text:
Pūdnīki brauc gostūs
Voi Tu vēļ pīmini, kai tys ir – braukt pa ceļu namīdzūt gazis pedali, braukt tai, ka ceļamolys kryumi i kūki nalidoj garom skatīņam, braukt i sasmaržuot zemis ceļa i sļapnuo asfalta smuordu? Pūdnīks Krists Ozoliņš zyna, kai tys ir i gryb paruodeit cytim.
Golvonajā lūmā ir treis pūdnīki Evalds Vasilevskis, Krists Ozoliņš, Mareks Zavodnojs i zyrgs Venta. Tys ir ceļojums Rāznys nacionaluo parka teritorejā gostūs pi catūrtuo pūdnīka Ilmāra Veceļa. Video autors Krists stuosta, ka uzaicynuojumu itymā braucīnī sajiems nu E. Vasilevska. I tai kai jam ruodejuos, ka itaids braucīņs vaira nav taida kasdīna kotram lauku īdzeivuotuojam, jis gribieja ar itū skaistū nūtykumu juo dzeivē pasadaleit ar cytim. Ceļš zyrga rotūs, kuri tyka speciali sataiseiti 2 dīnu braucīņam, vad nu E. Vasilevska pūdarneicys “Akminīši” Kolups pogostā da I. Veceļa pūdarneicai Aulejā.
Krists pots nav latgalīts, bet taišni pūdnīceiba ir tys, kas jū aizvad iz Latgolu. Jis brauc piec muola, zynuošonu i sarunuom par byutiskū. Vaira par braucīni, kab stuosta pats video.
Sagatavieja Kristīne Pokratnīce.


c: text/html

text:
Interveja: Juoņs Ryučāns par dorbu pi gruomotys “Aizlauztais spaits”
Intervejis autore: Gunta Nagle
Pārnejuo goda nūgalē sovu ceļu pi skaiteituoju suoce gruomota “Aizlauztais spaits”. Gruomotys autori ir filologe, Rēzeknis Tehnologeju Akademejis pasnīdzieja, žurnala “A12” žurnaliste Sandra Ūdre i rakstnīks, gids, volūdnīks, tulks – daudzpuseigais Ivars Magazeinis, kurs vaira pazeistams ar sovu pseidonimu Juoņs Ryučāns.
Zeimeigi, ka gruomota atdareita Fraņča Kempa 140. jubileja godā, eisi pyrms Latvejis symtgadis i Latgolys kongresa symtgadis īskandynuošonys. Tys tai beja planavuots, voi beja kaidi cyti apstuokļi?
Deļ manis tei nav gruomota par Fraņci Kempu, bet par Fraņci. Viesturnīkim juotaisa par Kempu tū, kas da šam nav pasaceits – kaidys hipotezis voi alternativū scenareju, kas byutu, ka byutu bejs tai, kai Kemps gribēja.
Kai jau es cīški soku, es asu tikai “kluotyn daraksteituojs”. Tei īcere beja Marutai Latkovskai i Sandrai Ūdrei. Salīkūt vysu kūpā, var saceit, ka ideja roduos jau goda suokumā. Prūtams, mes zynuojom, ka Fraņčam Kempam ir jubilejs. Var saceit, ka daleji gruomota izdūta Kempa jubilejam, bet juosoka, ka vaira tūmār kongresa jubilejam. Pats kongress i tuo opozicionari kaidu laiku beja “tabu” tema, voi ari par Trasunu i Kempu varēja runuot viņ porcejom. Deļ myusu itei beja loba īspieja pameditēt ar materialu, kas beja obejom cīnejamom dāmom. Es jau tī beju tikai nu suona, deļtuo, lai pasaruodeitu tys viesturiskais fons, i tyka nūlamts raksteit viestuļu veidā.
Cytuos intervejuos gon jius, gon Sandra Ūdre asat nūruodejuši, ka nagribiejot dublēt Miķeļa Bukša dorbu, Ontona Rupaiņa gruomotys “Tauta grib dzeivōt” puslopys ci kinys “Gambits 1917” sižeta linejis. Kaidu jius gribiejot paruodeit Fraņci, kab nasaleidzynuotu biografiskam puorskotam?
Tei tukšuo niša par Fraņci Kempu, tys tukšais trauks ir palics. Prūtams, ka mes puorskaitejom jiusu nūsauktūs dorbus. Tys sižets palyka tai, kai tū izjuta sīvītis, prūtams, iz viesturis, iz materialu pamata, iz stuostu.
Kai jau es soku – kūpuotī roksti juotaisa viesturnīkim. Fraņčam Trasunam tī ir sadareiti, Fraņčam Kempam – kod naviņ byus, es ceru. Prūtams, ir juoanalizej, bet jam jau tī dorbi byus taidi, kai Bībelē – komentaru vairuok nakai poša teksta. Deļtam mums beja skaidrys, ka tys, kū Rupaiņs i Bukšs izdarejuši, nav juopuorveidoj, bet juoruoda jaunā rakursā, kab skaiteituojs pasaver iz Fraņci, caur juo biografeju, viestulem i viesturiskū fonu. Nasagribēja atsakuortuot.
Nav nūslāpums, ka ituos gruomotys radeišonys procesā īguļdeits lels pietnīciskais dorbs. Kur jius raudzejot atrast materialu?
Es jau sevi naskaitu par lelum lelu radeituoju. Fraņcs Kemps i Fraņcs Trasuns maņ iņteresiejuši jau agruok. Na kai viesturīku, bet taišni kai taidu “smedziņu osynuotuoju”. Suokumā mani iņteresēja zynomuo gazeta “Drywa”, vysys tuos polemikys, “Gaisma”, prūtams, ari da šam tai mozuok apsavārtais “Ļaužu Bolss”, kas izguoja vysai nailgi i kuram ari cyta storpā itūgod jubilejs. Leidz ar tū tyka izmontuoti itī nūsauktī olūti, kai ari cytu gazetu roksti. Te, prūtams, juoatzeimoj, ka cīši daudzi kū Fraņča Kempa dāls Leopolds Kemps ir izdarejs, savuocūt tūs materialus, kas tagad ir pietnīku reiceibā, kur daudzi nav juovaicoj nu jauna. Jam sataiseita zynoma izlase, kas atvīglynoj tū dorbu.
Kai jius ar Sandru Ūdri sadalejot pīnuokumus i fragmentus par kurim raksteit?
Es jau vyspuor nagribieju nikuo daleit. Ideja beja, kas tys juodora dāmom – Sandrai Ūdrei i Marutai Latkovskai. Itymā gadīnī mes jau bejom sasastruoduojuši, dorūt sovā mārā taidu naradzamu dorbu ari pi tuo leluo Rēzeknis Augstškolys (niu Rēzeknis Tehnologeju Akademeja) projekta, pi tuos leluos lingvoteritorialuos vuordineicys tekstu tulkuošonys latgaliski. Leidza ar tū daudzi redzīni gon attīceibā iz filologeju, gon iz personeibom mums izaruodeja leidzeigi. Deļtam es ari pīkrytu, lai gon faktiski es ar obom kuojom speiruojūs pretim, ka tys byutu juodora individuali. Struoduot tandemā eistineibā daudzim taids dīzgon problematisks moments, bet šymā gadīnī, es ceru, ka naizjauču tū kompaziceju ar tom viestulem.
Kū jaunu jius atkluojot par Fraņča Kempa personeibu?
80. i 90. godūs es vēļ dzeivuoju Reigā, “Trešō Zvaigzne” (latgalīšu bīdreiba Reigā), tei beja pyrmuo emocionaluo saskarsme, roduos vaicuojumi, deļkuo tei nacionaluo atmūda tai atseviški guoja Latgolā. Tei tema dažom paaudzem beja piļneigi sveša. Tod tys beja emocionalais prīkšstots caur Miķeļa Bukša gruomotom, tom, kurys dabuoju pi Juoņa Cybuļska, kurs cīši daudz paleidzēja. Ar jū sapazeistynuoja Anna Rancāne. Niu nu tuo paguojuši 15 godi. Ruodīs – kū nabejs jau zyni, bet maņ tys paleidzēja īraudzeit vysu nu jauna. Viesturnīki parosti analizej faktus. Vysu cīnu pret viesturnīkim, bet ite vajag kaidam publicistam ar ladlauzi pabraukuot i uzfrišynuot prīkšstotus.
Voi gruomotu “Aizlauztais spaits” varim skaiteit kai atbiļdis guojīni iz Ingys Ābelis “Klūgu mūku”, kurā kai golvonais varūņs figurej Fraņcs Trasums?
Vysu cīnu Ingai Ābelei, jei ir fantastisks stuosteituojs. Piļneigi nabeja tai dūmuots, deļtam ka puorspēt Ingu Ābeli nav īspiejams. Jei ir sovā elementā, i lai jai vyss izadūd ari tuoļuok.
Kempu reizem sauc par separatistu. Kai jums redzīs – voi Kemps ir puorprasts?
Ir tuos klišejis. Palosūt tuo laika materialus, tys pats Fraņcs Trasuns i latvīši kūpumā saukti par separatistim. Kemps ar sovu poziceju praseja garantejis kongresā. Jis tī beja ar sovu parteju, sovim atbaļsteituojim. Tys ari beja taids unikals paradokss, ka cylvāks ar sovu parteju vyspuor varēja pīsadaleit. Nu juridiskuo redzīņa i nu myusu dīnu redzīņa, prūtams, var saceit daudz kū. Cikom viņ eksistēs latvīši kai naceja, itei tema byus iņteresanta.
Kemps skaiteja, ka atšķireibys storp Latgolu i puorejū Latveju napazuss tik mudri, Trasuna redzīņs par Latgolys nuokūtni jam nabeja pījamams. Kai jums ruodīs, kas Kempā radeja nauzticeibu puorejim latvīšim?
Kemps i Trasuns struoduoja kūpā, taipat kai struodoj prokurors i advokats. Mes naredzēsim kūpejū biļdi, ka vērsimēs jūs redzīņūs atseviški. Tikai salīkūt kūpā obus redzīņus, var īraudzeit tū taisneibu.
Gruomota “Aizlauztais spaits” īnas jaunu elpu modernajā latgalīšu literaturā i tymā pošā laikā izapeļnejuse dažaidus skaiteituoju viertiejumus. Cytim na leidz golam saprūtama autoru izviele stuostu par Fraņci Kempu veiduot fragmentaru, cytim datryukst biografiska rakstura, bet cyts skateituojs varbyut pat nav gotovs īpazeit Fraņča Kempa personeibu tik tyvai. Gruomotys leidzautors Juoņs Ryučāns aba Ivars Magazeinis izavaira gruomotu stateit romana ci viesturiska romana ramuos. Lai gon kūpeigim spākim ar Sandru Ūdri i Marutu Latkovsku tyka struoduots pi Fraņča Kempa personeibys izzynuošonys, sovu īguļdejumu autors viertej cīši pīticeigi, kai ari izavaira nu nūpītnu vieturiskūs vaicuojumu, sokūt, ka gona daudzi dorba palics ari viesturnīkim.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Muižvuordu sistema
Muižvuordu sistema (DNS, Domain name system) irā datorim voi logiskajim resursim daškierti tekstuali adresi. Pīvadumam,
latgola.lv,
rus.delfi.lv, i.t.t. Jūs lītoj vītā numeriskūs IP-adresu (pīv., 159.148.108.128) partū, ka IP adresi gryušuok īguodojami. Muižvuordi atmej IP-adresus; var lītuot i vīnus, i ūtrus. Pyrmuo pakuopīņa muižvuordus, rokstomus DNS vuordu beiguos (
lv,
lt,
ru,
com,
edu i ct.), privatpersona navar registrēt. Ūtruo pakuopīņa muižvuordus (
folklora.lv,
folklore.ee i.t.t.), privatpersona var registrēt par moksu (vysucieškuok nazcik desmišu latu par godu), i trešuo pakuopīņa muižvuordi, kurus sevkotrys ūtruo pakuopīņa DNS vuorda sovinīks var registrēt bez moksys.


text:
Naaizmierstulis jaunradis dorbu konkurss/Jaunuokuos grupys dorbi II
Ari itūgod LaKuGa pīduovoj puorskaitet latgaliski topušūs dorbus Latgolys lauku školu jaunradis konkursa ītvorūs, kas veļteits literatei Naaizmierstulei. Konkursa tema beja “…soki, kū gribi dzeivē sasnēgt? Uz kū nasās tovs prōts un sirds?”. Turpynojam publicēt jaunuokuos grupys (5.-7. klase) dorbus.
Autore: Krista Greiža, Maltys 1. vydsškolys 6. klasis škoļneica
Munys dzeivis ceļš i sapyni
Dzeive sastuov nu dažaidim pūsmim, i kotrā nu tim mes izvyrzom sev kaidus nūteiktus mierķus, kū gribim sasnēgt. Arī munā dzeivē ir daudz lītu, kū es grybātu sasnēgt. Kotra bārna sapyns ir kliut par slovonu cylvāku, tai, lai tevi vysi pazeitu. Ari es tai grybu šūbreid. Es vēļ daudz kū nasaprūtu, najādzu, bet vysam ir sovs laiks.
Kotram ir sova izvēle, kotrs ir sova liktiņa nūteicējs i sovys laimis kaļvs. Par pīmāru, muns tēte, kai jau ari vysi puikys, gribēja kliut par kosmonautu, lai liduotu iz Mienesi. Vys tik tys tai nanūtyka. Nu muna mama gribēja byut par školuotuoju. Jau tod, kod jei beja moza,bīži spēlēja školu, kurā pīpiļdeja sovu sapyni –beja školuotuoja. Jei mierktīceigi guoja iz sovu mierki i kliva par školuotuoju.
Rūbežs storp gaismu i tymsu esi tu pats. Tu vari dabuot lobu dorbu, sataiseit stypru saimi, dzeivuot pīpiļdeitu i gondareitu dzeivi, bet vari ari tikt dzeivis tymsajā pusē, tev var nabyut izgleiteibys, ka byusi slynks, vari kliut bezdarbnīks, ka napīliksi pyulis profesejis dabuošonā. Vīna moza klaida var izmaineit vysu tovu dzeivi.
Itūšaļt es asmu pusaudze, maņ vyss vēļ prīškā, es symtu i vīnu reizi maineišu sovys dūmys, par kū maņ kliut i kū sovā dzeivē sasnēgt. Es varātu byut slovona futboliste voi ari slovons fotografs, jo tuos ir profesejis, kas maņ pateik. Tys, kaidu ceļu īšu es, ir atkareigs tik nu manis pošys, drūši viņ izvēli var ītekmēt arī tys, kaidus škieršļus sovā ceļā es satikšu.
Myusdīnu jaunīšim jau golvonais byut slovonim škārsteiklā i byut modernim. Es jau nasoku, ka ari taida naasmu, skaidrys, ka es ari tū grybātu. Padūmu laikūs tik daudzi sapynuoja kliut par slovonim kosmonautim. 21. godsymtā tys vairs nav aktuals, par kosmonautim jau gondreiž nivīns nagryb byut. Niu vysi sapynoj byut slovoni dzīduotuoji, doncuotuoji, atsarast uzmaneibys centrā i slavis gaismā. Bet bīži viņ itymā trokā dzeivis steigā aizmierst par goreigom vierteibom i Dīvu. Tū atguodoj viņ tod, kod ir slikti voi pīmeklej kaida nalaime.
Saprūtams, maņ daudz kas vēļ prīškā, bet vīnu es zynu nūteikti – grybu byut lobs cylvāks. Tod jau byus i veiksme, i puorticeiba, ari laimeiga i pīpiļdeita dzeive, par kaidu kotrs varātu tik sapynuot.
Autore: Kristiāna Logina, Brīžucīma pamatškolys 7. klasis škoļneica
Audit mani karūgā, sorkonboltsorkanā
Muna dzymtuo zeme, Latveja. Ar kolnīi i mežim, ar bārzu bierzem i prīžu sylim, ar ceiruļa dzīsmi i zylom azaru acim, ar Daugovys lūkim i syltu maizis klaipu iz golda.
Es grybu byut sorkons dīgs, lai mani īaustu Latvejis, vysskaistuokuos zemis, karūgā, jo asmu sovys zemis patriote.
Maņ pateik munys zemis karūgs, jo sorkonuo kruosa ir dzeiveibys, drūsmis, varūneibys, ceinis i uzvarys kruosa. Sorkons mani īdvasmoj, līk dūmuot par dzymtuos zemis na vīglū ceļu iz sovu naatkareibu.
Tys vydeņa boltums līk dūmuot par teiru i sakūptu Latveju, par laimi i prīcu cylvāku sejuos. Asmu vīna nu tim, kura sovu dzeivi gryb veļteit dzymtuos zemis uzplaukumam.
Kotrs nu myusu gryb dzeivē kū sasnēgt. Kaids gryb lelu i stypru saimi, šmuku sātu i kruošņu duorzu, bet cyts vēļ tik sapynoj, par kū byut.
Es dzeivē grybu daudz kū paraudzeit, jo grybu byut daļa nu Latvejis, daļa nu sovys tautys i zemis viesturis. Grybu pīderēt tik vīnai zemei – Latvejai. Grybu sovu zemi taiseit lobuoku, lai te patyktu dzeivuot na tik munim bārnim i mozbārnim, bet i vysom cytom paaudzem. Sovu vītu radzu storp augstim veirim Latvejā. Grybu izavuiceit, lai varātu pījimt taidus lykumus, kas veicynuotu dzymtuos zemis attīsteibu i vairuotu ļaužu lobkluojeibu.
Naratai dūmoju, voi šudiņ asam vīglys dzeivis teikuotuoji, ka tik miļzeigā skaitā pamatam sovu vaļsti, dūdūtīs laimis mekliejumūs iz uorzemem. Kas myus tī dzan? Leluoka olga? Lobuoki dzeivis apstuokli? Vēļ kas cyts? Voi tī asam prīkšnīki, voi tik malnuo dorba dareituoji? Grybātu vaicuot, voi spiejat īmeiļuot jaunū vītu, jo bez mīlesteibys nav svieteibys dzeivei.
Soka, ka cylvāks spiej vysu. Īspiejams, ka tai ir. Tik dūmoju, ka nav īspiejams pavēlēt sovai sirdei, kura ir i byus pīsīta nūteiktai vītai pasaulī – meilam, mozam zemis styureišam – Latvejai.
Īaudit mani karūgā, lai pīteik spāka dzeivuot i struoduot dzymtajā zemē.
Autore: Kristiāna Nikola Pūdža, Prīkuļu pamatškolys 6. klasis škoļneica
Es – kai pīruodejums
Pa radeju es dzierdieju, ka veirīts lyduos iz Marsu. Tys īkryta sirsneņā. Cik lelam spākam sevī ir juobyut, lai pīrunuotu sevi dūtīs iz Marsu, i pituo iz naatsagrīzšonu… Ot, itaidu spāku! Ka vysim taids byutu!
Nu ot, tod es tān raksteišu taidu kai puorsoku par sevi voi – kai es īsadūmoju sevi iz tuo Marsa.
Nu tai, jau puora sūļu da lelajai raketei, īkuopšonai. Sirds sytās tai, ka sūpluok stuovūšais var dzierdēt. Tiuleņ, tiuleņ pa muti izlēks!
Raketē korsts. Es sveistu. Bet par korstumu i dūmys nava. Dūmys grīžās ap tū, kai tī byus. Nu, puortyka byus. Labi. Drēbis byus. Labi. Ai, maņ par tū pi kuojis! Maņ… vacuoku nabyus sūpluok… es grybu atpakaļ!!! Deļ kuo es te, korstā, pīsveidušā, lelā, naārtā raketē lydoju?! Deļ kuo maņ tū vajag?!
Ā.. nu pareiz, juoatsagrīž otkon pi tuos dūmys, tuos dūmys… jo es, mozs bārns lydoju tī, iz lelū, plašū kosmosa vītu, sauktu Marsu, es pīruodu Zemei, ka ES tū varu! Ka es, mozais bierneņš tū varu! Pi valna…
O! He – he… Moza drusceņa nu bezsvora stuovūkļa stadejis.. Atsaspruodzeju, lai varu tū izbaudeit aistyn… kai i bārns. Prauda, nivīns cyts naatsaspruodzēja… nivīns jau nav bārns… vaira. Nu, kai saprūtit, asu te vīneigais bārns… vyspuor itei loba dzela, sajiuta tik forša!
Zinit, itys maņ atguodynoj vīnu amerikaņu cylvāku dzīsmi: ”One way ticket to the Moon” – tīšā tulkuojumā – iz vīnu golu belets iz Mienesi. He, saprūtams, munā gadejumā iz Marsu.
Asu sarežgeits cylvāks. Maņ pruotā reizē var byut slyktys i lobys dūmys. Kai niu.
Bezsvora stuovūklis, dzeive bez vacuokim.
Dzīsme, korstums.
Es – kai pīruodejums pasauļam, i bailis.
Tuos ir šausmys, kas munā golvā nūteik!
Oi! Paga… nazkas nūsakrateja… nu ja, pa lūdzeņu radzu seņ dūmuos izsapynuotu skotu. Krateri, krateri, krateri. Ā, i te vēļ daži krateri. O! I, eu, kur dažys budkenis, laikam mums! A nazyn, kas juos izcēle?
Izkuopšona.
Bet maņ vēļ gribīs drupeit pasapynuot. Ka es vēļ lydoju, ka maņ vēļ tuoli da M-planetai.
– Eu, tu! Kuopsi uorā? – nazkaids veirīts ar kasti rūkuos maņ uzsauce.
– Pagaid, es vēļ pasapynuošu, – maņ pošai nu sevis nazkai izspruka. – Dūmuos atsavadeišu nu vacuokim, bruoļa, muosys… Nu babom i vacuotāva. Nu klasisbīdrim. Nu duorguos dzimtenis i planetys Zeme… – saceju, verūtīs pa lūdzeņu nazkur nakurīnē.
Jutu, ka veirīts iz mani tai čudnai pasavēre.
Kai es pagrīžu sovu akmiņs solti nūpītnū seju pret jū, redzēju, ka jam nūbierst osora. Jis uotri apsagrīze i aizguoja.
Es, napakustynojūt nivīna pošu vaibsta, pagrīžu golvu pret lūgu i vierūs tymā. Iļgi, vēļ iļgi…
Karteņa: Intys Valainis zeimiejums


