text:
LELDĪNU LAIKA SASTŌ SVĀTDĪNE
Mīlesteibas un žēlesteibas pylnais Tāvs! Es pasateicu Tev par reita blōzmu, par putnu dzīsmem, maigū zōli, vātru un klusū bolsu; par tū, ka kotrai smylgai, kotrai zōlei ir sova vīta un jāga, par tū, ka esi licis man tū apjaust un īraudzeit.
Es pasateicu Tev par vysu, kū esi man devis un pasateicu par vysu, kū esi jēmis!
Agri Tu mani uzrunōji, vālu es Tevi atrodu. Zvaigžņu tōlumā, Vysuma dziļumūs es meklēju Tevi, sovas sirds byuteibā, dvēseles sirds pošā dzeivajā serdē es Tevi satyku. Kai lai pasateicu Tev, kū lai snādzu Tev, pōrlīku Lobais?
Voi tod manī ir kas taids, kū īprīkš nu Tevis es nabyutu sajāmuse? Nav muna nūpalna Tovā prīškā, bez Tevis es asmu vōja, okla un tymsumā, nav manī dzeiveibas ōrpus Tevis, Tu – muns Radeitōjs un muns Glōbējs.
Munus pōrkōpumus Tu esi rakstējis smiļtīs, munus grākus Tu esi nūleidzynōjis, atpērkdams mani, jā – ari mani, ar Sovu svātū Asni. Ak, cik naaptverami lela ir Tova mīlesteiba, žēlesteiba un lānprōteiba!
Tōdeļ lyudzu Tevi - naatlaid, naatlaid, nikod vairs naatlaid munu rūku un sirdi, ļaun mīļōt man Tevi pōri par vysu, lai cytam nikam vairs manī napalīk vītas, lai es kļyustu par mīlesteibu, vīnu vīneigu mīlesteibu un vyss, kū cytim es varu snēgt Tovā spākā un varā, lai ir tikai un vīneigi mīlesteiba. Bet na tai, kai es Tev tū lyudzu, bet kaida ir Tova vaļa un Tova, Tāvs, svātō gryba. (Vija Beinarte)
Myusūs ir cereiba.
Vīnmār esit gotovi aizastōvēt pret kotru, kas pīprosa nu jums pamatōjumu tai cereibai, kas ir jyusūs, tūmār ar lānprōteibu un bejeibu, un paturādami lobu sirdsapziņu, - roksta sv. Pīters. Apostola Pītera vēstules, kuras losam Leldīnu laikā, ir cereibas pylnas. Laiki, kod šōs vēstules tyka raksteitas, kļyva arvīn gryutōki. Nu vīnas puses – pīauga interese par kristeigū ticeibu, bet nu ūtras – rodōs pret jim protesteitōji. Nu kurīnes nōce šei pretesteiba? Nu jūdu puses – jo Jezus augšanceļšonōs sagrōve vysu jūs leidzšinejū pasauli kai ticeibas ziņā, tai tautas dzeives veida ziņā, narunojūt jau nimoz par voldūšōs kōrtas interesem. Ari nu romīšu, voi vyspōr nu pogōnu puses pretesteiba izauga nu jaunōs religijas nūslāpumaineibas un naizprūtamajom runom par šū tematu. Bez tam kristīši styngri atsadalēja nu tō laika vyspōrejōs ticeibas, kas izjauce daudzas īrostōs shemas, un pat satricynōja sabīdriskū kōrteibu nabreives laikmetā. Tik daudz par tō laika vēsturiskū klimatu.
Taitod, nu vīnas puses labesteiba, sovstarpejō mīlesteiba, labvēleiba pret apkōrtejim pīsaistēja pīkritējus un palelynōja izzinēju skaitu. Bet nu ūtras puses mynātī īmesli kļyva par uzbrukuma izraiseitōjim, golvonūkōrt nu varas veiru puses. Un vīnkōršī cylvāki vīgli ļōvēs sevi tymā īsaisteit. Bez tam, arvīn vairōk un uzstōjeigōk atskanēja jautōjums: Kōpēc jyus asat taidi: lobi, žālsirdeigi, prīka pylni, uzticeigi? Kōpēc vērgus uzskotat par brōlim? Kōpēc ni nu vīna nasabeistat, pat nu nōves? Tōpēc apostols Pīters pavēlej: Vīnmār esit gotovi aizastōvēt pret kotru, kas pīprosa nu jums pamatōjumu tai cereibai, kas ir jyusūs, tūmār ar lānprōteibu un bejeibu, un paturādami lobu sirdsapziņu.
Tik vīgli ir izdzēst cereibu! Pošim kristīšim bez jebkaidom diskusijom svareiga beja tikai cereiba. Cereiba lyka apostolim ceļōt uz tōlom zemem, pōrnasūt misionaru dzeives gryuteibas. Cereiba paleidzēja nabreivē asūšajim izturēt. Cereiba lyka dareit lobu pat sovim īnaidnīkim. Cereiba beja tei, kas lyka pyulētīs, lai izmaineit pasauli. Cereiba ļōve nasabeit pat nu cīsšonom un nu nōves. Un tei beja cereiba, kas ļōve izstorōt prīku un gaišumu kotrā breidī.
Bet mes vysi labi zynam, cik vīgli ir atjimt cereibu, un cik vīgli var izgaist cereiba kotrā cylvākā. Tū asam pīredzējuši kotrs sovā dzeivē un radzam sev apkōrt. Un pavysam nav vajadzeigas kaidas seviškas gryuteibas, raizes, dramatiskas situacijas, lai pazaudeit cereibu. Kod labi pasaveram apkōrt, tod atsaklōj, ka myusu paaudze naspēj pretōtīs krizem, un pat pret ikdīnas ryupem. Varbyut tōpēc, ka mes dzeivojam ārtōk un drūšōk, ka asam pīroduši pi tō, ka cylvāks tehniski ir pōrōks par apkōrtejū vidi, ka medicinas sasnāgumi ļaun aizmērst par daudzom brīsmom. Ir sasamozynōjuse psihiskō un goreigō pretesteiba. Cereibas vītā nōk pošpōrlīcynōteiba – cylvākam līkās, ka jys spēs vysu uzvarēt. Bet tī ir moldi!
Uz tū vad myusu paaudzes vōjō ticeiba. Kōpēc vōjō? Tys ir atsevišķs temats. Un šei vōjō ticeiba, kas apvīnōta ar lelu pasaļaušonu uz sevi, dora tū, ka cereiba cylvākam kļyust navajadzeiga. Voi vysmoz tai jam līkās. Un tī ir kōrtejī moldi!
Cereiba vīnmār ir vajadzeiga. Reizem vysmoz kai jautōjums, voi kaidreiz byus lobōk, un kod tys byus? Mes vaicojam, gaidam uz tū „kaidreiz”. Un labi, ka gaidam. Labi, ja kaut tikai taida cereiba veļ myusūs nav pazuduse. Bet ar taidu cereibu mes nasajyutam labi. Tei ir pōrōk vōja, lai spātu vairot spākus. Voi par taidu cereibu dūmōja apostols Pīters, kod rakstēja: Vīnmār esit gotovi aizastōvēt pret kotru, kas pīprosa nu jums pamatōjumu tai cereibai, kas ir jyusūs?
Nā, cereiba, par kuru rakstēja apostols, ir kaut kas vairōk. Kristeigō cereiba ir pōrlīceiba, ka lobais ir vērteigōks par vysu cytu. Pavysam vīnkōrši: ir vērts byut lobam, ir vērts labi dareit, ir vērts atstōt aiz sevis lobas pādas pasaulē un cylvāku sirdīs. Apostols rakstēja: Jo lobōk ir cīst, lobu dorūt, nakai dorūt ļaunu. Jo aiz vysom diskusijom, aiz vysom šaubom stōv mērkis – dareit lobu. Pat jo par tū nōktūs samoksōt ar cīsšonom. Kōpēc? Jezus Evaņgelija gaismā atbiļde ir acimradzama, kaut gon na tik vīgli akceptejama. Tys tōpēc, ka teiši tai mōcēja un tai darēja Jezus – lobu pat par krysta cenu. Jo lobais nōk nu Dīva.
Kaids cylvāks jautōja Jezum: „Kas man byutu lobs jōizdora, lai es īmontōtu myužeigū dzeivi?” Nu Jezus lyupom atskanēja rakstureiga atbiļde: „Kōpēc tu Man jautoj par tū, kas ir lobs? Tikai vīns ir Lobais”(Mt 19,16) Teiši tōpēc, ka tikai vīns ir Lobais – Dīvs – kotrs, pat vysmozōkais lobums nu Jō jem īsōkumu un Jymā īgyust sovu galeigū pīpiļdējumu. Pat jo cylvāki šū lobumu napamona, pat jo tū panycynoj, pat jo mes par tū samoksōsim ar cīsšonom – tūmār kotrs lobais dorbs ir Dīva lelō pasaules radeišonas un atpesteišonas plāna eistynōtōjs.
Jezus augšanceļšonōs beja na tikai Mōceitōja atsagrīzšona pi sovim mōceklim. Tei beja naiznycynojamō lobuma spāka atklōšona pasaulei. Tōpēc augšanceļšonōs ir ticeibas pamats. Bet veļ vairōk tei ir cereibas īsōkums un īmeslis. Jo jau lobais atsagrīž, jo jau tū navar nūmērdeit, tod ir vērts un ari vajag pavairōt lobū sev apkōrt, pēc sovom spējom un ar Dīva energijas – Dīva žēlesteibas paleidzeibu.
Jezus atsavoda nu sovim mōceklim – kai tū dzērdējam šōsdīnas Svātū Rokstu lasejumā. Jys sovim mōceklim soka: Veļ breidis, un pasauļs mani naredzēs. Bet jyus mani radzat, jo Es dzeivoju, un ari jyus dzeivōsit. Jys dzeivoj, lobais dzeivoj! Kristīši – taitod, ari tu un es – zynam par tū, ka Jezus, kaut ari tys ir myusu prōtam naaptverami, ir un vīnmār byus lobō enerģijas olūts pasaulē. Kristītis zyna, ka lobais nav gadejuma pēc, bet arvīn kaidas personas dorbs. Kaida cylvāka, bet golu golā – Dīva dorbs. Tōpēc najautōsim, kod byus lobōk. Ar Jezu atsagrīzsim pasaulē, ikdīnā, lai vairōt lobū. Ar cereibu! (Pr.Tomass Horaks)
1. maijs – Kunga Debeskōpšonas svātki
Jezus myus gaida debesīs.
Beja caturtdīne, četrudasmytō dīna pēc augšanceļšonōs. Jezus ar apostolim devēs uz Olivu kolnu. Jī labi pazyna šū vītu, un atnōce uz šejīni vysi kūpā pādejū reizi. Pēc daudzim godim evaņgelists Lukass Apostolu Dorbu grōmotā raksteis, ka Jezus „…tim radzūt, pasacēle augšup, un mōkūņs Jū aizsedze nu jūs acim. Un, cikom jī veļ skatējōs uz dabasim, raug, divi veiri boltōs drēbēs nūsastōja jim blokus un sacēja: „Galilejas veiri! Kōpēc jyus stōvat, skateidamīs uz debesim? Šys Jezus, kurs nu jyusim ir pajimts debesīs, atnōks taipat, kai jyus Jū redzējot aizejam uz debesim”(Apd 1,1-9). Jezus atsagrīze Tāva nomā, lai sagatavōt deļ mums vītu.
Ar cylvāka mīsu un cylvāka dvēseli, kuru Jys sajēme Īmīsōšonōs breidī, Dīva Dāls atsagrīze pi Tāva, lai cylvāka izskotā apsasēst Jam pi lobōs rūkas. Tū Jys dora ar Sovu – Dīva spāku: Jys pats uzkōp debesīs, bet na teik uzjimts, kai Marija. Pēc daudzim godim sv. Augustins saceis, ka „Sovas pīdzimšonas dīnā Kungs aplīcynōja, ka ir patīss cylvāks. Sovas Debeskōpšonas dīnā Jys deve līceibu, ka Jys ir patīss Dīvs”. Daži teologi apgolvoj, ka Kristus veiktajā pesteišonas dorbā debeskōpšonai ir tikpat svareiga nūzeime, kai augšanceļšonai. Jī soka, ka Jezus, uzkōpdams debesīs, pajēme sev leidza vysu tū cylvāku dvēseles, kuri pēc augšanceļšonōs tyka izvylkti nu bezdibiņa – voi nu vītas, kurā tī, kas beja myruši pyrms Pesteitōja atnōkšonas, gaidēja Jū. Jezus debeskōpšonas dīna ir svareigs breidis vysam cylvāku dzymumam: sasadumpōjušū eņgeļu vītu debesīs ījēme cylvāku dvēseles, lai pasaules beigōs varātu nūkļyut gūdeibā ari jū dīvynōtōs mīsas.
***
378. godā tajā zeimeigajā vītā tyka uzcalta bazneica ar nūsaukumu Inbomon, voi Īeja. Tei beja calta rotondas veidā ar vaļeju jumtu, tai nūrōdūt uz šajā vītā nūtykušū. 614. godā svētneica tyka sagrauta. XII godu simtinī uz tōs drupom krustneši uzcēle nalelu ostoņstyurainu kapelu. Tōs īkšpusē ari šudin atsarūn akmiņs, uz kura – kai vēstej sena legenda – ir palicis Jezus pādas nūspīdums, kod Jys atstōja zemi. Kaut myusdīnōs šei kapela ir pōrvārsta par musulmanu mošeja, tūmār vīnu reizi godā, teiši Kunga Debeskōpšonas svātkūs, musulmani ļaun katōlim nūturēt tajā svātū Misi.
***
Pyrmī kristīši Debeskōpšonas svātkus apvīnōja ar pīmiņas dīvkolpōjumu par Svātō Gora nūsyuteišonu uz apostolim. Atseviški šūs svātkus sōka svinēt un tī tyka īraksteiti Bazneicas liturgiskajā kalendarā IV godu simtinī. Ar laiku šajā dīnā sōka reikōt procesijas – par pīmiņu tam ceļam, kuru nūgōja Jezus ar apostolim, īdams uz Olivu kolnu, nu kurīnes uzkōpe debesīs. Procesijas nūslāgumā prīsters, pacēlis krystu, trejskōrteigi dzīd: „Es eju pi sova Tāva un jyusu Tāva”, un ticeigī atbiļd: „Muna Dīva un jyusu Dīva. Aleļuja.” Tod prīsters dzīd: „Kristus ir uzkōpis debesīs. Aleļuja”. Un tauta atbiļd: „Lai sagatavōt mums tur vītu. Aleļuja” Par zeimi, ka Kristus vairs nav vērs zemes, pēc procesijas uz zakristiju aiznas Augšancālušo simbolus: pashalu, krystu ar sorkonū stolu un augšancālušō Kristus statuju, kura jau nu Leldīnem stōvēja uz oltora.
Sōkūt ar pīktu godu simtini, vyspyrms dobas katastrofu vojōtajā Francijā, bet pēc tam vysā katōļu Bazneicā, pyrmūdiņ, ūtardiņ un trešdiņ pyrms Kunga Debeskōpšonas svātkim, tyka reikōtas procesijas ar lyugšonom par lobu ražu. Pūlijā beja īrodums reikōt procesijas pi ceļmolu krystim, un šos dīnas sauce par Krysta dīnom. (Kaidreiz ari Latvijā Krysta dīnōs nūtyka procesija.)
Lyugsimēs kūpā ar Mariju.
Pēc Jezus uzkōpšonas debesīs apostoli kūpā ar Jezus Mōti Mariju lyudzēs, taidā veidā sasagatavōdami Svātō Gora atnōkšonai. Voi ari mums nav jōpīsavīnoj šai lyugšonai, jo Svātō Gora spāks ir tik ļūti vajadzeigs mums vysim?! Voi nav zeimeigi, ka šūgod Novennu Svātō Gora gūdam īsōcam 1. maijā – Dīvmōtei veļteitō mēneša pyrmajā dīnā?
Kod vysapkōrt radzam naidu, viļteibu, apspīsteibu un nabreivi, paceļsim acis uz Mariju, kas ir kotra kristīša pīmārs un vydutōja pi sova dīviškō Dāla.
Dīvmōti ticeigō tauta sauc par Jyuras Zvaigzni. Kai bangojūšā jyurā zvaigzne rōda ceļu, tai ari Marija ir cereibas zeime myusdīnu sajauktajā sabīdreibā. Cylvāku samaitōteiba īvīš nalīteigus lykumus, lai grāku apslāptu un legalizeitu, bet Marija palīk kai jyuras zvaigzne un ar sovu tykumeibu vysus īdrūšynoj īt pa skaidreibas celim. Marija ir Bazneicas Mōte un kotra kristīša Mōte – dzeiveibas sorgōtōja.
Kai tyvōtīs Marijai? Myusim Jei var izalikt pōrōk augsta un gondreiž nasasnādzama sovā bezvaineibā un tykumu kūšumā. Dīvmōtes augstumu un cālumu mes navaram nūlīgt, bet, lai jai tyvōtūs, myusim ir jōapsaceļ pi jōs. Pareizais ceļš, kai tyvōtīs Dīvmōtei, ir mīlesteiba un cīsšonas. Marija mīļōja un cīte, taipat kai jōs dīviškais Dāls Jezus Kristus tū darēja, lai atpesteitu pasauli. Jo myusu grāki mums škīt smogi, tod ar mīlesteibas un cīsšonu paleidzeibu mes varam pasaceļt leidz atpesteišonai.
Marija, byudama Dīva Mōte, beja spīsta pīdzimt un dzeivōt zemē, kur vaļdēja okupantu vara. Jei pīdzeivōja vojōšonas un beja spīsta bēgt uz Egipti, kai mynāts Evaņgelijā. Marija ir ari Sōpju Mōte – sōpju zūbyns pōrdyure jōs sirdi. Jo ari mums jōcīš, tod varam meklēt sapratni pi jōs. Latvīšu tautai ir tik daudz mūcekļu! Nu senejim laikim pazeistamais izteicīņs, ka mūcekļu asnis ir kristīšu sākla, pīsapylda ari myusu tautā un nas bogōtus augļus. Kaut mes spātu šūs vōrdus saprast un eistynōt sovā dzeivē!
Maija mēness ir veļteits Dīvmōtei, un tys ir zeimeigs ar daudzim svātkim. Pasaceņssim goreigi atsajaunōt, pasateicūt šim svātkim! (Nu V.E. veiskupa A. Brumaņa spredikim)
Lyugšona.
Dīvs, vysu myusu Tāvs, kod apostoli pēc Jezus augšanceļšonōs vīnōjōs kūpeigōs lyugšonōs kūpā ar Mariju, myusu Pesteitōja Mōti, Tu devi jim Svātū Goru. Ar jōs mīlesteibā izteiktū lyugšonu spāku lic, lai mes vīnmār palīkam uzticeigi kolpōšonā Tev un dzeivojam sovstarpejā mīlesteibā. Svētej myusu vōrdus un dorbus un paleidzi mums sekōt Svātō Gora īdvesmem, lai vysa myusu dzeive byutu kai pateiceibas dzīsme Tev. Caur Jezu Kristu, myusu Kungu. Amen.
Nu vysas pasaules.
Vatikans. Šajōs dīnōs pāvests Benedikts XVI veļ sajem apsveikumus sakarā ar trešū pontifikata godadīnu, kas beja 19. aprelī. Dažūs vōrdūs par pāvesta darbeibu šajūs trejūs godūs. Pāvests šajā laikā ir ticīs ar vairōk kai 10 miljonim cylvāku, veicis ostoņus ōrzemju ceļōjumus un ostoņas pastoralōs vizitacijas Itālijas teritorijā. Pāvests ir uzrakstējis divas enciklikas, kurōs uzsver, ka Mīlesteiba un Cereiba nav abstrakti jēdzīni, bet Jezus Kristus Persona. Benedikts XVI ir publicējis grōmotu „Jezus nu Nazaretes”, parōdūt, ka ticeiba nav aizlīgumu saroksts, bet draudzeigas atteiceibas ar Dīvu, kurs palyka par Cylvāku un pōrveidōja myusu dzeivi: Jymā mums ir dōvōta jauna cereiba, nasaverūt uz dzeives nadīnom: jo myusim ir skaidrs mērkis. Benedikts XVI divu Konsistoriju laikā īcēle kardinalu kōrtā 38 prīsterus nu vysim kontinentim, kai zeimi Bazneicas uzmaneibai pret vysu ciļvēci. Pāvests ir daudz runōjis par mīru un taisneigumu, un ir uzrakstējis vēstuli Ķīnas katōlim. Seviški tyvs jam ir bejis Afrikas liktiņs un vīnleidzeiga zemes resursu sadaleišonā. Naskaitamas reizes pāvests ir aicynōjis bogōtū pasauli izmaneit sovu dzeives stilu. Pāvests Benedikts izaceļ ar sovu vīnkōršeibu. Jō vōrdi vīnmār ir skaidri saprūtami un atstōj dziļas pādas klauseitōju sirdīs. Pāvestam pateik dialogs vysā patīseibā: jys divas reizes ir apmeklējis sinagogas – Kelnē un Ņujorkā, ir apmeklējis pasaulslovonū Zylū mošeju Stambulā. Naticeigūs jys aicynoj paplašynōt prōta horizontus, naapsamīrynōjūt tikai ar tū, kū var pōrbaudeit ar eksperimentim, lai nanūlīgtu bezgaleibu, kas ir Dīvs.
***
Itālijas prezidents ir sagatavōjis īpašu dōvonu pāvestam trešajā pontifikata godadīnā: koncertu Pōvula VI zālē. Pāvestam, kurs ir lels klasiskōs muzykas cīneitōjs, spēlēs Milanas simfoniskais orkestris un „Džuzepes Verdi” kōris. Vokoru atklōs Itālijas prezidenta Napolitano uzruna, pēc kuras sekōs koncerts. Koncerta programā četras originalōs Luidži Bokkerini dorba „Bēgšona nu Madrides naktī” versijas, Johanna Bramsa skaņdorbi un Ludviga van Bethovena Septeitō simfonija. Pēc koncerta ar uzrunu uzastōs pāvests Benedikts XVI.
San Džovanni Rotondo. Itālija. Vairōk kai 15 tyukstūši cylvāku pīsadalēja svātajā Misē San Džovanni Rotondo piļsātā Itālijā, kas nūtyka sakarā ar svātō Tāva Pio nu Pietrelčinas mērsteigū atlīku uzstōdeišonu pagūdynōšonai. Dīvkolpōjumu vadēja kardinals Žoze Saraiva Martins, Svātū kanonizaciju kongregacijas prefekts. Spredikī kardinals sacēja, ka „dziļōka Tāva Pio pazeišona, kurs ir kļyvis par īmīļōtu svātū deļ daudzim cylvākim, un kurs nu šo breiža byus lobōk pīejams, prosa nu mums byut pazemeigim nūslāpuma atzeišonā. Tāvs Pio sovam goreigajam tāvam 1916. goda 15. augustā rakstēja: „Es pats sev asmu nūslāpums.”. Par tū, kur sōcās nūslāpums – pīredze, kuras mums nav, mes varam tikai klusēt, lai pagūdynōtu Dīvu šajā cylvākā,” sacēja kardinals. Pēc dīvkolpōjuma, kas nūtyka Tāvam Pio veļteitōs bazneicas prīkšā, kardinals un pōrejī goreidznīki devēs procesijā uz V.J.Marijas bazneicas krptu, lai pasalyugtu pi svātō relikvijom. Tyuleņ pēc tam kripta, kurā Tāvs Pio beja apglobōts 1968. goda 23. septembrī, tyka atvārta apmaklātōjim. Svātō mīsa nūvītōta kristala zōrkā uz pjedestala. Vērs tō ir izveidōts baldahins. Svātō Pio seju sadz voska maska. Sovas dzeives laikā tāvs Pio beja slovons ar sovim stigmatim – asiņojūšom rātom, taidom pat, kai Kristum, uz kōjom un rūkom. Tāvu Pio, nabadzeigu zemnīka dālu nu Italijas dīnvydim, pāvests Jōņs Pōvuls II 2002. godā īcēle svātū kōrtā. Svātō mērsteigōs atlīkas tyka ekskumeitas šō goda martā, svātō nōves 40. godadīnā. Svātō mīsa ir dīzgon labi sasaglobōjuse, kaut ari pi jō apglobōšonas nikaidi speciali pasōkumi natyka veikti. Teik sagaideits, ka pasalyugt pi svātō uz San Džovanni Rotondo atnōks vairōk kai miljons cylvāku, jau ir sajimti vairōk kai 800 tyukstūši pīteikumu. Interese par tāvu Pio veļ jō dzeives laikā un ari pēc nōves beja miļzeiga. Daudzi jō gūdynōtōji uzskota, ka tāvs Pio varēja paredzēt nōkūtni un zynōja cylvāku grākus veļ pyrms tam, kai jī tūs beja izsyudzējuši. (www.catholic.uz un www.katolik.ru ziņas).
ZIŅŌJUMI
1. maijā – Kunga Debeskōpšonas svātki – sv. Mises Aglyunā plkst. 10.00; 12.00; 19.00.
3. maijā Aglyunā Rūžukrūņa puļceņu salidōjums – plkst. 11.00 Rūžukrūņs; plkst. 12.00 – sv. Mise,
Rūžukrūni un sv. Misi vadeis V.E. Rēzeknes-Aglyunas diecezes veiskups J.Buļs.
Nakts adoraciju nu 3. uz 4. maiju vadeis Reigas sv. Marijas Magdalenas draudzes jaunīši.
4. maijs - mēneša pyrmō svātdīne – sv. Mises Aglyunā plkst. 10.00; 12.00; 19.00.
Bērzgalē – plkst. 9.00; Rušyunā – plkst. 11.00


