text:
Reunion.com > Ebelin Rivera - Vanette Roberts > Kissiah Roberts - Lanie Roberts
Classmates from Kissiah Roberts to Lanie Roberts
Kissiah Roberts Kisu Roberts Kit Roberts Kitt Roberts Kitten Roberts Kitty Roberts Kiwanis Roberts Kiwanna Roberts Kiwannas Roberts Kiyana Roberts Kizzi Roberts Kizzie Roberts Kizzy Roberts Kj Roberts Kjel Roberts Klara Roberts Klassic Roberts Klaudia Roberts Klay Roberts Klint Roberts Klista Roberts Kobi Roberts Kocheena Roberts Kodee Roberts Kodi Roberts Kody Roberts Koki Roberts Kokulo Roberts Kolby Roberts Kolleen Roberts Kolrena Roberts Kolton Roberts Konnie Roberts Konrad Roberts Korey Roberts Kori Roberts Korie Roberts Korina Roberts Koronta Roberts Korry Roberts Kortney Roberts Kortni Roberts Kory Roberts Kourtlynn Roberts Kourtnei Roberts Kourtney Roberts Kourtni Roberts Kraig Roberts Kreg Roberts Kresta Roberts Kris Roberts Krisha Roberts Krishelle Roberts Krisinda Roberts Krisitna Roberts Krissa Roberts Krissy Roberts Krist Roberts Krista Roberts Kristal Roberts Kristan Roberts Kristeen Roberts Kristel Roberts Kristen Roberts Kristene Roberts Kristi Roberts Kristian Roberts Kristianna Roberts Kristie Roberts Kristin Roberts Kristina Roberts Kristine Roberts Kristofer Roberts Kristoffer Roberts Kristol Roberts Kristopher Roberts Kristy Roberts Kristyl Roberts Kristyn Roberts Kroberts Roberts Krys Roberts Krysta Roberts Krystal Roberts Krystan Roberts Krysten Roberts Krysti Roberts Krystie Roberts Krystin Roberts Krystina Roberts Krystine Roberts Krystle Roberts Krystul Roberts Krystyn Roberts Krystyna Roberts Kt Roberts Kumi Roberts Kung Roberts Kurstin Roberts Kurt Roberts Kurtis Roberts Kutina Roberts Kwame Roberts Kwana Roberts Kwasi Roberts Kwiah Roberts Ky Roberts Kyana Roberts Kyanna Roberts Kye Roberts Kyesha Roberts Kyian Roberts Kyla Roberts Kylah Roberts Kylan Roberts Kyle Roberts Kylee Roberts Kyleigh Roberts Kylena Roberts Kylene Roberts Kyler Roberts Kyli Roberts Kylia Roberts Kylie Roberts Kylthia Roberts Kylton Roberts Kym Roberts Kymberlee Roberts Kymberly Roberts Kyna Roberts Kynda Roberts Kyndal Roberts Kyndra Roberts Kynzi Roberts Kyoko Roberts Kyong Roberts Kyra Roberts Kyree Roberts Kyung Roberts L'annette Roberts La Roberts La Tonya Roberts La'tesha Roberts La-resha Roberts Labarron Roberts Laberta Roberts Labraca Roberts Lacee Roberts Lacey Roberts Lachanda Roberts Lachelle Roberts Lachrisia Roberts Laci Roberts Lacie Roberts Lacresha Roberts Lacretia Roberts Lacrisha Roberts Lacy Roberts Ladanna Roberts Ladarius Roberts Ladarrell Roberts Ladawn Roberts Ladawna Roberts Ladd Roberts Laddie Roberts Ladeana Roberts Ladel Roberts Ladell Roberts Ladon Roberts Ladonna Roberts Ladonza Roberts Ladora Roberts Ladoris Roberts Ladorris Roberts Ladrika Roberts Laduane Roberts Lael Roberts Laeron Roberts Lafayette Roberts Lafe Roberts Lafon Roberts Lafrances Roberts Lagail Roberts Laheeta Roberts Lahoma Roberts Lahonda Roberts Laila Roberts Laina Roberts Laine Roberts Laird Roberts Lajeana Roberts Lajuan Roberts Lajuana Roberts Lakeeja Roberts Lakeeta Roberts Lakeia Roberts Lakeida Roberts Lakeidrian Roberts Lakeima Roberts Lakeisha Roberts Lakeitha Roberts Lakeithsa Roberts Lakeiza Roberts Laken Roberts Lakendra Roberts Lakesha Roberts Lakeshia Roberts Lakeya Roberts Lakeycia Roberts Lakia Roberts Lakiesha Roberts Lakisha Roberts Lakita Roberts Lakya Roberts Lala Roberts Lalena Roberts Laloni Roberts Lalonnie Roberts Lamae Roberts Lamar Roberts Lamarcus Roberts Lamarr Roberts Lamesha Roberts Laminda Roberts Lamon Roberts Lamont Roberts Lamonte Roberts Lamoria Roberts Lamour Roberts Lan Roberts Lana Roberts Lanae Roberts Lanair Roberts Lance Roberts Landis Roberts Landon Roberts Landyn Roberts Lane Roberts Lanell Roberts Lanelle Roberts Lanetta Roberts Lanette Roberts Laney Roberts Langdon Roberts Lanhisha Roberts Lani Roberts Lanie Roberts


c: text/html

text:
Raisteiba
Raisteiba (baļtīšu: attīstība; anglīšu: development; krīvu paзBиTиe) — process, kura īmā subjekts, objekts ci pasaruodīņs teik leluoks, iņteņsivuoks, lobuoks, izsaceiguoks, a voi damāruotuoks jaunim apstuoklim.
Raisteiba var byut, pīvadumam:
- sistemys voi strukturys papiļdeišona, palobuošona voi damāruošona jaunim aizprasejumim (ļaudeibys raisteiba, ekonomikys raisteiba, regiona raisteiba);
- dasamāruošona jaunim apstuoklim (bārna runys raisteiba, organizma raisteiba);
- pasaruodīņa māru lelynuošonuos (naloba ījiukuma raisteiba', nūtikšonu raisteiba, naveseleibys raisteiba);
i leidz.
Cylvāka raisteibys procesu var padaleit trejuos sadordaļuos:
- fiziskuo raisteiba (auguma masys, garuma i tt. puormejis);
- socialuo raisteiba (socialuo statusa puormejis);
- psihosocialuo raisteiba (psihiskūs funkceju atsarasšona i formiešonuos).