text:
Fotoizstuode „Nagļi. LV-4631” ir stuosts par mozys tautys ideņtitatis saglobuošonys nūzeimi, kū fotomuokslinīks Māris Maskalāns ir atkluojs caur latgalīšim – Nagļu pogosta īdzeivuotuojim – skorbajim, sirsneigajim i patīsajim. Fotografejis topušys četru godu laikā, nu 400 biļdem izstuodei atlaseitys 60. Biļdis ir kai pīminieklis vīnkuoršim lauku ļaudim i ir palīkūša vizuala dokumentaceja par Latgolys identitati 21. godsymta suokumā.
NOMINANTI:
Marka Rotko centra atkluošona Daugovpilī
Raibīs (Oskars Orlovs) dorbu izstuode “Ausmeņa Kebabā”


text:
Latgalīšu muzykys vaicuojums/ Pi myusim Latgolā!
Nūsaklausi raidejuma cykla „Pi myusim Latgolā!” laidīni par latgalīšu popularuos muzykys pyrmasuokumim i perspektivom iz prīšku.
Raidejumā dzierdēsit Šlageraptaujis pyrmū vītu dabuojušuos grupys „Galaktika” muzykys i vuordu autoru Normundu Zušu, „Latgolys Producentu grupys” vadeituoju Gunti Rasimu, kai ari Aigaru Runči, kurs atkluos, kai tod roduos grupa „Borowa Mc”, tapat vairuokus cytus latgalīšu muzykys puorstuovus. Par latgalīšu muzykys fenomenu i kūpejū atteisteibu sovu redziejumu stuosteis Latvejis radejis 2. programys muzykys redaktors Roberts Buivids.
Raidejumu cykls „Pi myusim Latgolā!” teik taiseits Nacionaluos Elektroniskūs plašsazinis leidzekļu padūmis reikuotuo konkursa „Par raidejumu taiseišonu regionalajūs i vītejūs elektreoniskajūs plašsazinis leidzekļūs, kas raida radeju programys, Latgolys regionā” ītvorūs.
Raidejumu cyklu taisa producentu grupa SIA „Lietišķā Latgale”, pīaicynojūt vītejūs žurnālistus, i da ituo goda beigu planavuots sataiseit ostiņus raidejumus par Latgolys regionā aktualom i nūzeimeigom temom kai administratīvi teritorialuo reforma i tuos ītekme iz īdzeivuotuoju kasdīnu, latgalīšu volūdys aktualizaceja, tautīšu reintegraceja i cytys.
Raidejums „Pi myusim Latgolā!” skaņ pīktdinem 18:00 Latgolys Radejā, sastdinem 16:00 Rēzeknis radejis „Ef-Ei” ēterā, taipat tū var atrost i nūsaklauseit škārsteikla lopuos lakuga.lv, latgale.lv i i-rezekne.lv.
Karteņā – grupa “Green Novice” ituo goda augustā, karteņa nu LaKuGys arhiva


text:
Ilze Sperga ir vīna nu myusdīnu spieceiguokūs latgalīšu prozys raksteituoju, juo stuostūs dzeivoj mozī ļauds. Kai atzeist poša Ilze: “Munu tekstu deļ babys ir klīgušys bazneicā i čut ni atsasacejušys nu „Katōļu Dzeivis” abonementa. Cytys ir smiejušuos da osoru, cytys rauduojušys nu dusmis. Tai ka sova auditoreja ir veiksmeigi atrosta. Tai kai rokstu es sev, varu raksteit sevkurā volūdā. I sev es rokstu latgaliski. Tei ir breiveiba sasaceņst ar sevi i sovu volūdys izjiutu.” 2014. godā vysi ari “Boņukus” sajāmušī stuosti izdūti autoris stuostu kruojumā “Dzeiveiba”.
NOMINANTI:
Raibīs Suņs “Par vardivkom”
Laura Bicāne “Dūmu pylni pogolmi”
Raibīs Suņs “Jiuti goru!”


text:
Izsludynoj Jurciņa pīmiņai veļteitu jaunūs literatu konkursu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Nautrānu pogosta puorvaļde izsludynoj Jaunūs literatu konkursu, veļteitu Pītera Jurciņa 89 godu pīmiņai, lai gūdynuotu izcyluo nūvadnīka, dzejnīka pīmiņu i atjaunuotu jau 2005. godā aizsuoktū konkursa tradiceju, informej Nautrānu sporta hallis-kulturys noma vadeituoja Inga Vigule.
Pyrmuo “Pīterdīna Rogovkā” nūtyka 2004. goda 29. junī, sasadorbojūt ar Lauku biblioteku atbolsta fondu i kinorežisoru Juoni Streiču, i aptvēre na tikai Latgolu, bet ari cytus Latvejis nūvodus. Tī beja svātki, kurūs ar dzejis lasejumim pīsadaleja īvārojami latvīšu dzejnīki.
Jaunūs literatu konkursssuocēs nu 2005. gods, lai veicynuotu dzejis i prozys atteisteibu (eipaši latgalīšu volūdā). Tymā ir pīsadalejuši 39 jaunī literati nu septeņu Latvejis nūvodu, nu jūs 17 dzejnīki. Jaunuokajam konkursantam beja viņ 11 godi. Puors godus konkurss nabeja nūtics.
Itūgod konkursa moto ir Pītera Jurciņa vuordi: “Tu tymsumam par speiti/ nes sovu gaismekleiti.”
Konkursā var pīsadaleit kotrys, kurs ir pīrakstejs nūlykumam atbylstūšu, vēļ napublicātu dorbu latgalīšu volūdā. Dorbi tiks vārtāti pīcuos nominacejuos: dzeja, proza, skečs voi vīncielīņs, bārnu literatura i latgaliskūs vierteibu paruodeišona sevkura dailliteraturys žanra dorbā. Konkursam dorbi juoatsyuta leidz 31. majam (īskaitūt) pa postu (“Pagastmāja”, Rogovka, Nautrēnu pagasts, Rēzeknes novads, LV-4652, ar nūruodi “Jaunūs literatu konkursam”) voi elektroniski (iz e-postu: inga.vigule@rezeknesnovads.lv ), nūruodūt autora vuordu, uzvuordu, telefona numeri, adresu, nūsadorbuošonu.
Konkursa laureatu apbolvuošona nūtiks 2021. goda 29. juņa pasuokumā “Pīterdīna Rogovkā” Rēzeknis nūvoda Nautrānu pogostā. Kotrys nominacejis laureats sajims naudys premeju 100 eiro apmārā, kai arī byus specbolva nu LVLKŠA par bārnu prozu latgalīšu volūdā. Seikuoka informaceja nūlykumā, skaiteit ITE.


text:
Taurynu īpazeišona Grebļa kolnā i nakts puorguojīņs pīrūbežā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
12. julī jau timseņā praseiti gostūs Grebļa kolnā (Zylupis nūvoda Pasīnis pogosta Meikšānūs). 23.00 stuņdēs entomologa stuosti, taurynu gaismuošona, organizāta nakts pastaiga pa osu. 2.00 stuņdēs puļciešonuos pi Austrys kūka 6,4 km garam nakts puorguojīņam “Dabas un vēstures vērtības pierobežā”, informej Ilga Ivanova.
Grebļa kolns ir dobys līgums ar eipatneju mikroklimatu i augu vaļsti. Leluokuo taurynu populacejis vīta Baļtejis vaļstīs (ap 500 sugu) i vairuokys te sastūpamūs augu i taurynu sugys ir īraksteitys Latvejis Sorkonajā gruomotā. Pats kolns izaveiduojs pyrma kaidu 14 miljonu godu. Tys ir vīneigais taida veida objekts Latvejā.
Itei 5,4 km garuo osu grāda Pintu azara zīmeļaustrumu krostā pasaceļ da 30 m par apleicīnis mežim i pūrim. Kolna nūguozis ir stuovys, viersyune nu 1 da 7 m plota, bet pamatne – nu 50 da 150 m plota. Grebļa kolna dīnvydu daļā nu austrumu apskoloj Šešku azars, bet nu rītumu – Pintu azars. Šauruos osu grādys golūs atsarūn senejī Meikšānu i Kausa piļskolni. Ite jau 1957. godā izveiduots botaniskais līgums 212,3 ha plateibā.
Kasdīnā mudynojam nūvoda gostus ar sovu kluotīni naapgryutynuot taurynu paradizi, i pateiceibā par leidzcylvāku sapratni vīnu reizi godā prosom gostūs. Nakts tauryni tik cīš atsaškir nu sovu dīnys sugys bruoļu!
Apcīmuojumam izalosit pīmāruotys drēbis. Labi nūderēs pretinsektu leidzeklis, plēve ci beņčeits siediešonai, luktureits. Apmeklejūt leidza juobyun dereigai pasei (ID kartei) i rūbežsardzis izdūtai caurlaidei, kas ļaun uzaturēt pīrūbežys jūslā. Kab ceļuojums pīrūbežā byutu pateikamuoks, lyugums caurlaidi nūformēt sovlaiceigi.
Transportu nūvītojam pi Austrys kūka. Tuoļuok 1,2 km dūdamēs kuojom ci zyrga pajiugā (2 eiro nu personys). Daleibai puorguojīnī 5 eiro nu personys, cenā īkļautys reitiškys reitausmā.
Atbiļdis iz vysim vaicuojumim vālams nūskaidruot pyrma apcīmuojuma, zvonūt +371 28656530 ci rokstūt ilgaivanova@inbox.lv, partū ka pasuokuma nūtikšonys vītā sakari ir traucāti.


text:
Aicina 27.aprīlī mācību stundas Latgales skolās novadīt latgaliski22.04.2018.
Latgalīšu sabīdryskuos organizacejis aicynoj Latgolys vyspuorizgleitojūšūs, profesionalūs i augstuokuos izgleiteibys īstuožu vuiceibspākus 27. aprelī nūdarbeibys (vuiceibu stuņdis, lekcejis) nūvadeit latgalīšu volūdā, taidā veidā styprynojūt Latgolys latvīšu pošapziņu, regionalū identitati i paruodūt cīnu viesturiskajim nūtykumim, kas lyka pamatu myusu vaļsts izveiduošonai.
1917. gods 26.–27. aprelī Latgolys kongresā Rēzeknē delegati pījēme viesturisku lāmumu – atsadaleit nu Vitebskys gubernis, līkūt pamatu Latvejis vaļsts izveidei. Pījimtajā rezolucejā tyka pastreipuots, ka Latgola patur [..] pylnu tisibu pašnuteikšonas woludas, ticibas, baznicas, skolu un saimestibas, kai ari zemes jautojumā, [..].
Piec symts godim 2017. gods 5.–6. majā, 4. pasauļa latgalīšu saītā Rēzeknē, izviertejūt 1917. gods Latgolys kongresā pījimtūs lāmumu izpiļdi, pījēme rezoluceju, ar mierki nūdrūsynuot latgalīšu volūdys i kulturys sovpateibys kai latvīšu nacejis boguoteibys, saglobuošonu, aizsardzeibu i atteisteibu.
Saīta daleibnīki vīnovuos, ka tuoļuok viesturiskuo 1917. gods Latgolys kongresa atcerei 27. apreļs ir svynama kai Latgolys dīna, īlīkūt jū lykuma „Par svātku, atceris i atzeimejamajom dīnom” 2. pantā kai atzeimejamu dīnu. Lykumprojektu piec Jura Viļuma iniciativys sagataveja i padeve LR Saeimai jau paguojušuo gods majā. 2018. gods 19. aprelī LR Saeimys Cylvāktīseibu i sabīdryskūs lītu komiseja itū lykumprojektu lēme vierzeit iz apstyprynuošonu Saeimā, pīduovojūt jū saukt par Latgolys kongresa dīnu.
Kab īdrūsynuotu školuotuojus lītuot latgalīšu (rokstu) volūdu ari izgleiteibys procesā, 27. aprelī sabīdreibā zynomi cylvāki dūsīs iz školom, kab taipat kai pārnejā godā uzrunuotu školānus nūvodvuiceibā.
Bīdreibys:
„Latgalīšu kulturys bīdreiba”
„Latgolys Saeima”
„Latgolas tradicionālōs kultūras centrs “Latgaļu sāta””
“Latgalīšu volūdys, literaturys, kulturviesturis školuotuoju asociaceja”
„Latgolys Studentu centrs”
„Kukuži”
Rīgas latgaliešu biedrība „Trešō zvaigzne”
„Tautsaimnieks”
„Kroma kolna bruoliste”
„Latgolys Producentu grupa”
„Upītes jauniešu folkloras kopa”


text:
KNČ baksetbolā 2020 komandu sastāvi:
Los Angeles Koko : Rinalds Kalniņš, Endijs Soldans, Ričards Kukrevičs, Ričrads Lācītis, Juris Tomaševskis, Gusts Doniks, Māris Lukjanovs, Oskars Kalnozols, Jānis Censonis Jr.
Dainis NBA : Francis Aišpurs, Dainis Lazdāns, Kristers Tumšs, Otto Bērziņš, Ritvars Zalāns, Edgars Kalnozols, Adrians Čiekurs, Renārs Spūlis, Niklāvs Vanags, Ričards Spūlis.
Uz pohām : Jurğis Rēķis, Evars Geršebeks, Rojs Eglītis, Raivis Viļums, Mikus Briežkalns, Mareks Koļesņikovs, Aldis Sproğis, Matīs Šumskis, Otto Gustavs Bērzkalns, Edijs Stiebriņš.
Vieglatlēti : Alens Paļskis, Toms Andersiņš, Raimonds Dzērve, Dāvis Kalniņš, Gustavs Ozoliņš, Oskars Saulītis, Edijs Gercāns, Signe Dzērve.
Picnic Team : Didzis Bērziņš, Ilmārs Kalniņš, Andrejs Pavļenkovs, Nauris Korklišs, Mārtiņš Gražulis, Juris Gražulis, Niklāvs Vingris, Nauris Maskalāns, Jānis Zarāns, Ilmārs Suveizda.
Bumbu dāmām : Natālija Zeica, Lelde Āre, Sanita Mirošņika, Beāte Brauna, Agnese Vilcāne, Agra Bērziņa, Estere Vingre, Paula Sārta, Linda Dumpe, Megija Tramdaka, Patrīcija Bērzkalna, Monta Peciņa.
Beisis : Andrejs Grustāns, Tomass Gercāns, Ralfs Eihentāls, Emīls Višķers, Kristers Dardzāns, Reinis Nungurs, Nauris Seļiverstovs, Ingars Kļaviņš, Edijs Lutinskis, Ēriks Vilde.
Kokneses veterāni : Uldis Bērziņš, Ģirts Šreibers, Aigars Kalniņš, Andris Zīverts, Dainis Vingris, Juris Lejiņš, Zigmārs Šmits, Raivis Priede, Ivars Kovaļevskis, Jānis Censonis Sr., Ingars Gulbis.


