text:
Soroki atskrēja – laiks taiseit puļciņus
Roksta autors: portals lakuga.lv
Soroki atskrēja
Latgalīšu leksikys i tradiceju apzynuotuojs emigracejā Leonards Latkovskis roksta (Dzeive, 1962, nr. 51), ka vacī ļauds Latgolā par laiku, kod atsagrīze guoju putni nu dīnvydu, sacejuši: “Jau soroki atskrēja, byus pavasars,” vuordu soroki attīcynojūt iz malnajim strodim. Piec L. Latkovska, sorokim naasūts nikaida sakara ar krīvu copok ‘četrdesmit’, tys asūts persīšu vuords, kas apzeimoj kaidu strodu sugu, ari žogotu krīvu volūdā sauc copoka, kas cielīs nu tuo pat persīšu vuorda. Tok etimologejis vuordineicuos vuordu copoka skaidroj ar indoeiropeisku izceļsmi.
Senejī zemkūpi, naizprozdami godalaiku puormeju procesus, dūmuoja, ka pavasara pasaukšonai, juoveic speciali rituali, ticēja, ka taišni putni jū atnas. Eipašys tradicejis ar pavasara atsaukšonu izkūpušys slavu tautys, pi jūs pījimts pat cept putnu formys peirādzeņus ar spuornim. Bārni jūs salīk kūku zorūs, dzīd specialys pavasara sagaideišonys dzīsmenis. Viejs šyupuoj zorus, izaver, ka meiklis “putneni” atlidoj ar vysu pavasari.
Latgolā, ari puorejā Latvejā, putnus atnest pavasari pi seve aicynoj ar pošu taiseitim puļcinim (būreišim). Senejais rituals pīsaukt putnus puorsamejs par Putnu dīnom aprelī ar konkursim, pasuokumim, dūšonūs dobā, kas školuos eipaši tyka atzeimuotys padūmu laikā. Prūtams, ar cytu jāgu, izzynūšim i atteistūšim mierkim.
Aizmierstī vuordi
Bet ar krīvu vuordu copok saisteiba ir. Piec vacuo stila pareizticeigūs kalendara 9. martā bazneica atzeimoj 40 mūcekļu dīnu, tautā sauktu par Sorokim, kas īkreit pavasara ekvinokcejā, t. i., astronomiskajā pavasarī. Dobā gon pavasars īsastuoj tod, kod atliduoj putni, tai sev leidza atnasdami pavasari – Sorokus.
Par pavasara atnesiejim pīzynuši na viņ putnus, bet ari kukaiņus – bits, lapsinis, kaminis. Izaruoda latgalīšu volūdā par kūzulim i puļcinim sauc i bišu strūpus, i putnu būreišus.
Pasuokumi Latgolā
12. aprelī 10.00 stuņdēs putnu puļciņu darbneica Cyblys nūvoda Blontu pyrmsškolā īstuodis audzieknim i vacuokim. Pasuokumu organizej Dobys aizsardzeibys puorvaļde, voda Dagnis Vasiļevskis. Taiseis puļciņus putnim, kas perej dūbumūs. Leidza jamams vasars i laika apstuoklim pīmāruotys drēbis i apovi. Vairuok informacejis pa telefonu 26112686.
13. aprelī 11.00 stuņdēs Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) strozdu puļciņu izgataveišonys meistarklase. Itei tradiceja Latgolys saimēs godim nav apsatryukuse, palykdama par sova veida mijīdarbeibu storp paaudzem, pīzeist Latgolys Kulturviesturis muzeja muzejpedagoge Inga Klīdzēja. Voi atguodoji, kai ar vacūtāvu gataveji strozdu puļcini sovā mozūtnē? Izgatavej jū kūpā niule ar sovu bārnu, i tovs bierneibys pogolms var palikt par tova bārna pogolmu!
Meistarklasis laikā bys vareiba i sataiseit sovu puļcini, i zynuotkuorajim putnu mīļuotuojim byus vareiba apmeklēt Talsu nūvoda muzeja ceļojūšū izstuodi “Vai pazīsti?”, izzynuot par mežā, teirumā, pūrā i jiurys pīkrastē vysbīžuok sastūpamajim putnim i īsapazeit ar Latgolys muola dzīdūnim – sviļpaunīkim!
Meistarklasis cena: školānim i studentim – 2 eiro, pīaugušajim – 3 eiro (materiali meistarklasei tiks nūdrūsynuoti). Vītu skaits īrūbežuots. Īprīškeja dasasaceišona pa telefonu 28624381(LKM muzejpedagoge).


c: text/html

text:
Saimineicu i Saiminīku dīnys ļustis i “Atašīnis suseklis”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
27.–28. julī Atašīnē tradicionali svinēs Annys i Jākubus aba Saimineicu i Saiminīku dīnu, plašuokā mārūgā tys nūtiks jau 10. reizi. Svātkūs IV folklorys kūpu saīts “Atašīnis suseklis” puļcēs tyvuokys i tuoļuokys folklorys kūpys, informej Atašīnis pogosta kulturys dorba organizatore Vēsma Turkopole.
Svātuo Anna ir Atašīnis aizbiļdne. Svietejūt Annys dīnu, gūdynojam ari seņčus, partū ka taišni jī Annu izalasejuši par sovu aizbiļdni. Svātku pasuokumi 27. julī suoksīs 10.00 stuņdēs ar Sv. Misi Annys gūdam Atašīnis Suopu Dīvamuotis Rūmys katuoļu bazneicā.
Annys i Jākuba dīnys atkluošona nūtiks Atašīnis kulturys noma “Annys sāta” pogolmā 11.30 stuņdēs. Vysys dīnys garumā iz Annys dīnys tierdzeņu teik praseiti pierkt i puordūt grybātuoji. Doncuos deju ansambli “Pērle” i “Rits” (Reiga), dzīduos “Upes muzikanti”. Tiks registrātys i gūdynuotys Annys i Jākubi, kai ari 14.20 stuņdēs Krustpiļs nūvoda sakūptuokūs sātu saimineicys i saiminīki. Iz guņskura čakluos Atašīnis saimineicys virs eipašū Annys dīnys zupu, ituo gods kulinaruo konkursa tēma – muna plātsmaize. Byus kļovu lopu capuru darynuošonys radūšuo darbneica, izjuodis ar zyrgim, 16.30 stuņdēs nūtiks vysaidys jautrys izdareibys, saceņseibys – Annys nesšona, “Māslu tolka”, “Umurkumurs”, pupeņu laseišona, saimineicu skriejīņs i daudz kas cyts. Bārni varēs priecuotīs putu balleitē “Annas tantes veļas baļļā”.
15.00 stuņdēs koncerts “Atašīnis suseklis”. Itys interesantais nūsaukums folklorys kūpu saītam pajimts nu Atašīnē pīraksteitys dzīsmis i daņča. Jimā pīsadaleis boltkrīvu folklorys kūpa “Jazynka” i kolektivi nu Latvejis nūvodu: folklorys kūpys “Turki”, “Rūžupis veiri” (Leivuona nūv.), Varakļuonu folklorys kūpa (Varakļuonu nūv.), “Naktineica” (Preiļu nūv.), “Mežābele” (Streņču nūv.), “Vīraksne” “Lākači” (Krustpiļs nūv.). Doncuos “Zvirbuļi”, “Dance”, “Latiņš”.
Vokora daļā, 19.00 stuņdēs, dzeivis prīca i durneibys gors kūpā ar Reigys teatru akterim, breivdobys izruodē piec A. Brigaderis lugys motivim “Lielais loms”. Režisori Juris Kalniņš i Voldemārs Šoriņš. Lūmuos: Artis Drozdovs, Romāns Bargais, Evija Skulte, Voldemārs Šoriņš, Indra Burkovska, Raimonda Vazdika, Ance Kukule, Aīda Ozoliņa, Dace Makovska, Juris Kalniņš ci Jānis Kirmuška. Horeografe Raimonda Vazdika, producente Aīda Ozoliņa. Luga aizsauks laikūs, kod dabasi beja zyluoki i zuole zaļuoka, a ļauds taidi poši kai šudiņ – mīlesteibys olkstūši i meklejūši. Svīžūt laipu iz īcarātuos sirdi, teik lykti lītā vysaidi tryki – “improvizaceja”, “interpretaceja”, “traktiešona” i “fraktiešona”… I koč ari itūs jiedzīņu skaidruojumu bīži naizprūt ari poši izruodis varūni, tys natraucej tikt pi laimeigu beigu – puoru dabuošonuos.
Zaļumballe 22.00 stuņdēs da reita gaiļu kūpā ar grupu “Zelta jauda”.
28. julī 11.00 stuņdēs Atašīnis bazneicā Sv. Mise – Annys dīnu nūslādzūt. Piec tuo 13.00 stuņdēs kopusvātki Atašīnis kopūs.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
I Starptautiskais Muola muokslys festivals Daugovpilī
Nu 18. da 20. majam Daugovpilī nūtiks I Starptautiskais Muola muokslys festivals „Latgolys Muola Trauks”, kurū reikoj Daugovpiļs Muola muokslys centrs i festivals simboliski nūslēgs ituo goda Pūdnīku dīnys Latgolā.
Muola muokslys festivalā pīsadaleis ap 50 keramiķu nu 8 vaļstim – Latvejis, Lītovys, Igaunejis, Krīvejis, Ukrainys, Turcejis i Grīkejis. Koč ari festivalam ir plašs geografiskais mārūgs, saturiski dalinīki ir tautys daiļomota meistari, amatnīki i keramiki, kas sauc sevi par profesionalim muokslenīkim i puorstuov vysu dažaiduokuos keramikys sferys – nu viesturiskūs laikūs suoktom pūdnīceibys tradicejom da „laikmeteigai” keramikai, tys vys tik ir veļtejums Latgolys keramikai. Ar itū festivalu Daugovpiļs Muola muokslys centrs gryb na viņ īpazeistynuot ar Latgolys keramiku sovus uorzemu koleģus i draugus, nu ari īvīst tradiceju reikuot keramikai veļteitus pasuocīņus taišni Latgolā, kur muola muoksla ir ar seņom saknem.
Festivala programa:
18. majā 17:30 Daugovpiļs Mu
ola muokslys centrā (18. novembra īlā 8 ) tiks atkluota festivala izstuode, kurymā byus apsaverami I Starptautiskuo Muola muokslys festivala „Latgolys Muola Trauks” dalinīku keramikys izstruoduojumi. Izstuodis dorbūs byus radzama gon dažaideiba tradicejuos, kuruos dorbu autori jiemuši sev leidza nu tyvuokom i tuoļuokom vītom, gon vysus muokslenīkus vīnojūšais – materials i tuo pīduovuotuos īspiejis Dorbu vydā byus gon īrosti klasiskuos tradicionaluos tautys pūdnīceibys dorbi, gon izteikti dekorativi dorbi, kai ari konceptuali keramikys objekti.
19. majā nu 11:00 da 18:00 Daugovpiļs Skulpturu duorzā, kas atsarūn pi Sv. Pītera Rūmys katuoļu bazneicys Reigys i Mihoelsa īlu krystā, festivala apmaklātuojim byus vareiba nūpierkt festivala dalinīku dorbus keramikys izstruoduojumu tierdzeņā, kai ari viertīs i pīsadaleit keramikys meistarklasēs. Nu 16:00 da 18:00 nacionalūs bīdreibu koncerta pavadejumā tiks atkluota pyrmuo Latvejā Latgolys keramikai veļteituo skulptura. Skulpturys atkluošonā pīsadaleis ari Latgolys pūdnīceibys meistari. Vysys dīnys garumā byus vareibā viertīs keramikys apdadzynuošonys procesu molkys ceplī Daugovpiļs Muola muokslys centrā.
20. majā nu 11:00 da 15:00 Skulpturu duorzā turpynuosīs keramikys izstruoduojumu tierdzeņš. Suocūt ar 18:00 vysi interesenti teik aicynuoti pīsadaleit keramikys izjimšonā nu molkys cepļa Daugovpiļs Muola muokslys centrā.
Daugovpiļs Muola muokslys centrs nu jau vairuokus godus ir klivs par naatjamamu piļsātys kulturys sastuovdali. Centrs ir atjaunuotuos Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzeja keramiķu darbneicys, kurymuos dorbojās Tautys lītišķuos muokslus studeja „Latgale” i cyti keramiki. Vīnu nu nūzeimeiguokajom Muola muokslys centra misejom ir popularizēt, saglobuot i stiprynuot Latgolys keramikys tradicejis i muola muokslu.
Interesentim Muola muokslys centrs atvārts kotru nedeli nu trešdīnis leidz svātdīnei. Kotram grybātuojam ir īspieja apsaviert molkys cepli, lobīkuortuotu pogolmu, modernus izstuožu, konferenču zalus i vosorys izstuožu galereju, kai ari pīsadaleit meistardarbneicuos.
Sagatavieja Zane Bramane, Daugovpiļs Universitatis studente
Karteņuos – Daugovpiļs Muola muokslys centrs, foto Zane Bramane


text:
Gruomota “Syltuo mola” sajam Boņuku
23. februarī Latgolys viestnīceibā GORS nūtyka Latgolys kulturys goda bolvys “Boņuks 2019” padūšonys ceremoneja. Desmit spylgtuokūs 2019. goda nūtikšonu vydā tykuse Latgolys Studenta centra izdūtuo Egitys Kancānis stuostu gruomota “Syltuo mola”.
Stuostu kruojums „Syltuo mola” ir autoris debeja latgalīšu literaturā. Tī ir dalieji autobiografiski stuosti, nalelys sadzeivis ainenis par treju paaudžu sadzeivuošonu Vuorkovys nūvoda Andeņu cīmā 20. g.s. 80. i 90. godūs. Gruomotu papyldynoj volūdneicis Lidejis Leikumys komentars par autoris pusis dzymtū izlūksni. Par vizualū kruojuma izskotu paļdis muokslineicai Iļzei Dušelei. Projekta vadeituoja – Kristīne Pokratniece.
Gruomotu interesenti var īsaguoduot taiseitslatgola.lv.


text:
Bīdaklu armeja pīrūbežā
Roksta autors: Inga Čekša-Ratniece, žurnals “A12”
Itaidu skotu var vāruot gar Suomejis–Krīvejis rūbežu ceļā nu Suomejis Suomussalmi piļsātys iz Kuusamo. Pyrma 24 godu Reijo Kela pļovā suoce veiduot sovpateigu bīdaklu ekspoziceju. Nu dažu desmišu jei ir palykuse par varonu armeju. Žurnala “A12” radūšuo grupa gon nasuoce jūs skaiteišonu, tok apjūms līcynoj, ka jūs jau ir symtim, varams, pat tyukstūšom.
Garombrauciejus vosorys mienešūs bīdakli pīsaista ar sovu kruosu daudzveideibu, tok zīmā, kai teic vītejī īdzeivuotuoji, jī atguodynoj snīga cylvāku armeju. Varonais skots pīsaista cylvāku viereibu, pīstuojūt ceļa molā i jū īmyužynojūt mobiluo telefona aparatā. Nūprūtams, ka vosorys mienešūs ite dorbojās ari kafejneica, tai pīvylynojūt turistus i Suomeju paruodūt juos daudzveideibā. Itaida izdūma viņ līcynoj par suomu radūšu pīeju vītejuos dobys īpazeišonai, cik nu var baudeit Suomejis naskartū floru i faunu, vajag ari kaidu rozini. Tok juosoka, ka byut bīdaklu īlankumā gona ar vīnu reizi. Sajiutys ir drupeit sovaidys, pat baisys, atguodynojūt karaguojīni ci cylvāku masveida izvesšonu.
Kai jau daudzvīt pasaulī, ari pi mums duorza ci teiruma molā sastateitī bīdakli dūmuoti putnu i dzeivnīku atbaideišoanai. Pyrma nazcik godu presē beja informaceja, ka ceļā nu Kuldeigys iz Saldu kaidā autobusu pīturā nūlykts bīdaklys, maldynuodams sabīdryskuo transporta šoferus. Sovutīs iz Jiurkaļnis šosejis rāgojūtīs bīdaklys ceļu policista izskotā. Tī ir viņ daži pīmāri, kas pīgrīzuši sabīdreibys viereibu: bīdaklys kai bīds konkretam mierkam ci ari muokslys instalaceja. Tok zemnīki teic, ka parosti bīdynuošonys funkcejai nav gars myužs. Mežacyukys, lopsys, stiernys, zači, kai ari zvierbuli, vuornys, bolūži, kaijis i cyti putni dreiži saprūt, ka bīdaklys navar radeit realus draudus. Lelbritanejā kaids zemnīks itam dorbam nūleiga studentu. Saskaņā ar www.metro.co.uk informaceju, 22 godus vacais jaunīts bīdynuoja ierbis nu rapšu teiruma, nedeļā peļnejūt 250 mārcenis, par kū jū daži apskaude, cyti pīzyna par čudnu. Kuortejī pīmāri aplīcynoj, ka cylvāka izdūmai nav rūbežu. Ari vajadzeibys nav vīnnūzeimeigys: ci deļ apstuokļu, ci vīnkuorši deļ iztēlis radeitys.
Roksts sagataveits sadarbeibā ar portalu lakuga.lv ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta leidzekļu projektā “Robežlīnijas”.


