text:
Normali ļauds skaita, ka taidys tapkys kuojā nasatur i ar jom var nūkrist. Tok puorbaude ektremalā vidē (i voi ta braucīņs iz Sibiri taids nabeja?) pīruodēja, ka ar itom tapkom var na tik puspasauļa apjuot, a pat atsagrīzt sātā.
Skaidrys, ka beja ari būjāguojušī, partū ka na kotra tapka karavodūņs, tys ir, krytušī goduos vysuos froņtēs. Par tū ari itys stuosts.
Daiņam beja sprauni bociki ar šņūrkim. Vēļ jam beja zečis ar rombenim. Kam jam tapkys?
Leikuma ite loba gola naredzēja. Izasokūt precizuok, jei beja vīglā šokā – ar itaidim vuoreigim apovim ceļā laistīs… Jei ari izsacēja dūmu par uoveišonūs i pasauļa smīdynuošonu, tok myusu leluos golvys prasēja pīruodēt, ka iz Sibiri var juot ari iz gumejis gobola. A voi ta naaizjuojom? Aizjuojom! I vēļ kai!
Ilona gon raudzēja iztikt ar cytaidom īšliucinem, tok tys jei moksuoja duorgi – kritīni, kiulini i krīvu medicinu, tok itū stuostu raudzeišu izstuosteit cytu reizi, ka saīs gribeišona.
A byutu jei guojuse pa taigu ar tapkom, nabyutu ni krytuse, ni guozusēs, ni cyrka taisiejuse. Tok tys tai. Vēļ vīns pīruodiejums.
Maritai beja taidys dzaltonzalis ar zaļom petlem. Ari nabeja švakys, myužeigu jom duseišonu upē, kam nivīns nazynuoja nūsaukuma.
Munejuos beja sorkonys ar kruosainom streipem. Cīši lobys. Nosoju jau 3. puori, a nivīns nu vacūs vēļ nav sapleiss. Sātā taisuos unikala tapku kolekceja. Sibira braucīņa tapkys gūda vītā.
Darjai beja nazkaidys zylys i ar drupeit cytys modifikacejis petlem – taidom gumejuotom i ar rīvi.
Gunta jau pyrmajuos viļcīņa braucīņa stuņdēs līleiga izvylka nu sumkys malnboltys tapkys, kas pa kruosai beja cīši breineigai pīskaņuotys juos viļcīņa suknei – reizē naktskraklam, reizē izejamajai kleitai. Guntys tapkys beja moksuojušys iz pusis vaira kai munejuos, parkū jei beja cīši līleiga. A voi ta maņ žāl, lai jau teik. Maņ koč tys lats kārmynā palyka.
Munejuos kruosu suoce zaudēt jau viļcīnī – zam pāda breineiguos vysu pasauļa kruosu streipis guoja nūst. Partū, skaidra dzela, vysi apsasmēja i čut ni jau saderēja, da kura stulpa es ar sovom tapkom tikšu – Ačinskā voi tepat pa ceļam. Tok naskaiti tapku pa streipei! Tapka to monstrys!
Bejom jau savejuši vaiņukus, klubu izpuškuojuši, izstuodi izlykuši. Vajadzēja jau laseitīs iz kocertu, a kab jū vylks paruovs! Varātu jau viļktīs i mauktīs, tok vīna bāda – pa tū korstumu i dundurim bejom nūsveidušys slapnis i nūsapārušys kai cyukys. Vajadzēja mozguotīs. Tok nu kolonkys iudiņs guoja kai lads – a koč tiuleņ zemē i spruogsti. Ni taidā nūsamozguosi, ni pi teireibys tiksi. Tik ka hvarobys nu tuo soltuma sagiusi i vyss. Da i kai ta iz dzeraunis ūļneicys mozguosīs. Vysi teli i vuškys apsasmīs.
Juoīt beja pa pļovu pa taidim kai īrokumim, kai aizsardzeibys vaļnim. Tys vēļ nikuo, a pi upis beja kryumi. A kas tymūs kryumūs ūdu! Jezus i Marija! Sytom obom sauvem, tok vys pasamanēja atrast kaidu vītu i īkūst. A ūdi jim breineigi – rasni i ryži, kreit viersā i kūž kai suni! Nasabeist nikuo – ni diklaposa, ni dzonuošonys. Cikom jau nanūsissi vysā beigtu.
Iudiņs tī beja. Tik navarēja saprast, voi tei jau ir upe voi varbyut kaida attaka – sakla i ar slapnim krostim. Ni taidai puori tikt, ni vydā kuopt, ni kluot datikt. Styga guoja ari ūtrā pusē upei, a puori beja puorsvīsti diveji apsis kūceni. Patīvi gon. Nūsprīdem, ka eistuo vīta ir tuoļuok. Gunta nariskēja, nūuove sovys tapkys i laidēs brist. Napasaceišu, cik dzili jei īgryma. Da ūksta, vādara voi zūda, a dyune beja vaira kai da ceļgolu. Cyti nariskēja. Darja i Marita laidēs īt pa tū apsiskūka tyltu, leiguojuos vīn. Ar vysom tapkom. Darja to nūguoja – koč spīgdama i vaideidama. Tok Marita kai guoja, tai i palyka – dyunēs i iudinī da aušu. Ar tū pošu ari beja cauri ar juos tapkom – kas tī zynuoja kū pa dyuni meklēt. Labi, ka saimineica dzeiva i vēļ smejās! A lai jom vīgla smiļkts, tys ir, dyune.
Vieļuok to izaruodēja, ka tei jau ari beja tei upe – tuoļuok nabeja nikuo, varbyut taiga tik voi kaids pūrs. Nūsamozguojom mes cytā vītā, munu suņubūrkšu vaiņuku ari tī dabuojom, tok tys byus cyts stuosts, ka saīs ļustis pīraksteit. Dūd Dīvs atguoduot. Tik tū pasaceišu, ka ar tapkom tam vaira nabeja nikaida sakara. Ka vīneigi tys, ka Marita iz jaunū maudvītu guoja bosom kuojom – puori ņuotrem, statinim, hlamam i ceļtnīceibys atkrytumim, zorim, zuolem i dublim. Tok tys tai.
Puorejuos tapkys izturēja vysu – staiguošonu pa asfaltu, korstu smiļkti, dublim, akminim, ščebjonku, liekšonu, kuopšonu, īšonu pret kolnu i lejā. Vīneigi iz puors dzeraunem tapkys natyka – kur nūbraucem ar gumejnīkim.
Iz beigu to gumeja sasatryna i saploka pluona pluoneņa – a kai ar bosom kuojom vysleidza. Tok tei na bāda. Golvonais, ka petlis dzeivys i vasalys.
Atpakaļceļā i pa Moskovu nūparsējem ar vysom tapkom – lai jau teik ļaudim prīca. Da i lobuok jau beja kai ar gumejnīkim.
Ka runuot par parseišonu, tapkys seviški lobys ar piersteņu zečem – nu tom, kur kotram pierstam zečē sova vīta, a vysleidza kai rūkai pierstinē. Ka vēļ zeče truopejās šmuki streipaina kai Iretai, to vysi puiši tik iz kuoju vīn verās i cyts cyta sauc taida breinuma pasavērt. Lobys ak jau ari ar cytom zečem, tik gryušuok apmaukt kuojā.
Koč par reizi juosoka – vysu Krīveju izbraucem, taidu tapku cytim naredzējem. Beja jim plastmasys čībys – meitom ružovys, puišim zylys. Tok tuos na taidys – cīši sprosts dizains, nikaida izaicynuojuma, da i kuoja ak jau sveist. Koč Sibirs Kitajam i tiuļuok kai Latveja, pi myusu ituos breineiguos kitaiskuos tapkys mudruok atguojušys. Tok jau Eiropys mūde, partū ka pi myusu tok, kai Ilonys uorsts sacēja: “počti Jevropa”.
Par Darjis i Iretys tapkom ar nikuo ļauna navar saceit. Koč i nūtreitys, a da sātys tyka.
A munejuos vēļ pa šudiņdīnai dzeivys. Streipu to nav, a kas ta – voi ta tapka bez streipu na tapka? Na bikšu streipe nas viersinīku, a pagoni! A lai jom loba dzeivuošona! Lobys jau beja bez gola.


c: text/html

text:
Zīma īt pa celi i pavasars vys vaira i vaira suoc sevi pīteikt. Daugovpilī tradicionalūs čaja vokorus niu nūmaineis tematiskī vokori, kurūs nu eipašajim gostim varēs giut kaidu ideju, stimulu, dūmubīdrus jaunim dorbim pavasarī voi vosorā.
Tū, Kaidys ir myusu īspiejis labi dzeivuot Latgolā, ja “ekonomiskuo krize” turpinuosīs bezgaleigi, variesi uzzynuot i daleitīs sovā pīredzē Tematiskajā vokorā:
9. martā 18.00 Daugovpilī, DU jaunuo korpusa 216. telpā
Eipašais gosts Ilze Mežniece
- I daļa – Kasandrys cīneigi stuosti par tyvuokūs godūs sagaidomū (parunuosim par klimatu un naftu, ekonomiku un iedīnu, i tū , kam kas paliks puori…)
- II daļa – Izdzeivuošona Latgolys laukūs (paraugi nu dažaidu valstu recesivim reģionim, “lānuos naudys” idejis, permakultūras filozofija lauksaimnīceibā i lauku sabīdreibā, diskuseja par “naturaluos saimnīceibys” aktuālumu, ekonomikas sašaurināšanuos planavuošona)
- III daļa – pasagastiesim ar sātys sīru 😉

