text:
Daiga Laizāne aba DJ Deila: muns kačš ir “TikTok” zvaigzne!
Intervejis autore: Sintija Augustova, portals lakuga.lv
Viļānīte Daiga Laizāne, daudzim pazeistama ari kai DJ Deila, piec vairuoku godu dzeivis Reigā, atsagrīzuse Latgolā, lai vēļ vaira dorbuotūs radioraidejumā “5 breinumi” i Latvejis Radejis Latgolys studejā. Kaidu ratu reizi ari myus obejis var dzierdēt radejis viļņūs. Sarunā ar Daigu par juos dīdžeja karjeru, par dorbu radejā, projektu “Siksnē dziesmu” i cytom temom.
Pyrma tuo, kai sasatykom raidejumā “5 breinumi”, par tevi uzzynuoju kai par dīdžeju. Kai tyki par dīdžeju?
Gars stuosts. Pyrms dīdžeja laika vīnmār beju radūšūs meklejumūs. Pamatdorbā struoduoju iz “Tallink Latvija” kai kruiza vadeituoja asistente, vadeju vysaidus pasuokumus bārnim. Tei kasdīna beja forša – nedeļa jiurā, nedeļa sātā. Kod beju sātā, maņ beja taida īškejuo tryukuma sajiuta, lykuos, ka varu vēļ nazkū dzeivē dareit. Suoču raudzeit vysaidys lītys, kas maņ kasdīnā varātu saguoduot prīcu. Dūmuoju par masažys kursim, par skaistumkūpšonu, vīnu breidi maņ topā beja zeimiešona. Vysu laiku tam paraleli skanēja muzyka. Vīnmār fonā beja voi nu “YouTube” voi “Spotify”.
Pieški dzierdieju vīnu cīši foršu gobolu, suoču pieteit, kas tys ir. Saprotu, ka miksa radeituoja ir dīdžejmeitine Alison Wonderland. Maņ lykuos tik breineigi papieteit juos profilu, kai jei spēlej muzyku, kai cylvāki doncoj. Tuos vīnys dzīsmis deļ guglieju, voi Latvejā ir nazkas, kas muoca dīdžejuot, izaruoda, ka tys ir Ritma Instituts. Sasazynuoju, jī izreiz atbiļdēja, es aizguoju i saprotu, ka vārts tymā vysā īguļdēt. Tys beja jau pyrma kaidu pīcu godu.
Pabeidžu īsuocieju kursus, izguoju padzilinuotū kursu, pīsadaleju dīdžeju konkursūs, praksēs, vysmoz div godus par veļti brauču pa naktim Vacreigys barūs spēlēt, tai sakruoju pīredzi i aizguoja aizaraušona. Suoču struoduot iz kuģa kai kruiza vadeituoja, pamozam izdagu. Maņ patyka dīdžejuot, saprotu, ka ir juojam pauze nu jiurys dzeivis. Kaidu laiku es mieginuoju byut 24/7 dīdžejs, bet tys nabeja vīglai. Saprotu, ka vyslobuokais veids saglobuot dīdžejuošonu kai sirdslītu, ir nadareit tū kai pylna laika dorbu, bet tik tod, kod gribīs, kod ir forša nūtikšona, kod varu spēlēt tū, kas maņ pateik.
Saceji, ka beji kruiza vadeituoja. Kas tys ir?
Kruiza laikā nūteik vysaidi pasuocīni. Kruizs ir div nakts – cylvāki pīcūs vokorā uzkuop, braucam vysu nakti, ūtrā dīnā jī vysu dīnu Stokholmā, i vokorā atpakaļ iz Reigu. Tys beja sova veida kulturys noms (smejās), tikai iz jiurys, paldūšs. Guoduoju, lai kruiza laikā ir plaša izklaidis porgrama gon bārnim, gon pīaugušajim.
Munā komandā beja ap 30 cylvāku, tī beja gon trubaduri, muzykanti, grupys, animatori, aukleitis, šovu grupys, kas uzastuoja. Beja juoorganizej tys, lai jī izdora sovu dorbu laiceigi i konkretā laikā. Guoduoju par tū, lai vysim, kas brauc kruizā, ir taida kai festivala sajiuta.
Naseņ puorsacieli ari nu Reigys iz Rēzekni. Kas tevi vylynuoja dūtīs atpakaļ iz Latgolu?
Kūpā tī laikam beja treispadsmit godi Reigā ar nazkaidom storppauzem, kod vuicejūs “Erasmus” programā voi beju breivpruoteigajā dorbā. Leluokais īmeslis [puosaceļt iz Latgolu] beja īspieja struoduot radejā. Paraleli tam, kod es vuicejūs par dīdžeju, es izguoju radejis kursus, maņ beja prakse “StarFM” pi Jāņa Romanovska. Es cīši izbaudeju tū sajiutu, ka maņ beja kuoss lyupā. Vysu laiku dūmuoju par tū, ka grybātu tuoļuokū dzeivi saisteit ar radeju. Kod aizguoju nu “Tallink”, paraudzeju, kai ir byut dīdžejam, saprotu, ka nagrybu tū dareit kai pylnys slūdzis dorbu. Es atrodu pamatdorbu, kas beja saisteits ar digitalajim medejim, tys maņ ari patyka.
Vyspuor itys gods cīši daudz kū apgrīze kuojom gaisā, suoču tausteitīs tymā, kū grybu dzeivē dareit tuoļuok. Pārnejā godā beja īspieja suokt sasadorbuot ar “5 breinumi” (“5 breinumi” – jaunīšu radio raidejums, kas kotru nedeļu tūp Latvejis Radejis Latgolys studejā i kotru sastdīni skaņ pieci.lv” – S. A.), kū es cīši izbaudeju, niu turpynoju struoduot kai raidejuma producente. Latejis Radejis Latgolys studejā pasaceja, ka lobpruot sasadorbuotu ar cylvāku, kurs ir nu tuos [digitaluos] vidis, kurs saprūt, kai itei “virtuve” struodoj. Tai ari pasaruodeja itei īspieja struoduot LR Latgolys studejā.
Rēzekne dūmuos beja jau ilgu laiku, tok nabeja īmesļa te byut, īmeslis i dorba vīta pasaruodeja martā. Tī nabeja div dūmu – saprotu, ka vīnkuorši juoriskej, ka ir īspieja dareit sirdslītu. Vīneigais, kas itūbreid pītryukst, ir draugi, bet principā var īsasēst mašynā i aizbraukt iz Reigu, ka gribīs pastaiguot pa Vacreigu.
Kod es pasaceju tyvuokajim cylvākim, ka braucu iz Rēzekni, beja vysaidys dūmys, puorsvorā vysi beja prīceigi. Maņ ruodīs, ka beja sajiuta, ka kaids vēļ dzeivoj nazkaidūs stereotipūs par Latgolu, maņ sovā ziņā tūs gribīs lauzt. Es poša nabeju nu tūs, kas planavuoja dzeivuot Latgolā, vysod gribieju paceli. Vydsškolys laikā navarieju sagaideit, kod byušu Reigā. Pādejā laikā, bīžuok braucūt atpakaļ iz Latgolu, radzūt, kai ite vyss ir atsateistejs, i sateikūt cylvākus, munys dūmysir mainejušuos. I maņ cīši gribīs, lai ari tūs cylvāku dūmys, kas dzeivoj Reigā voi nav nu Latgolys, ari pasamaina. Ite eistineibā ir cīši labi. Ka vari dareit dorbu, kas dūd pīteikamu materialu lobumu, ite ir fantastiska vīta, kur atsateisteit i byut.
Nu suokuma beji raidejumā “5 breinumi” kai gaška, tod palyki par raidejuma bolsu i niu par producenti. Kai, tovupruot, ir pasamainejs raidejums?
Kod mani pasauce [kai gašku], maņ beja cīši lels gūds, breineigi, ka mani vyspuor pamona, ka es taida asmu. Pyrma tam beju dzierdiejuse par “5 breinumim”, nazkū beju klausejusīs. Kod atguoju paraudzeit sevi kai vīnu nu vadeituoju, pamaneju, ka ir audzs dalinīku skaits, ir daudzi jaunpīnuocieju, i ir taida svaiguma sajiuta. Vysi īt i grib dareit.
Pa munam, raidejums nūteikti ir audzs, atsateistejs. Jau tod, kod beju kai gaška, skaiteju, ka beja cīši lobs leimiņs, vyss beja nūstruoduots. Niu ir vaira cylvāku, vaira vysaidu ideju. Agruok tys vyss beja iz vīna voi divu cylvāku placu, tagad tys ir komandys dorbs, kas cīši atvīgloj kasdīnu, tok dažu reizi tū ari sarežgej (smejās). Ir forši, ka asam vairuok, varim vīns iz ūtra pasaļaut.
Maņ pateik jaunīšu iniciativa, ka jaunīši vydsškolys vacumā īsasaista i turpynoj nest latgaliskū. Maņ ir jau 31 gods i es latgaliski suoču runuot tikai “5 breinumu” deļ. Pyrma tam es runuoju [latgaliski], kod muni vacvacuoki beja dzeivi, es brauču pi jūs gostūs i varieju dažys frāzis izsvīst latgaliski, bet vysod mēle mežgējuos. Nu bierneibys mama ar tāvu ar mani i muosu runoj latvyski, a sovā storpā latgaliski. Ite ari jiutūs latgaliski, nikur napazyudu. “5 breinumi” turpynoj latgaliskū nest pasaulī, tei ir tei namaineiguo līta, ka kaids, kurs ir pazaudiejs sovys latgaliskuos saknis, pasateicūt raidejumam, tuos atgiust. Es asmu tam cīši lels pīmārs.
Kod vuicejūs pi Jāņa Romanovska radiokursūs, vīna līta, kū jis maņ saceja, ka maņ tī “ķ” i “ģ” cytaidi i ka gribu struoduot lelā radejis stacejā, maņ juoīt iz runuotuos volūdys kursim, juobyun perfektai ar latvīšu volūdu. Bet tymā pat laikā es struoduoju iz kuģa, kur maņ saceja, cik forši, ka tu esi tu, ar ūdzeņu, pīvīnuotū vierteibu. Es asmu ite, Latgolā, kur varu runuot breivai i apgiut latgalīšu volūdu. Vydsškolys suokumā es kautriejūs dažu reizi saceit, ka asmu nu Viļānu voi Latgolys, tod tagad es ar lelu lapnumu varu pasaceit, nu kurīnis asmu, maņ nav kauna sajiutys. Tei ir tei foršuo sajiuta, nasakautreit nu sovu sakņu.
Kū tu esi īsavuicejuse, dorbojūtīs raidejumā?
Pyrmuo līta ir runuot, dūmuot latgaliski. Veļ tehniskuos lītys – kamerys, kai tuos nūlikt, skaņu teireišona, defekti, efekti, tys, kū maņ stuosteja radejis kursūs, bet kū da gola nasaprotu.
Kasdīnā ir juouzrunoj i juorunoj ar cīši daudz napazeistamim cylvākim. Maņ ir vīglai veiduot sarunu ar cylvāku, kurū pazeistu, es kurū radzu, bet, kod ir juozvona, maņ ir diskomforts. Itūbreid jiutu, ka tys vyss saīt vīgļuok. Es ari pamaneju, ka vītejīnu Latgolys ir cīš atsauceigi.
Vēļ vīna līta – struoduot ar jaunīšim. “5 breinumi” lyka vaira aizadūmuot par tū, kai “īkuopt jūs kūrpēs”, lai saprostu, par kū runuot, kū aicynuot. Tei ir vēļ vīna līta, kas ļaun sasajust jaunekleigai.
Pamanieju, ka tu dorbojīs ari projektā “Siksnē dziesmu”. Kas tys ir?
Tys roduos, kod dīdžejim tyka atjimts vyss – īspieja byut cylvākūs, īspieja dareit, tū, kas jim pateik. Itys projekts ir muna bejušuo pasnīdzieja Aivara Apriķa aba DJ Ai-Va iniciativa . Jis vīnu dīnu maņ pīzvaneja i saceja: “Daiga, mes te dūmojom, ka varātu vīnu projekteņu uztaiseit, kū soki?” Paraudzeju i saguoja, satyku sovus kolegys, ar kurim puorsvorā nabeju pyrma tam sasatykuse. Paraudzejom, kai ir minēt dzīsmi vīnys sekuņdis laikā. Tys beja jautrai, beja nazkas taids, kū nabejom darejuši. Turpynuojom sadarbeibu, suocem īsaisteit ari cytus cylvākus nu molys.
Beja cīši lels entuziasms tū dareit leidz šaļtei, kod saprūti, ka tys prosa par daudz breivuo laika. Itūbreid ir plānuots nūslēgt sezonu nazkod junī, i tod ar jaunom idejom atsagrīzt rudinī.
Kod es raksteju bakalaura teoretiskū daļu, paraleli klausejūs ari tovu DJ setu.
Tī “Twitch” (“Twitch” – platforma, kurā ir īspiejams straumēt vysaida satura lītys – S. A.) pasuokumi beja vaira deļ seve, na deļ cytu. Ir dīdžeji, kas ceņšās ar tū nazkū nūpeļnēt, bet nu munys pusis tei beja vīnkuorši atsagrīzšona atpakaļ, itūreiz virtualā balleitē, atzsvaidzynuot īmanis, itūbreid kasdīnā nav tik daudz laika, lai vīnkuorši dasastuotu pi puļts i spālātu. Nav ari motivacejis, deļtam ka nav pasuokumu.
Beja gona lela atsauceiba. Tūs obejus “Twitch” strīmus es sataiseju ar kolegu, kuru īpazynu “Siksnē dziesmu” – DJ Volgu. Ka pyrma goda maņ pīduovuotu spēlēt duetā, es vēļ padūmuotu, maņ pateik struoduot pošai iz sevi. Mes nūlēmem paraudzeit spēlēt kūpā, vīna ūtru pamuocūt i koč kū īsokūt. Piec tim vokorim beja vysmoz div dīnys taida forša eiforeja, endorfini i taida loba sajiuta. Ari draugi raksteja, ka breineigi saguoja, majā plānuots vēļ vīns “Twitch” DJ sets.
Pādejū laiku vysi acimradzamu īmesļu deļ puorsvorā sēd pa sātom, deļtam ka nikur daudz navar aizīt. Kū tu sev esi īgivuse itymā laikā?
Breivū laiku, kas maņ cīši datryuka. Vysi plāni pieški tyka atcalti i tuo vītā, lai rauduotu voi puordzeivuotu, vīnkuorši beidzūt izbaudeju tū, ka nav nikur juoskrīn. Leidz ar tū beja laiks vaira dūmuot par tū, kū gribi dzeivē dareit, kaitā jūmā, kur redzi sevi iz prīšku.
Koč kaiduos šaļtīs mani uzrunuoja cylvāki i ļuove dareit lītys, kas mani interesej, vīna nu tūs – “Laimas Labdarības namiņš”, kur paleidzieju projekta vadeituojam. Tys beja fantastiski. Beidzūt beja īspieja izdareit kaidu cīši lobu dorbu. (Laimas Labdarības namiņš – pārnuo goda Zīmyssvātku akceja, kurā cylvāki varēja saguoduot duovonys bārnim, kuru saimis navarēja tuos atsaļaut – S.A.) Apsazynuoju, ka nav tik svareigi lelī panuokumi i kotru nedeļu jaunys drēbis. Nazkai sovaižuok nūviertieju naudu i laiku. Svareiguokais ir byut ite i tagad. Itys izaruodeja puormaiņom boguots laiks. Plusā guoja kluot “5 breinumi” – taids jauns atspierīņs jūmā, kas maņ pateik.
Zynu, kuo maņ vysvaira datryukst (smejās). Tei ir ceļuošona. Tod, kod beja laiks, kod varējom dareit tū, kū gribim, tod varēja satikt saimi sevkurā laikā, tod es jūs nasatyku tik bīži. Kod tys ir aizlīgts, tu suoc nūviertēt leidz tam kūpā pavadeitū laiku. Tagad, kod div muojsaimnīceibys var byut kūpā, beidzūt varu pavadeit laiku ar muosu i muosysdālu. Es izbaudu kotru minotu. Maņ suopēja tuos šaļts, kod navarējom sasatikt. Mozais cilvieceņš aug, a es jū naradzu. Agruok iz Viļānim brauču reizi treis mienešūs, tagad, kod pīspīdu kuortā nadreikstieju apcīmuot vacuokus, pajutu sirdsapzinis puormatumus, parkū agruok napasacīmuoju bīžuok pi jūs.
Vaicuojums, kū navaru napavaicuot. Tev ir kačeits, asmu redziejuse ari video, kur tu jū ar siksneņu staigynoj uorā. Kai tai saguojs? Kai jam uorā pateik?
(Smejās.) Jū sauc Mikijs. Es asmu jam taņte, pyrma goda ar asteiti maņ muosa palyudze pīskateit iz nanūteiktu laiku. Tagad saprūtu, ka nu juo nagrybu škiertīs. Muosys sātā kači ik pa laikam vede uorā. Jam patyka paēst zuoleiti, bet pryncypā jis ir sātys kačs, jis var palikt ari sātā.
Paguojušuo goda novembrī es puorsavuoču iz jaunu dzeivūkli, cīši mozeņu – 23 kvadratmetri. Muns kačs bīži stuovēja pi durovu i ņaudēja, prasejuos uorā. Ruodejuos, ka telpa jam ir par šauru. Atrodu tū saiteiti i jū izvežu uorā. Tod suocēs pats trokuokais – jis maņ nu reita i vokorā varēja stuovēt pi durovu i praseitīs uorā. Īsauču jū par catdog (“catdog” – kačusuņs – S. A.) (smejās). Jam pītyka ar pusstuņdi pastaiguot, apsvīst leikumu i īt iz sātu.
Itūbreid, kod asmu Rēzeknē jau mienesi, maņ jis ni reizis nav prasejīs uorā, dūmoju, ka tū ītekmej ari vide, kaidā dzievoj, kaids dzeivūklis – lels voi mozs. Dūmoju, ka tyvuokajā laikā mes poši izīsim uorā, lai kaimiņu taņtis parunoj par meitini ar kači (smejās). Kod puorsavuoču iz Rēzekni, muns tāvs saceja: “Tu tik naved kači pogolmā.” Es prosu – parkū nā? “Apleik četrys sātys, vysi runuos!” Kas runuos, taņtis? Lai runoj, muns kačs ir progresivs (smejās). Muns kačš ir “TikTok” zvaigzne!


c: text/html

text:
Genitiva i akuzativa lītuošona
Latgalīšu volūdā genitiva i akuzativa lītuošona nazcik atsaškir nu baļtīšu volūdys i lela daudzuma latvīšu volūdys izlūkšņu. Bīžuok izīt tai, ka latgaļu volūdā rokstoms genitivs tur, kur baļtīšu volūdā i nūvodu izlūksnēs ir akuzativs.
Genitiva lītuošona ar prīdēklim[pataiseit | labot pirmkodu]
Genitiva lītuošona ar laikvuordim[pataiseit | labot pirmkodu]
Tradicionalajā volūdā vajadzātu raksteit: Klausīs sovys radejis, t.i., laikvuords klauseitīs latgaliski vysod guojs ar genitivu. (Nazcik vītrunuos soka: Klausīs sovu radeju, kas nav literaruos volūdys norma).

