text:
Autore: Sandra Ūdre, Mg. philol.
Suleigu nūsalomuošonu, cieškuok pi darbeibys vuordu konjugacejis tabulu, ir pīredziejs na vīns viņ sevkurys volūdys školuotuojs. A kur tei latgalīšu I konjugacejis ā- i ē- calmi, -ēt/-eit nūškieršona, eistyn pruots suoc mestīs kai aiz calmu i īt kiulu vuolu. Latgalīšu volūdys rokstu muociešona (prasme), školā navuiceita i iz poša entuziasma pamatu viņ apgiustama, var izaruodeit pacīts rīksts, kai eilyns nu maisa izlein vaicuojums – parkū latgaliski runuot muokūšs cylvāks navar raksteit, kai jis grib i viņ pats izjiut. Muoksleigi izdūmuotys normys tok viņ saregžejūts dzeivi! Tūmār „eilynus“ lobuok izmontuot lītdereigam dorbam, na vysakuo baksteišonai.
Pa pyrmam, tok nu runuotuo vuorda atškireigū, pīvadumam, angļu ci krīvu pareizraksteibu, latvīšu literaruos volūdys izjāmumus ci cytys logikai atsprieklenejis lītys volūdā pījamam kai pošsaprūtamys. Nu kai raksteitumem i saprostumem, ka vīnam vuordam byutu nazcik pīroksta variantu? Tei ir literarys volūdys normys byuteiba, ka sevkuru vuordu var pasavērt , puorbaudeit juo raksteibu i vajadzeigū gramatiskū formu oficiali apstyprynuotūs olūtūs. Kab pret latgalīšu volūdu byutu taids pats cīns kai pret pīmynātajom volūdom, tekstūs juoaplīcynoj volūdys lītuotuoju variešona īvāruot kūpeju pareizraksteibu. Tys ir taipat kai skapī turēt ļaudīs izejamu driebu kuortu, kas atbylst tamā sabīdreibā pījimtajam. Atlaidit, ar klāva drēbem uorpus sova pogolma naīt.
Pa ūtram, sevkurys volūdys literarais paveids īpretim dabiskai, sātā runuotai volūdai (sovai izlūksnei) ir kai duorzs pret pļovu, koč i vīnam, i ūtram sova vierteiba. A sevkurs duorzs ir juoīkūp, varbyut pat pyrma leidums juonūlein, tok duorznīkim-volūdnīkim i cytim jimā guojiejim vysu laiku byus jis juotur lobā parādā. Juopīzeist, ka, nasavārdamim, ka ir apstyprynuoti latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumi (2007), Jura Cybuļa i Lidejis Leikumys saraksteituo latgalīšu volūdys gramatika „Vasals!“ (2003), teksti, nu kuo īsadvasmuot sovim, tūmār reizem da gola nasakuortuotais duorzs teik izmeideits: „Sok, cikom tī volūdnīki izastreideis, kai ir pareizi, najimsim pīrē nikuo!“. Pūsteidami padareitū, iz prīšku natiksim. Jau taipat gona bādu nu molys – to sausums izīt, to solna apdraud. A juorauga izglobuot vuoreigūs stuodeņus – daudzys paruodeibys i vuordi ir senejs indoeiropīšu montuojums, kas cytuos ituos saimis volūduos pagaiss. Patīseibā, dzeivojam unikālā laikā, kod ocu prīškā pa sūleišam iz prīšku veidojās, atsateista latgalīšu rokstu volūda i dasoka variešonu vys jaunuos tematiskuos jūmuos.
Taipat izaruoda, ka tymā duorzā augi tykuši stateiti nu tuos pošys apleicejuos pļavenis – jau pyrmajā zynomajā latgalīšu rokstu pīmineklī „Evangelia toto anno 1753“ īsuoktuo rokstu tradiceja cīš tyva tautys runuotajai volūdai. Par tū var puorsalīcynuot pošā tekstā i Annys Stafeckys veiduotajā vuordu i gramatiskūs formu ruodeituojā 2004. goda jubilejis izdavumā, kas ir puorsteidzūši saprūtami. Taipat skaitoma pyrmuo laiceiguo latgalīšu gruomota – Jezupa Maculeviča „Pavuiceišona un vysaidi sposobi deļ zemnīku latvīšu“ (1850).
Pa trešam, tok ari duorza īkūpšonu var īvierzeit vysaiži: var raudzeit atlaseit i izceļt vysu eipašū, var paniski beitīs nu vysa slaviskuo, raveit jū uorā i paniski vysu muoksleigi literarizēt. I, redzīs, ka taišni deļ taidu vuordu kai, pīvadumam, atkuoleņ, atspiekleņ, izvierteņ ‘ūtraiži’, sūpluok ‘kluotyn’, breineigs i c. gribīs, mozais, suokt varažeit ar jim ci dareit vēļ kū vaira. Tok bleinu/blīnu (poguonu laiku rytuals iedīņs) i školys (nu latiņu) uorā ravātuojim juoatguodynoj, ka daudzi ar slavim kūpēji vuordi ir ide ciļmis (gosts), latgaļu ciļts sakari ar slavim suokušīs ap 7.–8. g. s., kas nūsacejs daudz senejūs slavu bazneicys terminologeju, kai bazneica, gavēt, grāks, krysts, nedeļa, svāts i c. Latgolys pūļu muižu suodūs (puorejā Latvejā – vuocu) īpazyna vīšnis, slivys, agrytys i c.
Atbyldūt iz cieški aizdūtū vaicuojumu, kai latgalīšu volūdai eisti damāruot terminus dialekts i volūda, tū var izprast kai nakūptys i kūptys volūdys pretstotu. Tūmār vaicuotuojim bīžuok padūmā, voi latgalīšu volūdu vyspuor pīzeit par volūdu. Par pyrmū – latvīšu volūdys augšzemnīku dialekta latgaliskuos izlūksnis ir šaurā teritorejā (pogosta rūbežūs) lītuotī volūdys paveidi. Taidi izaveidova zemnīku dzymtnīceibys deļ 16.–19. g. s., kod jī navarēja puorsavītuot i paaudžu paaudzēs dzeivova vīnys muižys sovumā, piec cylvāka runys varēja pasaceit, nu kurys pusis jis ir. Myusu dīnuos izlūksnis eipatneibys nūsanivelej cīš daudzūs ītekmu deļ. Tai kai latgalīšu rokstu volūdys normys naatsatīc iz mutvuordu tekstim, sevkurs raksteitu tekstu var nūskaiteit pa sovam.
Reizem cylvāki naapsazynoj sovys volūdys sovpateibu, saīt anekdoti, kai itys. Itū vuordu Latgolā izrunoj trejaidi: kai, kei i kuo. Padūmu laikūs, kod deficitys precis sevkurā vītā puordeve viņ vītejim, apleicīnē, kur runoj kuo, vīns gribiejs nūpierkt šņaba. A puordevieja atsacejuse, ka puordūd viņ vītejim. Kerzeiti sajāmušais breinovīs: „A kei tu zini, ka es na vītejais?“
Kū pīzeit par volūdu, vysā pasaulī ir na lingvistisks, a politisks vaicuojums. Volūda voi dialekts – tālaini teik skaidruots tai – volūda asūte dialekts ar armeju, sovutīs dialekts ass volūda bez armejis. Latgalīšu literaruo (rokstu) volūda ir viesturiski izaveidovs latvīšu volūdys paveids. Senejūs ciļšu latgaļu ciļšu (Vydzemē latgaļu ciļts nu Leitovys vyds īguoja 6. – 7. g. s., a Latgolā latgali īguoja 8. g. s. beiguos, 9. g. s. suokuos nu Boltkrīvejis) kūpeibys apziņu naiznycynova Latgolys teritorejis atsarasšona cytā valstī piec 1629. g. Altmarkys pamīra nūsliegšonys, cytys ticeibys i cytu ītekmu īspaids. Fraņcs Kemps 1905. g. izdūtajā pyrmuo „Gaismys“ numera pyrmajā lopā latgalīšus uzrunoj ar vuordim: „Bròli-latwìši!“ Navajadzeigu latgalīšu i latvīšu pretstateišonu roda terminologejis tryukums, kai nūsaukt puorejuos Latvejis latvīšus. Agruokais baltīši dabovs plašuoku nūzeimi, a lejzemnīki nav īsavīss.
Storp kūrzemnīkim, zemgalīšim, vydzemnīkim, reidzuonim latgalīši eipaši teik izcalti deļ rokstu tradicejis. Tei ir kai sovpateigs montuojums, kaida nav cytim nūvodnīkim. Īguoduosim jū kai sovus kuormus kupejā pogolmā. Redz, ar montuojumu var vysakū dareit – var nasalikt saprast, var atsasaceit, var nūdzert ci kartuos nūspēlēt, a var izmontuot i tuoļuok atteisteitūt. Tod breineigi, ka svātkūs var saīt sovā ustobā: pasasiļdeit pi cepļa, pasmeļt soltuos i skaidruo dziļuos okys iudiņa. Viņ svātkūs to pylna sāta, a vajaga i kasdīnā sovu ļaužu, kab puortu tur syltu i daudzejūs koktus pīpylda ar montu, kū kūdis naād, t. i., roksta i runoj pa sovam, kai saceitu itū boguoteibu Sibirī saglobovušī latgalīši. I lai skauž puorejī, ka latgalīši taidi boguoti!
Karteņa: pixabay.com


c: text/html

text:
Pi myusim gasteja arheologs Jurs Urtāns
Sastdiņ, 18. aprelī, mes “Kroma kolna bruoliste” Ondrupinē uzjiemem arheologu, kultūrviesturnīku, profesoru Juri Urtānu, kab kūpā dūtūs ekspedicejā pa vītiejim piļskolnim Dagdys nūvodā i blokus asūšajūs pogostūs. Ekspedicejis mierkis beja veicynuot informacejis apmaiņu storp akademiskū vidi i vītiejim viesturis entuziastim, kab vaira izzynuotu par tyvumā asūšajim piļskolnim i tūs kulturviesturiskū kontekstu.
Jurs Urtāns ir Latvejis Kulturys akademejis profesors, viesturis i muokslys zynuotņu doktors. Jis Latvejis teritorejā jau vaira nakai 30 godu pietej piļskolnus, i ir vīneigais, kurs tik daudz i dzili pietejs piļskolnus taišni Latgolā. J. Urtāns ir ari daudzu gruomotu autors nu kuru 10 ir veļteitys piļskolnim. Taipat piļskolnu temai jis veļtejs daudzys publikacejis i zynuotniskūs rokstus, informejūt i par īprīkš nazynamim i jaunatkluotim piļskolnim, i analizejūt jau registrātūs.
Ekspediceja pa vītiejim piļskolnim aizasuoce ar J. Urtāna īvodlekceju, kuru muzejā “Ondrupinis lauku sāta” nūsaklauseja ap 20 Kroma Kolna bruolistis bīdru i cyti viesturis interesenti. Kai pyrmais apsaveramūs piļskolnu sarokstā beja Dauguļu Kapču kolns (Andzeļu pusē), tod Brīveru Garadkys kolns (natuoli nu Ondrupinis), Milkys piļskolns (pi Soluoja azara) i Muokūņkolns. Piec tam vysi devēs iz Zeļenopolis Koruotovu kolnu (Viseļnica) – piļskolnu (natuoli nu Lipušku), pa ceļam apsaverūt ari nūstuostim boguotū svātvītu – Zalta kolnu, tod Stalidzānu Svylušū kolnu (natuoli nu Ondrupinis), i nūslāgumā devēs apsavērt Patmaļnīku senkopus, kas atsarūn viņ 400 m nu Kroma kolna.
Gondreiž vysūs piļskolnūs, kai ari senkopūs mes sasatykom ar napateikamu situaceju – vītys beja izpūstejuši montrači, kas vodūtīs piec nūstuostu, vys vēļ rauga atrast koč kū vierteigu i puordūdamu. Tok nalegalī montraču izrokumi taišni itaiduos vītuos vysbīžuok cīš naveiksmi, partū ka viesturiskuos līceibys, kū tī var atrast, nav vys senejuos rūtys voi īrūči, nu “malnajā tiergā” bezvierteigi artefakti, kas sovukuort arheologim i viesturnīkim dūd nanūviertiejamu pavedīni viesturis meikļu škatynuošonā.
Ekspediceja beidzēs Kroma kolnā, kur piec dīnys izviertiejuma tyka secynuots – montrači, kam pīmāruojama kriminaluo atbiļdeiba, ar nacīnu izatur pret Latgolys kulturviesturis boguoteibom, kai ari naatgrīzeniski izpūstej pošu kulturviesturiskū objektu i vītys artefaktu kontekstu. Tys sovukuort ar kotru nalegalai izroktū dūbi dzieš Latgolys i vysys Latvejis kolektivajā atmiņā kaidu nūzeimeigu viesturis sluoņa aspektu, tuo interpretaceju i pamatuojumu.
Kūpumā tyka secynuots, ka itei ekspediceja beja vierteigs īguļdejums vītiejuos viesturis izzynuošonā. Daudzveideigūs piļskolnu apsavieršona deve lobuoku prīškstotu par senejūs latgaļu apdzeivuotūs vītu izvītuojumu, kai ari īspiejamom aizsardzeibys strategejom uzbrukuma gadīņūs piļskolnūs.
Paļdis Latgalīšu Kulturys Gazetai par myusu roksta redakceju latgalīšu volūdā.
Karteņu autori: Īva Trimaļneica i Evija Maļkeviča

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Aglyunys bazilika
Aglyunys Vysusvātuokuos Jaunovys Marejis dabasūs uzjimšonys bazilika — pošu golvonuo katuoļu svietneica Latgolā i vysā Latvejā. Atsarūn Aglyunā, Aglyunys nūvoda centrā.
Kas gods labeibys mieneša 15 dīnā Aglyunā nūteik Vysusvātuokuos Jaunovys Marejis dabasūs uzjimšonys svātki, kas irā vysys Latvejis katuoļu svātceļnīku golasnāgs.
ViestureLabot
Pyrmū kūka bazneicu i kleštoru Aglyunā Dominikanu kleštornīki pastateja 1700 godā. Kod 1699 godā bazneicā nūtyka guņsnalaime, juos vītā kleštornīki nu 1768 da 1780 gods suoce stateit myurini kleštora nomu i baroka stiļa bazneicu ar divejim 60 augstim skarem.


text:
“Latgolys Studentu centra” uzturātais portals lakuga.lv (Latgalīšu Kulturys Gazeta) dorbojās jau nu 2007. goda. Pyrms 3 godim LaKuGa atsuoka aktivu darbeibu, kasdīnys viestejūt par latgaliskom nūtikšonom Latgolā, Latvejā i pasaulī.
Portals latgalīšu i puorejuos Latvejis īdzeivuotuoju vydā ir īmontuojs atpazeistameibu kai vītne, kurā var īpasazeit ar jaunuokū latgalīšu muzyku, literaturu i jaunumim cytuos muokslys formuos, izzynuot par aktualitatem regiona kulturys dzeivē i procesim paguotnē. Jau vairuokus godus portalam ir nūzeimeiga lūma Latgolys regiona kulturys izaugsmis veicynuošonā.
Īsuoktais dorbs nanūstuoj, i ari 2015. godā LaKuGā varēs skaiteit viests par latgaliskom nūtikšonom. LgSC projekts „Latgaliešu kultūras ziņu portāls lakuga.lv” ir sajiems Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstu portala darbeibys nūdrūsynuošonai da 2015. goda 30. juņa. Projekts paredz, ka eipaša viereiba tiks veļteita myusu dīnu latgalīšu literaturys i jaunradis atpazeistameibys veicynuošonai. Partū aicynojam rodūšūs latgalīšus naturēt sveci zam pyura i pasadaleit ar sovim dzejūlim, stuostim, dzīsmem i cytim gora dorbim, dūdūt sovu pīnasumu kulturys izaugsmē. Taipat ari aicynojam sevkuru izsaceit redzīni par nūtikšonom latgalīšu kulturā i pastuosteit par sovys pusis latgaliskajom nūtikšonom, rokstūt iz e-postu info@lakuga.lv.
Vineta Vilcāne
projekta „Latgaliešu kultūras ziņu portāls lakuga.lv” vadeituoja


text:
Dadurekrans
Dadurekrans (anglīšu: touchscreen, touch screen; krīvu: ceHcopHый эkpaH; latvīšu: skārienekrāns, skārienjutīgs ekrāns) — elektroniskys ītaisis ekrans, kurs var na tik paruodeit informaceju, a i juos dabuot.
Kod lītuotuojs dadurekranā damīdz atsateikūšū vītu, piersta dasadyurīņs puormejams par informaceju i nūdūdams programaturai. Partū dadurekrans var atmeit klaviaturu, peli, gaismys zeimuli i leidz. paleigītaisis.
Dadurekranus tur datori, pruottelefoni, terminali (pīv., kopejneicuos apskaitei dareit, bankūs ailis numerim izdūt i tt.).


