text:
Sylajuoni – Latgolys pūdnīceibys pyrmsuokumi
Roksta autoris: Ināra Volkova, SilvijaIvanovska, žurnals “A12”
Sylajuoni ir vīns nu Rībeņu nūvoda pogostu. Itūšaļt jimā ir registrātys 29 apdzeivuotuos vītys, 408 īdzeivuotuoji. Sylajuoni Latvejā ir atpazeistamiar Latgolys pūdnīceibys pyrmsuokumim. Sylajuoņu keramikys nūsaukuma pamatā ir pogosts, kura teritorejā dzeivuoja i struoduoja lels skaits “pūdu meistaru”.
Storp Feimaņu, Rušyuna i Pušys azaru atsarūn vysleluokais Latgolys pūdnīceibys centrys, eipaši nūzeimeigs pūdnīku pudurs plešās ap Feimaņu azaru, tī ir tai sauktī “vīminīši” aba Sylajuoņu pūdnīki. Jī ir poši rūseiguokī vysā Latgolā. Vasalys sādžys sūpluok lauksaimnīceibai nūsadorbuoja ar pūdnīceibu: Dūbis, Jureiši, Babri, Ušpeli, Leiņakolns, Kazmerova, Skrauči, Paslavys, Kūžmi, Limani, Eisagi, Šembeli. Taišni Sylajuoņu apleicīnis pūdnīki saglobuoja nūvoda senejūs pūdnīku omotu, boguotynuoja juo tradicejis i pacēle Latgolys tautys muokslu vēļ nabejušūs augstumūs[1].
Šudiņdīnys Sylajuoni atsaškir nu viesturiskūs. Sylajuoņu doba nav puorsamejuse i juos skaistums kutynoj iztieli taipat kai Paulāna laikūs, kod dzymtuo cīma kūšuo ainova ar bārzu bierzim, pakolnim i azarim rūsynuoja trauku kruosys, izlīkumus i formys. Pūdnīceibys pīruodejumus Sylajuoņūs naatrast, keramikys ekspozicejis globojās Juosmuižā, Latgolys Kulturviesturis muzejā, Preiļu Viesturis i lītiškuos muokslys muzejā i vēļ daudzuos kolekcejuos Latvejā i pasaulī. Pogosta puorvaļdis vadeituojis Ingys Jurkānis jauneibys pavuorde ir Ušpele kai slovonajai pūdnīku dzymtai. Dzymtys kūku Inga nav pietejuse. Tī, kuri nūsadorbuoja ar keramiku, ir puorsacāluši tyvuok Rēzeknei ci Daugovpilei. “Mes palykom sovā sādžā ar nūsaukumu Ušpeli, es asmu tī dzymuse, iz vītys tī nikas vaira nav palics, praktiski vīna dzeivojamuo sāta tikai. Jei ir 4 km nu centra iz Feimaņu pusi.” 2014. g. ir slāgta Sylajuoņu škola. Koč ari telpys teik uzturātys i dasavārtys, tūmār pīlītuojumu jom pošvaļdeibai nav tik vīglai atrast. Ir pīmynāts, ka pogosts varātu atsadzeivuot kai lītiškuos muokslys centrys, tūmār niu te nav nivīna omota meistara.
Vīns no izcyluokūs sylajuonīšu ir Polikarps Vilcāns. Dzims 1894. g. 26. janvarī Sylajuoņu pogosta “Dūbēs”. Sylajuoņu keramikys stila dekorativūs formu radeituojs. Izkūps grafiskuo roksta elementus i kompozicejis pajiemīņus, bejs teicams kolorists. Omotu apgivs pi tāva Joahima. Patstuoveigi pūdnīka omota gaitys suocs 1910. g., pīsagrīzs pamatā saimnīceibys trauku darynuošonai. Dekorativajai keramikai pīsagrīzs 20. godu nūgalē. Devs latvīšu tautys muokslai skaidri izsvaruotus, formuos i kruosuos izjustus klasiskus paraugus. P. Vilcāns sovu keramiku vysbīžuok dekorej ar smolku, grafisku zeimiejumu, zierneišim i izvyrpuotom plastiskom linejom. 1957. g. pajimts Muokslinīku savīneibā. Dorbi atsarūn vysu leluokūs Latvejis muzeju kruojumūs i daudzuos privatkolekcejuos. Pīsadalejs izstuodēs Parizē, Berlinē, Moskovā, Bukarestē, Leipcigā. 1937. g. Francejā sajiems zalta medaļu i diplomu i Latvejā sudobra medaļu, 1938. g. Vuocejā – Storptautyskuos amatnīceibys Gūda diplomu, bet 1940. g. Latgolys nūvoda dailamatnīceibys izstuodē apbolvuots ar sudora medaļu i diplomu. Paglobuots Gaileišu cīma Antonišku kopūs.
Preiļu keramikys kūpa saglobuoja i turpynuoja lobuokuos Latgolys i Sylajuoņu keramikys tradicejis. Pūdnīceibys terminologejā Sylajuoņu meistari paaudžu paaudzēs saglobuojuši eipašūs nūsaukumus dorba reikim, materialim i doromajim dorbim, kas ir izaveiduojs par Sylajuoņu pūdnīku leksikonu. Šņaraks – vyrpojamais dieleits šļakaču (škeistūs muolu) nūjimšonai; čimiņnīks – instruments trauka pamatnis veiduošonai; cencers – instruments trauka nogrīzšonai nu vyrpys; štagars – muola storplyka lītuota, kuortojūt traukus ceplī; smeļtiešona – pūdu apdadzynuošona; paļava – vuope, glazura (izpaļavuot); čymyns – trauka zamejuo daļa, kas vierspusē nūsaslādz ar rīvu.
- Cimermane Dzidra. Tautas keramiķim Andrejam Paulānam – 100.
Roksts sagataveits sadarbeibā ar portalu lakuga.lv ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta leidzekļu projektā “Robežlīnijas”.


