text:
Parostō liturgiskō laika 13. svātdīne
Jezus Sirds, myužeigū pasauļa ilgu mērkis, apsažāloj par mums!
Jezus Sirds, voldi munā dvēselē! Munā dzeivē ir jōbyun mērķam, uz kuru es varātu nanūgurstūši tīktīs, apsazynojūt, ka šys mērkis ir drūšs, namaineigs un pastōveigs.
Kotrs laiceigōs dzeives mērkis ir nīceibu nīceiba, jo laiceigō dzeive ir pōrejūša. Tūtīs tod, kod es vēlejūs patikt Tev, kod es tīcūs pēc tō, lai Tu, dīviškeigō Sirds, byutu muna vīneigō mīlesteiba, tod šys mērkis dūd spāku ceiņai un pošaizlīdzeibai, un līk veļteit tam vysas sovas pyules. Dīviškeigais mērkis dōvoj munai dzeivei un pyulem dīviškeigu vērteibu.
Jezus Sirds, Tu esi muns vīneigais mērkis!
Jezus Sirds, pesteišona tim, kas uz Tevi cerej, apsažāloj par mums!
Deļ kō es dzeivoju, pyulejūs, cīšu? Vyss, kū es pīdzeivoju, mani tyvynoj pi mērķa, un šys mērkis, kura dēļ ir vērts pyuleitīs un cīst, ir myužeigō dzeive. Es grybu napōrtraukti tīktīs uz šū vīneigū sovas dzeives mērki un tō sasnēgšonai pīlikt vysas napīcīšamōs pyules. Sova vōjuma dēļ es bīži ļaunūs mozdūšeibai un naspākā nūlaižu rūkas. Bet Jezus zyna vysas munas vōjeibas, tōpēc Jys atver maņ Sovu Sirdi un klusi čukst: „Nasabeisti, pasaver Munā Sirdī, tī tu gyusi pesteišonu.”
Dīviškeigō Sirds, es grybu Tevī mōjōt un piļneibā Tev uzaticēt!
Jezu, muna myužeiba ir Tovōs rūkōs, maņ nav nu kō beitīs. (Nu grōmoteņas „Maija un jūnija dievkalpojumi”).
PŌRDŪMOM
Nōve ir zaudējuse sovu spāku.
„Tova ticeiba tevi izglōbe, ej mīrā.”(Mk 5,34)
Svātī Roksti vairōkas reizes nūlīk mums prīškā augstōkū breinumu, kas izdareits ar Dīva spāku: pīceļšonu nu myrūnim. Pesteitōjs pajēme pi rūkas Jaira meitu, un jei pīsacēle, kaut gon jau beja pagōjušas vairōkas stuņdes nu jōs nōves. Nainas atraitnes dālu jau nese ōrā nu piļsātas uz apbedeišonas vītu, un jys augšancēlēs pēc Jezus Kristus pavēles, jo Jys apsažālōja par mōtes sirdssōpem. Pesteitōja draugs, Lazars, na tikai nūmiris, bet jau sōcis sasadaleit, Kunga pasaukts, izgōja nu kopa.
Vysi šī breinumi myus pōrsteidz, bet vīnlaiceigi ari dūd cereibu uz myusu augšanceļšonūs un myužeigū dzeivi. Nōve zaudej sovu spāku – atsaklōj palōveiba uz goreigū atdzimšonu.
Naizmārojami spēceigōka par cylvāka mīlesteibu ir myusu dabasu Tāva mīlesteiba! Sovā aprūbežōteibā cylvāks naredz ni vysmozōkū cereibas stareņu, bet bezgaleigō, naīrūbežōtō Dīva mīlesteiba nūsalaiž vysdziļōkajā bezdibinī, meklej vysā izplatejumā vysu būjā gōjušū, bezcereigi sausū un myrušū, lai tu atdzeivynōt! Spitaleigī, apsāstī – vysi ir atrosti, vysi paaicynōti, pret vysim ir pastīptas Pesteitōja rūkas, deļ vysim pi Jō ir dzīdynōšona, pīdūšona, myužeigō dzeive. Sagrautō Jeruzaleme, kurā napalyka akmiņs uz akmiņa, - ari par tevi raudōja Pesteitōja mīlesteiba, un ari tu vari ar Jō spāku atdzimt un atmirdzēt jaunōs Jeruzalemes gaismā! Dīvam vyss ir īspējams, un ticeiba uzvar kotru izmysumu.
Muna dvēsele, nikod nazaudej cereibu par tev radnīceigu dvēseļu pesteišonu. Nauzskoti tōs par pazudušom, lai cik sausas un myrušas tōs tev lyktūs, - mīļoj tōs ar dzeivynojūšū mīlesteibu, sasyldi jōs Tōs Žālsirdeibas vōrdā, kurai ir dūta vara tōs atdzeivynōt un atjaunōt. Un lyudzīs par tū, lai tōs klauseitūs Dīva vōrdu. Acimradzūt, tys īspējams ari pat pi vysizkoltušōkajim kaulim, jo jau Kungs tū ir pavēlējis, un Dīva vōrda paklauseišona ir pyrmolūts vysai pōrejai breineigajai pōrsavērsšonai.
Kungs navar izglōbt cylvāku pret jō grybu. Kristus izglōbe tikai tūs, kuri paklausēja Jō bolsam, bet pōrejim pōrmete tū, ka jī nadzērd ar ausim un nasaprūt ar sirdi, lai Jys varātu tūs izdzīdynōt. (Nu grōmotas „Kotra dīna – Dīva dōvona”)
***
Šudiņ dzērdējam Svātū Rokstu lasejumu par divim breinumim: par sīvītes izdzīdynōšonu un par nūmyrušōs meitines augšanceļšonu. Un kotru reizi, kod dzēržam šūs stōstus, maņ līkās, ka myusu vysu sirdis pīpylda taidas pateiceibas jyutas, taids prīks par tū, ka kaidreiz, kod myusu Dzeivais Dīvs, lelais un varenais dabasu Kungs, kai vīnkōršs cylvāks staigōja pa zemi, Dīva mīlesteiba un žālsirdeiba tik maigi un tik ījyuteigi īsadzilinōja kotrā cylvāku vajadzeibā: gon izsolkumā, gon slimeibōs, gon nōvē, gon grākā. Un mums bīži vīn līkās, ka tī laiki jau seņ pagōjuši, ka tagad vairs nikas taids nanūteik; bet mes te ļūti moldamēs.
Pyrmom kōrtom, pateišam, pa vysu zemi Kristus vōrdā reizem arvīn teik izdzīdynōti cītūšī, slymojūšī cylvāki. Daudzreiz godōs redzēt, kai kaida nadzīdynojama slimeiba nasaprūtamā veidā pazyud poša nu sevis, un cylvāks otkon ir vasals, dzeivs, spāka pylns. Bīži nūteik ari tai, ka ar šaidu izdzīdynōšonu bez mīsas slimeibas teik nūjimts nu cylvāku acim kaut kaids pleivurs, aizsags, un jī īrauga tū, kū agrōk nabeja spējuši īraudzeit: bezgaleigōs, naizmārojamōs Dīva mīlesteibas vaigu un jūs sasnāgušū Dīva spāku.
Un ūtrkōrt, šī vēstejumi myusim stōsta ari par tū, ka tys vyss piļneigi varātu turpynōtīs ari myusu vydā: na vīnmār mīseigi, bet goreigi, un tys ir vyssvareigōkajā, vysnūzeimeigōkajā – cylvākā, jo vīn mes nūtycātu tai atbiļdeibai, kuru Pesteitōjs myusim ir uzticējis vysā pasaulē un atteiceibā uz vysu.
Pīsaskarsim kotram nu šim gadejumim atseviški:
Jairs beja na tikai satraukts, bet pōrdzeivōja ari dziļas dvēseles sōpes un šausmas, jo myra jō mozō meita. Kristus ocumirklī atsasauce uz jō goreigajom cīsšonom un uz jō vajadzeibom: Jys atstōja vysu, ar kū beja nūsadorbōjis, lai ītu pi jō… Kaidā Evaņgelija vītā Pesteitōjs mums soka: Es jums devu pīmāru, kai dzeivōt, lai jyus sekōtu šam pīmāram… Un šys ir pyrmais: īraudzēji vajadzeibu, sadzērdēji dvēseles sōpeigū paleigā saucīni, uzzynōji par tū – ej, atstōjūt vysu, kū tu esi darējis sevis lobā: sarunas, laseišonu, atpyutu, it kai pošu vajadzeigōkū, tōpēc ka tu esi kaidam vajadzeigs – ej…
Un Kristus gōja; Jys nūnōce Jaira nomā, bet tī jau gulēja myrušō meitine; un vysi zynōja, ka jei jau ir myruse, un sacēja: Kōpēc Tu atnōci? Mes tok zynam, ka Tu vairs nikō navari izdareit!… Tik bīži tai nūteik, na kaut kur, bet myusu apkōrtnē – cylvākam ir goreigōs vajadzeibas, un kaut kas gryb par jū pasaryupēt; bet cik bolsu jam soka: „Deļ kō? Voi tod tu naredzi, ka te vairs nikō navar paleidzēt, ka šū cylvāku tu tik un tai naizlobōsi? Cik gon godus tev byus jōsapyulej pi jō, cikom tu saprassi, ka tys vyss ir navajadzeigi un bezjēdzeigi?”
Taipat sacēja ari Kristum: Kōpēc Tu atnōci? Kū gon Tu dūmoj dareit? Meitine tok ir nūmyruse! Mes tū nūteikti zynam, drūši zynam!… Un Kristus pascēja breineigus vōrdus: „Jei nav myruse, jei tikai guļ, jōs dvēsele ir aizmyguse…”
Tū pošu varātu saceit par tim naskaitamajim cylvākim, kurus mes sateikam un par kurim mes dūmojam, ka jymūs ir miris vyss: jyuteigums, ciļvēciskums, vyss, kas cylvākā ir skaists, un jam atlīk tikai eksistēt myusu vydā. Tod atcerēsimēs Pesteitōja vōrdus: „Šys cylvāks nav miris – tikai īsasnaudis; ir aizmyguse, sastynguse jō dvēsele; bet jo vīn Dīvs pasceis Sovu dzeivū vōrdu – tei pasamūss!…”
Un šū vōrdu mes asam aicynōti pasaceit, un nivīns cyts. Cikom cylvāks pajims sovōs rūkōs Evaņgeliju un izdzērdeis runojam Pošu Pesteitōju, var paīt ilgs laiks, tōpēc ka tys vyss ir uzraksteits, īspīsts, bet nav dzeivs cylvākam, kurs veļ nav saticis aci pret aci dzeivū Kristu. Bet, kod šūs pošus vōrdus, kas dūmōti jam, pasceis nu sovas satrauktōs sirds dziļumim, nu asiņojūšōs sirds, nu dzeivōs leidzjyuteibas kaids cyts dzeivs cylvāks, vīns nu mums, un pōrlīcynōs jū ar sovu leidzjyuteibu, ka Dīvs ir mīlesteiba, tod taids cylvāks ari var atsadzeivynōt…
Naklauseisim nivīnu, kurs mums soka: Kōpēc tu traucej Dīvu – jei tok ir myruse! – Nav tīsa!
Veļ kū grybu saceit: bīži vīn storp tim, kurim ir vajadzeiga goreigō paleidzeiba, ir cylvāki, kuri nav pīroduši pi bazneicas, nav pīroduši pi tō, kai tajā izaturēt, kai tajā dorbōtīs, cylvāki, kuri laužās pi Dīva pa napīrostim, varbyut pat pa cytim napījemamim celim – kai tei asiņojūšō sīvīte, kura ļaužu pyulī pīsaskōre Pesteitōjam. Jōs reiceiba tymūs laikūs beja napīļaunama, jei it kai apgōnēja Jezu ar sovu pīskōrīni. Un Pesteitōjs jai sacēja: „Tova ticeiba tevi izglōbe!…”
Cik gon ļūti myusim vysim vajag sorgōtīs, lai, leidzeigi farizejim, rokstu mōceitōjim, myrušū burtu kolpim, napasaceit cylvākam: „Tovu vajadzeibu paturi pi sevis, jo jau tu navari pīīt pi Dīva un pi mums tai, kai pīsanōk; kai gon tu uzadrūšynoj izalauzt pi Dīva ar myusu parodumus tik apvainojūšim pajēmīnim?”
Lyuk, kaidas pōrdūmas maņ radeja šī divi stōsti: prīka pylnu pateiceibu Dīvam, sirds gaviles par Jū un styngrs breidynōjums, ka na par veļti Kristus mums deve pīmāru, lai mes tam sekōtu, lai nu tō mōceitūs, kai satikt tūs, kurus gudrī un pīredzējušī jau uzskota par myrušim; un kai vajag izaturēt pret tim, kuri izmysumā laužās pi Dīva pa myusim napīrostim celim… Īsamōceisim šū sekōšonu Kristus pīmāram, un tod myusu vydā pateišam vaļdeis Kristus gors. (Tulkōts nu krīvu vol. izdūtōs grōmotas „Dīva Tāva un Dāla, un Svātō Gora vōrdā”- Surožas metropolita Antonija sprediķi)
Nasabeisti, tikai tici.
Myus pōrsteidz sinagogas pōrzinis Jairs, un ari sīvīte, kura vēlejās pīsaskart kaut vai tikai Kristus apmetņam. Tys ir tai, jo kotra sasatikšona ar cīsšonom un dzeivōs ticeibas līceibu nivīnu naatstōj vīnaldzeigu.
Kotrs cylvāks beistās nu cīsšonom. Un myusim ir ari tīseibas beitīs – teiri ciļvēciski beitīs, jo ari Kristus pyrms cīsšonom sajuta bailes un uztraukumu. Jemūt vārā Dīva Personu, Jō Mīlesteibu un Gudreibu, ir jōsoka, ka cīsšonas atnōce vālōk, preteji Radeitōja grybai un plānim. Tōs dreižōk ir pošu radeibu izraiseitas – naparadzātas, nagaideitas tōs rodōs nu radeibu naīrūbežōtōs breiveibas.
Kaidreiz redzēju svaigi uzgleznōtu portretu, pa kuru beja pastaigōjis kaķis, atstōjūs sovas pādas un iznycynojūt mōkslinīka dorbu. Šōs kaķa pādas beja kai gleznā īcērstas bryuces. Taipat ir ari ar cīsšonom. Kaidā dīnā voi naktī, pēc Dīva paveiktō lelō radeišonas dorba, atnōce cylvāks, kuru īkārdynōja Ļaunais, atstōjūt jymā sōpju un cīsšonu pādas, atstōdams jymā dziļas rātas. Nav īspējams cytaidōk izskaidrōt cīsšonu nūslāpumu, kai tikai pījemūt patīseibu par pyrmdzymtū grāku un tō naizmārojamajom sekom.
Gudreibas Grōmotas autors, Svātō Gora īdvesmōts, atzeist: „Nōve īnōce pasaulē caur ļaunō gora skaudeibu, jo Dīvs nav radējis nōvi un nasaprīcoj, ka dzeive īt būjā”(sal. Gudr 1, 13; 2, 23). Šei cīsšonu un grāka nūslāpuma saisteiba nav tikai mehaniska, tei nafunkcionej tikai pēc principa: īmeslis un sekas, bet tai ir daudz dziļōkas saites ari ar cytom radeibom. Tōpēc, jo mes doram ļaunu, grākojam, tod na jau uzreiz kaut kur pavysam navaineigs bārns saslims ar leikemiju. Bet muns grāks izjauc Radeitōja īcarātū kōrteibu un harmoniju.
Cīsšonom pošom par sevi nav nikaidas jāgas. Kristam ir jāga! Un tys jau ir pavysam kas cyts: na cīsšonom, bet krystam ir jāga. Tom cīsšonom, kuras Kristus pōrcīte uz krysta, ir sova dziļōka nūzeime. Jys, Jezus Kristus, ir varenōks par Ļaunū; tikai Jys sekmeigi iznycynoj sātana „dorbus” un atsaklōj kai dzeives un nōves valdnīks!
Kristus soka: „Nasabeisti, tikai tici!” Bet tam vajadzeiga ticeiba, spēceiga ticeiba, dziļa ticeiba, kas pōrsteigtu pošu Kristu. Atbyldūt uz slymōs sīvītes pīskōrīni, Jezus aplīcynoj: „Tova ticeiba tevi izglōbe”.
Ticeibas gaismā kotras cīsšonas var izmontōt rodūši. Un tod var saceit, ka cīsšonas ir žēlesteiba. Krysta gaismā vaj pījimt cīsšonu tymsu, un tod ari tymsa pōrsavērss par gaismu. Šaidā nūzeimē Kristus nōk sovā Bazneicā ar sliminīku sakramenta dōvonu. Šajā sakramentā cīsšonas teik apvīnōtas ar Kristus pestejūšajom Cīsšonom, Nōvi un Augšanceļšonūs!
Kristus mums paleidz ar Sova Gora spāku, lai myusu spāks un styprums mīsas vōjumā, cīsšonōs un slimeibā, sakrūpļōteibā un vīntuleibā tyktu pylnveidōts. Lai mes, sludynōdami krystā pīkoltū Krystu, kurs pasauļam ir muļkeiba un īļaunōjums, bet deļ mums spāks un gudreiba, kūpā ar Jū nastu uzvaru. Voi gon Tys, Kurs ryupejās par dabasu putnim un teiruma lilijom, vara aizmērst par cylvāku, kuru Jys ir radējis pēc sova vaiga un leidzeibas?
Kaidu reizi, kod apmeklēju slimneicu, vīns nu slimnīkim, kurus apmeklēju, maņ atsavodūt, sacēja: „Vēleju jums veseleibu, un nikō vairōk. Ka tik veseleiba byutu.” Ilgi dūmōju par tū, un nagrybu, lai maņ vālātu tikai veseleibu…un vairōk nikō. Reizem fiziski vasali cylvāki ir tik slymi un salauzti gorā, ka jī nastōv ni tyvu tim, kurus ir pīveikušas slimeibas, kuri ir ni ar kū naīvārojami un „bezvērteigi” pasauļa ocu prīškā.
Un kai dūmojat jyus: voi pateišam pīteik vēlēt tikai veseleibu un vairōk nikō? (Pr.R.Kempnijs)
Vatikana radio ziņoj:
Svētdien pāvests apmeklēja San Džovanni Rotondo svētnīcu, kur glabājas arī svētā tēva Pio relikvijas. Benedikts XVI svinēja Svēto Misi, tikās ar slimniekiem, kas mīt blakus svētnīcai uzceltajā slimnīcā, kā arī ar svētnīcas personālu un vietējo klēru. Pagodinājis tēva Pio piemiņu pie viņa kapa, pāvests celebrēja svēto Misi svētnīcas sakrālajā laukumā.
Svētās Mises homīlijā, pāvests atsaucās uz Evaņģēlija fragmentu par to, kā Jēzus aptur bangojošo vētru, kas plosās jūrā. Jūra Svētajos Rakstos ir draudošs, haotisks un destruktīvs elements, par kuru ir vara tikai Dievam Radītājam. „Tomēr pastāv cits spēks, kas vada pasauli,” teica pāvests. Tas spēj pārveidot un atjaunot radības. Šis spēks ir Kristus mīlestība. Tātad, tas nav kosmisks spēks, bet gan dievišķs, transcendentāls. Tas darbojas visumā, taču pati par sevi Kristus mīlestība ir „cita veida” mīlestība. Šo transcendentālo citādumu Kungs ir parādījis savās Lieldienās, sava izvēlētā ceļa svētumā, lai mūs atbrīvotu no ļaunā varas.
Pāvests paskaidroja: „Cēlais, bangojošās jūras nomierināšanas žests ir Kristus kundzības zīme pār negatīvajiem spēkiem un tas liek domāt par Viņa dievišķību. „Kas ir tas – izbrīnīti un satraukti vaicā mācekļi, kam pat vējš un jūra paklausa?” (Mk 4,41) Viņu ticība vēl nav stipra, tā tikai veidojas. Uzticība vēl jaucas ar bailēm. Jēzus paļaušanās uz Tēvu tomēr ir pilnīga. Šī mīlestības spēka dēļ Viņš var gulēt vētras laikā, juzdamies pilnīgi drošs Dieva rokās. Taču pienāks brīdis, kurā arī Jēzus izjutīs bailes un satraukumu: kad nāks Viņa stunda, Viņš izjutīs uz sevi visu cilvēces grēku smagumu, kas kā milzīgs vilnis grasās pārlieties pār viņu. Šī patiešām būs briesmīga vētra. Tā būs nevis kosmiska, bet garīga. Tas būs pēdējais, galējais ļaunuma uzbrukums Dieva Dēlam.”
Pāvests teica, ka arī šai stundā Jēzus nešaubījās par Dieva Tēva varu un Viņa klātbūtni, neraugoties uz to, ka Viņam pilnībā bija jāpieredz attālums starp naidu un mīlestību, starp meliem un patiesību, starp grēku un žēlastību. Viņš šo drāmu izdzīvoja īpašā veidā, sevišķi Ģetzemanē, bet vēlāk arī savā krustaceļā, līdz pat nāvei. Tai brīdī Jēzus bija viss viens ar Tēvu, pilnīgi atdevies Viņam. No otras puses, būdams solidārs ar grēciniekiem, viņš bija atšķirts no Tēva un jutās it kā Viņa atstāts.
Pāvests teica, ka šo Jēzus pieredzi ir izbaudījuši arī daži svētie. Viens no viņiem ir tēvs Pio no Pjetralčinas. Stigmāti, kas iezīmējās viņa miesā, viņu intīmā veidā vienoja ar Krustā sisto un Augšāmcēlušos. Tēvs Pio saglabāja savas dabiskās dāvanas, arī savu temperamentu, taču visu viņš veltīja Dievam, kurš viņu varēja brīvi izmantot, lai turpinātu Kristus darbu: lai sludinātu Evaņģēliju, piedotu grēkus un dziedinātu slimos miesā un garā.
Svētais Tēvs turpināja: „Tāpat kā Jēzum, arī tēvam Pio īstā, radikālā cīņa bija jāveic nevis pret redzamiem ienaidniekiem, bet pret ļauno garu. Vislielākās „vētras”, kas viņu apdraudēja, bija dēmona uzbrukumi, pret kuriem viņš aizstāvējās ar „Dieva ieročiem”, ar „ticības vairogu” un „Gara zobenu, kas ir Dieva Vārds” (Ef 6,11.16.17). Palikdams vienots ar Jēzu, viņš savā redzeslokā vienmēr paturēja cilvēka drāmas dziļumu, tāpēc viņš ziedoja sevi un savas ciešanas, un prata sevi izmantot slimnieku dziedināšanai un viņu ciešanu atvieglošanai. Vadīt dvēseles un atvieglināt ciešanas – tā var īsumā aprakstīt svētā Pio no Pjetralčinas misiju.”
Benedikts XVI piebilda, ka tēvs Pio mudināja iet svētuma ceļu ar savu piemēru, vienmēr norādīdams, ka uz svētumu ved lūgšana un tuvākmīlestība. Homīlijas noslēgumā pāvests pakavējās pie katras no tām un norādīja, ka šodien tām būtu jāpievērš katra ticīgā uzmanība, jo īpaši sekularizācijas uzmācības priekšā.
ZIŅŌJUMI
29.junijs – sv. apostolu Pītera un Pōvula svātki – sv. Mises Aglyunā plkst. 10.00;12.00;19.00
5. julijs – sv. Mises Aglyunā plkst. 10.00; 12.00; 19.00. Bērzgalē – plkst. 9.30; Rušyunā –11.00
Nu 3. – 5. julijam Krōslovā nūtiks Rēzeknes - Aglyunas diecezes Jaunīšu dienas. Jaunīšu dīnu devīze ir izvālāta atbylstūši pošreizejai situacijai valstī, kod goreigō krīze lelā mārā ir veicynōjusi ekonomiskū krīzi: „Meklejit vyspyrms Dīva vaļsteibu un Jō taisneibu, un vyss [pōrejais] jums tiks pīlykts klōt.” (Mt 6, 33)
Jaunīšu dīnu daleibnīku reģistracija 3. jūlijā nu plkst. 15.00. Jaunīšu dīnu atklōšonas sv. Mise 18.00.


