text:
Pīters Miglinīks
Pīters Miglinīks (1850 — 1883) — tautys varūņs i ceineituojs par sovu ļaužu tīseibom. Dzims dryumajā drukys aizlīguma i socialuos nataisneibys laikā, 1850. goda 13. decembrī Ludzys apriņča Nautrānu draudzis Miglinīkūs. Kristeibā jam dūti treis vuordi – Pīters, Andrivs, Meikuls. Bez Pītera Andrivam i Agatai Miglinīkim beja vel treis bārni: Anna ir devuse Latgolai pašaizlīdzeigū jaunatnis i visys tautys audzynuotuoju, sabīdriskū darbinīku Fraņci Kempu. P. Miglinīka bruoļs Andrivs ir aukliejs puorogri myrušū sabīdriskū darbinīku Boļeslavu i taipat puorogri myužeibā aizguojušū talanteigū jaunatnis audzynuotuoju prīsteri Dr. theol. Juoni Miglinīku.[1]
Nu 1865.–1867. godam P. Miglinīks ir guojs Rēzeknis piļsātys školā. Teicami vuicuos i školu beidz ar zalta medaļu. Škola tūreiz deva tīseibys byut par tautškoluotuoju, bet ituos tīseibys natika dūtys, jo jys beja katūļs i latvīts. Piec piļsātys školys beigšonys izavieleja maizis orūdam skrīvera dorbu. Nu 1868. goda da 1870. godam ir struoduojs par pogosta rakstvedi Zaļmuižā, bet piečuok Viļakā i Makašānūs.
Dzeive i dorbs tautys vydā i poša gaišais pruots P. Miglinīkam skaidri paruoda sovys tautys naapskaužamū stuovūkli. Par tū ari jys sovūs dzejis tekstūs vaicoj:
Kod citi dzeivoj prīceigi
Un laimeigi var byt,
Kōpēc myusu tautai vysai
Jōlej gaužas osoras?
Sova eisā i vātrainā myuža laikā izaug par nauzpierkamu i nasamīrinuomu zemnīku aizstuovi. Centīnus piec taisneibys izsoka juo sacarātuos i tautā pazeistamuos dzīsmis: Bodu cīst mes pīroduši, mōkam treisēt soltumā, Ej, ej, nabādoj, pōrdzeivōsim vysu. Piec rakstura bejs akteivs i sabīdrisks cylvāks, partū vysod ir lyugts zemnīku gūdeibuos plašā apleicīnī. Juo muzikalitate, prasme spēlēt vijoli i gitaru, dzīsminīka talants, mudynojumi piec taisneibys i gora gaismys, patīseibys mīlesteiba i zemnīku aizstuoveiba pret puoresteibom - tautys vydā radeja jam legendara varūņa slavi.
1880. godā bejs par zemnīku pusis aizstuovi tīsys pruovā pret Zaļmuižys muižnīku Paulinu–Rozenšildu. Tīsā zemnīki beja zaudietuoji i tyka sūdeiti. Kai atbilde iz nataisnū tīsys lāmumu Zaļmuižys apleicīnī izacāluos zemnīku namīri. Tyka nūdadzynuotys muižai pīdaruošuos ākys i nūdareiti cyti materialī zaudiejumi. Namīru organiziešonā tyka apvainūts i arestāts P. Miglinīks. Piec 11 Ludzys cītumā pavadeitajim mienešim, slyms ar tuberkulozi, P. Miglinīks beja atbreivuots. Tics vālī nu cītuma, jys īsiudzieja tīsā Paulinu–Rozenšildu. Itamā tīsys pruovā uzvarēja taisneiba i Paulins-Rozenšilds sajiema peļneitū sūdu.
Piec vysa puordzeivuotuo pleirīts i tuberkuloze uotri sagruove Pītera Miglinīka veseleibu. Sovys trauksmainuos dzeivis piedejūs mienešus jys pavadeja slimeibys gultā tāva sātā i myra 1883. goda 17. fevralī. Iz juo izvadeišanu Rogovkys draudzis Desetnīku kopūs īsarada miļzeigs ļaužu pulks nu tuvys i tuolys apkuortnis, aplīcynojūt sovu apbreinu i mīlesteibu cylvākam, kurš tautys apziņā īdadzynuoja myužeigū līsmu ceiņā par cylvāka tīseibom.
P. Miglinīka pīmiņai Desetnīku kopūs uzstuodeits tielnīku B.Bula un A.Velikāna granitā veiduots pīminekļs. Nautrānu vydsškolā īkuortuots nalels muzejs, veļteits A. Jūrdža un P. Miglinīka i cytu rogovkīšu darbeibai.
Literaruo darbeiba[pataiseit]
Pīters Miglinīks saceriejs dzejūļus (dzīšmu tekstus), nu kurim sasaglobuojuse tik nalela daļa. amatā juo tekstus ir pīrakstejs A.Jūrdžs. Sovu sociali osūs i humoristiskūs dzejūļu dieļ ir saucams par latgalīšu dzejis klasiki. P.Miglinīks školā vuicejuos drukys aizlīguma laikā, partū sovus dzejūļus rakstejs kiriļicā (krīvu burtim). Nav zynuoms, cik eisti dzejūļu jys ir uzrakstejs, ilggadiejuo latgalīšu rokstu aizlīguma i poša autora puoragruos nuovis dieļ, leidz publiciešonai vāluokūs laikūs beja saglobuojušīs tikai daži manuskripti.[2]
Dzejūļus tematiski var īdalei itai:
- socialuos taisneibys mekliešona,
- pasauļa guojieju dzīšmis,
- patriotiskuo dzeja,
- humora i jautreibys dzīšmis,
- religiskis dzīšmis,
- tulkuojumi nu krīvu dzejnīkim.
P. MIglinīks ir publiciejs ari rokstus par Latgolys zemnīku gryutū stuovūkli i muižnīku nacylvieceibu tūreizejuos Pīterpiļs liberaluo vierzīņa krīvu aveizēs.[3]
Pīters Miglinīks lyka Latgolys latvīšu dzeivis pamatā šaidys idejis:
- ceineitīs par taisneibu,
- nakleist svešumā, bet palikt uzticeigim sovai dzimtinei,
- navys sovu zemi atstuot, bet atgyut atpakaļ tū, kas atjemts,
- steigtīs piec gora gaismys,
- staraveitīs piec saimnīciskys nūsastyprynuošonys,
- turātīs kūpā, byut vīnuotim,
- palikt pi sovim tykumim i tradicejom,
- styngri turātīs pi sovys ticeibys i volūdys,
- lītuot dzymtū volūdu, kurā jis pyrmais apzineigi raksteja ari dzejūļus,
- ticēt lobuokai tautas nuokūtnei.[4]
Atsaucis[pataiseit]
- ↑ Broks, J. Cilvēka miesa ir dvēseles ietvars. No: Katoļu Baznīcas Vēstnesis, Nr. 1 (35)
- ↑ Daugulis, K. Patiesības atmoda. No: Katōļu Dzeive, 5 , 1989, 34. – 35. lpp.
- ↑ Rupaiņs, O. Pīters Miglinīks. V. Lōča izdevnīceiba, 1953, 43. - 44. lpp.
- ↑ Rupaiņs, O. Pīters Miglinīks. V. Lōča izdevnīceiba, 1953, 12. – 13. lpp.


c: text/html

text: vysavac bezsackovy, vysavac hyundai, - vysavace daewoo, test vysavac, - bazenovy vysavac, vysavace fagor, - roboticky vysavac goddess, zahradni vysavace, - vysavac samsung, vysavace lg, - elektricke vysavace, vodnik, - vysavac elektrolux, vysavac test, - vysavace rowenta, vyprodej, - maly vysavac, kartac na vysavac, - mini vysavac, cistice kobercu, - vysavac recenze, mountfield, - inteligentni vysavac, recenze robotickych vysavacu, - tycove vysavace, hodnoceni vysavacu, - aku vysavace, test vysavace, - bazenove vysavace, nejlepsi vysavac, - vysavacu, odsavacka na vysavac, - aku vysavac, vysavace vorwerk, - vysavac homefriend, vysavac rucni, - jaka je cena, cyklonovy vysavac, - sencor vysavac, mokre vysavani, - vysavac na plovouci podlahy, rucni vysavac philips, - vysavace husky, vysavac vodnik, - prumyslove vysavace, jaky vysavac je nejlepsi, - vysavac eta, parni vysavace, - domaci spotrebice, vysavac fagor, - vysavac zelmer, rohnson, - vysavac wax, rucni vysavac electrolux, - vysavace concept, vysavac vorwerk, - porovnani robotickych vysavacu, cisteni, - vysavac miele, sacky do vysavace, - bezsackove vysavace, centralni vysavac husky, - domaci vysavace, mluvici vysavac, - sacky do vysavace electrolux, wax vysavac, - vysavac bomann, nejlepsi, - pujcovna vysavacu, sacky do vysavace vorwerk, - rozmery vysavace, v opava, karlovy vary, decin, teplice, jihlava, - vyber vysavace, nejlepsi vysavace, - levne, bosch vysavac, - tepovac, roboticky vysavac zkusenosti, - vysavace lux, vysavac na vodu, - dtest vysavace, vysavac electrolux, - parni vysavac, filtr hepa, - rainbow vysavac, vysavac rainbow cena, - vysavace samsung, jaky vysavac, - vysavac rowenta, saci vykon vysavacu, - nahradni dily na vysavace, cistic, - robot vysavac, vysavace pro alergiky, - recenze vysavacu, vysavac popela s motorem, - hadice do vysavace, nejpohodlnejsi, - vysavac clatronic, vysavace bosch, - test vysavacu, nejzajímavější a další.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Atašinis pogosts
Atašinis pogosts irā Krystapiļs nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora vydsškola, biblioteka i Romys katuoļu bazneica.
Puslopu ruodeklis
Rūbeži[pataiseit]
Atašinis pogosts tur rūbežu ar:
- Krystapiļs nūvoda Mežuoris pogostu;
- Leivuona nūvoda Rudzātu pogostu i Turku pogostu;
- Modyunis nūvoda Mātrainis pogostu;
- Ribinišku nūvoda Seiļukolna pogostu;
- Varakļuonu nūvoda Mūrmastinis pogostu i Varakļuonu pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit]
Atašinis pogostā dzeivoj 735 ļauds, nu jū 86% latvīšu, 11% krīvu i 3% cytu tauteibu ļauds.[2] Atašinis pogostā irā pošu mozuo cylvāku bīzeiba Krystapiļs nūvodā, partū ka vaira kai 70% pogosta zemu aizjam meži i pūri.
Solys[pataiseit]
Atašinis pogosta ļauds dzeivoj 25 soluos.[3] Pošys leluos solys - Atašine (pogosta centrys), Rejnīki, Truoškys.
Zeimeigi ļauds[pataiseit]
- Aija Kukule - dzīduotuoja, muzykys školuotuoja;
- Pīters Babrys - pedagogs, Baļtejis viesturis tāmātuojs ekziļā ASV.
Saimisteiba[pataiseit]
Transports i saiteibys[pataiseit]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Jākubmīsts-Rēzne-Terehova (A12) i Kruoslova-Preili-Modyune (P62), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi.[4] Atašinis pogostu škārsoj dzeļžaceļa lineja Krystapiļs-Sīnuoja, iz kurys irā staceja Atašine.
Atašinis pogosta teritoreju apkolpoj posta atdaļa - Atašine (LV-5211).[5]
Slavvītys[pataiseit]
- Atašinis Suopeiguos Dīvamuotis Romys katuoļu bazneica;
- Mariņdzis piļs i muižys suods;
- Pūdarneica "Zaļbierzis";
- Retro motociklu i senejūs formys aptārpu kolekceja;
- Teiču dobys rezervats.


text:
Kaupris
Kaupris (latvīšu: paugurs; anglīšu: hill; krīvu: xoлM) — zemisviersa geografiskuo reļjefa forma ar skaidrai radzamu viersyuni, kura nūstateitā pluotā pasaceļ augšuok apleicīnis. Kaupris parostai paopols, ar lāvom pīguoznem i sluobai izsaceigu zamošku.
Praktikā vītā gegografiskuo termina "kaupris" cieški lītoj apzeimīni "kolns". Geografejis zineibā raugoms atškiert obadivejus terminus:
- "kaupris" (anglīšu hill, krīvu xoлM, latvīšu paugurs) – pasacālums apmāram da 300 m;
- "kolns" (anglīšu mountain, krīvu ropa, latvīšu kalns) – pasacālums suocūt nu apmāram 300 m i augšuok.
Tok praktiskajā lītuošonā skaidrys rūbežs navā nūstateits, ite nūtaleju diskuseju objekts.
Seņuok iz kaupru cieški stateja piļs i mīstus, partū daudzeji kaupri tur sovys pasaukys.
Poši augstī Latgolys kaupri:
- Lelais Līpkolns – 289 m a. j. l.
- Dzierkaļu kolns – 286 m a. j. l.
- Dubuļu kolns – 274 m a. j. l.
- Mozais Līpkolns – 259 m a. j. l.
- Muokuļkolns – 248 m a. j. l.
- Egļukolns – 220 m a. j. l.


text:
Lubuons
Lubuons — azars Latgolys vokoru daļā, Reitulatvejis zamainē, Rēznis i Modyunis nūvoda teritorejuos, vysuleluokais azars Latgolā i Latvejis Republikys teritorejā. Juo viersa pluots dasnādz 8070 ha (ar azarsolom – 8210 ha). Azara garums stīpās da 14 km, plotums – da 9 km.
Koč Lubuona lelums īspaideigs, juo vydiskais dziļums viņ 1,6 m, pošlelais dziļums – 2,5 m. Nazkod Lubuons vys aizlēja dyžan plotys teritorejis, kam juo apleicīne tik drupeit pasaceļ augšuok azara leidzīņa. Divdasmytuo godusymta 30-tajūs i 50-70-tajūs godūs padareiti leli azara apleicīnis puortaisis dorbi: pastateitys 90 dambu, izrokti 93 apleikkanali i azara nūteciejums pagrīzts pa Aivīksti. Deļ itūs dorbu Lubuonā jau nazcik reižu mejīs iudiņa leidzīņs.
Azara viersa vyscaureigais (absolutais) augstums irā 92,5 m augšuok jiuru leidzīņa.
Nu Lubuona iztak Aivīkste, ītakūšuos upis – Malmuna, Teiceja, Lisine i vēļ 5 mozuokys upeitis – divdasmytajā godusymtā pagrīztys pa Meirānu kanalu, Rēznis i Maltys ītakys salaistys kūpā. Taipoš puorguojušajā godusymtā pi Lubuona ītaiseiti zyvu muorki ar kūpeigū pluotu 1750 ha i nūsausynuotys 10000 ha meža zemis.


text:
Izdoncuosim Lielvārdes jūstys deju rokstus Andrejdīnā
30. novembrī 17.00 stuņdēs Rēzeknis piļsātys kulturys nomā (Bruoļu Skryndu īlā 3, koncertzalā) jau pīcpadsmitū raizi sevkurs iņteresents ir meili aicynuots iz literari muzikalū Andrejdīnys pasuocīni.
Kai īrosts byus sasatikšona ar dzejnīkim, muzkim i puorsteiguma bolvys skateituojim. Itūgod nūtiks ari Rēzeknis Augstškolys (RA) literatu kūpkruojuma „Pīturys punkti bez pīturu” prezentaceja. Tymā apkūpuoti 19 RA literātu dorbi. Kruojums ir kai sova veida nūslāgums RA reikuotajam konkursam, kas nūtyka par gūdu augstškolys 20 godu jubilejam i kurā sovus dorbus pīduovuoja kai absolventi, tai asūšī studenti.
Īskots tiks dūts ari DVD „Kaunatys vītu vuordu stuosti” materialā. Taidā veidā, turpynojūt RA īsuoktū tradiceji, folklorys ekspedicejas laikā savuoktū materialu apkūpuot popularizēt plašuokai sabīdreibai. Pyrma ituo ir izdūti DVD „Cyblys meiklis” (2009), „Aulejis anekdoti” (2010) i „Ondrupinis roksti” (2011). Tys ir bilingvals izzinis i vuiceibu materials, kas dūmuots školom, bibliotekom, nūvoda kulturviesturis i folklorys pietnīkim i sevkuram interesentam. Kai īrosts, RA izdavumus varēs sajemt nūsauktūs īstuožu puorstuovi.
Projekta „Lielvāredes jostas dejas raksti” vadeituojs Ernests Spīčs īpazeistynuos ar myusu senču horeografejis rokstu sakriteibu ar Lelvuordis jūstā atrūnamajim. Kūpā ar deju kolektivu „Dziga” byus vareiba šūs rokstus izdoncuot ari pošim.
Anderjdīnys dalinīki teik aicynuoti iz pasauocīni īsarast sorkonā i boltā kai Latvejis karūgs i Lelvuordis jūsta.
Pasuokumu reikoj i atbolsta Rēzeknis Augstškola i Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba.
Evita Kozule, RA 3. kursa filologs
20.11.2013


text:
Varīšu pogosts
Varīšu pogosts irā Krystapiļs nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Antužu i Varīšu tautys noms, Antužu i Medņu biblioteka, Antužu specialuo internatpamatškola i Līpenis pamatškola, Varīšu pyrmaškoliņs īstots.
Puslopu ruodeklis
Rūbeži[pataiseit]
Varīšu pogosts tur rūbežu ar:
- Krystapiļs nūvoda Krystapiļs pogostu, Kūku pogostu i Mežuoris pogostu;
- Jākubmīstu;
- Modyunis nūvoda Kolsnovys pogostu i Ļaudūnis pogostu;
- Pļaveņu nūvoda Aivīkstis pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit]
Varīšu pogostā dzeivoj 1245 ļauds, nu jū 82% latvīšu, 12% krīvu, 3% puoļu, 2% boltkrīvu i 1% cytu tauteibu ļauds.[2]
Solys[pataiseit]
Varīšu pogosta ļauds dzeivoj 44 soluos.[3] Pošu leluos solys - Varīši (pogosta centrys), Antuži, Kalnagoli, Medni.
Zeimeigi ļauds[pataiseit]
- Aina Ķāve - Jākubmīsta agrobiznesa koledžys školuotuoja 50 godu, koledžys muzeja viersineica;
- Aļberts Caune - literats i mežu tāmātuojs.
Saimisteiba[pataiseit]
Transports i saiteibys[pataiseit]
Pogosta teritoreju škārsoj tik vītejuos zeimeibys celi - Jākubmīsts-Antūži-Medni (V782), Modyune-Ļaudūne-Jākubmīsts (V841) i cyti mozuoki.[4] Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj, tok tyvuokuos stacejis tik 10 km atstotumā nu pogosta centra ("Krystapiļs" i "Kūki").
Varīšu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Varīši" (LV-5236).[5]
Slavvītys[pataiseit]
- Aivīkstis dolomita karjers;
- Livonejis laika piļskrytys;
- Ungurnuižys ļutaru bazneicys sakrytys;
- Vāguļu rūbežakmiņs - Vydzemis i Latgolys rūbežu zeime.