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Roksta autore: Laura Melne
Latgolys kulturys darbinīks Voldemārs Ivdris ir cīši daudzpuseiga i interesanta personeiba. Ar lelu pīredzi režisora, žurnalista i gida dorbā, niu sovu dorba vītu rads atjaunuotajā Rēzeknis Zaļajā sinagogā, kur ar sovim aizraunūšajim stuostim jau izapeļnejs lelu turistu atzineibu. Ar Voldemāru varātu runuot ilgi i klauseitīs jimā kai taidā Latgolys kulturviesturis enciklopedejā, nu itūreiz myusu saruna vaira beja par Latgolys Televizejis sabīdreibys (LTS) laikim, kai ari gida dorbu.
Televizejis izveide Rēzeknē
80. godu izskaņā Voldemārs Ivdris struoduojs Rēzeknis rajona kulturys nūdaļā, bejs ari aktivi īsasaistejs Tautys frontē, par pīmāru, veiduojs scenareju sorkonboltsorkonuo karūga paceļšonai pi Rēzeknis kulturys noma. Tymā laikā vairuokim cylvākim rodusēs dūma Rēzeknē izveiduot vītejū televizeju. Ideja ari veiksmeigi tykuse realizāta, i pyrmais raidejums bejs 1990. goda 18. novembrī. Itymā projektā Voldemārs vys napīsadalejs, tok interese par televizeju rodusēs. “Mani tys vīnkuorši īinteresēja kai rodūšu cylvāku, tys beja kas jauns,” jis stuosta.
Voldemārs Ivdris rodūšajai grupai pīsavīnuojs 1991. goda pavasarī, tok paraleli turpynuojs dorbu ari kulturys nūdaļā. “Mes vairuok struoduojom par “paļdis”, poši vēļ tausteidamīs. Nivīns mums ari nikaidu tehniku pat nadeve,” tū laiku atguodoj Voldemārs. Paraleli Rēzeknis televizejis darbeibai Reigā Uldim Dvinskim, kas jau struoduoja kai televizejis režisors, roduos dūma Latgolā veiduot regionalū televizeju. 1991. goda 1. julī sovu dorbu suoce Latgolys Televizejis sabīdreiba, reizē nūtics ari dorbs pi pyrmuo Latgolys Televizejis muzykys festivala. “Tagad festivali nūteik kotrā mīstā, tūlaik festivali pat Reigā nanūtyka. Tys beja cīši lels nūtykums, tik pīticeiga tei dzeive beja.” Ari pyrmais festivals nūtics julī, jau piec studejis atkluošonys. “Maņ beja uzdūts pyrms festivala sagatavuot div reklamraidejumus par kolektivim, kas pīsadaleis festivalā,” par sovu pyrmū pīredzi dorbā LTS stuosta Voldemārs. Koč i Voldemāram Ivdrim bejuse pīredze teatra i svātku režejā, televizejai, prūtams, beja sova specifika. Pošim bejs juosavuica dorūt, partū ari pyrmī raidejumi teik raksturuoti kai zynoma tausteišonuos, partū ka naasūt ari bejs, kas eisti pavuica. Myusu dīnuos cīši interesanti izaklausa, ka itī raidejumi tyka puorraideiti, puorkluojūt kaidu Krīvejis kanalu: “Atslādz tū Krīvejis kanalu, i mes iz tū laiku raidom.”
1991. goda augustā televizejā izveiduotys div redakcejis: informativūs raidejumu i kulturys raidejumu. Voldemārs Ivdris struoduojs kulturys raidejumu redakcejā. Ar tū ari suocīs dorbs pi pastuoveigu programu aba raidejumu cyklu veiduošonys, kas suokumā bejuši tikai latgaliski. Nūraksteitū tehniku sajāmuši nu Latvejis Televizejis, tymā skaitā ari puorvītojamū televizejis staceju (PTS), kas, par pīmāru, ļuovuse regulari suokt īraksteit dīvakolpuojumus. Sovukuort Voldemārs ar PTS suocs veiduot raidejumu par pogostim “Sābri”, kas tics veiduots kai sābru vakariešona. “Maņ beja ideja cylvākus paruodeit caur sarunom, saskarsmi. Pogostūs vysi tūmār ir sābri, kas pazeist cyts cytu leluokā voi mozuokā mārā.”
Spieceiga komanda i inovativi raidejumi
Voldemārs Ivdris pastreipoj, ka LTS bejuse savuokta spieceiga darbinīku komanda, kas televizejis lītuos beja īsuocieji, tok bejuši spylgti rodūši cylvāki, kai Andris Baltacis, Jurs Saukāns, Elita Cakule, Sandra Jonikāne, Imants Mikučs i cyti. Par tuo laika raidejumu saturiskū daudzveideibu i kvalitati jam nabyutu kauns ari šudiņ. Televizeja jau nu pyrmsuokumu struoduojuse cīši operativi, ari zinis bejušys daudzveideigys i saturiski boguotys, kū nūdrūsynuojuši ari korespodenti nu vysu Latgolys i Austrumvydzemis leluokūs piļsātu.
Tūlaik Latvejis Televizejis zinis puorsvorā viestejušys par nūtikšonom Reigā, partū vīns nu golvonajim LTS izveidis mierkim bejs paruodeit dzeivi regionūs. “Myusu uzdavums beja paruodeit, kai atdzymst Latgola,” soka Voldemārs. Televizeja raudzejuse mozuok ruodeit negacejis, tok ari poši cylvāki tūlaik bejuši iz zynoma pacāluma viļņa. “Mes intervejuos eisti navariejom atrast, ka kaids žāluotūs, ka nav naudys voi dorba, dzeive gryuta.” Prūtams, nav jau ari tai, ka televizeja piļneibā iztykuse ar pozitivom viestim viņ.
Televizeja organizēja na tik muzykys festivalu, vāluok ari sporta deju konkursu “Pavasara balva”, kai pyrmī Latvejā veiduoja televizejis “maratonus”, kas, taipat kai myusu dīnu “Labestības diena” voi leidzeigys TV nūtikšonys, aicynoja paleidzēt internatškolom i buorinim. Taipat Rēzeknē nūtyka īvārojami Jaungoda bali, kas ari tyka ruodeiti televizejā. Voldemārs Ivdris eipaši pastreipoj Latgolys Televizejis muzykys festivala nūzeimi, sokūt, ka, piec juo dūmu, nivīns cyts festivals Latgolā da myusu dīnu nav aptviers tik lelu spektru. “Pyrmkuort, beja loba leimiņa “biļde”, kas guoja tīšraidē iz Latveju, nabeja nikaidu pavierseibu. Ūtrkuort, prūtams, dažaidi žanri: klasiskuos muzykys koncerts, tautys muzykys, bārnu koncerti. Beja ari, juosoka, pat ekskluzivi koncerti, kur mes atlasejom loba leimiņa grupys nu Latgolys. Parosti taids beja īvoda voi nūslāguma koncerts.”
“Olūti” i latgaliskais
Voldemārs Ivdris veiduojs daudz dažaidu raidejumu, tok cylvākim vysvaira pruotā palykuse televizejis programa “Olūti”, kas sasaglobuojuse da pošu televizejis darbeibys beigu 2000. godā. “Es gribieju paruodeit latgaliskū identitati, dzeivisziņu caur cylvākim, religeju, folkloru, dzeivisstuostim,” Ivdris skaidroj raidejuma koncepceju.
Voldemārs audzs Greivuļūs cīši latgaliskā vidē, latvīšu literarū volūdu bierneibā pamatā asūt dzierdiejs tik radejā. Dorbs pi raidejuma jam ļuovs atguoduot tū, “kai runuoja baba i dzeds”, izmontuot vysaidus vacvuordus, kas jam ari cīši īsapatykušs.
Ar laiku televizeja nu raidejumu tikai latgaliski vaira puorguoja iz latvīšu literarū volūdu. Vīns nu īmaslu bejuse darbeiba ari Austrumvydzemē, na tik Latgolā, nu, ruodīs, vēļ nūzeimeiguoka bejuse myužeiguo diskuseja par tū, kai tod latgaliski pareizi juorunoj. Televizejis skateituoji i zvanejuši, i rakstejuši viestulis saisteibā ar volūdys vaicuojumim. Ari pošu televizejis darbinīku vydā bejuši streidi par atseviškim latgalīšu volūdys vuordim. “Olūti” gon vysod palykuši latgalīšu volūdā.
Voldemāram ruodīs, ka masu medejim vaira byutu juorunoj par latgalīšu volūdys vaicuojumim. Jis stuosta, ka vēļ niu jū reizem aiz rūkys sagiunūt tantenis, kas vaicoj: “Tu esi par Leikumys voi Stroda ortografeju?” Nazkod, kod izavērte streidi par latgaliskū ortografeju, Ivdris asūt pajiems Leikumys i Cybuļa “Latgalīšu ābeci” i nūguojs iz Rēzeknis 5. vydsškolu, kur bārni vuiceiti runuot “pareizi”. “Tī nikur latgaliski navuiceiti bārni pajēme Leikumys ābeci i mīreigi laseja. Jī laseja “muote”, na “mōte” (ar divskani “uo”, na garū patskani “ō” – aut. pīz.),” jis ar konkretu pīmāru paruoda sovu attīksmi pret ortografejis vaicuojumu.
Ka myusu dīnuos skateituoji sovus komentarus par raidejumim roksta škārsteiklā, tod nazkod televizeja sajāmuse daudz skateituoju viestuļu i ar lobim vuordim, i kritiku. Voldemāram Ivdrim eipaši pruotā palykuši ari div gadīni, kod sajiems skateituoju syudzeibys par sovim veiduotajim raidejumim. Viestejūt par kaidu Ontonam Rupaiņam veļteitu pasuokumu, jis nūruodejs, ka rakstnīkam veļteitajam muzejam vajadzātu byut juo dzymtajā sātā, na Bieržgaļa kulturys nomā. Bieržgalīši par juo saceitū asūt apsavainuojuši. “Ak, Dīvs, kaidu viestuli jī atsyuteja!” smaida Voldemārs i suoc citēt tuos tekstu. “Bija skaista rudens diena. Mēs visi bērzgalieši sapulcējušies patīkamā noskaņojumā…” I es tagad ar “Olūtim” sabūjuoju,” jis pasasmej. Ūtrais gadīņs bejs saisteits ar raidejumu 26. decembrī. Latgolā īrosts, ka 24. decembrī ir Kūču vokors, 25. datumā ļauds īt iz bazneicu i piec tam Zīmyssvātkus svietej sātā, nu 26. decembrī jau īt ari gostūs. Partū ari Voldemārs Ūtrajūs Zīmyssvātkūs “Olūtus” veiduojs kai “Krūdzeņu pi Pluociņu Masis”. “Scenareja dialogim atlaseju latgaļu humoru, amateraktīru vydā atrodu spylgtus tipažus, muzykali papyldynuoja Cyblys kapela.” Piec tam sajāmuši daudz viestuļu, puorsvorā par tū, ka bejs cīši interesanti. Tok sajimta ari viestule nu Nabadzeiguo Bārna Jezus kongregacejis Varakļuonūs. Muosa Mirjama rakstejuse, ka piec Svātuo Miša Jezus Kristus dzimšonys svātkūs muosys atguojušys iz sātu, paādušys pušdīnis i īslāgušys televizoru, lai vārtūs latgalīšu raidejumu “Olūti”. “Maņ jau tī beja ari latgalīšu humors,” skaidroj Voldemārs. “I tod jei roksta, ka, suocūtīs raidejumam, pyrmuo muosa iz reizis nūbāga, a es to da gola dasavieru,” jis smejās, nu stuosta ari, ka aizrakstejs muosai Mirjamai atpakaļ pīkluojeigu viestuli, pastreipojūt, ka nikai nav gribiejs jū aizvainuot. “Raksteju, ka mes, latgalīši, asam cīši dažaidi, ari Zīmyssvātkūs vysi nav svāti.”
Laiks piec televizejis
2000. godā piec tam, kod pyrmū reizi Latgolys Televizejis muzykys festivals tyka sareikuots Daugovpilī (īprīkš tys vysod nūtyka Rēzeknē), televizeja pīdzeivuoja moksuotnaspieju. Festivalam pyrmūreiz tyka pīsaisteiti ari producenti nu Reigys, partū ka Daugovpiļs publikys interesi beja paradzāts veicynuot ari ar leluoka mārūga zvaigžņu, kai Laima Vaikule, grupa “MaшиHы BpeMeHи” i cytu, pīsadaleišonu festivalā. Tok skaiteituoju apmekliejums taipat nabeja pīteikams. Televizeja palykuse poruodā kaidai firmai, kas ari nūveds pi Latgolys Televizejis sabīdreibys moksuotnaspiejis. Voldemārs kai kulturys darbinīks vairuokys reizis ir mainejs sovys darbeibys sferys, tok nu televizejis asūt bejs troki žāļ aizīt, koč i suokumā juo attīksme pret televizeju bejuse dīzgon attureiga.
Saisteiba ar audiovizualū jūmu Voldemāram Ivdrim bejuse ari piec tam, kūpā ar sovu televizejis kolegi operatoru Māri Justu veidojūt vairuokys dokumentaluos kinys. Pyrmuo režisora veiduotuo kina beja “Latgales Māras ceļš”, kas veļteita pīminekļa “Vienoti Latvijai” 70 godu jubilejam 2009. godā. Tū veiduot Voldemāram Ivdrim pīduovuojuse Latgolys viestnīceibys GORS muokslinīciskuo vadeituoja Ilona Rupaine, kas tūlaik struoduojuse Rēzeknis dūmis Kulturys puorvaļdē. 1992. godā, kod tyka atkluots atjaunuotais pīmineklis “Vienoti Latvijai” Voldemārs bejs ari tam veļteituos televizejis tīšraidis redaktors. Kina “Latgales Māras ceļš” vairuokys reizis paruodeita ari Latvejis Televizejā. Sovpus dokumentaluos kinys par Ontonu Kūkuoju, Ontonu Rupaini i Juoni Klīdzēju veiduotys sadarbeibā ar Rēzeknis Tehnologeju akademejis profesori Ilgu Šuplinsku. Niu Voldemāram pīduovuots dorbs pi kinys par dzejnīku Pīteri Jurciņu. Ivdris stuosta, ka juo golvonais pryncyps, veidojūt kinys, ir, ka tuos navar sastuovēt tik nu “runojūšūs golvu”. “Juobyut interesantai biļdei, lai byutu darbeiba, byutu dinamika,” jis stuosta, nūruodūt, ka intervejis ar kinys varūņu laikabīdrim var puorskaiteit ari drukavuotā formatā.
Gida dorbs i sinagoga kai jauns dzeivis izaicynuojums
Jau vairuokys desmitgadis Voldemārs Ivdris paraleli cytim dorbim struodoj ari par gidu. “80. godu ūtrajā pusē beja gidu kursi. Tūlaik vyss vēļ beja cīši styngrai, beja juostuosta par ceiņu par padūmu varu, par ašni, revolucejom…” Voldemārs raksturoj tūs laiku specifiku. Tok ekskursanti nu cytu Padūmu Savīneibys republiku, kas tyka voduoti pa Latgolu, vaira gribiejuši redzēt latviskū, latgaliskū. “Bazneicā navarēja, tok es pa klusū, bez vysaidu atļuovu suoču vest Aglyunys bazneicā. Aigars Bernāns, kurs tagad ir Pīneņu bazneicys prāvests, tūlaik beja ministrants. Jis mani īlaide bazneicā, paruodeja oltorus, kū es pats tūlaik nazynuoju. Bazneica tūlaik vēļ beja naremontāta. Tai es tūs turistus pa klusū vežu, pat musulmaņus. Vysim cīši patyka.”
Voldemārs skaita, ka gida dorbā golvonais ir paruodeit, na pastuosteit. Itymā sakarā jū uztrauc, ka Rēzeknis piļsātvidē moz radzams latgaliskais. Teik veiduotys vysaidys performaņcis i instalacejis, tok tryukst palīkūšu lītu, nav vīnuotys koncepcejis. Par pīmāru, cik daudz cylvāku zyna, ka Rēzeknis kulturys i atpyutys parka (aba tautā saukta par Raiņa parku) vītā ir atsaroduse Rēzeknis komercškola, kur vuicejīs ari Juoņs Klīdzējs? “Soka jau, ka mes asam latgalīšu golvyspiļsāta, puorspļaunam Daugovpili, bet latgaliskuo Rēzeknis vidē ir cīši moz. Turistim, kas atbrauc, cīši pateik latgaliskī uzroksti, kai “Skreine” voi “Muols”, bet piļsātvidē tys naizapauž.” Voldemārs pastreipoj, ka vītejim kulturys darbinīkim nūteikti byutu idejis, kū pīduovuot realizacejai, tymā skaitā ari jam pošam. Par pīmāru, apspielēt faktu, ka Rēzeknē zamuokuo vīta ir piļskolna pakuojē, kas ir tikpat augstu, cik Reigys Pīterbazneicys gaiļs. Kod jis niu itū faktu stuosta turistim, tī bīži nasaprūt, kai tys īspiejams, ka Rēzekne ir augstuoka par Reigu.
Piec televizejis bankrota Voldemārs Ivdris vairuokus godus struoduojs Naturalizacejis puorvaļdē, jam ir pīredze ari dorbā radejā, tok par sovu jaunuokū izaicynuojumu jis sauc dorbu Rēzeknis Zaļajā sinagogā. Kai tod jis niu tics par Rēzeknis leluokū ebreju tradiceju zynuotuoju? Izaruoda, ka vyss suocīs ar sinagogys atkluošonys pasuokumu, kuru Voldemārs Ivdris veiduojs kai režisors. Vāluok, zynūt, ka jis dorbojās kai gids, pīduovuots ari sinagogā struoduot. “Ka esi kulturys darbinīks i esi izguojs vysus tūs labirintus, tev ir pīredze. Maņ mozuok svareigs ir saturiskais, bet tys, ka varu izvērst darbeibu,” soka Voldemārs, tok nanūlīdz, ka daguojs vuiceitīs ebreju viesturi, kas asūt nabeidzams process. Tok reizē tys jam devs vareibu atsaukt atmiņā pošam sovu bierneibu. “Es suoču atguoduot, ka mes ar dzedu braucem iz Levina veikalu, kas beja pādejais veikals Reigys īlā, izbraucūt nu Rēzeknis. Tī vysod vysi apsastuoja, tys beja kai lykums.” Bet kūpā ar babu Voldemārs veds nūdūt salaseituos upinis i juoņūgys. “Žyds pījēme ūgys. Baba aizguoja tuos nūsvērt, es siežu i gaidu. Babys nav i nav, dūmuoju, ka jū jau sataiseja macuos. Kod baba atguoja, es jau vyss drebieju,” stuosta Voldemārs, kurs ari ekskursantim sinagogā na tik pīduovoj nūgaršuot ebreju Pesaha svātku maizeitis macys, nu ari rauga izdzonuot nu ļaužu pruotu stereotipu par tū, ka macu cepšonai pīvīnoj kristīšu ašni. Voldemāra dzeiveigajā stuostejumā par sinagogu i ebrejim fakti mejās ar jūkim, veidojūt aizraujūšu kūpainu. Taišni tū ari nūviertej turisti, kurūs, kai var nūvāruot myusu sarunys laikā, sinagogā natryukst.
Kartenis nu V. Ivdra personeiguo arhiva