c: text/html

text: jezirkovy vysavac, vysavac hyundai, - vysavace concept, vysavace clatronic, - rucni vysavac eta, mini vysavac, - jaky vysavac je nejlepsi, rucni vysavac ecg, - vysavace philips, vysavac akumulatorovy, - sacky do vysavace eta, ve sleve se slevou, - vysavac fagor, auto vysavac, - vysavac clatronic, vysavac homefriend, - opravy, rucni vysavac, - nejlepsi vysavac, prumyslovy vysavac pro suche i mokre cisteni, - akumulatorove vysavace, vodni vysavac, - auto vysavace, bezsackovy vysavac, - aku vysavace, vorwerk vysavace, - vysavace zelmer, parni vysavace, - test vysavace, filtr do vysavace, - rotacni kartac, nejlevnejsi vysavace, - pujcovna vysavacu, vysavace electrolux, - vysavac hoover, usb vysavac, - tycovy vysavac electrolux, saci vykon vysavace, - mechanicky vysavac, vysavac popela, - vysavace, vysavace elektrolux, - vysavac vodni filtr, vysavac bomann, - vysavac zelmer, nejtissi vysavac, - vysavace panasonic, kolik stoji, - nejoblibenejsi, d test vysavace, - vysavac daewoo, vysavac vodni, - roboticke vysavace srovnani, vysavac pro alergiky, - vysavace aeg, vysavac s vodnim filtrem, - filtry do vysavacu, 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10, - vysavac listi, detsky vysavac, - jaka je cena, vysavacu, - vysavac dusty, vysavace prumyslove, - vysavani, dilenske vysavace, - vodni vysavace, centralni vysavace electrolux, - male vysavace, centralni vysavani, - sackove vysavace, vysavac bezsackovy, - bezdratovy vysavac, recenze vysavacu, - vysavac popela s motorem, domaci spotrebice, - sacky do vysavace aeg, v kladno, most, karvina, frydek-mistek, zlin, - vyber vysavace, profi vysavace, - vysavac na plovouci podlahu, v akci, - v chomutov, prerov, prostejov, sacky do vysavace, - vysavace do auta, hubice na vysavac, - vysavace pro alergiky, v jablonec nad nisou, mlada boleslav, - bazenovy vysavac, krbovy vysavac popela, - opravny vysavacu, akumulatorovy vysavac, - rucni vysavace, vysavac, - hodnoceni vysavacu, vysavac na vodu, - prumyslove vysavace, roboticky vysavac diskuze, - testy vysavacu, automaticky vysavac recenze, - vysavac panasonic, nejzajímavější a další.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Pasuocīņa „Jaunūs literatu škola „Tievanānu pavasars 2013”” aproksts
Golvonuo informaceja:
Pasuocīņa nūsaukums: „Jaunūs literatu škola „Tievanānu pavasaris 2013””
Pasuocīņa reikuotuojs: bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”
Pasuocīņa koordinators: bīdreibys vaļdes lūceklis Renārs Kancāns
Telepona numers: 25152774 (LMT), 22143390 (Bite), e-posts: renars10101@inbox.lv
Pasuocīņa laiks i vīta: 2013.goda 6.-9. juņs, Jaunviļāni
Pasuocīņa aktualitate:
Volūda var byut dzeiva toļkin tod, kod tei tīk lītuota i “raksteita”. Ituo pasuocīņa mierkis ir salaseit vīnuvīt jaunūs i jau rokstūšūs jaunīšus i jau atzeitūs Latgolys literatus, lai naformalūs apstuokļūs varātu acadūt latgalīšu volūdai, dzejis i prozys raksteišonys procesā kai ari tuos saisaitē ar publiku i gruomotnīceibys vaicojumūs. Tai kai pasuocīnī tiks īsaisteiti gon jaunī, gon jau atzeitī literati – tei ir unikala īspieja sasatikt visim kūpā i daleitīs vīnam ar ūtru sovuos idejuos, kas, sekmej literaruo procesa virzeibu i latgalīšu rokstu volūdys i literaturys atteisteibu.
Pasuocīņa mierkis i aizdavumi:
Mierkis: veicynuot latgalīšu literaturys atteisteibu, sekmejūt dialoga rašonūs jaunūs i zynomūs literatu vydā, apvuiceibu kontekstā tai, lai nūtyktu literaruos atteisteibys virzeiba, kai ari latgalīšu literaturys saglobuošona i Latgolys kulturys pezenteišona.
Aizdavumi:
īsaisteit pasuokuma dalinīkus latgalīšu literaturys dzeivē caur dažaidom tuos “pryzmom”;
veicynuot solidaritati i toleraņci apvuiceibu dalinīku vydā, kai ari nūstyprynuot pamatīmanis komandys dorba pryncypūs caur aktivū atpyutu i tuos īpazeišonu caur tradicejom;
nodrūšynuot apvuiceibu dalinīku rodušūs spieju izpausmis tai, lai apvuiceibu rezultatā, tyktu radeiti jauni literarī dorbi, kuri tyktu prezenteiti pasuokuma ītvorūs i uorpus.
Pasuocīņa nūtikšonys laiks i vīta: Viļānu nūvoda “Tievanāni”, sātys nūsaukums “Kalna Ozoliņi” (natuoli nu ceļa krystuojumim (Reiga-Zilupe, Preili - Gaigalova)).
Pasuocīņa mierķauditoreja:
Pasuocīnī jemt daleibu ir aicynuoti jaunīši vacumā nu 18 da 25 godim, kuri gryb tivuok īsapazeit ar latgalīšu literaturu caur sovys raksteišonys īmaņu atteisteišonu i kurim nav problemu īsajust lauku vidī ar visim nu tuo izrītūšajim “puorsteigumim”. Vysvaira aicynuoti pīsadaleit Rēzeknis nūvoda, Viļānu i Viļānu nūvoda jaunīši.
Pasuocīņa planā:
Pasuocīņa dorba grupa: LgSC studenti nu Daugovpiļs, Rēzeknis, Jelgovys i Reigys nūdalem.
Darbneicu, nūdarbeibu vadeituoji, konsultanti: V. Lukaševičs, I. Sperga, Raibīs Suņs, Z. Lāce, M.Mortuzāne-Muravska, V.Vilcāne.
Literaruos školys laikā, tiks runuots par:
literaturys žanrim i raksteišonys tehniku,
prozys i dzejis volūdu,
latgalīšu rokstu volūdu,
tekstu pasnīgšonu publikai,
latgalīšu literaturys materialuos izpausmis formom,
kā ari nūtiks praktyskuos nūdarbeibys rodušūs dorbu raksteišonā i dažaidys aktivitates, kas saisteitys ar apvuiceibu dalīnīku savstorpejuos tolerances nūstyprynuošonu, kai ari īsapazeišona ar latgaliskajom kulturys tradicejom, vidi i mentalitati.
7. Pīsasaceišona: da 1. juņam ir juoaizpylda anketa, kas atrūnama portalūs lakuga.lv voi lgsc.lv kai ari juoīsyuta 2 sovi rokstu dorbi (dzeja, proza) latgaliski voi latviski iz LgSC e-postu: lgsc@lgsc.lv. Dalīnīku skaits ir īrūbežuots. Daleiba apvuiceibuos ir bez moksys, dalinīki poši sadz transporta izmoksys leidz pasuokuma vītai i atpkaļ.
Vaira dazynuošonys:
Renārs Kancāns T.: 25152774 (LMT), 22143390 (Bite), e-posts: renars10101@inbox.lv


text:
Dzeļžalaiki irā pyrmaviesturis pūsms, kod reikus suoca gotovūt nu dzeļzs. Zīmeļu Eiropā (kai ari Latvejā) tys periods suocēs ap 6.gs. prīkš Krystus, a nu vysu vairuok arheologiskū ziņu turim nu pādējuo dzeļžalaiku pūsma, kas beja - 5.-10.g.s. piec Krystus.
Dzeļžalaikūs pasaleilynoj apmetņu skaits Latgolys vītuos: Kiutūs, Cyrma azara krostā (kur senejī latgali īsakuortoj Baltejys suomu pamastā apmetnē, suocūt tū apdzeivuot nu 7.g.s.). Golvonuo tūs laiku dzeivotuoju nūsadarbuošona Latgolā ir zemkūpeiba. Dorba reiki vēļ ir primitivi.
Ap 8.-10.gs. vairuok suoc audzēt zīmys rudzus, kuri nūmaina mīžus maizis cepšonā. Turpynoj audzēt mozražeigūs, bet pret laika maiņom iztureigūs diveju gryudu vuorpys kvīšus, nu kuru vard bīzū putru (itī kvīši Latvejā audzāti leidz pat 19.g.s.). Ap 5.-9.g.s. Latvejā īvad ruociņus, siej pupys, zierņus. Mads ir vīneigais, kū lītoj iedīņa pasaldynuošonai. Mads i vosks ir īcīneita mainis prece. Cylvāki tic daudzom dobys dīveibom - gunei, pārkiuņam, saulei, mienešam. Pamozom aizasuoc sabīdreibys nūsasluoņuošona.
Lobi tiemēti dzeļžalaiku pīminiekli saisteiti ar Latgolu voi latgalim irā depoziti Sauliskolnā (arheologs Vladislavs Urtāns), Uoraišu azara piļs (arheologs Jānis Apals), piļskolns Ūleņkolnā pi Pļaveņu. Arheologi rokuši ari nazcik senejūs kopulauku - Lejysbytānūs, Ludzys Ūdu kolnā, Ņukšūs pi Pyldys azara.


