text:
Igauneja
Igaunejis Republika (igauņu: Eesti Vabariik) — vaļsteiba Pūstumu Europā pi Baļtejis jiurys. Vaļsteiba tur rūbežu ar Latveju dīnavydūs (343 km) i Krīveju reitūs (338 km). Baļtejis jiura skoloj Igaunejis molys vokorūs, pūstumūs Suomu leics, a dīnavydvokorūs – Reigys leics. Vaļsteibys 45 226 km² pluotā dzeivoj tik 1,31 milijoni dzeivuotuoju, ite vīns nu vysuzamuokūs bīzeibys ruodejumu Europā. Igauneja irā demokratiska parlamentariska republika, padaleita pīcpadsmit apleiciņūs. Golvysmīsts i leluokais mīsts — Talins.
Igauni vīna nu Baļtejis suomu tautu, kura etniskai radneiga suomu, līvu, votu i cytom tautom. Viesturiskai i kulturiskai igauņu zeme sasīta ar Švedeju, Daneju, Suomeju i Latveju. Igauņu volūda pīdar Suomugru volūdu saimei, jei leidzeiga suomu volūdai i tuoleimai leidzeiga vengru volūdai, tok natur radneibys ar latgaļu ci latvīšu volūdu. Igauņu, suomu, vengru i maltīšu volūdys vīneiguos vaļsteibys volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi Indoeuropīšu volūdu saimys.
Igauneja paslūdynova sovu napavaļdeibu 1918 gods pebraļa 24 dīnā, tok piec parvareigys daškieršonys PSRS, napavaļdeiba atjaunynuota 1991 gods augusta 20 dīnā. Nu 2004 gods maja 1 dīnys Igauneja irā Europys Savīneibys i nu 2004 gods marta 29 dīnys - NATO dalinīkvaļsteiba.
Puslopu ruodeklis
Etimologeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Igaunejis pošu pasauka ‘’Eesti’’, varama līta, izacēle nu romīšu viesturnīka Tacita dorba „Germania”, kurymā apraksteitys kai germaņu tautys, tai i reitu patautys ar pasauku „aisti” (latiņu: ‘’Aesti’’). [2] Tacits jūs aprakstejs kai cīši barbaryskys patautys, runojūšys vysā izškireigā volūdā kai cytys itamā apleicīnē. Taipoš skandinavu saguos Igauneja cieški apraksteita kai ‘’Eistland’’. Latiņvolūdeigajūs rakstīņūs igauņu zemis cieški pasauktys kai ‘’Estia’’ ci ‘’Hestia’’. Igauņu pošu tautys pasauka beja ‘’maarahvas’’ (zemis tauta). Tik 19 godu symtā, kab styprynuotu sovu nacionalū ideņtitetu, igauņi sovu tautu i zemi suoce saukt pa cytu volūdu paraugam ‘’Eesti’’. Latgaliskuo i latvyskuo pasauka „Igauneja” izacāluse nu Henrika kronikā apraksteituos Ugaunejis pasaukys, kura pa latvīšu lingvista Juoņa Eņdzelina guodim, bejuse izrunojama kai ‘’Ügaunija ‘’ [3]
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Igauneja jau 13 godu symta suokuos pīmynāta kai igauņu patautu apdzeivuota teritoreja, sasadorūša nu 8 zemu. Piec pyrmūs krysta vaidu Baļtejā (13 godu symta suokuos) Igaunejis zeme padaleita pa pusei – Dīnavydu Igauneju īslēdze Livonejis Konfederacejā, a Pūstumu Igaunejā nu 1219 da 1346 īstateja Igaunejis gercogisti kai Danejis vaļsteibys daļu, a piečuok puordeve vuocīšu Teutonu ordynam. Jau par godu itei zeme atdūta Livonejis ordynam. Livonejis Konfederacejā nalītova Igaunejis pasaukys. Jei atdzeivynuota 1583 godā, kod pūstumu Igauneju puorjēme Švedeja i juos sadorā beja pa sevim voldoma Igaunejis gercogiste (piečuok proviņceja). Dīnavydu Igauneja 1561 godā tyka Lītovys Lelajai Kunigaitejai (LDK, nu 1569 goda Obeju Tautu Republikai). Piec Obeju Tautu Republikys i Švedejis vaidu (1600-1629) dīnavydu Igauneja ītyka Švedejis sadorā, tok nabeja sasīta ar Igaunejis proviņceju, a kūpā ar pūstumu Latveju (Vydzeme i Reigys mīsts) īguoja Livonejis proviņcejā.
Nu 1645 goda, kod Švedeja puorjēme nu Danejis Sāremys solu[4], da Pūstumu vaidu beigom (1721) vysa igauņu apdzeivuotuo teritoreja pīdarēja Švedejai (lelums švedyskai runojūšu dzeivuotuoju beja repatriāti da Švedejis piec vuocīšu okupacejis Ūtrūs pasauļa vaidu godūs). 1721 godā vysys piec Pūstumu vaidu švedu vaļdeituos igauņu i latvīšu zemis tyka Krīvejis imperejai. Nazkodejuo švedu Igaunejis proviņceja pasadareja par Igaunejis guberneju, a Livonejis proviņceja – par Liflandejis guberneju.
Igaunejis napavaļdeiba īstateita 1918 gods pebraļa 24 dīnā, koč i mīreigai tū dareit trauceja vuocīšu okupaceja nu 1918 gods pebraļa da nojabra mienešam. Piec Vuocejis kapitulacejis Pyrmajūs pasauļa vaidūs 1918 gods nojabra 11 dīnā, sovu dorbu atjaunynova Igaunejis Tamlaiceiguo Vaļdeiba, kuru vadeja Konstaņtins Petss.
Ūtrūs pasauļa vaidu suokuos 1940 gods juņa mienenesī, pa aizagreigam TSRS i Vuocejis sasprīdumam, vaļsteibu okupej Sovetu Savīneiba i jau par mienesi pataiseita Igaunejis Sovetu Socialistiskuo Republika. 1940 gods augusta mienesī Igauneja daškierta Sovetu Savīneibai. Nu 1941 da 1944 godam, kod vaļsteibu kontrolej vuocīšu armeja, Igauneju puorjam Ostlandis komisiariats i īdzeivynoj Trešuo Reiha politiku.
Seviški lela pretiveiba Sovetu Savīneibys okupacejai aizsuoce 1987 godā, kurei, taipoš kai Latvejā, zynoma ar pasauku „Dzīšmuotuo revoluceja”. 1989 gods augusta 23 dīnā nūtyka „Baļtejis ceļš”. 1900 godā atjaunynuoja Igaunejis Apsardzeibys Savīneibu (‘’Eesti Kaitseliit’’). 1991 gods augusta 20 dīnā Vysaugstuokuos padūmis sasprīdumā pījieme Igaunejis vaļstiskū napavaļdeibu. 1991 gods seņtebra 17 dīnā Iganeja tyka par Saškiertūs Naceju Organizacejis (SNO) dalinīkvaļsteibu. 1992 gods juņa mienesī nūteik naudys reforma – rubli paslūdynoj kai nalīteigu i atjaunynoj Igaunejis kronu. Tymā pošā godā pījam jaunu konstituceju. 1944 godā Krīvejis armeja nūīt paceli nu Igaunejis teritorejis, palīkūt tik Petseru i Viru Ingrejis apleicīnē (tān ‘’de facto’’ Krīvejis Federacejis teritoreja).
Nu 2004 gods maja 1 dīnys Igauneja irā Europys Savīneibys i nu 2004 gods marta 29 dīnys NATO dalinīkvaļsteiba. Nu 2011 gods janvara mieneša oficialais atsaskaitīņu leidzieklis Igaunejis Republikā irā eura.
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Igaunejis rūbežs ar Latveju dīnavydūs irā 343 km, reitūs ar Krīveju 338 km. Nu 1920 da 1945 godam Igaunejis rūbežs ar Krīveju, pījimts pa 1920 goda Tarbatys Mīra Dasarunu, beja aiz Narvys upis pūstumreitūs i aiz Petseru mīsta dīnavydreitūs. Ituo teritoreja, aizjamūt 2,300 km² lelu pluotu, Stalins nalykumeigai daškīre Krīvejai Ūtrūs pasauļa vaidu beiguos. Deļ tam rūbežs iz vyds Igaunejis i Krīvejis navā nūstateits da myuslaikim.
Igauneja irā Baļtejis jiurys reitu molā taišni preteim Suomejai par Suomu jiurys leici iz daaugūšuos Reitu Europys platformys iz vyds 57,3 ° i 59,5 ° pūstumu paralelem i 21,5 ° i 28,1 ° reitu meridianim. Reļjefs zams, vydyskai tik 50 m viers jiuru leidzīņa. Vaļsteibys pošu augstais kolns – Lelais Munamegs (Suur Munamägi) dīnavydreitūs pasaceļ 318 m viers jiuru leidzīņa. Jiurmalis garums dasnīdz 3,794 km – ite jiurai daudzi leiču i šauru. Taipoš Igauneja tur vaira kai 1,500 solu (10% vaļsteibys pluota), tok dzeivoj tik kaiduos 9-10 soluos. Leluokuos irā Sāremā i Hījumā solys[5][6], kurys kūpā ar cytom mozuokom solom sataisa div apleicīņus.
Igaunejis klimats irā pūstumu dalis māranajuo zonā i puorīmys zonā iz vyds jiuru i koņtinentaluo klimata. Igaunejā irā četri godslaiki, vysi gondreiž vīna garuma. Vydyskuo temperatura sveirej nu 16.3 °C Baļtejis jiurys soluos da 18.1 °C zemisvidīnī juļa mienesī, goda pošuo syltuokajuo mienesī, i nu −3.5 °C soluos da −7.6 °C zemisvidīnī pebraļa mienesī, pošuo soltuokajuo mienesī. Vydyskuo goda temperatura Igaunejā irā 5.2 °C.[7] Vydyskais krytuļu daudzums nu 1961 da 1990 godam beja nu 535 da 727 mm par godu.[8] Snīga bīzums, kurs vysu bīzuokais irā dīnavydreitu Igaunejā, parostai byun nu dekabra mieneša vyds da vāleimom marta mieneša dīnom. Igaunejā irā vaira kai 1400 azaru, kuri pa lelumam mozi. Leluokais azars Peipuss (Peipsi) - 3,555 km2 pluotā. Vaļsteibys teritorejā i daudzi upu, tok vysys nalelys. Pošys garuokuos upis Vyhandu (162 km), Pernova (144 km) i Pyltsama (135 km). Taipoš byun daudzi pūri i peisi.
Politiskuo sistema[pataiseit | labot pirmkodu]
Igaunejis Republika irā parlamentariska demokrateja, kuramā prezidentu ībolsoj parlaments (ībolsuošona kas pīktū godu), Vaļdeibu taisa premjerministris, kuru pazeimoj prezidents, i 14 ministri. Lykumlaideibys vaļdi tur parlaments Riigikogu, kurs sadora nu 101 deputata. Parlamentu ībolsoj taisnā proporceigā ībolsuošonā iz četrim godim. Tīsu vaļdis pošu augstuokais organs irā Riigikohus ar 17 tīsnešim, kuru prīškinīku pazeimoj prezidents, a piečuok apstyprynoj parlaments da myužu.
Administrativais dalejums[pataiseit | labot pirmkodu]
Igaunejis Republika padaleita 15 apleiciņūs (maakond). Itaids dalejums irā nu 1990 gods, kod Igauneja atjaunynova napavaļdeibu nu Sovetu Savīneibys. Apleicīni seikuok padaleiti 33 mīstūs (linn) i 194 pogostūs (vald). 13 nu Igaunejis mīstim natur izškireigu pošvolda tīseibu i sadora kaudu nu pogosta pluotim.
Ekonomika[pataiseit | labot pirmkodu]
Igauneja irā jauna Europys i Pasauļa Tierdzeibys organizacejis dalinīkvaļsteiba, lūbeigai puorguojuse pi paveiceigys tierga ekonomikys i tur styprys saitys ar Vokoru Europu vaļsteibom. Pyrmuo nu Baļtejis vaļsteibom, kura īdzeivynoja euru kai vaļsteibys valutu. Pa Krīvejis krizei 1998-1999 godā, taipoš kai cytu Baļtejis vaļsteibu ekonomika, mudrai pīauga (vydyskai 5% par godu, 2004 godā – 6,2%). Inflaceja 2004 godā beja 3%.
Golvonuos ekonomikys atzaris – elektronika, telekomunikacejis, jiureiba. Vaļsteibā izraisteita transporta infrastruktura. Seviški zeimeigu ītaku dora jaunuos tehnologejis nu Suomejis, Švedejis i Vuocejis, treis leluokim tierdzeibys partnerim. Nasaverūt iz tū, ka īmūšais saskaitys deficits palīk lels, vaļsteibys budžets tur €151 miljonu viersejumu. 2005 gods pādejuo catūrtdalē bezdorba leidzīņs dasnīdze 0,7%. Saleidzynūt ar tū pošu 2004 gods catūrtdali, nadorbs pasamazynoja par 1,5%. Nu 2011 gods janvara 1 dīnys Igaunejis krona puormeita iz Euru.
Demografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Igaunejā 2009 godā dzeivova 1 340 415 dzeivuotuoju.[1] Dzeivuotuoju bīzeiba 29 cylv./km². Gondreiž vīna trešdale nu vysu dzeivuotuoju dzeivoj golvysmīstā Talinā. Cyti leluoki mīsti irā studentu mīsts i dīnavydu golvonais centrys Tarbata, industrejis rūbežmīsts Narva i vosorys atpyutys centrys Pernova. Vaļsteibā dreiži mazynojās dzeivuotuoju skaits deļ emigracejis, zama dzymstamuma leidzīņa i lela mierstamuma. Vydyskais vaļsteibys dzeivuotuoja vacums irā 39,9 godu. [9] Samārā ar pasauļa ruodejumim, vydyskais pasauļa dzeivuotuoja vacums irā 28,4 godu. Vydyskais dzeivis garums 72,82 godu. 2008 godā 69% vaļsteibys dzeivuotuoju dzeivova mīstūs, cyti soluos.
Etniskais sadors[pataiseit | labot pirmkodu]
Volūda[pataiseit | labot pirmkodu]
Oficialuo Igaunejis Republikys volūda irā igauņu. Pa 200 goda datim, tei irā dzymtuo volūda 83,4% Igaunejis dzeivuotuoju.[10] Igauņu volūda pīdar Suomugru volūdu saimei, jei irā radnesteiga suomu, līvu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru latgaļu, latvīšu, krīvu i švedu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei.
15,3 % Igaunejis dzeivuotuoju dzymtuo volūda irā krīvu. Taipoš jū zyna lelums vacuoku godu igauņu, kas dzeivovuši sovetu okupacejis laikā. 2006 gods apklausys dati līcynoj, ka krīvyskai runuot var 66% vaļsteibys dzeivuotuoju, kurim krīvu volūda navā dzymtuo. Taipoš 46% runoj angliskai i 22% vuocyskai.[11]
Religeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Igauneja irā vīna nu mozuok religiskajom vaļsteibom pasaulī[12]. Pa 2000 gods datim tik 32 %[13] dzeivuotuoju īskaiteja sevi pi kaidys konkretys ticeibys:
- 152 237 evangeliskī ļutari
- 143 554 pravoslavi
- 6 009 baptisti
- 5 745 Jehovys līcinīki
- 3 823 katuoli
- 2 515 staroveri
- 1 561 adveņtisti
- 1 455 metodisti
- 1 387 musulmoni
- 5 008 cytu religeju pīstuovi[14]
Pa 2005 gods apklausys datim, 16% Igaunejis dzeivuotuoju „tic, ka ekzistej Dīvs”, 49% „tic, ka irā kaids naviņ gors ci dvēseliska energeja” i 10% „natic ni kaidam naviņ dīvam, ni goram ci dvēseliskai energejai”.[15] Pa itim datim, Igaunejā irā mozuokais Dīvam ticeigū cylvāku skaits Europys Savīneibā.
Sports[pataiseit | labot pirmkodu]
Sports irā zeimeiga Igaunejis kulturys dale. Pa napavaļdeibys paslūdynuošonai 1918 godā, Igauneja kai naceja pīsadaleja 1920 gods Vosorys Olimpiskajuos kaituos, koč i Olimpiskuo komiteja tyka īstateita 1923 godā. Pyrmuos Zīmys Olimpiskuos kaitys beja 1924 godā. Igaunejis atleti pīsadaleja Olimpiskajuos kaituos da 1940 goda sovetu okupacejai. 1980 gods Vosorys Olimpiskuo kaitu buruošonys regata nūtyka golvysmīstā Talinā. Atjaunynūt napavaļdeibu, Igauneja pīsadalejuse vysuos Olimpiskajuos kaituos. Vysuvaira medaļnīku Igaunejai irā vīglatletikā, ceiksteišonuos i leidzonumu sleižuošonā.
Kīkings irā vysā jauns sports, kuru radeja Ado Kosks Igaunejā 1996 godā. Tys irā sports ar specialai puormeitim šyupeļom, kuramuos sportists raudzej apsagrīzt par 360 gradu.
Verīs taipoš[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ 1,0 1,1 Most requested statistics
- ↑ Germania, Tacitus, Atdale XLV
- ↑ Igaunija
- ↑ History of Sweden
- ↑ World Info Zone
- ↑ World InfoZone – Estonia
- ↑ EMHI
- ↑ Sademed, õhuniiskus
- ↑ (Angliskai)CŽV pasauļa faktu gruomota: Igauneja
- ↑ (Angliskai)Estonia Today - POPULATION BY NATIONALITY
- ↑ (Angliskai)Europeans and their Languages (14 psl.)
- ↑ Country Studies: Estonia - Religion
- ↑ Statistical database: Population Census 2000 - Religious affiliation
- ↑ 2000 m. surašymas: pasiskirstymas pagal religijas.
- ↑ (Angliskai) Eurobarometer on Social Values, Science and technology 2005 - 11 puslapis


