text:
Archivs
2022
-
– Novembris
(39)
- Voi vēļ kaidā Latgolys pošvaļdeibā byus ceļa zeimis latgaliski?
- Ainova, kurā meklēt i satikt sevi. Saruna ar režisoru Vīsturu Kairišu
- Kas ir kūpradis vīta LATGALACTICA i latgalīšu sastruoduotuos “Zīpis”?
- Par kačim, profesionalajim izaicynuojumim i vareibu pīsalāguot. Saruna ar Ilonu Rupaini
- Čehs Pāvels Snasels izdūd gruomotu par sovu pīredzi Latgolā
- Latgalīts Reigys smolkajuos aprynduos. Romualdam Borkovskim – 110
- Botaniskajā duorzā Salaspilī nūtiks Ligijis Purinašys dzejis kruojuma prezentaceja
- Zynomi Latgolys Turisma goda bolvys 2022 pretendenti
- Fotoizstuodē apkūpuoti Latgolys saimineicu stuosti par kulinarū montuojumu
- TV pyrmizruodi pīdzeivuojuse dokumentaluo kina par tolkom Dīnavydlatgolā
- Vīnys Zīmyssvātku dzīsmis div versejis pīduovoj Aņss Ataols Bierzeņš i “Dabasu durovys”
- Kulturys īsacejumi nedeļai: dzymtys kūks, Adventa vaiņuks i futbols
- Latgalīšu tautysdzīmis i latiņamerikaņu ritmi sasavej jaunajā “Ilona Kudina’s BALTIC TRANSIT” albumā
- 10 patriotiskys dzīsmis latgaliski. II daļa
- Reigys pilī atkluots veiskupa Jezupa Rancāna portrets
- Vysgorduokī špeka peiriedzeni. Myusdīneigs skots iz Masiļūnis “Povuoru gruomotu”
- Energokrize i pīrūbeža problema. Centra “Ķepa” stuosts (+FOTO)
- Mes vysi asam volūdys daļa. Saruna ar volūdneicu Aigu Veckalni
- Nūtiks izdavuma “Trusīni vessim reitā pi puiša” attaiseišonys svātki
- “Diplomāts”, “Austrumi” i Breiveibys pīminekļa flizis – Leivuona stykla muzeja kruojuma duorgumi
- Bieržgaļa pogosta muzejā izveiduots atkluotais kruojums
- “Cepleišu” pūdi aba Vogulu saimis keramikys ceļš
- Latgalīšu volūdys školuotuojus aicynoj pīsadaleit aptaujā par asūšim materialim i jaunu elektronisku vuiceibu leidzekli
- Kulturys īsacejumi svātku nedeļai: parade, gatavuošona dobā i tyvuokūs izzynuošona
- Izsludynuots Naaizmierstulei veļteitais konkurss školānim
- Monografejā par kulturys montuojuma kūpīnom analizāti ari Latgolys pīmāri
- Pīrūbeža stereotipi i cyti tipi
- Pīrūbeža cīmu stuosti. Gološova (+FOTO)
- Portalā tavaklase.lv daīmami ari vuiceibu materiali latgaliski
- Daugovpiļs muzejā atkluos tuo dybynuotuojam veļteitu izstuodi
- Grupa “Bez PVN” publicej dzīsmi “Skaidys” i izsludynoj jaunuo albuma prezentacejis koncertu
- Myužeibā nūguojs muokslinīks Osvalds Zvejsaļnīks
- Na vyss ir juodora deļ atolguojuma. Saruna ar Dainu Dreimani-Kezberi
- Raivis Pudenko: sezonys
- Rēzeknē jauns audio gids ari latgalīšu volūdā
- Labdareibys akcejā #WhiteFriday var atbaļsteit sabīdreibai svareigus mierkus
- Īdrūsynuot i paleidzēt cylvākim atsagrīzt Latgolā. Saruna ar Astridu Leščinsku
- Rēzeknis katedralis kors “Adoramus” īrakstejs mesys latgaliski
- Latgolā teik veiduots dzīšmu montuojuma kulturys ceļš
- Leivuonā atkluos izstuodi “Stikla sajūta”
- Decembrī Daugovpiļs teatrī byus pyrmizruode “Spreideišam” latgaliski
- Atkluot Latveju caur realu cylvāku dzeivem. Dokumentaluos kinys “Zemnieki” apskots
- + Oktobris (46)
- + Septembris (41)
- + Augusts (49)
- + Juļs (45)
- + Juņs (39)
- + Maijs (35)
- + Apreļs (46)
- + Marts (48)
- + Februars (43)
- + Janvars (23)


c: text/html

text:
Leidzonaine
Leidzonaine (anglīšu: plain, krīvu: paBHиHa, latvīšu: līdzenums) — ploskona ci drupeit viļņuota sausīnis, jiuru voi okeana dybyna viersa daļa, kurai soveigs napalels augstuma mejeigums (ni vaira kai 200 m) i napalela viersa atveļce (da 5°). Leidzonainis aizjam apmāram 64 % nu Zemis sausīnis teritorejis. Vysuleluokuo pasauļa leidzonaine — Amazonis zamaine (pluots vaira kai 5 mln. km²).
Viesturiskai leidzonainis atsarodušys, pa mozam atsalaižūt laduojim i atsakluojūt zam jūs pīnosuotajom nūsādom. Pa strukturai atškir platformu leidzonainis i orogeniskuos (kolnu) leidzonainis. Pa absolutajam augstumam atškir zamaiņu (da 200 m augstuma), augstaiņu (200 — 500 m) i kolnu aba augstuos (augšuok na 500 m ) leidzonainis i ploskonkaļnis. Pa kienejūšim uorejim procesim atškir denudativuos i akumuļativuos leidzonainis. Denudativuos atsaroda, nūsagraudojūt augstuokajom reļjeda formom (kolnim), a akumuļativuos cēlēs, pīsalosūt nūsādom.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
“Kolnasāta” 27. aprelī – gostūs Aivars Līpenīts
Itūnedeļ „Kolnasātā” gostūs atguojs pasuokumu reikuotuojs i aktivs latgalīts Aivars Līpenīts.
Par sevi jis pats soka – ”riezeknīts Reigā”. Sabīdreibā Aivars vaira ir zynoms kai koncertu i festivalu reikuotuojs, muzykantu i muzykys grupu menedžers, jis ir nūsadorbuojs ari ar marketingu. Itūvosor Reigā, Mežaparkā, gaidomais festivals ”Pestivals” ir aktualais juo projekts. Intervejā Aivars stuosta ar padareitū i nuokūtnīs īcerem, kai ari par kūpejū kulturys, muzykys i sabīdryskuos dzeivis situaceju Latgolā.
Reportažā izskaņ Gunys Zvīdris sagataveitais stuosts par teatra festivalu Ludzā – intervejis ar Pildys i Istrys tautys noma vadeituojim, kai ari pošim aktīrim.
Ludzys nūvoda Pildys Tautys nomā nūtykuse IV Ludzys nūvoda amaterteatru festivala skeču paruode „Smejīs vasals!”. Prīca, ka kotru godu pīaug kolektivu skaits, kas pīsadola itymā humora pylnajā pasocīnī. Itūgod tī bejuši jau deveni amaterteatri, kas īprīcynuoja skateituojus, sovus nūvodnīkus.
Ilze Sperga vuordineicā stuosta par pavasara pučem, kas kotru pavasari nacylai izaug kotrā gruova molā, tok kū kotrys gaida ar napacīteibu – lels voi mozs.
Izaruod, ka zylajom vyzbuleitem ir vēļ cyts vuords – speidaceitis. Pučeitis, kam speid acs ar boltim zīdu videnim i putekšneicu buorkstim voi ari pošys vyzbuleitis kai zylys i skaidrys bārnu acs iz pārnejuo goda lopu i syunu.
A pa slapņom pļovom i gruova molom saaug puryni rasnim kuotim i dzaltonim zīdim. Na veļti nūsaukums purynam ir veirīšu dzimtē. Ir pat teicīņs – puiss kai puryns. Taitod seviški izneseigs, lels i styprys. Skaistim byudim, vasals i prīceigs. Vēļ ir teicīņs – prīceigs kai puryns. I kai lai nasaprīcoj? Kuojis iudinī, golva korstajā pavasara saulē. Zīd i dzeivoj.
.
Zinis eisumā
Itūnedeļ Daugovpilī tyka atkluots Marka Rotko centrs, kas ir nūzeimeigs nūtykums na viņ Latgolā, bet vysā Latvejā i īviereibu īgivs ari pasauļa mārūgā. Niu Latvejā kluotīnē ir apsaverami slavanuo muokslinīka dorbu originali, kū centram deponiejuši juo bārni. Centra apmaklātuoji var īsapazeit ar dažaidom laimeteiguos muokslys izstuodem i pīsadaleit centra organizātajūs kulturys dzeivis nūtykumūs.
25 godu jubileju nūsviniejs Ludzys Tautys noma senioru daņču kolektivs “Atvosora”. Jūs reikuotuo jubilejis koncerta “Peirāgs ar ūdzeņu” ūdzeņa beja doncuotuoju savuoktūs receptu gruomotys “Doncuotuoju receptu būrtneica” prezentaceja. “Atvosorys” daņči „Ols lobs, gosti lobi”, „Zoļa„, i „Buobu daņcs” ir īgivuši atzineibu dažaidūs jaunradis konkursūs, niu juos doncoj ari cyti kolektivi Latvejā.
Nu 18. leidz 27. apreļam tyka svieteitys Latgolys pūdnīku dīnys. Latgolys Kulturviesturis muzejā nutyka teoretiskī lasejumi „Tautys lītiškuo muoksla myusu dīnuos”, Daugovpiļs Muola muokslys centrā tyka demonstrāta keramikys ryudeišonona rudzu myltu īraugā, beja atvārtūs durovu dīnys Latgolys pūdnīku darbneicuos, tymā skaitā – dūbis tipa atkluotuos guņs keramikys cepļa atvieršona Viktora Pankova darbneicā, kai ari centralais nūtykums – „Latgolys pūdnīku dīnu 2013” keramikys cepļa kurynuošona i atvieršona Stanislava Viļuma darbneicā „Cukrasāta” Rēzeknis nūvoda Bekšūs.
Leivuonu stykla muzejs ir puorsavuocs iz jaunom telpom Latgolys muokslys i amatnīceibys centrā. Niu vīnā vītā var apsavērt kai Leivuonu styklu, tai viesturiskū ekspoziceju “Amatnīki Latgolā 19.-20. godu symtā”.
Puorsavuokšonys laikā sapleisa septeni stykla trauki, tok ituos lauskys tyka puortaiseitys par suvenirim. Juocer – trauki pleist iz laimi i Leivuonu stykla muzejs ari iz prīšku byus golvonais nūvoda turisma objekts, kas kotram jau itūvosor ļaus atkluot daļu nu Latgolys viesturis.
27. aprelī sovu 60 godu jubileju atzeimuoja vīns nu vacuokūs Latvejis etnografiskūs ansambļu „Naktineica”. Reizē ar jubileju ansamlis ir tics ari pi jauna muzykys albuma „Seju, veju, rallalā”, kas tyka īskandynuots Preiļu Kulturys nomā. “Naktineicys” sātyslopa ir apsaverama ite.
„Kolnasātys” nūslāgumā klauseituojim ir īspieja nūsaklauseit dzīsmi „Kur tu augi skaista meita” nu jaunuo „Naktineicys” albuma „Seju, veju, rallalā”. Dzīsmis teicieja Eleonora Dolģe, īrokstu veics Edgars Skrāģis 2012. godā.
Raidejuma komanda: Aigars Runčis, Daira Kokoreviča i Ilze Sperga.
Ka raidejums nasuoc skanēt automatiski, tod klausīs ITE.
Aivara Līpenīša fotokarteņa nu privatuo arhiva.


text:
Ari itūgod pīminēs keramiki Odumu Kuopusteņu
22. septembrī Rēzeknis nūvoda Pušā jau pīktū godu atguoduos par keramikys vacmeistaru Odumu Kuopusteņu.
Pīminis dīna suoksīs 10 stuņdēs nu reita ar muokslenīkam veļteitu Sv. Mišu Pušys Vyssvātuos Treisvīneibys bazneicā, nu divuos stuņdēs piec pušdīņu byus Puncuļu saimis koncerts Mežmaļu sātā „Dītlovūs”. Pasuokumu ar sovim dorbim aicynuoti kuplynuot ari keramiki, pūdnīki i cyti muokslenīki.
Odums Kuopusteņš dzims 1905. goda 1. novembrī Rēzeknis apriņča Ondrupinis pogosta Pušys dzeraunis Locu sādžā. Omotu īsavuiciejs jauneibā nu tāva Stanislava. Izstuodēs pīsadalejs nu 1959. goda, bejs tautys daiļomota meistars i A. Paulāna medalis laureats (1981. godā). Odums beja vysu spylgtuokais Vydslatgolys pūdnīceibys centra Pušys pudura puorstuovs. Sovūs dorbūs saglobuojs paaudzēs kūptuos lobuokuos pūdnīceibys tradicejis. Myužeibā nūguojs 1987. goda 7. februarī.
Karteņuos – Oduma Kuopusteņa pīminis pasuokums Pušā 2011. godā. Kartenis nu Rēzeknis nūvoda sātys lopys


text:
Rēzeknis Augstškola folklorys ekspedicejā izzynuos iedīņus
Rēzeknis Augstškolys studenti i pasnīdzieji itūgod jau 11. reizi dūsīs folklorys ekspedicejā, šymā reizē – pi baļtinovīšu, kas vyspuorzynomi kai eistyni Latgolys patrioti i tradicionalu zynuošonu turātuoji.
Ekspedicejis tema ir tradicionalī iedīni. Ekspediceja nūtiks nu 25. juņa leidz 1. juļam, kod studenti īpazeis Baļtinovys nūvodu i ļauds, gasteis pi baļtinovīšim, vaicuos piec jūs pīredzis, stuostim par tū, kū jī ād dažaidūs svātkūs, kū kasdīnā, kaidus iedīņus pīmiņ nu bārnu dīnom, kaidi populari ir šymūs laikūs, kaidys ir sovys „firmys” receptis, kaidi ir lobys apetitis nūvieliejumi, kai pasoka paļdis par iedīni i c.
Sova interese šymā vaicuojumā ir ari augstškolys sadarbeibys partnerim – Pleskovys Universitatis studentim i pasnīdziejim, kas taipat raudzeis izzynuot, kū, kod i kai ād krīvu volūdā runojūšī Baļtinovys nūvoda īdzeivuotuoji.
Piec ekspedicejis ir īcarāts sagataveit i pyrma baļtinovīšim paruodēt DVD kinu, kur byus radzama ekspedicejis gaita, cylvāki, ar kurim runuots, myusu senejos tradicejis i jaunuos zynyošonys, kū gribim dareit zynomu pasauļam.
Karteņa: Latgolā capti sklandrauši piec kurzemnīku receptis, LaKuGys arhivs
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec RA Sabīdriskūs attīceibu nūdalis informacejis