text:
Datu puorlaida
Datu puorlaida (anglīšu: data transmission) — datoreibys (informacejis tehnologeju) i telekomunikaceju atzarēs lītojams process, kurymā informacejis vīneibys (biti voi baiti) irā syutomys nu vīnys ītaisis iz cytu, damārojūt vysaidys datu puorlaidys tehnologejis.
Datu puorlaida var byut, pīvadumam:
- datu puorsyute nu datora cītuo diska iz mobilū telefonu;
- iņterneta lītuošona (dati puorlaižami nu ziņteikla servera iz vārtivi lītuotuoja datorā);
- viestenis syuteišona nu vīna mobiluo telefona iz cytu;
- drūsa vydyskuo teikla sataiseišona iz vyds izškireigūs geografiskajūs punktūs asūšu datoru (datori tys tam syuta datus, kuri ļaun nūstateit dasasliedzieja taidojeibu i apsorgoj nu svešu dasasliedzieju)
i leidz.
Datu puorlaidys tehnologejis var byut, pīvadumam:
- daslāguma tehnologejis - vara vodi, gaismysvodi aba optiskī kabeli, lazerdaslāgums, radejsaita, infrasorkonī spaiti i ct.;
- standartizātys datu grupiešonys i kanalu taiseišonys tehnologejis - DSL, ADSL, MPLS, Wi-Fi, Wi-Max i ct.
Datu puorlaidā svareigs sapratīņs irā datu puorlaidys protokols, kurs puorlaižamūs datus dora atpazeistamus i puorskaitomus. Poši myuslaiceigī protokoli patur datu syuteišonu paketu formā.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Šudinejuos datu puorlaidys pyrmaguojiejs beja Morzis signalu syuteišona pa vodim, caur gaismys myrgu, radejis signalu atmejā i t. t. Tok Morzys signalu tehnologeja izaškir nu myslaiceiguos binariskuos datu puorlaidis - Morzys sistemā vajadzeigi vysaidi paužu garumi, kab informaceja byutu saprosta.
Datu puorlaidys atmejis[pataiseit | labot pirmkodu]
Serejeiguo puorlaide (anglīšu serial transmission, krīvu пocлeдoBaTeлbHaя пepeдaчa, latvīšu seriālā pārraide) - datu puorlaide, kod biti syutomi blokūs, īmūšūs tys aiz tuo. Informaceju var syuteit i pa vīnam bitam, tūlaik datu dabuojiejs nu seveigūs bitu sataisa datu blokus. Serijeigū atmeju lītoj datim puorlaist leluokā atostumā, kam leidza ar jim var vīgli puorsyuteit puorvēris skaitli voi puoreiguma bitu.
Paraleluo puorlaida (anglīšu parallel transmission, krīvu пapaллeлbHaя пepeдaчa, latvīšu paralēlā pārraide) - datu puorlaida, kod biti syutomi vīnā laikā pa nazcik kanalim, a voi pa vīnu lineju caur multipleksiešonu. Itei atmeja labviņ dreizuoka na serejeiguo datu puorlaida, kam vīns baits puorsasyuta mudruok kai vīns bits. Itū metodu lītoj dators sovom vydyskajom darbeibom, pīvadumam, vydyskajuos magistralēs, a kod nakod - i uorejom saitom, saceisim, zynuodamīs ar drukaunīku. Tok itys metods tur sovus tryukumus - iz vyds nazcik kanalu atsarūn vaira trauciejumu kai tūlaik, ka datus syuteitu tik pa vīnu kanalu.
Asinhroniskuo i sinhroniskuo datu puorlaida[pataiseit | labot pirmkodu]
Asinhroniskuo puorlaida (anglīšu asynchronous transmission, krīvu acиHxpoHHaя пepeдaчa, latvīšu asinhronā pārraide) - datu puorlaida, kuramā lītoj suokšonys i nūstuošonys bitus, kab apzeimuotu datu puorlaidys suokys i beigys. Tys zeimoj, ka 8 bitu ASCII literu eistyn puorlaiž izlītojūt 10 bitus, pīv., A puorlaiž kai 1 0100 0001 0. Datu puorlaidis suokuos i beiguos asūšais papyldomais vīninīks (ci nule, pīdareigai nu puoreiguma bita) dabuojiejam pyrma paviestej, ka tiks puorsyuteits liters, a piečuok - ka liters irā beidzīs. Itū datu puorlaidis metodu lītoj tūlaik, kod datus suyta puorrautai, a na vīngabaletigā straujā. Suoku i nūstuošonys bitim sovā vydā vajag byut preteimim (ka soku irā "1", to beigu irā "0", i ūtraiži), tūlaik dabuojiejs var pazeit, kod suoksīs jau cyts syutomais datu pakets.
Sinhroniskuo puorlaida (anglīšu synchronous transmission, krīvu cиHxpoHHaя пepeдaчa, latvīšu sinhronā pārraide) - datu puorlaida, kuramā nalītoj suokšonys i nūstuošonys bitu, a tuo vītā sinhronizej datu puorlaidys dreizumu syuteituoja i dabuojieja ītaisē, lītojūt sevkurā komponentā īstateitu stuņdinīka signalu. Iz vyds diveju mozgu puorsyuta nūtaleju, vīngabaleigu datu strauju. Deļ tuo, ka navā suoku i beigu bitu, datu puorlaidys dreizums irā leluoks, tok itai var atsarast daudzuok klaidu, kam stuņdinīki var pagaisynuot sinhronizaceju i dabuojiejai ītasei var byut napareizs laiks - na tys, ap kurū dasarunuots protokolā. Partū kuri nakuri baiti var tikt samaituoti (pagaisynuot bitus). Kab itū problemu nūgrīztu, doroma stuņdinīku resinhronizceja i lītojams puorvēris skaitlis, kuri puordrūsynoj baita pareizu saprasmi i pījimšonu.
Protokoli i sasauksme[pataiseit | labot pirmkodu]
Protokols (anglīšu protocol, krīvu пpoTokoл, latvīšu protokols) - diveju ītaišu sovā vydā dasarunuoti nūsacejumi ap tū, kaidam vajag byut puorlaižamūs datu formatam. Kab nūtyktu datu puorlaida iz vyds sevkuru diveju ītaišu, jom pyrma tuo sovā vydā vajag dasarunuot ap protokolu.
Sasauksme (anglīšu handshaking, krīvu пoдTBepждeHиe cBязи, latvīšu rokspiešana) - process, kurymā divejis ītaisis apstyprynoj, ka iz vyds jūs irā atsaroduse saita i suokusēs zynuošonuos. Kab nūtyktu datu puorlaida, pyrma tuo vajadzeiga obadiveju ītaišu (datu syuteituojis i datu dabuojiejis) sasauksme.
Datu puorlaidys tehnologejis[pataiseit | labot pirmkodu]
Daslāguma tehnologejis:
- vara vodi;
- gaismysvodi aba optiskī kabeli;
- lazerdaslāgums;
- radejsaitys;
- infrasorkonī spaiti
Standartizātys datu grupiešonys i kanalu taiseišonys tehnologejis:


text:
Pīduovojam nūsavērt Latgolys Regionaluos televizejis veiduotū raidejumu “Pa sovam”, kas viestej par Latgolys regionu i tuo ļaudim.
Raidejums turpynoj tausteit vidi sev apleik, itūreiz puorbaudūt garšys manis. Kū ād Latgolā? Kas ir Latgolys tradicionalī iedīni i kū var skaiteit par Latgolys kulinarū montuojumu? Nā, iz itim vaicuojumim atbiļdēt raidejums narauga, koč i pursalīcynoj, ka vīnkuoršais i styprais latgalīts vaira cīnej taipoš raksturuojamus iedīņus. Tok tei ir viņ medalis vīna puse aba stuosts ir na tik par iedīnim, bet ari aktivim cylvākim, kuri navaicoj kulinarejis pierļu, nu roda tuos sovom rūkom poši.


text:
Autore: Laura Stepiņa
Vaicuojumi par autortīseibom ir puorrunuoti na vīnu raizi viņ, redzīni doluos i škāpi teik cyluoti otkon i otkon. Vīni skaita, ka autora rodušuos darbeibys rezultatu bez poša autora zinis navar izmontuot i par kotru izmontuošonys reizi pīdar sajimt atleidzeibu, cyti – ka ir situacejis, kuruos dorba izmontuošonai navajag autora pīkrisšonys i jam par dorba izmontuošonu nav juomoksoj. Skaidrs, ka itymā gadīnī vīnuotu kūpsaucieju atrast nabyus īspiejams, i tys nimoz nav švaki – redzīnim ir juobyut dažaidim.
Itūreiz gribīs izasaceit par etiskajim autortīseibu vaicuojuma princypim, kas Latgolys literaturys izdeviejim reizem ir sveši, partū ka dorbi teik publicāti bez autoru zinis.
Kotram, prūtams, ir sovs redzīņs, sovpus es skaitu, ka myusdīnu pasauļs ir pylns ar puorspeiliejumim. Maņ eistyn nav atbiļdis iz vaicuojumu – nu kurīnis rodusēs teņdeņce puorspeilēt par vysvysaidom kasdīneigom lītom, kurom kaidu laiku atpakaļ natyka pīvārsta izteikti lela viereiba. Niu ir izaveiduojuse interesanta situaceja, kod, cylvākam attaisūt muti, ir juopuordūmoj kotrs sovs vuords, lai saceitais byutu politkorekts i naaizskortu kaida cyta cylvāka dziļuokuos, svieteiguos puorlīceibys, kurys pa druponom salaseitys vēļ cytu cylvāku dūmu gryudūs i škārsteikla plašumūs. Vyss pasaceitais, var tikt izmontuots pret tevi pošu. Maņ redzīs, ka taišni taida poša puorspeiliešona ir ari autortīseibu gadīnī. Ir juosariekinoj, ka kotrs vuords, jimts nu sevkura drukuota voi tīšsaistē pīejama materiala, var tikt apzeimūguots ar autortīseibom i var tikt pīpraseita atleidzeiba. Napuorprūtit, autortīseibys ir eistyn svareigys i vajadzeigys, bet, atlaidit, kod ikkotrs suoc sevi skaiteit par dzejis virtuozu voi genialu muziki i pīprosa nazyn kaidys astronomiskys atleidzeibys, situaceja palīk absurda.
Saprūtams, ka kotram gribīs sajimt atzineibu, byut pamaneitam, bet vysai cīški mes pīveram actenis iz kritiskū dūmuošonu i spieju izviertēt poši sovu muokslinīciskū jaunradi, deļtam laiku pa laikam ir veseleigi ļaut pīraksteitajam puorgulēt nakti, lai nu reita varātu apsavērt ar svaigu redzīni voi ari ļaut puorskaiteit kaidam, kurs nasabeist kritizēt. Īspiejams, tai uzalobuotu gon saturiskuo kvalitate, gon tys pat autortīseibu vaicuojums natyktu tai nūvozuots, kai tys nūteik itūšaļt.
Skaitu, ka vysai cīški (bet na vysod) autortīseibu gadīnī vīns nu svareiguokajim ir etiskais princyps – kotrys autors ir tīseigs zynuot, kaidā kontekstā juo dorbs teik paruodeits plašuokai publikai. Pyrms sevkura dorba publiciešonys ir juosajem autora pīkrisšona. Itymā vaicuojumā grybātūs parunuot par literaturys almanahu “Olūts”. Maņ ruodīs, itys izdavums ir īviereibys cīneigs i snādz zynomu īguļdejumu Latgolys i latgalīšu kulturtelpys dažaiduošonā i paplašynuošonā. Almanahs “Olūts” ir palics par sova veida zeimūlu latgalīšu i Latgolai tyvu cylvāku vydā. Ilgu myužu “Olūtam”! Kasdīnā vysaida veida klaidys saīt pīļaut sevkuram, ari autortīseibu vaicuojums nav izjāmums, tok, maņ ruodīs, klaidys dūmuotys, lai nu tom vuiceitūs. Nasaverūt iz “Olūta” jau tai īviereibys cīneigū vacumu i godu gaitā izkruotū pīredzi, literaturys almanaha izdevieji turpynoj pīļaut vīnu i tū pošu klaidu godu nu goda – publicēt dažaidu autoru dorbus bez saskaņuošonys ar pošim autorim. Niu itymā reizē, t.i., “Olūta” 21. laidīnī publicāti ari muni dzejūli. Naskaitu, ka maņ ir tīseibys byut kaidam par tīsnesi, bet itymā gadīnī atsaļaušu nūruodeit, ka tys ir na viņ naetiski, bet ari nalykumeigi.
Naturu nikaida personeiga aizvainuojumu ni pret pošu “Olūtu”, ni pret tuo izdeviejim, bet itū skaitu par rupu i napateikamu klaidu. Nabyušu puorsteigta, ka vairuoki nu itymā izdavumā īkļautim autorim nav informeiti par sovu rodūšūs izpausmu publiciešonu. Ite, Latgolā, kulturtelpa ir pavysam nalela i myusim kūpeigi byutu juostruodoj pi juos atteisteibys i kūpeigi juorauga vairuot jaunu cylvāku gribiešonu snēgt sovu davumu muokslinīcyskajā daudzveideibā, tok tys nikaidā gadīnī navar tikt dareits, izvalkūt nu pažūbelem sazyn cik godus vacus dorbus i publicejūt tūs bez saskaņuošonys ar autoru. Nu sovys pusis grybu saceit, ka nagaidu ni atleidzeibu, pat ni atsavainuošonu, nikas nu tuo vysa pastuovūšū situaceju taipoš naspēs maineit. Es viņ cīši ceru, ka almanaha izdevieji vysubeidzūt saprass sovu klaidu i nuokušajā 22. “Olūtā” nikas taids vairs naatsakuortuos.
Karteņa: pixabay.com


text:
Šudiņ, 1. augustā, suocās beletu tierdznīceiba iz trešū Storptautyskū vargaņu muzykys festivalu “ORGANismi”, kuruo muokslinīciskuo vadeituoja ir pasaulī zynomuo varganiste Iveta Apkalna, informej Latgolys viestnīceibys GORS puorstuove Edeite Husare. Festivalā itūgod izskanēs treis unikalys programys, kuruos festivalam veidoj Iveta Apkalna, muzikis Renārs Kaupers i ungaru vargaņu improvizators Lāslo Fassangs.
Planavuots, ka ituo gods festivalā, kas Rēzeknē nūtiks nu 25. da 29. oktobra, izskanēs treis unikalys koncertprogramys, ļaunūt turpynuot atkluot vargaņu kai koncertinstrumenta dažaiduos vareibys. Trešuo festivala ideju caurvyn skaitlis treis, kas apvīnoj īprīkšejūs vīns i div – dzeivi i pīredzi, rūsynoj darbeibu, taipat vairumā religeju ir Svātuos Treisvīneibys simbols. Treis ir vierzeiba nu mozuo iz lelū – ari festivals ir palics par naatjemamu rudiņa muzykys nūtikšonu sastuovdaļu Rēzeknē.
25. oktobrī 18.00 iz festivala atkluošonys koncertu “Viens prāts ar otru” aicynuos Iveta Apkalna, Renārs Kaupers i Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys audziekni. Īprīkšejūs festivalūs Ivetys Apkalnys i bārnu sadarbeibā radeiti eipaši izvadumi “Saule. Bērni. Rainis” i “Ja es būtu”. Itymā godā taišni festivalam teik radeits muzykals izvadums ar Renāra Kaupera dzīsmem, kuruos jaunūs aranžiejumūs izpiļdeis pats autors, J. Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys bārni i jaunīši, instrumentaluo grupa Eināra Lipska vadeibā. Muzykaluo izvaduma intriga – voi varganis var atskaņuot ari Renāra Kaupera dzīsmis?
Catūrtdiņ, 26. oktobrī, festivala ītvorūs paradzāts zynuotniskais teatris bārnim, kurymā varēs raudzeit atkluot skanis nūslāpumus – kai tei rūnās i kaidys ir metodis skanis radeišonai. Nu pīktdiņ, 27. oktobrī, 19.00 byus varganistis Ivetys Apkalnys solokoncerts “Bahs reiz trīs”. Ivetys Apkalnys, kuruos vuords itūgod pasaulī vēļ vaira izskaniejs, pasasokūt jaunatkluotajai Hamburgys Elbys
filharmonejai, soloprograma festivalam radeita, dūmojūt par i ap Johanu Sebastianu Bahu, “Svātū Treisvīneibu” muzykā, juo namiersteigū muzykalū montuojumu i ītekmi godu symtu garumā. Treis eisuos koncerta daļuos skanēs seši J. S. Baha “Šīblera korāļi” i komponista skaņdorbi treisdaļu metrā – baroka vargaņu muzykys zalta viersyune “Pasakalja” do minorā i “Čakona” nu partitys vijūlei solo re minorā puorlykumā varganem. Kab paruodeitu senejuos i dyžonuos dejis pasakaljis puortopšonu 20. gs. skotivis muzykys volūdā, izskanēs Dmitrija Šostakoviča tragikys pylnuo Pasakalja nu operys “Mcenskasapriņķa lēdija Makbeta”, kas ir vīneigais komponista originaldorbs varganem. Programu nūslēgs romantika Ferenca Lista veļtejums J. S. Baham – virtuozuo i majestatiskuo Fantazeja i Fūga par BACH temu.
Pyrma koncerta muzikologe i Latvejis Radejis 3 “Klasika” redaktore Ilze Medne sevkuru Ivetys Apkalnys solokoncerta apmaklātuoju īpazeistynuos ar koncertā skanūšūs dorbu autorim, skaņdorbu radeišonys viesturi, muzykalū izbyuvi i atskaņuojuma tradicejom.
Festivalu nūslēgs Ungarejis varganista Lāslo Fassanga koncerts “Hamond ērģeles un kino”. Lāslo Fassangs (László Fassang) ir vīns nu daudzpuseiguokajim sovys paaudzis varganistim. Paraleli pedagogiskajai darbeibai, jis regulari pīsadola storptautyskūs varganistu konkursu žūrejā, uzastuoj Eiropā, Zīmeļamerikā, Tuolajūs Austrumūs, ir vargaņu muzykys koncertu “Palaceof Arts” (Budapešta) muokslinīciskais vadeituojs i improvizacejis pasnīdziejs Parīzis konservatorejā. Ar 1934. godā izgudruotuom “Hammond” varganem, kas apvīnoj vargaņu i klavīru vareibys, muzikis pyrmū reizi sasatyka 2002. godā Kanadā i niu soka, ka tuos ir juo izaicynuojums i īdvasmys olūts. Improvizatora koncerta programā – improvizacejis i skaņu celeni vysaiduoku vaļstu i godu desmitu malnboltuom kinom.
Beleti iz festivala koncertim nūpierkami Latgolys viestnīceibys GORS i “Biļešu Paradīze” kasēs i škārsteiklā. Beletu cena nu 5 da 15 eiro, GORS Kulturys viestnīku programys dalinīkim 30% atlaide.