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
PAROSTŌ LITURGISKŌ LAIKA 13. SVĀTDĪNE
Kungs, Dabasu Tāvs, mes Tevi lyudzam par sovu zemi. Dori tū par lobu un svēteitu zemi, par lobom mōjom vysim tōs pilsūnim. Mes Tev pasateicam par tū, kū asam montōjuši nu aizgōjušajom paaudzem. Paleidzi mums tū naizpūsteitu nūdūt tōļōk tim, kas nōks pēc mums.
Mes lyudzam par vysom varom un varas nesējim. Paleidzi tim vaļdeit pōr mums un kolpōt mums taisneibā, cik vīn labi īspējams un ar teiru sirdsapziņu. Paleidzi mums vysim kūpā dorbōtīs, lai uzcaltu lobu un dīvbejeigu sabīdreibu, jo, ja Tu, Kungs, tū nauzceļsi, tod veļteigi pyulejās tī, kas pi tō strōdoj. Mes uzatycam Tovam spākam un žēlesteibai, caur Jezu Kristu, myusu Kungu. Amen. (Nu grōmotas „Lūgsim Dievu”)
Mes dzeivojam Dīvam Jezū Kristū.
Cylvāks ir radeits un paaicynōts tam, lai mīļōtu Dīvu, atsadūtu Jam ar vysu sovu sirdi un ļautūs, lai Dīva vōrds jū audzynoj.
Šōsdīnas Evaņgelija vōrdi par tū, ka, ja kurs vairōk mīļoj tāvu un mōti, nakai Dīvu, nav cīneigs byut par eistu Kristus mōcekli, ir ļūti satraucūši. Myusus sirdis pīpylda lela ticeiba un cereiba tam, ka Kristus apdōvynoj myus ar kaut kū veļ lelōku un bogōteigōku, nakai tys, kū asam sajāmuši nu sovim dzymdynōtōjim, nu tim, kuri deve mums dzeiveibu un īvede plašajā pasaulī.
Jā, mes sovim vacōkim asam daudz pateiceibas porōdā. Muns tāvs veļ pyrms tam, kai sōku īt skūlā, man beja izstōstējis Svātūs Rokstus nu pyrmōs lopas leidz pādejai. Mōte, kod es brauču prūjom nu mōjom un atstōju jūs uz ilgōku laiku, arvīn atgōdynōja, lai es napasakļautu slyktim cylvākim, un atsagrīztu mōjōs kai uzvarātōjs. Bet voi tys ir vyss, voi ar šū gudreibu pīteik?
Šudin Kristus aicynoj myus pīsavīnōt cytai gimenei – Kristus Gimenei, kuru sauc Bazneica. Vīta, kur klausamēs Svātūs Rokstus un kur teikam pakļauti Jō pestejūšōs žēlesteibas un spāka īdarbeibai. Tei ir vīta, kur sajemam dōvonu, lai mes veidōtūs leidzeigi Dīva Nūmīļōtajam Dālam Jezum Kristum. Jys aicynoj, lai mes ītu pa dzeivi bogōti na tikai ar ciļvēciskū gudreibu, kuru Jezus saleidzynoj ar tāva un mōtes mīlesteibu, bet ari uz tū, lai mes vālātūs īt caur dzeivi ar pīdereibas Dīvam apziņu. Jo ciļvēciskō gudreiba konfrontacijā ar pasauļa ļaunumu un viļteibu var izarōdeit napīteikūša, lai tūs pazeitu un sekmeigi tim pretōtūs. Un, golu golā, tei var byut napīteikūša ari tam, lai tyktu izpesteits.
Tōpēc Jezus šōsdīnas Evaņgelijā soka, ka cylvāks ir paaicynōts deļ tō, lai klauseitūs Dīva vōrdu un ļautūs Jō īdarbeibai. Jezus prosa nu mums uzticeibu un gaida, ka mes sekōsim šam aicynōjumam. (Mareks Mularčiks OMI)
Atrast dzeiveibu…
Pēc divom tyukstūšom godu Jezus aicynōjums nikō nav zaudējis nu sova nūzeimeiguma: jo kaids gryb pīderēt Jam, gryb byut Jō mōceklis, tam ir jāoizalīdz pošam nu sevis un – taipat kai Jys – jōnas sovs krysts. Myusim ir gryuši šajūs vōrdūs atrast „lobū vēsti”… Tei dreižōk ir bīdejūša vēsts!
Myusim līkās, ka mes labi pazeistam Jezu. Asam daudz par Jū dzērdējuši. Asam leidz sirds dziļumim aizkustynōti, kod īsadūmojam, kai Jys ar mīlesteibu nūsalīc pōr cylvāku. Mes apbreinojam Jō breiveibu, drūsmi un konsekvenci. Mes poši ari grybātu tai dzeivōt un tai reikōtīs. Bet mes zynam ari, ka Jezus tyka pīkolts pi krysta un ka tymā breidī Jū atstōja Jō mōcekli, jo jim lykōs, ka jūs Mōceitōjs ir cītis sakōvi. Bet Jezus runoj skaidru volūdu: kurs gryb Jam pīderēt, tam ir jōīt pa tū pošu ceļu, pa kuru gōja Jys. Taida perspektiva myus bīdej, jo tys, kurs jem uz sovim placim krystu, nanūvēršami nūnōks pi zaudējuma.
Tūmār atcerēsimēs veļ par vīnu Jezus saceitū teikumu: Jys apsūlēja, ka tys, kurs zaudēs sovu dzeiveibu Jō dēļ, tū īgyus. Kū gon cylvāki nadora, lai izglōbt sovu dzeiveibu! Kū tik mes nadoram, lai saglobōt sovu dzeiveibu, lai padareit tū pateikamōku, cīšamōku. Un tam vysam nav nikaidas nūzeimes? Voi mes pateišam dzeiveibu varam atrast tikai tod, kod tū zaudēsim?
Šys nasaprūtamais skaidrōjums līk mums otkon pīvērst sovu skotu Jezus krystam. Eisi pyrms nōves Krystā Pīkoltais īsasauce: „Muns Dīvs, muns Dīvs, kōpēc esi Mani atstōjis?” Bet pēc trejom dīnom tī, kuri šaubējōs par Jū, kuri dūmōja, ka Dīvs pateišam Jū ir atstōjis, pīdzeivoj kaut kū natycamu: Tys, kurš nūmyra pi krysta, otkon stōv jūs vydā – Dīvs pīcēle Jū nu myrūnim! Šei sasatikšona ar Augšancālušū ir deļ mōceklim kai napīradzāta spāka olūts, kas dora jūs spējeigus īt pa tū pošu ceļu, pa kuru gōja jūs Mōceitōjs. Un šys pīdzeivōjums nūstyprynoj jymūs pōrlīceibu, ka pateišam ir īspējams atrast dzeiveibu, zaudejūt tū Jō dēļ.
Kotru reizi, kod pīsadolam svātajā Misē, mes sasateikam ar Tū, kurs ir zaudējis sovu dzeiveibu, bet tūmār dzeivoj. Pēc pōrvērsšonas mes sokam: Mes vēstēsim par Tovu nōvi, Kungs, un līcynōsim par Tovu augšanceļšonūs… Myusim ir bīžōk jōatcerās šī vōrdi un jōatsaver sasatikšonai ar krystā pīkoltū un augšancālušū Kungu – seviški tod, kod myusim līkās, ka zaudejam sovu dzeiveibu zam vīntuleibas, zam sovu un myusu tyvinīku tryukumu, slimeibu un vōjeibu krysta smoguma, kod mums līkās, ka Dīvs ir myus atstōjis. Tikai tod varēsimm pa eistam saprast, ka Jezus vōrdi ir pateišam lobō vēsts. Jezus pōrmaina par dzeiveibu myusu cīsšonas un myusu nōvi. Jys nas myusu krystu kūpā ar mums un naatstōj myus vīnus ni cīsšonōs, ni nōvē. (Pr.A.Kalbarčiks)
29. junijs – svātū apostolu Pītera un Pōvula svātku dīna.
Svātū Pītera un Pōvula litanija.
Kyrie, eleison! Christe, eleison! Kyrie, eleison!
Kristu klausi myus! Kristu, uzklausi myus!
Dīvs Tāvs nu dabasim, apsažāloj par mums.
Dīva Dāls, pasauļa Pesteitōjs, apsažāloj par mums.
Dīvs, Svātais Gors, apsažāloj par mums.
Svātō Trejadeiba, vīns Dīvs, apsažāloj par mums.
Svātō Marija, lyudz Dīvu par mums.
Svātī apostoli Pīter un Pōvul, lyudzit Dīvu par mums.
Svātais Pīter, kuram myusu Kungs Jeuzs Kristus īdeve atslāgu nu dabasim un īcēle par Sovas Bazneicas radzamū golvu, lyudz Dīvu par mums.
Svātais Pōvul, kuru myusu Kungs Jezus Kristus izavēlēja par Evaņgelija sludynōtōju pogōnu tautom, lyudz Dīvu par mums.
Svātais Pīter, kurs ryugti apraudōji sovu pakrisšonu, lyudz Dīvu par mums.
Svātais Pōvul, kurs nu nažēleigō vojōtōja kļyvi par Bazneicas gaismu, lyudz Dīvu par mums.
Svātais Pīter, kuru eņģeļs atbreivōja nu cītuma, lyudz Dīvu par mums.
Svātais Pōvul, kurs izcīti vyslelōkōs vojōšonas ticeibas dēļ, lyudz Dīvu par mums.
Svātais Pīter, kurs tyki pīkolts krystā ar golvu uz leju, lyudz Dīvu par mums.
Svātais Pōvul, kurs nūmyri ticeibas dēļ nu zūbyna cērtīņa, lyudz Dīvu par mums.
Svātī Pīter un Pōvul, kuri pēc myusu Kunga Jezus Kristus pīmāra piļneibā veļtējot sevi cylvāku dvēseļu pesteišonas dorbam, lyudzit Dīvu par mums.
Svātī Pīter un Pōvul, kuri ar sovu asni aplīcynōjat svātū ticeibu, lyudzit Dīvu par mums.
Svātī Pīter un Pōvul, caur jyusu apostoliskū darbeibu mes jyusus lyudzam, lyudzit Dīvu par mums.
Ka mes kaidreiz varātu sasnēgt dabasu gūdeibu, mes jyusus lyudzam, lyudzit Dīvu par mums.
Ka mes nalūkami saglobōtu svātū katōļu Bazneicas ticeibu, mes jyusus lyudzam, lyudzit Dīvu par mums.
Ka Dīvam labpatyktu atbaļsteit ar sovom žēlesteibom vysus Bazneicas prīsterus un tūs, kas gatavojās uz prīstereibu, mes jyusus lyudzam, lyudzit Dīvu par mums.
Ka Dīvam labpatyktu uzturēt laulōtajūs uzticeibu, bārnūs – mīlesteibu un gimenēs – sovstarpejū sadereibu, mes jyusus lyudzam, lyudzit Dīvu par mums.
Ka mes tyktu pasorgōti nu nagaisa, kara un boda, mes jyusus lyudzam, lyudzit Dīvu par mums.
Ka mes tyktu atbreivōti nu draudim myusu dvēselei pādejā nōves stuņdē, mes jyusus lyudzam, lyudzit Dīvu par mums.
Dīva Jārs, kas nūceļ pasauļa grākus, atlaid mums, Kungs un Dīvs!
Dīva Jārs, kas nūceļ pasauļa grākus, izklausi myus, Kungs un Dīvs!
Dīva Jārs, kas nūceļ pasauļa grākus, apsažāloj par mums!
Lyugsimēs. Kungs, myusu Dīvs, Tu caur apostolim Pīteri un Pōvulu devi sovai Bazneicai kristeigōs ticeibas pamatus, caur jūs aizbiļdnīceibu paleidzi mums un aizved uz myužeigū svātlaimi. Caur Jezu Kristu, myusu Kungu. Amen.
Gaisma liturgijā.
Seviška vīta kristeigajā liturgijā, taipat kai kotrā katōļu bazneicā, ir gaismai. Te mes narunōsim par gaismu, kai bazneicas apgaismōšonas leidzekli, bet par tū gaismas simboliku, kas ir paradzāta liturgijai – par lampeņom un svecem – dzeivōs, dabiskōs gaismas olūtim.
Kristīteibas īsōkumā sveces un lampeņas beja golvonais apgaismōjuma veids. Tymsajōs katakombōs tyka izmontōtas mozas elļas lampeņas, par kurom Jezus runoj leidzeibā par gudrajom un nagudrajom jaunovom. Parosti gaismekli tyka nūvītōti teiši uz oltora voi blokus tam. Laika gaitā kristīšim gaismekli īgyust dziļu simbolisku nūzeimi. Atcerēsimēs kaut vai sv. Jōņa Evaņgelija īvodu, kurā vōrds „gaisma” teik pīmynāts 16 reizes. Pavysam Jaunajā Dereibā par gaismu teik runōts 60 reizes. Kod teik konsekreits bazneicas oltors, tū īsvaida ar eļļu, apsadz ar sagu un uz tō nūvītoj dagūšas sveces – Kristus klōtbyutnes zeimi.
Īrodums likt uz oltora sveces rodōs jau tōlā senatnē, bet sevišku popularitati šei tradicija īgyva XII godu simtinī. XV godu simtinī sveces uz oltora tyka lyktas jau vysā latiņu rita Bazneicā, bet nu XVI godu simtiņa tū asameiba uz oltora beja obligata.
Myusdīnu liturgiskī nūteikumi pīsatur pi senajom tradicijom. 2000. goda Romas Misales Vyspōrejā daļā ir saceits: „Uz oltora, voi blokus tam, jebkurā dīvkolpojumā nūlīk vysmoz divus, četrus voi sešus svečturus ar īdagtom svecem, seviški jo tei ir svātdīnes voi svātku dīnas Mise. Jo dīvkolpōjumu voda diecezes veiskups, tod svečturim ir jōbyun septenim.”(Nr.117)
Taitod, ikdīnas sv. Mises laikā uz oltora ir jōdag divom svecem. Vīna svece, kas atsarūn nu krysta kreisajā pusē, simbolizej Vacōs Dereibas svātūs, bet tei, kas dag lobajā pusē – Jaunōs Dereibas svātūs. Oltora centrā asūšais krysts atgōdynoj, ka Jezus Kristus, upurāts par cylvāku grākim, ir vysu laiku un vysu tautu Dīvs, ticeibas centrs un olūts. Veļ divas sveces, kas īdagtas oltora sōnūs, atgōdynoj divus kerubus nu Jeruzalemes svētneicas upuru oltora un divus serafus, kurus pravītis Isaja sovā atklōsmē redzēja, dzīžūt slavas himnu: „Svāts, svāts, svāts…”
Svātku Mises laikā uz oltora ir jōbyun īdagtom četrom svecem. Lelūs svātkūs un svātdīnēs – dadz sešas sveces, kas simbolizej sešas golvonōs stihijas, pōr kurom volda Krystā Pīkoltais un Augšancālušais Kristus, kai ari sešas radeišonas dīnas, pōr kurom uzaust Krystā Pīkoltō – Kristus Augšanceļšonōs jaunōs dīnas ausma.
Jo svātū Misi celebrej veiskups, tod aiz oltora krysta īdadz septeitū sveci: septeņas sveces simbolizej septeņas Svātō Gora dōvonas, kurom byutu jōbyun kotram veiskupam, un kuras jys tōļok dola vysim tim, kas sajem Īsvaideišonas sakramentu. Septeņu sveču izmontōšona veiskupa Misēs vēsturiski ir saisteita ar pāvesta liturgiju Romā, kur, tai saucamajōs staciju Misēs, kotra nu septeņom piļsātas daļom beja pōrstōvāta ar vīnu sveci, kuru nese akolits.
Pi tabernakula, kurā atsarūn Vysusvātōkais Sakraments, napōrtraukti ir jōdag nadzīstūšai lampeņai. Tys ir styngri obligats nūsacejums, un tū nūsoka na tikai liturgiskōs rubrikas, bet ari Kanoniskū Tīseibu Kodekss (940 kanons), tys ir – Bazneicas vyspōrejais lykums. Vīnā nu senajim prīkšrokstim ir saceits, ka bez pastōveigi dagūšas lampeņas pi tabernakula, uzglobōt tajā Vysusvātōkū Sakramentu nav atļauts. Tradicija ar nedzīstūšōs lampeņas paleidzeibu nūrōdeit uz Kristus klōtbyutni Vysusvātōkajā Sakramentā nōk nu XIII godu simtiņa, kai obligatu tū īvīse XIV godu simtinī, kod heretiķi sōka apšaubeit dogmatu par Kristus realū klōtbyutni Euharistijā.
Myužeigō gunteņa pi tabernakula, taipat kai Betlemes zvaigzne, nūrōda uz Kēneņu Kēneņa klōtbyutni, mōcūt myus sadegt mīlesteibā uz Jū. Parosti pi tabernakula teik nūvītōta vīna lampeņa, bet lelōs svētneicōs īspējams dadzynōt ari trejs voi pat vairōk, bet tikai, lai byutu napōra skaitlis. Dažōs lelōs svētneicōs un Romas bazilikōs pi tabernakula īdadz septeņas lampeņas, kas simbolizej septeņus Apokalipses eņgeļus Dīva trūņa prīškā. Bizantīšu rita bazneicōs, pīmāram, pi grīkim, svētneicā ir izvītōtas trejspadsmit lampas, kas simbolizej divpadsmit apostolus, kuri sēd apkōrt Kristum.
Ari gaismekļūs izmontōtais materials ir ar dziļu svātu simboliku. Lampu eļļa, kas parosti ir olivu eļļa, kuras līsma ir dzeiva un teira, ir Kristus simbols, jo eļļa apgaismoj tymsu un ari baroj myus, taipat kai Kungs apgaismoj myus ar Sovu Evāngeliju un styprynoj ar svātū Euharistiju.
Veļ pavysam naseņ bazneicōs beja pījimts izmontōt uz oltora sveces tikai nu voska, bet na nu parafina voi stearina. Tai ka vosks ir dīzgon dōrgs materials, tod pādejā laikā teira voska sveces ir reti sastūpamas, jo nu vīneigi pareizticeigū bazneicōs. Vosks ir ļūti teirs materials, kū ir izveidōjušas bites nu zīdu sulas un nektara. Vosks simbolizej Pesteitōja Mīsu, kas izaveidōjuse Dīvmōtes mīsā. Teirō un dzeivō voska sveces līsma nūzeimoj Jezus Kristus – Kunga, kurs ir kļyvis par pasaules gaismu, dīviškeibu. Veļ sveces simbolizej ticeigūs kristīšus: vosks – tei ir ticeigū skaidreiba, kam ir jōmirdz Dīva prīškā; bet gaisma nūzeimoj, ka jim ir jōkļyust par „gaismas bārnim”.
Gaisma ir nasaraunami saisteita ar Kristu, jo Jys pats ir sacējis: „Es asmu pasaules gaisma”(J 8,12). Kristeigōs ticeibas simbolā „Es tycu”, Kristum teik dūts tituls „Gaisma nu Gaismas”. Un vysi tī, kuri nasavēlej vairōk palikt tymsā un jem daleibu Kristus dzeivē, Rokstūs ir nūsaukti par „gaismas bārnim”(Ef 5,8).
Jau pošā cylvāka dzeives īsōkumā, kod jys teik pīskaiteits Bazneicas lūceklim, t.i., kristeibōs, kristītis sajem Kristus gaismu, kuru jam pasnādz prīsters ar īdagtū sveci.
Vysspylgtōkais gaismas simbols Bazneicā ir Leldīnu svece. Tei ir Augšancālušō Kristus simbols. Leldīnu nakts vigilija sōcās ar guņs pasvēteišonu. Šai tradicijai saknes ir judeismā: saskaņā ar jūdu lykumu prīkšrokstim, gaismekli, t.i. eļļas lampas, tyka īdagtas sabatam sōcūtīs. Šū tradiciju pōrjēme ari pyrmī kristīši.
Goreidznīks Leldīnu Vigilijas laikā izgreznoj Leldīnu sveci ar kristeigim simbolim: krystu, grīķu burtim Alfa un Omega, četrim takūšō goda cyparim. Pēc tam pīcus svēteitō vīraka gryudeņus īlīk tam paradzātajōs vītōs krysta centrā un golūs kai pīmiņu par pīcim Kristus cērtumim. Īejūt bazneicā, nu jaunīsvēteitōs guņs teik īdagtas sveces vysim dīvkolpōjuma daleibnīkim, un diakons (voi prīsters) trejs reizes pasludynoj: „Kristus gaisma”. Leldīnu svece dag pīcdesmit dīnas, leidz pat Vosorassvātkim, bet kristīša sajimtō Kristus gaisma nadreikst nūdzist leidz pat nōvei. (T. G.Prihodjko)
Nu vysas pasaules
Vatikans. Sastdīn, 28. junijā sōcās pāvesta Benedikta XVI izsludynōtais Svātō Pōvula Gods.
Romas sv. Pōvula bazilikā sastdinē reita Misē pāvests svineigi atklōs svātō Pōvula godu. Ceremonijā pīsadaleis ari Vyspasaules pareizticeigū patriarhs Bartolomejs I un cytu kristeigū Bazneicu un kūpīnu pōrstōvji. Pāvests nokamū godu ir pasludynōjis par apostola Pōvula godu tōpēc, lai atzeimēt 2000 godu nu apostola dzimšonas (teik uzskateits, ka jys ir dzimis storp 7. un 10. godu pēc Kristus dzimšonas). Šō goda laikā nūtiks „daudzi liturgiskī, kulturas un ekumeniskī pasōkumi sv. Pōvula gorā”, kai ari tiks organizeitas mōceibu tikšonōs un specialas publikacijas par sv. Pōvula rokstim. Vysā pasaulē leidzeigus projektus realizēs mūku kongregacijas, mōceibu īstōdes un labdareibas organizacijas, kuras nūsauktas sv. Pōvula vōrdā, diecezēs, svātvītōs un bazneicōs. Pāvests uzsver, ka šam godam byus ekumenisks raksturs, jo Pōvuls sludynōja Evaņgeliju vysom tautom, pīlyka vysas pyules, lai tyktu sasnāgta vīnōteiba un saskaņa kristīšu storpā. „Lai tod jys pasorgoj ari myus, svynūt divtyukstūšū jubileju, paleidzūt mums vērzeitīs uz prīšku lānprōteigi un ar patīsu ceņteibu uz piļneigu vysu Kristus mistiskōs Mīsas lūcekļu vīnōteibu,” sacēja pāvests Benedikts XVI. (www.katolic.ru)
Latvijas Katōļu Bazneicai jauns kanoniskū tīseibu doktors.
23. junijā Romā, Pontifikalajā Laterana universitatē doktora grādu īgyva prīsters Juris Zarāns. Jys aizstōvēja zynōtniskū dorbu kanoniskajōs tīseibōs, sajimdams augstōkū nūvērtejumu Summa cum laude. Dorba temats beja veļteits romīšu un vyduslaiku Eiropas tīseibu vēsturiskajai atteisteibai un tū integracijai myusdīnu Latvijas juridiskajā kulturā.
Sirsneigi sveicam jaunū doktoru, Aglyunas bejušū vikaru Juri Zarānu, ar zynōtniskō grāda īgyušonu, vēlejam Dīva paleigu jō turpmōkajā darbeibā Latvijas Bazneicā!
ZIŅŌJUMI
6. julijs – mēneša pyrmō svātdīne – sv. Mises Aglyunā plkst. 10.00; 12.00; 19.00.
Bēržgalē – plkst. 9.30; Rušyunā – plkst. 11.00.


text:
Latgolys administrativais dalejums
Latgolys rūbeži i administrativuos dalis mejušuos na reizi — cariskuos Krīvejis, pyrmuos Latvejis Republikys, sovetu i piecsovetu godūs apleiciņu i rajonu rūbeži bejuši izškireigi, i na vysod latgaļu volūdys i kulturys paplateibys vīta labi sakreit ar administrativū dalejumu.
Nu 2009 goda sīna mieneša 1 dīnys Latgolā (i vysā Latvejā) īsadareja jauns administrativi teritoriskais dalejums. Latgolys kulturviesturiskuo teritoreja daleita 22 nūvodūs i 3 republikys mīstūs.


text:
Tìm kiếm bài viết trước khi đăng bài mới nhé!
Forum Chứng khoán | Nghệ thuật sống | Chém gió | Nhận tìm bất cứ gì
Related search: yugioh 9gods crack voz, yugioh 9gods crack forum, yugioh 9gods crack post, yugioh 9gods crack hd, high quality yugioh 9gods crack, viva yugioh 9gods crack, yugioh 9gods crack tutorial, yugioh 9gods crack tron bo free download xem phim online, yugioh 9gods crack do an, update yugioh 9gods crack, ebook yugioh 9gods crack, hoi dap yugioh 9gods crack, thac mac yugioh 9gods crack, thao luan dien dan yugioh 9gods crack, yugioh 9gods crack vietsub, yugioh 9gods crack tai lieu, yugioh 9gods crack hoc tap, yugioh 9gods crack cong cu, yugioh 9gods crack phan mem, yugioh 9gods crack download, trial yugioh 9gods crack, Huong dan yugioh 9gods crack, Giai dap yugioh 9gods crack, webtretho yugioh 9gods crack, 720 yugioh 9gods crack youtube, yugioh 9gods crack luan van, yugioh 9gods crack do an ,yugioh 9gods crack mediafire, yugioh 9gods crack 4share, 1 link yugioh 9gods crack, fshare yugioh 9gods crack, yugioh 9gods crack 2014


text:
Putruomu dasys
Putruomu dasys — nu ašņa gatavātys dasys ar ozboru, latgaļu nacionalais iedīņs. Latgolā putruomu dasys taisa na viņ nu ašņa, a masā ījauc taipoš vyrtu ozboru, vyrtys buļbis i grabšus (laidynuotus cyuku vysdpusis taukus). Cīši svareiga latgaļu putruomu dasu sadordaļa — muorineite aba smerška (smuordeigs vīngadeigs auguojs zylim zīdenim), jū putruomu dasom dalīk bīzmynai. Itū masu pylda zornuos i līk ceplī iz rudzu cysu sutynuotūs. Piec izsutynuošonys līk kambarī atsoltu. Pyrma dūšonys da goldam sagrīž piersta bīzuma škēlem i pacap ar lašini.
This is an excerpt from the article Putruomu dasys from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Narcise
Narcise (Narcissus) – amariliņu (Amaryllidaceae) saimis auguoju ciļts. Pasauka izacāluse nu greku volūdys vuorda narkao - reibeigs; zīdi tur stypru reibeigu smuordu. Daudzigadeigi seipulauguoji. Kuots gars, bez lopu, ar nazcik pamatlopom. Zīdi gona makani, parostai pa vīnam ci pa nazcik kūpā. Sāklys malnys, opolys ci styurainis.
Ciļtī ap 50 škiru; aug vysuvaira Vydsjiurys regiona vokoru daļā. Latgolā audzej 3 škirys: boltuos aba ailinīku narcisis, pušku narcisis i dzaltonuos narcisis (Narcissus pseudonarcissus). Īvaiseits daudzi škiru izmeju.
Pasauka[pataiseit]
Senejūs greku mitologejā stuosteits ap cīši skaistu jauniekli, kura vuords bejs Narciss. Jis tai sevi mīļuojs, ka apleik nikuo namanejs i vys vierīs iz sova šmukuo vaiga atspeidīņa iudinī. Tok partū dīvi jū nūstruopiejuši i puormejuši par puči, kura sovu zīdu pagrīzuse iz suonu ci zamyn, kaiba vārdamuos iudiņa spīgelī.


