text:
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Rēzeknis Tehnologeju akademeju aicynoj iz Annys Rancānis jaunuokuos gruomotys “Prīca i klusiešona” attaiseišonys svātkim 18. oktobrī 18 stuņdēs Rēzeknis Tehnologeju akademejā (Atbreivuošonys aleja 115). Eipašais gosts muzikis Sovvaļnīks. Byus vareiba īsaguoduot gruomotu. Pasuokumā īeja bez moksys. Gruomotys izdūšonu atbaļstiejuši Vaļsts kulturkapitala fonds i Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba. Leidzeigī roksti:Nu Latgolys […]
Ūtardiņ, 1. majā, 14.00 iz sasatikšonu koncertā Bolvu nūvoda Bierzpiļs pogosta saīta nomā aicynoj bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” folklorys kūpa “Ceidari”, kurei ituo goda majā svieteis pīcu godu dorbuošonuos jubileju. Koncerts “Skaisti putneni dzīduoja” veļteits Bierzpiļs pogosta Sylamuižys dzīduotuojai Bronislavai Romanovskai (1899–1968). Bronislavys dzīduotuos dzīsmis pīraksteitys Latvīšu folklorys kruotivis 1960. goda 14. zynuotnyskuos ekspedicejis Bolvu, […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynoj dasavīnuot Daugovpiļs nūvoda Kulturys centra “Vārpa” folklorys kūpai “Dyrbyni” kūpeiguos dzīsmēs i dančūs. Pauokums nūtiks 20. aprelī plkst. 19.00 Daugovpiļs nūvoda Kulturys centrā “Vārpā”, Dobeles īlā 30, Daugovpilī. Meitys aicynuotys īzaģierbt brunčūs, sovpus vysus aicynojam pajemt leidza apovus kū puormeit ārtuokai doncuošonai. Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” darbeibu 2017. godā atbolsta […]
4. aprelī LgSC Daugovpiļs biroja telpuos Reigys īlā 48-3 aba Štabikā, plkst. 19.00 Juoņs Kolužs aicynoj iz sarunu par sovu hobiju – skrīšonu. Sarunys laikā byus vareiba dazynuot vaira par Juoņa sasnāgumim i garū distanci nu Višķim leidz Ņujorkai. Tai poš Juoņs pastuosteis ari par tyvuokuo laika skrīšonys aktivitatem Daugovpilī. Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” darbeibu […]
20. aprelī LgSC Daugovpiļs birojs kūpā ar Daugavpiļs nūvoda kulturys centra folklorys kūpu „Dyrbyni” aicynuoje iz pavasara sasadzīduošonu i dančim. Pasuocīns nūtyka Daugovpiļs nūvoda kulturys centrā, iz kuru beja puļciejušīs f/k „Dyrbyni” i LgSC Daugovpiļs biroja bīdri i draugi. Kai nūsaskaidruoje pasuocīņa laikā, „Dyrbynim” i LgSC ir daudz kūpeigu draugu. Jamūt vārā, ka f/k „Dyrbyni” […]
Ari itymā godā “Latgolys Studentu centrs” jaunūs studentus i tūs, kas reidzinīki jau kaidu laiceņu, aicynoj īpazeit tyvuok Reigu i piļsātys latgaliskuos vītys. Vysi meili aicynuoti iz fotoorientiešonūs „Vokora styga” 14. oktobrī. Sasatikšona 17:00 pi Breiveibys pīminekļa. Myusus atpazeisi piec čivynuošonys latgaliski i balonim! Vālams da 13. oktobra 24:00 iz e-postu lgsc@lgsc.lv dasaceit komandu 2-4 cylvāku […]
Jau kurū godu naformalajā, nagudrajā i nanormali glaunajā pasuokumā sovejim i sovejūs sovejim “Tievanānu pavasars” aba “Tievanānu čulans” sasatiks latgalīšu literaturys autori i skaiteituoji, muzykys radeituoji i meiļuotuoji. Tolka, guojīņs da Valna akmiņa i kūpā byušona itūgod 13. i 14. junī, kai jau īrosts, Tievanānūs (Jaunviļānūs). Itūgod „Tievanānu čulans” paīs Raiņa zeimē. Kaids nūstuosts viestej, […]
Aicynojam Jelgovys jaunīšus iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu 5. matā. Nūdarbeiba paradzāta īsuociejim, par tū prīkšzynuošonys nav napīcīšamys. Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds projekta “Atbalsts biedrībai “Latgolys Studentu centrs” latgaliešu kultūras popularizēšanai 2015. gadā” ītvorūs. Leidzeigī roksti:
Jau tradicionali Adventa laikā Daugavpilī nūtyka literari muzykalais pasuokums “Latgalīts Latgalīšam draugs”, kurs puļcieja vīnuvīt Daugavpiļs apleicīņa literatus i muzykantus. Kai jau īrosts pasuokuma tema beja puordūmys, gaideišonys laiks, mīlesteiba, tok itūraizi pasoukumus nūtyka klubā “Artilērijas pagrabi”. Pasuokumā ar sovom truopeigajom sirds haikom pīsadalieja Egita Terēze-Jonāne, ar gudrom atziņom iz dzeivis – Gunta Nagle, ar […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynoj latgaliski raksteit grybātuojus iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu 16.decembrī, 18 stuņdēs, Latgolys puorstuovnīceibā (Tūrņa īlā 4, III C). Bezmoksys nūdarbeiba paradzāta vysim, kas runoj latgaliski. Nav vajadzeigys īprīkšejuos zynuošonys latgalīšu volūdys pareizraksteibā. Nūdarbeibys laikā dalinīki tiks īpazeistynuoti ar myusdīnu latgalīšu volūdys ortografeju i varēs izkūpt praktiskuos raksteit prasmis. […]
