text:
Radio raidījumi
Vucāns: “Cilvākim ir zudus ticeiba vieliešonom”18.06.2021
Vīna nu ituos vosorys korstuokajom nūtikšonom ir pošvaļdeibu vieliešonys. Vālātuoju aktivitāte Latgolā bejus ar maineigim rezultātim. Preiļu novads ir gondreiž vīneiguo Latgolys pošvaļdeiba, kuruos vadeibā brangys izmaiņis.
Raidejumā saruna ar politiķi, uzjiemieju, mūziķi, lokālpatriotu Juri Vucānu, kurais atziest, ka, koč arei pats nav jaunuos Preiļu nūvoda dūmis sastuovā, ar rezultatim ir cīš apmīrynuots: “Rezultāts ir ļūti lobs, ībolsuoti cylvāki nu visim Preiļu nūvodu veidojūšim nūvodim, dīmžāl izjamūt Aglyunu, kas nav labi, byutu lobuok,ka byutu vysu apvīnojamū nūvodu puorstuovnīceiba.”
Vucāns paredz, ka koalīceja Preiļūs byus stabila: “Mēs asam vārsti iz sadarbeibu ar visim, kuri nav īsasiteiti kriminālprocesūs. Mēs asom gotovi struoduot ar tīm, kam ir navainojama reputāceja,” tai līkūt saprast, ka leidzšinejuo Preiļu nūvoda dūmis prīkššādātuoja Marutu Plivdu tiks pamasta opozīcejā. Sovpus zamū vālātuoju aktivitāti vieliešonuos Vucāns skaidroj ar naticeibu, ka politiskuo situāceja paliks lobuoka i dzeivis ļeimens augs: “Zudus ticeiba vieliešonom kai taidom i cylvākim vīnaldzeiba ir tik augstā līmenī, ka jī natic, ka kas ta var maineitīs.”
Raidejumā arī par Jura Vucāna uzjiemieja i mūziķa gēnu.
Sarunas par Latgali…, un ne tikai : 3Atgriezties atpakaļ
Komentāri (0-2 /2)
Kā būs pareizi "vieliešonom" vai "vieleišonom". Kādreiz esot mācīts: rikteigi nav pareizi, pareizi ir rikteigi. Sarežģīta gan latgaļu valoda.
Cik var intervēt sovus draugus (īprīkš Viļums, Slišāna dāls Slišāns, muzikants Arnis)? Kas bez Vucāna cytu cylvāku nav Praiļūs?
Katharina Heyer movie sex scene pamela anderson bret michaels beatiful korean sex full hd movie song download Round ass nurse sticking a dildo deep in her rectu Hot Teen Scandal Free Hot Teen Sex Porn Video Telugu housewife cheating xxx porn video hot fuck in living room Fingering Amateur Cock Sucks Movies xxx Busty Girlfriend Fucked Hard by her BF
Lasiet vēl
Nedēļas skaitlis
No 1. jūnija siltumapgādes tarifs Vipingas un Ziemeļu rajonos “samazinājās” no 99,66 eiro par megavatstundu līdz 124, 15 eiro par megavatstundu (summas bez PVN).Apspriest
Aptauja
Vai Jūs esat gatavi atteikties no pārvietošanas ar personisko autotransporta līdzekli degvielas cenu kāpuma dēļ?Skatīt rezultātus
Jaunākie komentāri:


c: text/html

text:
Lienītis Slišānis izstuodis “Uzdevums” atkluošona
Nu 10. maja Latvejis Nacionaluo teatra Jaunajā zalē apsaverama Lienītis Slišānis izstuode “Uzdevums”. Izstuodi īspiejams apmeklēt stuņdi pyrma izruožu suokuma i izruožu laikā.
Lienīte Slišāne ir gaismu muokslineica i 2020. goda beiguos sajēme “Spēlmaņu nakts” bolvu. Itamā personalizstuodē ir izstuodeiti muokslineicys adejumu tehnikā radeitī dorbi, kuri ir veļteiti muokslineicys dāla pīmiņai. Kai roksta autore: ”Maņ adeišona ir magiska darbeiba – vīna pavedīņa i div odotu darbeibys rezultatā rodu vysaiduokys lītys. Adeišona nūmīrynoj. Adeišona veicynoj apzinis atsasluobynuošonu, kas ir leidzeiga meditacejai. Adeišona samazynoj sirdsdarbeibys dreizumu i stresa hormona kortizola daudzumu ašnī, kas samazynoj bailis, trauksmi, stresu i paleidz nadūmuot par…”.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Tai sauktais „NVO sektors” kotrā demokratiskā vaļstī ir svareigs spālātuojs vysaidu, ka na vysu dzeivis jūmu sakuortuošonā, problemu identificiešonā i rysynuojumu pīduovuošonā, piļsūniskuos sabīdreibys interešu puorstuoviešonā… Varātu itū uzskaitejumu turpynuot, tok paraudzeisim sataiseit eisu kūpsavylkumu par niulejū latgalīšu sabīdriskūs organizaceju darbeibu, golvonajim mierkim, i varbyut ari tu izavielēsi kaidā nu tūs īsasaisteit ci vysmoz tai paleidzēt ar sovu atbolsta placu?
„Pretvaļstiskuos” darbeibys viesture
Latvejā teik lītuots termins „navaļstiskuos organizacejis”, saeisynuojumā, kai jau ituo roksta īvodā, – NVO. Tok taidā veidā jau saknē ir īlykts drupeit naprecizs, varbyut pat maldynūšs kods. Angļu mēlē soka non-governmental, kas, burtiski tulkojūt iz latvīšu volūdu, byutu kai „navaļdeibys”. Sovukuort krīvu volūdā gon ir HerocyдapcTBeHHыe, taitod sakreit ar niulinejū pi myusu lītuotū apzeimiejumu. Dūmojams, ka tys „navaļdeibys” ci vīnkuorši „sabīdryskuos organizacejis” byutu juorauga ar laiku īvīst ari pi myusu, lai nivīnam nasarostu tīšys voi natīšys aizdūmys, ka itaiduos bīdreibuos apsavīnovuši ļauds koč kū perynoj pret sovu vaļsti.
Pyrmuo zynomuo latgalīšu bīdreiba tyka izveiduota Pīterpilī, tai sauktuo „Latvīšu Muzikaliskuo Sabīdreiba”. Fraņcs Kemps sovā kulturviesturiskajā skicē „Latgalieši” roksta: „Latgalē kaut kādas biedribas, pie pastāvošiem vietejās administracijas uzskatiem un cirkulariem, nebij brīv. Vislielakais, ko šis pulciņš vareja panākt, bij Pēterburgas latgaliešu iesildišana priekš tautiskās darbibas. Tas iesākās ar „Peterburgas Latviešu Muzikaliskās Sabiedribas” atklāšanu 1902. gadā. Plaši domatā šās Sabiedribas darbiba aprobežojās tikai ar maza korteļa noīrešanu, dažu dejas un teatra vakaru izrīkošanu. No biedribas dibinatajiem ceretā plašā Peterburgas un pat dzimtenes latgaliešu sajūsmiba par šito pirmo biedribu nepiepildijās: ļoti niecigs biedru skaits ar grūtiem naudas un pūļu upuriem iespēja tikai korteli samaksat un nodibinat mazu dziedašanas kori. Inteliģentaku strādnieku bij liels trūkums. Dzimtenē tikai reti kurš bij dzirdejis par kaut kādas tur biedribas atklāšanu; par viņas mērķiem un centieniem zinaja tikai neliels biedru pulciņš un viņu teatra apmekletaji.”
Piec drukys atceļšonys dūmubīdru puļceni vairuok sasavuoce ap kaidu nu presis izdavumu, a tūs tymā laikā beja gona daudz. Acimradzūt, aktivī ļauds saprota, ka nav lelys jāgys dorbuotīs, ka par tovu darbeibu nivīns tai ari naizzynoj, deļtuo beja svareigs kaids informacejis izplateišonys kanals. Socialūs teiklu i radejis tymā laikā nabeja, taitod avīze beja ītekmeigs resurss, ar kuru, kai zynoms, var koč mušu nūsist. 20. godu symta 20.‒30. godūs latgalīšu sabīdryskuo darbeiba jau varēja byut daudz aktivuoka – pošim beja pat vairuokys politiskuos partejis, vys tik ari tuos parostai sasapuļcēja ap kaidu vīnu atpazeistamuoku lideri.
Ari Padūmu okupacejis godūs trymdā turpynova latgalīši sasadorbuot – uzturēja kontaktus, kūpā finaņsēja gruomotu izdūšonu, gona aktivai īsasaisteja kūpejūs latvīšu trimdys pasuokumūs.
1960. godā, apsavīnojūt ASV i Rītumeiropys latgalīšim, tyka izveiduots Latgaļu Pietnīceibys instituts, tyka uzsuokta Latgolai veļteitu konferenču reikuošona, zynuotniska rokstu kruojuma „Acta Latgalica” izdūšona, popularzynuotnisku i literaru saceriejumu publiciešona, aizasuoce ari diskusejis par latgalīšu kulturviesturiskuo montuojuma saglobuošonu, tyka izdūts žurnals „Dzeive” i avīze „Latgolas Bolss”, atbaļsteita Andryva Jūrdža fonda darbeiba.
1991. godā Daugovpilī, turpynojūt itū tradiceju, tyka dybynuots „Latgales Pētniecības institūts” (LPI), kas da 2006. goda sareikova 13 konferencis, tīsa gon, ar vīnu i tū pošu nūsaukumu ‒ „Latgales pagātne, tagadne, nākotne”. Beidzamajā laikā par LPI praktiski nikas nav dzierdāts.
Atmūdys laikā 80. godu beigys i 90. godi deve taidu kai jaunu elpu vysai Latvejai – aktivi dorbovās studenti, veidovās vairuokys latgalīšu kulturys bīdreibys dažaiduos Latvejis piļsātuos. Latvejis Televizejā beja populars raidejums „Latgola”, nu 1989. goda leidz pat 2012. godam raidejumu Latvejis Radio taiseja Bronislavs Spridzāns, a nu 1991. da 2000. godam dorbovās myusu pošu vītejuo Latgolys Televizejis sabīdreiba, par kuru nūteikti byutu juotaisa atseviškys roksts ci vasala gruomota.
Myusu dīnu „pūra trokī”
Niu varim uzskaiteit vairuokys aktivys latgalīšu sabīdryskuos organizacejis: Latgolys Studentu centrs (kas niu nūmainejs sovu nūsaukumu iz eisuoku ‒ „LgSC”, deļtuo ka bīdreibys darbeiba jau stypri puorauguse tikai studentu leimini), nu 2007. goda varim skaiteit Latgalīšu kulturys ziņu portalu lakuga.lv (kas reizē ir vīns nu „LgSC” dorbu); Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja; Latgalīšu kulturys bīdreiba, kas pamatā bāzejās Rēzeknē, tok niu piļsātys vuordu ir nūjāmuse nu sova nūsaukuma i raudzeis dorbuotīs plašuokā mārūgā – ite juoatzeimej, ka ituos bīdreibys vadeibā nūtykuši jau četri pasauļa latgalīšu saīti (1992., 2002., 2012. i 2017. godā) i jau juosuok gataveitīs cytam 2022. godā; Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba vēļ turpynoj izdūt pa kaidai gruomotai; nūdybynuots „Vladislava Luoča fonds” Latgalīšu rakstnīceibys muzeja atbolstam, kam piec Pītera Luoča aizīšonys vajadzeigi gon praktiski dareituoji, gon vysa muzeja jauns koncepts; Reigā vys vēļ dobojās „Trešō Zvaigzne”; Dekšuorēs – bīdreiba „Latgolas tradicionalōs kulturas centrs „Latgaļu sāta””, Latgolys Producentu grupa eistynoj vys vēļ jaunus audio/video projektus, a bīdreiba „Latgolys Saeima” nasabeista aktualizēt vysaidus latgalīšu vaicuojumus, i bīži viņ bīdreibys kūpā paroksta kaidu atkluotu viestuli, kas teik da vaļsts amatpersonu i teik nūpublicāta kaidā nu Latvejis plašsazinis leidzekļu.
Prīca, ka ir tik daudz latgalīšu sabīdryskūs organizaceju. Ite vēļ varātu minēt ari cytys, kas dorbojās kaidā specifiskā vierzīnī (kai, pīvadumam, „Kroma kolna bruoliste” restaurejūt senejūs latgaļu ciļšu dzeivis ziņu, jaunīšu bīdreiba „Kukuži”), ci vairuok lokali (Namaterialuos kulturas montojuma centrs „Upīte” i c.), pavysam neseņ izveiduota, tok jau ar vairuokim vierteigim projektim sevi pīsacejuse bīdreiba „Hronologeja”, bīdreiba „Bruoli i muosys”, kas sagataveja vasalu video cyklu latgalīšu volūdys apvuiceibai i populariziešonai – vys vēļ atrūnams škārsteikla plašūmūs. Ir ari cytys bīdreibys, kas izdavušys kaidu lobu gruomotu ci eistynovušys kaidu latgalīšim vierteigu akceju, tok vysys ite pīminēt vīnkuorši nabyus īspiejams.
Kai jau nu latgalīšu sabīdryskuos darbeibys pyrmsuokumu, tai ari tagad redzim, cik svareigi ir informacejis aba sabīdryskuos dūmys jaunumu nesieji tautā – voi tei ir avīze, žurnals, lopa škārsteiklā, radejis i televizejis regulars raidejums, a varbyut vasals škārsteikla portals, vysa radejis studeja ar sovu vilni raideišonai, atseviškys televizejis kanals ci kaids myusu dīnom atbylstūšs interaktivs plašsazinis leidzeklis, kas sevi pīsoka izreiz vairuokuos platformuos… Pats pīmiņu vēļ laiku, kod gondreiž vysa latgalīšu saziņa nūtyka tai sauktajā „Dūmu meitā” (latgola.lv), tok niu vysa tei lopa (uztur Aņss Ataols Bierzeņš) i taids sazinis veids ir nagluobami nūvacovs. Juoīt laikam leidza! Deļtuo cīš svareigs ir vysu (ci leluokuos dalis) latgalīšu sabīdryskūs organizaceju eistyna sadarbeiba kasdīnā, a na tikai reizi godā ci vēļ ratuok. Dūmoju, ka cīš lels atspaids byutu kaida vīnuota „sekretariata” sataiseišona, kurā varātu ari pastuoveigi struoduot vysmoz puors cylvāku i par tū sajimt ari atolguojumu – tys ir īspiejams ci nu kaida storptautiska fonda, ci iz prīšku ar vaļsts voi Latgolys administrativuo regiona (ka taids byus) atbolstu. Kotrā ziņā vysim juosaprūt, ka navar iļgi dareit tik iz plyka entuziasma.
Ka mes, aktivī latgalīši, naspēsim atsasēst pi vīna sarunu golda ci sasaslēgt vīnā videokonferencē attuolynuotai, kai tys niu nūteik vysuos dzeivis jūmuos (pošvaļdeibu dorbā, izgleiteibā, uzjiemiejdarbeibā i c.), tod tam „latgalīšu vaicuojumam” byus neikt i komuotīs ari iz prīšku, guodojūt, ka varbyut nazkod vyss pasamaineis iz lobū pusi pats nu sevi.
Juoatzeimej, ka ir bejuši vairuoki atseviški gadejumi, kod tys ir ari izadevs, tok piec tam nav bejs ilglaiceiga efekta. Ar laiku otkon kotrys ir īsyunovs pats sovūs dorbūs.
2011. godā ari pamatā ar sabīdryskuo sektora īsaisti (a ka vēļ precizuok – ar puors cylvāku naatlaideigu dorbu) tyka padareits, ka tautys skaiteišonā teik īkļauts ari vaicuojums par latgalīšu volūdu. Rezuļtatā nūskaidrovam, ka tūlaik kūpā beja 164 tyukstūšys cylvāku, kas beja gotovi atzeit, ka lītoj latgalīšu volūdu kasdīnā. Cik byutu šudiņ? Cik byus piec vēļ desmit godu?
2016. godā Vīsturs Kairišs sovā e-posta viestulē, kas tyka pi daudzeju latgalīšu, uzdeve vairuokus kai ba tūs pošus vacūs, tok vys vēļ aktualūs vaicuojumus – deļkuo mes navarim izdareit lobuok, deļkuo navarim apvīnuot spākus leluokim (tok tik vajadzeigim) dorbim? Rezuļtatā nūtyka ari, nu jau juosoka, viesturiskais 2017. goda Latgolys kongress, kurais saaicynova i Saeimys deputatus, i ministrus, i dažaidu laiku vaļsts prezidentus runuot ci vysmoz uzklauseit stuostejumu par latgalīšim svareigim vaicuojumim. Iz Rēzeknē vēļ da tam napīradzātu drūšeibys īrūbežuojumu fona Latvejis plašsazinis leidzekļūs izskanēja ari latgalīšu suope par viesturiskū nataisenibu, par tagadejuos lykumdūšonys napiļneibom, par vaļsts sistematiska atbolsta tryukumu. Svareigi, lai mes poši tymā suopē nanūsleikstam, a suokam ari maut uorā nu tuo leluo pūra. A īspiejis dabuot atbolstu ir. Tikai pošim juobyut gotovim tū sajimt, pajimt, pareizai papraseit, ka na cytaiž – pīpraseit tai, kab nabyutu vareibys atsaceit.
Nasagrybātu viļkt paralelis ar beidzamūs godu nūtykumim Ukrainā, kur krīzis situacejā taišni breivpruoteigūs kusteibys nūdrūšynova vysleluokū paleidzeibu sovim karaveirim ceiņā pret ībruciejim nu cytys vaļsts, Boltkrīvejā pādejuo pusgoda nūtikšonys demokratejis atgiušonai bolstās tikai iz cylvāku pošiniciativom, organizejūt protesta akcejis pret diktatora režimu. Nadūd Dīvs, ka mums byutu juoteik leidzeigā situacejā Latgolā, kod par sovu taisneibu, sovu puorlīceibu byutu juosabeist dabuot gumejis lūdi, nazcik dīnnakšu aresta, vīnkuorši pīkaušonu da smiertei poša sātys pogolmā ci pīspīdu dūšonūs trimdā. Kai ba mums nivīns nalīdz dareit – da, bez eipaša atbolsta, tok ari tū var dabuot i var daudz kū izdareit, ka mes tū poši grybam. Voi grybam? I voi vajag? Īspiejams, daudzejim jau tei latgalīšu volūda, literatura, kuļtura ir tikai apgryutynuojums, ka vīgluok dzeivuot ir bez tuos. Juoatzeist, ari pošam jau cytu reizi koč kaids itaids mūrgs īsasaun pruotā. Gribīs redzēt dareitajam leluoku jāgu ilgtermiņā, ci tod lobuok nadareit nimoz. Ar sprostim uzsaukumim, ka „ari es asmu latgalīts”, „ari muna baba ir nu Latgolys” i tml., nabyus ilga aršona. Kaidam byut latgaliskumam 21. godu symtā? Iz itū vaicuojumu atbiļdēt i kūpā tū īdzeivynuot daīs pamatā jau tom pošom navaļdeibys organizacejom.
Juris Viļums