text:
Ļaudis maņ meilī
Beлиkий пocT
Ļaudis maņ meilī, kū jums nūdareju?
Vai es kū ļaumu jums kod izdareju?
Gribēju dōvōd visim debess prīcu;
ceļu jyus rōdot maņ uz nōves vītu.
Ļaudis maņ meilī, kū jums nūdareju?
Vai kaidu sōpi es jums izdareju?
Jyusus es cēļu vysom tautom pōri;
tagad uz munu nōvi visi kōri.
Ļaudis maņ meilī, kū jums nūdareju?
Vai Dīva spāku jums es narōdeju?
Varējot pōrīt sausom kōjom jyuru;
vīneigi naidu tagad apkōrt jyutu.
Ļaudis maņ meilī, kū jums nūdareju?
Vai jyusu sūļus vīnmār nasvētēju?
Barōju jyusus tuksnesī ik dīnas;
yudiņa lasi nav kas maņ te pīnas.
Ļaudis maņ meilī, kū jums nūdareju?
Vai es uz lobu jyusus navadeju?
Sorgōju jyusus es nu īnaidnīkim;
mani jyus stōdat blokus nūzīdznīkim.
Ļaudis maņ meilī, kū jums nūdareju?
Vai keidreiz jyusus aizmērsis es beju?
Yudini slōpēs jums nu klints es devu,
pošam man snīdzat etiķi lai dzeru.
Ļaudis maņ meilī, kū jums nūdareju?
Vai jyusu lobā vysu nadareju?
Īvežu jyusus zemē Apsūleitā;
man līkat nūmērt vītā nasvēteitā.
Ļaudis maņ meilī, kū jums nūdareju?
Vai lobu sirdi es jums narōdeju?
Audzēju jyusus es kai veina kūku;
napasnīdz tagad maņ nivīns pat rūku.
Ļaudis maņ meilī, kū jums nūdareju?
Vai lobu dareit jyusus namōcēju?
Trejs godi es jums kai Dīvs paleidzēju;
dzeiveibu tagad par jums upureju.
Ļaudis maņ meilī, kas vēļ byutu dorams?
Syuteibu sovu piļdeju cik varams.
Vyslobais Jezu, mes pi Tevis ejam,
pi Tovom kōjom osoras mes lejam.
Dīvs Kungs, mes Tevi lyudzam pazemeigi,
atzeistam vainas sovas vaļsirdeigi.
Pīdūd mums, Jezu, myusu vysus grākus,
Styprynoj sovu ļaužu vōjūs spākus.
Dūd, lai mes Tevi stipri īmīļōtu
un sovas dīnas svāti nūdzeivōtu!
Atļauņ pēc nōves īraudziet mums Tevi,
svātlaimi baudeit, kū mums nūpeļnēji! Amen.
Teicit Kungu. Reiga, 1990. lpp. 409-411.


text:
Kaunotys pogosts
Kaunotys pogosts ir Rēznis nūvoda teritoriāluo vīņeiba tuo dīnvidaustrumūs, Rāznys azara austrumu krostā. Pogosta kūpejo plateiba - 16994,3 ha. Īdzeivuotoju skaits iz 2011. godu – 1327.[1] 2002.godā Kaunatys cīms sviņā 100 godu jubiļeju, bet piļskolni, vālo dzelzs laikmeta uzkolnu kopulaiku ļīcinoj, ka jau sanūs laikūs Kaunota beja nūvoda centrs.[2] Rūbežojas zīmeļūs ar Stoļerovys pogostu, austrumūs ar Ludzys nūvoda Pildys i Rundēnu pogostim, dīnvidūs ar Dagdys nūvoda Azarnīkim i Andzeļu pogostim, rītumūs ar Muokūņkolna i Čornajis pogostim. Pogosta centrs atsarūn Kaunotā.
Doba[pataiseit]
Upis: Rēzne, Pārtova, Orehovka. Azari – kūpā Kaunotys pogostā ir 32 azari[3] , leluokī - Rāzna, Kanatys azars, Idzipoles azars, Partovys azars, Marguču azars, Vaišļu azars, Dubuļu azars, Joniku azars, Akminīšu azars, Silvestrinas azars, Zabeļjes azars, Antropovas azars. Kaunotys pogosts atsarūn Rāznys nacionālajā dobys parkā, pogosta teritorejā ir Lelais Ļīpukolns (289,4 m viers jiurys ļeimeņa). Īvāruojamuokī dobys pīmiņekļi - Vecslobodys piļskolns (220,1 m, viers jiurys ļeimeņa), Lelais Mukonu akmiņs (apkuortmārs 20,88 m, augstums 5 m).[2]
Vāsture[pataiseit]
1935.godā Rēznis apriņķa Kaunotys pogosta plateiba beja 244,2 km² i tajā dzeivuoja 10 028 īdzeivuotoji.[4] 1945.godā pogostā izveiduoja Antropovas, Dubuļu, Foļvarkovys, Goveikas, Kaunatys, Marguču, Matuļu i Viršu cīma padūmis, bet pogostu 1949. godā ļikvidāja. Rēznis rajūna Kaunotys cīmam 1954. godā pīvīnuoja Viršu cīma kolhoza "Ļeņina ceļš" teritoreju, 1956. godā - likvidātūs Marguču i Dubuļu cīmus, 1965.godā kolhoza "30 лeT okTябpя" teritoreju pīvīnuoja Stoļerovys cīmam, 1981. godā pīvīnuoja Rundēnu cīma teritorejas.[5] 1990.godā cīmu reorganizāja par pogostu. 2009.godā Kaunotys pogostu kai admiņistrateivū teritoreju īkļuova Rēznis nūvodā.
Nūruodis i olūti[pataiseit]
- ↑ 1,0 1,1 Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2011.
- ↑ 2,0 2,1 Rēznis nūvoda infromateivīis portals
- ↑ Kaunotys pogosta teiklavīta
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9


text:
Mežavydu pogosts
Mežavydu pogosts irā Kuorsovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta dora taytys noms, Mežavydu i Raņču biblioteka, Mežavydu 1. pamatškola Mežavydu solā i Mežavydu 2. pamatškola Raņču solā. Katuoli pīdar Mežavydu Romys katuoļu parapejai.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
Viesturiskai Mežavydu pogosts bejs Rēznis apleiciņa Bieržgaļa pogostā. 1945 godā Bieržgaļa pogostā īstateja Mežavydu solys padūmi. 1945 godā Mežavydu solai daškiera Padolis solu, a 1977 i Raņču solu.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kuorsovys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit]
Mežavydu pogosts tur rūbežu ar:
- Kuorsovys nūvoda Malnovys pogostu, Mērdzinis pogostu i Saļņovys pogostu;
- Cyblys nūvoda Pušmycovys pogostu i Zviergzdiņa pogostu;
- Rēznis nūvoda Bieržgaļa pogostu, Iļžukolna pogostu i Nautrānu pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit]
Mežavydu pogostā dzeivoj 1012 ļauds, nu jū 94,6% latvīšu, 3,3% krīvu i 0,6% boltkrīvu.
Solys[pataiseit]
Mežavydu pogosta ļauds dzeivoj 72 soluos.[4] Pošu leluos solys - Mežavydi (pogosta centrys), Mežavydu muiža (Ūtrī Mežavydi), Annysmuiža.
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza


text:
Saldus
Saldus irā mīsts Latvejā, Kūrzemis nūvodā pa obejom pusem Cīceris upei. Saldus nūvoda administrativais centrys. Atstotums nu Reigys 119 km, a nu sābru mīsta Bruocānim tik 7 km. Pyrmū reizi mīsta vuords raksteitūs olūtūs atrūnams 13 godu symtā, tok par mīsta īstateišonu īskaita 1856 godu. Mīsta tīseibys nu 1917 goda, kod Saldus beja Kuļdeigys apleicinī. Pa dzeivuotuoju skaitam Saldus irā 16 lelais mīsts Latvejā.
Viesture[pataiseit]
Pyrmū reizi viesturiskūs dokumentūs mīsts aizraksteits 1253 godā. Da 13 godu symta mīsta apleicīnē bejs senejū kuršu piļskolns, kas radazms mīsta gerbā. Da 1914 godam mīsta oficialuo pasauka bejuse Frauenburga (nu vuocīšu volūdys: Buobu piļs). Ap 1314 godu natuoli nu Saldus piļskolna Livonejis ordiņs pastateja pili, ap kuru suoce ceļtīs dzeivojama vīta. mīsts cīši suoce pasalelynuot Kūrzemis gercoga Jākuba vaļdeišonys laikā (nu 1642 da 1682 godam). Tū veicynova īdeveiguo vīta, kur nu Meitovys-Klaipiedys ceļa atguoja ceļš iz ūtrejū gercogistis golvysmīstu Kuļdeigu. Par Saldus īstateišonys godu īskaita 1856 godu, kod suoce atjaunynuot Pūstumu vaidūs nūgrautū mīstu. mīsta tīseibys daškiertys 1917 godā vuocu okupacejis laikā. Saldus beja pyrmais Latvejis mīsts, kuru nu boļševikim atbreivova Latvejis armejis Kalpaka bataļjons.


text:
Speidyns
Speidyns (anglīšu: lighthouse; krīvu: Maяk; latvīšu: bāka) — tūrņa tipa statne, kura jiuru ceļu sistēmā dūd gaismys signalus lellaivom ap gražeiguokom vītom i šaurem.
Myuslaikūs speidynūs parostai ītaiseiti mikriešļa i nakts laikā dorūši stypri elektriskuos gaismys olūti, taipoš optiskī leidziekli spūdrumam palelynuot. Cieški i pats speidyna tūrņs nūmaļavuots spūdrā kruosā, kab izaškiertu nu apleicīnis i dīn.
Deļ jiureibā lītojamūs myuslaiceigūs tehnologeju speidynu role myuslaikūs cik nacik sasamazynuojuse, deļ tuo tān pasaulī irā ni vaira kai 1,5 tyukstūšys dorūšu speidynu.
Speidyni tradiceigai lītojami lellaivu sativē, tok šudinejī speidyni taipoš paleidz i napalelom skrīnmašinem orieņtētīs nakts laikā.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
Senejūs speidynūs kai gaismys olūts beja lītojami specialai tam dadzynojami gunkuri.
Speidyni beja stotomi nu vysuvacuokūs laiku. Pats senejais zynomais speidyns ciļviecis viesturē - vīns nu Septeņu pasauļa breinumu — Aleksandrejis speidyns, pastateits III godusymtā pyrma Krystus. Senejī greki i finikīši ar gunim aizzeimuoja gražeigys lellaivu puorbraucīņu vītys.
Speidyni Baļtejā[pataiseit]
Baļtejis vaļsteibuos pats augstais irā Pizys speidyns aba Meikultūrņs (līvu Pizā bōik, latvīšu Miķeļtornis) Latvejā, Līvu jiurmalē, Ventspiļs nūvodā (augstums - 62 m).
Pasauļa speidynu galereja[pataiseit]
Cytur Europā[pataiseit]
Azejā[pataiseit]
ASV, Kanadā i Vydsamerikā[pataiseit]
[pataiseit]
Australejā, Okeanejā, Jauņzelaņdejā[pataiseit]
-
-
-
-
-
The Peggys Point lighthouse in Nova Scotia, Canada.
-
Fairport Harbor West Breakwater Lighthouse, Fairport Harbor, Ohio viewed from the Headlands Dunes State Nature Preserve
-
-
Portland Bill lighthouse, Isle of Portland, Dorset
-
A 1999 photo of the Navassa Island lighthouse. The dilapidated lightkeepers quarters appear in the backgound.
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-


text:
Škūrsteitivs (ci Puorstaipteikla škūrsteitivs ci puorsavieriejs) irā softa aplikaceja kab ruodeitu, navigētu i maklātu informaceju Puorstaipteiklā. Sevkuru informacejis gabaleņu (resursu) identificej URL adress - tei var byut teikla lopa, obrazeņš, video ci kaids cits turīņs.[1] Nūruodis (hipersaitys) resursūs ļaun lītuotuojim vīgli puorīt škūrsteitivā nu vīna resursa da cyta.
Škūrsteitivi gon vysulobuok pīmāruoti, kab puorsavārtu uorejūs teiklu resursus, bet jūs var lītuot ari privatūs teiklu ci lokalu failu ruodeišanai. Goduos, ka puorsavārtivam irā eipašs režims (nadaslēdzis režims ci Offline mode), kur mozuok drūšuma kontroles nakai verūtīs publisku turīni.
ViestureLabot
Škūrsteitiva viesture suocās 1980-tū godu beiguos, kad nazcik tehnologeju ļuove Tim'am Berners-Lee radeit pyrmuo puorstaipteikla (World Wide Web) arhitekturu. Jau ogruok Ted's Nelson's i Douglas Engelbart's beja radejuši hiperteksta sapratīni. Hiperteksts beja vīns nu centralim konceptim ari Puorstaipteiklā. Cyti koncepti beja URL adress (Uniform Resource Locator - vīndabeigais resursa vītruods), HTTP protokols (Hypertext Transfer Protocol - hiperteksta puorsyuteišonys protokols), i markēšonys volūda HTML.
Pyrmuo ārtuok lītuojamuo i grafisko škūrsteitiva NCSA Mosaic pasaruodeišona 1993.godā nūvede pi Web'a lītuošonys strauja pīauguma. Marc's Andreessen's, kurs vadeja Mosaic dorbus NCSA organizacejā dreiži suoca sovu uzjāmumu, kū nūsauce Netscape, i radeja pyrmū komercialū škūrsteitivu Netscape Navigator 1994.godā, kas dreiži kliva populars, i jū popularitates maksimuma breidī lītova 90% nu vysim puorstaipteikla lītuotuojim.
Microsoft dreiži radeja sovu škūrsteitivu Internet Explorer 1995.godā, i suocās pyrmī "škūrsteitivu vaidi" (browser war). Izmantojūt sovu monopola poziceju operaceju sistemu tiergū, Microsoft varēja audzēt sova škūrsteitiva popularitati - i ap 2002.godu jū lītova kaidi 95% nu Web'a lītuotuojim.[2] Vāluok, kad pasaruodēja cyti lobi konkurenti - Firefox, Safari, Opera, Google Chrome, tod Explorer'a tiergus dale samazynuoja da 56.8%.[3]
Napaseņ škūrsteitivi atsateistej ari iz pruottelefonim. Lītuojūt Web'a biblioteku WebKit, irā pataiseiti softa rysynuojumi iz Google Android (operaceju sistema Android), Apple iPhone (operaceju sistema iOS), Nokia (softa platforma S60) i iz Palm (operaceju sistema webOS). Nu vysu jaunuokais škūrsteitivs irā Google pataiseitais Google Chrome (ari lītuoj tū pošu WebKit biblioteku). Tierga dale jam strauji aug.
Softa funkcejisLabot
Lītuotuoja sadursLabot
Lelajai dalei nu škūrsteitivim irā kūpeigi taidi sadura elementi:
- "Atpakaļ" i "iz prīkšu" (Back i forward) pūgys, kab atsagrīztu ogruokā lopā, ci ītu škūrsteišonys viesturē iz prīkšu.
- Škūrsteišonys viesture (Browsing history) - saroksts, kur radzomi resursi, kas pīpraseiti ogruok.
- "Atsvīžeit" (refresh ci reload) pūga - kab pīpraseitu tū pošu resursu vēļ reizi.
- "Stop" pūga, kab prīkšlaiceigi beigtu resursa pīprasejumu.
- "Sātys" (home) pūga, kab atsagrīztu lītuotuoja sātyslopā.
- "Adresa lūdzeņš" (address bar) kab īraksteitu URL vītruodu ci adresu.
- "Meklēšonys lūdzeņš" (search bar), kab īraksteitu terminus maklātivā
- "Statusa jūsta" (status bar), kab attāluotu viestejumus nu softa aplikacejis.
- Mierīņa īstateišana (zooming), kab tekstu lelynuotu ci mozynuotu.
- Meklēšona lopā (Ctrl+F)
DrūšeibaLabot
Leluo dale škūrsteitivu atbolsta HTTPS protokolu i pīduovuoj veidus, kai iztreit Web'a kešu, glabiņus i puorsavieršonys viesturi.
Standartu atspaidsLabot
Ogruok škūrsteitivi lītoja vīnkuoršu HTML verseji, vāluok jī paplatynova HTML volūdys vareibu, irā ari atspaids GIF, JPEG, PNG obrazeņu formatim, CSS stiļam, nazcik mediju formatim. Suocūt nu HTML5 Web'a lopu autori var īlikt audio i video failus (pīvadumam, Ogg Vorbis formatā), nalītuojūt Adobe Flash, ci cytus papiļdejumus.