text:
Skeletons
Skeletons - zīmine sporta atmeja, kuramā cylvāks brauc pa lads trasi ar seviškom napalelom kamaneņom. Itei sporta atmeja aizasuoce Sanktmoricā, Šveicejā. Vysuaugstuokais skeletona rāda īstots irā Vydtautyskuo Bobsleja i tobogana federaceja (FIBT). Skeletons Olimpiskajuos kaituos beja īslāgts 1928 godā, sasaveicīni skeletonā nūtyka da poš 1948 gods Zīmys olimpiskajom kaitom, piečuok itū sporta atmeju izjēme nu programys. Tok 2002 godā skeletons nu jauna beja īslāgts Olimpiskūs kaitu programā.


text:
Vikipedeja:Kai papiļdeit rakstīni
Vikipedeja dora pa sovim «viki» principim: sevkurs puslopys gosts var papiļdeit ite radzamūs rakstīņus i puormejumu iz reizis ite varēs apsavērt. Zamuok sastuosteits, kai pošim redigēt Vikipedejis puslopys, lītuodamim viki-apzeimīņus.
Apsaverit taipoš:
- Paleigs suociejim;
- Kai sastateit rakstīņus;
- Kai pasaukt rakstīņa;
- Nūsacejumi un nūruodejumi — Vikipedejis kūpeigī nūsacejumi deļ stiļa, strukturys i rakstīņu nūformiejuma.
Izraudzeit jaunuos damanis varit "Smiļkšu skreinē"
Puslopu ruodeklis
Pamats[pataiseit]
Nagryuts redigēt puslopys tekstu «viki» apleicē. Kod damīgts iz vuorda «edit» (viersā; ci iz nūruodis «edit» rakstīņa viersejā daļā pa lobai), puslopys izavierīņs mejās – redigiešonys apleicē suoku teksts irā na vīņ skaitoms, a i lobojams, lītojūt Vikipedejis seviškuos zeimis. (Tai saucomū markiešonu «viki», ap kurū sastuosteits zamuok.)
Tuoļuok:
- padorit grybamūs puormejumus;
- eiši aprokstit padareitūs puormejumus;
- damīdzit «en:Show preview» i puorsaverit, ci tekstu puormejūt navā atsarodušys klaidys;
- kod vyss izaver parādā, mīdzit «en:Save page».
Jius varit mīgt iz "Diskusejis" i apsavērt dūmu meita, kur Vikipedejis lītuotuoji apsprīž rokstomū. Mīdzūt iz "+" dasalīk jauna tema, tok varit taipoš papiļdeit i asūšūs rakstīņus. Ka dorot pataisejumus dūmu meitūs, lyudzami puormejumus registrejit, kai vysod, turitēs pi nūsacejumu.
Tekstu lobuošona nazkuram var ruodeitīs parūčuoka, kod asūšais rakstīņa teksts puorspīsts kurymā naviņ teksta redaktorā, tī pataiseits i piečuok otkon puorspīsts atpakaļ Vikipedejis apleicē.
Lyudzam vysus rakstīņus sastateit, verūtīs iz jūs tematiku nu neitraluo vierīņpunkta. Raugit napaļaut aptuomysku ci cīši subjektīvu pījāmumu, taipoš puoreigu emoceju. Vysod īlicit nūruodis iz informacejis olūtim, kuru izlītuoti sastotūt Jiusu rakstīņus. Ite byus i lobs paleigs citym Vikipedejis gostim, kab jī varātu papiļdeit Jiusu rakstīņus i daudzi kuo nu jauna dazynuot. Citatus varit apzeimēt akademiskai, kai (Example, 2004, pp 22-23), ci ar viersejū darunys skaitleiti 1 , tys paleidzēs atrast jū rakstīņa beiguos asūšajā nūruožu sarokstā.
Kod jaunais rakstīņs sastateits, irā nazcik lobu vareibu:
- lītuot Tematiskuos nūruodis, kab izraudzeitumet jau dasītūs rakstīņus.
- lītuot Search pūgu, kab dalyktumet Vikipedejis rakstīnim radneigūs i īlyktumet nūruodis iz taidim rakstīnim.
Eišuok pasokūt – turitēs pi nūsacejumu: tys nagryuši i cīši līteigai.
Nazeimeigi papiļdejumi[pataiseit]
Registrietom puslopja lītuotuojom piec kaida naviņ roksta maineišonys ir vareiba pasludynuot sovys darbeibys kai «maznūzeimeigys» - tas cīšan īsakuomi, kad lobuojomim nav lela ītoka iz roksta pirmiejū īguodu. Pi taidim pīskaituom drukavys ci ortograpejys klaidys, kaidas naviņ nūformiejuma maineibys, puora vuordu mejšonu vītom i leidzeigys darbeibys. Taipat par maznūzemeigom dievejomi interviki nūdrūšinuojumi –saitys, kategorijys un citys «strukturuos» lobuojumys, kuri pošam rakstīkom narāduos puorejū Vikipedejis gostu vieriebys cīneigi.
Sevkurai cytai maineiboi rokstūs daīt tykt zinuomai cylvākim, kas tura iņteresu ap juo tematiku. Ij maineiba, kas dasadūruse tik da vīna vuorda, skaituoma par svareigu, kab spiej da serdys mainiet rokstā liktū informaceji.
Lelums Vikipedeja lītuotuoju pi puslopa skaiteišonys maznūzeimeigūs labuojuomus aplaiž bez seviškys maneibys, i daže jim dūta vareiba maznūzeimeiguos maineibys nūglobuot, kab natēreitu laika seikumīm. Par tū sevkuram roksta lobuotuojom daīt cīšan apdūmuot ci par tīsu juo veiktuos maineibys napamet ītaku iz vysa roksta dūmu.
Bez eistonas vajadzeibys namīdzīt izvēlis «maineibys skaitiet kai maznūzeimeigys», bo tai īstateita viņ prīšk rokstu „kosmetisku proceduru” doreituoju porūceiguma.
Anonimim (bez sova slāgvuorda i paroļa) puslopa gostym nadaīt vareibys statiet maznūzeimeigūs lobuojumys, kab taida vareiba dasalaistu lelu breivi vandaļu ļauneibom.
Ite vēļ vīns īguods, par kū līteigi registrietīs Vikipedejis apleicīnē.
Viki-markiešona[pataiseit]
Zamuok Jyusu tiemiebai pīduovuota Vikipedejis redigiešonys vareibu tabele ar pīmārim. Atguodynuojums, cikuom vēļ naasat drūši par sovu darbeibu rezultatim Vikipedejis apleicīnē, īvārūt lyugumu lādeit vysis savys dareišonys «smiļkšu skreinē».
Padalis, aiļkūpys, saroksti i ailis[pataiseit]
... tuoļuok byus vēl...


text:
Reiga
Reiga — Latvejis golvysmīsts pi Daugovys ītakys Reigys leicī. Pats lelais finansu, industrejis i kulturys centrys Baļtejā i trešais pa lelumam mīsts (piec Pīterpiļs i Stokholma) Baļtejis jiurys regionā, zeimeiga jiuru ūsta. Reigys viesturiskais centrys īīt UNESCO pasauļa kulturys puormaņtīņa sarokstā, i jis zeimeigs ar jugendstiļa (Art Nouveau) arhitekturu, kuramai navā leidzeigys vysā pasaulī. 2014 godā Reiga byus vīna nu Europys kulturys golvysmīstu.
This is an excerpt from the article Reiga from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Lideja Leikuma
Lideja Leikuma (1954) — latgaļu volūdzinineica, kulturviesturneica, ļaudiska dareituoja. Dzymuse 1954 g. Kruoslovys rajona (niule - Kruoslovys nūv.) Izvolta pogosta Mozajūs Geņgerūs. Vuicejusēs Izvolta vydsškolā i Latvejis Vaļsteibys Universitetā (niule - Latvejis Universitets). Darejuse Daugpiļs Universitetā i Rēznis Augstškolā, Pīterpiļs Vaļsteibys Universitetā i cytur. Niule Latvejis Universiteta Humanitarū Zineibu fakulteta Baltu volūdzineibys katedrys asociatuo profesore, Dialektologejis i toponimikys kabineta vadeituoja. Dora Latgaļu rokstu volūdys ortografejis komisejā, Latgaļu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociacejā, Reigys latgaļu bīdreibā "Trešuo zvaigzne".
Nazcik gruomotu i latgaļu volūdys vuiceibu leidziekļu autore. Rakstīni ziniskūs lasejumūs i periodikā.
Nazcik gruomotu i latgaļu volūdys vuiceibu leidziekļu autore. Rakstīni ziniskūs lasejumūs i periodikā.
This is an excerpt from the article Lideja Leikuma from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Borkovys ūzuluojs
Borkovys ūzuluojs (latv. vol. Barkavas ozolu audze) — dobys nūlīgtiņs Latgolys vokorūs, Modyunis nūvoda Borkovys pogosta i Varakļuonu nūvoda Mūrmastinis pogostu teritorejā, Lisinis upmoluos. Pluots 62 ha. Īstateišonys gods – 1957. Nūlīgtiņs sataiseits, kab apsorguotu Europā reši sateikamu augtovu (biotopu) – maiseiti ūzulu, gūbu i ūšu meži senejuos upmalis pļovuos.
This is an excerpt from the article Borkovys ūzuluojs from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.
Other languages


text:
Rēzne (upe)
Rēzne, Rēznis upe (latv.: Rēzekne) — upeite Latgolys vydyskajā daļā, Rēznis nūvodā. Iztak nu Rāznys, izavej par Rēznis mīstu i ītak Lubuonā. Taipoš tak par Kaunatys, Čornuos, Greiškānu pogostim, taisa Audreņu i Ūzulmuižys pogostu rūbežu, Kaņtinīku i Sakstygola pogostu rūbežu, tak par Rykovys pogostu i vysa golā taisa Gaigalovys i Nagļu pogostu rūbežu.
Upis garums 116 km, baseins 2066 kv. km. Viersupei i vydsupei soveiga trapeciska upleja ar nazcik napalelom iudiņturem i patmaļmuorkim. Zamupe pi Lubuona apstateita dambom, ite datak daudzi iudiņa. Rēznis upē laižami vydā iudini nu Nagļu zyvsaimesteibys muorku, zamyn jūs pa kanalu Rēznē ītak iudiņs nu Maltys upis.
Puorteciejums Rēznis upē zamyn Rēznis mīsta vydyskai 5,5 m3/s. Div reizis par godu - pavasar i juļa mienesī iudiņa puorteciejums teik div reizis leluoks par vydyskū vierteibu. Pošmozais puorteciejums septembra mienesī – 9 reizes mozuoks kai gods vydyskais.
Upis garums 116 km, baseins 2066 kv. km. Viersupei i vydsupei soveiga trapeciska upleja ar nazcik napalelom iudiņturem i patmaļmuorkim. Zamupe pi Lubuona apstateita dambom, ite datak daudzi iudiņa. Rēznis upē laižami vydā iudini nu Nagļu zyvsaimesteibys muorku, zamyn jūs pa kanalu Rēznē ītak iudiņs nu Maltys upis.
Puorteciejums Rēznis upē zamyn Rēznis mīsta vydyskai 5,5 m3/s. Div reizis par godu - pavasar i juļa mienesī iudiņa puorteciejums teik div reizis leluoks par vydyskū vierteibu. Pošmozais puorteciejums septembra mienesī – 9 reizes mozuoks kai gods vydyskais.
This is an excerpt from the article Rēzne (upe) from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Leptailurus serval
Servals aba Leptailurus serval (Schreber, 1776) (anglīšu: serval; krīvu: cepBaл; latvīšu: servals) — irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Leptailurus serval dzeivoj Afrikā. DNS analize paruoda, ka servalim irā jū sovpateiga seņču linija, kas pasaradusi nu tim pošim Felid dzeivnīkim, nu kuo ari Ļovs, i koč servalam daudz kūpeiga ar gepardu, dreižuok gepards irā jaunuoka senejūs servalu modifikaceja.
This is an excerpt from the article Leptailurus serval from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text: prumyslovy vysavac, jaka je cena, - opravny vysavacu, saci vykon vysavace, - auto vysavace, stavebni vysavac, - vysavace husky, vysavac homefriend, - roboticke vysavace srovnani, vodni vysavac, - parkside vysavac, sencor vysavac, - cisteni, vysavace bosch, - vysavac do bazenu, centralni vysavani, - nejlepsi roboticky vysavac, roboticke vysavace diskuse, - kartac na vysavac, maly vysavac, - prumyslove vysavace, zelmer, - jezirkovy vysavac, vysavac rowenta, - vysavace zelmer, nejlepsi, - opravy, test robotickych vysavacu, - vysavac popela s motorem, nejlevnejsi vysavace, - vysavac akumulatorovy, vysavace listi, - vysavace prumyslove, vysavace test, - centralni vysavace beam, vysavac eta, - roboticke vysavace recenze, vysavace clatronic, - saci vykon vysavacu, cistice kobercu, - vysavac zepter, levny vysavac, - vysavac test, nejlepsi vysavace, - centralni vysavace electrolux, vysavacu, - rucni vysavac philips, testy vysavacu, - vysavac vodnik, tycovy vysavac electrolux, - mountfield, prodej vysavacu, - automaticke vysavace, vysavac bezsackovy, - akumulatorove vysavace, nejlepsi vysavac, - bateriovy vysavac, cleanmate, - prodam roboticky vysavac, automaticky vysavac recenze, - multifunkcni vysavac, bezdratovy vysavac, - jaky vysavac, tycovy vysavac, - rucni vysavace recenze, mluvici vysavac, - vysavace do auta, bazenovy vysavac, - vyber vysavace, vysavac bomann, - vysavac neptun, v liberec, hradec kralove, ceske budejovice, - vysavac na listi, recenze vysavacu, - vysavac concept, rucni vysavac test, - sacky na vysavace, test rucnich vysavacu, - rucni vysavac elektrolux, vysavace samsung, - roboticky vysavac goddess, vysavace, - vysavace aeg, auto vysavac, - vysavac robot, domaci vysavace, - vysavace sencor, vysavac vorwerk, - dilensky vysavac, bosch vysavac, - vysavac rainbow cena, vune do vysavace, - centralni vysavace husky, wax vysavac, - filtry do vysavacu, parni vysavace, - vysavac rainbow, podlahove vysavace, - automaticky vysavac, elektrolux, - porovnani vysavacu, nejžádanější a další.