Uorā palīk soltuoks i soltuoks, cylvākim rudiņs napateik drāgnuo laika dēļ, deļtam Rēzeknis biroja aktivisti i bīdri sadūmuoja īprīcynuot i duovynuot smaidu cytim. Nu vielmis īprīcynuot roduos ideja, kai tū paveikt – uobeļu zibakceja. Sasadorbojūt ar Z/S „Ezermala” tyka saguoduots gondreiž 200 uobuļu. Sovu dorbu pīlykom pi parunu mekliešonys i zeimeišu pīsīšonys pi kotra uobuļa. […]
Ituo goda 30. septembrī pi Breiveibys pīminekļa sasatyka četrys jaunīšu komandys, lai pīsadaleitu ikgadējā foto-orientiešonuos pasuokumā „Vokora styga”. LgSC Reigys birojs puorbaudieja daleibnīku zynuošonys i atjauteibu. Beja vairuoki aizdavumi – biļdēs atpazeit īvāruojamus latgalīšu cylvākus, uzminēt dzierdātys i nadzierdātys melodejis, piec ortofoto saprast, kas par objektu attāluots kartē, lēkt klaseitis i byut pat latgalīšu – […]
Ik godu LgSC jaunūs studentus i tūs, kas reidzinīki jau kaidu laiceņu, aicynoj īpazeit tyvuok Reigu i piļsātys latgaliskuos vītys. Ari itys gods nav iznāmums, i vysi meili aicynuoti iz foto-orientiešonūs „Vokora styga” 30. septembrī. Sasatikšona 18:00 pi Breiveibys pīminekļa. Myusus atpazeisi piec čivynuošonys latgaliski! Vālams da 28. septembra iz e-postu reiga@lgsc.lv dasaceit komandu 2-3 […]
Pasaulī pīktdiņ tiks atzeimēta Eiropys volūdu dīna. LgSC aicynoj catūrtdiņ, 25.septembrī, iz radūšū darbneicu, kurā varēs apdrukuot krekleņu, škeivi ci krušku ar kaidu latgalisku teicīni. Kruosys byus, leidza juojam tys, iz kuo Tu grybi koč kū izkruosuot latgaliski. Gostūs gaideisim LgSC Reigys birojā Antonejis īla 8-3/6 nu 17 leidz 20. Leidzeigī roksti:
Suokūtīs jaunajam vuiceibu LgSC biroji Reigā, Rēzelnē, Daugovpilī i Jelgovā aicynoj studentus iz pasuokumim, kab īpazeitu studeju piļsātu i vaira izzynuotu par Latgolu i LgSC. Meili gaideiti byus ari bejušī i tūpūšī studenti. Jelgovā 23. septembrī Foto-orientiešonuos „Īpazeisti Jelgovu”. 17 stuņdēs puļciešonuos Hercoga Jākuba laukumā. Komandu ar 3 cylvāku sastuovu pīsoki da 22.09, rokstūt […]
Cikom lopys vēļ zalis i nav suokušys krist, bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” Daugovpiļs birojs īlyudz iz „Štabika” atkluošonys pasuokumu! Pavasarī puorsavuocem iz jaunom telpom, sataisiejom remontu i deļ tuo aicynojom ari Tevi pīlikt sovu rūku pi „Štabika” stabilitatis. Pīnagluosim pādejū noglu biroja sīnuos, īsapazeisim ar Latgolys Studentu centru, uzzynuosim, kū jaunu i breineigi pavadeisim […]
Jaunīt! Tev vēļ ir puors dīnu, kab dasasaceitu jaunīšu naformalojuom apvuiceibom “Atzolys” Bieržgalī (Rēzeknis nūvods). Byus trokys reita rūsmis, pušdīņu īdvesmys stuosti, vokora puosokys i breineigi nakts puorguojīni. Pa vydu vysam – vuiceisimēs raksteit latgaliski, vuiceisimēs saprast, vuiceisimēs īzaklauseit latgaliskajā, Latgolā i vīns ūtrā. Gostūs – latgalīšu muzike, vokaluo ansambļa “Skonai” vadeituoja Guntra Kuzmina, grupys […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” itymā vosorā otkon aicynoj pīsadaleit jaunīšus vosorys naformalajuos apvuiceibuos”Atzolys”. Apvuiceibuos byus īspieja īsavuiceit raksteit latgaliski, uzzynuot viesturis i kulturys faktus, sasatikt ar Latgolys kulturys cylvākim,muzykantim, literatim. Tradicionali “Atzolys” paleidz apsazynuot jaunīšim Latgolys sovpateibu, īvuica byut lapnim par sovom saknem i pīdereibu i veicynoj jaunuos paaudzis iņteresi par Latgolu i latgaliskū. Golvonuo “Atzolu” […]
Jau kurū godu zam ailis sevi pīsoka vysu godu gaideitais nakomercialais, nagudrais i nanormali glaunais pasuokums sovejim i sovejūs sovejim latgalīšu literaturys autorim i skaiteituojim „Tievanānu pavasars” aba „Tievanānu čulans”. Itūgod teksti, muzyka, tolka i guojīņs da Valna akmiņa 7. i 8. junī, kai jau īrosts, Tievanānūs (Jaunviļānūs). Golvonuo pasuokuma dūma ir puļcēt vīnuvīt latgalīšu literaturys […]
Muzeju naktī Jelgovys biroja aktīvisti nadaudz pasportuoja i pīsadalieja orientiešonuos pasuokumā, kurs beja vysa Jelgovys centra rūbežuos. Pīsadalieja vasalys 2 komandys – kuojomguojieji (Evija Valaine, Olita Bidzāne, Anita Vespere i Ērika Augstāre) i ritiņbraucieji (Daila Pastare, Kristīne Makovska i Modris Martinovs) Guojieji izcīnieja 1. vītu (nu 18 komandom) piec laika viertiejuma, bet ritiņbraucieji daleitū 2. […]
10. maja pīvokorā (tai ap pīcim) dzejis i prozys skaiteituoji i klauseituoji sasatyka Rēzeknī, bīdreibys “Artistence” telpuos, pasuocīnī ar nūsaukumu “LaLaDra” jeb Latgalīts Latgalīšam Draugs. Gaisteigajā vītā uzastuoja jau pazeistami literaturys autori, taipoš kai pavysam jauni – īprīkš naredzāti i naklauseiti skaiteituoji. Pasuocīni atkluoja Daiņs Adijans, nūdzīžūt divejis pošsacerātys dzīsmys, piečuok ar sovys dzejis/prozys skaitejumim turpynuoja […]


