text:
2011.goda 17. oktobrī nu Latgolys īvālātī 11. Saeimys deputati Juris Viļums i Gunārs Igaunis sovu svineigū deputata sūlejumu saceja latgaliski, bet tuo laika Saeimys prīšksādātuoja Solvita Āboltiņa lyudze zvārastu saceit “vaļsts volūdā”. Nūtykums izsauce plašys diskusejis i rezonaņsi sabīdreibā, pīvieršūt uzmaneibu latgalīšu volūdys kai latvīšu volūdys dalis vaicuojumam.
NOMINANTI:
Gruomota “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” (Latgolys Studentu centrs)
Vuiceibu kina “Latgales kultūras mantojums” (10.–12.klasei)
“Zelta Zivtiņa” reklama latgaliski (ar Romualdu Ancānu)


c: text/html

text:
Vabalis pogostā nūtiks pasuokums „Aizgavienī cīmūs braucu”
Vabalis pogostā 10. februarī nūtiks pasuokums „Aizgavienī cīmūs braucu”. Nu 11 leidz 13:30 stuņdem tradicionaluos sportiskuos aizgavieņa aktivitatis Vabalis pogosta parka laukumā – ragaveņu viļkšonys čempionats, vyzynuošonuos zyrgu pajiugā, braukšona nu kolna ar ragaveņom i cytys jautrys izdareibys. Nu 12 leidz 17 stuņdem folklorys kūpu dalinīku izstuode „Zeķu raksti Latgalē”, bet nu 14 stuņdem – folklorys kūpu i etnografiskūs ansambļu sasadzīduošona Vabalis pogosta kulurys nomā.
Ziņu sagataveja: LaKuGa

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Krista Burāne: tovys attīceibys ar pasauli ir kultura
Intervejis autore Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Titulu “Eiropys Kulturys golvyspiļsāta” nu 1985. gods nasušys vaira par 50 piļsātom vysā Eiropys Savīneibā. Da ituogods 4. juņa Latvejis piļsātom ir vareiba īsnēgt Latvejis Republikys Kulturys ministrejā dasacejumus konkursam dabuot itū titulu 2027. godā. Daugovpiļs konkursā dasoka kulturys programu ar koncepceju “Lingua franca: meklēt, radeit, runuot”. Latgolys leluokuo piļsāta konkursa 1. kuortā sasaceņss ar Ciesim, Jākubpili, Jelgovu, Jiurmolu, Kuldeigu, Līpuoju, Ūgri i Valmīru.
Daugovpiļs koncepcejis idejis autore Krista Burāne ir storptautiski atpazeistama latvīšu teatra i kinys režisore, fotografe i dramaturge, vairuokkuorteja Goda bolvys teatrī “Spēlmaņu nakts” i Nacionaluos kinys bolvys “Lielais Kristaps” laureate. Sarunā ar jū par koncepcejā izstruoduotū – nabejušim kulturys izaicynuojumim Latgolai, latgalīšu volūdys izceļšonu, dūmuošonys puormeju sabīdreibā.
Kai roduos itei koncepceja i cik laika tys praseja?
Mes struoduojom vairuokus mienešus, pietejūt situaceju, treis dažaidūs vierzīņūs. Pyrmuo līta – mes pamateigi īsadzilinuojom veiksmeigūs Eiropys kulturys golvyspiļsātu dasacejumūs. Tī pasaruodeja vairuoki aspekti, kū mes jēmem vārā, dūmojūt par sovu koncepceju. Juosaprūt, ka tagadejuo Eiropys kulturys golvyspiļsāta vaira nanūzeimej viņ izgaismojūšu, izgleitojūšu i skaistu kulturys nūtikšonu kūpumu. Itūšaļt Eiropys kulturys golvyspiļsātys pastatejums i vysys tuos nūtikšonys ir daudz nūzeimeiguokys i plotuokys.
Mes runojam par kulturu kai socialys integracejis veicynuotuoju, kai procesu, kas ītekmej, stimulej puormainis i atteisteibu vysā regionā ap piļsātu, kas itū titulu daboj.
Tys nūzeimej, ka veiksmeiguos kulturys programys vysod ir pamateigi i kritiski pietejušys sovu piļsātys i regiona identitati ar mierki veicynuot fundamentalu piļsātys i vysa regiona atteisteibu. Partū, ūtruo līta, mums beja juoīsadzilinoj i juoidentificej tī procesi, kas soveigi Daugovpilei i Latgolai kūpumā, juosaprūt problemys i nūteicūšuos tēmys, ari draudi, par kurim runoj cylvāki, juoīrauga tuoluokus izaicynuojumus, juoapsazynoj vysys vierteibys, kas Daugovpilei i vysai Latgolai jau ir, i dūtī apstuokli – asūšuos kulturys infrastrukturys prīkšrūceibys, dobys kapitals. Apsazynuojom na viņ tuos vierteibys, kas jau pamaneitys, pīzeitys, taidys, kurys nivīns naapšauba, bet ari tuos vierteibys, kurys itūšaļt vēļ nateik kai taidys pīzeitys. Tys kulturys alternativais montuojums – situacejis, nūtikšonys, fakti, cylvāki, kū mes itūšaļt redzim kai sekundaru, marginalu voi alternativu. Kulturys process nav viņ izklaidejūšs, audzynūšs, izgleitojūšs, bet cīš nūzeimeigs socials instruments i spāks, ar kura paleidzeibu veikt nūzeimeigys puormainis. Tys ir kas interesants i nūzeimeigs na viņ lokalā, bet ari globalā mārūgā.
Mes daudz struoduojom ar Daugovpiļs kulturys organizaceju puorstuovim, plaši veicem aptaujis Daugovpiļs i Latgolys īdzeivuotuoju vydā. Daudz, daudz vaicuojumus aizdevem par asūšojom pozitivajom lītom i par lītom, kū cylvāki grib maineit. Tod raudzejom itū Daugovpiļs situaceju saleidzynuot ar Eiropys situaceju i meklēt kūpejuos lītys, vairuok pat verūtīs risku vierzīnī, kur cylvāki grib kū maineit. Tī jau tys interesantais, izaicynūšais, ar kū kulturai struoduot.
Taišni tai roduos trešais – ideja par kūpeigu volūdu. “Lingua franca” (latiņu ‘franku mēle’ – apzeimiejums vīnkuoršuotai storptautu sazinis volūdai etniski jauktūs regionūs – S. Ū.) ir myusu programys dasacejuma koncepts, taišni par itū aptaujuos runuoja Daugovpiļs i Latgolys īdzeivuotuoji. Kūpeiguo volūda nu vīnys pusis ir kasdīnys situaceja, nu cytys – sevī ītver vysaidus konfliktus, ari riskus. Leidzeiga situaceja ir Eiropā kūpumā, kur sūpluok dzeivoj vysaidys tautys, sūpluok pastuov vysaidys volūdys i vierteibu sistemys. Nu vīnys pusis tys pīduovoj īspieju pastuovēt demokratiskai sistemai i cylvāktīseibom, vīnlaiceigi tys roda vysaidys konfliktejūšys situacejis i apgryutynuojumus. Tys ir pamats, parkū mes pīduovuojom kūpeiguos volūdys tēmu i Latvejis kontekstā, i Eiropys kontekstā. Na viņ ar paskaidruojumu i uzstuodejumu, ka kūpeiguo volūda mums juoatrūn, tok ari mes ituos programys ītvorūs drūsai runuosim par problemom, konfliktim, kas rūnās, kod kūpeigū volūdu atrast naizadūt. Itamā kulturys programā pīduovuosim īspieju cylvākim sasatikt, lai praktizātu kūpejis volūdys radeišonu, lai kūpeigū volūdu lītuotu. Sevkurai nu kulturys programā ītvartūs muokslys nūtikšonu i procesu teik aizdūti vaicuojumi, kai itei nūtikšona paleidz meklēt kūpeigu volūdu, kai paleidz radeit kūpeigu volūdu voi kai paleidz runuot kūpeigā volūdā.
Itei koncepceja Latgolys kontekstā pyrmajā šaļtī var liktīs puorsteidzūša, kaids “lingua franca” sakars ar Latgolu? Tys ir byutiskys paviersīņs dūmuošonā, ka spiejam pasavērt iz kulturu kai volūdu – na nacionalu, bet taidu kulturu, kuramā izapauž vysaidys nacionaluos sovpateibys. Juos unikalitate tymā, ka vyss spiej saplyust kūpā, sintezētīs i radeit kū jaunu. Radeit volūdu, kuramā spiejam atrast ciļvieceibu. Kuramā spiejam vīns iz ūtru vērtīs kai iz draugim, cylvākim, ar kurim gribīs kūpā radeit pasauli.
Kū Daugovpiļs topšona par Eiropys Kulturys golvyspiļsātu byutiski puormeitu kulturys jūmā nūdarbynuotūs i vīnkuoršūs kulturys patārātuoju dzeivē? Kai maineitūs kulturys pīduovuojums Latgolā?
Pat gadejumā, ka Daugovpiļs i reizē Latgola itū titulu nadaboj, tod vysys lobuos idejis, vaira par 200, kas guojušys nu Latgolys kulturys nūzarē nūdarbynuotūs i īdzeivuotuoju, jau ir īkļautys Daugovpiļs kulturys strategejā. Vierzīņs i idejis tiks atteisteitys taipat. Vīnkuoršam kulturys patārātuojam tys nūzeimēs daudz plašuoku i laikmeteiguoku kulturys nūtikšonu pīduovuojumu. Tys nūzeimej, ka kulturys i muokslys nūtikšonys pīsatyvynuos cylvāka kasdīnai. Kultura byus sastūpama vairuok juo dzeivis laukā – pogolmūs, īluos, dobys īlūkā.
Mes raugam pastreipuot, ka kulturys i muokslys nūtikšonys nav viņ svātki, tys ir kasdīnys process. Tai cylvāks palīk par konkreta kulturys i muokslys nūtykuma leidzradeituoju.
Byus daudz vaira nūtikšonu, kur cylvāki varēs dorbuotīs leidza. Na tai kai radūšajuos darbneicuos, a pīsadaleit daudz dziļuok ar sovu bolsu, sovu stuostu, sasadorbuot ar muokslinīkim kuo cīš nūzeimeiga i skaista radeišonā.
Tuos leluokuos izmainis, kū itei daleiba Eiropys Kulturys golvyspiļsātys konkursā nas, ir izmainis dūmuošonā, kuramā tu verīs iz sevi, iz pasauli i saprūti, ka tovys attīceibys ar pasauli ir kultura.
Itei kultura paredz radeišonu, tod, kod tu īraugi sevi kai radeituoju, na patārātuoju, tys byutiski izmaina sabīdreibys kūpejū eksistenci. Tys ir tys, kū mes gribim panuokt – aicynuot vysus cylvākus palikt par radeituojim. Mes vysi asam radūši cylvāki. Mums vysim kultura ir myusu dzeivis pamats.
Gadejumā, ka Daugovpiļs i Latgola itymā konkursā uzvar, vysys Eiropys skatīņs teik pīvārsts mums. Mes meklejam jaunys, aizraujūšys sadarbeibys ar vysvysaidu žanru i veidu muokslinīkim. Sevkuram byus īspieja pīdzeivuot tū, ka cīš, cīš atpazeistami, nūzeimeigi Eiropys muokslinīki sasadorboj ar Latvejis muokslinīkim i veidoj kūpejus sadarbeibys projektus ar īdzeivuotuojim.
Kai itamā koncepcejā tiks atteisteits Latgolys latgaliskums i latgalīšu volūda?
Latgalīšu volūda, Latgolys tradicionaluo i laikmeteiguo kultura ir vīns nu vadūšūs spāku myusu programā. Latgalīšu volūda varātu pat byut ūtruo oficialuo kulturys programys volūda. Tys ir ari programys “cymuss”, ar itū mes atsaškiram nu vysu puorejūs Latvejis kandidatu piļsātu i kandidatu regionu, ka varim Eiropai pīduovuot itū unikalū skaniejumu, unikalū kulturu, unikalu bolsu kūpejā Eiropys volūdu saimē.
Vīna nu 10 apakšprogramu “Latgalei rada” veļteita taišni Latgolai i latgalīšu volūdai. Jamā pīsagrīzsim saišu veiduošonai gon ar Eiropys mozajom volūdom, gon lelajom, īkļaujūt vysaidus tulkuošonys seminarus i vosorys školys, pošu dorbu tulkuošonu nu latgalīšu i iz latgalīšu volūdu. Tī byus vysaidi festivali, veļteiti laikmeteigajai literaturai, muokslai, muzykai latgalīšu volūdā. Sovutīs tradicionalajā flangā vyss saisteits ar tradicionalū kulturu, kur īspieja praktizēt vysaidys omotu prasmis i jūs nūrisi latgalīšu volūdā. Programa ir cīš plaša, vysa viereiba tiks pīgrīzta tam, lai latgalīšu volūda vys aktivuok pasaruoda pošā Latgolā, lai palīk radzama vītejim īluos, lai palīk radzama iz Latgolu atbraukušajim. Pīduovuosim cylvākim Latvejā itū volūdu vuiceitīs, i braukt iz Latgolu, jau praktizejūt latgalīšu volūdys prasmis.
Runuojūs ar Valentinu Lukaševiču i Ilzi Spergu taišni par tū, kaidys byutu īspiejamys ar volūdu saisteitys nūtikšonys. Daudz ideju pīduovuoja Latgolys viestnīceiba “Gors”.
Bet latgaliskais īt piļneigi cauri vysom programom, partū ka mes runojam par Latgolys cylvākim. Mes pateišom gribim atgrīzt latgalīšu volūdys i kulturys nūzeimeibys skaniejumu Latvejis kontekstā, kur nav nūslāpums, ir latgalīšus diskrimenejūšuo nūts.
Tei sajiuta ir piec sarunom ar Latgolys cylvākim – asam molā, nasajiutom leidzvierteigi. Koč voi pīmārs, ka Latvejis centraluo prese napublicej jaunuokū latgalīšu literaturu, partū ka cylvāki namuok jū izlaseit. Es ari namuoku, bet nav ari taida pīduovuojuma tymūs medejūs, kurus losu es. Partū jau tei latgalīšu volūda tik nazynoma, ka jei vyspuor napasaruoda. Nu ūtrys pusis, losūt latgaliski, es latgalīšu dzeju nauztvartu vysā juos pylnasneigumā, partū es beju cīš prīceiga izlaseit Valentina dzejūļus Kārļa Vērdiņa atdzejuojumā. Maņ tys atkluoja fantastisku dzejis pasauli. Par taidim vaicuojumim mes gribim runuot, ka na viņ Eiropys leidzīnī, bet ari Latvejis leidzīnī ir kultura sūpluok, kurū mes napazeistam.
Kai dabuot laikmeteigumu Latgolys kulturys pīduovuojumā? Voi taids kritierejs tiks īstruoduots kulturys projektu konkursūs?
Mums ir apakšprogramys i tradicionalajai, i laikmeteigajai kulturai. Vysim kulturys struodnīkim, kai es saucu, byus īspiejis veiduot sovys nūtikšonys sovu interešu lūkā, kur jī jau dorbojās. Aicynuosim muokslinīkus īraudzeit sevi Eiropys laikmeteiguos kulturys kūpumā. Tī pīduovuojumi, kas byus laikmeteigi satura i formys ziņā, nūteikti tiks atbaļsteiti.
Itūšaļt mes īmam iz konkursa pyrmū kuortu, piec pyrmuos kuortys storptautyska žureja, kas sastuov nu 10 storptautysku puorstuovu i 2 Latvejis puorstuovu, izlems, kurys nu piļsātu dūsīs iz ūtrū kuortu. Pyrmuos kuortys aizdavums beja izveiduot viņ koncepceju, īskotu tymā, kai mes dūmojam, kas ir tuos kulturys, muokslys nūtikšonys, kas mums redzīs svareigys, strategiski īzeimēt ceļu, kaidā gribim īt. Itūšaļt mes runojam viņ par idejom, mes narunojam par precizom nūtikšonom. Tys pūsmys leidz Eiropys kulturys golvyspiļsātai ir gondreiž 7 godi, daudz kas var maineitīs. Partū itūšaļt programā ir ītvartys idejis, ka tiksim iz ūtrū kuortu, suoksim runuot par ideju realizacejis īspiejom i kai idejis paliks par konkretom kulturys nūtikšonom, konkretuoku budžeta dasacejumu.
Par laikmeteigom muokslys izpausmem, storpdisciplinarim aspektim caur Rotko prizmu runojam apakšprogamā “Rotko rada”. Daugovpiļs vīna nu lelūs spāka zeimu kulturys jūmā ir Rotko, caur jū mes izspielēsim jaunradis ideju. Bet myusu pīduovuojums ir cīš daudzveideigs. Te var atrast i urbanai vītradei veļteitys apakšprogramys, i dobai veļteitu programu “Dabai rada”, kuramā runojam par cylvāka i dobys attīceibom saudzejūšā, ryupu pylnā aspektā, kur cylvāks nav patārātuojs, bet dobys daļa. Dūmojam, kai muoksla var īīt dobā, jū atbolstūt, na lītojūt. Par tradicionalūs kulturu kūpā kūpā sadzeivuošonu runojam apakšprogramā “Pasaulei rada”, kurā mes izspielejam saleidzynuošonu, apsaverūt Latgolā dzeivojūšūs tauteibu tradicionaluos kulturys davumu, tymā skaitā latgalīšu, ar vysaidim cylvāku stuostim i leidzīsaistis projektim, bolsa dūšonu tim cylvākim, kuri palīk it kai molā, palīk naīvāruoti. Mes myusu programā runojam ari par goreiguos veseleibys problematiku, kas eipaši aktuala šudiņ saisteibā ar pandemejis situaceju, kuramā lela lūma ticeibai i religejai, kai jei var paleidzēt.
Lūbšonūs konkursā i ideju realizaceju!