text:
“Kurzeme jera kuļturviesturisks reģions, kas slavans ar mežūņeigu jiurys stovkrostu, boltu smiļšu un akmiņs pļažym. Ceļotojus sajiusminos i šarmantuos mazpylsātys i meži.
Reģiona īpašū gaisūtni īpaši vīgļi sajust zvejņīku cīmatūs i sanū ļībeišu apmašanos vītās, kai arī vītiejū svātku i festivalu laikā, pīmāram, ikgadiejūs Zvejņīksvātkūs juļī.
Naparasta, naskarta, sovdobeiga i tymā pot laikā akteiva i aizraujūša – taida jera Kurzeme.”
Itai par Kurzemi soka Latvejis tyurisma ceļveds. Cehs.lv koļektivs nūlāma padziļinoti apskateit voirokus Kurzemi raksturojošus mītus, kū vītējī čiuļi izmantoj, lai mieģinotu īzacaļt iz normalu Latvejis noūvodu īdzīvotoju fona.
Ventiņu “dialekts”
Parasti, pamanūt, ka bārns stūstās i naizrunoj vordus da gola, vacoki sovu atvasi syuta pi logopāda, lai īvīcātu jam runot pareizi. Kurzemņīki jera vīņeigī, kas ito rausteišanūs lapny sauc par īpošu diaļektu. “Es i’ ventiš’, man i’ lāb’!”. Vāļ jāpīzeimoj, ka ventiņu “diaļektā” runoj kotrs latvīts timos raizīs, kad porkopis diu alkohola promiļu sļīksni, tāpiec, runojūt ar kurzemņīku, ir dīzgan složna nūteikt vai jis nav pjāns.
Ventas rumba
Eiropys plotoko iudiņskrytuma tituls nav vīņeigā ļīta, ar kū dīžavoj Ventas rumba. Pi vīna tys jera arī pasauļī zamokīs i skučnokīs iudiņskrytums. “Jā, bet tas i’ plac! Tur ziv’s lēkā!” Točna tai – “iudiņskrytums” jera tik zams, ka jam pori piļņeigi vāsy var porlākt daže zivs. Īrūsinom Ventas rumbu porsaukt par Ventas muorku.
Latvejis nacionālīs jiedīns – sklandrausis
Sklandrausis jera pirmīs lauksaimņīceibys produkts Latvejā, kū kai nacionalū kukņis īpatņeibu aizsargaj ES ļeimeņī. Tys jera arī pirmīs jiedīns Latvejī, kurš īzaver tai, it kai keids tū vīnu raizi jau biutu apieds. Apādūt sklandrausi tūp skaidrs, ka tys i goršoj tīši tai pat. Naizbreina arī fakts, ka sklandrausi īrasts pasņīgt porklotu ar skoba kriejma kortu – tys jera vīņeigīs veids, kei nūslāpt tū izskatu. Dīmžāl, kriejms napaļeidz paslāpt gādnū garšu.
Ļīpājis roks – Latvejis muzykas šiupeļs
Daži ar muzyku saisteiti cylvāki uzskata, ka vysa rokmuzyka kai taida radusīs Ļīpojā:
Soksim ar tū, ka koju īzaplešona un īzļīkšana ceļūs nepadara šlāgeri par roku. Tys nav roks i jiusu pylsātā nadzimst viejš. Roks Līpājā ir tikpat dzeivs kai grupa Līvi, kas, iroņiski, bejusi vīņeigo eisto rokgrupa nu itos pylsātys.
Dzyntars – nacionālīs dorgakmiņs
Vysupirms – tys nav akmiņs, bet gan sakaltušy sveķi. Orzemu tiurysti dzyntara rūtasļītas pārk tikai deļ tū, lai aizbraucūt sātā parodeitu draugim, sokūt: “Pazaver iz itīm dzaltanym siudim – čiuļi dūmoj, ka tei jera baigo vierteiba, haha!”
Sabiļis veina kolns
Jā, Sabiļī eisteņeibā jera kolns, kurā audzej veinūgas, tūmār daudzi ļeloka īspiejameiba par ito kolna tiemiešanu ira īgūt pīcus jaunus pyrmos pokopis radiņīkus, jaunys džinsu biksis i “zalta” bižutereji. Taipat pastov ļūti ļela īspiejameiba, ka paraļeli veina kolna apzavāršanai, biusit sova auto ļītūs diskus nūmaiņiejuši pret ķirpičim.
Zilās govis
Karoče – tos jera palākas na zylas. Punkts.


text:
Ludzā apsaverama izstuode “Latgolys bibliotekars – rodūšuma olūts”
Nu 3. novembra leidz 5. decembram Ludzys nūvoda pošvaļdeibys ākys stuovu koridorūs ir apsaverama Latgolys Centraluos bibliotekys ceļojūšuo fotoizstuode “Latgolys bibliotekars – rodūšuma olūts”.
Izstuode ir radeita projekta “Latgolys regiona publiskūs biblioteku darbinīku konfereņce “Pi gaismys olūta veļdzietīs nuoc…”” ītvorūs. Projekts teik realizāts ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts Kulturkapitala fonda i A/S “Latvejis vaļsts meži” finansialu atbolstu.
Izstuodē īkļautī dorbi tyka atlaseiti konkursa kuorteibā. Latgolys regiona publiskuos bibliotekys aktivi atsasauce aicynuojumam i īsyuteja sovu fotografiskū skatejumu iz bibliotekara profesejis rodūšajom izpausmem. Izstuodē byus apsaverami vysaidu autoru dorbi, kas radeiti vairuokuos Latgolys bibliotekuos.
Izstuodis eipašuo vierteiba ir tuos dažaideiba, partū ka kotrs fotografs pīduovoj sovu individualū redziejumu par bibliotekara profeseju. Latgolys bibliotekari fotoizstuodē ir attāluoti i kasdīnys dorbā, i eipašuos svātku šaļtīs. Izstuodis aizdavums ir ceļt bibliotekaru pošapziņu, styprynuot profesionalū identitati i pīdereibys sajiutu, dūt pozitivys energejis luodeņu i īdvasmuot profesionalai izaugsmei. Tok izstuodis veiduotuoji cer, ka tei paleidzēs ari plašuokai sabīdreibai īraudzeit bibliotekaru kai rodūšu, goreigi pīpiļdeitu, īdvasmys boguotu kulturys darbinīku, kas sovus profesionalūs pīnuokumus veic ar aizrauteibu, sirds degsmi i naizseikstūšu optimismu.


text:
3.septembrī teik sasaukta „Latgolys Saeima”
2011.gods 3.septembrī 15:00 st. Arendolis muižā (Vuorkovys nūvods) teik sasaukta bīdreibys „Latgolys Saeima” kūpsapuļce.
Muižys saiminīks ir bīdreibys vaļdes lūceklis Arvids Turlajs, deļ tam visim bīdrim byus vareiba pi reizes tyvuok īsapazeit ar padareitajim restauracejis dorbim i planim par tuoluokū muižys atjaunynuošonu.
Pasuokuma laikā paradzams organizacejā uzjimt jaunus bīdrus, kūpeigi īsapazeit ar bīdreibys sātys lopu škārsteiklā latgolyssaeima.lv – iz prīšku paradzams itū lopu izmontuot kai instrumentu bīdreibys kasdīnys dorbam, savstarpejai saziņai, prīšklykumu izsaceišonai, diskusijom i kūpeigim bolsuojumim par vīna voi ūtra lāmuma pījimšonu.
Kūpsapuļces laikā vaļdes vadeituojs i vaļdes lūcekli snēgs atskotu iz padareitū pusgoda laikā i pastuosteis par planim iz prīšku. Kai ari, lai maksimali īsaisteitu vysus bīdrus kūpeigā dorbā, tod teik planuots pastruoduot ari dorba grupuos i izvirzēt konkretus izmierejamus mierķus, eistermiņa i ilgtermiņa veicamūs uzdevumus tūs sasnīgšonai.
Bīdreiba “Latgolys Saeima” par sovys darbeibys mierkim ir izvirzejuse: sekmēt Latgolys administrativuo regiona izveiduošonu, nūdrūšynuot kvalitativu diskuseju (sabīdriskūs organizaceju, pašvaļdeibu, uzjiemieju, vaļsts īstuožu i cytu īinteresātūs personu vydā), kūpeiga Latgolys redzīņa puorstuovnīceibu, latgalīšu volūdys, kulturys i socialekonomiskūs interešu aizstuoveibu.
Seikuoka informaceja:
Juris Viļums
bīdreibys „Latgolys Saeima” vaļdes vadeituojs
26393531


text:
mysou ymsou msyou smyou ysmou symou myosu ymosu moysu omysu yomsu oymsu msoyu smoyu mosyu omsyu somyu osmyu ysomu syomu yosmu oysmu soymu osymu mysuo ymsuo msyuo smyuo ysmuo symuo myuso ymuso muyso umyso yumso uymso msuyo smuyo musyo umsyo sumyo usmyo ysumo syumo yusmo uysmo suymo usymo myous ymous moyus omyus yomus oymus myuos ymuos muyos umyos yumos uymos mouys omuys muoys umoys oumys uomys youms oyums yuoms uyoms ouyms uoyms msouy smouy mosuy omsuy somuy osmuy msuoy smuoy musoy umsoy sumoy usmoy mousy omusy muosy umosy oumsy uomsy soumy osumy suomy usomy ousmy uosmy ysoum syoum yosum oysum soyum osyum ysuom syuom yusom uysom suyom usyom yousm oyusm yuosm uyosm ouysm uoysm souym osuym suoym usoym ousym uosym
Note: these 'words' (valid or invalid) are all the permutations of the word mysou. These words are obtained by scrambling the letters in mysou.


text:
Grupa “Ginc un Es” Latvejis Šlageraptaujis bolsuojumā
Šudiņ, 31. martā Latvejis televizejis 1. kanalā 19:30 byus Šlageraptaujis zīmys pūsma nūslāguma bolsuojums. Piec pyrmom divejom kuortom ari grupa nu Rēzeknis „Ginc un Es” ar dzīsmi „Esi latgalīts” ir pyrmā desmitnīkā.
31. martā ir tei šaļts, kod telefonbolsuojuma laikā tik 3 dzīsmis daboj īspieju pīsadaleit Šlageraptaujis nūslāguma koncertā – finalā Ventspilī.
Grupa soka lelu paļdis draugim i atbaļsteituojim par atbolstu da itam i prīcuotūs par podturiešonu ari itymā svareigā šaļtī!
Ar dzīsmi “Esi latgalīts” grupa nūvāl kotram byut sovys zemis patriotam i saiminīkam – nest tuoļuok nu tāvu tāvim giutū montuojumu, naaizmierst tuos vītys, kur ir meitys bierneibys tokys i saglobuot sovu pošapzini.
.
Ginc un Es – Esi latgalīts


text:
Reizi mienesī žurnalā „Ir” teik publicāta latgalīšu sleja. Slejis autori ir dažaidi Latgolys ļauds: Anna Rancāne, Valentins Lukaševičs, Laura Melne i cyti. Pyrmū ituo goda sleju „Koč i klāvā vuška deļ gales” ir pīrakstejs Škilbanu nūvoda Upeitis Tautys noma vadeituojs Andris Slišāns.
Slejis autori teik aicynuoti eisā rokstā izsaceit sovu redziejumu par latgaliskū pasauli i latgaliskuo vītu pasaulī, pastuosteit par sovu pīredzi voi izsaceit sovu redziejumu par aktualim vaicuojumim i nūtykumim. Februara slejā Andris Slišāns stuosta par sovu pīredzi – par tū, kaida ruodīs dzeive ar vysim juos švakumim i lobumim piec puorsavuokšonys atpakaļ iz Latgolu.
„Izjamūt tū, ka duorzā izaudzeju buļbus i kuopustus, klāvā vušku deļ gales i elpoju svaiguoku gaisu, dzeivoju tyvuok dobai, vuss ir palics duorguoks. Koč voi pošas elementaruos lītas, par kū Reigā pat naaizadūmovu: telefona sakari nakvalitativuoki, internets lānuoks i duorguoks, aptekas tuoli i vokarūs nav pīejamas.
Pats golvonais – muni bārni latgaliskumu vaira izjuta, dzeivojūt Reigā, navus dzimtinē. Latgolā latgaliskums ir iznycynuots da pādejuo.
Reigas školā lepovuos, ka bārni muok i grib runuot latgaliski, atsaroda pat školuotuoji, kas ar jim tai sasarunova. Latgolā – kuo školuotuojs puori školas slīkšņam, tuo volūda aizamierst.
Niu bārnus audzynoj paaudze, kam bierneibā kolhozu laikūs vacuoki īstuosteja, ka latgaliskums ir kauna līta. Nivīns školas i nūvoda pasuokums nanūteik latgaliski, izjamūt entuziastus Upītes i Mednevas Tautas nomā. Cikom juosalīlej, vusi latgalīši. Kuo vajag dareit, latgalīšu nav.
Andra Slišāna sleju skaiti ituos nedelis (14.02.-20.02.2013.) žurnalā „Ir” voi ari škārsteiklā ite: ir.lv/2013/2/13/koc-i-klava-vuska-del-gales.
Sova sleja vīnā nu vodūšajim Latvejis medejim ir seņ dūmuots, tok reizē nagaideits pīduovuojums. Seņ gaideits – modernai sabīdreibai pīstuov atvierteiba i latgaliskais ir byutiska Latvejis daļa, partū nav nikuo naparosta raksteit latgaliski publiski. Nagaideits – ir pīrosts pi „geto” kulturys: latgaliskais tikai latgalīšim, kam interesej latgaliskais i kas juo speciali meklej i kultivej sovā pošu kūptā informacejis telpā.
Tys reizē ir izaicynuojums žurnala „Ir” skaiteituojim – īīt drupeit cytā zeimu sistemā, cytā volūdā, cytā saprasšonā, bet vēļ leluoks izaicynuojums pošim autorim – saprast, kai raksteit pasauļam, saglobojūt sovejū.
Dūmuot i raksteit plašuok – na palikt rameņā pi seve izsmālušom i reizē tik saprūtamom i īrostom pošdestruktivom žālobom par myrušū volūdu, švakū vaļsti i ksenofobiskū sabīdreibu. Saglobuot sovejū – raksteit par Latgolai rakstureigū, viņ Latgolys ļaudim saprūtamū i svareigū, tok raugūt jū īlikt centrā na tikai latgaliskajam pasauļam.
Raksteit sleju latgaliski nav vīgli. 2000 zeimu reizē ruodīs daudz, reizē nadūd īspieju runuot līku – svareigais juopasoka konkretai i tai, kab dūma napagaistu lakonismā. Slejis formats ir izaicynuojums raksteituoju spiejai vaļdeit sovu volūdu – prasmei izasaceit eisai, konkretai i ar dūmu.
Informaceju sagatavuoja Ilze Sperga, žurnala „Ir” latgalīšu slejis koordinatore