c: text/html

text:
Roksta autors: Ināra Groce, žurnals “A12”
Aizguojušuos nedelis golā nūsasslēdze dizaina ekspoziceja “Gada balva dizainā 2018”, kurei nūtyka Kīpsolys izstuožu zalē Reigā izstuodē “Design Isle 2018”. Nu Latgolys lītu i interjera dizaina dorbus eksponēja Rēzeknis Tehnologeju akademeja i profesionaluos izgleiteibys školys.
Dizaina dūmuošonys psihologiskū aspektu pīduovuoja Inta Ieva Borise, Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys absolvente dorbā “Aizvērt durvis”. Autore nu suoku gribēja radeit četru leļu grupu kai cylvāka tāla metaforisku puornasumu i dizaina prīškmatā, i kaiteņā, a roduos septeni leļu tāli. Porcelana lelem juobyun taidom, ar kurom varātu kaituotīs, i ari taidom, kurys labi īsadarātu telpā i vidē. Nu suoku autore gribēja lelis taiseit nu porcelana piļneibā, bet saprūtūt, ka tys padareitu kaiteņu puoruok cītu i nakusteigu, līdzūt breivu kaitu ar lelem, nūlēme apvīnuot porcelanu ar audaklu, rodūt lelis ar porcelana kuojom, rūkom, golvom i audakla kermini. “Mes aiztaisom durovys, kod dūdamīs iz školu, dorbu, bārnuduorzu. Aiztaisom durovys iz paguotnis traumejūšom nūtikšonom, aiztaisom juos, kab suoktu jaunu dzeivis pūsmu. Aiztaisom durovys iz bierneibu. Tik īrosta darbeiba, ka reizem naīraugom juos simboliskū nūzeimi,” pīzeist tūpūšuo muokslineica.
Lelveikalu plauktūs ir vysaidys kaitenis, a storp jom naizadūd atrast porcelana lelis; ar rūkom gataveitys kūka i audakla kaitenis reši izadūd atrast ari kaidā godatiergā. Pasaulī varams atrast cylvākus, kurim interesej porcelana lelis i jūs viesture. Kuri juos vēļ taisa, rodūt i palobojūt jau asūšuos tehnologejis. Vys ir bārni, kuri gryb kaituotīs ar lītom, kas taiseitys ar rūkom nu dabeigu materialu. RMDV ekspoziceja “Gada balva dizainā 2018” byus apsaverama ari Latgolys izstuožu zalēs.
Roksts sagataveits sadarbeibā ar portalu lakuga.lv ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta leidzekļu projektā “Robežlīnijas”.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Muzike i muzykys školuotuoja, kurei aktivi dorbojās sovūs muzykalajūs projektūs – grupā “Borowa Mc”, projektā “Poparts” i solo, taipat komponej dzīsmis. 2013. godā Guntra nūdybynuoja Rēzeknis nūvoda vokalū studeju “Skonai”, kurymā tyka uzjimti 30 dalinīki treis vacuma grupuos.
NOMINANTI:
Aivars Arnicāns, Dagdys īdzeivuotuojs, nūvodpietnīks, dybynuojs Dagdys nūvodpietnīceibys bīdreibu “Patria”
Kristaps Rasims, grupys “Bez PVN” muzykys dvēsele, Dailis teatra akters, seriala “Ugunsgrēks” Jezups
Ilona Bukša, Viļakys kulturys noma kapelys vadeituoja, Viļakys muzykys i muokslys školys i Baļtinovys muzykys i muokslys školys pedagoge


text:
konkurss »
Konkurss! Laimej #Nameiz T-kraklu
Gribi tikt pi stileiguo #Nameiz T-krakla, kuru radejs Benji Knewman sadarbeibā ar komiki i “Pusnakts šova septiņos” vadeituoju Juoni Skuteli? Tys ir pavysam vīnkuorši, tev juopīsadola konkursā i juosadola ar ideju, ar kaidim vēļSkaiteit vaira »
Izsludynuots vizualuos muokslys konkurss “Kruosu roksti Latgolā”
Bārnus i jaunīšus aicynoj pīsadaleit storpnūvodu vizualuos muokslys konkursā “Kruosu roksti Latgolā” (Krāsu raksti Latgalē). Konkursa aizdavums ir apzynot i cyldynuot Latgolys kulturys vierteibys interaktivā veidā – ļaunūt bārnim i jaunīšim radeit sovus dorbus,Skaiteit vaira »
Izsludynuots fotokonkurss “Latgales simtgades ainavu ceļi jauniešu acīm”
Bīdreiba “Dienvidlatgales NVO atbalsta centrs” sadarbeibā ar Latgolys planavuošonys regionu da 18. janvara izsludynuojuse fotokonkursu “Latgales simtgades ainavu ceļi jauniešu acīm”, viestej informaceja Latgolys planavuošonys regiona sātyslopā. Konkursa mierkis ir mudynuot Latgolys jaunīšus vacumāSkaiteit vaira »
Latgolys školānus aicynoj pīsadaleit Ontonam Slišānam veļteitā rodūšūs dorbu konkursā (precizāts)
Dzejnīks, rakstnīks, folklorists, nūvodpietnīks i muokslinīks Ontons Slišāns ir zīmys saulgrīžu bārns, dzims 28. decembrī, bet vuordadīnu svieteja 18. janvarī. Itys laiks Ontonam beja rodūšais laiks, kod jis sovu aktivū darbeibu veļteja Zīmeļlatgolai. Latgolys školāni teikSkaiteit vaira »
Izsludynuots P. Jurciņa jubilejam veļteits jaunūs literatu konkurss
Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys Nautrānu pogosta puorvaļde sadarbeibā ar Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceju izsludynoj konkursu par dzejnīka Pītera Jurciņa premejis pīškieršonu jaunajim literatim. Konkursa devīze: “Tys spāks, kas pošā rūdams, tys lobimSkaiteit vaira »
Izsludynuots fotokonkurss “Latgales ainava”
Daugovpiļs tautys fotostudeja “Ezerzeme-F” kūpā ar Latgolys fotografu bīdreibu, svietejūt Latvejis symtgadi, planavoj izdūt gruomotu, kurymā tyktu paruodeits vysu Latgolys nūvodu ainovu dobys skaistums dažaidūs godalaikūs. Partū teik izsludynuots fotokonkurss, kurymā aicynuoti pīsadaleit iSkaiteit vaira »
Konkurss: laimej “Škilbanu sīvu” disku
Portals lakuga.lv sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys Producentu Grupa” pīduovoj konkursu! Atbyldūt pareizi iz aizdūtū vaicuojumu, vari laimēt Škilbanu etnografiskuo ansambļa “Škilbanu sīvas” jaunuokū disku. Izdavumā apkūpuota informaceja par Škilbanu etnografiskuo ansambļa viesturi 35 goduSkaiteit vaira »
Zynomi rezultati konkursūs par radejis i TV raidejumu veiduošonu Latgolā
Nacionaluo elektroniskūs plošsazinis leidzekļu padūme (NEPLP) apstyprynuojuse konkursu rezultatus par raidejumu veiduošonu 2017. godā Latgolys regionalajūs i vītejūs plošsazinis leidzekļūs, kas raida televizejis i radejis programys, viestej informaceja NEPLP sātyslopā. Konkursā par radejis programysSkaiteit vaira »
Izsludynuoti konkursi par radejis i TV raidejumu veiduošonu Latgolā
Nacionaluo elektroniskūs plošsazinis leidzekļu padūme (NEPLP) izsludynuojuse div konkursus par raidejumu veiduošonu 2017. godā Latgolys regionalajūs i vītejūs elektroniskajūs plošsazinis leidzekļūs, kas raida radejis i TV programys. Konkursu prīškmats ir kulturys i sabīdriski politiskuSkaiteit vaira »
Izsludynuots Ontonam Slišānam veļteits rodūšūs dorbu konkurss
Dzejnīks, rakstnīks, folklorists, nūvodpietnīks i muokslinīks Ontons Slišāns ir zīmys saulgrīžu bārns, dzims 28. decembrī, bet vuordadīnu svieteja 18. janvarī. Itys laiks Ontonam beja rodūšais laiks, kod jis sovu aktivū darbeibu veļteja Zīmeļlatgolai. UpeitisSkaiteit vaira »
Meklej Ludzys nūvoda himnu
Ludzys nūvoda pošvaļdeiba izsludynuojuse konkursu “Ludzas novada himna”, kuruo mierkis ir radeit Ludzys nūvoda himnu, kas veicynuotu lokalpatriotismu, nūvoda vīnuoteibu i atpazeistameibu, informej Ludzys nūvoda sātyslopa. Konkursā var pīsadaleit sevkurs Ludzys nūvoda i LatvejisSkaiteit vaira »
Izsludynuots fotokonkurss “Daugavpils tūrisma objekts”
Daugovpiļs piļsātys pošvaļdeibys turisma atteisteibys i informacejis agentura nu da 30. septembra reikoj fotokonkursu “Daugavpils tūrisma objekts”, kuruo mierkis ir veikt muokslinīciski kvalitativu Daugovpiļs turisma objektu karteņu atlasi, tūs tuoluokai izmontuošonai piļsātys turisma marketingaSkaiteit vaira »
Izsludynuots Juoņa Streiča jubilejam veļteits konkurss školānim i studentim
Rībeņu vydsškola sadarbeibā ar Rībeņu nūvoda dūmi, Daugovpiļs Universitati, Rēzeknis Tehnologeju akademeju, Nacionalū kino centru, Reigys Kino muzeju i bīdreibu “Ekrāns” izsludynoj kinorežisora Juoņa Streiča 80 godu jubilejam veļteitu zeimiejumu, jaunradis i pietnīcyskūs dorbuSkaiteit vaira »
Rēzeknis Centraluo biblioteka izsludynoj konkursu školānim “Alisis konspekts”
Biblioteku nedeļā Rēzeknis Centraluo biblioteka izsludynoj konkursu “Alisis konspekts” (konkurss ilgs da 14. oktobra), aicynojūt aktivi īsasaisteit latgaliski tulkuotuos Luisa Kerola gruomotys “Alise Breinumu zemē” kūpeigā (puor)skaiteišonā. Konkursā aicynuoti pīsadaleit sevkura vacuma školāni, kurimSkaiteit vaira »


