text:
10. augusts – Guņs dīna
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Ticiejumi i Andryva Jūrdža “Myužeygays kalinders” 10. augustā pīmiņ Guņs dīnu. Partū, kū dareja voi nadareja myusu seņči Guņs dīnā i cik nūzeimeiga itei dīna beja.
Guņs – vīns nu četru pamatelementu
Pasauļa izpratnis pyrmsuokumūs guņs kai veiriškais elements ir sīviškuo iudiņa pretstots. Ar guni puornastā nūzeimē apzeimoj izteiktu emocionalitati, aktivu reiceibu, ari vysu izneicynūšu spāku. Guņs praktiska izmontuošona senejim cylvākim vysod saisteita ar juos dasavieršonu, partū ka juos izaraušona nu puorta var nūdadzynuot sātu, sovpus juos apdzisšona saistuos ar lelom pyulem jū otkon īkurt. Ari senejī latgali guņs kulta īspaidā pyrmatnejuo syltuma i gaismys olūta aizsardzeibā izmontuoja guņs krystu – svastiku. Tod kristīteibys ītekmē svastikys pīlītuošona transformiejusēs da tradicionaluos katuoļu krysta zeimis puormesšonys, a svastikys motivi rūnami Latgolys rūkdorbūs – cymdu, zeču, izšyutūs rūcinīku golu i c. rokstūs.
Latgalīšu tradiceju pietnīks emigracejā Leonards Latkovskis par ticiejumim, kas saisteiti ar guni, roksta: “Guņs gūdynōšona vyspāri pastōv īkš tam, ka guni nadreikst dzēst ar nateiru yudini, ar sūmozgom, bet tikai ar teiru yudini. Guni nadreikst spardeit ar kōjom, meideit un vyspōri kaut kai nacīneigi un varmōceigi apsaīt. Pīguļnīki un goni, kas kurynoj guni mežā voi atklōtā vītā, pyrms aizīšonas guni izdzēš voi atstāj kurūtīs kōrteigi salīkūt maļceņu čupeņā un gunkura molā nūlīk nu divejim kūcenim sataiseitu kristeņu.” (“Dzeive”, 1960, nr. 44)
Rudiņa tyvums
Laura dīnā jau labi jiutams, kai dīnys gaišums raunās mozumā. Tok Latgolā leidz 1919. godam dzeivuoja piec vacuo stila, tūlaik Laura dīna īkryta niulenejā 23. augustā. Piec Laura dīnys jau dreikst vokorūs degt guni ustobys apgaismuošonai. Agruok nu 25. marta, Pavasara Muorys, leidz Laura dīnai iztyka viņ ar dīnys gaišumu, ticēja, ka aizlīguma puorkuopieju saime var tikt struopāta ar guņgrāku. Itū aizlīgumu īvāruoja vysā Eiropā.
Skaiteja, ka Laura dīnā vyss dobā puorstuoj augt – zuole, kūki, kryumi. Partū ka itamā dīnā ci dažys vāluok, Muorys dīnā, iudinī teik īsvīsts ūtrais soltais akmiņs. Augusts ir labeibys nūvuokšonys laiks, tok pošā Laura dīnā voi pat vysu augusta suokumu atsaturēja nu kuļšonys dorbu rejā, naguojuši iz teiruma – vyss izdegs aiz sausuma. Kod puornūvodā Labreņča dīnā vēļ rejā upurāts Guņs patronam gaiļs, jārs voi uozs, svīsta pyrmuo labeibys sauve rejis ceplī, lai pasorguotu sevi nu guņs nalaimu, Latgolys katuoļticeigī ļauds Laura dīnā nasuši nu bazneicys nūsvieteitu guni i viņ ar taidu aizdaguši rejis cepli voi skolus ustobā, tok ar laiku Guņs dīnys īvāruošona guojuse mozumā.
Vyspuor Latgolā daudz popularuoka kai Guņs dīna ir Agatys dīna 5. februarī, vēļ šudiņ Agatys dīnā bazneicā nas nūsvieteit aizsardzeibai pret guni Agatys maizi i iudini. Sv. Agata ir puorjāmuse tuos poguoniskuos guņs dīveibys funkcejis, kas dzeivoj saimis puortā, tei ir sīvītis jūma. A 10. augusta Guņs dīnys patrons puorstuov veiriškū, uorejū, pasauli – teirumu, maizis kruojumu, kuormu aizsardzeiba. A Latgolā vyspuor dominej sīviškuo izpausmis.
Sv. Laurs aba Laurencejs
Sv. Laurencejs (225–258) pāvesta Siksta II aizdavumā puorraudzejs Bazneicys eipašumus i ryupiejīs par nabogim. Četrys dīnys piec pāvesta nūgalynuošonys apcītynuojuši ari Laurenceju i Rūmys prefekts pīprasejs atdūd Bazneicys duorgumus, jis atbiļdiejs, ka Bazneicai teišom asūts taidi duorgumi, kaidu naass keizaram, i apsūlejs jūs paruodeit. Laurencejs atsagrīzs ar lelu pulku nabogu i krūpļu, saceidams: redz, Bazneicys duorgumi, par kurim keizaram tuoļuok juoguodoj, kai tū darejs jis. Piec legendys, par atsasaceišonu gūdynuot poguonu dīvus, Laurenceju izlykuši ir dzeļža režģa i dzeivu capuši iz guņs, šudiņ saceitu – kai iz grila. A jis ar humoru sovim mūceituojim pasacejs: “Asat izcapuši vīnu suonu, pagrīzit ūtru i apiedit munu mīsu!” Ir verseja, ka jam nūcierta golvu.
Rēzeknis-Aglyunys diecezē sv. Laurenceja vuordu nas Stirnienis Rūmys katoļu bazneica, jei izcalta 1908. godā, bet 1914. godā īsvieteita. Jei ir vīna nu ratūs bazneicu, kas topuse piec arhitekta īceris, partū ka nav pītryucs naudys. Eiropā itys svātais ir daudz pazeistamuoks kai pi myusu, jis ir trešais Rūmys patrons piec apostolu Pītera i Puovula, jam Rūmā veļteitys 34 bazneicys.
Jeruzalemis dadzynuotuoji
Vēļ A. Jūrdža “Myužeygayā kalinderī” 10. augusta īviriejumā pīmynāta Jeruzalemis dadzynuošona: “Šudiņ rudzu siat nasoc, šudiņ ir nełaymeygô dina. Itymâ dinâ nudaga Jeruzalima Bazneyca.” Cytūs olūtūs atzeimuots, ka piec vaira kai četru mienešu namīrnīku piļsātys aplankuma, viņ 70. goda 30. augustā, rūmīšim izadevs ībrukt Jeruzalemē i piec tuo sagraut ari golvonū judaisma svietneicu – ūtru reizi viesturē. Itys nūtykums ir tik nūzeimeigs, ka jū, kai apraksteits Svātajūs Rokstūs, paraguojs pats Jezus: “Patīši, Es jums soku, ka šytei paaudze vēļ nabyus iznykuse, kod tys vyss nūtiks. Debess un zeme pazuss, bet muni vōrdi napazuss.” (Mt 24:34, 35) Trešuo Jeruzalemis nūpūsteišona, ūtruo Dīva Dāla atīšona i pasauļa gols izkriss kaidai nu nuokūtnis paaudžu, bet kod – tuo nazyna nivīns.
Tok Latgolā, kai i vysā Latvejā, par Jeruzalemis dadzynuotuojim apsauc cylvākus ar sorkonim motim voi huliganus, kas zaimoj i nycynoj religiskys vierteibys, burtiski – dadzynoj bazneicys. Viesturiska persona, kas bejs i sorkonu golvu, i nažieleigs tirans, ar tradiceju i baušlim īdybynuotuos kuorteibys gruoviejs, ir Anglejis karaļs Viljams II Rudais (William II of England, ari William II Rufus; ap 1056 –1100). Rufus latiņu volūdā nūzeimej “sorkonais”. Par juo tyvuokū ideju eistynuotuoju palics kaids Ranulfs Flambards, kuru Viljams II īcieļs par Normanejis veiskupu i vaļdeibys ministru. Ranulfs bejs norveģu prīstera dāls, uzvuorda vītā lītuotuo īsauka “Flambards” varātu nūzeimuot sveču i lāpu aizdadzynuotuoju, tok jis ar guni turiejs paklauseibā ar karaļa vaļdeišonu naapmīrynuotūs pavaļstnīkus. Anglejis kriminalistikys viesturē jis slovons ar tū, ka jū pyrmū īslūdziejuši Londonys Tauera cītumā i jis bejs pyrmais cītumnīks, kas nu tīnis aizbiedzs. A Jeruzalemi atkaruot nu turkim devīs raksturā maigais Vilhelma II vacuokais bruoļs Roberts, kuram piec Anglejis tradicejis ari vajadziejs byut eistajam karaļam.


c: text/html

text:
Kai Razulinka zečubiksis astmā izdzīduoja
Šudiņ ir paguojs taišni pusgods nu breiža, kod Reigā iz „Latgolys Studentu centra” aktivistu organizātū pyrmū sasadzīduošonys reizi sasapuļcieja vīnkuorši interesenti bez cīši lelom muzykalajom zynuošonom, kab īsavuiceitu jaunys dzīsmis latgaliski, pamatā tradicionaluos muzykys repertuara dzīsmis. Mierkis itam vysam taids vīnkuoršs – paplašynuot sovu kasdīnys repertuaru: apnics, ka kotru naformaluoku saīšonys reizi dzīsmis, kū vysi zyna nu A da Z ir gondreiž viņ „Rūžeņa” i „Tuoli dzeivoj”, taipat breineiga ir satureiga kūpeiguo laika pavadeišona i jaunu zynuošonu īsavuiceišona. Kai školuotuoja dzīduotuoju deideišonai pareizom notom i bolsu nūtureibai pīaicynuota JVLMA etnomuzykologejis 4. kursa studente Marta Vaivode ar izaceļšonu nu Rūžupis.
Kai tod pa itū laiku guojs? Var saceit, ka vysaiž, bet ar taidu prīceigu atteisteibys lineju iz augšu. Dzīšmu pyurs īkruots gona lels: salaseitys dzīsmis nu vysu Latgolys molu, taipat dažaideibai ir īsavuiceitys puora dzīsmis nu Latvejis ūtra gola. Laika gaitā pasakuplynuojs ari dzīduotuoju puļceņš. Kai kurū reizi gon īt ar atīšonu iz mieginuojumim, bet dzīduot grybātuoju ir gondreiž 20 cylvāku. Cikom gon vysa dzīduošona vaira ir sovai prīcai, bet ir ari bejušys dzīduošonys reizis ar klauseituojim. Vīns nu skaistuokūs vosorys pīdzeivuojumu beja pīsadaleišana Kārļa Kazāka i juo draugu-muziķu velo ekspedicejā „Ar Velomuzyku iz Liktiņduorzu”, kurū varēja nūsavērt ari Latvejis Televizejis 1. kanalā.
Kotrys reizis ūtardīņu dzīduošona nasabeidz viņ ar dzīduošonu – gona vīnam ūtra iz zūba paviļkšonys, jūku, smīklu, taipat sataiseita ari pošim sova folklora. Interesnais, ka vēļ arviņ nav varēts izdūmuot folklorys kūpys nūsaukums. Ir tikai taidys pagreidis pasaukys, pīvadumam, Razulinka – par gūdu „Rekavas dzintara” dzīsmei par žagatini, zečubiksis – deļ tuo, ka navar jau taišni tū dzīsmis melodeju nūturēt i ir tendeņce iz dzīsmis golu „nūšlukt”, astma – vēļ naīt cik labi ar elpu pareizu īviļkšonu i nav spāka da gola dzīsmi izviļkt. Taipat kotru reizi tolkā teik saukts ari „Martys spāks” – paleidzēt podturēt pareizuos notys, koč tū reizē var tik vīnam bolsam, bet lela daļa dzīšmu ir divejūs, ari trejūs bolsūs. Pa itū goda pusi dzīduotuoji niu zyna, kai tys ir dzīsmis teikt, kū nūzeimoj atlūceit, kai juorūtoj, kaidi ir lobuokī panti apdzīduošonā, kai juodzīd tolkā, kai tik sovaiži runoj Zīmeļlatgolā i kai iz Zīmyssvātku laiku kačeišam bārns mierst. Nu vysu leluokuo prīca pošim ir, ka ūtardīnis vokars īt i ir vīta, kur latgalīšus Reigā geida padzīduot!
Edeite Husare

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Viļānūs nūtiks XIII Tautys muzykantu svātki
Viļānūs 3. augustā nūtiks XIII Tautys muzykantu svātki, iz kurim kūpā muzicēt ir aicynuotys kapelys, muzykanti-vacmeistari, folklorys kūpu muzicejūšuos grupys, dzīdūšuos i muzicejūšuos saimis, individualī muzykanti, bārnu i jaunīšu kapelys i cyti interesenti.
Svātku programa
11:00–12:00 Svātku dalinīku īsarasšona, registraceja
12:00–13:00 Muzykantu-vacmeistaru sasatikšona: dzeivis stuosti, atminis, kūpmuziciešona ar jaunuokuos paaudzis muzykantim
13:30–16:00 Muziciešona Viļānu nūvodā (vacmeistari i muzykantu grupys izbrauc muzicēt pa Viļānu nūvodu – Dekšārem, Sokolkim, Radopoli i Jaunviļānim)
17:00–18:00 Vakarenis dalinīkim
18:00–20:00 Svātku dižais koncerts, uzastuoj vysi svātku dalinīki
Nu 21:00 Svātku dalinīku kūpmuziciešona, večerinka
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec pasuokuma organizaotoru informacejis


text:
Reigys gaiss i jauni zinuotnis atkluojumi!
Latgolys Studentu nedelis ūtrā dīnā 14. septembrī vacuoki i jaunuoki studenti tika aicynuoti nu jau iz tradicionalū latgaliskū orientiešonuos Reigā – vokora stygu, kas itymā godā beja zam lozunga: „Atzolīšim pa pādom ci piparmātru čaja kauss”, kurā, aplīcynojūt vysys lobuokuos atzolīša prasmis i eipašeibys, saceņseibu dalinīkim beja īspieja tikt pi piparmātru čaja kausa!
Vysu pyrma sasapazeišona – kotram juoizzeimoj sova pāda i juopastuosta, nu kurys pusis Latgolā/Latvejā jis ir. Cytam pāda, bet cyts itai lītai pīguos nūpītnuok!
Pyrmais aizdavums – muzykalais. Atzolīts ir dzīduotuojs – gon solo, gon kuorī! Vysim kūpā juosalīk kaidys latgalīšu dzīsmis teksts, bet individuali juozyna, kura latgalīšu grupa dzīd kuru dzīsmi. Vyss gon ite beidzuos na ar dzīsmem, bet kūpeigu “Sienīs, sienīs” sadoncuošonu!
Sova veikleiba Vokora stygys dalinīkim juopīruoda iz Vanšu tylta. Puorlīcinūšu uzvaru itymā saceņseibu pūsmā paruoda styprais dzimums! Pi reizis iz tylta teik nūkerts pylns maiss ar Reigys gaisu!
Piec fiziskom aktivitatem pīsavieršona gareigam pasauļam. Kausa izceinis dalinīkim juoatrūn latgaliska pazeime Nacionalajā teatrī. Nūsaskaidroj, ka oktobri tī tiks pyrmizruodeita Danskovītis luga nu Ontona i Annis serejis zam nūsaukuma “Latgola.lv”
Tuoļuok ceļs vede iz Vacreigys pusi – iz Jākuba katedrali i Marejis Magdalenys bazneicu. Pi pyrmuos atsarūn Franča Trasuna pīminis plāksne, bet ūtrymā ari Reigā ir vareibā klauseitīs mišu latgaliski!
Nu religejis pi zinuotnis i Reigys Tehniskuos Universitatis paspuornē teik atkluots jaunū zinuotnīku puļceņs! Latgalīšu studentim ir gona ar pīcom minutom, kab radeitu jaunys lītys: portativū latgalīšu muoju, ekoloģiskū kugi, ūdu kierieju, malnū ideju trubu, termoforu-termosu i myužeigū vardivi.
Tuoļuok nu vīnys augstys školys iz ūtru. Pi Latvejis Universitātis volūdys vaicuojuma puorbaudiejumi. Voi tu zini, kū nūzeimoj reps? Voi zini, kas latgalīšim ir morgs? Morgs izaruoda ir pleivurs. Par itū specbolva – karteņa ar pantalonu kolekceju! 😉
Kod mēle volūdā īvingrinuota, var giutīs pi leluokim dorbim. Vokora stygys tradiceja ir Raiņa pīmineklis i aiļu skaitiejumi pi tuo. Ari itūgod bez tuo nikur. Jaunū ailinīku gora dorbi kaidā cytā īrokstā.
Vysu beidzūt draudzeiga čaja dzeršonys i apbolvuošonys ceremoneja Tonis birojā. Par pyrmū Piparmātru čaja kausa īgivieju ir klivuse ari pīredziejuse atzolīte – Vineta Vilcāne nu Preilim! Sveicom i suminajom!
Bet ar puorejim Vokora stygā nūteikti teikamīs piec goda! 😉
Turpynuojumā foto reportaža nu kausa izceinis:
Vysys biļdis nu Piparmātru čaja kausa izceinis atrūnomys ite


text:
Ar koncertu Leivuonā “Galaktika” īsuoks rudiņa koncertturu
18. septembrī 19.00 Leivuona nūvoda kulturys centrā grupa “Galaktika” uzastuos sova Vyslatvejis koncerttura “Labvakar, draugi!” ītvorūs.
Itaids koncertturs “Galaktikys” pastuoviešonys laikā nūteik pyrmūreiz. Tys nūzeimoj, ka ir daudz kas sasakruojs i daudz kū paruodeit.
Koncertprogramā naizpaliks jau popularuos dzīsmis (“Rāzna”, “No visas sirds”, “Sauc atpakaļ” i cytys). Ar “Galaktiku” kūpā iz skotuvis byus ari jau tautā īmeiļuotuo, jaunuo i šarmantuo dzīduotuoja Ingrida Balode, kura izpiļdeis dzīsmi “Atpakaļ ceļa nav”.
Klauseituojim tiks pīduovuota unikala vareiba dzierdēt piļneigi jaunys i vēļ nikur napublicātys dzīsmis nu jaunuo, tūpūšuo albuma “Galaktika un draugi”. Kai ari, nikod naglobojūt sovys saknis, koncertu caurveis tautys muzyka.
Beleti jau īguoduojami Leivuona nūvoda KC kasē – € 4,00.
Turpynuojumā da decembra grupai paradzāti vēļ 8 koncerti cytūs Latvejis nūvodūs.