text:
“Tango karaļs” Oskars Stroks
Oskara Stroka (1892–1975) vuords ir plaši pazeistams pasaulī, juo divdesmitūs godu beiguos i treisdesmitajūs godūs komponietuo deju muzyka vēļ da šai dīnai ir daudzvīt pazeistama. Taišni ar Oskaru Stroku saistoms tango “uzvarys guojīņs” Eiropā. Mozuok gon zynoms, ka talanteiguo “tango karaļa” dzimšonys vīta beja Daugovpiļs.
Muzyka jau nu bierneibys
Oskars aba eistajā vuordā Ošers [1] Stroks dzims Daugovpilī 1892. goda 24. decembrī (piec vacuo stila kalendara) kai pats jaunuokais ebreju daudzbārnu saimē. Iz Daugovpili, tūlaik Dinaburgu, juo vacuoki puorsaciele 19. gs. 60. godu beiguos. Tāvs Davids Stroks (1840–1920), izbejs cara armejis kapelmeistars, Daugovpilī vadeja klezmeru [2] orkestri i spielēja dažaidus muzykys instrumentus – flautu, klarneti, klavīris. Dieļtuo jau nu bierneibys Stroku bārnus īskuove muzyka.
Kūpā jī beja ostoni bārni – četrys muosys i četri bruoli –, i vysi – muzykali. Interesanti, ka eipašus sasnīgumus vāluok īgiva na viņ Oskars Stroks, a i juo bruoli – vijūlnīks Levs, pazeistams ari kai Leo Stroks (1888–1957) (veiksmeigi sataisieja sovu muzykalū karjeru Amerikā) i Avsejs Stroks (1877–1956) (Amerikā kliva par antreprenīru, organizejūt vīsizruodis taidim pazeistamim muzikim kai Fjodors Šaļapins, Artūrs Rubinšteins i c.) O. Stroks, kai jis pats atguodoj, suocs sacerēt muzyku jau 10 godu vacumā, bet nūpītnuokys muzykys nūdarbeibys uzsuoce 12 (nu cytu volūtu – 13) godu vacumā, kod īsastuoja Pīterpiļs konservatorejā jaunuokuos nūdalis klavīru klasē pi školuotuoja Nikolaja Dubasova. Byutiski, ka izbraukt iz Pīterpili tūbreid nabeja vīnkuorši. Daugovpiļs atsaroda ebreju apsamesšonys jūslā, nu kurys ebrejim nabeja ļauts izbraukt, kur nu vēļ studēt Pīterpilī. Dūmuojams, ka atļuovi izbraukt Stroka tāvam tūmār izadeve īgiut, pasateicūt 25 godu kolpuošanai cara armejā kai muzykantam. Juosoka, ka Pīterpiļs konservatoreju gon O. Stroks napabeidze – dažaidu personisku īmaslu deļ jis beja spīsts aizīt nu pādejuo kursa.
Pīterpilī O. Stroks kai pianists-improvizators spielēja kinateatrūs pavadejumu māmajom kinofilmom, dirigēja nalelus orkestrus, kas spielēja puortraukumūs storp seansim, kai ari struoduoja par skotuvis akomponātuoju, pīsadolūt pazeistamuos operdzīduotuojis Antoņinys Ņeždanovys i dzīduotuojis Nadeždys Pļevickys koncertūs. Vīnlaikus O. Stroks komponēja daudz vīgluos muzykys: gon romancis, gon valšus i instrumentaluos dzīsmis. Kod jam palyka 12, Pīterpiļs nūšu izdevnīceiba pat izdeve divejus juo saceriejumus – romancis – ar rakstnīka Mihaila Ļermontova vuordim “Бeз Bac xoчy ckaзaTb BaM MHoro” (“Bez jums es gribu teikt jums daudz”) i “OHa He ropдoй kpacoToю” (“Ne ar lepnu skaistumu viņa”). Daudzus juo muokslys dorbus orkestri i vokalisti suoce īkļaut sovā repertuarā.
Slavis viersūtnē
20. godu suokumā O. Stroks ar saimi atsagrīze Latvejā. Iz nailgu laiku jis apsamete Daugovpilī, bet 1922. godā devēs iz Reigu, kur aizritēja juo rodūšuos darbeibys pamata godi. O. Stroks suoce spielēt restoranūs i kopejneicuos, i dreiž juo vuords kliva plaši pazeistams vysa piļsātā. Juo muziciešonu varēja dzierdēt lobuokajuos Reigys i Jiurmolys vītuos: popularajā Oto Švarca kopejneicā, “Foxtrott-Diele”, “Alhambra”, “Lido”, “Maskote”, “Rokoko”, “Femina” i c.
Dzeivis laikā komponists sacerēja vairuok nakai 300 dažaidu žanru dorbu – svītys, uvertīrys, fantazejis, polonēzis, valšus, romancis, fokstrotus –, bez tuo O. Stroks ir ari daudzu dzīšmu vuordu autors. Jis sacerēja melodejis ari tuo laika dzejai jidišā, par pīvadumu, pazeistamajam šlageram “Vu ain zol ih gein” (“Kur es varu īt?”) i uzastuoja par akomponietuoju ebreju dzīšmu izpiļdeituojim, tymā skaitā septeņgadeigajam Reigys dzīduotuojam Mihailam Aleksandrovičam (1914–2002), kurš vāluok kliva par pazeistamu sinagogys kantoru i padūmu estrādis izpiļdeituoju.
„Vu ain zol ih gein” („Kur es varu iet?”)
Tūmār eipašu popularitati O. Strokam snēdze jauna moderna tango ritmā saraksteituos dzīsmis. “Tango,” paude O. Stroks, “ir mans mīļākais žanrs. Tango ir (..) romance, tikai noteikta ritma. Dienvidamerikāņu tango, nokļuvis Krievijā, uzņēma sevī labākās krievu romances iezīmes: muzikālās intonācijas cēlumu, jūtu dziļumu, lielu liriskumu. Tango ir pievilcīgs arī ar tajā pausto intīmo pārdzīvojumu sirsnību, izteiksmes līdzekļu vienkāršību.”
20. gs. 30. godi beja O. Stroka rodūšuos darbeibys uzplaukums. Reigys prese peļneiti apbolvuoja jū ar tango karaļa titulu. Itymā laikā tyka radeiti juo pasauļa pazeistamī tango “Melnās acis”, “Rapsodija”, “Sakiet, kāpēc”, “Zilās acis”, “Nepamet”, “Pēdējais tango” i c., kas vēļ myusu dīnuos īkļauti Eiropys i Japanys orkestru repertuarā. 20. godu beiguos O. Stroks veice vairuokys vīsizruožu turnejis pa Parizi, Varšavu, Berlini, kūpā ar dzīduotuoju Viktoru Henkinu uzastuoja pat Šanhajā i Tokijā.
„Melnās acis”
Publikys atzineibu īgivušuos O. Stroka dzīsmis suoce izpiļdeit daudzi tūlaik populari dzīduotuoji. Tai “Bellacord” studejā tyka īraksteitys vairuokys skaņuplatis ar juo muzyku Alekseja Čerkaska, Pētera Ļeščenko i Konstantina Sokoļska izpiļdiejumā. O. Stroka muzykys izpiļdeituoju vydā juomiņ ari taidi īvāruojami muokslinīki kai Leonīds Utjosovs, Klaudija Šuļženko, Alla Bajanova, latvīšu popularī dzīduotuoji Mariss Vētra, Pauls Sakss i daudzi cyti.
Interasanti, ka bez aizaraušonys ar muzyku, O. Strokam beja rakstureigi ari naskaitami mieginuojumi nūsadarbuot ar uzjiemejdarbeibu, kas gon cīte naveiksmis. Pavysam eisu laiku komponistam Reigā pīderēja nūšu izdevnīceiba “Kazanova”, nāžu veikals i nūšu, gruomotu i rokstomlītu tierguotava, bet 1931. godā O. Stroku puorjēme īcere atvērt vītu, kur inteligenta publika varātu ārtai i pateikami atsapyust i “par mērenu naudu pie pirmklasīgas mūzikas pavadīt savu brīvo laiku” – tai iz 2 mienešim tyka atkluota O. Strokam pīderūša kopejneica ar koncertzalu “Barberina”. Juosoka gon, ka juo uznāmumi paputēja – O. Stroks beja vairuok muzikis nakai komersants.
Aizmiersteibys godi
Īsasuocūt karam, O. Stroka saime paspēja evakuētīs iz Kazahstanu (Alma-Atu). Tī O. Stroks gondreiž vysu kara laiku leidzuos vodūšojim padūmu muzikim i akterim muzicēja frontis koncertbrigadis sastuovā. Jis atguodoj: „Kara dienās es uzstājos kaujinieku priekšā uz pozīcijām un hospitāļos. Koncerti nemainīgi noslēdzās ar manu sarakstīto dziesmu “Mēs uzvarēsim”.”
1945. godā atsagrīzs Reigā, jis kliva par LPSR Komponistu savīneibys bīdru, tok na iz ilgu laiku. Piec biedeigi zynomuo 1948. goda PSKP CK lāmuma “Par operu “Lielā draudzība” i c.” O. Stroks tyka nu tuos izslāgts, tai kai “viņa darbība neatbilda Latvijas padomju komponistu savienības mērķiem un uzdevumiem” aba, cytim vuordim, beja naatbylstūša padūmu ideologejai. Juo daiļradi raudzeja “nūklusēt”, i kuodreizejuo slava pi O. Stroka vairs naatsagrīze.
Komponists myra Reigā 1975. godā. Tok beja napīcīšami vēļ vairuoki godi, kab talanteigais muzikis atsagrīztu nu aizmiersteibys. Tikai 80. i 90. godūs, kod pi O. Stroka daiļradis grīzēs taidi myusdīnu īvāruojami estradis muokslinīki kai Jurijs Guļajevs, Josifs Kobzons i c., O. Stroks atgive plašu popularitati. Sovpus Latvejis Komponistu savīneibys (LKS) bīdru rynduos Oskaru Stroku nūsprīde atjaunuot tikai 2008. goda 2. aprelī.
Da šam breižam O. Stroka skaņdarbi teik izdūti Lelbritanejā, ASV, Japanā, Suomejā, Krīvejā i daudzuos cytuos vaļstīs, īgiustūt gondreiž vysa pasauļa atzineibu.
[1] Ošers – nu ebr. vol. (אוֹשֶׁר) laime.
[2] Tradicionaluo naliturgiskuo Austrumeiropys ebreju muzyka i eipašs tuos izpiļdejuma stils.
Roksta autore: Karīna Barkane


text: Muzeja “Ondrupinis lauku sāta” saimineica Skaidreite gostus vysod sagaida ar syltim vuordim, smaidu i laipneibu, ari as naasu izjāmums. Zynūt, ka myusu sagaideišonai saryupāts cīnasts, naasom atbraukuši tukšom rūkom, bet ar myusu leldrauga produkceju. Ondrupinis lauku sāta ir pyrmuo vīta, kur gastej raidejums “Gostūs”, bet Jaunajā godā Latgolys regionaluo televizeja īs gostūs pi lobim cylvākim i aicynuos jūs pi sevis. Kūpā cepsem špeka peirāgus, dareisim vysaidys lītys i aicynuosem gostūs interesantus i puorsteidzūyšus cylvākus, lai kūpā ikdīniškuo studeju puorvārstu par vītu, kur dzīduot, skaiteit jaunuokū dzeju voi pasarunuot par nabejušom lītom. Aicynojit i gaidit gostūs ari jius!


text:
2013. goda 22. februarī Rēzeknis Centraluo biblioteka duovynuojumā nu Rēzeknis Augstškolys sajēme Eiropys Socialuo fonda finansātuo projekta „Teritorialuos ideņtitatis lingvokulturologiskī i socialekonomiskī aspekti Latgolys regiona atteisteibā” (2009–2012) ītvorūs izstruoduotū „Latgolys lingvoteritorialū vuordineicu”, kurā popularzynuotniskā volūdā skaidruota Latgolys kulturys telpys sovpateiba.
Ituos vuordineicys tapšonā ir pīsadalejs 23 autoru kolektivs, kas puorstuov humanitaruos i socialuos zynuotnis. Vuordineicai ir enciklopedisks raksturs, škirkļu aproksti tymā dūti 4 volūduos: latgalīšu, latvīšu, angļu i krīvu. Sova leluo apjūma dieļ vuordineica ir izdūta divūs siejumūs: 1. siejums latvīšu i krīvu volūdā, 2. siejums – latgalīšu i angļu volūdā.
Kai pastuosteja gruomotys zynuotniskuo redaktore Ilga Šuplinska, „tei ir pyrmuo taida tipa vuordineica Latvejā, metodologejis ziņā ari plašuokā areālā, kas snādz Latgolai rakstureigu zeimu, simbolu skaidruojumu viesturiskā, folklorys i myusu dīnu perspektivā. Nūteikti juoatzeimej, ka vīns nu vuordineicys izaicynuojumim beja ari tulkuojums. Eipaši latgalīšu volūdā, kū tulkuotuoji – Sandra Ūdre i Ivars Magazeiņs – normēja i kuortuoja gondreiž kotrā puslopā.”
Vuordineica ir boguotynuota ar daudzveideigu ilustrativū materialu i ļaun latgalīšim pošim pasavērt iz sevi nu molys. Kai soka cylvāki, kas jau ir paškurynuojuši itū izdavumu, – cīš vierteiga gruomota, kas kai lels duorgums juogloboj ari nuokamajom paaudzem!
Rēzeknis Centraluo biblioteka itymā reizī duovynuojumā nu Rēzeknis Augstškolys sajēme ari humanitarūs zynuotņu žurnala „Via Latgalica” 4. numuru, „Latgalistikys kongresu materialu” 4. numuru i latgalīšu rakstnīka Ontona Rupaiņa dzeivei i daiļradei veļteitū dokumentalū filmu „Laiku i myuža roksti”.
Sokom paļdis augstškolai par vierteigū duovynuojumu! Jau dreizumā – kod byus paveikts bibliografiskuos apstruodis process – duovona byus apsaverama jaunumu plauktā i pīejama izmontuošonai bibliotekys skaiteituojim.
Vaira par projektu „Teritorialuos ideņtitatis lingvokulturologiskī i socialekonomiskī aspekti Latgolys regiona atteisteibā” skaitit ite.