c: text/html

text:
Daugpiļs styprūtne
Daugpiļs styprūtne (seņuok Dynaburga styprūtne) — stilistiskai monumentals kara apsardzeibai paradzātu statņu komplekss Daugpilī, pa obejom pusem Daugovys upei. Klasicizma stiļa ansamblis, vaļstiskuos zeimeibys mīstustateibys i arhitekturys pīminieklis, vīneigais nu 19 godusymta bez zeimeigu puormeju izaglobuojs ituo tipa kara apcītynuojums Zīmeļu Europā. Daugpiļs styprūtne nomināta UNESCO Pasauļa puormaņtīņa objekta statusam dabuot.
This is an excerpt from the article Daugpiļs styprūtne from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Švedeja
Švedeja, oficialai Švedejis Kieneste (švedu: Konungariket Sverige) - vaļsteiba Pūstumu Europā pi Baļtejis jiurys. Vaļsteiba tur rūbežu ar Norvegeju i Suomeju, a dīnavydūs ar Oresunda tyltu saškierta ar Daneju. Baltejis jiurā vaļsteibai namoz solu, pošys leluos - Gotlandeja i Elandeja.
Pa vaļsteibys pluotam 450,295 km², Švedeja irā trešuo poša leluo vaļsteiba Europys Savīneibā, kuramā dzeivoj 9,2 miljoni dzeivuotuoju. Švedejā cieški moza dzeivuotuoju bīzeiba - tik 21 cylvāks iz vīnu km². Vaļsteibys dīnavydūs dzeivoj labtik vaira cylvāku kai pūstumūs. 85% dzeivuotuoju dzeivoj mīstūs i guodojams, atīsmē itys skaits pasalelynuos. Švedejis Kienestis golvysmīsts irā Stokholmys, kurs taipoš irā pošu lelais vaļsteibys mīsts ar 9 223 766 dzeivuotuojim. Ūtrais pa lelumam mīsts irā Geteborgs, trešais - Maļme.
Švedejis vaļsteiba īstateita vydslaikūs. 17 godu symtā jei pasaplateja sovys teritorejis i tyka par Švedejis Impereju. Tei beja vīna nu pošu zeimeiguo vaļsteibu Europā 17 i 18 godu symtā. Lelumu teritoreju uors Skaņdinavejis pussolys Švedeja pagaisynuoja. Taipoš Reitu Švedeju, myuslaiku Suomeju puorjēme Krīvejis Impereja 1809 godā. Pa 1814 goda vaidim pi Švedejis tyka daškierta i Norvegeja, tok obadiveju vaļsteibu savīneiba dreiži izjuka. Nu tuo laika Švedeja napīsadola nivīnūs vaidūs i vysod raudzej īvāruot neutraliteta politiku.
Myuslaikūs Švedeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu i labi izraisteitu ekonomiku. Jei aizajim pyrmū vītu pasaulī pa demokratejis iņdeksam i septeitū vītu pa ļaudeibys raisteibys iņdeksam. Švedeja irā Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejis (VEKRO) dalineica i nu 1995 gods janvara 1 dīnys Europys Savīneibys dalineica.
Pa vaļsteibys pluotam 450,295 km², Švedeja irā trešuo poša leluo vaļsteiba Europys Savīneibā, kuramā dzeivoj 9,2 miljoni dzeivuotuoju. Švedejā cieški moza dzeivuotuoju bīzeiba - tik 21 cylvāks iz vīnu km². Vaļsteibys dīnavydūs dzeivoj labtik vaira cylvāku kai pūstumūs. 85% dzeivuotuoju dzeivoj mīstūs i guodojams, atīsmē itys skaits pasalelynuos. Švedejis Kienestis golvysmīsts irā Stokholmys, kurs taipoš irā pošu lelais vaļsteibys mīsts ar 9 223 766 dzeivuotuojim. Ūtrais pa lelumam mīsts irā Geteborgs, trešais - Maļme.
Švedejis vaļsteiba īstateita vydslaikūs. 17 godu symtā jei pasaplateja sovys teritorejis i tyka par Švedejis Impereju. Tei beja vīna nu pošu zeimeiguo vaļsteibu Europā 17 i 18 godu symtā. Lelumu teritoreju uors Skaņdinavejis pussolys Švedeja pagaisynuoja. Taipoš Reitu Švedeju, myuslaiku Suomeju puorjēme Krīvejis Impereja 1809 godā. Pa 1814 goda vaidim pi Švedejis tyka daškierta i Norvegeja, tok obadiveju vaļsteibu savīneiba dreiži izjuka. Nu tuo laika Švedeja napīsadola nivīnūs vaidūs i vysod raudzej īvāruot neutraliteta politiku.
Myuslaikūs Švedeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu i labi izraisteitu ekonomiku. Jei aizajim pyrmū vītu pasaulī pa demokratejis iņdeksam i septeitū vītu pa ļaudeibys raisteibys iņdeksam. Švedeja irā Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejis (VEKRO) dalineica i nu 1995 gods janvara 1 dīnys Europys Savīneibys dalineica.
This is an excerpt from the article Švedeja from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Kaunotys pogosts
Kaunotys pogosts ir Rēznis nūvoda teritoriāluo vīņeiba tuo dīnvidaustrumūs, Rāznys azara austrumu krostā. Pogosta kūpejo plateiba - 16994,3 ha. Īdzeivuotoju skaits iz 2011. godu – 1327. 2002.godā Kaunatys cīms sviņā 100 godu jubiļeju, bet piļskolni, vālo dzelzs laikmeta uzkolnu kopulaiku ļīcinoj, ka jau sanūs laikūs Kaunota beja nūvoda centrs. Rūbežojas zīmeļūs ar Stoļerovys pogostu, austrumūs ar Ludzys nūvoda Pildys i Rundēnu pogostim, dīnvidūs ar Dagdys nūvoda Azarnīkim i Andzeļu pogostim, rītumūs ar Muokūņkolna i Čornajis pogostim. Pogosta centrs atsarūn Kaunotā.
This is an excerpt from the article Kaunotys pogosts from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Ladslaiki
Ladslaiki (anglīšu: Ice Age; krīvu: лeдHиkoBый пepиoд; latvīšu: ledus laikmets) — laikavyds Zemis geologiskajā viesturē, kuram soveiga mudra klimata atsaļšona i laduoju pasadareišona na viņ polariskuo, a i māronuotuo klimata apgabaļūs. Pādejī ladslaiki beja kvartara periodā i beidzēs pyrma apmāram 10 tyukstūšu godu. Ladslaiku periodi geologiskajā viesturē mejuos ar kūna piļneigys laduoju pagaisšonys laikavydim (vydladslaikim).
This is an excerpt from the article Ladslaiki from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Posta karteņa
Posta karteņa aba karteņa - posta syutejuma forma ar rakstisku viestejumu. kuru var nūsuyteit bez kuvera. Pataiseita iz bīza papeira ci kartona. Parostai posta karteņai vīnā pusē irā atvaigs, a ūtrā pusē vīta tekstam, sajiemieja adresam i posta štempeļam. Vysuvaira pīlītoj kai svātku apsveikumu ci pīminis duovanu nu kaida ceļuojuma. Kuruos nakuruos vaļsteibuos posta karteņu syuteišona irā liešuoka kai viestuļu nūsyuteišona. Myuslaikūs, izaraistejūt modernajom tehnologejom, pasaruodejušs i elektroniskuos posta kartenis, kurys nūsyuta pa e-postim ci SMS formā.
Posta karteņu tiemiešona i kolekcioniešona irā zineibys atzare Filokarteja.
Posta karteņu tiemiešona i kolekcioniešona irā zineibys atzare Filokarteja.
This is an excerpt from the article Posta karteņa from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Apleiczineiba
Apleiczineiba (baļtīšu: vides zinātne; anglīšu: Environmental Science; krīvu: эkoлorия) — zineibys atzare, kura tiemej mejveici iz vyds fizikaliskūs, kimiskūs i biologiskūs apleicis komponentu.
Nazcik pošu svareigūs apleiczineibys tiemejamūs problemu kupsu:
- dobys pīmūrdīņs, tymā vydā iudiņu i augzemis pīmūrdīņs;
- palīku rāds;
- apleicis maituošona deļ cylvāka darbeibys;
- vītejuos i globaluos ekonomiskuos raisteibys ītaka iz biovysaideibu;
- globaliskuos klimata puormejis;
- dobys resursu saprateiga izlītuošona;
- tvereiguo raisteiba.