text:
Aicynoj dasaceit pretendentus Nikodema Rancāna bolvai Latgolys školuotuojim
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Nikodema Rancāna bolva teik padūta izcylim Latgolys regiona pedagogim, kas kūp latgaliskuos vierteibys, radūši i inovativi organizej vuiceibu procesu, ir sabīdreibys vīdūkļu lideri. Itūgod īdybynuota eipaša bolva par rodūšu i psihologiski atbolstūšu pīeju attuolynuotūs vuiceibu laikā, dūmojūt par kvalitativu napuortrauktu izgleiteibys procesu ari pandemejis laikā. Izcyluokūs pedagogus var dasaceit bolvai da ituogods 20. septembra 12.00 stuņžu, informej Latgalīšu kulturys bīdreibys vadeituojs Jurs Viļums.
N. Rancāna bolva ir īdybynuota 2015. godā, gūdynojūt izcyluo Latgolys pedagoga, sabīdryskuo darbinīka, goreidznīka davumu taišni izgleiteibys procesu atteisteibā Latgolā. Pārnejā godā tradicionaluo bolvys padūšonys ceremoneja dīvamžāļ izpalyka, tok itūgod Latgalīšu kulturys bīdreiba ir lāmuse, ka bolvys tiks padūtys 26. septembrī – taišni Nikodema Rāncāna dzimšonys dīnā. Pasuokums paradzāts kluotīnē Rēzeknis Tehnologeju akademejā ci ari attuolynuoti, ka tū pīpraseitu epidemiologiskuo situaceja.
Latgalīšu kulturys bīdreiba aicynoj kotru školu, školānu pošpuorvaļdi, vacuoku padūmi ci navaļdeibys organizaceju (NVO) pastuosteit par sovim izcyluokajim školuotuojim, eipaši attuolynuotuo vuiceibu procesa laikā. Itys laiks nūstyprynuoja sabīdreibā školuotuoja profesejis prestižu, izcēle tūs školuotuojus, kas, nasaverūt iz daudzim izaicynuojumim, atroda rodūšys i školānu atbolstūšys pīejis. Taipat organizatori grib eipaši pasateikt tim školu direktorim, kuru iniciativa ļuove veiduot minimalus puortraukumus vuiceibu procesa nodrūsynuošonā.
Ari itūgod teik gaideiti dasacejumi i nu pyrmsškolys, i vyspuorejuos, profesionaluos i augstuokuos izgleiteibys īestuožu, kur kasdīnā ryupejās par latgaliskūs vierteibu saglobuošonu.
Vysys školys i jūs puorstuovi, kai ari navaļdeibys organizaceju aktivisti ci ari poši školāni teik aicynuoti pasateikt izcyluokajim pedagogim, pīsokūt jūs N. Rancāna bolvai. Vysuos nominacejuos pretendentim papyldu punkti tiks pīškierti, ka dorbā teik izmontuota Latgolys latvīšu (latgalīšu) volūda i modernuos tehnologejis, partū ka myusdīnuos tys nūdrūsynoj izaugsmi.
Pretendentu lūkā jau automatiski teik īkļauti vysi paguojušajā godā dasaceitī pretendeti, tok vēļ papyldu dasacejumi itūgod teik gaideiti da 20. septembra 12.00 stuņžu, syutūt iz e-postu latgalisubidreiba@gmail.com.
Nūlykums i jam dalyktuo dasacejuma anketa obejūs latvīšu volūdys paveidūs – latgalīšu rokstu volūdā ITE, latvīšu literarajā volūdā ITE. Latgalīšu kulturys bīdreiba, kas organizej N. Rancāna konkursu, aicynuojumus daleibai izsyuta ari vysom školom i nūvodu izgleiteibys puorvaļdem.


text:
LgSC nūsvietiejs jau 9. dzimšonys dīnu
Pyrmajā novembrī Jelgovā tyka svieteita “Latgolys Studentu centra” 9. pastuoviešonys jubileja.
Tai kai itymā reizē LgSC dzimšonys dīna tyka svieteita Jelgovā, Jelgovys biroja jaunīši nu suokuma īpazeistynuoja ar piļsātu, kuru jī niu sauc par sovu sātu. Muzejā “Academia Petrina” varieja apsavērt i īpazeit Jelgovu viesturyskā škārsgrīzumā. Sv. Treisvīneibys bazneicā gidis pavadeibā varieja īpazeit na tik sanū, bet ari myusdīnu Jelgovu. Jau otkon varam saceit – cik pasauļs mozs! Ekskursejis laikā izaruodieja, ka myusu breineigajai pavodūnei pošai saknis ir nu Latgolys – Viļakys nūvoda. Ka tu esi tics leidz tūrņa pošai augšai, cīteigi īsaklausūt stuostiejumā, drūsai sevi vari saukt par Jelgovys pazinieju. Pi diploma, ka par taidim teik atzeita ari myusu grupa, tyka ari LgSC. Piec ekskursejis gūda aplis pa Mītavys tyltu puori Driksai leidz LLU Studentu klubam i atpakaļ.
Piečuok vysi sasapuļciejom “Sabiedrības integrācijas puorvaļdis” telpuos, kur paļdis juosoka Jelgovys biroja draugam Mārim Liscovam. Nu svātkūs kai jau svātkūs – daudz smīklu, jautreibys, sarunu i gords kliņgers! Šmukim i prīceigim breižim vysod ruodīs, ka ir par moz atvālātuo laika, bet ruodīs, ka vysu tūmār paspiejom – apsarunuot, apsamaineit planim, nūdzīduot kūpā ar Lauru Bicāni latgalīšu tautys dzīšmu starta komplektu i izkustynuot kuojis i pruotu kaidā atrakcejā.
Paļdis vysim, kas beja kluot i redzieja, dzierdieja, pīsadalieja!
LgSC vaļde


text:
Seiļukolnā nūtiks daudzbārnu saimem veļteits labdareibys pasuokums
1. decembrī Seiļukolna kulturys nomā paradzāts labdareibys pasuokums “Ja tu esi blakus man”, kas byus veļteits Rībeņu daudzbārnu saimem, kab pīpiļdeitu bārnu Zīmyssvātku sapynus. Pasuokumā apsavīnuos Latgolā i vysā Latvejā zynomi muziki i Seiļukolna pošdarbeibys kolektivi, prīcynojūt apmaklātuojus i ar eipašu koncertprogramu, i balu vysys nakts garumā.
Pasuokumam paradzātys divejis dalis. Vysupyrma 19.00 suoksīs koncertprograma, kurā pīsadaleis Gints Ločmelis (grupa “Ginc un Es”), Gita Dukaļska (grupa “Starpbrīdis”), kai ari Seiļukolna pošdarbeibys kolektivi. Īīšonys moksa aba zīduojums – 2 eiro.
22.00 suoksīs bals, kurā spielēs Ainārs Lipskis, “Ginc un Es”, Ēriks Gruzniņš, “Starpbrīdis”, Santa Kasparsone i “Zaļā gaisma”. Īīšonys moksa aba zīduojums – 5 eiro.
Pasuokuma laikā pyrmatskaņuojumu pīdzeivuos taišni itai nūtikšonai raksteita dzīsme “Ja tu esi blakus man” (Ginta Ločmeļa muzyka, Inetys Atpilis-Juganis teksts, studejis atbolsts: Kaspars Maks, Andris Šīrants, Girts Ločmelis, Olegs Kurakins).
Karteņa: momenti.lv (Daiga Ellaby)


text:
Saraun, saraun!
Tiuleņ pi durovu klauvēs Pasaulis čempionats hokejā, bet cikom rysynojuos puorbaudis kaitys, cytys hokeja atrakcejis nūteik fanu i atbaļsteituoju zonā. Voi hokeju var komentēt ari latgaliski? Var! I tū breineigi pīruoda Arņs, pīsadolūt konkursā i komentejūt hokeja spēlis fragmentu. Viertej, ka gribi podturi i pasadoli ar cytim. Kas tū zyna – varbyut jam pasaveiks i latgaliski varēst skali saukt i atbalsteit myusu hokejistus ari kluotīnē Slovakejā. Vaira dazynuošonai:
Bolsuot i atbalsteit var spīžūt “+” (kūpā dreikst 3 reizis) – juoīsalogojūt caur Twitter, Facebook ci draugiem.lv kontim. Kai ari dreikstūt spīst “-” konkurentim 🙂 Uzvor tys, kas daboj vysvaira pozitiva viertejuma. Arņs cīši prīcuosīs par atbolstu!
Hokejista Ģirta Ankipāna Olimpiskīs kaitu kivere


text:
Latgolys piļsātu stuosti: Leivuons i Viļāni
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Raidejums “Latgales pilsētu stāsti: Nezināmais par zināmo” viesteja par Leivuonu i Viļānim. Tī, kur Dubna ītak Daugovā, bejušajā Līvenu muižā niu ir Latgolys muokslys i amatnīceibys centrs. Te ir Stykla muzejs, te vēļ var redzēt, kai divi meistari gatavej krūzis, vāzis, lampys, pīkareņus i daudz kū cytu nu itepat ceplī izlaidynuota stykla. Iudiņs i guņs – Leivuons asociejās ar itom stihejom. Tīpat drusku pa upi iz augšu ir Leivuona HES, te var redzēt taidu kai mozu Niagarys iudiņakrytumu, izatāluot, kai iudiņa spāks puorsaveidoj elektreibā.
Cauri Viļānim tak Maltys upe, jim ir sovs HES. Bet vēļ ir ari Muzykys i muokslys škola, kur bārni zeimoj, gleznoj, veidoj, uzjam spieļfiļmenis i eistys animaceju filmys. Taida eista Latgolys Holivuda! Anita Vulāne, Dainis Poikāns, Maija Podnieka – pedagogi, kuri ruoda, kū nūzeimoj byut radūšam, prast struoduot ar bārnim. I raidejuma izskaņā “Bumburneicas”. Kas tys ir, var izzynuot nūsaverūt raidejumu.
Roksta saturs ir apmoksuots.


text:
Raidejums “Sajūti Latgali” ir vīneigais latgaliskais tv raidejums, kurš ir ruodāts Latvejas televizejā, ReTV i Vidusdaugavas televizejā. Nivīnam cytam tv raidejumam nav bejuse tik lela auditoreja. Raidejums ir bejs latgaliski i stuostiejs ni tikai par unikālū Latgolas dobu i cylvākim, bet ari atkluojs latgolas kultūrtelpas problemjautuojumus.
Nivīns cyts tv raidejums 2017. godā nav sasnīdz treis televizeju auditoreju. Par raidejuma popularitāti līcynoj ari 45 000 skatiejumu internetā youtube.com vītnē. I itys ir vyslobuokais volūdas popularizeišonas veids.


text:
Daugovpiļs teatra izruode “Vosorys saulgrīžu burvesteibys” ir Viljama Šekspira romantiskuokuos komedejis “Sapyns vosorys naktī” latgaliskuo interpretaceja, kurys autore ir rakstneica Monika Zeile, režisors Oļegs Šapošņikovs. Izruodis pamatā ir stuosts par četrim meilātuojim, kurī dažaidu intrigu i puorpratumu rezultatā teik īrauti nabeidzamā karsmis vārputa, atkluojūt tū, cik mīlesteiba var byut okla i cik dažaidi te var ītekmēt kotru nu mums.
NOMINANTI:
3. pasauļa latgalīšu saīts
Annys Rancānis gruomota “Pylni kārmani dabasu” – prezentacejis pasuokumi, intervejis
“Dabasu Durovys” ar albumu “Styklu vītā skaņa”
Latvejis vaļsts Satversme izdūta latgaliski