text:
Komponists Rihards Dubra radejs muzyku kinai par Latgolys partizanim
Komponists Rihards Dubra radejs muzykalū partituru tūpūšajai dokumentalajai kinai Segvārds Vientulis.
Kina viestej par Latvejis Tāvzemis Sorgu partizanu Apvīneibys (LTS(p)A) prīšksādātuoja Ontona Juhņeviča tragiskū liktini pieckara Latgolā. Juhņevičs beja Vonogu Rūmys-katuoļu draudzis prāvests, kurs īsasaisteja nacionalūs partizanu ceiņuos pret padūmu okupacejis režimu.
Kina ir veiduota doku-art žanrā, kurā dokumentali nūtykumi interpreteiti inscenejuma formā. Viestejuma strukturu veidoj ari viesturiski dokumenti i kartenis.
Latvejis teatru akteru atveiduotī kinys varūni ir realys viesturiskys personys. Prīstera Ontona Juhņeviča lūmā īsajuts akters Varis Piņķis, čekys vacuokū leitnantu Longinu Avdjukeviču atveidoj akters Vilis Daudziņš, LTS(p)A štāba prīkšnīku – akters Edgars Samītis. Arhiveiskupu Springoviču atveidoj Dailis teatra akters Jurs Bartkevičs, Vili Lāci – Līpuojis teatra akters Edgars Pujāts, Juoni Klimkānu – Andris Bulis, školuotuoju Vilcānu – Nacionaluo teatra akters Juris Jope, Juoni Franci Klimkānu – Valmīrys teatra akters Rihards Rudāks. Kinā pīsadola ari Daugovpiļs teatra akteri – Ritvars Gailums, Egils Viļumovs, Māris Korsietis i Valdemārs Karpačs. Kūpā ar profesionalim filmējās ari cylvāki, kurim itei ir pyrmuo kino pīredze.
Kinu Segvārds vientulis paradzāts pabeigt 2014. godā. Itūšaļt teik vaicuoti leidzekli kinys pabeigšonai – montažys, kruosu korekcejis i īskaņuošonys dorbim.
Kinys scenareja autoram i režisoram Normundam Pucim itei ir pyrmuo pilnmetražys kina.


text:
__________________________________________________________________
Numura roksti
„Cylvāks navar dzeivuot bez mīlesteibys.” Žurnala golvonuo redaktora īvodroksts par lauluotūs mīlesteibu. „(..) cylvāks var eistynuot sovu aicynuojumu lauleibā, vīneigi mīlesteibā nasavteigi duovynojūt sevi: aizmierstūt par sevi ūtra lobā.”
„Bazneica eksistej deļ tuo, lai evaņgelizeitu.” Nu pāvesta Benedikta XVI viestejuma 2011. goda Pasauļa miseju dīnai.
„Bez Dīva nav nuokūtnis.” Veiskups Ontons Justs par pāvesta Benedikta XVI apustuliskū vizeiti Vuocejā.
„Īsvieteita kontemplativuo Karmela klūstera bazneica.” Par bazneicys īsvieteišonys svineibom i Ikškiles Kontemplativū Karmela klūsteri.
„Prīcuosimēs par Dīva dorbim.” Īvālāts jauns Latvejis Veiskupu konferencis prīkšsādātuojs, Moskovā atkluots pīmineklis Juoņam Puovulam II, Benedikta XVI tikšonuos ar evaņgelizacejis veiciejim, Asīzē paradzātuos lyugšonu dīnys programmys prezentaceja Vatikanā.
„10 lītys, kurys juozyna tovim bārnim.” Kaida kristeiga giminis tāva puordūmys par tū, ka bārnim ir juozyna, ka jī ir mīļuoti i jūs mīļoj Dīvs, ka dzeivei ir jāga i dzeivuot ir vērts, ka pasaulī pastuov ļaunums i cīsšonys, ka mīlesteiba ir stypruoka par nuovi i. c.
„Dzeive ceiņā ar satanu.” Saruna ar Storptautiskuos Eksorcistu organizacejis dybynuotuoju i vadeituoju prīsteri Gabrielu Amortu.
„Tāvzemei i breiveibai.” V. Tenča-Goldmane par dzimtinis mīlesteibu.
„Iz eženis golvu lyku.” Par Juoņa Lavrinoviča, naatkareiguos Latvejis laika rūbežsorga, bārnu braucīni iz tāva bejušajom dzeivis i dīnasta vītom Indrā i tuos apkuortnī.
A. Rubuļa dzeivuli „Atziņa” i „Lyugums”.
„Muosa Faustina par Euharisteju.”
„Bazneica i sakramenti.” Par Bazneicys svātuma nūslāpumu.
„Myusdīnu civilizacejis krīze.” Par pareizu attīksmi pret cīsšonom, tūs lītdereigu izmontuošonu i mīrynuojuma snīgšonu citim, kod jī cīš. „Cīsšonys var myus atteireit, dareit jiuteiguokus, saprūtūšuokus; cīsšonys var dzīdynuot myusu dvēselis i nest pesteišonu.” „Kod snīdzam mīrynuojumu citim, snīdzam tū Kristum, pat vairuok – mes sasateikam ar augšamcālušūs Kungu.”
„Pāvests izsludynoj ticeibys godu.”
„Golvonais tykums – vysaugstuokais svātums.” V. Tenčas-Goldmanes stuosteņš bārnim.
„Es traučūs iz Latveju!” Zita Sudnika par ceļuojumu nu Australejis iz Latveju.
„Latgolys latvyskuma sorgam – opola jubileja!” Lidejis Leikumys atminis par Juoni Cybuļski.
„Latgolys Studentu centrs izsludynoj rodūšūs dorbu konkursu bārnim I jaunīšim!” Par literarūs dorbu konkursu pyrms Latvejis 93. dzimšonys dīnys.
„Īvārojamuos jubilejis Bieržgalī.” Par Ontona Rupaiņa i Paulīnes Zalānes-Vallenas dzeivis jubileju svineibom Bieržgalī.
„Juoņs Ikovnīks.” Par bejušū avīzis „Latgolas Vōrds” redaktoru, kuram 18. julī byutu apritiejuse 110. godskuorta.
„„Andreišūs” 21. godsymts nav tik steidzeigs.” Par kūkapstruodis meistaru Andri Prikuli.
„Ticeibys gaismā.” Par Iergļu katuoļu draudzis sakristianu Vladislavu Šablinski.
„Dīva kolpyune myužeibā.” Par klūstermuosu Josef-Mariju (Bronislavu Leici).
„Romualds Ancāns. (01.04.1944.–15.09.2011.)” Nu aktīra Romualda Ancāna atsavodūt.


text:
Iudiņture
Iudiņture (baļtīšu: ūdenskrātuve; anglīšu: reservoir; krīvu: BoдoxpaHилищe) — muoksleiga iudiņtvere, sataiseita, kab pīlaseitu iudiņa, jū laiceitu i piečuok izlītuotu ekonomiskim snāgim.
Latgolā ītaiseitys napalelys iudiņturis pi vīteja māra iudiņelektrejstaceju:
- iz upu (Viļānu iudiņture iz Maltys upis Viļānu nūvodā, Korna i Pelieču iudiņturis iz Jašys upis Preiļu i Ribinišku nūvodā, Straumis iudiņture iz Dubnys upis Preiļu nūvodā), a voi;
- iz azaru iztaku (Cireiša iudiņture Aglyunys nūvodā, Piļcinis iudiņture Ludzys nūvodā i ct.).
Latvejis teritorejā pošleluos iudiņturis irā Reigys IES iudiņture (3580 ha), Pļaveņu IES iudiņture (3490 ha) i Keguma IES iudiņture (2490 ha) iz Daugovys.


text:
Kai folklorys kūpa “Upīte” pyrmū albumu prezentēja
Sastdiņ, 7. novembrī, Upeitis tautys nomā Škilbānu pogosta ļauds i gosti pīsadaleja folklorys kūpys “Upīte” pyrmuo albuma “Vusi ļauds breinovuos” attaiseišonys svātkūs.
Atkluojūt pasuokumu, Andris Slišāns kā karalīnem lyka sasajust Upeitis meitom i vīnam puišam, kurī dzīduoja albuma īrokstā, vysim dalinīkim beja sašyuti ari jauni lynu tārpi. Andris skateituojus īpazeistynuoja i lyudze ar aplausim sagaideit folklorys kūpys dalinīkus: sātys ražuotuoju, gorduokuos galis kapcietuoju, skaneiguo bolsa eipašneicu Inesi Matisāni, klarnetisti, stabulietuoju, bundzineicu, skaneiguokuo pusbolsu eipašneicu Kati Slišāni, skaneigū dzīduotuoju, kas pa mozam puortūp par dzīšmu suocieju Nataļju Putniņu, dyžys teiciejis mozmeitu, spieceigūs pusbolsu suocieju Santu Matisāni, lobu doncuotuoju ar cīši skaneigu bolsu, vairuoku dzīšmu suocieju Daigu Gabrāni, daudzu dzīšmu suocieju, plašuos bolss eipašneicu, treju dālu mamu Dainu Slišāni, skaņa bolsa eipašneicu, daudzu, daudzu gordu salatu taiseituoju Kristīni Jurāni, dyžū vejūļnīku, spieceiguo ūtruo bolsa eipašnīku, ituo diska īrokstu konsultantu i vīneigū veirīti Domeniku Slišānu. Vysbeidzūt ar applausim tyka sagaideita pīcu bārnu mama, dzīšmu suocieja, plotuo bolsa eipašneica, dzīšmu zynuotuoja, dzīduotoju kustynuotuoja Ligita Spridzāne. Aplausi tyka ari vēļ vīnam cīši stypram bolsam, kas dzieržams itymā diskā – Samantai Loginai.
Treis stuņžu garajā pasuokumā apmaklātuoji pīdzeivuoja naskaitamus breinumus: na tik Upeitis meitu i sīvu skaneigūs bolsus, nu ari atraktivuos spēlis, interesantuos dzīšmu apdaris, partū ka Andris Slišāns kotram kolektivam beja aizdevs sātys dorbu: sovā apdarē sagatavēt vīnu dzīsmi, kū dzīd folklorys kūpa “Upīte”, nu Upeitis kūpai beja juoizdūmoj, kai nūdzīduot dzīsmi, kū dzīd aicynuotī kolektivi. Tai folklorys kūpa “Upīte” izpiļdeja Upeitis etnografiskuo ansambļa dzīsmi “Tricej kolni, skanej meži”, Škilbānu etnografiskuo ansambļa dzīsmi “Šudiņ zīd’ i uoru pļova”, jaunīšu folklorys kūpys “Rekavas dzintars” dzīsmi “Iz vacuo okas sukruma”. Eipaši interesantys beja pasuokuma vaininīku versejis par grupys “Unknown Artist” jaunū “Točkas dzīsmu” i “Bez PVN” izpiļdeitū “Grybu dzeivuot”. Sovukuort Guntis Rasims nūdzīduoja “Upītes” dzīsmi “Rūtoj saule, rūtoj bite”, Škilbānu sīvys – “Kiukoj uoru zagiuzīte”, “Rekavas dzintars” – “Treis muosines ūguos guoja”, nu “Unknown Artist” – “Jauni puiši, siermi zyrgi”.
Ka folklorys kūpa “Upīte” dzīduošonai beja labi sasagatavejuse, tod daudz gryušuok guoja skateituojim, kurī pīsadaleja atrakcejuos, kab dabuotu jaunū albumu sovā eipašumā. Pasuokuma apmaklātuojim beja juobyut i lobai atmiņai, i juomuok byut izveiceigim, juomuok doncuot, kai ari dasasaceit pyrmajim iz atrakceju. Cylvāki beja gona atsauceigi i daudzi ari sajēme jaunū albumu.
Lels paļdis par atbolstu albuma radeišonā tyka saceits Vaļsts Kulturkapitala fondam, muzykys konsultantei Zanei Šmitei, Zīmeļlatgolys namaterialuo kulturys montuojuma ekspertei Rutai Cibulei, skaņu īroksta i apstruodis meistaram Guntim Rasimam, diska dizaineram Artūram Slišānam, konsultantei Andai Beitānei, latgaliskuo tulkuojuma nūdrūšynuotuojai Edeitei Husarei, fotografam Andrim Zelčam, īrokstu radeišonys vītai, jaunuos paaudzis audzynuotuojim Upeitis pamatškolai i daudzim cytim lobys grybys cylvākim.
Pyrma doncuošonys dzīduošuos Igauņu saimis pavadejumā Andris Slišāns i Guntis Rasims zeimeigi sasavēre i sūleja, ka ar ituo albuma attaiseišonys svātkim breinumi Upeitē nasabeidz, partū ka byušūt vēļ vīns albums, kurymā dzīduošūt ari Andris Slišāns.
Teksts: Vineta Zeltkalne sadarbeibā ar Namaterialuos kulturys montuojuma centra “Upīte” direktoru Andri Slišānu
Foto: Vineta Zeltkalne


