpīkreit tūs dūmai, kuri soka, ka ticeibas tryukums cylvāku dzeivē ir dziļōkō sakne tim ļaunumim, kuri tik baigūs veidūs un samārūs pōrplyudynoj vysu myusdīnu ciļvēci.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Kū parteju Latgolys lideri sūlej dareit latgalīšu volūdys situacejis uzlobuošonai?
Roksta autore: Vineta Vilcāne
Latgalīšu volūdys vaicuojumu vairuoki politiskī spāki izavieliejuši īkļaut sovuos 13. Saeimys vieliešonu programuos, par tū lakuga.lv raksteja īprīkš. Tūmār leluokuo daļa parteju sovuos programuos par latgalīšu volūdu nav izasacejuse. Portals lakuga.lv parteju Latgolys sarokstu liderim vaicoj: “Ka tiksit īvālāta/īvālāts 13. Saeimā, voi vierzeisit kaidys iniciatiys latgalīšu volūdys situacejis uzlobuošonai. Ka nui, kaidys?” Kandidatus aicynuojam rakstiski izsaceit sovu vīdūkli latgalīšu rokstu volūdā ci latvīšu literarajā volūdā, piec pošu īskotu. Daļa kandidatu izavielēja atbiļdēt latgaliski, daļa – latvīšu literarajā volūdā, itūs kandidatu redzīni portala redakceja ir puorlykuse iz latgalīšu rokstu volūdu, saglobojūt volūdys stilu i terminologeju.
Saeimys deputatu kandidati sūlej īsastuot par latgalīšu volūdys vuiceišonys īspiejom školuos, ari par školys attaiseišonu, kurā vuiceibys nūtyktu tikai latgaliski, taipat veicynuot volūdys lītuojumu saziņā ar vaļsts i pošvaļdeibu īstuodem, palelynuot saturu latgaliski medejūs, īsastuot par regionaluos volūdys statusa pīškieršonu latgalīšu volūdai i c. Kandidatu atbiļdis sarynduotys piec parteju sarokstu kuortys numuru vieliešonuos.
Lakuga.lv vaicoj: “Ka tiksit īvālāta/īvālāts 13. Saeimā, voi vierzeisit kaidys iniciatiys latgalīšu volūdys situacejis uzlobuošonai. Ka nui, kaidys?”
1. Jevgenija Krjukova, “Latvijas Krievu savienība” (atsaceja latvīšu literarajā volūdā)
Parteja “Latvijas Krievu savienība” ir atvārta vysim lobys grybys cylvākim, kuru pamatvierteiba ir demokrateja i sevkura cylvāka tīseibys. Mes skaitom, ka īspieja vuiceitīs dzymtajā volūdā ir styurakmiņs nacionalūs minoritašu kulturys, volūdys i pošcīnis saglobuošonā.
Mes asam gotovi atbaļsteit latgalīšus – vīnu nu Latvejis pamatnaceju – gon Eiropys parlamenta, gon Latvejis Saeimys leiminī, aizstuovūt latgalīšu tautys tīseibys uzturēt i atteisteit sovu volūdu.
“Latvijas Krievu savienība” ir vīneiguo parteja, kas spiej garantēt latgalīšim atbolstu Eiropys parlamentā. Myusu EP frakceja Zalī/Eiropys Breivuo alianse ir vīna nu ītekmeiguokūs parlamentā. Tamā ir vaira par 40 parteju, tamā skaitā Skotu nacionaluo, Jaunuo Flāmu alianse, Katalonejis kreisūs republikaņu i vairuokys cytys partejis, kas ceinejuos i uzvarēja ceiņā par sovys tautys nuokūtni.
Latvejis Saeimā i Eiropys parlamentā mes atbaļsteisim iniciativys latgalīšu volūdys situacejis uzlobuošonai, tymā skaitā Eiropys regionalū ci minoritašu volūdu hartys ratificiešonu, partū ka mes skaitom, ka latgalīšim ir tīseibys napozicionēt sovu volūdu kai latvīšu volūdys paveidu ci dialektu.
2. Ilga Šuplinska, “Jaunā konservatīvā partija” (atsaceja latgalīšu rokstu volūdā)
Byutu gryuši īsadūmuot, ka, struodojūt ar itim vaicuojumim vysu laiku, es tū nadareitu. Turpynuošu Latgolys kongresa rezolucejis i latgalīšu navaļstiskūs organizaceju iniciativys. Nu formaluo “likums to pieļauj” iz sistemu, kas tū rūsynoj i finansiali motivej dareit:
– nūvodvuiceibys voi latgalīšu volūdys vaicuojums školā (stuņžu skaits, metodologisks atbolsts, finansiejums, školuotuoju izgleituošona) i tuolmuoceibu programuos,
– latgalistikys pietnīceibys atbolsts vaļsts pietejumu programmā Letonika,
– kulturys atbolsts VKKF taišni muokslys dorbim latgalīšu volūdā leidz 10% nu paradzātuo finansiejuma,
– medeju politikā 10% raidlaika latgaliski i sabīdryskuo pasyutejuma nūvierzeišona taidys politikys styprynuošonai, ka napīcīšams, jauna medija veiduošana ar aktualu problemu analizi i myusdīneigu tehnologeju izmontuojumu,
– lykumdūšonys preciziejumi voi skaidruojumi attīceibā iz latgalīšu volūdys lītuojumu publiskajā sektorā,
– regionaluos kulturys, volūdys i medeju politikys īlikšona tautsaimnīcyskajā planā, kas ļautu radeit Latgolys regionam unikalus turisma produktus, digitalus reikus, dorba vītys voi papyldus apmoksu izgleiteibā, medeju, kulturys, turisma sferā struodojūšim.
3. Tamāra Meļnikova, “Rīcības partija” (atsaceja latvīšu literarajā volūdā)
Myusu parteja atbolsta izmontuošonu, saglobuošonu i atteisteibu latgalīšu volūdā. Nu volūdnīku vīdūkļa latgalīšu volūda ir viesturiski naatkareiga volūda. Nu ūtrys pusis, volūdnīki skaita, ka latgalīšu gramatika ir vīns nu latvīšu volūdys viesturiskūs gramatikys dialektu, bet latgalīšu volūda ir latvīšu volūdys viesturiskys dialekts.
Mes skaitom, ka itī vaicuojumi ir juorysynoj profesionalim, pīmāram, volūdnīkim i viesturnīkim. Myusu nūstuojis pamats ir radeit vysu īspiejamū latgalīšu volūdys saglobuošonai i vuiceišonai regionūs, kur latgalīšu volūdai ir svareigs i pīpraseits statuss.
Itamā sakarā ir nūsaceiti itaidi aizdavumi:
1) pīsaista viereibu i sabīdreibys interesi par tuos saglobuošonu, partū ka tei ir daļa nu myusu kulturys i viesturis montuojuma i tamā ir senlatgalīšu ciļts viesturiskuos volūdys īzeimis. Tys samazynuos īspieju izzust latgalīšu volūdai;
2) latgalīšu volūdai juobyut pīejamai vysim interesentim, kab tī, kas tū gryb, varātu tū īsavuiceit naatkareigi nu jūs materialuo stuovūkļa, dzeivisvītys i cytu faktoru;
3) Latgolys volūdys saglobuošonys i atteisteibys pamats ir tuos pīprasejums! Daudzim Latvejis austrumu dalis īdzeivuotuojim latgalīšu volūdys zynuošonys palelynuotu konkurētspieju austrumu regiona dorba tiergā.
Mes pīduovojam itū vaicuojumu apsprīst ar vysom īinteresātajom pusem, kab atrostu vysoptimaluokū rysynuojumu itai aktualajai problemai.
4. Edmunds Teirumnieks, “Nacionālā apvienība “Visu Latvijai!”-“Tēvzemei un Brīvībai/LNNK”” (atsaceja latvīšu literarajā volūdā)
“Nacionālā apvienība” sovā Latgolys programā paredz:
– nūsaceit skaidru latgalīšu volūdys lītuojumu vaļsts i pošvaļdeibu īstuodēs i saziņā ar tom;
– izstruoduot vaļsts atbolsta mehanismu latgalīšu volūdys vuiceišonai vysūs izgleiteibys pūsmūs – nu pyrmškolys leidz augstškolai – paradzātu atbylstūšu, mierķorientātu finansiejumu;
– styprynuot sabīdryskūs i komercialūs plošsazinis leidzekļu lūmu latgalīšu volūdys saglobuošonā, kai ari volūdys ilgtspiejis i konkurietspiejis nūdrūšynuošonā Latvejis informativajā telpā;
– styprynuot latvisku kulturvidi i vītejū ideņtitati, nūdrūsynojūt finansialu atbolstu nūzeimeigim kulturys projektim, kas veicynoj Latgolys vierteibu, tradiceju i volūdys atteisteibu;
– sekmēt Latgolys regiona kulturys darbinīku tuoluokizgleiteibu, tradicionalūs omotu i prasmju atteisteibu i tūs integraceju turisma aktivitatēs;
– Palelynuot finansiejumu navaļstiskuo sektora iniciativom i projektim kulturys, medeju i pylsūniskuos sabīdreibys jūmā;
– nūdrūsynuot leluoku atbolstu kulturys jaunradis procesim;
– palelynuot latgalīšu volūdā izpyldomūs dzīšmu i daņču skaitu Vyspuorejūs latvīšu dzīšmu i daņču svātkūs, kai ari Baļtejis vaļstu studentu dzīšmu i daņču svātkūs “Gaudeamus”;
– palelynuot vaļstiski nūzeimeigūs pasuokumūs izpyldomūs Latgolys autoru dorbu eipatsvoru.
5. Agnese Logina, “PROGRESĪVIE” (atsaceja latvīšu literarajā volūdā)
Nui, īvieliešonys gadīnī vierzeisim vairuokys iniciativys latgalīšu volūdys situacejis uzlobuošonai. Partejis “Progresīvie” programā ir vairuoki punkti, kas ir paradzāti taišni latgalīšu volūdys styprynuošonai, kas ir īkļauti gon myusu izgleiteibys programā, gon regionaluos atteisteibys programā – mes redzim latgalīšu volūdu kai daudzpuseigu vaicuojumu, kas skar dažaidys atteisteibys jūmys.
Pyrmkuort, partejis “Progresīvie” izgleiteibys programā ir paradzāts nūdrūsynuot latgalīšu volūdys vuiceibys izvielis školys programuos vysūs izgleiteibys pūsmūs, i tam ari tiks paradzāts vaļsts finansāts atbolsta mehanisms.
