text:
Tai tys beja. Tai tam byus byut.
Kurs pīdzims, tam juomierst. Kurs var paēst, tam juoād. Kura navar apēst, tuo i naād.
Kurs jau meičaule bejs, tys par meičauli i paliks. Ka gribi dzeivuot, juodzeivoj – juosyt pretim i juosatur. Nikaida žāluošonuos ite napaleidzēs. Juodzeivoj!
Kab na ituos zynuošonys, Dekters byutu propuļs ar vysu sovu klybū kuoju.
A kas jam tei kuoja? Ka cylvākam ir pruots i saprasšona, kam jam kuoja vajadzeiga. Iz balim skrīt? A voi ta jis natyka izadoncuojs sovā laikā? Sīvys dabuot? A voi ta jam juos juomeklej? Pošys atskrēja, kluot dasalyka. Tik tuo dorba beja kai izalaseit pošu šmukū i iz zagsu nūvest.
A kuozys, kuozys… Taidu kuozu nivīnam nabeja bejs i nabyus. Kolhoza komjaunīšu kuozys – kartenis i roksts tyka vysuos rajona i republikys avīzēs, korespondenti stuovēja pi zagsa i raudzēja nūgiut, kai Arvīds Dekters izīt ar sovu jaunū sīvu Snežanu Dekteri. Kas tī vaira atguoduoja, kur tī korespondenti piec palyka, kur kamerys – dzēre i doncuoja leidza vysim. Taids nūtykums – jaunajam kolhoza prīkšnīkam kuozys. Atguojs nu dīnasts, jis par reizis tyka omotā. Ar vysu kuoju. Kab na tuos valna kuojis, varbyut vēļ natycātu – kur slaistiejīs, kur bejs. A tai – nūpītnys delys, nūpītna dariešona.
Kuozys beja kai nivīnam. Ļauds, izacītuši pieckara nabadzeibys, beidzūt beja iz zaļa zora. Par dorbu kolhozā suoce moksuot vaira ni tuos kapeikys kai agruok. Vaira ni maiseņu gryudu par izstruodis dīnom, a tūs gryudu pītyka i vaļstei, i kolhozam, i kolhoznīku cyukom i telim.
Cik bucu ola izdzēre, cik nakšu atdoncuoja. Taišni rudzi jau beja lykti zam jumta, a buļbys vēļ nabeja kustynuotys. Nu kuozu golda vysi lykuos lelajā kolhoza buļbaitē, dzīduodami i spālādami. Garmoška rūkā, papirosa zūbūs – sēd muzykants iz buļbu vazuma i spielej, a jaunuos meitys palākdamys traktoram pakaļ ar vysim spanim i skalinem. Oi, ļusteigi laiki beja!
I buļbys nūroka, i konusūs saroka, i iz bazu nūvede. Skaiti, valsts planu izpiļdēja i puori palyka. Cyuku medeibuos pa rudiņam vēļ cik vepru nūguoze. Dekters zynuoja, kū medeibuos pasaukt – vysi glavnī rajona veči ar vysim sovim čynim i medalim puorbraukuoja. Vysa jaunuokuo tehnika tyka jaunajam prīšksādātuojam – jis muocēja i ar mēli pagrīzt, i rūku dalikt.
Cyts put ar puteišonu uorā i nu apsleikuša teiruma volkoj buļbys ar sokumim i piļsātys kantoru buobu rūkom vēļ pa oktobra. Dekteram to nā – buļbu laiks ir buļbu laiks. Līkās ar vysim traktorim i trapakim teirumā, cikom laiks turīs, a tod i bals – ļauds guoja dorbā kai smārāti. Bez bala, skaiti, nav ni kulturys, ni saimisteibys – ka nabyus tev jaunūs ļaužu, propuļsi ar vysu tehniku. Deļtuo balu Dekters stypri dasavēre. Bez balu izput vyss. Cikom vēļ tei kuoja kai kuoja beja, i pats laide pa zalu tai, ka putēja vīn. A piec jau tai pamazeņam, pamazeņam. Doncuot Dekters ļūbēja – par reizis cyta dzela, sirds podlāc i pruots cylojās.
Nu suoku kulturys nomā naguoja a nikai. Beja nūsalasiejušys nazkaidys dzejūļu skaiteituojis. Kai rudiņs, tai jom jau, verīs, dzejis dīnys. Pošā buļbu i lynu laikā volkojās ar nazkaidim dzejnīkim – ni taids dzejnīks buļbu zyna, ni buļbys juo. Kurs pruoteigs cylvāks pošā rudiņā laikā var jimtīs ar dzejūlim? Zīmā lai koč ludzenis skaita i vuicuos nu golvys, a pa rudiņam dorbs dag. Kaida tī dzeja, pa besim! Cikom jau Dekters parāda pastatēja – bez bala nikaidu dzejnīku. Nabyus bala, dzejūļu tu ite naskaiteisi!
Atjēme kai ar rūku. Par reizis ļauds aizainteresēja par kulturu. Par reizis i izslaukums fermuos cēlēs – kura slaucieja pacīss, ka jai bareibys laikā napīvad i da seļsaveta iz balu nateik. Gūvs pabaruotys, sāst traktorā i brauc piec kulturys. Daža jauktū kūreiti sataiseja, divdesmit buobu i treis veči. Da i kaidi tī veči – vīns jau nu dobys narikteigs, pasysts iz augšu i kolekcionej markys, vacūs prasus i patapona platis, ūtram sīva nūmyruse i niu meklej jaunys, trešam bais, kab sīva vīna nasavolkuotu pa pasauli.
A puišu vajag. Bez puiša bolsa i buobys naskrīs pi kulturys. Dekters tai dzelai pīguoja zynuotniski. Jis beja vuiciejīs par lauksaimnīceibys specialistu, jis zynuoja, kuo cylvākam vajag. A nikuo daudz navajag – kab jumts byutu iz golvys, pylna bļūda prīškā i kab meitom byutu puiši i puišim meitys. Nabyus ituo pādejuo, ļauds puorsakaus i pi pylnys bļūdys kai vepri pi silis. Nabyus ni tolka, ni sajāga. Vajag kulturali: meitys i puišus salaist tai par gabaleņu kūpā – lai gors pasaceļ i buobys mozuok pliešās, a puiši nadzer tik daudz šņopsta. Skaiti, kulturys nomā to iz skatuvis nadzers. Da i ka dzers, kluseņom, kuļturnai. I ka byus sova meita pi suona voi cerejama bryute, nadzers i tī. A kam Dekteram dzāruoji vajadzeigi? Symtu godu jam jūs navajag. Partū Dekters pasyuteja sadzeivis pakolpuojumu kombinatā streipainūs bruņčus i biņdziukus deju kolektivam. Divdesmit puoru. Jam jau saceja – troks i byudams. Kur iz leidzonys vītys divdesmit puišu dabuosi? Kurs pruoteigs cylvāks īs laksteitu ļaužu prīškā nazkaiduos lyna stabulēs.
Tai dzelai vajadzēja daīt i ar spāku i viļteibu. Kuo navar pajimt ar spāku, tam var īstuosteit, cik vajadzeiga kulturala atpyuta. Kurs nadoncoj i slaistuos pi dorba, tam nadūd ni kolkoza kombaina sīna pļaušonai deļ sovys gūvs, ni uordeituoja syudu vesšonai i traktora aparšonai. Ilgi to tu, makans taids, pasaslaisteisi! Mudri viņ vysi kombaineri i fermu operatori mīdzēs pi doncuošonys. Kurs navarēja Dekteram patruopt, mudri viņ aizalasēja iz gorodu voi iz tim neikuļu kolkozim. I lai losuos pa besim. Tī jam i vīta. Ka namuok dzeivuot kai cylvāks, to tī ni aršonys, ni eceišonys.
Partū otkon jau piec kaida goda voi div upismolys estaradē pastatēja jaunus beņčus i sareikuoja zonys dzīšmu i daņču svātkus. Vysi kryumi beja butylku pylni. Tok kas kuozu piec tam spruka! Jaunim ļaudim dūd tik valis sasaūstēt. Jau par laika, verīs, otkon juoguodoj dzeivojamuo plateiba kolkoza specialistim i bārnuduorzā vīta. Cytim pa pasauli juoskraida i pi dorba guculi juomeklej, a Dekters iz zaļa zora.
Ka jam itai labi lūbēs ar kulturu, Dekters gribēja pi vīna pastateit i simfoniskū orkestri, tok rajonā suoce apsasmīt – muzykys šam aizavajadziejs. Gūvim zam astis tova opera i balets!
A kuo ta nā? Gūvim vajag slauciejis i syudu miezieja. A slauciejai vajag miezieja i mieziejam slauciejis. Kur jī vīns ūtra dabuos? Tok na jau klāvā pi gūvs astis. Taidys dzelys nūteik balā, a balam vajag muzykys. Vēļ vaira – balam vajag pošam sovyys muzykys, lai nav juoskraida pa pasauli i juomeklej vysaidi plenderi muzykanti. Bess to jūs zyna – pajimsi taidu muzykantu, a jis da reita i nadakiukuos. Apsamaus kai teļš – ni tī muzykys, ni mīlesteibys. Vajag kuļturnai – gluozi, divejis, a muzykantam juospielej da reita gaismys. Cikom reita slaukšona i pādejī puori īt paceli.
Ka ni vasalu orkestri, to taidu spraunu pošdarbnīku ansambli Dekters dabuoja gotovu. Skripka, garmoška, nazkaids pyušamais ar lelu trubu, bess juo taida zyna. Beja klubā i klavīris. Paulam labi dapas, par reizis cytaiž skaņ. I pošam gribīs leidze viļkt, eku, kai sābru takšam, kas kauc leidza teļvīzeram i radejai, ka tī kaidu simfonisku gobolu palaiž. Ka kurs muok klavīris paspēlēt, par reizis cyta skaniešona. Až lūgi uorā juoceļ.
Taidi bali beja. Ļauds ļusteigi dzeivuoja. Kurs jau nūsadzēre, to nūsadzēre. Duraka i blise naizvuiceis. A ka kurs gribēja dzeivuot, tys i dzeivuoja. Eku, Sileņu puors lai. Deveni bārni, poša kantorī papeirus cyloj, jis iz smoguo par šoperi. I voi ta švaki dzeivuoja. Īdeve pošu pyrmū līvānīti sātu, pasauce orkestreiti, korespondentus, laikam sastais voi septeitais dāls puorgrīze baņti, dzeivuoja kai Dīva ausī. Sovs klieveņš, sova ciuceņa, pusūtrys sotkys zemis, jei dzīd kūrī, jis pyuš trubu. Ni dzeršonys beja, ni bārni appleisuši staiguoja.
Ni tai kai šudiņ. Dekters ryuc viņ. Itūs valna slaistu pīsaplidiejs kai nalaimis. Kolkoza laikā cyta dzela beja. Kurs slaistējēs, tam par reizi izsyuteja viersā komiseju. Pošu iz atskurbtuvi, bārnus pa bārnunomim. Izauga cylvāki koč. Nasaslaistēja pa pasauli, suņus sizdami. Ka jau ar kuru natyka golā, vys varēja kai izagrūzeit. Ka nikai cytaiž, komsamoļcūs palaide iz Sibiri struoduotu voi prūm iz armeju. Tī vysus smutus puorkristeja.
Niu vyss pasauļs ar kryumim aizaudzs. Voi ta agruok itai beja? Ka kurs turēja gūvi, vysys gruovu molys apkaustēja. Vys sīna pīpļuove. A niu izalaiduši kai smyrdakli, sēd iz zemis, audzej usni i vuolyudni i vēļ jim vaļdeiba švaka. Kas ta, atīs tei vaļdeiba i tev nu pakalis šērvi nūšaravuos? Ka pats naveižoj čūksta nūslauceit, to tī ni vaļdeiba gluobs, ni dabasu vara. Taidam peikstuļam pa taisnu grobā. I to jam švaki byus – vaira navar dzert i peipēt.
A pasoki, par kaidu naudu itī nabarāgi peipej? Kuram besam sātā pensioners, to tys jau bagaturs. A cyts volkojās pa dzerauni i kļaņčoj – dai lat, dai lat. Pi Dektera nalein. Zyna, ka dabuos tū “dailat” reiklē.
Bejuse Dekteram vara, jis pajimtu blisi i itūs vysus ištukanus dalyktu kryumu cierst. Pa vīnam zareņam. Lai laiza koč ar mēli.
Izalaiduši kai teli – ni dorbs jūs zyna, ni jī dorba! Voi ta agruok zeme cytaida beja, ka vysi dzeivuot varēja?
Kū tī. Dekters ituo laika nasaprūt. Kas itī ir par ļaudim, kas par cylvākim. Kas tī par laikim niu, ka nav nikuo iz pasauļa i nikam nav nikaidys vierteibys. Trynās cyts caur cytu, a pi nikaida loba gola nateik. Kai apmauti.
Jis verās iz pasauļa – ni to rauduot, ni lomuotīs. A ka nivīna rikteiga cylvāka. Kotram sova vuts. Kurs vēļ grybātu struoduot, tam otkon naudys nav. Kuram nauda teik, tys pīpierk mašynu i juodelej pa pasauli, zivs giudams i meža zvierus saudeidams. Pasoki tu taidam, ka juostruodoj, jis i tevi nūsaus. Ka nav parāda, to itī napastateis. Itaidi tik izvess iz lelceļa.
Kod Dekters jauns beja, vyss beja nazkai cytaiž. Lai juo klauseja voi naklauseja, a spāks i taisneiba beja juo pusē. Lai kai ņaudēja pretim, a jau, verīs, piec laika pyuš juo stabulē. Partū ka Dekters zynuoja, kū dora. Na par veļti jis beja lauksaimnīceibys specialists – treis godi sovhoztehnikumā, gods augstškolā i cik žurnalu i gruomotu. Kab tei dīnasts napamaisiejuse, jis byutu izavuiciejs par agronomu i byutu ministrs. Jam jau vysi saceja – kuop iz augšu, kuop iz augšu. Da kaidu tī augšu. Kai īraudzeja “napabeigta augstuokuo”, tai vysys augšys pagaisa.
A kam Dekteram augša i ministreja, ka jam beja juo kolkozs. Dori, kai pošam pateik. Ka tik plani i saisteibys izpiļdeitys, īsmierej eistajā caurumā, pakvālej tūs pyut i palaid pasauļa skriejiejus partejnūs i dzela dareita. Vyss īt kai smārāts.
Rajonā jau runuoja, ka Dekteram nav vysi sātā – cyts pierk slaucamūs aparatus, a cyts garmoškys. A bez garmoškys nivīns aparats naslauks, ka nabyus cylvāka, kas jū dalīk zam ciču. A cylvākam vajag ļusteišonuos. Bez muzykys izput vyss.
Tai Dekters saceja i rajonā, i korespondentim. A tūs beja kai sisiņu – to taida gūdolga, to itaida. To sugys telis, to izslaukumi, to dzeivsvora pīaugums. Naticēja, smējēs. A lai smejās. Kurs pasasmīs, a kurs i pa nūpītnam. A jam sova znaja. Pasasmēja pi seve i dareja sovu. Īpyut tu taidam!
Lai jau cylvākim teik. Kū ta jī besi raksteitu sovuos avīzēs, ka nabyutu Dektera?
Kai rudiņs, tai otkon medeibys. Cyukys atsabaruojušys nu vosorys, pīsaplidiejs da besa – jem tik blisi i sauņ. Dzeiva gale lein nu meža uorā. Īkur sūmu pierti mežmalī pi azara, aizvad večus iz masta. Cik jī tī pasasauda, jau iz pierti. Kur ta tuos cyukys liksīs? Pošys leida zam blisis.
Kai reize pats bīzais Drabāku mežs pi pošys buļbaitis – siedi i piļņavoj, kur jau kaida cyuka smeceri pabuozs. Pastoti prīkšnīku taišni pi egleišu jaunaudzis i gaidi. Napuorīt i ilgi laika, jau cyukys kai krelllis vērtinē šaun nu meža uorā. Vēļ pagaidi, pagaidi – lai vysa parapeja izlein uorā. I tod kai mauc nu blisis, tai cyuka aizarākdama podlāc i apkreit gar zemi. Kuojis viņ nūspirinej!
A kur tūreiz divi pārnejī vepri nūsastuoja placs pi placa i ministrejis vecs, tī tūreiz struoduoja taids Augusts Kursīts, kai pestēja viersā, tai obeji gotovi iz vītys. Ministrejā vēļ ilgi zynuoja Dektera kolkoza. Tyka i putjovkys iz sanatorejom, i uorzemu delegacejis brauce. Tai i dabuoja pyrmūs buļbu kombainus i materialus jaunajai upismolys fermai.
Kū tī i runuot. Kurs jau puiss kai ūzuls, tam nikaida klyba kuoja navuodēs. Ka kuram golva ir i rūkys eistajā vītā. A vītā Dekters beja vysod. I kolhozā, i seļsavetā, i niu pogostā. Tik ka niu tei veseleiba na dīzkū.
Iz taidu cylvāku pasauļs turīs. I taidi cylvāki pi pasauļa turīs.
Tai tys beja, tai tys byus. Nikai cytaiž tī navarēja.