text:
Posta karteņa
Posta karteņa aba karteņa - posta syutejuma forma ar rakstisku viestejumu. kuru var nūsuyteit bez kuvera. Pataiseita iz bīza papeira ci kartona. Parostai posta karteņai vīnā pusē irā atvaigs, a ūtrā pusē vīta tekstam, sajiemieja adresam i posta štempeļam. Vysuvaira pīlītoj kai svātku apsveikumu ci pīminis duovanu nu kaida ceļuojuma. Kuruos nakuruos vaļsteibuos posta karteņu syuteišona irā liešuoka kai viestuļu nūsyuteišona. Myuslaikūs, izaraistejūt modernajom tehnologejom, pasaruodejušs i elektroniskuos posta kartenis, kurys nūsyuta pa e-postim ci SMS formā.
Posta karteņu tiemiešona i kolekcioniešona irā zineibys atzare Filokarteja.
Viesture[pataiseit]
Gryuši pasaceit, kas izdrukavuojs pyrmū posta karteņu. Itys vaicuojums irā vīns nu pošu popularuokūs i pretruneigūs filokartejis tiemiešonā. Tys izaškir nu iņterpretacejis, kas irā karteņa, a kas vaira nā. Par pyrmū posta karteņu pījimts īskaiteit Desmainsons graviru nu Praņcejis, kura nūsyuteita 1777 godā.[1] Tys beja atzeimuots "l. "Almanach de la Petite Poste de Paris" (Parizis posta atdalē).
Nūruodis i olūti[pataiseit]
- ↑ Lebeck/Kaufmann: Viele Grüße… Eine Kulturgeschichte der Postkarte, 2. Auflage von 1988, Harenberg Kommunikation Dortmund, Seite 407 (vuociskai)


text:
“Kolnasāta” 1. junī – bruoli i dzīduojumi
1. juņa „Kolnasātys” anotaceja i svareiguokūs ziņu apskots
Itūnedeļ „Kolnasātā” dominej vasareigi zaļa kruosa – gostūs atguojuši dzīduotoji nu Rēzeknis Zaļūs pakolnu kūra Leila Rasima i bruoli Punculi, Ingars i Arturs. Jī Dairai Kokorevičai pastosteis par sovu pīredzi šovā, muzyku i tuoluokim planim.
Guna Zvīdre reportažā stuosta par režisoris Ilzis Kungys-Melngailis dokumentalū kinu “Brāļi Varslavāni”, kas pīdzeivuojuse pyrmizruodi Latgolys viestnīceibā „Gors”.
Bruoļu Varslavānu pādi vys vēļ ir jiutami vacajuos Rēzeknis īleņuos ar zamajom vīnstuova ustabeņom. Ontonu Varslavānu var satikt Bruoļu Skrindu ūļneicys kolnā pi Rēzeknis kulturys noma, kur niu dorbojās Rēzeknis Tautys teatris.
Bruoļu Varslavānu īguļdejums Latgolys i vysys Latvejis kulturā ir nanūviertejams, bet dzeivis guojums ir laikmata pretrunu i peripeteju plūseits. Nu fotografeju jī verās zīmeļnīciski šmuki i inteligenti, stolti i veiriškeigi, dendeji i dākaini, kuri patykuši sīvītem i kuri mīļuojuši sīvītis.
Vuordineicā Valentins Lukaševičs stuosteis par maja dzīduojumim. Koč uorā vosora, Valentins Lukaševičs soka, ka piec vacuo kalendara vēļ ir majs.
Maja mieness Latgolā ir eipašs, jis teik veļteits Dīvamuotis gūdam. Cylvāki īt pi krystim, kas atsarūn ceļu moluos, krystcelēs, kopūs i pi senejom sātom, i dzīd dzīsmis Dīvamuotis gūdam, skaita Rožoncu, izdzīdoj Litaneju Jumprovai Marejai, lyudz Dīva i Dīvamuotis svieteibu, sajam goreigu styprynuojumu.
Latgalīšu raidejums “Kolnasāta” skaņ “Latvijas Radio 1” programā kotru sastdīni 18:15 stuņdēs vokorā i atkuortuojumā svātdīnēs 5:02 stuņdēs nu reita.
Raidejuma mierkis ir apkūpuot informaceju par Latgolys i latgaliskuos kulturys nūtykumim i informēt par jim kai pošus latgalīšus, tai radejis pastuoveigūs klauseituojus vysā pasaulī.
Raidejumu “Kolnasāta” var nūsaklauseit “Latvijas Radio” arhivā, teikla adrese: http://www.latvijasradio.lv/program/1/2013/index.htm.
Raidejuma komanda:
Aigars Runčis, Daira Kokoreviča i Ilze Sperga
E-posts saziņai i informacejis īsyuteišonai: latgale@latvijasradio.lv
Konts tviterī aktualitatem: @Kolnasata
Posta adrese: „Kolnasāta”, Latvejis Radeja, Dūma laukumā 8, Reigā, LV-1505
Zinis eisumā
Preiļu Viesturis i lītišķuos muokslys muzejs ar Vaļsts kulturkapitala fonda finansialu atbolstu ir sataisejs izgleitojūšu golda kaitu „Muola ceļš”. Spēlis 1. lauceņš ir īvārojamuo pūdnīka Polikarpa Čerņavska sāta
Golda kaita īpazeistynoj ar keramikys trauka tapšonys procesu nu muola rakšonys, sagataviešonys i vyrpuošonys leidz gotovam pūdam tiergā. Trauka topšonys procesa aprokstam izmontuoti Polikarpa Čerņavska, Jezupa Čerņavska i Raivo Andersona stuostejumu pīroksti. Kaitys dizainam izmontuotys fotografejis nu muzeja fotomaterialu kolekcejis i zynuotniskuo arhiva.
Reigā, Breivdobys muzejā, 1. i 2. junī nu 9 stuņžu reitā leidz 17 stuņdem vokorā nūteik Latvīšu tautys lītišķuos muokslys darynuojumu godatiergs. Kai kotru godu, tī pīsadola daudz latgalīšu amatnīku ar vysaidim muola, dzejs i lynu darynuojumim, kai ari ir nūpierkamys jaunuokuos latgalīšu gruomotys i skaņ pošdarbeibys kolektivu dzīsmis.
26. majā Kuorsovā nūtyka Latgolys senioru dzīšmu i deju svātku Lelais koncerts. Piļsātu pīskandynuoja Latgolys nūvodu kūri, vokalī ansambli, deju kolektivi, folklorys kūpys i mozuokumtauteibu kolektivi.
Svātku moto — „Muna skaistuo jauneiba, atsagrīz vēļ vīnu reiz”, a daleibnīkim beja īspieja īsapazeit ar vītu, kur īsasuoc Eiropa i ir suocīs Latvejis dzeļzceļš.
Itūnedeļ atkluota Austrumlatvejis koncertzale ci Latgolys viestnīceiba "Gors" Rēzeknē. Atkluošonys koncertā izskanēja dzīšmu spēle „Kieneņmeita. Latgolys puorsoka”, spielēja Līpuojis Simfoniskais orkestris, varganiste Iveta Apkalna i pianists Vestards Šimkus, dzīduoja Guntra Kuzmina, Krišjānis Norvelis, kai ari cyti gosti.
Koncertzālē izskaniejs ari grupu „Dabasu Durovys” i „Bez PVN” koncerts. „Bez PVN” niu spielej jaunā sastuovā, ari iz prīšku jī sūlej puorsteigumus. Tyvuokajā laikā pyrmizruodi pīdzeivuos jaunais grupys video klips dzīsmei „Tylts”.
Jaunnedeļ, nu 3.leidz 9.juņam, Daugovpiļs svinēs piļsātys svātkus – sovu 738. dzimšonys dīnu. Svātkuos byus daudzi muzykalu koncertu iz vairokom skatuvem piļsātā, byus atrakcejis bārnim i jaunīšim, kai ari svātku tierdzeņš. Daudzi pasuokumu nūtiks ari Marka Rotko Muokslys centrā.
Golvonī Daugavpils svātku pasuokumi nūtiks 8. i 9.junī. Sastdiņ, 8.juņī, vyss īsasuoks ar Sv. Misi Daugovpiļs Romys katuoļu bazneicā 10 stuņdēs nu reita. Piečok piļsātā nūtiks rodūšūs kolektivu koncerti i dorbuosīs Izgleiteibys piļsāteņa, a 21.30 iz Vīneibys laukuma skotuvis kuops popularuokuo latvīšu grupa Prāta Vētra. Piečok Daugavmalā nūtiks aviošovs i uguņuošona.
Savukuort svātdiņ klasiskuos muzykys koncerts Daugovpiļs luteraņu bazneicā, kas itūgod svietej 120 godu jubileju, Vīneibys laukumā pop ir rokgrupu koncerti, a cytur piļsātā rodūšus kolektivu koncerti, tierdzeni i atrakcejis.
Leidz 6.juņam Leivuonūs, Latgolys muokslys i amatnīceibys centrā, apsaveroma muokslineicys Sanri gleznu personalizstuode „Katram savs burkāns”. Muokslineica, eistajā vuordā Sandra Poplavska, ir nu Daugavpiļs. Studej Muokslu Daugavpils Universitatē i ir īgivuse gradu Latvejis Muoklsys akademejā. Sanri aizaraušona ir keramika, video i fotografeja, bet sevi jei raksturoj kai breivmuokslineicu. Jei izasoka, ka izstuode asūt par sevi, par tevi i par tū, kai vysi zyna, kai vāga lobuok.
Ari itūgod nu 6. leidz 9. juņam Viļānu nūvodā nūtiks “Tievanānu pavasars”. Tys ir jaunūs latgalīšu autoru pasuokums ci literatu škola, kū reikoj bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”. Pasuokuma mierkis ir sapuļcēt jaunus latgaliski rokstūšus autorus i veicynuot latgalīšu literaturys pastuoveišonu i atteisteibu. Pasuokumā pīsadaleis i lekcejis skaiteis, ar jaunajim autorim par literaturu i jūs tekstim sasarunuos Latvejis augstškolu docātuoji i latgalīšu rakstnīki.
Informaceju sagataviejuse
raidejuma „Kolnasāta” redaktore Ilze Sperga
30.05.2013


text:
Rāzna
Rāzna — azars Latgolys dīnavydu daļā/vydsdaļā, Latgolys augstainē, Rēznis nūvoda teritorejā, iz vokorim nu Ludzys – Dagdys ceļa. Ūtrais pa lelumam azars Latgolā i Latvejis Republikys teritorejā (piec Lubuona). Rāznys viersa pluots dasnādz 5756,4 ha (ar azarsolom 5781 ha). Azara garums stīpās da 12,1 km, plotums da 7 km. Pa iudiņa vydumam (405 mln. kub. m) aizjam pyrmū vītu iz vyds Latgolys azaru.
Vydyskais dziļums 7 m, pošlelais dziļums 17 m. Azara dybyns reitu i dīnavydu daļā smiļkšuots, pūstumu daļā muoluots, vokoru daļā dyuņuots, a kuruos nakuruos azara vītuos i akmiņuots. Azarmola vokorūs lāva, pūstumūs i reitūs nūšļuobona, kuruos nakuruos vītuos – stuovona. Da azara vysur labi daīt, jimā 10 azarsolu, 2 leluoki leiči – Dyužgols aba Dyukstygols i Zosnagols.
Azara dīnavydu molā pasacieļs deļ breineigūs vierīņu i legendu izslyvušais Muokuļkolns (vycaureigais augstums 248 m, samiereigais 55 m).
Rāznā ītak vaira kai 20 ryuču i gruovu. Nu azara iztak Rēznis upe, nūtaka iz Zosna azaru (kanals), ryuči i gruovi. 1938 -1940 g. beja dareiti Rēznis reguliešonys dorbi, tūlaik azara iudiņa leidzīņs nūkryta.
Rāznys auguoji – nīdris, skūrstys, syurenis, laičinis, gleivenis, harys. Azarā sateikamys 27 zyvu škirys – zuši, karpys, peledis, raudys, asari, leidakys, repši, pliči, keiši, vīki i ct.
Teiklavītys[pataiseit]
- "Rāznys" atpyutys kompleksa teiklavīta – nazcik faktu ap Rāznu (latvīšu, anglīšu, vuocīšu, krīvu, švedu, praņcīšu volūduos), taipoš azara i apleicīnis fotografejis


text:
Leldīne - kristīšu svātki, damāruoti senejim latgaļu tautys svātkim, kas simbolizej Jezus Krystus augšanceļšonūs nu myrūnim pa siššonai krystā, kai aizraksteits Jaunajā Testamentā. Tys nūtics trešā dīnā piec Krystus mieršonys (nuovis dīnu skaitūt kai pyrmū dīnu).
Leldīnis svieteišona aizasuoc Lelajā Catūrtdīnē i turpynoj vysu Leldīnis laiku da Krystus īšonys da dabasu svātkim. Lelajā Catūrtdīnē i Pīktdīnē kristīši īt Krysta ceļu. Lelajā Pīktdīnē bazneica nūsacejuse styngru gavieni. Lelajā Sastdīnē leidz ar saulislaidu svietejama Leldīnis nakts. Leldīnis nakts kulminaceja - augšonceļšonuos viests.
Nazcik tautys īrodumi irā izaglobuojušs nu poguonu pavasara atīšonys svātkim i sasalejušs ar Jezus Krystus augšonceļšonuos svātkim, sataisūt myuslaiku latgaļu Leldīnis svātku tradicejis. Senejūs laikūs pavasara atīšona (Leluo dīna) sveiteita, kod dīnys i nakts garums vīnaids (pavasara ekvinokceja) i tys saīt pavasara mieneša 20 ci 21 dīnā.


text: bezsackove vysavace test, vysavac progress, - vysavace philips, vysavace rowenta, - vysavace concept, podlahove vysavace, - v akci, bezsackove vysavace, - usb vysavac, centralni vysavace electrolux, - jezirkove vysavace, opravy, - vysavace elektrolux, vysavac wax, - levny vysavac, vysavace daewoo, - vysavac bosch, vysavace hyundai, - zahradni vysavac, vysavac samsung, - rucni vysavace recenze, parni vysavac, - pytliky do vysavace, rucni vysavac test, - v kladno, most, karvina, frydek-mistek, zlin, hubice na vysavac, - vysavac electrolux, rucni vysavac philips, - nejvyhledavanejsi, kde jsou nejlevnejsi, - saci vykon vysavace, nejlevnejsi vysavace, - hyla vysavac, vysavac concept, - roboticke vysavace, bazenove vysavace, - vysavac vodni filtr, vysavac hoover, - auto vysavac, nejoblibenejsi, - dilenske vysavace, vysavac fagor, - vysavac tycovy, mountfield, - mokre vysavani, sacky do vysavace eta, - cistic, vysavac na plovouci podlahu, - vysavac popela s motorem, vysavace fagor, - odsavacka hlenu na vysavac, rucni vysavac ecg, - vysavac goddess, vysavac eta, - rucni vysavac electrolux, vysavace electrolux, - zahradni vysavace, prumyslovy vysavac, - v jablonec nad nisou, mlada boleslav, elektrolux, - odsavacka na vysavac, srovnani vysavacu, - kartac na vysavac, jaky vysavac, - vysavace s vodnim filtrem, opravny vysavacu, - roboticky vysavac, elektricke vysavace, - viceucelove vysavace, vysavac zelmer, - rohnson, kvalitni vysavac, - vysavace vorwerk, vyber vysavace, - bezsackovy vysavac, hepa filtr, - roboticke vysavace diskuse, automaticky vysavac robot, - vysavac na popel, nosni odsavacka na vysavac, - viceucelovy vysavac, bezsackovy vodni vysavac, - vysavac lg, vorwerk vysavac, - vysavac rucni, vysavac sencor, - rucni vysavac eta, podlahovy vysavac, - maly vysavac, roboticky vysavac zkusenosti, - vorwerk vysavace, vysavac s vodnim filtrem, - vodni vysavac eta, aku vysavace, - vysavac hyundai, filtry do vysavacu, - vysavace panasonic, vysavac dusty, - cleanmate, worverk vysavac, - vysavac akumulatorovy, nejžádanější a další.