c: text/html

text:
Pīterpiļs
Pīterpiļs aba Pīterburga, aba Sanktpeterburga — mīsts pūstumvokoru Krīvejā, Nevys upis greivā pi Baļtejis jiuru Suomu leiča, Leningrada apgabaļa centrys, ūtrais pa lielumam Krīvejis mīsts (piec Moskovys).
Pīterpiļs XVIII godusymtā suokta stateit kai Krīvejis golvysmīsts suomugru tautu apdzeivuotā teritorejā. Nu XVIII gs. vys augūšuo mīsta dzeivuotuoji pa lelumam krīvvolūdeigi, i pīterpilīšu skaits niule puorsniedzs jau 4 milijonus. XIX gs. beiguos i XX gs. suokuos Pīterpilī apsadzeivuoja leluoks skaits latgalīšu, i nu 1879 da 1917 godam Pīterpiļs beja svareigs latgaļu nacionaluos atmūdys centrys.
Mīstam sova gaisūsta (Pulkova), jiuru ūsta (pi Suomu leiča) i upis ūstys (pi Nevys greivys). Izraisteita mašinindustreja, malnuo i kruosojuo metalurgeja, kimejis, vīgluo, puortykys i poligrafejis industreja. Nu 1955 g. mīstā dorbojās metra. Pīterpiļs irā Krīvejis zineibu akademejis centrys, mīstā daudzi zineibys īstotu, 43 augstškolys (jūs vydā – universitets, konservatoreja). Dorbojās 16 profesionalu teatru (zemeiguokī – operys i baleta, dramys), lelys bibliotekys (Nacionaluo biblioteka, Zineibu Akademejis biblioteka), 43 muzeji (zeimeiguokī – Ermitažs, antropologejis i etnografejis, zineibys i tiemiejumu). Pīterpilī nu 2008 gods dora Krīvejis konstitucionaluo tīsa.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Da XVIII gs. — niulejuos Pīterpiļs teritorejā Nevys greivā dzeivuoja suomugru tautys (saukti par vepsim, čūdarim i ct.).
XVII i XVIII gs. meitovuos — Krīvejis cars Pīters I caur ceikstīnim itū teritoreju atjēme nu Zvīdrejis.
1703 g. maja 27 d. — Pīters I itamā vītā suoce stateit jaunū Krīvejis golvysmīstu i deve jam sova aizguodnīka Sv. Pītera vuordu.
1713 – 1728 g. i 1732 — 1918 g. – Pīterpiļs beja Krīvejis imperejis golvysmīsts (piečuok itys statuss tyka Moskovai) i svareigs ūstys mīsts Krīvejis tierdzeibai ar Vokorim.
1852 – 1862 g. — pastateits Pīterpiļs – Varšovys dzeļžaceļš, jis vadynuoja i Pīterpiļs raisteibu vysumā, i latgalīšu apsadzeivuošonu Pīterpilī leluokā skaitā.
1879 – 1917 g. — Pīterpiļs beja svareigs latgaļu nacionaluos kulturys centrys. Ite suoce izīt pyrmuo latgalīšu periodika, vuicejuos i dorbuojuos spūdri latgalīšu atmūdys dareituoji, beja īstateits ap 30 latgalīšu školu, nūtyka šoluotuoju kursi, beja taiseiti latgalīšu bīdreibu saguojumi i kulturys sariedīni.
1905 – 1907 g. — Pīterpilī nūtyka pyrmais nu treju lelūs vaļstiskūs apvārsumu – 1905 g. revoļuceja.
1914 – 1924 g. — Pīterpiļs beja puorsaukta Petrograds (krīvyskai ПeTporpaд).
1917 g. — Pīterpilī nūtyka ūtrais i trešais lelais vaļstiskais apvārsums: Februara revoļuceja, kuramā nu trona puordzyna caru, i Oktobra revoļuceja, kuramā Krīvejis vaļdeišonu puorjēme lelinīki (komunisti).
1924 g. — pīcys dīnys piec Lenina nūmieršonys Petrograda puorsauce par Leningradu.
1934 – 1938 g. — Stalina režima laikā Pīterpilī i juos apleicīnē nūtyka "etniskuos teireišonys", kuramuos nu krīvu rūkys lelā skaitā cīte i senejī ituos apleicīnis suomugriskuos ciļmis dzeivuotuoji, i nu jauna mīstā apsadzeivuojušī mozumtautu pīstuovi, īskaitūt latgaļus.
1941 – 1945 g. — Ūtrūs Pasauļa vaidu laikā Pīterpili apmāram 900 dīnu ilgai beja apguluse vuocīšu armeja, i mīsts dzeivuoja blokadys apstuokļūs, caur kū vaira kai 600 000 pīterpilīšu nūmyra nu bods. Deļ kara laika varūneiguos iztvereibys 1945 godā Pīterpilei daškierts varūņmīsta vuords.
1991 g. juņa 12 d. — Pīterpiļs dzeivuotuoji referendumā nūbolsuoja, kab vītā Leningrada mīstam byutu atdūta atpakaļ viesturiskuo pasauka Sanktpeterburga.
Latgaļu nacionaluo atmūda Pīterpilī [1][pataiseit | labot pirmkodu]
1879 g. — suoce dorbu Pīterpiļs katuoļu goreigais seminars, kurymā nu 1884 g. vuiceja latgalīšu volūdu (seminārā studēja zeimeigi latgalīšu nacionaluos atmūdys dareituoji: A. Platpīrs, J. Višnevskis, F. Trasuns, A. Kaņtinīks, S. Tukišs, P. Smeļters, F. Laizāns, M. Dukaļskis, N. Rancāns, K. Skrynda, F. Kemps, P. Tukišs i ct.).
1901 – 1906 g. — Pīterpilī dorbuojuos N. Rancāna kūpdzeive jaunīšim nu Latgolys.
1903 g. — Pīterpilī nūtyka pyrmuo latgalīšu pareizraksteibys sprīža, kuramā atsasaceits nu nazcik puoliskūs grafikys elementu izlītuošonys.
1903 g. — Pīterpilī suoce izīt pyrmuo latgalīšu periodika („Zvaigzne" 1903 g., „Gaisma" 1905 – 1906 g., „Sākla" 1906 g., „Dryva" 1908 – 1918 g., „Jaunys Zinis" 1912 – 1914 g.).
1903 – 1913 g. — Pīterpilī dorbuojuos „Pīterburgys latvīšu muzykalyskuo sabīdreiba" — latgalīšu bīdreiba ar koru, kūkļuotuoju ansambli, simfoniskū orkestri, teatra pulceņu, koņcertim, dramatiskajim pastatejumim, tematiskajim vokorim i biblioteku.
1906 g. — F. Trasuns tyka par Latgolys pīstuovi pyrmajā Krīvejis Vaļstiskajā Dūmā.
1906 g. — Pīterpilī bruoli K. i O. Skryndys organizēja latgalīšu volūdys stuņdis (pi Sv. Katris bazneicys).
1907 – 1909 g. — Pīterpilī dorbuojuos K. Skryndys vadeiti latgalīšu školuotuoju sagataviešonys kursi.
1906 g. — Pīterpilī O. Skrynda un F. Obšteins izdeve pyrmū latgalīšu tautudzīšmu apdarīņu lasejumu „Dzīšmu vuoceleite".
1908 g. — Pīterpilī izdūta pyrmuo pošu latgalīšu sagatavātuo latgalīšu volūdys gramatika — O. Skryndys „Latvīšu volūdys gramatika" („ЛaTышckaя rpaMMaTиka лeTraлbckaro Hapѣчiя").
1909 g. — F. Trasuns Pīterpilī izdeve pyrmū latgalīšu skaitomgruomotu — hrestomateju sātai i školai „Školys Duorzs".
1915 – 1919 g. — Pīterpilī dorbuojuos „Latgalīšu paleidzeibys bīdreiba kara uperem" (ādynuošona, naktsvītys, dareitovys, medicīniskais paleigs, školys (vaira kai 30) i pedagogiskī kursi).
1917 g. — Pīterpilī īstateita „Latgolys školuotuoju savīneiba”
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Leikuma L. Latgalīšu volūda. 1 d. - Sanktpeterburga, 2003, 1 psl.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Kammerchor Muklājs Ar Laimeņu runojūt
Die Songliste:
1. Nora Vītiņa - Rūtoj (solo Laila Krastiņa un Laima Lediņa)
2. Ilona Rupaine Oki, leji leiteņ
3. Valts Pūce Gaismeņa ausa, sauleite lēce (Asnate Rancāne/soprāna solo un zvārguļi/ un Agate Rapa /alta solo, kastīte)
4. Agneta Krilova Meitines dzīsma (solo Laima Lediņa, svilpaunieki - Asnate Rancāne, Agate Rapa, Jānis Pēlmanis, Lāsma Aksjonova, Pjotrs Veļičko)
5. Staņislavs Broks Pyrmūdīna, Ūtardīna
6. Jevģēnijs Ustinskovs Tuoli dzeivoj muna meiluo
7. Vita Ruduša Muote dieleņu auklieja (solo Laima Lediņa un Laila Krastiņa)
8. Jēkabs Graudiņš Guoju pa mežu (solo Kristaps Rieksts)
9. Ilona Rupaine 3 puišu un meitu dziesmas
Tymsā mani tautys veda (solo Evija Martukāne un Sanda Rieksta)
Dzīdit, meitys, vokorā
Ūsi, ūsi, kad laposi (Asnate Rancāne, Agate Rapa, Jānis Pēlmanis, Pjotrs Veļičko - perkusijas)
11. Rihards Dubra Tu skaistuo Dīva duorza rūze (solo - Asnate Rancāne, Agate Rapa)
12. Evija Skuķe Naraudavu (solo - Asnate Rancāne, Agate Rapa)
12. Staņislavs Broks Aiz azara bolti bārzi
13. Juris Vaivods Prūjom, vysi dīdeļnīki!
Suche
Gruppen
Cymuss Ltd, reg. No. 41503041285 (Register of Republic of Latvia)
Phone. No. +371 22002412