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Kolektivs “Laiksne”: Latgolā ir smukys dzīsmis
Roksta autore: Sintija Augustova, portals lakuga.lv
Grupa “Laiksne” izveiduota 1993. godā Reigā. Tuos nūsaukums ir jimts nu apvydvuorda “laiksne”, kas Austrumlatvejā apzeimej iudiņsrūzi. “Laiksnis” repertuarā ir postfolklorys dzīsmis, Latgolys tradicionaluos sīvīšu, tolku i vedeibu aba kuozu dzīsmis. Augusta beiguos grupa pīduovuoja ari singlu “Dzīžu, dzīžu vīna pati”.
Kolektiva “Laiksne” puorstuove i vadeituoja Baiba Indrēvica stuosta, ka agruok mieginuojumi nūtykuši Reigys Tautys dailomotu pamatškolā, tī saguojs sasatikt ar breineigim cylvākim, kūkļu meistarim, lobim dzīduotuojim. “Godu nūspēlējom, daudzys lītys īsavuicejom, bet tod paskrējom kotrys iz sovu pusi. Myusim beja divejys īspiejis – voi ļaut kolektivam sajukt pavysam, voi puorjimt tuo vadeibu. Tai kai myusim cīši patyka kūpeigi muzicēt sovam prīkam i veseleibai, nūlēmem par lobu ūtrajam variantam,” soka Baiba. Agruok grupu vadeja Māra Taivane i Māreite Ose – obejis ari kolektivu dybynuoja. Niu kolektiva vadeituoja ir Baiba Indrēvica.
Dzīsmis grupys repertuaram meklejamys Latgolā. Gon melodejis, gon ari tekstus dzīsmem dalinīki meklej folklorys i ekspediceju materialūs. “Mes vysi asam sasatykuši Reigā, nivīns nu myusu nav nu Latgolys, bet Latgolā ir smukys dzīsmis, myusim tuos cīši pateik, deļtam mes tuos ari dzīžam latgaliski,” dzīšmu i volūdys izvēli skaidroj niulinejuo kolektiva vadeituoja.
Grupā regulari muzicej Lauma Garkalne, Dina Liepa, Vineta Romāne, Baiba Indrēvica, Imanta Nīgale, Kaspars Indrēvics i Gatis Gaujenieks. Godu gaitā sastuovs ir pasamainejs. Kolektiva vadeituoja stuosta, ka puiši, kas ir jūs kolektivā, kasdīnā ar jim kūpā namieginoj, bet gon paleidz ar tehniskom lītom, ar padūmu i vysaiž cytaiž atbolsta.
“Laiksnis” dalinīki spēlej vairuokus muzykys instrumentus, tymā skaitā kūklis, vejūlis, akordeonu, mandolinu, vysaidus grabuļus i cytus. Taipoš kolektiva “Laiksne” dalinīki ari kotrys atseviški dorbojās Latvejis folklorys dzeivē, dasadola vysaiduos nūmetnēs, projektūs, festivalūs i skaņu īrokstu topšonā.
Vysvaira kolektivam atmiņā palykuši kūpegī braucīni, pīmāram, braucīņs iz Eiropys raidstaceju apvīneibys radiofestivalu Slovenejā. “Tys beja pyrmais lelais braucīņs, kurā īsapazynom ar daudzom jaunom grupom, tymā skaitā vairuokom grupom nu Pūlejis. Piec tam asam gastejuši Pūlejā, Australejā,” ar atmiņom doluos Baiba.
Kolektivs “Laiksne” ir izdevs pīcus studejis albumus – “Es čigāna meita biju”, “Putra”, “Es jauna būdama”, “Jāņu nakti zelta rasa” i “Kyukova dzegyuze”. Grupys albums “Putra” beja vīns nu nominantu 2010. gods Latvejis Muzykys īrokstu gods bolvā “Zelta Mikrofons” kategorejā “Labākais tautas mūzikas albums”. “Mes aizīmam iz pasuokumu i redzim lobuokūs, kas ir bejuši Latvejis muzykā tymā godā, radzom ari sevi. Cīši prīcojomīs par sasnīgumim,“ aizrauteigi stuosta Baiba. Albumā “Putra” īkļautys savīseigys dzīsmis nu vysaidu Latvejis pogostu, ari nu Sukinavys latvīšu kolonejis Sibirī.
Niu “Laiksne” klauseituojim gatavej jau sastū albumu. Tok tuo topšonys process īt iz prīkšu pamozom. “Mes vysi asam ar saimem, dažom ir mozi bārni, deļtam īrokstu process ir lānuoks,” tai Baiba. Jaunajā albumā byus apkūpuotys dzīsmis par cylvāka dzeivis rytumu – suocūt ar bārnu dzimšonu, jauneibys dīnom, pīaugšonu, īīšonu preceibu laukā. “Albumu plānojam izdūt tod, kod tys byus gotovs,” smejās Baiba. “Daudz kas atkareigs ari nu Covid-19 situacejis i apstuokļu. Īroksti nūteikti īt jau iz beigu pusi, puorejais atkareigs nu skaņu īrokstu studejis i puorejom lītom.”


text:
Dzeļžalaiki
Dzeļžalaiki irā pyrmaviesturis pūsmys, kod reikus suoca gotovūt nu dzeļzs. Zīmeļu Eiropā (kai ari Latvejā) tys periods suocēs ap 6 godu symtu prīkš Krystus, a nu vysu vairuok arheologiskū ziņu turim nu pādējuo dzeļžalaiku pūsma, kas beja 5—10 godu symtu piec Krystus.
Dzeļžalaikūs pasaleilynoj apmetņu skaits Latgolys vītuos: Kiutūs, Cyrma azara krostā (kur senejī latgali īsakuortoj Baltejys suomu pamastā apmetnē, suocūt tū apdzeivuot nu 7 godu symta). Golvonuo tūs laiku dzeivotuoju nūsadarbuošona Latgolā ir zemkūpeiba. Dorba reiki vēļ ir primitivi.
Ap 8—10 godu symtu vairuok suoc audzēt zīmys rudzus, kuri nūmaina mīžus maizis cepšonā. Turpynoj audzēt mozražeigūs, bet pret laika maiņom iztureigūs diveju gryudu vuorpys kvīšus, nu kuru vard bīzū putru (itī kvīši Latvejā audzāti leidz pat 19 godu symtam). Ap 5—9 godu symtu Latvejā īvad ruociņus, siej pupys, zierņus. Mads ir vīneigais, kū lītoj iedīņa pasaldynuošonai. Mads i vosks ir īcīneita mainis prece. Cylvāki tic daudzom dobys dīveibom — gunei, pārkiuņam, saulei, mienešam. Pamozom aizasuoc sabīdreibys nūsasluoņuošona.
Lobi tiemēti dzeļžalaiku pīminiekli saisteiti ar Latgolu voi latgalim irā depoziti Sauliskolnā (arheologs Vladislavs Urtāns), Uoraišu azara piļs (arheologs Jānis Apals), piļskolns Ūleņkolnā pi Pļaveņu. Arheologi rokuši ari nazcik senejūs kopulauku — Lejysbytānūs, Ludzys Ūdu kolnā, Ņukšūs pi Pyldys azara.


text:
Konga Demokratiskuo Republika
Konga Demokratiskuo Republika (praņcīšu: République démocratique du Congo, kituba: Repubilika ya Kongo Demokratik, svahili: Jamhuri ya Kidemokrasia ya Kongo, lingala: Republiki ya Kongó Demokratiki, tshiluba: Ditunga día Kongu wa Mungalaata) - vaļsteiba Afrikā. Golvysmīsts — Kinšasa. Puolejis 2 345 409 km² pluotā dzeivoj vaira kai 71.7 milijoni dzeivuotuoju, i ite 11-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Politika[pataiseit | labot pirmkodu]
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Demografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Etniskais sadors[pataiseit | labot pirmkodu]
Volūdys[pataiseit | labot pirmkodu]