text:
Pededze
Pededze (latvīšu: Pededze; igauņu: Pedetsi jõgi; vyrovīšu: Pedejä jõgi) - upe Vydzemē, natuoli nu Latgolys nūvoda rūbežu. Aivīkstis poša leluo lobuos malis dataka. Upe aizasuoc Hānjis augstainē, Kerigumis azarā, Igaunejis Vyrovys apleicinī. Tak iz dīnavydu sūpluok Krīvejis rūbežom, tod pasagrīž iz dīnavydvokoru i tak Latvejā Olyuksnis, Guļbinis i Modyunis nūvodūs. Deļ Lubuona hidrografiskuos sistemys, ītakā upe sasadola div storūs - Vacpededzē i Jaunpededzē. Vacpededze satak ar Bolupi.
Upmalis cīši mežainis, daudzi ūzuluoju. 1997 godā Strodu pogostā sataiseits dobys nūlīgtiņs "Pededzis ūzuluojs". Upei daudzi leikumu i vacupu, 50 km puosmā nu Litinis da Jaunpededzis kanalam upe tak lūklūkim. Zamyn nu Litinis upē 1950 godūs pastateita iudiņa spākaine, tok sakryta i tān likvidieta. Kūpā ar Aivīksti, upi cieški sauc par Latgolys i Vydzemis rūbežu.
Upmalis cīši mežainis, daudzi ūzuluoju. 1997 godā Strodu pogostā sataiseits dobys nūlīgtiņs "Pededzis ūzuluojs". Upei daudzi leikumu i vacupu, 50 km puosmā nu Litinis da Jaunpededzis kanalam upe tak lūklūkim. Zamyn nu Litinis upē 1950 godūs pastateita iudiņa spākaine, tok sakryta i tān likvidieta. Kūpā ar Aivīksti, upi cieški sauc par Latgolys i Vydzemis rūbežu.
This is an excerpt from the article Pededze from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Pīterpiļs aba Pīterburga, aba Sanktpeterburga — mīsts pūstumvokoru Krīvejā, Nevys upis greivā pi Baļtejis jiuru Suomu leiča, Leningrada apgabaļa centrys, ūtrais pa lielumam Krīvejis mīsts (piec Moskovys).
Pīterpiļs XVIII godusymtā suokta stateit kai Krīvejis golvysmīsts suomugru tautu apdzeivuotā teritorejā. Nu XVIII gs. vys augūšuo mīsta dzeivuotuoji pa lelumam krīvvolūdeigi, i pīterpilīšu skaits niule puorsniedzs jau 4 milijonus. XIX gs. beiguos i XX gs. suokuos Pīterpilī apsadzeivuoja leluoks skaits latgalīšu, i nu 1879 da 1917 godam Pīterpiļs beja svareigs latgaļu nacionaluos atmūdys centrys.
Mīstam sova gaisūsta (Pulkova), jiuru ūsta (pi Suomu leiča) i upis ūstys (pi Nevys greivys). Izraisteita mašinindustreja, malnuo i kruosojuo metalurgeja, kimejis, vīgluo, puortykys i poligrafejis industreja. Nu 1955 g. mīstā dorbojās metra. Pīterpiļs irā Krīvejis zineibu akademejis centrys, mīstā daudzi zineibys īstotu, 43 augstškolys (jūs vydā – universitets, konservatoreja). Dorbojās 16 profesionalu teatru (zemeiguokī – operys i baleta, dramys), lelys bibliotekys (Nacionaluo biblioteka, Zineibu Akademejis biblioteka), 43 muzeji (zeimeiguokī – Ermitažs, antropologejis i etnografejis, zineibys i tiemiejumu). Pīterpilī nu 2008 gods dora Krīvejis konstitucionaluo tīsa.
ViestureLabot
Da XVIII gs. — niulejuos Pīterpiļs teritorejā Nevys greivā dzeivuoja suomugru tautys (saukti par vepsim, čūdarim i ct.).
XVII i XVIII gs. meitovuos — Krīvejis cars Pīters I caur ceikstīnim itū teritoreju atjēme nu Zvīdrejis.
1703 g. maja 27 d. — Pīters I itamā vītā suoce stateit jaunū Krīvejis golvysmīstu i deve jam sova aizguodnīka Sv. Pītera vuordu.
1713 – 1728 g. i 1732 — 1918 g. – Pīterpiļs beja Krīvejis imperejis golvysmīsts (piečuok itys statuss tyka Moskovai) i svareigs ūstys mīsts Krīvejis tierdzeibai ar Vokorim.
1852 – 1862 g. — pastateits Pīterpiļs – Varšovys dzeļžaceļš, jis vadynuoja i Pīterpiļs raisteibu vysumā, i latgalīšu apsadzeivuošonu Pīterpilī leluokā skaitā.
1879 – 1917 g. — Pīterpiļs beja svareigs latgaļu nacionaluos kulturys centrys. Ite suoce izīt pyrmuo latgalīšu periodika, vuicejuos i dorbuojuos spūdri latgalīšu atmūdys dareituoji, beja īstateits ap 30 latgalīšu školu, nūtyka šoluotuoju kursi, beja taiseiti latgalīšu bīdreibu saguojumi i kulturys sariedīni.
1905 – 1907 g. — Pīterpilī nūtyka pyrmais nu treju lelūs vaļstiskūs apvārsumu – 1905 g. revoļuceja.
1914 – 1924 g. — Pīterpiļs beja puorsaukta Petrograds (krīvyskai ПeTporpaд).
1917 g. — Pīterpilī nūtyka ūtrais i trešais lelais vaļstiskais apvārsums: Februara revoļuceja, kuramā nu trona puordzyna caru, i Oktobra revoļuceja, kuramā Krīvejis vaļdeišonu puorjēme lelinīki (komunisti).
1924 g. — pīcys dīnys piec Lenina nūmieršonys Petrograda puorsauce par Leningradu.
1934 – 1938 g. — Stalina režima laikā Pīterpilī i juos apleicīnē nūtyka "etniskuos teireišonys", kuramuos nu krīvu rūkys lelā skaitā cīte i senejī ituos apleicīnis suomugriskuos ciļmis dzeivuotuoji, i nu jauna mīstā apsadzeivuojušī mozumtautu pīstuovi, īskaitūt latgaļus.
1941 – 1945 g. — Ūtrūs Pasauļa vaidu laikā Pīterpili apmāram 900 dīnu ilgai beja apguluse vuocīšu armeja, i mīsts dzeivuoja blokadys apstuokļūs, caur kū vaira kai 600 000 pīterpilīšu nūmyra nu bods. Deļ kara laika varūneiguos iztvereibys 1945 godā Pīterpilei daškierts varūņmīsta vuords.
1991 g. juņa 12 d. — Pīterpiļs dzeivuotuoji referendumā nūbolsuoja, kab vītā Leningrada mīstam byutu atdūta atpakaļ viesturiskuo pasauka Sanktpeterburga.
Latgaļu nacionaluo atmūda Pīterpilī [1]Labot
1879 g. — suoce dorbu Pīterpiļs katuoļu goreigais seminars, kurymā nu 1884 g. vuiceja latgalīšu volūdu (seminārā studēja zeimeigi latgalīšu nacionaluos atmūdys dareituoji: A. Platpīrs, J. Višnevskis, F. Trasuns, A. Kaņtinīks, S. Tukišs, P. Smeļters, F. Laizāns, M. Dukaļskis, N. Rancāns, K. Skrynda, F. Kemps, P. Tukišs i ct.).
1901 – 1906 g. — Pīterpilī dorbuojuos N. Rancāna kūpdzeive jaunīšim nu Latgolys.
1903 g. — Pīterpilī nūtyka pyrmuo latgalīšu pareizraksteibys sprīža, kuramā atsasaceits nu nazcik puoliskūs grafikys elementu izlītuošonys.
1903 g. — Pīterpilī suoce izīt pyrmuo latgalīšu periodika („Zvaigzne" 1903 g., „Gaisma" 1905 – 1906 g., „Sākla" 1906 g., „Dryva" 1908 – 1918 g., „Jaunys Zinis" 1912 – 1914 g.).
1903 – 1913 g. — Pīterpilī dorbuojuos „Pīterburgys latvīšu muzykalyskuo sabīdreiba" — latgalīšu bīdreiba ar koru, kūkļuotuoju ansambli, simfoniskū orkestri, teatra pulceņu, koņcertim, dramatiskajim pastatejumim, tematiskajim vokorim i biblioteku.
1906 g. — F. Trasuns tyka par Latgolys pīstuovi pyrmajā Krīvejis Vaļstiskajā Dūmā.
1906 g. — Pīterpilī bruoli K. i O. Skryndys organizēja latgalīšu volūdys stuņdis (pi Sv. Katris bazneicys).
1907 – 1909 g. — Pīterpilī dorbuojuos K. Skryndys vadeiti latgalīšu školuotuoju sagataviešonys kursi.
1906 g. — Pīterpilī O. Skrynda un F. Obšteins izdeve pyrmū latgalīšu tautudzīšmu apdarīņu lasejumu „Dzīšmu vuoceleite".
1908 g. — Pīterpilī izdūta pyrmuo pošu latgalīšu sagatavātuo latgalīšu volūdys gramatika — O. Skryndys „Latvīšu volūdys gramatika" („ЛaTышckaя rpaMMaTиka лeTraлbckaro Hapѣчiя").
1909 g. — F. Trasuns Pīterpilī izdeve pyrmū latgalīšu skaitomgruomotu — hrestomateju sātai i školai „Školys Duorzs".
1915 – 1919 g. — Pīterpilī dorbuojuos „Latgalīšu paleidzeibys bīdreiba kara uperem" (ādynuošona, naktsvītys, dareitovys, medicīniskais paleigs, školys (vaira kai 30) i pedagogiskī kursi).
1917 g. — Pīterpilī īstateita „Latgolys školuotuoju savīneiba”
Nūruodis i olūtiLabot
- ↑ Leikuma L. Latgalīšu volūda. 1 d. - Sanktpeterburga, 2003, 1 psl.


text:
Livonejis ordyna magistris
Livonejis ordyna magistris — Livonejis ordyna viersinīks (1237 - 1563 g.), kuru vusycieškuok ībolsuoja iz vysa myuža i apstyprynuoja Teutonu ordyna lelmagistris.
Livonejis ordyna magistris rezidēja Reigā i Cāsūs. Juo vītinīks beja landmaršals, atsaceigs par Ordyna karadraudzi (XV gs. suokuos jimā karaveiru skaits dasnēdze 4000). Landmaršala rezideņceja beja Siguldā.
Livonejis ordynam pīdarēja 60% Livonejis zemu (palykušuo daļa beja Reigys arciveiskupa i veiskupa sovums), juos beja padaleitys mozuokūs apgabaļūs, kurus vaļdeja komturi, a komtureju piļs vaļdeja fogti. Da XVI gs. Livonejā beja 30-40 komtureju i fogteju, XVI gs. vydā – jau 120-150. Div reizis par godu Cāsūs komturim i fogtim vajadzēja atsaskaiteit kapitulai, kuramā īguoja Livonejis ordyna magistris i seši vysusvareigūs piļu komturi.
Livonejis ordyna magistris rezidēja Reigā i Cāsūs. Juo vītinīks beja landmaršals, atsaceigs par Ordyna karadraudzi (XV gs. suokuos jimā karaveiru skaits dasnēdze 4000). Landmaršala rezideņceja beja Siguldā.
Livonejis ordynam pīdarēja 60% Livonejis zemu (palykušuo daļa beja Reigys arciveiskupa i veiskupa sovums), juos beja padaleitys mozuokūs apgabaļūs, kurus vaļdeja komturi, a komtureju piļs vaļdeja fogti. Da XVI gs. Livonejā beja 30-40 komtureju i fogteju, XVI gs. vydā – jau 120-150. Div reizis par godu Cāsūs komturim i fogtim vajadzēja atsaskaiteit kapitulai, kuramā īguoja Livonejis ordyna magistris i seši vysusvareigūs piļu komturi.
This is an excerpt from the article Livonejis ordyna magistris from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Uoraišu azara piļs
Uoraišu azara piļs ir 9.-10.gs. latgaļu piļs - arheologu dokumentēta i pa dalei restaurēta (1975.-1979.g. i vēļuok). Itei dzeļža laiku mītne atsarūn Uoraišu azara (natuoli nu Cāsu) zamā saleņā. Tymā vītā lobi izglobuojušys senejūs kuormu palīkys i daudzi tuo laika prīkšmati. Tān populars viesturiskuo turisma objekts Latvejā.
Uoraišu azara saleņā beja vīna laikmeta arheologiskuo kultura - bez cytu kulturu i cytu godu symtu uzsluoņuojumu. Ite atroktuos 151 kūka ceļtnis palīkys līcynoj ap tautys ceļtnīceibu 9.-10.gs. Zamiudiņa apstuokļūs ceļtņu palīkys i kūka, uodys prīkšmati, pynumi labi sasaglobuojuši. Kuormi Uoraišūs ciersti vīns pi ūtra 5 rynduos iz vairuok kai metru augsta kūka pamatu. Ustobys nalelys. Pi kotrys vēļ mozuoka pašaleite (pībyuve) saimnīceibys vajadzeibom. Jumts (vīlaiceigi ari grīsti) taiseits nu tīvu kūku i kuoršu, puorsadzūt tūs ar bārzu tuosem voi egļu myzom. Ustobuos - guļamuos luovys, sūli, plaukti, sīnuos - vadži. Ustobys vydā - nalela muola kruosne bez škūrstyna. Dyumi guoja uorā pa nalelim lūdzenim voi durovom.
Piec Jāņa Apala - izrokumu vadeituoja dūmom, Uoraišu piļs ustobys ir leidzeigys vydslaiku Lītuvā izplateitajam kuormu veidam. Apmetnē vyslobuok saskaglobuojuse pyurmuo (nu pīcu) apbyuve. Tei ruodeja, ka t.s. azara piļs beja dūmuota senejūs latgaļu ikdīnys dzeivei i pasagluobšonai nu īnaidnīka (tei navā piļs reprezentacejai). Pili apjūze aozsorgvaļņs ar sīnu. Ar krostu savīnuoja vītom kūka tylts, vītom granta i akmiņu uzbārums iz dobys veiduotuo siekļa. Pietnīki dūmoj, ka piļs 10.g.s. tykuse nūdadzynuota i vairs nav atjaunynuota. Azaru mītnis kai jauns cylvāku apsamesšonys veids Latvejā pasaruodeja 1.g.t. 2.pusē.
1983.g. pījimts Ministru Padūmis lāmums par Uoraišu azara apmetnis saglobuošonu i parka-muzeja izveiduošonu ap itū azaru. Apleicīnē ir ap 15 svareigu atškireiga vacuma arheologiskūs pīminekļu.


text:
Spanīšu volūda aba kastilīšu volūda (Spanīšu volūda: español aba castellano) — vysuvairuok runojamuo romanīšu volūda, vīna nu pasauļa vysuplotuok lītojamūs volūdu (sūpluok mandarinīšu aba kinīšu i anglīšu).
Spanīšu volūdu īsuokuos lītuoja Spanejis zīmeļūs, piečuok – vysā Kastilejis Kienestē, a suocūt nu 16 godusymta caur spanīšu kolonistu darbeibu jei pasūļam pasaplateja Afrikā, Amerikā, Azejā i Okeanejā.
Šudiņ spanīšu volūdu kai pyrmū voi ūtrū volūdu runoj vydyskai (pa vysaidim apskaitīnim) 400 mln. ļaužu – Spanejā, kūna vysuos Latiņamerikys vaļsteibuos, Ekvatora Gvinejā Afrikā i cytur.


text:
Latgalīšu sleja žurnalā „Ir” par maja dzīduojumim
Reizi mienesī žurnalā „Ir” teik publicāta latgalīšu sleja, kas viestej par aktualim nūtykumim i vaicuojumim. Maja sleju ir sarakstejuse bibliotekare Anna Vizbule nu Preiļu nūvoda, jei stuosta par sovu bierneibys pīredzi, leidza lelajim maja vokorūs ejūt dzīduotu pi sābru sātys krysta.
Slejis autori ir dažaidi Latgolys ļauds — kotru reizi cyts autors, cyta aktualitate, cyts stuosts. Autori teik aicynuoti eisā rokstā izsaceit sovu redziejumu par latgaliskū pasauli i latgaliskuo vītu pasaulī, pastuosteit par sovu pīredzi voi izsaceit sovu redziejumu par aktualim vaicuojumim i nūtykumim.
Anna Vizbule stuosta par krystim i dzīduošonu pi jūs, par maja dzīduojumu tradiceju Latgolā, kas gon ir dzeiva i šudiņ, tok laika gaitā izamainejuse. Jei aproksta sovu pīredzi, kod kai bārns guoja leidza lelajim i pīsadaleja značku viļkšonā, ciparu saukšonā i pīdzeivuoja ari tradicionaluos kulturys izneikšonu Latgolā.
Kod vysi dīnys dorbi beja apdareiti, apsejom boltus skustus, pajēmem rožoncys i guojom dzīduotu pi krysta. Babeņai beja malnūs vuokūs īšyutys gruomotys, es varieju pajimt kaidu nu jūs. Dzīduoja puorsvorā sīvītis, reizem ari veirīši. Es beju vīneigais bārns lelūs vydā.
Dzīduojumi nūtyka vysu maja mienesi - kod leja leits, vysi sasaspīde mozajā krucifiksa nameņā voi saguoja kliets prīškā. Koč dorbs kolhozā beja gryuts, cylvāki vysleidza atroda laiku. Dzīduoja daudzbaļseigai, vuordus i melodejis vairums zynuoja nu golvys.
Annys Vyzbulis rokstu skaiti ituos nedelis (16.05.-22.05.2013.) žurnalā “Ir” voi ari škārsteiklā ite: http://www.ir.lv/2013/5/15/pi-pastaru-satys-krysta.
Informaceju sagatavuoja Ilze Sperga,
žurnala „Ir” latgalīšu slejis koordinatore
16.05.2013


text:
Eņdemizmys
Eņdemizmys (greku: ἔvδnuoς- endēmos- vītejais) - pasaruodīņs, kod auguoju ci dzeivinīku škira, ciļts voi dzimte sateikama viņ aprūbežuotā geografiskā apgabalī i nasateikama nikur cytur iz Zemis viersa.
Daudzi eņdemisku škiru var atrast geografiskai ci ekologiskai atškiertūs apvydūs, pīv., jiursoluos, pa kolnim, dziļūs azarūs. Regioni ar augstu eņdemizmu - Havaju jiursolys, Madagaskara, Jaunkaledoneja, Australeja, Jaunzelaņdeja, Baikala azars. Atškir paleoeņdemus - škirys i ciļts, kurūs areali šaurynojās, i neoeņdemus - jaunys škirys, ciļts i tt., kurys vēļ naaizspēja pasaplateit.
Eņdemizma preteimeiba - kosmopolitizmys, kod škira sateikama gondreiž vysur iz Zemis viersa.