text:
Roksti latgaliski. 4. nūdarbeiba
Itamā nūdarbeibā runuosim par lītvuordim. Kab byutu vīgļuok saprast, juorauga atguoduot latvīšu volūdys stuņdis i lītvuordu deklinacejis – tys var byut svareigai, kod ir šaubys, kaidu burtu raksteit kaidā konkretā gadīnī.
Tuoļuok apraksteitys lītvuordu deklinacejis latgalīšu volūdā.
1. deklinaceja: veirīšu dzimtis lītvuordi, kam vīnskaitļa nominativā ir golūtne -s (dāls), -ys (orklys), -š (ceļš).
Viereibai! Vuordus “kars” i “viejs” roksta ar golūtni -s.
Tāvam beja pīci _____ (dēli), kotram nu jim beja četri _____ (lopi).
Ka pīrakstejot “dāli” i “lūpi”, tod ir pareizi. Pyrmuos deklinacejis daudzskaitļa nominativa golūtne ir -i.
Vēļ var atguoduot — vuords navar beigtīs ar y. Taitod — lūpy, dāly, orkly, kuorkly i tt. nav pareizi.
Vysim _____ (dēliem) patyka struoduot ar _____ (arkliem).
Daudzskaitļa dativa i instrumentaļa golūtne 1. deklinacejis lītvuordim ir -im. Taitod pareizuo atbiļde ir “dālim” i “orklim”. (Napareizi – dālym, orklym, dālīm, orklīm i tml.)
2. deklinaceja: veirīšu dzimtis lītvuordi, kam vīnskaitļa nominativā ir golūtne -s (bruoļs, bolūds, rudiņs, zuts, spaņs) voi -is (greislis, gruobeklis, kauslis). Pi 2. deklinacejis latgalīšu volūdā puorsvorā pīskaitomi tī vuordi, kas ir 2. deklinacejis lītvuordi latvīšu literarajā volūdā, viesturiski latgalīšu volūdā jim nu golūtnis ir pazuds i, bet par tū, ka jis tī bejs, līcynoj meikstais (voi meikstynuotais izrunā vuordūs “bolūds”, “zuts” vuorda beigys izrunojam meikstuok, nakai taidys pošys skaņu kūpys tyktu izrunuotys latvīšu volūdā) leidzskaņs pyrms –s. (Atguodoj nūdarbeibu, kurā beja stuosteits, ka i, ī, e, ē meikstynoj leidzskaņus.)
Kotram ______ (brālim) beja pa ______ (grābeklim).
_________ (balodim) i ______ (zutim) ir kotram sovs dzeivis areals.
Pareizi: “bruoļam” i “gruobekļam”, “bolūžam” i “zušam”. Vīnskaitļa dativa golūtne ir -am.
Taipat kai latvīšu volūdā, ir ari leidzskaņu meja — zuts, zuša, zušam, zušu, zušim, zušūs, bolūds, bolūža, bolūžam, bolūžu, bolūžim, bolūžūs i.tml.
Izjāmums! Leidzkaņu mejis nav, ka vuorda sakne beidzas ar p – skaps, skapa, skapūs i tml.
3. deklinaceja: pi juos latgalīšu volūdā pīskaitomi vuordi Jezus Kristus i personvuordi ar golūtni -us (Mikus, Ingus i tml.) Lūceišona naatsaškir nu latvīšu literaruos volūdys.
4. deklinaceja: sīvīšu dzimtis lītvuordi, kam vīnskaitļa nominativā ir golūtne -a (golva, kuoja, samaņa)
Viers ______ (galvas) dabasi, es radzu juos ______ (kājas), asu vēļ pi _____ (samaņas).
Pareizi byus, ka pīraksteji – “golvys”, “kuojis”, “samanis”.
Aiz cītuo leidzskaņa vīnskaitļa genitivā, daudzskaitļa nominativā un akuzativā ir golūtne -ys: golvys, lopys, aiz meikstynuotuo (meikstuo) leidzskaņa – golūtne -is: kuojis, samanis.
Īmu sovom ______ (kājām), verūs iz kruosainajom kūku _____ (lapām).
Daudzskaitļa dativā i instrumentalī golūtne ir -om (kuojom, lopom) (latgalīšu rokstu volūdā nav pareizi izmontuot Zīmeļlatgolai rakstureiguos daudzskaitļa dativa i instrumentaļa golūtnis -uom – kuojuom, lopuom, samaņuom).
5. deklinaceja: sīvīšu dzimtis lītvuordi, kam vīnskaitļa nominativā ir golūtne -e (egle, muote). Itei ir sareižgeita deklinaceja, deļtuo ka izlūksnēs ir daudz lūcejumu golūtņu variantu.
Puorbaudi sevi pīmārā i saleidzynoj tabulā, ci pareizi pīraksteji.
Pīcys ______(egles), vīnā _____(eglē) vuovereite.
______(eglēm) zalis skujis, vysuos _____(eglēs) siež putyni.
Vsk.
N. egle, muote
G. eglis, muotis
D. eglei, muotei
A. egli, muoti
I. ar egli, ar muoti
L. eglē, muotē
Dsk.
N. eglis, muotis
G. egļu, muošu
D. eglem, muotem
A. eglis, muotis
I. ar eglem, ar muotem
L. eglēs, muotēs
Taitod vsk. genitiva, dsk. nominativa i akuzativa golūtne ir -is (eglis, muotis); vsk dativa golūtne -ei (eglei, muotei), vsk. lokativa golūtne ir -ē (eglē, muotē), dsk. dativa i instrumentaļa golūtne -em ((ar) eglem, muotem), dsk. lokativa golūtne ir -ēs (eglēs, muotēs).
Napareizi: eglī siež vuovereite, egļuos siež putyni, egļom zalis skujis.
Ka vuords beidzas ar b, m, p, v, daudzskaitļa genitivā jis rokstoms itai: dūbe-dūbu, zeme-zemu, zīpis-zīpu, vierve-viervu.
6.deklinaceja: sīvīšu dzimtis lītvuordi, kam vīnskaitļa nominativā ir golūtne –s. Ari itymā deklinacejā izlūksnēs ir vairuoki lūcejumu golūtņu varianti, deļtam pīraksteisim pylnu lūceišonys paradigmu. Pīroksti i puorbaudi! Kotram ir divejis _____ (acis). Mes redzim ar _____(acīm). Labi, kod _____(acīs) nav osoru. Jam kotrai ______(acij) ir sova kruosa.
Vsk.
N. acs, zivs
G. acs, zivs
D. acei, zivei
A. aci, zivi
I. ar aci, ar zivi
L. acī, zivī
Dsk.
N. acs, zivs
G. ocu, zyvu
D. acim, zivim
A. acs, zivs
I. ar acim, ar zivim
L. acīs, zivīs
Taitod vsk. dativā golūtne -ei (nakteim sirdei), vīnskaitļa nominativā golūtne -s (nakts, sirds), dsk. dativā i instrumentalī ((ar) naktim, sirdim), dsk. lokativā -īs (naktīs, sirdīs).
Napareizi: ačom, siržom, sirdej, acej, ačuos, siržuos i tml.
Lai ari vairumam lītvuordu latgalīšu volūdā deklinaceja sakreit ar latvīšu volūdu, tūmār ir ari vuordi,kam ir cyta deklinaceja i pat dzimte, pīmāram, pasauļs (pasaule), atslāgs (atslēga), kļovs (kļava), pāds (pēda), bolss (1.dekl.) (balss (6.dekl.)), dzīsme (dziesma), prīca (prieks), līsme (liesma), lads (ledus), sieņs (sēne) i c.
Puorbaudi sevi!
Īkovuos dūtū vuordu pīroksti pareizi latgaliski!
Aiz pagrīzīņa razami _____(kalni).
______ (kalpiem) _____ (dzīvē) īt cytaiži nakai _____ (kungiem).
Kotram ______ (brālim) bija četri _______ (bērni).
Vysur sakrytušys _______ (rudens) dzaltonuos ______(lapas). Kotrā _____ (puķē) _____ (bitei) ir atrūnams nektars, nu kuruo tiks taiseits ______ (medus).
Kotrā ______ (daļā) ir vēļ cytys ______ (daļas). Vysom ______ (māsām) beja četrys ______ (meitas).
Dzīžu šmuku _________ (dziesmu) par vysom _________ (Latvijas) _______ (upēm).
________ (saulē) navajag vērtīs.
__________ (pelēm) garšoj gryudi. _________ (pelēs) ir baile nu _______ (kaķiem).
Munai __________ (ausij) ir loba dzierde.
__________ (pirtīs) ļauds īt na tikai mozguotūs.
__________ (acīs) jam ________ (asaras).
Puorejuos nūdarbeibys meklej pošvuiceibys materialā Vuicīs raksteit latgaliski!, aizdavumu atbiļdis atrūnamys ite.


text:
Empatejis vyngrynuojumi
Roksta autore: Laura Melne, portals lakuga.lv
Par Annelis Slišānis gruomotu “tuoraga stuosti. pīns”
Kod pyrmūreiz īraudzeju Annelis Slišānis jaunuokuos gruomotys “tuoraga stuosti. pīns” vuoku, drupeit samulsu par tuo leidzeibu ar īprīškejim “tuoraga stuostim”. Gruomotys kai dveiņu muosys – vīnai tik pi nūsaukuma kluotyn dalykts “pīna” vuords i iz vuoka radzama izausta, na izzeimāta kompoziceja. Voi myusu dīnu pierkšonys i puordūšonys laikmatā ūtrei gruomota, dalykta gruomotu veikalā pi pyrmuos, napagaiss? Tok saguoja vēļ cytaižuok – dīnā, kod publiski tyka izziņuota Annelis jaunuos gruomotys izīšona, suocēs Krīvejis ībrukums Ukrainā. Kuru vairs interesēja jaunys gruomotys, izruodis voi izstuodis? Tok maņ grybātūs saceit, ka “tuoraga stuosti. pīns” ir eistuo gruomota, kū niu raudzeit skaiteit. Ite puori vysam ir tys, kū mums niu vysvaira vajag – ciļvieceiba.
“tuoraga stuostu” pyrmū gruomotu daudzi sauce par pīaugšonys stuostu. Kai syldūt pīnu saīt tuorags, tai caur dažaidom dzeivis pīredzem pīaug sīvīte. Skaitūt tū gruomotu, mani puorsteidze, cik labi spieju identificētīs ar sīvīti/sīvītem, par kuruom Annele roksta, lai ari labi saprūtu, ka tys nav eisti stuosts par munu paaudzi. Secynuoju, ka pīaugšonys stuosti ir rakstureigi mums vysim i vysom – tī atsaškir ar nūtikšonom, pīdzeivuojumim i puordzeivuojumim, tok sajiutys ir leidzeigys. Ruodejuos, ka Annele nu itūs pīredžu izvalk kū puorpasauleigu, kas vīnoj myus vysys, lai cik atškireigys mes byutu. Tok, skaitūt “tuoraga stuostus. pīns”, suoču drupeit apšaubeit sovu īprīškejū teoreju.
“tuoraga stuosti. pīns” ir par suokumu – cylvāka dzeivis suokumu, muotis lūmys suokumu i ari cytim suokumim. Maņ vēļ nav bārnu, navaru pat raudzeit izalikt, ka zynu, kū itei lūma eistineibā nūzeimoj, tok, skaitūt gruomotu, ruodejuos, ka izjiutu tū da kaula. Ka es te suokšu sludynuot, ka kotrā sīvītē zamapziņā globojās muotis instinkts, ka tei ir juos byuteiba i syuteiba, mani vys jau izlomuos i izšviļps. Pīkreitu, ka na kotrai tys ir dūts, īspiejams i vajadzeigs. Tok itī (kai, par pīmāru, “pavasars atguoja trejuos dīnuos” voi “itei dīna”) stuosti nav vīneigī, kur eisti naatrūnu nikuo nu sovys dzeivis pīredzis, bet, skaitūt tūs, izjiutu kai sovejūs. Laikam tei vys nav nikaida puorpasauleiga pīredze, kas globojās munā zamapziņā nu vacuoku, babu voi probabu paaudzis. Tei vīnkuorši ir empateja. Cīši vajadzeiga, bet cīši sarežgeita līta, kuo myusu dīnu pasaulī datryukst. Īsajust ūtra cylvāka uodā voi īkuopt juo kūrpēs. Cik bīži mums tys izadūd dzeivē? Kotram sova atbiļde iz itū vaicuojumu, tok Annelei tys natycami labi izadūd ari literaturā.
Annelis Slišānis tekstūs nav vītys didaktikai. Jei nivīnu navuica dzeivuot i nivīnu nanūsūda. Jei dūd mums vareibu saprast, kai jiutās cylvāks. Kai jutuos myusu babu voi vēļ vacuoka paaudze, kam bārni suoce dzimt runkuļu vogā; beja juodora dorbi i tryuka laika pasēdēt pi bārna; izdzeivuoja na vysi bārni, tik stypruokī. Kai jiutās bārns, kurs palics bez muotis. Kai jiutās sīvīte, kuruos pyrmuo sasatikšona ar sovu bārnu i na viņ suopu i prīcys, bet ari traumatiskys pīredzis pīpyldāta. Kai jiutās bārns, kuram agri juopīaug i juouzajem atbiļdeiba par mozuokajim bruolim i muosom. Kai jiutās bārns, kuram ruodīs, ka tāvs jū napatīsai apvainoj, tok muote naaizstuov i nasamīļoj; kod vacuokim svareiguok, kū padūmuos sābri par jūs saimi, na jūs bārna pošsajiuta. Kai jiutās sīvīte vardarbeiguos attīceibuos, kod jai ruodīs, ka jei tok jū cīši mīļoj, tik namuok izruodeit, partū poša vaineiga. Kai nalaimeiga mīlesteiba var dūt prīcu i laimi, ka paraleli tu dzeivoj namīlesteibā.
Leidzeigi kai īprīškejūs “tuoraga stuostūs” ari te ir daudz vardarbeigu attīceibu, tok itei gruomota ir daudz smoguoka. “tuoraga stuostūs” beja daudz vaira cereibys – nu ryuguļa saīs bīzpīns/tuorags i beiguos vyss byus labi. Tok “pīnā” jau iz reizis teik pasaceits, ka “cytu reizi pīns ir saskuobs i nikam vaira nader. I tod nikuo”. Bet navajag ļautīs ari bezcereibai – mums ir vysys īspiejis tū pīnu pīsavērt, kab tys nasaskuobtu. Kai soka poša Annele: “Pīdzimt i izaugt mīlesteibā, izaugt par lobu cylvāku bez vardarbeibas apleik i sevie.” Annele navuica mīlesteibu i ciļvieceibu, jei paruoda, cik gryuši bez tuos dzeivuot.


text:
Kolnasāta 3. decembrī
Viesturnīks Muorteņš Mintaurs “Kolnasātā” stuosta par breinumainu Eiropā zynomu nūtikšonu Rēzeknis bazneicā, kas atsaroduse natuoli nu Rēzeknis piļs. Vosorys svātku sastdīnē ir nūtykuse breinumaina myrušūs augšonceļšonuos. Īīmūt bazneicā, bejuse dzierdama dzīduošona i dīviškeiga muzyka, i konstatāts, ka tī ir ap 30 myrušūs, kurī ir naseņ apglobuoti i augšoncālušīs nu myrūņu, i, kai oculīcinīki stuosta, tī asūt dzīduojuši luteraņu gareiguos dzīsmis.
Viesturneicys Kateržinys Pražkovys publikaceja tulkuota žurnalā “Domuzīme”, i viesturnīks Mintaurs stuosta, kaids spūku stuostam sakars ar bazneicys sasaškeļšonu 16. godu symtā, i skaidroj, ka Livonejis laika Rēzeknis pīminiešona cytur Eiropā ir cīši īspaideigs atkluojums.
Vuordineicā Arņs Slobožanins i Valentins Lukaševičs runoj par stuņdinīku.
Raidejumā atskaņuota ari saruna ar Amerikys latgalīti Pīteri Ragaušu, kas intervāts raidejumā “Pi myusim Latgolā”. Guntai Naglei Ragaušs stuosta par tū, cik moz latgaliski runojūšūs palics ASV, skaidroj, parkū īmīļuojs Latgolu i pīmiņ ari sovus investiceju planus nūvodā.


text:
“No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei” par Fraņci Trasunu i Fraņci Kempu
Nu oktobra sovu skaniejumu vairuoku radejis staceju ēterā suocs jauns raidejumu cykls “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”, kurā treis mienešu garumā klauseituoji tiks īpazeistynuoti ar Latgolys regiona i Latvejis viesturi. Raidejumūs tiks analizāti kulturys, sabīdriskī i politiskī procesi pādejūs 100 godu laikā, kab piec īspiejis lobuok izprostu Latgolys regiona atteisteibu i nūzeimi Latvejis valstiskuma tapšonā.
Catūrtajā raidejumā teik stuosteits par div nūzeimeigom personeibom Latgolys viesturē: Fraņci Trasunu i Fraņci Kempu.
Raidejums radeits Valsts regionaluos atteisteibys agenturys izsludynuotuos vaļsts budžeta finansātuos mierkprogramys “Regionalūs i vītejūs meeju atbolsta programa” ītvorūs.
Raidejumi “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei” skanēs radejā “Ef-Ei” (Rēzeknē i apleicīnē 91,4 FM) i “Divu Krastu radio” (Jākubpilī i apleicīnē 96,9 FM, Daugovpilī i apleicīnē 90.1 FM) svātdīnēs 16.00 ar atkuortuojumu pyrmūdīnēs 18.30. Taipat raidejumus varēs dzierdēt ari “Radio Marija Latvija” klauseituoji (Reigā i apleicīnē 97,3 FM, Līpuojā i apleicīnē 97,1 FM, Kruoslovā i apleicīnē 97,0 FM), kai ari vysā pasaulī satelītā Astra 4A (4.8°E) Stars (Beam): Europe BSS 51 Frekvence: 12’380 MHz Polarizācija: Horizontal • Symbol Rate: 27500 Forward Error Correction: 3/4 sastdīnēs 11.00.