text:
Latgalīšu literaturys raidīroksts “Puslopys” ir myusdīnu latgalīšu literaturys puslopu puorškūrsteišona – apsarunuošona ar autorim par raksteišonu, volūdu, kasdīnu i dzeivi kai taidu. “Puslopys” aicynoj īsaklauseit ari latgaliski pīraksteitūs dorbu voi tūs fragmentūs pošu autoru skaitejumūs, taipat kotrā sasatikšonys reizē tūp vīna jaunys dzīsmis skice ar satyktuo autora tekstu.
Itimā reizē sasateikam ar Valentinu Lukaševiču.
Literaturzynuotnīks, rakstnīks, scenareju autors, nūvodpietnīks i dzejnīks Valentins Lukaševičs zyna kaidi ir batvini, kai raksteits boltim burti i niu ari deļ kuo pādi navā svāti – tai varātu saceit par 2021. goda suokumā izguojušuo dzejis kruojuma “Pādi navā svāti” autoru. Autors soka, ka itys kruojums nūslādz vysu tetralogeju “Ceļš”, kurā da ituo izdūti kruojumi: “Kuozynda” (2005), “Vot taidi vot i batvini” (2006) i “Bolti burti” (2011). Sovu ceļu latgaliskajā literaturā Lukaševičs izsuocs kūpā ar Oskaru Seikstu 1995. godā ar stuostu dzejā “Seppuku iz saulis vādara” i 1996. godā izdūtū romanu “Valerjana dzeive i redzīni”. Taipat ar Valentina Lukaševiča stuostim kūpā var brist leluokus i mozuokus Latgolys ceļus, stuosteit vysai Latvejai par cytaidi latvyskū i kotru nedeļu izzynuot Rēzekni i tuos apleicīni.
Ar latgalīšu literaturys autorim sasarunoj muzikis, viesturnīks i raidejumu vadeituojs Arņs Slobožanins i latgalīšu volūdys entuziaste, marketinga specialiste Edeite Husare.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Kas taids ir i kū dora Monsinjora Pītera Vilcāna pīminis fonds
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Kod izlaseju portalam atsyuteitū relizi par Atašīnis bazneicys vargaņu 4. i 6. registra atjaunuošonu i Pyrmajā Adventā plānuotū vargaņu koncertu, juoatsazeist, nikuo da ituo nabeju zynuojuse par itūs treju projektu realizātuoju Monsinjora Pītera Vilcāna pīminis fondu (MPVPF), pošu prīsteri (1929–2012) i juo davumu Latgolai. Tys beja imeslis īsapazeit ar dažim fonda puorstuovim, sirsneigim cylvākim – Ilgu i Aivaru Cimbulim. Par izcylū Latgolys goreidznīku MPVPF izdevs gruomotu i jam veļteitu muzykys CD, uztur sātyslopu, realizej sakraluo kulturys montuojuma projektus vītuos, kas saisteitys ar monsinjoru.
MPVPF dorbojās monsinjora radinīki
“Nikaidys īceris raksteit gruomotu voi dybynuot taidu fondu nav bejs,” Ilga izreiz nūsoka. Dzeive nūlykuse jūs situacejā, ka vajadziejs pasaryupēt par radinīku monsinjoru Pīteri Vilcānu vacuma naspākā, kurs tūlaik kolpuojs Leivuona draudzē. Cimbuļu saime dzeivoj Jākubpilī, tys natuoli nu Leivuona, Aivars tūlaik struoduojs Leivuona gimnazejā par školuotuoju, partū variejuši paleidzēt. Prīsteri pensejā nasadūd, jī kolpoj sovā draudzē da gola, cikom mierst.
“Mes poši moz kū zynuojom par sova radinīka dareitū goreidznīka myužā. Tuos vītys, kur jis kolpuoja, cīš labi zynom nu bierneibys, kod beja atlaidys, myus syuteja pi vacmamys, lai paleidzom telpys izmozguot. Gryuti dorbi tī deļ bārnu beja. Bet cylvāki tamuos draudzēs jū atgudoj cīš labi.
Prīsters Stepiņš pasaceja ideju, ka rodim byutu juopasaryupej, lai kaids buklets palīk par P. Vilcāna pīmiņu. Tys “buklets” tod ari izavērte par gruomotu i pīminekli. Partū ari izaveiduojom itū fondu. Laikam kaids lyka nu augšys naapsastuot pi gruomotys i pīminekļa, bet paleidzēt ari cytim ar kulturys montuojuma saglobuošonu. P. Vilcāns Latgolys bazneicuos tū dareja padūmu laikā, mes ideju turpynojam. Tai breivpruoteigi rokstom projektus – godā vīnu voi div, itys gods eipašs, atbaļsteiti pat treis myusu projekti – Vaļsts Kulturkapitala fonds īdeve finansiejumu Atašīnis bazneicys vargaņu 6. registra restauracejai, Zemgalis kulturys programā 2021 dabuojom naudu vargaņu 4. registra restauracejai. Krustpiļs nūvoda pošvaļdeiba NVO konkursā atbaļsteja projektu “Vēsturisko ērģeļu koncerts Atašienes baznīcā”, stuosta Ilga.
Kab īcarātais vysod izadūtu, naratai fonda lūcekli īlīk ari sovus leidzekļus. “Cylvākim ir prīškstots, ka vysi fondi, bīdreibys voi nūdybynuojumi apgrūza miļjonus. Vaļstei vajadzātu itū jūmu sakuortuot. Mes dorbojamēs iz breivpruoteibys i lobdareibys principim. Mums, munai i muosys Emīlijis Freibergys saimem ar bārnim, ir intelektualais potencials, storp mums ir muziki, kuordirigenti, viesturnīki, fiziki, matematiki, datorspecialisti, vysi kūpā varim projektus eistynuot, uzturēt sātyslopu ITE, kas ir duorgs prīks, a mes tū dorom”, pastuosta Ilga.
Tuos raudzis prīsteri
P. Vilcāns vysuos Latgolys bazneicuos, kur kolpuoja, ceņtēs kū izremontēt, savest kuorteibā, izbyuvēt nu jauna, pīmāram, Viļakā izcēle prīstera sātu. Mums cīš loba sadarbeiba ar Viļakys draudzi, te jū labi pīmiņ. Daudzi sprīž, ka varbyut partū jis ari bīži tics puorcalts – lai sakuortuotu bazneicu eipašumus. Tys beja padūmu laiks, kod tam vajadzēja leluoku uzjiemeibu i drūsmi. Preiļu pusē jis ryupiejīs ari par prīsteru kopu pīmineklim. Aivars soka: “Jis beja vyscaur tehnisks cylvāks – varēja sataiseit mašynu, orientējuos ceļtnīceibys vaicuojumūs, vysu laiku jis kū byuvēja voi taiseja. Iz Leivuonu jū nu Ludzys puorcēle 2000. godā. Jis ap bazneicu iztaiseja žūgu, izlyka jam bļakys jumtu, nūkruosuoja bazneicai jumtu. Pats kuope viersā, vērēs kvalitati i zynuoja, kū puorbaudeit,” sarunā īsasaista Aivars. Gruomotā par monsinjoru atrūnu, ka jis jau, gonūs īdams, sataisejs taidu kai pļaunamū mašynu, ar kurū variejuši daudz nūpļaut. Bierneibā sataisejs ari oltori.
Reizē jam beja plaša biblioteka, jis muocēja augstā leiminī unuot par goreigom lītom, diskutēt par literaturu i filozofeju. Ilga turpynoj: “Kod mes, rodi, pi juo īsarodom, beja juobyun izlaseitom vajadzeigajom gruomotom, kurys reizem ari natyka izlaseitys. Jis zynuoja senejūs greku volūdu, a latiņu volūdu – tik labi, ka jam deve raksteit viestulis iz Vatikanu, partū jis nu 1996. gods beja ari Rēzeknis–Aglyunys diecezis generalvikars. Kaidu laiku jis vīneigais muocēja pīraksteit viestuli augstā leiminī. Sovutīs 2001. godā Rūmys pāvests Jans Puovuls II jū īcēle par sovu kapelanu. Tys nūzeimoj, ka jis beja pāvesta biktstāvs, tys ir cīš augsts leimiņs.
Padūmu godūs jū mūceja ari čeka. Cylvākam, kurs ceinuos par taisneibu, vysod gryušuok īt. Juo muoceibys (sprediki) padūmu laikā lyka cylvākim aizadūmuot. Tūlaik par goreigom lītom tūlaik nivīns narunuoja, partū cylvāki sloponai i na sloponai ceņtēs aizīt iz bazneicu. Latgolā tys spieceiguok izapaude kai cytuos Latvejis vītuos, kur ir katuoļu bazneicys.
Pavysam juo arhivā konstatāta 471 muoceiba, 78 nu jūs ir par Jaunovu Mariju, tuos ir vīnys nu spieceiguokūs. Bet mes eisti naasam dasagivuši itam arhivam. 2015. godā izdūtajā gruomotā “Monsinjors Pēteris Vilcāns” viņ nadaudz īskicējom golvonuos muoceibu aizinis. Juos vajadzātu sovaižuok analizēt, veiduoj interpretacejis, partū ka teksti atsakuortoj. Sovuos muoceibuos jis skaidroj, kas ir goreigais montuojums, kas ir ticeiba, kas ir spieceiga ticeiba, ari Jaunova Marija, pīdūšona, mīlesteiba. Naasam izlāmuši, kai kuortuosim i voi kuortuosim, apjūms cīš lels.”
Aivars dasoka: “Tymūs laikūs palikt par prīsteri beja sovaižuok, tevi vīnkuorši varēja represēt. Tys atkluoja patīsū Dīva ticeibu. Šudiņ tys izaver sovaižuok. Tānejuos paaudzis prīsterūs tuo naradz, jī sovu saimnīciskū dorbuošonūs bazneicys lobā nūreducej leidz pasuokumu reikuošonai. Ticeibu aizstuoj baznicianisms pat pāvesta Franciska leiminī, jis atbolsta Beibelē kategoriski nūlīgtuos lītys. Jiuk ticeibys poši pamati. Monsinjora P. Vilcāna goreidznīku paaudze beja cytaida.”
Atašīne – Latgolys viesturiskuo zeme
Krustpiļs nūvoda Atašīne ir monsinjora P. Vilcāna dzymtuo puse, juo dzimšonys laikā Atašīnis pogosts ītylpa Rēzeknis apriņčī. Monsinjors cīš mīlēja sovu dzimtū pusi, juo atstuotajā arhivā var atrast, cik daudz pīmynāta Atašīne. “Tei ir cīš sovpateiga vīta, kai Latgolys viesturiskuo zeme interesanta sova cylvāku mikšļa deļ. Te apsamete lela vydzemnīku koloneja, partū ka ap Teiču pūru varēja nūpierkt daudz breivys i lātys zemis, Vydzemē juos pītryuka. Partū Atašīnē daudz taidu uzvuordu kai Kalniņi, Gailīši. Muižnīki Borhi par kolpuotuojim savede pūļu struodnīkus i vuocu amatnīkus. Dzeļžaceļa Moskova–Reiga deļ pogostā, na pošā Atašīnē īguoja vacticeibnīki Troškys, Loškys, Buntiki. Itymā cylvāku mikslī vēļ latgalīši.
Atašīnē Borhi turēja medeibu pili, piec Latvejis Republikys agraruos reformys pili atdeve školai. P. Vilcāns vysod jiusmuoja, cik skaista piļs ar parku i azara krostā. Monsinjors vysu myužu sasaraksteja ar školys puorzini Franci Poču, vāluok juo tivinīkim Australejā. Jam beja školys fotografeja, kurā jis beja sevi atzeimuojs.
Vysu myužu jis ceņtīs ryupētīs par Atašīni. Kod Atašīnis bazneicai beja opola jubileja, monsinjors atbrauce, paduovynuoja Krystaceļa glaznys,” stuosta Ilga.
Monsinjora muzikalitate
Vysuos bazneicuos, kur kolpuojs, monsinjoram bejušys svareigys varganis, jis beja muzykals ar lobu bolsu. Viļakā jam bejuši pat treis varganisti, a Kuorsovā spēlējuse niulenejuo slovonuo dirigenta Andra Nelsona mama. Atašīnis bazneicai varganis puorvede nu Bolvu. Tī ar pošvaļdeibys i dzeivuotuoju zīduojumu paleidzeibu pyrmī treis registri savasti kuorteibā. Tod tys apsastuojs, dzeivis leimiņs ir kritīs. Iz Atašīni puorvastajom varganem palics restaurēt 4., 5. i 6. registru. MPVPF saprotuši, ka vajag pīsaslēgt, lai vysi vargaņu registri tyktu restaurāti. Pīrakstejuši pyrmū projektu Zemgali kulturys programai 2019, dabuojuši finansiejumu, vargaņu atjaunuošonā īsaistejuši varganistu i instumenta restauratoru Jani Pelši. Sadarbeiba turpynojās, trešais piec kuortys registrs teik savasts kuorteibā. MPVPF tur nūceju, ka nūsalūbs ari ar koncertu pyrmajā Adventā.
Vēļ intersants muzikals veļtejums monsinjoram nu juo dzymtys ir reizē ar gruomotu izdūtais goreiguos i akademiskuos muzykys CD “Promesa”, cylvāki Ilgai sacejuši, ka jū klausūtīs nu reita mašynuos. Tys bejs duorgs i gryuts projekts. Te īkļautys dzīsmis ar Kārļa Skalbis i Jāņa Poruka vuordim, monsinjoram tī bejuši tivi dzejnīki. Nu komponistu – klasiki, kai Emīls Dārziņš, Jāzeps Vītols, Jānis Mediņš, Juoņs Ivanovs, i myusdīnu paaudzis, kai Ēriks Ešenvalds, Rihards Dubra, Pēteris Butāns i c.


text:
Latvejis gruomotu svātkūs byus latgalīšu gruomotu stends
Latvejis gruomotu svātkūs, kas Kīpsolys izstuožu hallē, Reigā, nūtiks nu 28. februara leidz 3. martam, dorbuosīs latgalīšu gruomotu stends, kurā bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” pīduovuos dažaidu izdevieju gruomotys latgaliski voi par Latgolu, kai ari latgalīšu muzykys īrokstus. Gruomotu svātku laikā nūtiks div latgalīšu gruomotu: bārnu kruosojamuos gruomotys „Munā sātā” i Emilejis Kalvānis dzejūļu kruojuma „Atvosora” prezentacejis.
2. martā 10:30 stuņdēs nu reita izstuodē byus latgalīšu bārnu reits i kruosojamuos gruomotys „Munā sātā” atvieršona — izstuodis apmaklātuojim byus īspieja īsapazeit ar gruomotys varūnim i jūs pīdzeivuojumim Latgolys lauku sātā.
2. martā 17:00 stuņdēs vokorā byus Emilejis Kalvānis gruomotys „Atvosora” svātki — byus īspieja satikt pošu autori i dzierdēt juos dzeju.
Gruomota „Munā sātā” izīs jau tyvuokajā laikā i byus pyrmuo taida veida gruomota latgalīšu volūdā: kruosojamā gruomotā zeimiejumi apvīnuoti ar originalliteraturys saceriejumim: prozu, dzeju i meiklem latgalīšu volūdā. Gruomotai ir 3 burtneicys ar tekstim i malnboltim zeimiejumim, kas apvīnuotys kruosainā mapē.
Gruomotys „Munā sātā” ilustraceju autore ir Rudeite Kaša. Gruomotu izdavuse z/s „Jākupāni”, kas Andra Slišāna vadeibā turpynoj dzejnīka Ontona Slišāna īsuoktuos latgalīšu izdeviejdarbeibys tradicejis.
Dzejūļu kruojums „Atvosora” ir Emilejis Kalvānis ūtruo gruomota, kas izguojuse paguojušuo goda nūgalē. Tei ir dzeivis gudra i vysa kū dzeivē pīredziejuša cylvāka raksteita dzeja. Te sūpluok ir bierneibys atminis, tyvajim i sovai Latgolai naatdūta poruoda sajiuta, mīlesteiba i atziņa, ka „mīlesteiba nanūvecej, viņ ar godim vairuok zyna”, gryutuo nūlicīņa nosta i juos paceļšona. Vysam cauri — speiteiga cereiba vystik dzeivuot i sovuos suopēs pasaceļt puori švakajam klusā, tok nūtureigā ticeibā Dīvam i pateiceibā dzeivē satyktajim cylvākim i gora radinīkim.
Emileja Kalvāne (1944) ir dzymuse Mērdzinis pogosta Styglovā. Jauneibā autore ir pīsadalejuse Mirdzys Kempis Jaunūs autoru apvīneibā, bet latgaliski roksta i publicejās viņ nu 1995. goda. Juos pyrmuo gruomota „Lobuo dīna” (2003) ar atsauceibu tyka pījimta i literaturzynuotnīku, i vīnkuoršūs skaiteituoju vydā. Gruomotys izdeviejs ir SIA „Cymuss.
Latvejis gruomotu svātki Kīpsolys izstuožu hallē nūtiks nu 28. februara leidz 3. martam. Dorba laiks pīktdiņ i sastdiņ byus nu 10 stuņžu reitā leidz 18:00 stuņžu vokorā, svātdiņ — leidz 17:00 stuņdem vokorā.
Latgalīšu gruomotu stends Latvejis gruomotu svātkūs Kīpsolā byus jau catūrtū godu piec kuortys. Latgalīšu gruomotu stendu organizej bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”.
Karteņa: LaKuGys arhivs
Ziņu sagataveja: Ilze Sperga


text:
Snīgs i piparkūkys…
Uorā ir 13.decembris i nav ni minis nu vysa īprīšk minātuo. Lai koč drusku radeitu sev i cytim zīmys sajiutu, Rēznys LgSC jaunīši nūlēme izcept piparkūkys. Dūmots – dareits! Sasatykom RA Vipingys kojuos i suocem radeit svātku sajiutu. Ideju i variantu beja tik daudz, ka nazynuojom nu kuo suokt, bet vys tik moz pa mozam vyss nūtyka. Kaids centēs izruļlēt meikli, kaids izreiz kieros pi formu veiduošonys.
Aiz lūga beja tymss, kojuos kluss i īdvesmai fonā skanieja Latgolys Radeja. Puors minotu laikā topa sliepuotuoji, tautumeitys, uobuleni, kačeiši, hokejisti, maskys i cytys ni mozuok jautrys figurys. Naiztika i bez tradicionalojom sirsneņom i snīgaveirim. Piec pīcpadsmit minotim smaržuoja vyss stuovs i nu cytom durovom suoka pazaruodeit ziņkuoreigi skatīni, sok – kas tī cik garšeigi smaržoj?
Juosoka, ka iznuokums beja vysnūtaļ īprīcynūšs. Vokora nūslāgumā Rēznys LgSC sasazvaniejuos ar Daugpiļs LgSC i nūskaidruojom, ka mes nabejom vīneigī, kas tymā vokorā centēs pīsaukt zīmu. Storp cytu… Dagneja, daudz laimis!
LgSC Rēzekne aktivisti