Rozpliets kuojis, Dekters stuovēja iz ustobys slīkšņa. Biksis grumbuodamuos kryta puori zuoboku kaļovom, gumejnīki nūbrysti ar dublim. Jau kur pavasars, a vys navar i navar rimtīs – tik jau podkaļss, tik jau otkon leits sukoj, tik otkon vīni dubli grīžās.
I kas šeilaiks taidi par laikim! Zīmu, vosoru vīni dubli. Agruok tok zīmys beja, tok koč solts turējēs. Niu sypnej snīga iz nojabra svātku, pasaļdej, pasaļdej, a jau zam Jaunuo goda vyss otkon plyks. Ka, dzie, mož febralī kaidu šaļti pasaļdej, tik tuos i prīcys. Ni tī Zīmyssvātku, ni Lelys dīnis.
Da i kaida tī Leldīne. Agruok koč puiši veižuoja leigačys pastateit. Sadzyna stulpus kolna golā, īsēja stričūs dieli – kai laidi, tok, dūmuot, puori puspasauļam puorjuosi. Meitys čērce viņ i givuos puišim ozutī, vot, i dzimsteiba beja, i vyss. Niu ni te vaira puišu, ni byušonys. Stabarāgi taidi, pakar kūku storpā stričeitī i kirinejās. Ni tī spāka, ni dorba veikšonys!
A vosor? Vīni leiti. Miercej i miercej kai iz pyudeišonu. Agruok kai guoja, to i atguoja tyucs, nūleja, nūgrudinēja, izaspardeja, nūsukuoja i aizguoja. Kas saleja, tys to i saleja. Saleja i izkolta. Niu atīt taids valna susliņs i miercej nedeļom. Ni tī sīna pīpļaut, ni pyunē savest. Atīt taids mierkačs i myrgoj sutkom i nedeļom – ni tī leita, ni naleita. Tik vysu prācu izmaitoj, sapyudej i vaira nikuo.
Niu pat. Pats pavasars īt viersā, a vyss pogolms pīdzeits ar dublim. Iz teiruma jau zuoleite lein, a ite nazkaida kiula staipuos. Sīvīši vys rauga sakast i sagruobuot, tok kas deve. Da i kū tī besa nūkassi, gruobeklis pīsadzan pylns ar dublim. Cikom jau zeme napakaļss, naeimi i kluot.
Jau īvys zīdēt taisuos, jau unučkai kuozys piec napylna mieneša, a ite pa sātu vīns vīneigs naparāds. Da ka nav puišu, to itī to pasauļa napaceļs! Buobys brunčūs īsagivuši, gaida nazyn kuo. Pajāmuši, koč graņts atvaduši, vys sausuoks tyktu. Nā, Magda pasacēja – žvyrs ustobā nessīs, a tī i sēd, i buobys klausa. Ar buobys gudreibu tu tuoli tiksi! Taipat niu dubli nasās! Pakluojuši byutu egļu zoru pi slīkšņa, besa tī žvyra voi kuo radzātu. Koč kuojis sausys. A niu stupojīs kai pa mīlem.
Da i agruok greidu taišni ar žvyru i tryna, koč bolta i stuovēja. Niu pīsajāmuši nazkaidys pasauļa gudreibys, muozoj ar nazkaidom eļnis kruosom. Taipat tei greidys kruosa nūīt vysa zemē i iz pavasari plyki dieli viņ speid! Agruok nūtryna nedeļā reizi voi divejuos ar žvyru, koč bolts stuovēja. Niu sadūmuojuši nazkaidys uoveišonuos, maļavoj. Kaids tī valna šmukums voi kas. Tik tei smirdeišona.
Žvyrs ustobā nessīs! Dekters nūsašpļuove pi slīkšņa, tod iztryna ar gumejnīku – ka sīvīši naredz. Kū tī. Buobu gudreiba i cauri. Voi ta vysta putyns, voi buoba cylvāks.
Sacieļs biksis i sapruoviejs siksnu, Dekters guoja da klāva.
Otkon durovys izašīpušys. Kas tī par meisterim. Pītaisa nu zaļa egliskūka, tod breinojās, ka durovys cylojās i napas. Godi div, treis, ka ni vysi pīci voi seši tam dieļam juonūsastuov. Tāvam pošam lītyskūku pylna pašele pīdzeita beja, tik ka pats taiseit namuocēja. Niu īdūd sovu materialu, tok jis, nabarāgs taids, sausū kūku pajims sev, a durovu pītaisēs nu hlama. Tod i nazyni, kai golā tikt.
Vacuos durovys stuovēja kai prīca, tik jau ka nu eņdžu izkryta i lejisgols latakuos pyudams izdrupa. A ituos nu nikudyšnuos – staigoj iz vysom pusem. Ot meisteri! Ot puiši! Zagli i susātivis! Pītaisa nazyn kuo i nasās iz lela, a gols golā nikuo tī nav – dieļu porceišona i cauri. Ni tūs durovu attaiseit, ni aiztaiseit, vyss trynās, giunās i čeikst. Až škode.
Da i aizgoldai jau seņ beja juonūmaina dieli. To cyukys dreiži uorā izkriss – jau tai i smeceris cyloj, puori raušās. Uš, rogonys! Pi teļu ar nikaida parāda. Itaidus lūpus jau ar striči juosīn, na pa aizgoldom juoboksta. Liksīs taids uorā, paraugi nūgivs! Puspasauļa apjuos, cikom kur mežā īsasprīss. Labi, ka koč tū vīnu Oļgerts nūgrīze zam kuozu. A to kai fermā. Zeišļoj vīns ūtram auss, nikaida parāda. Varātu i pats, cik tuo dorba. Nav jau cyuka, a jauns talāns. Tik vys piec tuos slymuošonys rūkuos spāka tryukst. Da i paraugi pi grīstu izruovs, kab uodu nūmauktu. Kača svors jau tī viņ ir, tok vysleidza – spāka vajag.
Nā, vajag tev, cylvākam, tik saslimt. Tiksi slimneicā, i sātys napazeisi. Kū tuos buobys voi tī znūti nu saimisteibys zyna. Pīsavāruši teļvīzera, pogolmu pīvāluši pylnu ar akminim. Ni tī rotu apgrīzt, ni pošam apsagrīzt. Akmiņa duorzi jim… Kurs cylvāks agruok akmini sātā vēle? Da ka pi pierts mož. I to nabeja loba primeta. Zyni, bess, kas tymā akminī īlykts. Cyts mož iz tuo akmiņa golu dariejs, a itī duraki durovu prīškā pastota.
Pīsalosa vysaidu čiuļu gazetu i žurnalu, niu jau cīši gramotnī skaituos. Pošim saprasšonys a ni! Kura dzagiuze papyuss, tū jau i skrīs dareitu. Akmiņam akmiņa vīta. Pi ceļa, iz kupicys voi pi lynu muorka. Na jau iz pogolma vyds!
Leits beja nūsukuojs čut ni nedeļu. Tok i beidzūt pādejais lads i snīgs beja prūm. Taids vāls pavasars kai nalaime – cytugod jau seņ apsasāts byutu, niu vēļ iudiņs vīt vītom iz teirumu stuov. Zuolis to vēļ daudz namanēja, a kūkim pypuri pītyukšuši labai i lozdys jau puorzīdejušys. Tai i verīs, majs īsataiseis sylts i sauss. Ar steigu juotaisa zeme, kab vysu paspātu da maja svātku.
Sābru Oļgerts sovu beja padariejs. Teļa golva beja nūlykta iz klāva slīkšņa, asnis jau suoce apsaviļkt ar taidu kai recekli i timsnēja. Vītom gailēja gaiši sorkonom steigom. Acs vērēs nazkur, ružovs purns, mēle izbuozta.
Varēja koč bļūdā īlikt, na pa zemi vuoļuot. Vys jau taipat tei golva juošmucynoj i juoskrabej, ka studiņa gribēja, tok zemē na dzela. Pīlaista ašņa, tod poši meicuos kai pārnejī vepri pa grezi.
Nikaida lītyskūka jau nu tuo teļa nabeja. Taipat nabyutu dzeivei pamatams. Tai jau beja pasadavuse šmuka teleite, kab tik nadasamatuse tei vādara vaine. Kai aiznyka, tai i stuovēja iz vītys – ni auga, ni opola tyka. Škeists rikteigs, na teļš. Breinums, ka nanūspruoga.
Unučka vede dokturi, lečēja. Cik naudys sagryude tymā syuda teļā. Jai žāl. A kū besa pīžāluos, ka tī ni teļa, ni gūvs – neikst ar neikšonu. Taids tok nav dzeivei turams.
Mudruok jau ari nabyutu kaunams – kurs ta tī āstu tūs zuoļu. Cik reižu gryude reiklē i spricēja. Dokturs nadeve nikaidys cereibys, tik nūsaceja, ka poši ēst navar, labi ka sunim var dūt. Antibiotikys i kas tī vēļ. Tok nu i pliutēja kai prokvuosts, trīpe taidu dzaltonu i smirdeigu, vysa pakale beja apkoltuse. Beiguos jau gulēja viņ. Tok, redz, pasacēle. Kai zynuodams, ka saimineicai byus kuozys.
Unučka vysu zīmu i pavasari sabraukalēja. Vys kai pīktdīne, tai kluotu. Šei vajags svaiga gaisa i zemis, piļsātys myurūs goru rauns cīš. Vot i īsavēre tuo teļa – taišni zam gūvs dzeišonuos īguoja klāvā, paleidzēja pi viļkšonys. Tai symtu godu jai ni tuo teļa, ni gūvs vajadzātu.
A kai ta tī naraus tuo gora cīš, jau kurā mienesī. Kab na tuo vādara, voi ta tys zmejs byutu juos preciejs. Taidi tik zyna bārnu sataiseit i tod skrīt pa pasauli. Ka nadasīsi astis, aizjuos pa pasauli – lai meita vīna ar bārnu sēd.
Tai nabeja dzela. Dekteram beja juorunoj. Vīgli nabeja, kū jis valnu zyna nu tūs mīškuonu saprasšonys, jim taids dzeraunis vecs pi vīnys vītys. Tok beiguos Miška beja ar mīru, jis jau vysu laiku Laimenis ļūbejs, tik varbyut piec dzemdeibu kuozys, ka varēs boltū kleitu i vysu tai šmuki. Kur niule soltā pavasarī. Vysu lobuok iz Zīmyssvātku. I bārns apsavieļs, i poši sasagataviejuši.
Dekters beja ilgi runuojs, cikom jau nūlyka iz sešpadsmytū maju. Kur ta agruok beja, ka šmukuos kleitys vajadzēja?
Kas tei par dzelu byus – meituos dzemdēt. Iz juo Laimenis nivīns nasavērs ar švaku aci. Lai kai , a mužiks pi suonu ir. I ka mužiks ir, vajag kuozu. A to volkuosīs pa dzemdeibu nomu kai Dīva napījimti. Kū taids zyna nu dzeivis. Sīvītei vajag rikteiga veirīša, na itaida gūmeizys – bārna sataisa, a piec lykuma nūkuortuot najādz. Ni jis dareituojs, ni klāva mieziejs. Tik tei leluo izanesšona.
Tai jau soka, ka Miška zyrgā. Iriednis. Zam juo cik tī departamentu i agenturu. Skraida vīnūs Eiropys komandiejumūs. Vot kai jims, tai i aizskrīs. Voi ta Dekters dzeivē moz itūs brillaiņu redziejs ar portupelim – te jis ir, te jau par pusaulis. Nabyus taidam komota viersā, myužam nasaganeisi. Cikom bārna nav, mož cytaiž ruodīs. Tiks bārns, propuļs vysys agenturys i projekti. Itaidi tik skrīt zyna. Itī na dorba dareituoji.
Dekters rudiņ beja nūsaviers syudu tolkā. Jis dzelu pazyna. Cytam treis sokumu viezīni, itam labi ka vīns saīt. I to vēļ tulznu verās. A kai jom nabyut. Kuram dorba dareituojam tulznu nav, cikom pi dorba dajiukst.
Ka kuozys, tok kuozys. Kuo tī Zīmyssvātku gaideit – pošā zīmys soltumā ni uorā izīt, ni rikteigu kuozu sareikuot. Kas tei par dzelu, meituos bārnu dzemdēt. Nav Laimeņa ni našmuka, ni naboga, kab ar bārnu pi suonu bazneicā ītu. Dekters var, Dekteram ir nauda. Lai kuram, a jam nauda vysod ir turiejusēs – navajag par vysaidim syudim svaideit, tod vysa byus gona.
Jis sataiseis taidys kuozys kai pa vacim godim, vysa parapeja runuos. A lai jī parunoj, lai īpyuš pakalē, lai pasaver. Bobuli taidi. Galadranci!
Laimenai bryugons taids nu skota na cīš kū. Zama auguma, rūkys kai dalepeitys. Moti jau kuop nūst nu golvys viersa, brilleitis i vādars, par cik godu jau vecs byus. Godu divpadsmit vacuoks. Kod Laimeņa bārnuduorzā guoja, jis jau školu veice. Tok otkon baileigi bogots, koč i vaļsts dorbā. Vys jau kū īraun nuosī. A kai narausi – ka nu vaļdeibys nazagsi, jei zags nu teve. A zags jei vysod. Deļtuo tei vaļdeiba taida īstateita, kab nu cylvāka zogtu.
Kas ir, tys ir. Miškam nauda turīs, taidā ziņā jis ir nu zemis cylvāku sorta i napropuļs. Cik Dekters taidu partejnūs gaisa gruobekļu beja atsaviers – skrīn pa gaisu, tolka nikaida. Ideja taida i ideja itaida. Kab pa jim, nu kukuruzys viņ pasauļs dzeivuotu. A kur ta itymā zīmeļu zemē kukuruza. Voi ta dzedu prodzedi duraki beja, ka rudzus sēja?
Gastiņci Miška vysod atvad spraunu, pats dzer i dzīd. Cylvāks nav švaks, apsvīdeigs – vys unučkai sova iztikšona byus. Ar taidu i mežā iz calma napropuļsi, atrass dorba i naudys. Cyts pi vysa gotova nūsalaiž dybynā, a itys beja muociejs dzeivē kuopt tik iz augšu. Piertī atsazyna, ka muote jū pamatuse mozu, audziejušys ciocis. Nu sešpadsmit godu vacuma struodojs. Jis zyns, kaida bodam garša, jis zyns, kai nauda ūž. Jam daguns ir tai īstateits – jis saūž dzelu tī, kur cytam nikas nasaruod. Nu suoku dziņs mašynys nu Vuocejis, atdevs cytim. Iz ritiņu viņ dzeivuojs. Tik nu ceļa sātā tics, tai jau otkon juobrauc. Kai nauda tykuse, pats suocs šiverēt tepat pa Latveju i veics školu – bez papeira tik cytim par syudu laseituoju vari byut. Registriejs firmu iz sova vuorda, a mašynys dzynuši cyti. Sataisejs darbneicu, pījiems meisteru. Niu to gon puorrakstiejs iz bruoļa – par daudz gari puotori atsaskaiteit vaļdeibai, niu to vaļsts dorbā tics. Nav jau vainis i tī. Koč pasauļa redz i sova apsagrīzšona. Tei sova firma jam acs attaisiejuse, kai pasauļs grīžās, kai nauda īt. Niu nūder i sakari, i saprasšona.
Kū bruoļs? Prīceigs. Vys peļņa. Da i Miška tuos dzelys dasaver. Sataisa tūs hlamus i gryuž iz Krīveju. Tī krīvi že nikuo nasaver – ka tik kust. Kas jam bādys, kas tī piec mieneša voi goda. Krīvam ka tik speideigs vierss i labi ryuc.
Agruok Marabeju kolnā cauru vosoru, ar maja mienesi suocūt i Marejis dīnu seņtebrī beidzūt, kotru sastdīni nūtyka bali. Dekters sovim ļaudim nalīdze nikuo. Ka dorbs padareits, to i ļustēt var. Dorbs gon na vysod beja padareits, cytu svātdīni kaids kombains i palyka pusvuolā, kod brauciejam švakuok ap dūšu beja palics voi jis paienī damyga. Tok kurs tī var vysa īsavērt voi padareit. Lai voi kai, “Sorkonais Komunars” pakalē cytim napalyka. Ka kurs labeibys teirums i aizleja voi kurā buļbu teirumā nu rudiņa leitu īsataiseja taida dyuksts, ka ni ībraukt, par vysim kūpā zynuoja, kai izaluopēt. Piec kara jau beja gryušuok – kurs varēja, izbāgalēja pa piļsātom, a piečuok, jau Dektera laikā, kas nakaitēja. Par goda premejom viņ saguoja pusžiguļa.
Iz kolna gola beja pastateita estarade, īvylkta elektreiba. Dūmuoja drusku nūstumt kolna capuri, kab leidzonuoks doncuot, a vys nazkai palyka i palyka, nivīns nasajēme.
Runoj, ka tymā kolnā guņs pluovojūškys – izlein nu Blūzdys azara i gailej pa kolna viersu, cikom ļaužu nav. Kai ļauds kluot, i guņtenis pagaist. Tuos asūškys ļaužu dvēselis, kas nazyna mīra.
Azars pa pusei aizaudzs, tī kūrc tik vardivis i zīd laičinis. Nav zynoms, voi tī kaids moz ir mauduojīs, da i krostam tik vīgli nadaīsi. Ka verās nu kolna pusis, ezereņš speid kai Dīva acs, opols i dziļš. Ka īt nu krosta pusis, kokla var atlauzt. Nīdris i kuorkli, dyuksts i dyunis zuobokus zemē raun. Da i īt nivīns naguoja. Kaidam besam nalaimis meklēt. Zyni nu, kas tom blūda dvēselem pruotā – paraus zam iudiņa i namaneisi.
