text:
Suocīs gleznīceibys simpozejs “Marks Rotko 2022”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Nu 2. da 16. septembra Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā nūtiks 18. Storptautyskais gleznīceibys simpozejs “Marks Rotko 2022”, informej centra puorstuovi.
Septembris Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā īrostai paīt Marka Rotko zeimē, atzeimejūt muokslinīka dzimšonys dīnu i reikojūt simpozeju, kurā pīsadola gleznuotuoji i Rotko dailradis cīneituoji nu vysa pasauļa.
Storptautyskais gleznīceibys simpozejs “Marks Rotko” ir popularuokuo nūtikšona Rotko centra simpozeju programā. Kotru godu teik sajimti vairuoki desmiti dasacejumu, i īrūbežuotais gostu skaits līk storptautyskajai žurejai ar eipašu ryupeibu izviertēt sevkuru pretendentu.
Itūgod simpozejam izvālāti muokslinīki Pauls Lozano (Meksika), Sidharts Pataks (Indeja), Biļana Milenkoviča (Serbeja), Lihi Turjemana (Izraela), Amits Kalla (Indeja), Agata Žihliņska (Pūleja), Agata Magdalēna Sulikovska (Pūleja), Andrē Rigati (Brazileja), Mika Vesalahti (Sūmeja), Aleksejs Naumovs (Latveja) i Bence Kala (Ungareja).
Itī muokslinīki sovā daiļradē turpynoj īmīsuot Marka Rotko idejis caur sovu unikalū muokslinīcyskū redzīni. Jau pavysam dreiži dalinīku padareitū varēs apsavērt simpozeja kūpeigajā izstuodē, kas tiks atkluota 16. septembrī 16.00 stuņdēs.
Pyrma tuo sevkuram byus vareiba īpasazeit ar simpozistim i aizdūt vaicuojumus publiskuos muokslinīku prezentacejuos, kas nūtiks Rotko centra videozalē 8. i 9. septembrī 15.00 stuņdēs.


c: text/html

text:
Varūna
Varūna (skr. वरुण = váruṇa) ī senuobėnis indu dievs, katrou riedīstė ondenā ī. Ons tepuogė dėdlīsis praudas ė svieta rieda kieravuotuos ī. Varūna būktās tora panšomu so senuobės lietoviu Dievu[1], ale anou vards mosietās tou patėis kėlėma kap ė Velnė.
Vėdūs Varūnā ī 10 gīsmiu, ale ons da garbėnams sīkiom so Indra aba Mitra. Prauda, Mitra ī dėinėnis Varūnas veids, katros kap saulė veiza, ka žmuonis ont Žemės priveizietom īstatīma. Vuo čīsts Varūnas veids pakavuots naktie. Varūna Rigvėduo gīrams, ka ons ī sokūrė̄s vėsa svieta, ons ēn par ciela uora, ons ėšdėdlėn žemė, ons laika saulė aba saulė Varūnas akės ī. Varūns priveiza, ka tekietom opis, ons jūriu ciesorios, ons patsā gīven ondenū gėlomuo. Da ī tuokis abruozdielis, ka naktėis dongos ī apsivertė̄ tomsūs svieta pradiuos ondenis. Žvaizdės Varūnas špėjuonā ī, ė veiza, ka žmuonis dėrb par nakti.
Varūns zlastings dievs ī. Ons baisē koruoj ož griekus, neprauda. Ons tuoli nug žmuoniu ī, ale gers gīduoriam. Varūns dėdlis muonītuos ī: ka saulė ēn par dangu anou muons ī.
Pu Vėdu gadīnės Varūna palėka mažā svarbos ondenū dievoks.
Literatūra[taisītė | taisītė straipsnė wiki teksta]
- ↑ Mitologijos enciklopedija, 2 tomas.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Fraņcs Trasuns
Fraņcs Trasuns (latvīšu: Francis Trasuns; 1864 gods leita m. 16 d. Sakstagolā — 1926 gods sulu m. 6 d. Reigā) — zeimeigs latgalīšu i latvīšu kulturys i gareigais dareituojs, vaļstsveirs i literats. Vysu myužu aizajiems ar latgaļu volūdys i kulturys aizstuoviešonu.
Biografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Vuiciejīs vītējuo pogosta školā, Jelgovys ģimnāzejā, Pīterpilī, nu 1883 leidz 1887 godam gareigojā seminarā i nu 1887 leidz 1891 godam goreigojā akademejā, beidz kai teologejis magistrs. Piečuok, nu 1902 goda — profesors Pīterpiļs gareigojā seminārā, kur izceikstiejs tīseibys vuiceibom nūtikt pa daļai latgolīšu volūdā, nu 1904 goda taipoš gareiguos tīsys bīdrys.
Cikom Latgola bejuse Vitebskys guberņā, cīši ceikstiejīs par tīseibom izdūt gazetys latgalīšu volūdā ar lateiņu, a na kirelicys literim[1].
1906 godā ībolsuots Krīvejis Vaļsteibys Dumā, kur kai pyrmais nu latvīšim aizaprasejīs muižnīku privilegeju nūceļšonu, 1905 goda revoļucejā cītušū amnesteju i arhaiskūs Latgolys agruoruos sistemys reformu[2].
Jiems daļeibu 1917 goda lopu m. 9 i 10 d. Latgolys kongresa organiziešonā, kur sakstiejs dasaškieršonu cytim Latvejis kulturviesturiskim nūvodim, ībolsuots nu kongresa Latgolys Tamlaiceiguo Zemis Padūmē. Vīnulaik dorbuojīs Nacionaluos Tamlaiceiguos Padūmis komitetā, kas sastota Satversmis projektu[2].
1918 goda solnys m. 18 d. kai Tautys Padūmis bīdrys pīsadoluos Latvejis Republikys napavaļdeibys pasludynuošonā[2].
Pyrmuos i Ūtruos Seimys deputats, Pyrmuos Seimys prezideja bīdris, īkšlītu ministra bīdris Kārļa Ulmaņa Tamlaiceiguo Vaļdeibā. Ūtrajā Seimā ībolsuots ar vairuok bolsim kai Kārlis Ulmanis, Rainis ci Juoņs Čakste. Kai deputats īģivs finansisku atspaidu Rēznis Tautys Piļs stateibai i Latgolys teatra satasei[2].
Akteivs publycists i literats, dybynuojs i vadeijs žurnalu „Zemnīka draugs” (1920) i laikrokstu „Zemnīka Bolss” (1924—1926)[2].
Pretivējīs Latgolys rusifikacejis i polonizacejis centīnīm, par kū arī ītics konfliktā ar cīši puolskuos katuoleibys vadeibu, 1926 godā piec papeiža Pija IX bullis atstateits nu katuoļu bazneicys. Mierst Reigā tai pošā godā ar sirdstrīku piec tam, kod tūp prodzeits nu Leldīnu dīvakolpuošonys Reigys Jākoba bazneicā[2].
1998 godā piec Seimys deputātu dadaris bazneicys kliera kongregaceja izzeist ekskomunikaceju par nadybynuotu[2].
Juoņs Čakste par jū saciejs: „Fraņcs Trasuns īlyka Latvejis ģerbā trešū zvaigzni — Latgolu”.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Francis Trasuns – lielais latgalietis
- ↑ 2,0 2,1 2,2 2,3 2,4 2,5 2,6 Amazing-Latvia.Lv — Francis Trasuns


text:
Šūgod literaturzynuotnīkam, kritikam i pedagogam Vitoldam Valeiņam apritātu 90 godu. Nu 25. juļa leidz 8. augustam Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā var īsapazeit ar izstuodi, kurā apsaveramys gon V. Valeiņa saraksteituos i sastuodeituos gruomotys, gon bibliotekys apkūpuotī materiali par profesora dzeivi i dorbu.
Īskots Vitolda Valeiņa biografejā
Dzims 1922. goda 27. julī Istrys (tagad Lauderu) pog. Rudovā. Vuicejīs Ludzys vydusškolā, piec tam studiejs Latvejis Vaļsts Universitatis Filologejis fakultatī, 1950. godā pabeidzs aspiranturu latvīšu literaturā.
Nu 1951. leidz 1995. godam struoduojs LU Latvīšu literaturys katedrā. 1976. godā jam tyka pīškierts profesora grads, 1992. – habilitātuo filologejis doktora grads, a nu 1996. goda jis beja vaļsts emeritātais zynuotnīks.
Latgalīšu kulturys dzeivis aktualitatēs V. Valeiņs īsasaisteja jau Atmūdys suokumā, pīsadaleja Reigys Latgalīšu kulturbīdreibys „Olūts” dybynuošonā, dorbuojuos apvīnuotajā Reigys Latgalīšu kulturbīdreibā „Trešuo zvaigzne”, sasadorbuoja ar Latgolys Kulturys centra izdevnīceibu, 1991. godā kliva par Latgolys Pietnīceibys instituta bīdru. Ari sovus studentus V. Valeiņs mudynuoja pīsavērst Latgolai i pieteit tuos autoru dorbus.
Pyrmuo V. Valeiņa publikaceja pasaruodeja avīzī „Padomju Students” 1948. godā, tys beja roksts par studentu zynuotniskū dorbu, a 1950. godā īprīkš mynātajā avīzī tyka nūpublicāta juo pyrmuo recenzeja (par B. Sauleiša dzejis kruojumu „Gaismas gadi”). Tuoļuok presī publicāts cīš lels skaits rokstu.
Sovā dorba myužā V. Valeiņs pieteja satirys, literaturys vierzīņu, seviški tālaineibys, poetikys i c. problemys dzejis teorejā, kai ari latvīšu lirikys atteisteibu, vierzīņus i stilus.
Myužeibā V. Valeiņs aizguoja 2001. goda 20. decembrī, paglobuots Reigys Meža kopūs.
Vitolda Valeiņa gruomotys
„Poētika” (1961)
„Par dzeju” (1967)
„Latviešu lirika XX gadsimta sākumā (1900–1917)” (1973)
„Latviešu lirikas vēsture” (1976)
„Ievads literatūras zinātnē” (1978, puorstruoduota 1994)
„Dzīve – metafora – dzeja” (1982)
„Literatūras teorija” (1982)
„Latgaliešu lirikas vēsture” (1998)
„Daiļdarba analīze” (1999)
„Ievads latviešu literatūrteorijas vēsturē” (1999)
„Ievads literatūrzinātnē” (2007)
Leidzautors gruomotom „Rakstnieki un meistarība” (1975), „Daiļdarba analīze” (1981) i c.
Sastuodejs J. Poruka stuostu izlasi (1959), 2. i 3. siejumu latvīšu dzejis antologejai (1971–1973), dzejis antologejis „Mātei” (1971) i „Jūras dziesmas” (1973), Madsolys Juoņa dzejis izlasi „Lynu zīdi” (1999), „Latgalīšu dzejis antologeju” (2001) i c.
--- Vitolda Valeiņa gruomotys Rēzeknis bibliotekuos
Izmontuotuo literatura Latgales kultūras darbinieki. 2. grām. - Rīga, 2008. - 448 lpp.


text:
Aicynojam tīšsaistē bez moksys vuiceitīs latgalīšu rokstu volūdu
Bīdreiba “LgSC” sadarbeibā ar latgalīšu kulturys ziņu portalu lakuga.lv aicynoj iz ostoņom latgalīšu rokstu volūdys tīšsaistis bezmoksys nūdarbeibom, kab kotrys interesents varātu izzynuot vaira par latgalīšu rokstu volūdu i īsavuiceit tuos pamatprincipus.
Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys vadeis vīna nu zynūšuokūs latgalīšu rokstu volūdys specialistu, latgaliskūs gruomotu korektore, pīredziejuse volūdys nūdarbeibu vadeituoja i volūdys eksperte Muora Mortuzāne-Muravska.
Volūdys nūdarbeibys byus divejūs periodūs – pavasara i rudiņa. Pavasara periodā latgalīšu rokstu volūdys vuiceišonuos paradzāta kotru ūtrū ūtardīni, suocūt nu 26. apreļa 19.00 stuņžu. Nūdarbeibys planavuotys ari 10. majā, 24. majā i 7. junī, bet rudiņa periodā 6. septembrī, 20. septembrī, 4. oktobrī i 18. oktobrī.
Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibuos varēs pīsadaleit Facebook tīšraidē bīdreibys “LgSC” profilā, kai ari vērtīs latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv i bīdreibys sātyslopā lgsc.lv. Nūdarbeibys ir bezmoksys, tymuos var pīsadaleit bez latgalīšu rokstu volūdys prīškzynuošonu i tū, kai pareizi raksteit, kai latgalīšu rokstu volūda atsaškir nu literaruos volūdys, varēs īsavuiceit nūdarbeibu laikā. Kab pīsadaleitu nūdarbeibuos, īprīškeja dasasaceišona nav vajadzeiga.
Planavuotūs nūdarbeibu mierkis ir veicynuot sabīdreibys izpratni par latgalīšu rokstu volūdu i izgleituot par latgalīšu rokstu volūdys pamatprincipim, kas juojem vārā, kab pīraksteitais latgaliski atbylstu 2007. godā pījimtajim Vaļsts volūdys centra “Latgalīšu raksteibys nūsacejumim” (vaira informacejis ITE). Tai kai latgalīšu rokstu volūda školu vyspuoreigajuos programuos kai sistematiskys vuiceibu prīškmats nateik vuiceits jau gondreiž symta godu, kūpejais rokstu volūdys zynuošonu leimiņs i izpratne par tū Latvejis sabīdreibā ir cīši zams. Atguodynuojumam: latgalīšu rokstu volūda atbylstūši Vaļsts volūdys lykuma 3. panta 4. daļai teik defināta kai viesturiskys latvīšu volūdys paveids i vaļsts paradz tuos saglobuošonu, aizsardzeibu i atteisteibu.
Bīdreiba “LgSC” jau vaira nakai 15 godu aktivi rauga izgleituot sabīdreibu par latgalīšu rokstu volūdu, pīgrīst viereibys tuos pastuoviešonai i atteisteišonai. Bīdreiba uztur vīneigū kasdīnā latgaliski rokstūšū medeju – latgalīšu kulturys ziņu portalu lakuga.lv, reikoj volūdys kursus i seminarus, izdūd literara i izzynūša satura materialus latgaliski i eistynoj cytys aktivitatis latgalīšu rokstu volūdys byušonai ari iz prīšku. Itūs kursu nūtikšonu finansiali pabolsta Sabīdreibys integrafejis fonds nu Kulturys ministrejis daškiertūs Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.
Kab saprostu sovu latgalīšu rokstu volūdys zynuošonu leimini i vajadzeibu pīsadaleit bīdreibys “LgSC” reikuotajuos nūdarbeibuos, var aizpiļdeit volūdys testu ITE.


text:
Dzeļžabetons
Dzeļžabetons irā ar tāryuda armaturu styprynuots betons, Betons i tāryuds nu temperaturys kūna vīnaiži paplatynoj i aizstīpj, gona labai sagiun, dieļ tuo kūna vīnaiži deformejas. Betons i armatura irā izškireigu mehanisku soveibu — betona styprums spīdīnī irā 10—20 reižu leluoks kai stīpšonuos iztvereiba, dieļ tuo styprynuojums irā eipaši styprys kūpā.
Dzeļžabetonu lītoj kuormu i cytu statīņu stateibā, eipaši tyltu. Padūmu laikā Latgolā, Krystapilī dareja Dzeļžabetona konstrukceju dareitova.