text:
10 interesanti fakti par grupu “Bez PVN”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Iz lelkocenrtu 26. oktobrī aicynoj latgalīšu supergrupa “Bez PVN”. Gaidūt koncertu, portals lakuga.lv pīduovoj plašuokai sabidreibai nazynomus faktus par grupys pyrmsuokumim, gaitom i aizkulisem klipu fiļmiešonā.
Iz skatuvis jau 16 godus
Itūgod grupa “Bez PVN” svinēs sovys pastuoviešonys 16. dzimšonys dīnu. Grupa oficiali dybynuota 2003. gods 27. decembrī Kuorsovā. Tod nūtyka pyrmais oficialais grupys koncerts ar nūsaukumu “Bez PVN”. Tyka izpiļdeitys treis dzīsmis, nu kurūs vīna beja jau pošu sacarāta.
Klipa fiļmiešonā izmantoj eistu lidmašynu
Grupys pyrmais oficialais video beja dzīsmei “Screen”. Klipa “Screen” fiļmiešonā tyka izmontuota eista lidmašyna “An-2”. Kab nūfiļmātu kadrus nu gaisa, operators Sergejs sēdēja iz atvārtom lidmašynys durovom, pīstyprynuots ar puora “drūšeibys” trosem. 2008. godā vēļ nabeja pīejami droni, ar kū fiļmēt nu gaisa.
Nūspālātys viņ četrys ballis
Grupa “Bez PVN” sovys pastuoviešonys laikā, pošūs pyrmsuokumūs ir nūspieliejuse četrys ballis – Jaungoda i Juoņu nakts balli Kuorsovā, 9. klasis izlaidumu Varakļuonūs i korporativū pasuokumu Tomē. Piec tom grupys dalinīki sovā storpā vīnbalseigi vīnuojušīs, ka ballis vairs NIKOD naspēlēs, bet iz prīšku uzastuos viņ koncerta tipa pasuokumūs.
Naatkluoj, kū nūzeimoj nūsaukums “Bez PVN”
Ir bejušys vysaidys spekulacejis i versejis par grupys nūsaukuma “Bez PVN” abriviaturys atšifriejumu. Grupa augši nūviertej kotru nu godu garumā izvierzātūs variantu, tūmār ari iz prīšku atsasoka atkluot, kaida ir nūsaukuma patīsuo nūzeime. Grupa pasasoka Vaļsts Ījāmumu dīnestam par bezmoksys nūsaukuma reklamys īspieju iz kotra Latvejā izdrukuota pierkuma čeka.
Klipā īmyužynoj lelūs Latgolys plyudus
Video klips “Eņgeli sviļpoj” tyka fiļmāts slovonūs Latgolys plyudu laikā 2017. gods augustā. Klipā vairuokuos epizodēs var redzēt puorplyudušū Dubnys upi, kas izaver piec azara.
Grupys blokus projekts “Jezups i Muosys”
Grupys “Bez PVN” dalinīki apsavīnuojuši jūku projektā “Jezups i Muosys”. Tys radīs grupys “Bez PVN” miegynuojumūs i atpyutys pauzēs. Kai soka poši dalinīki – lobuokuo atpyuta nu muziciešonys ir muziciešona!
Izdūti div albumi
“Bez PVN” pyrmais studejis albums “Pyrms Vuorda…” 2006. godā tyka izdūts CD formatā. Ūtrais studejis albums “REITS” 2013. godā fiziski tyka izdūts magnetiskuos lentys formatā viņ divejūs eksemplarūs, kai ari dažūs eksemplarūs kasetēs. Tok plašuokai auditorejai beja pīejams digitali škārsteiklā.
Verūtīs “Bez PVN” klipus, ļauds pi ekranim pavadejuši ap 2 miļjonim minutu
Statistika ruoda, ka da 2019. gods oktobra grupys “Youtube” kanalā dzīsmis i video nūsavārti ap 700 000 reižu. Ļauds kūpumā, verūtīs video klipus i klausūtīs grupys dzīsmis, pi ekranim pavadiejuši ap 2 miļjonim minutu sova laika.
Klipu nūfiļmej 14 stuņdēs
Dzīsmis “Golds iz ustobys” video klipa fiļmeišona aizjēme 14 stuņdis nu vītys, naskaitūt sasagataveišonys dorbus. Pagaidom tys ir ilguokais laiks, kū grupa vīnys dīnys laikā ir pavadejuse fiļmiešonys laukumā. Gola rezultatā topa klips 3 minotu i 50 sekunžu garumā.
Īrokstus veic pošu izveiduotā studejā
Grupa “Bez PVN” puorsvorā miegīnoj, roda jaunys dzīsmis, idejis i veic īrokstus pošu izveiduotā studejā “REIGA”. Itamā studejā dorbojās i vairuokys cytys latgalīšu grupys.
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Aicynoj puorguojīnī pa Tepenīcys cīma senejim vītvuordim
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Senlītu i retro mocikletu kolekcejis “Cīrulīši” saiminīks Dzintars Dvinskis 4. septembrī aicynoj dūtīs rudiņa īskaņu puorguojīnī pa Susaju pogostu Bolvu nūvodā, viestej Bolvu nūvoda turisma informacejis centra sagataveituo informaceja.
Puorguojīņa garums ir septeni kilometri i tuo laikā byus vareiba izzynuot, kas ir “Garīs ceļs”, Ikarina i Olksna, kas ir bičs, kugre i velekne. Taipoš guojieji ceļā varēs izzynuot vaira par interesantim vītvuordim i nūstuostim par Tepenīcys azaru i cīmu.
Guojīņa suokums byus pi Senlītu i retro mocikletu kolekcejis “Cīrulīši”. Adrese: “Cīrulīši”, Tepenīcys cīms, Susaju pogosts, Bolvu nūvods, GPS: 57.217308, 27.623920. Puorguojīņa suokums teik planavuots 11 stuņdēs. Sovpus pyrma puorguojīņa byus ari vareiba apsavērt “Cīrulīšu” kolekceju.
Pīsateikt puorguojīņam var leidz 1. septembram, aizpyldūt anketu ITE.
Daleibys moksa 3 eiro nu personys (bārnim bezmoksys), vaira informacejis var dabuot, zvonūt pa teleponu: 26446147. Leidza var jimt uzkūdys i čaju pušdīņu pauzei, kai ari apsamaukt atbylstūši īšonai dobā i uora apstuoklim.
Senlītu i retro mocikletu kolekcejis “Cīrulīši” kuormu kompleksā daži nu kuormu ir sasaglobuojuši vēļ nu senejuo Tepenīcys cīma laiku. Apmaklātuojim ir vareiba apsavērt senlītu kolekceju i aptyvai 40 vysaidu retro mocikletu i mopedu, kas ražuoti 20. godu symta 40.–90. godūs.


text:
Jelgovys latgalīšu lobī dorbi
Tyvojūtīs Zīmyssvātkim, kotra sirdī i dvieselē aizviņ spylgtuok pasaruoda sirsneigums, labesteiba, dvieselis syltums i duosnums. Ari mes, Jelgovys latgalīši, vieliejomēs snīgt apleicejim kaidu jauku i sirsneigu duovonu, kas radeitu kaidam smaidu sejā i syltumu sirsneņā.
Ituo goda pādejā Latvejis Lauksaimnīceibys universitatis vuiceibu nedeļā tyka izdareiti puora pateišom lobu darbeņu. LgSC Jelgovys biroja aktivisti beja planavuojušs īt iz Jelgovys slimineicu i nūdūt ašni, daļu nu atleidzeibys zīdojūt lobdareibai. Ūtardīnys pīvakarē Latgolys rūkeiši Līga, Juoņs i Anita devēs pi Jelgovys eglis i garomguojiejim praseja nūlaseit īprīkš sagataveitus dzejūleišus i nūvieliejumus latgalīšu volūdā, par kū jī pretim sajēme kampetu maiseņus. Tuos pošys dīnys vokorā biroja aktivisti i jūs draugi tykuos bīdreibys „Šalkone” telpuos iz vakariešonu, kur vīns ūtru apduovynuoja i skaiteja dzejūleišus.
Video verīs latgaliskūs nūvieliejumus i dzejūleišus.
LgSC Jelgovys birojs


text:
“Cytaidi latviskais” nūslādz sezonu
Ituos sezonys nūslādzūšais pozitivūs stuostu cykla “Cytaidi latviskais” raidejums tiks suokts Rēzeknē, kur latgalīšu dzejnīks Valentins Lukaševičs byus nūstuojs pi Latgolys patriota, dzejnīka, sabīdriska darbinīka Ontona Kūkuoja pīminekļa, kur cylvāki mādz pasakavēt, padūmuot, atguoduot, īsadvasmuot. Nu Rēzeknis jis brauks iz Bumbiškim pi Ontona Kūkuoja dāla Vinsenta, kurs ari ir eists Latgolys patriots, sovu mīlesteibu pret dzymtū vītu jis izsoka sovuos dzīsmēs. Grupa “Trikmiņš” ir zynoma i nūvodā, i aiz tuo rūbežu, īcīneita vysaidūs pasuokumūs. Vinsents jem gitaru i lobpruot muzicej ari vīns voi kūpā ar saimi. Nazkod, tāva vierzeits, vuicejīs par pūdnīku, nu palics par cīši īcīneitu cepļu meistaru. Raidejums byus kluotyn, kod meistars myurēs kuortejū cepli i īkūrs guni jau pabeigtā dorbā pi keramika Andra Ušpeļa.
Komentari
-
Lobs! Sirds atvylga verūtīs i klausūtīs.


text:
Pīktdiņ LTV1 ruodeis dokumentalū kinu par Juoni Streiču
30. septembrī 19.25 LTV1 pyrmizruodi pīdzeivuos režisoris Agitys Cānis-Kīlis i scenareja autoris Dairys Uobulenis kina “Mans draugs – Jānis Streičs”. Tyvuokuo mieneša laikā paradzāts ari daudz vysaidu cytu izcylajam režisoram veļteitu nūtikšonu.
Režisors Juoņs Streičs mīļoj akterus, mīļoj cylvākus, dzeivi i Latveju. Ir taids mits, ka jis var struoduot, raksteit voi gleznuot pat tod, ka vysi cyti svietej dzimšonys dīnu voi pat kuozys. Jis muok byut vīnatnē ar sovim kinu i gleznu tālim i byut kūpā ar mums! Cylvāku rūseiba jū natraucej, pat ūtraiž. Cylvāki ir juo muokslys īdvasma, i tū dzeivū i ciļvieceigū var atrast sevkurā juo kinā! Jis zyna na tik sābrus i jūs kasīnu, nu ari sovu draugu draugus i jūs bārnus. Kai saceja juo lītaunīku draugs Vitas, ka ir atbraucs Streičs, ap jū veidojās nūtikšona. Juoņs Streičs dzeivoj storp apbreinuojami interesantim cylvākim, kurim vysim ir breineiga, koč varbyut na vīgla dzeive, taipat kai jam pošam…
Streiča jubileja mienesī turpynojās, kai ari ir paradzātys ari cytys nūtikšonys. Da 20. novembra Reigys Sv. Pītera bazneicā apsaverama gleznu izstuode “Jānis Streičs un viņa draugi”, taipat oktobrī lelveikalā “Galerija Centrs” apsaverama Reigys Kino muzeja veiduotuo ceļojūšuo ekspoziceja “Jānis Streičs: filmas, cilvēki, laikmets”, kas vāluok ceļuos i pa Latveju, i cytom vaļstim.
1.oktobrī Latgolys viestnīceibā GORS nūtiks Juoņa Streiča jubileja koncerts. Tai kai beleti jau izpuordūti, nūtikšonu 7. oktobrī varēs redzēt ari Latvejis Televizejis eterā, kai ari decembra suokuos paradzāti koncerti ari Reigā.
Oktobrī režisors tyks gūdynuots ari Nacionaluo kinu festivala “Lielais Kristaps” ītvorūs, kur jam tiks padūta bolva par myuža īguļdejumu. Jau atkluošonys gūda seansā tiks ruodeita Juoņa Streiča kina “Svešās kaislības”, iz leluo ekrana festivala laikā tiks ruodeita ari kina “Mans draugs – nenopietns cilvēks”. Nu 3. oktobra tierdznīceibys parkā “Alfa” byus apsaverama izstuode, kas veļteita Juoņa Streiča attīceibom ar festivalu “Lielais Kristaps”.
20. oktobrī Reigys Storptautyskuo kinofestivala ītvorūs Reigys Kino muzejs reikuos zynuotnisku konferenci “Jānis Streičs un laikmetu zīmes”, kur par jubilara daiļraidi referēs vysaidu jūmu zynuotnīki, taipat iz leluo ekrana tiks ruodeita vīna nu rešuok radzātuom Streiča kinom “Carmen Horrendum”.
Sovukuort goda beiguos paradzāts izdūt Dairys Uobulenis gruomotu “Jāņa Streiča maģiskais reālisms. 22 filmas”.


text: DNS dinámico; Dinamikus DNS; DNS dinàmic; DynDNS; DNS dinâmico; سامانه نام دامنه پویا; 動態DNS; ダイナミックドメインネームシステム; Dynamic DNS; DDNS; ДиHaMiчHa DNS; Dynamic DNS; DNS דינאמי; DDNS Service; Dynamic DNS; DDNS; Dynamic DNS; Dinamika DNS; Dynamické DNS; ДиHaMичeckий DNS; update method for DNS name servers; روش پویا برای بروزرسانی سیستم نام دامنه; oHoBлeHий MeToд для cepBepiB iMeH DNS; Dns dinamico; DDNS; ダイナミックDNS; DDNS; Dynamic Domain Name System; Dynamic Domain Name System; DDNS; DDNS; Ddns; DDNS; Dyndns; Dynamic DNS; Dynamisches DNS; Dynamic DNS; Dynamický DNS; DDNS; DNS dinamico; Ddns


text:
Latvejis muzykys zvaigzne – latgalīte Helena Ersa-Kozlovska
Roksta autore: Vineta Vilcāne, viesturneica
Latgolā ir dzymuši daudzi izcili muziki, kuru vuordi zalta burtim īraksteiti Latvejis muzykys viesturē. Ite var minēt operdzīdūni Tāli Matīsu, komponistu Juoni Ivanovu, tango karali Oskaru Stroku, kai ari par Latgolys laksteigolu sauktū Helenu Ersu-Kozlovsku. Dzymuse muižys puuorvaļdnīka i kolpyunis saimē natuoli nu Preiļu, Helena 20. godu symta 20.-30. godūs ar sovu skaistū bolsu īkaruoja Latvejis i pasauļa klauseituoju sirds.
Talants pasaruoda jau bierneibā
Helenys myužs suocēs natuoli nu Preiļu kuodreizejā Rībeņu muižā 1895. goda 5. oktobrī, nuokamo Latvejis muzykys zvaigzne auga sešu bārnu saimē. Juos talants i skaistais bolss atsakluoja jau agrā bierneibā. Jaunū meitini dzīduot aicynuojuši iz Rībeņu muižu atbraukušajim gostim, 20. godu symta suokuos ite beja nūzeimeigs kulturys i sabīdriskuos dzeivis centrs.
Školā mozuo Helena guoja Rēzeknē i 10 godu vacumā suoce dzīduot mišūs Rēzeknis katuoļu bazneicā. Vāluok, dzeivuodama Rēzeknē, dorbuojuos iteinis latvīšu savīseigajā dzeivē kai aktrise i dzīduotuoja. Lelu atbolstu nuokamuos zvaigznis karjerys atteisteibā deve dekans Nikodems Rancāns, taišni ar juo guodeibu Helena sovys zynuošonys muzykā papyldynuoja Reigā i vāluok Pīterpilī.
Pyrmais patstuoveigais dzīduotuojis koncerts nūtyka 1915. godā Rēzeknē, nailgi piec tam jei apbraukuoja ari cytys Latgolys vītys, snādzūt koncertus. Helenys vacuoki gribēja, kab meita izavuiceitu par školuotuoju, bet jei poša gribēja byut aktrise, nu liktiņs jai lēme byut par dzīduotuoju.
Likteneiguo sasatikšona Latgolā
Helenys Kozlovskys dzeivisbīdrs beja 20.-30. godūs zynomais žurnalists i rakstnīks Ādolfs Erss. Obu liktineiguo tikšonuos nūtyka Latgolā vēļ laikā pyrma Pyrmuo pasauļa kara. 1913 godā Ā. Erss gasteja pi kaidys sovys pazinis Tiļžā, vītejuo iņteligeņce nūlēme sareikuot dzīduošonys svātkus, iz kurim atbrauce ari Helena. Storp obejim muokslinīkim uzvyrmuoja kaisle i mīlesteiba, i gradzynus jī meja 1917. godā. Jī obeji vīns ūtru mudynuoja izkūpt sovu talantu. Literaturzynuotneica Ilona Salceviča atzeimuojuse, ka Helenai beja lela ītekme iz veira turpmuokū daiļradi, jei rūsynuoja Ersa daiļradē Latgolys tematikys izmontuošonu. Bet rakstnīks Helenu galeigi i nanūvieršami pīvērse muzykai i dzīduošonai.
Skaitūt Ā. Ersa dorbus, tymūs var pamaneit juo sīvys prototipus, ari romanā “Zemes balss”. Ituo romana darbeiba nūteik Rēzeknē i tuos apleicīnē laikā pyrma Pyrmuo pasauļa kara, vāluok –30. godu vydā i beiguos. Romana centrā ir dzīduotuoja Valereja Ganska – romana autora dzeivisbīdris prototips.
Vuiceibys dzīduošonā Helena turpynuoja Latvejis konservatorejā, jau piec Latvejis proklamiešonys, īsastuojuot mīra laikam. Konservatoreju jei absolvēja kai breivmuokslineica, byudama pyrmuo latgalīte, kas pabeidze itū vuiceibu īstuodi.
20. i 30. godūs vīna nu Latvejis sabīdreibā zynomuokūs latgalīšu beja taišni dzīduotuoja Helena Ersa-Kozlovska. Sova skaistuo bolsa deļ jū īsauce par Latgolys laksteigolu.
Helenys Ersys-Kozlovskys trupa 1930. godūs. Karteņa: Preiļu Golvonuo biblioteka
Zynuošonys dzīduotuoja papyldynuoja Milanys konservatorejā Italejā. Ite piec dominikaņu muosu uzaicynuojuma jei dzīduoja bazneicuos, nūbrauce ari iz Rūmu, kur tykuos ar pošu pāvestu. Tuo laika presē par itū tikšonūs raksteja: “Viņš [red. pīz. pāvests] māksliniecei saka, ka ar dziedāšanu var vissirsnīgāk Dievu lūgt un tādēļ, ja tikai varot, lai visu mūžu dziedot. Pēc tam māksliniece saņem svētību.” Par itū tikšonūs poša Helena sacejuse, ka pāvesta vuordi jai davuši miļzeigu spāku i gryutuos šaļtīs uzmundrynuojuši.
Vuoc latgalīšu tautys dzīsmis
Helenu Ersu-Kozlovsku saisteja latgalīšu folklora, kūpā ar dzeivisbīdru jei ir davuse lelu īguļdejumu vairuoku myusu dīnuos cīši popularu latgalīšu tautys dzīšmu pagluobšonā nu aizmiersteibys. Jūs ekspediceju laikā tika pīraksteitys taidys dzīsmis kai “Aiz azara bolti bārzi”, “Zīdi, zīdi rudzu vuorpa”. Pīraksteitajom tautys dzīsmem apdari veiduojuši taidi komponisti kai Andrejs Jurjāns, Jāzeps Vītols, Jēkabs Graubeņš i c.
Eipaši tyvys dzīduotuojai beja dzīsmis “Zīdi, zīdi, rudzu vuorpa”, “Pyrmūdīne, ūtardīne”, “Kuļam pīci, kuļam seši”. Sovā darbeibā Helena eipašu viereibū pīgrīze latgalīšu tautys dzīšmu populariziešonai, tuos izskanēja na tikai dažaiduos vītuos Latvejā, bet ari pasaulī. Sovys rodūšuos darbeibys godūs Helena kuope iz Milanys, Rūmys, Prāgys, Varšavys i cytom skotuvem.
Kaidu šaļti Helena dzīduoja Nacionalajā operā Reigā. 1928. godā nūdybynuoja sovu koncerttrupu, uzastuoja kūpā ar daudzim tuo laika pazeistamim Latvejis muokslinīkim, ari ar operdzīdūni Tāli Matīsu.
Treisdasmytajūs godūs Berlinē Helena platē īskaņuoja sešys latgalīšu tautys dzīsmis. Ari myusu dīnuos ir vareiba dzierdēt Helenys skaneigū bolsu, breinumainā kuortā ir sasaglobuojuši seši latgalīšu tautys dzīšmu īroksti.
Caur Helenys daiļradi latvīšu muzykys repertuarā pasaruodeja uorzemu dzīsmis, tuos jei atvede nu sovu koncertturneju, vuordus dzīsmem atdzejuoja juos veirs.
Dzīduotuojis muzykalajā dzeivē bejuši ari humoristiski gadīni. Kaida uzastuošona bejuse natuoli nu Aglyunys vacā zemnīku ākā, kurai tyvumā bejs klāvs. Koncerta laikā caur pluonajom sīnom variejs dzierdēt kai maun gūvs. Piec uzastuošonys muokslineica tīpat atsapyutuse, kod pi juos īguojuse gūvu saimineica i lyuguse piec paleidzeibys. Byudama vēļ tautystārpā, Helena steiguse sīvītei paleigā iz klāvu, kur gūvei suokušuos dzemdeibys i dzīduotuojai dasaguojs ruodeit guni. Bet kaidā koncertā Bierzpiļs školā grīsti bejušs tik zami, ka vejuļnīkam pret tim sitīs lūceņš. Cytuos vītuos skotive bejuse tik švaka, ka dzīduotuoja izkrytuse cauri greidys dielim. Eipaši daudz Helena uzastuoja Latvejis školuos, vīnā i tymā pošā vītā asūt pat pīcys septenis reizis.
Garom bizem i tautystārpā
Iz skotuvis Helena kuope tautys tārpā, kas nabeja nikas naparosts tam laikam. Dzīduotuoja beja eisa auguma, juos latviskū tālu spieceiguoku dareja bīzuos, tymsuos i garuos bizis, kas stīpēs leidz papīžu.
1938. goda 24. martā, piec 23 potstuoveigim rodūšuos darbeibys godim, nūtyka tyukstūšais muokslineicys tautys dzīšmu koncerts. Ari itymā svātku reizē Helena iz skotivis kuope tautys tārpā. Par itū nūtikšonu tuo laika latgalīšu prese raksteja: “Jubilare dzīdōja navaiņōjami dzidri skaļā bolsā, vīgli rūnūt tūņu pōrejas nu metaliskō bolss dzidruma uz maigu un vysai pateikami syltim melodijas vibrejumim. [..] Daudz zīdu, apsveikumu un dōvonu nu dzīdūnes tyvōkim draugim i labvēlim.”
Dzīduotuoja Helena Ersa-Kozlovska i pianiste Alīse Dzirkale Reigā ap 1930. godu. Karteņa: Preiļu Viesturis i lītiškuos muokslys muzejs
Par lelajim sasnāgumim dzīduotuojai 1938. godā pīškeire vaļsts apbolvuojumu – Atzineibys krystu. Ersu saime draudzējuos ar daudzim tuo laika inteligencis puorstuovim – Kārli Skalbi, Aleksandru Čaku, Aspazeju i c. Rakstnīks Edvards Virza par talanteigū dzīduotuoju rakstejs: “Latgaliete būdama, viņa mums dziedāja latgaliešu dziesmas, un visiem patikās viņas draiskulīgums, pilna dabas dīvaina svaiguma.”
Latgolys laksteigolys koncertdarbeiba apseika Ūtruo pasauļa kara laikā. Ersu saimi skuore padūmu represejis, 1945. goda septembrī Reigys centralcītuma slimineicā myra juos veirs. Pieckara godūs Helena struoduoja Latevjis PSR Vaļsts filharmonejis ceļojūšajā koncerttrupā, nailgi pyrms aizīšonys viņsaulē struoduoja par dzīduošonys puļceņa školuotuoju. Dzīduotuojis skaneigais bolss apklusa 1949. goda 23. oktobrī.