text:
Latgalīši izdavuši puosoku gruomotu par krīzi Par speiti krīzei bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse gruomotu „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”, kurā apkūpotys skaistuokuos latgalīšu literaruos i tautys puosokys, dereigi padūmi lātai saimnīkuošonai i sliminīku lečiešonai, roksti par vacajom krīzem i anekdoti par myusu laiku Latveju i vaļdeibu, myusu dīnu jaunīšu raksteitī stuosti […]
Lai pārrunātu pēdējā laikā aktualizēto jautājumu par Latgalē runātās latviešu jeb latgaliešu valodas statusu un lomu novada identitātes saglabāšanā, Latvijas universitātes Latviešu valodas institūts otrdien, 8. decembrī, rīko diskusiju, lai šos jautājumus izvērtētu no zinātniskā viedokļa. Diskusija 8. decembrī notiks plkst. 13 Latvijas Zinātņu akadēmijas 3. stāva zālē. Diskusijā piedalīsies valodnieki un valodas politikas speciālisti: Izglītības un zinātnes […]
Da ituo goda 30. juņa bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj jaunīšus vacumā nu 15 da 19 godu pīsasaceit daleibai Latgolys kulturviesturei veļteitā seminarā „Atzolys” (atlases, jaunī dzynumi), kas nu 2. da 6. augusta nūtiks Preiļūs. Seminars „Atzolys” nūtiks jau sastū godu piec kuortys, juo laikā jaunīšim nu vysys Latvejis byus vareiba izzynuot vaira par […]
Šudiņ sajiemu Latgolys Radejis” direktora Valda Labinska viestuli (kai i daudzi cyti latgalīši). Vaira Naktineicā. Piec tam publicieju dīnrokstu “Dīnā” par latgalīšim i jūs radejom. Cyta storpā citejūt i LgSC 9. februara relizi par latgalīšu volūdu medejūs. “Par tū pošu problemu jau vairuok godu rauga runuot bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”. Tok plyka NVO bez politiskūs […]
INFORMACEJA PRESEI Latgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps Dagdu Reigā, 2009. goda 17. aprelī Īsasaistūt Lelajā tolkā, kas 18. aprelī nūteik vysā Latvejā i cytur, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Dagdys piļsātys dūmi, Dagdys dūmis piļsātsaimisteibu, jaunīšu bīdreibu “Dagne” i Dagdys uzjiemiejim reikoj sakūpšonys tolku Dagdā. Tolkā plānoj pīsadaleit jaunīši: studenti i škoļnīki nu vysys […]
Pīktdīņ, 27. februarī, nūtiks pikets par atbolstu latgalīšu medejim pi Nacionaluos radejis i televizejis padūmis (NRTVP). Jū organizej LgSC bīdrs Mareks Gabrišs i bīdreiba “Latgaļu sāta”. Informaceja par itū temu ir īgiustama škārsteiklā: diena.lv – Latgalieši protestēs pret vienīgā radioraidījuma slēgšanu lakuga.lv – Pikets latgalīšu volūdys atbolstam plašsazinis leidzekļūs reitingi.lv – Atbalstīsim medijus latgaliešu valodā! […]
Politiskuos situacejis nastabilitate i varys krize vaļstī ar vodūšus politiskūs spāku krahu i jaunu spāku, līderu mekliejumim i ceņtīnim izaraut prīškysgolā, taipat pošvaļdeibu, Eiroparlamenta i ak jau i Latvejis parlamenta vieleišonu tyvums naīt garom ari navaļstiskajom organizacejom. Ari LgSC kai aktiva i stabila NVO ir sajāmuse vairuokus aicynuojumus sasadorbuot ar politiskajom partejom: kai mudynuojumus īsapazeit […]


text:
Vysa kontaktinformaceja ite.Read more
Latest Posts
Par vaļsts budžetu 2017.godam
31.oktobrī Saeimys vairuokums atbaļsteja pyrmajā lasejumā vaļdeibys sagataveitū budžeta projektu. Puors lītys, kam aicynovu pīvērst uzmaneibu.Read more
Par Šadurska demiseju
Daži argumenti deļ kam atbaļsteju pīprasejumu par Izgleiteibys i zynuotnis ministra Kārļa Šadurska demiseju.Read more
Par tauteibys mainis lykumu
Saeima vysapyrms 2.lasejumā atbaļsteja, piec tam 3.lasejumā nūraideja princypu par īspieju pasē īraksteit “latvietis” tim cylvākim, kam nav vacuoku ašņaradnīceiba[…]Read more
Labdien, brāļi un māsas!*
Jau pyrmī vuordi viersrokstā līcynoj, ka ituo teksta gataviešona lejislatvīšu raksteibā nav tys lobuokais i na vīgluokais veids kai uzrunuot[…]Read more