text:
Anna Kārkle: mekleju, kai interesantuok dzeivuot, i asu laimeiga
Intervejis autore: Maija Upeniece portalam lakuga.lv
Leivuona folklorys kūpai “Ceiruleits” (1990) paguojušajā godā nūsvynāta 30 godu jubileja, izdūts catūrtais albums “Skaņu balseņu palaidu” i vadeituojai Annai Kārklei ir daškierts apbolvuojums “Līvānu Goda pilsone 2020”, koč ari oficialuo ceremoneja vys vēļ skaituos puorcalta. Treis vierteigi sasnāgumi goda laikā – īmeslis, kab pasarunuotu ar Annu Kārkli par juos folklorys i dzeivis pučem.
Paguojušais jums beja ražeigs gods. Pa munam, “Ceiruleiša” jaunajā albumā “Skaņu balseņu palaidu” nūslāguma dzīsme “Ļusteigu munu pruoteņu” raksturoj jius pošu. Voi jums ir sova vysmeiļuokuo dzīsme?
Nav tai, ka ir vīna vysmeiļuokuo dzīsme, bet kotrai dīnai tei nūteikti ir cyta. Šudiņ, par pīmāru, žūgam dieļus kruosojūt, es pi seve dzīduoju “Ūguos guoju, ūdzeņuos”. Kotram laikam sova – saulainā laikā pruotā ar vosoru saisteituos dzīsmis, zīmys laikam ir sovys dzīsmis, ari vokoram – sovys i dīnai – sovys, dzīšmu ir ļūti daudz… Kura suoc skanēt pruotā, tei ir tuo breiža meiļuokuo dzīsme.
Voi “Ceiruleiša” daleibnīki, kod atlosat dzīsmis CD, soka, kuru dzīsmi jim gribīs, lai tei nūteikti byutu diskā?
Mes vysi apsprīžam, kurys varātu byut albumā, jī prīškrūku, kai jaunīši, dūd jautrajom dzīsmem.
Itys “Ceiruleišam” ir jau catūrtais albums, pyrmais izguoja daņču vuiceibu materials kasetis formatā “Doncuot guoju ar meitom” (90. godu beiguos), piec tam CD “Apleik kolnu saule tak” (2003), CD “Īsalaižu dzīsmeitēs” (2009) i tagad CD “Skaņu balseņu palaidu” (2020). Voi jau dūmojat ari par pīktū albumu?
Myusu pošmierkis nav disku izdūšona. Mes tik daudz iz prīšku nadūmojam. Ari itū disku īraksteit nabeja vīgli, jo beja jau ‘Covid-19’ laiks, kūpā navarējom tiktīs, gona gryutai beja, nu bet izdarejom. Paļdis gon Vaļsts kulturkapitala fondam, gon Latgolys kulturys programai, ka atbaļsteja projektu.
I kai ir tagad, voi mieginuojumi “Ceiruleišam” jau nūteik uorā?
Mieginuojumi nūteik, bet tikai uorā, dreikstam puļcētīs 20 cylvāku. Ka stuovim tyvuok vīns pi ūtra, tod i juodzīd maskuos. Kai stuovim tuoļuok par div metri, tai vīns ūtra nadzierd, nav vīgli. Doncuotuojim varbyut uorā ir vīgļuok, partū ka jim skaņ īroksts, bet, kod pošam ir juodzīd i viersā pyuš lels viejs, īt gryuši.
Kai tod, ka leits lej?
Tod zūmā var mieginuot. Ka leits suocās, tod stuņdi īprīšk sasazynojam, ka mieginuojums teik atcalts. Sovs pluss ari ir tehnologeju laikam, dreiži var padūt ziņu.
Sasatikšonu datryukst?
Saprūtams, datryukst, svātdiņ beja pīaugušūs grupai mieginuojums, vysi soka, cik jauki ir sasatikt, bet nu otkon – tikai ar distanci.
Jiusu kolektivs ir unikals, pa munam, kas popmuzykā “Dzeguzīte”, tys folklorā ir “Ceiruleits”. Jius ari zyna vysa Latveja i puspasauļs. Voi jius poša koč kaidā veidā mierejat “Ceiruleiša” darbeibu i sasnāgumus?
Prīca, ka mes asam pamaneiti i nūvārtāti na tikai myusu piļsātā i nūvodā, bet ari Latvejis mārūgā i tuoli aiz juos rūbežim. Tagad ir daudz breineigu folklorys kūpu, suokūtneji beja mozuok grupu, i es prīcojūs par sevkuru, kura dorbojās. Cenšamēs pīsadaleit vysūs folklorys konkursūs i skatēs. Sasnāgumi mums ir, ari tagad, struodojūt attuolynuoti. “Anekdošu virpulī” Latvejis mārūgā gon jaunīši, gon pyrmklasnīki dabuoja augstuokū viertiejumu – ekselentī smīdynuotuoji. Veicēs ari stuostnīku konkursā “Teci, teci volūdeņa”. Tagad jau gatavojomēs jaunim konkursim – muzykantim, dzīduotojim i skolu lieciejim.
Kai bārni poši viertej darbeibu “zūmā” i attuolynuotū dorbuošonūs?
Zūms ir lobuok par nikū. Ari taidys stuņdis var byut cīši interesantys i aizraunūšys. Maņ audzynuošonā ir 1. klase, piec jaunuo standarta mums beja stuņdis par profesejom, kod aicynuoju zūmam pīsaslēgt dažaidu profeseju cylvākus. Vīnu dīnu mums pīsaslēdze dakters Klauns Katrīna Dimanta, ūtru dīnu – muokslinīks nu Londonys Kristaps Ancāns, tod cytu dīnu – vītejuos Leivuona kopejneicys i atpyutys centra vadeituoja Linda Upīte, pīsaslēdze ari Leļļu teatra aktrise Dana Avotiņa-Lāce, par muziķa profeseju stuosteja Marts Kristians Kalniņš i muna meita Kristīne, obeji gon spēlēja, gon stuosteja, kai muziķa ceļš īmams. Mes ari teatri spēlējom – sadalejom lūmys, bārni nu plastilina sataiseja dzeivinīkus i vysi iz kūceņa turēja i runuoja – ekranā vīns ūtru radz. Kod skūlāni nūgurst, pavyngrojam, cytureiz jī paruoda sovus kačus voi jaunuokos gruomotys.
Kai atrodot muokslinīkus uorzemēs, tī ir festivalūs satyktī?
Nā, tī vysi ir myusu pošu latvīši, kuri slovoni daudzuos vītuos. Tī ir bārnu radinīki, pīmāram, munā klasē muocās Aņss i juo onkuļs Londonā ir muokslinīks, voi labi zynomys personeibys – dakters Klauns ir Katrīna Dimanta – izcyla muzike nu Reigys, Leļļu teatra aktrise Dana Avotiņa-Lāce ir Leivuona 1. vydsskūlys absolvente, kura serialā “Ugungrēks” ir spēlējuse, bārni jū pazeist. Piec tam beja lūmu spēlis i vīna meitine tīši Danu spēlēja, es prīcojūs, ka pyrmklasneica tai var! Tod vēļ Sofijis mama ruodeja, kai maizeitis iz irbuleišim taisa. A tagad bārnim byus juomuoca, kai maizi cept, es poša jim asu muocejuse špeka rauseišus, piparkūkys cept, divejuos nedeļuos, kod beja atļauts muoceitīs skūlā, dizaina i tehnologeju stuņdē vēļ paspējom kaneļa i sīra buļcenis izcept. Tagad iz Maizis muzeju aizbraukt navar, tod īspieju rūbežūs dorom tū, kū poši varim realizēt. Mums ari Vaļsts kulturkapitala fonds ir atbaļstejs jauku projektu “Latviskās dzīvesziņas skola”, tai mes reizē ari muocomēs dažaidys lītys, pīmāram, Mārteņūs mums beja eistuo zūss, kū skūlā sapiļdejom ar grikim i ēdem. Bārni kotrys sovu meiklis pykuceiti izruļavoj, sīru sareivej, ar ūlu puorzīž peirādzeņus – poši dorbojās.
Feisbukā var laseit cīši lobys pošu bārnu i vacuoku atsauksmis par jiusu dorbu klasē, jī gaida jiusu stuņdis i aizdavumus. Nu jiusu nūteikti daudzi īsadvasmoj kai nu skūluotuojis. Voi storp absolventim ir tī bārni, kurus jius muocejot i kuri tagad jau poši ir skūluotuoji?
Nav daudz, bet ir. Daži ir izamuocejuši, bet nastruodoj par skūluotuojim. Mums laikam skūluotuoja profeseja ir tyva. Muna muosa ir skūluotuoja, ari muna meita Agnese. Jei ir bārnuduorza audzynuotuoja, struodoj gon vaļsts, gon privatajā bārnuduorzā. Runojūt par profesijom, četrys pyrmuos klasis meitinis raksteja, ka grib byut skūluotuojis. Maņ muns dorbs pateik. Es asu laimeiga, partū ka es doru tū, kas maņ dūd prīcu.
Jiusu skūluotuojis ceļš Leivuona vydsskūlā ir interesants, bet suokumā jau jius nastruoduojot ar suokumskūlys bārnim.
Jā, muns ceļš beja interesants, suokumā es navarieju izlemt, par kū grybu muoceitīs – par kirurgu voi par skūluotuoju. Nūliemu vys tik, ka par skūluotuoju. Muna mama gribēja, lai es muocūs par šyvieju, beidžu pat šyvieju kursus. Bet nu šyviejis dorbs mani naaizruove. Aizguoju muoceitīs par biologejis skūluotuoju Biologejis i kimejis fakultatē, Daugovpiļs Pedagogiskajā institutā. Piec beigšonys maņ beja mierkis atsagrīzt Leivuonā, jo Leivuons maņ ir patics nu laika gola, asu beiguse ari Leivuona vydsskūlu. Kod suoču struoduot Leivuona 1. vydsskūlā, biologejis skūluotuoju beja gona, es beju ar mīru muoceit tū prīkšmetu, kur skūluotuoju tryuka. Skūlys laikā beju loba sportiste, maņ beja 1. vīta augstliekšonā Preiļu rajonā. Vysi mani labi zynuoja kai lobu sportisti, deļtuo pajēme dorbā par sporta skūluotuoju. Piec tam vēļ pasamuoceju un varieju struoduot par zeimiešonys skūluotuoju, tod izdūmuoju, ka varu eksternatā vēļ pabeigt ari suokumskūlys programu i tai dabuoju itū īspieju. Skūlā struodoju jau nu 1984. goda rudiņa i daudzus godus (naasu skaitejuse, cik), bet tagad jau leluokū daļu asu suokumskūlys skūluotuoja. Es dūmoju, ka tei ir muna eistuo vīta, partū ka maņ cīši pateik sovs dorbs, muna dzeive ir pīpiļdeita i vierteiga, dūmoju, ka es vierteigu dzeivi dzeivoju.
Vierteigu gon! Gon jau ari kolegi tū nūviertej?
Maņ svareigi, ka munu dorbu nūviertej muna saime. Jī mani vysod atbolsta i styprynoj. Mani vysod ir atbaļstejuse ari Leivuona nūvoda dūme. Te es varu realizēt sovys idejis i projektus. Dūme ir pīkrytuse reikuot miļzeigus pasuokumus – 2018. godā Leivuonā nūtyka lelais Latvejis “Pulkā eimu, pulkā teku”, kur pīsadaleja 1500 daleibnīku, 2020. godā – XXI Storptautyskais masku tradiceju festivals. Iz tū pat īsaroda myusu afrikaņu draugi nu tuolos Kamerunys, šūgod augustā nūtiks Latgolys omotu stuostu festivals – stykla pyutieji i na tikai. Ka ir īcere, nūvoda dūme vysod rauga atbaļsteit. Ari “Ceiruleišam” īguoduoti jauni tārpi. Mani nūviertej i atbolsta arī muna skūla i Leivuona bārnu i jaunīšu centrs. Nūviertiejums i atbolsts ir cīši svareigi, tod cylvāks var īt iz prīšku i daudzus godus dorbuotīs, napagurt.
Atbolsts jau atsamoksoj, partū ka ar “Ceiruleiti” jius iznasat Leivuona vuordu vysā pasaulī, asat bejuši gondreiž vysūs kontinentūs.
“Ceiruleiša” dzīšmu celi aizvaduši iz daudzom pasauļa molom, gondreiž iz vysim kontinentim. Mes Leivuona vuordu pasaulī iznasam na tikai ar sovom dzīsmem i daņčim, bet ari ar suvenirim nu Leivuona. Tuoli ir aizceļuojuši Leivuona stykla putyneni. Dūme vysod ir atsauceiga, mums leidza sagatavej vysaidus suvenirus.
Voi virtualajūs festivalūs sajiutys ir sovaiduokys?
Jā, tys ir eipašs veids, kab sasatyktu i paruodeitu, ka folklora ir dzeiva. Nupat sajēmem lyugumu nu Malaizejis. Jī lyudze, kab aizsyutom video, kai mes nu Latvejis sveicam jūs ažys svātkūs. Syutejom, partū ka cylvākim ir svareigi, ka par jūs festivalu zyna cytur pasaulī. Ari itymā ‘Covid-19’ laikā pasaulī folklorys aprite napuortryuka, mes virtuali pīsadalejom festivalūs gon Kubā, Ekvadorā, Čīlē, Indejā, Meksikā. Šūgod ‘Covid-19’ deļ izpalyka braucīņs iz Kolumbeju, kur festivalam vajadzēja nūtikt jau pārnejā vosorā. Itūgod Kolumbejā ari atcalti vysi pasuokumi, carams, ka cytugod aizbrauksim.
“Ceiruleiša” 30 godūs asat bejuši kaiduos 40 vaļstīs. Kura vaļsts jums pošai ir vysvaira atmiņā?
Sovā pastuoviešonys laikā, myusu celi ir vaduši iz daudzom Eiropas vaļstim, ari ASV, Kanadu, Australeju, Brazileju, Peru, Venecuelu, Meksiku, Čīli, Egipti, Maroku, Kamerunu, Indeju, Kīnu, Malaizeju, Indonezeju, Turceju, Gruzeju i vēļ cytom. Sovulaik sajimta Leluo Folklorys goda bolva par Latvīšu tradicionaluos kulturys populariziešonu uorzemēs.
Emoceju ir gona bejs vysūs festivalūs, bet mani vysvairuok saista tī, kuri ir ar dziļom tradicejom. Pīmāram, kod bejom Indonezejā, tī beja koč kas leidzeigs myusu rumuliešonuos tradicejom, pat kugi, guņsdziesieju mašynys suove iudini, vysi nūsalaistejuši slapni. Juopīmiņ ari pyuča laisšona iudinī, rituals ar ūlom i rīsim, tradicinaluo virtuve īlys garumā. Brazileja ir naaizmierstama ar sovom dabeigajom sulom. Tu siedi pi golda i pi tovys gluozis pīlidoj i nūsatup papagaiļs… Eksotika. Ekvadorā mes tuorpus i skudrys ēdem, Kīnā ēst deve vysaidus sisiņus – cīš gordi. Kotrai vaļstei sovs, bet mani vysvairuok uzrunoj pasauļa zemu i tautu tradicejis i doba.
Vīns nu leluokūs nūtykumu beja tys, ka “Ceiruleits” kūpā ar Latvejis folklorys draugu grupu pīsadaleja paguojušajā lelajā Pasauļa folkloriadē Meksikā – festivalā, kur daleibnīki sabrauce vairuok nakai nu 80 vaļstu. Braucem ekskursejuos, interesantus stuostus i legendys vari uzzynuot tikai tī, iz vītys.
Meksikā asu treis reizis bejuse, bet vīnā nu tūs mes braucem pa 19 piļsātom, beja mienesi gars festivals. Bejom vīnā vītā, kur jī nabeja redziejuši boltūs cylvāku, tod jī myus sādynuoja iz krāsla i kotru pa vīnam fotografēja. Tī cylvāki nu emoceju rauduoja i izduovynuoja mums izšyusteitu goldautu ar evaņgeleja vuordim. Daudz ir bejs tik aizkustynūšu i skaistu lītu, ka tū navar nimoz izstuosteit.
Taidu stuostu gruomotai saītu vairuoki siejumi!
Es par kotru ceļuojumu rokstu dīnysgruomotu, gruomotu plauktā sagulušys daudzys pīraksteitys kladis. “Ceiruleiša” daleibnīki maņ īsoka, aizīmūt pensejā, izdūt gruomotu. Ir ari kladis, kurys es papyldynoju. Gruzejā asmu daudz bejuse, ari šūvosor taisūs braukt. Iz Kazbeku braukšu pyrmū reizi, Batumi es jau gondreiž vysu zynu.
Kai “ceiruleiši” jiutās piec ceļuojumu, kas jim ir emocionaluokais?
Piec kotra ceļuojuma, lidojūt da sātai, “Ceiruleiša” daleibnīki munā dīnasgruomotā īroksta sovys spilgtuokuos emocejis. Jim pateikt i ir svareiga draudziešonuos ar cytom grupom. Kod bejom Malaizejā, mes jim pyrmū reizi pastuostejom, kas ir daņču vokors, jo jī taidus nareikuoja. “Ceiruleits” īnese jaunu nūtikšonu – daņču vokorā muocejom jim sovus daņčus. Malaizejā asmu div reizis bejuse, kotru reizi cytā solys golā. “Ceiruleiša” mozajim pateik braukt iz Turceju, kai jau bārnim, jūs vairuok vylynoj tuos zemis, kas atsarūn pi iudiņa, pi jiurys. Bet pīaugušajim ir svareigi īpazeit svešu tautu kulturu – dzīsmis, daņčus i omotus.
Daudzūs festivalūs mums ir juoruoda tradicionaluo virtuve. Asam ēst taisejuši gon Italejā, gon Ekvadorā i Malaizejā. Asam kotletys i bleinus capuši. Mes varim pīduovuot ari omotu prasmis, partū ka myusu akordeonists i ermoniku spālātuojs Mairis muok gon karūtis grebt, gon capuris peit. Asam i cymdus, i zečis adejuši, i skuobiņu zupu vuorejuši, i sīrus siejuši – kū tik naasam darejuši! Ir lela prīca, ka cytuos pasauļa moluo myus nūviertej i soka atzineigus vuordus. Naaizmierstamys emocejis dūd ari turismys. Parosti piec festivala palīkam kaidu dīnu ilguok i īpazeistam konkretys vaļsts dobu. Asam bejuši džungļūs i pazemis oluos, iudiņakrytumūs i korstajūs olūtūs peļdiejuši.
Dorbojās treis vacuma grupys (jaunuokuo – suokumskūlāni, videjuo grupa – 5.–12. klašu skūlāni i pīaugušī), pavysam “Ceiruleitī” ir ap 70 cylvāku…
Pyrma ‘Covid-19’ beja 70, tagad navaru pasaceit. Dūmoju, kaids nūteikti atkriss. Lels atbolsts ir vacuoki, ka jī ir īinteresāti i paleidz bārnam, tod vyss ir kuorteibā, tod tradiceja nazuss. Bet, ka vacuokus tys nainteresej, tod bārnam vīnam ir gryuts itymā laikā nūsaturēt.
“Ceiruleiša” ceļš jau ir taids kūpeigs bārnim i vacuokim. “Ceiruleits” suocēs ar jiusu pošys i draugu bārnim, ari tagad daudzu bārnu vacuoki tok dorbojās pīaugušūs grupā?
Cauri “Ceiruleišam” izguojuši vairuoki symti bārnu i jaunīšu. Vacuokajā grupā dorbojās ari daži bārnu vacuoki. Daudzi ir izauguši i iz Reigu aizguojuši studēt i dzeivuot. Bet ari tī, kuri ir Reigā, kod var, tod vēļ padzīd i paspēlej kūpā ar “Ceiruleiti”. Kod esi suocs sovu dzeivi dzeivuot paceli nu Leivuona, tod tys nav tik vīgli apvīnojams.
Storp tim, kuri nu “Ceiruleiša” jau izauguši, cik ir tūs, kuri niu poši voda sovys folklorys kūpys?
Prīca, ka vairuoki bejušī “Ceiruleiši” voda sovys folklorys kūpys: Dainis Paeglis voda “Rūžupis veirus”, Oskars Bierzeņš – Rībeņu “Jumaleņu” , Ingus Paeglis – Atašīnis “Vīraksni”.
Voi jī padūma prosa?
Jī jau lelu pīredzi dabuojuši, dorbojūtīs “Ceiruleitī”. Kotram sovs ceļš īmams.
Jums ir gandarejums, ka cytā vītā ir nu “Ceiruleiša” izaugušī folkloristi, kuri turpynoj dorbuotīs? Radzat tū kai sovu īguļdejumu?
Nasauktu par īguļdejumu, tys taids lels vuords, bet maņ ir prīca, ka ir cylvāki, kurim tys dzeivē ir nūderiejs. Prīca par “Ceiruleiša” akordeonistu Mairi, kurs, byudams kimejis students, roksta gruomotu “Līvānu novads dziesmās, tradīcijās un stāstos”.
Jiusu pošys bārni niu jau ir populari muziki (meitys Agnese Kārkle, Kristīne Kārkle-Kalniņa, dāls Edgars Kārklis), kuri tuoļuok īdvasmoj. Radzūt sovu bārnu sasnāgumus, voi īraugat ari, ka jī ir pajāmuši foklorys gudreibys nu jiusu gon kai nu mamys, gon kai nu “Ceiruleiša” vadeituojis?
Pyrmuo tikšonos ar muzyku jim beja tainši “Ceiruleitī”. Jī ari tagad bīži viņ spēlej muzyku, kura baļsteita iz tautysdzīsmem. Muni bārni spēlej vairuokus tautys muzykys instrumentus. Prīca par grupu “Raxtu Raxti”, kur muzicej Kristīne i Edgars. Dāls muzicej ari bungu un dūdu grupā “Auļi”.
Jius asat boguota ar mozbārnim, ir kam dzīsmis tuoļuok dzīduot!
Jā, maņ ir pīci mozbārni – četrys mozmeitys i vīns mozdāls. Munim mozbārnim pateik īt rūtaļuos, vyspopularuokuo ir “Moza beju gonūs guoju”, tai saucamais “Suseklis”.
Kur jius poša atrūnat sev īdvasmu?
Pyrmom kuortom, ir juomīļoj tys, kū dori. Es nikod naīmu vaidādama, kai maņ nasagrib voi kai maņ tys ir apnics, es prīcojūs par sovu dorbu. Mekleju, kai interesantuok dzeivuot, asu laimeiga, ka doru tū, kas maņ pateik, tod nav vajadzeiga koč kaida īdvasma, vīnkuorši pateik dareit ar prīcu.
Prīca, ka ari vacuokim pateik tys, kū es doru. Tys dūd impulsu turpmuokajam dorbam i naļaun apsastuot. Ka sajimtu daudz nagativu emoceju, tod nūteikti nasagrybātu, bet maņ ir laimiejīs, ka sajamu daudz pozitivu emoceju.
Bet kai ar puču duorzim?
Pučis ir muns pasauļs. Pīaudzāti vysaidi stuodi – lauvmuteitis, salvejis, palākuos krystainis, dālejis, lobelejis i c. Ari zemineitis mežā stateišu. Tagad pats stateišonys laiks.
Kotru godu kū jaunu ari puču duorzā paraugat?
Šūgod nūpierku jauna veida sāklys, redzēsim, kas golā izīs. Muna kolege Silvija īdeve maņ jaunus īrisus, gaideišu pyrmūs zīdus. Pīpierku tuļpu seipulus, tuļpis ir vīnūs zīdūs, vysdažaiduokajuos kruosuos – dzaltonys, ružovys, violetys, tymsi sorkonys. Nūzīdēs tuļpis, tod suoks peonejis zīdēt, maņ cīši pateik peonejis. Muna mama ari cīši meilēja pučis, jai beja kaidys 40 dāleju škirnis. Ari maņ ir dālejis, juos gryuši saglobojamys par zīmu. Maņ sakņu duorza nav, ir tikai puču duorzs.
A dūmis prīšksādātuojs maņ prosa, kur realizieju bolvu, kura tika pīškierta kai Gūda pylsūnei. Kū lai soku – nūpierku zemi, kuru puordeve blokus myusu zemis gobolam. Byus leluoks puču duorzs!
Runojūt par bolvom, asat sajāmuse Kulturys ministrejis premeju (2000), Kulturys ministrejis Lelū folklorys goda bolvu (2001, 2005), Latvejas vaļsts aizsardzeibys fonda “Lāčplēsis” Gūda zeimi, taipat asat konkursa “Sieviete Latvijai” (2013) laureate i pārnejā godā apbolvuota kai Leivuona Gūda pylsūne 2020. Leivuonīšu bolva ir vierteiguoka? Voi sajimt bolvu nu sovejūs leivuonīšu ir kas eipašs, sirdei tyvuoks?
Prūtams, lela prīca, ka esi pamaneits i nūvārtāts sovā nūvodā. Vaļstī tevi tik daudzi nazyna, piļsātā zyna vysi. Asu sajāmuse duovonys ar nagaistūšu vierteibu – Marutys Grasmanis taututārpu gruomotu, Latvejis karūgu, kas ir kai pavadūņs vysūs “Ceiruleiša” ceļuojumūs.
Voi ir vēļ kaids napīpiļdeits “Ceiruleiša” sapyns, kū grybātūs?
Pošreizejūs apstuokļūs par eipašu gribiešonu pat navar runuot. Maņ grybātūs, kab mes vysi sveiki i vasali otkon atsagrīztu i sasatyktu.
Jums ir ari pīredze ar sasapūtiešonu, braucūt ar “Ceiruleiti” ceļuojumūs.
Pret kū tik naasam pūtāti – pret dzaltonū drudzi, A i C hepatitu, stynguma krampim. Daudzi jau tagad soka, pūtis nav puorbaudeitys, nav kuo pūtētīs. Suokumā jau nivīna pūte nav puorbaudeita, navar zynuot, cik juos ilgi dorbuosīs. Ari pret dzaltonū drudzi myus nazkod pūtēja kotram braucīņam, bet pādejū reizi, kod iz Kamerunu braucem, pasaceja, ka tagad ir atzeits, ka tei pūte ir iz myužu. Taipat byus ari ar tagadejom pūtem. Taida ļauna slimeiba kai ‘Covid-19’, kas ir ari daudzu paziņu dzeiveibys pajiems, pa munam, byutu īveicama tikai ar pūtiešonūs. Mes saimē atbolstam pūtiešonūs.
Itamā situacejā kū dūmojat par Dzīšmu svātkim?
Tī vairs nabyus Dzīšmu svātki. Tys normali dūmojūšam cylvākam ir saprūtams. Tī byus Dzīšmu svātku īskaņu koncerti. Ar saukli “Svētki ir tur, kur esam mēs” tai mes i paliksim tī, kur mes asam – kotrys sovā sātā. Dzīšmusvātkus e-vidē es naatbolstu. Bārnim leluokuo ir sasatikšonys prīca, bet ite taidys prīcys nabyus. Bārnim svareigs beja nakts sasadzīduošonys koncerts, jūs vysvaira pīsaista kūpā byušona. Prīca, ka bārni dorbojās. Ka gadejumā ir kaidys svātku duovonys jau pīražuotys, juos varātu paduovynuot bārnim, kuri ir īsavuicejuši programu, kab palīk par atmiņu, ka itymā godā beja taidi sovaiduoki Dzīšmu svātki.
Kū jius nūvālātu ituo sovaiduo muoceibu goda nūslāgumā?
Paļdis par atbolstu vacuokim, par sapratni, par tū, ka ir paleidziejuši veiksmeigi beigt itū sovuodū muoceibu godu. Cerim, ka varēsim vysmoz Juoņa dīnā sasatikt. Kab mīreiga, drūsa i saulaina vosora!
Cereibā iz leiguošonu Juoņa dīnā, paļdis!