text:
Energetiski stypruokī latgalīšu pļovu augi
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Vosorys saulgrīži, saukti ari par Zuoļu ci Zīdu dīnu, ir dobys pylnbrīda laiks. Itamā šaļtī laseituos zuoleitis ir vysenergetiskuokuos, i na vysys dereigys čajam, var pakuort būrteitē tikai smuordam, var – saiknei ar seņču dobā dazynuotū gudreibu. Jī miera i cytu pandemeju laikā varēja pasaļaut viņ iz zuoleišu uorstnīcyskū spāku, a pļova beja vīta, kur magiskī rytuali nūteik poši nu seve. Itūgod saulgrīžu moments 21. junī 00.44 stuņdēs.
Veipatka/veibūtne/ viejputs (Artemisia vulgaris)
Latvejā konstatātys 11 veipatku sugys, ite pīraksteitais vairuok atsatīks iz parostū veibūtni. Augu storp cytim īvāruojuši jau senejūs laikūs, jū pīmiņ tautysdzīsmēs i kai parostu nazuoli: “Dzāruojam(i) mīži auga/ Par vysom(i) veibūtnem,” i kai izteiktu sīvīšu augu: “Deveņ’ gadeņ’ es audzieju/ Veibūtnēs leigaveņu,/ Dasmytā gadeņā/ Māmeņai paruodeju.”
Kai uorstnīceibys augu veipatku pīzeist par nūdereigu pi gondreiž vysom slimeibom – eipaši jei paleidz samazynuot drudzi, īkaisumu, suopis, palelynuot apetiti, mozynuot stresu, nūregulēt menstrualūs trauciejumus (jei kolpoj kai lobuokais sīvīšu hormonus leidzsvorojūšais augs). A. Slišānis 100 deču projektā taišni veipatku dečs ir pyrmais i daudzuos intervejuos audieja itū augu nūsaukuse par “eistū rogonu zuoli”. Ir ticiejumi, kas īsoka veipatku īpeit jūstā, kab palelynuot sovu īškejū spāku.
Agruok ticēja, ka ar veipatku var izdzeit ļaunūs gorus, P. Zariņš sovuos atmiņuos “Cylvāks, kai dobas izmontōtōjs un pōrveidōtōjs” roksta: “Veibūtne ar sovu pateikami aromatiskū smōrdu, beja īcīneita, kuru iznycynōja tikai tur, kur tei nūmōce cytus, kultivejamūs augus. Veibūtnes, jūs lobōs smaržas dēļ, nūgrīžūt zaļōšonas auguma piļneibā, sēja puškūs un kōre pajumtes telpōs, kas ari nūveitušas izplateja īpatneju, pateikamu smaržu. Kaļteitu veibūtņu, mātru un vēļ klōt dažu tamleidzeigu “zōļu” kūpejū slūteņu, pārkyuņa nagaisa laikā aizdadzynojūt, kyupynōja ustobu un nameņu, aizdzanūt ar tū nalobūs gorus, kurus vojōja pārkyuņs. Taidam kyupynōjuma puškeņam pīvīnōja sausōs paegles zareņu, kas Pyupolsvātdīnē beja īgyvis sovu svātumu bazneicā. Svareiga lūma veibūtnei beja vēļ nasenejūs laikūs, kai ōrstnīceibas augam. Škītami reumatizma slymī, storp cytom zōlem, lyka klōt ari veibūtni, korstu vannu sagatavojūt. Un bez tam vēļ slymom jaunteļu pīna gūvim deve veibūtņu un mātru, voi kaidu cytu augu pīmaisejuma “teju”. Vysu šū atstōstu kai ocu līcinīks nu sovom agrōs bērneibas dīnu atmiņom, kū redzēju sovā un kaimiņu sētōs.” (“Dzeive”, 1972, nr. 115)
Augu pazinieja M. Latkovska atguodynoj par “veipatku kai vīnu nu miera puču trejūtnis: “Mozuo jaunkuņdzeite pīstuojuse ceļa molā i vysa ir puorjimta ar veibūtņu pieteišonu. Jei cīteigi piersteņūs vuoļoj auga pupureišus i nakust ni nu vītys, izaver kai saauguse ar veibūtni. Varbyut bārns sovā zamapziņā apjauš, ka itei ir cīši vierteiga dobys zuoleite, kurai pīaugušī na reši aizskrīn garum, nuoss aizrīzuši…
Tymūs tuolejūs i senejūs laikūs, kod Latvejis teritorejā beja izapliets i trokuoja miers, nasdams paceli cylvāku dzeiveibys, veibūtne asūte kolpuojuse cylvākim i bejuse vīns nu tūs nadaudzūs augu, kuri savaidiejušajim ļaudim paleidzēja jūs cīsšonuos. Vēļ itamā sakareibā ir juonūsauc ari peliejums (vērmele) i žyužaineite (pelaškis). Taida sovpateiga treju teiruma augu, miera zuoleišu, savīneiba…” (“Unuceite”, 2018, 61)
Viņ navajaga itūs augus lītuot sīvītem iz gryutom kuojom – par spieceigu ituos pučis…
Žyužārne/ žyužuons/ žyužaine (Achillea millefolium)
Kai skaitoms latvīšu volūdneicys I. Ēdelmanis pietejumūs, itam augam Latvejis izlūksnēs ir cīš daudz atškireigu nūsaukumu: aitu ašķi, aitu dziras, aitu zāles, asinsdziras, dzelzs zāle, ežas puķe, eža zāle, ežu puķe, govju ķimenes, lauku pipari, mēra puķe, mēra zāle, tītarene, tītaru zāles, zaldātu zāles, žūžārnes. Kūrzemē, apleicīnē tyvuok jiurai, lītuojuši žyužārņu sāklys i zīdus leidzeiguos garšys deļ pyparu vītā pi zyvu i galis iedīnim, partū tī itū augu sauc par laukpipariem, laukpipariņiem.
Sovutīs vairuokuos Vydzemis, Latgolys i Augšzemis izlūksnēs augu sauc par ašņa zuoli, ašņadzyru. Tys partū, ka itys augs labi aptur asiņuošonu i veicynoj ciertumu sadzeišonu, lītuots uoreji i īškeigi. Karaveiri, dūdamīs karā, jēme leidza kuldā izkaļteitys žyužārnis, lai varātu apkaiseit ciertumu. Ni drupeitis nasimpatizejūt nacistu propagandai, juopīzeist, ka 1942. gods 6. augusta (nr. 179) vuocu okupacejis laika avīzē “Tēvija” publicātuos kartenis “Pelašķu lasītāja” poetiskais viestejums pasaceļ viers nacistu propagandys. Nav precizāts, kur foto uzjimts, tok taida varātu izavērt ari latgalīšu babeņa, kas losa žyužārnis sovys saimis karaveirim nažieleigajā frontē i vīnuolga, kuramā pusē.
Žyužārņu biologiski aktivuos vīlys rūsynoj apetiti i gremuošonys sulu sekreceju, pazamynoj temperaturu i arterialū ašņaspīdīni, jom ir pretīkaisuma, baktericida, antialergiska īdarbeiba, juos dar pi vysaidu uodys slimeibu i būjuojumu – furunkulozis, gryuši dzeistūšu ciertumu, trofiskūs čyulu, mutis dūbuma gļūtuodys īkaisuma, ari sejis uodys kūpšonai. Uoreigi uzliejumu lītoj apmozguojumim, peļdem, kompresem.
Latvīšu literaruos volūdys variantus “pelašķi” skaidroj ar “peļu astem”, sovutīs latgaliskūs auga nūsaukumus ar žyuž- saknē dzejnīks O. Seiksts skaidroj ar vieja žyužuošonu smolkajuos zīdu čuzeitēs, viņ mes vaira nauztverūts tik smolku lītu. (“A12”, 2019, nr. 4 43) A. Slišānis žyužārņu dečs i stuosts ir senuotnis nūskaņuos, viņ pīraksteits na latgaliski: “Pelašķu ziedu čemuri smagi līgojas vējā, stāstot par seniem laikiem – par dziesmām pie ugunskuriem, par māla podiem, par savvaļas zirgu bariem, par ozolu birzīm…/ Ar lielu, lielu pelašķu klēpi brienu mājās aust senatnes stāstu, tik skaisti rūgti smaržīgu.”
Pelieji/ peliejumi/ vērmele (Artemisia absinthium)
Eiropys puortikys ryupnīceibā pelieji ir garšvīla alkoholam – veinim i likerim, a daudzim latgalīšim bierneibys atmiņuos ir epizode, kai jim pi naiesšonys mama ci baba ceņšās īstupēt lizeiku ryugti ryugtuo pelieju čaja. Uorstnīceibā peliejus izmantoj muogys, žuļts i aizkuņģa dzīdzera sekrecejis stimuliešonai, pi caurejis, vādara suopem, akmiņu vainis, kai vīglu pretsuopu i mīga leidzekli, ari ciermu izdzeišonai. Augs ir iņdeigs, leluos devuos var apsatrucynuot.
Tok latgalīši pelieju stypruma nav beidušīs, tū atrūnam laikroksta “Latgolas Bolss” publicātajuos laseituoju viestulēs par atmiņom nu dzeivis Latgolā: “Muns tāvs orstējōs tikai ar augu tējom. Sasasaaļdeišonas gadejumā, voi kod jys jutōs vyspōregi navaseleigi, jys lyka trumulī vasalu “slūtu” izkaļteitu pelējumu – vērmeļu, aplēja ar 6–7 glōzem yudiņa un vōrēja tik ilgi, cikom trumulī palyka napylnas trejs glōzes škidruma, kuru izdzēre un gōja gultā. Utrā reitā jys jau beja piļneigi vasals. Tāvs ōrstnīceibas stōdus saplyuce kotru zynomā laikā, pakōre klēts pajumtē, bet na saulē un izkaļtēja.” (“Mes sasarokstom”, 1970, nr. 794)
Pelieji nadar lūpu skuobbareibai, par tū pyrmī puorsalīcynuojuši Sibira latgalīši: “Taidas nazōles kai osōs nōtras, peļu zērni, nasmōrdeigōs teirumu, pļovu un kryumu peipines, teirumu mogonas un t. t. ir lobas skōbēšonai un lūps apād jūs ap 15 kil. sutkōs. (..) Vērmeles, pelējumi (palyņ) pavysam nav dereigas silosēšonai. Nu jom skōbātō barūkle najauki smird, satur daļu spirta, pīns palīk ryugts.” (“Taisneiba”, 1935, nr. 72)
Pelieji nav īsavīsuši ari ols bryuviešonā, nav nikuo lobuoka par apeinim. Vydslaiku Eiropā skaiteja, ka poguonu tauteņu olam leidzeigī dzierīni ir duļčaini i paskuobi (ols nabeja nūryudzs), partū garšai i reizē uorstnīcyskam efektam mieginuoja likt kluot ryugtus augus, kai peliejus, vaivierņus, sovvalis apeiņus, kūka myzys, muskatu, lauru, krystnaglenis, salveju, lavandu. Itei mūde tyka atvasta ari iz Balteju, tai dareja muižu i klūsteru bryužūs. Viesturneica L. Dumpe pietejumā “Alus tradīcijas Latvijā” (2001) atkluojuse, ka 16. godu symta olūtūs par pelieju olu roksta kai veseleigu tukšā dūšā tim, kam ir dzaltonuo slimeiba, taids ols attaisa vaļā oknu i līsys aizsieriejumus. Ar pelieju i apiņu nūvuorejumu tūlaik uorstēja ari ašņasārgu i caureju. Kod latgalīši gribēja olu ar styprom golvyssuopem i vemšonu, dalyka šņaucamū tabaku.
Duobuls/ duobuleņš/ klevers (Trifolium)
Tautysdzīsmēs pīmynātais duobuls ir lobuokuos ganeibys: “Nūsazvīdze kumeleņš,/ Ka palaižu dobulā” voi “Gonu gūvs duobulā,/ Na tuos maņ pīdarēja”. Dobys pietnīks Dr. emeritus E. Vimba boltū duobulu pīzeist par latvīšu nacionalū augu. (“Dabas un vēstures kalendārs 1983. gadam”, 1982, 151–152) Duobula lopys izplateitys Latvejis nūvodu i pogostu gierbūņūs, atrūnamys Latgolys heraldikā: Kuorsovys piļsātys ģierbūņa (apstyprynuots 1938) laukuma vydā stuoviņ attāluotys četrys zalis duobula lopys sadola vairūgu div vīnaiduos daļuos; Preiļu nūvoda gierbūnī (2012) aiz malnuo kraukļa kraisajā pusē zaļa četrulopu duobula lopa simbolizej nūvoda četrys lauku teritorejis; īprīškejā Vuorkovys nūvoda gierbūnī vīns nu elementu beja ari treis lopu duobuls. Itys gierbūņs kūpumā tyka pīzeits par naunikalu, ari duobula simbols tyka kritizāts par asociativi nūvacuojušu.
Duobulam ir ari koč kaida mistiska energetika, itamā tautysdzīsmē duobulam ir papardis nūzeime: “Juoneišam sīv’ izgaisa/ Juoņa dīnys vokorā;/ Ap Petrini atsaroda/ Boltajā duobulā.” 1891. gods S. Uļanovskys etnografiskajā tāluojumā par Viļānu apleicīnis latvīšim (“Poļu Inflantijas latvieši”, 2017, 98) pīmynāts, ka meitys pynušys vaiņukus nu naizplaukušu teiruma duobuleņa zīdu (Trifolium arvense), vysu nakti atstaiguojušys ar vaiņukim i naguojušys gulātu. Ka zīdi saplaukuši, tod itūgod izīs pi veira, ka nā – naizīs. Itū augu saukuši ari par laimis puči.
20. godu symtā nu vysu duobula sugu svareiguokuo palīk sorkonais duobuls: “Storp zòlem, kuras myusu zemnìki sèj, pyrmò wìta pìdar sorkonajam dòbulam. Jis wairòk teik sāts kūpâ ar timoteju, un sàts ar tū aprèkinu, ka uz wìnas desetinas iznòktu 40 marc. sorkonò dòbula un 20 marc. timoteja sàklas. Pàdejâ laikâ ari pi mums Latgalê zemnìki sòkuši stipròk dùmòt par lùpu kùpšonu. Bet kas grib, lai gùws dùtu wairòk un lobòka pìna, tys bez dòbula sèšonas nawar iztikt.” (“Jaunas Zinias”, 1913, nr. 7)
Duobula sāklys bejušys pīpraseitys, reizem gadejīs, ka kaidam tykušys puordūtys bārzu sāklys duobula sāklu vītā. Ir nūstuosts, ka tai rodusīs Maiļupis bārzu bierzeite Baļtinovys nūvodā – saiminīks īsiejs duobulu, a saauguši bārzi.
Latvejis breivvaļsts laikā kvalitativai vītejuo duobula sāklu īgivei ražoj pat specialys īkuortys – duobula gaļveņu berzātuoju mašynys, kurys teik sadaleitys Latgolys lauksaimnīceibys organizacejom pret pīmoksu 116 latu apmārā. “Ar mynātū mašinu byus īspējami panōkt vitejō dōbula sāklas ražōšonu kotrā saimnīceibā sovom vajadzeibom un caur tū izasorgos myusu zemnīki nu myusu apstoklim napīmārōta dōbula sāklu īpērkšonas.” (“Zemnīka Ziņas”, 1930, nr. 23)
Nazkod sabarztys kaltāta duobula lopys lyka kluot rudzu maizis meiklei i sīra masai. Boltuo duobula zīdi (Trifolium repens) ir nūdar kai “sīvīšu zuoleite”, prosaļšonys gadejumūs. Sorkonuo duobula (Trifolium pratense) čaju īsoka ari gryutneicom. Tys ir leidzeklis pret prosaļšonu, mozasneibu, īkaisumim, suopem, kavej ļaundabeigu audzieju atteisteibu.
Agruok Latgolā kotrys bārns zynuoja, ka sorkonuo duobula zīdi satur daudz mada. Ari mani ir vuicejuši – īmūt pa pļovu nūraut sorkonuo duobula “gaļveņu”, izraut pa vīnai zīdu lapenis i izsyukt soldonumu. A apstuokļūs, kod bierneibā nateic ni pi kaida soldonuma, ari tys ir koč kas.


text:
PaleoDB taxon number: 109449
Parent taxon: Muridae according to Z. Qiu and G. Storch 2000
Sister taxa: Aethomys, Afrocricetodontinae, Allorattus, Anthracomys, Apodemus, Arvicanthis, Bolomys, Castillomys, Castorina, Castromys, Centralomys, Chiropodomys, Colomys, Dasymys, Deomyinae, Echymina, Extrarius, Gerbillinae, Gerbua, Grammomys, Hapalomys, Huerzelerimys, Hydromina, Hyomys, Karnimata, Kritimys, Lemniscomys, Mastacomys, Mastomys, Micromys, Mikrotia, Murina, Murinae, Myocricetodontinae, Myotomys, Mysops, Nesokia, Occitanomys, Ochrotomys, Orientalomys, Papagomys, Paraethomys, Parapelomys, Parapodemus, Parotomys, Pelomys, Praomys, Proceromys, Progonomys, Rhabdomys, Rhagapodemus, Rhagomys, Saccostomus, Saidomys, Steatomys, Stephanomys, Tachyoryctoidinae, Thallomys, Thamnomys, Valerimys, Zelotomys
Subtaxa: Huaxiamys downsi
Type: Huaxiamys downsi
Ecology: scansorial insectivore


text:
Bolvūs byus storptautysks dzigu festivals „Eima, eima!”
30. junī Bolvu nūvods jau ūtrū reizi aicynoj iz Storptautyskū tautu dzigu festivalu „Eima, eima!”. Festivalā byus vareiba baudeit na viņ latvīšu, nu ari lītovīšu, igauņu i krīvu dzigu breineibu i spāku.
Festivala laikā nūtiks vairuoki koncerti dažaiduos Bolvu nūvoda vītuos, taipat 30. junī Bolvu piļsātys parkā byus amatnīku tierdzeņš.
Festivalā pīsadaleis 8 Bolvu nūvoda dzigu kolektivi, 8 dzigu kolektivi nu sābru nūvodim, kai ari gosti nu Olyuksna, Ludzys, Pilvys (Igauneja), Opskys (Krīveja), Zarasim (Lītova).
Festivala programa:
30. juņs
Amatnīku tierdzeņš Bolvu piļsātys parkā
15:30 Labdareibys koncerts Bolvu pansionatā. Pīsadola gostu kolektivi nu Igaunejis, Lītovys i Olyuksna.
16:30 Sasadoncuošona Bolvu nūvoda Bierzkaļnis pogosta estradē. Pīsadola gosti nu Krīvejis, Olyuksna, Ludzys, taipat Bolvu Kulturys i atpyutys centra senioru dzigu kūpa „Luste”. Olyuksna piļsātys Tautys noma dzigu kūpa „Jukums” izruodeis tematiskū originalizvadumu „Malienīši smolki ļauds!”.
19:00 Bolvu piļsātys parkā lelkoncerts „Doncuosim!”. Pīsadola vysi festivala dalinīki. Pyrma tam 18:30 svātku guojīņs nu Kulturys i atpyutys centra laukuma pa Breiveibys īlu.
Piec lelkoncerta parkā zaļumbals ar grupu „Rolise”.
1. juļs
15:00 Sasadoncuošona Bolvu nūvoda Bierzpiļs pogosta estradē. Pīsadola gosti nu Krīvejis i Bolvu nūvoda dzigu kolektivi.
16:00 Koncerts „Igauneja, Latveja, Lītova…myus vīnoj dziga!” Vileks estradē. Pīsadola Igaunejis, Lītovys i Vileks nūvoda kolektivi.
Vaira par festivalu skaiti ITE