text:
2011. goda 25. novembrī Kulturys ministreja izsludynuoja konkursu „Integracejis pasuocīni 2011” pīcuos tematiskajuos jūmuos: mozuokumtauteibu kulturys i sovpateibys saglobuošona, pylsūniskuos leidzdaleibys veicynuošona, lībīšu kulturys i volūdys saglobuošona, latgalīšu rokstu volūdys nūstyprynuošona, uorzemēs dzeivojūšūs latvīšu identitatis saglobuošona. Konkursā iz vysom jūmom tyka īsnīgti 55 projektu dasacejumi, nu kurim finansiejums daškierts 13 projektim. Divejus projektus īsnīdze ari bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” i dabuoja atbolstu obejim.
.
Konkursa tematiskajā jūmā par latgalīšu rokstu volūdys saglobuošonu pīeimamais finansiejums beja 4000 latu. Projekti, kas dabuoja finansiejumu i tiks realizāti:
Bīdreibai „Latgolys Studentu centrs” ir daškierts leidzfinansiejums 2 projektu realizacejai. Projekta „Latgaliešu kultūras ziņu portāls Lakuga.lv” mierkis ir uzlobuot i pylnveiduot vīneigū latgaliski rokstūšū medeju Lakuga.lv, padorūt tū par īteikmeigu latgalīšu rokstu volūdys izplateituoju i nūzeimeigu Latgolys kulturys nūtykumu i aktualitašu informacejis apmainis vītu Latvejis kulturys i medeju telpā. Daškiertais finansiejums – LVL 2 331,00.
.
Ūtra bīdreibys projekta „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu!” mierkis ir paplašynuot latgalīšu rokstu volūdys pratieju lūku jaunīšu vydā, veicynuot jaunīšu interesi par regionalū kulturu, rūsynuot sevkuru izmontuot latgalīšu volūdu na viņ mutvuordu saziņā, bet ari rokstūs. Projekta laikā tiks uzlobuota latgalīšu rokstu volūdys vuiceišonys metodika i organizāti latgalīšu volūdys kursi studentim i školānim. Daškiertais finansiejums – LVL 634,00.
.
Vaira informacejis vari viertīs: http://lakuga.lv/2012/01/04/kulturys-ministrejis-konkursa-daskierti-leidzeikli-latgaliskim-projektim/
.


text:
Ar cereibu, ka pavasars vystik atīs, Rēzeknis LgSC birojs 3.apreļa vokorā reikuoja vysim tik labi zynomū literari muzykalū pasuokumu „LaLaDra” jeb „LAtgalīts LAtgalīšam DRAugs”. Pasuocīņs nūtyka Rēzeknis studentim draudzeigajā „Klondaikā”, tys puļcēja pīcus jaunus muokslinīkus i četrys reizis vaira skateituoju.
Itymā reizē temys beja saisteitys ar pavasara pīsaukšonu. Īdrūsynuot jaunūs talantus i aizsuokt pasuocīņi Rēzeknē beja atbraucs Jurs Viļums. Jis uzsvēre, ka „LaLaDra” ir pyrmais atspierīņa punkts lelajam liecīņam latgalīšu kulturys veiduošonā.
Pyrmuo sovu dzeju laseja myusu pošu LgSC bīdre Inga Zepa, ar tū izapeļneidama jiuru aplausu, bet piečuok lobū nūskaņuojumu uzturēja Rēzeknis Augstškolys studente Laura Kalvāne. Laura spieļuoja iz gitarys pošsacereitys dzīsmis, pylnys ar pavasara gaideišonu i mīlesteibu. Sovu talantu nasabeide izruodeit arī Juoņs Šaudiņš, na tikai losūt sovu dzeju, bet ari izstuostūt smīkleigus gadīņus iz dzeivis.
Skanēja gon dzeja, gon dzīsmis, bet LgSC jaunīšim ar tū viņ napītyka. Grybējuos puorbaudeit, cik attapeigi ir jaunī muokslinīki. Atjauteibys konkursūs uzvarēja Māreite Krasnobaja, kura arī turpynuoja pasuocīņa muokslinīciskū daļu ar sovu dzeju. Pasuocīņa oficialū daļu nūslēdze jaunuo i talanteiguo Karonhisake, kurai paleidzēja Jurs i Pīters.
Kotrs jaunais muokslinīks varēja izviļkt nu magiskuos kastis aukleņu, kuruos golā beja nazynoma bolva, kai ari sajēme pateiceibu par pīsadaļeišonu.
Rēzeknis LgSC birojs


text:
27.12.2012
LgSC pīsaista praktikantus
Pyrmais “Latgolys Studentu centra” reikuotais pasuokums jaunajā godā nūtiks 3. janvarī LgSC Reigys birojā (Antonejis īla 8-3/6). Tymā praktikante Kristīna Fedosejeva prezentēs sovu praksis atskaiti. Kristīna vuicās Latvejis Kulturys koledžā vidis dizainu i sovys praksis laikā ir izstruoduojuse LgSC korporativū stilu, izveidojūt bīdreibys logo i prezentaceju produktus. Kristīnai ir īsadevs atrast jaunu pīeju LgSC vizualajam tālam. Par tū, voi pījimt izstruoduotū logo, byus juolem LgSC bīdru kūpsapuļcei.
Ka gribi īsapazeit ar Kristīnys paveiktū, gaideisim tevi gostūs 3. janvarī 18.00 stuņdēs Reigys birojā.
Leidzeigī roksti:


text:
Rubyns
Rubyns (latiņu: Tetrao tetrix) irā vystiņu (Tetraonidae) ailis putyns, kurs pa lelumam dzeivoj Europys i Azejis skujukūku mežu jūstā. Latgolā paplateits gon cieški, tok jū skaits mazynojās.
Puslopu ruodeklis
Izavierīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
Rubyns samārā ar cytim putynim irā lels i masivs, lelu gnēzi. Tāvaini leluoki kai muotainis, garums dasnēdz 49—58 cm, spuornu paplēsums da 80cm, svors da 1,4 kg. Muotaiņu garums da 45 cm, svors da 1 kg. Taipoš cīši izškireigi obeju kuortu kruosuojums. Tāvainim spolvuojums malns ar metalisku speidīni, tik puor spuornu bolta jūsta. Seviški izaškir sorkonī uzači. Tāvaiņu astei izcylys suonu spolvys. Rubynu muotainis na tik spūdrys — spolvuojuma kruosuojums ryusaini palāks, vīngabaleigai raibs. Gryuts izaškirt nu medņu muotainem, kurys irā leluokys pa augstumam. Jaunī rubyni taipoš leidzeigi muotainem.
Paplateiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Dzeivoj vysūs Eurazejis pūstumūs i Centralajuo Europā, Krīvejā da Tuoleimim Reitim. Paplateibys areala vokoru rūbežs irā Vokoru Europa (Lelbrytaneja, Beļgeja, Alpu kolni), tok Europys rubynu populaceja irā fragmentara, partū ka labvieleigi biotopi lelā mārā irā nycynuoti i cylvāku darbeibys puormeiti.
Latgolā[pataiseit | labot pirmkodu]
Rubyns paplateits vysā Latgolā, pīdareigūs biotopūs gona parosts dzeivuotuojs. Pādejū treisdesmit godūs[1] sasamazynoj jū skaits. Seviški zeimeigys rubynu dzeivuošonys vītys irā Teiču pūrā (Vokoru Latgolā) i Vacumu mežūs (Pūstumu Latgolā). Rubyni Latgolā pīdar nominalajai zamškirai T. t. tetrix. Škira īraksteita Baltejis jiurys regiona Sorkonajuo gruomotā i Latvejis Sorkonuos gruomotys 3. kategorejā.


text:
Daugovpiļs teatra puorsteigumi martā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Tyvojās 27. marts – Storptautyskuo teatra dīna. Itūgod DAUGOVPIĻS TEATRIS ir sagatavejs nazcik eipašu puorsteigumu, kai informej teatra sabīdryskūs attīceibu specialiste, lai skateituoji i vysi ar teatri saisteitī cylvāki martu pavadeitu prīceigā nūskaņuojumā.
Vysu marta mienesi Latgolys Centraluos bibliotekys Dailliteraturys sektorā (Reigys īlā 22a, 2. stuovā) apsaverama Storptautiskajai teatra dīnai veļteita gruomotu izstuode “Daugavpils teātra grāmatu izlase: Izlasi redzēto, noskaties izlasīto!”, kuramā var īsapazeit ar vysom tom gruomotom, kurys beja īdvasmuojušys režisorus radeit Daugovpiļs teatra izruodis.
Pie teatra kasis ir organizāta eipaša vīta, kur radūši var izapaust sevkurs teatri meilūšs skateituojs. 27. martā skateituoju nūvieliejumi tiks prezentāti vysam Daugovpiļs teatra kolektivam. Taipat marta laikā teatra socialajūs teiklūs tiks organizāti vysaidi konkursi, partū sekojit leidza jaunumim i pīsadolit.
29. martā 18.30 stuņdēs iz teatra Eksperimentaluos skotivis nūtiks pyrmizruode īstudiejumam “Metallyužni”. Izruodis režisore i lugys autore ir Alla Korovkina (Krīveja), kura pārņ īstudēja Daugovpiļs teatrī izruodi “Nagaiss”.
Izruode viestej par treju sīvīšu liktinim. Caur smīklim i osorom juos daleisīs sovūs stuostūs, kurymūs mīlesteiba i suope salaidynuotys kūpā – nadolomys. Dzeive ir kai metallyužņu izguoztive – te var atrast i vierteigus metalus, i saryusiejušys nalītys. Bet kai nadalaist klaidu, izalosūt vajadzeigū?! Sevkura nu izruodē tāluotūs sīvīšu meklej atbiļdi iz itū vaicuojumu. Izruodis lūmys atveiduos aktrisis Jeļena Ņetjosina, Žanna Lubgāne i Irina Kešiševa. Zeimeigi, ka vīnu nu lugā apraksteitūs nūtikšonu režisore pīdzeivuojuse taišni Daugovpilī – pyrmū mīlesteibu i škieršonuos suopi. Taidys jiutys ari cauri godim teik ryupeigi globuotys sevkurys sīvītis sirdī, partū lugys īstudiejums Daugovpiļs teatrī režisorei ir eipašs.