Nazkod sensenejūs laikūs iz kolna asūt bejuse piļs, nu azara jāmuši iudini i deļ lūpu, i deļ pošu, i drēbis mozguojuši – cīši meiksts iudiņs jimā ass. Tik reiz tai dzeivei daguojs gols, atguojuši poļaki, krīvi voi vuocīši, izkuovuši vysus i nūdadzynuojuši sātys, pamatuši tik mozūs bārnus i jaunūs, kas vēļ navariejuši karā īt. Zeidamūs bārnus izdaliejuši pa apleicīni, a jaunūs dalykuši pi dorba. Jim vajadziejs sovu ļaužu ašņainuos mīsys sasvīst azarā. Cyts ness sovu tāvu, cyts muoti. Iudiņs azarā nūsakruosuojs sorkons, i nu dybyna ilgi cālušīs gaisa burbuli. Treis vosorys tī cylvāku mīsys i kauli muovuši, tod pagaiss vyss. Tok ar tū pošu azaru īsauce par Blūzdu – kur cylvāku dvēselis aizblūduojušys. Nu tuo laika nivīns tī nav mauduojīs, jau symtim godu. Reiz gon vīns duraks ass saderiejs ar draugim, ka puormaus puori, tok iz azara vyds pagaiss kai nabejs. Voi tī smuts jū īruove, voi kaidi olūti – kas jū zyna.
Tai tymā azarā atspeid tik dabasi, muokūni i eņgeli, a kolna viersā, ka vītom paloksta, skaņ kai bucā. Tī asūt nūdadzynuotuos piļs pogrobi, kur siežūte piļs vaļdinīka jaunuo sīva i reiz par symtu godu izeimūte uorā. Cik izeimūte, par tik kolns zamuoks palīks. Kod jei byus guojuse jau symtu reizi, itamā vītā nūsalaiss azars i sasalīs kūpā ar Blūzdu – vaira nivīns nameis kuojom piļs vacūs ļaužu ašņa.
Partū i navarēja atrast nivīna traktorista, kas leidzynuotu kolna viersu. Dekters sūlēja izguoduot vītu mašynu ryndā, dalikt premeju, a moz kuo leidzēja. Buobys pa kaktim kai pašeptuoja, tai vysi leluokī dzāruoji palyka siežam sātā. Tai i palyka kolna vierss ar vysom dūbem i līkni iz vyds. Pa vydu tī asūte bejuse oka, ļauds vēļ atguoduoja, ka jūs dedi, pradedu pradedi tymā caurumā variejuši ībuozt kārteni.
Dekters cytaiž napasadeve buobu volūdom, jis taidu glupeibu naturēja nikimā. Na par veļti beja veirs kai buca – cik prīškā, tik pakalē, apsaviels ar špeka kuortu kai pārnejais vepris. Nivīna lūde tī cauri naītu. Kuojis zamys i styprys kai danogluotys pi zemis, golva kur suocās, tī mugura beidzēs – vierss kas vierss. Voi na tuo īmesļa deļ jis republikā beja golvonais sorta vieršu turātuojs. Pi juo piec sudzinīku brauce na viņ nu Vidzemis voi Kūrzemis, atjuoja i pa kaidam specialistam nu Lītovys, pat Ukrainys. Ļusts tod guoja kai vēļ nikod, cyts gosts aizmiersa i da fermys daīt. Ka vaļdeiba deve komandiejuma naudu, to kū tī bāduot. Dzēre i dzīduoja pa glaunū pierti pi azara kai ūdi, džinkstēja viņ.
Dekters nazkur Krīvejā beja sagruobuojs i tiuleņ piec dīnasts atveds sīvu. Sīva nu dobys breineiga, kotram taidu, tok nu skota kai čygonka. Uoda meļniška, lyupys zylgonys, moti kai ūgle. Da i ūgle tik malna nabyus. Rogona kas rogona.
Tai jau cylvāks lobs beja, tik zam beigu, kuo tī aizalīgt, cīši dzēre. Navarēja puordzeivuot dāla smierts, koč palyka pīcys meitys – cyta par cytu garuoka i šmukuoka. Dāls nūsasyta ar mocikletu, da bryutis braukdams. Izlaists jau beja piec valna, veču pošu nikimā naturēja, pretim rējēs. Dekteri i pošu pi vītys nūlyka. A sīva tik – dieleņ, dieleņ, munu dieleņ, synoček tu muns.
Sīva piec dāla bieru sanyka ar sirdi i vaira nasacēle. Kū tī īsi ļaudim taisneibys stuosteit – bez šņaba ni cēlēs, ni giulēs. Tik ka tū sirds vaini varēja pasauļam pasaceit, kauna mozuok. Vys jau buobys zynuoja i pa koktim jēmēs, a kur tu buobai pakaļ izskrīsi – besam rogus nu pīris izēss, na cylvākam dvēseli.
Tei asūte Dīva struope, zynuoja ļauds runuot. Na par veļti nalaime ar dālu nūtyka iz Skarbinīku ceļa, kur vacī krystceli i nu krysta tik vīta palykuse – sasačauluojušu kryumu pudurs, lels akmiņs i iz akmiņa krysta vīta īciersta i syunom aizauguse. Tī jau agruok vysaidu nalaimu bejs – taida vīta. To zyrgs sasatrokoj, to roti apsaguož. Deļtuo i krystu ļauds pastateja. Par dvēselem i par dzeivajim.
Dekters ilgi dūmuoja, nazcik reižu pa tū ceļu nūbraukalēja. Nūstuoja pi krysta, nūjēme capuri. Daguoja kluot – sieteņa vītom apauguse syunom, sakoltušys pārnejuos rūzeitis pi krysta, skuju vaiņuceņš zam kuoju. Pesteituojam zylys acs kai naaizmierstulis upislejā, kur cauru vosoru slapņums turīs. Zylys kai pavasara dabasi i verās – kas tu esi i kur īsi.
Tok, ka nu augšys soka, ka juonūvuoc, to juovuoc zemē. Ar traktori nūguoze betona stulpus, salauze sieteņu, tīpat sakiure guni i Dīva mūku īsvīde jimā. Ass kiupiejs, ni dedzs. Nu reita palykuši tik nūdaguli i Jezus noglys, a pats jis kai propuļs. Tik ceiruli iz dabasu vyds i kamanis lidoj ap krysta vītu, vosorai perekļa maklādamys.
Niule jau tī vaira sātu nav, nabyutu vaira i ļaužu, kas nu guņs rautu kūka Jezu i globuotu sātā. Tik pa kaidam ūzulam iz teiruma vyds palics, vysi celi izorti, akmiņa iz akmiņa nav palics. A nazkod beja taidys sātys, ka nanūsavērt. Cyta aiz cytys pastateitys, jaunī dzīduojuši doncuojuši, lūpu vasals bors. I tī beja breineigais krysts ar Dīva mūku nu ūzula kūka. Kas zyna, kurā pašelē tei mūka satrupēja. Kai guoja melioraceja, vysys sātys iz cīmatu aizdancynuoja. Palyka tik akmiņu skaudzis i īvu zīdi pa pavasaram.
Tys ūzuls aug iz poša teiruma vyds i vēļ šudiņ, rasnys kai baile i zori pa puspasauļa izaplātuši. Pusnūkaļts i taids pavysam na sevī, a veļ dzeivs. Kai pavasars, tai stuov plyks i kai nūspruodzs, a vysleidza izdzan zalis lapenis. Koč jam i škidrys tys vaiņuks, zemē nakreit vys. Tik vīna golūtne nagaisa laikā nūlyuzuse, zibsnis īspiers taišni ūzulā. I nu tuos golūtnis jau pyrms loba laika izgrabta Jezus mūka. Seņ jau tys bejs, niule pi ūzula vairs i redzēt navar, ka tī kas lyuzs voi krits. Stuov vyss kai apsalaids iz mieršonu, a vys dzeivuoks par dzeivu.
Ka ar dālu tai nūtyka, Dekters meitu sorguoja vaira par vysu pasaulē. Iz balu guoja vysys kūpā, kai pīcys līpenis riņdeņā. Vacuokuos dasavēre jaunuokūs, jaunuokuos merkavuoja nūsavērt, kū dora vacuokuos. Meitinēs palyka da pošu kuozu, par kryumu bārnim nivīnai nabeja dzierdams, da i rikteigī pīdzyma čut ni godu piec izīšonys pi veira.
Meitys gon Dekteram beja izadavušys, cyta par cytu šmauguoka. Puišim ka nanūsavērt. Nu muotis tys meļniškums, a cytaiž latvītis kas latvītis. Kū tī, Dektera saime beja izslavāta pa vysu parapeju. Cyta piec cytys aizguoja pa pasauli, bārnu pībyra kai zierņu. Pats vacs sēd aptrupiejs kai sakuorņs, a unuki bļaudami skrīn apleik. Bārnu vacais žāluoja, jī i lypa apleik kai myusys mada bucai.
Kuozys vacuokajai Dektera unučkai byus iz kolna. Lai ļauds pasaver, ka dzeivē loba nav redziejuši – Dekters var i Dekters sataiseis. Ar vacū viezīni i sakarim. Paruodeis, kai agruok cylvāki dzeivuoja – i svātki beja, i vyss beja: koč pi maizis i suoļa, tok ļusteigai.
Sarunuoja ar večim i ar kārteņu nu elektreibys linejis puorsvīde vodus, pa vacajim stulpim aizvylka elektreibu iz kolna. Lampys to gon vajadzēja dataiseit jaunys. Vacuos saryusejušys – cytā vieja pīpyusts nateireibys i pīaudzs seņ nūkoltušys zuolis, cytā putyna pereklis.
Speidēs gaisma vysu nakti, spēlēs muzykanti i pa laikam laiss magniteponā lentys. Bufets byus par breivu. Tai tys byus. Tai tam beja juobyut.
Pi prīžu sasysta dieļu ustabeņa jaunajim. Guldynuošonai. Taipat tok skaidrys, ka nagulēs. Tok sovys vītys vajag. Jaunajim juobyut vītai, kas ir tik deļ jūs. Jūs gultai, kur atsalaist. Jūs vītai, kur nav nivīna cyta, nivīnys svešys acs. Cik nav dzierdāts, kai apčaravoj voi nūsaver ar narikteigu aci. Cyta buoba i nagrybādama nūskauss jaunivis laimi, iz sovys nalaimis vārdamuos. Tuos vītys nivīnam nav juoredz, tī ļaudim nav juosameicej – lai Laimeņa jau stuovūklī voi kai. Sovs ir sovs. Nav kuo.
Greidu doncuošonai sasyta, kur bejuse estarade – pakaļnī iz azara pusi, aiz līknis. Vacuos estaradis vītā palykuse cymanta greida. Kūka dieli seņ satrupiejuši i nūvuokti – kab nivīns golvys naatlauztu i iz leitā i zīmā izdiediejušūs dieļu i saryusiejušūs noglu napuordūrtu kuoju. Līknis ūtrā pusē pastateita bolta armejis brezenta teļts. Saulē izbaliejuse, puorstaiguojuse jau cik kuozu, saluopeita, lela. Iz vacūs betona mītu sasysti beņči.
Dekters klymbuoja caur līkni. Leita laikā te tai i skrēja iudiņs, lobs pacālums – dūmuot, tai i vajag. Lai cyts cytam namaisa, vysi vysu redz.
Dali vacūs betona mītu daguoja izrakt, kab naatsystu kuoju. A kai beja, kod vydā roka – kolna vīnā molā atvede cymanta maisus, syta nu dieļu formys, jauce i lēje. Vajadzēja to metala dzeisluojuma, to nazkas na tai saguoja. Veči vēļ lomuojuos, kas vīgļuok byutu bejs dabuot gotovūs benčus i sasist tik kūpā. A kur tūs gotovūs byutu pīsajiems. Ka atvastu, to zīmā. Ka vyspuor dabuotu. Ka nasmierieji, to i naguoja.
Saguodnīks to taids prahodnais vecs beja – čortam čūkstā īleiss i dabuos. Tok voi tuo viņ vajadzēja. Te labi, ka vēļ tū cymantu beja izguoduojs pa vacim blatim. Daguoja nūrsaksteit iz teļu fermys i fermā otkon likt vacūs blokus i ceglus. A voi nasataiseja i voi nabeja. Pa butylkai tī, butylkai te. Tam teļš, tam vepruks. I verīs – ferma stuov i šeilaiks, Sileņu dālim klāvs ītaiseits, nu pošys Lītovys speideiga pīna mašyna brauc puordīņs. A beņčim tik dieli juopamaina. Agruok to muocēja struoduot. Atvede nu kolhoza fermys pušdīnis, ols buceņu nu vacuo Kroiča, veči kai ruove, tai breikstēja viņ.
Da i šudiņ struodoj. Dekters nūsavēre iz kolna. Cyts taids vysā nadzeigs puiss. Tik ka tuo dorba nav i atjiukst nu struoduošonys. Slaistuos tik apleik ki susātivi i gaida nazyn kuo.
Dūmuot, agruok vyss mutē kryta. Krist jau kryta, vīgļuok beja, tok deļ tuo vīgluma, oi, cik prācys i pruota beja juodalīk.
Kuozys saguoja ļusteigys. Dzēre i dzīduoja vysu nakti, kai troni dyuce pi ols. Ļusteišonuos saguoja lela. Tik bogotī rodi vys šaipejuos – trokī, trokī latgalīši. Kuozys sadūmuojuši iz kolna. Sprosti ļauds. Dvēsele jau sirsneiga, a pruota tī moz. Tok i poši dzēre i dzīduoja čiuļu mēlē. Cikom jau kryta gar zemi.
Nivīna vaira nabeja augšā. Saule jau taisējēs iz liekšonu. Dekters sēdēja pi golda i grīze iz riņči aizāstu studiņa bļūdu. Strupī piersti, steivs biņdziuks. Kuozys beja saguojušys gūdam. Dreiži jau muzykanti ceļsīs i raus reita maršu. A niu nu teļšu pusis guoja tik taida kai sviļpuošona, kai cyuku ryukšona. Pīāduši i pīdzāruši loba, gulēja kai systi. I vīnys nakts navar nūdoncuot. Kū tī. Kas tī par ļaudim, kas par cylvākim.
Dekters pīsacēle nu golda i paguoja kolna golā. Pa kreisai rūkai cauri prīdem plaiksnēja reita bluozme, pa lobai vyss tymss i azara bļūda zemīnē kai tymsa i speideiga acs kryumūs.
Seņ jau guoja runa, ka tū kolnu vajag nūrakt smiļktim i graņtei, atsyuteja nazkaidus geologus, tok vys palyka i palyka. Tai i vaļdeiba nūsamainēja, laiki puorguoja. Niu ak jau ka roktu, to leidz ar zemi, azars apsalaistu par izroktū dūbi. Tymūs laikūs cikom papeiri puorstaiguoja, jau i par kolnu aizmiersa. Voi varbyut nikas i nastaiguoja – Dekters nikuo nabeja dzierdiejs, tai i propula vyss. Varbyut te i nabeja ni tuos graņts, ni kuo.
Dekters paguoja meiztu aiz kolna gola iz azara pusi. Saule lāc myglā. Solts. Vyss kluss. Tik ka putyni jemās kai troki, peikst i čeikst vysi kryumi. Tuolīnē suņs rej. Nivīna cylvāka bolsa, tik kryumi, kryumi apleik i azars zamīnē.
Svātdīne aust. Zyli i augsti dabasi ceļās puori vysam kolnam kai bļūda. Prīdis stuov dzaltonim stymbynim i apleik seika cārmyušku gaismeņa – saulē dzirkstej seikom lapeņom kai caurspeideigom.
Pi azara stuov nazkaida sveša sīvīte, verās iz juo. Pasaceļ i īt pretim pa stygu caur prīdem. Malnys bizis sapeitys, skusteņš, leigons augums ar opolim gūrnim. Jauna sīvīte īt i aicynoj da seve. Korstums īsasyt gūrnūs. Nudi, kab vēļ koč vīnu reizi myužā taidu sīvīti rūkā turēt.
Sīva, nudi taida kai juo šmukuo sīva. Verās iz juo, kuop augšā kolnā nu azara i nasoka nikuo.
Kaida tei dzeive beja, lai i beja. Vysa kuo beja. Tok nazkuo nabeja i nabeja – skrīņ koč mēli izkuors, sitīs nu uodys uorā, a nazkuo nav. Nazkuo taida. Nazkuo varbyut poša svareiguokuo.
Kab koč vīnu šaļti kuo taida radzātu. Nūsastuot iz kolna viersa i vysu pasauli sajust sevī – tik zyli dabasi viersā i azars apakšā. I cylvāks iz kolna. Jauns, styprys. Īs i dareis, a niu stuov.
Nu reita kuozinīki vacū Dekteri atroda myrušu. Sēdēja pi prīdis, atsaspīds ar muguru pret stymbynu i sastruoduotuos rūkys salics kliepī. Vacs, vacs, dzeivis pīkuss.
Juo smierts aizmygluotajuos acīs vēļ speidēja bluozme. Taida kai nu dabasu. Kai nu azara, kai nu vīgli zylys dabasu atbluozmis azarā, kur pagaiss tik daudz dvieseļu.
A iudiņs azarā stuovēja mīreigs i kluss i jimā atspeidēja bolti padebeši i Marabeju kolna prīdis. Tik iudiņa miereituoji staiguoja pa juo viersu. Cikom īt, tikom pa viersu.
Kod iudiņa miereituojs nūstuoj īt, jis nūgrymst dybynā.
2006., 2011.