text:
LgSC vīdūklis par piketu pi NRTVP
Pīktdīņ, 27. februarī, nūtiks pikets par atbolstu latgalīšu medejim pi Nacionaluos radejis i televizejis padūmis (NRTVP). Jū organizej LgSC bīdrs Mareks Gabrišs i bīdreiba “Latgaļu sāta”.
Informaceja par itū temu ir īgiustama škārsteiklā:
diena.lv – Latgalieši protestēs pret vienīgā radioraidījuma slēgšanu
lakuga.lv – Pikets latgalīšu volūdys atbolstam plašsazinis leidzekļūs
reitingi.lv – Atbalstīsim medijus latgaliešu valodā!
la.lv – Par latgaliešu valodu
skatiens.lv
Piketā pīsadola 7 latgalīšu bīdreibys:
bīdreiba „LR”
bīdreiba „Latgalīšu Etnokulturys centrs”
bīdreiba „Latgolys Producentu Grupa”
bīdreiba „Es Latgalei”
bīdreiba „Liepājas Latgaļu kultūras biedrība”
bīdreiba „Latgalīšu volūdys centris”
bīdreiba „Latgales tradicionālās kultūras centrs „Latgaļu sāta””
.
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” pauž idejisku atbolstu pīktdīņ, 27. februarī, pi NRTVP īcarātajai protesta akcejai, kurys mierkis ir īgiut vaļsts atbolstu latgaliski raidūšūs medeju sataiseišonai idarbībai, tok protesta akcejā kai bīdreiba nadūmoj pīsadaleit.
Pīktdīņ, 20. februarī, bīdreibys prīšksādātuoja Ilze Sperga sajēme bīdreibys bīdra Mareka Gabriša viestuli: aicynuojumu ari LgSC pīsadaleit piketā i izsaceit sovu attīksmi pret nūtīkūšū “Latgolys Radejā” i latgalīšu masu medijūs vyspuor, kai ari – informēt LgSC vaļdi i suokt taiseit plakatus.
Svātdīņ, 24. februarī, tyka sajimts presis relizis i rezolucejis teksts. Piļneibā puorskaitams reitingi.lv.
Ūtartdīņ LgSC vaļde apsasprīde i nūlēme vaicuot bīdreibys bīdru vīdūkli, partū ka LgSC ir apolitiska jaunīšu organizaceja i, kab pījimtu lāmumu par pīsadaliešonu aktivā vīdūkļa pausšonys akcejā, ir vajadzeigs bīdru atbolsts i jūs vīdūkļa nūskaidruošona.
Vīnlaikus vaļde paude sovu īsacejumu: paust atsevišku LgSC vīdūkli, atbolstūt itū kūpumā lobū ideju i turpynojūt jau īprīkš na reizi LgSC izsaceitū dūmu par latgalīšu volūdys aktualitati medejūs i sabīdreibā; piketā napīsadaleit kai organizacejai, a daleibu jimā pamest kotra bīdra individualajai izvēlei, informejūt par taidu īspieju.
Piec gondreiž 50 % bolstīseigūs bīdru atbiļžu sajimšonys catūrtdīņ, 26. februarī, tyka pījimts lāmums, kas atbylst bīdru izsaceitajai gribai:
– publiski atbaļsteit piketa ideju par latgalīšu volūdys lītuojuma aktualitati masu medejūs i napīcīšameibu piec latgalisku medeju;
– napīsadaleit piketā kai organizacejai;
– daleibu piketā pamest kotra bīdra individualajai izvēlei.
Ir sagataveita presis relize, kas pīktdīņ, 27. februarī, tyka nūsyuteita ziņu agenturom i masu medejim.
Juos teksts atrūnams, par pīmāru, ite.
Paļdis vysim bīdrim, kas atsasauce aicynuojumam i izsacēja sovu vīdūkli!
Tys pīruoda, ka bīdreibā dorbojās aktivi cylvāki, kam ir interese par latgalīšu volūdys i latgaliskuos kulturys pastuoveišonu i kas ir gotovi izsaceit sovu vīdūkli i pamatuot jū. Prīca, ka taidu bīdru ir cīši daudz, kai ari bīdri atbolsta bīdreibys vaļdis lāmumus i sekmej juos darbeibu.
Kūpsapuļcis prīškvokorā tys nav moz.


text:
Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociacejis nūdybynuojums (turpmuok LVLKŠA) ir navaļstiska organizaceja, kas apvīnoj izgleiteibys i kulturys darbinīkus, kam ryup latgalīšu volūda i sova nūvoda kulturys montuojuma apzynuošona i saglobuošona, realizejūt Vaļsts volūdys lykuma 3. panta 4. apakšpunkta praseibu: “Vaļsts nūdrūšynoj latgalīšu rokstu volūdys kai viesturiska latvīšu volūdys paveida saglobuošonu, aizsardzeibu i atteisteibu.”
Asociacejis mierkis - saglobuot latgalīšu rokstu volūdu, veicynuot kulturviesturiskuo montuojuma vuiceišonu Latgolys školuos, školuotuoju pošizgleiteibu i pīredzis apmaiņu, vodūtīs pēc UNESCO ziņuojumā “Izgleiteiba 21. godu symtā” nūsaceitajim četrim izgleiteibys pamatprincipim:
1) vuiceišonuos zynuot, kab dabuot sapratnis leidzekļu;
2) vuiceišonuos dareit, kab spēt rodūši sasadorbuot ar apleicejū pasauli;
3) vuiceišonuos dzeivuot kūpā, kab pīsadaleit i sasadorbuot ar cytim cylvākim vysuos cylvāka darbeibys jūmuos;
4) vuiceišonuos byut, kab lobuok atteisteit personeibu.
Bez nacionaluos identitatis, sova nūvoda kulturys montuojuma apsazynuošonys navar izaveiduot personeiba ar plašu, kulturys ziņā boguotu i gudru pasauļa redziejumu.


text:
Nigereja
Nigereja, oficialai Nigerejis Federaluo Republika, irā federala konstitucionaluo republika. Nigerejis sadorā īīt 36 pavaļstis i federaluo golvysmīsta teritoreja Abudža. Vokoru Afrikys vaļsteiba tur rūbežu ar Benina Republiku vokorūs, Čadu i Kamerūnu reitūs i Nigeru pūstumūs. Dīnavydūs vaļsteibys molys skaloj Atlaņtejis okeana Gvinejis leics. Treis pošu leluos tautu grupys Nigerejā irā hausu, igbo i jorubu. Religiski tautys padaleitys iz pusem - vīna dale irā musulmonu, a ūtra kristīšu, tik nalela dale tradicionalū religeju pīkritieju.
Nigerejis vaļsteibys pasauka jimta nu Nigeris upis, kas tak car vaļsteibu. Nigereja irā poša leluo vaļsteiba Afrikā pa dzeivuotuoju skaitam i septeituo poša leluo pasaulī, kurymā vysu vaira dzeivuotuoju irā malnī.


text:
Barstītē
Barstītē (lietovėškā: Barstyčiai) īr miestalis Žemaitėjės šiaurės vakarūs, Skouda rajuonė. Ons īr seniūnėjės cėntros. Tor 659 gīventuojus. Gīvenvėitie stuov Šv. apaštalū Sėmuona ė Joda Tada bažnīčė, pagrendėnė muokīkla, vākū gluobuos namā. Šalep Barstītiu esontiuo Poukės suoduo īr dėdliausis Lietovuo Barstītiu kūlis.
IstuorėjėKeisti
Barstītē mėnavuonamė nū 1558 m., mėnavuonama Barstītiu suoda (18 valaku). XVIII o. prėgolė bajuoram Jagmėnam. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 659 žmuonis.
Šalep Barstītīu ī tuoksā kaimalis Poukė. Tam kaimali ī dėdliausis Lietovuos kūlis (akmou). Kolkuozu laikās tas akmou bova Barstītīu, bet priskīrė anou Poukė.


text:
Latgaļu tārpa gūdynuošonys svātki Gaļānūs
Roksta autors: portals lakuga.lv
Muorteņdīnā, 10. novembrī, 13 stuņdēs Rībeņu nūvoda Gaļānūs aicynoj iz latgaļu arheologiskuo tārpa gūdynuošonys svātkim.
Pavasarī Gaļānūs tyka gūdynuots Ivetys Seimanovys darynuotais Vydsmuižys 19. godu symta ūtruos pusis sīvys tautystārps. Piečuok meistare givuos pi latgaļu arheologiskuo tārpa rekonstrukcejis, tū veidojūt piec Zeimuļu kopulauka sastuo sīvīšu kopa, kas datejams ar 10. godu symtu. Fondūs beja sasaglobuojs pīteikami daudz materialu, kab varātu tārpu rekonstruēt. Vīneigais, kuo pītryucs pylnai tārpa konplektacejai, beja jūsta, partū tei “aizajimta” nu vystyvuokuo, kas arhivā atrosts, – nu Aizkaļnis , stuosta I. Seimanova.
Ivetys Seimanovys dzymtuo vīta ir Gaļāni aba kuodreizejuo Vydsmuiža, bet vaira kai 20 godus jei ar saimi dzeivoj Reigā, tok vysod īguodoj par sovu dzymtū nūvodu. Gon Vydsmuižys etnografiskais sīvys tārps, gon latgaļu sīvītis arheologiskais tārps ir Ivetys duovona Latvejai tuos symtgadē.
Senejuo tārpa gūdynuošonys svātki suoksīs 12 stuņdēs ar Svātū Mišu Vydsmuižys katuoļu bazneicā, 13 stuņdēs Gaļānu Kulturys nomā sasatikšona ar kulturys viestneicu Ivetu Seimanovu, arheologi Iritu Žeiri i rūtkali Ugi Dravu. Iz pasuokumu kai īejis biletus aicynoj jimt leidza rokstainūs cymdus.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Kuorsovys Muzykys i muokslys školys pyutieju orkestra 20 godu jubilejis koncerts
26. novembrī Kuorsovys Tautys nomā sovu 20 godu jubileju svinēja Kursovys Muzykys i muokslys školys pyutieju orkestris. Pyutieju orkestris Kuorsovā bejs jau nu 60-tūs godu, bet kai muzykys školys kolektivs – viņ nu 1991. goda, kas i jimts kai jubilejis atskaitis punkts.
Pasuocīnī tyka atsavārts iz orkestra darbeibu divdesmit godu garumā, iz pīdzeivuojumim i panuokumim. Orkestranti i vadeituoji sajēme apsveikumus nu daudzūs gostu, i, prūtams, poši prīcieja klauseituojus ar sagataveitū koncertprogrammu.
Koncerts suocēs ar fanfaru skaniejumu, cikom orkestra golvonī cylvāki – bejušais vadeituojs Imants Ludvigs Nalivaiko, muzykys školys direktore Vera Krišāne i tagadejais diriģents Aldis Kise – svineigi īdedze sveceitis. I tod jau zalā īguoja poši orķestranti, kab ar pacylojūšu maršu īskandynuotu vokoru.
Pasuocīņa gaitā biļdis i stuosti koncerta gostus i pošus orkestrantus izvede cauri 20 godim koncerteišonys, pīsadaleišonys skatēs, svātku guojīņūs, salidojumūs, festivalūs, dzīšmu svātkūs i tyvuokūs i tuoļuokūs braucīņūs. Orkestris vysūs laikūs ir bejs pīpraseits kolektivs, i dorba svātkūs nikod nav tryucs – ar sovu skaniejumu pyutieji prīcej klauseituojus kai Kuorsovā, tai cytuos piļsātuos i pogostūs, i ir byuts pat aiz Latvejis rūbežu, Boltkrīvejā i Vuocejā. Kai saceja daudzi sveicieji, tod kotrs pasuocīņs, kurymā pīsadola pyutieji, palīk par nūtykumu, deļ tuo kotra orkestra izastuošona ir kas sevišks.
Gostu i sveicieju vydā beja orkestra lobuokī draugi i bīdri – Kuorsovys nūvoda pošvaļdeiba, Malnovys koledža, sābru orkestru dirigenti Egons Salmanis („Balvi”), Sergejs Sergejevs („Rēzekne”) i Valērijs Petrovs (Pyldys pyutieju orkestris), i ar sovim prīšknasumim jaukus breižus saguoduoja vādardoncuotuojis Lauma i Agnese, KMMS deju klasis audzēknis ar daņču izvadumu i KMMS školuotuoju muzykalais prīšknasums.
Orkestra jubilejā tyka gūdynuots na viņ pats kolektivs, bet ari vysi tī cylvāki, kam pyutieju darbeibā bejuse lela nūzeime. Pyrmuom kuortom paļdis tyka saceiti ilggadiejam PO vadeituojam Imantam Ludvigam Nalivaiko, kas orkestri vadieja 18 sezonys. (Školuotuojs Imants, koč i peņsejā, nav atstuojs sovu kolektivu i tān pats ir vīns nu orkestrantim i pyuš tenoru.)
Sveicīni tyka ari vysim školuotuojim, kas paleidziejušs orkestram lobuokam skaniejumam – Vijai Orinskai, Rasmai Kulamovai, Maritai Rudovičai i Denisam Smirnovam.
Taipoš lelu paļdis kai orkestranti, tai i cyti sveicieji saceja KMMS direktorei Verai Krišānei par juos atbolstu i dorbu pyutieju lobā.
I, prūtams, vātraini aplausi i pateiceibys izskanieja orkestra jaunajam i azartiskajam dirigentam Aldim Kisem, kas orkestri voda viņ trešū sezonu, bet juo vadeibā kolektivs ir audzs kai skaitliski, tai panuokumu zinī. Niu KMMS pyutieju orķestrī muzicej 35 orkestranti i pīsavīnoj jauni bīdri i instrumentu grupys. 2011. goda Latgolys nūvoda pyutieju orkestru skatī sovā grupā kuorsovīši Alda vadeibā dabuoja I pakuopi, kas leidz šam ir augstuokais kolektiva panuokums.
Koncertā izskanieja daudzi popularu i pazeistamu melodeju – R. Paula „Fledermausis”, „Tikai vienu reizi”, latgalīšu tautys dzīsmis „Jezups”, „Aiz azara augsti kolni” i „Tuoli dzeivoj muna meiluo” ar defile programmu, orkestrantu pošu meiluokī goboly „Draudzes bazārs” i „Brazil”, kai ari vēļ cyti skaņdorbi. Kai sveicīni sovim školuotuojim orkestranti beja sagataviejuši dzīsmi i prīšknasumu „Orkestrants”, paruodūt, ka pyutieji prūt na viņ pyust, bet i dzīduot!
Pyutieju orkestris kuorsovīšim pateik – tū variēja redzēt piec pylnuo Tautys noma zala i balkona, piec vātrainūs aplausu i ovaceju, kū skateituoji, izskonūt nūslāguma skaņdorbam „Mambo Bando Uno”, kuojuos stuovūt, nažāluoja sovim pyutiejim.
Kai pasuocīņa nūslāgumā saceja direktore Vera Krišāne – reikuot jubileju tyka sasprīsts vīnā piecpušdinī kūpā ar dirigentu Aldi pi kopeja tasis, i nivīns tymā momentā navarieja īsadūmuot, ka golā vyss saīs tik breineigi i vīnreizeji, i ka mozajai Kuorsovys Muzykys i muoklsys školai byus par vīnu lelu sareikuojumu, kū atsacereit ar prīcu, vaira. Nūpalni par tū pīdar vysim – KMMS darbinīkim i školuotuojim, direktorei, dirigentam i draudzeigajam orkestra kolektivam.
Kotrys – kai dalinīki, tai skateituoji – atzyna, ka treis pasuocīņa stuņdis paskriejušs vieja spuornim, i daudzi kur izskanēja dūma par tū, ka taidus pyutieju koncertus kuorsovīši grybātu dzierdeit i jūs vajadzātu reikuot bīžuok.
Paļdis Kuorsovys Muzykys i muokslys školai i orkestram par jaukū duovonu Kursovys i nūvoda dzeivuotuojim i gostim Adventa laika prīškvokorā!
Sagataveja Diāna Orlovska
Fragments nu jubilejis koncerta
KMMS PO “Tuoli dzeivoj” (īroksts nu mieginuojuma)
Biļdis nu KMMS PO jubilejis pasuocīņa


