text:
Roksta autore: Ligija Purinaša
Čenču Jezupa (eist. v. Jezups Kindzuļs, 1888–1941?) par autobiografiskū skaiteitais romans “Pīters Vylāns” (izdūts 1943. g., puorizdūts 1967. g.) ir vīns nu apjūmeiguokūs latgalīšu literaturā. 560 puslopuos īsaduord 1905.–1907. g. revolucejis bolsi, īsaskaņ jaunīšu mīlesteibys klusynuotī tūni, sasavej kristeigūs vierteibu i tautiskuo nacionalisma melodejis. Itys romans (leidzeigi kai Ādolfa Ersa “Muižnieki” (1931, 1991)) īzeimoj vēļ vīnu mozzynomu Latgolys kulturtelpys aspektu, par kuru tryukst informacejis ari zynuotniskajā literaturā, – tei ir Latgola i reakceja iz 1905.–1907. g. revolucejis nūtikšonom.
Čenču Jezups i juo dzeivis tragedejis
Interese par Jezupu Kindzuli beja cīši aktuala 2017. g., pīmynūt 1917. g. Pyrmū Latgolys latvīšu kongresu. Par jū tyka runuots, sprīsts, tyka publycāti jauni fakti (bīži viņ bez atsauču iz jau tai skūpajim i mozskaitleigajim informacejis olūtim/apkūpojumim*). Kab iztyktu bez atsakuortuošonys, Jezupa Kindzuļa dzeivis stuosts ir skaitoms ite. Itamā atkuopē es grybātu aktualizēt dažus juo privatuos dzeivis aspektus.
Jezups Kindzuļs aba “kungs ar buorzdeņu” asūt bejs cīši vīnkuoršs gon izskotā, gon attīceibuos. Jam patykuši zyrgi, bejušys palākys acs i tuolredzeiba. Jis ir bejs pracāts treis reizis, div reizis palics par atraitni. Pyrmuos sīvys vuords nav zynoms (obu lauleibys nūtykušys da 1919. g. 1. juņam, kod jim pīdzims dāls Česlavs Kindzuļs). Ūtruo sīva bejuse medicinys studente Hortenzeja Kindzule (dz. Dārdedze, nu Preiļu pogosta, jūs lauleibys nūtykušys ap 1920.–1921. g.). Ap 1922. g. jim pīdzims dāls Andrivs Jākubs. Dīvamžāļ Hortenzeja 1925. g. martā nūmyruse Daugovpiļs Sorkonuo Krysta slimineicā, i Jezups Kindzuļs palics vīns pats ar div dālim. Ar trešū sīvu Jadvigu Kondrāti (jei ir nu Mērdzinis apleicīnis, školotuoja) lauluošonuos nūtykuse da 1933. g. Obejim pīdzymuse meita Māreite, bet jei 3 godu vacumā saslymuse i nūmyruse. Tys vyss teišuok voi nateišuok pasaruoda ari romanā “Pīters Vylāns”.
Naskaidreibu pylns ir ari juo dzeivis beigu cielīņs. Jezups Kindzuļs 1941. g. 14. junī teik arestāts i īvītuots Daugovpiļs cītumā, kur viņ 17. junī ir aizpiļdeita juo registracejis lopa (vystycamuok, treis dīnys jis tyka pratynuots). Piec 10 dīnom, 27.junī, (piec Vladislava Luoča līceibom) cītumnīki tyka dzeiti iz Rēzeknis pusi, bet Jezupu Kindzuli jūs storpā V. Luocs natyka manejs. Ari, suocūtīs nacistiskuos Vuocejis okupacejis laikam i attaisūt padūmu režima cītumus, storp myrušajim Daugovpiļs cītumnīkim Jezupa Kindzuļa nav bejs. Kas eisti ar jū nūtyka – nav zynoms. Dīvamžāļ par jū informacejis tryukst ari Latvejis arhivūs, tamā skaitā ari nav ziņu par jū kai par represātū/deportātū personu. Juo vacuokais dāls Česlavs nu 1937. g. da 1940. g. ir studiejs tīslītys Reigā, bet jaunuokais, Andrivs, it kai asūt guojs būjā Ūtruo pasauļa kara laikā kuģa bombardiešonā. Īspiejams, ka obeji bruoli ir bejuši pretejuos Ūtruo pasauļa kara froņtis pusēs. Vystycamuok, Jezupa Kindzuļa dāls Česlavs Kindzuļs ir TYS PATS Česlavs Kindzulis, kas beja veirs rakstneicai Regīnai Ezerai i kurs Ūtrajā pasauļa karā traumēja kuoju.
Ceļš pi romana izdūšonys
Romans “Pīters Vylāns” tyka īcarāts kai pyrmuo gruomota treju romanu cyklā par Latgolys atmūdu. Div nuokušajom daļom jau asūt bejuši uzmatumi. Tū, ka Jezups Kindzuļs roksta romanu, zynuoja saime i 1939. g. majā izzynuoja ari Vladislavs Luocs, kurš aktivi leidza dorbuojuos romana izdūšonā.
1965. g. žurnalā “Dzeive” Nr. 4 jis roksta: “Piec komunistu okupeišonys tykomēs vēļ vairōkys reizis un nūlēmem, ka izdūsim [romanu “Pīters Vylāns” – aut.pīz.] tod, kod tī byus padzeiti. Romans beja 2 eksemplarūs nūraksteits. Jis vīnu eksemplaru astōja pi manis un ūtru paturēja pi sevis. Bet vālōk atnōce un pajēme ari tū saceidams, ka pi manis ir tik pat nadrūši kai pi juo. Jis vīnu eksemplaru patureišūt pi sevis un ūtrū atdūšūt globōšonā vīnai uztycamai sīvītei. Tys eksemplarus tykšūt aprokts zemē zam kaida kōrma reizē ar cytu montu. Kurs paliksim dzeivs, tys ari drukōsim. (..) Izdevnīceiba atsōka dorbu. Izdeve 1942.goda kalendaru 1943.godam un sōkomēs pi gruomotom. (..) Kaidys dīnys piecpušdīnē mani gribēja satikt kaida veceineite. Izgōju. Tur stōvēja pavaca sīvīte ar lakateņu golvā. Juos rūkōs beja lakateņā īteita paceņa. “Te ir nu Čenču Jezupa. Jis saceja, lai es globoju pi sevis. Jo jō gadejumā nabyušūt, un, ka byušūt komunisti prūjom, lai šū paceņu nūdūdut izdevējam Lōčam. Es nūpierku kalendaru un redzēju tovu veikalu un tagad sameklēju pošu. Es paceņu izglobōju un tagad nūdūdu jums, kai jis maņ tū beja prasejis. Es sovu ņu asu izpiļdējuse. Ar Dīvu!” Veceite aizgōja un īgōjs izdevnīceibā iztynu nu lakateņa papeiru paku. Tur beja: “Čenču Jezups, PĪTERS VYLĀNS, Romans nu Latgolas atmūdas laikim.” Un tai šei grōmota iznōce nu druka kai izdevnīceibys divpadsmytō grōmota 4000 eksemplarūs.” (26.-27. psl.)
Īšona pa pluonū eksisteņcis ladu, ruodīs, beja rakstureiga na viņ poša romana autora dzeivei, bet ari juo romanam. Sakriteiba sakriteibys golā – tok ituo romana varēja ari nabyut.
Krystapunktu vydā
Romans “Pīters Vylāns” skaiteituoju puorsteidz ar dinamiku i dialogu daudzumu. Pyrmūreiz skaitūt, ruodejuos, ka vyss romans sastuov viņ nu dialogu. Te ir plaši apraksteitys latgalīšu nacionaluos problemys: izgleiteibys tryukums, saimnīkuošonys eipatneibys i izīšona vīnsātuos, sādžys dzeivis kasdīna, latgalīšu attīceibys ar staraverim i luterim, puorsapūļošona i rusifikaceja. Ir ari folklorys “atkuopis” i kristeigūs tradiceju aproksti.
Darbeiba nūrit Čypānu mīstā, trejstyurī storp Sleižu i Dravānu vīnsātu i krūgu. Romana centrā ir izgleituots jauns veirīts, Pīterpiļs students Pīters Vylāns, kas ir nūklivs jiutu trejstyurī storp iz nuovi slymū puornūvodneicu krūdzinīka meitu Elviru i šerpū, ītīpeigū, pavysam jaunū Stefu – boguotu vīnsātnīka meitu. Pītera aicynojums ir dorbs ļaužu lobā – jis izgleitoj Čypānu sādžys zemnīkus i jūs bārnus. Jezups Kindzuļs rauga psihologiski tvert i paruodeit jauna izgleituota veirīša lūmu patriarhalā sabīdreibā, īskicejūt ari juo psihologiskū atteisteibu: “Jyusu īgyutōs atziņas nav jyusu pošas sevī izceineitas, bet puļceņa audzynōtōju ītakmātas. Jyus ticējōt un tagad vēļ ticit, kū jums tur mōcēja. Kod pīaugot, jyus napōrbaudejot šūs atziņu pyrmolūtus, jums pat prōtā naīnōce, ka tī pōrbaudomi, lai gon kotra inteligenta cylvāka pīnōkums pret pošu sevi ir tūs pōrbaudeit.” (99. psl.)
Jezups Kindzuļs nasabeist kritizēt ari puorlatviskuošonu i “senejū latvju gena vaicuošonu”, kas jū paruoda kai spylgtu ulmaniskūs uzskotu nūlīdzieju. Itū ideju jis īkodej Meikula Bojuora tālā, kas ir ambiciozs apriekynuotuojs, materialists, pošlobuma vaicuotuojs, kas attīceibuos ar sīvīti ījam aktivu i agresivu lūmu, sok, ir gotovs iz vysa, kab dabuotu šmuku i boguotu sīvu. Ā, i vēļ Meikuls Bojuors ir ari militarpersona, kam pateik labi izavērt i smolki sevi nest: “Un kur Meikulam tōs zynōšonas un nūvārōšonas spējas par sīvīšu apgērbim, kas, kai līkās, seviški interesej Stefu. Meikuls runoj par apgērbu formu, krōsu, par mežginem, izgrīzumim, uzšyutom streipu jūstom un par daudz kū cytu ar taidu lītprateibu, it kai jys byutu diplomeits skraucs. Maņ tai kai kauns, jo naasu aradis navīn runōt, bet pat dzērdēt stōstam par sīvīšu apgērba lītom.” (443.psl.) Varbyut Jezups Kindzuļs portretej kaidu konkretu 20. g.s. suokuma latgalīšu inteligencis puorstuovi, – kaidu, kas vīnā laikā ar jū dzeivuoja Pīterpilī? Dīz, kurs tys varātu byut… Vaicuojums, prūtams, ir retoriskys.
Gola komentars
Itei gruomota var kaidu ari apbādynuot ar nūplycynuotū muokslinīciskū “apdari” i “šausmeigu garlaiceibu”, bet, pa munam, taids ir realistiska viesturiskuo romana aizdavums – attāluot vysu piec īspiejis objektivuok. Ka gribit vuordu mežginis i muokslinīciskuos izteiksmis leidzekļu tamburiejumus, to itys romans nav deļ jiusu. Cytaiž itei gruomota ir vierteiga kai Jezupa Kindzuļa līceiba par juo jauneibys laiku. Tei ir sasatikšona ar Latgolu pyrma div pasauļa karim, tei ir dasaskaršona laikam, kod vysa svareiguok beja raudzeit maineit pasauli. Voi vysmoz dareit lītys, kas apmīrynuotu na viņ sovu gūdkuori i vādaru. Eisuok sokūt – romans ir par myusu pošu pazaudātū Atlantidu.
*roksta autorei 2017.g. Rēzeknis Tehnologeju akademejā ir aizstuoveits bakalaura dorbs filologejā “Čenču Jezupa romāna “Pīters Vylāns” poētika”, par kuru jei ir sajāmuse ari LAOZ Veronikys Strēlertis bolvu literaturpietnīceibā