text:
Pīmūrdīņs
Pīmūrdīņs aba apleicis pīmūrdīņs (baļtīšu: piesārņojums, vides piesārņojums; anglīšu: pollution, environmental pollution; krīvu: зarpязHeHиe, зarpязHeHиe cpeды) — apleicei svešu lītu (kimiskūs, fizikaliskūs, biologiskūs) palaisšona apleicē.
Cieškuok sateikamuos pīmūrdīņa formys:
- gaisa pīmūrdīņs (kimiskuos lītnis i cītys dalenis palaižamys ci izsvīžamys atmosferā);
- iudiņa pīmūrdīņs (svešys lītnis i dalenis īteik zemisviersa iudiņturēs, iudiņa straujeņom nūtakūt, ci zamzemis iudiņdzeisluos, iudiņa straujeņom sasadzerūt zemē);
- radioaktivais pīmūrdīņs (atomfizikys rezultatā dabuotuos lītnis īteik apleicē);
- skona pīmūrdīņs (skons nu dreizceļu, gaisūstu, taiseitovu i ct. traucej dzeivuotuojim);
i ct.


text:
LgSC Reigys birojs ir tics pi oficialys, glaunys šiļteitis jau trepēs. 🙂
Pavasars ir atstuojs pozitivu īspaidu iz visim Tonis birojā satyktajim ļaudim. Vysi ir apjiemeibys piļni dorbuotīs – raksteit projektus, reikuot tolkys i c. atraktivus pasuokumus. Ituos nedelis muzikaluo nūformiejuma favoriti ir Projekts – Kapļi. Reali īkaplej! 😉
Kluot jau apreļs. Ar tū ari apsveicu vysus! 🙂 Tautā apreļs teik saukts par spūdreibys mienesi. Ļauds sakūp, aizslauka pa celi zīmys nūsādumus, kab dreižuok īraudzeitu dobys atdzimšonu, izakustātu svaigā gaisā, saulē.
Kasdīnys dorbi Tonis birojā. Vīns roksta, cyti ād, pliesnej i spriež idejis.
_________________________________________________________
A ite jaunuokī nūtykumi kūpā ar LgSC:
Da 10. apreļa jaunīšu rodūšūs dorbu konkurss par Latgolu.
17. aprelī stopiešonys saceņseibys studentim i cytim gorā i mīsā jaunajim iz Dagdu.
18.aprelī ir Latvejis Leluo tolka. LgSC aicynoj iz tolkuošonu Dagdā! Piec tolkys paradzāti daņči, kurus spieļuos i vuiceis Preiļu Valsts gimnāzejis folklorys kūpa “Rūtoj”.
25. aprelī “Vuolyudzāni” Rēzeknē – skotuvis konkurss škoļnīkim i olimpiade vydsškolnīkim i studentim.
9. majā nakomercials pasuokums autorim i skaiteituojim “Tievanānu pavasars” Viļānu pogosta Tievanānūs.


text:
Raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej pi Rūmys katuoļu bazneicys kardinala Juoņa Pujata, kab dazynuotu vaira par juo dzeivis guojumu, dorbim i gareigū aicynuojumu.
Juoņs Pujats dzims 1930. goda 14. novembrī. Par Rūmys katuoļu bazneicys prīsteri jū 1951. godā ordinēja arhiveiskups Antonijs Springovičs. 2001. godā Juoņs Pujats īcalts par Rūmys katuoļu bazneicys kardinalu.
Gareigū aicynuojumu Juoņs Pujats sajuta jau školys laikā. Vydsškolā jis apzynuoti papyldus vuicejuos latīņu volūdu i gatavejuos vuiceibom Gareigajā seminarā.
Juoņs Pujats īguļdejs lelu dorbu pi vairuoku bazneicu saglobuošonys, jaunu bazneicu ceļtnīceibys i gareiga satura gruomotu izdūšonys. Jis struoduojs ari kai pasnīdziejs Gareigajā seminarā. Niu jis ir cīši prīceigs, ka var struoduot prīstera dorbu – nūturēt Sv. Mišus i uzklauseit grāksyudzis.
Kardinals ari aplīcynoj, ka nuokušajā godā planavuota Rūmys pavesta vizitaceja Latvejā. Juoņs Pujats atguodoj ari tū reizi, kod Aglyunā gasteja pavests Juoņs Puovuls II. Pyrma tuo Aglyunā nūtyka leli sasagataveišonys dorbi – apkūpta bazneica, izveiduots sakralais laukums.
Runojūt par latgalīšu volūdu, Juoņs Pujats nūruoda, ka svareigi saglobuot tū rokstu volūdys formu, kū kasdīnā lītoj bazneicā i Svātajūs Rokstūs. Jis skaita, ka jaunuo latgalīšu inteligeņce ir atsatuolynuojuse nu bazneicys i škeļ sabīdreibu.


text:
22. aprelī, Latgolys kongresa symtgadis prīškvokorā, jau 17. godu Rēzeknis Vaļsts 1. gimnazejā nūtika skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i vaļsts atkluotuo olimpiade latgalīšu rokstu volūdā i kulturviesturē.
63 bārni nu 27 Latgolys školu puļcejuos, kab pīsadaleitu skotuvis runys konkursā “Vuolyudzāni”. Dalinīki sasaceņte trejuos vacuma grupuos – 1.-4. klase, 5.-8. klase, 9.–11. klase. Jūs snāgumu viertēja žūreja, kuruos sastuovā itūgod beja Latgolā zynomi ļauds: Saeimys deputats Jurs Viļums, muzikis Guntis Rasims, aktīrs Kristaps Rasims, uzjiemejs i muzikis Jurs Vucāns, Rēzeknis Tautys teatra režisore Māra Zaļaiskalns, dzejneica Anna Rancāne, školuotuoja Ineta Urtāne. Sovu audziekņu prīšknasumam leidza sekuoja jūs školuotuoji i vacuoki, kurī varēja byut prīceigi, ka jūs bārni tur dzeivu tāvu tāvu volūdeņu, skaisti un ījiuteigi skaiteidami latgalīšu autoru tekstus. Pyrma apbolvuošonys vuolyudzānus i olimpiadis dalinīkus uzrunuoja i sovys dzīsmis dzīduoja grupa “Bez PVN”.
Skotuvis runys konkursa “Vuolyudzāni” uzvarātuoji
Tamā pošā dīnā nūtyka ari vaļsts 17. atkluotuo olimpiade latgalīšu rokstu volūdā i kulturviesturē. Olimpiadē pīsadaleja 7 komandys: Baļtinovys v-šk., Drycānu v-škola, divejis komandys nu Kruoslovys Vaļsts gimnazejis, Nautrānu v-šk., Rekovys v-šk., Tiļžys v-šk. Saceņseiba storp pyrmajom treis vītom beja cīši spraiga, uzvarātuojus škeire pavysam nalels punktu skaits.
Vaļsts 17. atkluotuos olimpiadis latgalīšu rokstu volūdā i kulturviesturē rezultati:
1. vīta Baļtinovys v-šk. (Megija Bukša, Ilze Jermacāne, Edgars Jermacāns, Viktorija Kušnire, Artis Ločmelis). Školuotuojs Imants Slišāns.
2. vīta Drycānu v-šk. (Keitija Kindzule, Vilma Kolneja, Juoņs Lamašs, Ija Obrumāne, Juoņs Vespers). Školuotuoja Silvija Laizāne.
3. vīta Nautrānu v-šk. (Santa Gricāne, Armands Ivulāns, Laima Magiča, Sandra Timša, Aija Urtāne). Školuotuoja Veronika Dundure.
Pasuokumu organizēja Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturys viesturis školuotuoju asociaceja, finansiali atbaļsteja Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba, Latgolys Studentu centrs, duovojūt gruomotus uzvarātuojim, žurnals “A12”, duovojūt žurnalus vysim dalinīkim, Latgolys Producentu grupa, duovojūt disku “Celīs, bruoļ!”, kai ari Rēzeknis Vaļsts 1. gimnazeja, Rēzeknis Tehnologeju akademeja i Latvejis Universitate
.
Roksta autore: Veronika Dundure, LVLKŠA


text:
Dzīsmineica Džeina Gavare pīduovoj jaunu dzīsmi “Munā duorzā”, kuruos muzykys i vuordu autore ir jei poša. Par dzīsmi Džeina soka: “Sīvīte ir rodūšuo guņs, juos pasaulī vysu laiku koč kas nūteik – emocejis, vuordi, dūmys – tys vyss izaug par duorzu… Ir labi, ka apleik duorzam ir mīrs – veiriškeigs mīrs, savaļdeiba, apsorguošona, kūpeigys ryupis par Duorzu, par Gimini.”
Džeinai Gavarei jauna dzīsme “Munā duorzā”15. Janvars, 2018. gods Comments Off on Džeinai Gavarei jauna dzīsme “Munā duorzā”
Leidzeigi roksti »
Komentari slāgti.


text:
Igauņu volūda
Igauņu volūda — vīna nu suomugru volūdu grupys volūdu, jei radneiga suomu, līvu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru - latgaļu, latvīšu, krīvu i švedu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei. Igauņu volūda irā Igaunejis Republikys i Europys Savīneibys oficialuo volūda. Igauņu, suomu, vengru i maļtīšu volūdys vīneiguos vaļstiskuos volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi indoeuropīšu volūdu saimis. Pa 2000 gods datim, igauņu volūdu kai dzymtū runoj 83,4% Igaunejis dzeivuotuoju.


text:
Narcise
Narcise (Narcissus) – amariliņu (Amaryllidaceae) saimis auguoju ciļts. Pasauka izacāluse nu greku volūdys vuorda narkao - reibeigs; zīdi tur stypru reibeigu smuordu. Daudzigadeigi seipulauguoji. Kuots gars, bez lopu, ar nazcik pamatlopom. Zīdi gona makani, parostai pa vīnam ci pa nazcik kūpā. Sāklys malnys, opolys ci styurainis.
Ciļtī ap 50 škiru; aug vysuvaira Vydsjiurys regiona vokoru daļā. Latgolā audzej 3 škirys: boltuos aba ailinīku narcisis, pušku narcisis i dzaltonuos narcisis (Narcissus pseudonarcissus). Īvaiseits daudzi škiru izmeju.
Pasauka[pataiseit | labot pirmkodu]
Senejūs greku mitologejā stuosteits par cīši skaistu jauniekli, kura vuords beja Narciss. Jis tai sevi mīļuojs, ka apleik nikuo namanejs i vys vierīs iz sova šmukuo vaiga iudiņa atspeidīnī. Partū dīvi jū nūstruopiejuši i puormejuši par puči, kura sovu zīdu pagrīzuse iz suonu tai zamai, kaiba vārdamuos iudiņa spīgelī.


text:
Piektdiena, 25. aprīlis 2008 09:21
– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –
Kab regularai raksteitu publiski, vysu pyrma vajag publiku.
Sauc jū par skaiteituojim, apriejiejim voi leidzjutiejim.
Dīnysgruomota ir viļteigs žanrs.
Mudri var aizkleist sovys vydspusis strupceļā i īsaciklēt tik iz sevi. Kai Dorians Grejs voi Verters.
Voi ari palikt par uorejūs nūtykumu stenografistu i byut par hronistu, kas dokumentej i komentej. Taidu kai Livonejis Indrikis voi Bremenis Odums.
Privatajai dīnysgruomotai zam spylvyna voi slapanajā failā ir vīns aizdavums – sakuortuot sovu pasauli.
Na par veļti tys ir psihoterapejis veids.
Publiskuo dīnysgruomota rauga sakuortuot vysu pasauli. Blogeri ir myusu dīnu mesejis – ari tod, ka nūsaspļaun par vysu.
Kas ta cyts byutu raksteišona par pasauļa energejis krizi voi vaļdeibys klaidom, godu vacim zemneicu tortim i puorpasauleigi duorgim tyltim, ka ni raudzeišona kū ta maineit. Voi vysmoz pasaceit sovu nā.
Runuot ar publiku nabyutu tolka, ka runuotuojs naraudzeitu publikai īvuiceit dzeivuot piec sova parāda. Tys ir kai paplašynuot sova pasauļa rūbežus i sovā pusē dabuot vaira ļaužu.
Raksteit publisku teikla dīnysgruomotu latgaliski reizē saīt diveji lāmumi – runuot latgaliski ar sevi i ar nazynomū skaiteituoju nazkur virtualajūs monitora teirumūs.
Lai voi kai, obeji ir gona nūpītni sūli.
Jī līcynoj par munu latgalīšu rokstu volūdys prasmi. Ka reali jimā dūmoju, breivi rokstu i nadzeivoju nikaidā mentalajā emigracejā.
Jau lobu laiku nav nikaidys atškireibys, kai raksteit tekstu: latvyski voi latgaliski.
Tys nav moz.
Kasdīnys pīraksteit kū naviņ – tei ir loba pruota dresura.
Kasdīnys līki naspamuot, ka nav kuo saceit – ari tei ir pruota dresura.
Kai ir atzeimuojuši literaturys pietnīki, vīns nu īmeslim latgalīšu literaturys strupceļam ir svātdīnis raksteituoji. Myusu dīnuos nivīns nalītoj latgalīšu rokstu volūdu tik daudz, kab jam nabyutu gryuteibu juos lītuot.
Paskrīt mozu gabaleņu na bāda. A maratonam juosatrenej mienešim i godim.
Ka nasatrenej regulari, volūdys ir gona eisam zibšņam i dzejai, na garuokam dorbam – prozai i dramaturgejai.
Ir vīgli nūsaukt desmit voi koč pīcpadsmit autoru, kas latgaliski roksta dzeju.
Prozys raksteituojus jau juomeklej ar guni.
Pyrma puors godu Latgolys Kulturys centra izdevnīceibys vadeituojs Juoņs Elksnis beja izsludynuojs latgalīšu stuostu konkursu.
Atsauceiba beja, a literaruo kvalitate švuorbuojuos nu vīna gruova iz ūtru – nu postmodernys spēlis raudzeišonys da senejūs rokstu atdzimšonai realisma paradigmā ar lobu tīsu didaktiskys pavuiceišonys i ļaunūs struopeišonys.
Latgalīšu lugu raksteituoji? Taidi ir?
Ituo goda A. Upeiša konferencē, kas runuoja par latvīšu literaturys žanru puorskotu, teatra zynuotneica Līga Ulberte atzyna, ka krize ir vysā latvīšu dramaturgejā – 2007. godā nav publiceita nivīna luga i nav izguojs nivīns lugu kruojums.
Par latgalīšu lugom lobuok navaicuot. Jūs nav jau godim i varbyut godu desmitim, partū ka latgalīšu volūdys tikpat kai nav publiskajā telpā, ari teatrī. Ka naskaita puors školu i tautys dramatiskūs kolektivu i etnografiskūs ansambļu vajadzeibom entuziastu saraksteitys ludzenis.
Daugovpiļs teatris ar VKKF atbolstu ir izsludynuojs latgalīšu lugu konkursu, kura mierkis ir popularizēt latgalīšu volūdu i kulturu. Īsyuteišonys termeņš ir rudinī, žūrejā sūlejās byut teatra vadeiba i profesionali teatra kritiki. Pīsūleitys daža premejis, kūpā 2100 latu.
Redzēsim, voi nauda var paceļt literaturu.
Lāmums – raksteit latgaliski i publiski – ir sleideigs.
Juorauga īguoduot, kas varātu byut interesnai, na tikai sev, a ari cytim.
Juorauga nanūkrist iz nuošu sovys namuoceišonys deļ – ka skrīņ jau kurū kilometru, a volūda i elpa apsaraun, suonūs dyuriejs i nu maratona juoizastuoj pusdceļā.
Raksteišona latgaliski izlīk rūbežus.
Sok, kuo jemīs – taipat puorskaiteis tik tī, kas muok skaiteit latgaliski. A cik nu tūs, kas runoj latgaliski, ari skaita latgaliski. A cik nu tūs, kas skaita, ar interesi skaiteis munu redzīni par lītom i cylvākim.
Vysleidza taida kai saruna ar sevi. Kai sevkurs teksts patīseibā – pamatā deļ seve voi kaida vīna konkreta cyta adresata dūmuots. Nazinejūt, kas jū puorskaiteis piečuok.
Nu ūtrys pusis, volūda nūsoka temu.
Nav vīgli latgaliski raksteit par kū nabejs cytu, na latgaliskū.
Taipat kai raksteit par sīvītem i naraksteit par feminismu.
Kas ir bejs periferejā i zam lada, tys runoj par sevi.
Publiska raksteišona latgaliski ir izalausšona nu sova sātmaļa i ustobys, raugūt īsavērt, kas lobs nūteik pasaulī. Kaidi pasauļa breinumi.
Tys ir izaicynuojums sev i skaiteituojim.
Partū i interesnai. Partū i rokstu.