text:
Bolvūs nūtiks Nikodema Rancāna bolvys Latgolys izcyluokajim pedagogim padūšona
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Svātdiņ, 25. septembrī, Bolvu Kulturys i atpyutys centrā, īsuocūt Školuotuoju dīnys sviniešonu i gūdynojūt vīnu nu izcyluokūs školuotuoju Nikodemu Rancānu, nūtiks Nikodema Rancāna bolvys Latgolys izcyluokajim pedagogim padūšonys ceremoneja. Itūgod bolvai dasaceiti 14 pretendenti nu Rēzeknis vaļstpiļsātys i Rēzeknis nūvoda, Bolvu nūvoda, Kruoslovys nūvoda i Daugovpiļs vaļstspiļsātys, informej bolvys reikuotuoju puorstuove Ilga Šuplinska.
N. Rancāna bolvai ir dasaceiti 14 pretendenti nu pīcu Latgolys pošvaļdeibu. Juosoka, pretendenti puorstuov divys pamata nominacejis: par īguļdejumu un sasnāgumim latgalīšu volūdys, kulturviesturis un nūvoda vuiceibys īvīsšonā un īdzeivynuošonā školā i par radūšu i psihologiski atbolstūšu pīeju muoceibu ci studeju vidē. Nasaverūt iz tū, ka ūtrymā nominacejā tyka aicynuots dasaceit izgleiteibys īstuožu vadeituojus, tymā ir daudz radūšu i sirdsgudru pedagogu, kas struodoj bārnim par prīcu, sova aicynuojuma vadeiti. Tymā pošā laikā divuos nominacejuos nav pīteikti školuotuoji, taidā veidā paruodūt, ka pyrmsškolā i augstuokajā izgleiteibā latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis vaicuojumi prosa spieceiguoku viereibu i finansējumu.
Nūslāguma pasuokums nūtiks 25. septembrī 14.00 stuņdēs Bolvu Kulturys i atpyutys centrā. Iz pasuokumu gaideiti kai pretendentu izvierzietuoji, tai jūs atbaļteituoji, poši konkursa daleibnīki, kai ari īprīškejūs godu nominanti i sadarbeibys partneri. Bolvenīšim tei ir loba īspieja pīsadaleit pasuokumā i paruodeit sovys kulturys bogoteibys. Nominantu sveikšonu kuplynuos muzykali puorsteigumi nu folklorys kūpys “Egle” (Rekava, vad. I. Sokirka), Bolvu muzykys školys vokalais ansambļs i solisti, D. Lāpāns (Bolvi) i Kate i Domeniks Slišāni (Upīte).
Kluotasūšī varēs pīsadaleit literaruos sarunuos ar Anneli Slišāni i Skaidrīti Svikšu. Juopībiļst, ka gruomotu autoris ir ari školuotuojis i ir pīkrytušys, ka jūs gruomotys duovynuos konkursa daleibnīkim. Naizpaliks ari sirsneigys sarunys i otkon redziešonuos prīca pi čaja.
Pasuokumu varēs vērtīs ari tīšraidē, Bolvu nūvoda pošvaļdeibys YouTube kanalā.
Konkursu organizej Latgalīšu kulturys bīdreiba sadarbeibā ar Latgolys Planavuošonys regionu i Bolvu nūvoda pošvaļdeibu. Konkurss ļaun izceļt i gūdynuot lobuokūs nūzaris pedagogus, ceļūt školuotuoja profesejis prestižu sabīdreibā i atguodynojūt, cik svareiga lūma puormaiņu procesā ir izgleiteibai.
Nikodema Rancāna konkursa daleibnīki (2022):
Bolvu nūvods
- Gunta Blauma, Bolvu suokumškola
- Ligita Spridzāne, Baļtinovys vydsškola
- Natālija Garā, Ruguoju vydsškola
- Daina Pužule, Rekavys vydsškola
Daugovpiļs
- Juris Ozols, Latgolys industrialais tehnikums (da 01.09.2022 Daugovpiļs Byuvnīceibys tehnikums)
Kruoslovys nūvods
- Marija Mickeviča, Varavīksnes vydsškola
- Jānis Tukāns, Kruoslovys gimnazeja
- Anita Tukāne, Kruoslovys gimnazeja
Rēzekne
- Sandra Juste, Rēzeknis suokumškola
- Aivars Vilkaste, Austrumlatvejis Tehnologeju vydsškola
Rēzeknis nūvods
- Anita Ludborža, Nautrānu vydsškola
- Inta Nagla, Nautrānu vydsškola
- Anna Sondore, Dekšāru pamatskola
- Inga Stafecka, Viļānu vydsškola
Konkursu finansiali atbolsta Latgolys Planavuošonys regions, Bolvu nūvoda pošvaļdeiba, z/s “Kotiņi”, Latgolys Etnografiskuo viestnīceiba, informativi – “Vietējā Latgales Avīze”, Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv, Latvejis Radio Latgolys studeja.


text:
Skaiteit Aija īsavuicejuse jau 4 godu vacumā, bet pyrmais dzejūļs rodīs, kod jai bejuši 6 godi. Dzeju turpynuojuse raksteit ari školys godūs. Bet pyrmū romanu jei pīrakstejuse "Latvijas Avīzes" konkursam "Lata romāns". I ar pyrmū romanu "Piepildi savus sapņus" (2002) tykuse ari uzvarātuoju vydā. Aija pārn uzjimta Latvejis Rakstnīku savīneibā i itūšaļt ir deveņu kriminalromanu autore. Daudzi juos dorbi publicāti ar uzvuordu Zuja, jei publiciejusēs ari vairuokūs kūpkruojumūs, par pīmāru, literaturys almanahā "Olūts". Taipat navar napīminēt ari tū, ka Aija ir absolvējuse Daugovpiļs Universitatis Fizikys i matematikys fakultati. "Principā fiziki i liriki taidā veidā vysā daudzi atsaškir. Nu taišni tī pasnīdzieji i jo eipaši vīns teoretiskuos fizikys pasnīdziejs īmuocēja myus dūmuot i analizēt, i deļtuo varbyut ari tī detektivi koč kai vīgļuok rokstīs."
Romana sižets Aijai atīt ar tuo suokumu i golu, kai ari ar varūņu vuordim, nu poša romana gaita vaira naasūt cik daudzi juos puorziņā. "Jī poši dzeivojās i es tik rokstu. [..]
šaļtim tys, kas tymā dorbā pasaruoda, maņ ari pošai ir taids kai atkluojums, kū tī varūni tī sadora."
Aija nasliep, ir reizis, kod rakstnīks ir kai tys, kurs īsaver laikūs iz prīšku i juo pīraksteitais dorbs piečuok izaruoda, ka var byut i cīši eistyns. "Maņ tai beja, kod raksteju ari stuostus, kas beja vītejā avīzē daudzi publicāti. Tī beja vīns stuosts par vīnu lauku apleicīni, kur nalegali ražuoja kandžu, kuru piec tam uzdeve kai lobu grādeigū dzierīni i puorvoduoja pīna mašynuos. Piečuok, kod stuosts jau beja nūpublicāts, piec puora mienešu atsakluoja, ka koč kur Latgolā eistyn ir leidzeiga shema."
Koč ari Aijis dzymtuo volūda ir taišni latgalīšu, dorbus jei roksta kai latvīšu literarajā volūdā, tai i latgaliski. Romani puorsvorā tūp latvyski, nu stuosti – latgaliski. "Tys dorbs atīt taidā volūdā, kaidā jis prosuos iz papeira."
Latgalīšu literaturys raidīroksts "Puslopys" ir myusdīnu latgalīšu literaturys puslopu puorškūrsteišona – apsarunuošona ar autorim par raksteišonu, volūdu, kasdīnu i dzeivi kai taidu. "Puslopys" aicynoj īsaklauseit ari latgaliski pīraksteitūs dorbūs voi tūs fragmentūs pošu autoru skaitejumūs, taipat kotrā sasatikšonys reizē tūp vīna jaunys dzīsmis skice ar satyktuo autora tekstu.
Ar latgalīšu literaturys autorim sasarunoj muzikis, viesturnīks Arņs Slobožanins i projektu vadeituoja, latgalīšu volūdys popularizātuoja Edeite Husare.


text:
Puosoka par Ciklonu
Itūvokor iz Latveju atskriejuse ciklona nasta vātra. Tok nu kurīnis rūnās cikloni i deļkuo jī ir tik sirdeigi? Par tū Ontona Slišana puosokā par Ciklonu – nu gruomotys “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” nūdalis “Breinuma puče. Latgalīšu literaruos puosokys”.
Ontons Slišāns
Puosoka par Ciklonu
Pavysam nasenejūs laikūs, jau myusu dīnuos, poša 21. godu symta īsuokumūs, kod Zīmyssvātki atguoja bez snīga, kod upis i azarus nakluoja bīzs lads, kod siermais Lauskis naklaudzynova ar sovu cierveiti pa sātu pakšim, kod snīga vātrys gulēja mežūs zam apsyunojušu calmu i kod vylki, nūsoluši i izabadiejuši, nagaudova pi cīma sātu lūpu klāvu, tod, kod pošā zīmys vydā leja leits i pyupūlveitūli suoce plauceit sovus boltūs pyupūlus, tuoli, tuoli aiz trejdevenim kolnim, aiz trejdevenim mežim, aiz trejdeveņom jiurom pošā Atlantejis okeana vydā pīdzyma Ciklons.
Tys nabeja parosts bārns, kurs mīreigi gulēja, kod tam beja juoguļ, i smaideidams draiskuļovuos, kod beja paieds muotis pīna i sajiems muotis i tāva meilūs gluostus. Tys nabeja taids bārns, kurs izaklīdze i izanikova sovu vādara graižu laikā, lai otkon nūsamīreitu i byutu vysim meils i smaideigs. Ciklons jau nu pyrmuos pīdzimšonys dīnys ni mirkleiti nabeja mīrā. Jis sirdejuos i ņūrdeja par vysu. Ciklonam nikas nabeja meils i pateikams, nikas juo nainteresēja, viņ, lai vysi jam kolpuotu, lai juo tyvumā nikas nabyutu mīreigs i kluss, lai vysi beitūs juo i šausmuos treisātu, sadzierdūt Ciklona briekšonu. Ciklona prīca i apmīrynojums beja — vysa sakuortuotuo izjaukšonā. Ciklona muote Grenlande navarēja saprast, kai jai — meilai i lobai muotei — varēja dzimt taids brīsmūņs. Ciklona tāvs Kordiljers naspieja saprast, deļkuo vacais, siermais i lobais Dīveņš, kas dzeivoj dabasūs, jū ir nūsūdejs ar itaida brīsmūņa dāla pīdzimšonu. Kordiljers plēse sev motus, raudova plyudu asorys, ar kuruom pīleja pylnys vysys kolnu upis. A Grenlande ceņtēs ar sovu muotis meilu Ciklonu padareit par lobu i sirsneigu puiseiti: barova sovu dālu ar zīmeļbrīžu pīnu, vuoreja kierpu putrys, vede pasastaiguot Atlantejis okeana viļņu golūtnēs.
A Ciklons tik urkškeja i burkškeja, ka šam mīreigais pasauļs naļaunūt augt spieceigam i varonam, ka jam ass mudruok juoizaug i juoīt sarībt tuolajai Eiropai, kura pīsuorņojūte pasauļa gaisu, kura asūte vaineiga pi tuo, ka jis ass pīdzims taids drausmūņs, kuram nikas napateik i kurs nav mīrā ar ituo pasauļa kuorteibu, kaidu uzturūt cylvāki. Kordiljers ar Grenlandi sūlejuos pa internetpostu syuteit tuolajai Eiropai viestuli i lyugt sovu vaini lobuot, a Ciklons pastuoveja iz sova — jis pīsajims spākā i laissīs puori Atlantejis okeanam, lai Eiropu saškaļdeitu gobolu gobolūs, saplyukuotu jū stierbeļu stierbelēs, īteitu tymsys saguos, samierceitu suoļsiudinī i tūlaik saveiteitu i sasaļdeitu soltumā kai šlivu ūgys kompota vuoreišonai.
Kū varēja dareit Grenlande i Kordiljers? Ciklons pašu bārns viņ beja. Voi ta lai jū nūgalej, voi lai īspuņdej lada pagrobā ci nūsleicynoj Karibu jiurys iudiņūs? Jī obeji cerēja, ka, augūt i pīsajemūt pruotā, Ciklons paliks lobuoks i paklauseis muotis i tāva padūma. A Ciklons kū dīna, tū palyka borguoks i drausmeiguoks.
Kordiljers ar Grenlandi nūlēme lyugt paleigūs sovus draugus nu vysom pasauļa puosokuom. Obeji diveji sēdēs pi datoru i vysim, vysim syuteja viestulis i lyudze puosoku varūņus stuotīs ceļā jūs dālam — brīsmeigajam Ciklonam, lai pagluobtu Eiropu nu juo ļaunūs planu pīpiļdeišonys. Jī lyudze puosoku tālus, lai īt pi Ciklona, lai runoj ar jū, lai dūd lobus padūmus i izstuosta sovys dzeivisškolys gudreibys.
Pyrmuos atsasauce divejis PELEITIS. Atskrieja žyglim teceņu sūleišim i suoce kitynuot Ciklonam kuoju pierstus. Peleitis lēce draisku poļku, raudzeidamys Ciklonu īviļkt dancī, a tys kai naizadeve, tai naizadeve. Ciklonam lobuos puosoku peleitis naiņteresēja. Jis tūs kai i naredzēja.
Tūlaik atguoja četri GAILI, kotrys sovā kruosā. Vysi vycynova sovus spuornus, krateja sekstis i drebynova buordys, ceinūtīs sovā storpā, ruodeja Ciklonam sovus spākus, dzīdova sovys gaiļu dzīsmis par labesteigajuom spāka ceiņuom. A Ciklons tik paveipsnova, nūšniuce dagunu i gaiļus, sagruobs aiz koklim, aizsvīde tuoli, tuoli paceli nu sevs.
Atlidova SNĪGA PUORSLA. Kai meila baletdejuotuoja jei plyvynovuos pa gaisu, viers iudiņu, viers zemis. Sovā vīglajā dejis sūlī raksteja meilus vuordus Ciklonam, ar daņču volūdu dzīdova himnu lobajam spākam kotrā pasauļa dzeiveibā.
A Ciklons papyute sovu soltū dvašu Puorsleņai viersā i jei pazuda muokiuņūs.
Nu Egiptis sarkofaga izkuopuse, atmaudova MŪMEJA. Jei ar sovu māmū ocu skatīni i dungojūšū seņsenejū dzīsmeiti par myužeigū mīru i saticeibu, kam juovolda pasaulī, mieginova ītekmēt Ciklona dūmys Eiropai lobvieleigā plyudumā.
A Ciklons itaidus «myrūņus» vyspuor pat naīvārova. Jis vīnā mīrā kūdeja paegļu ūgys i sviļpova kara maršu.
Ciklonam preteimā stuojuos PEPIJA GARZEČE i TĪGERĀNS ŅUKS. Obeji doncova plaukstiņpolku, grīzēs vaļsī, meili bučovuos i sabučova vysus, kas gadejuos jūs ceļā, raudzeidami sabučot vēļ i Ciklonu. A Ciklons gordi, gordi nūsasmieja, izraisūt eistu vīsuļvātru, ka obejim draugim aizkryta auss i jī nasaprasšonā atsagiva, siežūt iz mozys salenis lejpus ekvatora.
Iz Zīmeļbluozmys atsablūdeja Skandinavu RŪKEITS ar MOZŪ VEIREŅU i SPREIDEITI. Vysi treis spākovuos, laužūtīs ar rūkuom, i aicynova rūtaļspāka spēlēs i Ciklonu. Rūkeits ar Mozū Veireņu staigova iz rūku, mete kiuliņus, sviļpova jautrys melodejis, Spreideits plikšinova rūkys i smējuos, raudzeidams īsaisteit smīklūs i Ciklonu. A Ciklons dusmu grimasēs savylktu seju uove zuobokus, atrūteja kraklam pierdyuknis i saceja tāvam ar muoti, ka niu jis laižās pi Eiropys, lai jū sabroduotu, partū ka jam jau ir apnykuši itī vysaidi seikī, kas tū viņ i dora, kai jam maitoj kaujinīcyskū gorastuovūkli.
Kai nu zyla gaisa nūkrytušys, Ciklona prīškā nūsastuoja divejis NUOVIS i GARUO SĪVA. Vīna Nuove beja bolta, ūtruo malna, īsatynuse palmu lopuos. Vysys treis knakstejuos i klabynova zūbus, dauzeja ar kuojuom, škindynova ar izkaptem i sauce spolgā balsā:
— Kas ar nuovi īt pi ūtra gostūs, tys ar nuovi atsagrīž sovā sātā…
Vysys treis jēme sovā vydā Ciklonu i bīdynova jū ar drausmeiguom mūkuom, kod jam byus juomierst, ka jis ness nuovi cytim. A Ciklons, atsaspēre pret lelu kliņti i, paliecs gaisā, metēs skrīšnim pa okeana viļņu golūtnem Eiropys vierzīnī, nasaklausūt nivīnā.
Pādejā momentā, cikom Ciklons vēļ nabeja pagaiss ocu skotam, pasaruodeja baltu LAIMIS MUOTE i diveji slāvu bilinu SPĀKAVEIRI. Spākaveiri sagiva Ciklonu aiz kuoju i nūsādynova iz leluokuo viļņa, īspīde jam kliepī ermoniku i lyka spēlēt kazačoku, a poši suoce doncuot i dzīduot častuškys. Tūlaik boltuo Laimis muote nūsasēde sūpluok Ciklonam i aicynova jū saspēlēt kū ta lānu i meilu. Poša īsuoce dzīduot šyupuļdzīsmi. Ciklons tai kai apjuka, sasajuta it kai na sevī, pasavēre iz sovu muoti Grenlandi, kurai acīs beja sasarīsušys osorys… a, puorvariejs Laimis muotis paruodeitū sentimentalitati i Spākaveiru doncuošonys trokuma izaicynojumu, īsvīde okeana iudinī ermonikys, sagiva aiz kuoju kaiju boru i laidēs paceli Eiropys vierzīnī.
Te Ciklonam preteimā nūsastuoja PIRATS, pacēle sovu īrūci, pīlyka pi vasaluos acs, nūtiemēja i izšuove, saukdams:
— Nuovi varmuokam! Kas te izadrūšynoj byut varonuoks par jiurys Piratu?
Maņ taidi cikloni ir vīns spļuovīņs okeana dybynā. A lūde natruopeja Ciklonam, i jis nūgaisa tymsajūs leita i krusys muokiuņūs.
Pādejī Ciklonam pretī mieginova stuotīs jiurys BRUŅURUPUCS i Amazonis IUDIŅSRŪZE. Obeji diveji beja davušīs Ciklonam pretim pa syltū Golfa straumi.
Bruņurupucs i Iudiņsrūze sasatyka ar Ciklonu pi Īrejis krostu. Ciklons nykns nu gryutuo lidojuma, naieds i nadziers rēce lauvys bolsā. A Bruņurupucs, vīgli pasviļps sovuos mozajos nuosīs, īsvīde Ciklonam sejā Atlantejis siļči i aicynova Ciklonu nūsamest iz kaidys kliņts i atsapyust. Iudiņsrūze sūlejuos Ciklonam pamaseit juo steivū mugoru ar sovu pateikamū zīdu smuordu. Ciklons, pats nasaprozdams deļkuo, paklauseja. Bruņurupucs sovā treissymts godu garajā myuža gudreibā līleja Ciklonu par juo drūsmi i puordrūšeibu, a saceja i itaidus vuordus, ka Ciklona spāks i drūsme ir juoveļtej lobumam, a na ļaunumam. Iudiņsrūze apsaveja Ciklonam ap placim i dziļdūmeigi čukstēja ausī:
— Mes meilam i sumynojam viņ lobus varūņus. Taidus, kuri zīdoj sovus spākus i varūneibu kam to cālam, a navys ļaunai atrībeibai. Myusim ir daudzi draugu. Kliusti i tu par myusu draugu.
Iudiņsrūze ar Bruņurupuci jēmēs īvuiceit Ciklonu dzīduot dzīsmi skaistumam i gudreibai. Ciklons kaidu laiku it kai beja īsasnauds, it kai sapņova par syltū māmenis kliepi, par sova tieteņa spieceigajim placim, iz kuru jis mozs tyka nosuots.
A pieški īsačērce kaiju bors i Ciklons apjēdze, ka ir aizasapņovs. Jis lobpatykā atguoduoja sovu bierneibu i beja pateiceigs Bruņurupučam ar Iudiņsrūzi, deļtuo jūs rupai naatgryude, a saceja:
— Muni meilī, jius maņ lykot nadaudzi pasapņuot, jius snīdzet eisu i vajadzeigu atpyutys breisneni, piec kura es beju nūsaiļgovs. A naaizmerstit vīnu — es nabyutu Ciklons, ka atsasaceitu nu sovu planu i naītu ceiņā ar Eiropu. Man ir juoatrīb muns brīsmūņa gors, muna ļaunuo dūma i muns lobajim dorbim nadereigais spāks. Es tūmār īšu ceineitīs ar Eiropu. Redzit, tepat jau jei ir i atsagrīzt atpakaļ bez kaujis nav munam pruotam saprūtama reiceiba. Es nūskoluošu, es nūpyusšu vysys iņdis nu Eiropys nūstyn! Es akmini iz akmiņa tī napamesšu dzeiva…
Bruņurupucs ar Iudiņsrūzi palyka skumeigi i lyudze Ciklonu:
— Ka jau tu navari bez ļaunuma dzeivot, to vīnu reizi izdori tū ļaunū nadorbu, nu izdarejs pasaver atpakaļ, lai radzātu, kaidu pūstu tu esi ness navaineigim, it kai tīsuodams vaineigūs. Pasaver atpakaļ i atguodoj myusus i vysus, kuri tevi lyudze nadareit ļauna, īskaitūt tovu tāvu i māmeņu, partū ka tu byusi ļaunu darejs i myusim vysim, kam nav nikaida naida pret Eiropu.
Ciklons gryuši nūsapyute, it kai pīkreitūši pamuova ar sovu pynkainū golvu i, izšuovs ar zibiņs peicku sovim orkanu kumelim, laidēs Eiropā jū pūsteit.
Bruņurupučam puor byudim nūritēja divejis lelys osorys, i jis saceja pats sev:
— Cik tys ir suopeigi, kod, dzeivuodams garu myužu, tu kotrai jaunajai paaudzei atrūņ myužeigi dzeivys vīnys i tuos pošys ļaunuma saknis — byut gudram i varūņam naidā pret ūtru…
2005
Kartenis autors: Lita Krone, LETA
Ontons Slišāns (1948–2010) — Latgolys kulturys darbinīks ituo vuorda vysplašuokajā nūzeimē. Apvīnuoja sevī folkloriskū i katuoliskū. Leidzeigi kai Andryvs Jūrdžs, beja i zemnīks, i gruomotu raksteituojs, i izdeviejs. Vysūs sovūs tekstūs aicynuoja iz gūdeigumu, veseleigumu, vitalitati, solidaritati. (V. Lukaševičs)