Ūtrkuort, atbaļsteisim, īdrūsynuosim i veicynuosim latgalīšu volūdys lītuojumu saziņā ar vaļsts i pošvaļdeibu īstuodem Latgolā, kai ari pošuos īstuodēs, nūdrūsynūt, ka cylvākim ir īspieja i napuorprūtomys tīseibys vērstīs pi vaļsts ar vaicuojumim latgaliski.
Treškuort, atbaļsteisim latviskuo latgaliskuma styprynuošonu vysā Latgolys kulturviesturiskajā telpā, paradzūt atbylstūšu finansiejumu latgalīšu volūdys lītuošonai jau mynātojuos īstuodēs, kai ari vītvuordūs, uzrokstūs, nūruodēs, kai ari sabīdryskuo pasyutejuma ītvorūs plošsazinis leidzekļūs.
6. Georgijs Sokolovskis, “Latvijas centriskā partija”
Atbiļde natyka snāgta.
7. Daiga Ceipiniece, “LSDSP/KDS/GKL” (atsaceja latvīšu literarajā volūdā)
Latgalīšu volūda ir latgalīšu kulturys naatjamama sastuovdaļa, tai juobyut atbaļsteitai kai kulturai kūpumā.
Mes, latgalīši, sovu volūdu varim uzlobuot, jau suocūt ar saimi, tod školā i tod sabīdreibā.
Es kai 13. Saeimys deputate varātu vierzeit vaicuojumu par školys attaiseišonu, kurā vuiceibys nūteik latgalīšu volūdā. Tei byutu vuiceibu īstuode, kur vuiceitūs bārni, kurim tyva, svareiga i svāta ir latgalīšu volūda. Školā tyktu vuiceits standarts i programys, kū nūsoka Izgleiteibys ministreja, tikai volūda itamā školā byutu latgalīšu. Itūšaļt vaļstī teik attaiseitys puišu i meitiņu školys, parkū navarātu attaiseit školu, kur vuiceibys nūtyktu latgalīšu volūdā?
8. Juoņs Valtervitenheims, “No sirds Latvijai” (atsaceja latvīšu literarajā volūdā)
Dīvs kotrai tautai ir devs sovu zemi, kur dzeivuot, i kotru tautu raksturoj juos volūda. Tei ir tautys ideņtitatis sastuovdaļa. Partū ari, okupejūt kaidu zemi, okupanti rauga, sovu puoruokumu izmontojūt, ari uzspīst sovu volūdu, kab varātu itū tautu puorvaļdeit i asimilēt.
Latvejā, paļdis Dīvam, sasaglobuojuse sena i unikala latgaļu volūda. Vuicūtīs Lītovā lītuvīšu volūdu, kas ir arhaiskuokuo Eiropys volūda i kū studej pat Eiropys augstškoluos, tikai varu nūvērtēt eisti latgaļu volūdys spāku.
Latvīšu volūda Latvejā ir vysys latvīšu nacejis vīnuoteibys simbols, latgaļu volūda paruoda myusu nacejis dziļuos saknis Eiropys i pasauļa kontekstā. Cīši žāļ, ka vaira nav prūšu volūdys, partū ka Prūsejis zeme pošu reizi saucās Krīveja. Dīvs ir ar Latgolu i latgaļs, katuoļticeiba i tāvzeme ir vīns nu stypruokūs bolstu latgaļu volūdys saglobuošonā. Juodora, kab itei volūda turpynuotu pastuovēt vēļ daudzus symtus godu na tikai vuiceibu gruomotuos. Saeimai ar lykumu juonūsoka volūdys statuss.
9. Juoņs Krišāns, “Saskaņa” sociāldemokrātiskā partija” (atsaceja latvīšu literarajā volūdā)
Ka es tikšu īvālāts, latgalīšu volūdu navierzeišu, kab tai byutu vaļsts volūdys statuss, bet ceineišūs par tū, kab kotrs interesents jau nu školys sūla varātu itū volūdu vuiceitīs kai fakultativu, i byutu juoparedz itam pasuokumam vaļsts pīškierts finansiejums. Na vysi var atsaļaut bārnim apmoksuot kursus i puļceņus, bet vaļstei byutu juosaryupej par bārnu i jaunīšu vyspuseigu atteisteibu i nacionaluos bogoteibys saglobuošonu.
10. Muorteņš Bondars “Attīstībai/Par!” (atsaceja latvīšu literarajā volūdā)
Latgalīšu volūda, prūtams, ir daļa nu latvīšu volūdys, i Latvejis kulturvide tikai īgiutu, ka latgalīšu volūda byutu stypra, spieceiga i kūpta sovā regionā. Kotrai školai ir pošai juoizlem, kai jī ir gotovi nūdūt itū volūdu tuoļuok. Īspiejams, latgalīšu volūdā Latgolā ir juovuica viesture ci juoīvīš atseviškys ituos volūdys vuiceibu stuņdis, tys juoatstuoj jūs pošu ziņā. Bet politikim tys nūteikti ir juoatbolsta, partū ka tei ir Latvejis lingvistiskuo bogoteiba.
11. Jurs Viļums “Latvijas Reģionu Apvienība” (atsaceja latgalīšu rokstu volūdā)
Prūtams. Pamatā juojem vārā pošu latgalīšu (Kongresā lamtais, LVLKŠA, LgSC i c. ekspertu) prīšklykumi. Deļ Vaļsts volūdys lykuma 3. panta 4. dalis eistynuošonys juonūsoka precizs vaļsts finansāts atbolsta mehanisms latgalīšu volūdys vuiceišonai (vysmoz taidā pošā apmārā, kai tys jau teik nūdrūsynuots mozuokumtauteibom) vysūs izgleiteibys pūsmūs – nu bārnuduorzim leidz školom, kai ari augstškoluos filologim. Papyldys vajadzeigys pīaugušūs izgleiteibys programys, kai ari attuolynuotai volūdys vuiceišonai – tim latgalīšim, kas dzeivoj ari uorzemēs.
Juoparedz atbylstūšs finansiejums latgalīšu volūdys lītuošonai vysuos dzeivis jūmuos – vītvuordūs, uzrokstūs, vaļsts sabīdryskuo pasyutejuma ītvorā plošsazinis leidzekļūs (latgalīšu sabīdryskuos organizacejis prosa 10% raidlaika latgalīšu volūdā), kai ari privatajūs plošsazinis leidzekļūs. Vajadzeigs atbolsts ari latgaliskajai informacejai škārsteiklā.
Niu lykums ļaun latgalīšu volūdu lītuot vysuos jūmuos, tok daudz kas nav seiki atrunuots, deļtam īriedni naratai nasaprūt latgalīšu volūdys lītys. Ka navar cytaiži daspīst vaļsts institucejis reikuotīs, tod byus juoizstruodoj atseviškys latgalīšu volūdys lykums ci Ministru kabineta nūsacejumi, kuramūs seiki juoatrunoj vysys naskaidreibys.
12. Vladislavs Bautris, “Latviešu Nacionālisti” (atsaceja latvīšu literarajā volūdā)
Latgalīšu volūda ir latvīšu volūdys sastuovdaļa i boguoteiba, partū tei byutu juostyprynoj, bet naskaitu lītdereigai vysā Latvejis teritorejā nūdrūsynuot rakstisku saziņu latgaliski. Rokstu volūda ir kas cyts nakai runuotuo volūda. Problema ir cytur: kab lītuotu rokstu volūdu juridiskā telpā, juobyut vīnuotai vysā Latvejā, partū ka tūmār juridiskī teksti juotulkoj, juointerpretej vīnaiž. Bet publiskajā telpā lītuot latgalīšu volūdu, dūmoju, ir normali i byutu juoatbolsta. Vēļ vīna problema – cyttautīši (krīvi, ebreji, poļaki, vuocīši) tū nalītuos i nasavuiceis, partū niu kūpeigi, puordūmuotai, naizraisūt agreseju i naizejūt iz sovstorpejim aizvainuojumim, mums kūpeigi juopuordūmoj, kai itū situaceju varātu izlobuot. Ir vajadzeiga leluoka latgalīšu volūdys pratieju apzynuošona, nūskaidruošona i diskuseja, partū ka – cik taidu eistu latgalīšu ir palics, ka verās piec pādejūs rezultatu gon iz Saeimu, gon pošvaļdeibom. Mums taidu “kuorklu” latgalīšu navajag.
13. Aldis Adamovičs, “Jaunā VIENOTĪBA” (atsaceja latgalīšu rokstu volūdā)
Ka tikšu īvālāts 13.Saeimā (ari ka natikšu īvālāts), tod ceineišūs:
– par papyldu finansiejumu Rēzeknis Tehnologeju akademejis voi Daugovpiļs Universitatis školuotuoju apvuiceibysprogramom latgalīšu volūdai,
– par lobpruoteigu nūvoda vuiceibys stuņdis īvīsšonu Latgolys školuos latgalīšu volūdā,
– par tū, lai pošvaļdeibys i jūs īstuodis varātu atsaceit iz īsnīgumim latgaliski, leluoks atbolsts juopanuok ari nu pošu pošvaļdeibu,
– par tū, lai Izgleiteibys i Kulturys ministrejis atbaļsteitu i pīškiertu vaira leidzekļu gruomotu izdūšonai, latgalīšu volūdys, kulturys, tradiceju saglobuošonai i atteisteibai.
14. Juoņs Kuzins, “Par Alternatīvu” (atsaceja latgalīšu rokstu volūdā)
Muni seņči ir dzeivuojuši Latgolā i runuojuši latgaliski. Kai zynoms, latgalīšu volūda beja vaļsts volūda (taipat kai latvīšu) nu 1917. g. decembra leidz 1918. g. novembrim i nu 1919. g. leidz 1921. g. Leidz 2010. godam latgalīšu volūda ISO kodu registrā (ASV) natyka pīzeita par volūdu, tok 2010. godā jai īdūts storptautyskais ISO kods (LTG).
Koč kasdīnā latgalīšu volūdai ir regionaluos volūdys funkcejis, bet oficials regionaluos volūdys statuss Latvejā nav pīškierts. Lai tys nūtyktu, īsoku jimt vārā 2 dokumentus:
1) Eiropys Regionalūs vai minoritašu volūdu hartu (vīneigais leigums pasaulē, kas aizsorgoj i atteista tradicionaluos regionaluos i nacionalūs minoritašu volūdys);
2) Vyspuorejū konvenceju par nacionalūs minoritašu aizsardzeibu.
Ratificejūt divus nūsauktūs dokumentus vītos, kur latgalīšu ir viers 30 %, latgalīšu volūdai byus pīškierts oficials regionaluos volūdys statuss.