c: text/html

text:
Regionaluo reforma i latgalīšu volūda
Roksta autors: Jureits (Jurs Viļums)
Vosorys suokumā portala lakuga.lv veiduotuoji palyudze mani pīraksteit par gaidamū regionalū reformu nu latgalīšu volūdys nuokūtnis atteisteibys perspektivom “tymā jaunajā kuorteibā, kas myus sagaida”. Kai redzit, lānai maņ guoja – vys puoruok daudz ir naatbyldātu vaicuojumu, nu kurūs ari pats golvonais – kaids tod (patīseibā) ir reformys mierkis? – nav skaidrys. Samozynuot pošvaļdeibu i jūs īriedņu skaitu, koč kū vēļ ītaupeit, gūdeigi atzeit nagluobjamuos teritorejis… ci eistyn padareit regionus ekonomiski stypruokus, nūdrūsynuot vīnmiereigu vysys vaļsts atteisteibu, atrysynuot regionalā leiminī tuos problemys, ar kurom mozuos pošvaļdeibys i centraluo vaļsts puorvaļde godim nav tykušys golā?
Volūda sleicieju naizgluobs?
Jau godim daīt dzierdēt nu vysaiduoku cylvāku, ka latgalīšu volūda Latgolu naizgluobs – vysa pamatā vajadzeiga asūte ekonomiskuo atteisteiba. Tam var pīkrist i reizē ir juoatguodynoj, ka tikai ekonomiskuo atteisteiba (skait, nauda) nav i navar byut veseleigys sabīdreibys i vīna regiona atteisteibys golvonuo vierteiba. Vyss ir sovstarpeji saisteits. Jau godim redzim, ka latgalīšu volūda teik veiksmeigi izmontuota vysaidu privatūs produktu i pošvaļdeibu pakolpuojumu tiergvedeibā – turisma objektu, iedīņu i dzierīņu, kulturys īstuožu i atsevišku pasuokumu nūsaukumūs, dažaidūs reklamys saukļūs.
Dobā kaidys ekosistemys veseleigumu i dzeivuotspieju bīži viņ nūsoka piec kaida konkreta dzeivnīka, pat kukaiņa ci kaida auga, kluotbyutnis bīžuma. Ka tuo datryukst ci vairs nav pavysam, tod tys var byut par pamatu trauksmis izsludynuošonai – ir pagaiss dabiskais leidzsvors, kas draud ar ilgtspiejis pagaisynuošonu. I napītiks, ka gruovus sakuortoj tik vīnā pļovā, ir juosaver vysa melioracejis sistema kūpumā…
Tok pītiks ar leidzeibom. Dūmoju, ka portala lakuga.lv skaiteituojs gona labi saprūt latgalīšu volūdys nūzeimi kotra latgalīša i vysys Latgolys dzeivē kūpumā. Ir vajadzeiga nauda (kab saimi pabaruot, izgleituot, pasauli apsavērt) i volūda kai tradiceju, kulturys, vierteibu nesiejs cauri paaudzem.
Volūda, prūtams, nav golvonais vaicuojums, kura deļ veikt regionalū reformu i nav golvonais indikators par tū, kaidai tai reformai byut, tok latgalīšu volūdys vaicuojums paruoda vairuokys logiskys atbiļdis iz apleik skanūšajim gona haotiskajim vaicuojumim – vajag ci navajag apvīnuot nūvodus, cik lelim jim byut, ci veiduot ūtruo leimiņa apgobolus, styprynuot planavuošonys regionus ci varbyut vysu atstuot Reigys centra ļaužu izlemšonai?
Iz latgalīšu volūdys pīmāra varim paviertēt Latgolys regiona “ekosistemys” i vysys vaļsts veseleigumu. Vysapyrms juoatguodynoj vysim latgalīšim labi zynomū Vaļsts volūdys lykuma pantu, kurā īraksteits, ka “vaļsts nūdrūsynoj latgalīšu rokstu volūdys (..) aizsardzeibu, saglobuošonu i atteisteibu”. Nu ituo panta īraksteišonys lykumā vysu laiku ir bejs taids kai streideņš pa vydu vaļsts īstuožu puorstuovim (nu vīnys pusis) i vysaiduoku latgalīšu bīdreibu, taitod navaļdeibys organizaceju (NVO), puorstuovim i vīnkuorši individualim latgalīšu volūdys gluobšonys entuziastim (nu ūtrys pusis). Vēļ vys leluokuos aktivitatis ir veikuši ūtrī, deļtuo lykumā īraksteitais, ka, tai saceit, vysu procesu voda vaļsts, eisti nastruodoj.
Latgalīšu volūdys saglobuošona, aizsardzeiba i atteisteiba nūteik nu projekta da projekta – vys vēļ tymā vysā stuostā datryukst sistematiskuma ci elementarys kuorteibys, lai vajadzeigī dorbi tyktu veikti seceigi. Lai tū nūdrūsynuotu, jauna pruoteiga regionaluo reforma varātu gona labi paleidzēt.
Kai smejīs, pyrma kaidim desmit godim, kod tyka izskaniejs prīšklykums latgalīšu volūdai daškiert regionaluos volūdys statusu, tod ituos iniciativys autori tyka nūlomuoti vysaiduokūs naskaistūs i napatriotismu nūzeimejūšūs vuordūs. Iz laiku itei dūma beja juonūlīk molā i juoturpynoj stucynuot vaļsts īstuožu durovuos, lai vēļ i vēļreiz atguodynuotu tymā Vaļsts volūdys lykumā īraksteitais pryncyps – vīna vaļsts volūda ar divejom literarajom tradicejom – lejislatvīšu i augšlatvīšu (aba latgalīšu). Pakuopeniski tyka sasnāgti ari lobi vairuok ci mozuok skali rezultati, latgalīšu volūda suokuse skanēt aizviņ bīžuok vysdažaiduokajuos dzeivis jūmuos – suocūt ar kasdīnys dzeivi, turpynojūt ar plašsazinis leidzekim i politiskajom nūrisem. Kod latgalīšu NVO suoce praseit ari 10% latgaliski vaļsts apmoksuotajūs medejūs, tod otkon nu vairuokom molom pasaruoda “vacī lobī” vaicuojumi: a kas tod tī latgalīši taidi ir, ka niule jūs “izlūksni ci dialektu” byus juosaklausa vysā Latvejā?
Pruoteiga regionaluo reforma varātu itū latglīšu volūdys (i cytus vaicuojumus) beidzūt lelā mārā sakuortuot. Ci ari turpynuot leidzšinejū jucekli. Ci radeit vēļ leluoku? Koč voi saleidzynojam ar literaruos latvīšu volūdys vaicuojumim – nav tok kotrā vīnā atseviškā školā ci vīnā pošvaļdeibā juodūmoj, kaidus burtus bārnim vuiceit i ci vyspuor tū dareit/nadareit? (Smīklam – varbyut kaids Kūrzemē vēļ tagad izdūmuotu vuiceit “vacūs skaistūs” gotu burteņus? Ni Satvermī, ni lykumūs nikur nav atrunuots, ka latvīšu volūdā juolītoj latiņu alfabeta antikvys būrti, a na frakturys (gotu) ci vēļ nazkaidi cyti.) Taitod ir lītys, kas juosakuortoj vaļsts leiminī (lykumi, nacionalūs sabīdryskūs plašsazinis leidzekļu darbeiba, vuiceibys programu izstruode, gruomotu izdevieju kontrole i tt.), ir lītenis, kū var izlemt iz vītys (kuru školuotuoju pījimt latgalīšu volūdys vuiceišonai, kai lobuok sareikuot vītejūs folklorys svātkus, kur likt turistim nūruodis latgalīšu volūdā vītejūs skaistumu atrasšonai i tml.), i vēļ ir taidi vaicuojumi, kū vyslobuok puorraudzeit Latgolys regiona mārūgā (kur sareikuot lelū latgalīšu muzykys festivalu, kur varātu byut latgalīšu profesionalais teatris, nuokamuo Latgolys kongresa sareikuošonys organizatoriskī vaicuojumi i tt.).
Latgolys rezolucejuos saraksteitais
1917. godā nūtyka vīns Latgolys kongress, na atseviški mozeni Rezēknē i Daugovpilī ci kaiduos sešuos, septeņuos… divdesmit vītuos. Taitod acimradzami, ka ir vaicuojumi, kas skar vysu Latgolu, i vajadzeigi mehanismi, kas vysā Latgolā tūs koordinej i sapruoteigi rysynoj. Volūda ir vīns nu jūs. Sovulaik ari Latgolys Pietnīceibys instituta reikuotajuos konferencēs i jūs gola dokumentūs tyka runuots, sprīsts i aicynuots pīgrīzt viereibu latgalīšu volūdys vaicuojumam. Atlaidit, tagad namekliešu vysys lobuos idejis, kas tymūs papeirūs saraksteitys, tok tai i palykušys putekļus vuokt.
Viesturs Kairišs 2017. godā i piec tuo vēļ na reizi ir uzsviers, ka latgalīšu volūda ir nacionala leimiņa vaicuojums i taidā leidzīnī ari tys juorysynoj, tok dzierdeigys auss itai dūmai var atrast tikai epizodiski i nasatic, ka tyvuokūs godūs kas byutiski varātu maineitīs.
Ir labi, ka reizem izadūd latgalīšu volūdys lītys paceļt da Reigys augstumim, tok vīnā sapruoteigā regionalā veiduojumā (Latgolā) varātu radeit vairuok vysaiduokus instrumentus i mehanismus latgalīšu volūdys styprynuošonai i daudzejaidi atslūguot “Reigys aizjimtūs pruotus”.
Kai reize tys jau ir īstruoduots 2017. goda pasauļa latgalīšu saītā apstyprynuotajā rezolucejā, kab nūdrūsynuotu Latgolys latvīšu (latgalīšu) kai Latvejis vaļsts nacejis dalis atbylstūšu pastuoveišonu Latvejis Republikā (..). Rezolucejis 1.3 punktā ir uzsvārts, ka “Latgolys planavuošonys regionā (..) atsagrīzt pi viesturyskūs latgaliskūs nūsaukumu i vītvuordu; pastotūt jaunys ceļa zeimis i nūruodis, lītuot obejis latvīšu volūdys formys (LVS i LTG); vaļstei izveiduot atbolsta sistemu tom pošvaļdeibom i organizacejom, kas ir gotovys maineit asūšuos (ci stateit jaunys) ceļa zeimis i uzrokstus. Veiduot atbolsta sistemu tim uzjiemiejim i NVO, kas turysma produktu nūruodis pīduovoj latgalīšu rokstu volūdā… Veicūt regionalū reformu, respektēt viesturyskū teritorejis saisteibu ar Latgolu (..).”
Itys ir juojam vārā ari beidzamajā laikā vys plašuok dzierdamajuos diskusejuos par Varakļuonu nūvoda i atsevišku cytu teritoreju nuokūtni. Rezolucejis 1.5. punktā par kulturu dalykts: “nūdrūsynuot i finansēt regiona leimiņa strukturu izveidi (tymā skaitā iz asūšūs kulturys īstuožu bāzis), kuru nūsaukumā īkļaut Latgolys vuordu i repertuaru veiduot, prymari lītojūt latgalīšu rokstu volūdu: Latgalīšu literaturys fonds, Latgolys teatris, Latgolys filmu fonds, Latgolys simfoniskais orkestris, Latgolys kors, Latgolys Muokslys muzejs i c.” Turpynuojums 1.6. punktā par plašsazinis leidzeklim: “Latgolys planavuošonys regiona teritorejā nūdrūsynuot vaļsts informativū telpu, t. sk. kai sabīdryskū pasyutejumu, i jamā rast vītu raidejumim i ziņom latgalīšu rokstu volūdā. Nūdrūsynuot i vysur, kur lykums paredz, daškiert finansiejumu tim informacejis leidzeklim, kurūs ir publikacejis voi raidejumi latgalīšu rokstu volūdā, sabīdryski finansātajūs radejis i televizejis kanalūs īkļaut ziņu, taipat atsevišku raidejumu regularu sagataveišonu i transliešonu latgalīšu rokstu volūdā. Styprynuot i atbaļsteit plotu socialūs teiklu vidi (pīmāram, iz lakuga.lv bazis) latgalīšu rokstu volūdā.”
Ir paguojuši vairuok kai diveji godi, tok cīš lelu virzeibu itūs vaicuojumu rysynuošonā mes naasom manejuši. Vēļ seikuok par tim visim ir runuots rezolucejis izvārsumā, kuru vysu nacitiešu, tok atzeimiešu nu tuo golvonū punktu ituo roksta saisteibā. “Attīceibā iz latgalīšu rokstu ci literarū volūdu vaļsts politika, lykumdūšona i prakse ir juobolsta iz itaidu mierku i pryncypu: (..) c) apsajimšona, ka pastuovūšī ci jauni administrativi īdalejumi naroda škieršļu latgalīšu rokstu volūdys lītuošonys veicynuošonai.” Tys juojam vārā ari Varakļuonu nūvoda, kai ari mozuokūs Latgolys nūvodu saisteibā, pīvadumam, Imants Slišāns nu Baļtinovys jau godim ir runovs, skaidrovs i darejs, kab ļauds nasabeistātu runuot latgaliski. Cik daudzuos Latgolys pošvaļdeibuos ir tai, ka vydsškolys izlaidumā vokora vadeituoja runoj latgaliski, ari direktora, absolventu i jūs vacuoku puorstuova runa ir latgaliski. Nūslāgumā absolventu i školuotuoju kūpeigs aplis ar dzīsmi “Pi Dīveņa gari goldi”… Paīt godi cikom ļauds pīrūn, ka ari publiskūs pasuokumūs lītuot latgalīšu volūdu ir tikai normali. Tū var aizslauceit vīnā dīnā, pīvīnojūt leluokam nūvodam, kurā latgalīšu volūda skaņ cīš ratai.
Taidys mozuokys i leluokys centraliziešonys otkon i otkon apdraud lokaluos identitatis, uorda cylvāku vītys sajiutu i pakuopeniski i naatlaideigi vuojinoj latgaliskū pašapziņu.
Tys mozūs nūvodu rūbežu “futbols” cylvākus jau ir pamateigi nūgurdynovs i tod jīm palīk vīnolga – “kur daliks, tī dzeivuos”. Cylvāks suoc just, ka nu juo nikas nav atkareigs i jam vysleidz, ci juo pogostu davīnoj Latgolai ci Vidzemei, jam palīk vīnolga, ci apleik skaņ Latgolys latvīšu volūda, ci latvīšu literaruo, ci krīvu, angļu…
Varim īgiut i varim zaudēt vēļ vaira
Vidis aizsardzeibys i regionaluos atteisteibys ministrejis (VARAM) dokumentūs saisteibā ar regionalū reformu ir gona daudz vierteigu vadlineju saraksteits:
- izveiduot ekonomiski atsateisteit spiejeigys administrativuos teritorejis;
- vaļsts puorvaļdi organizēt īvārojūt subsidiaritatis pryncypu (vajadzeigī lāmumi teik pījimti īspiejami zamuokā, cylvākam tyvuokā leiminī – autora pīzeime.);
- veiduot vīndabeigu administrativi teritorialū strukturu;
- nūvērst pretrunys piļsātu i ap jom asūšūs lauku teritoreju vydā;
- leidzsvaruot pošvaļdeibu kapacitati, nūdrūsynojūt jom leidzvierteigys īspiejis atteisteibai;
- īvāruot īdzeivuotuoju interesis, teritorejis atteisteibu planavojūt kūpsakareibuos (regionalā i nacionalā leiminī);
- veiduot pošvaļdeibys, kas spiej nūdrūsynuot atteisteibys planavuošonys funkceju i vadeit sarežgeitus investiceju projektus;
- nūdrūsynuot lobuoku sinergiju vaļsts i pašvaļdeibu instituceju vydā, i sadarbeibā ar uzjiemiejim, izgleiteibys īstuodem, NVO i c.
- veicynuot augstuoku konkurētspieju ībolsojamūs deputatu kūpumam – nūdrūsynuot efektivuoku liemiejvarys darbeibu…(tys vyss jimts nu varam.gov.lv).
Vēļreiz i vēļreiz varu atkuortuot, ka taišni spieceiga regionaluo leimiņa izveide, saucit tū kai gribit – (styprynuoti) planavuošonys regioni, lykumā jau seņ kai īraksteitī, tok vys vēļ naizveiduotī, apgoboli ci ūtruo leimiņa pošvaļdeibys – varātu lobuok tikt golā ar ministrejis i vysys vaļdeibys uzdūtajim aizdavumim i veiksmeiguok atbiļdēt iz vysim vaicuojumim saisteibā ar latgalīšu rokstu volūdys saglobuošonu, aizsardzeibu i atteisteibu.
Ari 2017. goda pasauļa latgalīšu saīta rezoļucejā ar malnu iz bolta īraksteits: “Latvejis Republikys regionalū politiku baļsteit iz Satversmis 3. panta: “Latvejis vaļsts teritoreju storptautyskūs leigumu nūsaceitajūs rūbežūs sastuoda Vydzeme, Latgola, Kūrzeme i Zemgale.” Precizi i skaidri nūsaceit Satversmē nūsauktūs regionu funkcejis, tys ļaus efektivi rysynuot daudzys vaļstiskys problemys.”
I tikai ituos četrys (vēļ ari Reiga kai vaļsts golvyspiļsāta) i vairs nivīna cyta administrativa teritoreja Satversmē nav īraksteita! Tok dzeivī, Dīvamžāļ, ni Vydzeme, Kūrzeme, Zemgale, ni ari Latgola eisti napastuov. Tod vaicuojums ir ari myusim latgalīšim: cik iļgi mes sasamīrēsim, ka par Latgolu tik roksta literaturys dorbūs, juos vuordā sauc vysaidys nūtikšonys i (kotrs piec sovim īskotim i atkareibā nu viesturiskuo konteksta) leluokys ci mozuokys zemis, a pošys Latgolys, kai administrativys teritorejis, nav pa šai dīnai? Ka juos nabyus ari iz prīšku, tod i par latgalīšu volūdys lītom turpynuos “atbiļdēt” vaļsts apmāram tik pat labi, sistematiski i kvalitativi kai da šam, i mes kotrys sovā sātā, sovā vidē, sovā bīdreibā… turpynuosim raksteit pa kaidam projekteņam, kaids uzadrūsynuos ar sovu bārnu parunuot latgaliski, kaids – nā… I latgaliski rokstūšs cylvāks ar kotru godu paliks par aizviņ ratuoku “putnu” pasauļa volūdu socialajūs teiklūs.
Kū soka zynuotnīki i pietnīki?
Pavysam naseņ treji Latvejis zynuotņu doktori (Andris Miglavs, Māris Pūķis i Pēteris Šķiņķis) publiskova sovu apkūpjumu par vajadzeibu veikt regionalū reformu i pamatova, kaidai tai byutu juobyun.
Grybu citēt vīnu tēzi nu jūs apkūpuojuma: “Administrativi teritorialais īdalejums, tuo struktura atsadz asūšuos politiskuos aba puorvaļdeibys organizacejis specifiku i tei tīši ci pastarpynuoti īspaidoj kulturys (taitod ari volūdys – J.), socialuos i ekonomiskuos paruodeibys (Honey, R. (1977). Form, process and political organization. Professional Geographer 29, 16–20.; Williams C., Smith A. D. (1982). The national construction of social space. Progress in Human Geography 6(4), 502–518.). Deļtuo administrativi teritorialais īdalejums ir apsaverams ari kai geografiskuos telpys – cylvāka vidis vadeišonys i veiduošonys leidzeklis. Latvejā niu pastuov centralizātys vaļsts struktura i tys ir byutisks teritoreju sarukšonys i naleidzsvaruotys regionaluos atteisteibys pamats.”

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Naujinē nūtiks Daugovpiļs nūvoda Gruomotu svātki
7. augustā Naujinis pogostā nūtiks Daugovpiļs nūvoda 14. Gruomotu svātki. Pasuokumā ar gruomotu goldu pīsadaleis ari Latgolys Studentu centrs.
Vysys dīnys garumā Gruomotu svātkūs nūtiks gruomotu komercizstuode, kurymā pīsadaleis na tikai Latgolys Studentu centrs, nu ari taidys izdevnīceibys kai “Zvaigzne ABC”, “Lauku Avīze”, “Jumava”, “Nordik”, “Avots” i cytys.
10.30 ar muzykalu sveicīni saguojušūs sveicynuos Naujinis kulturys centra folklorys kūpa “Rūžeņa”, nu 11.00 nūtiks Gruomotu svātku atkluošona “Kad ziedu dārzā saule rotājas…”. Tam sekuos publiskuo diskuseja par izgleiteibu, kurymā aicynuota pīsadaleit ari izgleiteibys i zynuotnis ministre Māreite Seile. Pīaugušī ari aicynuoti iz sasatikšonu ar rakstneicu Moniku Zeili, rakstnīku i nūvodpietnīku Stanislavu Ružānu, kai ari eksprezidentu Valdi Zatleru.
Vysaidys aktivitatis paradzātys ari bārnim: pyrmsškolys vacuma bārnim byus vareiba pīsadaleit rodūšā nūdarbeibā ar muokslineicu Melāneju Vylku, suokumškolys vacuma bārni varēs pīsadaleit dzejis stuņdī ar Uldi Ausekli, kai ari rodūšajā darbneicā “Izkrāso Naujeni!”, nu pamatškolānim paradzāta sasatikšona ar rakstneicu Vitu Štelmaheri. Vysus bārnus prīcynuos ari pīpyušamuos atrakcejis, body art, kai ari vysaidys sportiskuos aktivitatis.
Paraleli jau pīmynātajom nūtikšonom byus apsaverama ari muokslineicys Anitys Karpenko gleznu izstuode, kai ari Omotnīku sadarbeibys bīdreibys izstuode. Taipat nūtiks ari vairuokys rodūšuos darbneicys: “Zum, zum, bites zum…” Valda Grebeža vadeibā, Leluo musturdeča veiduošona, “Tautas atmiņu lāde”, kai ari dekorativūs karūdzeņu fabrika ar sīvīšu klubu “Šarms”.


text:
“Latgalīšu Reps” prezentej sovu verseju i video dzīsmei “Auga, auga rūžeņa”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Popularuo grupa “Latgalīšu Reps” klauseituojim pīduovoj sovu, modernizātu interpretaceju i video latgalīšu tautysdzīsmei “Auga, auga rūžeņa”. Dzīsme ir nu grupys ūtruo studejis albuma “Cyta dzela”, informej “Latgalīšu Reps” projektu menedžers Ņikita Turubanovs.
Tautysdzīsme “Auga, auga rūžeņa” ir labi pazeistama latgalīšu dzīsme, niu grupys “Latgalīšu Reps” dalinīki ir radejuši tautysdzīsmei jaunu hiphopa skaniejumu. Puiši ar dzīsmis stuostu paruoda myusdīnu attīceibu modeli, kurā mīlesteiba teik aplīcynuota caur materialū pasauli.
“Auga, auga” videoklipa idejis i scenareja autori ir grupys dalinīki, sasadorbojūt ar operatoru i montažys režisoru Jāni Jēkabsonu i Tomu Markovu – muokslinīku nu Jelgavys. Sadarbeibā ar Tomu pyrma kaidys šaļts taps ari vēļ vīns grupys “Latgalīšu Reps” video dzīsmei “Škola atā”, vaira par tū var skaiteit ITE.
Dzīsmis “Auga, auga” vuordu autori ir “Latgalīšu Reps” dalinīki Ivo Grigalis i Didzis Kozlovs, dzīsmis vokalū izpiļdejumu papyldynoj ari jaunuo dzīduotuoja Sanda Grigale.
Vaira par “Latgalīšu Repa” ūtrū albumu “Cyta dzela” var skaiteit ITE.


text:
Izdavums “Muna dzīšmu gruomota” sajam Boņuku
6. martā Latgolys viestnīceibā GORS tyka gūdynuoti 10 bolvys “Boņuks 2020” sajiemieji. Tūs vydā arī “Muna dzīšmu gruomota”: notu gruomota, koncerts “Dzīšmu gruomota” i latgalīšu dzīšmu stuosti. Idejis autore i projekta eistynuotuoja ir Edīte Husare.
Da ituo leluokais latgalīšu dzīšmu kruojums, kurymā apkūpuotys 300 dzīsmis latgaliski – kai tautysdzīsmis, tai autordzīsmis gondreiž 100 godu ilgā periodā. Dzīsmem kruojumā ir vuordi, notys i akordi. Izdavums jau ir ar viesturisku vierteibu – īspieja dzīsmem sasaglobuot ni viņ audio versejuos, nu ari plotai lītojamajā notu pīrokstā. “Muna dzīšmu gruomota” mierkis ir popularizēt dzīduošonu latgaliski. Taipat pārn GORĀ nūtyka ari koncerts “Dzīšmu gruomota”, kuruo īdviesmis olūts beja taišni itys dzīšmu kruojums.