text:
Roksts (raksteiba)
Roksts (latvīšu: rakstība; anglīšu: script, writing, writing system; krīvu: пиcbMeHHocTb, пиcbMo) — informacejis aizraksteišonys aba fiksiešonys grafiskuo sistema, vīna nu cylvāka volūdys byusmis formu.
Vuorda roksts cytys zeimeibys: Roksts
Puslopu ruodeklis
- 1 Cylvāka volūdys rokstu tipi
- 2 Roksta atmejis pa ciļmis regionam
- 2.1 Tiveimūs Reitu i Vydsjiuru regiona senejuo raksteiba
- 2.2 Semitu (skonu) roksts i juo atlasynuojumi (atskaitūt greku rokstu)
- 2.3 Greku alfabets i iz juo pamata atsarodušī alfabeti
- 2.4 Iņdīšu roksts (baļsīņroksts)
- 2.5 Kinīšu roksts i juo atlasynuojumi
- 2.6 Cytys senejuos i Vydslaiku raksteibys
- 2.7 XVIII-XX godusymtūs izacālušī roksti
- 2.8 Muoksleigūs volūdu raksteibys
- 2.9 Naatšifrātī roksti
Cylvāka volūdys rokstu tipi[pataiseit]
- Ideografiskais aba piktografiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynoma sapratīņa.
- Fonoideografiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi jāga i pi skaniejuma.
- Logografiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynoma vuorda.
- Morfemiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynomys morfemys (pīv., kinīšu raksteiba).
- Fonetiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynoma skaniejuma:
- baļsīņu aba silabiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynoma baļsīņa:
- parostais baļsīņu roksts — baļsīņus ar vīnaidu leidzaskani, a izškireigim pošskanim apzeimoj vysā izškireigys roksta zeimis (pīv., japanīšu kana);
- abugida — baļsīņus ar vīnaidu leidzaskani, a izškireigim pošskanim apzeimoj rokstu zeimis, kurys darynuotys iz vīnys tuos pošys roksta zeimis pamata, cik nacik puormejūt formu (pīv., etiopīšu roksts) voi dalīkūt papyldomys zeimeitis (pīv., iņdīšu roksts).
- Leidzaskaņu aba konsonaņtiskais , aba kvazialfabetiskais roksts) — vīna roksta zeime dasīta pi leidzaskaņa, a pošskani vysā naapzeimojami. Taidys roksta sistemys raisteidamuos parostai pasapylda ar vokaliziejumu sistemom.
- Leidzaskaņu i pošskaņu aba konsonaņtiskai vokaliskais roksts — vīna roksta zeime (leidzaskaņs) var byut dasīta i pi pošskaņu, i pi leidzaskaņu, i vysa raksteiba pamatojās iz priņcipa "vīna grafema (roksta zeime) atsateik vīnai fonemai".
- baļsīņu aba silabiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynoma baļsīņa:
Roksta atmejis pa ciļmis regionam[pataiseit]
Tiveimūs Reitu i Vydsjiuru regiona senejuo raksteiba[pataiseit]
- Senejūs egiptīšu roksts
- Kleiņroksts
- Elamīšu hieroglifika
- Luvīšu
- Kretys roksts i juo priecguojieji — Linejroksts A, B, Kiprīšu-minīšu пиcbMo, kiprīšu roksts
Semitu (skonu) roksts i juo atlasynuojumi (atskaitūt greku rokstu)[pataiseit]
- Biblejis roksts
- Protokanaanīšu roksts
- Protosinajīšu roksts
- Ugarīšu roksts (kleiņroksts)
- Finikīšu roksts
- Iberīšu roksts
- Senejūs libīšu roksts (numidīšu)
- Tifinaga roksts
- Turdetana roksts
- naatšifrātais guaņču roksts
- Kartagīšu roksts
- Aramīšu roksts
- Žydu alfanets (kvadratiskais)
- Samarīšu alfabets
- Sirīšu roksts (setra, estrangela, nestorianīšu i ct.)
- Arabu alfabets
- Uigurīšu roksts
- Dīnavydarabu roksts
- Mozazejis alfabeti
Semitoidūs rokstu ītakā izacālušys raksteibys sistemys[pataiseit]
- Orhona rūnys (tjurku)
- Tanys roksts (gabuli tana) (maļdivu volūdai, nu 17 gs., arabu ītakā)
Greku alfabets i iz juo pamata atsarodušī alfabeti[pataiseit]
Grekoidūs rokstu ītakā atsarosušuos raksteibys[pataiseit]
- Glagolica
- Rūnys (germanīšu)
- Armenīšu alfabets
- Gruzinu alfabets
- Agvanīšu roksts
Iņdīšu roksts (baļsīņroksts)[pataiseit]
- Kharošthu roksts
- Brahmu roksts
- Devanagaru roksts
- Bengalīšu alfab7ets
- Tibetīšu roksts
- Toharīšu roksts
- Monīšu roksts
- Birmīšu roksts
- Taizemīšu roksts
- Khmeru roksts
- Laosa roksts
- Kavu roksts (senejūs javīšu roksts)
- Tangalīšu roksts
Kinīšu roksts i juo atlasynuojumi[pataiseit]
- Kinīšu roksts
- Japanīšu baļsīņroksts
- Čžurčžeņa roksts
- Kidaņa roksts
- Tanguta roksts
- Čžuaņa roksts
- Korejīšu roksts (Hangiļs)
Cytys senejuos i Vydslaiku raksteibys[pataiseit]
- Maju roksts
- Cuaņa roksts (i volūdom Kinejā)
- Dongbys roksts (nasi volūdai Kinejā)
- Ogama roksts
- Senejūs permīšu roksts (aburs)
XVIII-XX godusymtūs izacālušī roksti[pataiseit]
Itūs rokstus parostai radeja misioneri, pošys raksteišonys idejis ītakojami.
Azeja[pataiseit]
- Pahau i Polardys roksti mjao-jao volūdom
- Varang-kšitu roksts ho volūdai (mundys volūdu grupa) Iņdejā
- Tenevilis ideografiskais roksts čukču volūdai
Afrika[pataiseit]
- Nko roksts (nu 1949 g. mandenīšu volūdom Gvinejā i Malūs)
- Basys roksts (nu XX suoku)
- Vai roksts (nu XIX gs. 20-tūs godu)
- Kpelis roksts (XX gs. 30-tajūs i 40-tajūs godūs)
- Lomys roksts (XX gs. 30-tajūs i 40-tajūs godūs Liberejā
- Kikaui roksts aba meņdis roksts (XX gs. 20-tajūs - 40-tajūs godūs meņdis volūdai) SjeraleonēSjeraleonē
- Bamuma roksts (nu 1896 da XX gs. 50-tūs godu Kamerunā
- Osmanis roksts (somalīšu volūdai)
- Mandombis roksts (nu 1978 g. Angolā, Kongys Republikā i Kongys Demokratiskajā Republikā
Amerika[pataiseit]
- Irokezu roksts
- Kanadīšu baļsīņroksts (kri, eskimosu, odžibvis i ct. volūdom)
Muoksleigūs volūdu raksteibys[pataiseit]
Naatšifrātī roksti[pataiseit]
- Rongo-rongo
- Festa diskys
- Indys līknis roksts (protoiņdīšu aba Harapa roksts)
i ct.


text:
Siejamais lyns
Siejamais lyns (Linum usitatissimum L.) liniņu (Linaceae) saimis lynu (Linum) giņts auguojs. Vīngadeigs zuoluoju auguojs, 50-120 cm augstumā. Arheologiskajūs izkasumūs dazynuots, ka siejamais lyns bejs vīna nu pošu pyrmū cylvāka kuļtivietū solsaimisteibys kulturu. Lyns jau kuļtiviets vaira kai 5000 godu pyrma Krystus pīdzimšonys Tyvajūs Reitūs, Egiptā i Kinejā[1].
Puslopu ruodeklis
Aprakstejums[pataiseit]
Siejamūs lynus nu tū lītuošonys padola div tipūs – oleja lyni i škīznys lyni. Škīznys lynu kuots 75-135 cm augstumā, tīvs, cilinddryskys, zarains tik augstīnē. Sieklineicys dūbu sataisa mozuok kai oleja lyni, taipoš sāklys mozuokys. Sakņu sistema mītsakne ar vuoji izraisteitom suonu saknem. Oleja lyni eisuoki, rasnuoku i cīši zarainu kuotu jau nu zamoškys. Cīši daudzi zīdu. Oleja lynu sakņu sistema zaraina. Lopys obadiveju tipu lynim puormeiš. Siedūšys, laņcetiskys, ar leidzonu mali i trejom dzeislom. Lopa 2-3 cm gara, 0,4-3,0 cm plota[2].
Zīdi[pataiseit]
Lynu zīdi irā nu vysaižu zylu pakruosu da liļovu ci boltu. Cytuos vaļsteibuos irā net dzaltonom krūņlopom. Zīdi vācakleņā ci skrajeniskā saliktā čačē. Divkuortu zīdi ar pīcom krūņlopom, kauslopom, putekšņlopom i augļlopom. Zīd vosorys i sīna mienesī [3]. Skiadrā, syltā dīnā saplaukst agrai nu reita i ap desmitim nu reita krūnlopys jau nūbierst. Vāsā i volgonā laikā zīd da dīnavydam. Kod lynu zīdi prozīd, beidzuos i lynu kuota augšona garumā[4].
Sāklys[pataiseit]
Sāklys ploskonys, ūlveida. Viersa speidona i leidzona. Kruosa parostai tymsai bryuna, rešuok dzaltona ci cytuos pakruosuos. Sāklys 0,6-0,8 cm garuos ūlveioda pūgaļuos. Pūgaļai irā pīci sieklineicys dūbi, sevkuru dūbu škārsīna padola div daļuos, partū kod nakod soka, ka pūgaļai irā 10 sieklineicys dūbu. Sevkurā daļā pa vīnai sāklai, sāklys gotovys labeibys i rudiņa mienesī. Lynu sāklys podtur 33-40% (kod nakod i 46-48%) oleja.
Lynu lītuojums[pataiseit]
Lynu škīzna[pataiseit]
Lynu šķiznu padola garā i eisā škīznā. Garū šķīznu lītoj škīznu industrejā – audaklu, fiļtru, viervu, maisu, apavis, dīgu, špaleru, oboru i buru pīgatavē. Eisū šķīznu lītoj stateibmaterialu iņdustrejā – skaidu pluotu, guņsdrūšu durovu, škīznys cymenta pluotu, sausys vapnys, šykaturkys, dūbū cegļu i cytu materialu pīgatavē. Taipoš lynu škīznu lītoj kai jumta saguma i skonu izolacejis materialu[5].
Lynu olejs[pataiseit]
Lynu oleju lītoj i medicinā, i iedīņūs, i kruosu, laku, kitu pīgatavē. Taipoš papeira i ceratys pīgatavē vajag lynu oleja. Olejs irā lels taukskuobu olūts. Saimisteibā lynu oleju lītoj laka, kruosys i muoksleiguos uodys pīgatavē, taipoš i apavis, papeira, linoleja i cytuos industrejuos[6] [7]. Linolejs irā vīns nu pošu senejū lynu oleja lītuojuma pajiemīņu. Tū gatavej nu lyna oleja svečim, smolkai samolta styra, kūknys i pigmenta maisejuma. Linoleju kai greidys sagumu vysaižuos ustobuos lītoj jau vaira kai 100 godu.
Lynu kultura Latgolā[pataiseit]
Jau nu senejim laikim Latgolā ļauds aizajieme ar lynu audziešonu i taišni Latgola beja golvonais lynu saimisteibys regions Latvejā [8]. Myusu dīnuos lynu saimisteiba cīši sasamazynuojuse. Tān vīneiguo vīta Latgolā i vysā Latvejā, kur aizajim ar lynu selekceju, irā Latgolys solsaimisteibys zineibu centrys. Lynu puordaris fabriki dora Kruoslovā, Ludzā, Preiļūs, Rēznī i Vilekī. Pošu lelī lynuoji myuslaikūs aug Kruoslovys apleicīnī.
Nūruodis i olūti[pataiseit]
- ↑ Vroman J. (2006) Molecular genetic studies in flax (Linum usitatissimum L.). PhD thesis, Wageningen University, The Netherlands. p. 144
- ↑ Latvijasdaba.lv
- ↑ Latvijasdaba.lv
- ↑ Ivanovs S., Stramkale V. (2001) Lynu audziešonys i nūjimšonys tehnologejis (latvyskai). lpp. 18. – 20
- ↑ Znuotiņa Dz. (2006) Atjaunynuotuos škīznys i lyni – ceļā iz škīznys industrejis inovativū raisteibu Latvejā. Reiga, 9.-28. lpp (latvyskai)
- ↑ Latvijas Republikas Zemkopības Ministrija (2008) Latvijas lauksaimniecība un lauki. Latvijas Republikas Zemkopības ministrija. 79.-81. lpp
- ↑ Flaxcouncil.ca
- ↑ Ivanovs S., Stramkale V. (2001) Lynu audziešonys i nūjimšonys tehnologejis (latvyskai). lpp. 18. – 20


text: vysavac dirt devil, rucni vysavac ecg, - nastavec na vysavac, v akci, - jaky vysavac, centralni vysavace electrolux, - 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10, vysavani, - prodam roboticky vysavac, prodej vysavacu, - vysavac eta, hoover vysavace, - rozmery vysavace, vysavace lux, - tycovy vysavac, akumulatorove vysavace, - roboticky vysavac goddess, vysavac hoover, - vysavace daewoo, stolni vysavac, - ve sleve se slevou, test robotickych vysavacu, - cistice kobercu, zahradni vysavac, - vysavace electrolux, bazenove vysavace, - roboticke vysavace recenze, inteligentni vysavac, - vysavace popela, kvalitni, - vysavac na mokre vysavani, vysavace philips, - vysavac dusty, srovnani vysavacu, - vysavac na popel, roboticke vysavace, - vysavace elektrolux, prumyslove, - vysavace listi, vysavac tycovy, - parni vysavac, rotacni kartac, - levny vysavac, vodni vysavace, - rainbow vysavac, domaci vysavace, - test vysavace, sacek do vysavace, - centralni vysavace smart, v opava, karlovy vary, decin, teplice, jihlava, - vysavac na vodu, vune do vysavace, - elektrolux, saci vykon vysavacu, - eta neptun, vysavac clatronic, - oprava vysavace, automaticky vysavac robot, - stavebni vysavac, vysavace sencor, - prirucni vysavac, rucni vysavac test, - automaticky vysavac, vorwerk vysavace, - akce, kolik stoji, - vysavace fagor, vysavac wax, - nove vysavace, rucni vysavace test, - vysavac bosch, vysavac, - v usti nad labem, pardubice, havirov, domaci spotrebice, - kartac na vysavac, podlahove vysavace, - vysavac do bazenu, vysavace recenze, - vysavac narex, rucni vysavac philips, - bezsackovy vodni vysavac, aku vysavace, - nejpohodlnejsi, vyber vysavace, - test vysavac, vysavace aeg, - sleva, auto vysavace, - v jablonec nad nisou, mlada boleslav, cyklonovy vysavac, - usb vysavac, sencor vysavac, - vysavace eta, vysavac panasonic, - vysavac recenze, pytliky do vysavace, - cleanmate, krbovy vysavac, - vysavac 12v, vysavac fagor, - cisteni, slevy a další.