text: sacky do vysavace rowenta, vysavac do bazenu, - mechanicky vysavac, kvalitni, - vysavac bosch, vodni vysavace, - jaka je cena, bezsackovy vysavac, - rucni vysavace test, parni vysavace, - vysavac bomann, profi vysavace, - cyklonovy vysavac, nejoblibenejsi, - vysavac electrolux, sacky do vysavace miele, - mluvici vysavac, roboticke vysavace diskuse, - vysavace panasonic, stavebni vysavac, - zahradni vysavace, vysavac neptun, - test vysavace, oprava vysavace, - nove vysavace, 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10, - vysavace concept, cleanmate, - vysavace samsung, test robotickych vysavacu, - bateriovy vysavac, kde jsou nejlevnejsi, - akumulatorovy vysavac test, vysavac vorwerk, - vysavac concept, hadice do vysavace, - akcni cena, prumyslovy vysavac, - centralni vysavace husky, vysavace lux, - vysavace fagor, v praha, brno, ostrava, plzen, olomouc, - vysavac 12v, v chomutov, prerov, prostejov, - bazenovy vysavac, vysavac dusty, - profesionalni vysavace, nejtissi vysavac, - vysavac clatronic, vysavac hyundai, - aku vysavace, opravy vysavacu, - vysavac test, vysavac wax, - prodej vysavacu, srovnani vysavacu, - nahradni dily na vysavace, nosni odsavacka na vysavac, - stolni vysavac, vysavace do auta, - robot vysavac, vysavace hoover, - vysavac na popel, filtry do vysavacu, - cisteni, vysavace eta, - filtr do vysavace, auto vysavace, - hyla vysavac, vysavace, - vorwerk vysavac, vysavace rainbow, - vysavac na plovouci podlahy, vysavac miele, - v opava, karlovy vary, decin, teplice, jihlava, vysavac rainbow, - domaci vysavace, zahradni vysavac, - vykonny vysavac, vysavac popela, - sackove vysavace, vysavac sencor, - vysavac lg, vysavac s rotacnim kartacem, - jaky vysavac, roboticky vysavac zkusenosti, - vysavace listi, vysavace recenze, - vysavac rainbow cena, rucni vysavac eta, - vysavace elektrolux, hepa filtr, - vysavace electrolux, profesionalni vysavac, - vysavace rowenta, rohnson, - vysavac lux, jaky vysavac je nejlepsi, - pujcovna vysavacu, elektrolux, - vodni vysavac, slevy a další.


text: sacky do vysavace vorwerk, akumulatorovy vysavac test, - vysavac trilobit, centralni vysavace husky, - vysavac vodni, vykonny vysavac, - vysavac dirt devil, vysavac s rotacnim kartacem, - vysavac tycovy, multifunkcni vysavac, - vysavac popela, kartac na vysavac, - nejlepsi roboticky vysavac, vysavace lg, - vorwerk vysavac, roboticke vysavace recenze, - hodnoceni vysavacu, vysavac rowenta, - kvalitni, kde jsou nejlevnejsi, - vysavac concept, v opava, karlovy vary, decin, teplice, jihlava, - bezsackovy vysavac, profi vysavace, - vysavac dusty, sacky do vysavace electrolux, - vysavace bosch, vysavace concept, - centralni vysavac husky, sacek do vysavace, - prumyslove, krbovy vysavac popela, - vysavac samsung, rotacni kartac, - opravy, vysavace eta, - vysavac rainbow cena, vysavac na popel, - jaky vysavac, bazenove vysavace, - vysavac popela s motorem, v akci, - vysavac na plovouci podlahu, vodni vysavace, - wax vysavac, vysavac clatronic, - nejlepsi vysavac, levne, - d test vysavace, vysavace, - opravy vysavacu, vysavac pro alergiky, - vysavac lg, rucni vysavace, - automaticky vysavac robot, vysavac do bazenu, - levny vysavac, dtest vysavace, - bateriovy vysavac, vysavace hyundai, - hubice na vysavac, centralni vysavac, - rohnson, jaky vysavac je nejlepsi, - maly vysavac, v usti nad labem, pardubice, havirov, - vysavace prumyslove, rucni vysavac philips, - bezsackovy vodni vysavac, vysavace miele, - vorwerk vysavace, v chomutov, prerov, prostejov, - vysavac elektrolux, vysavac na mokre vysavani, - vysavace recenze, mluvici vysavac, - nejlevnejsi vysavace, prumyslovy vysavac pro suche i mokre cisteni, - auto vysavac, hubice k vysavaci, - vysavace pro alergiky, vodnik, - tycove vysavace, cyklonovy vysavac, - viceucelovy vysavac, rucni vysavac, - vysavac wax, automaticke vysavace, - vysavace daewoo, vysavace elektrolux, - stolni vysavac, jezirkove vysavace, - nejtissi vysavac, vysavac daewoo, - roboticke vysavace diskuse, rucni vysavac test, - usb vysavac, tycovy vysavac electrolux, - vysavac test, vysavac vodnik, - saci vykon vysavacu, slevy a další.


text:
Nierzys pogosts
Nierzys pogosts irā Ludzys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrā dora tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts i Nierzys pamatškola. Raipolē dora katuoļu bazneica.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
Viesturiskai Nierzys pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleicinī. 1935 godā pogosta pluots beja 112 km² i tymā dzeivova 1405 ļauds.[2] 1945 godā pogostā īstateja Lūrupu, Nierzys, Seiļu, Tymuļu i Skryņu solys padūmi, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja. Nu 1949 gods da 1959 godam Nierzys sola bejuse Sīnuojis rajonā, a nu 1959 goda Ludzys rajonā. 1954 godā Nierzai davīnova likvidātū Tymuļu solu, 1971 godā likvidātuos Rgluoju solys sovetu saimisteibys "Nierza" teritoreju, a 1975 godā likvidātū Lūrupu solu.[3] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[4] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Ludzys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit]
Nierzys pogosts tur rūbežu ar:
- Ludzys nūvoda Brygu pogostu, Pyldys pogostu, Rundānu pogostu i Vysnovys pogostu;
- Sīnuojis nūvoda Ļauderu pogostu i Zaļesis pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit]
Nierzys pogostā dzeivoj 497 ļauds, nu jū 76,1% latvīšu, 17,8% krīvu i 2,6% ukraiņu. Lelums pogosta dzeivuotuoju katuoli.
Solys[pataiseit]
Nierzys pogosta ļauds dzeivoj 39 soluos.[5] Pošu leluos solys - Kušneri, Marlina, Nierza, Raipole, Vonogi.
Saimisteiba[pataiseit]
Transports i saiteibys[pataiseit]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Jākubmīsts-Rēzne-Terehova (A12), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi.[6] Nierzys pogostu škārsoj dzeļžaceļa lineja Krystapiļs-Sīnuoja, iz kurys vīna staceja "Nierza".
Nierzys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Nierza" Nierzys solā (LV-5729).[7]
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Latvejis pagasti. Enciklopedeja. A/S Presis noms, Reiga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys golvonī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Konstaņtinovys pogosts
Konstaņtinovys pogosts irā Dagdys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts. Konstaņtinovā dora pamatškola, a Aleksandrovā specialuo internatškola.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
Viesturiskai Konstaņtinovys pogosta teritorejā da 1920 zemis reformai beja Daugpiļs apleiciņa Aleksandrovys, Ignatovys, Konstaņtinovys, Magnusovys i Sivergola muiža.[2] 1971 godā Kruoslovys rajonā saškir Aulejis, Dagdys i Ignatovys sovetu saimisteibys "Iskra" zemis, īstotūt Iskrys solu. 1979 god`a Iskrys solai davīnova daļu likvidātuos Jaunokrys solys.[3] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu i tymā pošā godā pasauc par Konstaņtinovys pogostu.[4] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Dagdys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit]
Konstaņtinovys pogosts tur rūbežu ar:
- Dagdys nūvoda Dagdys pogostu, Ondrupinis pogostu i Osyuna pogostu;
- Kruoslovys nūvoda Aulejis pogostu, Pūstinis pogostu i Skaista pogostu.
Doba[pataiseit]
Konstaņtinovys pogosts atsarūn Latgolys augstainis Dagdys kauprainē, zeme viļnaina. Pogosta pluots 79,1 km2, nu tuo solsaimesteibai lītojamuo zeme 4225,1 dekteru, meži 2776,9 dekteru i kriumuoji 106,8 dekteru.[5] Pogostā 1999 godā īstateits dobys nūlīgtiņs "Ojuota azars", taipoš lela daļa Sivera pussolys irā sorgojamuo dobys teritoreja.
Iudini[pataiseit]
Upis:
- Dzagyuze
- Mozuo Dubna
- Nartišu gruovs
- Noviku gruovs
- Kupra azars - 7,5 dekteru
- Lubuoneņš
- Ojuots - pošleluo dzilīne 40,5 m (6 pa dzilīnei Latvejā)
- Prudiņka
- Saldu azars - 1,6 dekteru
- Sylazars - 6 dekteri
- Škierzlots
Zeimeigu pūru i peisu pogostā navā.
Dzeivuotuoji[pataiseit]
Konstaņtinovys pogostā dzeivoj 601 ļauds, nu jū 62,2% latvīšu, 23,6% krīvu i 8,3% cytu tauteibu (boltkrīvu, puoļu i cytu). Lelums pogosta dzeivuotuoju katuoli. Dora napalela katuoļu parapeja, tok ļauds pīdartaipoš i Dagdys ci Kruoslovys katuoļu bazneicom.
Solys[pataiseit]
Konstaņtinovys pogosta ļauds dzeivoj 31 soluos.[6] Pošu leluos solys - Konstaņtinova, Aleksandrova, Eisaki, Sivergols, Nartiši.
Saimisteiba[pataiseit]
Transports i saiteibys[pataiseit]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys ceļš Kruoslova-Dagda (P61), taipoš sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Dzeļžaceļa linejis pogostā navā.
Konstaņtinovys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Kriumuoji" Konstaņtinovys solā (LV-5680).[7]
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Latvīšu konversacejis vuordineicys XIV. siejuma 28092-28097 ailis. Reiga, 1936 gods
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Rubyns
Rubyns (latiņu: Tetrao tetrix) — vystiņu (Tetraonidae) ailis putyns, kurs pa lelumam dzeivoj Europys i Azejis skujukūku mežu jūstā. Latgolā paplateits gon cieški, tok jū skaits mazynojās.
Puslopu ruodeklis
Izavierīņs[pataiseit]
Rubyns samārā ar cytim putynim irā lels i masivs, lelu gnēzi. Tāvaini leluoki kai muotainis, garums dasnēdz 49-58 cm, spuornu paplēsums da 80cm, svors da 1,4 kg. Muotaiņu garums da 45 cm, svors da 1 kg. Taipoš cīši izškireigi obeju kuortu kruosuojums. Tāvainim spolvuojums malns ar metalisku speidīni, tik puor spuornu bolta jūsta. Seviški izaškir sorkonī uzači. Tāvaiņu astei izcylys suonu spolvys. Rubynu muotainis na tik spūdrys - spolvuojuma kruosuojums ryusaini palāks, vīngabaleigai raibs. Gryuts izaškirt nu medņu muotainem, kurys irā leluokys pa augstumam. Jaunī rubyni taipoš leidzeigi muotainem.
Paplateiba[pataiseit]
Dzeivoj vysūs Eurazejis pūstumūs i Centralajuo Europā, Krīvejā da Tuoleimim Reitim. Paplateibys areala vokoru rūbežs irā Vokoru Europa (Lelbretaneja, Beļgeja, Alpu kolni), tok Europys rubynu populaceja irā fragemntara, partū ka labvieleigi biotopi lelā mārā irā nycynuoti i cylvāku darbeibys puormeiti.
Latgolā[pataiseit]
Rubyns paplateits vysā Latgolā, pīdareigūs biotopūs gona parosts dzeivuotuojs. Pādejū treisdesmit godūs[1] sasamazynoj jū skaits. Seviški zeimeigys rubynu dzeivuošonys vītys irā Teiču pūrā (Vokoru Latgolā) i Vacumu mežūs (Pūstumu Latgolā). Rubyni Latgolā pīdar nominalajai zamškirai T. t. tetrix. Škira īraksteita Baltejis jiurys regiona Sorkonajuo gruomotā i Latvejis Sorkonuos gruomotys 3. kategorejā.


text:
Mīsta vierīņs nu Olava bazneicys tūrņa
Talins (igauņu: Tallinn) — Igaunejis golvysmīsts i pats leluokais mīsts. Ite vysuzeimeiguo Igaunejis ūsta pi Suomu jiuru leiča pošūs vaļsteibys pūstumūs. Taipoš mīsts irā vysu leluokais industrejis i finansu centrys. Talina vacmīsts īlykts UNESCO pasauļa kulturiskuo puormaņtīņa sarokstā. Mīstā izaglobovuse vydslaiku pīstateiba ar sorgsīnu. Harjis apleiciņa administrativais centrys.
-
-
Talina vacmīsta vydslaiku sorgsīna
-
Vierīņs iz Talina bizneša centra
-
-