c: text/html

text:
Pavysam napaseņ trejuos Latgolys piļsātuos nūtyka LgSC izdūtuo kruosojamuo dzejūļu kruojuma “Linejis” atkluošonys pasuokumi. Iz sasatikšonu i kūpeigu sarunu aicynuoja gruomotys autoris Jana Skrivļa-Čevere, Ligija Purinaša, Dagneja Dudarjonoka, Gunta Nagle i Ilze Gailāne. Izdūtuo gruomota ir unikala ar tū, ka tys ir pyrmais kruosojamais dzejūļu kruojums deļ pīaugušūs latgaliski.
Pyrmuo sastikšona ar gruomotu i autorem beja Daugovpilī, barā “Artilērijas pagrabi”, kur tyka raudzeits iz dzeju pasavērt kai iz draudzeigu flirtu nakts dzeivis nūskaņuos. Ūtrais pasuokums beja Preiļūs t/c “Ūga”, kur klauseituoji tyka aicynuoti iz reita kopeju i sarunom par dzeju kai hobeju i kasdīnys sastuovdaļu. Trešuo sasatikšona nūtyka Rēzeknē, Latgolys kulturviesturis muzejā, kur autoris aicynuoja pasavērt iz gruomotu kai iz komplicātu muokslys dorbu, volūdys i vēsturis līcineicu.
Kruojumā raudzeits maksimali atkluot kotrys autoris unikalū raksteišonys stilu i izceļt personeibys īzeimis, tymā pošā laikā naizjaucūt gruomotys kūpejū koncepceju. Golvonuo dzejis tematyka ir sīvītis pasauļs — sajiutys, dūmys, analize, sarunys. Gruomota ir kai autoru pasauļa redzīņu lineju krystušonuos punkti, kas atkluoti 75 dzejūļūs i 25 ilustracejuos, kas ritmiski sasalykušys pa vysu kruojumu. Ilzis Gailānis veiduotuos ilustracejis ir kai mozi muokslys dorbi, kas radeiti, skaitūt dzejūļus. Gruomotā ir īkļautys ari tukšys vītys, kur skaiteituojs pats var pīraksteit sovys puordūmys ci sajiutys i, prūtams, pakruosuot malnboltuos ilustracejis. Funkcionalitatis deļ gruomotai ir kuldys formats i spiralis siejums, kas atļaun tū jimt leidza izbraucīņūs i ārti lītuot kasdīnā.
Gruomotys redaktora Valentina Lukaševiča īsacejums taiseit gruomotu “vīglu” ir pīsapiļdejs. Kai jau jaunu sīvīšu gruomota, tei ir rūtaļeiga. Izkruosojūt zeimiejumus ci paraugūt skaiteit dzejūļus nu dažaidu skotu punktu, grumota kai jauna meitine jiutami mainuos, saglobojūt sovu “ūdzeņu”.
Kruojuma autoris izsoka pateiceibu par projekta finansialū atbolstu Latgolys regiona atteisteibys agenturai, Valsts kulturkapitala fondam, a/s “Latvijas Valsts meži”. Paļdis gruomotu tekstu korektorei Muorai Mortuzāne-Muravskai. Taipat projekta rodūšuo komanda izsoka pateiceibu par sirsneigū izjimšonu prezentacejis pasuokumūs baram “Artilērijas Pagrabi”, t/c “Ūga” i Latgolys kulturviesturis muzejam. Paļdis ari jaunīšim Īvai Romanovskai, Rūtai Pastarei, Līnei Narcis i Muorteņam Arbidānam par muzykalajim prīkšnasumim prezentaceju laikā.
Kruosojamais dzejūļu kruojums “Linejis” nūpierkams veikalā “O!Marta” Daugovpilī, “Jānis Roze” gruomatneicuos, t/c “Ūga” Preiļūs, veikalā “Liesma” Rēzeknē, interneta veikalā “Taiseits Latgolā”, bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” gruomotu tierdznīceibys izbraukumūs. Taipat 50 gruomotys eksemplari ir paduovynuoti Latgolys bibliotekom.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Zeme jau elpoj mīreigi i klusi. Kryumūs kaunās zvierbuli, a viers kūku golu aizīt gulbi – tāsdami sovus bolsus kai ryugtu i gryutu atsavaideišonu, kas reizē ar sasakruojušuo leita i myglys lasem nūtak pa zorim, kreit iz zemis. Pak, pak.
A aporta zeme kiup. I augšā ceļās vysu juos oruoju dvēselis. Kai jī vysi godu symtim ir staiguojuši ar sovim zirdzenim, mynuši meikstū zemi, ar rūkom puorlasiejuši, kosuši, rokuši. Rudzi, mīži, buļbys. Kai jī ir ite braukuojuši ar traktorim. Kai itī traktori seņ saryusiejuši zuolē pi bejušuo kolkoza darbneicu, kai zyrgi seņ aizvylkt iz maitu kaļneņu. Kai jī poši – cyts katuoļu, cyts staraveru kopūs.
A nu zemis smylgu pudurs – slīnās dabasūs kai spuraina veča buorda. Kaidi laiki bejuši, kaidi byus. Puordzeivuosim vysu! Navuici Dīva. Kas byus, ka kotrs vecs Dīva vuicēs. Kas vaira dabasūs parāda pastatēs. Dzeivoj da dzeivoj. Voi nadzeivuojs paliksi. Vaļdeibys īt i aizīt, nauda atsarūn i pagaist, karūgi i dzīsmis puorsamej. Palīk tikai zeme i cylvāki.
A nazkas nav tai. Taisneibys nav bejs pasaulī i nabyus. Rūc sovu zemeiti, rūc. A kas nu tuo – myuža golā daboj tik kopu smiļkti. A unuki puordūd sātu, aizpluovoj pasaulī i atbrauc tik rudiņ – mežā pasaudeitu kozu. Tod sadūmoj mežā izgrīzt bolkys. Izgrīž i aizbrauc prūm.
Sātu byutu pastatiejuši, dzeivuojuši byutu. Īreja jim. Kab dzedu dzedi nabyutu palykuši sātā, kod vysi dzynuos iz Sibireju piec naudys i zemis, a gols golā dabuoja tik puorsakrīvuošonu, smierti i nabadzeibu – kaida jiusim te Latveja voi Īreja byutu? Kab tāvu tāvi nabyutu oruši sovu līsū smiļkti, voi šudiņ byutu tu i es, ite – Latgolā.
A teirumā pādejuo naktineica speiteigai turīs pret vieju. Dasaspīduse pi zemis, vuorgā kuoteņā. Nikuo tī vaira nav nu vosorys spāka. Palics tik rudiņa izdzeivuošonys par vari spāks. Nūsaturēt, palikt, byut. Zīmai, viejam i soltumam par speiti. Īsagiut sapeliejušūs ruguojūs i pastuovēt par sevi – jimt i izzīdēt ar zylu cereibys zīdu. Zīmeļu doba ir nažieleiga. Eiss pavasara dullums, pavāsa vosora, gars rudiņs i zīmys klusums. Kurs paspiej, tys izzīd. Kurs paspiej, tam sāklys. Sovā zemē, sovā Latvejā.
A mogona, izrīzuse sovu spolvainū kakleņu, piec solnys apsamat ar kiustūša iudiņa laseitem. Zīmeļu doba ir skaista. Zīmeļu puče ir iztureiga. Kas nu tuo, ka naizzīdēs. Kas nu tuo, ka sāklu nanūgatavēs. A paraudzeit ir kotrys mogonys doba – a ka izadūs, jei byus pyrmuo. Juos bārni puorjims puču duorzu. Mogonys, mogonys, mogonys. Caurspeideigim i vīglim zīdlopu lyndrakim. Vīnys dīnys pučis – ilgi augušys, speiteigai zīdiejušys. Dzeive ir eisa, a mogona skaista. I lai. Ka dzeivuot, tok dzeivuot – vīnys dīnys lyndrakim viejā plivinejūt i kreitūt. A kū tī. Kas nariskej, tys nadaboj zalta.
Vysi runoj par krīzi. Kreit kolektivā depresejā i nabyuteibā. Veļu laiks cylvāku dvēselēs. Jau godim pīsauktais ir atguojs, jau godim saceits tikai švakais, drausmeigais, suopeigais.
Latvīšim ir izcyla kopu kultura. Šaļtim ruodīs, ka latvīši namuok dzeivuot – bez vaideišonys, zūbu grīzšonys, žāluošonuos. Cik karu i revoļuceju bejs, vys izdzeivuojuši. Niu, dūmuot, pasauļam gols. Dūmuot, bez naudys tu naesi nikas. Dūmuot, tikai nauda deve tovai dzeivei jāgu i vierteibu.
A vierteigais naatsarūn kontā. Jū nadūd iz kredita. Vierteiba ir pošvierteiba – byut i pastuovēt par sevi, īsacierst ar nogim, īsakūst ar zūbim, īsagiut i izaviļkt. I dzeivuot tuoļuok. I byut prīceigam par tū, kas ir i kas byus. Navys myužeigi bāduot par tū, kas nav saguojs.
A vacys sieņs atkiust saulē. Bryunom golvom kai bejušuo laika zeimūgim mežmalī. Ite beja rudmīse. Ite beja bārzlape. Ite beja makaviks. Ite beja viļneiši.
A suņusieņs līleigi paceļ sovu boltū golvu – tī vīna, tī ūtra, tī treša. Bareņā, bareņā! Vysi bejuši, vysi guojuši. Suņusieņs puordzeivuos vysu. Aiz sovys speiteibys i dzeiveibys.
Kas tev deve. Jau dzaltona gailine pabuož golvu nu syunys. Hā! Vysim juodzeivoj. Ka ir kam dzeivuot, voi zemē miersi. Augšonys vaine. Puorīs i itei solna, a zam syunys trynās cytys muosys i muosenis. Vasals sieņu bataļjons. A ka gadīnī pasaveic. A ka gadīnī nanūsaļ. Kaida dzeive vēļ byus!
Kas par tū, ka nav saulis. Mygla tok ir. Palāki muokuli veļās par apbryuniejušū zuoli. Zami, zami dabasi. A sylts tok. Iudiņs kreit iz leju, tak pa stumbrim, kuotim i zorim. Slīkys tože vēļ naguļ. Da kaida te zīma. Juodzeivoj.
Atīs laiks, i guleisi. Naguliejs napaliksi. Zīma ir zīma.
A niu juoparauga – kurs pādejais aizmigs, dabuos vysus lobumus. Tam vīneigajam pasmaidēs dabasūs papleikšušuo rudiņa lānuo i syltuo saule. Tam, kurs pasmaideis.
Krizis runys medejūs nūmaina Latvejis svātku runys. Iz vaideišonys fona nav vīgli runuot par lapnumu, prīcu, pošvierteibu, nagaistūšom lītom, par mugurkaulu. Vaidēt ir vīgļuok kai sasajimt i viļkt.
Vīgļuok ir pasaceit, ka latgalīšu nivīns naīredz, navys pošam īredzēt i cīneit seve. Latgalīši seve pazamynoj i nu seve beistās vaira nakai kaids jūs var pazamynuot voi nūbīdēt.
Vakar stuovieju pi bārnuduorza Rēzeknē. Vysi latgalīši, vysi runoj latvīšu literarajā volūdā – kū poši sauc par literarū volūdu. Kod pagaist volūda, palīk tikai akcents – kū ar reveišonu naizreveisi. Partū ka īsavuiceit napareizi i puorsavuiceit ir daudz gryušuok nakai īsavuiceit pareizi.
Kod muote ar bārnu runoj svešvolūdā, jei bārnam nūzūg muotis volūdu. Naba jau muote, kas poša laužās svešvolūdā, īvuicēs tū svešvolūdu pareizi. A bārnam vysu myužu juosamūka – vysuos volūduos jis runoj ar akcentu, partū ka jam nav nivīnys dzymtuos volūdys. Tikai juo latgaliskais akcents.
Tok par Latveju juorunoj ari latgaliski, partū ka bez 1917. goda Latgolys nabyutu 1918. goda Latvejis. A šudiņ varbyut nabyutu ni Latvejis, ni Latgolys – bez tautys dzeivuo spāka, bez latgaliskuo latvyskuma, bez sovys vaļsts i regionu sovpateibys.
Prīceigus vysim Latvejis svātkus! Lai palākā novembrī sazīd prīca byut!


text:
Rundānu katuoļu bazneica
Rundānu Svātuo Krysta paaugstynuošonys Romys katuoļu bazneica irā katuoļu dīvanoms Ludzys nūvoda Rundānu pogostā, Rundānu solys centrā. Rundānu bazneica pīdar pi Romys katuoļu Reigys metropolejis Rēznis-Aglyunys diecezis.[1] Bazneica natur tūrņu, apleik dzeļža sātmaļs iz akmiņa pundamenta.
Bazneica pastateita ap 1820 godu pa puoļu pana Andreja Šahno pīsacejumam. Bazneicā kopu pogrobs, kur paglobuota Andreja Šahno piecguojieja Viktora Šahno saime, a pats Viktors Šahno emigriejs II pasauļa vaidūs. Da 1946 godam pogrobā vydā varieja īīt ļauds, tok vāluok jū aizdareja, kab naizlaupeitu.


text:
Kostulinis pogosts
Kostulinis pogosts – Aglyunys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Prīžmolys vydsškola , feļčeru punkts, pogosta buoreņtīsa, biblioteka i tautys noms. Pogostā vīna staroveru cierkva, katuoli vysucīškuok pīdar Bieržgola katuoļu parapejai Aglyunys pogostā.[2]
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai pogosta teritorejā bejs Daugpiļs apleiciņa Kapiņu pogosts. 1945 godā Kapiņu pogostā īstateja Kostulinis solys padūmi. 1954 godā Kostulinis solai daškeire Butkānu solu, a 1979 godā – daļu nu likvidātuos Jaunokrys solys. 1990 godā solu reorganizēja par pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškeire Aglyunys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Kostulīnis pogosts tur rūbežu ar:
- Aglyunys nūvoda Aglyunys i Gruoveru pogostu;
- Dagdys nūvoda Ondrupinis pogostu;
- Rēznis nūvoda Puša pogostu i Vīmyna pogostu.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Kostulinis pogosts, Kruoslovys rajona teiklavīta
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0


text:
Roksts (raksteiba)
Roksts (latvīšu: rakstība; anglīšu: script, writing, writing system; krīvu: пиcbMeHHocTb, пиcbMo) — informacejis aizraksteišonys aba fiksiešonys grafiskuo sistema, vīna nu cylvāka volūdys byusmis formu.
Vuorda roksts cytys zeimeibys: Roksts
Puslopu ruodeklis
- 1 Cylvāka volūdys rokstu tipi
- 2 Roksta atmejis pa ciļmis regionam
- 2.1 Tiveimūs Reitu i Vydsjiuru regiona senejuo raksteiba
- 2.2 Semitu (skonu) roksts i juo atlasynuojumi (atskaitūt greku rokstu)
- 2.3 Greku alfabets i iz juo pamata atsarodušī alfabeti
- 2.4 Iņdīšu roksts (baļsīņroksts)
- 2.5 Kinīšu roksts i juo atlasynuojumi
- 2.6 Cytys senejuos i Vydslaiku raksteibys
- 2.7 XVIII-XX godusymtūs izacālušī roksti
- 2.8 Muoksleigūs volūdu raksteibys
- 2.9 Naatšifrātī roksti
Cylvāka volūdys rokstu tipi[pataiseit | labot pirmkodu]
- Ideografiskais aba piktografiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynoma sapratīņa.
- Fonoideografiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi jāga i pi skaniejuma.
- Logografiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynoma vuorda.
- Morfemiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynomys morfemys (pīv., kinīšu raksteiba).
- Fonetiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynoma skaniejuma:
- baļsīņu aba silabiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynoma baļsīņa:
- parostais baļsīņu roksts — baļsīņus ar vīnaidu leidzaskani, a izškireigim pošskanim apzeimoj vysā izškireigys roksta zeimis (pīv., japanīšu kana);
- abugida — baļsīņus ar vīnaidu leidzaskani, a izškireigim pošskanim apzeimoj rokstu zeimis, kurys darynuotys iz vīnys tuos pošys roksta zeimis pamata, cik nacik puormejūt formu (pīv., etiopīšu roksts) voi dalīkūt papyldomys zeimeitis (pīv., iņdīšu roksts).
- Leidzaskaņu aba konsonaņtiskais , aba kvazialfabetiskais roksts) — vīna roksta zeime dasīta pi leidzaskaņa, a pošskani vysā naapzeimojami. Taidys roksta sistemys raisteidamuos parostai pasapylda ar vokaliziejumu sistemom.
- Leidzaskaņu i pošskaņu aba konsonaņtiskai vokaliskais roksts — vīna roksta zeime (leidzaskaņs) var byut dasīta i pi pošskaņu, i pi leidzaskaņu, i vysa raksteiba pamatojās iz priņcipa "vīna grafema (roksta zeime) atsateik vīnai fonemai".
- baļsīņu aba silabiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynoma baļsīņa:
Roksta atmejis pa ciļmis regionam[pataiseit | labot pirmkodu]
Tiveimūs Reitu i Vydsjiuru regiona senejuo raksteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
- Senejūs egiptīšu roksts
- Kleiņroksts
- Elamīšu hieroglifika
- Luvīšu
- Kretys roksts i juo priecguojieji — Linejroksts A, B, Kiprīšu-minīšu пиcbMo, kiprīšu roksts
Semitu (skonu) roksts i juo atlasynuojumi (atskaitūt greku rokstu)[pataiseit | labot pirmkodu]
- Biblejis roksts
- Protokanaanīšu roksts
- Protosinajīšu roksts
- Ugarīšu roksts (kleiņroksts)
- Finikīšu roksts
- Iberīšu roksts
- Senejūs libīšu roksts (numidīšu)
- Tifinaga roksts
- Turdetana roksts
- naatšifrātais guaņču roksts
- Kartagīšu roksts
- Aramīšu roksts
- Žydu alfanets (kvadratiskais)
- Samarīšu alfabets
- Sirīšu roksts (setra, estrangela, nestorianīšu i ct.)
- Arabu alfabets
- Uigurīšu roksts
- Dīnavydarabu roksts
- Mozazejis alfabeti
Semitoidūs rokstu ītakā izacālušys raksteibys sistemys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Orhona rūnys (tjurku)
- Tanys roksts (gabuli tana) (maļdivu volūdai, nu 17 gs., arabu ītakā)
Greku alfabets i iz juo pamata atsarodušī alfabeti[pataiseit | labot pirmkodu]
Grekoidūs rokstu ītakā atsarosušuos raksteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Glagolica
- Rūnys (germanīšu)
- Armenīšu alfabets
- Gruzinu alfabets
- Agvanīšu roksts
Iņdīšu roksts (baļsīņroksts)[pataiseit | labot pirmkodu]
- Kharošthu roksts
- Brahmu roksts
- Devanagaru roksts
- Bengalīšu alfab7ets
- Tibetīšu roksts
- Toharīšu roksts
- Monīšu roksts
- Birmīšu roksts
- Taizemīšu roksts
- Khmeru roksts
- Laosa roksts
- Kavu roksts (senejūs javīšu roksts)
- Tangalīšu roksts
Kinīšu roksts i juo atlasynuojumi[pataiseit | labot pirmkodu]
- Kinīšu roksts
- Japanīšu baļsīņroksts
- Čžurčžeņa roksts
- Kidaņa roksts
- Tanguta roksts
- Čžuaņa roksts
- Korejīšu roksts (Hangiļs)
Cytys senejuos i Vydslaiku raksteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Maju roksts
- Cuaņa roksts (i volūdom Kinejā)
- Dongbys roksts (nasi volūdai Kinejā)
- Ogama roksts
- Senejūs permīšu roksts (aburs)
XVIII-XX godusymtūs izacālušī roksti[pataiseit | labot pirmkodu]
Itūs rokstus parostai radeja misioneri, pošys raksteišonys idejis ītakojami.
Azeja[pataiseit | labot pirmkodu]
- Pahau i Polardys roksti mjao-jao volūdom
- Varang-kšitu roksts ho volūdai (mundys volūdu grupa) Iņdejā
- Tenevilis ideografiskais roksts čukču volūdai
Afrika[pataiseit | labot pirmkodu]
- Nko roksts (nu 1949 g. mandenīšu volūdom Gvinejā i Malūs)
- Basys roksts (nu XX suoku)
- Vai roksts (nu XIX gs. 20-tūs godu)
- Kpelis roksts (XX gs. 30-tajūs i 40-tajūs godūs)
- Lomys roksts (XX gs. 30-tajūs i 40-tajūs godūs Liberejā
- Kikaui roksts aba meņdis roksts (XX gs. 20-tajūs - 40-tajūs godūs meņdis volūdai) SjeraleonēSjeraleonē
- Bamuma roksts (nu 1896 da XX gs. 50-tūs godu Kamerunā
- Osmanis roksts (somalīšu volūdai)
- Mandombis roksts (nu 1978 g. Angolā, Kongys Republikā i Kongys Demokratiskajā Republikā
Amerika[pataiseit | labot pirmkodu]
- Irokezu roksts
- Kanadīšu baļsīņroksts (kri, eskimosu, odžibvis i ct. volūdom)
Muoksleigūs volūdu raksteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Naatšifrātī roksti[pataiseit | labot pirmkodu]
- Rongo-rongo
- Festa diskys
- Indys līknis roksts (protoiņdīšu aba Harapa roksts)
i ct.