text:
Naīlikt sevi nikaiduos kategorejuos. Saruna ar aktrisi Katrīnu Grigu
Intervejis autore: Laura Melne, portals lakuga.lv
Ituo gods Latgolys kongresa atkluošonys koncertu kūpā ar teatra trupys KVADRIFRONS akteri Juoni Kruoni vadeja jaunuo Dailis teatra aktrise Katrīna Griga. Ka Juoņa latgalīšu volūdys prasme nu jau kaidu laiku nav puorsteigums, tod Katrīna daudzim, īspiejams, beja atkluojums. Partū ari aicynuojam Katrīnu iz sarunu – par Latgolu, teatri i aktrisis profeseju.
Kaida ir tova saisteiba ar latgalīšu volūdu i latgaliskū kulturu kūpumā?
Asūt Latgolys kongresā, es vyspuor pyrmūreiz sajutu taidu eistu patriotismu – kai ir, ka esi eistyn pagūdynuota par vaļsti, kurā dzeivoj, par regionu, nu kuruo ej, i cylvākim apleik. Taidu eistu i patīsu, kas ir dziļuok nakai, pīmāram, pīnuokuma piec aizīt iz krostmolu nūlikt sveceiti.
Es asmu izauguse Preiļūs, tok ar saimi dzeivuojom uorpus piļsātys – Rudzātūs – taidā skaistā vītā meža īlūkā. Vysod apleik ir bejuši cylvāki, kas runoj latgaliski, ari vacuoki sovā storpā. Tai tei volūda nu bierneibys tyka uzsyukta ar vysom maņom. Mes kai bārni poši mozuok runuojam latgaliski, tok, ka vajadzēja, ari variejom pasaceit.
Pa ceļam iz myusu sarunys vītu saceji, ka kongress tev beja pylns ar jaunim atkluojumim par latgalīšu kulturu.
Saprūtams, nabeja jau ari tai, ka es īsarodu kai piļneigi “bolta lopa”, bet atkluojumi beja. Vysupyrma jau tys, cik daudz kongresā tyka runuots par politiskim vaicuojumim vysys Latvejis vaļsts sakarā. Tys nav tik koncerts, kur latgalīši var saīt i parunuot par latgalīšu volūdu, tū, kū vajadzātu voi navajadzātu dareit. Tys eistyn ir nūzeimeigs styurakmiņs, kas veiduoja Latvejis naatkareigū vaļsti.
Latgola vysod ir atsaškeiruse ar sovu atvierteibu, cylvāki ir daudz temperamenteiguoki. Tū es sajutu jau iz reizis, īīmūt GORĀ – tu tūs cylvākus nazyni, tok iz reizis izaveidoj koč kaids saslāgums. Tys beja cīši skaisti. Atsagrīžūt Reigā piec kongresa, es sasajutu pavysam cytaiž – sajutu taidu spāku pīplyudumu. Maņ beja sajiuta, ka varu treis dīnys piec kuortys naēst, maņ vīnkuorši navajag.
Ka runojam taišni par koncertu, es pyrmūreiz sev atkluoju eistyn breineigu dzīduotuoju Ūgu. Nazkai leidz šam beju palaiduse jū garum.
Tu niu esi Dailis teatra aktrise, tok pabeidzi Valmīrys teatra akteru kursu. Kai tu tyki Dailē?
Dailē es tyku 4. kursa ūtrajā pusē, mani uzaicynuoja Viesturs Kairišs. Ari latgalīts. (Smejās.) Es jau nazkai smiejūs, ka latgalīši puorjam Daili – Juris Vaivods, Viesturs Kairišs… (Smejās.) Eistineibā maņ beja cīši svareigi īsastuot akterūs, tok nabeja svareigi, voi tys ir Valmīrys, voi kaids cyts kurss. Myusu pedagogi Mihails Gruzdovs i Indra Ruoga ir absoluti izcili sovā jūmā, i vīnkuorši sakryta, ka myusu kurss beja ar pīsaisti Valmīrys teatram. Piečuok jau daudz kas mainejuos.
4. kursa beiguos veiduojam diplomdorbu “Blanša. Baltais mežs”. Tys beja pandemejis saasynuojuma laiks, kod eisti tū navarēja ruodeit, tok paspiejom tū paruodeit slāgtam cylvāku lūkam. Piec tuo maņ ari pīduovuoja dorbu teatrī. Maņ beja pyrmais īstudiejums Dailē, tod iz reizis izlaidums – vosora, kod tu nasaprūti, kas nūteik, daudzi vysakuo jauna. (Smejās.)
Nadaudz asmu redziejuse tevi iz skotuvis ari studeju laikā. Maņ vyspuor cīši patyka jiusu kursa izruodis. Tok, kod pyrmū reizi tevi īraudzeju iz Dailis teatra skotuvis, beju drupeit puorsteigta, partū ka nabeja īsadūmuojuse, ka tu esi tik izteikta Dailis teatra aktrise…
Kū, pa tevim, nūzeimoj izteikta Dailis teatra aktrise?
Laikam vysvaira ar tū dūmoju, cik organiski tu īsaderi iz Dailis teatra leluos skotuvis. Voi tev pošai ari tai ruodīs?
Pa manim, itū vaicuojumu var daleit divejuos daļuos. Vīns ir tei organika iz leluos skotuvis Dailis teatrī, kas pats par sevi ir miļzeigs, ar uorpruoteigi augstim grīstim, kur tei skotuve i energejis apmaiņa ir cīši lela. Maņ ir sajiuta, ka maņ vajag tuo plašuma. Asmu izauguse Latgolā, kur bierneibā skrieju pa mežim, dareju trokys lītys dobā. Beju piļneigs dobys bārns. Maņ vysod ir bejuse taida napīrodynama dobys bārna energeja. Bet tys naizslādz ari tū, kas piļneigi organiski varu justīs ari iz mozys skotuvis. Tei vīnkuorši ir cyta vide, drupeit ari cyta tehnika. Tok, runojūt par lelū zali, kod izkuopu iz skotuvis, maņ atsataisa taida energeja, kas kasdīnā ir koč kur nūglobuota.
Ūtrais aspekts ir tys, ka maņ grybātūs tīktīs, kab es kai aktrise, es kai Katrīna byutu caurspeideiga, es varu byut jebkas, sevkurā teatrī. Prūtams, kotram teatram ir sovs raksturs, styls, kaidā tys strodoj. Tok maņ grybātūs byut taidai – ar kuojom dabasūs, ar golvu zemē i ūtraižuok. (Smejās.) Kai bumba, kas var grīztīs i tai, i ūtraižuok.
Es taišni par tū pyrmū aspektu ari beju dūmuojuse. Tu napagaisti iz leluos skotuvis, kai reizem tys goduos jaunajim akterim.
Cylvāki bīži mādz justīs mozuoki nakai mes patīseibā asam. Maņ vysod pateik saleidzynuot ar dobu. Tu verīs iz zīdu, kūku – jī ir, jī ir skaisti, leli i nasalīc tik partū, ka kaids gryb jūs salīkt. Tys, kai es tū radzu – vīnkuorši ej iz skotuvis i pajem sovu telpu! Ka tu tū napadareisi, padareis kaids cyts. Bet dūmoju, ka tys ir ari īškejuos vitaluos energejis vaicuojums.
Tyvojās nūslāgumam tova pyrmuo sezona Dailis teatrī. Ar kaidom sajiutom iz tū atsaver?
Gods ir cīši dreiži paguojs, dzeivē nūtics cīši daudz puormaiņu. Aktera profeseja i teatris maņ tik cīši pateik, partū ka tys ļaun transformētīs ari maņ kai Katrīnai, kai personeibai. Tik, ka tu pats tū vari redzēt i koč kai vierzeit ceļu, kurā gribi dūtīs. Sezona beja cīši kruosaina. Teatrī vysod ir cīši daudz izaicynuojumu, kuopumu i krytumu. Tok es radzu, ka asmu iz pareizuo ceļa. Verūs, kur mani vad, ari poša cenšūs sevi vest. Paļdis Viesturam, Jurim Žagaram, vysim režisorim, kuri uzatyc i dūd vareibu struoduot. Ir cīši svareigi sapynuot (maņ ruodīs, ka cylvākim vyspuor vajadzātu vairuok sapynuot), partū ka tys vyss pīsapylda. Tys ir tik ticeibys i dorba vaicuojums – cik tu īguldi, tik daboj atpakaļ. Akters vys tik ir atkareigs nu daudzu cytu cylvāku, nu vysaidu sakriteibu – kai tuos zvaigzneitis sasastuoj.
Jau saceji, ka tev beja svareigi īsastuot akterūs. Pyrmajā reizē tu natyki. Akterus nauzjam ari kotru godu, tok daudzi mieginoj vēļreiz. Reši kurā profesejā tai ir – pīmāram, ka nateic juristūs, bīži viņ atrūņ kū cytu i ūtrreiz naraugi. Kū tu dareji piec tam, kod natyki, i deļkuo tev beja svareigi stuotīs vēļreiz?
Cīši labi, ka es izkrytu. Tys nabeja muns laiks. Tys, ka juoīt vuiceitīs par aktrisi, maņ atguoja cīši pieški. Pyrmū dzeivis daļu es nabeju tys materials, kurs varātu byut iz skotuvis. Mani vede iz dzīduošonys puļcenim, dejom, tok es beju steiva, sastynguse, baileiga, nūsaslāguse sevī. I tod pieški koč kas atguoja vaļā.
Pyrmūreiz stuojūs leļu teatra kursā. Piec tam, kod natyku, storpā beja diveji godi, kod es vuicejūs aktermeistareibys kursūs teatrī “Skatuve” pi pasnīdziejis Annys Eižvertinis. Skaitu, ka tī ir leidzvierteigi Kulturys akademejai, prūtams, na tik lelā intensitatē. Jei ir izaudzynuojuse lelu daļu vysu paaudžu Latvejis akteru, es jai cīši uzatycu, i jei uzaticēja maņ. Tymā laikā es nazynuoju, kas es asmu, dreižuok beju na iz ceļa, kas vad iz mierki, bet nūguojuse nu tuo. Struoduoju dažaidūs dorbūs, na vysod aizguoju iz tom aktermeistareibys nūdarbeibom. Eižvertiņa beja tei, kas mani savylka kūpā, saceja, ka maņ ir potencials. Vysod byušu jai cīši pateiceiga.
Kod stuojūs ūtrū reizi, es guoju tai, ka eistyn varātu “sīnai cauri izīt”. Ar piļneigu puorlīceibu – niu voi ari nikod. Es ari jutūs gotova, i vyss koč kai sasalyka. Tok, kod mani uzjēme, navarieju tam nūticēt. Vys vēļ navaru tam nūticēt. Kod braucu iz Latgolu, siežu mašynā i dūmoju: “Wow, Katrīna, tu tai gribieji, tev beja prīškā vysaidi škieršli, tok tu taipat sasnīdzi tū, kū gribieji.” Partū es ari soku cylvākim, ka vajag sapynuot i naīlikt sevi pruota ramūs.
Es vys vēļ sev aizdūdu vaicuojumu, deļkuo maņ tys ir tik svareigi, i leidz atbiļdei naasmu tykuse. Maņ tei nav tik profeseja. Asmu cīši rodūšs cylvāks, i vīnkuorši navaru tū nadareit, lai ari kaidys cytreiz byutu gryuteibys voi cyti aspekti, kas nav tik kruošni. Kod es asmu itamā profesejā, tod jiutūs dzeiva. Ka maņ tū atjimtu (es nivīnam naļaušu tū atjimt, partū ka tys ir manī (smejās)), es laikam puorstuotu elpuot. Reizem goduos izdareit ari gryutuokys izvielis, ir cylvāki, kas tū naspiej pījimt, i tys ir piļneigi normali. Es vīnkuorši navaru tū nadareit – tys ir vīns nu munys dvēselis uzdavumu.
Cik dzierdāts nu akteru, eipaši jaunūs, kam Kulturys akademejis laiks atmiņā vēļ pavysam svaigs, īsastuojūt akterūs, sevi daudz juolauž, juomaina i nu daudz kuo juoatsasoka.
Cīši daudz. Tu atsasoki nu vysa īprīškejuo, kas tev beja. Koč kaidā mistiskā kuortā tu pat vizuali izskotā puorsamej. Ka cylvāks mainuos īškeji, dūmuošonā, tod jis eistyn ari fiziologiski izamaina. Reizem smejūs – kai kazyn es izavārtu, ka nabyutu īsastuojuse akademejā!? (Smejās.) Pyrmajā reizē, kod vēļ stuojūs leļu kursā, es beju piļneigi cyts cylvāks. Maņ beja blondi moti, iz īstuojeksamenim atguoju ružovā kostimā, ružovā šalī. Nasabreinoju, ka mani nauzjēme. (Smejās.) Bet tys pats skaistuokais, ka nu teve pīdzymst koč kas piļneigi jauns – dūmojūšs cylvāks, cylvāks ar sovu redzīni, kurs ir breivs sevī, kurs ir drupeit saprats, kas eisti tu esi. Eistineibā es sevkuram cylvākam nūvālātu izīt aktera studejis. Tev nav juobyut itamā profesejā, nareši tai ari nūteik. Tei ir vīna nu lobuokūs dzeivis školu, kū asmu pīredziejuse. Leluokuos dzeivis školys maņ ir bejušys muna saime, akademeja i veirīši. Tuos ir mani vierzejušys dūmuot, saprast, kas i kai nūteik. Maņ vyspuor ir taida doba, kas es daudz verūs, analizeju. Akademejā suokumā kaidam ir leluokys spiejis, cytam mozuokys, bet tod verīs, kai tys vyss mainuos kai akteriski, tai kerminiski. Piec akademejis ari saprotu, ka vīnkuorši vaira navaru sēdēt sātā i nanūsadorbuot ar sportu – kermiņs ir pīrads byut aktivs. Vēļ ari bolss… Cīši daudz aspektu, kas salauž i maina. Tev ir juopamat vysa tei dzeive, kas beja īprīšk, tok, lai jei tī ari palīk. Es uzatycu, ka mani vad tī, kur maņ ir juoīt.
Ap kursa izlaiduma laiku žurnalā “Teātra Vēstnesis” beja Indrys Ruogys roksts par jums vysim. Atguodoju, ka, raksturojūt tevi taidu, kaida beji laikā, kod stuojīs akademejā, jei pīminēja ari akcentu. Klausūs tevī i gryuši nūticēt.
Zyni kai, maņ nikod nav bejs taida izteikta akcenta, bet maņ drupeit beja izlūksne i problemys ar šaurajim i plotajim “e”. Tī ik pa laikam ari niu pasaruoda. Izruodē “Zemdegas” pādejā ainā, kas maņ ar partneri Mārtiņu Upenieku ir dīzgon dramatiska, ir teksts: “Tu izplaties pa visu tahtas platumu un novelc man pusi no segas.” Es pasaceju “segas” ar šaurū “e”. Tymā breidī vysa muna aktermeistareiba, vyss muns īškejais monologs, vyss, kas tik varēja, vīnkuorši sabruka. (Smejās.) Bet nu jau tys ir daudz mozuok, akademeja itamā ziņā cīši daudz paleidzēja. Es apruovu golūtnis, vuordus, kurūs vajadzēja stīpt, es lūceju. Kod vuicīs, suocās ari pretejais efekts – tūs vuordus, kurus tu jau pareizi lūceji, tu suoc stīpt. Tok, paļdis Dīvam, taida eista akcenta maņ nav bejs, zynu cylvākus, kam ar tū guojs daudz gryušuok.
Vēļ drupeit pacitiešu Indru Ruogu. Tu jau pīminieji “Blanšu”, piec kuruos tevi ari uzaicynuoja iz Dailis teatri. Indra Ruoga roksta, ka “Blanša i Mihails Gruzdovs jū padareja par muokslineicu – tai spielej tik Katrīna, i tai navar nivīna cyta”. Voi tu ari pīkreiti, ka Blanšys lūmai ir tik lela nūzeime tovā kai aktrisis dzeivē?
Cīši lela, ari kai cylvāka dzeivē. Es jutu, ka ar itū dorbu nūslādzu miļzeigu cyklu ari poša sovā dzeivē. Pyrmūreiz dzeivē es sajutu, kū nūzeimej aktera dorbs i suoču sajust tū atbiļdeibu i konceptu, kai tys vyspuor nūteik, kū tys prosa, kai tū dareit. Tei ir taida emocionaluo matematika ar lelim kritīnim iztielē. Bet tys beja cīši skaists, ari dīzgon izaicynojūšs process, nikod tū naaizmiersšu. Tys vyss tai sasalyka. Paļdis Gruzdovam, eistineibā vysod asmu jū izjutuse kai taidu sovu cylvāku, mes nateišom īpasazynom jau pyrma es īsastuoju akademejā. Tok, runojūt par Blanšu, maņ leluokais kompliments beja, kod piec izruodis generalmieginuojuma (īstudiejom tū slāgtā lūkā – tik režisors i tī kursabīdri, kas tamā pīsadaleja) pi mane daguoja Indra Ruoga, kura rauduoja. Tys maņ ruodīs vīns nu leluokūs komplimentu vyspuor dzeivē. Na “paļdis, beja cīši labi, maņ patyka, kai tu tī dorbuojīs”, bet eistys emocejis. I vēļ nu juos.
Ir akteri, kurim ir sapynu lūmys, lelī mierki, kū grybātūs sasnīgt. Ir taidi, kas kotru jaunu lūmu skaita par tuo breiža lelū mierki. Kai ir tev?
Maņ ruodīs, ka lūmys naatīt nateišom, tuos atīt ar koč kaidu nūdūmu. Es absoluti mīļoju ari mozuos lūmys. Skaitu – ka tu gribi byut izcyls pyrmajā planā, tev juobyut izcylam ari trešajā planā. Nav mozu lūmu, ir moza dūmuošona. (Smejās.) Maņ cīši īsaspīde pruotā Viestura Kairiša saceitais: “Ka pat lūmā ir vīns burts, tu nūspielej jū tai, lai es saprūtu vysu cylvāka dzeivi, kas ir tai zamaškā.” Vysod asmu jutuse, ka cīši labi varu maineitīs, maņ ir maineiga doba piec byuteibys. Maņ cīši pateik kai rakturlūmys, tai varūņu lūmys – jiutūs komfortabli obejuos zonuos. Sevi grybātu atteisteit obejūs itymūs vierzīņūs. Akteri bīži suoc sevi izsmeļt kaidā nu zonu, tod svareigi meklēt koč kū jaunu, kur varātu atsateisteit. Jiutu, ka maņ niu vajadzātu vairuok raudzeit raksturlūmys. Ka runojam taidā leluokā leiminī, maņ cīši grybātūs nūspielēt Anglejis karalīni Elizabeti. Vyspuor maņ grybātūs nūspielēt vysa spektra cylvākus: karalīni, vīnkuoršu lauku sīvu, kura slauc gūvs i ir puordzeivuojuse izsyutejumu, narkomani, gaišu i atvārtu dobys bārnu. Tys ir tys, kū es grybātu dzeivis laikā padareit – naīlikt sevi nikaiduos kategorejuos.
Kū tu dori nu teatra breivajā laikā? Kur tu daboj energeju?
Beidzamajā laikā asmu saprotuse, ka ir juoizdūmoj koč kaida sistema, lai dzeivē nav tik teatris. Cytaiž tev tryukst energejis, jiutīs izdadzynuots, sauss. Tu navari byut rodūšs, naredzi nikuo nu dzeivis. Ir svareigi byut dzeivē, apritē. Saprotu, ka maņ dīzgon ilgu periodu dzeivē ir bejs puoruok moz baudys. Ar tū es dūmoju dzeivis baudu – sasatikt ar cylvākim, īt iz skaistom vītom, skaiteit lobu literaturu, klauseitīs lobu muzyku, meklēt taidys lītys, kū pyrma tuo naasi zynuojuse, patrokuot, atsagrīz pi dobys, sasazemēt i nūsamīrēt. Tok tū vysu dareit caur taidu baudys prizmu. Tod ari jiutu, ka maņ suoc pasaruodeit pavysam cytaida energeja, i tod tu daudzi tuos vari dūt ari dorbam.
Kur es atsajaunoju? Tī ir maņ tyvī cylvāki – saime i draugi, loba literatura, kino, ceļuošona. Prūtams, na vysod tam vysam saīt laiks. Bet niu es pīkūpu taidu metodi, ka īmu pa vysom tom īlom, pa kuruom naasmu guojuse, īmu tymūs veikalūs i kopejneicuos, kur naasmu guojuse. Vysu laiku raugu izjaukt koč kaidu sevī īsastruoduojušu sistemu. Var vīgli pīrast īt tik pa vīnom durovom, tok apleik ir vēļ 150 durovu. Cīši daudz maņ paleidz ari sports i fiziskuos aktivitatis. Maņ cīši pateik ari pierts rituali. Tys ir vīns nu munu sapynu – pierts koč kur Latgolā mežā.
Zynu, ka vairuokus godus piec kuortys esi vosoruos vadejuse teatra nūdarbeibys Preiļu jaunīšim. Cik svareiga tev ir saikne ar Preilim?
Paļdis pasnīdziejai Vilhelmīnei Jakimovai. Taišni pi juos pamatškolā suokuos muna pyrmuo saisteiba ar teatri, lai ari tūlaik es vēļ nasaprotu, kas tys eisti ir. Tei beja teatra grupa “Kājām gaisā”. Eistineibā es vysu sovu dzeivi drupeit asmu jutusēs “kuojom gaisā” (smejās). Tys beja cīši pateikams laiks, kod tev dzeivē ni par kū nav juouzatrauc, tu ej iz školu, ej iz teatra puļceņu, tod izdūmoj, ka byusi aktrise i tev vaira nav juosavuica ni kīmeja, ni matematika, tu tok byusi aktrise, tys ir nūlamts. (Smejās.) Taida tei sapratne maņ tūreiz beja, niu iz vysu verūs cytaiž.
Kod aizbraucu iz Latgolu, Preilim, i mani kaids aicynoj struoduot ar bārnim voi vadeit kaidu pasuokumu, es jiutūs cīši, cīši pateiceiga, īdvasmuota i lepna par vītu, nu kuruos es īmu. Nikod nasavieršu ar augstu pacaltu dagunu, nikod ari naasmu jutusēs augstpruoteiga, īdūmeiga, lai ari reizem cylvākim par myusu profeseju kūpumā var rastīs taids prīškstots. Tai nav. Maņ ir cīši interesanti struoduot ar bārnim, tī treneni patīseibā ir vaira vārsti ir kūpejū personeibys atvieršonu. Nav saceits, ka tī vysi bārni byus akteri i aktrisis, bet jī var palikt drūsuoki, izsaceit redzīni, kustētīs, suokt dūmuot, analizēt… Myusu dīnu sabīdreibā cylvāki bīži naizsoka tū, kū dūmoj, sekoj bora instinktam. Raugu bārnus īvierzeit tymā, ka kotrys cylvāks ir unikals, kotram dūdu vareibu pīsaceļt i izsaceit sovu redzīni. Leluokuo daļa parosti ir cīši kautreigi, baileigi, goduos ari kaids atvārtuoks, kam taišni vajag vaira pībremzēt. Tys ir vierteigi ari maņ – poša atkuortoju koč kaidys lītys, taipat vysod prīca satikt Vilhelmīni. Ari itūvosor byus taida vīnys dīnys nūmetne. Prīca, ka Preiļūs nūteik taidys aktivitatis, kur bārni var pylnveiduotīs.
Skaiteju tovu interveju portalā kroders.lv, kurā saceji, ka grybātu satikt sovys dzymtys sīvītis, kas ir bejušys pyrma tovys vacmamys, ka izjiuti juos kai sovu spāku. Cik svareigys tev ir tovys saknis?
Munā dzymtā vysod ir bejušys cīši spieceigys sīvītis, cīši gudrys. Kod es augu, mes vīnā sātā kūpā dzeivuojam vairuokys paaudzis. Asmu cīši tyvu pīdzeivuojuse paaudžu nūmaiņu, kod vīna paaudze aizīt, bet cyta īt vītā. Mani vīnkuorši cīši interesej, kas ir tī cylvāki, kas ir veiduojuši mani. Tuos jau nav tik ituos paaudzis, tys ir daudz tuoļuok. Informaceju atrast ir cīši gryuši, bet es cīši grybātu izzynuot tūs cylvākus, kas ir bejuši pyrma mane. Mani vysod mulsynuojs muns temperaments, cīši īspiejams, ka naasmu “teira” latvīte. Deļkuo mani tys interesej? Es vīnkuorši jutu, ka asmu tei sīvīte, kurai juonūslādz cykls, kas ir atsakuortuojs munai mamai, vacmamai i vacvacmamai. Es ari jiutūs gona spieceiga, kab tū padareitu. Lai nu mane suoktūs jauna era.