text:
Pruottelefons aba pruotinīks (anglīšu: smartphone) — daudzifunkcionals mobilais telefons ar datora soveibom.
Lelumu pruottelefonu nu cytu mobilūs telefonu izškir (i da datora tyvynoj) itaidys soveibys:
- operātuojsistema, leidzeiga tai, kura dora datorūs;
- lītuotuoja sadurs, leidzeigs tam, kuru redzim datorūs;
- vareiba lītuot vysys personiskuo planavuotiva soveibys (parūči dareit ar e-postu, riedeit sasatikšonys, lītuot adresu/kontaktu gruomatenis i tt.).
Daļai pruottelefonu irā dadurekrans i moza QWERTY tastatureņa.
ApzeimīņsLabot
Praktiskā lītuošonā navā acimredzeiga rūbeža iz vyds itūs sapratīņu:
- "pruottelefons" (angl. smartphone);
- "komunikators" (angl. communicator);
- "daudzifunkcionals mobilais telefons" (angl. high-ended mobile phone; high-ended cellular phone);
- "plaukstinīks" aba PDA (angl. personal digital assistant).
Pīgatavātuoji rauga daškeiruši parostajim mobilajim telefonim vys daudzuok pruottelefona funkceju, pīvadumam:
- vareibu īstateit telefonā iņterneta vārtivi, leidzeigu tradiceigajam, datorūs lītojamam vārtivam;
- vierīņzvaneišonu;
- fotografiešonu i fiļmiešonu;
- e-posta i kaleņdera lītuošonu i tt.
Cytim vuordim, parostī mobilī telefoni vys cīšuok tyvynojās pruottelefonim (saucamim i par "komunikatorim").
Nu ūtrys pusis, šudinejī miniaturī datoreiši - plaukstinīki (saucami taipoš "PDA") zvaneišonys zinē nadaudzi izaškir nu pruottelefonu.
Kūpeigai jamūt, golvonuo izškireiba iz vyds pruottelefonu (komunikatoru) i plaukstinīku (PDA) irā funkceju pyrmaileigums:
- pruottelefons kolpoj vysu pyrma kai mobilais telefons (t. i., bolsa puorlaidis ītaise), i datora funkcejis jimā ūtraileigys;
- plaukstinīks vysu pyrma irā dators (t. i., datu puorlaidis ītaise), i telefona funkcejis jimā ūtraileigys.
ViestureLabot
1992 - korporaceja IBM datoreibys tierdzeibys paruodē COMDEX Lasvegasā (Nevadys pavaļstē, ASV) stateja prīškā pasaulī pyrmū pruottelefonu "Simon". Sūpluok parostūs mobiluo telefona soveibu jis turēja kaleņderi, adresu gruomateņu, stuņdinīku (kurs ruodeja vysa pasauļa laiku), skaitļuotivi, aizrakstini, e-postu i kaitys. "Simon" naturēja eistynūs mīgteņu zvaneišonai, lītuotuojam vajadzeigū funkceju vajadzēja izalaseit mīdzūt atsateikūšū vītu dadurekranā ar pierstu voi strupuleiti.
1993 - amerikanīšu holdings "BellSouth" suoce pyrmuo pruottelefona "Simon" serejeigu pīgatavi i puordūšonu.
1996 - korporaceja "Nokia" (pasaulī vysuleluokuo mobilūs telefonu pīgatavātuoja) izlaide sovu pyrmū pruottelefonu "Nokia 9000", pasaukdama juo ""Nokia" komunikatora" ("Nokia communicator").
2001 - "Nokia" izlaistais modeļs "Nokia 7650" beja pyrmais pruottelefons ar pylnai valeimu operātuojsistemu.
OperātuojsistemysLabot
Operātuojsistema irā zeimeiga pruottelefonu soveiba, kura jūs izškir nu parostūs mobilūs telefonu i ļaun īstateit datorā daudzi papyldomu programu (parostai - trešūs pušu programaturu), pīvadumam:
- programys, kurys padreizynoj dasasliegšonu pi iņterneta i datu puorlaidi;
- programys, kurys ļaun drūsai i šifrātai dasaslēgt pi organizacejis e-posta servera i tt.
Pasaulī lītoj itaidys pruottelefonu operātuojsistemys:
- "Symbian OS" (pīgatavātuojs - "Symbian Ltd.")
- "Linux"
- "RIM" (Research In Motion), paradzāta "BlackBerry" tipa pruottelefonim
- "Windows Mobile" (pīgatavātuojs - "Microsoft")
- "Palm OS" (niule - "Microsoft" meityspasajāmums)
PīgatavātuojiLabot
Pruottelefonu golvonī pīgatavātuoji pasaulī:
- Gigabyte
- Group Sense PDA
- Hewlett-Packard (HP)
- High Tech Computer Corporation
- Kyocera
- Mio Technology
- Nokia
- Palm Inc
- qtek
- Research in Motion Limited (RIM)
- Samsung Electronics
- Sony Ericsson


text:
Dadurekrans
Dadurekrans (anglīšu: touchscreen, touch screen; krīvu: ceHcopHый эkpaH; latvīšu: skārienekrāns, skārienjutīgs ekrāns) — elektroniskys ītaisis ekrans, kurs var na tik paruodeit informaceju, a i juos dabuot.
Kod lītuotuojs dadurekranā damīdz atsateikūšū vītu, piersta dasadyurīņs puormejams par informaceju i nūdūdams programaturai. Partū dadurekrans var atmeit klaviaturu, peli, gaismys zeimuli i leidz. paleigītaisis.
Dadurekranus tur datori, pruottelefoni, terminali (pīv., kopejneicuos apskaitei dareit, bankūs ailis numerim izdūt i tt.).


text: roboticky vysavac recenze, centralni vysavace smart, - test robotickych vysavacu, sacky do vysavacu, - parni vysavac, mechanicky vysavac, - vysavac samsung, dtest vysavace, - rucni vysavac philips, parkside vysavac, - eta neptun, bezdratovy vysavac, - vysavac, rainbow vysavac, - rohnson, cyklonovy vysavac, - vorwerk vysavace, viceucelovy vysavac, - tepovac, usb vysavac, - vysavace popela, nejlepsi vysavace, - vysavace wax, centralni vysavace beam, - vysavac vodni, vysavace recenze, - vune do vysavace, opravny vysavacu, - sacek do vysavace, vysavac daewoo, - vorwerk vysavac, krbovy vysavac popela, - vysavac s vodnim filtrem, roboticky vysavac diskuze, - nejlepsi vysavac, v akci, - nejoblibenejsi, stolni vysavac, - sacky do vysavace electrolux, vysavace lux, - kvalitni, vysavac panasonic, - vysavace sencor, akumulatorovy vysavac test, - rucni vysavace test, vysavac miele, - rucni vysavace, roboticky vysavac goddess, - vysavace samsung, automaticky vysavac robot, - podlahovy vysavac, roboticke vysavace recenze, - rucni vysavace recenze, domaci spotrebice, - roboticke vysavace, centralni vysavac husky, - nejlepsi roboticky vysavac, v kladno, most, karvina, frydek-mistek, zlin, - roboticke vysavace diskuse, hodnoceni vysavacu, - bazenove vysavace, kvalitni vysavace, - vysavace, auto vysavac, - roboticky vysavac zkusenosti, vysavac trilobit, - vysavac zelmer, nejlevnejsi vysavace, - jezirkovy vysavac, vysavac dirt devil, - vodnik, prumyslovy vysavac, - centralni vysavac, porovnani vysavacu, - podlahove vysavace, nahradni dily na vysavace, - vysavac rowenta, vysavac rucni, - vodni vysavace, kolik stoji, - sacky do vysavace vorwerk, roboticke vysavace srovnani, - vysavac popela s motorem, tycovy vysavac electrolux, - vysavace hoover, test rucnich vysavacu, - vysavac vodnik, sleva, - vysavac na popel, vysavace testy, - vysavacu, d test vysavace, - opravy, automaticke vysavace, - rucni vysavac electrolux, rucni vysavac eta, - vysavac do auta, vysavac na vodu, - recenze robotickych vysavacu, vysavace concept, - sackove vysavace, nejzajímavější a další.