text:
Lopu mieneša 7 dīna
Lopu mieneša 7 dīna irā 127 goda dīna pa Gregora kaleņderam (garajuo godā - 128 dīna). Nu ituos dīnys leidz goda golam palīk 238 dīnys.
Puslopu ruodeklis
Svieteibu i pīminis dīnys[pataiseit | labot pirmkodu]
Katuoļu svātū dīnys[pataiseit | labot pirmkodu]
Vuorda dīnys[pataiseit | labot pirmkodu]
Henriete - Henrejs - Jete
Nūtikšonys[pataiseit | labot pirmkodu]
Latgolā[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1904 - Krīvejis imperejā atsaukts latiņu druka nūlīgums, kas nu 1864 gods zeimovās iz nazkodejom Puolejis teritorejom (Lītovu i Vicebskys guberneju (kuramā beja i Latgola);[1]
- 1928 - Īstateita Latgolys studentu bīdreiba "Latgola".
Latvejā[pataiseit | labot pirmkodu]
Pasaulī[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1832- Grekeja dabova napavaļdeibys
- 1875 - paraksteita dasaruna iz Japonejis i Krīvejis deļ teritoreju meitu: Japonejai teik Kuriļu solys, a Krīvejai - Sahalins;
- 1895 - Pīterpilī krīvu zininīks Aleksandrys Popovs demonstrej pyrmū radejis imtivu - kohereru;
- 1915 - Pyrmais pasauļa kars: vuocīši apsleicynoj britu lellaivu "Lusitania", nūnuovāti 1198 cylvāki;
- 1945 - Ūtrais pasauļa kars: Reimsā vuocu generals Alfreds Jodlys parakstej Vuocejis kapitulaceju, kas aizastoj cytā dīnā;
- 1946 - Japonejā īstateits pasajāmums "Tokyo Telecommunications Engineering", kas piečuok pasaukts kai "Sony";
- 1954 - Indokinejis kars: Djen Bjen Fu kuovē Prancūzejis karinīki pagaisinoj kuovi(kuove aizsuoka pavasara mieneša 13 dīnā);
- 2005 - Libana krysteigajuo Džunejis ūstysmīstā spruoguse bomba savaiņoj 22 cylvākus.
Dzimšonys[pataiseit | labot pirmkodu]
Latgolā[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1927 - Juoņs Gleizds, fotomuokslinīks (m. 2010 godā);
- 1940 - Daile Dzene, aktere.
Latvejā[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1899 – Bruno Kalneņš, latvīšu politiks (m. 1990).
Pasaulī[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1840 - Pīters Čaikovskais (ПëTp Илbич ЧaйkoBckий), krīvu komponists (m. 1893);
- 1861 – Rabindranats Tagore (Rabindranath Tagore), bengaļu ailinīks, rakstinīks (m. 1941);
- 1867 – Vladyslavs Rejmonts (Władysław Reymont), puoļu rakstinīks (m. 1925).
Mieršonys[pataiseit | labot pirmkodu]
Latgolā[pataiseit | labot pirmkodu]
Latvejā[pataiseit | labot pirmkodu]
Pasaulī[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1682 – Fjodors III (Фëдop III AлekceeBич PoMaHoB), Krīvejis cars (dz. 1661).
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ http://latgalesdati.du.lv/5 Latgolys dati


text:
9. decembrī 14.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks tradicionaluo Viesturis šaļteņu pītura, kurā adventa laika nūskaņuos byus vareiba sasatikt ar žurnala “Katōļu Dzeive” redaktori Marutu Latkovsku i kūpā atsavērt iz 25 mienešroksta izdūšonys godim. Leidz ar goda nūslāgumu žurnals “Katōļu Dzeive” darbeibu puortrauc.
Žurnals “Katoļu Dzeive” pyrmūreiz tyka izdūts nu 1926. leidz 1940.gadam, piec vaira nakai 48 godu puortraukuma 1989. godā tys atsuoce darbeibu i catūrtdaļgodsymta garumā skaiteituojim beja vareiba dziļuok īpazeit i religiskys, i laiceigys temys, boguotynuot latgalīšu volūdu i nu jauna īpazeit daudzys Latgolys personeibys.
Viesturis šaļteņu pīturā atsavērsim i iz žurnala “Katōļu Dzeive” 25 godūs padareitū, i iz atrostū i dabuotū, najaušuos lykumsakareibuos nūteikūšū i īspiejamū. Pasuokuma laikā byus vareiba apsavērt ekspresizstuodi nu Latgolys Kulturviesturis muzeja kruojuma.
Īīšona 9. decembra Viesturis šaļteņu pīturā bez moksys!
Karteņā: no kairuos: “Katōļu Dzeivis” datorsalicieja Silvija Tuča, redaktore Maruta Latkovska, golvonais redaktors pr. Andris Ševels MIC, muokslinīciskais redaktors Jezups Sitnīks MIC, korektore Emīlija Cvetkova, Viļānūs 2001.g. Karteņa nu M. Latkovskys arhiva.


text:
23. – 25. augustā Viļānūs nūtiks pietnīciska ekspediceja “Pa Stefānijas Uļanovskas pēdām”, viestej Rēzeknis Tehnologeju akademejis puorstuovi.
Ekspediceju organizej Viļānu nūvodpietnīceibys muzejs i Viļānu nūvoda pošvaļdeiba sadarbeibā ar Rēzeknis Tehnologeju akademeju. Ekspedicejis mierkis ir apsekuot S. Uļanovskys etnografiskajā pietejumā “Lotysze Inflant polskich” pīmynātūs geografiskūs objektus, gatavejūt S. Uļanovskys pīmiņai veļteitu pasuokumu serejai, kas apjam S. Uļanovskai veļteitys ekspozicejis sagataveišonu Viļānu nūvodpietnīceibys muzejā, S. Uļanovskys etnografiskuo pietejuma “Lotysze Inflant polskich” 1. dalis sagataveišonu izdūšonai, kai ari Viļānu viesturei veļteitys gruomotys sagataveišonu i izdūšonu.
Ekspedicejā pīsadaleis Viļānu nūvodpietnīceibys muzeja i Viļānu nūvoda pošvaļdeibys izgleiteibys i kulturys dorba organizatori, Rēzeknis Tehnologeju akademejis, Pūlejis zynuotņu akademejis i Jagelonys Universitatis (Pūleja, Krakova) zynuotnīki.
Karteņā: Ekspedicejis dorba grupa (nu kairuos): Viļānu nūvoda pošvaļdeibys izgleiteibys i kulturys lītu specialiste Ilga Morozova, Viļānu nūvodpietnīceibys muzeja vadeituoja Margarita Skangale, Viļānu nūvodpietnīceibys muzeja specialiste Anna Pigaškova, Rēzeknis Tehnologeju akademejis lektors Ivars Matisovs.


text:
Dagda »
“Pi myusim Latgolā” viestej par Annys dīnys svieteišonu Dagdā
Ari ituos nedelis nūslāgumam tyvojūtīs, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji suoc kustynuot Latgolys kulturys skreini. Itūreiz teik aktualizāta Annys dīna, kurū eipaši svietej Dagdā. “Itei tradiceja aizasuoce jau cīši, cīši seņ, gondeiž pyrma 20Skaiteit vaira »
Juļa beiguos svieteis “Annas Dagdā”
Kai jau kotru godu, ari itūgod juļa pādejā nedeļgolā tiks svieteiti nūvoda svātki “Annas Dagdā”, informej Dagdys nūvoda pošvaļdeibys puorstuove Guna Malinovska. BREINEIGUO JAUNEIBA 27. julī, catūrtdīnē, svātkus atkluos nūvoda jaunīši. Jī sasaceņssSkaiteit vaira »
Dagdā nūtiks Vosorys Saulgrīžu svātki
21. junī Dagdu pīskandynuos folklorys kūpys i etnografiskī ansambli nu vysys Latvejis. Vaira kai 45 tradicionaluos kulturys kolektivi puļcēsīs iz Storptautyskuo folklorys festivala “Baltica 2018” modeliešonys pasuokumu “Vasaras Saulgriežu svētki Dagdā”, informej Dagdys nūvodaSkaiteit vaira »
Golda dzīšmu i gveļžu saīts Dagdā itūgod par kuozu temu
Dagdys nūvoda Tautys nomā 23. aprelī 15.00 nūtiks XIV Golda dzīšmu i gveļžu saīts “Auni kuojas, laksteigola!”, informej Dagdys nūvoda Folklorys centra vadeituoja Inta Viļuma. Dalinīki tam var dasasaceit da 19. apreļa. Ir jauSkaiteit vaira »
Dagdā nūtiks nūvoda svātki “Annas Dagdā 2016”
Juļa beiguos nūtiks Dagdys nūvoda goda leluokais pasuokums – “Annas Dagdā 2016”. Itūgod svātki nūtiks treis dīnys – nu 29. da 31. juļa. Svātkus īskandynuos pīktdiņ “Tierga dīnā” ar tradicionalū omotnīku godatiergu, kuruo laikāSkaiteit vaira »
Dagdā gatavejās XIII Golda dzīšmu i “gveļžu” saītam
17. aprelī 15.00 Dagdys nūvoda Tautys nomā nūtiks XIII Golda dzīšmu i “gveļžu” saīts “Auni kōjas, laksteigola!” Saīta tema: “Pučis ir dobys skaistuokī vuordi i hieroglifi, ar kurīm tei dora zynomu, cik mes taiSkaiteit vaira »
Dagdā apsaverama fotoizstuode “Mirklis Rāznas nacionālajā parkā”
Nu 25. janvara Dagdys Tautys nomā apsaverama fotoizstuode “Mirklis Rāznas nacionālajā parkā”, kas veiduota, gaidūt Rāznys nacionaluo parka desmit godu jubileju, kas byus cytugod. Kotrā šaļteņā doba duovoj sajiutu, pīdzeivuojumu voi puordzeivuojumu. Kotrā šaļteņā cylvāksSkaiteit vaira »
Izskaniejuši Dagdys nūvoda svātki “Annas Dagdā”
Dagdys nūvoda goda leluokī svātki “Annas Dagdā” ir nūsaslāguši. Vairuoku dīnu garumā sevkurs varēja atrast sev teikamu pasuokumu. 22. julī svātki suocēs ar velomaratonu “Apkārt Ežezeram”. 33 velomeili izbrauce 31 km garu maršrutu –Skaiteit vaira »
Dagdā gatavejās nūvoda svātkim
Jau tradicionali juļa beiguos Dagdā tiek svieteiti Annys svātki. Ari itūgod nu 22. da 25. juļa byus vareiba baudeit vysaidus kulturys, sporta i izklaidis pasuokumus. Svātki tiks atkluoti ar pasuokumu “Novads dzied!”, kurā sasadzīduosSkaiteit vaira »
Aizvadeits Latgolys XIV Senioru dzīšmu i deju festivals
20. junī Dagdā puļciejuos vaira nakai 900 senioru nu Dagdys, Bolvu, Leivuona, Rēzeknis, Daugovpiļs, Īlyukstis, Kuorsovys, Ludzys, Preiļu, Rībeņu, Viļānu, Viļakys, Kruoslovys, Ruguoju, Vuorkovys nūvodu i Daugovpiļs i Rēzeknis piļsātu. Dīnys koncertūs pi nūvodaSkaiteit vaira »
Nūtiks Latgolys senioru dzišmu i deju festivals
Dagdā 20. junī vaira kai 900 dalinīku puļcēsīs iz Latgolys senioru XIV dzīšmu i deju festivalu „Sanāciet, sadziediet, sasadancojiet”. Festivalā pīsadaleis Latgolys senioru vokalī ansambli, kori, deju kolektivi, folklorys kūpys, etnografiskī i mozuokumtauteibu ansambli.Skaiteit vaira »
Dagdā apsaveram fotoizstuode “Latgales ainava”
Dagdys nūvoda Tautys noma izstuožu zalā apsaverama fotografa Igora Pliča fotoizstuode „Latgales ainava”. Igors Pličs ir dzims 1954. goda 8. novembrī Reigā, vuicejīs Vactiļžys školā, 34. Reigys PTS Foto nūdaļā, Moskovys padūmis vuordā nūsauktajā politehnikumā, Foto tehnologejisSkaiteit vaira »
Raidejumā “Latvijas novadu cīņas” pīsadaleja Dagdys komanda
LTV1 erudicejis šovā “Latvijas novadu cīņas” sasatyka Valkys, Kuldīgys i Dagdys nūvoda komandys. Dagdys nūvoda dūmis prīkšsādātuojis Sandrys Viškuris komandys sastuovā beja izgleiteibys darbineica i aktiva pošdarbneica Irēna Maļkeviča, Dagdys patriote Renāte Gekiša iSkaiteit vaira »
Dagdā ar izruodi gasteis Rēzeknis Tautys teatris
28. februarī 15.00 Dagdys tautys nomā Rēzeknis Tautys teatris ruodeis komedeju latgaliski ar dzīduošonu i doncuošonu “Patentēts inteligents” aba “Kai Mikeļs precētīs gribēja”. Kū lai suoc Mikeļs, kurs tik cīši gryb precētīs, nu izradzātuoSkaiteit vaira »


text:
Kotrs nu myusim koč reizi ir gribiejs pīdzeivuot kaidu lītu pyrmū reizi. Ka tai ari ir Tevi, tod 26. oktobra vokora šaļts kai reizi radeita itaidai pyrmajai reizei!
18:00 byusi gaideits Tonis birojā Reigā iz kaitys “Latgalīšu Alias” saceņseibom! Pīduovuojumā pasaulī popularuo kaita viņ drupeit latgaliskuokā versejā. Pyrmū reizi!
“Kas juodora” seceiba itaida:
- Izdūmoj, ka gribi pīsadaleit i pīrunoj sovu draugu (saceņseibys pa div cylvākim komandā)
- Vālama dasasaceišona iz e-postu ortgorafeja@gmail.com ar nūruodi “Latgalīšu Alias”. Ka navari atrast puora, bet gribiešona dyžan lela – dasasoki taipat i raudzeisam atrast kompaneju iz vītys! 😉
- 26.oktobrī 18:00 īsarūn Tonis birojā (Antonejis īla 8 – 3/6, Reiga (seikuok kontaktu sadaļā)) i esi gotovs latgalisku vuordu skaidruošonai, zynuošonai, puorlīcynuošonai i eksperimentam!
Lobuokajim spālātuojim, prūtama līta, bolvys!


text:
SABĪDREIBA I KULTURA
Lobuokais pasuokums/projekts – 2. Storptautyskuo latgalistikys konfereņce Rēzeknē
Latgalīšu kulturys sponsors/mecenats – Rēzeknis-Aglyunys dieceze
Latgalīšu kulturys masu medejs – Latgalīšu Kulturys Gazeta – portals lakuga.lv
Goda pošvaļdeiba – Baļtinovys nūvods
Latgalīšu sabīdryskuo organizaceja – Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”
Lobuokais latgaliskais pasuokums školā – Etnografiskuo pulceņa darbeiba Upītes pamatškolā
Goda školuotuojs – Nautrānu vydsškolys Veronika Dundure
Lobuokais latgaliskais pasuokums kulturys/tautys nomā – 18. novembra svātku koncerts “Zynu, zynu tāva sātu” Baļtinovys KN
Goda kulturys darbinīks – Ontons Slišāns
Lobuokuo publicitatis akceja latgalīšu kulturā – Eriņu un Igauņu ģimeņu dalība TV šovā „Dziedošās ģimenes”
Par īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā – Sabīdryskais darbinīks, Latgalīšu rakstnīceibys muzeja vadeituojs Pīters Luocs (Pēteris Locis)
Goda cylvāks – Juoņs Eisaks
MUZYKA
Lobuokuo dzīsme – “Muote” Laimas muzykanti
Lobuokais muzykys albums — „Sovvaļnīks” „Sūpluok” (Līdzās)
Lobuokais muzykys video – grupys „Bez PVN” – „Jei”
Lobuokuo alternativuo (underground) styla dzīsme – Juoņs Plots “Instrumentalīs gobols”
GODA DEBEJA MUZYKĀ – „Sovvaļnīks”
Radejis hits – Atis Auzāns i Oranžais koris “Kur gaismeņa”
LITERATURA
LOBUOKAIS IZDAVUMS/GRUOMOTA — Sibīrijas latviešu dziesmas
Spylgtuokuo publikaceja škārsteiklā/presē – Ilze Sperga “Latvīšus saskaiteit, na atjimt latgalīšus”
Spylgtuokuo debeja literaturā – Laura Bicāne


