text:
Nabadzeiguokī i vacuokī īdzeivuotuoji ir Latgolā
Apkūpuoja: Inga Čekša-Ratniece, žurnals “A12”
Centraluos statistikys puorvaļde publiskuoja paziņuojumu, ka 2017. godā Latvejā nabadzeibys riskam beja pakļauti 446 tyukstūšys aba 23,3% īdzeivuotuoju, kas ir vaira par 1,2% kai 2016. godā. Vysvaira nabadzeibys riskam pakļautūs cylvāku dzeivoj Latgolā – 44,2%, kas tyvojās gondreiž pusei nu regiona īdzeivuotuoju.
Satraucūši, ka kūpumā Latvejā vysnabadzeiguokī ļauds ir piec 65 godu vacuma – 49%. Vacu cylvāku viers 65 godim vairuok ir taišni Latgolā. Piec Centraluos statistikys puorvaļdis datu 2017. godā jī beja 21,7%. Ka Latvejā videjais vacums ir 42,2 godi, tod Latgolā – 44,3 godi. Vysjaunuokī ir Pīreigā – 40,6 godi. Reigā i juos apleicīnē ir vysleluokuo dzimsteiba, bet Latgolā ir vīni nu zamuokūs ruodeituoju: 2017. godā pīdzyma 2301 bārnuks. Izskaitļojūt procentuali, tys sastuoda 11% nu vysu jaundzymušūs. Verūtīs piec dzymuma, Latgolys regionā par 63 zānu ir vaira kai daiļuo dzymuma puorstuovu. Juodasoka, ka vysmozuok mozūs pasaulī dzymst Vydzemē.
Tok Latgolys regionā ir vīns nu leluokūs eipatsvoru dorbspiejis vacumā, prūti, 62%, tymā pošā laikā saskaņā ar Nūdarbynuoteibys vaļsts agenturys datim 2018. gods 31. decembrī Latgolā bez dorba beja 14,7% nu dorbspiejeigūs īdzeivuotuoju, kas ir vysaugstuokais ruodeituojs vaļstī. Latvejā kūpumā beja 6,4% bezdarbnīku.
Saskaņā ar Centraluos statistikys puorvaļdis informaceju, ka videjī īnuokumi Latvejis īdzeivuotuojim ir 728,20 euro mienesī, tod peņisonarim – 520,22 euro. Pīmynātais cipars nav ari ruodeituojs, partū ka vairums seniorim peņseja lobuokajā gadīnī ir drupeit puori 300 euro. Vysvaira peļnej Latvejis īdzeivuotuojs nu 25 da 44 godu vacuma. Saleidzynojūt ar puorejū Latveju, Latgolys īdzeivuotuojim ir vysmozuokuo mieneša videjuo dorba samoksa, respektivi, 2017. godā tī beja 640 euro pyrma nūdūkļu nūmoksys, tymā pošā laikā Reigā puorsnīdze vīnu tyukstūti euro. Regionā privatajā sektorā tei ir drupeit zamuoka kai sabīdryskajā, tys ir, 615 euro i 669 euro.
Procentuali vysvairuok naapmīrynuotū ar sova muojūkļa apstuoklim cylvāku ari ir Latgolā – 27,3%.
Roksts sagataveits ar Vidis regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta leidzekļu projekta “Sabiedrības un reģionu robežlīnijas žurnālā A12”.


c: text/html

text:
Bolvūs nūtiks tradicionalais kamermuzykys festivals
Augusta pādejā nedeļgolā Bolvu muižys koncertzalā jau sešpadsmytū reizi nūtiks Bolvu kamermuzykys festivals.
Festivals tiks atkluots 29. augustā 17.00 ar koncertu “Romantiskā Parīze”, kurymā Līpuojis steigu kvartets skaneigā saspielē ar mežroga meistaru Daini Tarasovu izbūrs Parīzis nūskanis. Piļsāta atspeidēs Franča Lista školuotuoja Antuāna Rejhys, imperatora Bonaparta muzika Luija Fransuā Doprā klasiskajuos harmonejuos, kai ari šarmantuo meilinīka Debisī napastuoveigūs tonalitašu kruosuos.
20.00 Bolvu muižys koncertzalā izskanēs koncertprograma “Eksotiskās dejas”, kurymā “Sinfonietta Rīga” pyutieju kvintets, kurs pīcu godu darbeibys laikā sevi ir aplīcynuojs kai breineigs kameransamblis, sasateik ar Latvejā jau ilgu laiku dzeivojūšū lītaunīku saksofonistu Arvīdu Kazlausku. Itymā koncertā klauseituojim byus vareiba baudeit i originalmuzyku, kas raksteita taišni itaidam naīrostam instrumentu sastuovam, i ari vairuokus aranžiejumus. Koncertprogramys konceptualū pamatu veidoj skaņdorbi, kas taidā voi cytā veidā ir saisteiti ar eksotiskajom zemem. Koncertā klauseituojim tiks pīduovuotys Alžīrejis i Meksikys autoru originalkompozicejis, kai ari francužu Žana Fransē (Jean Francaix) i Darjusa Mijo (Darius Milhaud) ceļuojumu īspaidi aranžiejumūs.
Ari svātdiņ, 30. augustā, paradzāti diveji koncerti. 15.00 izskanēs koncerts “Grand Duo”, kura pamatdūma baļsteita veidojūt klasisku koncertprogramu, kas naatstuos vīnaldzeigu na kasdīnišku klauseituoju, na ryudeitu muzykys pazinieju. Itūreiz kai koncepcejis vīnuojuošais elements izvālāta diveju instrumentu saspēle ar vīnleidzeigim spēlis nūteikumim vysaidu laikmatu i stilu muzykā, partū ari koncertprogramys nūsaukums pajimts nu K. M. Vēbera Leluo koncertdueta klarnetei i klavīrem. Obeji koncerta muokslinīki Agnese Egliņa i Mārteņš Circenis Latvejis kulturys dzeivē ir labi zynomi, kūpā spielejūt jau vaira kai desmit godus īpazynuši skotuvis spēlis nūteikumus i sajāmuši ari publikys atzineibu i vītiejūs koncertzalūs, i uorzemēs.
Festivala nūslāgums byus koncerts “Dainu skapis”, kura suokys 30. augustā 19.00. Koncertprogramā vokaluo grupa “Framest” kūpā ar muziki i komponistu Raimondu Tigulu izpylda muzyku, kas atspīgeļoj grupys dalinīku izceļsmi, latvīšu tautys tradicejis i myusu vidi, kurymā dzeivojam – tys ir latvīšu muzykys “spiričuels”. Koncertprograma ir muzykalu vaicuojumu rezultats, kur tradicionala melodeja teik ītārpta formā, rytmā i harmonejuos, kas ir aktuala i myusu dīnu akademiskuos muzykys, i ari estradis muzykys vidē.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Latgolys kongresa eiszinis
28. aprelī paradzāts, ka kongresa delegati sasatiks Rēzeknis Tehnologeju akademejā, kab jau tradicionali četrūs pamatvierzīņūs rysynuot Latgolys i latgaliskuma atteisteibai svareigus vaicuojumus, zeimojās — tei ir latgalistika ar centriešonūs iz izgleiteibu, volūdys vaicuojumi — nu juos viesturis da lingvistiskajai ainovai, pošvaļdeibu i regionaluo politika, respektejūt uzjiemiejdarbeibys problemys, kai ari viesturis vaicuojumi nu tīsyskuma i drūšeibys aspekta.
Kai redzim nu apvaicuošonys, respondentu (itymā gadīnī tūs, kas pīsasaceja kongresam i aizpiļdeja pīteikuma anketu) leluokuo interese ir saisteita ar pošvaļdeibu i regionaluos politikys vaicuojumim, aiz jūs īt izgleiteiba, tuoļuok leidzeiguos proporcejuos sasadola tī pīsasacejušī, kam svareigi ruodīs volūdys, viesturis i uzjiemiejdarbeibys vaicuojumi (vērtīs grafiku).
Kab varātu vierzeit konkretai reiceibai praktiskus rysynuojumus, tymā pošā laikā respektejūt zynuotnei svareigū pīruodejumu, argumentaceju, statistiskū puorskotu i metodologeju, kotrā nu četru pamatvierzīņu pīsadaleis akademiskuos i profesionaluos sferys eksperti, īsaistūt diskusejā i rezolucejis prīšklykuma apsprīsšonā ari kluot asūšūs. Pa vareibai tiks nūdrūšynuota pīsasliegšona ari attuolynuoti.
Teik apkūpuoti īsnāgtī prīšklykumi, tok tys, kas atsakuortoj vysbīžuok, ir vīns nu pyrmūs sajimtūs: Volūda, volūda i vēļ reizi volūda! Partū ka vyss cyts var byut vinolga kurā vītā pasaulī, bet sova volūda dzeiva var byut tikai Latgolā.
Latgolys kongresu informativi atbolsta: “Vietējā Latgales avīze”, Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv, Latvejis Radio Latgolys studeja


text:
Zīmys škola latgalīšim Sibira soltumūs
Ar Latvejis Universitatis Filologejis i muokslys zynuotņu fakultatis vuiceibspāku entuziasmu, kai ari ar Vaļsts Kulturkapitala fonda finansialū atbolstu no ituo goda 16. janvara da 2. februara nūtyka Catūrtuo latgalīšu volūdys i kulturys zīmys škola Sibirī Krasnojarskys nūvoda Ačynskā.
Zīmys škola ir centralais pasuokums ar Sibiri saisteitajūs projektūs, sovu rūku projektūs pīlīk ari Latgolys Studentu centra bīdri.
Daudzim ruodīs, ka vīneigais veids, kai latvīši i citys Baltejis tautys varēja tikt Sibirī, beja deportacejis. Tai tūmār nav. Laimis vaicuotuoju nav bejs moz nikod. Tai ari 19. godu symta beiguos, kod lelu saimu deļ Latgolā palyka cīši moz breivu zemu, daudz ļaužu nūsprīde braukt iz Sibiri, kur varēja tikt pi breivom zemem. Ar propogandys paleidzeibu zemnīkim tyka sūleita zalta dzeive Sibirī, i daudzi nūbrauce ar vysom saimem, sev leidza pajamūt viņ pošu napīcīšamuokū i sovu volūdu, tymā laikā reši kurs prota krīvu volūdu.
Itī etniskī latgalīši beja aizmiersti gondreiž symts godu, bet 2004. godā Latvejis Universitatis Filologejis fakultatis pasnīdzieji ar studentim suoka projektu, kurs turpynojās jau pīktū godu, ar aizdavumu apzynuot i izpieteit Krasnojarskys apgobola latgalīšus i tū, kas pa itim symts godim nūtics ar latgalīšu volūdu.
Golvonais projekta aizdavums no filologiskuo aspekta – izpieteit i apraksteit, kas volūdā puorsamejs i kaidi procesi tū ir ītekmiejuši no latvīšu volūdys izolātā vidī, kur vīneiguo kontaktvolūda beja krīvu volūda.
Iz Ačynsku ar Latvejis Kulturkapitala fonda atbolstu brauce deveni entuziasti – Latgolys patrioti, kuri runoi, dzīd i jūkoj latgaliski, kai ari puorzyna kulturviesturi i tradicejis. Kuortejā ekspedicejā pīsadaleja LU Filologejis i muokslys zynuotņu fakultatis asociātuo profesore Lidija Leikuma, LgSC bīdri Muora Mortuzāne, Eta Nikolajeva, Artis Logins, Kristīne Zute, Aigars Bernāns, Dainis Juraga, Liene Linde, kai ari školuotuoja i folkloriste Solveta Logina.
Eskpedicejis nūteik sadarbeibā ar Ačynska Pedagogiskū koledžu, kurai ir viesturiska saisteiba ar latgalīšu volūdu – 20 . godu symta 30. godūs itymā koledžā beja latgalīšu nūdaļa. Taipat sadarbeiba nūteik ari ar Ačynska Latgalīšu bīdreibu, kurā apsavīnuojuši Ačynska apleicīnī apzynuotī latgalīši i gūda bīdri, kam ir nūpalni saisteibā ar latgaliskū Sibirī.
Zīmys škola jau četrus godus ir centralais LU Filologejis i muoklsys zynuotņu fakultatis vuiceibspāku i studentu ekspediceju iz Sibiri golvonais pasuokums, kura laikā vītejim latgalīšim, kuri vēļ runoj pa sovam, i interesentim ir īspieja īgiut jaunys i papyldynuot jau asūšuos zynuošonys par Latgolu, Latveju i latgalīšu volūdu. Zīmys školā, kai jau školā, golvonuo vuiceibu forma ir seminari – divys nedelis kotru dorba dīnu nūtyka nūdarbeibys divom studentu grupom ar kūpeigom vokora nūdarbeibom piec tam. Taipat beja ari tradicionalais lekceju-seminaru cikls par dažaidom ar Latgolu saisteitom temom, kū sastdīnēs i svātdīnēs laseja profesore Lidija Leikuma.
Pyrmuo studentu grupa – etniskī Ačynska i apleicīnis latgalīši, kuri var nūdarbeibom sekuot latgaliski. Ituos nīdarbeibys vadeja Solveta Logina. Golvonais aizdavums – paleidzēt atguoduot volūdu, runuot pa sovam i mudynuot Ačynska latgalīšus ari sovā storpā runuot latgaliski. Daudzys babenis piec nūdarbeibom saceja, ka da Zīmys školom nimoz nazynuoja par cytim latgalīšim Ačynskā i tū, ka jī ari runoj pa sovam.
Ūtra grupa – Ačynska Pedagogiskuo koledža studenti, kurim ir interese par latgalīšu volūdu, bet nav zynuošonu par tū. Ituos grupys nūdarbeibuos uzsvors tika lykts iz volūdu – gramatiku, morfologeju, fonetiku i leksiku. Nūdarbeibys vadeja Muora Mortuzāne i Eta Nikolajeva.
Vokora nūdarbeibuos, kas obom grupom nūtyka kūpā, studenti dzīduoja, doncuoja, guoja rūtaļuos, t. s. duorzeņūs, rysynuoja vysaidus atjauteibys aizdavumus i runuoja pa sovam.
Zīmys škola tradicionali nūsaslēdze ar koncertu, kurā studenti paruodeja, kū īsavuicejuši, kai ari tyka satykti gosti nu Krasnojarskys latvīšu bīdreibys „Dzintars”, kas ari šūgod, taipat kai kotru godu, pīsadaleja Zīmys školys nūslāgumā.
Itei škola ir vierteigs pasuokums vysom īsaisteitajom pusem. Dorba grupa īpazeist latgalīšu dzeivi cytā pasauļa molā, kur latgaliskais ir izturiejis da myusu dīnu. Taipat Sibira latgalīšim ir vareiba apsazynuot sovys volūdys vierteibu, saprast, ka jī nav vīneigī, kas runoj pa sovam, ka jūs volūda ir svareiga i interesanta i ka latgaliski var runuot arī ikdīnā. Volūda dzeiva ir sasaglobuojuse teicieju atmiņuos. Ekspedicejis ir daruodejušys, ka ar nalelu pīpaleidziešonu volūda suoc atsadzeivuot. Sasateikūt ar tim pošim teiciejim vairuokus godus piec kuortys, var redzēt, ka volūda jimūs ir dzeiva – jī puorstuoj kaunētīs, pa druskai īguodoj vairuok i vairuok vuordu i lobuok suoc runuot pa sovam, tys ir – latgaliski.
Kristīne Zute


text:
Škīzna
Škīzna ira materiala atmeja, sasadorūša nu pagaru pavadīņa ci neits formys daļu.
Škīznys kai materials var byut dobyskys (pīv., lynu škīznys, kokosa škīznys, auguoju škīznys — būmeļs, dzeivinīku škīznys — vylna, šolks) ci muoksleigys (siņtetiskuos škīznys, stykla škīznys, optiskuos škīznys).
Škīznys svareigys biologejā — juos satur kūpāauguoju i dzeivinīku audus. Cylvāks auguoju škīznys izlītoj sasprāzdams pavadīņūs, neitīs, aukluos, viervēs. Piečuok juos var lītuot cytu preču pīgatavē. Škīznys taipoš saviļoj slūksnēs, i nu jūs taisa papeiru ci filcu.
Muoksleiguos škīznys padarynoj taisyskā, parostai kimiskā formā.