text:
Škilbanu etnografiskais ansamblis īroksta audio disku
9. i 10. majā Vileks nūvoda Škilbanu pogosta Balkanūs radūšā i darbeigā atmosferā deveņas Škilbanu etnografiskuo ansambļa sīvas īraksteja vaira kai 20 dzīsmes, kas tiks izdūtas audio diskā izdavumā “Škilbanu sīvas”.
Etnografiskuo ansambļa dzīduotuojas albuma īrokstam ceņteigi gatavejās jau vairuokus mienešus, atlosūt repertuaru i regulari dzīdūt mieginuojumūs. Nasaverūt iz ryupeigajim sasagataviešonas dorbim, vys tik mikroponi i pyrmuo itaida īroksta reize nu suoka lyka sīvom sasatraukt. Piec pyrmūs dzīšmu īroksta pasalyka, ka leluokuo daļa dzīšmu īraksteišonys paliks iz ūtrū dīnu, ka giunās vuordi, matās golūtnis i vēļ saīt kaidas bādas, bet gols golā – pi mikroponu i skaņu režisora Edgara Skrāģa tyka pīrosts, satraukums pīvarāts i dzīsmes īdzīduotas. Tod jau īroksta ūtrajā dīnā leluoka viereiba īroksta procesā tyka pīvārsta sīvu solo dzīduojumim, stuostim i individualajim raksturim. Smīkli i prīceigs pruots nasaryma vysu īroksta laiku, bet piec dorba pabeigšonys jo eipaši palyka labi padareita dorba sajiuta.
Albuma īroksts tyka taiseits projekta “Izdevums “Škilbanu sīvas”” ītvorūs. Projekta eistynuošonu atbolsta Vaļsts Kulturkapitala fonds, tū eistynoj bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa”. Audio diska īraksteišona ir tik viņa daļa nu vysu izdavuma sagatavuošonas dorbu: īcarāts, ka disks byus kai dalykums drukavuotai gruomoteņai par Škilbanu etnografiskū ansambli – ansambļa viesturi, dzīduotuojom, repertuaru kai ari vyspuoreigu Zīmeļlatgolas tradicionaluos dzīduošonas montuojuma i eipatneibu īskiciejumu. Paradzāts, ka gotovs izdavums tiks prezentēts, svietejūt Škilbanu etnografiskuo ansambļa 35 godu jubileju 2016. goda vāluo rudiņa pusē.
Škilbanu etnografiskais ansamblis projekta pyrmuos daļas eistynuošonā lelu paļdis par podturiešonu i sadarbeibu soka Vaļsts Kulturkapitala fondam, Vileks nūvoda dūmei, “Balkanu kolnim” (eipaši Vijai Kuļšai), skaņu režisoram Edgaram Skrāgim, kai ari Rutai Cibulei par leidza jusšonu.


text:
Naujinē svieteis pogosta svātkus
Daugovpiļs nūvoda Naujinis pogostā nu 28. da 31. maja nūtiks pogosta svātki “Kad ziedu pļavā bites san…”, kuru laikā vītiejim dzeivuotuojim i gostim tiks pīduovuotys daudzveideigys nūtikšonys – i sporta saceņseibys i spēlis, i rodūšuos darbneicys i koncerti. Svātku laikā tiks eipaši sumynuoti Naujinis pogosta dzeivuotuoji, kuri izaceļ ar sovu struodeigumu i sasnāgumim.
Catūrtdiņ, 28. majā Naujinis Nūvodpietnīceibys muzejā 10 stuņdēs suoksīs vītiejūs biškūpu saliduojums, mada degustaceja i konkurss “Naujenes medus 2015”. Sovukuort vokorā Vacstrūpūs sporta laukumā 18.00 ar koncertu i pogosta puorvaļdneicys Inārys Miglānis uzrunu nūtiks svineiguo svātku atkluošona, nu vokora golvonuo nūtikšona – Tāvu i dālu minifutbola spēle.
Pīktdiņ, 29. majā Locikūs pi Naujinis Kulturys centra 11.30 suoksīs pleners bārnim “Sapņu ainava”, kurā ar meistarklasi pīsadaleis muokslineica Anita Karpenko. Vokorā Kraujā, Naujinis Jaunatnis iniciativys i sporta centrā, nūtiks pogosta cīmu sporta komandu spēlis futbolā i strītbolā. Saceņseibuos tiks izceineits Eduarda Iekalna pīminis kauss futbolā, tai eipaši pīmynūt ilggadiejū Naujinis sporta kluba pyrmū direktoru i treneri.
Sastdiņ, 30. majā pasuokumi nūtiks paraleli i Naujinē, i Locikūs. Naujinē, Naujinis Nūvodpietnīceibys muzejs, kas sevi sauc par Latgolys regionā modernuokū muzeju, nu 13.00 da 18.00 pīduovuos bez moksys apsavērt muzeja ekspozicejis i izstuodis, bet nu 15.00 da 18.00 – pīsadaleit stykla apgleznuošonys rodūšajā darbneicā.
Sovukuort Locikūs, Naujinis Kulturys centrā i tuo apleicīnē, sastdiņ jau nu 13.00 dorbuosīs omotnīku i sātys ražuotuoju tierdzeņš. 14.00 suoksīs Naujinīšu koncerts, kurā uzastuos pogosta školu i kulturys centra kolektivi i kura laikā tiks sveikti pogostā jaundzymušī bārni. Piec koncerta – izrūtuotu rateņu paruode i vysaidys sportiskys i rodūšys aktivitatis saimem. Laikā nu 15.30 da 17.30 planavuoti īlu vyngruotuoju paraugdemonstriejumi, saimu sporta spēlis, armrestlings i cytys aktivitatis. Itymā laikā byus vareiba leidzadorbuot rodūšajuos darbneicuos – dekorativūs karūdzeņu fabrikā, bišu darbneicā, sveču līšonā, daņčūs i rūtaļuos, kai ari vērtīs keramikys puļceņa paraugdemonstriejumus, ļautīs sejis apgleznuošonai voi izzynuot pogostā asūšuo Jezupovys parka dobys vierteibys Daugovpiļs Universitatis Zaļuos laboratorejis pietnīku vadeibā. Pa dīnu byus breivi pīejamys pīpyušamuos atrakcejis bārnim, svātku zupa, fotostyureits, dzeivinīku apsavieršona.
Locikūs, Naujinis Kulturys centrā sastdīnis vokorā 18.00 koncertēs Naujinis Muzykys i muokslys školys akordeonistu orkestris, kas itūgod svietej 20 godu jubileju. Pasuokuma laikā tiks sveikti dzeivuotuoji, ar kurim lepojās Naujinis pogosts. Dīnys nūslāgumā naujinīšus i gostus ar koncertu prīcynuos grupa “Latgolys dāmu pops”.
Svātdiņ, 31. majā Naujinē, Jezupovys Sv. Pītera i sv. Puovula Rūmys katuoļu bazneicā 10.00 tiks svieteits Svātais Mišs, piec kura nūtiks Goreiguos muzykys koncerts, kurā uzastuos dzīsmineica Laura Bicāne, draudzis varganiste Zita Nitiša, flautiste Duorte Stašāne i Vabalis pogosta etnografiskais ansamblis “Vabalis”.
Naujinis pogosta svātki teik reikuoti ūtrū godu, ļaunūt svātku jutūnē sasatikt cylvākim, kuri dzeivoj, struodoj, vuicuos, gastej, atsapyuš Naujinis pogostā, i dūmūt vareibu īpazeit aktivu leidzcylvāku sasnāgumus, daleitīs i aizraut ar sovim talantiem, prasmem.


text:
Latgalīšu Kulturys Gazeta
Latgalīšu Kulturys Gazeta (saeisinuots LaKuGa) — 2007 godā[1] dybynuota teiklavīta i laikroksta „Latgales Laiks” pīlikums latgalīšu volūdā, kas viestej por Latgolys i latgalīšu tradicionalū i myusdīnu kultūru, nūvoda viesturi i tuo nūzeimeiguokajim ļaudim. Tuos nūsaukumu i saeisinojumu izdūmova dzejnīks Valentins Lukaševičs.[2]
2017 godā Latgalīšu Kulturys Gazeta sajēme latgalīšu kulturys bolvu „Boņuks 2016” por latgalīšu volūdys populariziešonu.[3] Tymā pošā godā teiklavīta atzeimieja sovu 10 godu jubileju.[4] 2018 godā Latgalīšu Kulturys Gazeta sajēme oficialu medeja statusu.[5]
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latgalīšu Kulturys Gazeta portals lakuga.lv Latgalīšu kulturys goda bolva BOŅUKS
- ↑ Laura Melne (18 Oktobris 2017). Valentins Lukaševičs: ”Latgalīšu kulturys telpa nav gona vīnuota”
- ↑ Padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2016”. 26 Februars 2017
- ↑ Pasaulī vīneigajam latgaliski rokstūšajam portalam 10 godi. 30.06.2017.
- ↑ Portals Lakuga.lv klivs par medeju. 25 Janvars 2018.


text:
“Pi myusim Latgolā” sasateik ar Treju Zvaigžņu ordiņa sajiemiejim nu Latgolys
Kai jau kotru godu vaļsts svātku laikā, arī itūgod Latvejis vaļsts prezidents i ordiņu kapituls par seviškim nūpalnim Latvejis vaļsts lobā padeve Treju Zvaigžņu ordiņus. Ar Josifu Ročko i Andri Vaivodu, kuri tyka apbolvuoti ar Treju Zvaigžņu ordinim, sasatyka Tenis Bikovskis.
Josifs Ročko ir ilggadejs izgleiteibys i sabīdriskais darbinīks, nūvodpietnīks i muzeja “Ebreji Daugavpilī un Latgalē” dybynuotuojs i vadeituojs. Jam pīškierts 5. škirys Treju Zvaigžņu ordiņs i ordiņa kavalera tituls. Josifs Ročko beja cīši puorsteigts par tik augstu apbolvuojumu. Jis nūruoda, ka tys nav viņ juo nūpalns, partū ka, veicūt dažaidus pietejumus, jū atbaļstejuse i saime, i kolegi, i Daugovpiļs ebreju kūpīna.
Sovpus ilggadejam pošvaļdeibu darbinīkam, Leivuona nūvoda dūmis prīšksādātuojam Andram Vaivodam pīškierts 4. škirys Treju Zvaigžņu ordiņs i ordiņa viersnīka tituls. Ari Andram Vaivodam itaids apbolvuojums saguoduoja lelu puorsteigumu. Jis pastreipoj, ka tys ir vysa Leivuona nūvoda cylvāku nūpalns.


text:
Radio raidījumi
Kū sagaidam nu Latvīšu vēsturiskū zemu lykuma?29.06.2021
Cik lelā mārā par lykumprojektu atbildeiguo Saeimas ATR komiseja jāme vārā latgalīšu organizaceju i Saeimas Latgolas apakškomisejis prīkšlikumus?
Kai zynams nūraideits tyka “Nacionaluos apvīneibys” deputātu prīkšlykums minēt latvīšu vēsturiskū zemju dzeivuotuoju volūdu kai unikalu īzeimi. Atsauceibu nadabuo priekšlykums precīzuok formulēt latgalīšu volūdys vuiceibu skūluos, publiskajūs pasuocīņūs i kasdīnys dorbā.
Varakļuonu nūvoda dūme pyrma Juoņa dīnys vārsusēs pi prezidenta Egila Levita ar lyugumu naizsludynuot “Latvīšu vēsturiskū zemu lykumu” i atgrīzt Saeimai ūtrreizejai caurskateišonai, par tū ka, vīns lykuma pants izslādzūt vareibu Varakļānu nuvodam nuokameibā apsavīnuot ar Modūnis nūvodu.
Lykumā nūsaceita pastuovūšuos kulturviesturiskuos vidis i kulturtelpys saglobuošona i atteisteišona, vajadzeigs pīgrīzt vysys sabīdreibys viereibu, paradzūt atbolstu vītejuom kūpīnuom. Tys vajadzeigs, kab sekmātu sistemātisku kulturpolitikys dorbu tradicionālūs vierteibu saglobuošonai.
Uz sarunu aicynuots advokāts Agris Bitāns, kas lykumprojekta izstruodis laikā puorstuovē vairuoku latgalīšu sabīdriskūs organizaceju vīdūkli, kai ari Varakļuonu nūvoda muzeja padūmis lūceklis Andrejs Svilāns. Sovu redzīni arī izsaceis Namaterialuo kulturys montuojuma centra “Upīte” vadeituojs Andris Slišāns.
"Latvīšu vēsturiskū zemju lykums” byus pirmais lykums , kurā nūsaceits valsts i pošvaldeibu pīnuokums nūdrūšynuot latgaliskuos identitātis i kultūrviesturiskuos vidis ilgtspiejeigu atteisteibu. Lela lūma lykuma īdzeivynuošonā byus Kulturys minsitrejai, kurai juosagatavej videja termeņa attesiteibys planavuošonys dokuments iz septeņim godim.
Ministru Kabinetam leidz ituo goda 30. sentebram juoapstyprynoj Latvīšu vēsturiskū zemju atteisteibys padūmes nūlykumu. Padūmis prīkšsādātuojs byus Kulturys ministrs, sovpus vītnīks - Izgleiteibys i zinuotnis ministrs.
Leidz 2022. gada 1. juņam vaļdeibai juopastyprynoj Latvīšu vēsturiskū zemju i kultūrtelpu atteisteibys plans, kuruo izstruodē tiks daaicynuoti pošvaldeibu i sabīdriskūs organizaceju puorstuovji.
Sarunas par Latgali…, un ne tikai : 5Atgriezties atpakaļ
Katharina Heyer movie sex scene pamela anderson bret michaels beatiful korean sex full hd movie song download Round ass nurse sticking a dildo deep in her rectu Hot Teen Scandal Free Hot Teen Sex Porn Video Telugu housewife cheating xxx porn video hot fuck in living room Fingering Amateur Cock Sucks Movies xxx Busty Girlfriend Fucked Hard by her BF
Lasiet vēl
Nedēļas skaitlis
No 1. jūnija siltumapgādes tarifs Vipingas un Ziemeļu rajonos “samazinājās” no 99,66 eiro par megavatstundu līdz 124, 15 eiro par megavatstundu (summas bez PVN).Apspriest
Aptauja
Vai Jūs esat gatavi atteikties no pārvietošanas ar personisko autotransporta līdzekli degvielas cenu kāpuma dēļ?Skatīt rezultātus
Jaunākie komentāri:


text:
Kulturys īsacejumi nedeļai: atsaslēgt nu socteiklu – pastaigys, drupeit dzejis, eseju i mīra
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Ituos nedelis kulturys īsacejumus pīduovoj Laura Spundere, kurys kasdīna aizrit pi Latgolys regiona turisma atpazeistameibys i kūpejuos sadarbeibys veicynuošonys dorbojūtēs bīdreibā “Latgolys Turisma asociaceja”. Laura pīzeist, ka sovu kasdīnu navar izatāluot bez vysmoz stuņdi garom pastaigom ar suni, sovpus breivdīnuos, kod ir vareiba, teik pīvarāti ari drupeit garuoki pastaigu goboli.
Pastaiga ar pīvīnuotū vierteibu
Itūgod pavasars i vysi pasauļa nūtykumi ir eipaši naprognozejami, deļ tam īsoku drupeit atsaslēgt nu socialīm teiklim i izīt kuorteigā pastaigā izeimūt Dobys līguma “Stompaku purvi” stygu i apsaverūt nupat atkluotū Bunkuru-bazneicu, par tū vaira skaiti ITE. Stompakūs ir vareiba dūtīs eisuokā pastaigā, kas byus ap 3 kilometri gara, tok iztureiguokī var dūtīs garuokā puorguojīnī, kura garums sasnēgs pat 16 kilometrus. Dobys līgumu “Stompaku purvi” eipašuoku padora na viņ šmukuo doba, tok ari viesturiskais stuosts, kuru īsoku izzynuot kūpā ar Viļakys muzeja gidim.
Lela čaja kruška i literatura, kurā aizamierst
Napaseņ latgalīšu rakstnīks i publicists Valentins Lukaševičs ir izdevs jaunu eseju kruojumu “Casnāgu maizeitis”. Kruojumā īkļautī teksti ir truopeigi apraksteiti pīredzejumi nu Valentina dzeivis, tūs skaitūt saīs i pasasmīt, i īgrimt dziļuokuos puordūmuos. Gruomota nav cīši bīza, viņ 93 lopys pusis. Niu asmu tykuse gruomotys pusē i kotram skaiteituojam īsoku nasasteigt, a skaiteit tik pa 2-3 stuostenim par reizi. Valentina rokstu volūda ir gona boguoteiga, tei naprosa steigu, tik lelu čaja krušku i puordūmys ar acim vaļā.
Dzejis izruodis audiovizualais baudejums
Sovpus tod, kod prosuos audiovizualu baudejumu eisai atslūdzei, īsoku nūsavērt Ontona Kūkuoja gruomotys “Mīlesteiba, Lelais Līpu Kolns” dzejis izruodis „Pa mīlesteibu brīnūt, kuojis nasaļ” treileri (režisore Marika Čerņavska (Antonova)). Prūtama līta – lobuok ir nūsavērt vysu izruodi, tok maņ pošai cīši pateik ari itys eisais video, kuru asu puorsavāruse jau daudzys reizis i arviņ laiku pa laikam pasaveru vēļreiz. Mani uzrunoj izruodis daudzuos niansis, obu aktīru dabiskums i, kai maņ redzīs, ari puorpasauleiguo sirsneiba, kuru jī spiej nūdūt pat cauri ekranam. Izruode sajēme ari Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks 2020”.
Spāku sev i sābrim
Ar cytim sābrim varam byut lelūs draugūs, nu cytu juosabeist. Dīvamžāļ Ukrainai ar vysim sābrim nav pasaveics. Es gona bīži naizprūtu cylvākus i jūs reiceibys, tok itys gadīņs stuov tuoli puori pat vysļaunuokuom prognozem. Itymā trokajā laikā mums juobyun eipaši vīnuotim i juoatbolsta demokratiska, atvārta i mīrpylna leidzpastuoviešona. Ka ir vareiba, aicynoju paleidzēt Ukrainys ļaudim, par tū vaira var dazynuot ITE. Slava Ukrainai, slava varūneigajim ukrainim i lai mīrs ir kai pi myusu, tai i cytvīt.


text:
Saruna ar jaunū raidejuma “5 breinumi” seju Baibu Baltaci-Saukāni
Intervejis autore: Sintija Augustova, portals lakuga.lv
Baiba Baltace-Saukāne ir latgaliskuo jaunīšu raidejuma “5 breinumi” jaunuo seja. Piec studejom i dorba dzeivis Reigā jei atsagrīzuse dzymtajā Rēzeknē. Ar Baibu ik pa laikam sasateikam radejis viļņūs, kūpā vodūt “5 breinumus”. Sarunā par juos atsagrīzšonu Latgolā, izaicynuojumim raidejuma veiduošonā i regionalajim medejim.
Kai tev saguoja pīsavīnuot Latvejis Radejis Latgolys studejai i jaunīšu raidejuma “5 breinumi” komandai?
Studieju magistranturā i myusim beja praktikums, kurā vajadzēja dareit kaut kū vītejūs medejūs, maņ tyka Latvejis Radejis Latgolys studeja. Sajiemu e-postu, ka ir forša īspieja pīraksteit projektu jaunim žurnalistim i eistynuot tū kai sovu praktikumu. Nu suokuma maņ tam nabeja laika, projektu saraksteju pādejā nedeļā, i tai sasagadeja, ka es i vīna meitine nu Kūrzemis uzvarējom i dabuojom finansiejumu projekta eistynuošonai.
Poša naseņ beju atsagrīzuse nu Reigys iz Rēzekni. Vītejī draugi tū uztvēre normali, bet Reigys draugim tys beja šoks i naizpratne, vairuok ar nagativu pīskaņu. Tai roduos ideja par multimedialu projektu “Uzdrīkstēties. Atgriezties”. Tūreiz es pyrmū reizi sasatyku ar Renāti (Renāti Lazdiņu – Latvejis Radejis Latgolys studejis vadeituoju – aut. pīz.) i radūšū komandu.
Paraleli es struoduoju cytu dorbu, kas beja vairuok birokratisks, ar styngruokom ramom. Projekts beja īspieja izīt uorā nu kastis. Vysaidi dzeive grīzēs, i beja breids, kurā maņ beja breiveiba, deļtam, ka audzynuoju meitu, i navarieju struoduot pylnys slūdzis dorbu. Izdūmuoju, ka grybu puorškirt jaunu lopu, paraudzeit nazkū jaunu, palaižu ituos dūmys kosmosā i vīnā pyrmūdīnē sajiemu zvonu nu Renātis ar pīduovuojumu producēt jaunīšu raidejumu “5 breinumi”. Ilgi dūmuoju par tū, kaidam vajadzātu izavērt raidejumam, i saprotu, ka maņ byutu gryuši vadeit jaunīšu raidejumu, deļtam, ka skaitūs jau vairuok kai Y paaudze (daudzūs alūtūs Y paaudzis vacums atsaškir, bet puorsvorā tī ir jaunīši, kas pīdzymuši storp 1981. i 1996. godu – aut. pīz.), bet tagad ir Z paaudze, kuru maņ ir gryuši saprast i uzrunuot.
Leidz ar tū suoču dūmuot, kai “Breinumu” komandai pīsaisteit jaunus bolsus. Roduos ideja par “WhatsApp” korespondentim. Pajiemu teleponu, pīzvaneju sovai bejušajai klasis audzynuotuojai Vēsmai Poplavskai ar vaicuojumu, lai īsoka jaunīšus, kas interesejās par žurnalistiku. Jei maņ īdeve Ralfa (Ralfs Bilinskis – aut. pīz.) kontaktus i tai mes atrodom myusu pyrmū “WhatsApp” korespondentu, kuram vyss, munupruot, izadūd par 120 procentim. Juo bolss atdzeivynoj raidejumu. Maņ līkās – kū vaira jaunīšim teik dūta īspieja īsasaisteit satura veiduošonā, tū vaira ir īspieja jūs profesionali īvierzeit, īdūt īspieju atteisteit medejprateibu, īkruot dorba pīredzi.
Parkū tu izdūmuoji atsagrīzt Latgolā, Rēzeknē?
Kaidu laiku kūpā ar munu tūreizejū draugu, tagadejū veiru dzeivuojom Reigā. Maņ beja skaidrys karjerys plans, bet kaidu breidi vajadzēja peļdēt pa straumi deļtam, ka dzeivuoju kūpā ar cylvāku, kuram cīši napatyka Reiga. Maņ pret lelpiļsātu nabeja nikaidu ībyldumu, bet ikdīnā saguoja dzeivuot ar cylvāku, kuram acimradzami pītryukst Latgolys, sovu cylvāku, sovys saimis. Suoču saprast, ka vīta nav tik lels i nūzeimeigs punkts, raudzeju byuvēt sovu karjeru sovaižuok. Maņ beja dorba pīduovuojums, kurā beja īspieja ari sevi atteisteit profesionali, kuru es pījiemu. Tys beja lels lāmums, bet beiguos izlēmem braukt atpakaļ iz Latgolu.
Kas ir bejs vysleluokais izaicynuojums raidejuma veiduošonā?
Es nabeju gotova runuot eterā. Beju gotova producēt, kas ir piļneigi kas cyts. Dzierdēt munu bolsu radejā, pi tam vēļ latgaliski, beja lels izmetīņs nu laivys. Par sevi es jiutūs puolīcynuota latvīšu, angļu, varbyut pat krīvu volūdā, bet na latgaliski.
Covid-19 laikā nasagribēja jaunu, napīredziejušu cylvāku pieški īsvīst raidejumūs, a pa tū laiku Edgars (Edgars Provejs “5 breinumūs” dorbojās jau nu 2018. goda – aut. pīz.) raidiejumu vadieja vīns. Tai i nūliemu pīsavīnuot kai leidzvadeituoja.
Kas ir ness leluokū gondariejumu?
Struodojūt radejā, ir gryuši just klauseituoju atgrīzeniskū saiti. Vīneigais, kai tū izadūd sajust, ir caur socialajim teiklim. Ir pateikamai redzēt, ka myusu saturam ir daudz skatejumu, ka atsarūn dzierdeigys auss. Gondariejumu snīdzdūd vēļ tys, ka ir īspieja pasarunuot ar daudzim foršim cylvākim i nūdūt viestejumu klauseituojim.
Maņ vēļ pateik dažaidi eksperimenti, multimedialī projekti. “5 breinumim” byutu vaira juobyun video i audio formatūs dažaiduos platformuos. Covid-19 laiks ir izlics myusim īrūbežuojumus, bet ar “Zoom” paleidzeibu raugom tikt golā, ar aplikaceju varim iz raidejumu pasaukt gostus nu dažaidu pasauļa molu.
Par kū tu struoduoji pyrms dorbuošonuos “5 breinumūs”?
Es beju uorejūs sakaru organizatore i sabīdryskūs attīceibu specialiste.
Voi nazkod dūmuoji, ka struoduosi medejūs?
Es pīdzymu žurnalistikā. Muna mama (Skaidrīte Baltace – aut. pīz.) beja TV ziņu diktore, muns tēte (Andris Baltacis – aut. pīz.) beja operators un režisors. Jī struoduoja Latgolys Televizejis sabīdreibā. Piečuok obejim beja ari radiostaceja (“Radio Latgalei” – aut. pīz.), kurā es augu, grīzdamuos krāslā. Tuos ir munys spylgtuos bierneibys atminis.
Kod pabeidžu školu, nadūmuoju, ka dorbuošūs žurnalistikā. Studieju tīseibys i diplomateju. Maņ tys patyka, bet saprotu, ka myus veiduoja par Eiropys Savīneibys īriednim. Daudzi muni draugi struodoj storptautyskos organizacejuos, ES institucejuos, ministrejuos, advokatu birojūs.
Es suoču struoduot kai uorejūs sakaru organizators, sabīdryskuos attīceibys guoja kluot. Saprotu, ka, īspiejams, naasmu tik spieceiga presis reližu raksteišonā, sātys lopu satura veiduošonā. Gribieju nazkū apgiut kluot, īraudzeju, ka Rēzeknis Tehnologeju akademeja pīduovoj programu “Reģionālie mediji un komunikācija”, īgivu magistra grādu. Tagad jau nadaudz puorlīcynuotuok jiutūs medeju nūzarē.
Vai plānoj ar medejim saisteit nuokūtni?
Asmu atvāruse sevi vysom īspiejom, kas maņ īt pretim. Medeji mani pīsaista. Eipaši interesanta i kvalitativa satura veiduošona. Latvejā sabīdryskī medeji struodoj ļūti augstā kvalitatē – gon Latvejis Televizeja, gon Latvejis Radeja. Pateik ari tys, kū jī dora socialajūs teiklūs, bet regionalajim medejim ir juosper sūļs iz prīšku. Kas cyts tū dareis, ka na jaunī profesionali?
Kuo, tovupruot, regionalajim medejim pītryukst vysvaira?
Regionalīm medejim juosuoc dūmuot uorpus kastis. Attaisūt dažus regionalūs medejus, radzūt, ka tī ir ziņa par zuolis pļaujis suokumu, kas nūteiktom auditorejom, prūtams, ir aktuala, izreiz gribīs pavaicuot, vai tei ir kvalitativa i objektiva žurnalistika. Byusim gūdeigi, daudzi regionalī medeji struodoj mierķauditorejai četrdesmit plus, bet jaunīšim ari vajag sovu saturu. Prūtams, ir juoapsazynoj, ka mes nadzeivojom slāgtā sabīdreibā. Sovu magistra dorbu raksteju par Eiropys identitati laikrokstūs. Tī ir ļūti interesanta nūstuoja. Kod iz tū pasaver, var saprast, ka regionūs laikroksts pauž leluoku pīdereibu padūmu, na Eiropys Savīneibys identitatei, tys jau ir drauds drūšeibai. Komer nabyus jaunu profesionaļu, kuri var īdvest jaunu elpu, nikas, īspiejams, ari nasamaineis.
Vai tys, ka esi nu žurnalistu saimis, tevi ir īspaiduojs?
Muni vacuoki vysuor mani ir cīši stypri ītekmiejuši. Maņ ir cīši lobys i draudzeigys attīceibys ar jim, jī var dūt padūmu vysur. Cyti vacuoki, īspiejams, prīcojās par plyku faktu, ka jū bārns skaņ radejis viļņūs, bet muni vacuoki tū vaira uztver par pošsaprūtamu i ceņšās analizēt, paleidzēt ar konstruktivu kritiku.
Ir gryuši, kod vacuoki medeju jūmā ir izgleituoti i aizruoda par intonacejom, bolsa tembrim, tempim, saturu. Daudzim varbyut nav taidys īspiejis pavaicuot vacuokim, lai jī pasvīž interesantys idejis, kai aizraujūšuok padūt informaceju ēterā. Tys ir pluss, ka maņ taida īspieja ir, bet ir juosariekinoj, ka tei īspieja, bonuss īt ari ar minusu sovā ziņā.
Tu struodoj, lai dzeivuotu, vai dzeivoj, lai struoduotu?
Šūbreid es dzeivoju, lai struoduotu – es doru tū, kas mani īprīcynoj. Tys ir daudz svareiguok par dzeišonūs piec naudys. Tū var dareit vysod, bet dīnys beiguos tu byusi nalaimeigs cylvāks. Ir svareigi, kai tu jiutīs, ka tu dori dorbu, kas dūd gondarejumu. Kotram nūvieleju atrast taidu dorbu.
Kaida ir tova attīksme pret latgalīšu volūdu?
Gūdeigi – es jū principiali nalītuoju. Es dzeivoju ar latgalīti, asmu nu latgalīšu saimis, bet vacuoki ar mani runuoja latvyski. Latgalīšu volūdu īsavuiceju bārnuduorzā. Piečuok laukūs ar mani taņte runuoja latgaliski. Babai beja lels puorsteigums, ka vyspuor varu pasaceit nazkū latgaliski.
Munys attīceibys ar latgalīšu volūdu ir interesantys. Ar bārnu i veiru es runoju latvyski. Dūmoju, ka latgalīšu volūdai nūteikti ir juobyun, bet nauzskotu, ka tys ir kaut kas uzspīžams. Volūdai ir juoīt pošai nu seve.
Maņ napateik, ka pastuov uzskots, ka Latgolai ir napīcīšama speciala, eipaša attīksme. Mes asam latvīši. Maņ vaira grybātūs, lai ir tai, ka, izzynojūt, ka esi na nu Līpuojis, bet nu Rēzeknis, attīksme nasamaina. Pret mani tei attīksme beja dīzgon skorba. Paguoja treis godi, komer es varieju Reigys kursabīdrim pīruodeit, ka es ari varu.
Tys, ka es pabeidžu Rēzeknis 1. vydsškolu nanūzeimej nikū pret Reigys 1. gimnazeju. Beiguos svareigs ir na materialais stuovūklis voi izceļsme, bet gon tys, cik daudz vari izdareit, cik daudz laika esi gotovs veļteit.
Maņ ir biedeigi, kod saprūtu, ka es naasmu vīna taida, pret kuru ir tei “eipašuo” attīksme. Ari akcenta deļ, kas veidojās, ilgu laiku runojūt latgaliski. Muna baba guoja tam cauri daudz gryutuokā formā, kod jei sešdesmitajūs godūs brauce vuiceitīs iz Reigu. Deļtam jei ari myus vuiceja vairuok latvyski. Es jū saprūtu.
Voi sekoj leidza nūtikšonom latgalīšu kulturys telpā?
Grybūt nagrybūt saīt sekuot deļtam, ka vysa informacejis telpa ir apleik. Ir ari GORS. Maņ ir prīca, ka muna mama dalyka pierkstu pi tuo, lai koncertzale byutu.
Jau piec tuo, kod maņ izstuosteja projektu, naticieju, bet kod atguoju iz atkluošonys koncertu, beju puorsteigta. Vēļ vaira naticieju tam, ka tymā pūrainajā vītā, kur tagad atsarūn GORS, byus nazkaida guojieju īla (smejās). Paļdis cylvākim, kas pi tuo struoduoja i ceinejuos par tū, lai projekti tūmār byutu eistynuoti.
Voi piec pīsavīnuošonys “5 breinumu” komandai jiutīs slovona?
Nā. Taidys lītys nav. Muns tāvs ir atpazeistama skotuvis personeiba, koč maņ tai nimoz nasalīk. Jis ir muns tēte. Maņ tys nav nikas naparosts.
Vīnu reizi mes ar draudzini braucem svinēt Leigū svātkus iz Vuorkovu. Jai beja namūde mani saukt uzvuordā. Pi manis daīt kaids puiss i soka: “A Baltacis tev ir kāds radinieks?” Es atbyldu, ka tys ir muns tāvs. I puiss soka: “Tu esi slavenība!”
Es uzskotu, ka Latvejis leiminī nav taidys lītys kai slaveneibys. Varbyut uorzemēs, kur ir cylvāki, kas atpazeistameibai skrīn nu pakalis kai troki.
Kurs ir bejs vysinteresantuokais vīss raideejumā?
Man cīši patyka raidejums, kuru taisiejom par Covid-19 uorzemēs, kur atkluojom, ka latgalīši ir Kolumbejā, Vjetnamā i cytur. Kotrys gosts ir pīness kaut kū sovu.
Vēļ patyka raidejums par školuotuojim. Ļūti patyka runuot ar Ilmu Kupcovu, kas ir Īspiejamuos misejis školuotuoja Daugovpilī. Maņ gribīs jai aplaudēt. I vysim cytim jaunajim školuotuojim, kuri ir izavieliejuši sev itū miseju, kas ir super apsveicami. Uzskotu, ka itī školuotuoji radeis spieceigu paaudzi.
Kuo tev vysvaira pītryukst Covid-19 laikā?
Pasuokumu i koncertu, kulturys deļtam, ka vysu puorejū var kompensēt. Vīnu breidi aizmiersu, ka ir Covid-19, i dūmuoju, ka varātu ar veiru aizīt iz kaidu kinu, i tod atceriejūs, ka koronaviruss nikur nav pazuds. Cīši prīcojūs, ka GORS ir atjaunuojs kino seansus leidz 25 cylvākim.
Kū tu dori breivajā laikā?
Maņ pateik laiku pavadeit ar saimi. Breivajā laikā skrīnu, tys maņ saguodoj prīcu. Tei ir ari ir vīna nu tūs lītu, kuru es nikod nadūmuoju, ka dareišu. Sports nikod nav bejs muns. Vysūs prīkšmatūs školā maņ guoja labi, izjamūt sportu. Kod suoču struoduot, maņ prīškā sēdēja kolega, kura ar veiru skrīn dažaidys distancis. Tai saprotu, ka es ari varu tū dareit. Smīkleiga beja muna pyrmuo saskarsme ar 10 km distanci. Janvarī varēja pīsasaceit iz Rēzeknis pusmaratonu, dūmuoju, ka pīsasaceišu iz 5 km. Nazkū spaideju, samoksuoju, piec tam verūs, ka 5 km skriejieju sarokstā muna vuorda nav. Pasavierūs pi 10 km – tī muns vuords. Tymā laikā es vēļ tikai mieginuoju skrīt. Tai mes ar veiru suocem trenētīs. Jis ari dasasacēja 10 km distancei. Nūskrējomm. Tod maņ tys lykuos lels sasnāgums, a tagad kotru sastdīni pa 10 km skrīnu. Kai reiize var nūsaklauseit “5 breinumu” raidejumu tymā laikā. Ka nu kaids nazyna, kū dareit kaidu stuņdi, var nūsaklauseit raidejumu.