c: text/html

text:
Lai laseitu rokstu, spīd uz attāla. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Piec treju godu klusiešonys itymā vosorā 16.julī Daugovpiļs nūvoda Leiksnā otkon nūtiks visim tik labi īpazeitais myusu dīnu latgaliskuos muzykys festivals “Muzykys Skrytuļs”. Daleibu pasuokumā pīsacejuse popularuo grupa “Dabasu Durovys” i pādejuo laika atzeituokais latgalīšu muzykants Sovvaļnīks, kai ari „Green Novice”, „Metrs”, Eriņu-Vorkaļu saime, „Krampis”, „Inlay”, „Afterdream”, „D-Light”, kai ari vokora koncertā pīsadaleis Guntra Kuzmina, […]
Studentu organizaceju laime i nalaime reizē ir paaudžu maiņa – vīni atīt, cyti aizīt. Ka napasaveic, pa vydu ir puorruovums – tradicejis i suoktais dorbs pagaist. Tai ari Latgolys Studentu centrs, kas atsajaunuoja 20. gs. 90. godu beiguos i ar aktivitatis kuopumim i krytumim struodoj da myusu dīnu, gon raudzeja puorjimt 90. godu suoku pīredzi […]

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj jaunīšus da 11.augusta dasasaceit daleibai seminarā „Atzolys”, kurs nu 18. da 21. augustam nūtiks gostu sātā „Višķezers”.
Seminara “Atzolys” mierkis ir veicynuot jaunīšu aktivu īsasaisteišonu demokratejis i piļsūniskys sabīdreibys veiduošonā, tūs izgleitojūt vaicuojumūs, kuri saisteiti ar socialekonomiskim faktorim i Latgolys regiona sovpateibom. Seminarā pīsadaleis vairuoki eksperti i lektori, uzjiemieji, pošvaļdeibu jaunuotnis darbinīki. Apvuiceibu laikā četru dīnu garumā jaunīši sajims nūdereigu informaceju i vareibu attteisteit sovys piļsūniskuos prasmis, tiks taiseiti ari video par piļsūniskumu i iniciativom.
Daleiba seminarā „Atzolys” ir bezmoksys, nu ir īrūbežuots dalinīku skaits, par tū jaunīšus vacumā nu 18 leidz 25 godim aicynoj jau sovlaiceigi syuteit motivacejis viestuli iz e-postu:daugovpils@lgsc.lv, nūruodūt tematu “Atzolys”.
Seminaru i projekta nūtikšonu finansej Sabīdreibys integracejis fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzeklim.
Vaira dazynuošonys: Jurs Kučinskis, 22187649.


text:
Reigā izstuožu centrā Kīpsolā nu 27. februara leidz 1. martam nūtiks storptautiskuo gruomotu i izdevnīceibu izstuode „Latvijas Grāmatu izstāde 2015”.
Ari itymā godā “Latgolys Studentu centra” gruomotu stendā byus nūpierkamys latgalīšu gruomotys – literatura i kulturviesturis apceriejumi latgaliski, gruomotys par Latgolu, kai ari ar Latgolu saisteiti suveniri i latgalīšu muzykys diski.
Kasdīnā gruomotys nūpierkamys LgSC Reigys birojā Antonejis ūļneicā 8 – 3/6, īprīkš sasazynojūt ar bīdreibu. Preču saroksts pīejams ite.
LgSC daleibu Latvejis Gruomotu izstuodē atbolsta Vaļsts Kulturkapitala fonds projekta “Atbalsts biedrībai “Latgolys Studentu centrs” latgaliešu kultūras popularizēšanai 2015. gadā” ītvorūs
Viesti sagataveja: LgSC Reigys birojs


text: vysavac bosch, auto vysavace, - vysavac vodni filtr, vysavac aeg, - pujcovna vysavacu, vysavace testy, - prumyslove vysavace, prumyslove, - vysavace s vodnim filtrem, vysavac akumulatorovy, - prodam roboticky vysavac, odsavacka na vysavac, - vysavace rowenta, vysavac lg, - odsavacka hlenu na vysavac, vysavani, - vysavace elektrolux, zahradni vysavac, - vysavace test, vysavace, - roboticky vysavac diskuze, automaticky vysavac robot, - vysavac hoover, roboticke vysavace diskuse, - levne, podlahove vysavace, - bezsackove vysavace, prirucni vysavac, - stavebni vysavac, profesionalni vysavace, - vysavace clatronic, elektrolux, - mountfield, vysavac bezsackovy, - vysavace recenze, nejlepsi vysavac, - krbovy vysavac, prodam vysavac, - aku vysavac, vyprodej, - cyklonovy vysavac, sencor vysavac, - vysavacu, vysavac vorwerk, - mechanicky vysavac, vysavace wax, - profi vysavace, dilenske vysavace, - sacky do vysavace vorwerk, hadice do vysavace, - vysavac bomann, roboticky vysavac goddess, - vysavac robot, nosni odsavacka na vysavac, - vysavac na vodu, stolni vysavac, - filtr hepa, vysavace pro alergiky, - auto vysavac, parni vysavace, - sacky do vysavace electrolux, vodni vysavace, - v opava, karlovy vary, decin, teplice, jihlava, bazenovy vysavac, - vykonny vysavac, vysavac na plovouci podlahy, - vysavac eta, vysavac wax, - tycovy vysavac electrolux, vysavac goddess, - dilensky vysavac, bateriovy vysavac, - viceucelovy vysavac, vysavace lg, - worverk vysavac, 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10, - levny vysavac, akce, - profesionalni vysavac, sacky do vysavace aeg, - vysavac listi, bazenove vysavace, - cistice kobercu, multifunkcni vysavac, - oprava vysavace, vysavac rowenta, - rucni vysavace test, vysavace hyundai, - vysavac na popel, recenze vysavacu, - detsky vysavac, vysavac progress, - mokre vysavani, bosch vysavac, - cyklonove vysavace, vysavac zelmer, - hubice k vysavaci, prumyslovy vysavac pro suche i mokre cisteni, - robot vysavac, vysavac rainbow cena, - nejlepsi roboticky vysavac, nejžádanější a další.


text:
Uz 18.novembra breivdīnom beju aizbraucs uz Ludzu. EEHHH īgōju piertī, pazapierūs, īdzieru samagonku!!! Vyss beja SUPER. Bet svātdīn nu reita brōļs acagrīze nu medeibom un soka, ka rinda uz Terehovu otkol pazagarinoj. Mes ar Arni paģivam foceiti, un aidā tiemeit. Šoks! Rinda Ludzā un uz apvedceļa ari! Aizbraucem uz Nirzas pargīzīni, tī pōrs kadru sataisieju. Pa TV tys izaver: “Rinda, nu i kas?” A uz vītas līkās ka pīzaskar kam lelam un dzeivam. Šofereiši neikst, darbynoj mašinu vysu laiku, kap solts nabyutu. Dažim ekstra, ir TV. Viņ kū tī poļaki, vōcīši, leiši, holandīši, krīvi tī saprūt ir cyts jautōjums. Šiverēja arī autolauka (paika+vodka). Nūzakōrtōt nav kur (WC viņ leidz 10 ci 15km nu rūbežas).
Nu vot rinda beja vysmoz 40km gara (Jelgava-Rīga). Un braucūt vokorā jau uz Reigas pusi, rinda izauga leidz Tutinim (Pūsms Rēzekne – Ludza). Pa ceļam arī pretī regulāri brauce furas.
Šudiņ Šļesers – Motors sacēja, mes nikō navaram dareit, krīvi vaineigi, un vyspōr maņ pofigu, ļicit mani mīrā… Vot kū Ludzas rajons īguva nu ES, rindu 40 km garumā uz Zilupes ceļa un X km (nazynu, nabeju tī) garumā uz Kōrsovas ceļa. Eiropas Savīneibas rūbeža ir Eiropas a Problemas lai rysinoj Ludzas rajons. SUPER! Tai tok navar……
Fak!
Te Flickr sets nu pōrs bildem…


text:
Mes ar sīvu vadam sovas atvases uz baseinu. Pa pīktdiņom, vokorā. Mozajīm dyžan pateik! Ja kas, jaunōkajam ir tikai 3,5 mieneši. Asūt baseinā es asu izdariejs nūvārōjumus un izdariejs dažus secynōjumus.
Daudzi vacōku ir LLU absolventi. Vairōki ir radzāti nazkaidōs dzeršanōs kojōs. A tagad, redz, ir apzineigi vacōki un dūmoj par bārnu veseleibu. Taipat ir nūvārōti LLU mōceibspāki. Daudzi ir ari krīvu tauteibas pōrstōvju. Vysā vysumā dīzgon vīndabeiga publika. Un nivīna celtnīka, gaļas izciertieja, policista.
Tai ka sociālō nūzaslāņōšanōs sōkās jau bierneibā :( fak!
Paraugvecāki
Mes ar sīvu vadam sovas atvases uz baseinu. Pa pīktdiņom, vokorā. Mozajīm dyžan pateik! Ja kas, jaunōkajam ir tikai 3,5 mieneši. Asūt baseinā es asu izdariejs nūvārōjumus un izdariejs dažus secynōjumus.


text:
Vot tyku paleideļāt pa internetu. Vysu nedeļi dorbā i-nets gō/nagō attīceibā 70/30. A sātā ari 2 dīnas nazkur beja propūļs. TechSupport teleponi, natürlich, nastrōdō.
Saite nu nekur.lv mani aizvede pi slavenō školōtōja Edija, kur cylvāks pīzaskōre i-žurnalu nūformiejuma “problemai”. Uzzynōju par, agrōk naradzātu, megaportalu www.abloms.lv. Pateikami, ka vysim nav vyssvīns.
Nu ja, par smīkleigū. Habrahabr’ā beja roksts, ka Google Translate nakorekti tulkoj ukraiņu grivnu:
ykpaиHckaя rpиBHa -> Russian Ruble
Tagad vyspōr krīvym dyžan stypri īsyta pa pašapziņu ukraiņu centīņi pīzavīnōt NATO. Ari pi Solovjova beja osas vōrdu apmaiņas caturtdīņ. Un vīns nu apsprīdes daleibnīkim īmeta saiti uz terminu: Xoxлocpaч.
Super! Taids resurss!!! Saugļās – ЛypkoMopbe. Wiki lopa. Zam jō kategorija: ЛOP. LOR‘s ir portals kū es apmekleju kotru dīnu. Vysi jaunumi te pazarōdās zibeneigi, pat pyrms vyspōr kkas ir nūtics (mašina vremeņi (: ). Ilgi lasieju un zvīdžu par klasiku:
- ЖдëM eбилдoB;
- ЭлekTpoлиT из coплeй дeBcTBeHHицы;
- ПaTpиk;
- u.c.cc.ccc…cn.
Vīnu vōrdu sokūt – īsoku!


text:
Vakar pec Dombura humōršova sagaidieju un nūzavierūs ari “Šeit un tagad“. Pi bārnu ōrsta beja atgōjs nazkaids onkuļs nu kruta ci ķīmejas ci bioloģejas instituta. Runō par E-vīlom iedīņūs. Bāc! Mes bendejam sevi un sovus bārnus! Vys švaki :(
Muni secynōjumi:
- E100…E200 – teirō inde! Krōsa. Nav ādama. BET jū līk ari Lakto (skaitās veseleigs, bļa!) un pat Selgas capumūs (šudiņ pats iz paceņas izlasieju);
- Banani zlo! Mozam bārnam nikaidā gadejumā!!! Jūs indej audzietōji, kas ir pusbāda, bet porvodōjuma konteinerus apstrōdoj ar TAIDU kancerogenu, ka viezs garanteits;
- Latvejas vaļdeiba – nūzīdznīki! Pījāmušs taidu E-vīlu sarokstu kaidu uzspīde ES. Pat Krīvejā ir styngrōkas praseibas;
- E-vīlu daudzumu produktūs nūsoka ES direktiva, bet tū nivīns nakontrolej! Tikai pats ražōtōjs :) LOL;
- Jōnupierc grōmota par E-vīlom (Zini, ko tu ēd… ci nazkai tai saucās).
Užasnah!!!


text:
Svātdīn vokorā, kai tys bīži nūteik, myusim pazuda internets. Papingōju vysaidas adreses – čušs :( A uz GateWay pingi gō. Taitod īkšejais teikls strōdoj. Tai, kai nabeja eisti kū dareit (seikī nūlykti guleit, vieliešanu rezultati KF beja zynami jau pyrms mieneša), tod sadūmōju pazastaigōt pa teikla datorim. Intereses pec. Prūtams lelōkā daļā datoru nikaidas pīejas nav. Daudzūs ilzykti printeri kūplītōšanai (prikoļna byutu kaidam napazeistamam cylvākam palaist uz printeri: “Čau! Ko labu dari?” LOL!!!). Pi vairōkim ir aktivs lītōtōjs Guest (kaida X…?). A pi vairōkim vyspōr vōrti plaši vaļī – jam muzyku, filmas, klipus… Ja kas sev pajiemu ЗeMфиpa‘s jaunū disku ar simbolisku nūsaukumu Cпacибo :)
Bet daudz lobōka info man lykās – datoru nūsaukumi. Vasals zynōtniskais dorbs :)
Datoru vōrdi teiklā:
- Defaultais. Izapauž kai Home-xxxxxxxxxx (x – jebkurš simbols). Kai vīgļi īzadūmōt – izplateitōkais;
- Defaultais+. Pīmāri: House-xxxxxxxxxx, User-xxxxxxxxxx, Maja-xxxxxxxxxx Owner-xxxxxxxxxx. Ūtrais popularōkais;
- Ar IT pīsitīņi. Pīmāri: Dators, Microsof-xxxxxx (bez “T”), Semprons, Windowsxp, Dell800, PC01 User-pc;
- Sevis vōrdā sauktī. Pīmāri: Olga, Raivo, Sandris-pc, Sanita, Serij-xxxxxxxx, Anthony-pc, Lena-xxxxxxxxxx, Home-pasha, Artis-xxxxxxxxxx, Elvis-pc, Zaiga, Judites_dators, Katja, Kleopatra, Vitaly;
- Vītvōrdi. Pīmāri: Liela-xxxxxxxxxx, Jelgava;
- Izpausmes voj pīdereiba. Pīmāri: Art-xxxxxxxxx, Beats, Core, Dzungli-xxxxxx, Organiza-xxxxxx, Syrprize, Llu-xxxxxxxxxx;
- Her-portativnij. Ōrpus jebkaidim mārim. Unikums :)
Daudzi var padūmōt par teiklā dzeivojušīm. Kaidi dūmu gōjīņi, kaidas prioritātes, fantāzeja. Prūtams, Her-portativnij mani nūgōze nu krāsla. Laikam prikoļnais tam datoram īpašnīks :)
Par cytim rokstu, a kai sauc myusejū datoru? Portativajam beja OEM OS XP, datora Full Name: Leldes-dators. Nu a, kod jemūs ar linux, tod meklejit mani ar vōrdu: cyxob. Triviali :)
Blogged with Flock


text:
Jau vysu nedeļi mūku Arch Linux. Vyspōr filosofeja, ka Arch Linux byus taids, kaidu tu pats jū sataisiesi ir interesanta. Taids kai izaicynōjums — vari, ci navari?!
Izarōda, ka varu :) Tik daudzi dokumentacejas nabeju lasiejs nikod. Nikaidu tī improvizaceju. Čut kas, tai nikas naīt. Pīprasiejumi Googlei byra kai nu pōrpiļneibas roga. Konsolī komandōs sarakstieju taidu teksta apjūmu kai puse nu neistōs “Lazdu laipas” ;)
Ņiuļa maņ jer grafiskais servers un svaigs Gnome Shell 3.4. Īzakōrtoju. Vot viņ asu tai pīrads pi MacOS X Leon Natural Scrolling, ka ar peli vysu laiku rytinoju napareizi. Ubuntā beja paka, kuru varāja ar 3 komandu paleidzeibu daļikt. Arch’ā nav. Bet rysinōjums izarōdēja tik pat sprosts, kai Ubuntā.
Izlaišu vysus tekstus, parkū tai un teoreju — viņ darbeibas. Sōksim:
- jōsataisa konfiguracejas faila kopija mōjis mapī:
xmodmap -pke > ~/.Xmodmap
- jōattaisa fails teksta redaktorā (Open lūgā ar Ctrl+H var panōkt naradzamū failu atrōdiešonu) un jōdalīk golā vīna rindeņa:
pointer = 1 2 3 5 4 7 6 8 9 10 11 12
- jōpasoka linuxam, ka gribi, kap pi īlōdes strōdōtu tovs konfiguracejas fails a ņi sistemas. Deļ tō jōattaisa fails ~/.xinitrc mōjas mapī un jōdalīk golā rindas:
if [ -f $HOME/.Xmodmap ]; then
/usr/bin/xmodmap $HOME/.Xmodmap
fi
Pec sistemas restarta vysam byutu jōstrōdoj. Vysmaoz maņ strōdoj, kai vajag.


