text:
Nu 4. da 6. septembra Leivuona nūvoda Rūžupē bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” organizieja tradicionaluos kulturys i latgalīšu rokstu volūdys treju dīnu seminaru, kurymā pīsadaleja attīceigūs temu interesenti nu vysys Latvejis, nu pamatā dažaidu Latgolys vītu.
Seminara laikā beja vareiba pīsadaleit itaiduos nūdarbeibuos: tradicionaluo dzīduošona, tradicionaluo deja, tradicionalūs instrumentu spēle, latgalīšu rokstu volūda i izbraucīnā iz kulturviesturiski i myusu dīnuos nūzeimeigu Latgolys vītu. Seminarā pīsadaleja 18 interesentu nu Reigys, Rēzeknis, Kandavys nūvoda, Bierzpiļs, Salaspiļs, Vileks, Leivuona, Bukmuižys, Nagļu i Rūžupis.
Tradicionaluos dzīduošonys nūdarbeibuos seminara dalinīki vuicejuos gon dzīduošonys tehniku, gon tradicionalūs dzīšmu repertuaru, kurymā tyka likts izsvors iz Škilbanu i Bukmuižys pusis dzīsmem, kai ari dzīsmem nu Leivuona apleicīnis. Tradicionaluos dejis nūdarbeibuos tyka vuiceiti pošu reizi popularuokī danči, kai ari daudzpuoru dejis, bet instrumentu spēlis nūdarbeibuos varieja vuiceitīs kūklis, vejūlis, garmanis i bubyna spēli. Eipašs izsvors seminara nūrisē tyka lykts iz latgalīšu rokstu volūdys īsavuiceišonu – myusdīnu rokstu volūdys nūdarbeibuos seminara dalinīki vuicejuos kai gramatikys lykumus, tai raudzeja prakstisku rokstu volūdys izmontuošonu, kai ari analizieja latgalīšu volūdys atškireibys izlūksnēs i rokstu i mutvuordu formuos. Seminara pādejā dīnā tuo dalinīki īpazyna Rūžupis apleicīnis kulturviesturiskuos vītys, nu kurūs vysu spylgtuokuo beja gasteišona Vogonu bazneicā. Itymā bazneicā sovulaik kolpuoja bazneickungs Ontons Juhnevičs, par kuruo atpazeistameibu pādejā laikā juosoka paļdis kinai “Segvārds vientulis”. Vonogu bazneicā kai reizi nūtyka ari kinā paruodeitī nūtykumi. Taipat seminara dalinīki apsaviere ari vīnu nu Preiļu pusis popularuokūs turisma objektu – glīmežu audzātovu, kab īpazeitu myusdīnu Latgolys saiminīku nūsadorbuošonu.
Tradicionaluos kulturys i latgalīšu rokstu volūdys seminars eistynuots ar Vaļsts kulturkapitala fonda atbaļseituo projekta “Atbalsts biedrībai “Latgolys Studentu centrs” latgaliešu kultūras popularizēšanai 2015. gadā” podturiešonu.


c: text/html

text:
Latgola
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
- Golvanīs rakstīņs Latgolys doba
Geografiskai Latgola izalikaliejuse iz Latgolys i Sielejis augstīņu i Reitulatvejis, Mudovys, Polacka zamīņu. Tipiskīs Latgolys zemisvierīņs ar kauprim i līknem veidūjīs kai laduoja veicis rezultats geologiskajūs ladslaikūs. Latgolys pošys augstuos viersyunis pa vyscaureigajam (absolutajam) augstumam – Lelais līpkolns (289 m augšuok jiuru leidzīņa) i Dzierkaļu kolns (286 m augšuok jiuru leidzīņa) Rēznis nūvoda Kaunatys pogostā. Pa samiereigajam (relativajam) augstumam pyrmū vītu aizjam Dzierkaļu kolns, jis pasaceļ augšuok apleicīnis par 89 metri.
Latgolu arī sauc par Zylūs azaru zemi, Azarzemi. Regiona līknēs atrassim kaidu tyukstūšu azaru, nu jūs poši lelī – Lubuons (viersas plotums 8070 ha) i Rāzna (5756 ha). Vysudziļais Latgolys azars (65 m) – Dreidzs. Nu sovys pusis, Dagdys nūvodā asūšais Ješs tur vysuvaira azarsolu (69). Pa skaitam lelums Latgolys azaru saguluši Latgolys augstainē.
Regionā taipat na moz upu, tikai juos leluokuotīs nalelys. Poša leluo, poša skaistuo i kulturviesturiski vysusvareiguo upe – Daugova, ītakūša Latgolā nu Boltkrīvejis teritorejis. Gobola iz vyds Kruoslovys i Daugpiļs, kurymā upe taisa pīcus leikumus i tak pa apmāram 40 m dziļu upleju, kod nakod sauc Latgolys Šveicarejis. Svareiguokys Daugovys pītakys Latgolā – Aivīkste, Dubna.
Reitulatvejis zamīnē izaplātuši leli pūri i peisi. Teiču pūrs aizjam lelu daļu Krystapiļs i Varakļuonu nūvoda.
Meži sadz apmāram trešu daļu Latgolys teritorejis. Pūstumlatgolā stīpās egļu skuti, a gar Daugovu – prīžu syli. Dīnavydlatgolys leluos dalis zemisvierīņam soveigys bārzu bierzs.
Latgolā plotys kūdrys atradnis: Krīvu–Jersikys pūrs Leivuonu nūvodā, Kreiču i Kreņovas pūri Kuorsovys i Cyblys nūvodā, Strūžānu pūrs Rēznis nūvodā, taipat muola atradnis: Vileks nūvoda Kuprovā, Leivuonā, Daugpiļs nūvoda Neicgalī. Ceļu būvnīceibā Latgolā lītoj dolomītu, kura vysleluokuos atradnis ir pi Jiekabpiļs. Daugovys uplejā i juos apleicīnē ir lelys smiļkšu atradnis. Leivuona boltū kvarca smiļkti lītoj vītejuo stykla dareitova.
Klimats Latgolā koņtinentāluoks kai cytā Latvejis teritorejis daļā. Zīmys vīnmār soltuokys i snīga pīkreit dreižuok i juo pasadora bīzuoka kuorta kai palykušajā Latvejis daļā, a vosorys syltuokys. Dagdā i Daugpilī registrāta vysuzamuokuo temperatura (–43 grādi C), i Daugpilī – absolūtuo vysuaugstuokuo (+36 gradi C).
Deļ plotuo iudiņbaseina Latgolā lela iudiņa putnu, iudiņa kustūnis i molusku vysaideiba, a deļ pūru i peisu – lela pūstumu dzeivinīku i auguoju škiru vysaideiba. Lelajūs meža masivūs Latgolā apteikamys daudzejis taigys dzeivinīku škirys, kuru pīstuovi īceļoj nu Krīvejis (luoči, taigys kustūne i ct.). A Daugovys vacupē, Pīdrujis sausajuos pļovuos i cytuos smiļkšuotuos i atdareituos vītuos sateikamys daudzejis stepu i cytu dīnavydu dzeivinīku i auguoju škirys (tauryni, vabalis, voguli, sieņs i ct.). Latgolā pīskaiteits vaira kai 1850 vabaļu i vogulu škiru.
Latgolā irā nazcik vaļsteibys sorgojamu dobys objektu – Teiču rezervats, sorgojamuos teritorejis apleik Dreidža, Istrys, Pildys i Odumovys azaru, taipoš 3 sorgojama zemisvierīņa apvydi – Sielejis, Viersdaugovys i Daugovys lūku. Jī izslyvuši caur sovpateigajim, daudzatmejeigajim vierīnim i sevišku dobys skaistumu. Bez tuo Latgolā irā daudzi cylvāka īriedeitu parku, a Daugpiļs nūvoda Neicgaļa pogostā atsaguļs miļža akmiņs (apleikmārs 30,5 m, augstums 3,5 m).
- Pošys augstuos Latgolys viersyunis
- Pasauka (Byušonys vītys nūvods i pogosts) – vyscaureigais augstums (augšuok jiuru leidzīņa) – samiereigais augstums (augšuok apleicīnis)
- Lelais Līpkolns (Rēznis nūv. Kaunatys pog.) – 289,3 m a. j. leidz. – 86 m
- Dzierkaļu kolns (Rēznis nūv. Kaunatys pog.) – 286,3 m a. j. leidz. – 89,2 m
- Dubuļu kolns (Rēznis nūv. Kaunatys pog.) – 273,8 m a. j. leidz. – 61,8 m
- Karaļu kolns (Rēznis nūv. Kaunatys pog.) - 272,2 m a. j. leidz. – 55,6 m
- Kromaņu kolns (Rēznis nūv. Kaunatys pog.) - 271,1 m a. j. leidz. – 53,8 m
- Dekšņa kolns (Rēznis nūv. Kaunatys pog.) - 266,5 m a. j. leidz. – 34,9 m
- Greizais kolns (Dagdys nūv. Aņdzeļu pog.) - 263,7 m a. j. leidz. – 60 m
- Poši lelī Latgolys azari
- Pasauka (Byušonys vītys nūvods) – viersa pluots
- Lubuons (Rēznis i Modyunis nūv.) – 8070 ha
- Rāzna (Rēznis nūv.) – 5756 ha
- Rušyuns (Ribinišku nūv.) – 2373 ha
- Sivers (Kruoslovys nūv.) – 1759 ha
- Cierms (Ludzys nūv.) – 1261 ha
- Ješs (Dagdys nūv.) – 988 ha
- Lelais Ludzys azars (Cyblys nūv.) – 846 ha
- Poši dzilī Latgolys azari
- Pasauka (Byušonys vītys nūvods) – vysulelais dziļums
- Dreidzs (Kruoslovys nūv.) – 65 m
- Garais (Kruoslovys nūv.) – 56 m
- Iļdzs (Aglyunys nūv.) – 46 m
- Ormejs (Kruoslovys nūv.) – 43 m
- Ojats (Kruoslovys nūv.) – 41 m
Administrativais dalejums[pataiseit | labot pirmkodu]
- Golvonais rakstīņs: Latgolys administrativais dalejums
Administrativai Latgola sasadora nu 19 nūvodu i 2 republikys mīstim. Kulturviesturiski Latgolai pīdar i daļa nu Olyuksnys nūvoda (nazkodejais Līpnys pogosts) i Modyunis nūvoda (nazkodejais Borkovys pogosts). Taipoš leluokuo daļa Daugpiļs nūvoda i Daugpiļs mīsta irā Latgolā, a nūvoda daļa Daugovys kairajuo molā i Daugpiļs mīsta daļa (nazkodejais Greivys mīsts) irā Sielejā. Leluokuo Jākubmīsta daļa irā Sielejā, a nazkodejais Krystapiļs mīsts (niu Jākubmīsta daļa) Latgolā. Nu tuo vysa Latgolys teritoreja irā daleita 21 nūvodā i 3 republikys mīstūs.

robotstxt: allowed

filter: keep


text: v chomutov, prerov, prostejov, vysavac vorwerk, - vysavac narex, test vysavace, - robot vysavac, vysavac bomann, - testy vysavacu, rucni vysavac philips, - vysavac hoover, vysavac bezsackovy, - vysavac aeg, mini vysavac, - vysavac pro alergiky, dilenske vysavace, - vysavac test, vysavac s rotacnim kartacem, - vyprodej, tycovy vysavac, - nejlepsi vysavac, vysavac elektrolux, - levne vysavace, vysavac zepter, - sacky do vysavacu, multifunkcni vysavac, - sacky do vysavace zelmer, sacky do vysavace vorwerk, - automaticky vysavac robot, cistic, - usb vysavac, profesionalni vysavac, - vysavace zelmer, centralni vysavani, - odsavacka hlenu na vysavac, rucni vysavac electrolux, - test vysavacu, prumyslove vysavace, - vysavace fagor, rucni vysavac ecg, - worverk vysavac, vysavac samsung, - test rucnich vysavacu, vysavace daewoo, - vysavace popela, kvalitni, - vysavace do auta, sacek do vysavace, - jaky vysavac je nejlepsi, auto vysavace, - viceucelove vysavace, bezsackovy vysavac eta, - hoover vysavace, jezirkove vysavace, - cleanmate, vysavace pro alergiky, - vysavac panasonic, sencor vysavac, - srovnani vysavacu, rucni vysavace test, - rotacni kartac, vysavace lg, - sacky do vysavace electrolux, vysavac hyundai, - nastavec na vysavac, vysavace lux, - v trinec, ceska lipa, trebic, znojmo, parkside vysavac, - vysavac lg, vysavac concept, - vysavac rowenta, vysavace prumyslove, - vysavac zelmer, filtry do vysavace, - vysavac daewoo, vysavac fagor, - mluvici vysavac, centralni vysavace beam, - hubice k vysavaci, vysavac do bazenu, - auto vysavac, bazenove vysavace, - wax vysavac, prodej vysavacu, - kvalitni vysavac, domaci spotrebice, - roboticky vysavac goddess, stolni vysavac, - prumyslovy vysavac pro suche i mokre cisteni, vysavac lux, - podlahove vysavace, aku vysavace, - nejoblibenejsi, profesionalni vysavace, - vysavac bosch, sacky do vysavace, - vysavac electrolux, sacky do vysavace miele, - automaticke vysavace, prodam roboticky vysavac, - vysavac goddess, centralni vysavac husky, - roboticke vysavace diskuse, nejžádanější a další.


text:
Loba viests nu Dīva
Kaida ir lobuo viests nu Dīva? Deļkuo mes varim tai ticēt? Itei brošura atbiļd iz bīži uzdūtajim Bībelis jautuojumim.
Kai izmontuot itū brošuru?
Itei brošura tev paleidzēs sajimt zynuošonys taišni nu Bībelis – Dīva īdvasmuotajim Rokstim. Uzzynoj, kai tu vari atrast pantus sovā Bībelē.
Kaida ir lobuo viests?
Uzzinoj, kaida ir lobuo viests, deļkuo tys ir tik svareigi, i kas mums juodora.
Kas ir Dīvs?
Voi Dīvam ir vuords, i voi jis guodoj par mums?
Kai mes varim zynuot, ka Bībele ir nu Dīva?
Kai var zynuot, ka Bībelē ir patīseiba?
Kas ir Jezus Kristus?
Uzzynoj, kas ir Jezus, deļkuo jis atguoja iz zemi, i kū jis dora niule.
Kaids ir Dīva nūdūms par dzeivi iz zemis?
Bībele paskaidroj, deļkuo Dīvs radeja zemi, kod beigsīs cīsšonys, kas nuokūtnē sagaida zemi i cylvākus, kas iz tuos dzeivuos.
Kaida cereiba ir myrušajim?
Kas nūteik piec nuovis? Voi mes koč kod vēļ redzēsim tyvūs cylvākus, kas ir myruši?
Kas ir Dīva vaļsteiba?
Kas ir Dīva vaļsteibys vaļdinīks, i kū Dīva vaļsteiba izdareis?
Deļkuo Dīvs pīļaun ļaunumu i cīsšonys?
Kai suocēs ļaunums, i deļkuo Dīvs ļaun tam turpynuotīs? Voi koč kod cīsšonom byus gols?
Kai giminis dzeivi dareit laimeigu?
Jehova, kas ir laimeigs Dīvs, gryb lai giminis byutu laimeigys. Uzzynoj par Bībelis praktiskajim padūmim deļ veirim, sīvom, vacuokim i bārnim.
Kai atpazeit patīsū religeju?
Voi ir tikai vīna patīsuo religeja? Apsavērsim 5 pazeimis, kai atpazeit patīsū religeju.
Kai Bībelis pryncypi var mums paleidzēt?
Jezus paskaidroj, deļkuo mums ir vajadzeiga vadeiba i kaidi divi Bībelis baušli ir poši svareiguokī.
Kai var tyvuotīs Dīvam?
Uzzynoj, voi Dīvs uzklausa vysys lyugšonys, kai jis juolyudz, i kū vēļ mes varim dareit, lai jam tyvuotūs.
Kas byus ar religejom?
Voi koč kod byus laiks, kod vysi vīnuoti pīlyugs vīneigū eistū Dīvu?
Voi Dīvam ir sova organizaceja?
Bībele atkluoj, deļkuo i kai ir organizāti eistī kristīši.
Deļkuo ir juoturpynoj vuiceitīs par Dīvu?
Kai tu vari izmontuot sovys zynuošonys par Dīvu, lai paleidzātu cytim? Kaidys attīceibys ar Dīvu tu vari izveiduot?