text:
Latgolys viestnīceibā GORS byus apsaverama G.Pantelejeva izstuode “Latgales rapsodija”
Nailgi pyrma kasgadejuos Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2016” padūšonys ceremonejis svātdiņ, 26. februarī 14.30, Latgolys viestnīceibā GORS nūtiks tielnīka, Latvejis Muokslys akademejis profesora Gleba Pantelejeva izstuodis “Latgales rapsodija” atkluošona. Izstuode pārņ sajēme “Boņuks 2015” bolvu nominacejā “Lobuokais snāgums vizualajā muokslā”.
Sovā personalizstuodē “Latgales rapsodija” muokslinīks turpynoj apmīrynuot sovu interesi par materialuo i namaterialuo pasauļa attīceibom, kai ari atteistej sovu tielnīceibys volūdu i kūp rodūšū rūkrokstu.
Itūreiz par materialu dorbu tālim dasasaceja Latgolys doba, cylvāki, viesture, tuos unikala goreiguo telpa. Koč i G. Pantelejevs nav ar tū saisteits ni genetiski, ni konfesionali, jis cīši osai uztver goreiguos energejis impulsus, kas īt nu ituos zemis. Vysys interesantuokuos i nuokūtnē svareigys lītys nūteik marginalejuos, pīrūbežā, fiziskā voi goreigā. Latgolu muokslinīks sauc par myusu frontīru (frontier, angl. rūbežs, ar pīdzeivuojumu konotaceju) geografiskā i goreigā izteiksmē.
Izstuodis strukturys pamatu veidoj treis centralī objekti nu kūka – lelformata skulpturys, kotrs nu tūs simbolizej vīnu nu treju G. Pantelejevam svareigim asameibys pamatelementim – goru, matereju i cylvāku kai itūs jiedzīņu savīnuojumu, kai ari izstuodis centralais dorbs ar nūsaukumu Lelais. Nazynamais, bronzys juotnīka skulptura, kas simbolizej naprognozejamū Nuokūtni.
Vuords Rapsodeja ari nav izvālāts najauši – itys muzykys formats ideali atbylst muokslinīka īceris formai i byuteibai. Rapsodejai ir byutiska, iz tautiskuo vokaluo materiala baļsteitu dažaida rakstura epizožu maiņa. G. Pantelejevs gryb pastreipuot, ka izstuodē nav radzami tīši etnografiskī motivi, tī dorbojās pastorpynuoti i asociativi.
Glebs Pantelejevs (dz. 1965. g.) 1991. godā absolvēja Latvejis Muokslys akademejis tielnīceibys nūdaļu, ir LMA profesors. Sareikuojs vaira kai desmit personalizstuožu Reigā, Oslo (kūpā ar Ilmāru Blumbergu), Vankūverā (kūpā ar Olgu Šilovu), Sankpīterburgā. Pantelejevs ir daudzu vidis skulpturu, pīminekļu autors Reigā, Ventspilī, Aucē, Jelgovā, Jiurmolā, Kuldeigā, Carnikovā, Katzovā (Vuoceja) i cytur. Itūšaļt Reigā, “Gallery Park Hotel” apsaverama ari tielnīka dorbu izstuode “Kur Tu to ņēmi?”.
Izstuode “Latgales rapsodija” Latgolys viestnīceibys GORS Muokslys galerejā byus apsaverama da 29. maja. Pyrmū reizi publiski izstuode beja apsaverama galerejā “Māksla XO” Reigā 2015. godā.


text:
Irēna Romka
Irēna Romka dzymuse 20.08.1967. Malvinas i Jāņa Romku saimie Mukaušovas cīmā – floriste. Irēnas mamma (skatietīs pi meistarīm Malvina Romka) ir lyla rūkdorbnīce. Ari Irēna nu mammas ir puormontovuse īpašū skatejumu iz šmukū. Sovu mammu sauc par māmuļu.
1982. godā Irēna pabeidza Upītes pamatškolu, vāluok muocejuos Rekovas vydškolā. Nu 1985.goda turpynova studijas Daugavpils pedagogiskejā institutā, kur ir īgiuts magistra grads matematikas, informātikas i skaitļuošonas tehnikas školuotuoja.
1990. godā Irēna Upītes pamatškolā suoka struoduot par matematikas školuotuoju, kuodu laiku ari struodova par fizikas i muokslas školuotoju. Jou struodojūt školā juos aizaraušana beja dorbs ar dobas materialīm - floristika.
Irēna jou nu 1997.
goda suoka iz svātkim dekoriet Upītes pamatškolu. Jai kotru godi ir savuokti i
pīkaltāti daž na dažuodi dobas breinumi, kū jei realizei sovūs dorbūs. Dorbi tūp
nu smolka sīna i tīk papildynuoti ar ūtreiz lītojamīm materialīm voi detaļuom, tuo dūdūt juom ūtrū dzeivību. Iz Zīmassvātkīm tūp Adventa vainagi, kuru
taiseišonys pamotus jei nu 1997. leidz 1998. godam apgiva Mozpulcānu kursūs
Reigā. Suokūt nu 1998. goda kūpā ar Upītes pamatškolas školānīm gataveja Adventa
vainagus. Jūprūjam Irēna turpynoj dorbuotīs ar sovu hobiju gon
dvorā, gon Namaterialuos kulturas montuojuma centrā “Upīte”.
Pādejūs godus Irēna ir bejuse lyls paleigs pi Namateriālo kulturas montuojums centra “Upīte” vizualuo nūformejuma gon Kūkovas nūvoda bārnu i jaunīšu folkloras svātkūs, gon festivalam “Upītes Uobeļduorzam”. Centrā var redziet juos taisātū Meža veci, tautu meitu, rūķi, maskas i Upītes pamatškolas 100 godu jubilejas dekoru. Nu 2008.goda, kotru godi, Upītes svātkūs teik reikuotas meistardarbnīcas i atrakcejas. Irēna itumūs svātkūs parosti pīzadola ari ar meistardarbnīcuom, kuruos tūp šmukumi nu dabas materialīm.
Te ir saroksts ar dažīm lyluokejīm Irenas dorbīm:
- 2002. gods – tyka iztaisiets putns iz školas pograba;
- 2003. gods – pi Upītes pamatškolas večuks/onkulīts;
- 2004. gods – zierneklis, pele;
- 2005. gods – veceļs ar buobu i Dabas torte “romantike” ar taurinīm viersā;
- 2006. gods – gulbi, kamene, sīnuozs, sirds;
- 2007. gods – Onkuļs i tante pi školas, motociklists mierkačs, puorsla;
Irēnas Rokas dorbs - motociklists mierkačs, 2007.gods
- 2008. gods – varde, tuorps, eņģeļs;
- 2009. gods – taurens, zierneklis, cuoļs i bumba nu skaiduom;
- 2010. gods – Upītei 100, salavečam duovana, brīža golva, ūlas Lyldīnu lygzdā;
- 2011. gods – puče, pūķis, ūla iz vuortu;
- 2012. gods – spāre, okas zeime, ūla nu kuorklu, Upītes Uobeļduorzam – 10 zāles nūformiejums;
- 2013. gods – stārķis i Latvju zeime, cuols;
- 2014. gods – taurens nu plastmasas buteliem, rasnīs začs;
- 2015. gods – dzjadzka ai buordu, tīvīs začs;
- Zyrgs i zyrga golva Pulkā eimu, Pulkā teku gojīnam Saldū.
- Bites, kamene i sīnuozs PEPT sareikojumam Rūtoj saule, rūtioj bite.
Irēnas viel vīna aizaraušonuos ir krāšņu sveču līšona i izdauļuošona. Sovas prasmes ir tuoluok nūdevuse daudzīm Upītes pamatškolas školānīm.
Hobijs fotografiešona, sveču dekoriešona, puču audziešona telpu nuformiešona i kači. Juos muoksinīciskū skatejumu iz dzeivi var sajust festivala “Upītes Uobeļduorzs” nūformejumūs, kas vīmār papyldynoj Latgalīšu dzejas i dzīšmu festivala atmosferu.


text:
Sabīdreibā daudz runoj par napīcīšameibu školā vuiceit latgalīšu volūdu i dziļuok īpazeit Latgolys kulturys vierteibys. Bet voi teik nūvārtāts i izvārtāts jau padareitais? Vaļsts Izgleiteibys satura centra sātyslopā storp programu paraugim vyspuorejā videjā izgleiteibā atrūnami nūvodu vuiceibys i latgalīšu rokstu volūdys programu paraugi, ari latgalīšu rokstu volūdys 1.–9. klasei programys paraugs, vuiceibu prīškmata standarti i vuiceibu leidzeklis “Olūteņš”. Puorsaverit i izviertejit!
Nūvodu vuiceibys specializātuo kursa programys paraugu Vitys Jaunozolys vadeibā izstruoduoja Antra Grūbe, Roberts Ķipurs i Liene Ozoliņa, leidzdorbojūtīs Ilgai Šuplinskai (bejušuo izgleiteibys i zynuotnis ministre), Mārai Mellēnai, Aīdai Rancānei i Solvitai Lodiņai.
Nūvoda vuiceibys kursa izstruoduotuoji pastreipoj, ka kursam i programai nav varama unificāta pīeja, prīkšmata specifika izceļ lokalū sovpateibu i nūtikšonu (nūvoda, cīma, kūpīnys, saimis) saleidzynuošonu ar informaceju par nacionalom i globalom nūtikšonom, kūpeiguo i unikaluo īraudzeišonu, izviertiešonu. Programys paraugs juoīdzeivynoj ar vītejūs resursu izmontuošonu i īsaisti: muzeji, arhivi, uzjāmumi, omotu meistari, dzymtys, saimnīceibys, muokslinīcyskuos jaunradis grupys. Tys, kurys nūzaris pedagogs, filologs, geografs, etnografs, viesturnīks, bibliotekars, arhivists, kulturys darbinīks voi kaids cyts, vuiceis itū kursu, nūsaceis akcentus saturā. Nūvodu vuiceibys programys paraugs ITE, tam veļteitu seminaru var nūsavērt ITE.
Portals aicynoj skaiteituojus pīsadaleit aptaujā, atbiļdūt iz vaicuojumu voi komentejūt par Latgolai veļteitū pīduovuojumu nūvodu vuiceibys programys paraugā.
Vyspuorejuos videjuos izgleiteibys specializātuo kursa programys paraugs izstruoduots ari latgalīšu rokstu volūdā ITE. Jū sagataveja Veronika Dundure (dorba grupys vadeituoja) i Anna Vulāne, zynuotniskā aspektā recenzēja Dr. philol. Sanita Martena, vuiceibu saturu – Mg. paed. Laila Budreviča. Specializātuo kursa “Latgaliešu rakstu valoda” mierķis ir veicynuot sapratni par latgalīšu rokstu volūdu i kulturu kai unikalu Latgolys regiona i Latvejis boguoteibu, atteistūt idejis par ituo kulturviesturiskuo montuojuma transformiešonys īspiejom 21. godu symtā.
Programu paraugu pamatizgleiteibys sadaļā atrūnams latgalīšu rokstu volūdys 1.–9. klasei programys paraugs – ITE. Jū izstruoduojušys Aelita Andrejeva, Veronika Dundure (projekta vadeituoja), Anna Vulāne i Vanda Žulina. Vuiceibu prīkšmata programys parauga zynuotniskuo recenzente Dr. philol. Sanita Martena, vuiceibu satura recenzente Mg. paed. Laila Budreviča.
Latgalīšu volūdys apgive paredz diferencātu pīeju, kurā “juojam vārā, voi školāns runoj sovā dzymtajā izlūksnē voi viņ latvīšu literarajā volūdā, voi juo dzymtuo volūda ir latvīšu voi cyta volūda”. Latgalīšu rokstu volūdai ir jau agruok Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociacejis izstruoduots vuiceibu prīkšmata standarts 4.–9. klasei ITE i standarts 10.–12. klasei ITE. Taipat ir daīmams Lidejis Leikumys, Veronikys Dunduris i Annys Vulānis “Olūteņš”, vuiceibu leidzekļu komplekts latgalīšu rokstu volūdā 4. klasei (2017) – vuiceibu leidzeklis školānim ITE i metodiski īsacejumi školuotuojim ITE.
Olūts: portals lakuga.lv


text:
Ar Tevi šai naktī lai nūteik
Naparosts breinums kaids.
Lai laime atīt i palīk,
Lai vieleigs likteņa pruots.
Lai mīlesteibas ir gona,
Kū saņimt i cytiem dūt.
I nadīnas gaismas zvonā
Lai dvēsele puorkauseit prūt!
Cīnejamī darbinīki, kolēģi, partneri! Sveicam tuvuojošajūs svātkūs! Grybu vysim nūvielēt, lai nuokamajā godā ar myusim nūteik tys breinums, kuru mes vysi čīši gaidam. Lai itī breiniškeigī svātki atnas myusim tū, ko mes ilgi gaidiejam i iz kū ceriejam. Lai ikvīns atrūd sovu laimi: cilvākā ci sirdei tyvā nūdarbī, karjerā ci muojeiguos muojuos. Nūvieleju stypru veseleibu, ticeibu breinumim i dzeivissporu! Sveicu svātkūs!
Ar cieņu,
Roman Vdovychenko
NewFuels RSEZ SIA Valdis prīkšsādātuojs
Energy Resources CHP RSEZ SIA Valdis prīkšsādātuojs
Apsveikumi


text:
Lai sasildās sirds tai baltajā dziesmā,
Ko šovakar zeme debesīm dzied.
Lai nosargā sevī to svecīšu liesmu,
Ar kuru var droši caur puteņiem iet!
Pavysam klusi i namonami ir pīzalaviejs svātku laiks, kas pīpiļdeits ar prīku, jaukim puorsteigumim i ģimenis syltumu.
Lai i aizejūšīs gods ir biejs puorbaudiejumu pylns, tūmār kūpeigim spākim paveiktīs līk ar gondariejumu pazavērt iz dorba rezultatim i ar gaišu skotu raudzeitīs nuokūtnī. Jauns suokums i cereibys gaišuokai nuokūtnei – tuos ir dūmas, kas īt pruotā, dūmojūt par Jaunuo goda atīšonu. Tys ir laiks, kod atkluot jaunus horizontus i reaļizeit sapņus, atgiut spākus i uzkruot ticeibu sev.
Nūvieleju, lai myusim vysim ir daudzi mīlesteibas i prīka, kū duovuot svātkūs i ikdīnā. Lai izadūd pīdzeivuot mozus i lelus breinumus i izbaudeit jūs kūpā ar sovim tyvīm i mīlīm.
Lai Jaunīs gods ir īdvesmas, energejis i veiksmis pīpiļdeits! Lai tīģera drūsme i veikleiba paleidz eistynuot vysus sapņus i īceris!
Prīceigus svātkus!
Ar cīņu,
Roman Vdovychenko
Valdis prīkšsādātuojs
NewFuels RSEZ SIA
Energy Resources CHP RSEZ SIA
Apsveikumi


text:
Beringa šauris
Beringa šauris irā jiuru šauris iz vyds Sibira (Azejis reitu dalis) i Aļaskys (Amerikys vokoru dalis). Šauru garums — ap 85 km, dziļums — tik 30—50 m. Nu geografiskuo redzīņa šauris taipoš saškir Beringa jiurys ar Čukču jiurom.
Beringa šauru vydā irā Diodemu jiursolys.
Beringa šauris i Beringa jiurys pasauktys Danejā dzymušuo krīvu tāmātuoja Vitusa Beringa (Vitus Bering), atceļuojuša da šauru 1728 godā, vuordā.
Beringa sauszemis puorīmaLabot
Irā izcalta hipoteze, ka ladslaikūs Beringa šauru vītā egzistiejuse sauszemis puorīma, pa kuru pyrma 12 tyukstūšu godu ļauds varēja atīt nu Azejis da Amerikai.
Myuslaikūs atsarads pasūlejums stateit tyltu voi zamiudiņa tuneli, kurs saškiertu Ameriku i Azeju Beringa šauru vītā, tok cikom kas dorbi navā dareiti.