text:
Izveiduotys aplikacejis “WhatsApp” uzleimis latgalīšu volūdā
Roksta autors: portals lakuga.lv
Mobilūs telefonu aplikacejis “WhatsApp” lītuotuojim ir vareiba palikt latgaliskuokim, kasdīnys saziņā ar draugim, rodim i kolegom izmontojūt speciali izveiduotuos uzleimis (stickers) latgalīšu volūdā. Tuos radejs “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” ar ASV dzeivojūšuo latgalīša, filantropa Pītera Aloiza Ragauša finansialu atbolstu.
Speciali izveiduotuos uzleimis aplikacejai “WhatsApp” ītver kasdīnā i ari eipašuokuos dzeivis šaļteņuos lītuotys frazis latgalīšu volūdā, kai pīmāram, “Vasals!”, “Daudz laimis dzimšonys dīnā!”, “Es tevi mīļoju”, “Laimeigu Jaunū godu!”, “Nui!”, “Šmuki!”, “Lobs reits!” i c. Kūpumā radeitys 22 uzleimis ar latgaliskim tekstim. Aplikaceja “Latgalian stickers”/ “Latgalīšu uzleimis” papyldynuota ar četrim Latvejā lītuotim karūgim – Latvejis, Latgolys, līvu i Sielejis karūgu.
Uzleimu izveidē latgalīšu portals lakuga.lv sasadorbuoja ar dizaineri Inesi Krivmani i programātuoju Juoni Rancānu. Tūs izveidi finansiali atbaļsteja ASV dzeivojūšais latgalīts, uzjiemiejs i Latvejis gūda konsuls Teksasys štatā Pīters Aloizs Ragaušs.
“Mes gribējom latgalīšu volūdu paruodeit atraktivā i modernā veidā, jo eipaši uzrunuot jaunīšus. Latgalīšu volūda digitalajuos tehnologejuos veicynoj juos lītuošonu. Lītuotne “WhatsApp” paleidz dažaiduos pasauļa vītuos dzeivojūšajim latgalīšim uzturēt kontaktus. Munupruot, tys ir breineigi, ka itū saziņu vēļ interesantuoku padareis uzleimis latgalīšu volūdā,”soka P. Aloizs Ragaušs.
Aplikaceja “Latgalian stickers”/ “Latgalīšu uzleimis” bezmoksys itūšalt pīejama Android operātuojsistemu mobilūs īreiču lītuotuojim, sovukuort Apple iOS operātuojsistemys lītuotuojim uzleimis byus pīejamys 2020. godā. Cikom iPhone lītuotuoji “WhatsApp” sajimtuos latgalīšu uzleimis nu Android sistemu lītuotuoju var saglobuot kai “Favorīti/Favourite” (juoizspīž iz uzleimis i juosekoj tuoļuok nūruodeitojim darbeibom) i izmontuot syuteišonai.
Aplikaceja Android lītuotuojim pīejama: https://play.google.com/store/apps/details?id=com.ltg.stickers
“Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” ir pasaulē vīneigais tikai latgalīšu rokstu volūdā saturu rodūšs medejs. Tymā var skaiteit par Latgolys i latgaliskuos kulturys aktualitatem, intervejis ar sabīdreibā zynomim cylvākim, kai ari atrast vierteigus materialus latgalīšu volūdys raksteitprasmis uzlobuošonai. Portalu lakuga.lv uztur bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”.
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Nasabeit i meklēt jaunys īspiejis. Interveja ar raidejuma “5 breinumi” vadeituojim Sintiju i Eduardu
Intervejis autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv
Sintija Augustova i Eduards Armuška ir div aktivi i atraktivi jaunīši. Vysvaira jī atpazeistami kai Latvejis Radejis Latgolys studejis raidejuma “5 breinumi” vadeituoji, koč obus var satikt ari Latgolys viestnīceibā GORS Rēzeknē. Sarunā ar jaunīšim par dorbu radejā, latgalīšu volūdys īsavuiceišonu i lītuošonu, jaunīšu īspiejom laukūs i nūvodvuiceibys kai vuiceibu prīkšmata školuos lītdereigumu.
Pastuostit par sevi.
Sintija: Asu pabeiguse Rēzeknis 5. vydsškolu. Aktivi dorbojūs Latvejis Radejis Latgolys studejā i muzykys grupā “Trešīs Ņutona lykums”. Mani cīši aizraun gruomotys, muzyka. Maņ pateik ari rūkdorbi. Maņ sātā ir kačs i jiurysciuceņa.
Eduards: Asu parosts lauku puika (Eduards dzeivoj uorpus Rēzeknis – aut. pīz.). Asu absolviejs Rēzeknis 1. gimnazeju. Drusku asu vuicejīs programiešonu, bet saprotu, ka tys galeigi nav muns vierzīņs. Pateik muzyka i atsapyust svaigā gaisā, pateik pastruoduot: škaļdeit molku, aizīt medeibuos. Spieleju saksofonu i doncoju jaunuotnis deju kolektivā “Krēslīte”.
Sintija i Eduards ar Sovvaļnīku i juo vinila plati “Napaseitynuots”. Karteite nu Latvejis Radejis Latgolys studejis arhiva.
Jius obi strodojat gon Latgolys viestnīceibā GORS, gon Latvejis Radejis Latgolys studejā.
S.: Nui, mes ar Eduardu asam dubultī kolegi. Mes it kai struodojam leidzeiguos sferuos, kur juorunoj ar cylvākim, bet kotrā gadīnī atsaškir runuotuo saturs.
Ir paguojs gondreiž pusgods nu tuo laika, kai raidejums “5 breinumi” ir gaisā. Kai jiutotēs?
E.: Forši. Nasatyc, ka jau ir paguojuši seši mieneši! Es gribieju paraudzeit, kai tys ir – struoduot radejā. Niu es dūmoju, ka ar itū nazkū varātu dareit ari iz prīšku. Tys maņ teišom pateik!
S.: Varu atkluot tū, ka struoduot radejā beja muns mozais bierneibys sapyneits. Kod es tyku pījimta dorbā, maņ beja gondarejuma sajiuta, ka es beidzūt doru tū, kas maņ pateik i kū es asu gribiejuse. Es laimeigi lidinojūs muokūņūs. Itamā laikā mums ir izadevs īpazeit tik lelu skaitu dažaidu cylvāku! Kotrs nu jūs ir mainejs koč kaidu myusu prīkšstotu par pasauli, ļuovs iz lītom pasavērt plašuok.
Kai viertejat da šam padareitū?
S.: Maņ ruodīs, ka tei ir vierteiga pīredze, vuicūtīs komunicēt ar cylvākim i atteistūt sovys runys prasmis. Pa itū laiku es asu uzlobuojuse latgalīšu volūdu, aizstuodama vysus “vot” ar “nui”. Mums ir mozuok puorsasaceišonys, runojom lānuok i skaidruok.
Kaidys atsauksmis asat dzierdiejuši?
S.: Baba soka, ka jai cīši pateik. Ari mamai pateik. Kod trešais voi caturtais raidejums jau beja izguojs, mes obi ar Eduardu guojom iz “Goru”. Īīmam pa durovom, i nazkas soka: “Ot, “5 breinumi” atguoja!” Mums beja šoks, ka kaids klausās, koč i mes tikkū viņ bejom suokuši vadeit raidejumu.
E.: Suokumā atsauksmis beja nu draugu, kas klausejuos. Bet pi mums beja repere Ūga, kas pasaceja, lai mes vaira nikod narepojam. (smejās)
S.: Nui, vysys sasatikšonys ar raidejuma gostim mums līk izkuopt nu sovys komforta zonys. Pi mums beja ari Oskars Orlovs aba Raibīs, ar kuru mes zeimuojom karikaturys, i es tok vyspuor naprūtu zeimuot! Tys lyka puorvarēt sevi, sovys ramys. Asam repuojuši, dzīduojuši, zeimuojuši…
Voi planavojat ar medejim saisteit sovu nuokūtni?
S.: Es grybātu studēt, nui. Maņ pateik runuot ar cylvākim, i maņ pateik byut cylvākūs. Vacuoki vysod ir sacejuši, ka es naasu iz mutis krytuse i maņ mēle pīkuorta pareizajā vītā.
E.: Leidz četru godu vacumam vyspuor narunuoju i tod pieški suoču runuot cīši daudz. Tod, kod studieju programiešonu, tāvs saceja, ka jis naredz mani tamā jūmā, – ka maņ vajadzātu byut cylvākūs. Radeja vaira ir kai energizer (nu angļu vol. ‘tys, kas dūd energeju’ – aut.pīz.), pateikams i pozitivs dorbs. Deļtam es ari grybātu studēt koč kū saisteibā ar medejim.
Eduards i Sintija piec raidiejuma īroksta. Karteite nu Latvejis Radejis Latgolys studejis arhiva.
Kaids jums kotram ir stuosts par sovu sasatikšonu ar latgalīšu volūdu?
S.: Es jau nu bierneibys runoju latgaliski, laikam jau par tū juosoka paļdis mamys rodim, kas cytaiži i narunoj. Ar draugim suocem runuot latgaliski viņ vydsškolys godūs, i suokumā beja tikai jūceni latgaliski. Niu ari rokstu latgaliski.
E.: Mes saimē vyspuor narunojam latgaliski. Beju suocs ar tāvu runuot latgaliski, bet ruodejuos, ka nazkas nav tai i mes puorsaslēdzem atpakaļ iz latvīšu literarū volūdu. Jis gon ar sovim draugim runuoja latgaliski, i es koč kaidus vuordus jiemu nu nūklauseitom sarunom. Latgaliski suoču runuot, vuicūtīs Gaigalovys pamatškolā. Ar sovim draugim niu runoju tikai latgaliski, saimē – tikai latvīšu literarajā volūdā. Maņ Sintija soka, ka munys latgalīšu rokstu volūdys prasmis ir kai nu Antarktidys! I tys nav kompliments. (smejās)
S.: Maņ ir cīši izmaklāta latgalīšu volūdys gaume! Es raugu byut toleranta!
E.: Nu, labi, labi, nav tai, ka es aizeju rauduodams! (smejās)
Voi jius aktivi sekojat leidza nūtikšonom latgalīšu kulturā?
S.: Es na viņ sekoju, bet ari raugu pīsadaleit. Asu vīna nu meitiņu grupys “Trešīs Ņutona lykums” dalineicom. Spieleju grupā, skaitu gruomotys latgaliski, rokstu. Maņ ruodīs, ka latgaliskais ir daļa nu manis. Es asu cīši saauguse ar Latgolu.
E.: Ar mani ir cytaiži. Es par tū vysu suoču interesētīs tod, kod suoču struoduot radejā. Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2018” laikā izzynuoju, ka ir tik daudz foršu cylvāku!
Kai jums ruodīs – byut latgalīšam niu ir trendā?
S.: Maņ ruodīs, ka tai ir. Niu atsateista vysa latgalīšu gruomotu puorlikšona latgaliski: “Alise breinumu zemē”, “Kačeiša patmalis”, “Mozais priņcs”. Maņ ruodīs, ka ari, pīmāram, Raibuo daiļrade sasnādz vysus, kas dzeivoj Latvejā. Agruok latgalīši nabeja topā, bet niu tuos lītys mainuos. Ir tei pozitivuo attīksme, cylvākus pīsaista vyss jaunais i naparostais.
E.: Maņ ruodīs, ka byut latgalīšam ir forši, bet es nasajiutu puoruoks par cytim.
Voi asat sasakuorši ar negativu attīksmi?
S.: Vīnu reizi dorbā maņ beja juopavoda cylvāki iz ūtrū balkonu i es ar jim runuoju teirā latvīšu volūdā. Jī maņ prosa, voi es asu nu Latgolys. Atsoku, ka nui, asu latgalīšu meitine. I jī soka: “Var redzēt. Jums ir latgaliešu akcents.” It kai mes runojam vīnā volūdā, bet… Tys nabeja pateikamai.
E.: Varbyut tys beja kompliments? (smejās)
S.: Nā!
E.: Mes bejom ar draugim Reigā, runuojom sovā storpā latgaliski, i mums pīsasēja daži jaunīši, saceidami: “Kadā valodā jūs runājat? Kāpēc jūs runājat latgaliski? Runājiet latviski, mēs visi dzīvojam Latvijā!” Es saprūtu, ka jī vīnkuorši meklēja īmesli, kab izraiseit konfliktu.
Voi cyti jaunīši lobpruot interesejās par latgaliskom nūtikšonom?
S.: Ir gadejīs, ka maņ draugi prosa koč kaidus jaunumus par latgalīšu nūtikšonom.
E.: Cylvāki, kas nikod nav runuojuši latgaliski, suoc runuot. I daudzejim ir puorsteigums, ka tū var īsavuiceit. Cyta storpā, daži ir reidzuoni.
Kas byutu juodora, kab interese naapseiktu?
S.: Dūmoju, ka byutu juoreikoj jaunīšu nūmetnis latgaliski par muzyku, literaturu i tt.
E.: Es laikam saceitu, ka taidys nūmetnis byutu juoreikoj tyvuok pi Reigys, kab veicynuotu interesi par Latgolu i latgaliskū. Ir tok cylvāki, kas vyspuor nasaprūt latgalīšu volūdu. Pat ite, Latgolā.
Ar apvīneibu “Latgalīšu reps”. Karteite nu Latvejis Radejis Latgolys studejis arhiva.
Kū jius īsaceitu jaunīšim dareit, lai jī sovu laiku pavadeitu lītdereigi?
S.: Vajadzātu nasabeit i īt preteimā vysom īspiejom: projektim, nūmetnem, breivpruoteigajam dorbam i tt. Raudzeit dareit vairuokys lītys, lai zynuotu, kurā vierzīnī īt.
E.: Juodora tys, kas pateik. Ka gribi, kab dorbs byutu hobejs, tod ir juoizīt nu komforta zonys. Nav ari juosabeist nu tuo, kū dūmoj cyti. Navajag atstuot īspaidu iz cytim, koč i mes vysi asam tai darejuši.
Kai ir ar jaunīšu īspiejom laukūs? Kai teik pavadeits breivais laiks?
E.: Puorsvorā vysi paleidz vacuokim saimisteibuos. Sevkurs atrūn, kur dalikt rūku, eipaši jau vosorā. Ka ir breivs laiks, tod pavodom laiku ar draugim, bet nav tai, ka mes braucam tusēt iz piļsātom. Mums ir azars, vacuo škola, kur ir īkuortuota atpyutys zona. I tī vyss nūteik latgaliski. Raugu ari piļsietnīkus puorvylynuot iz laukim, partū ka maņ ruodīs, ka piļsāta nav forša vīta, kur atsapyust. Laukūs ir breiveiba, nivīns natraucej. Bet… Maņ ir rodīs prīkšstots, ka piļsātys jaunīši na vysai grib koč kū aktivi dareit.
S.: Es pīkreitu Eduardam. Koč ari poša asu nu piļsātys, lela daļa munu vosoru paīt laukūs. Piļsātā jaunīši nagrib īsasaisteit koč kaiduos aktivitatēs. Niu topā ir krūgi, kur var tusēt pa vosorys vokorim…
E.: I daudzim ruodīs, ka struoduot nav forši. Pīmāram, sasarunojam ar paziņu. Prosu, kū jis dora. Jis soka: “Neko nedaru. Ko tu, Edža, dari?” Es atsoku, ka struodoju. I jis tai: “Tjipa? Strādā? Kāpēc tu strādā? Tas taču ir stulbi!”
S.: Nui, piļsātā jaunīši ir vaira atkareigi nu vacuoku, laukūs tys ir cytaiži.
E.: Laukūs audzynoj. Gribi, lai tev koč kū nūpierk, tod izdori tū i tū, tod varbyut tev nūpierks. Maņ niu nav pat taidys dūmys, ka es aizīšu pi vacuoku i dabuošu naudu, nā. Es raugu saprast, kur varu pastruoduot voi kur pīstruoduot, kab varātu sakruot naudu i vajadzeigū montu nūpierkt. I laikam byus leluoks gondarejums, kod pats nūpeļneisi, na papraseisi nu vacuoku. Vysmoz maņ tai ir. Vacuoki ir pādejais variants – tod, kod es asu piļneigā izmysumā.
Kaidys jums attīceibys ar gruomotom?
E.: Maņ sātā ir daudz gruomotu, deļtam ka muosys skaiteja gruomotys. I juos vys vēļ skaita. Bierneibā maņ ruodejuos – nu kur var cik daudz skaiteit tūs romanus! Nav tai, ka maņ juos napateik. Ir koč kas, kū lobpruot paskaiteitu, bet na daudz.
S.: Es izaugu iz gruomotys, ar gruomotu i pi gruomotys. I maņ vysa dzeive ir gruomotuos. (smejās) Niu skaiteit ir stileigi. Ir ari stileigi jimt vārā atzinis, sekuot leidza jaunumim, bet vēļ stileiguok ir apsamaineit ar redzīnim par gruomotom. Niu skaitu Viktora Igo romanu “Nožēlojamie”, bet vysim īsoku Raibuo dzejis kruojumu “Pistacejis” i stuostu kruojumu “Pyrma syltī”, kas, pa munam, ir piļneiga klasika.
Kū jius dūmojat par nūvodvuiceibu Latgolys školuos – vajag voi navajag?
E.: Dūmoju, ka vajag. Nagribu saceit, ka latgalīšu volūda izmierst, bet… Maņ ruodīs, ka Rogovkā sovulaik munom muosom vuiceja latgalīšu volūdu i tys nabeja pīspīdu kuortā. Ka maņ školys laikā byutu īspieja īsavuiceit latgalīšu volūdu, tod es nūteikti byutu gribiejs izmontuot tū īspieju. Labi, ka maņ beja draugi, ar kurim es varieju īsavuiceit runuot latgaliski.
S.: Dūmoju, ka bārnim ir juodūd īspieja pīsadaleit nūvodvuiceibā, kas var paleidzēt atmūdynuot latgaliskū saimēs, kuruos vacuoki ar bārnim narunoj latgaliski. Tys byutu vierteigi.