text:
Pi myusim Latgolā! – 22.11.2013.
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA „Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu „Pi myusim Latgolā!”.
Itūnedeļ raidejumā:
- Raidejuma veiduotuoji atkluos, cik aktivai lauku uzniemiejdarbeibys vidē dorbojās Bolvu i Vileks nūvoda jaunīši;
- Muokslinīku i kulturys interesentu bīdreibys „Artistence” vadeituojs Andris Uškāns atkluos, voi vēļ jūprūjom pastuov Rēzeknis muokslinīku bohema;
- Raidejuma veiduotuoji gasteis Bolvu nūvodā, kur paraudzeis tikkū captu mazi, uzzynuos, kai teik dareits eists Latgolys ols, atkluos itīnis pyutieju orķestra tradicejis i nūskaidruos, kur Bolvūs meklejami luoči.
Raidejums „Pi myusim Latgolā!” skaņ pīktdinem 18:00 Latgolys Radejā, sastdinem 16:00 Rēzeknis radejis „Ef-Ei” ēterā, taipat tū var atrost i nūsaklauseit škārsteikla lopuos lakuga.lv, latgale.lv i i-rezekne.lv.
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec SIA „Lietišķā Latgale” snīgtuos informacejis


text: “Žik!” ir unikals pīcu raidejumu cykls saimem ar bārnim, kura laikā raidejuma veiduotuoji sazatiks ar saimem, kuru bārni runoj latgalīšu volūdā, gon ari gasteis pi kolektivim i školom, kas sagloboj latgaliskuos tradicejis. Raidejumu laikā varēs īzavuiceit tematiskus vuordus latgaliski i kūpā ar saimi piļdeit uzdevumus. Taipoš kai romanā i kinofilmā “Cylvāka bārns” golvonajam vorūņam Boņukam lobuokīs draugs beja suneits Žiks, ari itys raidejumu cykls kļius saimem ar bārnim par lobuokū nūdarbi i īspieji laiku pavadēt kūpā.


text:
“Tys beja na viņ svareigs, bet ari cīši vajadzeigs, jo Dagda atsarūn dīzgon patuoli nu Reigys,” Inta Viļuma Latvijas Radio 1 raidejumā “Kolnasāta” stuosta par tū, kai 2002. godā tyka veiduots folklorys centrs juos dzymtajā pusē, Dagdā. “Iz tū breidi, tys beja 2002. gods, kod roduos napīcīšameiba veiduot koč kū tyvuok. Sova veida kruotivi, kurā byutu daīmamys vysys ar myusu nūvodu saisteituos tradicejis i dzīsmis, kab navajadzātu vysim māruot tuolū ceļu iz Reigu i pavadeit naskaitomys stuņdis folklorys kruotuvē. Vīnkuoršuok ir aizbraukt vīnam cylvākam, savuokt tū vysu i atvest, kai ari vysu laiku papyldynuot, apstaiguot vītejūs teiciejus i sakruot tū vysu vīnā vītā. Leidz ar tū folklorys kūpu vadeituojim, školuotuojim, kulturys darbinīkim byutu īspieja atīt tepat, iz Dagdu, i dabuot vysu vīnuvīt.”
Inta pīzeist, ka pādejūs godūs ir nūvārojams interesis pīaugums par etnografeju i senejuom tradicejom, kurys ļauds niule gryb otkon ceļt gaismā. “Ari kuozuos mes varim nūvāruot senejūs tradiceju atdzimšonu, par kū ir ari lela prīca, jo tuos senejuos tradicejis ir ar lelu nūzeimi...
Tam ir lela viesture itū ir darejuši myusu seņči na jau vīnkuorši taipat. Vysys darbeibys beja pamatuotys i tys beja sova veida rituals.
Pasalelynoj ari školānu interese, bīži iz Dagdys folklorys centru grīžās ari školuotuoji ci atvad školānus, studentus… Tys ir cīši labi, jo, ja nabyutu paguotnis, nabyutu ari nuokūtnis. Tys beja svareigs myusu seņčim, tys ir svareigi mums, i mums ir juopaskaidroj deļkuo tys beja svareigs i juonūdūd ari nuokamajom paaudzem,” tai Inta Viļuma.
Kai jau stuosteits, aizvadeituo goda golā Inta Viļuma izdavuse ari gruomotu “Dagdys pyura skreinis gruomota”, dorbs pi kurys ilga vasalus četrus godus. Tika ceiteigi vuokta informaceja nu apleicīnis ļaužu, kab leidz Latvejis symtgadei varātum Dagdys nūvoda leigovys pyura skreinē svineigi īlikt symtū prīškmatu.
“Īsasaiteja kotrs Dagdys nūvoda pogosts. Vysapyrma es uzrunuoju kulturys dzeivis organizatorus pogostūs, jo jī ir tī, kas pazeist attīceiguo pogosta amatnīkus i izaruodeja tai, ka tauta teišom ir cīši, cīši atsauceiga. Nu vysim Dagdys nūvoda pogostim atguoja koč kaidys lītys, kurys mes variejom īlikt myusu leigovys pyurā i kurys ir attīcynomys iz deveņpadsmituo godu symta vydu, t. i, iz tū laiku, kod leigovys vēļ precejuos tautystārpā, kod pyurā beja symtim zeču saadāts vysaidūs rokstūs. Jūstys, krakli, goldauti, dvīli, tys ir teišom cīši boguots.”
Dorbs pi ituos gruomotys Intai atkluoja daudzi stuostu par senejom tradicejom, ar kurom ļauds lobpruot dalejuos. Inta atkluoj, ka pyura skreinē ir daudzi seneju, viesturisku lītu, kurys ļauds atnasuši leidz ar sovys dzymtys viesturis stuostim.
Sovpus gruomotyss raksteišona latgaliski deve vareibu dazynuot itūs lītu latgaliskūs nūsaukumus, tymā vydā ari tūs, kas myusdīnuos ir damiersti.
“Nabeja šaubu, ka itei gruomota byus latgalīšu volūdā i leidz ar tū gribejuos ari, kab tī vuordi izskaņ literari pareizi, jo, ka mes nūbraucam iz blokus sādžu ci kai cytvīt sauc solu, ta tī nūsaukumi izreiz mainuos, gon ari pasaruoda koč kaidi meikstynojumi, burti teik izrunuoti cytaižuok i leidz ar tū mes pīaicynojam volūdneicu Sandru Ūdri, lai jei myusus pakorigej. Suocem saleidzynuot, kai nu kurā pusē kū sauce. Vysleluokuo izbreine beja par dvīļu golūs asūšom mežginem… Kai ba mežginis, bet eipaši taids vuords natyka lītuots i es tod soku: ”Napīmiņu, pīzvaneišu taņtei pavaicuošu.” Pīzvaneju, i taņte izstuosteja, ka tuos sauce par kvarbatkom... Izaruoda, ka ari myusu pusē taids nūsaukums beja, bet niule jau ir pazuds. Tys ari ir svareigi, ka tī nūsaukumi otkon teik calti gaismā.”


text:
Cytaidi latviskais – Latgolys doba
Itys raidejums aicynoj sajust Latgolys dobu – taidu, kaidu tū zyna, pazeist i cīnej sevkurs, kas koč reizi baudejs Latgolys pakolnus, azaru veļdzi, horizonta plašumu i ainovys breineigumu. Raidejumā sasatiksit ar Latgolys cylvākim, kas smeļ īdvasmu nu dobys, – raidejuma vadeituoju Valentinu Lukaševiču, dzejneicu i žurnalisti Annu Rancāni, muokslineicu Ilzi Griezāni, Rēzeknis Augstškolys pasnīdzieju i fotografu Ivaru Matisovu.
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec LTV1 materiala


text:
Latvejis Nacionalajā teatrī pyrmūreiz īstudāta luga latgaliski – piec Danskovītis (Anitys Ločmelis) lugu serejis “Ontans i Anne” taiseituo “Latgola.lv”, režisors Valdis Lūriņš. Ontans i Anne i jūs sābri Pīters i Mare jau seņ ir labi pazeistami na tik Latgolā – iz Nacionaluo teatra skotivis izruodi nūsavāruši jau vaira nikai 60 000 skateituoju nu vysys Latvejis. Latgalīšu dzeiveigums, kūšī tipaži, komiskys sadzeivis situacejis, mīlesteibys peripetejis, speitejūt peņsejis godim, – tys vyss liks saprast, kur atrūnoma latvīšu izdzeivuošonys recepte.
NOMINANTI:
Izrode “Klepernīku pogosta zvaigzne”, Daugovpiļs teatris
Uškānu saimis ansamblis LNT šovā “Dziedošās ģimenes”
Ereņu i Igauņu saimu koncertturnejis pa Latveju
Sovvaļnīks aba Ingars Gusāns, diskys, videoklipi, singli, intervejis