text:
Keneja
Keneja, oficialai Kenejis Republika, irā vaļsteiba reitu Afrikā, golvysmīsts Nairobis. Keneju pa pusei padola ekvators, dīnavydreitūs juos molys skaloj Iņdejis okeans. Vaļsteiba tur rūbežu ar Somaleju pūstumreitūs, ar Etiopeju pūstumūs, Sudanu pūstumvokorūs, Ugandu vokorūs i Tanzaneju dīnavydūs. Dīnavydvokorūs irā Viktorejis azars, kura dalis taipoš irā Ugandā i Tanzanejā. Keneja boguota mežogū dobu ar nazcik tyukstūšu dzeivinīku i auguoju škiru. Vaļsteibys pluotā 580,000 km2 dzeivoj gondreiž 39 miļjoni ļaužu, kuri byun vysaižu izškireigu tautu i kulturu. Kenejis Republikys pasauka jimta nu Kenejis kolna (vītejū volūdā zeimoj boltais), kurs irā ūtrais pa augstumam Afrikā i byun kai zeimeigs orieņtirs dzeivuotuojim.
Kenejis sadorā īīt 47 rajoni, sevkurs nu jū tur sovu pa pusei autonomu vaļdeibu, kas saškierta ar golvonū vaļdeibu golvysmīstā Nairobī. Vaļsteibys geografeja izškireiga kai juos tautys. Jei tur goru okeanmali ar Iņdejis okeanu, kas vaļsteibys vydā puorīt savanys zuoluojūs i naaugleigūs kryumuojūs. Centralī i vokoru apgabali kolnaini i mežaini, cikom pūstumu apgabali irā tyvai tukšneša zemisvierīņam.
Kai Reitu Afrikys vaļsteiba, Keneja bejuse apdzeivuota jau senejā paleolitā. Bantu tautu ekspanseja pasaplateišonuos aizasuoce pyrmā godu tyukstūšgadeibā i myuslaiku vaļsteibys rūbeži izaveidoja Nila-Saharys, Afroaziatu i Bantu volūdu apgabaļu krystceļūs. Tys sataiseja Keneju kai pylnai daudzikulturalu vaļsteibu. Europīšu i arabu sūpluokums zemē beja jau jaunū laiku suokuos, tok vydslītuos jū ītaka suoce buyt tik 19 godu symtā. Brytu Impereja īstateja Reitu Afrikys protektoratu 1895 godā, kas nu 1920 gods zynoms kai Kenejis Koloneja. Napavaļdeiga Kenejis Republika īstateita 1963 gods zīmys mienesī.
Kenejis golvysmīsts Nairobis irā golvonais tierdzeibys centrys. Kenejis ekonomika irā vīna nu pošu lelū Reitu i Centralajuo Afrikā. Vaļsteiba tradicionalai aizajim ar pasaulī izslivuo čaju i kopeju, a napaseņ tikuse par golvonū eksportolūtu svīžom pučem Europys dzeivuotuojim. Pakaļpīņu iņdustrejā golvonū vītu aizajim telekomunikacejis. Taipoš Keneja irā izslivu atletu tāvaine.


text:
Rēzeknē 22. februarī tiks padūta Latgalīšu kulturys goda bolva „Boņuks 2014”. Bolvai vairuokuos kategorejuos asam nomināti ari mes – „Latgolys Studentu centrs” i myusu bīdri.
Kategorejā „Sabīdreiba i kultura” ar 2014. goda aktivitatme asam nomināti par latgalīšu volūdys populariziešonu. Sovukuort myusu izdūtuos postkartis ar latgaliskim teicīnim nominātys kai goda snāgums vizualajā muokslā.
Myusu folklorys kūpa „Ceidari” kategorejā „Muzyka” nomināta lobuokajam snāgumam tautys muzykā i goda debejai muzykā.
Goda cylvākam nomināta LgSC bīdre Edeite Husare, folklorys kūpys „Ceidari” dybynuotuoja i latgalīšu kulturys aktiviste. Sovukuort kategorejā „Literatura” izvirzeita Ilze Sperga par gruomotu “Dzeiveiba” i Ligija Purinaša par dzeju i prozu.
„Boņuks” ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē. Bolvys sajiemieju vuordi tiks paziņuoti svineigajā ceremonejā Latgolys viestnīceibā GORS.
Ar puorejim bolvys pretendentim var īsapazeit lakuga.lv.
Viesti sagataveja:
LgSC Reigys birojs


text:
Paguojušā godā Vita izdūmuoja, ka 7. decembrī varātu nūsvinēt Tonis biroja vuorda svātkus i ,tai kai itei ideja ruodīs dyžan loba, tod ari itymā godā esi gaideits Latgolys Studentu centra Reigys biroja gosts!
Byus vuorda dīnys peirāgs i byus drupeit muzykalys padareišonys. Tim, kas kiere pi sirds i īsadūmuoja – tik na dzīduot!, varu mīrinuot – juodzīd itūreiz nabyus! Bet byus īspieja īsajust sovulaik popularuos spēlis “Ugadai melodziju” dalinīka uodā – kai vyss byutu, ka melodejis i spēle nūtyktu par latgalīšu muzykys lauceņu?
Tod nu teikamīs 7. decembrī 18:00 pi Tonis! 😉
Edeite


text:
Sasatikšonys i īsapazeišonys prīks, smaidi i smīkli, draudzeiba i jaunys idejis – tys vyss vyrmuoja gaisā jaunīšu bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” kūsapuļcē, kas nūtyka 9. februarī Reigys jaunīšu centrā „Kaņieris”.
Var drūsai apgolvuot, ka LgSC ir vīna nu spieceiguokajom latgalīšu organizacejom, kura ar padareitajim dorbim ir īgivuse atpazeistameibu na tikai latgalīšu vydā, bet arī vysā Latvejā. Panuokumu atslāgs ir jaunīšūs asūšuo energeja, uzjiemeiba, ticeiba sovim spākim i sirdī asūšais studenta gors, kas nazyud ari piec studeju beigšonys. Par tū, ka nikas tu tuo nav zuds, varēja puorsalīcynuot kūpsapuļcis laikā, kod tyka atsavārts iz izdareitū i runuots par nuokūtnis planim. Par tū, ka latgalīšu jaunīši ir uzjiemeigi i nasabeist izaicynuojumu, līcynoj Dairys Kokorevičys paveiktais; jei beja īsaroduse, lai pastuosteitu, kai topa Latvejis Radejis raidejums „Kolnasāta”. Natyka ari aizmiersts par tim bīdrim, kas LgSC ir bejušs nu pyrmsuokumim, padarejušs organizacejis lobā daudz i da šam nikur nav pazudušs. Pi eipašajom skrūzem kai pateiceibys simbola par padareitū tyka Artis, Ilona, Jurs, Muora, Ilze i Edeite.
Aizvadeitais gods LgSC beja dīzgon ražans, ir tykušs realizāti 7 projekti – izdūti diveji dzejūļu kruojumi – Ingrīdys Tāraudys „Boltais šokolads” i Annys Rancānis „Pylni kārmani dabasu/ Bezdelīgu pasts”, ari „lakuga.lv” ir dorbujusēs, pasateicūt bīdreibys realizātajam projektam, taipat aizvadeitajā godā tyka sajimts finansiejums LgSC administrativūs vajadzeibu segšonai, tyka braukts iz Latgolys školom i vuiceits jaunīšim par latgalīšu rokstu volūdu i vosorā tyka reikuots seminars „Roksti!”, taipat ari organizacejai tyka pīsaisteiti vairuoki breivpruoteigī ar NVA programmys storpnīceibu. Dorbs pi projektim naapsastuoj, i LgSC ir vysod kusteibā, jau janvarī ir suokta nuokamūs projektu eistynuošona, vairuokim projektim teik gaideiti rezultati, i pruotā jau vyrmoj idejis par nuokušajim. LgSC na tykai struodoj, bet muok ari atsapyst, par tū līcynoj gon muzykalī, gon literaturys pasuokumi, gon kūpeigys saīšonys, kod balliešonuos reizem beidzās tikai ar reita gaismeņu.
LgSC dorbojās tī, kur ir vysvairuok latgalīšu studentu, – piļsātuos, kur ir augstškolys i universitatis. Jau vairuokus godus LgSC biroji ir Reigā i Daugovpilī, aizvadeitajā godā darbeiba Riezeknis birojā beja apseikuse, bet bīdreibai ir pīsavīnuojušs jaunīši, kas ir gotovi atsuokt dorbu. Bet vysuleluokuo prīca ir par Jelgovys latgalīšu studentim, kuri pīduovuoja izveiduot LgSC Jelgovys biroju, kas ari tyka izdareits 2012. goda oktobrī.
Kūpsapuļcē tyka īvālāta jauna vaļde – Dagneja Bramane, Kristīne Pokratnīce, Valērijs Kušnirs, Elmārs Ciganovičs i Renārs Kancāns. Nav nikaidu šaubu, ka nuokamais gods deļ LgSC byus pylns pozitivu puormaiņu, jaunu ideju i lelu sasnīgumu.
LgSC vysod ir bejs atvārts sabīdreibai i sovā puļceņā prīcojās redzēt kotru, kam gribīs pabyut latgaliskā vidē, gribīs realizēt sovys idejis i izdareit lobu dorbu Latgolys i leidz ar tū vysys Latvejis lobā!
Kūpā jautruok – pīsavīnoj myusim!
Vineta Vilcāne


text:
Vosorā beju dzimtenī. Latgolā ir labi! Pastrōdōju biķeit. Un kai vysot, naiztyka bez kaidas mozas skrambeņas. Itū reizi īciertu kōjī. Škrobeigi. Izsyta nu slīdem uz pōrs dīnom. Paļdis Rēzeknes ōrstim, ka labi maņi saremontē. Na tai, kai sīvystāvu Jūrmalā. Sašyva leiki, da pīlaide zarazu. Tagad mūkās ar strutom jau 3.nedeļi. Škrobe par munom jaunajōm ķedom (2.att.). Divu dīnu laikā 100% nūlītōjums :)
Vot i vaininīks – KRauta’s ciervs, ar kū uzveikt slynkumu pa 12Ls:
Ķedas zamōk. Arī kōji nūfočieju porsīšanā.
Secinōjumi:
- Srtōdoj prōteigi!
- Lobs ciervs – oss ciervs. Dzeist ōtrōk.
- Gaideit rindā ar asiņōjušu kōji 2 stundes ir norma (cytim tak ari asiņoj un sōp).
- Inflaceja pazuss, ka mes napierksim dōrgōs preces, bet mekleisim lātōkas tuvajūs kaimiņūs (EE; LT; GB). A ja tys nav īspiejams lobōk nikō napierkt, bet naudu uzkrōt bankā (vyslobōk 3l un ōrzemu valutōs).


text:
Jau lobu strāčeiti strōdoju uz Mac datora. Breineigs aparats. Kluss. Nadzierdams. Smuks. Aizjem moz vītas uz golda.
Bet MacOS X maņi drusku besej. Atbiļdeigi paziņoju, ka leidz Linux augt i augt. Tymā skaitā maņi dyžan apbādynōja ībyuvietais failu pōrlyuks Finder. yбorocTb!
Plyks kai bazneicas žurka. Laikam ir viņ drupeiti lobōks par Windows Exlporer, kas ir ōrpus konkurences un vasalō saprōta. Nu i kai ite var strōdōt? Kai dorbōtīs ar failim, mapem?
Tai nu es sōku rakt. Pošam idealais failu pōrlyuks, etalons ir Total Commander. Atrodu vīnu breinumu, par kuru tyka apgalvōts, ka tys ir TC Mac analogs. OчeHb cMeлoe зaяBлeHиe, es jiusim saciešu. Saugļās Disk Order un nav, nav jis ni kaids reals konkurents.
Pazamūcieju es ar jū kaidu strāčeiti un brosnieju. Izaver tai:
Sōka jau maņi vojōt nalobas dūmas par Midnight Commander kompiliešonu komandrindā. Ir varianti, kai izarōda. Bet najauši torrentūs uzgōju Path Finder.
Nau jau nikaids TC, bet maņ īzapatyka. Tei pati dziešona strōdoj ciļvieceigi a ni macosxway. Interfeiss ari dyžan stypri mainams.
Tai, ka palikšu pi Path Finder un MC kompiliešonu, cikam kas, atstōšu vālōkam laikam. Ci jer vāļ kas lobōks nu failu pōrlyukim?
Saites:
Path Finder download. $39.95
Disk Order download. $29.95


text:
Vakar Bieržgaļa kulturys nomā nūtyka Latgalīšu kulturys Goda bolvys “Boņuks 2012” padūšonys ceremoneja. Žurejis sastuovā beja pavysam 22 cylvāki, sovys nūzaris eksperti. Kotrs attīceigi viertēja kategorejis, kuruos jis ir kompetents i kuruos pats nav tīši īsaisteits. Pavysam viertiešonai tyka īsnāgti apmāram 200 nūtykumi i cylvāki. Lobuokī nu tīm nomināti kotrā nu kategorejom. Jau ūtrū godu piec kuortys LaKuGa ir tikuse pi Boņuka kai latgalīšu kulturys masu medejs. Nūpalni pīsanuokās īprīkšejai portala redaktorei Edeitei Husarei. Apsveicam!
Par īguļdiejumu latgalīšu kulturys atteisteibā bolvu sajēme Valentina Mičule – ilggadeja folklorys kūpys „Vīraksne” vadeituoja Atašīnis pusē, tautys dzīšmu i danču vuocieja, Leluos folklorys bolvys, Atzineibys Krysta seviškis pakuopis gūda zeimis i Folklorys gūda zeimis sajiemieja.
Puorejuos bolvys sajēme:
Sabīdreiba i kultura
Goda cylvāks – Ruta Cibule
Lobuokais pasuokums/projekts – 3. Pasauļa Latgalīšu konference–saīts
Latgalīšu kulturys sponsors/mecenats – Vaļsts kulturkapitala fonds (VKKF)
Goda pošvaļdeiba – Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba
Latgalīšu sabīdriskuo organizaceja – Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”
Lobuokais latgaliskais pasuokums školā – Sasadzīduošona Daugpiļs Vaļsts gimnazejā
Goda školuotuojs – Guntra Kuzmina (Bieržgaļa pog.)
Lobuokais latgaliskais pasuokums kulturys/tautys nomā – “Piļsātā nikod napalīk tymss”, Rēzeknis Tautys teātra i veiru kuora „Graidi” izruode
Goda kulturys darbinīks – Ruta Cibule (Viļakys, Bolvu nūv.)
Goda folklorys darbinīks – Sandra Stare, Rēzeknis KN Folklorys draugu kūpa „Vīteri”
Goda amatnīks – Vēsma i Aivars Ušpeļi, pūdnīki
Lobuokuo publicitatis akceja latgalīšu kulturā – Šekspirs Latgaliski – Daugpiļs teatra izruode “Vosorys saulgrīžu burvesteibys”
Latgolys vuorda populariziešona kulturā – “Kolnasāta”, LR1
Lobuokais audio/video raidiejums/sižets masu medejūs – “100 g kulturys”, LTV1. Šekspirs latgaliski i I.Sperga
Muzyka
Lobuokuo pop/rock stila dzīsme – Dabasu Durovys “Pusnakts Triādis”
Lobuokuo šlagera stila dzīsme – Migla “Vīna jauna meitiņa”
Lobuokuo folk/tautys muzykys stila dzīsme – Aija Eriņa “Vysa pyrma”
Lobuokuo alternativuo (ci underground) stila dzīsme – Kvāps feat.Vītnīks “Es šudiņ našuceju”
Lobuokais muzykys albums – Dabasu Durovys “Styklu vītā skaņa”
Lobuokais muzykys video – Dabasu Durovys “Pusnakts Triādis”
Goda debeja muzykā – Ausmeņa Records
Radejis hits (dati nu LaIPA par vysvairuok spieļuotajom latgalīšu dzīsmem Latvejis radiostacejuos 2012. godā) – Galaktika „Paleidzi Dīvs”
Literatura
Lobuokuo proza – Ilze Sperga “Puika mežā”
Lobuokuo dzeja – Anna Rancāne “Pylni kārmani dabasu… Bezdeleigu posts”
Lobuokais izdavums/gruomota – Anna Rancāne “Pylni kārmani dabasu… Bezdelīgu pasts”
Spylgtuokuo publikaceja škārsteiklā/presē – Valentins Lukaševičs “Kotrai tautai ir sovi latgalīši”
Spylgtuokuo debeja literaturā – Pai!
Karteņuos pavysam nalels īskots pasuokumā:
Kartenis: Mārtiņš Vorkalis
Ziņu sagataveja: V. Vilcāne