text:
Sasatikšonys i īsapazeišonys prīks, smaidi i smīkli, draudzeiba i jaunys idejis – tys vyss vyrmuoja gaisā jaunīšu bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” kūsapuļcē, kas nūtyka 9. februarī Reigys jaunīšu centrā „Kaņieris”.
Var drūsai apgolvuot, ka LgSC ir vīna nu spieceiguokajom latgalīšu organizacejom, kura ar padareitajim dorbim ir īgivuse atpazeistameibu na tikai latgalīšu vydā, bet arī vysā Latvejā. Panuokumu atslāgs ir jaunīšūs asūšuo energeja, uzjiemeiba, ticeiba sovim spākim i sirdī asūšais studenta gors, kas nazyud ari piec studeju beigšonys. Par tū, ka nikas tu tuo nav zuds, varēja puorsalīcynuot kūpsapuļcis laikā, kod tyka atsavārts iz izdareitū i runuots par nuokūtnis planim. Par tū, ka latgalīšu jaunīši ir uzjiemeigi i nasabeist izaicynuojumu, līcynoj Dairys Kokorevičys paveiktais; jei beja īsaroduse, lai pastuosteitu, kai topa Latvejis Radejis raidejums „Kolnasāta”. Natyka ari aizmiersts par tim bīdrim, kas LgSC ir bejušs nu pyrmsuokumim, padarejušs organizacejis lobā daudz i da šam nikur nav pazudušs. Pi eipašajom skrūzem kai pateiceibys simbola par padareitū tyka Artis, Ilona, Jurs, Muora, Ilze i Edeite.
Aizvadeitais gods LgSC beja dīzgon ražans, ir tykušs realizāti 7 projekti – izdūti diveji dzejūļu kruojumi – Ingrīdys Tāraudys „Boltais šokolads” i Annys Rancānis „Pylni kārmani dabasu/ Bezdelīgu pasts”, ari „lakuga.lv” ir dorbujusēs, pasateicūt bīdreibys realizātajam projektam, taipat aizvadeitajā godā tyka sajimts finansiejums LgSC administrativūs vajadzeibu segšonai, tyka braukts iz Latgolys školom i vuiceits jaunīšim par latgalīšu rokstu volūdu i vosorā tyka reikuots seminars „Roksti!”, taipat ari organizacejai tyka pīsaisteiti vairuoki breivpruoteigī ar NVA programmys storpnīceibu. Dorbs pi projektim naapsastuoj, i LgSC ir vysod kusteibā, jau janvarī ir suokta nuokamūs projektu eistynuošona, vairuokim projektim teik gaideiti rezultati, i pruotā jau vyrmoj idejis par nuokušajim. LgSC na tykai struodoj, bet muok ari atsapyst, par tū līcynoj gon muzykalī, gon literaturys pasuokumi, gon kūpeigys saīšonys, kod balliešonuos reizem beidzās tikai ar reita gaismeņu.
LgSC dorbojās tī, kur ir vysvairuok latgalīšu studentu, – piļsātuos, kur ir augstškolys i universitatis. Jau vairuokus godus LgSC biroji ir Reigā i Daugovpilī, aizvadeitajā godā darbeiba Riezeknis birojā beja apseikuse, bet bīdreibai ir pīsavīnuojušs jaunīši, kas ir gotovi atsuokt dorbu. Bet vysuleluokuo prīca ir par Jelgovys latgalīšu studentim, kuri pīduovuoja izveiduot LgSC Jelgovys biroju, kas ari tyka izdareits 2012. goda oktobrī.
Kūpsapuļcē tyka īvālāta jauna vaļde – Dagneja Bramane, Kristīne Pokratnīce, Valērijs Kušnirs, Elmārs Ciganovičs i Renārs Kancāns. Nav nikaidu šaubu, ka nuokamais gods deļ LgSC byus pylns pozitivu puormaiņu, jaunu ideju i lelu sasnīgumu.
LgSC vysod ir bejs atvārts sabīdreibai i sovā puļceņā prīcojās redzēt kotru, kam gribīs pabyut latgaliskā vidē, gribīs realizēt sovys idejis i izdareit lobu dorbu Latgolys i leidz ar tū vysys Latvejis lobā!
Kūpā jautruok – pīsavīnoj myusim!
Vineta Vilcāne


text:
interveja »
Interveja: Smolkuo Malnovys saimineica Aina Latgolā tradicejom dūd jaunu garšu
Ar Ainu Barsukovu sasarunuoja Renāte Lazdiņa Latgolā ar branču i suprātku organiziešonu Kuorsovys nūvoda Malnovys pogosta maizneicys “Dzīles” saimineica Aina Barsukova pazeistama palykuse jau pyrma kaida laika. Niu jū pazeist ari vysā Latvejā –Skaiteit vaira »
Jurs Ostrovskis: vysmozuok munā repertuārā ir dzīšmu par mīlesteibu
Ar Juri Ostrovski sasarunuoja Gunta Nagle i Renāte Lazdiņa Itūgod īt jau desmitais gods, kai Jura Ostrovska vuords Latgolys muzykys mīļuotuojim ar kotru dīnu palīk vys vaira i vaira zynomuoks, bet klauseituoju puļceņš izaudzsSkaiteit vaira »
RIKŠI: kaids stuov mums puori
Ar “Rikšim” sasarunuoja Renāte Lazdiņa Pīci jauni cylvāki jau janvarī piļneibā izpuordūtā koncertā Latgolys viestnīceibā GORS svieteis jubileju – sovys pīcus godus ilguos attīceibys, kūpā rikšojūt i muzicejūt. Tī ir nivīns cyts kai ĒriksSkaiteit vaira »
Interveja: Kina kai dzeivesveids i īspieja atguodynuot par Latgolai svareigim cylvākim
Autore: Renāte Lazdiņa Latgalīšu kinys viesturē otkon jauns pakuopīņs – jauna kina, kas radeita itepat iz vītys i par kaidu eistynu latgalīti. Niu jau sovu trešū lelū rodūšū iznuocīni 17.oktobrī pīdzeivuos Latgolys entuziastu grupaSkaiteit vaira »
Annele Slišāne: Latgola ir vīta, kur vysod gribīs atsagrīzt
Ir tymss vokors. Dūdūs iz Gregora īlu 13a, kur atsarūn privatškola „Patnis”. Pi durovu mani sagaida školotuoja Annele Slišāne, kas ir ari muokslineica, rūkdarbneica, audieja i maizis cepieja. Jei ir gierbusēs pošys darynuotā zylāSkaiteit vaira »
Ēriks Zeps: „Naradzu es sevi cytur, tikai Latgolā”
Latgolys muzykys aprynduos Ērika Zepa vuords ir labi zynuoms. Jis ir jaunīts, kurs nu pošys bierneibys ir saaudzs ar muzyku i nasabeist eksperimentēt ar dažaidim vierzīnim ir žanrim. Ēriku sateiku Rēzeknē kaidā korstā vosorysSkaiteit vaira »
Laura Bicāne: „Latgalīšu volūda maņ dzeivoj sirdī”
Lauru Bicāni sateiku syltā piecpušdīnē Reigā, 1.rokkafejneicā. Smaideiga i gaiša, gierbusēs dabasu zyluos drēbēs, jei gatavejās snīgt sova pyrmuo albuma atkluošonys koncertu. Laura ir mārga ar dzīsmi sirdī, kas ir gotova paviesteit par sovuSkaiteit vaira »
„Dabasu Durovys” – grupa, kas nikod naguļ
„Dabasu Durovys” ir grupa, kas nikod napazyud nu aktivo latgalīša redzis lūka. Vysod aktivi i rodūši, jī turpinoj prīcēt ar jaunim koncertim i dzīsmem, nasabeistūt eksperimentēt ar dažaidim muzykys žanrim i stilim. Itūreiz grupuSkaiteit vaira »
Grupa “Prāta Vētra” intervejā Latgolys Radejai
Šudiņ grupa “Prāta Vētra” koncertej Preiļūs, kas ir vīneigais grupys koncerts tura “Vēl viena klusā daba” laikā Latgolā. Par gūdu itaidai reizei, grupa snīdze telefoninterveju Latgolys Radejai, atbiļdūt ari iz Latgalīšu kulturys gazetys skaiteituojuSkaiteit vaira »
Latgalīša saruna ar Zanderu
Juņa vydā žurnalists Māris Zanders intervieja deputatu Juri Viļumu par Latgolu i latgalīšu lītom. Ka nu kaids interveju nav redziejs i kab sasagloboj latgaliskū vaicojumu arhivūs ari LaKuGā, ite interveja apsavieršonai. 1. daļaSkaiteit vaira »


text:
Tei ir Kristeigu zemnīku katuoļu partejis avīze “Latgolas Words”, kas izguojuse nu 1919. da 1940. goda. Elektroniski vari skaiteit pats – LNB kruojumūs.
Roksts “Voi draud mums diktatūra?” publiceits 1934. goda 7. martā, puors mienešu pyrms Ulmaņa apvārsuma. Cīši interesns taišni demokratejis i diktaturys, latgalīšu interešu i latvīšu nacionalistu kontekstā. Seviški zynūt tuoļuokū viesturis gaitu, kas samola i latgalīšu kulturu, i Latvejis vaļstiskumu.
Rūnās vaicuojums – voi bez latgalīšu volūdys, literaturys i kulturys īraudzeišonys i ituo montuojuma īkļaušonys Latvejis kulturys vidē i dūmuošonā, bez ituo montuojuma vuiceišonys školuos i dūmuošonys mainis vyspuor var pastuovēt demokratiska Latveja? Laikam jau nā.
Voi Latvejis ceļš ir vaļsts deļ pareizūs latvīšu (pareizs asnis, pareiza audzynuošona i volūda)? Cerīs, ka myusu dīnu Latveja ir (byus?) vaļsts deļ kotra – naatkareigi nu nacionaluos voi religiskuos, lingvistiskuos voi kulturaluos, dzymuma voi seksualuos ideņtitatis.
Jaunā 2011. godā byus jaunys 365 dīnys – jau reit. Kaida byus myusu vaļsts, kaida byus juos nuokūtne? 365 īspiejis kotram nu myusu.


text:
Juopībolsoj parunai, ka studenti ir jautri cylvāki! Pa vydu lekcejom, praksem, i ikdīnys lītom, saīt kūpā, jam i safiļmei jautru studentu video!
Dūmys aizsuoceji i darbeibys dziniejspāks ir bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” Rēzeknis nūdalis darbeigī bīdri i draugi, pīsaistūt cytus Rēzeknis Augstškolys (RA) studentus.
Video fonā skaņ latgalīšu rokgrupys „Bez PVN” dzīsme „Vysagols”. Golvonuo video dūma ir paruodeit, ka studejis nav tikai gruomotu kolni i lekcejis, bet ari draugi, sarunys, inceresny nūtykumi, bali. LgSC Rēzeknis biroja i RA jaunīši ir cīši draudzeigi i vīnuoti vysaiduos izdareibuos i, ka byutu Pasauļa gols, jī tū sagaideitu kūpā.
Tai kai lip-dup video namontei, bet fiļmei vysu iz raizis nu suoku da gola, fiļmeišonys laikā studentim vyss ir juoizdora kai planavuots, ka vins kū sajauc vyss juosuok nu jauna. Pi video tyka struoduots vaira dīnys, i tī ir īsaisteiti apmāram 30 jaunīši. Tai kai video ir nanūpīnts, vyss fiļmeišonys laiks beja kai izklaide, sovys „aktieram muokslys” puorbaudeišona, byušona kūpā ar sovejajim.
Guodoju, ka pasaulis gols tik dreiži naatīs, i paspiesim izdareit veļ vysaidys lītys. LELAIS PAĻDIS par dzīsmi grupai „Bez PVN” i RA studentam Kristapam Kalabanovam par fiļmeišonu. Paļdis vysim, kas pīsadaleja fiļmeišonā i tim, kas beja aiz kadra.
Ar saulainim sveicīnim-
Dagneja


text:
Šudiņ asu puorskaitiejuse nanormalu skaudzi ar latgalīšu puosokom. Pošys lobuokuos beidzās cīši švaki.
Muna meiluokuo puosoka ir par veceiti i vecineiti. Vecs īsēja zierni, vecineite pupu, zierņs sakolta, a pa pupu jī obeji izkuope dabasūs. Vyss labi, cikom dabasūs jēme i sasastreidēja sovā storpā. Deļtuo Dīvs jūs nūsvīde nu dabasu, jī nūkryta, nūsasyta i nūmyra. 🙂
Tok taida troka puosoku skaiteišona navar palikt bez seku. Ite inspiracejis auglis. 🙂 Vasalys treis puosokys.
1. puosoka
Par meitu, kas par daudz zynuoja
Reizi dzeivuoja kieneņš i kienenīne, jim beja piļs augsta kolna golā i meita, kas muocēja vysys zvieru i putynu volūdys, varēja sariekinuot vysus pasauļa ruopuļus i peikstuļus, zynuoja vysys myusys i vabalis. Tei meita beja cīši loba i nanūsyta nivīnys myusys i nasamyna nivīnys vabalis, partū ka zynuoja jūs volūdu.
Kod kieneņš i kienenīne palyka vaci, meitai beja laiks īt pi veira, tok nivīns juos navarēja pajimt – par daudzi gudra, par daudzi loba. Atjuoja vysaidi precinīki, saguoja vysaidi ļauds. Izaruodēja ar taidim breinumim i itaidim – lēce, skrēja i kuovēs. Tok gols golā vysi aizbrauce tikpat bogoti kai braukuši, aizjuoja tik stypri cik juojuši. Meita jim redzēja cauri, vysys vabalis runuoja desmit bolsūs i pastuostēja – tys zyrga nažāloj, tys suņa syt, tam kačs ar vīnu aci.
Reizi atguoja vīns ubogs. Ni jam naudys, ni bagateibys, ni spāka. Vysu bagateibu pagaisynuojs, vysu naudu puorlaids par kuli, vysu veseleibu sabeidzs progareibā. Nu monta jam beja tik kasteite, a tymā kasteitē sviļpuoja div sorkoni putineni.
Niu gon meita redzēja – jis žāloj putyna, žāluos i juos. Atsalaide treis syudu vabalis i šveikstēja par laimi, atsalaide treis syla taureni i plivinēja par laimi, atsalaide treis rasnys myusys i ryuce par laimi.
Tok ubogs pasavēre iz kieneņa meitys. Pasavēre iz sovu nūnosuotūs lupotu, iz sovu vacūs kadaku. Sajēme putynu būreiti cīšuok padusē i aizguoja. Jis tok nabeja peļniejs taidys laimis.
A meita nūsašpļuove par taidu duraku i dzeivuoja tuoļuok. Ka nav dzeivē laimis, tok koč myusu i vabaļu volūdu zyna.
2. puosoka
Par vacu naudu i lisapedu
Reizi iz kolna stuovēja lela piļs. Tymā pilī dzeivuoja kieneņš, kienenīne i septeni dāli. Kod vysi dāli jau beja apsaženiejuši, kieneņam i kienenīnei pidzyma meita. Auga kai puče, zīdēja kai rūze.
Guoja laiks, kieneņš i kienenīne nūmyra, a piļs nūgryma zemē i iz kolna napalyka ni plyka cegla.
Meita sēdēja iz kolna vyds plyka i naboga, a nivīnam juos navajadzēja. Bruoli pasaulī kur kurais, a precinīkim krīze i benzinam nabeja naudys – kai ta brauksi preceibuos ar vacu opeli.
Vīnu vokoru jei guoja pastaiguot i satyka puisi. Puiss brauce iz lisapeda nu medeibu i verās – iz ceļa vyds jauna, šmuka meita, labi izaver. Tik ka cīši bedna.
Meita prosa puišam – brauksim iz sātu. Puiss puorsabeida da smierts i tik mudruok myn pedaļus.
Meita prosa puišam – pajem mani iz bagažnīka. Puiss vysā buols, tok vēļ sirdeiguok mynās prūm.
Meita pādejū reizi prosa puišam – dasadur maņ. Puišam nu bailis rūkys steivys i kuojis kai atjimtys.
Tai jis laimeigs aizbrauce iz sātu, a meita sakryta par Eijafjallajekulla palnu skaudzi iz ceļa vyds. Byutu jis jai dasadūrs, dzeivuotu obeji bogotai.
Tei meita to beja tuos piļs vacuo nauda. Kurs dasadur, tys laimeigs.
3. puosoka
Par vacu kačini, buobu i sīvīti
Reizi dzeivuoja nabogs zemnīks i jam beja vaca kačine i glups dāls. Kod zemnīkam vysā myrys guoja viersā, jis padzyna nu sātys glupū dālu ar vysu kačini – lai īt pasaulī laimis maklātu. Kuo volkuosīs ite ap pakšim, ka cylvākam juomierst.
Guoja glupais dāls ar vysu kačini, jau ēst gribīs. Jau gryb kačini ēst, a tei prosuos – palaid mani mežā, es tev putineņu atnesšu. Dāls laiž ar, piec laika steivuo kačine atīt ar putineņu. Dāls jau kaut i ēst, putineņš prosuos – palaid mani vaļā, dabuosi zalta spaļveņu. Dāls kai jau glupuoks palaiž ar i spaļveņu ībuož kuldā. Īt tuoļuok.
Daīt da upis, nu tai ēst gribīs. Dāls aizkur guni, ēss kačini. Kačine otkon prosuos – palaid mani vaļā, es tev zivteņu atnesšu. Dāls palaiž, kačine nūgiun zivteņu. Tik dāls mauks iz zora captu, zivteņa prosuos – palaid mani vaļā, es tev zalta zveineiti īdūšu. Dāls laiž ar, kū tu glupam padareisi.
Īt tuoļuok, nūīt da nazkaidys budonkys, tī ceplis kurīs. Dāls svīss kačini ceplī i ceps, kačine prosuos – palaid mani ustobā, es tev taidu peli nūgiušu. Dāls sirdeigs – kas ta jam niu peli byus juoād? Tok laiž ar, glups kas glups. Kačine nūgiun peli, atnas. Jau dāls uodu mauks zemē, pele prosuos – palaid mani vaļā… Dāls sirdeigs – zalta asti īdūsi? Pele puorsabeiduse soka, ka zalta gryudeņu īdūs. Nu ka taida dzela, dāls laiž ar. Glupam i glupi dorbi.
Te nu paceplis izlein strāšna buoba leikom kuojom, aizaugušom acim i daguna vītā pīpe. Buoba soka dālam – atnes maņ nu klāva gaili. Ka nā, apiesšu tevi.
Dāls īt iz klāvu, a tī gaiļs pats taids kai klāvs – pīši kai odotys, kņuobs kai lelgobols, a aste kai zyrga lūks. Nu nikuo, izvylka nu kuldys zalta spaļveņu, par reizi gaiļs sasaruove mozeņš kai tys meža putineņš. Dāls pajem rūkā i atnas.
Buobai až mute vaļā, a tī zūba nivīna, tik dzaltonys i bryunys saknis. Seņ pi zūbuorsta nav bejuse. Tok buoba namat mīra i soka – atnes maņ nu veikala pangasejis fileju. Tok taidu fileju, kab nivīna kaula nabyutu i nivīnys zveinis. Kab vaira kai kilograma nasvārtu, tok kab lai byutu koč kilograms. A to es tevi apiesšu!
Dāls īt iz veikalu i nazyna, kas tys kilograms i kas tei pangaseja. A veikalā puordevieja – nu tik šmuka, tik jauna, tik laipna. Vysaiž muonej, vysaiž izaruod. Cikom jau dāls nu kuldys izvalk zalta zveiņu, a puordevieja nu tuo palīk par saļdeitu pangaseju – taišni kilograms, ni vaira, ni mozuok.. Jem i nas iz sātu.
Buobai nu šoka vysā žūklis atsakar. I dāls skaidri redz – na tikai zūbu nav, a pat sakūdīņs napareizs. Tok buoba nasalīk mīrā. Soka dālam – aizej iz tuolejū zemi i atved maņ zyrgu. Taidu zyrgu, kas var cauri vysom olom i caurumim izleist, kas nikod napīkiust i myglā nav radzams.
Dāls īt ar. Kū jis nu zyrgkūpeibys zyna, tok juoīt ir. A to buoba jims i apēss.
Nūīt da tuolejuos zemis, a tī zyrgu kai myusu – a koč ar sauvem i gruob. I šmuki, i leli, i izrīztim koklim. Skrīn tai, ka zeme reib. Vysi golvys kuorsta, lic kuram kotram apaušus golvā. Bubinej, auzu prosa, leidza prosuos.
Nā, ite ni dzela. Dāls izvalk nu kuldys zalta gryudeņu, par reizis vysi zyrgi aizbāg iz ūtru ganeibys molu. Tik vīns taids palāks, mozeņš i nūneics ar sasavālušu spolvu palīk. Ni tī kriepu, ni kuoju, ni paskota. Tys pajem tū zalta gryudeņu i apād. Tam pošam dāls i līk sadlus mugurā i juoj atpakaļ da buobys. Tai jau zirdzeņš mozeņš, tok pacīteigs. Mudeigi, mudeigi pa pazarem, pa aleņom, pa stidzeņom i atvad.
Buoba kanešna piļneigā šokā. Kai īrauga taidu zyrgu, infarkts par reizis. Gotova iz vītys, mute vaļā. Dāls jem buobu, līk ceplī. Koč kod tok ir juoād beidzūt.
Par reizis ceplis sakreit gobolūs, nu tuos sātys izaceļ augsta piļs ar divpadsmit tūrnim, a iz kotra tūrņa putineņš dzīdoj. Zyrgs izataisa par nazyn kaidu rysaku, kaš zemi ar kuoju. A glupuo dāla vacuo kačine palīk par šmuku meitu. Tok pats golvonais – iz ustobys vyds taids golds, taids golds. Studiņs, batvini i dzierviņu keiseļs. Captys leidakys i eļļā vuoreitys rūzeitis i žagareni. Putruomu dasys i banani, cepets taids i rulets itaids.
Tai jī niu dzeivoj tymā pilī laimeigi. I vyss deļtuo, ka tys glupais dāls naizalyka par nazkaidu profesoru, a darēja, kū jam sīvīte soka – cikom jei vēļ vaca kačine beja.