text:
Latgolys Studentu nedeļa. 4. vaicuojums
Šudiņ i vēļ reitu – tik div dīnys palikušs Latgolys studentu nedelis konkursam – pīsadoli konkursā i nedelis golā daboj čaja dzeršonys komplektu zīmai nu Latgolys Studentu centra (ka otkon byus daudzi snīga i soltuma kai īprīškejā zīmā, tod byus dyžan dereiga monta)!
Pareizū atbiļdi leidz kotrys dīnys 22:00 syuti iz ortografeja@gmail.com ar nūruodi: „LgSC konkurss”. Nedelis laikā atbiļdis iz dīnys vaicuojumim syuti nu vīna e-posta!
Šudiņ muzykaluo dīna par gūdu Studentu festivalam “Studiņs 2010” Nabaklab, deļ tuo aizdavums ari taids muzykals – par latgalīšu grupom i dzīsmem.
4.VAICUOJUMS:
Kura grupa dzīd kurū dzīsmi? (Atbiļdi pīroksti, pīmāram, 1-G, 4-B itt.)


text:
Bīdreiba “LgSC” sajāmuse Aktivūs īdzeivuotuoju fonda atbolstu organizacejis kapacitatis styprynuošonai
Ituo gods marta golā Aktivūs īdzeivuotuoju fonda (AIF) padūme publicēja informaceju par pyrmuo Kapacitatis projektu konkursa rezultatim – 269 projektu konkurencē finansiejums daškierts 57 projektu eistynuošonai, kurūs vydā ari bīdreibys “LgSC” projekts “Bīdreibys “LgSC” kapacitatis styprynuošona pylsūniskuos sabīdreibys i īdzeivuotuoju leidzdaleibys veicynuošonai i tūs interešu puorstuoveibai Latgolys regionā” ar mierki tikt par stypruoku organizaceju.
Kapacitatis projektu konkursā atbaļsteitūs 57 projektu eistynuošonai paradzātais finansiejums ir 1 050 969,27 eiro. Bīdreibys “LgSC” projekta atbolsta suma ir 19 994,87 € i tū paradzāts eistynuot nu 2021. goda 1. maja da 2022. goda 30. apreļa. Septeņūs nu atbalsteitūs projektu paradzātys partnereibys ar EEZ/Norvegejis grantu donorvaļstu organizacejom – ari “LgSC” ir tūs vydā. Nu Latgolys regiona atbolstu sajiemušys sešys organizacejis, eipaši sveicīni bīdreibai “Jaunvide” nu Vuorkovys nūvoda, kurys aktiviste i dybynuotuoja ir ari aktiva “LgSC” bīdre Dagneja Dudarjonoka.
AIF atbaļsteituo projekta mierkis ir styprynuot bīdreibys “LgSC” kai patstuoveigys, aktivys, ilgtspiejeigys i sabīdreibā pozitivys puormainis nasūšys organizacejis kapacitati. Tū planavuots padareit ar ostoņom aktivitatem, kuruos paradz kai bīdreibys komandys gora i vadeibys prasmu styprynuošonu, tai zeimyna atjaunuošonu, zīduojumu dasaistis kampaņu, bīdreibys komunikacejis strategejis eistynuošonu, kai ari īsasaisteišonu NVO organizacejuos i pīredzis par dorbu regionā i volūdu situaceju dabuošonu nu Norvegejis sadarbeibys partnerim.
Projekta veiksmeiga eistynuošona ļaus bīdreibai “LgSC” tikt par stypruoku i nu dažaidu projektu finansiejumu naatkareiguoku organizaceju, taidā veidā iz prīšku varēs aktivuok puorstuovēt i īsasaiteit aktivitatēs kai regiona ļauds, tai ari latgaliskuos kulturys interesentus cytuos vītuos, lobuok sasnādzūt organizacejis darbeibys izvierzeitūs mierķus.
Vaira par apstyprynuotū projektu var izzynuot ite: https://lgsc.lv/aktivus-idzeivuotuoju-fonds/. Tīpat projekta sadaļā varēs iz prīšku sekuot leidza ari projekta eistynuošonys aktivitatem. Papyldu informacejai i vaicuojumim: projekta vadeituoja Edeite Husare edeite@lgsc.lv.


text:
Aelita Andrejeva: Kopusvātku laiks
Stuosta autore: Aelita Andrejeva
Jau vysu nedeļu kūpā ar babu vuorejam studini, taisom dasys, grīžom capumus caur galis mašynu, eļļā vuorejam rūzeitis i capam putu pluocineišus nu ūlu boltonumu i cukra.
Pa storpai baba vēļ īskrīn duorzā parevēt.
Sāta izpuceita. Izteireiti vysi kakteni, pat iz skapa viersa i zam leluo divana.
Kukneitē pučaini nuotyna aizkareni, iz golda jauna, vēļ ar nažim nasagraizeita, klejonka.
Sātys soltajā golā nu kliets īnasts garais golds i beņči.
Iz drēbu auklys pi kliets vādynojās goldauti, kurus baba jau vakar vokorā izvylkuse nu gūdejamuo skapa.
Vysa sāta smuordoj piec nazkuo nūslāpumaina.
*
Nu poša agra reita izskrīnu pogolmā.
Nu vīna byuda iz ūtru vēļ viļoju reitišku gordumus, gastiņčam deļ Čapys sauvē turu pošu leluokū kotletu.
Čapa guļ jau pīāduse gordumu cik, ka nagryb vairs iz mane i pasavērt. Īleinu pi juos butkā. Jei nūlaiza maņ acs, pasagrīž iz ūtru suonu, i guļ tuoļuok. Nūlīku kotletu jai pi daguna. Gon vāluok apēss!
Maņ gon mīgs vairs naīt. “Nikaidys kūpā guleišonys nabyus! Es da teve atīšu vāluok!” es nūčukstu i sakuortoju Čapys depeitis i asteiti, lai jai soldonuoks mīdzeņš.
Leinu uorā nu bytkys, lai pasavārtu, kas vēļ nūteik saimisteibā.
“Vasals, Muri!” es prīceiga sasavasaloju ar Muri, kurs siež pogolma vydā i laiza sovu asti. “Kotlets pi Čapys daguna! Nūkavieji…” biedeigi nūsoku, īspīžūt Muri sev padusē.
Nu kambareiša pusis īt nazkaids smuords. Lobs! Tik navaru saprast – piec kompetu voi maizis?
Murs pyrmais īlāc kambarī. Tī dzeds.
“O! Jau pīsacāluse! Kai gulieji? Kū sapynā redzieji? Atstīpi Muri, lai jis nūgiun kaidu peli?” dzeds izsvīž mani iz placa i nosoj pa kambari iz prīšku i atpakaļ. Murs pa tū laiku jau izleids iz skapeiša pi pošu grīstu i suoc pret tuo molu treit sovus nogus.
“Dzed! Nakroti mani! Reita kotlets kuļcinej pa vādaru!” es nu smīklu navaru nūsaturēt.
“Turīs “zyrgam” mugurā, ka nā – nūsvīss zemē!” dzeds tik nūsasmej.
Kambareitī dzeds vuorej olu. Tys deļ gostu.
*
“Īsim iz autobusa pīturu! Šudiņ sabrauks gosti nu Reigys!” baba soka i paleidz maņ apviļkt sandalis.
Navaru eisti saprast… Deļ tūs Reigys gostu taida klapateišona?
Baba vēļ saceja, ka cepsim tortu! Tys gon maņ pateik! Muns dorbs deļ torta ir putuot ūlu dzaltonumus ar cukru, nu kuo izīt vysgorduokais gogeļmogeļs pasaulī, viņ baba naļaun putuošonys laikā laizeit lizeiku, tū var tik tod, kod meikli salej torta protvinē. Kod torts jau izcapts i saleimeits, pa viersu varu likt želejis kompetys! Es vysod izalosu tuos ružovuokuos! Lai ir pa smukū!
“Bab! Voi mama atbrauks?” es vaicoju, cerūt, ka baba saceis “Nui”.
Baba nūsmaida i īsprauž maņ motūs lelu bantu: “Reit kopusvātki! Byutu juosabrauc vysim!”
*
Dzeds jiudz zyrgu. Mes ar babu i Reigys taņti Veņu rotūs salīkom gruobekli, tjapku, luopstu, spani, puču pūdeņus i iudiņa trauku. Baba vēļ pajem vysaidu gordumeņu skalineiti i “gudreibenis” buteleiti. Jei soka, ka navar zynuot kū ceļā satiksi, juobyut gotovam iz vysu!
Braucom iz kopsātu. Tī vyss juosakūp – jūonūlosa sakrytušī zori, juoiztjapkoj zuole, juosastota pučeitis, juosalīk vāzis, lai reit ir kur salikt grīztuos pučis. Vēļ juopasarunoj ar vacū babeņu i dzedeņu, kas babys i dzeda sātā dzeivuoja tod, kod manis vēļ nabeja iz ituo pasauļa. Nadaudz sasatraucu, kai jī mani pazeis? Baba soka, ka pazeis gon! Jī zynūt, ka es pi jūs atīšu gostūs, deļtuo varu jim stuosteit vysu, kū viņ grybu! Nazynu… Voi jī saprass tū, kū es jim stuosteišu?
Kopsātā baba, dzeds i taņte Veņa sasarunoj ar maņ naradzātim onkulim i taņtem, kuri atguojuši taipat kai mes. Ite sasateik reizi godā, puorrunoj tū, kas pa godu padareits, kas apsaženiejs, kam i kas pīdzims, kur nūmyrušī. Osorys mejās ar smīklu.
Maņ palīk garlaiceigi. Siežu pi kapeņu iz sūleņa i kustynoju kuojis.
Pasarunuošu ar babeņu i dzedeņu, viņ ar kū lai suoc?
Suocu pavysam kluseitem: “Mes ar babu revējam duorzu. Maņ mozi piersteni, deļtuo izrevieju būrkoneņus. Baba soka, ka jai rasni piersti i naspūdrys acs. Tod dzedam paleidzieju kraut molku tymā molkys škiuneitī, kas ir aiz Čapys. Par vysu vaira es grybātu, kab reit atbrauktu mama. Es jai paruodeitu, cik daudz kūpā ar babu asu padarejuse duorzā, cik skaistu kleiteņu kopusvātkim maņ izšyvom, cik labi braucu nu kolna ar dzeda vacū ritini!”
Najiutu, ka nu aizmuguris pi mane pīguojs dzeds: “Stuosti, stuosti, meiteņ! Ite tu vari drūsai izkrateit sovu sirsneni! Naaizmiersti, ka tod, kod i es ite guleišu, ej kurā gribi breidī – i prīkūs, i bāduos, es tevi vysod gaideišu!”
Kopūs klusums. Var dzierdēt, kai viejs kustynoj prīžu zorus, i nazkur tepat dzeņs uorstej saslymušū kūku.
Navaru mīrā ilgi nūsēdēt. Labi, ka atīt baba i taņte Veņa. Suoksim dorbu!
Deļ reitdīnys vysam juobyut kuorteigam!
*
Kopusvātku reitā gostu pylna sāta! Sabraukuši tuoli i tyvi rodi.
Sīvītis iz golda līk škeivus, vuorej, cap, taisa frizurys i pucejās. Veirīši pogolmā peipej, nazkū apsprīž i smejās tai, ka da osoru.
Es vysim skraidu pa vydu.
Kod laiks braukšonai ir kluot, es jau asu gotova – moti ar lelu, boltu bantu sasīti astē, kuojuos boltys pusgaruos zečeitis ar bumbuleišim, boltys sandalis i jauna, ziernaina babys šyuta vosorys kleiteņa ar kruzeleišim. Baba soka, ka šudiņ nu vysu meitu asu vysglaunuokuo!
Itūreiz mamai nasaguoja atbraukt.
Pīsačeru pi babys rūkys i turūs tai, kab nivīns nikod navarātu mani nu juos atraut.
*
Kopūs gondreiž nikuo nasaprūtu. Stuovu storp babom, kurys dzīd. Nikuo apleik navaru saredzēt, deļtuo īsamīdzu babai padusē i kluseitem dzīžu leidza. Vysu laiku kaids daīt kluot, lai apsarunuotu ar babu. Dzieržu, ka runoj i par mani – cik es jau lela izauguse, cik paklauseiga i gudra, paleigs vysūs sātys dorbūs, kaida maņ gleita kleiteņa.
Vysi apīt ap kopsātu.
Bazneickungs pasvietej bārnus. Vīna iudiņa lase izkreit maņ taišni iz acs. Naslauceišu, lai ilguok turīs svieteiba!
Otkon sarunys, kas nūteik reizi godā… i laiks braukšonai iz sātu!
Kopusvātki jau beigušīs?
*
Kod ībraucom sātys pogolmā, Čapa narej. Verās ar boltu aci pa sovys butkys caurumu i izalīkās, ka nivīnu naredz. Vīna mašyna nūlykta tai, ka jei nimoz navar puorredzēt vysu, kas te nūteik. Kai tod jei lai dora sovu dorbu?
Pamuoju Čapai ar rūku. Zynu, ka ar gūda drēbem nadreikstu leist juos butkā, bet lai gaida, es dreiži atīšu ar kaidu gordumu nu poša svātku golda!
Dzeds īvad klāvā zyrgu, nūlīk rotus i tyuleņ īlein gultā sokūt: “Es īšu drusku paguleišu!” Jis pa itū nedeli, kolem vysu sagatavuo, tai pīkuss, ka navar nūsatureit kuojuos. Moš i gūda ola gluoze ir pi vainis.
Soltajā ustobā piec paiesšonys i parunuošonys suocās daņči. Juoņs spielej garmani i syt ritmu ar kuoji. Meitys dzīd. Daži jau doncoj. Iedīņa papylnam! Baba vys papyldynoj iztukšuotūs traukus, puorsaverūt, voi vysi paāduši da seita.
Maņ laiks īt par šudiņ radzātū pastuosteit Čapai! Jai juozyna vysu, kas nūteik juos saimisteibā!
Kod palīk pavysam tymss, i pādejī gosti vēļ kavējās pi golda, īsatynu pi dzeda gultā. Cik gara dīna!
“Niu da nuokušuo goda!” da kolna pavodūt mašini, kurā iz Kalncīmu aizbrauc Juļa ar saimi, nūsoka baba.
*
Pogolms tukšs, vysapleik klusums i mīrs… Ka nabyutu nateirūs trauku kaudzis, ar olu aplītūs goldautu i salauztuo beņča, dūmuotu, ka nikas viņ itymā sātā pādejuos nedelis laikā nav nūtics…