text:
Gaismys nesiejs tautai – Kazimirs Skrynda
Kazimirs Skrynda pīdzyma 1875. goda 2. augustā Daugavpiļs apriņča Leiksnys pogostā, Līpys Mukānu cīmā. Juo darbeiba beja cīši daudzpuseiga, jis beja gareidznīks, školuotuojs, rakstnīks, gazetu redaktors, izdeviejs. Juo tāvs ar muoti beja moztureigi zemnīki Donats i Apoloneja, kas izacēle ar sovu struodeigumu, beja dīvticeigi, prota laseit i raksteit. Itymā saimē stypri izapaude snīgšonuos piec zynuošonom. Kazimirs pyrmū izgleiteibu īgiva Leiksnys školā, piec kurys beigšonys 13 godu vacumā ar prāvesta Narkēviča atbolstu (100 rublim) puorsacēle iz Pīterpili, lai īsastuotu Sv. Katrīnys progimnazejā.
Sv. Katrīnys progimnazejā vuiceibys jau guoja treis nedelis, i Skrynda navarēja paspēt apgiut vuiceibu vīlu, lai varātu vuiceitīs ar vysim kūpā. Partū jis atsagrīze sātā i godu vuicejuos Daugavpiļs realškolā, piec kurys beigšonys atsagrīze Pīterpilī i īsastuoja Sv. Katrīnys progimnazejā. Jis cīši labi vuicejuos, partū jam nabeja juomoksoj par vuiceibom. Ar laiku jis suoce paleidzēt sovim bīdrim, pasnīdzūt pryvātstuņdis. 1893. godā īsastuoja Pīterpiļs Goreigajā seminarā i četrus godus vāluok – Pīterpiļs Goreigajā akademejā, kur Kazimirs Skrynda īgiva teologejis magistra grādu i tyka īsvieteits par prīsteri.
1901. godā Skrynda tyka nūzeimāts par Sv. Katrīnys bazneicys vikaru i školu kapelanu, 1902. godā puorcalts iz Minsku, vāluokajūs godūs struoduoja par teologejis profesoru i inspektoru Pīterpiļs Goreigajā seminarā. Kod Kazimirs atsagrīze nu Minskys iz Pīterpili, jis aktivi īsasaisteja latgalīšu kolonejis sabīdriskajā dzeivē. 1902. godā īsastuoja latgalīšu Muzykaliskajā bīdreibā, vāluok palīkūt par tuos vadeituoju. Dorbuojuos izdavumūs „Auseklis”, „Sākla”, „Ticeiba un dzeive”. 1910. godā jū puorcēle iz Gatčinu par prāvestu i školu kapelanu, kur jis stipri beja nūškierts nu latvīšu sabīdreibys, piec tam atsagrīze Pīterpilī i leidz 1917. godam kolpuoja par prāvestu Sv. Katrīnys bazneicā.
Pīterpiļs pūsms Skryndys dzeivē beja cīši nūzeimeigs. Jis dybynuoja školys i veicynuoja tūs darbeibu, reikuoja kursus školuotuojim, ryupējuos par školuotuoju sagataveišonu Latgolys školom. Nu 1908. leidz 1918. godam redigēja i izdeve „Drywu”. Gazetys aizdavums beja kolpuot sovai tautai – vest tū pi gaismys, pruota i montys, tei vuiceja latgalīšus skaiteit, cēle jūs nacionalū pošapziņu.
Pyrmuo pasauļa kara beiguos Skrynda aktivi pīsadaleja latvīšu organiziešonā, lai snīgtu paleidzeibu karā cītušajim i bieglim. Latgolys biegļu bārnim jis nūorganizēja apmāram 30 školys, uzturēja patversmis i internatu Latgolys vydsškolu i studejūšajai jaunatnei Pīterpilī. 1918. godā Skrynda Rēzeknē kūpā ar Valereju Seili organizēja školuotuoju kursus. Lelinīkim nuokūt pi varys, „Drywa” i „Drywas kalendārs” tyka slāgti i pošam redaktoram pīsprīsts nuovis sūds. Par laimi, Kazimiram izadeve nūsaglobuot. Kod 1918. godā Latgolu ījēme vuocīši, Skrynda atsagrīze Rēzeknē i nu jauna izdeve „Druwu” – „Jaunā Dryva”. 1918. goda novembrī Latgolu otkon ījēme lelinīki i Skrynda beja spīsts bēgt paceli – jis devēs iz Lītovu.
Myužeibā Skrynda nūguoja 1919. goda 25. majā Baptūs nu tifa, 1921. godā jū puorapglobuoja Rēzeknis Mīra lelajūs kopūs.
Kazimirs Skrynda beja vīns nu izcyluokajim latgalīšim, kas zīduoja vysu sovu dzeivi, lai paleidzātu cylvākim i lai paleidzātu sovai tautai īraudzeit gaismu.
Roksta autore: Rita Gruševa
Karteņa: lgdb.lnb.lv


text:
Īpazeisti velsīšu i horvatu ailinīkus
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Portals lakuga.lv sadarbeibā ar latgalīšu ailinīku Raibū pīduovoj īpazeit velsīšu ailineicys Grīgys Mjūzys i horvatu ailinīka Gorana Čolakhodžiča dailradi.
Raibīs 2019. gods septembrī pīsadaleja literaturys eksporta platformys “Latvian Literature” reikuotajā dzejis i atdzejis darbneicā kūpā ar autorim nu cytu vaļstu. Daleiba vāluok rezultējuos ar Raibuo dzejis tulkuojumim velsīšu tīšsaistis žurnalā. Niu Raibīs pīduovoj sovus atdzejuojumus G. Mjūzys i G. Čolakhodžiča dorbim.
Grīga Mjūza (1991) ir velsīšu ailineica, redaktore i pedagoge. Jei ir vīna nu literaruo žurnala “Y Stamp” dybynuotuoju, 2017. godā izguoja juos dzejis kruojums “Ar Ddisberod” (latgaliski: Blūdejūšs). Juos dorbi ir skaitomi škārsteikla žurnalā “O’r Pedwar Gwynt”, žurnalā “Barddas”, storptautyskajā dzejis žurnalā “Poetry Wales” i cytur. Pošu laiku Grīga struodoj pi sova doktora dorba.
TYLTS
Myusim tyks stuosteits, kab mes nasaspālātu zam tylta.
Tei ir rataštu vīta
Tei ir tymsys i nūmuokteibys vīta,
Tei ir vīta, kur vīgleišom var pakrist i sasist pīri.
Tī iudiņs ir pīteikami dziļš, kab nūtyktu kaida nalaime.
Tok mes vysod iz tīni guojom.
Osa i skorbona bailis garša
kai vara kapeicenis iz myusu mēlem.
Cikom saule aiz pakauša motim, aiz dagunim i ausim,
cauri car maldru škierbom
vylka myus tuoļuok iz dīnysgaismu i svaigū gaisu
mes bailē sasaruovem i aizturē’m elpu
kotrā pilīnī, kas kreit nu bolku,
dzierdādami tī ratastis astis pļoukšu skonus, kas atsasyt pret iudini.
Tok dažūs vokorūs
es vēļ da šam pasamūstu vāluos naktīs,
sīnys ir miklys i iudiņs plyust puori par mani,
taids malns i solts.
Pont
Caed siars i beidio chwarae dan y bont.
Lle llawn llygod mawr,
lle tywyll, llaith-
lle hawdd llithro, taro pen.
Y dwr, jest digon dwfn.
Ond mynd a wnaem.
Blas ofn yn sur a siarp
fel darn dwy geiniog ar ein tafod.
Ar ein cwrcwd yn dal gwynt
yn clywed cynffonau llygod mawr
yn taro’r dŵr a phob diferyn
wrth i’r haul ein tynnu
trwy fwlch yn y brwyn
gerfydd gwalltiau ein pennau
a’n trwynau a’n clustiau
at olau dydd ac awyr iach.
Ond rai nosweithiau,
dwi’n dal i ddeffro yn y nos
y waliau’n llaith
a’r dŵr yn llifo drosta i
yn oer, a du.
TAISNUOS LINEJIS
Es naīradzu taisnys linejis.
Gari celi, kuri izaver izstīpti da bezgaleibys.
Nažieleigi tuneli īsaūrb horizontā
Kai gari symtkuoji.
Voi tu koč kod esi paprasejs, cik gari ir stričeiši komuļūs?
Piņkereigs vaicuojums, kurais, kai leņtiņs, rauga sagiut sovu asti.
A zynovi voi tu,
ka agreimī Kristīši baidejuos
nu myužeiguo? Kurs beistās nu bezgaleibys,
tys atsasoka ticēt nasaskaitomūs žāluošonai?
Bet kraukli, jī sacē’,
lidoj taisnuos linejuos
nūsasāst iz elektreibys vodim.
I pyrma saprašonys, kas ir struova i sprīgums,
es breinovūs par tū, kai jūs nanūsyt elektreiba.
I Čharbhuja Templī
“0” beja izzeimāta pyrmū reizi,
deļtam, ka jī najuta
bailis nu tukšuma empatejis.
Ar tiņtis cylpu
jī raudzeja jū sagiut –
tū snīga lopsu.
Llinellau syth
Mae’n gas gen i linellau syth.
Y lonydd maith, sydd fel petae nhw’n mynd am byth.
Yn twnelu’n ddidrugaredd mewn i’r gorwel,
fel nadroedd cantroed hirion.
Ofynnaist ti erioed pa mor hir yw darn o linyn?
Cwestiwn sy’n troelli, yn trio dal ei gynffon
fel llyngyren.
Ac oeddet ti’n gwybod
fod y Cristnogion cynhara’n
ofni’r aneirif? Yn arswydo at y di-ben-draw,
yn gwrthod credu cabledd y dirifedi?
Ond mae’r brain, medde’ nhw
yn hedfan mewn llinellau syth,
ac yn glanio ar wifrau trydan.
A chyn dysgu am gerrynt a foltedd
arferwn ryfeddu ar sut na chaent
eu llosgi’n fyw.
Ac yn Nheml Chatrabhuja
‘sgrifennwyd ‘0’ am y tro cynta’,
am nad oedd arnyn nhw
ofn y gwagle.
Ceision nhw ei ddal,
yn llwynog eira
mewn magl o inc.
RAUDYS
Maņ nazkod salauze sirdi,
i es raudovu,
leidz munys suolejuos, opoluos acs
puorsavērte divūs rasnūs ļakačūs
i īlēce tiuļuok asūšajā gruovī.
Tū radzūt munys osorys
puorsavērte par kazradžim
ar stīgrainom, speideigom mugorom,
kuri kai laši vīns piec ūtra īņurkova jiurā.
Cytys osorys kliva par snīga puorslom,
kurys kai dzilis snīga koponys,
snēdzēs maņ da stylbu,
Nūsadzūt kuknis greidu.
Cytys osorys kliva par kreitūšom zvaigznem,
kurys var nūvāruot car lūgu,
juos kai Svātuo Laurenceja osorys sadaga
sorkonuos natrija hlorida līsmēs.
Osrys puorsavērte par palādom
ar meļneicu acim, kuruos īliduo’
mežā, kab giusteitu lauka pelis.
Es atkuosieju boltūs nakts lepetnīkus
kai osorys nu kryušu kurva dūbuma,
I jī aizalaide iz guļomustobys skapi
ēst vylnys džemperus.
Es raudovu, leidz sovaids skons
atskanē’ nu muna vādara,
syzdams maņ pa rybom,
īsalauze car munom plauškom
i es izšpļuovu saulispuču siekleņu osorys,
kurejuos nūkryta boguoteigā māsluojumā,
izauga i izzīdē’ ar dzaltonim, garkoklu breineigim zīdenim.
Crio
Torrais fy nghalon unwaith
ac fe wylais
nes i’m llygaid hallt, chwyddedig
droi’n ddau lyffant boliog
a neidio mewn i ffos gerllaw.
Ac o weld hyn,
trodd fy nagrau’n bysgod,
yn silidons ac eogiaid
gloyw, a phlymio fesul un
mewn i’r môr.
Troes rhai yn blu eira
a gorchuddio llawr y gegin
yn lluwchfeydd dyfnion
at fy nghluniau.
Troes rhai yn sêr gwib
a hedfan trwy’r ffenest,
fel dagrau san Lorenzo
yn fflamau sodiwm clorid, coch.
Troesant yn dylluanod
llygaid llus, a hedodd
mewn i’r coed i hela
llygod maes.
Tagais wyfynod gwynion
yn ddagrau o waelod hafn y frest,
a aeth i gnoi’r siwmperi gwlân
yng nghypyrddau’r llofft.
Ac fe wylais, nes bod synau
rhyfedd yn codi o’r stumog,
yn curo’n erbyn yr asennau
ac yn hyrddio trwy’r ysgyfaint
ac mi boerais ddagrau
o hadau blodau haul
a syrthiodd ar ddaear dda
a thyfu, a blodeuo
yn flodau gyddfog,
melyn, mawreddog.
Gorans Čolakhodžičs (1990) ir horvatu ailinīks, kai ari tulkuotuojs nu angļu i rumāņu volūdu. Jis ir publiciejs divejus dzejas kruojumus, gūdolgūtū “Na kraju taj vrt” (2015) (latgaliski: Beigys duorzā) i “Pred gradom su kosci” (2018) (latgaliski: Pi piļsātys vuortu).
Nu 2016. gods jis ir Versopolis Eiropys dzejis platformys lūceklis, kai ari pīsadalejs vairuokūs festivalūs i darbneicuos dažaiduos Eiropys vaļstīs.
ZAGREBA / MARTS
Mīsa pīprosa namiersteibu,
Pavasars nu dasmytuo stuova augšīnis pīprosa tū pat,
mes redzim jū tyvojūtīs nu tuolīnis, škārsojūt upis,
reita mīsa nu automašynu viejstyklim
Sameikšt paisumā.
Vakarnakt storp itim puorkorsušajim kerminim
viejs atdzesē’ kotru ar deči napuorsagtū pļovu,
car žaluzejom piļsāta turpynova žyužuot myusu ausīs,
Puora stuņdžu vāluok, kod atīt dzeisna,
tymsa beja īsasakņovuse uorpus laikam.
Piecpušdinē tu beidzūt atdori vaļā širmeišus,
Īstruoduotajūs instinktūs kai buoldzaltona primula tu paziņoj:
Pavasars ir ite, tu jū uorā vari sajust.
Kod es tevi par tū samīļuošu, es atdariešu tuos dīnys
par vysu, kas myusim pīdzeivuots,
suocūt jau nu pošu dziļumu.
Zagreb/ ožujak
Meso hoće vječnost,
i proljeće hoće: odavde, deseti kat,
vidimo ga stiže iz daljine, preko rijeke,
bljesak jutra stapa u plimu
vjetrobrane njegovih automobila.
Noćas, vjetar je hladio svaku nepokrivenu
livadu prezagrijanih tijela,
grad je kroz rolete pjevao na uši,
i satima poslije, u podizanju svjetla,
iz vremena je, ovdje, do korijena istrijebljen mrak.
U podne ćeš konačno razgrnuti zavjese,
kao i jaglac nerežirano javiti:
Vani se osjeti, dolazi proljeće.
Kad te za to zagrlim dane ću rastvoriti
za sve što nam navire
šumovima iz suštine.
***
Nakts malnumā jei beidzūt
Pabeidz cept tortus, Muote nu golda
nūvuoc kūpā tukšūs, nateirūs traukus:
piec juos signala, greidā atsaver
aiza ar akmiņu šķautnainom molom, vazdama pa taisnū iz zemis centru.
Iz šaļts,
jei tur vysu augši podcaltu gaisā, kai Karaļs Tūls sovu bičeri,
tod aizys vydā jei mat skaudzi ar traukim,
i dziņņņ, i dziņņņ, i vēļ vaira maigu skonu,
tai jī izgaist
jiudzem tuoli,
malnā, soltā tymseibā da
nuokušuo nedeļgola.
***
U dubini noći, kad konačno
završi pečenje kolača, majka skupi
sa stola prazno, prljavo posuđe:
na njezin znak u podu se otvara
ponor stjenovitih strana, do središta zemlje. Ona
načas sve drži visoko u zraku, kao kralj u Thuli pehar,
pa baca unutra zdjele koje zvone,
i zvone, i zvone i sve tiše odjekuju kako
nestaju,
miljama daleko,
u hladnom mraku do
sljedećih praznika.
***
Sapruoteigi vīgli ir īsadūmuot,
Lelu daļu sovys dzeivuošonys bez ļaužu,
Bez teve, i teve, bez juo i juos,
vīglai storp divim pagrīzīnim pastaigā
pyrma pavasara,
kod myužeibys atsagrīšona ir garantāta
ar jaunu startu,
voi rudiņūs, kod tys otkon ir taipoš
i sevkurā gadejumā tu vari sekuot ceļam leidza
viņ pats, da slimineicys i atpakaļ,
voi tys reitūs voi pusnaktīs.
Ir vinkuorši īsadūmuot,
ka tuos varātu byut myusu ardīvys, prūtams,
da golam napas’cātys ardīvys: tok tūmār ir vēļ pavasars
i vīnā nu šaļteņu vyss aizakavej, aizīt i atsagrīž,
i reit reitā tu otkon nūzeimiesi daudz jauna
i šmuka, kai snīgstuņdinīki autobusa pīturā
koč viņ da tuo laika, kod jī napamaneidami izkuss zuolē,
kura aizviņ paliks garuoka i puorstuos augt,
nivīns nazynuos, kod, bet tys byus pošā laikā.
***
Dosta se lako može zamisliti
većinu života bez ljudi,
bez tebe, i tebe, i njega, i nje,
lako između dvaju skretanja u šetnji
pred proljeće, kad je zajamčeno
vječno vraćanje početka
i ujesen, kad je svejedno
i stazom ionako možeš proći
samo sam, do bolnice i iz nje,
ujutro ili u središtu noći.
Može se jednostavno zamisliti
da je ovo rastanak, naravno
neizrečen: ali, još je to proljeće
i u istoj minuti sve se zadržava, prolazi i vraća,
i sutra ti ćeš opet značiti, nov
i lijep kao visibabe pored stanice,
bar dok se ne pretope bešavno u sve
višu travu i prestanu,
ne zna se kad, ali na vrijeme.
Roksts taps sadarbeibā ar:


text:
Biblioteka
Biblioteka (nu greku: BιBλίov (biblīos) – 'gruomota' i θήkn (tēke) – 'pagluobe')— privats ci ļaudiskys gruomotu kūplasejums, ci vuiceibu īstots, izalosūt, komplektejūt, sorgojūt gruomotys i ļaunūt jūs lītuot ļaudeibai. Taipoš par biblioteku sauc gruomotu serejis, kurei paškierta konkretai skaiteituoju grupai ci literaturys žanram (pīvadumam, Skūlnīku biblioteka, Filosofejis biblioteka). Pa organizacejai, kuramā dora biblioteka, izškir kleštoru bibliotekys, universitetu bibliotekys, tīsu bibliotekys i ct.
Pošleluos bibliotekys Latgolā dora Daugpilī (Latgolys Centraluo biblioteka, Daugpiļs Universiteta biblioteka) i Rēznē (Rēznis Centraluo biblioteka, Rēznis Augstškolys biblioteka).