text:
Vyški (staceja)
Koordinatys: 56°04′53″N 26°44′17″E /
Vyški irā dzeļžaceļa staceja Daugpiļs nūvoda Vyšku pogostā, linejā Rēzne I-Daugpiļs. Staceja atdareita 1860 gods solnys mieneša 20 dīnā - tymā pošā laikā, kod atdareja leluos linejis Pīterpiļs-Varšova puosmu Ostrova-Daugpiļs. Myuslaiklūs stacejā nūteik tik kruovys vilcīņu apkolpa nalelā apmārā. Pasažiru apkolpa izabeidze XX godusymta 90 godūs. Car staceju īt vydtautyskī pasažiru viļcīni Viļne-Pīterpiļs i Varšova-Pīterpiļs, tok stacejā nanūstoj.
ViestureLabot
Pirmeiguo stacejis pasauka beja "Dubno" (krīvu ДyбHo), a jau nu 1894 gods staceju suoce saukt "Vyški" (krīvu Bышkи). 1918 godā staceju nailgai vēļ sauce par "Dubno", tok nu 1919 gods vysūs oficialūs dokumentūs tik par staceju "Vyški".
Pyrmūs Pasauļa vaidu godūs nu Vyšku stacejis da Neicgaļa stacejai (linejā Krystapiļs-Daugpiļs) beja sataiseita saškeiruma lineja, kas myuslaikūs vaira navā.[1]


text:
Reigā izdevnīceibys “Zvaigzne ABC” prezentaceju zalā K. Valdemāra īlā 6 10. septembrī 17:00 tiks prezentāta Annys Rancānis jaunuokuo gruomota “Divpadsmit Latgales loki kopā ar Annu Rancāni”.
Par sovu gruomotu autore soka: „Uzskotit tūs par Latgolys stuostim, kuri papyldynoj pīdzeivuojumu aprokstu, pīdzeivuojumu, iz kaidu es parosti aicynu turistus, – vērtīs, izjust, izbaudiet itū vosorys dīnu, kas vaira nikod naatsakuortuos, izjust reizem tū nacylū, reizem izaicynūši kruošņū, nadaudz svešatneigū, bet tymā pošā laikā tik cīši latviskū Latgolys skaistumu. Nu – kas ir akmini bez cylvākim, tokys bez guojiejim, pučis bez mīlesteibys? Pots svareiguokais itamūs Latgolys lūkūs ir tymūs sastoptī cylvāki i jūs liktiņu pīroksti.”
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec „Zvaigzne ABC” informacejis


text:
Par Saeimas deputātu transporta kompensācijām, to izlietojumu un lietderīgumu
Gandrīz vai ikmēneša jezgu plašsaziņas līdzekļos un sociālajos tīklos ap deputātu kompensācijām parasti rotā mans vārds un uzvārds. Manuprāt, līdz šim par šo tēmu korektākais raksts ir bijis šis. Arī pats jau 2012.gadā centos izskaidrot, kāpēc tieši es visbiežāk saņemu vislielāko atlīdzinājumu pret attaisnojošiem dokumentiem (degvielas čeki, biļetes, īres līgums) un kāpēc šādi izdevumi gluži objektīvi rodas. Continue Reading →
Kai reize tagad pašvaļdeibuos teik pījimti budžeti, deļ tam saisteibā ar tū var nūsavērt, kai teik pa labi i pa kreisi daleita vaļsts nauda. Pi izdeveibys varit škārsteiklā sameklēt ari muna kolegys Mārtiņa Bondara runys itymā saisteibā i par citim tematim.
Dūmoju, ka daleji ari deļ munys leluos kritikys budžeta itaidai rozdaliešonai, tyka atbaļsteits vīns nu munim prīkšlykumim: 30000 eiru latgalīšu rokstu volūdys vuiceišonys īvīsšonai Latgolys planavuošonys regionā. Nauda daškierta Izgleiteibys i zynuotnis ministrejai, deļ tam dūmoju ka latgalīšu navaļstiskajom organizacejom ir uzmaneigi juosekoj leidza, lai itei naudeņa tyktu izlītuota īspiejami pruoteigai izvyrzātuo mierķa sasnīgšonai.
Itaidu akceji škārsteikla socialajūs teiklūs vēļ vosorā īsuoce Latvejis Instituts. Drūši viņ myusim kotram ir vysmoz vīns cylvāks (radinīks, draugs ci lobs paziņa), kuru eistyn grybātu redzēt atsagrīžam nu uorzemu emigracejis. Kai tū panuokt? “Latgolys dīnys Īrejā” iz itū vaicuojumu naatbiļdeja, bet deve gona daudz vīlys puordūmom. Continue Reading →


text:
15. janvarī „Latgolys Studentu centrs” Jelgovys latgalīšus aicynuoja iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu, kū vadeja Muora Mortuzāne-Muravska.
Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeiba nūtyka Latvejis Lauksaimnīceibys universitatis dīnasta vīsneicā, i nūdarbeibu apmeklēja 13 latgaliski raksteit grybātuoji. Atnuokušajim beja īspieja atsacerēt vydsškolys latvīšu volūdys stuņdis, kod beja vajadzeiba lītuot vītnīkvuordus, vuordu lūcejumus, divdabus i t.t. Nūdarbeibā tyka stuosteits par vuordu lūceišonu i pareizu lītuošonu gon kasdīnys sarunā, gon raksteibā, par lītvuordu, darbeibys vuordu i eipašeibys vuordu lūceišonu i vītnīkvuordim.
Atnuokušajim beja lela interese par latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumu apgiušonu, i „Latgolys Studentu centra” Jelgovys birojs apsver dūmu ari iz prīšku reikuot itaidys nūdarbeibys.
Īskotam kartenis nu pasuokuma.
Ziņu sagataveja: LgSC Jelgovys birojs


text:
Mieneša arhivs: October 2017 »
“Pi myusim Latgolā” gastej pi saimineicys Ainys Barsukovys
Malnovā, maizneicā “Dzīles”, saimnīkoj i vysaidus gordumus taisa Aina Barsukova. Latvejā atpazeistameibu jei sajēme, pīsadolūt televizejis šovā “Īstās latvju saimnieces”, kur skateituojus puorsteidze ar sovom kulinaruom prasmem. Kasdīnā Aina cap maizi i eistus latgalīšuSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” Ilmārs Mežs stuosta par latgalīšu uzvuordim
Raidejumā “Kolnasāta” gastej Ilmārs Mežs, kurs vairuoku godu garumā arhiva materialūs pietejs latgalīšu uzvuordus. Kūpā ar cytim pietnīkim jis sarakstejs gruomotu “Latviešu uzvārdi arhīvu materiālos. 1. sējums. Latgale”, tuos pamatā 1935. goda tautys skaiteišonys dati.Skaiteit vaira »
Uzroksti diktatu latgaliski i puorbaudi!
Latvejis Radejis Latgolys studejis veiduotais raidejums “Kolnasāta”sadarbeibā ar LaKuGu pīduovoj sevkuram puorbaudeit latgalīšu rokstu volūdys zynuošonys, uzrokstūt diktatu. Diktats skanēje 7. oktobra “Kolnasātā”, tū var nūsaklauseit ari zamuok īvītuotajā video, uzraksteitū var puorbaudeit LaKuGā.Skaiteit vaira »
Gunta Latiševa-Čudare: “Seņ asu nūlāmuse, ka dzeivuošu laukūs”
Intervejis autore: Laura Melne Vīglatlete Gunta Latiševa-Čudare itūgod lykuse Latvejis i Latgolys vuordam izskanēt skali. U-23 Eiropys čempionis tituls i lobuokais rezultats storp eiropītem Pasauļa čempionatā vīglatletikā 400 m distaņcē, sudobra medaļa Pasauļa UniversiadēSkaiteit vaira »
Latgolys Centraluo biblioteka svieteis 80 godu jubileju
Oktobrī ar boguotu pasuokumu programu Latgolys Centraluo biblioteka atzeimuos sovys pastuoviešonys 80. godadīnu, informej bibliotekys puorstuove Inga Gedžūne. Golvonī jubileja pasuokumi paradzāti mieneša beiguos nu 23. da 27. oktobra. Latgolys Centraluos bibliotekys pyrmsuokumi vaicojamiSkaiteit vaira »
Raiņa muzejs Juosmuižā aicynoj iz kulinaruo montuojuma nūdarbeibom
Oktobrī Latvejā tradicionali nūteik UNESCO nedeļa. Itūgod tei nūsarysynuos nu 9. da 15. oktobra, i tuos tema ir “Kulturys montuojums lītuojumā”, akcentejūt kulinaruo montuojuma nūzeimi myusu dīnuos. UNESCO nedelis ītvorūs Raiņa muzejs Juosmuižā aicynojSkaiteit vaira »
Pīsadoli vyspasauļa diktatā latgaliski!
Sastdiņ, 7. oktobrī, kod nūtiks III pasauļa diktats latvīšu volūdā, Latvejis Radejis Latgolys studejis veiduotais raidejums “Kolnasāta” pīduovoj sevkuram puorbaudeit latgalīšu rokstu volūdys zynuošonys. Diktats latgalīšu volūdā skanēs sastdiņ, 7. oktobrī, 18.15 Latvejis Radejis 1Skaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” saruna ar Aldi Adamoviču
Itūreiz raidejumā “Pi myusim Latgolā” saruna ar 12. Saeimys deputatu Aldi Adamoviču, kurs īvālāts nu Latgolys vieliešonu apgobola. Aldis Adamovičs dzims 1970. godā. Latvejis Universitātē jis sajiems geografejis školuotuoja izgleiteibu, kai ari magistra gāduSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” par namaterialuo kulturys montuojuma sarokstu
Jau kaidu šaļti nūrit dorbs pi namaterialuo kulturys montuojuma saroksta izveidis, eksperti viertej sajimtūs dasacejumus. Kai nūteik viertiešona, piec kaidu kritereju nūsaceit, kas peļnejs byut itamā sarokstā, i kaidi ir leluokī izaicynuojumi namaterialuo kulturysSkaiteit vaira »


text:
Latgolys folklora »
Aicynoj atšifrēt folklorys kolekcejis manuskriptus
Kab Latvejis symtgadis jubileja godā dūtu sovu īguļdejumu folklorys montuojuma populariziešonā, AS “Sadalis teikls” kolektivs īsasaista “Symtgadis burtnīku” akcejā i nu 2018. goda febraļa da novembram digitalajā platformā lv100.garamantas.lv atšifrēs rūkrokstā asūšūs folklorys manuskriptus, ziņojSkaiteit vaira »
Folklorys vuokumus konkursam „Apleicīne 3” var īsnīgt leidz 30. novembrim
Da 2013. goda 30. novembrim var īsnīgt Latgolys folklorys vuokumus konkursam „Apleicīne 3”. Konkursa mierkis ir apzynuot i atbaļsteit Latgolys nūvoda cylvākus, kas vuoc, poularizej i sagloboj Latgolys folkloru sevkurā izpausmē, taidā veidā turpynojūtSkaiteit vaira »
Latgolys folklorys vuokuma konkurss „Apleicīne 3”
Latgolys folklorys vuokuma konkursa „Apleicīne 3” mierkis ir apzynuot i atbaļsteit Latgolys nūvoda cylvākus, kas vuoc, poularizej i sagloboj Latgolys folkloru sevkurā izpausmē, taidā veidā turpynojūt O. Slišāna īsuoktuos tradicejis i organizejūt folklorys vuokumaSkaiteit vaira »