text:
Vasali!
Paļdis vysim, kas vakar vieli vokorā pīsavīnuoja sarunai Skype par LgSC niu i bīdreibys atteisteibu!
Kūpā sasalasējem 19 cylvāku.
Ka Teve tī nabeja i gribi pīsadaleit, atsyuti maņ sovu Skype niku! Voi ari meklej pats – saprge.
Sarunys turpynuojums Skype 16. martā 22:00-23:00.
A sarunys turpynuojums kluotīnē – vieļuok pavasarī.
Turpynojūt ideju vātru par latgaliskumu iz prīšku, ite īdvasmai roksts Par grāmatu nākotni i jimā vydā kina.
Ari par latgalīšu gruomotu nuokūtni. 🙂
Parkū na Latgolys atlants? Ar kartem, datim, faktim? Vairuokuos volūduos.
Parkū na elektroniskūs latgalīšu tekstu kruotive Tovā kuldā?
Bārnu gruomota? Vuiceibu leidzekli?
Itū catūrtdīņ 17;30 stuņdēs LNB nūteik diskuseja Grāmata digitālajā vidē. E-grāmata II.
Itūnedeļ palaista 1. e-gruomota Latvejā: Apgāds Zvaigzne ABC sāk tirgot pirmās elektroniskā formāta grāmatas Latvijā.
Tehnologejis atsateistēs. Latgalīšu literatura jau niu (2009. gods i myusdīnu autoru teksti) ir vaira škārsteiklā, na iz papeira.
Ūtrais (voi varbyut trešais, catūrtais, pīktais i tt.) Gūtenberga efekts – teiklā mudri i vīgli var publicēt kotrs, bez naudys izdūšonai, papeiram, drukai, izplateišonai.
Tys, kas niu ruodīs murgs, īspiejams, ir nuokūtne.
Nu catūrtdīnis LNB diskusejis daleibnīka i cyta storpā ari latgalīša Kristapa Skuteļa dīnroksta:
Latvijas gadījumā es digitālo grāmatu attīstības sniegtos labumus es gribētu just Latgalē. Es uzskatu, ka tā šim reģionam ir lieliska iespēja spodrināt un popularizēt savu valodu/kultūru un iznest to braši ārpus reģiona robežām. Un es tiešām to vēlos piedzīvot.
Idejis ir gaisā.
Ar cīnu –
Ilze Sperga,
LgSC vaļdis prīšksādātuoja


text:
Jaunīt!
Tev vēļ ir puors dīnu, kab dasasaceitu jaunīšu naformalojuom apvuiceibom “Atzolys” Bieržgalī (Rēzeknis nūvods).
Byus trokys reita rūsmis, pušdīņu īdvesmys stuosti, vokora puosokys i breineigi nakts puorguojīni.
Pa vydu vysam – vuiceisimēs raksteit latgaliski, vuiceisimēs saprast, vuiceisimēs īzaklauseit latgaliskajā, Latgolā i vīns ūtrā.
Gostūs – latgalīšu muzike, vokaluo ansambļa “Skonai” vadeituoja Guntra Kuzmina, grupys “Green Novice” solists Alvis Bernāns, Latgolys viestnīceibys “GORS” mārketinga nūdalis vadeituoja Edīte Husare, režisors Edgars Blinovs i cyti Latgolu i latgaliskū meilūši cylvāki.
Izlūceisim kuojis i bolsus kūpā ar “Rikšim”.
Mes gribim, lai Tu dzeņ sovys atzolys Latgolā!
Gaidom dasaciejuma anketys da 7.juļa pusnaktei!
Naformaluos apvuiceibys nūtiks Rēzeknis nūvoda Bieržgaļs pogostā nu 10. da 13. juļam. Aicynuoti pīsadaleit jaunīši nu 17 da 22 godu vacumam. Daleiba bez moksys!


text:
Lads ir sasakustiejs i jau aizguojs pa celi “Latgolys Studentu centra” Daugovpiļs birojā. Kluot pavasars i siejis laiks. Studenti i pi tam vēļ latgalīši siej pa sovam. 😉
Catūrtdiņ, 15.aprelī iz aicynuojumu sasatikt, sasapazeit i kūpeigai dūmuot par jaunim dorbim, kab Daugovpilī podturātu latgaliski studentiskū goru i ar laiku beideitu leluokus projektus i lītys, atsasauce 5 jaunīši, nu tim 3 LgSC bīdri.
Kab idejis i kontakti nazustu i latgaliski studentiskais gors naapseiktu, nuokušuo sasatikšona jau piec nedelis –
Stopiešonys stuostu vokorā “Tik nasoki mamai” trešdiņ, 21.aprelī 16.00 stuņdēs (vīta tiks precizāta).
Paļdis Jolantai, Gunita i Jekaterinai par interesi, Jureišam i Annai par padūmim i daleišonūs ar sovu pīredzi! 🙂
Teikamīs jau nuokuštrešdiņ!
Vita Briška Daugovpiļs biroja vadeituoja (vita.briska i gmail.com)


text:
Jā, es vaira naraksteišu par latgalīšu vōrdim. Ir cylvāks, kas ir megaspecialists itymūs vaicojumūs.
Latkovska. Maruta Latkovska.
Jōs raidejumu “Volūdys vaicuojums”, kū raida Latgolys radeja (klauseitīs), es vysod klausūs ar lelu aizrauteibu un cīņu pret cylvāku, kas ar taidom lītom jemās profesionalā leimenī. Pi roksta par munu malnū periodu dzeivē pasarōdē komentars nu Mades. Made, kai sovu sātas lopu ir nūrōdiejuse LATGALĪŠU KULTURYS GAZETAS portalu/vortalu. Un tī es uzgōju Marutas raidejuma izklōstu rokstu veidā. Urā!!! Tagad var laseit ļieneišom un izbaudeit kotru jaunu, voj seņ pīmierstu vōrdu. Paļdis tev!
p.s. Akmiņs Gazetai! Par kū nav RSS…??? Gribu laseit jaunōkūs rokstus!
Konversācijas vārdnīca 00pādejais
Jā, es vaira naraksteišu par latgalīšu vōrdim. Ir cylvāks, kas ir megaspecialists itymūs vaicojumūs.


text:
Kai jau var nūprast nu nūsaukuma, vakar kai vysod tiemieju pa tv “Kas notiek Latvijā?”. Zašibis! Nu valdūšajim beja atsyuteiti nazkaidi peramī zāni. Tipa: a kū tu te dori myusu partejā? … Nu, nu. Daīs tev aizīt pasarkt par naārtim jautojumim pi Dombura!” Piļneigs nihilisms.
A kunga, kuru jau seņ identificej ar vīnu mōjlūpu, reiceiba vyspōr daudzus nūlyka uz pauzes. Tipa, maņ poXY… kas nūteik Latvejā, golvanais, lai muna aizīšona īkreit smukā datumā. Lai es varātu pasceit: “Beju premjers 3 godus un 3 dīnas” a ņi “Napylnus 3 godus”. Tak mož vajadzē premjereit leidz 1.janavaram? Varātu smuku runu tautai nūlaseit vacgoda vokorā. Izstōsteit, kaids es lobs un kaidi jius napateiceigī antikristi un marsīšu pīlyudzieji.
“Atlaist Saeimu! Jaunas vieļeišonas!” – bļaustās ašņasuņi nu Ļaunō laika. Nu, nu… Es jau nu par jīm nikod nabolsōšu! Un vyspōr, es naradzu NIVĪNA politiskō spāka par kū varātu ar teiru sirdsapziņu atdūt sovu bolsu. Arī par VVF parteju, ja taida byutu. Kas gon ir moz tycams. Tei bōba vaira interesejās par īspiejom tuseit starptautiskā arēnā a ņi itymā bādu īlejā. Tai ka syudi ir…
Blogged with Flock
Tags: kasnotiek lv


text:
Šūgod deļ vieliešonom ir pajukušas školōtōju dīnas svineibas. Nav ni tuseņu ni ekskurseju :( Byus Jelgavas kulturas nomā pasōkums. Bet tī dzīdōs “Asni” i laikam īdūs pa pyldspolvai. Dyžan vajag :P
Tai kai seikais maņ ir slyms un es siežu sātā, ņiuļa ir laiceņš pabyut internetā. Te maņ i nūspeidēja! Nokijas pōrstōvji Latvejā sadūmō apdōvynōt 5 školōtōjus ci mōceibspākus:
Vai starp mūsu sekotājiem ir kādi skolotāji vai pasniedzēji? Ja ir,tad pirmie 5,kuri pietieksies, saņems pārsteigumu no Nokia! RT
Nu es i pīzasacieju un dabōju dōvonu! Sōkumā dūmōju, ka dōvonōs byus kaidas telefonu turamōs aukleņas, bet nā — dōvonas ir vierteigōkas. Antra dabōja lītasorgu, matiss dabōja laikam ručņīku, es mugursūmu, bet pōrejī vāļ nav bejuši pakaļ sovom manteņom. Zynu, ka starp laimeigajim ir ari kolēģis Raimonds.
Sumka ir dyžan parūceiga, ar speciālu kabatu portativajam datoram un kabateņu iPodam. Super! Sazajutu kai Zīmassvātkūs. Kas pateikami, ka navajadzēja braukt uz Reigu pakaļ. Nokia laipni maņ atsyutēja dōvonu pa postu, kod uzzynōja, ka uz Reigu jōt tyvōkū mienešu laikā nav paradzāts.
Paļdis par dōvonu! Un sveicīņi vysim školōtōjim profesionalajūs svātkūs!


text:
Interveja ar dzejnīci, rūkdorbnīci, bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aktivu personeibu nūrunuota LgSC tagadejā Rēzeknis sātā – Humanitarūs i juridiskū zynuotņu fakuļtatis 3. stuovā, 313. kabinetā, kas reizī ir ari Rēzeknes Augstškolys (RA) Sabīdriskū attīceibu nūdaļa. Sasateikam nūrunuotajā laikā pi biroja durovom divūs dīnā, kod saule, izaver, iz dažom minutem atvalk olpu. Īejūt LgSC „golvonajā birojā”, Dagneja spareigi latgaliski pasveicynoj sovu dorba kabineta kaimineicu ar „Vasala, kai īt?” Piečuok ari izskaņ vaicuojums, voi Dagneju kaids ir mekliejis. Suocās jauna dorba piecpušdine. I tai suocās myusu saruna.
Lyudzu, pastuost, kas eistyn ir LgSC, jo nazynuotuoji itū burtu salykumu bīži uztver kai mistisku organizaceju voi koč kū, kas saisteits ar augstškolys īstuodi.
Vaicuojumu, kas ir Latgolys Studentu centrs parosti uzdūdu pošim LgSC aktivistim i draugim, kuru kliust vys vairuok, i myusu ryndys kliust vys kūšuokys. Tai ir, bīži LgSC teik saisteits ar augstškolu, jo Rēzeknes birojs atsarūn RA telpuos. Laikam ir tai, ka vyspyrms LgSC ir studentu bīdreiba (navaļstiska organizaceja), i tod jau kotrs tū interpretej i izjiut sovaižuok, vīnam tī ir jautri, rodūši pasuokumi, projektu realiziešonys process, ūtram – kruosainys sarunys latgaliski, trešajam – bareņš sovejūs, caturtajam – kūpeiga čaja dzeršona i, skaidra līta, latgalīši, kuri vysod ir suplok.
Kaidi ir Tovi pīnuokumi, vodūt LgSC biroju Rēzeknē?
Par pīnuokumu daudzumu nikod naasmu žāluojusēs (pasmaida i nadaudz nūsapyuš). Birokratejis leikumi – dokumentacejis kuortuošona, kas ir cīš laikītiļpeigi, ryupejūs par bīdrym, jūs informejūt, ik pa laikam sasaucūt kūpā i jautri pasarunojūt voi lauzūt golvu par kaidu sarežgeitu vaicuojumu, jaunu bīdru pīsaistis pasuokumi, rokstu presis relizis i rokstus par jau nūtykušajim i tim pasuokumim, kas vēļ tikai byus, informacejis publiciešona sātys lopā lgsc.lv i „Latgalīšu Kulturys gazetā” lakuga.lv, aktivi mekleju sponsorus, draugus i atbaļstietuojus pasuokumu organiziešonā i „draudzejūs” ar RA, organizeju pasuokumus, sasateiku ar cylvākim, daudz runoju. Bet nanūviertiejami ir īgivumi: īspieja runuot, raksteit latgaliski, dareit tū, kas paeistam ir saistūšs dvēselei. Tys nūzeimoj byut latgaliskuos asiņsritis vydā.
Ar kaidom problemom sasateic, koordinejūt dorbu LgSC?
Problemys var sameklēt vysod. Byuteibā vuorda „problema” sinonims ir vuords „aizdavums” voi „vaicuojums”. Bet iz vaicuojumim var atrast atbiļdis, ka viņ tī nav cīš retoriski, i aizdavumu var izpiļdeit. Cytu reizi saīt, ka pats sev kliusti par lelu problemu. Dorbs ite prosa daudzi laika, energejis, bīži, it seviški pādejā laikā, dažaidi pasuokumi nūteik gondreiž voi kotru dīnu, i kur nu vēļ studejis, vuiceibu dorbs i cytys aktivitatis, piec tuo vysa esi „nūsaskriejs”, i vokorā, kod beidzūt teic sātā, esi kai šmuks puču trauks, tikai vokorā jau bez iudiņs i zīdy koč kur nūsaglobovuš. Asu garastuovūkļa cylvāks, bet taišni LgSC draugi i cyti lobi ļauds ir tī, kas atīt iz biroju, mes parunojam par dzeivi, dorbim, studejom, kasdīnu, varbyut kuodreiz ari par kaidom aktualom problemom, par LgSC, un tod rūnās taida pateikama „placa” sajiuta, ka draugi vysod ir blokus, vyss ir paveicams i smogais nav vaira tik smogs (otkon pasmaida, it kai atguoduotu kaidu nasenu jauku nūtykumu).
Pastuosti, lyudzu, par LgSC veiksmeiguokajim projektim i pasuokumim!
Vīns nu veiksmeiguokajīm projektim, kas eistineibā ir stabils i veiksmeigs styurakmiņs Rēzeknes LgSC birojam Rēzeknē, ir SIF (Sabīdreibys integracejis fonds) projekts par telpu īri i LgSC biroju vadeituoju olgom. Bez ituo projekta nabyutu bejs īspiejams ni atvērt biroju Rēzeknē, ni ari organizēt bīdreibys daudzūs pasuokumus. Prūtams, cīš nūzeimeigs projekts, kas veiksmeigai turpynojās i turpynuosīs, es ceru, vēļ ilgi, ir „Latgalīšu Kulturys gazeta”. Bet runojūt par pasuokumim i pasuokumenim, pyrmais, kas maņ nuok pruotā vīnmār – tī ir literari muzykālī pasuokumi „Latgalīts-Latgalīšam-Draugs”, kai ari koncerti „Taiseits Latgolā”, jaunīšu seminari „Atzolys”. Itī pasuokumi jau ir klivuši par skaistim, nūzeimeigim nūtykumim gon daleibnīkim, gon skateituojim. (Dagneja maņ pīmīdz ar aci, jo zyna, ka asmu pīsadaliejusēs dažūs nu mynātajim.)
Kai teik pīsaistāti jauni LgSC bīdri?
Informaceja par LgSC ir bīzā kuortā atrūnama interneta sātys lopuos, pīmāram, www.lgsc.lv, dūmubīdru grupā www.draugiem.lv i cytur. Informacejis, munupruot, dīzgon pīteikami, īinteresātī vysod zyna par aktualitatem i jaunī, tūpošī draugi par LgSC uzzyna nu „sovejim” kursabīdrim, draugim. Pyrma pasuokumim i LgSC jaunuokajim nūtykumim kūšys, latgaliski raksteitys afišys ir pyrmuos, kas bīži īintrigej jaunūs bīdrus. Interesentim jaunumi, svaiguokuos zinis par LgSC dzeivi kotru nedeli teik syutātys iz e-postu. Bet piec pīredzis – vyslobuok par informacejis veiksmeiguokū nesieju kliust tīšais, mutiskais kontakts, zinis nūdūšona, tai saceit, „nu mutis mutī”, jo, ja draugs soka: „Ejam iz LgSC, tur ir forši!”, kai gon var naaizīt..
Voi es pareizi saprūtu, ka par LgSC bīdru var kliut kotrs interesents?
Byuteibā tai ir, bet uzsvors teik lykts vairuok iz jaunīšu auditoreju, kaut gon prūm nivīnu naasam dzynuši. Interesenti ir aicynuoti iz sev tyvuokū LgSC biroju (Reigā, Daugpilī voi Rēzeknē), kur ir juouzroksta īsnīgums, i tod īsnīgumam teik pīvīnuoti divu jau asūšūs LgSC bīdru rakstiski apstyprynuojumi. Īsnīgums teik izskateits vaļdis sapuļcē i asūšais voi tūpūšais latgalīts teik pījimts LgSC bīdru vydā. Vīnkuorša procedura, bet pozitivu īguvumu ir daudz, koč voi tys, ka bīdrs automatiski kliust par juridiskys personys dali i latgaliskuos dūmys paudieju Latvejī. Runojūt par svareiguokajim plusenim daleibā LgSC, kaidam tai radūši i latgaliski teik aizpiļdeits breivais laiks, cyts te atrūn jaunus i cīši lobus draugus, sarunu bīdrus, kaids sovu pīpiļdejumu rūn aizrauteigā pasuokuma organiziešonā i jaunu ideju generiešonā, cyti vīnkuorši giust prīku, ateimūt iz kaidu latgaliskuos dvēselis sasiļdeitu, jauku pasuokumu.
Kaida, Tovupruot, ir LgSC bīdru attīksme pret latgaliskūs vierteibu sasaglobuošonu i latgaliskuo nūzeimi kasdīnā?
Iz itū vaicuojumu kotram atbiļde ir sova. Munupruot, attīksme pret lītom, vierteibom ir tei, kas raksturoj cylvāku. Vyss ir attīksmis vaicuojums. Ka jaunīšim tys nabyutu saistūši, es ite sādātu vīna i LgSC nivīnam nabyutu vajadzeigs. Bet ir vajadzeigs i jiutu, ka ir ari gona svareigs, lai atrastu tam laiku ari breižim saspryngtajā aktīvuo studenta dzeivī. Ja jaunīši īt i runoj latgaliski, tod itei vierteiba – latgaliskais i volūda ir svareiga, i grybātūs ticēt, ka ari byus svareiga vysod.
Pastuosti, lyudzu, par LgSC nuokūtnis planim!
Nuokūtne īplānoj myusus. Myusu laikūs koč kū plānuot ir taipoš kai zeimēt jiurys smiļktī gleznys, cerūt, ka viļni, kuri ik pa breižam sleid gleznom puori, tū saglobuos. Bet es grybātu, lai sovu darbeibu veiksmeigai turpinoj jau asūšī LgSC biroji i itam bareņam pīsavīnoj, pīmāram, biroji Preiļūs, Kruoslovā, Ludzā. Niu ar LgSC bīdrim kaļam tyvuokuo laika pasuokumu i aktivitašu planu, saglobojūt jau asūšūs – īmīļuotūs, tradicionālūs. Vyss turpynojās, bet, ja kaidu šaļti LgSC sovā skriejīnī apsastuoj, tod draugi muok uzmundrynuot i kai lobs treners pasaceit eistūs vuordus, lai skriejīnī turpynuojums byutu vēļ veiksmeiguoks i dinamiskuoks.
Autors: Ilze Vaivode
Puorpublicāts nu http://lakuga.lv/posts/myusu-sirdis-pukst-latgaliski/