text:
Vikipedeja:Īmamuos nūtikšonys
Itymā puslopā var skaiteit latgaļu Vikipedejis pošjaunuos viests i aktualumus.
- 2005 goda zīmys mieneša 2 dīna — latgaļu Vikipedejis pyrmais pīminiejums Inkubatorā.
- 2005 goda zīmys mieneša 3 dīnas 20.29 — pyrmū rakstīni „Vandaļu gors” sataiseja 81.198.191.251[1] (teorejā vāluok registriejīs zam slāgvuorda Kalvis)
- 2006 goda leita mieneša 28 dīna — sataiseits pyrmais aizprasejums latgaļu Vikipedejai.
- 2007 goda svacainis mieneša 12 dīna — sataiseits ūtrys aizprasejums latgaļu Vikipedejai.
- 2010 goda jaunagoda mieneša 26 dīna — sataiseits trešs aizprasejums latgaļu Vikipedejai.
- 2010 goda svacainis mieneša 28 dīna — aizprasejums apzeimots kai pīdareigs.
- 2011 goda svacainis mieneša 13 dīna — aizprasejums apstyprynuots i nūsyuteits lyugumroksts sataiseit sātyslopu bugzillā.
- 2011 goda pavasara mieneša 18 dīna — sataiseita latgaļu Vikipedeja.
- 2011 goda pavasara mieneša 19 dīna — SPQRobin puorcēle latgaļu Vikipedejis turīni nu Inkubatora.
- 2011 goda lopu mieneša 29 dīna — latgaļu volūdā 500 rakstīņu.
- 2012 goda pavasara mieneša 6 dīna — latgaļu volūdā 700 rakstīņu.
- 2018 goda vosorys mieneša 24 dīna — latgaļu volūdā 800 rakstīņu.
- 2019 goda rudiņa mieneša 15 dīna — latgaļu volūdā 900 rakstīņu.
- 2020 goda labeibys mieneša 24 dīna — latgaļu volūdā 1000 rakstīņu.


text:
Roksti latgaliski. 8. nūdarbeiba
Pīduovojam pādejū latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu nu pošvuiceibys materiala “Vuicīs raksteit latgaliski!”.
8. NŪDARBEIBA
Ar darbeibys vuordu latgalīšu rokstu volūdā ir vysgryušuok — seviški ar pīdiekļa patskani/divskani 2. i 3. konjugacejis darbeibys vuordim. Raudzeisim pīraksteit darbeibys vuordu lūceišonu, tik juoatguodoj darbeibys vuordu dalejums konjugacejuos.
Svareigi, pyrms dūmuot, kaidu izskaņu raksteit, vuordu puorvērst pamatformā, lai saprastu, voi vuorda izskaņa ir -eit (slauceit, skaļdeit) voi -ēt (ryusēt, kuosēt).
Pi 1. konjugacejis pīder darbeibys vuordi, kam nav pīdiekļa (nest, augt).
Golvonais par 1. kojugaceju:
Tagadnis daudzskaitļa 1. i 2. personys golūtnis ir -am, -at (nest — nasam, nasat; augt — augam, augat; raut — raunam, raunat; krist — kreitam, kreitat).
- Daļai 1.konjugacejis darbeibys vuordu paguotnis 3.personys golūtne ir -a (auga, kryta), daļai — -e (nese, ruove).
- Ka 3.personys golūtne ir -a, tod paguotnis daudzskaitļa 1. i 2. personys golūtnis ir -om, -ot (auga — augom, augot; kryta — krytom, krytot).
- Ka 3.personys golūtne ir -e, tod paguotnis daudzskaitļa 1. i 2. personys golūtnis ir -em, -et (nese — nesem, neset; ruove — ruovem, ruovet).
- Daļai darbeibys vuordu vīnskaitļa 1. personā mainuos saknis beigu leidzskaņs: d : ž (vede – vežu), t : š (mete – mešu), s : š (nese – nešu),c : č (sauce – sauču), l : ļ (cēle –cieļu).
Lic pareizū formu!
______ (es) vakar _______ (nesu) maisus iz pogrobu. Muosa ari ______ (nesa). Šudiņ ______ (nesu) gruomotys.
Kod mes _________ (augām), tai nabeja. Mes _______ (vedām) puordūt seipulus.
Tāvs maisu _________ (velk) pa ______ (zemi). Mes vakar ________ (nevilkām) i šudiņ _________ (nevelkam).
Es ________ (nenospiedu (mīgt)) durovu zvona pūgu. ______ (viņš) __________ (nospieda (mīgt)), __________ (tāpēc ka) ir garuoks.
Mes šudiņ _________ (metam) bumbu puori teiklam. _______ (jūs) vakar ari _______ (metāt)? Es vakar ______ (nemetu) i šudiņ ari _________ (nemetu).
Vakar _____ (rakām) duorzu. Šudiņ _____ (jūs) _________ (rokat).
Vakar mežā skali _______ (kauca) _________ (vilki).
Baba ________ (vērpa (sprēst)). _______ (es) ari ________ (vērpu (sprēst)). Tai mes obejis _________ (vērpām (sprēst)).
Mes ______ (stiepām) ______ (no) __________ (tirgus) pierkumus. Šudiņ _______ (jūs) _________ (stiepjat).
2. konjugacejis darbeibys vuordi
- Darbeibys vuordim, kuri nanūteiksmē beidzās ar -uot, -ynuot, tagadnē ir -oj-(-ynoj-), paguotnē — -uoj-(-ynuoj-). Dūmuot — es niu dūmoju, es vakar dūmuoju. Pagaisynuot — tu niu pagaisynoj, tu vakar pagaisynuoji. Staiguot — jis niu staigoj, jei vakar staiguoja.
- 2. konjugacejis darbeibys vuordim tagadnis 1. i 2. personys daudzskaitļa golūtnis ir -am, -at. (niu dūmojam, dūmojat; niu pagaisynojam, pagaisynojat; niu staigojam, staigojat)
- 2. konjugacejis darbeibys vuordim paguotnis 1. i 2. personys daudzskaitļa golūtnis ir -om, -ot. (vakar dūmuojom, dūmuojot; janvarī pagaisynuojom, pagaisynuojot; pyrms mieneša staiguojom, staiguojot).
Lūceišonys paraugi
Nanūteiksmis izskaņa -uot
Nanūteiksmis izskaņa -ēt
3. konjugacejis darbeibys vuordi
- Ka darbeibys vuorda nanūteiksmis izskaņa ir -ēt, tagadnis daudzskaitļa 1. i 2. personys golūtne ir -im, -it (redzēt — redzim, redzit; peikstēt — peikstim, peikstit)
- Darbeibys vuordim “muocēt”, “derēt”, “tecēt” tagadnis daudzskaitļa 1. i 2. personys golūtnis ir -am, -at (muokam, muokat), paguotnis daudzskaitļa 1. un 2. personā ir -iejom, -iejot (muociejom, deriejom, teciejom).
Nanūteiksmis izskaņa -eit
Nanūteiksmis izskaņa -ēt
Darbeibys vuordim ar nanūteiksmis izskaņu -ēt sakreit 2. i 3. konjugacejis paguotnis i nuokūtnis personu izskanis, taipat 2. i 3. konjugacejis paguotnis i nuokūtnis personu izskanis sakreit ari darbeibys vuordim ar nanūteiksmis izskaņu -eit.
Pīmāram, var atguoduot, ka -eit vuordim vysuos paguotnis formuos ir e (medeit — medeju, medeji, medeja, medejom, medejot (2.konjugaceja); skaiteit — skaiteju, skaiteji, skaiteja, skaitejom, skaitejot (3.konjugaceja)).
Bet nuokūtnis formuos -eit vuordim ir ei (medeit — medeišu, medeisi, medeis, medeisim, medeisit (2.konjugaceja); skaiteit — skaiteišu, skaiteisi, skaiteis, skaiteisim, skaiteisit (3.konjugaceja)).
Taipat var atguoduot, ka -ēt vuordim paguotnis 3.personā ir ē (redzēt — redzēja; kuosēt — kuosēja; dzeļtēt — dzeļtēja, stuovēt — stuovēja)
Var raudzeit vērtīs tabulā
Puorbaudi sevi!
Lic latgaliski!
Baba _______ (audzēs) ________ (govis).
Voi redzi, kai bruoļs _________ (pildīs) itū aizdavumu? Tu _________ (varēsi) jam _______(palīdzēt).
Mes ________ (runājām), kai __________ (izdarīt) dorbus. Jius ________ (mākat) ________ (skaitīt).
Mama _________ (kaltēja) zuoļu čajus.
Vakar _________ (ravēju) nazuolis. Dreiž otkon _________ (ravēšu).
Mama ari _________ (sasaldēja) ūgys zīmai. I cytugod _____ (arī) ______ (sasaldēs).
Es _______ (sacīju) vysu, kū zynu.
Mes _______ (varam) paceļt itū ________ (akmeni). Voi ______ (jūs) ari ______ (varat)? Vakar __________ (vēl) __________ (varējāt), voi reit _______ (varēsiet)?
Ontons vakar cīši _______ (kāsēt), gon dreiž byus vasals _____ (un) ________ (nekāsēs).
Pavasarī otkon vysur _______ (skanēs) putynu dzīsmis. Odums _________ (apzeltīja) itū gradzynu.
Dreiž mes _________ (rakstīsim) pareizi. _______ (palīdzēsim) ari cytim.
Es nazynu, kū ______ (darīšu), bet zynu, kū ________(darīju).
Vēļ daži aizdavumi
Las_jums, nusac_šona, rakst_šona, slav_jums, slav_šona, dar_jums, finans_jums, raid_šona, raid_jums, rakst_jums, laist_jums, rad_šona, nūviert_jums, mekl_jums, apgrūz_šona, rad_jums, zeim_jums, pīpras_šona, pel_šona, moks_jums, gondar_jums, izmežg_jums, mark_jums, dar_šona, laist_šona, apgrūz_jums, zeim_šona, pīpras_jums, pel_jums, las_šona, finans_šona, nūsac_jums.
Puorlic!
Līks koks. Kūp dūmi. Cepu graudu maizi. Piena upes ķīseļa krastos. Lielais vilks un mazais vilciņš. Akā vienmēr ir daudz ūdens. Metīsim papīrus ugunī, kur lēkā dzirkstis. Kas ada ziemai siltas zeķes?
Fragmenti nu Ilzis Spergys stuostu kruojuma „Dzeiveiba“ stuostim. Lic pareizū formu latgaliski ci pareizū burtu!
_____ (sēdēju) mašynā i _____ (skatījos (vērtīs)) pa lūgu. Koļka ____ (pīpēja) i _____(laida) d_umus taišni styklā. Jis ______ (noskatījās (nūsavērt)), kai mutuli ______ (atsitas) pret lūgu i bolti izkleist pa vacuos mašynys salonu. Jis ilgi _______ (grozīja) radeju, _____ (raudzīja) nūg_ut muzyku. Pal_ka pi _____ (nez kādas) buobys. Jei dzīduoja smogai i kai na nu ituo pasauļa, i jis ____ (pīpēja), ______ (atlaidies) siedeklī, i pa šaļtei pabunguoja pa styuri ar pierstim leidza tai buobai. Mes ______ (gaidījām) Gošys i juo puišu. Jī vēļ beja krūgā, _________ (nevarēja) viņ beigt atsavasaluot. Dūmuot, piec puors stuņžu nabyusim jau atpakaļ. Jī nikod navar ______ (iztaisīties) nu sātys. Tynās i trynās tys ap tū.
/“Pajam mani sev leidza“/
Veirīteits rūtainajā biņdzjukā až _______ (grūdās) viersā sādātuojim, ______ (runāja) _________ (nez kādas) glupuosts par teatrim – mudrai i saškaļdeitai. Tī obeji ________ (parāvās) molā, dūmuodami, ka jis grib _________ (sēdēt) iz beņča. Strupais _____ (norausa) sīkolys nu pīris i byudu, kū runuodams pa gaisu ______ (šķieda) rūtainais, pasavēre iz juo, koč _____ (neko) _____ (nesacīja).
Runuotuojs beja gotovs sādātuojs. Paprīšku saruovs iz augšu biksis, sēde kluot. _________ (parādījās) tīvys ____ (kājas) ar ryžom spolvom i palāki nūbrukušu zeču stuļpeni. Sasāduši iz beņča, veči tārgavuoja tuoļuok.
Ni jau tai dzāruši, ni kuo. Kū tuos buobys zyna. Tod koč šņabs beja kai šņabs, navys ituos krutkys, kas niule. Sasadzer sazyn kaidu māslu i tod jiukst pruotā, apsyt vīns ūtra ar ciervi pa dzārumam. Agruok ____ (dzēra) i ______ (dzēra), a itaidu breinumu, kai niule avīzēs var _____ (lasīt (skaiteit)), gon nabeja. Pasaver, niu pat “Latvejis Avīzē” apraksteits, kai tāvs apsyta sovus dālus ar ciervi i pats ______ (pakārās) iz čardaka. Vo ta tai agruok itai beja? Voi ta beja avīzē koč vīna taida ziņa? Niu škir, kū gribi, – slapkaunis da maniaki. Lobu ļaužu i nadzierd!
/“Kopu svātki“/
Puorejuos nūdarbeibys meklej pošvuiceibys materialā Vuicīs raksteit latgaliski!, aizdavumu atbiļdis atrūnamys ite.


text:
Daudzi jau ir dzierdiejuši par žurnala „Jurista Vārds” 2011. goda 25. oktobra numuru, kurs veļteits šūbreid Saeimā i vysā sabīdreibā aktualizātajam latgalīšu volūdys statusa vaicuojumam i problematikai i dreiž vīn izgaisa nu plauktim tierdznīceibys vītuos.
Atguodynojam interesentim, ka Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā žurnals ir pīejams papeira formatā, i informejam, ka laika pūsmā leidz 30. novembram tys ir breivi pīejams ari internetā. Skaiteit i lejupluodēt žurnalu elektroniskā formatā var ite.
Žurnalā apskateituos temys – voi latgalīšu volūda/dialekts ir pīleidzynojama svešvolūdai i kaida ir īspieja tū lītuot oficialajā saziņā; voi Saeimys deputatu svineiguo sūlejuma/zvārasta dūšona latgaliski ir Satversmis 18. panta puorkuopums i c. Sovus atzynumus i vīdūkļus par latgalīšu volūdu žurnalā atkluoj juristi, filologi i politiki.


text:
Vuordineicā par vysaidom pasauļa vaļstu i vītu nūsaukumus nasūšom vītom pi mums. Voi tu zyni, kur Latgolā ir Parize, Egipte, Moskova, Vašingtons, Varšaveņa, Malta, Bostona, Pentagons, Brazileja i Balkani?
“Runojūt par hidronimim, iudiņu nūsaukumim, patīseibā tī vyslobuok viesturē nas vysaidūs nūsaukumus... Upis nūsaukums Maltai, ari vaļsts Malta, ka patīseibā, tei ir vīna indeiropīšu sakne -malt, -melt, ka tys ir tai kai iudiņs ka maļās. Gar klintim tuolīnis Maltā i taipat ari upē. Sovpus nu upis ari piļsāta dabuojuse sovu nūsaukumu. Mes vysi pīdaram pi vīna calma. Volūda globoj senejuokū viesturi.”
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
10. A. 761. C. V. Zacharska no V. Puncules Rēzeknē.
Kaidu reizi senejūs laikūs vīns zemnīks sagiva mežā vīnu luoču un grybēja jū aizvest dzeivu uz sātu. Zemnīks pīsēja luočam pi kokla viervi un vad. Mežā pi vīna pura luočs brīsmīgi sasadusmuojuos un grybēja saplēst zemnīku. Bet taišņi zemnīkam par laimi pošā ceļa molā beja lela dūbe, uz kuras beja apsaguozīs nu kūka zors. Jis nu bailes kai skrēja, tai pasakuora uz ituo kūka uz poša dūbes vyda. Zemnīks, turādamīs ar rūkom aiz kūka, karinuoja taišņi dūbī. Tanī dūbī beja lela cyuška, kura ari gaidīja, koleidz zemnīks īkriss dūbī, jei tyuleņ jū apēss. .Zemnīks karinej uz kūka un veras, ka nu divas puses jam jīt nuove. Jis sasajēmja vysu sovu spāku un suoka klīgt paleiga nu Dīva puses. Luočs grybēja ari uz šuo kūka izleist, bet kai leida, tai kūka zors nūsalauzja un luočs īkryta taišņi tanī dūbī, kur cyuška gaidīja zemnīku. Zemmīks koč ari kryta tanī pošā dūbī, bet par laimi aizaturējuos aiz zuolis, kura auga pi pošas dūbes. Tai luočs palyka pi cyuškas, kura jū tyuleņ rausta, bet zemnīks laimīgi izleida no tuos dūbes, kur gaidīja jū zynuoma nuove. Zemnīks nyu guoja pa ceļu; puormeta krystu un pascēja: "Paļdis Visaugstuokam Dīvam por paleigu, ka as tyku vaļā nu tyk brīsmīgas nuoves."
Tai jis atnuoca sātā un tagad nikod vairs nagyva luočus.