text:
Rēzeknis Augstškolā nūtiks zynuotiskuo konfereņce “Autors. Teksts. Laikmats”
23. i 24. aprelī Rēzeknis Augstškolā nūtiks 4. storptautyskuo zynuotniskuo konfereņce “Autors. Teksts. Laikmats”, kas byus veļteita latgalīšu kulturys darbineicys, literaturys viesturneicys Ilonys Salcevičys 75 godu jubilejam.
Konfereņcis organizatori aicynoj dasacēt referatu temys da 1. apreļa (studentim – da 10. apreļa) 5 sekcejuos:
1. Jaunuokī pietejumi literaturys viesturē.
2. Jaunuokuo metodologeja teksta analizē.
3. 2014. goda latvīšu literaturys apskots i analize.
4. Literaturys i cytu muokslys veidu, cytu zynuotņu nūzaru mijīdarbe, ītekmis.
5. Literatura i nacionalī kodi (mitologeja, folklora, etnografeja, latgalīšu teksti, Latvejis cytu tautu i cytu nūvodu literatura).
Konfereņcis pyrmajā dīnā paradzāta ari diskuseja par literaturys vuiceibu gruomotom školuos, taipat dīnys izskaņā nūtiks ari 3. storptautiskuos konfereņcis “Autors. Teksts. Laikmats” kruojuma prezentaceja i jaunūs autoru dorbu lasejumi.


text:
Upītis Tautys nomā nūteikūšuo meilys aiļu i dzīsmu festivala „Upītes Uobeļduorzs” pyrmsuokumi vaicojami 2002. godā i tys ir vacuokais da ituo pastuovūšais latgalīšu festivals. Nūtikšonys idejis autors ir Ontons Slišāns, kurs īsadūmuoja sataiseit sovpateigu dzejis dīnom veļteitu festivalu, kab popularizātu i saglobbuotu latgalīšu volūdu. Festivalā pīsadola latgaliski rokstūšī autori, dažaidu stylu grupys i muziki, kurī dzīd dzīsmis latgaliski. 2011. godā pyrmū reizi festivals nūtyka bez tuo aizsuocieja Ontona Slišāna, bet muziki tyka aicynuoti radeit jaunys dzīsmis ar Ontona vuordim.
NOMINANTI:
Dueta Inga i Normunds, grupys Patrioti.LG kūpejuo koncertture pa kulturys nomim
Gola punkts – pītura “Andreji” Rēzeknis Augstškola
Cylvāka bārna kinys jubilejs Preiļu KC
Latgolys pūdnīku dīnys 2011


text:
Radio raidījumi
Voi Varakļuonu nūvodam byut?07.06.2021
Saeima 1. junī pījēme grūzejumus Administratīvū teritoreju i apdzeivuotū vītu lykumā, kas nūsoka Varakļuonu nūvoda izveidi. Voi tys ir optimāluokais rysynuojums? Tū vaicuojem Saeimas frakcejis “Jaunuo Vīnuoteiba” prīkšsādātuojam Ainaram Latkovskim.
Sovpus “Jaunū konservativū parteju” puorstuovūšais Saeimys deputāts Jurs Rancāns uzskota, ka Varakļuonūs ir juoatgrīž kulturviesturiskuo taisneiba i nūvodu juodavīnoj Latgolys planavuošonys reģionā asūšajam Rēzeknis nūvodam.
Taipoš paklaussim advokata i sabīdriskuo darbinīka Agra Bitāna, kai arī Varakļuonu dzeivuotuoju redzīni.
SIA “Latgales dārzeņu loģistika” nūsadorboj na vīņ ar tomātu audziešonu, bet sadarbeibā ar taidom izgleiteibys īstuodem kai Elektronikys i datorzynuotņu institūtu, Reigys tehniskū universitāti, Rēzeknis tehnoloģeju akademeju Mežvidūs teik radeiti aizmetņi muoksleigam intelektam. Teik izstruoduotys tehnoloģejis, kurys, kai cer SIA “Latgales dārzeņu loģistika” vaļdis lūceklis Edgars Romanovskis, puorskatomā nuokūtnē varātum tikt komercalizātys – “navys vīnkuorši tomātu audziešona, bet arī klimata vadeišona,”soka Romanovskis. I leidza ar tū, nuokameibā arei Latvejā varātu byut ar lauksaimnīceibu saisteitys augstuos tehnaloģejis.
Mežvidu syltumneicys jau tān ir “testa vīta”, kur teik puorbaudeitys gon jaunuokuos augu gaismuošonys sistēmys, gon klimata vadeibys sistēmys. I vyss tys dorbs rezultēsīs produktūs, kū varēs pīduovuot na vīn vītejim patārātuojim, bet arei vadūšojom “syltumneicu” valstim, puorlīcynuots Romanovskis.
“Mežvidūs nav mierķis giut uotru peļņu, bet radeit produktus un virzeitīs iz prīkšu, lai byutu piec īspiejis leluoka pīvīnuotuo vierteiba, kas pīruoda, ka mes varam dareit koč kū vaira,” nūruoda SIA “Latgales dārzeņu loģistika” vaļdis lūceklis Edgars Romanovskis.
Raidejums veiduots ar Nacionaluos elektroniskūs plošsazinis leidzekļu padūmis atbolstu.
“Pi myusu Latgolā” : 04.06.2021Atgriezties atpakaļ
Katharina Heyer movie sex scene pamela anderson bret michaels beatiful korean sex full hd movie song download Round ass nurse sticking a dildo deep in her rectu Hot Teen Scandal Free Hot Teen Sex Porn Video Telugu housewife cheating xxx porn video hot fuck in living room Fingering Amateur Cock Sucks Movies xxx Busty Girlfriend Fucked Hard by her BF
Lasiet vēl
Nedēļas skaitlis
No 1. jūnija siltumapgādes tarifs Vipingas un Ziemeļu rajonos “samazinājās” no 99,66 eiro par megavatstundu līdz 124, 15 eiro par megavatstundu (summas bez PVN).Apspriest
Aptauja
Vai Jūs esat gatavi atteikties no pārvietošanas ar personisko autotransporta līdzekli degvielas cenu kāpuma dēļ?Skatīt rezultātus
Jaunākie komentāri:


text:
Kuorsavīši sasateik sarunu klubā “Veiru runys”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Kuorsovā i tuos apleicīnē dzeivojūši veirīši jau nu ituo gods suokuma aicynuoti pīsadaleit sarunu kluba “Veiru runys” sasatikšonuos. Sarunu klubu voda muzikis i latgalīšu kulturys projektu vadeituojs Guntis Rasims.
Kai stuosta Guntis Rasims, jau nūtykušys treis sasatikšonys i vēļ vysmoz divejis prīškā – 23. februarī i 9. martā. Iz tom aicynuoti ari tī kuorsavīši, kas vēļ nav pīsadalejuši sarunu klubā.
“Radzu, ka tei ir loba īspieja sovstarpejai “dzeivajai” komunikacejai īilgušajā i sarežgeitajā īrūbežuojumu laikmatā. Kuorsavīšus raugu īpazeistynuot ar myusu laiku viesturē vīnom nu dziļuokajom sarunu klubu tradicejom, kas rodušuos Britu soluos, Londonā, 18. godu symtā. Taiduos sasatikšonu vītuos sabīdreibys puorstuovi varēja gon apsprīst sev interesejūšys temys, gon sovpateigu “runys aktivitašu” (parlour games) veidā lītdereigi pavadeit sovu breivū laiku. Diskutejam i puorbaudam puora godu symtūs izkūptuos metodis i tradicejis praksē,” tai Guntis.
Sarunu klubs “Veiru runys” teik organizāts projektā “Izaicinājumi, iespējas, perspektīvas” i tuo golvonais aizdavums ir vītejuos kūpīnys styprynuošona, sadarbeibys i dūmu apmainis veicynuošona. Organizej bīdreiba “Sadarbības platforma” sadarbeibā ar British Council.


text:
Kai atguodoj dzejneica Anna Rancāne, juos pyrmais dzejūļs tuolajūs padūmu laikūs bejs veļteits latgalīšu dzīsminīkam Pīteram Miglinīkam. Tys tūlaik publicāts vītejā Kuorsovys pusis avīzē "Za Pobedu".
"Es atguodoju, kai muna mama tū avīzeiti īlyka skapī, kur vysys juos i lyugšononu gruomotys, i vys koč kas taids beja. Taida sadzeļtiejuse," pyrmūs literarūs sasnāgumus atguodoj Anna Rancāne, atkluodama ari tū, kai sovulaik ari vēļ padūmu laikūs tykuse uzjimta Rakstnīku savīneibā. Tymā variejs tikt viņ, ka autoram bejušys izdūtys vysmoz divejis gruomotys i ka jamb eja treis rekomendacejis.
"I es eistyn nu sirds asu lapna, ka maņ vīnu rekomendaceju raksteja Vizma Belševica, ūtru – Viktors Avotiņš, bet trešū, maņ ruodīs, voi tik nabeja nu Knuta Skujenieka."
I taišni Knuts Skujenieks Rakstnīku savīneibā pi uzjimšonys Annai styngri nūsacejs, ka viņ Latgolai Anna atdūta natiks, tai dūmojūt par dzeju tik latgalīšu volūdā.
Ar eipašu attīksmi Anna runoj par dorbim, kū jei rakstejuse, gaismā izceļūt cytys Latgolys personeibys. "Tī dorbi, par koč kū, ir interesanti. Es tūs vysus asu rakstiejuse tai kai par sevi. Ari rokstūt par Terēzi Broku. Tod, kod mes runovam, es tik daudzi paralelis atrodu. Laikam pasalaimeja atrast taidus cylvākus – kai soka tūs sovus varūņus – kur tu pats vari gondreiž voi ari sevi likt jūs vītā. I tu atrūni tuos paralelis sovā dzeivē i tuo cylvāka dzeivē."
Anna atzeist, ka beja vīns laiks, kod jai cīši patyka raksteit dialogūs, tod topa ari Nacionaluo teatra izruode "Bišumāte un vilkacis". Itūšaļt Anna nanūlīdz, ka kaids jauns dorbs dramaturgejā tyvuokā voi tuoluokā laikā varātu byut i, vysā tycams, taišni par itū naīrostū laiku, kurā niu dzeivojam.
"Kod tikū pandemeja suocās, es suoku par tū raksteit lugu i atstuoju, napabeidzu. Jo gryuši raksteit par tū, par kū nazyni, ar kū beigsīs. Bet vys tik es dūmoju, ka tān ir juoizvalk uorā i juoturpynoj."
Pošai Annai pandemejis laiks nav bejs vysai rodūšs, tys ari sakrits ar laiku juos dzeivē, kū poša jei ar smaidu sejā sauc "Dzeive ar munu babu". "Muns mozdāls varātu tai kuodreiz raksteit, ka jam ir dzeive ar sovu babu. Tys ir – ar mani. I myusim vyss ir…"
Latgalīšu literaturys raidīroksts "Puslopys" ir myusdīnu latgalīšu literaturys puslopu puorškūrsteišona – apsarunuošona ar autorim par raksteišonu, volūdu, kasdīnu i dzeivi kai taidu. "Puslopys" aicynoj īsaklauseit ari latgaliski pīraksteitūs dorbūs voi tūs fragmentūs pošu autoru skaitejumūs, taipat kotrā sasatikšonys reizē tūp vīna jaunys dzīsmis skice ar satyktuo autora tekstu.
Ar latgalīšu literaturys autorim sasarunoj muzikis, viesturnīks Arņs Slobožanins i marketinga specialiste, latgalīšu volūdys popularizātuoja Edeite Husare.