text:
Gruomota “Es soku, tu soki. Puosokys par krīzi“ nomineita gruomotu muokslys konkursā “Zelta ābele 2011”
Prīceiga ziņa – “Latgolys Studentu centra” izdūtuo gruomota “Es soku, tu soki. Puosokys par krīzi“ ir nomineita gruomotu muokslys konkursā “Zelta ābele 2011”. Latgaliski izdūta gruomota ir atzeita kai vīna nu skaistuokūs 2011. goda Latvejis gruomotu i leidz ar cytim konkursā nūsauktajim izdavumim pīsadaleis gruomotu izstuodēs Latvejā i uorpus juos, puorstuovūt reizē i myusu vaļsts, reizē i latgalīšu gruomotnīceibu.
Konkursu “Zelta ābele 2011” reikoj Latvejis Gruomotizdevieju asociaceja. Deveņpadsmit godu laikā gruomotu muokslys konkurss „Gada balva grāmatniecībā” (da tuo “Skaistākā grāmata”) ir izaudzs par lelu pasuokumu, kas ceļ nūzaris prestižu, veicynoj izdevieju profesionalū izaugsmi i pīsaista plašys sabīdreibys viereibu gruomotom. Pa itim godim konkursā pīsaceita 1581 gruomota.
Itymā godā konkursā “Zelta ābele” 34 izdevieji beja pīsacejuši 95 gruomotys i kalenderus (saleidzynuojumam – pārņ 29 izdevieji ar 85 izdavumim). Gruomotys viertēja žurejis komiseja itaidā sastuovā: Austra Avotiņa, Ieva Bečere, Ingrīda Burāne, Aleksandrs Busse, Aleksejs Naumovs, Kārina Pētersone, Uldis Sosnovskis, Ojārs Spārītis, Ruta Svaža.
Nomineituos gruomotys varēs apsavērt vairuokuos izstuodēs:
– Baļtejis gruomotu muokslys konkursā Viļņā Baļtejis Gruomotu svātku laikā, 23. februars
– Latvejis Gruomotu izstuodē Kīpsolā, 1.- 4. marts
– Reigys Centralajā bibliotekā, 5. – 31. marts (piec tam gruomotys tiks eksponātys vysaiduos RCB filialēs da goda beigu)
– Gruomotu sātā “Valters un Rapa”, 12. marts – 11. apreļs
– Latvejis Nacionaluos bibliotekys Elizabetis īlys lūgūs, 3. – 30. apreļs.
Gruomotys tiks eksponātys ari Frankfurtis i Leipcigys gruomotu godatiergūs vuocu gruomotu muokslys fonda organizātajā ekspozicejā.
Tradicionalais skaiteituoju bolsuojums portalā “Delfi” nūtiks nu 5. marta leidz 9. apreļam. Apsaver ituos gruomotys i viertej pats!
Pylns nominietūs gruomotu saroksts tiks atkluots presis konfereņcē 29. februarī 11:00 stuņdēs Bazneicys īlā 37 – 3, Reigā.
Konkursa nūslāguma ceremoneja byus 11. aprelī 17:00 stuņdēs.
Konkursu atbolsta Kulturys ministreja, VAS “Latvijas dzelzceļš”, Vaļsts kulturkapitala fonds, Jelgovys tipografeja, Arctic Paper Baltic States, SIA “Anatalis”, Iļģucīma maizneica konditoreja. Informej “Delfi”, “Diena”, radeja “NABA”.
Ka Tev vēļ nav ituos gruomotys, pasasteidz! Breivūs eksemplaru vaira nav daudz.
Kaidu nu pādejūs gruomotu vareisi nūpierkt LgSC gruomotu goldā latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2011″ laikā Rēzeknē ituo goda 26. februarī i “Latvejis gruomotu izstuodē 2012″ Kīpsolā nu 1. da 4. marta.


text:
Par kū bolsuot Saeimas vēlēšonuos – Nacionālā Apvienība i Attīstībai/Par!
Itamā i nuokamajūs reidejumūs uzmaneibys centrā byus Saeimas vieliešonys, kuramuos uz 100 deputatu vītuom pretendej 132 deputatu kandidāti. Myusu raidejumūs izvaicuosam tūs politiskūs spāku kandidatus nu Latgolas vieliešonu apgobola, kuri piec Latvijas Televīzejas pasyutejuma veiktuo pietejuma centra SKDS datim augusta mienesī puorsnīdze 5% barjeru.
Radio raidejumu cikls "Pi myusu Latgolā" skan "Divu krastu radio" (90,1fm Daugavpils, 89,4 fm Rēzekne 96,9 fm Jēkabpils) i radio "EF-EI" (91,4 fm Rēzekne) programmuos: pirmudīnēs pl. 10:30 ar atkuortojumim ūtardinēs pl.12:30 i trešdinēs pl.16:30.
Projektu finansej Mediju atbalsta fonds nu Latvijas valsts budžeta leidzekļim.
#SIF_MAF2022
Par raidejumu saturu atbild projekta eistenotuojs "Divu krastu radio"


text:
2017. godā Emīls Bauga publicēje sovu pyrmū dzīsmi “Stuosts”. “Vysu dzeivi asu grūziejīs apleik muzykai, asu pabeidzs muzykys školu, pīsadalejs konkursūs i vysaidūs cytūs pasuokumūs i vīns pats, i ar grupom, bet da šam nav eisti saguojs radeit koč kū sovu. Asmu daudz rakstejs vuordus i muzyku, bet nikod naasmu daveds da gola, da plašuokys auditorejis, kū ari cerieju izdareit taišni ar itū dzīsmi,” soka Emils.
Par Emilu i jaunuo dzīsmi rakstiejuši dažaidi portāli – tvnet.lv, parmuziku.lv, muzikaspasaule.lv, i lakuga.lv. Decembrī Emils gasteja radio “SWH” jaunūs muoksļinīku raidiejumā “Priekšnams”, kur snīdze interveju. Dzīsme “Stuosts” īsasprauce raidiejuma top 10 iz divom nedeļom.


text:
Izruode “Pupas” latgalīšu volūdā viestej par cylvāku sovstarpejom attīceibom. Tei ir diveju akteru izruode – kaškeigs puors ir spīsts kūpā pavadeit vairuokys stuņdis īsprūstuoti liftā. Apstuokli līk ceļt gaismā senejus nūslāpumus i paust atsazeišonys. Režisore Māra Zaļaiskalns.
NOMINANTI:
Deju kūpys “Dziga” 25 godu jubileja koncerts “Dzigas godu solis”
Juoņa Streiča 80 godu jubileja koncerts Latgolys viestnīceibā GORS
Latvejis Nacionaluo teatra izruode “Bišumāte un vilkacis”
Vidis, dejis, muzykys i gaismu izvadums ““Lūznavas atspulgā” jeb “MŪZdienas””


text:
Jelgovys Sorkonuo krysta jaunīši i LgSC sadarbeiba
Jaunīši nu organizacejis „Jelgovys sorkanuo krysta jaunīši” i bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” lobdareibys akcejā prīcej bārnu noma audziekņus!
Sastdiņ – 7. junī nūtyka lobdareibys akceja „Būsim kopā”, kura jau tradicionali nūteik pīktū godu. Jemūt vārā, ka Jelgovys sorkonuo krysta jaunīšim ir „uzplaukuse” patīsa draudzeiba ar bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” Jelgovys biroju, tod nu itūgod jī apvīnuoja spākus i roduos jauna dzirkstele, idejis i vēļ nabejušys izjiutys gon prīkš pošim organizatorim, gon prīkš bārnim!
Pasuokums nūtyka vysys dīnys garumā, jeb aptuveni 12h. Orientiešonuos, tautysbumba, vingrojumi cīņu zālē, baseins i daudzys cytys izklaides sagaidieja vairuok kai pīcdesmit bārnus nu Jelgovys, Tiervetis i Lejisstrozdu socialuos apryupis centra audzieknim i moznūdrūšynuotū gimiņu bārnim. Juosoka, ka vīgli nabeja ni vīnim ni ūtrim, bet vysus kai vīnu dīnys beiguos rūtova smaids i pateikamys atminis!
Lobdareibys akceja nūtyka pasasokūt daudzejim sponsorim i vairuok kai 30 cylvāku breivpruoteigajam dorbam!
Seikuoks info: http://zz.diena.lv/vietejas-zinas/jelgava/jelgavas-sarkana-krusta-jauniesi-un-latgales-studenti-labdaribas-akcija-izklaide-bernu-namu-audzeknu-180260
Terēze Stanka
Biļdis pasaver ite! 🙂


text:
Latgalīšu muzykanti i literati byus „Juosmuižā”!
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Raiņa muzejs „Juosmuiža” aicynoj bārnus, jaunīšus, rodūšus cylvākus i vysus interesentus iz literari muzykalū pasuokumu „Latgalīts Latgalīšam Draugs” Raiņa muzejā „Juosmauiža” ituo gods 24.augustā (12.00 tolka, 15.30 muzyka i teksti).
Augusta beigys ir Raiņa dzimšonys dīnys laiks, tīpoš jau rudiņs ar dzejis dīnom, studejom i dorbim, deļtuo LgSC aicynoj izīt uorpus telpom, byut tyvuok dobai, vosorai, muzykai, literaturai i satikt vīnam ūtru. Pasuokums ir salykts nu diveju daļu, pyrmuo daļa ir tolka – vacuo sātmaļa nūjaukšona i dobys sakūpšona, ūtruo daļa ir izīšona tyvuok pasauļam ar sovu muzyku i tekstim, kurus izpiļdeis zynomuoki i mozuok zynomi latgalīšu muzykys i tekstu autori.
LgSC pasuokumus „La-La-Dra” taisa jau vairuokus godus dažaiduos Latvejis vītuos. Pārņ Juosmuižā ar sovu muzyku dalejuos L.Kalvāne, G.Rasims, J.Vucāns, ar tekstim – Z.Lāce, V.Lukaševičs, Raibīs Suņs i c. Bīdreiba aicynoj vysus interesentus pīsadaleit tolkā i literari muzykalajā pasuokumā!
Vaira dazynuošonys: Baiba Raginska, e-posts: daugovpils@lgsc.lv, mob.t.: 224 116 90; Solvita Brūvere, mob.t. 29487589, e-posts: jasmuiza@memorialiemuzeji.lv.


text:
Aicynoj 20. februarī izbaudeit zīmu Zīmeļlatgolā
20. februarī nūtiks vēļ nabejs pasuokums “Izbaudi ziemu Ziemeļlatgalē”, kuruo ītvorūs vysys dīnys garumā Bolvu, Viļakys, Kuorsovys i Baļtinovys nūvodūs nūtiks zīmeigys aktivitatis, informej Kuorsovys nūvoda turisma organizatore Inga Bernāne.
Bolvu nūvodā bišu saimisteibā “Silaunieki” varēs gatavēt voska svecis smuordeigim i gaišim vokorim, zyrgu sātā “Kapulejas” varēs izavyzynuot iz nabādu i zyrga mugorā, i rogovuos. Sovukuort Brīžucīma senejūs omotu meistari izvess jius Meteņiem i zīmai rakstureigūs daņčūs i rūtaļuos, kas aizraus i lelus, i mozus, i mīluos ar svaigi captu maizi i gordu zuoļu čaju, cikom cyti vuiceisīs aust. Bolvu muzeja durovys byus attaiseitys vysim apmaklātuojim, kab stuosteitu par Zīmeļlatgolys tradicejom, kulturviesturi, senejim omotim i kulturvidi, kai ari paraudzeitu digitalūs ekspoziceju vareibys.
Viļakys nūvodā jau nu agra reita varēs īsapierkt Lauku lobumu tierdzeņā, nu tī, kas ir ceiruli piec dobys, teik gaideiti iz Tepenicys azara atkluotū Zamlada zyvu giušonys čempionatu. Anna Āze sovā Meža ekspozicejā stuosteis i īsaisteis jius dobys izpietis procesā, kai ari izvess nalelā pastaigā pa mežu. Kulturviesturis sātā “Vēršukalns” varēs pīsadaleit maizis cepšonys procesā eistā lauku ceplī, baudeit tikū captu maizeiti i klauseitīs stuostūs par latgalīšu dzeivisziņu. Meža lobumu cīmā varēs degustēt meža gordumus, gatavēt zīpis, dekupažu iz skaidu, kai ari īsaguoduot kaidu Meža muotis lobumu.
Kuorsovys nūvodā kūpā ar Dobys aizsardzeibys puorvaļdis specialistu varēs izzynuot dobys parku “Numernes valnis”, vāruot dobu zīmā i interaktivā veidā atkluot vysaidus meža nūslāpumus. Piec pateikamys pastaigys svaigā gaisā Malnovys maizneicā “Dzīles” gaideis saimineica Aina, kab pabaruotu ar Latgolys kulinarū pērli – asuškom – i pīduovuotu meistarklasis maizis cepšonā. Saļņovys muižys parks vysys dīnys garumā byus pīpiļdeits ar sportiskom aktivitatem, tiks reikuots atkluotais hokeja turnirs i organizātys atraktivys izdareibys snīgā, nu tūs, kas nūsoluši, gaideis sylts čajs i gorda putra.
Baļtinovys nūvodā byus vareiba pīsadaleit orientiešonuos pasuokumā “Iepazīsti Baltinavu” i palikt par ituo Zīmeļlatgolys nūvoda ekspertu. Baļtinovys nūvoda muzejā tiks reikuota zīpu meistardarbneica, kur varēs izgatavēt sev breineigu i smuordeigu duovonu.
Dīnys beiguos vysi teik aicynuoti iz pasuokumu kulturys montuojuma centrā “Upīte”, kur kūpā ar folklorys kūpu “Upīte” varēs īt daņčūs i rūtaļuos. Sovukuort da reita gaismys daņcī lēkt liks jaunuo i talanteiguo latgalīšu jaunīšu grupa “Unknown artist”.