text:
Ka par tradicejom, tod par tradicejom! Kotra mieneša pādejuo trešdine varātum kliut par jaunu tradiceju LgSC aktivitašu pīduovuojumā. Pasludynojom tū par LgSC podkāsta īroksta dīnu! Na vīnam viņ nūteikti ir vaicuojums: Kas tys par zvāru – podkāsts? Vuords “podkāsts” ir salikteņs, kas rodīs nu vuordim “iPod” i “broudcasting”. Vīnkuoršim vuordim skaidrojūt – tys ir entuziastu taiseits audio raidejums, kuru var klauseitīs škārsteiklā, īluodēt sovā meiļuokajā muzykys atskaņuotuojā i klauseitīs pa ceļam iz sātu, dorbu, školu ci jebkur, kur atsarūn. Tai ari pagaidom tys varātu izavērt – ite poš Skreinē ir sadaļa, kur ir audio faili ar dažaidim īrokstim – zinis, ailis, puorsokys, reportažys, sveicīni itt. Nu sova veida LgSC radeja! Ka ari Tu gribi pīsadaleit ituos dzelys realizacejā – gaideisam Tevi Tonis birojā iz īrokstu seseju!
Taitod:
24. martā nu 18:00 LgSC podkāsta īroksts. Dublis Nr. 2.
Svareigs paziņuojums! Vysys tehniskuos nabyušonys ir atrysynuotys i LgSC podkāsta īroksts Dublis Nr. 2 var nūtikt! Ituo eksperimenta īroksta seseja 24. martā nu 18:00 Tonis birojā. LgSC ziņu īroksts (varbyut Tu esi taišni tys, kam tuos vādzātu īrunuot), ailis, puorsokys i sveicīņi (sābrim, babai, kačam, muosai i vēļ, i vēļ!). Tovs sveicīņs voi sokomais nadreikst palikt naīraksteits! 😉


text:
Vysa kas
Kas dzeivoj munā sātā? LaKuGa izsludynoj stuostu konkursu
Marta suokumā izguojuse jauna bārnu kruosojamuo gruomota „Munā sātā”, kur trejuos burtneicuos var puorskaiteit Ontona Slišāna bārnu dzejūleišus, latgalīšu tautys meiklis i Ilzis Spergys stuostu.
Konkurss jaunīšim par latgaliskū
Jaunīšu bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” reikoj video konkursu „Latgaliskais tevī i pasaulī”, kura mierkis ir aicynuot ikvīnu jaunīti latgaliskuos vierteibys saskateit sovā ikdīnā i pasavērt iz tom nu natradicionala i naīrosta skotu punkta, lauzt leidzšinejūs stereotipus par Latgolu, lagalīšim i latgaliskū. Īmyužynuot ituos vierteibys i kulturzeimis video i paruodeit puorejai Latvejai i pasauļam.
Juoņadīna Bazneicā
24. junī Bazneica sviņ Juoņa Kristeituoja dzimšonys dīnu. Koč i ruoduos, ka laiceigais pasauļs i Bazneica Juoņadīnā atzeimej divys atškireigys lītys, byuteibā tys tai nav. Cylvāki itymā dīnā sviņ gaismu, gaismu, kas speid tymseibā, i Juoņs Kristeituojs ir līcinīks par patīsū gaismu, kas ir Kristus.
Juoņadīna latgalīšu rokstūs
Kur i kai latgalīšu literaturā sovā laikā pīmynāta i apraksteita Juoņadīna, varam izzynuot Ilonys Salcevičys rokstā, kas publicāts „Latvejis Viestneša” („Latvijas Vēstnesis”) 2004. goda 22. juņa numurā. Pīduovojam latgalīšu rokstu volūdā puorlyktus ituo roksta fragmentus.


text:
Keneja
Keneja, oficialai Kenejis Republika, irā vaļsteiba reitu Afrikā, golvysmīsts Nairobis. Keneju pa pusei padola ekvators, dīnavydreitūs juos molys skaloj Iņdejis okeans. Vaļsteiba tur rūbežu ar Somaleju pūstumreitūs, ar Etiopeju pūstumūs, Sudanu pūstumvokorūs, Ugandu vokorūs i Tanzaneju dīnavydūs. Dīnavydvokorūs irā Viktorejis azars, kura dalis taipoš irā Ugandā i Tanzanejā. Keneja boguota mežogū dobu ar nazcik tyukstūšu dzeivinīku i auguoju škiru. Vaļsteibys pluotā 580,000 km2 dzeivoj gondreiž 39 miļjoni ļaužu, kuri byun vysaižu izškireigu tautu i kulturu. Kenejis Republikys pasauka jimta nu Kenejis kolna (vītejū volūdā zeimoj boltais), kurs irā ūtrais pa augstumam Afrikā i byun kai zeimeigs orieņtirs dzeivuotuojim.
Kenejis sadorā īīt 47 rajoni, sevkurs nu jū tur sovu pa pusei autonomu vaļdeibu, kas saškierta ar golvonū vaļdeibu golvysmīstā Nairobī. Vaļsteibys geografeja izškireiga kai juos tautys. Jei tur goru okeanmali ar Iņdejis okeanu, kas vaļsteibys vydā puorīt savanys zuoluojūs i naaugleigūs kryumuojūs. Centralī i vokoru apgabali kolnaini i mežaini, cikom pūstumu apgabali irā tyvai tukšneša zemisvierīņam.
Kai Reitu Afrikys vaļsteiba, Keneja bejuse apdzeivuota jau senejā paleolitā. Bantu tautu ekspanseja pasaplateišonuos aizasuoce pyrmā godu tyukstūšgadeibā i myuslaiku vaļsteibys rūbeži izaveidoja Nila-Saharys, Afroaziatu i Bantu volūdu apgabaļu krystceļūs. Tys sataiseja Keneju kai pylnai daudzikulturalu vaļsteibu. Europīšu i arabu sūpluokums zemē beja jau jaunū laiku suokuos, tok vydslītuos jū ītaka suoce buyt tik 19 godu symtā. Brytu Impereja īstateja Reitu Afrikys protektoratu 1895 godā, kas nu 1920 gods zynoms kai Kenejis Koloneja. Napavaļdeiga Kenejis Republika īstateita 1963 gods zīmys mienesī.
Kenejis golvysmīsts Nairobis irā golvonais tierdzeibys centrys. Kenejis ekonomika irā vīna nu pošu lelū Reitu i Centralajuo Afrikā. Vaļsteiba tradicionalai aizajim ar pasaulī izslivuo čaju i kopeju, a napaseņ tikuse par golvonū eksportolūtu svīžom pučem Europys dzeivuotuojim. Pakaļpīņu iņdustrejā golvonū vītu aizajim telekomunikacejis. Taipoš Keneja irā izslivu atletu tāvaine.


text:
30. junī nūtyka Kuorsovys atkluotais nakts strītbola turnirs.
Bez strītbola nūtyka ari “Snaiperu” konkurss veirim i “Minusu” konkurss daiļejam dzymumam. “Minusūs” 16 dāmu konkurencī vysprecīzuokuo beja Kamila Morozova! 2. vītu īgiva Kitija Ivulāne, bet brona Katrīna Ločmele! “Snaiperūs” pīsadalieja pa vīnam daleibnīkam nu kotrys strītbola komandys. Par čempionu kļuva Elvijs Kapteinis nu BK Lozdukolns! 2. vīta Roberts Rancāns nu vītejī SK Kuorsova, bet 3. vīta Oskars Bluks nu Dagdys.
Strītbolā jau kuortejū reizi par čempionim tyka krūneiti puiši nu Rēzeknis jeb “Komanda”(Slavik Visnjakov, Atis Kļaviņš, Edgars Unzuls, Rihards Rižovs), sudraba mdalis koklā kuore “BK Lozdukolns”(Andis Petuks, Elvijs Kapteinis, Alvis Šmagris, Rolands Rolis), bet bronza komandai “NARM”(Armands Omuls, Artis Lelis, Guntars Omuls). Par turnira vierteiguokū džeku jeb MVP tyka atzeits Slavik Visnjakov!
Nakti organizieja SK Kuorsova! Paļdis par atbolstu Kārsavas novads i SIA CPA jeb Kuorsovys ELVI veikalam!
Teikamīs 25. augustā iz kuortejū Kuorsovys Īlu sporta nakti “Pi kuojis nakts!”, kur byus na tikai strītbols, bet ari 3×3 florbols, ghetto futbols u.c. jaudeigys nūtikšonys!
Jurs Vuorkaļs
SK “Kuorsova” valdes loceklis


text:
Ezs
Ezs, parostais ezs (latiņu: Erinaceus europaeus) - kustūņāduoju (Insectivora) ailis dzeivinīks, pīdarūšs eziņu (Erinaceidae) saimei. Latgolā dzeivoj div ežu škirys - boltys kryuts (reitu) ezs i bryunys kryuts (parostais) ezs. Boltys kryuts ezs irā gona cieškys vysā Latgolā, a bryunys kryuts ezs cīši reši - tik pošūs Latgolys pūstumūs. Bryunys kryuts ezs īraksteits Latvejis Sorkonuos gruomotys 3 kategorejā i Baļtejis jiuru regiona Sorkonajā gruomotā.[1] Dzeivinīki aktivi pakrieslī i naktī. Vysāduoji, tok vysuvaira ād dzeivinīku barūkli - pelis i cytus seikus grauziejus, vardivis, škierzlotus, vysaižys vabalis i kuopurus.
Puslopu ruodeklis
Izavierīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
Augums 230-280 mm gars, mugora i suoni nūauguši eisim, tymsim dzanyulim (odotom), iz vādara padzoltoni mateni. Pīaudzs ezs sver 800-1200 g. Dzymdynoj 3-8 plykus ežalānus, kam par puors dīnu uzaug dzanyuli.
Dzeivisvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
Eži dzeivoj mežamoluos, kryumuojūs i cylvāka dzeivisvītu tyvumā - suodūs i parkūs. Nameiļoj dzeivuot slapņuos i volgonuos vītuos. Ezs nasabeist cylvāka i labi atguodoj vītys, kur jū dabaroj.
Paplateiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Ezs paplateits vysā Europā. Boltys kryuts ezs paplateits nu Centraluos Europys vokorūs da Sibiram (Uralu dīnavydim) reitūs. Dīnavydūs jis dzeivoj da Turcejai, Kaukazam, kazahejai, Izraeļam i Iranam. Pūstumūs jis dzeivoj da Latvejai i Moskvys apgabaļam Krīvejā.
Bryunys kryuts ezs paplateits Latvejis pūstumūs, Igaunejā, Skaņdinavejis dīnavydūs i tyvai jiurom, taipoš vysā Vokoru Europā nu Atlaņtejis okeana da Čekejai i Puolejis, Austrejis vokorim.


text:
Pirmdiena, 28. aprīlis 2008 10:04
– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –
Guoju nazkai pa piļsātu i dūmuoju.
Laidēs vysaidi pavasara gaisā parauti putyni. Kaijis leigonai lidinēja viers jumtu i iudiņu. Zvierbuli kai nūsabeidušu dzeivebeņu sauve īskrēja kryumā i sasakuove sovā storpā – laikam pavasars golvā. Bolūži, izrīzuši māgys i kustynuodomi golvys, izšpūrkstom spolvom staigalēja pa ītvi. A peilis zuoleitē pi kanala guoja pa div, pa div.
Nazkaids pavysam cyts gaiss. Pat piļsātā. Ni to breivuoks, ni to lobuoks, a cyts.
Teiklā puorskaitieju, ka napasenim nazkaidi dzāruoji nūsuovuši guļbu puori, kas jau bejs nūvejs ligzdu i sasataisiejs perēt.
Nu, tai goduos. Na vysi, kas ir īsaļūbiejuši, ir myužeigi.
Nu ūtrys pusis, cik guļbu dzeivoj iz pasauļa, cik nu jūs itymā godā nazkur pūrā ci azarā izperēs sovus cuoļus i sēs dzeiveibu, a teiklā roksta tikai par nūsautajim.
Ot tev ir Romeo, ot tev i Džuļjeta.
Teiklā roksta, ka itūs guļbus izbuozs i īliks muzejā. Tai rūnās legendys i literatura.
Nazkaidi deputati publiski paziņuojuši, ka ar Latvejis medejim jī niu runuos tik latvyski. S. Kalnīte, I. Druvīte i K. Šadurskis.
Guoju i dūmuoju. Saīt, ka jī ir īvieleiti saeimā deļtuo, kab runuotu sovā volūdā ari ar svešajim. Sok, tova poša vaine, ka nasaprūti. Ka laiceigai naīsavuicieji.
Interesnai – ka kaids saeimys deputats paziņuotu, ka iz prīšku ar sovys vaļsts medejim runuos tik sovā volūdā. Latgaliski.
Na vīnu ūtru runu kai Juoņs Tutyns i Anta Rugate, a sistematiskai.
Sok, poši vaineigi, ka naasat īsavuiciejuši.
Aizvakar brauču autobusā. Maņ sūplok sēdēja krīvs i skaitēja Latvejis krīvu avīzē sirdeigu rokstu par svešajim. Tī beja biļde. Cylvāki nazkū klīdze, plakati.
Jī beja streipainūs cītumnīku drēbēs. Jim iz pīru beja uzroksti. Jī nazkū demonstrēja voi protestēja pret nazkū. Sasarēja ar sovys vaļsts varu. Voi ari jūs kaids reidēja pret sovu vaļsti.
Alien. Daļa krīvu tai sauc seve. Jī ir nu cytys pusis i nagryb byut vydā voi varbyut jim nasaīt tī byut. Voi varbyut jim navajag. Voi ari tuo navajag tim, kas jūs reidej pret sovu vaļsti, Latveju.
Jī nagryb voi jūs najem. Jī ir cyti voi ari jim navajag cytu.
Aizvakar brauču tramvajā i pa teleponu runuoju latgaliski – kai ta cytaiž lai runoju ar sovu muoti. Jei tok ir muna mama, na jau uorzemneica.
Div latvīšu pusaudzis meituškys apklusa i klausējēs. Interesnai. Nazkas cyts.
Nui, Reigys eksotika – ni malnuo i ni dzaltonuo rase, ni pušvists i ni geji, pat ni mozuos mauleitis ar izkruosuotajom acim i eisajim brunčim, a latgalīši.
Tok jau tī poši latvīši, tik cyti – svešī.
Pyrma symta godu Naaizmierstule rakstēja: “Tu manis navaicoj, voi mīļoju tāvu svīdrim laisteitū zemi… Es latvīte asu!”
Nikas tok nav izamainiejs. Otkon i otkon juoatkuortoj, kab naaizsamierstu: es asu latvīte, latvīte, latvīte. Mes asam latvīši, latvīši, latvīši.
Naseņ guoju pa īlu. Aiz mane puors sūļu tuoļuok guoja īsaļūbiejs puoreits.
Kuorteigi latvīši. Bejuši “Rimi”, nūpierkuši iedīni i stīpe pylnu maisu. Guoja iz dzeivūkli, kas pajimts ak jau iz kredita.
Guoja i runuoja. Puiss ar sašutumu atzyna: “Visādi čangaļi salīduši Rīgā, tagad līdīs visādi čorti.” Meituška nasacēja ni nā, ni nui.
Puiss sacēja, ka nikaida gaisa. Latgalīši Reigu izputynuos. Meituška klusēja.
Tymā šaļtī mes guojom pa kvartalu ar pamastom sātom – bez lūgu, bez durovu, drupa i juka zemē. Var redzēt, ka nav saiminīka i cylvāku, kas jimuos dzeivuotu. Kai piec kara, kod vysi beja izkauti i izbāgaliejuši pa pasauli.
Reigā cylvāku ass par daudz. Tik kur ta jī ir.
Jau cik godu desmitu latgalīši ir bejs Latvejis dzeiveibys spāks. Vasalom sauvem iz bogatajom Kūrzemis sātom par kolpim, iz Reigu, par školuotuojim, par īriednim, uorstim, policistim. Tikt dzeivē iz prīšku – izavuiceit i dzeivuot.
Ka Latvejis armejā i policejā nabyutu latgalīšu? Ka Latvejā nikod nabyutu bejs latgalīšu?
Nazkai apsaskrēja dūša – ar kū ta cyti latvīši ir lobuoki par mani?
Saīt, ka es kai latgalīte asu svešuo i maņ nav tīseibu dzeivuot sovys vaļsts golvyspiļsātā?
Maņ byutu juodzeivoj rezervatā ci geto i juoslauc gūvi – partū ka latgalīšim ir juodzeivoj Latgolā i dzeraunē. Kai da viesturiskuo 1917.goda latgalīšu inteligencis lāmuma par pīsavīnuošonu puorejim latvīšim.
Ka vysi latgalīši dzeivuotu Latgolā, tod Latvejā (kas taitod nav Latgola) beidzūt byutu eists parāds. Nivīna svešuo i līkuo.
Iz Latgolu bagaturi brauktu kai safari – zvejuotu i medeitu, šmukūs meitu mekleitu, puorguleitu i aizbrauktu.
Ā, nui – jau tiuleņ majā pi Latgolys krystu byus maja dzīduojumi. Dīvam i Jumprovai Marijai par gūdu. Taida eksotika! Tai kai taidi mežuoni. Sēd sovuos dzeraunēs. Apsīn skustu i īt iz bazneicu. Tymsūneiba.
Tik filmēt i fotografēt!
Tod apsasmieju par puoreiti, kū satyku i dzierdieju iz īlys. Par jūs pīsauktajim čortim.
Niegerus i arabus puiss tok lomuoja na jau latvyski, a par čortim.
Te nu beja – svešī.
Vys tik dūmoju.
Meituška nasacēja ni vuorda, tik pīkryta sovam puišam. Nu kurīnis īt juos tāvs i muote.
Tik nazkaids ryugtums vys pruotā.
Cik iz pasauļa ir latvīšu, kab sasadaleitu eistajūs i svešajūs?
Kab eistūs lyktu omotūs, a naeistajim Latgolā taiseitu rezervatu?
Lela gon tei Latveja – vīna zeme iz prīšku voi atpakaļ. Drysa i Osveja, tod Pītālova (puorkristeita par Abrini), piečuok Latgola.
Pasauļam ir vysaidys garšys i smuordi.
Nazkas nu pavasara gaisa, kod peilis īt pa div, pa div i meklej vītys ligzdai nazkur Reigys centra kanalā. Jom pi kuojis, ka puori tyltam aizklyndzynoj tramvajs i apleik staigoj ļaužu symti. Dzeiveibai nav ni gola, ni molys. Ni dzeraunē, ni urbānajā pasaulī.
Piļsātā dzeivoj vysaidi ļauds: bogoti i nabogi, slymi i vasali, latvīši i peilis, suni i metalisti, reperi i invalidi, kači i bolūži, latgalīši i školuotuoji, zvierbuli i krīvi, čyguoni i puordevieji, klerki i niegeri, aktīri i sekretaris, prīšknīki i ubogi.
Dīvam vysaidu ļaužu gona.
Pajem nu kotra sorta pa sauvei i īsiej pavasarī.