text:
Vasali!
Sajiemu viestuli nu LR Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis par dorba grupys izveidi, kam da 20. decembra juoizstruodoj prīšklykumus i juoīsnīdz izglītības un zinātnes ministra parakstītu informāciju Ministru prezidentam par veicamajiem pasākumiem latgaliešu rakstu valodas kā vēsturiska latviešu valodas paveida saglabāšanai, aizsardzībai un attīstībai.
Tys ir, dorba grupai juosagatavej prīšklykumi par Latvejis vaļstī napīcīšamajim pasuokumim Vaļsts volūdys lykumā ītvartūs normu īvesšonai dzeivē – latgalīšu rokstu volūdys saglobuošonai, aizsardzeibai i, pats golvonais, atteisteibai.
Tai kai maņ zvanēja nu IZM i vaicuoja, lai pīsadolu dorba grupā, partū ka izgleiteibys ministrs R. Broks aizruodiejs, ka pošu latgalīšu tī ass par moz, tod pīkrytu pīsadaleit i puorstuovēt LgSC.
Muna daleiba itymā dorba grupā ir apstyprynuota, saskaņā ar LgSC statutim puorstuovu bīdreibu. Deļtuo maņ cīši svareigai zynuot, kū latgalīši (i na tikai LgSC bīdri) soka itymā sakarā.
Ituos IZM dorba grupys sataiseišona ir sekys tymā skaitā i garajai LgSC sarakstei ar Ministru prezidentu nu 2007. goda 25. janvara. Ite vari puorskaiteit 2007. goda 31. maja viestuli Aigaram Kaļveišam, tuo laika Ministru prezidentam.
Beja ari kluotīnis sasatikšonys IZM kai tikai ar LgSC puorstuovim, tai ari jau plašuokā lūkā, pīsaistūt atbiļdeiguos vaļsts īstuodis i institucejis, augstškolys, ministrejis i cytys navaļstiskuos organizacejis.
Tok golvonais, kū saprotu nu ituos garuos jimšonuos i kū grybātūs pasaceit – mums, pošim latgalīšim, ir juoīt ar konkretim prīkšlykumim, kū mes poši niu asam gotovi dareit i kam mums vajag vaļsts atbolsta.
Partū ka vaļsts nav nazkur. Vaļsts asam mes poši, a vysys ituos institucejis ir myusu deļ, na mes jūs deļ.
Kai stabulē pyussim, tai i skanēs. Ka vaidēsim, kai myusus nivīns nažāloj, nivīns i nažāluos.
Ir taida puosoka par kieneņa dālu, kas aizguoja pasaulī nalaimis maklātu, partū ka jam vyss beja, a gribējēs redzēt eistuos dzeivis. Kod jis mauduojuos upē, jam nūzoga drēbis i vītā pamete uboga kokarus. Apsaviļcs vacajuos drēbēs, jis pīdzeivuoja izsmīkli i cīsšonys. Nivīns naticēja, ka tys kieneņa dāls. Ubogs tok nu skota i sytams, ar kuoju sperams.
Kab tys jaunais puiss byutu ījiems golvā, kū jam cyti soka, tai i vysu myužu atsavolkuotu pa pasauļa lelcelim. Tok sirdī to jis palyka jis pats. Deļtuo ari tyka atpakaļ pilī i tyka par kieneņu.
Tai ka navajag pasadūt seve žāluošonai. Cikom es rokstu latgaliski i Tu tuo skaiti, mes asam. I mes obeji vari dūmuot tuoļuok, kai par sovu volūdu i sovu pīredzi pastuosteit cytim.
Tū stuostu na deļtuo, ka maņ puosokys meilys. Koč i kotrā puosokā ir patīseibys gryudeņš.
IZM Vaļsts volūdys politikys nūdalis vadeituoja Zaiga Sneibe atsyutēja viestuli ar lyugumu īsnīgt prīšklykumus: Lai sanāksme noritētu konstruktīvi, lūdzu līdz trešdienai, 24.novembrim, elektroniski atsūtīt priekšlikumus pasākumiem, kas veicinātu latgaliešu rakstu valodas attīstību.
Deļtuo niu prosu Jiusu paleiga – sagatavēt prīšklykumus latgalīšu rokstu volūdys atteisteibai.
Kaidys ir latgalīšu vajadzeibys, problemys, suopis taišni volūdys kontekstā? Kaidys ir idejis, kas juodora, kab volūda dzeivuotu? Kū mes poši apsajemam dareit i kaids vaļsts atbolsts tam ir vajadzeigs?
Gols golā, myusim ir myusu vaļsts Latveja, kas itamuos dīnuos sviņ sovu pastuoveišonys godadīnu.
Aizbraucūt gostūs da Sibira latgalīšu, kur vacys veceitis tuolejuos dzeraunēs vēļ atguodoj seņču volūdu, a unuki voi praunuki apleik skraida i latgaliski tik zyna i sauc tik vīnu vuordu “Vasali, vasali!”, varim labi puorsalīcynuot, ka vaļsts atbolsts – tys tok taida pošsaprūtama līta, tok tys ir daudz.
Augusts Egluojs
Ostoņpadsmytajā novembrī
Karūgus gaisūs paceļsim augši,
Sorkonboltsorkonuos kruosys lai zīd,
Ikvīns lai slavi breiveibai dzīd
Un acs lai nasadz ar plaukstu.
Dīnā šamā lai slavejam drūsmi,
Breiveibys sluopis, kas cylvākūs meit,
Gūds lai ir tim, pret kolnu kas īt
Un tautā mūdynoj rūsmi.
Lai pīminim strieļnīkus… Zīmsvātku snīgs
Jūs asnim kruosojās sorkons
Un naktīs, tamuos borgajuos naktīs
Jau bluozmuoja breiveibys reits.
Nūjimsim capuris, pīmynūt bruoļus,
Kas naatguoja dzymtajā sātā,
Jūs breiveibys olkys, jūs varūņu slavu
Lai paturim pīmiņā svātā.
Lai dzimtinis gūdam atdūdam vysu
I montu, i slavu, kū cylvāks var giut,
Un gaišuoku dzeivi un laimeigys dīnys
Lai nuokamuos paaudzis jiut.
Karūgus, karūgus paceļsim gaisūs,
Sorkonboltsorkonuos kruosys lai zīd!
Latgaliskuo Latgola ir latvyskuo Latgola.
Sveicīņs svātkūs!
Ar cīnu –
Ilze Sperga,
LgSC vaļdis prīšksādātuoja


text:
Bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) Daugovpiļs nūdaļa sadarbeibā ar Daugovpiļs piļsātys Jaunatnis departamentu 25. aprelī 19.00 aicynoj vysys jaunīšu organizacejis, nūdybynuojumus i naformalis interešu grupys pīsadaleit jaunīšu organizaceju pasuokumā „Visi vienā maisā!”.
Pasuokuma mierkis ir jaunīšu organizaceju īsapazeišona, sadarbeibys radeišona, turpmuokai kūpeigu pasuokumu i projektu realizacejai Daugovpilī. Sasatikšonys laikā ir planavuotys organizaceju prezentacejis, naformalis spielis, grupu dorbi pi pasuokumu i ideju izstruodis.
NVO balleite teik reikuota ar Vaļsts Kulturkapitala fonda, Reigys Starptautyskuos ekonomikys i biznesa augstškolis Daugovpiļs filialis i Daugovpiļs piļsātys Jaunatnis departamenta atspaidu.
Vaira dazynuošonys,
rokstūt iz e-postu: daugovpils@lgsc.lv,
zvonūt iz tel. 28877277 (Dagneja).


text:
Ir apkūpuoti vysi žurejis rezultati i nūteikti nominanti, kas 24. februarī, plkst. 16:00 Rēzeknis nūvoda Bieržgaļa kulturys nomā (byus nūdrūšynuots autobuss 15:00 nu Rēzeknes nūvoda pošvaļdeibys), tiks aicynuoti iz Latgalīšu kulturys Goda bolvys “Boņuks 2012” padūšonys ceremoneju. Ari “Latgolys Studentu centrs” i LgSC bīdru paveiktais ir nomināts vairuokuos kategorejuos.
Latgalīšu kulturys masu medejs
Latgalīšu Kulturys gazeta (portals lakuga.lv)
Latgalīšu sabīdriskuo organizaceja
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”
Lobuokuo publicitatis akceja latgalīšu kulturā
A. Rancānis gruomota “Pylni kārmani dabasu” – prezentacejis pasuokumi, intervejis
Latvejis vaļsts Satversme izdūta latgaliski
Lobuokais izdavums / gruomota
Ingrīda Tārauda “Boltais šokolads”
Anna Rancāne “Pylni kārmani dabasu… Bezdelīgu pasts”
Turam eikški par sevi i cytim i gaidam 24. februari! 🙂


text:
Losu grōmotu Smashing Book. Beja drusku aizdūmas, ka daīs vysu laiku lītōt vōrdneicu, bet nav tik troki :) Nav nikaida mōkslas literatura, kur es 100% nikō navarātu salaseit. A tehniskō literatura īt labi. Dyžan interesanta maņ pošam izarōdē nūdaļa par tipografiku. Tik daudzi jauna! Taidas pošsaprūtamas lītas, bet agrōk par tū nabeju aizadūmōjs. Gon jau […]
Month: January 2010
CSS3 arī cyxob.lv
Jau lobu strāči ir zynams par CSS trešū verseji. Vīnu strāči ilgi turieju foksā vaļī lopu, kur apraksteitas teksta aizvītōšonas metodes ar JavaScript’im, sIFR’im u.c. Bet tys nabeja tys. Deļ kō maņ uzrokstu vītā biļdis ci Flash’i? Gribu tekstu! Ņiuļa izdūmōju paraudzēt @font-face CSS vierteibu. Un zynat? Vyss breineigi strōdoj! Navajag skriptus un flashdziniejus! Sataiseit […]
Sildu ekonomiku!
Viņ ni sovu a UK. Latvejā vyss dyžan dōrgs :( Jōpiec Anglejā. Nazkur internetā izlasieju, ka Amazon‘s ņiuļa syuta uz Latveji na viņ grōmotas, diskus un cytus seikumus, bet ari cytas preces. Dūmōts dareits! Sazajieju testa syutejumam. Uz dorbu īmamō jaka galeigi nūnosōta — syuteišu jaku. Tai ari izdarieju. Kai reize beja 60% atlaides CAT […]
Haļava no Lockerz.com
Nazkod rudiņī pīzareģistrieju lockerz.com un sōku atbildeit uz vaicojumim. Kai jau školōtōjs, pascieju, ka šoļnīkim pībōžu batonus, ka obligāti jōzareģistrej, ka byus haļava. Ōtri viņ sataisieju zam sevi piramidu ar 20 pīaicynōtīm lītōtōjim un kotru dīnu 2 minutes atbildieju uz tupim vaicojumim. Reizi sagaidieju punktu apmaiņu pret vysaidim syudim. Nokō loba tī jau seņ nabeja, […]
WTF?
Biļde nu Grant Neufeld Runa ir par TV3. I žurnalistu naprofesionalitati. Tys, ka žurnalisti putroj faktus i vysaiž jū sagrūza laikam ir norma :( Tai vacō goda pādejā vokorā pa TV3 gō nazkaids raidejums. Ni to ziņas, ni to nazkaids goda nūtykumu tops. Runa jō par nasanym nūtykumim. Par tū tai dyžan īkryta prōtā. Nūtykumi […]


text:
+ 16:30 Viermaņduorzā spielēs grupa “Laimas Muzykanti”
+ i vysbeidzūt nūslāgumā vokora ostoņuos stuņdēs (20:00) kopejneicā “Leningrad” kūpeiga večerinka (after-party) ar Artūra Uškāna i juo draugu pīsadaleišonu! Muziciešona, kūpeiga sasadzīduošona, daudz latgalīšu volūdys i latgaliskys sirsneibys. Konkursi ar bolvom nu Latgolys. Visim byus īspieja paraudzēt ari breineiga Latgolā ražuota ols (craft beer).
Vakar Latvejis Televizejā raidejuma īrokstā (LTV7 ruodeis 30.julī) satyku Rēzeknis meru A.Bartaševiču. Pi izdeveibys pavaicovu par juo rokstu “Rēzeknes Vēstīs”, kurā jis dīzgon aktivai “brauc augumā” sovys dūmes opozicejai i ari maņ (roksta 1.daļa i 2.daļa).
Dūmoju, ka itaidai publikacejai par pamatu ir muni pādejuo laika puors īroksti škārsteikla socialajūs teiklūs, kuramūs nūruodu iz pašvaļdeibys darbeibys klaidom: miļzeigys naatīcynamuos izmoksys Eiropys projektu eistynuošonā; poruodu jimšona, lai caltu atvārtuo tipa baseinu, kas guļs iz riezeknīšu placim… Continue Reading →
Portala TVNET krīviskuos versejis žurnaliste Tatjana Odiņa poša mani sameklieja i paaicynova apsarunuot par politiku, par Latgolu, par latgalīšim… itkai jau visim zynomys lītys – raudzeju vēļreiz eisai apstuosteit, kai tuos radzu:
Reigys latgalīši teik aicynuoti iz kūpeigu saīšonu 27.aprelī ostoņūs vokorā!
Programā paradzāta latgaliska muzyka vysa vokora garumā, kūpeiga i atseviška sadzīduošona, sarunys par Latgolys kongresa 100gadis svineibu idejom, kai ari (ja byus labvieleigi laika apstuokli i tehnologiju specialisti) nalels “videotylts ar 1917.gods Pīterpili”!
Kai reize pyrma 99 godu nūtyka viesturiskais Latgolys kongress (1917.g. 26.-27.apreļs piec vacuo stila), lela daļa sasagataveišonys dorbu tūlaik nūtyka Pīterpilī. Deļ tam par sasatikšonys vītu ari tagad ir izvālāta Pīterpiļs kopejneica Reigā aba “Leningrad” (leningrad.lv, Kr.Valdemara īla 4).
Ej pats i jem leidza vēļ kaidu latgalīti i latgalīšu draugu! Byusim prīceigi, ka pīduovuosi ari kaidu dzīsmi voi cyta veida prīkšnasumu – jo kas, rokst iz jureits@jureits.lv