text:
Latgolys muižu nūstuosti
Roksta autors: Sandra Ūdre, žurnals “A12”
Muižu kulturviesturiskais montuojums ir svareigs aplīcynuojums Latgolys pīdareibai kūpejai Eiropys kulturtelpai. Reizē muiža bejuse vīta, kur kai beztīseigi dzymtcylvāki mūceiti i pazamuoti myusu seņči, jūs verdzyskuo dorba augli voi jī poši bīži nūspieļuoti kartuos vīnā reizē. Tūmār muižu eipašnīki, ar titulim voi bez, bejuši gona atškireigi.
Vagaru laiki Tiļžā
Tiļža da 1925. gods beja Kokorova. Nūsaukums ir nu cīš najauka vagara, uzvuordā Kokars. Stuosta, ka jis tūmār nabejs cik najauks kai Saļņovys vagars. Kokorova bejuse pakļauta Ruskulovys muižai. A Ruskulovys muižnīki cīš izkolpynova, pošim zemnīkim moz laika bejs struoduot pi sova. Muižys dorbūs vysi guoja kuojom i na pa taidim lobim celim kai niule, sīvītis garajim bruņčim apaškā dataisejušys kabatys. Tai nese iz sātu lelajuos kabatuos gryudus, sutynova iesšonai, pībēre kubulus zīmai.
Vēļ Ruskulovys muižnīks cīš kuors iz sīvītem bejs. Jiems ar vysom pyrmuos nakts tīseibys. Ir apgolvuojums, ka tymā laikā deļ ituo muižnīka ite ir dzymuši daudz pusbruoļu i pusmuosu. A grāki palīk. Vīna sīvīte vysaidūs veidūs mekliejuse, parkū jai i juos dzymtā vysom paaudzem juocīš deļ izkaiseituos sklerozis. Izzynovuse, ka juos vacvactāvs bejs tys našpetnais Saļņovys vagars, cīš nalobs. Jūs dzymta teišom kai liktiņa nūlamtī, kara laikā apsaprecēja bruolāns ar muoseicu, nu tuo viņ vysys slimeibys guoja gaisā. Jei daudz lyudzēs, juos bārnim vaira slimeibys nav.
Atškireigī sābri
Rušyunys pādejais muižnīks Henriks Dymša i Kamenecys (Jaunaglyuna) barons Mihails Reuts ļaužu īguoduos palykuši kai lobuo i ļaunuo pretstoti. Dymšai karītē vysod beja ījiugti četri bolti zyrgi, a Reutam seši malni zyrgi. Daudz medeibu suņu Dymšys karīti pavadejuši, agruok Sanktpīterburgys ceļs guojs taišni gar Rušyunys muižu. Bārni kai īraudzeja Dymšys zyrgus, tai klīguši: “Kungi brauc!” Vysi sastuojuši ceļa molā, gaidejuši, kod kampetys izsvīss. Bārni tod skriejuši pa zuoli laseitu, a Dymšu kuņdze i jaunkuņdzis smīdamuos nūbraukušys. Tūmār pats Dymša pret cylvākim izaturiejs labi. Jis par uorstu beja vuicejīs Vuocejā, muižā audziejs naparostus uorstnīceibys augus, kas īraksteiti Sorkanajā gruomotā. Uorstiejs pat ratys slimeibys, daudzi vysu dzeivi jam pateiceigi par izuorsteišonu, eipaši bārnus da juo vede. Dymšys kuņdze jam bejuse cimperleiga, kai kuņdzei juobyun. Jei cīš skaistai šyustejuse, iz Varšavu vasti juos rūkdorbi, par tū jei lelu naudu sajāmuse.
A barons Reuts tautā vēļ šudiņ saukts par “zarazu”. Bejs napalela auguma, nosovs stuņdinīku ar garu sudobra kēdi. Jis nūsaviers skaistuokuos zemnīku sīvys, iz kaidu laiku juos savuocs sovom izprīcom, piec tam veirim samoksovs naudā. Tys nūtics tai, ka vagars atbraucs pi Reuta nūsavārtuos sīvītis, lics reitā taiseitīs iz muižu, kurynuot pierti, mozguotīs. Reutam bejs kugeits, ar tū pa Rušyuna azaru braucs iz Lelū solu (tī taida pīkaļneite, kai laukumeņš bejs). Iz solys bejušys myusu dīnom naaptveramys orgejis. Jis ar žogoru rūkā lics sīvītem plykom riņčī doncuot. Kura jam vaira patykuse, tai pa gūrnim sits ar žogoru. Zam vacuma islama ticeibā puorguojs, kab attaisnuotu “daudzsīveibu”. Juo musuļmanu gierbūņs iz muižys vuortu radzams.
Reuts pogrobūs nazcik godu turiejs važuos īkoltu veirīti, ēst nadevs. Bet kaida sīvīte, kas barovuse bārnu, caur lūgu jam davuse kryuti. Izzynovuse Reuta sīva, pavieliejuse izlaist. A jis tai apžylbs nu saulis, ka iz vītys nūmirs. Reutam pakaļneņā, pi Rušyuna azara, bejs ari sovs Koruotovu kokts, kur cylvākus kuore. Kaidu laiku tei prīde piec juo nuovis vēļ stuovēja, tod jū iznycynova.
Čyusku aizrunuotuojs Brodaižā
Brodaiža agruok bejuse cīš loba vīta, ite nabejs nivīnys čyuskys. Bārni augdami pat moza škierzlota naredziejuši. Viņ deļtuo 20.–30. godūs Brodaižā pierkuši sātys. Niule pādejūs godūs nazkas nūtics, vysaidi kustūni pasaruodejuši. Zaļkši pat ustobuos ruopoj. Nav iņdeigi, a vītejim pīcu sātu apdzeivuotujim tys ir cīš napateikamai.
Nazkurs nu vacuoku cylvāku stuostejs, ka pats Brodaižys muižys eipašnīks pans Kiborts muociejs aizrunuot čyuskys. Jis juos giustejs, iz ritiņa, lyugšonys skaiteidams (nui, taišni ar svātajim vuordim), apbraucs riņčī teritoreju, kur tuorpim naīt, i palaids jūs iz pavysam cytu pusi.
Feimaņu Šiškini
Pādejī Feimaņu muižys eipašnīki Šiškini asūts radinīki izcylajam 19. g. s. krīvu ainavistam Ivanam Šiškinam (1832–1898). Juo popularuokuo dorba “Reits prīžu mežā“ reprodukceja radzama iz šokoladis i konfektem “Lācītis ķepainītis“. Pi kaida feimanīša varbyut globojās ari kaida juo glezna, partū ka muižā taidys bejušys.
Feimaņu Šiškinim pīderiejs storpkaru Latvejā dreizuokais rikšuotuojs Petronijs, kurs saceņseibuos gondreiž vysod jiems pyrmuos vītys. Bet muižai nasalūbe pavysam: ūtrupis vīna piec ūtrys, puordūts vīns zemis gobols piec ūtra, Petronijs tics vaļsts eipašumā, kab dabuot apdrūsynuošonu, iz Pušys ceļa poši Šiškini nūdadzynovuši smogū automašynu. Bet poruodus nikai nanūsegt.
Tok Šiškini nimoz nadzeivuojuši nabadzeigi – uzdzeive boguotnīku kurortā Nicā i duorguokajūs Reigys naktslokalūs. Tāva Sergeja i dāla Vladimira Šiškinu tandems bejuši Eiropā slovoni finanšu aferisti. Dāla “leluokais darejums” nūtics ar kaidu Holaņdis baronu, specialistu ols bryuviešonā. Šiškins īinteresiejs jū kūpejam ols bryuža biznesam, kotram īmoksojūt 220 000 franku. Ar “kolegu” paleidzeibu Šiškins izrakstejs nasagtu čeku, bet barons samoksuojs žulikam vysu summu gūdeigi. Šiškins nūpiercs duorgu tūslaiku “Reno” i par atlykušū naudu nūliems tikt pi Jiurmolys kazino koņcesejis (izmontuošona komercejai).
Sovutīs vacais Šiškins pyrma Pyrmuo pasauļa kara Krīvejā audziejs zyrgus saceņseibom i “kombiniejs” totalizatorūs. Juo Žemčugs vysu laiku jiems pyrmuos vītys, bet reiz garuokā distaņcē Žemčugs atguojs pādejais. Šiškins teicīs sovu zyrgu vest iz Austreju i satrenēt. Atpakaļ atvasts, Žemčugs pajiems viersu, i Šiškins dabuojs lelus vinnastus. Tai struoduodams, Šiškins “sapeļnejs” lelu naudu, bet vāluok nūsaskaidruojs, ka eistineibā Šiškins sovu zyrgu Austrejā nūsuovs i nūpiercs tī spieceiguoku, kuru Krīvejā padevs par eistū Žemčugu. Izguojs lels skandals, i Šiškinam iz laiku bejs juopagaist.
1930. godā Latvejā mekliejuse tīsa – otkon bejs juopagaist ar vysim golim. Dāls Vladimirs, vysu zaudiejs, palics par Reigys hipodroma braucieju. Stuosta, ka nūmirs, sasalītuojs narkotikys, kaidā trepu telpā. Pat spiļveņteņš bejs, iz kuo guliejs.
Roksts sagataveits sadarbeibā ar portalu lakuga.lv ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta leidzekļu projektā “Robežlīnijas”.


text:
Kuorms
Kuorms (anglīšu: building; krīvu: здaHиe; latvīšu ēka) — statne, kura sasadora pa lelumam nu ustobu, paradzātu dzeivuošonai, dorbam birojā, pīgatavei voi cytaidai cylvāku darbeibai.
Kuorms irā vīna nu statņu atmeju.
Pa paškeirīņam kuormi sasadola itaiduos atmejuos:
- dzeivojamī kuormi (sātys);
- nadzeivojamī kuormi:
- admnistrativī kuormi (vaļstiskī īstoti (ministrejis, pošvoldi i tt.);
- komerceigī kuormi (biroju kuormi, puordūtuvis i leidz.);
- ļaudyskuo paškeirīņa kuormi (dzeidātovys, vuiceibu īstoti (školys, universiteti, bārnu suodeni i tt.) i leidz).


text:
Gatavojūtīs Latgalīšu saītam Ūzulnīkūs, LgSC Jelgovys birojam beja uzticāts vīns lels dorbs, kura iznuokumam vajadzieja byut video ar latgalīšu cylvāku stuostim – kur jī sovā dzeivē ir atstuojuši kaidys pādus, prūti, kū jī ir izdariejuši i sasnīguši. Tai tyka uztaiseits nalela kina “Pādi i piedeni”.
Video taiseišonys idejis autore ir Ingūna Lipska, kas ari beja saīta organizatore. Taipat ari tīši ar Ingūnys paleidzeibu, mes satykom daudzus latgalīšu cylvākus, kas byutu gotovi pastuosteit par sevi. Tok ar tīm vīņ napītyka i puorejū īspiejamū video varūņu sarokstu sastuodieja poši studenti, salīkūt golvys kūpā – kas kaidu latgalīti pazeist, ar kū jis nūsadorboj, nu i tai tei kiedeitis reakceja aizguoja. Žāl, ka na vysi beja tik atsauceigi, kai grybātūs i saguoja dzierdēt ari atsacejumus. Kūpumā uzskotom, ka itaida veida projekts, kurā tūmār tyka īguļdeits daudz dorba, laika i izdūmys, beja myusim vierteiga pīredze. Deļ tuo nuokušī itaidi dorbi veiksīs vēļ lobuok. Gols golā – satykts tik daudz atsauceigu, labsirdeigu i īdvasmuojūšu latgalīšu, kuri stabili stuov ar sovom pādom gon Latgolā, gon tān jau ari Jelgovys pusē!
Pateikamu vieršonūs!
Ar sveicīnim,
Jelgovys biroja jaunīši