text:
Latgolys administrativais dalejums
Latgolys rūbeži i administrativuos dalis mejušuos na reizi — cariskuos Krīvejis, pyrmuos Latvejis Republikys, sovetu i piecsovetu godūs apleiciņu i rajonu rūbeži bejuši izškireigi, i na vysod latgaļu volūdys i kulturys paplateibys vīta labi sakreit ar administrativū dalejumu.
Nu 2009 goda sīna mieneša 1 dīnys Latgolā (i vysā Latvejā) īsadareja jauns administrativi teritoriskais dalejums. Latgolys kulturviesturiskuo teritoreja daleita 22 nūvodūs i 3 republikys mīstūs.


text:
Par gūdu grupys “Leijerkastnieki” 30. godadīnai i grupys solista Aiņa Šaicāna pīmiņai Bolvūs itymā nedeļgolā nūtiks koncerts “Draugu tikšanās”. Ari raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji nūbrauce iz Bolvim, kab dazynuotu vaira par itū nūtikšonu.
Ainis Šaicāns dzims 1950. goda 12. aprelī Abrenis rajona (niu Viļakys nūvoda) Susuoju cīma padūmis Bierznīku cīmā. Izcylais sabīdryskais darbinīks jau vaira kai pīcus godus verās iz myusu nu muokūņu malenis, nu juo davums muzykys i sporta pasaulī sasaglobuojs gaišā pīmiņā.
Mārim Lāpānam, kurīs vaira zynoms kai vīns nu muzykys festivala “Osvalds” organizatoru, jau pyrma puors godu beja dūma organizēt pīminis pasuokumu grupys “Leijerkastnieki” lideram. Runojūt par Aini Šaicānu, Māris Lāpāns nūruoda, ka nav pareizi, ka Bolvu pusē taidu cylvāku atguodoj pamoz.
Koncertā “Draugu tikšanās” Aiņa Šaicāna dzīsmis izpiļdeis vysaidi muokslinīki, i piec 15 godu kluseišonys iz skotuvis kuops legendaruos grupys “Leijerkastnieki” sastuovs.
Taipoš ar puordūmom par kūpā pavadeitū laiku ar Aini Šaicānu raidejumā “Pi myusim Latgolā” dalejuos grupys “Leijerkastnieki” soliste, basgitarists i Aiņa Šaicāna sīva Irēna Šaicāne.


text:
Kalimahs
Kalimahs (greku: Kaλλίuaxoς; * ap 310—305 g. p. Kr. Kirenē, † ap 240 g. p. Kr.) – vīns nu vysuzeimeigūs helenizma laiku senejūs greku ailinīku. Kalimahs raksteja elegejis, epigramys, epiliumus, himnys, taipoš ziniskys dobys dorbus. Kalimaha radīni pamatuši lelu ītaku iz romīšu poetim Ovideju, Katulu i vysucīšuok Sekstu Properceju.
Ap 290 g. p. Kr. Kalimahs ass pamets Kirenu i laidīs da Aleksandrejai, kur nu reizis darejs par školuotuoju, piec dorbuojīs Ptolemaja II palacūs, taipoš darejs izslyvušajā Aleksandrejis bibliotekā.


text:
Apkūpojom atbiļdis i ziņojam albuma “Latgalīšu puosokys i puorsokys” konkursa rezultatus!
Lels paļdis par atsauceibu vysim, kas pīsadaleja, bet divi laimeigī, kam drupeit vaira pasaveica i kas sovā eipašumā īgiust bīdreibys “Latgolys Producentu grupa” duovynuotū disku ir:
Aleksandrs Machanovskis
Kristīne Pokratniece
Par bolvys sajimšonu ar jiusim sasazynuos LgSC puorstuovi!
Puorejim vielejam prīceigus svātkus i veiksmi (varbyut drupeit vaira) Jaunā godā!
Atbiļdis:
1. Kurs nu nūsauktajim Latgolā zinomajim kuļturys aktivistim nav pīsadalejs puorsoku īrunuošonā albumā “Latgalīšu puosokys i puorsokys”?
Pareizuo atbiļde: B, itymā reizē puorsoku īrunuošonā diskā napīsadaleja Ingars Gusāns, kas pazeistams ari kai Sovvaļnīks
2. Cik puorsokys īkļautys albumā?
Pareizuo atbiļde: C, albumā īkļauta 31 latgalīšu puorsoka
3. Puorsoku albuma muzykalū fona nūformiejumu taisejs i vairuokys puorsokys īrunuojs muzikis i aktiers Kristaps Rasims. Kurā Latvejis teatrī jis dorbojas?
Pareizuo atbiļde: A, Kristaps Rasims ci Kips niu ir Dailis teatra aktiers, kas na viņ pots spielej izruodēs, bet ari sacer tom muzyku
4. Kaidā nu puorsokom, kab pasasorguotu nu kača nogim, pelis izdūmuoja, ka:
Pareizuo atbiļde: C, pelis izdūmuoja, ka vysu lobuok pasasorguot nu kača nogim ir dasīnūt kačam pi astis zvaneņu
5. Kaidā popularā latvīšu kinā golvonū lūmu spēliejs vīns nu puorsoku īrunuotuojim Andris Rudzinskis?
Pareizuo atbiļde: B, Andris Rudzinskis spēliejs kinā “Cylvāka bārns” i tī beja pots slavanais Boņuks.
Puorsoku skaiteituoji: Kristaps Rasims, Guntis Rasims i Andris Slišāns Reigā, bufetē-skaiteitovā “Pie Humberta” 2010.goda oktobrī


text:
16. septembrī jau sešpadsmytū reizi Vileks nūvoda Upeitē nūtyka vacuokais latgalīšu muzykys i dzejis festivals pasaulī – “Upītes Uobeļduorzs”, bet niu, pīsadolūt Latvejā popularim muzikim, topuse jauna festivala himnys verseja, informej Namaterialuos kulturys montuojuma centra “Upīte” direktors Andris Slišāns.
“Upītes Uobeļduorzs” himnys vuordu autors ir festivala aizsuociejs, latgalīšu literats, nūvodpietnīks, folklorists Ontons Slišāns, bet muzyku sarakstejs dzīsminīks Uldis Frīdrihsons. Dzīsmis “Upītes Uobeļduorzs” jaunū variantu aranžiejs latgalīšu muzikis, grupys “Dabasu Durovys” liders Arņs Slobožanins. Jaunajā dzīsmis versejis īrokstā pīsadola vairuoki Latvejā populari muziki – grupys “Astro’n’out” lidere Muora Upmane-Holšteine, grupys “Prāta Vētra” solists Renārs Kaupers, grupys “Gain Fast” liders Kaspars Zlidnis, grupys “Bez PVN” daleibnīki Guntis Rasims i Kristaps Rasims, grupys “Borowa MC” soliste, dzīduotuoja Guntra Kuzmina-Jukna, kai ari pats aranžejis autors Arņs Slobožanins. Dzīsmis video verseju salics Artūrs Slišāns, kurs Latvejā zynoms kai daudzu popularu dzīšmu remiksu autors.
Festivals “Upītes Uobeļduorzs” namaineigi kotru godu trešajā septembra svātdīnē puļcej latgalīšu muzikus i grupys, īpazeistynoj ar jaunim vuordim latgalīšu kulturā i aicynoj gostūs kotru interesentu. Ituo goda festivalā Upeitē sasatyka muziki i grupys: “Dabasu Durovys”, “Piparmētra”, “Metrs”, “Dvinskas muzikanti”, “Unknown Artist”, folklorys kūpys “Upīte” i “Rekavas dzintars”, Vinsents Kūkojs i grupa “Trikmīņs”, Dainis Adijāns, Kate i Doms i cyti. Gondreiž vysi muziki, kurī pīsadola jaunuos festivala himnys versejā, Upeitē ir uzastuojuši kaidā nu festivala nūtikšonys godim, itūgod tys beja Renārs Kaupers, kurs prīcēja kai ar grupys “Prāta Vētra” dzīsmem, tai kūpā ar folklorys kūpys “Upīte” jaunīšim izpiļdeja fonda “Viegli” skaņdorbus, bet ar Arni Slobožaninu i akteri Girtu Liuziniku – dzīduoja ari dzīsmis latgaliski.
Jau viesteits, ka festivala suokums meklejams 2002. godā, kurū tuo idejis autors Ontons Slišāns radeja kai sovpateigu dzejis dīnom veļteitu festivalu, kab popularizātu i saglobuotu latgalīšu volūdu. Itūšaļt festivala organiziešonu turpynoj Ontona dāls Andris Slišāns, saglobojūt festivalu kai kasgadeju latgalīšu sasatikšonys reizi i turpynojūt tradiceju, ka kotram muokslinīkam vysmoz vīna dzīsme voi dzejūļs juoizpylda latgaliski, nu puorsvorā festivalā latgalīšu volūda skaņ symtproceņteigi.
Cyts, jau septeņpadsmytais, festivals “Upītes Uobeļduorzs” nūtiks 2018. gada 15. septembrī, sasatikšonys vītai palīkūt namaineigai – Vileks nūvoda Upeitis tautys noms.


text:
Goda arhivs: 2017 »
Izdūta Ilmāra Meža gruomota par pavuordem Latgolā
Izdūta viesturnīka, geografa i demografa Ilmāra Meža izstruoduotuo vuordineica “Latviešu uzvārdi arhīvu materiālos: Latgale”, viestej informaceja Latvīšu volūdys agenturys sātyslopā. Vuordineicā atrūnams gondreiž 4000 latgalīšu pavuoržu saroksts, kotrai dūmūt izplateibys raksturuojumu, daudzom ari nūzeimis skaidruojumu. VēļSkaiteit vaira »
Dasmytais raidejums “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”
Nu oktobra sovu skaniejumu vairuoku radejis staceju ēterā suocs jauns raidejumu cykls “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”, kurā treis mienešu garumā klauseituoji tiks īpazeistynuoti ar Latgolys regiona i Latvejis viesturi. Raidejumūs teik analizātiSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” atguodoj dzejnīku Pīteri Jurciņu
17. decembrī literatam Pīteram Jurciņam palyktu 85. Policists ar dzejnīka dvēseli, tai varātu raksturuot Pīteri Jurciņu. Daudzu cylvāku atmiņā palics ar dzīsmi “Vuolyudzeite”, kurai sarakstejs i vuordus, i meļdeņu. Pīters Jurciņš leidzuos jau ariSkaiteit vaira »
Kū var skaiteit jaunuokajā “A12” numerī
Žurnala “A12” jaunajā numerī: Sasatikšona ar Reigys latgalīti Agri Bitānu. Vīta, kur saule pasamūst agruok – Zylupe. Saruna ar trauslū i reizē uzjiemeigū Valentīnu Svarinsku nu Rēzeknis nūvoda Greiškānu pogosta. Gostūs Vuorkovys nūvoda Rūžkolnu pogostaSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” par paradzātū školu reformu
Pādejūs nedeļu laikā lelu rezonaņsi sabīdreibā izsauce planavuotuo izgleiteibys reforma. Izgleiteibys ministrejis sātyslopā publicāts pietejums, kurs paradz Latgolā reorganizēt 21 vydsškolu, atstuojūt viņ pamatškolys. Kab izskaidruotu itū vaicuojumu, raidejumā “Pi myusim Latgolā” Tenis BikovskisSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” par jaunom gruomotom latgalīšu volūdā
Novembra beigos 10. latgalistikys konfereņcis ītvorūs Rēzeknis Tehnologeju akademejā tyka atdareitys div jaunys gruomotys latgalīšu volūdā. Gruomotu atdareišonys pausokumus apmeklēja ari radejis raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji. Kārļa Skalbis puosoka “Kaķīša dzirnavas” aba “KačeišaSkaiteit vaira »
Latgolys školānus aicynoj pīsadaleit Ontonam Slišānam veļteitā rodūšūs dorbu konkursā (precizāts)
Dzejnīks, rakstnīks, folklorists, nūvodpietnīks i muokslinīks Ontons Slišāns ir zīmys saulgrīžu bārns, dzims 28. decembrī, bet vuordadīnu svieteja 18. janvarī. Itys laiks Ontonam beja rodūšais laiks, kod jis sovu aktivū darbeibu veļteja Zīmeļlatgolai. Latgolys školāni teikSkaiteit vaira »
“Latgalīšu repa” jaunuokajā dzīsmē par braukšonu paceli i atsagrīzšonu sātā
Hiphopa apvīneiba “Latgalīšu reps” nu Ludzys sovus fanus turpynoj puorsteigt, klauseituoju viertiejumam nūdūdūt jaunuokū dorbu – videoklipu dzīsmei “Ceļš iz muojom”. Dzīsmē teik aizskorts lelai daļai Latvejis dzeivuotuoju aktuals vaicuojums par dūšonūs lobuokys dzeivisSkaiteit vaira »
Latgolys multimuokslinīks Raibīs izdevs dzejūļu kruojumu “Pistacejis”
30.novembrī Rēzeknis Tehnologeju akademejis reikuotajā literari muzykalajā pasuokumā “Andrejdīna 2017” tyka prezentāts latgalīšu multimuokslinīka i literata Raibuo dzejūļu kruojums “Pistacejis”, informej bīdreiba “KUKUŽI”. Da šam Raibīs daiļliteraturā sevi ir dasacejs/pozicionējs kai prozaiki, 2011. godāSkaiteit vaira »
Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai” svieteis pīcu godu jubileju
Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai” aicynoj iz sovu pīcu godu jubileja koncertu “Sasatikšonuos”, kas nūtiks 21. decembrī 18.00 Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys lelajā zalā, informej “Skonai” dalineica Aiva Streļča. “Skonai” bārni i jaunīši klauseituojus prīcynuosSkaiteit vaira »
Deveitais raidejums “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”
Nu oktobra sovu skaniejumu vairuoku radejis staceju ēterā suocs jauns raidejumu cykls “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”, kurā treis mienešu garumā klauseituoji tiks īpazeistynuoti ar Latgolys regiona i Latvejis viesturi. Raidejumūs teik analizātiSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” gostūs muzike Guntra Kuzmina-Jukna
Raidejumā “Kolnasāta” gostūs muzike i vokaluo pedagoge Guntra Kuzmina-Jukna. Pyrma vairuoku godu atpazeistameibu īmontuojuse kai grupys “Borowa MC” soliste, niu Guntra voda vokalū studeju “Skonai”, struoduoj par vokalū pedagogi i dorbojās dažaidūs muzykys projektūs. 18.Skaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” par adventa laika byuteibu i tradicejom
Tyvojūtīs Zīmyssvātkim, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji sasatyka ar Rēzeknis katuoļu draudžu dekanu Puovulu Zeili i Daugovpiļs Jezus Sirds draudzis prīsteri Dmitriju Artjomovu, kuri atkluoja adventa laika byuteibu i tradicejis. Puovuls Zeile nūruoda, kaSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” turpynoj sarunu cyklu ar Saeimys deputatim
Turpynojūt sarunu cyklu ar nu Latgolys vieliešonu apgobola īvālātajim Saeimys deputatim, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji itūreiz sasatyka ar Anriju Matīsu i Ivanu Ribakovu. Anrijs Matīss 12. Saeimā īvālāts nu partejis “Vienotība” saroksta. ĪprīkšSkaiteit vaira »