text:
Ir nūsasliedzs žurejis dorbs pie pretendentu dasacejumu izviertiešonys, paziņojūt treisdesmit Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2021” nominantus, kab jau 5. martā 18.00 stuņdēs aizvadeitu kasgadejū bolvys padūšonys ceremoneju, gūdynojūt desmit aizvadeituo goda nūzeimeiguokuos nūtikšonys, aktivitatis i cylvākus latgaliskajā kulturā, kai ari padūtu bolvu par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā. Itūgod bolvys padūšonys ceremoneja nūtiks i ar skateituoju kluotbyutni Latgolys viestnīceibā GORS, i byus vārojama tīšraidē LTV1.
Itūgod bolvys par aktivitatem, dorbu i sasnāgumim latgaliskajā kulturā tiks padūtys jau četrpadsmytū reizi. Latgalīšu kulturys goda bolvys mierkis vys vēļ ir apkūpuot lobuokū, spylgtuokū i nūzeimeiguokū padareitū i nūtikšonys pārnejā godā latgaliskajā kulturā, gūdynuot aktivuokūs latgalīšu kulturys puorstuovus, popularizātuojus, kai ari veicynuot i rūsynuot jaunradis i kulturys daudzveideibys atteisteibu iz prīšku. “Boņuks 2021“ gūdynuos par snāgumu i padareitū 2021. godā. Kai pretendentu viertiešonys kritereji ir izvierzeiti gon pretendenta snāguma kvalitate, aktivitate vysa goda laikā, regionā, vaļstī voi leluokā mārūgā raiseituo rezonanse, gon latgaliskums i/voi Latgolys kulturys vierteibu nesšona, pretendenta ilgtspieja – ītekme iz latgaliskuos kulturys procesim iz prīšku.
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2021” nominanti ir (alfabeta seceibā):
- #100dečiLatvijai digitalā, taktilā, audio-vizualā i zeimu volūdā
- 20. atkluotuo latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade i 21. skotivis runys konkurss “Vuolyudzāni”
- Annelis Slišānis stuostu kruojums “Tuoraga stuosti”
- “Bigmaar’s Records” īrokstu studeja
- Bolvu nūvoda zeime latgaliski
- Folklorys kūpa “Vīteri” i video stuosts “Teika par Rēzeknes Rozi”
- Gruomota i muzykys albums bārnim “Vuškeņa iz pļovys”
- Grupa “Bez PVN” ar albumu “Bezgaleibys”
- Grupa “Latgalīšu Reps” ar albumu “Cyta dzela” i videoklipim
- Grupa “Varang Nord” ar albumu “Pārķiuņa uomurs”
- Igora Pliča i Pētera Korsaka izdavums “Latgales fotogrāfi”
- Ilzis Spergys stuostu kruojuma “Dzeiveiba” radejis lasejumi
- Jakob Noiman Festival Band ar albumu “Jezups dejo valsi”
- Latgalīšu meilys aiļu i dzīšmu festivalam “Upītes Uobeļduorzs” 20 godu jubileja
- Latgolys Planavuošonys regiona pasuokums “Latgales diena 2021”
- Latgolys regionaluos televizejis saturs latgaliski
- Latvejis Storptautyskuo keramikys biennale i Martinsona bolva
- Literate i redaktore Ilze Sperga
- Marijis Dzeislys dzejūļu kruojums “Vysta smierts”
- Myusdīnu latgalīšu literaturys raidīroksts “Puslopys”
- Navigacejis aplikaceja “Waze” latgaliski
- Oskara Seiksta eistekstu kruojums “Vokora vuordi draugim”
- Portals lakuga.lv i latgaliskuos kulturys viests video formatā
- Postfolklorys grupys “Rikši” desmit godu jubileja koncerts Latgolys viestnīceibā GORS
- Pyrmuo izalauzšonys ustoba latgaliski “Pīci panti”
- Raidejums “Cytaidi latviskais”
- Režisors Mārtiņš Eihe, Rēzeknis teatris “Joriks” i izruode “Mans kaimiņš ebrejs”
- Tematiskuo izstuode “Politiķei, pedagoģei un sabiedriskajai darbiniecei V. Seilei 130”
- Tradicionaluos dzīduošonys grupa “Saucējas” ar izdavumu “Dabā”
- Valentina Lukaševiča dzejūļu kruojums “Pādi navā svāti”
Itūgod tyka īsnāgti 109 pretendentu dasacejumi, kurus izviertēja žurejis komiseja, tuos sastuovā īkļaunūt īprīkšejūs godu bolvu sajiemiejus, medeju puorstuovus, bolvys reikuotuoju puorstuovus, latgaliskuos kulturys sabīdryskūs aktivistus i attīceigūs sferu daaicynuotūs ekspertus, kuru kasdīna nav saisteita ar latgaliskū kulturu. Ar pylnu žurejis komisejis sastuovu var īsapazeit ITE. Žureja īsnāgtūs nominantus izviertēja divejuos kuortuos – pyrmuo ir nakluotīnis kuorta, kurā teik izvārtāti vysi īsnāgtī pretendenti, bet ūtrei ari itūgod ir attuolynuotuo kuorta, kurā žurejis lūcekli diskutej i izviertej jau 30 nominantus. Ar “Boņuka“ muola statuetem teik gūdynuoti tī 10 pretendenti, kuri sajāmuši leluokū punktu skaitu kūpā obejuos kuortuos. Bolvys “Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā“ sajiemiejs tiks publiski paziņuots februara vydā.
Atškireibā nu pārnejuo goda bolvys padūšonys ceremonejis, itūreiz iz nūtikšonu kluotīnē Latgolys viestnīceibā GORS tiks aicynuoti ari skateituoji. Bolvys padūšonys ceremoneju vadeis komikis Juoņs Skutelis. Skateituojus kluotīnē i tīšraidē TV prīcynuos grupys “Bez PVN”, “Muosys”, “Jakob Noiman Band”, “Varang Nord”, “Saucējas”, muzikis Ūga, Patrisha i Dināra Rudāne, kai ari koncertā “Celīs bruoļ!” radeits ansamblis, kurā apsavīnuojuši zynomi latgalīšu muziki. Beletu tierdznīceiba iz “Boņuks 2021” tyka suokta 21. janvarī gon GORS i “Biļešu Paradīze” beletu tierdznīceibys sistemuos škārsteiklā, gon kasēs kluotīnē.
Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks” pyrmū reizi tyka padūta 2009. godā, bet nu 2013. goda bolvu reikoj Latgolys viestnīceibys GORS komanda, sasadorbojūt ar bīdreibu “Partitūra”. “Boņuks 2021” nūtikšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programa ar A/S “Latvijas valsts meži” i Latgolys regiona atteisteibys agenturys atbolstu, kai ari Rēzeknis piļsātys dūme, Daugovpiļs piļsātys dūme, Leivuona nūvoda pošvaļdeiba, Kruoslovys nūvoda pošvaļdeiba i Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba.


text:
“Pi myusim Latgolā” par Latgolys kongresam veļteitū pīminekli
Itūgod raidejums “Pi myusim Latgolā” jau ir viestejs par tū, ka daudzys latgalīšu sabīdryskuos organizacejis diskutēja i ceinejuos par Latgolys kongresa symtgadis atcerei veļteituo pīminekļa uzrokstim i tū, kai Rēzeknis piļsātys dūme pīsakuope latgalīšu sabīdryskūs organizaceju spīdīņam. Itūreiz Tenis Bikovskis raidejumā “Pi myusim Latgolā” aktualizej vaicuojumu par pīminekļa apleicīnis sakūpšonu i lobīkuortuošonu.
Ituo gods 5. majā, asūt kluotyn vaļsts augstuokajom amatpersonom, medejim i citym gostim, Rēzeknē tyka atkluots pīmineklis “Latgolys kongresam 100. Jau tūreiz beja skaidrys, ka pats pīmineklis ir gotovs i pastateits, nu vaicuojums par tuo apleicīni daudzūs radeja naizpratni.
Pīminekļam atvālātuo teritoreja tyka īkuortuota lelā steigā, apzaļumuota daleji, viņ dažys dīnys pyrma pīminekļa atkluošonys. Sūleitūs boltuo i palākuo betona pluokšņu, granita pakuopīņu i simboliskūs storu vītā apleicamais laukums tyka nūbārts ar smolkom akmiņa skombom. Saimem ar bārnu rotim, cylvākim rateņkrāslūs i damom augstpapiežu kurpēs itūšaļt tikšona da pīminekļa ir apgryutynuota.
Pīminekļa pastateišonys i lobīkuortuošonys dorbus beja planavuots pabeigt jau aprelī. Piec pīminekļa atkluošonys paguojuši div mieneši, tok apleicīne vēļ nav sakuortuota.
Karteņa: Renāte Lazdiņa


text:
Virtualuo bruoļu Vogulu dorbu izstuode
Latgalīšu kulturys gazeta pīduovoj sevkuram portala skaiteituojam nakluotīnē apsavērt bruoļu Vogulu dorbu izstuodi Latgolys Kulturviesturis muzejā.
Dveiņubruoli Juoņs i Muors Voguli (1981), svinūt sovus 30 dzeivis godus, aicynoj iz plašu personalizstuodi. Izaugušs pūdnīceibys vidē, obeji bruoli turpynoj Latgolys pūdnīku tradicejis, veidojūt gon svāpātū, gon glazātū keramiku, nu meklejūt kotrs dažaidys pīejis muola breinumu radeišonai.
Izstuode muzejā apsaverama leidz 4. februaram.
Vaira informacejis: Bruoļu Vogulu jubilejis izstuode
Kartenis: foto Edeite Husare
.


text:
Plīksnis
Plīksnis (anglīšu: (geological) rock, subsurface rock, geological material, latvīšu: iezis, lītaunīku: uoliena, krīvu: ropHaя пopoдa) - vīnmuka litosferys daļa, sasadorūša nu vīna tuo poša voi nazcik tūs pošu mineralu (mineralu škiru). Plīkšņus klasificej pa jūs izaceļšonai (genezei), mineraliskajam kimiskajam sadoram i pa strukturai (sataisūšūs daleņu teksturai). Pa izaceļšonai plīkšņus padola iz magmatiskajim plīkšnim, nūsādplīkšnim i metamorfiskajim plīkšnim. Ar plīkšņu tiemiešonu aizajam geologejis atzaris petrologeja i petrografeja, nūsādplīkšņu tiemej i litologeja.
Magmatiskī plīkšni[pataiseit | labot pirmkodu]
Golvonais rakstīņs: Magmatiskī plīkšni.
Magmatiskī plīkšni atsarūn nu magmys sasadola iz divejom pamatkategorejom: intruzivī plīkšni aba plutoniskī plīkšni, dzilīņplīkšni i efuzivī plīkšni aba vulkaniskī plīkšni. Intruzivī plīkšni ceļās, kod magma izalej pa Zemis viersu, atsaļ i kristalizejās. Efuzivī (vulkaniskī) plīkšni atsarūn tūlaik, kod magma dasnādz Zemes viersu kai lava. Intruzivī plīkšni kristalizejās lānas, atsoldami godu tyukstūšu i milijonu garumā, aiztuo vulkaniskī plīkšni atsaļ i sacītej par nazcik dīnu ci nedeļu.
Nūsādplīkšni[pataiseit | labot pirmkodu]
Golvonais rakstīņs: Nūsādplīkšni.
Nūsādplīkšni ceļās, izalikalejūt klastiskajom nūsādom, organiskajai lītnai voi kimiskajom nūsādom (evaporitim). Piec izalikaliešonys dalenis sapluokšt i cemeņtejās — ituo procesa sauc par diagenezi. Nūsādplīkšni pasataisa iz Zemis viersa ci tyvai da jam.
Metamorfiskī plīkšni[pataiseit | labot pirmkodu]
Golvonais rakstīņs: Metamorfiskī plīkšni.
Metamorfiskī plīkšni atsarūn tūreiz, kod sevkura plīkšņu atmeja (īskaitūt i metamorfiskū plīksni, pasadarejušu jau agruok) teik izškireigūs temperaturys i spīdīņa apstuokļūs. Itei temperatura i spīdīņs vysod augstuoki na pi Zemis viersa, i jim vajaga byut gona augstim, kab puormeitu plīksnī asūšūs mineralus par cyta tipa mineralim, a voi cytom tūs pošu mineralu formom.
Nu plīkšņu sasadora Zemis gorūza (tymā vydā litosfera i maņteja).