text:
Parostō liturgiskō laika 30. nedeļa
Kas gūdynoj Dīvu, tys tiks uzjimts ar prīku, un jō lyugšona aizīs leidz mōkūnim. Pazemeiga lyugšona aizīs leidz mōkūnim. Pazemeiga lyugšona izīs cauri mōkūnim un nasarims, cikom sasnēgs mērki, un naatsakōps, cikom Vysuaugstōkais sōks skateitīs un taisneigais Tīsness dūs taisneigu sprīdumu.
Apsažāloj par mums, Valdnīk, vysu Dīvs, un īdves bejeibu pret Sevi vysom tautom!
Lai tautas atzeist Tevi, kai mes asam atzynuši, ka nav nivīna cyta dīva, Kungs, vīneigi Tu. (Sir 35,16-17; 36,1…5)
Leidzeiba par muitnīku un farizeju.
Šōs svātdīnes Evaņgelija fragments vysim ir seņ dzērdāts un labi pazeistams. Pat veļ vairōk, muitnīka vōrdus mes atkōrtojam ik reizes, kod ejam pi grāku syudzes: „Dīvs, esi žēleigs man, grēcinīkam!”
Mes farizeju asam roduši nycynōt un tīsōt: myusim līkās, ka šōsdīnas Evaņgelijs dūd mums tīseibas tū dareit – jo it kai pats Kristus jū nūtīsōja. Bet mes aizmērstam, ka pōrspeilātais farizeja taisneigums jam un jam leidzeigim cylvākim moksōja dōrgi. Tī beja varūneigi un pōrlīceibas pylni cylvāki: nu dažim vōrdim, kas par farizeju ir saceiti Evaņgelijā, mes radzam, ka jys gavēja divas reizes nedeļā, tys ir: jys deve Dīvam na tikai tū, kas pīsanōce pēc Lykuma, bet daudz vairōk: jys deve Dīvam nu vysa, kas jam beja. Un veļ: vīnlaiceigi jys atdeve īvārojamu daļu nu sovim īnōkumim ari tryukumcītējim, tys ir, ari atteiceibā uz cylvākim jys izrōdēja zynomu varūneigumu. Tōpēc navar jū vīglprōteigi tīsōt. Farizeji beja taidi cylvāki, kuri beja gotovi panest gryuteibas, kas beja saisteitas ar jūs varūņdorbim; bet jūs varūneigums saškeida atsadurūt pret Dīva taisneibu, jo jī nu sovas varūneibas smēle kaut kaida šķītama taisneiguma apziņu, bet mīlesteibu nasasnēdze.
Un raug, jys īgōja svētneicā, naapsastōjis pi slīkšņa, jys naīsadūmōja, ka atsarūn Dzeivō Dīva svētneicā, nasaprota tū, ka nav taidas radeibas, kurai nabyutu jōkreit uz vaiga Jō prīškā ar bejeibu, bailem un mīlesteibu. Jys īgōja bazneicā nūteiktim sūlim un ījēme sovu vītu – jam uz tū „ir tīseibas”, jo jys dzeivoj cīneigi, saskaņā ar Bazneicas lykumim, un tōpēc stōv tī, kur jam ir tīseibas stōvēt.
Dōrgī! Voi tys nav tik apbreinojami leidzeigi myusu uzvedeibai?! Cik gon bīži mes labi zynam tū vītu, kas mums pīsanōk, pēc myusu dūmom, Dīva prīškā storp cytim cylvākim, mes asam pōrlīcynōti, ka tei ir myusu vīta – na materialajā bazneicā, bet tymā – nūslāpumainajā, naradzamajā svētneicā, kas ir vysums, bejeibā sapylcynōts ap sovu Dzeivū Dīvu. Ari mes bīži vīn dūmojam: „Muna vīta – te, a jō – tur”.
Bet „tur” stōvēja cylvāks, kuram, pēc cylvāku sprīduma, nabeja nikaidu tīseibu īt uz prīšku un ījimt vītu storp Kunga taisneigajim pyrmajōs rindōs. Šys cylvāks beja muitas nūdavu īvōcējs, bet cik ļūti jys atsaškeire nu myusdīnu muitnīkim! Jys gluži vīnkōrši beja kolpōtōjs romīšim – okupantim, kuri beja nūspīduši vērdzeibā Izraeļa tautu, apspīde tū vysaidā veidā un meklēja tōs vydā taidus cylvākus, kuri nūsadorbōtu tikai ar nūdavu savōkšonu, kuri vōktu jim naudu.. Un, prūtams, taidus cylvākus vysi naīredzēja, tōpēc, ka jūs dzeives uzdavums beja izspīsšona, cītsirdeiba, nažēleigums.
Bet vīnu gon, kai radzams, šys muitnīks beja īsamōcējis šajā brīsmeigajā, nažēleigajā dzeivē, kuru jys aizvadēja storp sev leidzeigim, storp cylvāku cītsirdeibas upurim: jys īsamōcēja, ka nav īspējams izdzeivōt šajā brīsmeigajā cylvāku sabīdreibā, jo kaut uz mirkli natiks apturāts Lykums, jo kaut uz breidi natiks izrōdeits žālums, žālsirdeiba. Jo vyss tiks piļdeits pēc raksteitō lykuma, jo vysi dareis tai, kai prosa lykums, nivīns cylvāks naizdzeivōs.
Un, raug, jys stōv pi slīkšņa, zynōdams, ka pēc cylvāku taisneibas un pēc Dīva taisneibas jys ir peļnējis taidu pošu nasaudzeigu cītsirdeibu, kaidu jys pats praktizej nu dīnas dīnā; jys apsastōja pi slīkšņa, syzdams sev kryutīs, jo zynōja, ka nikaidu žālsirdeibu nūpeļneit navar, - jo žālsirdeiba nav nūpeļnejama, nikaidu žālsirdeibu navar nūpērkt, ni ari kļyut tōs cīneigam – tū var tikai izlyugt. Žālsirdeibai ir jōatnōk kai breinumam, kai naaptveramam, pavysam nagaideitam breinumam, kod taisneigums nūsalīc grāka prīškā, kod žālsirdeiba pēkšni īsasprauc tī, kur beja jōizapauž taisneibai – augstai, nažēleigai taisneibai. Jys stōv, sovu grāku pōrjimts, nauzadrūšynojūt īīt Dīva taisneibas teritorijā, jo jam tī nav pīdūšonas. Un jys stōv pi slīkšņa, carādams, ka šajā svētneicā leidz molom, leidz taisneiguma rūbežom un pōri tom izalīs mīlesteiba, žālums, leidzjyuteiba, žālsirdeiba, un ka ar jū nūtiks kaut kas napeļneits un naīspejams.
Un jys tic tam, jo dzeivē jam ir īmōcējuse teiši tū – ka ir īspējams naīspējamais, un tikai naīspējamais padora cylvāku dzeivi īspējamu, - jys stōv, un leidz jam nūnōk Dīva pīdūšona.
Kristus mums soka, ka šys ūtrais aizgōja vairōk attaisnōts, nakai pyrmais. Farizejs gluži vīnkōrši natyka tīsōts: leidz pat nōves stuņdei jys var cerēt uz pīdūšonu; un jys beja taisneigs, jys beja darbeigs, jys īguļdēja dvēseles un mīsas spāku sovā taisneigumā. Jō taisneigums gon beja naaugleigs, nu tō naizaškēle nivīna leidzjyuteibas un mīlesteibas dzērksteleite, bet tūmār tys beja taisneigums… Bet nataisneigums sajēme pīdūšonu…
Padūmōsim par tū: pyrmkōrt, padūmōsim, voi mes asam kaut vai taidi, kai šys farizejs, voi myusūs ir kaut kaids taisneigums, taisneigums pret cylvākim – ar loba dareišonu, taisneigums Dīva prīškā – voi mes atdūdam Jam tū, kas Jam pīsanōk, tū, uz kū Jam ir tīseibas? Un pēc tam uzstōdeisim sev jautōjumu: jo myusim nav pat farizeja taisneiguma, voi mes asam taidi, kai jys: namīļojūši, bezjyuteigi, myruši gorā? Un kai mes skotamēs uz tyvōkū: bazneicā, ōrpus tōs, dzeivē, gimenē, dorbā, uz īlas – vysur, kai pret kotru atseviški, tai ari pret vysim kūpā? Kai mes uz jim skotamēs, kai mes par jim sprīžam tīsu, jo pošim nav pat drusceņas, kaut ari nu nadzeiva, farizeja taisneiguma?…(Surožas metropolits Antonijs)
Es pasateicu, ka naasu taids, kai tī cyti….
Myusim natryukst „specialistu” ticeibas lītōs. Taidu, kuri zyna, kaidai ir jōbyun Bazneicai, kas jōdora veiskupim, prīsterim un kotram, kurs svātdīņ atnōk uz sv. Misi, pat pōrōk labi „zyna”. Dīmžāl, myusim nadaudz pītryukst tūs, kuri izlobōšonu grybātu īsōkt ar sevi.
Dažaida veida Bazneicas problemu „atrisynōtōjus” var satikt vysur: skūlōs un dorba vītōs, vīseibōs pi paziņom un ceļā uz bazneicu, televizijā un avīzēs…
Naapšaubami kotrs nu mums ir zynomā mārā sasaskōris ar tū, ka kaids kaut kod ir izmetis nīvojūšu izteicīni, skateidamīs uz cytim „nu augšas”. Cik reizes myusim ir gadējīs uzklauseit kaidu, kurs „zyna lobōk” un ir „zynūšs” vysōs jūmōs. Un jo veļ šaida pozicija ir tim, kurim pīdar zynoma vara pōr cytim, voi, veļ bēdeigōk: jo tys ir tai sauktais „demokratiskais vairōkums”, tod taids pasaules uzskots un situacijas nūvērtējums nav prōtam aptverams… Prūtams, tys tai ir pēc runōtōja pōrlīceibas, bet nav obligats klauseitōjim…
Šōsdīnas Evaņgelijs myusim dūd divas svareigas pamōceibas. Pyrmō ir ļūti konkreta – tei atsateic uz cīnu pret ūtra cylvāka ticeibu un religiozitati. Bet ūtra, jo var tai saceit, ir pavysam preteja – tei atsateic uz mums pošim, uz myusu dzeives nūvērtējumu. Jezus grīžās pi tim, „kuri uzskota, ka ir taisneigi” un ar vīnkōršim vōrdim atstōsta, kaidā ziņā jī uzskota sevi par varūnim. Taidā veidā Jezus ļaun jim it kai nu molas pasavērt uz situaciju, kas nav nimoz tik naparosta un rata. Jo gon te, gon cytur, un na tik reti, rūnās kārdynōjums saceit pošim sev, ka „kaida laime, ka mes naasam taidi, kai jī”…
Uzmaneibas pīvērsšona cytim nav nikas pateikams, tūmār mes nadreikstam vīnaldzeigi paīt garum nūsūdamai uzvedeibai un nadreikstam aizvērt acis uz ļaunumu. Bet nu ūtras puses, ir jōīvāroj tys, lai mes, ryupejūtīs par cylvāku atgrīzšonu un pasauļa „izlobōšonu”, naaizmērstu poši par sevi, lai, nadūd Dīvs, mes napalyktu par taidim cylvākim, kuri soka: „Paļdis, ka es naasu taids, kai tī cyti”… (Pr. D.Madejčiks)
***
Cik vīgli cylvāki redz īdūmōtū grāku ūtrā, bet sovu poša natykumu – nā. Un dzārōjs ir tys, kur par natikleigu sauc nadzārōju, un grēceigs ir tys, kurs pōrmat ūtram, pats nadareidams nikō – ni sovā, ni cytu cylvāku lobā.
Kurs cylvāks, kolpojūt kungam soka: „Vīnu dīnu nedeļā asu strōdōjis, pīteik!” Bet, reizi nedeļā aizgōjis kolpōt Myužeibas Kungam, cylvāks lepni soka: Asu ticeigais, man pīdar pesteišona, un es byušu Jō Vaļsteibā!” Vai tam, kurs sevi tī īceļ pats un ir drūšs par sovim padareitajim grākim un par kyutruma dēļ napadareitū lobumu! („Labestība”)
1. novembris – Vysu Svātū dīna.
Šajā dīnā kotrs nu mums pīmiņ gon sovu svātū aizbildni, gon zynomus, gon arī nazynomus svātūs, kuru vōrdi slēpās myužeibā. Kotrs nu mums kristeibā sajemam kaida svātō vōrdu; šys svātais vysas dzeives laikā myus sorgoj un aizstōv nu ļauna. Kotrs nu mums ar kristeibu kļyust par vērszemes Bazneicas daļu, bet šōszemes Bazneica ir Dzeivō Dīva miteklis, un leidz ar tū mes ar kristeibu palīkam par Kristus mistiskōs mīsas daleņu, par stypru, atteireitu, atjaunōtu daleņu. Bet vīnlaiceigi, taipat kai kotra uzcaltō bazneica, mes sajemam kaida cylvāka vōrdu, kurs spēja byut taids, par kaidim mes teikam aicynōti kļyut: eisti kristīši, kas spēj saglobōt vīnōteibu Kristū un Gora bogōteibas.
Lyuk, kōpēc myusim ir tik svareigi pīminēt tū svātū, kura vōrdā mes asam nūsaukti. Myusim ir jōzyna jō dzeives stōsts, myusim ir jōsagrīž pi jō prīkūs un bādōs, myusim ir jōīsadzilinoj sova Aizbildņa ciļvēciskajā personā, ar kuru mes asam saisteiti. Šudin myusim vysim ir vōrda dīna, šudin ir svātki vysom debesim un vysai zemei: vysi Kristus bārni kūpā līksmoj par tū, ka kūpā ar Kristu jī ir – vīna mīsa, vīns gors, vīna dzeive. Vīni sovu dzeives ceļu jau ir pabeiguši, uzvarējuši, apkrūņōti; cyti – mes, vērs zemes – turpynojam sovu ceļu jūs pavēnī, jūs aizbiļdnīceibā.
Tōpēc dzeivōsim tai, lai tod, kod mes nūsastōsim tū svātū prīškā, kuru vōrdūs mes asam nūsaukti, Dzeivō Dīva prīškā, Kuram ir vara pōr myusu mīsu un dvēseli, un vysu myusu liktini, lai tod myusim nabyutu kauns, lai par mums prīcōtūs Kungs un tī, kurim mes asam uztycāti, lai prīcōtūs mes poši, ka naasam apkaunōjuši ni sovus Aizbildņus, ni Kungu, Kurs mums ir ļōvis te, vērs zemes, byut par Jō attālu.
2. novembris – Dvēseļu dīna.
„Lai jyusu sirds nasabeist!…Muna Tāva nomā mōjūkļu ir daudz. Jo tai nabyutu, voi tod es jums byutu sacējis, ka eju sagatavōt jums vītu?”
Lai sagatavōt mums vītu, Dīva Dālam – kai cylvākam - beja jōmērst. Ari myusu laiceigōs dzeives miteklis - myusu mīsa – sabruks, nūmērs, bet debesīs myus gaida Myužeigōs Mōjas, kas nav rūkom caltas.
Kristus uzvarēja nōvi, dzeiveiba svinēja uzvaru. Tōpēc ari mums vērs zemes tagad nōve vairs nav brīsmeiga; tei ir – mīgs, aizmigšona, tei ir gaideišona uz augšanceļšonūs nu myrūnim… Tōpēc mes, kritīši, ticeigī, vairs nasabeistam: nīvīns mums navar atjimt dzeivi Kristū, jo caur Kristu myusim pīdar myužeigō dzeive. Tam līcinīki ir miljoni mūcekļu: jī satyka nōvi un uzvarēja nōvi ar ticeibu un mīlesteibu…
Nōve, kur tova uzvara? Kristus augšancēlēs – un nivīns myrušais napalīk kopā…
Bet te, vērs zemes mes radzam ar sovom acim brīsmeigas lītas: nōve arvīn veļ pļaun mums apkōrt, mērst myusu tyvinīki, mērst jauni cylvāki – kur tod te ir tei lobō ziņa par dzeiveibas uzvaru?!
Nōve ir dažaida. Ir mīsas nōve, bet ir ari daudz brīsmeigōka nōve: atškēršona, atškēršona uz myužeigim laikim, napōrvarama atškērteiba. Un šei nōve, kas turpynōjōs godu tyukstūšus pyrms Kristus atnōkšonas, beja smogs pōrbaudejums vysai ciļvēcei. Atrauta nu Dīva, pazaudējuse Dīvu kai sovas dzeives olūtu, ciļvēce na tikai myra mīseigi, bet aizgōja uz vysim laikim prūjom nu saskarsmes ar Dīvu. Mērdami bez Jō, cylvāki palyka nūmyruši bez Jō.
Un, raug, Kristus, Dīva Dāls, Dzeivais Dīvs atnōce uz zemi, Jys dzeivōja cylvāku dzeivi. Byudams Dzeivais Dīvs, Jys pījēme cylvāka liktini: Jys beja izsaļcis, izslōpis, nūguris; un, kas vysbrīsmeigōkais, beigōs Jys ari nūmyra, kai cylvāks. Kai Dīvs Jys nūmērt navarēja, bet aiz mīlesteibas uz mums jys pījēme myusu liktini. Un, lyuk, pēc nōves Kristus nūnōce tymā bezdibinī, kur nav Dīva. Un tod, kod Jys īgōja šajā šausmu īlejā, Jys ar Sevi, ar Sovu dīviškeibu, ar myužeigū dzeiveibu, ar namērstūšū Gaismu pīpiļdēja vysu. Un nōve tyka uz vysim laikim iznycynōta, un tagad mes nōvi saucam par aizmigšonu, par eislaiceigū mīgu. Un, kod nūmērstam, mes nūnōkam navys izmysuma bezdibinī, bet pi Dīva, Kurs myus nūmīļōja tai, ka atdeve Sovu Vīnpīdzymušū Dālu, lai mes ītycātu Jō mīlesteibai, lai Jys byutu deļ mums CEĻŠ, PATĪSEIBA UN DZEIVEIBA.
***
Lai pa Tovim celim, ak muns Kungs, un na pa munim nūrit muns ceļš. Vodi munu sirdi, lai tei pīdar tikai Tev. Mes tīcamēs pēc vīnatnes. Vīntuleibā mes mōcamēs augt un mīļōt, mīlesteibā augt Dīvam, augt mīlesteibā pret cytim. Lai Kristus krystu es nastu, sovas poša ceiņas aizmērstu. Kristus nōvi lai pīmynātu, muna poša nōvi atcarātūs. Kristus mīlesteibu lai es justu, snēdz man sovu piļneibu un vodi mani kotrā munas dzeives pagrīzīnī.
Lelais patvāruma Dīvs, lelais sorgōšonas Dīvs, snēdz man Tovu svātumu un Tovu mīru, kod es mēršu, esi ar mani un dūd nōvē mīru. Mīrs maņ ar munu Dīvu.
Lai es atrūnu ceļu uz gūdeibas vōrtim, vodi šū munu sirdi, lai tei pīdar tikai Tev. Lai es ītu pa Dīva nūlamtim celim, un nu sovim poša celim atsateiktu. Lai es atrostu ceļu uz gūdeibas vōrtim. (Nu grōmotas „Ķeltu vakara lūgšanas”)
Nu vysas pasaules.
Madride. Spānija. Vatikans ir īcerējis veikt vysplašōkū beatifikacijas procesu Bazneicas pastōvēšonas vēsturē. Šū svātdīn Sv. Pītera laukumā Romā svēteigū pulkam tiks pīskaiteiti 498 cylvāki, kuri ir nūgalynōti eisi pyrms un poša 1936.-1939. goda pilsūņu kara laikā Spānijā. Tī vysi, izjamūt septeņus laiceigūs cylvākus, ir bejuši Katōļu Bazneicas goreidznīki, kuri kļyva par republikanu „religiskū vojōšonu upurim”. Madrides arhiveiskups, kardinals Antonio Marija Ruko Varela cerej, ka šei beatifikacija ness „trejskōrteigus svātuma, misijas un sasamīrynōšonas augļus”. Kardinals pavēstēja, ka trejs nu beatifikacijas kandidatim ir dzymuši Madridē, 232 ir mōcējušīs Madridē, 176 ir gōjuši būjā šajā piļsātā. „Jī nav atbiļdeigi par tū, kas nūtyka Madridē tymā laikā,” sacēja kardinals, „jī atdeve sovas dzeiveibas Dīvam „seviški cyldonā”veidā, un jī līcynōja par Dīvu sovim beņdem. Bazneica pagūdynoj myusu mūcekļus, kuri atdeve sovu dzeiveibu par Kristu, par Bazneicu un par sovim brōlim.”
Amsterdama. Holande. Holandes universitates zynōtnīki ir apstyprynōjuši, ka senais zeimūgs, kuru ir atroduši Izraelas arheologi, ir pīderējis Bībelē mynātajai karalīnei Jezabelei. šū zeimūgu, kuru datej ar 9. godu simtini pyrms myusu eras, 1964. godā atroda arheologs Nahmans Avigads. Kaut ari uz zeimūga ivritā beja raksteits vōrds „Jezabele”, zynōtnīki šaubējōs, voi te īt runa par karalīnes atributiku. Tūmār, kai uzskota Holandes zynōtnīki, zeimūgs ir pōrōk lels, saleidzynōjumā ar tim, kaidus izmontōja Samarijas vīnkōršī īdzeivōtōji. Bez tam uz zeimūga ir radzams īpašnīka simbols – ītekmeiga sīvīte nu karaļu dzymtas. Jezabele – fenikīšu karaļa meita un karaļa Ahavas sīva - Samarijas golvaspiļsātā īvīse dīvākla Melkarta kultu. Leidz ar tū Samarijā atsajaunōja daudzu dīvāklu gūdynōšona, kura jau beja apseikuse. Jōs meita Atalija, kura kaidu laiku vaļdēja Judejā, ceņtēs šū kultu īvīst ari Jeruzalemē. Bet pēc tam, kod Atalija tyka nūgalynōta un trūnī kōpe Jehoašs, tō īvīsšona Judejā cīte naveiksmi. Un pavysam izzuda pēc jūdu atsagrīzšonas nu Babilonas vērdzeibas.
Turina. Itālija. Sovdabeigu „antihelovinu” 31. oktobrī ir nūlāmuši sareikōt Turinas diecezes goreidznīki. Svātki sauksīs „Vysu Svātū un Nūslāpumu nakts”. Pīaugušī un bārni, pōrsagērbuši par eņgelim, daleis garumgōjējim boltū šokololadi. Svātki ir plānōti kai atbiļde uz arvīn lelōku popularitati īgyustūšajim un Bazneicas kristizeitajim „Helovina” svātkim. Goru, brīsmūņu, drausmeigu kostīmu un garamgōjēju baideišonas vītā goreidznīki gryb sareikōt gaišus un jautrus svātkus, „eņgeļu svātkus”. Bārni nadīdelēs nu pīaugušajim soldonumus, bet daleis tūs poši. Kūpā ar boltōs drēbēs gērbtajim „eņgelim” jī aicynōs vysus pīsadaleit Vysu svātū un Nūslāpumu nakts svineibōs, kas nūsaslēgs ar svātku dīvkolpōjumu sv.Pelagejas bazneicā.
Vatikans. Sakarā ar tū, ka Bazneica tyvojās liturgiskō goda nūslāgumam, kai ari tys, ka šymā laikā rūnās dūmas par laiku beigom, Vatikanā teik organizeita izstōde, kas veļteita Apokalipsei. „Apokalipse: Pādejō Atklōsme” taids ir izstōdes nūsaukums, kura tyka atklōta Vatikana muzejūs pagōjušajā nedeļā. Ekspozicija sastōv nu vairōk kai symts mōkslas dorbim, kuru temats ir „Atklōsmes grōmota”. „Apokalipse” – ir nūsaukums sv. Jōņa saraksteitajai Jaunōs Dereibas pādejai grōmotai, kurā jys aproksta sovus mistiskūs redzējumus sovas trimdas laikā Grīkijas Patmosas solā. Vatikana muzeju direktors Frančesko Buranelli stōsta, ka „Atklōsmē” teik runōts par vojōšonom, kas ir seviški aktuala tema ari myusdīnōs, kod Bazneica taipat pīdzeivoj dažaidas vojōšonas. Alessio Geretti, ekspozicijas direktors, pastreipoj, ka „Apokalipse”nav katastrofu, bet cereibu grōmota. Ekspozicijā ītvarti rūkroksti, gleznas uz kūka un audakla, skulpturas, juvelieru izstrōdōjumi, graviras un zeimējumi, kas dateiti ar IV-XX godu simtinim. Daži eksponati uz izstōdes laiku ir atvasti nu Luvras muzeja Parizē, nu Tretjakova galerijas Moskovā, nu Budapeštas un Varšavas nacionalajim muzejim. Lelu izstōdes daļu aizjem bizantīšu un krīvu ikonas. (Agnuz.info)
ZIŅŌJUMI
1. novembrī – Vysu Svātū dīna – sv. Mises Aglyunā plkst. 10.00; 12.00; 19.00.
2. novembrī – Dvēseļu dīna – sv. Mises Aglyunā plkst. 7.00; 12.00; 19.00. Bērzgalē – plkst. 9.30; Rageļūs – plkst. 10.00; Peipiņūs – plkst. 12.00.
Sveceišu vokors Aglyunas kopūs – plkst. 17.00.
4. novembrī sv. Mises Aglyunā plkst. 10.00; 12.00; 19.00. Bērzgalē – plkst. 9.30; Rušyunā – plkst. 11.00.
Naktī nu 3. uz 4. novembrī Aglyunas bazilikā Adoracijas nakti vadeis Reigas sv. Marijas Magdalenas draudzes lūcekli.