text:
LgSC Rēzeknis nūdalis bīdri i draugi ari pavasarī turpynoj byut pozitivi i jaunom idejom boguoti.
23. martā iz sapuļci tyka aicynuoti LgSC daleibnīki. Īsaroduos studenti, vairuoki nu tim pyrmū reizi. Leidz ar tū naizpalyka ari īsapazeišonuos aktivitatis. Tikšonuos golvonais mierkis beja apsasprīst par LgSC tyvuokajā laikā plānuotajim pasuokumim. Ideju beja daudzi i cīši lobys. Lai dorbs veiktūs dreižuok, tyka izveiduotys vairuokys grupys. Kotrys grupys daleibnīki atkluoja sovu redziejumu par pasuokumim, kurus jī grybātu sataisiet. Tyka padūmuots gon par prasmju atteisteibu i pylnveiduošonu – ir ideja reikuot latgalīšu rokstu volūdys piecpušdīni, gon par cylvāku apvuoršņa paplašynuošonu, īmyužynojūt vysu, kas ir saisteits ar Latgolu i latgaliskū video versejā, taidā veidā īraugūt sovu tāvu zemi caur objektivu, sovaižuoku, varbyut kuram i meiluoku. Taipoš ari latgalīši zyna, ka „vasalā mīsā – vasals gors”, deļ tam LgSC bīdri i draugi ir gotovi jimt daleibu Lelajā tolkā, kas nūtiks 30. aprelī, taidā veidā na tikai sakuortojūt apkuortni, bet ari pavodūt laiku pi dobys. Aktivuokom izdareibom iz vosorys pusi ir plānuots maratona skriejīņs. I kas gon ir eists latgalīts bez ļusteigim daņčim?! Kur? Īspiejams, ka studentim īrostā vidī – kaidā dīnesta vīsneicā. Tyss vyss, kai ari vairuoki jau tradicejom boguoti pasuokumi, seminari, projekti gon vēļ ir tapšonys i sagatavuošonys stadejā, tūmār LgSC aktivisti tai aizaruove, apsprīžūt variantus i īspiejis pi čaja kruškys, ka laiks paguoja cīši mudri.
28. martā LgSC daleibnīki sasatyka vēļ raizi, sperūt sūli tyvuok ideju realiziešonai – tyka saraksteits pasuokumu grafiks, deļ tam, ka grybit pīsadaleit kaidā nu LgSC aktivitatem, veritīs jaunuokuos viests!
I vēļ. Pādejuos nedelis LgSC aktīvisti i Rēzeknes Augstškolys studenti aktivi dorbojās pi video par studentu dzeivi fiļmeišonys. Gaidom video!
LgSC bīdrus i draugus varēs satikt ari Rēzeknes Augstškolys Informacejis dīnā (15. aprelī)!
Ir lels prīks, ka jaunīšim aizvīn pīaug interese par Latgolys kulturvidi i sabīdriskajim procesim, leidz ar tū pīaug ari LgSC daleibnīku skaits!
Sagataveja: Kristina
Puorpublicāts nu: http://lakuga.lv/posts/latgolys-studentu-centra-lgsc-aktivitatis-rezekne/


text:
Nimoz jau navajag daudz
Šaļteņu, šaļteņu mīrā
I ni stuņdi, ni minotu
Najimt pasauli pīrē
I tod īsazvanēja telepons i es kai plāsta aizanešu syutēt faksu, postu, gruobt i gluobt, zeimūguot, paraksteit, nest, vest.
Interesnai, voi itam tekstam byutu vaira rindeņu, kab telepons nazvaniejs. Voi es raksteitu, kab maņ nabejs vysu tūs dorbu i pīnuokumu. Voi tei vaira byutu es – bez pretesteibys, spīdīņa, naraksteišonys godim i pieška spruodīņa i pasaceļšonys. I gryuts, i labi.
Šudiņ beju iz interesnu kinu – “Reigā” ruodēja vuocu kinu “Kieneņbārni” (KÖNIGSKINDER). Tok vuocyski beja 1/3, puorejais angliski i itāliski. Cik jau tī vyspuor runuoja. Nazynu, kū jī klausējēs austeņuos. (Es gon raugu vysod aizīt iz vuocu kinom i izbaudeit tū, ka varu najimt nikaidys austenis.)
Vysa kina – dreižuok muzyka, doncuošona, mīsys kusteibys pret myuru soltumu, cylvāka breiveiba pret cytu grybu, pret rūbežim, kurlmāmūs žesti kai doncuošonys daļa.
Maņ jau patyka. Muzyka loba. Da i interesnai beja.
Fragments nu kinys. Streids.
Tymā šaļtī, kur Sebastianu atraun nu lūga, zalā vīna pavaca sīvīte īsavaidēja.
Nazkai tai patīsai. Klusums, kusteibys, kinys muzyka i svešys sīvītis bolss zalā.
[youtube=http://www.youtube.com/watch?v=gQSJH3mjWA4]
KÖNIGSKINDER Feature Dance Film 72min Germany 2001 Director: Lutz Gregor Choreography: Juan Kruz Diaz de Garaio Esnaola Production: Contact Film, Germany
Guoju pa īlu i pasalieču, kab izlyktu iz placa sumku. Kai nazkod bierneibā.
Varbyut parosti es asu par daudz nūguruse, kab podsalāktu. Voi poša tuo namonu.
Nūpierku 4 zeimuļus ar ārmim, kotru par 10 saņtimim. Meiksti, iz papeira drupeit čeikst.
Lai voi kai.
Reit ceļš.
Maņ pa nazyn cik ilgim laikim ir atvalinuojums.
Taids atvalinuojums, kod leidza nav juojem dorbs.
Niu dūmoju, voi vajag leidza pajimt mopsi. Mož vajag – breiveibai.
Tī ir latvīšu burti. Mož kas juopīroksta.
Lai ir kas vaira par suneišim.
A mož i nikuo.
Pi kuojis.


text:
Ligija Purinaša »
Puordūmys par izdavumu “Stepons Seiļs: Dienasgrāmatas (1924–1979)”
Roksta autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv 2016. g. rudinī suoce kleist vysaidys baumenis, ka tikšūt publicātys pazeistamuo latgalīšu bibliografa Stepona Seiļa dīnysgruomotys. Izaruodeja, ka gruomota izreizis jau ir palykuse par bibliografisku ratumu, – tok izdūtaSkaiteit vaira »
Dzeivuot Latgolā nūzeimoj dzeivuot sātā: interveja ar Viļānu saimis dokturi Elgu Sudniku
Intervejis autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Vīns nu radzamuokūs 20. g.s. suokuma latgalīšu kulturys dryvys kūpiejim beja dokturs aba uorsts Ontons Skrynda (1881–1918). 20. gs. 20.–30.godūs Latvejis politikā īguoja cyts latgalīšu uorsts – Vinca Barkāns (1889–1947).Skaiteit vaira »
Quo vadis, Kemp?: romans “Aizlauztais spaits”
Roksta autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Fraņča Kempa (1876–1952) atspīgelejums latgalīšu kulturā ir gona bleivs. 1963. g. trymdā teik izdūts Ontona Rupaiņa romans “Tauta gryb dzeivuot: latgaļu atmūdas romans”(puorizdūts 1991.g.), kurā vīns nu varūņu irSkaiteit vaira »
Jauneibys idealisms: Čenču Jezupa romans “Pīters Vylāns”
Roksta autore: Ligija Purinaša Čenču Jezupa (eist. v. Jezups Kindzuļs, 1888–1941?) par autobiografiskū skaiteitais romans “Pīters Vylāns” (izdūts 1943. g., puorizdūts 1967. g.) ir vīns nu apjūmeiguokūs latgalīšu literaturā. 560 puslopuos īsaduord 1905.–1907. g. revolucejis bolsi, īsaskaņ jaunīšu mīlesteibysSkaiteit vaira »
“Mums ir daudz masku”: saruna ar Reigys latgalīti i barmenu Aldi Glodeni
Intervejis autore: Ligija Purinaša Kotrai intervejai ir sovs stuosts. Ari itai. Ar Aldi Glodeni īsapazynu Vacreigā 2017. g. junī. Beju atbraukuse gostūs pi draudzinis, kura napaseņ beja nūmainejuse sovu dorba i dzeivis vītu. Īguojom vīnāSkaiteit vaira »
Prīca acim: Irenys Vilčukys monografeja “Vitālijs Kalvāns”
Roksta autore: Ligija Purinaša 14. decembrī Rēzeknis Muokslys nomā (aba tautā sauktajā “Skrundā”) nūtyka Irenys Vilčukys sastuodeituos i saraksteituos gruomotys “Vitālijs Kalvāns Latvijas glezniecībā” attaiseišonys svātki. Nūtykums ir gona zeimeigs ari deļtam ka iteSkaiteit vaira »
Dzejis antologeja “Kūkle” (1914, 2017): vēļ vīna sevis atkluošona
Roksta autore: Ligija Purinaša 2017. g. Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba ir izdavuse faksimilizdavumu pyrmajai latgalīšu dzejis antologejai “Kūkle” (1914), kurys kuortuotuojs beja Indrikis Leidumnīks (eistajā vuordā – Ontons Skrynda). Faksimilizdavums ir svareigs aiztuo, kaSkaiteit vaira »
Latgolys Dons Kihots: Ā. Ersa romans “Muižnieki”
Roksta autore: Ligija Purinaša Ādolfa Ersa (eistajā vuordā Ādolfs Rūniks, 1885–1945) romans “Muižnieki” (raksteits latvīšu literarajā volūdā, izdūts 1931. g., puorizdūts 1990. g.) deļ manim beja 200 puslopu puorsteigums. Lobā nūzeimē. Bet par vysu piec kuortys.Skaiteit vaira »
“Mes turpynojam dzeivuot viesturiskūs mitu pretstatejumu i puspatīseibu telpā.” Interveja ar viesturnīku Kasparu Strodu
Intervejis autore: Ligija Purinaša Kaspars Strods ir vīns nu tūs viesturnīku, kas dzeivoj i struodoj Latgolā. Jis ir pietejs Latgolys ebreju viesturi i mutvuordu olūtu specifiku, ir arhivnīceibys magistrs. Niu studej viesturi doktoranturā. InteresejāsSkaiteit vaira »
“Naasu tīseigs sevi īlikt ramā!”– interveja ar Gunāru Indričānu
Intervejis autore: Ligija Purinaša DJ Guntix, Jis, Guntix aba Gunārs Indričāns ir vīns nu Latgolys interesantuokūs personeibu – rodūšs (i drupeit kautreigs) plaša redzislūka cylvāks, kuru, ka na personeigi pazeist, to vysmoz par jū irSkaiteit vaira »
“Es asu moza i nūpītna meitineite, maņ tovi kūka kluceiši napateik”
Aiļu autore: Ligija Purinaša “Gribi byut – tāloj, gribi izdzeivuot – stuovi molā. Vydceļa nav. Itys laiks ir izcili pīsazeids ar gūdkuori, līkuleibu, ambicejom, tryukumim, kas deformāti par efektivim leidzeklim ceiņai pošam par/pret sevi.Skaiteit vaira »
Ligija Purinaša: Dažys puordūmys par nūtikšonom latgalīšu kulturvidē
Autore: Ligija Purinaša, Bc.hist, filologejis studeņte, breivajā laikā roksta dzeju latgaliski, periodiski interesejās par psihologeju, filozofeju i feminismu Dūmuotuojs Marks Bloks ir rakstejs: “Zynuošonu tryukums par paguotni naizbāgami nūvad pi tagadnis naizprasšonys. Bet varbyutSkaiteit vaira »
Dzeive bez šmukumu: daži Latgolys sīvītis dzeivis aspekti 1908.–1910.godā
Roksta autore: Ligija Purinaša Leidz 20. godu symta suokumam Eiropā sīvīte natyka skaiteita par pilntīseigu sabīdreibys lūcekli. Ka jam vārā faktu, ka Krīvejis imperejā piļneibā dzymtbyušona tyka atcalta viņ 1861. g. (saleidzynojumam Anglejā i FrancejāSkaiteit vaira »
Intelektualuos spēleitis: puordūmys par Raibuo stuostu kruojumu “Zalta tesmini”
Autore: Ligija Purinaša, Rēzeknis Tehnologeju akademejis akademiskuos bakalaura studeju programys “Filologeja” 3. kursa studeņte Raibuo stuostu kruojums Zalta tesmini (2016) skaiteituoju var davest da vysaidu pīturu: da smīklu, da apstulbuma, da boltūs peleišu, da geibuļa,Skaiteit vaira »


text:
politika »
“Pi myusim Latgolā” īpazeistynoj ar jaunuom Saeimys deputatem nu Latgolys
Raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji itūreiz sovus klauseituojus īpazeistynoj ar Saeimys deputatem, kuruos pavysam naseņ suoce dorbu 12. Saeimā. Tai kai partejis “Saskaņa” puorstuovs Andrejs Elksniņš i “Zaļo un Zemnieku savienība” puorstuovs Rihards Eigims,Skaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” – par jaunīšu aktivitati politiskajūs procesūs
Tyvojās pošvaļdeibu vieliešonys. Jau īprīkšejūs godūs raidejums “Pi mysuim Latgolā” raudzeja dazynuot jaunīšu aktivitati politiskajūs procesūs. Ari itūreiz teik skaidruots, parkū daļa jaunīšu aktivi īsasaista politiskajūs procesūs – rauga uzlobuot dzeivi sovā pošvaļdeibā iSkaiteit vaira »
“Vēstures mirkļu pieturā” itūreiz par vieliešonom
Oktobra pyrmuos dīnys ir paguojušys dīzgon saspryngtā jutūnē – ir nūtykušys Saeimys vieliešonys, piec skaita jau divpadsmytuos. 14. oktobrī “Vēstures mirkļu pieturā” byus vareiba īsavērt Latvejis paguotnē, kas saistuos i ar pošvaļdeibu vieliešonom, iSkaiteit vaira »
Valereja Seile – nanūgurdynojamuo latgalīte
Valereja Seile ir vīna nu Latgolys spylgtuokajom i nūzeimeiguokajom sīvītem. Par Valereju Seili varātu saceit, ka jei beja miniatura sīvīte, kura padareja lelus dorbus Latgolys lobā, eipaši kulturys i izgleiteibys jūmā. Jei beja pyrmuoSkaiteit vaira »


text:
Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks” »
Zynomi “Boņuka” nominanti kategorejā “Radejis hits”
Jau itūsvātdiņ, 22. februarī 16.00 Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalā byus svineiga Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2014” bolvu padūšonys ceremoneja, kurā tiks gūdynuotys nūtikšonys, ļauds, aktivitatis, kas latgalīšu kulturā bejuši nūzeimeigi 2014. godā.Skaiteit vaira »
“Boņuks 2014” par myuža īguļdejumu – Marutai Latkovskai
Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks 2014” par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturā itūgod tiks padūta ilggadeigai sabīdryski religiskuo žurnala “Katōļu Dzeive” redaktorei Marutai Latkovskai. Svātdiņ, 22. februarī, Latgolys viestnīceibā GORS byus Latgalīšu kulturys goda bolvysSkaiteit vaira »
Zynomi Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2014” nominanti
Šudiņ teik paziņuoti Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2014” pretendenti 16 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos. “Boņuks” ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē. Bolvys sajiemiejuSkaiteit vaira »
Aicynoj dasaceit pretendentus Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2014”
Suokusēs pretendentu dasaceišona Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2014”. 2015. goda 22. februarī bolvys padūs jau septeitū reizi. “Boņuks” ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē. Latgalīšu kulturys godaSkaiteit vaira »
Leidz 6. janvaram var izsaceit redzīni par Latgalīšu kulturys Goda bolvu “Boņuks 2013”
Leidz 6. janvaram Latgalīšu kulturys Goda bolvys “Boņuks” organizatori aicynoj sebkuru izsaceit redzīni par goda bolvu, syutūt viestuli iz elektroniskuo e-posta adresu bonuks@rezekne.lv. Ar konkursa nūlykumu var īsapazeit ite. 2014. godā jau sastū reizi tiks padūta Latgalīšu kulturysSkaiteit vaira »
“Boņuks 2012” padūšonys ceremonejis video īroksts
24. februarī Bieržgaļa kulturys nomā nūtyka Latgalīšu kulturys Goda bolvys “Boņuks 2012″ svineiguo bolvu padūšonys ceremoneja, par bolvu īgiviejiem var skaiteit ite. Niu jiusu viereibai ceremonejis video īroksts. 1. daļa 2. daļa Karteņa: M. Vorkalis, LaKuGysSkaiteit vaira »