text:
16.11.2010
Latvija – Latgola: Es asu Tu – Tu esi Es
Ir laiks, kod ļauds jiut Vaļsts svātku nūskaņuos i pat sabīdriskais transports izrūtuos ar sorkon-bolt-sorkonajim karūdzenim, i Daugovpilī jau aiz laika sadagtys Zīmyssvātkim atbylstūšys gaismu virtenis pi 18.novembra īlys laternom… 16. oktobrī „Latgolys Studentu centra” Daugovpiļs birojs aicynuoja iz tematiskū vokoru „Latvija – Latgola: es asu tu – tu esi es”, kurš veļteits Latvejis Vaļsts svātkim. Latgola ir naatjamama Latvejis sastuovdaļa, deļ tuo vīna nu pasuokuma temom beja par latgalīšim, kuri, dorbuojūtīs dažaiduos sferuos, ir givuši atzineibu pasauļa mārūgā, bet nareti ir damiersti sovā dzymtajā pusē. Par ļaudim, kuri pagaidom nav pīmynāti školu vuiceibu materialūs, bet ir nasuši gon Latgolys, gon Latvejis vuordu pasaulē. Pi īsapazeišonys jaunīši stuoseja par vītom, nu kurīnis cālušīs – Kolupis, Maltys, Pušys, Rēzeknis, Preilim, Sokolovys, Rogovkys, Gaigalovys – , par īvārojamim cylvākim i apskatis objektim, kas ir daļa nu Latvejis.
Turpynuojom ar diskuseju par Latgolys ļaužu unikalitati i tū, kai jei papyldynoj Latveju. Plašuokys diskusejis izraiseja dūma, ka latgalīši grib saglobuot sovu identitati. Studenti atzyna, ka nūzeimeiga tuos sastuovdaļa ir volūda i juos saglobuošona. Latgalīšu mēlē teik runuots saimē, ar draugim, rodim, paziņom, skaiteiti roksti internetā i vītejā presē, ailis Susātivē i lyugšonys puotoru gruomotā, teik raksteitys eiszinis i viestulis sovejim. Latgalīši ir eipaši ar tū, ka prūt uzjimt gostus (bet vysaiž var saīt ar latvīša – latgalīša sajaukumim, kuri asūt vysbeistamuokī, partū ka nu vīnys pusis lobi, bet vydā var byut vysaiži 😉 ), svieteit svātkus, īt iz balim, īvāruot tradicejis.
Dažaida pīredze atsakluoja, kod tyka uzdūts vaicuojums – latgaliskais paleidz voi traucej? Izaruoda, cik ļaužu, tik vīdūkļu, kuri baļsteiti iz dažaidu pīredzi. Bet apšaubeit, ka latgaliskais ir pīvīnuotuo vierteiba i papyldu bonuss, kod izadevs labi i kvalitativi padareit kaidu dorbu, nivīns nasajēme.
Daudz laimis i boltu dīnu Latvejai i myusim vysim!
Leidzeigī roksti:


text:
02.12.2009
8. decembrī 13:00 stuņdēs diskuseja par latgalīšu volūdu
Ituo goda 8. decembrī 13:00 stuņdēs Latvejis Zynuotņu akademejis 3. stuova zalā LU Latvīšu volūdys instituts reikoj zynuotnisku diskuseju “LATGALES LATVIEŠU VALODA LATVIJAS VALODAS POLITIKAS KONTEKSTĀ”.
Pīsadola:
IZM vaļsts volūdys politikys nūdalis vadeituoja Zaiga Sneibe, LU Latvīšu volūdys instituta direktore Dr. habil. philol. Ilga Jansone, Vaļsts volūdys centra direktors Dr. habil. med. Māris Balteņš, Rēzeknis augstškolys asoc. prof. Dr. philol. Ilga Šuplinska, LU profesore Dr. habil. philol. Ina Druvīte, LU profesore Dr. habil. philol. Janina Kurseite, LU asoc. profesore Dr. philol. Lideja Leikuma, LU Latvīšu volūdys instituta vod. pietneica Dr. philol. Anna Stafecka.
Paradzātys i atbiļdis iz vaicuojumu i debatis.
Īpraseiti vysi interesenti!
Aicynoju latgalīšus, LgSC bīdrus i atbaļsteituojus, kam tys ir svareigi, atīt iz itū diskuseju.
Pyrmom kuortom, paruodeit, ka tys ir svareigi pošim latgalīšim, seviški latgalīšu jaunīšim, i ka volūdys politikys vaicuojumā ir svareigs pošys sabīdreibys redzīņs. Tys ir, itūs vaicuojumus navar lemt puors cylvāku voi šaura ļaužu grupa.
Ūtrom kuortom, pīsadaleit sarunā i byut kluot, kod teik runuots par volūdys politiku i juos problemom, latgalīšu volūdys saglobuošonu, aizsardzeibu i atteisteibu.
Ar cīnu –
Ilze Sperga,
LgSC vaļdis prīšksādātuoja
Leidzeigī roksti:


text:
Kab īpazeistynuotu ar latgaliski rokstūšajim myusu dīnu autorim, Reigys Gruomotu
svātku laikā Kongresu noma Mozajā zalā svātdiņ, 9. oktobrī, 12:30 stuņdēs nūtiks vuiceibu
kinys „Latgolys kulturys montuojums” seanss i sasatikšona ar kinys taiseituojim i autorim.
Vuiceibu kina „Latgolys kulturys montuojums” ir audiovizuals stuosts par taidim latgaliski
rokstūšim autorim kai Ilze Sperga, Anna Rancāne, Juoņs Ryučāns, Raibīs Suņs, Līga Seiksta-
Deksne, Dagneja Bramane i dramaturge Danskovīte, atkluojūt nūvoda sovpateibu, latgalīšu
pasauļa redziejumu i spieceigū pīdareibys izjiutu sovam nūvodam. Kinā pasaruod i vīna nu pādejūs
interveju ar latgalīšu ailinīku i publicistu Ontonu Slišānu, kas paguojušuo gada beiguos aizguoja
myužeibā.
Daļa kinys materiala taiseita paguojušuo goda Reigys Gruomotu svātku laikā, kod
bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ciklā “Cyti godalaiki” sareikuoja lelu klauseituoju viereibu
givušū latgalīšu aiļu vokoru “Vālais rudiņs”.
Vuiceibu kina „Latgolys kulturys montuojums” ir sataiseita, kab škoļnīkam i školuotuojam
dūtu myusdīneigus vuiceibu materialus par latgalīšu literaturu i papyldynuotu vuiceibu procesu,
vuiceibu metodiku i veicynuotu škoļnīku interesi par latgalīšu kulturu.
Reizē kina školuotuojam paleidz sagataveit taidus tematus kai Raiņs i juo luga „Jezups i
juo bruoli”, kū papyldynoj intervejis ar gruomotys „Raiņs i juo bruoli” autoru rakstinīku Roaldu
Dobrovenski i aktīri Juoni Paukštello – Jezupa lūmys spālātuoju 1983. goda teatra izruodē „Jezups
i juo bruoli”.
Kinys „Latgolys kulturys montuojums” operators ir Gvido Skulte, scenareja autori Alvis
Lapeņš i Valentins Lukaševičs, režisors-konsultants Varis Brasla.
Vuiceibu kinys „Latgolys kulturys montuojums” seansu i sasatikšonu ar kinys taiseituojim
i autorim reikoj bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Reigys Gruomotu svātku
organizatorim Latvejis Gruomotizdevieju asociaceju i kinys taiseituojim – Latvīšu volūdys
agenturu.
Reigys Gruomotu svātku laikā bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” sovā stendā pīduovuos
plašu vysaidu Latvejis izdevieju gruomotu kluostu latgaliski i par Latgolu, ļaunūt svātku gostim
īsapazeit ar Latgolys kulturu i myusu dīnu latgalīšu literaturu.
Valentins Lukaševičs – vīns nu kinys scenareja autorim. Foto: Leila Rasima
Ari itymā godā bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” Reigys Gruomotu svātkūs Kongresu nomā pīsadola ar latgalīšu gruomotu goldu.
Gruomotu svātku dorba laiks:
7. oktobris 12 – 19
8. oktobris 10 – 19
9. oktobris 10 – 16:30
Apsavieršonai paguojušuo goda Gruomotu svātki i pasuocīņs “Vālais rudiņs”


text:
Janvara vydā ar aicynuojumu iz interveju puorsteidze Latvejis Radejis catūrtuos programys raidejuma “Latgolys vuords” redaktors Bronislavs Sprydzāns. Tod nu par Latgolys Studentu centra ituo goda planim i projektim 27. janvara raidejumā stuosteja Reigys biroja vadeituoja Edeite.
Raidejumu klausīs ite:
Paļdis Broņam par kasnedelis Latgolys stuostim vysys Latvejis radeju aparatūs! Prīca, ka pa reizei var dzierdēt koč kū ari par LgSC aktivitatem i pasuocīnim.
5. februarī 14:00 Rēzeknis Kuļturys nomā byus latgalisks pasuocīņs, kas byus veļteits Latvejis Radejis raidejumam “Latgolys Vuords” i tuo redaktoram Bronislavam Sprydzānam opolojā dzeivis jubilejā. Pasuokumu organizej Rēzeknis nūvoda pašvaļdeiba, i iz tū aicynuoti kulturys i sabīdriski aktivī darbinīki, kai ari sevkurš, kam nav vīnaldzeiga latgalīšu volūda i tuos nokūtne.
90.godu suokumā radejis raidejums “Latgolys Vuords” tyka izveiduots ar mierki paruodeit latgalīšu volūdys vierteibu. Par tuo redaktoru kliva Nagļu pogosta dzeivuotuojs Bronislavs Sprydzāns. Godu garumā jis naatlaideigi raudzejs byut kluot vysūs nūtykumūs Latgolā, kai ari maksimali daudz informacejis dūt sovūs raidejumūs par Latgolys ļaudim.
Svineigais pasuokums byuteibā baļsteits iz latgalīšu volūdys populariziešonu i nūzeimeigumu. Pasuokumā byus īspieja atsavērt iz 20 godu laikā padareitū, kai ari īsaklauseit B. Sprydzāna vadeituo raidejuma intervejuos ar dažaidim cilvākim – politikim, kulturys darbinīkim, muzykantim i ari prostajim lauku ļaudim.
Bronislavu jubilejā sveic ari “Latgolys Studentu centrs”, vielejūt vēļ daudzi latgalisku catūrtdīnis vokora raidejumu, spāku i prīcu byut kluot i stuosteit!
Bīdreibys 2008.- 2011. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs, i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu.


text:
Leldīne
Leldīne – senejim latgaļu tautys svātkim damāruoti kristīšu svātki, kuri simbolizej Jezus Krystus augšanceļšonūs nu myrūņu piec pīkaļšonys krystā, kai aizraksteits Jaunajā Testamentā. Tys nūtics trešā dīnā piec Krystus mieršonys (nuovis dīnu skaitūt kai pyrmū dīnu).
Leldīne lelumam kristīšu irā poši svareigī gods svātki, kuramūs lela prīca izsokoma deļ galeiguos Dīva dāla īveicis par smierti. Nazcik saprasmēs svareiguoka irā Krystus mieršonys, a na augšonceļšonuos dīna, partū ka taišni mierdams Krystus izvede ciļvieci nu apdzymtuo grāka. Leldīnis svātki irā pādejuos gavieņa dīnys.
Taipoš kai cyti kristīšu svātki, i Leldīne sasaliejuse ar tautys poguonu tradicejom, pīvadumam, Leldīnis ūlu kruosuošonu.
Puslopu ruodeklis
Leldīnis data[pataiseit | labot pirmkodu]
Leldīne navā atzeimojama svietejamuo gods dīna pa Gregora kaleņderam. Jūs data damāruota pi žydu svātku, kurūs datu nūstota pa mienesnīka kaleņderam. Leldīni svietej pyrmajā svātdīnē nu pyrmuos pylnats piec pavasara leidzalaika (ekvinokcejis). Deļtuo gods nu goda Leldīnis data izaškir i byun nu pavasara mieneša 22 da sulu mieneša 25 dīnai.[1]
Reitu pravoslavu bazneicā, kuramā lītoj Juleja kaleņderi, Leldīnis data saīt nu sulu mieneša 4 dīnys da lopu mieneša 8 dīnai. Tok izagoda i taidi godi, kod katuoļu, pravoslavu i staroveru Leldīne saīt vīnā datā.
Leldīnis liturgeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Katuoļu bazneicā Leldīnis svieteišona aizasuoc Lelajā (Zaļajā) Catūrtdīnē i valkās vysu Leldīnis laiku da Krystus dabaspajimšonys svātkim. Lelajā Catūrtdīnē i Pīktdīnē kristīši īt Krysta ceļu, pīmynādami Kunga Jezus Krystus pīkaļšonu krystā i smierti. Lelajā Pīktdīnē bazneica nūsacejuse styngru gavieni. Lelajā Sastdīnē, kuruos kod nakod sauc i par Klusū Sastdīni, leidza ar saulislaidu svietejama Leldīnis nakts. Nakts tymsā svietejama "nakts, gaišuoka par dīnu" liturgeja, kura salosa ticeigūs apgaismuot apleici ar sovom atnestom, aizdegtom svecem. Ituos nakts rituala jāgs - atzeit sevi par vaineigu i sovā vainē, tymseibā īsavērt eistynū gaismu, kura navā ītēmiejama byunūt dīnā. Ituo rituala laikā skaitomi seviški daudzi Svātū Rokstu vuordi, kuramuos paviesteita Mesejis atīšona i vysu cylvāku grāku atlaisšona, i dzīdamys psaļmys. Leldīnis nakts kulminaceja - augšonceļšonuos viests. Nu ituos šaļts atļauts vargaņuot, kas katuoļu bazneicā irā nūlīgts nu Leluos Catūrtdīnis da Lelajai Sastdīnei.
Tautys tradicejis[pataiseit | labot pirmkodu]
Nazcik tautys īrodumi irā izaglobuojušs nu poguonu pavasara atīšonys svātkim i sasalejušs ar Jezus Krystus augšonceļšonuos svātkim, sataisūt myuslaiku latgaļu Leldīnis svātku tradicejis. Senejūs laikūs pavasara atīšona (Leluo dīna) sveiteita, kod dīnys i nakts garums vīnaids (pavasara ekvinokceja) i tys saīt pavasara mieneša 20 ci 21 dīnā.
Vīna nu pošu golvonūs tautys tradiceju irā ūlu kruosuošona (marguošona). Parostai ūlys kruosoj seipulu myzās, kluotyn līkūt vysaižus auguojus, putruomus i tai tuoļuok. Tok sevkura saime tur sovys ūlu kruosuošonys tradicejis. Leldīnis reitā saime ād reitiškys i sasaveic, kam stypruoka ūla. Taipoš nūteik leiguošonuos leigačuos, ūlu rypynuošona, ūlu mesšona i cytys atrakcejis.
Tautys ticiejumi[pataiseit | labot pirmkodu]
- Par Leldīnem juovuora ūlys, tod opolys teleitis aug.[2]
- Kas Leldīņu ūlys bes suoļa ād, tys vysu vosoru maluos.
- Kas zam Leldīnis lelā sastdīnē iess vaira zierņu, tod itei pīzeimoj, ka tys byus boguots cylvāks.
- Kas Leldīnē pyrmais atbrauc nu bazneicys, tys vysu godu pyrmais pi dorba un tureibys.
- Ka cylvāks gryb zynuot sovus grākus, tod lai pyrmā Leldīnis dīnā da pacelšonys krysta padzer solta iudiņa. Tū dīnu da pacelšonys krysta iudiņs irā soldons. Kod cylvāks padzers iudiņa i iudiņs byus soldons, tod itei pīzeimoj, ka pi tuo cylvāka grāku navā. A ka byus na soldons, taids kai jis irā, iudiņs kai iudiņs, itys pīzeimoj, ka pi tuo cylvāka cīši daudz grāku, koč ar maisu nosuoj.
Tautys dzīsmis[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Leldīnis data (angliskai). Rakstīņs nu Amerikys Saškierstū Vaļsteibu Jiuris Observatorejis (pavasara m. 27 d., 2007 g.).
- ↑ Latvīšu tautys ticiejumi
- ↑ Tautys dzīsmis ap Leldīnem


text:
Da, tai ir!
Vakar PTF beja saļidōjums. Beja atbraukušs vacī kursabīdri. Jelgavnīki gon nabeja nu aktivōkajim, ibo vysim bārni/sīvas/veiri/syudi. Bet pasōkums, laikam, izgō gūdam. Afterpati kotrā ziņā beja lobs – na jau vysi grib moksōt Ls 10,00 fakultatei un zažigaļi pa Jelgavu pi paziņom/draugim.
Es gon, mīra īmīsōjums. Deļ kō trakt saļidōjumā, ka var tai pat sazatikt ar kursabīdrim tai pat bez oficiāla īmasla. Īmasls pasarōda pats nu seva. Tai beja un, cerams, byus.
A šudiņ bejam aizbraukušs pi kursabīdru/draugu dobā. Atklōm bumerangu sezonu. Vieja nabeja, kas veicynō pasōkuma izadūšonu. Vyspōr bumerangi ir taida interesanta štuka. Nikur nav precīzu rasejumu/pamōceibu izgatavōšonai. Tys pasōkumu padora interesantōku, bet gryutōku. Es, pīmāram, viņ pec 4…5 bumeranga sōku saprast kas i kai. Tagad jī pec izmešonas pat acagrīž :) Gribīs uzlobōt sovu izgatavōšonas un svīšanas meistareibu vāļ un vāļ. Es pat saceitu, ka tys ir vaira intelektuals vaļasprīks, kai fizisks. Ka kaidu interesej pošam kū sataiseit, saite: te. Rasurss seņ nav atjaunōts, bet ideju tai pat gona.
Pōrs fotkas nu šudiņdīnas pasōkuma:
Bumerangu sezona ir atklāta
Da, tai ir!