text:
Goda arhivs: 2011 »
Folklorys kūpai “Olūteņi” byus 15 godu jubilejs
27. decembrī 18 stuņdēs Dagdys nūvoda Tautys nomā nūtiks folklorys kūpys “Olūteņi” 15 godu jubilejis pasuocīņs “Caur godim skaņ myusu dvēslis dzīsme…”. . Folklorys kūpa “Olūteni” sevi dasaceja 1996. goda Zīmyssvātkūs, kod nalela entuziastuSkaiteit vaira »
Zīmyssvātku ailenis V
Augusts Egluojs Svātku naktī Syla smarža vysuos sātuos staigoj, Bolts par vysu zemi kluojās snīgs. Tymsa nakts, bet zvaigznis spūžuok zaigoj, Steidz iz sātu kotrys celinīks. Cylvāks, tu, kam dzeive tymsys pylna, Šūnakt rūkysSkaiteit vaira »
Latgolys Vuords nu Reigys – 22.12.2011.
Jiusu viereibai Bronislava Sprydzāna radejis raidejuma “Latgolys Vuords” jaunuokais laidīņs : Latgolys Vuords (22.12.2011.) … Itymā reizē saruna ar prīsteri Viktoru Nagli par Zīmyssvātkim, īroksti nu Broņa gasteišonys Preiļu pusē – saruna ar PreiļuSkaiteit vaira »
Fraņča Kempa monografeja “Latgalieši”
Lakugys skaiteituojim Zīmyssvātku duovona – unikala īspieja īsapazeit ar latgalīšu atmūdys darbinīka Franča Kempa 1910. godā Cēsīs izdūtū monografeju “Latgalieši”. Gruomota ite īlykta PDF formatā ar laipnu autora dāla Leopolda Kempa atļuovi. Taišni itymāSkaiteit vaira »
Zīmyssvātku ailenis IV
Ontons Skrynda *** Ak, cik jauka un cik klusa Zīmassvātku nakts! Šamā naktī mīrs un dusa Vysu zemi sadz. Debesīs cik zvaigznis skaistys Klusi, jauki mirdz! Tai ar mīlesteibu laistuos Vysu ļaužu sirds. ReitāSkaiteit vaira »
Zīmyssvātku pasuocīni Latgolā
Latgalīšu Kulturys gazeta apkūpuojuse pasuocīņus Latgolā Zīmyssvātku laikā, kurymūs varātu byut ari kaida latgaliska nūts ci cytaiž interesantuoki. Pīļaunam, ka tī nav vysi, deļtuo – a Tev ir informaceja par vēļ kaidim pasuocīnim, ziņojSkaiteit vaira »
Latgola beja Reigā
Vakar Reigā iz vīnu dīnu gostūs beja atbraukuse Latgola. Spīkeru kvartalā pyrmū reizi nūtyka Latgolys tierdzeņš Reigā, kurymā vysim grybātuojim beja vareiba nūpierkt dažaidys omotnīku izstruoduojumus, gordumus i cytaidys duovonom dereigys lītys nu Latgolys.Skaiteit vaira »
Snīga ailenis III
Andrivs Jūrdžs Zīmys snīgs Lieni, lieni, vīgli, vīgli Snīgs nu gaisa laižās žigli. Ap muojom, kūkim pliešās Un kai zvaigznis nūsalaiž. Boltu, meikstu vylnuoneiti Zīmys muote kluoj zemeiti. Lai tuos solna natraucātu, Sylti viņaSkaiteit vaira »
Ontons i Zīmassvātki
Decembris i Zīmyssvātku tyvuošonuos ir eistais laiks, kab nūsavārtu Baļtinovys dramatiskuo kolektiva “Palādas” popularuos izruodis “Ontons i Anne” 6. daļu “Ontons i Zīmassvātki”, kurys autore ir Danskovīte aba Anita Ločmele. Izruode topuse 2008. godā,Skaiteit vaira »
Sirds ar sirdi runojās
Vokalais ansamblis “Knifs” aicynoj iz 5 godu jubilejis koncertu “Sirds ar sirdi runojās” Zīmyssvātku vokorā 25. decembrī 19 stuņdēs Bieržgaļa kulturys nomā. Saplyustūs skaistuokajom latvīšu i latgalīšu tautys dzīsmem ar sirsneiguokajom Zīmyssvātku dzīsmem, radeisimSkaiteit vaira »
Zīmyssvātku ailenis III
Līga Rundāne I aizīt laiks… I cylvāks sasatryukst, Ka otkon nazkū īspiejs nav. Šaļts sveču boltuma, Šaļts egļu zaļuma, — I tymsa aizalovuos, A mes kam teiram, Nabejušam ticim. . Marta Skuja Svātvokorā MaņSkaiteit vaira »
La-La-Dra Berkenelē aizvadeits
18. decembrī Raiņa sātā Berkenelē nūtyka La-La-Dra pasuocīns jeb Latgalīts Latgalīšam Draugs. Pateikamys īsapazeišonys i otkolsasatikšonys, sirsneigys sarunys i muojeiguo atmosfera puorjēme vysys latgaliskuos sirdis. Sovu dzeju skaitēja Jurs Viļums, Egita Terēze Jonāne, ZaigaSkaiteit vaira »
Atīdami Zīmyssvātki
Šudiņ ir Zīmys saulgrīži, kod dīna ir vysu eisuokuo, nu nakts garuokuo i piec ituos dīnys nakts paliks arviņ eisuokys, bet dīnys garuokys. Tai kai daudzys Zīmys saulgrīžu i Zīmyssvātku tradicejis ar laiku irSkaiteit vaira »
Snīga ailenis II
Andris Viejāns Zīmā laužu īvys zoru Es zīmā laužu īvys zoru, Kas tevi reit un aizpareit Jau sveicynuos ar saulis storu. Es aizvakar tur snīgu oru, Lai soltī kolni ceļūs kreit Pret pumpuruotū īvysSkaiteit vaira »


text:
Laiks īt iz riņči, tik pasamaina portreti. 2013. godā der 1963. goda kalenders.
Paguojušais gods saguoja tik gryuts, ka tai i naasu sasajāmuse saviļkt golus kūpā i suokt jaunu godu. Gryuts, bet ari cīši, cīši skaists. Kolnā kuopt nikod nav vīglai, bet ari skaistai.
Koč gods jau nasasuoc i nasabeidz vīnā datumā, taipat kai nikod nasabeidz dorbi. Ka tai nūtyktu, pruotā varātu sajukt – vaira nikas nav juodora, nikas nav atlykts. Vyss tikai juosuoc.
Cylvāks jau nav juo dorbi, a laikam juo prīca – i par dzeivi, i cytim cylvākim, i padareitū.
Tei lobuo sajiuta, ka izkuopts vēļ vīnā kolnā – vys augšuok i tuoļuok. Pacīteigai nūadeita vēļ vīna treis pierstu plota aile adeklī.
Kab koč vysur dzeivē varātu nūturēt tū laimis sajiutu – Juoņadīna vēļ nav atguojuse, a duorzs izravāts. Meiksta i malna zeme, nazuole kolst saulē. Buļbys rasnim i zalim lokstim iz malnys zemis. Padareits. Paļdis, Sisif! Kuop tuoļuok.
Eistineibā ituo laika prīca ir gods ar div asteitem. Nav ari svareigi, kab itū teikumu kaids saprostu. Ir teikumi, kas atsatīc tikai iz mani.
Īīšona sevī i pi sovejūs ari ir vysu myužu ejams dorbs. Byut mozuok atkareigai nu apleicejūs saceituo, nasavērt pakaļ cytim. Nasaklauseit, nadzierdēt, aizīt i padareit sovu. Kotram pošam sovi kolni. Kū vaira klauseisīs, kaidūs vēļ kolnūs juokuop, tū mozuok varbyuteibys, ka sasajimsi sovam kuopīņam. A cyta vītā to naizkuopsi, taipat kai iz ateju ūtra vītā naaizīsi, čūksta nanūslaiceisi i zūbu naizteireisi.
Veinūgys ir skuobys. Lai kū dareitu, vysod ruodēsīs, ka cytim saīt lobuok. Deļtuo lobuok dareit pošai i tikai par sevi. I nasaklauseit, kai apleik rej suni, šakali i lopsys – tys kai duorgumus rūkūt: pasaviersi apleik, zalta skreine nūgrims. I ni sunim byus, ni pošai.
Kū augšuok izkuopsi i kū vaira šakalim pasaruodeis, ka navar dasnīgt, tū skaļuok jī rīs. Cereibā, ka izdzierssi tī augšā. I ka krissi, jī paceļs kuoju i apmeizs. Te tev i vīta.
Nagaidi žieleisteibys nu tuo, kas naļūbej pats seve. Kas pats seve nacīnej i natic sev. Ka tai nabyutu, jis tok pats kuoptu, na iz teve vārtūs.
Ūtru kuopieju saprūt tikai tys, kas pats kuop. Kolnu storpā ir mozuoki attuolumi nakai nu kolna iz zemīni. Horizontalis ir eisuokys par vertikalem.
Sev puori puorkuopt ir pats gryutuokais. Suokt.
Laime, ka atsarūn atbaļsteituoji apleik. Tys ir kai svīst bumbu, a jei na nūkreit zuolē, īrypoj muorkā voi jū kaids nūzūg, a jū nazkas nūgiun i svīž atpakaļ. Izaruod, apleik nav bezgaleiba, a cylvāki. Pretim spālātuoji. Tī, kas pītur drūšeibys viervis i dasaver, kod kuop.
Nu ituo īroksta nav nikaidys jāgys. Es tikai gribieju beidzūt koč kū pīraksteit publiski. I pasadaleit ar 2012. goda muoceibom, kas sasaskruojušys malnrokstūs.
Ambiciozi mērķi un vājas spējas – lietas, no kuru kombinācijas der piesargāties. Tāpēc audzēt savas un komandas spējas. Tām piemērot lielus mērķus.
Izvēlēties prioritātes un nedomāt par lieko. Visiem citiem var likties citādi, bet ir tikai viens laiks, kad dzīvot un padarīt degošo – tagad.
Pabeigt vienu darbu. Pilnīgi pabeigt. Vai vismaz darbu sadalīt posmos, kur tā pārtraukšana neapdraud rezultātu. Pabeigt tādu posmu, paslavēt sevi – ķerties pie jauna tā paša vai cita darba posma un pabeigt. Neķerties glābt citus darbus, kamēr nav pabeigts kaut kas viens. Kapāt pa pakāpienam.
Strādāt tikai darbā. Mājās tikai atpūsties.
Nesolīt vairāk, nekā pašai gribas darīt.
Uzņemties un darīt, kad ir iespēja.
Nebaidīties domāt, neapstāties pie iedomātas robežas, domāt tālāk un dziļāk aiz robežas.
Nedarīt, ja nedeg sirds un nav azarta. Kādam citam tas varbūt ir sapņu darbs. Nezodz. Dari savu.


text:
Sovu 99. sezonu Latvejis Nacionalais teatris atkluos ar Ingys Ābelis romana “Klūgu mūks” dramatiziejumu Indrys Ruogys režijā, kas pyrmizruodi pīdzeivuos 14. septembrī, informej teatra puorstuove Līga Rimšēviča.
Režisoris Indrys Ruogys redzīnī “Klūgu mūks” runoj par myusu tautys raksturu, par vajadzeibu vērtīs dabasūs i spieju sapynuot, partū ka ari vysnapruoteiguokī sapyni pīsapylda. Ari, ka myužs ir par eisu, kab pats sapynuotuojs tū pīradzātu. I tei ari ir dzeivis jāga. “Ticēt i dareit – tys ir vyss! Pījimt, izturēt i nakrist izmysumā.”
2014. godā, kod izguoja Ingys Ābelis “Klūgu mūks”, tys satrycynuoja div grupu cylvākus da sirds dziļumu. Vīni nu tūs beja Latgolys pusis ļauds i jūs nūvodnīki vysuos Latvejis moluos, ūtrī – lobys literaturys cīneituoji. Pyrmī pīzyna, ka stuosts par izcylū Latgolys veiru – bazneickungu, literatu i vaļstsveiru Fraņci Trasunu i īvāruojamū liduotuoju Jezupu Baško izceļ pīminekli Latgolai, atkluoj tuos sirdi i izskaidroj nūvoda fenomenu. Nav juobyut latgalīšam, kab pīzeitu, ka taišni nu tīnīnis īt sirsneiguokī, atvārtuokī i patriotiskuokī cylvāki. Cylvāki, kuri tyc Dīvam. Ūtrī sasajiusmynuoja par rakstneicys volūdys kruošņumu, izbūrtū poetiskū Latgolys ainovu i dzili sajustajim cylvākim jūs rūbežsituacejuos – pīdzymstūt, meiļojūt i nūmierstūt.
Kluotyn cytom romana i ari izruodis vierteibom byus vareiba atguoduot voi nu jauna īpazeit Latvejis viesturē nūzeimeigys personeibys – teologu, politiki Fraņci Trasunu i liduotuoju Jezupu Baško.
Fraņcs Trasuns (1864 – 1926) – katuoļu prīsters, teologejis magistrs, īvāruojams vaļstsveirs i sabīdryskys darbinīks. Dzims Sakstagolā kai sastais dāls septeņu dālu saimē. Beidzs Pīterpiļs Gareigū seminaru i Gareigū akademeju, seminara laikā sarakstejs latgalīšu gramatiku, 1902. godā palics par Gareiguo seminara profesoru, 1906. godā īvālāts Krīvejis I Vaļsts dūmē. Bejs Latgolys I kongresa organizacejis komitejis prīšksādātuojs, aizstuoviejs ideju par nūvodu apsavīnuošonu. 1918. goda 18. novembrī pīsadalejs Latvejis Republikys proklamiešonā. Piec Latvejis atbreivuošonys nu lelinīku īcalts par īšklītu ministru Latgolys lītuos. Dorbuojīs Satversmis sapuļcē, 1. i 2. Saeimys deputats. 1925. goda septembrī gazeta “Latgolas Vōrds” publicej Reigys arhiveiskupa lāmumu izslēgt Fraņci Trasunu nu Bazneicys. 1926. goda Leldīnē Trasuns īsaroda iz dīvkolpuojumu Jākuba katedralē, tok tyka nu tīnīnis izraideits. Piec div dīnu jis myra ar sirdstrīku.
Jezups Baško (1889 – 1946) – generals, par īguļdejumu Latvejis aviacejis atteisteibā apbolvuots ar Treju Zvaigžņu ordiņa III škiru. Dzims Juosmuižā kai jaunuokais dāls daudzbārnu saimē. 1910. godā beidzs lelkņaza Vladimira karaškolu Pīterburgā. 1912. godā veics pyrmū gardistaņcis liduojumu ar gaisa balonu, pavodūt gaisā 15 stuņdis. Suocūtīs I pasauļa karam, veics daudzus kaujis liduojumus, nūlidojūt trešū daļu nu vysa Krīvejis bumbvedieju kaujis liduojumu skaita i sasnīdzs četrus pasauļa rekordus aviacejā. Piec kara kūpā ar saimi atsagrīzs Latvejā. Lasejs lekcejis Aviacejis školā, vadejs Latvejis Aviacejis pulku. Apbolvuots na tik ar Treju Zvaigžņu ordini, nu ari Vīstura ordini, Sūmejis, Čehoslovakejis, Igaunejis, Pūlejis i cytim ordinim.
Lūmuos: Kārlis Reijers, Gundars Grasbergs, Agnese Cīrule, Maija Doveika, Sanita Pušpure, Ilze Rudolfa, Liene Sebre, Evija Skulte, Juoņs Āmanis, Ainārs Ančevskis, Kaspars Aniņš, Uldis Anže, Muorteņš Brūveris, Raimonds Celms, Muorteņš Egliens, Girts Jakovļevs, Ivars Kļavinskis, Normunds Laizāns, Jurs Lisners, Girts Liuziniks, Ivars Puga, Uldis Siliņš, Juoņs Skanis, Jurgis Spulenieks, Igors Šelegovskis, Juoņs Vimba, Madara Bore, Alise Danovska, Laura Siliņa, Kristaps Ķeselis.
Pītera Vaska muzyka, scenografs Gints Sippo, kostimu muokslineica Anna Heinrihsone, horeografe Inga Raudinga, gaismu muokslinīks Oskars Pauliņš, režisoris asistents Juoņs Vimba.
Publicitatis karteņa (autore: Margarita Germane)