15. Roberts Spručs, “Politiskā partija “KPV LV”” (atsaceja latvīšu literarajā volūdā)
Vaļstei ir juonūdrūsynoj latgalīšu rokstu volūdys kai viesturiskys latvīšu volūdys saglobuošonu, aizsardzeibu i atteisteibu, styprynojūt latgalīšu volūdys lītuojumu, palelynojūt latgalīšu volūdys i nūvodvuiceibys stuņžu skaitu, īvīšūt latgaļu volūdys alfabetu, finansejūt regionalūs kulturys īstuožu darbeibu Latgolā, kai ari nūdrūsynojūt Latvejis sabīdryskūs medeju sasnīdzameibu pīrūbežā i palelynojūt tamūs raidejumu skaitu latgalīšu volūdā, paradzātu, ka nūteikta daļa nu sabīdryskuo pasyutejuma satura sabīdryskajūs plošsazinis leidzekļūs byutu latgalīšu literarajā volūdā.
16. Juoņs Dūklavs, “Zaļo un Zemnieku savienība” (atsaceja latvīšu literarajā volūdā)
Latgalīšu volūda ir Latvejis kulturys naatjamama sastuovdaļa, tuos styprynuošona i saglobuošona ir myusu kūpejuos interesēs. Naapšaubomai, latgalīšu volūda ir tikpat nūzeimeigs vaicuojums kai sevkurs cyts, kas saisteits ar myusu tautys ideņtitatis saglobuošonu i turpynuošonu. Īvieliešonys gadīnī nūteikti izskateišu profesionaļu pīduovuojumus latgalīšu volūdys styprynuošonai i īsasaisteišu ituo vaicuojuma rysynuošonā. Naasu latgalīšu volūdys specialists, partū maņ byus vajadzeigys konsultacejis ar latgalīšu volūdys ekspertim. Konkretus prīkšlykumus izstruoduosim i tuoļuok vierzeisim kūpā.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Reigā varēs redzēt izruodis „Latgola.lv” originalverseju
20. aprelī Reigā gasteis Baļtinovys dramatiskais kolektivs „Palādas” i ruodeis izruodi „Ontans i rodne”. Izruodis laikā skateituoji izzynuos, kai latgalīši teik golā ar izslavātuos latgalīšu vīsmīleibys sekom, kai ari redzēs, cik jautrai reizem var saīt ar nagaideitu gostu īsarasšonu sātā.
Izruode „Ontans i rodne” 20. aprelī 19:00 st. byus apsaverama kinuteātrī „Splendid Palace”, Reigā, Elizabetis īlā 61. Izruodis volūda – latgalīšu. Bileti nūpierkami „Biļešu servisa” kasēs i internetā.
Vysā serialkomedejā „Ontans i Anne” ir ostonis serejis. Kinuteatrī „Splendid Palace” nūsaveramuo izruode „Ontans i rodne” ir komedejis 7. sereja.
Pi Annys nagaideitai atbrauc gostūs juos muosa Ļuce, kuruo pyrms 15 godu gribēja atjimt muosai kūpeigū montuojumu. Jei ir slyma i nabadzeiga, grib atgiut veseleibu lauku svaigajā gaisā, tik na vyss ir tai, kai izaver. Ir taids sokomvuords „Īlaid vuti kažukā, uorā nadabuosi” – ari itamā reizē Ontans rauga dabuot uorā „vuti” nu kažuka. Kai vysod – Ontans rauga ar dažaidim pajiemīnim i puorbaudeitom metodem, bet naveiksmeigai. Gols golā vysu izškir gadejums ci tai sauktais „Dīva pierksts”.
Komedeja „Ontans i Anne” nazkod tai īsapatyka režisoram Valdim Lūreņam, ka pyrmuos treis komedejis serejis tyka īkļautys Latvejis Nacionaluo teatra izruodē „Latgola.lv”. Baļtinovīši Reigā ruodeis izruodis originalverseju.
Ituo goda suokuos baļtinovīši kinuteātrī „Splendid Palace” jau ruodeja komedejis 6. sereju, vysi bileti beja izpuordūti, i skateituoji pīpraseja komedejis turpynuojuma.
Kai atzeist lugys autore un režisore Anita Ločmele ci Danskovīte: „Reiga Baļtinovys aktīrim nūzeimej cīši garu ceļu i vysod nu ilguos siediešonys suopušys mugorys. Vīneigais prīceņš pa ceļam parosti ir apsastuošona ceļamolys kopejneicā. Tok leluokuo bolva mums ir Reigys skateituoju atsauceiba, dzeivuošana leidza lugys nūtykumim i smaidi, ejūt paceli nu izruodis.”
Baļtinovys dramatiskais kolektivs „Palādas” (latvīšu volūdā – „Pūces”) darbeibu suoka 1999. goda novembrī. Piec puors godu muokslinīcyskuos darbeibys kolektiva režisore Anita Ločmele, nūsaglobuojuse aiz pseidonima Danskovīte, Baļtinovys izlūksnē saraksteja lugys „Ontans i Anne” pyrmū daļu – tei beja luga par pošim baļtinovīšim. Tai īsasuoka latgaliskūs lugu tradiceja Baļtinovā. Izruode kliva par serialu, partū ka poši skateituoji pīpraseja turpynuojumu i pīduovuoja idejis, par kū vēļ varātu raksteit.
Amaterteātris „Palādas” ar izruodi „Ontans i Anne” ir pīsadalejuši Latvejis amatīrteatru skatēs „Gada izrāde”, kur 2004. godā izruode sajēme Goda lobuokuos izruodis titulu, bet 2006. godā kolektivs sajēme Kulturys ministrejis premeju par spylgtu davumu sova nūvoda volūdys mentalitatis populariziešonā.
Karteņa: LaKuGys arhivs
Ziņu sagataveja: LgSC


text:
Latgolys Studentu centrs –> LgSC –> ?
Itūšaļt bīdreiba “LgSC” eistynoj Aktivūs īdzeivuotuoju fonda atbaļsteitū projektu kapacitatis ceļšonai. Vīns nu īmesļu pīsadaleit projektu konkursā beja motivaceja i vareiba struoduot ar bīdreibys zeimynu i ar tū saisteitajim īškejim bīdreibys vaicuojumim.
Bīdreibai “LgSC”, kurei īprīšk beja zynoma kai “Latgolys Studentu centrs”, ir senejis idejiskuos saknis, nu oficiali kai bīdreiba pīregistrāta 2005. godā. Nu tuo laika vaira voi mozuok aktivs bejs bīdreibys dorbs izvierzeitūs mierku sasnēgšonai. 2020. godā bīdreiba pamaineja nūsaukumu nu “Latgolys Studentu centrs” iz abriviaturu “LgSC”, kaida bīdreibys apzeimiešonai sabīdreibā tai i tyka kasdīnā lītuota. Aiz kuo tys dareits? Sovulaik bīdreibys aktivisti eistyn vaira beja jaunīši i studenti, nu reizē ar bīdreibu ari jī pīauga, nanūtyka tik aktiva paaudžu maiņa i pasameja ari bīdreibys dorbuošonuos veidi, vierīņs i interesis. Tys vyss nūvede pi vaicuojuma, voi “studentu” vēļ arviņ ir “studentu”, jo padareitais i mierki seņ jau beja puorauguši nūsaceitū “studentu” leimini.
Voi abriviatura “LgSC” ir lobuokais atrastais rysynuojums? Bīdreibys ituo breiža vadeituoja Edeite Husare soka: “Dūmys par tū, voi vēļ arviņ asam “studentu centrs” beja seņ, aiz tuo ari oficiali atsasaceit nu studentu byušonys ruodejuos logiskys sūļs i taipat vysur tykom saukti par “LgSC”. Nu niu saīt sasaskart ar tū sabīdreibys daļu, kas nazyna bīdreibys viesturi, agruokū nūsaukumu i abriviatura raisa vaicuojumus, kas tod tys ir. Ituo izaicynuojuma rysynuošonu tod redzējom ari kai vīnu nu sūlim bīdreibys kapacitatis styprynuošonā – saprast i atrast bīdreibys zeimynu i publiskū tālu, kas vaira naraiseitu vaicuojumus ni sovā vydā, ni apleik. Pamatā jau dorbi i gribiešona dareit nu nūsaukuma pameišonys nasamaina, nu myusu dīnuos styprys zeimyns ir ari daļa nu kasdīnys publicitatis i veids, kai sabīdreibai skaidri paruodeit, kas tod bīdreiba ir i kū dora.”
Jau kaidu šaļti bīdreiba kai individualuos sarunuos, tai ari grupys diskusejuos, struodojūt kūpā ar vīnu nu Latvejis lobuokūs reklamys specialistu Raimondu Plataci, eistynoj zeimyna atjaunuošonys dorbus. Raimonds Platacis itam dorbam tyka uzrunuots aiz tuo, ka pādejā laikā juo interešu vydā jo eipaši ir Latgola i latgaliskais, kas par reizi ari saeisynoj laiku, skaidrojūt regiona, seviški volūdys, sovpateibu, kas nanūlīdzami vys tik ir svareiga taišni “LgSC” dorbā. Tyvuokā laikā bīdreiba vaicuos ari sabīdreibys īsaisti i redzīni par bīdreibys uztveri, kas paleidzēs zeimyna izstruodē.
Leidza ar bīdreibys zeimynu pasameis ari organizacejis vizualuo identitate, dabojūt myusdīneigu veidūlu i veicynojūt bīdreibys atpazeistameibu i skaidruoku vizualū volūdu, taipat tiks izstruoduotys vizualūs marketinga materialu sagatavis, kas ītaupeis laiku i resursus bīdreibys komunikacejis plana esitynuošonā iz prīšku.
Nu 2021. goda 1. maja da 2022. goda 30. apreļa bīdreiba “LgSC” eistynoj projektu “Bīdreibys “LgSC” kapacitatis styprynuošona pylsūniskuos sabīdreibys i īdzeivuotuoju leidzdaleibys veicynuošonai i tūs interešu puorstuoveibai Latgolys regionā”. Projekts sajiems atbolstu Aktivūs īdzeivuotuoju fonda kapacitatis projektu konkursā. Projekta finansātuojs ir Islande, Lihtenšteina i Norvegeja. Sajimtais atbolsts 19 994,87 €. Vaira par projektu var izzynuot ite: https://lgsc.lv/aktivus-idzeivuotuoju-fonds/.


text:
Muna vīta: voi nūvoda nūsaukuma puormeišona mainejuse ari dzeivi Naujinē?