text:
Majā nūtykušuo Latgolys symtgadis kongresa (4. pasauļa latgalīšu saīta laikā) svātku programu papyldynuoje literari muzykals pasuokums “Latgalīšu volūdys nakts”, kurymā pyrmū reizi ar taidu “maratonu” sasatyka latgaliski dzīduotys dzīsmis i skaiteituo literatura.
Savīnojūt divejis kongresa dīnys i divejis kongresa nūtikšonys vītys nu 5. maja 18.00 vokora da 6. maja 9.00 reita Rēzeknis Festivala parkā vysu nakti skanēje latgalīšu volūda – latgaliski dzīduotuos dzīsmis i latgaliski runuotais vuords, režisora Viestura Kairiša īcerē simboliski tū saucūt par sovpateigu Juoņa dīnys guņkuru – latgalīšu volūdys napuortryukšonys cyldynuošonys simbolu. Iz skotuvis kuope latgalīšu literati i dažaidu stilu muziki. Pasuokumu vadeja Kristaps Rasims, Māris Susējs, Jurs Vucāns i Rolands Keišs. “Latgalīšu volūdys nakts” tyka translāta LMT Straumē.


text:
Iudiņa cyklys
Zemis iudiņa cyklys aba hidrologiskais cyklys (anglīšu: water cycle, hydrologic cycle; krīvu: kpyroBopoT Boды, rидpoлorичeckий kpyroBopoT, BлarooбopoT; latvīšu ūdens cikls, hidroloģiskais cikls) — iudiņa nanūstuojūša cirkulaceja Zemis hidrosferā saulis syltuma ītakā. Cytaiž pasokūt, ite vīns nu pošsvareigūs dobys procesu, kura īmā iudiņs nu zemisviersa, reagādams iz Saulis syltumu, pasaceļ gaisā suta formā i atsaļs grīžās da zemisviersa krytuļu formā.
Saulis syltuma ītakā iudiņs nu Zemis iudiņtveru, augzemis i vegetacejis pasaceļ gaisā kai suts. Jis pasaceļ atmosferā, atsaļ i byudams vēļ škeistā stātē voi jau lads formā, sataisa muokuļus. Kod iudiņa lasis voi lads kristaleni teik par leli i gryuti, jī grīžās da Zemis kai krytuli. Daļa nu krytuļu iudiņa sasadzer augzemē, auguoji juo pīsasyuc, a voi jis izafiļtrej da zamzemis iudiņu. Palykušuo daļa īteik ryučūs, upēs i, vysa golā, okeanūs. Zemisviersa iudiņs izgaroj i suoc cyklu nu jauna.


text:
Raisteiba
Raisteiba — process, kura īmā subjekts, objekts ci pasaruodīņs teik leluoks, iņteņsivuoks, lobuoks, izsaceiguoks, a voi damāruotuoks jaunim apstuoklim.
Raisteiba var byut, pīvadumam:
- sistemys voi strukturys papiļdeišona, palobuošona voi damāruošona jaunim aizprasejumim (ļaudeibys raisteiba, saimisteibys raisteiba, nūvoda raisteiba);
- dasamāruošona jaunim apstuoklim (bārna runys raisteiba, organizma raisteiba);
- pasaruodīņa māru lelynuošonuos (naloba ījiukuma raisteiba, nūtikšonu raisteiba, naveseleibys raisteiba);
i leidz.
Cylvāka raisteibys procesu var padaleit trejuos sadordaļuos:
- fiziskuo raisteiba (auguma masys, garuma i tt. puormejis);
- socialuo raisteiba (socialuo stuovūkļa puormejis);
- psihosocialuo raisteiba (psihiskūs funkceju atsarasšona i formiešonuos).


text:
“Taiseits Latgolā” koncerts Reigā
Iz muzykali latgalisku nakti “Taiseits Latgolā” 9. decembrī “LMA Studentu klubā” Reigā aicynoj latgalīšu grupys “Dabasu Durovys”, “Krampis”, “Green Novice” i dzīduotuoja Laura Bicāne. Īeja klubā nu 21:00, īejis moksa iz pasuocīni 2 lati.
Dabasu Durovys – pošu reizi vīna nu aktivuokojom latgalīšu grupom, kas rodusīs 2006. goda suokumā Daugpilī. “Dabasu Durovu” stilu var definēt kai “latgalīšu roku”, bet ka nadaudz īsadzilinoj, grupys muzykā var dzierdēt melodiska poproka apvīnojumu ar blūza i SKA elementim. Itūgod grupa veiksmeigi startejuse dažaidūs Latvejis radeju staceju topūs ar dzīsmi “Grēku fani”. Vaira par “Dabasu Durovom”
Krampis – grupa nu Leivuonim, kas spielej vaira folk-rock stylā. Rodusīs 2009. goda majā. Pa itū laiku paspiejuse saspieļuot vairuokūs latgalīšu festivalūs kai ari šūgod dzīsme “Kuopu, kuopu kolnā” īkļauta myusdīnu tautys muzykys izlasis “SVIESTS 4” dzīšmu vydā. Vaira par Krampi
Green Novice – latgalīšu smoguo folk-rock/metal grupa nu Preilim, kas aktivi pīsadola koncertūs i festivalūs. Vysvaira zynoma ir jūs dzīsme “Zili malni padebeši”, bet cytaiž ar dzīšmu īrokstim nasasteidz – vaira nūsadūd koncertēšonys prīcai. Vaira par Green Novice
Laura Bicāne – dzīsmineica nu Daugpiļs pusis, nu Špogim. Iz skatuvis dobys bārns, apbur klauseituojus ar sovu vīnkuoršeibu, starojumu. Itymā godā Laura ar dzīsmi “Freakin’ out” pīsadaleja “Eirodzīsmis 2012″ konkursa atlasē i tika tuoļuok pusfinalā. Vaira par Lauru
Koncertu informativi atbolsta: bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”, portals draugiem.lv i Latgalīšu kulturys gazeta lakuga.lv
Pasuocīni organizej: Arnis Slobožaņins, Juris Viļums i “Latgolys Studentu centrs”