text:
Žurnals
Žurnals (praņcīšu: journal – laikroksts, žurnals) – brošurys ci gruomotys izavierīņa periodiskys izdavums, vysucīškuok ar vuokim i iļustracejom. Vysuvaira publicej analitiskus tekstus ap ļaudeibys dzeivi, politiku, ekonomiku, muokslu, kulturu i cytim vaicuojumim, kurī paškierti konkretom ļaužu grupom - bārnim, sīvītem, veirīšim, sporta mīļuotuojim, makšarnīkim i tt.
This is an excerpt from the article Žurnals from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Ītaka
Ītaka (anglīšu: influence, impact; krīvu: BлияHиe; latvīšu: ietekme) — vareiba taisnā voi nataisnā ceļā cik nacik puormeit objektu, ituos vareibys izlītuošona voi ituos vareibys izlītuošonys iņtensivums (pīv., puortikys pīdovu ītaka iz veseleibu, alkohola navieleiguo ītaka, eurys aizvoduošonys ītaka iz vaļsteibys ekonomiku, partejis ītaka parlamentā, pīgatavis ītaka iz apleici i ct.).
This is an excerpt from the article Ītaka from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Parostō liturgiskō laika 21. nedeļa
Dīvs, myusu Kungs, Dabasu Tāvs, Tu, kas mums dūd dzeiveibu un veseleibu, lyudzam Tevi, syuti mums Sovu Goru, lai Jys myus izglōb un sorgoj nu jebkura ļaunuma un viļteiga nūdūma.Mōci myus piļdeit Tovu grybu, lai mes slavejam Tevi vīnmār.Svētej myusu goru, apgaismoj myusu sirdis un prōtus, ka mes īvārōtu Tovas bausleibas un reikōjumus.Īdves ar Sovu klōtbyutni myusim Sovas teirōs dūmas un vodi myus, lai kolpojam Tev ar prīku. Svētej myusu dzeivi, kuru mes veļtejam Tev, myusu brōļu un tyvōkū lobā.Paleidzi mums un atbolsti myus, lai mes pīaugam zynōšonōs un gudreibā, lai mes mōceitūs Tovu Vōrdu un byutu Tovā patīseibā.Vodi myus vysā, kū mes dūmojam un doram Tovā Vōrdā, lai eistynojās Tova Vaļsteiba vērs zemes. Baroj myusu dvēseli ar Dabasu Maizi un styprynoj myus ar Tovu spāku, lai mes eistynōtūs sovā dzeivē.Dūd mums Tovu svēteibu, pyldi myus ar Sovu Mīlesteibu, lai tei ir myusu myužeigais lykums, jo Tev pīdar Vaļsteiba, Tev gūds un vara myužeigi. Amen.
Ceļš uz prīku.
Šōs svātdīnes Evaņgelija fragmentā teik stōsteits, kai Jezus, mōceidams, gōja cauri piļsātom un cīmim, turpynōdams sovu ceļu uz Jeruzalemi, kur Jū gaidēja Rokstūs paregōtais. Nu mērķa jū naspēj nūvērzeit pat Heroda draudi. Jys nūteikti atbiļd uz uzstōdeitajim jautōjumim un līk prīškā ari naārtas patīseibas. Jys nasavēlej nivīnu maldynōt. Vīns jautōjums trōpēja kai noglai uz golvas: „Kungs, voi tikai nadaudzi tiks izpesteiti?” – Jezus atnōce kai Pesteitōjs. Kaids byus Jō darbeibas rezultats? Cik daudzi cylvāki ar Jō starpnīceibu sasnēgs mērki? Un cik tū nasasnēgs? Ryupes par pesteišonu bīži vīn teik atstumtas molā; tōs teik aizvītōtas ar vērspuseju aktivitati. Jezus teiši naatbiļd uz jautōjumu, nanūsauc, cik tiks izpesteiti. Jys nūvērš uzmaneibu nu spekulacijas ar izpesteitū skaitu un pamatōti nūvērzej tū uz tū, kū vajag izdareit; atgōdynoj, par kū te īt runa. Patīsom ryupem par pesteišonu ir jōsasakoncentrej darbeibā, kas saskaņ ar patīseibu.
Kod Jezus runoj par šaurajim vōrtim, jys nagryb apgolvōt, ka pi „īejas” myužeigajā dzeivē volda lela dryuzma, ka cylvāki traucej vīns ūtram, gryustās. Bet Jys apgolvoj, ka, lai tī īītu, ir vajadzeiga pīpyule. Napīteik tikai ar tū, ka cylvāki olkst pēc pesteišonas. Ir taisneiba, ka mes īgyusim pesteišonu, ka mes navaram izpesteit poši sevi ar sovim spākim, bet tūmār pesteišona navar nūtikt bez myusu leidzdaleibas. Myusim ir jōpīlīk pyules un jōsaceinej. Mes nadreikstam izaturēt kai tūleigi cylvāki un dzeivōt banalu, māronu dzeivi. Mes nadreikstam dūmōt, ka Dīvam kotrā ziņā ir jōbyun apmīrynōtim ar mums, ka Jam myus ir jōuzjem taidus, kaidi mes asam. Dīvs ir myusu Pesteitōjs, bet jys uztver myus pavysam nūpītni, kai breivas un atbiļdeigas personas. Jys gryb, lai myusu olkas byutu sasnēgt apsavīnōšonu ar Jū. Pīlikt pyules, nūzeimoj apzineigi un mērķtīceigi tyvōtīs Dīvam, uzvarūt škēršļus un nūlīkūt molā vysu pōrejū.
Runojūt par aizslāgtajom durovom, Jezus gryb mums īskaidrōt, ka ir jōsadorboj atteiceigajā laikā. Myusim ir jōapsazynoj tys, ka myusu laiks ir īrūbežōts. Mes nadreikstam atsateikt nu censšonōs, kas vajadzeiga, lai nūnōkt pi Dīva. Myusu nōves stuņdē durovas tiks aizslāgtas un tiks izlamts myusu liktiņs. Un tod jau byus par vālu klaudzynōt pi durovom. Laiks ir īrūbežōts, un myusim nav dūta īspēja pošim tū regulēt. Un tys myusim ir jōapsazynoj. Jau nu poša īsōkuma myusim ir jōīt pa ceļu, kas vad pi Dīva. Mes nadreikstam dzeivōt pēc sovas patikšonas, ryupes par pesteišonu atlīkūt uz vacumdīnom. Na jau mes aizveram durovas, bet Kungs. Tōpēc myusim vīnmār ir jōbyun gotovim.
Leidzeiba par noma kungu skaidri parōda, ka ir napīcīšams reikōtīs taisneigi. Napīteik tikai ar ōrejū tikšonūs ar Kungu. Napīteik ar Jō redzēšonu, ar Jō mōceibas klauseišonūs, ar Evaņgelija un kristīteibas īpazeišonu. Ir vajadzeiga ari taisneiga reiceiba. Tim, kuri tiks atraideiti, Kungs soka: „Eite nūst nu Manis, vysi, kas dorat nataisneibas”. Un tys ir īmeslis, kura dēļ Kungs nagryb, ka Jam byutu ar jim kas kūpeigs. Laiceigi pījimtajam vērzīņam uz Dīvu ir jōizapauž darbeibā, Jō grybas izpiļdeišonā. Myusu vīnōteiba ar Dīvu pyrmom kōrtom īsasōc nu myusu vīnōteibas ar Jō grybu. Kurs sovā darbeibā nasavoda pēc Dīva grybas, kurs nūraida šaidu savīneibu ar Jū, tys pats sevi jau ir izslēdzis nu pesteišonas, nu myužeigōs komunijas ar Dīvu. Un kotru cylvāka lāmumu cīnej un akceptej Dīvs.
Jezus nanūsauc izpesteitū skaitu, bet paskaidroj, kaida izaskota izpesteitū sadraudzeiba. Pi tōs pīdar Izraeļa tautas patriarhi (Abrahams, Izaks un Jākubs), Dīva syutni (pravīši), cylvāki, kas nōk nu četrom debess pusem, nu vysom tautom. Dīva vaļsteibā, piļneigā komunijā ar Dīvu, eistynojās ari tautu sadraudzeiba. Myusu laiceigōs dzeives piļneiba un bogōteiba bolstōs ari uz myusu sakaru ar cytim cylvākim piļneigumu un dziļumu. Dīva vaļsteibas laime izapauž tymā, ka šī sakari nateik pōrtraukti, bet gon teik paplašynōti un sasnādz sovu pīpiļdejumu. Vysu, kū Dīvs deve izvālātājai tautai, prezentej patriarhi un pravīši. Pīdereiba Dīva tautai nūzeimoj byut jim pīdareigim, byut dzeivā vīnōteibā ar jim. Šei vīnōteiba, kas vērs zemes pastōv tikai sōkuma formā, tiks pīdzeivōta vysā intensivitates piļneibā. Pi tam nūtiks apsavīnōšona ar vysu tautu cylvākim. Caur simboliskū „sēdēšonu pi golda”, caur mīlasta simbolu, teik izteikts šōs vyspōrejōs sadraudzeibas prīceigais raksturs. Apsavīnōšona ar Dīvu un cylvākim prīka un svātku līksmeibas piļneibā ir atpesteitū raksturōjums Dīva vaļsteibā.
Taida ir likme. Kurs atteiceigajā laikā napīliks pyules un taisneigūs dorbus, tys pats sevi izslēgs nu pesteišonas. Kai sekas taidai izslēgšonai Jezus nūrōda „raudōšonu un zūbu grīzšonu”. Naremdynojamas sōpes un brīsmeigas dusmes pōrjims tūs, kuri apsazynōs, kū ir zaudējuši. Ceņteiba ir ceļš uz prīku. Atsateikšona nu pīpyules ir ceļš uz izmysumu.
Jezus sludynōtō Lobō Vēsts narunoj par mums pateikamom lītom un naapsūla vīglu, bezryupeigu dzeivi. Tei ītver sevī daudzas naārtas patīseibas. Bet teiši tōpēc, ka tei nikō naslēp, bet atklōj vysu patīseibu – tei parōda eistū ceļu uz prīku. Un teiši tōpēc tei ir Lobō Vēsts, kuru myusim ir jōuzjem tikai ar pateiceibu un paļōveibu. (Klemenss Stoks SJ)
Ceņtitēs īīt pa šaurajim vōrtim.
Vysi myusu ikdīnas dorbi ir vērzeiti uz tū, lai padareit dzeivi arvīn vīglōku. Jauni izgudrōjumi, automatizacija un vysdažaidōkī uzlobōjumi atvīgloj myusu dorba un mōjas pīnōkumu piļdeišonu. Bet, nasaverūt uz tū, mes namiteigi atklōjam tū, ka dorbs un tō aizrauteiga piļdeišona nas prīku un gondarejumu. Teiši pīpyule un tai veļteitais laiks ļaun myusim īpazeit myusu gora spāku.
Julijā man beja tei laime pīsadaleit svātceļōjumā kōjom pi sv. Jākuba kopa Kompostellā. Storp daudzajim cylvākim, kurus satyku ceļā, vyslelōkū interesi izraisēja tī, kuri gōja kōjom nu pat sovu mōju durovom: nu Minhenes, Bernes voi Cirihes, veicūt vairōk kai trejs tyukstūšas kilometru. Nasaverūt uz lobajim celim un plašū autobāņu teiklam, kuri naizraisa ni apbreinu, ni izbreinu, jo ir kaut kas normals Rītumeiropas vaļstīs, ir pīteikūši daudz cylvāku, kuri, svātceļojūt kōjom, ticeibas gora dzeivynōti, cenšās atrast sovas dzeives jāgu.
Kod Evaņgelijā losu Jezus aicynōjumu: „Ceņtitēs īīt caur šaurajim vōrtim”, munas dūmas atsagrīž pi šim svātceļōjumu celim un stidzeņom, kas vad pi sv. Jākuba kopa un uz Dīvmōtes sanktuarijim. Pat jo svātceļojumam nav religiskas motivacijas, pat jo kaids dūdās ceļā, maklādams jaunu veidu, kai pavadeit breivdīnas, ir jōatzeist, ka tei ir izvēle, kas dūd īspēju saprast, cik lela nūzeime cylvāka dvēselei, jō dzeivei un formacijai, ir šī „šaurī vōrti” nu šōsdīnas Evaņgelija.
„Ceņtitēs īīt pa šaurajim vōrtim” – tys ir vīns nu Evaņgelija aicynōjumim, kurs paleidz kritiskōk pasavērt uz myusu ikdīnas dzeivi. Na tōpēc, lai par tū pasažālōt, bet tōpēc, lai izdabōt nu tōs vysu, kas kaut kaidā veidā var paleidzēt cylvāka atteisteibai.
Svātceļōjums sovā ziņā nūvad pi gora un mīsas sinhronizacijas. Tys ir tū centīņu atspūguļōjums, kurus cylvāks eistynoj vysōs sovas dzeives jūmōs. Svātceļōjums apstyprynoj, ka gors un mīsa papyldynoj vīns ūtru, un tūs navar izškērt.
Kū mes varam mōceitīs nu Dīva Mōtes Marijas? Atbiļdi zyna kotrs, kuram ir gadējīs augustā byut Čenstohovas voi kaidas cytas Dīvmōtes svētneicas tyvumā: Marija mōca myus īt svātceļōjumā.
Dūtīs svātceļōjumā nūzeimoj pyrmom kōrtom prast riskēt – izlemt dūtīs ceļā. Marija spēja uz Dīva aicynōjumu, kuru jei pat leidz golam nasaprota, atbiļdēt ar „jā”, „lai man nūteik”. Jei spēja Dīva vōrdā spert sūli nazynomajā, īticēt, ka „Dīvam nikas nav naīspējams”.
Dūtīs svātceļōjumā nūzeimoj ari atrast ceļu, zynōt, uz kurīni jōīt. Tys nav nimoz tik vīgli. Na vysi myusu svātceļōjumi ticeibā ir grupu svātceļōjumi pi Dīvmōtes. Reizem Dīvs myus vad pa nazynomim celim pavysam nasaprūtamā veidā… Marija prota atrast ceļu sovā Dālā. Sekōt Kristum, īsaklausūt Jō Vōrdūs, kas mums dūti Evaņgelijā – lyuk, karte un kompass, bez kurim mes nasasnēgsim mērki.
Īt svātceļōjumā nūzeimoj ari pōrvarēt sovu vōjumu. Izvālātū ceļu navar nūīt bez ceiņas ar sovu aprūbežōteibu. Ilgstūša īšona vīnmār ir saisteita ar tulznom uz kōjom, ar vēlēšonūs grīztīs atpakaļ, ar kārdynōjumu aizbēgt nu nūspraustō ceļa pēc mūkūša gōjīņa. Na mozumu cīsšonu un gryuteibu pīdzeivōja ari Jezus Mōte. Sōkūt jau ar tū breidi, kod Jezus pazuda un atsaroda tikai pēc dažom dīnom svētneicā, un beidzūt ar Dāla pavadeišonu ceļā uz Golgotu. Bet cauri godu simtinim Bazneicas tradicija mums stōsta, ka pat pēc sova Dāla nōves, kod jōs dvēselē vaļdēja tymsa, skumes un sōpes, jei saglobōja ticeibu.
Īt svātceļōjumā nūzeimoj aizīt leidz ceļa mērķam – prīcōtīs par izpiļdeitū apsajimšonu, par gora un mīsas kūpeigū lyugšonu. Ar sovu aizīšonu uz debesim, kas beja vyspiļneigōkō Dīva gūdynōšona un vīnlaiceigi piļneiga Jō mīlesteibas pījimšona, Jezus Mōte paleidz mums saprast, uz kurīni mes dūdamēs, cik lela ir Mīlesteiba, kas myus ir atsaukuse asameibā un sagaida dzeives ceļa nūslāgumā. (Nu pr. D.Madejčika un M. Paluha OP spredikim)
Pyrmais katōļu „horoskops”, kas der kotram.
Mysu dīnōs horoskopi ir vysur: tūs losam gondreiž kotrā avīzē, tī skan pa radio, tūs rōda televizijā. Parosti tū autori ir nazynomi, bet tī myusim skaidroj pēc zvaigžņu stōvūkļa, kas myus sagaida nōkūtnē. Vysvīnkōršōkī horoskopi atsateic uz cylvākim, kuri dzymuši kaida konkreta zodiaka zvaigznōja zeimē. Tymūs var izlaseit gon vyspōreigas lītas, kai, pīmāram, „šūnedeļ satiksi sovu kaimiņu” voi ari: „jo naaizīsi pi sova gimenes ōrsta ar sovom veseleibas problemom, tevi sagaida komplikacijas”. Reizem tajūs var atrast ari pavēles, pīmāram: „tev ir jōatrisynoj kaids sens konflikts”. „pasaceņtīs nūkōrtōt sovas problemas, cikom veļ nav par vālu”. Reizem ir ari seikōki horoskopi, kas raksteiti konkretai personai. Tī ir detalizeitōki, tūmār jūs zynōtniskō vērteiba vīnmār ir taida pati, voi, pareizōk sokūt – nikaida. Palīk tikai jūs kaiteigums cylvāka dvēselei. Horoskopūs nav nivīna vōrda par uzaticēšonu Dīva Apredzeibai voi par atsagrīzšonu, kura ļaun cylvākim atrast vyslelōkū laimi – Dīvu. Tōpēc asam izveidōjuši universalu (un pi tam – bezmoksas) horoskopu… katōlim.
Taitod: pyrmais katōļu „horoskops” kotram cylvākam un kotrai dīnai:
ü Tu nazyni, zam kaidas zodiaka zeimes esi pīdzimis? – Tam nav nikaidas nūzeimes, jo ir tikai vīna taida zeime – Dīva Bārns.
ü Tev nadūd mīru dūma, kod atrassi sovas dzeives mīlesteibu? – Uzmaneigōk pasaver sev apkōrt: jo esi paaicynōts uz lauleibas dzeivi, tod jau tagad lyudzīs par nōkamū dzeivesbīdru un… izmaini sevi uz lobu, lai pats byutu lobs veirs voi sīva.
ü Nazyni, kod Tevi sagaida panōkumi dorbā? Nadūmoj par tū nimoz, un lyudzīs uz svātū Jezupu. Lai tova ikdīnas nūsadorbōšona ir lyugšona Dīvam un pīmāra rōdeišona cytim.
ü Tu bādoj par tū, ka esi pazaudējis kaidu lītu? – Naej pi ekstrasensim, bet nūsamet ceļūs un lyudz paleidzeibu svātajam Ontonam!
ü Tevi ir skōruse kaida slimeiba? Uzatici Dīvam! Jys ir vyslobōkais Ōrsts na tikai dvēselei, bet ari mīsai. Pat bezcereigūs gadejumūs napasadūd šaubom, bet grīzīs pi Dīva un pi svātō Judas Tadeja.
ü Tevi interesej tys, kū tu nagaideiti satiksi šajā nedeļā? – Satiksi pošu Jezu Kristu! Esi žālsirdeigais samarītis vysim tyvinīkim, ar kurim tev gadeisīs sasatikt. Pat tod, kod jī ir pret tevi naideigi nūskaņōti.
ü Tu uzatrauc par tū, kas tevi sagaida nōkušajā nedeļā? – Vyngrynojīs pazemeibā! Nūtici tam, ka tikai dzeive saskaņā ar Dīva grybu ir kotras laimes un īkšejō mīra olūts.
ü Tu dūmoj par tū, kū par myusu laikim soka Nostradama centurijas, Sibilla voi cyti pravītōtōji? – Izmet ōrā astrologu grōmotas un sōc laseit Bībeli, it seviški pravīšu grōmotas. Un tu uzzynōsi, kū paregōja pravīši tim, kuri nūsadorbōja ar elkdīveibu, astrologiju un okultismu.
ü Tev ir vajadzeiga paleidzeiba kaidā vajadzeibā? – Metīs ceļūs pret Namiteigōs Paleidzeibas Dīva Mōti!
ü Kotrā sovas dzeives breidī atcerīs Dīvu, kas ir pasaules Radeitōjs un Kungs. Tikai Jys var dūt tev myužeigū laimi. Mīļoj Jū un napōrstōj uzaticēt Jō Apredzeibai. (Nu internetā publiceitajim pūļu tekstim)
Nu vysas pasaules.
Lurda. Francija. Ap 35 tyukstūšim svātceļnīku, nasaverūt uz ļūti korstū laiku, īsaroda Lurdā uz Dīvmōtes Debesīs uzjimšonas svātkim. Svineigū Misi vadēja Tuluzas arhiveiskups Robers Le Galls, koncelebrejūt veļ ostonim veiskupim un 200 prīsterim. Storp ticeigajim, kuri īsaroda Lurdā ar ostonim specialajim viļcīnim un 30 autobusim, beja vairōk kai tyukstūts invalidu un sliminīku. Piļsātas slimneicōs jim paleidzeibu snēdze četras tyukstūšas ōrstu. Pyrmū reizi svātceļnīki puļcējōs Lurdā 1872. godā, kod ziņa par Dīvmōtes pasarōdeišonu Bernadetei Subirū pyrms vairōkim desmitim godu beja izaplatējuse pat aiz Francijas rūbežom. Nu tō laika šajā nalelajā piļsēteņā Francijas dīnvidrītumūs, kas pošlaik skaitōs par vīnu nu golvonajim Dīvmōtes sanktuarijim pasaulē, tyka uzcaltas vairōkas bazneicas, tū skaitā arī slovonō Lurdas treju stōvu bazilika. Pa šū laiku Lurdu ir apmeklējuši vairōk kai 200 miljoni svātceļnīku.
Roma. Italija. Nu 23. leidz 28. augustam Romas pīpiļsātā Ostijā nūtks svineibas, kas veļteitas šōs piļsātas aizbildņam, svātajam Augustinam nu Hipponas, un jō mōtei – svātajai Monikai. Pyrmūdiņ – 27. augustā, svātōs Monikas pīmiņas dīnā, tiks nūturāta svātō Mise sv. Monikas bazneicā. Ūtardiņ, 28. augustā, kardinals Andželo Sodano Regina Pacis bazneicā celebrēs Misi, ar kuru svineibas nūsaslēgs. Hipponas veiskups Augustins ir īcalts par Ostijas aizbildni tikai pyrms trejim godim, pasateicūt šōs piļsēteņas ticeigū iniciativai, svātō Augustina vōrdā nūsauktōs kulturas bīdreibas goreigajā vadeibā, kas nu jauna atklōja bogōteigū svātō goreigū montōjumu, nu kura daudzi aspekti ir aktuali ari šudin.
Belgrada. Serbija. Serbijas piļsātā Suboticā ir atklōts pyrmais katōļu goreigais seminars Serbijā. Ceremoniju vadēja bejušais Vašingtonas arhiveiskups, kardinals Teodors Makkariks. Kai atzeimēja Belgradas katōļu arhiveiskups Stanislavs Hocevars, šam nūtykumam ir „ļūti svareiga nūzeime, jo nōkamī prīsteri varēs izīt apmōceibas kursu poši sovā dzimtinē”. Katōļu dieceze Suboticā ir Serbijā skaitliski vyslelōkō – ap 320 tyukstūšom katōļu.
Vīne. Austrija. Sagaidūt pāvesta Benedikta XVI viziti šō goda septembrī, Austrijā izlaista jauna 5 eiro moneta. Vīnā pusē tai ir attālōts pāvesta portrets un gerbūņs, ūtrajā – Mariacelles bazilika. Pāvests īsarass Austrija uz Mariacelles bazilikas 850 godu jubilejas svineibom, un uzaturēs vaļstī nu 7. leidz 9. septembram.
Gelzenkirhene. Vōcija. Šū svātdīni Vōcijas piļsātā Gelzenkirhenē nūtiks vyslelōkōs Vōcijas draudzes dybynōšonas svineibas. Kai ziņoj Esenes dieceze, jaunajā svātō Urbana draudzē ir vairōk kai 40 tyukstūši katōļu. Vysmozōkō Vōcijas dieceze ir Gerlica, kur vysā diecezē ir tikai 32 tyukstūšas katōļu. Uz svineibom Gelzenkirhenē īsarass Esenes veiskups Felikss Henns.
Kalkuta. Indija. Kalkutā ir sōkušōs Mōtes Terezes nōves 10 godu atceres svineibas. Novennas laikā ticeigī lyudzās par dreizōku svēteigōs kanonizaciju. Žālsirdeibas mōsu kongregacijas prīkšneica, mōsa Nirmala Joshe pastōstēja preses pōrstōvjim, ka desmit godus pēc Mōtes Terezes nōves kongregacija turpynoj sovas dybynōtōjas īsōktū dorbu. Šajā laikā ir nūdybynōtas vairōkas jaunas kūpīnas. Žālsirdeibas mōsas – misionares tagad dorbojās ari Afganistanā, Alžirijā, Izraelā, Kazahstanā, Čadā, Jaunzelandē un Irakā. Kongregacija cenšās eistynōt Mōtes Terezes sapni – atvērt mōju Ķīnā. Bet pagaidam tū eistynōt nav īspējams. Mōsa Nirmala paskaidrōja, ka tys ir saisteits ar sarežgeitajom Vatikana un Ķīnas sovstarpejom atteiceibom. Šajūs desmit godūs mōsu skaits ir pīaudzis par tyukstūti. Pošlaik kongregacijā ir 4823 mōsas. Mōsa Nirmala atzyna, ka mōsas vīnmār pasaļaun uz labdaru deveigumu. „Un šei paļōveiba myus nikod nav pīvyluse. Mes sajemam daudz, dažu reizi pat vairōk, nakai napīcīšams dūtajā breidī”. Runojūt par Mōtes Terezes kanonizaciju, mōsa Nirmala atgōdynōja, ka ir napīcīšams caur svēteigōs aizbiļdnīceibu nūtykuša breinuma apstyprynōjums. „Lai gon cylvāki sajem caur jū naskaitamas žēlesteibas, tūmār gaidam kaidu sevišku gadejumu, kū varātu izmontōt kanonizacijas procesā. Īspējams, ka taids breinums kaut kur jau ir nūticis, bet mes par tū veļ nikō nazynam. Vysim, kuri pazyna Mōti Terezi, „jei jau ir svāta”. Myusu kongregacija prīcojās par sovas dybynōtōjas spēceigū aizbiļdnīceibu debesīs,” sacēja mōsa Nirmala. (Agnuz.info un Vatikana radio ziņas)
ZIŅŌJUMI
1. septembrī - sastdiņ – sv. Mise skūlānim – plkst. 12.00.2. septembrī - sv. Mises Aglyunā plkst. 10.00; 12.00; 19.00. Bērzgalē – plkst. 9.30; Rušyunā – plkst. 11.00.