Roksta autore: Sandra Ūdre, Sintija Augustova, portals lakuga.lv
Augšdaugovys nūvoda Naujinis pogosta dzeivi 2009. i ituogods administrativi teritorialuos reformys (ATR) daudz nav mainejušys – tūlaik pogosts palyka lelā Daugovpiļs nūvodā, atseviška Ilyukstis nūvoda izveide jūs dzeivi daudz nagrūzeja. Partū ari niulenejuo ATR i nūvoda apsavīnuošona ar Ilyukstis nūvodu Naujines pogosta dzeivē otkon nikuo radikali napuormeja, ka vīneigi – nūvoda nūsaukumu, kū naujinīši pīzeist par problemu. Dreizuok Naujinē vairuok nūsaraiziejuši par gaidomū reformu – piļsātys i nūvoda apsavīnuošonu. Iz diskuseju Locikūs, Naujinis kulturys centrā, atguoja Lāču pamatškolys direktors Andris Meškovskis, zemnīks i z/s “Krustceļš” eipašnīks Aigars Lociks, Naujinis kulturys centra vadeituoja Olga Kuzmina, uzjiemiejs i SIA “Meliors Krauja” eipašnīks Ontons Soms.
Reforma reformys piec
Myusu diskusejā atsakluoj, ka 2009. i ituogods ATR ir kai vīns riņčs – sasadola mozuokuos vīneibuos, tod otkon apsavīnoj. Parkū vyspuor beja vajadzeigys ituos reformys? Ontons īsuoc diskuseju: “Navaru aizmierst 2009. goda reformys najiedzeibys, kurys sadaleja rajonus. Latveju sadrumstaluoja, nu 26 rajonu izveidojūt puori symtam vīneibu. Tān jēme i savīnuoja, izveidojūt gondreiž tūs pošus rajonus. Ir saguojuse reforma reformys piec. Parostam cylvākam juovaicoj – kaidys tuos reformys i voi “augšā” sēd izgleituoti cylvāki.
Maņ kai privatuzjāmuma vadeituojam ni 2009. goda, ituo goda reforma nikaida īspaida nav atstuojuse, i pat kovids naatstuoja, viņ daži uzjāmuma darbinīki izslymuoja. Runojūt par sovu uzjāmumu, mes struodojam bejušūs Daugovpiļs Kruoslovys i Preiļu rajonu rūbežūs. Kod Īlyukste beja atdaleita, taipat beja dareišona ar Daugovpiļs byuvvaļdi.”
Andris papyldynoj: “Varu pīkrist Ontona kungam, suokumā beja Daugovpiļs rajons, tān Augšdaugovys nūvods tymūs pošūs Daugovpiļs rajona rūbežūs. Pats asu izaudzs Īlyukstis pusē, a struoduojs ite. Partū deļ mane itei apsavīnuošona ir kas pozitiva, a vaicuojums, parkū vajadzēja tūreiz daleit, palīk. Gryuši pasaceit – reforma nas pozitivys voi nagativys izmanis. Nūvoda centralajai administracejai reformys deļ daudz problemu juorysynoj, cikom vysu puorjam, savīnoj strukturys i īstuodis. Mes kai izgleiteibys īstuode najiutam, ka kas byutiski mainejīs.
Voi vyspuor ir bejs izviertiejums īprīškejai reformai? Pīmiņu TV raidejumu par div pogosta padūmem, kas sasastreida i izveidoj kotra sovu nūvodu. Varbyut vajadzēja pabeigt īprīškejū reformu, pasavērt, kai īt, kod ir tī par kritereju izvierzātī 5000 dzeivuotuoju? Tod reikuotīs tuoļuok.”
Aigars paturpynoj īsuoktū dūmu: “Leidzeigi vaicuojumi ir ari maņ. Reformu veice ar sauklim, lai dzeivuotuoji lobuokus pakolpuojumus sajimtu. Kaidā veidā jaunuo sistema byus lobuoka par vacū, nav skaidrys. Voi dzeivuotuoju daudzums nūvess pi itim mierkim? Voi teišom nūteik vierzeiba iz mierkim, voi ari tei ir reforma reformys piec? Voi kaidam ir vizeja, ka tys teišom byutu nūdereigi? Varbyut kaidam jaunā sistemā vīnkuorši byus ārtuok struoduot? Ir gona gryuši komplicātu sistemu izmaineit. Ka piec byuteibys kas nastruodoj, tod ir juoīsajauc. Eisti naradz, kai ītekmēs reforma, bet ir haoss ar adresem iz tom pošom aplūksnem, ir nūdrukuoti turisma bukleti, ir gruomotys i daudz publikaceju, kur pīmynāts nu jau bejušais Daugovpiļs nūvods. Voi itys ATR radeitais haoss atsver koč kaidus īgivumus?
Pasyutūt pacenis nu uorzemu, nazynuoju, kū nūruodeit – Daugovpiļs voi Augšdaugovys nūvods. Sistema it kai vēļ pīduovoj “Daugovpiļs”, tod dūmoji – syutejums atīs voi naatīs. Pījamu, ka itei nabyus lela problema. Cytu izmaiņu, atskaitūt nūsaukumu, nav.”
Nūvoda nūsaukumu puormeit navajadzēja
Nūvoda nūsaukums puormeits partū, ka apsavīnuojuši div nūvodi. Iz prīšku gaidomuo nūvoda i Daugovpiļs vaļstspiļsātys apsavīnuošona varātu otkon atgrīzt pi Daugovpiļs vuorda. Voi jau pa
Naujinis pogostam Augšdaugovys nūsaukums nav svešs. Naujinis pogosts ir vīns nu 10 pogostu, kur atsarūn eipaši aizsorgojamuo dobys teritoreja “Augšdaugova”, taišni Naujinis pogostā nūteikūšais storptautyskais tautys muokslys festivals “Augšdaugava” pādejūs godūs puļcēja tykstūšom cylvāku. Kai kasgadeju “Augšdaugovys” dīnu tradiceju Naujinis pogosta padūme jū īsuoce 1998. godā, a pyrmī Daugovys svātki Slutišku sādžā beja 1994. godā. Par itom lītom diskusejis daleibnīki ir lapni, tok pīzeist, ka nūvoda nūsaukumam Augšdaugovys vuords nader gon.
Olga pīzeist, ka pi jaunuo nūvoda nūsaukuma vēļ nav pīroduse, a Ontons argumentāti izskaidroj, ka jaunais nūsaukums naatbylst piec byuteibys, partū ka Augšdaugova ir ari Kruoslova. Tys dar Daugovys lūku parkam, na vysam nūvodam. Daugovpili zyna vysā Latvejā, sābru vaļstīs zyna, pieški vysa turisma informaceja juopuormej. “Augšdaugova” ir ari sarežgeits vuords, pošim, a kur vēļ svešinīkim, jū gryuši izrunuot.
Satrauc vaļstspiļsātys i nūvoda apvīnuošona
Jau īsapazeistūt ar bejušuo ministra Jura Pūcis pīduovuotū Daugovpiļs nūvoda apvīnuošonu ar Daugovpiļs piļsātu ATR pyrmajā variantā, piļsāta bejuse pret, nūvods – vēļ vairuok. Ari myusu diskusejis daleibnīki dūmoj, ka nadreikst pīvīnuot mozu pošvaļdeibu pīcys reizis leluokai pošvaļdeibai, nūvods vīnkuorši pazuss i nūvoda dzeivuotuoji, kulturys i izgleiteibys īstuodis zaudēs vysaidā ziņā. Partū jūs satrauc vaļstspiļsātys i nūvoda apvīnuošona nuokušajuos vieliešonuos. Ontons pastreipoj, ka piļsietnīki ir aktivuoki vālātuoji par lauku cylvākim. A, ka vēļ jimt vārā daugovpilīšu nacionalū sastuovu, asūt skaidrys, ka Naujinis pogosts i Augšdaugovys nūvods paliks zaudātuojūs.
Ari tān Naujinis cylvāka nūvoda vadeibā nav, a tys jūs nauztrauc, partū ka struodoj izaveidojūšuo sistema. Par niulenejū situaceju Aigars soka: “Mums byus tys centralais aparats. Mums tuos “trepeitis”, hierarheja, caur kuru mes pīroduši staiguot, nasamaineis. Tys, ka ir kluot Īlyukste, dīz voi myus ītekmēs.
Patīseibā gryuši izmiereit, kū tuos puormainis atnasušys. Mes navarim pasaceit ari, ka kas ir nūtics taišni ATR rezultatā. Lobuok bejs sataiseit div scenarejus, pasavērt vīnu, tod pasavērt ūtru i objektivi izviertēt. Mums nav pamata dūmuot, ka byus švakuok, bet nav ari pamata dūmuot, ka byus lobuok. Ari piec laika napasaceisim, kū izmaineja reforma, kū kaidi globalī tiergi. Maņ taids skeptisks optimisms.”
Andris paturpynoj: “Tepat blokom vīns nūvods sasadaleja pīcūs nūvodūs. Daugovpiļs rajons sasadaleja div lelūs nūvodūs – Daugovpiļs i Īlyukstis nūvodūs. Infrastruktura palyka, i tyka atteisteita. Dūmoju, ka tān turpynuos atsateisteit. Voi tys byus daudz lobuok, gryuši pasaceit. Slyktuok ari palikt navajadzātu. Pagaidom naasam pīvīnuoti lelam, lelam centram, kuram gona sovu problemu.”
Olga pastreipoj, ka Īlyukstis nūvoda kulturys cylvāki byus īgivieji, jim lelys problemys bejušys ar nasakuortuotu sistemu. Apsavīnuošona sakuortuos kulturys lītys Īlyukstē. “Mes prīcojamēs, ka pi myusu vyss sakuortuots, skaidri zynoms, kas nūteik i kai. Īvāruoju, ka leidz manim tān daīt vairuok informacejis par tū, kas nūteik tamā pusē, partū ka ir vīnuota informacejis lopa. Nūteikti jī zyna ari vairuok par myusim.”
Ontons kai pīredziejs uzjiemiejs osuok saredz problemys: “Īprīškejā ATR tūlaik uzsvors beja iz leidzekļu ekonomiešonu, pa itim 10 godim nasaceišu, ka tuo nabeja. Bet, radzūt, kai dažs rajons tyka sadaleits pīcūs sešūs nūvodūs, ni par kaidu ekonomeju runuot navar. Vīna prīšknīka vītā roduos seši, kurim tān ir baiguo tragedeja. Vīns div darbinīki nu tuo mozuo nūvoda dorbu dabuos, a puorejī? Aizīs bezdarbnīkūs? Tuos ir vysaida veida tragedejis. Es puordzeivoju par cylvāku, kurs normali dzeivuoja, guoja iz dorbu, pieški – otkon reforma i vaira dorba nav.”