text:
Turpynojūt sarunu cyklu ar nu Latgolys vieliešonu apgobola īvālātajim Saeimys deputatim, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji itūreiz sasatyka ar Anriju Matīsu i Ivanu Ribakovu.
Anrijs Matīss 12. Saeimā īvālāts nu partejis “Vienotība” saroksta. Īprīkš jis beja satiksmis ministrs, struoduojs i Ekonomikys ministrejā, i Rēzeknis SEZ veļdē. Runojūt par dorbu Saeimā, Anrijs Matīss nūruoda, ka vīns nu leluokūs veikumu ir ceļu fonda atjaunuošona. Kai golvonū prioritati saisteibā ar Latgolu jis nūruoda napīcīšameibu uzlobuot regiona ekonomiskū stuovūkli i sakuortuot infrastrukturu, kab varātu radeit jaunys dorba vītys.
Ivans Ribakovs puorstuov parteju “Saskaņa”. Jis bejs Rēzeknes piļsātys dūmis prīšksādātuoja vītnīks, Rēzeknis 2. vydsškolys direktors, tok niu ir 12. Saeimys deputats. Ivans Ribakovs vaira komentej taišni vaļsts budžetu 2018. godam. Jis nūruoda, ka ir sovi plusi, tok jis naatbolsta lykumprojektu, kas skar taišni izgleiteibys jūmu. Runojūt par jau padarātū, Ivans Ribakovs soka, ka regulāri sasateik ar Latgolys pošvaļdeibu deputatim, tok na vysod izadūd izpiļdeit vysu, kas sūleits vālātuojim.


text:
Latvejis armejis Sanitarajai puorvaļdei piec vuocu zemissrogu nūdaļu likvidiešonys 1920. goda pavasarī beja juopuorjem tuos īstuodis i montys – divejis lazaretis (Ludzā i Rēzeknē), Sanitaruo nūlyktova, diveji zūbuorstnīceibys kabineti, sanitarais transports, četri sanitarī automobili, kai ari uorstu komisejis akti. 1. aprelī Sanitaruo puorvaļde tū vysu puoejēme – lazarete Rēzeknē suokumā tyka nūsaukta par Kūrzemis divizejis lazareti Nr. 2, bet vāluok puorvītuota iz Daugovpili i puorformēta par Daugovpiļs garnizona lazareti. Sanitarais transports tyka puorveiduots par Kūrzemis divizejis Sanitarū transportu ar atsarasšonys vītu Zarjas muižā, bet Vuocu zemissorgu lazareti Ludzā puorformēja par Ludzys garnizona lazareti, i tū atstuoja sovā agruokajā vītā.
Personals
1. aprelī Ludzys garnizona lazaretis personals sastuovēja nu 33 cylvākim, nu tim mediciniskais personals beja 20 cylvāki (tymā skaitā aptīkys puorziņs Rudolfs Bitzkijs i zūbuorsts Maksis Lihtenšteins). Ar armejis vierspavieļnīka pavieli par lazaretis vacuokū uorstu atstuoja Herbertu Haču, kurs lazareti vadeja jau īprīšk. Jaunuokais uorsts Haralds Šeinpflugs izpiļdeja vacuokuo uorsta pīnuokumus, cikom H. Hačs beja devīs komandiejumā. Personala sarokstā beja atrūnamys ari personys ar dižciļteigom saknem – muosys Inga fon Minkvica i baronese Gertrūde Engelharta, saimnīceibys puorziņa vītys izpiļdeituojs Volfgangs fon Tobiens, puortykys puorziņs Helmuts fon Blankenhāgens, sanitars Nikolajs fon Vilkens i vacuokais rakstveds Valters fon Zikards.
Pavasarī tyka lyugts palelynuot personala skaitu aiztuo, ka asūšais naspieja pīnuoceigi veikt sovus dorba pīnuokumus, tys beja ari nūdarbynuots cytūs dorbūs, pīmāram, molkys ciersšonā. Muosys tyka nūdarbynuotys iedīņu gataveišonā, sliminīku apkūpšonā, kai ari pacientu pījimšonā ambulancē. Golvanais uorsts nūruodeja ari iz tū, ka sanitari navarūt piļdeit muosu dorbus, deļtuo ka tī pa leluokai daļai bejuši giustekni i ir napītīkami apvuiceiti. Lyugumu palelynuot medicinys darbinīku skaitu lazaretē pamatuoja ari ar tū, ka tymā atsarūn 12 sliminīki ar veneriskom slimeibom i kuri ir eipaši namīreigi, i ar tim asūšajam personalam asūt gryuts tikt golā. Taipat ari duorzus i laukus, kab īgiutu puortyku lazaretei, apstruoduot navarēja aiztuo, ka, pyrmkuort, pi lazaretis naatsaroda zeme i, ūtrkuort, personals beja par mozu, kab varātu itaidus dorbus veikt.
Ludzys garnizona lazaretis vacuokuo uorsta H. Hača izsnīgtuo izziņa sanitāram F. Michievam par tū, ka jis naslymoj ar epidemiskom slimeibom, 1920. g. 20. majs (LVVA)
1920. goda junī Sanitaruos puorvaļdis prīšknīks uorsts pulkveds (vāluok generals) Pīters Sniķers par vuiceibu sanitarim Latvejis Kara slimineicā apstyprynuoja 33 veirīšus. Julī tūs apvuiceitūs karaveirus, kurī beja izturiejuši puorbaudejumu, īdaleja dažaiduos karaspāka daļuos, bet papyldu puorbaudejumu izturiejušūs vuiceitūs karaveirus sanitarprīšknīks īdaleja kai apvuiceitūs sanitarus – dezinfektorus pa vīnam Valmīrys garnizona lazaretē, Ludzys garnizona lazaretē, 5. Cāsu i 12. Bauskys kuojinīku pulkā.
Sanitarūs pīdarumus, inventaru i apgierbu personalam Ludzys garnizona lazarete īgiva nu Sanitaruos nūlyktovys i Amerikys Sorkonuo Krysta kruojumim, tūmār tī navarēja piļneibā nūdrūšynuot apgierbu i apavus lazaretis darbinīkim. Saimnīceibys puorziņa Volfganga fon Tobiena ziņojumūs, kurūs apraksteita situaceja majā, saceits, ka lazaretis apguodeiba ar apgierbim i apavim ir cīši naapmīrynūša, lazaretis personala leluokuo daļa sajāmuse tikai apvolkuotys kūrpis. Vēļ pītryucs ari zeču, jūstu i getru. Vyspuor nabeja sajimti rūcinīki, viersnīku i īriedņu apgierbi, piec kurim pīprasiejums beja īsyuteits jau 15. majā. Kaut gon 1920. goda junī lazaretis apguode ar apavim i apgierbu beja uzalabuojuse, tūmār vēļ jūprūjom beja lītys, kuo tryuka, pīmāram, frenči. Pavysam taidi beja 11, bet nu tim daži beja nūvolkuoti vuocu frenči. Viersnīku apgierba vyspuor nabeja, bet inventara gruomotuos beja atzeimeiti 53 šņūrzuoboki, nu kurim treis puorus sev leidza beja pajāmuši sanitarī dezertiri. Lela daļa nu itim zuobokim beja par mozu vai sapleisuši, i tim beja vajadzeiga lobuošona. Juļa beiguos lazaretis vacuokais uorsts pavielēja lazareti personalam volkuot atbylstūšu formu i vērtīs, kab vysim byutu kokardis i nūzeimis, kas līcynoj par tū, ka situaceja apgierba i apavu ziņā beja uzalobuojuse.
Saimnīcyskuo situaceja lazaretē
Ludzys garnizona lazaretis saimnīceibys puorziņs regulari ziņuoja Kūrzemis divizejis saimnīceibys prīšknīkam par vyspuorejū saimnīciskū stuovūkli 1920. goda vosorā. Lazarete puortyku i zyrgu bareibu leidz 10. majam sajēme nu 13. Tukuma kuojinīku pulka saimnīceibys rūtys, bet piec ituo datuma nu mynātuo pulka saimnīceibys puorziņa. 5. augustā saimnīceibys puorziņs ziņuoja, ka uzturs asūt lobs, tikai tryukstūt buļbu, kuruos sliminīkim napīcīšams lītuot uzturā. Parosti par pīguoduotū puortyku nabeja syudzeibu, bet beja ari izjāmumi, pīmāram, vīnreiz pīguoduoja četrus (apmāram 65,5 kg) pudus maizis, kas beja sapeliejuse. Saimnīceibys puorziņs uzsvēre, ka maize sapelejūt tikai tod, ka nav kuorteigi izcapta, ar tū nūruodūt, kab nakvalitativu maizi vairs napīguodoj.
Naatkareibys kara laika slimnīka gulta, karteņa lat.gorod.lv
Problemys ar puortykys uzglobuošonu saguoduoja tys, kas produktu nūlyktova beja moza i tymā beja korsts. Ludzys garnizona lazaretē beja ari cytys, vāsuokys telpys, kuruos varātu uzglobuot puortyku. Pīmāram, vīnu pīteikami lelu i vāsu ustobu aizjēme Ludzys Tīsu arhivs. Jau junī saimnīceibys puorziņs ziņuoja, ka, nasaverūt iz lelajom pyulem, naasūt izadevs atbreivuot Ludzys Tīsys arhiva aizjimtū telpu. Nūtyka sarunys par arhiva puorvesšonu ar piļsātys komandantu, policejis prīšknīku i Ludzys aprinķa prīšknīku, bet tikai apgobola tīsys prīšksādātuojs beja izateics, ka arhivs dreizumā tikšūt nūsyuteits iz Rēzekni.
Lazaretis saimnīceibys puorziņs ceņtēs atrysynuot vaicuojumus, kuri saisteiti ar veterinareju. Jis ziņuoja, ka samozynuotuo deva – ostoni maisi auzu dīnā – vīnam zyrgam ir par moz, deļtuo ka tī beja cīši nūslūgūti. Ziņuojumā vēļ saceits, ka zyrgu stuovūklis junī nav uzalobuojs, kam lazaretei naasūt ganeibu. Sanitarprīšknīka atsyuteitajūs štatūs beja paredzāti četri zyrgi i diveji braucieji, bet saimnīceibys puorziņs nūruodeja, ka ar tik mozu zyrgu skaitu nav īspiejams izdareit napīcīšamūs dorbus.
Piec puorrunom ar sanitarprīšknīku tyka īsnīgts ziņojums Sanitarajai puorvaļdei par zyrgu i braucieju skaita pasalelynuošonu. Tyka lyugts, kab zyrgu skaitu palelynoj leidz ostonim (beja seši), vazumnīku skaitu – leidz četrim, bet rotu – leidz treis. Zyrgu, vazumnīku i rotu skaita palelynuošonu pamatuoja ar tū, ka lazaretei napīcīšams daudz molkys iedīņa gataveišonai, vannom, dezinfekcejis īkuortai i driebu mozguošonai, deļtuo kotru dīnu divejim rotim ar četrim zyrgim juobrauc iz mežu, kas atsarūn 7 verstis (apmāram 7,5 km) tuoli.
Taipat ari kotru dīnu vīni roti devēs iz viļcīni, kas atsaroda treis verstu (apmāram 3,2 km) attuolumā, uzjimt slymūs, kuri beja atsyuteiti nu frontis. Viļcīnī regulari uzjieme īvainuotus i slymus karaveirus. Pīmāram, 25. julī lazaretis vacuokais uorsts H. Hačs lyudze Sanitaruo viļcīņa prīšknīkam uorstam kapteiņam Valteram Jaunzemam, kab nu Ludzys iz Reigys Kara slimineicu puorvad 18 slymus karaveirus (vīnu jaunuokū feldšeri Aleksandru Bredau, treis dižkareivjus i 14 kareivjus). Ar rotu paleidzeibu beja juopuorvad ari evakuejamī – beja gadīni, kod vajadzēja pat divejus rotus, kam vīnūs vysim napītyka vītys.
Tyka ari uzsvārts, ka dažaidus saimnīceibys prīškmatus, apgierbus i produktus lazarete sajem Rēzeknē, kurei nu Ludzys atsaroda apmāram 20 verstis (apmāram 21,3 km) tuoli. Ari elpe (zyrgu bareiba) beja juopīvad, deļtuo ka tyvumā tuos nabeja. Leidz ar tū zyrgu skaits beja juopalelynoj leidz ostonim, kab byutu īspieja aizbraukt piec elpis, kas nu lazaretis atsaroda apmāram treis verstis tuoli. Leluoks zyrgu skaits lazaretē nūdrūšynuotu ari tū, ka tī natyktu puorlīku nūdzeiti. Leidzuos lyugumam palelynuot tū skaitu jau 15. majā tyka nūsyuteits pīprasejums ari piec jaunim zyrgu aizjiugim.
Koč ari zyrgu skaita palelynuošonys napīcīšameiba tyka seiki pamatuota, tūmār 3. julī Latvejis armejis vierspavieļnīks štaba Organizacejis dalis prīšknīks puļkveds Juoņs Kurels eisi nūruodeja, ka „liela zirgu trūkuma dēļ zirgu skaitu Ludzas garnizona lazaretē palielināt nevar”. Juļa vydā zyrgu skaits tūmār tyka palelynuots par vīnu zyrgu, bet augusta suokumā vēļ par vīnu – nu 13. Tukuma kuojinīku pulka iz Ludzys garnizona lazareti tyka puorvasts zyrgs vuordā Hannibals. Beidzūt lazaretei beja ostoni zyrgi.
Situaceja epidemeju laikā
Ludzys garnizona lazaretei lelys gryuteibys saguoduoja 1920. goda suokumā plaši izaplatejušuos epidemejis (tīfa, dizenterejis i c.). Par kotru saslymšonys gadīni ar lipeigom slimeibom lazaretis vacuokajam uorstam H. Hačam nasakavejūt beja juoziņoj sanitarprīšknīkam i Kūrzemis divizejis lazaretis vacuokajam uorstam kapteiņam Alfredam Rubinam. 8. aprelī H. Hacš ziņuoja A. Rubinam, ka Ludzys garnizona lazaretē ir 29 sliminīki, nu tim ostoni slymi ar izsytuma tīfu. Nuokušajā dīnā jis ziņuoja, ka diveji medicinys darbinīki (lazaretis sanitars i 13. Artilerejis diviziona medicinys students) ari saslymuši ar izsytuma tīfu.
Pavasarī situacejis kontrolis ītvorūs P. Sniķers aizdeve vysim karaspāka daļu uorstim vajadzeibys gadīnī vierstīs piec paleidzeibys pi Īkšlītu ministrejis Veseleibys departamenta Lipeigu sārgu apkaruošonys nūdaļom, kurys Latgolā beja vairuokys – uorsta A. Koppes vadeituo Rēzeknis nūdaļa, uorsta V. Izakoviča vadeituo Ludzys nūdaļa i H. Civiana vadeituo Bolvu nūdaļa.
Uorts inventars Naatkareibys kara laikā, karteņa lat.gorod.lv
1920. goda 23. junī lazaretis vacuokais uorsts H. Hačs ziņuoja sanitarprīšknīkam, ka dizenterjis epidemeja pīaug spākā. Ludzys garnizona lazaretē nabeja īspiejis sliminīkus, kuri slymuoja ar dizentereju, nūdaleit atseviški, leidz ar tū roduos draudi, ka ari puorejī lazaretis sliminīki varātu saslimt ar itū slimeibu. Nabeja ari tik lels darbinīku skaits, kab ar dizentereju slymojūšūs varātu apkūpt atsevišķs personals. Deļtuo H. Hačs lyudze jam dūt reikuojumu, kū dareit ar itim sliminīkim. Ka beja juosyuta iz cytu lazareti, tod lyudze nūruodeit, iz kaidu. 28. julī sanitarprīšknīks lazaretis vacuokajam uorstam raksteja, kab jis sliminīkus ar dizentereju uorstej sovā lazaretē.
Epidemeju apkaruošonys nūlyukā Ludzys garnizona lazaretis vacuokais uorsts 1920. goda 31. julī izdeve pavieli, kurā aizlīdze pierkt tiergā uobuļus, ūgys i duorzuojus i ēst tūs naapstruoduotus. Taipat ari aizlīdze dzert navuoreitu iudini i personalam lyka styngri īvāruot teireibu – regulari mozguot rūkys pyrms iesšonys, uzturēt telpys teirys, naatstuot produktus iz golda, kam taidā veidā vairuojuos myusys, kas puornosuoja slimeibys.
Ludzys garnizona lazaretei beja daudz dorba Latgolys atbreivuošonys laikā Lazarete uzjēme īvainuotūs i slymūs karaveirus, uorstēja tūs i organizēja tūs nūguoduošonu iz aizmuguris medicinys īstuodem, taidā veidā snīdzūt cīši napīcīšamū medicinyskū paleidzeibu Latvejis armejis daļom. Ludzys garnizona lazareti likvidēja 1920. goda decembrī, i tuos īkuortys i pīdarumi tyka nūdūti Sanitarajai nūlyktovai i cytom medicinys īstuodem.
Roksta autore: Inna Gīle