text:
“Laiks ir gūdu prast” – Bronislavys tautysdzīsmis i rokstu akmini
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Sastdiņ, 28. augustā, 15.00 stuņdēs Bronislavys Martuževys dzejis kliets duorzā, Modūnis nūvoda Indrānu pogosta Dārziņūs 1, nūtiks divdaleigs tradicionalais dzejneicys vierteibu i montuojuma gūdynuošonys pasuokums, informej Bronislavys Martuževys fonds “Rakstītāja”.
Sevkuru godu B. Martuževys fonds “Rakstītāja” sadarbeibā ar Lubuonys nūvoda pošvaļdeibu (niule Modūnis nūvoda Lubuonys apvīnuotuo puorvaļde) i vysaidu projektu atbolstu dzejneicys vuorda dīnā organizej Lubuonys dzejis dīnu Bronislavys dzejis kliets teritorejā.
15.00 stuņdēs “Kā varētu izskatīties piemineklis mūsu dzimtai?” – dzejneicys idejis atkluosme tieļnīka Ģirta Burvja “Rakstu akmeņos”.
15.30 stuņdēs B. Martuževys tautysdzīsmis izdzeivoj Ēriks Zeps, postfolklorys grupa “Rikši”, Julgī Stalte, folklorys kūpys “Saivenis” (Bierzpiļs), “Lubāna”, “Krauklēnieši”.
Dārziņu teritorejā atkluosim jaunu muokslys i vidis objektu – tieļnīka Ģirta Burvja veiduotuo breivdobys akmeņa duorza “Broņislavas rakstu akmeņi” 1. pūsmu – vairuoku monumentalu laukakmiņu kompoziceju, kurai īdvesme smalta nu dzejneicys liktiņgaitom i dzejis. Duorza teritorejā jī atguodynuos atvārtu auditoreju, kurymā tykdami, varim redzēt, skaiteit, just. Iz akminim ir vysaiduos tehnikuos veiduoti roksti, vysaidu materialu apvīnuojums stilistiski vīnuotā tieļnīka autortehnikā. Akmiņa tāls ir daudzkuort īraksteits ari Martuževys dzejā: “Es tikai akmens vārtu stabā. / Un akmens nemīl kustināms.” Īsadvasmojūt nu Martuževys izsaceituos idejis, kaids varātu izavērt pīmineklis Martuževu dzymtai, izveiduota golvonuo kompozicejis skulptura “Loga / Krusta akmens”, kai ari div sādakmini “Rakstu rakstu” akmiņs i “Liepas” akmiņs. “Broņislavas rakstu akmeņi” duorza vidē atsateisteis pakuopeniski – kotru godu pīvīnojūt pa jaunam akmiņa tālam, partū vēļ div akmini ir viņ nūlykti i gaideis muokslinīciska rysynuojuma. Sovutīs tū īvoda napalels, syunom kluots laukakmiņs, atvasts nu Bronislavys dzymtuo Slavītu cīma ceļu krystceļu – kai simbols dzymtys pyrmsuokumam.
Zigurds Vidiņš ar kinokameru dokumentej rokstu akmiņuveiduošonys nūtikšonys.
Duorza teritorejā pi Dzejis kliets izskanēs programa “Broņislavas tautasdziesmas”, kura veiduota nu tautysdzīšmu stilistikā sacarātom B. Martuževys dzīsmem – tū gatavej latgalīšu energiskuokuo postfolklorys grupa “Rikši”, juos liders Ēriks Zeps i Latvejis vacuokuos folklorys kūpys “Skandinieki” vadeituoja Julgī Stalte. Pīsadaleis ari folklorys kūpys “Saivenis”, “Lubāna”, “Krauklēnieši”.
Koč ari Martuževi nu Latgolys puorsacēle iz Lubuonys nūvoda “Lazdiņām” 1927. godā, vys tyka apmaklāta dzymtuo Bieržu bazneica, tur Slavītu kopūs paglobuoti dzymdynuotuoji. Bieržu bazneicā Bronislava pīdzeivuoja Dīvmuotis Breinumdareituojis svieteibu, sovu Treju Zvaigžņu ordini jei nūvēlēja dzymtys bazneicai i tys ir nūlykts iz Bieržu bazneicys Dīvmuotis oltora. Turūt gūdā Latgolu, dzejneica beja patīsa Latvejis patriote myuža garumā. Dīvs, dzymta i Latveja – treis golvonuos myuža vierteibys.
Kod 1980. godu vydā pi dzejneicys suoce braukt folkloristi, jei kai eistuos tautys dzīsmis jim īdzīduoja ari sovejuos, tautysdzīšmu stilistikā pošsacarātuos. Vairums nu jūs ir sacarātys latgaliski. Tān jau daļa nu jūs pateišom ir folkloriziejusīs bez autoris vuorda. Juos arhivā mozūs bloceņūs ir pīraksteiti i vuordi, i daļai ari notys (Jūlija Rozīša škola Rēzeknis Školuotuoju institutā! – jei saceja). Svareiguoka par sovu autoreibys vuordu jai beja gribiešona, kab dzīsmis teik saglobuotys i lai juos dzeivoj. Izaruoda, Latgolā plaši folkloriziejusīs dzīsme “Gona gūda, gona gūda / Laiks ir gūdu prast” – ari ir B. Martuževys sacarāta. Par tū jei 1985. gods 28. janvarī roksta sovā dīnysgruomotā. Itei dzīsme ari ir davuse projektam i ari pasuokumam nūsaukumu: laiks ir gūdu prast!
Interveju ar B. Martuževys fonda “Rakstītāja” vadeituoju Annu Eglienu par Bronislavys i šudiņdīnys vierteibom var skaiteit ITE.
Pasuokuma organizatori prīcuosīs gostus redzēt aiz laika – varēsit pyrms pasuokuma pasastaiguot duorzā, īsapazeit ar Dzejis kliets orūdim, dzejneicys pagreidis godim veļteitū spīgeļviersa slāptuvi, dzejis kūzulim, salikt ari kaidu dzejis puzli. “Nav avots līdzi paņemams, / Pie avota ir jāatgriežas!” – tai B. Martuževa.
Sovys akmiņa fosileju i Latvejā salaseitūs eipašūs akmiņu kolekcejis eksponēs Vilnis Strautiņš i Andrejs Valainis. Byus vareiba īsaguoduot Lubuonys sātysražuotuoju lauku lobumus.
P. S. Pasuokumu apmeklēt aicynuotys vakcinātys ci Covid-19 puorslymuojušys personys, paruodūt dereigu Covid-19 sertifikatu i personu aplīcynūšu dokumentu. Pasuokums nūtiks duorzā, ir juopajam leitamieteleiši i kaids dečeits, kur apsasēst, – vysim sādvītu var napītikt.


text:
Garamantas.lv gasteis Rēzeknē
Folklorys i kulturviesturis interesenti 23. oktobrī 14.00 teik aicynuoti iz Latvīšu folklorys kruotuvis (LFK) izbraukuma seminaru Latgolys Kulturviesturis muzejā, Rēzeknē, informej garamantas.lv redaktore Kristīne Pokratniece.
Latvīšu folklorys kruotuvis digitalais arhivs garamantas.lv ir daīmams sevkuram tradicionaluos kulturys interesentam nu 2014. goda beigu. Arhiva veiduotuoji pīduovoj vareibu īsapazeit ar LFK sakruotū boguotū folklorys materialu, kai ari aicynoj kotru lītuotuoju tolkā arhiva satura pylnveiduošonā.
Latvīšu folklorys kruotuve ir Latvejā leluokais folklorys vuokšonys, izpietis i uzglobuošonys centrs, kurā atrūnams ap 3 milj. folklorys vīneibu – rūkroksti, zeimiejumi, fotomateriali, skaņu i video īroksti. Tī dokumentej myusu tautys dzeivisveidu, viesturi i volūdu vairuoku godu symtu garumā, ļaun īpazeit dažaidu socialu sluoņu i nūvodu folkloru, kū pīrakstejuši, apkūpuojuši i LFK īsyutejuši i nūvodpietnīki – entuziasti, i cytys Latvejis kulturviesturē nūzeimeigys personys, kai ari Latvejis školys, augstškolys i cytys organizacejis. Bez latvīšu folklorys vuokumim LFK atsarūn ari cytu Latvejā dzeivojūšu tautu (lībīšu, krīvu, vuocu, ebreju, igauņu, čyguonu i bolkrīvu) folklorys kolekcejis.
LFK digitalais arhivs ir daīmams bez moksys. Itūšaļt digitalizāti jau apmāram 490440 manuskriptu faili, ap 14 000 ilustraceju (kartenis i zeimiejumi), kai ari ap 5000 viesturisku audio failu – tautysdzīsmis, ziņgis, nūstuosti i.c. Arhiva specialistu izstruoduotuo metadatu sistema, materialu kuortuojuma pryncipi i teksta atlasis reiki nūdrūšynoj tuo dreizu i ārtu izmontuošonu. Materialus var meklēt piec vairuoku atlasis kritereju – pogosta, žanra, volūdys, organizacejis, personys i.c.
23. oktobrī seminarā garamantas.lv redaktoris – Elvīra Žvarte i Kristīne Pokratniece īpazeistynuos interesentus ar LFK digitaluo arhiva izmontuošonys vareibom, kai ari pastuosteis i paruodeis, kaidi Rēzeknis pusis materiali atrūnami Latvīšu folklorys kruotuvē.


text:
Radeiti latgaliski rameiši profila biļdem Facebook
Jau vairuokus godus apreļa beiguos nūteik dažaidi pasuokumi i aktivitatis Latgolys kongresa dīnys atzeimuošonai. Itys gods ir sovaižuoks, COVID-19 izplateibys deļ publiski pasuokumi i kūpeiga sviniešona izpalīk. Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv aicynoj Latgolys kongresa dīnu, 27. apreli, svinēt digitalā formatā – sovai profila biļdei Facebook izlikt kaidu nu latgaliskūs rameišu.
27. apreļs ir viesturiskuo 1917. gods Latgolys latvīšu kongresa lāmumu pījimšonys datums. Šymā kongresā pījimtī lāmumi veidoj pamatu Latvejis vaļstei i Latvejis Satversmei. Vaira par kongresa nūzeimi i nūrisi var skaiteit rokstā “Latgolys kongress: pamatakmiņs Latvejis vaļsts izveidē”.
Nu 2018. gods 27. apreļs kai Latgolys kongresa dīna nūsaceita par atceris i atzeimojamū dīnu, tei īkļauta lykumā “Par svētku, atceres un atzīmējamām dienām”.
Portals lakuga.lv ir radejs vairuokus rameišus ar latgaliskim uzrokstim, kas paradzāti izlikšonai iz vītnis Facebook.com lītuotuoju profila biļdem. Taidā veidā sevkuram ir vareiba publiski paust sovu latgaliskū indetitati ci draudzeigū attīksmi pret latgalīšu volūdu, Latgolu i latgaliskū kulturu. Kūpumā izveiduotys sešys versejis, tūs dizainu veiduojuse Inese Krivmane.
“Napaseņ mes radejom digilatuos uzleimis sazinis aplikacejom “WhatsApp” i “Telegram” i gribējom turpynuot škārsteiklu padareit latgaliskuoku. Facebook.com ir vīns nu popularuokūs socialūs teiklu, kuru lītoj dažaida vacumu, interešu i dažaiduos pasauļa vītuos dzeivojūši latgalīši i latgaliskuos kulturys draugi. Niu, kod myusu dorba i socialuos dzeivis leluokuo daļa paīt škārsteiklā, aicynojam Facebook.com lītuotuojus Latgolys kongresa dīnu nūsvinēt digitalā formatā, izavielejūt pi sovys profila biļdis izlikt kaidu nu latgaliskūs rameišu. Cerim, ka myusu iniciativa gius atsauceibu,” soka idejis autore i portala lakuga.lv redaktore Vineta Vilcāne.
Lai profila biļdei izlyktu kaidu nu portala lakuga.lv radeitūs rameišu, juoveic itaidys darbeibys: juospīž “maineit profila biļdi”, tuoļuok “Pievienot rāmīti”, tuoļuok maklātuojā juoīroksta vuords “latgaliski” i sistema pīduovuos sešys versejis. Izavielej sev teikamuokū!


text:
Preiļu muzejs sajiems vierteigu duovynuojumu
Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzejs duovynuojumā nu izcyluo muokslinīka Jezupa Pīguožņa dzeivisbīdris Leontinis Pīguoznis ir sajiems 20 prīškmatus – Latgolys keramiku Polikarpa Čerņavska i Andreja Paulāna dorbus, informej muzeja kruojuma globuotuoja Anda Mihailova.
Kotrai lītai ir sovs stuosts, kai tuos teik pi eipašnīku i kas nūteik piečuok. Leontine Pīguozne pastuosteja, ka Jezupam cīši patykuši A. Paulāna dorbi. Cīši bīži jis īsarads iz capļa kūršonu voi tiuleņ piec tam, kab īsaguoduotu izstruoduojumus (sviļpaunīkus, svečturus, vāzis). Muokslinīks parosti izavieliejs arhaiskys formys izstruoduojumus, partū izviele krytuse par lobu sviļpaunīkim “jū jautruok, jū lobuok”. Daži izstruoduojumi ir pabejuši ari izstuodē Juosmuižā, kurei beja veļteita Andrejam Paulānam. Sovukuort Polikarps Čerņavskis iz draudzeibys riekina ļuovs Jezupam kotrā sasatikšonys reizē izavielēt kaidu nu sovu dorbu. Tai Jezupa Pīguožņa kolekcejā tyka vysaida izmāra skryuzis i vāzis, vīnu vāzi izavieliejuse ari meita Īva.
Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzejs ir pateiceigs Leontinei Pīguoznei par itim muzeja kruojuma jaunīgivumim, kurī papyldynuos jau muzejā asūšuos Jezupam Pīguoznim pīdarūšuos lītys.
Septembrī, kod Preiļūs byus apsaverama izstuode “Jāzepa Pīgožņa balva Latvijas ainavu glezniecībā” i tiks nūsaukti golvonuos bolvys nominanti, varēs īsapazeit ari ar keramikys izstruoduojumim, kurī daudzu godu garumā atsaroduši Jezupa Pīguožņa darbneicā kai moza daleņa nu dzymtuos Latgolys.