text:
Vakar redzieju reklamu ar Valtera pīsadaleišanūs. Reklamē nazkaidu franču pīna produktu. Grōve latvīšu pīnsaimnīceibas nūzari, tai saceit.
Un tod es īsadūmoju:”A kur tys šovs, kur daleibnīkim vajag atmineit, cik moksoj vysaidi syudi?” Pyrms šova sōkuma jū dyžan reklamē kai supermegapuper šovu kū rōda 100 pasauļa valstīs jau 200 godus :) Es gon jū natiemieju deļ tupōs koncepcejas un Valtera.
A pyrms kaida laika pa LNT tak rōdē kulinarejas sacenseibas. Tys ari ir šovs kū rōda 200 valstīs jau 100 godus. Pošam maņ dyžan pateik krīvu verseja pa HTB. Tiemeju jū tod, kod ir taida īspieja. Vadietōjs super! A pa LNT es jū tiemieju viņ 1 reizi. Par reizi brosņieju deļ studejas īkōrtōjuma un … tupō, stresainō Valtera.
Taidas vot munas pōrdūmas par Valteru un TV šovim. Es nazynu voi šova reitings un Valters ir stypri koreliejuši, bet taids īspaids palīk…
Valters
Vakar redzieju reklamu ar Valtera pīsadaleišanūs. Reklamē nazkaidu franču pīna produktu. Grōve latvīšu pīnsaimnīceibas nūzari, tai saceit.


text:
Jau kurū godu naformalajā, nagudrajā i nanormali glaunajā pasuokumā sovejim i sovejūs sovejim “Tievanānu pavasars” aba “Tievanānu čulans” sasatiks latgalīšu literaturys autori i skaiteituoji, muzykys radeituoji i meiļuotuoji.
Tolka, guojīņs da Valna akmiņa i kūpā byušona itūgod 13. i 14. junī, kai jau īrosts, Tievanānūs (Jaunviļānūs).
Itūgod „Tievanānu čulans” paīs Raiņa zeimē. Kaids nūstuosts viestej, ka taišni Tievanānūs Raiņs saraksteja sovu pyrmū dzejūli latgaliski.*
Tolkys suokums 12:00. Naformali nagudruos i glaunuos vokora dalis suokums 18:00, nu var pīsavīnuot vysa vokora gaitā.
Brauciejim iz tolku leidza juojam dorba cimdi i dorba drēbis. Par pušdīnem byus padūmuots.
Iz vokora daļu juojam leidza lāpa guojīņam da Valna akmiņa, iedīni i dzierīni sovai vādarprīcai.
Palikšona pa nakti piunē ci sovā teltī, deļtuo leidza juojam ari sovs guļammaiss.
*Tai viestej sābru Brone, kurai tū pastuosteja vadaklys mozmeitys meitys krysttāva bruoļa dāla sīva. Nu tei var nabyut ari taisneiba.
Vaira dazynuošonys par pasuokumu pi Vinetys (vineta@lgsc.lv, T. 26149207)
Īīšona pasuokumā bez moksys.
Sekoj leidza jaunumim!


text:
Kalenders soka, ka 17. februarī juosveic vysi Donati vuorda svātkūs. Koč ari myusu pošu vydā nivīna taida nav, tūmār Donats ruodīs taids kuorteigs latgalīšu veirīša vuords, kam par gūdu nūteikti var sareikuot svātkus!
Cikom senejūs ticejumu orūdi klusej par Donata dīnu, tys natraucej ļusteigā gorā tū nūsvinēt myusu dīnu tradicejuos i izdūmuot koč kū pavysam jaunu, deļ tuo esi aicynuots pīsabīdruot iz Donata dīnys svineibom Reigā, 17.02. 18:00 virtuļu kopejneicā „Ze Donats” K.Valdemara īlā 18 (Valdemara i Dzirnovu īlu pakss) iz „donatim”, kakao i latgalīšu atraktivū golda spēli „Slapanī īnaidnīki”!
Bet, cikom gaidom Donata dīnu, aicynojom pīsadaleit ZIBIŅSKONKURSĀ!
Leidz 16.02. vokora 22:00 iz ortografeja@gmail.com ar nūruodi „DONATS” atsyuti sovu verseju Donata dīnys ticejumam (pīmāram, „ja Donata dīnā nūteik koč kas, tod piec nedelis byus vēļ nazkaids breinums” ci „Donata dīnā juoīt iz koč kureini, kab byutu tys i tys” itt). Kotrā ziņā – breiva vīta Tovai fantazejai ! Lobuokajam ticejumam bolvā – gords sešu donatu komplekts nu „Ze Donats” i LgSC.
Foto nu škārsteikla plašumim.


text:
Reigā izstuožu centrā Kīpsolā nu 27. februara leidz 1. martam nūtiks storptautiskuo gruomotu i izdevnīceibu izstuode „Latvijas Grāmatu izstāde 2015”. Ari itymā godā “Latgolys Studentu centra” gruomotu stendā byus nūpierkamys latgalīšu gruomotys – literatura i kulturviesturis apceriejumi latgaliski, gruomotys par Latgolu, kai ari ar Latgolu saisteiti suveniri i latgalīšu muzykys diski. Kasdīnā gruomotys nūpierkamys LgSC […]
Papyldynojūt myusdīnu latgalīšu literaturys kluostu, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izdavuse latgalīšu autoris Anitys Mileikys debeja dzejūļu kruojumu „mūžīgā nepārtikusī stirna”. Gruomotys redaktore ir dzejneica i publiciste Anna Rancāne. Dzejis kruojums izdūts ar Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstu. Anita Mileika roksta gon latvīšu literarajā, gon latgalīšu rokstu volūdā. Ari dzejis kruojumam ir divejis dalis: latvīšu literarajā volūdā […]
LgSC nu 16.02.2015. leidz 01.06.2015. eistynuos projekta “Latgales jauniešu drošumspēja un pilsoniskums” aizdavumus. Projektu finansej LR Kulturys ministreja i “Dienvidlatgales NVO atbalsta centrs”. Projekta laikā ir paradzāts reikuot jaunīšim nūdarbeibys par iniciativom, drūšumspieju, pilsūniskuma prasmem, kuru laikā jaunīšim tiks dūta vareiba sajemt konsultacejis i izdareit kaidu lobu dorbu sova, pogosta, nūvoda ci piļsātys lobā. Projekta […]
Rēzeknē 22. februarī tiks padūta Latgalīšu kulturys goda bolva „Boņuks 2014”. Bolvai vairuokuos kategorejuos asam nomināti ari mes – „Latgolys Studentu centrs” i myusu bīdri. Kategorejā „Sabīdreiba i kultura” ar 2014. goda aktivitatme asam nomināti par latgalīšu volūdys populariziešonu. Sovukuort myusu izdūtuos postkartis ar latgaliskim teicīnim nominātys kai goda snāgums vizualajā muokslā. Myusu folklorys kūpa […]
Vineta nu LgSC gasteja jaunīšu televizejā Chaula TV, pastuostūs, kas mes asam i kū doram. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Vaļsts Kulturkapitala fonds “Latgolys Studentu centra” darbeibys atbolstam 2015. godā pīškeirs finasiejumu storpdisciplinarū projektu konkursā. Finansiejumu paradzāts izlītuot aktivitatem, kurys veicynuos Latgolys kulturvidis saglobuošonu, atteisteibu i populariziešonu, kai ari Latgolys jaunīšūs styprynuos lokalū identitati. Itūšaļt LgSC ir vīna nu atpazeistamuokajom i aktivuokajom latgalīšu sabīdriskajom organizacejom, kurys eistynuotī projekti deveņu darbeibys godu laikā ir nūzeimeigi na tikai lokalā, […]
Jau tradicionali Adventa laikā Daugavpilī nūtyka literari muzykalais pasuokums “Latgalīts Latgalīšam draugs”, kurs puļcieja vīnuvīt Daugavpiļs apleicīņa literatus i muzykantus. Kai jau īrosts pasuokuma tema beja puordūmys, gaideišonys laiks, mīlesteiba, tok itūraizi pasoukumus nūtyka klubā “Artilērijas pagrabi”. Pasuokumā ar sovom truopeigajom sirds haikom pīsadalieja Egita Terēze-Jonāne, ar gudrom atziņom iz dzeivis – Gunta Nagle, ar […]
“Latgolys Studentu centra” uzturātais portals lakuga.lv (Latgalīšu Kulturys Gazeta) dorbojās jau nu 2007. goda. Pyrms 3 godim LaKuGa atsuoka aktivu darbeibu, kasdīnys viestejūt par latgaliskom nūtikšonom Latgolā, Latvejā i pasaulī. Portals latgalīšu i puorejuos Latvejis īdzeivuotuoju vydā ir īmontuojs atpazeistameibu kai vītne, kurā var īpasazeit ar jaunuokū latgalīšu muzyku, literaturu i jaunumim cytuos muokslys formuos, izzynuot par aktualitatem […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynoj latgaliski raksteit grybātuojus iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu 16.decembrī, 18 stuņdēs, Latgolys puorstuovnīceibā (Tūrņa īlā 4, III C). Bezmoksys nūdarbeiba paradzāta vysim, kas runoj latgaliski. Nav vajadzeigys īprīkšejuos zynuošonys latgalīšu volūdys pareizraksteibā. Nūdarbeibys laikā dalinīki tiks īpazeistynuoti ar myusdīnu latgalīšu volūdys ortografeju i varēs izkūpt praktiskuos raksteit prasmis. […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Dzīdi, doncoj, stuovi iz golvys ci prūti ar mēli dasaskart pi daguna – pīruodi, ka latgalīšim ari ir sovi talanti! 20. novembrī, plkst. 19.00, kabakā „Ezītis miglā Monte Carlo” (Aldaru īla 12/14, Reiga), nūtiks draudzeigais pasuokums „Latgalīts Latgalīšam Draugs”. Ituo goda tema – paruodi sovu talantu. Pīsasoki leidz 17. novembrim, rokstūt iz e-postu reiga@lgsc.lv. Iz […]
Pyrmajā novembrī Jelgovā tyka svieteita “Latgolys Studentu centra” 9. pastuoviešonys jubileja. Tai kai itymā reizē LgSC dzimšonys dīna tyka svieteita Jelgovā, Jelgovys biroja jaunīši nu suokuma īpazeistynuoja ar piļsātu, kuru jī niu sauc par sovu sātu. Muzejā “Academia Petrina” varieja apsavērt i īpazeit Jelgovu viesturyskā škārsgrīzumā. Sv. Treisvīneibys bazneicā gidis pavadeibā varieja īpazeit na tik […]
Kai jau kotram bārnam, ari Jelgovys birojam pateik dzimšonys dīnys svineibys. Itūgod mes jau leluoki – myusim jau 2 gadeni , deļ tuo ari baļļuku nuocuos taiseit kai pīsanouk – draugu kompanejā ar peiruogim, balonim, spieļom i vysim puorejim lobumim. Itūgod sovus svātkus atziemiejam 10.oktobrī, LLU Studentu klubā. Iz svineibom tika īlyugti vysi draugi, draugu […]
Uorā palīk soltuoks i soltuoks, cylvākim rudiņs napateik drāgnuo laika dēļ, deļtam Rēzeknis biroja aktivisti i bīdri sadūmuoja īprīcynuot i duovynuot smaidu cytim. Nu vielmis īprīcynuot roduos ideja, kai tū paveikt – uobeļu zibakceja. Sasadorbojūt ar Z/S „Ezermala” tyka saguoduots gondreiž 200 uobuļu. Sovu dorbu pīlykom pi parunu mekliešonys i zeimeišu pīsīšonys pi kotra uobuļa. […]
Ituo goda 30. septembrī pi Breiveibys pīminekļa sasatyka četrys jaunīšu komandys, lai pīsadaleitu ikgadējā foto-orientiešonuos pasuokumā „Vokora styga”. LgSC Reigys birojs puorbaudieja daleibnīku zynuošonys i atjauteibu. Beja vairuoki aizdavumi – biļdēs atpazeit īvāruojamus latgalīšu cylvākus, uzminēt dzierdātys i nadzierdātys melodejis, piec ortofoto saprast, kas par objektu attāluots kartē, lēkt klaseitis i byut pat latgalīšu – […]
Septembra beiguos LgSC Daugovpiļs gols aicynuoja vysus interesentus iz Štabiku – jaunū LgSC Daugovpiļs biroju. Kai zynoms – Štabiks ir paslepena sovejūs sasatikšonys vīta i vyss, kas tī nūteik, ir nūslāpums, bet itūreiz drusku pastuosteišu kai myusim guoja (nu tū, kū dreikst stuosteit cytim). Pasuokums „ Atkluoj Štabiku” beja pyrmais leluokais LgSC pasuokums jaunajā vuiceibu […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Ik godu LgSC jaunūs studentus i tūs, kas reidzinīki jau kaidu laiceņu, aicynoj īpazeit tyvuok Reigu i piļsātys latgaliskuos vītys. Ari itys gods nav iznāmums, i vysi meili aicynuoti iz foto-orientiešonūs „Vokora styga” 30. septembrī. Sasatikšona 18:00 pi Breiveibys pīminekļa. Myusus atpazeisi piec čivynuošonys latgaliski! Vālams da 28. septembra iz e-postu reiga@lgsc.lv dasaceit komandu 2-3 […]
Pasaulī pīktdiņ tiks atzeimēta Eiropys volūdu dīna. LgSC aicynoj catūrtdiņ, 25.septembrī, iz radūšū darbneicu, kurā varēs apdrukuot krekleņu, škeivi ci krušku ar kaidu latgalisku teicīni. Kruosys byus, leidza juojam tys, iz kuo Tu grybi koč kū izkruosuot latgaliski. Gostūs gaideisim LgSC Reigys birojā Antonejis īla 8-3/6 nu 17 leidz 20. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Īsasuokūt jaunajam vuiceibu godam, Rēzeknis LgSC birojs na viņ suocs jaunus dorbus i projektus, bet i pabeidz īsuoktūs. Maijā beja aizsuokts projekts „Zynuot”, kas paredzieja naformalys apvuiceibys pa Rēzeknis nūvoda školom par vysu, kas nūteik apleik Latgolā i kas pi tuo “vaineigi”. Tai kai pavasarī Rēzeknis biroja komanda napaspēja izbraukuot paredzātuos školys, tod nu īsuoktū […]
24. septembrī vysi tī, kurim interesej dorbuotīs ar, par i ap latgaliskū, gaideiti iz īsapazeišonys vokoru Rēzeknē. Gaideisim! Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Suokūtīs jaunajam vuiceibu LgSC biroji Reigā, Rēzelnē, Daugovpilī i Jelgovā aicynoj studentus iz pasuokumim, kab īpazeitu studeju piļsātu i vaira izzynuotu par Latgolu i LgSC. Meili gaideiti byus ari bejušī i tūpūšī studenti. Jelgovā 23. septembrī Foto-orientiešonuos „Īpazeisti Jelgovu”. 17 stuņdēs puļciešonuos Hercoga Jākuba laukumā. Komandu ar 3 cylvāku sastuovu pīsoki da 22.09, rokstūt […]
Cikom lopys vēļ zalis i nav suokušys krist, bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” Daugovpiļs birojs īlyudz iz „Štabika” atkluošonys pasuokumu! Pavasarī puorsavuocem iz jaunom telpom, sataisiejom remontu i deļ tuo aicynojom ari Tevi pīlikt sovu rūku pi „Štabika” stabilitatis. Pīnagluosim pādejū noglu biroja sīnuos, īsapazeisim ar Latgolys Studentu centru, uzzynuosim, kū jaunu i breineigi pavadeisim […]
Nu jau septeitū reizi aizvadeitys naformaluos apvuiceibys „Atzolys”, kas nūtyka nu ituo goda 10. juļa leidz 13. juļam, itū reizi – Bieržgalī. „Atzolys”ir izgleitojūša nūmetne, kū reikoj studenti nu bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” deļ Latgolys jaunīšim, kam ir gribeišona īsapazeit tyvuok ar latgalīšu volūdu, raksteibu, kulturu i viesturi. Pyrmuos „Atzolys” nūtyka 2004. godā, i tai […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:


text:
19.12.2015
Uzmaneibu! Nu janvara Tonis birojs slāgts
Ar 2016. goda 1. janvari “Latgolys Studentu centra” Reigys birojs aba Tonis birojs Antonejis īlā 8 – 3/6 teik slāgts.
Paļdis vysim, kas īguļdeja dorbu biroja tapšonā i dzeiveibys uzturiešonā tymā. Eipašs paļdis biroju vadeituojim. Daudz pateikamu breižu aizvadeits birojā, izsprīsts par pasuokumim i uzraksteiti naskaitomi projekti. Kai soka, vyss, kas nūteik, nūteik iz lobu! Tam tycam ari mes!
Par īspiejom īsaguoduot gruomotys var izzynuot, rokstūt iz epostu lgsc@lgsc.lv. Viestulis var syuteit iz Tulpju īla 3-5, Carnikava, Carnikavys nūv., LV-2163 ci iz juridiskū adresu Daugovys īla 8, Leiksna, Leiksnys pog., Daugovpiļs nūv., LV-5456. Iz Carnikavu syuteituo viestule myus sasnīgs mudruok.
-
Leidzeigī roksti:


text:
Tai jau soka, ka studenti vuicūtīs div reizis godā – sesejis laikā. Paraleli vuiceibom mes – LgSC Rēzeknis nūdalis studenti – asom atroduši laiku pīsadaleit vairuokūs pasuocīņūs. Jauns gods juosuok ar jaunom, pozitivom dūmom deļ tam 15. janvārī LgSC Rēzeknis nūdale aicynova interesentus iz pozitivuos dūmuošonys centra „Pavasara studija” seminarim „Es esmu savas dzīves autors” […]
Nu 2. leidz 6. augustam Preiļūs nūteik „Atzolys” – seminars jaunīšim par Latgolys nūvoda viesturi i kulturu. Itūgod „Atzoluos” pīsadola 20 jaunīšu, leluokuo daļa nu jūs ir nu Latgolys, vysu vaira nu Rogovkys i Kuorsovys. Ari itūgod dalinīku vydā ir puors jaunīšu nu puornūvodu. Seminars „Atzolys” teik reikuots kotru vosoru jau nu 2004. goda, itūs godu laikā […]
Šudiņ vokorā Tonis birojā projektu vokors. Reit turpynuojums itai izklaidei. Kai smejīs, cytim vosora, a cytim i vosora, i juodūmoj par rudini. Ite zemļuok karteņa nu paguojušuos nedelis izprīcom ar SIF projektu, kas gols golā īsīts svēre 2 kilogrami i symtu gramu. Ireta i Artis cap i lej iudini. Koč kai tei latgalīšu volūda juodaboj […]
Da ituo goda 30. juņa bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj jaunīšus vacumā nu 15 da 19 godu pīsasaceit daleibai Latgolys kulturviesturei veļteitā seminarā „Atzolys” (atlases, jaunī dzynumi), kas nu 2. da 6. augusta nūtiks Preiļūs. Seminars „Atzolys” nūtiks jau sastū godu piec kuortys, juo laikā jaunīšim nu vysys Latvejis byus vareiba izzynuot vaira par […]
Ir breineiga īspieja tim, kurim ir interess par sābru boltrkrīvu zemi i dzeivi, jimt daleibu starptautiskā projektā Belarus Inside-Out. Mierķauditoreja: jaunī autori, muokslinīki, žurnalisti, fotografi i cyti ļauds, kurim ir interess par Boltkrīveju. Projekta nūrise: 10 dīnu seminars Boltkrīvejā 14.-23. augusts (dorbs grupuos par dažaidom temom, izzynūšs braucīņs pa BLR); projekta rezultatu prezentiešona 2010. gods […]
Seminars “Pi Sibira latgalīšu” Kruoslovys kulturys nomā Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Vosorys izklaidis – idejis, projekti i koncertiSibira dīna KruoslovāLgSC janvars RēzeknēLatgalīts Krīvejis plašumūsSpeitejūt vātrai i leitam


text:
Kai jau viestejom, LgSC ar sadarbeibys partnerim bīdreibu „Darītājiem”, bīdreibu „Rēzeknes Augstskolas absolventu asociācija” i bīdreibu „Dagne” februarī ir aizsuokusi projektu “Latgales jauniešu drošumspēja un pilsoniskums”. Par itū laiku asam sataisejuši naformalus seminarus Daugovpilī, Dagdā i Rēzeknē. Apvuiceibu laikā ar Latgolys jaunīšim asam diskutiejuši par sovu lūmu pasaulī, par drūsumspieju sovu lāmumu pījemšonā, par pozitivom iniciativom. Niule nūteik ūtrs projekta pūsms – lobūs dorbu dareišona i video fiļmeišona.
Projekta dalinīki ir aicynuoti fiļmēt video klipus i taiseit eisys kinys, kai jī saprūt terminu „sova/cytu drūsumspieja”, kai jī rauga puorvarēt sevi, atteistūt sovys prasmis, vuiceitīs dareit, vuiceitīs byut. Vysi video tiks salikti vīnuvīt i sataiseits DVD „Solis tuvāk tam, kas vēlos būt!”.
Kai mums ir guojs da šam, var redzēt itymūs video klipūs. Iz prīšku ziņuosim ari par jaunajom aktivitatem.
Projektu atbolsta „Dienvidlatgales NVO atbalsta centrs”, finansej – LR Kulturys ministreja.
Viesti sagataveja: Dagneja Bramane


text:
Categorie
Salomon Comet Premium 3d Salomon Fellraiser Salomon Gcs Athletic Trail Salomon Kalalau Salomon Outban Salomon S Lab Salomon S Wind Salomon Snowcross Salomon Speedcross 3 Salomon Xr Mission Salomon Xt 3d Wings Ultra Salomon Xt Hornet Scarpe Puma Donna Puma Bayndyt Puma Benecio Puma Benny Puma Blaze Of Glory Puma Cabana Racer Puma Cell Puma Complete Puma Darby Trail Racer Puma Dassler Puma Delor Cat Puma Diva Puma Drift Cat Puma Ducati Puma El Ace Puma El Rey Puma Esito Puma Espera Puma Espera III Puma Espera V Puma Evospeed Puma Faas Puma Ferrari Puma Fluxion Puma Football Boots Puma Formlite XT Puma Fox TR Puma GV Puma H Street Puma Motorina Puma Osu Puma Roma Puma Soccer Cleats Puma Soleil Cat Puma Speed Puma Steeple Puma Takala Puma Trinomic Puma TX 3 Puma Voltaic Puma Wynne Ballet Puma Zandy Scarpe Puma Uomo Scarpe Saucony
Novità
Cheap 5Ud9D939Ry Puma Puma Asso Ii Golf Nero Uomo Bianco
€ 165.59 € 62.74
62% di sconto
62% di sconto
Sconto Symdqettps Puma Puma Bayndyt Al Bianco Blu Viola
€ 165.59 € 62.81
62% di sconto
62% di sconto
Roma Sdjf6Jbd9A Puma Puma Golf Nero Uomo Bianco Faas Nervosismo
€ 165.59 € 62.20
62% di sconto
62% di sconto


text:
Nu 15. da 21. oktobra Rēzeknē, Latgolys viestnīceibā GORS, nūtiks nu jau ūtrais vargaņu muzykys festivals ORGANismi, kuruo muokslinīciskuo vadeituoja ir varganiste Iveta Apkalna. Festivala centrā – varganis kai koncertinstruments. Ūtruo festivala koncertus caurveis taišni “diveji”, “obeji” motivs – byušona divatā.
21. oktobrī 18.00 koncertizvadums “Ja es būtu”
Koncertizvadumā ar Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys (JIRMV) audziekņu i varganistis Ivetys Apkalnys pīsadaleišonu tiks turpynuots atkluot “diveji”, “obeji” stuostu caur divejim “es” – kas es asmu šudiņ i kas es varātu byut. JIRMV i Apkalnys rodūšuo sadarbeiba suocēs taišni pyrmajā vargaņu muzykys festivalā ORGANismi, kod tyka radeits muzykalais stuosts “Saule. Bērni. Rainis”. Ari ituo goda festivala koncertizvaduma rodūšuo grupa ir režisore Muora Zaļaiskalns, telpys i tārpu radeituoja Ināra Apele, gaismu režisors Ervīns Šaicāns.
Vacu ļaužu mīlesteiba i sābru byušona, par kū čyuli breinojās i ar kū latgalīši lepojās, darejušys sovu – piec vaira nakai 100 “Latgola.lv” izruodem, vysa rodūšuo kūpa – suocūt ar Uldi Dumpi i Daci Bonāti, Voldemāru Šoriņu i Indru Burkovsku, ir apjiemeibys pylni raut vaļā tikpat vierīneiga apjūma ūtrū sereju. Par tū pošu Latgolys cylvāku spāku i humora dzirksti i par tū, kai jim īt, kod mīlesteiba sātā i maizis iz golda gona.


text:
Precīzōk Kaļveiša karaļvalsts…
Tikkū nūtiemieju Dombura šovu. Bļa! Quo vadis? Man Loskutova k-gs patyka jau nu poša sōkuma. Es kai Ļaunō laika neidiejs beju pret Strīķes īceļšonu omotā. Un jō izteikumi pyrms pōrs nedeļom par tū, ka pyrms sovas īceļšonas jam beja vizītes gon pi Lemberga, gon Šķēles. Respekt! Zāns pascē, kai ir. A tagad izaver, ka ffsio :( Trīks rotā. Sipineica ari kauninō ministrus. Nabaga Godmanis! Var redzeit, ka cylvāks mūkās, a nikō navar pasōkt. Zam Kaļveiša tupļis. Ehh, Gōdmaņ, demisionei! Lai jī pišās dierstu! Byusi gūda veirs! Vysi pasceis, ka Tu kruts! Un cīneis vāļ vaira.
A vysā vysumā – delo truba :( Nav vaira nikaidu iluzeju, ka dzeivojam duraku vaļstī, kur volda bespredzels…
Latvija – muļķu zeme :(
Precīzōk Kaļveiša karaļvalsts…


text:
Tai vakar izavēre Pasta īla. Rinda ar vysus kaitynūšōm reklamas butkom iz skrytuļim. Laikam gaidēja cikam jīm samoksōs par laužu besiešanu. Fotka rībeiga – uzjimta ar kuļdinīku.
A pa tym laikim, munā žurnalā ir vysaidi jaunumi. Tagad es asu pīskryuviejs jaunu kažuceņi. Saugļās Fontella. Nazkai īkryta acīs. Labi izaver kai uz 19″, tai ari uz eeepc 10″ ekrana. Vakar strāčeiti pazajiemu un uztaisieju labi losamus ari koda gobolus. Ir sintakses īkrōsōšana. Vysu dorbu munā vītā tagad dora WP-Syntax spraudnis. Maņ daīt viņ tekstā īspraust tagu:
nazkaids kods
kur Language ir volūda un line – pyrmōs rindas numurs, kuru narokstūt, rindas narōda.
Pīmārs:
Atlics viņ pavaicōt kažukā blusas. Naiztulkōtas rindas utt.


text:
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) ir sabīdriska organizaceja, kas apvīnoj studejūšus i studejis beigušus jaunīšus, kam ir svareigi LgSC statutūs nūsaceitī mierki i aizdavumi.
LgSC mierkis ir popularizeit i veicynuot Latgolys nūvoda kuļturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibu, koordinēt ar tū saisteitūs projektu izstruodi i realiziešonu.
LgSC devize – Latgolu saulē ceļt.
Latgolys studentu centra miseja ir saglobuot, popularizēt i atteisteit latgaliskuos kulturys vierteibys, nūdrūšynuot jūs dzeivuotspieju, pīlāguot ituos vierteibys itam laikam, izceļt latgaliskū latvyskajā, paruodeit jū kai vīnuotu, naatjemamu latvyskuo sastuovdaļu i veicynuot jaunīšu vydā izpratni par latgaliskajom vierteibom kai īpašom, atškireigom, unikalom i lapnuma vārtom, reizē nūsarūbežojūt nu politisku vaicuojumu rysynuošonys.
LgSC vīzeja: Dūd vacam gūdu, ej jaunam leidza!
Bīdreiba apvīnoj vairuokus desmitus Latgolys jaunīšu i ir realiziejuse taidus sabīdreibā atsauceibu īgivušys projektus kai jaunuos latgalīšu muzykys festivals “Muzykys Skrytuļs“, latgalīšu kulturys sātyslopa Lakuga.lv, koncertu ciklys “Taiseits Latgolā“, myusudīnu latgalīšu ortografejis nūsacejumu izdūšona i informativī seminari Rēzeknē i Reigā, latgalīšu rokstu volūdys kursi Reigā, latgalīšu dzejis antologejis “Susātivs” izdūšona, latgalīšu dzejnīku īkļaušona Dzejis dīnu diskā “Inflatio Poesis“, školuotuoju vosorys kursi “Vosoruošona” i jaunīšu seminars “Atzolys“, pīsadaleišona ekspedicejuos iz Sibiri pi tīnis latgalīšu, kai ari daudzi cyti bīdreibys vadeiti voi sadarbeibā ar cytom NVO, vaļsts i pošvaļdeibu institucejom realizeiti projekti.


text:
Vyss. Šudiņ izdarieju pādejūs dorbus školā un reit bastōšu. Braukšu uz Ludzu! Ura! Šudiņ beja ari pedsēde. Izlasieju žurnalu Terra. Nu vōka leidz vōkam. Beja dyžan interesants roksts par kukaiņim. Bibliotekare maņ žālōjās, ka bārni Terru nalosa. Jūs interesej viņ izklaides literatura. A kū var gribeit, ja vacōki sātā losa viņ “Primāta dzeivi”. Losa viņ dobas zineibu školōtōjas un es.
Vyspōr ar vysu tū, ka gribieju sarībt bārnim, vseleidz salyku lobas atzeimes. Vīnam ladaram uzdōvynōju vīninīku, lai semestrī nav n/v. Taids, vot, zīmassvātku veceits nu maņi :)
Nu cytas operas:
Beju uzrakstiejs e-posta viestuli tam Daiņam, kurais moksō naudu par rokstim. Un jis maņ atrakstē atpakaļ. Soka: budžets beja nalels un blogeri naudu apreja momentā. Sūļā dūt ziņu, ja byus kaida jauna akceja. A to kurais cyts uzraksteis kū ni beis jauku teirā latgalīšu volūdā.
Blogged with Flock


text:
Izarōda, ka jau nu vakardīnas KDE ir pīejams windows lītōtōjim. Jā, jā! Pīmiņu nazkod seņ jau beja naveiksmeigi mieģinōjumi portēt grafiskōs vides nu *nixveideigajīm uz win. Bet te jaunōs 4. kedas lūgim un makim svīž pakaļī :)
Seikōks aproksts te…
Instalacejas pakas un howto…
Daīs paeksperementeit :) Koč i kedas naruļavoj (GNOME foreva!!!) taidu izdeveibu garam napalaišu.
Kedas logos!!!
Izarōda, ka jau nu vakardīnas KDE ir pīejams windows lītōtōjim. Jā, jā! Pīmiņu nazkod seņ jau beja naveiksmeigi mieģinōjumi portēt grafiskōs vides nu *nixveideigajīm uz win. Bet te jaunōs 4. kedas lūgim un makim svīž pakaļī :)


text:
Es tik “krutu” laptopu nav redziejs… HP Compaq 6715b. Kauns HP!!! Sataiseit taidu kāku ir jōmōk. Problema problemas golā.
Pi švagras beibes ir itais laptops. Vajag sagatavōt dorbam, vysta nōveigi valkās un par tū jū poši izdzāsušs a XP uzlikt nasaīt. Sōku ar WindowsXP. Vyss it kai labi, BET pec sistemas starta – bādu īleja. Nikas nav atrosts, nikas nastrōdoj. Nu i? – padūmōju es. Aizgōju uz īreices atbolsta lopu, izvylku draiverus un… Skaņas kai nav, tai nav (cyti dzeļži sōka strōdōt). M$ UAA Bus draivers laikam nav paradzāts uzstōdiešonai :) Jis vīnkōrši nazalīk! Nikai. Sōku raust saites, kū īdeve Googoļs – jā, ir taida problema. Daudzim. Atrysinōjuma nav :( Forumu sarunas beidzās ar nikū. Ļauds gaida uz paleidzeibu, kura nanōk.
Švagram servisā (pyrms tam vāļ atroda mōtes plates defekts) pascē, ka jōinstalej vairōkas reizes, tod saīt. Pec 7 mieģinōjuma īzastō ZB.
Nu nikas – winda dorbam (autokads u.c. byuvnīkim vajadzeigas lītas), linux izklaidei. Aga. AблaMиcb, бaбka, Mы Ha kopaблe! Linux naspiej sazastrōdōt ar ībyuvietū video karti. Nazkaids ATI ībyuvietais syuds. Forumūs – nikō īprīcynūša, vysi jōjās, tikai kotrs pa sovam :) Labi, ka komandrinda strōdoj. Reit dorbā pīskryuviešu Livnas repozitariju un raudziešu kū dareit lītas lobā. Baiss pat īzadūmōt, kaidi čorti izleiss pec iksu palaišanas? Vyss, jōīt guleit…
З.Ы. Un otkol Andrejam nikō nasadarieju ar gtk dialogim, bļa! :(
Compaq – злo!
Es tik “krutu” laptopu nav redziejs… HP Compaq 6715b. Kauns HP!!! Sataiseit taidu kāku ir jōmōk. Problema problemas golā.


text:
Da 28. oktobra Ruguoju nūvoda muzejā apsaverama fotoizstuode “Mirklis Rāznas nacionālajā parkā”, kas veiduota, gaidūt Rāznys nacionaluo parka desmit godu jubileju, kas byus cytugod.
Kotrā šaļteņā doba duovoj sajiutu, pīdzeivuojumu voi puordzeivuojumu. Kotrā šaļteņā cylvāks izdzeivoj kaidu stuostu voi nūtikšonu. Daudzus nu tim raudzejuši apturēt i īmyužynuot Dobys aizsardzeibys puorvaļdis Latgolys regionaluos administracejis veiduotuos izstuodis dorbu autori.
Izstuodis veiduotuoji aicynoj iz šaļti apsastuot i īsavērt šaļtenis radeitajā nūskaņā. Apsastuot, kab īpazeitu, apbreinuotu, atguoduotu i, īspiejams, arī apmaklātu vīnu nu eipaši aizsorguotuom dobys teritorejom Zylūs azaru zemē – Rāznys nacionalū parku.
Rāznys Nacionalais parks ir jaunuokais Latvejā i vīneigais Latgolā. Par nacionaluo parka dzimšonys dīnu teik skaiteits 2007. goda 1. janvars – taišni tod stuojuos spākā Rāznys nacionaluo parka lykums. Rāznys nacionalais parks izveiduots, kab saglobuotu Rāznys azara i ar tū saisteitūs sugu i biotopu daudzveideibu, teritorejis kulturviesturiskuos i ainovyskuos vierteibys, kai ari veicynuotu teritoreju nanūplycynūšu saimnīciskū atteisteibu, dobys turismu i ekologiskū izgleiteibu. Rāznys nacionalais parks ir īkļauts Eiropys Savīneibys aizsorguojamūs teritoreju teiklā NATURA 2000 i ES nūzeimis putynim nūzeimeigū vītu sarokstā. Nacionaluo parka plateiba ir 59 615 ha.
Karteņa: momenti.lv (autore: Inese Bērziņa). Karteņai ir tik ilustrativa nūzeime.