text:
Izsludynuoti konkursi par radejis i TV raidejumu veiduošonu Latgolā
Nacionaluo elektroniskūs plošsazinis leidzekļu padūme (NEPLP) izsludynuojuse div konkursus par raidejumu veiduošonu 2017. godā Latgolys regionalajūs i vītejūs elektroniskajūs plošsazinis leidzekļūs, kas raida radejis i TV programys.
Konkursu prīškmats ir kulturys i sabīdriski politisku radejis i TV raidejumu (latviski/latgaliski) veiduošona Latgolys regionā sabīdreibys salīdiešonys, nacionaluos identitatis i vaļsts volūdys pozicejis nūstyprynuošonys pasuokumu ītvorūs.
Konkursa kūpejais finansiejums ir 71 142 eiro (kotrā konkursā – 35 571 eiro). Sabīdryskais pasyutejums dūmuots regionalajim i vītejim elektroniskajim plošsazinis leidzeklim i producentu grupom Latgolys regionā.
Saskaņā ar konkursa nūlykumu, pretendentim dokumenti NEPLP juoīsnādz da 28. decembra.
Konkursā aicynuoti pīsadaleit regionalī i vītejī elektroniskī plošsazinis leidzekli (radejis i televizejis), kas atsarūn (juridiskais adress) Latgolys planavuošonys regionā, kai ari Latgolys kulturviesturiskajā teritorejā, i producenti voi producentu grupys, kas nūslāgušys nūrunu par raidlaiku regionalajajuos i vītejuos radejuos, kas atsarūn Latgolys planavuošonys regionā, kai ari Latgolys kulturviesturiskajā teritorejā.
Ar konkursu nūlykumim var īsapazeit NEPLP sātyslopā.


text:
Bolvu nūvodā nūteik latgaliskais jaunīšu seminars “Atzolys 2022”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Bolvu nūvoda Rekovys vydsškolā catūrtdiņ, 11. augustā, suocās i da svātdīnis, 14. augusta, nūtiks latgaliskais jaunīšu seminars “Atzolys”, kura aizdavums ir īpazeistynuot seminara dalinīkus ar dažaidajom īspiejom dorbuotīs latgaliskajā vidē, paruodeit breivpruoteiguo dorba īspiejis, vuiceitīs latgalīšu volūdu, kai ari izzynuot Latgolys kulturvidis vaicuojumus.
Latgaliskajā seminarā “Atzolys”, kuru reikoj bīdreiba “LgSC”, pīsadola 18 jaunīši nu dažaidu Latgolys vītu i ir ari vīns dalinīks nu Reigys, jaunīšu videjais vacums ir 17 godu. Pyrmuo seminara dīna tyka aizvadeita kūpeiguos īpasazeišonys i sasalīdiešonys aktivitatēs ar Ievu Johansson nu izaugsmis platformys “MeYou.One” i medeju meistarklasē ar Lauri Zalānu, kur jaunīši vuicejuos, kai struodoj žurnalisti i producenti, saprota atškireibu storp uztycamom i vylta viestim, kai ari klausejuos Laura profesionalajā ceļā i pīredzē video satura taiseišonā.
Ūtrajā dīnā atzolīšim beja latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys ar Māru Mortuzāni-Muravsku, bet Socialuos uzjimiejdarbeibys asociacejis vadeituoja Regita Zeļa paleidzēja izzynuot tū, kū var dūt īsasaisteišona breivpruoteigajā dorbā, kai ari pastuosteja par socialuos uzjiemiejdarbeibys byuteibu. Seminara ūtrajā dīnā jaunīšim par literaturzynuotnīku, izcylū sabīdryskū darbinīku Mikeli Bukšu stuosteja Bolvu centraluos bibliotekys vadeituoja Ruta Cibule, bet par raksteišonu latgaliski, Zīmeļlatgolys viesturis epizodem i īsasaisteišonu latgalīšu aktivitatēs stuosteja kriminalromana “Bruoli” autors Aldis Bukšs. Pošā vokorā par sovu muokslinīka i mozuo uzjiemieja ceļu Latgolā stuosteja keramike Lība Ločmele, ļaunūt atzolīšim ari praktiski pasadorbuot ar keramikys materialu.
Trešajā seminara dīnā “Atzolys” dalinīkim byus vareiba sasatikt ar latgalīšu reperi Ūgu, izzynuot vaira par latgalīšu muzyku i kūpā īraksteit dzīsmi “Bigmaar’s Records” īrokstu studejā Upītē. Tī piečuok ari praktiski iz vītys varēs izzynuot vaira par Upītis kulturtelpu – pīdzeivuot izalauzšonys ustobys “Pīci panti” aizdavumus i vuiceitīs rūkdorbus. Seminara catūrtajā, kas byus i nūslādzūšuo dīna, atzolīšus gaida debašu nūdarbeiba, kurā varēs paraudzēt spākus, diskutejūt par sev aktualim latgaliskuos kulturvidis vaicuojumim, kai ari izzynuot vaira par latgalīšu navaļstiskajom organizacejom, īspiejom īsasaisteit tamuos, kai ari kūpejū pylsūniskū īsaisti dažaidu sabīdreibai svareigu vaicuojumu rysynuošonā.
Seminara reikuotuoji i nūdarbeibu vadeituoji ir prīceigi par jaunīšu rodūšumu, ospruoteibu, savuokteibu, organizatoriskajom i sasadorbuošonys spiejom. Taipat teik turāta nūceja, ka piec “Atzolu” nūslāguma seminara dalinīki nūbrauks ar lobom sajiutom, gandarejumu par pīdzeivuotū i gribiešonu aktivuok īsasaisteit latgaliskuos kulturvidis nūtikšonuos.
Pyrmū reizi seminars “Atzolys” nūtyka 2004. godā i tai sešus godus piec kuortys da 2009. gdoa, piečuok ar puortraukumim 2014. i 2016. godā. Kab aktivi īsasaisteitu latgalīšu kulturys procesūs, seminars sovulaik bejs kai atspierīņa punkts ari daudzim itūšaļt latgaliskajā kulturtelpā zynomajim aktivistim. Seminara “Atzolys” mierkis ir veicynuot jaunīši aktivu īsasaisteišonu demokratejis i piļsūnyskuos sabīdreibys veiduošonā, jūs izgleitojūt vaicuojumūs, kurī saisteiti ar socialekonomiskajim faktorim i Latgolys regiona vierteibom, jo eipaši latgalīšu rokstu volūdu.
Seminara nūtikšonu finansiali atbolsta Sabīdreibys integracejis fonds nu Kulturys ministrejis daškiertūs Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu, kai ari Latgolys kulturys programa, kurū eistynoj Vaļsts kulturkapitala fonds i Latgolys regiona atteisteibys agentura ar AS “Latvijas valsts meži” atbolstu.


text:
- Detaļas
-
2012. goda 5.–6. aprelī Rēzeknis Centraluos bibliotekys (RCB) direktore Marija Sproģe i juos vītneica Marija Šeršņova pīsadaleja Pleskavys Universalajā zynuotniskajā bibliotekā (PUZB) nūtykušajā 3. konferencī „Pīrūbežys kultura”* („KyлbTypa ПpиrpaHичbя”).
- Detaļas
-
2012. goda 6. februarī Rēzeknis piļsātys i Rēzeknis i Viļānu nūvoda laikroksta „Rēzeknes Vēstis” īlykumam „Mōras Zeme” palyka opoli 15. 14. februarī plkst. 14:00 Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā nūtiks laikroksta skaiteituoju i raksteituoju tikšonuos. Laipni gaideisim vysus interesentus!
- Detaļas
-
Šūnedeļ Latgolys Kulturys centra izdevnīceibā klajā nuoce literaturys almanaha „Olūts” 16. laidīņs i „Tāvu zemes kalendars” 2012. godam. 16. novembrī plkst. 14:00 Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā nūtiks obu izdavumu attaiseišonys svātki. Pasoukumā pīsadaleis izdeviejs i autori, par muzykalū nūformiejumu guoduos folklorys kūpa „Rūta”. Laipni aicynuoti vysi interesenti!
Lasīt tālāk: Attaiseisim jaunū „Olūtu” i „Tāvu zemes kalendaru” 2012. godam
- Detaļas
-
2012. goda 26. janvarī plkst. 14:00 Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā nūtiks latgalīšu gruomotizdevieja i rakstnīka Vladislava Luoča symtgadei veļteits pasuokums, kuru reikoj Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba i Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba.
Lasīt tālāk: Aicynojam pīsadaleit gruomotizdevieja symtgadis pasuokumā!
2 lapa no 2


text:
Breineiga svātku atmosfera – jutekleiba, elegance, grezneiba i skotuves muokslys magija. Tymā pat laikā nikaidu labi zynomu kabareja sastuovdaļu (pīmāram, kankana nabyus).
„Cabaret Dinabuorg” apvīnuoti vairuokiskotuves muokslys veidi: cyrka muoksla, stand up, modernuo deja i solistu prīkšnasumi.
Parterā skateituoju vītys atsarasīs pigaļdeņim. Kotrs dūmuots 2 personom ( teatra kasē īspējams pīteikt 1 papyldvītu).
Partera biļetes cenā īkļauts teatrakompliments ( vīns dzierīņs - veins vaišampanīts – i aizkūda), kuru varēs baudēt pasuokuma laikā.
Stuņdi pyrms uzvaduma i storpbreidī byusapkolpošana pi gaļdeņim ( dzierīņi, aizkūdys), taipat dorbuosīs teatrakafeineica.
Storpbreiža ilgums – 30 minutu.


text:
Vuorkovys nūvodā apsaverama Vonogu bazneicai veļteita izstuode
Vonogu biblioteka aicynoj apsavērt izstuodi “Vanagu pērle”, kas veļteita Vonogu bazneicys 80 godu jubilejam i pravesta Leona Garškys 110. godadīnai. Izstuodē da 28. oktobra byus apsaverami dokumenti i viesturiskys kartenis par bazneicys ceļtnīceibu, svātkim i Leona Garškys dzeivi.
Itūšaļt radzamuo myura bazneica ir izcalta 1936. godā, apjumūt vacū bazneicu. Bazneicys ceļtnīceibys dorbus vadejs pravests Leons Garška. 1934. goda 14. oktobrī Leivuona dekans Stanislavs Vaikulis īsvieteja bazneicys pamatus, nu 1936. goda 11. oktobrī pravesta Leona Garškys darbeibys laikā veiskups Jezups Rancāns dīvnomu konsekrēja Svātuos Annys gūdam.


text:
“Nanormals” i “Kafeja i cigaretis” – grupys “Reibums” jaunuos dzīsmis
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Vēļ junī rakstejom par grupu “Reibums”, kura koč ari dybynuota jau 2020. godā, aktivi koncertēt i publicēt jaunys dzīmys suokuse viņ itūgod. Niu grupai izguojušys div jaunys dzīsmis “Nanormals” i “Kafeja i cigaretis”.
Grupa “Reibums” īt nu Rēzeknis nūvoda Kaunatys pogosta. Itūšaļt grupā spieļoj treis cylvāki – Vitaļs (gitara i vokals), Imants (basgitara i vokals) i Valers (bungys). Vaira par grupu var izzynuot rokstā ITE.
Jau īprīšk grupys puiši tyka sacejuši, ka raudzeis “turēt tempu” i izdūt pa vīnai jaunai dzīsmei mienesī. Julī grupa publiciejuse dzīsme “Nanormals”, kas ir taišni pīmāruota, kab kuorteigi i drupeit nanormali izatrokuotu kaidā grupys “Reibums” koncertā.
Dzīsmem vuordus pamatā roksta grupys vokalists Vitaļs, tok ari puorejī grupys puiši gona aktivi īsasaista, palobojūt voi papyldynojūt dzīšmu tekstus.
Sovpus tikū, augusta vydā, izguojuse vēļ vīna jauna dzīsme “Kafeja i cigaretis”. Grupys solists Vitaļs vys pīzeist: “Raksteit dzīšmu vuordus nav muna stypruokuo puse, deļtam bīži viņ par īdvasmu kolpoj kaida filmā voi gruomotā atrosta fraze. Cerams, ka kotrys, kas klausuos myusu dzīsmis atrūn tamuos sev atbylstūšu nūzeimi.”


text:
Lobuokuo latgalīšu metala grupa “Varang Nord”
Roksta autors: portals lakuga.lv
Pyrma kaidys šaļts plošuoku latgalīšu viereibu ar dzīsmi “Stuojīs” izapeļneja metala grupa “Varang Nord”. Daudzim par lelu puorsteigumu augusta suokumā grupa uzvarēja pasauļa leluokajā metalmuzykys konkursā “Wacken Open Air”. Portalam lakuga.lv grupa atkluoj, par kū dalinīkim ir svareigi dzīduot latgaliski, i par “Varang Nord” nuokūtnis planim.
Grupa “Varang Nord” dybynuota Daugovpilī i vysi grupys dalinīki īt nu Latgolys i dzīd latgaliski. Metalmuzykys grupa dorbojās jau nu 2014. gods, izdavuse ari albumus, tok Latgolā zynamuoka palyka itīgod piec dzīsmis latgalīšu volūdā “Stuojīs” video palaisšonys škārsteiklā juļa beiguos. Par dzīsmis “Stuojīs” viestejumu grupys menedžers Artjoms Kuricins stuosta: “Itei dzīsme ir par stypru goru, par grybysspāku, par vareibu puorvarēt sevi i īt tuoļuok. Ari par vareibu ceļtīs augšā, kod vyss, kas tev ir palics, ir spāks rūkuos i dzimtine sirdī. Dzīsmis vuordi ari stuosta par senejom kulturom, kurys mes jamam par pamatu dzīsmem.”
Grupys dalinīkim ir svareigi dzīduot latgaliski i piec jūs dūmu, dzīduošona latgaliski ir originals i rodūšs veids, kai cīneit sovu dzimtini. “Pat Latvejā smoguos muzykys izpiļdeituoju vydā nav daudz, kas dzīduotu latgaliski, i par pasauli pat nav vārts runuot. Dzīžūt latgaliski, mes izceļam sevi i nasam Latvejis i Latgolys vuordu pasaulī,” soka grupys dalinīki.
Par “Varang Nord” nuokūtnis planim Artjoms Kuricins atkluoj: “Ituo gods beiguos ci nuokušuo gods suokumā planavojam izdūt jaunu albumu “Pārķiuņa uomurs”, kas, kai ruoda nūsaukums, byus īdzīduots latgalīšu volūdā. Piec uzvarys “Wacken Open Air” planavojam vaira paceļuot i izastuot, septembrī grupai byus koncerti Baļtejis vaļstīs, oktobrī brauksim iz “Full Metal Holiday” festivalu. Planavojās vēļ ari cyti koncerti, tok vēļ gaidom apstyprynuojumus.”


text:
Latveja
Latveja (latvīšu: Latvija, līvu: Leţmō), oficialai Latvejas Republika (latvīšu: Latvijas Republika, līvu: Leţmō Vabāmō) — vaļsteiba Pūstumu Europā pi Baļtejis jiurys. Vaļsteiba tūr rūbežu ar Igauneju, Lītovu, Boltkrīveju i Krīveju. Rītumos skoloj Baļtejis jiura, bet pūstumūs Reigys leics. Vaļsteibys 64 589 km² pluotā dzeivoj 1, 95 milijoni dzeivuotuoju. Golvysmīsts i leluokais mīsts — Reiga.
Nu 2004. goda 1. maja Latveja irā Europys Savīneibys, nu 2004. goda 29. marta Latveja irā NATO dalīnīkvaļsteiba i nu 2016. goda 2. jūnija Latveja irā ESAO.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Leidz 13. godusymta Latvejis teritorejā dzeivova nazcik baltu i suomugru patautys: kurši, zemgali, sieli, latgali, līvi, vendi i igauni.
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Demografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
62,1% — latvīši, 26,9% krīvi, 3,3% boltkrīvi, 2,2% puoli, 5,5% cyti.[1]
Verīs taipoš[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]


text:
Pārnejuo goda beiguos izguoja naparosta gruomota latgaliski – Marijis Dzeislys dzejūļu kruojums aba dzeislinīks “Vysta smierts”. MARIJA DZEISLA ir pseidonims, i nateik atkluots, kas aiz tuo globojās. Partū ar Mariju navar sasarunuot ni dzeivē, ni pa teleponu, ni zūmā, ni skaipā. Tok Marijai var pīraksteit e-postu voi viesti feisbukā. Taidā veidā nūtyka ari itei interveja – es aizsyuteju Marijai vaicuojumus, kurī munā pruotā roduos piec kruojuma puorskaiteišonys, i jei atbiļdēja.
Kas ir Marija Dzeisla – uzzynoj, losūt “A12”!