text:
“LgSC” bīdri izzynoj motivaceju dareit i tuos veidus
Bīdreiba “LgSC” ar Aktivūs īdzeivuotuoju fonda (AIF) atbolstu strodoj pi organizacejis kapacitatis styprynuošonys, par prioritati izvierzejūt bīdru i bīdreibys izaugsmis i leluokys kūpeibys sajiutys radeišonu. Decembra vydā, 19. decembrī, nūtyka jau trešuo programys sasatikšonys reize.
Svātdīnis, 19. decembra, reitā kai “LgSC” aktivī, tai i itūšaļt bīdreibys dorbā mozuok īsaisteitī (sovulaik aktivī voi taidi, kurim vyss vēļ prīškā) bīdri sasatyka trešajā bīdru i bīdreibys izaugsmis i kūpeibys styprynuošonys programys reizē, kab itamā reizē struoduotu ar motivaceju pīsadaleit organizacejis dorbā, dareit lītys i sasnēgt mierkus.
“LgSC” apvuiceibu programu voda izaugsmis platformys MeYou.One treneri Ieva i Henriks (Henric) Johansoni (Johansson), kurī itūreiz beja sagatavejuši teoretiskus i praktiskus aizdavumus par motivaceju dareit i tuos veidim. Sasatikšonys dalinīki pasadaleja kotrys ar sovu motivaceju īsasaisteit i pīsadaleit “LgSC” dorbā, bet treneri atguodynuoja, ka, nasaverūt iz tū, kaida ir kotra motivaceja, cīši svareigi kotram ir zynuot tū sovu “Deļkuo?” – deļkuo pīsadaleit kaidā aktiviatē, organizacejis dorbā voi darbeibys eistynuošonā. Izaruodeja, ka “LgSC” bīdru motivaceja ari ir cīši dažaida – kaidam tei ir īškejuo miseja, kaidam sasajušsona pīpiļdeitam, kaidam gribiešona īsasaisteit i byut aktivam, cytam sovu interešu paplašynuošona voi ideju eistynuošona, bet vēļ kaidam, koč interese dareit nav pagaisuse, dorbuošonuos ir vaira inercis piec. Kai sātys aizdavumu i ari izzynuošonu pošim sev treneri itūreiz beja sagatavejuši testu, kurā kotrys pats var nūskaidruot sovu vuiceišonuos stylu.
Apvuiceibu programys sasatikšonys nūtykušys jau majā i oktobrī, tū paradzāts turpynuot janvarī, bet pādejuo sasatikšonys reize īcarāta martā. Taipat ituo gods julī bīdreibys bīdri izmontuoja īspieju pīsadaleit pyrmauos individualajuos koučinga sesejuos, ūtruo koučinga seseju reize byus 2022. gods pavasarī. “LgSC” bīdru i bīdreibys izaugsmis i mentoringa programā var īsasaisteit kotrys “LgSC” bīdrs voi potencialais interesents sevkurā breidī. Vaira dazynuot var, rokstūt Edeitei edeite@lgsc.lv.
Nu 2021. goda 1. maja da 2022. goda 30. apreļa bīdreiba “LgSC” eistynoj projektu “Bīdreibys “LgSC” kapacitatis styprynuošona pylsūniskuos sabīdreibys i īdzeivuotuoju leidzdaleibys veicynuošonai i tūs interešu puorstuoveibai Latgolys regionā”. Projekts sajiems atbolstu Aktivūs īdzeivuotuoju fonda kapacitatis projektu konkursā. Projekta finansātuojs ir Islande, Lihtenšteina i Norvegeja. Sajimtais atbolsts 19 994,87 €. Vaira par projektu var izzynuot ite: https://lgsc.lv/aktivus-idzeivuotuoju-fonds/.


text:
Apvīneibai “Cegly” izguojs trešais miksteips i video “Dziernavnīks”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
2021. goda izskaņā muziķu apvīneiba “Cegly” pīduovoj klauseituojim sovu trešū kasgadejū miksteipu i reizē ari videoklipu dzīsmei “Dziernavnīks”.
“Cegly” ir apvīneiba, kas roda muzyku jau vairuoku godu garumā. Apvīneibys repertuarā ir daudzi miksteipi (mixtape) aba aizlīnātys dzīsmis melodejis, kurom sacarāts “Cegly” teksts. Apvīneibā ir vairuoki dalinīki – Azarazarembo, Kūvuorņs aka Čūksts, Msungs, Lyl Malnīs, Drupona, Sleideigīs, Paļubomu, Ūdze, Arčers, Kaymoons, taipoš pi “Cegly” repertuara sovu rūku ir dalykuši ari Mygla i AlDiBi.
Niu ir izguojs kasgadejais “Cegly” miksteips, trešū godu piec kuortys – parostai miksteipi izīt goda nūgalē. Klauseituoju īvierteišonai publicēts ari videoklips dzīsmei “Dziernavnīks”. Tymā pīsadaleja gon “Cegly”, gon ari apvīneibys draugi i vysi īspiejamī paleigi. Klipu filmēja natuoli nu Rēzeknis, filmēt i montēt klipu paleidzēja “LA MURE MEDIA”. Audioīroksts, apstruode i mikss nūtyka “Bigmaar`s Records” īrokstu studejā Upītē.
“Klipu filmēja vairuokys dīnys, golvonais tuo viestejums ir par dziernavnīku, kurs ražoj myltus. Jam ir ari klāvs kai pīsags. Teik paziņuots, ka klāvā nūteik koč kaida darbeiba, par tū paziņoj policejai, kas atbrauc puorbaudeit, kas tī nūteik. Tai atsakluoj ari myltu cehs,” par video ideju stuosta “Cegly”.
“Īroksts tapa gona spontani. Beja ideja par myltim i dziernaunīku, tai tyka saraksteiti ari vuordi dzīsmei. Videoklips tyka radeits deļtam, ka vajadzēja nazkū svaigu latgalīšu kulturā, gribim paruodeit, ka var sataiseit na viņ lirisku dzīsmi par mīlesteibu, bet nazkū “underground” veidā. Cīši cerim, ka cylvākim patiks kas sovaiduoks, na tikai meilys ailis par sīvītem, mīlesteibu, bet ari par dzeivi,” pīzeist “Cegly”.
Nūsaklauseit jaunū “Cegly” miksteipu, kai arī dzierdēt vacuokys apvīneibys dzīsmis ir vareiba “Cegly” “YouTube” kanalā ITE.


text:
“Pi myusim Latgolā” saruna ar Juri Želvi
Septembrī paīs pyrmuos 100 dīnys, kai dorbu suoce piļsātu i nūvodu pošvaļdeibu jaunī deputatu sasaukumi. Latgolā ir pošvaļdeibys, kuruos nūteikūšuos puormainis izskaņ pat Latvejis mārūgā. Ir ari pošvaļdeibys, kuruos mīregai turpynoj aizsuoktū atteisteibys kursu, par pīvadumu, Preiļu nūvoda pošvaļdeiba, kur gasteja ari raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji.
Jurs Želvis omotu Lauku atbolsta dīnastā puormejs pret Preiļu nūvoda pošvaļdeibys prīšksādātuojis vītnīka krāslu. Pats Jurs par omota maiņu soka, ka kolegi nu LAD palaiduši jū ar suopi sirdī.
“Es pīļaunu, ka kotra cylvēka dzeivē daīt taids moments, kod vāga pakuopt pa karjerys kuopnem i pasavērt augšuok. Cylvāks naatsateista viņ siežūt iz vītys,” par puormaiņom sovā dzeivē soka Jurs Želvis.
Dorbs pošvaļdeibā Juram Želvim nav svešs. Jis nūruoda, ka juo leluokais pluss ir tys, ka, īīmūt mozajā politikā, jau zynuoja, ar kū pošvaļdeiba nūsadorboj. Jurs pastreipoj, ka niu palics tik īsadzilinuot i izprast rysynojamuos problemys i struoduot tuoļuok.
Izaruod, ka Jurs ir vīns nu godūs jaunuokajim Preiļu nūvoda pošvaļdeibys deputatim. Tys paruoda, ka Preiļu nūvoda dzeivuotuoji ir gotovi uzaticēt ari jaunim cylvākim.
Na viņ dorbs pošvaļdeibā, nu ari muzyka Juram Želvim nav sveša. Jis sovulaik bejs vīns nu grupys “Likteneigais pagrīzīņs iz Vainovu” dalinīkim, kas radejuši i īdzīduojuši jau tautā labi zynomū dzīsmi par Opeli.


text:
Saļmu dzīduošona Borhu dzimtys pīmiņai
Reitu, 22. martā 11:00 Varakļuonu nūvoda muzejā byus Saļmu dzīduošonys pasuocīņs par Varakļuonu Borhu dzimtys myužeibā aizguojušim pīdereigim. Aicynuoti vysi interesenti!
Borhu dzymta ir vysā Baltejā slavana dzymta, kas Latgolā sovulaik īceļuojuse nu Vestfālis Vuocejā. Varakļuonu eipašumi Borhu dzymtai pīderiejuši jau 16. godusymtā, nu pyrmais zynomais myužis eipašnīks ir Jans Jenžejs Juzefs Borhs (1713. – 1780.) – Pūlejis kienistis lelkanclers, kurs saimnīkuoja ari Preiļu, Vuorkovys, Gaļānu, Stiernīnis, Landskoronys, Pasīnis i c. muižuos. Varakļuonu muižu nu tāva montuojs J.J.J.Borha dāls Mihaels Johans Borhs, kurs bejs vuiceits veirs, ražeigs rakstnīks i zynuotnīks.
Vaira par Mihaelu Johanu Borhu var puorskaiteit prīstera Viktora Nagļa rokstā ITE.
Napaseņ ari Latvejis Radejis 1. programā beja Borhu dzymtai i eipaši M.J.Borha zynuotniskai darbeibai veļteits laidīņs. Par grafu Borhu stuosta LU Akademiskuos bibliotekys Rūkrokstu i rešūs gruomotu nūdalis specialiste Aija Taimiņa. Nūsaklausi ITE


text:
Dzīsminīks Kārlis Kazāks ir Latgolys savaldzynuots, naskaitamūs pasuokumūs Latgolā i Reigā izpiļdejs dzīsmis latgaliski, paruodūt sevi kai latgalīšu volūdys atbaļsteituoju i popularizātuoju. Sovu redzīni itymā saisteibā nav nūsabeids pastuosteit ari daudzejūs televizejis i radejis raidejumūs. Eipaši Kārli Kazāku uzrunuojušs dzejnīka Ontona Slišāna ailis, kurom Kārlis sarakstejs muzykalūs pavadejumus.
Kārlis Kazāks i folklorys kūpa “Ceidari” festivalā “Muzykys Skrytuļs”
NOMINANTI:
LTV1 dokumentalais cyklys “Cytaidi latviskais”
Kuorsovys nūvoda pošvaļdeibys projekts “saREDZI latgalīšu volūdu”
Latgolys Studentu centrs ar vysa goda latgaliskajom aktivitatem


text:
Žurnalistim juospiej na tik informēt, tok ari izgleituot sabīdreibu. Saruna ar Diniju Jemeļjanovu
Intervejis autore: Laura Spundere, portals lakuga.lv
Da šam Latvejis Televizejis Ziņu dīnasts regionu aktualitašu atspīgeļuošonai pamatā izmontuoja gotovus materialus, kurus radeja regionaluos televizejis, tok niu, nu ituo gods maja, Latvejis Televizejis Ziņu dīnasta komandā dorbojās ari korespondente nu Latgolys Dinija Jemeļjanova. Sasatykom ar Diniju, kab sapazeitu tyvuok i izvaicuotu jū par regionaluos žurnalistiskys specifiku.
Pastuosti, kai tu tyki medeju vidē?
Juosuoc laikam gona klišejiski – aptyvai vydsškolys laikā saprotu, ka maņ interesej taida līta kai raksteišona. Suoču raksteit atseviškus literarūs darbeņus, pīsadaleit konkursūs, dabojūt koč kaidu atzineibu, beja cīši lels gandarejums. Patyka, ka cylvāki nūviertej tovu dorbu, tovus golvā salyktūs teikumus i frazis. Tok tymā pošā laikā, apsazynojūt, ka latvīšu volūdā skaitūšuo auditoreja nav cīši lela, saprotu, ka tik ar literaturu drūsai viņ dzeivē byutu gryuši iztikt. Jau pusaudžu godūs mani cīši interesēja ari geografeja, viesture i politika, deļtam ari atrodu taidu kompromisu kai žurnalistika. Pa reizis piec vydsškolys devūs studēt iz Latvejis Universitati, dabuoju ari universitatis vuiceibu stipendeju.
Suokumā redzeju sevi kai rokstūšū žurnalistu. Jau studeju laikā izguoju praksi portalā lsm.lv. Sovpus piec studeju pyrmūs treis godus nūstruoduoju vītejā medejā – gazetā “Latgales Laiks”. Tūlaik muna baba, kas beja ilggadeja ituos gazetys skaiteituoja, pamaneja, ka gazetā teik maklāti papyldspāki, jei zynuoja, ka es ari vaicoju piec dorba, deļtam īsaceja maņ, es pīsasaceju i tai tyku ituos gazetys autoru rynduos. Gazetā “Latgales Laiks” struodoju iz pusslūdzi i paraleli vuicejūs magistranturā.
Tys beja izaicynuojumu pylns laiks, partū ka es studēju kluotīnē, saguoja, ka pusi nedelis asu Reigā, pusi nedelis Daugovpiļs pusē. Niu saīt, ka žurnalistikā struodoju gondreiž sešus godus.
Dorbs kvalitativūs medejūs, ir ari dorbs komandā. Tod, kod suoču struoduot “Latgales Laikā”, jutu, ka tī eistyn ir komanda. Koč ari tūlaik gazetys redaktore Inese Minova sovā omotā vēļ nabeja ilgu laiku, jei beja cīši spiejeiga i daudz kū maņ īvuiceja. Suokumā es dūmuoju, ka varātu itamā gazetā pastruduot vēļ kaidu laiku, tok redaktore vys tik dreiži aizguoja nu dorba i puors mienešus maņ saguoja jū aizvītuot redaktoris omotā. Maņ beja viņ treis godu pīredze žurnalistikā, deļtam es daudzejūs aspektūs taidam dorbam nabeju gotova. Niu atsaverūt, redzīs, ka byutu variejuse ari turpynuot tī struoduot, tok, aizejūt redaktorei, ari puorejais kolektivs beja suocs brukt. Tūlaik kolektivā vaļdeja naizpratne par vadeibys finanšu lāmumim i beiguos mes vyss žurnalistu kolektivs aizguojom nu ituo medeja.
Tova tuoluokuo pīredze žurnalistikā saistuos ari ar dorbuošonūs cyta veida medejūs.
Piec dorba gazetā kaidu godu struoduoju vysaidus mozuokus darbeņus. Tūlaik paraudzeju ari kaidu breidi pastruoduot regionalajā “Divu krastu radio”. Tī kūpā ar kolegi Teni Bikovski topa sižetu sereja “Sēlija šodien”. Tai kai poša īmu nu Sielejis pusis, tod maņ ruodejuos, ka taišni par itū Latvejis daļu ir cīši moz sižetu. Tok koč ari maņ latvīšu literaruo volūda ir dzymtuo i mama maņ ir latvīšu volūdys školuotuoja, pošai redzējuos, ka izasaceit mutiski maņ tik labi napasadūd. Kod itys projekts beidzēs, meklieju jaunus variantus, pīsasaceju vakaņcei regionalajā televizejā “Re:TV”.
Maņ vajag pi lītu pīrast i sevi pamozam paruodeit. Suokumā itamā televizejā maņ beja moz sižetu, tok ar laiku vadeiba saprota, ka var maņ uzticēt vaira, ari es poša suoču justīs breivuok. Sakryta ari tai, ka pastruoduoju pošvaļdeibu vieliešonu laikā, tod tyka veiduoti vairuoki raidejumi i diskusejis taišni par regionalū politiku, saprotu, ka ari itys temats maņ ir interesants. Kūpumā regionalajā televizejā “Re:TV” nūstruoduoju godu, daudz īsavuiceju i saprotu, kai kūpumā struodoj cytūs regionūs. Prūtams, “Re:TV” veidoj ari sovys zinis, tok taipoš ir ari leigums ar Latvejis Televizeju par nūvodu ziņu veiduošonu. Taipat kai gazetys “Latgales Laiks” gadīnī, ari te dūmuoju, ka vēļ varātu turpynuot struoduot kaidu laiku “Re:TV”, tok tod atguoja pīduovuojums nu Latvejis Televizejis.
Pastuosti vaira par regionaluo korespondenta kasdīnu.
Vysleidz, cik maņ zynoms, Latvejis Televizejai da šam nav bejs regionalūs korespondentu kai taidu. Laikam es asu ari pyrmais cylvāks Latvejis Televizejā, kurs nastruodoj nu Začusolys Reigā, tok nu regiona. Suokūtnejuos sarunuos ar televizejis vadeibu izrunuojom, ka obejom pusem leluoks lobums byutu, ka korespondents struoduotu nu regiona. Ziņu sižeti teik veiduoti kūpā ar video operatoru Māri Justu.
Kai nūteik ziņu sižetu izviele i sagatavuošona?
Kai jau saceju, Latvejis Televizejai regionalais korespondents, kurs ari eistyn struodoj nu regiona, ir pyrmū reizi, deļtam mes vysi vēļ drupeit taustomēs. Tok kai “Re:TV”, tai ari “LTV” vairumam ziņu sižetu, autori ir poši žurnalisti. Ka asūt iz vītys Začusolā, redaktori vaira korigej korepondentu dorbu, tod asūt regionā, maņ ir vareiba vaira izavielēt aktualūs tematus. Kotru reitu ir redaktoru i korepondentu sasatikšona tīšsaistē, kod ari teik izlamts par tū, kaidi temati niu ir poši aktualuokī.
Ar kaidim izaicynuojumim saīt sasatikt, struodojūt par regionalū korespodentu?
“Re:TV”, atškireibā nu LTV, kasdīnys ritms ir stypri lānuoks, vaira laika teik veļteits plānuošonai. Deļtam varbyut dorbs regionalajā medejā ir drupeit vīgļuoks, tok leidz ar tū ziņa cytureiz pagaisynoj sovu raksturu, prūti, ir daļa taidu aktualitašu, kas der viņ kai dīnys zinis. LTV Ziņu dīnastā tys, kas nu reita redzīs aktuals, bīži viņ ir tamā poša dīnā ari juosagatavoj. Vys tik na kotru dīnu Latvejis Televizejā ir kaida ziņa nu regiona, partū, ka na kotru dīnu regionā var atrast temu, kas vīnlaikus ir kai regionala, tai nacionala leimiņa.
Vysā bīži vītejī cylvāki ir pīroduši pi tuo, ka regionalī medeji ziņu izveidi var atlikt iz cytu dīnu, deļtam intervejamajim ir juoskaidroj, ka ir vajadzeiba taišni šudiņ atrast tuos 5–10 minutys laika intervejai. Juojam ari vārā, ka gona daudz laika aizjem ceļš iz/nu sižeta vītys leidz īrokstu studejai.
Kai tu, bolstūtēs iz sovu niulejū pīredzi, raksturuotu Latgolys medeju vidi?
Prīca, ka maņ ir pīredze vysaida leimiņa i platformu medejūs. Vīna daļa medeju funkcionej kai uzjāmumi, i tod rūnās vaicuojums, cik daudz, kas i kai nūsadorboj ar žurnalistiku regionā. Saskotu, ka gona daudzim (nasoku, ka vysim) medejim sava darbeiba i pastuoviešona ir vaira kai tradiceja.
Žurnalista dorbs ir informēt sabīdreibu, tok, pa munam, ir svareigi, ka sabīdreiba teik na viņ informāta, tok ari izgleituota.
Kvalitativai žurnalistikai ir juopaleidz sabīdreibai atsateisteit kai demokratiski i piļsūniski atbiļdeigam kūpumam, kurs spiej ari analitiski sprīst i dūmuot.
Kai Latvejā kūpumā, tai ari regionūs medejim tryukst tai sauktuos “sorgsuņa” funkcejis, ar tū es dūmoju, ka medejim juospiej byut kritiskim pret vītejuos varys puorstuovim. Taišni deļtam gribiešona saglobuot kaidu medeju kai tradiceju bīži viņ ir īmeslis, parkū teik meklāti papyldu finansiejuma olūti. Prūtams, ir ari vysaida veida vaļsts medeju atbolsta veidi, tok ar tū ir par moz. Vys tik es skaitu, ka ari vaļsts medeju fondim byutu styngruok juosaver iz tū, kaids saturs beiguos teik saražuots, tok na jau īsajaucūt medeja saturiskajā naatkareibā, vys vaira atguodynojūt par koč kaidim īprīšk izstruoduotim kriterejim. Dīvamžāļ atseviškim medejim pītryukst stuojis regulari pasaceit i principā namaluot sovai auditorejai, skaidri nūruodūt, ka, veritēs, ite ir myusu kritiski veiduotuo žurnalistika, a ite ir konkreta pasyutejuma apmoksuots saturs.
Pa munam, cīši svareigi byutu bīžuok sadaleit darbeibys vierzīņus – kab tī žurnalisti, kas veidoj moksys saturu, naveiduotu kritiskuos žurnalistikys saturu i ari ūtraižuok – kab kritiskuos žurnalistikys autori naveiduotu moksys saturu.