text:
Biblioteka
Biblioteka (greku: BιBλίov, biblīos – "gruomota"; θήkn, tēke – "pagluobe") – privats ci ļaudiskys gruomotu kūplasejums, ci vuiceibu īstots, izalosūt, komplektejūt, sorgojūt gruomotys i ļaunūt jūs lītuot ļaudeibai. Taipoš par biblioteku sauc gruomotu serejis, kurei paškierta konkretai skaiteituoju grupai ci literaturys žanram (pīv., Škoļnīku biblioteka, Filosofejis biblioteka). Pa organizacejai, kuramā dora biblioteka, izškir kleštoru bibliotekys, universitetu bibliotekys, tīsu bibliotekys i ct.
Pošleluos bibliotekys Latgolā dora Daugpilī (Latgolys Centraluo biblioteka, Daugpiļs Universiteta biblioteka) i Rēznē (Rēznis Centraluo biblioteka, Rēznis Augstškolys biblioteka).


text:
PAROSTŌ LITURGISKŌ LAIKA 9. SVĀTDĪNE
Muna Pesteitōja svātō Sirds, es nōku Tovā prīškā, lai lyugtu Tovu paleidzeibu, jo vīneigi Tevī es varu rast patvārumu un cereibu. Tu vīna spēj myus dzīdynōt un snēgt mums mīrinōjumu dzeives bādōs; Tevī ir munas nauzticeibas lobōšona un Tevī var tikt aizpiļdeiti vysi muni tryukumi. Tu esi munu grāku dzēsšona un vysu munu lyugšonu un cereibu pīpiļdejums.
Tu esi vīneigais, kam es nikod naasu apnicis un kas spēj pacīst munas kļyudas, jo Tu mani mīļoj ar bezgaleigu mīlesteibu. Tōpēc, muns Kungs, apsažāloj par mani sovā lelajā žālsirdeibā un dori ar mani, man un manī, kū vīn Tu vēlejīs, jo es atdūdu sevi piļneibā Tev, dīviškeigō Jezus Sirds, uzatycūt Tev un zynūt, ka Tu mani nikod napamessi. Amen. (Nu grōmotas „Tuvāk Dievam”)
„Na kotrs, kurs Man soka: Kungs, Kungs, īīs dabasu vaļsteibā, bet gon tys, kurs pylda muna Tāva grybu, kurs ir Debesīs”. Pyrmais, kurs ideali izpiļdēja sova dabasu Tāva grybu, beja Jezus Kristus. „Muna bareiba ir piļdeit Tō grybu, kas Mani ir syutējis”(J 4, 34). „Es namekleju sovu grybu, bet gon Tō grybu, kas Mani ir syutējis (J 5,30). „Es nu dabasim atnōču na tōdēl, lai piļdeitu Munu grybu, bet gon, lai piļdeitu Tō grybu, kas Mani ir syutējis”(J 6,38).
Naapšaubami, nivīns vairōk par Dīvu nasavēlej myusim loba, tōpēc ir naīspējami, ka kaids byutu zaudātōjs tōpēc, ka ir pasakļōvis Jō grybai. Myusu pretesteiba piļneigai uzaticēšonai Dīvam vīnmār rūnās nu tō, kas myusūs ir tymss un grēceigs.
Šōsdīnas Evaņgelijā Jezus myus breidynoj nu tukšas un naeistas uzaticēšonas Dīvam. Un vālōkūs laikūs apostoli šū Jō breidynōjumu ir atkōrtōjuši vairōkkōrt. „Kurs soka: „Es Jū pazeistu”,”roksta apostols Jōņs, „bet naīvāroj Jō bausleibas, tys ir meļs un jymā nav patīseibas”(1 J 2,4). Leidzeigi mōcēja ari apostols Pōvuls: „Jī gon apgolvoj, ka Dīvu pazeist, bet ar sovim dorbim tū nūlīdz”(Tit 1, 16). Ari apostols Jākubs soka: „Un esit vōrda piļdeitōji, bet na tikai klauseitōji, cytaidōk jyus poši sevi maldynōsit”(Jk 1,22).
Šymā sakarā nōk prōtā leidzeiba par divim dālim, kas teik syuteiti uz veina dōrzu. Ar atzineibu Jezus runōja tikai par tū dālu, kurs īsōce ar pretesteibu, bet vālōk piļneibā izpiļdēja sova tāva grybu.
„Ikvīns, kurs dzērd šūs munus vōrdus un tūs pylda, ir pīleidzynojams prōteigam veiram, kas uzcēlis sovu mōju uz kliņts”. Atcerēsimēs dažas situacijas nu Jaunōs Dereibas, kod kaids soka: „Kungs, Kungs”, bet eistineibā napīdar pi Dīva Vaļsteibas. Sōksim ar pazeistamū izteicīni nu sv. Jōņa pyrmōs vēstules: „Jo kaids saceitu: Es Dīvu mīļoju, bet sovu brōli īneistu, tys ir meļs. Jo, kurs namīļoj sovu brōli, kuru jys redz, tys navar mīļōt Dīvu, kuru jys naredz.” Un 2. vēstulē Timotejam losam: „Ir taidi, kas paturēs dīvbejeigu izskotu, bet tōs spāku nūlīgs”.
Pat naticeigī zyna, ka myusu vōrdim jōsakreit ar myusu dorbim. Tōpēc ka gon lyugšona, gon Dīva Vōrda klauseišonōs pylda myus ar spāku dareit lobu. Taitod, jo kaids daudz lyudzās un daudz klausōs Dīva Vōrdu, bet tys jū gorā naizmaina, taids cylvāks līcynoj tū, it kai Dīva Vōrds byutu tikpat navērteigs un navareigs kai cylvāku vōrdi.
Bet patīseiba ir cyta: eista lyugšona pateišam myus tyvynoj Dīvam, un Dīva Vōrds pateišam ir pīsōtynōts ar spāku, kas pōrmaina cylvāku. Jezus šōsdīnas Evaņgelijā myusim atgōdynoj, ka, jo kaids lyudzās, un tys jū natyvynoj Dīvam, tys ceļ mōju bez pamata. Kas tod ir šys pamats? Kliņts ir Kristus – vīnā nu sovom vēstulem mums pavēstej apostols Pōvuls. Jo mes pateišam sovu dzeivi byuvēsim uz Kristus pamata, kas religiskā volūdā nūzeimoj – sajimt svātdorūšū žēlesteibu. Taitod varam saceit, ka myusu dzeives pamats ir svātdorūšō žēlesteiba.
Apskateisim veļ vīnu jautōjumu. Vēstulē efezīšim un ari Apokalipsē losam, ka Bazneicas pamats ir apostoli. Kai var sovā storpā saskanēt šōs divas patīseibas – ka ir jōbyuvej uz Kristus pamata un ka Bazneicas pamats ir apostoli? Atbiļde ir ļūti vīnkōrša: na tys byuvej uz Kristus pamata, kurs skali Jū atzeist un pacylōtā bolsā par Jū runoj – jo tū var dareit ari ļūti subjektivi. Objektivi Kristu var satikt pyrmom kōrtom apostolu nūdybynōtajā Bazneicā. Teiši apostolim Jezus sacēja: „Raug, Es asmu ar jums vysōs dīnōs leidz pat pasauļa beigom”.
„Ikvīns, kurs dzērd šūs Munus vōrdus un tūs napylda, byus leidzeigs naprōteigam veiram, kurs uzcēle sovu mōju uz smiļtim. Nōce leiti, upju poli un vēja brōzmas un gōzēs pōr šū mōju, un tei sagruva, un tōs sabrukums beja lels”.
Jo kaids cylvāks smogi saslymss, tod na jau veseleibai tys dora ļaunu, bet gon cylvākam. Taipat, jo kaids zaudej ticeibu, na jau Dīvs un kristīteiba ir zaudeitōji, bet gon tikai šys cylvāks.
Asu runōjis ar symtim vacōku, kuri raud par tū, ka jūs bārni ir zaudējuši ticeibu. Na man tīsōt šūs cylvākus, vo jī gadejumā poši nav pi tō vaineigi. Bet es zynu, kaidu padūmu dūt vacōkim, kurim pateišam ryup, lai jūs bārni paturātu ticeibu un pēc tōs dzeivōtu.
Vyspyrms gimenē jōroda taida atmosfera, kurā Dīvs un ticeibas praseibas byutu pateišam pyrmajā vītā. Navar byut tai, ka Dīva bausleibas īvārojam tikai tod, kod tōs saskan ar myusu interesem. Un nav īdūmojama situacija, ka bārns brauc ekskursijā voi jam nasagryb ceļtīs, un tōpēc naīt uz svātdīnes svātū Misi. Bārni jau nu agras bērneibas jōmōca lyugtīs, un vacōkūs jim ir jōredz pyrmūs aplīcynōtōjus lyugšonas nūzeimei un tōs ītekmei uz myusu dzeivi. Vacōkim ir jōbyun pīmāram ari tajā ziņā, ka nūdeveiba un škēršonōs lauleibā nav īdūmojama.
Bezgola lela nūzeime gimenē ir sarunom par Bazneicu. Jo kaidā gimenē par Bazneicu runoj ar napatyku un nūpālumu, tod, jo ari vacōki sevi uzskota par katōlim un ir pīlaiduši sovus bārnus pi pyrmajim sakramentim, ir moza cereiba, ka Bazneica jūs bārnim kļyus par goreigū gimeni.
Lai mōja syngri stōvātu, ir vajadzeigs styprs pamats. Un, jo mōja sabruks, tod nalaime pyrmom kōrtom skars tōs īpašnīku. (pr. Jaceks Salijs OP)
***
Natōli nu Vatikana lobajā Tibras upes krostā ir radzamas divas īspaideigas ceļtnes. Vīna nu tom ir slovonō Eņgeļa piļs, calta kai imperatora Adriana mauzolejs 2. godu simtinī. Tai apleik ir dziļš aizsorggrōvs un tōs pamati ir dzili īrokti. Dažus desmitus metru tōļōk atsarūn pagōjušajā godu simtinī caltō Tīsu piļs. Nu ōrīnes tei ir īspaideiga, masiva marmora ceļtne, bet tōs pamati ir naiztureigi, un piļs pamozam bryuk. Lyuk, šōsdīnas Evaņgelijā apraksteitō aina: Tibras upe ir izskolōjuse Tīsu piļs saklū pamatu, bet Eņgeļu piļs spītej vysom atmosferas īdarbeibom un veļ aizvīn lepni stōv Romas vydā nasatricynojama, jo tōs pamati ir dzili.
Kaut kas leidzeigs nūteik ari ar cylvākim. Kai vējš, leits un gruntsyudiņs var izskolōt mōjai pamatus, jo tei nav calta uz kliņts voi tōs pamati nav dzili īrokti zemē, tai dažaidi ōrejī apstōkli var apdraudēt cylvāka dzeivi. Bīži vīn radzam labi gērbtus cylvākus, kuri jūņoj sovōs automašynōs un nadūmoj par reitdīnu. Pōrōk vālu tī atsamūst un apjādz, ka nikas nav sakrōts myužeibai, ka laiks ir nalītdereigi iztārāts, un pretim Dīva vaļsteibai ir jōīt tukšom rūkom. Jī saprūt, ka nav krōjuši kūpā ar Jezu, bet ir pat izškērdējuši dōrgōkū, kas cylvākam ir. Myuža beigōs vēstures vīsuļs jūs nūslauceis nu zemes vērsa. Cyti dzeivi uztver nūpītni, bet napareizā veidā. Tī pasaļaun maļdeigom ideologijom, kas daudz sūla, bet moz dūd. Taidi nasaprūt, ka pat bausleibas naspēj pesteit, bet tikai Jezus Kristus žēlesteiba.
Bet kaida tod ir prōteiga cylvāka reiceiba? Kū nūzeimoj jimt Kristus vōrdus nūpītni un piļdeit Dīva grybu? Svātō Tereze nu Avilas atzyna, ka piļdeit Dīva grybu nūzeimoj dareit tikai divas lītas: mīļōt Dīvu un mīļōt sovu tyvōkū. Un vysi spāki jōpīlīk šajā vērzīnī. Svātō pastreipoj divas lītas: na tikai Dīva mīlesteibu, bet ari tyvōkmīlesteibu. Tys ir tōpēc, ka cylvāki bīži vīn ir vōjōki teiši tyvōkmīlesteibas jūmā – jī gon nikū naatsoka Dīvam, bet sovu tyvōkū pīteikūši namīļoj. Tyvōkmīlesteiba prosa vairōk. Tei pīprosa upurus. Jezus mōca, ka cylvāki tiks tīsōti pēc tyvōkmīlesteibas mārauklas. Jezus myus aicynoj tryukumcītējūs saskateit Jū pošu.
Svātī napaveice breinumdorbus ar ciļvēceigajom pyulem, bet gon – pasateicūt Dīva žēlesteibai, kū jī īgyva, tycādami Dīvam un pasaļaudami uz Dīvu. Nasaverūt uz sovim ciļvēceigajim tryukumim, svātī ir sasnāguši kolngolus. Pat svātais Pōvuls atzyna, ka jys nadora lobū, kū gryb, bet dora ļaunu, kū īneist, jo Lykums ir goreigs, bet cylvāks ir mīseigs un pakļauts grākam. Ceļūt mōju, godōs vysaidas kibeles, bet dorbs pacīteigi jōturpynoj tōļōk. Taipat tys ir ari ar myusu goreigōs ceļtnes byuvēšonu. Tikai ar pacīteibu cylvāks gyust īkšejū breiveibu un spēju pīsalōgōt Dīva grybai.