text:
Parostō liturgiskō laika 25. nedeļa
Dōrgais Jezu, paleidzi man izplateit Tovu gaismu, kur vīn eju. Īlej munā dvēselē sovu Goru un dzeivi. Caurstrōvoj un aptver munu byuteibu tai, lai vysa muna dzeive byutu tikai Tovs atspeidums. Storoj caur mani un palic manī, lai vysi, kas mani sateik, sajustu Tovu asameibu munā dvēselē. Lai jī lyukōtūs un radzātu vairs na mani, bet tikai Tevi.
Palic ar mani, un tod es storōšu tai, kai Tu storoj. Es grybu speidēt un byut par gaismu cytim. Tod, Jezu, vysa gaisma byus Tova, bet na muna. Tu apgaismōsi cytus caur mani. Ak, kaut es varātu Tevi slavēt tai, kai Tev pateik, apgaismōdams tūs, kas man blokus.
Ak, kaut es varātu sludynōt Tevi na ar vōrdim, bet ar sovu pīmāru, sovim dorbim, pīviļceibu, mīlesteibas piļneibu, kaidu muna sirds jyut pret Tevi. Amen. („Aicinājums”)
„Dūd nūrēkinu par sovu pōrvaldeišonu”
Kaidam mērķam tu izdevi naudu pagōjušajā nedeļā? Apsasēdīs un sastōdi detalizeitu izdavumu sarokstu – leidz pat santimam. Pēc tam pasaver: pyrmom kōrtom, cik procentu nu šim izdavumim atsateic uz cytim, bet na uz tevi; ūtrkōrt, nu kō tu pavysam mīreigi varēji atsateikt, un, beidzūt, voi kaidu daļu nu izdūtōs naudas nabeja jōizlītoj prōteigōk.
Naaizabyldynōsim ar tū, ka tei ir myusu nauda un nivīnam nav tīseibu jautōt, kū mes ar tū doram. Līta pastōv tymā, ka na jau mes reikojamēs ar naudu tai, kai grybam, bet gon myusu nauda dora ar mums, kū vīn gryb. Nivīns myusu naudu naskaita, un nivīns naatjem.
Kristus šōsdīnas Evaņgelijā atgōdynoj, ka myusim byus jōatbiļd par naudas, kas ir myusu reiceibā, prōteigu izmontōšonu. Tei ir nūkļyvuse myusu rūkōs, lai mes ar tōs paleidzeibu dareitu lobu. Nauda myusu rūkōs ir dōrgmonta, jo tei var pat ļaunus cylvākus pīspīst dareit lobu. Par naudu pat ļauni cylvāki ir spējeigi dareit lobu. Jezus napīprosa nu myusim taidu nabadzeibu, kaidā dzeivōja sv.Francisks, bet pīprosa, lai mes gudri reikōtūs ar sovu īpašumu. Naudai pyrmom kōrtom ir jōkolpoj par tyvōkmīlesteibas instrumentu. Mes poši naspējam apkolpōt vysus, kam tys napīcīšams – reizem naprūtam tū dareit – bet kaids par myusu nūpeļneitū naudu var šōs vajadzeibas nūkōrtōt. Ir jōīsaista pasauļs tyvōkmīlesteibā. Un deļ tō ir vajadzeiga nauda kristīšu kabatōs. Pasauļs napazeist nasavteigu mīlesteibu, tōpēc par tō pakolpōjumim ir jōmoksoj.
Kristīšam ir bīži jōpadūmoj par tū, kam jys iztērej sovu naudu, jo šajūs izdavumūs atsaklōj gudreiba un ticeiba. Uzadrūšynōsim īvest izdavumu grōmotu ar divom ailem – gudri un naprōteigi iztārātō nauda. Mōceisimēs pasavērt poši uz sevi ar kritisku aci. Un, jo mes nabyusim gudri, reikojūtīs ar nakrītnū mamonu, kas tod mums uzticēs patīsūs lobumus?!
Attīksme pret naudu ir svareiga cylvāka atbiļdeibas izpausme un līcynoj par cylvāka brīduma pakōpi. Ir vērts tū atcerētīs, nūvērtejūt gon pošim sevi, gon ari cylvākus, kuri dzeivoj mums apkōrt. (Pr.Ed.Stanieks)
Tik daudz veļ jōizdora.
Jo jyus nakrītnōs mamonas lītōs bejat nauzticeigi,kas tod jums uzticēs patīsūs lobumus?
Šōsdīnas Evaņgelija lasejumi, kaut ari uzraksteiti pyrms daudzim godu simtinim, myusim līkās labi pazeistami, - it kai tī stōsteitu par tū, kas šudin nūteik mums apkōrt. Vīnim nauda ir sagrūzējuse golvas, deļ cytim tei ir kļyvuse par nabeidzamas ceiņas īmesli. Vīni, kai roksta pravītis Amoss, nūpērk tryuceigū par sudobru un pōrdūd labeibas palovas. Bet cyti tikkū golus savalk kūpā. Bet mes tok asam kristīši – Jezus mōcekli. Mes dzeivojam zemē, kura teik uzskateita par kristeigu. Tōpēc Evaņgelija lykumi na tikai uzlīk par pīnōkumu taisneigumu voi gūdbejeibu, bet ari labesteibu, labvēleibu, sovstarpejū paleidzeibu, patīseibu, mīlesteibu – arī mīlesteibu sabīdreibā. Varātu liktīs, ka runōt par mīlesteibu sabīdreibā ir par agri. Mīlesteiba, jā, kai tod, bet vysaugstōkō ir mīlesteiba gimenē. Mīlesteiba – kai mozs burteņš „m” – kas atsaspūguļoj partnera sameklēšonā: kurs attapeigōks un veiklōks, tys vinnej. Bet Jezus Evaņgelijs mōca mīļōt kotrā dzeives breidī. Mōca gryutu mīlesteibu – jo taida mīlesteiba nameklej sovu lobumu, bet izdeveigumu cytim un vairoj lobū pasaulē. Gryutu mīlesteibu – jo vīglōk ir izdareit kaidam pōresteibu, nakai apdōvynōt ar lobu.
Tōpēc apsarūbežōsim tikai ar parostu gūdbejeibu. Parostu, jo bez elementaras gūdbejeibas nav īspējams nikū izveidōt – ni gimenē, ni storp kaiminim, ni ari sabīdriskajā un ekonomiskajā dzeivē. Šī Evaņgelijā rodušīs postulati, bez šaubom, ir izaicynōjums myusu paaudzei.
Vysur korupcija? - Pyrms breiža pīminējam, ka vīnim nauda ir sagrūzējuse golvu, bet cytim tei ir nabeidzama ceiņa. Naapgolvōsim, ka nauda ir slykta, bet tei vīgli, pōrōk vīgli var kļyut par ļaunuma īrūci. Tys nav myuslaiku izgudrōjums. Par kū tod Jezus runoj šōsdīnas Evaņgelija lasejumā? Porōda summas samozynōšona nu pōrvaldnīka puses beja korupcija – taidā veidā jys apzineigi veicynōja sova kunga klientu labklōjeibu, kod pošam zeme sōka zust zam kōjom. Summas beja smīkleigas, saleidzynojūt ar myusdīnom. Pīcdesmit mucas eļļas pat tymūs laikūs tei nabeja nikaida bogōteiba. Divdesmit māri kvīšu ir veļ mozōk. Šudiņ koruptivī darejumi ir ļūti dažaidi: vīnu reizi pīteik ar symts, bet reizem dzēržam pat par miljonim dolaru. Dzēržam, jo poši taidas summas nikod naasam redzējuši. Mes vysi dzeivojam taidā koruptivā atmosferā, bet daudzi ari tai leidzdorbojās. Mes lomojam tūs, kuri jem kukuļus, bet vīnlaiceigi poši steidzamēs tūs dūt. Apburtais lūks. Kaida sabīdriskōs dzeives jūma nav korupcijas ļaunuma skorta? Asam gotovi apgolvōt, ka nivīna. Un tod mes turam aizdūmōs vysus. Un jo vysus – taitod kotrs ir aizdūmōs turamais. Varbyut par tū, ka jem, bet ari par tū, ka dūd. Otkon apburtais lūks.
Nav sprediķōtōja pīnōkums snēgt padūmus prokuraturai voi politikim, kuri pījem lykumus; bet ir pīnōkums pavēsteit: ļaunums myus ir sapinis sovūs teiklūs! Un, jo jau ļaunums ir tik ļūti izaplatējis, jo jau tys ir pōrjēmis vysu myusu publiskōs dzeives telpu, drūši vīn, ka mes vysi asam pi tō kaut drusku veineigi. Kū, es ari? – jyus jautōsit. Atbiļdēšu ar nūtykumu nu dzeives. Nūvārōju bārnus, kod jī spēlējōs sovā nūdobā: vīnam beja čipsi, ūtram kaut kaidas kūšļojamōs gumijas – nu tai, dažaidi seikumi, bet deļ bārnim – ari dōrgumi. Jo ar tim var kaidu apdōvynōt. Prūtams, na vysus. Pēc breiteņa saprotu, ka tymā vysā ir sova jāga: pasadaleit ar tū, ar kuru lobōk dzeivōt pa lobam. Pi manis pīgōja vīna vacōka meitine un sacēja: „Jyus ari pamanējot? Labvēleibas birža. Korupcijas elementi jim jau asnī”. Man palyka pavysam nalabi ap sirdi.
Patīsais lobums. – Jezus, komentejūt poša pastōsteitū leidzeibu par korupciju, nūbeidze tū tai: Jo jyus nakrītnōs mamonas lītōs bejat nauzticeigi,kas tod jums uzticēs patīsūs lobumus? Šajā teikumā ītvartō dūma atsateic uz materialajom vērteibom, uz lelōku voi mozōku bogōteibu, kuru var uzskaiteit naudā, un kuru aramīšu volūdā sauce par „mamonu”. Nakrītnō mamona – soka Jezus. Bogōteiba pati par sevi jau nav nakrītna. Tei palīk nakrītna, voi ļauna, tod, kod cylvāks tū ļaunprōteigi izmontoj. Un naaprokstami ļauna tei tod kļyust. Var nūdareit daudz ļauna, izmontojūt pat mozas naudas summas. Voi tai nanūtyka ar tū meitini, kura sovus pyrmūs desmit latus sajēme par dažom minutem ar vacōku kungu? Pēc tam vysa jōs dzeive aizgōja pa pīskari. Voi ari pyrmais kukuļs, kas īspīsts rūkā jaunam īrēdņam… tikai pīcdesmit latu. Un kod kōrtejī apmaklātōji beja pīradynōjuši šū kungu pi papyldus ījāmumim, jys beja napateikami pōrsteigts, kod nikō nasajēme. Un apetite auga. Nauda palyka par nakrītnu lītu – tai tū nūvērtēja Evaņgelijs.
Ūtrō dūma, kū izteice Jezus, ir atziņa, ka pastōv patīsais lobums, un tys nav nauda, monta, bogōteiba. Tyuleņ rūnās jautōjums, kas ir patīsais lobums? Jyus navarat kolpōt Dīvam un mamonai – mes dzēržam Jezus komentaru. Patīsais lobums taitod ir Dīvs un tys, kū Jezus sauc par Dīva Vaļsteibu. Jo kaids jautoj, kas tei ir, atbiļdi snādz apostols Pōvuls: „Dīva Vaļsteiba napastōv ēsšonā un dzeršonā, bet gon taisneigumā, mīrā un Svātō Gora prīkā”. (Rom 14,17). Prīks ir lobuma patīseiguma auglis un māraukla. Mīrs ir izplatejums, kurā lobais var pastōvēt un pīaugt prīkā. Taisneigums ir na tikai mīra un prīka, bet pat cylvāka eksistences prīkšnūteikums. Tik daudz kas myusim ir jōizdora šajā pasaulē! (Pr. Tomašs Horaks)
Taisneigums.
Vīns nu kardinalajim tykumim ir taisneigums. Taisneigums normej cylvāka atteiceibas ar Dīvu, cylvākim un apkōrtejū pasauli. Taisneigums ir cīns pret cytu cylvāku tīseibom. Taisneigums vīnmār jem vārā ūtru cylvāku, un tōpēc tys ir pamats patīsai mīlesteibai. Kur nav taisneiguma, tur nav mīlesteibas. Nataisneigs cylvāks naprūt mīļōt. Taisneigums ir mīlesteibas pamatakmiņs. Tys nūteikti ir jōīvāroj, jo šudin daudzi cylvāki gryb mīļōt, bet naīvāroj taisneigumu.
Taisneigums ir cīši saisteits ar lykumu: pyrmkōrt, ar Dīva lykumu; ūtrkōrt, ar lykumu, kurs ir saistūšs Bazneicā; treškōrt, ar lykumu, kurs ir saistūšs vaļstī.
Kas ir taisneiguma tykums? – Tei ir pastōveiga grybas nūstōja, kas ir gotova kotram atdūt tū, uz kū tam ir tīseibas.
Atseviški taisneiguma akti veļ nav taisneiguma tykums. Pīmāram, kaids brauc uz piļsātu apzagt banku. Pa ceļam jys uzavad gūdeigi, moksoj par benzinu, par avīzem, par kioskā nūpērkatjom cigaretem. Tei ir taisneiga reiceiba, bet šys cylvāks pats nav taisneigs, jo jam nav taisneiguma tykuma. Jo jys dzeivoj nu zōdzeibom, jys nav gūdeigs, jys namoksoj ar sovu naudu. Taitod, vīns taisneiguma akts veļ nalīcynoj par taisneiguma tykumu.
Taisneiguma tykums bolstōs uz pamatprincipu, kas ir īkodeits kotra cylvāka sirdī – lobais ir jōdora un nu ļaunuma ir jōizasorgoj.
Šudin runōt par taisneigumu pi mums ir ōrkōrteigi gryuši. Gon karš, gon pēckara godi šajā jūmā ir nūdarējuši lelu pūstu. Tī ir iznycynōjuši myusu gūdeigumu. Un te vaineigi asam mes vysi. Mes ļōvem, ka iznycynoj myusu gūdeigumu. Cylvāka īkšejū gūdeigumu var iznycynōt tikai tod, kod cylvāks pats tam pīkreit. Daudzūs gadejumūs mes naspējam moksōt augstōkū cenu par īkšejō taisneiguma aizstōvēšonu.
Daudzu cylvāku sirdsapziņa šudin naspēj atškērt, kas ir lobs un kas ir ļauns. Pat ticeigu cylvāku sirdsapziņā ir īsazoguse lela kļyuda. Taisneigums tyka atdaleits nu lobuma un lobō vōrda, tys nateik īvārōts. Lyuk, konkreti pīmāri: kaidu sīvīti, kura ir atbiļdeiga par zōļu izsnēgšonu slimneicā, bīži lyudz izsnēgt zōles ari bez receptes. Un jei šōs zōles ari īdūd. Atnōk ōrsti, medmōsas, ōtrōs paleidzeibas šofers, un jei tik dūd vysim zōles. Sirdsapziņa jau soka, ka te kaut kas nav kōrteibā. Tod nu jōs palyudz atskaiti par šū bez recepšu izdūtū zōļu vērteibu. Izarōdēja, ka summa ir ļūti lela… Un tod rūnās jautōjums: voi jei ir loba, ka izsnādz zōles? Voi jai ir tīseibas tū dareit? – Nā, jai nav tīseibu tū dareit, jo zōles jai napīdar. Jei ir nataisneiga. Jo jei atdalēja labesteibu nu taisneiguma. Myusim šudin ir daudz taidu it kai lobu, bet nataisneigu cylvāku. Ir jōatcerās vīna svareiga līta, ka napastōv labesteiba bez taisneiguma. Patīsa labesteiba vīnmār ir taisneiga, bet taisneigums vīnmār ir lobs.
Veļ kaida cyta situacija: autobusa šofers beja lobs, jo, braucūt pa maršrutu, uzjēme vysus, bet naizdeve biletes. Jys beja lobs, un vysi jū slavēja, bet autobusu parks šū liniju likvidēja, jo tei naatsamoksōja. Šofers beja lobs, vysi jū slavēja, bet vīnlaiceigi beja nataisneigs, jo, vysim cylvākim pīkreitūt, bōze naudu sev kabatā.
Šaids dūmōšonas veids ir tik dzili īsazadzis myusu sirdsapziņōs, ka šajā gadejumā myusim nav jōdūmoj vairs par sirdsapziņas izōrsteišonu, bet gon par sirdsapziņas augšanceļšonu. Ir jōteik augšancaltai taisneiguma izjyutai.
Ar kū jōsōc? – Pyrmkōrt, ir jōsōc ar atsaskaiteišonu. Par sirdsapziņas augšanceļšonūs līcynōs preciza atskaite. Vyspyrms ir jōizdora sirdsapziņas izmeklēšona, tod ir jōuzajem vaine un biktkrāslā jōpasoka, ka asu vaineigs. Un tod, kod šys sprīdums ir pasaceits, tod Dīvs dūd sovu pīdūšonu. Tod sirdsapziņa tiks dzīdynōta.
Ir jōlyudz Vysuvarenais Dīvs, lai Jys mums paleidz izōrsteit sirdsapziņu, kuru ir skōruse brīsmeiga slimeiba. Jōlyudz, lai mes zynōtu, pa kaidu ceļu var īīt kōrteibas pasaulē. Ļaunums, kas nateik sūdeits, palīk nasūdeits ļaunums un kļyst veļ spēceigōks, ļaunums smejās par mums. Sabīdreibai ir jōsabolsta uz taisneiguma, kurs ir augšancalts kotra vērteiga cylvāka sirdsapziņā. Tam ir napīcīšams Dīva žēlesteibas breinums un apskaidreiba, lai mes nasamaļdeitu un nadūmōtu, ka vyss ir kōrteibā, kod ļauna slimeiba aizvīn vairōk grauž myusu sabīdreibas organismu. Ir jōizdora operacija, lai varātu atsagrīzt pi taisneiguma stōvūkļa.
Beigōs uzstōdeisim sev veļ vīnu jautōjumu. Voi pi myusim ir taida vīta, kur nav iznycynōta taisneiguma izjyuta? Dīmžāl, taidas vītas nav. Ir tikai atseviški cylvāki, kurim pīmit taisneiguma izjyuta. Lai slava Dīvam par jim! Atsajaunōšonas vērzīņs ir tikai vīns. Ir jōmēginoj atgyut sabīdriskō un individualō taisneiguma izjyutu. Šys uzdevums saista vysus cylvākus, un nivīns navar nu tō atsarunōt. Ir jōsōc nu personeigōs sirdsapziņas jyuteiguma un taisneiguma dzīdynōšonas voi pat augšanceļšonas. Un šys dorbs ir jōsōc pēc īspējas ōtrōk, tyuleņ pat. Deļ tō Kristus myus ir aicynōjis atsazeit sovūs grākūs un lobōtīs. Spēja saskateit lobū un ļaunū sevī ir ļūti vērteiga un napīcīšama. Uz sevi pasavērt mums paleidzēs Dīva lykums Dekalogs, desmit Dīva bausleibas, divas mīlesteibas bausleibas. Sirdsapziņai ir jōsaleidzynoj myusu uzskoti un myusu dzeive ar šim Dīva lykumim. Jōlyudz, lai Dīvs mums paleidz byut taisneigim. (Nu Ed.Stanieka grōmotas „Tikumi un netikumi”)
29. septembris – sv. Erceņgeļa Mikeļa svātku dīna
Lyugšona. Svātais erceņgeļ Mikeļ, aizstōvi myus ceiņā; pasorgoj myus nu ļauna un satana viļteibom. Lai Dīvs atjem jam jebkaidu varu mums kaitēt! Dabasu karapulku vodūni, ar dīviškeigū varu, kas tev dūta, aizraidi uz eļni satanu un vysus cytus ļaunūs gorus, kas klejoj pa pasauli, lai pazudynōtu dvēseles. Amen.
Nu vysas pasaules.
Vatikans. Pāvests Benedikts XVI ir nūzeimējis arhiveiskupu Tadeušu Kondruseviču par Minskas-Mogilevas arhidiecezes arhiveiskupu. Jō vītā Moskovas arhidiecezi vadeis itāļu tauteibas goreidznīks Paolo Pecci, kurs leidz šam beja Sankt-Pēterburgas goreigō seminara rektors. Metropolits Kondrusevičs ir dzimis 1946. goda 3. janvarī Grodņas rajona Odeļskas cīmatā Boltkrīvijā. Pēc Ļeningradas politehniskō instituta beigšonas strōdōja par inženeri Viļņā. 1976. godā īsastōja Kauņas goreigajā seminarā, kuru beidze 1981. godā. Par prīsteri īsvēteits 1981. goda 31. maijā. 1989. goda 20. oktobrī pāvests Jōņs Pōvuls II Romā, sv. Pītera bazilikā īsvētēja jū par veiskupu. Nu 1991. goda 13. apreļa leidz šam laikam jys beja Krīvijas Eiropas daļas Apostoliskais administrators.
Boltkrīvija. Boltkrīvijas vaļdeibas vicepremjers Aleksandrs Kosinecs uzskota, ka goreidznīkim Boltkrīvijā ir jōbyun šōs vaļsts īdzeivōtōjim. „Navar veikt religiskū darbeibu, nazynūt boltkrīvu voi krīvu volūdu, napazeistūt boltkrīvu tautas mentalitati un tradicijas,”paziņōja vicepremjers. Vīnlaiceigi jys atzeimēja, ka šajā jautōjumā ir piļneiga sasaprasšona ar Katōļu Bazneicu. Tyvōkū septeņu godu laikā jōnūteik ōrzemju goreidznīku nūmaiņai ar vītejim goreidznīkim. Pošlaik nu 581 katōļu goreidznīkim Boltkrīvijā 190 ir ōrzemnīki.
Anglija. Britu zynōtnīki ir uzsōkuši grandioza projekta realizaciju, lai izlaseit veļ naizpēteitū daļu nu slovonajim Kumranas veistūklim, kuru vacums ir tyvu divim tyukstūšim godu. Senajūs laikūs deļ raksteišonas izmontōja tinti, kas tyka izgatavōta nu izaugumim uz ūzulu lopom, kurus veļ sauce par tintes rīkstenim. Šaida tinte tyka izmontōta dīzgon ilgi, bet tei būjoj materialu, uz kura ar tū teik raksteits. Pēc zynōtnīku pīdōvōtōs metodes tiks izmontōti seviški spylgti rentgena stori, kas breivi izīt cauri pergamentam, bet apsastōj pi tintes sastōvā asūšajom dzelzs daleņom. Speciala programa ļaus apstrōdōt manuskriptus naatteitā veidā, atjaunojūt agrōk naradzamū tekstu. Veistūkli, kurus 1947. godā atroda Vadi-Kumranas apkōrtnē tuksnešainā, naapdzeivōtā Nōves jyuras krostā, beja saraksteiti kristianisma rasšonōs laikā un atklōj jaunus faktus par pasaules vysizplateitōkū religiju. Tūmār lela daļa šū rūkrokstu tai ari nabeja atšifreiti, jo papiruss beja tik ļūti vacs, ka, atritynojūt veistūkli, tys varēja gluži vīnkōrši sabērt putekļūs. Cerams, ka jaunōs tehnologijas paleidzēs atšifrēt veļ nazynomūs tekstus.
Neapole. Itālija. Neapoles katedralē kōrtejū reizi nūtyka t.s. „Svātō Januarija breinums”, kod svātō asnis palyka škidrs. Neapoles īdzeivōtōji līksmoj, jo tei ir loba zeime. Neapoles aizbildņa sarecējušais asnis, kas atsarūn aizlūdeitā kapsulā, parosti palīk škidrs trejs reizes godā: 19. septembrī – sv. Januarija pīmiņas dīnā, 16. decembrī, kod Neapoles īdzeivōtōji atzeimej breinumainū izaglōbšonu nu Vezuva izvyrduma 1631. godā, un sastdīnē pyrms maija mēneša pyrmōs svātdīnes. Reizem breinums nūteik uzreiz, reizem ir vajadzeigas vairōku dīnu lyugšonas. Jo asnis tai ari napalīk škidrs, tei ir slykta zeime: piļsātu gaida smogi pōrbaudejumi. Zynōtnīki leidz šam laikam nav spējuši izskaidrōt šū fenomenu. Bet Neapoles īdzeivōtōji par tū nauzatrauc – jī tic breinumam un cerej, ka svātais Januarijs nikod naatstōs piļsātas īdzeivōtōjus nalaimē.
Londona. Anglikani un katōli ir spāruši nōkušū sūli uz apsavīnōšonu, tai raksteits atskaitē, kas sastōv nu 44 loppusem un saucās „Augt kūpā vīnōteibā un misijā”. Atskaite tyka saskaņōta ar Storptautiskū anglikanu-katōļu komisiju vīnōteibas un misijas jautōjumūs. Prīkšvōrdā, kuru 2006. godā uzrakstēja Džons Barsebajs, Brisbenes katōļu veiskups, un Devids Bitžs, Haiveldas anglikanu veiskups, ir teikts, ka šō dokumenta sastōdeišonas īmeslis ir gūdeiga tū panōkumu nūvērteišona, kuri ir sasnāgti storpreligiskajā dialogā. Atskaite sōcās ar vōrdim par tū, ka anglikani un katōli dorbojās pēc Dīva grybas, kurs vēlejās redzēt vysus kristīšus vīnōtus. Bazneicu pōrstōvji tūmār atzeist, ka ir veļ zynomas nasaskaņas ceļā uz apsavīnōšonu: pyrmom kōrtom tōs ir saisteitas ar homoseksualisma pījimšonu par normu Anglikanu Bazneicā un par sīvīšu ordineišonu, kas absoluti nav pījemams Katōļu Bazneicai. „Mes atzeistam, ka škēršli, kuri ir ceļā myusu apsavīnōšonai, naizsokami sōpynoj Dīvu un kaitej myusu misijas efektivitatei vysā pasaulē,”- atzeist dokumenta autori. „Mes asam vīnprōteigi tajā ziņā, ka pastōv brīsmes, ka dūmstarpeibu apjūms storp mums var veļ vairōk pasalelynōt, jo var rastīs jaunas problemas un jauni streideigi jautōjumi.” (Katolik.ru un Agnuz.info informacija)
ZIŅŌJUMI
30. septembrī dīvkolpōjumi Aglyunā plkst. 10.00; 12.00; 19.00. Bērzgalē – 9.30; Rušyunā – sv. Mikeļa dīnas atlaidas – plkst. 11.00.