text:
Saruna ar Arni Slobožaninu par soloprojektu, “Dabasu Durovom” i galma uokstim “Kapļim”
Intervejis autore: Laura Melne
Vosorys vydā muzikis Arņs Slobožanins publiski izziņuoja par sova soloprojekta veiduošonu, reizē paviestejūt ari par rodūšu pauzi grupys “Dabasu Durovys” darbeibā. Lai izzynuotu vaira par jaunumim i puormaiņom Arņa muzykalajā darbeibā, aicynuoju jū iz sarunu. Tei nūtyka zeimeigā vītā – Kuorsovys nūvoda Buozovā, kam Arņs veļtejs ari pyrmū soloprojekta dzīsmi “Tur”. Buozova ir na tik vīta, kur jis pavadejs bierneibu, nu niu tī atrūnama nalela īrokstu studeja, kurā īsaroksta vairuokys Latgolys grupys i muziki, ari “Kapļi”, “Piparmētra” i Arņa jaunais soloprojekts.
Golvonais īmaslys, parkū es tevi uzrunuoju intervejai, beja tovs jaunais soloprojekts. Publiskojūt pyrmū dzīsmi “Tur”, nūruodeji, ka taida ideja tev bejuse jau seņ. Parkū taišni itys ir tys laiks, kod esi izdūmuojs tū ideju realizēt?
“Dabasu Durovys” pastuov jau vīnpadsmit godu. Tuo vīnpadsmytuo goda beiguos es izdūmuoju pasadorbuot drusku savrup. Par kū tys tai? Grupa ir taida saime, kurā vīnam ar ūtru vajag riekinuotīs, pīsakuopt, pīsareivēt. Ka, pīmāram, grupu vajadzātu saleidzynuot ar dieļu sīnu, kaidu mes ite radzam aizmugurē (nūruoda iz studejis telpā asūšū dieļu sīnu), kur stuov leidzoni sasysti dieleiši, tod tys nav īspiejams. Tī dieli [grupā] ir ar sovu izlīkumu. Lai saprostu, kai tū sīnu dabuot bez caurumim, vajag pīsareivēt cyts cytam, napuorsakluot i respektēt.
Kotrys grupā īt ar sovom idejom. Maņ pateik poproks, lela ītekme nu bītlu, “Pruota Vātrys” (“Prāta Vētra”), vēļ ari nu mozuok pazeistamu grupu, kai, pīmāram, “The Kooks” voi blūza grandim, kai B. B. King voi nu jaunuokim – Džona Maijera. Basgitaristam Valdim Rundzānam, kurs [grupā] ir pats profesionaluokais ir ar vysleluokū izpyldmuokslys prasmi, vysvaira pateik 80. godu progroks. Jam pateik cīši virtuoza, smolka spieliešona i kotram muzykantam augsts individualais izpyldleimiņs puori vysam. Romānam (Sladzim, grupys “Dabasu Durovys” gitaristam – aut.pīz.) pateik taids grunge, alternative. Dažuos vītuos mums sakreit tuos gaumis, dažreiz nā. Egilam (Kulmanim, grupys tausteņnīkam i saksofonistam – aut.pīz.) vairuok pateik elektroniskuo muzyka, pīmāram, dubstep. Jam pateik ilgys kompozicejis, jis taisa remiksus. Aleksandrs (Tamans, grupys bundzinīks – aut.pīz) ir vysvairuok elasteigs. Jis pats atzeist, ka eipaši napīsavierš nivīnam stilam, jam vysi pateik. Aleksandrs ir vysrealistiskuok dūmojūšais myusu grupā, pryncypā jis var, kū gribi, nūspielēt. Nu varbyut jam reizem tryukst tuos muokslinīciskuos lītys.
Šūbreid mums kaidu laiku ir na tik aktivs periods. Es asu pīsavierss tam, kū es vysvaira grybu, kas manī īkšā dzeivoj. Maņ nav juopīsalāgoj grupys bīdrim, es doru tū, kū grybu pats. Tys, kas izīs uorā, byus tikai muna energeja. Īprīkš tei beja vysys grupys energeja. Svareigi, lai tū energeju naapād, bet cyts cytu papyldynoj. Tagad es grybu īraksteit albumu voi ari elektronisku EP, mozalbumu. Dūmoju, ka nuokušgod varit tū gaideit.
Kas ir tī muziki, ar kurim tu sasadorboj voi dūmoj sasadorbuot soloprojektā?
Vysi piec kuortys. Kai jau saceju, ite golvonuo byus tei energeja, kū nasu es. Tī var byut vysdažaiduokī muzykanti. Var byut kaids nu “Dabasu Durovom”, varu byut tikai es, var byut kaids “Kapļu” muokslinīks, Sovvaļnīks, var byut… (nadaudz padūmoj) kaids uorzemnīks, kantri grupa “Sābri”. (Smejās). Taids mistruojums byus! Ka es jiutu, ka kaidam ir tei [maņ vajadzeiguo] energetika, tod es pavaicoju, voi dreikst, i tū pajamu. A dažreiz pats piļneigi vysu izdūmoju.
Ite byus sadarbeiba ar cīši daudzim muzykantim, kas ir maņ apleik. Vērsimēs, kas nu tuo saīs.
Paraleli tam vysam pasaruodeja ari jauna “Dabasu Durovu” dzīsme ar, ruodīs, simbolisku nūsaukumu “Durvis”.
Taišni tai, jo durvis paliek vaļā… Nikas jau nasabeidz tamuos Durovuos. Varbyut kaidam, eipaši jau grupā, roduos taidys dūmys: “Nu kas ite nūteik!?” Ideju par dzīsmi “Durvis” maņ pasvīde Romāns. Es izdūmuoju tekstu, i tys pryncypā ari ir taids autobiografisks. Ka jū paanalizej, tod [var secynuot, ka] vyss tikai suocās.
Tys ari sasasauc ar tū, kū tu paguojušajā godā saceji gondreiž vysuos intervejuos – grupai ir desmit godu, grupai ir juosamaina. Nu suokuma saceji, ka pat vēļ nazyni, kai grupai ir juosamaina, bet juosamaina.
Redz, tagad ir tei atbiļde. Itūšaļt es asu saprats, kas nūteik. Byus muns soloprojekts, kuruo div dzīsmis “Pasamūds” i “Tur” jius jau asat dzierdiejuši. Tyvuokajā laikā byus koč kas ar kantri pīsitīni, byus koč kas indie, byus ar Imanta Zīdūņa (Ziedoņa), Ontona Slišāna vuordim dzīsmis. Byus ari dzīsme angliski.
Ari ar grupu mes aktivai spielejam, pa vosoru beja vairuoki koncerti Dagdā, Reigā, Rēzeknē, Leivuonā, niu septembrī byus privati pasuokumi. 11. novembrī vysus aicynoju iz Dūma bazneicu Reigā, kur byus “Dabasu Durovu” akustiskais koncerts. Jaunū godu izaver, ka sagaideišu Rūpažūs, kur eistynuošu sovu sapynu i sataiseišu programu tikai nu bītlu (vāluok Arņs pastuosta, ka kaids cyts ar grupu “The Beatles” saisteits sapyns tiks pīpiļdeits jau septembrī, kod jis Ņujorkā apmeklēs Pola Makartnija koncertu – aut.pīz.). Bet ar “Dabasu Durovom” mes pagaidom tik aktivi i produktivi vairs nastruoduosim. Pasaruodeis šod tod pa kaidai jaunai dzīsmei, bet nuokušgod albuma nabyus. (Skali smejās). Tū es varu pasaceit dīzgon drūši.
Beigsit īvāruot tradiceju, ka ik piec div godim ir albums (grupys “Dabasu Durovys” pādejī treis albumi izdūti ik piec div godim rudinī – aut.pīz.)?
Nui. Es dūmoju, ka vīnpadsmit godu laikā četri albumi ir dīzgon labi. Vyspuor pastuovēt vīnpadsmit godus bez puortraukuma jau ir labi. Mes jau ari nikuo napuortraucam. “Dabasu Durovys” turpynojās. Bet, ka tu vysu laiku esi malīs vīnā i tymā pošā… Nu vīnys pusis ir forši, ka tev ir sistema, bet ar laiku tys suoc buksēt. Lai ari, piec munu dūmu, jaunuokais albums “Pādys runoj” muzykali ir lobuokais nu vysu četru, es dūmoju, ka tūmār vajag pasasmeļt emocejis kur cytur.
Runojūt par tim “Dabasu Durovu” vīnpadsmit godim, ruodīs, ka tī sastuovi grupai tūmār ir dīzgon mainejušīs.
Nā, es tev tūmār napīkrisšu, deļtuo ka pādejūs sešus godus sastuovs praktiski nav mainejīs.
Tikai basisti ik pa laikam pasamaina.
Nui, basisti ik pa laikam pacyrkulej. Bet tei ir normala paruodeiba. Tev ir puors īspiejis: voi nu tu vyspuor beidz pastuovēt, voi nostaļgejis muokts koč kur paspielej reizi treis godūs, voi dori tai, kai beju izliems es, – napuortraukti turēt tū marku “Dabasu Durovys”, kur ik pa laikam kaids pasamaina.
Es atguodynuošu, kai tys vyss nūtyka. Grupa nūsastabilizēja, kod jimā spēlēja Sergejs Čakāns, Juoņs Veliks, Vitālijs Andruškevičs, Egils Kulmanis i es. Kaidu laiku tai spieliejom, pasamaineja basists, gitarists… Edgars Kluss pi mums spēlēja vairuokus godus. Mes ar Egilu asam palykuši nu tuo pyrmatnejuo sastuova, bet jau ilgus godus spielejam kūpā ar Sašu i Romu. Tai kai teiksma, ka mums bīži mainuos sastuovs, ir puorspeilāta. Bet sastuova maineišonuos ari ir normala paruodeiba Latvejā, kur vysim ir vairuoki projekti. Ari maņ pošam ir vairuoki projekti. Ir “Kapļi”. Storp cytu, vakar beja atbraucs Oskars (Orlovs, poetiskuo roka apvīneibys “Kapļi” bolss aba “kapļu kaplis” – aut.pīz.), ar kuru īrakstejom “Kapļu” jaunū dzīsmi “Valereja Seile”. Vēļ ir grupa “Piparmētra”, kura ari reit ite brauks raksteit dzīsmi.
Voi muzyka niu ir tova pamatnūsadorbuošona?
Naudys peļniešonys veids? Nui. Ir dažaidys ar tū saisteitys lītys, pīmāram, raidejums “Sajūti Latgali”, nadaudz ari ar Valentinu Lukaševiču Latvejis Radejis Latgolys studejis raidejumā “Kolnasāta” skaidroju vuordus. Vēļ struodoju Ilūkstis bārnu i jaunīšu centrā, ir “Dabasu Durovys”, koncerti… Šod tod spielejam ari privatus pasuokumus, bet jau mozuok kai īprīkš. Nazkod tū darejom baigi aktivi.
Nazkod jau beja pat grupa ar atsevišku nūsaukumu.
Nui, beja grupa “Drunk Confession”. Niu izliemu ar tū lītu īpauzēt. Maņ tys atjēme cīši daudz spāka i nadeve pretim daudz ījāmumu.
(Arņs īslādz tikū īraksteitū “Kapļu” dzīsmi “Valereja Seile”, kas viestej na tik par jū, bet ari juos “draugu Kārli”. Dzīsme sacarāta piec tam, kod “Kaplim” puormasta Fraņča Kempa slavynuošona.)
Stuosts ir par tū, ka Kārlis Ulmanis beja natradiconalys orientacejis. Mes tū pasaceisim publiski muzykā.
Paliksit laikam vēļ skandalozuoki.
Kai ir, tai ir. (Nūsapyuš). “Kapļi” ir muns uorlauleibys bārns. Myusu dzeivē vysam ir oficialuo i naoficialuo puse. Ir pījimts tuos nūdaleit. “Dabasu Durovys” tūmār vairuok ir taida romaņtiska popmuzyka, tei ir oficialuo puse. Es varu dzīduot tū, kū tu tikkū dzierdieji, kas nav nikas vairuok kai tikai balagans, bet tymā pošā laikā varu dzīduot koč kū nacionaliski patriotisku, pīmāram, tū pošu “Pīmiņ, bruoļ!”.
Maņ ruodīs, ka “Kapļi” jau cīši labi īsasakņuojuši tamā latgaliskajā kulturvidē. Nareši dzieržu, ka cylvāki pīsauc “Kapļu” dzīsmis. Pīmāram, augustā vairuokys reizis nasaisteiti cylvāki pīminejuši “Gareigū komercdarbeibu”, saistūt tū ar Aglyunys svātkim.
Maņ prīca, ka cylvākim pateik “Kapļi”, ka jī citej. Tys nūzeimoj, ka nazkam mes asam vajadzeigi. Byut nazkam vajadzeigam ir baigi svareigi. Ka esi gaļdnīks, tu taisi goldus, tūs goldus kaids pierk – tu esi vajadzeigs. Ka tu esi uoksts… (smejās) “Kapļi” ir galma uoksti, uokstus nivīns natīsoj, kai mes zinim, jī var jūkuot par vysu, tod ari mes asam vajadzeigi. Ka jau asam suokuši saukt lītys eistajūs vuordūs, tod “Valereja Seile” byus sūļs iz prīšku (smejās).
Grupai “Piparmētra” tu skaitīs taids kai muzykalais vadeituojs.
Ilūkstis bārnu i jaunīšu centrā, kur struodoju, asu īdevs pamatus treis jaunīšu grupom: “Taktsmērs”, “Basic” i “Piparmētra”. Vysys treis grupys dorbojās, bet vysveiksmeiguokuo izaruodeja “Piparmētra”. Ilūkstē vodu tūs ansambļus, vuicu bārnus. Tys ir muns dorbs, par kuru sajamu olgu.
Voi i kai tu jiuti, ka itūs godu laikā esi muzykali audzs i atsateistejs?
Muzykali es asu audzs cīši moz. Tys vyss maņ ir taidā bārnuduorza leiminī. Tu dūmoj, ka es asu baigais muzykants!? Nā, es vairuok asu dzīšmu autors, maņ ir sapratne, lobi pamati… Es naasu glups. (Smejās). Daudzys myusu dzīsmis ir dīzgon infantilys, pat muns bolss ir infantils, jis nav pat nūstuodeits. Ari tī poši “Kapļi” – nu kaids Oskaram bolss!? Jis tī nadzīd, jis vīnkuorši runoj, giun emocejis, cytreiz aizdzīd. Bet nazkas tī emocionali ir, i cylvāki tū klausuos. I maņ ir leidzeigi.
Ir gryuši napamaneit ītekmis munā muzykā. Jau pīmynātī bītli i “Pruota Vātra”. Gon nūskaņa, gon tembri vyscaur vysūs albumūs. Tī nav kuo nūlīgt, tai vīnkuorši ir.
Ruodīs, ka piec jiusu daleibys “Muzykaluos Bankys” finalā pat publiski beja pasaruodejs apzeimiejums, ka tu esi Latgolys Renārs Kaupers.
Tys apzeimiejums jau seņ ir. Storp cytu, Renārs Kaupers mani uzrunoj ar “Vasals, bruoļ!”. Nazynu, voi jis tū dora “Pīmiņ, bruoļ!” deļ voi dzierdiejs, ka asu Latgolys Renārs Kaupers. Nasagrybātu, lai mani tai sauc. Renārs Kaupers ir tikai vīns, nav kū raudzeit jū atdarynuot, partū ka nivīns jū ari naatdarynuos. Ir stulbi ceņstīs kaidu kopēt, lai ari es nadūmoju, ka jū kopeju. Dažuos vītuos dzīsmēs īsaskaņ tei nūskaņa, kas rakstureiga “Pruota Vātrai“ voi bolss tembra pajiemīni, kū lītoj Kaupers, dažuos dzīsmēs var saklauseit ari Pola Makartnija pajiemīņus voi ari kaidus cytus pajiemīņus, kurūs es naasu atkluojs. Asu puorlīcynuots, ka piec kaida laika maņ pasaruodeis otkon cytys ītekmis.


text:
Laura Bicāne. Albums TRĪSPUKSTI
Sovu ūtrū albumu 2015. goda aprelī izdavuse latgalīšu dzīsmineica Laura Bicāne, kurei ar sovu skaneigū bolsa tembru, meitineigumu i jai rakstureigajom melodejom ir sovpateigs Latgolys muzykys duorgums.
Jaunais albums „Trīspuksti” eipašs ar tū, ka tymā vydā ir dzīsmis ar Daugovpiļs pusis dzejneicys Egitys Terēzis Jonānis haikom. Poša Laura par itū sadarbeibu soka: „Egita ir pīrakstejuse treis-aileitis, kurymuos paglobuojuse melodeju. Maņ ir īsadevs atkluot tymuos īveituos melodejis pavedīnu. Egitys dzejūli ir cīši sirsneigi i patīsi. Taidys ir ari ituos dzīsmis.”
Albumā nūklausomys 13 dzīsmis ar Egitys ailem, bet kai 14. aba „bonus” dzīsme atrūnoma kūpā ar tenoru Jāni Kurševu īdzīduotuo „Kuozu dzīsma”, kas ir Laurys veļtejums muosai kuozu dīnā. Itei „bonus” dzīsme ir ari vīneiguo, kas albumā itūreiz izskaņ latgaliski. Ka sovā pyrmajā albumā Laura vaira apdzīduoja dobys i mīlesteibys temu, niu vyss albums ir kai dasadūršona Dīvam, kas reizē ar dzīsmineicys izdzīduotajom emocejom kotram nu treispukstu dadūd lyugšonys sajiutu.
Albuma īrokstā pīsadalejuse spieceiga i Latvejā labi zynoma muziķu komanda: Artis Orubs, Norberts Skraucis, Kārlis Indrišonoks, Deniss Paškevičs, Ingus Feldmanis, Pāvels Veličko, īroksta procesu vadejs, albumu apstruoduojs i ari īrokstā pīsadalejs muzikis Valdis Indrišonoks. Albuma izdeviejs – bīdreiba „Latgolys Producentu Grupa”.