2009. goda ATR laikā bejs prīkšlykums, ka Naujinei vajag veiduotīs par nūvodu, jim bejuse aktiva pogosta prīšksādātuoja i dzeivuotuoju tūlaik bejs ap 6500. Tys nazkur pagaiss, varbyut i labi, ka tai.
Naujinīši lapnojās ar sovu vītu
Cik cīši naujinīši jiutās kai Latgola? Ontons atbiļd tai: “Mes ar skaudeibu veramēs iz Rēzekni, Bolvim, kur tys vairuok izteikts. Tī vairuok muzykantu i puorejūs muokslinīku, kuri nasakaunej runuot latgaliski. Tys vaira radzams, kai pi myusu. Bet es nagrybu kritizēt sovu. Mes ari dzeivojam labi, asam patrioti i sovu Augšdaugovys nūvodu aizstuovēsim. Bet tī iz augšu vairuok jiutams latgaliskais gors.”
Par sovu atpazeistameibu najinīši navar syudzētīs. 1990. godu suokumā iz 10 latu banknotis tyka īmyužynuots pasavierīņs iz Rozališku i Sandarišku Daugovys lūkim. Tān iz itū panoramu var nūsavērt nu 2015. godā atjaunuotuo Vasargelišku skotu tūrņa. Nūvods uztur augstā leiminī daudzūs Naujinis dobys i viesturis pīminekļus, te dorbojās moderns Naujinis Nūvodpietnīceibys muzejs ar etnografisku breivdobys nūdaļu Slutišku sādžā. Kur vēļ lapnuok, kai dzeivuot viesturiskā vītā, kur nu senatnis apdzeivuoti piļskolni i Livonejis laiku Dinaburgys piļs, liktiņupis Daugovys lobajā krostā! “Soka – Zalta rudiņs Siguldā, atbraucit pi myusu iz Zalta rudini, pastaigojit sakuortuotajā Juzefovys parkā!” aicynoj diskusejis daleibnīki.
Juzefovys bazneicys viesturi zyna Ontons: “Juzefovys bazneicā es jauneibā ar meitinem doncuoju. Tī tūlaik beja kulturys noms. Leluokuo daļa vyspuor nazynuoja, ka tei ir bejušuo bazneica. Izcēle bazneicu, vajadzēja īsvieteit. Padūmu vara pījēme lāmumu – te byus kulturys noms. Tūrņus nanūjauce, bet krystus naizlyka. Es tūlaik apmāram 3. klaseitē Kolupā vuicejūs, tān jau 30 godus naujinīts.”
Aigars pastreipoj, ka vītai ir fantastisks potencials. Logistikys magistralis jū savīnoj ar Boltkrīveju, Leitovu. Ari Latvejis mārūgā Naujinis pogosts atsarūn pi magistraļu Reiga–Kruoslova, Daugovpiļs–Rēzekne.” Ari puorejī pībolsoj, ka pasateicūt celim i geografiskajam stuovūkļam natuoļ nu piļsātys, te atsateistejuse kultura i uzjiemiejdarbeiba.
Storptautyska lidūsta Locikūs
1998. gods izdavumā “Daugavpils novads” puslopā par Naujinis pogostu atrūnama informaceja, ka “pagasta teritorijā darbojas lidosta “Latgales AVIO” ar reisu Daugavpils–Liepāja–Kopenhāgena”. (42) Sovutīs 2002. gods ūtruo siejuma izdavumā “Latvijas pagasti” par lidūstu atrūnama jau itaida informaceja: “Pag. teritorijā atrodas lidosta “Latgales AVIO” (2001. g. 9. novembrī lidostā ar personīgo lidmašīnu ieradās Velsas princis Čārlzs).” (94) Pavasar diskusejuos par Daugovpili kai potencialū Eiropys kulturys golvyspiļsātu 2027 izskanēja ideja par storptautysku lidūstu Locikūs. Cik reala itei ideja redzīs pošim naujinīšim?
Ontons īsasmej: “Tuo, tūlaik padūmu, lidlauka izjaukšonā jiemu aktivu daleibu. Mes jēmem nūst dzeļžbetona plitys 6 x 2 m, daļa nu jūs tān atsarūn Aglyunys bazilikys laukumā, kū byuvēja pāvesta vizeitei.”
Puorejī pīzeist, ka tys nūteikti byutu pozitivi. Radeitu jaunys dorbavītys i atteisteitu infrastrukturu, tok drūši viņ piļsāta īsastīptu da Lociku. Ontonam ir atminis par padūmu laikim: “Sataiseitu ūtrus Križus. Tī beja vīns nu leluokūs vysā Padūmu Savīneibā galis kombinatu. Izaveiduojušais cīmats ir Daugovpiļs piļsāta, a vysapleik Daugovpilei – Naujinis pogosts. Lidlauks atsarūn gondreiž blokus. Ūtru leidzeigu plankumu Daugovpiļs teritorejā sataiseitu.”
Apkūpojūt
Var sacynuot, ka cylvāki Naujinē piec 2009. i 2021. gods ATR jiutās kai vynnātuoji, partū ka pyrmajā ATR sovu atsevišku nūvodu naizveiduoja, i tānejā reformā jim navajadzēja rysynuot apsavīnuošonys problemys. Tai jī naiztārātū energeju i ītaupeitūs resursus var izmontuot atteisteibai pretstotā pyrmajā ATR sadrumstaluotajom pošvaļdeibom. Kab vēļ nabejs ari līkuos nūvoda nūsaukuma mainis. Ka tān nav problemu, tod naujinīšus uztrauc, kai byus iz prīšku, kod Daugovpiļs vaļstspiļsātai daīs apsavīnuot ar Augšdaugovys nūvodu.
P. S. Cikom tyka gataveits itys roksts, portalam lakuga.lv Augšdaugovys nūvoda pošvaļdeibys Sabīdryskūs attīceibu specialists Dainis Bitiņš atsyuteja informaceju par pošvaļdeibys nūstuoju naatbaļsteit nūvoda i vaļstspiļsātys apsavīnuošonu. 28. oktobra Augšdaugovys nūvoda pošvaļdeibys dūmis sēdē tyka pījimts lāmums naatbaļsteit Latvejis Republikys Saeimys ATR komisejis sagataveitū lykumprojektu “Grozījumi Administratīvo teritoriju un apdzīvoto vietu likumā” i napīkrist Augšdaugovys nūvoda pošvaļdeibys pīvīnuošonai Daugovpiļs vaļstspiļsātys pošvaļdeibai, partū ka nateik īvāruots nu Satversmis tīsys sprīduma izrītūšais Saeimys pīnuokums vērtēt varamūs atteisteibys centrus Augšdaugovys nūvodā.
Augšdaugovys nūvoda pošvaļdeibys dūmis sēdē deputati pastreipuoja, ka, bolstūtīs iz apstyprynuotū Augšdaugovys nūvoda i Daugovpiļs vaļstspiļsātys ilgtspiejeigys atteisteibys strategeju da 2030. gods, primari juoizviertej Augšdaugovys nūvoda pošvaļdeibys pastuoviešonu pošreizejūs rūbežūs i juonūsoka strategejā pīduovuotūs regionaluos nūzeimis atteisteibys centrus Augšdaugovys nūvoda teritorejā, partū ka puorejī nūvodu izveiduošonys kritereji, kurī pīmynāti lykuma “Administratīvo teritoriju un apdzīvoto vietu likums” anotacejā teik izpiļdeiti.
Augšdaugovys nūvodā ilgtspiejeiguos atteisteibys strategejā par atteisteibys centrim tyka apstyprynuotys div vītys – Špoģu cīms i Īlyukstis piļsāta.


text:
Seminars “Roksti!” aizvadeits
Latgalīšu entuziasti nu 26. leidz 29. juļam Škilbanu pogosta Balkanūs tykuos seminarā „Roksti!”, lai apgiutu latgalīšu rokstu volūdys pamatus, izzynuotu vaira par žurnalistiku i pavadeitu laiku latgaliskā gaisūtnē. Vosorys školu reikuoja bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Latgalīšu Kulturys Gazeta (LaKuGa) ar LR Kulturys ministrejis i Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programmys atbolstu.
Vosorys školys golvonais mierkis beja veicynuot latgalīšu rokstu volūdys apgiušonu i lītuošonu kasdīnā, kai ari seminara dalinīkus īsaisteit turpmuokā LaKuGys satura veiduošonā. Kai izaruodeja, latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumi ir dīzgon sarežgeiti i tū apgiušona prosa pacīteibu i laiku. Rokstu volūdys nūdarbeibu vadeituojai Muorai Mortuzānei-Muravskai vīgli uztveramā veidā īsadeve golvonūs pamatus izstuosteit, tūmār daudz vēļ pošim seminara dalinīkim byus juoapgiust patstuoveigi. Bez zynuošonom rokstu volūdā seminara dalinīkim beja arī īspieja īgiut zynuošonys rokstu veiduošonā i foto reportažu sagataveišonā. Praktiskus padūmus veiskmeiga roksta sagataveišonā deve Anita Brauna (žurnals „IR”), sovukuort Gunārs Vilcāns (Latgolys forografu bīdreiba) pastuosteja par veiksmeigys foto reportažys sagataveišonu.
Seminara dalinīkim nakluotīnē beja īspieja īpazeit divus izcilus Škilbanu pogosta kulturys darbinīkus, kuri ar sovu darbeibu ir īguojušs Latgolys kulturys viesturē. Bolvu Centraluos bibliotekys direktore Ruta Cibule stuosteja par Mikeli Bukšu (1912–1977) i juo Latgolai veļteitū dorbu trimdā. Sovukuort Māreite Slišāne stuosteja par folklorys vuocieju, rakstnīku i spylgtū personeibu Ontonu Slišānu (1948–2010).
Bez praktiskajom nūdarbeibom i lekcejom seminara dalinīki īpazyna Škilbanu pogosta viesturi, dobys boguoteibys i uzjiemeigus vītejūs īdzeivuotuojus. Izbraukuma laikā tyka apmaklāta Styglovys dobys taka, pabyuts pi izcyluo latgalīša M. Bukša pīminekļa, satykti myusu dīnu aktivi Škilbanu pogosta kulturys cylvāki i pabyuts zemnīku saimnīceibā „Kotiņi”, i kuortejū reizi giuts apstyprynuojums latgalīšu uzjiemeibai i dorba mīlesteibai.