text:
Apstiprynuots projekts LgSC darbeibys stiprinuošonai
Vaļsts kulturkapitala fonda projektu konkursā ir apstiprynuots „Latgolys Studentu centra” īsnīgtais projekts „Latgaliskuos kulturys veicynuotuojis – bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” – atbolsts” 1000 LVL apmārā. Finansiejums tika īgiuts VAS “Latvejis Vaļsts meži” finansātajā mierķprogramā „Profesionalu navaļdeibys kulturys organizaceju atbolsts”. Projekts tiks realizāts nu ituo goda marta leidz decembrim.
Īcarātuo projekta mierkis ir snīgt atbolstu LgSC darbeibai, sadzūt daļu nu projektu vadeibys i administrativom izmoksom, tai nūdrūšynojūt inovativys, aktualys kulturys atteisteibu Latvejā i Latgolys regionā, kai ari tuos populariziešonu publiskajā telpā.
Īgiutais finansiejums veicynuos ituo goda laikā īcarātū pasuokumu i projektu realiziešonu, tiks reikuoti vairuoki pasuokumi – gon taidi, kas īgivuši jau tradiceju raksturu, kai, pīmāram, latgalīšu literaturys nakts „Tievanānu pavasars” Viļānūs, gon jauni pasuokumi, pi kuru organiziešonys šūbreid struodoj LgSC bīdri i interesenti. Kai viestej tautys paruna – dorbs dora dareituoju!
LgSC


text:
Mes vysi asam volūdys daļa. Saruna ar volūdneicu Aigu Veckalni
Intervejis autore: Laura Melne, portals lakuga.lv
Aigu Veckalni nūteikti var saukt par vīnu nu myusu dīnu radzamuokūs volūdneicu – paraleli dorbam Ventspiļs Augstškolā, kur jei ari studej doktoranturā, Aiga tulkoj, voda lekcejis i seminarus, kai ari veidoj raidīrokstu “Pieturzīmes”. Kai raidīrokstā, tai socialajūs teiklūs jai izadūd par volūdu runuot saprūtami, interesanti i myusdīneigi. Partū aicynuoju Aigu iz sarunu kai par latgalīšu volūdys vaicuojumim, tai ari par vīnu nu juos pietnīceibys temu – īkļaunūšu volūdu.
Mes īpasazynom 2×2 pasauļa latvīšu jaunīšu seminarā, kas nūtyka Latgolā. Tī tu vadeji latvīšu volūdys īvierzi, kurā stuosteji ari par latgalīšu volūdu. Partū varbyut suokumā pastuosti, kaida ir bejuse tova saisteiba ar latgalīšu volūdu.
Tei nav saisteita ar saimi, munā saimē nav nivīna nu Latgolys – mes asam nu Vydzemis i Leitovys. Muna saisteiba ar latgalīšu volūdu ir nu baltu filologejis bakalaura studeju laiku, tī beja dialektologejis kurss pi profesoris Lidejis Leikumys. Mums beja ari dialektologejis prakse, kurā brauču iz Latgolu. Maņ beja pazinis Žeigurūs, saprotu, ka braukšu tī. Pīmiņu, ka vuoču dzīsmis – lyudžu cylvākim dzīduot i piec tam tuos dzīsmis analizieju. Tei ir muna spylgtuokuo i senejuokuo saikne ar latgalīšu volūdu i Latgolu. Piečuok, struodojūt tulkuošonys jūmā, tei saikne beja mozuoka, tok niu, studejūt volūdnīceibu i interesejūtīs par volūdu vys vaira, tei otkon ir. Ari lekcejuos studentim stuostu par latgalīšu volūdu. Taipat šaļtim īsaveru kaidā gruomotā, asu ari kū puorskaitejuse latgaliski. Tei gon, prūtams, nav lela munys dzeivis daļa.
Nūsaklauseju tova raidīroksta “Pieturzīmes” sereju, kurā sasarunuoji ar Aldi Bukšu. Tī stuosteji, ka juo romanu “Bruoli” puorskaiteji taišni latgaliski. Cik gryuši voi vīgli tys beja? Voi vēļ kaidu gruomotu latgaliski esi tai puorskaitejuse nu vuoka leidz vuokam?
Nu vuoka leidz vuokam naasu, itei ir vīneiguo. Bet par “Bruolim” maņ iz reizis beja našaubeigai skaidrys, ka skaiteišu latgaliski. Ik pa laikam, prūtams, īsaviersu ari gruomotys versejā, kas ir latvīšu volūdā. Beja daži vuordi, kas maņ nabeja skaidri, tok kūpumā maņ ruodejuos, ka beja vīgli vysu uztvert. Gruomotu veidoj spraigi dialogi, partū tū ari ir saleidzynūši vīnkuoršai skaiteit latgaliski pat tod, kod tuos volūdys nazyna. Tys, pa manim, beja cīši interesants i vierteigs process, vareiba pasavērt iz dzeivu tekstu i volūdu. Vēļ asu puorškūrstejuse Marijis Dzeislys dzejis kruojumu “Vysta smierts”. Tei maņ pietnīka interese – pasavērt iz itim tekstim i raudzeit tūs saprast. Nazynu, voi maņ byutu tik vīgli saprast runuotu volūdu. Drūši viņ tod byutu juopīdūmoj vaira kai pi skaiteišonys. Ite tu vari dūt sev laiku, kab padūmuotu, puorskaiteitu vēļreiz.
Voi esi klausejusēs ari kaidus raidīrokstus voi radejis raidejumus?
Asu klausejusēs dažys raidīroksta “Puslopys” sarunys, tok zynu, ka tys maņ ir gryušuok nakai skaiteit. Ir vaira juoīsadzilinoj. Grybātūs, kab maņ byutu tam vaira laika, partū ka, pa manim, tei ir breineiga latvīšu kulturys i identitatis daļa. Mums vajadzātu latgalīšu volūdu na tik aizsorguot i zynuot, kas tei ir, bet eistyn izprast i ari izmontuot kasdīnā.
Asu runuojuse ar vairuokim latgalīšu rakstnīkim, kuri aizstuov redzīni, ka latgalīšu rokstu volūdu koč kaidā leiminī vajadzātu vuiceit vysā Latvejā i kotram vydsškolys absolventam vajadzātu prast vysmoz skaiteit latgaliski. Kaids ir tovs redzīņs par tū?
Pīkreitu, ka tū vajadzātu. I na tik latgalīšu rokstu volūdu, bet ari lībīšu volūdu. Pa manim, ir svareigi, kab školuos tam tyktu veļteits pīteikami daudz laika – kab školāni zynuotu volūdys viesturi, tū, kas tamā aktuals niu, koč kaidus volūdys pamatus. Ituos obejis volūdys, eipaši lībīšu, ir fantastiski atdzymušys, taidā izpratnē, ka teik pieteitys i popularizātys. Žāļ, ka mes kasdīnā par tū naizzynojam vaira. Bīži viņ tei pat nav apzynuota ignorance, cylvāki vīnkuorši par tū nikuo nazyna. Jī dūmoj, ka lībīšu volūda ir izmyruse voi latgalīšu volūda ir tik taida kieķa volūda pi babys. Itū izpratni vajadzātu maineit, partū ka tei ir miļzeiga myusu boguoteiba.
Nui, es ari asu saprotuse, ka bīži viņ cylvākim ir cīši moz zynuošonu par latgalīšu volūdu. Jī nazyna, ka ir latgalīšu rokstu volūda, na latgalīšu dialekts voi tik augšzemnīku dialekts.
Taišni tai. Ka par dialektu koč kas ir dzierdāts nu vosoru pi babys voi kursabīdru, kurim bejs nalels akcents, tod par tū, ka ir taida Lakuga, raidīroksti latgaliski, ka izīt gruomotys latgaliski, daudzi nimoz nazyna. Niu par latgalīšu volūdu otkon daudzi izzynuoja 14. Saeimys pyrmajā sēdē. Tok ari tī tam dreiži teik puorskrīts puori, naīsadūmojūt, ka daudzim tei ir daļa nu kasdīnys, ka tei nav tik volūdnīku voi volūdys viesturis pietnīku vaicuojums.
Latgalīšu volūdu eistyn ilgstūši lītuot uorpus sātys beja līgts. Partū ari tū daudz ītekmiejuse latvīšu literaruo volūda, izaveiduojuse, kai profesore Leikuma soka, “trešuo izlūksne”, kod latgaliski runoj ar puorveiduotim latvīšu volūdys vuordim, lai ari varātu atrast latgaliskuokus. Kai tev ruodīs, voi mums juorauga popularizēt vacvuordus, voi ari juosaprūt, ka daļu nu tūs cylvāki vaira nalītuos?
Tys ir dabisks process. Bīži viņ jau pagaist ari tei līta, kū vacvuords nūsauc, voi ari tuo vītā īt eisuoks vuords, voi vuords, kū lītuotuojim ir vīgļuok izrunuot. Cylvākim vysod cīši pateik vacvuordi. Ka pasaveram iz televizejis šovim, tī ir cīši populari minēt vacvuordus, ari munā Instagram kontā cylvāki tū lobpruot dora. Tok, ka juosuok tūs izmontuot, mes tūs nazynam i naizmontuojam. Es laikam naasu par taidu muoksleigu tūs īvīsšonu voi atdzeivynušonu. Tok apvydvuordi i vacvuordi ir breineigs olūts volūdys jaunradei. Ka pasaruoda kaids jauns termins angļu volūdā voi juonūsauc kaida jauna realeja, tod, pa manim, vacvuordi ir vīns nu resursu, kur var īsavērt. Tipisks pīmārs latvīšu volūdā ir vuords “zīmols”, kas tyka atrasts vuordineicuos. Na vysod tam byus tei poša nūzeime. Tok, voi tūs vajag atdzeivynuot? Vysod jau lītuotuojs nūsaceis, kū jis soka voi nasoka. Tū mes šaļtim volūdā aizmierstam – volūdys lītuojums vysod uzvar. Mes varim pīraksteit vysaidus padūmus i īsacejumus, kai pareizi runuot, tok, ka lītuotuoji tai nadarēs, mes tū nikai navarēsim ītekmēt. Tok tys absoluti nanūzeimoj, ka kaids vacvuords navarātu labi aizīt.
Vīna nu temu, par kuru tu vodi lekcejis, daudz runoj ari socialajūs teiklūs i sovā raidīrokstā, ir īkļaunūšuo volūda. Tok reizē itys vuordu salykums beja ari vīns nu golvonūs kandidatu iz goda “navuorda” gūdu. Pastuosti, kas tei taida ir.
Es saceitu, ka tei ir tys pats, kas cīnpylna volūda, tod tū ir daudz vīgļuok saprast i pījimt. Daudzim cylvākim ruodīs, ka īkļaunūša volūda ir tys pats, kas politkorektums. Tys nav tys pats. Politkorektums parosti koč kū aizlīdz, tī bīži ir eifemismi, birokratiska izteiksme. Īkļaunūša volūda ir na pret koč kū, bet par koč kū. Par tū, kab volūda īkļautu vysus, kab vysim izruodeitu cīnu, kab napīmynātu tū, kas baļsteits aizsprīdumūs, stereotipūs i var kaidu aizvainuot. Īkļaunūša volūda ir cīši saisteita ar īkļaunūšu sabīdreibu, kurā kotrys var justīs īkļauts i pījimts.
Zynu, ka volūdnīkim bīži viņ pret itū vuordu ir ībyldumi, oficialūs materialūs tys napasaruoda. Volūdnīki tū mādz aizstuot ar politkorektumu, tok es grybātu tū škiert.
Īkļaunūša volūda ir ari cīši saisteita ar cylvāktīseibom. Mums vysim ir tīseibys. Tod, kod nūteik ceiņa par vysu grupu tīseibom, nivīnam nateik nūdareits puori. Ari īkļaunūšajā volūdā nivīnam nikas nateik atjimts. Kū vaira cīna i pīkluojeibys byus myusu saziņā, tū lobuok mums vysim.
Tei ir tema, kū es pieteju, kas mani aizraun, tok reizē ari raugu iz tū vērtīs ar gona skaidru pruotu. Nav tai, ka es putom iz lyupu ceinejūs par tū, ka varbyut tik itai i na cytaiž. Maņ grybātūs rūsynuot, kab mes par tū dūmuotu, diskutātu, saprostu, kur varim vaira īkļaut, tok reizē saradzātu ari problemgadīņus, kū itaida kusteiba volūdā var atnest i raiseit.
Volūdnīkim pretenzejis ir vaira par pošu nūsaukumu voi lītuojumu? Ari asu dzierdiejuse redzīņus kai par politkorektumu, tai skrīšonu leidza cytom vaļstim.
Es dūmoju, ka i par nūsaukumu, i saturu. Vysvaira puormat, ka tei ir skrīšona pakaļ angļu volūdai. Teik saceits, ka mums nav juoskrīn leidza i vyss juomaina tai, kai cytuos volūduos. Tok tei jau nav runa par tū, kai ir cytuos volūduos, runa ir par cylvākim, kurus naīkļaunūšs lītuojums var aizskart. Taidi cylvāki ir vysuos teritorejuos, kuruos runoj kaidā volūdā. Ir ari puormatums, ka šaļtim itaids izteiksmis veids padora volūda birokratiskuoku. Tam es bīži viņ varu pīkrist – mums ir juopadūmoj, kai tū padareit kūdūleiguoku, kab puoruok nanūslūguotu teikumu. Vysbīžuokais pīmārs ir, ka “cylvāks ar koč kaidim trauciejumim” tok ir par garu, vīgļuok ir pasaceit “invalids”. Tok, ka mums juoizavielej – lai cylvāks nasajiut aizvainuots voi mes kū pasaceitu kūdūleigi, es izavielātu pyrmū.
Vēļ puormat, ka mes gribim, kab lītuotu eifemismus. Es nūteikti naasu par eifismim, i dūmoju, ka taišni tī, kur nateik runuots īkļaunūši, vaira tī pasaruoda. Pīmāram, navar nūsaukt vuordā seksualū vardarbeibu voi cytys lītys. Lels puormatums ari par tū, ka mes gribim maineit latvīšu volūdys unikalū strukturu. Tok, ka mes pasavārtu iz latvīšu volūdu ilguokā laikā, secynuotu, ka tamā ir nūtykušys lelys izmainis. Volūda mainuos, i tys nav ni labi, ni nalabi.
Latgalīšu volūdā, cik zynu, eisti par itū nikas daudz nav runuots. Kaida ir situaceja kūpejā latvīšu volūdys kontekstā?
Pa manim, par tū teik vaira runuots i dūmuots, nakai pyrma, pīmāram, godu diveju. Puorsvorā deļtuo, ka ir vairuokys Eiropys Savīneibys vadlinejis par īkļaunūšu saziņu, kas na vysod, prūtams, izraisa entuziasmu. Taipat itys vaicuojums daudz vaira teik skorts diskusejuos, koč voi socialajūs teiklūs. Par tū ari vaira runoj jūmuos, kas nav saisteitys ar volūdu, pīmāram, par īkļaunūšu sabīdreibu vyspuor. Mes navarim runuot par dažaideibu i īkļaunūšu sabīdreibu, ka narunojam par volūdu. Par tū runoj ari kūpīnys, pīmāram, personu ar invaliditati kūpīnys, tymsuodaini cylvāki, nabinarys personys, cylvāki, kurim ir kaidys diagnozis. Jī runoj par tū, kaidā vuordā jī gryb tikt saukti, kab tys nabyutu aizvainojūši. Ari volūdnīkim agri voi vālu par tū byus juorunoj. Mes varim leidz zynomam laikam saceit, ka myus tys naskar, tok agri voi vālu skars ari myus. Reizem puormat, ka tei taida mūdis līta. Tok, voi tod cīns i ījiuteiba var byut mūdis līta? Navar.
Vēļ vīns puormatums ir īkļaunūšys volūdys saleidzynuošona ar cenzuru.
Īkļaunūša volūda nav cenzura, partū ka tai ir īteikuma raksturs. Kaidam varbyut ruodīs, ka ar tū īrūbežoj juo vuorda breiveibu, tok maņ ruodīs, ka ari vuorda breiveibai ir rūbežs – kod mes aizskaram kaidu cytu. Taišni tik vīnkuorši tys ir – tu vari saceit kū gribi, cikom tu naaizskar cytus.
Ka cylvāks da ituo nav aizadūmuojs par īkļaunūšu volūdu, tok niu tū grybātu, kas byutu pyrmuos lītys, kam pīvērst viereibu?
Pats pyrmais ir vyspuor byut atvārtam – īsaklauseit, kū soka cylvāki, kuri puorstuov nūteiktu kūpīnu, naveiduot pījāmumus. Pa manim, pats leluokais īkļaunūšuos volūdys pretstots ir tod, kod mes sokom, ka “vysi tī i tī cylvāki ir taidi”, pīmāram, “vysi igauni ir lāni” voi “vysys blondinis ir glupys” itt. Ka mes navyspuorynojam, mes sev attaisom pavysam jaunu pasauli. Ka mes aiz kotrys pazeimis, kai slimeiba, invaliditate, dzymums, rase, religeja, tauteiba, saredzim cylvāku. Myus tok nadefinej myusu uorejais izskots, mes asam kas vaira par tū voi kaitem, kas mums ir. Vysod svareigi atguoduot, ka cylvāks ir pyrmajā vītā. Pats golvonais ir myusu personeiba. I tod tuoļuok vīnkuorši juosaver cīnpylnys i draudzeigys komunikacejis vierzīnī. Tys ir taipat kai sasavasaluot, saceit “lyudzu” i “paļdis”. Dažim byušona pīkluojeigam ir naapzynuota, tok cytam otkon pi tuo vaira juopīdūmoj. Ite ir leidzeigai – tei ir runa par ījiuteibu.
Socialajūs teiklūs esi izasacejuse ari par tū, voi juoloboj cytu volūdys klaidys. Latgalīšu volūdā tys ir cīši aktuali – tū gondreiž nivīns nav školā vuicejīs. Reizem kaids koč kū pīroksta ar klaidom, kam sekoj publiska lobuošona, cytreiz pat kaunynuošona – deļkuo napavaicuoji volūdnīkim!? Varātu byut, ka kaidam tys motivaceju raksteit latgaliski dreižuok nūkaun, na veicynoj. Tok, nu ūtrys pusis, kai cylvāks cytaiž var īsavuiceit raksteit pareizi, ka jam tuos klaidys naparuoda?
Itys ir cīši lobs vaicuojums. Mums Latvejā vyspuor ir rakstureigi palobuot cytus. Tys jau pats par sevi nav nikas nalobs, tok forma, kai tū dorom, bīži viņ ir napījemama. Ka cylvāks ir pīrakstejs kaidu tekstu, mes tuo vītā, kab personeigi pasaceitu “Paļdis par tovu dorbu! Maņ ruodīs interesanti tys i tys”, pīrokstom komentaru socialajūs teiklūs, kur pīgrīžam viereibu puors vuordu raksteibai. Na saturam, bet raksteibai. Nav breinums, ka cylvākam piec tuo var nūsalaist rūkys. Varbyut jis tymā rokstā ir īguļdejs dvēseli, tok viereiba teik tik kaidai drukys klaidai. Mani satrauc forma, kaidā mes tū pasokom. Mes varim lobuot i īsaceit. Ka nabyutu īsacejumu, tod nabyus ari uzlobuojumu, kai cytaiž cylvāks izzynuos, ka naroksta pareizi. Tok mes varim tū pasaceit vysaiduokūs veidūs. Pa manim, lobuokais veids ir pīraksteit privati. I ari tod nu suokuma pīraksteit kū lobu.
Bīži viņ cylvāki ari aizruoda i loboj cytus, tok tei nimoz nav klaida. Tys var byut gaumis vaicuojums voi paralelforma. Pīļaunu, ka ari latgalīšu rokstu volūdā tai mādz byut. Pyrma kaidam kū aizruodom, ir vārts veikt izpieti, voi aizruodejums byus pamatuots. Vēļ ari svareigi, kab aizruodeišonys momentā myusu pošu volūda byutu pareiza. Ir radzāti ari aizruodejumi par volūdu, kurūs pošūs ir jau divejis klaidys. (Smaida.)
Īsadūmuoju, ka varbyut ari itys vaicuojums varātu derēt īkļaunūšuos volūdys kontekstā – kod latgalīši runoj latvīšu literarajā volūdā, jūs nareši viertej piec tuo, voi jim ir voi nav akcents. Voi tim latvīšim, kuru runa na vysod sakreit ar normātū latvīšu volūdu, byutu juorauga nu tuo atsabreivuot?
Itys vaicuojums – akcents, tys, kai myusu dzymtuo izlūksne ītekmej myusu runu – pīder pi īkļaunūšuos sazinis. Īspiejams, tys ari ir tai viesturiski latvīšim izaveiduojs, ka cylvākus mādz izsmīt jūs akcenta dieļ. Nu tuo cītuši kai kūrzemnīku, tai latgaliskajuos izlūksnēs runuojūšī. Ari tim, kurim dzymtuo volūda ir krīvu, mes bīži aizruodom par tū, kai jī runoj latvyski, izsokom puorsteigumu, ka jam ir voi nav akcents. Maņ grybātūs, kab mes byutu atvārtuoki i tolerantuoki itamā jūmā. Maņ pateik, ka Zvīdrejā ari televizejis i radejis diktorim teik veicynuots, kab jī namaineitu sovys dzymtuos izlūksnis akcentu. Ari ASV i Lelbritanejā cylvāki runoj cīši dažaidi. Tys ir absoluti normali, i tei ir daļa nu cylvāka identitatis, kas ir juosagloboj. Es tū mādzu saleidzynuot ar rūkrokstu, kas kotram cylvākam ir cytaids. Navajadzātu izsaceit nikaidys pīzeimis par cylvāka akcentu. Tok grybu ari saceit, ka akcents naattaisnoj dikcejis i artikulacejis trauciejumus. Mums vysim ir juosavuica skaidri runuot, kab myus saprostu. Byutu labi tū najaukt kūpā.
Varbyut tu poša vēļ nūslāgumā gribi kū pībiļst?
Maņ ruodīs byutiski aicynuot byut atvārtim i atguoduot, ka volūdā nav nikas akminī kolts, kas taids, kū var nūsaceit vīna voi ūtra cylvāka redzīņs. Volūda pīder mums vysim, tei mainuos. Mes vysi asam volūdys daļa i varim paleidzēt tai atsateisteit i boguotynuotīs – i tymā, kai mes runojam, i tymā, par kū īsastuojam. Tok vysod aicynoju tū dareit cīnpylnai i naaizvainojūt cytus.