text:
Vakar pa ceļam iz dzīduošonu nūpierku apguoda “Zvaigzne ABC” izdūtū Voldemara Vogula dzejūļu gruomotu “Sirds bolss”. Pats fakts viņ ir breineigs — kruojums latgaliski Reigys apguodā i Reigys veikalā. Kaida vaira tī buorineite — volūda skaņ televizejā, pylni dzīšmu šovi latgalīšu; volūda skaņ dzejā i teik īspīsta iz papeira. I naviņ kur nabejs pašelē tuoli tuoli, a tok pošā Reigā. A kas Reigā izdūts, tys tok myužeibai izdūts. Cītajūs vuokūs, internetveikalā.
Labi, gona uoveitūs. Reiga na svātuo gūvs. A Reigys gruomotom tei poša vaine i prīca, kas i Rēzeknis, Ludzys ci Viļānu gruomotom.
Šūreit pa ceļam iz dorbu skaiteju i palyka biedeigai — deļkuo latgalīšu gruomotys nadataisa da gola. Voi eistyn nav nivīna korektora i redaktora, kas dasaver taidu seikumu kai vīnaids burtu nūformiejums ci fonts dzejūlī (v. 50. pl.). Par leksiku voi raksteibu pat nav runa — ni Vogula kruojums pyrmais, ni pādejais ar “nuokt” i “skateitīs” cytaiž vyscaur latgaliskā tekstā voi atškireigom vīnys formys izskaņom i golūtnem vīnūs vuokūs. Narunojūt par izlūksnis īzeimem, par pīmāru, vuorda “kaļve” lūcejums lokativā “Kai kaļvī zyrga pokovus // Tāvs kola”, kas izlein cytaiž galeigi na poša izlūksnei rakstureigajam pīrokstam ar Zīmeļlatgolai rakstureigajom golūtnem “-as”, “-es” (nui, zynu, zynu, ka gruomotā dūmuota “Stroda raksteiba”, bet par daudzi atkuopu, kab jimtu golvā).
Puorskaitūt latgalīša dzejā vuordu “tupeni”, maņ iz lyupu ironisks smaids — voi eistyn pošu latgalīšu buļbys i guļbys ir tik nycynojamys, ka juosagiun pi vidzemnīku tupeņu? Parkū to par reizis najimt kūrzemnīku ruociņus — nav gona pīrosti i gona gludi deļ poetiskūs tekstu? I kaida nūzeime skaistim vuordim par dzymtū volūdu, ka sirdī to bais juos vuordu pasaceit da gola?
Tai i dzeivojam — buorineiši. I nu vysys sirds ar vysu sovu sirds asni i aizgruobteibu rokstom dzejūļus par Latgolu mamu i tāva dūtim ceistajim zūbynim — paaudzi nu paaudzis. Koč gruomotys īvodā Anna Rancāne citiejuse autoru: “As nikaida abstrakcionisma nalītoju, nikō sveša. As te dzeivoju, “Cepleišūs”, te muni bārni un niko sveša maņ navajag.” (Pastreipuojumi muni.)
Reizē gruomotys teksti skaņ jau cik reižu dzierdātai i stereotipiskai, a reizē kai nu jauna. Kotram cylvākam gols golā ir sovs pasauļs i sovys acs, kai pasavērt iz juo.
Vogula dzeja kai Vogula dzeja. Jis ir jis pats — kai īprīkšejūs kruojumūs, tai i niu. Eisi, varātu saceit, ka pat konspektivi par svareigū. Kai izgrīzumi nu vīna Latgolys cylvāka dūmu i jiutu pasauļa. Kai aforismi i pīzeimis par dzeivi.
Pyrmuo gruomotys daļa “Muns orklys, rūkys munys” vaira runoj par dzymtū zemi, bārzim i bārnim, paaudzem i sovys vītys sajiutu, ūtruo daļa “Guņs meita” — par mīlesteibu pret sīvīti, a trešuo “Dīva ūzula zors” ir kai pīzeimis par myužeibu, myužu i sevi, par sovu vītu Dīva ūzulā. Sauc tū par tautu voi pīdereibu sovai zemei.
Ruodīs gon, ka šaļtim autors eisti nateik uorā nu latgalīšu literaturys bādu īlejis — raksteit latgaliski = raksteit par Latgolu. Koč jis ir par dzeivu i par lelu itai kletkai — kai aizarunoj, tai izlein pa sīta caurumim iz vysom pusem kai meiksts muols voi spryuk vaļā kai ols nu bucys. Nu vaidiešonys par mierstūšū volūdu klasiskā izpratnē ite nav ni smokys, dreižuok aicynuojums naturēt volūdu zam akmiņa, aplīcynuojums sovai atbiļdeibai pret tāva i muotis, pret dālu paaudzi.
Tik ka tuo dzeivuma grybātūs vaira. Lai nav taida cauri setkai izmīgta muola masa ar vacu laiku stereotipiskajim uzsaukumim “celitēs, bruoli” voi buorineibys otkon i otkon pīsaukšonu, a kruojums saītu vasals i skaneigs kai skrūze. Voi izsper spuņdi kai ols bucai i izalej puori skaiteituojam dzeivā skaniejumā. Bet mož es i gaidu tū, kuo navar byut — autora aforistiskais stils naparedz taidys izalīšonys, koč jis pats ir dzeivs i juo pasauļs ir dzeivs i skaneigs.
Vuordu nu dzīsmis naizjimsi — ar liekšnim saulē naīlieksi, ka ir novembris. Jau tai itys kruojums ir vasals zors myusu dīnu latgalīšu literaturā — cytaiduoks, sovpateigs, vārā jemams.
Gryuts gon pasaceit, cik lela daļa ituos gruomotys tekstu ir pyrmpubliciejums, cik nu nu īprīkšejūs mozūs kruojumu pajimtūs dzejūļu izlase. Napuorbaudeju. Var jau byut, ka juo dzeja ir kai lels pasauļs, kurā atsakuortoj vīnys i tuos pošys zeimis, tok skaitūt par zvaigžņu tyltim, rūnās dūma — varbyut tys dzejūļs eistineibā ir nu kruojuma “Iz zvaigžņu tylta”.
Vogula dzeja maņ ruodīs skaista, kod jū naizmaitoj muns ar volūdys nabyušonom samaituotais pruots. A varbyut es poša asu samaituota, kam radzu tū, iz kuo verūs — caur sovom durovom vysa pasauļa naīraudzeisi, a tik viņ kai durovu škierbu. Šaļtim jis eisā dzejūlī skaita tū, skaita itū. Saīt kai lītu i byušonu puorskaitejums, a tei ak jau muna vaine, ka tys nasasalej vīnā vasalumā, a tikai pasaruod šmuki salykti vuordi i teikumi. Kai vysaidys druponys vīnā traukā — verīs i dūmoj, kas ite juosaredz.
Bet pats golvonais, kū gribieju pasaceit — Vogula dzejā dzeivoj latgaliskais kods ar līpu zīdim, azara iudinim i miršu vaiņuceņu, a tai napasaceis nivīns nu nivīnys cytys pasauļa molys. “Tu maņ miršu vaiņuceņu devi, // Bryunaceit.” “Boltūs guļbu // Daņcs dabasūs // Nasabeidz.” I tys ari ir tys. Sovs. Vierteigs. Skaiti i zyni — te ari ir tei latgalīšu literatura i tys, deļkuo jei vyspuor vajadzeiga autorim i skaiteituojim.
A par tū muoju zusšonu i sātu gaisšonu — tī vaca bāda. Nazynu autora personeigi i juo volūdys, tok šaļtim gribīs iztulkuot latgaliski juo latgaliski raksteitūs tekstus. Varbyut tī byutu bejs gona ar redaktoru, kas pasoka, ka “taka” i “styga” ak jau ir vīns i tys pats i pat vīnā gruomotys puslopā gona ar vīnu vuordu — latgalīša mēlei tyvuokū “styga”. Voi ka Jezus ir Jezus, na vīnā gruomotys lopā Jezus, a cytā jau Jēzus. Bet itei bāda ir vaca kai pasauļs — ka nadasaviersi sovys volūdys, jei mudri apaugs ar vysaidim pa pasauli sagruobuotim vuordim. Poša dzymtuos i īkšu volūdys dzeivais vuords vys jau rauga izleist i ari izlein tekstā — par varis to seve nanūglobuosi. A piec šaļtenis jau literarais sapruots sova vuorda vītā īlīk svešys volūdys protezi.
Dzeja ar taidim aizgiutajim poetismim maņ izaver kai skaistule piec kosmetiskuos operacejis — ruodīs, šmuka nu skota, tok kas zyna, kaidi čorti jai dvēselē dzeivoj. Izliksi miršu vaiņuceņu — mož i sova ļaudaveņa. Nūjimsi — mož i Pamela Andersone.
Deļtuo iz prīšku tūmār gribīs autoram nūvielēt dzeivuot sovys poša volūdys sātā, na muojā. Navar svešim vuordim pasaceit svareigū, a sirds bolsu gribīs dzierdēt dzeivu, na pasaceitu frazem i literari pareizim i aizgiutim poetismim — maizis klaipim, dyuraineišim, smuidrim augumim i t. t.
Itei gruomota tok eistyn ir Voldemara Vogula sirds bolss, kas izskaņ dzejā — par jam svareigū, par aizejūšū i reizē byutiskū. A cikom byutisks, cikom i ir. Naveļ bez laika volūdys kopā. Jei ir dzeiva i dzeivuoka par dzeivu, cikom svareiga — autoram, izdeviejam, skaiteituojam.
P. S. A apguodam “Zvaigzne ABC” gribīs nūvielēt tai turpynuot – latgalīšu pasaulī ir gona daudz, a jim vajag i muola pūdu, i dzeivuo ols, i sovys volūdys i literaturys na tikai TV šovūs i dzīsmēs. Vīneigi padūmojit par tū redaktora i korektora byušonu – maņ jau prīca, ka gruomota latgaliski, a nu ituo fakta tok es napalīku okla i radzu ari apguoda napadareitū dorbu.


text:
Conversation Between RogueTigeR and Abeltronics
Showing Visitor Messages 1 to 5 of 5
-
-
Garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts garts
-
-
-


text:
Hārdroka grupa “Fenikss” nu Ludzys pīduovoj nūsaklauseit dzīsmi “Sīva un Roks”
Ostoņdasmytūs godu beiguos dybynuotuo grupa “Fenikss”, kas aktivu darbeibu atsuoce ituo gods pavasarī, pīsadolūt Latgolys Kongresam veļteitajā Latgalīšu volūdys naktī i festivalā “Upītes Uobeļduorzs”, klauseituoju viertiejumam nūdūd dzīsmi “Sīva un Roks”.
Īrokstā pīsadaleja: Aleksandrs Cunskis (bolss, gitara), Viktors Baikovs (bolss), Vladimirs Klementjevs (gitara, bolss), Olegs Sivohins (bass, bolss), Vjačeslavs Pilipovs (gitara), Valērijs Steanovs (bungys). Dzīsme īraksteita Arņa Slobožanina sātys studejā Kuorsovys nūvoda Buozovā. Miksēja Armands Treilihs.


text:
Daugova
Daugova irā vysuleluokuo Latgolys i Latvejis Republikys upe, iztakūša nu Valdaja augstainis Krīvejā, takūša pa Krīvejis, Boltkrīvejis i Latvejis teritorejom, ītakūša Baļtejis jiuru Reigys leicī. Kūpeigais upis garums – 1020 km.
Krīvejā Daugova (Zapadnaja Dvina) caur kanalu saškierta ar Berezinys i Dnepra upem.
Iz Daugovys pastateitys tris iudiņspākainis ar dambom – Reigys iudiņspākaine 35 km iz viersu nu upis greivys, Keguma iudiņspākaine vēļ 70 km iz viersu nu greivys i Pļaveņu iudiņspākaine 107 km iz viersu nu greivys. Catūrtuo – Daugpiļs iudiņspākaine beja planavuota XX gs. 80-tajūs godūs, tok projekts satyka lelu pretiveibu nu ļaudeibys pusis i nabeja īdzeivynuots.
Mīsti pi Daugovys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Veližs, Krīvejā
- Vicebskys, Boltkrīvejā
- Polackys, Boltkrīvejā (Polacka apleicīnē atrūnami Daugovys akmini)
- Daugpiļs
- Jākubmīsts
- Uogre
- Solyspiļs
- Reiga
Datakys[pataiseit | labot pirmkodu]
Zeimeiguokuos datakys:
Datakys Latgolā i Sielejā:


text:
Sarja
Sarja [1] (latvīšu: Sarjanka, boltkrīvu: Cap’яHka) - upe Latgolā i Boltkrīvejā, Daugovys lobuos upmalis dataka. Tak car Dagdys nūvodu i Ludzys nūvodu Latvejā i Vicebskys apgabaļa Drysys (Verhņadzvinskys) rajonu Boltkrīvejā. Iztak nu Bižys azara Rundānu pogostā. Latvejis teritorejā upe 15 km garumā melioriāta, a Boltkrīvejis teritorejā cīši moz cylvāka puorgrūzeita. Zamyn datakys Muoļneicys 7 km garumā Sarja sadora Latvejis i Boltkrīvejis rūbežu.[2] Upe aizasuoc Rāznovys kauprainē, tuoļuok tak car Dagdys kaupraini, a Boltkrīvejā car Polocka zamaini. Ītak Daugovā puors kilometru zamyn Drysys (Verhņadzvinskys).
Upis teciejuma vydsdaļā nadzeivojams apvyds, nazkodejuos solys tukšys, tok atrūnami vierteigi dobys i vaidu laiku pīminiekli. Upmalis prīžu mežūs i kluonu pļovuos daudzi ratu auguoju i dzeivinīku škiru, kurys īraksteitys Latvejis i Boltkrīvejis Sorkonajā gruomotā - mežoguo gladiola, malnuo žugure, bryunais luocs, zyvu dzeneits i cyti.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ M. Andžāns "Reits", Viļāni, 1933, 9-10 psl.; "Zīdūnis", 1939 g., nr. 5, 137 psl.
- ↑ Eņciklopedeja "Latvejis doba", Presis kuormi, 1998, ISBN 9984-00-312-4


text:
Tūoiznapǟvan, 22. mais kīela 16 Tartus, TI Jedāl-Ēsti kīel ja kultūr tuņšlimizsidāms sugīz līvõ kuņšt nägțimiz ja līvõd ābēd vāldiž tiemi.
Līvõ kuņšt nägțimizõs āt nǟdõb ja vȯstõb kuolm līvõ kuņštnikā – Baiba Damberg (sindõn 1957 Sīkrõgs), Valt Ernštreit (sindõn 1974 Rīgõs) ja Lilita Līce (sindõn 1948 Rīgõs) tīed – akvareld, grafikad ja zīdõmōļtõkst.
Īdskubs nägțimiz vāldiž tīemizõks sugīz Jemākīel seļtš ja Līvõ Kultūr sidām kubbiz tīesõ vaļmõks sōnd ābēd “Jelzi sõnā. Ābēd ja īrgandõks” lugdõbrōntõz vāldiž tīemi. Ābēd kežkēra sai kubbõ pandõd jõvā 1938. āigast immõr, bet pǟva vallõ se neiz set lǟndzāigast lopāndõksõs. Ābēd bildidi teitõ Ēstimō ja Lețmō lapst. Īdskubs täužīņ līvõkēļizt ābēdõks um sōnd vaļmõks ka tukimizvaitmõz, missõst āt lieudtõb amād ābēd tekstõd ēstikēļizt tulkõmd.


text:
17.novembrī Šmakovkys muzejā Daugovpilī nūtyka bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” veiduotuos fotoizstuodis “Kas Tev ir Latveja?” atkluošona. Niu izstuode muzeja apmaklātuojim apsaverama da 28. februara.
2015. godā bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” svieteja sovu 10 godu pastuoviešonys jubileju. Tuos ītvorūs bīdri, aktivisti i cyti interesenti tyka aicynuoti īsyuteit kartenis fotokonkursam “Myusu Latveja”. Kūpumā konkursam tyka īsyuteitys 40 kartenis. Kotrai karteņai autori pīvīnuoja nalelus aprokstus, kas atspīgeļoj jūs pīdereibu sovam regionam i vaļstei. Konkursa rezultatā tyka radeita fotoizstuode, kurā apsaveramys 15 spylgtys kartenis.
Itūs div godu laikā fotoizstuode ceļuoja pa Latgolys pošvaļdeibu kulturys īstuodem i niu, pasasokūt Daugovpiļs piļsātys pošvaļdeibys tūrisma atteisteibys i informacejis agenturai, fotoizstuode da 2018. goda 28. februara apsaverama Šmakovkys muzejā Daugovpilī.
Izstuodis atkluošonys pasuokums 17. novembrī paguoja sirsneigā jutūnē. Ar muzykalim prīšknasumim apmaklātuojus prīcynuoja Daugovpiļs nūvoda kulturys centra “Vārpa” folklorys kūpa “Dyrbyni” (vadeituoja Anna Briška), sovpus meistarklasi šmakovkys darynuošonā pīduovoja zemnīku saimisteiba “Sēlija”. Juodasoka, ka tuos saiminīks Alberts Mendrikis naatpalyka nu muzykalūs “Dyrbynu” i vysus apmaklātuojus aicynuoja iz kūpeigu sasadzīduošonu.
Pasuokuma nūslāgumā vysi apmaklātuoji tyka aicynuoti iz ekskurseju, kurā beja vareiba dazynuot vaira na viņ par šmakovku kai vīnu nu senejuokūs styprūs alkoholiskūs dzierīņu Latgolā, bet ari atkluot mozuok zynomus faktus par Daugovpiļs i Latgolys viesturi.
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” izsoka pateiceibu Dagnejai Dudarjonokai, Sandrai Švarcei i Gunai Gamazinai par īguļdeitū dorbu fotoizstuodis radeišonā i Daugovpiļs piļsātys pošvaļdeibys turisma atteisteibys i informacejis agenturai par vareibu izstuodi izvītuot Šmakovkys muzejā