text:
Da 19. februara Stanislava Broka Daugovpiļs muzykys vydsškolys ružovajā zalē apsaverama Džeinys Gavaris izstuode “Sieviete – daba”.
Muokslineica stuosta: “Izstuodē apsaveramys gleznys, kuru golvonais tāls ir sīvīte, juos syuteiba iz zemis, juos pīnasums, sīvīte kai skaistuma i svieteibys simbols. Sīvīte kai dobys tāls. Dažaidi munys dvēselis atspulgi, ar kurim syutu ziņu ciļviecei, it eipaši bārnim, lai sīvīte kai skaidreibys, dvēselis skaistuma nesieja īgulst jūs sirdīs itymā niule jau pamaituotajā pasaulī.”


text:
Itamuos dīnuos Latgolā teik pīmynāta izciluo latgalīša Ontona Slišāna (1948-2010) 65. dzimšonys dīna. LaKuGa pīduovoj Ontona Slišāna 2009. godā pīraksteituos puordūmys par sovu dzeivi i tymā padareitū, kas publicātys juo pādejā dzeivis laikā izdūtajā gruomotā “Čipierksneits jeb apcirsto sakņu pieaudzēšana”. Tekstā saglobuota autora originaluo raksteiba.
Kas beju as?
As da šam itaida vaicojuma nabeju sev aizdevs. As beju — i vyss ar tū beja pasacāts. Gatavejūt itū gruomotu, maņ laikim roduos šaubys; a kas as taids asu, kas as taids beju, ka uzadreikstūs raksteit par sevīm i par cytīm — maņ apleik bejūšajīm i asūšajīm…
Nuj. Kas beju as vysā sovā dzeivē? Nu, laikam — sova ceļa guojiejs, kas nabāga nu sova īdzymtuo latgaliskuo, a par varis turejuos pats i pītureja cytus myusīm — latgalim viņ pīdereigajam pasauļam.
As meiļovu sovu dzeivi, dieļ tuo as i meiļovu vysus, kas itymā dzeivē beja kūpā ar mani; voi kai draugi, voi kai naidinīki, nu beja muni laikabīdri vysuos bāduos i prīcā.
As šūdīņ labi pīmiņu, kai tyku izsmīts par sovu attureibnīka dzeivisveidu, kai mani daudzejī naīredzeja par munu dobys (tādiņ soka — vidis) aizsardzeibys dorbu, kod as apkarovu zvejneiceibu nuorsta laikā, kod nūsastuoju pret upis viežu masveideigū izgyuvsteišonu, kod beju pret puormiereigū lauku kimizaceju, apkarojūt nazuolis i kaitēkļus, kod melioracejis dorbu projekteišonys laikā īsastuoju par bierzeišu i vīntuļu skaistu kūku, a jo sevišķi ūzūlu, pamesšonu teirūmu vydūs augam, kod, likvidejūt vīnsātys, lyudzu atstuot augšonai kod pa vīnam ūzūlam voi līpai, kai pīminekļus zemnīku sātuom.
As šūdīņ asu laimeigs, ka jauneibys godūs nasalyuzu pretlatgaliskajūs uzbrukumūs munai prostajai runai, munuom latgaliskajuom sirdsailiem, munam mutvuordu viesturis pietnīcyskajam dorbam, munai bibliofila darbeibai latgaliski rakstātuos presis i gruomotu sagluobšonā.
As šūdīņ asu cīši apmīrynuots, ka muns folklorys vuokšonys i muzikaluos folklorys īskaneišonys dorbs ir zalta vierteibā zynuotnīkīm.
As ni drusceiša nanūžāloju sovu naguleitūs nakšu i namīrpylnūs dīnu, kod dokumenteju vysu ap sevīm fotofilmeņuos, kinofilmeņuos i pīrokstu kladeities. Tys vyss ir līceiba munai paaudzei.
As navaru puormest sev darbeibu komjaunatnē i Latvejis kompartejā. Asūt itymuos organizacejuos, as vareju uzadreiksteit dareit daudzikū vairuok, lai latviskais naizzustu, lai dvieseliskais natyktu nūmalnuots. Mani nu represejuom nūsorgova muns gūdeigais dorbs i taisneiga attīksme pret vysīm cylvākīm, naškirojut tūs rodūs, draugūs voi svešajūs, partejai pīdareigajūs voi nā, ticeigajūs voi naticeigajūs, omotā asūšajūs voi prostajūs ļaužūs. Munu attīksmi pret cylvākīm nūsaceja jūs dorbs i jūs dvieseliskais i sapruota dzeivisryts.
Kaidu lobumu as īgyvu, moldamīs vysur; i kur vāg, i kur navāg? As beju nūtykumu centrā i vareju tūs īspaiduot, a kod noga malnumeņa svorā, na kai, ka byutu stuoviejs molā i viņ tūžejīs par gryutajīm laikīm. As naraudovu i napraseju žielesteibys. As guoju — „ar pīri sīnā”, kod vādzeja aizstuoveit latgaliskuos vierteibys, kod ūtram beja juopaleidz, a sev paleidzeibys as naprotu lyugt, sevi aizstuoveit as nabeju pīrads. I tai — par sovu nasavteigū sovys tautys i dzimtinis meilu as padūmejis godūs asu saniems treis partejis sūdus, asu bejs nūluodeits, apsaukuots par sprostū, par najāgu, asu saniems izsmīkli i munu lobūs ideju atkluotu naatzeišonu, pat tīšu i nakauneigu pretdarbeibu acīm radzamajai munai patīseibai. Nu, a vīnu apbolvojumu — LPSR AP Prezideja Gūda rokstu — par jaunuotnis dorbaudzynuošonu as asu saniems gūdam i itū apbolvojumu as turu taidā pat svātumā kai šūbreidejū Latvejis vaļstei pīškārtū Atzineibys Krustu.
As naasu bejs nikaids sauseņs i pelieceiba sovys paaudzis vydā. As sovūs trokuma godūs audzeju garus motus, par kū maņ aizruodeja komjaunatnes funkcionari, nu bezrezultativi. As beju ļusteigs doncuotojs i dzīduotojs kūpābyušonys reizēs, nu nabeju brunčumedinīks. As kotrā meitinē redzeju muoti, a muna muote maņ beja vysmeiluokais cylvāks iz pasauļa. Cik žāļ, ka tuo piec muotis nuovis nagribeja saprast muni rodi. As tureju svātu muotei īaudzynuotū tykyma goru. As nikuo nadareju pa rūku golam, jo nagribeju dareit nagūda tāva dorba pīmiņai. As nanycynovu cytu uzskotus, jo saprast ūtrū var, vīneigi zynūt juo dobu, kū maņ īvuiceja muotis bruoļs kapuciņu tāvs Jākubs, kurs vysod saceja: „Lobuok gūdeigs īnaidnīks nakai nagūdeigs draugs.”
As šūbreid nūžāloju sovā dzeivē viņ vīnu lītu; vareju sevi nūslūguot vieļ vairuok, vareju byut drūšuoks i daudzikur vareju napakrist … Munu osoru pasauļs naredzeja, jo as raudovu vīnatnē, aizgyutniem, a ka cieļūs i guoju — otkon beju troks, gona troks, lai varātu dareit tū, kuo nivīns natureja par vādzeigu, naudu i slavi nanasūšu. A as par naudu i slāvi nadūmovu, as dūmovu par sovīm bārnīm; lai jī byutu ar saimis goru, ar atmiņuom, ar dzimtini, ar latgaļu volūdu mutē, ar latvisku latgaļa dvieseli kryutīs iz myuža.
As sovā dzeivē nasaceņtūs „liekt pasauļam acīs”, pats naizacieļūs i, sovu spāku rūbežūs, naļuovu cytīm mani izcelt, vysod paīdams molā i nūstyn nu uoriškeiguos i liškeiguos gūdynuošonys. As vysu sovu darbeigū myužu ceņtūs pasauļam paruodeit, pastuosteit, likt zynuot i just tūs cylvākus i jūs padarātū dorbu i ceņtīnus padareit kū na viņ lobu — munus laikabīdrus i myusu prīškguojejus, kuri ar teiru dvieseli i meilys pylnu sirdi, ar atkluotu volūdu dzeivova i struodova eista latgalīša dzeivi, nališkuodami ni sev, ni sovam laikam.
2009.


text:
Vysu pyrma juorunoj par tū, ka krystu izstuodeišona i maja dzīduojumu nūturiešona pi tim ir itūs obeju elementu simbiozis augstuokais sakralais punkts. Tī ir sovā storpā atkareigi procesi. Ka vīns nu tim ir iztyucs, ūtrs nav spiejeigs eistynuot sovu potencialu. Tai, par pīmāru, ka pots krysts ir laika gaitā ci kaidu cytu īmeslu deļ guojs būjā, maja dzīduojumu praktiziešonys vīta leidza ar tū ir pagaisuse. I ūtraiž – ka pi krysta vaira nanūteik dzīduojumi, krysts daleji zaudiejs sovu sakralū potencialu, nareši par tū teik aizmiersts, tys vaira nateik kūpts i atjaunuots. Cieški viņ nu dažaidu dzerauņu īdzeivuotuojim, kurūs krysts ir, nu nateik vaira kūpts, saīt dzierdēt „Tān nav, kas dzīž, i vaira naatjuonoj krysta.” Nu cīši svareigi ir apsazynuot tū, ka krystam ir juoatsarūn cylvāku kulturtelpā. Pietnīks Leonards Latkovskis soka, ka krysts pīdar cylvāka dzimumam, na dobai, tys pīdar civilizātai i kulturalai videi, jo rauga izrunuot cylvāku kai sapruoteigu byutni, na dobu, kurei dzeivoj poša piec sovim lykumim. Sakrals objekts par taidu var kliut asūt attīceibuos ar cylvāku, kurīs caur itū sakralū objektu izjiut dīvišķū.
Maja mišu organizaceja ir paaudzēs montuota i namaineiga. Itī dzīduojumi aba dzīduošona pi krysta, kai tū sauc poši tradicejis lītuotuoji, sastuov nu skaiteita teksta, dzīsmem i ritualom darbeibom, i tū golvonū nūrisi var sadaleit 4 daļuos:
1) Marejis dzīsmis – dzīsmis, kas veļteitys Jaunovai Marejai. Dzīsmis var variēt, jo itaidu dzīšmu ir gona, deļtuo dzīduotuojis var izlaseit kotru reizi cytys dzīsmis. Dzīšmu repertuars dažaiduos vītuos atsaškir deļtuo, ka cytuos vītuos izmontoj vacuos dzīšmu gruomotys, nu cytuos jaunuos. Etnomuzikologe Anda Beitāne roksta, ka dzīsmis ir sovulaik sacerejuši jezuiti i tūs pamatā asūt pūļu izceļsmis melodejis. Īrosts dzīduošona īt 40 – 50 minoti, jo teik dzīduotys 8 – 10 dzīsmis.
2) Jaunovys Marejis litaneja – tei ir katuoļu bazneicys lyugšona, kū var gon skaiteit, gon dzīduot, i tei īrosts teik skaiteita ci dzīduota piec Rožancys lyugšonys. Litanejis melodeja ir vīna i tei poša.
3) Značku (zeimeišu) viļkšona – kotrs izvalk nu vadeituojis gruomotys taisnstyurainu lapeņu, iz kuruos ir raksteita kaida pavuiceiba – ci cytai dīnai, ci ari vysam mienešam. Itys process atkareigs nu tuo, cik cieški myusdīnuos vītejī ļauds sasapuļcej pi krysta. L. Latkovskis raksteja, ka seņuok značku viļkšona i maja dzīduojumi suokušīs jau apreļa pādejā dīnā, kod ļauds sasapuļciejuši pi krysta. Itymā dīna tykuse izviļkta pyrmuo zeimete vysam mienešam, nu cytūs vokorūs kotrai jaunai dīnai.
4) Skaitejumi – teksti nu lyugšonu gruomotom, kas ir ar pavuicūšu raksturu.
Itaidys ir tradicionaluos golvanuos maja mišu pi uora krystu dalis. Kai ituos dalis sovā vydā variej, tys īrosts ir atkareigs nu attīceiguos dzeraunis ci apdzeivuotuos vītys dzīduotuoju. Tradicionali storp dzīduotuojom kaida sīvīte ar spieceiguokū bolsu, leluokū izjiemeibu ci cīnejamuokū statusu izajim maja dzīduojumu vadeibu.
Dzīduošona pi krysta nūteik piec pošu īdzeivuotuoju iniciativys. Ir dzeraunis, kur dzīduotuojis sasapuļcej kotru dīnu, nu cytuos vītuos viņ svātdīnuos. L. Latkovskis nūruoda, ka tys sovā ziņā ir latgalīšu sabīdryskais raksturs, kas bez daspīšonys līk īt vokorūs dzīduot pi krystim. Tys, kai itī dzīduojumi izadūs, beja atkareigs tik nu pošim īdzeivuotuojim, nu kotra atsauceibys, jo nivīnam natyka puormasts, ka naguoja iz maja mišim.
Svareigi i zeimeigi ruodīs, ka 2010. godā maja dzīduojumi Latgolā īkļauti Latvejis Kulturys kanonā, kurīs tyka sataiseits kai „izciluokūs i īvārojamuokūs muokslys dorbu i kulturys vierteibu kūpums, kas paruoda nācejis vysu laiku nūzeimeiguokūs sasnīgumus kulturā. Kulturys kanonā īkļautys Latvejis kulturu raksturojūšuos vierteibys taiduos muokslys sferuos, ar kurom lepojamīs i kurom vajadzātu veiduot kotra Latvejis īdzeivuotuoja kulturys pīredzis pamatu, nūdrūšynojūt pīdereibys izjiutu Latvejai” (Latvejis Kulturys kanons 2011). Taipat dzīduojumi tykuši pamaneiti ari nu īvārojamu muziķu i komponistu pusis. 2011. godā Svātuo Pītera bazneicā izskanieja Sigvarda Kļovys komponātuo „Litaneja”, kurai par īdvasmu kolpuojuši taišni itī tradicionalī maja dzīduojumi pi krystim.
Deļkuo gon ari pi myusu pošu napasavērt iz boguotū tradicionaluos kulturys daudzveideibu sev apleik?! Kab skaneigs i svieteigs maja mieness vysim, kas gūdynoj Jaunovu Mareju!
Kristīne Pokratnīce
Literatura i olūti:
Beitāne, A. (2004) Maija dziedājumi jeb dziedāšana pie krusta Latgalē // Mūzikas Saule, Nr. 3 (23), 28.-29. pl.
Latkovskis, L. (1968) Krysts latgaļu tradicijōs // Acta Latgalica 2. p/s Latgaļu izdevniecība, 113.-127. pl.
Letonika.lv http://www.letonika.lv/groups/default.aspx?title=LKK%20resurss/22
Karteņā – Morozovkys krysts, autoris foto
Maja dzīduojumi pi krystu Bierzpilī i Sv. Annys Bieržu Rūmys katuoļu bazneicā (16.05.2009)