text:
Kai jau tika ziņots, šo goda janvarī ražūtnī nūtika nagadejums i itūšaļt mes eisumā vālātūs pastuosteit par niulejū situaceju un paradzātijom darbeibom.
Mes esam prīceigi paziņot, ka esam nūslāguši sadrabeibys leigumu ar vuocu uzjāmumu Büttner GmbH, kas ir vins nu cīnejamuokajīm īkuortu pīgodotojim kūksnis granulu ražošonys industrejī. Uzjāmums ir pasajiemīs pilnu atbiļdeibu par tehniskajom operacyjom ražūtnī, īskaitūt Vandenbroek International kaltātovu.
Pādejū sešu mienešu laikā mes esam piļņeibā puorbūviejuši kurtivi i kaltātovu, taipat uzlabuojom ekspluatacejis i drūšeibys procedurys. Büttner GmbH uzrauga vysus remontdorbus, uzlabojumus i personala apvuiceišonu, taipat pasajam pilnu atbiļdeibu par tehniskū apkūpi i dūs atspaidu i atīsmī.
Tān nūteik ražūtnis nūdūšona ekspluatacejī. Mes paredzom, ka jei sasnīgs pirms-eksplozijis ražošonys apjūmus jau septembrī. Ar Büttner GmbH paleigu mes cerom paaugstinot ražūšonu da 120-130 000 tonnu godā gotovuos produkcejis jau tyvuokyjā laikā.
Mes esam veikuši jaunu ražūtnis apdrūšinuošonu apdrūšinuošonys kompanejī Gjensidige Baltic, kas ītver i komercdarbeibys puortraukšonu. Bez tuo, niule piec GGL i FSC® C021123 auditym, esam atjaunuojuši itū sertifikatu darbeibu.
Mes gribātom izmantuot itū īspieji, lai pasceitu paļdis visim myusu klientim i pīguodotojim par atbolstu i sapratni itymā deļ myusu sarežgeityjā situacijā. Mes cerom jau tyvuokijā laikā atsuokt ražošonu i augstys kvaļitatis kūksnis granulu pīguodi sovim klientim.
Ziņas


text:
Ikgadejuo “Riezeknis specialuos zonys (Riezeknis SEZ) komercsabīdreibu Goda bolva” konkursa ītvarūs, 12.novembrī svineigā tīšsaistis pasuokumā tyka apbolvuotys sekmeiguokuos Riezeknis SEZ komercsabīdreibys. Riezeknis SEZ komercsabīdreibu Goda bolvys” konkurss tīk organizeits ar mierki nūvierteit i gūdynuot sekmeiguokuos Riezeknis SEZ komercsabīdreibys, kai i jūs produktus i pakolpuojumus, izviertejūt uznāmumu īprīkšejuo goda darbeibys rezultatus.
Šūgod “NewFuels” RSEZ SIA sajāme Atzineibys rokstu kai “Sociali atbiļdeiguokīs uznāmums” in “Energy Resources CHP” RSEZ SIA sajāme Atzineibys rokstu par īgiutū 2.vītu nominacejā “Sociali atbiļdeigs uznāmums”.
Uznāmumu vadeiba pazasoka sovim partnerim par veiksmeigu sadarbeibu, kai ari RSEZ i Kristai Freibergas k-dzei, Riezeknis valstspiļsātys dūmei i Aleksandram Bartaševiča k-gam i Riezeknis nūvoda dūmei i Monvīdam Švarca k-gam par īspieju struoduot i atsateisteit uzņiemiejim tik labvieleigā vidī.
Ziņas


text:
Rēzeknis piļsātys ītvarūs 2017.goda 5.augustā Rēzeknī nūtyka nu jau par tradiceju kļivušais teatralizeitais Rēzeknis uzjiemieju, bīdreibu, organizaceju, īstuožu i kolektivu guojīņs. Šūgod guojīņa tema beja “Kino mistereja”. Arī uzjāmumi NewFuels RSEZ SIA i Energy Resources RSEZ SIA pyrmū raizi pīsadalieja itymā skaistajā pasuocīņī i ar sovu kluotumu dapiļdieja daleibnīku skaitu. Lels paļdis vysim dareituojim i jūs saimu daleibnīkim par īzasaistiešonūs i daleibu svātku nūrisī!
Pasateicam Rēzeknis piļsātys dūmei i prīkšsādātuojam Aleksandram Bartaševičam, kai ari Rēzeknis Kulturas i Turisma centram par svātku organizeišonu! Paļdis ari fotografim Aleksandram Tolopilo un Sirokez par skaistajom biļdem!
Socialuo dzeive


text:
Dokumentej i popularizej metalkaļva Juoņa Ļubkys dailradi
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Bīdreiba “Rogovkīši” planavoj īmyužynuot i popularizēt Latgolys regionā pazeistamuokuo metalkaļva Juoņa Ļubkys dailradi – tops videostuosts, kuru veidoj Ivars Zviedris, i digitalais fotoalbums, informej bīdreibys puorstuove Terēze Kūkoja.
Tautys dailomota meistars Juoņs Ļubka ir pazeistamuokais metalkaļvs Latgolys regionā, kura meistareigī metala kolumi ir pazeistami Latvejā i uorpus juos rūbežu. Koč ari sovā kaļva dorba myužā nu 1970. gods ir struoduojs ar miseņu, kaparu, bronzu i melhioru, pādejūs godūs jis pīsagrīzs viņ dzeļžam. Sovu rūkrokstu Juoņs Ļubka ir izveiduojs, studejūt meistaru tradicejis i īvīšūt poša radeitus jaunynuojumus. Meistars ir darynuojs vysaidus sadzeivis prīškmatus – puču turātuojus, pakaramūs, komyna pīdarumus, gaismys lukturus i lustrys, pa reizei krāslus, smolkus spīgeļu ītvorus, vieja ruodeituojus i īspaideigus svečturus. Vāluok, 90. godūs, seviškā cīnā beja karūga turātuoji i komyna pīdarumi. J. Ļubkys darynuotī matala kolumi eksponāti daudzuos izstuodēs Latvejā, ari Pūlejā, Krīvejā (Moskovā, Vladivostokā), Vuocejā, Suomejā i Japuonā, kai ari puordūti daudzūs godatiergūs Latvejā, Vuocejā, Pūlejā.
2022. godā metala kaļvs J. Ļubka svinēs sovu 80 godu jubileju. Juo kaļva smēde jau vairuok nakai 30 godus atsarūn Rēzeknis nūvoda Nautrānu pogosta Zaļmuižā. Tok meistara ilguo kaļva dorba myuža veikums nav apzynuots i vīnkūp dokumentāts.
Andris Ozoliņš par jū roksta portalā la.lv: “Eistuo dzeļža kaļva omota meistareibu daboj viņ ar godim, kod kaļva tehniskuo variešona palykuse automatiska i var pīsagrīzt plastikys niansem. Tai struodoj Dzeļža kaļvu giļdis aristokrats, Tautys dailomota meistars Juoņs Ļubka. Solidais dorba stāžs i meistareibys leimiņs jū ļaun saukt par lelmeistaru.” (2016, 30. apr.)
Tautys dailomota meistars Longīns Švirēvičs, Tautys studejis “Cilnis” vadeituojs: “Kaļva meistaru Juoni Ļubku bīži radzu – Kaļvu dīnuos, Senejūs omotu dīnuos, godatiergūs i Vērmaņduorzā. Vysod prīcojūs par juo dorbūs jiutamū lobū orūda školu, precizitati i funkcionalitati. Vacuos školys meistari čikus nataisa!”
Itymā projektā tiks dokumentāts kaļva J. Ļubkys dorba process, jū filmejūt i izveidojūt video sižetu, apzynuoti i fotografāti ilgajā dorba myužā izkoltī dorbi (metala kolumi), izveiduots juo dorbu digitalais fotoalbums, popularizātys kaļva omota prasmis, video sižetu i digitalū fotoalbumu īvītojūt dažaiduos škārsteikla vītnēs.
Meistaru dorba procesā vosorā jau nūfilmēja dokumentalūs filmu režisors Ivars Zviedris. Pošreiz nūteik dorbs pi video sižeta izveiduošonys. Ir apzynuotys J. Ļubkys ilgajā dorba myužā darynuotūs nūzeimeiguokūs i interesantuokūs kolumu atsarasšonys vītys tyvuokā i tuoluokā apleicīnē. Itūs dorbus fotografēs i digitalū fotoalbumu veiduos pīredziejušais fotografs Aleksandrs Lebeds.
Metalkaļva Juoņa Ļubkys dailrade teik īmyužynuota projektā “Metālkalēja Jāņa Ļubkas daiļrades dokumentēšana un popularizēšana”, kurs dabuojs atbolstu Latgolys kulturys programys 2021 projektu konkursā.


text:
Voi vari uzminēt kinu piec kadra? Jauns “Im a’mazed” video
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Naformaluos izgleiteibys i kulturys Youtube platformys kanalā “Im a’mazed” tikū izguojs jauns video ar atraktivu spēli “Atmini kinu piec kadra”. Itamā reizē pīsadaleja četrys atraktivys komandys.
Vēļ 2020. goda nūslāgumā startēja pyrmais latgalīšu izklaidis, naformaluos izgleiteibys i kulturys Youtube platformys kanals “Im a’mazed”. Ituo kanala mierkis ir radeit i pīduovuot jaunu cylvāku publikai aktualu, originalu, interesnu i myusdīneigu Youtube audiovizualu produktu cyklu latgaliski, naformali styprynojūt latgaliskū identitati i volūdys lītuojumu, sabīdreibys i individu pošapziņu.
Itūšaļt kanalā jau ir vairuoki desmiti video par vysaiduokom temom. Niu izguojs ari jauns video-spēle “Atmini kinu piec kadra”, itamā reizē pīsadaleja četrys atraktivys komandys. Spēlē ir desmit raundi, kotrā treis kadri nu kaidys kinys. Ka spālātuojs atmiņ kinu ar pyrmū kadru, tod sajem treis punktus, ar ūtrū kadru – divejus punktus i ar trešū kadru – vīnu punktu. Atbiļde teik īskaiteita tam, kurs pyrmais damīdz pūgu.
Kai skaidroj vīna nu idejis autorem Viola Lapa, ituo kanala mierkis ir paruodeit, ka pasauleigys lītys i aktivitatis var dareit latgaliski, ari nalīkūt akcentu iz tuo, ka tys nūteik latgaliski aba vīnkuorši paruodeit, ka ar itū volūdu var dzeivuot.
Viola ari skaidroj: “Mes raudzejom meklēt kompromisu, kai nūdereigū informaceju apvīnuot ar izklaidejūšū. Jū mozuok mes pastreipuosim, ka myusu volūda ir nazkas eksotisks i izmierstūšs, jū vaira cylvāki nasabeis runuot.”
Ūtrs projekta idejis autors Guntis Rasims ari dasoka: “Daudzim ir gryuši taišni suokt runuot, partū ka uzatrauc, voi runoj pareizi, deļtam itys ir veids, kai tam cylvākam īdūt drūsmi.”
Regita Zeiļa, kura ir pīsadalejuse jau vairuokūs video, stuosta: “Kūpumā maņ pateik dūma, ka latgaliski ir pīejams myusdīneigs saturs jaunīšim. Īspiejams, ka gona daudzim tys līk padūmuot par latgaliskū savaižuok. Svareigi, ka tys nav standarta stils, kur vysu laiku atsakuortoj vīni i tī poši “pīredzis” stuosti par latgalīšim kai dinozaurim.”
Projekts teik realizāts ar Latgolys kulturys programā sajimtū Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts kulturkapitala fonda i A/S “Latvijas meži” finansialū atbolstu.


text:
Grupa “Ogas” publicej Ludzys apleicīnē pīraksteitys Leldīnis dzīsmis videoklipu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Leldīnis reitā etnoprīcys grupa “Ogas” (latgaliski byutu “Ūgys”) publiciejuse Leldīnei veļteitu videoklipu dzīsmei “Kū as devu šyupeļame”, viestej informaceja grupys profilā socialajā teiklā Facebook. Dzīsme originali pīraksteita Ludzys apleicīnē.
Dzīsme “Kū as devu šyupeļame” ir Sofijis Mikažānys i Jūļys Vasilānys 1940. godā Ludzys pusē Zviergzdinē Emiļa Melngaiļa pīraksteituo melodeja grupys “Ogas” aranžejā. Dzīsmi īdzīduojušys grupys dalineicys Diāna Logina i Ilze Jurjāne, kurys obejis īt nu Latgolys, kūklis īspieļuojušys Igeta Uozuoliņa i Dace Melbārde, bet akordeonu Marita Karpa. Dzīsmis video taisejs Ēriks Upenieks, bet videoklipā pīsadola ari studejis “Tev un man” audziekni Eva Kukaine i Luiss Uplejs, grupys “Stiprās sievas” dalineica Baiba Eiduka-Skuja, horeografs Agris Danilevičs i juo meita Emīlija Danileviča.
Etnoprīcys grupa “Ogas” ir ansamblis, kura repertuarā ir latvīšu tautysdzīsmis, tautā īmeiļuotys melodejis i daņči. Grupys dalinīki spielej dažaidus instrumentus, dzīž i ari sovuos uzastuošonuos īsaista publiku. Grupā dorbojās Diāna Logina (bolss, cymbala, akordeons, bubyns, īru stabule), Ilze Jurjāne (bolss, vejūle), Igeta Uozuoliņa (bolss, kūkle), Kristaps Karps (perkusejis, bungys), Domeniks Janaitis (bass), Marita Karpa (akordeons), Agnese Lukjanova (bolss, kulinis, flauta, īru stabule, mandolina) i Krišjānis Gaikis (bass).


text:
Tautumeitas - Dziesmas No Aulejas (White Vinyl)
A1 Anņeite
A2 Dizgon Borgais Rudiņs Nuoca
A3 Ar Gūdeni Dzīdit, Meitys !
A4 Pavasars / Pavasara Bolss
A5 ūguos Guoju , ūdzeņuosi / ūgu Bolss
A6 Tymsā Mani Tautys Vede
A7 Kur, Jumeiti, Tu Gulieji? / Juma Bolss
A8 Lobs Vokorsi , Juoņa Tāvs / Juoņu Bolss
B1 Klusit , Bārni, Vuornys Krāc
B2 Kam, Māmeņa, Maņ Auklēji
B3 ūsi, ūsi, Kod Louosi ? / Lopu Bolss
B4 ūzals, ūzals, Bārzsi, Bārzsi
B5 Aiz Azara
B6 As Bej' Lela Dzīduotuoja / Tolkas Bolss
B7 Brosnej, Puika, Tū Dzeršonu !
B8 Zaļā Suodiņā
Latviešu mūzika


text:
Radeita filma par kulinarū montuojumu Ūzulainis pogostā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Rēzeknis nūvoda Ūzulainis pogosts ar Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstu izveiduojs eisfilmu “Paaudzēs saglobuotuos iedīņu receptis Ūzulainī (Senejuos kuknis montuojums)”, informej projekta “Ekspedīcija “Senču ēdienu tradīcijas Ozolainē”” vadeituoja Inga Čekša-Ratniece.
Ekspedicejis laikā tuos dalinīki devēs pi pogosta saimineicu, kuruos ir saglobuojušys sovu seņču iedīņu receptis. Saistūšuokuos receptis i saimineicu stuosti ir atspīgeļuoti eisfilmā.
Kai zynoms, iedīni, ar tim saisteituos tradicejis ir daļa nu namaterialuo kulturys montuojuma, kas, taipat kai tautys mutvuordu daiļrade, atškir vīnys vītys dzeivuotuojus nu cytys. Rēzeknis nūvoda Ūzulainis pogosts ir vīna nu tūs apdzeivuotūs vītu, kur jau seņ sūpluok dzeivoj latvīši, krīvi, pūli, boltkrīvi, ukraini. Tī dorbojās i sūpluok pastuov katuoļu i vacticeibnīku draudzis. Multikulturaluo vide ir ītekmējuse ari kulinaruo montuojuma tradicejis. Vairuokys pogosta saimineicys turpynoj gordai gatavēt, lītā līkūt nu paaudzis paaudzē saglobuotuos receptis.
Eisfilma ir sasatikšona ar kulinaruo montuojuma saglobuotuojom, kuruos vys vēļ cap maizeiti kai jūs babys, taisa breineigus buļbu blīnus ar gali, tūs sutynojūt krīvu ceplī, kai ari ryupejās, kab vys vēļ gūdu goldūs byutu Ūgris galis rulete i taņtis Virginis rauga capumi.
Filmu veiduoja Māris Justs i Ausma Sprukte, tuos idejis autore – Ināra Blinova.