text:
FOLKLORA »
Špoģūs vuiceis tradicionaluos vijūlis spēlis pamatus
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv Tradicionaluos vijūlis spēlis īdzeivynuošonai Latgolā suokts projekts “Spēlē, Spēlmani!”, kurā ar KKF i Špoģu muzykys i muokslys školys atbolstu bīdreiba “Kulturys studeja Speiga” i vijūļneica Inga Zeile vasalu vuiceibu goduSkaiteit vaira »
Etnografiskajam ansamblim “Vabaļis” izīt albums ar kolhoza laiku dzīsmem
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv Daugovpiļs nūvoda etnografiskais ansamblis “Vabaļis” aicynoj iz sova trešuo albuma “Labi dzeivōt kolchozā!” prezentaceju, kas byus svātdiņ, 16. septembrī, 12.00 Vabalis kulturys nomā. Jaunajā albumā byus 12 dzīšmu, kuruos pīsaskarSkaiteit vaira »
Ar vierīni svinēs Latgolys dīnu Reigā
Roksta autors: portals lakuga.lv 18. augustā Reigys svātku laikā nu 10.00 leidz 19.00 stuņdem Jākuba laukumā svinēs Latgolys dīnu, itaids pasuokums nūteik jau pīktū reizi. Latgolys dīnā Reigā redzinīki i piļsātys gosti varēs apmeklētSkaiteit vaira »
Īsasaisti Latvīšu folklorys kruotivis autobiografeju kruojuma izveidē
Roksta autore: Elvīra Žvarte, Latvīšu folklorys kruotivis zynuotniskuo asisteņte Ceturtdiena, 28. augusts. Vakar beidzu lasīt Rokvela Kenta “Skarbo pirmatnību”. Visai interesants gabals. Pie tam visi tur raksta dienasgrāmatas. Pat vecais Olsons – klaidonis, mednieksSkaiteit vaira »
Aicynoj iz folklorys kūpu sasadzīduošnu Saunā
2018. goda 4. augustā 14.00 stuņdēs Preiļu nūvoda Saunys pogosta atpyutys laukumā, leita gadinī Tautys nomā, nūtiks projekta “Tradicionālo kultūras vērtību iepazīšana” pasuokums – 3. folklorys kūpu sasadzīduošona “Cik jauki vosor’s laiceņā”. Pasuokuma temaSkaiteit vaira »
15. folklorys ekspediceja Lūznovā i Zosnā
Roksta autore: Ilga Šuplinska, ekspedicejis vadeituoja 2016. godā tyka prezentāti tūlaik pādejūs folklorys ekspediceju DVD diski: nu suokuma „Viļakys ticiejumi” i tod „Senī omoti Dagdā”. Juosoka, ka jau tod filologejis studentu nu Rēzeknis Tehnologeju akademijisSkaiteit vaira »
Latvejis Universitatis folkloristi dūsīs ekspedicejā iz Preiļu i Leivuonu apleicīni
Piec Dzīšmu i deju svātkim, 9. julī, Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatis folkloristikys nūzaris pietnīki i folklorā īinteresāti studenti profesoris Janinys Kursītis vadeibā dūsīs tradicionaluos kulturys i mutvuordu viesturis ekspedicejā iz Latgolu – LeivuonuSkaiteit vaira »
Bolvūs nūtiks Gaismys svātki
20. i 21.julī Bolvūs svieteis Bolvu nūvoda Gaismys svātkus. Tū laikā byus īspieja pīsadaleit nakts orienteišonuos saceņseibuos, nakts velo šovā, jūku pliesšonā i pagaršuot svātku zupu. Naizpaliks ari svātku koncerti. 20.julī Bolvu pilsātys parkāSkaiteit vaira »
Nūtiks meistardarbneicys bārnim “Muzykants spielej, es eju doncōt”
11., 12. i 13.julī Viļānu kulturys nomā nūtiks meistardarbneicys bārnim “Muzykants spielej, es eju doncōt”. Aicynuoti pīsasaceit bārni i jaunīši vacumā nu 5 leidz 18 godu vacumam. Meistardarbneicu laikā vareis īsavuiceit tautys muzykys instrumentuSkaiteit vaira »
Gribi apsveikt draugu Leigū ci Juoņūs? Īsaver ite!
Goda eisuoka nakts i garuokuo dīnā ir kluot. Pazeisti kaidu Leigu ci Juoni, kuru gribi apsveikt svātkūs? Ci kaidu jautru panteņu gribi nūsyuteit draugam, babai ci sābram? Pīduovojam latgalīšu tautys dzīšmu izlasi. Juoņa muoteSkaiteit vaira »
Breivdobys muzejā varēs pīdzeivuot latgalīšu kuozys
Dzīšmu i deju svātku nedelē, 7. julī, Reigā Etnografiskajā breivdobys muzejā vysys dīnys garumā skanēs preceibu i kuozu dzīsmis nu vysim Latvejis nūvodim. Nūvodu sātuos varēs satikt folklorys kūpys i etnografiskūs ansambļus, kas muzejaSkaiteit vaira »
Dagdā ar stuostim gūdynuos bitinīka omotu
20. i 21. julī Dagdā i tuos apleicīnē – Andrupenē, Zundūs, Jaundomis muižā – nūtiks trešais Latgolys stuostnīku festivals, kas itūgod veļteits bitinīka omotam, informej Latvejis stuostnīku asociacejis puorstuove Evija Maļkeviča. Iz festivala pasuokumimSkaiteit vaira »
Folklorys kūpa “Ilža” atdzeivynoj Ludzys igauņu dzīsmis
Cyblys folklorys kūpa “Ilža” jau ūtrū godu struodoj ar eipašu repertuaru – Ludzys igauņu dzīsmem. Tuos ir tik senejis, ka itymā igauņu volūdys dialektā vairs nivīns pasaulī narunoj. “Ilžys” veikumu itūgod nūviertieje bolvys “LaiksSkaiteit vaira »
Tautys muzykantu saīts i daņču vokors Rogovkā “Večerinka “O, bļaka!””
Kotru godu maja beiguos Rogovkā, dzejnīka Ontona Kūkoja dzymtajā pusē, nūteik tautys muzykantu saīts ar nūsaukumu “Večerinka “O, bļaka!””. Ari itūgod bīdreiba “Rogovkīši” 26. majā 20.00 stuņdēs septeitū reizi aicynoj iz tautys muzykantu iSkaiteit vaira »