text: vysavac, recenze robotickych vysavacu, - hadice k vysavaci, vysavace daewoo, - vysavac 12v, prodej vysavacu, - centralni vysavac, roboticky vysavac goddess, - vysavac popela, roboticky vysavac, - prodam roboticky vysavac, sacky do vysavace zelmer, - rucni vysavac ecg, domaci spotrebice, - sacky do vysavace miele, rucni vysavac elektrolux, - levny vysavac, parni vysavace, - vysavac vodni filtr, vysavace lg, - hubice k vysavaci, vysavace samsung, - oprava vysavace, cleanmate, - vysavac na listi, sacky do vysavacu, - v kladno, most, karvina, frydek-mistek, zlin, hadice do vysavace, - bezsackove vysavace test, centralni vysavace husky, - inteligentni vysavac, rainbow vysavac, - sencor vysavac, rucni vysavac, - vysavac do bazenu, vysavace rowenta, - vysavace electrolux, vysavac goddess, - vysavani, centralni vysavac husky, - cistic, opravy vysavacu, - mluvici vysavac, nahradni dily na vysavace, - tycovy vysavac electrolux, kvalitni vysavac, - vysavac akumulatorovy, aku vysavac, - vysavac bezsackovy, saci vykon vysavace, - roboticke vysavace recenze, vysavace vorwerk, - porovnani robotickych vysavacu, usb vysavac, - nosni odsavacka na vysavac, akcni cena, - multifunkcni vysavac, vysavace husky, - vysavac vodni, recenze vysavacu, - vysavac philips, vysavac na vodu, - vysavac popela s motorem, nejvyhledavanejsi, - vysavace bosch, vysavace s vodnim filtrem, - vysavac lg, vysavac neptun, - vysavace clatronic, vysavace fagor, - filtry do vysavacu, vysavac narex, - bezsackove vysavace, vysavac vorwerk, - prumyslove, profesionalni vysavac, - vysavac zepter, nejtissi vysavac, - vysavac test, vysavace concept, - viceucelovy vysavac, posledni trendy, - vysavac na plovouci podlahy, centralni vysavace smart, - dilensky vysavac, vysavac dirt devil, - akumulatorovy vysavac, sacky do vysavace eta, - vysavac rowenta, vysavace wax, - test robotickych vysavacu, viceucelove vysavace, - maly vysavac, robot vysavac, - vysavace listi, prumyslovy vysavac pro suche i mokre cisteni, - pujcovna vysavacu, vysavace eta, - hyla vysavac, test vysavace, - kolik stoji, slevy a další.


text: recenze robotickych vysavacu, vysavac na listi, - tycovy vysavac electrolux, vysavac neptun, - worverk vysavac, bosch vysavac, - cleanmate, mluvici vysavac, - vysavace recenze, v jablonec nad nisou, mlada boleslav, - vysavac homefriend, v usti nad labem, pardubice, havirov, - dilensky vysavac, porovnani robotickych vysavacu, - vodnik, odsavacka na vysavac, - usb vysavac, hoover vysavace, - prumyslovy vysavac, vysavace electrolux, - vysavace sencor, hyla vysavac, - vysavac test, stavebni vysavac, - 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10, centralni vysavani, - bezdratovy vysavac, cyklonove vysavace, - sackove vysavace, vysavace panasonic, - nejvyhledavanejsi, rucni vysavac electrolux, - rucni vysavac philips, vysavac bosch, - dtest vysavace, wax vysavac, - vysavace lux, maly vysavac, - vysavac elektrolux, cistice kobercu, - vysavac na plovouci podlahy, vysavac trilobit, - stolni vysavac, test robotickych vysavacu, - zelmer, vysavace vorwerk, - vysavac s vodni filtraci, profesionalni vysavac, - jaky vysavac, vysavace aeg, - filtry do vysavacu, cisteni, - tichy vysavac, vysavac rainbow, - filtr do vysavace, krbovy vysavac, - mechanicky vysavac, jezirkove vysavace, - vysavac vodni, automaticky vysavac recenze, - nastavec na vysavac, pujcovna vysavacu, - prirucni vysavac, levne, - vysavac dirt devil, vysavac progress, - robot vysavac, bezsackovy vodni vysavac, - vyber vysavace, vorwerk vysavace, - rucni vysavac ecg, vysavace eta, - male vysavace, sacky do vysavace electrolux, - centralni vysavace husky, automaticky vysavac, - vysavac concept, nejlepsi vysavace, - tycove vysavace, kvalitni vysavace, - v liberec, hradec kralove, ceske budejovice, kde jsou nejlevnejsi, - bateriovy vysavac, centralni vysavace smart, - vysavace wax, vysavac dusty, - vysavac eta, prodam roboticky vysavac, - tepovac, vysavace philips, - vysavac popela, vysavac na popel, - inteligentni vysavac, vysavac lux, - nosni odsavacka na vysavac, rainbow vysavac, - hadice k vysavaci, vysavac na mokre vysavani, - akumulatorove vysavace, vysavac bezsackovy, - rucni vysavace, nejžádanější a další.


text:
Ontonam Slišānam
Smierts atīt i pajem. Nivīnam navaicoj. Tok i dzeive atīt poša i suocās. Nivīns tok bārnam navaicoj, voi jis gryb dzeivuot. Jis jem i pīdzymst kaidai muotei i kaidam tāvam nazkur iz ituos zemis.
Breinums. Radeišona. Šyunys sasatyka i saguoja kūpā. Varēja tok nanūtikt, tok nazkas nūtyka, a tod jau cyta ceļa nabeja kai dzeivuot i dzeivuot pa sovam.
Kotrys cylvāks ir vasals pasauļs. Tys pasauļs nasarūn ni nu kuo iz leidzonys vītys. Tū pasauli mes kotrys izaudzejam pamazeņam viņ nu vysa, kas ir apleik – nu mamys gluostu, tētis vuordu i sābru lomuošonuos. Apleik tik daudz ceglu, nu kuo ceļt sovu pasauli, tok vysleidza kotrys pats atrūn tū pundamentu iz kuo ceļt – mīlesteiba voi naids, skumis voi cereibys, prīca voi bāda. Kotrs pats meklej i atrūn tū cementu, ar kū lepēt ceglus – speiteibu voi padeveibu, olkonumu voi progareibu, trokumu voi žālumu.
Cegli tymā pasaulī samyurāti cyts pi cyta, sakrytuši kai kaleidoskopā – pasaviersi tai, redzeisi tū, a viersīs itai i īraudzeisi itū. Vysaidi fragmenti sakrytuši, kotru reizi pa sovam. Ūtra taida cylvāka vaira nasatiksi. Ūtram i sova pasauļa naparuodeisi, partū ka jis tī redzēs kū sovu – seve atspeidumus iz ūtra pasauļa sīnu.
Kas zyna, voi latgalīšu pasauļs leluoks, partū ka jam ir dubultais dybyns – vēļ vīna volūda i vēļ vīna nu bierneibys zynoma zeimu sistema ar vuškom i klāvim, studini i batvinim, abādu i saļmom, kopusvātkim i Ganeņu mišu, atlaidom i spovidi, smutim i stulpim, aizalīgšonu runuot sovā volūdā ar bārnim i svešim, myužeigu i napuorejūšu akcentu vysuos pasauļa volūduos.
Voi varbyut latgalīšu pasauļs mozuoks, partū ka kartē jis aizjem tik nalelu daļu jau tai mozuos Latvejis i nikur dzeivē tuoli natiksi ar taidu dzeraunis volūdu – ka vēļ saimē voi veikalā, iz īlys voi kopūs, bazneicā voi diskotekā. A kur karjera, kur īspiejis?
Varbyut tys latgalīšu pasauļs tik mozeņš, ka vīneiguo īspieja jū īraudzeit sovys vaļsts televizejā ir nūbolsuot ar SMS dzīdūšus saimu šovā.
Tok otkon – ka šovu taiseituoji redz, ka ar latgaliskū ideņtitati var peļneit i kotrā šovā īlīk kaidu latgalīti, kab Latgola i alternativī bolsuotu, deļkuo ar latgaliskū napeļnej Latvejis kultura i izgleiteiba?
Latgaliskuo Latveja i šudiņ ir bolta pleme. Nazkas nazynoms, partū ka školā par jū navuica i nastuosta kai par normalu i godu symtim dzeivu latvyskuo pasauļa daļu, a sabīdreibai vīgļuok izalikt, ka nikuo nav. Pasasmīt, pasabreinuot i aizmierst kai nazkū nanormalu.
Zynit tū puosoku par buorineiti – atbrauc iz sātu precinīki, a div gudruos muosys tik pa pogolmu grūzuos, trešuo klietī zam kubula pabuozta, kam dorbūs nūsaskriejuse, nasukuota golva i mute nateira. Tok kas gols golā saguoja – gudruos muosys lobuokajā gadīnī apsaprecēja ar kolpim i aizbrauce iz Īreju, a buorineite palyka par sovys zemis kienenīni, tyka pi sova veirīša i ak jau beja loba mama juo bārnim i nikod nivīnu sovu bārnu nabuoze zam kubula tik partū, ka na tai runoj voi na tai apsaviļcs.
Koč varbyut buorineitis meitys vysys zam kubulu sēd i latgaliski runoj, a sabīdreiba nimoz naizzynoj, ka var apprecēt i koč kū cytu – na tikai tū kulturu, kas pa prīšku grūzuos. Tai tys īt godu godim – i cara i Ulmaņa, i vuocu i sovetskajūs laikūs, i myusu dīnuos.
Stereotipi i montuotys suopis ir myužeigys kai zīmys snīgs – pavasarī nūkiust, a nazkur vysleidza palīk, ka jau kasrudiņ izsnīg otkon nu jauna i kotram jaunam i jaunam satyktajam juoskaidroj, ka asu latvīte i maņ taišni taipat bais par sovu vaļsti i juos nuokūtni kai vysim.
Tok vīnu dīnu izaruod, ka tys pasauļs ir tik vuoreigs kai lads iz rudiņ aizsolušys paļts – mirdz solnā naradzātim rokstim, a dasadūrsi ar zuoboka purnu i sakriss gobolūs. Pa mozai drupaneņai salaseits, zynoms da mīļu i apnics kai babys bufets ar cyrmuļu saāstom kuojom i ar zeļonku aplītom duraveņom.
Vīnā reizē pasauļs saškeist, i vaira nikuo nav tai, kai beja. Nazkuo žāl – kai nanūtykušu svātku voi naapāstu kompetu. Kaleidoskopa stikleni otkon sakryta jaunā rokstā – šmuki, tok vaira na tys. Cyts cylvāks cytā vītā pīraksteis koč kū skaistu, tok vaira na tū. Stykla gabaleni i pērleitis aizrypuoja.
Cikom es runoju latgaliski, volūda ir dzeiva. Cikom es dūmoju i sovā apleicīnī deļ sova pasauļa atrūnu ceglus, muns pasauļs ir jauns i styprys, jis ceļās, aug i palīk vys kruosainuoks. Cikom tu skaiti, kū es rokstu, volūda ir dzeivuoka par dzeivu i munam pasauļam apleik pasaruoda vys vaira i vaira ceglu – jem i ceļ, jem i taisi.
Piec nazcik miļjardu godu saule izdziss i vyss dzeivais iz pasauļa izmiers. Saulis myužu latgalīšu volūdai, vaira i navajag.
Category
Tags
3 Comments
-
Dažreiz vuordu ir daudz… dažreiz padaudz, a dažreiz tu nazyni kai jī skaņ.
Izskaitieju kotru butru 😉
Lasu, lasu! Lai arī nevienu vārdu latgaliski nemāku pareizi uzrakstīt, ja nu vienīgi varbūt “Vasala!”. Bet tas jau nekas. Vienalga caur Tevi un dažiem citiem Latgale ir ienākusi arī manā pasaulē. Un man par to prieks. Nezinu, vai Tev ar to pietiek. Varbūt vismaz iesākumam? 😉
-


text:
Cik labi, ka 1. septembris ir tikai napadareitūs dorbu termeņš, na suokums jaunom mūceibom. Nu labi, ar pyrmūdīni stuojās spākā vēļ vīns dorba leigums, tok tys tai. Puordzeivuosim vysu.
Bet vairs nivīnys školuotuojis. Nivīna saceriejuma par Raini. Nivīna kontroldorba fizikā. Nivīna paragrafa viesturē. Nivīnys īskaitis matematikā. Nivīnys puču izstuodis. Nivīna debila prīšknasuma. Nivīnys dežurys klasē. Nivīns vaira naizsauks ni pi tāfelis, ni skaiteit dzejūli.
Aleluja. Tuo deļ vīn beja vārts sagaideit jaunu godu symtu i tyukstūšu.
A ite kartenis nu paguojušuo laika. Storp jom ari vīna, kai nazkod beja školā.
Washington, D.C., circa 1922. “Maret French School.” The book: “Fables la Fontaine.”


text:
Salyku žurnalam vairōkas cackas, kas nav vajadzeigas, bet smuki izaver.
- Nūjiemu nūst vacū lobū LightBox. Gona. Tagad ir jauni varūņi. Žurnalā tagad byus FancyBox. Jis lobōk izaver, krutōks un, kas svareigi — strōdoj naatkareigi nu tō, biļdis īrokstā ir lyktas pa vīnai voi parreizi kai galerija. Kas svareigi — autors latvīts! Jānis Skarnelis nu klade.lv Malacs! Ols nu maņi. Zīdojumu pūga PatPal’ā ari ir :) WordPress spraudņs.
- Vāļ pīlyku, kai ōrzemnīki roksta, sexy sliding paneļi. Pasōkums izmontoj ņiuļa modnū jQuery. Par jQuery beja lobs roksts vīnā nu munom RSS padevem, kur par sekseigū paneļi ari uzzynōju. Pateik! Poša ideja ir apraksteita web-kreation blogā. Pats pajiemu vīnu nu WordPress spraudņim, kas realizej ideju. Saite.
Tagad maņ žurnala augšejā lobajā styurī ir modna pūga:
Kod es jū damīgļu, tod smuki izbrauc pīzateikšanōs aicynōjums:
Asūt žurnalā pūga maina paskotu uz:
Pi tam maņ ir pīejama lela daļa nu backenda lobumim pa taisnū:
Saprūtams, ka vysu var reguļāt (krōsas, veidu u.t.t.). Kotrā ziņā, cikam kas, asu dyžan apmīrynōts :) Paneļs strōdoj un ir ārts nu lītōšonas vīdūkļa.
Taidi, vot, jaunumi.
p.s. Kaida xy… latgalīšu volūdai nav ISO koda??? WTF! Cerams, ka nu janvara kas mainēsīs. Ka nā — tulkosim launchpad‘ā pōri latvīšu stringim sovus ;)


text:
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir sabīdriska organizaceja, kas apvīnoj studejūšus i studejis beigušus jaunīšus, kam ir svareigi LgSC statutūs nūsaceitī mierki i aizdavumi.
Bīdreibys nūsaukums ir „Latgolys Studentu centrs”, krīvu volūdā – „ЦeHTp cTyдeHToB ЛaTraлий”, angļu volūdā – „Students’ centre of Latgola”. Bīdreibys nūsaukuma saeisynuojums – „LgSC”.
LgSC mierkis ir sekmēt jaunīšūs Eiropys pylsūneibys apsazynuošonu i veicynuot jaunīšu īsasaisteišonu Latgolys nūvoda kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibā, koordinēt ar tū saisteitūs projektu izstruodi i realiziešonu.
LgSC golvonī aizdavumi: izstruoduot, koordinēt i realizēt projektus, kas sekmej jaunīšu īsasaisteišonu Latgolys nūvoda kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibā; apzynuot jaunīšus i studentus, kas īt nu Latgolys, i veicynuot jūs sadarbeibu; veicynuot latgaliskuos pošapzinis ceļšonu i latgalīšu volūdys lītuošonu, atteisteit interesi par Latgolys kulturvidi, ekonomiku i sabīdriskajim procesim; sekmēt jaunīšūs Eiropys pylsūneibys apsazynuošonu, kai ari kūpeigys eiropeiskuos identitatis sajiutys i integracejis izaveiduošonu.
LgSC devize – Latgolu saulē ceļt.
LgSC moto – Dūd vacam gūdu, ej jaunam leidza!
Bīdreiba dorbojās Latvejis Republikys teritorejā i uorpus juos, sasadorbojūt ar leidzeigom organizacejom cytuos vaļstīs, kai ari cytom bīdreibys interesis aizstuovūšom, atbolstūšom i īsaisteitom īstuodem, fiziskom i juridiskom personom.