text:
puosokys »
Meldra Gailāne. Puosokys bārnim
LaKuGa pīduovuoj skaiteituojim latgalīšu literatis i pīcu bārnu mamys Meldrys Gailānis puosacenis par luociku Mikiju i juo draugim. Kai luociks Mikijs adeit vuicejuos Tyvuojuos zīma. Laiks palyka drāgns i naļūtns, i vaira i vairaSkaiteit vaira »
Satori aicynoj īsyuteit myusu laiku puorsokys
Ak jau lelai daļai Lakugys skaiteituoju vēļ pīmiņā LgSC izdūtuos “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”, kur literarūs puorsoku burtneicā varēja skaiteit latgalīšu myusu dīnu autoru: i jaunīšu, i jau atzeitu literatu puorsokysSkaiteit vaira »


text:
LITERATURA
Lobuokuo proza – Saprge – „Stuosts par suneiti”
Lobuokuo dzeja – Līga Rundāne
Lobuokais izdavums / gruomota – “Myusdīnu latgalīšu antalogeja – Susātivs”/ LgSC
MUZYKA
Lobuokuo dzīsme – Screen – Bez PVN
Lobuokais muzykys albums – Ļepetnīks – Dabasu Durovys
Lobuokais muzykys video – Screen – Bez PVN
SABĪDREIBA I KULTURA
Lobuokais pasuokums / projekts – Latgalīšu muzykys koncertturneja „Taiseits Latgolā / Made in Latgola” (LgSC)
Latgalīšu kulturys sponsors / mecenāts – Latgolys regiona atteisteibys agentura par atbolstu latgalīšu kuļturai
Latgalīšu kulturys masu medejs – Latgolys Radeja
Goda cylvāks – Ilga Šuplinska
„MOZAIS BOŅUKS”
LITERATURA
Spylgtuokuo publikaceja presē – Ratestis gods (Valentins Lukaševičs)
Lobuokuo luga – “Klepernīku pogosta zvaigzne”
Lobuokuo publicitatis akceja literatūrā – Raidejums „Kukuži”- Latgolys Radejā
Latgolys vuorda populariziešona literatūrā – “Myusdīnu latgalīšu antalogeja – Susātivs”
Spylgtuokuo debeja – Raibīs Suņs
Par īguļdejumu latgalīšu literaturys atteisteibā – Osvalds Kravaļs
MUZYKA
Lobuokuo tautys muzykys dzīsme – Čigons – Laimas Muzykanti
Lobuokuo šlagera dzīsme – Baltie Lāči – Skaidra Volūda
Lobuokuo alternativuo stila dzīsme – Donats – Jis i Jī, kam nav bolsa
Lobuokuo rock dzīsme – Juotnīks – Green Novice
Lobuokuo pop dzīsme – Laimeņa – Rudiņs Steigys
Lobuokuo koncertgrupa – Laimas Muzykanti
Lobuokuo publicitatis akceja muzykā – Koncerttūris “Taiseits Latgolā” prezentacejis pasuokumi Latvejā
Latgolys vuorda populariziešona muzykā – Ata Auzāna i Daugavpiļs kuora daleiba i uzvara TV 3 reikuotajā šovā “Koru Kari”
Goda debeja muzykā – Daugaveņa; Dzeivuot ir labi – Patrioti.LG
Radejis hits – Screen – Bez PVN
Par īguļdejumu latgalīšu muzykys atteisteibā – Gunārs Igauņs
SABĪDREIBA I KULTURA
Latgalīšu sabīdryskuo organizaceja – bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”
Lobuokais latgaliskais pasuokums školānim – Skotuvis runys konkurss „Vuolyudzāni” i vydsškolānu olimpiade
Goda školuotuojs – Imants Slišāns
Lobuokais latgaliskais pasuokums kulturys / tautys nomā – Festivals „Upītes Uobeļduorzs”
Par īguļdejumu latgalīšu kultūrā – Juoņs Elksnis


text:
Četrys nedelis pyrma Zīmyssvātku cylvāki nūsadūd gaideišonys breinumam. Kotru nedeļu aizdadzūt svecis Adventa vaiņukā, teik gaideiti Zīmyssvātki. Sovukuort tradicionalajā latvīšu kulturā dīna pyrma Zīmyssvātku teik saukta par Kūču vokoru.
Kūču vokors ir myusu dīnu Svātvokors, kas ir 24. decembra vokorā. Itaids nūsaukums radīs nu tradicionaluo iedīņa, kū ēde vokorā pyrma Zīmyssvātku. Iedīni sauc kūčis. Cytūs Latvejis nūvodūs itū iedīni gataveja, vuorūt mīžu ci kvīšu gryudus kūpā ar cyukys golvys pusi. Latgolā itū iedīni gataveja nu vasalim, izmierceitim ci apvuoreitim i mada iudinī soldynuotim mīžu, ratuok kvīšu gryudim, kuru lītuošona simbolizēja lobkluojeibu i augleibu.
Iz itim svātkim var pasavērt nu divejim aspektim – kai nu paguoniskuos, tai nu kristeiguos tradicejis. Saskotūt i kūpeigys īzeimis, i atškireigys. Kai kūpeigu var nūsaukt tū, ka sātuos teik īvīsta kuorteiba, telpys teik izrūtuotys i teik izgraznuota svātku egleite, kai ari teik sagataveits svātku golds.
Mītiskajā tradicejā itī svātki saistuos ar tymsys atsakuopšonu i gaismys uzvoru. Itei dīna ir pylna ar maģiskom darbeibom i lītom, kas nav īspiejomys cytuos dīnuos. Cylvāki var sasazynuot ar myrušajim i saprast dzeivnīku volūdu. Tys beja vokors, kod, pīmāram, cylvāki raudzeja nūteikt sovys dzeivis garumu. Kotrs izvylka vīnu saļmeņu, i kuram tyka vysueisuokais, tys ari vysdreižuok mieršūt. Pastuovēja ari vairuokys darbeibys ci aizlīgumi, kas beja saisteiti ar materialū lobkluojeibu, pīmāram, nadreikstēja sukuot motus, kab vystys naizkašuotu duorzu. Ka gribēja, kab vuškom byutu bolti jāri, tod meitinem vajadzēja piec pierts kailom skrīt da klāva i atspīst klāva durovys ar bārza molkys pagali, bet, ka grbēja malnus jārus, tod ar apdagušu pagali.
Ari kristeiguo tradiceja sevī sagloboj gaismys simboliku. Gaisma teik saisteita ar Kristus pīdzimšonu. Itei dīna saistejuos ar lelu gavieni, kas tyka īvāruots, gaidūt leluos svātku vakarenis, kas tyka pasnāgtys, pasaruodūt pyrmajom vokora zvaigznem, kū saisteja ar Betlemis zvaigzni. Golds tyka kluots ar boltu goldautu, i iz golda tyka lykts sīns, kū ari saisteja ar Jezus bierneņa pīdzimšonu. Svātku vakareņuos nadreikstēja byut galis i pīna produkti. Kai jau pasaceits suokumā, goldā beja kūčis, kai ari zivs, zierņi, zupys, vysaidi pluocini, kliņgeri. Pi golda beja vīta nagaideitam gostam, kura personā, piec ticeigūs tradicejis, tyka saskateita Kristus seja. Piec vakareņom cylvāki skaiteja puotorus i dzīduoja dzīsmis, kai ari agri guoja pi mīra, kab nu reita varātu dūtīs iz svātku dīvakolpuojumu.
Ari šūbreid itys vokors ir cīši nūzeimeigs. Lai gon lela daļa vaira nazyna, kas ir kūčis, tūmār daudzys nu tradiceju ir sasaglobuojušuos. Kai seņuok, tai arī tāņ tī ir saimis svātki, kod vysa saime ir kūpā. Itamūs svātkūs teik sveikta gaisma i vyss lobais.
Roksta autore: Laura Keiša