text:
Pyrma nedelis jau trešū reizi LgSC Tonis birojā Reigā nūtyka stuostu serejis “Latgalīša pādi pasaulī” pasuocīņs i itymā reizē par sovim pādim Krīvejis plašumūs stuostieja Marita Papiņa i Valdemārs Stūris. Byudams geologs piec izgleiteibys, Valdemārs īpazeistynuoja ar Latvejis geologu paleontologiskū ekspediceju Dīvydu Timanā – Krīvejis Eiropys zīmeļaustrumu daļā, kur Latvejis geologi veica paleontologiskūs izrokumus Ižmys […]
Vasali vosorā! Pasaverit rokstu “Latvejis Viestnesī”. Varbyut ir kaidi komentari, vīdūkli? Voi varbyut ir napīcīšama kaida LgSC reakceja – atbiļdis roksts, diskuseja voi informativa akceja? LgSC vuordā vakar KKF tyka īsnīgti 7 projekti: – latgalīšu muzykys karaoke disks (Edeite Husare); – latgalīšu puosoku izlase “Tu soki. Es soku. Puosokys par krīzi” (Marita Papiņa); – Danieļa […]
Kruoslovā ituo goda 1. martā nūtiks Sibira dīna. Tiks paruodeiti storptautiskajuos etnolingvistiskajuos ekspedicejuos iz Sibiri īgiutī materiali – kinys, kartenis, īroksti, stuosti i sarunys. Ekspedicejis ar Vaļsts Kulturkapitala fonda i Latvejis Universitatis atbolstu jau vairuok godu reikoj volūdneica Dr. Lideja Leikuma sadarbeibā ar LU, Sanktpīterburgys Vaļsts universitatis, Ačinskys Pedagogiskuos koledžys pasnīdziejim i studentim i “Latgolys […]
Ar Latvejis Universitatis Filologejis i muokslys zynuotņu fakultatis vuiceibspāku entuziasmu, kai ari ar Vaļsts Kulturkapitala fonda finansialū atbolstu no ituo goda 16. janvara da 2. februara nūtyka Catūrtuo latgalīšu volūdys i kulturys zīmys škola Sibirī Krasnojarskys nūvoda Ačynskā. Zīmys škola ir centralais pasuokums ar Sibiri saisteitajūs projektūs, sovu rūku projektūs pīlīk ari Latgolys Studentu centra […]


text:
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Rēzeknis Tehnologeju akademeju aicynoj iz Annys Rancānis jaunuokuos gruomotys “Prīca i klusiešona” attaiseišonys svātkim 18. oktobrī 18 stuņdēs Rēzeknis Tehnologeju akademejā (Atbreivuošonys aleja 115). Eipašais gosts muzikis Sovvaļnīks. Byus vareiba īsaguoduot gruomotu. Pasuokumā īeja bez moksys. Gruomotys izdūšonu atbaļstiejuši Vaļsts kulturkapitala fonds i Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba. Leidzeigī roksti:Nu Latgolys […]
Kab īpazeistynuotu ar latgaliski rokstūšajim myusu dīnu autorim, Reigys Gruomotu svātku laikā Kongresu noma Mozajā zalā svātdiņ, 9. oktobrī, 12:30 stuņdēs nūtiks vuiceibu kinys „Latgolys kulturys montuojums” seanss i sasatikšona ar kinys taiseituojim i autorim. Vuiceibu kina „Latgolys kulturys montuojums” ir audiovizuals stuosts par taidim latgaliski rokstūšim autorim kai Ilze Sperga, Anna Rancāne, Juoņs Ryučāns, […]
Ūtardiņ, 13. septembrī, 18:00 stuņdēs Raiņa i Aspazejis sātā, Reigā, Bazneicys īlā 30, byus vīns nu ituo goda Dzejis dīnu latgaliskuokūs pasuocīņu – myusu dīnu latgalīšu dzejis vokors «Gostūs pi Raiņa». Pasuocīnī paradzāts prof. Janinys Kursītis-Pakulis stuosts «Raiņa Latgola», sovus tekstus skaiteis latgalīšu dzejnīki Juoņs Ryučāns, Valentins Lukaševičs, Emileja Kalvāne, Ilze Sperga i c. Latgalīšu vokori Reigā […]
Latgalīšu literaturys i muzykys pasuocīnī “Agrais pavasars” ar sovu stuostu “Naatpazeitī zīdi” pīsadaleja rakstineica Laima Muktupāvela. Koč i latgalīšu volūda jai nav sveša, tok stuostu latgaliski puorlics Valentins Lukaševičs. Pīduovojom ekskluzivu īspieju skaiteit Laimys stuostu Valentina rūkrokstā. […]
Ite dīnroksta skaiteituojim pyrmais īroksts nu LgSC organizeituo jaunīšu stuostu konkursa “Stuosti par myusdīnom ar laimeigom beigom”. [soundcloud url=”http://soundcloud.com/lgsc/pyrmuo-milesteiba-1-dala”] Autore Marta Pētersone (Jelgovys Speidūlys gimnazeja). Īrakstiejuse Edeite Husare. Īrunuojuse Ilze Sperga. Īraksteits Tonis birojā 2010. goda 24. martā. Kas nūtiks tuoļuok? Voi 18 godu vacumā ir īspiejama laimeiga mīlesteiba? Gaidi turpynuojuma jaunnedeļ! Tok nasabeist pyrms […]


text:
Latgalīšu gruomotu i muzykys īrokstu tierdznīceibys entuziasts i aktivists 2014. godā Daugovpilī attaiseja suveniru, duovonu i latgalīšu gruomotu veikalu “O! Marta”, kurymā saiminīks eipašu veireibu veļtej latgalīšu literaturys, muzykys i Latgolys amatnīku padareitajam. Artis attaisejs ari škārsteikla veikalu taiseitslatgola.lv, kurymā latgalīšu gruomotys i īrokstus var nūpierkt kotrys interesents vysā pasaulī.
NOMINANTI:
Ingūna i Aigars Zīmeli, Preiļu tierdznīceibys centra “Ūga” saiminīki
Iveta Aleksāne, veikala “Zaļais” saimineica
Jānis i Anna Macāni, zemnīku saimisteibys “Zvejnieki” saiminīki
Juris Vucāns, SIA “Sātys” eipašnīks
Lidija i Juris Lubāni, zemnīku saimisteibys “Juri” saiminīki