text:
Fraņcs Trasuns
Fraņcs Trasuns (latvīšu: Francis Trasuns; 1864 gods leita m. 16 d. Sakstagolā — 1926 gods sulu m. 6 d. Reigā) — zeimeigs latgalīšu i latvīšu kulturys i gareigais dareituojs, vaļstsveirs i literats. Vysu myužu aizajiems ar latgaļu volūdys i kulturys aizstuoviešonu.
Biografeja[pataiseit]
Vuiciejīs vītējuo pogosta školā, Jelgovys ģimnāzejā, Pīterpilī, nu 1883 leidz 1887 godam gareigojā seminarā i nu 1887 leidz 1891 godam goreigojā akademejā, beidz kai teologejis magistrs. Piečuok, nu 1902 goda — profesors Pīterpiļs gareigojā seminārā, kur izceikstiejs tīseibys vuiceibom nūtikt pa daļai latgolīšu volūdā, nu 1904 goda taipoš gareiguos tīsys bīdrys.
Cikom Latgola bejuse Vitebskys guberņā, cīši ceikstiejīs par tīseibom izdūt gazetys latgalīšu volūdā ar lateiņu, a na kirelicys literim[1].
1906 godā ībolsuots Krīvejis Vaļsteibys Dumā, kur kai pyrmais nu latvīšim aizaprasejīs muižnīku privilegeju nūceļšonu, 1905 goda revoļucejā cītušū amnesteju i arhaiskūs Latgolys agruoruos sistemys reformu[2].
Jiems daļeibu 1917 goda lopu m. 9 i 10 d. Latgolys kongresa organiziešonā, kur sakstiejs dasaškieršonu cytim Latvejis kulturviesturiskim nūvodim, ībolsuots nu kongresa Latgolys Tamlaiceiguo Zemis Padūmē. Vīnulaik dorbuojīs Nacionaluos Tamlaiceiguos Padūmis komitetā, kas sastota Satversmis projektu[2].
1918 goda solnys m. 18 d. kai Tautys Padūmis bīdrys pīsadoluos Latvejis Republikys napavaļdeibys pasludynuošonā[2].
Pyrmuos i Ūtruos Seimys deputats, Pyrmuos Seimys prezideja bīdris, īkšlītu ministra bīdris Kārļa Ulmaņa Tamlaiceiguo Vaļdeibā. Ūtrajā Seimā ībolsuots ar vairuok bolsim kai Kārlis Ulmanis, Rainis ci Juoņs Čakste. Kai deputats īģivs finansisku atspaidu Rēznis Tautys Piļs stateibai i Latgolys teatra satasei[2].
Akteivs publycists i literats, dybynuojs i vadeijs žurnalu „Zemnīka draugs” (1920) i laikrokstu „Zemnīka Bolss” (1924—1926)[2].
Pretivējīs Latgolys rusifikacejis i polonizacejis centīnīm, par kū arī ītics konfliktā ar cīši puolskuos katuoleibys vadeibu, 1926 godā piec papeiža Pija IX bullis atstateits nu katuoļu bazneicys. Mierst Reigā tai pošā godā ar sirdstrīku piec tam, kod tūp prodzeits nu Leldīnu dīvakolpuošonys Reigys Jākoba bazneicā[2].
1998 godā piec Seimys deputātu dadaris bazneicys kliera kongregaceja izzeist ekskomunikaceju par nadybynuotu[2].
Juoņs Čakste par jū saciejs: „Fraņcs Trasuns īlyka Latvejis ģerbā trešū zvaigzni — Latgolu”.
Nūruodis i olūti[pataiseit]
- ↑ Francis Trasuns – lielais latgalietis
- ↑ 2,0 2,1 2,2 2,3 2,4 2,5 2,6 Amazing-Latvia.Lv — Francis Trasuns


text: d test vysavace, prodej vysavacu, - sacky do vysavace miele, nove vysavace, - jezirkove vysavace, centralni vysavani, - rucni vysavac test, tycovy vysavac electrolux, - pujcovna vysavacu, bezsackove vysavace test, - profi vysavace, zelmer, - saci vykon vysavacu, vysavace husky, - rotacni kartac, kartac na vysavac, - hadice do vysavace, sacky do vysavace eta, - levny vysavac, vysavac trilobit, - hepa filtr, hodnoceni vysavacu, - 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10, aku vysavace, - bazenovy vysavac, vysavac popela s motorem, - vysavac narex, zahradni vysavace, - nejvyhledavanejsi, bezsackovy vysavac eta, - vysavac aeg, eta neptun, - vysavace rainbow, vysavace hoover, - nejlepsi vysavace, roboticky vysavac zkusenosti, - sacky do vysavace aeg, vysavac homefriend, - vysavace miele, rucni vysavace recenze, - viceucelove vysavace, vysavace zelmer, - mokre vysavani, akce, - usb vysavac, male vysavace, - vysavace samsung, vysavac sencor, - roboticky vysavac, filtr do vysavace, - bezsackove vysavace, automaticky vysavac recenze, - recenze vysavacu, mluvici vysavac, - filtr hepa, vysavac na listi, - vysavace, nejtissi vysavac, - test rucnich vysavacu, levne vysavace, - vysavace elektrolux, mountfield, - aku vysavac, sackove vysavace, - domaci spotrebice, bosch vysavac, - vysavac eta, krbovy vysavac popela, - vysavace, vorwerk vysavace, - cleanmate, rucni vysavac electrolux, - cisteni, vysavace popela, - multifunkcni vysavac, zahradni vysavac, - podlahove vysavace, rucni vysavac elektrolux, - centralni vysavace husky, vysavace panasonic, - vysavace test, vysavacu, - kvalitni vysavac, v trinec, ceska lipa, trebic, znojmo, - ve sleve se slevou, centralni vysavace electrolux, - vysavac tycovy, tepovac, - vysavace clatronic, bateriovy vysavac, - vysavac rainbow, vysavac miele, - v kladno, most, karvina, frydek-mistek, zlin, vysavac wax, - test robotickych vysavacu, akumulatorovy vysavac test, - nejlevnejsi vysavace, vysavac s vodnim filtrem, - srovnani vysavacu, vysavace wax, - vysavace do auta, nejžádanější a další.


text:
Ķī äąįū ļšī’āčņü čķņåšåń õīņü ķåįīėüųīé, ķą÷ķó ņåģó äė’ šąńńóęäåķčé. Ļšåäńņąāüņå, 18 āåź, Źąščįū. Ģīšå, ļė’ę, ģåšņāūå ņšóļčźč ļėąāąžņ... Ą āīķ åłå ķåäąėåźī źīšąįėčź äīćīšąåņ. Č ā żņī āšåģ’ óēķąåņń’, ÷ņī ńółåńņāóåņ ćīšīä. Ćīšīä-źīšąįėü.
Ćīšīä źīšąįėü ńīńņīčņ ćšóįī ćīāīš’ čē ī÷åķü õčņšīńīåäčķøķķūõ 25 įīėüųčõ ėčķźīšīā, ńõåģīé 5õ5. āīīšóęøķ żņīņ ćīšīä 672 ļóųźąģč č čģååņ 8 īščćčķąėüķī ńäåėąķķūõ ļšč÷ąėīā ļī įīźąģ 8-ģč ėčķźīšīā. Ā ćīšīäå åńņü ńāī’ żźīńčńņåģą - šąńņóņ ķåįīėüųčå źóńņū č ļąėüģū, öāåņū. Ńółåńņāóžņ ļīńņī’ķķūå ļīńņąāźč ļšīāčēčč č āīäū ÷åšåē ąćåķņīā ļšąāčņåėåé żņīćī ćīšīäą. Äė’ õīäą ķą 16 źīšąįė’õ óńņąķīāėåķū ģīłķūå ģą÷ņū, šąēą ā 2,5 ņīėłå īįū÷ķūõ ģą÷ņ ėčķźīšīā č ģąńńčšīāąķķūå ļąšóńą. Źīšąįėü ķå įūńņšī ļėūāøņ, ķī īķ ēąłčłøķ čäåąėüķī īņ āšąęåńźčõ żńźąäš, ļīńźīėüźó ļīźą šąēāåäźą åćī ķąéäåņ, īķ óńļååņ ńźšūņüń’. Čģååņ ņīšćīāūå īņķīųåķč’ ńī ģķīćčģč ńėó÷ąéķūģč ņīšćīāöąģč, ļšåäėąćą’ āūćīäķūå öåķū ķą ńāīž ļšīāčēčž č ņąź ęå āūćīäķī ļīźóļą’ ņīāąšū.
Ā ćīšīäå åńņü ķåįīėüųčå ģąėåķüźčå ļīńņšīéźč. Ā īńķīāķīģ żņī ģąćąēčķū, įąķźč, ņąāåšķū č ćīńņčķčöū (åńėč ņąźīāūå įūėč ā 18 āåźå). Ęčņåėč ćīšīäą ęčāóņ ęå āķóņšč źīšąįėåé. Óļšąāė’åņń’ źīšąįėü čē ńąģīćī įīėüųīćī ēäąķč’, ķąõīä’łčģń’ ā ēąäķåé ÷ąńņč ćīšīäą. Ńąģīå įīėüųīå ēäąķčå, ļīõīęåå ķą ī÷åķü įīėüųóž źąžņó. Ņąģ ęå č šåēčäåķöč’ ļšąāčņåė’ ćīšīäą č ćėąāķą’ šóėåāą’, óļšąāė’žłą’ īäķīāšåģåķķī 25 źīšąįė’ģč ėčųü 1 ųņóšāąėīģ.
Ó ģåķ’ ģķīćī åłø ģūńėåé ļī ļīāīäó żņīćī ćīšīäą, ķī āīņ ņåģą äė’ šąēćīāīšīā - ÷ņī ļī šåąėč’ģ 18 āåźą ģīęķī äīįąāčņü ā ćīšīä? Č źąź ģīęķī åćī ķąēāąņü? Č āīēģīęķī ėč żņī ń ņåõķč÷åńźīé ņī÷źč ēšåķč’ - ńīēäąņü ņąźīé ćīšīä?
Ęäó āąųčõ ļšåäėīęåķčé
Äīįąāėåķī ÷åšåē 2 ģčķóņū
Č źńņąņč - ļīēäšąāė’ž ń īņźšūņčåģ ķīāīé ņąāåšķū!