text:
Nūsādplīkšni
Nūsādplīkšni - plīkšni, atsaroduši nūsāstūt seņuok pasataisejušu plīkšņu ieršonys produktim ci vulkaniskūs voi biologiskūs procesu materialiem. Nu Zemis gorūzys kūpeiguo apjāmuma nūsādplīkšnim teik viņ 8%, tok iz Zemis viersa jī vysucīšuok paplateitī i vysucieškuok sateikamī plīkšni. Samārā pluona nūsādplīkšņu kuorta apkluoj magmatiskūs i metamorfiskūs plīkšņu kluoškus, nu kurūs sasadora Zemis gorūzys pamatmasa.
Nūsādplīkšni ceļās, izalikalejūt klastiskajom nūsādom, organiskajai lītnai voi kimiskajom nūsādom (evaporitim). Piec izalikaliešonys dalenis sapluokšt i cemeņtejās — ituo procesa sauc par diagenezi. Nūsādplīkšni pasataisa iz Zemis viersa ci tyvai da jam.


text:
Skaidreite Svikša: Vysu uztvert vīgļuok i nadaleit latgalīšus
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Pavasarī škārsteikla vidē latgaliskūs aktivitašu entuziaste, filologejis magistre, žurnaliste, redaktore, korektore i iņterešu izgleiteibys školuotuoja, eisumā – cīši daudzpuseigs cylvāks – Skaidreite Svikša aicynuoja pīsadaleit rodūšā aktivitatē “Latgalīšu gruomotys runoj”. Skaidreite ir ari eistyn patriotisks cylvāks, deļtam drupeit apsarunuojam ar jū par latgaliskuma nūzeimi juos dzeivē i dorbūs.
Latgaliskums kai īškejuo vajadzeiba
Maņ latgaliskums ir īškeja vajadzeiba (kai jau taidai latgalītei “da kaula”, kura nu dzimšonys poša i niu ar sovim bārnim runoj tik latgaliski), kas sakreit ar rodūšom pošizpausmem. Vīnkuorši atīt koč kaida ideja i sasalīk apstuokli. Tai beja puslapenis “Byusim vītejī” izveidē, kuru jau nu 2015. gods februara kotru nedeļu taisu “Vietējā Latgales Avīzē”, taipoš ir ari ar vysom cytom aktivitatem – rūnās ideja, atsasauc dūmubīdri, i vyss var nūtikt. 2021. godā pat attuolynuotai ar Maltys Bārnu i jaunīšu centru izadeve eistynuot ideju par literarūs i vizualūs dorbu konkursu “Tāva sāta myužam svāta”.
Ari rodūšuo aktivitate “Latgalīšu gromotys runoj” poša atguoja, dorbā pasaverūt iz gruomotu plauktu, kur kūpā ar mugureņom beja salyktus gruomotys “Mozais priņcs/Naziņā/Kai dybynuoja Latveju?”. Nu voi tod varieju “naatbiļdēt gruomotom”? Saprotu, ka na tū viņ atrassim, ka meklēsim.
Par latgaliskumu juorunoj kasdīnā, na tikai atsevišķuos aktivitatēs
Kai vysod, tai ari aktivitatē “Latgalīšu gromotys runoj”, atsauceibu grybātūs leluoku, tok saprūtu, ka tū nūsoka daudz i vysaidu faktoru. Lai ari īškeji palīk tei “skuobine”, prīcojūs par tim vaira nakai 70 dalinīkim, kuri īsasaisteja. Zynu, ka tei ir moza daļa nu vysu rodūšūs latgalīšu, gon jau kotram beja sovys dzelys, varbyut ari pošai vairuok vajadzēja skrīt i stuosteit, tok ari maņ dīnā ir tikai 24 stuņdis, i šod tod ari paguļu.
Lai ari aktivitate oficiali beidzēs, radzūt rezuļtatu, vīnolga aicynoju školuotuojus, vacuokus – ruodit pīmāru bārnim, puorcylojit latgalīšu gruomotys, paruodit, cik daudz satura i šmukuma ir myusu, latgalīšu, gruomotnīceibā.
Spāks dareit rūnās viņ tod, kod sūplūk ir leidzeigi dūmojūšī
Golvā jau vysaidu ideju daudz, tik vajag laika, spāka i ari leidzcylvāku atbolsta. Vīns pats jau daudz navar, tik ar dūmubīdrim i ari tim pozitivi “trokajim”, par kaidu ari sevi saucu. Navajag beitīs sapynuot, klauvēt pi vysu durovu. Dažu reizi (i byuteibā puorsvorā) saīt, ka sovus redzīņus par cylvākim formejom nu dzierdātuo, īdūmuotuo, bet pīklauvej pi durovu, izaruod, ka tī stuov smaideigs i dziļš cylvāks. Nasabeisim klauvēt – i pi cylvāku siržu. Byuteibā ari kotra muna aktivitate i jaunu cylvāku īpazeišona, ir veids kai palikt gareigi boguotuokai. Paļdis, meilī, kas ar mani iz vīna viļņa!
Latgaliskuma styprynuošona bez atvalinuojumu
Uzrunuošonys veidu myusu laikūs 100 i vīns… Ka tik byutu, kas klausuos, ka tik saceitais atsabolsuotu pruotūs. Mes par daudz skrīnom, bet ir lītys, kur juopībremzej. Navar laseit tik viersrokstus. Muna pīredze līcynoj, ka itys žurnalistikys princips var ari nanūstruoduot. Juolosa ari tys, kas tuoļuok. Es te vaira par tim, kas soka: “Oi, pamaneju ziņu, tok nadalaseju, kas i da kura laika juoizdora.” Voi nu myus kas iņteresej i tū izlosom da gola, voi ari skrīnom pa dzeivi kai viejs pa teirumu… Juobyut iņteresej, tod ari atsabolsuos.
Struodojūt ar bārnim i jaunīšim, saprūtu, ka jī ir tei augsne i sākla, nu jūs juosuok.
Ari itūgod nūvodvuiceibys aktivitatē ar miļzeigu prīcu i gondariejumu Maltā vierūs, kai bārni da 6. klasei giun kotru teikumu, klausuos, kū jim soka par Latgolu.
Pat nav nūzeimis, kaidā volūdā jī runoj sātā, Latgola ir jūs dzimtine i jī tū tai uztver, par tū asmu puorlīcynuota. Ka kaids dūmoj cytaižuok, tei jau ir pīaugušūs vaine. Kai jūs īiņteresēt, nu te ari myusu, lelūs, ziņā. Bārni ir nūguruši nu tehnologeju, i kotra originaluoka ideja jūs aizraun. Tai ka mums dorba daudz – latgaliskuma styprynuošonā navar byut nikaidu atvalinuojumu.
Kai īsaisteit pīaugušūs? Tī ir gryšuok, tok – mes jau ari asam bārni, viņ ar vysa kuo pībuoztu golvu. Pruots ir drusku juoatbreivoj, juosavuica uztvert vīgļuok, sejuot informaceju, nūsokūt prioritatis.
Ir pagaisynuots daudz laika i īspieju, ka vēļ tai turpynuosim, byus biedeigi. Tamā pošā gazetys puslopeņā aicynuoju izasaceit, vuiceitīs raksteit latgaliski (jo vysi tū pa drupeitei dorom, nivīnā školā naasam vuiceiti), tok atsauceiba minimala.. Daudz kas apsarūbežoj ar puors frazem, osumim socialajūs teiklūs… Nu tai tuos lītys naīs! Es latgalīšus radzu kai vīnu lelu komandu, kas nasadola vacajūs/jaunajūs, Latgolys/Reigys latgalīšūs i vēļ sazyn kai, deļ manis mes asam vīna breineigā volūdā runojūša saime, kurā juobyut vīnam mierkam – lai latgalīšu volūda tyktu popularizāta, lai tei dzeivuotu ari piec 100 godu.
Breineigu dzejūli nu gruomotu nūsaukumu salykuse Inga Kaļva-Minina.
Otkon giunu sapynus
I radzu vysaidus breinumus:
Vuškeņa iz pļovys doncoj,
Kačeiša patmalis skali murroj;
Mozais priņcs sasateik
Ar Alisi Breinumu zemē
(Kūpā jī apād casnāgu maizeitis
I pistacejis gordys).
Giunu sapynus
I grybu mūdynuot muokuļus,
Īt gostūs pi Boņuka
I atrast zalta puči –
Tū vysu es varu dareit, tys ir muns laiks,
Breinumu pylns.
Vysi tīsys syla bolsi
Pagaist kai aizlauztais spaits,
Kai malns susātivs,
Kod giunu es sapynus,
Tei ir muna syltuo mola,
Vīgla kai spuornu golu šolks.


text:
Zīmeļlatgolys retro rallejs jau 13. reizi
Roksta autors: portals lakuga.lv
12.–14. julī jau 13. reizi senejūs lītu i retro mocikletu kolekcejis “Cīrulīši” saiminīks Dzintars Dvinskis organizej kasgadejū Ziemeļlatgolys retro ralleju. 12. julī nu 17.00 stuņžu retro ralleja daleibnīki suoks īsarast Viļakys nūvoda dobys parkā “Balkanu kalni”, 13. julī pyrma dīnišku paradzāta organizēta apleicīnis izpiete – ekskurseja iz Stiglovys gravu, z/s “Kotiņi”, Škilbānu cīma centru, muižu i pareizticeigūs bazneicu. Piec dīnišku tiks dūts starts ekspedicejis puorbraucīņam “Balkanu apļi”.
Par idejis rasšonūs i ituogods ralleju stuosta Dz. Dvinskis: “Ideja par taidu pasuokumu roduos pamozom – beja maņ vacī mocikleti, kurūs pats taiseju, meklieju internetā informaceju par retro tehniku, bet juos beja moz. Pasaruodeja pyrmuos sātyslopys, draugi pa Latveju. Latgolā vyspuor nabeja taidu entuziastu, suoču braukuot koč kur tuoļuok. Tai izdūmuoju pi seve organizēt. Pyrmais pasuokums sakryta ar trasis “Baltais briedis” atdzimšonu, nūbraucem iz tū trasi ekskursejā. Pyrmūs godus vīnkuorši braucem kaidys kulturviesturiskys vītys pasavērt, pa vacajim cīmim. Saprotu, ka cylvākim tys suoc apnikt. Partū izdūmuoju ralleja tipa pasuokumu. Tai popularitate lānom pīauga. Rallejā vajag pošim meklēt, piec kartis orientētīs, na tykai braukt. Atsaroda aktivi cylvāki, kas gribēja leidzdorbuotīs kontrolpunktu organiziešonā – Olyuksnā, Upītē, Brīžucīmā myus uzjims.
Puorsvorā brauks mocikleti. Kotru godu pa kaidai mašynai i puors mopedim pīsadola ari. Bet nu laika gola mums tūs mocikletu vaira bejs kai puorejuo. Ari maršruts vaira mocikletim atbylst. Īspiejams, ka vīnā vītā byus pa mežu juopaskrīn. Kotru godu cenšūs izdūmuot kū jaunu, partū ka pats braucu pa taidim pasuokumim Latvejā. Tī idejis aizgiustu, nu mane idejis pajam. Vīns kontrolpunkts byus eipašs puorsteigums, saisteits ar pieckara laiku i nacionalajim partizanim. Daudz mums rallejā mocikletu, kas ražuoti 40.–50. godūs.
Šūgod pīsaceiti puori par 60 mocikletu, attīceigi byus 100–120 daleibnīku. Dažim ūtruos pusis brauc leidza, ari bārni. Itūgod asam pamainejuši bāzis nūmetni. Puors godus beja pi mane “Cīrulīšūs”, šūgod “Balkanu kalnos”. Partū ari nūsaukums rallejam “Balkanu apļi”.”


text:
Tuvojoties Latvijas simtgadei, ir augusi sabiedrības interese par latviešu etnogrāfisko tautastērpu, arī par senlatviešu apģērbu. Ivetai Seimanovai šis gads ir īpašs – pavasarī viņa izgatavoja Vidsmuižas 19. gs. beigu etnogrāfisko tērpu, un nupat pabeigusi latgaļu arheoloģiskā tērpa atdarinājumu. Tā godināšanas svētki būs šo sestdien, 10. novembrī, Latgalē, Galēnos.
Doma par arheoloģiskā tērpa izveidi Ivetai Seimanovai radās jau pirms etnogrāfiskā tērpa izgatavošanas. Šīs idejas īstenošanu viņa atlika, kad izdevās atrast unikālus materiālus par dzimtās vietas, Galēnu jeb kādreizējās Vidsmuižas 19. gs. otrās puses sievas tērpu. Šī tērpa godināšanas svētki notika aprīlī. Par tērpa rekonstruēšanu Iveta saka: “Ar kū tod muni tārpi atsaškir nu skotivis tārpim voi tautystārpim? Tod es veirīšim soku, īsadūmoj, ka
Rekonstruēt tautystārpu ir taipat kai atjaunuot vacu volgu voi žyguli, i tod jī saprūt, kai tys ir, jo tu navari volgā īlikt myusdīnu forda detaļu. Tev ir juomeklej tei līta, pīeja, kaida tei beja ogruok.”
Iveta ir skolotāja, un tautastērpu izgatavošana ir viņas hobijs, kuram viņa nodevusies pilnībā. Vairākus tērpus viņa pagatavojusi arī savas saimes locekļiem. Rokdarbi Ivetu saista jau kopš mazotnes, bet aust gan speciāli mācījusies. Liels izaicinājums bijis noaust arheoloģiskā tērpa villaini, tās apaudu un rotu izgatavošanu Iveta uzticējusi citiem meistariem.
Mārtiņdienā, 10. novembrī, Galēnos Iveta prezentēs latgaļu seno tērpu no 10. gadsimta. Tā rotas izgatavotas pēc netālu no Galēniem esošā Zeimuļu kapulauka 6. sieviešu kapa. “Ar kū atsaškir seinais tārps vīns nu ūtra. Latgolys senajim tārpim vyss plus mīnus ir leidzeigi, ir zuobaceni, odotys pynuma začis, ir sītavys, kuojauti, ir lyna krakls apakšā, aplīkamī brunči, jūsta. Atsaškir piec vyllainis i rūtom. Vīneigais, kū myusim vajadzēja aizajimt, beja jūsta. Caluotuos jūstys fragments nikur nabeja, tod mes aizajēmem nu vystyvuokuo, kas tyka arhivā atrosts, tys ir Aizkalnis. Byus Aizkalnis jūsta, bet Aizkalnis jūsteņa jau vaira nabeja celuota, bet lykta kai audene,” teic Iveta.
Atšķirībā no etnogrāfiskā tērpa, arheoloģiskais tērps netiek sašūts pēc konkrēta izmēra, vairāk stāsta pati meistare:
“Senajā tārpā nav izmāra, krakls ir sašyuts nūteikti plotuoks, brunčus tu vari aplikt gon tīvam, gon rasnam, gon vīnolga kaidam, pīsīņ ar jūsteņu, brunči naīt iz konkreta izmāra.
Itam pošam tārpam nūjamūt vainogu i uzsīnūt golvysautu, jis iz reizis automatiski nu meitys tārpa kliust par sīvys tārpu.”
Tērpu meistare Iveta teic, ka tautastērpa vīruss ir lipīgs un ar to aplīp arī apkārtējie. Arī viņas ģimenes locekļi labprāt tradicionālos tērpus nēsājot. Jautājot, kādās situācijās sanāk uzvilkt tautastērpu, Iveta atsaka: “Myusim beja, pīmāram, mozbārna kristeibys, vysi lelī gūdi ir ar tautystārpim, es dūmoju, ka tautystārps ikdīnā īīs arviņ vairuok i vairuok. Jebkurā svareigā momentā var uzvilkt tautystārpu.” Uzvelkot tautastērpu, gribas iztaisnoties, teic Iveta, tas arī ceļot viņas kā latgalietes pašapziņu.
Par nākotnes plāniem pēc arheoloģiskā tērpa prezentācijas Iveta Seimanova stāsta:
“Asu giminei apsūlejus jimt pauzi, bet vyspuor jau maņ ir safotografāts vīns Vydsmuižys prīkšauts i rokstainuo vyllaine.
Taidu lelu gobolu nabyus, byus pa mozam gabalenam, kas juovalk uorā. Tur ir daudz jūstys i vyskautkas. Drūšiviņ, ka pīīs laiks, daudz ir celuotuos jūstys, pīsaviersšu celuošonai.”
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Ludzā 8. reizi nūtiks Lelais Latgaļu tiergs
18. junī ostuotū reizi Ludzys piļskolnu pīskandynuos Lelais Latgaļu tiergs i Sadoncuošona Ludzā, informej sātys lopa visitludza.lv.
Ludzys piļskolnā nu 10 stuņžu sasapuļcēs omotu meistari, sātys ražuotuoji, rekonstrukcejis klubi nu Latgolys Kroma kolna i Polockys, saiminīki, doncuotuoji, dzīduotuoji i muokslinīki.
Tierga apmaklātuojim teik pīduovuota vareiba na viņ tikt pi sātys sīra i ols, nu ari pi daudz vysaidu cytu gordumu Juoņu svieteišonai. Taipat varēs nūpierkt kaidu eistu omota meistaru rūku taiseitu lītu sev voi duovonai, skaistu puči voi stuodu duorzam voi prīcai, varēs īsavuiceit kū jaunu nu meistaru, dzeivuot leidza Kroma kolna senejūs latgaļu aktivitatem voi Polockys vydslaiku ceiņu kluba ceiņom, izadoncuot ar puornūvodu deju grupom i izadzīduot kūpā ar vītejom folklorys kūpom i pyutiejim. Bārnus varēs izvyzynuot zyrgu aizjiugā voi zirdzeņa mugorā, īprīcynuot ar sātys dzeivinīku sameiļuošonu voi sātys saldiejumu.
Vokorpusē kūpā tiks īgrīzts saulis rits i zīduots saulei i gunei ar Isnaudys folklorys kūpu, kai ari kūpā ar Latgolys septeņu deju apriņču vaira par 600 jaunīšim piļsātys parka estradē nūtiks Sadoncuošona Ludzā.