text:
Etnomuzykys izlasē “Sviests 9” latgaliskais muzykā sasavej ar lībiskū
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Jau deveitū reizi izguojuse etnomuzykys izlase “Sviests”, kurymā reizi divejūs godūs teik apkūpuoti dažaidu apvīneibu i solo muokslinīku radeitī skaņdorbi, kurūs saklausoma tautys muzykys ītekme, viestej izdevnīcebys “Lauska” publicātuo informaceja. Itamā izlasē ir 20 gobolu, kurūs vydā ari četri skaņ latgaliski voi tūs radeišonā īdviesme bejuse Latgola.
Izlasē īkļautūs skaņdorbu vydā var dzierdēt jau cīši labi Latvejis muzykā zynomuos grupys “Tautumeitas” speciali tautys deju ansambļa “Vektors” dejis horeografejai radeitū Aulejis dzīsmis “Brosnej, puika, tū dzeršonu” verseju.
Apvīneiba “TKP” (atšifriejumā “tā kā pērn”), kurā apsavīnuojuši Ēriks Zeps i Julgī Stalte “Sviests 9” pīduovoj nūsaklauseit skaņdorbu “Suņi” – tymā sasavej latvīšu i latgalīšu volūda i cīši tycams, ka itaida leimiņa īrokstā obejis volūdys sasateik pyrmū reizi, kas ir interesnuokais – lībīšus puorstuovūšuo Julgī dzīd latgaliski, sovpus Ēriks, kurs īt nu Varakļuonu, lībiski.
Vēļ vīna lībiskuo i latgaliskuo sasatikšona simboliski ir car apvīneibu “JŌRA” (nu lībīšu volūdys – azars) dzīsmē “Oj, agri”. Apvīneiba 2019. goda golā seve dasaceja kai trio TRE, bet niu dorbojās kai “JŌRA” i tuos repertuaru veidoj kai latvīšu, tai cytu tautu (leluokā tīsā skandinavu) tradicionalūs melodeju aranžiejumi, taipat lela lūma jūs muzykā ir ari improvicacejai.
Etnomuzykys izlasē “Sviests 9” atrūnoms ari skaņdorbs zam nūsaukuma “Vonogu dancs”, kurū īspieļuojuse kaida apvīneiba “FOLK 7”. Izaruod, ka aiz tuos globojās kuliņu i bungu grupys “Auļi” i grupys “Raxtu Raxti” dalinīka Edgara Kārkļa ideja i apsavīnuošona ar cytim nu Leivuona īmūšim muzikim: Kristīni Kārkli-Kalniņu i Gati Valteru. Jim pīsavīnuojuši vēļ vairuoki Latvejā pazeistami muziki, ar kurim Edgars da ituo ir sasadorbuojs dažaidūs sastuovūs. Skaņdorbam dūts “Vonogu daņča” nūsaukums, jo Vonogūs vaicojamys Kārkļu saimis saknis, i itei ir Edgara improvizaceja i sajiuta par itū vītu i tuos nūskaņom. Sovulaik Vonogūs dažaidus muzykys instrumentus spieļuojuši kotrā saimē, kuliņu vys tī naasūt bejs, aiz tuo tuos skanūt niu.
Kai portalam lakuga.lv pīzeist izdevnīceibys “Lauska” vadeituojs Juris Zalāns, niu jau saneitais deveitais “Sviests” (latgaliski raksteitu “Svīksts”) ir itūs kovida godu rezultats. Jau īrosts, ka izlase izīt reizi divejūs godūs, nu pandemejis deļ tuos izīšona nu pārnejuo goda puorsacāluse iz itū. Etnomuzykys izlase simboliski paruoda ari ituo laika sovpateibu – sasatikšonys i kūpā muziciešonys deļ rodušīs vairuoki solo projekti, bet izlasē asūšūs muziķu vydā pamatā ir tī, kurī kūpā spieļuoj jau senejuok – jaunu apvīneibu sasarošana itymā laikā beja pagryutuoka. Ka “Sviests 8” bejušys ari vairuokys latvīšu muziķu sadarbeibys ar uorzemu muzikim, “Sviests 9” ir pošu saneits – tuos pošys pandemejis deļ muzikim mozuok saguojs sabyut pasaulī, kab sasatiktu ar cytu vaļstu muzikim i rostūs jauni kūpdorbi.
“Sviests 9” izaceļ ari ar skaniejuma tehniskū rysynuojumu – vysi skaņdorbi samiksāti eipašajā “Dolby Atmos” versejā, kas ar attīceigu aparaturu ļaun izlasi klauseitīs gondreiž kai treijuos dimensejuos.
Etnomuzykys izlasi “Sviests 9” var klauseitīs popularuokajuos muzykys straumiešonys vītnēs, bet CD albuma formatā var pasyuteit izdevnīceibys “Lauska” sātyslopā ITE.


text:
Našlātė
Našlātė aba pėjuolka (luotīnėškā: Viola) ī tuokė kvietka, katra muokslėškā prigol našlaitėniu augalū (Violaceae) šeimā.
Anėi daugiametē augalā ī, katrūm lapā ont stombrė ēn pražongē. Žėidā našlātiu būn vėinspalvē aba trėspalvē, aug paskėrā aba krūvuo ėšaugė̄ ėš lapu pažastū ont ėlgū kuotū.
Lietovuo laukėnės (dīkas) našlātės aug pėivūs, medies, griuoviūs, pakelies. Žuolėninkūs prī nomū, kapūs, miestu ė miestaliu žuolīnūs žmuonis augėn dekaratīvėnės našlātės so dėdlēs, spalvingās žėidās.
Da veiz.: šonpėjuolkė.


text: Romans veļteits publicistam, kulturys i sabīdriskajam darbinīkam, izdeviejam, pyrmuos latgalīšu atmūdys darbinīkam Fraņčam Kempam. Par gruomotu raksteitys itaidys ryndys: “Tī, kas gaida smolku juo biografejis faktu i vysu padareitūs dorbu izkluostu, byus veilušīs. Deļ ituo var skaiteit M. Bukša dorbus, O. Rupaiņa romanu “Tauta grib dzeivuot“ par latgalīšu atmūdu 19. i 20. godusymtu mejā. Viļsīs ari tī, kas gaidejuši vysu varūša heroja tālu. Personeibu oklai idealizēt ci īmeit dubļus var viņ, atsatuolynojūt nu juos. Tyvumā vyss palīk ciļvieceigs, autori gribiejuši pādejuo. Intriga (meilys treisstyurs) ir mozajā kūka žvūrgzdineņā, kas liktineigi saista Fraņci ar juo dzeivis liktineigajom sīvītem, kompozicejai soveigs fragmentarisms – tuos ir atseviškys epizodis, izvārstys ar asociacejom, īguodom, epizodiskim tālim, nūskaņu, ci Fraņča viestulis.”


text:
June 21, 2022
by NewFuels
Comments Off on Leigū, leigū!
Kluot vosorys saulgrīži, breids, kod saule ir sasnāguse sovu vysaugstuokū punktu dabasu lūkā i doba ir pylnā plaukumā.
Svynūt Leigū svātkus, nūvielejam izbudeit vyseisuokuos nakts mageju, dobys spāku, juoņuzuoļu smaržu i kūpā byušonu ar sovim mīlīm. I, ka jer drūsme, ļākt puori ugunskuram i naguļāt da saullākta!
Ļusteigu leiguošonu!
Ar cīņu,
Roman Vdovychenko
Valdis prīkšsādātuojs
NewFuels RSEZ SIA
Energy Resources CHP RSEZ SIA
April 13, 2022
by NewFuels
Comments Off on Prīceigys Leldiņis!
Leldiņis ir pavasara i dzeiveibys svātki. Kod gaismys atsagrīšonuos i dobys atsajaunuošonuos raisa dūmys par dzeiveibys breinumu, namiteigu atdzimšonu i atteisteibu, as nūvieleju, lai Leldiņu svātku prīks īīt kotrā gimenī Latvejā i vysā pasaulī, jai jimuos muojoj mīrs i saticeiba, a pavasara sauļa izgaismoj myusu ikdīnys gaitys, dorūt lobūs dorbus! Prīceigys Leldiņis!
Ar cieņu,
Roman Vdovychenko
Valdis prīkšsādātuojs
NewFuels RSEZ SIA
Energy Resources CHP RSEZ SIA
March 24, 2022
by NewFuels
Comments Off on ASV vēstnīka vizeite
23.03.2022. “NewFuels” RSEZ SIA i “Energy Resources CHP” RSEZ SIA beja tys gūds uzņimt vīsus nu ASV viestnīceibys Latvejī – Amerikys Savīnuotūs Valstu viestnīku Džonu Lesliju Kārvaila kungu.
Delegacejī beja i politiskīs darbinīks Deivids Svollijs, sabīdriskūs lītu specialists Oskars Avila i politiskīs specialists Artjoms Uršuļskis.
Vizeitis laikā gosti īzapazyna ar uznāmumu dorbu, jūs atteisteibys mierkim i īspiejom, kai i sadarbeibys īspiejom pašreizejā ekonomiskiejā situacejā.
Tikšonuos laikā tyka puorrunuota i asūšuo situaceja i eksporta i vītejuo tiergu atteisteibys īspiejis myusu uznāmumiem.
“NewFuels” RSEZ SIA i “Energy Resources CHP” RSEZ SIA vadeiba, kuru puorstuov valdis prīkšsādātuojs Roman Vdovychenko, izsoka pateiceibu par myusim izruodeitū uzmaneibu i cer iz turpmuokū sadarbeibu!
February 22, 2022
by NewFuels
Comments Off on Riezeknī atkluota slāgtuo futbola halle
“NewFuels” RSEZ SIA i “Energy Resources CHP” RSEZ SIA vīnmār ar prīku dūd īguļdiejumu sporta atteisteibā, dieļ tam myusim ir biejs tys gūds pīzadaleit telpu futbola arenas atkluošonā Riezeknī, atbolstūt projektu.
Piezeknis valstpiļsātys dūmis Sporta puorvaļdis vadeituoks Aleksejs Grehovs “NewFuels” RSEZ SIA i “Energy Resources CHP” padeve pateiceibys rokstus “Par īguļdiejumu sporta atteisteibā Riezeknī 2021.godā”.
Nu Riezeknis bārnu – jaunatnis sporta školys komandys Vaļdis prīkšsādātuojam Roman Vdovychenko tyka padūtys pīmiņis bolvys, sovukuort komandai tyka pasnāgts futbola bumbu komplekts.
Halle, kas tyka uzcalta Riezeknī, kliva par pyrmū itaidu futbola inftrastrukturys objektu uorpus Reigas.
Juos izveide stypri uzlobuos treneņu procesu bārnu komandom regionūs, kurom zīmā ir bejuse nūpītna kvalitativys bāzis tryukuma problema, kai ari ļaus i vytim sporta leidzjutiejim treneitīs i spieļuot ārtūs apstuokļūs zam jumta i iz kvalitaiva saguma.
Izsokam pateiceibys vuordus vysim sadarbeibys partnerim, kas davušs īguļdiejumu futbola hallis tapšonā:
Piezeknis valstpiļsātys dūmis vadeituojam Aleksandram Bartaševičam, Latvejis Futbola federacejai i juos prīkšsādātuojam Vadimam Ļašenko, uorvalstu sadarbeibys partnerim – Slovenejas uznājumam “DUOL”, kas izgatavuoja i uzstuodieja hallis kupolu, būvdorbu veiciejam SIA “Latgalija”, būvuzraugim SIA “Marčuks”, projekteituojim SIA “Ceturtais stils”.
Komandys gors ir svareigs gon spieļojūt futbolu, gon vysa ituo projekta eistynuošonys procesā! Nūvieļejam veiksmi i produktivus treneņus vysim sportistim!
December 22, 2021
by NewFuels
Comments Off on Prīceigus Zīmyssvātkus i laimeigu Jaunū godu!
Lai sasildās sirds tai baltajā dziesmā,
Ko šovakar zeme debesīm dzied.
Lai nosargā sevī to svecīšu liesmu,
Ar kuru var droši caur puteņiem iet!
Pavysam klusi i namonami ir pīzalaviejs svātku laiks, kas pīpiļdeits ar prīku, jaukim puorsteigumim i ģimenis syltumu.
Lai i aizejūšīs gods ir biejs puorbaudiejumu pylns, tūmār kūpeigim spākim paveiktīs līk ar gondariejumu pazavērt iz dorba rezultatim i ar gaišu skotu raudzeitīs nuokūtnī. Jauns suokums i cereibys gaišuokai nuokūtnei – tuos ir dūmas, kas īt pruotā, dūmojūt par Jaunuo goda atīšonu. Tys ir laiks, kod atkluot jaunus horizontus i reaļizeit sapņus, atgiut spākus i uzkruot ticeibu sev.
Nūvieleju, lai myusim vysim ir daudzi mīlesteibas i prīka, kū duovuot svātkūs i ikdīnā. Lai izadūd pīdzeivuot mozus i lelus breinumus i izbaudeit jūs kūpā ar sovim tyvīm i mīlīm.
Lai Jaunīs gods ir īdvesmas, energejis i veiksmis pīpiļdeits! Lai tīģera drūsme i veikleiba paleidz eistynuot vysus sapņus i īceris!
Prīceigus svātkus!
Ar cīņu,
Roman Vdovychenko
Valdis prīkšsādātuojs
NewFuels RSEZ SIA
Energy Resources CHP RSEZ SIA
December 15, 2021
by NewFuels
Comments Off on Riezeknis specialuos ekonomiskuos zonys Goda bolva 2020
Ikgadejuo “Riezeknis specialuos zonys (Riezeknis SEZ) komercsabīdreibu Goda bolva” konkursa ītvarūs, 12.novembrī svineigā tīšsaistis pasuokumā tyka apbolvuotys sekmeiguokuos Riezeknis SEZ komercsabīdreibys. Riezeknis SEZ komercsabīdreibu Goda bolvys” konkurss tīk organizeits ar mierki nūvierteit i gūdynuot sekmeiguokuos Riezeknis SEZ komercsabīdreibys, kai i jūs produktus i pakolpuojumus, izviertejūt uznāmumu īprīkšejuo goda darbeibys rezultatus.
Šūgod “NewFuels” RSEZ SIA sajāme Atzineibys rokstu kai “Sociali atbiļdeiguokīs uznāmums” in “Energy Resources CHP” RSEZ SIA sajāme Atzineibys rokstu par īgiutū 2.vītu nominacejā “Sociali atbiļdeigs uznāmums”.
Uznāmumu vadeiba pazasoka sovim partnerim par veiksmeigu sadarbeibu, kai ari RSEZ i Kristai Freibergas k-dzei, Riezeknis valstspiļsātys dūmei i Aleksandram Bartaševiča k-gam i Riezeknis nūvoda dūmei i Monvīdam Švarca k-gam par īspieju struoduot i atsateisteit uzņiemiejim tik labvieleigā vidī.
November 15, 2021
by NewFuels
Comments Off on Sveicu Latvejis Republikys proklameišonys godadīnā!
Latvejis Republikys proklameišonys dīna ir svātki ikvīnam nu myusim. Nūvieleju, lai Latveja dzeivoj myusu lobiejuos dūmuos i dorbūs gon svātkos, gon ari ikdīnā. Nesit sovuos sirdīs lepnumu par sevi, sovu gimeni, sovu tautu! Lai myusu dorbs, ticeiba sovim spākim i īcerem paleidz ceļt Latveju vīnuotu i stypru!
Ar cīņu,
Roman Vdovychenko
Valdis prīkšsādātuojs
NewFuels RSEZ SIA
Energy Resources CHP RSEZ SIA
August 2, 2021
by NewFuels
Comments Off on ENplus® audita rezultati
17.06.2021. uznāmums “NewFuels” RSEZ SIA izguoja ikgadejū auditu ENplus® sertifikata uztureišonai i sajāme aplīcynuojumu par saražuotūs granulu kvalitatis atbiļsteibu ENplus® A1 i ENplus® A2 kvalitatis klasem.
July 26, 2021
by NewFuels
Comments Off on FSC® puorsertifikaceja
2021. gadā uznāmums “NewFuels” RSEZ SIA ir izguojs FSC® (Forest Stewardship Council, FSC-C131356; NC-CoC-025876) puorsertifikaceju tyvuokiejam 5 godu periodam par atbiļsteibu (CoC) Forest Stewardship Council® (FSC®) pīguodis ķiežu praseibom. Jaunīs sertifikats dereigs nu 26.07.2021. da 25.07.2026
July 22, 2021
by NewFuels
Comments Off on ISO auditu rezultati
16.06.2021. i 14.07.2021. “NewFuels” RSEZ SIA i “Energy Resources CHP” RSEZ SIA izguoja ikgadejūs auditus ISO sertifikatu uztureišonā i saņāme aplīcynuojumu par atbiļsteibu starptautiskīm ISO 14001:2015, ISO 50001:2018, ISO 9001:2015 un ISO 45001:2018 standartim.