text:
Kursi "Vosoruošana-2018" šūgod nūteik Rogovkā
Nu 31. juļa leidz 4. augustam Rēzeknis nūvoda Rogovkā nūtiks kursi školuotuojim i cytim interesentīm “Vosoruošona-2018”. Školuotuojus aicynoj īpazeit Latgolu, padzeivuot latgalīšu volūdys daudzveideibā, i, reizē, atsapyust piec garuo dorba cielīņa.
Kursu organizatori, Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja, aicynoj pīsadaleit školuotuojus, kas grib vuiceit voi jau vuica nūvodvuiceibu, taipat voda latgalīšu volūdys stuņdis voi reikoj cytus latgaliskus pasuokumus školā i pogostā, nūstyprynuot latgalīšu rokstu volūdys prasmis, īpazeit dažaidus vuiceibu leidzekļus, taipat pajiemīņus, kai struoduot ar taidim, metodiku, daleitīs pīredzē, satikt dūmubīdrus i vyspuor jaukus cylvākus, pasasmeļt spāka i ideju jaunam dorba cielīņam.
Kursu golvonuo tema ir kompetenču pīeja nūvodvuiceibā. Dalinīki vuiceisīs latgalīšu rokstu volūdu, īpazeis jaunūs vuiceibu materialus, kab saprast, kai ar tim lobuok struoduot (“Olūteņš” i c.), kai atteisteit caurveju prasmis. Nūdarbeibuos īpazeis dažaidys metodis dorbam, kūpā struoduos rodūšajuos darbneicuos, tiksīs ar pazeistamim cylvākim – kulturys darbinīkim. Kai ari kursu apmaklātuojim byus īspieja dazynuot, kai veseleigi dzeivuot, kai dūmuot lobu, kai turēt sovu vītejū latvyskumu. Kursu beiguos vosoruotuoji sajims 36 stuņžu aplīceibu.
Kursim juopīsasoka aizpyldūt pīteikuma anketu i syutūt tū iz e-postu lvlksa@inbox.lv. Pīteikumus gaida leidz 23. juļam. Daleibys moksa ir 20 euro, leidzekļus izmontuos ādynuošonai. Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociacejis bīdrim daleiba bez moksys. Piec pīteikuma sajimšonys organizatori sūla atsyuteit seikuoku informaceju.
Moksuot ar puorskaitejumu.
Rekviziti:
LVLKS asociācijas nodibinājums
Rģ. Nr. 50008056771
Swedbanka, konts Nr.LV53HABA0551025080062


text:
Latgalīšu ortografeja asūte lobs biznesa projekts.
Puorskaitieju itaidu komentaru, pasabreinuoju. Puorskaitieju ūtru, suoču dūmuot.
Tai laikam ir. Normali cylvāki, pyrms kū nabejs dora, apriekinoj sovu peļņu.
Kū ideja trokuoka, tū peļņai juobyut leluokai. Risks atpeļnej īguļdeitū kapitalu, ka juo nasaīt pagaisynuot tuo poša riska deļ.
Izdūmuojom, ka gona gaideit nu vaļsts tū, kuo jei nav ni spiejeiga dūt, ni ari gryb voi kod nabejs varātu gribēt garantēt.
Tys ir, juos varys aparats, partū ka vaļsts to asam i mes ar tevi, i sābru Ontons.
Reikuosim poši latgalīšu rokstu volūdys kursus. Apsavērsim – vajag juos kaidam voi tikai pošim. Pasadalēsim – ka zynim mes, lai zyna i cyti.
Informaceja dzeivoj, puorsavītojūt nu vīna cylvāka da ūtra. Cikom cylvāks runoj ar cylvāku, ir volūda. Kod volūda palīk tikai vuordneicā, lementarī i lyugšonu gruomateņā, nav ari volūdys. Kod volūdys nav školā, juos ar laiku nav ari gruomotuos, saimē i sapynūs.
Pryuši izdūmuoja, ka lobuok runuos vuocyski. Pryuši palyka, volūda pagaisa. Pagaisa volūda, pagaisa i pryuši.
Skaitu, kū roksta cylvāki, kas pīsasoka kursim. Cik daudz ir ļaužu ar pagaisynuotom saknem.
Mama ar tēti runuoja latgaliski, ka beja pi babys ar dzedu. Mašynā, kod brauce iz dzerauni, runuoja. Sātā nikod. Es cīši grybātu īsavuiceit koč puors vuordu babys volūdā.
Tuos ir tikai treis paaudzis. Volūdys vaira nav.
Latvejis Nacionalajā bibliotekā, vēļ vacajā kuormā, nu šudiņdīnys vokora byus latgalīšu rokstu volūdys kursi. Dzeiva volūda, na gruomotys i konservi. Cylvāku saziņai, sarakstei dūmuota, runuota, dzīduota, smīta, sepineita, saceita, šveiksteita, na tikai senejuos gruomotuos puorskaitama.
Gruomotuos byus vysod. Zynuosi volūdu, atrassi i puorskaiteisi. Zynuotnīki vysod varēs pieteit.
Niu ir pādejais laiks runuot i lītuot rokstūs.
Kur ta cytur, ka ni bibliotekā īsavuiceit raksteibu. Pi vysu tūs gruomotu, burtu i nūglobuotuos informacejis. Dalikt pasauļa informacejis tūrņam sovu mozumu, atrast tī seve.
Kū vaira volūdu zyni, tū vaira informacejis atsasadz. Ka labi zyni dzymtū volūdu, atsasadz vēļ vaira. Varbyut atsagrīž tovs dzeds i baba, a varbyut – tu pats.
Breivā vaļstī breivam cylvākam navar aizlīgt tuo, kas ir īraksteits Vaļsts volūdys lykumā – ka vaļsts apsajem aizsorguot, saglobuot i atteisteit latgalīšu rokstu volūdu.
Ka tuo vajag maņ i tev, taitod tuo vajag myusim. Taitod mes varim sasarunuot sovā storpā, taitod volūda ir dzeiva.
Ka tuo aizavajag i cytam, mes varim īdūt, pasadalēt ar sovu zynuošonu. Cikom volūda ir runojama i skaitama, na tikai skaitama. Cikom ir kū dūt i ir kam dūt.
Ka jau es asu vaļsts i ka jau vaļsts navar dareit tū, kuo varu dareit es, taitod vaļsts nav i es doru.
Tik tuoli par volūdys vuiceibom kai biznesa projektu.
Ir tikai vīns mozs i nu molys pavysam naradzams seikums. Nivīns par itū dorbu i īguļdeitū laiku naudys nasajem.
Ari par nūsacejumu izstruoduošonu, jūs izdūšonu, izsyuteišonu Latgolys školom. Ni santima.
Tys nav biznesa projekts. Tei ir cylvāku interese i gribeišona aiz seve pamest i cytim dūt kū vaira par anonimim škārsteikla komentarim.
Tys ir myusu laiks, energeja i nauda, kū varējem izlītuot daudz lobuok i efekteiguok, par pīmāru, taisūt kaidu sabīdreibys leluma pīpraseitu preci (a sabīdreibys vairumam ka tik labi paēst i pasavērt gultā teļvīzeri), par kū sajimtu naudu nu Latvejis bagaturu, vaļsts pasyutiejuma, školu, īstuožu i cylvāku.
Na dorūt kū vaļsts varai līku i sabīdreibys lelajam vairumam navajadzeigu, kuo dareituojus nūrej poši latgalīši.
Tok ka nivīns trokais i duraks nu laika gola nabyutu dūmuojs par latgalīšu raksteibu, juos nabyutu ni taidim voi itaidim burtim, ni rūkrokstūs, ni gruomotuos, ni datorūs.
Vēļ lobuok, ka par munu dorbu samoksoj taipat kai par cyta taiseitu montu, partū ka autori asam vysi. Īguļdeitais laiks i energeja, pruots i talants nu tuo nasamaina, tok tymā pošā laikā ir izvēle – dariet tū, par kū moksoj, voi dariet tū, kas dora prīcu.
Taids i bizness. Dori, kuo masai navajag. Dori par sovu naudu i sovā laikā.
Es tik dūmoju. A kam maņ pierkt Latvejis maizi, gali i svīkstu.
Lītuvīšu i kīnīšu prece ir lātuoka. Taipat kai lātuoka i lobuoka kaidam pasaruod uorzemu literatūra voi uorzemu volūda.
Izvēle pierkt sovu, koč duorgu preci, ir tikpat iracionala kai skaiteit sovu literaturu voi lītuot sovu raksteibu.
A kurs ta cyts juos skaiteis. Naba jau kīnīši.
Gols golā, āzdams lītuvīšu svīkstu, vari runuot latgaliski, a, āzdams latgalīšu svīkstu, par latgalīti napaliksi.
Taids i bizness.
Bibliotekā parunuot babys volūdā.
Publiceits ite.