text:
Muzejpedagogiskuos programys latgalīšu volūdā
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Tiuleņ suoksīs jauns vuiceibu gods. Školuos, kur grib vuiceit latgalīšu volūdu, jis sūluos byut ar leluokom īspiejom. Gribim pīgrīzt viereibu vīnam latgaliskam resursam uorpus školys – muzejpedagogiskuos programys. Tuos var īdrūsynuot ari pošus šuorbeigūs školuotuojus sasatikt ar latgaliskū, koč voi pāvārojūt, kai ar tovim školānim jamās muzeja pedagogs latgaliski. Tys izmontojams na viņ školānim, tok, jo eipaši Covid-19 īrūbežuojumu apstuokļūs, taidom nūdarbeibom dasasoka ari saimis. Rokstā – par latgalisku muzejprogramu popularitati, par atškireigu muzejnīku pīredzi.
Par muzeju pīduovuojumu zyna mozuokuo daļa
Par vajadzeibu školā vuiceit latgalīšu volūdu i dziļuok īpazeit Latgolys kulturys vierteibys satykts gona daudz komentaru. Pi roksta “Izstruoduoti nūvodu vuiceibys i latgalīšu rokstu volūdys programu paraugi” portals aicynuoja skaiteituojus pīsadaleit aptaujā, atbyldūt iz vaicuojumu voi komentejūt par Latgolai veļteitū pīduovuojumu nūvodu vuiceibys programys paraugā. Aptaujā pīsadaleja viņ 7 cylvāki (3 – labi izstruoduota, 3 – lobojama i papyldynojama, 1 – nazynu). Itys līk portala komandai aizadūmuot napraseit sovim skaiteituojim puoruok apgryutynūšys lītys – atbiļdēt iz vaicuojumim, pyrms kuru juopuorsaver vairuoku puslopu dokuments.
Ituos aptaujis vaicuojums “Voi esi dzierdiejs, zini par muzejpedagogiskom programom ar latgalisku saturu?” atbyldams piec pīredzis. Aptauja beja socialajūs teiklūs “Facebook”, “Instagram” i “Twitter”, kūpā atbiļdiejuši 87 ļauds: 25% saceja “nui”, 75% saceja “nā”. “Facebook” komentarūs tyka aizdūts vaicuojums, kas ir muzejpedagogiskuo programa. Tei ir aktivitate, stuņde bārnim, školānim, interesentim muzejā par kaidu temu, kas ir konkretuo muzeja specializaceja. Nu aptaujis var pīzeit, ka par muzejpedagogejis programom vyspuor i par tom, kam latgalisks saturs, vajadzātu informēt vairuok.
Sovutīs pīcu appraseitūs muzeju puorstuovi pīzeist, ka jūs pīduovuojumam vēļ specialys reklamys navajag, izstruoduotuos programys ir gona pīpraseitys, atbylst muzeju kapacitatei. Vysplašuokais muzejpedagogiskūs programu pīduovuojums vyspuor nu Latgolys muzeju ir Latgolys Kulturviesturis muzejam – 19, jī voda specialys nūdarbeibys cylvākim ar redzis trauciejumim, bārnim ar eipašom vajadzeibom, kas ir cīš vajadzeiga i pīpraseita programa, storp tūs vysu latgaliski – “24 stuņdis latgalīts” vydsškolānim. Tok ari cytuos programuos ir saskare ar latgalīšu volūdu, pīmāram, “Cilvēka bērns”.
Latgolys Kulturviesturis muzeja direktoris vītineica Ineta Atpile-Jugane pastuosta par muzejpedagogiskūs programu popularitati: “Kai suoce dorbuotīs kulturizgleiteibys programa “Latvijas skolas soma”, caur kurū školys varēja dasasaceit nūdarbeibom, myusu muzeja pedagogs aizaeļss skrēja nu vīnys nūdarbeibys iz ūtru. Pat breivu vītu nabeja pīsasaceit. Ir bejušys grupys pat nu Līpuojis i Ventspiļs, kas izalosa muzejpedagogisku programu, na ekskurseju. Tys tān ir pīpraseituoks par ekskursejom. Pat saimis ari izavielej muzejpedagogeju. Pīmāram, saime nu Reigys – muote, tāvs, div treis bārni, dzeds i baba – pasyuta muzejpedagogiskū programu par keramiku. Jī poši soka, ka lobuok jī vairuok par stuņdi jamās ar muolu kai ekskursejā staigoj pa muzeju.”
Vyss tikai latgaliski
Pamatā leidzeigi reikojās daudzi muzeji – kaida programa teik vadeita latgaliski, cytuos latgalīšu volūda pasaroda fragmentari – citatūs, vuordūs. Tok Upītē vyss nūteik tikai latgaliski.
Namaterialuos kulturys montuojuma centra “Upīte” direktors Andris Slišāns doluos par Ontona Slišāna Upītis kulturviesturis muzeja pīredzi nūdarbeibu vadeišonā: “Mums ir vairuokys muzejpedagogiskuos programys, saisteitys ar namaterialuo kulturys montuojuma omotu muoceibu. Pīmāram, bārnim teik muoceiti pamati celu jūsteņu ausšonā, solmu capuru peišonā. Vīnolga, kas atbrauc, tys teik vadeits latgaliski. Pi mums pīsasoka ari nu cytu nūvodu, bet tys taipat nūteik latgaliski. Pyrmajā breidī vysim apmulsums, tys ir pat leluoks Latgolys školu bārnūs. Atbraucieji nu cytu nūvodu pozitivā ziņā prīcojās par tū. Itamā vosorā bīži saimis braukuoja i eipaši praseja muoceit daņčus, reizem beiguos izaruodeja, ka puornūvadnīki dzymtu saknēs kū latgalisku atrūn.
Tai kai asam namaterialuos kulturys centrs,
pastreipojam omotu puormantojameibu. Vīna nu vierteibu ir ari latgalīšu volūda, tys mums pi tuo vysa pats par sevi saprūtams.
Tys ir Ontona Slišāna Upītis kulturviesturis muzejs, kū asam akreditiejuši kai namaterialuos kulturys montuojuma muzeju. Itys statuss bez latgalīšu volūdys nav īdūmojams.
Paguojušu septembri nūtyka muzeja akreditaceja, komisejā Bolvu muzeja vadeituoja beja vīneiguo Latgolys puorstuove, puorejī – nu Kulturys ministrejis, nu Vydzemis, nu Kūrzemis. Mes paruodejom vīnu muzepedagogejis programu, vysu vadejom latgaliski. Komisejis puorstuovis piec tuo ari pastreipuoja, ka
pyrmū reizi kaids muzejs nasabeist akreditacejis komisejai vadeit nūdarbeibu latgaliski, tys vysam dadūt leluoku vierteibu.”
Dorbuošonuos ar latgalīšu tekstim
Pyrmū reizi paraudzeit skaiteit latgaliski, ka tū nikod naesi darejs agruok, psihologiski vīgļuok uorpus školys. Augšdaugovys nūvoda Vabalē i Rēzeknis nūvoda Sakstagolā školānim muzeja nūdarbeibā pīduovoj latgalīšu tekstus, pīzeist, ka nimoz cik gryuši naīt.
Par itū pīredzi stuosta Skryndu dzymtys muzeja vacuokuo specialiste Ilze Ozoliņa: “Programā par “Drywu” beja pīsateikušys školys nu vēļ tūreizejūs Daugovpiļs i Īlyukstis nūvodu, ari vītejī Vabalis vydsškolys bārni, kai ari vīna školotoju grupa kaida seminara sakarā. Pietejūt tekstus, interese roduos, mieginuoja laseit, burtuot i juosoka – nabeja nimoz tik slikti! Prūtams, nazynomi izaruodeja atseviški vacvuordi, bet parosti jūs mes kūpeigi izrunojam, un vyss tūp skaidrys. Dīmžāļ Covid-19 situacejis deļ tys beja juopuortrauc. Tān programys teik vadeitys grupom ar dereigim Covid-19 sertifikatim.”
Fraņča Trasuna muzejā “Kolnasāta” pīsavārsuši fabulu tekstim, direktora p. i. Inta Deksne doluos īspaidūs par školānu uztveri: “Nūdarbeiba par fabulom pīskaņuota fabulys žanra apgivei školu programā. Tei ir gona jauna programa, viņ puors grupys paspieja jū īpazeit, Covid-19 puortrauce. Dorbojamēs ar puzli i Trasuna raksteitu fabulu – analizejam fabulys uzbyuvi, kū ar jū autors gribiejs pasaceit i tamleidzeigi.
Uztvēre kai kurs. Par latgaliskū jī nabeja puorsteigti. Bet ar izlaseišonu latgaliski – veicēs kai kuram.
Tī, kas ikdīnā runoj latgaliski, tī varēja ari izlaseit. Tod jutuos cīš prīceigi, ka spiej.
Cytim tys saguoduoja problemys. Juopīzeist, Trasuna pyrms 100 godu raksteituo volūda atsaškir nu myusdīnu runuotuos volūdys, tys radeja koč kaidys niansis uztverē. Ari vaicuojumi par puors vuordu nūzeimi beja.
Cytā muzejpedagogiskā programā bārnim dūdam atpazeit senejūs sadzeivis prīškmatus, prosom, voi jī zyna, kū ar jū dora, i kai sauc latgaliski. Itei programa ir gona pīpraseita, vairuok dūmuota 1.–4. klasem. Apkūpojūt muzeja pīredzi, juosacynoj, ka latgaliskais saturs muzejpedagogiskajuos programuos ir cīš labi aizguojs.”
Paruoda latgaliskys tradicejis, a narunoj latgaliski
Izaver, ka Ludzā vairuok respektej tū, ka latvīšu školā daudzi bārni var nasaprast latgaliski. Ludzys Nūvodpietnīceibys muzeja izgleitojūšuo dorba i dorba ar apmaklātuojim vadeituoja Aina Loseviča pstuosta par sova muzeja pīredzi: “Ludzys muzejs pīduovoj vairuokys godskuortu programys, kas teišom ir pīpraseitys školānu un pirmsskūlys izglīteibys audziekņu vydā. It kai jau uzsvars teik lykts iz latgaliskom tradicejom, tok programys teik vadeitas puorsvorā latvīšu literarajā volūdā, partū ka, pīmāram, Ludzā dauzuos klasēs un duorzeņa grupuos muocās ari bārni nu krīvu saimem un latgaliski saprast jim ir problematiski. Vispīprasietuokuos programys ir par Leldīni un Aizgavieņa sviniešonys tradicejom. Pyrms Leldīnis kūpā ar bārnim kruosojam ūlas seipulu čaulūs, bet Aizgavieņu programā dorbojamēs ar lynim, ādam blīnus, ka ļaun laika apstuokli, vyzynojamēs ar riņa rotu – grīztaukom.
Latgaliski teik vadeita programa par senejū školu “Pīlūc, muoseņ, školys sūmu”, kur teik stuosteits par Latgolys lauku bārnu skūlys gaitom pirms 100 godim, teik vuiceiti gleitraksteišonys principi un poši bārni izmieginoj raksteišonu ar tiņti.”


text:
Nu 2018.gada 4. da 7.oktobrim Edgars Ratnieks, koģeneracejis stacejis “Energy Resources CHP” RSEZ SIA operators, pīsadalieja Pasaulis čempionatā pauerliftingā Moskovā. Svora kategorejā 110 kg jis pīsadalieja 3 disciplinuos: Spāka divcīņa, svoru stīņa spīšona guļus i viļkme nu zemis.
Absolutiejā viertiejumā starp vysom svora kategorejom Edgars Ratnīks izceikstieja augstū 3.vītu ar itaidim rezultatim: viļkme nu zemis – 320 kg, svoru stīņa spīšona guļus – 220 kg!
Pats Edgars atzeist: “Konkurence beja cīši spieceiga, Čempionatā pīsadalieja cīši daudzi sportistu nu dažaidom valstim. As izceikstieju 4 medalis. Raugu ar gūdu puorstuoveit myusu valsti i uznāmumu, kurymā as struodoju. Grybu izsaceit lelu pateikšonūs Valdis prīkšsādātuojam Roman Vdovychenko par dūtū atbolstu i īspieju piļneiguotīs i sasnēgt sovus mierķus!”
Mes sveicam Edgaru i vielejam jam veiksmi tuoļuokajā karjerā!
Socialuo dzeive


text:
Jau janvarī Ludzā byus apsaverama izstuode “Viss sākās Ļucinas štetelē”
2015. godā Ludzys Nūvodpietnīceibys muzeja darbinīki realizēja Vaļsts Kulturkapitala fonda atbaļsteitū projektu “Viss sākās Ļucinas štetelē”.
Parkū taids nūsaukums? Itū frazi nazkod ir sacejs nūvodnīks Hercs Franks, gastejūt Ludzys muzejā. “Štetele” jidišā nūzeimoj moza piļsieteņa– deminutivs nu vuocu vuorda “stadt”.
2016. godā H. Frankam byutu 90 godu. Par gūdu itai nūtikšonai Ludzys Nūvodpietnīceibys muzejam roduos ideja izveiduot ceļojūšū izstuodi par Franku saimi i jūs davumu na tik Ludzai, nu ari vysam pasauļam. Herca Franka tāvs Vulfs Franks beja vīns nu pyrmajim Ludzys (Ļucinys) fotografim i, pasasokūt jam, mes zynam, kai piļsāta izavēre 20. gs. suokuos. Sovukuort Hercs Franks ir vīns nu legendaruokajim i pasaulī slovanuokajim Latvejis kinodokumentalistim. 20. godu symta 60. godu suokuos jis beja pyrmūs calmlaužu vydā, kas suoce veiduot tai sauktū Reigys poetiskū dokumentaluos kinys školu. Herca Franka filmografejā ir vaira par 80 īrokstu, lela daļa juo kinu īkļautys Latvejis kinoviesturis zalta fondā, i vairuokom kinom ir byutyska nūzeime ari pasauļa kinys kontekstā.
Ideju par izstuodis izveidi atbaļsteja VKKF, daškirūt 1500 eiro. Par sajimtū finansiejumu tyka izgataveiti 11 puorceļami baneri, kurūs ir cīši vīglai transportēt i montēt, kai ari vitrina. Projekta leidzfinansātuojs ir Ludzys nūvoda pošvaļdeiba.
Izstuodis “Viss sākās Ļucinas štetelē” atkluošona Ludzys Nūvodpietnīceibys muzejā nūtiks 21. janvarī.
Karteņa: ludzasmuzejs.lv


text:
Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai” – Rūtaļa
“Cīši vajadzeigs izdavums!” – tai par Rēzeknis nūvoda vokaluos studejis “Skonai” albumu “Rūtaļa” jau dzierdāts ituo goda suokumā. Vajadzeigs aiz tuo, ka muzyka taišni bārnim (latgaliski taidys ir cīši moz) i albumā ir ari vysu 12 dzīšmu instrumentalais pavadejums, kab bārni cytur poši ari varātu dzīduot. Vokaluo studeja i albums ir Guntrys Kuzminys-Juknys aukliejums, eipaši rodūt jaunys dzīsmis bārnim ar Ontona Slišāna dzeju – niu izdzīdomi daudzi popularī Ontona dzejūli. Muzykys autori ir poša Guntra i juos kolegis vairuokūs muzykys projektūs – Ingars Gusāns (Sovvaļnīks).
Albums vaicojams i nūklausoms CD formatā.
Paraleli jaunajam albumam “Skonai” regulari koncertej dažaiduos nūtikšonuos i veidoj sovus koncertus.