text:
Cyblys nūvods
Cyblys nūvods — administrativa i kulturviesturiska teritoreja natuoli nu Ludzys mīsta pi Krīvejis rūbeža. Nūvodā īīt Blontu, Cyblys, Leidumnīku, Pušmycovys i Zviergzdiņa pogosti. Nūvoda centrys - Cybla.
Puslopu ruodeklis
Geografeja[pataiseit]
Rūbeži[pataiseit]
Nūvods tur rūbežu ar Kuorsovys i Ludzys nūvodu i 35 km garu reitu rūbežu ar Krīveju. Nūvods irā rūbežmalis režima teritoreja.
Doba[pataiseit]
Reljefs i geologeja[pataiseit]
Cyblys nūvoda reitu daļa izalikaliejuse Mudovys zamainis Sīnuojis leidzonainē, reitu daļa apjam Latgolys augstainis pūstumreitu styuri - Būrzovys kaupraini, kura pasadrejuse nu laduoju iudiņu guliejuma, partū ite vaira kaupru na nūvoda vokoru daļā. Augšuok apleicīnis vysucīšuok pasaceļ Kopukolns (samiereigais augstums - 32 m). Pa vyscaureigajam augstumam nūvoda vysuaugstais punkts - Vabaļu kolns (172 m augšuok jiuru leidzīņa).
Klimats[pataiseit]
Māronuos jūstys koņtinentalais klimata tips. Vydyskuo temperatura janvara mienesī -7oC, juļa mienesī +17oC. krytuļu daudzums ap 650 - 700 mm godā. Snīgs turīs vydyskai 118 dīnu par godu. Kienejūšī vieji vosor - vokoru i dīnavydvokoru, zīm - dīnavydreitu i dīnavydu.
Geologeja[pataiseit]
Pamatplīkšni - viersejuo devona Daugovys svitys karbonatplīkšni, dolomiti, taipoš rati dolomitmergeļu i muola vydkluoški. Iz dīnavydim nu Kurjis upis - Salaspiļs svitys dolomiti, dolomitmegeli i vapnakmini. Pamatplīkšni viersā naatsasadz, jūs apkluoj vysaida vacuma, bīzuma (5 - 35 m ) i ciļmis kvatara nūsādys.


text:
Aivars Līpenīts, teatra festivals Ludzā i pavasara pučis
"Kolnasāta" 27. aprelī. Itūnedeļ „Kolnasātā” gostūs atguojs pasuokumu reikuotuojs i aktivs latgalīts Aivars Līpenīts. Par sevi jis pats soka — ''riezeknīts Reigā''.
Sabīdreibā Aivars vaira ir zynoms kai koncertu i festivalu reikuotuojs, muzykantu i muzykys grupu menedžers, jis ir nūsadorbuojs ari ar marketingu. Itūvosor Reigā, Mežaparkā, gaidomais festivals ''Pestivals'' ir aktualais juo projekts. Intervejā Aivars stuosta ar padareitū i nuokūtnīs īcerem, kai ari par kūpejū kulturys, muzykys i sabīdryskuos dzeivis situaceju Latgolā.
Reportažā izskaņ Gunys Zvīdris sagataveitais stuosts par teatra festivalu Ludzā — intervejis ar Pildys i Istrys tautys noma vadeituojim, kai ari pošim aktīrim.
Ludzys nūvoda Pildys Tautys nomā nūtykuse IV Ludzys nūvoda amaterteatru festivala skeču paruode „Smejīs vasals!”. Prīca, ka kotru godu pīaug kolektivu skaits, kas pīsadola itymā humora pylnajā pasocīnī. Itūgod tī bejuši jau deveni amaterteatri, kas īprīcynuoja skateituojus, sovus nūvodnīkus.
Ilze Sperga vuordineicā stuosta par pavasara pučem, kas kotru pavasari nacylai izaug kotrā gruova molā, tok kū kotrys gaida ar napacīteibu — lels voi mozs.
Izaruod, ka zylajom vyzbuleitem ir vēļ cyts vuords — speidaceitis. Pučeitis, kam speid acs ar boltim zīdu videnim i putekšneicu buorkstim voi ari pošys vyzbuleitis kai zylys i skaidrys bārnu acs iz pārnejuo goda lopu i syunu.
A pa slapņom pļovom i gruova molom saaug puryni rasnim kuotim i dzaltonim zīdim. Na veļti nūsaukums purynam ir veirīšu dzimtē. Ir pat teicīņs — puiss kai puryns. Taitod seviški izneseigs, lels i styprys. Skaistim byudim, vasals i prīceigs. Vēļ ir teicīņs — prīceigs kai puryns. I kai lai nasaprīcoj? Kuojis iudinī, golva korstajā pavasara saulē. Zīd i dzeivoj.
Informaceju sagatavuojuse
raidejuma redaktore Ilze Sperga
24.04.2013