Voi vysi ceļ sev mōjas uz drūšim pamatim? Dīmžāl, tai nav gon. Daži ībyuvej sovas mōjas pamatūs pat spridzekli.
Ceļt mōju Evaņgelija izpratnē nūzeimoj ceļt dabasu vaļsteibu, kas ir brōleibas, mīlesteibas un vīnōteibas saime. (Nu V.E.A.Brumaņa grōmotas „Mīlestībā vienoti”)
Myusu pamats.
„Nōce leiti, upju poli un vēja brōzmas un gōzēs pōr šū mōju, bet tei nasagryva, jo beja calta uz kliņts.”(Mt 7,25)
Kaidu reizi breineigā pavasara reitā divi putneni izlidōja veit sev ligzdeņas. Vīns nu jim izavēlēja breinumjauku vītu un sōka veit ligzdu bīzūs kūka zorūs. Gaiss smaržōja pēc pavasara zaļumim, lejā čalōja upeite, saulei dīnā atmyrdzūt seikajūs viļneišūs, bet naktī yudinī atsaspūguļōja naskaitamī dabasu speidekli. Un pēkšni, vālu vokorā, sasacēle vātra; upeite pōrsavērte par trokojūšu straumi, tei izgōja nu krostim un appludynōja plašu apkōrtni, iznycynojūt vysu sovā ceļā. Kūks tyka nūlauzts, putneņa pereklis sajuka, un naboga putneņam vairs nabeja kur palikt. Jys beja savejis perekleiti pōrōk zamu, carādams tikai uz syltom, saulainom dīnom un klusom zvaigžņōtom naktim.
Ūtrais putneņš pasacēle augši kolnūs un nūveja perekleiti mežūneigā aizā, uz augstas kliņts. Ōtri vīn tī sōka rastīs dzeiveiba, perekleits beja pylns ar mozajim putnenim. Sasacālušō vātra trokōja tōli īlejā, vēja brōzmas traucēs gar kliņtim, bet naspēja aizsnēgt augstū vērsyuni. Un reitā, kod otkon atspeidēja saule, syltais perekleits beja sovā vītā, dzeivs un naskorts.
Un mes, kur mes asam savejuši sovu perekli? Kur ir myusu dūmu un jyutu pamats? Voi myusu dvēsele stōv uz cīta, nasatricynojama ticeibas akmiņa, gotova stōtīs pretim vysim kārdynōjumim un vylynōjumim, voi ari mes asam sovu mōju uzcāluši „uz smiļtim” un myusu sabrukums byus miļzeigs?
„Nivīns navar likt kaidu cytu pamatu, kai tū, kas ir īlykts: Jezū Kristū”(1 Kor 3,11). Nu grōmotas „Kotra dīna – Dīva dōvona”)
Junijs – Vysusvātōkōs Jezus Sirds mēness.
Pravītis Isaja raksturoj Jezu Kristu kai cītēju. Un pateišam, cītēja apzeimējums Pesteitōjam pīstōv vysvairōk, jo Kristus ir Lobais Gons, Lobais Draugs, kurs zīdōja Sovu dzeiveibu par Sovom avim. Un veļ vairōk: Jezus Kristus ir mūceklis, ir sōpju veirs na tikai laiceigōs dzeives pūsmā vīn, it seviški Sovas dzeives nūslāgumā, bet ir taids ari pēc nōves. Lyuk, apostols Jōņs, Jezus nōves oculīcinīks, soka, ka vīns nu karaveirim ar škāpu pōrdyure jau myrušō Pesteitōja sirdi, un nu šōs rātas izplyuda ašnis un yudiņs. Šys fakts ir devis naizsmeļamu vīlu pōrdūmom na tikai mistikim un mōkslinīkim, bet ari kotram ticeigajam, kurs Jezū saskota dīviškeigū un ciļvēceigū. Jezus caurdurtō Sirds līk padūmōt ari myuslaiku kristīšam. Padūmōsim, kū Jezus Sirds mums vēstej un kū tei nu mums sagaida.
Kai īvainōts karaveirs, uz kura mīsas ir radzamas ceiņu sekas – dziļas rātas, stōsta mums bez vōrdim par tū upuri, kū jys ir nesis sovas tāvu zemes un tautas aizstōvēšonai, tai ari Jezus Kristus caurdurtō sirds vēstej mums par upurim un mīlesteibu cylvāku lobā. Jezus dūmas varātu izteikt sekojūši: „Šei rāta, kū jyus radzat Munā sōnā un Munā sirdī, lai jums līcynoj, ka Es jyus patīši mīļoju, ka asu zīdōjis pats Sevi, lai jums byutu dzeiveiba, lai jyus naskortu myužeigō nalaime un lai jyus sasnāgtu augstōkū piļneibu pi Muna Tāva. Sokit, kū veļ vairōk es byutu varējis dareit jyusu lobā? Nav tok lelōkas mīlesteibas par tū, kod kaids zīdoj vysu sevi, sovu dzeiveibu par sovim draugim.” „Es asmu nōcis, lai jim (cylvākim) byutu dzeiveiba un lai tei byutu pōrpiļneibā.”(J 10,10).
Skaistas dūmas, dziļu izpratni un nūrōdejumus par Jezus Sirds mīlesteibu atrūnam ari Bazneicas rokstūs un katōļu asketu dzeives pīmārūs. Aplyukōsim dažus nu tim. Pīmāram, svatais Bonaventura (1221-1274), Bazneicas doktors, soka: „Asam atroduši ceļu uz Vysusvātōkū Jezus Sirdi; ir labi tur byut un nasaļausim īt nu tōs prūjom. Ak, cik labi un cik jauki ir tajā mōjōt! Tova Sirds, ak Jezu, ir lela monta un dōrga pērle! Tovs sōns tyka atvārts, lai mes tur varātu pasaslēpt nu vysom vātrom…Kōpēc Tevi nu jauna īvainōja? – Lai mes caur radzamom rātom saskateitu naradzamū mīlesteibas rātu. Jezus Sovu mīlesteibu navarēja parōdeit lobōk, kai caur bryucem mīsā un ari pošā Sirdī.”(Vitis Mystica). Svātō Ģertrude (1256-1302) roksta: „Kungs, tagad mozgoj un spūdrynoj munu sirdi Tovas dīviškeigōs Sirds mīlesteibā! Kungs, dūd man Tovu Sirdi par patvārumu, lai nōves stuņdē muns vīneigais ceļš uz myužeigū mīru byutu Tova Sirds.”
Svātais Ontons nu Padujas, Bazneicas doktors, soka: „Dīvbejeiga dvēsele Jezus Sirdī atrass patvārumu pret vysom valna viļteibom un mīrynojūšu atpyutu. Lai dīvbejeigō dvēsele meklej Jezus Sirds dziļumus, kur tei atrass gaismu, īprīcynōjumu, mīru un naizsokamu baudu.” Un sv. Bernardins myus mudynoj: ”Taitod, steigsimēs pi Jezus meilōs un maigōs Sirds! Šei Sirds dūmoj par vysu, pazeist vysu, tei mīļoj vysus – tei ir aizdadzynōta ar mīlesteibas guni”. Kempenes Toms sovukōrt uzrunoj Jezu: „Ak, cālais Jezu, kas mōjoj vysu tū cylvāku sirdīs, kuri Tevi mīļoj; ak, krystā pīkoltō tāls vysom mīļojūšajom dvēselem! Ak, vysu svēteibu un dōvonu krōjums! Kristu Karali, ticeigū Pesteitōj, Tu pīļōvi, lai Tovs sōns tyktu ar škāpu atvārts, es lyudzu Tevi, atver man Tovas žēlesteibas vōrtus un ļaun man īleist Tovas mīļojūšōs Sirds kambarūs, lai muna sirds byutu vīnmār vīnōta ar Tovejū!””
Golgotā atvārtō Jezus Sirds, nu kuras izplyuda asnis un yudiņs, patīši ir bezgaleigōs mīlesteibas simbols un naaizsokamu svēteibu olūts vysim tim, kuri steidzās pi Jōs ar pazemeibu un mīlesteibu. (Pr. P.Bečs nu grōmotas „Dzīvais vārds”)
Nu vysas pasaules.
Roma. Vysusvātōkō Sakramenta svātkūs vairōku Italijas bazneicu apmaklātōji beja pateikami pōrsteigti par krōšņajim un smaržeigajim zīdlapeņu paklōjim. Dažōs vōtōs tī rūtōja tikai bazneicu pogolmus, cytur – pat tyvōkōs īlas. Par paklōju izveidi beja pasaryupejuši floristi. Nu zīdu audzētovom jau īprīkš beja pīgōdōtas daudzas kastes ar vysdažaidōkū krōsu rūžu, neļķu, krizantemu un cytu zīdu zīdlapeņom. Dekoraciju izveidē floristi izmontōja pat sāklas, kas īvōktas nu Vydusjyuras regionā augušū pīniju čīkurim. Vīns nu vyslelōkajim zīdu paklōjim pagōjušajā svātdīnē, kod Itālija atzeimēja Vysusvātōkō Sakramenta dīnu, beja izveidōts pi sv. Marijai Goretti veļteitōs bazilikas Nettuno piļsēteņā. Vīns nu trejim tematiskajim atveidōjumim, kas beja radzami zīdlapeņu paklōjā pi Nettuno bazilikas, beja Lurdas Dīvmōte. Šys attāls beja veļteits Jaunovas Marijas pasarōdeišonas Lurdā 150. godadīnai. Veļ smaržeigajā paklōjā varēja redzēt XXIII Pasaules Jaunīšu dīnas logo ar zaļu uzrokstu „Sidneja”, bet tyvōk pi bazilikas, pi ōrpusē īreikōtō oltora, beja radzami pīci olimpiskī apli, par gūdu šō goda Olimpiskajom spēlem, kas nūtiks Pekinā. Zīdu paklōjā radzamī goreigō un laiceigō rakstura atveidōjumi simbolizej Bazneicas darbeibu pasaulē, cīšā saisteibā ar sabīdriskajim nūtykumim. Ari pats Jezus gōja un sludynōja pasaulī. Tai ari šūreiz Jys Vysusvātōkajā Hostijā izgōja ōrpus dīvnoma: tyuleņ pēc vokora Mises prīsters ar Vysusvātōkū Sakramentu izgōja pa bazilikas centralajom durovom un devēs piļsātas īlōs, lai svēteit tōs īdzeivōtōjus un daudzūs atpyutnīkus dažus sūļus attōlajā Vydusjyuras pludmalē, jo Nettuno ir ari vīns nu Itālijas kurortim. Nettuno piļsātā zīdlapeņu paklōji teik veidōti jau deveitū reizi. Šei skaistō tradicija īsōkta 2000. – Jubilejas godā. Kotru godu paklōjam teik dūts ari nūsaukums. Šūgod tys saucēs „Cereibas sākla”.(Vatikana radio)
***
Naparostu raidejumu šō goda oktobrī gatavoj Itālijas telekompanija RAI: sakarā ar gaidamū Veiskupu sinodi nūtiks Bībeles laseišonas maratons: vysus Svātūs Rokstus ir paradzāts nūlaseit televizijā septeņu dīnnakšu laikā. Pāvests tiks uzaicynōts īsōkt raidejumu, nūlosūt pyrmū Bībeles nūdaļu. Bībeles laseišonas maratonā pīsadaleis dažaidu konfesiju un ticeibu pōrstōvji, nūmainūt vīns ūtru. Pošlaik projekts veļ ir izstrōdes stadijā, bet, pēc tō veidōtōju īceres, pāvests Benedikts XVI atklōs maratonu, pēc tam stafete tiks nūdūta golvonajam Romas rabinam Rikardo di Senji. Tod stafeti pōrjims pareizticeigū prīsters, tod protestantu mōceitōjs un tai tōļōk, īsaistūt projekta eistynōšonā ari vīnkōršūs ticeigūs, kuri jau īprīkš var īsnēgt pīteikumu par pīsadaleišonu caur speciali šam nūlyukam paradzātū web lopu. RAI Vatikana redakcijas vadeitōjs Džuzeppe di Karli paskaidrōja, ka projektam ir ekumenisks raksturs, kas pīsaisteis sev vysu Dīva tautu saisteibā ar Veiskupu sinodi, kas nūtiks nu 5.-26. oktobram, un kura ir veļteita Dīva Vōrdam. Precizs maratona sōkuma laiks un tō seikōkas detaļas veļ nav nūteiktas, bet tiks paziņōtas presē tyvōkajā laikā. (www.catholic.uz)
ZIŅŌJUMI
7. junijs – sastdīne – Kopusvātki: 13.00 Slobodas kopūs, Rageļu draudzē
15.00 Borekstu kopūs, Aglyunas draudzē
13.00 Onzuļu kopūs(ar sv.Misi), Rušyunas draudzē
15.00 Pansionata „Krastini” kopūs
8. junijs – sv. Mises Aglyunā plkst. 10.00;12.00;19.00. Rageļūs 10.00; Peipiņūs 12.00
Kopusvātki - 11.00 Egļu kopūs, Rageļu draudzē
14.00 Peipiņu kopūs, Peipiņu draudzē
16.00 Raginsku kopūs, Rageļu draudzē
14.00 Silišku kopūs, Bērzgales draudzē
16.00 Madelānu kopūs, Bērzgales draudzē