text:
Pyrmais Latvejis kulturviesturei veļteitūs golda kaitu turnīrs
3. decembrī 18:00 Vacreigys zaļajā studejā “pienene”, Kungu īlā 7/9 (preteimā Pītera bazneicai) tiks atkluots 1. Kūkmaizeišu golda kaitu turnīrs, kurs īs leidz pot 10. martam, kod tiks nūskaidruoti 5 erudituokī i absolūti lobuokī Latvejis kulturviesturei veļteitūs golda kaitu uzvarātuoji.
Turnirs nūritēs kotrys ūtruos nedelis sasēdini 16 stuņdēs, suocūt ar janvar mienesi: 14. i 28. janvarī/ 11. i 25. februarī / 10. martā – FINALS.
Kab kliutu par Kūkmaizeišu golda spēļu turnīra uzvarātuoju, kortam spēlis dalinīkam ci komandai, kurys dalinīku skaits nav īrūbežuots, byus juoīgiust maksimālais punktu skaits, izspēlejūt vysys golda kaitys:
– beidomū puzli “Reigys gaiļs”,
– “Kurzemis vieja roti”,
– “Laimis sāta”,
– “Vidzemis atguoduošonys spēle”
Kotrys golda kaitys uzvarātuojs tiks nūskaidruots 3 vīnys spēlis partejuos. Papildu punktus byus vareiba īgiut, atbiļdūt iz erudicejis vaicuojumim par Latvejis kulturviesturis temom, kurys īkļautys Kūkmaizeišu golda kaitu dizainā.
Teik planavuots, ka 3. decembrī vysys spēlis byus pīejamis izspēļuošonai i uzvarātuojim byus vareiba īgiut “soldonūs punktus” nu kafeterejis “pienene”. Nu iz prīšku turnirūs varēs sajimt veicynuošonys bolvys par Latgolys, Vidzemis, Kurzemis i Reigys kulturviesturis tematiku.
5 erudituokī i absolūti lobuokī Latvejis kulturviesturei veļteitūs golda kaitu uzvarātuoji bolvuos sajims Kūkmaizeišu golda kaitys i duovonu kartis nu studejis “pienene”. Ar sovom izdūtajom gruomotom turniru atbolsta ari “Latgolys Studentu centrs”.
Īsokamais spēļu dalinīku vacums: nu 5 godu bez īrūbežuojuma
Tī, kas pīsadola Kūkmaizeišu golda kaitu turnirā, čaju/kopeju i capumus bauda par breivu!
Daleibu turnīrā var dasaceit rokstūt iz kokmaizites@gmail.com


text:
LR2 jauns raidejums “Breivdīnuos iz Latgolu”
Latvejis radejā 2 sastdīnēs 8:30 stuņdēs izskanēs jauns kasnedelis raidejums „Breivdīnuos iz Latgolu”. Raidejums viesteis par kulturys nūtikšonom i turisma aktualitatem Latgolā.
Raidejuma veiduotuoji īsavērs gaidomajuos nedeļgola byutiskuokajuos kulturys nūtikšonuos, pastuosteis aizraujūšuokūs turisma pīduovuojumus i nu jauna atkluos skaistū Zylūs azaru zemi.
Kulturys nūtikšonu organizatorus i dalinīkus izvaicuos i turisma objektus apsavērs raidejuma veiduotuoji – producentu grupa „Lietišķā Latgale” sadarbeibā ar Latgolys regiona atteisteibys agenturu, Vaļsts kulturkapitala fondu i AS „Latvijas valsts meži” finansialu atbolstu.
Vaira par raidejumu lr2.lsm.lv.


text:
Ar viestejumu “es par tymsu nabādoju” raudzeis pīvērst viereibu muolam kai Latvejis kulturys kanonam
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Jura Soikāna Ludzys muokslys školys Nautrānu filiale vairuokus godus organizēja Latgolys regiona keramikys konkursu, vystik pandemejis dieļ konkursu div godus piec kuortys daguoja atceļt. Itūgod konkursa organizatori nagryb taiseit sacenseibu, bet ar muola starpnīceibu raudzet pīvērst piec vareibys plotuokys sabīdreibys dalis viereibu, eistynojūt projektu ar viestejumu “es par tymsu nabādoju”.
Vīna nu Latvejis kulturys kanonā īkļautūs vierteibu ir Latgolys pūdnīceiba. Periodiski sabīdreibys interese par Latgolys pūdnīceibu pīaug kasgadejuos Pūdnīku dīnuos, kas niulejā pandemejis situacejā divejus godus izskanēja cytaižuok kai īrosts. Taipoš iztryuka ari kasgadejuo Latgolys regiona keramikys konkurss, kuru organizēja Jura Soikāna Ludzys muokslys školys Nautrānu filiale sadarbeibā ar pogosta puorvaļdi. Konkursā kotru godu pīsadaleja bārni nu Rēzeknis piļsātys i nūvoda izgleiteibys īstuožu.
Itūgod Jura Soikāna Ludzys muokslys škola raudzeis pīvērst piec vareibys plotuokys sabīdreibys dalis viereibu, kuru uzrunuos ar muola starpnīceibu. Eistynuotuo projekta golvonais mierkis ir pīvērst viereibu muola darynuojumim kai vierteibai, kas veidoj Latgolys kulturu, muolam kai komunikacejis veidam, kurs kai Latvejis kulturys kanons “dūd gaismu”, taišni deļtam projekta sauklis ir “es par tymsu nabādoju”.
Projekta gaitā paredzāts apvīnuot pusaudžus i pīaugušūs rodūšā i izgleitojūšā procesā, kab radeit viestejumu “es par tymsu nabāduoju” i varbyut ari pošym palikt par taidim, kuri spiej duovuot i sorguot gaismu. Svareigi ari paruodeit pusaudžim pūdnīceibu/keramiku kai realu profeseju, partū ka vairuoku godu garumā profesionalajuos muokslys izgleiteibys īstuodēs keramikys dizaina nūdaļuos izgleituojamūs skaits ir sasamozynuojs leidz minimumam.
Septembra trešajā pīktdīnē nūtiks meistarklasis pīcuos Latgolys vītuos: Ludzys amatnīku centrā pi Ērika Kudļa, Kruoslovys amatnīceibys centrā pi Olgys i Valda Pauliņu, Daugovpiļs Muola muokslys centrā pi Unys Gurys, kai ari Polikarpa Čerņavska sātā pi Raivo Andersona. Vīnlaikus vysuos pīcuos vītuos pi keramiku dorbuosīs 60 dalinīki nu 20 Latgolys izgleiteibys īstuožu, kuri veiduos gaismys sātys, piļs voi lukturus. Kotrys meistars kūpā ar bārnim itū temu varēs interpretēt piec sova redziejuma.
Novembrī pyrma vaļsts svātku suoksīs itūs dorbu izstuožu ceļš Rogovka-Lūznova-Latgolys viestnīceiba GORS. Piečuok sešdesmit gaismys piļs, sātys voi lukturi paliks par sorguotuojim i Zīmyssvātku duovonom kaidim itūšaļt vēļ nazynomim cylvākim.
Septembrī tīšsaistē suoksīs ari tuoluokizgleiteibys programa ar vairuokom lekcejom “Māls 一 saruna ar sevi un pasauli”, kuruos muols paliks par komunikacejis veiduotuoju storp dažaidom kulturom. Četrys pīktdīnis laikā nu 11.30 da 13.00 tiks veļteitys sarunom, kurys rūsynuos vuordi “muols/pūdnīceiba/keramika”. Itūšaļt sovu apstyprynuojumu pīsadaleit sarunuos ir davuši muokslys zynuotņu i filologejis Ph.D. Ugis Nastevičs, doktorants studeju programys “Geografeja” apakšnūzarē “Cylvāku geografeja” Ivars Matisovs, muokslys magistrs, muokslinīks i keramiks Imants Klīdzējs, Japuonys muokslinīks i keramiks Kōiči (前田幸一).
Vareiba pīsasaceit iz pyrmū sasatikšonu tīšsaistē 9. septembrī ir ITE. Sekuot leidza cytom projekta aktivitatem var J. Soikāna Ludzys muokslys školys lopā ITE.


text:
Lītuošonys nūsacejumi
Portala lakuga.lv lītuošonys nūsacejumi.
1. Lītuošonys nūsacejumi
1.1. “Latgalīšu kulturys ziņu portalu lakuga.lv” (saeisynuotai: portals lakuga.lv) uztur bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”.
1.2. Par portala lakuga.lv lītuotuoju skaitoma sevkura fiziska ci juridiska persona, kas izmontoj lakuga.lv saturu, tymā skaitā īsyuta saturu. Lītuošonys nūsacejumi ir saistūši sevkuram lītuotuojam, lakuga.lv redakcejai ir tīseibys tūs maineit piec sovu īskotu: izmainis stuojās spākā piec tūs publiskuošonys lakuga.lv.
1.3. Lakuga.lv saturs lītuotuojim ir pīejams bez moksys.
2. Komeņtiešonys nūsacejumi
2.1. Portals lakuga.lv atbolsta inteligentu i jāgpylnu diskusejis kulturu.
2.2. Rokstūt komentarus, portals lakuga.lv aicynoj īvāruot sovstarpeju cīnu, pīkluojeibu i izavaireit nu komentaru, kas veicynuotu cytu komentaru autoru naidu, gūda i cīna aizskaršonu.
2.3. Portals lakuga.lv patur tīseibys dzēst komentarus, kas:
aizskar personys gūdu i cīnu;
satur rupus vuordus;
kurynoj naidu i/ci aicynoj iz agresivu reiceibu;
reklamej cytus teimekļa resursus saišu formā.
Īvītojūt komentaru, tuo autors atzeist, ka pīkreit portala lakuga.lv lītuošonys i komeņtiešonys nūsacejumim i naizvierzej preteņzejis par komentara satura dziesšonu.
3. Rokstu īsnīgšona
3.1. Autorim roksti juoīsnādz latgalīšu rokstu volūdā, īvārojūt 2007. godā Tīslītu ministrejis apstyprynuotūs Latgalīšu raksteibys nūsacejumus (pīeimami likumi.lv).
3.2. Portala lakuga.lv redakceja, napaskaidrojūt īmesli, var atsaceit autoram roksta publiciešonu.
3.3. Portala lakuga.lv redakceja patur tīseibys lyugt autoram veikt izmainis rokstā ci tuos veikt pošai, saskaņojūt ar autoru. Autoram atsasokūt akceptēt izmainis, portala lakuga.lv redakceja patur tīseibys atsaceit roksta publiciešonu.
3.4. Portala lakuga.lv redakceja patur tīseibys piec sovu īskotu izavēlēt publicejamam rokstam pīvīnuotū vizualū materialu.
3.5. Rokata autora redzīņs var nasakrist ar portala lakuga.lv redakcejis i portala eipašnīka bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” redzīni.
4. Autortīseibys
4.1. Portala lakuga.lv saturs ir aizsorguots ar Latvejis Republikys Autortīseibu lykumu. Vysys publikacejis ir bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” eipašums.
4.2. Sevkura portalā lakuga.lv publicātūs materialu kopiešona, modificiešona i piļneiga ci daleja publiskuošona ir aizlīgta bez LaKuGys redakcejis rakstiskys atļuovis. Itei praseiba naatsatīc iz interneta olūtim, kuri īvītoj saiti iz LaKuGys publikaceju.
Interneta medeja “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” etikys kodekss
Preambula:
“Latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv” (iz prīšku: portals lakuga.lv) eipašnīks ir bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”.
Portalā lakuga.lv saturs teik publicāts tikai latgalīšu rokstu volūdā. Portala saturs paruoda latgaliskuos kulturys aktualitatis i Latgolys kulturys procesus myusu dīnuos i senatnē. Vīnlaikus portals ir platforma Latgolys kulturys jaunradis procesā radeitūs vierteibu tuoluokai izplateišonai, snādzūt īspieju literatim, muzikim i cytom rodūšom personom īpazeistynuot sabīdreibu ar sovu daiļradi.
Žurnalisti i portala satura radeišonā īsaisteitī uorštata autori puorstuov portala lakuga.lv skaiteituoju interesis, nūdrūsynojūt tīseibys i īspiejis giut patīsu eistineibys atspīgeļuojumu par jūs interesejūšom nūtikšonom.
Žurnalista aizdavumi i pīnuokumi:
- snēgt sabīdreibai patīsu i puorbaudeitu informaceju, informejūt i izgleitojūt skaiteituojus, šaubu gadīnī konsultejūtīs ar redaktoru;
- izaturēt kritiski pret sevkuru reiceibā nūnuokušū informaceju, par potencialu interešu konfliktu nakavejūt informēt redaktoru;
- faktus atspīgeļuot objektivi, precizi i bez maldynuošonys;
- nūdrūsynuot redzīņu daudzveideibu; ari gadīņūs, kod pošam redzīni ruodīs napījamami;
- žurnalists ir tīseigs atsasaceit nu satura veiduošonys, ka tys ir pretrunā juo puorlīceibai voi uzskotim;
- pyrma informacejis izzynuošonys žurnalists ar sevi īpazeistynoj, nūsaucūt vuordu, pavuordi, puorstuovātū medeju;
- pyrma fotografejis uzjimšonys, audio īroksta, video īroksta veikšonys žurnalists sajam intervejamuos personys atļuovi informacejis tuoluokai izmontuošonai žurnalista dorbā. Uorpus žurnalistikys dorba dabuotuo informaceja nav izmontojama;
- klaidaini snāgtys informacejis gadīnī tei juoloboj voi juoatsauc, napīcīšameibys gadīnī juoatsavainoj;
- žurnalistam ir juoapsazynoj i juocīnej Latgolys regiona etniskuo, religiskuo i kulturys daudzveideiba, napīļaunūt stereotipu i aizsprīdumu asameibu sovā dorbā;
- žurnalists nadreikst ījimt omotu politiskā partejā voi kandidēt vieliešonuos;
- žurnalista sagataveitais saturs nadreikst byut plagiats.
Informacejis olūts:
- žurnalists nadreikst atkluot informacejis olūtu bez tuo pīkrisšonys;
- žurnalistam ir juopuorbauda olūta snāgtuo informaceja.
Dorba naatkareiba:
- portals lakuga.lv ir redakcionali naatkareigs i napasakļaun cytu organizaceju i kūpīnu interesem i ītekmei.
Kodeksa īvāruošona:
- par etiskys praksis kodeksa īvāruošonu atbiļdeigs ir portala lakuga.lv redaktors, žurnalisti i uorštata autori.