text:
Feimaņu krysta nesiejs
Natuoli nu Rēzeknis atsarūn Feimaņu cīms, kurā ceļuotuoju skatīni pīsaista Feimaņu sakralais ansamblis – dīvanoms, krucifikss “Krysta nesiejs” i kapela. Feimaņūs atsarūn vīna nu vacuokajom Latgolā atrūnamajom kūka dīvanomu ākom. Myusu dīnuos radzamuo āka suokta ceļt 1756. godā ar jaunūs muižys eipašnīku Jana Gedeona i Domicellys fon Berkys papyldu atbolstu. Dīvanoms ir tipisks vītejūs 18. godu symta kūka dīvanomu ceļtnīceibys paraugs. Nu 1706. voi 1708. goda, kod dīvanomu sovā puorziņā puorjēme jezuiti, tys ir katuoļu dīvanoms – Feimaņu Sv. Juoņa Kristeituoja Rūmys katuoļu bazneica. 19. gs. pyrmajā pusē Feimaņu dīvanomā kolpuoja prāvests Jezups Kirkillo, Rēzeknis dekans i Livonejis kanonikis, kai ari rakstnīks, kūpā ar sovu vikāru Vincentu Lignarsku. J. Kirkillo kolpuošonys laikā 1825. godā Rūmys pāvests Leons XII (pāvests 1823–1829) izsludynuoja Jubileja godu Rūmā, bet piec tam 1826. godu pa vysu pasauli – Svātū Godu.
Prāvests Jezups Kirkillo nūlēme itim nūtykumim veļteit pīminekli. Par draudzis savuoktajim leidzeklim jis suoce ceļt pīminekli i pabeidze tuo ceļtnīceibu 1828. godā. Pīmineklis beja byuvāts nu akmiņu, ceglu i kaļķu. Pabeigšonys goda skaitlis “1828 r. murawny” ir radzams pīminekļa pamatakminī ari myusu dīnuos. Suokūtnieji iz pīminekļa nabeja statujis.
Pīmineklis atsarūn pruovu gobolu nu Feimaņu Sv. Juoņa Kristeituoja Rūmys katuoļu dīvanoma – aiz ceļa iz Feimaņu azara pusi. Teik skaiteits, ka vītā, kurā itūšaļt nūvītuots pīmineklis, atsarads pyrmais Feimaņu dīvanoms, bet niulinejuo dīvanoma vītā bejuši kopi.
Pīmineklis laika gaitā suoce drupt, partū energiskais prāvests Tadejs Ronkaišs, kas kolpuoja Feimaņu draudzē laika pūsmā nu 1905. leidz 1918. godam, pīminekli atjaunuoja. Paraleli atjaunuošonai tyka pastateita ari statuja ar krystu. Tamā radzams Pesteituojs ar krystu, kurs stuov iz Golgotys kolna i verās tuolumā. Ap pīminekli izcēle ari betona īžūguojumu. Nu tuo laika pīminekli mādz saukt ari par “Myura krystu”.
Par pīminekli pastuov ari vysaidi nūstuosti. Vīns nu tim viestej, ka kaids zemnīks braucs ar zyrgu i garum guojs žyds i lyudzs jū pajimt brauciejūs, partū ka nasamuo nosta smoga. Brauciejs lics žydam sēstīs rotūs. Braucūt garum “Myura krystam”, zemnīks nanūcieļs capuri. Žyds tiuleit saucs: “Cylvāk, nūstuoj, es nabraukšu ar tevi, nakryškuon! Tu pi krysta nanūceļ capuri! Es lobuok īšu kuojom, nakai ar taidu cylvāku braukšu!” Žyds izkuops nu rotu i mīreigi guojs kuojom.
Komunistiskuo režima laikā pīmineklis tyka nūpūsteits. 1990. godā par Tautys frontis Feimaņu nūdalis bīdru savuoktajim leidzeklim pīminekli atjaunuoja muokslinīks, kūktieļnīks i Makašānu vydsškolys pasnīdziejs Ontons Rancāns. Pusūtru metru augstais nu ūša (cytā olūtā mynāts ūzula) kūka grīztais Feimaņu krysta nesiejs ir pastateits iz 10 m augstys pamatnis.
Ontons Rancāns krucifiksu kūkgrīzšonai beja pīsavierss 80. godu beiguos, i Feimaņu krysta nesiejs beja juo pyrmais dorbs. Ontona Rancāna darynuotī krucifiksi rūtoj ceļamolys i sātys. Tieļnīks restauriejs, atjaunuojs i nu jauna radejs divpadsmit krucifiksus – Gaigalovā, Sakstagola “Kolnasātā”, Seiļūs, Garančūs, Somūs, Rēzeknē, Dekterūs, Lelajūs Strodūs, Aglyunā, Kolupis kopūs, Jākubpilī i nazkodejā Bolvu rajonā. Pi atjaunuotajim krucifiksim gūdā teik turātys katuoļu tradicejs, i maja vokorūs pi tūs puļcejās ticeigī.
2007. goda majā sovys atjaunuošonys suokumu pīdzeivuoja ari Feimaņu Sv. Juoņa Kristeituoja Rūmys katuoļu dīvanoms. Ar Latvejis Kulturkapitala fonda, draudzis i sponsoru atbolstu tyka suokta Feimaņu dīvanoma gluobšona nu būjāejis. Trupe dīvanomā beja maituojuse i greidu, i sīnys. Dīvanoma atjaunuošonys dorbi nūsaslēdze 2010. godā.
Roksta autore: Maija Ārena
Karteņa: vietas.lv


text:
Izmontojūt leluo krīvu rakstnīka Ivana Buņina dorbu, izruodē stuosteisim par tū, kas bīži teik saukts mīlesteibys vuordā: lepneiba, vēlēšonuos pakļaut, naspieje pīdūt…
Ar mīlesteibu attaisnojom izpūsteitys dzieves, sadroguotus liktiņus un nalaimeigus myužus. Izruodes varūņi taipat pīsauc mīlesteibu, jemdami pistuoli un šaudami kaidam golvā. Tūmār mīlesteiba šūreiz nav cīšonu īmeslis – cylvāki mierst tuopēc, ka nav satykuši mīlesteibu. Tuodēļ īspiejams, ka izruodes stuosts nimaz nav par mīlesteibu.
Cylvāki it būjā, kod jūs nivīns namīļoj.
Jeļena Ņetjosina par Aņutkas lūmu izruodē sajēme „Spēlmaņu nakts 2015” gūdolgu „Gada debija vai jaunais skatuves mākslinieks”.
Pyrmizruode: 2014. goda 3. oktobrī


text:
Aicynojam iz fotoorieniešonūs “Vokora styga” Reigā
Ari itymā godā “Latgolys Studentu centrs” jaunūs studentus i tūs, kas reidzinīki jau kaidu laiceņu, aicynoj īpazeit tyvuok Reigu i piļsātys latgaliskuos vītys. Vysi meili aicynuoti iz fotoorientiešonūs „Vokora styga” 14. oktobrī. Sasatikšona 17:00 pi Breiveibys pīminekļa. Myusus atpazeisi piec čivynuošonys latgaliski i balonim! Vālams da 13. oktobra 24:00 iz e-postu lgsc@lgsc.lv dasaceit komandu 2-4 cylvāku sastuovā. Ka nav komandys bīdru, ni bāda – atej vīns i “draudzeņu” atrassim iz vītys. Leidza naaizmiersti fotoaparatu, var iztikt ar telefonā asūšū! Vaicuojumu gadīnī zvoni ci roksti Vinetai (vineta@lgsc.lv, 26149207).
Mudruokūs i atjauteiguokūs dalinīkus gaida puorsteiguma bolvys! Piec pasuokuma kūpeiga paļustiešona pi sylta čaja kruškys.
“Vokora styga” teik reikuota ar Vaļsts kulturkapitala fonda atbaļseituo projekta “Atbalsts biedrībai “Latgolys Studentu centrs” latgaliešu kultūras popularizēšanai 2015. gadā” podturiešonu.


text:
Konkurss – Puosokys par krīzi!
Vasali! Šudiņ kai Latgolys Studentu centra konkursa bolvu pīduovojam gruomotu “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”. Aizdavums reizē vīnkuoršs, bet reizē ari drupeit sarežgeits – kotrā ziņā juojam tolkā intuiceja. Atbiļdi iz vaicuojumu syuti iz lgsc@lgsc.lv leidz Vosorys saulgrīžim – 21. juņam (viestulis tematā nūruodūt “Puosoku konkurss”). Rezultati 22. junī.
Konkursa vaicuojums:
Kaids beja vysu naporastuokais apskatis objekts Tievanānu čulana sukņu i švītu velobraucīņa laikā?
A Pyrmuo “Tievanānu čulana” vysta
B Velozauru parka škiuņs
C Zilūņa golvyskauss
Konkursā nadreikst pīsadaleit Tievanānu čulana dalinīki. Atlaidit! 😉


text:
Kurzemis i Zemgaļis Gercogiste
Kurzemis i Zemgaļis Gercogiste (latvīšu: Kurzemes un Zemgales Hercogiste, puoļu: Księstwo Kurlandii i Semigalii) — beja gercogiste myusdīnu Latvejis teritorejā nu 1561 ļeidz 1795 godam, kod nūtyka Trešuo Puolejis daļeišona i gercogiste pourguoja Krīvejis Impērejis sostuovā.[1] Tei beja Puolejis-Lītovys Sadraudzeibys vasaļvaļsteiba.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Kurzemis i Zemgaļis Gercogiste roduos 1561 godā, Livonejis kora laikā. Piec Viļnis vīnuošonuos paraksteišonys, por pirmū gercogistis gercogu kļuva Gothards Ketlers.[2] Jys varēje vaļdeit bejušojuos Livonejis zemīs pi nūsacejuma, ka juo gercogiste atroduos Puolejis-Lītovys Sadraudzeibys pakļauteibā. 1570 godā, Gothards izvede lykumu - Privilegium Gotthardinum, kas ļuove gercogistis kungim pakļaut vītiejus zemnīkus dzymtbiušonai.


text:
“Latgalīšu Alias” izaicynuojums
Kotrs nu myusim koč reizi ir gribiejs pīdzeivuot kaidu lītu pyrmū reizi. Ka tai ari ir Tevi, tod 26. oktobra vokora šaļts kai reizi radeita itaidai pyrmajai reizei!
18:00 byusi gaideits Tonis birojā Reigā iz kaitys “Latgalīšu Alias” saceņseibom! Pīduovuojumā pasaulī popularuo kaita viņ drupeit latgaliskuokā versejā. Pyrmū reizi!
“Kas juodora” seceiba itaida:
- Izdūmoj, ka gribi pīsadaleit i pīrunoj sovu draugu (saceņseibys pa div cylvākim komandā)
- Vālama dasasaceišona iz e-postu ortgorafeja@gmail.com ar nūruodi “Latgalīšu Alias”. Ka navari atrast puora, bet gribiešona dyžan lela – dasasoki taipat i raudzeisam atrast kompaneju iz vītys! 😉
- 26.oktobrī 18:00 īsarūn Tonis birojā (Antonejis īla 8 – 3/6, Reiga (seikuok kontaktu sadaļā)) i esi gotovs latgalisku vuordu skaidruošonai, zynuošonai, puorlīcynuošonai i eksperimentam!
Lobuokajim spālātuojim, prūtama līta, bolvys!


text:
Muzykys Skrytuļs
Piec treju godu klusiešonys itymā vosorā 16.julī Daugovpiļs nūvoda Leiksnā otkon nūtiks visim tik labi īpazeitais myusu dīnu latgaliskuos muzykys festivals “Muzykys Skrytuļs”.
Daleibu pasuokumā pīsacejuse popularuo grupa “Dabasu Durovys” i pādejuo laika atzeituokais latgalīšu muzykants Sovvaļnīks, kai ari „Green Novice”, „Metrs”, Eriņu-Vorkaļu saime, „Krampis”, „Inlay”, „Afterdream”, „D-Light”, kai ari vokora koncertā pīsadaleis Guntra Kuzmina, „Elēģija”, Brigita Madelāne, Aņss Ataols Bierzeņš, „Nagaidama Prīca”, „Knifs”, „Rikši” i gosti nu Lītovys. Piec visim koncertim i uzastuošonom zaļumbals da reitam. Pasuokumā daleiba bez moksys!
Jauni i pīredzi pīlasejuši muokslinīki vīnā latgalīšu muzykys festivalā. Kai visim zynoms, tod vosora ir eisa i visi rauga pagiut sareikuot sovu pasuokumu, tod festivala “Muzykys Skrytuļs” organizatori aicynoj vysus latgalīšus sovūs kalendarūs i planavuotuojūs atzeimēt ituos vosorys juļa 16.datumu i napalaist garam pasuokumu, kū vysa Latgola gaidejuse nu jau četrus godus!
Sasateikom 16.julī Daugavpiļs nūvoda Leiksnā, suokums pīcuos stuņdēs vokorā.
Jaunuos latgalīšu muzykys festivals „Muzykys Skrytuļs” pyrmū reizi nūtyka 2005.godā un turpynova veiksmeigi rypuot ari 2006. i 2007. godā. Piec dažu godu puortraukuma festivals atsagrīž, lai saglobojūt i popularizejūt latgaliskū identitati, veicynuotu jaunu dzīsmu radeišonu latgaliski. Ari itymā godā byus īspieja saīt kūpā gon jaunim, gon atpazeistameibu īgivušim muzykantim, kuri dažaidūs žanrūs roda jaunys dzīsmes latgaliski un kuri sagloboj latgalīšu tradicionalū muzyku, izmontojūt myusdīnu aranžiejumu īspiejis.
Festivalu „Muzykys Skrytuļs 2011” reikoj Daugavpiļs nūvoda kulturys puorvaļde, Leiksnys pogosta puorvaļde, finansiali atbolsta Latvejis-Lītovys puorrūbežu sadarbeibys projekts „Summer in Village”. Informativī atbaļsteituoji: Latgolys Radeja, Latgolys Regionaluo televizeja, laikroksts „Latgales Laiks” i portals LaKuGa.LV


text: #5BREINUMI ir vīta Latvijas Radio 5 pieci.lv, kur jau treis godus kotru nedeli sasateik aktivi i entuziastiski Latgolys regiona jaunīši, kab stuņdis garumā dalātūs ar sovu pīredzi, dūmom i interesantom nūtikšonom, kab apsarunuotu ar cytim jaunīšim, muzikim, muokslinīkim, izaicynuotu cytus, eksperimantātu i puorbaudeitu poši sevi, i suocūt sovu ūtrū sezonu aba “Pīci breinumi 2.0”, jī turpynuoja aktivi runuot par vysu aktualū i interesantū latgaliski! Niu raidejuma veiduošanā ir īsasaistejuši vēļ vaira rodūšu i aktivu jaunīšu, kuru vydā ir ari taidi, kuri vēļ vuicuos viņ vydsškolā..