text:
Bīdreiba „Latgolys Studenu centrs” 16.februarī 17.00 stuņdēs Vīneibys īlā 13-113 (Daugpilī) vysus latgaliski raksteit grybātuojus aicynoj iz latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibu “Vuceisimēs latgalīšu rokstu volūdu vīnuvīt”. Rokstu volūdys apvuiceiba nūteik LR Kulturys Ministrejis izsludynuotuo konkursa „Integracejis pasuocīni 2011” tematiskajā jūmā par latgalīšu rokstu volūdys saglobuošonu apstiprynuotuo projekta „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu!” ītvorūs, kura mierkis ir […]
Gribi zynuot, kai australīši sadzeivoj ar kengurim i aborigenim i kū Australejā dareja latgalīši? Atej gostūs trešdiņ 18 stuņdēs iz LgSC Tonis biroju Antonejis īlā 8-3/6. Itūreiz Jurs Viļums i Jurs Vucāns stuosteis par grupys „Dabasu durovys” pīdzeivuojumim Australejā. . Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Svinēsim Latvejis dzimšonys dīnu!Latvejā krīze izabeigs 27. majāOriginalais “Ontans i Anne” ReigāLatgaliskais Raiņs ReigāNu […]
„Latgolys Studentu centrs” i „Latvejis Aizsorgu organizaceja” aicynoj Tevi svinēt Latvejis dzimšonys dīnu kūpā 16. novembrī 19:00 stuņdēs LU golvonajā ākā (Raiņa bulvārī 19), 1. auditorejā. Patriotiskā nūskaņā izzynuosim vaira par Latveju, spēlēsim kaitys, byus īspieja izzynuot, kai svātku svineibom gatavejās cyti. Prīcuosimīs, ka atīsi ar sovu grūzeņu. Pasuokumu atbolsta Latvejis Universitate. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Latgalīšu […]
Kab īpazeistynuotu ar latgaliski rokstūšajim myusu dīnu autorim, Reigys Gruomotu svātku laikā Kongresu noma Mozajā zalā svātdiņ, 9. oktobrī, 12:30 stuņdēs nūtiks vuiceibu kinys „Latgolys kulturys montuojums” seanss i sasatikšona ar kinys taiseituojim i autorim. Vuiceibu kina „Latgolys kulturys montuojums” ir audiovizuals stuosts par taidim latgaliski rokstūšim autorim kai Ilze Sperga, Anna Rancāne, Juoņs Ryučāns, […]
Ūtardiņ, 13. septembrī, 18:00 stuņdēs Raiņa i Aspazejis sātā, Reigā, Bazneicys īlā 30, byus vīns nu ituo goda Dzejis dīnu latgaliskuokūs pasuocīņu – myusu dīnu latgalīšu dzejis vokors «Gostūs pi Raiņa». Pasuocīnī paradzāts prof. Janinys Kursītis-Pakulis stuosts «Raiņa Latgola», sovus tekstus skaiteis latgalīšu dzejnīki Juoņs Ryučāns, Valentins Lukaševičs, Emileja Kalvāne, Ilze Sperga i c. Latgalīšu vokori Reigā […]
Latgalīši izdavuši puosoku gruomotu par krīzi Par speiti krīzei bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse gruomotu „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”, kurā apkūpotys skaistuokuos latgalīšu literaruos i tautys puosokys, dereigi padūmi lātai saimnīkuošonai i sliminīku lečiešonai, roksti par vacajom krīzem i anekdoti par myusu laiku Latveju i vaļdeibu, myusu dīnu jaunīšu raksteitī stuosti […]
Studentu organizaceju laime i nalaime reizē ir paaudžu maiņa – vīni atīt, cyti aizīt. Ka napasaveic, pa vydu ir puorruovums – tradicejis i suoktais dorbs pagaist. Tai ari Latgolys Studentu centrs, kas atsajaunuoja 20. gs. 90. godu beiguos i ar aktivitatis kuopumim i krytumim struodoj da myusu dīnu, gon raudzeja puorjimt 90. godu suoku pīredzi […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” 17. decembrī 16:00 aicynoj iz ilgi carātū i beidzūt sareikuotū Baļtinovys amatīrteatra “Palādas” vīsizruodi Reigā – Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatē Visvalža īlā 4a, 401. ustobā (zalā, 4. stuovā). Īeja bez moksys. Izruodis garums pusūtra stuņde. Pasuocīni reikoj LU Huminitarūs zynuotņu fakultate sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys Studentu centrs”. Izruode nūtiks LU […]
Vasali! Sajiemu viestuli nu LR Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis par dorba grupys izveidi, kam da 20. decembra juoizstruodoj prīšklykumus i juoīsnīdz izglītības un zinātnes ministra parakstītu informāciju Ministru prezidentam par veicamajiem pasākumiem latgaliešu rakstu valodas kā vēsturiska latviešu valodas paveida saglabāšanai, aizsardzībai un attīstībai. Tys ir, dorba grupai juosagatavej prīšklykumi par Latvejis vaļstī napīcīšamajim pasuokumim […]
Jau itū sastdīņ vokorā Viļakas nūvoda Šķilbanu pogosta Upītes tautas nomā nūtiks vacuokais latgalīšu festivals “Upītes uobeļduorzs 2010”! Ite pasuokuma programa. 1. Vinsents Kūkuojs 1910 a. Ontons Slišāns 1925 2. Karburators 1935 b. Valentins Lukaševičs 1950 3. Soldanī 2000 c. Mārīte Slišāne 2015 4. Rekovas dzintars 2025 d. Puosoku diska prezentaceja 2040 5. Zintis […]
Ite seņ sūleituo 2. daļa stuostam par pyrmū mīlesteibu. 1. daļu klausīs ite. Stuosts nu LgSC organizeituo jaunīšu stuostu konkursa “Stuosti par myusdīnom ar laimeigom beigom”. [soundcloud url=”http://soundcloud.com/lgsc/pyrmuo-milesteiba-ii”] Autore Marta Pētersone (Jelgovys Speidūlys gimnazeja). Īrakstiejuse Edeite Husare. Īrunuojuse Ilze Sperga. Īraksteits Tonis birojā 2010. goda 24. martā. Marta roksta: “Dzeivuot – tys nūzeimoj gaideit izdeveigu […]
Šudiņ vokorā Tonis birojā projektu vokors. Reit turpynuojums itai izklaidei. Kai smejīs, cytim vosora, a cytim i vosora, i juodūmoj par rudini. Ite zemļuok karteņa nu paguojušuos nedelis izprīcom ar SIF projektu, kas gols golā īsīts svēre 2 kilogrami i symtu gramu. Ireta i Artis cap i lej iudini. Koč kai tei latgalīšu volūda juodaboj […]


text:
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) 16.febralī Daugovpilī vysus interesentus aicynuoja iz latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibu „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu vīnuvīt”. Lai dareitu sovu miseju – saglobuotu, popularizātu i atteisteitu latgaliskuos kulturys vierteibys, tūstorp latgalīšu rokstu volūdu, LgSC periodiski roksta projektus, reikoj pasuokumus, izdūd gruomotys latgalīšu rokstu volūdā. Itū reizi LgSC Daugovpiļs nūdalis studenti pārnejuo gods […]
Bīdreiba „Latgolys Studenu centrs” 16.februarī 17.00 stuņdēs Vīneibys īlā 13-113 (Daugpilī) vysus latgaliski raksteit grybātuojus aicynoj iz latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibu “Vuceisimēs latgalīšu rokstu volūdu vīnuvīt”. Rokstu volūdys apvuiceiba nūteik LR Kulturys Ministrejis izsludynuotuo konkursa „Integracejis pasuocīni 2011” tematiskajā jūmā par latgalīšu rokstu volūdys saglobuošonu apstiprynuotuo projekta „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu!” ītvorūs, kura mierkis ir […]
2011. goda 25. novembrī Kulturys ministreja izsludynuoja konkursu „Integracejis pasuocīni 2011” pīcuos tematiskajuos jūmuos: mozuokumtauteibu kulturys i sovpateibys saglobuošona, pylsūniskuos leidzdaleibys veicynuošona, lībīšu kulturys i volūdys saglobuošona, latgalīšu rokstu volūdys nūstyprynuošona, uorzemēs dzeivojūšūs latvīšu identitatis saglobuošona. Konkursā iz vysom jūmom tyka īsnīgti 55 projektu dasacejumi, nu kurim finansiejums daškierts 13 projektim. Divejus projektus īsnīdze ari […]
Vasali! Sajiemu viestuli nu LR Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis par dorba grupys izveidi, kam da 20. decembra juoizstruodoj prīšklykumus i juoīsnīdz izglītības un zinātnes ministra parakstītu informāciju Ministru prezidentam par veicamajiem pasākumiem latgaliešu rakstu valodas kā vēsturiska latviešu valodas paveida saglabāšanai, aizsardzībai un attīstībai. Tys ir, dorba grupai juosagatavej prīšklykumi par Latvejis vaļstī napīcīšamajim pasuokumim […]
Vasali! Paļdis vysim, kas vakar vieli vokorā pīsavīnuoja sarunai Skype par LgSC niu i bīdreibys atteisteibu! Kūpā sasalasējem 19 cylvāku. Ka Teve tī nabeja i gribi pīsadaleit, atsyuti maņ sovu Skype niku! Voi ari meklej pats – saprge. Sarunys turpynuojums Skype 16. martā 22:00-23:00. A sarunys turpynuojums kluotīnē – vieļuok pavasarī. Turpynojūt ideju vātru par […]
Lai pārrunātu pēdējā laikā aktualizēto jautājumu par Latgalē runātās latviešu jeb latgaliešu valodas statusu un lomu novada identitātes saglabāšanā, Latvijas universitātes Latviešu valodas institūts otrdien, 8. decembrī, rīko diskusiju, lai šos jautājumus izvērtētu no zinātniskā viedokļa. Diskusija 8. decembrī notiks plkst. 13 Latvijas Zinātņu akadēmijas 3. stāva zālē. Diskusijā piedalīsies valodnieki un valodas politikas speciālisti: Izglītības un zinātnes […]
Ituo goda 8. decembrī 13:00 stuņdēs Latvejis Zynuotņu akademejis 3. stuova zalā LU Latvīšu volūdys instituts reikoj zynuotnisku diskuseju “LATGALES LATVIEŠU VALODA LATVIJAS VALODAS POLITIKAS KONTEKSTĀ”. Pīsadola: IZM vaļsts volūdys politikys nūdalis vadeituoja Zaiga Sneibe, LU Latvīšu volūdys instituta direktore Dr. habil. philol. Ilga Jansone, Vaļsts volūdys centra direktors Dr. habil. med. Māris Balteņš, Rēzeknis […]
Vaira informacejis i nūlykums ite. Paleidz Latvejis Nacionaluo biblioteka i Bārnu literaturys centrs. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Jaunīšu lobūs stuostu konkursa nūlykumsinfo LgSC 4. augustsInformaceja par kursim LNB palaistaLatgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps DagduLatvejā krīze izabeigs 27. majā
Bārnu i jaunīšu stuostu konkursa nūlykums Kab sekmeitu bārnu i jaunīšu interesi par myusu dīnu Latvejā nūtīkūšajim socialajim, ekonomiskajim i politiskajim procesim i mudynuotu jūs kai nuokūtnis sabīdreibys daļu izsaceit sovu redziejumu par šudiņdīnys pasauli i juo puormainem, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izsludynoj bārnu i jaunīšu stuostu ar laimeigom beigom konkursu. Teik gaideiti stuosti, kurūs […]
Izkūpsim sovu latgalīšu rokstu volūdu! LgSC reikuotī latgalīšu rokstu volūdys kursi Reigys centrā nūteik pyrmūdīņu vokorūs da semestra beigu. 17:00 – volūdys pamati 18:00 – kai pareizi raksteit Latvejis Nacionaluos bibliotekys telpuos, iz Elizabetis i Barona īlys styura, Barona 14, 3. stuovā, 312. ustobā taišni trepēs. Nav svareigi, ci ar latgaliskū vuordu iz lyupu pasamūst […]
Nu ituo goda 2. augusta leidz 6. augustam Preiļūs nūtyka „Atzolys” – jau sastū godu piec kuortys bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” reikuots izgleitojūšs seminars Latgolys jaunīšim. Seminaru reikoj latgalīšu studenti deļ jaunīšu, kam ir interese par Latgolu i latgalīšu volūdu, literaturu, viesturi, kulturu. Na par veļti „Atzolu” moto ir Kazimira Skryndys vuordi: „Iz tom jaunom atlasem lai ir […]
Vasali vosorā! Pasaverit rokstu “Latvejis Viestnesī”. Varbyut ir kaidi komentari, vīdūkli? Voi varbyut ir napīcīšama kaida LgSC reakceja – atbiļdis roksts, diskuseja voi informativa akceja? LgSC vuordā vakar KKF tyka īsnīgti 7 projekti: – latgalīšu muzykys karaoke disks (Edeite Husare); – latgalīšu puosoku izlase “Tu soki. Es soku. Puosokys par krīzi” (Marita Papiņa); – Danieļa […]
Šudiņ vokorā Tonis birojā projektu vokors. Reit turpynuojums itai izklaidei. Kai smejīs, cytim vosora, a cytim i vosora, i juodūmoj par rudini. Ite zemļuok karteņa nu paguojušuos nedelis izprīcom ar SIF projektu, kas gols golā īsīts svēre 2 kilogrami i symtu gramu. Ireta i Artis cap i lej iudini. Koč kai tei latgalīšu volūda juodaboj […]
Da ituo goda 30. juņa bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj jaunīšus vacumā nu 15 da 19 godu pīsasaceit daleibai Latgolys kulturviesturei veļteitā seminarā „Atzolys” (atlases, jaunī dzynumi), kas nu 2. da 6. augusta nūtiks Preiļūs. Seminars „Atzolys” nūtiks jau sastū godu piec kuortys, juo laikā jaunīšim nu vysys Latvejis byus vareiba izzynuot vaira par […]
Šudiņ sajiemu Latgolys Radejis” direktora Valda Labinska viestuli (kai i daudzi cyti latgalīši). Vaira Naktineicā. Piec tam publicieju dīnrokstu “Dīnā” par latgalīšim i jūs radejom. Cyta storpā citejūt i LgSC 9. februara relizi par latgalīšu volūdu medejūs. “Par tū pošu problemu jau vairuok godu rauga runuot bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”. Tok plyka NVO bez politiskūs […]
Kai Jius ak jau zynit, pyrmūdīnēs nu 20. apreļa da 15. juņa nu 17:00 da 19:45 LNB Krišjuoņa Barona īlā 14 (312. ustobā, 3. stuovs tīpat trepēs) nūteik latgalīšu volūdys kursi, kū voda Muora i Kristīne. 17:00 latgalīšu volūda īsuociejim, 18:15 pareizraksteibys nūdarbeiba. Aicynoju vysus, kam ir taida vareiba, atbaļsteit itū iniciativu i īsavuiceit raksteit […]
Pagaidom tikai latvīšu volūdā. Latgalīšu tulkuojums taps. Byutu zam myusu gūda informaceju pa latgalīšu kursim nadūt latgaliski. 🙂 Tok LNB gribēja, kab relize ītu jau šudiņ, partū ka pyrmūdiņ byuškys par vieli. Deļtuo sastrāpuojom mudri nazkū i jī izsyutēja. LNB sātyslopā var apsavērt par latgalīšu rokstu volūdys kursim. Nūtiks nu 20.04. da 15.06. pyrmūdīnēs. Nu […]
Latgalīšu rokstu volūdys kursi suoksīs 20. aprelī. Tīpat Latvejis Nacionalajā bibliotekā (Reigā), Barona i Elizabetis īlu styurī, – pyrmūdīnēs nu 17:00 da 20:00 da 15. juņa. Telpys sarunuotys, Muora i Kristīne tryn nazi i pildspolvu, dareišonys vaine. Itymā nedeļā byus vaira informacejis, pīsasaceišona da 20.04. piecpušdīnis iz e-postu lgsc i inbox.lv. Vari padūt itū ziņu […]
Ir sataiseitys div jaunys sadalis: kalenders i volūda. Pyrmajā informaceja par tyvuokajim pasuokumim i cytim svareigim datumim. Ūtrajā informaceja par LgSC programu i dorbim latgalīšu volūdys saglobuošonai 2008. godā (i drupeit par planim 2009. godā). Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Par vaļsti i latgalīšim8. decembrī 13:00 stuņdēs diskuseja par latgalīšu volūduBārnu i jaunīšu lobūs stuostu konkurssJaunīšu lobūs stuostu […]
Pīktdīņ, 27. februarī, nūtiks pikets par atbolstu latgalīšu medejim pi Nacionaluos radejis i televizejis padūmis (NRTVP). Jū organizej LgSC bīdrs Mareks Gabrišs i bīdreiba “Latgaļu sāta”. Informaceja par itū temu ir īgiustama škārsteiklā: diena.lv – Latgalieši protestēs pret vienīgā radioraidījuma slēgšanu lakuga.lv – Pikets latgalīšu volūdys atbolstam plašsazinis leidzekļūs reitingi.lv – Atbalstīsim medijus latgaliešu valodā! […]
Politiskuos situacejis nastabilitate i varys krize vaļstī ar vodūšus politiskūs spāku krahu i jaunu spāku, līderu mekliejumim i ceņtīnim izaraut prīškysgolā, taipat pošvaļdeibu, Eiroparlamenta i ak jau i Latvejis parlamenta vieleišonu tyvums naīt garom ari navaļstiskajom organizacejom. Ari LgSC kai aktiva i stabila NVO ir sajāmuse vairuokus aicynuojumus sasadorbuot ar politiskajom partejom: kai mudynuojumus īsapazeit […]
Ar Latvejis Universitatis Filologejis i muokslys zynuotņu fakultatis vuiceibspāku entuziasmu, kai ari ar Vaļsts Kulturkapitala fonda finansialū atbolstu no ituo goda 16. janvara da 2. februara nūtyka Catūrtuo latgalīšu volūdys i kulturys zīmys škola Sibirī Krasnojarskys nūvoda Ačynskā. Zīmys škola ir centralais pasuokums ar Sibiri saisteitajūs projektūs, sovu rūku projektūs pīlīk ari Latgolys Studentu centra […]