text:
Naatkareibys svātki, koč i nūteik goda na pošā saulainuokajā laikā, ir gaiši. Myusu sarežgeitajā laikā Latvejis i breiveibys ir tik daudz, cik tuos ir myusu sirdīs i pruotūs. Kotrs lobais dorbs, lobuo dūma i drauga atbolsts veidoj daleņu nu gaismys. Itūšaļt, kotra dūma, kū veļtejam Latvejai, īsamirdz kai zvaigzne myusu sirdīs. Myusu pīnuokums ir lapuotīs ar tū, kas mums ir, nazaudeit pošcīņu nikur i nikod. Atbaļstēsim sovu vaļsti, prīcuosimēs par myusu cylvākim, paleidzēsim cyts cytam saprast, ka viņ kūpā asūt, dorbojūtīs, nanūsūdūt, mes saglobuosim svareiguokū, kas mums pīdar, myusu zemi – Latveju!
Ar cīņu, Roman Vdovychenko Valdis prīkšsādātuojs NewFuels RSEZ SIA Energy Resources CHP RSEZ SIA
Leldiņis ir pavasara i dzeiveibys svātki. Kod gaismys atsagrīšonuos i dobys atsajaunuošonuos raisa dūmys par dzeiveibys breinumu, namiteigu atdzimšonu i atteisteibu, as nūvieleju, lai Leldiņu svātku prīks īīt kotrā gimenī Latvejā i vysā pasaulī, jai jimuos muojoj mīrs i saticeiba, a pavasara sauļa izgaismoj myusu ikdīnys gaitys, dorūt lobūs dorbus! Prīceigys Leldiņis!
Ar cieņu, Roman Vdovychenko Valdis prīkšsādātuojs NewFuels RSEZ SIA Energy Resources CHP RSEZ SIA
Pavysam klusi i namonami ir pīzalaviejs svātku laiks, kas pīpiļdeits ar prīku, jaukim puorsteigumim i ģimenis syltumu.
Lai i aizejūšīs gods ir biejs puorbaudiejumu pylns, tūmār kūpeigim spākim paveiktīs līk ar gondariejumu pazavērt iz dorba rezultatim i ar gaišu skotu raudzeitīs nuokūtnī. Jauns suokums i cereibys gaišuokai nuokūtnei – tuos ir dūmas, kas īt pruotā, dūmojūt par Jaunuo goda atīšonu. Tys ir laiks, kod atkluot jaunus horizontus i reaļizeit sapņus, atgiut spākus i uzkruot ticeibu sev.
Nūvieleju, lai myusim vysim ir daudzi mīlesteibas i prīka, kū duovuot svātkūs i ikdīnā. Lai izadūd pīdzeivuot mozus i lelus breinumus i izbaudeit jūs kūpā ar sovim tyvīm i mīlīm.
Lai Jaunīs gods ir īdvesmas, energejis i veiksmis pīpiļdeits! Lai tīģera drūsme i veikleiba paleidz eistynuot vysus sapņus i īceris!
Prīceigus svātkus!
Ar cīņu, Roman Vdovychenko Valdis prīkšsādātuojs NewFuels RSEZ SIA Energy Resources CHP RSEZ SIA
Leigū svātku vysgaruokiejai dīnai i vyseisuokajai naktei ir spācynojūša i vīnojūša nūskaņa. Svinejūt vosorys saulgrīžus vyuceisim tū dareit i sovim bārniem, uztureisim dzeivys myusu tradicejis i kulturu, ļausimēs maģiskiejai nakts burveibai i smeļsimēs spāku i svieteibu kotrai ģimeņai i myusu valstij! Prīceigus svātkus!
Ar cieņu,
Roman Vdovychenko
Valdis prīkšsādātuojs
NewFuels RSEZ SIA
Energy Resources CHP RSEZ SIA
Kad daba mostas, saules siltums un putnu dziesmas dod un vairo spēku un sniedz jauku noskaņojumu, nāk pavasara gaišākie svētki – Lieldienas. Lai šis svētku laiks padara mūs visus stiprus, vairo prieku, enerģiju un cerību labajam! Saulainas, mīlestības un ticības piepildītas Lieldienas!
Ar cieņu, Roman Vdovychenko Valdis prīkšsādātuojs NewFuels RSEZ SIA Energy Resources CHP RSEZ SIA
Pošu spūžuokūs i jaukuokūs svātku – Zīmyssvātku i Jaunuo goda prīkšvokorā grybu vysim nūvieleit veseleibu, syltumu, ryupes i veiksmi dorbūs! Lai jiusu dzeivī nuokamejā godā volda dvieselis mīrs, muojeigums i dzierkstūšs prīks. Lai apkuort byutu tikai patīsi smaidi, bet vysys problemys i raizis palīk aizejūšiejā godā. Nūvieleju, lai atsakluoj jaunys, vieļ nazynomys viersūtnis i nūteik daudzi puorsteidzūšu i pateikamu puorsteigumu! Gaišus Zīmyssvātkus i Laimeigu Jaunū godu!
Ar cieņu, Roman Vdovychenko Valdis prīkšsādātuojs NewFuels RSEZ SIA Energy Resources CHP RSEZ SIA
Latvejis Republikys proklameišonys godadīnā as vysiem novieleju, lai, nazaverūt iz sarežgeitū situaceji pasaulī, kotruos muojuos i kotrā ģimenī vaļdeitu mīlesteiba pret tyvinīkim i cīņa pret sovu valsti, teirū dobu i naizmārojami bogotū kultūru. Šudiņ kotrs loba vieliejums īzadadz kai zvaigzneite naksneigiejūs dabasūs i vīš cereibys iz lobū i vīnoj vysu tautu. Prīceigus svātkus!
Ar cieņu, Roman Vdovychenko Valdis prīkšsādātuojs NewFuels RSEZ SIA Energy Resources CHP RSEZ SIA
Saulainus, skaneigus un līksmus svātkus! Lai goda visgaišuokajā naktī volda saticeiba i lobs gorastuovoklis, reibynūši smaržoi juoņuzuolis, bet ugunskurs sasylda jiusu sirds i nas svieteibu nuokamajam godam! Prīceigus svātkus!
Sirsneigi sveicu Leldiņuos i itymūs breiniškeigiejūs svātkūs novieleju īt pa dzeivis celim ar lobim mierkim, tīkšonūs augšup, sirsneigu cereibu, stypru ticeibu i dziļu mīlesteibu. Vieleju, lai eņģeļs ar sovim lelīm i uztycamīm spuornim aizsorgoi nu visom nadīnom i likstom. Lai dūmys tūp gaišys, lai ik reitu kūpā ar saullāktu muojuos īīt laime i lai veiksme pavoda Jiusus ik iz sūļa. Gaišus Leldiņu svātkus!
Ar cieņu, Roman Vdovychenko Valdis prīkšsādātuojs NewFuels RSEZ SIA Energy Resources CHP RSEZ SIA
Sveicu pošūs gaideituokajūs svātkūs – Zīmyssvātkūs i Jaunajā godā! Nūvieleju jautrus zīmys prīkus i veiksmi vysa nuokamuo goda guojumā. Lai jaunīs gods ir lobuoks nakai aizejūšais, pieīpylda sapņus i nas veiksmi turpmuokajūs ceņtīņūs. Lai na tikai svātku laikā, bet vyisu nuokamū godu Jiusim blakus ir tuvi i mīļi cylvāki. Nūvieleju sirdsmīru, puorlīceibu i laimi!
Ar cīņu,
Roman Vdovychenko
NewFuels RSEZ SIA Vaļdis prīkšsādātuojs
Energy Resources CHP RSEZ SIA Vaļdis prīkšsādātuojs
Vosorys vydā, kod saule vysaugstuok izkuop dabasu kolnā – pazaverīs dabasūs, sadzierdi putnu dzīsmis, īelpoj soldonū zīdu smaržu i sajiuti kai atsapyuš na tikai mīsa, bet ari gors! Saulgīži ir pats lobīs laiks sakūpuot spākus nuokušejam godam, dieļ tam nūvieleju vysim itymā magiskiejā naktī dūmuot gaišas dūmas, saceit syltus vuordus i byut kūpā ar sovim tyvīm i mīlīm!
Ar Tevi šai naktī lai nūteik Naparosts breinums kaids. Lai laime atīt i palīk, Lai vieleigs likteņa pruots.
Lai mīlesteibas ir gona, Kū saņimt i cytiem dūt. I nadīnas gaismas zvonā Lai dvēsele puorkauseit prūt!
Cīnejamī darbinīki, kolēģi, partneri! Sveicam tuvuojošajūs svātkūs! Grybu vysim nūvielēt, lai nuokamajā godā ar myusim nūteik tys breinums, kuru mes vysi čīši gaidam. Lai itī breiniškeigī svātki atnas myusim tū, ko mes ilgi gaidiejam i iz kū ceriejam. Lai ikvīns atrūd sovu laimi: cilvākā ci sirdei tyvā nūdarbī, karjerā ci muojeiguos muojuos. Nūvieleju stypru veseleibu, ticeibu breinumim i dzeivissporu! Sveicu svātkūs!
Ar cieņu,
Roman Vdovychenko
NewFuels RSEZ SIA Valdis prīkšsādātuojs
Energy Resources CHP RSEZ SIA Valdis prīkšsādātuojs
2017.gads uzjāmumim „NewFuels” RSEZ SIA i „Energy Resources CHP” RSEZ SIA beja viesturiski nūzeimeigs.
Vyisu darbinīku kūpeiguo dorba rezultatā tyka puorspāti viesturiskī ražuošanas rekordi, kai ari saņimtys naskaitamas bolvas, nu kurom svareiguokuos:
„NewFuels” RSEZ SIA uzvara konkursā „Eksporta i inovacejas bolva 2017” kategorejā „Eksportspiejeiguokais komersants”. Kūpā ar golvonū bolvu mes sajāmem ari sertifikatu par konkursa logotipa izmontuošonu mārketinga nūlyukūs
Valsts ījāmumu dīnesta bolvu nominacejī “2016.goda leluokīs nūdūkļu moksuotuojs Latgalis planaveibys regionā mozūs nūdūkļu moksuotuoju grupā”, kū dabuoja „Energy Resources CHP” RSEZ SIA
Riezeknis specialuos ekonomiskuos zonys jubilejis pasuocīnī myusu uzjāmumi īgive gūdpylnū titulu „Goda uzjāmums” i izceinieja pyrmū vītu itaiduos kategorejuos:
„NewFuels” RSEZ SIA – „Goda sadarbeibas partners”, „Goda investicejis”.
Neapšaubāmi, itī apbolvuojumi ir vysas „NewFuels” RSEZ SIA i „Energy Resources CHP” RSEZ SIA darbinīku komandas, kai ari myusu sadarbeibas partneru un akcionara dorba rezultats.
Maņ beja lels gūds tikt uzaicynuota i pīzadaleit oficialajā pīņimšonā pi Latvejis Republikas Prezidenta Raimonda Viejūņa kunga par gūdu Latvejis Republikas Proklameišonas 99.godadīnai; uzjāmuma puorstuovi pīsadalieja konkursa „Eksporta un inovacejis bolva 2017” uzvarātuoju apbolvuošonas ceremonejā, kura ari nūtyka Prezidenta pilī i šymā breidī ir augstuokais myusu dorba nūviertiejums.
Grybu pasateikt kotram nu Jiusim par produktivū kūpeigū dorbu, paleidzeibu i atbolstu. Asu puorlīcynuots, ka 2018.godā mes sasnīgsim jaunys viersūtnis!
Nu visas sirds apsveicu Jiusus Zīmyssvātkūs i Jaunajā godā! Nūvieleju dvieselis mīru, optimismu, ticeibu sovim spākiem, tyvu cylvāku atbolstu!
Lai Jiusus īskauj vyss lobais, komforts i puorticeiba, a kotra jauna dīna lai duovoj pozitivismu i puorlīceibu jaunu mierķu sasnīgšonai, lai kotrs nūtykums Jiusu dzeivī ir breinumains, kas douvoj lobu nūskaņuojumu!
Mīru gimenī, dvieselī i neaizmierstamas pozitivas emocejis!
Kur zemi lai krāšņāku rastu, kam skaistākas dziesmas lai dzied, kā zemi pie dzintara krasta, kā zemi, kur ābeles zied. Tā zeme ir dzimtene mana, te izaugt un dzīvot man ļauts. Ik puķe tās vārdu man zvana, šo zemi par Latviju sauc. A. Sakse
Itūgod par uzjāmuma NewFuels īpašnīku kļuva vins akcionārs i, īguļdeitū īļiciņu rezultātā, uzjāmums ir kļuvis par leluokū granulu ražuotuoju Baltijā.
Par padareitū dorbu i dareituoju īliktū steigsmi gon Energy Resources CHP, gon NewFuels tika apbalvoti ar daudzim duovaņim.
2016.godā tika izstruoduota uzjāmumu raisteibys stratēģija, kurai mes sekosim arī 2017.godā.
Maņ beja tys gūds byut uzaicynuotam i pīsadaļeit oficiālajā pījimšonā Prezidenta pilī par gūdu Latvejas nātkareibys dīnai. Nāpšaubāmi itys fakts nūruoda iz augstu nūviertiejumu akcionāra dorbam, myusu dareituojim i partnerim.
Vālūs pasceit paļdis ikvīnam nu Jius par īliciņi uzjāmuma raisteibā, pateicūtīs kuram 2016.gods beja tik veiksmeigs. Asmu pārlīcinuots, ka 2017.godā mes dasnīgsim vaļ vairuok.
Nu visys sirds gribu Jius i Jiusu tuvuokīm nūvāļāt veseļeibu, labtureibu, jaunu viersyuņu sasnīgšonu i mīreigus dabasus viers golvys jaunyjā 2017.godā!!!
Ar cīnu,
NewFuels RSEZ SIA Volda prīškinīks Energy Resources CHP RSEZ SIA Volda prīškinīks Romāns Vdovičenko
Lai nodrošinātu vislabāko pieredzi, mēs izmantojam tādas tehnoloģijas kā sīkfaili, lai saglabātu un/vai piekļūtu ierīces informācijai. Piekrišana šīm tehnoloģijām ļaus mums apstrādāt datus, piemēram, pārlūkošanas uzvedību vai unikālus ID šajā vietnē. Piekrišanas nepiekrišana vai piekrišanas atsaukšana var negatīvi ietekmēt noteiktas funkcijas un funkcijas.
Funkcionālie
Always active
Tehniskā glabāšana vai piekļuve ir noteikti nepieciešama leģitīmam mērķim, lai ļautu izmantot konkrētu pakalpojumu, ko skaidri pieprasījis abonents vai lietotājs, vai tikai ar mērķi veikt sakaru pārraidi elektronisko sakaru tīklā.
Preferences
The technical storage or access is necessary for the legitimate purpose of storing preferences that are not requested by the subscriber or user.
Statistika
The technical storage or access that is used exclusively for statistical purposes.Tehniskā krātuve vai piekļuve, kas tiek izmantota tikai anonīmiem statistikas nolūkiem. Bez tiesas pavēstes, jūsu interneta pakalpojumu sniedzēja brīvprātīgas atbilstības vai papildu ierakstiem no trešās puses, informāciju, kas tiek glabāta vai izgūta tikai šim nolūkam, parasti nevar izmantot, lai jūs identificētu.
Mārketings
Tehniskā krātuve vai piekļuve ir nepieciešama, lai izveidotu lietotāju profilus, lai nosūtītu reklāmu vai izsekotu lietotāju vietnē vai vairākās vietnēs līdzīgiem mārketinga mērķiem.