text:
Ļusteiguos “Vabaļis” i jūs dzīduot prīca
Pyrma napylna goda čyvynuotovā varieja skaiteit skona režisora Edgara Skrāģa prīcu, ka dabeigts dorbs pi etnografiskuo ansambļa „Vabaļis” diska izbraukuma īroksta. Niu ar izdevnīceibys „Lauska” starpnīceibu disks ir klivs taustoms i gotovs prīcēt kotru Vabalis pogosta dzīšmu i stuostu pasaklauseit grybātuoju.
Latgolā ir vaira kai četrudesmit folklorys kūpu i etnografiskūs ansambļu, nu cīši reši kurs nu jim teik pi sova īroksta, i taišni deļ tuo jaunuokais etnografiskais ansamblis Latgolā i vysā Latvejā „Vabaļis” (1. aprelī svieteis septeitū dzimšonys dīnu) var eipaši lepuotīs ar padareitū.
Kai albuma dasacejumā soka etnomuzykologe Anda Beitāne – „Pa celeņu…” dūd breineigu īspieju īpasazeit ar Daugovpiļs nūvoda Vabalis pogosta tradicionalū muzyku. Nu albumā atrūnoma na viņ vokaluo i instrumentaluo muzyka – tī ir ari ansambļa sīvu stuosti, puorsokys i anekdoti, kurymūs eipaši labi atsakluoj Vabalis pogosta izlūksnis sovpateibys (gailiets, kakiets, tuods, nūsorgova, nie i c.). Albumā īraksteitys 12 dzīsmis, 4 stuosti i 2 garmanis instrumentalī goboli – saīt 18 ituo Daugovpiļs apleicīnis pogosta folklorys vierteibys. Saturiski dzīsmis ir vaira stuosti nu sadzeivis, preceibu temys. Albumā atrūnoms ari tik pazeistamuos dzīsmis „Tuoli dzeivoj” Vabalis variants. Taipat šmuka gon vizuali (tū puškoj ansambļa dalineicu rūkdorbu musturi), gon saturiski ir albuma gruomateņa, kas ļaun izzynuot vaira par ansambļa rošonūs i nakluotīnē īpasazeit ar kotru dzīduotuoju i juos dzīduošonys prīcu. Sova vīta ansamblī i albumā ir ari Gipteru Juoņam, kas boguotynoj sīvu dzīduošonu ar garmanis spieli, kurū īsavuiciejs nu sova tāva.
Ka da itam disku formatā bejuse īspieja vaira īpasazeit ar dzīsmem i dzīduotuojim nu Zīmeļlatgolys (pīvadumam, Margarita Šakina, Medņevys dzīduotuojis) i Vydslatgolys pusis, tod eipaši vierteigi ir tys, ka niu tei ir Latgolys dīnavydu daļa. Koč ari Latgolai ar sovu folklorys montuojuma boguoteibu byutu kū raksteit i ruodeit vēļ daudzim symtim disku, itaids vīns mozs gabaleņš jau ir lobs modernuo veida montuojums cytom paaudzem.
Poša „Vabaļis” pyrmū reizi dzeivē redzieju pārnuo goda festivala „Baltica” dižkoncertā kinu teatrī „Splendid Palace”. Kod „Vabalis” izguoja iz skotuvis i suoce dzīduot, navarieju atraut ocu i ībaksteju blokussādātuojai „Pasaver, kaidys juos breineigys!” Niu gryuts apraksteit, nu tei beja dzeiva ļuste i prīca kameru i skateituoju prīškā. Vīnu šaļti gribiejuos ansambļa sīvys saleidzynuot ar pārnuo goda sābru zemis Eirovizejis zirdzeņu udmurtu babeņom „БypaHoBckиe Бaбyшkи”. Nu taidys eistyn ļusteigys, prīceigys i kusteigys buobenis. I taišni tū vysu var just albuma dzīšmu i stuostu īrokstu vydā. I kai nasasmīsi leidza, kod stuostā-anekdotā par spovedi, sīvys raun smīklus pylnā bolsā? Asu vaira kai puorlīcynuota, ka taidys energiskys sīvys, kuruos cauri dzeivis nostai atrūn laiku i spāku tradicejai i dzīsmei, dzeivoj kotrā Latgolys nūvodā, nu īsoku itymā reizē pastarpynuoti pagasteit Vabalis pogostā i nūgiut tū gabaleņu prīcys, kas ir Vabalis sīvuos i Gipteru Juoņa garmanē. Kai soka ansambļa dalineica Sofija Svētiņa, kas stuosta ari zamuškā nūsaklausomū “Grāksyudzi”, soka: „Kūpā kai pavalkam – sirds prīcojās, a ka ļusteiguoka dzīsme, i kuojis doncuot cylojās.”
Ka izīt ļuste, tod 1. aprelī četruos stuņdēs piec pušdīņu var nūbraukt iz Daugovpiļs nūvoda Vabalis Kulturys centru, kur byus albuma attaiseišonys svātki i reizē ansambļa septeitais jubilejs.
Rokstu sagataveja: Edeite Husare
Karteņā – “Vabaļis” folklorys festivalā “Baltica”, autoris foto