text:
Saruna par bīdreibys “LgSC” planim ar bīdreibys vadeituoju Edeiti Husari “Vietējā Latgales Avīze”
Pīktdīnis, 11. juņa, avīzis “Vietējā Latgales Avīze” tematiskajā sadaļā ir Ingys Kaļvys-Mininys saruna ar bīdreibys “LgSC” vadeituoju Edeiti Husari.
Intervejā var puorskaitei kai par Edeitis pošys aktivitatem, tai par bīdreibys “LgSC” dorbim i planim tyvuokajam laikam. Par Aktivūs īdzeivuotuoju fonda projekta suokšonu, par latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv jaunū komandu, par Sabīdreibys Integracejis fonda atbaļsteitajim medeju projektim, kai ari itūgod izdūšonai sagataveit paradzātajom gruomotom i cytim planim.
Interveju var puorskaiteit ite:


text:
Kotru pīktdīni laikā nu 15.05 da 16.00 Latvejis Radejis 1 trejuos Latgolys frekveņcēs skanēs Latgolys multimedeju studejis veiduota programa, nu puorejuos LR1 frekveņcēs turpynuos skanēt īrostuo programa. Stuņdi garajā raidejumā “Latgolys stuņde” skaņ diskusejis ar Latgolys regiona uzjiemiejim, politikim i sabīdriski aktivim cylvākim, kai ari regiona aktualitatis i kulturys nūtikšonu afiša.
Raidejums teik translēts na tikai radejis tīšraidē, bet gondreiž kotru reizi ari video formata tīšraidē socialajā teiklā Facebook.


text:
90. godu suokumā radejis raidejums “Latgolys Vuords” tyka izveiduots ar mierki paruodeit latgalīšu volūdys vierteibu. Par tuo redaktoru kliva Nagļu pogosta dzeivuotuojs Bronislavs Sprydzāns. Godu garumā jis naatlaideigi raudzeja byut kluot vysūs nūtykumūs Latgolā, kai ari īspiejami daudz viesteit par Latgolys ļaudim. Raidejums “Latgolys Vuords” skanēja Latvejis Radejis pyrmajā, ūtrajā i catūrtajā programā nu 1989. goda 2. apreļa leidz 2012. goda 11. oktobram.
NOMINANTI:
Dagdys TV raidejums par Sibira latgalīšim
Dokumentaluo kina “Latgolys Mārys ceļš”
Latgolys Regionaluos televizejis raidejums par jaunū Latgolys muzyku
Latgolys Radejis raidejums “Pusnakts Triādis”


text:
Tei ir miniatura eņciklopedeja, kurā uzskotomā, saprūtamā i saistūšā veidā teik dūtys zynuošonys par
sovys tautys viesturi, geografeju, kulturu, sasnāgumim dažaiduos dzeivis nūzarēs. Itei pyrmavuiceišonys
gruomota ir pedagogejis i volūdneiceibys simbioze. Tei ir zynuošonu i školys simbols..
Vacais stolers Džepeto puordeve sovu mieteli, lai kūka lelei Pinokio (Buratino) nūpierktu gruomotu – nu, prūtams,
ābeci.
Ābecis aizdavums ir īvadeit mozū bārnu burtu pasaulī, īvuiceit skaiteit dzymtajā volūdā. Ar ābeci suocās kuopīņs
zineibu kolnā. Kū augstuok, tū plašuok pasaplieš debešu mola.
Cik pasaulī atškireigu tautu, volūdu, tik i atškireigu ābeču: bārnuduorza audzieknim, vuiceišonai sātā,
pyrmklasnīkim, pīaugušajim, naredzeigajim, nadzierdeigajim... Dažaideiba i naatkuortojameiba ābeču pasaulī ir taišni
apbreinojama. Kai poša volūdu pasauļa breinumi:
-
turku volūdā ir vīns nakuortnais darbeibys vuords, angļu volūdā – 283, esperanto volūdā nav nivīna;
-
Zīmeļamerikys indiaņu čipeva volūdā darbeibys vuordam ir ap 12000 formu;
-
tabasaranu volūdā 48 lītvuorda lūcejumi;
-
kabardīšu volūdā vītnīkvuordam ir 28 personys;
-
vysmozuok burtu ir havajīšu i Rotokys solys īdzeivuotuoju volūdys alfabetūs – 12 i 11;
-
aini skaita itai: (10 – 1) + (10 – 5 × 20) = 99.
- itai: (4 × 20) + (10 + 9) = 99
- itai: 9 + 41⁄2 × 20 = 99
vai 9 + (5 – 1⁄2) × 20 = 99;
-
ubihu volūdā ir 80–85 leidzskaņu fonemys i vīna poša patskaņa fonema a;
-
papuasu tangma volūdā ir tikai div kruosu apzeimiejumi: muli – malns, zaļš i mola – bolts,
sorkons, dzaltons;
-
aborigenu djirbal volūdā ir četrys kuortys (dzimtis) – veirīšu, sīvīšu, videjuo i ādamuo. Igauņu, angļu volūdā
lītvuorda kuortys nav vyspuor.
Ābeču puorsteidzūšuo daudzveideiba atkareiga nu volūdys īškejuos uzbyuvis, vuiceišonys metoda (burtuošonys, skaņu,
analitiski-siņtetiskuo, globaluo...), poligrafiskuos vareibys, nu tautys mentalitatis. Ābecē kai iudiņa pileitē
atspeid i laikmata praseibys, i tautys kulturys leidzīņs. Tei uzskotomi ruoda, kai kurai tautai dora golva i
kai tei dūmoj par bārnim atīmūšajūs laikūs.
Munā kolekcejā ir apmāram 10 290 ābeču nu 220 zemu 1180 volūduos. Tei ir bejuse izstuodeita 220 reižu
Latvejis muzejūs, školuos, bibliotekuos, klubūs, taipat 1987. godā Moskovā Vyssavīneibys Tautys saimisteibys
sasnāgumu izstuodē, kurā kolekceja tyka apbolvota ar sudobra medaļu. 2006. godā izstuode beja Salonikūs
(Grīkeja), 2011. godā – Opskovā (Krīveja), 2012. godā – Oršā i Grodņā (Boltkrīveja), 2013. godā –
Pernovā (Igauneja), 2014. godā – Latvejis Nacionalejā bibliotekā, 2018. godā – Boltkrīvejis Nacionalajā
bibliotekā Minskā.
Kūpā ar filologi Lideju Leikumu asmu sarakstejs ābeci latgalīšu volūdā (1992). Tei atsarūn pastuoveigajā
ekspozicejā Šeņžeņā pasauļa VIP (Very Important Person – (cīši) īvārojama persona) centrā (Kīnā).
2014. godā izguoja myusu obu saraksteituo pyrmuo digitalu latgalīšu ābece „Skreineite“, kas tyka izdūta 2017.
godā.
1996. godā apguods Zvaigzne ABC izdeve munu ābeci latvīšu volūdā; tei beja izstuodeita Storptautyskajā
gruomotu tiergā Frankfurtē pi Mainys (Vuoceja).
2009. godā apguods Zinātne izdeve munu gruomotu Latgaliešu ābeces (1768–2008).
2011. i 2014. godā izguoja muna gruomota „Purlovas grāmata“, kurā atrūnama piec skaņu metodis sastuodeituo ābece latgalīšu volūdys Purlovys izlūksnē.
2012. godā tyka izdūts ābeču kolekcejis katalogs treis siejumūs.
2020. godā izguoja daziņu kruojums „Pasauļa tautu ābeču kolekceja”, kurā informaceja par kolekceju dūta 30 volūduos.
Lels lyugums atsasaukt vysus, kas var papyldynuot munu kolekceju.
JURIS CIBUĻS
a/k 147, Pasta centrs SAKTA
Brīvības bulvārī 32
Rīgā, LV-1050
LATVIJA – LATVEJA


text:
Latgola
Latgola (latvīšu: Latgale) – Latvejis nūvods vaļsteibys reitūs.
GeografejaLabot
- Golvanīs rakstīņs Latgolys doba
Geografiskai Latgola izalikaliejuse iz Latgolys i Sielejis augstīņu i Reitulatvejis, Mudovys, Polacka zamīņu. Tipiskīs Latgolys zemisvierīņs ar kauprim i līknem veidūjīs kai laduoja veicis rezultats geologiskajūs ladslaikūs. Latgolys pošys augstuos viersyunis pa vyscaureigajam (absolutajam) augstumam – Lelais līpkolns (289 m augšuok jiuru leidzīņa) i Dzierkaļu kolns (286 m augšuok jiuru leidzīņa) Rēzeknis nūvoda Kaunatys pogostā. Pa samiereigajam (relativajam) augstumam pyrmū vītu aizjam Dzierkaļu kolns, jis pasaceļ augšuok apleicīnis par 89 metri.
Latgolu arī sauc par Zylūs azaru zemi, Azarzemi. Regiona līknēs atrassim kaidu tyukstūšu azaru, nu jūs poši lelī – Lubuons (viersas plotums 8070 ha) i Rāzna (5756 ha). Vysudziļais Latgolys azars (65 m) – Dreidzs. Nu sovys pusis, Dagdys nūvodā asūšais Ješs tur vysuvaira azarsolu (69). Pa skaitam lelums Latgolys azaru saguluši Latgolys augstainē.
Regionā taipat na moz upu, tikai juos leluokuotīs nalelys. Poša leluo, poša skaistuo i kulturviesturiski vysusvareiguo upe – Daugova, ītakūša Latgolā nu Boltkrīvejis teritorejis. Gobola iz vyds Kruoslovys i Daugpiļs, kurymā upe taisa pīcus leikumus i tak pa apmāram 40 m dziļu upleju, kod nakod sauc Latgolys Šveicarejis. Svareiguokys Daugovys pītakys Latgolā – Aivīkste, Dubna.
Reitulatvejis zamīnē izaplātuši leli pūri i peisi. Teiču pūrs aizjam lelu daļu Krystapiļs i Varakļuonu nūvoda.
Meži sadz apmāram trešu daļu Latgolys teritorejis. Pūstumlatgolā stīpās egļu skuti, a gar Daugovu – prīžu syli. Dīnavydlatgolys leluos dalis zemisvierīņam soveigys bārzu bierzs.
Latgolā plotys kūdrys atradnis: Krīvu–Jersikys pūrs Leivuonu nūvodā, Kreiču i Kreņovas pūri Kuorsovys i Cyblys nūvodā, Strūžānu pūrs Rēzeknis nūvodā, taipat muola atradnis: Vileks nūvoda Kuprovā, Leivuonā, Daugpiļs nūvoda Neicgalī. Ceļu būvnīceibā Latgolā lītoj dolomītu, kura vysleluokuos atradnis ir pi Jiekabpiļs. Daugovys uplejā i juos apleicīnē ir lelys smiļkšu atradnis. Leivuona boltū kvarca smiļkti lītoj vītejuo stykla dareitova.
Klimats Latgolā koņtinentāluoks kai cytā Latvejis teritorejis daļā. Zīmys vīnmār soltuokys i snīga pīkreit dreižuok i juo pasadora bīzuoka kuorta kai palykušajā Latvejis daļā, a vosorys syltuokys. Dagdā i Daugpilī registrāta vysuzamuokuo temperatura (–43 grādi C), i Daugpilī – absolūtuo vysuaugstuokuo (+36 gradi C).
Deļ plotuo iudiņbaseina Latgolā lela iudiņa putnu, iudiņa kustūnis i molusku vysaideiba, a deļ pūru i peisu – lela pūstumu dzeivinīku i auguoju škiru vysaideiba. Lelajūs meža masivūs Latgolā apteikamys daudzejis taigys dzeivinīku škirys, kuru pīstuovi īceļoj nu Krīvejis (luoči, taigys kustūne i ct.). A Daugovys vacupē, Pīdrujis sausajuos pļovuos i cytuos smiļkšuotuos i atdareituos vītuos sateikamys daudzejis stepu i cytu dīnavydu dzeivinīku i auguoju škirys (tauryni, vabalis, voguli, sieņs i ct.). Latgolā pīskaiteits vaira kai 1850 vabaļu i vogulu škiru.
Latgolā irā nazcik vaļsteibys sorgojamu dobys objektu – Teiču rezervats, sorgojamuos teritorejis apleik Dreidža, Istrys, Pildys i Odumovys azaru, taipoš 3 sorgojama zemisvierīņa apvydi – Sielejis, Viersdaugovys i Daugovys lūku. Jī izslyvuši caur sovpateigajim, daudzatmejeigajim vierīnim i sevišku dobys skaistumu. Bez tuo Latgolā irā daudzi cylvāka īriedeitu parku, a Daugpiļs nūvoda Neicgaļa pogostā atsaguļs miļža akmiņs (apleikmārs 30,5 m, augstums 3,5 m).
- Pošys augstuos Latgolys viersyunis
- Pasauka (Byušonys vītys nūvods i pogosts) – vyscaureigais augstums (augšuok jiuru leidzīņa) – samiereigais augstums (augšuok apleicīnis)
- Lelais Līpkolns (Rēzeknis nūv. Kaunatys pog.) – 289,3 m a. j. leidz. – 86 m
- Dzierkaļu kolns (Rēzeknis nūv. Kaunatys pog.) – 286,3 m a. j. leidz. – 89,2 m
- Dubuļu kolns (Rēzeknis nūv. Kaunatys pog.) – 273,8 m a. j. leidz. – 61,8 m
- Karaļu kolns (Rēzeknis nūv. Kaunatys pog.) - 272,2 m a. j. leidz. – 55,6 m
- Kromaņu kolns (Rēzeknis nūv. Kaunatys pog.) - 271,1 m a. j. leidz. – 53,8 m
- Dekšņa kolns (Rēzeknis nūv. Kaunatys pog.) - 266,5 m a. j. leidz. – 34,9 m
- Greizais kolns (Dagdys nūv. Aņdzeļu pog.) - 263,7 m a. j. leidz. – 60 m
- Poši lelī Latgolys azari
- Pasauka (Byušonys vītys nūvods) – viersa pluots
- Lubuons (Rēzeknis i Modyunis nūv.) – 8070 ha
- Rāzna (Rēzeknis nūv.) – 5756 ha
- Rušyuns (Ribinišku nūv.) – 2373 ha
- Sivers (Kruoslovys nūv.) – 1759 ha
- Cierms (Ludzys nūv.) – 1261 ha
- Ješs (Dagdys nūv.) – 988 ha
- Lelais Ludzys azars (Cyblys nūv.) – 846 ha
- Poši dzilī Latgolys azari
- Pasauka (Byušonys vītys nūvods) – vysulelais dziļums
Administrativais dalejumsLabot
- Golvonais rakstīņs: Latgolys administrativais dalejums
Administrativai Latgola sasadora nu 19 nūvodu i 2 republikys mīstim. Kulturviesturiski Latgolai pīdar i daļa nu Olyuksnys nūvoda (nazkodejais Līpnys pogosts) i Modyunis nūvoda (nazkodejais Borkovys pogosts). Taipoš leluokuo daļa Daugpiļs nūvoda i Daugpiļs mīsta irā Latgolā, a nūvoda daļa Daugovys kairajuo molā i Daugpiļs mīsta daļa (nazkodejais Greivys mīsts) irā Sielejā. Leluokuo Jākubmīsta daļa irā Sielejā, a nazkodejais Krystapiļs mīsts (niu Jākubmīsta daļa) Latgolā. Nu tuo vysa Latgolys teritoreja irā daleita 21 nūvodā i 3 republikys mīstūs.