text:
Sitemap
DZ| Dž. Dž. Džilindžers| Dž. Dž. Rediks| Dž. Dž. Tomsons| Dž. K. Roulinga| Dž. Maikls Stražinskis| Dž. P. Morgans| Džaba| Džābirs ibn Haijāns| Džačinto Šelsi| Džainisms| Džaisuma Saidi Ndure| Džajapura| Džajpura| Džakarta| Džakobini—Cinnera komēta| Džakomo Čeruti| Džakomo Kazanova| Džakomo Kvarengi| Džakomo Pučīni| Džamala| Džambatista Viko| Džamīrs Nelsons| Džammu un Kašmīra| Džampaps| Džango Reinhards| Džankarlo Fizikella| Džankoja| Džanluidži Bufons| Džanmarija Bruni| Džanni Morbidelli| Džanni Rivera| Džans Hens| Džans Sjaoguans| Džārviss Varnado| Džastins Azevedo| Džastins Bībers| Džastins Folks| Džastins Getlins| Džastins Hamiltons| Džastins Hārtlijs| Džastins Lavs| Džastins Timberleiks| Džastins Viljamss| Džastins Vilsons| Džavaharlals Neru| Dzecinova| Dzedri| Dzedrupe| Džeds Fērs| Džedzjana| Džefersona memoriāls| Džefersons Deiviss| Džefersons Peress| Džefersonsitija| Džefrijs Čosers| Džefrijs Džeikobs Eibramss| Džefrijs Rašs| Džefrijs Viljamss| Džefs Bridžess| Džefs Kārters| Džefs Krosnofs| Džefs Natansons| Džefs Plets| Džefs Skiners| Džefs Stinko| Dzeguze| Dzeguzes| Dzeguzīte| Dzegužkalns| Dzegužu apakšdzimta| Dzegužu dzimta| Dzegužu iela (Rīga)| Dzegužveidīgie| Džeikobs Deiviss| Džeikobs Truba| Džeiks Džilenhols| Džeima Meisa| Džeimija Lī Kērtisa| Džeimijs Benns| Džeimijs Džonsons| Džeimijs Fokss| Džeimijs Karagers| Džeimijs Lundmarks| Džeimsa Baldžera slepkavība| Džeimsa Kemerona filmogrāfija| Džeimsa Norisa balva| Džeimsa Rosa sala| Džeimss| Džeimss Armitsteds| Džeimss Bjūkenens| Džeimss Bjūkenens (ekonomists)| Džeimss Bjūkenens (politiķis)| Džeimss Blants| Džeimss Bleiks| Džeimss Bonds| Džeimss Brauns| Džeimss Čedviks| Džeimss Datons| Džeimss Dīns| Džeimss Dīterihs| Džeimss Džoiss| Džeimss Džonss| Džeimss Fenimors Kūpers| Džeimss Franko| Džeimss Franks| Džeimss Freizers| Džeimss Gandolfīni| Džeimss Gārfīlds| Džeimss Goslings| Džeimss Hants| Džeimss Hārdens| Džeimss Heriss Simonss| Džeimss Hetfīlds| Džeimss I Stjuarts| Džeimss II| Džeimss II Stjuarts| Džeimss Kegnijs| Džeimss Kelahans| Džeimss Kemerons| Džeimss Kīts| Džeimss Konolijs| Džeimss Korbets| Džeimss Kuks| Džeimss Magnusens| Džeimss Maksvels| Džeimss Medisons| Džeimss Mejs| Džeimss Milners| Džeimss Monro| Džeimss Neismits| Džeimss Nīls| Džeimss Polks| Džeimss Preskots Džouls| Džeimss Reilijs| Džeimss Reinvoters| Džeimss Ross| Džeimss Samners| Džeimss Stjuarts| Džeimss Tobins| Džeimss V Stjuarts| Džeimss Van Allens| Džeimss van Rīmsdaiks| Džeimss Vats| Džeimss Vedels| Džeimss Vortijs| Džeimss Votsons| Džeimstauna| Džeina Fonda| Džeina Greja| Džeina Gudola| Džeina Komerforda| Džeina Linča| Džeina Mensfīlda| Džeina Ostina| Džeisons Bigss| Džeisons Bonems| Džeisons Kapono| Džeisons Kids| Džeisons Kolinss| Džeisons Kramps| Džeisons Lezaks| Džeisons Pominvils| Džeisons Ričardsons| Džeisons Speca| Džeisons Terijs| Dzeja| Dzejas dienas| Dzejas dienu balva| Dzejnieks| Dzejoļa analīze| Džejs Baumīsters| Džejs Čou| Džejs Spīrings| Džeka Adamsa balva| Džekfrūts| Džeki Vīvere| Džekija Džoinere-Kersija| Džekijs Čans| Džekijs Robinsons| Džekijs Stjuarts| Džeks Balmers| Džeks Brebems| Džeks Džonsons| Džeks Kempbels| Džeks Keruaks| Džeks Kevorkjans| Džeks Lemons| Džeks Londons| Džeks Metloks| Džeks Nikleuss| Džeks Nikolsons| Džeks Robinsons| Džeks Rūbijs| Džeks Sperovs| Džeks Uzšķērdējs| Džeksona| Džeksone| Džeksons| Džeksons Polloks| Džeksonvila| Džela| Dželals Bajars| Dželbārta šelfa ledājs| Dzelda| Dzēlējlapsenes| Dzēlējodi| Dzēlējzarndobumaiņi| Dzelkņstarzivis| Dzelme| Dzelmes| Dzeloņainais velnābols| Dzeloņcūku infrakārta| Dzeloņcūkveidīgo apakškārta| Dzeloņrajas miglājs| Dzeloņstiepļu aizžogojums| Dzelte| Dzeltenā bērzlape| Dzeltenā cielava| Dzeltenā dzegužkurpīte| Dzeltenā jūra| Dzeltenā krāsa| Dzeltenā lēpe| Dzeltenā stērste| Dzeltenā tēja| Dzeltenais drudzis| Dzeltenais punduris| Dzeltenais saulkrēsliņš| Dzeltenais vizbulis| Dzeltenbrūnā apšubeka| Dzeltenie Pastnieki| Dzeltenkakla cauna| Dzelteno apsēju sacelšanās| Dzeltensarkanā tīmeklene| Dzeltenvēdera zebiekste| Dzelzāmurs| Dzelzava| Dzelzava (stacija)| Dzelzavas internātpamatskola| Dzelzavas muiža| Dzelzavas pagasts| Dzelzceļa līnija Daugavpils—Indra| Dzelzceļa līnija Daugavpils—Kurcums| Dzelzceļa līnija Eglaine—Daugavpils| Dzelzceļa līnija Glūda—Reņģe| Dzelzceļa līnija Gulbene—Alūksne| Dzelzceļa līnija Gulbene—Valka| Dzelzceļa līnija Ieriķi—Abrene| Dzelzceļa līnija Jaunkalsnava—Veseta| Dzelzceļa līnija Jelgava—Krustpils| Dzelzceļa līnija Jelgava—Liepāja| Dzelzceļa līnija Kārsava—Rēzekne I| Dzelzceļa līnija Krustpils—Rēzekne II| Dzelzceļa līnija Liepāja—Vaiņode| Dzelzceļa līnija Liepāja—Ventspils| Dzelzceļa līnija Madona—Lubāna| Dzelzceļa līnija Pakalnieši—Kūdupe| Dzelzceļa līnija Pļaviņas—Gulbene| Dzelzceļa līnija Pļaviņas—Valka| Dzelzceļa līnija Rēzekne II—Zilupe| Dzelzceļa līnija Rēzekne—Daugavpils| Dzelzceļa līnija Rīga Preču—Ērgļi| Dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils| Dzelzceļa līnija Rīga—Jelgava| Dzelzceļa līnija Rīga—Lugaži| Dzelzceļa līnija Rīga—Rūjiena| Dzelzceļa līnija Rīga—Ventspils| Dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II| Dzelzceļa līnija Tukums II—Jelgava| Dzelzceļa līnija Valka—Rūjiena—Pērnava| Dzelzceļa līnija Ventspils—Tukums II| Dzelzceļa līnija Zasulauks—Bolderāja| Dzelzceļa līnija Zemitāni—Šķirotava| Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte| Dzelzceļa stacija| Dzelzceļa tilts (Rīga)| Dzelzceļa viadukts Boleslavecā| Dzelzceļš| Dzelzītis| Dzelzs| Dzelzs Ceļš| Dzelzs Gvarde| Dzelzs krusta Bruņinieka krusts| Dzelzs krusts| Dzelzs laikmeta apmetnes Latvijā| Dzelzs laikmets| Dzelzs laikmets Latvijas teritorijā| Dzelzs priekškars| Dzelzs vilka teātris| Dzelzs Vilks| Dzelzs vīrs| Dzelzs vīrs (filma)| Dzelzs vīrs 2| Dzelzs vīrs 3| Dzelzs-ūdeņraža bareters| Dzelzsbetons| Dzelzsdivīzija| Dzelzupe| Dzelzupe (nozīmju atdalīšana)| Džemals Girsels| Džemals Krofords| Dzemde| Dzemdes kakla vēzis| Dzemdētājzīdītāji| Dzemdības| Džemma Skulme| Džemperis| Džems Raudziņš| Dzenbudisms| Džendžou| Dženeta Džeksone| Dženeta Geinore| Dzeņi (Krustpils pagasts)| Dzeņi (nozīmju atdalīšana)| Dženifera Brauna| Dženifera Ēzere| Dženifere Anistone| Dženifere Gārnere| Dženifere Hadsone| Dženifere Konelija| Dženifere Lopesa| Dženifere Lorensa| Dženifere Lova Hjūita| Dženifere Morisone| Dženifere Zūra| Dženija Finča| Dženija Makartija| Dženija Mīdousa| Dženija Tompsone| Dženisa Džoplina| Dženisa Vosa| Dženna Bruksa| Dženna Džeimsone| Dženna Heiza| Džennāro Gatuzo| Dženova| Dženovas "Sampdoria"| Dženovas province| Džens He| Džensons Batons| Džentlmeņi izvēlas blondīnes| Dzeņu upurakmens| Dzērāj' puisis bēdājās| Džeraldīna Ferrāro| Džeralds Darels| Džeralds Fords| Džeralds Volless| Dzērbene| Dzērbenes iela| Dzērbenes pagasts| Džēreds Leto| Džeremija rags| Džeremijs Aironss| Džeremijs Bentems| Džeremijs Jablonskis| Džeremijs Klārksons| Džeremijs Lins| Džeremijs Rēniks| Džeremijs Renners| Džeremijs Voriners| Džeremijs Voterspūns| Dzēriens| Džerija Halivela| Džerijs Brauns| Džerijs Raiss| Džerijs Sīgels| Džerijs Vests| Džeriņš| Džermeins O'Nīls| Džermens Defo| Džerolāmo Kardāno| Džeroms Deivids Selindžers| Džeroms Iginla| Džeroms K. Džeroms| Džeronimo| Džērsija| Džērsijas ģerbonis| Dzērumi| Dzērve| Dzērve (zvaigznājs)| Dzērves| Dzērves pagasts| Džērvisa sala| Dzērvju dzimta| Dzērvjveidīgie| Dzeržinska| Dzeržinska (Krievija)| Dzeržinska (Ukraina)| Dzeržoņova| Dzeržoņovas apriņķis| Džese Džeimss| Džese Eizenbergs| Džese Makartnijs| Džese Ouenss| Džesika Alba| Džesika Bīla| Džesika Česteina| Džesika Dreika| Džesika Enisa-Hilla| Džesika Hārdija| Džesika Simpsone| Džesika Suta| Džesika Votsone| Džetro Vilemss| Džets Lī| Dževahira tirdzniecības centrs| Dževdets Sunajs| Dževica| Džezā tikai meitenes| Dzežgoņa| Džezroks| Džezs| Džhārkhanda| Džibrils Sisē| Džibuti| Džibutija| Džibutijas futbola izlase| Džida| Dzidra Rinkule-Zemzare| Dzidra Ritenberga| Dzidra Uztupe-Karamiševa| Dzidriņas| Džidži Galli| Dziedāšana| Dziedātājputni| Dziedātājs| Dziedātājstrazds| Dziedniecības lakacis| Dziedot lietū| Dziedzeris| Dzierkaļu kalns| Dziesma| Dziesma (konkurss)| Dziesma (nozīmju atdalīšana)| Dziesma 2013| Dziesma 2014| Dziesma manai paaudzei| Dziesma par laimi| Dziesma par ledu un uguni| Dziesmas ar tautasdziesmu vārdiem| Dziesmiņas, latviešu valodai pārtulkotas| Dziesmotā revolūcija| Dziesmu izlase 1995—2005| Dziesmu svētki| Dziesmu un Deju svētki "Rīgai 800"| Dziga Vertovs| Džigme Khesars Namgjels Vangčuks| Džigme Singje Vangčuks| Džihāds| Džila Vāgnere| Džilberts Arenass| Dziļezers| Dziļezers (nozīmju atdalīšana)| Džiliana Andersone| Dzilnas| Dzilnu apakšdzimta| Dzilnu dzimta| Dzilnuciems| Dzilnveidīgie| Džima dēļ| Džimers Fredete| Džimijs Džonsons| Džimijs Hauards| Džimijs Hendrikss| Džimijs Hovards| Džimijs Kārters| Džimijs Konorss| Džimijs Peidžs| Džimijs Veilss| Dzimis Latvijā| Džims Abots| Džims Beluši| Džims Brauns| Džims Džārmušs| Džims Feihijs| Džims Grejs| Džims Kerijs| Džims Klārks| Džims Kroči| Džims Morisons| Džims Torps| Dzimšanas diena| Dzimta| Dzimta (bioloģija)| Dzimtā valoda| Dzimtbūšana| Dzimtenē (dziesma)| Dzimtmisa| Dzimumakts| Dzimumdimorfisms| Dzimumdziedzeri| Dzimumdziņa| Dzimumlīdztiesība| Dzimumlocekļa galviņa| Dzimumloceklis| Dzimums| Dzimumzīme| Dzimuši policisti| Džīna Hārlova| Džina Lollobridžida| Džindžera Rodžersa| Dzinējs| Dzinējs (nozīmju atdalīšana)| Džini koeficients| Dzinis| Džinna| Džinna (polārstacija)| Džins| Džīns Hekmens| Džīns Kelijs| Džinsi| Dzintares pilskalns| Dzintari| Dzintari (stacija)| Dzintarjūra| Dzintars| Dzintars (nozīmju atdalīšana)| Dzintars (uzņēmums)| Dzintars Ābiķis| Dzintars Jaundžeikars| Dzintars Krišjānis| Dzintars Kudums| Dzintars Lācis| Dzintars Rasnačs| Dzintars Sodums| Dzintars Zaķis| Dzintars Zirnis| Dzintarskābe| Dzintaru koncertzāle| Dzintra (studenšu korporācija)| Dzintra Grundmane| Dzintra Paegle| Dzirciema iela| Dzirciema pagasts| Dzirciems| Dzirde| Dzirdes aparāts| Dzirksteļizlāde| Dzirnavsalas apmetne| Dzirnavu iela (Rīga)| Dzirnavupīte| Dzirnezers| Dzirnupe| Džirolamo Savonarola| Dzīru svētki| Dzīslkāta beka| Dzisna| Džiu džitsu| Dzīve (spēle)| Dzīves ilgums| Dzīves līmenis| Dzīvesveids| Dzīvība| Dzīvība un trīs nāves| Dzīvības apdrošināšana| Dzīvības nodrošināšanas sistēma| Dzīvīte| Dzīvnieki| Dzīvnieku aizstāvības ētika| Dzīvnieku ferma| Dzīvnieku izcelsmes produkti| Dzīvnieku labturība| Dzīvnieku migrācija| Dzīvnieku patversme| Dzīvnieku tiesības| Dzīvniekutis| Dzivnova| Dzīvo miroņu nakts| Dzīvotājs| Dzīvsudraba staba milimetrs| Dzīvsudrabs| Dzjaldovo| Dzjaldovo apriņķis| Dzjalošice| Dzjalošina| Dzjansji| Dzjansu| Dzjaržinska| Dzjaržinskas rajons| Dzjatlava| Dzjatlavas rajons| Dzjiliņa| Dzjinaņa| Dzjins Haipens| Džo Alvešs| Džo Baidens| Džo Dasēns| Džo Deiviss| Džo Dimadžio| Džo Džonsons| Džo Fagans| Džo Freizers| Džo Harts| Džo Kols| Džo Kvimbijs| Džo Lūiss| Džo Mantenja| Džo Mauers| Džo Montana| Džo Nīvendaiks| Džo Olivers| Džo Pavelskis| Džo Perijs| Džo Pīrsons| Džo Sakiks| Džo Šusters| Džo Sveils| Džo Torntons| Džoakīno Rosīni| Džoana Džeta| Džoana Fonteina| Džoana Kroforda| Džodija Fostere| Džodijs Šekters| Džodrela Benka observatorija| Džoels Entonijs| Džofrijs Lupuls| Džohars Dudajevs| Džoija Kinga| Džoijs Tribiāni| Džona Hills| Džona Kenedija atentāta sazvērestības teorijas| Džona Kenedija starptautiskā lidosta| Džonam Takeram ir jāmirst| Džonatans Čīčū| Džonatans Deiviss| Džonatans Edvardss| Džonatans Iberdo| Džonatans Kviks| Džonatans Litells| Džonatans Spīlmens| Džonatans Svifts| Džonatans Tehau| Džonatans Tēvzs| Džonatans Vinterss| Džonatans Voterss| Dzongke| Džonijs Boičuks| Džonijs Bravo| Džonijs Deps| Džonijs Herberts| Džonijs Junaits| Džonijs Kešs| Džonijs Logans| Džonijs Oduja| Džonijs Reps| Džonijs Veismillers| Džonijs Vilkinsons| Džonnišs Markišs Di Souza| Džons| Džons Adamss| Džons Adamss (prezidents)| Džons Adamss (zinātnieks)| Džons Bardīns| Džons Beiners| Džons Bekuss| Džons Belenijs| Džons Bisko| Džons Boids Danlops| Džons Bon Džovi| Džons Bonems| Džons Brauns| Džons Čērčils| Džons Daltons| Džons Degenkolbs| Džons Deiviss| Džons Deiviss (roņu mednieks)| Džons Demjaņuks| Džons Denvers| Džons Dī| Džons Dīfenbeikers| Džons Dīkons| Džons Dilindžers| Džons Djūijs| Džons Dundass Kokrens| Džons Džejs| Džons Džozefs Hopfīlds| Džons Edvards Grejs| Džons Edvardss| Džons Ērvings| Džons Faulzs| Džons Filipss| Džons Flemings Olsens| Džons fon Neimans| Džons Fords| Džons Frušante| Džons Gibsons| Džons Gilguds| Džons Glenns| Džons Gohnors| Džons Golsvertijs| Džons Gransfelds| Džons Grišams| Džons Gudro| Džons Hantsmens| Džons Hauards| Džons Havličeks| Džons Heitinga| Džons Heršels| Džons Higinss| Džons Holdings| Džons Horvuds| Džons Hubolts| Džons Isners| Džons Isners—Nikolā Maī (2010. gada Vimbldonas čempionāts)| Džons Jangs| Džons Jēvers| Džons K. Adamss| Džons Karloss| Džons Karlsons| Džons Keidžs| Džons Keils| Džons Kejs| Džons Kenedijs| Džons Kerijs| Džons Kītss| Džons Klīzs| Džons Kokrofts| Džons Koltreins| Džons Konelijs| Džons Kraiers| Džons Kufuors| Džons Latvis| Džons Laundžs| Džons Leklērs| Džons Lenons| Džons Liligrīns| Džons Loks| Džons Maiers| Džons Maikls Grīns| Džons Maikls Talbots| Džons Makdonalds| Džons Makeins| Džons Makinrojs| Džons Makloskijs| Džons Maksvels| Džons Maksvels Kutzē| Džons Meidžors| Džons Meinards Keinss| Džons Miltons| Džons Mirasti| Džons Montgomerijs| Džons Nešs| Džons Nokss| Džons O'Šī| Džons Olivass| Džons Oto| Džons Peršings| Džons Plantagenets| Džons Pols Džonss| Džons Raskins| Džons Roberts Holdens| Džons Roberts Selskis| Džons Robertss| Džons Rokfellers| Džons Ronalds Rūels Tolkīns| Džons Sertīss| Džons Sina| Džons Sings| Džons Stainbeks| Džons Stjuarts Mills| Džons Stoktons| Džons Strats| Džons Tailers| Džons Tavaress| Džons Terijs| Džons Travolta| Džons Veins| Džons Viljamss| Džons Vilkss Būts| Džons Voits| Džons Vols| Džons Votsons| Džons Votsons (psihologs)| Džons Zorns| Džonsa| Džonsa Hopkinsa universitāte| Džonsona kosmosa centrs| Džonsone| Džonsons| Džonss| Džonstona atols| Džonta| Džordano Bruno| Džordans Eberle| Džordans Nolans| Džordans Stols| Džordijs Vaits| Džordina Sperksa| Džordina Vībere| Džordža V krasts| Džordža VI šaurums| Džordže Enesku| Džordžija| Džordžija (nozīmju atdalīšana)| Džordžo de Kiriko| Džordžo Kjellīni| Džordžo Napolitāno| Džordžo Pantano| Džordžs| Džordžs Abela| Džordžs Ārmstrongs Kasters| Džordžs Bērklijs| Džordžs Bernards Šovs| Džordžs Bests| Džordžs Bušs| Džordžs Džervins| Džordžs Džilets| Džordžs Elerijs Heils| Džordžs Enteils| Džordžs F. Kenans| Džordžs Fokss| Džordžs Formens| Džordžs Gēršvins| Džordžs Grejs| Džordžs Grenvils| Džordžs H. V. Bušs| Džordžs Harisons| Džordžs Herberts Mīds| Džordžs I| Džordžs I (Lielbritānija)| Džordžs II (Lielbritānija)| Džordžs III Hanovers| Džordžs IV| Džordžs Kailijs| Džordžs Kannings| Džordžs Karlins| Džordžs Kerzons| Džordžs Klūnijs| Džordžs Lūkass| Džordžs Maikls| Džordžs Makdonalds| Džordžs Māršals| Džordžs Mārtins| Džordžs Mikans| Džordžs Moskone| Džordžs Mūrs| Džordžs Orvels| Džordžs Patons| Džordžs Pauels| Džordžs Romnijs| Džordžs Santajana| Džordžs Skots| Džordžs Soross| Džordžs Stiglers| Džordžs Tomsons| Džordžs Tupou V| Džordžs V| Džordžs V Vindzors| Džordžs V. Bušs| Džordžs Vašingtons| Džordžs Veā| Džordžs VI Vindzors| Džordžs Viljers, Pirmais hercogs Bekingems| Džordžs Zamka| Džordžtauna| Džordžtauna (Gajāna)| Džordžtaunas universitāte| Džosija Vilārds Gibss| Džosija Villards Gibss| Džošs Dubovijs| Džošs Grobans| Džošs Smits| Džošua Abrahams Nortons| Džošua Diamels| Džoto| Džoto di Bondone| Džou dinastija| Džou Eņlai| Džou Žuņfa| Džouls| Džovanni Bokačo| Džovanni Dzupi| Džovanni Kasīni| Džovanni Lavadži| Džovanni Lorenco Bernīni| Džovanni Pjerluidži da Palestrina| Džovanni van Bronkhorsts| Džovanoti| Džozefīne Beikere| Džozefs Akaba| Džozefs Barbera| Džozefs Blekberns| Džozefs Čemberlens| Džozefs Gordons-Levits| Džozefs Hellers| Džozefs Henrijs| Džozefs Konrads| Džozefs Makartijs| Džozefs Prīstlijs| Džozefs Pulicers| Džozefs Sardžents| Džozefs Smits| Džozue Karduči| Džrū Holidejs| Džu Čeņa| Džu Sji| Džuandzi| Džuandzi (daoisma darbs)| Džuani| Džūba| Džūdija Denča| Džūdija Gārlenda| Džudo| Džudo 2008. gada Vasaras Olimpiskajās spēlēs| Džudo 2008. gada Vasaras Olimpiskajās spēlēs — Sievietes, līdz 48 kg| Džudo 2008. gada Vasaras Olimpiskajās spēlēs — Sievietes, līdz 52 kg| Džudo 2008. gada Vasaras Olimpiskajās spēlēs — Sievietes, līdz 57 kg| Džudo 2008. gada Vasaras Olimpiskajās spēlēs — Sievietes, līdz 63 kg| Džudo 2008. gada Vasaras Olimpiskajās spēlēs — Sievietes, līdz 70 kg| Džudo 2008. gada Vasaras Olimpiskajās spēlēs — Sievietes, līdz 78 kg| Džudo 2008. gada Vasaras Olimpiskajās spēlēs — Vīrieši, līdz 100 kg| Džudo 2008. gada Vasaras Olimpiskajās spēlēs — Vīrieši, līdz 60 kg| Džudo 2008. gada Vasaras Olimpiskajās spēlēs — Vīrieši, līdz 66 kg| Džudo 2008. gada Vasaras Olimpiskajās spēlēs — Vīrieši, līdz 73 kg| Džudo 2008. gada Vasaras Olimpiskajās spēlēs — Vīrieši, līdz 81 kg| Džudo 2008. gada Vasaras Olimpiskajās spēlēs — Vīrieši, līdz 90 kg| Džudo 2012. gada Vasaras Olimpiskajās spēlēs| Džūds Lo| Džuhou| Dzūkija| Dzūkijas nacionālais parks| Džūkste| Džūkste (nozīmju atdalīšana)| Džūkste (stacija)| Džūkstes pagasts| Džuliana Hafa| Džuliana Mūra| Džulians Asānžs| Džulians Beilijs| Džulians Švingers| Džūlija Bouena| Džūlija Endrūsa| Džūlija Gilarde| Džūlija Luisa-Dreifusa| Džūlija Mankuso| Džūlija Robertsa| Džūliuss Hiberts| Džuljāno Amato| Džuljāno Racoli| Džuljeta (pavadonis)| Džūljuss Īrvings| Džungļi| Džungļu vārna| Džūno| Džunšaņa| Džurteleku Šimleuluja| Džutas iela| Džuvans Hauards| Džuzepe Arčimboldo| Džuzepe Farina| Džuzepe Favalli| Džuzepe Garibaldi| Džuzepe Marija Krespi| Džuzepe Peāno| Džuzepe Verdi| Ē| E| E (matemātiska konstante)| E (nozīmju atdalīšana)| E numurs| E Pluribus Unum| E-1 (Mēness zonde)| E-bizness| E-klase| E-komercija| E-pārvalde| E-pasta adrese| E-pasta klients| E-pasta vēstules formāts| E-pasts| E-st@r| E-talons| E. Āboltiņš| E. Dž. Kuka| E. T. A. Hofmanis| E.M.D.| E.ON| E3 Harelbeke| E40 (nozīmju atdalīšana)| E=MC² (albums)| EADS| EAP P238| EAP P241| Earthmine| East Jesus Nowhere| EAT| Eazy-E| EBay| Ebe Kamargu| Ebenkoki| Ebenkoku dzimta| Ebenkoku rinda| Eberhards fon Monheims| Eberhards no Zainas| Ebers Landaus| Ebersbaha-Neigersdorfa| Ebija Korniša| Ebla| Ebliešu valoda| Ebots| Ebotsfordas "Heat"| Ebreji| Ebreji Latvijā (muzejs)| Ebreju alfabēts| Ebreju autonomā apgabala karogs| Ebreju autonomais apgabals| Ebreju kalendārs| Ebreju un palestīniešu pretstāve| Ebreju vēsture Latvijā| Ebreju vēstures hronoloģija| Ebro| EC| EC Vitória| ECCO| Ečera| ECHELON| EchoStar XIV| EchoStar XV| EchoStar XVI| EchoStar XVII| Eclipse| ECOLINES| Eda Inese Eti| Ēdamās sēnes| Ēdamgliemeņu dzimta| Edens Azārs| Ēderana| Edgars| Edgars Alans Po| Edgars Andersons| Edgars Apelis| Edgars Apinis| Edgars Bergs| Edgars Bertuks| Edgars Davidss