text:
Reiga
Reiga — Latvejis golvysmīsts pi Daugovys ītakys Reigys leicī. Pats lelais finansu, industrejis i kulturys centrys Baļtejā i trešais pa lelumam mīsts (piec Pīterpiļs i Stokholma) Baļtejis jiurys regionā, zeimeiga jiuru ūsta. Reigys viesturiskais centrys īīt UNESCO pasauļa kulturys puormaņtīņa sarokstā, i jis zeimeigs ar jugendstiļa (Art Nouveau) arhitekturu, kuramai navā leidzeigys vysā pasaulī.[2] 2014 godā Reiga byus vīna nu Europys kulturys golvysmīstu.[3]
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
XII godusymta beiguos aizasuoce pyrmuos misejis ar snāgu kristeit Baltejis dzeivuotuojus. Piec nazcik lūbeigu raudzejumu 1197–1199 godūs pi Daugovys beja sataiseita vuocīšu koloneja ar kleštori. Pyrmuo izbudavuotuo dzeivysvīta beja Ikškile.
Oficialai Reigys mīstu īstateja 1201 godā veiskups Aļberts (Albert von Buxhöwden, 1165 — 1229), a 1225 godā Reiga jau dabuoja mīsta tīseibys. Nu 1255 gods Reiga beja arciveiskupa rezideņceja, 1282 godā mīsts tika par Hanzys savīneibys bīdri. Piec Livonejis dalejuma 1561 godā Reiga 20 godu beja napavaļdeiga, i viņ 1581 godā jū daškeire Obeju Tautu Republikai. Vāluok, nu 1621 leidz 1709 godam, Reiga beja Švedejis Kienestē, a nu 1710 goda leidz I pasauļa karam — Krīvejis imperejis sadorā. Leidz XIX godusymta beigom Reiga pa mozam izauga kai vīna nu vysuzeimeiguokūs Krīvejis imperejis jiuru ūstu, dzeivuotuoju skaits iz vyds 1850 i 1900 gods pasalelynuoja četrys reizis. 1900 godā puse Reigys dzeivuotuoju beja baltvuocīši, pa catūrtdalei krīvu i latvīšu.
1918-1940 godūs Reiga beja napavaļdeiguos Latvejis Republikys golvysmīsts, 1940-1941 i 1944-1990 Latvejis PSR golvysmīsts, 1941–1944 godūs Reigā beja īstateits Trešuo Reiha Ostlandejis komisariata centraluo byutuve. Nu 1991 goda - otkon Latvejis Republikys golvysmīsts.
Geografeja[pataiseit]
Reigys mīsts irā Latvejis centralajā daļā, Reigys leiča dīnavydu molā, Vydslatvejis zamainis Reigys i Teireļu leidzonainēs. Reļjefs - smiļkšuojs, leidzonaine 1-10 metru augšuok jiuru leidzīņa. Viesturiskais centrys irā kairajā Daugovys molā, ap 10 km pyrma Daugovys ītakys Baļtejis jiurā. Mīsta rūbežūs nazcik azaru, poši leluokī - Keišazars Mežaparkā i Juglys azars mīsta pūstumreitūs.
Mīsta pluots 307 km².
Reļjefs[pataiseit]
Reigys mīsta teritoreja irā labtik zamai. Vydyskais augstums metri augšuok jiuru leidzīņa viņ 3-6 metri. Pats augstuokais punkts - Dzagužkolns (28 metri ajl.)
Klimats[pataiseit]
Reigys klimatu i gaisu nūsoka Atlaņtejis okeana gaisa masys i ar jom atejūšī cikloni. Vosorys samārā vāsys i muokuļojis, a zīmys samārā syltys ar bīžom meikstūnem. Snīgs izkreit dekabra (zīmys) mienesī i izagloboj leidz marta mienešam. 228 dīnys augš Reigys byun Atlaņtejis okeana gaisa masys. Saulis speidiešonys maksimums byun juļa mieneša 22 dīnā – 56,4°, a minimums – tik 9,6° augšuok horizonta. Deļtuo ka gods muokuļojums zeimeigs, vosor saule speid vydyskai 54-57% dīnys, a zīmā tik 14-25%. Vydyskai saule par godu Reigā speid 1812 stuņdis - julī vydyskai 282 stuņdis, a dekabrī - 25 stuņdis.
Administrativais dalejums[pataiseit]
Leidz XIII godusymtam Reigys mīsts beja vacmīsta (Vacreigys) rūbežūs, kura pluots viņ nazcik kvadratkilometru. Leidz 1774 godam mīsta teritoreja pasalelynuoja nazcik reižu, aizjimdama jau lelumu niulenejuo mīsta centra dalis. 1728 godā Reigai daškiertys papyldomys teritorejis lobajā i kairajā Daugovys molā. 1768 godā Reigai daškierta Sorkondaugova, Zemitānu stacejis apleicīne, Kotlakolns i cytys teritorejis.
1904 godā daškierts Mežaparks, Cierkužkolns (Čiekurkalns), Teika, Jugla, Iļgucīms i cytys vītys.
1919 godā, leidza ar napavaļdeiguos Latvejis Republikys īstateišonu, Reigai daškiertys teritorejis niulenejuos Pūrsolys (Purvciems), Imantys, Zolitudis, Pleskodalis i daļa nu Zīpnīkkolna.
1927 godā Reigai daškierta kūna vysa niulenejuos Puordaugovys teritoreja, tymā skaitā Boļderaja i Daugovgreiva, taipoš atseviškys teritorejis Daugovys lobajā molā (Vacmīlgruovs, Jauņcīms, daļa Pļavinīku i Mežcīma.
I vēļ piec cytu mozuok zeimeigu teritoriskūs reformu Reigys teritoreja dabuoja niulejūs rūbežu.
Reigys mīsts sadaleits sešūs teritoryskajūs padalīņūs: Centra, Kūrzemis i Pūstumu rajonūs, Latgolys, Vydzemis i Zemgalis prīškmīstūs. Sevkurs teritoryskais padalīņs tur sovu pošvoldu i tīsys sistemu.
Dzeivuotuoji[pataiseit]
Piec 1990 gods Reigys dzeivuotuoju skaits nūtaļ mazynuojuos deļ emigracejis. 2008 gods suokuos mīstā dzeivova ap 719 613 ļaužu, labtik mozuok kai 1990 godā, kod reidzuonu beja ap 912 000. Dzeivuotuoju skaits vysucīšuok pasamazynuoja, kod piec napavaļdeibys īstateišonys emigrēja daļa krīvu.
Nu Reigys īstateišonys XIII godusymtā da XVI godusymta beigom mīstā dzeivova kūna vīni vuocīši. Jūs sataiseituo administraceja raudzeja izglobuot vuocysku solu baltu apleicē, aprūbežojūt latvīšu i līvu tīseibys apsadzeivuot mīstā. Reigai XVI-XIX godusymtūs, īteikūt Obeju Tautu Republikā, a vāluok - Krīvejis imperejis sadorā, vuocīši suoce pagaisynuot sovys privilegejis, koč i izlaiceja ekonomiskuos, politiskuos i religiskuos dzeivys kontroli mīstā.
Etniskais i volūdyskais sadors Reigā vysod bejs raibs. Mīstā dzeivova vuocīši, žydi, krīvi, puoli, lītaunīki, ukraini, boltkrīvi, līvi, latvīši i cyti. XX godusymta pyrmajā pusē mīstā izagadeja nazcik tragisku viesturisku nūtikšonu, sasītu ar revoļucejom i pasauļa karim, i tys dyžan ītakuoja Reigys demografeju. XX godusymta ūtrajā pusē Reigā imigrēja daudzi krīvu i cytu SSRS tautu pīstuovu (ukraini, boltkrīvi). Itymā laikā latvīšu i krīvu procents Reigā tyka vīnaids (atsateikūši 42,3 i 41,7 procenti).
Zeimeigi ļauds[pataiseit]
Reigā dzymuši:
- Helmuts Baļders – hokejists
- Mihails Barišnikovs (Mиxaил БapышHиkoB) – baleta doncuotuojs
- Mihails Barklajs de Tolli (Mиxaил Бapkлaй-дe-Toлли) – karvedis
- Vizma Belševica – ailineica
- Jesaja Berlins (Isaiah Berlin) – filosofs
- Valters Caps – iņženers
- Sergejs Eizenšteins (Cepreй ЭйзeHшTeйH) – kinys režisors
- Vaira Vīke-Freiberga (Vaira Vīķe-Freiberga) – etnologe, psihologe, Latvejis Republikys prezidente (1999-2007)
- Ernests Gulbis (Ernests Gulbis) - tenisists
- Filips Halsmans (Philippe Halsman) – fotografs
- Nikolajs Hartmans (Nicolai Hartmann) – filosofs
- Mariss Jansons – dirigents
- Gidons Kremers – muziks
- Ješajahu Leibovics (Yeshayahu Leibowitz) – filosofs
- Volfgangs Lics (Wolfgang Lüth) – karinīks
- Vera Muhina (Bepa MyxиHa) – skulptore
- Sandis Uozuoliņš (Sandis Ozoliņš, 1972-) – hokejists
- Raimonds Pauls (Raimonds Pauls) – komponists
- Arkadejs Raikins (Apkaдий PaйkиH) – artists, satiriks
- Vilhelms Ostvalds (Wilhelm Ostwald) – kimiks
- Georgs Šveinfurts (Georg Schweinfurth) – botaniks
- Mihails Taļs (Mиxaил Taлb) – šahmatnīks
- Mihails Zadornovs (Mиxaил ЗaдopHoB) - satiriks
Partnermīsti[pataiseit]
Galereja[pataiseit]
-
-
-
-
-
Riga Bridge by Twilight.jpg
Daugovys vierīņs
-
-
-


text:
Auguoji
Auguoji (latiņu: Plantae, anglīšu: plants, krīvu: pacTeHия, latvīšu: augi) — vysuleluokuo Zemis dzeivūs organizmu grupa, kuri autotrofai barojās, izlītuodami Saulis energeju (fotosiņteze), kuru šyunys tur bīzeigu apvolku (parostai nu škīzninis) i kuri natur vareibys dreiži puorīt iz cytu vītu.
Cieškuok pazeistamī auguoji: kūki, pučis, kryumi, zuole, staipekni, papards, syunys i tt.
Pasaulī vys vēļ navā zynoms precizs auguoju škiru skaits, izškireigi tāmātuoji runoj ap daudzumu nu 287 000 da 422 000.