text:
ADVENTA PYRMŌ SVĀTDĪNE
Esit nūmūdā, jo jyus nazynat, kurā dīnā jyusu Kungs atnōks!
Ar Adventa pyrmū svātdīni īsōcam jaunū Bazneicas godu. Parosti Adventu sauc ari par Gaideišonas laiku. Kū tod mes gaidam? Jo pavaicōsim bārnim, jūs atbilde byus eisa un skaidra: Zīmassvātkus! Jo bārnim tī ir vysskaistōkī svātki: ar izrūtōtu egleiti, dōvonom un dažaidom jautrom izdareibom. Bet mes, pīaugušī, kū gaidam mes? Ari taidus pat Zīmassvātkus, kur golvonais ir dōvonas, izprīcas, garšeigi ēdīni, voi ari kū cytu?
Jau sen senejūs laikūs tautas, kuru sirdīs Dīvs beja īsējis ticeibas sāklu, gaidēja, ilgōjōs, cerēja. Kū jī gaidēja? - Mesiju! Glōbēju, kas atpesteis Izraeli nu vysom bādom un nalaimem. Kai jī gaidēja? - Lyudzēs, dzīdōja psalmus, gavēja, styngri īvārōja Lykuma prīkšrokstus. Bet, kod Mesija atnōce vērs zemes, jī Jū napazyna, jī Jū napījēme, veļ vairōk—jī Jū nūtīsōja un nūnōvēja. Un sovas ītīpeibas dēļ jūdu (ebreju) tauta daudz cīte un cīš veļ šudin. Ortodoksalī jūdi veļ aizvīn cerej un gaida Mesiju.
Mes—kristīši, zynam un tycam, ka Mesija jau beja atnōcis, Jys dzeivōja storp mums, beja vīns nu mums un atstōja mums “rūkasgrōmotu”—Evaņgeliju, kurā apsūlēja Sovu ūtrreizejū atnōkšonu. Bet, lai šei atnōkšona myus napōrsteigtu nasagatavōtus, Jezus breidynoj: “Esit nūmūdā, jo jyus nazynat, kurā dīnā jyusu Kungs atnōks”.
Mōte Bazneica Adventa īsōkumā mums atgōdynoj par Cylvāka Dāla ūtrreizejū atnōkšonu. Apostols Pōvuls roksta: “Brōli, izprūtit pošreizejū laiku: jau ir pīnōkuse stuņde jums ceļtīs nu mīga, jo tagad mums pesteišona ir tyvōk nakai tūreiz, kod īticējam.” Tam tod ari jōbyun Adventa laika golvonajaim vadmotīvam: jōsaceļ nu mīga un jōsadorboj. Kas tod ir jōdora? Ari te apostols dūd konkretu īteikumu: “Atmessim tymsas dorbus un īsatērpsim gaismas bruņōs. Dzeivōsim gūdeigi kai dīnā: navys dzīrēs un skurbumā, navys izvirteibā un izlaideibā, navys kildōs un skaudeibā. Īsatērpit Kungā Jezū Kristū un ryupes par mīsu napōrvērtit kōreibōs!” Eisi un kūduleigi! Dažūs teikumūs ir pasceita vysa myusu dzeives programa.
Byut nūmūdā, dzeivōt gūdeigi kai dīnā… - izaklausa, ka tys nav nimoz tik gryuši. Bet cik daudzreiz teiši tys deļ mums ir vysgryutōkais: dzeivōt gūdeigi, byut vīnmār gataveibā.
“Esit gotovi, jo Cylvāka Dāls atnōks stuņdē, kuru jyus nazynat.” Cik nu myusim dzeivoj šaidā gataveibā? Jo šudin mums Dīvs atklōtu, ka ir palykušas tikai dažas minūtes, kū dzeivōt, kaida byutu myusu reakcija? Voi mes varātu mīreigi tū uzjimt, voi mes varātu uz tū atbiļdēt: “Jā, Kungs, es asmu gotovs un varu īt pi Tevis!”? Bet varbyut mes mēginōtu šajōs nadaudzajōs minutēs veļ nūkōrtōt kaidas myužam napadoramas lītas? Steigtūs atdūt kaidu aizvīn atlyktu porōdu? Dūtu nūrōdejumus palicējim par atstōjamū montu un īpašumu?
Advents ir laiks, kod ir jōpadūmoj par tū, cik mes asam gotovi Kunga atnōkšonai: vyspyrms jau—Jō ūtrreizejai atnōkšonai. Un tod, kod byusim sakōrtōjuši sovas sirdis, varēsim pīsavērst ari godskōrtejai Kristus Pīdzimšonas svātku gaideišonai: sakūpt mōjūkli, sagatavōt dōvonas sovim tyvinīkim, vōrdu sokūt: teiru sirdi gaideit Zīmassvātkus!
***
“Aglyunas zvaneņš” ar šū svātdīni īsōc divpadsmytū “dzeives” godu. Tai vīn izaskota, ka tys ir “saucēja bolss tuksnesī”, jo šō goda laikā naasam sajāmuši nivīnu jyusu atsauksmi, nivīnu vēstuli, tikai tod, kod kaut kaida īmesļa dēļ tū vairs navar izlaseit internetā, atskaņ telefona zvons voi atnōk e-posta vēstuleite ar jautōjumu, kur avīzeite palykuse. Pat apsveikumus un sludynōjumus vairs nivīns nagryb īlikt. Un te nu maņ jōsoka kūpā ar apostolu Pōvulu: celitēs nu mīga! Esit aktivōki! Vysi kūpā mes varam avīzeiti padareit interesantōku. Un veļ: pyrmais jaunō Bazneicas goda numurs iznōks mozā formatā. Jo jyusim taids patiks lobōk, tod tai ari turpynōsim.
Aizvīn veļ cerūt uz jyusu atsauceibu, svēteigu Adventa laiku laseitōjim vēlej—jyusu “Aglyunas zvaneņš”.
Maranatha, nōc, Kungs Jezu!
Šys “vēsturiskais aicynōjums”, ar kuru pyrmī Jezus mōcekli grīzēs pi Kunga un ar kuru jī izteice sovas vysdziļōkōs ilgas. Tys ir aramīšu vōrds, kas nūzeimoj Kaida gaidešonu, Kurs atnōk, lai dzīdynōtu, lai atnastu mīrynōjumu ryugtajā ikdīnā, lai izrautu nu īgrymšonas sevī aiz nauzticeibas un izmysuma…
Adventa Svātū Rokstu lasējumi paleidzēs mums šajā ceļōjumā pretim sasatikšonai ar atnōkūšū Kungu…maranatha! Varam kotrai nu Adventa četrom nedeļom pīškērt sovu nūsaukumu: Nūmūds—Atsagrīzšona—Prīks—Uzjimšona. Četri vōrdi, kuri var kļyut par myusu ceļa rōdeitōjim, lai mes varātu nūkļyut Betlemē, pi atnōkūšō Mesijas.
1.nedeļa: Nūmūds
Byušona nūmūdā ir muns īguļdejums sovas personeigōs dzeives, gimenes, draudzes, Bazneicas vēsturē, lai Dīvs piļneibā varātu realizēt sovu pyrmsmyužeigū pesteišonas plānu. Mes vysi asam aicynōti leidzdorbōtīs ar Dīvu. Kotrs nu mums, kurs ilgojās byut nūmūdā, vīnlaiceigi ilgojās ari, lai myusu dzeive nabyutu īsaslāguse sevī, sovā egoismā, šōsdīnas pasaulī, bet lai tei byutu paļōveiga Dīva apsūlejumim un tam, kū Jys mums nūrōdeis nōkūtnē. Byušona nūmūdā ir šudin ļūti svareiga un napīcīšama, jo pošreizejais laiks raksturojās ar daudzom krizes pazeimem: sevī, gimenē, valstī, pasaulī, un tryukst optimisma, raugūtīs nōkūtnē. Jo jau mes dūdamēs Adventa ceļōjumā, tod sōksim ar interesantu nūtykumu:
Herberta Vella stōstā “Naredzeigū vaļsteiba” teik stōsteits par kaidu ceļōtōju Nunezu, kurs storp mežūneigom kolnu grādom atroda īleju, kur dzeivoj tikai naredzeigī. Jim nav pat nikaidas nūjausmas, kas tys ir—redzēt. Nuneza stōstejumu par zīdūšū puķu skaistumu un krōsom jī uzskota par jō slymōs iztēles augli. Un Nunezam nav nikaidu leidzekļu, ar kurim jys varātu jūs pōrlīcynōt par sovu vōrdu pareizeibu. Naredzeigī uzskota Nunezu par psihiski slymu un dūmoj, ka tam par īmesli ir pōrōk lela ocu ōbuļu aktivitāte, tōpēc īsoka jam taiseit operāciju, kas nūvērss saslimšonu un ļaus jam uzzynōt piļneigu patīseibu par pasauli, kū var atklōt ar taustes paleidzeibu.
Tiktōļ stōsts. Bet myusim tūmār ir svareigōks tajā apslāptais saturs: ikdīnas pīrodums var myus nūvest pi taida stōvūkļa, kaidā atsarūn oklī, kas, īsaslāguši sovā pasauleitī, naredz tū eistineibu, kas atsarūn mums apkōrt. Ir jōatklōj nu jauna dīviškōs cereibas zeimes, jōmeklej tōs. Pāvests Jōņs Pōvuls II ir aicynōjis myus byut par reitausmas sorgim, voi par taidim, kuri na tikai ir nūmūdā un sorgoj vērteigu depozītu, bet kuri pyrmī pamona austūšū jaunū dīnu, prīceigū kristīteibas reitausmu, par taidim, kuri saredz jaunu cereibu un par tū pavēstej cytim. Taids ir myusu—21. godu simtiņa kristīšu vēstejums.
Jyus vaicōsit: kaidu programmu, kaidu plānu mes varam īteikt cylvākim, kaidā vērzīnī ir jōīt? Dīvam deļ tō ir gotova programma. Lai tū atrast, myusim otkon ir jōsōc nu Kristus. Myusim ir jōpadora Kristus par myusu dzeives, myusu kotras dīnas centru. Kotrai kūpeigajai un personeigajai lyugšonai ir jōsabolsta uz konkretu tyvōkmīlesteibas aplīcynōjumu. Lyuk, myusu programma!
Jōņs Pōvuls II Apostoliskajā vēstulē “Jaunajā tyustūšgadē īejūt”rakstēja: “Nasaļausim naivai pōrlīceibai, ka var atrast kaidu magisku formulu, kas ļaus atrisynōt myusu laikmeta lelōs problemas. Nā, myusus naizglōbs nikaida formula, bet gon konkreta Persona un pōrlīceiba, kuru Jei mums īdveš: Es asmu ar jums! Tōpēc nav jōmeklej nikaida jauna programa. Programma jau ir: tei poša, kas vīnmār, kas ītvarta Evaņgelijā un dzeivajā Tradicijā. Tei ir sakoncentreita poša Kristus byuteibā, Kuru mums ir jōīpazeist, jōmīļoj un Jam jōsekoj, lai dzeivōt kūpā ar Jū un kūpā ar Jū izmaineit vēsturi, koleidz tei sasnēgs sovu piļneibu dabasu Jeruzalemē. Šei programa nasamaina laiku gaitā un kulturu evolucijā, kaut ari jem vārā laikmetu un kulturu, lai byutu īspējams eists dialogs un patīsa sapratne. Teiši šei namaineigō programa ir myusu programa…”
Svēteigais Luidži Džanella sacēja, ka “eista kristīša sirds, kura tic un ir jyuteiga, navar paīt vīnaldzeigi garum cylvāku tryukumam”. Un eistas ticeibas pīrōdejums ir ītvarts labi zynomajā izteicīnī: “Konkretōs tautas civilizācijas pakōpi mērej ar tōs attīksmi pret tōs vysvairōk cītūšajim pōrstōvjim…”
Un Jōņs Pōvuls II šū patīseibu apstyprynoj ar vōrdim: “Tōpēc mums ir jōsareikoj tai, lai kotrā kristeigajā kūpīnā nabogi justūs kai mōjōs. Voi gon taida reiceiba nakļyus par vyssekmeigōkū Lobōs Vēsts par Dīva Vaļsteibu sludynōšonas veidu? Bez taidā veidā saprostas evaņgelizacijas, kas teik veikta caur žālsirdeibu un kristeigōs nabadzeibas līceibu, Evaņgelija sludynōšona var palikt nasaprosta un nūgrymt vōrdu plyudūs, kuri jau tai plyust pōr mums myusdīnu sabīdreibā caur informacijas leidzeklim. Žālsirdeibas dorbi pīdūd naapgōžamu spāku žālsirdeibas vōrdim”.
Byut nūmūdā ir—turēt atvārtas acis uz Kristu, kas nōk pi mums. Īraudzeisim Jū, īlyugsim pi sevis, un Jys izmainies myusu dzeivi. (Pr.V.Baniaks SDS)
4. decembris—sv. Barbaras atceres dīna.
Nu latiņu volūtas vōrds “barbara” nūzeimoj “svešzemneica”. Biografiskas ziņas par svātū nav atrūnamas, nav zynoms arī, kod un kur jei ir myruse, bet, īspējams, ka jei ir vīna nu tim kristīšim, kas keizara Maksimiana kristeigū vojōšonu laikā, ap 305. godu, myra mūcekles nōvē. Bet ar sv. Brigitu ir saisteitas daudzas leģendas. Tai, pēc vīnas nu tom, Barbara beja augsta īrēdņa meita. Jei beja tik skaista, ka pēc jōs rūkas tīcēs na vīns vīn jauneklis nu vysīvārōjamōkajom gimenem. Tūmār Barbara atraidēja vysus precīnīkus, jo paslapyn, bez tāva ziņas un atļōves, beja pījāmuse kristeigū ticeibu un beja salykuse škeisteibas sūlejumu. Kod tāvs tū uzzynōja, jys pīlyka vysas pyules, lai pīspīst meitu atsateikt nu sovas ticeibas un izīt pi veira. Jys īslēdze Barbaru sovas piļs tūrnī un mērdēja bodā. Kod nikas napaleidzēja, jys pats aizvede sovu meitu pi tīsneša un apsyudzēja. Jei tyka atzeita par vaineigu un nūtīsōta uz nōvi. Nōves sprīdumu—golvas nūcersšonu—jai izpiļdēja pats tāvs.
Īspējams, ka teiši šei naparostō nōve nu sova tāva rūkas paleidzēja izaplateit svātōs gūdynōšonai kai Austrumu, tai Rītumu Bazneicā. 6. godu simtinī keizars Justinians sv.Barbaras relikvijas aizvede uz Konstantinopoli. Nu turīnes 1202. godā tōs tyka pōrvastas uz Veneciju, bet nu turīnes—uz Torcello, kur tōs atsarūn ari tagad, sv.Jōņa Evaņgelista bazneicā.
Ikonografija vysbīžōk sv. Barbaru attāloj karalīnes tārpā ar krūni golvā, tai pastreipojūt jōs dižciļteigū izceļsmi. Rūkā svātajai ir palmas zors, kas simbolizej mūcekleibu un uzvaru, voi biķeris ar Vysusvātōkū Sakramentu. Svātō teik gūdynōta kai lobas nōves aizbildne. Aiz jōs gleznōs parosti ir radzams tūrnis, kurā svātū beja īslūdzējis jōs tāvs. Tūrņam ir trejs lūdzeni, kas atgōdynoj par svātōs ticeibu Vysusvātōkajai Trejadeibai. Bīži vīn svātajai rūkā teik attālōts zūbyns.
Kai lobas nōves aizbildni sv. Barbaru pyrmom kōrtom gūdynōja tī, kuri ir pakļauti pēkšņai un nagaideitai nōvei: kalnrači, karaveiri, jyurnīki, zvejnīki, cītumnīki utt. Pi jōs grīžās vysi, kuri gryb sev izlyugt nu Dīva laimeigu nōvi.
Lels svātōs Barbaras gūdynōtōjs beja sv.Stanislavs Kostka. Jys beja ari sv. Barbaras bīdreibas lūceklis. Kod jys gulēja uz nōves gultas, un mōjas īpašnīks, kurā Kostkas dzeivōja, byudams luteranis, nalaide pi slimnīka prīsteri ar Viatiku, sv. Stanislavam pasarōdēja sv. Barbara un atnese sv. Komuniju.
Vysskaistōkō bazneica svātōs gūdam ir uzcalta Čehijā Kutna Hora cīmatā.
Ar sv. Barbaras dīnu ir saisteiti dažaidi tautas ticējumi, kai, pīmāram: jo Barbaras dīnā yudiņs nav aizsals, tod Zīmassvātkūs byus lads. Jo sv. Barbaras dīnā zūss pa ladu staigoj, Zīmassvātkūs varēs peļdēt. Jo Barbaras dīnā soltums, vari likt rogovas aizkrōsnē utt. (Nu grōmotas “Svātī kotrai dīnai”pūļu vol.)
6. decembris—sv. Nikolaja nu Mirras atceres dīna.
Sv. Nikolajs ir vīns nu vysvairōk gudynōtajim svātajim kai Rītumu, tai Austrumu Bazneicā. Dzimis Pataras piļsātā ap 270. godu. Jys beja bogōtu vacōku vīneigais bārns. Nu jauneibas dīnom izacēle na tikai ar sevišķu dīvbejeibu, bet beja ari ļūti leidzjyuteigs. Pēc vacōku nōves ar sovu īvārojamū bogōteibu ļūti labprōt dalējōs ar tryuceigajim. Tai, pīmāram, jys paklusam īsvīde maiseņu ar naudu caur lūgu trejom jaunovom, kuras beja bez pyura un navarēja izīt pi veira. Īcalts par Mirras (tagad Demres) veiskupu, jys pīvylka ticeigūs na tikai ar sovu dedzeigū kolpōšonu, bet ari ar ryupem par jūs materialajom vajadzeibom. Jō izdareitī breinumi jō slavu veļ pavairōja. Kaidu reizi jys ar sovom lyugšonom izglōbe zvejnīkus brīsmeigas vātras laikā. Tōpēc svātū sevišķi gūdynoj kai jyurnīku un zvejnīku aizbildni. Kaidas slimeibas epidemijas laikā jys, nasaverūt uz dzeiveibas brīsmem, pats apkūpe slimnīkus. Kai stōsta leģenda, sv. Nikolajs pīcēle nu myrūnim trejs cylvākus, kurus beja nūnōvējis kaids cylvāks, kuram jī navarēja atdūt porōdu. Sv. Gregors Lelais par sv. Nikolaju roksta, ka keizara Diokleciana vojōšonu laikā sv.Nikolajs beja apcītynōts, bet 313. godā tyka atbreivōts. Pēc ilgim svēteigi pavadeitajim godim svātais aizgōja pi Dīva 6. decembrī, gods eisti nav zynoms, bet tys nūtyka storp 345. un 352. godu. Svātais tyka apglobōts Mirā, bet 1087. goda 9. maijā jō mērsteigōs atlīkas tyka pōrvastas uz Bari, jo Miru beja īkarōjuši turki. Pošreizejō sv. Nikolaja bazilika calta XII godu simtinī, un tajā atsarūn ļūti sena sudrobā kolta svātō Nikolaja svātbiļde, kas slovona ar sovim breinumim. Bari divas reizes godā: 9. maijā un 6. decembrī nūteik svineibas svātō gūdam. 9.maijā teik atzeimōta svātō relikviju pōrvesšna uz Bari, bet 6. decembrī—jō nōves dīna.
Par svātō Nikolaja popularitāti veļ šudin līcynoj skaistais īrodums pōrsagērbt veiskupa tārpā un daleit bārnim dōvonas teiši 6. decembrī voi Zīmassvātkūs. Pūlijā sv. Nikolajs tyka gūdynōts ari kai gonu aizbildnis, kas sorgoj gonampulkus nu plēseigim zvērim. Tōpēc svātku vigilijā—5. decembrī—goni gavēja, bet svātkūs tyka pīteikta sv. Mise aizgōdeibai par mōjdzeivnīkim.
Interesanti, ka Latvijā arī svinēja sv. Nikolaja dīnu 9. maijā - Istalsnas bazneicā beja atlaidas, tai sauktō “Pavasara Mikola”. Tai ka jaunī prīsteri laikam nazynōja, kas tei par dīnu, tod tōs vītā tagad ir atlaidas 8. maijā un tōs ir sv. Staņislava dīnas atlaidas. Bet “Mikolas” saisteiba ar Istalsnu beja taida, ka Istalsnas muižnīkim muižā beja kapleica, kurā beja lela sv. Nikolaja biļde. Īspējams, ka tei tyka pōrnasta uz jaunuzcaltū bazneicu. Dīmžāl, šōs bildes vairs nav, un ari atlaidu nav…
8. decembris—V.J.Marijas bezvaineigōs ījimšonas svātki.
Anna Valtorta, kam Dīva Gors beja devis vizonares dōvonu, grōmotā “Evaņģēlijs, kā man tas tika atklāts”, stōsta par Jaunovas Marijas vacōkim, par Jōs ījimšonas breinumu. Pīdōvojam nalelu fragmentu nu šōs grōmotas:
Anna nu Arona ciļts beja tei drūsmeigō sīvīte, par kuru beja rakstējis sentāvs Salomons Gudreibas grōmotā. Un Joahims, cēlīs nu kēneņa Davida, beja tīcīs na tik daudz pēc daiļuma un bogōteibas, kai pēc tykuma. Annai beja izcyli tykumi. Jymā vysi tykumi beja apvīnōti kai smaržeigā puķu puškī, lai veidōtu unikalu relaitati, vysskaistōkū nu vysom—Tykumu. Patīsu tykumu, kas cīneigs stōtīs Dīva trūņa prīškā.
Taitod, Joahims beja sasalaulōjis ar gudreibu: Dīva gudreibu, kas apslāpta taisneigas sīvītes sirdī. Anna nu Arona ciļts nabeja meklējuse nikō cyta, kai savīnōt sovu dzeivi ar taisneiga veira dzeivi, pōrlīcynōta, ka taisneigums ir ģimenes prīks. Un, lai byut par drūšsirdeigas sīvītes simbolu, jai pītryuka vīneigi bārnu vainagōjuma…
Tōpēc, skumstūt par tū, ka nav bārnu, jī vīns ūtram sacēja “’mīrynōjuma vōrdus sovōs raizēs un bādōs”.
Tōļōk grōmotas autore aproksta, kai Marijas vacōki lyudzēs Jeruzalemes templi, lai Dīvs dūtu jim bārnu, kaut ari cereibu beja moz, jo Anna jau beja vysai cīnejamā vacumā. Un, atsagrīžūt mōjōs, Anna pēc kaida laika pōrsalīcynoj, ka jei pateišam ir mōtes cereibōs. Jei dolōs sovā prīkā ar Joahimu un stōsta:
“Es cerēju: pādejā dīnā, kod vālu vokorā es lyudžūs Templī, vystyvōk Dīva mōjūkļam, cik vīn tyvu sīvīte dreikst pīīt…, atcerīs, es sacēju: “Veļ, veļ drusceņ”, es naspēju atsaraut nu šōs vītas, napanōkuse žēlesteibu. Un, lyuk, nu krāslas, kas jau kōpe uz augšu nu svātōs vītas īkšīnes, pēc kuras es spēceigi ilgōjūs sovā dvēselē, lai nu tōs idzērdeitu tajā klōtasūšō Dīva “jā”, es īraudzēju gaismeņu, breineigu gaismas dzērksteleiti. Tei beja skaidra un maiga kai mēness gaisma, tūmar tai pīmyta vysu pasauļa pērļu un dōrgakmiņu zaigums. Man lykōs, ka vīna nu Prīkškora dōrgajom zvaigznem, kas attālōtas zam ķerubu kōjom, atsadola un īgyust pōrdabiskas zvaigznes spūžumu… Lykōs, ka nu svātō Prīkškora, nu pošas Gudeibas viņas puses pi manis nōk it kai guņs un, pōrškeļūt gaisu, kaids debeseigs bolss sacēja: “Tys, kū lyudzi, ar tevi nūteik”. Kas gon byus šys myusu bārns, kurs atsaklōja kai zvaigznes gaisma Templī un Gaismas svātkūs sacēja: “Tei asmu es”? Kai mes jū sauksim, sovu radeibeņu, kuru jyutu klēpī maigu kai strauteņa čalu un kura ar mani runoj ar sovas mozōs sirsneņas pukstim kai ūbele, kuru tur satvartu plaukstā?”…
“Tod sauksim jū par Mariju. Myusu jyuras zvaigzni, pērli, laimi. Tys ir pyrmōs izcylōs Izraeļa sīvītes vōrds. Bet jei jnikod naapvainōs Kungu. Tikai Jam tei dzīdōs sovas dzeives dzīsmi, jo ir Jam upurāta: hostija veļ pyrms sovas dzimšonas.”
“Jā, tei byus myusu upurdōvona Jam. Mes dōvōsim sovu radeibu Kungam, kūpā ar jū ari poši byudami hostijas Dīva gūdam.”
Grōmotu ir izdavuse izdevnīceiba “Dzīvības straumes”, un tū var īsagōdōt bazneicu grōmotu goldūs un veikalūs.
Marija, cereibas zvaigzne.
VIII-IX godu simtiņa himnā, taitod, gondreiž pyrms tyukstūts godim, Bazneica sveic Mariju, Dīva Mōti, kai “Jyuras Zvaigzni”: Ave, Maris Stella—Sveika, Jyuras Zvaigzne.
Cylvāka dzeive ir ceļš. Uz kaidu mērki? Kai atrast uz turīni ceļu? Dzeive ir leidzeiga ceļōjumam pa vēstures jyuru, bīži vīn tymsumā un vātrās laikā, un mes īsaskotam zvaigznēs, kas nūrōda mums ceļu. Par eistom myusu dzeives zvaigznem ir personas, kuras prūt dzeivōt taisneigi. Šōs personas deļ mums ir cereibas gaismeņas. Prūtams, Jezus Kristus pats ir gaisma, saule, kas ir uzlākuse pōr vysom vēstures tymseibom. Bet, lai mums Jū sasnēgt, ir vajadzeigas tyvōkas gaismeņas—cylvāki, kuri izstoroj gaismu, smeļūt nu Jō gaismas, un taidā veidā ļaun mums orienteitīs myusu ceļōjumā. Un kurs gon vairōk nakai Marija varātu byut mums par cereibas zvaigzni—Jei, kura ar sovu “jā” atvēra pošam Dīvam myusu pasaules durovas. Jei, kura kļyva par dzeivū Dereibas Skreini, kurā Dīvs īsamīsōja un kļyva par vīnu nu mums, myusu vydā “uzcēle sovu teļti”.
Pi Jōs mes grīžamēs: Svātō Marija, Tu pīderēji pi tom pazemeigajom un augstsirdeigajom dvēselem Izraelī, kuras—kai Simeons—gaidēja “Izraeļa īprīcynōtōju”, taipat kai Anna gaidēja “Jeruzalemes atpesteišonu”. Tu dzeivōji ar Izraeļa Svātajim Rokstim, kas runōja par cereibu—par Abrahamam un jō pēcnōcējim dūtū apsūlejumu. Tōpēc mes saprūtam tū svātū bami, kaida Tevi apjēme, kod Kunga eņgeļs īsaroda Tovā mōjā un Tev pavēstēja, ka Tu laissi pasaulī Tū, kas ir Izraeļa cereiba un kuru pasauļs gaida. Pasateicūt Tev, caur Tovu “jā”, godu tyukstūšu cereiba varēja pōrsavērst par eistineibu, īnōce šajā pasaulī un tō vēsturē. Tu nūlīci golvu šō lelō uzdevuma prīškā un atbiļdēji “jā”: “Raug, es asmu Kunga kolpyune, lai maņ nūteik pēc Tova vōrda”(Lk 1,38).
Svātō Marija, Dīva un myusu Mōte, īmōci myus ticēt, cerēt, mīļōt kūpā ar Tevi. Parōdi mums ceļu uz Jō vaļsteibu! Jyuras zvaigzne, speidi pōr mums un vodi myus myusu ceļā! (Fragmenti nu šō goda 30. novembrī publiceitōs pāvesta Benedikta XVI enciklikas par cereibu “Spe Salvi”)
Nu vysas pasaules.
Poznaņa. Pūlija. Pūļu students Arturs Polits nu Poznaņas politehniskōs universitātes ir izstrōdōjis komjuterprogramu, kas ļaun pōrvērst parostu mobilō telefona aparatu par…lyugšonu grōmotu. Kotrs, kas vēlejās, var tū nūpumpēt nu interneta un lītōt sovā mobilajā telefonā. Popularōkōs katōļu lyugšonas byus pīejamas pūļu un latiņu volūdōs, un tōs varēs gon atskaņōt bolsa režimā, gon ari izlaseit uz telefona ekrana. Programmas autors pastōstēja, ka jys pats un jō bīdri bīži lītōja mozu grōmoteņu veidā nūdrukōtas lyugšonas, kuras bīži pazaudēja un tōs ōtri nūsalītōja. Tod jam ari rodōs ideja, izmontōt lyugšonu grōmotas vītā mobilū telefonu, kurs tagad ir gondreiž kotram un ir vīnmār pi rūkas.
Neapole. Itālija. Augi nu Neapoles Botaniskō dōrza greznōs pāvesta Benedikta XVI privatūs apartamentus. Tī ir divpadsmit dažaidi augi, kuru nūsaukumi ir mynāti Bībelē, īstōdeiti marmora vāzēs. Pi kotras vāzes ir pīstyprynōta tāfeleite ar tajā īgraveitu atteiceigū Svātū Rokstu fragmentu, kurā šys augs ir mynāts. Šū Neapoles Botaniskō dōrza dōvonu pāvestam pasnēdze 28. novembrī kardinals Krešcencio Sepe, Neapoles Federika II universitātes rektors Gvido Trombetti un Botaniskō dōrza direktors Paolo de Luka. (Agnuz.info)
ZIŅŌJUMI
8. decembris—V.J.Marijas bezvaineigōs ījimšonas svātki—sv. Mises Aglyunā plkst. 10.00; 12.00; 19.00. Pēc vokora Mises—Rūžukrūņa CD prezentācija un nakts vigilija, kuru vadeis Reigas sv. Marijas Magdalenas draudzes jaunīši.
9. decembris—Adventa 2.svātdīne—sv.Mises Aglyunā plkst. 10.00; 12.00; 19.00. Rageļūs—plkst. 10.00. Peipiņūs—plkst. 12.00.
Adventa laikā Roratu Mises Aglyunas bazilikā trešdinēs un sastdīnēs.