text:
Daneja
Daneja (danīšu: Danmark) – vaļsteiba Pūstumu Europā. Kūpā ar Grenlandeju i Fareru Salom veidoj Danejis Kienesti (danīšu: Kongeriget Danmark). Daneja irā iz dīnavydim vysuvaira byunūša Skaņdinavejis vaļsteiba iz vyds Baļtejis i Pūstumu jiurys. Vaļsteibys teritoreju veidoj Jutlandejis pussola i nazcik solu – Zelandejis, Fina, Langelana, Bornholma i cytys mozys. Jutlandejis dīnavydūs rūbežs ar Vuoceju (68 km). Kategata i Eresuna jiuru šauris škir Daneju nu Švedejis, Skageraka jiuru šauris – nu Norvegejis. Pyrma Kīļa kanala izkasšonys, vīneigais kuģu ceļš nu Baļtejis jiurys da Pūstumu jiurai beja varams pa itym trejim kanalim, zynomim kai „Danīšu šauri”.
Myuslaikūs Daneja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Danejai irā vaļsteibys leidzīņa vaļdeiba i 98 vītejuos vaļdeibys (pošvoldi). Koč i nu 1973 gods Daneja irā Europys Savīneibys dalineica, jei navā dasaškieruse pi eurys zonys i vys vēļ vaļsteibys oficialuo valuta irā Danejis krona. Daneja irā nazcik vydtautisku organizaceju dalineica nu pošys īstateošonys dīnys – NATO i Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejā (VEKRO). Taipoš jei irā Europys Drūsuma i Kūpādareibys organizacejis (EDKO) dalineica. Byuteigai atguoduot, ka Grenaldeja i Fareru Solys, teritorejis ar lelu autonomeju, navā Europys Savīneibys dalineicys.
Danejai ar jaukta tierga kapitalizma ekonomiku i augstu vaļsteibys labtureibu irā vīns nu pošu augstū leidzīņu ījāmumu leidzonumā. Danejā irā pošu lobais komercdarbeibys klimats pasaulī. Nu 2006 gods da 2009 godam Danejis Kieneste pīzeita kai „pošu laimeiguo vīta iz zemis”, pamatojūtīs iz veseleibys, labtureibys i izgleiteibys standartim. 2010 godā Daneja pīzeita kai vīna nu pasauļa mozuok korumpetajom vaļsteibom.
Vaļsteibys nacionaluo daņu volūda irā cīši radnesteiga švedu i norvegu volūdai, ar kū irā styprys kultureigys i viesturiskys saitys. 80,9% Danejis dzeivuotuoju irā evaņgeliku ļutarticeigī. Pa 2010 gods datim 548,000 cylvāku (9,9% Danejis dzeivuotuoju) irā emigranti ci emigrantu piedinīki. Vysuvaira (54%) nu jū irā cytu Skaņdinavejis ci Europys vaļsteibu ļauds, cikom cyti pa lelumam irā nu Tiveimim Reitim i Afrikys vaļsteibom.


text: krbovy vysavac , vodni vysavac - vysavace , rucni vysavac ecg - jaky vysavac , parkside vysavac - vysavac rowenta , vodni vysavace - rucni vysavace recenze , rohnson - saci vykon vysavace , posledni trendy - oprava vysavace , sacky do vysavace electrolux - tichy vysavac , tycovy vysavac electrolux - nejlepsi vysavace , rozmery vysavace - nosni odsavacka na vysavac , centralni vysavac - detsky vysavac , elektricke vysavace - vysavace miele , prodej vysavacu - prumyslovy vysavac , vysavac fagor - vysavac elektrolux , vysavace wax - bosch vysavac , vysavac na plovouci podlahy - centralni vysavace smart , filtr do vysavace - sacky na vysavace , automaticky vysavac robot - rainbow vysavac , vysavac hoover - vysavace s vodnim filtrem , rucni vysavac elektrolux - sleva , akumulatorovy vysavac - vysavac na vodu , mechanicky vysavac - automaticky vysavac recenze , vysavac na mokre vysavani - cisteni , elektrolux - kvalitni vysavace , vysavace philips - vysavace eta , akcni cena - vysavac sencor , cleanmate - kvalitni vysavac , sacky do vysavace eta - vysavace do auta , mini vysavac - v trinec, ceska lipa, trebic, znojmo , dilensky vysavac - v kladno, most, karvina, frydek-mistek, zlin , vysavac recenze - vysavac trilobit , vysavac concept - vysavace zelmer , profesionalni vysavac - worverk vysavac , vorwerk vysavac - parni vysavace , male vysavace - vysavac rainbow , tepovac - vysavacu , vyprodej - levne , © 100plus cz - prodam vysavac , rucni vysavace - vysavac bezsackovy , wax vysavac - vysavac vodni filtr , rucni vysavac - vysavac dusty , aku vysavace - vysavac samsung , levny vysavac - hepa filtr , vysavace panasonic - rucni vysavace test , rucni vysavac philips - sackove vysavace , hyla vysavac - v usti nad labem, pardubice, havirov , v chomutov, prerov, prostejov - vyber vysavace , cyklonovy vysavac - sacky do vysavace miele , nahradni dily na vysavace - filtr hepa , centralni vysavani - vysavace vorwerk , vysavac s rotacnim kartacem - vysavac akumulatorovy ,


text:
Uz Zīmassvātkim beju Ludzā. Atšķireibā nu daudzom cytom vītom Latvejā, pi myusim beja snīgs. Nadaudzi. 2.Zīmassvātkūs. Bet beja! Pazavolkōm pa Ludzu, beja leidza foceits un topa pōrs spylgtas bildes. Izlyku flickr setā. Maņ pateik ka jaunatne tur rūku uz pasauļa pulsa :) Ak, jā. Prīks ka beja pazudušs furas nu ceļa. Bet tys ir eislaiceigi.
Month: December 2006
Latvijas komerctelevīzijas jūk prātā
3,14zdec! Laikam tī kas deļ komercTV taisa playlistus ir nūkritušs nu Saturna – vysi bārnu multgrōvieji pa TV3 sōkās 21.10 (beidzās ap 23.00). Un tys nūteik regulāri. Pa dīnu rōda vardarbeibu a vokorā, kod seikī jau tū vysu pītiemiejušs tod, redz’, muļtikus :) A LNT maņi vyspōr šudiņ yбилo! Ap 11.30 īslāgļu TV a tī […]
Noticis pikets pret Db.lv baneri…
Hi, hi puiši sev reklamu taisa. Un nūšaus 3 začus par reizi: vysi blogeri tagad losa db; manageri tagad zyna kas ir blogs, un gon jau ir aptiemiejušs pointless.lv; un CooLynX otkol ir pyrmais puiss .lv netā, kū apstyprinoj citats zamōk. Ar piketētājiem parunāt iznāca Dienas Biznesa interneta projekta vadītājs Artis Āre, tomēr jauni argumenti […]
Navar byut: iPhone
Zoom Blog roksta, ka pa www kleist legendārō Apple iPhone rāgs. Tiemejom un breinamīs! Xoчy Takoй!!!
Einz, zwei Polizei…
Nu vot tagad saviļkšu datorā vacūs lobūs klipus! Pyrmais kandidats beja Westbam – Sonic Empire. Sekōs vysas Love Parade himnas un vysi cyti vacī lobī goboli. Tev rassīs jautōjums: “KAI?” Atbilde nabyus: “Vot DC habu atrodu!” (ar dcpusplus naasmu vyspōr kāčōjs un namōku tū dareit) voi “Torrentūs onkuļi izlyka!” Nā! Ir uzlākuse youtube zvaigze. Prūtams […]
Du jū spīk latvian?
Nu vot, tagad arī cytur ir pazarōdiejs Firefox’a latvīšu tulkōjums. Austrumi Linux taids jau beja seņ. Nu prīks par tū. Man pateik lokaliziets softs. Saprūtams izņemūt M$ Windowz – nu “Start -> Beidzēt” maņi sōk kapoбиTb. Izaver tagad FF vaira kai labi. Super! Glamurņiņko!
Citplanētieši izvēlas Firefox
Lai ari es naasmu nu cytas planetas (tū aplīcinoj dzimšanas aplīceiba) bet Firefox’u lītoju jau nu 0.7 versejas laikim, kod jis beja Firebird. Laikam jau 3.0alpha versejai par gūdu svešī teirumā izveidō itū: http://maps.google.com/maps?f=q&… Bet tymā pat laikā Eiropā muna īmīļōtō porlyuka popularitāte aug. Un tys prīcej.
Fcuking Pascal
Es naasmu nikaids programmietōjs! Mani tys nainteresei un uzdzan rībumu, BET dīmžāl bez īskaites prīkšmetūs Programmēšana I un Programmēšana II diplomu nadabōt :( Jōsataisa itymā prīkšmetā N mōjasdorbus. Un tys asūt jōdora uz TP7.0 Bet man 21.gs. galeigi nazagrib redzeit šaidus brīsmu skotus. cmd.exe nasaprūt unicode, jimā nav tabu utt. A brīsmeigais TP najādz īvītōt […]
AлчHocTb
Sadūmōju nūpierkt žurnalu. Chip ru. Janusā nabeja, dūmōju patiemeit Narve$$enā. 3,14zdec! Cena 2,69! Tymā pat laikā uz žurnala raksteits: PekoMeHдoBaHHaя цeHa 50pyблeй. Nu jā es saprūtu, žurnals ir jōatvad nu Krīvejas, BET sadōrdzinōjums +169% tys ir nu narkobiznesa operas. Plyks papeirs bez DVD! Janusā es jū jiemu par 1,29Ls. Starpeiba vaira kai jiutama. Un nav […]
Satiksmes organizācijas spožums un posts
Nu vo, sen gribieju īlikt itū fotku. Beidzūt tys ir nūticss! Krysceleis, kurōs nikas daudzi nanuteik ir uzlyktas 18 zeimes!!! Smuki! Viņ golva reibst :) vysā augumā: flickrā


text:
svātdĪna, 18. septembris
PYRMAIS LASEJUMS
Am 8, 4-7
Dīvs strōpeis tryuceigū apspīdējus.
LASEJUMS NU PRAVĪŠA AMOSA GRŌMOTAS
Klausitēs tū, jyus, kas apspīžat nabogu
un līkat paneikt zemes tryuceigajim ļaudim, saceidami: «Kod gon jaunais mēness
byus pōri, un mes varēsim pōrdūt preces? Un sabats, un mes atvērsim labeibas orūdus?
Mes samozynōsim māru, paaugstynōsim sikļa cenu un vyltōsim svorus, lai nūpērktu
tryuceigū par sudobru un nabogu – par sandaļu pōri, un mes pōrdūsim labeibas
palovas.» Kungs zvērēja pi Jākuba slaves: «Nimyužam es naaizmērsšu vysus jū
dorbus!»
Tys ir Dīva vōrds.
PSALME 113 (112)
Refrens: Dīvs
apžāloj nabogus. (R. sal. 7)
1 Teicit,
Kunga kolpi,
teicit Kunga vōrdu!
2 Lai
Kunga vōrds ir slaveits
nu šō laika un myužam!
Refrens
4 Kungs
ir paaugstynōts pōri vysom tautom,
pōri dabasim ir jō gūdeiba.
5 Kas
ir kai Kungs, myusu Dīvs,
kurs augstumūs dzeivoj
6 un nūsarauga
uz leju:
uz dabasim un uz zemi?
Refrens
7 Tryuceigū
jys pīceļ nu puteklim
un nabogu paceļ nu māslim,
8 lai jū
pasādynōtu ar lelveirim,
ar sovas tautas lelveirim.
Refrens
ŪTRAIS LASEJUMS
1 Tim 2, 1-8
Kūpeiga lyugšona par vysim ļaudim.
LASEJUMS NU SVĀTŌ APOSTOLA PŌVULA PYRMŌS VĒSTULES TIMOTEJAM
Meilais:
Vyspyrms es lyudzu, lai lyugumi, lyugšonas,
aizlyugumi, pateiceibas dīvkolpōjumi tyktu nūturāti par vysim cylvākim: par vaļdnīkim
un vysim, kas ir pi varas, ka mes varātu dzeivōt klusu un mīreigu dzeivi vysā dīvbejeibā
un škeisteibā. Tei ir loba un pateikama līta myusu Pesteitōja, Dīva, prīškā,
kurs grib, lai vysi cylvāki byutu atpesteiti un aizītu leidz patīseibas pazeišonai.
Jo Dīvs ir vīns un vīns ir Dīva un cylvāku Vydutōjs cylvāks – Jezus Kristus,
kas pats sevi atdeve kai izpērkšonas moksu par vysim: kai līceibu eistajā laikā.
Tōs dēļ es asu īcalts par sludynōtōju un apostolu – es patīseibu soku, namaloju
– par pogōnu mōceitōju ticeibā un patīseibā. Tōpēc es grybu, lai veirīši lyudzās
kotrā vītā, pacaldami teiras rūkas, bez dusmem un streidim.
Tys ir Dīva vōrds.
PYRMSEVANGELIJA DZĪDŌJUMS
2 Kor 8, 9
Alleluja.
Jezus Kristus, byudams bogōts, jyusu dēļ
ir klivis nabogs,
lai ar sovu nabadzeibu jyusus dareitu
bogōtus.
Alleluja.
EVANGELIJS
Lk 16, 1-13
Leidzeiba par nakrītnū pōrvaļdnīku.
LASEJUMS NU JEZUS KRISTUS EVANGELIJA, KŪ UZRAKSTEJIS SVĀTAIS
LUKASS
Tymā laikā Jezus saceja sovim mōceklim:
«Beja kaids bogōts cylvāks, kuram beja pōrvaļdnīks.
Tys tyka apsyudzāts jō prīškā, ka tys izškērdejūt jō montu. Un jys tū pasauce
un tam saceja: «Kōpēc es tū dzēržu par tevi? Dūd nūrēkinu par tovu pōrvaļdeišonu,
jo tu vairs navarēsi byut pōrvaļdnīks.» Bet porvaļdnīks pats sevī saceja: «Kū
lai es īsōcu, tōdēļ ka kungs atjam nu manis pōrvaļdeišonu? Rakt es naspēju, ubogōt
maņ ir kauns. Es zynu, kū dareišu, lai tod, kod byušu atcalts nu pōrvaļdeišonas,
ļaudis mani uzjimtu sovōs mōjōs.» Un tai jys, pasaucis pa vīnam sova kunga porōdnīkus,
jautōja pyrmajam: «Cik tu esi munam kungam porōdā?» Tys atbiļdēja: «Symts mucu
eļļas.» Un jys tam saceja: «Jem sovu porōdzeimi un, tyuleņ apsasēdis, roksti: pīcdesmit».
Tod cytam jys saceja: «Bet cik tu esi porōdā?» Tys atbiļdēja: «Symts māru kvīšu».
Jys tam saceja: «Jem sovu porōdzeimi un roksti: ostoņdesmit». Un kungs uzslavēja
nakrītnū pōrvaļdnīku, ka jys beja gudri reikōjīs, jo šō pasauļa bārni atteiceibōs
ar sev leidzeigim ir atjauteigōki par gaismas bārnim. Ari es jums soku: «Īgyustit
sev draugus ar nakrītnū mamonu, lai tod, kod vyss byus beidzīs, jyus tyktu
uzjimti myužeigajōs nūmetnēs. Kas ir uzticeigs vysmozōkajā, ari lelā lītā ir
uzticeigs: un kas ir nakrītns mozā lītā, tys nakrītns ir ari lelajā. Taitod, jo
jyus nakrītnōs mamonas lītōs bejot nauzticeigi, kas tod jums uzticēs patīsūs
lobumus? Un jo svešajā nabejot uzticeigi, kas tod jums dūs jyusejū? Nivīns
kolps navar divim kungim kolpōt: jo jys vai nu vīnu īneiss un ūtru mīļōs, vai vīnam
pīsakers un ūtru panycynōs. Jyus navarit kolpōt Dīvam un mamonai.»
Tys ir Kunga vōrds.