text:
“Viens pats mājās” (25.09.2020.)
Kas nūteik Kas nūteik slāgtajuos školuos?
Laikraksta “Vaduguns” kolektīvs pusgadu īstenos projektu “Viens pats mājās” – deviņās publikācijās - ielikumos veidosim sabiedriski nozīmīgu publikāciju sēriju par pretstatiem Latgalē, latgaliešu spītu, izdomu, kā stiprināt dzimto pusi, aktivizēt sabiedrību. Tāpat meklēsim atbildes uz jautājumiem: kā mainījusies informatīvā telpa; vai latviskās tradīcijas iespējams saglabāt pamestā ciemā; kā vietējie ļaudis spodrina savu kultūrvidi; vai svarīgi runāt mātes valodā; kā veicināt lokālpatriotismu u.c.?
Par speiti vysam, ir ari lobys lītys (Aleksandrs Tihomirovs, Kuprovys pogosta puorvaļdis vadeituojs)
Pādejūs godūs Latvejā sliedze cīši daudzys lauku školys. Vīna nu pyrmuom Viļeks nūvodā bie Kuprovys pamatškola. Voi pīmynat tū breidi, kod bie juopījem lāmums?
-Nui, tys bie 2014.gods. Tok itys lāmums nebeja kai zibiņs spierīņs nu skaidru debešu. Školu ciele 600 skūlānim, a pādejā vuiceibu godā skūlānu skaits tymā bie 28! Ka škola turpynuotu pastuovēt, nuokamajā godā tymā bārnu skaits jau byutu mazuok nakai 20. Jemūt vārā, ka tūšaļt struoduoja 10 školuotuoji i 3 tehniskī darbinīki, itaids lāmums beja juopījem. Citaižuok vēļ piec goda saītu individualuo apvuiceiba – iz vīnu skūlānu vīns školuotuojs.
Jyusupruot, tūreiz tys beja pareizs lāmums?
-Dūmoju, nui, partū ka školu slēdzem na jau deļ īgrybys. Tik lelu āku ar tik mozu skūlānu skaitu finansiali uzturēt nabie izdeveigi. Pīļaunu, ka vydškolys pūsmā škola varātu byut, saceisim, Bolvūs, a pamatškolom gon vādzātu byut iz vītys. Koč kod pūsmā nu Bolvim leidz Kuprovai beja četrys pamatškolys,- nu vaira nav ni školu, ni bārnuduorza Kuprovā. Tū aizsliedze piec tuo, kod likvidieja školu, partū ka nebie vaira bārnu, kurīm iz tīni īt. Tok nav tai, ka škola slāgta pavysam i tamā nikas nanūteik. Itūšaļt uzturam sporta zalu, kur jaunīši i ari pīaugušī kotru dīnu piec 16.00 var īt pasportuot.
Jau četrus godus školys āka stuov tukša. Cik zinoms, tukšys muojis vysod kārdynuojušs zagļus…
-Pyrmūs divejus godus školu vysu laiku gribieja pūsteit – bīži izsyta lūgu styklus, kurūs golu golā pogrobstuovā i pyrmajā stuovā aizmyuriem. Školai puorstuojūt struoduot, sasaucem vysys nūvodā asūšuos izgleiteibys īstuodis i tai arī sacejam,- jemiet, kū kurījam vāg. Lobuok atdūt, kab dorbojās.
Daudzuos vītuos Latvejā slāgtuos školys puorveidoj par vacū ļaužu apryupis nomim. Voi dūmojat par tū?
-Saprūtams, ari mes apdūmuom itaidu ideju, pareikynuom i secynuom, ka vādzeigi leli leidzekli, kab školu puorprofilietu. Školā grīstu augstums ir 3,20m, pansionatā - 2,70m, a kotri līkī 10cm pi apkuris izmoksom ir 10%. Koč kod par āku interesiejuos ari uzniemieji, tok pa lelam jīm vādzeiga viņ moza daļa nu ākys kūpejuos plateibys, leidz ar tū uzturiet tū ir naizdeveigi.
Ik pa laikam socialajūs portalūs radzam biļdis ar graustim nu bejušuos Kuprovys drenu cauruļu ryupneicys i zam tuom parokstu – spūku cīmats…
-Dīmžāļ tai ir, i maņ ir cīš biedeigi, ka par Kuprovu tai dūmoj. Tok ir lītys, kuruos varam izmaineit i kuruos nā. Dūmoju, Latvejā ir daudz švakuokys vītys par myusu pogostu. Nui, bie reiz Kuprovā vysā Padūmju Savīneibā zynoma ryupneica, bie ari kara daļa. Tok tūšaļt vaļdeja cyta vara, bie cyti uzstuodejumi. Tān nu tuo vysa dīmžāļ vaira nikuo nav. Bie mieginuojumi itū montojumu koč kam nūdūt, investori interesiejuos, a rezultatu mes radzam. Tok nav myusim tei švakuokuo vīta Latvejā, kai cyti tū rauga īstuosteit. Nav!
Pīruodejums tam, ka eistyn Kuprova nav tikai spūku cīmats, ir nūsyltynuotuo daudzdzeivūkļu muoja. Bolvūs vys vēļ nav nivīnys...
-Nui, mes eistyn tū asam izdarejuši prīks pošim. Myusu prīkšrūceiba ir tei, ka komunaluo saimnīceiba ir pogosta puorvaļdis puorziņā. Leidz ar tū varam saceit, ka Kuprovā ir vīni nu zamuokajīm apkuris tarifim nūvodā. Atškireibā nu uzjāmumim, kuri snādz komunaluos saimnīceibys pakolpojumus, pošvaļdeiba var struoduot par pošizmoksu, leidz ar tū cylvākim tys ir izdeveiguok.
Cik itūšaļt pogostā ir īdzeivuotuoju?
-Piec pādejīm datim Kuprovys pogostā deklariejušīs 333 īdzeivuotuoji. Daudzi voi moz, sprīdit poši.
Tyvojās nūvodu apsavīnuošona. Kuprovīšu dzeivē tei varētu koč kū maineit?
-Ite aritmetika vīnkuorša. Nūvodu reformys sakarā vysi runoj par ekonomeju. Asu mīrā, ekonomēt var i vāg, nu da zynomai rūbežai. Jau īprīkšejuos reformys laikā 2009.godā mes grybiem ekonomiet, a cytuos sferuos tai saekonomiem, ka piec tam tuos vaira nevariem apvīnuot. Ka runojam par gaidamū nūvodu apvīnuošonu, nasaviersim globali, a vītejā mārūgā. Agruok kotrā pogostā bie 7 deputati – jī zynuoja cylvākus, situaceju, problemys, vysu varie atrysynuot. Izveiduo nūvodus, tān videji saīt diveji deputati nu pogosta, kuri ari puorzyna situaceju. Nu, kod byus 26 pogosti i pīci deputati, par puorstuovnīceibu varēsim aizmierst. Varam tikai maneit, no kurīnis jaunajā nūvodā tiks deputati i kaidys interesis jī aizstuovēs. Tod iz vysu jaunveiduotū nūvodu byus 15 deputati… Voi ar tū pītiks, nazynu gon. Myusu vaļstī vēļ ir kaida problema – kotrs vaļstsveirs mieginoj īīt viesturē ar kaut kaidom reformom, puormejom, vēļ koč kū jaunu i nebejušu. Ka kaids pavaicoj par darbeibys rezultatu, jī atsoka vīnu i tū pošu,- ka maņ īdūtu vēļ 5 voi 10 godus, tod gon varātu koč kū izdareit. A mes tok radzam, ka nikas nesaīt. Vysi gryb palikt viesturē, nu ar ‘plus’ voi ‘mīnus’ zeimi, nivīnu nainteresej. Golvonais palikt.
Ar kaidom problemom pogosta īdzeivuotuoji pi Jyusim grīžās?
-Cylvāki īt iz pogostu nūsamoksuot par komunalīm moksuojumim, pogosta ākā atsarūn socialais dīnests, buoriņtīsa, biblioteka. Problema pa lelam vīna – maksuotspieja. Vys vēļ karojam ar poruodnīkim, atslādzam elektreibu, motivejam, raugam koč kū sarunuot. Šod tod tys pasadūd, a na vysod. Maņ par lelu breinumu, ir cylvāki, kuri gotovi dzeivuot ari bez elektreibys, i jīm tys der.
Kur pogosta īdzeivuotuoji struodoj?
-Cylvāki nūsadorboj ar mežsaimnīceibu, struodoj mežā, kaids - tierdznīceibā, vosorā īt mežā i peļnej, losūt i nūdūdūt ūgys. Daudzim tei ir iztikšona vysai zīmai. Cyts dīnā nūpeļnej pat 70-80 eiro. Tī, kas gryb, vysi struodoj. Vyss atkareigs nu cylvāka, na nu vītys.
Koč kod Kuprovys pamatškola bie sova veida kulturys centrs, kurā nūtyka pasuocīni. Kai ir itūšaļt?
-Myus koč kai reklamej ar minus zeimi, nu ir ari lobys lītys. Zamū tarifu piec pi myusim brauc cylvāki nu Bolvim i cyturīnis, interesejās par breivū dzeivūkļu fondu. Pogosta ākā dorbojās krīvu ansamblis, etnografiskais ansamblis, ari vokali instrumentalais ansamblis “Strautiņš”. Cylvāki īt iz mieginuojumim, dorbojās, koncertej. Kuprovā vyss nūteik.
30 godus školu sauce par sovejū
“Nu Kuprovys pamatškolys sliegšonys paguojušs vairuoki godi, nu vēļ jūprūjom pīmiņu, cik gryutu sirdi guoju tai garum. Pareizuok sokūt, pyrmū godu pat raudzeju īt ar leikumu, partū ka puoruok suopeigi tys vyss beja. Itei škola beja muna dzeive, kūpā te nūstruoduoju 30 godus,” soka ilggadejuo Kuprovys pamatškolys direktore.
Emerita Prancāne, byudama jauna školuotuoja, 1974.godā suoka struoduot vacajā Kuprovys pamatškolā, kurā vuiciejuos divejas plyusmys. Tūbreid vaļdeja uzplaukums, pogosts beja puorapdzeivuots, partū ka Kuprovā iz pylnu jaudu struoduoja drenu cauruļu ryupneica. Izaveiduo saimis, dzima bārni, i jau 1979.godā durovys attaiseja jaunuzcaltuo Kuprovys pamatškola i krīvu vydškola, kas dorbuojās vīnā ākā. Tūlaik bejušū školys direktoru Augustu Voiku paaugstynuo omotā, i juo vītā dorbu suoka jauna školuotuoja. Emerita Prancāne pīmiņ, ka pyrmajūs godūs školā vuiciejuos na viņ lels skūlānu skaits – tyvu 300, a i struoduoja ari krītnys darbinīku kolektivs – 30 školuotuoji i tehniskī darbinīki. Direktore soka,- kūpā jamūt kolektivs beja lobs i darbeigs, tikai šod tod jai daguoja pīlītuot diplomatis spiejis, kam daudzi pedagogi beja krīvu tauteibys cylvāki. “Tok, kab voi kai, par sovim školuotuojim varu saceit tikai tū lobuokū – jī reikuoja skaistus pasuocīņus i tureja cīnā tradicejis,” soka E.Prancāne.
Saprota, ka agri voi vālu byus beigys
Leidza ar Kuprovys ryupneicys sliegšonu suocies pakuopiniska skūlānu skaita sasamozynuošona. Daļa saimu ar vysim bārnim atsarīze sovā dzymtajā pusē, ūtra daļa, krušuokuos sīvys, īsakuortuo Bolvūs tierdznīceibā. “Vysi procesi nūtyka pakuopiniski, skūlānu skaita sasamozynuošonu īskaitūt. Mes saprotam, ka agri voi vālu tuos byus beigas. Vysi zynuoja, ka tai byus, i tam gatavejuos. I tys breids pīnuoce 2014.godā, kod vairs nebeju ituos školys direktore,” stuosta Emerita Prancāne. Byudama školuotuoja ar lelu stažu, jei nabeja mīrā ar izgleiteibys i zynuotnis ministris argumentu, ka mozajuos lauku školuos i apvīnuotajuos klasēs zynuošonys nav atbylstūšys, deļtam tuos juoslādz. “Tuos ir piļneigys oplomeibys i glupeibys. Asmu struoduojuse apvīnuotījuos klasēs, krīvu klasēs ar skūlānu skaitu ap 30. Kurīs var, tys var, i tys nav atkareigs ni nu školys atsarošonuos vītys, ni nu kuo cyta. Pi tam pīruodejums tam ir vairuoki sabīdreibā zynomi i cīnejami cylvāki, kurī vuiciejušīs Kuprovys školā. Tys ir tagadejais Reigys dūmis deputats Andris Morozs, Jānis Raibekazs, Larisa Krištopanova, tīsnese Ligita Kuzmane (tān jai cyta pavuorde),” soka bejušuo direktore. Ik pa laikam jei profesionaluos interesis dieļ pasaklausa i pasekoj leidza reformom tagadejā izgleiteibys sistemā. I ari par tū Emeritai Prancānei ir sovs pīzynums, kū jei raksturoj eisi i kūdūleigi,- par šerpu tys vyss!
Gribuos saceit,- reiz bie!
Bejušuo Kuprovys pamatškolys direktore ir puorlīcynuota,- agri voi vālu cīmats ītu iz izmieršonu, pat ja naaiztaiseitu školu. A kū lai dora, ka lauki palīk vys vēļ tukšuoki i cylvākim nav dorba? Jīm daīt braukt paceli. “Myusim jau jaunīšu praktiski nav – puorsvorā pusmyuža cylvāki voi pensioneri. Tī, kas var, brauc ūguos i peļnei iztikšonu - tod kaidu laiku var dzeivuot. Puorejī izteik, kai var. Nazy voi kas meisīs iz lobū pusi ari tod, kod nūvodi otkon apsavīnuos vīnā. Ka juosoka gūdeigi, asu atguojuse nu tuo vysa nūst, nagrybu dūmuot ni par politiku, ni kū cytu. Asu pensejā i gribīs mīreigu dzeivuošonu,” jei atkluoj.
Pagostā nikod nav biejs sova kulturys noma, deļtam ka kulturys epicentrs daudzus godus atsaroda taišni Kuprovys pamatškolā. Tī nūtyka pasuocīni, izstuodis, mieginuojumi – vysa kulturys dzeive. Vīnā nu kabinetim pat beja sataiseita lyugšonu kapela, kurū īsvieteja prīsters Aleksāns. Iz tīnīti varieja nuokt sevkurš, kas juta aicynuojumu. Tān kulturys dzeive nūteik pogosta puorvaļdis ākā, kur iz mieginuojumiem saīt gon folklorys ansambļa sīvys, gon ansambļa “Strautiņš” dalinīki. I Kuprovys īdzeivuotuoju vydā ir pulka taidu, kuri īt i dora, i jīm tys pateik.
Emerita Prancāne atkluoj,- nu tuo breiža, kod jei ir pensejā, kasdīnys dzeive palykuse daudz lānuoka i mīreiguoka. Obeji ar veiru Raimondu īkūpj duorzu, apkūpj syltumneicu i pučys. Golu golā ari atsaradīs laiks pasavērt televizori, kam, kai pīzeist bejušuo školys direktore, lobuok pasavērt serialus, nakai klauseitīs politiku – koč juonervozei nav: “Vaira natycu ni vaļstei, ni politikim, i izaver, ka ari Eiropys Savīneiba kruši izjuks. Tys ir laika vaicuojums. Ari pi myusim iz Kuprovu sūlejuos nuokt investori i atjaunuot ryupneicu. A nivīns te naīs… I nav jau ari dorbaspāka, kas struoduotu. Labi, ka myusim koč vīns veikals vēļ ir, posts, ambulance pīktdiņuos, i ari aptīka. Kod i pyrms daudzim godim te vyss beja cytaižuok. Dīmžāļ par tīm, aizguojušīm laikim, vairs viesta tikai fotografejis, kas palykušs kai vacys viesturis līceibys. Verūs iz juom i tai viņ gribīs saceit,- reiz bie…”
Upīte - Slišānu pasaulis centrs
Vītvuords Upīte daudzim vaira nav nikaids jaunums. Mozajā Upītes cīmā, kas atsarūn Viļeks nūvodā, pošā pīrūbežā, nūteik aktiva kulturys dzeive. Īmeslis tam ir kupluo Slišānu saime, kas gūdā tur latgaliskuos vierteibys i uztur dzeivys tradicejis. Kab ari pazeistamuokais saimis puorstuovs - nūvodpietnīks, kulturys darbinīks, folklorists i literats Ontons Slišāns - jau ir aizguojs myužeibā, juo aizsuoktū tuoļuok dora bārni i mozbārni. Namaterialais kulturys centrs “Upīte”, kulturviesturis muzejs, folklorys kūpa – tei ir tikai daļa nu tuo, par kū ar sovejīm guodoj Ontona dāls Andris. Jys ari bie vīns nu tīm, kas vysdedzeiguok īzastuoja par Upītes pamatškolys saglobuošonu, kod tyka pījimts lāmums tū sliegt.
Jau trešais vuiceibu gods kai Upītē vaira nav pamatškolys. Šaļtī, kod taisiejuos pījimt itū lāmumu, bieji vīns nu tīm, kas vysskaļuok īzastuo pret školys sliegšonu. Tys bie pareizs lāmums?
-Ka škola palyktu taida pati, kaida bie, tod tok lobuok slēgt. Nu, ka kaids īsaklauseitu myusu idejā puorveidot tū par alternativū školu 1.-6.klasem, tei varātu pastuovēt. Tūšaļt maņ lykuos napareizs pats process, kai nūtyka školys sliegšana. Es uzskotu, ka tys juodora cytaižuok, na tai, ka deputati saīt komitejis siedē, nūbalsoj par sliegšonu i piec tam pasoka,- padūdit ziņu puorejīm. Bie juoatbrauc iz školu, juoizrunoj ar vacuokim, jāpastuosta, ka gryuši i duorgi uzturēt školu ar tik mozu skūlānu skaitu.
Kaidu redzi mozū školu liktini i voi tuom vyspuor ir nuokūtne?
-Mozuom školom ir viertine prīkšrūceibu, tū asu saciejs nazcik reižu. Tān, kod deļ coronys īvīsti vysaidi īrūbežojumi, vysgryušuok īt taišni leluom školom, kur vairuok skūlānu. Jīm leluoks gryutums nūorganizēt gon ādynuošonu, gon starpbreižus. Riezeknē lelījuos školuos nu reita leidz pušdīņlaikam bārni vuicuos, piecpušdīnē īt iz sātu, vuicuos attuolynuoti, i kotra klase cytaižuok. Baļtinovys školā tys vyss nūteik daudzi vīnkuoršuok. Vuiceibu process nūteik, kai parosti, ād maiņuos, i vyss ir kuorteibā.
Pīkreiti apgolvuojumam, ka mozajuos školuos bārnim mozuoka vareiba lobuok īsavuiciet i sajimt atbylstūšu izgleiteibu?
-Nav taisneiba! Vīneigi pādējūs godus, kod vaļstī īvīse sistemu “nauda sekoj skūlānam” i izgleiteibys īstuodis suoka ceiņu par kotru bārnu, dūmuotīs, vuiceibu leimeņs krytuos. A princypā mozajuos školuos, taišni ūtraiž, ir vysmozuokuo vareiba naizavuiciet. Ka klasē ir 7 skūlāni, školuotuoja pīīt pi kotra, apsaver, puorbauda, kas izdareits. Ka klasē ir 25 bārni, vysim atpraseit vīlu navar. Lauku školom vīneigi juosamaina laikam leidza. Nu ituo skotupunkta verūtīs, ka Upītes škola byutu palykuse taida, kaida bie, tod eistyn lobuok slēgt. Nu slēgt na jau deļ tuo īmesla, kaidu mineja nūvods. Kurs nakurs školā bie aizasiediejs, a es uzskotu, ka kotram sovā laikā juosaprūt, kod juoaizīt. Ka byutu ļauts struoduot jaunam, energejis pylnam školuotuojam, beigys byutu cytys.
Kruši piec Upītes pamatškolys sliegšonys tū īsaguoduoji sovā eipašumā. Deļkuo tai?
-Školu īsaguoduo bīdreiba – Upītes jaunīšu folklorys kūpa, caur kuru pīsaistejam projektu finansejumu. Ka puordūtu tikai vīnu pošu školu, dīzyn voi tū pierktu, partū ka tei tikai ir apgryutynojums. A, kod uzzynuoju, ka nūvods nimoz nazataisa nu tuos atdaleit zemi, iz kurys ir parks i sporta laukums, saprotu, ka juosareikoj. Ka tū vysu puordūtu kaidam cytam, vādzātu divejis treis dīnys, kab vysu izrautu, nūleidzynuotu i itymā vītā īsātu rapsi voi vēļ koč kū cytu. Itū parku iesuoka veiduot muns tāvs Ontons i praktiski puse Upītes cīma īdzeivuotuoju. Nūpierkūt školu, pyrmuom kuortom dūmuoju par bārnim i jūs nuokūtni.
Iz kurū pusi reitūs tān brauc Upītes bārni?
-Nāsu skaitejs, nu autobuss, kas no reita brauc iz Rekovu, ir tukšuoks nakai tys, kas brauc iz Baļtinovu. Tok tys nav ruodeituojs, nazcik vacuoki sovus bārnus iz školu Rekovā vad poši, partū ka autobuss nu reita brauc puoruok agri.
Parosti soka,- vītā, kur nav školys, nav ari dzeiveibys. Tok Upītē vys vēļ kas nūteik…
-Škola ir tikai vīns no faktorim. Svareiguokuos ir dorbavītys (Upītes tyvumā tuos ir), tod škola i tikai piec tam kultura. Ka nabyus dorba, nabyus ari cylvāku, kuri īs iz pasuocīnim, i skūlānu školā. Tys vyss juosaver kulā. Nav tai, ka deļ školys izmierst cīms voi škola nūtur cīmu.
Prauda tam, ka kotrā vītā cīši daudzi kū nūsoka cylvāks?
-Dūmuotīs tai ir, partū ka, kas cyts daries, ka na pats. Ka es struodoju taidā omotā, tod tū doru nu vysys sirds, na tikai kab nūpeļneitu olgu.
Identitatis saglobuošona, latgaliskūs tradiceju kūpšona i nūdūšona – Slišānu saimei tys laikam genūs, partū ka vysa saime turpynoj tāva Ontona īsuoktū.
-Varbyut tys jau vacs stuosts, a, kod piec 12 godus ilgys dzeivuošonys Reigā braucem atpakaļ iz Upīti, pyrmais uzstuodejums bie,- kab bārni nu atsagrīšonys nabyutu zaudietuoji. Izgleiteibys ziņā jī nikuo nazaudieja, kaut gon ari Reigā reši kurei škola ir pi sātys. Tī iz školu Mežcīmā nu sātys braucem 7-8km. Leluokūtīs, nu kuo bārni, dzeivojūt Upītē, varēja cīst, bie kulturys tryukums. Deļtuo vādzieja dariet tai, kab jī Upītē justūs lobuok nakai Reigā. Ka juosoka gūdīgi, dzeivojūt Reigā, iz ļāļu teātri aizguom tikai vīnreiz, a tādiņ myusu bārnim itaida vareiba Upītē ir kotru godu. I dūmoju, ka ari reidzinīki iz Nacionaluo voi kaida cyta teātra izruodem aizīt rašuok nakai mysupusis cylvāki, kurim taida vareiba ir Upītē.
Cik Tev pošam svareigi popularizēt latgalīšu volūdu i kai tū izdareit vysveiksmeiguok?
-Ar mani mozu vacuoki runuo latgaliski, deļtuo, ka es iz prīkšu narunuošu volūdā, kurā mani uzrunuoja māma ar papu i vacvacuoki, maņ ruodīs, ka es jūs nūdūtu. Tymā pat laikā es nepuormatu nivīnam, kurš tū nadora. Byutu jūceigi, ka es, kurš kasdīnā runoj i dūmoj latgaliski, pieški pasuocīņūs i sabīdreibā palyktu cytaiduoks. Tei ir cīna izruodeišona i dzymtys sakņu saglobuošona. Ari Vaļsts prezidents, sasateikūt ar mani Rekovys patmaļuos, pīsaceja, ka ar jū drūši varu runuot latgaliski. Taipat myusu nūvodnīkam, tīslītu ministram, asūt myusupusē, pat pruotā naīt runuot latviski. Cylvāki vīnkuorši sajiut sovys saknis.
Uzturiet latgaliskū var muoksleigi voi tūmēr juobyut kuodam ‘trokajam’, kurš īt i dora, 'paraunūt' sev leidza cytus?
-Muoksleigi nikas nav varams, tys bys leidzeigi kai indiāņu rezervatā, iz kurīni vysi brauc viertīs, kai jī dzeivoj. Vysam juonūteik dabeigi, nu sirds. I, nui, varbyut ari vāg vīnu trokū, kas pavalk sev leidza.
Līkās, dreiži Latvejā nabyus nivīna, kurš nazynuos, kas ir Upīte i “Upītes Uobeļduorzs”. Pīmini pyrmū festivalu – sajiutys, emocejis?
-Pyrmais “Uobeļduorzs” nūtyka 2002.godā, tymā laikā es jau vuiciejūs Reigā. Ontons Slišāns jau kaidu laiku runuo, ka gryb sareikuot natradicionalu dzejis dīnu pasuokumu. Maņ pošam eisti naguo pi sirds dzejis pasuokumi, deļtuo naīzasaisteju i pat nasaprotu, ka dūma ir par festivalu, kur gon muziki dzīd, gon ari ailinīki skaita ailis latgaliski. Tāta maņ pīzvaneja i saceja,- 21.septembrī atbrauc, nūtiks festivals! Pyrmajā festivalā bie divejis dalis – dīnā nūtyka dīnys pasuocīņs ar folkloru i dzeju, a vokorā bie deju muzyka i dzeja. Jau nu tuos pyrmuos reizis bie nūsacejums: kab varietu pīsadaleit festivalā, jāizpylda vysmoz vīns dorbs latgaliski. Vēļ puors turpmuokūs godus festivals tyka daleits divejuos daļuos, a, kod es puorjiemu tuo organiziešonu, nūsprīžu, ka tys nav sadolams i tam juonūteik vīnā daļā ar vysu stylu muzyku i dzejnīkim. Taipoš pa drupeitei nūsacejums par latgaliskumu nu jau ir izaudzs gondreiž da 100%.
Daudzi kulturys darbinīki žālojās,– reikoj, kū grybi, cylvāki vysleidza naīt. A Upītē tok īt…
-Vīns ir atpazeistameiba, nu ari pi tuo juostruodoj. Kod tik kai suocem koč kū dareit, ari iz myusu pasuocīnim parreizi cylvāku pyuli naguo. Daudzi vēļ da šam nav saprotušs, ka juostruodoj deļ bārnim. Sevkurš pasuocīņs juoreikoj, dūmojūt par bārnim, kab jīm patyktu i mozī justūs breivi,- ka bārns labi jiutās, arī vacuoki labi jiutās, i pasuocīņs ir izdevs. Asmu itū formulu atrads, nazynu gon, voi da gola maņ tys izdūd, tok, ka cylvāki nuok, taitod vyss nūteik. Kaut gon, redzi, 19. “Upītes Uobeļduorzā” kaidam napatyka estrādis solmu rulli, nevarieja redziet nu molys i izdūmuo caurumu izdadzynuot... (smejās). Nazynu, ceru, ka tai vīnkuorši bie nejaušeiba, navys cylvāku glupeiba. Labi, ka vysi dzeivi i vasali.
Solmu ruļļu estrāde myusupusē bie kas naradzāts… Nu kurīnis itaida ideja?
-Ideja par ruļļu estrādi pajimta nu portala “Facebook”, kur tū kaidā fotografejā ieraudzeja muna sīva Ligita. Lītuvā teiruma vydā bie izbyuvieta šaida estrāde, jei maņ paruodie biļdi, i es saprotu, ka tei byutu breineiga ideja vosorys pasuokumu reikuošonai. Pīzvanieju “Kotiņu” Aldim, pavaicuoju, voi varēs nūsponsoriet solmu ruļļus, i piec puoris dīnom jis pīzvanieja sokūt,- byus! Lītuvīši sovu estrādi izbyuvieja nu 145 rullim, a mes nu 198. Tai šūgod “Upītes Uobeļduorzs” nūtyka solmu ruļļu estrādē, leidz guņs līsmys izjauca vysu pasuocīni…
Nu, nasaverūt iz itū guņsnalaimi, portalā “Facebook” īrakstieji,- tiksimies nuokamgod. Taitod nikas nasabeidz?
-Festivals byus, tok vēļ gryuši prognozēt, kaidā formātā, par tū nav skaidreibys, kas nūtiks ar Covid-19 virusa izplateibu. Īkštelpuos pasuocīni reikuot navaru. Cik tod to cylvāku var satilpt myusu mozajā tautys nomā?! Vīneigi tod jāreikoj taidi pasuokumi, iz kurīm cylvāki naīt (smejās). Jau ar sūlim pamierieju, ka, īvārojūt nuilinejūs distanciešonuos nūteikumus, tautys nomā varu īlaist viņ 42 apmeklātuojus.
Vysi Tovi bārni spielej instrumentus, dzīd, doncoj, ar prīku pīsadola pasuokumūs. Kai Tu tū panuoc?
-Asmu puorlīcynuots, ka jaunīšus īinteresēt ir vysvīgluok, daudzi gryušuok ir ar vacuokim cylvākim. Kotrs bārns juouzrunoj personeigi – vysleidza, jis piļsātnīks voi laucinīks. Kod paguojušajā godā aizbraucem iz pasuokumu Bolvu Vaļsts gimnazejā, školuotuoji breinuojās, kai maņ izadeve aizraut jaunīšus, partū ka pīsadalie vysi. Vyss ir vīnkuorši. Bārni juokontrolej, i tai pat laikā jāļaun jīm sasajust svareigim, nūteiciejim. Upītes kulturtelpā vairuok pīsavieršam taišni jaunīšim, partū ka piec desmit divdesmit godim dīvamžāļ vacū teicieju vaira nabyus myusu vydā. Lepojamīs, ka Latvejā jaunuokuo “pusbolsu” zynuotuoja ir nu Upītes i jai ir tikai 19 godi. Kulturys montuojumu raugam īdzeivynuot tai jaunekleiguok – koč voi ar T-krekleņa uzrokstu “#UpītieDzeiveJauka”. Atvad māma treis jaunus bārnus pi myusim, i pyrmais vaicuojums nu mozuo pusis,- voi myusim ari byus taidi krakli?
Kuri ir tī breiži, kod puorjem gondarejums i saprūti, ka dorbs nav dareits veļteigi?
-Suokumā bie gondarejums, kod redzieju, ka cylvāki apmeklej pasuokumus i prīcojās. Vēļ leluoks prīks puorjieme, kod piec tam kaids pasaceja ‘paļdis!'. Tādiņ, kod vysi aizvīn vaira suokuši lītuot socialūs teiklus, maņ pateik piec pasuokumim paskaiteit komentarus. Itūnedeļ paskaiteju ari par degšonu Upītē – cylvāki gon uzmundrinuo, gon veļteja kritiskus vuordus. I taisneiba ir jīm vysim. Nasakliudej tys, kurš nikū nadora. Es varu byut laimeigs, partū ka asmu vīns nu ratajīm, kurš dora sirds dorbu.
Cik svareigi popularizēt latgalīšu volūdu i kai tū veiksmeiguok dareit?
Ineta Atpile-Jugane, ailineica, scenariste, dzīšmu tekstu autore: -Ar latgalīšu volūdu asu saisteita kotru dīnu. Struodojūt muzejā, kotru dīnu runoju latgaliski, taipat ari muzeja gostus, ekskursantus uzrunoju latgaliski. Cyta vydā, cīši daudzi meilu pruotu izalosa munu stuostejumu itymā volūdā, partū ka kur gon cytur jī dzierdēs myusu volūdu, ka na vītā, kur tū runoj? Ka mes poši, latgalīši, tū nedareisim, tod kurš gon cyts? Volūda - tei ir boguoteiba, kas paruoda myusu gudreibu, senču montojumu i koč kū eipašu, tikai myusu vītai, kūpīnai, cylvākim rakstureigu. Dūmoju, ka latgalīšu volūda juosagloboj, juopopularizej i juonūdūd nuokamuom paaudzem ar lelu atbiļdeibys sajiutu. Taišni deļtuo ailis gon bārnim, gon pīaugušīm, ari dzīšmu tekstus (daļu) rokstu taišni latgaliski. Maņ svareigi, ka volūda skaņ, teik skaiteita, runuota, izdzīduota, ka tū dzierd i lītoj na viņ vacuoka godaguojuma ļauds, a taišni bārni i jaunīši. Maņ ir prīks, ka muni Indejis studenti i draugi prūt puorsteigt mani, sateikūt veikalā i sokūt: “Vasala, ka namaloj!” I es pat nūticēt navaru, ka dzierdu tū, kū dzierdu... Tū sauc par cīnu pret vītu i cylvākim, kur tu itūšaļt dzeivoj. Nui, asu ar mīru, ka raksteit latgaliski i pi tam dzeju myusdīnuos ir cīši ekskluzivi, partū ka zynu, ka tū skaita mozs skaiteituoju skaits. Tok tys jau ari ir tys lobuokais, ka saprūtu,- maņ ir vareiba dareit koč kū cīši eipašu, koč kū uorkuorteigi skaistu i vierteigu. I atsazeit mīlesteibā latgaliski ir tik skaisti, suokūt nu vysparostuokuo 'es tevi mīļoju' leidz 'mūstās vysi dabasi'. Es tū doru, kai es prūtu vyslobuok - rokstūt, skaitūt, popularizejūt, vodūt raduošuos nūdarbeibys, kuru laikā vysi kūpā rokstam latgaliski, i, ticit, vysim izadūd. Ka grybam! Ka raugam! Školā tys ir cīši atkareigs nu školuotuoja, voi jys ir īinteresiets struoduot ar latgalīšu volūdu, voi nav. Maņ prīks par jaunīšim, kuri lepojās i dora lītys latgaliski nu sirds i tai, ka tuoli skaņ. Vīns nu skaistuokajim pīmārim ir Upīte, Slišānu dzymtys tik daudzpuseiguo darbeiba, kas vārsta iz latgaliskuo izpieti i nūdūšonu nuokamajuom paaudzem. Pi tam vēļ tys teik dareits dabiski i organiski, teik dzeivuots, navys tāluots i dareits, ka juodora i vāg. I taišni partū rezultati ir tik pamonami, ilglaiceigi i tycami. Festivals “Upītes Uobeļduorzs” ar uzstuodejumu, ka tī skaņ tikai latgalīšu volūda 19 godu garumā, ir vysspylgtuokais pīmārs, ka ir, nūteik i vāg!
Arnis Slobožaņins, muzikis grupā “Dabasu Durovys”: -Ka pasaveram iz laiku pyrms 100 godim, tod latgalīšu volūda bie pošsaprūtama, dzeiva, vitala, i nivīns navarēja pat īsadūmuot, ka latvīši vyspuor koč kod cytaižuok Latgolā varietu runuot. Šudiņ situaceja puorsamejuse. Gon deļ pošu latgalīšu vainis, gon koč kaidu uorieju faktoru īspaidā mes latgalīšu volūdu vaira tik daudzi nalītojam – eipaši publiski i tod, kod runojam par nopītnim vaicuojumim. Dīvamžāļ uzskotam, ka taidūs gadejumūs latgalīšu volūdai juopalīk sātā. Kab tai nanūtyktu, vyss juodora cytaiduok, juorauga runuot pošim. Tei ir ceiņa ar sevi, īšona pret straumi, nu deļtuo cylvāks radeits, kab ītu pretim straumei. Ir taids teicīņs,- lobuok maut pretim straumei i byut dzeivam, nakai plyust pa straumei i byut beigtam. Kotram cylvākam sirdsapziņā voi apziņā juovaicoj atbiļde iz vaicuojumu,- cik tod jam kai latgalīšam ir svareigi lītuot latgalīšu volūdu? Sirdsapziņā ir vysys atbiļdis...
Kai popularizēt latgalīšu volūdu? Ir juoroda precedenti ar volūdys lītuošonu. Pyrms 10 godim latgalīšu volūda bie cīši moz sastūpama masu medijūs, televizejā, radio, tei bie vairuok folklorys, tautysdzīšmu volūda. Uzskotu, ka latgalīšu volūdai vys vēļ vairuok juopasaruoda tī, kur tei īprīkš nav pasaruodejuse voi ari kaidu laiku nav lītuota. Radio i televizejā tei šūbreid jau skaņ, a, ja īsim vēļ tuoļuok, tai byutu juoteik, saceisim, tīsu sistemā. Juoroda precedents, kod tīsys siede teik nūvadeita latgaliski. Skaists precedents ir tys, ka izgleiteibys i zynuotnis ministre runoj latgaliski, i myusim vāg tū dareit vēļ i vēļ. Viestura Kairiša filma ir latgaliski, i, ka mes dareisim tuoļuok taidā gorā, volūda pa drupeitei atdabuos prestižu, jaunīši tū suoks lītuot vēļ bīžuok. Breineigs pīmārs tam ir Upītes Andris. Jys ir cylvāks, kurš nikod nav reikuojīs apriekina piec, vysod biejs idejis cylvāks. Andris izveiduojs ap sevi Upītes kulturtelpu. Kai jau sacieju, ir breineigi maut pretim straumei i byut dzeivam, taitod Andris ir dzeivs. I es dūmoju, ka juo organizātais “Upītes Uobeļduorzs”, kurš šūgod pīdzeivuoja guņs šovu, nuokamgod varātu atdzimt kai Fenikss jaunā kvalitatē i tei Upītes solmu sadegšona pat varātu tikt pagrīzta pozitivā gaisūtnē kai loba PR akceja. Kab Andrim izdūd! I, zynit, aiz juo ir cylvāki, tymā skaitā ari es.
Annele Slišāne, muoksli-neica: -Svarei-guokais ir tys, ka myusim, Latgolā dzeivojūšīm, juoapsazynoj, ka tei ir myusu dzymtuo volūda. Dzymtajai volūdai ir lela vierteiba, tei ir kotra cylvāka, vysa nūvoda identitate. Nūlīdzūt sovu volūdu, ļauds nūlīdz sovu viesturi i kulturu. Dzymtuo volūda ir daļa nu kotra, tei ir munys saimis, munys viesturis i kulturys daļa manī. Dzymtajā volūdā ļauds runoj, dzīd, roksta i losa. Populariziešona ir gruomotu izdūšona, izstuožu, pasuocīņu nūsaukumu i aprokstu, plakatu taiseišona latgalīšu volūdā. Pasuocīņu nūtikšonys gaita latgalīšu volūdā, izstuožu atkluošona – tī vysi ir nūtykumi, kas paruoda, ka latgalīšu volūda ir dzeiva, ka tei dzeivoj gon saimēs, gon školuos, gon dorbavītuos i vysaidūs pasuocīņūs. Byutu labi, ka tū varētu vuiceit ari školuos, koč tik vīnu stuņdi nedeļā, runuot starpbreižūs latgaliski. Ari munā dzymtajā pusē Upītē vyss nūteik latgaliski - pa eistam, sovā dzymtajā volūdā, nikū nanūlīdzūt i naaizmierstūt, a jiutūt lapnumu par sovu volūdu i vītu, kurā dzeivojam.
* Pārvedums - S.Vorza
* Par publikāciju “Viens pats mājās” saturu atbild SIA “Balvu Vaduguns”.
Veiksmes prognoze
.