text:
Trejmiereigs
Trejmiereigs (anglīšu: three-dimensional; krīvu: TpëxMepHый; latvīšu: trīsdimensionāls, trīsdimensiju):
- taids, kurs tur treis mārus – plotumu, garumu i dziļumu (pīv., trejmiereigs pluots, trejmiereigs objekts);
- taids, kurs saceļ realiska pluota īspaidu (pīv., trejmiereiga filma, trejmiereiga datorgrafika, trejmiereigs skons, trejmiereigs zeimiejums, trejmiereiga licine);
- taids, ar kuru var dabuot realiska pluota īspaida (pīv., trejmiereigs skeners, trejmiereiga modeliešona);
- taids, kurs apjam lītys ar augšuok puorsauktajom soveibom (pīv., trejmiereigs albums, trejmiereigs dizains).


text:
Nikodems Rancāns
Nikodems Rancāns (1870 — 1933) — bazneicnīks, poets, vuiceibnīks, vīns nu pošu zeimeigokūs latgaļu ļaudyskūs dareituoju.
Dzims 1870 gods septembra 15 d. Zaļmuižys (piečuok - Nautrānu) pogosta Miglinīku solā. Beidzs Pīterpiļs dvēseliskū seminaru. Nu 1920 da 1929 g. dzeivuojs Preiļūs. Bejs Preiļu parapejis bazneickungs (1920-1929), Aglyunys seminarejis docātuojs(1922-1924), Aglyunys reaļgimnazejis direktors (1923-1929), Jaunaglyunys sīvīšu gimnazejis direktors (1928-1929), Rēznis vaļstiskuo školuotuoju instituta direktors (1929-1933). Mirs Rēznē, paglobuots Rēznis Mīra ūļneicys kopūs.
Izlaids religiska tecīņa latgaļu gazetu Sākla (1906). Puorvierss latgaliskai tautā nūmīļuotu gruomotu Genovefa (1907). Pīrakstejs prozys lasejumu Ceļuojums pa Latgolu (1924), kurs pīzineigai viertejams latgaļu literaturā, adaptiejumu “Kungs Tvardovskys” (1929), vuiceibu gruomotu Latvejis viesture (1921), latgaļu lementari (Lementars deļ mozim bārnim, 1923).
N. Rancāns daudzi dasalics pi latgaļu vuiceibys raisteibys: bejs atdarejs kūpdzeivi Pīterpilī jaunīšim nu Latgolys (1901–1906), organiziejs kursus i lekcejis, pats rakstejs i puorvierss vuceibu gruomotys školu jauneibai, i vadynojs cytus tū dareit, Preiļūs bejs īriedejs školānim vuiceibu bišu dravu i augļu suodu, materialiskai atspaiduojs pītryuceigūs škoļnīkus, paliedziejs voduot bārnus da školys.
Par peļnejumim parapejis aktiviziešonā 1924 godā N. Rancāns dabuojs moņsinjora titeļa, 1927 gadā par peļnejumim ļaudyskajā dorbā jam daškierts Treju zvaigžņu ordiņs.


text: filtr hepa, podlahovy vysavac, - vodni vysavac, vysavac na vodu, - prodam vysavac, roboticke vysavace srovnani, - vysavace vorwerk, rucni vysavac, - jezirkovy vysavac, vysavace concept, - vysavac popela, vysavace s vodnim filtrem, - bezsackove vysavace test, vysavac clatronic, - vysavac sencor, recenze robotickych vysavacu, - vysavac eta, kvalitni, - prumyslovy vysavac pro suche i mokre cisteni, vysavac s vodnim filtrem, - centralni vysavace electrolux, bezsackove vysavace, - roboticky vysavac zkusenosti, cleanmate, - sleva, hadice do vysavace, - vykonny vysavac, hadice k vysavaci, - bezsackovy vysavac eta, vysavac bomann, - rucni vysavace recenze, worverk vysavac, - vysavac zepter, sacky do vysavace rowenta, - akce, centralni vysavace smart, - vysavace miele, vysavac s vodni filtraci, - hodnoceni vysavacu, filtr do vysavace, - domaci vysavace, v akci, - dilensky vysavac, vysavac bosch, - vyprodej, sacky do vysavace electrolux, - jezirkove vysavace, opravny vysavacu, - vysavac na plovouci podlahu, hyla vysavac, - opravy vysavacu, vysavac electrolux, - nejlepsi vysavace, vysavac zelmer, - vysavac trilobit, elektricke vysavace, - vysavace fagor, nejlepsi vysavac, - vysavac miele, bezdratovy vysavac, - vysavac goddess, bezsackovy vodni vysavac, - rucni vysavac ecg, sacky do vysavacu, - vysavac narex, saci vykon vysavacu, - mluvici vysavac, mountfield, - sacky do vysavace miele, prumyslove, - dilenske vysavace, posledni trendy, - centralni vysavace, centralni vysavace husky, - vysavac aeg, vysavac progress, - kartac na vysavac, sacky do vysavace aeg, - robot vysavac, rucni vysavace, - vysavac rowenta, viceucelovy vysavac, - jaka je cena, vysavac neptun, - sacky do vysavace zelmer, vysavac pro alergiky, - vysavac 12v, vysavac vodni filtr, - sacky na vysavace, cyklonove vysavace, - vysavac dirt devil, vysavac lux, - vysavac rucni, vysavac do bazenu, - auto vysavac, vodni vysavace, - centralni vysavani, oprava vysavace, - nosni odsavacka na vysavac, vysavac na mokre vysavani, - vysavace test, nejzajímavější a další.


text:
Dzeļžabetons
Dzeļžabetons — betons, styprynuots ar tāryuda armaturu. Betons i tāryuds nu temperaturys kūna vīnaiži paplatynoj i aizstīpj, gona labai sagiun, dieļ tuo kūna vīnaiži deformejas. Betons i armatura irā izškireigu mehanisku soveibu — betona styprums spīdīnī irā 10-20 reižu leluoks kai stīpšonuos iztvereiba, dieļ tuo styprynuojums irā eipaši styprys kūpā.
Dzeļžabetonu lītoj kuormu i cytu statīņu stateibā, eipaši tyltu. Sovetu laikā Latgolā, Krystapilī dareja Dzeļžabetona konstrukceju dareitova.


text:
18 godu symts
Laika skaiteišonys zeimeibā 18 godusymts irā laika periods, kurs suocēs 1701 godā i tuoļuojuos da 1800 gods (īskaitūt) pa Gregora kalenderam.
Nūtikšonys[pataiseit]
- 1725 g. Jezuitu dokumentūs pasaruoda pyrmais latgaļu teksts - dasagrīzšona "svātajam kūkam" līpai.
- 1730 g. Izdrukavuota pyrmuo latgaļu gruomota (navā izaglobuojuse)
- 1750 g. Vilnē izdrukavuota J.A.Hilzena gruomota Inflanty
- 1753 g. Izdrukavuoti Evangelia Toto Anno (t.s. "Osyuna evaņgeleji"). Irā izaglobuojuši. Plaši lītuota gruomota Latgolys katuoļu bazneicuos da poš 20 gs. Latgalīšu raksteibys normativais paraugs.
- 1755 g. Iz Kruoslovu atsaucami lacaristi goreigajam seminaram īstateit i paturēt. Stotoma niulejuo bazneica (dabeigta 1767 g.)
- 1757 g. Dorbu suoc Kruoslovys bazneickungu seminareja - sova laika pyrmais augstuokais vuiceibys īstots Latvejā (dareja da 1844 g., sagatavādams 253 bazneickungus). Seminarejā vuica i latgaļu volūdu.
- 1761 g. Daugpiļs jezuitu škola puortaiseita par gimnazeju, 1767 g. pi juos īstateita teologejys klase katuoļu bazneickungim sagatavēt.
- 1768 g. Aglyunā suokta stateit niulejuo Bazilika, pasvieteita 1800 godā, bazilikys tituls nu 1980 g.
- 1772 g. Latgola daškierta Krīvejai piec Puolejis pyrmuos daleišonys, slavu ītaka pasastyprynoj.
Nūruodis[pataiseit]
- L.Leikuma. Gruomota Školuotuojim. Lielvārds, 1993.


text:
Latgolys doba
Puslopu ruodeklis
Geografeja[pataiseit]
- Golvonais rakstīņs: Latgolys geografeja.
Geografiskai Latgola izalikaliejuse iz Latgolys i Sielejis augstaiņu i Reitulatvejis, Mudovys, Polacka zamaiņu. Karaktereigais Latgolys zemisvierīņs ar kauprim i līknem pasadarejs kai laduoja veicis rezultats geologiskajūs ladslaikūs.
Latgolys pareizi sauc Zylūs azaru zemis, Azarzemis - regiona līknēs atrassim net kaidu tyukstūšu azaru. Regionā taipoš namoz upu, tok juos vysumā napalelys. Reitulatvejis zamainē izaplātuši leli pūri i peisi. Teiču pūrs aizjim lelu daļu Krystapiļs i Varakļuonu nūvoda, taipoš nalelu daļu Modyunis nūvoda.
Klimats[pataiseit]
Klimats Latgolā koņtinentaluoks kai cytā Latvejis teritorejis daļā. Zīmys vys byun drupeit soltuokys i snīga pīkreit dreižuok i juo pasadora bīzuoka kuorta kai palykušajā Latvejis daļā, a vosorys syltuokys. Dagdā i Daugpilī registrāta vysuzamuo temperatura (–43 gradi C), i Daugpilī – absoluotuo vysuaugstuo (+36 gradi C).
Dzeivinīku pasauļs[pataiseit]
Deļ plotuo iudiņbaseina Latgolā lela iudiņa putnu, iudiņa kustūnis i molusku vysaideiba, a deļ pūru i peisu – lela pūstumu dzeivinīku i auguoju škiru vysaideiba. Lelajūs meža masivūs Latgolā apteikamys daudzejis taigys dzeivinīku škirys, kuru pīstuovi īceļoj nu Krīvejis (luoči, taigys kustūne i ct.). A Daugovys vacupē, Pīdrujis sausajuos pļovuos i cytuos smiļkšuotuos i atdareituos vītuos sateikamys daudzejis stepu i cytu dīnavydu dzeivinīku i auguoju škirys (tauryni, vabalis, voguli, sieņs i ct.). Latgolā pīskaiteits vaira kai 1850 vabaļu i vogulu škiru.
Sorgojamī dobys objekti[pataiseit]
Latgolā irā nazcik vaļsteibys sorgojamu dobys objektu – Rāznys nacionalais parks, Teiču rezervats, sorgojamuos teritorejis apleik Dreidža, Istrys, Pildys i Odumovys azaru, taipoš 3 sorgojama zemisvierīņa apvydi – Sielejis, Viersdaugovys i Daugovys lūku. Jī izslyvuši caur sovpateigajim, daudzatmejeigajim vierīnim i sevišku dobys skaistumu.