text:
Kas motivej jaunīšus atsagrīzt Latgolā?
Roksta autore: Gunta Ločmele, portals lakuga.lv
Runojūt par Latgolys atteisteibu, kai vīnu nu leluokūs problemu sociologi i ekonomisti miņ cylvāku aizbraukšonu nu regiona. Pošvaļdeibys i navaļstiskuos organizacejis rauga nūturēt jaunīšus regionūs, motivejūt i snādzūt atbolstu uzjiemiejdarbeibys suokšonai. Tok par lobu palikšonai Latgolā ci atsagrīzšonai spielej ari cyti motivi. Kab dazynuotu, kas motivej jaunīšus atsagrīzt Latgolā, portals lakuga.lv izvaicoj treis mārgys, kurys piec studeju i dorba dzeivis Reigā atsagrīzušys Latgolā.
MARTA LOČMELE auguse Kuorsovys nūvoda Saļņovā. Pamatizgleiteiba i videjuo izgleiteiba Martai ir dabuota ite pat – Latgolā, bet augstuokuo – bakalaura grads muokslā – Latvejis Kulturys akademejā Reigā. Piec studeju Marta apzynuotai izavielēja dabuot dorba pīredzi Reigā, godu jei nūstruoduoja uzjāmumā “MTG” par reklamys planavuotuoju.
“Niule struodoju “Rēzeknes Gaļas kombinatā” par marketinga nūdalis vadeituoju,” stuosta Marta Ločmele. “Jau studejūt, zynuovu, ka braukšu atpakaļ. Man pateik lauki i doba. Ite ir vysjaukuokī cylvāki. Lāmums atsagrīzt nūteikti beja saimis i draugu deļ. Itymā šaļtī jiutūs labi! Vyss, kū planavuoju, pagaidom pīsapylda. Ka pats dareisi i vysu laiku byusi kusteibā, tod ari nuokūtne byus skaidra. Golvonais – justīs laimeigi!”
Marta ir ari sabīdriski aktiva, breivajā laikā doncoj Saļņovys jaunīšu deju kolektivā, spielej volejbolu, organizej sportiskys aktivitatis, kai ari Marta ir vīna nu pruota spieļu “Aļberts” idejis autorim i organizatorim.
Ari DIĀNA BALALAIKINA ir nu Kuorsovys. Jei absolviejuse Juoņa Ivanova Rēzeknis Muzykys vydsškolu, bet Reigys Pedagogejis i izgleiteibys vadeibys akademejā Diāna dabuojuse bakalaura gradu izgleiteibā i suokumškolys školuotuoja kvalifikaceju. Pyrmuo pīredze dorbā ar bārnim Diānai beja, divus godus struodojūt vīnā nu Reigys bārnuduorzu: “Tys beja breineigs laiks jaunai pīredzei. Vyss beja jauns, interesants, izpaleidzeigi kolegi.”
Jaunīte atzeist, ka golvyspiļsātys pīredze paleidz ari pošlaik. Latgolā Diāna atsagrīze pyrms vairuoku godu i turpynoj struoduot izgleiteibys nūzarē, byudama suokumškolys školuotuoja i pedagoge-karjerys konsultante Daugovpilī.
“Reigā, zynoms, ir daudzi īspieju,” soka Diāna, “Tok vysod asu zynuojuse, ka muna sirds pīdar munai dzymtajai vītai – Latgolai. Nui, ite gryuts atrast dorbu, eipaši mozuos piļsātuos ci pogostūs, partū saīt dzeivuot tī, kur ir dorbs.”
Runojūt par nuokūtnis perspektivom, Diāna pastreipoj, ka školuotuojam byus dorbs, cikom byus bārni: “Lobuokais veids, kai veicynuot atteisteibu Latgolā, ir pošim ite dzeivuot, audzynuot sovus bārnus, baudeit breineigūs dobys skotus i aktivi īsasaisteit sovys dzimtinis atteisteibā. Es doru tū, kas maņ pateik, doru nu sirds i asu laimeiga, saucūt Latgolu par sovu sātu!”
DIĀNYS CELITĀNIS dzymtuo puse ir Kruoslovys nūvoda Izvolts. Piec Daugovpiļs Universitatis absolviešonys Diāna nūbrauce iz Reigu, kur nūstruoduoja godu i izlēme atsagrīzt Daugovpilī. Niu Diāna Celitāne struodoj par bibliotekari Bārnu bibliotekā i breivajā laikā doncoj Daugovpiļs Latvīšu kulturys centra deju kolektivā “Laismeņa”.
“Latgolā ir mīreiguok, syltuok i vairuok mīlesteibys! Latgolā radzu prīceigu dzeivi i personeibys atteisteibu,” par sovu atsagrīzšonu soka Diāna.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Kalimahs
Kalimahs (greku: Kaλλίuaxoς; * ap 310—305 g. p. Kr. Kirenē, † ap 240 g. p. Kr.) – vīns nu vysuzeimeigūs helenizma laiku senejūs greku ailinīku. Kalimahs raksteja elegejis, epigramys, epiliumus, himnys, taipoš ziniskys dobys dorbus. Kalimaha radīni pamatuši lelu ītaku iz romīšu poetim Ovideju, Katulu i vysucīšuok Sekstu Properceju.
Ap 290 g. p. Kr. Kalimahs ass pamets Kirenu i laidīs da Aleksandrejai, kur nu reizis darejs par školuotuoju, piec dorbuojīs Ptolemaja II palacūs, taipoš darejs izslyvušajā Aleksandrejis bibliotekā.


text:
Intervija portālā Lakuga.lv
Gaidot jaunākā romāna iznākšanu, 2022. gada 5. jūlijā latgaliešu kultūras ziņu portālā Lakuga.lv publicēta intervija ar rakstnieci Ilzi Aizsilu.
Jaunākā romāna “Solis līdz altārim” anotācija un intervijas pilnā versija skatāma šeit!
Īss ieskats sarunā:
“Rokstu sagataveja: Inga Kaļva-Minina portalam lakuga.lv
“Nav vīgli atrast balansu storp dorbu, rakstnīceibu i saimi, bet, pasateicūt saimis atbolstam, es varu tū vysu apvīnuot,” atkluoj rakstneica Ilze Aizsila. [..] 2021. gods beja nūzeimeigs jaunuos autoris dzeivē. Struodojūt sabīdryskūs attīceibu jūmā, paraleli tyka ari raksteiti dažaidi rodūši dorbi, i taišni pārnejā godā izguoja treis rakstneicys gruomotys, kas beja uzvariejušys treis dažaidūs konkursūs, bet šūgod vosorā skaiteituoji sagaideis Ilzis jaunū romanu “Solis līdz altārim”.
2021. godā izdevnīceibā “Latvijas Mediji” Ilzei Aizsilai izguoja romans “Dzīvot naktij” (kū jei saraksteja kūpā ar Indru Ēki-Začesti), ar Babeitis nūvoda pošvaļdeibys finansialu atbolstu tyka izdūta gruomota bārnim “Teiksma par Babīti”, i izdevnīceibā “Zvaigzne ABC” izguoja juos ūtrais romans “Mīlas kastings”. Ar pseidonimu Luna jei roksta ari dzeju, vys tik prozys laukā saīt bīžuok dorbuotīs. Ilze sovus dorbus roksta ar moto “Literatura sirdei i dzeivisprīcai”. I taida ir jei poša – sirsneiga i dzeivisprīceiga, intervejuos daudz smaida i dzierkstūši stuosta par sovim rodūšajim planim. Koč ari kasdīna paīt uorpus Latgolys, dzymtuo puse Ilzei ir cīši svareiga –jaunuos autoris romantiski humoristiskais romans “Mīlas kastings” viestej par Latgolu i ir veļtejums juos dzymtajam Kruoslovys nūvodam (pi tuo romanā izskaņ ari latgalīšu volūda). Portala lakuga.lv redaktoris Laurys Melnis recenzeju par romanu var puorskaiteit ITE.
Esi treis gruomotu autore. Voi školys laikā beja taida dūma, ka – o! – varātu nazkod byut rakstneica!
Taida dūma nikod nav bejuse, bet mani jau nu bierneibys cyti ir saukušs par muokslineicu, fantazjoršu i Mičurinu (deļtam ka eksperimentieju ar augim). Beju raudzejuse pīraksteit kaidu dzejūli, ceņtūs atrast sevī muokslineicu – dzīduotuoju, doncuotuoju, gleznuotuoju. Maņ vysod ir patykuši augi. Kod vādzeja izlemt, kū studēt, maņ beja treis versejis: turisms, duorzu ainavisti, psihologeja. Atrodu sevi Latvejis Universitatis Ekonomikys i vadeibys fakultatē, kur patīseibā dabuoju stypru pundamentu sovam nuokamajam dzeivis pūsmam. [..]”


text:
Aicynoj dasaceit pretendentus Tradicionaluos kulturys izcileibys bolvai
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Leidz 2021. gods 9. juļam Latvejis Nacionalais kulturys centrs (LNKC) aicynoj dasaceit Tradicionaluos kulturys izcileibys bolvai tautys lītiškuos muokslys nūzaris puorstuovus, personeibys voi tautys lītiškuos muokslys studejis, viestej informaceja LNKC sātyslopā.
Tradicionaluos kulturys izcileibys bolva ir apbolvuojums tradicionaluos kulturys nūzaris puorstuovim voi muokslinīciskajim kolektivim par seviškim nūpalnim i byutisku īguļdejumu nūvoda voi piļsātys kulturvidis veiduošonā i uzturiešonā. Par seviškim nūpalnim voi byutisku īguļdejumu var skaiteit gon izcylu dorbu, gon ilgstūšu, prīškzeimeigu i panuokumim boguotu darbeibu.
Tradicionaluos kulturys izcileibys bolvu lītiškajā muokslā padūd reizi treis godūs kotrā nūzarē – folklorys kūpai voi etnografiskajam ansambļam, tautys muzykys grupai voi lītiškuos muokslys studejai. Izcileibys bolvu individualai izcileibai padūd reizi myužā, muokslinīciskajam kolektivam vīnu reizi tuo darbeibys laikā. Itūgod bolva teik daškierta tautys lītiškuos muokslys nūzaris puorstuovam.
Bolvys padūšonys nūtikšona plānuota 2021. gods 4. septembrī pasuokuma “Satiec savu meistaru” laikā. Leidz ar epidemiologiskuos situacejis izmaiņom, bolvys padūšonys datums i formats var maineitīs.
Tradicionaluos kulturys izcileibys bolvys laureats sajam Gūda diplomu i naudys bolvu 1300 eiro apjūmā pyrms nūdūkļu nūmoksys. Informaceja par dasacejumu īsniegšonu daīmama ITE.


text:
242 km tuoli nu Reigys, 685 km nu Moskovys, 450 km nu Sanktpīterburgys i 860 km nu Varšavys, diveju strategiski svareigu magistraļu i dzeļžaceļa lineju (Reiga–Moskova i Santkpīterburga–Varšava) krystceļūs atsarūn Latvejī 7. leluokuo piļsāta Rēzekne – kur ir nūdybynuota Rēzeknis Specialuo ekonomiskuo zona, kurā veiksmeigi dorbojās 18 komercsabīdreibu.
Nu 2010.goda
piļsātys industrialajā zonā dorbojās SIA „NewFuels” RSEZ – leluokais kūkaskaidu granulu ražuotuojs Latvejā ar ražuošonys kapacitati viers 270 000 tonnom
godā.
3 557 179 €
Uznāmuma pamatkapitalu veidoj 100% uorvaļstu investora īguļdiejumi, kas ir vīns nu leluokuom taisnuom uorzemu investicejom Latgolā.
SIA “NewFuels” RSEZ
sovu darbeibu veic atbilstūši augstuokiejom industrejis praseibom i ir sanāmuse vysus vajadzeigūs kvaļitatis sertifikatus – SBP (Sustainable Biomass Program), ENplus A, GGL (Green Gold Label) i FSC® (Forest Stewardship Council, FSC-C131356).
2015.gadā
tyka veikta vierīneiga ekspanseja dubultoujūt ražūtnis jaudu, kai ari nūdrūšinūt īspieju, ka NewFuels var ražuot gon industrialuos, gon muojsaimnīceibys granulys.
Uznāmuma mierkis ir ražuot ekologiski teiru
i ekonomiski izdeveigu energejis olūtu, ražuošonā izmontojūt
meža ryupnīceibys atlykumus.
Ražuošonys īkuortys ir īguoduotys nu lobuokīm sova profila īkuortu pīguoduotuojim:
Šķelduotuojs
42 tonnys smogīs šķelduotuojs CBI Magnum Force īguoduots nu „Continental Biomass Industries, Inc.” (ASV). Jū darbynoj 800KW elektrodziniejs i juo jauda ir da 300m3/h šķeldys.
Fleikeri
«B.Maier»
Fleikeru pīguoduotuojs ir “Maier” (Vuoceja). Jūs kūpejuo jauda nūdrūšynoj vysai ražūtnei napīcīšamuos izejvīlys kvalitativu sagatavuošonu.
Lentveida
kaļteitova
Tīpat 100 m garuos lentveida kaļteitovys pīguoduotuojs ir “Swiss Combi” (Šveice). Juos jauda ir da 14 t/h izkaļteita materiala.
SIA «Energy Resources CHP» RSEZ
Syltumu nūdrūšynoj saisteituo uznāmuma SIA “Energy Resources CHP” RSEZ biomasys koģeneracejis staceja, kura suoce dorbu komercialiejā režimā 2015.goda 4.augustā.
Rotora
kaļteitova
Rotora kaļteitova nūpierkta nu „Vandenbroek International” (Nīderlande) i juos jauda ir da17t/h izkaļteituo materiala.
PST
konveijeri
Golvonū ražuošonys apreikuojumu sovā storpā savīnoj PST konveijeri.
“NewFuels” struodoj LIEBHERR frontalī īkruovieji i hidromanipulatori, materialu puorvītuošonai teik izmontuota kravys mašiņa SCANIA.
Gotovuos kūksnis granulys teik uzkruotys silosūs i tuoļuok transporteitys iz ūstom, izmontojūs dzelzceļa pakolpuojumus.
Leidz 33 tonnom granulu stuņdī.
Kūpejuo ryupneicys granulu
ražuošonys jauda
“NewFuels” RSEZ SIA izceinieja pyrmū vītu konkursā “Eksporta i inovacejis bolva 2017” nominacejī Latvejis “Eksportspiejeiguokīs komersants” 2017.godā! Kūpā ar golvonū bolvu mes saņāmem ari sertifikatu par konkursa logotipa izmontuošonu marketinga nūlyukūs.
Ryupneica atbiļst vysaugstuokiejom drūšeibys praseibom: uznāmumā ir uzstuodeits taids apreikuojums kai FIREFLY (dzierksteļu nūsaceišona i dziešona) u BUTTNER (ugunsdrūšeibys sistema).


text:
2013. goda majā tyka atkluota Latgolys viestnīceiba GORS – pyrmuo regionaluo koncertzale Latvejā. Tei ir vīta, kur teik radeits jauns Latgolys stuosts, sasateik kulturys montuojums, senejuos vierteibys, tradicejis i jaunrade, volūda i nūtikšonys, pasauļa tendeņcis, muoksla, kultura, dejis i dzīsmis. GORS nu 2013. goda ir ari Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” reikuotuoji. Kotru godu koncertzalē nūteik vaira nikai 150 nūtikšonu, nu kurūs svareiga daļa ir ari latgaliskajim koncertim, muziķu jubilejom, kinu izruodeišonom, izstuodem i cytom nūtikšonom.
NOMINANTI:
Grupys “Bez PVN” albuma “Reits” videoklipi i 10 godu jubileja koncertturneja
LTV1 dokumentalūs kinu cyklys “Cytaidi latviskais”
“Ontonam Slišānam 65”: reikuotuoji – Bolvu centraluos bibliotekys vadeituoja Ruta Cibule, Upītes tautys noma vadeituojs Andris Slišāns, Upītes kulturviesturis muzeja vadeituoja Ligita Spridzāne
Uzvadums-dzīšmu spēle “Ķēniņmeita. Latgales pasaka”


text:
Medņovys pogosts
Medņovys pogosts irā Vileks nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrys Semanovā. Pogostā dora Viduču pamatškola, pyrmaškoliņs īstots, biblioteka, tautys noms, apleicis vuiceibys centrys, jaunīšu centrys "Sauliszīds" i invalidu sporta i rehabilitacejis centrys. Bazneicu ci cierkvu pogosta teritorejā navā.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
1945 godā Abrinis apleiciņa Vileks pogostā īstateja Medņovys solys padūmi. Medņovys sola bejuse Vileks apleicinī (1945-1949), Abrinis rajonā (1949-1959) i Bolvu rajonā (nu 1959 gods). 1954 godā Medņovai davīnova likvidātū Vyduču solu.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Vileks nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Medņovys pogosts tur rūbežu ar:
- Vileks nūvoda Susāju pogostu, Škilbānu pogostu, Vacumu pogostu i Vileks mīstu;
- Bolvu nūvoda Barzkolna pogostu i Lozdulejis pogostu.
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta vokoru daļa irā Reitulatvejis zamainis Atzolys pacylumā, a reitu daļa Mudovys zamainis Abrinis pacyluma pazamynuojumā. Pošu augstuo kaupre - Kanguru kolns (144 m vjl) pogosta dīnavydūs, Kanguru solā. Klimats koņtinentals. Gaisalaiks, samārojūt ar cytim Latgolys pogostim gon buorgs. Solsaimesteibai lītojamuo zeme sadora 37% pogosta teritorejis, a meži 50,9% pogosta zemu.[4]
Iudini[pataiseit | labot pirmkodu]
Upis:
- Bušma
- Guorova
- Ludumka
- Keira
- Nīdrupeite
- Iļzeņu azars (3,1 dekters)
- Lodumys azars (2,6 dekteri)
- Raču azars (1 dekters)
Pūri i peisi:
- daļa nu Leluo pūra
- Kļučnīku pūrs (31,8 dekteri)
- Olūtovys pūrs (55,3 dekteri)
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Medņovys pogostā dzeivoj 790 ļauds, nu jū 95% latvīšu, 4% krīvu i 1% cytu tauteibu ļauds.[5] Administrativajuo centrā Semanovā dzeivoj 30% pogosta ļauds.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Medņovys pogosta ļauds dzeivoj 31 solā.[6] Pošu leluos solys - Semanova (pogosta centrys), Rači, Vyduči.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Kazimirs Duļbinskais — bazneicnīks, Romys katuoļu veiskups.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Vileks-Kuorsova (P45), a iz rūbeža ar Vacumu pogostu īt autoceļš Guļbine-Bolvi-Vileks-Krīvejis rūbežs (P35). Taipoš pogostā nazcik vītejuos zeimeibys celi.[7] Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj.
Medņovys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Medņova" Semanovys solā (LV-4586).[8]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Medņovys vydslaiku kopi
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.01.2016.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Medņovys pogosts Vileks nūvoda teiklavītā
- ↑ Medņovys pogosts Vileks nūvoda teiklavītā
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys regionalī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksi


text:
19. martā, Jezupa dīnā, Maltā varēja pasmaidēt, pazasmīt i apsarunōt ar Latgolas humora karalīni, Plōciņu Masi aba Anitu Graudiņu i sajimt dōvonā grōmotu “Plōciņu Mase roksta” ar autografu. Lobōk par pošu Maseiti nivīns napasacēs: “Pagveļzsim, pasasmīsim, pakecinēsim! Laimes kormonus paplidiņāsim! Krūņa vēršus i “o, makaronus” rozdzonōsim! Par speiti čapaslym i pasauļa bīdāklym.” Tai vyss i nūtyka!
Kas izsacāts skali, tū kabatā nanūslēpsi. Laiki gon taidi “kovidaini”, mošeņ var īt kūpā, mošeņ nā. Sarunōjom ar Anitas kuņdzi, ka Jezupa dīnā byutu labi. Kai to nā, ka tak itymā dīnā pat Bazneicā atļauts laulōtīs!
Vyss jau labi gōja. Tik tik mūškis “kovids” otkon pasōka ļauteņus čupinēt ar tim sovim baileigajim pierstim. A-vaj-a-vaj! Gaigalovā Mases tikkū kai atsakratejušas nu tō pretekļa, Nagļu Mases tikkū kai sōcs čupinēt, Viļānūs sovas dzelas, labi, ka Viļānu Roza paspēja pādejā minotā atšaut da Maltai.
I tai mest tī sprāgōjom ar gudreibom, nu kai jau i latgalīši. Viļānu Roza (Alla Kozlovska) ar sovu trikmīni i vēļ leidza teikleņā valnōbuļus īsvīduse i valna dzyru īliejuse, i myus izgastēja. Maltas Naaizmērstuļu Mase (Anna Kupcova) izstōstēja “Kai da Backis gostūs braucem”. A Bōrbaleņa Mase (Valentina Miklaševiča) izstōstēja i izrōdēja sovu trikmīni “Apreikōšona”. Nu rikteigas Mases, jōsoka, kas sovu pyrmū “bierneņu” trikmīneiti pasaulē palaidušas. A Pļotku Mase (Elīna Prusaka) spēra lasēt Plōciņu Mases “Nūst ar spičkom!” i “Cīši loba dzela” vēstules. I kur bez myusu Līneju deju Masem (Valentinas Miklaševičas, Vēsmas Ušpeles, Ineses Bunderes) i Danču Mases (Rutas Mikas)? A nikur! I tai mes tī kaitējam, smējamēs i duračējamēs Jezupa dīnā Maltas kulturas nomā. Cikom Plōciņu Mase dalēja autografus, Plōciņu Mases gordais svātku plōciņs sazarōve mozōks i mozōks. Nā, nā, sakasneits datyka i pošai Plōciņu Masei. A man, Pļotku Masei, i vysim, kas beja sagōjuši, sabraukuši, breineigs vielejums, kū jei īrakstēja maņ grōmotā: “Paļdis par trikmīni! Lai myužeigō skaistuma stori nikod nanūdzīst!”
P.S. Myusu sadraudzeiba sōkōs daudz agrōk, – 2010. goda 6. martā ar “Plōciņu Mases 1. festivalu Maltā”. A 2021. godā 2. oktobrī topa video īroksts ar sveicīni Plōciņu Masei jōs grōmotas prezentacejas pasōkumam Latgolas Kulturvēstures muzejā Rāznē. Vēļ jōpībylst, ka 17. martā Anita Graudeņa svinēja dzimšonas dīnu! Pīsavīnojam vysim loba vēlejumim i lai ari iz prīšku izadūtu byut tik energiskai, ar osu prōtu i breineigu dzeives vārōtōjas i raksteitōjas talantu! Gaidom otkon Maltā – iz “Plōciņu Mases 2. festivalu” i vysūs cytūs svātkūs!
Elīna Prusaka [aba Pļotku Mase], Maltas KN vadeitōja
Daži jaunōkī Plōciņu Mases humora gabaleni (publicāti internetā):
Ar rūku raksteit vēstules ir krutai...
Vasala, muna dōrgiņkō! Cīši nasakuražej, Cecilej! Foļvarceņā vyss pa vacam. Maņce tīpoš komojās.
Kū Tu soki? Tova vēstule atpakaļ iz Kaliporneju aizgōjuse?! Myužeigs skaistums! Muna vaiņa, Ceceit. As tok aizmērsu tūreiz, kod tamā Puļgeņces skapī bejom, Tev pasaceit, ka tei dzeravņa Pocelujka, kur foļvarceņa, ir pōrkrysteita. Zam nazkaidas repormas tykuse. Par Jaunīm Cičim voi Cačim pōrsaukta. Myužeigs skaistums!
Nu i kas, ka vēsturyska dzeravņa? Vajag tak gols golā latvyskōt. Mūde taida. Nazkod, latgaliskōs čyuliskō. Pīmiņ, Viļānus par Vilēniem, Gaļānus par Galēniem, Drycānus par Dricēniem pōrsauce. A niuļa cyta pamža. Kam tei Pocelujevka, ka tī vairs nivīna staravera? Viņ autobusa pīturas stobs palicis, kur jaunīm pōrim pīstōt i papōzeit. Kai nikai – “Bučōtova”, ka nu krīvu mēles pōrtulkoj.
Myužeigs skaistums! Napīstōv tak latvīšim taida dzeravņa. A vacumvacū Beveriņu nivīns napīmiņ. I konverti niuļa blūdej pa pasauli. Tai ka naroksti, Ceceit, ar rūku. Koč krutai asūt syuteit ar rūku raksteitas. Puļgeņce soka: tei ir lela gūda parōdeišona. Dēļ myusu, kas te komojās, to sōleita. Pazar, marka moksoj vīnu eiru. Par tū naudu tak maizeites kukuļs i pīneņš saīt ciļvēceņam i na vīnai reizei. Lobōk roksti, dōrgiņkō, internētajā Zosei, Puļgeņce izprinterēs i aizvess iz foļvarceņu.
Tova Mase
***
Cyrks atsprēkleņ! Ceceit, dōrgiņkō! Pi myusu Krūņa vērss vys vēļ besejās. Myužeigs skaistums! Kai cyrkā, byzoj iz riņči. A vuiceitu dreseitōju to vairs nav. Deļ tō niulejī toredori cīši klapatej par ļautenim – dresej skateitōjus. To uzpurņus līk uzmaukt, to nūmaukt, to izolej, to mōjā sādynoj.. to ļaun kuļturu baudeit, to naļaun, to laiž iz školu, to nalaiž.. Ļusteiga dzeivōšona! Myužeigs skaistums! Zose to gudrejās: nazkod pret vysom pamžom bejuse hlorka, pret vutim, tarakanim – dusts, vysaidas cytas iņdes. A niuļa pret vērsi – nikō. Moš jū ar dikloposu?
***
Myužeigs skaistums! Nu senejim laikim sōļs nu boda glōbs! Kū tik nasōlēja, lai nasamaitoj. I špeku, i svīstu, i ogūrčus, i siļčes, i sipisnīku i vēļ vysu kū. Lai ilgōk stōv. Zose pīmiņ, kai boda godūs sōleiti iz maizeites pabēre, i vyss ēdīņs beja.
A itamūs laikūs, myužeigs skaistums, sōlejom i zōbokus. Vēļ jau na deļ ēsšonas, Ceceit. Vēļ jau blokada nav. Myužeigs skaistums! "Deļ ilgōkas volkōšonas," Zose soka.
Jei nūpērka eistas ōdas bocikus, pusgarus. Nudi, ōdas smōrds, as kaļovas paūstēju. Pi symta juru samoksōjuse. Par peņseju navarātu. Labi, ka gudreibas beņči par krūņa vērša pūtem dasvīde pōrs 20-nīkus nu tōs lelōs naudas kaudzes, ar kū premjārs Na-kryškons aizpārņ līlējos.
A botiki to pročni. A ka pašpacīrej pa sōleitīm panelim, vēļ pročnōki palīk. Myužeigs skaistums!


text:
- PRODUKTI
- KAFIJA
MALNAIS ONTONS
Izcelsmes valsts: 40% Brazīlija / 60% Kolumbija Reģions: Sul de Minas / Huila Augstums: 950-1500 m v.j.l Šķirne: Arabika Variācija: Yellow Catuai / Caturra Apstrāde: Naturāla / Mazgāta Grauzdējums: Espresso Garšas notis: Melnā šokolāde, rieksti, kakao Kafijas pagatavošana: Espresso kafijas automātā, mokas kannā vai kafijas preskannā
Itys, myusu Ontons, ir jaudeiguokais nu vysys KUUP saimis. Lai tū sajustu, navāg jam praseit, lai jis tev atšaun pļauku par byudu voi lai diskotekā truopa pa pīri. Ite scenarejs cyts. Juo spāks īt nu vyda bolsa, kur puorsamejuši vysaidi ašņa sastuovi. Jo vaira stypruoku cylvāku saimī, jo vaira ir iz kuo pasaļaut, kam lyugt padūma. Ja atbiļdis nav babai voi dzedam, to, saprūtams, padūms juovaicoj Malnajam Ontonom. Vaira variantu, vairuok īspieju tikt pi rezuļtata. Ka gribi tonizejūšu blīzīni, tod Tev dzelys juorunoj ar Malnū Ontonu. Sevkurā situacejā jis tevi uzmundrynuos gon ar dziļu i spieceigu bolsu, gon paleigu.


text:
“Pi myusim Latgolā” – par Latgolys viesturis vuiceišonu školuos
Atguodojūt sovus školys laikus, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji, rauga atguoduot viesturis stundis i voi tymuos vyspuor tyka runuots par Latgolys kongresu, kuram pavysam dreiž svieteisim symtgadi. Itam faktam agruok natyka dagrīzta eipaša viereiba. Niu, ar cereibu, ka kas pasamejs, raidejuma veiduotuoji rauga atrast Latgolys viesturis pādus školānu vuiceibu gruomotuos.
“Nu juos ir tik, cik ir,” par viesturis vuiceibu stuņdem stuosta Preiļu nūvoda Viesturis školuotuoju metodiskuos apvīneibys vadeituoja i Preiļu 1. pamatškolys direktore Nora Šnepste. “Latvejis viesturis vuiceibu gruomota itūšaļt ir daļa nu Latvejis i pasauļa viesturis kompleksuo prīškmata. Itūšaļt ir div stuņdis nedeļā – vīna stuņde Latvejis viesturei, vīna – pasauļa viesturei. Tai Latgolys viesturis vīta programā ir tod, kod par Latgolu runojam Latvejis viesturis kontekstā.”
Nora Šnepste stuosta, ka Latgolys viesturiskī fakti moz teik pīmynāti vuiceibu gruomotuos, i ite darātu poša školuotuoja iniciativa par Latgolys viesturi stuosteit vaira.
Taipoš jei stuosta, ka viņ školuotuojs spiejeigs raiseit školānūs interesi izzynuot Latgolys viesturis nūtikšonys Latvejis viesturis kontekstā. Jei nūruoda, ka školuotuojam dūta lela breiveiba i reizē ari lela atbiļdeiba, sastuodeit vuiceibu programu tai, kab tymā atrostu vītu ari Latgolys vaicuojumim i izcilim cylvākim ci Latgolys kongresu.
Sovpus godūs jaunais viesturis školuotuojs, grupys “Dabasu Durovys” solists i kinys “Gambits 1917” idejis autors Arņs Slobožanins sovā viertejumā ir cīši kritisks: “Vysa informaceja i materials par Latgolu ir napīdūdami moz pieteits, napīdūdami napareizi pasnāgts. Situaceja ir juomaina. Latvejis vaļsts vuiceibu gruomotys par Latgolys viesturi ir cīši švakā stuovūklī.”
Arņs Slobožanins pastreipoj, ka nu Latvejis izgleiteibys sistemys radeitajom viesturis vuiceibu gruomotam par Latgolu izzynoj na tū glaimojūšuokū informaceju. Puorsvorā, ka Latgola ir atpalics reģions, ka tys ir nūvods, kū steidzami vajag gluobt, rysynuot atpaliceibys vaicuojumus i īvest ite kuturu. Piec Arņa dūmom, itaidā veidā pasnāgta informaceja Latgolys školānūs roda kauna sajiutu i naveicynoj lokalpatriotismu.


text:
Aicynoj pīsasaceit seminaram par Latgolys fotografu darbeibys viesturi
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Preiļūs 6. aprelī nūtiks seminars par Latgolys fotografu darbeibys viesturis izpieti i datu apkūpuošonu. Mierkis ir izdūt enciklopedeju par Latgolys fotografim. Seminarā pīsadaleit aicynoj pošvaļdeibu īstuožu puorstuovus i sevkuru interesentu, informej organizatori.
Fotografs Igors Pličs kūpā ar dūmubīdrim pīsavierss Latgolys fotografu darbeibys viesturis izpietei i datu apkūpuošonai, tai atkluojūt i popularizejūt itū da šam pīmierstū Latgolys viesturis tematu.
“Ir zynomi daudzi fotografi nu dažaidu Latgolys vītu, kuri ir autorizāti ar zeimūgim, spīdūgim ci logotipim iz fotografeju. Tymā pošā saļtī informacejis par pošim fotografim ir cīši moz. Ir pamats dūmuot, ka daudz informacejis varātu byut Latgolys nūvodu muzejūs i bibliotekuos, Latvejis foto i viesturis muzejūs, taipat pi kolekcionaru, fotografejis entuziastu i privatpersonu,” soka Igors Pličs. Jis pastreipoj, ka fotografu atstuotais montuojums ir nanūviertejamys līceibys par aizguojušajim laikim: “Vīna nu fotografejis svareiguokūs funkceju ir fiksēt viesturi i atstuot vizualus pīruodejumus par paguotni. Itī omota bruoli ir peļnejuši, kab mes jim izruodeitu cīnu, pīsavieršūt informacejis apkūpuošonai par jim, kai tys ir daudzvīt Latvejā i cytur pasaulī. Partū teik reikuots seminars, iz kuru lyudzam Latgolys pošvaļdeibu puorstuovus i interesentus, kab pasadaleitu ar asūšū informaceju, izzynuotu kū jaunu i, vysbeidzūt, kab mes varātum apkūpuot informaceju par sovim omota bruolim Latgolā.”
Dalinīkus aicynoj sagataveit zynomūs fotografu sarokstus i prezentaceju par vysmoz vīnu īspiejami zynomū fotografu, kas ir dorbuojīs dalinīka apleicīnē. Gola rezultatā ir planavuots izdūt enciklopedeju par Latgolys fotografu darbeibys viesturi.
Seminars nūtiks Preiļu nūvoda Kulturys centrā (Raiņa bulvars 28), daleiba seminarā ir bez moksys. Suokums 10 stuņdēs, registriešonuos nu 9 stuņžu. Interesentus aicynoj sovu daleibu pīsaceit leidz 2019. goda 28. februaram, breivā formā nūruodūt vuordu, pavuordi, telefona numeri, e-posta adresi i atsarasšonys vītu, kai ari pīsaceit prezentacejis temu. Pīsasaceišona i vaira informacejis pi Igora Pliča (29121689; lauraplus@inbox.lv).
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
10. reizi Ludzā nūtiks Lelais latgaļu tiergs
Itūgod jau 10. reizi Ludzys piļskolnā nūtiks Lelais latgaļu tiergs, iz kuru sabrauks Latgolys i puornūvodu saiminīki i meistari ar sovim ražuojumim, kai ari byus vuocīšu, lītuvīšu gostu darynuojumi i prasmju demonstriejumi.
Lelajā latgaļu tiergā varēs izbaudeit Dobys školu ar veseleibys čaju meistaru dr. Artūru Tereško, īgiut jaunys zynuošonys par Saulgrīžu svātku tradicejom, pagasteit Kroma kolna latgaļu apmetnī, redzēt vydslaiku teatri nu Polockys i klauseitīs latgalīšu dzīsmēs, baudeit sīru, olu, dažaidus gordumus i īsavuiceit sīt Latgolys pakša sīru kūpā ar sīru meistari Lidiju Lubāni. Byus padūmuots ari par bārnim – byus senejis kaitys i vyzynuošonuos ar zyrgim, atrakcejis.
Progrmma
10:00 Leluo latgaļu tierga atkluošona
10:15-10:30 Ludzys TN pyutieju orkestris “Ludza”
10:30-11:00 Cytu regionu dyžtiergu prezentacejis i stuosti par Latvejis nūvodu tautys tārpim (Linda Rubena), vuocu, lītuvīšu i boltkrīvu partneru pīteikšona
11:00-12:30 Isnaudys etnografiskais ansamblis “Isnauda” i Inārys Jakupānis stuosts par Saulgrīžu svātku tradicejom, “Dabas skola” kūpā ar dr. Artūru Tereško
12:30-13:00 Latgolys Studentu centra folklorys kūpa “Ceidari”
13:00-14:00 Polockys vydslaiku teatra izruode i vydslaiku apmetne, Kroma kolna apmetne
14:00-14:30 Dzīsminīks Arņs Slobožanins, Juoņu sīra sīšona kūpā ar Lidiju Lubāni
14:30-15:00 Nūslāgumā Juoņu īleiguošona kūpā ar Ludzys TN folklorys kūpu “Dzeipori”