text:
Roksta autore: Laura Melne
15. augustā Aglyunā teik svieteiti Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis Dabasūs uzjimšonys svātki. Jau juļa izskaņā ceļā iz Aglyunu dūdās pyrmī svātcelinīki nu Kūrzemis i Reigys. Ar kotru augusta dīnu jūs skaits vys pīaug, cylvāki īt nu leluoku i mozuoku, tyvuoku i tuoluoku draudžu. Dažaidi ir svātcelinīku nūdūmi, taipat atsaškir ari jūs pīredze – kaidam itūgod byus pyrmais svātceļuojums, nu cyti īt jau godim i pat godu desmitim. Par sovu svātceļuojumu pīredzi stuosta Reigys Kristus Karaļa draudzis prāvests Ilmārs Tolstovs i divejis jaunītis Īva Jokste i Modesta Lukša.
Svātceļuojums kai vysvysaidu šaļteņu vērtine
Viesturis studente Īva Jokste sevi daskaita pi svātceļuojumu veteranu. Jei pīsadalejuse jau sešūs svātceļuojumūs, gondreiž kotru reizi sovu ceļu suocūt nu cytys Latvejis piļsātys. Kas Īvai lics 13 godu vacumā izlemt pyrmūreiz dūtīs svātceļuojumā? “Kaida muna muoseica īprīkšejā godā beja guojuse, partū ari es sagribieju īt. Tai kai jai nabeja nikaidu ībyldumu pīsavērt mani ceļā, es varieju dūtīs. Parkū maņ beja tei gribiešona īt iz Aglyunu, gryuši pasaceit. Vīnkuorši gribieju, partū ka izaklauseja piec interesantys padariešonys. Tys nu nūteikti nabeja kaids cīši puordūmuots i izsvārts lāmums,” stuosta Īva. Pyrmais svātceļuojums juos atmiņā ari palics kai vyseipašuokais. “Tymā roduos atskuorsme, ka gareigums var byut kas eists i personisks. Ka tī ir kas vaira par tradiceju. Tei beja pyrmuo reize, kod varēja tai vaira īpazeit ari, kaida tod tei Bazneica i tuos cylvāki ir.” Īvys tuo laika prīškstoti par Bazneicu stypri atsaškir nu šudinejim. “Tūlaik vyss ruodejuos koč kas nu tik tuols i mistisks. Kod pyrmajā svātceļuojumā īraudzeju bazneickungu pyrmū reizi normaluos drēbēs, gondreiž apkrytu. Maņ tok ruodejuos, ka jī bez moz voi pīdzymst sutanuos,” smejās Īva.
Pa reizei Īva guojuse nu Rēzeknis, Valmīrys, Jelgovys i Kruoslovys, nu kuruos ceļu suoks ari itūgod, bet divreiz svātceļuojuma suokuma punkts bejs Preiļūs. Tai nu garuokais svātceļuojums bejs divejis nedelis, bet eisuokais – tik divejis dīnys. “Pyrmajūs godūs izīšonys vītys saguoja maineit vysaiduoku blokusapstuokļu deļ. Niu itaida “migriešona” ir personeiga izviele. Kotru godu, izavielejūt cytu maršrutu, tu piļneigi nūteikti pīdzeivoj kū jaunu. Tu boguotynojīs vysaidā ziņā. Tys maņ paleidz lobuok pīdzeivuot tū svātceļuojuma byuteibu, lai svātceļuojums saīt kai izīšona nu kasdīnys, nu komforta zonys, na tik kai puorguojīņs ar draugim,” stuosta Īva i dasoka, ka kotrys svātceļuojums ir bejs cytaiduoks. Grupys, ar kurom jei īt kūpā, parosti Īvai ir dīzgon svešys, tok kotru reizi ir ari kaids lobuok zynoms ceļabīdrys.
Cylvāki reizem sev vaicoj attaisnuojumus, kab naītu tik garā ceļā, dūmoj, ka jim var tam napītikt spāka. Vai ari Īva ir pīdzeivuojuse uztraukumu pyrms svātceļuojumu? “Nalela nadrūšeiba i nagribiešona jau ir pyrms kotra svātceļuojuma. Nu taids jau tys cylvāks ir – gryuši kustynojams i cīši slynks. Byus daudzi juoīt, leis, byus korsts, byus juosateik ar nasaticeigom taņtem i napaklauseigim bārnim i vēļ symtu i vīns īmeslis, parkū īt nasagryb nu nimoz. Tod vīneigais, kū var dareit, ir tikt itom dūmom puori, sasīt kedys, sapakuot sūmu i dūtīs ceļā. Īmūt izaruod, ka vysys tuos gryuteibys i nagribiešonys, kas pyrma izīšonys ruodejuos miļzeigys, štrunts viņ ir.” Ari tei asūt vīna nu svātceļuojuma prīcu – satikt vysdažaiduokūs cylvākus ar vysdažaiduokū pasauļa redzīni i dzeivisstuostim.
Kū Īva skaita par sovim leluokajim īgivumim nu svātceļuojuma? “Eistineibā maņ pošai ir dīzgon gryuši nūdefinēt, kas tod tymā svātceļuojumā tik eipašs, kas taišni ir tys, kas mani uzrunoj. Es laikam saceitu, ka vyslobuokais svātceļuojumā ir vareiba dasavērst tam, kam kasdīnā nasaīt laika voi, vēļ precizuok, apjiemeibys. Tai eistyn “vērtīs” i īraudzeit sevi, leidzcylvākus i Dabasus. Nav jau cīši vīgli tū izdareit ari ceļā, nu bez itūs ceņtīņu svātceļuojums taida pastaiga maņ viņ saītu. Taipat pi īgivumu nūteikti juopīmiņ Latgolys īpazeišona. Svātceļuojums ļaun pabyut vītuos, kuruos cytaiž palyktu maņ nazynomys. Vysbeidzūt, svātceļuojums ir nūtikšona, kurā saīt smeļtīs cīši daudzi prīcys. Ceļā ir daudzi, daudzi mozu, skaistu šaļteņu, kas līk smaideit,” stuosta Īva, dasokūt, ka svātceļuojums kotru godu vys ir breineiga īspieja īpazeit lobuok tū Bazneicu, kuruos daļa ir ari jei poša.
Svātceļuojumā nav ni paguotnis, ni nuokūtnis
Svātceļuojumi vysod ir bejuse nūzeimeiga kuorsavītis Modestys Lukšys dzeivis sastuovdaļa. Jei itūgod jau septeņpadsmytū reizi dūsīs garajā ceļā iz Aglyunu. Nu itys skaitlis naizsoka vysu, Modesta skaita, ka “ari nalela šaļteņa kūpā ar svātcelinīkim ir cylvāka mozais svātceļuojums” i doluos ar vysagruokajom bierneibys atmiņom itymā sakarā: “Pyrma tuo, kod vysu ceļu māruoju poša sovom kuojom, sovys vacuokuos muosys nu bazneicys pavadeju viņ nalelu ceļa gabaleņu. Vāluok, ateimūt iz sātys pogolmu, nu sovys mugorsūmys izjiemu svīkstmaizis i izatāluoju, ka tuos ir munys svātcelinīka brūkaškys. Tai es jutūs tyvuok puorejim svātcelinīkim.” Modesta vēļ pat nav guojuse školā, kod sekuojs ari pyrmais lelais svātceļuojums nu Kuorsovys iz Aglyunu. Nu tuo laika Modesta svātceļuojumā guojuse kotru godu. Vīnu reiz gon bejuse dūma atsapyust i svātceļuojumu izlaist, partū ka attīceigajā godā nu Kuorsovys īšona nav organizāta. “Munys dūmys mainejuos, i sirdī īsastuoja tukšums, kod Kuorsovā satyku kaidu veirīti, svātcelinīku-gondareituoju. Beja cīši žāļ, ka es itūgod nasajusšu ituos naaprokstomuos emocejis, kaidys sajem svātceļuojumā iz Aglyunu. Pavysam najauši es izzynuoju, ka myusu grupys cylvāki īs iz Aglyunu nu Rogovkys, tok itūreiz daudzreiz šauruokā lūkā, tik tī, kas pa eistam olkst byut kūpā itymā ceļā,” stuosta Modesta, dasokūt, ka pādejūs godūs nu Kuorsovys svātceļuojumā pīsadalejuši vaira kai 100 cylvāku, kas apgryutynuojs grupys vadeišonu.
Nu jau puors godu tei poša svātcelinīku grupa sovu ceļu suoc Sarkaņūs, eimūt nu Sarkaņu Dīvamuotis da Aglyunys Dīvamuotei. “Pateikamuokais ir tys, ka jau daudzus godus, mainūtīs vītom, leluokuo daļa svātcelinīku nav mainejusēs. Tei ir palykuse kai saime, kas kotru godu gryb sasatikt, pasarunuot, lyugtīs vīns par ūtra nūdūmim i dūtīs ceļā ar sevi, sovu īkšejū “es”, kurū kasdīnys steigā naspiejam ni saredzēt, ni saklauseit,” sovu svātcelinīku grupu raksturoj Modesta. “Varbyut kaidam skaņ sovaiži, ka ceļš spiej sakuortuot dūmys, nu tai ari ir. Ka vēļ itys ceļš ir kūpā ar Dīvu, tod tu sajiuti, ka dzeive nimoz nav tik nataisneiga, kai mes dūmojam. Mes navarim lemt par cytu cylvāku liktinim, dūmojūt, kai variejs byut lobuok, mums ir īspieja dareit vysu, lai es pats i kotrys munā dzeivis ceļā satyktais cylvāks šudiņ byutu nadaudz laimeiguoks kai vakar.”
Modesta soka, ka taišni tys, kū cylvāki skaita par gryuteibom, svātceļuojuma beiguos ari roda vysleluokū gondarejumu par sovim spākim. “Eimūt ceļu i skaitūt rūžukrūni, vātrys palīk mīreiguokys, leits syltuoks i ceļš – eisuoks.” Jei īsoka nasabeit nu ceļa gryuteibu, partū ka vysod ari asūt īspieja atsapyust. Modesta skaita, ka lobuok ir, ka cylvāks svātceļuojumā īt ar konkretu nūdūmu, nu ari bez tuo tei ir breineiga īspieja satikt pošam sevi. “Svātceļuojumā nav ni paguotnis, ni nuokūtnis. Ir tagadne, esi tu i cylvāki tev kluotyn. Svātceļuojumā tu it kai atsaslēdz nu uorpasauļa, partū ka tevi na cīši interesej tys, kas nūteik tī, kur tevis nav.”
Pādejūs godūs Modestai vairs nasaīt nūīt vysu ceļu, tok kotru godu vysmoz puors dīnys jei pīsavīnoj svātcelinīkim. Tei jau asūt sova veida lobuo atkareiba. Modesta svātceļuojumu uztver kai goda nūslāgumu i svieteigu suokumu koč kam jaunam. “Ir cīši gryuši paskaidruot izjiutys, kod tu īej Aglyunys bazilikā i īraugi Aglyunys Dīvamuoti. Itei ir vīna nu sajiutom, parkū svātceļuojumā gribīs īt vēļ i vēļ. Tik daudz cylvāku, tik daudz lyugumu i pateiceibu vīnuvīt,” stuosta Modesta.
Svātceļuojumā vyss ir taipat kai dzeivē
Reigys Kristus Karaļa draudzis prāvesta Ilmāra Tolstova svātceļuojumu pīredze ir jau gondreiž 20 godu gara. Piec tam, kod 1996. goda decembrī 19 godu vacumā nūsakristiejs, jis saprats, ka koč kaidā veidā vajag īpazeit ticeibu, īīt Bazneicys dzeivē. Kab tū eistynuotu, par pīmāru, abonāti vysi pīeejamī presis izdavumi. Tymā laikā izzynuots ari par kasgadejū īšonu iz Aglyunu, tok pyrmūreiz iz Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis Dabasūs uzjimšonys svātkim jis nūbraucs ar autobusu. Obeji ar tāvu tūreiz nakšņuojuši tīpat bazilikā iz greidys, kas agruok bejuse dīzgon bīži izplateita paruodeiba, nu, kai soka prīsters, niu laikam tai vairs dareits nateik. 1998. godā Ilmārs Tolstovs bejs gotovs īt iz Aglyunu ar kuojom, bet Ūgris prāvests Bojārs pīduovuojs vadeit smogū mašynu. “Tuo vītā, lai normali ītu, iz reizis tyku organizacejis grupā,” stuosta prīsters, kurs vēļ piec goda jau pats vadejs svātcelinīku grupu. “Tai kotru godu maņ ir lykts vadeit, partū ka koč kai Dīvs ir devs tuos organizatora duovonys,” stuosta prīsters Ilmārs, kurs vadejs svātcelinīkus, eimūt nu Ūgris, Ierglim, Modyunys, kai ari Reigys Sv. Franciska bazneicys i Sv. Jākuba katedralis. Itūs godu laikā jis svātceļuojumu ir izlaids tik vīnu reizi, bet vairuokus godus ir nūguojs tik pusi, partū ka pīsadalejs Pasauļa Jaunīšu dīnuos.
Cylvāki, kuri kūpā ar prīsteri Ilmāru guojuši svātceļuojumūs, stuosta, ka jam pateikūt kotru godu īt pa cytu maršrutu. Prīsters tū nanūlīdz, nu vaira saista ar tehniskū aspektu, par pīmāru, naktsmītņu atrasšonys īspiejom. Eimūt nu Sv. Jākuba katedralis, jī gribiejuši piec īspiejis vaira nakšņuot pi cylvāku, na školuos voi kulturys nomūs, tai padorūt procesu personiskuoku. Maršrutu maiņa ļaun kotru godu nanūslūguot tūs pošus cylvākus i reizē ari īpazeit jaunus. “Beja cīši interesanti, ka, eimūt pa dažaidim maršrutim, tu sateic cytaiduokus cylvākus i nanakšņoj vīnuos i tamuos pošuos vītuos. Suokumā cylvāks ir bejs skeptisks i pret, tok piec svātcelinīku ir pavysam cytaids,” stuosta prīsters. Jis gon nūsoka, ka niu vairs naspiej īsadūmuot kaidu ceļu nu Reigys, pa kuru vēļ nabyutu guojs iz Aglyunu, koč i īts ari ar vysaiduokim leikumim.
Prīsters Ilmārs Tolstovs nav latgalīts, ari myusu saruna nanūteik latgaliski, tok jis soka, ka Latgola ir juo sirdī. Tū jis īmīļuojs taišni svātceļuojumu laikā. “Latgola ir zeme ar dvēseli. Tī dzeivoj cylvāki, kas vysu dora cīši patīsai, bez līkuleibys. Cīši lela sirsneiba, atvierteiba, cylvāki, kuri tevi naatstuos vīnu pošu. Tū es saprotu jau pyrmajā godā. Kai tu puorej Latgolys rūbežu, tu jau jiuti tūs cylvākus.” Tok bez prīcys par Latgolu ir ari skumis, divdesmit godu garumā sekojūt puormaiņom ainovā, verūtīs, kai pagaist sātys i solys. Vītuos, kur nazkod svātcelinīki laipni uzjimti, gasteiti ar vysaidim gordumim, niu palykušs tik tukšys sātys.
Reigys Kristus Karaļa draudze, kur naseņ suocs kolpuot prīsters Ilmārs Tolstovs, ceļu iz Aglyunu kuojom suoks nu Ludzys. Ari vairuokys cytys golvyspiļsātys draudzis nu Reigys mādz braukt iz Latgolu, lai suoktu guojīni iz Aglyunu. Prīsters stuosta, ka palykušs tik divejis draudzis, kas īt nu Reigys iz Aglyunu – bez Sv. Jākuba katedralis tei vēļ ir Sv. Alberta draudze. Myusu dīnuos cylvākim lelys gryuteibys saguodoj diveju nedeļu izbreiviešona, taipat tik ilgs laika pūsmys apgryutynoj ari draudzis darbeibu. Itūgod prīsters Ilmārs apsajiems pīsadaleit svātceļuojumā tuo suokumā, tok piec tam pīnuokumi liks jam atsagrīzt draudzē.
Prīsters īsoka kotram svātceļuojumā īt kūpā ar sovu draudzi. Ka nu draudzis naīt, tod var raudzeit vaicuot kaidu cytu draudzi, kas byutu gotova svātcelinīku pījimt. Svātceļuojums nav vīglys pasuokums, tys prosa i draudzis, i finanšu resursus, partū niu asūt tendeņce cylvākus nu molys nauzjimt. Tok ir draudzis, kuruom var pīsavīnuot sevkurs interesents. Taipat prīsters Ilmārs īsoka ari pošim organizēt nalelys grupenis, par pīmāru, 5–10 cylvāku sastuovā, kū gon, prūtams, pyrma īšonys vajadzātu saskaņuot ar sovys draudzis prāvestu.
Reizem dzierd, ka atseviški jaunīši svātceļuojumu skaita par kuortejū tuseņu. Kū par tū dūmoj prīsters? “Vyss ir atkareigs nu kūdula, kas organizej svātceļuojumu. Ka 2/3 apsazynoj, kur i parkū jī īt, tod ari 1/3, kas pīsavīnoj nu molys, naspiej maineit svātceļuojuma klimatu. Nu, ka puse ir, par pīmāru, bārni, kas savuokti nu školys, lai tik ir kas īt svātceļuojumā, voi ari svātceļuojumam pīsavīnoj jaunīšu grupa, kas nagryb pasakļaut vadeibai, tod ir gryuši. Grybu pastreipuot, ka svātceļuojumam vajadzātu suoktīs jau rudinī, iz reizis kai beidzīs īprīkšejais svātceļuojums. Byutu normali, ka svātceļuojums byutu kai draudzis dzeivis voi aktivitatis turpynuojums.” Leluo svātceļuojumu pīredze prīsteram Ilmāram Tolstovam lykuse izdareit ari cytus pīzynumus: “Daudzi, kuri suokumā nav ticeigi, kas īt tik tuseņa deļ, svātceļuojumā izamaina i palīk par ticeigim cylvākim. Reizem ir vārts uperētīs puors napaklauseigu jaunīšu deļ, lai jim īdūtu tū ticeibu. Daudzi, kuri svātceļuojumā ir bejuši nacīšami, piec tam ir prīškzeimeigi ticeigī, kurūs radzu bazneicā. Navajag gaideit, ka svātceļuojumā vyss byus perfekti. Tī vyss ir taipat kai dzeivē.”


text:
Jau kaidu laiku Jelgovā dorbojās LgSC birojs, kura jaunīši ik pa laikam saīt iz kaidu kūpeigu pasuokumu. Paguojušajā pīktdīnē (7. decembrī) nūtyka muzykals pasuokums „Syltys dzīsmis dvēselei”, kurā ar sovu gitarys spieli atnuokušūs prīcynuoja Artūrs Zamjatins. Vokors beja padareits atraktivs ar dažaidom muzykalom kaitom, pīmāram, tyka spālāts dzīšmu dueļs. Ari itūreiz Jelgovys jaunīši ballējuos leidz reitam.
Lels paļdis Anitai Prūsei par īspieju izmontuot telpys pasuokumam i vēl leluoks paļdis pasuokuma apmaklātuojim.
Īskotam biļdis nu pasuokuma:


text:
Eura
Eura (latvīšu: eiro, eira; anglīšu: euro; krīvu: eBpo) irā Europys Savīneibys kūpeiguo naudys vīnine, kura aizvoduota i lītojama eurys zonā (2015 g. janvara mien. — 19 ES vaļsteibuos) i kuru atīsmē planavojams lītuot kai atsaskaitīņu leidziekli vysuos ES vaļsteibuos.
Valutys zeime: €
Vydtautyskais valutys kods: EUR
Vērte:
- 1 eura (EUR) = apmāram 0,702804 latu (LVL);
- 1 lats (LVL) = apmāram 1,422872 euru (EUR)
Eura aizvoduota kai atsaskaitīņu leidzieklis 1999 godā, atmejūt ekeju (ECU, European Currency Unit) pa kursam 1:1. Kai fiziska nauda eurys apgrūzā palaistys 2002 godā. 2006 gods beiguos apgrūzā beja jau 610 milijardi euru, i juos beja vīneiguo valuta vaira kai 317 milijonim europīšu.
Euru volda Vuocejis mīstā Frankfurtā pi Maina asūšais Europys centralais banks (ECB), kurs pīstuov vysu ES dalinīkvaļsteibu centralūs bankus. ECB vīneigais tur tīseibu nūstateit ES monetariskū politiku, jis dasaver euru banknotu druku, euru monetu kaļšonu, taipoš euru plateišonu i lītuošonu vysuos eurys zonys vaļsteibuos.


text:
Mieneša arhivs: September 2017 »
“Pi myusim Latgolā” gastej Juosmuižā
Jau 9. septembrī Raiņa muzejā Juosmuižā Eiropys kulturys montuojuma dīnu ītvorūs nūtiks Dzejis dīnys. Kab dazynuotu vaira par pasuokuma programu i pošu muzeju, raidejumā “Pi myusim Latgolā” žurnaliste Laura Sondore-Strode sasatyka ar muzeja vadeituojuSkaiteit vaira »
Normunds Liepiņš pīduovoj video dzīsmei “Sapynā nūbeju”
Normunds Liepiņš, kurs vaira zynoms kai Latvejis šlāgermuzykā popularuo dueta “Inga un Normunds” dalinīks, pīduovoj video dzīsmei “Sapynā nūbeju”. Duets “Inga un Normunds” muzykys jūmā dorbojās jau 17 godu i ir izdevs 10 albumus,Skaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” par slāgtū Brīžucīma pamatškolu
Turpynojūt sovu ceļu pa Zīmeļlatgolu, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej Brīžucīmā, kur eisai pyrma jaunuo vuiceibu goda slāgta pamatškola. Kab dazynuotu vaira par rodušūs situaceju, Brīžucīma pamatškolā gasteja Tenis Bikovskis. Augusta beiguos aizritējaSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” saruna ar Egonu Salmani
Raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji itūreiz gastej pi Bolvu muzykys školys direktora, pedagoga i pyutieju orkestru dirigenta Egona Salmaņa. Jis dalejuos sovā redzīnī par muzykaluos izgleiteibys sistemu, tuos nūzeimi i atgrīzeniskū saiti. Egons SalmanisSkaiteit vaira »
Teik planavuots Fraņča Trasuna vuordā nūsaukt īlu Reigā
Reigys dūmis Piļsātys atteisteibys komiteja pyrmūdiņ atbaļsteja jaunu nūsaukumu pīškieršonu deveņom golvyspiļsātys īlom voi tūs pūsmim, tymā skaitā ari īlai Fraņča Trasuna vuordā. Galeigais lāmums vēļ byus juopījam dūmis sēdē. Piec Latgalīšu kulturys bīdreibysSkaiteit vaira »
Latvejis Centralajai padūmei veļteitā pasuokumā runuos par veiskupa Rancāna personeibys nūzeimi
8. septembrī 17.00 Reigā Sv. Marejis Magdalenys bazneicys pogolmā Mozajā Piļs īlā 2 nūtiks Latvejis viesturei i šudiņdīnai veļteits pasuokums “Latvijas Centrālās padomes 8. septembra deklarācija – ar skatu uz Latvijas simtgadi”, kurā runuosSkaiteit vaira »
Grupai “Unknown Artist” jauna dzīsme “Fenikss”
Latgalīšu grupa “Unknown Artist” pīduovoj jaunu dzīsmi “Fenikss”. Grupa stuosta, ka dzīsmis vuordi ir jimti nu, īspiejams, realu nūtikšonu. Tei humoristiski, tok tymā pat laikā spieceigi stuosta par aktualu problēmu latvīšu vydā – atkareibuSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” par Lūznovys muižys nuokūtnis planim i Latgolys kulinarū montuojumu
Latvejis Radejis raidejumā “Kolnasāta” gostūs Lūznovys muižys puorvaļdneica Iveta Balčūne. Tikū paguojuši div godi, kai Iveta guodoj par muižu. Raidejumā teik atsavārts, kai Lūznovys muiža mainejuse regiona kulturys dzeivi, taipoš īsavārts muižys nuokūtnis planūs tyvuokajam laikam.Skaiteit vaira »
Saruna ar Arni Slobožaninu par soloprojektu, “Dabasu Durovom” i galma uokstim “Kapļim”
Intervejis autore: Laura Melne Vosorys vydā muzikis Arņs Slobožanins publiski izziņuoja par sova soloprojekta veiduošonu, reizē paviestejūt ari par rodūšu pauzi grupys “Dabasu Durovys” darbeibā. Lai izzynuotu vaira par jaunumim i puormaiņom Arņa muzykalajāSkaiteit vaira »


text:
Reigā, Kīpsolys izstuožu hallē, nu 23. leidz 25. februara nūtiks Storptautiskuo gruomotu i izdevnīceibu izstuode. Tuos laikā varēs īsaguoduot ari latgaliski izdūtuos gruomotys i satikt latgaliski rokstūšūs autorus.
Latgaliskūs gruomotu i muzykys CD stendu pīduovoj bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”, tymā varēs īsaguoduot jaunuokūs izdavumus latgaliski i par Latgolu, ari suvenirus. “Latgolys Studentu centrs” aicynoj ari 24. februarī, sastdīn, iz sasatikšonu ar latgalīšu autorim.
Jautrajā laseitovā byus tikšonuos ar bārnu gruomotu varūnim i autorim, spēlis, eksperimenti i aizraujūši konkursi i cytys radūšys nūdarbis mozajim skaiteituojim. Jautarjā laseitovā 11.15 stuņdēs varēs īsapazeit ar gruomotu “Gostūs pi Boņuka. Stuosti bārnim par Latgolu”. Sovpus 13.00 stuņdēs Rakstnīka gostu ustobā sasatikšona ar multimuokslinīku Raibīs. Jam pārn izguoje debeja dzejis kruojums “Pistacejis”.