Piec aktivuo dīnys dorba vokorūs Balkanūs pi seminara dalinīkim gasteja vītejī muzykanti i teatris. Pyrmajā vokorā nūtyka sasadzīduošona ar folklorys kūpu „Rekavas dzintars”, nuokamajā dīnā gasteja Baļtinovys amaterteatris „Palādas” ar fragmentu nu izruodis „Ontons i Anne”. Pādejā vokorā par dzīsmem i dančim guoduoja Upeitis jaunīšu folklorys kūpa i vītejuo grupa „Napruots”.
Seminara organizatori soka lelu paļdis dalinīkim, lektorim, vokoru gostim i atbaļsteituojim („Bolvu maiznīkam”, „Adugam” i „Latgolys pīnam”).
Vaira obrazeņu nu pasuokuma verīs ite


text:
Jelgovys biroja 2 godu svineibys
Kai jau kotram bārnam, ari Jelgovys birojam pateik dzimšonys dīnys svineibys. Itūgod mes jau leluoki – myusim jau 2 gadeni , deļ tuo ari baļļuku nuocuos taiseit kai pīsanouk – draugu kompanejā ar peiruogim, balonim, spieļom i vysim puorejim lobumim.
Itūgod sovus svātkus atziemiejam 10.oktobrī, LLU Studentu klubā. Iz svineibom tika īlyugti vysi draugi, draugu draugi i puorejī interesanti. Tyka īvāruots ari nūteiktais dresscode – divgadeigs bārns. Kai jau vysuos dzimšonys dīnuos, ari itymā bejom pasariupejušs ari par soldumim, fotostūreiti, dančim, jautru muzyku i spieļom kai, pīmāram, latgalīšu aliass, uzzeimoj vuordu, dejas iz gazetys i cytys.
Ēdem, dzērem, prīcuojomīs da reita gaismys. Jautreibys i pozitivu emociju natryuka. Prīks, ka svātkus apmeklēja na tikai bīdri i aktivisto, bet ari ar Latgolu nasaisteiti cylvāki, kuri vokora gaitā sajuta tū īpatnejū latgaliskū atmosferu i sasajuta kai sovejī. Juocer, ka piec „latgalīšu aliasa” i dažim mielis mežgim kaids nalatgalīts atguoduos, kas ir sipisnīks, lizeika voi krepecss. 🙂 Latgalīšim tymā vokorā izadeve atdzeivynuot Studentu kluba soltuos telpys.
Tai vot i mes dzeivojam! Sasateikam pavysam dreiži LgSC jubilejā Jelgovā i tod jau leidz 3. gadeņam!
Valērijs,
Jelgovys biroja vadeituojs


text:
Šudiņ apbolvuos konkursa “Muna sāta, škola, pogosts/ piļsāta 1917.-2015.godi” laureatus
Nu 13. septembra da 20. novembra Latgolys regiona 8. – 12. klašu školānim beja vareiba pīsadaleit konkursā “Muna sāta, škola, pogosts/ piļsāta 1917.–2015. godi”.
Konkursa mierkis beja – apzynuot vītejūs, individualūs stuostus par spylgtuokajom nūtikšonom, personeibom dzymtuos, školuos, školu viesturē, pogostūs i piļsātuos, kas ruoda 1917. goda situaceju, tuos ītekmi i izmainis gondreiž 100 godu ilgā atteisteibys pūsmā.
Kai informej konkursa idejis autore, Rēzeknis Augstškolys zynuotņu prorektore Ilga Šuplinska, konkursā pīsadaleja 50 školānu nu 11 Latgolys školu. Konkursa nūlykums paredzēja, ka jaunīši sovu redzīni paruoda, veidojūt gazetu. Konkursam ir īsnīgtys 15 gazetys, kas tyka vārtātys divejuos klašu grupuos: 8. – 10. klase i 11. – 12. klase. Nūslāguma pasuokums nūtiks jau šudiņ, 27. novembrī, Rēzeknis Augstškolā, paziņojūt konkursa rezultatus, apbolvojūt uzvarātuojus.
Bolvys uzvarātuojim teik nūdrūsynuotys sadarbeibā ar Eiropys Parlamenta deputati prof. Inesi Vaideri, kura lobuokūs gazetu veiduotuojus 2016. godā aicynuos apmeklēt Eiropys Parlamentu Briselē, kai ari ir saryupiejuse cytys puorsteiguma bolvys konkursa dalinīkim.
Lobuokī konkursa dorbi tiks izmontuoti izgleitojūšuos datorspēlēs, kai ari dokumentala izdavuma veiduošonā par Latgolys apvīnuošonuos kongresu, sasaistūt itū viesturiskū faktu ar Latvejis vaļsts dybynuošonys i pastuoviešonys laika palīkūšajom i jaunajai paaudzei saglobuojamom vierteibom, dokumentim, līceibom.
Konkurss nūteik ar Kulturys ministrejis atbolstu programys “Latvijai 100” pasuokumu ītvorūs.


text:
Dabasu Durovys. Albums "Styklu vītā skaņa"
Daugovpilī, 2012. goda 11. oktobrī latgalīšu rokgrupa „Dabasu Durovys” prezentēja sovu ūtrū muzykys albumu „Styklu vītā skaņa”.
Muzykys albumā īkļautys 14 kompozicejis latgalīšu, latvīšu i angļu volūduos. Vairuokys dzīsmis jau ir pazeistamys klauseituojim kai singli – „Vacais mašinists”, „Grēku fani”, „Trešais pagarynuojums” i c.
Dzīšmu muzykys i tekstu autors pa lelam ir grupys līders Arņs Slobožaņins. Vys tik albumā var atrast ari legendaruos Daugovpiļs grupys „Elpa” vīnu nu pyrmajom īstudātajom kompozicejom „Dziesmiņa par izglābšanu” (O. Vācieša teksts), kū „Dabasu Durovys” īrakstejuse sadarbeibā ar komponistu, basgitaristu Valdi Rundzānu piec veiksmeiguo kūpprojekta muzykys i muokslys festivalā „Bildes 2010”. Grupys daiļradē ir ari pazeistamu Latgolys dzejnīku ītekme – dzīsmei „Veikala dadzynuošona” izvālāts Valentina Lukaševiča teksts, nu dzīsmi „White” īdvesmojuse Ontona Slišāna dzeja.
Albuma nūsaukums „Styklu vītā skaņa” rodīs īsaspaidojūt nu idejis, ka pasauli var redzēt na tik vizuali, nu ari caur skonu.
Albums īraksteits Arņa Slobožaņina sātys studejā. Miksieja Armands Treilihs, Edgars Skrāģis, Nick Dawes. Albuma apstruodi padariejs Nicolas Dawes (Franceja).
Grupa „Dabasu Durovys” rodusīs 2006. goda suokuos Daugovpilī. Grupys pyrmais albums „Ļepetnīks” izguoja 2008. godā.
Albumu „Styklu vītā skaņa” izdūd „Latgolys Producentu Grupa”. Albuma informativī atbaļsteituoji ir Latgolys Radeja, Divu krostu radeja i portals Lakuga.lv.
Dzīšmu saroksts: 1. Pusnakts triādis 2. Grēku fani 3. Tai tam byus byut 4. Lai jau kreit 5. Sajiutu īluopi 6. Pavasara talka 7. Muoksleigī kāmeiši 8. Krāns 9. Veikala dadzynuošona 10. Trešais pagarinuojums 11. Par Martu 12. Dziesmiņa par izglābšanu 13. White 14. Vacais mašinists


text:
Kulturys īsacejumi nedeļai: islandīšu muzyka, lauku dzeive i kinu miniešona
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Tikū, 8. oktobrī, grupa “Bez PVN” publiski atruodeja jaunuokū dzīsmi “Batuts”, bet itamā nedeļā svātku dīna ir vīnam nu grupys muziķu, bīdreibys “Latgolys Producentu Grupa” vadeituojam i Rēzeknis nūvoda dūmis deputatam Guntim Rasimam, deļtuo taišni Guntis pasadaleis ar sovim īsacejumim aba kai jis pats soka “prīcenim” itai nedeļai.
Islandīšu supergrupys “Sigur Ros” koncerts Reigā
15. oktobri Reigā “Arēnā Rīga” koncertēs islandīšu supergrupa “Sigur Ros” (latgaliski tys nūzeimoj “uzvarys rūze”), kurei vysam pasauļam ir daruodejuse, ka mīreigi var dzīduot sovā (islandīšu) volūdā i atsarast myusdīnu muzykys industrejis viersyunēs. Itys ir lobs pīmārs ari latgaliski dzīdūšim muokslinīkim, kod kaids gudrinīks suoc runuot par angļu, kinīšu ci latvīšu literaruos volūdys nūzeimeibu dzīšmu tekstūs. Ka ari nazyni nivīna islandīšu vuorda, tys nabyus škierslis – “Sigur Ros” muzyka var paceļt dabasūs!
YouTube raidejums/šovs “ATMINI KINU piec kadra”
YouTube kanalā “Im a’mazed” var nūsavērt vairuokus šovus i spēlis latgaliski. Vīns nu taidu ir ari raidejums/šovs, kurā tuo dalinīkim juoatmiņ serials voi kina tik piec vīna kadra. Koč kur dzierdieju, ka tyvuokajā laikā byus ari kaida pavysam svaiga epizode i sapynā ruodejuos, ka itūreiz varātu tikt minātys latvīšu kinys. Bet cikom tei teik gaideita, drūsai var apsavērt jau daīmamuos epizodis i raudzeit atminēt i atguoduot komedejis, multfilmys i serialus.
Ivara Selecka dokumentaluo kina “Zemnieki”
Vīns nu munu meiluokūs dokumentalistu Ivars Seleckis radejs vēļ vīnu dorbu, kurā radzams i Latgolys lauku ritiejums. Koč ari pats naasu vēļ īspiejs itū jaunū dokumentalū kinu “Zemnieki” nūsavērt, asu puorlīcynuots, ka nūteikti tam juobyut koč kam lobam. Kotram īsoku apsavērt i režisora filmu trilogeju “Šķērsiela”. Bet tyvuokī “Zemnieki” seansi bys, pīmāram, 16. oktobrī GORS Kino Rēzeknē, kur eipašajā seansā kluotyn byus ari filmys rodūšuo komanda, 20. oktobrī Rogovkys KN i cytur.