text: sacky do vysavacu, mokre vysavani, - vysavac narex, roboticky vysavac zkusenosti, - odsavacka na vysavac, vysavac 12v, - nahradni dily na vysavace, krbovy vysavac, - vysavace pro alergiky, vysavac robot, - elektrolux, recenze robotickych vysavacu, - kolik stoji, wax vysavac, - parkside vysavac, vodnik, - sacky do vysavace electrolux, prodam vysavac, - pujcovna vysavacu, centralni vysavac husky, - vysavace lg, vysavace sencor, - tichy vysavac, viceucelove vysavace, - ve sleve se slevou, hepa filtr, - levne, vysavac pro alergiky, - rainbow vysavac, vysavac goddess, - cisteni, centralni vysavace, - male vysavace, bosch vysavac, - zelmer, d test vysavace, - vysavac na popel, v kladno, most, karvina, frydek-mistek, zlin, - vysavac sencor, vysavac listi, - vune do vysavace, hoover vysavace, - vysavac rainbow, vysavac na listi, - cyklonove vysavace, kde jsou nejlevnejsi, - krbovy vysavac popela, automaticky vysavac recenze, - stavebni vysavac, vyber vysavace, - nejpohodlnejsi, eta neptun, - tycovy vysavac electrolux, vysavac dirt devil, - bezdratovy vysavac, centralni vysavace beam, - worverk vysavac, vysavac rucni, - rotacni kartac, roboticke vysavace srovnani, - vysavace eta, vysavace clatronic, - vysavac trilobit, sacek do vysavace, - jezirkove vysavace, cleanmate, - vysavace husky, sacky do vysavace zelmer, - rucni vysavac eta, vysavac vodni, - prumyslove, stolni vysavac, - roboticky vysavac diskuze, roboticke vysavace diskuse, - sacky do vysavace aeg, vysavac eta, - vysavac hyundai, vysavac rainbow cena, - centralni vysavani, nejoblibenejsi, - vysavac rowenta, vysavac fagor, - vysavace prumyslove, opravy vysavacu, - centralni vysavac, vysavac clatronic, - vysavace, vysavac philips, - vysavac test, vysavace philips, - odsavacka hlenu na vysavac, nejlevnejsi vysavace, - vysavac s vodni filtraci, domaci spotrebice, - vysavac neptun, vysavace concept, - dilensky vysavac, nastavec na vysavac, - rucni vysavac test, prumyslove vysavace, - sacky na vysavace, nejzajímavější a další.


text:
Latgaļu volūda ISO standartūs
Latgaļu volūdai vēļ nav ISO standarta. Tys nūvad pi puors gryutumim, struodojūt ar latgaļu volūdys tekstim iz datora. Rokstā stuosteits par dažaidom vareibom apīt standartizacejis problemys.
Puslopu ruodeklis
ISO 639/1 i ISO 639/2[pataiseit]
Datorzineibā i cytur cieški lītoj 2-literu apzeimīņus volūdom i vaļsteibom. Pīvadumam, en irā cieškuok pīzeitais anglīšu volūdys kods, a GB i US - vaļsteibu kodi. Šaļtim vīnai volūdai eksistej nazcik variantu, i tūlaik roksta kombinacejis, saceisim, en-GB (britu anglīšu volūda) ci en-US (ASV anglīšu volūda). Taidys pasaukys var paleidzēt, pīvadumam, apzeimojūt teksta volūdu MS Office dokumentūs, kab ar tekstu labi dareitu pareizraksteibys lobuotivs (spelling-checker). Vaļsteibys kodu pījimts raksteit ar lelajim literim (pasaver standarta ISO-3166), a volūdys kodu - ar mozajim literim (pasaver, pīvadumam, standarta ISO639-2).
Nu 2 literu teoretiskai var sataiseit viņ 26*26=676 kombinacejis. Pīvadumam, lv-LV ir Latvejis latvīšu (baļtīšu) volūda, a lt-LT - Lītovys lītaunīku volūda. Volūdu vysā pasaulī ir, mozuokais, 3000. Partū taidu 2-literu kodu nagona. Pīvadumam, kods lg irā aizjimts Ganda aba Luganda volūdai Afrikā, i tod irā problema, ka gribīs lg lītuot i latgaļu volūdai apzeimuot (pasaver rakstīņa ap latgaļu volūdu). ISO 639/2 standarts lītoj 3-literu eisynuojumus, tok jimā i volūdu skaits vēļ napiļneigs.
Dialektu apzeimuošona[pataiseit]
ISO standartūs tapipoš irā vareiba raksteit kodus volūdu dialektim. Pīvadumam, en-scouse zeimoj Scouse anglīšu dialektu, kurū runoj pi Liverpuļa, a kinīšu i arabu volūdom taidus kūpāsalaistus vuordus lītoj vēļ cieškuok. Ka mes latgaļu volūdu īskaiteitumem par latvīšu volūdys dialektu, tūlaik varātu raksteit, pīvadumam, lv-ltg voi lv-lg. (Koda lv-latgalian lītuot pa ISO standartam navar: dialekta pasauka ari vajadzeiga eisa, i na garuoka kai 8 literi.). Tys zeimoj, ka dialekta kodu suokt lītuot irā parostuok; i navajag ni nu kuo atļuovis. Vys tik latgaļu volūdys apzeimuošona ar lv-xxx atmejis kodu byutu napiļneiga. Vysu pyrma, tys zeimoj zynomu etnoligvistiskū ideņtitetu, a lels daudzums latgaļu nadūmoj, ka jī runoj latvīšu volūdys dialektā. I datorlingvistikys sprīdumi labi nadora - partū ka volūdu dialekti pasaulī cieški da gola nastandartizāti; i MS Word voi cytuos programuos pareizraksteibys lobuotivi var dalikt viņ sovrūčai volūdai, a na dialektam. Kai līcynoj Māris Laureckis, kurs aizajēme ar Mandrive Linux standartizaceju, Linux'ā navar lītuot volūdys koda, kurymā ir minusa zeime (-). I taidu vītu programiešonā var byut vēļ vairuok. Ite vēļ vīns arguments preteimā latgaļu volūdys dialekta apzeimuošonai.
Kai volūda izaškir nu dialekta?[pataiseit]
Irā taidi sapratīni, atguojuši nu vuocīšu filologu - Ausbausprache - Abstandsprache - Dachsprache. Abstandsprache (volūda deļ atostuma) ir taida volūda, kura nu city cīši izaškir caur sovu strukturu. Pīvadumam, basku volūda irā vysā izolāta nu cytu volūdu Iberejis pussolā; ite tipiska Abstandsprache. A lels daudzums volūdu atsarūn dialektu kontinuumā (t.i. saprūtameiba ekzistej iz vyds tyvuoku sābru, a īmūt tuoļuok, saprūtameiba var gaist). Pīvadumam, olaņdīšu-frīzīšu-lejisvuocīšu-kolnavuocīšu - ite saksteiba, kuramā tyvuokys volūdys irā sovā vydā saprūtamys, a, pīvadumam, vuocīšu i olaņdīšu - nā. Leidzeigi i nu portugalīšu-galisīšu-spanīšu-provaņsīšu-korsikanīšu-sardinīšu-italīšu volūdu sasadora kontinuums. Voi islandīšu-jaunnorvegīšu(nynorsk)-vacnorvegīšu(bokmal)-danīšu-švedru. Tod goduos, ka nazkurs dialekts standartizejams, kod jam irā politiska zeimeiba. Ekzistej pat taids Max'a Weinreich'a pasacīņs a language is a dialect with an army and a navy (volūda - ite dialekts ar sovu armeju i floti). Tūlaik latgaļu irā taida Ausbausprache (volūda deļ paplatynuojuma/konstrukcejis). Jei beja standartizāta deļ katuoļu misionaru darbeibys 18 i 19 godusymtūs, i deļ latgaļu nacionaluos atdzimšonys 20 godusymtā.). Izagoda, ka taidys Ausbausprache var vieļuok byut otkon dialekti, a cieškuk izīt ūtraiž. Pīvadumam, rakstīņs Glocalization and the Ausbau sociolinguistics of modern Europe stuosta ap setu/vyrovīšu volūdu Igaunejā; kai jei nu igauņu dialekta 20 godusymtā tyka par sovrūču volūdu.
Ap ISO/DIS 639/3[pataiseit]
Taids kods (izškireibā nu 2-literu koda, kurūs teik na vysom volūdom), ISO/DIS 639/3 kodu irā gona: teoretiski varams sataseit 17576 kodus - t.i. byus gona vysom pasauļa volūdom). Ar ISO standartizej i viesturiskys volūdys, pīvadumam, vandaļu volūdu. Ap ISO/DIS 639/3 standartu vēļ raksteits ite: [1]. Taidi kodi jau daškierti 7600 volūdu vysā pasaulī. Tān latgaļu koda tī vēļ navā (apsaver [2]). Nu Latvejis volūdu tī irā latvīšu (Latvian, ISO 639-3 kods "LAV"; i ISO 639-1 kods "LV"), latvīšu žestu volūda (Latvian sign language, ISO kods "LSL") i līvu volūda (Liv, ISO kods ari "LIV"). Tys kods latgalim varātu byut, pīvadumam, ltg, a varbyut i cyts, kurū standartizacejis specialisti pasūla. Pa munam, latgaļu volūdai lobuok byut ar kaidu naviņ vydtautyskū kodu, nakai bez koda. Cikom oficiala koda latgali vēļ natur, varim lītuot kodu lv-ltg. Koč tys i zeimoj, ka iz latgaļu volūdys veramēs kai iz latvīšu dialekta: ite piec minusa zeimis roksta dialekta tipu, a lv ir latvīšu volūdys ISO 639-1 kods. When there was discution about code of samogitian we decided to use Baltic language + samogitian = bat-smg. So, may be it has look like bat-ltg.
Kas ir Ethnologue?[pataiseit]
[3] - resurss ap dzeivajom volūdom Latvejā. Ethnologue redakceja tī var dalikt vysa kuo jauna. Tūs ISO/DIS 639/3 kodus var daškiert vysom volūdom, kurys ir Ethnologue'ā. Vīgli pasavērt, ka latgaļu volūdys tī vēļ navā. Ethnologue'ā dūts nazcik kritereju, kab volūda byutu izškierta nu cytu [4]: kab 2 volūdys/varianti skaiteitūs kai 2 volūdys, vajadzeiga sovvideiga nasaprūtameiba ci izškireigs etnolingvistiskais ideņtitets. Vajadzeigs tiemiejums, kurymā tys vaicuojums izsprīsts tai voi cytaiž.
Latgalīšu oficialais vuords angliski[pataiseit]
[5] i [6] dūd 2 variantus, kai rokstoms latgaļu vuords. Varbyut "latgali", senejī Latgolys ļauds, irā Latgallians (ar divejim "L"), a "latgali" - parostai "Latgalians"? Ka kuram zynoms pareizais termins, lyudzu, pīrokstit.
Nūruodis[pataiseit]
- Foundation for Endangered Languages (Sorgojamūs volūdu fonds)
- Plattdeutsch aktivistu diskuseja - itūreiz anglīšu volūdā
- Žemaišu volūda
- Profesors Aleksas Girdenis, žemaišu volūdys aktivists
- Europys regionalūs i mozūs volūdu harteja
- Codes for the Representation of Names of Languages
- Globaluo lokalizaceja i konstruktivvolūdu sociolingvistika myuslaiku Europā
- Kaida izškireiba iz vyds volūdu i dialektu