text:
Igors Pličs »
Meklej informaceju par Latgolys fotografim
Fotografs i Latgolys fotografu bīdreibys dybynuotuojs Igors Pličs publiciejs aicynuojumu atsasaukt vysus, kurim ir kaida informaceja par Latgolys fotografim. “Jiusu arhivūs nūteikti ir vacysSkaiteit vaira »
Rēzeknē byus apsaverama foto izstuode “Latgalietis XXI gadsimtā”
Latgolys Kulturviesturis muzejā Rēzeknē byus apsaverama Latgolys fotografu bīdreibys izstuode “Latgalietis XXI gadsimtā”, kas veļteita Latgolys kongresa i Latvejis vaļsts symtgadei. Fotografeju izstuode i apjūmeiga i laikītilpeiga dorba rezultats, kurys idejis autors ir LatgolysSkaiteit vaira »
Preiļūs izstuodeitys gleznys nu Igora Pliča privatkolekcejis
Vysu septembri Preiļūs, gostu sātā “Pie Pliča” apsaverama gleznu izstuode, kurā eksponāti dorbi nu Igora Pliča privatkolekcejis. Jis tū nūsaucs par unikalu gleznu izstuodi, partū ka tuos da šam nikod vēļ nav bejušys izstuodeitys.Skaiteit vaira »
Preiļūs prezentēs gruomotu “Latgalietis XXI gadsimtā”
3. majā Preiļūs nūtiks 1917. goda Latgolys kongresa symtgadei veļteitī pasuokumi, kurūs centraluo nūtikšona byus fotogruomotys “Latgalietis XXI gadsimtā” prezentaceja. Svātku dīna īsasuoks 11.00 ar dīvkolpuojumu Preiļu Rūmys katuoļu draudzis bazneicā. 12.00 tiks suoktsSkaiteit vaira »
Iz seminaru teik aicynuoti Latgolys fotografi i foto entuziasti
Preiļu nūvoda dūme, Latvejis fotografu asociaceja i Latgolys fotografu bīdreiba aicynoj fotografus i foto entuziastus pīsadaleit seminarā, kas paradzāts 23. julī 10.00 – 17.00 Preiļu kulturys nomā, informej Latgolys fotografu bīdreibys vaļdis prīšksādātuojs IgorsSkaiteit vaira »
Reigā atkluos Igora Pliča fotoizstuodi
10. novembrī 17.00 “Galerija Centrs” 1. stuovā tiks atkluota Igora Pliča fotoizstuode “Daugav’ abas malas”. Latgolys fotografs i patriots Igors Pličs izstuodi veiduojs mīlesteibā pret myusu dzimtini i tuos liktiņupi Daugovu, īsadvasmojūt nu Pītera Zeilis gruomotysSkaiteit vaira »
Septembrī nūtiks Juoņa Gleizda pīminis pasuokumi Rēzeknis nūvodā
12. septembrī Rēzeknis nūvodā nūtiks izcyluo fotomuokslinīka Juoņa Gleizda pīmiņai veļteiti pasuokumi. Kai informej Latgolys Fotografu bīdreibys prīšksādātuojs Igors Pličs, dīna tiks īsuokta ar majā Rēzeknis nūvodā nūtykuošuo Juoņam Gleizdam veļteituo fotoplenera laikā radeitūsSkaiteit vaira »
Dagdā apsaveram fotoizstuode “Latgales ainava”
Dagdys nūvoda Tautys noma izstuožu zalā apsaverama fotografa Igora Pliča fotoizstuode „Latgales ainava”. Igors Pličs ir dzims 1954. goda 8. novembrī Reigā, vuicejīs Vactiļžys školā, 34. Reigys PTS Foto nūdaļā, Moskovys padūmis vuordā nūsauktajā politehnikumā, Foto tehnologejisSkaiteit vaira »
Kruoslovā apsaverama Igora Pliča jubileja izstuode
Da 15. apreļa Kruoslovys kulturys nomā apsaverama fotomuokslinīka Igora Pliča jubileja izstuode. Igors Pličs ir dzims 1954. goda 8. novembrī Reigā, vuicejīs Vactiļžys školā, 34. Reigys PTS Foto nūdaļā, Moskovys padūmis vuordā nūsauktajā politehnikumā, Foto tehnologejis nūdaļā,Skaiteit vaira »
Aicynoj dasasaceit Juoņam Gleizdam veļteitam foto pleneram
Gūdynojūt fotografa Juoņa Gleizda pīmiņu, Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba sadarbeibā ar Latgolys fotografu bīdreibu itūgod reikoj vairuokus pasuokumus, kurūs pīsadaleit aicynuoti vysi fotografejis entuziasti i muokslinīki. Nu 22. da 24. maja Rēzeknis nūvoda Nautrānu i Iļžukolna pogostaSkaiteit vaira »
Latgolys fotografa Igora Pliča jubileja izstuode Ludzā
Ludzys nūvodpietnīceibys muzejā 16. janvarī 15 stuņdēs nūtiks fotomuokslinīka Igora Pliča jubileja izstuodis atkluošona. Igors Pličs ir dzims 1954. goda 8. novembrī Reigā, vuicejīs Vactiļžys školā, 34. Reigys PTS Foto nūdaļā, Moskovys padūmis vuordā nūsauktajā politehnikumā, FotoSkaiteit vaira »
Latgolys fotografu seminars Preiļūs
Latgolys Fotografu bīdreiba aicynoj vysus interesentus pīsadaleit fotografu seminarā, kas nūtiks 5. aprelī Preiļu Kulturys nomā. Dasasaceit var leidz 30. martam. Pasasokūt Latgolys Fotografu bīdreibai i tuos prīšksādātuojam Igoram Pličam, paguojušajā godā tyka izdūtaSkaiteit vaira »
Izguojuse gruomota „Latgale fotogrāfijā”
Ituos dīnys sovu dīnys gaismu īraudzejs unikals izdavums – Latgolai veļteita gruomota, kura topuse desmit godu i kurā īkļautys gondreiž 500 biļdis. Gruomotā „Latgale fotogrāfijā” apkūpuotys 92 autoru bildis nu vysys Latgolys, i tuos mierkis ir apvīnuotSkaiteit vaira »
Atkluos Igora Pliča foto izstuodi „Latgales ainava”
Reit Tiļžys Kulturviesturis izpietis i turisma centrā 12 stuņdēs tiks atkluota fotografa Igora Pliča personalizstuode „Latgales ainava”. Izstuodis atkluošonā pīsadaleis ari pats fotografeju autors. Igors Pličs ir dzims 1954. goda 8. novembrī Reigā, vuicejīs Vactiļžys školā,Skaiteit vaira »


text:
Naatkareibys karš »
“Kolnasātā” par Naatkareibys karu Latgolā, Rēzeknis teatri “Joriks”i trymdys literaturu
Latvejis Radejis kasnedelis latgaliskais raidejums “Kolnasātā” viestej par teatra dzeivi Latgolā. Ite ir virkne amatirteatru, kurūs spieliešona ir kai hobejs, breivuo laika pavadeišonys veids. Ir Daugovpiļs teatris, kura izruodis roda profesionali aktiri i rodūšuoSkaiteit vaira »
Latgolys aizstuovs Ignats Bečs
Roksta autors: Vadims Maksimovs Vaļsts svātku laikā Preiļūs kas gods gūdynoj Luočplieša Kara ordiņa kavalīri Ignatu Beču, kas beja vīns nu radzamuokajim latgalīšu karaveirim Pyrmajā pasauļa karā i Latvejis atbreivuošonys ceiņuos. Ignats Bečs dzimsSkaiteit vaira »
Latvejis armejis sanitaruo situaceja Latgolā Naatkareibys kara laikā
Golvonais aizdavums piec Bermontiadis i Reigys atbreivuošonys nu Rītumkrīvejis breivpruoteiguos armejis beja Latgolys atbreivuošona nu Padūmu Krīvejis Sorkonuos armejis. Ituo aizdavuma izpildi apgryutynuoja tys, ka, suocūt Latgolys atbreivuošonys operaceju 1920. goda suokumā, storp Latvejis armejisSkaiteit vaira »


text:
Vasali! Latgolys Studentu centra folklorys kūpa “Ceidari” laipnai aicynoj vysus latgaliski dzīduot grybūšūs pīsavīnuot i kuplynuot myusu pulku. Gaideisim Tevi iz atvārtū mieginuojumu 3.oktobrī Latgolys puorstuovnīceibā Reigā, Tūrņa īlā 4, IIIC 18 stuņdēs. Leidzeigī roksti:
12. martā nu 10.30 da 17.00 Latvejis Nacionalajā bibliotekā izstuodis “Nevar nerakstīt” ītvorūs nūtiks Latgolys dīna. Jau 10.30 pasuokums tiks atkluots kūpā ar Rogovkys ļaudim. Tam sekuos daņči i dzīsmis ar folklorys kūpu “Upīte”, kai ari Latgolā taiseita kina, darbneicys ar Ludzys omotnīku centra meistarim, virtualuos spēlis par Latgolys kulturys montuojumu, kai ari tradicionalī iedīni […]
Jau kurū godu naformalajā, nagudrajā i nanormali glaunajā pasuokumā sovejim i sovejūs sovejim “Tievanānu pavasars” aba “Tievanānu čulans” sasatiks latgalīšu literaturys autori i skaiteituoji, muzykys radeituoji i meiļuotuoji. Tolka, guojīņs da Valna akmiņa i kūpā byušona itūgod 13. i 14. junī, kai jau īrosts, Tievanānūs (Jaunviļānūs). Itūgod „Tievanānu čulans” paīs Raiņa zeimē. Kaids nūstuosts viestej, […]
Papyldynojūt myusdīnu latgalīšu literaturys kluostu, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izdavuse latgalīšu autoris Anitys Mileikys debeja dzejūļu kruojumu „mūžīgā nepārtikusī stirna”. Gruomotys redaktore ir dzejneica i publiciste Anna Rancāne. Dzejis kruojums izdūts ar Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstu. Anita Mileika roksta gon latvīšu literarajā, gon latgalīšu rokstu volūdā. Ari dzejis kruojumam ir divejis dalis: latvīšu literarajā volūdā […]
Latgolys Studentu centra (LgSC) folklorys kūpa „Ceidari” 5. majā ar trejom dzīsmem i trejim stuostim pyrmūreiz pīsadalieja festivala “Baltica 2015” folklorys kūpu skatē – koncertā “Montuojums”, kas nūtyka Reigys Kulturys i tautys muokslys centrā “Mazā ģilde”. „Ceidari” klauseituoju uzmaneibai pīduovuoja treis dzīsmis – „Padzīduosim mes, muosenis”, „Kū tei muna laime dora”, „Doncuot guoju ar meitom” […]
“Latgolys Studentu centra” Rēzeknis birojs aicynoj iz dzejiski – muzykalū pasuocīni LaLaDra aba Latgalīts Latgalīšam Draugs. 10.majā plkst. 17.00 Rēzeknē, bīdreibys “Artistence” telpuos (pretim piļskolnam). Uzastuot grybātuojus lyudzom sasazynuot ar myusim, rokstūt iz e-postu – rezekne@lgsc.lv voi zvonūt – 2853695 Gaideisim gostūs ikvīnu interesentu! Latgolys Studentu centra, Rēzeknis biroja aktivisti. Leidzeigī roksti:
14. martā Jelgovā gastieja latgalīšu folkroka/metala apvīneiba „Green Novice”, kura pavysam naseņ izlaiduse sovu debejis albumu „Padebeši”. Kai īrosts, ka Jelgovā uzastuoj kaida latgalīšu grupa, pyrma koncerta LgSC jaunīši sareikoj jīm interveju. Naizpalyka ari „Green Novice”. Kūpā ar jīm interveju snīdze ari jūs draugu grupa „Pūķa gars”, kurei ari tymā vokorā pyrms „Green Novice” kuope […]
25. janvarī Reigys latgalīši sasalaseja, lai svieteitu sovys bīdreibys “Trešō zvaigzne” 25 godu jubileju. Pasuokumā skanēja latgalīšu dzeja, dzīsmis, muzyka, nūtyka karteņu vieršonuos i tyka pīmynāts bejušais. Gostu vydā beja i bīdreibu sudobra jubilejā sveice ari “Latgolys Studentu centra” puorstuovi. Sūpluok sveicīnim izskanieja dzīsmis ari nu LgSC folklorys kūpys “Ceidari” i Reigys biroja aktivistis Agitys […]
Šudiņ ir paguojs taišni pusgods nu breiža, kod Reigā iz „Latgolys Studentu centra” aktivistu organizātū pyrmū sasadzīduošonys reizi sasapuļcieja vīnkuorši interesenti bez cīši lelom muzykalajom zynuošonom, kab īsavuiceitu jaunys dzīsmis latgaliski, pamatā tradicionaluos muzykys repertuara dzīsmis. Mierkis itam vysam taids vīnkuoršs – paplašynuot sovu kasdīnys repertuaru: apnics, ka kotru naformaluoku saīšonys reizi dzīsmis, kū vysi […]
Ir taids jūks – „Kas ir Latgolys golvyspiļsāta? Vuordā ir pīci burti. Atbiļde ir REIGA, partū ka te ir daudz latgalīšu!” Reigā veikalūs, iz ūļneicys, sabīdriskajā transportā, teatrī i cytuos sabīdriskuos vītuos arviņ bīžuok var dzierdēt latgalīšu volūdu. Taitod Reigā latgalīši ir, i na vīns viņ. Jaunīšu bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” 18. septembrī aicynoj Reigys jaunūs, […]
Koč ari vosora ir taids kai atpyutys laiks, i LgSC struodoj breivuokā režymā, ir daudzi pasuokumu i nūtykumu, kur bīdreibys jaunīši aktivi pīsadola i paleidz organizeit. Juļa vidā Daugovpiļs nūdalis jaunīši pīsadalieja projektā „KULTURRAFTING in Latgale”. Projektu „KULTURRAFTING in Latgale” eistynuoja bīdreiba „ERFOLG” ar programys „Jaunatne darbībā” atbolstu. Golvonuo projekta ideja beja – radeit vareibu jaunīšim īsapazeit ar Pūlejis, Lītovys […]
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Raiņa muzejs „Juosmuiža” aicynoj bārnus, jaunīšus, rodūšus cylvākus i vysus interesentus iz literari muzykalū pasuokumu „Latgalīts Latgalīšam Draugs” Raiņa muzejā „Juosmauiža” ituo gods 24.augustā (12.00 tolka, 15.30 muzyka i teksti). Augusta beigys ir Raiņa dzimšonys dīnys laiks, tīpoš jau rudiņs ar dzejis dīnom, studejom i dorbim, deļtuo LgSC aicynoj izīt […]
„Latgolys Studentu centrs” aicynoj jaunīšus iz naformalom apvuiceibom „Latgolys bārni II” par uzjiemiejdarbeibu nu 12.augusta leidz 16. augustam Drycanu vydškolā. Ka esi 18-23 godus jauns i gribi 5 dīnys aktivi i lītdereigi pavadeit laiku ar cytim jaunīšim, īgyustūt jaunu i naradzātu saskarsmi ar i par uzjiemiejim, tod dareisim tū kūpā. „Latgolys bārni” ir naformaluos apvuiceibys, kas aizasuoka 2011. godā […]
Gatavojūtīs Latgalīšu saītam Ūzulnīkūs, LgSC Jelgovys birojam beja uzticāts vīns lels dorbs, kura iznuokumam vajadzieja byut video ar latgalīšu cylvāku stuostim – kur jī sovā dzeivē ir atstuojuši kaidys pādus, prūti, kū jī ir izdariejuši i sasnīguši. Tai tyka uztaiseits nalela kina “Pādi i piedeni”. Video taiseišonys idejis autore ir Ingūna Lipska, kas ari beja […]
Reigā varēs redzēt izruodis „Latgola.lv” originalverseju 20. aprelī Reigā gasteis Baļtinovys dramatiskais kolektivs „Palādas” i ruodeis izruodi „Ontans i rodne”. Izruodis laikā skateituoji izzynuos, kai latgalīši teik golā ar izslavātuos latgalīšu vīsmīleibys sekom, kai ari redzēs, cik jautrai reizem var saīt ar nagaideitu gostu īsarasšonu sātā. Izruode „Ontans i rodne” 20. aprelī 19:00 st. byus apsaverama kinuteātrī […]
Pyrms dažom dīnom „Latgolys Studentu centra” Rēzeknis biroja vadeituoja Ingūna Sermule pulcynuoja latgalīšu jaunīšus vīnuvīt iz tikšonūs i jaunu planu kaļdynuošonu. Tikšonuos rezultats – ideju puorpiļneiba. Iz tikšonūs beja īsaroduš 11 jaunīši, kurim beja kūpejs vīdūklis – latgalīšu kultura ir juosagloboj i ari juoatteista. Tyka apsprīstys idejis, kai tū izdareit jau bejušūs i vēļ nabejušūs veidūs. Jaunī ceņsūni […]
Video konkurss “Latgaliskais tevī i pasaulī” tīk pagarynuots leidz ituo goda 15. martam. Konkursa mierkis ir aicynuot ikvīnu jaunīti latgaliskuos vierteibys saskateit sovā kasdīnā i pasavērt iz jom nu natradicionala i naīrosta skotu punkta, lauzt leidzšinejūs stereotipus par Latgolu, latgalīšim i latgaliskū. Īmyužynuot ituos vierteibys i kulturzeimis video i paruodeit puorejai Latvejai i ari pasauļam. […]
Ir apkūpuoti vysi žurejis rezultati i nūteikti nominanti, kas 24. februarī, plkst. 16:00 Rēzeknis nūvoda Bieržgaļa kulturys nomā (byus nūdrūšynuots autobuss 15:00 nu Rēzeknes nūvoda pošvaļdeibys), tiks aicynuoti iz Latgalīšu kulturys Goda bolvys “Boņuks 2012” padūšonys ceremoneju. Ari “Latgolys Studentu centrs” i LgSC bīdru paveiktais ir nomināts vairuokuos kategorejuos. Latgalīšu kulturys masu medejs Latgalīšu Kulturys gazeta […]
Sasatikšonys i īsapazeišonys prīks, smaidi i smīkli, draudzeiba i jaunys idejis – tys vyss vyrmuoja gaisā jaunīšu bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” kūsapuļcē, kas nūtyka 9. februarī Reigys jaunīšu centrā „Kaņieris”. Var drūsai apgolvuot, ka LgSC ir vīna nu spieceiguokajom latgalīšu organizacejom, kura ar padareitajim dorbim ir īgivuse atpazeistameibu na tikai latgalīšu vydā, bet arī vysā Latvejā. Panuokumu […]
LgSC vaļde ir nūlāmuse itūgod bīdru kūpsapuļci reikuot Reigā 9. februarī Reigys jaunīšu centrā „Kaņieris” (Kanīra īlā 15). Kūpsapuļcis suokums 10:30, dorba kuorteibā īskots LgSC viesturē, lekcejis, egionalūs biroju atskaitis, grupu dorbs, 2012. goda puorskota pījimšona, grupu dorbs, vaļdis atskaite par padareitū i jaunys vaļdis vieliešonys. Piec kuorteigi padareita dorba paradzātys ari izklaidis – atpyutys […]
Latgalīšu dzejneicai Emilejai Kalvānei paguojušuo goda nūgalē izguoja dzejūļu kruojums „Atvosora”, kurs tyka izdūts Latgolys Regiona programmys ītvorūs. Emileja Kalvāne (1944) ir dzymuse Mērdzinis pogosta Styglovā. Jauneibā autore ir pīsadalejuse Mirdzys Kempis Jaunūs autoru apvīneibā, bet latgaliski roksta i publicejās viņ nu 1995. goda. Juos pyrmuo gruomota „Lobuo dīna” (2003) ar atsauceibu tyka pījimta i literaturzynuotnīku, […]
15. janvarī „Latgolys Studentu centrs” Jelgovys latgalīšus aicynuoja iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu, kū vadeja Muora Mortuzāne-Muravska. Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeiba nūtyka Latvejis Lauksaimnīceibys universitatis dīnasta vīsneicā, i nūdarbeibu apmeklēja 13 latgaliski raksteit grybātuoji. Atnuokušajim beja īspieja atsacerēt vydsškolys latvīšu volūdys stuņdis, kod beja vajadzeiba lītuot vītnīkvuordus, vuordu lūcejumus, divdabus i t.t. Nūdarbeibā tyka stuosteits […]