text:
Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai” svieteis pīcu godu jubileju
Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai” aicynoj iz sovu pīcu godu jubileja koncertu “Sasatikšonuos”, kas nūtiks 21. decembrī 18.00 Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys lelajā zalā, informej “Skonai” dalineica Aiva Streļča.
“Skonai” bārni i jaunīši klauseituojus prīcynuos i ar zynomom kompozicejom, i kū pavysam jaunu. Kluotyn muzykaluom svineibom tiks prezentāti div vokaluos studejis muokslinīciskuos vadeituojis Guntrys Kuzminys-Juknys sirdsdorba augli – dzīšmu kruojums “Sirdsgunteņa”, kurā byus atrūnamys Guntrys originalkompozicejis ar latgalīšu autoru tekstim i latgalīšu tautysdzīšmu apdaris dažaida leluma muzykalajim sastuovim, i bārnu dzīšmu CD “Rūtaļa”, kas veļteits dzejnīka Ontona Slišāna pīmiņai i īraksteits kūpā ar “Skonai” mozuokajim dzīduotuojim.


text:
Vīteru “Zalta puče” nomināta Muzykys īrokstu goda bolvai
Roksta autors: Ināra Volkova, žurnals “A12”
Ievys Salietis, Ilonys Rupainis, Sandrys Staris, Eināra Lipska dzīduošonys gruomota saimei “Zalta Puče” ir vīna nu pīcu nominantu Muzykys īrokstu goda bolvai “Zelta mikrofons 2019”. Gruomota i diskys ir izdzīžama, izklausoma i vīnkuorši – izaverama. Storp pučis lopom tu pamaneisi vysaidys seikbyutis – zvaigzneitis, peleitis, ūzula zeilis… Tuos ir notys! Viņ “puorsavylkušys“! Jom palyka garlaiceigi, malnom i opolom, sēdēt notu linejuos, i nu juos grib īpazeit tevi.
Latgolys nūvodā ir lela izlūkšņu, vītvuordu, folklorys i horeografiskūs materialu i tautys tradiceju boguoteiba. Kab tū vysu saglobuotu, Rēzeknis radūšajim darbinīkim i kolektivu daleibnīkim saīmūt kūpā dzīduot i muzicēt ar sovim tūlaik vēļ mozajim bārnim, 2003. gods pavasarī izaveiduoja folklorys draugu kūpa “Vīteri“. Jūs organizātuoja i ari niulenejuo vadeituoja ir Sandra Stare. Piec puora godu folklorys kūpys darbeibā īsasaisteja ari muzyks Einārs Lipskis. Juo vadeibā tyka izveiduota folklorys kūpys “Vīteri“ kapela. Folklorys kūpa ir izškoluojuse jau nazcik atraktivu, entuziasma pylnu i talanteigu jaunīšu paaudzis, kas vys vēļ cīš daudz nu sova breivuo laika veļtej muziciešonai. Kapelys muzyki spēlej kūkli, cimboli, mandolinu, vejūli, kontrabasu, akordeonu, ermonikys, stabuli, flautu, blokflautu, bubynu, tamburinu. Kab ar latgalīšu tautysdzīšmu daņčim i melodejom īpazeistynuotu vysjaunuokū paaudzi – pyrmškolys vacuma bārnus – i ari jūs dzymdynuotuojus, roduos itei latgalīšu dzīšmu i daņču gruomota. Jamā na viņ notuos, bet ari zeimiejumūs var izdzīduot zynomys i mozuok zynomys Latgolys melodejis. Sevkurys dzīsmis ci daņča zeimiejums ilustrej melodejis vierzeibu – augstuokys ci zamuokys notys, lānuokys ci dreizuokys ritmiskuos vīneibys.
Muzykys īrokstu goda bolvys ceremoneja nūtiks Dailis teatrī 12. februarī. Jū kluotīnē apmeklēs vysi nominanti, atbaļsteituoji, žurejis puorstuovi, bet sevkurs interesents Latvejā i cytur jū varēs vāruot tīšraidē Kanalā 2.
Roksts sagataveits sadarbeibā ar portalu lakuga.lv ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta leidzekļu projektā “Robežlīnijas”.


text:
Latgolys symtgadis kongresa eiszinis - kongresa programma07.04.2017.
Nu šudiņdīnys ir pieejama Latgolys symtgadis kongresa programa Rēzeknis Tehnologeju akademejis (RTA) sātys lopā www.rta.lv pi nūtykumu. Programa pasaruodeis ari Latgalīšu kulturys bīdreibys Facebook lopā i cytur.
Svareigi, ka RTA sātys lopā byus skaitomys ari referentu tezis. Tys zeimoj, ka tī, kas vēļ nav registrejušīs kongresam, puorskaitūt tezis, var veiduot sovus vaicuojumus kai referentim, tai planavuotajom diskusejom.
Atguodynojumam iz kongresu ir pīteikti 75 prīšklasejumi, nu tim 6 tiks prezentāti plenārsēdē 5. majā, 57 pīduovuoti klauseituoju viereibai sekcejuos i 12 skotami kai stenda referati. Tūs prezentēs gondreiž 100 (96) pietnīki, sovu jūmu praktiki i eksperti.
Lai ari kongresa runuotuoju vydā nav daudz puorstuovu nu uorzemem, tok Juoņs Dimants (Andryva Jūrdža fonds) atguodynuos par latgalīšu diasporu rītumūs, bet Anna Dvoreckaja i Romans Bondars stuosteis par Sibira latgalīšim. Sibira latgalīšu tematiku atkluos ari Aigars Lielbārdis, kas pīduovoj kongresa daleibnīkim ari vareibu byut izstuodis Cyts Sibirs: latvīšu cīmi Lejis Bulanā, Timofejevkā i Suhonojā atkluošonā 6. majā.
Jūprūjom ir vareiba uzdūt sovu vaicuojumu diskusejai, pīsaregistrejūt kai klauseituojs, i jūprūjom var pīsateikt kaidā diskusejā kai eksperts.
KONGRESA DARBA KĀRTĪBA_latviešu_valodā.docx


text:
Latgolys piļsātu stuosti: Daugovpiļs
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Raidejums “Latgales pilsētu stāsti: Nezināmais par zināmo” viesteja par Daugovpili, tymā fokusā ir Dinaburgys cītūksnis – parkū ta nā, jo taišni ite pīdzyma piļsāta! Artjoms Mahlins stuosta par padareitū, bet vēļ vaira – par grandiozajim nuokūtnis planim (āku restauraceju, tradiceju izveidi, festivalu reikuošonu i tt.).
Ruodīs, ka plani ir nabeidzami, vairuokuos paaudzēs i symtūs miļjonu eiro mierejami! Bet, ka ir entuziasms, ir komandys dorbs – vyss ir īspiejams! Tū aplīcynoj ari Faridys Zaletilo emocionalais stuosts, kai tyka atkluots i Daugovpilī atsagrīze glaznuotuojs Marks Rotko. Tei ir piļsātys kruosa… Bet kotrai piļsātai ir ari sova skaņa, sova kusteiba, sova garša… Nui, aizejit iz Daugovpiļs tiergu. Tī var nūpierkt vītejūs tomatus, buļbis, izzynuot, kaida ir, metaforiski runojūt, Daugovpiļs garša.
Roksta saturs ir apmoksuots.


text:
Evija Vasilevska: myusu dīnuos pūdu meistaram juobyun maklātuojam
Intervejis autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Latgolā aprelī nūteik Pūdnīku dīnys, bet Covid 19 krīzis īvīstūs īrūbežuojumu deļ ari itī pasuokumi atcalti iz nanūteiktu laiku. Partū virtualai dasadūršonai muolam saruna ar muokslys zynuotneicu Eviju Vasilevsku, jei pārņ kūpā ar Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centru saryupēja Evaldam Vasilevskam, “Pūdnīku skūlas” dybynuotuojam i jaunu ceļu maklātuojam Latgolys pūdnīceibā, veļteitū pīminis izstuodi i gruomotu, kas nūvārtātys ar Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks 2019”.
Kas soveigs jau 40 godus nūtykušajom Latgolys Pūdnīku dīnom?
Padūmu godūs vysā Latvejis teritorejā gona aktivi aprelī nūtyka Muokslys dīnys, kurys organizēja Muokslinīku savīneiba. Jūs ītvorūs – ari Pūdnīku dīnys. Muokslys viesturnīks Juoņs Pujāts, kuram pasateicūt, vyspuor ir dzeiva Latgolys keramika i īsadynuoja itei tradiceja, beja panuocs, ka Latgolys pūdnīki, sasnādzūt nūteiktu meistareibys pakuopi, kai bīdri tyka uzjimti tuolaika Latvejis Muokslinīku savīneibā. Tai nu 1980. gods ir nūtykušys namaineigi pavasar – apreļa suokumā ci beiguos. Tys saskaņ ar Latgolys pūdnīku dabiskū dorba cyklu: pa zīmu pūdnīki kuknis kakteņā vyrpuoja pūdus, pavasar ceplī izdadzynuoja, kod suocēs lauku dorbi i cylvāku kusteiba pa tiergim, brauce puordūt. Tai apreļs īzeimej pūdnīka dorba cykla aktivuokū daļu, kod dorbus nas cylvākūs.
Tuos tradicionaluos Pūdnīku dīnu aktivitatis ir izstuožu reikuošona – vīna lela kūpeiga i kaidys tematiskuos – i vīns ceplis, iz kura dadzynuošonu i izjimšonu var sabraukt cylvāki. Suokūtneji izstuožu darbeiba beja plaša, vysā Latgolys teritorejā varēja apsavērt pūdnīku dorbus. Kotru godu teik atrosts kaids jaunynuojums, bez tuo tradiceja var palikt sastynguse. Tuos ir ari atvārtuos darbneicys, pīmāram, sviļpaunīku taiseišona. Breineigu pasuokumu īdybynuoja Pīters i Maija Gailumi – veiduošonys konkurss Latgolys regiona muokslys školom byutu nūtics pīktū godu. Tys ir nūzeimeigs īguļdejums jaunūs cylvāku pīsaisteišonā itai omota prasmei. Paguojušuo gods konkurss paruodeja, ka par tū interese ir. Vaicuojums, voi pūdnīceiba pastuovēs, voi byus jauni pūdnīki, aktuals ir vysu laiku.
Evalds Vasilevskis paude uzskotu, ka muola darynuojumūs acim baudomajam juobyun leidzsvorā ar izmontojameibu. Kaida itamā ziņā šudiņ ir Latgolys keramika?
Kūpejuos izstuodēs redzim, ka 95% gadejumu Latgolys muola meistari taisa lītiškuos muokslys prīkšmatus, kas ir izmontojami kasdīnā. Tikai dekorativais ir cīš rati izjāmumi. Vysi napraktiskī jaunynuojumi dabiskā atlasē atkreit. Pīmāram, cik praktiska ir bļūda ar plotu atvārumu augšejā daļā? Ka grib īlikt tikai augļus, tod lels atvārums byus ārts lītuošonā; ka bļūdā ījauksim maizis meikli, nikas nasaīs – meikle skrīs puori molom. Taipat vāzis ar šaurim kaklenim skaisti izaver, bet kai juos izmozguot? Voi vizuali cīš skaista skrūze ar skaistu rūkturi, skaistu vādaru, bet kakleņš izvyrpuots šaurs, šaurs – īlejam pīnu, kod juoizmozgoj, tod navar pat bārna rūku ībuozt. Kotrys autors, meklejūt kū jaunu, agri voi vieli teik pi atbiļdis, voi itys jaunynuojums kam dar.
Nazkod Evalds laikrokstā “Literatūra un Māksla” beja uzastuojs ar skaļu aicynuojumu omota bruolim struoduot piec lītiškuos muokslys principim. Jis skaiteja, ka dekorativys vāzis voi maskys nu muola, kas pīlyktys pi sīnys, i cyti navajadzeigi nīki aizjam vītu i ir tikai mūdis tendence. Jis cylvākim pīduovuoja dorbus, kas ir dūmuoti praktiskai lītuošonai kasdīnā.
Meistaram taipat juozyna vysaidys sova darynuojuma izmontuošonys niansis – kur lītoj glazātu trauku, kur – naglazātu, voi jū dreikst likt iz kūka golda, kaidam vajadzātu byut vazaunīkam, lai jimā varātu stateit pučis i jis byutu vīgli kūpams. Itei ir taida poša informaceja kai pi veikalā nūpierkamūs porcelana voi stykla trauku – voi jūs dreikst likt mikroviļņu kruosnē, mozguot trauku mašynā i cytys lītys.
Evalds beja Maklātuojs ar lelū burtu. Cik Latgolys keramiķūs ir maklātuoja gora i kai tys izapauž?
Jā, Evalds ir bejs lels Maklātuojs, tī mekliejumi beja vysys dzeivis garumā. Evaldam beja īkšejuo puorlīceiba, ka jam napuortraukti sevi juoizaicynoj i juoatrūn atbiļdis iz nūteiktim vaicuojumim.
Myusdīnuos meistaram, kas nav leluokā voi mozuokā mārā maklātuojs, gryuši izdzeivuot. Varbyut parkū tik moz ir jaunūs keramiķu, ka Latgolys pūdnīceibā par moz bejs mekliešonys gora. Te es grybu paslavēt jaunū keramiki Kristapu Brasli. Jis struodoj cīš daudz, var redzēt juo maklātuoja goru – pārnejā Latvejis Etnografiskuo breivdobys muzeja amatnīku tierdzeņā jam beja vysaidys formys trauki, vysaidi izlyktom glazurom, jis pats izdūmuojs, kai varātu sovā ceplī apdadzynojūt reducēt. Pyrmais mieginuojums veikt redukceju, juopruot, nabeja eisti saguojs. Patīseibā tys vuoraunīks beja cīš skaists – bolūža viedereņa kruosā, forma kai muzeja plauktā stuovūšam, kod navar saprast, voi taps 21. godu symtā voi puors godu symtus agruok…
Mekliešonu vajadzātu nūškiert nu precizys špikuošonys internetā. Parosti nūšpikoj tū, kas piļneigi naatbylst ni Latgolys, ni plašuoka regiona tradicejom. Myusu pūdim pajam itam regionam narakstureigus ornamentiešonys pajiemīņus, koč kaidus naradzātu glazuru rokstus. Saīt dorbi kai ni nu ituo pasauļa.
Mani bīdej tendence, ka izmontoj ryupnīciski sagataveitūs muola sastuovus – trauki saīt bolti, pa viersu kūši, kūši sorkona glazura. Jaunuos glazurys pīduovoj pat kristalu efektus, kaidys nikod dzeivē nav bejušys. Ka tys ir individualu mekliejumu vierzīņs, breineigi, laiks navajadzeigū atsejuos. Kod tei ir vairuokim autorim nūtureiga tendence, tod tei nav Latgolys keramika, tei ir keramika Latgolā.
Ir juobyun maklātuojam, uzmaneigam maklātuojam, kurs muok kai caur sīteņu izsejuot, kur gryudi, kur sānolys. Tradiceja vyspuor ir styprai puorsamejuse. Itūšaļt tikai vīns meistars – Viktors Pankovs – pats taisa glazurys, vysi puorejī pierk. Varbyut tikai 10 meistari struodoj tai kai tyka dareits pyrma 40–30 godu.
Kur ir rūbežs storp muokslu i amatnīceibu? Voi taids ir juonūvalk?
Myusu dīnuos daudz aktualuoks vaicuojums, voi prīkšmats ir saucams par dizaina prīkšmatu. Pūdnīceiba vystīšuok ar tū saisteita. Nu lītiškuo skotu punkta, vysi Latgolys pūdnīku dorbi ir dizaina prīkšmati. Reizem pi mums vaicuojumi par dizainu teik uztvarti kai Latvejis muokslys viesturē storp Pyrmū i Ūtrū pasauļa karu. Muokslinīks ar augstuokū izgleiteibu zeimej skici, amatnīks juo ideju realizej materialā; voi, pīmāram, pūdus izvyrpoj parostī amatnīki, a muokslinīks ar izgleiteibu apgleznoj pūdu. I vierteiba pūdam ir viņ deļ tūs gleznuojumu, bet muokslinīks nav trauku ni izvirpuojs, ni apdadzynuojs, tai dareja, pīmāram, Sigismunds Vidbergs.
Par dizaina lītom runojūt, interesants ir Stanislava Viļuma pīredzis stuosts. Juo i Violys Bīrinis dorbi ir apsaverami Dānejis dizaina firmys “Rue Verte” “Instagram” kontūs, tī trauki izaver vīnkuorši breineigi. Bet nikur nanūruoda jūs vuordus i tū, ka tei ir Latgolys keramika. It kai naass nūslāgts juridisks leigums. Staņislavs ir atrads nūteiktu bļūdu formu – kai bruņu capure ar ovalu skaista zamejū puslūdi, gondreiž horizontalom maleņom. Praktiska lītuošonā kai dziļais škeivs, kurā izaver skaisti ari iedīņs. Cik nu 2000. gods pīmiņu, tik Stanislavs tuos bļūdys vyrpoj. Firma nu Stanislava gribātu īpierkt itūs traukus lelā daudzumā, bet tod Stanislavs nadreikstātu taiseit nivīnam cytam, firma turātu patentu. Staņislava autoreiba te ir vairuok kai skaidra – iz virpis ar rūkom i ar golvu izgudruota forma, godu desmitem puorbaudeita.
“Pūdnīku skūlys” sātyslopā atrūnama informaceja par Evaldu, juo pīminis izstuodi i gruomotu, bet voi nūteik vēļ koč kaidys “Pūdnīku skūlys” aktivitatis?
Sātyslopa teik uzturāta, pasateicūt Evalda meitai Ievai Gudramovičai. Rēzeknis nūvoda Kaunatys pogosta “Akminīšūs” eipašums “Pūdnīku skūla” ir viesturiska vīta, kur Evalds dybynuoja Latvejis Kulturys fonda kūpu “Pūdnīku skūla”. Septembrī byus 30 godu, partū ir plānuotys dažys aktivitatis. Nūzeimeiguokuo – kūpā ar Nacionalū kulturys centru izstuode Tallinys vacpiļsātā, vīnā nu galereju varēs apsavērt asūšūs daleibnīku dorbus, tūs cylvāku dorbus, kas atteista Evalda paustos idejis. I tū dora profesionali kotru dīnu – vysu laiku i nūpītni, na tod, kod breiva šaļteņa voi vīnkuorši gribīs.
Kai pārņ, tai i šūgod “Akmenīši”, cerams, varēs byut atvārti apmaklātuojim apsavērt pūdnīka darbneicu, pīsadaleit diskusejā par Latgolys pūdnīceibys nuokūtni, Evaldu i juo “Pūdnīku skūlu”. Rāznys apceļuotuoju dīnā cylvākim pīduovuosim īsasaisteit muola kleķa ceglu gataveišonā – tikai ar cylvāka kuojom i rūkom. Itū nūdarbi nazkod popularizēja ari Evalds, tei ir muola izmontuošona cytaidā veidā.
Ka runuot par “Pūdnīku skūlas” natīšajom aktivitatem, Evalda īsātuo muola sākla veiksmeigi aug. Juo tradicejis turpynoj vysā Latvejā – Bauskā, Kandavā, Bebrinē, Reigā – ir izbyuvāti Latgolys bedris tipa atkluotys guņs keramikys apdadzynuošonys cepli i cylvāki struodoj piec Evalda prīkšrokstim. Bebrinē Evalda idejis atteista Mareks Zavodnojs. Bet Evalda tīšī muocekli i niule kolegys ir jau pīmynātais Stanislavs Viļums Rēzeknis nūvoda Ūzulainis pogosta “Cukra sātā” i Ilmārs Vecelis Kruoslovys nūvoda Aulejā. Ilmārs jau ir izškoluojs sovu muocekli muola nūslāpumūs Eviju Maļkeviču natuoļ nu Dagdys nūvoda Ondrupinis. Jai jau ir sovs apdadzynuošonys ceplis i jei muolus formej, izmontojūt viņ sovu rūku spāku.
Niule režisors Renārs Vimba struodoj pi dokumentaluos filmys par Evaldu, bet Silvestrs Sīlis veidoj filmu par Latgolys keramiku. Varbyut lai itys krīzis laiks ļaun mums nūviertēt tū, kas mums ir iz vītys – tyukstūšom godu vacu pūdnīceibys tradiceju myusdīnu meistaru darynuojumūs.