text:
Spylvynu sarunys i muzeju nakts Pušā
Pyrma nedelis vysā Eiropā atzeimuoja Muzeju nakti, kurymā pīsadaleja ari Latgolys muzeji. Rēzeknis nūvoda Pušys muzejā “Radio Randeņš” itai akcejai par gūdu nūtyka “Spylvynu vokors kūpā ar psihologi Sandru Opincāni.
19. maijā desmitūs vokorā sveču gaisma muzeju lūgūs aicynuoja iz sirds sarunom tūs, kurī grib apsastuot dzeivis skriejīnā i dziļuok īsavērt sevī i sūpluokcylvākūs, izbaudeit romantikys breineibu, vuiceitīs runuot par lītom, kas suopynoj i kas īprīcynoj. Vodūt nakts sarunys, psihologe Sandra izgaismuoja pozitivys dūmys i izjiutys, kas ļuove atsavērt pozitivom emocejom, nu kurūs palyka emocionali sylts i ārts. Mes izbaudejom juos sirds i pruota gudreibu, ituos gaismys sasmāluši, vēļ ilgi bejom ituo dvēseliskuo nūtykuma īspaidā.
Silvija Pīgožne, muzeja “Radio Randeņš” vadeituoja


text:
Gotova kina "Latgalīši Sibirī"
Vosorys vydā fiļmiešonys grupa devēs divu nedeļu ilgā ekspedicejā iz Krīveju, Sibiri, kab sasatyktu ar latgalīšim, kas tī dzeivoj jau trešajā paaudzē, zyna vēļ latgalīšu volūdu i pīkūp latgaliskuos tradicejis. Tyka satykti ari latgalīši, kuru saimis lūcekļus nu Latvejis deportēja padūmu vara. Satyktūs latgalīšu saimu stuosti byus radzami jaunajā dokumentajā filmā “Latgalīši Sibirī”.
Filma atkluos interesantus faktus par latgalīšu izceļuošonu i latgaliskū kulturu Sibirī, pīdzeivuotajom represejom. Filmā varēs vaira izzynuot, pīmāram, par Moskovys izdevnīceibā “Prometejs” latgaliski izdūtū Daniela Defo romanu “Robinsons Kruzo”, pabyut dzeraunē Mihailovka, kur izsyutejumā dzeivuoja i nūmira latgalīšu politiks, rakstnīks i sabīdryskais darbinīks Fraņcs Kemps. Sibirīšu i kinys veiduotuoja Arņa Slobožanina stuostus papyldynuos ekspertu komentari.
Filmys “Latgalīši Sibirī” pyrmizruode nūtiks 25. septembrī 18.00 Daugovpilī, “Šmakovkas muzejā”, 27. septembrī filmu 18.00 i 20.00 ruodeis Rēzeknis Tehnologeju akademejā. Vāluok paradzāti cyti filmys seansi, goda nūgalē jū planavuots ruodeit ari Latvejis Televizejā.
“Latgalīši Sibirī” taisejuši: režija i moderators: Arnis Slobožanins, ideja: Valentīns Lukaševičs, video, skaņa, montaža: Ivars Utināns, tehniskais direktors: Juris Linužs.
Pārn pyrmizruodi pīdzeivuoja i skateituojim tyka atruodeit kina "Latgalīši Pīterpilī", kura sajieme ari Latgalīšu kulturys goda bolvu "Boņuks 2018".
Kinys "Latgalīši Sibirī" topšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programa, kurū eistynoj Latgolys regiona planavuošonys agentura i finansej A/S "Latvijas Valsts meži".
Viests sagataveita, izmontojūt latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv publikaceju: https://www.lakuga.lv/2019/09/18/uzjimta-dokumentaluo-filma-par-latgalisim-sibiri/
Nav komentaru
Komentēt
Pādejī īroksti
-
Jauns Youtube kanals latgaliski “Im a’mazed”
5. jan. 2021
-
Nūsaslēdzs raidejumu cyklys "Puormejis"
16. okt. 2020
-
Izguojs grupys "Dabasu Durovys" pīktais albums
15. okt. 2020
-
Jauns raidejums par latgalīšu kulturtelpys problemvaicuojumus
2. jūl. 2020
-
Kinys “Laiki. Cylvāki. Volūda” pyrmizruode škārsteiklā i LTV
20. apr. 2020
-
"Latgalīšu puosokys i puorsokys" niu var nūsaklauseit ari škārsteiklā
15. apr. 2020
-
Izcylū latgalīti Andryvu Jūrdžu 175. jubilejā gūdynoj ar eipašu dzīsmi
31. mar. 2020


text:
Sastdiņ, 19. septembrī, iz sasatikšonu aicynoj vacuokais latgalīšu muzykas i aiļu festivals “Upītes Uobeļduorzs”, bez kura niu jau deveņpadsmitū reizi nav īsadūmuojams rudiņs Zīmeļlatgolā. Ituo goda festivals pyrmū reizi tuo pastuoviešonas viesturē nūtiks breivā dobā. Festivala vadeišona uztycāta raidejumu i pasuokumu vadeituojam Kozmenam, bet latgalīšu muziķu i literatu vydā byus gon “Dabasu Durovys”, “Laimas muzykanti”, “Unknown Artist”, Anna Rancāne, Ligija Purinaša, Ilze Sperga i cyti, kuo ari gaidomi eipašī gosti – grupa “100. debija”.
“Upītes
Uobeļduorzs” ir vēļ arviņ vīneigais festivals, kurs kotru godu puļcej latgalīšu
literatus i muziķus, īpazeistynojūt gon ar jaunim vuordim latgalīšu kulturā,
gon aicynojūt latgalīšu muzyku i literaturu atkluot kotram grybātuojam. Itūgod
festivala dalinīku vydā ir grupas “Dabasu Durovys”, “Unknown Artist”, “Laimas
muzykanti”, “Kei-Rei”, “Trešīs Ņutona lykums”, folkloras kūpa “Upīte”, bet ar
literarajim prīšknasumim prīcēs Ligija Purinaša, Anna Rancāne, Ilze Sperga,
Ineta Atpile-Jugane, Mārīte Slišāne, Karonhisake, Annele Slišāne, kuo ari Māris
Mičerevskis. Itūgod festivala vadeišona uzticāta raidejumu i pasuokumu
vadeituojam Kozmenam (aba Mārtiņam Kozlovskim), kuruo dzymtas saknes ir taišni
Zīmeļlatgolā, bet eipašūs gostu gūdā itūreiz byus grupa “100. debija”. Izmainis
pīdzeivuos ari festivala formats – tys pyrmū reizi nūtiks uorā, eipašajā Upītes
cīma solmu ruļļu estradē, kas vosoras golā sataiseita cīma centrā i tikū
prīciejuse Upītes svātku pasuokumūs. Gaidūt festivalu, tuo reikuotuojs Andris
Slišāns soka: “Uobeļduorzs Upītē byus jau deveņpadsmitū reizi, nu pyrmū reizi
izīsim uorā nu īrostūs kluba sīnu, deļ tuo cīši ceram iz lobu laiku, jo loba
festivala atmosfera byus tuopat!” Bet dzejneica Anna Rancāne pībiļst, ka ituo
goda festivalu nadreikst laist garum, jo kod gon vēļ byuškūt tuoda izdeveiba –
skaiteit dzeju solmu cysu ruļļūs.
Meilas
aiļu i dzīšmu festivala “Upītes Uobeļduorzs” aizsuokums meklejams 2002. godā, i
tys ir vacuokais da ituo nūteikūšais latgalīšu festivals pasaulī. Pasuokuma
idejas autors ir latgalīšu literats, nūvodpietnīks Ontons Slišāns, kurš
sovulaik īsadūmuoja sataiseit sovpateigu dzejas dīnom veļteitu festivalu, kab
popularizātu i saglobuotu latgalīšu volūdu. Pošu reizi festivala organiziešonu
turpynoj Ontona dāls Andris Slišāns ar saimi, saglobojūt festivalu kai
kasgadeju latgalīšu sasatikšonas reizi, kurā skaņ latgalīšu volūda.
Festivala
īejis beleti byus nūpārkami gon bezrindas.lv, gon iz vītas pyrma nūtikšonas 19.
septembrī, suokums 18.00. Beletu cena nu 17.40 leidz 18.00 byus 3,50 €, bet
piečuok 5,00 €. “Upītes Uobeļduorzs” reikuotuojs ir Namaterialuos kulturas
montuojuma centrs “Upīte”, Viļakas nūvodā, Škilbānu pogosta, Upītie.
Festivala
nūtikšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds, Latvejas Republikas Kulturas
ministreja, Latvejas Nacionalais kultururas centrs, Viļakas nūvoda dūme,
Zīmeļlatgolas laikroksts “Vaduguns” i latgalīšu kulturas ziņu portals lakuga.lv.


text:
“Pi myusim Latgolā” sateik sovus meistarus
Gatavejūtīs akcejai “Satiec savu meistaru”, raidejums “Pi myusim Latgolā” gastej Viļakā i Viļānūs, kab īpazeitu daudzpuseigūs tradicionalūs omotu pratiejus. Jau itymā nedeļgolā sevkurs grybātuojs varēs īsavuiceit aust dečus, taiseit lelis ci pagatavēt suotnus gavieņa iedīņus.
Viļakys nūvoda Škilbanūs 1. i 2. aprelī Annelis Slišānis vadeibā nūtiks kokoru deču ausšona, kū varēs vuiceitīs sevkurs grybātuojs. Annele gatavej unikalu duovonu – 100 dečus i 100 stuostus Latvejai.
“Tys nav atjemams vīns nu ūtra, tys ir saisteits kūpā,” soka audieja Annele Slišāne. “Es aužu nu kaida materiala, par pīmāru, nu nuotru, deči i tymā radeišonys šaļtī es dūmoju par tū, kas asociejās ar kaidu nūtikšonu bierneibā voi par nūtikšonom nuokūtnē, voi saisteibā ar Latgolu, ar Latveju. Taidā veidā tys stuosts rūnās ari aužūt.”
Itū brangū duovonu Annele īguoduoja, kab vīnkūpus realizātu sovys īceris. Jai ir bezgola daudz ideju, nu kuo var aust. Annele suokuse skaiteit i saprotuse, ka padūmā ir cīš daudz materialu i tūs var apvīnuot lelā duovonā zam sauklim “Latvejai 100” ci “Mes asam Latveja”.
“Maņ baba beja deču audieja,” atkluoj Annele Slišāne. “Jei apaude vysu cīmu i tierguoja dečus tuoļuok. Poša kruosuoja dīgus. Es dūmoju, ka ausšona vyspuor atsateisteja leidz ar cylvāka dūmuošonys atteisteibu.”
Aužūt 100 dečus, Annelei ir uzstuodejums, ka kotram dečam juobyut nu sova materiala. Pamatā jei izavielej augus, kas aug tepoš Latgolā, Latvejā. Taipoš juoatzeist, ka audieja atrūn unikalus rysynuojumus, dūmojūt par pasauļa ilgtspiejeibu i lītu ūtrreizeju puorstruodi. Deļtuo jei auž na viņ nu dīgu ci augu škīdru, bet ari nu kokoru, maizis īpakuojumu, īpierkumu maiseņu i cytu materialu.
“Dāls tūs sauc par Vysuma dečim,” stuosta Annele, “jis prosa – kai, mam, tu izduovuosi vysai Latvejai, kai tys nūtiks, ka tu izduovuosi. Es soku, ka tei byus duovona vysim, ka vysi varēs aust ci vērtīs izstuodis. I tod jis jūs sauc par “Vysuma dečim”. Cikom izgleiteibys sistema nav aplauzuse spuornus, jis tū radz, ka idejis īt nu kosmosa, caur mani realizejās dečūs i deļtuo jis tai sauc jūs par “Vysuma dečim”.”
Niule Annelei Slišānei nūausts 31 dečs i taps tikpat stuostu.
Sovpus dasadolūt akcejā “Satiec savu meistaru” Viļānūs itymā nedeļgolā byus vareiba nūraudzeit i īsavuiceit gavieņa iedīņu receptus.
Viļānu kulturys noma vadeituoja Margarita Cakula, kuordynuodama garšys kuorpenis, stuosta, ka myusu babys gavienī naēde viņ plykus buļbus ar suoleju siļču, nu ari vysaidus duorzeņu iedīņus ar naparostim nūsaukumim. Tūs nedeļgolā ite gatavēs Viļānu folklorys ansambļa sīvys.
Taipoš Viļānūs nu nūvolkuotu tautyskūs bruņču meistare Irina Klimanova taisa breineigys lelis. Sevkurs grybātuojs itymā nedeļgolā varēs īsavyuceit, kai tys dorams.


text:
“Volūdys vaicuojums”. 33. raidejums
Pyrms vairuoku godu “Latgolys Radejā” izskanieja 47 cykla “Volūdys vaicuojums” raidejumi, kurus sagataveja žurnaliste Maruta Latkovska. Nu paguojušuo goda suoku raidejumu materialus var puorskaiteit žurnalā “Katōļu Dzeive”, nu niu vareiba ar tim īsapazeit dūta ari LaKuGys skaiteituojim. Itūreiz publicejam raidejumu materialus nu “Katōļu Dzeivis” 2014. goda juņa numera.
33. raidejums (burts “r”)
Esit sveicynuoti, Latgolys Radejis klauseituoji! Volūdys vaicuojumā kūpā ar Jums Maruta Latkovska.
Itūreiz parunuosim par vuordim, kuri atsaškir nu lejslatvīšu i suocās ar burtu r.
Kai jau tys īsuokts, pyrma nūsaukšu vītu vuordus, kurim itys burts ir suokumā: Raipole, Raunīši, Rimšāni, Rudāni, Rudzāti, Reidzāni, Ričiki, Rībeni, Rykova, Ryuči, Rundāni, Riņči, Rogovka, Rancāni, Ratinīki, Rāzna, Rejnīki, Romuli, Rudzeiši, Ruguoji, Ruskulova, Ružyna, Rūbežnīki, Rūdovi, Rūžupe.
A niu giusimēs pi vuordeņu ar suokuma burteņu r, kuri atsaškir nu lejslatvīšu: ragaiņs, ari ragačs, roguļs, rogūļs – spīļarkls, ari ritiņa styure, a randavuot ir reņtēt.
Ragaiņs – lomu vuords, ari valns, ari būrs.
Raitu, juošus iz zyrga, a bierneibā – i iz suņa voi vucyna.
Rasāds – lecekts, dāsti lecektī, romūleni, romuleiši ir kumeleitis, tai itū cīši popularū uorstnīceibys augu sauc Kruoslovys pusē, rasine ir parastais rasaskrēsliņš.
Roskodnīki ir efeju sētložņa, a ruduks ir rutkys.
Rūta ir asparāgs, rūzeitis ir meža malva, a rūžeņa (peļapeiņs) ir tītenis.
Raštans voi raštants – ir blieņdars, a rataste – lela pele, žurka.
Raudive – meža peile, a raudzeit ir mieginuot, cyti vēļ soka – prūmēt.
Reitiškys – brūkaškys, a reminis – duorza zeminis.
Režgētīs – mazgluotīs, a rēdēt, riedeit – ir mudynuot iz dorba, izreikuot.
Ripeliešona ir spēle, a ritavenis voi rytavinys – naleidzons ceļš, grumbuļains deļ rotu ībrauktūs slīžu.
Rībt ir burt, a ruods, rāds ir prīceigs, apmīrynuots.
Ryucs, ryuceits ir strauts, strauteņš – a ryuguss, ryuguļs – saryudzs pīns.
Rožonca ir lyugšonu kūpa, ari lyugšonu krellis, tautā – zeileitis.
Rokstu braukt – braukt da bazneickunga, lai pīsaraksteitu iz lauleibys.
Ratavuot – gluobt, paleidzēt, vuords nu pūļu volūdys.
Ruomēt, ruomeit ir kastrēt, a ruomičs, ramcs – ruomeituojs.
Rondons ir vīgli sylts, a rundieļs – kauss ar zamom molom i garu rūkturi.
Runkuļs ir lūpbareibys bīte, a rupucs ir krupis.
Rūcinīks ir spryguļa daļa, ari vāza, ari izkapts rūkturs.
Rūčinīks, ručnīks ir dvīļs, a rūzētīs, rūzeitīs ir staipeitīs, gūreitīs.
Reps – ir tabakys moks. Franča Trasuna fabulā “Zeps i peipe”, ir taidys ryndys: “Iz jumta beja izatrausis Zeps, aiz jūstys jam beja aizbuozts tabaka reps. Tei līta Zepam parosta – ar peipi zūbūs jumtam jaunys cysys likt. Jumtu luopeit nav jau slikt, bet tys bej` slikt, ka jumts nu peipis suoka sviļt i diļt kai korstā saulē pavasara snīgs, ka Zepam puorguo snaudūne i mīgs: verīs muojis izputēs vot, vot. Par laimi kaimiņs gadējēs i jumtam dali nūplēse, ar iudini tū aizlēja, lai gon i peipi zemē nūsvīde, tei saduza… Tai Zepeits beja gluobts. A Zeps jū lomuoja: tu padauza, tu napraška, kai cierva pīšs, kai kuots, a kaimiņs breinuojuos: par kū? Tu nazini? Par tū, ka peipi saberzi i dorbu izjauci.”
Redzit, kaida stypra muoceiba nu ituos fabulys, ka esi sasagatavejs iz jumta remonta, tod tabaka repi i peipi lobuok pamest sātā. I pi vīna – muocēt paļdis pasaceit ūtram par loba darejumu.