text:
Dzīduošana ir loba pamuoceiba cylvākam
Trešdiņ, 13. aprelī 18:00 stuņdēs iz koncertu ETNOLATS Gertrūdis ūļneicys teatrī aicynoj JVLMA Etnomuzykologejis klasis tūpūši absolventi. Koncertā tiks apvīnuotys div spilgtys programys: Dzīduošana ir loba pamuoceiba cylvākam ci teiciejis Annys Kažys dzīšmu pyurs, kai ari dzierkstūšs Latvejis tautys vijūļnīku repertuars.
JVLMA pyrmais Etnomuzikologejis kurss sevi spūži pīruodejs, jau studeju laikā īpazeistynojūt klauseituojus ar ekspedicejuos atrostajim etnomuzykys duorgumim. Jūs slavej par sviežnu interpretaceji, kai ari virtuozu i valdzynūšu izpiļdejumu. Jaunī etnomuzykplogi spielej gon tradicionalū Latvejis muzyku, gon ari ļaunuos drūsmeigim atkluojumim. Īspiejams, ka ir bejuse vareiba jūs dzierdēt spēlejom festivalā Porta, Lelajā Gildē, Artelī, Nordtrad koncertūs, Reigys Daņču klubā, Muokslys darbinīku sātā, Spīkeru koncertzalā, Latvejis Komponistu savīneibā, Mežaparka estradē Dzīšmu svātkūs ci kur cytur – gon solo, gon dažaidūs sastuovūs, kuru vydā ari Auļi, Maskačkys spielmani, Rudiņs Steigys i Latgolys jaunīšu kuors Sono Juvenis.
Koncertā Ģertrūdis uļneicys teatrī skanēs latgalīšu teicējis Annys Kažys dzīšmu pyurs Dzīduošana ir loba pamuoceiba cylvākam i latvīšu vijūļnīku zalta repertuars. 8 latvīšu tradicionaluos muzykys instrumenti i 6 gavilātuoji – nu fokstrota i polkys leidz pot valšam i taidom pērlem kai Dancuot guoju ar meitom i Koketka!
Koncertā pīsadola Aiga Sprindža (cymbala, bolss), Kristīne Ādmine (ceitarkūkle, bolss), Liene Brence (vijūle, garmaņa, bolss), Leanne Barbo (bubyns, bolss), Irīna Mihailovska (mandolina, bolss) i Oskars Patjanko (garmaņa, base, bolss).
Koncerts nūteik: 13. aprīlī plkst. 18.00 Ģertrūdis ūļneicys teatrī 2.stāvā, Ģertrūdes ūļneicā 101a (īeja nu pogolma).
Īejis moksa: 1 Ls
Vaira dazynuošonai : www.git.lv, git@git.lv, t. 26323985
Īskotam koncertā:


text:
Egitys Kancānis stuostu gruomota “Syltuo mola”
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” sagatavuojusi Egitys Kancānis tāluojumu gruomotu “Syltuo mola”, kurys sižeta pamatā ir vīns gods mozys meitinis dzeivē Aņdeņu cīmā nu 1989. goda pavasara da 1990. goda pavasaram. Stuosti ir sižetiski saisteiti vīns ar ūtru i pakuopeniski atkluoj bārna pasauli, kurā dzeivuot ir cīši aizraujūši, koč i na vysod vīgli, kur prīku nūmaina skumjis, kur bārnim ļauts vīnkuorši byut i dzeivuot, vērtīs i saprast, raudzeit i uzvarēt, breineitīs i augt. Bārni pīsadola kuozuos i luņģūs, īpasazeist ar guculim, verās, kai lelī taisa olu, rūk buļvus, vuoc sīnu, cap putruomu dasys, spielej kartys i sareikoj cyuku bēris, sataisa plūstu i beistamā ekspedicejā peļd puori Aņdeņu leičam piec vyzbuleitem. Gruomotys redaktore volūdneica Lideja Leikuma kruojuma ceļavuordūs atkluoj, kai Aņdeņu cīmam rakstureigajā latgalīšu volūdā “sasateik” na tik viņ Vuorkovys, Kolupa, Neicgaļa i Leivuona izlūksnis, a i krīvu, leitavīšu, pūļu, vuocu ciļmis vuordi. Stuostus ilustriejuse muokslineica Ilze Dušele.
Gruomota sagatavuota, pasasokūt Latgolys regiona atteisteibys agenturys, A/S “Latvejis vaļsts meži” i Vaļsts kulturkapitala fonda pabolstam.