text:
23.03.2022. “NewFuels” RSEZ SIA i “Energy Resources CHP” RSEZ SIA beja tys gūds uzņimt vīsus nu ASV viestnīceibys Latvejī – Amerikys Savīnuotūs Valstu viestnīku Džonu Lesliju Kārvaila kungu. Delegacejī beja i politiskīs darbinīks Deivids Svollijs, sabīdriskūs lītu specialists Oskars Avila … Continue reading
Category Archives: Ziņas
Riezeknī atkluota slāgtuo futbola halle
“NewFuels” RSEZ SIA i “Energy Resources CHP” RSEZ SIA vīnmār ar prīku dūd īguļdiejumu sporta atteisteibā, dieļ tam myusim ir biejs tys gūds pīzadaleit telpu futbola arenas atkluošonā Riezeknī, atbolstūt projektu. Piezeknis valstpiļsātys dūmis Sporta puorvaļdis vadeituoks Aleksejs Grehovs “NewFuels” … Continue reading
December 15, 2021
by NewFuels
Comments Off on Riezeknis specialuos ekonomiskuos zonys Goda bolva 2020
Riezeknis specialuos ekonomiskuos zonys Goda bolva 2020
Ikgadejuo “Riezeknis specialuos zonys (Riezeknis SEZ) komercsabīdreibu Goda bolva” konkursa ītvarūs, 12.novembrī svineigā tīšsaistis pasuokumā tyka apbolvuotys sekmeiguokuos Riezeknis SEZ komercsabīdreibys. Riezeknis SEZ komercsabīdreibu Goda bolvys” konkurss tīk organizeits ar mierki nūvierteit i gūdynuot sekmeiguokuos Riezeknis SEZ komercsabīdreibys, kai i … Continue reading
August 2, 2021
by NewFuels
Comments Off on ENplus® audita rezultati
ENplus® audita rezultati
17.06.2021. uznāmums “NewFuels” RSEZ SIA izguoja ikgadejū auditu ENplus® sertifikata uztureišonai i sajāme aplīcynuojumu par saražuotūs granulu kvalitatis atbiļsteibu ENplus® A1 i ENplus® A2 kvalitatis klasem.
July 26, 2021
by NewFuels
Comments Off on FSC® puorsertifikaceja
FSC® puorsertifikaceja
2021. gadā uznāmums “NewFuels” RSEZ SIA ir izguojs FSC® (Forest Stewardship Council, FSC-C131356; NC-CoC-025876) puorsertifikaceju tyvuokiejam 5 godu periodam par atbiļsteibu (CoC) Forest Stewardship Council® (FSC®) pīguodis ķiežu praseibom. Jaunīs sertifikats dereigs nu 26.07.2021. da 25.07.2026
July 22, 2021
by NewFuels
Comments Off on ISO auditu rezultati
ISO auditu rezultati
16.06.2021. i 14.07.2021. “NewFuels” RSEZ SIA i “Energy Resources CHP” RSEZ SIA izguoja ikgadejūs auditus ISO sertifikatu uztureišonā i saņāme aplīcynuojumu par atbiļsteibu starptautiskīm ISO 14001:2015, ISO 50001:2018, ISO 9001:2015 un ISO 45001:2018 standartim.
May 5, 2021
by NewFuels
Comments Off on SBP puorsertifikaceja
SBP puorsertifikaceja
2021.gadā uznāmums “NewFuels” RSEZ SIA ir veics nūteiktū 5 godu perioda SBP sertifikaceji. SBP sertifikaceja nūdrūšynoj, ka īpierktī izejmateriali i ryupneicā saražuotuo produkceja atbylst SBP biomass compliant kriterejim.
March 30, 2021
by NewFuels
Comments Off on SBP Pamatpīguodis atskaite
SBP Pamatpīguodis atskaite
December 22, 2020
by NewFuels
Comments Off on “Riezeknis specialuos ekonomiskuos zonys komercsabīdreibu Goda bolva 2019”
“Riezeknis specialuos ekonomiskuos zonys komercsabīdreibu Goda bolva 2019”
Pec 2019.goda dorba rezultatim “NewFuels” RSEZ SIA īgiva titulu “Goda uzjāmums”. Kūpā ar itū augstī viertiejumu myusu uzjāmums par 1. vītys īgiušonu sajāme ari “Riezeknis RSEZ komercsabīdreibu goda balva 2019” apbolvuojuma zeimi. Itys apbolvuojums atzeimeij myusus kai pošu veiksmeiguokū Riezeknis … Continue reading
December 18, 2020
by NewFuels
Comments Off on Riezeknis specialuos ekonomiskuos zonys Goda bolva 2019
Riezeknis specialuos ekonomiskuos zonys Goda bolva 2019
Deveitū godu pec kuortys ir Pasnāgtys bolvys Riezeknis specialuos ekonomiskuos zonys (Riezeknis SEZ) komercsabīdreibu “Goda bolvys” konkursa uzvarātuojim. Myusu uzjāmumu darbeibu RSEZ vadeiba nūviertieja ļūti augstu: “NewFuels” RSEZ SIA sajāme titulu “Goda uzjāmums” i izceinieja uzvaru itaiduos nominacejuos: 1.vītu nominacejā … Continue reading


text:
Numura roksti
„Ceļš iz svātumu.” Piļneibā pasaļaut iz Dīvu, īmīļuot sovu naspāku, atsasaceit nu sovys gribys – golvonuo redaktora īvodvuordi numuram.
„Svieteisim vīns ūtru, tod i Dīvs myus svieteis.” Fragmenti nu Reigys arhiveskupa-metropolita Zbigņeva Stankeviča muoceibys Dīvmuotis svātkūs Aglyunā.
„Jelgovys diacezei jauns veiskups.” Par nominantu veiskupa omotam – ilggadejū Reigys Kristus Karaļa draudzis prāvestu Edvardu Pavlovski.
„Leidzeiba par trejom bausleibom.”
„Svātuos profesejis Zalta jubileja Kazahstanā.” Par klūstermuosu Terēzi Piju.
„Dzeive ceiņā ar satanu.” Fragments nu prīstera G. Amorta gruomotys „Eksorcista atminis”.
„Prīcuosimēs par Dīva dorbim.” Par naseņ izdūtu žurnalista P. Zēvalda gruomotu „Pasaulis gaisma”, kura veiduota kai atkluota saruna ar pāvestu Benediktu XVI. Gruomota agruok jau izdūta vuocu, pūļu, itāļu i angļu volūdā. Ījāmumi nu ituos gruomotys tierdznīceibys tiks atvālāti nuokušajim Katuoļu Bazneicys izgleitojūšajim projektim Latvejā.
„Igatī tūp jauns dīvnoms.” Par tūpūšū sv. Juoņa Kristeituoja bazneicu Igatī.
„Svātceļuojums pi sovom saknem.” Par Bārzsolu dzymtys saliduojumu Rogovkā.
„Es atrodu sovu aicynuojumu – tei ir mīlesteiba.” Par prāvestu Rinaldu Broku.
„Goreiguo tāva lūma sv. Faustinys dzeivē.” Sagatavuots piec gruomotys „Muosa Faustina par goreigū vadeišonu”.
„Bazneica i sakramenti.”
„Myusdīnu civilizacejis krīze.” „Kod mes īsaklausom viņ poši sevī i sovuos bailēs, myusu acs mona puorsvorā vysu negativū – tryukumus, nakuoretibys i ļaunumu. Kod mes īsaklausom Dīvā, Jis atkluoj myusim sovu mīlesteibu, kas myus ir radejuse i nūtaļ uztur myusu dzeiveibu.”
„Laukūs pat sapyni jaukuoki ruoduos.” V. Tenčas-Goldmanes stuosteņš bārnim.
„Pasauļa Jaunīšu dīnuos.” Par Krystaceļu Jaunīšu dīnuos Madridī.
„Muna sūlabīdrine.” Par Ivetu Vibornū, uorsti, lugys „Klepernīku pogosta zvaigzne” autori, i gruomotu skaiteišonu.
„Kotram sova zalta steidzeņa.” Iveta Vibornā par literarū jaunradi, školuotuojim i vacuokim.
„Divkuorteiga jubileja.” „Ilgais ceļš iz sātu.” Par rakstneicu Paulīni Zalāni-Vallenu, kurai 2011. godā aprit 80 myuža godi.
„Kur palīk laiks, kur izgaist, kur aizskrīn?” „Dižais latgalīts.” Par kinorežisoru Juoni Streiču, kuram 2011. godā aprit dzeivis 75. godskuorta.
„Iudiņa kritums vysod izalauss…” Interveja ar etnomuzikologi i iergeļneicu Daci Nasteviču.
„Puosoku gruomota par krīzi.” Par bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” izdūtū gruomotu „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”, kurā apkūpuotys skaistuokuos latgalīšu literaruos i tautys puosokys, dereigi padūmi lātai saimnīkuošonai i sliminīku uorsteišonai, roksti par vacajom krīzem i anekdoti par myusu laiku Latveju i vaļdeibu…


text:
Izdūts “Rūžupis veiru” pyrmais albums
Kulturys i menedžmenta centrys “Lauska” oktobra pyrmajā pusē izdevs folklorys kūpys “Rūžupis veiri” pyrmū albumu, kurā vydā ir ostoņpadsmit latgalīšu tautysdzīsmis.
Folklorys kūpa “Rūžupis veiri” dybynuota 2009. goda janvarī Leivuona nūvodā. Kūpa ir vīna nu rešajom veiru folklorys kūpom Latvejā, tuos vadeituojs ir Dainis Paeglis i kūpā dorbojās septeni kuorteigi veiri nu Leivuona, Rūžupis i Sutru. Veiri muzicej i dzīd par olu, mārgom, karu i cytom veirim svareigom temom. Tikū izdūtajā albumā atrassit kai cīši pazeistamys (“Guoju pa mežu”, “Lobs bej’ puika myusu Jezups”), tai ari mozuok dzierdātys latgalīšu tautysdzīsmis.
Albuma īroksts taiseits studejā “Lauska” skaņu iņženera Kaspara Bārbala vadeibā. Sūpluok dzīšmu īrokstim “Rūžupis veiru” albumā atrūnomi ari vysu dzīšmu vuordi i eisi dzīšmu temu stuosti ari angliski. Albumu var nūpierkt “Lauska” albumu tierdznīceibys vītuos, škārsteikla veikalā, kai ari bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” latgalīšu gruomotu i disku goldā.
Albums izdūts ar Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstu.
Albuma “Rūžupis veiri” dzīšmu saroksts:
1. Taidu olu padareju
2. Guoju pa mežu
3. Tī bej’ labi olu dzert(i)
4. Ai zaļuo egleite
5. Tuoli dzeivoj
6. Īsim syla maleņā(i)
7. Tymsa, tymsa tei naksneņa
8. Muote dieleņu auklēja
9. Muote soka šyupuodama
10. Īsalaižu ierbu šauti
11. Seši jauni bandinīki
12. Oi, Dīveni, loba laime
13. Padareju oluteņu
14. Treis gadeni saturieju
15. Dzieru, dzieru olu
16. Pļuovu sīnu
17. Es nu sovu mozu dīnu
18. Lobs bej’ puika myusu Jezups
Viesti sagataveja Edeite Husare


text:
Ka lītai nav stuosta, tai nav vierteibys
Ari kotrai fotografejai ir sovs stuosts. Ļauds, gaismys, kruosys, ainovys… Aiz kotra foto ir fotografs, i par kotru fotografu ir otkon jauns stuosts. Gastejam pi Igora Pliča (66) Preiļūs – jam eipašumā ite ir mīsta vacuokuo kūka sāta, pi sīnys pluoksne latgaliski, kas taišni tū ari aplīcynoj: “Pliča sāta”. Pyrms laika ite beja kopeineica, tod vīsneica, niu vydā īkuortuotys vairuokys ekspozicejis – senejī Latgolys sadzeivis prīkšmati, sova biblioteka, īspaideiga fotoaparatu kolekceja, poša i cytu izcylu Latvejis fotografu dorbi. Pogolmā mostā pleivoj Latgolys karūgs, ite pat styureitī īkuortuots ari Latvejā mozuokais dīvnoms. I tam vysam pa vydu vysod smaideigais Igors ar sovim stuostim par kotru prīkšmatu, kas apleik radzams, par dzeivis nūtikšonom i par 340 Latgolys fotografim – pavysam naseņ juo vadeibā izdūta apjūmeiga i unikala gruomota, iz kuru niu ar skaudeibu verās puornūvadnīki, – jim nikuo taida nav.
Fotomuokslinīks
Igors ir prosts lauku puiss, kas nu dziļu Latgolys lauku (Tiļžys pusē) sovulaik da Reigai aizakiuļs, kur jau nu poša suokuma virziejīs iz sovys sirdslītys – fotografejis – izpieti. Pabeidzs orūdškolu Reigā, tod piec dīnasta gaitu Moskovys apgobolā tīpat aizakaviejs iz vēļ puors godu i absolviejis Moskovys tehnikumu. Tok “dzeive – leluokuo škola!” Piec atsagrīzšonys dzimtinē Ludzā struodova daudzus godus, īkuortova tī foto darbneicu, pa lauku teritorejom daudz brauce – tūlaik kū dziļuok laukūs, tū drupeit leluoks procents nu pakolpuojuma tics pošam fotografam. Kasgadejī kurgani treju vaļstu rūbeža sasatikšonys punktā aiz Zylupis bejs obligats pasuokums. Variejs knipsēt kara veteranus iz nabādu i tik raksteit jim “kvitancejis”. Vēļ padūmu laiku izskaņā Igors paspēja nūsyuteit ministrejai sovus praktiskūs īsacejumus foto kabinetu īkuortuošonai lauku teritorejuos. Sajiems tūlaik ari oficialu atbiļdi, ka īsacejumi sajimti, byušūt izviertāti i (varbyut) ari kas nu tuo īvīsts – pasarakstejs tod vēļ ministrejis īriednis Guntis Ulmanis.
Igors Pličs ir profesionals fotografs ar lelu pīredzi, dybynovs Latgolys fotografu bīdreibu, kūpā ar kolegom izdevs vairuokys gruomotys ar šmukim Latgolys skotim i Latgolys cilvāku foto fiksacejom nu jau 21. godu symtā. Niu kai izdūta apjūmeiga gruomota “Latgales fotogrāfi laika ritumā XIX–XXI gs.” (Latgolys fotografu viesturis izziņu gruomota.) Dati aizvin vēļ teikūt papyldynuoti. Tys ir unikals dorbs, kurā apkūpuotys vysys zinis par ituo regiona fotografim. Na veļti ari dabuota latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” nominaceja. Latvejis Nacionaluo biblioteka ar prīcu pajāmuse tai sauktūs obligatūs septeņus eksemplarus, kas jai dateik nu kotra izdavuma, i vēļ dapierkuse kluot ostonis gruomotys, lai varūt nūsyuteit ari bibliotekys filialem uorzemēs.
Igors nasliepn, ka beidzamajā laikā ituos gruomotys deļ saguojs gona daudz stuosteit vysaiduokuos intervijuos, tok ari dorbs īguļdeits pamateigs – seši ar pusi godi nu breiža, kod Viesītē kaidā fotografu saītā par viesturi runuots i vīns nu reidzinīku izasaceja, ka Latgolys fotografu darbeiba ir pilneigi bolta lopa… Igoram tys puoruok osai ausīs īsagrīze. I varbyut labi, ka tai. Pasarunova ar Pīteri Korsaku, kuram ir taiseitys intervejis ar vairuokim Latgolys fotografim, Igoram izadeve tikt ari pi materialu nu Boltkrīvejis, praseita informaceja nu vysu molu.
Tymā pošā laikā juosaprūt, ka itaida gruomota nikod navar byut piļneibā gotova. Materiali vys vēļ turpynoj īt kluot – kotram fotografam pi Igora ir īkuortuota atseviška mapeite. Pa druskai kluot īt kaidi foto, zeimūgi (ar kurim lykta informaceja biļdei ūtrā pusē, kai taida vizitkarte). Tok Igors jau nu poša suokuma beja pījiems, ka nazkurā breidī vys tik byus juolīk punkts i juosyuta iz drukuotovu. Autors pats atzeist, ka gruomota ir vairuok apkūpuojums, a na pietnīceiba, tod tys praseitu vēļ daudz vairuok laika. Tys pats P. Korsaks 50 godus pietejs vysaidus kara fotokorospondentus, leidz izdevs par jim gruomotu. I juojem vārā, ka kotra viesture ir gona staipams jiedzīņs. Par kaidu nu fotografu bejuse ari pretruneiga informaceja sajimta, tod juoizviertej, kurai nu tūs vaira uzaticēt. Slovonais kinorežisors Juoņs Streičs par kaidu nu fotografu na aprokstu, a gondreiž izreiz vasalu kinys scenariju sarakstejs. Igors meistara stuostejumu naeisynova – “lai ir, tei jau ari līceiba, kas poša par sevi ir vierteiga”.
Igors Pličs pi sevi sātā vairuokys ustobys veļtejs izcyluo Latvejis fotografa Juoņa Gleizda pīmiņai, kura foto izmontuoti vēļ padūmu laikūs izdūtajā legendarajā J. Zālīša gruomotā “Mīlestības vārdā”. Atsazeišu – es da ituo nazynovu, ka J. Gleizds sovu fiziskūs sovpateibu deļ navariejs nūspīst fotoaparata pūgu ar rūku, deļ tuo puortaisejs aparatus, kab tū varātu izdareit ar specialu īmuti.
Saiminīks
Cylvāks pīsalāgoj i dora! Igors dora pamateigi.
Tys jam nu fotodarbneicys veiduošonys pamatpryncypu īguojs ari cytuos lītuos. Kod struodoj pi fotonegativu apstruoduošonys, juobyut kuorteibai i teireibai. Sovulaik – bolts halateņš, puoraunamī opovi, lai uora dubli nasanosoj. Putekli tūlaik beja vīns nu leluokūs fotografa īnaidnīku. Pi fotonegativu atteisteišonys vyss palīk cīš labi radzams, kod vīns putekleits var biļdē pasaruodeit jau kai vasala bolka. Tai ka “teireiba – veseleibys pamats i prīšknūsacejums!” Nikuo jauna iz ituo pasauļa.
Starp cytu, padūmu laiku nūrītā Igors pabeja ari Dzeļžabetona ryupneicys vadeituoja omotā – tei atsaroda pi Aglyunys stacejis. Iz barikažu vēļ īspieja nūsyuteit vairuokys kravys ar betona blučim i tod ari poši ar kolegom braukuši da Reigai paleigā. Vāluok, pyrma pavesta Juoņa Puovula II vizitis, pastatejuši ari betona krystus Aglyunys bazilikys kompleksā, tūlaik, sagaidūt pavestu, pamateigi tyka puortaiseita vysa bazneicys apleicīne. Žūga stobu pamatnēs salyktys dzeļžaceļa slīdis, kab stuovātu myužeigi!
Igors jau pārnejuo goda 1. augustā eisā viestulē saraksteja sovys puordūmys par gaidomū Latgolys kongresu i myusu regiona byušonu iz prīšku kūpumā. Tamā jis vēļreiz aicynoj leluoku viereibu pīgrīzt taišni ekonomiskajim vaicuojumim. Prīcej, ka pasuokuma apušknūsaukumā ir īlykts “…nu volūdys da ekonomikai.” Juo puorlīceiba ir, ka volūdys i kuļturys lītys kuortojamys tikai kūpā ar saimnīciskajom, kai tys sovulaik īlykts ari 1917. goda kongresa rezoļucejā. Tikai Latgolys praseitais ir nazkai vysūs laikūs pa druskai izškeidynuots. Par sovom tīseibom i interesem daīs viņ pošim latgalīšim styngruok īsastuot, cytaiž nikuo nabyus.
Pa drupeitei i seceigi ir juoīt iz prīšku. Pi Pliča sātys dorbi nikod naatsastuoj. Kuorma fasadis prīškā īreikuots skaists skvers ar tiļteņu, stryuklaku, zuoluojim i celenim. “Daudz kas ir jau puoraudzs, šys tys apnics – vyss byus juopuortaisa!” Igoram nav mīra, i dreiž viņ dalīk, ka “leluokais deficits vysā Latvejā ir eistyns saiminīks.” Jis nasliepn sovys simpatejis Kārļa Ulmaņa dareitajam saimnīciskūs vaicuojumu rysynuošonā. “Nu kotrys varys var vys tik koč kū īsavuiceit, ari lobu. Drusku žāļ, ka vysu padūmu pīredzi nakritiski atsvīde i vysu tai gruobe nu rītumu – vajag ci navajag. Mes tok Latgolā niu gondreiž nikuo naražojam!” Vēļ vairuok ir juoveicynoj vītejuo uzjiemiejdarbeiba. Ari zemi varam vys vēļ pruoteiguok izmontuot. Igoram ocu prīškā vys vēļ ir Kanadā radzātais, kod lels, sorkons lauks, vydā moza muojeņa – saiminīks audziejs meļneicys. Tī nūsavārta ari vīna cyta ideja, kas ite, Preiļūs, ari eistynuota.
Mozuokais dīvnoms Latvejā
Pa Kanadu ar mašynu braucūt, pošā ceļa molā, var saceit, tukša lauka vydā īraudzeits mozeņš dīvnoms. Tūlaik Igors pi tuo atsastuojs, izpietejs, safotografiejis i piec tam sataisejs sovā pogolmā leidzeigu kūka nameņu – vysim kristīšim. Ite ir vairuoku konfeseju oltorgleznys, lyugšonu gruomotys ari vairuokuos volūduos. Dīvs vysim vīns. Parostai fonā skaņ klusynuota muzyka.
Suokumā katuoļu bazneicys puorstuovi vārušīs iz Igora planim ar aizdūmom, tok piec skaistuo i sirsneiguo rezultata īraudzeišonys tys tyka atkluots 2007. godā eisai pyrma Leldīnis i ari ar katuoļu prīstera rūku īsvieteits.
Igors stuosta, ka J. Streičs, gastejūt mozajā dīvnomā, pat asūt atziņs, ka piec sajiutu “nikur tik tyvai pi Dīva nav bejs, kai ite”.
Igors uzsver, ka ite nav bazneica i nikaidi rituali nateik veikti. Kam vajag, lai atīt, pasiež, paklusej, pameditej ci pasalyudz, ka muok. “Vysa pamatā jau ir tuos desmit bausleibys, kas eistineibā paruoda ceļu, kuru eimūt, mes varim tapt par cylvāku.” Dīvamžāļ – var ari natapt. Igoram kuldā ir vēļ vīns stuosts par kaidu īriedni, kurs kopejneicys darbeibys laikā asūt atbraucs, veics puorbaudis i atkluojs vīna santima naatbiļsteibu kasē. Par tū asūt izlykta 100 latu struope! Igors naslieps sovys dusmys i skali pasciejs: “Pyrma par īriedni byut, vajag īsavuiceit byut par cylvāku!”
Kolpuot cytim ļaudim! Tys ir vysod bejs vysys Igora darbeibys vadmotivs. “Kod kungi klius par kolpim, tikai tod vyss pasamaineis.” Piec tam myusu sarunā jis vēļ drusku sovaiduok itū pošu dūmu formulēs: “Ka tautai byus labi dzeivuot, tod ari prīšknīkim labi dzeivuosīs.” Egoisms ir leluokais myusu īnaidnīks. Nadzeivojam harmonejā ni ar dobu, ni saticeibā ar cytim cylvākim, ni pat atbylstūši poši sovai sirdsapziņai. Par nūžālu asam tikai cylvāki (ar mozū burtu).
Saprūtams, Igors sekoj leidza visim nūtykumim Ukrainā i kotru reitu puorbauda akualitatis (saruna nūtyka 3. martā). Kod tys vyss napruots beigsīs? Nivīns nav gaišregis. Vys tik juorauga dūmuot pozitivi i naļaut nagativajam tevi puorjimt. Nagativais daudz vīgluok dasasyt kluot. Ka na cytaiž, juomeklej īspieja pasasmīt. Īprīškejā dīnā kaids uzjiemiejs pīsūliejs miļjonu “par Putina golvu”. Igors smej, ka juoīt vaicuot pi Preiļu leļu kolekcejis eipašneicys, lai sataisa tū golvu nu muola ci kaids jai tī materials.
Spēt pasasmīt – cik tys ir moz i reizē cīš daudz. Ari par sevi pasasmīt juomuok. Ūtra apsmīt – tī daudz gudreibys navajag. Igors izreiz nūruoda iz sovu plešu golvys vydā – “deļ tuo nav motu, ka maņ tī neironi cīš dreiž skraida i nūraun motim sakneitis.” Tymā poša golvā Igoram jau jauns dorbs pruotā, bet par tū pagaidam nastuosta. “Ai, vysaidi zababoni.”
Kai saprūtit, ar vīnu stuostu ite par moz – vasala gruomota juoroksta. Cytureizi kaids atvad pi Igora sovus gostus i prosa, lai jis “koč kū tai eisai pastuosta”, tod gon saiminīks palīk sirdeigs – mož tod lobuok nimoz i nasuokt? Ite gastejuši ari vairuoki vaļsts prezidenti – Zatlers, Vējonis, ari vairuoki ministri, daudzi Saeimys deputati… Vysi klausejuši, kū Igors stuosta. Augstajim Reigys gostim na reizi viņ jis ari pascejs: “Ka sasaukšu vysus latgalīšus sātā, tev tī Reigā vyss atsastuos!”
Pyrma vosorys plans sataiseit ari nalelu reklamys video – kūdūleigi pastuosteit, kū Pliča sāta Preiļūs pīduovoj – tod lai, kam interesej ite nūteikūšais, brauc gostūs! Stuostu Igoram gona. Ite par vysu ir sovs stuosts – “ka taida nav, tod…” (verīs roksta nūsaukumu).
J.Viļums