text:
Autore: Sandra Ūdre, Mg. philol.
Nūlāmums koč kū saraksteit latgaliski, vysvīns kaida žanra, styla ci adresata tekstu, suocās ar vuordu izalaseišonu (par pareizraksteibys smolkumim lauza golvu vāluok ci nalauza vyspuor). Kam sova stidzeņa puori pļaveņai iz itū mežu īmeideita, tī pi pyrmūs krystceļu napagaist. Tok īsuocieji parosti laižās pa īstaiguotom, t. i., vuicās nu gotovu paraugu, gols golā sevkuru šaļti nu celeņa var nūsagrīzt suoņš. A krystceļu situaceja (kod ir varianti) ci atsyt gribiešonu īt tuoļuok vyspuor, ci daspīž izalaseit sovu ceļu. Turu nūceju, ka leidzeibu saprotot, varim turpynuot ar cytu leidzeibu tuoļuok.
Tai ari ir, ka sevkuru tekstu latgaliski vuordu kruojuma ziņā kai elasteigu drēbi var pastīpt iz vīnu ci ūtru pusi: lejis latvyskū (F. Kemps sovā laikā saceitu baļtīšu), lītuvyskū, slaviskū. A eistuo meistareiba, nu juos kū šyunūt, byutu muoceit itū drēbi naizstaipeit, saglobuot juos dabiskū formu i fakturu. Tok tī ari suņs aprokts, ka par latgalīšu volūdys idealū variantu myusu dīnuos ir atškireigi redzīni.
20. g. s. 30. godūs nūsastyprynova latgalīšu literaruo volūda „trešuos izlūksnis“ variantā, respektivi, tai maksimali pītyvynuota latvīšu literarai volūdai, ka atsaškira viņ fonetiski. Taidim latgalīšu vuordim, kaidu nav pi lejis latvīšu, latgalīšu tekstūs nabeja vītys. Ka pyrmajuos latgalīšu avīzēs atrassit sevkurs ‘jebkurš’, spaits ‘stars’, dzīsna ‘rītausma’ zīmineica ‘ausaine’, tod jau Latvejis vaļsts laika avīzēs i cytūs izdavumūs taidu nav. Vēļ vaira – taidus senejūs indoeiropīšu, sevkuram personiski dzilis nūzeimis vuordus, kai saime puormeja ar gimine, sāta – ar mōja, atīt – ar atnōkt. 1929. g. ministrejis apstyprynuotajūs pareizraksteibys nūsacejumūs īvīstys leluokajai augšzemnīku dialekta latgaliskūs izlūkšņu daļai nadabiskys sīvīšu dzimtis golūtnis –as, -es runuotūs -ys, -is vītā, izskaņa -ija. Kompaktuos grafemys ō garumzeime radeja tendeņci izrunuot garū patskani, na divskani, ar ē tys pats – ie vītā izrunova ē. Saleidzynojūt ar sātā runuotū, itei publiski lītojamuo latgalīšu volūda izaruodeja gona samuoksluota. Taidu rokstu tradiceju 1944. g. iz Rītumim nūvede latgalīšu inteligeņce i saglobuotu (na plauktā ci koktā nūlykdami, a lītuodami) 80. godu beiguos atgrīze dzimtinis tautīšim.
Tok myusu dīnuos vēļ 90. godūs jaunuos vāsmys pīzynušais „Tāvu zemis kalendars“ i „Olūts“ niule ir „trešuos izlūksnis“ turpynuotuoji. Tei nav viņ ortografejis atškireiga, tys ir redzīņs ari par vuordu kruojumu. Šaļtim itys atškireigais redzīņs izsprikstinej sirdīs pret kaidu vuordu.
1992. g. Lidejis Leikumys i Jura Cybuļa lementarī tyka pīduovuota taida latgalīšu raksteibys forma, kas maksimali pītyvynuota latgaliskajuos izlūksnēs runuotajai,‒ ar raksteibā paruodeitim divskanim uo i ie, golūtnem -ys, -is i, saprūtams, gūdā caltim eisti latgaliski vuordim. Juodasoka, ka nazcik lītu nūveciejušys, partū vuiceitīs lobuok īsokoms nu 2014. g. digitaluo lementara „Skreineite“. A cytaiži profesorei Lidejai Leikumai tuo pyrmuo lementara deļ vēļ pa šudiņ dīnai dzeive reizem kai kara īrokumūs…
Vysspūdruok jaunū pareizraksteibu īdzeivynova praksē Oskars Seiksts ar dūmubīdrim, 1992.‒1993. g. izdūdami žurnala „Jaunuo Dzeive“ treis numerus, tam laikam revolucionarū latgalīšu autoru kūpkruojumu „Pagrauda“ (1999). Oskars raudzeja vuogu dzeit pavysam dzyļu – caur latgaliskū izceļt iz viersa baltu pyrmatnejū, partū tekstūs daudz lītuvysku vuordu i jaunvuordu – nadajiuktu atlasynuojumu, kas atpazeistami piec saknis i vuorddarynuošonys leidzekļa, a nu tuo radeitais vuords puorsteidz ar naparostumu i nūzeimis poetisku dziļumu: Jau verīs acīņs propulušais sātā atsagrīž/ kai sausu lopu skaudzē kaba īklust/ redzmis dziļūksnē kur/ sevī apakušam palikt sasaritinī bet.. (Pagrauda, 1999, 81. pl.)
Latgalīšu volūdu iz lītaunīku pusi vylka ari Armands Kūceņš avīzē „Graidi“, daruodeidams, ka tai dzili pyrmatneigi latgaliski var runuot par sevkurom lītom bez eipaša poetisku konotaceju. Apsaverūt myusu dīnu škārsteikla Armanda i Anša Ataola Bierzeņa veiduotū baļtīšu-latgalīšu vuordineicu, gribīs jū teikt daudzejūs apkūpuotūs olūtu deļ, tok atlaidit, puiši, pi taidu vuordu kai stateiba, stateibnīks, gīdrys latgalīšam juosačer pi lītuvīšu vuordineicys. Tei jau ir drēbis puorstaipeišona, audaklys vīnkuorši var īpleist.
Ar slavismim nav tik vīnkuorši. Nasaverūt, ka pūļu i krīvu volūda viesturiski bejušys latgalīšu kontaktvolūdys, tok na vyss piec skota slaviskais taids ir i na vyss slaviskais vīnā kulē salīkams. Gadejīs dzierdeit i taidu runu: Jezdzējom da gorodam, zabyli pajimt zonciku. Komentaru, parkū i ap kū tai, atstuosim sociolingvistu ziņā, a latgalīšu rokstu volūdā tys nav pīļaunams. Drēbe itamā gadīnī ir saplāsta kokorūs.
Redzīni, ka latgalīšu izlūksnēs, ar tū puornasts rokstūs cīš daudz aizgivumu nu krīvu volūdys, nūstyprynova volūdnīks Jānis Endzelīns. Tok Ontons Breidaks itū redzīni ir atspākovs, daudzi ar krīvim kūpēji vuordi ir montuoti nu indoeiropīšu pyrmvolūdys, dažs ir pat arhaisks ide aizgivums (vērtīs: A. Breidaks. Darbu izlase 1, 53.–112. pl.). Taidi vuordi kai gosts, da, dryuksts, dzymdynuotuoji, (da)jiukt ‘(pie)rast’, paiseit ‘lauzeit’, susātivs; ozbors ‒ saglobuots arhaisks ide aizgivums nu protosemitu volūdys. Par lelu leksikys daļu navar i pasaceit, ci vuords montuots, ci pajimts nu sābru.
Bazneicys pamatterminologeja, kai bazneica, dūmuot, gavēt, grāks, gruomota, klaneitīs, krysts, mūceit, nedeļa, svāts, svece, vuiceit, aizjimta nu senejūs slavu volūdys i saisteita ar latgaļu nu sābru īpazeitū kristticeibu 11. g. s. pareizticeibys formā (vērtīs: L. Leikuma, Gruomotā školuotuojim, 1993, 38. pl.). Kai zinim nu viesturis, 13. g. s. nu jau katuoļticeigajā Terra Mariana teritorejā nu vuocīšu puorjimti ir: apostols, eļne, eņgeļs, oltors, uperēt, upers (tīpat, 63. pl.). Vāluokajūs godu symtūs nu pūļu bazneickungu palyka zynomi ari abrazeni, škaplereiši, rožanca, koronkys, godzinkys, spoveds i pakuta. 20. g. s. puotoru (nazkai nav aizaveds puoteri i kalenders vacuokajā formā) gruomotuos jau latvyskuoti svātbiļde, kulta prīkšmati, rūžukrūņs, krūneits, stuņdinis, grāku syudziešona i izpierkšona (gondareišona). Goreigajā literaturā nav iztykts bez kuriozu, tulkuotuoja klaidys deļ aizavede slaucama guņs. Itū raksteidama, turu rūkuos ap 1915. g. izdūtu puotoru gruomotu, jamā teišom atrūnu Lyugšonas por dweselem slaucumā gunî (284. pl.). Tymūs laikūs par taidu klaidu tiergu nacēle, a svātā gruomotā nūdrukavuotū bazneicuoni pījēme par naapstreidamu patīseibu. Pa laikam i šudiņ dzierd par degšonu na škeiteišonys gunī, a slaucamā. Interesanti, ka ar izsaucīņa Myužeigs skaistums!, kū Latgolys damys lītoj puorsteiguma šaļtīs, vuordim bazneicys dzīsmē dūmuots pats Jezus Kristus. A nu Ontona Rupaiņa radeituos Apalis, da vēļ tāla īmīsuotuojis Anitys Graudinis personā, izsaucīņs aizguojs laiceigys dzeivis ceļus.
Kas pa laikam „trešuos izlūksnis“ turpynuotuojim vys pasaruoda sirdis pret kaidu rusicismu. Eipaši mani izbreineja prīšklykums bleinu/blīnu aizstuot ar pankūka (vysmoz pankiuka fonetiski vajadzātu). Latvīšu literarajā volūdā itys germanisms, kai ruoda saliktiņa sastuovdalis, apzeimoj taišni skaurodā captu myltu iedīni. Pošys skaurodys apzeimuojums panna pyrmū reizi fiksāts viņ 17. g. s. vuordineicuos (verīs: K. Karulis, Latviešu etimoloģijas vārdnīca, II, 1992, 16. pl.). Tok latgalīšu slavisms ir ar daudz arhaiskuoku semaņtiku, tys ir vēļ poguoniskuo Aizgavieņa kai pavasara sagaideišonys svātku rytuals kulta iedīņs. Kristticeibys ītekmē i katuolim, i pareizticeigajim, pi tuo i vacticeibnīkim Aizgavieņs ci Maslenica atkareigi nu gavieņa laika, na viņ nūsaceita Saulis ceļa punkta dabasūs, partū latgalīšim itymūs svātkūs vaira kūpeja ar krīvim, na ļutarticeigajim lejis tautīšim, ka nazyna aizagaviešonys pyrma gavieņa. Vuorda izcelsme nu senejūs krīvu MлиHъ (mъlinъ), saisteita ar opolim dziernu akminim, vyspuor koč kū opolu (verīs: Latgolys lingvoteritorialuo vuordineica II, 2012, 86. pl.). Blynai zyna ari lītaunīki. Iz tū, ka itei līta labi īpazeita, līcynoj sinonīmi. Par lejnīkim, pluonenim sauc škeistuokys meiklis bleinus.
Navajaga īsadūmuot ari, ka kaids vuords var byut viņ latgalīšu sovums. Izaruoda, ka ratuok dzierdātais dzyga, lītuots daņča nūzeimē, atrūnams i boltkrīvu (дзыra), ukraiņu (дзиra) i krīvu (зыra) vuordineicuos ar nūzeimi ‘žvūrgzdyns’, nu krīvu vuordineicu viņ veritēs V. Daļa izdavumu. Ari Leitovā zyna temperameņteigu veirīšu daņci „Džigūnas” (ari dzigūnas), cyti vuordi apzeimoj „nasakuortuotys” lītys: dzigas ‘juceklis golvā’, dzigaliuoti ‘skraideit, laksteit’ ar nagativu konotaceju, dzigalas ‘skraideituojs, laksteituojs’, dzigė ‘vīgla pruota sīvīte’ Juodasoka, ka дзыra ir Ukrainys piļsātys Ļvovys vizitkarte, koč, īraudzeidams sātyslopys adresi http://dzyga.com/uk, navīns viņ latgalīts samulstu.. Par „Дзиґa” tautā īsaukuši kafejneicu „Пoд kлeпcидpoй” i muokslys galereju, kas ir kulta puļceišonuos vīta piļsātys radūšajai elitei i nūsadūšonai bohemai. Vyss apsavārtais līk dūmuot, ka tūmār ituo latgalīšu vuorda izceļsme i agruokuo semaņtika saistoma ar žvūrgzdynu – par dzygu varēja saukt taidu doncuošonu, kod sasagrīze vierpuļa.
Reiz pyrma puors godu maņ vīns bazneicys cylvāks aizruodeja: „Jius, filologi, izvalkat vacu vuordu, tod prīcojatēs, ka nivīns juo nasaprūt. Vajag lītuot vysim pazeistamus, zynomus vuordus.“ Tai jau vysu vacuokū i sovpateiguokū latgalīšu volūdā var nūeisynuot i pagaisynuot. Daudz kas ari niulenejūs tekstūs atrūnams vaira nav, pīvadumam, personuos atškireigys vieliejuma izteiksmis formys (es vālātum, tu vielietim..), genitiva lītuojums piec prīvuorda nu (nu Varakļuonu), a kur daudzejī vuordi, kas gaist aizmiersteibā nalītuošonys deļ… Taišni deļ jūs varbyut asmu īleiduse kapačuotīs itamā duorzā, kas vēļ spēj mani puorsteigt. Maņ pateik, ka uzvarēt vītā var saceit īveikt ci pajimt viersu, ka par koč kū ūtraiži saguojušu varams pasaceit ar sevkuru sinonimu atspriekleņ, atkuoleņ, izvierteņ, a kur vuordi sūpluok, sarkanis, kryuda, trikmīņs, aumūņs.. Par pagraudu i susātivu dizyn voi kod naviņ dazynuotu, ka nabyutu iz gruomotu vuoka.
Poša volūda par latgalīšu raksturu daudz kū pastuosta. Nav latgalīšim vuorda, ar kū nuokūtni apzeimoj. Tok juoizteik ar nu lejis latvīšu aizjimtū nuokūtne ci naprecizū, cytys asociacejis rodūšū byutīne. A cik nūruodomūs vītnīkvuordu (profesionalai aprunuošonai?): nazkas, nazyn kas, kas naviņ, kazyn kas, kas nakas, kas nabejs, kod kas, koč kas, da kas, vyss kas, vysakas! I ekspresivūs nūsalomuošonys paraugdemonstriejumūs latgalīts napagaistu…
A vyspuor skaitit i dazynojit latgalīšu vuordus poši, ir mums i A. Reķēnys „Kalupes izloksnes vārdnīca“ (1998), i Valentina Lukaševiča specvuorduojs (2011), i Anatoleja Bērzkalna vuordineica (2007), i „Latgolys lingvoteritorialuo vuordineica“ (2012) i latgalīšu tekstu korpuss (2012), i O. Breidaka dorbi, i roksti „Via Latgalica“ i „Latgalistikys kongresu materialu“ laidīņūs i c.