text:
Šūgod nu 05. – 07. augustam nūtyka Riezeknis pilsātys svātki, kuri ītvarūs nūtyka tradicionalais organizaceju i īstuožu svātku guojīņs “Īlyudz Riezekņa”. “NewFuels” RSEZ SIA i “Energy Resources CHP” RSEZ SIA šūgod guojīņī pīzadalie apvīnuotiejā Riezeknis specialuos ekonomiskuos zonys komandā, kas tyka izveiduota par gūdu RSEZ 25 godu jubilejai. Jauki, ka myusu uznāmumu darbinīku skaitu kuplynuoja i jūs gimenis. Prīks par kūpā byušonu i tiksimēs nuokamiejā godā!
“Īlyudz Riezekņa”
Reigys volejbola školys/Latvejis Universitatis volejbola komandys treniņnūmetņa
SIA “NewFuels” RSEZ ar leluokū prīku atbolsta jaunūs talantus, dieļ tuo i ituos vosorys izskaņā mes bejam pagūdynuoti pīsadaļeit Reigys volejbola školys/Latvejis Universitatis volejbola komandys treniņnūmetnis organizeišonā.
RVS/LU komanda jau augusta suokumā suoka gatavuošonūs jauniejai sezonai, fiziskū bāzi nūstyprynojūt Reigā, bet paguojušajā nedelī, nu 23. da 29. augustam, aizvadieja treniņnūmetni Riezeknī (OCR) sporta bāzī, nūsleipejūt tehniskū meistareibu. Itys komandai beja nūslādzūšīs pūsms, gatavojūtīs jauniejai volejbola sezonai, kurymā paradzāts startēt vysuos augstuokuo līmeņa Latvejis sacenseibuos, kai i Baltejis Volejbola līgā i CEV izaicynuojuma kausā.
Itymā breidī Reigys Volejbola školā struodoj 22 profesionaluos īvirzis i 3 interešu izgleiteibys treneri, pi kurim trenejās 639 audziekni. Treneņi nūteik dažaidūs Reigys rajonūs gon meitiņom, gon zānim. Vysi audziekni regulari pīzadola dažaida līmeņa sacenseibuos gon Latvejī, gon uorpus tuos rūbežom.
RVS/LU komanda ir veidota nu talanteigiekajom vysu treneru audzieknem, veidojūt Reigys Volejbola školys izlasi. 2020. gada septembrī tyka nūslāgta sadarbeiba ar Latvejis Universitati, dieļ tuo komandai pīzavīnuoja ari talantīguokuos LU komandys spielietuojis. Pyrms puors godim komanda suoce startēt nu pošys apakšys – pīzadalieja Entuziastu Volejbola līgā. Ar kotru godu snīgums uzalobuoja i tyka izvirzeiti arvīn jauni, ambiciozuoki mierki. Pādejūs godu laikā komanda ir izceiniejuse uzvarys gon Latvejis čempionatā volejbolā, gon Latvejis Kausā volejbolā, gon i uzvariejuse Baltejis līgys sacenseibuos volejbolā.
Reigys volejbola škola vairuokys raizis ir atzeita par Latvejis lobuokū sporta školu, kura realizej volejbola programmu, Latvejis Volejbola federacejis reikuotiejā konkursā, taipat vairuoki treneri atzeiti gon par lobuokīm gon puišu, gon meitiņu, gon lobuokīm jaunīm trenerim. Komandys golvonīs treners jer Andrejs Odinokovs, a juo asistents – Pāvels Seļivanovs. Andrejs jer saleidzynūši jauns treners, ar lelu entuziasmu gribeišonu apgiut vysu jaunū i nūdūt tū i komandai, a Pāvels jer volejbola legenda, jis kai spieļuotuojs izceiniejs vysys augstuokuo līmeņa trofejis pasaulī – Olimpiskīs čempions, Pasaulis i Eiropys čempions.
Treneņnūmetnis nūslāgumā nūtyka draudzeibys spieļa ar Igaunejis komandu – Audentas SG. Itei jer komanda, kurā sapuļceitys vysys jaunuos, talanteiguos Igaunejis volejbolistis, kurys ikdīnā dzeivoj i trenejās kūpā – sporta internatā. Obejuos nūslāguma spieļuos uzvarieja RVS/LU volejbola komanda (sastdiņ – 3:1, svātdiņ – 3:2).
Sirsneigi sveicam komandu ar uzvaru i nūvielejam i turpmuokus panuokumus jainiejā sezonā!
Taipat grybam pazateikt par atsauceibu treniņnūmetnis reikuošonā Riezeknis piļsātys dūmei, Olimpiskajam centram Rēzekne, vīsneicai “Restart”, kai i AS “Rēzeknes dzirnavnieks”, SIA “Latgalija” i SIA “Ceļi un tilti”, ar kurūs dūtū atbolstu treniņnūmetni izadeve nūorganizeit par breiniškeigu i naaizmierstamu nūtykumu.
Atbolsts perspektivai volejbola komandai
Asam patīsi prīceigi i gondareiti par īspieju šūgod atbaļsteit jaunūs volejbola talantus nu Reigys volejbola školys RSV/LU komandys.
Reigys Volejbola škola ir dybynuota 1971. godā. Itymā breidī školā struodoi 22 treneri, kas trenei gon pludmalis, gon klasiskū volejbolu. Nūdarbeibys nūteik vysūs Reigys rajonūs, jimuos volejbola prasmis apgiust vairuok nakai 500 audziekņu.
RVS/LU komanda ir veidota nu talanteigiekajom vysu treneru audzieknem, veidojūt Reigys Volejbola školys izlasi. 2020. gada septembrī tyka nūslāgta sadarbeiba ar Latvejis Universitati, dieļ tuo komandai pīzavīnuoja ari talantīguokuos LU komandys spielietuojis. Pyrms 5 godim komanda suoce starteit nu pošys apakšys – pīzadalieja Entuziastu Volejbola līgā. Ar kotru godu snīgums uzalobuoja i tyka izvirzeiti arvīn jauni, ambiciozuoki mierki. 2019./2020. goda sezonā komanda izceinieja uzvaru gon Latvejis čempionatā volejbolā, gon Latvejis Kausā volejbolā, gon uzvarieja Baltejis līgys sacenseibuos volejbolā. Vysi it panuokumi tyka izceineiti nazaverūt uz tū, ka leluokuo daļa komandys vēl nabeja sasnāguse 18 godu vacumu. Gon īprīkšejā, gon itymā sezonā RVS/LU beja vīneigā Latvejis komanda (gon sīvīšu, gan veirīšu), kas startieja prestižajā CEV Izaicynuojuma kausā volejbolā.
Komandys golvonīs treners ir Andrejs Odinokovs, bet trenera asistents – Pāvels Seļivanovs.
Nūvielejam komandai veiksmi, arvīn jaunus sasnīgumus i uzvarys!
Olimpiskuo centra Rēzekne atkluošona
Mes pīkreitam teicīņam “vasalā mīsā – vasals gors” i dūmojam, ka fiziskuos aktivitatis labvieleigi ītekmej kūpeigū veseleibys stuovūkli i dzeivis kvalitati, dieļ tam ar leluokū prīku atbolstam Olimpiskuo centra Rēzekne muļtifunkcionaluos hallis atkluošonu.
Bejom pagūdynuoti par aicynuojumu pīsadaleit Olimpiskuo centra Rēzekne arenys atkluošonys pasuokumā, kas nūtyka 2020.goda 19. septembrī.
Pasuokums suoceis ar svineigiejom uzrunom, kod kluotasūšūs sveice Riezeknis piļšatys dūmis prīkšsādātuojs Aleksandrs Bartaševičs, Latvejis Republikys Izgleiteibys i zynuotnis ministre Ilga Šuplinska, Latvejis Olimpiskuos komitejis prezidents Žoržs Tikmers i cyti.
Olimpiskīs centrs Rēzekne kotram apmekleituojam dūd īspieju pīsavierst veseleigam dzeivisveidam i veidoj platformu, kurā pylnveiduotīs, lītdereigi pavadeit breivū laiku i atsapyust.
Jaunatkluotuos daudzfunkcionaluos sporta zālis golvonū āku veidoj zāle ar tribinem (620vītys), kai i lada arena ar tribinem (529 vītys).
Nūvielejam Olimpiskiejam centram naapsastuot pi sasnīgtuo i turpynuot atsateisteit, lai prīkšā vēļ jauni projekti, līliski sasnīgumi i naaizmierstami pasuokumi!
Ardīvys vosorai!
29. – 30.08. apvīnuotuo “NewFuels” RSEZ SIA i “Energy Resources CHP” RSEZ SIA komanda ar nūsaukumu “DavaiGribi” pīsadalieja laivuošonā pa Dubnu. Divuos dīnuos komanda 8 cylvāku sastuovā pīvārieja 32 km garu distanci! Itys pasuocīņs vēļ cīšuok salīdieja jau tai draudzeigū kolektivu, styprynuoja goru i uzlobuoja kotra daleibnīka ūmu. Pasateicam uzjāmumu vadeibai par atbolstu i ceram, ka leidzeigi pasuocīņi nuokūtnī taps par lobu tradiceju!
Spreideiša vuorda dīnys izcīņa
23.08.2020. dobys parkā Tērvete nūtyka sacenseibys “Spreideiša vuorda dīnys izcīņa” svoru stīņa vilkmī no zemis i stīņa spīšonā guļus. Par uzvaru sacenseibuos ceiņājās spākaveiri nu vysom trejom Baltejis valstim. Gūdolguotūs sportistu vydā beja i koģeneracejis stacejis “Energy Resources CHP” operators Edgars Ratnīks, kurīs ar rezultatu 220 kg īgiva absolutū 3.vītu stīņa spīšonā guļus! Vilkmī nu zemis jis īgiva gūdpylnū 4.vītu ar rezultatu 315 kg. Pec poša Edgara saceituo, dīmžāl, vacuos traumys par sevi lyka maņāt, tamdieļ jis navarieja sazagatavuot sacenseibom tik labi, kai byutu gribiejīs.
Edgars pazasoka uzjāmuma vadeibai par moralū i materialū atbolstu, kas dūd jam atsateisteit, tapt vēļ spieceiguokam i puorstuovēt sovu vaļsti i myusu uzjāmumu dažaiduos, tymā skaitā i starptautiskuos saceņseibuos. Mes nu sovys pusis asam ļūti prīceigi par Edgara sasnāgumim i n’yvielejam jam naapsastuotīs sovā ceļā iz panuokumim!
Austrumeiropas čempionats pauerliftingā
Nu 19. – 21.oktobrī Sankt-Pēterbugā nūtyka Austrumeiropas čempionats pauerliftingā, kurā pīsadalieja Edgars Ratnīks, “Energy Resources CHP” RSEZ SIA operators. Nazaverūtīs iz traumu, jis izceikstieja 2 zalta medalis ar rezultatu 215 kg stīņa spīšonā guļus i 315 kg vilkmī!
Mes nūvielejam Edgaram vysdreižoukū īsaveseļeišonūs i jau tai augstūs rezultatu uzloboušonu!
Pasaulis čempionats pauerliftingā
Nu 2018.gada 4. da 7.oktobrim Edgars Ratnieks, koģeneracejis stacejis “Energy Resources CHP” RSEZ SIA operators, pīsadalieja Pasaulis čempionatā pauerliftingā Moskovā. Svora kategorejā 110 kg jis pīsadalieja 3 disciplinuos: Spāka divcīņa, svoru stīņa spīšona guļus i viļkme nu zemis.
Absolutiejā viertiejumā starp vysom svora kategorejom Edgars Ratnīks izceikstieja augstū 3.vītu ar itaidim rezultatim: viļkme nu zemis – 320 kg, svoru stīņa spīšona guļus – 220 kg!
Pats Edgars atzeist: “Konkurence beja cīši spieceiga, Čempionatā pīsadalieja cīši daudzi sportistu nu dažaidom valstim. As izceikstieju 4 medalis. Raugu ar gūdu puorstuoveit myusu valsti i uznāmumu, kurymā as struodoju. Grybu izsaceit lelu pateikšonūs Valdis prīkšsādātuojam Roman Vdovychenko par dūtū atbolstu i īspieju piļneiguotīs i sasnēgt sovus mierķus!”
Mes sveicam Edgaru i vielejam jam veiksmi tuoļuokajā karjerā!
29. Regionaluo EYP Latvia seseja
Ar “NewFuels” RSEZ SIA finansialu atbolstu 2018.goda jūlī nūtyka Eiropas jaunīšu parlamenta (EYP) 29. Regionaluo seseja Piņķi’18. Šūgod sesejā pīsadalieja vairuok nakai 130 jaunīšu no vairuok nakai 15 valstim i itei beja vysstarptautiskuokuo no EYP sesejom šūgod.
Piņķi’18 laikā nūtyka treis golvonī pasuokumi:
Komandas salīdeišona, kas ir ļūti svareiga konferencis daļa, i nūsoka, cik labi komandas daleibnīki spēs sasadorbuotīs sovā storpā. Saleidzynūši eisuos sesejis dieļ un tuodieļ, ka daleibnīki vīns ūtru napazeist, ir svareigi, lai jī īpazeitūs pec īspiejis uotruok i vareitu diskuteit par izvirzeitū problemu i atrast tai radūšu rysynuojumu.
Komitejis dorbs beja konferencis daļa, kuras laikā daleibnīki centēs detaliteiti izprast problemu i atrast tūs īspiejamu rysynuojumu. Tys beja ryupeigs dorbs, kur svareiga beja ikvīna daleibnīka pīsadaleišonuos. Pyrms konferencis tyka īteikts veikt problemas pietiejumu, kurīs tyka paplašynuots Komitejis dorba laikā. Itys pietiejums ir vīns nu svareiguokajim Komitejis dorba uzdevumim, taipat kai diskusejis i pīduovuotūs rysynuojumu nūvierteišona.
I, vysabeidzūt, Ģeneraluo asambleja, kuras laikā komitejis prezentieja sovus problamas rysynuojumus i atbiļdieja iz cytu komiteju daleibnīku vaicuojumim. Tys deve īspieju vysim daleibnīkim padziļinuoti saprast problemas byuteibu i kritiski nūvierteit cytu cylvāku dorbu.
Piņķi’18 laikā nūtyka ari tik jauks pasuokums kai TechTalks. Itei diskudeja ļuove daleibnīkim parunuot par inovatīvuos Eiropas nuokūtni i paplašynuot sovu paziņu lūku ar IT ekspertim.
Pyrmais Eiropas korporativuo futbola kausa etaps
Turpynojūt tradiceju atbaļsteit sporta kusteibu Latvejā, “NewFuels” RSEZ SIA i “Energy Resources CHP” RSEZ SIA kuortejū raizi i snīguši finansialu atbolstu nu jau Eiropas leimeņa futbola pasuokumam.
Sastdiņ, 2018.goda 5.majā, nūtyka pyrmais Eiropas korporativuo futbola kausa etaps. Turnirā pīzadalieja komandas nu Latvejas, Lītuvas, Igaunejas, Pūlejas, Krīvejas i Boltkrīvejas.
Par aktivu īguļdiejumu i izilu organizaceju vielejamēs pazateikt apsardzis uzjāmuma “STRONG” vadeituojam i “Latvejas korporativuos sporta turniru organizacejas” prezidentam Sergejam Ščegoļevam.
Ar prīku i iz prīkšu aktivi pīzadaleisim sporta atteisteibā i veicynuosim juo izplateišonūs kai uzjiemiejdarbeibas vidī, tai i uorpus juos!
Eiropas čempionats pauerliftingā
Nu 2018.goda 27. da 30.apreļam Moskovā nūtyka Eiropas čempionats pauerliftingā, kurā pīsadalieja Edgars Ratnīks, “Energy Resources CHP” RSEZ SIA operators. Sacenseibuos pīsadalieja 2600 sportisti nu 19 valstim. Edgars startieja spāka divcīņā: stīņa spīšona guļus i vilkme nu zemes svora kategorejā 110 kg. Stīņa spīšonā guļus jis izceinieja lobuokū sacenseibu rezultatu – 217,5 kg, vilkmī – 325 kg. Dīmžāl, kuojis trauma nadeve Edgaram paceļt 335 kg, dieļ tuo kūpviertiejumā ar rezultatu 542.5 kg jis dabuoja 2.vītu i 3.vītu vilkmī.
Edgars Ratnīks soka: “Ituos sacenseibys beja muns mierkis, iz kurū as tīcūs jau vairuokus godus. Ar itū rezultatu as izpiļdieju Starptautiskuo sporta meistara normativus. Sacenseibys beja cīši augstā leimenī i as asu cīši prīceigs, ka varieju jimuos pīsadaleit, puorbaudeit sovus spākus, īpazeitīs ar sportistim no cytom Eiropas valstim. Itys čempionats motivieja mani turpmuokajam, i as plānoju atjaunuot sovus spākus i veseleibu, lai sazagatovuotu Pasaulis čempionatam, kas nūtiks novembrī.
Grybu pasateikt Roman Vdovychenko, “Energy Resources CHP” RSEZ SIA Valdis prīkšsādātuojam par pastuoveigu moralu un materialu atbolstu. Ceru i iz prīkšu pīsadaleit sacenseibuos ar myusu uzjāmuma vuordu.”
Mes asam cīši lepni par Edgara rezultatiem i vielejam jam naapsastuotīs pi sasnīgtuo!
Edgars Ratnīks turpynoj uzlobuot rekordus!
Itymuo goda 9.decembrī Dobelī nūtyka Latvejis atkluotīs čempionats spāka treiscīnī.
Par absolutū čempionu svora kategorejā 110 kg kliva Edgars Ratnīks, kas itymuos sacenseibuos uzlobuoja 3 Latvejis rekordus:
- Stīņa spīšsona guļus – 216 kg,
- Viļkme – 323,5 kg,
- Treiscīņis kūpejīs svors – 799,5 kg.
Nu vysas sirds prīcojamēs par myusu kolegas i Latvejis rekordista uzvarom i jaunajīm sasnīgumim sportā. Turēsim eikšus par Edgara panuokumim i tuoļuok!
Jauns Latvejis rekords!
Par gūdu Latvejis Republikas proklameišonas 99.godadīnai 2017.gada 18.novembrī pyrmū raizi valsts viesturī nūtyka Latvejis atkluotīs čempionats spāka divcīņī.
Sacenseibuos pīsadalieja na tikai Latvejis sportisti, bet ari puorstuovi nu Lītovas i Igaunejis.
Smagatletu kategorejā viers 100 kg myusu kolega Edgars Ratnieks izceinieja 4.vītu kūpviertiejumā, kai ari uzstuodieja Latvejis rekordu vilkmī – 310 kg.
Apsveicam Edgaru ar kuortejīm sasnīgumim sportā i lepojamēs ar juo panuokumim!
“STRONG KAUSS”
Turpinojūt tradiceju pīzadaļeit i atbaļsteit sporta pasuokumus, uzjāmumi “NewFuels” RSEZ SIA i “Energy Resources CHP” RSEZ SIA sponsorieja telpu futbola “STRONG KAUSS” 10.jubilejis turniru, kas nūtyka Reigas Olimpiskajā centrā 2017.goda 30.septembrī. Bez Latvejis uzņiemiejdarbeibas puorstuovim turnirā pīzadaļie ari Boltkrīvejis, Krīvejis, Igaunejis i Lītuvys komandys.
Reigas Tierguošonas i industrejas kameras (RTRK) komanda kapteiņa Roman Vdovychenko vadeibā Biznesa ligas 8 komandu konkurencī dabuoja 3.gūdalgotū vītu, sajemūt gūdpilnū bronzas medaļu.
Taipat kai īprīkš, golvonīs turnira organizators sadarbaibā ar Reigas Futbola federaceju (RFF), beja apsardzis uzjāmums “STRONG” ar tuos vadeituoju Sergeju Ščegoļevu, kuram grybam izteikt lelu pateiceibu par līliski veiktū organizatoriskū dorbu.
Mes grybam pasateikt ari RTRK komandys daleibnīkim par kūpeigū spieli i apsveikt ar 3.vītu iz gūda pjedestala!
Byusim prīceigi sasatikt cytā turnirā!
Atbolsts perspektivai Rezeknis telpu futbola komandai
22.septembrī Reigys Olimpiskajā sporta centrā “ELEKTRUM” ar telpu futbola Latvejis Superkausa 2017 maču telpu futbolā tyka atkluota jaunuo, 2017.goda telpu futbola sezona.
Suokūt ar itū sezonu “NewFuels” RSEZ SIA ir perspektivys Riezeknis telpu futbola komandys – “TFK RĒZEKNE” (http://www.rezekne-tfk.lv) – sponsors.
Byusim prīceigi i tuoļuok veicynuot itaida leidzīņa pasuokumus i aicynojam darbinīkus atbaļsteit “TFK RĒZEKNE” komandu tuoļuokojūs mačūs!
Grybam izsaceit pateiceibu kluba “TFK RĒZEKNE” īstateituojam i golvonajam treneram Vitālijam Voskānam par īguļdeitū dorbu i telpu futbola kusteibys raisteibu Latvijā.
Video (īgiutī vuorti, mača mirkļi):
http://sportacentrs.com/futzals/22092017-nikars_parspej_rezekni_un_izcina_ltfa_sup
Sportacentrs video (pylns mača īroksts):
http://sportacentrs.com/futzals/22092017-ltfa_superkauss_telpu_futbola_fk_nikars_t
Komandys muojis lopa oficialajā kluba teiklavītā:
http://www.rezekne-tfk.lv/?q=node/627
Kod dorbs i sports īt rūku rūkā
Maja soukumā Boltkrīvejis piļsātā Grodno nūtyka 2. atkluotīs Boltkrīvejis bezekipiejuma pauerliftinga federacejis čempionats.
Osā ceikstīņī myusu darbinīks, koģeneracejis stacejis “Energy Resources CHP” RSEZ SIA operators Edgars Ratnieks, izceikstieja 2.vītu disciplinā svoru stīņa spīšona guļus, kai ari uzstuodieja sovu personeigū rekordu – 210 kg, taidā veidā izpiļdūt sporta meistara normativu.
Junī Edgars pīsadaļieja Daugavpilī nūtykušajā Latvejis čempionatā svoru stīņa spīšona guļus, kur iz gūda pjedestala ījāme 1.vietu svora kategorejā 105kg.
Mes asam lapni par Edgara sasnīgumim i vielejam uzvarys ari nuokūtnī!
NewFuels La Rocca Open
Turpynojūt sporta pasuokumu atbalsteišonys tradiceju šūgod myusu uzjāmumi “NewFuels” i “Energy Resources CHP” kļiva par ikgadejuo tenisa turnira veiru puoru mača „NewFuels La Rocca Open”, kas nūtyka no 21.-22.juļam, titulsponsoru.
Itymā pasuokumā pīsadalieja 22 puori kategorejā Profesionalis+Amaters.
Gūda vīss – taišnuok, vīse – beja pati „Rolland-Garros 2017” uzvareituoja reidzineica Aļona Ostapenko, kura personeigi padeve bolvys čempionim un medaļnīkim.
Turnira organizatori izsacieja dziļu pateiceibu vaļdis prīkšsādātuojam Roman Vdovychenko i myusu uzjāmumim “NewFuels” i “Energy Resources CHP”: „bez kurim turnirs nasasnīgtu tik augstu leimeni, kaidā ņiu ir pasacielīs!”, pastreipuoja turnira organizeituoji Jevgeņija Sotikova personā.
Aireišonys svātki „Nuoc i airei!”
„Nāc un airē!” – ar taidu saukli Reigys kanalā jau 14.raizi nūtyka aireišonys sporta svātki, kū organizieja sporta klubs „Bruoļi Klementjevi”. Symtim cylvāku puļciejuos pi Nacionaluos operas ākys, lai izmieginuotutu sovus spākus itymuos sarežģeitiejuos i naporostojuos sacenseibuos.
Sacenseibys nūtyka smaileišu, kanoe i 12-vīteigūs laivu Voyager 150 un 200 m distancēs. Meistarsaceikšuos pīsadalie vairuoki dasmyti daleibnīku komandu. Reigys Tierdznīceibys i Ryupnīceibys kamerys komanda, kurā pīsadaļie vaļdis prīkšsādātuojs Roman Vdovychenko i vaļdis prīkšsādātuoja vītnīks Orest Benko, īkļuva lobuokūs pīcinīkā!
Aktīvi pīzadolūtīs itaidūs sporta pasuokumūs mes veicam īguļdiejumus sporta vidī un veseleigā dzeivisveidā!
Rēzeknes svētku gājiens 2017
Rēzeknis piļsātys ītvarūs 2017.goda 5.augustā Rēzeknī nūtyka nu jau par tradiceju kļivušais teatralizeitais Rēzeknis uzjiemieju, bīdreibu, organizaceju, īstuožu i kolektivu guojīņs. Šūgod guojīņa tema beja “Kino mistereja”. Arī uzjāmumi NewFuels RSEZ SIA i Energy Resources RSEZ SIA pyrmū raizi pīsadalieja itymā skaistajā pasuocīņī i ar sovu kluotumu dapiļdieja daleibnīku skaitu. Lels paļdis vysim dareituojim i jūs saimu daleibnīkim par īzasaistiešonūs i daleibu svātku nūrisī!
Pasateicam Rēzeknis piļsātys dūmei i prīkšsādātuojam Aleksandram Bartaševičam, kai ari Rēzeknis Kulturas i Turisma centram par svātku organizeišonu! Paļdis ari fotografim Aleksandram Tolopilo un Sirokez par skaistajom biļdem!
Vasalā mīsā – vasals gors
Mes prīcojamēs snīgt īguļdiejumu na tikai Latvejis komercdarbeibā, bet arī atbolstam sportiskū vidi i pasoucīņus.
2017.goda 1.apreļī Reigas Olimpiskajā centrā nūtyka telpu futbola turnirs “STRONG KAUSS”, kura golvonīs organizators ir apsardzis uzjāmums “STRONG” sadarbeibā ar Reigas Futbola federaceju (RFF). Turnirā pīsadalieja Latvejis komercdarbeibu puorstuovūšys komandys, kai ari cīmeņi nu Igaunejis, Lītovas, Ukrainas, Krīvejas i Boltkrīvejas.
Šūgod Reigas Tierguošonas i rūpneiceibas kameras (RTRK) komandas atspaidnīks beja “Energy Resources CHP” SIA RSEZ, sovutīs uzjāmuma vaļdis prīkšsādātuojs Roman Vdovychenko vadieja mineitū Reigas Tierguošonas i rūpneiceibas kameras (RTRK) komandu, kura Biznesa ligā 10 komandu konkurencī ījāme 6.vītu.
Myusu daleibas rezultati: četras naizšķiertas spielis, treis puorveices i divi zaudiejumi, kas ir lobs ruodeklis komandai, kura sasaveicīņī pīsadalieja pyrmū raizi.
Biznesa līgas komandas:
- BIB
- Dyninno Latvia
- LABA
- STAIKI (CTAЙKИ, Boltkrīveja, Minska)
- LEC
- BMW club (Boltkrīveja, Minska)
- Riga Chamber (RTRK, Rīga)
- Rīgas pašvaldības policija
- FORTUNA (Igauneja, Tallina)
- UIA (Ukraina, Kijeva)
Gribom saceit paļdis organizātuojim i personeigi Sergejam Ščegoļevam par breineigū turniru, i RTRK komandas daleibnīkim par īguļdeitū dorbu i labi pavadeitū laiku! Iz tikšonūs nuokamejā turnirā!
Rēzeknis sportists pauerliftingā izceikstāja medeļu Minskā
Oktobra beiguos Minskā nūtika pirmais Boltkrīvejis Pauerliftinga bez ekipiejuma federacijis kauss. Cādrā ceikstīņī sportistam riezeknītim Edgaram Ratniekam izadavuos nūkļiut iz gūda pjedestāla, dabuonūt 2.vītu ar rezuļtatu kūpsummā 782 kg. Spāka treisceikstīņa sacenseibous, svoru stīņa spīšonā guļus i vilkmē nu zemis pīsadaļie 161 atlēts (14 sīvītis i 147 veirīši) nu Boltkrīvejis, Ukrainys, Igaunejis, Latvejis i Venecuelys. Vaļ vairuok par šū nūtikumu līk myusim prīcuotīs fakts, ka Edgars ir myusu kolega – SIA “Energy Resources CHP” RSEZ koģeneracijis operators. Itymuos sacenseibuos Edgars pīsadaļie ar sova uzjāmuma finansiālū atbolstu, i īpašu paļdis jis soka SIA “Energy Resources CHP” RSEZ Vaļdis prīkšsādātuojam Romānam Vdovičenko, kas uzmundrinuoja Edgaru gon morāli, gon materiāli. Edgars Ratnieks ir sporta meistars pauerliftingā kūpš 2010.goda, vairuokkortiejs Latvejas čempions i rekordists. Lobuokī rezuļtaty kūpumā puorsnīdz 800 kg. Tai turpynuot!


text:
Latgaliskuos kulturys viests pyrmū reizi video formatā
Turpynojūt dūmuot par latgaliskuos kulturys ziņom dažaiduokūs i auditorejai interesantuokūs formatūs, bīdreibys “LgSC” uzturātais Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv pyrmū reizi pīduovoj nūsavērt lagaliskuos kulturys viests video formatā – tymuos eisi par latgaliskuos kulturys nūtikšonam īprīškejā mienesī. Kulturys viests veidoj portals lakuga.lv, bet zinis izstuosta Dāvis Suharevskis, kuru vaira īpazynom kai kinys “Piļsāta pi upis” golvonuos lūmys atveiduotuoju.
Portala lakuga.lv ir plans ir itaida formata viests gataveit reizi mienesī. Ziņu satura redaktore, portala lakuga.lv atteisteibys vadeituoja Edeite Husare soka: “Apsazynojūt, ka pi izvēlis skaiteit viests latvīšu literarajā volūdā voi latgaliski, vys tei gribiešona nav latgalīšu rokstu volūdys vierzīnī, bet video formats i eisa hronometraža ir veids, kai par latgaliskuos kulturys nūtikšonam varim izstuosteit plotuokai auditorejai, nūturūt tuos uzmaneibu.”
Latgaliskuos kulturys viests cikom byus kai raidejums vīnu reizi mienesī ar atsavieršonu iz īprīškejuo mieneša latgaliskuos kulturys aktualitatem. Pyrmajā raidejumā var izzynuot par grupys “Latgalīšu Reps” jaunuokū video, Valerejis Seilis jubilejis nūtikšonom, Daugovpiļs dasacejumu Eiropys kulturys golvyspiļsātys titulam i cytom viestim.
Kulturys ziņu eistynuošona ir projekta “Latgaliskā kultūrtelpa: problēmas, analīze, atspoguļojums portālā lakuga.lv” daļa, tū finaņsej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu. Par raidejuma saturu atbiļd latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv. Cikom īcarāti seši ziņu raidejumi, bet tiks maklātys īspiejis, lai itaida formata viests varātu turpynuot ari iz prīšku.
Portala lakuga.lv komanda soka paļdis par atsauceibu i atbolstu ziņu sataiseišonā raidejuma vadeituojam Dāvim Suharevskim, video operatoram i montažys režisoram Sergejam Čakānam, grafiku veiduotuojam Krišjānim Pleiko (Upes kinostudija), Ivo Grigalim nu grupys “Latgalīšu Reps” i Diānai Soldānei nu “Daugovpiļs 2027”.