text:
Indīts Sarvmitra: Veseleibai i lobsajiutai ir juobyun prioritatei
Intervejis autore: Sintija Augustova, portals lakuga.lv
Sarvmitra ir indīts, kas jau vaira kai deveņus mienešus dzeivoj Rēzeknē, pasnīdz jogu i sovim klientim pīduovoj vairuokys masažys gon pošsajiutys uzlobuošonai, gon ari traumu uorstiešonai. Portals lakuga.lv aicynuoja Sarvmitru iz sarunu, kab izzynuotu par juo dzeivis pīredzi Latgolā i nūvāruojumim.
Kod tu atbrauci iz Latveju?
Paguojušuo gods decembrī. Ar organizaceju “Green Meridian”, kurā struodoju, ir nūslāgts leigums iz pīcim godim, tok cīši īspiejams, ka palikšu Latvejā dzeivuot. Pyrma tuo, kai atbrauču iz šejīni, beju ari Vuocejā, Nīderlandē, Singapurā i Malaizejā.
Parkū par sovu piļsātu izavielieji taišni Rēzekni?
Organizaceja, kurā es struodoju, ir dybynuota Rēzeknē. Tei ir ari saleidzynūši moza piļsāta i es, taipat kai kūks, grybu suokt nu mozumeņa, nu sieklenis, i piec tam augt, veiduot zorus. Par savu izejis punktu izavielieju Rēzekni. Dūmoju ari par struoduošonu Daugovpilī, Reigā, varbyut ari kaidā cytā vaļstī.
Kai tev pateik cylvāki Latvejā?
Cylvāki ir cīši lobi, draudzeigi i atvārti. Mani jī atbolsta. Daži runoj krīvyski, cyti latvyski. Maņ ir gryutai struoduot, deļtam ka es navaru īsavuiceit divejis volūdys reizē. Aizbraucu iz laukim, i tī cylvāki runoj vēļ latgaliski! (Smejās.) I tod maņ ir cīši gryutai saprast, kū jī grib.
Voi ir gryuši vuiceitīs latvīšu volūdu?
Nui! (Smejās.) Mani cīši mulsynoj garumzeimis, deļ tam ka nazynu, kai tuos izrunuot.
Vīgluok beja vuiceitīs angļu volūdu?
Nui. Angļu volūdā ir vīnkuoršs alfabets. Bet latvīšu volūdys alfabets ar vysom garumzeimem ir sarežgeits.
Kū tu vari pasaceit latvyski?
Varu ar sevi īpazeistynuot – mani sauc Sarvmitra, asmu jogys specialists, asmu nu Indejis. Muoku sasavasaluot, skaiteit leidz desmit.
Tu esi jogys instruktors i pīduovoj vysaidu tipu masažys. Tev jau ir saguojs dabuot sovu pastuoveigū klientu lūku?
Nui. Maņ jau ir vairuok par symts klientim.
Voi beja gryutai pīsaisteit klientus?
Nui, beja cīši gryutai. Cylvāku skaits Latvejā sasamazynoj cīši uotri, deļ tam ceņteigi struodoju. I stuostu par sevi cylvākim (Sarvmitra ir gastejs Latvejis Radejis Latgolys studejis jaunīšu raidejumā “5 breinumi” – aut. pīz.), stuostu, ka veseleiba ir svareiga, ka ar vysaidom procedurom var mazynuot suopis i uzlobuot dzeivis kvalitati. Es grybu cylvākim paleidzēt. Kod klienti poši jiut, ka veseleiba nu proceduru suoc uzalobuot, jī mani īsoka ari cytim.
Tev klientim bīži juostuosta i juoskaidroj, kai masažys atsaškir vīna nu ūtrys?
Par daudzom masažom klienti jau zyna, deļtam ka tuos ir vysai izplateitys. Bet ir ari eipašuos masažys, kas ir dūmuotys traumu dzīdeišonai, suopju mazynuošonai, par tuom zyna mozuok. Ir vēļ masaža, kurā izmontoj eipašu eļļu, kū es pats sovā sātā gataveju. Savuocu tū nu kūkim, pučem i siekleņom.
Vysi klienti runoj angliski?
Nā, bet masažys laikā myusim nav juosasarunoj. Es ar rūku varu paruodēt, lai jī pasagrīž iz mugorys, iz vādara. Es nadaudz prūtu ari latvyski, deļ tam varu saprast, kū jī grib.
Voi jau esi raudziejs kaidus tradicionalūs latvīšu iedīņus?
Nui. Asmu ieds žuoveitu zivi, buļbu blīnus, piparkiukys i daudz, daudz maizis. Maņ garšoj.
Kai tev pateik Latvejis doba?
Cīši pateik. Tei ir cīši šmuka, deļtam maņ ari pateik Latveja. Maņ pateik vērtīs iz mežu i zuoli.
Tu pasnīdz jogu ari Reigā. Kai ir struoduot golvyspiļsātā?
Maņ napateik. (Smejās.) Maņ napateik satiksme. Es ari Indejā dzeivuoju piļsātā, kurā beja daudz cylvāku, i tys maņ ari napateik. Deļtam es lobuok dzeivoju mozuokuos piļsātuos.
Latvīši vyspuor ir lūkoni?
Daži ir, bet cyti ari nav. Bet tys ir normali. Kū vaira tū dora, tū lobuok saīt. Cyti īt iz papyldu jogys nūdarbeibom, es ceņšūs jim paleidzēt piec lobuokuos sirdsapzinis.
Saceji, ka atbrauci iz Latveju zīmā. Beja gryutai pīrast pi snīga i soltuma?
Eistineibā, nā. Indejā ir taids pats soltums, tikai bez snīga. Deļtam snīgs maņ beja koč kas jauns. Nikod nabeju redziejs, kai tys kreit nu dabasu. Paspieju zīmā ari sasleidēt ar mašynu. (Smejās.) Tei maņ beja pyrmuo pīredze. Pyrmū reizi redzieju ari tū, kai Latvejā gatavoj konservus zīmai.
Beji raudzejs ari izceļt snīgaveiru?
Nā, koč i gribieju.
Parkū nasaguoja tū izdareit?
Es iz teni atbrauču kai reize ap Zīmyssvātku laiku. Nabeja laika. Itūgod, cik zynu, ari snīga nabeja tik daudz.
Voi beji nazkū dzierdejs par Latveju, kod dzeivuoji Indejā?
Nā. (Smejās.) Bet es skaiteju gruomotys par viesturi, i par tū zynuoju, ka Latveja beja Padūmu savīneibā. Tū pošu zynuoju ari par Igauneju i Leitovu. Zynuoju vēļ, ka ir Baltejis jiura.
Voi tev ir kaids padūms latvīšim?
Cylvākim byutu vaira juodūmoj par sovu kermini, juosajiut tys fiziski i juostruodoj pi formys uzlobuošonys. Asmu nūvāruojs, ka tuo vītā, lai dzartu sulys voi pīnu, cylvāki aizīt ballētīs i naudu iztierej alkoholam. Ka ir sovys gūvs voi kozys – vēļ lobuok. Veseleibai i lobsajiutai juobyun prioritatei. Kod tys ir sakuortuots, cylvāks var dareit vys vaira. Bez loba kermiņa nikuo navar dareit. Juosakust, juonūsadorboj ar jogu i veseleigai juoād.


text:
Taišni itys Namaterialuos kuturys montuojuma centra “Upīte” vadeituoja Andra Slišāna pasceitais teikums “Paļdis nūvodam, ka aizslēdze školu!” Latgalīšu kulturys goda bolvā “Boņuks 2021”, sajemūt bolvu par izalauzšonys ustobu “Pīci panti”, ir tics par moto ituo gods sarunu festivala LAMPA sarunai, kurū kūpā roda Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studeja, bīdreiba “LgSC” i latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv. Sarunu varēs pīdzeivuot kluotīnē sarunu festivalā LAMPA sastdiņ, 2. julī, nu 15.00 da 16.00 festivala “Regionu skotivē”, kurei itūgod topuse ar British Council puorstuovnīceibys Latvejā atbolstu.
Izalauzšonys ustoba, īrokstu studeja, kopeja grauzdātova, multimediala ekspoziceja i festivali – kas itam vysam ir kūpeigs? Taids ir slāgtūs školu Latgolā – Upītē, Leņdžūs i Lūznovā – jaunuo dzeive.
Jau vairuokus godus Latvejis izgleiteibys sistemys optimizacejis dīnys parāda vīns nu suopeiguokūs punktu ir školu likvidaceja. Itys lāmums īrosts roda daudzi vaicuojumu kai par tū, kū dareit ar školys sātom, tai ari par tū, kai tys ītekmej vītejū kūpīnu i vītys atteisteibu, nu nareši taišni školys likvidaceja var byut kai pyrmais atspierīņa punkts vītys transformacejā. Diskusejā “Paļdis nūvodam, ka aizslēdze školu!” byus vareiba īpasazeit ar treis Latgolā slāgtūs školu “dzeivisstuostim” – kai tuos dabuojušys cytu izmontuošonys veidu i tykušs par vītejuos kūpīnys jaunajim centrim. Itūs stuostu mierkis ir īdvesmuot ari cytys Latvejis regionu vītys, kurom saguojs leidzeigs liktiņs – slāgta škola, dūmuot, radeit i meklēt veidus, kai nu vīnys pusis skumais lāmums var radeit pozitivys puormainis.
Sūpluok slāgtūs školu jaunajim stuostim, simboliski byus vareiba nūbraukt gostūs ari iz Ludzys nūvodu, kurā ari itūgod ir školys, kuruos jaunā vuiceibu godā školāni vys tik vuiceitīs naīsuoks. Voi ite ari piev laika var tapt kaid īdviesmis pylns stuosts?
Sarunys golā turim nūceju radeit treis sūļu ceļvedi pošvaļdeibom i uzjiemeigajim jaunūs školu stuostu taiseituojim, kas var nūderēt cytu slāgtūs školu sātu transformacejis radeituojim.
Diskusejā pīsadaleis Namaterialuos kulturys montuojuma centra “Upīte” direktors Andris Slišāns, “KUUP kopeja grauzdātova” saiminīks Oskars Maculevičs, Lūznovys muižys puorvaļdneica Iveta Balčūne, Ludzys nūvoda pošvaļdeibys dūmis prīšksādātuoja vītineica Ināra Silicka, diskuseju vadeis Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studejis vadeituoja Renāte Lazdiņa.
Šaļteņu pyrmai piec diskusejis kotram grybātuojam byus vareiba praktiski sajust daļu nu kotrys slāgtuos školys jaunuos dzeivis – paraudzeit latgaliskuos izalauzšonys ustobys “Pīci panti” aizdavumu voi īsajust tyltu byuvis inženera uodā.
Diskusejis “Paļdis nūvodam, ka aizslēdze školu!” nūtikšonu sarunu festivalā LAMPA pabolsta Sabīdreibys integracejis fonds nu Kulturys ministrejis daškiertūs Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu bīdreibys “LgSC” projektā “Latgaliskuos kulturvidis organizaceju sadarbeibys i sabīdreibys zynuošonu styprynuošona”.


text:
Aivars Bernāns, bīdreiba “Latgales ražojošo lauksaimnieku apvienība”(LRLA):
Lauksaimnīceiba ir ekonomikys virzeituoja. Kai efektivuok struoduot. Kooperativa “Agro Green Projects” darbeiba.
Ekonomikys sekceja, 28.04.2022.
Lauku teritoreju atteisteiba Latgolā: iniciativis lauku teritoreju atteisteibai, turysma i muižu montuojuma lūma Latgolys lauku atdzimšonai, lauksaimnīciskuo ražuošona Eiropys Savīneibys pīrūbežā i cyti vaicuojumi.
28.04.2022. Video: Māris Justs
©Latgalīšu kulturys bīdreiba, Latgolys kongress 2022


text:
Kulturys īsacejumi nedeļai: literarī jaunumi i leidzcylvāku nūviertiešona
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Pārnejuo goda gols i ituo īsuokums latgaliskajā kulturā ir cīši aktivs – tū ituos nedelis īsacejumūs vēļreiz izsver rakstneica, literaturzynuotneica i “Valodu māja” projektu vadeituoja Elīna Kokareviča, kurei ir ari tikū izdūtuo Marejis Dzeislys dzejis kruojuma “Vysta smierts” projekta vadeituoja.
“Dzeiveiba” radejis skaitejumi
Svaigi i kulturvidis dažaiduošonai i dažaideibys paruodeišonai tik cīši vajadzeigi – Ilzis Spergys stuostu skaitejumi nu kruojuma “Dzeiveiba” radejis teatrī. Tys ir nūzeimeigai na tik kai unikala nūtikšona – pyrmū reizi radejā izskanēja skaitejumi latgaliski –, bet ari partū, ka paruodeja, ka Latvejā ir vaira nakai tik vīna div bolsi, kas pīmāruoti itaidim skaitejumim. Ceru iz prīšku radejis teatrī vys bīžuok dzierdēt kai dažaidys jaunuokuos literaturys skaitejumus, tai jaunus bolsus, kurūs grybātūs klauseitīs.
Marejis Dzeislys dzeislinīks
Pārnejuo goda gols beja boguots ar nūtikšonom latgalīšu literaturā, kū ir vārts atzeimēt i svinēt. Izguoja Oskara Seiksta dzejis i eisprozys kruojums “Vokora vuordi draugim”, Inetys Atpilis-Juganis dzejūļu kruojums “Spuornu golu šolks”, Ilzis Spergys, Kristapa Rasima i Līgys Romančukys kūpdorbs – dzīšmu i dzejūļu kruojums bārnim “Vuškeņa iz pļovys”, nūtyka Latgolys prozys skaitejumi, kur varēja dzierdēt aktualū prozu latgalīšu volūdā. Pošuos goda beiguos “Valodu māja” izdeve ari eistyn naparostu gruomotu – nūslāpumainuo autora Marijis Dzeislys dzeislinīku “Vysta smierts”, kū gribīs atzeimēt na tik subjektivu īmesļu deļ kai projekta vadeituojai, tok ari partū, ka, dūmoju, itys ir vīns nu spieceiguokūs dzejūļu kruojumu latvīšu literaturā beidzamajūs godūs.
Nūviertēt latgaliskū i pošim īsasaisteit
Divejis īspiejis, kai sasajust īdareigam, nūviertēt leidzbīdrus i īsasaisteit: leidz 10. janvaram īspiejams dasaceit pretendentus Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2021” i leidz 31. janvaram dasaceit referatus Latgolys kongresam, kuruo vierstema ir “Latgaliskums Eiropā: nu volūdys da ekonomikai”. Īsokom i pīsadolom!