text:
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse latgalīšu kruosojomū dzejūļu kruojumu deļ pīaugušūs “Linejis”. Gruomotys tekstu autoris ir Jana Skrivļa-Čevere, Ligija Purinaša, Dagneja Dudarjonoka, Gunta Nagle, ilustraceju autore ir Ilze Gailāne, gruomotys redaktors — Valentins Lukaševičs. Kruojums izdūts ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts kulturkapitala fonda i AS “Latvijas Valsts meži” atbolstu.
Sevkura sasatikšona ir lineja: taisna, dzili vylkta voi nā, bezgaleiga voi aprauta. Tok cylvākā kūdulu veidoj vysaidys krystuošonuos ar cytim ļaudim: paraleli, perpendikulari, diagonalai, puortrauktai i napuortrauktai.
Ari kruosojamais dzejis kruojums “Linejis” ir pīcu sīvīšu sasatikšona i sajiutu geometreja, kurā kotra nu jom runoj sovā pasauļa uztveris volūdā i bolsā. Izdavums ir unikals ar tū, ka pīduovoj sovam skaiteituojam byut leidzdaleigam: skaiteit i dūmuot leidza, pīraksteit i, ka gribīs — izkruosuot malnboltuos ilustracejis, kas ritmiski īsalykušys storp dzejulim.
Gruomotys autoris aicynoj byut sūpluok prezentacejis pasuokumūs, kas nūtiks vairuokuos vītuos Latgolā. Tai kai gruomotā publicātuo dzeja ir daudzšķautņaina, ari prezentacejis pasuokumi ir dažaidi. Pyrmais pasuokums byus 7. decembrī Daugovpilī, barā “Artilērijas pagrabii”, 19 stuņdēs. Prezentaceju raksturojūšuo šķautne — nakts dzeive, dzeja kai flirts, kruosaini sajiutu kokteili, kas apreibynoj taipoš kai emocejis i naksneigi pīdzeivuojumi piļsātā. Ūtrei pasuokuma šķautne sasazeimēs reita pusē — 11 stuņdēs 10. decembrī Preiļūs, veikala “Ūga” kopejneicā, — dzeja kai reita čajs, dzeja kai kasdīnys sastuovdaļa, dzeja kai saruna pi brūkašku golda, dzeja kai dzeivis vajadzeiba.
Trešais pasuokums byus 16. decembrī Rēzeknē, Latgolys kulturviesturis muzeja 3. stuovā, 15 stuņdēs. Raksturojūšuo šķautne — dzeja kai izteiksmis forma, dzeja kai viesturis i volūdys līcineica, dzeja kai muokslys dorbs. Pasuokumu laikā byus vareiba klauseitīs, vērtīs, skaiteit, zeimēt, pīsadaleit konkursūs i vinnēt gruomotu!
Vaira dazynuošonys, zvonūt pa telefona nr. 28362243 voi rokstūt
iz e-posta adresu: dagneja@gmail.com


text:
21. majā 18.30 byus jauna dzimšonys dīna. Seņ brīdynuota ideja par latgalīšu dzīdūšu dūmubīdru grupu Reigā tops eistynuota dzeivē.
Idejis autori ir bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” jaunī ļauds. Sasadzīduošona dažaidūs pasuocīņūs, draugu kompanejuos vysod ir nūvaduse pi dūmys, ka vajadzātu īsavuiceit jaunys dzīsmis latgaliski, varbyut dareit tū nūpītnuok i reizē pasadaleit ari ar sovu dzymtūs vītu dzīšmu boguoteibu. Latgolā kotrā vītā teik dzīduotys tuos pusis dzīsmis, nu Reigā sasateik latgalīši nu vysom Latvejis molom, deļ tuo ite varātu sasatikt ari dažaidu pušu latgaliskuos dzīsmis.
Tod nu puļceņā teik aicynuots kotrs Reigys latgalīts ci gosts, kas grybātu pīsavīnuot dzīduotuojim. Mārgys i puiškini. Pīredzei navā nūzeimis, golvonais, ka ir gribiešona. Reizē vuiceisimēs, reizē atsateistēsim, reizē izzynuosim vaira. Dzīduošonu i repertuaru dasavērt ir pīkrytuse jaunuo etnomuzykologe Marta Vaivode nu Preiļu pusis. Nu suoku tys vyss tik deļ sovys prīcys i repertuara, nu varbyut ar laiku ari cytu cylvāku prīcynuošonai.
Ka ir iņteress, jem leidza sovu dzīsmi (ka ir kaida pyurā) i sasateikam 21. majā 18:30. Sasatikšona paradzāta Reigys centrā. Kur taišni? Roksti ci zvoni Edeitei edeite@lgsc.lv ci 29509672, jei Tev vysu rozstuosteis.


text:
Pādejūs godu laikā cīši lelu pīkrisšonu izapeļnejuši vysaidi skrīšonys pasuokumi. Ari Latgolā ir gona daudzi skriejieju. Vīns nu taidu ir Juoņs Kolužs, kurs pīsadalejs pat pasauļa slavenajā Ņujorkys maratonā.
Juoņs Kolužs ir nu Daugovpiļs nūvoda Vyšku pogosta, bet dorba dīnuos dzeivoj i Daugovpilī. Jis struodoj par programmātuoju, i leluokuo dorba dīnys daļa jam paīt siežūt. Lai izavyngrynuotu i atsapyustu nu datora, jis suoce nūsadorbuot ar skrīšonu.
Kab dazynuotu vaira par Juoni i juo skriejīni nu Vyšku da Ņujorkai, ar skriejieju tykuos Jurs Kučinskis.
Cik ilgi tu nūsadarbuoj ar skrīšonu, i kas tevi pamudynuoja suokt?
Ar skrīšonu regulari nūsadarbuoju 4 godus. Pamudynuoja, var saceit, gribiešona sevi puorbaudeit i pīruodeit, ka es varu normali, mīreigi nūskrīt 5 kilometrus. Suoču ar taidu programu, kura saucās nu divana leidz 5 kilometrim. Tai tys vyss aizguoja – 5 kilometri, 10, pusmaratons i maratons.
Cik lelys distancis ir pusmaratonam i maratonam?
Maratons ir 42 kilometri, i , attīceigi, pusmaratons – 21 kilometri.
Voi esi raudzejs sovus spākus puorbaudeit ari, skrīnūt garuokus gobolus?
Divejis reizis asu pīsadalejs Latvejis čempionatā 50 kilometru skrīšonā, viņ partū ka jis nūtyka Daugovpiļī voi Daugovpiļs nūvodā.
Kleist baumys, ka tu esi bejs ari Ņujorkā i skriejs. Kai tu aizskrieji tik tuoli?
Baumys ir pareizys. Tys tai nadūmuojūt, naplanojūt, tai vīnkuorši ir saguojis. 2015. godā pīsadaleju Reigys maratonā i tī organizēja lotereju. Es beju vīns nu tūs laimeigūs, kuri sajēme bezmoksys garanteitu daleibu lelajā Ņujorkys maratonā. Tys ir vīns nu leluokūs, slovanuokūs i grandiozuokūs pasauļa maratonu.
Kai tev tī guoja?
Tys beja īspaideigi. Radzūt taidu pasuokumu, īspaidi palīk iz vysu dzeivi. Tī ir 50 tyukstūšys dalinīku. Tī ir 2 miljoni skateituoju īluos, tys zeimoj, ka napuortrauktai ir atbolsts, plakati, saucīni i spielej muzikanti. Tei ir naatkuortojama atmosfera. Tī ir piļsātys svātki. Vysim ir svātki! Par tū skrīšonu runojūt, varbyut nasaguoja tik uotri, kai grybātūs, bet, nu ūtrys pusis, tys ir labi, tai saguoja vairuok izbaudeit tū pošu trasi, tū atmosferu garuok.
Tu ari beji vīns nū tūs, kas īguļdeja sovu dorbu i laiku Daugovpiļs pusmaratona organiziešonā, pastuosti par tū.
Nui, tys tai beja. Ituo pusmaratona Daugovpiļs pūsma organizatori sasakontaktēja ar mani, i pīduovuoja pīsadaleit reklamys pasuokumūs, kab popularizeitu itū pasuokumu. Vīna nu aktivitašu, kur pīsadaleju i organizieju, beja tai saucamī kūptreneni, kod sasalasejom divys reizis nedeļā i kūpā treniejomēs, paskriejom pa piļsātu ci Strūpu mežu.
Kai nūtyka tī treneni? Cik lela beja atsauceiba?
Atsauceiba – kai kuru dīnu. Atkareigs nu laikapstuokļu. Atsauceiba varēja byut leluoka, bet deļ pyrmuos reizis, ruodīs, beja labi.
Pastuosti par personeigajim rekordim?
Tī rezultati ir tuoli nu amateru lobuokūs rezultatu, varātum saceit, ka asu pyrmajā trešdaļā taidūs leluokajūs pasuokumūs. Uotruokais maratons beja 3 stuņdis i 30 minotu.
Voi ir kaida nūteikta gataveišonuos pyrms skriejīņu?
Ir izstruoduotys dažaidys treneņu programys. Gatavejūtīs maratonam, es raugu īvāruot maratonu treniešonuos programu. Tī ir vairuok par tū, cik reižu nedeļā i cik ilgi skrīt, mozuok viereibys tī pīvieršu dažaidim vyngrynojumim ci taidom lītom.
Cik stuņžu tu pavodi trenejūtīs?
Treneņprogramys maksimums varātum byut kaidi 70 kilometri nedeļā, tuos ir kaidys 7 stuņdis nedeļā, varātum byut ari vaira.
Kaidys ir tuos sajiutys, asūt storp maratona dalinīku, kod apleik ir cīši daudz cylvāku? Voi nav tai, ka gribīs vysus pastumt molā?
Teišom taidūs lelūs pasuokumūs eipaši tū var izjust startā, kad vysi ir cīši sūpluok i, var saceit, saspīsti. Kod dūd starta šuovīni, tod ir tai, ka varbyut kaidu pusminotu tu navari nikur pasakustēt, partū ka tev vēļ prīškā nav suokuši skrīt. Bet tys pakuopeniski izaratynoj, i tod ir normali. Tymūs pasuokumūs, kur ir daudz dalinīku, ir interesanti partū, ka vysod ir kaidi dalinīki, kuri skrīn tovā tempā, tod ir ar kū sasaceņst. Kod ir mozuok dalinīku, tod tys vyss tai izaratynoj stuņžu laikā, palīk mozuok dalinīku tovā tempā. Tod var nabyut tik interesanti.
Tev ir kaidi nuokūtnis plani saisteibā ar skrīšonu?
Pagaidom nav planu vysu tū mest molā. Juoturpynoj! Raugu skrīt 2 maratonus godā. Vīnu tepat Latvejā i vīnu uorzemēs. Turpynuošu sasadaleit i īspieju rūbežuos uzlobuot sovus rezultatus.
Cik tod valstīs tu vēļ esi paspiejs paskraideit?
Asu bejs Lītovā (Viļņā), Ņujorkā i Porto piļsātā Portugālē.
Ar kū atsašķir maratoni Viļņā, Portugalē ci Ņujorkā?
Portugalē, pīmāram, starts i finišs ir okeana krostā. Skrīšona tī ir pa upis īleju, cīši šmuki. Dalinīku tī beja cīši daudz, saleidzynojūt ar Lītovu. Bet Ņujorka stuov vysam tam puori. Tei ir piļneigi cyta maratonu kategoreja.
Kū tu īsaceitu tim, kuri planavoj suokt skrīt?
Īsuociejim nūteikti varātum īsaceit napuorspeilēt ar pošu suokumu. Īsuociejim vajag vysu dareit pakuopeniski, ni vaira par 3 reizem nedeļā, napuorspeilejūt ar distaņcis garumu. Navajag skrīt uotri, golvonais ir dareit vysu regulari i pakuopeniski. Piec kaida laika vyss process paliks vīgļuoks i vīgļuoks i pasaruodeis vīnkuorši prīca, ka tu vari normalā tempā skrīt.
Paļdis par sarunu! Lai izadūd pīveikt vystuoluokuos distaņcis!