text:
Repere Ūga izdūd jaunu dzīsmi “Piārs”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
“Ausmeņa Records” repere Ūga aba Daiga Barkāne izdavuse jaunu dzīsmi ar nūsaukumu “Piārs”. Smeļdzeigajā dzīsmē sasavej gon Daigys reps, gon ari liriskuoki motivi.
Daiga poša pīzeist, ka dzīsme ir par cylvāku puordzeivuojumim. “Par īškejū suopi, tai saucamū nostu, nu kurys mes vysaidūs veidūs ceņšamēs tikt vaļā, par suopi, kurai izīmam cauri, lai sevi otkon nu jauna īmīļuotu. Nu molys tys izaver kai piārs, “nu i labi”. Pošim sevi lauzt, pošim sevi leimēt, pošim sevi īmīļuot,” dzīsmi raksturoj repere Ūga.
“Katastrofali skaists, bet na eipaši laimeigs stuosts par byutni, kas sovu dobu globoj aiz piāra pleivura. [Byutni], kas napīlaiž cylvākus tyvai, deļtam ka zyna, ka jī kūž,” ar dzīsmis stuostu doluos Ūga. “Otkol bēgt nu seve, izalikt, ka vyss kuorteibā, raktīs dorbūs, tuseņūs, cylvākūs, kuri īt i aizīt.”
Par bītu dzīsmei guoduojs Jezups. Ūga stuosta, ka nu suokuma dzīsmei atguoja melodeja, piec tam tikai bīts. “Itei dzīsme topa “plyka”, vīnkuorši golvā skaneja melodeja bez bīta. Piec tam paleigā jiemu Jezupa bītus, izalaseju, kurais lobuok pīstuov, tai i topa “Piārs”,” pīzeimoj repere. Dzīsmi miksēja rolands če.