text:
Afiša “Latgalīšu grōmotys runoj”
Sagaidūt jau catūrtū oficiali svinamū Latgolys [kongresa] dīnu (27. aprelī) un popularizejūt latgalīšu rokstu volūdu, tymā izdūtōs grōmotys, aicynojam īsasaistēt rodūšajā aktivitatē “Latgalīšu grōmotys runoj”.
Cik saturiski bogōtu i skaistu grōmotu ir izdūts latgalīšu rokstu volūdā! Nu senejūs izdavumu viesturiskōs i poligrafiskūs īspieju īrūbežōteibys da myusu dīnu krōsainūs grōmotu plyudim – tys vyss ir myusu, latgalīšu, literaturys daļa. Nūslaucēsim putekļus i ceļsim tū gaismā i pi reizis – radēsim jaunus vōrdu salykumus i ryndys, kas ļaus sev i cytim gon pasmaidēt, gon aizadūmōt.
Pīsadalēt var kotrs interesents individuali, gon īsasaistūt kaidā nu grupom:
- školys (klašu grupys školōtōju vadeibā);
- bibliotekys un muzeji (individuali voi grupu dorbi);
- dzejnīki, rakstnīki (ar sovu voi kolegu izdūtūs grōmotu rodūšu apkūpōjumu).
Bibliotekā, sātā grōmotu plauktā voi internetā atrūnit grōmotys latgalīšu volūdā, salīcit tūs mugurenis vīnu iz ūtrys voi vōkus, taisūt vōrdu salykumus, teikumus voi pat dzejis ryndys i nalelus stōsteņus! Teksta lobskaņai var izmontōt saikļus i vōrdūs lūcēt. Vīnā biļdē sakombinejit i nūfotografejit izmontōtōs grōmotys, klōt pīrokstit sagōjušū interesantū salykumu i da 2022. goda 20. apreļam atsyutit iz e-posta adresi Šī e-pasta adrese ir aizsargāta no mēstuļu robotiem. Pārlūkprogrammai ir jābūt ieslēgtam JavaScript atbalstam, lai varētu to apskatīt., nūrōdit kontaktinformaceju (telefona numeri, e-posta adresi), vōrdu i uzvōrdu, pīsadolot individuali voi kaidā grupā; školu, klasi, školānus, kas īsasaistēja, i školōtōju; biblioteku i muzeju gadejumā – darbinīkus, kuri veidōja rodūšū dorbu, i personu, ar kuru organizatorim sasazynōt. Latgolys dzejnīki, rakstnīki aicynōti spēlētīs [popularizēt!] ar sovu voi kolegu grōmotu nūsaukumim.
Bibliotekys aicynojam mudynōt sovus laseitōjus pīsadalēt aktivitatē un aprelī izveidōt kaidu styureiti ar latgalīšu grōmotom, lai laseitōjs iz vītys, apmeklejūt biblioteku, var izveidōt sovu salykumu! Taipoš školōs itū aktivitati aicynojam izmontōt gon latvīšu volūdys stuņdēs, gon organizejūt nūvodvuiceibys stuņdis i rezultatu īsyutēt iz nūrōdeitū adresi.
Aktivitate tyka sōkta jau 2021. goda majā “Vietējās Latgales Avīzes” lopā “Byusim Vītejī” i paļdis tim atsauceigajim, kas sovus rodūšūs atrodumus jau atsyutiejuši (jiusu darbeni tik īkļauti kūpejā daleibnku sarokstā i vārtāti), bet nūteikti varit meklēt i radēt vēļ! Rodūšū aktivitati, Latgolys dīnai veļtejūt, organizej “Vietējā Latgales Avīze” un Rēzeknis Centralō biblioteka.
Saturiski interesantōkūs un originalōkūs dorbu autorim paradzātys bolvys. Piec konkursa salykumi tiks publicāti sātyslopā www.rezeknesbiblioteka.lv, lobōkī dorbi ari “Vietējā Latgales Avīzē”. Ļausim runōt latgalīšu grōmotom!
Itymā rodūšajā aktivitatē aicynojam grōmotu nūsaukumus izmontōt kai dorba materialu, navys meklēt volūdys skoborgys. Mierkis ir ceļt gaismā latgalīšu grōmotys tūs daudzveideibā! Skaidrs, ka latgaliski izdūtajōs grōmotōs sastapsit senejūs “streida ōbuļus” – gon ō (ar garumzeimi), gon divskani uo. Atgōdynojam, ka LR Tīslītu ministrejis Vaļsts volūdys centrā 2007. goda 28. septembrī pījimtajūs i apstyprynōtajūs «Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumūs» ir atļauts izmontōt obus pīroksta variantus, viņ īvārojūt konsekvenci. Runōsim, rakstēsim, dūmōsim latgaliski! Kas cyts tū darēs, jo na mes, latgalīši?!
Skaidrīte Svikša,
rodūšōs aktivitatis idejis autore
Aktivitatis daleibnīku izveidōti salykumi apsaverami afišā.


text:
Izdūts Andra Eriņa dzīšmu notu kruojums “Pasaukums. Ceļš”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Pošā novembra suokumā izdūts latgalīšu muziķa, dzīšmu i tekstu autora Andra Eriņa dzīšmu notu kruojums “Pasaukums. Ceļš” ar vaira nakai 60 Eriņa autordzīsmem, kas saraksteitys laika periodā nu 1976. da 2018. goda. Gruomotys izdeviejs ir Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba.
Andris Eriņš portalam lakuga.lv stuosta, ka ideja par itaidu dzīšmu gruomotu bejuse jau seņ. Sovā ziņā tei asūt pīmiņa i pateiceiba ari Aijai (Aijai Eriņai – dīvamžāļ par agri myužeibā aizguojušajai Andra meitai), jo jau 2010. godā tyka raksteits projekts gruomotys kai vuiceibu leidzekļa, kas nūdarātu ari školom, izdūšonai nu tys tūlaik naasūt atbaļsteits, i tai tys palics. A niu apleicejī Andrim vaicuojuši, kod jis izdūškys sovu albumu, nu bejs skaidrys, ka albums itymā laikā vaira naasūt cik pīpraseits i vajadzeigs formats. Albums byutu vaira patārātuojim, bet gruomota asūte dareituojim, kurim interesej pošim padzīduot voi īvuiceit dzīsmis bārnim, vokalajim ansamblim.
Pyrmuo gruomotā īkļautuo dzīsme “Lietus romance” atzeimojama ar 1976. godu – saraksteita, kod Andris Eriņš tikū atguojs nu armejis, koč ari garu laiku bejušys švuorbys, voi vajag likt taidu dzīsmi, nu padūmuojs, ka jau poša pyrmuo dzīsme, ta pyrmuo. Koč ari Andris atsazeist, ka poša, poša pyrmuo taida kai smīkla dzīsme rodusēs vēļ armejis laikā par poša dzeivi da armejis, bet dzīšmu kruojumā tei vys tik naasūt lykta. Jaunuokuos notu gruomotā publicātuos dzīsmis ir nu 2018. goda. Kūpejais gruomotā dalyktais dzīšmu skaits asūt 65 dzīsmis, sešys nu tūs ir ar Ilonys Rupainis aranžejumim izmontuošonai vokalajim ansamblim. Dzīsmem ir naviņ notys i vuordi, nu ari dalykti akordi, kab tuos izmontuotuojim byutu precizi skaidrys, kai pats Andris vysu dzīsmēs ir īceriejs, jo, kai atzeist autors, ir dzierdāti vysaiži varianti. Gruomotā atrūnomys Andra Eriņa saraksteituos dzīsmis kai latvīšu literarajā, tai latgalīšu volūdā. Latgaliski asūte kaida trešuo daļa nu vysu dzīšmu.
Dzīšmu gruomotys nūsaukums “Pasaukums. Ceļš” rodīs vysā garu puordūmu golā. Andris stuosta, ka vuords “pasaukums” jam asūt gona daudzi dzīsmēs, sovulaik cīši īpasatics, tū dzierdiejs nu sovys taņtis, kurei pa reizei taida lītuojuse. Niu gon ļauds vaira izmontoj formu “aicynuojums”. Tai i simboliski saīmūt, ka muzyka ir poša Andra pasaukums – aicynuojums, virzeiba, bet, sekojūt pasaukumam, saguojs ari guojīņs, gaita – tys ceļš.
Andra Eriņa dzīšmu notu gruomotys muzykaluo redaktore ir Bernadeta Everse, kurai Andris jo eipaši pasateic par dorbu i atsauceibu, jo dzīsmis notuos beja juopuorvierš nu audio īrokstu. Gruomotys literaruo redaktore ir Valentīna Unda, bet ceļavuordus kruojumam rakstejuši Artūrs Uškāns i Ilona Rupaine. Ilona Rupaine gruomotys prīškvuordā atzeimej, ka Andra komponista i dzejnīka talants nav augšuos školuos sleipāts, nu juo dzīsmis ir dzīduotys i leidzcylvāku apmeiļuotys naviņ latgalīšu saimu svātkūs i saīšonuos, bet ari televizeju studejuos, koncertzālēs i ari Dzīšmu svātku estradēs. Andra dzīšmu emoceju paletē asūt gaišys skumis, par molom plyustūša prīca i bezgaleiga mīlesteiba pret sovu dzymtū zemi i ļaudim.


text:
Vikipedeja:Rakstīņa papiļdeišona
Kas eistyn irā Vikipedeja[labot pirmkodu]
Vikipedeja irā eņciklopedeja, kuru kūpadareidami taisa juos skaiteituoji. Lels skaits ļaužu itamā šaļtī dora pi Vikipedejis, taiseidami tyukstūšys papiļdejumu kas stuņdis. Puormejumi pīsalosa "rakstīņa pataisejumu viesturē" (article history). Izagoda i nadareigys puormejis, tūlaik pyrmuokais teksts mudri grīžās atpakaļ. Zynoms, anglīšvolūdeigajā Vikipedejā lītuotuoju i redaktoru irā vysudaudzuok, a rakstīņu - vaira kai 960 tyukstūšu.
Vikipedejis versejis raistuos i cytuos volūduos. Pīvadumam, igauņu Vikipedejā jau 14 tyukstūšu rakstīņu, ite daudzi deļ taidys napalelys volūdys, i informacejis daudzums leidzeigs lelai drukavuotai eņciklopedejai kai bīzai gruomotai.
Kai es varu paleidzēt?[labot pirmkodu]
Nasabeistit papiļdeit rakstīņu! — sevkurs lītuotuojs var redigēt tekstu, i vadynojam Jiusus byut drūsim i tymā pošā laikā nabyut vandalim. Kod atsarūn nazkurs teksts, kuru varit papiļdeit (turīni, gramatiku voi tik uorejū izavierīni) ejit i redigējit. Nikas navar iznycynuot Vikipedejis. Vysu var izgluobt i piečuok atjaunynuot. Caur sovu redigiešonu Jius varit paleidzēt Vikipedejai byut par pošlobuokū dazynuošonys resursu Puorstaipteiklā i raksteit latgaliski ap vysom svareigom lītom i vysom zineibys atzarem.
Wiki markiešona[labot pirmkodu]
Irā speciala volūda rakstīnim taiseit i redigēt; jei leidzeiga HTML, a pīroksta forma jai cyta. Ekzistej nazcik Wiki markiešonys "dialektu", a ite runojam ap tū, kurs lītojams pošā Vikipedejā. Ka Jums gribīs daudzi redigēt, lyudzami puorskaitit itū informaceju:
Jiusu pyrmais papiļdejums[labot pirmkodu]
- Ejit iz smiļkšu skreini
- Damīdzit iz nūruodis Edit, pīraksteitys zylim literim lopys viersā
- Papiļdit puslopu (lyudzami narokstit nikuo naloba!)
- Damīdzit iz Save page voi Show preview


text:
Kontakti
“Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” (da 16.01.2018. “Latgalīšu Kulturys Gazeta”) dorbojās nu 2007. gods pavasara. Domena lakuga.lv saiminīks ir bīdreiba “LgSC”.
Medeja registracejis numers 000740406
E-posts saziņai i jaunumim: info@lakuga.lv
Telepons: 29509672
___
Portala redakceja:
___
Informaceja uorštata autorim:
Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv ar prīcu publicej uorštata autoru da ituo napublicātus rokstus: redzīņus, receņzejis, intervejis, literarūs dorbus, pietejumus i cytus rokstus.
Rokstus, kas saisteiti ar latgaliskū kulturu voi Latgolu, var īsnēgt latgalīšu voi latvīšu rokstu volūduos (portalā teik publicāti latgaliski atbylstūši 2007. godā pījimtajim myusdīnu latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumim), taipat publiciešonai teik pījimti latgaliski pīraksteiti redzīņu roksti ari par cytom Latvejis i pasauļa kulturys procesu tendencem.
Par rokstu temom autorim pyrma tuo juosavīnoj ar portala redakceju, rokstūt info@lakuga.lv.
Par rokstim autori sajem atleidzeibu, kas teik izmoksuota kotra mieneša 30. datumā (voi pādejā dorbadīnā pyrma tuo). Atleidzeibu par rokstu autori sajem iz autorleiguma voi izraksteita riekina par padareitū dorbu pamata (atkareibā nu autora juridisko statusa i ierteibys).
Vālamais rokstu garums:
- interveju tipa rokstim: vysmoz 6000 zeimu
- receņzejom, redzīnim: vysmoz 4000 zeimu
- pietejumim: vysmoz 6000 zeimu;
- literarajim dorbim: vysmoz 5 dzejūli voi vysmoz 4000 zeimu garys prozys publikacejis;
___
Medeja “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” darbeibu itūšaļt atbolsta:
Vaļsts kulturkapitala fonds nu 2022. gods janvara (projekts “Latgaliskās kultūras dokumentēšana 2022.–2024. gadā portālā lakuga.lv”)
___
Portala lakuga.lv lītuošonys nūsacejumi
- Lītuošonys nūsacejumi
1.1. Medeju “Latgalīšu kulturys ziņu portalu lakuga.lv” (saeisynuotai: portals lakuga.lv) uztur bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”.
1.2. Par portala lakuga.lv lītuotuoju skaitoma sevkura fiziska ci juridiska persona, kas izmontoj lakuga.lv saturu, tymā skaitā īsyuta saturu. Lītuošonys nūsacejumi ir saistūši sevkuram lītuotuojam, portala lakuga.lv redakcejai ir tīseibys tūs maineit piec sovu īskotu: izmainis stuojās spākā piec tūs publiskuošonys lakuga.lv.
1.3. Portala lakuga.lv saturs lītuotuojim ir pīejams bez moksys.
- Komeņtiešonys nūsacejumi
2.1. Portals lakuga.lv atbolsta inteligentu i jāgpylnu diskusejis kulturu.
2.2. Rokstūt komentarus, portals lakuga.lv aicynoj īvāruot sovstarpeju cīnu, pīkluojeibu i izavaireit nu komentaru, kas veicynuotu cytu komentaru autoru naidu, gūda i cīna aizskaršonu.
2.3. Portala lakuga.lv redakceja patur tīseibys dzēst komentarus, kas:
• aizskar personys gūdu i cīnu;
• satur rupus vuordus;
• kurynoj naidu i/ci aicynoj iz agresivu reiceibu;
• reklamej cytus teimekļa resursus saišu formā.
Īvītojūt komentaru, tuo autors atzeist, ka pīkreit portala lakuga.lv lītuošonys i komeņtiešonys nūsacejumim i naizvierzej preteņzejis par komentara satura dziesšonu.
- Rokstu īsnīgšona
3.1. Autorim roksti juoīsnādz latgalīšu rokstu volūdā, īvārojūt 2007. godā Tīslītu ministrejis apstyprynuotūs Latgalīšu raksteibys nūsacejumus (pīeimami likumi.lv).
3.2. Portala lakuga.lv redakceja, napaskaidrojūt īmesli, var atsaceit autoram roksta publiciešonu.
3.3. Portala lakuga.lv redakceja patur tīseibys lyugt autoram veikt izmainis rokstā ci tuos veikt pošai, saskaņojūt ar autoru. Autoram atsasokūt akceptēt izmainis, portala lakuga.lv redakceja patur tīseibys atsaceit roksta publiciešonu.
3.4. Portala lakuga.lv redakceja patur tīseibys piec sovu īskotu izavēlēt publicejamam rokstam pīvīnuotū vizualū materialu.
3.5. Rokata autora redzīņs var nasakrist ar portala lakuga.lv redakceju i portala eipašnīka bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” redzīni.
- Autortīseibys
4.1. Portala lakuga.lv saturs ir aizsorguots ar Latvejis Republikys Autortīseibu lykumu. Vysys publikacejis ir bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” eipašums.
4.2. Sevkura portalā lakuga.lv publicātūs materialu kopiešona, modificiešona i piļneiga ci daleja publiskuošona ir aizlīgta bez portala lakuga.lv redakcejis rakstiskys atļuovis.
Interneta medeja “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” etikys kodekss.
Portala logo
Logo kruosains JPG
Logo kruosains PNG
Logo malnbolts JPG
Logo malnbolts PNG
“Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” darbeibu ir atbaļstejušs:
Vaļsts kulturkapitala fonds i Medeju atbolsta fonds


text:
Visys zemis tokys zylgas
Šūnakt sorgoj mīra gareņš.
Tuoli zvani… Klusys ilgys…
Rūkuos smaidūšs egļu zareņš…
Vysur vīglym, mīļim sūļim
Senuo svātku teika staigoj.
Zvaigžņu acis atvārdama,
Debess atspeid zemis vaigā…
Sveicu pošūs gaideituokajūs svātkūs – Zīmyssvātkūs i Jaunajā godā! Nūvieleju jautrus zīmys prīkus i veiksmi vysa nuokamuo goda guojumā. Lai jaunīs gods ir lobuoks nakai aizejūšais, pieīpylda sapņus i nas veiksmi turpmuokajūs ceņtīņūs. Lai na tikai svātku laikā, bet vyisu nuokamū godu Jiusim blakus ir tuvi i mīļi cylvāki. Nūvieleju sirdsmīru, puorlīceibu i laimi!
Ar cīņu,
Roman Vdovychenko
NewFuels RSEZ SIA Vaļdis prīkšsādātuojs
Energy Resources CHP RSEZ SIA Vaļdis prīkšsādātuojs
Apsveikumi