text:
Rāznys nacionalais parks
Rāznys nacionalais parks irā vaļsteibys sorgojama dobys teritoreja Latgolā. Īstateits 2007 godā, pyrma bejs kai Rāznys dobys parks. Parka pluots 596,15 km²[1]. i tys irā ūtrys pa lelumam nacionalais parks Latvejā. Parks irā Dagdys nūvoda Aņdzeļu pogostā, Bukmuižys pogostā, Ondrupinis pogostā, Ludzys nūvoda Rundānu pogostā i Rēznis nūvoda Dlužņovys pogostā, Kaunatys pogostā, Malnuo Dyužgola pogostā i Muokuļkolna pogostā[2]. Parka administraceja Rēznē[3].
Parka golvonū zemisvierīni sataisa Latgolys augstainis centraluo daļa i Rāzna. Taipoš parkā nazcik mozuoku azaru, kaupru, mežu i kulturviesturiskū pīminiekļu. Nu vysa parka pluota 16,27 % irā iudini. Parks sataiseits, kab izglobuotu dobys vierteibys i Latgolai soveigū kulturys vierīni.


text:
Veipa pogosts
Veipa pogosts irā Krystapiļs nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora feļčeru punkts, pamatškola, biblioteka, klubs (tautys noms) i amateibys centrys "Māzers". Bazneicu ci cierkvu pogosta teritorejā navā. Uors administrativuos atzaris, pogosta ļauds vysuvaira aizajim kūkapdarē.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
Viesturiskai Veipa pogosta teritoreja bejuse Daugpiļs apleiciņa Mežamuižys pogostā, kas 1925 godā pasaukts par Veipa pogostu. 1941 godā pogosts daškiersts Jākubmīsta apleicinim. Veipa pogosta pluots bejs 81,9 km² i tymā dzeivova 2366 ļauds.[2] 1945 godā Veipa pogostā īstateja Veipa i Mežuoris solys padūmi, a pošu pogostu likvidēja. Nu 1949 gods da 1962 godam Veipa sola bejuse Krystapiļs rajonā, a nu 1962 goda Jākubmīsta rajonā. 1966 godā Veipa solai daškiera likvidātū Azarīšu solu, a 1973 godā daļu Veipa solys teritorejis daškiera Kūku solai i 1977 godā Mežuoris solai.[3] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[4] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Krystapiļs nūvodam.
Rūbeži[pataiseit]
Veipa pogosts tur rūbežu ar:
- Krystapiļs nūvoda Kūku pogostu i Mežuoris pogostu;
- Jākubmīsta nūvoda Uobeļu pogostu;
- Leivuona nūvoda Turku pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit]
Veipa pogostā dzeivoj 788 ļauds. Nu jū 15,3 % (122) da dorbuotnuma vacumam, 63,5 % (509) dorbuotnuma vacumā, a 21,2 % (170) viers dorbuotnuma vacuma. Bezdorba leidzīņs 5,2%.[5]
Solys[pataiseit]
Veipa pogosta ļauds dzeivoj 17 soluos.[6] Pošu leluos solys - Veips (pogosta centrys), Poļakys, Trepe.
Zeimeigi ļauds[pataiseit]
- Aļberts Džarcāns — ritiņnīks, Latvejis čempions sašys braucīņūs i trekā, Helsinku Olimpiskū kaitu dalinīks;
- Evaļds Ambrazevičs - Veipa pogosta viesturnīks, školuotuojs, Daugovys tāmātuojs.
Saimisteiba[pataiseit]
Transports i saiteibys[pataiseit]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga-Daugpiļs-Puotarnīki (A6), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi.[7] Veipa pogostu škārsoj vīna dzeļžaceļa lineja Reiga-Daugpiļs, iz kurys vīna staceja "Trepe".
Veipa pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Veips (LV-5238).[8]
Slavvītys[pataiseit]
- Fridriha Bydera pīminis akmiņs - veļteits baltvuocīšu fiziologam i Tarbatys universiteta rektoram;
- Jaundryvu olūts - zamzemis mīdzīņs jū pasaceļ 1,5 m viers zemis;
- Vaiku lelakmiņs - pi juo apsastuojuši aizāstu Pīters I i Napoleons.
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Veipa pogosta teritorejis planavīņs
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys golvonī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Ezs
Ezs, parostais ezs (latiņu: Erinaceus europaeus) - kustūņāduoju (Insectivora) ailis dzeivinīks, pīdarūšs eziņu (Erinaceidae) saimei. Latgolā dzeivoj div ežu škirys - boltys kryuts (reitu) ezs i bryunys kryuts (parostais) ezs. Boltys kryuts ezs irā gona cieškys vysā Latgolā, a bryunys kryuts ezs cīši reši - tik pošūs Latgolys pūstumūs. Bryunys kryuts ezs īraksteits Latvejis Sorkonuos gruomotys 3 kategorejā i Baļtejis jiuru regiona Sorkonajā gruomotā. Dzeivinīki aktivi pakrieslī i naktī. Vysāduoji, tok vysuvaira ād dzeivinīku barūkli - pelis i cytus seikus grauziejus, vardivis, škierzlotus, vysaižys vabalis i kuopurus.
This is an excerpt from the article Ezs from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Latgaļu volūda
Latgaļu volūda - baltu volūdu grupai pīdarūša indoeuropīšu saimis volūda. Kasdīnā jū lītoj 150-200 tyukstūšys ļaužu, tok oficiala skaita navā. Latgaliskai runoj Latvejis reitūs - vysā Latgolā i Sielejis dīnavydreitūs, taipoš lela latgaļu kūpeiba Reigā. Pošys leluos uorzemu kūpeibys irā Krīvejā - Krasnojarskys nūvodā Sibirī i Baškirejis republikā. Nazcik ļaužu latgaliskai vēļ runoj Boltkrīvejis i Krīvejis rūbežmalē, etnografiskajuos latgaļu teritorejuos ap Drysu Boltkrīvejā i Sebežu Krīvejā. Nalela volūdys runuotuoju kūpeiba dzeivoj ASV.
Myuslaiku latgaļu volūda irā senejūs latgaļu volūdys puormaņtineica. Nu 1920 da 1934 godam Latgolā latgaļu volūda beja lītojama pošvoldu īstatēs i školuos. Šudiņ latgaļu volūda natur nikaida oficiala statusa.
Myuslaiku latgaļu volūda irā senejūs latgaļu volūdys puormaņtineica. Nu 1920 da 1934 godam Latgolā latgaļu volūda beja lītojama pošvoldu īstatēs i školuos. Šudiņ latgaļu volūda natur nikaida oficiala statusa.
This is an excerpt from the article Latgaļu volūda from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Gepards
Gepards (latiņu: Acinonyx jubatus) irā lels kaču saimis plieseigais zviers. Itys kačs dzeivoj Afrikā i Centraluos Azejis dīnavydūs.[1]
Izavierīņs[pataiseit]
- Auguma garums: nu 115 da 140 cm
- Astis garums: da 80 cm
- Svors: nu 40 da 65 kg
Daudzatmejeiba[pataiseit]
Gepardim irā 6 zamškiru:[2]
- Saharys gepards (Acinonyx jubatus hecki)
- Dīnavydu Afrikys gepards (Acinonyx jubatus jubatus)
- Reitu Afrikys gepards (Acinonyx jubatus raineyi)
- Centraluos Afrikys gepards (Acinonyx jubatus soemmeringii)
- Vokoru Afrikys gepards (Acinonyx jubatus velox)
- Azejis gepards (Acinonyx jubatus venaticus)
Nūruodis i olūti[pataiseit]
- ↑ BigCats.ru — Гeпapды
- ↑ BioLib Profil taxonu — druh gepard štíhlý Acinonyx jubatus (Schreber, 1775)


text:
Gothards Ketlers (Gotthard Kettler) (1517 — 1587) — pādejais Livonejis ordyna magistris i pyrmais Kūrzemis hercogs.
G. Ketlers dzims 1517 g. februara 2 d. Vestfalenā. 1537 g. īstuojs Livonejis ordynā, 1559 g. ībolsuots par ordyna magistri. 1561 g. Viļnē parakstejs dasarunu, pa kurai Livoneja tyka Puolejis-Lītovys pavaļdeibā, a Gothards Ketlers dabuoja vaļdeit Livonejis dalis - Kūrzemis i Zemgolys - kai Puolejis kieneņa vasaļs. G. Ketlera vaļdis laikā hercogistē pastateitys 70 bazneicu, 8 školys i 8 špitalis. Mirs mirs 1587 g. maja 17 d. Meitovā (niu latvyskai Jelgava).