text:
Pīsacēlem 11:00.
Pasavieru pa lūgu i izdvešu: “Kakoj užas!” Izaver brīsmeigai. Pat nazynu kas. Vyss.
Kai lai apsavalk gaišā vagonā?
Var redzēt, ka ceļš vēļ tikai suokumā. Pīredzis nikaidys, bais nu vysa, vyss pateik.
Myusu sābri ir tik klusi, ka palīk bais par Krīvejis jaunuotni. Nu navar tok vydsškolāni braukt kai taidi veči, nu navar! Jī guļ, ād, bučojās (drusceņ), pļuopoj. Kur ir trūksnis? Kur ir dzeršona? Kai var aizīt gulēt kai piec komandys???
Vīna meituška pīsacēle i aizguoja ar šampunu iz viļcīņa ateju. Šoks. Jei patīšom tī izmozguoja motus. Garus motus!!!
Atsagrīž smaideiga i maiga motus dvīlī. Jei patīšom atejā ir mozguojuse motus!!! I kai jei tū varēja? Ite laikam tik Sibira krīvi var dabuot gotovu.
Myusim ir problemys pat ar rūku i zūbu mozguošonu… Izlītne moza, iudiņs šļakstuos, ar vīnu rūku juospīž, ar ūtru juopīsatur, kab napasleidātu. Ībuozt tī vēļ golvu? Soltā iudinī? Viļcīņam braucūt?
Juos puiss paleidz izsukuot. Naizaver, ka jei nasuop, tok sēd kai caca. Navar saprast, voi jei pateik jis, tok nav tai, ka napateik.
Te ir diveji puoreiši, kas pa klusū rauga pasamaiguot. Školuotuoja vys pīker. Lai gon vyspuoreibā jim veicās = školuotuoja atīt tik tod, kod puoreiši ād voi verās pa lūgu.
Interesani vērtīs iz jim. Kai blondais puiseits pateik obom draudzinem, kai obejis koketej i smejās, bet dabuojuse sev jū ir vīna nu jom, kas, kai izaver, ir teicamneica i vyspuor lobuo. Ūtra ir drusku izlaista, a jei tics vacuokais puiss.
Obim puorim gona ar guleišonu sūpluok i rūcenis izlikšonu iz ūtra auguma. Da atkluotys bučuošonuos teik vieļuok. Syukšonuos tikai finišā. Pagaidom tai mīleigai i kluseņom.
Braucam puori Volgai. Klab tylts. Kai vysod iz upem, kam mudri brauc puori, taida jūceiga jutūne – ka grybātus apsastuot i apsavērt.
Volga aizsoluse, iz juos sēd blitkuotuoji. Ot tuos sugys natryukst nikur!
Bet tai mīleigai. Blitkuotuoji iz Volgys. 🙂
Īt puordevieja nu restorana vagona. Oi, breineiga cjoce! Jei ir dzeļža roti ar paiku, kas giunās aiz myusu kuoju, montu i vyspuor car myusim jei nikod nateik bez aizagiušonys.
Īt stumdama i skaita sovu dzeju. Paīt vyss braucīņs, raugūt pīraksteit vysu, kū jei soka. Puors teicīņus mes nasaprūtam.
Pyrmajā dīnā atšifrejam tik puors pantu:
“Keksi dļa seksa!” i
“Pečeņje dļa razvļečeņje!”
Ari labi.
Juosuoc vuiceitīs lūmys sovā breinumainajā lugā.
Suocam ar teksta apgraizeišonu.
Dyžan talanteigs tys autors nav bejs, tok “kur valnam līta gryuta, tī jis buobu syuta”. Kū navar autors, tū var aktīri. :O)
I itai juobrauc vēļ da 18. janvara!!!


text:
Varakļuoni – nu mīsta par piļsātu
Roksta autors: Ivars Matisovs, žurnals “A12”
Da pat Ūtruo pasauļa kara Varakļuoni vysod ir bejuši leluoki par Viļānim, partū nav puorsteigums, ka mīsta tīseibys jim daškiertys jau 1784. godā, sovutīs Viļānim – viņ piec dzymtbyušonys atceļšonys 1862. godā. Pyrmo Vyskrīvejis tautys skaiteišona paruoda, ka 1897. godā Varakļuonūs beja 1810 īdzeivuotuoji, a Viļānūs – viņ 774, a piec tam, kod cauri Viļānim tyka izbyuvāta dzeļžaceļa lineja Moskova–Reiga (1904), īdzeivuotuoju skaita atškireibys pakuopeniski izaleidzynuoja. Runoj ari, ka Varakļuonu muižnīks nav ļuovs byuvēt dzeļžaceļu iz sovys zemis, kab tam mīgs naktī byutu soldonuoks.
Varakļuonu muiža ar 49 193 ha zemis pyrma agrarreformys bejuse leluokuo vysā Latgolā. 1882. godā Varakļuonus apmeklēja īvāruojamais vuocbaltu viesturis pietnīks Augusts Bīlenšteins, kurs sovuos ceļuojuma pīzeimēs roksta, ka “muiža, kurys ekonomeja ar juos ākom, vairuoklauku saimisteibu, teirumu gruovim atstuoj pavysam baltisku īspaidu. Aiz paguojušuo godu symtā izcaltuos piļs atsarūn lels, labi kūpts parks ar breineigim kūkim… Nu Vydzemis Varakļuonūs īsarūn daudzi uzjiemeigi latvīšu luterani i reņtej zemis gobolus apsaimnīkuošonai. Ite var redzēt daudz plaukstūšu lauku sātu. Sovutīs vītejam latvīšam katuoļam nav ni jam vajadzeiguos uzjiemeibys, ni dorbaprīcys, ni leidzekļu. Jis lobuok kūpā ar bruolim i bruolānim sēd iz vys sabryukūšuos tāva montuojuma dalis, kū varātu pagaisynuot, ka apsamastu vīnsātā, i lienejās (“nagrib pyulētīs”), cikom vēļ koč kai nu mozuo zemis lapaceiša var izdzeivuot. Reiz tam daīs gols, i itai zemei īsasuoks jauns progresa laikmats.”
I tys atguoja – bet viņ nūsadybynojūt Latvejis breivvaļstei. 1921. godā bejušajā Borhu muižys pilī suoce dorbuotīs Varakļuonu Vaļsts gimnazeja, kurys absolventu vydā ir vasala plejade izcylu personeibu. Latvejis Republikys Saeima 1928. gods suokumā pījēme lykumu par piļsātys tīseibu pīškieršonu 16 Latvejis mīstim, tūstorp ari Varakļuonim i Viļānim – tū var pīzeit par simbolisku pylngadeibys aplīceibys izsnīgšonu. 30. godu vydā teik īreikuoti betona trotuari piļsātys golvonajuos īluos i grantātys ītnis nūmaļu īluos, suokta i kas godus teik paplašynuota piļsātu apstuodeišona ar kūcenim. Bet vysom lobajom īcerem traknu krystu puorvalk Ūtrais pasauļa kars – vysu pyrma teik iznycynuoti vysi vītejī žeidi i čyguoni, tod sekoj mobilizaceja i spaidu dorbi. Varakļuoni ir pamateigi nūpūsteiti 1944. goda vosorā, kod puori vierzejās froņtis lineja – bāgūšī vuocīši rauga piec īspiejis vairuok āku izsprydzynuot ci nūdadzynuot, bet piļsietnīki ar saimem i lūpim nu kara šausmom sliepās apleicīnis mežūs.
Roksts sagataveits sadarbeibā ar portalu lakuga.lv ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta leidzekļu projektā “Robežlīnijas”.


text:
Latgolys Teatrs – „Valni” /Vacūs gazetu viests
Latgolys Teatrs sastdiņ š.g. 24. sept. atkluoja sovu sezonu ar J. Bračis dramu „Valni”. Sovaidi gon, ka teatra vadeiba sovuos telpuos ļuove atkluot šuo rudiņa sezonu kaidam cytam teatram, bet sovu nūvylcynuoja uz progresistu kongresu, taidā kuortā padorūt tū par danču vokoru. Izruodis laikā pastuoveigi vyrynuoja durovys (laikam iz bufeti), bet eistus muokslys draugu beja moz.
Latgolys Teatrs interesi mudynoj ar tū, ka pi tuo saisteiti daži jauni akteri i režisors J. Prīde. Jaunais režisords bejis Dailis Teatra akters un sovys zynuošonys papyldynuojis Moskovys teatrūs un sovā dorbā līkās byus meklietuojs – eksperimentietuojs. Dailis teatra eksperimenti na kotrreizi iztulkoj muokslys dorbu ar vajadzeigū dziļumu, bet cerēsim, ka L. T. J. Prīde spēs atdzeivynuot un cīneigi turpynuos Lauberta tradicejis.
J. Bračs ir jauna rakstneica un vēļ jaunuoks juos dorbs „Valni”. Piec satura tī asūt apgrīzti „Indrāni”. Tikai muokslys ziņā šis dorbs ir susātivs nu Blaumaņa „Indrānim”. Par daudzi speid cauri tendence Uozinēs izputejuša saiminīka Kyukuma personā karikēt sovu veira tāvu, kas nūvedis leidz skandalam un tīsai (!). Vyspuorejūs detaļūs autorei izadeve raksturuot lauku muoju saiminīku un juo bārnu intrigys, ap tāvu storp sevim, montuojuma deļ. Tikai nikas te jauns nav pateikts, kū ir teikuši jau agruok myusu lobuokī dramatiskī, ari formys ziņā autore nasnādz nikuo jauna. Šū dorbu ruodeja ari Nac. Teatrs, bet dreiži viņ tur nūzuda nu skotuvis. Vysu lugys smogumu šureiz iz placim juoiznas E. Požam (Kyukums) un jaunai aktrise V. Vysockai (Made). Podis šūreiz teišam pīlicis daudz pyuļu, lai paruodeitu mums vacu, 80 g.v. zemnīku, kas izsyukdams mat. ziņā sovu daļu, tūmār nūlaiž sovu muoju leidz galeigam pūstam nu akcionaru. Atseviškus viļcīņus Podis labi izcēle, tūmār vēļ tuoli leidz piļneibai, lai paruodeitu dzeivu, piļneigi taidu lauku tipu. V. Vysockys spēlē var redzēt, ka ir zyn. škola. Ekspreseja saskanieja ar uorejom kusteibam un ļūti reljefi izcēle Madis, saiminīka meitys, skūpulis, intrigantis leidz cinizmam ekzoļtētu dobu. Sovys spiejis jaunuo aktrise ruodeis nuokūtnē.
K. Skangeļs – Kyukuma dāla Andreja lūmā beja lobs, bet cīši kusteigs deļ juo 47 godim, kas na kotru reizi ļuove konkreti izskaidruot šuo energiskuo, labsirdeiguo, bet nu tāva cītsirdeibys salauztuo zemnīka dobu. Sovys duovonys na vysā varieja paruodeit A. Vorslovāns un A. Apeine nanūzeimeigu lūmu deļ. Pādejī divi īzastuojuši teatra školā Reigā un mes jim nūvielejam vysleluokūs panuokumus muokslys dryvā. V. Podis (Marga) šūreiz daudz progresejuse un sovu lūmu spieleja disciplinieti. Puorejuos lūmuos J. Irbīte, J. Daukste, B. Tučs, M. Kravaļs un c. B. Tučs sova žanra lūmuos vīnmār lobs un patīss. Spēlei par slyktu nuoce bez šaubom nabadzeigais un seņ apnykušais inscenejums. Par spēlis diciplinu pateiceiba rež. J. Prīdei. Izruodi vadeja K. Skangeļs. Traucieja šausmeiguo latg. izlūksnis krūpļuošona, kai akcents, tai ari atseviški nalatgaliski vuordi. Par latgalisku, teiru volūdu nav ryupejusēs ni teatra komiseja, ni akteri.
H. T.
Olūts: Latgolys Words. – Rēzekne, 1932. g. 28. septembrī. – Nr. 39. – 3. pl.