text:
2011.godā vēļ pyrma Saeimys vieliešonu izvirzieju treis prioritatis: 1) vysmoz vīna programa taišni Latgolys ekonomiskajam atbolstam; 2) latgalīšu volūdys tīseibu aizstuoveiba; 3) sabīdreibys informiešona, lāmumu skaidrošona, napuortraukta saikne ar sovu regionu (roksti, sasatikšonys, internets i.c.), cylvāku īsaisteišonai sabīdriski poltiskajūs procesūs..
Jau vaļdeibys deklaracejā tyka īkļauts punkts:
- Ilglaicīgo negatīvo ekonomisko, sociālo un demogrāfisko tendenču kopuma pārvarēšanai Latgales reģionā ieviesīsim īpašu vidēja termiņa attīstības instrumentu saskaņā ar apstiprināto Latgales reģiona attīstības stratēģiju un programmu, nodrošinot ekonomikas attīstību un investīciju piesaisti.
Juoatzeist, ka ituos apsajimšonys eistynuošonu pauotrynova vaļsts (latvīšu/krīvu) volūdys referendums i Saeimys pījimtais lāmums par rūbežškieršonys īrūbežuošonu (ari tam sekojūšais pikets). Koč ari par Latgolu otkon puorejuo Latveja sajēme gona daudz puorspeilāti šausminojūšys informacejis, bet itymā reizē situaceja tyka izmontuota, lai īgiutu rezuļtatu: ar Refomu partejis ministru īrūsynuojumu i Saeimys deputatu atbolstu tyka apstyprynuota programa „Iespēju Latgale“. Par tū vairuok informacejis var atrast ite voi ministrejis (VARAM) sātys lopā. Svareigi, ka beidzūt iz vīna reģiona problemom tyka pasavārts puornūzariski, a na tikai nu vīnys ministrejis īriedņu kabinetu lūga – salobuoti celi, izvieduots uzjiemiejdarbeibys centrs, Reigā atkluota Latgolys puorstuovnīceiba, finansials atbolsts īdūts pašvaļdeibom, izveiduota kina Latgolys pozitivūs pīmāru populariziešonai itt. Kūpumā itei programa naatrysynova vysys problemys, bet tei paruodie pīmāru, sperūt pyrmū sūli pareizā virzīni. Nuokamai vaļdeibai juoturpynoj īsuoktais dorbs eistynai regionu atteisteibai!
VARAM gribie pavysam atsaceit nu Eipaši atbolstamūs teritoriju termina. Piec ilgom diskusejom panuocem kompromisu i Regionaluos atteisteibys lykuma 23.panta ūtrei daļa tyka pījimta itaidā redakcejā: „Reģionālās politikas mērķteritoriju attīstība tiek veicināta ar reģionālās politikas un nozaru politiku ietvaros īstenotiem investīciju un cita veida atbalsta pasākumiem, kas tiek diferencēti atbilstoši mērķteritorijās ietilpstošo pašvaldību (..) sociāli ekonomiskajiem rādītājiem, kā arī vajadzībām un attīstības iespējām un kas tiek noteikti plānošanas reģionu vai vietējo pašvaldību teritoriju attīstības plānošanas dokumentos.“
Vēļ ituos Saeimys dorba laikā ceru, ka ūtrajā lasejumā tiks pījimti prīšklykumi par Latvejis administrativūs regionu (vysu vaļsts puorvaļžu vīnuota īdalejuma) izveidi, kai ari par īspieju pašvaļdeibuos saglobuot kulturviesturiskūs apdzeivuotūs vītu (cīmu, solu) nūsaukumus, kurus, Dīvamžāļ, jau daudzejus ir paspiejuši izdzēst nu adresu sarokstim.
Saeimā otkon skaņ latgalīšu – Latgolys latvīšu – volūda, tai pat kai tī skaniejuse jau Satversmis sapuļcis laikā. Ituo vaicuojuma rysynuošonai nav tik ļūti vajadzeigi leli finansiali īguļdejumi, kai elementara cīņa i savstarpeja sapratne. Latvejis vaļsts Satversme niu ir puorlyka ari latgaliski i visim breivai pīejama, vaļsts televizejā regularai teik ruodeits raidejums „Cytaidi latviskais“ (pyrmajā godā nu vaļsts budžeta tam tyka eipaši atvālāti 25 tyukst. latu, bet nuokušajā – televizeja finansejumu atroda jau nu sovim resursim), Latvejis radejis 1.programā kotru sastdini skaņ raidejums „Kolnasāta“. Vaļsts volūdys agenturai tyka daškierti 10 tyukst. latu interaktivuos ābecis izstruodei. Itūgod finansiejums daškierts Rēzeknis Augstškolai dorbam pi latgalīšu volūdys metodiskūs materialu izstruoduošonys.
Pašapzineigai i breivai Latvejai itamūs namīra pylnajūs laikūs austrumu rūbežys nūsorguošonai ir vajadzeiga pašapzineiga i stypra Latgola – lapna par sovu volūdu, kuļturu, savdabeibu i pīdereibu Latvejis vaļstei.
Vysu treju godu laikā asu bejs breivai pīejams visim žurnalistim – nikod naasu atsasacejs dūt atbiļdis ari sevkuram zvanietuojam voi raksteituojam, regularai uzturāta saziņa caur škārsteikla socialajim teiklim. Pīsadaleits gondreiž vysūs Latvejis Lauku biblioteku asociacejis reikuotajūs gruomotu svātkūs Latgolys regiona ītvorā, kai ari īspieju rūbežuos vysod asu atsasaucs iz uzaicynuojumim apmeklēt školys, pašvaļdeibys, konfereņcis, saīsmes ci Latgolai svareiguokūs kulturys pasuokumus. Ari iz prīšku ir svareigi veicynuot cylvāku sabīdriki politiskū aktivitati – svareigai, lai Latgolys vieliešonu apgobola ļauds var breivi sasazynuot ar sovim 15 deputatim LR Saeimā!
Vairuok informacejis par munu dorbu 11.Saeimys komisejuos i storpparlamentu dorba grupuos var sameklēt škārsteikla sātys lopuos: saeima.lv i jureits.lv
LR Saeimys deputata omots nav mierkis, bet leidzeklis, kai var ītekmēt procesu virzeibu. Asu par gūdeigu, taisneigu i atbiļdeigu regionalū politiku, deļ tam jau 2011.godā vēļ pyrma vaļdeibys apstyprynuošonys visim ministrim pīkūdynovu, lai iz Latgolu brauc bīžuok, kai tikai eisai pyrma vieliešonu. Vyspuor uzskotu, ka visim vaļdeibys ministrim (naatkareigi nu politiskuos pīdereibys) ir vēļ cīšuok juokomunicej regionu problemu rysynuošonai, aktivai juosasadorboj na tikai ar sovys partejis, bet vysim koalicejis (varbyut ari opozicejis?) deputatim, koč voi sovys regionaluos vizitis planavojūt. Itūs treju godu laikā beja jiutami daži uzlobuojumi, bet vēļ ir daudz kur augt.
Ka ir kaidi konkreti vaicuojumi: 26393531, juris.vilums@saeima.lv, socialajūs teiklūs – @jureits


text:
Pīters Miglinīks
Pīters Miglinīks (1850 — 1883) — tautys varūņs i ceineituojs par sovu ļaužu tīseibom. Dzims dryumajā drukys aizlīguma i socialuos nataisneibys laikā, 1850. goda 13. decembrī Ludzys apriņča Nautrānu draudzis Miglinīkūs. Kristeibā jam dūti treis vuordi – Pīters, Andrivs, Meikuls. Bez Pītera Andrivam i Agatai Miglinīkim beja vel treis bārni: Anna ir devuse Latgolai pašaizlīdzeigū jaunatnis i visys tautys audzynuotuoju, sabīdriskū darbinīku Fraņci Kempu. P. Miglinīka bruoļs Andrivs ir aukliejs puorogri myrušū sabīdriskū darbinīku Boļeslavu i taipat puorogri myužeibā aizguojušū talanteigū jaunatnis audzynuotuoju prīsteri Dr. theol. Juoni Miglinīku.
Nu 1865.–1867. godam P. Miglinīks ir guojs Rēzeknis piļsātys školā. Teicami vuicuos i školu beidz ar zalta medaļu. Škola tūreiz deva tīseibys byut par tautškoluotuoju, bet ituos tīseibys natika dūtys, jo jys beja katūļs i latvīts. Piec piļsātys školys beigšonys izavieleja maizis orūdam skrīvera dorbu. Nu 1868. goda da 1870. godam ir struoduojs par pogosta rakstvedi Zaļmuižā, bet piečuok Viļakā i Makašānūs.
Dzeive i dorbs tautys vydā i poša gaišais pruots P. Miglinīkam skaidri paruoda sovys tautys naapskaužamū stuovūkli. Par tū ari jys sovūs dzejis tekstūs vaicoj:
Sova eisā i vātrainā myuža laikā izaug par nauzpierkamu i nasamīrinuomu zemnīku aizstuovi. Centīnus piec taisneibys izsoka juo sacarātuos i tautā pazeistamuos dzīsmis: Bodu cīst mes pīroduši, mōkam treisēt soltumā, Ej, ej, nabādoj, pōrdzeivōsim vysu. Piec rakstura bejs akteivs i sabīdrisks cylvāks, partū vysod ir lyugts zemnīku gūdeibuos plašā apleicīnī. Juo muzikalitate, prasme spēlēt vijoli i gitaru, dzīsminīka talants, mudynojumi piec taisneibys i gora gaismys, patīseibys mīlesteiba i zemnīku aizstuoveiba pret puoresteibom - tautys vydā radeja jam legendara varūņa slavi.
1880. godā bejs par zemnīku pusis aizstuovi tīsys pruovā pret Zaļmuižys muižnīku Paulinu–Rozenšildu. Tīsā zemnīki beja zaudietuoji i tyka sūdeiti. Kai atbilde iz nataisnū tīsys lāmumu Zaļmuižys apleicīnī izacāluos zemnīku namīri. Tyka nūdadzynuotys muižai pīdaruošuos ākys i nūdareiti cyti materialī zaudiejumi. Namīru organiziešonā tyka apvainūts i arestāts P. Miglinīks. Piec 11 Ludzys cītumā pavadeitajim mienešim, slyms ar tuberkulozi, P. Miglinīks beja atbreivuots. Tics vālī nu cītuma, jys īsiudzieja tīsā Paulinu–Rozenšildu. Itamā tīsys pruovā uzvarēja taisneiba i Paulins-Rozenšilds sajiema peļneitū sūdu.
Piec vysa puordzeivuotuo pleirīts i tuberkuloze uotri sagruove Pītera Miglinīka veseleibu. Sovys trauksmainuos dzeivis piedejūs mienešus jys pavadeja slimeibys gultā tāva sātā i myra 1883. goda 17. fevralī. Iz juo izvadeišanu Rogovkys draudzis Desetnīku kopūs īsarada miļzeigs ļaužu pulks nu tuvys i tuolys apkuortnis, aplīcynojūt sovu apbreinu i mīlesteibu cylvākam, kurš tautys apziņā īdadzynuoja myužeigū līsmu ceiņā par cylvāka tīseibom.
P. Miglinīka pīmiņai Desetnīku kopūs uzstuodeits tielnīku B.Bula un A.Velikāna granitā veiduots pīminekļs. Nautrānu vydsškolā īkuortuots nalels muzejs, veļteits A. Jūrdža un P. Miglinīka i cytu rogovkīšu darbeibai.
Nu 1865.–1867. godam P. Miglinīks ir guojs Rēzeknis piļsātys školā. Teicami vuicuos i školu beidz ar zalta medaļu. Škola tūreiz deva tīseibys byut par tautškoluotuoju, bet ituos tīseibys natika dūtys, jo jys beja katūļs i latvīts. Piec piļsātys školys beigšonys izavieleja maizis orūdam skrīvera dorbu. Nu 1868. goda da 1870. godam ir struoduojs par pogosta rakstvedi Zaļmuižā, bet piečuok Viļakā i Makašānūs.
Dzeive i dorbs tautys vydā i poša gaišais pruots P. Miglinīkam skaidri paruoda sovys tautys naapskaužamū stuovūkli. Par tū ari jys sovūs dzejis tekstūs vaicoj:
Sova eisā i vātrainā myuža laikā izaug par nauzpierkamu i nasamīrinuomu zemnīku aizstuovi. Centīnus piec taisneibys izsoka juo sacarātuos i tautā pazeistamuos dzīsmis: Bodu cīst mes pīroduši, mōkam treisēt soltumā, Ej, ej, nabādoj, pōrdzeivōsim vysu. Piec rakstura bejs akteivs i sabīdrisks cylvāks, partū vysod ir lyugts zemnīku gūdeibuos plašā apleicīnī. Juo muzikalitate, prasme spēlēt vijoli i gitaru, dzīsminīka talants, mudynojumi piec taisneibys i gora gaismys, patīseibys mīlesteiba i zemnīku aizstuoveiba pret puoresteibom - tautys vydā radeja jam legendara varūņa slavi.
1880. godā bejs par zemnīku pusis aizstuovi tīsys pruovā pret Zaļmuižys muižnīku Paulinu–Rozenšildu. Tīsā zemnīki beja zaudietuoji i tyka sūdeiti. Kai atbilde iz nataisnū tīsys lāmumu Zaļmuižys apleicīnī izacāluos zemnīku namīri. Tyka nūdadzynuotys muižai pīdaruošuos ākys i nūdareiti cyti materialī zaudiejumi. Namīru organiziešonā tyka apvainūts i arestāts P. Miglinīks. Piec 11 Ludzys cītumā pavadeitajim mienešim, slyms ar tuberkulozi, P. Miglinīks beja atbreivuots. Tics vālī nu cītuma, jys īsiudzieja tīsā Paulinu–Rozenšildu. Itamā tīsys pruovā uzvarēja taisneiba i Paulins-Rozenšilds sajiema peļneitū sūdu.
Piec vysa puordzeivuotuo pleirīts i tuberkuloze uotri sagruove Pītera Miglinīka veseleibu. Sovys trauksmainuos dzeivis piedejūs mienešus jys pavadeja slimeibys gultā tāva sātā i myra 1883. goda 17. fevralī. Iz juo izvadeišanu Rogovkys draudzis Desetnīku kopūs īsarada miļzeigs ļaužu pulks nu tuvys i tuolys apkuortnis, aplīcynojūt sovu apbreinu i mīlesteibu cylvākam, kurš tautys apziņā īdadzynuoja myužeigū līsmu ceiņā par cylvāka tīseibom.
P. Miglinīka pīmiņai Desetnīku kopūs uzstuodeits tielnīku B.Bula un A.Velikāna granitā veiduots pīminekļs. Nautrānu vydsškolā īkuortuots nalels muzejs, veļteits A. Jūrdža un P. Miglinīka i cytu rogovkīšu darbeibai.
This is an excerpt from the article Pīters Miglinīks from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.
Other languages


text:
Vikiteka
Vikiteka (anglīšu: Wikimedia Commons; taipoš Commons ci Wikicommons) irā breivai dabojamu atvaigu, skonu failu i cytu failu kūplasejums. Tys irā Vikiviesteitivu Fonda projekts, kimā sevkurs var nūsasyuteit failus i itī faili irā izlītuojami vysūs Vikiviesteitivu Fonda projektūs vysuos volūduos. Vysuvaira Wikimedia Commons failus izlītoj "Vikipedejā" - breivajā eņciklopedejā.
This is an excerpt from the article Vikiteka from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Vikipedeja:Aizsuokt jaunu rakstīni
Aizsuokt jaunu rakstīni var itai:
- Puorsaverit, ci Vikipedejā jau navā aizsuokts rakstīņs ar cīši leidzeigu pasauku (pīv., ka irā rakstīņs "Dreidzs", to jauna rakstīņa "Dreidža azars" aizsuokt navajadzātu). Puorsavērt varit maklādami pa vajadzeigajam vuordam formā "Search" ekrana lobajuo pusē a voi tematiskajā katalogā (verīs Rakstīņa mekliešona).
- Ka nikuo cīši leidzeiga vēļ navā, jaunu rakstīni varit aizsuokt izlītuodami itū formu:
- Rakstīni taipoš var suokt papiļdeit, izmīdzūt iz sevkurys sorkonim literim pīraksteitys nūruodis jau asūšūs rakstīņu tekstūs. Pīvadumam, rakstīnī "Daugpiļs" irā namoz teksta sorkonā kruosā. Tys zeimoj, ka ap itim tematim vajadzātu raksteit, bet nikam vēļ navā rūka daguojuse tuo padareit, i jius ite varit byut breineigs paleidzātuojs.
Izjāmums irā sorkonī literi rakstīņa zamoškā, linejā "Category" - jamā nikuo papiļdeit navajag.