text:
Posts Tagged ‘Armands Holms’
The Major List: Latvian league roster applications
This article(let’s be modest, this list) reveals approximately 70% of all the players, who will step on the ice for a Latvian league game next season. Today a list of roster applications was published in Sporta Avize. However, HK Ogre and Lithuanian Orakulas Vilnius have not submitted applications as of yet.
HK Ozolnieki/Monarhs
The team has not added a single player to the roster, the teams will still consist of veteran Latvian players, who have played for Ozolnieki/Monarhs (Vilki Riga, HK NIK’s Brih Riga) for many, many years. Naturally, team also includes several younger players, like Kristaps Stigis or Aldis Pizans.
HK Ozolnieki/Monarhs roster:
Metalurgs Liepaja-2
Metalurgs farm club has only a couple of minor additions, but most of the new faces on the Metalurgs Liepaja-2 roster will come from the Metalurgs U18 team.
Metalurgs Liepaja-2 roster:
DHK Latgale
DHK Latgale roster:
Zemgale
Zemgale roster:
SK LSPA/Riga
SK LSPA/Riga roster:
Prizma Riga
Prizma Riga roster:
Written by Didzis Rudmanis
August 24, 2010 at 10:44
Posted in Latvian league
Tagged with Aigars Mironovics, Aigars Pauce, Aldis Pizans, Aleksandrs Kercs, Aleksandrs Siskovics, Andis Abolins, Andrei Lukin, Andrejs Kondrovskis-Kudrjavskis, Andrejs Smirnovs, Andris Vegners, Ansis Brikainis, Armands Holms, Arnis Kusins, Artjoms Ogorodnikovs, Artjoms Sutovs, Arturas Kuzmicius, Arturs Abolins, Arturs Batraks, Arturs Kuzmenkovs, Arturs Sevcenko, Arvis Petunovs, Bruno Zabis, Dags Laucins, Dairis Zarins, Daniel Bogdziul, Daniels Riekstins, Davis Paipa, Deniss Baskatovs, Deniss Martjusovs, DHK Latgale, Dmitrijs Ankudinovs, Dmitrijs Labovskis, Edgars Apelis, Edgars Cuss, Edgars Dzirkalis, Edgars Kurmis, Edgars Opulskis, Edgars Rozentals, Edgars Siksna, Eduards Bullitis, Eduards Zenins, Edvins Kolcins, Egidius Bauba, Egils Kalns, Eriks Bisenieks, Eriks Ozollapa, Filips Plostnieks, Gatis Bruders, Gints Leitis, Hardijs Paradnieks, Henrijs Uzraugs, HK NIK's Brih Riga, HK Ogre, HK Ozolnieki/Monarhs, Imants Lescovs, Ivans Dmitrijevs, Ivans Kokins, Janis Auzins, Janis Kalnins, Janis Liepa, Janis Lukasevskis, Janis Sahno, Janis Vegners, Janis Zarins, Jevgenijs Fjodorovs, Juris Ziemins, Justas Steponaitis, Kalvis Ozols, Karlis Hirss, Karlis Zakrevskis, Kaspars Kragis, Kriss Kupcus, Kristaps Kruze, Kristaps Riekstins, Kristaps Stigis, Kristians Drelings, Lauris Dzerins, Lauris Ziemins, Leonards Rimjans, Livars Lans, Maksims Firsovs, Maksims Krutjko, Maris Dreilings, Marks Zeldess, Metalurgs Liepaja U18, Metalurgs Liepaja-2, Mihails Bogdanovs, Miks Komuls, Mikus Hermanis, Nauris Buskevics, Nauris Grinvalds, Nikita Krilovs, Nikolajs Jakovlevs, Nikolajs Jerofejevs, Ojars Smaukstelis, Olegs Koreskovs, Orakulas Vilnius, Oto Everss, Otomars Plinta, Pauls Hodzko, Pauls Krumins, Pavels Tribuncovs, Peteris Ostosovs, Peteris Pujats, Prizma Riga, Raivis Cimoska, Raivis Turks, Ralfs Barkevics, Reinis Demiters, Renars Kalinovskis, Renars Kazanovs, Renars Zeltins, Renats Vabiscevics, Ricards Berzins, Rihards Grigors, Rihards Kepitis, Rihards Malinovskis, Rihards Strauss, Rinalds Audziss, Rodijs Razmuss, Romans Glazkovs, Romans Sevcenko, Ronalds Burnickis, Ruslans Kurelass, Sandis Saulite, Sandis Sostaks, Sandis Virkstenis, Sergejs Kuznecovs, Sergejs Petuskovs, Sergejs Povecerovskis, Sergejs Tarabrins, Silvestrs Kulins, SK LSPA/Riga, Vadims Miscuks, Vadims Romanovskis, Vadims Sinakovs, Vadims Solovjovs, Valters Freijs, Viktors Lobacovs, Viktors Rutkovskis, Viktors Sorins, Vilki Riga, Vilnis Vabolis, Vitalijs Goncaruks, Vitalijs Gurevics, Vitalijs Lescovs, Vladislavs Balakuns, Vladislavs Dudins, Vladislavs Lescovs, Zemgale


text:
Rikši SIEJU SOVU
“Sieju rūtu, sieju mātru, sieju lilejeņu, Sieju sovu jaunu dīnu kai zaļū rūteņu…” Tai latgalīšu tautysdzīsmi kai sovu himnu izdzīd Rēzeknis folklorys kūpa “Rūta”. Sīvys, kas nu vysaidu Latgolys pušu par sovu dzeivis piļsātu ir izavieliejušys Latgolys sirdi, nu 1984. goda folklorys kūpā uztur dzeivys sovys dzymtuos pusis, kai ari Rēzeknē nūvāruotuos i pīraksteituos tradicejis i tautysdzīsmis. Caur godskuortu svātkim, kuozu vuortim i bēru saļmom, dzīšmu svātkim i folklorys festivalim “Baltica” prīceigai izdzīduots “sieju rūtu” i “aug rūta”, lapni dasaceits “zīd rūta, plaukst mātra” i klusai izsuopāts “veist rūta” i “raužu rūtu”, atguodynojūt par laika rota napruoteigū skriejīni i tū, cik svareigai ir myusu tautys montuojumu izdzīduot i vacim, i jaunim.
Postfolklorys grupa “Rikši” 2015. goda suokuos izdūmuoja pīsavērst Rēzeknis tradicionalajam repertuaram. Pyrma tuo ļusteigys i energiskys dzīsmis dzīduotys i spālātys i latgalīšu muzykys festivalūs “Muzykys skrytuļs”, i folklorys festivalā “Baltica”, Latgolys Dzīšmu svātkūs i XXV Vyspuorejūs Latvīšu Dzīšmu i deju svātkūs, taipat ari Lītovā, Krīvejā, Francejā, Vuocejā i Gruzejā, kai ari naskaitamūs koncertūs, festivalūs i svātkūs vysā Latvejā. Laikam rytūt, nadaudz mainejīs grupys sastuovs, grupa pylnveiduojusēs i atsateistiejusēs, mainejīs ari dalinīku redziejums par sovu dorbuošonūs i atbiļdeibu pret tautys vierteibom, ar kuruom teik struoduots. “Rikšu” dūmys napuortraukti mejās ap vuordim “Sieju sovu” – kas ir tys, kū mes varam sēt (homoformys sakriteibys dieļ – ari sīt), kai mes tū varam sēt/sīt i kai sēt/sīt tū tai, kab latgalīšu tautysdzīsme tyktu dzīduota ari piec … godu. Grupys ūtrajam albumam, kurymā 10 “Rūtys” īdzīduotuos dzīsmis aranžātys “Rikšu” dalinīku redziejumā, dūts taišni taids nūsaukums – “Sieju sovu”.
Projektu “Sieju sovu” atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds, A/S “Latvijas valsts meži”, Latgolys regiona atteisteibys agentura i SIA “Auto flora”.


text:
2009.godā nūtyka pyrmais LNT šovs “Dziedošās ģimenes”, kurymā pīsadaleja ari Eriņu i Igauņu saimis nu Rēzeknis nūvoda. Eriņu saime šovā dabuoja 3. vītu. Obejis saimis daudzys dzīsmis dzīduoja latgaliski. Eriņu saimis pamatsastuovā beja tāvs Andris Eriņš, juo meitys Agnese i Aija, Andra muosa Anita juos dāls Jurs, bet Igauņu saimē – mama Rasma, tāvs Gunārs i meitys Liene, Marta i Laima.
Eriņu saimis pamatsastuovā beja tāvs Andris Eriņš, juo meitys Agnese i Aija, Andra muosa Anita juos dāls Jurs. Vairuokūs prīkšnasumūs pīsavīnuoje ari cyti saimis lūcekli. Šovā Eriņu saime īgiva trešū vītu.
Šovā Eriņu i Igauņu saimis daudzys dzīsmis izpiļdeja latgaliski.
NOMINANTI:
Latgolys muzykys festivala publicitatis kampaņa
Latgalīšu koncerts “Latgolys Radejis” atbolstam Reigā Kongresu nomā 2009. goda martā
Pikets pi Nacionaluos Radejis i televizejis padūmis (NRTP) 27. februarī i pikets pi Reigys 1. gimnazejis Eiropys volūdu dīnā 26. septembrī
Latgalisku pasuokumu maratons 2009. goda rudinī


text:
Paguļāni
Paguļāni (latvīšu: Mežciems, krīvu: ПoryляHka) — Daugpiļs mīsta daļa juos pūstumvokorūs. Izalikaliejuse Daugovys lobajā molā pi mīsta rūbeža, 7 km nu centra. Paguļānūs irā vaļstiskuos zeimeibys kuļturys pīminieklis — 1883 godā stateituo kurortsāta. Nazkodejuo kurorta teritorejā guļdz dabeigs mineraliudiņa olūteņš.
Pasaukys[pataiseit | labot pirmkodu]
Paguļānu vuords vīnys saknis ar napatuoļ asūšūs Aužguļānu i Vydsguļānu pasaukom.
Krīvyskajā i puoliskajā sasazynuošonā Paguļānu vuords beja puorgrīzts par Pogulianka (ПoryляHka). Nu tīnis lejslatvīšu volūdā īguoja „Poguļanka“, i tai Latvejis īstatis solys oficialai sauce da 1937 godam, kod K. Uļmana režima īdzeivynuotuos vīnaiduošonys politikys īspaidā Paguļānu oficialai puorsauce par „Mežciems“. Itū pasauku latvīšu volūdā lītoj pa šai dīnai.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Da 1927 godam Paguļāni beja izslyvušuo grafa Pļatera-Ziberga sovums.
XIX gs. pādejuos godu desmitēs Daugpiļs tierdzuoni jēme randavuot nu Ziberga zemis pluotus i stateitīs Paguļānūs vasarneicys. Augūt vosoruotuoju mīsteņam, grafs Zibergs sasprīde Paguļānūs pastateit baļneologiskū sanatoreju, jei atsadareja 1883 gods vosorā. Dzeideibys dyuni jēme nu Trejkuortu azaru. 1915 godā Paguļānūs beja 117 vasarneicu, kurortsāta, špitalis i lels parks. Pyrmū pasauļa vaidu laikā sola panycynuota, sagrauduotys ap 57 vasarneicys, apmaituotys dzeideibys īstatis, parūceibys. 1925 godā Paguļānim daškierts bīzai dzeivojamys vītys (solys) statuss.
1927 godā Paguļānu kurortsāta beja nacionalizāta i nu Pļatera-Ziberga sovuma puorguoja akciju sabīdreibys „Līksna” sovumā. 1929 godā a/s „Līksna” atjaunynuoja Paguļānu kurortsātu i atdareja jamā sanatoreju. 1935 godā Paguļānūs saskaiteitys 92 vasarneicys, 306 dzeivuotuoji. 1937 godā, īdzeivynojūt tūlaik Latvejā i Europā modeigū kuļturys vīnaiduošonys politiku, K. Uļmana vaļdeiba sasprīde Paguļānu oficialai puorsaukt par „Mežciems“. 1938 godā sanatoreju atpierka Latvejis kreditu banks par 250 tyuktūšu latu i paplatynuoja jai pīdarūšū zemis pluotu da 356 gektaru, īslādzūt jimā pīcus azarus.
Piec Ūtrūs pasauļa vaidu, 1946 godā, Paguļānus daškeire Daugpilei. Sanatoreja beja atjaunynuota 1946 godā i dareja da 1993 godam. Pa Latvejis vaļdeibys riedejumam 1995 g. juļa 31 dīnā jei nu vaļstiskuo sovuma beja atdūta iz privatizacejis i jū nūpierka Daugpiļs SIA „Guron”. Niule kuorms stuov tukšs.
Paguļānūs dzeivuojs vysuzeimeiguokais latgaļu viesturnīks Boleslavs Brežgo.