text:
Soltūs mātru speits. Interveja ar Amandu Lapu nu grupys “Piparmētra”
Intervejis autore: Jolanta Ūzuliņa, Daugovpiļs Universitatis Storpkulturu attīceibu studeju programys studeņte
“Piparmētra” ir vīna nu nadaudzūs meitiņu grupu, kas dzīd latgaliski. Sovys darbeibys suokumūs grupa sajēme laurus viertinē konkursu, par debeju latgaliskajā muzykā sajēme ari Latgalīšu kulturys gods bolvu “Boņuks”. 2018. godā grupa pajuka, tok niu otkon ir apsavīnuojuse i tīcās iz jaunim sasnāgumim. Niu grupā ir pīcys dalineicys: Amanda Lapa (gitara i bolss), Jana Dudare (soliste), Megija Pabērza (bungys), Adelīna Oļehnoviča (basgitara) i Lonija Kakeševa (tausteņinstrumenti). Par “Piparmētras” izaveiduošonu, pauzi i otkonapsavīnuošonu stuosta AMANDA LAPA.
Kai jius atrodot vīna ūtru? Kai roduos “Piparmētra”?
Vyss suocēs ar Ilyukstis Bārnu i jaunīšu centru, kura filozofeja paredz konkurētspiejeigys, harmoniskys personeibys veiduošonūs myusdīnu maineigajā pasaulī. Devenis meitinis guoja gitarspēlis pulceņā, kuru vadeja Arnis Slobožaņins. Taišni jam roduos ideja veiduot grupu, gribējuos koč kuo jauna, na tikai vyuceit gitarys. Tyka pīraksteits projekts, kab varātu īsaguoduot jaunus muzykys instrumentus. Projekts tyka apstyprynuots i vajadzēja tikai suokt vuiceitīs. Arnis īguļdeja cīši daudz dorba, myus vuicūt, motivejūt, līkūt pamatus i izpratni par muziciešonu. Pulceņa meitinis izmieginuoja vysus instrumentus: bungys, basgitaru, tausteņinstrumentus. Vysys spēlēja vysu i raudzeja atrast tū, kas vyslobuok pateik i pasadūd. Pyrmais koncerts beja jau apmāram piec trejim mienešim iz Mameņu dīnu. Saguoja gona labi, bet saprotom, ka ir cīši daudz juosavuica i juosapraktizej. Tuos meitinis, kas aizguoja, pošys saprota, ka tūmar tys nav jūs lauceņš. Tai mes suokūtnieji palykom sešys i saprotom, ka mums ir īškā, ka mes varim! Tagad asam pīcys.
Nūsaukumu beja gryuts izdūmuot. Beja taidi varianti kai “Enjoy girls”, “Zaļā zāle” i cyti. Nūsaukumu “Piparmētra” laikam izdūmuoja Amanda i Laura. Tys nūtyka spontanai, meklejūt sīnys kruosu ustobai. Soltūs mātru kruosys sīna pamudynuoja iz meitiņu grupys nūsaukumu “Piparmētra”. Suokumā myus sauce vysaižuok i ruodejuos, ka nūsaukums nav lobs, bet tagad mums cīši pateik. Vīnreiz myus koncertā dasaceja kai “Piparkūkas”, sauce ari par zuolem i nazuolem, i duorzinim.
Pyrmais lelais koncerts, kur jau spēlējom sešatā, beja Rogovkā. Spēlējom div dzīsmis, mums beja ari saskaņuoti skatuvis tārpi, kas pošom patyka i lyka justīs kai grupai. Mainejom instrumentus, bet saprotom, ka tys aizjam laiku i veidojās naveikla pauze, deļtam juosuoc kotrai spēlēt vīnu nūteiktu instrumentu i praktizēt tū piec īspiejis vaira.
Cylvāki soka, ka jius dzīžat kai eņgeli, bet varit spēlēt kai reali veči. Voi pīkreiti apgolvuojumam? Kai jius pošys sevi raksturuotu?
Teišom, tai soka? Jā, mes iz sevi veramēs kritiski, bet mums pošom pateik. Naseņ īsavuicejom spēlēt taidys dzīsmys kai “I want you”, ACDC “High way to hell” – varim realai blīzt! I tod pat nasagrib dzīduot sovys dzīsmis, tuos ir taidys maigys. Mes naasam idealys i naspielejam idealai, bet redzīs, ka mums ir pareizi izvālāts stils i vierzīņs, ari cyti atzineigai nūviertej. Vajag atsateisteit! Mums pateik byut rokeigom. Mums pateik spēlēt “The Beatles” dzīsmis, sekojam leidza “The Sound Poets”, veramēs, kas ir trendā. Mums pateik byut meitiņu grupai, večus mums navajag.
Daudz meitiņu nūzeimej daudz vīdūkļu. Kai jius varit sadzeivuot, vīnuotīs, pījimt lāmumus?
Grupa puorsvorā pasaļaun iz mani. Tai tys īsaguojs nu laika gola, i maņ ir dasaguojs pījimt gryutus lāmumus. Reizem lāmumi juopījam grupys lobā, na piec individualom gribiešonom. Grupa prosa daudz dorba, tys nav tikai slavis breisneņš iz skotivis. Tys ir sarežgeits menedžments, kas ītver sevī administrativus pīnuokumus, facebook.com lopys uzturiešonu, koncertu sarunuošonu. Lāmumi ir juopījam vysu laiku. Grupys menedžments ir loba pīredze, školā tuo navuica, pīmāram, kai sastuodeit leigumus par autortīseibom. Juopuorzyna daudzys jūmys.
Voi myusdīnuos byut meiteņu grupai ir stileigai? Voi tys nav par gryutu?
Tys ir cīši stileigai. Gryuts nav. Lai gon redzīs, ka puišu grupom ir vīgluok īsaisteit i īkustynuot publiku. Mes asam mīreigys i iz skatuvis natrokojam, bet troku muzyku spēlēt pateik. Varātu byut, ka cyti gaida, ka mes byusim trokuokys, bet mums pat dažreiz ir gryuts vīnuotīs, kura nu mums runuos īvodā, i nivīna nagrib (smejās).
Kas ir jiusu elki?
Kotrai ir sovi, kūpeigu ir mozuok. Maņ – Pols Makartnijs, Džons Lenons, “The Beatles”. Janai – “Musiqq” i dažaidi uorzemju muokslinīki. Lonijai i Megijai pateik leidzeigi amerikaņu dzīduotuoji, indī styla, alternativuo roka puorstuovji, kai ari “Dzelzs vilks”. Adelina fanoj par krīvu muzyku.
Kaidi ir “Piparmātrys” leluokī sasnāgumi?
2015. gods mums vīnkuorši beja “wow!”. Mes darejom vysu, pīsadalejom vysur, braucem vysur. Arnis myus cīši daudz vuiceja, trenēja, lyka, lyka, lyka mums vysu īškā. Mes profesionalai augom i augom. Tymā godā mes braucem iz pyrmū konkursu Ikškilē, kur mums vīneigajom aplaudēja! Tys beja puorsteidzūšai. Mes dabuojom simpateju bolvu. Mes bejom šokā, deļtam ka lykuos, ka vyspuor nikuo nadabuosim. Mes pat treicējom nu sajiusmys!
Nuokušais konkurss beja “No Baroka līdz rokam” Rēzeknē, kur mes dabuojom pyrmū vītu Latgolā i īspieju puorstuovēt regionu vaļsts mārūgā. Reigā nūtyka finals, kur pīsadaleja četrys grupys – vīna grupa nu kotra regiona, i īsadūmojit! – mes vinnējom! Mums beja maksimalais punktu skaits (sajiusmys izsaucīni). Tūmār Arnis myus turēja pi zemis, kab nasasacerim i nasasadūmojam par daudz, kab nasakuop golvā. Ar zvaigžņu slimeibu vēļ naasam saslymušys.
Tai mes turpynuojom braukuot pa konkursim i gondreiž vysod bejom pyrmuos! Konkursā Ogrē vinnējom “Grand Prix” ar īspieju studejā īraksteit dzīsmi. Īrakstejom ari EP albumu ar pīcom dzīsmem. Vairuokys pyrmuos vītys taidūs konkursūs kai “Praulienas Ritmi”, “Homesick” beja myusu leluokuo motivaceja. Navar apraksteit itūs emoceju.
Mes pat sajēmem Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” kai “Goda debeja” latgalīšu muzykā 2016. godā. Bejom cīši prīceigys par itū sasnāgumu. Pīsadalejom festivalā “Bildes” 2016. godā ar Arni i 2017. godā ar Kristapu Rasimu.
Pīsadolūt konkursūs pa ūtrai reizei i otkol uzvarūt – tys vaira nabeja tys. Sajiusma vairs nabeja taida. Deļtam mieginojam atrast vys kū jaunu, kū izmieginuot. “Super Mikrofonā” sajēmem na puoruok lobu viertiejumu nu G. Rača, I. Kerevicys, O. Rajeckys. G. Račs mums lyka puorstruoduot dzīsmi “Krēslas bērni”, bet speiteigai palykom pi sovys versejis. Nūfilmējom ari videoklipu.
Kaida ir bejusi vierteiguokuo pīredze?
2017. godā beja īspieja dūtīs iz Bulgareju, tok beja tikai pīcys vītys, bet mes bejom sešys. Mes vylkom lūzis – kura brauks, kura paliks. Tei beja skorba situaceja, bet sovaižuok navarēja. “Erasmus” projekta ītvorūs “MUSIC Youth Exchange” aizbraucem kai grupa iz div nedeļom praktizēt sovys muzykaluos prasmis i apgiut Bulgarejis muzyku. Bet izaruodeja, ka juostruodoj individualai, navys grupā. Problema tymā, ka individualai, pīmāram, spēlēt basu i dzīduot ir gondreiž naīspiejamai (smejās). Vēļ tok vyss nūtyka angliski, i daudzi runuoja jūceigā angļu volūdā, kū beja gryuts saprast, pīmāram, greki i italīši. Vajadzēja vuiceitīs ari bulgaru dzīsmis i muzyku. Tys nabeja vīgli. Bulgarejā pavadeitajā laikā mes īsavuicejom daudz – i volūdys, i muzykys, i saskarsmis ziņā, kai ari īpazynom bulgaru kulturu. Cīši lobys atminis par tī pavadeitū laiku.
Grupai beja pauze i dažreiz pauze nūzeimoj beigys. Kai jiusim izadeve restartētīs?
Itūgod ir tys gods, kod doram vysu pošys. Mums vaira nivīns napaleidz. 2018. godā bejom pajukušys kai grupa. Nu 2015. gods leidz pauzei paguojušajā godā dorbuojamēs cīši aktivai: izdevem sovu pyrmū solo albumu, koncertējom vysur, pīsadalejom vysaidūs konkursūs, festivalūs. 2018. gods vosorā meitinis pasaceja, ka vaira nagrib spēlēt, nav motivacejis, ir cytys interesis. Tuos, kas palyka, saprota, ka navar dzeivuot bez spieliešonys, bez grupys, bez muzykys, deļtuo beja juorauga sevi atteisteit ari cytur – spēlēt cytus instrumentus, mieginuot kū sovaiduoku. Izveiduojom cytu grupu, bez nūsaukuma, lai vīnkuorši varātu dorbuotīs tuoļuok, pīsadaleit cytūs konkursūs. Daļa meitiņu uzastuoja ar Arni i grupu “Dabasu Dorovys”. Beja jau dūma par grupu “Piparmētra”, tikai cytā sastuovā.
Natycamai, bet kaidu dīnu meitinis atguoja i saceja, ka grib atjaunuot grupu! Beja cīši žāļ, ka tik daudz beja izdareits, ka beja lobs īsuokums i niu vyss beja pamasts nūvuortā. Es beju cīši laimeiga, ka grupa otkon apsavīnuoja. Vīnuojamēs, ka nasastreidēsim, dareisim vysu pošys, daudz vuiceisimēs i radeisim idejis. Ari Arnis saceja, ka vaira nasajauks pa vydam i napaleidzēs, ka juobyun patstuoveigom. Na vysom meitinem īprīšk patyka Arņa idejis, kritika i īsacejumi, ari deļtam roduos konflikti. Laikam tai tam vajadzēja nūtikt, kab saprostu, ka mes gribim byut kūpā, gribam spelēt vīnā grupā. Pauze ari lyka saprast, ka vyss, kas beja, beja forši, i ka vajag dorbuotīs tuoļuok, ka mes vaira navarim bez tuo dzeivuot, ka mums napateik byut pa vīnai, ka kūpā asam “Piparmētra”. Tagad ir taids kai uzruovīņs.
“Piparmētra” dzīd ari latgaliski. Pošys lītojat latgalīšu volūdu ari kasdīnā?
Jā, latgaliskajam myus pīgrīze Arnis, pīduovuoja saraksteit dzīsmi latgaliski. Ar dzīsmi “Elpoj” mes dabuojom “Boņuku” i tys beja “wow!”, lels pacālums, sasnāgums. Dažys nu mums runoj latgaliski, dažom ir vacvacuoki, kas runoj latgaliski, bet tūmār kasdīnys saziņā ratai kura lītoj latgalīšu volūdu. Dzīduot latgaliski ir vīgluok nakai runuot! Mums vysom pateik Latgola i mes asam Latgolys patriotis. Mums pateik, ka “Piparmētru” sauc par Latgolys grupu. Reizem taišni latvyskais redzīs svešs, bet latgaliskais saistuos ar muojeigumu. Mes pīsadolom vysur, kur kas nūteik latgaliski.
Kū vēļ jius dorat kūpā?
Agruok vysu darejom kūpā, cīši daudz laika pavadejom kūpā, taisejom kūpeigus vokorus, školā vysod bejom kūpā. Mes bejom naškiramys draudzinis. Bet niu kotrai ir vairuok sovu interešu, sova dzeive. Dorbuošonuos grupā maineja myusu raksturus, interesis, uzskotus i identitatis. Asam palykušys ari atškireiguokys. Bet kai grupa mes asam naškiramys.
Vairuokys nu jiusu itūgod pabeigs vydsškolu. Kai varēsit eistynuot grupys muzykalūs planus tuoļuok?
Nav jau tai, ka kotru dīnu mums byutu koč kas juodora deļ grupys. Var struoduot sātā individualai. Skaitom, ka varēsim turpynuot sovu darbeibu, sasateikūt nedelis nūgalēs. Vajadzēs pīsamāruot, bet dūmojam, ka mums izadūs.
Kur itūvosor “Piparmētru” varēsim dzierdēt uzastuojam?
Mums byus vairuokys uzastuošonys, 19. julī byusim Leivuona piļsātys svātkūs, 20. julī Kuldeigys piļsātys svātkūs, 17. augustā uzastuosim Talsūs, par myusu koncertim varēs vaira izzynuot grupys lopā facebook.com.


text:
2014. godā sovu debeja albumu “Elektro” izdeve postfolklorys grupa “Elektrofolk”, kurymā desmit dzīšmu vydā pīcys izskanēje ari latgaliski. Latvejis muzykā grupa iz tū laiku ir jaunums, nu tuos pyrmajā sastuovā ir jau pazeistami muziki Artis Orubs, pi basa grupys producents Ainārs Majors, gitara Ilze Grunte, vokalisti Kristīne Kārkle ar skripku i juos bruoļs Edgars Kārklis ar dūdom. Albums izapeļneja muzykys kritiķu atzineibu, grupys skaniejums teik saleidzynuots ar “Iļgim”.
NOMINANTI:
Folklorys kūpa “Ceidari”
Grupa “Lata Donga”
Jaunīšu folklorys kūpa “Rūtoj”
Postfolklorys grupa “Rikši”


text:
Uzvadums atkluoj Latgolys ļaužu sapynus i cereibys, atspūguļoj sovdabeigū, dažaidu naceju ītekmātū Latgolys folklorys bogoteibu, ituos pusis muziķu, doncuotuoju i spālātuoju prasmis. Uzvadumā “Ķēniņmeita. Latgales pasaka” pīsadaleja ap symts dorbojūšūs personu nu Latgolys. Pirmizruodi uzvadums piedzeivuoja Latgolys viestnīceibys GORS atkluošonys koncertā 2013. goda majā.
NOMINANTI:
Ilmāra Dreļa dejis XXV Vyspuorejūs Dzīšmu i XV Deju svātkūs
Rēzeknis Augstškolys studentu teatris “ĶerRA” sajam “Sudraba Āksta cepuri” 14. Latvejis studentu teatra dīnuos


text:
Astotais (8.) izlaidums Daugavpils valsts skolotāju institūtā
1933. gada 8. jūnijs
Absolventu saraksts: 24 beidzēji
Pēteris Balulis, Jēkabs Baško, Kārlis Blaus, Milda Danstere, Velta Egle, Jānis Grābeklis, Jānis Grebežs, Edgars Kronbergs, Jānis Kucāns, Antoņina Kupče - prec. Vīksne, Kārlis Liepiņš, Zenta Magdeburģere, Johanna Muzikante, Konrāds Ošāns, Alise Ozoliņa, Herberts Paass, Vilhelmīne Purvinska, Jēkabs Raups, Pēteris Ūbelis, Erna Veise-Stabulniece, Antonija Vērdiņa, Česlava Vērdiņa, Jānis Vēveris, Leja Zaks.
Edgars Kalums (agrāk Kronbergs)
Latgaliešu prese raksta, ka 1933.gadā Daugavpils un Rēzeknes skolotāju institūtus beiguši 9 latgaliešu skolotāji.
Tas bijas pirmais sešgadīgās mācību programmas izlaidums.
Atsauces
- “Pi Latgolas skolotōju institutim joatver paralelklases.” Latgolas škola, 1934. Nr. 2, 22. lpp.