text:
Deveitū godu pec kuortys ir Pasnāgtys bolvys Riezeknis specialuos ekonomiskuos zonys (Riezeknis SEZ) komercsabīdreibu “Goda bolvys” konkursa uzvarātuojim.
Myusu uzjāmumu darbeibu RSEZ vadeiba nūviertieja ļūti augstu:
“NewFuels” RSEZ SIA sajāme titulu “Goda uzjāmums” i izceinieja uzvaru itaiduos nominacejuos:
1.vītu nominacejā “Goda ražuotuojs”
1.vītu nominacejā “Leluokais eksporteituojs”
2.vītu nominacejā „Straujuok augūšīs uzjāmums”
2.vītu nominacejā „Leluokais nūdūkļu moksuotuojs”
2.vītu nominacejā “Goda sadarbeibas partners”
3.vītu nominacejā “Goda investīcejis”
3.vītu nominacejā „Sociali atbiļdeiguokais uzjāmums”.
“Energy Resources CHP” RSEZ SIA tyka pasnāgts Atzineibys roksts par īguļdiejumu Riezeknis SEZ atteisteibā.
Mes pazateicam vysim myusu darbinīkim par īguļdeitū dorbu i energeji itūs rezuļtatu sasnīgšonā, kai ari RSEZ i Sandrai Ežmales k-dzei, Riezeknis piļsātys dūmei i Aleksandram Bartaševiča k-gam par myusu sarbeibai napīcīšamūs apstuokļu radeišonu, kvalitativu sadarbeibu i itaidu augstū nūviertiejumu!
Mes ari augstu nūviertejam i veļtejam pateiceibys vuordus vaļsts īstuodem i myusu sadarbeibys partnerim, pazateicūt kurim mes jau kurū raizi sasnādzam jaunys viersūtnis!


text:
Atdzeivynoj Ludzys igauņu volūdu
Roksta autore: Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv
Latgolā godu symtim dzeivuojuši vysaidu tauteibu cylvāki i ite skaniejušys vysaidys volūdys. Vēļ 20. godu symta suokuos kasdīnā runuoja Ludzys igauņu volūdā. Jau teju godusymtu itei suomugru volūda pagaisuse nu kasdīnys runys – nav vaira nivīna tuos runuotuoja, pādejais volūdys pratiejs myužeibā nūguoja 2006. godā. Sovulaik ekspedicejuos savuoktī materiali niu ir vierteigs olūts volūdys atdzeivynuošonā. Tū pasajiems izdareit pietnīks Dr. phil. Uldis Balodis, kuram nupat izguojuse gruomota “Ludzas igauņu valodas ābece” i izveiduojs Ludzys igauņu raksteibu.
Nav vīnpruoteibys par izceļsmi
Par tū, kai Ludzys igauņu seņči tyka Latgolā, pietnīku vydā nav vīnpruoteibys. Vīna nu verseju ir, ka Ludzys igauņu seņči Latgolā tyka kai kara biegli Leluo Zīmeļu kara laikā 18. godu symta suokuos, cyta – laikā, kod Igauneja pīderēja luterticeigajai Zvīdrejai, katuoļticeigī igauni bāga iz Latgolu.
Sovulaik pīfiksāti ari pošu Ludzys igauņu stuosti par jūs izceļsmi – seņči tykuši Latgolā, jo muižnīks nu Igaunejis zaudiejs dereibuos kaidam Ludzys apleicīnis muižnīkam, kuo rezultatā vairuoki zemnīki puorvasti iz Ludzys muižnīka eipašumu. Sasaglobuojs ari nūstuosts, ka Ludzys apleicīnis muižnīks divejus lobus medeibu suņus Igaunejis muižnīkam apmainejs pret zemnīkim.
Ludzys igauni poši sevi saukuši par “zemnīkim, lauku ļaudim” voi ari par “igaunim” i sovu volūdu attīceigi par “lauku volūdu” voi “igauņu volūdu”. Apzeimiejums “Ludzys igauni” vaira lītuots zynuotniskūs aprokstūs, īsaguojs ari apzeimiejums “luci”, kas skaņ leidzeigi igauņu volūdys vuordam “Lutsi” i ir Ludzys nūsaukums igauņu volūdā. Attīceigi nu vuorda “luci” rodīs ari apzeimiejums “lucu volūda”.
Nav zynoms, cik plašuos teritorejuos Ludzys igauni sovulaik apsamete. 1893. godā pietnīks Oskars Kallasa sovā ekspedicejā apmeklēja nadaudz vaira kai 50 cīmus, kur jis satyka Ludzys igauņu volūdys runuotuojus. Saskaņā ar juo aplēsem 19. g.s. beiguos itamā volūdā runuoja ap 800 cylvāku. Ar kotru desmitgadi volūdys pratieju skaits guoja zudumā. 1912. godā pietnīki Heiki Ojansū i Villems Grīntāls rakstejuši, ka palics viņ ap 200 Ludzys igauņu volūdys runuotuoju. Ap 1925. godu runuotuoju skaits beja sarucs teju iz pusi – bejs ap 120 Ludzys igauņu volūdys pratieju, sovukuort pietnīka Augusta Snaga īskotūs ap 1936. godu vaira tikai 30–40 cylvākim Ludzys igauņu volūda bejuse dzymtuo volūda. Demografs Ilmrārs Mežs lieš, ka 1930. godu vydā bejs vysmoz 119 Ludzys igauņu piecteču ar igauņu volūdys prasmi.
Laika gaidā Ludzys igauni asimilējuos, i ari volūda suoce pagaist. Par saikni ar Ludzys igaunim līcynoj uzvuordi – Buls i Mekšs, eipaši nūruodūt iz īspiejamū Ludzys igauņu izceļsmi. Itī uzvuordi atrūnami ari Ilmāra Meža sastateitajā gruomotā “Latviešu uzvārdi arhīvu materiālos: Latgale”. Tī raksteits, ka Buls (Buļs, Bulis) ir vīns nu izplateituokūs uzvuordu Latgolā i golvonais izplateibys arealys ir Ludzys apleicīne, i mynāts jau 1765. godā revizejis materialūs. I kai roksta, I. Mežs “uzvuordam, īspiejams, ir suomugriska izceļsme”. Vīnu nu slovonuokūs ituo uzvuorda nesieju i Ludzys igauņu piecteču ir Mērdzinis pogostā dzymyšais ceikstūņs Klements Buļs (1888 – 1953), kurs beja īgivs pasauļa čempiona titulu. Ari par uzvuordu Mekšs, I. Mežs nūruodejs, ka tys, īspiejams, ir suomugriskys ciļmis vuords.
Volūda, kas nūmyra 2006. godā
Ludzys igauņu volūda ir vīna nu Baltejis jiurys suomu volūdu, konkretuok dīnvydigauņu volūdys paveids. Pi dīnvydigauņu volūdys pīdar ari veru i setu volūdys, kurys vēļ ir dzeivys i teik aktivai lītuotys. Kai sovā gruomotā “Ludzas igauņu valodas ābece” roksta pietnīks Dr. phil. Uldis Balodis, myusu dīnu setu volūdys izlūksnis ir leidzeiguokuos Ludzys igauņu volūdai. Ludzys igauņu volūdā sasaglobuojušys eipašys arhaiskys vuordu formys i golūtnis.
Uorpus Igaunejis atsaroda treis dīnvydigauņu volūdys solys – viesturiski dīnvydigauniski runojūšys kūpīnys. Vīna nu tūs ir Ludzys igauni, kas dzeivuojuši ap Ludzys piļsātu, leivi, kas dzeivuojuši Ilzenis i Lejasciema apkaimē natuoli nu Olyuksnys, krāsnys igauni, kas dzeivuojuši cīmu viertinē Krasnogorodskys piļsātys apkaimē Krīvejā, jūs apdzeivuotuo teritoreja atsarūn apmāram 30 kilometru nu Latvejis rūbeža. Kotrā nu itūs vītu izaveiduoja sovpateigs volūdys paveids, kas beja atškireigs kotrā nu itūs teritoreju i ari Igaunejā runuotojim dīnvydigauņu volūdys paveidim.
Vysiļguok Ludzys igauņu volūda sasaglobuoja Pyldys pogosta Lelūs Tjapšu i Škirpānu cīmā – ite dzeivuoja cylvāki, kas vēļ breivai varēja sasarunuot itamā volūdā. Pādejais Ludzys igauņu volūdys pratiejs myužeibā aizguoja 2006. godā, tys bejā Lelūs Tjapšu īdzeivuotuojs Nikolajs Nikonovs. Ar juo aizīšonu beidze eksistēt sovpateiguo volūda. Uldis Balodis nūruoda, ka Ludzys igauņu piectečim ir vēļ kaidys pamatzynuošonys par itū volūdu, bet tuos nav pīteikamys, kab varātu breivai sasarunuot.
Izveidoj Ludzys igauņu raksteibu
Ludzys igauņu volūdai nav bejs rokstu volūdys tradicejis. Storpkaru periodā Ludzys igauņu volūdys raksteibu izveiduoja pietnīks Pauloprīts Volaine, kurs tū izmontuojs privatom sarakstem, i tei lelā mārā leidzynuojās myusu dīnu veru i setu volūdys raksteibai.
Pietnīks Uldis Balodis cer, ka izadūs atdzeivynuot Ludzys igauņu volūdu. Kab volūdu īdzeivynuotu, ir svareigi prast tamā ari pīraksteit, deļtuo U. Balodis izveiduojs Ludzys igauņu volūdys raksteibu, jamūt vārā myusu dīnu situaceju i vajadzeibys. Sovā nupat izdūtajā gruomotā “Ludzas igauņu valodas ābece” Uldis Balodis par raksteibys izveidi soka – tei juoveidoj iz pamatim, kas byutu piec īspiejis skaidri auditorejai, kas runoj latvyski i latgaliski i saprūt gon latvīšu, gon latgalīšu rokstu volūdys pamatpryncypus. Ludzys igauņu volūdys raksteibu U. Balodis izveiduojs apvīnojūt latvīšu, latgalīšu, igauņu, veru i lībīšu rokstu volūdys pryncypus.
Ludzys igauņu alfabetā ir 51 burts – krītni vairuok kai latvīšu volūdys alfabetā. Interesanti, ka itymā alfabetā nav burtu “c” voi “č”, ituos skanis apzeimoj ar “ts” voi “tš”. Ludzys igauņu alfabetā var atrast gon taidus pošus burtus, kuri ir latgalīšu volūdys alfabetā, gon piļneigi naradzātus, kas var aizdūt vaicuojumu – kai itūs burtus izrunuot? Sovā grruomotā U. Balodis īkļuovs tabulu ar Ludzys igauņu volūdys burtu skaņu ekvivalentim latvīšu volūdā, leidz ar tū kotram byus saprūtams, kai skanis izrunuot.
Ceļ gaismā namaterialū montuojumu
Tū, voi izadūs sabīdreibā radeit interesi par Ludzys igauņu volūdys apgivi, ruodeis laiks. Tok jau daudzus godus ir interese par Ludzys igauņu atstuotū namaterialū montuojumu.
2003. godā tyka izdūta gruomota “Ludzas igauņu pasakas”, kurā publicātys Oskara Kallasa savuoktuos puorsokys. Daudz apjūmeiguoks izdavums ar taidu pošu nūsaukumu izguoja 2015. godā, tymā apkūpuotys 19. g.s. beiguos i 20. g.s. pyrmajā pusē Oskara Kallasa, Pauloprīta Volainis i Augusta Sanga ekspedicejuos pīraksteituos puosokys. Tulkuojumu iz latvīšu volūdu veics Guntars Godiņš, par kuru jis sajēme Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks”. Vīnu nu Ludzys igauņu puorsoku izruodē “Kur kamoliņš ripo” puorvierts Ludzys nūvoda Bārnu i jaunīšu centra kusteibu teatris.
2017. godā tyka izdūta Hannesa Korjusa gruomota “Ludzas igauņi: Zemes dieva tauta”. Ludzys igauņu dzīsmis gaismā izcāluse folklorys kūpa “Ilža”, 2019. godā izdūdūt albumu “Lutsi Rahvalaulud – Ludzas igauņu dziesmas”.
Medeju atbolsta fonda īguļdejums nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu. Par roksta saturu atbiļd portals lakuga.lv.