text:
Daugovpiļs Vaļsts gimnazeja kotru godu vaļsts svātku laikā aicynoj školys audziekņus, školys kolektivu i bārnu vacuokus iz kūpeigu sasadzīduošonu. 2012. godā sasadzīduošona nūtyka školys pogolmā. Sasadzīduošonā lela daļa dzīšmu teik dzīduotys latgaliski, nūtikšonys eipašais gosts – Artūrs Uškāns.
NOMINANTI:
Skotivis runys konkurss “Vuolyudzāni” i vydsškolys latgalīšu olimpiade, Rēzeknis 1. vydsškola
Večerinka “Vasali Baļtinovā!”, Baļtinovys vydsškola
Naaizmierstulei veļteitais jaunradis dorbu konkurss, Aglyunys vydsškola


text:
Osvalds Kravaļs beja latvīšu dzejnīks i literaturkritikis. Rakstejs ar pseidonimim Ašvolds Dveiņuvs, Ontūnejs Rīkstāns. Beja vīns nu pyrmajim trešuos Atmūdys viestnešim Latgolā. Pyrmais izsaceja dūmu par vajadzeibu dybynuot latgalīšu kulturys bīdreibu, pyrmais nu Reigā dzeivojūšajim latgalīšu kulturys darbinīkim puorsacēle atpakaļ iz Latgolu. Bejs Daugovpiļs teatra literaruos dalis vadeituojs, organiziejs Ludzys, piec tam Daugovpiļs literarū apvīneibu, žurnalu „Jaunuo Dzeive”, bejs tuo redaktors. Vīna nu pyrmajom publikacejom latgalīšu rokstu volūdā piec 1959. goda ir poema „Brōļ, pīmiņ!”, rakstejs ari dzeju latgaliski.
Myužeibā O. Kravaļs aizguoje 2008. godā i ar “Boņuku” tyka apbolvuots piec nuovis.


text:
Decembrī izdūts latgalīšu dzejneicys Ingridys Tāraudys catūrtais dzejūļu kruojums “Pērlītes zem kājām/Bisers zam kuoju”, kurā atrūnami teksti i latgaliski, i latvīšu literarajā volūdā.
Ingrida Tārauda stuosta, ka gruomotys nūsaukums bejs izdūmuots jau godus demit, bet tam “apakšā” asūšī dzejūli tyka īprīkšejā kruojumā “Boltais šokolads” 2012. gadā, bet daži – par biseri – beja aizagivuši nikur napublicāti i pyrma pīcu godu suoce apaugt ar cytim dzejūlim, cikom beigbeiguos “Bisers..” tyka da logiska iznuokuma. “Dūmoju, ka sovu stilu laika gaitā i sovu “ingridismu” autore nav pagaisynuojuse, par tū, saprūtams, sprīss skaiteituojs,” soka Ingrida.
Latgalīšu dzejneica Ingrida Tārauda (1971) regulari publicejās periodikā i škārsteiklā, literarūs almanahūs i kūpkruojumūs. Dzejneica izdavuse treis dzejūļu kruojumus “Vīgla byušonys ironeja” (2000) i “Izdadzynuota sirds” (2001) i “Boltais šokolads” (2012). Juos vuords labi zynoms latgalīšu modernuos literaturys i myusu dīnu latvīšu dzejis kontekstā. Valentins Lukaševičs par juos dzeju ir sacejs: “Jei sovā lirikā sintezej latgalīšu literarū tradiceju ar modernom, myusu dīnu pasauļa uztverei atbylstūšom izteiksmis formom.”


text:
Izsludynuota dasasaceišona XI Daugovpiļs storptautyskajam folklorys festivalam
Da 15. janvara īspiejams dasasaceit daleibai XI Daugovpiļs Storptautyskajā folklorys festivalā.
XI Daugovpiļs Storptautyskais folklorys festivals nūtiks 2016. goda 22. – 24. aprelī. Festivala mierkis ir popularizēt tradicionalū latvīšu i cyttautu kulturu, atteisteit, pylnveiduot i kūpt folklorys kūpu, etnografiskū ansambļu tradicejis, taidā veidā nūdrūsynojūt kolektivu darbeibys napuortraukteibu.
Folklorys festivalā aicynuotys pīsadaleit Latvejis nūvodu i uorzemu folklorys kūpys, kuruos kūp i popularizej sovys lokaluos tradicejis.
Festivala laikā nūtiks i vairuoki koncerti, i sasadoncuošonys, i ari meistarklasis, kurymuos dalinīki i festivala gosti varēs vuiceitīs vysaidys prasmis, kuruos sovā kasdīnā izmontuoja myusu seņči.
Festivalu organizej Daugovpiļs piļsātys dūmis Kulturys puorvaļde sadarbeibā ar Latvīšu kulturys centru i folklorys kūpu “Svātra”.


text:
Jezus Kristus augšancēlēs
Пacxa
(Cēlīs Kristus nu myŗunim)
Jezus Kristus augšancēlēs, aleļuja, aleļuja,
visim ļaudim mīru vēlej, aleļuja, aleļuja,
Sīvītes uz kopu gōja, aleļuja, aleļuja,
un par Jezu pōrrunōja, aleļuja, aleļuja,
Kad jau jōs pi kopa beja, aleļuja, aleļuja,
eņgeļs viņom tai saceja: aleļuja, aleļuja,
“Nasabeistit, raudōt beidzit, aleļuja, aleļuja,
prīcas vēsti sajimt steidzit, aleļuja, aleļuja,
Augšancēlēs Jungs, patīši, aleļuja, aleļuja,
mōceklim tū sokit visim”, aleļuja, aleļuja,
Šudiņ jauka svātku dīna, aleļuja, aleļuja,
prīcojās lai sirds ikvīna, aleļuja, aleļuja.
Teicit Kungu. Reiga, 1990. lp. 423. Nr. 45.


text:
Rymtu dobys storpstuovūkļu nūskanis. Vijis Zarinis dorbu izstuode “Uzgleznotā daba”
Recenzejis autore: muokslys viesturneica Evija Vasilevska portalam lakuga.lv
Nu 3. juņa Latgolys viestnīceibā GORS da pat vosorys beigu jau kluotīnē i īvārojūt drūšeibys pasuokumus, ir vareiba apsavērt Latvejis Muokslys akademejis asociātuos profesoris Vijis Zarinis glaznu izstuodi “Uzgleznotā daba”.
Vysūs dorbūs ar minimalim izteiksmis leidzeklim ir vizualizāta Latvejis doba, tok glaznys nav dobys styureišu kopejis. Kai poša autore atkluoj video materialā, kas ir apsaverams ITE – “Glaznoju na konkretu vītu, a konkretu nūskaņu.” Muokslineica ari atkluoj, ka bierneibā sevkuru nedelis golu jei brauce cīmā pi babys iz Latgolu, partū daudzi dobys skoti iz audaklim ir vizualiziejušīs, partū ka sasaglobuojuši zamapzinis sajiutuos i atmiņuos. Varams, taišni partū, verūtīs glaznys kas pa šaļtei redzīs, ka veramēs Lubuona kluonu napuorradzamajūs plotumūs voi raugam īraudzeit tuolū horizonta lineju Latgolys ainovā. Vizualuos kompozicejis nav radeitys kai tīšuo dobys kopeja, a caur sajiutom transformāta gareiga realitate, kas harmonizej i īvad jius vizualizātuos ainovys radeitajā telpā. Muokslineica atkluoj, ka dobā jū interesej storpstuovūkli – agrys pavasars i laidynuotais snīgs upēs i azarūs, vāls rudiņs, ceiruļu putiņs zīmys nūslāgumā. Taipat ari saista dobys nūrisis – mienešgaisma, iudiņa vyzuļuošonās saklumā, kreitūšu snīga puorslu sajiutu vizualizaceja. Par tū līcynoj ari muokslys dorbu nūsaukumi – “Krasta līnija”, “Mierīgs, kluss pavasaris”, “Krēsla”, “Pasakaina sajūta”, “Vēss vakars”.
Latgolys viestnīceibys GORS vestibilā varim baudeit 15 Vijis Zarinis kompozicejis, kurys topušys 2000.–2021. godā, dorbu formati ir īvārojami, mozuokī – 90×180 cm i leluokī – 130×200 cm, jī breineigi īsadar GORĀ i dūd vyspuseigu vizualu baudejumu. Plašuos telpys roda īspieju, ka muokslys dorbus varim izpieteit da vysseikuokūs gleznīciskūs nianšu i izmontojūt attuoluma distanci, īraugom ari autoris dobys tvārumus vyspuorynuojumā – kai vīnuotu dobys puordzeivuojuma simfoneju.
Nivīnā nu Vijis Zarinis radeitūs ainovu nav radzams cylvāks, atsauce par cylvāka kluotbyušonu pasaruoda viņ dažūs dorbūs, kurymūs iz tuoluo horizonta kai stabila viertiba paruodeits apdzeivuotu sātu pudurs, kas kai zeime viestej par cylvāka kluotasameibu i pīdereibu vidis veiduošonā. Apartais teirums, kura vizualizaceja aizjam leluokū glaznys kompozicejis daļu, īzeimej cylvāka darbeibys kluotbyušonu i juos atspīgeliejumu itamuos sajiutu ainovuos. Gondreiž vysu eksponātūs ainovu kompoziceja veiduota tai, ka prīškējā plānā (vysmoz 2/3) ir paruodeita nūteikta struktura – upe, aparts teirums, mytruojs, snīguota zeme, kreitūšys snīgapuorslys – jimūs mes īnierstam kai sapynā, apceris telpā i tod jau dūdamēs tuoļuok iz horizonta lineju, kuramā naratai konkretizejās muokslineicys sajiutys par izalaseitū vizualuos muokslys tēmu. Taidā veidā mums ir juomuok na viņ vērtīs iz glaznu, bet ari īraudzeit i nūlaseit autoris viestejumu, verūtīs nūteiktā strukturā nu putyna liduojuma i tuoļuok uztvert attālu, iz jū tiemejūt ar pespektivys paleidzeibu.
Vijis Zarinis radeitajuos ainovuos doba ir subjekts, kuru na kopej, bet apbreinoj i ar minimalim vizualuos muokslys izteiksmis leidzeklim roda meditativu nūskaņu, kuramā jius giustat rymta Mīra sajiutu. Rymtuma i harmonejis puorlīceibu roda izteikti uzsvārtuos horizontaluos linejis vysuos kompozicejuos – iudini, kuri puorīt krosta linejā, tod turpynojās žylbynūšā snīguotā plaknē voi aportā teirumā i nūsaslādz ar sātys jumtu voi kūku viersyuņu taisni i nūrymst dabasu izplatejumā i šaļtim, it kai namonūt itū ritmu puortrauc slaidūs kūku stumbynu voi kryumu vertikalis. Sevkurā ekspozicejā apsaveramuo ainova veidoj puorlīcynūšu pabeigteibys nūskaņu, kurys radeituos vibracejis turpynojās vēļ ilgi piec tam, kod asat aizguojs nu GORA telpu. Drūsai viņ partū, ka – “šaļtī, kod es glaznoju, tei maņ ir vyssvareiguokuo līta pasaulī. Tai es dūmoju i tai es struodoju,” – soka glaznuotuoja Vija Zariņa.


text:
Nūvodvuiceibys stuņde vydsškolānim ar Eviku Muiznieci
2021. goda 27. aprelī jau trešū godu teik svieteita Latgolys kongresa dīna. Vysi školuotuoji kūpā ar školānim aicynuoti pīsadaleit virtualajuos Latgolys nūvodvuiceibys i latgalīšu volūdys stuņdēs, kas ir sagataveitys, īvārojūt nūteiktu bārnu vacumu, bet tamuos var pīsadaleit kotrys, kam ir taida gribiešona.
Vydsškolānus laikā nu 11.00 leidz 11.40 īdvasmuos dzejneica i produceņte Evika Muizneica. Nūvodvuiceibys i latgalīšu volūdys stuņdis teik reikuotys jau nu 2017. goda. Juos ir veļteitys Latgolys kongresa godadīnai. Tamuos Latgolā pazeistami kulturys i sabīdryskī darbinīki stuosta par Latgolys kongresu, popularizej latgalīšu volūdu, muzyku, tradicejis i t. t.
2021. goda „Latgolys kongresa dīnys” svineibys organizej: „Latgolys symtgadis kongresa SaRIK” (Sareikuojuma reiceibys izpiļdis komiteja), „Latgalīšu kulturys bīdreiba”, „Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja”, Maltys Bārnu i jaunīšu centrs. Atbolsta: Rēzeknis Tehnologeju akademeja (rta.lv), latgalīšu kulturys gazeta (lakuga.lv) i „Vītejuo Latgolys Avīze” (vieteja.lv).