text:
Etnografiskajam ansamblim “Vabaļis” izīt albums ar kolhoza laiku dzīsmem
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Daugovpiļs nūvoda etnografiskais ansamblis “Vabaļis” aicynoj iz sova trešuo albuma “Labi dzeivōt kolchozā!” prezentaceju, kas byus svātdiņ, 16. septembrī, 12.00 Vabalis kulturys nomā. Jaunajā albumā byus 12 dzīšmu, kuruos pīsaskar da ituo Latvejā moz pacaltai dzīšmu montuojuma daļai – kolhoza laikūs tautā dzīduotom dzīsmem.
Etnografiskais ansamblis “Vabaļis” rodīs 2006. godā i ir pats jaunuokais etnografiskais ansamblis gon Latgolā, gon Latvejā. “Vabaļis” ir dyžan darbeigs kolektivs – 2013. godā izdūts albums “Pa celeņu…”, kurymā apkūpuotys Vabalis pogostā seņuok dzīduotys, bet damierstys laiceiguos tautysdzīsmis, romaņcis, ari puosokys i anekdoti, 2014. godā albumā “Lobais reits” ar Dīnavydlatgolā sātā tai sauktajā “siermajā stuņdē”(laiks, kod uorā vaira nav gaišs, bet svecis voi skolus dadzynuot par agri) dzīduotom goreigom (Dīva) dzīsmem izcalta vēļ kaida mozuok “cyluota” dzīšmu daļa, i niu, 2018. godā, ansamblis turpynoj aizsuoktū – nu atmiņom i dzīšmu kladem izceļūt vēļ cytu dzīšmu montuojuma daļu – kolhoza laikūs dzīduotuos dzīsmis (20. godusymta 40. godu beigu, 50. godu dzīsmis), kurom Latvejis tradicionaluos kulturys montuojuma laukā vēļ nav vīnuotys terminologejis, bet cikom sauc par “jaunajom tautysdzīsmem”.
Par albuma rošonuos ideju latgalīšu kulturys ziņu portalam lakuga.lv muzikis, tradicionaluos muzykys zynuotuojs i ansambļa ilgu godu vadeituojs Artūrs Uškāns stuosta, ka jau laikūs, kod ansamblis suoce dzīduot laiceiguos dzīsmis, beja īzeimis, kas saistejuos ar itū jaunuokūs laiku folkloru i ruodejuos logiski, ka ari ituos dzīsmis vajadzātu apzynuot. Tai kaidu panteņu, dzīsmi atguoduoja vīns, cytu ūtrys i, salīkūt kūpā, tyka salaseits albumā dzierdamīs dzīšmu materials. Gondreiž vysys dzīsmis, kas guojušs nu ansambļa dzīduotuoju personeigūs atmiņu i dzīšmu klažu, dzīduotys naformaluos sasatikšonuos i nūtikšonuos, pylnys ar ironeju, sarkasmu, humoru. Tik divejis albuma dzīsmis ir kai izjāmums nu tūlaik “napīdīneigūs dzīšmu” – “Ganeņ, pyut stabuli” tyka dzīduota pi kolhoza lūpu laisšonys ganeibuos, bet “Laime i cereibu zīdi”, kas dzīduota laiceigajūs kopusvātkūs i bērēs. A. Uškāns atzeist, ka ar itū dzīšmu kruojumu “Vabaļis” paruoda, ka kolhoza laiku dzīsmis taipat kai vysa padūmu laikūs radeituo “sacarātuo folklora” ir viertejama cīši navīnnūzeimeigi. Ka sovulaik Padūmu varys kulturys funkcionari raudzeja radeit sovu folkloru tautysdzīšmu formā, kurei tautā naīsadzeivuoja, paraleli izspīstajom tautysdzīsmem roduos dzīsmis i tūs teksti, kurūs sacerieja tauta i dzīduoja breižūs, kod “partorgs nadzierd”. Vēļ vīna īzeime, kas rakstureiga Vabalis golam, asūte ari tei, ka sovulaik vysys dzīsmis i teksti, koč originali skaniejuši cytuos volūduos, ite latgaliskuoti i tautā piečuok tai i vysod latgaliski dzīduoti.
Artūrs stuosta, ka dzīsmēs jiutoms tuo laika nūtikšonu – literaru, politisku, sadzeivis – atskanis, kai ari sovulaik ar dažu dzīšmu dzīduošonu variejs saīt vysaiž. Tai, par pīmāru, dzīsmi “Ak, dzeive” pārnejuo godusymta 40. godu golā voi 50. godu suokā dzīduojs vīnys nu dzīduotuoju tāvs. Vīnu reizi dzīsme nūdzīduota ari kompanejā, kurymā bejs tuo laika kolhoza prīšksādātuojs – tod gon vysa saime sasabeiduse, ka byus ceļš iz Sibiri, bet prīšksādātuojs bejs gūda cylvāks i tik pabreidynuojs, ka vaira navajagūt taidu dzīsmi dzīduot, cytaiž byušūt napatikšonys. A. Uškāns soka, ka itaidys dzīsmis dzīduojuši ari daudzi kur cytur – tū pīruoda gadejums ar dzīsmi “Dzer, bōb, nabādoj”, kurū ansamblis pīduovoj nūsaklauseit ari lakuga.lv skaiteituojim, vīnūs tautys muzykantu svātkūs Vabalē izaruodejs, ka zynūt na viņ Vabalē – vītejī dzīsmi aizsuokuši, bet izaruodejs, ka vuordus zyna i ļauds nu Kaunatys, i cytu vītu.
Albumam leidza asūšajā gruomateņā ir gon poša Artūra Uškāna ceļavuordi ar albuma dzīšmu temys, izvieļu i laika īskotu, gon ari Latvīšu folklorys kruotivis zynuotnīka Tuoma Kenča īsavieršona itymā montuojumā – kolhoznīku dzīsmēs – na viņ kai spylgtā tautys muziciešonys i rodūšuma līceibā, bet ari kai īspiejamā suokumā interesnai sarunai par kulturys, politikys, pīminis i viesturis attīceibom. T. Kencis atzeimej, ka kolhoza dzīsmis breineigi paruoda, ka nostaļgeja naprosa atkuortuot ci turpynuot paguotni, taišni ūtraiži – tei teik pamasta aiz mugorys, bet leidza pajimtys tik atminis par lobū, kas kotram saistuos ar sovu jauneibu, ganderejumu par labi padareitu dorbu i nūzeimeigim dzeivis pagrīzīnim.
Ansamblī “Vabaļis”, turpynojūt vītejūs tradiceju, prasmu i zynuošonu kūpšonu i nūdūšonu tuoļuok, itūšaļt dzīd 14 daleibnīku, pošu reizi ansambļa vadeituoja ir Iveta Skrinda, bet Artūrs Uškāns dzeivoj leidza kai lels atbaļsteituojs i konsultants. Albums “Labi dzeivōt kolchozā!” īraksteits 2017. goda vosorā Vabalē, skaņu režisors Edgars Skrāgis, albumu izdūd kulturys menedžmenta centrys “Lauska”, producenti Artūrs Uškāns i Juris Zalāns, bet projekta vadeituoja i menedžere – Vabalis kulturys noma vadeituoja Vija Pabērze. Albumu varēs nūpierkt vysur, kur dabojami “Lauska” albumi – veikalūs i internetā.
Albuma izīšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds i Daugovpiļs nūvoda pošvaļdeiba.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzeklim. Muzykys viests sagataveita sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys Producentu Grupa”.


text:
Suomu volūda
Suomu volūda (suomen kiel) — vīna nu suomugru volūdu grupys volūdu, jei radneiga igauņu, līvu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru — norvegu, švedu i krīvu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei. Suomu volūda irā Suomejis Republikys i Europys Savīneibys oficialuo volūda. Suomu, igauņu, vengru i maļtīšu volūdys vīneiguos vaļstiskuos volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi indoeuropīšu volūdu saimis. Švedejā kasdīn suomiskai runoj 200 tyukstūšys ļauds i tei irā pīzeita kai minoriteta volūda. Taipoš suomiskai runoj Norvegejis pūstumūs, Finmarkys regionā, Krīvejis Federacejis Karelejis Republikā i Igaunejis pūstumūs.
Par suomu volūdys rokstiskūs volūdys aizsuocieju tur veiskupu Mikaelu Agrikolu (1508-1557).


text:
Kotram sovs “Menuets”
Ruodīs, ka vyslobuok Latvejis vaļsts svātkus var sagaideit, siežūt pi televizora i verūtīs lobys kinys par mums nūzeimeigom personeibom. Par pīvadumu, par Čaksti. Nu var raudzeit īt i pasavērt iz taidim cylvākim, kas spieliejuši i spielej nūzeimeigu lūmu Latvejis kulturā. Par pīvadumu, aizīt iz “Menueta” koncertu Latgolys Viestnīceibā GORS. Just i sajust tūs 45 godus jūs daiļradī, īelpuot vāsmis i dzierdēt jūs pošus dzīsmu tekstūs i ritmūs.
Eisai piec beletu īsaguoduošonys kaids lobs, muzykals paziņa saceja, ka nav vārts īt – tei byus viņ pošatražuošona. Jī tok nasacer nikuo jauna. I drusku baist man i beja – ka tik jam naizaruoda taisneiba. Nu atlyka viņ atsasēst zalā, kur storp cytu, breivu vītu nabeja vyspuor, i es saprotu, ka byus pamateigs emoceju luodeņš. Muna interese par “Menuetu” suocēs napaseņ – viņ 2009.godā. Leidz tam lykuos, ka “Viņi dejoja vienu vasaru” nav nikas cyts kai šlāgers. Niu i pošai tys ruodīs drupeit smīkleigai. Juopīzeimoj, ka “Menuets” 2008.g. paziņuoja, ka vaira koncertu jim nabyus nikod. Deļ tuo lykuos, ka itei koncertture ir vēļ nūzeimeiguoka na tik deļ jūs, nu deļ klauseituoju. I eipaši deļ tūs, kas 2008.g. beja par mozu, kab saprostu, kas par fenomenu ir “Menuets”.
Tys, kas mani koncerta laikā puorsteidze, beja grupys dalinīku spieja atdūt sevi vysu – kotrs, kas spielēja, dzīduoja, beja iz skotuvis – jis deve sevi piļneibā, nataupeja ni drupeitis. Varēja just jūs patīsumu, gūdeigumu – jī beja taidi, kaidi jī beja. Maņ ruodīs, ka bīži viņ ituos spiejis tryukst jaunuom grupom – jī it kai ir, bet jūs it kai nav ar klauseituojim. “Menuets” sovukuort itū rūbežu nūjauce. I varbyut jim iz tū ir leluokys tīseibys: gondreiž pusi godu symta jī ir ar sovim klauseituojim. Tū, cik cīši sovejī jī ir, paruodeja na viņ tys, ka jim daguoja atkuortuot “Viņi dejoja vienu vasaru”, “Krīt visbaltākie sniegi” (storp cytu – pyrmuo A. Kukuvasa saraksteituo dzīsme), nu ari daguoja raudzeit nūīt nu skatuvis i atsagrīzt atpakaļ vēļ i vēļ. Cylvāki vīnkuorši stuovēja kuojuos i aplaudēja. Sovejī. Cyta storpā juopīmatynoj, ka J. Kulakovs iz skotuvis atzyna, ka ir vuiciejīs Leivuonā. Taitod divkuort sovejais.
“Menueta” repertuars tyka sadaleits divejuos daļuos: pyrmajā vaira beja taidu siereiguoku, zynomuoku i intimuoku dzīšmu, par pīvadumu, “Femme fatale”, “Dziesma, ar ko tu sācies” i cytys. Ūtrajā daļā vaira prīcys beja par dzīsmem nu animaceju kinom i teatra izruodem. Ūtrajā daļī i klauseituoji vaira nasakauneja dzīduot leidza, i tys tik beja koč kas breineigs! “Menuets” lobuok skaņ dzeivajā, ni youtube.com. I ka ir vareiba, tod nūteikti aizejit iz kaidu nu jūs breineiguos koncertturis “Esam!” koncertu. Ir tuo vārts!
Roksta autore: Ligija Purinaša
Karteņa: Andrejs Vasjukevičs, latgalesgors.lv