text:
Repera Artura Skuteļa jaunajā albumā ari sadarbeiba ar Ūgu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Itūmienes izguojušajā repera Artura Skuteļa albumā “Jā” īkļauta ari dzīsme “Bēgums”, kas veiduota sadarbeibā ar latgalīšu reperi Ūgu. Tamā skaņ ari myužeibā aizguojušuo repera Rolexus (Runu Zāle) 2004. goda intervejis fragments.
Ūga stuosta, ka Artura Skuteļa i apvīneibys “Ausmeņa Records” sadarbeiba izaveiduojuse jau pyrma vairuoku godu. Jī asūt īsiļdejuši reperi kaidā nu juo Reigys koncertu, piec tam ari Skutelis kūpā ar grupu “Tvērumi” uzastuojuši Rēzeknis “Ausmeņa Kebabā”. Kod pi Latvejis hip-hopa apvuoršņa ir pasaruodejuse Ūga, ari jei tykuse īvāruota i paaicynuota īsiļdeit Artura Skuteļa īprīškejuo albuma “Lavīna” prezentacejis koncertu Olyuksnā.
Pīduovuojumu veiduot fītu aba sadarbeibu Ūga sajāmuse ar prīcu. “Cik asmu vāruojuse Skuteļa darbeibu, jam nav bejs nivīnys sadarbeibys ar sīvīšu puorstuovi reperi. Maņ ir cīši lels gūds, ka, pa manim, asmu pyrmuo, ar kuru jam ir fīts taišni kai ar reperi.”
Arturs Skutelis nūruoda, ka izavieliejs veiduot sadarbeibu ar Ūgu, partū ka jam cīši pateik juos muzyka. “Tys ir cīši gūdeigs hip-hops, kura autore labi puorzynoj kai latvīšu, tai uorzemu repa tradicejis, vīnlaikus sovā skaniejumā īlaižūt ari dzymtuos pusis melodejis. Ir desmitim latvīšu reperu, kuri skaņ vīnaiž, koč i īt nu vysaidu Latvejis molu; tok, kod es dzieržu Ūgu, es dzieržu Latgolu, tuos sātys i kuormus, mežus i upis, es dzieržu pīdereibu i ituos pīdereibys reprezentiešonu. Itaidi aspekti – individualitatis i dzymtuos pusis izdzīduošona – maņ ir cīši svareigi, tī ir hip-hopa kai kulturys epicentrā. Asmu cīši pateiceigs Ūgai par vareibu īraksteit kūpeigu skaņdorbu.”
Interesants bejs dzīsmis tapšonys process. Skutelis atbraucs iz “Ausmeņa Records” studeju Rēzeknē, kur Ūga īrakstejuse sovu daļu, tok juo daļu repere izdzierdiejuse tik puors dīnu pyrma albuma “Jā” izīšonys. Ūga kai eipašuo gaška ar sovu soloprogramu pīsadaleja ari albuma prezentacejis lelkoncertā Reigā, koncertzalē “Palladium”. “Beju cīši saviļņuota, tik lela zale maņ nikod vēļ nabeja bejuse. Vēļ ari lels gūds, ka varieju byut ar vacajim bukim aizskotuvē. Tok es jutūs kai zivs iudinī. Paļdis Arturam, ka jis mani paaicynuoja! Itys pasuokums myus satyvynuoja kai kolegus, sajutu juo lepnumu par sovu albumu, jutu leidza vysam tam pyuļam. Tys beja lels nūtykums jam. Sajutu kai atbiļdeibu, tai tū breineigū svātku sajiutu,” emocejuos doluos Ūga.
Ūga nasliep, ka dreizumā nu juos var sagaideit ari cytus jaunumus. Par pīmāru, jau reit, 1. junī, izīs dzīduotuoja Jāņa Šipkēvica soloalbums, kurā byus ari juo kūpeiga dzīsme ar Ūgu.


text:
Naaizmērstulei veļteituo konkursa dorbi (II)
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Pīduovojam Naaizmierstulei veļteituo Latgolys nūvoda lauku školu jaunradis konkursa 7.–11. klašu audziekņu latgaliski saraksteitūs dorbus.
Signija Voite, Kuorsovys vydsškola, 10.a klase
Es latvīte asmu
Es latvīte asmu,
Cauri symtim ļaužu sovu byuteibu nasu,
Lai arī cik gryuši byutu, es naprosu, kai cyti:
“Kod byus vīgļuok?
Kod byus lobuok?
Kod beidzūt cytaižuok?”
Es apsazynoju, cik lela vierte
Ir munai breiveibai
I laiceigajai dzeiveibai.
Na par veļti Dīvam dūtys,
Myusu spieceiguos latvīša rūkys,
Kurys nadreikst beitīs dorba,
Voi kaida osa, skorba vuorda.
Es latvīte asmu,
Es gaidu nu sovu vīnaudžu vairuok sapratnis
I mozuok skrīšonu piec materialys tendeņcis.
Kaut mes vysi spātu sovu tautu apbreinuot
I mozuok aplameibu runuot,
Cīši, cīši sovu tāvzemi mīļuot,
Vairuok atmiņu sevī kruot,
Vairuok dzīšmu izdzīduot!
Pasaceit paļdis par vysu
I nūskaiteit sevī “Es tycu”.
Tod spēsim mes svātumu nūsorguot,
Nikod svešs zuoboks te naīs vairs pīpāduot,
Tikai tai Latveja varēs godu symtim dzeivuot
I sovus bārnus myužeigi myužam mīļuot!
Svešinīk, nikod vairs tu mane navaicoj,
Voi mīļoju sovu tāvu zemi.
Es latvīte asmu,
Cauri vysam sovu byuteibu nasu!
Lāsma Jurkāne, Rībeņu vydsškola, 7. klase
Es latvīte asmu!
Es latvīte asmu, partū ka muna dzimtine ir Latveja. Ite es pīdzymu, izaugu, vuicūs, dzeivoju i dzeivošu arī tuoļuok. Ite ir muna saime, kura mani vysod atbolsta. Muni draugi, ar kurim tik daudz pīdzeivots i nuokūtnei saplanavuots… Maņ ir draudzeiga klase i cīši lobi školuotuoji.
Es dzeivoju Latvejā – zemē, kura ir boguota zalim mežim, dzyntaru. Nikur navaida tik skaneigu putnu, dzīdūšys i doncojūšys tautys, zyluoku dabasu, korstuokys puorta guņs, gorduoka sīra, navaida stypruoka ūzula un rokstainuokys jūstys, kai pi mums – Latvejā. Ticit voi nā, bet es varu byut lapna par tū, ka na kotrys latvīts ir latgalīts, tok latgalīts vysod ir latvīts! Par latgalīti palīk na jau dzeivisvītys voi dzimšonys deļ. Latgalīts ir tys, kam dzymtuo volūda ir latgalīšu, jis ari dūmoj latgaliski, i nasakaunej runuot sovā dzymtajā volūdā. Latgalīšim ir sovys kulturys vierteibys, folklora, jī ir vīsmīleigi, izpaleidzeigi, atvārtu sirdi, i jūs sirdīs ir patīsa mīlesteiba pret dzymtū pusi, dobu, cylvākim sūpluok, pret taisneibu i pret dorbu.
Muns – latvītis – dorgums ir munys saimis tradicejis, tautysdzīsmis, rūtalis, kurys muni seņči nūdeve nu paaudzis paaudzē. Tai juos tyka leidz manim. Maņ, zinit, ir taids kai gondarejums par tū. Ka navaida pazaudāts duorguokais, kas var cylvākam byut… Prūtams, mums nav nikaidys naftys, zalta, bet mes vīnolga asam laimeigi ar sovu folkloru, dobu, viesturi – tys vyss ir myusu boguoteiba. Es nikod nabraukšu nu tenis prūm, i, ka braukšu, tod tik iz nailga laika, lai radzātū atdūtu sovai zemei i tautai…
Es asmu lapna par sovu dzimtini – Latveju – taidu breivu, naatkareigu i vysod skaneigu. Es latvīte asu!
Viktorija Nagle, Rībeņu vydsškola, 7. klase
Es latvīte asmu!
Kod pādejuos rudiņa lopys aizruove viejs, kod guojuputni, klaiguodami “Atā, atā!”, laižās prūm nu sovys sātysvītys, tod tai kai drupeit skumeigai palīk… Gribīs pīsaspīst pi mamys, sajust syltumu i mīru, kod mama apčer i soka: “Ak tu, muna mozuo latgalīte, muns dzeipareņš, muna prīca i myusu nuokūtne!…”
Dzeraunē, kur suņs pa vaļai i streipains kačs, grūzeidams dybynu i asti, aiz klāva aizīt pelis giutu, es sajiutu tū pīdereibu i spāku, kū maņ dūd myusu muola zeme, Latgolys sviļpaunīki, pļovys smylgys voi slapņā reita rosā pīkritušī uobuli. Oi, a kai jī garšoj! …A ka vēļ i bīzinī savuorej! Mmmm… Ar boltmaizis pluocini i pīnu! Eists Latgolys bārna paiedīņs! I tod var otkon skrīt, spēlēt voi dzīduot. Var pasavērt vysapleik i redzēt tū pasaulis leluokū skaistumu – sovu sātu – sovu dzimtini… Voi na tai?
I zinit – sātā ar mamu, papu, bruolim i muosu – maņ myusu kuplajā saimē ir vyslobuok i vysdrūsuok. Es zynu, ka taišni sātā i saimē ir spāks. Kai soka paps: “Byusim cīši kai zuodža zūbi!” I tod nav tai buodrai, i zynu, ka pavasarī lelī bļaukys (guoju putni) byus atpakaļ. Sātā.
Sintija Ruskule, Kuorsovys vydsškola, 7.a klase
Es latvīte asmu i myužam palikšu!
Kai mozeņš saulis stareņš es augusta vokorā apspeidieju itū pasauli. Muotis gluosts, tāva stypruos rūkys i zyli dabasi i muokūņu vuškenis mani sagaideja itymā breineigajā pasaulī – munā Latvejā.
Godim īmūt, es saprotu, ka Latveja maņ ir kas vairuok nakai vīnkuorši zeme, kur es pīdzymu. Tei ir muna sāta. Kotram nu myusu sirdī ir kaida vīta, nu kurys nasagrib dūtīs prūjom. Maņ taida vīta ir Latveja i Latgola. Zylim iudinim, zalim pakolnim i styprim cylvākim ir boguota myusu mozuo zeme. Spāku maņ dūd Latvejis doba. Tei ir vīnreizeja. Pasaulī ir daudzi breineigu, elpu aizraujūšu vītu. Kaidam laikam pateik tuksneša smiļts, naparosti augi, izkoltušī lauki… Maņ spāku dūd zalī Latvejis meži, breineiguos dobys ainavas, kas atsakluoj nu Nūmiernis vaļņa, Latgolys azari, kuru zylajūs iudiņūs varu vērtīs stuņdem ilgi. Prīcojūs, ka mani sveicynoj i pasmaida maņ mežā najauši satykts, pavysam svešs cylvāks, a azara krostā sādūšais makšernīks grib paduovynuot maņ zivi nu sova lūma, sokūt: “Nagaršuos pošai, atdūsi kačam!” Spāku smeļūs sovā uobeļduorzā, peoneju zīdūs i beseņu i jasmiņu kryumūs. Stuņdem ilgi varu vāruot svieteļus lygzdā, kas godu desmitem rūtoj myusu pogolmu i kur svieteli vysod atrūn ceļu atpakaļ. A puori vysam skaņ muna dzymtuo volūda…
Spāku smeļūs sovā volūdā. Asmu latvīte. Dzydra i skaneiga ir muna volūda. Tei plyust kai skaneigs pavasara olūteņš, i apkuortne pīsapylda ar vīglu melodeju. Es runoju latvyski i latgaliski, tai muoceišu runuot i sovus bārnus. Munu dūmu i munys sirds volūda ir latvīšu i latgalīšu volūda. Muni seņči ir tai runuojuši, i es asmu lapna par tū, ka runoju sovu seņču voludā i doru tū ar lapnumu.
Dzeivē cylvākim juopījam vysaidi lāmumi. Vīgluoki, gryutoki, svareigi, mozuok svareigi… Munā skapī gūda vīta ir atvālāta tautys tārpam. Īmūt godim, es kotru dīnu pasateicu sev i sovim tivinīkim par lāmumu īsaguoduot tautys tārpu – myusu paguotnis, tagadnis i nuokūtnis simbolu. Es jū ceļu gūdā na tikai svātku reizēs, i tuos nav tikai kūšys drēbis. Tei ir saikne ar myusu seņčim. Ar kaidu lapnumu es ceļu gūdā tautys tārpu, lai lapni pacaltu golvu izdzīduotu Dzīšmu svātkus i izdoncuotu Deju svātkus! Muns pīnuokums – gūduot i tureit cīnā myusu tautys tārpu.
Maņ spāku dūd sokomi vīnkuoršys lītys: saulis lākts i reits, zīdu pumpuru smarža, iudiņa šalkūņa azara krostā. A puori vysam ir muna skaneiguo dzymtuo volūda, Latvejis doba i muns tautys tārps, kas līk maņ atkuortuot otkon i otkon: es latvīte asmu i myužam palikšu!
Alise Ivbule, Aglyunys vydsškola, 11. klase
Dzeivuot Latvejā ir prīks
Dzeivuot Latvejā ir prīks,
Bet dzeivot Latgolā ir gūds.
Tik breivi maņ dzeivuot gribīs,
I runuot latgaliski vysuos Latvejis vītuos.
Mameņe mani vuiceja cīneit vysu, kū dzeive dūd.
Mīļuot cylvākus, kuri ir blokus,
Mīļuot dobu, kuramā dūdūs.
Es asmu laimeiga,
Asmu laimeiga par tū, ka dzeivoju Latgolā i nikur cytur.
Par tū, ka ar gūdu varu runuot latgaliski.
Kur latgalīts smeļās spākus?
Dobā!
Dzydrajūs Latgolys azarūs i breineiguos, pučem pylnajuos pļovuos.
Lapnojūs es ar sevi, ka latgalīte asmu,
I saimetei sovai paļdis es soku,
Jo bez jūs es nabyutu nikas.
Paļdis tev – mameņ, bruoleit i tēt,
Paļdis, ka maņ esit.
Es asmu, beju – i byušu latgaļu meita.
Viktorija Mičule, Varakļuonu vydsškola, 7. klase
Zīma bārna pruotā
Ir pīguojs muns meiluokais godalaiks, i tei ir zīma. Uorā ir solts laiks. Kod verūs pa lūgu, es radzu boltu zemi, mirdzūšus kūkus. Tai viņ gribīs izskrīt uorā un byut zīmys puosokā. Gondreiž vysur, kur dūdūs, ceļš ir kai bolts spūguļs. Nasaverūt iz tū, es tik un tai grybu pavasari i syltumu. Vysvairuok maņ pateik, kod pļovys suoc zaļuot i kūkim suoc plaukt lopys. Bet, ka mes runojam par itū breidi, vysleluokū prīcu maņ atnas snīga atstuotī pādi, kas vad mani lejā nu kolna. Teirumūs un ceļamolos ir radzami vysaidi zvāri, pīmāram, styrnys, lopsys i zači. Dažreiz es nu reitim pasamūstu nu zeileitis klabynuošonuus pi ustobys lūga.
Grovi i azari, i ari kaida upe ir aizsoluse, i puorgaļveigi bārni slidoj pa tim voi ari vīnkuorši kircynoj vīns ūtru. Iz lada palīk naizdziešami pādi, kū atstuoj kotrys pīaugušais voi bārns, kas ite ir bejs. Vāsajūs zīmys vokorūs es gremdejūs bierneibys atmiņuos par zīmys prīcom, asmu gotova skrīt uorā nu sātys i saukt draugus pykotīs.
Dīnu piec dīnys es grybu atsagrīzt bierneibā, īsarytynuot mamys kliepī, ar brolim otkon veļt snīgaveirus, ceļt snīga cītūkšņus i pykuotīs.
Vīna nu munu spylgtuokūs atmiņu ar munim brolim i kaiminim beja taida – zīmā, kod beja miļzeigi daudz snīga, mes vysi kūpā izdūmuojom ceļt snīga cītūkšņus, bet, lai tū dareitu, mums byutu juoteirej metru dziļš snīgs, partū mes izrokom snīga dūbi i izroktū snīgu cēlem augšā i vylkom pa molom, tod mes vēlem vēļ lelys snīga bumbys i cēlem vēļ augšuok cītūksni. Prūtams, es navarieju tik augši juos paceļt, deļto maņ vajadzēja praseit jaunokajam broļam, lai paleidz. Mes kūpā bejom pīci, i munā komandā beja muns jaunuokais bruoļs i jaunuokais kaimiņš, i vysi saguoja karuot pret vacuokū broli i kaimiņu. Tod mes ilgu laiku svaidejomēs pykim, napīmiņu, kas uzvarēja, es beju cīš mozeņa, bet tū dīnu atcerūs tai, ka tys vyss byutu nūtics vakar, teišom grybātūs vēļ tū vysu atkuortuot.
Es pateišom grybātu lai vyss, kas nūtics pa itim godim, koč kod atsakuortuotu. Maņ redzīs, ka tys nikod naatsakuortuos, bet cereiba vysod mierst pādejuo, tū zynu i tycu, ka muna bierneiba vēļ nav beigusēs, partū ka cylvākā palīk bārna pruots. Es ceru, ka vysim ir bejuse tikpat jautra bierneiba kai maņ.