text:
Parostō liturgiskō laika 18. svātdīne Kungs, kod atveru Tev durovas un pījemu Tevi kai gaideitu sovas mōjas cīmeņu, tod ar Tevi kūpā pavadeitais laiks mani atspērdzynoj. Pi Tova golda dolūs Tovā maiguma un spāka maizē, Tovā prīkā un upura veinā, gudreibas un apsūlejuma vōrdūs, pateiceibas un atsadūšonas Tāva rūkōs lyugšonā.Un tod es atsagrīžu dzeives ikdīnā, kas tagad ir naizneikstūša mīra pylna. (C.M.Martini) PŌRDŪMOM
Nav vīgli pījimt cylvāka apziņā jaunō cylvāka vīziju, kas apraksteita Kolna Mōceibā. Ar šom gryuteibom sasaskōre izvālātō tauta, ceļōdama uz Apsūleitū Zemi. Dīvs deve izraelīšim īspēju, lai jī spātu sevī atklōt tū, kas beja cylvākūs paradizē, un ari tū, kū jī sajēme, pasateicūt Dīva Dāla atnōkšonai uz šū pasauli. Tūmār izarōda, ka cylvākam ir problemas ar atsaraušonu nu gaļas pūdim un nu maizes klaipim.
Svātū Pōvulu ari saryugtynōja tys, ka pyrmajim kristīšim beja gryuteibas ar pošapziņu, un jī veļ arvīn dzeivōja kai pogōni. Kaut ari jī labi zynōja, ka ir jōatmat vacais cylvāks, kurs ir pakļauts samaitōšonai sovas maļdeigōs īkōres dēļ… Un tōpēc apostols aicynoj, lai jī īsatārptu jaunā cylvākā, kas ir radeits pēc Dīva leidzeibas.
Jezus ceņtēs pōrlīcynōt klauseitōjus, ka jim sovā pīejā dzeivei ir jōatsaraun nu egoistiskim prīkšnūteikumim. Jys nūrōdēja klauseitōjim, ka jī ir pōrōk vērspuseigi nūvērtējuši maizes pavairōšonu. Tuksnesī sajimtō maize nu debesim beja tikai īprīkšejō zeime. Ir pīnōcis laiks izmaineit dūmōšonu, atsaraut nu leidzšinejō dzeives uzskota.
Jezus atnōce vērs zemes, lai mes kļyutu par jaunim cylvākim. Un jaunim cylvākim vajag ari jaunu bareibu. Tei ir Euharistija, jo teiši Dīva Dāls ir dzeiveibas maize. Jys apgolvoj: „Kas nōk pi manis, tys izsalcis nabyus…”
„Es asmu dzeiveibas Maize” (J 6,35)***„Jyusim ir jōatmat vacais cylvāks…un jōīsagērb jaunajā cylvākā”(Ef 4,22.,24) Nav nimoz tik vīgli apraksteit, kaids eistineibā ir jaunais cylvāks, kuru Dīvs ir radējis pēc Sova tāla un leidzeibas. Paļdis Dīvam, Jys myusim ir devis Cylvāku, kurs vysā piļneibā beja Dīva Dāls, lai mes skateitūs uz Jū un sekōtu Jam – tys ir „cylvāks, Jezus Kristus”, kurs beja Jō „gūdeibas atspulgs un byuteibas attāls” (Ebr 1,3).Jo grybam redzēt Dīva attālu un saprast, kaidim myusim ir jōbyun, tod mums ir jōsaskota vīneigi uz Jezu – navys kai uz Dīva Dālu voi Dīva Jāru, myusu Atpērcēju, bet kai uz Cylvāku. Jymā Dīvs mums ir devis na tikai piļneigu un breineigu pīmāru, kū uzlyukōt un atdarynōt, bet ari lelu dōrgumu, jo Jys ir myusu pesteišonas cereiba, myusu Glōbējs un aizstōvis Tāva prīškā.Turpretim vacais cylvāks, kurs jōnūgērb, jōpīsyt pi krysta un jōnūdūd nōvē, ir vysa grēceigō samaitōteiba, kuru ir radējuse Oduma grākā krišona. Pyrmkōrt, tys ir mīseigais prōts, kas ir pretrunōs ar Dīvu; myusu dziļō augstprōteiba, egoisms un savteigums, kurā cylvāks vysōs lītōs meklej tikai sovu; nabeidzamais lapnums, kas vīnmār uz kaut kū pretendej; tukšeiba, kas gryb tikt saradzama un sadzēržama; dziļō naticeiba ar vysom tōs sekom – Dīva vōrda nycynōšonu, labklōjeibas drūšeibu, izmysumu gryuteibōs, atsolumu pret Dīvu un sovu tyvōkū, nasavēlēšonu lyugtīs un klauseitīs Dīva vōrdu, ļaunas dūmas, naškeistas vēlēšonōs un kōreibas.Taipat ari vysi grāki, kas izprovoceiti laužās uz ōrīni: tukšas runas, bezryupeiga dzeive, līkuleiba, mali, nagūdeigums dorbā un darejumūs, baudkōre, jutekliskums, natikleiba, montkōreiba, dusmes, naids un cyti grāki un natykumi, kurus nav īspējams uzskaiteit. Šōs vysas lītas ir tys ļaunais tāls, kurs jōatmat, jōpīkaļ pi krysta un jōnūdūd nōvē. Jo mes pret tū izaturātu pareizi, mes kotrā ziņā nabyutu tik vīglprōteigi, izlaideigi, naprōteigi un pošapmīrynōti.Tys vyss tagad ir nūlykts myusu ocu prīškā. Myusim atlīk tikai tai dzeivōt. Dīva gryba un nūdūms, jā, Dīva vōrda un Gora žēlesteibas pylnais bolss ticeigajim soka: tai ka tu esi atpērkts nu sovim grākim un tovas golvonōs ryupes nav par tū, kai atsabreivōt nu grākim, tu vari byut laimeigs un pateiceigs un uzajimt sirdī vīglōkōs ryupes – kai sekōt Jezus pādōs, tikt atjaunōtam pēc Jō tāla un leidzeibas, kurs tevi ir mīļōjis, atpērcis un izglōbis, lai tu leidzynōtūs Jam un sovā dzeivē īneistu tū, kū Jys īneist, un mīļōtu tū, kū Jys mīļoj. Tu esi Dīva bārns un Kristus brōļs. Tod nu esi taids, kaids Jys beja, un dzeivoj tai, kai Jys dzeivōja.Pīmāram, Jys dzeivōja cīšā vīnōteibā ar Sovu Tāvu. Jys vysā piļneibā mīļōja Sovu Tāvu un vysus cylvākus. Un piļdeit Sova Tāva grybu beja Jō dzeive un Jō bareiba. Voi ari tu dzeivoj cīšā vīnōteibā ar sovu Tāvu, voi esi namiteigā un cīšā sarunā ar Jū? Voi dareit Jō grybu, kolpōt tyvōkajam, mērdeit sovu mīsu ir ari tova dzeive? Voi tu esi „Svātō Gora templis” un voi tevī mōjoj pats Gors, kai Tovā Pesteitōjā?Nadzeņ prūjom Dīva Goru, naapbādynoj Jū ar napaklauseibu un naatbiļdi uz Jō pamudynōjumim ar tukšim vōrdim un grākim. Nasagrauj un naapgōnej Dīva templi ar mīsas kōreibom un ļaunim dorbim. Lobōk esi pacīteigs un panes pōresteibas, nakai dori jebkū pret sovu Dīvu.Kristus aplīcynōja patīseibu, kaut ari tys Jam moksōja dzeiveibu. Aplīcynoj ari tu Kristu, kaut ari tys tev moksōtu cylvāku cīnu, lobū vōrdu un reputaciju, jā, pat tovu dzeiveibu un īpašumus. Lai kaidā situacijā atsaroda Kristus, Jys vīnmār beja rōms un pazemeigu sirdi. Esi ari tu rōms tajā situacijā, kurā esi, un ļauņ, lai tova napatyka izgaist Dīva labpatykā. Tu varbyut jautōsi: kurs gon tū spēj? Jo vīn es tai spātu dzeivōt! Bet Dīvs ari nav vēlējīs, lai tu pats ar sovim spākim kļyutu piļneigs. Bet tev ir jōsatīc pēc piļneibas, cikam nūnōksi pi apziņas, ka pats tū naspēj sasnēgt. Tev ir jōnūsastōj Kunga prīškā un jōpīsauc Jō vōrds, kurs veiks tevī svātdareišonas dorbu. Tys nav cylvāka dorbs, bet gon Kunga dorbs „jo Dīvs ir tys, kurs dūd jums grybu un veiksmi pēc Sova lobō prōta”(Fil 2,13). (Nu grōmotas „Dieva vārds katrai gada dienai”) Myusu lyugumi „Kungs, dūd mums vīnmār šū maizi!”(J 6, 34)Tei beja eista lyugšona. Taida lyugšona ir napīcīšama kotram nu mums. Bet tī, kuri lyudze tū nu Pesteitōja, poši nasaprota, kū jī lyudz.Tai bīži vīn nūteik ari ar mums. Tys, kū mes vēlejamēs, bīži vīn nimoz nav deļ mums nu Kunga paradzāts. Jys mums gatavoj lelu goreigū dōvonu, bet mes tīcamēs pēc šōszemes, materialajim lobumim.Nu Dīva labvēleibas myusim ir dūts Starpnīks, Svātais Gors, kurs nūdūd vysus myusu lyugumus, un kai atbiļdi uz myusu oplomajom, nasaprōteigajom lyugšonom atnas mums na tū, kū mes gaidam, bet kaut kū augstōku un lobōku.Abrahams vysu myužu meklēja apsūleitū zemi, kuru jys nasasnēdze. Bet jys sajēme kū lobōku: jys sasnēdze ticeibas pīaugumu, un jō dūmas un vēlēšonōs sōka meklēt vīneigōs patīsōs, goreigōs vērteibas.Tai tys ir ari ar mums: vīlušīs sovūs sapņūs, mes bīži vīn nasajemam tū, kū lyudzam nu Dīva, bet mums tō vītā teik dūtas seviškas žēlesteibas, par kurom myusim nabeja ni jausmas. Ejūt pa gryutū dzeives ceļu, mes tīcamēs pēc napīpyldamas laimes iluzijas, bet Kungs myusus vad sūli pa sūļam pa naradzamim pakōpīnim, uz vīneigū patīsū un myužeigū svātlaimi. (Nu grōmotas „Kotra dīna – Dīva dōvona). 6. augusts – Kunga pōrsameišonas svātki.Litanija Kunga Pōrsameišonas svātkim (privatai laseišonai)
Kyrie, eleison! Chryste, eleison! Kyrie, eleison!
Kristu, klausi myus! Kristu, uzklausi myus!
Dīvs Tāvs nu dabasim, apsažāloj par mums!
Dīvs Dāls, pasauļa Pesteitōjs, apsažāloj par mums!
Dīvs Svātais Gors, apsažāloj par mums!
Svātō Trejadeiba, vīns Dīvs, apsažāloj par mums!
Jezus, pōrmaineits pi Tovas īmīsōšonōs, apsažāloj par mums!
Jezus, Tāva Vōrds, kurs kļyva Mīsa un dzeivōja storp mums, apsažāloj par mums!
Jezus, Tabora kolnā apskaidrōtais, apsažāloj par mums!
Jezus, kurs Pīteri, Jākubu un Jōni atvedi sev leidza uz Tabora kolnu, apsažāloj par mums!
Jezus, kura seja mirdzēja kai saule, apsažāloj par mums!
Jezus, kurs runōji ar Mozu un Eliasu, apsažāloj par mums!
Jezus, kuru spūdrais mōkūņs aizsedze nu mōceklim, apsažāloj par mums!
Jezus, par kuru līcynōja Pyrmsmyužeigais Tāvs, apsažāloj par mums!
Jezus, kurs pavēlēji apostolim, lai tī nivīnam nastōsta par radzātū leidz pat Tovai Augšanceļšonai, apsažāloj par mums!
Jezus, kurs nu Tabora kolna devīs uz cīsšonom, apsažāloj par mums!
Jezus, Vysusvātōkajā Sakramentā pōrmaineitais, apsažāloj par mums!
Jezus, kurs pōrmaini maizi un veinu par Mīsu un Asni zam sakramenta zeimem, apsažāloj par mums!
Jezus, vysusvātōkō Bareiba, kas dōvōj dzeiveibu, apsažāloj par mums!
Jezus, cīsšonōs apskaidrōtais, apsažāloj par mums!
Jezus, nažēleigajā nōvē apskaidrōtais, apsažāloj par mums!
Jezus, Augšanceļšonā pōrveidōtais, apsažāloj par mums!
Jezus, kurs pōrveidōtā veidā pasarōdēji dōrzā raudūšajai Magdalenai, apsažāloj par mums!
Jezus, kurs pōrsaveidōji par celinīku mōcekļu prīškā ceļā uz Emmausu, apsažāloj par mums!
Jezus, pi Tovas Augšanceļšonōs apskaidrōtais, apsažāloj par mums!
Jezus, apskaidrōtais, ar slavu un gūdeibu apkrūņōtais, apsažāloj par mums!
Jezus apskaidrōtais, myusu dzeiveiba un gūdeiba, apsažāloj par mums!
Jezus apskaidrōtais, myusu cereiba pādejā dzeives breidī, apsažāloj par mums!
Jezus, apskaidrōtais, myusu dzeives nalaimes žēleigi pōrmainūšais, apsažāloj par mums!
Dīva Jārs, kas nūceļ pasauļa grākus, atlaid mums, Kungs un Dīvs!
Dīva Jārs, kas nūceļ pasauļa grākus, uzklausi myus, Kungs un Dīvs!
Dīva Jārs, kas nūceļ pasauļa grākus, apsažāloj par mums!
Kyrie, eleison! Chryste, eleison! Kyrie, eleison!
Kristu, klausi myus! Kristu, uzklausi myus!
P. Jō golvu rūtoj zalta krūnis.
V. Kas ir svātuma, slavas un gūdeibas zeime.
Lyugsimēs: Dīvs, kas slavas pylnajā Tova vīnpīdzymušō Dāla pōrsameišonā apstyprynōji ticeibas nūslāpumu ar tāvu līceibu, un ar bolsu, kas nōce nu spūdrō mōkūņa, aplīcynōji sovu labpatyku Jymā, ļauņ mums byut par Jō gūdeibas leidzdaleibnīkim un leidzmantinīkim. Caur myusu Kungu, Jezu Kristu, kurs ar Tevi dzeivoj un volda Svātō Gora vīneibā, Dīvs vysūs myužu myušūs. Amen.
Nu vysas pasaules. Jeruzaleme. 29. jūlijā Baznīca piemin sv. Martu, kura kalpoja Kungam. Viņas liturģiskie svētki īpaši svinīgi tiek atzīmēti Betānijā. Euharistiju svinēja bijušais Apustuliskais nuncijs Čehijā, kard. Džovanni Koppa. Tradicionālajā svētceļojumā uz Betāniju piedalījās franciskāņi, garīgās māsas un ticīgie no Jeruzalemes un apkārtējām pilsētām. Betānija ir mazs ciemats Olīvkalna austrumu nogāzē, 3 km attālumā no Jeruzalemes. Saskaņā ar Evaņģēliju, tur dzīvoja Marta, Marija un Lācars. Šajās mājās bieži iegriezās Jēzus. Virs Lācara kapa IV gadsimta beigās uzcelta svētnīca, kuras fundamentus un grīdas mozaīku fragmentus var apbrīnot vēl šodien. Uz bizantiešu svētnīcas drupām krustneši uzcēla jaunu baznīcu un benediktīniešu māsu klosteri. Franciskāņu svētnīca uzcelta pagājušā gadsimta vidū, un ir kristīgās tradīcijas turpinājums, kas ticīgajiem māca ko nozīmē patiesa draudzība ar Jēzu. Pēc Svētās Mises svētceļnieki apmeklēja Lācara kapu, kas šodien atrodas musulmaņu rokās, kā arī Tēvs mūsu sanktuāriju un Jēzus uzkāpšanas debesīs vietu Olīvkalna virsotnē. Betānijā, ko palestīnieši sauc par „El Azaryeh”, kas aizgūts no latīņu vārda „Lazarium”, dzīvo aptuveni 30 tūkstoši musulmaņu. Kristiešu kopiena apvieno 10 katoļu ģimenes un dažus pareizticīgos. 1964. gada 4. janvārī Betāniju apmeklēja pāvests Pāvils VI.Vatikans. Introdas pilsētas valde pieņēmusi lēmumu pāvestam piešķirt goda pilsoņa titulu, otrdien paziņoja pr. Federiko Lombardi. Vatikāna preses dienesta vadītājs teica, ka Benedikts XVI jūtas apmierināts par pavadīto laiku gleznainajā Aostas ielejā. Brīvdienās viņš daudz lasīja, pārdomāja un lūdzās. Dienas neatņemama sastāvdaļa bija īsākas vai garākas pastaigas, tikšanās ar vietējiem iedzīvotājiem un tūristiem. 29. jūlija priekšpudienā Les Combes saleziāņu vadītajā atpūtas mītnē pāvests pieņēma Itālijas policijas, civilas aizsardzības un ugunsdzēsēju vienību, kā arī Vatikāna žandarmērijas un sanitārā dienesta pārstāvjus, bet pēcpusdienā tikās ar Aostas diecēzes bīsk. Džuseppe Anfossi un Introdas pilsētas valdes locekļiem. Pateicoties daudzu cilvēku darbam, pāvests varēja baudīt mierīgas brīvdienas. 29. jūlijā pievakarē Benedikts XVI ar helikopteru aizlidoja un Turīnu, un no turienes ar lidmašīnu uz Romas Čiampino lidostu. Pāvests vakariņoja savā vasaras rezidencē Kastelgandolfo. Tur viņš pavadīs nākamos divus mēnešus.Benedikts XVI trešdien ieradās savā vasaras rezidencē Kastelgandolfo, kas atrodas netālu no Romas, Albano ezera krastā. 29. jūlijā, pirms došanās ceļā, Les Combes saleziāņu vadītājā atpūtas mītnes pagalmā pāvests tikās ar policijas, civilas aizsardzības, ugunsdzēsēju, Vatikāna žandarmērijas un sanitārā dienesta pārstāvjiem. „Jūs bijāt kā eņģeļi. Lai gan eņģeļi ir neredzamas būtnes, taču viņu klātbūtne jūtama ik uz soļa. Arī jūs strādājāt un visādā veidā centāties nodrošināt man mierīgu atpūtu. Šeit es jutos kā miera oāzē, kurā saņēmu ne tikai garīgo stiprinājumu, bet arī daudzas labas materiālās lietas, piemēram, tortes, sierus, vīnus. Man apkārt valdīja neparasts klusums, kurā bija dzirdama tikai putnu vīterošana. Tā bija Radītāja mūzika – teica pāvests. – Diemžēl mans sargeņģelis mani nepasargāja no rokas traumas. Zinu, ka viņš izpildīja pavēli no augšas. Laikam Kungs gribēja man iemacīt būt pacietīgākam un pazemīgākam, dodot vairāk laika lūgšanai un meditācijai” – jokoja Benedikts XVI. Rezumējot pāvesta brīvdienas Alpu kalnos, pr. Federiko Lombardi uzsvēra, ka programma mazliet atšķīrās no iepriekš plānotā. “Šoreiz tas bija nevis intensīvs darbs pie grāmatas «Jēzus no Nācaretes» otrās daļas, bet gan lūgšanai, lasīšanai un pārdomām veltīts laiks. Zināmā mērā to ietekmēja arī plaukstas locītavas lūzums – skaidroja Vatikāna preses dienesta vadītājs. – Dzīvē vienmēr kaut jaunu mācāmies. Kā izteicās pats pāvests, nelaimes gadījums viņam bija garīgi auglīgs laiks.”
Svētais tēvs Kastelgandolfo pavadīs divus mēnešus. Pirmā tikšanās ar svētceļniekiem pāvestam paredzēta svētdien, 2. augustā, kad skaitīs lūgšanu „Kunga Eņģelis”. Septembrī Benedikts XVI apmeklēs Viterbo un Čehijas Republiku. Drīzumā ieradīsies pāvesta brālis pr. Georgs Ratcingers. Pagājušajā gadā viņš saņēma Kastelgandolfo pilsētas goda pilsoņa titulu. (Vatikana radio) ZIŅŌJUMI9.augusts – Sv. Mises Aglyunā plkst. 10.00; 12.00; 19.00Kopusvātki Aglyunas kopūs plkst. 14.30.


text:
Katōļu Dzeive
Katōļu Dzeive aba Katuoļu Dzeive - religiski ļaudyskys žurnals, kuru izdūd SIA "Katoļu Dzeive" Viļānu mīstā.[1] Žurnals izīt 11 reižu godā, sīna i labeibys mienešu numuru izlaižūt kūpā sīna mienesī. Materiali žurnalā teik publicāti latvīšu i latgaļu volūdā. Rakstīni irā na tik ap religejis temom, a taipoš stuosta ap psihologiskom i cytom gareigom cylvāka nabyušonom i jū izsprīsšonu. Regularai teik publicāti rakstīni ap Latgolys ļaužu dzeivi, stuosti ap bazņeicu viesturi, nūvoda kulturviesturi, volūdu, vuiceibu, solsaimesteibu i cytom svareigom temom. Laikrokstā cieški atrūnami ari literarī dorbi latgaļu volūdā. Žurnals tur zeimeigu vītu latgaļu rokstu volūdys popuļariziešonā i izglobuošonā myuslaiku lītuošonai.
Viesture[pataiseit]
Pyrmais "Katuoļu Dzeivis" laidīņs izguoja 1926 gods pavasara mienesī, vysys publikacejis tymā beja tik latgaļu volūdā.[2] Da 1940 godam žurnals izguoja Reigā, nu suoku naregularai. Tok jau nu 1929 gods laikroksts suoce izīt vīnu reizi par mienesi. Pyrmais redaktors da 1928 godam beja Dominiks Jaudzems - bazneicnīks, Rēznis Školuotuoju instituta direktors.[3] Nu 1929 gods da 1938 godam žurnalu vadeja A. Novickais, a da 1940 godam P. Laurinovičs.
1940 godā sovetu vaļdeiba žurnala darbeibu nūlīdze i tei tyka atjaunynuota tik 1989 godā, taišni pyrma pošu zeimeiguokū katuoļu svātku Leldīņu. Nu ituo goda žurnala redakceja irā Viļānūs. Da 1999 godam laikroksta laidiejs beja Reigys metropolojeis kureja, a tuoļuok pasajāmums SIA "Katoļu Dzeive". Nu 2000 gods golvonais redaktors irā A. Ševeļs, a ilglaiceiguo redaktore Maruta Latkovskuo - tautā labi zynomuo žurnala dareituoja.[4]
2010 godā tika atdareita žurnala skaitleiguo verseja. Sevkurs var dasasaceit sajimt "Katōļu Dzeivi" sovā e-postā PDF formatā.


text: zelmer, odsavacka hlenu na vysavac, - v praha, brno, ostrava, plzen, olomouc, rainbow vysavac, - nosni odsavacka na vysavac, tichy vysavac, - vysavac vodni filtr, mini vysavac, - vodnik, aku vysavace, - vykonny vysavac, vysavace, - vysavac popela, sacky do vysavace vorwerk, - vysavac bezsackovy, centralni vysavac husky, - prirucni vysavac, vysavace popela, - vysavac recenze, vysavace fagor, - vysavace testy, hubice na vysavac, - nejoblibenejsi, vysavace recenze, - nejvyhledavanejsi, bazenovy vysavac, - vysavace eta, kvalitni vysavac, - bezsackove vysavace, rucni vysavac, - hubice k vysavaci, vysavace concept, - vysavac dirt devil, prodam vysavac, - oprava vysavace, rucni vysavac philips, - vysavac narex, cistic, - vysavac miele, rucni vysavac eta, - sacky do vysavace, rucni vysavac electrolux, - zahradni vysavac, tycovy vysavac electrolux, - vysavacu, sacky do vysavacu, - vyber vysavace, stavebni vysavac, - porovnani vysavacu, d test vysavace, - vysavac s rotacnim kartacem, krbovy vysavac popela, - centralni vysavac, sackove vysavace, - bezdratovy vysavac, vysavac popela s motorem, - filtr hepa, vodni vysavace, - akumulatorove vysavace, centralni vysavace husky, - vysavac pro alergiky, vysavac do bazenu, - domaci spotrebice, rucni vysavace, - vysavac na popel, vysavani, - cistice kobercu, vodni vysavac, - vysavace vorwerk, nastavec na vysavac, - test rucnich vysavacu, dtest vysavace, - vysavac concept, parkside vysavac, - profesionalni vysavace, elektricke vysavace, - vysavac trilobit, usb vysavac, - vysavac lux, akumulatorovy vysavac test, - vyprodej, vysavac vodni, - vysavac rainbow cena, opravny vysavacu, - vysavac rowenta, pujcovna vysavacu, - akce, v liberec, hradec kralove, ceske budejovice, - v usti nad labem, pardubice, havirov, vysavac bomann, - vysavac rucni, roboticky vysavac recenze, - vysavac homefriend, vodni vysavac eta, - vysavac 12v, rucni vysavac test, - sacky do vysavace aeg, rucni vysavac ecg, - recenze robotickych vysavacu, sleva, - test vysavac, slevy a další.