text:
Par kačim, profesionalajim izaicynuojumim i vareibu pīsalāguot. Saruna ar Ilonu Rupaini
Intervejis autore: Laura Spundere, portals lakuga.lv
Itūreiz darbeigajā rudiņa laikā sasatykom ar Latgolys viestnīceibys GORS muokslinīcyskuos i pasuokumu nūdalis vadeituoju, Juoņa Ivanova Muzykys vydsškolys pasnīdzieju, komponisti i vysaidā ziņā rodūšu personeibu – Ilonu Rupaini. Kai pīzeist poša Ilona, rudiņs eistyn ir izcyli darbeigs laiks, kod suocās vysaiduoki pasuokumi i festivali, kai ari teik plānuota koncertzalis cyta gods sezona. Sarunā drupeit vaira raudzejom īsavērt pasuokumu organizatora pīnuokumūs, kur vysaiduoka veida izaicynuojumi i nabeidzama jaunu pīeju mekliešona ir daļa nu standarta dorba dīnys.
Oktobrī koncertzalē GORS izskanēja kuortejais vargaņu muzykys festivals “ORGANismi”. Festivala laikā beja ari eipašs, tevis sacerāts pyrmatskaņuojums. Pastuosti, kai roduos koncertizruode “Ķepas, ūsas un Minkāns”.
Itys dorbs, kurs skanēja vargaņu festivalā, beja manis izdūmuots, suokumā ari na deļ “ORGANismu.” Tei beja taida spontana ideja, siežūt pi dorba golda i īraugūt vītejā gazetā viersrokstu, ka Leontīnei Apšeniecei izguojuse jauna gruomota “Kaķu simfonija”. Maņ ruodejuos, ka itys vuordu salykums “kaķu simfonija”, labi skaņ. Lai ari es tū gruomotu nabeju redziejuse voi lasejuse, tei dūma mani aizgiva. Pīraksteju pīteikumu Kulturkapitala fondam, ka es grybātu raksteit kaču simfoneju kamerorkestram i bārnu korim. Tys beja spontans lāmums, ari pīteikums topa cīši dreiži, tok breinumainā kuortā KKF īdeve naudeņu itam projektam. Dorbs tyka pīraksteits, bet īsastuoja kovids, i tod iz kaidu div godu tys darbeņš nūgula plauktā, leidz pīnuoce “ORGANismi”. Naseņ, ituo gods majā, beja izskaniejs paguojušuo goda “ORGANismu” projekts “Ķiršu koks”, leidz ar tū vīna ideja nu paguojušuo gada jau beja realizāta i izdūmuot piļneigi jaunu ideju nu maja leidz oktobram beja dīzgon pagryuši, i es saprotu, ka laikam ir eistuo šaļts itam dorbam. Sakombinejūt kūpā tekstus, režeju, lelis i Ivetys Apkalnys vargaņu spēli, saguoja pyrmatskaņuojums.
Par “ORGANismim” vēļ vīns interesants fakts, ka na vysi, tok daļa tovu četrkuojainūs draugu ir bejuši zvaigžņu lūmuos.
Tū pamatā zyna viņ tī, kas ir īsaisteiti vysā procesā. Itūreiz beja tai, ka “Minkānam” mudri vajadzēja izdūmuot pasuokuma afišu, ari tei beja spontana ideja, ka vajadzātu eistu kaču nūbiļdēt. Tod es vežu iz GORU munu naboga kačini Bronislavu, kas jai beja lels puorbaudiejums, vys jei cīši labi tyka golā. Tod jei beja pasuokuma foto modele. Suņs maņ ari ir fiļmiejīs GORA videoklipūs. Tys ir darbeņš, kū dora pasuokumu organizatori – īsaista vysdažaiduokūs sovys saimis lūcekļus.
Naseņ ari ir izskaniejs Juoņa Ivanova Muzykys vydsškolys 90. godu dzimšonys dīnys vierīneigais koncerts. Kai tev redzīs – voi vyss izadeve kai tyka plānuots?
Tai kai es poša beju īsaisteita vysā itymā procesā, laikam nabyus eisti etiski saceit slavynūšus vuordus, vys varu saceit, ka mes izdarejom tū, kū gribiejom, prūti, spūdrynuojom myusu školys tālu i pastuostejom par sovu školu stypri leluokam cylvāku skaitam, nakai par mums dzierd voi zyna kasdīnā. Jau pavasarī vyss školys kolektivs izveiduoja dorba grupu, sadaleja pīnuokumus i kūpeigi ari eistynuoja idejis.
Golvonais beja paruodeit, cik loba ir Juoņa Ivanova Muzykys vydsškola, cik boguota ir tuos viesture, cik izcyli cylvāki tamā ir vuicejušīs i cik izcyli pedagogi niu tī struodoj.
Ir labi, ka kolektivs spiej atrast vīnuotu redziejumu.
Nui, tys maņ ari cīši pateik. Itūšaļt školā mes daudz runojam sovā storpā. Ari tymūs gadīņūs, kod kaidam rūnās ībyldumi, mes tūs izrunojam. Prūtams, na vysod vysys idejis var eistynuot, i es ceru, ka nivīns nav apsavainuojs, vys ari tai reizem goduos, ka na vysu var izdareit.
Latgolys viestnīceibai GORS saleidzynūši dreiž byus ari jubileja – 10 godu. Dorbs pi svātku programys nūteikti jau ir suocīs, varbyut ari plašuokai publikai var atkluot kaidus ideju aizmetņus.
Dorbs pi cyta gods programys faktiski suocēs jau paguojušajā godā. Tys nūteik na viņ ideju leiminī. Ka mes gatavejam jaundorbus, tod tī ir sovlaiceigi kaidam juopasyuta, kab muokslinīki suoktu tūs raksteit. Nuokušajā godā mums byus vairuoki jaundorbi, itūšaļt mums ir uzrunuoti seši komponisti, kas tūs veiduos. Pīci nu jūs veiduos jaundorbus vīnai dzīšmu spēlei, kurys pyrmatskaņuojums plānuots apreļa beiguos.
Vēļ vīns jaundorbs GORS koncertzalē byus majā kūpā ar Nacionalū simfoniskū orkestri. Tys byus puorsteigums publikai, vys itūšaļt vaira nikuo naatkluošu.
Varu viņ atkluot tū, kū cylvāki vystycamuok nasagaideis – nabyus vīna galā koncerta, kurā nūtiks vyss. Tai kai mes (GORS, – L. S.) asam daudzfunkcionala sāta, myusu apmaklātuoji ir vysdažaiduokī – taidi, kam pateik akademiskuo muzyka, taidi, kam pateik koč kas nu popularuos muzykys, ari taidi, kas dūd prīškrūku teatram, deļtam vīnā koncertā mes pat grybādami navarātu vysu apvīnuot. Prūtams, ka leluokais uzsvors byus iz apreli i maju, tok cyti jubilejis koncerti byus ari septembrī. Juojem ari vārā, ka mes nazynim, kaida i cik sarežgeita byus itei zīma, ari cylvāku naudys maceni ir juopažāloj i juoļaun jim izavielēt storp pasuokumim.
Desmit godu ir gona ilgs laika pūsmys. Kai tev redzīs, voi GORS ir izavielēja pareizū sovys atteisteibys leikni?
Ka tu maņ itū vaicuojumu aizdūtu pyrma div godu, es nūteikti zynuotu atbiļdēt lobuok. Itūšaļt daudzom koncertzalem i kulturys īstuodem laiks ir sasagrīzs, ir gona daudz lītu, kurys mes nasaprūtam, kai byutu juodora. Mes redzim, ka itūšaļt cylvāku, kuri apmeklej pasuokumus, ir mozuok, cylvāki ari pierk beletus pādejā breidī, na apmāram pusgodu īprīšk, kai tys beja agruok. Vys, tys, kas nūtyka pyrmajūs ostoņūs godūs, i tys, kai tei leikne guoja iz augšu, kai apmaklātuoju skaita ziņā, tai i ījāmumu ziņā, kod myusu budžets atsateisteja i veiduojās ar pozitivu dinamiku, tod maņ redzīs, ka myusu izvālātais ceļš beja pareizs. Mes naasam elitara byuve vīnai cylvāku kategorejai, mes raugam byut daudzveideigi, myusu sātā var na viņ apmeklēt koncertus, teatrus, ir ari kino, kopejneica. Pādejūs godūs asam ari kino i kopejneicu pajāmuši sovā paspuornē, deļtam mums ir vīgļuok nūsaceit programu i pīduovuot apmaklātuojim vysaidys īspiejis. Ari pasuokumu žanriskuma ziņā raugam byut daudzveideigi, ir, prūtams, kaida daļa, kū pajem telpu nūmnīki, vys ari mes poši uzturam daudzveideibu. Ceņšomēs īvīst ari kū mozuok pazeistamu i eksperimentalu, tys, prūtams, nav vīgli. Kūpumā dūmoju, myusu ceļš ir pareizs.
Pījemu, ka telpu nūmnīku atlasei ari ir sovi nūsacejumi.
Nav tai, ka cylvāks pīzvona i soka, ka jam tymā datumā vajag zali, mes iz reizis ari īdūmam. Mes vys tik raugam izzynuot, kas tys byus par pasuokumu, kaida ir pasuokuma auditoreja, cik moksuos beleti voi pasyuteituojam ir izpratne, ka tei ir leluos zalis skotive, ka tys ir lels apjūms, i voi byus vareiba tū labi aizpiļdeit. Prūtams, itūs godu laikā mes jau pazeistam daudzus nūmnīkus, zynim pozitivus pīmārus i zynim ari myusu klientus.
Pīmiņu, ka myusu pyrmajā intervejā tu saceji, ka nikod nabyutu gaidejuse, ka Rēzeknē iz klasiskuos muzykys koncertu varātu byut pylna zale. Voi var saceit, ka itūs godu laikā publika ir tykuse audzynuota i pīradynuota pi klasiskuos muzykys koncertim? I voi var saceit, ka pīprasejums piec akademiskuos muzykys ir audzs, voi kovids vys tik vysu ir piļneibā nūgrīzs.
Tūreiz pylna zale varbyut i nabeja, iz Māleru beja ap 300 cylvāku, tok iz Vivaldi gon beja pylna zale. Ir gūdeigi juoatzeist, ka pandemeja pagaidom ir vysu nūgrīzuse.
Es ceru, ka kuodreiz atsajaunuos tei intensitate, kaida beja īprīšk. Vys, prūtams, mes nagribim nūsabeit nu tuo, ka cylvāki iz pasuokumim īt mozuok, mes taipat gribim tūs eistynuot. Mes raugam uzrunuot vaira i cytaižuok, cytreiz raugam zali īkuortuot tai, kab apmaklātuojam i muzikim iz skotivis byutu lobuoka sajiuta.