text:
Ari itūgod žurnalā „Ir” byus latgalīšu sleja
Reizi mienesī žurnalā „Ir” teik publicāta latgalīšu sleja. Slejis autori ir dažaidi Latgolys ļauds: Anna Rancāne, Valentins Lukaševičs, Laura Melne i cyti. Pyrmū ituo goda sleju “Koč i klāvā vuška deļ gales” ir pīrakstejs Škilbanu nūvoda Upeitis Tautys noma vadeituojs Andris Slišāns.
Slejis autori teik aicynuoti eisā rokstā izsaceit sovu redziejumu par latgaliskū pasauli i latgaliskuo vītu pasaulī, pastuosteit par sovu pīredzi voi izsaceit sovu redziejumu par aktualim vaicuojumim i nūtykumim. Februara slejā Andris Slišāns stuosta par sovu pīredzi — par tū, kaida ruodīs dzeive ar vysim juos švakumim i lobumim piec puorsavuokšonys atpakaļ iz Latgolu.
Izjamūt tū, ka duorzā izaudzeju buļbus i kuopustus, klāvā vušku deļ gales i elpoju svaiguoku gaisu, dzeivoju tyvuok dobai, vuss ir palics duorguoks. Koč voi pošas elementaruos lītas, par kū Reigā pat naaizadūmovu: telefona sakari nakvalitativuoki, internets lānuoks i duorguoks, aptekas tuoli i vokarūs nav pīejamas.
Pats golvonais — muni bārni latgaliskumu vaira izjuta, dzeivojūt Reigā, navus dzimtinē. Latgolā latgaliskums ir iznycynuots da pādejuo.
Reigas školā lepovuos, ka bārni muok i grib runuot latgaliski, atsaroda pat školuotuoji, kas ar jim tai sasarunova. Latgolā — kuo školuotuojs puori školas slīkšņam, tuo volūda aizamierst.
Niu bārnus audzynoj paaudze, kam bierneibā kolhozu laikūs vacuoki īstuosteja, ka latgaliskums ir kauna līta. Nivīns školas i nūvoda pasuokums nanūteik latgaliski, izjamūt entuziastus Upītes i Mednevas Tautas nomā. Cikom juosalīlej, vusi latgalīši. Kuo vajag dareit, latgalīšu nav.
Andra Slišāna sleju skaiti ituos nedelis (14.02.-20.02.2013.) žurnalā “Ir” voi ari škārsteiklā ite: www.ir.lv/2013/2/13/koc-i-klava-vuska-del-gales.
Sova sleja vīnā nu vodūšajim Latvejis medejim ir seņ dūmuots, tok reizē nagaideits pīduovuojums. Seņ gaideits — modernai sabīdreibai pīstuov atvierteiba i latgaliskais ir byutiska Latvejis daļa, partū nav nikuo naparosta raksteit latgaliski publiski. Nagaideitu — ir pīrosts pi “geto” kulturys: latgaliskais tikai latgalīšim, kam interesej latgaliskais i kas juo speciali meklej i kultivej sovā pošu kūptā informacejis telpā.
Tys reizē ir izaicynuojums žurnala “Ir” skaiteituojim — īīt drupeit cytā zeimu sistemā, cytā volūdā, cytā saprasšonā, bet vēļ leluoks izaicynuojums pošim autorim — saprast, kai raksteit pasauļam, saglobojūt sovejū. Dūmuot i raksteit plašuok — na palikt rameņā pi seve izsmālušom i reizē tik saprūtamom i īrostom pošdestruktivom žālobom par myrušū volūdu, švakū vaļsti i ksenofobiskū sabīdreibu. Saglobuot sovejū — raksteit par Latgolai rakstureigū, viņ Latgolys ļaudim saprūtamū i svareigū, tok raugūt jū īlikt centrā na tikai latgaliskajam pasauļam.
Raksteit sleju latgaliski nav vīgli. 2000 zeimu reizē ruodīs daudz, reizē nadūd īspieju runuot līku — svareigais juopasoka konkretai i tai, kab dūma napagaistu lakonismā. Slejis formats ir izaicynuojums raksteituoju spiejai vaļdeit sovu volūdu —prasmei izasaceit eisai, konkretai i ar dūmu.
Informaceju sagatavuoja Ilze Sperga,
žurnala „Ir” latgalīšu slejis koordinatore
14.02.2013


text:
Kenotafs
Kenotafs irā kops bez myrušuo. Taidus stota cylvākim, kurus kaidu īmesļu dieļ navarēja guļdeit dzymtajā zemē. Pi daudzu tautu pastuovēja ticiejums, ka myrušuo dvēselei tik ilgi nav mīra, cikm nūmiriejs ir bez kopa. Latvejā kenotafi atrosti Lejysbytānūs, Ņukšūs. Ņukšūs (arheologu napaseņ tiemētā dzeļžalaiku kopulaukā) atrosti 6 kenotafi krytušajim karaveirim.
Myusu dīnuos ari stota kenotafus, navarūt sagaideit pīdereigūs nu kora, ci zaudejūt cereibys sagaideit atsagrīžam izvastūs ci deportētūs tautys lūcekļus.


text:
Zemisvierīņs
Zemisvierīņs (baļtīšu: ainava; anglīšu: landscape; vuocīšu: die Landschaft; krīvu: лaHдшaфT) — geografiskuo zemis gorūzys dalejuma pamatkategoreja, geografiskuos rajoniešonys vīneiba, zemisvierīņzineibys tiemiešonys objekts.
Šauruokā zemeibā zemisvierīni saprūt kai teritorejis uorejū izavierīni ci reļjefu (pīvadumam, „erozejis zemisvierīņs”, „kaupruots zemisvierīņs”). Taids sapratīņs aizaveds i geografejis zineibā suocūt nu 19 gs.
Plotuokā zeimeibā geografiskais zemisvierīņs apjam kurys naviņ teritorejis radzamuos soveibys – fizikaliskūs elementus (zemis formys, reļjefs), auguoju vysumu (flora), dzeivinīku vysumu (fauna), abstraktus elementus (gaismys i tymsa meitovys, gaisalaiks), nu cylvāka darbeibys atsarodušus elementus (cylvāka dorbs apleicis taiseišonā i īriedeišonā). Taids sapratīņs cīšuok soveigs myuslaiku geografejai i apleiczineibai.


text:
Sokolku pogosts
Sokolku pogosts irā Viļānu nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms i biblioteka, feļčeru punkts, div puordūtuvis, solu sīvīšu apvīneiba "Ūdzeņa".[2] Kai 2008 godā aizdareja Dylmaņu pamatškolu, pogostā nadora nivīns vuiceibu īstots.[3] Lelums Sokolku pogosta škoļnīku vuicuos Cyskuodu vydsškolā. Pogostā dora vīna katuoļu parapeja, tok lelums dzeivuotuoju irā staroveri i apmeklej Sakstygola ci Sylmolys pogosta cierkvys.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
Viesturiskai Sokolku pogosta teritoreja bejuse Rēznis apleiciņa Viļānu pogostā. 1945 godā Viļānu pogostā īstateja Sokolku solys padūmi. Nu 1947 gods da 1949 godam bejs Viļānu apleicinī, nu 1949 da 1962 godam Viļānu rajonā, a nu 1962 gods Rēznis rajonā. 1954 godā Sokolku solai daškiera likvidātū Skudnovkys solu.[4] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[5] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Viļānu nūvodam.
Rūbeži[pataiseit]
Sokolku pogosts tur rūbežu ar:
- Viļānu nūvoda Viļānu mīstu i Viļānu pogostu;
- Rēznis nūvoda Sakstygola pogostu i Sylmolys pogostu;
- Ribinišku nūvoda Vydsmuižys pogostu.
Doba[pataiseit]
Sokolku pogostā nadaudzi irā kudrys, smiļkts i žvyra atrostuvis, a mežu cīši moz. Dīnavydvokorūs plota leidzonaine, a dīnavydreitūs iz Cyskuodu azara pusi zeme kaupraina. Pogosta teritorejā navā nivīna azara.
Iudini[pataiseit]
Upis:
- Cyskuoda
- Lauza
- Malta
Pūri i peisi:
- Strupļu pūrs
Dzeivuotuoji[pataiseit]
Sokolku pogostā dzeivoj 856 ļauds, nu jū 74% krīvu i 23% latvīšu.[6] Pyrma 300 godu Sokolku pogosta teritorejā iz dzeivi atguoja nu cara represejom bāgūšī staroveri, partū lelums pogosta dzeivuotuoju irā etniskī Latgolys krīvi.
Solys[pataiseit]
Sokolku pogosta ļauds dzeivoj 22 soluos.[7]
Zeimeigi ļauds[pataiseit]
- Stanislavs Beļkovskais - publicists;
- Terezeja Broka - kordirigeņte;
- Fraņcs Murāns - ASV Vyskonsina Universiteta profesors
Saimisteiba[pataiseit]
Transports i saiteibys[pataiseit]
Pogosta teritoreju škārsoj vīns vaļsteibys zeimebys autoceļš Viļāni-Ružyna-Malta (P59) i nazcik vītejuos zeimeibys celi.[8] Pūstumūs īt Krystapiļs-Sīnuojis dzeļžaceļa lineja, tok pogosta teritorejā nivīnys stacejis navā. Ļauds izmontoj tyvuokū staceju Viļānūs.
Sokolku pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Sokolki (LV-4640).[9]
Slavvītys[pataiseit]
- Ostroņu Sv. Aloiza Romys katuoļu bazneica - kūka dīvanoms pastateits 1936 godā;
- Sokolku muižys parks
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Sokolku pogosts, Viļānu nūvoda teiklavīta
- ↑ Rēznis rajonā itūgod dorbu īsuoce 13 vuiceibu īstoti, TVNET zinis
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Sokolku pogosts, Viļānu nūvoda teiklavīta
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys regionalī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Lelais Ludzys azars
Lelais Ludzys azars — puorteciejuma azars Latgolys reitu daļā, Cyblys nūvoda Zviergzdiņa pogostā. Azarmalē Ludzys mīsts i Ludzys nūvoda Vysnovys pogosts. Lelajā Ludzys azarā 4 azarsolys, jūs kūpeigais pluots 4,8 gekteri.[1] Dybyns smiļkšuots i dyuņuots, azarmalis pa lelumam zamys. Kūpeigais azarmalis garums 21,7 km. Azarā ītak Pylda, Vysnova, a iztak Iļža. Nūteciejums pa kanalu iz Mozū Ludzys azaru i Dyunuokļa azaru.
Azarmalē Ludzys piļskrytys, Ludzys Romys katuoļu bazneica, Uodukolns i Keišu piliskolns.


text:
Blontu pogosts
Blontu pogosts irā Cyblys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, suokuškola, biblioteka, felčeru punkts i sporta zala.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
Viesturiskai Blontu pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleiciņa Mērddzinis pogostā. 1945 godā īstateita Blontu solys padūme. 1954 godā Blontu solai daškiersta likvidātuo Degļovys sola. 1979 godā daļa Blontu solys daškiersta Golyšovys i Zviergzdiņa solai.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Cyblys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit]
Blontu pogosts tur rūbežu ar:
- Cyblys nūvoda Cyblys pogostu, Leidumnīku pogostu, Pušmycovys pogostu i Zviergzdiņa pogostu;
- Kuorsovys nūvoda Mērdzinis pogostu i Golyšovys pogostu.
Doba[pataiseit]
Pogosta vokoru daļa irā Mudovys zamainis Sīnuojis leidzonainē, a reitu daļa Latgolys augstainis Būrzovys kauprainē. Pogosta pošu augstuos kaupris 163,8 m vjl pi Kicovkys solys i 166,2 m vjl pi Būbynu solys. Pošu zamuo vīta Kreiču pūrā - 106,8 m vjl.
Iudini[pataiseit]
Upis:
- Čodarānu upe
- Iļža
- Blontu opori
- Rojevkys azars
Pūri i peisi:
- Degļovys pūrs
- Kreiču pūrs
Dzeivuotuoji[pataiseit]
Blontu pogostā dzeivoj 502 ļauds.
Solys[pataiseit]
Blontu pogosta ļauds dzeivoj 19 soluos.[4]
Saimisteiba[pataiseit]
Transports i saiteibys[pataiseit]
Pogosta reitu daļu škārsoj vīns vaļsteibys zeimebys autoceļš Kuorsova-Ludza-Bukmuiža (P49) i nazcik vītejuos zeimeibys celi vysā pogosta teritorejā.[5] Blontu pogostu naškārsoj nivīna dzeļžaceļa lineja. Tyvuokuo staceja "Ludza" linejā Krystapiļs-Sīnuoja 11 kilometru nu pogosta centra.
Blontu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Blonti (LV-5706).[6]
Slavvītys[pataiseit]
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys regionalī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Kas vajadzeigs, lai gimine byutu laimeiga?
Golvonais ir...
...mīlesteiba?
...nauda?
...koč kas cyts?
KAS SACEITS BĪBELĒ
”Laimeigi ir tī, kas Dīva vuordu dzierd i pylda.” (Lūkas 11:28, Griek̗u rakstu Jaunās pasaules tulkojums.)
KŪ TYS TEV VAR DŪT
eistu mīlesteibu (Efezīšim 5:28, 29);
patīsu cīnu (Efezīšim 5:33);
drūšeibys sajiutu (Marka 10:6–9).
VOI VAR TICĒT TAM, KAS SACEITS BĪBELĒ?
Jā, var, i tam ir vysmoz divi īmesli:
Dīvs ir giminis izveiduotuojs. Bībelē saceits, ka Dīvs Jehova savīnuoja ar lauleibys saitem pyrmūs divus cylvākus. (1. Mozus 2:18–24.) Sovaižuok sokūt, giminis savīneiba pastuov del̗tam, ka Dīvs tū ir izveiduojs. Del̗kuo tū ir svareigi saprast?
Pīmāram: Ja tu āstu kaidu garšeigu iedīni i grybātu zynuot, kai tys ir pagataveits, kam tu tū praseitu? Gon jau ka tam, kurš tū ir gatavejs.
Taipat i ar gimini. Lai uzzynuotu laimeigys giminis dzeivis ”recepti”, byutu gudri grīztīs pi Jehovys, kas ir giminis izveiduotuojs.
Dīvam nav vinolga, kas ar tevi nūteik. Giminis dora gudri, kod meklej padūmus pi Jehovys, kurus jis dūd nu sovim Rokstim. Del̗kuo ir labi tai dareit? ”Jo Jys par jums gōdoj.” (1. Pītera 5:6, 7.) Dīvs Jehova gryb mums tikai tū lobuokū, i juo padūmi vysod īt par lobu. (Salamana Pamācības 3:5, 6; Jesajas 48:17, 18.)
PADŪMOJ
Kas juodora, lai byutu par lobu veiru, lobu sīvu i lobim vacuokim?
Atbil̗di iz itū jautuojumu var izlaseit Bībelē EFEZĪŠIM 5:1, 2 i KOLOSĪŠIM 3:18–21.