text:
Lītu viesture: muola trauki
Roksta autors: Valentins Lukaševičs
Vysūs latgaļu piļskolnūs vysod atrūn divejis lītys – kaulus (muojlūpu, medejumu, zivu) i muola sučis.
Arheologs Ēvalds Mugurēvičs publikacejā par izrokumim Rēzeknis piļskolnā roksta: „Vismasveidīgākā atradumu grupa ir māla trauku paliekas – lauskas. Uz latgaļu pils laiku attiecas bezripas (ar rokām darināta) keramika ar apmesto un nagiekniebumiem rotāto virsmu. Šādi trauki bija raksturīgi galvenokārt mūsu ēras pirmā gadu tūkstoša otrajai pusei, taču vietām lietoti līdz pat XII gadu simtam. Uz podnieku ripas darinātie trauki Latvijas teritorijā sastopami, sākot ar XI gadsimtu. No sākuma tie ir pelēcīgi, bez glazūras ar līkloču ornamentu. Ar XVI gadsimtu sastopami glazētie trauki.”[1]
Ari niule ir keramiki, kuri struodoj bez ripys, tik spīžūt, meicūt i lepejūt. Maņ cīši pateik Evalda Vasilevska škoļnīka Mareka Zavodnoja dorbi.
Ar rūkom taiseitī trauki ir formuos daudzveideiguoki par tacynuotim, ir ar bīzuokom sīneņom i izspaideiti leidzeigi kai maizis kukuleiši.
Pūdnīka rypa ļuove ražuot daudzi mudruok, dabuot leidzonys viersmys i vertikali pamateigi izstīptys formys. Trauki palyka vīgluoki, ari īsataupeja materials, bo iz rypys varēja dabuot pluonuokys sīnenis.
Asmu dzierdiejs pat par pūdnīku naoficialom sacenseibom 20. g. s. 80. godūs – kurs sataiseis garuokū vāzi ar vyspluonuokajom sīneņom!
Ka kūka traukus ar grebli varēja taiseit voi kotrys zemnīks sovā sātā, to muola traukus i cytys lītys nu muola (svečnīkus, sviļpaunīkus i tt.) parasti taiseja pūdnīks, kuram itei nūdarbe beja golvonais iztykys olūts. Cytim vuordim sokūt – ka pi kūka lizeiku i bļūdu teju kotrys varēja byut konkurents profesionalim, to pūdnīkim eisti nabeja konkurencis ni ar vīnu diletantu voi pošdarbnīku.
Kūka trauki plaisuoja, pīsasyuce ar iedīņa ci dzierīņa garšom i smuordim, tok nūkreitūt, jī nasapleisa. Muola trauku golvonuo problema beja i ir trauslums.
Pūdnīki jūkoj, ka lobuokais jūs draugs ir kačs. Agruok beja gryuši nūsorguot, lai kačs naizlāc iz golda, škapa voi palūdzis. Ar depi pakustynoj, i bļūda nūkreit iz greidys. Ar dagunu paboksta, i vazaniks nūkreit iz greidys. Sučis saslauka, izsvīž uorā, a jau cytunedeļ tiergā juopierk vītā jauni pūdaru izstruoduojumi.
Žurnala „Sauleite” muojtureibys rubrikā 1931. godā ir taida konstataceja kūpā ar pavuiceibu: „Mōla trauki kotrā vyrtuvē napīcīšami. Ōtri pleist, bet tam napīgrīž vēreibas, tōdēļ ka tī ir lāti. Mōla traukim vajaga byut labi dadzynōtim un vapeitim voi glazeitim. Dažreiz vape satur svyna daļas, kuras ir veseleibai kaiteigas. Mōla traukim, kod pīsyt ar cītu prīškmetu, vajag dzydri skanēt. Mōla traukūs nav īteicams uzglobōt skōbus un sōleitūs ēdīņus, jo jī ōtri maitojas.”[2]
Muola traukim, saleidzynūt ar kūka, ir vīna fundamentala prīkšrūceiba – nu jūs var ni tikai ēst, bet jūs var likt gunī! Cikom nabeja metala trauku, muols beja tys, kas deve vareibu ēst sutynuotus i vuoreitus iedīņus. Tūs vuoraunīkus lyka povordā voi gunkura korstajūs nūdaguļūs.
Ari muola svečnīki nu guņsdrūseibys redzīņa ir cīši pruoteiga līta. Taišni ar lelym i daudzžuburainim, speideigim i kruzuļainim, glazeitim i daudzkruosainim svečturim aizasuoc daudzim labi zynomais fenomens – Latgolys keramika. Na nu vuoraunīku i madaunīku, ļaku i sviļpaunīku. I tys ir logiski – svečnīks koč i saimisteibā nūdereiga līta, bet ar pamateigu religisku i kulturys simboliku.
Par Latgolys keramikys zeimyna pīdzimšonys šaļti var skaiteit 1926. godu – tod Pīminekļu vaļde Latgolā organizēja ekspedicejis, kuru mierkis beja īpazeit etnografiskū situaceju jaunajuos teritorejuos.
Nu amatnīceibys dzymst lītiškuo muoksla (ergonomiku i funkcionalismu puorsyt dekors i ekspoziciskums). Ituo struovuojuma zynomuokī meistari ir bruoli Ryuči (obejus – Polikarpu (1898–1962) i Ontonu (1900–1967) – var redzēt Puovula Glaudāna (1915–1968) gleznā „Keramiķu brāļu Riuču ģīmetne”), Andrejs Paulāns (Puovulāns,1896–1975) i Polikarps Vylcāns (1894–1969).
Itymā laikā aizasuoc daleiba vītejuos i uorzemu izstuodēs, pasaruoda recenzejis i kritikys presē. Auškuokuo viersyune – Vyspasauļa muokslys i tehnikys izstuodē Parizē (1937) sajimtī diplomi, div zalta i div sudobra medalis (medalis tū sajiemiejim par lelu naudu vajadzēja izpierkt, partū juos tai i palyka Parizē). „Latvijas vēstures atlantā” (1998) ir portretu galereja „Ievērojami latviešu kultūras darbinieki [20. g. s. – V. L.] 20.–30. gados.”[3] Storp divdesmit personalejom vīneigais nu latgalīšim ir Andrejs Paulāns.
Itymūs laikūs ari izaveidoj prīškstots par Latgolys keramikys uorejū veidūlu – speideigi glazureiti, rokokizāti darynuojumi dzaltoni/bryuni/zali/zylūs tūņūs.
Koč ari 20. g. s. 80. godūs vītejī keramiki aizsuoc t. s. malnuos (reducātuos, svāpātuos) keramikys darynuošonu, leidz pat myusu dīnom prīškstots par klasiskū Latgolys keramiku ir palics vacmeistaru izkūptajuos kruošņajuos formuos i saulainajuos kruosuos. Kai Marejis Andžānis (prec. Strode, 1909–1988) dzejūlī „Latgolas mōls”:
„Rupū mōla sōpi,
Leidzoni gludu
Lēja ar glazūras vōpi;
Dzaltoni bryunu,
īsōrti rudu
Vai zaļu kai syunu.”
20. g. s. 30. godūs Latgolys keramika Latvejā ir jau ploši zynoma i atpazeistama līta, tok navar apgolvuot, ka jei tymā atpazeistameibys skolā atsarūn dyžan viersuok par azaru zemis pynumim, kūkgrebumim, adiejumim, audumim voi kaļva dorbim.
Storpkaru periodā latgalīšu lirikā i prozā tei pošsātys keramika gondreiž nimoz nateik pīmynāta, dreižuok tei ir vierteiba puornūvadnīku acīs. Erika Ādamsona dzejūļu kruojumā „Saules pulkstenis” (1941) tai ir epizodiska, bet svareiga lūma: „Saules pulkstenī” nacionālo šarmu dveš gan vecāsmātes gādātā rožu augļu tēja, gan sarkana kafijas tase, gan Latgales māla trauki – tradicionālas, vienkāršas un reizē stilīgas lietas, kuru skaistuma atspulgā Ādamsona dzejas cilvēks dzīvo mierīgi un bezrūpīgi”[4].
Latgolys keramikys autori vyscieškuok ir Latgolys latgalīši, nu tuo ir izaveiduojs prīškstots, ka Latgolā ar keramiku nūsadorbuoja vīneigi ituos etniskuos grupys puorstuovi. Leidz pat Ūtrajam pasauļa karam Latgolā ar pūdnīceibu aktivi nūsadorbuoja ari ite dzeivojūšī staraveri. Tai kai jūs lītiški orientātī darynuojumi natyka arhivāti i dokumentāti, tim nabeja spylgtys muokslinīciskys dominantis i tī naizapeļneja pīteikūšu publicitati, ituos etniskuos grupys veikums apzynuots vysai minimali.
[1] Mugurēvičs Ē. Rēzeknes pils // „Znamja Truda”, 22.11.1980.
[2] P. M. Vyrtuves trauki // „Sauleite”, 1931., Nr. 4.
[3] Latvijas vēstures atlants (galv. red. J. Turlajs) – Rīga: Jāņa sēta, 1998., 44.–45. lpp.
[4] Vērdiņš K. Mazs gars ar lielām kļūdām slīkst un glābt nav vērts, patiešām! // „Kultūras Forums”, 8. 01.2010.
Galerejā: muola trauki i cytys ar muolu saisteituos lītys i ļauds dažaidūs laikūs, autora foto


text:
Gribi atrast sovu aizaraušonu? Dasasoki spēlei!
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Nu 7. da 21. majam sadarbeibā ar British Council puorstuovnīceibu Latvejā i vuiceibu centru “Cilvēkam” teik organizāta bezmoksys tīšsaistis vuiceibys “Atrodi savu aizraušanos” Latgolys īdzeivuotuojim. Tūs mierkis ir paleidzēt izzynuot sevi i elasteiguok pīsamāruot dorba tierga puormaiņom, informej vuiceibu centra puorstuove Dženifera Ruisa.
Sevkuram Latgolys īdzeivuotuojam nu 18 godu ir unikala īspieja bez moksys nu 7. da 21. majam apgiut metodis, kas paleidzēs izzynuot sevi i ļaus elasteiguok pīsamāruot dorba tierga puormaiņom, kab nuokūtnē atrostu sev pīmāruotuokū dorbu, nūzari voi vierzīni dzeivē. Dalinīki aizdavumus varēs piļdeit sev ārtā laikā i vītā, golvonais, lai ir daeinams dators voi telefons ar internata daslāgumu.
“Krize, kas izaveiduojuse Covid-19 deļ, ir skuoruse sevkuru, it eipaši dorba jūmā, par tū ir cīši svareigi cylvākim itymā laikā paleidzēt saprast, kurp vierzeitīs tuoļuok piec krizis beigu. Tīšsaistis spēlis vuiceibu programa ir veiduota tai, lai tei byutu nūdereiga i pīmāruota sevkuram, gon tim, kuri krizis deļ ir zaudiejuši dorbu i ir naziņā par tū, kaidā dorba jūmā fokusētīs nuokūtnē, gon ari tim, kuri asūšajā dorbā nasajiut kai eistajā vītā voi ir jauna dorba mekliejumūs, taipoš ari pedagogim, kuri struodoj ar dažaidom auditorejom i piec vuiceibu spēlis varēs daleitīs ar apgiutajom metodem, kai ari cytim cylvākim,” tai par spēli soka tuos veiduotuojs Zuarguss Zarmass nu vuiceibu centra “Cilvēkam”. Jis nūruoda, ka projekts byus vysvaira pīmāruots bez dorba palykušim cylvākim, kuri itūšaļt nazyna, kurā vierzīnī dūtīs tuoļuok; jaunīšim, kuri navar izlemt, kur studēt, par kū vuiceitīs; jau struodojūšajim, kuri dorbā eisti nasajiut sovā vītā voi rutinys deļ grib kū maineit; jaunajim mamom, kas grib puormainis dorba ritmā piec bārna kūpšonys atvalinuojuma; vītejūs kūpīnu puorstuovim i pedagogim, kuri varēs ar apgiutojom metodem daleitīs sovā lūkā; uzjiemeigajim, kas sepinej par sovys uzjiemiejdarbeibys suokšonu, bet svuorstuos ci eisti nazyna, ar kū suokt.
Projekta ītvorūs vuiceibys nūtiks diveju nedeļu garumā tīšsaistis spēlis veidā, kurā dalinīki piļdeis aizdavumus i kruos punktus. Spēlis nūslāgumā dalinīki sajims bolvys. Lektors Zuarguss Zarmass stuosta: “Poša spēle nūtiks itai: 14 dīnys spēlis dalinīki eipašā spēlis platformā sajims vīnu voi div aizdavumus par tū, kai izzynuot sevi, meklēt sovu eistū aizaraušonu, dorbu voi nūzari, kai ari par spieju pīsalāguot i veiksmeigai tikt golā ar izaicynuojumim dorba tiergā. Kotrys dīnys aizdavumu piļdeišona var aizjimt nu 10 minotu da stuņdei, atkareibā nu tuo, cik daudz kotrys dalinīks gribēs īsaguļdeit. Spelē tiks veicynuota dalinīku sovstarpejuo komunikaceja, atbolsts i kontaktu veiduošona, kuo rezultatā var veiduotīs veiksmeigi projekti nuokūtnē.” Vītu skaits spēlē ir īrūbežuots.
Dasacejuma anketa latvīšu literarajā volūdā ite.
Vuiceibu spēle “Atrodi savu aizraušanos” Latgolā teik veiksmeigi organizāta jau vairuokus godus i tymā ir pīsadalejuši vaira nakai 200 dalinīku.


text:
- PRODUKTI
- KAFIJA
PYNAKLU JURS
Ja muoki sīt vairuokus mezgleņus nu stričeišu, tod labi. Vari sevi palīlēt i uzslaveit, ka zyni vairuok, kai aizasīn kūrpis. Sovā laikā Pynaklu Jurs kūpā ar Juzefu Jākubu nu Reigys aizapyna da Amerikys. Pasadeve lelajam zalta druža vylynuojumam. Juosoka, ka romantiķi. Tī Juzefu Jākubs (Jacob Davis) izgudruojs jiuzys, kū niule pazeistom kai džinsus. Bet Pynaklu Jurs pīsaturiejs pi pragmatiskuokom lītom - kai varātum mudri i gudri sataiseit kopeju: kab tū var izdareit sevkurs cylvāks vysdažaiduokūs aizjimteibys apstuokļūs. Metode nav sarežģeita - izkuos car pynaklu sīteņu voi saudzeigi apleij kružkā. Garšoj vysleidza labi, kai pavasara augļu leits dzimtinē.


text:
Atkluotuo viestule par napiļneibom Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa uzrokstūs
Rēzeknis piļsātys dūmis
prīšksādātuojam Aleksandram Bartaševičam,
dūmis deputatim
Atkluotuo viestule par napiļneibom Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa uzrokstūs
Latgolys jaunīšu bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj Rēzeknis piļsātys dūmi nūvērst napiļneibys Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa tekstā latgalīšu rokstu volūdā, tū veidojūt atbylstūši 2007. godā apstyprynuotajim Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim. Taipat vieršam viereibu iz 1917. goda 26. i 27. aprelī (p.v.st.) Rēzeknē nūtykušuo kongresa nūsaukuma izvieli pīminekļa uzrokstā.
Rēzeknis piļsātys dūmis sēdē 2016. goda 2. junī tyka apstyprynuots Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa uzroksta teksts. Dūmis deputati lēme, ka iz pīminekļa byus uzroksts latvīšu literarajā volūdā “I Kurzeme, i Vidzeme, i Latgale mūsu” (Rainis) i zam tuo uzroksts latgalīšu rokstu volūdā mozuokim burtim – “1917. goda 26. un 27. aprelī p. v. st. itymā vītā kinoteatrī “Diana” nūtyka Pyrmais Latgolas latvīšu kongress, kas lēme par apsavīnōšonu ar Kūrzemi un Vidzemi.”
Myus namīreigus dora fakts, ka da pīminekļa atkluošonys ir palics tik puora mienešu, bet nu Rēzeknis piļsātys dūmis atbiļdeigūs amatpersonu pusis nateik dareits nikas, kab lobuotu pošu pīlaistuos klaidys. Vys vēļ nav nūtykušys konsultacejis ar kompetentim latgalīšu volūdys specialistim i viesturnīkim, kab izveiduotu korektu uzrokstu – līceibu par 1917. godā Latgolys kongresā pījimtajim Latgolai i vysai Latvejai tik nūzeimeigajim lāmumim. Mums nav saprūtams, parkū uzroksta izstruodis procesā nanūtyka konsultacejis ar attīceigūs jūmu specialistim, koč i daudzi nu tūs ir daīmami Rēzeknē.
Ituos šaļts latgaliskuo teksta verseja naatbylst myusu dīnu latgalīšu rokstu volūdys pareizraksteibys nūsacejumim. Jau 2007. godā Vaļsts volūdys centrys apstyprynuoja Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumus (daīmami http://likumi.lv/doc.php?id=164904). Itūšaļt dorbu pi latgalīšu rokstu volūdys normiešonys turpynoj Tīslītu ministrejis Vaļsts volūdys centra Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu rokstu volūdys apakškomiseja. Tok tys, ka turpynojās dorbs pi latgalīšu rokstu volūdys normiešonys, nanūzeimoj, ka pret tū var izaturēt naveižeigai i atkluoti ignorēt jau padareitū i īvīstuos pareizraksteibys normys. Pīmineklis teik veiduots nuokūtnei – nuokušajom paaudzem, kuruos sovā raksteibā pīsaturēs pi myusu dīnuos izstruoduotuos ortografejis. Aicynojam Rēzeknis piļsātys dūmi konsultētīs ar Latgalīšu rokstu volūdys apakškomiseju par latgaliskuo teksta pareizraksteibu.
Taipat skaitom, ka vajadzeigys konsultacejis ar profesionalim viesturnīkim par kongresa nūsaukuma atveiduojumu iz pīminekļa. I akademiskajā, i popularajā literaturā 1917. goda 26. i 27. aprelī Rēzeknē nūtykušū kongresu sauc vysaiž – par Pyrmū Latgolys latvīšu kongresu, Latgolys kongresu, Latgalīšu kongresu, 1917. goda Rēzeknis apsavīnuošonys kongresu i c. Pīminekļa uzrokstā paradzātais nūsaukums “Pyrmais Latgolas latvīšu kongress” līk aizdūt vaicuojumu, voi eistyn taids nūsaukums ir korekts, partū ka kongresa pījimtī lāmumi atsatīc na tik iz latgalīšim, bet ari Latgolā jau godu symtim dzeivojūšajim krīvim, pūlim, ebrejim i c. mozuokumtauteibom. Kotram vuordam ir sova, atškireiga nūzeime, i nu tūs izvielis pīminekļa uzrokstā atkareigs kūpejais Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa viestejums. Aicynojam Rēzeknis piļsātys dūmi par korektu kongresa nūsaukuma lītuojumu konsultētīs ar Rēzeknis Tehnologeju akademejis i Daugovpiļs Universitatis vuiceibspākim, viesturis doktorim, kai ari ar Latgolys Kulturviesturis muzeja viesturnīkim.
Cīši ceram, ka Rēzeknis piļsātys dūme jims vārā LgSC īsacejumus i atrass laiku konsultacejom ar latgalīšu volūdys i viesturis specialistim, veidojūt pīminekli – līceibu par Latgolys izvālātū ceļu kūpā ar puorejū Latveju, kas vīnuos, na škeļs Latvejis sabīdreibu.
Daugovpilī, 2017. goda 26. janvarī
Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” vuordā
vaļdis prīšksādātuoja Gunta Nagle