text:
Norvegeja
Norvegeja, oficialai Norvegejis Kieneste (norvegu: Kongeriket Norge) - vaļsteiba Pūstumu Europā, Skaņdinavejis pussolys vokorūs. Vaļsteiba tur rūbežu ar Švedeju (1619 km), Suomeju (727 km) i Krīveju (196 km). Dīnavydūs Norvegeju skaloj Pūstumu jiura, vokorūs Norvegu jiura, a pošūs vaļsteibys pūstumūs Barenca jiura. Norvegejai pīdar Svalbarda i Jana Majena sola Arktikā, taipoš Buvē sola, Pītera I sola i Kienenīnis Modys Zeme Antarktidā.
Norvegeja irā pīktuo pa lelumam vaļsteiba Europā ar 386 958 km² pluotu, kurymā dzeivoj 4,9 miljoni dzeivuotuoju.[1] Tei irā vīna nu rešuok apdzeivuotojom vaļsteibom Europā. Golvysmīsts i leluokais mīsts - Oslys. Vaļsteibys volūda irā norvegu ar divejom rokstu volūdys tradicejom - bukmolu i jaunnorvegu. Obadivejis tur vīnaidys tīseibys vysūs vaļsteibys i pošvoldu leidzīņūs. Maja mieneša 17 dīnā norvegi svin konstitucejis pījimšonys dīnu.
Norvegejis teritorejā ļauds apsadzeivovuši jau nu 6 godu symta. 872 gods kuovē pi Hafrsforda kieneņš Harolds Skaiškmots (norvegu: Harald Hårfagre) apvīnumova norvegu zemis. Nu tuo aizasuoce "Vikingu laiki". 1319 godā Norvegeja īsastuoja Kalmarys Savīneibā, kuramā beja Daneja i Švedeja. Kod 1521 godā Švedeja izastuoja nu savīneibys, Norvegeja palyka Danejis Kienestis pavaļdeibā. Piečuok Norvegeja puorguoja Švedejis pavaļdeibā, a napavaļdeiga vaļsteiba tyka 1905 godā, kod par pyrmū kieneņu tyka Hokons VII. 1940 gods apreļa mieneša 9 dīnā vaļsteibu okupēja Nacistiskuo Vuoceja, tok jau 1945 gods maja mieneša 8 dīnā norvegim izadeve atjaunynuot napavaļdeibu.
Nu Ūtrajim pasauļa vaidim Norvegeja cīši dreiži izaraisteja, kuo pamatā irā naftys i dobysgazys atrostuvis Pūstumu i Norvegu jiurā, kurys atrostys 1970 godā. Norvegeja irā catūrtuo poša leluo naftys eksporta vaļsteiba[2] i vīna nu pošu boguotū vaļsteibu pasaulī. Tok vysleidza 99% energejis Norvegeja īgiust nu HES[3]. Norvegejis krona teik īskaiteita kai pasauļa stabiluokuo valuta. 2007 godā vaļsteibu pīzyna kai pasauļa mīreiguokū zemi. Kūpā ar Švedeju jei aizajim vīnu nu pyrmajom vītom pasaulī pa demokratejis iņdeksam. Myuslaikūs Norvegeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Koč i divejūs referendumūs Norvegejis dzeivuotuoji nūbalsova pret īstuošonu Europys Savīneibā, vaļsteibai irā nūtalejis i styprys saitys ar Savīneibu i tuos dalineicom. Norvegeja irā pīsadalejuse nazcik vydtautisku organizaceju īstateošonā - Saškiertūs Naceju Organizacejā (SNO), NATO, Europys Padūmē (EP) i Pūstumu vaļsteibu Padūmē (PVP), taipoš Norvegeja irā Europys Ekonomiskuos Zonys (EEZ), Pasauļa Tierdzeibys organizacejis (PTO) i Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejis (VEKRO) dalineica.
Puslopu ruodeklis
Etimologeja[pataiseit]
Lelums etnologu guodoj, ka vaļsteibys pasauka irā izacēluse nu pūstumu germanu volūdom i zeimoj "pūstumu ceļš", kas senejuo norvegu volūdā byutu nord veg ar norð vegri. Norvegeja senajuo norvegu volūdā irā Nóreegr, anglosaksu - Norþ weg, a vydslaiku latiņu - Nhorvegia. Niule Norvegejis vaļsteibys pasauka norvegu bukmolā irā Norge, a jaunnorvegu volūdā Noreg. Senejū norvegu i jaunnorvegu formys irā leidzeigys senejū samu vuordam ar zeimeibu "pa jiurmolai" ci "pa jiurai". Myuslaiku Lule samu volūdā tys irā nuorrek. Arkaiskuos vuorda formys ļaun guoduot, ka vuords navā izacēls nu germanu volūdom.
Cytuos vītejuos Norvegejis volūduos vaļsteibys pasauka irā: Pūstumu samu Norga, Lule samu Vuodna, Dīnavydu samu Nøørje, suomu Norja. Oficialuo vaļsteibys pasauka norvegiskai Kongeriket Norge (bukmolā) i Kongeriket Noreg (jaunnorvegu). Cytuos volūduos pylnuo pasauka - Pūstumu samu Norgga gonagasriika, Lule samu Vuona gånågisrijkka, Dīnavydu samu Nøørjen gånkarijhke, suomu Norjan kuningaskunta. Latgaļu volūdys variants sadar ar latvīšu i lītaunīku volūdys pasaukom.
Viesture[pataiseit]
Geografeja[pataiseit]
Politiskuo sistema[pataiseit]
Norvegeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Norvegejis Kieneņš irā vaļsteibys golva, a Ministru Prezidents irā vaļdeibys golva. Piļdeituojvaļdi izpiļda Kieneņa padūmis kabinets, kura vadeituojs irā Ministru Prezidents. Lykumlaideibys vaļdi tur kai vaļdeiba, tai parlaments – Stortings (latgaliskai: Leluo Saīsme). Stortingu ībolsoj taisnā proporceigā ībolsuošonā iz četrim godim, kurs sadora nu 169 deputatim.
Oficialai monarhs tur piļdeituojvaļdi, tok īdzeivynojūt parlamentariskū vaļdeibys sistemu, monarha daguojumi myuslaikūs irā cīši reprezentativi I ceremonali. Norvegejis kieneņš irā pošaugstais militarū spāku komaņders, augstuokuo bazneicys instituceja I kolpoj kai uorzemu diplomatiskū saitu vadeituojs, taipoš irā vaļsteibys vīnumeibys simbols. Praktiskai Ministru Prezidents irā tys, kurs īdzeivynoj piļdeituojvaļdi dzeivē. Tīsu sistema irā napavaļdeiga nu piļdeituojvaļdis I nu lykumlaideibys vaļdis.
Administrativais dalejums[pataiseit]
Ekonomika[pataiseit]
Demografeja[pataiseit]
Etniskais sadors[pataiseit]
Volūda[pataiseit]
Religeja[pataiseit]
Ļutarticeiba irā oficialuo vaļsteibys religeja, kurai tic 86% Norvegejis dzeivuotuoju. Cyti protestaņti irā 3,5% nu dzeivuotuoju, Romys katuoli 1%, musulmoni 2% I cytu religeju ticeigī 1% (vysuvaira budisti, hinduisti I judaisti). Cyti natur kaidu naviņ religeju. Pa 2005 gods apklausys datim, 32% Norvegejis dzeivuotuoju „tic, ka ekzistej Dīvs”, 47% % „tic, ka irā kaids naviņ gors ci dvēseliska energeja”, 17% % „natic ni kaidam naviņ dīvam, ni goram ci dvēseliskai energejai”, a 4% „nazyna”. [4]
Senejī norvegi, taipoš kai vysys skaņdinavejis germanu tautys, beja paguoni i ticēja skaņdinavu mitologejai. Suomu-ugru tautys samu religeja beja šamanizmys Laikā nu 1000 gods da 1500 godam misionaru dorba rezultatā, pa mozam Norvegaja tyka kristeiga. Da reformacejai norvegi beja katuoļu bazneicys dale, a nu 1536 gods puorguoja protestaņtizmā.
Nu nakrysteigom religejom poša leluo irā musulmonu kūpeiba – gondreiž 2% nu dzeivuotuoju. Tū vysuvaira veidoj arabu, albaņu, somalīšu i turku imigraņti, taipoš pakistanu ciļmis norvegi.


text:
Eliezers Ben-Jehuda
Eliezers Ben-Jehuda (žydu: אֱלִיעֶזֶר בֶּן-יְהוּדָה; anglīšu: Eliezer Ben-Yehuda; 1858.07.01 — 1922.12.16) — myuslaiceiguos žydu volūdys (vaļstiskuos volūdys Izraelī) atjaunynuotuojs. Ideja ap senejuos žydu volūdys kai nacejis volūdys atdzimšonu E. Ben-Jehudai atsaroduse vuicūtīs školā Latgolā, Daugpilī.
Biografeja[pataiseit]
E. Ben-Jehuda dzims Boltkrīvejā, Lužkūs. Senejūs žydu volūdu vuicejīs nu 3 godu vacuma, skaitejs Toru, Mišnu i Talmudu. Vuicejīs vītejā žydu parapejis školā, piečuok laidīs iz Latgolu. Byudams škoļnīks Daugpilī, skaitejs laikrokstu "Ha-Shahar" žydu volūdā, i tai jam atsarads dūms, ka senejuos žydu volūdys atdzimšona Izraeļa zemē varātu vīnumeiguot žydu diasporys i apsorguot žydus nu asimilacejis.
Piec Daugpiļs školys beigšonys laidīs iz Parižu studātu Sorbona universitetā. Cyta vydā tī studiejs žydu volūdu i idzierds juos runojamū formu. Tys da gola ītyvcynuojs Ben-Jehudu, ka žydu volūdys kai nacejis volūdys atdzimšona irā praktiskai varama. Nu Pariža laidīs iz Aļžiru i ar vītejim žydim runuojs senejūs žydu volūdā, dabuodams lobys praktikys kasdīneigajā runā.


text:
Lopu mieneša 7 dīna
Lopu mieneša 7 dīna irā 127 goda dīna pa Gregora kaleņderam (garajuo godā - 128 dīna). Nu ituos dīnys leidz goda golam palīk 238 dīnys.
Puslopu ruodeklis
Svieteibu i pīminis dīnys[pataiseit]
Katuoļu svātū dīnys[pataiseit]
Vuorda dīnys[pataiseit]
Henriete - Henrejs - Jete
Nūtikšonys[pataiseit]
Latgolā[pataiseit]
- 1904 - Krīvejis imperejā atsaukts latiņu druka nūlīgums, kas nu 1864 gods zeimovās iz nazkodejom Puolejis teritorejom (Lītovu i Vicebskys guberneju (kuramā beja i Latgola);[1]
- 1928 - Īstateita Latgolys studentu bīdreiba "Latgola".
Latvejā[pataiseit]
Pasaulī[pataiseit]
- 1832- Grekeja dabova napavaļdeibys
- 1875 - paraksteita dasaruna iz Japonejis i Krīvejis deļ teritoreju meitu: Japonejai teik Kuriļu solys, a Krīvejai - Sahalins;
- 1895 - Pīterpilī krīvu zininīks Aleksandrys Popovs demonstrej pyrmū radejis imtivu - kohereru;
- 1915 - Pyrmais pasauļa kars: vuocīši apsleicynoj britu lellaivu "Lusitania", nūnuovāti 1198 cylvāki;
- 1945 - Ūtrais pasauļa kars: Reimsā vuocu generals Alfreds Jodlys parakstej Vuocejis kapitulaceju, kas aizastoj cytā dīnā;
- 1946 - Japonejā īstateits pasajāmums "Tokyo Telecommunications Engineering", kas piečuok pasaukts kai "Sony";
- 1954 - Indokinejis kars: Djen Bjen Fu kuovē Prancūzejis karinīki pagaisinoj kuovi(kuove aizsuoka pavasara mieneša 13 dīnā);
- 2005 - Libana krysteigajuo Džunejis ūstysmīstā spruoguse bomba savaiņoj 22 cylvākus.
Dzimšonys[pataiseit]
Latgolā[pataiseit]
- 1927 - Juoņs Gleizds, fotomuokslinīks (m. 2010 godā);
- 1940 - Daile Dzene, aktere.
Latvejā[pataiseit]
- 1899 – Bruno Kalneņš, latvīšu politiks (m. 1990).
Pasaulī[pataiseit]
- 1840 - Pīters Čaikovskais (ПëTp Илbич ЧaйkoBckий), krīvu komponists (m. 1893);
- 1861 – Rabindranats Tagore (Rabindranath Tagore), bengaļu ailinīks, rakstinīks (m. 1941);
- 1867 – Vladyslavs Rejmonts (Władysław Reymont), puoļu rakstinīks (m. 1925).
Mieršonys[pataiseit]
Latgolā[pataiseit]
Latvejā[pataiseit]
Pasaulī[pataiseit]
- 1682 – Fjodors III (Фëдop III AлekceeBич PoMaHoB), Krīvejis cars (dz. 1661).
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ http://latgalesdati.du.lv/5 Latgolys dati


text:
Skaistvabalis
Skaistvabalis (latiņu: Buprestidae; anglīšu: Jewel beetles; latvīšu: Krāšņvaboles; lītaunīku: Blizgiavabaliai) - vysaāduoju vabaļu saime, kuramā vaira kai 15 000 škiru 450 giņtīs. Latvejā dzeivoj 45 škiru skaistvabalis. Vysuvaira skaistvabalis dzeivoj tropu i subtropu klimatā. Lelys i cīši kruosainis skaistvabalis irā augši viertietys kustūņu kolekcionaru vydā. Kuru nakuru škiru viersspuorni tradicionalai lītuoti juveliru dorbūs i tautys dekorejumūs nazcik Azejis vaļsteibuos (Japonejā, Iņdejā, Taizemē).
This is an excerpt from the article Skaistvabalis from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Pancaks
Pancaks - ozbora i pupeņu virīņs ar pīdavom, latgaļu nacionalais iedīņs.
- ozbors
- pupenis
- suonkauleiši
- būrkuoni
- cybuļs
- lauru lopys
- malnī pypyri
- kriejums
Jau pyrmuokajā vokorā sauvi ozbora nazcik reižu puormozgoj i pamat mierktu, taipoš iudinī samārc i pupenis. Iz cytys dīnys jam kapcātus voi svīžus suonkauleišus, līk pūdā i vard kūpā ar lauru lopom i malnajim pypyrim, tymā vydā var iz peteļnis apcept būrkuonu pusripeitis i sasmalcynuotu cybuli. Suonkauleišim dalīk izmārcātuos pupenis i ozboru i vard, cikom vyss meiksts. Būrkuonus ar cybulim dalīk pošus pādejūs. Da goldam padūd ar kriejumu.
- ozbors
- pupenis
- suonkauleiši
- būrkuoni
- cybuļs
- lauru lopys
- malnī pypyri
- kriejums
Jau pyrmuokajā vokorā sauvi ozbora nazcik reižu puormozgoj i pamat mierktu, taipoš iudinī samārc i pupenis. Iz cytys dīnys jam kapcātus voi svīžus suonkauleišus, līk pūdā i vard kūpā ar lauru lopom i malnajim pypyrim, tymā vydā var iz peteļnis apcept būrkuonu pusripeitis i sasmalcynuotu cybuli. Suonkauleišim dalīk izmārcātuos pupenis i ozboru i vard, cikom vyss meiksts. Būrkuonus ar cybulim dalīk pošus pādejūs. Da goldam padūd ar kriejumu.
This is an excerpt from the article Pancaks from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Baļtejis jiura
Baļtejis jiura - Atlaņtejis okeana baseina jiura Europys pūstumreitūs. Nu vīnys pusis atškir Skaņdinavejis pussola, nu cytys - Centraluos i Reitu Europys daļa i Danejis jiursolys. Leluo Belta (16 km plots), Mozuo Belta (600 m) i Eresuna (3,5 km) jiuru šauri saškir ar Kategata jiuru šauri, a caur Kategata i Skageraka jiuru šauri - ar Pūstumu jiuru. Ar kanalim Baļtejis jiura irā saškierta ar Boltū jiuru (Boltuos i Baļtejis jiuru kanals) i ar Pūstumu jiuru (Kīļa kanals).
This is an excerpt from the article Baļtejis jiura from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text: vysavac sencor, dtest vysavace, - oprava vysavace, prumyslove vysavace, - auto vysavac, bezdratovy vysavac, - hadice do vysavace, opravy, - filtr do vysavace, rucni vysavac test, - levne vysavace, auto vysavace, - parni vysavace, bezsackove vysavace test, - nejlepsi, roboticke vysavace recenze, - vysavac progress, vysavac narex, - rucni vysavac elektrolux, vysavace lg, - vysavac rainbow, akumulatorove vysavace, - rucni vysavace test, recenze robotickych vysavacu, - vysavace rainbow, test vysavace, - vysavace clatronic, bosch vysavac, - parkside vysavac, v chomutov, prerov, prostejov, - roboticky vysavac recenze, parni vysavac, - vysavac hoover, levne, - pujcovna vysavacu, vysavace husky, - sacky do vysavace aeg, centralni vysavace beam, - bezsackovy vodni vysavac, vysavac s vodni filtraci, - tichy vysavac, podlahovy vysavac, - nove vysavace, vysavac bosch, - akcni cena, vysavac zepter, - bezsackove vysavace, nejlepsi vysavace, - vykonny vysavac, vysavac do auta, - filtry do vysavace, vysavac wax, - prumyslovy vysavac pro suche i mokre cisteni, akce, - pytliky do vysavace, viceucelovy vysavac, - odsavacka na vysavac, vysavace wax, - recenze vysavacu, roboticke vysavace diskuse, - ve sleve se slevou, prirucni vysavac, - sacky do vysavace electrolux, vysavac na mokre vysavani, - mluvici vysavac, rainbow vysavac, - vysavac popela s motorem, jaky vysavac, - elektricke vysavace, mechanicky vysavac, - vysavac dusty, vysavac rucni, - centralni vysavace husky, robot vysavac, - vysavac vodnik, rotacni kartac, - porovnani robotickych vysavacu, usb vysavac, - vune do vysavace, male vysavace, - vysavac lux, vysavac daewoo, - krbovy vysavac, vysavac s rotacnim kartacem, - vysavac bomann, vysavac vodni, - jezirkove vysavace, vysavac goddess, - prumyslovy vysavac, sacky na vysavace, - vysavace lux, vysavac do bazenu, - levny vysavac, vysavac vodni filtr, - roboticky vysavac, v kladno, most, karvina, frydek-mistek, zlin, - kvalitni vysavace, posledni trendy, - vysavace vorwerk, maly vysavac, - vysavac pro alergiky, nejžádanější a další.


text:
Ribinišku nūvods
Ribinišku nūvods irā pošvolds Latgolys vydīnē, pošvolda centrys - Ribiniški. Nūvods tur rūbežu ar Aglyunys, Daugpiļs, Leivuona, Krystapiļs, Preiļu, Rēznis, Varakļuonu i Viļānu nūvodīm. Ribinišku nūvods irā eistyns solys pošvolds, nūvodā navā nivīna mīsta.
Ribiniškūs, leluokojā nūvoda solā, dzeivoj 938 cylvāku. Vysuvaira nūvoda dzeivuotuoji dora zemsaimesteibu. Taipoš nūvodam irā īdeveiga transporta infrastruktura - dīnavydūs irā Daugpiļs - Rēznis (Varšovys - Pīterpiļs) dzeļžaceļš i škārsvaļsteigais lelceļš E262 (Latvejā A13), taipoš vaļsteibys zeimeibys celi P58 i P62.