text:
Apvīneibai “Latgalīšu Reps” izguojs jauns videoklips “Cyta dzela”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
18. aprelī grupai “Latgalīšu Reps” izguojs videoklips dzīsmei “Cyta dzela”, kas ir īškā ari grupys ūtrajā albumā ar taidu pošu nūsaukumu.
Grupa viestej, ka gon albuma, gon ari dzīsmis nūsaukums ir “Cyta dzela” deļ tam, ka tīši itys skaņdorbs ir īdvesmuojs muokslinīkus vysu albuma tapšonys laiku.
“Dzīsme roduos spontani, izdzieržūt latiņu ritmu, izreiz pruotā īsasuove frāze “cyta dzela”, dzīsmis dūma tyka ryupeigai apstruoduota,” tai par dzīsmis rasšonūs stuosta grupys puorstuovi.
Dzīsmis “Cyta dzela” klipa idejis i scenareja autori ir poši grupys dalinīki – Ivo Grigalis i Didzis Kozlovs. Videoklips fiļmāts Guļbinis nūvoda Stāmerienys pilī. Video operators i montažys režisors ir Jānis Jēkabsons, muzykys video tapšonā pīsadaleja ari grupys draugi.
Video tyka nūfiļmāts jau 2020. gods 9. martā, pyrma grupys paradzātuo leluo koncerta Latgolys viestnīceibā GORS. Tai kai situaceja pasamaineja, albuma izlaisšona atsalyka, leidz ar tū ari video tyka palaists viņ niu.
“Vysam, kū dori, ir juodalīk spāks i energeja, kū mes ari izdarejom, rokstūt albumu i fiļmejūt itū klipu,” stuosta “Latgalīšu Reps”.
Grupa “Latgalīšu Reps” nūdūd viestejumu par tū, ka materialajā pasaulī var rast viņ eislaiceigu prīcu: “Kas vīglai atīt, tys dreizai nūīt! Ka mums izadūtu “nūraut jackpotu”, tod tī byutu svātki na tikai pošim, bet ari myusu saimei i draugim, tok atrast ilgtermeņa apmīrynuojumu i laimi naudā, grezneibā i izprīcuos nav īspiejams. Laimeigais loterejis belets ir veiksmis stuosts, par kū sapņoj daudzi, tok dzeive ir viļteiga – kur tei dūd, tī tei ari pajem sev.”
Jau mieness apleik, kai “Latgalīšu Reps” izdevs ūtrū studejis albumu “Cyta dzela”. Vaira par albumu “Cyta dzela” skaiti ITE.


text:
10 saturiski boguoti stuosti par viesturiskim pagrīzīnim, personeibom i ceiņu
Recenzejis autore: Regita Zeiļa portalam lakuga.lv
Izruode “Mans kaimiņš – ebrejs” (latgaliski “Muns sābris – ebrejs) ir etnografiskys pīdzeivuojums paguotnē, kod Rēzekne (taipat, kai daudzys cytys piļsātys Latgolā), beja mutuļojūša ebreju piļsāta, kas ļaun īpazeit vasalu nacejis stuostu vīnā kvartalā.
Bet izruode nav tikai par tū – dūmoju, ka lelā mārā tei ir apceriejums par ceiņu, iztureibu i viesturis narativim, kas kaidu naceju attāloj vīnā voi cytā gaismā. Nazynomais bīži viņ teik apveits mītim, anekdotem, nūsaceitam attāluojumam i stereotipim. Ari ebreju tēma kūpumā nav vīnnūzeimeiga – bīži viņ jei teik saisteita ar holokaustu voi sārom, voi taišni ūtraiži – komiski, ar zynomom rakstura soveibom i izskotu. Ebreju narativs izruodē teik apsavārts daudzpuseigi – ar vīglumu anekdotēs, ar cylvākstuostim, ar avīžu viersrokstim i medeju ironiski greizū atainuojumu, i ari ar īsavieršonu viesturis rūbežškiertnēs, kas nūsacejušys nacejis pastuoviešonu i atteisteibu Latgolā.
Izruodi ir varams pīdzeivuot kai viņ daļu nu stuosta voi 10 ne-hronologiskus i nasaisteitus stuostus, kuri atainuoti shematiskā maršrutā iz A4 lopys, kū īgiustu pi īejis – kai ceļš, kuram sekuot, breivi izalosūt pīturpunktus i laiku, kū gribīs tī pavadeit – sevkurs stuosts teik atkuortuots ik piec 5 minotu i kūpumā ir ap 15 minotu gars. Tys ir narativs, kam nav suokuma voi beigu, voi riņča kompozicejis – viesture ir fons, bet ari golvonais fokuss, sevkuru stuostu papyldynuot ar godsskaitlim, kas paleidz stuostu pīsaisteit nūsaceitam kontekstam i vītai. Tī nav fakti voi tikai stuosti, tys ir viestejums caur dzeju, muzyku, kusteibom, skateituoju īsaisti – kaidā šaļtī Tu pats palīc par daļu nu izruodis, meitini ebreju školā, kas vuicuos raksteit i sajauc veidu, kai juolosa ivritā, Tu sverīs i mierejīs, kab izzynuotu, voi esi dereigs karaveirs breiveibys ceiņuos. Tu palīc par sovu sābri – ebreju – kurs var byut sevkurs nu myusu itamā kasdīnys ceiņā, kū navarim ītekmēt.
Izruode ir ari par nūzeimeigim cylvākim mums sūpluok, tei ir cylvāk-centrāta viesture i etnografisks pasavierīņs ar dziļu cīnu pret “mozū cylvāku”. Tys ir atguodynuojums, ka kasdīnai ir nūzeime i mums sevkuram ir stuosts, kū izstuosteit, sadzeive ir svareiga, partū ka tei ir daļa viesturis, laikmata, konteksta i leluoka stuosta, kur patīseibā sevkuram prīškmatam ir nūzeime. I mes sevkurs personeigi asam svareigi.
Es sovu ceļu itamā vierpulī īsuoču ar stuostu par školuotuoju, kas pošaizlīdzeigi organizej školu ebreju tauteibys meitinem Rēzeknē, izzynoju par Kopelu Goreliku – jaunuokū kareivi Latvejis armejā, Jefimu Grodzinski, kas beja pyrmais Rēzeknis piļsātys vaļdis prīšksādātuojs, uorsts i sabīdryskais darbinīks, kas devs naizmārojamu īguļdejumu piļsātai, bet stuostā izzynojam juo skaudrū liktini, Abramu Leibovicu, pyrmū fotografu Rēzeknē, Kukļu saimis stuostu par pretuošonūs i daudzus, daudzus cytus. Ir stuosti, kū pīdzeivoju vīnatnē – tys roda intimitati i pīsaisti, palīkūt par daļu nu akteru spēlis.
Izruode ir na statisks, linears stuostejums, bet vairuoku dimenseju narativs vairuokuos volūduos i kulturtelpuos. Izruodē mani pavoda soldoni siereiga sajiuta par tū, cik moz es īprīšk zynuoju par ebrejim Rēzeknē (piec izruodis suoču tū padzilinuotuok pieteit), kū papyldynoj īdereigais muzikalais pavadejums, sevkuram stuostam pīškirūt napīcīšamū nūkruosu. I tuos nav viņ suopis, taišni ūtraižuok, tys ir par iztureibu, pretesteibu, bīži viņ labesteibu i pošaizlīdzeibu, ironeju i ari ticeibu lobajam, ari humoru. Tys ir stuosts par sabīdreibu kai kūdūlu tam, kaidi asam. Par nūtikšonu interpretacejis īspiejom, medeju lūmu tamā, i ari par varu, juos radzamū i naradzamū kasdīnys ītekmi iz sadzeivi, myusu liktinim i dzeivis pagrīzīnim.
Pyrma pīcu godu Rēzeknē atkluoja Zaļū sinagogu – i tys ir pagrīzīņa punkts tymā, cik i kai mes runojam i dūmojam par ebrejim Rēzeknis kulturtelpā. Pasateicūt tam, izveiduots ari rokstu kruojums “Ebreju Rēzekne” i audio maršruts pa vītom, kas vēļ īdzeivynoj ebreju viesturi Rēzeknis īluos. Maņ ebreju tēma ir bejuse patuoļa – jei ir dzierdāta pa ausu golam, puorsteidzūt, ka nazkod munā dzymtajā piļsātā ir bejušys 11 sinagogys, tok ebreji ir veiduojuši leluokū daļu īdzeivuotuoju skaita, lelā mārā veidojūt Rēzekni par to, kas jei ir niu.
Izruode nūteik Zaļuos sinagogys kvartalā – patīseibā, izruode pyrmū reizi lokalizej itū apleicīni itai, īdzeivynojūt Zaļū sinagogu ari kai kulturvītu, kas ir ari izruodis sirds, ap kurū napīradzāti mutuļoj dzeiveiba. Sovutīs izruode nūsaslādz tierga laukumā, kas laiku laikūs bejuse vīta, kas apvīnoj dažaideibu, dūd īspieju tierguotīs i izdzeivuot daudzom sociali mozaizsorguotom sabīdreibys grupom. Kvartals, kuram parosti izanasam cauri, izmontojūt jū kai eisuokū ceļu voi īmūt caur tiergu, pieški ir dzeivs – te dzeivoj stuosti, kuri sovaižuok palyktu nasadzierdāti, te atsarūn cylvāki, kuri nūdzeivoj dzeivis i jūs vuordus mes, varams, nikod naizzynuosim. Parosti tik tukšuos (i reizem pavysam marginalizāti aizmierstuos) īlys pīpiļdeitys ar sarunom, dzīsmem i patīsim stuostim. Izruode mums ļaun īsavērt ari kasdīnā paslāptuos i nadaīmamuos lokacejuos, pīmāram, Trubicina sātys pogolmā, kas kasdīnā ir slāgts apmaklātuojim, i pogolmā aiz Latgolys rakstnīceibys muzeja, kur nimoz tik bīži nav daguojs dūtīs. Izruode ļaun īraudzeit mozūs pogolmus, telpiski īpazeit vuortim aizžūguotus koktus i īdzeivynoj tierga aizgoldus ar seikumu tierga elementim. Redzīs, nikod īprīšk naasmu pavadejuse ite tik daudz laika. Poši akteri ir pamonomi putekļainuos, laikmatam atbylstūšuos drēbēs, burtiski izkuopuši nu viesturis lopyspusem, kab izstuosteitu sovu stuostu i mes varātu palikt par daļu nu tuo.
Vīta, telpa i stuosts ļaun atskuorst ari leluokus vaitcuojumus – voi i kai mes pījamam cytaidū, volūdu, kuru mes nasaprūtam, kulturu, kuru neredzim kasdīnā, cylvākus, kuri nav myusu sābri, viesturi, kas stuosta par cytaidū, bet patīseibā ir nūzeimeiga daļa myusu pošu piļsātys viesturis. Izruode pastreipoj ari multikulturalismu – jei skaņ i latvyski, i krīvyski, mums vuica raksteit ivritā – Latgola viesturiski bīži ir bejuse rūbežjūsla i vīta, kur sasateik “izstumtī” nu cytim kontekstim, vīta, kur pasagluobt i rast īspiejis saglobuot sovpateibu – te jū roduši ebreji, vacticeibnīki i c. nacejis.Latgola vysod ir bejuse zynoma kai multikulturala, daudznacionala vīta ar kūšu dažaideibu. Bet voi mes tū redzim i pījamam kai daļu nu latgaliskuo itūšaļt? Voi apsazynojam i ar gūdbejeibu pījamam tū viesturi, kas radejuse myusu piļsātys mentalitati i, cīš varams, ari ir nūzeimeiga daļa myusu i myusu piļsātu identitatis?
Izruode pīdzeivoj kulminaceju maršā orkestra pavadejumā, kuram pīsapuļcej vysi skateituoji, garom vysom pīturvītom, kurys nu ir palykušys otkon tukšys. Mes vysi asam vīns i itys ir myusu kūpeigais ceļš. Bet tierga laukumā kūkūs karinej drēbis, kas tikai viestej par nasaskaitomim stuostim, kū vēļ naasam dzierdiejuši.
Bet, voi Tu zini sova sābra stuostu? “Ryupejīs par sovu sābri kai par sevi pošu” – Ņujorkys Rēzeknis ebreju bīdreibus moto[1].
Ka gribi izzynuot vairuok par ebrejim Rēzeknē, īsoku:
- Rēzeknis ebreju kopi, Zaļuo sinagoga;
- audio maršruts “Ebreju Rēzekne”;
- gruomota “Ebreju Rēzekne”;
- Video “Ebreju ielas”.
[1] Runce I. Rēzeknes ebreju vēstures un sociālās atmiņas pētniecība: Rēzeknes ebreju kopienas vēsture līdz 1940. gadam. Īss ieskicējums // Zelča Sīmansone, I. (sast.) Ebreju Rēzekne, Rīga: Creative Museum, 2017, 51. lpp.
Par recenzejis autori vaira izzynuot var ite: Dareit, lai nazkas pasamaina. Saruna ar Regitu Zeiļu
Izruodi “Mans kaimiņš – Ebrejs” veidoj Rēzeknis teatris “Joriks”. Rodūšuo grupa: komponists: Jēkabs Nīmanis, režisors Mārtiņš Eihe, librets Krista Burāne, dzejnīks Kirils Vilhelms Ēcis, scenogrāfija Pamela Butāne, viesturis konsultatnts Kaspars Strods. Lūmuos: Inese Pudža, Rūta Holendere, Karīna Lučiņina, Sandija Dovgāne, Jana Ļisova, Artūrs Čukurs, Kristīne Klimanova, Larisa Beilo, Tatjana Suhiņina-Pecka, Jekaterina Garfunkele, Nadežda Voronova, Larisa Ščukina, Aivars Pecka, Kārlis Tols, Vladimirs Petrovs, Genādijs Voronovs. Taipat izruodē pīsadola: J. Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys kors (vadeituoja Anda Lipska), pyušamūs instrumentu orkestris “Rēzekne” (vadeituoji Sergejs Sergejevs i Juoņs Pavlovskis), akordeonisti Zane Vancāne i Igors Popovs, Rēzeknis teatra jaunīšu studejis dalinīki (vadeituoji Edvins Klimanovs i Larise Ščukina), doncuotuoji nu jaunīšu deju kūpys “Dziga” (vadeituoja Inga Žirgule). Vaira par izruodi ITE.


text:
Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeiba V
Bīdreiba “LgSC” sadarbeibā ar latgalīšu kulturys ziņu portalu lakuga.lv itūgod aicynoj iz ostoņom latgalīšu rokstu volūdys tīšsaistis bezmoksys nūdarbeibom, kab kotrys interesents varātu izzynuot vaira par latgalīšu rokstu volūdu i īsavuiceit tuos pamatprincipus.
13. septembrī 19.00 īsasuoc nūdarbeibu rudiņa periods, pīktuos nūdarbeibys video ite:
Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys voda vīna nu zynūšuokūs latgalīšu rokstu volūdys specialistu, latgaliskūs gruomotu korektore, pīredziejuse volūdys nūdarbeibu vadeituoja i volūdys eksperte Muora Mortuzāne-Muravska.
Pīktuo nūdarbeiba piec vosorys breivdīnu byus pavasara nūdarbeibu atkuotuojums i zynuošonu nūstyprynuošona. Volūdys nūdarbeibys rudiņa periodā byus 13. septembrī, 27. septembrī, 11. oktobrī i 25. oktobrī. Pyrmuos četrys volūdys nūdarbeibys var nūsavērt ite:
Latgalīšu rokstu volūdys kursu nūtikšonu finansiali pabolsta Sabīdreibys integracejis fonds nu Kulturys ministrejis daškiertūs Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.
Pyrmūs četru nūdarbeibu temu atguoduošonys pošpuorbaudis testu var aizpiļdeit ite: https://www.lakuga.lv/2022/09/13/latgalisu-rokstu-voludys-nudarbeiba-v/