text:
Tūpūšais lykums par latvīšu viesturiskajom zemem styprynuos latgaliskū identitati
Roksta autore: Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv
Latvejis Vaļsts prezidents Egils Levits iniciejs jauna lykuma izstruodi, kab sakmātu kūpeigys vaļsts politikys topšonu vītejūs kūpīnu identitatis styprynuošonai i latvīšu viesturiskūs zemu kulturviesturiskuos vidis saglobuošonai i ilgtspiejeigai atteisteibai. 24. julī prezidents reikuoja tikšonūs ar pietnīkim, ekspertim i latvīšu viesturiskūs zemu i kulturtelpys bīdreibu puorstuovim, kab diskutātu par Latvīšu viesturiskūs zemu lykumprojektu. Seminarā-diskusejā pīsadaleja i sovys dūmys izsaceja ari latgalīšu puorstuovji.
Lykumprojekts kai reakceja iz administrativi teritorialū reformu
Iniciativa par Latvīšu viesturiskūs zemu lykumprojektu ir rodusēs kai Vaļsts prezidenta Egila Levita reakceja iz administrativi teritorialū reformu, kas aktualizēja regionaluos identitatis vaicuojumu. Kai spylgtuokais pīmārs mynoma spraiguo i šaļtim emocionaluo diskuseja par niulinejuo Varakļuonu nūvoda davīnuošonu Modūnis ci Rēzeknis nūvodam i Varakļuonu latgaliskuos identitatis saglobuošonu.
Vaļsts prezidents īprīkš sovā paziņuojumā par administrativi teritorialuos reformys eistynuošonu pauds: “Diskusejuos par administrativi teritorialū reformu asam apsazynuojuši, ka latvyskuos identitatis daudzveideiba, kai ari latvīšu viesturiskūs zemu kulturviesturiskuo vide i tymā veiduojušuos unikaluos mozuos kulturtelpys ir nūzeimeigs i saglobojams vysys sabīdreibys kūpejais lobums. Vaļstei vajadzeiga atsevišķa puordūmuota horizontaluo politika itamā jūmā.”
E. Levita īskotūs lykumprojekts ir svareigs, kab sabīdreiba aizviņ dziļuok apsazynuotu latvīšu viesturiskūs zemu eipatneibys i kulturviesturiskū montuojumu.
Vīnlaikus 24. juļa tikšonuos reizē, kurā tyka diskutāts par lykumprojekta napīcīšameibu i mierkim, prezidents uzsvēre, ka lykumprojekts styprynuos na viņ identitati, bet ari Latvejis demokrateju.
Jurists i Vladislava Loča fonda puorstuovs Agris Bitāns atzineigi viertej lykumprojektu, uzsverūt, ka tys veicynuos kotra nūvoda pošapziņu, vaira tiks runuots par identitati i dažaidu regionalūs simbolu, kai karūgi i dzīsmis, izmontuošonu.
Byus pīcys viesturiskuos zemis
Jaunais lykumprojekts ir zeimeigs ar tū, ka tymā teik runuots par pīcom viesturiskajom zemem, na tikai Latgolu, Kūrzemi, Vydzemi i Zemgali, bet ari par Sieleju, kas da šam lykumdūšonys kontekstā eisti nav pasaruodejuse.
Latvejis Republikus Satversmē saceits, ka Latvejis vaļsts teritoreju storptautyskūs leigumūs nūsaceitūs rūbežūs sastota Vydzeme, Latgola, Kūrzeme i Zemgale. Sieleja Latvejis vaļsts pamatlykumā nav pīmynāta. E. Levits iz portala lakuga.lv vaicuojumu, voi byus napīcīšams veikt grūzejumus Satversmē i lykuma pantu par vaļsts teritoreju papyldynuot ar Sielejis vuordu, atsaceja, ka itūšaļt nav juridiskys vajadzeibys tū dareit. Vīnlaikus prezidents pībylda tū – ka piec laika sabīdreibā byus nūsastyprynuojuse apziņa par Sieleju kai viesturiskū zemi, grūzejumi Satversmē varātu tikt izdareiti.
Latvīšu viesturiskūs zemu lykumprojekts izceļs latvyskuos identitatis daudzveideibu, tymā skaitā ari nūvodu lingivstiskuos atškireibys. “Tys ir svareigi, kab mes naradzātu latvyskumu plokonu, kai tū mieginuoja LPSR laikūs, kas napīļuove daudzveideibu. Dažreiz itei tradiceja vēļ turpynojās vīnā ūtrā veidā, bet latvyskums ir daudzveideigs,” uzsver E. Levits. Eipaši prezidents uzsoka latgalīšu centīņus sovys latvyskuos identitatis i volūdys saglobuošonā vaira nakai 100 godu garumā.
Vīnlaikus ar tūpūšu lykumu paradzāts stuprynuot ari mozuos kulturtelpys, kai suitu, Upītes i lībīšu kulturtelpys i Rucavys tradicionalū kulturtelpy, kas īkļautys Latvejis Namaterialuo kulturys montuojuma sarokstā, kai ari cytys kulturtelpys, kurys nuokūtnē varātu nūsastyprynuot.
Prezidenta reikuotajā seminarā tyka prezentāta ari karte ar kulturviesturiskū īdalejumu, kuru izstruoduojs Juoņs Turlajs, karšu izdevnīceibys “Jāņa sēta” golvonais redaktors, kūpā ar pietnīkim Ilmāru Mežu i Gunti Zemīti, kai ari konsultejūtīs ar cytim viesturnīkim.
Paredz veiduot kulturviesturiskūs zemu atteisteibys padūmis
Seminarā-diskusejā par Latvīšu viesturiskū zemu lykumprojektu tyka vairuokkuort uzsvārts, ka attīceibā iz jaunū lykumu ir juoveidoj horizontaluo politika, t. i., juopastuov sadarbeibai storp dažaidom ministrejom, pošvaļdeibom i vītejom kūpīnom.
Kulturtelpu atteisteibys plana izveide uzticāta Kulturys ministrejai, i tuos vaļsts sekretare Dace Vilsone atzeimuoja napīcīšamū sadarbeibu storp Izgleiteibys i zynuotnis ministreju, Vidis aizsardzeibys i regionaluos atteisteibys ministreju, Satiksmis ministreju i Ekonomikys ministreju. Jei ari nūruodeja, ka kulturtelpu atteisteibai i saglobuošonai ir svareigi sakuortuot ekonomiska i sociala rakstura vaicuojumus, dūmuot par ceļu infrastrukturu, dorbavītom i tt.
Kab saskaņuotu kūpīnu vajadzeibys ar vaļsts puorvaļdis pīduovuojumu, paradzāts veiduot kulturviesturiskūs zemu atteisteibys padūmi, kurymā dorbuotūs gon kūpīnu, gon ministreju puorstuovi.
Latgalīšu kulturys bīdreibys puorstuovs Jurs Viļums uzsvēre, ka jū pagaidom napuorlīcynoj atteisteibys padūmis efektivitate lykuma mierķa sasnīgšonā, i svareigi byutu atrast lykuma kontrolis mehanismu i puorsalīcynuot, ka padūme spēs veikt sovus pīnuokumus.
Jaunuo lykuma mierķa sasnīgšonā Kulturys ministrejis puorstuove D. Vilsone atznineigi vērtēja nūvodvuiceibys prīkšmata napīcīšameibu školuos, kai arī uzsvēre dažaidu dialektu lītuošonu publiskajā telpā, pietnīceibys veicynuošonu, tymā skaitā napīcīšameibu piec vaļsts pietejumu programys, kas byutu vārsta iz nūvodpietnīceibu, kai ari turisma nūzeimi mozūs kulturtelpu atpazeistameibys veicynuošonā.
Vairuoki latgalīšu sabīdryskūs organizaceju puorstuovi uzsvēre napīcīšameibu jaunuo lykumprojekta kontekstā styprynuot latgalīšu volūdys pozicejis, pīmāram, nasabeit pošvaļdeibu sēdēs runuot latgaliski, pastateit vītu nūruodis latgaliski, kai ari sakuortuot Latgolys vītvuordu vaicuojumu.
Jurs Viļums uzsvēre, ka cylvākim, kuri dzeivoj kulturviesturiskajuos zemēs, byutu svareigi redzēt konkretus atbolsta mehanismus jūs identitatis saglobuošonai.
Itūšaļt lykumprojekts ir tapšonys stadejā i plošuokai sabīdreibai pagaidom nav bejuse vareiba īsapazeit ar tuo saturu. Vaļsts prezidents lykuma iniciativu par latvīšu kulturviesturiskajom zemem Saeimā plānoj īsnēgt ituo gods septembrī.
Medeju atbolsta fonda īguļdejums nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu. Par roksta saturu atbiļd portals lakuga.lv.


text:
Nu “Kolnasātys” krysta nūzogta mūka (papyldynuots)
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Maja mienesī katuoli lyudzās iz Jaunovu Mariju. Latgolā vys vēļ dzeiva tradiceja dzīduot pi cīmu i ceļmolu krystim, tū dora ari Fraņča Trasuna muzeja “Kolnasāta” uobeļu suodā, Rēzeknis nūvoda Sakstagolā. “Kolnasātys” mūkai ir kulturviesturiska vierteiba, jū veiduojs kūktieļnīks Ontons Rancāns, krysts īsvieteits 1991. godā. Ituogods 8.–9. maja breivdīnuos Jezus tāls nu krysta pazuds – itei socialūs teiklu viests par taidu zamisku uzadrūsynuošonu šokēja daudzus.
Ka jums ir koč kaida informaceja, kas paleidzātu atškatynuot mistiskū gadejumu, F. Trasuna muzeja “Kolnasāta” direktora pīnuokumu izpiļdeituoja Inta Deksne lyudz sasazynuot ar muzeju, rokstūt iz kolnasata@inbox.lv ci zvonūt 26248270, voi ar policeju 64603501. Par nūtykušū jei stuosta tai: “Tys nūtyka breivdīnuos. Tai kai ir majs, Jaunovys Marijis mieness, pi krysta sīvys īt dzīduotu, saceja, ka sastdiņ vyss bejs. Svātdiņ aīt, mūcenis vaira nav. Jei nūjimta profesionali, pats krysts nav sabūjuots, tikai kuojgaļa nogla palykuse. Rūkys beja pīsystys ar gona garom noglom, tī jūs nav. Vystycamuok, ka tys izdareits naktī. Cylvāks, kas tū dareja, ir gatavuojīs. Plykom rūkom bez instrumentu tuo naizdareit, noglys garys. Informacejis nav nikaidys, nivīns nav atsasaucs, ka byutu kū redziejs voi dzierdiejs. Līta nūdūta Vaļsts policejai, tuoļuok jūs profesionalais dorbs.
Tys ir šokejūšs gadejums, leidz tam ni par kū leidzeigu nikas nav dzierdāts. Bet kaidam tei rūka ir pasacāluse. Tei ir eipaša uzadreikstiešona nagativā nūzeimē, vēļ majā, kod dzīd pi krystu. Muzejam ir div kamerys, ir zeime, ka teik veikta video nūvāruošona, bet kamerys pagrīztys iz memorialū sātu i stuovlaukumu. Ka vajadzātu kameru pi krysta, pruotā naīguoja. Varēja gaideit, ka teritoreju izbraukuos, regulari kaids ībrauc ar mašynu leidz pošom nūjumem. Bet lai aiztyktu krystu, kas ir svāta līta!! Kaimiņu firmai ir kamerys, puorsavērem, nikas nasaredz, pogosta puorvaļdei ir kamera, jī izavēre. Dūmoju, ka nūzīdznīks nūteikti izpieteja ari video nūvāruošonu, lai natyktu nūfilmāts. Krysts atsarūn atkluotā teritorejā, radzams nu vairuoku sātu, itei īla i pogosta centrs ir apgaismuoti. Mes tān asam slāgti apmaklātuojim, nivīns nasainteresej, nikuo naprosa. Nav dzierdāts, ka mums aplreicīnē byutu taida tipa huligani.
Tam cylvākam padareitais atīs atpakaļ piec bumeranga principa. Tīpat natuoli nu krysta ir akmiņs ar Dīva bausleibom. Tī ir raksteits, ka Tev nabyus īkuoruot sveša monta, Tev nabyus zagt. Tīpat kluot pi ituo atsaļuove nūzagt. Suokumā es tū emocionali par vandalismu nūsauču, tūmār tei laikam ir zuodzeiba. Pyrmū krystu, kas stuovēja pi Trasunu sātys, padūmu laikūs nūvuoce. Te beja kantors, tai varai Dīva nabeja, jī attīceigi reikuojuos. Tuos mūcenis puorpalykums ir sasaglobuojs, nūlykts muzeja ekspozicejā. Bet tū cylvāku, kas krystu nūvuoce, pīmeklēja nalaimis gadejums.”
Nūzogtuos mūkys autors, kūktieļnīks Ontons Rancāns beja atbraucs iz nūtykuma vītu, jis izsaceja verseju par kolekcionarim: “Nūzoga – i vyss! Sprīžūt, piec tuo, ka ir kulturali nūjimts, te varbyut ir dorbuojušīs kolekcionari. Ka byutu dorbuojīs lels ļaundars, vyss byutu salauzts i nūsvīsts. Bet mūka jimta nūst tai, lai jū saglobuotu, nūlyktu kaidā kolekcejā. Varbyut pat na myusejī tū izdarejuši. Policjai itys gryuts aizdavums, dīzvoi jim bejuse saskare ar taidom lītom, ite na parostūs zagļus voi huliganus sameklēt.
Dūmoju, kūpš komunistu laikim nikas taids natyka pīdzeivuots. Bet juoatzeist, tys laiks, kod cylvāki respekteja i cīnēja sakralys lītys, ari paguojs. Tuo laika cylvāki leluokū tīsu ir apmyruši. Cylvāku dūmuošona stypri mainejusīs, pandemeja tū viņ pastyprynoj. Daudz kuo mes nazynom, bet jiutams, ka vysaidys ačguorneibys apleik nūteik. Ari socialajūs teiklūs radzams – pasaulī nav mīreigi, myusejī pīsaskaņoj. Nav breinums, ka dažam patyktu tys, kas nūtyka pyrms 70 godu.”
Saīt, ka tān juosuoc dūmuot na viņ par tradicejis uzturiešonu, krystu kūpšonu, bet ari sorguošonu ar video kamerom pret zaglim i vandalim. Ontons soka skorbus vuordus: “Dažu nu jaunuos paaudzis varātu saukt par neomarksistim voi neokomunistim. Maņ beja lobs škoļnīks, kurs aizbrauce iz uorzemem, suoce struoduot Londonā, tī izveiduoja sovu kūkapstruodis darbneicu. Jis peļnēja labi, līlejuos, ka par breivim leidzeklim pierk zalta stīņus. Apnyka jam jimtīs ar kūku, nūkuortuoja syltumtehnikys inspektora kvalifikaceju, suoce vīgļuok struoduot. Kotru godu jis brauce iz Latveju, Ludzā muoju cēle, dūmoju, ka ir izcieļs. Pi mane vys īsagrīze, apsarunuojom, asmu rakstejs par komunistu banditismu, bet jis slavēja Leninu, cik tys bejs talanteigs i kaids pasauļa genejs, streidejūs pretim. Kūpš tuo laika nav pi mane ruodejīs. Bet jis jau nabeja nu tai sauktuo proletariata…”
Vaļsts policejis komentaru portalam snēdze Latgolys regiona puorvaļdis vacuokuo specialiste Lāsma Kursīte: “2021. goda 9. majā ap puļkstiņ 16.50 Rēzeknis nūvodā, Sakstagola pogostā tyka konstatāts, ka Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibai pīdarūšuo F. Trasuna muzeja “Kolnasāta” teritorejā asūšajam krystam ir nūzogts krystāsystuo Jezus Kristus tāls (mūka), kurs tyka izgataveits nu kūka i izlykts 1991. godā. Par dūtū faktu suokts kriminalprocess piec Kriminallykuma 175. panta 1. dalis.”
Turu nūceju, ka nūtykušais tiks atkluots i kas taids nikod vaira naatsakuortuos.