text:
Interveja: Kina kai dzeivesveids i īspieja atguodynuot par Latgolai svareigim cylvākim
Autore: Renāte Lazdiņa
Latgalīšu kinys viesturē otkon jauns pakuopīņs – jauna kina, kas radeita itepat iz vītys i par kaidu eistynu latgalīti. Niu jau sovu trešū lelū rodūšū iznuocīni 17.oktobrī pīdzeivuos Latgolys entuziastu grupa “Biļdis” ar sovu jaunuokū dorbu – dokumentālū kinu “Īsamirdzi zvaigznem leidza” par nu jau pyrma desmit godim tymā saulē nūguojušū talanteigū i daudzu īmīļuotū dzīduotuoju Aiju Rimšu. Golvonais jaunuos kinys rodūšais kūduls ir Ineta Atpile-Jugane kai idejis i scenāreja autore i Sergejs Čakāns kai video i montažys specialists.
Kaidys sajiutys jums ir pirms obeju jaunuokuo dorba – dokumentaluos kinys “Īsamirdzi zvaigznem leidza” – atruodeišonys plašuokai sabīdreibai?
Ineta: Kinys dorba grupa ir, prūtams, leluoka, nu mes ar Sergeju asam tī, kas uzajem atbiļdeibu, kuru pavuordis pasaruodeis pi kinys i kurim varēs mest ar akminim. Maņ kai idejis autorei, nasaverūt iz vysom gryuteibom, miļzeigū daudzumu vysakuo jauna, miļzeigū daudzumu cylvāku, interveju, vysa veida materiala, puori ir prīca i gondarejums, ka tūmār mes tū izdarejom, ka izadeve paceļt i atguodynuot par tū, ka Aija ir myusu i cik jei ir forša, cik jei ir naatkuortojama. Maņ ruodīs, ka itys dorbs vysod maņ paliks ar taidu plus zeimeiti.
Sergejs: Maņ kai cylvākam, kuru interesej aktualitatis Latgolys kulturtelpys kontekstā, ari modernys aktivitatis, ituos kinys tema beja dīzgon svareiga i aktuala. Partū, ka Aija kai dzīduotuoja, var saceit, pacēle latgaliskū. Vysys tuos babu dzīsmis, kurys īprīkš kaids dzīduoja sātā, jei pacēle Latvejis estradis leiminī. Jei pryncypā padareja tū, ka vāluok juos izpiļdeituos dzīsmis suoce skaņēt pa radeju, dzīsmis kompanejuos suoce dzīduot vysi, vysapleik i vēļ tān dzīd. Isadūmoj, bors puišu nu reita īt nu ballis i raun vaļā “Rūžeņu”. Īprīkš tys nabeja īdūmojams. Itymā kontekstā maņ beja cīši interesanti i svareigi izzynuot, kas jei beja par cylvāku, partū ka es personeigi jū naasu paziņs i naasu bejs pat iz juos ballem, bet es zynu juos muzyku, partū ka sātā vysod skanēja radeja.
Voi izadeve kinys tapšonys gaitā atkluot fenomenu, ar kū Aija palykuse cylvāku sirdīs tik stypri, ka juos dzīsmis spieļoj da šam?
Ineta: Maņ jau tys beja skaidrs ari pyrms tam. Dorbs pi kinys maņ beja personisks dorbs, partū ka maņ Aija beja tyvs cylvāks. Maņ beja vīglai atrast daudzys lītys i kinā salikt pa plauktenim. Bet par tū fenomenu, es dūmoju, atbiļde byus kinā. Bet, ka maņ pošai tys nabyutu skaidrs jau īprīkš, es dīz voi koč kū taidu kai kinys taiseišonu byutu uzajāmuse.
Cik stuņžu ar materialu ir kinys topšanys laikā safilmāts?
Ineta: Oi, tys nav skaiteits, bet materiala ir cīši daudzi, partū ka filmiejom daudzi kur Latvejā. Aija ir bejuse pīteikami augsta leimiņa cylvāks, kurs ir kontaktiejīs ar cīši daudzim cylvākim, cylvāks, kurs bejs iz daudzom skotivem, daudzūs festivalūs. Jai patyka komunicēt, koč voi fanim atbiļdēt iz viestulem. Kas tagad tū dora nu muzikim?
Voi ar kinu “Īsamirdzi zvaigznem leidza” jius sovā ziņā asat pastatejuši Aijai pīminekli?
Ineta: Par koč kū taidu nabeju dūmuojuse, dreižuok maņ gribējuos vēļreiz atguodynuot, aktualizēt, ka Aija ir, juos dzīsmis skaņ. Itūgod jau desmit godi paguojušs, kai juos nav, bet jei ir. Gribējuos ari pastuosteit koč kū taidu, kū vysi varbyut nazyna, drupeit vaira nu juos bierneibys, kai juos dzīsmis topa. Jaunuo kina ir par jū kai par dzīduotuoju, nav tī rokti nazkaidi “bez tabu” varianti, bet ari tū vysu varātu, ka byutu gribiešona, bet, kai es Sergejam soku, – tys paliks tai ūtrajai kinai, kuruos nikod nabyus.
Sergejs: Vyslobuokū pīminekli jei sev ir pastatejuse poša ar sovim dorbim. Mes pyldom taidu atguodynuotuoja funkceju.
Latgolys entuziastu grupa “Biļdis”, publicitatis materials.
Voi Latgolā ir daudz cylvāku, par kurim vēļ vajadzātu atguodynuot?
Ineta: Tys jau nūteik vysu laiku naatkareigi nu mums. Pīmāram, maņ, struodojūt muzejā, tys nūteik dažaidūs veidūs – i tematiskuos izstuodēs, i dažaidūs pasuokumūs, viesturis šaļteņu pīturuos. Kina jau ir tikai vīns nu veidim, kai tū var izdareit.
Pa kuru laiku ta jius vyusu paspiejat? Par pīmāru, Ineta, tu esi na viņ sīva i muote, tu struodoj ari muzejā, paspiej raksteit ailis, izdūt gruomotu i vēļ rodūši izapaust kinys jūmā?
Ineta: Tys koč kai nūteik pats nu sevis, es cīši naplanavoju, tik varbyut reizem kaidys tikšonuos teik planavuotys, bet dzejūli, idejis i kū i kai dariet kinā – tys jau nūteik ari paraleli cytom nūdarbem. Par pīmāru, kod es reveju puču dūbi, es ari dūmoju, kū es tī tymā šaļtī īlikšu kinā, kaidu biļdi man grybātūs tī īlikt. Tys vyss nūteik vysu laiku. Tys ir dzeivisveids, pasauļa uztvere, i laikam sovaižuok pat navarātu. Taipat, runojūt par dorbu muzejā, ari kinā maņ ir muzejiskuo pīeja, i ari taišni muzeja pīredze dūd cīši daudz dokumentalajā kinā.
Kai jius vyspuor sevi atrodot Latgolys entuziastu grupā “Biļdis”, ci “Biļdis” sovulaik atroda jius?
Sergejs: Trokī vīns ūtru atrūn – cylvāki ar leidzeigom interesem. Mes apsavīnuojom piec tam, kod Edgars Blinovs taiseja sovu pyrmū kinu “Latgolys laikadečs”. Tod jis praseja paleidzeibu pi kinys montiešonys, bet es tūlaik struoduoju televizejā. Tūlaik ari izdūmuojom, ka pryncypā mes vysi vīns ūtru asam atroduši i gribim dareit koč kū itymā jūmā ari tuoļuok. I piec tam topa kina “Vīna vosora deļ vysu”. Pa storpu beja ari klipi i citi mozuoki darbeni.
Ineta: Nu “Vīnys vosorys deļ vysu” ari es pi entuziastu grupys asu kluot, deļtuo ka vajadzēja paleidzēt ar kinys scenareju. I tod es kai īkrytu tymā laivā, tai mes ari palykom pīci. I tān tai ari braucam ar pīcim airim.
Sergejs: I niule, paguojušā godā, mes asam īsasādušs itymā jaunuos dokumentaluos kinys laivā, golvonūkuort sokūt paļdis Inetai.
Jiusu rodūšuo nūdarbe nav vīnkuoršs, bet cīši laikītylpeigs dorbs. Kur jums ir cymuss zīduot cik daudzi sova breivuo laika hobejam?
Ineta: Es dūmoju idejis vuordā. Ka ir ideja, kū tev gribīs iznest, i ka ir ari cylvāki, ar kurim tu zini, ka tū variesi izdareit. I parkū es tymā laikā, kod cyts grauž semuškys i verās televizoru, navaru dareit koč kū cytu – lobuoku.
Sergejs: Uzjiemieji cīši labi zyna, cik gryuši ir suokt koč kū i cik daudzi vajag īguļdeit sevis, i kas nu tuo beiguos saīt ci nasaīt. Leidzeigai ari itymā gadīnī, var jau nu molys pasceit, ka koč kaidi trokī tī jemās. Kai muns krysttāvs pasaceitu – „jāpieši”. Bet eistyneibā mes atpakaļ nu tuo sajamam daudzi vairuok, nakai īguldom. Mes sajamam pīredzi, kontaktus, zynuošonys.
Ineta: I paļdis vuordu saceituoju ir vaira nakai tūs, kuruī mat ar akminim. Cylvākim tys tūmār ir vajadzeigs, tys nav tikai deļ myusu pošu. Prūtams, pyrmkuort, jebkas teik dareits deļ sevis, bet, ūtrkuort, mes tymā īsaistom cytus i ari rezultatu nūdūdam cytim. I cytim ari tys ir vajadzeigs, partū ka izaruoda, ka na vyss nūteik tikai Reigā – ari Latgolā var vysakuo loba izdareit, i nadūmoju, ka eipaši švakuok, koč i dažim varbyut tai ruodīs.
Par jiusu hobeju aba breivpruoteigū dorbu Latgolys entuziastu grupā “Biļdis” daīt dzierdēt ari kritiku?
Sergejs: Patīseibu sokūt, vysu, kū mes dorom, mes dorom breivpruoteigai. Tikai voi nu mes par tū sajamam daudzi naudys, voi sajamam moz naudys, voi varbyut nasajamam nimoz naudys. I bez kritikys navar. Tu navari izaugt bez kritikys.
Ineta: Kritika ir dažaida, ir taida, kurā teišom īsauklauseit ir jāga, bet ir jau ari taida, kū izsoka cylvāks, kurs vīnkuorši gryb pasabļausteit.
Sergejs: Pyrmais ir nūdaleit emocionalū kritiku nu praktiskuos i pragmatiskuos kritikys.
Ineta: Vyslobuokū kritiku var dzierdēt nu tim, kas koč kū leidzeigu dora.
Cik leidzeigi jiusim dūmojūšu, kai jius sokot – „trokūs”, ir pi myusim?
Sergejs: Ite var pasaceit ari cytaiž – tu dzeivoj i izteic Latgolā – tu jau esi troks. Bet vyspuor taidu cylvāku ir daudz, tai tik ruodīs, ka tikai daži ar tū nūsadorboj. Latgolā ir cylvāki, kas filmej, fotografej, ari profesionali cylvāki, par pīmāru gaismuotuoji.
Ineta: Ka rodūšūs jimt, tod dažaiduos jūmuos jūs ir pīteikūši daudzi. Tik kurais skaļuok, kurais klusuok struodoj, kurais dorba vītā, kurais vīnkuorši sovai prīcai.
Sergejs: Daudzi jau ir pakleidušs ari pa pasauli, daudzi profesionalūs dorbūs struodoj i uorpus Latgolys, jī ari tū vysu redz i viertej.
Voi rodūšajā jūmā saīt pasakonsultēt ar kaidim leidzeigā jūmā struodojūšim kolēgim? Vai jius vaira tai kai sovā sulā?
Sergejs: Tehniskajā jūmā bīži konsultejūs ar cylvākim, kurim ir leidzeiga pīredze voi kurim leluoks dorba stāžs.
Ineta: Ari jau “Biļžu” ūtrajā kinā beja pīsaisteits skaņu apstruodis specialists nu Helsinku. Ka cylvākam tys interesej, cīši bīži jī poši myusus ari atrūn. Tys nūteik dabiski, bez kaidim sludynuojumim.
Kai jiusu rodūšuos i daudzi laika pajamūšuos izpausmis kinu taiseišonā uztver jiusu saimis?
Ineta: Maņ ari dzejis pasuokumūs ir prasejuši – kai tovim bārnim ar taidu muoti? Bet kas jam ir švakuoks nakai cytim? Es dūmoju, daudzi vacuoki ar sovim bārnim par dzeju ci par daudzom lītom vyspuor narunoj tik daudz, cik es. Labi, kuru šaļti manis fiziski nav sātā, bet es dūmoju, ka tys kū es izdoru i kamā es sovu saimi īsaistu, i kū jī redz, tys ir vairuok par tū laiku, kod manis nav ar jim. Golu golā kotram juobyut sovai personeigai telpai i interesem. Ari bārnim. I jī, tys ir, bārni, ir aktivi i pīsadola vydsaiduos aktivitatēs.
Sergejs: Vīnkuorši, ka tu nūsadorboj ar taidom lītom, tod ari nabyutu pareizi ni pošam sevi bremzēt, ni ari ka kaids nu molys tevi saimē bremzej. Tys byutu vēļ brīsmeiguok. Nadreikst sluopēt, kai soka, sovu potencialu, sovu gribiešonu koč kū dareit.
Ineta: Kaids tu esi, taidam tev juobuot.
Kas ir vysgryutuokais, suocūt dorbu pi jaunys idejis? Apsasiesšona pi boltys lopys?
Ineta: Nā, dreižuok laika sabalansiešona i tuo tryukums, deļtuo ka kotram nu mums ir ari pīci paraleli cyti projekti.
Cik jums pošim ir svareigi, ka taisot produktu, kur vydā ir latgalīšu volūda, latgaliskais?
Ineta: Tys ir pamats, tys ir bīdreibys statutūs i pat nūsaukumā – Latgolys entuziastu grupa “Biļdis”.
Sergejs: Lobuokais pīmārs ir par kinu “Vīna vosora deļ vysu”. Nivīnā pošā momentā, suocūt nu idejis leidz realizacejai, ni ar vuordu nabeja runys par tū, kaidā volūdā byus kina. Taipat ari tān, veidojūt kinu par Aiju, mes nimoz eipaši par tu nadūmuojom.
Ineta: Partū, ka Aija ari poša kasdīnā runuoja latgaliski. Lai ari originaldzīsmis beja latviski, es dūmoju, ka jei vīnkuorši napaspieja. Jei īsuoce latgaliskū viļni ar sovom izpiļdeitajom dzīmem, bet jei napsapieja tikt da autordzīmem latgaliski.


text:
Latgolā nūtiks XX Latvejis tautys muzykys svātki
27. majā, turpynojūt Latvejis vaļsts symtgadis nūtikšonu cyklu, kas veļteits Latgolys kongresa symtgadei, nūtiks XX Latvejis tautys muzykys svātki, informej Latvejis Nacionalais kulturys centrys.
Svātki puļcēs 30 tautys muzykys kolektivus nu Latvejis i sābru vaļstim. Svātku koncerts skanēs Ludzys piļskolnā, sovukuort īskanis koncerti pīskandynuos apleicīnis nūvodus – Kuorsovu, Cyblu i Zylupi.
27. majā laikā nu 11 da 12.30 Kuorsovys, Cyblys i Zylupis nūvodūs sevkuram interesentam byus vareiba dzierdēt XX Latvejis tautys muzykys svātku īskanis koncertus. Vokorā 17.00 Latvejis vacuokajā piļsātā Ludzā klauseituoji aicynuoti iz lelū svātku koncertu, kur tautys muzykys skaņuos tiks izstuosteits stuosts par treis lobom lītom. Koncertā pīsadaleis kapelys, folklorys spielmani i tautys muzykys ansambli nu Latvejis, Lītovys, Igaunejis i Boltkrīvejis.
XX Latvejis tautys muzykys svātkus reikoj Latvejis Nacionalais kulturys centrys i Ludzys nūvoda dūme, īīšona koncertūs – bez moksys.


text:
Sesejis pabals Daugavpilī
4. februarī LgSC Daugavpiļs birojs aicynuoja studentus iz „Sesejis pabalu”, kas kei jau īrosts nūtyka kopejneicā „Sāta”.
Pasuocīņa golvonuo tema beja ols. Cytam līkās – ols, nu, kas ta tys par pasuocīni, bet a par kū nā!? Gatavojūtīs pasuocīņam, pīmekliejam dzīsmis i biļdis par olu, stumdiejam mebelis, i Dagnija sagatavuoja uzkūdys, kas sader ar olu.
Īejis atslāga pasuocīnā beja ols, kuru katrs apmaklātuojs beja izavieliejs piec sovys gaumis.
Draudzeigā kompanejā suokam īpasazeit vīns ar ūtru i pastuosteit par sevi i sovu pīredzi ar olu. Piec tam sekuoja ola degustaceja. Raudziejam vīns ūtra atnastū olu i lykam viertejumus, lai nūskaidruotu vokora gorduokū olu. Leluokū popularitati izapeļnieja „Grāfs fon Zīverss”, kuru dabuovam raudzeit pat treis reizis. Tai pat nūraudziejam na tikai olu, bet ari veikalu plauktūs popularūs ols dzierīņus.
Agris beja tys drūsminīks, kas pastuostieja, ka olu suocs baudeit tikai pyrms pusgoda i suocs kruot ols pudelis. Juo kolekceja tyka veiduota ar mierki atrast gorduokū olu. Pavysam kolekcejā ir vaira kei 100 ols pudeļu i kotra sovaiduoka. Agris pat paruodieja biļdis ar sovu kolekceju i poštaisātejim plauktim. Ar Agra kolekceju bejs na vīns vīn smīkleigs gadiejīns: Agra gosts reitā pasamūds, īraudziejs pylnu plauktu ar tik daudz ols pudeļom i dūmuojs voi nūklivs dabasūs voi eļņī.
Turpynuovam vīns ūtru izklaideit ar interesantim pīdzeivojumim, stuostiejam anekdotus par olu i spieļuovam spielis, lai nūskaidruotu veikluokūs ols cīneituojus. Nūskaidruovam sovu ols dzeršonys čempioni, kura apsteidza myusu kompanejis vīneigū puisi — tei beja Liene.
I kur nu ols bez lobom dzīsmem. Pasuocīņa nūslāgumā kūpeigi dzīduovam tautā pazeistamys dzīsmis.
Piec taida pozitivu emoceju pīplyuduma secynuovam, ka taidys sasalaseišonys juoreikoj bīžuok. Dieļ tam, ka piec pīpildeitys studeju dīnys nav nikuo lobuoka par draudzeigu kompaneju i skaneigom dzīsmem.
Gunta Nagle


text:
Zynomi “Boņuka 2015” nominanti kategorejā “Radejis hits”
Itūgod jau ostuotū reizi tiks padūtys latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2015”. Padūšonys ceremonejā tiks gūdynuotys nūtikšonys, cylvāki, aktivitatis, kas latgalīšu kulturā bejušys nūzeimeigys 2015. godā. Latvejis Izpiļdeituoju i producentu apvīneiba (LaIPA) nūsaukuse nominantus kategorejā “Radejis hits”.
LaIPA, apkūpojūt radejis stacejuos pārņ vysvaira atskaņuotuos latgalīšu dzīsmis, ir nūsacejuse četrus pretendentus iz bolvu nominacejā “Radejis hits”:
- Austrumkalns – “Rūtoj bite, rūtoj saule”
- Dabasu Durovys – “Pādys”
- Folklorys kūpa “Upīte” – “Kur tu skrīsi vanadzini” (Artūra Slišāna remix)
- Ginc&Es – “Puor Gauju”
“Latvīšu kultura ir dažaida i cīši boguoteiga. Vīna nu leluokajom kulturys vierteibom ir volūda. Prīcojūs, ka teik reikuots “Boņuks”, gūdynojūt muzikus, kas uztur dzeivu latgalīšu volūdu i īpazeistynoj ar tū leluoku sabīdreibu. Izviertejūt dzīsmis kategorejā “Radejis hits”, radzam, ka leluos radejis stacejis lobpruot atskaņoj latgalīšu volūdā radeituos dzīsmis, padorūt tuos konkurētspiejeiguokys Latvejis leiminī. LaIPA vuordā apsveicu vysus nominantus i vieleju panuokumus ari tuoluokajā muzykalajā darbeibā,” soka LaIPA izpylddirektore Liena Grīna.
Svineiguo bolvys padūšonys ceremoneja byus ituo goda 28. februārī 16.00 Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalā. Ceremonejis pyrmajā daļā tiks izruodeits uzvadums „Saule. Bērni. Rainis”, kurīs radeits pyrmajā vargaņu muzykys festivalā „ORGANismi”, bet ceremonejis ūtrajā daļā tiks gūdynuoti nūtikšonys, ļauds i aktivitatis, kas latgalīšu kulturā bejuši svareigi 2015. godā.
Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2015” nūtikšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds, Rēzeknis piļsātys dūme, Rēzeknis nūvoda, Daugovpiļs nūvoda, Bolvu, Kuorsovys, Cyblys, Dagdys, Ludzys, Leivuona, Viļakys, Ruguoju i Baļtinovys nūvodu pošvaļdeibys, Nacionalais Kinu centrys.