text:
Kuorsovā nūtiks pruota spēle “Aļberts”
Treis svātdīnis piec kuortys Kuorsovys muzykys i muokslys školā nūtiks pruota spēle “Aļberts”, kurū organizej bīdreiba “SK KUORSOVA”, viestej informaceja bīdreibys Facebook lopā.
Spēlei teik aicynuotys dasasaceit treis cylvāku komandys bez vacuma i dzymuma īrūbežuojuma, rokstūt eisziņu iz telefona numeri 26142049, nūruodūt komandys nūsaukumu i dalinīku vuordus i uzvuordus.
Spēlis mierki ir radeit vareibu vysu vacumu dzeivuotuojim atteisteit logikys, atminis, radūšuos dūmuošonys i pruota spiejis, breneigi pavadeit breivū laiku draugu i saimis lūkā, kai ari saistūšā veidā veicynuot dzeivuotuoju interesi par vysvysaidom temom.
Pasuokums nūtiks treis pūsmūs: 27. novembrī, 4. decembrī i 11. decembrī 13.00 Kuorsovys muzykys i muokslys školys 2. stuovā.
Vaira informacejis – pasuokuma nūlykumā


text:
- Veikals
- Puortykys precis
Bezkofeina kopejs !HOLA! DOLORESA 250g (samolts)
Bezkofeina kopejs
Vaļsts: Meksika
Regions: Chiapas
Augstums: 1200 m v.j.l.
Sorts: Arabika
Variaceja: Typica
Apstruode: Dekafinieta ar iudini
Grauzdiejums: Universals
Garšys niansis: Muskovado cukrs, šokolads, kanieļs
Kopeja sagatavuošona: Kruškā, espresso kopejis automatā, mokys kaneņā ci kopejis preskonnā
Kai saprūtit - Doloresa atbraukuse gostūs nu eksotiskuos Meksikys. Itei Doloresa ir unikala vairuokuos lītuos. Jei vysu dzeivē dora BEZ steigys i BEZ stresa. Nazkod ļauds ruodieja iz juos ar piekstim i par jū smējēs, ka jei taisūte i capūte blīnus bez ūlu! I kai vyspuor taidi var saīt! A, niule, verīs - tys palics par mūdis lītu. Ari kopeju jei vuorej BEZ kofeina. Nui, nui, napuorsaklausejot - Doloresa dzer kopeju BEZ kofeina. Garša nasamaina. Garšoj taipoš, ka jis tī ari byutu vydā.
Kai tys ir īspiejams, Tu vaicuosi?
Ir. Taipoš, kai blīni bez ūlom.
Draugi
Tyvuokuos izbraukuma tierdznīceibys vītys (ar gruomotom i muzykys diskim)
Pasyuti niu i mes pajimsim leidza!
Sātys kopejneicys dīnys pasuokums "Latgolys garša “Ūzulūs” pi Abavys",
Ūzulūs, Pūris pogostā, Tukuma nūvodā
2.07.2022 n nu 11:00 stuņžu leidz 19:00
Viļānu tiergā, Viļānu stadionā
10.07.2022 nu 7:00 stuņžu leidz 13:00
Kuorsovys Lelajā tiergā, Telegrafa ūļneicā, Kuorsova
17.07.2022 nu 7:00 stuņžu leidz 13:00
SIA "Cymuss", reg. Nr. 41503041285
Tel. Nr. +371 22002412


text:
Ļaudis maņ meilī
Beлиkий пocT
Ļaudis maņ meilī, kū jums nūdareju?
Vai es kū ļaumu jums kod izdareju?
Gribēju dōvōd visim debess prīcu;
ceļu jyus rōdot maņ uz nōves vītu.
Ļaudis maņ meilī, kū jums nūdareju?
Vai kaidu sōpi es jums izdareju?
Jyusus es cēļu vysom tautom pōri;
tagad uz munu nōvi visi kōri.
Ļaudis maņ meilī, kū jums nūdareju?
Vai Dīva spāku jums es narōdeju?
Varējot pōrīt sausom kōjom jyuru;
vīneigi naidu tagad apkōrt jyutu.
Ļaudis maņ meilī, kū jums nūdareju?
Vai jyusu sūļus vīnmār nasvētēju?
Barōju jyusus tuksnesī ik dīnas;
yudiņa lasi nav kas maņ te pīnas.
Ļaudis maņ meilī, kū jums nūdareju?
Vai es uz lobu jyusus navadeju?
Sorgōju jyusus es nu īnaidnīkim;
mani jyus stōdat blokus nūzīdznīkim.
Ļaudis maņ meilī, kū jums nūdareju?
Vai keidreiz jyusus aizmērsis es beju?
Yudini slōpēs jums nu klints es devu,
pošam man snīdzat etiķi lai dzeru.
Ļaudis maņ meilī, kū jums nūdareju?
Vai jyusu lobā vysu nadareju?
Īvežu jyusus zemē Apsūleitā;
man līkat nūmērt vītā nasvēteitā.
Ļaudis maņ meilī, kū jums nūdareju?
Vai lobu sirdi es jums narōdeju?
Audzēju jyusus es kai veina kūku;
napasnīdz tagad maņ nivīns pat rūku.
Ļaudis maņ meilī, kū jums nūdareju?
Vai lobu dareit jyusus namōcēju?
Trejs godi es jums kai Dīvs paleidzēju;
dzeiveibu tagad par jums upureju.
Ļaudis maņ meilī, kas vēļ byutu dorams?
Syuteibu sovu piļdeju cik varams.
Vyslobais Jezu, mes pi Tevis ejam,
pi Tovom kōjom osoras mes lejam.
Dīvs Kungs, mes Tevi lyudzam pazemeigi,
atzeistam vainas sovas vaļsirdeigi.
Pīdūd mums, Jezu, myusu vysus grākus,
Styprynoj sovu ļaužu vōjūs spākus.
Dūd, lai mes Tevi stipri īmīļōtu
un sovas dīnas svāti nūdzeivōtu!
Atļauņ pēc nōves īraudziet mums Tevi,
svātlaimi baudeit, kū mums nūpeļnēji! Amen.
Teicit Kungu. Reiga, 1990. lpp. 409-411.


text:
Roksti latgaliski. 1. nūdarbeiba
Pīduovojam vīnkuoršā tekstā raksteitus svareiguokūs latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumus i iz tim baļsteitus aizdavumus, kab pasatrenēt raksteit latgaliski. Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys atrūnamys ari bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” sagataveitajā pošvuiceibys materialā “Vuicīs raksteit latgaliski!”.
Pamats aizdavumim jimts nu 2007. godā LR Tīslītu ministrejis Vaļsts volūdys centra izdūtajim Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim. Dorbs latgalīšu rokstu volūdys normiešonā i sakuortuošonā turpynojās, tok suokums jau ir i deļkuo nasavuiceit jau tagad?
Kūpumā materialā īkļautys ostonis nūdarbeibys, kotru nu tom veļtejūt sovom temom. Teoreju papyldynoj praktiski aizdavumi i tim pīvīnuotuos atbiļdis, kas ļaus puorbaudeit, voi teoreja ir īsavuiceita pareizi.
1. NŪDARBEIBA
Latvīšu literarū volūdu i tuos sistemu mes asam vuicejušīs školā, deļtam daudz kur vīgluokai īguoduošanai tiks dūti saleidzynuojumi ar latvīšū literarū volūdu. Gon latgalīšu rokstu volūda, gon latvīšu literaruo volūda ir radnīceigys volūdys. Kotra volūda ir sistema — leidz ar tū, pamatojūtīs iz latvīšu volūdu, var saprast ari latgalīšu rokstu volūdys sakareibys. Pīvadumam, mes vysi zinim, ka latvīšu a latgalīšu volūdā puorsamej par o. Sistema dorbojās na tikai patskaņūs, bet ari cytur.
Skanis, burti i jūs raksteiba
Latgalīšu volūdā ir gondreiž vysys taidys pošys skanis kai latvīšu volūdā i tuos apzeimoj ar burtim a, ā, b, c, č, d, e, ē, f, g, ģ, h, i, y, ī, j, k, ķ, l, ļ, m, n, ņ, o, p, r, s, š, t, u, ū, v, z, ž i burtu savīnuojumim dz, dž.
Divskaņus roksta ar burtu savīnuojumim ai, au, ei, ie, iu, yu, ou, ui, uo.
Taitod golvonuo atškireiba — burts y, ar kū apzeimoj cītu i (kai krīvu volūdā ы).
Leidzskani izrunā ir cīti voi meikstynuoti.
Svareigi!
Leidzskaņu burtus nameikstynoj, kod aiz jūs ir e, ē, i, ī voi ei, ie, iu: saule, lēkt, likt, kugis, līkt, neit, lieni, kiula, šliukt.
Ituos skanis (e, ē, i, ī, ei, ie, iu) izrunā meikstynoj leidzskani, bet rokstūs tū naruoda. Vysūs cytūs gadīņūs, kod leidzskaņs runā ir meiksts i aiz jūs nav itūs skaņu (e, ē, i, ī, ei, ie, iu), roksta meikstū leidzskani: ļaut, ņaudēt, kuģa, ceļt, rūtaļa, bruoļs (bet bruoli), akmiņs (bet akmini), viļņs (bet viļni).
Taipat kai latvīšu volūdā, arī latgalīšu volūdā ir šaurais i plotais e, ē. Tikai latgalīšu rokstu volūdā plotū e bīži viņ jauc ar a. Zeme, zama, zjamja, zemja, zjame?
Kurs variants ir eistais? Kai saprast, kū raksteit?
Pyrmkuort, itūs skaņu izruna atsaškir. Pasoki skali latgaliski — “Zeme ir zemāk”. Vuordā “zamuok” (zemāk) ir teirs a, bet vuordā zeme — dreižuok cīši plots e. Taitod roksti e — zeme.
Ka labi zyni latvīšu literaruos volūdys izrunu, paleigā var īt latvīšu i latgalīšu skaņu puormaiņu zynuošonys.
Zinim, ka latvīšu plotais e latgalīšu volūdā puorsamej par a: ezers – azars, tēvs – tāvs.
Ka ir švuorbys, kaidu burtu raksteit, padūmoj, kaids e tymā pošā vuordā ir latvīšu volūdā. Ka plots, roksti a, ka šaurs — roksti e: egle, svece, es, depe (‘ķepa’).
Taipat ari var paleidzēt tys, kas jau īprīkš raksteits — e, ē (ari i, ī, ie, ei, iu) meikstynoj leidzskaņus, kas ir pyrma jūs. Vuordā zeme gon skaņa z, gon m teik izrunuota meikstai. Taitod tī “dorbojās” meikstynuotuojs e, kurs ari juonūruoda rokstūt.
Svareigi!
Nameikstynoj leidzskaņus ar burta j paleidzeibu — tū jau ir izdarejuši meikstynuoji patskani e, ē, i, ī, ei, ie, iu. Taitod napareizi: zjamja, svjacja, mjasj, dvjāsjaļa. Pareizi: zeme, svece, mes, dvēsele.
Atškireibā nu latvīšu literaruos volūdys latgalīšu rokstu volūdā rokstūs škir divskani uo i patskani o. Muola mola — ‘māla mala’.
(Pīļaunama ari divskaņa apzeimuošona ar ō, kai tai saucamajā vacajā raksteibā.)
Puorbaudi sevi!
Atzeimoj pareizū variantu!
Orā ir snīgs.
Uorā ir snīgs.
Uorā ir sņīgs.
Orā ir sņīgs.
Bruoļi kurynoj pļitu.
Bruoli kurynoj pļitu.
Bruoli kurynoj plitu.
Bruoļi kurynoj plitu.
Kuojis pošys ness iz sātu.
Kuojis pošys ņess iz sātu.
Kuojis pošys ņass iz sātu.
Kojis pošys ņess iz sātu.
Mes caļsimēs iz dorbu.
Mes celsimēs iz dorbu.
Mas ceļsimjās iz dorbu.
Mes ceļsimēs iz dorbu.
Eņgeļs radz eņģeli.
Engeļs radz engeli.
Eņģeļs radz eņģeļi.
Eņgeļs radz eņgeli.
Napļās agļis skujis.
Naplēs eglis skujis.
Naplēs egļis skujis.
Napļās aglis skujis.
Puorejuos nūdarbeibys meklej pošvuiceibys materialā Vuicīs raksteit latgaliski!, aizdavumu atbiļdis atrūnamys ite.


text:
Zynomi Dīvydlatgolys lobuokī stuostnīki
11. novembrī Leivuona 1. vydsškolys Laimenis školā sasapuļcēja Dīnvydlatgolys nūvoda lobuokī stuostnīki, kas sovu stuostnīka talantu, izteiksmis patīseigumu i personeibys šarmu aplīcynuoja konkursa “Teci, teci, valodiņa!” pusfinalā.
Konkursā pīsadaleja jaunī stuostnīki nu Dravnīku, Rībeņu, Vuorkovys, Gaļānu, Seiļukolna, Aglyunys, Rūžupis, Jersikys i Leivuona. Konkursa mierkis ir stuosteišonys tradiceju atjaunuošona, uzturiešona i atteisteišona, aktivai leidzadorbojūtīs myusdīnu tautys mutvuordu kulturā.
Stuostnīkus vāruoja i viertēja zynūši i lobvieleigi vārtātuoji: izcyla stuostneica folklorys kūpys “Vecvārkava” dalineica Helena Ērgle, Leivuona nūvoda Kulturys centra amatīrteatra vadeituoja Ilze Kārkle, Turku SN i folklorys kūpys “Turki” vadeituoja Terezeja Rubene, Leivuona BJC darbineica Aļbina Malahovska.
Vārtāta tyka tekstu izviele, prīšknasuma izveide, attīksme pret žanru tradicejom i tekstu saturu, muoka dasaisteit i nūturēt klauseituoju viereibu, volūdys precizitate i izteiksmeigums, stuostnīka tāls. Īvārojūt konkursa viertiešonys kriterejus i nūlykumu, konkursa viertiešonys komiseja varēja daškiert Mozuo stuostnīka i Leluo stuostnīka titulus.
Iz finalu Reigā, kas nūtiks 5. decembrī Reigys Latvīšu bīdreibā, dūsīs lobuokī nūvoda stuostnīki: Mareks Nečajevs, Rainers Tomass Urujevs, Normunds Ločmelis (Leivuona 1. vydsškola i Leivuona BJC), Evita Tentere (Jersikys pamatškola), Kristians Plots (Vuorkovys vydsškola), Evija Bergmane-Sprūdža, Ernests Zalāns (Rībeņu vydsškola), Aivis Upenieks (Dravnīku pamatškola).
Finalistu vydā ir jauns Stuostnīku kieneņa titula pretendents – Ernests Zalāns nu Rībeņu vydsškolys, kurs jau treis godus piec kuortys konkursa finalā ir sajiems Dyžuo stuostnīka titulu.
Kab sasagataveitu konkursam, bārnim i jaunīšim kūpā ar vacuokim i školuotuojom ir juosainteresej par stuosteišonys tradicejom i sova nūvoda i dzymtys namaterialū kulturys montuojumu. Kab atrostu eistū stuostu i tū veiksmeigai pastuosteitu, saīt daudz klauseitīs i stuosteit.
Paļdis školuotuojom: Elzai Leimanei, Anitai Ancānei, Annai Kārklei, Marijai Ancānei, Ritai Teilānei, Ārejai Bergmanei-Sprūdžai, Ritai Pudānei, Ivetai Brokai-Kazākai, Ilonai Karpenko, Helenai Ērglei, Lilitai Valainei, Ingai Elstei i Valentinai Mičulei. Paļdis vacuokim i, golvonais, pošim stuostnīkim!
Konkursu reikuoja Vaļsts Izgleiteibys satura centrs sadarbeibā ar Leivuona BJC.
Informaceju sagataveja: Anna Kārkle, Leivuona 1. vydsškolys školuotuoja, Dīnvydlatgolys nūvoda folklorys kūpu koordinatore
Karteņā: Leivuonu stuostnīki. Nu kairuos: Rainers Tomass Urujevs, Mareks Nečajevs, Normunds Ločmelis