text:
Pi myusim Latgolā! – 25.10.2013.
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA „Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu „Pi myusim Latgolā!”.
Itūnedeļ raidejumā:
- Raidejumā par oktobra beiguos jaunatkluojamū Latgolys amatnīku internetveikalu;
- Raidejuma veiduotuoji gasteis pi Juoņa Elkšņa, Latgolys kulturys centra izdevnīceibys vadeituoja, kas itūnedeļ svieteja sovu raženū jubileju i myužu veļtejs latgalīšu literaturai;
- Raidejuma veiduotuoji dūsīs gostūs iz Ruguoju nūvodu, lai apsavārtu seņlītys i stoltbrīžus.
Raidejums „Pi myusim Latgolā!” skaņ pīktdinem 18:00 Latgolys Radejā, sastdinem 16:00 Rēzeknis radejis „Ef-Ei” ēterā, taipat tū var atrost i nūsaklauseit škārsteikla lopuos lakuga.lv, latgale.lv i i-rezekne.lv.
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec SIA „Lietišķā Latgale” snīgtuos informacejis


text:
Seminara “Latgalīšu rokstu volūda izgleiteibā i pietnīceibā” uzastuošonu video
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Ituogods 26. aprelī Latgolys dīnys programys ītvorā Tīslītu ministrejā nūtyka seminars “Latgalīšu rokstu volūda izgleiteibā i pietnīceibā. Cytu regionalūs i mozuok lītuotūs volūdu pīmāri”. Pīduovojam nūsavērt uzastuošonu video.
Atkluošona. Pasuokumu voda Dr. philol. Nikole Naua i Dr. philol. Ilga Šuplinska. Tīslītu ministra biroja vadeituojs Aldis Bukšs. Pūlejis viestneica Dr. Monika Mihališina. Norvegejis viestnīks Kristians Ēdegors. Latvejis viestnīks Pūlejā Edgars Bondars. Kusteibys “Ar Latgolu” vadeituojs Viesturs Kairišs. Politologs Andis Kudors
Lideja Leikuma (Reiga). Eisa latgalīšu literaruos ci rokstu volūdys viesture
Aleksejs Andronovs (Sanktpīterburga). Tradicionali latgalīšu gramatikys vaicuojumi
Nikole Naua (Poznaņa). Regionalūs volūdu i dialektu vuiceišona: problemys i rysynuojumi
Tomašs Viherkevičs (Poznaņa). Regionalūs volūdu apgivis planuošona i efektivitatis nūviertiejums
Kors van der Mērs (Leuvardena). Frizu volūda i jaunys īspiejis izgleiteibā
Sulevs Iva (Veru). Veru Vikipedeja – volūdys vuiceišonuos i (socialais) medejs
Snorre Karkonens-Svensons (Oslo/Reiga). Izlūksnis i divejis rokstu volūdys Norvegejis puorvaļdē, izgleiteibā, kulturā i plašsazinis leidzekļūs
Ilga Šuplinska (Rēzekne/Reiga). Latgalīšu rokstu volūdys īspiejis Latvejis izgleiteibys i volūdys politikā


text:
Pi myusim Latgolā! – 06.09.2013
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA „Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu „Pi myusim Latgolā!”.
Itūnedeļ raidejumā:
- Par Latgolys nūvoda vuiceibu
- Raidejuma veiduotuoji dūsīs iz Kuorsovys nūvodu, lai stuosteitu par tū, kai tys plotim sūlim dūdās Eiropys vierzīnī – ite teik pīduovuota eksotiska maize, pošaudzāti tomati i nuokūtnē planavuota ari sova elektreibys i syltuma ražūtne.
Raidejums „Pi myusim Latgolā!” skaņ pīktdinem 18:00 Latgolys Radejā, sastdinem 16:00 Rēzeknis radejis „Ef-Ei” ēterā, taipat tū var atrost i nūsaklauseit škārsteikla lopuos lakuga.lv, latgale.lv i i-rezekne.lv
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec producentu grupys “Lietišķā Latgale” informacejis


text:
2012. goda 5.–10. augustā Rēzeknē nūtyka 3. pasauļa latgalīšu saīts i konfereņce “Latvejis naatkareibys laiks – Latgolys īspieja voi izniceiba“. Konfereņcis daleibnīki kūpeigā diskusejā raudzeja puorsprīst Latvejis naatkareibys laika Latgolys atteisteibys teņdeņcis i paneikuma īmesļus ekonomikā, izgleiteibys, volūdys, kulturys politikā i aktivi īsasaisteit vaļdeibys veiduotuos Latgolys atbolsta programys realizacejā. Paraleli tyka sagataveita ari plaša kulturys nūtikšonu programa, kuruos vydā ari režisora Teuvo Tulio gūdynuošona i latgalīšu muzykys grupu koncerts.
NOMINANTI:
Izruode “Piļsātā nikod napalīk tymss”, Rēzeknis Tautys teatris i veiru kuoris “Graidi”
Latgolys lingvoteritorialuo vuordineica
Mikeļa Bukša 100. dzimšonys dīnys svineibys
“Netradicionālā Latgale”/“Austrumu robeža”, Dautkom TV


text:
Imants Slišāns ir Baļtinovys vydsškolys direktors, geografejis školuotuojs i voda latgalīšu interešu puļceņu “Latgola – zeme, tauta, volūda”. Dorbojās Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociacejā (LVLKSA), veļtejūt daudzi laika i spāka školānu i jaunīšu īinteresiešonai latgaliskajā kulturā i latgalīšu volūdā. Imants Slišāns ir ari zynoms kai Ontans nu Baļtinovys dramatiskuo kolektiva “Palādas” izruožu serejis “Ontans i Anne”. Sajiems Nikodema Rancāna bolvu izcyluokajim Latgolys regiona školuotuojim.
NOMINANTI:
Lideja Leikuma, Latvejis Universitate
Līga Rundāne, Kuorsovys vydsškola
Veronika Dundure, Nautrānu vydsškola


text:
Fotoizstuode „Nagļi. LV-4631” ir stuosts par mozys tautys ideņtitatis saglobuošonys nūzeimi, kū fotomuokslinīks Māris Maskalāns ir atkluojs caur latgalīšim – Nagļu pogosta īdzeivuotuojim – skorbajim, sirsneigajim i patīsajim. Fotografejis topušys četru godu laikā, nu 400 biļdem izstuodei atlaseitys 60. Biļdis ir kai pīminieklis vīnkuoršim lauku ļaudim i ir palīkūša vizuala dokumentaceja par Latgolys identitati 21. godsymta suokumā.
NOMINANTI:
Marka Rotko centra atkluošona Daugovpilī
Raibīs (Oskars Orlovs) dorbu izstuode “Ausmeņa Kebabā”


text:
Gruomotys par divejom ar Latgolu saisteitom personeibom – Katrinu I i Juriju Nikulinu
Recenzejis autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Kas varātu byut kūpejs divejim napaseņ Latvejā izguojušim tulkuojumim: Kristinys Sabaļauskaitis romanu dilogejis pyrmajai daļai “Pētera imperatore” par Katrinu I i Ievys Požarskys biografiskajai gruomotai “Jurijs Ņikulins”? Nasaverūt, ka Krīvejis imperejis keizarīne (1684–1727) i popularais krīvu kinoakters i cyrka muokslinīks (1921–1997) dzeivuojuši atškireigūs laikūs i obejis gruomotys ir atškireigu žanru dorbi, atsaļuovu juos apsavērt kūpā – obejus Latgolys publiskajā kulturtelpā daudzynoj kai sovejūs, tiražej olūtūs napuorbaudeitu informaceju i ar jū manipulej vālamā vierzīnī. Voi ituos gruomotys īvīš koč par drupeiti vairuok skaidreibys?
Jurija Nikulina mama ir dzymuse Latgolā
Daudzi popularuo kinoaktera i cyrka komiķa Jurija Nikulina talanta pīlyudzieji ituo fakta vyspuor nazyna, a dūmoj, ka jis pats cielīs nu Latgolys. Tys deļ Dagdys kompetu fabrikā ražuotūss cukerku ar juo vuordu. Par itū “Latgolys lingvoteritorialajā vuordineicā II” saceits tai: “1993. g. izaveiduoja a/s “Narūta”, kurys kontrolis paketi 1998. g. nūpierka a/s “Staburadze”. Sovulaik fabrika beja vīneiguo Latvejā, kas ražuoja karamelis “Monpansjē” i halvu. (..) Pasateicūt 20. g. s. 90. g. nūslāgtajam sadarbeibys leigumam ar panuokumim boguotū krīvu akteri J. Nikulinu, ražuoja rīkstus šokoladē ar nūs.[aukumu] “Konfektes no Ņikuļina”. Sovu darbeibu a/s “Narūta” puortrauce 2003. g.” (2012, 134) Škārsteiklā atrūnama informaceja, ka “Ņikuļina konfektes”, sasadobojūt ar slovonuo aktera mozdālim, atsuoktys ražuot i vīneiguo vīta, kur juos var īsaguoduot,– Daugovpiļs kafejneica “Pasaules brīnumi”, kurys vītā bejs soldonumu fabrikys “KpacHый OkTябpb” (Sorkonais oktobris) firmys veikals, kura “krysttāvs”, izaruoda, bejs J. Nikulins.
Ka jau myuža nūgalē slovonajam akteram biznesa interesis muotis bierneibys zemē, tod jau biografiskajā dorbā par jū vajadzātu pasaruodeit ari informacejai par Latgolu. Vēļ jū vairuok – juo poša raksteitajuos atmiņuos “ПoчTи cepbeзHo” (Gondreiž nūpītni, 1982, škārsteiklā skaitoms fragmentari) pīmynāts, ka mamai cīš patics kavētīs atmiņuos, stuosteit par gaišū bierneibu i dzeivi Leivuonā, kur juos tāvs bejs posta prīšknīks. Saime Leivuonu atstuojuse deļ tyvojūšuos I pasauļa kara frontis. Tok gruomotys “Jurijs Ņikuļins” autore Ieva Požarska izceļ vairuok tāva lūmu Jurija topšonā par cyrka profesionali, par juo mamys Lidijis Germanovys dzeivi pyrma apsapreciešonys ar Vladimiru Nikulinu treis skūpi teikumi 13. puslopā.
Varātu te nikuo napuormest – nav vīglai nu Krīvejis meklēt viesturis, aizguojušu cylvāku liktiņu pavedīņus i arhivu dokumentus Latvejā, gols golā taida ir autoris īcere i gruomota tok par Juriju, na juo mamu. Kab na rupa faktu klaida: “Meitenes bērnība bija pagājusi Baltijas guberņās, Līvenhofas pilsētiņā (tagadējie Līvāni)..” Koč tulkuotuoja i literaruo redaktore varēja itū klaidu pamaneit i īlikt paskaidrojūšu pīzeimi, ka t. s. pyrmsrevolucejis Krīvejā ar Baltejis guberņom saprota viņ vuocyskuos Igaunejis, Vydzemis i Kūrzemis gubernis i jom beja priviligāts statuss, a pīmynātais Leivuons Latgolā ītylpa Vitebskys guberņā. Myusdīnuos par Baltejis vaļstim sauc Igauneju, Latveju i Leitovu, padūmu laikā ar jiedzīni “Balteja” (krīvu “ПpибaлTиka”) saprota attīceigi treis Baltejis republikys PSRS sastuovā.
Obejis gruomotys pastreipoj kulturys atškireibu storp teni i Krīveju
Biografiskajā dorbā atsakluoj, ka J. Nikulins regulari sateik latvīšus voi teik Latvejā, apbreins par myusu zemi saisteits ar puorticeibu. 1944. godā kūpā ar sovu Sorkonuos armejis daļu jam juosadūd iz Valmīru, par mozū piļsieteņu nanūsabreineit – iz 8500 dzeivuotuoju gondreiž 450 uzjāmumu! Kara laikā Jurijs nu Valmīrys dzymdynuotuojim nūsyuta div gobolus suoleita svīsta, gobolu špeka, burku cukuruota mads (104). Izaruoda, izcylajam akteram pyrmais uzvalks pašyuts Reigā – prūtams, pi izcyla driebnīka, kurs jam vārā klienta auguma niansis (431). Itys nav pat speciali cīš izcalts, vīnkuorši tuo laika cylvākim byutiski svareigys lītys.
Sovutīs Kristinai Sabaļauskaitei romanā “Pētera imperatore” atškireibu pastreipuošona storp Leitovys/Latvejis i Krīvejis ļaužu sadzeivi, higienys parodumim, komforta praseibom 17. godu symta nūgalē i 18. g. s. suokuos ir konceptuali svareiga – tei ir atškireiba storp Rītumu i Austrumu kulturom. Marta, prūtams, puorstuov Rītumu eiropeiskuos vierteibys: “Neaizstājamie Viskrievijas ķeizarienes pils galma ļaudis. Es vienmēr gribēju tikai tos, kas ieradušies no Rietumiem. Savējos.” (203) “”..uzzināju, kā garšo Eiropā tik modīgās austeres jeb, kā saka pie mums, ycTepcы, no kurām Pītera svītas ļaudis baidījās, nevarēdami saprast, kā tādus glumekļus var ēst. Tīšām, gribēdama viņus paķircināt, nolēmu pagaršot – galu galā es biju sieviete no Rietumiem.” (228) Radikala atškireiba teik atrosta ari storp pareizticeibu i katuolicismu, kai tys radzams Martys puorkristeišonā par pareizticeigū (244–245). Patīseibā vysi apvainuojumi pareizticeibai teik sakrauti iz vīna vuorda – “Dīva verdzine”, katuoli ticeigūs par vergim nasauc.
Itys rītumnīcyskais puoruokums, prūtams, “kompensej” juos natykumus, kū itymā kontekstā juosauc par pylnasineigu dzeivuošonu.
Verseju daudz, nivīnys patīsys.
Varams, ka iz vaicuojumu, nu kurīnis cālusīs Marta Skavronska, naatbiļdēt pat viesturnīkim. Es tān napuorskaiteišu vysys publiski paustuos versejis (ka kaidu napalaižu garum) – te puorstuovāta i Igauneja, i Latveja, i Leitova. Vīna nu verseju, pīmāram, par Vyšku pusi, izstuosteita filmā “Latgalīši Pīterpilī” ITE (2. sereja, 6:05–9:40). Sabaļauskaitei – sova verseja, ka Marta beja lītuvīšu dižciļteiguo. Juosauc vēļ versejis.
Tycu, ka juos izceļsmis dokumenti voi cytys līceibys pagaisynuoti apzynuotai ar juos laika imperejis augstuokūs personu ziņu. Varbyut ari daudzuos versejis speciali palaistys pasaulī, na veļti juos dzimšonys sakarā figurej uzvuordi Skavronskis, Krauklis, Rabe, kuru sugys vuorda pamatā putna apzeimiejums, kas treis volūduos apzeimej vīnu i tū pošu putynu.
Literati var radūši izapaust, a dokumentalu žanru puorstuovim navajadzātu aizaraut ar vīnys i dokumentari naapstyprynuotys versejis pasludynuošonu par patīsu.
Interesanti, ka 1939. godā izgojušajā Pilsoņu Jēkaba viesturiskajā romanā “Prāvesta Glika audžu meita” Marta raksturota tai: “Starp noklaušinamiem bērniem prāvestam krita acīs kāda meitene. Neraugoties uz saviem septiņiem gadiem, viņa diezgan tekoši lasīja. Viņas izturēšanās arī nebija tāda, kā citiem bērniem. Kamēr tie bija bikli kā no meža atvesti vilcēni..” (1991, 33) Pavysam sovaižuok juos muociešonu skaiteit gruomotā, i jau imperatrisis krāslā, aproksta lītuvīšu rakstneica: “Rakstvedis jau klāt, forma pazīstama. Īss rīkojums. Lai nolasa priekšā. Pati lasīt taču neprotu. Tomēr šais ilgajos gados, kas pagājuši kopā ar rakstvežiem, esmu iemācījusies atšķirt atsevišķus burtus, sevišķi lielos. Un vārdu garumu. Lasīt nemāku, bet, skatīdamās B rpaMoTy, varu pateikt, vai tas, ko man lasa balsī, sakrīt ar to, kas uz papīra.” (67–68) Na tik daudz viesturiska zynuošona par “myusu” imperatrisi pasaplotynuojuse, cik myusu pījamameibys diapazons – vēļ intrigejūšuok, ka namuok gruomotā, a diktej ukazus, pīgulātuoja i пopToMoйka ‘veirīšu zamejūs iuzu mozguotuoja’ – a teik carīnis gūdā.
Kam nūtycu i kam nanūtycu
Rakstneica, muokslys viesturis zynuotņu doktore K. Sabaļauskaite gruomotu baļstejuse izsmeļūšūs laikmata pietejumūs, autentiskūs olūtūs, viesturisku personu viestulēs, a tū vysu materialu vēļ juomuok izmontuot i nasamaituot duorguos izejvīlys, gastronomiskā terminologejā – juomuok gordai sataiseit ar pareizom garšvīlom i pareizā konsistencē. Raksteneicai literari vyss saguojs breineigi. Partū ka itam vysam nūtycu – interjeru aprokstim, raksturim, breivu izdeveiguma attīceibu psihologejai storp jim i Martys dūmu guojīnim, kai ni kai viesteits pyrmuos personys formā.
Kam stuostā par Pīteri I i Katrinu nanūtycu, nav ituos gruomotys vaine. Nanūtycu pošam faktam, ka cars vīnkuoršu sīvīti deļ patikšonys, deļ sīvītis lobvieleiguos i dzīdynūšuos ītekmis, deļ juo bārnu dzemdiešonys var ceļt par carīni. Trūni vysod apvejušys intrigys i nalobvieļu uzmonūšuo acs, pat dižciļteigī, gudrī i viļteigī zaudiejuši ceiņuos par trūni.
Varbyut eistais nūslāpums nūglobuots pat nu Pītera I i Martys apleicejūs – parkū jis jū apprecēja?
Tys līk aizadūmuot, voi nav taisneiba Manfreda Šnepa-Šneppis raksteitajā, ka jei nu Ernsta Glika zynuojuse par paslāptajom templīšu boguoteibom Marienburgys (Olyuksnys) cītūksnī, kū pasacejuse Pīteram. Sovā gruomotā “Latgale – atspulgi vēstures spogulī” (2020) Katrinai I jis veļtejs nūdaļu (82–95).