text:
Daugovpiļs Latvīšu kulturys centrys i folklorys kūpa “Svātra”, suocūt nu 6. oktobra, organizēs Latgolys folklorys školu 2016, viestej portals latgale.lv.
Itei byus jau trešuo reize, kod, pasasokūt VKKF Latgolys programys atbolstam, Latgolys folklorys kusteibys dalinīkim i folklorys atteisteibā īinteresātim ļaudim byus vareiba apmeklēt meistarklasis tradicionalūs muzykys instrumentu spēlē, tradicionalajā dzīduošonā i latvīšu tradicionalajā dejā.
Puorsvorā ituo gods nūdarbeibys byus kai īprīkšejūs godu nūdarbeibu turpynuojums, kuruos dalinīki varēs turpynuot sajimt zynuošonys tradicionalajā kulturā. Jaunu dalinīku (bez īprīkšeju zynuošonu) uzjimšona ir paradzāta Etnografiskuos kūklis spēlis nūdarbeibuos.
06.10.2016
18.00 Etnografiskuos kūklis spēle (īsuociejim, bez prīškzynuošonu), G.Igaunis, Latvīšu kulturys centrys, Reigys īla 22 a, Daugovpiļs
19.00 Etnografiskuos kūklis spēle (ar prīškzynuošonom, nūdarbeibu turpynuojums), G.Igaunis, Latvīšu kulturys centrys, Reigys īla 22 a, Daugovpiļs
20.00 Mandolinys spēle (ar prīškzynuošonom, nūdarbeibu turpynuojums), G.Igaunis, Latvīšu kulturys centrys, Reigys īla 22 a, Daugovpiļs
06.11.2016
11.00 Etnografiskuos kūklis spēle (īsuociejim, bez prīškzynuošonu), G.Igaunis, Latvīšu kulturys centrys, Reigys īla 22 a, Daugovpiļs
13.00 Etnografiskuos kūklis spēle (ar prīškzynuošonom, nūdarbeibu turpynuojums), G.Igaunis, Latvīšu kulturys centrys, Reigys īla 22 a, Daugovpiļs
16.00 Mandolinys spēle (ar prīšzynuošonom, nūdarbeibu turpynuojums), G.Igaunis, Latvīšu kulturys centrys, Reigys īla 22 a, Daugovpiļs
18.00 Garmanis spēle (ar prīškzynuošonom, nūdarbeibu turpynuojums), G.Igaunis, Latvīšu kulturys centrys, Reigys īla 22 a, Daugovpiļs
9.12.2016
19.00 Tradicionaluo dzīduošona (ar prīškzynuošonom, nūdarbeibu turpynuojums), Z.Šmite
19.00 Latvīšu tautys tradicionaluo deja, D.Circene
10.12.2016
10.00 Tradicionaluo dzīduošona (ar prīškzynuošonom, nūdarbeibu turpynuojums), Z.Šmite
10.00 Latvīšu tautys tradicionaluo deja, D.Circene
Nūdarbeibu nūrisis laiki var tikt maineiti atkareibā nu aktualitašu i dalinīku vajadzeibu instrumentu spēlis vuiceišonuos procesā. Novembra/decembra mieneša grafiks var tikt papyldynuots. Iz instrumentu spēlis nūdarbeibom juoīsarūn ar sovim instrumentim. Dalinīku vītu skaits īrūbežuots.
Dasasaceišona i vaira informacejis – 29118992.


text:
Paguojušā nedeļā izsludynovom konkursu, kurymā vādzeja zynuot koč kū par pādejuo laika latgaliskajom aktivitatem.
Tod nu šudiņ rezultati i pareizuos atbiļdis:
1. Kai sauc latgalīšu viesturiskū melodramu, kas sovu pyrmizruodi pīdzeivuoja ituo goda majā?
Pareizuo atbiļde: Latgolys laikadečs
2. Kaids latgalīšu muzykā nūzeimeigs pasuocīņs nūtiks Leiksā ituo goda 16. julī?
Pareizuo atbiļde: Muzykys festivals “Muzykys skrytuļs 2011”
3. Kai sauc LgSC izdūtū gruomotu, kas tyka atsīta 27. majā?
Pareizuo atbiļde: “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”
4. Par kū stuosta „Dabasu Durovu” jaunuo dzīsme “Vacais mašinists”?
Pareizuo atbiļde: Dzīsme ir pastuosteņš par mašinistu Pauļuku Dakšu i juo atkareibom
5. Kai LgSC var atrast pasaulī tik popularajā socialajā teiklā facebook.com?
Pareizuo atbiļde: LgSC var atrast adresā http://www.facebook.com/lgsc.lv
Vysu preceizuok i pareizuok iz konkursa vaicuojumim atbiļdēja Laura Melne i Dace Jakovele. Sveicam mārgys i par bolvys – golda spēlem – sajimšonu sasazynuosim ar jiusim! Puorejim vielejam veiksmis i precizys atbiļdis cytūs LgSC konkursūs (vīns taids byus pavysam dreiž).


text:
4. NŪDARBEIBA
Kas ir Jezus Kristus?
1. Kas ir Jezus Kristus?
Pyrms Jezus pīdzyma kai cylvāks iz zemis, jis beja goreiga byutne i dzeivuoja dabasūs. (Jōņa 8:23.) Jezus beja pats pyrmais, kū radeja Dīvs, i jis paleidzēja radeit vysu puorejū. Jis ir vīneigais, kū Jehova radeja vīns pats, deļtuo jū sauc par Dīva ”vīnpīdzymušū” Dālu. (Jōņa 1:14.) Jezus beja nu Dīva pylnvaruots, lai runuotu juo vuordā, deļtuo jis ir saukts i par ”Vōrdu”. Izlosi Salamana Pamācības 8:22, 23, 30; Kolosīšim 1:15, 16.
2. Deļkuo Jezus atguoja iz zemi?
Dīvs syuteja sovu Dālu iz zemi, puorcaldams nu dabasim juo dzeiveibu ebreju jaunovys Marejis kliepī. Jezus tāvs nabeja nivīns nu cylvākim. (Lukasa 1:30–35.) Jezus atguoja iz zemi, 1) lai vuiceitu patīseibu par Dīvu, 2) lai paruodeitu mums pīmāru, kai piļdeit Dīva grybu pat gryutūs apstuokļūs, i 3) lai atdūtu sovu piļneigū dzeiveibu kai izpierkumu. Izlosi Mateusa 20:28.
3. Deļkuo mums ir vajadzeigs izpierkums?
Izpierkums ir moksa par kaida cylvāka atbreivuošonu nu nuovis brīsmom. (2. Mozus 21:29, 30.) Dīva nūdūms nabeja, kab cylvāki nūvacuotu i miertu. Kai tū var zynuot? Dīvs breidynuoja pyrmū cylvāku Odumu, ka napaklauseibys gadīnī jis nūmiers, deļtuo ka napaklauseiba ir grāks. Tai tod, jo Odums nasagrākuotu, jis nikod nanūmiertu. (1. Mozus 2:16, 17; 5:5.) Bībele paskaidroj, ka nuove ”nōce” pasaulī Oduma vainis deļ. Jis vysim sovim piecnuociejim nūdeve grāku, a struope par grāku ir nuove. Deļtuo ir vajadzeigs izpierkums, lai mes tyktu atbreivuoti nu nuovis, kū asam īmontuojuši nu Oduma. Izlosi Romīšim 5:12; 6:23.
Kas varēja samoksuot izpierkumu, lai atbreivuotu myus nu nuovis? Kod nūmierstam, mes samoksojam vīneigi poši par sovim grākim. Nivīns napiļneigs cylvāks navar samoksuot par cytu cylvāku grākim. Izlosi Psalmu 49:8–10.
4. Deļkuo Jezum beja juomierst?
Pretstotā mums, Jezus beja piļneigs. Tai tod jam nabeja juonūmierst par sovim grākim, deļtuo ka jis nikod nagrākuoja. Jezus nūmyra na par sovim, a par cytu grākim. Dīvs aiz sovys leluos mīlesteibys pret cylvākim syuteja sovu Dālu nūmiert par mums. Taipat i Jezus paruodeja mīlesteibu pret mums, paklauseidams sovam Tāvam i atdūdams sovu dzeiveibu par myusu grākim. Izlosi Jōņa 3:16; Romīšim 5:18, 19.
5. Kū šudiņ dora Jezus?
Byudams iz zemis, Jezus dzīdynuoja slymūs, augšoncēle myrušūs i padareja vīgluokys cylvāku cīsšonys. Tai Jezus paruodeja, kū jis nuokūtnē dareis deļ vysim Dīvam paklauseigim cylvākim. (Mateusa 15:30, 31; Jōņa 5:28.) Piec tam kod Jezus nūmyra, Dīvs jū cēle augšā kai goreigu byutni, i jis atsagrīza dabasūs. (1. Pītera 3:18.) Tī, atsasieds pi Dīva Jehovys lobuos rūkys, Jezus suoce gaideit, kod Jehova jam dūs varu puor vysu zemi. (Ebrejim 10:12, 13.) Niu Jezus ir kieneņš, kas volda nu dabasim, i itū lobū viesti juo sekuotuoji sludynoj vysā pasaulī. Izlosi Daniēla 7:13, 14; Mateusa 24:14.
Dreiž Jezus izmontuos sovu kieneņa varu, lai dareitu golu vysom cīsšonom i tim, kas dora ļaunu. Vysi, kas tyc Jezum i paklausa jam, varēs dzeivuot paradizē iz zemis. Izlosi Psalmu 37:9–11.


text: nejvyhledavanejsi, bateriovy vysavac, - vune do vysavace, dilensky vysavac, - vysavac vodni filtr, tycove vysavace, - filtry do vysavacu, centralni vysavani, - bosch vysavac, vysavac elektrolux, - vysavace do auta, vorwerk vysavac, - hubice na vysavac, vysavac tycovy, - cistice kobercu, vysavace, - stolni vysavac, v chomutov, prerov, prostejov, - levne vysavace, vysavace daewoo, - tepovac, worverk vysavac, - rohnson, bezsackove vysavace test, - vysavace listi, bezsackovy vodni vysavac, - automaticky vysavac, sacky do vysavace, - vysavace lux, bezsackove vysavace, - cyklonove vysavace, sacky do vysavace electrolux, - vysavac s vodnim filtrem, vysavac na vodu, - roboticke vysavace recenze, vysavac na popel, - vysavac miele, vysavac na mokre vysavani, - vysavac progress, vysavace eta, - vysavace test, saci vykon vysavace, - vysavac hoover, vysavac neptun, - opravny vysavacu, elektricke vysavace, - rainbow vysavac, cistic, - nejoblibenejsi, opravy, - akumulatorovy vysavac test, prumyslove vysavace, - kde jsou nejlevnejsi, vysavac listi, - recenze vysavacu, kvalitni vysavac, - bazenove vysavace, prodej vysavacu, - bezsackovy vysavac eta, levny vysavac, - wax vysavac, aku vysavace, - domaci spotrebice, nejpohodlnejsi, - vodni vysavac, vysavac samsung, - filtry do vysavace, auto vysavac, - vysavac electrolux, rucni vysavac eta, - vysavace electrolux, sacky do vysavacu, - vysavac clatronic, inteligentni vysavac, - nejlepsi vysavace, vysavac robot, - vysavac test, v akci, - vysavace s vodnim filtrem, jezirkove vysavace, - rozmery vysavace, vysavac 12v, - vysavace pro alergiky, vysavac dirt devil, - tycovy vysavac electrolux, vysavac zepter, - profesionalni vysavace, aku vysavac, - hodnoceni vysavacu, vysavac fagor, - kvalitni, tichy vysavac, - eta neptun, akumulatorovy vysavac, - vysavac, vysavac hyundai, - vysavace bosch, vysavace testy, - bezdratovy vysavac, vysavac rucni, - dtest vysavace, nejžádanější a další.


text:
Vakar dagō kļiut par pirātu. Fcuk! Dālam dyžan pateik muļtiks par mašinom “Cars”. Ir vīns DVD vaļsts volūdā. Disks teik mūceits kotru dīnu. Aizvakar sōkās probļemas ar atskaņōšonu uz DVD vidaka. Padūmōju – jōtaisa backup’s.
Bekapz
Atvieru Nero windā, izavieļieju opceju Copy Disc un… Sekoj paziņōjums par tū ka disks ir aizsorgōts un kopiešana nav īspiejama + diska izgryužšona nu pepeļņicas. Bļ…!!! Kaida XY… es navaru uztaiseit bekapu nu gūdeigi nūpierkta DVD!
Restarts. Sabayon Linux. Login, Pass. Main Menu. dvd::rip
Kū taidu es darieju pyrmū reizi dzeivē. Un maņ sagō vyss nu 1.reizes! Nalasieju ņikaidus man, vnk paspaidieju pūgas, aprodu un aidā. Pats rip’ōšanas process beja ōtrs un es pi reizes arī pordzynu vob‘us uz avi. Izmontōju xvid kodeku deļ video un audio saspīžu uz mp3 ar 192 bitreidu. Bet varāja izmontōt acc un cytus video kodekus. Īspieju dyžan daudzi. Es kai pyrmā reizī pazaļōvu uz automatiku, bet profi var spieļōtīs ar uzstōdiejumim da vamta.
Vot tai es nūpiratizieju filmu guļūt divanā un skotūtīs Dombura šovu.
Kod beidzūt pasādynōs ari cytus? Šļeseru, Šķāļi, Repši, Batjku, Pļiņeru utt…


text:
Ite dīnroksta skaiteituojim pyrmais īroksts nu LgSC organizeituo jaunīšu stuostu konkursa “Stuosti par myusdīnom ar laimeigom beigom”. [soundcloud url=”http://soundcloud.com/lgsc/pyrmuo-milesteiba-1-dala”] Autore Marta Pētersone (Jelgovys Speidūlys gimnazeja). Īrakstiejuse Edeite Husare. Īrunuojuse Ilze Sperga. Īraksteits Tonis birojā 2010. goda 24. martā. Kas nūtiks tuoļuok? Voi 18 godu vacumā ir īspiejama laimeiga mīlesteiba? Gaidi turpynuojuma jaunnedeļ! Tok nasabeist pyrms […]
Vaira informacejis i nūlykums ite. Paleidz Latvejis Nacionaluo biblioteka i Bārnu literaturys centrs. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Jaunīšu lobūs stuostu konkursa nūlykumsinfo LgSC 4. augustsInformaceja par kursim LNB palaistaLatgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps DagduLatvejā krīze izabeigs 27. majā
Bārnu i jaunīšu stuostu konkursa nūlykums Kab sekmeitu bārnu i jaunīšu interesi par myusu dīnu Latvejā nūtīkūšajim socialajim, ekonomiskajim i politiskajim procesim i mudynuotu jūs kai nuokūtnis sabīdreibys daļu izsaceit sovu redziejumu par šudiņdīnys pasauli i juo puormainem, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izsludynoj bārnu i jaunīšu stuostu ar laimeigom beigom konkursu. Teik gaideiti stuosti, kurūs […]
Vīns nu 13. – 19. septembrim nūtykušuos Latgaliskuos nedelis īvodpasuocīnim beja nu jau par tradiceju īdibynuotuo – Vokora styga – atraktivs orientiešanuos pasuocīns Reigā ar mierki jaunūs studentus nu Latgolys īpazeistynuot ar Reigā atrūnomom latgaliskom vītom, pasuocīnim i informēt par Latgolys Studentu centra aktivitatem. Itymā reizē 14. septembra Vokora stygys vadmotivs beja dažaidys spēlis i […]
Nu ituo goda 2. augusta leidz 6. augustam Preiļūs nūtyka „Atzolys” – jau sastū godu piec kuortys bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” reikuots izgleitojūšs seminars Latgolys jaunīšim. Seminaru reikoj latgalīšu studenti deļ jaunīšu, kam ir interese par Latgolu i latgalīšu volūdu, literaturu, viesturi, kulturu. Na par veļti „Atzolu” moto ir Kazimira Skryndys vuordi: „Iz tom jaunom atlasem lai ir […]
Nu 2. leidz 6. augustam Preiļūs nūteik „Atzolys” – seminars jaunīšim par Latgolys nūvoda viesturi i kulturu. Itūgod „Atzoluos” pīsadola 20 jaunīšu, leluokuo daļa nu jūs ir nu Latgolys, vysu vaira nu Rogovkys i Kuorsovys. Ari itūgod dalinīku vydā ir puors jaunīšu nu puornūvodu. Seminars „Atzolys” teik reikuots kotru vosoru jau nu 2004. goda, itūs godu laikā […]
Šudiņ vokorā Tonis birojā projektu vokors. Reit turpynuojums itai izklaidei. Kai smejīs, cytim vosora, a cytim i vosora, i juodūmoj par rudini. Ite zemļuok karteņa nu paguojušuos nedelis izprīcom ar SIF projektu, kas gols golā īsīts svēre 2 kilogrami i symtu gramu. Ireta i Artis cap i lej iudini. Koč kai tei latgalīšu volūda juodaboj […]
INFORMACEJA PRESEI Latgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps Dagdu Reigā, 2009. goda 17. aprelī Īsasaistūt Lelajā tolkā, kas 18. aprelī nūteik vysā Latvejā i cytur, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Dagdys piļsātys dūmi, Dagdys dūmis piļsātsaimisteibu, jaunīšu bīdreibu “Dagne” i Dagdys uzjiemiejim reikoj sakūpšonys tolku Dagdā. Tolkā plānoj pīsadaleit jaunīši: studenti i škoļnīki nu vysys […]