text:
Norvegeja
Norvegeja, oficialai Norvegejis Kieneste (norvegu: Kongeriket Norge) - vaļsteiba Pūstumu Europā, Skaņdinavejis pussolys vokorūs. Vaļsteiba tur rūbežu ar Švedeju (1619 km), Suomeju (727 km) i Krīveju (196 km). Dīnavydūs Norvegeju skaloj Pūstumu jiura, vokorūs Norvegu jiura, a pošūs vaļsteibys pūstumūs Barenca jiura. Norvegejai pīdar Svalbarda i Jana Majena sola Arktikā, taipoš Buvē sola, Pītera I sola i Kienenīnis Modys Zeme Antarktidā.
Norvegeja irā pīktuo pa lelumam vaļsteiba Europā ar 386 958 km² pluotu, kurymā dzeivoj 4,9 miljoni dzeivuotuoju. Tei irā vīna nu rešuok apdzeivuotojom vaļsteibom Europā. Golvysmīsts i leluokais mīsts - Oslys. Vaļsteibys volūda irā norvegu ar divejom rokstu volūdys tradicejom - bukmolu i jaunnorvegu. Obadivejis tur vīnaidys tīseibys vysūs vaļsteibys i pošvoldu leidzīņūs. Maja mieneša 17 dīnā norvegi svin konstitucejis pījimšonys dīnu.
Norvegejis teritorejā ļauds apsadzeivovuši jau nu 6 godu symta. 872 gods kuovē pi Hafrsforda kieneņš Harolds Skaiškmots (norvegu: Harald Hårfagre) apvīnumova norvegu zemis. Nu tuo aizasuoce "Vikingu laiki". 1319 godā Norvegeja īsastuoja Kalmarys Savīneibā, kuramā beja Daneja i Švedeja. Kod 1521 godā Švedeja izastuoja nu savīneibys, Norvegeja palyka Danejis Kienestis pavaļdeibā. Piečuok Norvegeja puorguoja Švedejis pavaļdeibā, a napavaļdeiga vaļsteiba tyka 1905 godā, kod par pyrmū kieneņu tyka Hokons VII. 1940 gods apreļa mieneša 9 dīnā vaļsteibu okupēja Nacistiskuo Vuoceja, tok jau 1945 gods maja mieneša 8 dīnā norvegim izadeve atjaunynuot napavaļdeibu.
Nu Ūtrajim pasauļa vaidim Norvegeja cīši dreiži izaraisteja, kuo pamatā irā naftys i dobysgazys atrostuvis Pūstumu i Norvegu jiurā, kurys atrostys 1970 godā. Norvegeja irā catūrtuo poša leluo naftys eksporta vaļsteiba i vīna nu pošu boguotū vaļsteibu pasaulī. Tok vysleidza 99% energejis Norvegeja īgiust nu HES. Norvegejis krona teik īskaiteita kai pasauļa stabiluokuo valuta. 2007 godā vaļsteibu pīzyna kai pasauļa mīreiguokū zemi. Kūpā ar Švedeju jei aizajim vīnu nu pyrmajom vītom pasaulī pa demokratejis iņdeksam. Myuslaikūs Norvegeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Koč i divejūs referendumūs Norvegejis dzeivuotuoji nūbalsova pret īstuošonu Europys Savīneibā, vaļsteibai irā nūtalejis i styprys saitys ar Savīneibu i tuos dalineicom. Norvegeja irā pīsadalejuse nazcik vydtautisku organizaceju īstateošonā - Saškiertūs Naceju Organizacejā (SNO), NATO, Europys Padūmē (EP) i Pūstumu vaļsteibu Padūmē (PVP), taipoš Norvegeja irā Europys Ekonomiskuos Zonys (EEZ), Pasauļa Tierdzeibys organizacejis (PTO) i Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejis (VEKRO) dalineica.
Norvegeja irā pīktuo pa lelumam vaļsteiba Europā ar 386 958 km² pluotu, kurymā dzeivoj 4,9 miljoni dzeivuotuoju. Tei irā vīna nu rešuok apdzeivuotojom vaļsteibom Europā. Golvysmīsts i leluokais mīsts - Oslys. Vaļsteibys volūda irā norvegu ar divejom rokstu volūdys tradicejom - bukmolu i jaunnorvegu. Obadivejis tur vīnaidys tīseibys vysūs vaļsteibys i pošvoldu leidzīņūs. Maja mieneša 17 dīnā norvegi svin konstitucejis pījimšonys dīnu.
Norvegejis teritorejā ļauds apsadzeivovuši jau nu 6 godu symta. 872 gods kuovē pi Hafrsforda kieneņš Harolds Skaiškmots (norvegu: Harald Hårfagre) apvīnumova norvegu zemis. Nu tuo aizasuoce "Vikingu laiki". 1319 godā Norvegeja īsastuoja Kalmarys Savīneibā, kuramā beja Daneja i Švedeja. Kod 1521 godā Švedeja izastuoja nu savīneibys, Norvegeja palyka Danejis Kienestis pavaļdeibā. Piečuok Norvegeja puorguoja Švedejis pavaļdeibā, a napavaļdeiga vaļsteiba tyka 1905 godā, kod par pyrmū kieneņu tyka Hokons VII. 1940 gods apreļa mieneša 9 dīnā vaļsteibu okupēja Nacistiskuo Vuoceja, tok jau 1945 gods maja mieneša 8 dīnā norvegim izadeve atjaunynuot napavaļdeibu.
Nu Ūtrajim pasauļa vaidim Norvegeja cīši dreiži izaraisteja, kuo pamatā irā naftys i dobysgazys atrostuvis Pūstumu i Norvegu jiurā, kurys atrostys 1970 godā. Norvegeja irā catūrtuo poša leluo naftys eksporta vaļsteiba i vīna nu pošu boguotū vaļsteibu pasaulī. Tok vysleidza 99% energejis Norvegeja īgiust nu HES. Norvegejis krona teik īskaiteita kai pasauļa stabiluokuo valuta. 2007 godā vaļsteibu pīzyna kai pasauļa mīreiguokū zemi. Kūpā ar Švedeju jei aizajim vīnu nu pyrmajom vītom pasaulī pa demokratejis iņdeksam. Myuslaikūs Norvegeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Koč i divejūs referendumūs Norvegejis dzeivuotuoji nūbalsova pret īstuošonu Europys Savīneibā, vaļsteibai irā nūtalejis i styprys saitys ar Savīneibu i tuos dalineicom. Norvegeja irā pīsadalejuse nazcik vydtautisku organizaceju īstateošonā - Saškiertūs Naceju Organizacejā (SNO), NATO, Europys Padūmē (EP) i Pūstumu vaļsteibu Padūmē (PVP), taipoš Norvegeja irā Europys Ekonomiskuos Zonys (EEZ), Pasauļa Tierdzeibys organizacejis (PTO) i Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejis (VEKRO) dalineica.
This is an excerpt from the article Norvegeja from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Kepovys pogosts
Kepovys pogosts irā Dagdys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrā Neikšānūs dora feļčeru punkts i biblioteka. Koč i 1990 godā pastateja jaunu suokuškolu, deļ mozuo škoļnīku skaita 2000 godā školu aizdareja i pogosta teritorejā nivīna vuiceibu īstota navā. Škoļnīki vuicuos Dagdys, Kruoslovys i Osyuna školuos. Lelums ļaužu katuoli i viesturiskai pīdar pi Osyuna Svātuo Krysta paaugstynuošonys Romys katuoļu bazņeicis.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
Viesturiskai Kepovys pogosta teritoreja bejuse Daugpiļs apleiciņa Osyuna pogostā. 1945 godā Osyuna pogostā īstateja Kepovys solys padūmi. 1954 godā Kepovys solai daškiera likvidātū Apaļu solu.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Dagdys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit]
Kepovys pogosts tur rūbežu ar:
- Dagdys nūvoda Osyuna pogostu, Pareču pogostu, Svareņu pogostu;
- Kruoslovys nūvoda Pūstinis pogostu;
- Boltkrīvejis Republikys Vicebskys apgabaļa Verhņadzvinskys rajonu.
Dzeivuotuoji[pataiseit]
Kepovys pogostā dzeivoj 261 ļauds, nu jū 67,1% latvīšu, 13,3% krīvu i 10,4% boltkrīvu.
Solys[pataiseit]
Kepovys pogosta ļauds dzeivoj 22 soluos.[4] Pošu leluos solys - Apali, Neikšāni (pogosta centrys), Lukšova.
Saimisteiba[pataiseit]
Transports i saiteibys[pataiseit]
Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš dzeļžaceļa linejis pogostā navā.
Kepovys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Kepova" Neikšānu solā (LV-5677).[5]
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Palāda
Palāda (palādys aba eistynuos palādys, latiņu: Strix) - peliediņu (Strigiformes) putnu ciļts, pīdareiga palādu dzimtei (Strigidae). Eistynūs palādu ciļtī myuslaikūs irā 15 dzeivu škiru.
Eistynūs palādu škirys sateikamys daudzumā koņtinentu: Eurazejā, Afrikā, Pūstumamerikā i Dīnavydamerika. Daudzi škiru dzeivoj plotā arealā iz pūstumu pusrutuļa. Aiztuo nazcik škiru, seviški dīnavydūs dzīvojūšūs, irā eņdemiskys. Latvejā sateikamys 3 eistynūs palādu škirys: sātys palāda (Strix aluco), Uralu palāda (Strix uralensis) i pūstumu palāda (Strix nebulosa). Pūstumu palāda Latvejā aizskrīn iz rata.
Eistynūs palādu škirys sateikamys daudzumā koņtinentu: Eurazejā, Afrikā, Pūstumamerikā i Dīnavydamerika. Daudzi škiru dzeivoj plotā arealā iz pūstumu pusrutuļa. Aiztuo nazcik škiru, seviški dīnavydūs dzīvojūšūs, irā eņdemiskys. Latvejā sateikamys 3 eistynūs palādu škirys: sātys palāda (Strix aluco), Uralu palāda (Strix uralensis) i pūstumu palāda (Strix nebulosa). Pūstumu palāda Latvejā aizskrīn iz rata.
This is an excerpt from the article Palāda from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Škīzna
Škīzna (anglīšu: fiber; krīvu: BoлokHo; latvīšu: šķiedra) — materiala tips, sasadorūšs nu pagaru pavadīņa voi neits formys daļu.
Škīznys kai materials var byut dobyskys (pīv., lynu škīznys, kokosa škīznys, auguoju škīznys - būmeļs, dzeivinīku škīznys - vylna, šolks) ci muoksleigys (siņtetiskuos škīznys, stykla škīznys, optiskuos škīznys).
Škīznys svareigys biologejā - juos satur kūpā auguoju i dzeivinīku audus. Cylvāks auguoju škīznys izlītoj sasprāzdams pavadīņūs, neitīs, aukluos, viervēs. Piečuok juos var lītuot cytu preču pīgatavē. Škīznys taipoš saviļoj slūksnēs, i nu jūs taisa papeiru voi filcu.
Muoksleiguos škīznys padarynoj taisyskā, parostai kimiskā formā.


text:
Solujuoņu pogosts
Solujuoņu pogosts irā Ribinišku nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Sylajuoņu pamatškola, kulturys noms, biblioteka Sylajuoņu i Kotļarovys solā, feļčeru punkts. Pogosta centrys Solujuoni.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
Viesturiskai Solujuoņu pogosta teritoreja bejuse Rēznis apleicinī. 1935 godā Sylajuoņu pogosta pluots beja 249,2 km² i tymā dzeivova 9684 dzeivuotuoju. 1945 godā pogosta teritorejā īstateja Antonišku, Kausys, Kotļarovys, Nikitišku, Ribinišku, Rušonicys Sylajuoņu, Timošyšku i Vīmyna solys padūmi, a pošu pogostu likvidēja. 1954 godā Sylajuoņu solai daškiera likvidātū Kotļarovys solu.[1] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[2] 2004 godā kai administrativa teritoreja pogosts dasaškiera Ribinišku nūvodam.
Rūbeži[pataiseit]
Solujuoņu pogosts tur rūbežu ar:
- Ribinišku nūvoda Ribinišku pogostu, Rušyuna pogostu i Vydsmuižys pogostu;
- Rēznis nūvoda Sylmolys pogostu i Vīmyna pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit]
Solujuoņu pogostā dzeivoj 507 ļauds.
Solys[pataiseit]
Solujuoņu pogosta ļauds dzeivoj 30 soluos.[3] Pošu leluos solys - Bykova, Čirvinīki, Kotļarova, Rozalina, Solujuoni (pogosta centrys).
Saimisteiba[pataiseit]
Transports i saiteibys[pataiseit]
Pogosta teritoreju škārsoj tik vītejuos zeimeibys celi - Malta-Solujuoni (V570), Pušs-Vīmyns-Solujuoni-Ribiniški (V577) i cyti mozuoki.[4] Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj.
Solujuoņu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Solujuoni (LV-5330).[5]
Slavvītys[pataiseit]
- Kostigu staroveru cierkva
- Solujuoņu parks
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys vītejuos zeimeibys autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Osyuna pogosts
Osyuna pogosts irā Dagdys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Osyuna pamatškola, tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts i pīcys puordūtuvis - vīna Račevā i četrys Osyunā. Osyuna pamatškolā īstateits muzejs K. Raudivem. Lelums pogosta ļauds katuoļi i pīdar Osyuna Svātuo Krysta paaugstynuošonys Romys katuoļu bazņeicis parapejai.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
Viesturiskai Osyuna pogosta teritoreja bejuse Daugpiļs apleicinī. 1935 godā Osyuna pogosta pluots beja 213,8 km²..[2] 1945 godā īstateja Aišpūru, Apaļu, Osyuna, Pareču, Kepovys i Rutku solys padūmi, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja. 1954 godā Osyuna solai daškiera Aišpūru solu, 1960 godā Osyuna solys sovetu saimisteibys "Ceiņa" teritorejis daškiera Svareņu solai..[3] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[4] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Dagdys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit]
Osyuna pogosts tur rūbežu ar:
- Dagdys nūvoda Dagdys mīstu, Dagdys pogostu, Konstaņtinovys pogostu, Svareņu pogostu;
- Kruoslovys nūvoda Pūstinis pogostu;
Dzeivuotuoji[pataiseit]
Osyuna pogostā dzeivoj 595 ļauds, nu jū 64,2% latvīšu, 14,5% krīvu, 13,6% boltkrīvi, 9% puoļu.
Solys[pataiseit]
Osyuna pogosta ļauds dzeivoj 38 soluos.[5] Pošu leluos solys - Osyuns (pogosta centrys), Račeva.
Zeimeigi ļauds[pataiseit]
- Norberts Neikšānīts - rakstinīks
- Konstaņtins Raudive - rakstinīks, filozofs, parapsihologs.
Saimisteiba[pataiseit]
Transports i saiteibys[pataiseit]
Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš dzeļžaceļa linejis pogostā navā.
Osyuna pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Osyuns" (LV-5676).[6]
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Rēznis augstškola
Rēznis augstškola — ūtrais pa lelumam vuiceibys īstots Latgolā, vīna nu diveju Latgolys augstškolu (sūpluok Daugpiļs universiteta).
Viesture[pataiseit]
- 1921 g. – īstateits Rēznis augstškolys pyrmaguojiejs – Rēznis školuotuoju insttituts, piečuok puorsaukts Rēznis pedagogiskuos školys.
- 1988 g. – leidza ar latgalīšu kulturyskū atdzimšonu ceļās dūms sataiseit Latgolā augstškolu. Iniciativu atspaidoj Latvejis tautys fronts, Rēznis pošvolds, Latvejis universiteta vierseiba.
- 1990 g. – īstateits Latvejis universiteta Latgolys filials, studejis suoc pyrmī 100 studentu (pa ekonomikys i filologejis studeju tecīnim).
- 1991 g. – Latgolys filials daboj nūtaleju studeju ustobu (Rēznē, Atbreivuošonys alejā 90), cīšuok komplektejami augstškolys vuiceibspāki, taisoma materialiskuo baza.
- 1992 g. juņa mien. – Latgolys mīstu i rajonu pīstuovu sasatikšonā ar tūlaicejū Latvejis vuceibys ministri Jāni Vaivadu otkon pasadzierst dūms ap sovrūču augstškolu.
- 1992 g. augusta 28 d. – Pyrmais pasauļa latgalīšu sabraukums pījam rezoļuceju ap Rēznis augstškolys īstateišonu kai regiona vuiceibys raisteibys prioritetu. Sataisoma dorba grupa jaunuos augstškolys koņcepcejai sastateit. Caur Pasauļa breivūs latvīšu apvīneibys, Latvejis vuicebys ministrejis, Rēznis pošvolda atspaidu jaunuos augstškolys projekts īdzeivynojams labtik eisā laikā.
- 1993 g. juļa 1 d. – suoc dareit Rēznis augstškola kai sovrūčs vuiceibys īstots.
- 1994 g. augusta 23 d. – Ministru kabinets apstyprynuoj Augstškolys Satversmi.
- 1999 g. – Rēznis augstškola daboj naterminātys vydtautyskuos akreditacejis.


text:
Juoņs (Eugeņs) Karūdznīks
Juoņs (Eugeņs) Karūdznīks (pa eistyn. vuordam: Eugeņs Ruška, 1921 — 2003) — latgalīšu ailinīks, publicists, grafiks, komponists, latgalīšu himnys autors.
Dzims Zviergzdiņa pogosta Aizpūris solā. Vuicejīs Rēznis apleiciņa Piļcinis pamatškolā, Rēznis školuotuoju instituta paraugškolā, Rēznis gimnazejā, Rēznis tautys koņservatorejā. Latvejis universitetā studiejs tīseibu. Darejs Kuļdeigys muzykys školā, Reigys porcelana taisetovā.
Sovetu laikā cīts nu drūsuma īstotu saksteišonu, bejs damīgts cieški meit dzeivisvītys i sagvuordus. Sovetu laikā, da Latvejis napavaļdeibys atjanunynuošonys (1988), ailis paslapyn syutejs iz Vuoceju, tī juos izdrukavuotys gruomotuos.
Cyti sagvuordi - Eugeņs Rūškāns, Krystužāns, Zamzarāns, Abavietis.
- Poezejis lasīni:
- Laiks i nalaiks (1974);
- Latgaļu melodejis (1977);
- Treis vaiņuki;
- Fabulys;
- Cyrma brūninīks (1992).
Nadabeigts, rūkrokstā palics eposs Latgali.
Komponiejs vērtini skondorbu, tymā vydā i latgalīšu himnu Skaidruo volūda (ar Annys Rancānis vuordim. Garus godus vadejs Reigys latgaļīšu bīdreibys koru.


text:
Rūžupis pogosts
Rūžupis pogosts irā Leivuona nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā.
Puslopu ruodeklis
Rūbeži[pataiseit]
Rūžupis pogosts tur rūbežu ar:
- Leivuona nūvoda Jersikys pogostu, Leivuona mīstu, Rudzātu pogostu, Sutru pogostu i Turku pogostu;
- Preiļu nūvoda Suovānu pogostu;
- Vuorkovys nūvoda Rimeicānu pogostu i Upmalis pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit]
Rūžupis pogostā dzeivoj 1443 ļauds.
Solys[pataiseit]
Rūžupis pogosta ļauds dzeivoj 69 soluos.[2] Pošu leluos solys - Rūžupe (pogosta centrys), Džercāni, Muktupuovuli, Rušinīki.
Saimisteiba[pataiseit]
Transports i saiteibys[pataiseit]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Leivuons-Preili (P63) i nazcik vītejuos zeimeibys celi.[3] Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj, tyvuokuo staceja "Leivuons" linejā Reiga-Daugpiļs 14 km nu pogosta centra.
Rūžupis pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Rūžupe" (LV-5327).[4]
Slavvītys[pataiseit]
- Keramikys taiseitova (pūdarneica) "Crazy Ceramics";
- Kūkgrīzieja L. Ancāna muzejs.