text:
Biļde nu Grant Neufeld
Runa ir par TV3. I žurnalistu naprofesionalitati. Tys, ka žurnalisti putroj faktus i vysaiž jū sagrūza laikam ir norma :( Tai vacō goda pādejā vokorā pa TV3 gō nazkaids raidejums. Ni to ziņas, ni to nazkaids goda nūtykumu tops. Runa jō par nasanym nūtykumim. Par tū tai dyžan īkryta prōtā. Nūtykumi svaigi i vysim zynomi.
Citiešu pec atmiņas. Nav nikaidas gribiešonas vaicōt īrokstu (nazynu, ci taids vyspōr ir). Pyrmais breinums:
… tika nozagti n tūkstoši latu no Bērnu slimnīcai saziedotās naudas …
3,14zdec! Nu mieness nūkrytuši. Vysur tyka uzsvārts, ka nauda beja slimineicas a ni nu zīdōjumim! Bet kurais ta pīmiņ tik vacus nūtykumus. Stōsteisim tai, kap byutu īspaideigōk i sensacionalōk!
Ūtrais:
… nakstklubā dzīvi sadega 150 cilvēki …
Jā… nikō nasciesi. Nabadzeņi. Vysi sadaga! Viņ pec nūtykuma sacēja, ka lelōkō daņa ni sadaga a sazaindēja ar dyumim. Daļa tyka samīgta deļ lelōs gryusteišanōs pi duravom.
Lātu sensaceju medinīki. Deļ taidim gadejumim, es vyspōr nazaveru ziņas ni pa LNT, ni TV3. Viņ Panorāma +/- turās. Koč i tī ari gona breinumu. Pīmāram, pec medeibom dorba laikā ļauds dūmō, ka runa īt par Jelgavu. Jelgava un Jelgavas novads tei ir dyžan lela starpeiba. A te vyss vīnā maisā: nūvods, Jelgava, intervejas Jelgavas centrā a ni rajonā u.t.t.
p.s. A, jā virszemes TV komplektus var pasyuteit car maņi ;)


text:
Vaļsts kulturkapitala fonda projektu konkursā ir apstiprynuots „Latgolys Studentu centra” īsnīgtais projekts „Latgaliskuos kulturys veicynuotuojis – bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” – atbolsts” 1000 LVL apmārā. Finansiejums tika īgiuts VAS “Latvejis Vaļsts meži” finansātajā mierķprogramā „Profesionalu navaļdeibys kulturys organizaceju atbolsts”. Projekts tiks realizāts nu ituo goda marta leidz decembrim.
Īcarātuo projekta mierkis ir snīgt atbolstu LgSC darbeibai, sadzūt daļu nu projektu vadeibys i administrativom izmoksom, tai nūdrūšynojūt inovativys, aktualys kulturys atteisteibu Latvejā i Latgolys regionā, kai ari tuos populariziešonu publiskajā telpā.
Īgiutais finansiejums veicynuos ituo goda laikā īcarātū pasuokumu i projektu realiziešonu, tiks reikuoti vairuoki pasuokumi – gon taidi, kas īgivuši jau tradiceju raksturu, kai, pīmāram, latgalīšu literaturys nakts „Tievanānu pavasars” Viļānūs, gon jauni pasuokumi, pi kuru organiziešonys šūbreid struodoj LgSC bīdri i interesenti. Kai viestej tautys paruna – dorbs dora dareituoju!
LgSC


text:
Tyvojūtīs svātkim, LgSC, kab ite radeitu svātku laika sajiutu, treis reitus sātys lopā publicēs Naaizmērstulis (Rozālejis Tabinis, vaira par jū var paskaiteit: http://ej.uz/naaizmerstule) Zīmyssvātku puorsokys. Šudiņ trešuo puorsoka.
PUTNEŅU EGLEITE
„Ak egleite, ak egleite,
Cik skaista esi tu!”
skaņ dzīsmeite, bārni smaidūšom acteņom skotuos myrdzūšā egleitē.
Cik tamā skaistu, gordu līteņu! Tur sorkons uobeleits, tur zalta rīksteņš, tur konfekte i vēļ daudz, daudz kuo gorda! Zoru zareņūs dag sveceitis, sorkonys, zalis, zylys, boltys. I kas tys? Ai, zvaigzneitis bērst! Vīns ūtrs grib nūkert zvaigzneiti, bet baist, ka rūcenis nasadag. Nu vīna zareņa nūkryta vasals zvaigzneišu leits.
– Kas zvaigzneitis bēre? – prosa kaids prīškklasis bārns sūpluok stuovūšam trešuos klasis skūlānam, sovom pat bruoļam.
– Tur breinumsveceite daga, – atbiļd zāns.
– Kam jei sadaga? Vai vēļ taida degs?
– Skotīs!
Nu ūtruo zora pabyra zalta zvaigzneitis i nu trešā, catūrta! Vysa egleite pīmirdzēja vīn, kod nu vērsyunis, nu leluos spūdruos zvaigznis iz vysom pusem suoka bērt mozys, vēļ spūdruokys zvaigzneitis. Leidz kū nūleja zvaigžņu leits, izreizis egleite palyka tymsa. Vysys cytys sveceitis izdaga. Pi egleitis pasaruodeja buols, bolts, kai snīga kupona, veceits. Jam placūs beja lels maiss. Apsveicis skūlas bārnus, veceits nūjēme maisu nu placim i suoka izdaleit duovonys.
Čaklim, ruotnim bārnim jis deve lobys, gordys lītenis, sliņkim pustukšys papeira kuleitis. Vīnam zānam pat žogoru padeve! Oi, rauduoja tys nabadzeņš i sūleja lobuotīs. Boltais veceits beja ļūti žālsirdeigs. Jis zynuoja, ka zāns lobuosīs, deļtuo tyuleit jam pīdeve i duovynuoja pruovu soldonumu kuleiti.
Izdalejis duovonys, boltais veceits saceja bārnim:
– Iz redzēšonūs, bierneni, leidz cytam godam! Audzit čakli, ruotni, lai cytu god’ es vysim varātu pylnys soldonumu kuleitis nest. Tod pasaklausot, kū vēļ jums grybu teikt: Maņ daudz cytu bierneņu, bet munu duovunu tī nagaida. Vēdereni tim cytaidi kai jums i soldonumu napanas. Kanepis, mīžu gryudeni, lynsāklys, kaltātuos ūgys, maizis drupatenis tim biernenim vairuok garšoj, na kai jums soldani peiredzeni. Vai kurs nu jiusu naatminēs, kas tī par biernenim?
– Putneni, putneni! nu vysom skūlys zālis pusem atskanēja saucīni.
– Nui, putneni. Šudiņ jī vysi izsolkuši. Zeme sasoluse, ar snīgu nūkluota, siekleņu tur dabuot navar. Voguleni, kuopureiši, kū putneni lobpruot ād, saleida dzili škērbēs, kryumūs ūgu vairs nav. Jums ir Zīmassvātku prīki, bet naboga putneni bodu i soltumu cīš. Vai nasareikuosit jius jim egleitis?
– Egleiti? Putnenim? Breinuojuos bārni.
– Nui, putnenim. Kuri apsūlej?
– Es, es, es! atsasauce nu vysom pusem.
Reitā bārni izmeklēja meža molā, aizvējē, skaistu, kuplu egleiti: sanese puškojumus i ādamuos lītys i vysu suoka kuort egleitē. Pēc pusstuņdis egleite beja raiba nūkuorta i solmu gradzynu kēdem apveita. Zorūs, radzamuokuos vītuos pakuore maizis, dažs sīra voi lašiņu gabaleņus, kasteitēs ībēre kanepu, cytā lynsāklu, cytā mīžu gryudeņu i pīstyprynuoja pi egletis zorim.
Vysa mīlastei sagatavuojuši bārni pasaslēpe bīzūknī i napacīteigi gaideja spuornuotūs boltuo veceiša bierneņus. Kur gadejīs, kur nā, pyrmais atskrēja zvērbuļs. Nadrūši jis atsasāda egleitis zorā pi maizis ricenis, īknuobe reizi, ūtru i jautri čyvynuodams aizalaide.
Jis varbyut sovus rodus i draugus mīlastē aicynuos! īsarunuoja bārni.
Kai tod! Nacik ilgi napaguoja, zvērbuļs otkon kluot, bet jau na vīns. Ar jū atskrēja vasals zvērbuļu puļceņš. Čyvynuodami, gaļvenis grūzeidami jī lākuoja nu zora zorā, nūgaršuoja vīna, ūtra, treša ādamuo, pamēginuoja papeirā, cysu kēdē īknuobt i, kai nazkuo satraucāti, tryukuos, apliduoja egleiti, sasamete kailajūs bārzu zorūs, pačyvynuoja i otkon liduoja pi egleitis, bet jau labi leluokā pulkā.
Zvērbuļu čāluošona izsauce nu meža cytus putneņus. Saskrēja palākuos i dzaltonkryušainuos zeiletis, stērstis, dadzeiši; zaltgaļveits ar krystgnēzi nūsalaide nu lelūs egļu vērsyunem, kur dzili zorūs jis pereklī slēpēs. Suocēs eistuo putnu balle.
Dejuodami, rūtaļuodami, sovā volūdā sasarunuodami putni mīluojuos ar tū, kas kuram vairuok garšuoja. Vīni aizalaide, ūtri pīskrēja. Tai tys ilga leidz pat vokoram.
Bārni, nūsaprīcuojuši leidz ar putnenim, nūlēme kotru dīnu nest jim šur kanepis, maizis druponys i cytus gryudeņus.
Pīnuoce pavasars. Vysa meža mola, augļu duorzi skanēt skanēja nu putnu dzīsmem. Pateiceigī putneni prīcynuoja bārnus ar sovom dzīsmem, teireja kūkus nu kuopurim i citim kukainim.
Rudinī augļu kūku zori leika zam augļu daudzuma, sakņu duorzūs saauga lelys, soldonys saknis, sasarytynuoja smogys kuopustu golvas. Nivīns kuopurs nadreikstēja duorzā pasaruodeit. Zvērbuļi pulkim vīn nūsalaide i aplaseja vysus lopu āduojus, sakņu maituotuojus. Deļkuo putneni tik čakli struoduoja?


text:
Vasali! Sveicīni Adventa laikā! Nuokušajā ūtartdīnē, 15. decembrī, 18.00 stuņdēs Adventa laika nūskaņu vokors Reigys Goreigajā seminarā (Katuoļu īlā 16, Reigā). Seminaristi pastuosteis par Adventa laika nūzeimi, izvoduos nelelā ekskursejā par seminara telpom. Varēsim pīsavīnuot Adventa nešporam (vokora lyugšonai). Lyudzu, padūd zini leidz ūtartdīnei, voi byusi! (RGS grib zynuot ar cik lelu ļaužu pulku jim […]
Prelata Adolfa Grosberga pīminis fonda stipendejis katuoļu studentim . Fonds ir izsludynuojs pīsasaceišonu stipendejom 2009. / 2010. vuiceibu godam. Praseibys stipendejis pretendentim: 1. Studej vysmoz 2. kursā. 2. Studej akrediteitā Latvejis augstškolā i akrediteitā pamatstudeju programā. 3. Svareigys paguojušuo studeju perioda sekmis. 4. Studeju programa, vierzīņs i leimiņs nav svareigi. 5. Stipendeja dūmuota socialūs i […]
Gūds kam gūds, informaceju, ka pasuokums nūteik itū, ni cytu catūrtdiņ, izzynuoju tik laikam itū pīktdiņ. Da tuo laika mes i Googlis cioce dzeivuojom kai informacejis pūrā. I izzynuoju tik deļtuo, ka muzeja darbineica Siļva struodoj ari munā dorbā i pastuostēja. Cytaiž naboga cioce Google pīduovuoja obejus datumus. 😀 Tok ar vysu zynuošonu taipat bejom […]
īsoku puorskaiteit šudiņ nu reita najauši atrostū LU Juridiskuos fakultatis doktoranta Juoņa Plepa rokstu par vēļ vīnu Latvejis vaļsts prezidentu – veiskupu Jezupu Rancānu. atzeimeišu, ka roksts beidzās ar Mikeļa Bukša citatu: “Nasaverūt uz tū, ka latgaļi Satversmes Sapuļcē, tai saceit, tyka izpārti, un ka latgaļi pi Latvijas Satversmes pījimšonas atsatureja nu bolsōšanas, taidā veidā […]
Kruoslovā ituo goda 1. martā nūtiks Sibira dīna. Tiks paruodeiti storptautiskajuos etnolingvistiskajuos ekspedicejuos iz Sibiri īgiutī materiali – kinys, kartenis, īroksti, stuosti i sarunys. Ekspedicejis ar Vaļsts Kulturkapitala fonda i Latvejis Universitatis atbolstu jau vairuok godu reikoj volūdneica Dr. Lideja Leikuma sadarbeibā ar LU, Sanktpīterburgys Vaļsts universitatis, Ačinskys Pedagogiskuos koledžys pasnīdziejim i studentim i “Latgolys […]
Ite var nūsavērt interveju ar bazneickungu Aigaru Bernānu, LgSC bīdru. Nūtykuse ituo goda Sibira ekspedicejis laikā. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Zīmys škola latgalīšim Sibira soltumūsĪspieja pīsasaceit stipendejai!Latgalīšu dīna Breivdobys muzejāSibira dīna KruoslovāLgSC 6 godi


text:
16. decembrī 19 stuņdēs Tonis birojā aicynojam iz seminaru par Latgolys folklorys materialim Latvīšu folklorys kruotivis digitalajā arhivā garamantas.lv.
Arhiva redaktore Kristīne Pokratniece īruodeis, kai struoduot ar arhivu i kai var pīsadaleit tuo pylnveiduošonā.
Materiali, kas arhivā vysim daeimami bez moksys – manuskripti, fotografejis i audio faili, – ir seviški vierteigs pietnīcysks instruments folklorys i tradicionaluos kulturys studentim i namaterialuo kulturys montuojuma pietnīkim.
Iz sasatikšonu!


text:
Randaukys (Arendolis) muižā 29. oktobrī Latvejis Piļu i muižu asociacejis organizātuos Legendu nakts ītvorūs nūtiks pasuokums, kurymā tiks aicynuots izzynuot augu i zuoļu čaju tradicejis i nūslāpumus.
Gosti teik aicynuoti muižā īsarast 20.00, nu pats pasuokums suoksīs 20.30. Programā paradzāti poguonu augu izliejumi skaistumam i veseleibai, Radzivilu dzymtys čaja tradicejis, augu izliejumi Arendolis apleicīnē, čaju degustaceja, kai ari stuostejums par muižys dzeivi 19. godu symtā. 22.00 nūtiks izvadums “Kungu tējas vakars”.
Daleibys moksa: 5 eiro ar prīškapmoksu, 7 eiro pasuokuma dīnā.


text:
vakar beidzūt sasajiemu i pasaroku pa teiklu. problema beja nūbrīduse pamateiga – drozofilys kiezej iz svaigi kruosuotūs sīnu, a vakar vīna īliduoja dagunā. jemūt vārā, ka maņ ir īsnys i vyss rībās, ar tū pošu juos izapeļnēja naidu iz myužu. pat najemūt vārā Aļfonu, kam piec drozofilu smierts sasamazynuos bareibys kruojumi.
lobuokī padūmi ceiņa pret flinstonim, kū atrodu teiklā, beja naļaut jom sasavairuot, naturūt ustobā pyvušys augļus ci duorzeņus i iudini. a gadīnī, ka juos jau sasavairuojušys, pi padūmu dominēja syukšona ar putekļu syucieju.
vysā bez augļu i bez iudiņa navaru iztikt, partū ka naba jau kasreizis sīsi cīši atkrytumu maisu i naba jau puču vāzē natureisi.
atlīk putekļu syuciejs. niu stuov kuknis vydā. kai īeimu, tai ratynoju lidojūšūs parazitu ryndys.
pagaidom izaver cereigi. šur tur pa kaidai vēļ ir, tok tys laika vaicuojums. Aļfons gon nalein i uorā. sēd sovā izlītnis caurumā. dabuošu jam vairuot drozofilys muoksleigai kaidā burkā. 😀