text:
Raidejumu cyklys “Trešā zvaigzne. Sākotne. Personība”
Četrys nedelis piec kuortys Latvejis Televizeja pīduovuoja Latgolys kongresam veļteitu viesturisku raidejumu cyklu, kas stilistiski īsakļuove Latgolys stuostu “Cytaidi latviskais” ītvorūs. Kotra raidejuma pamatā beja stuosts par vīnu personeibu – Latgolys kongresa delegatu, kuruo dzeivis ceļš pyrma i piec kongresa spylgtai ilustrej Latvejis viesturis krystpunktus.
Pyrmuo raidejuma varūņs beja Stanislavs Kambala (1893–1941) – vīneigais nu latgalīšu, kurs pīsadaleja Latvejis vaļsts proklamiešonys aktā. Raidejums sasatyka ar Stanislava Kambalys dzymtys turpynuotuojim i dzymtajā sātā Latgolā, i “Rideļu Dzirnavās” Tukuma pusē, Latvejis Bankys viesturis konsultante Ineta Lipša analizēja Kambalys kai baņkīra darbeibu, tielnīks i monetu muokslinīks Ivars Drulle atkluoja, parkū pīsadalejs konkursā par Latgolys kongresam veļteitys jubileja monetys izveidi, kaidus motivus i simbolus īkļuovs tuos aversā i reversā. Raidejumā varēja izzynuot, ka na viņ pavuordis, nu eistyna radnīceiba saista Stanislavu Kambalu ar latvīšu basketbolistu Kasparu Kambalu. Tyka stuosteits ari, kaidi viesturiski dokumenti ir sasaglobuojuši par itū personeibu Latgolys i Reigys muzejūs i arhivūs.
Vērtīs 1. raidejumu
Ūtrais raidejums beja veļteits Fraņcam Trasunam (1864-1926) – gareidznīkam i politikam, kuram beja izškirūša nūzeime Latgolys kongresā, tuo sagataveišonā i lāmumu eistynuošonā. Raidejumā tyka vaicuotys atbiļdis iz vaicuojumim, kas ir trasunisti i kempisti? Voi F. Trasuna glorifikaceja nav izspielējuse ļaunu jūku ar ituo cylvāka pīmiņu i juo personeibu padarejuse par koč kū shematisku i nadzeivu? Kū par F. Trasunu i juo davumu dūmoj ļauds itūšaļt, piec symts godu? Raidejums īsaklauseja F. Trasuna dzymtai pīdareigūs saceitajā, ļuovēs viesturnīku i pietnīku secynuojumim i apgolvuojumim. Taipat raidejumā varēja izzynuot, kai tūp Latgolys kongresam veļteitais pīmineklis, kas jau pavysam dreiži tiks atkluots Rēzeknē.
Vērtīs 2. raidejumu
Trešajā raidejumā tyka stuosteits par Juri Pabērzu (1891-1961) – dzejnīku, kuruo maizis dorbs beja tīslītys i jurisprudeņce. Latgolys kongresā Jurs Pabērzs beja kaismeigs Fraņča Trasuna atbaļsteituojs i osuokais Fraņča Kempa pretinīks. 1917. goda vosorā Jurs Pabērzs brauce pi Kerenska vaļdeibys ar lyugumu atdaleit Latgolu nu Vitebskys gubernis i apvīnuot ar puorejū Latveju, nu 1940. goda vosorā brauce pi Stalina ar lyugumu Latveju uzjimt PSRS. Raidejumā tyka atkluotys Latvejis Nacionaluos bibliotekys periodikys kruojuma boguoteibys, vaicojūt tuo laika līceibys par Latgolys kongresa nūrisi. Taipat tyka gasteits Pabērza dzymtajā sātā Vuorkovys nūvodā, izvaicuoti vītejī i tyvinīki, analizāta Pabērza lirika kūpā ar latgalīšu dzejneicu Leigu Seikstu.
Vērtīs 3. raidejumu
Raidejumu cyklys tyka nūslāgts ar stuostu par Fraņci Kempu (1876-1952) – legendaru, pretruneigu personeibu. Pādejūs 20 godūs Kemps ir palics par zeimūlu, tālu – ir izdūts jam veļteits romans, muzykys albums. Viesturiska persona palīk par tālu – voi tei ir myusu dīnu pasauļa nanūvieršamuo tendeņce? Raidejums sasatyka ar gruomotys par Fraņci Kempu autorim Sandru Ūdri i Ivaru Magazeini, vaicojūt juo saimei pītyvynuotus cylvākus, gasteja pi tulkuotuojis Silvijis Bricis, īsaklauseja, parkū tik aizrauteigai myusu varūņa dzeivi ir pietejs latgalīšu muzikis Arņs Slobožanins. Kai jau īrostai, dokumenti i fakti tyka vaicuoti Latvejis muzejūs i arhivūs.
Vērtīs 4. raidejumu
Cykla idejis autori ir Daugovpiļs Universitatis docents Valentins Lukaševičs i LTV redaktore Sandra Freiberga, viesturis konsultanti Latvejis Nacionaluo viesturis muzeja Vydslaiku, jaunūs i jaunuokūs laiku viesturis nūdalis vadeituojs dr.hist. Toms Kikuts i ituos nūdalis pietnīks mag.phil. Imants Cīrulis. Raidejumu cyklu vadeja tuo autors i Latgolys pietnīks Valentins Lukaševičs, režisore Zita Kaminska, redaktore Sandra Freiberga, vodūšais operators Andris Sarma.


text:
Nūskaiteit dzeju i miert
Recenzejis autore: Inga Pizāne
Recenzeja par Marijis Dzeislys dzejis kruojumu “vysta smierts” (“Valodu māja”, 2021).
“i kur beja pruots radeit tik daudzi volūdu
ka niu navā nivīnys (96)
Ar itaidim vuordim 96. puslopā nūsaslādz Marijis Dzeislys dzejūļu kruojums “vysta smierts”. Pīkreitūt gruomotu recenzēt, zynuoju, ka vīglai nabyus, partū ka latgaliski runoju cīši reši. Raksteit dīvamžāļ nikod naasmu muociejuse, skaiteit gon vēļ skaitu i saprast – saprūtu leluokū tīsu. Par tū asmu pateiceiga taņtei Broņai, sovai bierneibys aukleitei, kas myus ar muosu pīsavēre, cikom mama beja dorbā. Izpalyka bārnuduorza pīredze, tok vītā sajiemu uzmaneibu nu cylvāka, kurs runoj tik latgaliski. Taņte Broņa jau vysmoz godus divdesmit ir aizmyuža duorzūs, bet volūdu vys vēļ vysim spākim raugu sevī saglobuot i piec īspiejis atteisteit. Tū dareit paleidz Latgolys kulturys nūtikšonys, kuruos veicynoj na tik muziki, dzejnīki, muokslinīki, kas roda i runoj latgaliski, bet tymā skaitā ari goda bolva “Boņuks 2021”, kas itaidys nūtikšonys izceļ i nūviertej. Ari Dzeislys kruojums ir naseņ paziņuotūs nominantu vydā. Peļneitai.
Kas tod ir latgalīšu volūda? Voi taida vēļ pastuov? I kaids tai sakars ar myusu dīnom? Provoceju apzynuoti, bez tuo vēļ atsasaucūt iz īvodā citātajom Dzeislys ryndom, pi kurūs vēļ atsagrīzšu. Vysumā, prūtams, itei ir dīzgon trausla šaļts latgalīšu volūdai. Myus, cylvāku Latvejā, ir palics liktineigai moz. Latgolā vēļ mozuok. Cik ir skaiteituoju? I cik ir taidu, kas skaita latgaliski? Iz skaiteituoju i raksteituoju placu ir volūda, kas kai okys iudiņs, kū nas divejūs spaņūs, leigojūtīs izašļakstinej. Tok vys ir. Ir Latgola, ir latgalīšu volūda. Iz pagaisšonys rūbeža, tok ir. I sovā ziņā nasagryb syudzētīs, partū ka vyss ir myusu pošu rūkuos. Skaiteit, raksteit, dzeivuot, sasarunuot ar bārnim, braukt iz Latgolu, nūviertēt tū, kas tī nūteik, stuosteit par tū cytim i aicynuot gostūs.
“Voi, braukdama ar metro svešā piļsātā, tu vēļ pīmini, kai ir sakluot goldu sovā sātā” (5)
Dzeislys kruojumā īīmu kai mežā. Idealu nūskaņu roda fotografis Elenys Helfrehtys dorbi – mistiski i baismeigi, tok reizē aicynojūši. Kū es tī satikšu? Voi naapsamaļdeišu? Voi saprasšu? Kas tī byus nu ituo laika? Kas tī byus nu bierneibys Latgolā? Nu šudiņdīnys Latgolys? Kaida Latgolā dzeive ir šudiņ? Voi es nasabeišu tai vērtīs taišni acīs? Deļkuo šaļtim ruodīs, ka dzymtajā mežā ir baileiguok īīt nakai puorpiļdeitā metro viļcīnī svešā metropolē zem zemis? Lai kai byutu, taisu vaļā, īmu vydā. Kai jau tymsā – manis sasaosynoj. Kū es īraugu?
Kruojums ir sadaleits sešuos nūdaļuos. Bez tuo sadaleits na tai kai parosti (ar parosti dūmoju gruomotu vīnā gobolā) – te kotra nūdaļa voi daļa ir moza gruomateņa voi buklets, kas, nu vīnys pusis, nūmīrynoj, partū ka mozys distaņcis pīvarēt ir vīgļuok, nu ūtrys – roda sadrumstaluoteibys sajiutu, tok otkon jau – voi taida nav myusu dīnu dzeive i pasauļs? Varbyut tei ir zeime, līceiba par tū, kas nūteik ar myusu dīnu cylvāka saškaļdeitū viereibu, kod vasalu gruomotu nu vītys var puorskaiteit rešais. Tok pa gabaleņam var. Iz tū ir vysys nūcejis.
“Marija, kas tu esi” (5)
Pyrmuo daļa “Marija” atsasauc gon iz pošys autoris vuordu (pseidonimu), gon, verūtīs kruojuma i Latgolys katuoliskūs tradiceju kontekstā, ari iz Jaunovu Mariju. Tai kai nivīns nazyna, kas ir Marija Dzeisla (jei poša intervejuos soka, ka aiz juos pseidonima nav juomeklej personeiba, bet gon plyustūša identitate**), tod itei spēle ar identitatis izzynuošonu i pošai sev vaicuošonu, kas es asu, pa manim, ir cīši veiksmeigs īvods kruojumam. Ironisks, dabisks i cīši latgalisks.
“Dzejis dīnuos
Nalaide pi vuorda” (15)
Par latgalīšu dzeju Latvejis dzejis ainovys kontekstā Dzeisla intervejuos ir skorba, i tam eistyn ir pamatuojums, nasaverūt iz beidzamuo laika atseviškom īvāruojamom latgalīšu literaturys nūtikšonom, par pīmāru, Ligijis Purinašys kruojuma “Sīvīte” nominiešonai Latvejis Literaturys goda bolvai, bilingvaluo (latgalīšu/angļu) kruojuma “The Last Model” izīšonu Londonā i cytom. Marija Dzeisla soka tai: “Marija Dzeisla Latvejis viesturē ir pamatuse apmāram tikpat daudz pādu cik videjais latgalīšu rakstnīks. Gondreiž nicik.”
Varātu saceit – kruojuma “vysta smierts” ūtrei nūdaļa “dzejs sadzeis” ir taišni par tū. Par dzejnīka nūžāluojamū i nanūvārtātū dzeivi. Voi lobuokajā gadīnī – nūvārtātu piec smierts. Nikaidys romantikys, plyka realitate – dzejis pasuokumūs sadzeitī školāni, aizmiersti teksti, nasaglobuoti datora faili, socialūs teiklu realitate, ceiņa par “boņukim” i ceiņa ar boltom lopom. Reizē liriskais “es” pīzeist, ka “ar literaturu vyss ir vīnkuorši / Pajem lapeņu i pīroksti” (28). Pretruneigai – kai jau dzeivē, kur dzeja nav tik dzejūļa “nūseivuošona”, tei ir ari nūsastuošona publikys prīškā, nu kuruos, nu vīnys pusis, ir baist, bet, nu ūtrys, – dzejūļs ir dzeivs tik tod, ka tū nūskaita voi ar tū doluos. Atsasaucūt iz recenzejis nūsaukumu, – kod dzejūļs nūskaiteits, var ari miert. Miseja izpiļdeita. Bez tuo myusu dīnuos voi pandemejis laikā dzejūļus var publicēt ari feisbukā, kai Marija Dzeisla ari dora i darejuse i pyrma gruomotys izīšonys, i piec. Taišni tai es par jū izzynuoju, kai daudzi cyti, pīļaunu. Dīvamžāļ myusu dīnu socialuo realitate – ka teve nav teiklūs, teve nav vyspuor, ir cīši tyva patīseiba. Partū ka kur tod myusu dīnuos ļauds dzeivoj? Na jau Latgolā voi Ņujorkā.
Trešajā nūdaļā “ups” atrūnu dzejūli, kas palīk par munu ituo kruojuma meiluokū dzejūli. Tys ir 35. puslopā i suocās ar vuordim “nav ni smierts, ni mīlesteibys viņ upe” i beidzās ar “kur ceļam gols i kur suokums īmūt pa upi”.
Kab cik laikmeteigi nasaruodeitu dzejūli par teiklim i QR kodim, tok vysspieceiguok uzrunoj tī, kurymūs runoj īškejuos atkluosmis i puordzeivuojumi – par smierti, myužeibu, mīlesteibu. Caur suopem, caur brisšonu cauri dzeivis upei. Tok kūpumā kruojumā ir lobs leidzsvors storp myusdīneiguom i myužeiguom temom. Ka byutu tik vīnys voi ūtrys, tik spieceigus impulsus i īspaidus drūši viņ nabyutu sajutuse. Koč kaidā ziņā i fascinej, i bīdynoj tys, ka Ņujorkys dabasu skruopī i Latgolys lauku sātā nūteik piļneigi vīns i tys pats – cylvāks sasarunoj pats ar sevi sovā zūmā voi videokonfereņcē, veidoj voi verās YouTube videoklipus, “laikoj” ļaužu kartenis feisbukā voi skrollej tviteri.
“paruodi sovā Youtube kanalā
ka dzeivoj dzeraunis sātā bez elektreibys
naticēs (40)
Catūrtuo i pīktuo nūdaļa “ustobā” i “dzeraune” stuosta taišni par tū. Par vyspuorieju pasauļa virtualiziešonu, par kovidlaika karantinom i izoliešonu, kas laukūs nūteik taišni taipat kai piļsātuos. Tik fons cyts. Uobeļneicys, duorzu māsluošona, čaju laseišona, dzāruoji, traktoristi, pādejuo gūvs, kū siebrineica nūdavuse. Pādejī ļauds i pādejuos gūvs. Skorbai, bet patīseiba. Gona bīži dzejūļūs pīmynāts Dīvs – Dīvs, kas roda, Dīvs, kas pasauļam izvalk tymsu capuri, Dīvs, kas vaira nav tys. Dīvs, kas atstuojs Latgolu? Dīvs, kas radejs tik daudz volūdu, ka niu tom juomierst? Optimisma moz, tok kam tys vajadzeigs? Voi nav svareiguok īt tymā mežā vydā i pasavērt acīs pošam sev? Sovai Latgolai, sovai Latvejai? Sovai volūdai i dzejis volūdai. Dzejis volūdā ir spāks pasaceit, kai ir. Kū jiut cylvāks šudiņdīnys Latgolā. “Vajag lasīt, pat, ja grūti,” soka rakstneica Jana Egle sovā Goodreads atsauksmē par Dzeislys gruomotu. Ari, ka apsarauduoja, tū skaitūt. Es naapsarauduoju, tok sasabeidu vys. Par tū, kaida byus myusu reitdīna, ka naskaiteisim dzeju voi nasavērsim cyts cytam acīs voi naīsim mežā vīni poši, kab īsapazeitu ar sevi. Par volūdys nasaprasšonu var nasasatraukt, partū ka kruojumam leidza īt bukleteņš ar vuordineicu.
*Viersrokstā izmontuota Marijis Dzeislys dzejis rynda (15. puslopa)
**Marija Dzeisla intervejā Lakugai: https://www.lakuga.lv/2021/10/06/ar-dzeju-ir-vinkuorsi-pajem-i-piroksti/