text:
Škūrsteitivs
Škūrsteitivs (ci Puorstaipteikla škūrsteitivs ci puorsavieriejs) irā softa aplikaceja kab ruodeitu, navigētu i maklātu informaceju Puorstaipteiklā. Sevkuru informacejis gabaleņu (resursu) identificej URL adress - tei var byut teikla lopa, obrazeņš, video ci kaids cits turīņs.[1] Nūruodis (hipersaitys) resursūs ļaun lītuotuojim vīgli puorīt škūrsteitivā nu vīna resursa da cyta.
Škūrsteitivi gon vysulobuok pīmāruoti, kab puorsavārtu uorejūs teiklu resursus, bet jūs var lītuot ari privatūs teiklu ci lokalu failu ruodeišanai. Goduos, ka puorsavārtivam irā eipašs režims (nadaslēdzis režims ci Offline mode), kur mozuok drūšuma kontroles nakai verūtīs publisku turīni.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Škūrsteitiva viesture suocās 1980-tū godu beiguos, kad nazcik tehnologeju ļuove Tim'am Berners-Lee radeit pyrmuo puorstaipteikla (World Wide Web) arhitekturu. Jau ogruok Ted's Nelson's i Douglas Engelbart's beja radejuši hiperteksta sapratīni. Hiperteksts beja vīns nu centralim konceptim ari Puorstaipteiklā. Cyti koncepti beja URL adress (Uniform Resource Locator - vīndabeigais resursa vītruods), HTTP protokols (Hypertext Transfer Protocol - hiperteksta puorsyuteišonys protokols), i markēšonys volūda HTML.
Pyrmuo ārtuok lītuojamuo i grafisko škūrsteitiva NCSA Mosaic pasaruodeišona 1993.godā nūvede pi Web'a lītuošonys strauja pīauguma. Marc's Andreessen's, kurs vadeja Mosaic dorbus NCSA organizacejā dreiži suoca sovu uzjāmumu, kū nūsauce Netscape, i radeja pyrmū komercialū škūrsteitivu Netscape Navigator 1994.godā, kas dreiži kliva populars, i jū popularitates maksimuma breidī lītova 90% nu vysim puorstaipteikla lītuotuojim.
Microsoft dreiži radeja sovu škūrsteitivu Internet Explorer 1995.godā, i suocās pyrmī "škūrsteitivu vaidi" (browser war). Izmantojūt sovu monopola poziceju operaceju sistemu tiergū, Microsoft varēja audzēt sova škūrsteitiva popularitati - i ap 2002.godu jū lītova kaidi 95% nu Web'a lītuotuojim.[2] Vāluok, kad pasaruodēja cyti lobi konkurenti - Firefox, Safari, Opera, Google Chrome, tod Explorer'a tiergus dale samazynuoja da 56.8%.[3]
Napaseņ škūrsteitivi atsateistej ari iz pruottelefonim. Lītuojūt Web'a biblioteku WebKit, irā pataiseiti softa rysynuojumi iz Google Android (operaceju sistema Android), Apple iPhone (operaceju sistema iOS), Nokia (softa platforma S60) i iz Palm (operaceju sistema webOS). Nu vysu jaunuokais škūrsteitivs irā Google pataiseitais Google Chrome (ari lītuoj tū pošu WebKit biblioteku). Tierga dale jam strauji aug.
Softa funkcejis[pataiseit | labot pirmkodu]
Lītuotuoja sadurs[pataiseit | labot pirmkodu]
Lelajai dalei nu škūrsteitivim irā kūpeigi taidi sadura elementi:
- "Atpakaļ" i "iz prīkšu" (Back i forward) pūgys, kab atsagrīztu ogruokā lopā, ci ītu škūrsteišonys viesturē iz prīkšu.
- Škūrsteišonys viesture (Browsing history) - saroksts, kur radzomi resursi, kas pīpraseiti ogruok.
- "Atsvīžeit" (refresh ci reload) pūga - kab pīpraseitu tū pošu resursu vēļ reizi.
- "Stop" pūga, kab prīkšlaiceigi beigtu resursa pīprasejumu.
- "Sātys" (home) pūga, kab atsagrīztu lītuotuoja sātyslopā.
- "Adresa lūdzeņš" (address bar) kab īraksteitu URL vītruodu ci adresu.
- "Meklēšonys lūdzeņš" (search bar), kab īraksteitu terminus maklātivā
- "Statusa jūsta" (status bar), kab attāluotu viestejumus nu softa aplikacejis.
- Mierīņa īstateišana (zooming), kab tekstu lelynuotu ci mozynuotu.
- Meklēšona lopā (Ctrl+F)
Drūšeiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Leluo dale škūrsteitivu atbolsta HTTPS protokolu i pīduovuoj veidus, kai iztreit Web'a kešu, glabiņus i puorsavieršonys viesturi.
Standartu atspaids[pataiseit | labot pirmkodu]
Ogruok škūrsteitivi lītoja vīnkuoršu HTML verseji, vāluok jī paplatynova HTML volūdys vareibu, irā ari atspaids GIF, JPEG, PNG obrazeņu formatim, CSS stiļam, nazcik mediju formatim. Suocūt nu HTML5 Web'a lopu autori var īlikt audio i video failus (pīvadumam, Ogg Vorbis formatā), nalītuojūt Adobe Flash, ci cytus papiļdejumus.


text:
sports »
Sova ceļa skriejiejs. Andrejs Jesko
Roksta autore: Laura Melne Skriejiejs i skrīšonys treners, Latvejis rekordists 50 km distaņcē Andrejs Jesko nūteikti ir interesanta personeiba. Bīži masu medejūs pīsaceits kai cylvāks, kurs atsasacejs nu veiksmeigys karjerys Reigā, lai atsagrīztu dzymtajūsSkaiteit vaira »
Gunta Latiševa-Čudare: “Seņ asu nūlāmuse, ka dzeivuošu laukūs”
Intervejis autore: Laura Melne Vīglatlete Gunta Latiševa-Čudare itūgod lykuse Latvejis i Latgolys vuordam izskanēt skali. U-23 Eiropys čempionis tituls i lobuokais rezultats storp eiropītem Pasauļa čempionatā vīglatletikā 400 m distaņcē, sudobra medaļa Pasauļa UniversiadēSkaiteit vaira »
Īspiejams, vyslatgaliskuokais sporta klubs – “SK Kuorsova”
Roksta autore: Laura Melne Kuorsovys nūvoda bīdreiba “SK Kuorsova”, ruodīs, ir vīna nu ratajom Latgolys sporta organizacejom, kas na tikai sevi sauc latgaliskā vuordā, nu ari nasabeist socialajūs teiklūs pamatā komunicēt latgaliski, informejūt parSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” gastej Latvejis lobuokuo sporta školuotuoja Māreite Pokšāne
Raidejumā “Kolnasāta” gastej Rībeņu vydsškolys sporta i veseleibys vuiceibys školuotuoja Māreite Pokšāne, jei sajāmuse Latvejis Goda bolvu sportā kai “Goda sporta školuotuojs 2016”. Māreite Rībeņūs struodoj jau 21 godu, taipat dorbojās ar bārnim Preiļu breivajāSkaiteit vaira »
Saruna ar Anatoliju Kreipānu par sportu, komentiešonu i latgalīšu volūdu
Intervejis autore: Laura Melne Anatolijs Kreipāns ir vīns nu Latvejā zynomuokajim sporta žurnalistim i komentātuojim. Juo atpazeistameibu eistyn veicynoj gon daudzpuseiba, gon interesantim faktim boguotais komentiešonys stils. Koč i pats soka, ka runuotSkaiteit vaira »
Latgolys dzīšmu i sporta (vyngruošonys) svātki 1925. godā: organizaceja, nūrise i nūzeime
Autors: Arņs Strazdeņš Latvejis Naatkareibys kara nūslāgums 1920. godā īvadeja jaundybynuotū Latvejis Republiku jaunā dzeivis cielīnī, kas nacionalys vaļsts pastuoviešonys prīškplanā izvierzeja daudz vēļ nabejušu izaicynuojumu. Latvejis vaļstsveirim uorpolitikā beja īspiejami eisā laikā juoizceinejSkaiteit vaira »
Izdūta gruomota par sportu Zīmeļlatgolā
Bolvu piļsātys i Bolvu muižys svātku nedelis ītvorūs tyka prezentāta gruomota “Sports Ziemeļlatgalē: ceļš līdz Olimpiskajai medaļai”, kas izdūta ar Bolvu nūvoda pošvaļdeibys atbolstu. Gruomota ir viestejums par Zīmeļlatgolys aba bejušuo Abrenis i BolvuSkaiteit vaira »
Kolnasāta 18. aprelī
Viņgod taišni aprelī Latvejā beja leluokais meža guņsgrāku skaits. Itūgod, pasasokūt laika apstuoklim, guņsgrāku ir mozuok, tok Vaļsts meža dīnasts apreļa suokuos ziņuoja, ka meži itūgod daguši jau 102 reizis. Meža dīnasta puorstuovs Edijs LeišavnīksSkaiteit vaira »
Ludzā nūtiks ūtruo handbola zvaigžņu spēle
Latvejis handbola Viersleigys ūtruo Vysu Zvaigžņu spēle nuokamuo goda 14. martā nūtiks vīnā nu vaļsts handbola lelpiļsātom Ludzā. “Ludza ir vīns nu myusu leluokajim handbola centrim vaļstī. Ite ir lela pošvaļdeibys interese organizēt handbolaSkaiteit vaira »
Rēzeknē nūtiks saimu sporta festivals
Svātdiņ, 24. augustā, saimis teik aicynuotys pīsadaleit Saimu sporta festivalā Rēzeknis piļsātys pludmalē pi Kovšu azara. Pasuokumā kotra – i lela, i moza – sportuotgrybūša saime varēs paraudzeit sovys spākus vysaiduos sportiskuos aktivitatēs. DalinīkusSkaiteit vaira »
Gunta Latiševa-Čudare sakūž latgalītis seikstūs zūbus i īt tik iz prīšku
Vīna nu talanteiguokajom jaunajom latvīšu vīglatletem ir sprintere Gunta Latiševa-Čudare nu Lendžim. Ari itys gods īsuokts na tik ar Rēzeknis goda lobuokuos sportistis titulu, bet ari lobim sasnāgumim zīmys sezonys saceņseibuos. Intervejā Gunta stuostaSkaiteit vaira »
Zīmys Olimpiskūs spieļu dalinīki nu Latgolys
Paguojušajā svātdīnē vysu Latveju īprīcynuoja Oskara Melbārža piloteitais bobsleja četrinīks (Melbārdis/Dreiškens/Vilkaste/Strenga), teikūt pi sudobra medalis. Eipašs īmasls lapnumam beja latgalīšim – pyrmūreiz iz Zīmys Olimpiskūs spieļu pjedestala kuope latgalīts – Arvis Vilkaste. Atsaverūt viesturē,Skaiteit vaira »
Suokusēs dasasaceišona Rēzeknis pusmaratonam
Tik napylni treis mieneši atlykuši leidz jaunajai „Skrien Latvija 2014” sezonai i tuos pyrmajam pūsmam – Rēzeknis pusmaratonam, kas nūtiks 6. aprelī Rēzeknē (starts pi Kulturys noma). Vysim skrīšonys draugim, entuziastim, īsuociejim i profesionalimSkaiteit vaira »
Emileja Kalvāne veļtejuse dzejūli Kārļam Skrasteņam
Emileja Kalvāne Atvodys „Lokomotivei” i dzeļža veiram Kārļam Skrasteņam Lykuos, ka tuoli, Bet tūmār cik cīši tyvai Nu gaisa kreit lidmašyna, Bet dabasūs pasaceļ lokomotive… Tāvs myusu, vāroj, Cik dzili Latveja sāroj, Cik klusi,Skaiteit vaira »


text:
08.03.2018
VKKF pīškir atbolstu portalam lakuga.lv
Vaļsts Kulturkapitala fonda (VKKF) 2018. goda 1. kulturys projektu konkursā atbaļsteits “Latgolys Studentu centra” snāgtais projekts “Latgalīšu kulturys ziņu portas lakuga.lv”. Daškiertais finansiejums 5000 eiro apmārā ļaus nūdrūsynuot portala lakuga.lv darbeibu vairuoku mienešu garumā.
Portals lakuga.lv dorbojās jau nu 2007. goda, bet 2018. goda janvarī tys sajēme oficialu medeja statusu, i niu tys ir “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv”. Tymā vīnuvīt bez moksys sajamama jaunuokuo informaceja par Latgolys i latgaliskuos kulturys aktualitatem, portals palics par sova veida Latgolys vizeitkarti. Sovim skaiteituojim lakuga.lv pīduovoj īsapazeit ar jaunuokajim dorbim latgalīšu literaturā i muzykā, rokstus par Latgolys viesturi i latgalīšu volūdu, intervejis ar sabīdreibā zynomim latgalīšim i c.
Leidzeigī roksti:


text:
Vikipedeja
Vikipedeja (anglīšu: Wikipedia) — daudzivolūdeiga škārsteikla eņciklopedeja ar breivu turīni. Jei pīraksteita, izlītojūt wiki tehnologeju. Vikipedejis infrastrukturu patur napeļneiguo organizaceja 'Wikimedia Foundation', kura daboj pazīdu nu vysa pasauļa.
Puslopu ruodeklis
Kūpeiga dazynuošonaLabot
Eņciklopedejis rakstīņūs pasūleitū informaceju breiv na viņ skaiteit, a i puorspīst i cytaiži plateit; autortīseibys iz informaceju irā cīši aprūbežuotys. Vysu itū turīni pīrakstejuši skaiteituoji - ci registrāti lītuotuoji, ci anonimi gosti. Vikipedejis anglīšvolūdeigais projekts aizasuoce 2001 gods janvara 15 dīnā. Na par ilgu atsaroda taidi poši projekti i cytuos volūduos. 2005 gods decembra mienesī suocēs dorbs pi latgaļu Vikipedejis testa versejis.
Vikipedejis lobumsLabot
Rakstīņu skaitsLabot
Itū enciklopedeju (anglīšu volūdā) regularai papylda tyukstūšys cylvāku, kuri labi zyna sovu omotu i muok raksteit saprūtamai.
Tai var labi konkurēt ar komercialom eņciklopedejom. Anglīšu Vikipedejā 2006 gods beiguos beja kaidys 960 tyukstūšys rakstīņu (5-10 reižu vaira kai Britannica - lelajā Britu eņciklopedejā). A latgalim izdrukavuotys myuslaiceigys eņciklopedejis navā vysā, partū Vikipedejai ite var byut unikala role, ka byus koč nazcik desmišu ļaužu, kuri ite raksteis ap vysaidom zineibys i ļaužu dzeivis atzarem.
Guodu boguotumsLabot
Vikipedeja navā atsaceiga vīnai ļaužu grupai, partū jamā irā daudzipuseiga dazynuošona i visaidi redzīni. Vītys ite atlycyn, i tys ļaun apsavērt temu lobuok na parostajuos, drukavuotajuos eņciklopedejuos.
MoksaLabot
Informaceja Vikipedejā namoksoj nikuo, jei pasūloma sadareibā ar GNU Breivuos dokumentacejis liceņceju, partū pi juos datikšona irā vysim, kurim gribīs. Cytys eņciklopedijys duordži moksoj i Latvejā juos moz drukavoj i puordūd.
Vikipedejis kritikaLabot
Vysu breivai papyldomajā eņciklopedejā izagoda i tryukumi, kurus juos kritiki pīmiņ saceidami, ka Vikipedejis projekts nadereigs voi nūlykts nalūbei. Cieškuok dzierdātī kritiku argumenti taidi:
VandaliLabot
Kuri nakuri cylvāki teišom samaitoj Vikipedejis rakstīņus, izsvīž jūs turīni i leidzeigai. Nazcik kritiku pasasacejuši, ka Vikipedejis projekta raisteiba i rakstīņu skaita lelynuojums davess da lela vandalizma i projekts nūmiers pats nu sova haosa i anarhejis. Vys jau irā zynoms, ka ļaužu, kuri grib grīztīs da loba parāda , irā daudzuok kai vandaļu, deļ tuo samaituotī rakstīni dreiži atsagrīž da napasenejuos lobuos versejis (tū ļaun Vikipedejis programatura). Atsagrīžūt pi agruokuos versejis, par nazcik sekunžu var izlobuot sovvaļnīku padareitū bādu.
ProfanacejaLabot
Var lomuot Vikipedeju par informacejis naprofesionalumu. Leluma ļaužu dūmi naatsateik objektivim zineibys faktim. Partū daudzeji parostī datoru lītuotuoji var napīzeidami akademiskūs autoritetu puortaiseit rakstīņus kaidā naviņ napareizā atmejā. Tok dzeivē tai goduos reši - taišni autoritets, a na profani var aizastuot par sovu iņterpretaciju i pīminēt taidus faktus, kirūs i profani var pazeit kai pareizus i tycamus.
PolitkorektumsLabot
Izagoda, ka Vikipedeja nasatur pi politkorektuma aizprasejumu. Atsarūn vaicuojumi, ap kurim vajag raksteit maneigai, kab naīļaunuotu cytu Vikipedejis lītuotuoju. Taidu vaicuojumu, ticīs, nabyus daudzi; gruomotuos izdrukavuotuos eņciklopedejis vēļ cīšuok komojās ar politkorektumu.
StreideibysLabot
Vikipedejis kritiki roksta ap cieškim konfliktim redaktoru vydā ap tuo voi cyta rakstīņa pareizumu, vysaidom faktu interpretacijom i tt. Dzeive ruoda, ka tūlaik streideibys var izlītuot rokstūt objektivuok i īlaižūt raksīnī vysaidus redzīņus ap streideigajim vaicuojumim.
Stiļa pamatiLabot
Vysim latgaļu Vikipedejis autorim byutu labi turētīs pi stiļa nūsacejumu. Irā stiļa nūsacejumi, kuri kūpeigi vysim - i anglīšim i latgalim. No vajadzeigi i stiļa nūsacejumi, kuri latgalim izaškir nu cytu volūdu, pīvadumam, pareizraksteiba.


text:
Gods tyvojās nūslāgumam i daguojs laiks atsavērt iz padareitū. E-katalogs orudi.lv novembrī svieteja sovu goda jubileju. Škārsteikla veikals radeits sasadorbojūt divejom bīdreibom – “Saulesvecei” nu Brīžucīma i “Sukrumam” nu Baļtinovys. Ideja rodusēs, pasasokūt vēļmei apvīnuot vīnkūpus vysus rodūšūs ļauds i veicynuot vareibu realizēt pošu rūkom veiduotūs izstruoduojumus. Gods aizritiejs vieja spuornim, nasdams e-katalogam i rūseigu, i na tik rūseigu dorba laiku.
Orudi.lv atsateista pamozom, nu ar mozim sūleišim īt iz lelu mierki. Aizvadeituo goda laikā e-katalogā apsavieršonai publicātys 574 precis, kurys var īsaguoduot sevkurā šaļtī, izpiļdeiti 14 pasyutejumi, sapuļceiti gonreiž 20 omotnīki, kas pīduovoj sovu produkceju apsavieršonai i īguodei. Omotnīki, kas pīduovoj sovu produkceju orudi.lv, ir i nu Baļtinovys nūvoda, i Bolvu nūvoda, i Kuorsovys nūvoda. Par vyspopularuokū preci aizvadeituo goda laikā ir palykušys pierļuošonys stuovi, kuru autors ir Ilgvars Keišs. Stuovi aizceļuojuši iz vysvysaidom Latvejis vītom.
Par lelu sasnāgumu atzeits teik tys, ka sātys lopu nu ituo goda suokuma īspiejams skaiteit na tik latvīšu volūdā, nu ari angļu volūdā, kas paver vareibys nūdybynuot kontaktus uorpus Latvejis rūbežu. Orudi.lv veiduotuoji cer, ka tai varēs uzrunuot interesentus uorpus Latvejis rūbežu spēs nest sovys dzymtuos vaļsts vuordu pasaulī ar viestejumu, ka mes varam i doram.
Vysi interesenti, kas gryb sekuot leidza orudi.lv aktivitatem, var tū dareit taidūs popularūs socialajūs teiklūs kai twiter.com i draugiem.lv. Itamuos škārsteikla vītnēs vysod teik īlykta jaunuokuo informaceja par aktualitatem, kai ari ziņuots par jaunu izstruoduojumu dalikšonu orudi.lv katalogam. Dreizumā sātys lopys jaunumu sadaļā byus īspiejams vāruot dokumentalūs sižetus par omotnīkim i jūs rodūšajom gaitom. Itei vareiba nūdrūšynuota pasasokūt projektam “Vuicomēs byut par sova omota meistarim”, kas finansiali teik atbaļsteits Sabīdreibys Integracejis fondam.


text:
Roksta autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv
2016. g. rudinī suoce kleist vysaidys baumenis, ka tikšūt publicātys pazeistamuo latgalīšu bibliografa Stepona Seiļa dīnysgruomotys. Izaruodeja, ka gruomota izreizis jau ir palykuse par bibliografisku ratumu, – tok izdūta viņ 100 eksemplarūs. Tūlaik nūdūmuoju, ka varbyut cylvāki nav dūmuojuši, ka byus iņterese… Viņ 2017. g. rudinī, taitod godu piec izdavuma izdūšonys (kuru, cyta storpā, ituo goda laikā tai i naasu īraudzejuse gruomatneicu plauktūs), es ari tyku pi sova eksemplara.
Gruomotā ir 280 puslopys, tamā ir četri [!!!] prīkšvuordi 44 puslopu apjūmā, nu kurim diveji pīder izdavuma sakuortuotuojai Stepona Seiļa vadaklai Annai Seilei, vīns ir atbiļdeigūs par izdavumu prīkšvuords, vēļ vīns – informativa Stepona Seiļa biografeja, kurys autore ari ir juo radineica. Gruomotā ir ari Stepona Seiļa biļžu, dokumentu, rūkroksta fotoattāli.
Volūdys vaicojums
Kod es sovulaik studieju viesturi, tod maņ golvā tyka īkolts, ka informacejis olūts ir svāts i naaizskarams. I pret jū juoizatur ar bijeibu, maksimali saglobojūt juo orginalitati. Tys ir saisteits gon ar cylvāka dūmuošonys kategorejom (mes dūmojam kotrā volūdā cytaiži), gon ar volūdā īkodeitū realitati (jiedzīni, nūsaukumi i tt.).
Dīvamžāļ ituo izdavuma sastuodeituoji i atbiļdeigī redaktori nav paturiejuši Stepona Seiļa dīnysgruomotu originalvolūdu – latgalīšu rokstu volūdu. Bet tys natraucej izceļt juo nūzeimi latgalīšu rokstu volūdys atteisteibā i saglobuošonā (7., 9., 15., 19., 24., 32., 44. psl.), jū saistūt gon ar juo tāva muosineicys Valerejis Seilis ītekmi (tai veidojūt saikni storp Steponu Seili i DU), gon ar izmiseigū ceiņu par latgalīšu raksteitū vuordu vysaidūs okupacejis i/voi AUTORITARŪS režimu (14. psl.) laikūs.
Gona sovpateigi maņ ari ruodīs argumenti, kas teik izsaceiti par lobu dīnysgruomotys izdūšonai latvīšu literarajā volūdā:
1) “Dienasgrāmatas ir rakstītas latgaliešu rakstu valodā, pret kuru S.Seiļs izjutis īpašu cieņu un mīlestību, tāpēc savos pierakstos un bieži arī vēstulēs viņš ir vērsies pret tiem latgaliešu izcelsmes rakstniekiem, kuri gan sarakstē, gan publikācijās ir lietojuši literāro jeb “baltiešu valodu”. (..) Tomēr S. Seiļs nekad nav vērsies pret abām vedeklām, kuras, latgaliešu valodu nemācēdamas, pa reizei izmeta kādu īpašu vārdu latgaliski, piemēram, kurkins, klāvs vai vuška. Par to viņš bija sajūsmā, un šos vārdus labprāt lietoja arī mazbērni. ” (44. psl.)
2) “Lai lielākam lasītāju lokam būtu iespēja iepazīties ar Latgales grāmatnieka mūžā paveikto un viņa laikabiedru sarežģītajiem likteņiem, tika nolemts dienasgrāmatas ierakstus publicēt latviešu literārajā valodā.” (44. psl.)
3) “Šādu pieeju attaisno tas, ka dienasgrāmatu autors, rakstot publikācijas žurnālam “Karogs”, pats bija lietojis latviešu literāro valodu.” (44. psl.)
Kū mes varim secynuot?
Pietnīceiba i radnīceiba
Ka mes gribim, lai dokturi ir objektivi i profesionali, tod mes pi sovu radinīku napīsarokstom. Leidzeigi tys varātu byut ari ar pietnīceibu. Pīminis sorguošona ir i palīk radinīku ziņā, bet tys jau nanūzeimoj, ka par paleigu navar jimt kaidu uzticamu pietnīku/zynuotnīku. Lobs pīvadums ir literaturzynuotneicys Anitys Rūžkalnis pietejums par rakstnīku Kārli Zariņu (1889–1978) “Kārļa Zariņa burvju aplis” (2016), kurā jei kuortu pa kuortai atkluoj juo daiļradi i dzeivi, attīceibys ar pasauli i sovu saimi. Cyta storpā, ari Kārlis Zariņš, taipoš kai Stepons Seiļs, pīdzeivuoja sovys privatuos bibliotekys “rekviziceju” i davīnuošonu LPSR Vaļsts bibliotekys kruojumim (tys gon nūtyka eisi pec Ūtruo pasauļa kara), ari jis puordzeivuoja sovu sīvu i ik pa šaļtei aizaruove ar alkoholu.
Skaitūt Stepona Seiļa dīnysgruomotys, mani napamete sajiuta, ka itys izdavums ir taida formala “atsakrateišona” nu sabīdreibys iņteresis par itū eistyn svareigū Latgolys personeibu. Tys radzams gon volūdys vaicuojumā, gon dīnysgruomotu īrokstu izlasis veiduošonā, gon 1939. g. sadadzynuotuos dīnysgruomotys “rekonstrukcejis” procesā, kas šaļtim mulsynoj. Par pīvadumu, “1929.03.28. (..) Esmu domājis daudzas reizes arī par tagadējās jaunatnes, padomju laika jaunatnes ideāliem un mērķiem, kad ir citāda politiski ekonomiskā un sociālā iekārta, kad komunistiskā partija savā programmā ir paredzējusi uzcelt komunismu,” (63. psl.) – maņ eisti nav saprūtams, deļkam 1966. g. situaceja teik puornasta iz 1929. g. Voi nabyutu bejs logiskuok saglobuot Stepona Seiļa refleksejis 1966. g. konkretajā īrokstā? Kaids jau var, prūtams, pasaceit, ka es vaicoju kosa. Varbyut.
Deļkuo tūmār byutu juoskaita?
Par speiti tam, ka itam izdavumam ir, pa munam, byutiskys, emm, napiļneibys i volūdys kūkaineiba, es tūmār īsaceitu jū puorskaiteit.
1.Stepons Seiļs ir bejs personiski pazeistams ar daudzejim Latvejis rakstnīkim i cytim sabīdriskajim darbinīkim, par pīvadumu, ar Jāni Sudrabkalnu, ir sasatics ar Annu Saksi, sasarakstejs ar volūdnīku Jāni Loju, literaturviesturnīku i gruomotnīku Alekseju Apini i c. Dīnysgruomotā var atrast daudz interesantu faktu par jim.
2.Vysu sovu dzeivi jis ir bejs saisteits ar Latgolys kulturtelpu, i jis pīmiņ daudzejus latgalīšu literatus i nūtikšonys Latgolā. Par pīvadumu, dažys Valerejis Seilis publiskuos reiceibys, 1938. g. Ludzys guņsgrāku, Donata Latkovska sadarbeibu ar nacistiskū režimu, Alberta Sprūdža būjāīšonu Ūtrajā pasauļa karā, Augusta Smagara, Jezupa Rubuļa i Seimaņa Putāna dzeivis izskanis, bibliofila Juoņa Viļuma gruomotu kolekceju i c. Ir ari zinis par trymdys latgalīšim: Ontonu Rupaini, Juoni Klīdzieju, Mikeli Bukšu.
3.Jis daudz reflektej par “latgalīšu lītu” leidz i piec 1960. g., kurā suocēs, kai jis apzeimoj, “ūtrais drukys aizlīgums”. Ite ari vysspylgtuok pasaruoda navareiba sadzeivuot ar totalitaruo režima uzspīstū dzeivis ramu, navariešona atbiļst nazkaidam idealuo padūmu cylvāka tālam.
4.Natryukst ari vysaidys informacejis par juo privatū dzeivi: par pyrmū sīvu Mariannu, par ūtrū sīvu Mariju, par bārnim, vadaklom i mozbārnim, par problemom par alkoholu.
Gola vuords
Stepons Seiļs, sprīžūt piec juo dīnysgruomotom, beja vysaidom varom i režimim naārts cylvāks – taids, kas atsaļuove dareit par speiti, atsaļuove par daudz i atsaļuove saceit tū, kū pateišom dūmoj. Gora taisnums i nalūkomeiba, es pat saceitu – latgalīša ītīpeiba, jū dzyna iz prīšku. Apbreinojama personeiba aiztuo, ka saglobuot sovu mugorkauli i vysmoz gareigū naatkareibu vysūs laikūs ir bejs cīši gryušai.
Tok skaiteituojus es aicynuotu byut kritiskim pret tū, kū jī atrass itamā gruomotā. Juopatur pruotā, ka itei dīnysgruomota ir sova autora laika līceiba, taitod – Stepona Seiļa vierteibu i pasauļa uzskota reflekseja, na absoluta patīseiba. Ūtrom kuortom, tei ir izlase i tulkojums. Mes navarim zynuot, kas ir saraksteits cytuos kladēs i kai izaver īroksti originalā. Bet, ka kurs gryb zynuot i apsavērt pats sovom acim, to jī niu juovaicoj LU Akademiskajā bibliotekā.
Nūslāgumā es grybātu citēt pošu Steponu Seili: “Varētu minēt daudz, daudz piemēru, kā mēs bezatbildīgi kropļojam savu valodu. Lai tas nenotiktu, jāzina mūsu valodas pareizrakstības noteikumi, jāmeklē un jāizlasa vairāk latgaliešu raksti, jāciena un jāmīl dzimtā mātes valoda.” (177. psl.) Tū ari vysim vieleju.