text:
RMDV Metala izstruoduojumu dizaina izgleiteibys programys pamatā ir koncepceja – rodi ideju, izstruodoj projektu i realizej tū materialā. 20 godūs lobuokuos realizātuos idejis skotomys audziekņu diplomdorbūs – dažaidi metali i puorsteidzūšī tūs rysynuojumi – modernys rūtys, gaismys obejkti i dekorativi dizaina prīkšmati.
Izstuodē apsaverami 12 autoru 47 muokslys dorbi i atspeidumi tymūs ir gon tīšī, gon natīšī iztverami – metala i gaismys spēlis, smoguma i vīgluma sasajaukšõna, soltuma i syltuma puorsakluošona, audziekņu izkruotūs zynuošonu, individualuo skatejuma i sasatikšonuos šaļteņu atspeidumi.
Storp izstuodis autorim ir ari tādinejais RMDV Metala izstruoduojumu dizaina izgleiteibys programys pedagogs i ituos nūdalis veiduotuojs Norberts Kudeņš – jubilejis izstuodis iniciators, daudzu diplomdorbu vadeituojs i izcils metalmuokslinīks, kurs pots roda fantastiskus muokslys dorbus i īdvasmoj studentus rodūšīm eksperimentim.
Gaismys, kruoys, emoceju, meistareibys i cylvāku atspeidumi – atej i īraugi!
Izstuode atvārta:
O, T, C, Pt – 10:00 – 17:00
S 10:00 – 16:00
Sv, P – slāgta
Īejis moksa: školānim i studentim Ls 0,20; pīaugušajim Ls 0,40; pyrma školys vacuma bārnim – breiva.
Sagatavieja:
Maija Upeniece
Latgolys Kulturviesturis muzeja sabīdriskūs vaicuojumu i reklamys specialiste


text:
.
Goda laikā izruodi nūsavāruši 35 909 skateituoju, taidā veidā apsteidzūt cytys popularys izruodis kai tī pat Nacionalajā teatrī, tai Dailis teatrī i cytūs Latvejis teatrūs.
„Latgola.lv” ar stuostu par Ontonu i Anni iz Nacionaluo teatra skatuvis pyrmū reizi ruodeita 2010. goda oktobrī i pa itū laikū nūspālāta jau ap 60 reižu.
Pošu reizi Latvejis profesionalajūs teatrūs teik izruodeitys divejis izruodis latgaliski – jau pīminātuo „Latgola.lv” Latvejis Nacionalajā teatrī i „Klepernīku pogosta zvaigzne” Daugpiļs teatrī.
Karteņa – Latvejis Nacionaluo teatra publicitatis materiali


text:
Džeina Gavare »
Džeinai Gavarei jauna dzīsme “Munā duorzā”
Dzīsmineica Džeina Gavare pīduovoj jaunu dzīsmi “Munā duorzā”, kuruos muzykys i vuordu autore ir jei poša. Par dzīsmi Džeina soka: “Sīvīte ir rodūšuo guņs, juos pasaulī vysu laiku koč kas nūteik – emocejis, vuordi,Skaiteit vaira »
Daugovpilī apsaverama Džeinys Gavaris gleznu izstuode “Sieviete – daba”
Da 19. februara Stanislava Broka Daugovpiļs muzykys vydsškolys ružovajā zalē apsaverama Džeinys Gavaris izstuode “Sieviete – daba”. Muokslineica stuosta: “Izstuodē apsaveramys gleznys, kuru golvonais tāls ir sīvīte, juos syuteiba iz zemis, juos pīnasums, sīvīteSkaiteit vaira »
Džeina Gavare: “Es vysod iz lobu ceru…”
Pīduovojam skaiteituojim Džeinys Gavaris dzejūļus. Autore soka: “Es īmu ar jums parunuot taidā dvēseļu leiminī par vysu tū, kū parosti kasdīnā napuorrunoj, deļtam, ka puorrunoj kū cytu. Dzejūli latgaliski īt tai napastorpynuotai, tī ir taidi,Skaiteit vaira »
“Cytaidi latviskais” gostūs pi Džeinys i Jura Gavaru
Jauka, simpatiska, sirsneiga saime – tai par Gavarim soka tī, kurī zyna Džeinu i Juri. Kūpeigys vierteibys, kūpeigs dzeivis redziejums, ūtra podturiešona, bārni i mīlesteiba – tys jūs vīnoj, veidoj jūs tagadni i nuokūtni.Skaiteit vaira »
Džeina Gavare pīduovoj dzīsmi “Cylvākam dūts”
Latgalīšu dzīsmineica Džeina Gavare sovim klauseituojim pīduovoj dzīsmi “Cylvākam dūts”. Kai soka poša dzīsmis autore i izpiļdeituoja: “Kod tu suoc klauseit sovai sirdsapziņai bez vysaidu atrunu, tod i tovai dvēselei palīk vīgļuok elpuot, nuSkaiteit vaira »
Džeinai Gavarei jauna dzīsme
Džeina Gavare pīduovoj sovu jaunuokū dzīsmi “Miera stacija”. Dzīsmis autore i izpiļdeituoja soka: “Vyss, kas ar myusim kuodreiz nūtics, ir juopījam ar izpratni, ir juopīdūd, ir juosaprūt, ka daudzys situacejis myusim ir dūtys, kab myus styprynuotuSkaiteit vaira »
Džeinai Gavarei jauna dzīsme – “Munai tautai”
Pīduovojam nūsaklauseit dzīsmineicys Džeinys Gavaris jaunuokū dzīsmi “Munai tautai”. Poša Džeina par dzīsmi soka, ka tei ir kai himna Latvejai latgalīšu volūdā. “Ar itū dzīsmi es grybu tai nu sirds runuot ar sovu tautu,Skaiteit vaira »
Džeina Gavare pīduovoj jaunu dzīsmi – “Tautys jūsta”
Latgalīšu dzīsmineica Džeina Gavare sovim klauseituojim pīduovoj jaunu dzīsmi “Tautys jūsta”. Par dzīsmi poša Džeina soka: “Puori vysam stuov Mīlesteiba, tik mes tymā kasdīnys rutinā i materialismā par tū aizmierstam i nanūviertejam tū, kasSkaiteit vaira »
Džeinys Gavaris koncerts Aizkaļnē
18. janvarī 14.00 stuņdēs Aizkaļnis TN nūtiks dzīsmineicys Džeinys Gavaris koncerts “Cylvākam”. Īeeja par zīduojumimSkaiteit vaira »
Džeinai Gavarei jauna dzīsme
Latgalīšu dzīsmineica Džeina Gavare klauseituojim pīduovoj jaunu dzīsmi “Sorgengelim”. Par dzīsmi poša Džeina soka: “Vīnmār der īsavērt sevī pyrma nūsūdeit cytus, vīnmār der īsaklauseit sirdsbolsā, kas klauvei pi apzinis…” Ziņu sagatveja: LaKuGa Karteņa: DžeinysSkaiteit vaira »
Klausīs Džeinys Gavaris dzīsmis
Pīduovojam nūsaklauseit treis latgalīšu dzīsmineicys Džeinys Gavaris dzīsmis. Džeinys muzykalajom aktualitatem leidza var sekuot ari draugiem.lv/dzeinagavare. Karteņa: Džeinys Gavaris personeigais arhivsSkaiteit vaira »
Aizvadeits „LaLaDra” Juosmuižā
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” kotru godu reikoj dažaidus pasuokumus ar mierki saglobuot i popularizēt latgalīšu volūdu, viesturi i kulturu. Jau vaira nakai pīcus godus nūteik literari muzykalais pasuokums „Latgalīts Latgalīša Draugs” aba „LaLaDra”. ItūSkaiteit vaira »


text:
28. decembrī Vileks nūvodā tiks pīmynāts dzejnīks, nūvodpietnīks i folklorists Ontons Slišāns. 12.00 stuņdēs Brieksīnes kopūs tiks īsvieteits Ontona Slišāna pīmineklis, bet 14.00 stuņdēs Upītes tautys nomā nūtiks dzejnīka 65 godu jubileja atceris pasuokums “Ir meili te maņ, kur pasauļs vyss munā volūdā skaņ”.
Ontons Slišāns dzims 1948. goda 28. decembrī Bolvu rajona Škilbānu pogosta Stabļovys cīmā. Jis īgivs daudzpuseigu izgleiteibu – Bulduru Duorzkūpeibys tehnikumā īgiuta duorzkūpa i biškūpa kvalifikaceja, piečuok jis vuicejās gleznīceibu i grafiku Moskovys Muokslys tautys universitātē, kai ari studieja Latvejis Lauksaimisteibys akademejā Jelgovā, kliustūt par diplomeitu agronomu.
Vysu sovu myužu Ontons Slišāns veļtiejs nūvoda tradiceju apzynuošonai, nūvodnīku pīminis saglobuošonai, kai ari latgalīšu volūdai.
Nu 1995. goda Ontons Slišāns vadeja Upītes biblioteku, pats piec sovys iniciativys izveiduojs Upītes kulturviesturis muzeju, kura fondi ir poša Ontona savuokti i sakuortuoti. Jis ari ir savuocs i pīrakstejs folkloru i gareiguos dzīsmis Škilbānu i Baļtinovys pogostā, kai ari bejs Rekovys i Upītes etnografiskuo ansambļa dybynuotuojs i Upītes etnografiskuo ansambļa vadeituojs. Ontons kotru godu eistynuoja vairuokus vierīneigus kulturys projektus, kas iznese Upītes vuordu vysā Latgolā, Latvejā i pat uorpus Latvejis rūbežuom. Vīns nu taidim projektim ir meilys aiļu i dzīšmu festivals „Upītes uobeļduorzs”, kurs ir leluokais i vacuokais latgalīšu festivals. Taipat lels dorbs tyka īguļdeits organizejūt folklorys svātkus, Mikeļa Bukša ikgadejū pīminis pasuokumu 1. junī Plešovys cīmā i cytus pasuokumus.
Ontons Slišāns sarakstejs 30 gruomotys i bārnim, i pīaugušajim; leluokuo daļa nu tuom ir latgalīšu volūdā. Jū var skaiteit par vīneigū dzejnīku, kurs ari bārnu literaturu rakstejs latgaliski.
Ontona Slišāna dzeivis laikā pādejuo izdūtuo gruomota „Čipierksneits jeb apcirsto sakņu pieaudzēšana” ir kai sova veida pīmineklis Slišāna dorbam latgalīšu volūdys i Latgolys kulturys lobā.
Juopīmiņ, ka Ontons na tikai raksteja pats, bet jau nu 1991. goda izdeve ari cytu autoru gruomotys.
Ontona Slišāna dorbs tyka nūvierteits ar daudzim apbolvuojumim. 2000. godā jis tyka apbolvuots ar Lelū folklorys goda bolvu, 2007. goda Dzejis dīnuos sajiema apbolvuojumu par izcylu davumu regionalajā literatūrā i par lobuokū nūvoda dzejis kruojumu “Tītupats”, 2009. godā sajiema “Boņuka” bolvu kai goda kulturys darbinīks.
2008. godā VKKF padūme Slišānam daškeira myuža stipendeju, i Ordeņu kapituls apbolvuoja dzejnīku ar V škirys Atzineibys krystu.
Cīši lela nūzeime Ontona Slišāna dzeivē beja juo saimei – sīvai Irēnai, bārnim Annelei, Lienītei, Andrim i Mārītei, kai ari mozbārnim, kuri niu jau ir divpadsmit.
Ontons Slišāns myužeibā nūguoja 2010. goda 15. decembrī.
Lai ari paguojuši jau treis godi kūpš Ontons Slišāns nūguojs myužeibā, jis vysod paliks Latgolai sovūs dorbūs. Ontona īdybynuotuos tradicejis nikur nav pagaisušys. Tāva īsuoktū dorbu Upītē turpynoj juo dāls Andris, kurs niu ir Upītes tautys noma i jaunīšu folklorys kūpys vadeituojs, reikojūt arī Ontona Slišāna aizsuoktūs pasuokumus. Taipat dzejnīka vuordam pagaist naļaun Latgolys folklorys vuokuma konkurss “Apleicīne”.
Dzejnīka meitys tāva pīmiņai izveiduojušys lopu socialajā teiklā Facebook, kur sevkurs interesents var īsapazeit ar Ontona Slišāna dzeivi, dorbu i idejom: facebook.com/antons.slisans.
Ziņu sagataveja: LaKuGa


text:
Šudiņ ir paguojs taišni pusgods nu breiža, kod Reigā iz „Latgolys Studentu centra” aktivistu organizātū pyrmū sasadzīduošonys reizi sasapuļcieja vīnkuorši interesenti bez cīši lelom muzykalajom zynuošonom, kab īsavuiceitu jaunys dzīsmis latgaliski, pamatā tradicionaluos muzykys repertuara dzīsmis. Mierkis itam vysam taids vīnkuoršs – paplašynuot sovu kasdīnys repertuaru: apnics, ka kotru naformaluoku saīšonys reizi dzīsmis, kū vysi zyna nu A da Z ir gondreiž viņ „Rūžeņa” i „Tuoli dzeivoj”, taipat breineiga ir satureiga kūpeiguo laika pavadeišona i jaunu zynuošonu īsavuiceišona. Kai školuotuoja dzīduotuoju deideišonai pareizom notom i bolsu nūtureibai pīaicynuota JVLMA etnomuzykologejis 4. kursa studente Marta Vaivode ar izaceļšonu nu Rūžupis.
Kai tod pa itū laiku guojs? Var saceit, ka vysaiž, bet ar taidu prīceigu atteisteibys lineju iz augšu. Dzīšmu pyurs īkruots gona lels: salaseitys dzīsmis nu vysu Latgolys molu, taipat dažaideibai ir īsavuiceitys puora dzīsmis nu Latvejis ūtra gola. Laika gaitā pasakuplynuojs ari dzīduotuoju puļceņš. Kai kurū reizi gon īt ar atīšonu iz mieginuojumim, bet dzīduot grybātuoju ir gondreiž 20 cylvāku. Cikom gon vysa dzīduošona vaira ir sovai prīcai, bet ir ari bejušys dzīduošonys reizis ar klauseituojim. Vīns nu skaistuokūs vosorys pīdzeivuojumu beja pīsadaleišana Kārļa Kazāka i juo draugu-muziķu velo ekspedicejā „Ar Velomuzyku iz Liktiņduorzu”, kurū varēja nūsavērt ari Latvejis Televizejis 1. kanalā.
Kotrys reizis ūtardīņu dzīduošona nasabeidz viņ ar dzīduošonu – gona vīnam ūtra iz zūba paviļkšonys, jūku, smīklu, taipat sataiseita ari pošim sova folklora. Interesnais, ka vēļ arviņ nav varēts izdūmuot folklorys kūpys nūsaukums. Ir tikai taidys pagreidis pasaukys, pīvadumam, Razulinka – par gūdu „Rekavas dzintara” dzīsmei par žagatini, zečubiksis – deļ tuo, ka navar jau taišni tū dzīsmis melodeju nūturēt i ir tendeņce iz dzīsmis golu „nūšlukt”, astma – vēļ naīt cik labi ar elpu pareizu īviļkšonu i nav spāka da gola dzīsmi izviļkt. Taipat kotru reizi tolkā teik saukts ari „Martys spāks” – paleidzēt podturēt pareizuos notys, koč tū reizē var tik vīnam bolsam, bet lela daļa dzīšmu ir divejūs, ari trejūs bolsūs. Pa itū goda pusi dzīduotuoji niu zyna, kai tys ir dzīsmis teikt, kū nūzeimoj atlūceit, kai juorūtoj, kaidi ir lobuokī panti apdzīduošonā, kai juodzīd tolkā, kai tik sovaiži runoj Zīmeļlatgolā i kai iz Zīmyssvātku laiku kačeišam bārns mierst. Nu vysu leluokuo prīca pošim ir, ka ūtardīnis vokars īt i ir vīta, kur latgalīšus Reigā geida padzīduot!
Edeite Husare


text:
Malnovā, maizneicā “Dzīles”, saimnīkoj i vysaidus gordumus taisa Aina Barsukova. Latvejā atazeistameibu jei giva dasadolūt televizejis šovā “Īstās latvju saimnieces”,...
Lasīt vairāk →
Gastejom pi gitaru meistara Juoņa Kuzminska Rēzeknes nūvodā. Izaruodīs, ka prasmeigais meistars gitarys taisa na vin Latgolā zynomim muzykantim, bet...
Lasīt vairāk →
Alīna Gendele i Sergejs Maksimovs stuosta par dorbu Latgolys planavuošonys reģiona atteisteibys padūmē.
Gastejom pi prīstera Rinalda Stankeviča, kab dazynuotu vaira par svātceļojumim i tūs byuteibu.
Izcyluo latgalīšu gruomotu izdevieja Vladislava Lōča bruoļa dāls Pīters Lōcs uztur privātkolekceju, kura nūsaukta par “Vl. Lōča latgalīšu rakstnīceibys muzeju”....
Lasīt vairāk →
Sovā cīnejamā vacumā Pīters Lōcis izveiduojs sovam radinīkam – gruomotu izdeviejam Vladislavam Lōčam veļteitu Latgalīšu rakstnīceibys muzeju. Jau puors godus...
Lasīt vairāk →
© 2013-2018 Lietišķā Latgale, +371 26672107, lietiskalatgale@inbox.lv
Created by LapuLapa.lv - mājas lapu izstrāde
© 2013-2018 Lietišķā Latgale
Created by LapuLapa.lv - mājas lapu izstrāde