text:
Latgolys viestnīceibys GORS leluokais lapnums i deveji akustiskī koncertzali, kurūs skaneigumu nūdrūsynoj eipaša izbyuve, kas ļaun maineit akustikys eipašeibys atkareibā nu koncerta veida. Tys īspiejams, pasasokūt itepat Rēzeknē taiseitajim sīnu i grīstu vairūgim, kurūs leņki ir mainomi, kab atspaituotu ci apsluopātu skonu taišni tai, kai tys ir vajadzeigs. Tim īt tolkā atrytynojamys žaluzejis i puorvītojami vairūgi. Kab skona aina byutu navainojama, i krāsli taiseiti atbylstūši nūsaceitajim akustiksim raksturlelumim.
Vestards Šimkus, pianists: “Eiropys koņtekstā koncertzala GORS akustika viertejama eipaši augši, jo tei ir breineigi izplanavuota jau sātys projektiešonys stadejā, na viņ pīmāruota telpai jau tod, kod tei ir izcalta. Eipaši īprīcynojūši ir regulejamī skotivis akustiskī vairūgi, kas roda vareibu pīlāguot zala akustiku konkreta ansambļa, orkestra ci solista vajadzeibom. Taidu īspieju navā cieški ari pasaulī. Pats ituo zala akustikys raksturs ir eipaši pateikama i skaneigs i klauseituojam, i pošim muzikim iz skotivis. Ari tei ir gona reša paruodeiba. GORS itūšaļt ir lobuokuo vīta akustiskajim koncertim vysā Baltejā. Kai pianists varu saceit, ka eistyn svareiguokuo līta ir koncertfligeļs. Koncertzalā GORS ir deveji vysa augšuokuos raudzis firmys “Steinway & Sons” koncertfligeli, i tī apvīnojumā ar breineigū akustiku padora itū zalu par sapynu vītu, kur uzastuot.”
Jans Inge Gustavsons, “Akustikon” (Zvīdreja): “Jums ir vyss pamats sagaideit, ka gon lelajā, gon ari mozajā akustiskajā koncertzalā byus lobskaneigi kai klasiskuos muzykys, tai ari popularuos myzykys koncerti. Dūmoju, ka projekts ir cīņi iņciresnys, jo jius asat bejuši eistyn cīši veiksmeigi, dūmojūt par daudzifunkcionalitati.”


text:
Septembrī Reigā nūtiks grupys “Rikši” lelkoncerts
16. septembrī Reigā, muzykys nomā “Daile”, paradzāts postfolklorys grupys “Rikši” lelkoncerts “Sieju sovu”, viestej informaceja muzykys noma sātyslopā.
Latgolys jaunīšu postfolklorys grupa “Rikši” eistineibā ir rodusēs Reigā. Tūreiz, pyrma gondreiž septeņu godu, Reigys folkklubā nūtyka grupys pyrmais koncerts, kai ari vairuokys nuokušuos spieliešonys. Ari tuoluokī celi bīži ir saistejušīs ar golvyspiļsātu – dažaidūs koncertūs i daņču vokorūs i festivalā “Gaviles”, i Leigū naktī Dzagiužkolnā, taipat ari Iļgucīmā, Zīmeļbluozmā, Mežaparkā i cytur. Niu ir daguojs laiks Reigys lelkoncertam – “Rikši” ar programu “Sieju sovu” uzastuos muzykys nomā “Daile”.
“Taida jau ir tei tautysdzīsme. Vīna, bet kotram sova…” taidi vuordi atrūnami grupys ūtruo albuma “Sieju sovu” dasacejumā. Tī ir mekliejumi, i tys ir ceļš. Laiks, kod “Rikši” vaicoj jaunu skaniejumu vijūlis, akordeona, gitarys, basgitarys, bubyna i pīcu bolsu kūpumam, kai ari cytu redzīni par tradicionaluos muzykys montuojumu. Tolkā īt Rēzeknis Kulturys noma folklorys kūpys “Rūta” sīvys, nu kurūs īvuokts lels Rēzeknis pusē dzīduotūs dzīšmu pyurs, nu tūs atlaseitys “Rikšim” mīluokuos i izveiduotys sovys aranžejis. Albumā jiutams dualisms – īrostais grupys skaniejums mejās ar jaunu, jautreiba mejās ar dziļdūmeigom atkuopem. Taipat kai albuma nūsaukums – kotrys pats var izavielēt, par kū eisti ir “Sieju sovu”. Voi dūmuoti jauni mozgi tradicionalajā muzykā, voi ari jauni gryudi postfolklorys laukā. Tok tam vysam cauri zibsnej Latgolys jaunīšu patīsais i narymstūšais energejis spruodzīņs.
Albums “Sieju sovu” dzyma 2016. goda janvarī. Aizvadeiti treis programys lelkoncerti Latgolys viestnīceibā GORS, i beidzūt ir daguojs laiks lelkoncertam Reigā. 16. septembra vokorā byus dzierdamys i vacuos, lobuos “Rikšu” dzīsmis, i ūtrajā albumā atrūnamuos, kai ari mozuok dzierdātys dzīsmis i jaunumi.


text:
Kaidus putynus i dzeivinīkus senuok gleznuoja iz tautys mebelem Latgolā
Roksta autore: muokslys viesturneica Inese Sirica
Gleznuotī aba oteitī dzeivinīki i putyni Latvejis tautys muokslā atrūnami iz pyura mebeļu i rešuok iz cytu kūka prīkšmatu, kai gultys i šiupeli. Eiropys tautys muokslā mebeļu apgleznuošonys mūde aizasuoce 17. godu symta beiguos. Latvejā zemnīku mebelis suoce apgleznuot 18. godu symta beiguos (Kūrzemē i Zemgalē), i tradiceja izabeidze viņ 20. godu symta suokumā. Gleznuojuma mierkis beja padareit kūka prīkšmatu kruošņuoku i senejuokūs pīmārūs ari ītvert kaidu simbolisku viestejumu, kas myusu dīnu cylvākam na vysod ir skaidri nūlosoms. Iz vysa vaira gleznuoti stilizāti i izdūmuoti plaukstūši zīdi vāzēs, goda skaitli, putyni, dzeivinīki, cytreiz ari cylvāki. Latgola i Augšzeme 19. godu symta beiguos izacēle ar spīdūga gleznuojuma tehnikā dekoreitom pyura skreinem.
Kaidus dzeivinīkus gleznuoja?
Gleznuotī dzeivinīki Latvejis i Eiropys tautys muokslā īguojuši nu vītejuos varys gierbūņu. Latvejā taidi motivi kai divgolvu ierglis, lauva, greifs i brīds vītejā tautys muokslā atveiduoti tikai gleznuojumūs vysmoz kūpš 18. godu symta beigom. Dekorativuo gleznuojuma kūpejā izkuortuojumā iz mebeļu prīkšejūs plakņu vyscīškuok īvāruota heraldiska kompoziceja, kod objekti attāluoti spīgeļsimetrejā.
Lauvys i brīža puors vysdreižuok īguojs nu Kūrzemis i Zemgalis hercogistē lītuotuo Ketleru dzymtys gierbūņa. Gleznuojums konstateits iz pyura mebeļu bejušajā hercogistis teritorejā: Jelgovys, Kursīšu, Irlovys apleicīnē. Atseviški izškirams brīža i ari lauvys motivs. Gleznuotī brīži seviški rakstureigi Kūrzemis jiurys pīkrastis teritorejā. Ka brīža motivs nav sastūpams Latgolā, tod lauva oteits vysūs Latvejis nūvodūs. Motiva formalī rysynuojumi ir daudzveideigi, kotrs gleznuotuojs dzeivinīku interpretiejs pa sovam.
Pyura skreinis gleznuojums – brīds. 1893. gods. Alsunga. Privateipašums.
Divgolvu ierglis. Vairuokūs desmitūs 18. i 19. godu symta Dīnvydkūrzemis pyura mebeļu atslāgys cauruma apkoluma vairūdzeņūs radzams divgolvu ierglis, kura īīšona skaidrojama ar Krīvejis imperejis gierbūņa atveidu. Dekorativajā gleznuojumā divu golvu ierglis radzams treis pīmārūs Vydzemē (Vitrupis, Skultis pogostūs) i Kūrzemē (Pitragcīmā).
Greifs gleznuots tikai iz trejim škapim Talsu i Dundagys apleicīnē. Talsu nūvoda muzeja kolekcejā 1834. godā oteitajam škapam iz durovu piļdeņa attāluots greifs ceinis pozicejā īpretim lauvai, bet Dundogys apkaimē Gibuļu cīmā 1832. godā oteitais greifs ir kai vāzis i zīdu otiejuma sastuovdaļa.
Pūkis īpretim Austrumnīciskajai pilei voi bazneicai konstateits tikai iz vīnys mebelis – Piļtenis apleicīnē iz 1786. godā darynuotuos pyura skreinis. Latvīšu folklorā ir daudz stuostu par pūki, kurs sanas gryudus pyunēs, apcierkņūs, sātivēs (Edvarts Virza “Straumēnūs” pīmiņ naradzamū goru – puorticeibys pūki –, kuram saiminīks beja atstuojs labeibys kiuli aiz līkškeru, lai pūkim ir ar kū mīluotīs. Bet Juoņs Jaunsudrabeņš “Boltajā gruomotā” aproksta breinumainu tālu – pūki –, par kuru tykušys stuosteitys puosokys “(..) Tī jaucās patīseibys ar vysnaīspiejamuokuom īdūmom. Tī beja karali i priņcesis, pūki, būri, rogonys i valni. Nūtikšonu vīta šaļtim dabasi, šaļtim eļne, šaļtim zalta i dimanta piļs.” Īspiejams, iz pyura skreinis vizualizeits latvīšu mutvuordu kulturā zynomais par teiksmainū pūki.
Zyrgs i ar tū saistomuos saimnīcyskuos darbeibys daudz paruodeitys latvīšu tautys dzīsmēs, vystik dekorativajūs gleznuojumūs zyrgs attāluots reši, koč i konstateits vysūs nūvodūs. Attāluots zyrgu puors, zyrgs puorī ar gaili voi ari kai savrups motivs kompozicejā, pīmāram, iz Kaunatys pogostā apgleznuotuos pyura skreinis.
Skreinis gleznuojums – zyrgs. 19. g.s. beigys. Kaunatys pogosts, Leini, Maculeviča sāta. Atsarūn Latvejis Etnografiskajā breivdobys muzejā.
Bejušajā Kūrzemis i Zemgalis teritorejā sastūpams ari zyrga i veirīša motivs. Zemnīkam leidzeigs veirīts zyrga mugurā gleznuots iz škapa durovu. Cytu reizi radzama nūsaceita medeibu aina – veirīts militara rakstura ītārpā i zyrga mugorā īpretim kaidam zvāram. Pīmāram, Gederta Eliasa Jelgovys Viesturis i muokslys muzeja kolekcejā atrūnama 1827. godā apgleznuota pyura skreine i iz tuos prīkšejuos plaknis atveiduota vāze ar zīdim, bet obejuos pusēs tai veirīts zyrga mugurā i rācūšs lauva.
Suņs, kurs dzan pādys začam. Sižetiskuos ainys Latvejis tautys muokslā ir reši sastūpamys. Vystik ir izadevs identificēt taidu motivu kai suņs, kurs dzan pādys začam. Identiski rysynuots motivs konstateits Dīnvydrītumkūrzemē (Ceirovys, Ruovys i Apriķu apleicīnē) iz pīcu 18./19. g.s. mejis pyura mebeļu.
Medeibu ainys attāluojums latvīšu tautys dzīsmēs nareši nūruoda iz leigovys mekliejumim, īspiejams, iz pyura mebeļu itymā apvydā apdzīduotuo tematika tykusi vizualizeita taišni taidā veidā.
Luoča dancynuošona. Pagaidom zynoms tikai vīns pīmārs par luoča dancynuošonys ainu. 1826. godā oteitajā pyura skreinē nu Reigys apkuortnis, kas atrūnama bruoļu Andrusu etnografiskūs prīkšmatu kruotuvē Vidridžūs. Plaknis kompziceju veidoj centralais divu vāžu, zīdu, putynu i goda skaitļu motivs, bet kreisajā pusē radzams stabulātuojs, kurs dancynoj luoci. Lobajā pusē attāluota sīvīte i veirīts, sasadavuši rūkuos, nu kuru izaug spūžs zīds. Veirīts tārpts militara rakstura drēbēs, bet sīvīte garā suknē i juos motus rūtoj lente. Profilā atveiduotais muzykants, stabulis pyutiejs, ītārpts saleidzynojūši vīnkuoršuokā tārpā. Muzykantam īpretī doncoj bryuns luocs. Dzeivinīks stuov iz pakalis kuoju, a prīškejuos depis cylojās daņcī. Luoča dancynuošonys aina apspālāta Latvejis tautys kulturā maskuošonuos tradicejuos.
Gleznuoti putyni
Eiropys tautys muokslā putyna motivs kai ornamenta sastuovdaļa ir cīši īcīneits. Latvejā 18. i 19. gdu symta pyura mebelēs dekorativi gleznuoti putyni sastūpami daudz, tī atveiduoti sūpluok vāzis i zīdu ornamentim aba izklīdāti iz mebeļu prīkšejuos plaknis.
Vysūs Latvejis nūvodūs mebeļu rūtuošonā kūpeiga pazeime ir heraldiskajā kompizicejā atveiduots putynu puors. Dekorativajūs gleznuojumūs putynu sugys, leidzeigi kai cytvīt Eiropā, ir gryuši identificejamys, vīņ nūsokoms gaiļs, vysta i starks.
Gaiļs. Vysaidu tautu ticiejumūs gaiļam ir simboliska sasaiste ar augleibu i lobu ražu. Dekorativajā gleznuojumā gaiļs kai centralais motivs radzams ari iz divu Vydzemis 19 g.s. pyura skreiņu i škapa. Izteikti stilizeiti gaiļu motivi rakstureigi ari iz pyura skreiņu apakolumūs, pīmāram, Vīpis i Atašīnis pogostūs. Iz vairuoku pyura mebeļu apkolumūs vysūs Latvejis nūvodūs gleznuots ari malns gaiļs. Latgolā tys sastūpams iz 19. g.s. beiguos kruosuota škapa nu Ondrupinis pogosta.
Škapa gleznuojums – malns gaiļs. 19. g.s. beigys. Ondrupinis pogosts, Ļoļu cīms. Izmiereja pīminekļa vaļdis dalinīks E. Klimovs 1925. godā. Atrūnams Latvejis Nacionalajā viesturis muzejā.
Gaiļa i vystys puors daudz attāluoti iz pyura mebeļu Latvejā jau kūpš 18. g.s. beigu, Latgolā kūpš 19. g.s. beigu. Latvīšu folklorā kuozu apdzīduošonus dzīsmēs gaiļs i vysta apzeimoj jaunū veiru i sīvu. Jau 1618. goda jezuitu ziņuojumūs par Ludzys, Rēzeknis i Daugavpiļs apriņčim nūruodeita gaiļa i vystys pīdereiba sīvyškajam i veiryškajam. Jezuiti rakstejuši, ka vītejī veirīši pi svātajim ūzulim zīduojuši gaili, bet sīvītis – vystys.
Gaiļa i vystys puora motivs oteits heraldiskajā kuortuojumā iz prīkšejuos plaknis zīdu nūslāgumā voi ari obpus vāzei. Puorsvorā prīkšejū plakni rūtoj tikai vīns gaiļa i vystys puors, bet dažūs gadīņūs iz pyura skreiņu i škapu nu Latgolys (Rēzeknis apriņča Rozentovys, Kaunatys i Stiernīnis pogostūs ir radzami vairuoku putynu puoru atveidi.
Skreine – divi gaiļa i vystys puori. 1884. gods. Stiernīnis pogosts. Izmiereja pīminekļu vaļdis lūceklis M Pluka 20. g.s. 20. godūs. Atrūnams Latvejis Nacionalajā viesturis muzejā.
Skreinis gleznuojums – gaiļa i vystys puors. 19. g.s. beigys. Kaunatys pogosts, Leini, Maculeviča sāta. Atrūnams Latvejis Etnografiskajā breivdobys muzejā.
Starks, starku puora motivs. Zīmeļu zemu mutvuordu kulturā starku regularuo atsagrīzšona pavasarūs sasasauc ar zemis atdzimšonu augleibai i starka kai “bārnu nesieja” lūmu. Starki gleznuoti iz pyura mebeļu, partū ka nūdrūsynuojuši jaunajai sīvītei laimi, svieteibu i augleibu lauleibys dzeivē. Eipaši īcīneiti starku gleznuojumi bejuši Zemgalē. Rundālis pogostā pyura mebelis varēja byut apgleznuotys ar vysmoz desmit putynu atveidim, nu kurim četri bejuši starki. Latgolā starki attāluoti iz pyura škapu Kaunatys, Rozenmuižys i Rozentovys pogostūs. Vysūs pogostūs atveiduots starku puors floralūs motivu nūslāgumā. Rozenmuižys pogostā starks attāluots storp gaili i vystu. Latgolā starku puors gleznuots iz šiupeleiša kuojgola.
Skreine 20. gs. suokums. Atrūnama Latgolys muokslys i amatnīceibys centrā, Leivuonūs.
Bolūža motivs. Tai kai bolūds teik skaiteits par monogamu putynu, kūpš 18. g.s. bolūžu puori atveiduoja iz mebeļu i cytu lītiškuos muokslys objektu, kuri tyka pasnāgti kai lauleibu duovona. Ari latvīšu tautys dzīsmēs bolūžu izteikti monogamuo dzeive cīški ir simbols uzticeibai mīlesteibā. Divu bolūžu voi dūju puors attāluots iz sešu Zemgalis pyura skreiņu. Pyura skreinis oteitys nu 19. g.s. leidz 20. g.s. 90. godim.