text:
Voi Latgalīšu Underground?
Cytreiz soka, ka latgalīts ir tys pats latvīts, viņ ar kvalitatis zeimi. Vysai skali saceits. Vys jau kotrā pasacejumā ir zynoma daļa taisneibys, nui?
Latgalīšu kulturys goda bolva „Boņuks” itūgod svieteja sešu godu jubileju. Drupeit par mozu, lai palaistu lelajā pasaulī, par lelu, lai turātu sveci zam pyura. Godu gaitā „Boņuks” namaineigi saglobuojs sovu kvalitatis zeimi, taipat kai namaineigū underground kulturys statusu, kū pīzeist i uzsver, ka tys rakstureigs ari vysai Latgolai, bolvys idejas autori Oskars Orlovs i Guntis Rasims. Navar napīkrist itaidam traktiejumam.
Zynoms, ka par latgalīšu kulturu iņteresejās tikai nalela daļa sabīdreibys, visbīžuok poši latgalīši. Muokslinīkam voi kulturys darbinīkam koč nalelys atzineibys dasnēgšonu var saukt par naīspiejamuos misejis cīneigu aizdavumu. Varātu jau saceit – ka tys teik dareits caur kulturys goda bolvu, sabīdreibys iņterese i uzmaneiba pasalelynoj. Bet voi tai ir? Nasaverūt iz vysai gūduojamū „Boņuka” bolvys pastuoviešonys laiku, arviņ tai sekoj leidza voi pat par elementaru tuos eksisteņci zyna tikai nadaudzi. Ituo nūslāgtuo statusa deļ latgalīšu kulturys goda bolvys pamatmierkis ir motivēt vītejūs Latgolys īdzeivuotuojus „koč kū dareit”, meklēt jaunus, rodūšus rysynuojumus voi puorveiduot asūšūs, klišeju pylnūs. Ceņtīni izīt iz plašuoku mierīni ir drupeit apseikuši minimaluos cytu cylvāku iņteresis deļ. Tūmār ļauds, kuri ir informeiti par kulturys bolvu, skaita tū par pīteikūši lelu sasnīgumu. „Boņuks” ir koč kas vaira par muola statueti, tys ir aplīcynuojums eistynam talantam, ilgstūšam dorbam voi pat myuža īguļdejumam.
Kas veicynoj underground kulturys statusu? Vyss īsasakņoj viesturē. Sevkura veida latgalīšu kulturys atteisteibu pamateigi bremziejs ilgstūšais oficialais (1865–1904) i vāluok arinaoficialais(leidz 1988. g.) drukys aizlīgums. Sevkura veida literaturys izdūšona latgalīšu rokstu volūdā beja īspiejama tikai „pagreidys” drukuos vai rūkrokstūs. Preteimā puorejai Latvejai, kur itymā laika pūsmā nūteik nacionaluo atmūda vysā tuos plaukumā.
Drukys aizlīguma laikā (ari ilgus godus piec tam) daudzuos saimēs vaļdejs styngrys uzskots – runuot latgaliski nūzeimoj byut par zamuokuo sabīdreibys sluoņa puorstuovi, byut par kolpu voi rūklaižu „augstuokstuovūšim”. Itaida dūmys poziceja vysai bīži latgalīša zamapziņā sasaglobuojuse leidz pat myusu dīnom. Latgalīts arviņ beistās runuot sovā dzymtajā volūdā. Izreiz aiz Jākubpiļs rūbežom latgalīts ceņšās puorsalatviskuot i slēpt sovu akcentu, latgalīts ceņšās aizmierst i napīminēt sovys seņču tradicejis i kulturu, vysu, kas saistoms ar „zamuokstuovūšū škiru”. Bet mes poši damierstam, ka latgalīts ir tys pats latvīts.
Vēļ sarežgeituoku itū situaceju padora bīžuo „eistynū latvīšu” attīksme pret latgalīšim. Ir Reiga, lauki i vēļ zamuok par laukim – Latgola. Itei latgalīšim nalabvieleiguo vide teik radeita iz godu gaitā īstruoduotu stereotipu bazis. Pīmāram, „Latgalē ir vieni krievi.” Pyrmkuort, napareizi ir saceit „krīvi”, deļtuo kaite dzeivoj ari boltkrīvi, pūli, ukraini i cytu tautu puorstuovi, taitod jī ir krīvvolūdeigī, navys vīnkuorši krīvi. Ka kaidam tyvuoki i saprūtamuoki ir statistikys dati, tod, ūtrkuort, bolstūtīs iz 2011. goda tautys skaiteišonys datim, leluokais krīvvolūdeigūs īdzeivuotuoju eipatsvors ir Reigys regionā, t. i., 66,31%, bet Latgolys regionā tikai 33,69%. Bet „dziļūs Latgolys laukūs” – Lendžu pogostā – dzeivoj leidz pat 97% latvīšu (t. i., latgalīšu).
„Latgalē visi ir alkoholiķi” i „kandžas dzinēji”. Nasenejais Jelgovys skandals par etanola aizstuošonu ar metanolu pīruoda, ka nakvalitativs alkohols var tikt izplateits ari cytuos Latvejis piļsātuos – tikpat aktivi kai cytuos Eiropys vaļstīs, pīmāram, Čehejā, kur ituo goda pavasarī tīsys prīškā stuojuos 31 apsyudzātais par taišni taidom pošom metanola atškaideišonys mahinacejom. Rezumejūt – ceņtīni vysus Latvejis krīvvolūdeigūs alkoholiķus „nūveļt” iz Latgolys placim ir vairuok kai muļkeigi. Vysi īprīškmynātī fakti (i cyti pastuovūšī stereotipi) nateik skaiteiti „taipat viņ”, kotrs nu tim vairuok voi mozuok veicynoj Latgolys kai nūvoda i latgalīšu kai latvīšu izsliegšonu no kūpejuo Latvejis konteksta, tymā skaitā ari kulturys i kulturys goda bolvys.
Latgalīšu kulturys goda bolva „Boņuks 2013” itūgod pyrmū reizi tyka padūta Latgolys viestnīceibā „GORS.” 59 pretendenti i 19 nominacejis ir vysai pīkluojeigi skaitli, lai varātu saceit, ka Latgolā ir kultura i kulturys cylvāki. Pīruodejums tam, ka latgaliskais arviņ turpynoj pastuovēt, augt i atsateisteit. Kai intervejā sacejuse viestnīceibys „GORS” vadeituoja Diāna Zirniņa – „GORS” ir vīta, kur „Boņukam” byus byut. Taitod jau tagad varim saceit, ka atguojs laiks jaunu literaru, muzikalu i kulturys dorbu izstruodei, deļtuo ka „Boņuks 2014” byus.
Nasagryb byut tam, kurs cytim vuica, kai tim dzeivuot, just voi kai dūmuot. Bet grybu atguodynuot, ka kultura mums vysim vīna – nav svareigai voi tu sieļs, līvs voi latgalīts. Vysi asam latvīši.
Piec 2011. goda tautys skaiteišonys datim, latgalīšu volūdu kasdīnā lītoj aptuvani 164 510 īdzeivuotuoji. Respektivi, latgalīšu kultura nav tikai viesturis gruomotuos īraksteiti fakti, jei ir, jei vard i dzeivojite – cylvākūs. Tys ir cyts pasaulis redzīņs i izpratne, cylvāki, kas pat svešinīku pījims kai sovu, cylvāki, kas, špetnejūt gryuteibom, turpynojīt iz prīšku. I par tū jau ir itei bolva – par cylvākim.
Latgalīšu kulturys goda bolva „Boņuks” varbyut ir napamaneita Latvejis kontekstā, bet sovu ceļu jei ir suokuse īt i tycu, ka ari turpynuos. Likt punktu rokstam gribīs, atsasaucūt iz muziķa Kārļa Kazāka vuordim: „Man ir sajūta, ka Latgalē cilvēki mīl dzīvi atklātāk. Cilvēcīgāk.”
Autore: Laura Stepiņa


text:
Kai volūdys i kulturys sadzeivoj Latgolā/ Pi myusim Latgolā!
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA „Lietišķā Latgale” taiseituo raidejuma „Pi myusim Latgolā!” pādejū raidejumu itymā godā par dažaidu volūdu i kulturu sadzeivuošonu Latgolā.
Par latvyskuma centru klivušū Daugovpiļs Universitetu stuosteis rektors Arvids Barševskis, dažaidū kulturu i volūdu mejīdarbeibu atkluos Daugovpoļs teatra muokslenīcyskais vadeituojs i režisors Oļegs Šapošņikovs. Raidejumā uzrunuota Rēzeknis vaļsts pūļu gimnazejis direktore Valentina Šidlovska, kas vīnā školā rauga apvīnuot latvīšus, krīvus i pūļus, tymā pošā laikā nazaudejūt latgaliskū goru. Par Latgolys viestnīceibu GORS Rēzeknē stuosteis tuo vadeituoja Diāna Zirniņa.
Raidejumu cykls „Pi myusim Latgolā!” teik taiseits Nacionaluos Elektroniskūs plašsazinis leidzekļu padūmis reikuotuo konkursa „Par raidejumu taiseišonu regionalajūs i vītejūs elektreoniskajūs plašsazinis leidzekļūs, kas raida radeju programys, Latgolys regionā” ītvorūs.
Raidejumu cyklu taisa producentu grupa SIA „Lietišķā Latgale”, pīaicynojūt vītejūs žurnālistus, i da ituo goda beigu planavuots sataiseit ostiņus raidejumus par Latgolys regionā aktualom i nūzeimeigom temom kai administratīvi teritorialuo reforma i tuos ītekme iz īdzeivuotuoju kasdīnu, latgalīšu volūdys aktualizaceja, tautīšu reintegraceja i cytys.
Raidejums „Pi myusu Latgolā!” skaņ pīktdinem 18.00 Latgolys Radejā, sastdinem 16:00 Rēzeknis radejis „Ef-Ei” ēterā, taipat tū var atrost i nūsaklauseit škārsteikla lopuos lakuga.lv, latgale.lv i i-rezekne.lv.
Karteņā – Diāna Zirniņa, foto nu Latgolys viestnīceibys GORS arhiva


text:
Ituo goda pyrmajā raidejumā viesturis zynuotņu doktors Henrihs Soms atkluoj, ka juo radeitī "Latgales Dati" ir senuoki par daudzym zynomū Wikipedeju. Ar profesoru, kurš jau vaira kai 27 godus par sovu akademiskū rūsmi i hobeju uzskota Latgolys viesturys pieteišonu i popularizeišonu, Daugavpils Universitatē Latgolys Pietnīceibys institutā tykuos Gunta Ločmele. Latgolys Pietnīceibys institūts Daugavpilī tyka dybynuots 1991.godā, kab iz sabīdryskim pamatim pieteitu reģiona paguotni i tagadni. Ņiu vysim kasdīnā škārsteiklā daejama institutā radeituo datu bāze latgalesdati.du.lv, kur var apsavērt kas kotrā konkrētā datumā Latgolā sovulaik nūticss.
„Kod es suoku interesētīs par Latgolys viesturi saprotu, ka es pats daudz kū nazynu, ari apkuortejī nazyna. Tai es suoku uzkruot vysaidus materiālus i dūmuot par tū, kai itūs materialus padareit aktivus i plošuokai sabīdreibai daejamus. Tai mes nūnuocam pi ituo elektroniskuo varianta. Niule tys ir muns prīks i kasdīnys dorbs.
Var naskrīt vaicuot gruomotu, bet gon, taipoš kai vysi, es īslādzu datoru, attaisu škārsteiklā latgalesdati.du.lv, attaisu konkretu dīnu, puorskaitu, vajadzeibys gadīnī paloboju voi papyldynoju. Taida akadēmiska rūsme,” par sovu dorbuošonūs soka pats Henrihs Soms.
***
Aizvadeituo goda nūgalī akcejis “Dūmoj ar komatim” ītvorūs radeitys vairuokys (šūbreid kūpumā 13) eisys video kinys i puora postkartis, ar mierķi vērst sabīdreibys uzmaneibu iz latgaliski radeitim literarim dorbim. Dzeju eisajūs video stuostūs īrunuošs Latgolā zynomi ļauds.
"Roduos ideja, ka varātu aptvert vysmoz symts godu periodu latgalīšu literaturā i aicynuot Latgolā zynomus cylvākus īrunuot dažaidu autoru dorbus i reizē popularizēt, i paruodeit, cik dažaida ir latgalīšu literatura myusdīnuos, pyrma symts godim, trymdā i padūmju laikūs, kab pīvārstu školānu i škārsteiklu lītojušū cylvāku uzmaneibu, ka taida latgalīšu literatura ir, ka jei top veļ aizvīņ, ka mes varam laseit latgaliski,” soka projekta “Dūmoj ar komatim!” vadeituoja Edeite Husare.
***
Bet rakstnīks i literaturzynuotnīks Valentins Lukaševičs i muzikis Arņs Slobožanins rubrikā “Vuordineica” sprīž par jiedzīņi aba konceptu "demokrateja".


text:
Storp jaunuos Kulturys ministrejis parlamentaruos sekretaris Marikys Zeimulis prioritatem ari Latgolys vaicuojumi
Juņa suokumā Kulturys ministrejis parlamentaruos sekretaris omotā stuojēs Marika Zeimule, informej ministreja. Īprīkš jei vadiejuse vidis aizsardzeibys i regionaluos atteisteibys ministra Kaspara Gerharda biroju, bet pyrms tam īgivuse vierteigu pīredzi vairuokuos kulturys nūzaris i kulturizgleiteibys īstuodēs. Latgolys sabīdreibai M. Zeimule pazeistama ari kai nūvoda tradicionaluos kulturys saglobuotuoja bīdreibā „Latgales tradicionālās kultūras centrs „Latgaļu sāta””. Parlamentaruos sekretaris dorbā Marika Zeimule izvirziejuse vairuokys prioritatis saisteibā ar Latgolu.
“Maņ cīši svareigi ir Latgolys izaugsmis vaicuojumi kulturys, volūdys i ekonomikys jūmā. Kulturys ministreja vērtēs Latgolys sabīdriskūs organizaceju īteikumus Nacionaluos identitatis, pylsūniskuos sabīdreibys i integracejis politikys pamatnūstuodņu nuokamūs godu planam,” portalam lakuga.lv atkluoj M. Zeimule.
Parlamentaruo sekretare uzsver, ka Latgolys medeju atbolsts ir bejs Kulturys ministrejis prioritate. Itūgod konkursa veidā pīejami vairuok nikai 140 000 eiro, M. Zeimule īsastuos par turpmuoku atbolstu Latgolys medejim, īskaitūt atbolstu plošsazinis leidzeklim, kuri saturu ražoj latgalīšu volūdā.
“Maņ pošai tyvi ir vaicuojumi, kas skar tradicionalū kulturu i namaterialuo montuojuma piecteceibys nūdrūšynuošonu. Uzskotu, ka vītvuordu uzrokstim Latgolā juobyut ari latgalīšu rokstu volūdā, juoatteista nūvodu vuiceiba, juovuica volūdu, lai gon tī ir vaicuojumi, kas juorysynoj cytom institucejom i pošvaļdeibom. Naaizmierssim, ka cīši daudz kas myusu kulturys i volūdys saglobuošonā i atteisteibā ir atkareigs nu myusu pošu i institucejom iz vītys Latgolā,” stuosta M. Zeimule.
Marika Zeimule īgivuse magistra grādu uzjiemiejdarbeibys vadeibā i augstuokū profesionalū izgleiteibu Latvejis Universitatis pedagogejis i psihologejis fakultatē.
Publicitatis karteite.


text:
“Pi myusim Latgolā” viestej par Aiņa Šaicāna pīminis koncertu
Par gūdu grupys “Leijerkastnieki” 30. godadīnai i grupys solista Aiņa Šaicāna pīmiņai Bolvūs itymā nedeļgolā nūtiks koncerts “Draugu tikšanās”. Ari raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji nūbrauce iz Bolvim, kab dazynuotu vaira par itū nūtikšonu.
Ainis Šaicāns dzims 1950. goda 12. aprelī Abrenis rajona (niu Viļakys nūvoda) Susuoju cīma padūmis Bierznīku cīmā. Izcylais sabīdryskais darbinīks jau vaira kai pīcus godus verās iz myusu nu muokūņu malenis, nu juo davums muzykys i sporta pasaulī sasaglobuojs gaišā pīmiņā.
Mārim Lāpānam, kurīs vaira zynoms kai vīns nu muzykys festivala “Osvalds” organizatoru, jau pyrma puors godu beja dūma organizēt pīminis pasuokumu grupys “Leijerkastnieki” lideram. Runojūt par Aini Šaicānu, Māris Lāpāns nūruoda, ka nav pareizi, ka Bolvu pusē taidu cylvāku atguodoj pamoz.
Koncertā “Draugu tikšanās” Aiņa Šaicāna dzīsmis izpiļdeis vysaidi muokslinīki, i piec 15 godu kluseišonys iz skotuvis kuops legendaruos grupys “Leijerkastnieki” sastuovs.
Taipoš ar puordūmom par kūpā pavadeitū laiku ar Aini Šaicānu raidejumā “Pi myusim Latgolā” dalejuos grupys “Leijerkastnieki” soliste, basgitarists i Aiņa Šaicāna sīva Irēna Šaicāne.