text:
Vokaluos studejis „Skonai” panuokumi
Jaunajam goda suokūtīs, Rēzeknis nūvoda vokaluos studejis „Skonai” dzīduotuoji napagurst. Jau 8. janvarī daži nu jim gaideja daleibu Jaunū dzīduotuoju Zīmyssvātku dzīšmu konkursā, kas nūtyka Daugavpiļs muzykys vydsškolā. Konkursā kūpumā pīsadaleja 97 solisti vacumā nu 7 leidz 16 godim. Konkursantim repertuarā beja juoatskaņoj divys Zīmyssvātku dzīsmi (gon orginaluos, gon tautys dzīsmis), kai ari Zīmyssvātku laika sakrala rakstura dzīsmis. Solisti beja īsaroduši nu vysys Latvejis – Reigys, Līlvuordis, Aglyunys i cytom vītom, pat nu Leitovys. Ari Rēzeknis nūvoda vokaluos studejis „Skonai” dalinīki devēs pīskandynuot Daugavpiļs muzykys vydsškolys koncertzalu. Dalinīkim itys beja pyrmais nūpītnais konkurss.
Piec nūgurdynūšuos dīnys Daugavpiļs Vīneibys noma koncertazlā nūtyka dalinīku apbolvuošona i koru koncerts. Golvonū bolvu – Grand Prix – sovā grupā sajēme Rēzeknis nūvoda vokaluos studejis „Skonai” jaunuokuo daleibnīce Marta Paula Sejāne (7 godi). Ari puorejī „Skonai” dalinīki uzruodeja lobus sasnāgumus – Laura Lucatnika (10 godi), Karīna Seile-Zundāne (16 godi) i Guntars Poplavskis (16 godi), kotrs sovā grupā sajēme II pakuopis diplomus. „Skonai” vokaluo pedagoge i muokslinīciskuo vadeituoja Guntra Kuzmina atzeist, ka itys konkurss bejs eists izaicynuojums, jo solo dzīduojums cīši atsašķir nu īrostuos ansambļa dzīduošonys. Dzīdūt ansamblī, vīnmār kaids stuov blokus, sovukuort konkursā kotram beja juodzīd ar sovu individualū speiteibu i puorlīceibu.
Rezeknis nūvoda vokaluo studeja „Skonai” gaida jaunus dalinīkus vacumā nu 10 leidz 13 godim. Nūsaklauseišona nūtiks 26. janvarī 16 stuņdēs Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys lelajā zalā (Atbreivuošonys alejā 95).
Karteņa: „Skonai” arhivs
Viesti sagavaeja: LaKuGa piec „Skonai” snīgtuos informacejis


text:
Kolnasāta 10. septembrī
Kas nūteik Latgolys dzeivinīku patversmēs? Klaiņojūši suni i kači, taidi, kurūs pamatuši saiminīki, voi tī, kurī izgluobti nu cītsirdeigu apstuokļu, teik dzeivinīku aba žeivotu patversmēs, kur teik apryupāti i gaida sovu eistū cylvāku. Leluokajuos Latvejis patversmēs cīši izviertej, kam ļaut dzeivinīku adoptēt i kuram cylvākam juoatsoka, kab dzeivinīks otkon natyktu patversmē. Taipat ir styngri nūsacejumi par sterilizaceju i čipuošonu. Kaida situaceja ir Latgolys patversmēs – kai dzeivinīki tymuos teik, kaidūs apstuokļūs dzeivoj i kaidi ir adopcejis nūsacejumi, tū izzynoj Dace Dambe.
Par lykumim Vuordineicā runoj Arņs Slobožanins i Valentins Lukaševičs, nu “Kolnasātys” intervejā nu Latgolys studejis – Edgars Blinovs, pogosta puorvaldnīks, kurs puorejā laikā nūsadorboj ar kinu. Augustā nūsaslāguse filmiešona eiskinai “Reiz Rēzeknē”, kū veidoj storptautyska komanda.


text:
Rēzeknē prezentēs gruomotu “Divpadsmit Latgales loki kopā ar Annu Rancāni”
Rēzeknē 20. septembrī 16:30 Rēzeknis kulturys nomā (Bruoļu Skryndu īlā 3) tiks prezentāta Annys Rancānis jaunuokuo gruomota “Divpadsmit Latgales loki kopā ar Annu Rancāni”.
Par sovu gruomotu autore soka: „Uzskotit tūs par Latgolys stuostim, kuri papyldynoj pīdzeivuojumu aprokstu, pīdzeivuojumu, iz kaidu es parosti aicynu turistus, – vērtīs, izjust, izbaudiet itū vosorys dīnu, kas vaira nikod naatsakuortuos, izjust reizem tū nacylū, reizem izaicynūši kruošņū, nadaudz svešatneigū, bet tymā pošā laikā tik cīši latviskū Latgolys skaistumu. Nu – kas ir akmini bez cylvākim, tokys bez guojiejim, pučis bez mīlesteibys? Pots svareiguokais itamūs Latgolys lūkūs ir tymūs sastoptī cylvāki i jūs liktiņu pīroksti.”
Ziņu sagataveja: LaKuGa


text:
Nacionalais teatris ar izruodi “Latgola.lv” gasteis Rēzeknē
Rēzeknē Latgolys viestnīceibā GORS 25. janvarī Latvejis Nacionalais teatris gasteis ar Rēzeknē seņ gaideitū izruodi “Latgola.lv”. Izruodis pamatā Danskovītis radeitūs tālu – Ontona, Annis, jūs saimis i sābru pīdzeivuojumi Baļtinovys pusē.
“Latgola.lv” ar stuostu par Ontonu i Anni iz Nacionaluo teatra skatuvis pyrmū reizi ruodeita 2010. godā, i ir vīna nu teatra skateituokajom izruodem. Jau īprīšk teatris ar vīsizruodem gastejs dažaiduos Latvejis vītuos. 2014. goda aprelī pyrmizruodi pīdzeivuoje tautys komedejis ūtruo “sereja” – “Latgola.lv – 2”.
Izruodis suokums: 17.00 Lelajā zalā
Īejis moksa 7,00-15,00 eiro. 6. janvarī tierdznīceibā pasaruodeis papyldbeleti iz izruodi.
Vaira par izruodi teatra sātys lopā.


text:
Beja, “Ir”, byus
Atsaverūt iz paguojušū godu, redzīs na lels i plyks teirums, a ceļš. Nu vīna dorba da ūtra, nu vīnys nūstuošonys da cytys, nu cylvāka da cylvāka. Nu seve paguotnē da seve niu.
Ceļš īt iz riņči, a aizvad cytur. Dareitī dorbi, laiks i pīredze padora par cytu cylvāku. Zīmā aizputynuots i tod izgreidarāts, pa molom snīga kluči, pavasarī izryudzs ar bryunom graņts dzeislom i iudini iz ceļa vyds, vosorā bolts vokora mikrieslī i pa molu zīd zylī zvaneni zam bārza, tūrkš putyni mežā i pa smiļkti ruopoj vabale, rudinī izmiercs leitūs i pa ceļa molu viejs sapyuts kūku lopys, otuola smylgys puorsakuorušys puori, zīd kaida vieleja pīnine, a zīmā otkon vysi skrytuļu i pādu rinērs sadzeitī dubli sasoluši cīti i pīputynuoti ar smolku snīdzeņu. Piec goda vyss ir taipat, tik cytaižuok.
2012. gods atguoja ar kaidu seņ dūmuotu, tok reizē nagaideitu pīduovuojumu – sataiseit latgalīšu sleju žurnalā “Ir”. Seņ gaideitu – deļtuo ka modernai sabīdreibai pīstuov atvierteiba i latgaliskais ir byutiska Latvejis daļa, partū nikuo naparosta nav raksteit latgaliski publiski i publicēt kaidā medejā. Nagaideitu – deļtuo ka ir pīrosts pi “geto” kulturys – latgaliskais tikai latgalīšim, kam interesej latgaliskais i kas juo speciali meklej i kultivej sovā poša kūptā informacejis telpā. Dūmoju, ka ari pošam “Ir” tys beja pīvīnuotuo vierteiba – vēļ vīns stikleņš deļ kaleidoskopa, vēļ vaira īspieju sataiseit jaunus i naradzātus ornamentus sovu skaiteituoju golvuos.
Reizē tys beja izaicynuojums žurnala “Ir” skaiteituojim – īīt drupeit cytā zeimu sistemā, cytā volūdā, cytā saprasšonā, bet vēļ leluoks izaicynuojums pošim latgalīšim – saprast, kai raksteit plašuok, saglobojūt sovejū.
Plašuok – na palikt rameņā pi seve izsmālušom i reizē tik saprūtamom i īrostom pošdestruktivom žālobom par myrušu volūdu, švakū vaļsti i ksenofobiskū sabīdreibu. Sovejū – par specifiskū, īpašū, tikai Latgolai rakstureigū, tikai latgalīšim saprūtamū i svareigū, raugūt jū puorceļt i īlikt centrā na tikai latgaliskajam pasauļam.
Raksteit sleju i vēļ latgaliski nimoz nav tik vīgli. 2000 zeimu reizē ruodīs daudz, reizē tys nadūd īspiejis runuot līku – svareigais juopasoka konkretai i tai, kab dūma napagaistu vuordu lakonismā i saceituo eisumā. Varātu saceit, ka slejis formats beja izaicynuojums raksteituoju spiejai vaļdeit sovu latgalīšu volūdu – taišni prasmi izasaceit eisai, konkretai i ar dūmu. Taipat kai izaicynuojums – raksteit latgaliski, bet na par latgalīšu volūdu. Ruodīs, beidzamais ari beja pats gryutuokais. Tei gon byutu atseviška tema – pieteit i meklēt īmesļus, deļkuo tik svareigai definēt sevi i sovu volūdu, sovus i volūdys rūbežus.
Maņ vys ruodīs, ka, skaitūt tekstu latgaliski, skaiteituojs ari palīk drusku latgalīts – volūda ir kas vaira par laivu informacejis puornesšonai nu vīna krosta iz ūtru, nu cylvāka iz cylvāku, a tei ir sāta, kurā pījem gostus i atej gostūs. Ari izejūt uorā, tuos sātys tik vīgli naaizmierssi – jei īs leidza.
Pyrmuo sleja beja 6. junī – Ilze Sperga rokstā “Par klybu kēvi i peirāgim” stuosta par pīdzeivuotū Breivdobys muzeja godatiergā. Žurnala redaktore Nellija Ločmele jaunumu, slejis latgalīšu volūdā reizi mienesī, definej kai veidu puorkuopt vēļ vīnu – volūdys rūbežu.
Latgola bez pošapzinis ir kai klyba kēve – šmukumam, na dorbam. Babys dečus izbaroj kūdem i pierk pļuša pledus. Dzeda sātu puordūd svešim, pajem kreditu jaunai i emigrej porodu deļ. Dzymtū volūdu izsvīž mieslīnī kai kramaslu i vysa pasauļa volūduos runoj ar akcentu.
Kas myusu bārnim īvuiceis runuot latgaliski, ka na mes poši? Škola? Vaļsts? A deļkuo vaļstei guoduot par tū, kuo mums pošim navajag. Ka ar bārnim nacepsim mamys peirāgu, jī jūs naceps – iz pasauļa daudz receptu.
Dzejneica Anna Rancāne 12. julī rokstā “Sovpateibu globojūt” runoj par regionalū reformu, aizbrauciejim iz uorzemem i vaicoj, voi i kai saglobuot latgaliskū sovpateibu.
Migraceja i globalizaceja ir myusu dīnu realitate, tok i tei nav variejuse iznycynuot gribiešonu vaicuot piec sovpateibys. Tys taipoš kai kopusvātkūs – tamā vīneigajā vosorys saītā, kod nūteikti juoatbrauc iz sovu seņču dvieseļu duorzu i koč šaļti juopīsatur pi jūs kai pi putynu dabasūs, kab i poša spuorni byutu stypruoki.
Dzejnīks i pasnīdziejs Valentins Lukaševičs 1. augustā rokstā “Kotrai tautai ir sovi latgalīši” soka: “Ka taidu latgalīšu nabyutu, tod gon jau ka jūs byutu juoizgudroj voi kaidim cytim juoteik jūs vītā. Partū ka itei vīta nikod nastuov tukša.”
Ka tu apmuonej cytus, tu tuo pats gon jau ka saprūti, bet, ka tu apmuonej pats seve, tuo vari i napamaneit, – tai saceja Nikodems, muns dzeds. Nu 1979. goda jis jau Ūzulmuižys kopūs. Ka tev ir izzīsta pīre voi nateiri byudi, tuo var īraudzeit tikai spīgelī. Kod mes vysi gribim redzēt, kas mes asam, tod bez latgalīšu nu nikai.
Pietneica Sanita Lazdiņa 5. septembra slejā “Mōls ir Reigā, ite — Muols” roksta, ka ari latgalīšu volūdai ir ekonomiskuo vierteiba, par pīmāru, turismā.
Ir dzierdāts par latgalīšu aktivitatem kai Latvejis sabīdreibys škeļšonu. Cylvākim, kas ir saisteiti ar ekonomiku, ir cyts redzīņs. Uzjiemiejs, kurs Reigys kopejneicuos šaļtim reikoj Latgalīšu catūrtdīnis i gryb pīduovuot iedīņu nūsaukumus latgaliski, par sovim klientim soka tai: «Latgalīšu volūda pateik vysim, kai latvīšim, tai i krīvim. Tys laikam ir vīneigais, kas par reizis apvīnoj vysus.»
10. oktobrī pi vuorda teik Nautrānu vydsškolys škoļneica Laura Melne i slejā “Tī gryutī laiki” soka, ka tī laiki nimoz tik gryuti nav.
Mes asam tī, par kū sevi skaitom. Ka mes čeikstim, ka vyss švaki, tod tai vyss i pasaruoda. Īt pruotā “Apollo” radzātuo karteņa pi roksta par Latgolu – pierts, kas jau taisuos iz sabrukšonu. Laikam jau kaidam ruodīs, ka nikuo cyta pi myusu nav. Voi ari ka mes ite taisomēs iz brukšonu.
Bīži var skaiteit komentarus: «Es tai prīcojūs, ka vaira nadzeivoju Latvejā», «Ceru, ka maņ itamā vaļstī nadaīs atsagrīzt». Kam tys ir juoroksta? Parkū? Reizem maņ juovolda sovi piersti, kas gryb pīraksteit kuo… ļauna. A tod saprūtu, ka eistineibā žāļ tūs cylvāku. Žāļ, ka jim juodzeivoj taidā naidā pret dzymtū zemi.
Jaunu cylvāku runu 7. novembrī turpynoj Daira Kokoreviča, Latvejis Radejis raidejuma “Kolnasāta” producente, Radio 101 ziņu diktore. Sovā slejā “Napagaisynuot, pasadaleit i ceļt gaismā” jei atguodynoj, ka ir svareigai, kab mes apsazynotu sovu izceļsmi i napagaisynuotu seve.
Mes asam skaisti sovā dažuodeibā, kod kūpā ar stopim braucam pa Eiropu, siežam lekcejuos universitatē ci doncojam festivalūs. Kotrs nu myusu latviskajam kūpumam dūd sovu specifiku.
Es nagrybu pagaisynuot sovu latgaliskumu i nagrybu, kab jis pagaistu myusu plotuma gradūs. Cikom viņ ir īspieja izdareit kū lobu sovam nūvodam, vaļstei voi saimei, es jiutūs nūdereiga.
2012. goda rokstu sereju decembrī nūslādz rakstnīks Raibīs Suņs, kas slejā “Puosokuos dzeivuot ir labi i vīgli” roksta par puosokom i uokstim, kas dzeivoj puosokuos i
Ažiotaža ap Latgolys autonomejis ideju sacalta lela. Bet, lai voi kai, itys apstuoklis ir vysu myusu radeits. Latvejā vyss ir par daudz centralizāts, centrs pats nazyna, kas nūteik regionūs. Pasaruoda viņ palākys nūjausmys.
Nu Reigys da Rēzeknei ir divreiz garuoks ceļš nakai nu Rēzeknis da Reigai. Tok vysi mes navarim dzeivuot Reigā, i tys nav ari juodora.
Tai i dzeivojam – sovs pīneņš, sova galeite. Kod vyss suoc švuorbuotīs, tod tik raugom vysu giut i gluobt, cerēt iz pesteišonu. Deļtam ari itaidys situacejis ir lobdabeigs augsnis humuss atseviškim cylvākim voi jūs grupiejumim.
Taids beja latgaliskais “Ir” 2012. godā. Paļdis skaiteituojim, paļdis raksteituojim! Tok – kaids jis byus 2013. godā, lelā mārā atkareigs taišni nu Teve.
Deļtuo Tev niu ir īspieja pīsadaleit juo tapšonā:
1) aizpyldi anketu ar 3 vaicuojumim;
2) komentarūs īroksti sovu vīdūkli i tū, kura cylvāka sleju Tu grybātu skaiteit iz prīšku.
[poll id=”33″]
[poll id=”34″]
Ilze Sperga, žurnala “Ir” latgalīšu sleju koordinatore