text:
Ar iedīņu kulturys pietneicu Astru Spalvēnu runojam par Latgolys garšom – juos atmiņuos, turismā, gruomotuos i kasdīnā šudiņ. Jau aptyvai mienesi Astra braukoj pa Latgolu, izgaršojūt iteinis iedīņus kopejneicuos i sātuos vuocūt iteinis iedīņu stuostus. Ar Astru, kurei lobpruot doluos sovūs vāruojumūs, runojam par tū, kaida tod ir Latgolys kukne šudiņ i kai tei mainejusēs i mainās vēļ arviņ, īsaspaidojūt nu personeiguos i viesturiskuos pīredzis, kai ari nu pasauļa nūtikšonu.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Latgalīši i globalizaceja
25.novembrī Daugovpilī studenti tykuos ar eipašū gostu – ailinīku Juoni Ryučānu. Pasuokuma tema vysnūtaļ nūpītna – globalizacejis bubuļs i latgalīši, kuri molti godu symtim iļgi i ari niule daudzi davušīs iz cytom zemem. Kai saceit juosoka – optmismam nav pamata, bet vysod jau var dastuot molā i pasavērt, kaidys ir īspiejis, kai sovā, latgalīšu i Latgolys kūpejuos dzelys lobā izmontuot myusudīnu tendencis.
Pasauļs ir palics mozs, pasasokūt transporta atteisteibai piedejuo godu symta laikā – attuolumi vīgļuok i dreižuok puorvarami. Ej, brauc i verīs, kai cytur ļauds dzeivoj, viertej, kas lobs, kas nā, brauc iz sātu i gols golā suoc apsazynuot tū, kas sātā ir vierteigs i īviereibys cīneigs (ja iz sitīni navari suokt ar sevis apsazynuošonu)! Pasauļs ir klivs atvātuoks – informacejis tehnologejis, internets i socialī teikli – roksti i byus skaiteituoji, meklej i atrūd dūmubīdrus tivuokā voi tuoļuokā pasauļa molā.
Bet na vyss ir tai, kai pyrmajā breidī ruodīs – taipoša ari ar nūpītnū vokora temu i diskuseju praksē. Sarunys gaitā atsakluoja dažaidys pīredzis, kas saisteitys ar latgaliskuos identitatis apsazynuošonu, saskarsmi ar dažaidim stereotipim par Latgolu i latgalīšim. Var jau vaicuot – cik ta iļgi vēļ par tū runuosim? Bet paaudzis mainuos i sarunuos rūnās jaunys atzinis voi ari vīnkuorši kaids naviņ pūsmys i temats teik slāgts. Vysmoz attīceigajā grupā. Paraleli tyka generāti dažaidi vierzīni, kaidūs var pieteit latgaliskū. Īs laiks i byus radzams, kai studenti rass īspieju sovā studeju laukā atrast latgaliskū dimenseju pietejumim, struoduot i sajimt sova dorba augļus ari materialā veidā.
I vysam pa vydu Juoņs Ryučāns deve īspieju īsavērt personeiguos gruomotu kolekcejis latgaliskuokajā daļā.
stuosteja par sovys literaruos darbeibys aizsuokumim i skaiteja sovys ailis.
A moš beja pavysam cytaižuok nakai ite pīraksteits – cik ļaužu, tik i vīdūkļu. 😉 Ka gribīs sova vīdūkļa – juoīt i juosaver pošam. Ir nūtykumi, kur ir vārts byut kluot. 😉


text:
Palākais vylks
Palākais vylks (latiņu: Canis lupus; latvīšu: Pelēkais vilks) aba vylks irā leluokais suņu saimis (Canidae) plieseigais zviers. Palākais vylks kai dzeivinīks zynoms nu pādejūs ladslaiku, jis dzeivovs jau pyrma 300 000 godu, Latgolys teritorejā atsarads tiuleņ piec ladslaiku.
Vītuos, kur dzeivoj vylki, jī irā golvonī pliesieji. Palākais vylks, koč i dasamāruodams apleicis puormejom na tai vīgli kai kojots (Canis latrans), dzeivoj kai mežūs, kolnūs i tundrā, tai tukšnešūs, stepēs i prerejuos, net apdzeivu tyvumā.
Nazkod vylki dzeivova vysā Eurazejā i Pūstumu Amerikā, tok myuslaikūs jūs dzeivojamuo teritoreja labviņ mazynuojusēs.[1] Cylvākam vylks nikod nabeja meilams sābris, kam kreit viersā lūpim, a kod nakod i cylvākim. Jis vysod bejs medeibys dzeivinīks.
Izavierīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
Vylki byun da 150 ceņtimetru garuma, placu augstums 0,6—0,95 metri i svors 30—65 kilogrami (rekords — 79 kilogrami[2]). Augums apaug ar rupim palākim motim, tok byun taipoš i malni, bolti, pavoskoni moti (pīdar nu vylku paškirys, hibridizacejis). Auss nagarys, goli šauri. Golvyskauss masivs, zūbi stypri i gon gari iļkni. Mežogumā vylki vysucieškuok dzeivoj 6—9 godus, a nabreivē vydyskai 16 godu (rekords — 20 godu).
Vylku paplateiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai vylki pa teritorejai pasaplatejuši kuoni vysuos cylvāka dzeivojamuos vītuos iz pūstumim nu ekvatora. Europā palākais vylks pa lelumam byun tik Spanejā, Portugalejā, Italejā, Puolejā, Pūstumu i Reitu Europys vaļsteibuos i Krīvejā. Latvejā itūšaļt dzeivoj 500—600 vylku.[3] Latvejā i Latgolā dzeivoj tik Eurazejis palākais vylks (Canis lupus lupus).
Azejā vylki dzeivoj vysā pūstumu daļā — nu Krīvejis da Kinejai. Pūstumu Amerikā nu Aļaskys da Meksikai.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Canis lupus (Gray Wolf, Arctic Wolf, Common Wolf, Grey Wolf, Mexican Wolf, Plains Wolf, Timber Wolf, Tundra Wolf, WOLF)
- ↑ Lopez, Barry (1978). Of wolves and men. New York: Scribner Classics. pp. 320. ISBN 0-7432-4936-4.
- ↑ http://www.tvnet.lv/zalazeme/nature/article.php?id=48688


text:
Otuors
Otuors (anglīšu: river reach, pool, strech of water, krīvu: плëc, пyчиHa, latvīšu: atvars) — dziļuoks upis puosmys iz vyds puorzvolu, parostai atsarūn leikumoju (daudzi meandru turūšu) upu leičūs.
Puormeiš izalikaliejušī otuori i puorzvoli sataisa tipiskū upis teciešonys sistemu: otuori parostai byun vysuleikuokajuos upis vogys vītuos, a puorzvoli — taisnuokajuos, sūpluok upis leiču. Otuori vysucieškuok atsarūn tī, kur pavasara polu laikā upis teciejums pasadreizynuoj i kur cīšuok skolojās upis dybyns (pīv., upis vogys leikumūs, upis līknis šaurynuošonuos vītuos).
Dziļuokajūs otuorūs zīmoj zivs.


text:
Muociešona nūgiut eistū kadru. Saruna ar Edgaru Tropu
Intervejis autore: Sintija Augustova, portals lakuga.lv
Jau kaidu laiku vysaidūs socialajūs teiklūs, eipaši “Twitter” i “Facebook”, var redzēt breineigys dzeivinīku i putynu biļdis, reizem vyspuor rūnās vaicuojums, kai ir varams nūgiut taidu kadru. Tok izaruoda, ka interesantūs biļžu autors ir latgalīts Edgars Trops, kurs agruok beja grupys “Misters&Nospiedumi” sastuovā, tok niu gondreiž kotru breivu breidi pavoda mežā, giunūt naatkuortuojamus kadrus.
Parkū jiusu i grupys “Misters&Nospiedumi” celi izaškēre?
Tys ir saisteits ar tū, ka es suoču fotografēt putynus i dzeivinīkus. Maņ ir sādūšs dorbs, muzykys taiseišona ari pryncypā ir sādūšs dorbs sātā pi datora, tys maņ napatyka, deļtam hobijs jēme viersrūku. Mes ar grupu sasatykom, vysu izrunuojom, nūlēmem, ka es turpynuošu fotografēt.
Es dūmoju, ka “Misters&Nospiedumi” nav izjukuši, cik es saprotu, jim ir dūma turpynuot, par jim vēļ varēs dzierdēt.
Kai aizasuoce dobys, putynu i dzeivinīku fotografēšona?
Fotografēt suoču jau gona seņ, vairuok kai pyrma 10 godu. Suoču, taipoš kai daudzi, biļdejūt cylvākus, latvīšu repa pasuokumus. Tys beja cīši seņ, veļ Reigā beja taidi klubi “Pulsē”, “Pulkvedim neviens neraksta”, kurim es fotografieju pasuokumūs. Kod suoce gribētīs nazkū sarežgeituoku, suoču biļdēt dobu, dobysskotus. Kod ari tys apnyka, puorguoju iz kū vēļ gryutuoku, kas ir putnu i dzeivinīku fotografiešona. Tys pagaidom ir augstuokais “plaukteņš”, kur dorbuotīs.
Kaidom soveibom raksturā ir juobyun kotram dobys fotografam?
Pyrmuo nūteikti ir pacīteiba. Bīži viņ ir juogaida. Ir vairuoki veidi kai fotografēt, vīns nu tūs ir gaideišona, fotografiešona nu sliepņa. Ūtrais– prasme reikuotīs ar tehniku, juozyna, kurā breidī kaidi īstatejumi juosalīk, kaidu tehniku izmontuot, trešais – byut gotovam staiguot lelus gobolus.
Cik ilgi jums ir daguojs gaideit idealū kadru?
Pyrma goda nūliemu, ka grybu nūbiļdēt zyvu dzeneiti, kai reize beja zyvu dzeneiša gods, tys beja Latvejis goda putns. Vyss tys process kūpā maņ aizjēme puora mienešu – atrast vītu, kur tys dzeneits ir, saprast, kurā vītā jis barojās, zyvu dzeneits ir taids putns, kurs īnyrst iudinī piec bareibys, piec tam sāstās iz zora jū apēst, lobuokais, kai tū nūbiļdēt, byutu pi tuo zora. Atrodu vītu, uzlyku pats sovu zoru, lai maņ byutu ārtuok biļdēt tai, kai maņ pateik. Sliepnī siedieju puora stuņdis. Nu suokuma putneņš atlidoj, tod jam nazkas napateik, jis nūsabeist i aizlidoj, tod vys tik izlam, ka ēst gribīs, i atsagrīž atpakaļ.
Putyni i zvāri beistās nu sliepņa?
Es izmontoju sliepni, kas ir kai telts, jis sasalīk gon kompakti. Leluokuo daļa beistās, vēļ juosalīk viersā vysaidi zori, bet ir ari nazkaidi bridiejputni, jī var pavysam tyvai daīt, nasabeist, eipaši, kod ir migraceju laiks, eipaši pi jiurys. Raizem braucu iz kaidu vītu, kur jī dyunēs brodoj, jī nu sliepņa vyspuor nasabeist. Tok tys pats zyvu dzeneits pi sliepņa pīrūn tik tod, kod ir jū vairuokys reizis redziejs.
Cik daudz kūpumā jiusim ir attālu ar vysaidim putnim i dzeivinīkim?
Kūpumā pa itim godim sasakruojs cīši daudz biļžu. Puora reižu nedeļā braucu biļdēt, kotrā reizē puora symti biļžu, piec tam atlosu 10–20, zīmā pat vēļ mozuok, varbyut pat kaidys četrys pīcys, puorejuos izreiz dziešu uorā. Vysys turēt nav jāgys. Ka skaiteit piec sugom, Latvejā ir nazkur puora symti sugu, nu vysu asu nūbiļdiejs tik kaidu symtu. Vēļ ir cīši daudz sugu, kū var biļdēt. It eipaši kaidus nakts dzeivinīkus, maņ tehnika atļaun tik pa dīnu biļdēt, deļtam naktīs nasaīt.
Kur jius īsavuicejot fotografēt, salikt uzstuodejumus kamerai?
Puorsvorā pats vuicejūs, niu vyss ir internetā, tī var atrast vysu kū. Daudzi dūmoj, ka cīši gryuši ir nūbiļdēt putnu liduojumā, bet golvonais ir salikt pareizūs uzstuodejumus i giut tū kadru. Ka ir skaidris dabasi, tod ir pavysam vīnkuorši. Piec tam atlīk tik izalaseit lobuokuos.
Tuos izalaseituos biļdis teik vēļ nazkai apstruoduotys?
Nui! Dobys, eipaši putnu i dzeivnīku, fotografejis vysod gribīs nūbiļdēt tyvuok, bet tyvuok navar. Ar munu tehniku biļdei saīt gona lels megapikseļu skaits, kas maņ atļaun izgrīzt, pītyvynuot. Cīši ratai saīt nūbiļdēt tai, ka dzeivinīks ir izreiz radzams i biļde saguojuse loba, puorsvorā vysa kompoziceja, kadriešona i apstruoduošona nūteik piec tam – kruosys, gaišums. Tān myusdīnu programuos var taidus breinumus taiseit – ka nūlīku sūpluok biļdi pyrma apstruodis i piec tuos, redzīs, ka pavysam cyta biļde. Es nalīku nikuo līka – tikai sakuortoju kruosys i kompoziceju.
Kai jums izadūd nūbiļdēt tik skaidrys i osys biļdis?
Tī ir tik daži kadri. Leluokajā daļā prīškā spuorns voi zori Pats breinojūs, kai agruok fotografi, kas izmontuoja filmenis ar 30 kadrim,varēja dabuot taidus kadrus?! (Smejās.) Maņ tehnika biļdej 10 kadrus sekuņdē, golvonais truopeit centrā, fokusu dabuot. Automatiskais na vysod struodoj, reizem juopaleidz manuali. Cīši bīži saīt tai, ka fotoaparats nasaprūt, kū es nu juo grybu.
Voi jums ir biļde, ar kuru vysvaira lepojatēs?
Tei poša zyvu dzeneiša biļde, kod ir īguļdeits taids dorbs, asu siediejs i gaidejs, ir ari taidys, kurys es nagaideju, pīmāram, Uralu palādys biļde. Guoju pa mežu, dzierdieju, kai dzīd vuolyudzis, es tymā laikā nazynuoju, kai skaņ vuolyudze, telefonā uzlyku vuolyudzis bolsu puorbaudeit, voi teišam tei ir vuolyudze. Tymā breidī, kod es atskaņuoju vuolyudzis bolsu, palāda puorsalaide nu zora, kas beja maņ taišni sūpluok, iz vītu drusku tuoļuok. I es nimoz nazynuoju, ka jei tī sēd! Jū sabiļdieju, byutu jai paguojs garum, ka nabyutu atskaņuojs vuolyudzis dzīsmi.
Kuru dzeivinīku voi putnu jau seņ ir gribiejīs nūbiļdēt, bet vys tik vēļ nav saguojs?
Radzu vysaiduos grupuos cylvākim biļdis ar pupuki, tys ir taids putns ar panka grebeni i garu knuobi. Jis eistineibā ir saleidzynūši bīži sastūpams, bet es pa vysu itū laiku naasu juo redziejs. Grybātu vēļ pūcis sabiļdēt, nu tūs tik Uralu palādu i apūdzeņu asu fotografiejs. Nu dzeivinīku, kas pa dīnu sastūpami, praktiski vysus asu sabiļdiejs, lyusi varātu, tok jis nakts dzeivinīks, cīši trameigs. Luoci varātu, bet jū satikt, kuojom īmūt, nagrybu (smejās), vajag mašynu.
Voi asat dūmuojs par fotografeju izstuodi?
Izstuode nav muns mierkis, es līku sovys bildis “Latvijas fauna” grupā “Facebook”, kotru biļžu īlikšona jau ir kai moza izstuode. Maņ ir vīna lopa, kura kolpoj kai portfolio, ka nu kaids maņ pavaicoj, voi var nūpierkt, cytu reizi paprosa biļdis kaidim kalendarim. Pats asu dūmuojs – vabyut kalendaru taiseit, bet pagaidom konkretu dūmu nav, mani vaira interesej pats process.
Cylvāki gon “Twitter”, gon “Facebook” komentej jiusu biļdis, voi ir palics pruotā kaids komentars?
Lela prīca par sevkuru komentaru, puorsvorā tī ir pozitivi, taidu vīnu gryutai nūsaukt. Latvejā ir daudz dobys fotografu, biologu, dobys draugu, kas ar tū nūsadorboj ilgstūši, kurim ir lela pīredze, prīca, ka jī komentej, prīca, ka asu pamaneits.
Kasdīnā dzeivinīku biļdis saīt “nūgiut”, speciali īmūt i meklejūt voi vīnkuorši staigojūt?
Kotrys breivdīnys aktuals vaicuojums ir na taids – voi biļdēt, bet kur biļdēt (smejās), fotoaparats ari ir gona lels, jū tai eisti navar kasdīnā ledza jimt. Maņ ir maršruti, vītys, iz kurom es grybu braukt. Ir taidi maršruti, kurūs navar paredzēt – šudiņ tī byus taids putns, reitu itaids. Goduos nūbiļdēt arī putnu vai dzeivinīku, kam nav tamā vītā juobyun. Pīmāram, itymā pavasarī beju Latgolā pi Nagļu prūdim ar dūmu biļdēt bridiejputnus, īmu pa dambi, prūdim iudiņs nūlaists, zuolis saaugušys, nu prūda izlein aļņu mama ar div alnānim. Es jūs tī nagaideju vyspuor! (Smejās.) Mudri nūbiļdieju i guoju paceli, deļtam, ka muoteite ar mozajim– tys ir beistamai, aļņs ari leluokais Latvejis dzeivinīks.
Voi, fotografejūt i meklejūt kadrus, jau ir izbraukuota vysa Latveja?
Es parostai braucu ar sabīdryskū transportu, tī, kur es vīnys dīnys laikā varu aizbraukt, asu izbraukuojs gona daudz – Kolka, Līpuojis gols, Daugovpiļs puse, Keguma puse, Sygulda, Ainaži. Gona daudz vysūs vierzīņūs. Ar vysom deikstuovem Latgolu asu itūgod izbraukuojs vaira, cīši daudzus puytnus beja mierkis nūbiļdēt, pīmāram, laksteigolu, vuolyudzi.