Vairuok voi mozuok mes zynim sovu auditoreju, deļtam leluoka prīca ir, ka iz pasuokumim īt jauni cylvāki. Ka īprīšk beja cīši labi suocīs “Skolas somas” projekts, tod itūšaļt mes redzim, ka projekta pīnasums ir sasamazynuojs, partū ka ari projekta kūpejais finansiejums ir mozuoks. Leidz ar tū mes vaira navarim pīduovuot bārnim kvalitativys izruodis par adekvatu cenu. Ka školāns naīt iz pasuokumim koč voi “Skolas somas” deļ, es dūmoju byus gryuši ar jū dorbuotīs iz prīšku.
Atsagrīžūt pi dažaidu auditoreju – tikū publiskajā vidē beja daudz vaicuojumu par Ventspiļs koncertzali, kur nu pīnuokumu izpiļdis tyka atsaukts muokslinīcyskuos dalis vadeituojs, partū ka koncertzalei naizadeve sasnēgt pīteikūši lelu pasuokumu apmaklātuoju skaitu. Varbyut tod regionūs navajag akademiskū muzyku i augstū kulturu, lai jau tys palīk Reigā?
Kotrai vītai ir nadaudz cytaiduoks stuosts. Ventspilī ir vysmoz div vītys, kur baudeit muzyku, tī ir “Jūras vārti”, kas ir popularajai muzykai i teatram, i koncertzale “Latvija”. Byuvejūt itū koncertzali a priori beja skaidrys, ka tī skanēs klasiskuo muzyka. Ari suokumā, izavielejūt Miku Maguoni kai muokslinīcyskū vadeituoju, beja skaidrys, ka juo gaume i prioritate ir myusu dīnu muzyka. Tod vaicuojums ir – kas tyka sagaideits? Uobelei ir uobeli i bumbīrei ir bumbīri, mes navarim sagaideit nu uobelis bumbīrus i ūtraiž – nu bumbīris uobeļus. GORA pluss ir taids, ka mums nav cytu konkurentu, mums ir cyta kapacitate i cytys īspiejis. I, kai jau saceju, pi myusu var nūtikt teatru izruodis, akademiskuos muzykys koncerti, popularuos muzykys koncerti i cytys nūtikšonys. Venstpiļs gadīnī koncertzale nav dūmuota popularajai muzykai, tei zale ir calta akustiskajim koncertim ar vysom ībyuvātajom varganem i mylzu klavīrem. Prūtams, ari akademiskuos muzykys koncerti var byut cīši dažaidi. Tī var byut klasiskuoki, var byut eksperimentaluoki i naparostuoki.
Voi Rēzeknē leidzeiga programa kai Ventspilī varātu īsadzeivuot?
Es dūmoju, ka byutu cīši gryuši. Nav jau tai, ka taida veida jaunū muzyku nivīns nagryb dzierdēt, vīnkuorši tūs cylvāku skaits, kam tys interesej, ir saleidzynūši mozuoks. Tod ir juodūmoj, voi izmontuot cytu zali, cytu zalis izkuortuojumu, varbyut tys ir festivala formats, kur cylvāks var dzierdēt kai lelū orkestri, tai ari kaidu eksperimentalū muzyku. Svareigi spēt sabalansēt.
Skaidrys, ka kvalitativu nūtikšonu organiziešona nav vīnkuorša i lāta prīca. Saisteibā ar tū, pastuosti, cik svareigi regionalajom koncertzalem ir vysaida veida fondu projekti?
Cīši svareigi. Myusu gadīnī tys ir izdzeivuošonys vaicuojums. Juosoka paļdis Rēzeknis pošvaļdeibai, ka teik nūsagta leluokuo daļa nu telpu uzturiešonys i olgu izdavumu. Cytuos zalēs vaļsts finansej, saceisim, Līpuojis simfoniskū orkestri voi finansej muzykys školys, kas atsarūn koncertzalis telpuos, deļtam vaļsts nūsadz vysmoz kaidu daļu izdavumu, myusu gadīnī tai nav. Deļtam fondu projekti ir cīši byutiski, vys te juosaprūt vīna līta – tī ir projekti, tymūs vajag startēt i ceineitīs par finansiejumu, plus tys ir atbolsts tik konkretam laika periodam. Cik mums saīt izceineit finansiejumu, taidu programu ari varim pīduovuot myusu apmaklātuojim. Ar beletim navar atpeļneit akademiskuos muzykys koncertu, kur tik honorars moksoj, pīmāram, 12 tyukstūšys. Ir labi, ka mes naasam vīni spālātuoji, ka mes byutu vīni, tei situaceja byutu vēļ smoguoka. Niu Latvejā asam taids kai komplekts nu vysmoz četru zaļu, ari Marka Rotko centra Daugovpilī. Itūgod finansiejuma projektā ir kluot vēļ Līpuojis teatris i Dzintaru koncertzale, leidz ar tū mes asam jau septeni, i tys nūzeimej, ka ar mums ir juosariekinoj. GORS ari vīnnūzeimeigi ir na Rēzeknis, bet regionaluo koncertzale, kas, vaļstiski dūmojūt, ir svareigs aspekts.
Saleidzynūši natuola ir ari Latgolys kulturā svareiguokuo bolvu padūšonys ceremoneja – Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks”. Ceremonejis organiziešona vysleidz nūteikti ir lels izaicynuojums.
Nui, tys ir lels izaicynuojums. Eipaši niu, kod asam suokuši sasadorbuot ar Latvejis Televizeju, kas nūdrūsynoj pasuokuma tīšraidi. Mums juorauga byut interesantim na viņ pošim sev, tok ari skateituojim vysā Latvejā. Ir svareigi, ka mes na viņ prezentejam paguojušuo gods uzvarātuojus, tok ari paruodam kūpainu, kab cylvāks sevkurā Latvejis pusē saprūt, par kū ir stuosts. Mums uzticēja itūs bolvu padūšonu, mes tū pījēmem i niu jiutam misejis apziņu. Mums ari juosoka lels paļdis portalam Lakuga, kuri goda laikā apkūpoj vysys latgaliskuos nūtikšonys, bez jiusu atbolsta tys apkūpuojums byutu daudz gryušuok paveicams. Bolvu padūšonys ceremoneja cytugod byus 4. martā.
Nadaudz ari par latgaliskū i latgaliskumu tovā dzeivē. Cik tev tys ir svareigi i cik bīži kasdīnā saīt sasastapt ar latgaliskū?
Atsazeišu, ka sadzeivē es eisti narunoju latgaliski, mes saimē nu suokta gola narunuojom. Veirs i muni dāli gon runoj latgaliski. Es ari, prūtams, koč nadaudz varu parunuot, vys maņ tys saguodoj gryuteibys. Tymā pošā laikā, ka runa ir par muzyku, latgalīšu tautysdzīsmis i latgalīšu volūda dzīsmēs ir vīna nu munu meiluokūs, maņ redzīs, ka tei skaņ piļneigi cytaižuok, nakai Vydzemis voi Kūrzemis melodejis. Latgalīšu tautysdzīsmēs ir eipaša garša, kruosa, smarža, meiļums, nūskaņa, vyss ir pavysam cytaižuok. Maņ redzīs, ka emocejis caur latgaliskū tautys dzīsmi var izpaust daudz dziļuok i spieceiguok. Muzyka ir tys, kur es eistyn jiutūs kai latgalīte.


text:
Svātkus svieteis Viļānu nūvods
20. augustā ar devizi “Viļānu novads zied” tiks svieteiti Viļānu nūvoda svātki. Kai informej nūvoda puorstuove Margarita Isajeva, svātku laikā pasuokumi i bārnim, i pīaugušajim nūtiks na tik Viļānūs, nu ari nūvoda pogostūs.
Viļānu nūvodpietnīceibys muzejā nu 10 da 15 stuņžu varēs apsavērt divejis izstuodis: muokslinīka Jura Jurjāna dorbu kolekceju “Mīlestības zīmē” i Ontona Salīša sīnys dekoru izstuodi “Latvju rakstu motīvi no šķeltām klūdziņām”. Vysim muzeja apmaklātuojim apsavieršonai tiks pīduovuota ari pamatekspoziceja “Viļānu novads gadsimtu griežos”, sovukuort bārnim tiks pīduovuotys interesantys nūdarbis rodūšajā darbneicā “Latviju rakstu zīmes”.
Strupļu parkā nu 10 stuņžu sevkurs varēs īsasaisteit vysaiduos spēlēs vysai saimei. 13.00 vosorys estradē suoksīs koncerts, kurā pīsadaleis gostu kolektivi nu Gruzejis, Krīvejis i Boltkrīvejis.
Dekšuoru estradē nu 10.00 vysi teik aicynuoti veiduot zīdu pakluoju. 15.00 tīpat koncerts, kurā pīsadaleis kolektivi nu Lagodehi (Gruzeja), Glubokoje (Boltkrīveja) i Šliselburgys (Krīveja). 16.00 Dekšuorēs postfolklorys grupys “Rikši” koncerts, sovukuort 17.00 tiks dūts starts draudzeibys velobraucīņam iz Laksteigolu solu Viļānūs.
Viļānu piļsātys bibliotekā nu 11 da 17.00 vysim interesentim teik pīduovuota kolekcionaris I. Mičulišys izstuode “Bitīt, tavu čaklumiņu…”.
Svātkūs naiztiks ari bez sporta aktivitašu. Bīdreiba “Volejbola attīstība Latgalē” sadarbeibā ar Viļānu nūvoda Sporta školu organizej Latgolys kausa turniru pludmalis volejbolā. Viļānu piļsātys stadionā nu 11.00 nūtiks ari Latvejis Mintauta Kalniņa kinologiskuos asociacejis regionaluo škirnis medeibu suņu izstuode.
12.00 Viļānu Sv. Erceņgeļa Mikeļa Rūmys katuoļu bazneicā suoksīs pateiceibys dīvkolpuojums – Sv. Mišs par Viļānu nūvodu i tuo dzeivuotuojim.
Nūvoda svātki nūsaslēgs ar kruošņu koncertu Laksteigolu salā. Uzastuos vītejī pošdarbeibys kolektivi i gosti nu Gruzejis, Krīvejis i Boltkrīvejis. Tiks sveikti konkursa “Skaista un sakopta vide Viļānu novadā” laureati i svineigi sagaideiti draudzeibys velobraucīņa dalinīki. Jau par tradiceju palykuse fotoizstuodis reikuošona svātku koncerta laikā. Itūgod apsavieršonai tiks pīduovuota izstuode “Viļāni 70.-80.gados”. 21.00 varēs izadoncuot balā ar grupu “Mākoņstūmēji”, sovukuort pušnaktī – diskotekā ar DJ Arni.