text:
Bavārejis Gercogiste
Bavārejis Gercogiste (vuocīšu: Herzogtum Bayern) — beja gercogiste myusdīnu Bavārejis teritorejā nu 555 ļeidz 1623 godam. Tei tyka suokūtnieji apdzeivuota ar Bavārīšu ciļtim i tuos gercogi beja franku valdnīku pakļauteibā. Pirmais gercogs beja Agilolfingu dzymtys augstmaņs Garibaļds I,[1] kas vaļdeja puor bavārīšu zemem nu 555 ļeidz 591 godam.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Ļeidz tam, kai Bavāreja tyka pi gercogistis statusa, itys regions beja svareigs pīrūbežys punkts frankim, lai varātu atsist sluovu uzbrukumus nu reitim. Septeituo godu simteņa beiguos, Agilolfingu dzymtys gercoga Teodo I laikā Bavāreja tyka pīvārsta kristīteibai. Teodo beja labvieļeigs klūsteru dibinuošanai i misionaru darbeibai juo zemīs.[2] Jys pots tyka kristeits Regensburgā i juo kristeituojs beja Zaļcburgys veiskups Ruperts.
Kod Franku Impēreja turpinova nūstiprinuot sovys pozīcejis Karolingu dzymtys laikā, gercogiste suoka zaudēt sovu naatkareibu i gercogam Tasiļonam III beja juonudūd vora Bavārejā franku karaļam Kuorļam Ļelajam.[3] Laika pūsmā nu 788 ļeidz 911 godam puor bavārīšu zemem vaļdeja franku karaļi.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Roksts por Bavārejis viesturi (angliskai)
- ↑ The History of the Church of Christ 424.lpp (angliskai)
- ↑ Kuorļs Ļelais | Francejis viesture (angliskai)


text:
“Skonai” vaicoj jaunus dalinīkus
Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai” uzjam jaunus dalinīkus videjā grupā (14 leidz 16 godu). Nūsaklauseišona paradzāta trešdīņ, 26. martā, 16.00 stuņdēs Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys lelajā zalā (Atbreivuošonys alejā 95, Rēzeknē).
Iz nūsaklauseišonu aicynuoti vysi jaunīši, kuri gryb izkūpt sovys vokaluos prasmis i papyldynuot skotuviskū pīredzi. Juoatzeimoj, ka “Skonai” vokaluos pedagogis Guntrys Kuzminys i deju pasnīdzieja Edgara Juknys vadeibā dorbojās viņ nadaudz vaira kai godu, tok itymā eisajā laikā jau paspiejuši uzastuot visvysaidūs koncertūs i pasuokumūs, i pat iestudēt sovu pyrmū originaluzvadumu “Dasadūrt dabasim”, kuo pyrmatskaņuojums beja dzierdams 28. februarī Rēzeknē.


text:
3. Pasauļa latgalīšu konfereņcis daleibnīku rezoluceja
9. i 10. augustā Rēzekne beja vysa latgaliskuo epicentrā – Rēzeknis nūvoda dūmē nūtyka 3. Pasauļa latgalīšu konfereņce „Latvejis naatkareibys laiks — Latgolys īspieja voi izniceiba“. Konfereņcis pyrmajā dīnā kluotīnē pīsadaleja ap 250, bet ūtrajā ap 150 daleibnīku.
Konfereņcei beja īspieja sekuot leidza ari nakluotīnē ar škārsteikla tīšraidis paleidzeibu i itū īspieju, piec datim nu portalim Apollo i LaKuGa, vaira kai tyukstūša interesentu, nu tīšraide beja vārojama vēļ cytuos vītuos.
Konfereņcis atkluošonā pīsadaleja ari vairuoki Latvejis Republikys ministri – pyrmū reizi tyka pīdzeivuota ari kaida ministra uzruna latgaliski – tai konfereņcis daleibnīkus uzrunuoja Tīslītu ministrs Juoņs Bordāns, paužūt naizpratni, par kū Latgolys piļsātuos gondreiž namona, ka ite ir Latgola.
Apsveikuma vuordus syuteja ari Latvejis ministru prezidents Valdis Dombrovskis, uzsvarūt Latgolu kai eipaši spylgtu Latvejis nūvodu i nūruodūt, ka itei vaļdeiba ir pyrmuo, kas sovā deklaracejā skaidri apsajāmuse veļteit eipašu viereibu Latgolai.
Rēzeknis piļsātys dūmis vadeituojs Aleksandrs Bartaševičs konfereņcis atkluošonā publiski paude apjiemeibu rost īspiejis Rēzeknis piļsātys školuos bārnim vuiceitīs latgalīšu volūdu i Latgolys kulturviesturi.
Konfereņcis daleibnīkus uzrunuoja ari režisors i muokslenīks Juoņs Streičs, aicynojūt latgalīšus dzeivuot ar leluoku pošapziņu, bet veiskups Juoņs Buļs vielieja na viņ pījimt konfereņcis rezoluceju, nu piec īspiejis vaira tū realizēt ar dzeivē.
3. pasauļa latgalīšu konfereņcis „Latvejis naatkareibys laiks — Latgolys īspieja voi izniceiba“
daleibnīku
REZOLUCEJA
Rēzeknē, 2012. goda 10. augustā
Konfereņcē analizāta Latgolys regiona atteisteiba, jamūt vārā uzjiemiejdarbeibys, ekonomiskuos izaugsmis, kulturys i izgleiteibys īspieju, latgalīšu volūdys politikys aspektus kai Latvejis, tai Eiropys koņtekstā. Pamata sacynuojums: Latvejis naatkareibys laikā ir bejušys vairuokys Latgolys „gluobšonys“ programys, kuru realizacejai bejs eislaiceigs i nasistematisks raksturs, kas nūveds pi tuo, ka regiona ekonomiskī i latgalīšu volūdys lingvistiskuos vitalitatis ruodeituoji ir kritiski zami.
3. pasauļa latgalīšu konfereņcis „Latvejis naatkareibys laiks — Latgolys īspieja voi izniceiba“ daleibnīki, nu Latgolys regiona īvālātī 11. Saeimys deputati, Latgolys pošvaļdeibu i vaļsts organizaceju puorstuovi, uzjiemieji, zynuotnīki, pedagogi, kulturys i izgleiteibys darbinīki, navaļstiskūs organizaceju i plašsazinis leidzekļu puorstuovi, vīnojās:
1. Deļ Latgolys regiona atteisteibys atbolstoma Ministru kabineta apstyprynuotūs dokumentu: Vidis aizsardzeibys i regionaluos atteisteibys ministrejis (VARAM) sagataveitais „Latgales reģiona rīcības plāns 2012.–2013. gadam“ (29.05.2012.), kai ari Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis (tuoļuok tekstā — IZM) izstruoduotais „Rīcības plāns sabiedrības saliedētības sekmēšanai izglītības nozarē 2012.–2014. gadam“ (6. reiceibys vierzīņs — „Savdabīga un saliedēta Latgale“) realizaceja.
Lai panuoktu balansātu i sistemisku Latgolys regiona atteisteibu ilgtermiņā, „Nacionālās attīstības plānā 2014.–2020. gadam“ steidzami napīcīšams īkļaut integrātu kompleksu programu saskaņā ar izstruoduotū „Latgales attīstības stratēģiju 2030“ i „Latgales attīstības programmu 2010–2017“.
2. Par steidzami rysynojamim regiona atteisteibys nūdrūšynuošonai nūsakomi itaidi aizdavumi:
2.1. Vaļsts izpyldvarys leiminī nūdrūšynuot efektivu Latgolys regionalū puorvaļdi (vaļsts funkceju decentralizaceju), izveidojūt vīnys pīturys agenturys aktivitatis, planojūt finanšu leidzekļus i investicejis integrāti regionalā grīzumā, realizejūt regionaluos programys.
2.2. Rūsynojūt školuotuoju iņteresi par latgalīšu volūdys, literaturys i viesturis vuiceišonu, IZM finaņsiejuma mierkdotaceju vierzeit atbylstūša vuiceibu prīkšmata apgivei. Puorsavērt vuiceibu saturu, vīnu stuņdi nedeļā dūdūt nūvodmuoceibai Latvejis školuos, lai styprynuotu lokaluos i nacionaluos identitatis veiduošonūs.
2.3. IZM iniciēt dorba grupys izveidi, kas izstruoduotu i īsnāgtu prīšklykumus standartu satura papyldynuošonai ar Latgolys viesturis, kulturys, literaturys i latgalīšu rokstu volūdys komponentu itaidūs vuiceibu prīkšmatūs: „Literatūra“ (pamata i vyspuorejuos videjuos izgleiteibys standarts), „Latviešu valoda“ (vyspuorejuos videjuos izgleiteibys standarts), „Kulturoloģija“, „Vēsture“, „Latviešu valoda mazākumtautību izglītības programmā“.
2.4. Latvejis Republikys olimpiažu grafikā īkļaut Latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiadi, juos rezultatus atzeistūt vaļsts mārūgā (2012./2013. m. g.).
2.5. Īvīšūt dzeivē Vaļsts volūdys lykuma 3. p. 4. apakšp., panuokt vaļsts pasyutejumu napīcīšamūs vuiceibu leidzekļu izstruodei latgalīšu rokstu volūdys, literaturys, kulturologejis sekmeigai apgivei školā i augstškolā.
2.6. Atjaunuot Vaļsts volūdys centra Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu volūdys ekspertu apakškomisejis (bejušuos — ortografejis apakškomisejis) statusu i darbeibu (likvidāta 2009. g. XII), pīškirūt tam finaņsiejumu (2012. g. IX).
2.7. Pīškirūt leidzekļus nu sabīdriskuo pasyutejuma Latgolys elektroniskajim plašsazinis leidzeklim, nūdrūšynuot raidlaiku LTV 1 kanalā Latgolys Regionaluos televizejis ziņom latgalīšu volūdā (suokumā — vysmoz vīnu reizi nedeļā), kai ari atjaunuot nedelis kulturys raidejumu latgalīšu volūdā (LTV 1 voi LTV 7). Nūdrūšynuot raidlaiku Latvijas Radio kanalā LR 1 raidejumam latgalīšu volūdā.
2.8. Sakarā ar jaunajim Ministru kabineta nūteikumim „Vietvārdu informācijas noteikumi“ (10.01.2012) organizāti sakuortuot Latgolys apdzeivuotūs vītu i dobys objektu nūsaukumus publiskajā telpā — iz ceļazeimu, informativūs pluokšņu, taipat dažaidu instituceju sarokstūs, kas lītojami plašsazinis leidzekļūs, eipaši uzziņu i turisma informativajūs teiklūs: 1) maineit klaidainūs nūsaukumus, atjaunojūt viesturiski precizuokūs; 2) Latgolys planošonys regionā īvīst paralelu (latvīšu i latgalīšu rokstu volūdā) vītvuordu, organizaceju i c. publisku nūsaukumu raksteibu.
2.9. Atteistūt turisma i kulturys sakarus, paredzēt finaņsiejumu latgalīšu diasporu atbolstam uorpus Latgolys i Latvejis rūbežim.
2.10. Veicynuot Latgolys regiona obeju augstškolu kai regiona izgleiteibys, kulturys, zynuotnis i inovaceju centru atteisteibu ES austrumu pīrūbežā, sekmejūt augstškolu studeju i zynuotniskuos infrastrukturys pylnveiduošonu, paradzūt vaļsts finaņsiejumu nu Latgolys regiona atteisteibys programys, kai ari ES fondu finaņsiejumu 2014.–2020. g. planuošonys periodā.
2.11. Snēgt atbolstu i garaņtejis pošvaļdeibom i uzjiemiejim, vaļstiski styprynojūt sadarbeibu ar augstuokuos izgleiteibys īstuodem i veicynojūt jaunīšu pīsaisteišonu regionam.
2.12. Lai mazynuotu īdzeivuotuoju izceļuošonu nu Latgolys regiona, veicynuot videjuos profesionaluos i augstuokuos izgleiteibys pīejameibu regionā, saglobuot asūšuos i pakuopiniski palelynuot jaunu vaļsts finansātu budžeta vītu skaitu regiona profesionalajuos školuos i augstškoluos.
2.13. Kulturys ministreju aicynuot izstruoduot programu nu 2013. goda profesionaluos muokslys pīejameibys nūdrūšynuošonai Latgolā, mazynojūt socialuos i regionaluos dzeivis kvalitatis atškireibys regionūs i golvyspiļsātā.
2.14. Sadarbeibā ar vaļsts institucejom i ministrejom organizēt 4. pasauļa latgalīšu saītu i konfereņci 2017. godā, atzeimejūt 100 godu nu Rēzeknis Apreļa kongresa, i izstruodojūt i pastotūt pīminis zeimi par gūdu itam viesturiski nūzeimeigajam Latvejis vaļsts nūdybynuošonu sagatavejūšajam nūtykumam.


text:
14. ecembrī Rēzeknis Muokslys nomā (aba tautā sauktajā “Skrundā”) nūtyka Irenys Vilčukys sastuodeituos i saraksteituos gruomotys “Vitālijs Kalvāns Latvijas glezniecībā” attaiseišonys svātki. Nūtykums ir gona zeimeigs ari deļtam ka ite 2002. godā ir atkluota ekspoziceja “Latgales glezniecība”. Atseviškā telpā ir izstuodeitys taišni Vitālija Kalvāna gleznys. Juocer, ka ituos gruomotys izdūšona (i, prūtams, aktiva skaiteišona!) paleidzēs ceļt gaismā vēļ vīnu (varbyut plašuokā lūkā da šam i pavysam mozpazeistamu) Latgolys kulturviesturis personeibu. Tys byutu vysa svareiguokais.
Uzrunojūt kluotyn asūšūs, Latvejis Muokslys akademejis profesors Osvalds Zvejsalnieks vairuokkuort pastreipuoja, ka gruomotā ir īguļdeits miļzeigs dorbs i tei vizuali ir eistyn baudama. Tī jam ir juopīkreit. 200 puslopu izdavumā ir cīši daudz vizualuo materiala – reprodukceju i fotoattālu, kas izteiksmeigi paruoda i V. Kalvāna daiļradi, i dažus juo dzeivis aspektus. O. Zvejsalnieks ari saceja, ka ir prīca par jau ūtrū izdūtū gruomotu, kas atkluoj Latgolys gleznīceibu storpkaru periodā. Juoatguodynoj, ka 2013. godā ir izdūta Irenys Vilčukys gruomota par Francisku Varslavānu. Iz prīšku asūt ideja sagataveit izdavumu ari par Arvidu Egli. Gon Francisku Varslavānu, gon Vitaleju Kalvānu, gon Arvidu Egli vīnoj tys, ka jī vysi sovulaik ir bejuši Rēzeknis muokslinīku kūpys dalinīki.
Pasuokumā pīsadaleja ari vīna nu Vitaleja Kalvāna krystameitu – Marga Romančuka –, kurai beja sovs atmiņu stuosts par dzymtys sātu, vactāvu, i tū, kai topa V. Kalvāna gleznys. Jei pastuosteja taidus sirsneigus it kai seikumeņus, kas da šam beja zynomi viņ pošu dzymtā, par pīvadumu, ka Vitalejs asūt dunguojs Vivaldi operu arejis, i ka jei vysod jutuos gaideita gostūs pi sova krysttāva, kurs nikod nalīdze ni sova padūma, ni paleidzeibys.
Sovpus par ceļu iz gruomotu stuosteja poša autore Irena Vilčuka, atzeidama, ka materialus – i faktus, i atminis – asūt vuokuse ilgus godus i ka tys asūt bejs kai darynuot mozaiku. Pa gabaleņam, pa drupeitei vaicojūt atbiļdis par muokslinīka dzeivis i dorba gaitom, ir rodusēs itei gruomota. Lels nūpalns monografejis tapšonā asūt tam, ka 20. gs. 80. godūs Rēzeknē beja aktiva muokslys dzeive, kas naļuove pagaist V. Kalvāna laikabīdru atmiņu stuostim i līceibom.