text: Latgalīšu dzīsminīks Vinsents Kūkojs sovu ilgstūšū darbeibu autordzīsmu sacereišonā 2017. godā ir vainogōjs ar albuma “Breineigō nosta” izdūšonu. Albumā ir īraksteitys 17 Vinsenta Kūkoja sacereitōs dzīsmis ar Ontona Kūkoja i poša dzīsminīka vōrdim. Popularōkō nu tom “Ilgoito” ar Ontona Kūkoja vōrdim. Albums tyka prezenteits kupli apmekleitā pasōkumā 2017. goda 7. majā Lūznavas muižā, kurā pīsadalieja arī gosti dzīsminīki Haralds Sīmanis i Egons Pičners. Vinsents Kūkojs kai dzīsminīks jam aktīvu daleibu na tikai Latgolys ikgadejūs muzykalajūs pasōkumūs “Upeitis uobeļduorzs”, tautys muzikantu saītā Vabōlī i Rogovkā “Večerinkā O,bļaka”, bet arī “Muzykys skrytuļs” i šūgod “Latgaļīšu volūdys nakts”. Bez tam jau ūtrū godu Vinsents Kūkojs koncertēja muzykys i mōkslys festivāla “Bildes” dzīsminīku koncertā Reigā, kai arī Vislatvijas dzīsminīku i tautys saītā Jaunpiebalgas “Lielkrūzēs”. 8. Latvejys dzīsminīku i tautys saīta 2017. goda dzīsminīku albumā “No zobena saule lēca” ir īvītōta ari Vinsenta Kūkoja dzīsme “Laimys kūks”. Taipat Vinsents Kūkojs 2017. goda 8. janvārī ir pīsadalies televizejis raidejumā ŖeTV “Vilciens Rīga-Valka”, kur dzīdōja sovys sacereitōs dzīsmis, t.sk., ari latgalīšu volūdā.


text:
“Cytaidi latviskais” gostūs pi Andra Ušpeļa
LTV1 pi skateituoju atsagrīž pozitivūs stuostu cyklys “Cytaidi latviskais”, jaunū sezonu suocūt ar stuostu par Latgolys pūdnīku dinasteju – Ušpelim.
Andris Ušpelis dzeivoj pavysam natuoli nu Rēzeknis, vītā, kurai ir naparosts i intrigejūšs nūsaukums – Pocelujevka. Itam nūsaukumam ir ari sova vīta Andra i juo sīvys, Eiropā zynomuos klavesinistis Īvys Salietis mīlys stuostā. Andris turpynoj tāva i dzeda aizsuoktū – vyrpoj vuoraunīkus i vāzis, žbanus i bļūdys, taisa škeivus i svečturus.
Itymā raidejumā teik taiseits ari sviļpaunīks, kurū parosti taisa vysi, kurī pyrmū reizi tur rūkuos muolu. Ir stuosti par malnū i glazātū keramiku, apdadzynuošonys tehnologejom, teik apsavārti vacmeistaru dorbi nu Andra kolekcejis.
Kab lobuok izprostu Ušpeļu dzymtys dažaidūs paaudžu keramiku rūkrokstus, raidejuma veiduotuoji pietej Rakstnīceibys i muzykys muzeja keramikys kruojumu, kas apsaverams Raiņa muzejā Juosmuižā.
Andra i Īvys svineibu dīnā, sastajā kuozu jubilejā, jī kūpā ar draugim i folklorys kūpu “Dziga” muzicej, pasadola atmiņuos, bauda Latgolys i eksotiskūs zemu kulinarū montuojumu.


text:
Jaunu aiļu kruojumu atvieršonys svātki
Sastdiņ 16. aprelī 14 stuņdēs Reigā, gruomotneicā “Satori” (Luočplieša īlā 31) nūtyks Leigys Seikstys-Deksnis gruomotys-performancis “Herbārijs aba sīna nikaida” i Valentina Lukaševiča aiļu kruojuma “Bolti burti” atvieršonys svātki.
Leiga Seiksta-Deksne (1973) ir ailineica i žurnaliste, kūpā ar Oskaru Seikstu sarakstejuse romanu “Reitišku mads” (2000), juos ailis publicātys kūpkruojumā “Pagrauda”, izdavumūs “Rēzeknis Viests”, “Luna” i cytur. Juos pyrmuo pastuoveigū aiļu gruomota „Herbārijs aba sīna nikaida” (Rēzekne: Vysa pravda, 2011) ir poligrafisks eksperiments: tei izdūta 5 eksemplarūs autoris rūkrokstā ar muokslenīka Eināra Dekšņa taiseitu uodys īsiejumu. Gruomotys nadaudzī eksemplari nūklivušs dažaiduos privatuos i publiskuos bibliotekuos Latgolā i Reigā, vīnu nu tim byus vareiba apsavērt pasuocīnī.
Valentins Lukaševičs (1968) ir ailinīks i literaturzynuotnīks, struodoj Daugovpiļs Universitatē. Kūpā ar Oskaru Seikstu sarakstiejs aiļu kruojumu „Seppuku iz saulis vādara” (1995) i romanu „Valerjana dzeive i redzīni” (1996). Izdūti juo aiļu kruojumi „Kuozynda” (2005) i „Vot taidi vot i batvini” (2006). Gruomota „Bolti burti” (Rēzekne: Latgolys kulturys centra izdevnīceiba, 2011) ir juo jaunuokais aiļu kruojums, kura izdūšonu atbalstejs ar VKKF.
Puors ailis īskotam nu jaunuos gruomotys:
“BOLTI BURTI”
* * *
Sataisēsim vuortus.
Mudri brauks kuozys.
Aizbrauce pa cytu celi.
Navā kū izdzert.
Byus juoīt pi Ļusis.
Piec ūtruo litreiša
Dzonuosim vystys.
Nu vīnys ustobys iz ūtru.
Zalis i dzaltonys.
A nazkur skaņ kuozys.
Nazkur aiz Maltys.
* * *
Es asmu klusuma cylvāks.
Maņ napateik daže ka putyni dzīd.
* * *
Trāpuos padīnuos
Siežu iz balkona ar čaji.
Nazkur auškā
Lomojuos jei ar jū.
Nazkur pa labi
Lej blīnus.
Kaids izmat benčiku.
Nu septeituo ci ostoituo.
Es īsadūmoju vieliešonūs.
Zvaigzne…
Zvaigzne ir eista.
Zvaigzne ir eista.
Jam nikod
Nasuopēs plauškys.
* * *
Ituo Dīveņa daudzi vairs nagrib
Partū ka jam
Napīteik laika ar vysim pasarunuot.
Piec mieneša nūlyktys jaunys vieliešonys.
Sociologiskuos appraseišonys ruoda
Ka elektorats nalosa
Dīva omota kandidatu
Saraksteitūs programu.
* * *
Daugova aprelī izīt nu krostim.
Upe, kas napalyka sirdī.
Iudins puori Jersikys kolnam.
Vacī cylvāki soka – „iz smierti”.
Nivīns napīmiņ, kod tys tai beja.
Nūnese vysys pierts.
Leluokuo daļa staiguos nateiri.
Dzedeņš nūkuop nu kolna lejā.
Iudins jam navaida barjera,
Piļs jam navaida cītums.
Īt, i izīt ūtrymā krostā –
Latgalīšu Naradzamais rakstnīks.
* * *
Pīcūs nu reita vosorā vēļ vysi guļ.
Saule ar dzaltonu flomasteru
Zeimej iz sīnom napīkluojeigumus.
Pļova Juoņu zuoļu pylna –
Selerejis i pasternaki.
Kod navā vairs nikaida satura
Palīk pruotā tikai fakti.
* * *
Meikulam sābri nūdadzynuoja veikalu.
Beja atpiercs nu kolhoza par pajom.
A Meikulam beja vysprecizuokī svori.
Tikai jis nivīnam tū nasacēja.
Sadaga burtneicys i makaroni.
Palyka nalela, smirdeiga kaudze.
Jis nivīnam nikod nastuostēja
Ka muoti… Par Mareju sauce.
* * *
Vakar nūlasieju sovu Nobeļa lekceju.
Publika nasaprota nivīna vuorda.
Vīns aizkūde ar šprotim, ūtrs ar persiku,
A meitinis tai i naizleida uorā nu muorka.
Vardivis jau daroda pi itim čudikim.
Reit svinēsim Baļzaka dzimšonys dīnu.
Taurini jau nasabeist nu skaļuos muzykys.
A peilem to kas – reit juos liduos iz Kīnu.
Obeji autori meili aicynoj vysus aiļu i latgalīšu literaturys interesentus iz gruomotu atvieršonys svātkim 16. aprelī!


text:
14. junijā Daugavpiļs teatrī nūtyka 2021/2022. goda sezonys nūslāguma pasuokums, kurā kolektivs ar gondariejumu atsavērēs uz paveiktū i apsprīde nuokamuos sezonys planus.
Šūsezon skateituojim tyka pīduovuotys 12 jaunys izruodes. Daļa ( „Dzeivinīku ferma”, kriminaly psihologisko dilogija „Kaija-1” i „Kaija-2”, „Samsona ceļojums”, „Provinces anekdoti”) - sagatavuotys vēļ paguojušajā sezonā, kod Covid19 deļ nabeja īspiejams paruodēt, i beidzūt nūnuoce uz skotuvis.
Aizvadeitajā sezonā teatris uzsuoka sadarbeibu ar režisoru Dmitriju Petrenko, i rezultatā topa sezonys popularuokuo izruode „Tymsī brīži”. Teatra repertuaru papyldynuoja muzykaluo puosoka pīaugušīm „Pa Laimes luoča pādim”, komiska melodrama „Garuos breivdīnys” i eksperimentals īstudiejums „Vyspyrms beja…” Oļega Šapošnikova režijā. Teatra trupai pīsavīnuojās divejis jaunys atrises – Jūlija Ļaha i Agnese Laicāne, obejis spielej izruodē „Dzeive uz ladusskapa durovom” ( rež. M. Korsietis). Kai unikals uorpusrepertuara īstudiejums ir „Cabaret Dinabuorg” , bet par nūzeimeiguokū nūtykumu uzskotama sezonys izskaņā pyrmizruodeituo „Paradīze” – pēc R. Paula mūzykla „Dāmu paradīze” motivim veiduotuo muzykaly dramatiska kompozicija, kuru pagūdynuoja pats Maestro ar savu leidzdaleibu.
Sezonys izruodēs vīsbīžuok īsaisteituo aktrise beja Zanda Mankopa, spielējušīkais aktīrs - Marģers Eglinskis, bet nu dejuotuojim vysbīžuok uz skotuves radzamuos titulu sajēma Vanda Gribovska. Atzineibys roksts par 2021/2022. goda sezonā ieguļdeitū – aktrisem Žannai Lubgānei, Jūlijai Ļahai, Agnesi Laicānei i aktīram Viktoram Jancevičam. Veicynuošynys bolva par pyrmīm panuokumim uz skotuves – Luizai Prokofjevai i Darjai Šagalovai nu Staņislava Broka Daugavpiļs Muzykys vidusskūlys studiju programys „Teātra māksla” 1. kursa.
Nuokamuos sezonys suokumā daugavpilīši pīsadaleisīs storptautiskā teatra festivalā Traķūs ar īstudiejumu „Vyspyrms beja…”. Bet muojuos Daugavpiļs teatra skateituojus gaida jaunas izruodes Georgija Surkova i Ivara Lūša režijā, sovukuort jaunuokuo paaudze varēs baudēt Māra Korsieša īstudiejumu latgaliski.
Daugavpiļs teatra kolektivs soka sirsneigu paļdis skateituojim par atsauceibu vysā aizvadeituos sezonys garumā i jau ar napacīteibu gaida jaunu sasatikšonūs septembrī.
Bilešu īprīkšpuordūšona septembra izruodem suoksīs tyvuokījā laikā. Lyudzom sekuot jaunumim teatra muojislopā!
Foto: Džeina Saulīte