text:
Meža saskys
Meža saskys aba tik saskys (latiņu: Mustela putorius; anglīšu: European polecat; latvīšu: Meža sesks; lītaunīku: Juodasis šeškas) irā cauņu saimis (Mustelidae) plieseigais zviers nu sasku giņtis (Mustela). Taipoš zynoms kai Malnais saskys ci Europys saskys. Saski radneigi luoseicom, caunem i sormulim. Sātā dajaucātī saski saucomi par fretkom aba sātys saskim. Saski paplateiti kūna vysā Europā da Uralu kolnim Krīvejā, atskaitūt Skaņdinavejis pūstumus i jiuru solys - Airejā, Īslaņdejā, Sicilejā i cytuos jiursoluos jī nadzeivoj.[1] Saskys vīns nu treju Latgolā dzeivojūšūs sasku giņtis dzeivinīku - sūpluok luoseicys i sormuļa.[2]
Izavierīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
Saskys, taipoš kai cyti cauņu saimis dzeivinīki, irā smuidra, spieceiga auguma, ar eisom kuojom i plotom golvom.[3] Meža sasku tāvaini labtik leluoki kai muotainis. Tāvaiņu svors ūtratik leluoks kai muotaiņu, auguma garums kūna treštik garuoks. Saska garums byun 35-45 cm, svors muotainem 0,7 kg, tāvainim 1,7 kg. Kažuks tymsai bryuns ci malns. Iz vaiga gaišuoks, ap acim pasataisa taida kai maska, izaverūša kai tymsi okuleri.[4] Zīmā kažuks nūaug bīzs i spūdrys, a vosorā pluons i naskaists. Taipoš kai cytim cauņu saimis pīstuovim, i saskim byun analī dzīdzeri, kurī izdola osu smuorda sekretu. Itei reakceja nūteik viņ tod, kod dzeivinīks sajiut baili par sovu dzeiveibu.
Izavedīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
Saski pa lelumam byun nakts dzeivinīki. Jūs var satikt mežūs, pūrūs, peisūs i mežu pļovuos pi iudiņu. Zīmā jī apsadzeivoj sātu ci solu tyvumā i, maklādami barūklis, var net īīt ustobuos. Kolnūs dzeivuot namīļoj. Mygu vusycīškuok ītaisa pi upu zam lelu kūku sakņu. Saski dzeivoj vīnā vītā, vīns saskys izlītoj apmāram 1 kvadratkilometru lelu pluotu. Vosorā saski dzeivoj saimē, a zīmā pa vīnam. Saskys aktivs vysu godu. Zīmys snīgā saska īstaiguotuos stidzenis var ītēmēt pi olūtaiņu, naaizsalstūšu upu, kur puorzīmoj vardivis.
Pošu lelī sasku īnaidnīki - suni, kači, lopsys i lelī palādiņu putni.


text:
Plaukstinīks
Plaukstinīks aba PDA (anglīšu: PDA, personal digital assistant, palmtop) — plaukstā turama leluma ītaise, kura kolpoj kai mozs datoreits.
Nu īsuoku plaukstinīki beja lītojami kai aizrakstinis i planavuotivi, tok ar godim dabuoja labtik plotuokys damāruošonys. Šudinejī plaukstinīki var turēt itaidys funkcejis (vysys voi daļu):
- stuņdinīks, kaleņders, aizrakstine, dorbu saroksts, planavuotivs, skaitļuotivs;
- e-posta (tymā vydā, strāpposta) skaiteišona i raksteišona;
- iņterneta lītuošona caur vārtivi;
- mobiluo zvaneišona i vierīņzvoni;
- datu sinhronizaceja ar serveri ci parostū datoru (nosojamū datoru);
- muzykys spieļuotivs, vierīņu spieļuotivs, diktofons, tuoļvaļdis puļts (saceisim, TV), GPS imtivs, nosojamais televizors i ct.
Myuslaiceigūs plaukstinīkus daslādz iņternetam izlītojūt bezvadeiguos voi mobiluos tehnologejis.


text:
“Pi myusim Latgolā” sasateik ar Arturu Doniku
Jau kaidu laiku socialajā vītnē “Facebook” latgalīšu vydā īcīneita lopa “Latgaļu vyspasauļa gudreibu olūts”, kurā kotru dīnu skaitami jūki, myusdīneigi ticiejumi i parunys latgalīšu volūdā. Kad dazynuotu kod i parkū radeita itei lopa, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji sasatyka ar lopys “Latgaļu vyspasauļa gudreibu olūts” radeituoju Arturu Doniku.
Sovu bierneibu Arturs Doniks pavadejs pi Rāznys azara, nu piečuok puorsaciels iz dzeivi Reigā. Sovā profesionalajā darbeibā jis paspiejs dareit celtnīka, radejis regulātuoja, bārmeņa i krūga apsorga dorbu. Arturam Donikam pīdar ari lela sporta atributikys i zynomu sportistu autografu kolekceja. Itūšaļt paraleli sovim kasdīnys dorbim Arturs Doniks kūpā ar sovim dūmubīdrim popularizej latgalīšu volūdu, uzturūt lopu “Latgaļu vyspasauļa gudreibu alūts” socialajā škārsteikla vītnē “Facebook”. Jis pastreipoj, ka latgaliski juoroksta koč voi ar klaidom, partū ka tik ar volūdys lītuošonu tū var saglobuot. Lopa “Latgaļu vyspasauļa gudreibu olūts” tyka radeita ar mierki popularizēt i saglobuot latgalīšu volūdu, i lītuotuoju vydā ir atzineigi nūvārtāta.
“Tys laikam varēja byut kaids 2012. – 2013. gods, kod es škārsteiklā, “Facebook”, lyku rokstus par viesturi, par volūdu, par tū, kū varēju raksteit pats,” stuosta Arturs Doniks. “Ka mes runojom par pošu suokumu, tod mums varbyut nabeja svareigs tys saturs, nu svareiga volūda, kab tys byutu latgaliski. Tik ar laiku tī materiali aizguoja taidi nūpītnuoki i dziļuoki ci smīkleiguoki. Prūtams, nabeja daudzi tūs aktivūs latgalīšu, kas kū na viņ dareja.”
Lopys “Latgaļu vyspasauļa gudreibu olūts” atteisteišonā Arturs Doniks suoce sasadorbuot ar Sergeju Čakānu i Armandu Muško. Kai izaruod, sasatikšona i īsapazeišona personeigi sekuoja tik godu piec komunikacejis i sadarbeibys suokšonys virtualajā vidē.
Tāpat Arturs Doniks dasoka, ka portalā “Facebook” apsaverama vēļ vīna lopa – “Latgaļu humors i dzeivis gudreibys”. “Mes dorbojamēs, kai prūtam,” soka Arturs Doniks. “Bet gaidom ari jaunuokū paaudzi i jaunuokūs čaļus, kas puorjims tū vysu i dareis tuoļuok.”


text:
Ludzā apsaverama fotoizstuode par 1938. goda lelū piļsātys guņsgrāku
1938. goda 11. junī Ludzā rysynuojēs nūtykumi, kas piļsātys vaibstūs izdareja naatgrīzeniskys izmainis – piļsāta pīdzeivuoje pūstūšu guņsgrāku. Itūgod paīt 80 godi nu guņsgrāka, par nūdareitū pūstu līcynoj ludzuonīšu atmiņu stuosti i fotografejis. Ludzys Nūvodpietnīceibys muzejā, atguodojūt itū nūtykumu, apsaverama fotoizstuode “Ludza liesmās”.
Vīnu nu leluokajim i pūstūšuokajim guņsgrākim storpkaru Latvejā pīdzeivuoja taišni Ludza 1938. godā. Nūdaga vysmoz catūrtuo daļa piļsātys, pajumti pagaisynuoja gondreiž 2000 Ludzys īdzeivuotuoju, būjā eimūt piļsātys kūka apbyuvei.
1938. goda 11. juņa reits Ludzā beja korsts, sauss i viejains. Nazynoma īmasla deļ kaida gruomotu tierguotuoja Buņimoviča sātys jumtā pasaruodeja līsmis. Laikapstuokļu deļ līsmis dreiži puorsamatušs iz sūpluok asūšajom kūka sātom, i piec kaida laika līsmēs jau beja lela daļa piļsātys, pusstuņdis laikā aizadaga ap pīcdesmit āku. Piļsātys guņsdziesieji, garnizona karaveiri i īdzievuotuoji, naspādami apsluopēt līsmis, izsauce paleigus nu Rēzeknis, Daugavpiļs, Zylupis, pat Reigys. Līsmis turpynuoja izaplateit, aizadaga piļsātys policejis āka, katuoļu bazneica, piļsātys aptyka, lels skaits veikalu i dzeivuojamūs sātu. Līsmis skuore arī nabadzeiguokū piļsātys daļu, kur suoce degt ap pussymta sātu. Īdzeivuotuoji ceņtēs gluobt sovu jau tai tryuceigū maņteibu, svīžūt vysu azarā. Naspiejūt gluobt dagūšuos sātys, dziesieji ceņtēs gluobt puorejuos ākys nu līsmu, nūciertūt kūkus, nojaucūt sātmaļus i aplaistūt ākys ar iudini. Guņi īrūbežuot izadeve tikai vokorā, bet dziesšonys dorbi turpynuojuos vysu nakti.
Kūpumā nūdaga vaira kai 400 āku, nu tuom ap 100 veikalu, 17 sabīdriskuos ākys i katuoļu bazneica, kas beja lels zaudiejums piļsātai. Pareizticeigūs bazneicu, kuru ari skuore guņsgrāks, breinumainā kuortā izadeve izgluobt. Drupuos tyka atrasts vīns myrušais, kai ari vīns cītušais nūmyra vāluok slimineicā.
Piec guņsgrāka tyka izstruoduoti piļsātys puorbyuvis plani, kas paredzēja plašu modernizaceju, dasamāruošonu sovam laikmatam. Vystik piec īdzeivuotuoju lyugumim piļsātā tyka saglobuota vacuo kūka apbyuve i suokūtnejais planuojums, Ludza saglobuoja sovu viesturiskū apveidu, viņ īvārojūt jaunūs byuvu guņsdrūseibu.
Karteite: zudusilatvija.lv


text:
Turisms Latgolā /Pi myusim Latgolā!
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA „Lietišķā Latgale” taiseituo raidejuma „Pi myusim Latgolā!” pīktū raidejumu par turismu i tuo īspiejom Latgolā.
Par turisma īspiejom Latgolā stuosteis Līga Kondrāte, Ludzys Turisma informacejis centra vadeituoja, turisma gids Voldemars Ivdris i cyti itymā laukā struodojūšī. Taipat raidejumā dzierdēsit par natradicionalim turisma objektim Latgolā, pīvadumam, Ainis Noviks stuosteis par jam pīdarūšū vīneigū veinglīmežu audzātovu Latvejā, kas dorbojās ari kai turisma objekts. Nu Irīna Abramova pastuosteis par vareibu zīmā vizinuotīs suņu pajiuga vylktuos rogovuos atpyutys bazā „Meirānu krasts”.
Raidejumu cykls „Pi myusim Latgolā!” teik taiseits Nacionaluos Elektroniskūs plašsazinis leidzekļu padūmis reikuotuo konkursa „Par raidejumu taiseišonu regionalajūs i vītejūs elektreoniskajūs plašsazinis leidzekļūs, kas raida radeju programys, Latgolys regionā” ītvorūs.
Raidejumu cyklu taisa producentu grupa SIA „Lietišķā Latgale”, pīaicynojūt vītejūs žurnālistus, i da ituo goda beigu planavuots sataiseit ostiņus raidejumus par Latgolys regionā aktualom i nūzeimeigom temom kai administratīvi teritorialuo reforma i tuos ītekme iz īdzeivuotuoju kasdīnu, latgalīšu volūdys aktualizaceja, tautīšu reintegraceja i cytys.
Raidejums „Pi myusu Latgolā!” skaņ pīktdinem 18.00 Latgolys Radejā, sastdinem 16:00 Rēzeknis radejis „Ef-Ei” ēterā, taipat tū var atrost i nūsaklauseit škārsteikla lopuos lakuga.lv, latgale.lv i i-rezekne.lv.
Karteņā – Lelais latgaļu tiergs 2012 Ludzā, foto Čyganu Santa


text:
Aizvadeita 9. storptautyskuo latgalistikys konfereņce
Nu 30. novembra da 1. decembra, sagaidūt Latgolys kongresa (2017) i Latvejis vaļsts (2018) symtgadi, Rēzeknis Tehnologeju akademeja (RTA) sadarbeibā ar Latgalīšu kulturys bīdreibu, Kulturys ministreju i Latvejis Universitatis, Sanktpīterburgys Vaļsts universitatis i A. Mickeviča Poznanis universitatis partnerim organizēja 9. storptautyskū latgalistikys konfereņci, informej RTA puorstuovi.
Atkluošonys dīnā konfereņcis apmaklātuojus uzrunuoja RTA rektors Edmunds Teirumnieks i Latgalīšu kulturys bīdreibys vaļdis prīšksādātuoja Līveja Plavinska, nūruodūt iz pasuokumu simboliskumu i nūzeimeigumu Latvejis vaļsts viesturis izpratnei. Kulturys ministrejis Latvejis vaļsts symtgadis biroja puorstuove Jolanta Buorīte sovys uzrunys laikā pastreipuoja, ka Latgola ari myusu dīnuos vīnoj nūvodus, īskandynojūt Latvejis vaļsts symtgadis pasuokumus, vēļ vaira juosaryupej, kab tuos sasnāgumi byutu zynomi leluokai sabīdreibys daļai.
Piec konfereņcis atkluošonys nūtyka pyrmuo plenarsēde, kurymā A. Mickeviča Poznanis universitatis puorstuove Nikole Naua, Latvejis Universitatis (LU) profesore Lideja Leikuma i RTA pietneica Solvita Pošeiko kotra sovā veidā aktualizēja latgalistikys sasnāgumus, īzeimuoja temys diskusejom i atkuortuoti pastreipuoja, cik nūzeimeiga lūma personeibys veiduošonā ir volūdys identitatei. Konfereņcē, kas nūtyka divejis dīnys, referenti prezentēja sovus pietejumus volūdnīceibā, literaturzynuotnē, muzeologejā, kulturologejā, komunikacejis zynuotnē, demonstrejūt paguotnis i myusu dīnu sabīdreibys i kulturys atteisteibys procesus Latgolā, kai ari Eiropā, storpdisciplinarā veidā rysynojūt pīmynātūs zynuotņu jūmu aktualuokūs problemvaicuojumus. Konfereņcis referenti demonstrēja sovu vaļstu pīredzi (Latvejis, Lītovys, Igaunejis, Krīvejis, Pūlejis, Italejis, Zvīdrejis, Fraņcejis i Vuocejis), kai ari vaicuoja paralelis ar latgalistikā aktualajim procesim.
Pyrmuos konfereņcis dīnys nūslāgumā vysim tuos dalinīkim i cytim interesentim beja vareiba izbaudeit literari muzykalū Andrejdīnys pasuokumu, kas nūtyka Lūznovys muižā. 15 dalinīki – muziki i dzejnīki – kluotynasūšajim atļuove īsavērt sovā rodūšajā pasaulī. Skateituoju bolsuojums nūsaceja, ka itūgod Andrejdīnys golvonū bolvu – Uoksta capuri – sajims literats Raibīs i Pleskovys Vaļsts universitatis docents Vadims Andrejevs, kurs apbyure skateituojus ar sovu dzīduotprasmi i breineigū gitarspēli. Pasuokuma laikā tyka prezentāts izdavums “Aizlauztais spaits”, kas ir veļtejums Fraņčam Kempam, tuo autori ir RTA pietneica Sandra Ūdre i latgalīšu dzejnīks Juoņs Ryučāns.
Latgalistikys konfereņcis nūslāgumā koncepcejis autore I. Šuplinska i tehniskuo izpiļdejuma puorstuovs I. Zarembo prezentēja izgleitojūšu datorspēli par Latgolys kulturys i sabīdriskajim darbinīkim “Īsapazeisim!”, kas dūmuota školānim, izmontuojama vuiceibu procesā, ļaunūt interaktivā veidā īpazeit Latgolai nūzeimeigus sabīdryskūs darbinīkus. Spēle daīmama sevkuram interesentam: iepazisimies.rta.lv


text:
Padūdūt Latgalīšu kulturys goda bolvu „Boņuks 2020” par īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā, tyka gūdynuots keramikis Voldemārs Voguls.
Voldemārs Voguls ir vīns nu Latgolys keramikys vacmeistaru. Dzims 1952. godā, vuicejīs Rēzeknis Muokslys vydsškolā, sovys profesionaluos prasmis tuoļuok pylnveiduojs pi taidu Latgolys dižmeistaru kai Juoņs Backāns, Odums Kuopusteņš i Ontons Ušpeļs. Nu 1976. goda Voldemārs Voguls dorbojās sovu vacuoku sātā izbyuvātajā keramikys ceplī i darbineicā Rēzeknis nūvoda „Cepleišūs”, kur juo īsuoktū dorbu pi pūdnīka virpys turpynoj ni viņ juo sīva Olga Vogule, nu ari obeji dāli – dveini Juoņs i Māris. Pats muokslinīks, raksturojūt sovu darbeibu, ir sacejs: „Maņ sirdī ir myusu Latgola – Latveja. Myusu volūda. Dvēselē ir prīca par tū, kai tei ir sasaglobuojuse, sovu reizi skumi, ka piļneibā tū nanūviertejam. Latveja maņ ir – muni seņči, muna sīva i dāli, i jūs byušona iz prīšku.”