text:
Ar cereibu, ka pavasars vystik atīs, Rēzeknis LgSC birojs 3.apreļa vokorā reikuoja vysim tik labi zynomū literari muzykalū pasuokumu „LaLaDra” jeb „LAtgalīts LAtgalīšam DRAugs”. Pasuocīņs nūtyka Rēzeknis studentim draudzeigajā „Klondaikā”, tys puļcēja pīcus jaunus muokslinīkus i četrys reizis vaira skateituoju.
Itymā reizē temys beja saisteitys ar pavasara pīsaukšonu. Īdrūsynuot jaunūs talantus i aizsuokt pasuocīņi Rēzeknē beja atbraucs Jurs Viļums. Jis uzsvēre, ka „LaLaDra” ir pyrmais atspierīņa punkts lelajam liecīņam latgalīšu kulturys veiduošonā.
Pyrmuo sovu dzeju laseja myusu pošu LgSC bīdre Inga Zepa, ar tū izapeļneidama jiuru aplausu, bet piečuok lobū nūskaņuojumu uzturēja Rēzeknis Augstškolys studente Laura Kalvāne. Laura spieļuoja iz gitarys pošsacereitys dzīsmis, pylnys ar pavasara gaideišonu i mīlesteibu. Sovu talantu nasabeide izruodeit arī Juoņs Šaudiņš, na tikai losūt sovu dzeju, bet ari izstuostūt smīkleigus gadīņus iz dzeivis.
Skanēja gon dzeja, gon dzīsmis, bet LgSC jaunīšim ar tū viņ napītyka. Grybējuos puorbaudeit, cik attapeigi ir jaunī muokslinīki. Atjauteibys konkursūs uzvarēja Māreite Krasnobaja, kura arī turpynuoja pasuocīņa muokslinīciskū daļu ar sovu dzeju. Pasuocīņa oficialū daļu nūslēdze jaunuo i talanteiguo Karonhisake, kurai paleidzēja Jurs i Pīters.
Kotrs jaunais muokslinīks varēja izviļkt nu magiskuos kastis aukleņu, kuruos golā beja nazynoma bolva, kai ari sajēme pateiceibu par pīsadaļeišonu.
Rēzeknis LgSC birojs


text:
Jaunīšu bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i latgaliski rokstūšais medijs www.lakuga.lv organizej video konkursu „Latgaliskais tevī i pasaulī”, ar kura starpnīceibu aicynoj lauzt sabīdreibys stereotipus par tū, kaidi ir latgalīši, kai cylvāki dzeivoj Latgolā i kurys vierteibys i lītys teik uzskateitys par latgaliskom.
Bīži viņ ziņu sižetūs par Latgolu teik ruodeitys sakrytušys sātys, uzsvārta regiona nabadzeiba i atpaliceiba nu puorejuos Latvejis. Latgolys jaunīši aicynoj puorkuopt puori sovim i sabīdreibys prīškstotim i iz Latgolu i latgalīšim pasavērt nu cyta skotu punkta, atkluot jaunys lītys i vierteibys, tū vysu īmyužynuot video i paruodeit ari puorejai Latvejai, kai ari pasauļam.
Konkursa tema ir „Latgaliskais tevī i pasaulī”, kurū sevkurs konkursa dalinīks var interpretēt piec sovim īskotim. Video var radeit dažaiduos tehnikumos – zeimēt animacejis, veiduot video sižetus ci palyugt, kab par video golvonajim varūnim kliust draugi.
Golvonuo bolva ir duovonu karte 200 Ls vierteibā elektronikys preču veikalā.
Konkursa nūrisis laiks ir nu 2012. goda 4. decembra da 2013. goda 15. febraļam.
KONKURSA NŪLYKUMS
Nulykums_Latgaliskais_tevi_i_pasauli_LTG


text:
Viesturs Kairišs »
Aicynoj iz akteru atlasi Viestura Kairiša jaunajai kinai “Piļsāta pi upis”
Interesenti vysuos vacuma grupuos aicynuoti pīsadaleit režisora Viestura Kairiša jaunuos kinys “Piļsāta pi upis” akteru atlasē, kas nūtiks 8. janvarī nu 14.00 da 21.00 Rēzeknis Kulturys nomā, Bruoļu Skryndu īlā 3. Fiļmiešonys process ViesturaSkaiteit vaira »
Vīsturs Kairišs: Latgalīši „skapī”
Pīduovojam režisora, latgalīša Vīstura Kairiša nūlaseitū runu Latgolys symtgadis kongresā 2017. goda 5. majā. Latgalīši „skapī” Latvejis symtgadis jubileja prīškvokorā, taipat kai daudzim, maņ ir juodūmuoj, kas maņ ir Latveja. Maņ Latveja irSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” – saruna ar Viesturu Kairišu
Aizvadeituos nedelis nūslāgumā raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji Reigā sasatyka ar režisoru i kaisleigu latgalīšu volūdys i kulturys aizstuovi Viesturu Kairišu. Viesturs Kairišs īsasaistejs ari Latgolys kongresa symtgadis pasuokumu organiziešonā. Jau īprīkšejuos intervejuos ViestursSkaiteit vaira »
Kinys “Pelikāns tuksnesī” Latvejis pyrmizruode 14. majā
“Pelikāns tuksnesī” ir dokumentala kina, režisora Viestura Kairiša cīši personeigs, vizuali poetisks i filozofiski ītiļpeigs viestejums par Latgolu. 28. aprelī tei pīdzeivuoja pasauļa pyrmizruodi prestižajā dokumentalūs kinu festivalā “Visions du Réel” Nionā, Šveicē, nuSkaiteit vaira »


text:
Dasasaceit konferencei teik aicynuoti pietnīki, pašvaļdeibu puorstuovi, ar regionalū planavuošonu i atteisteibu saisteiti specialisti, izgleiteibys i kulturys īstuožu darbinīki, kuru nūsadorboj ar regionu socialekonomiskūs, kulturviesturiskūs ci izgleiteibys vaicuojumu risinuošonu ci pieteišonu.
Konferencis temys:
1. Piļsāta – daudzfunkcionals, regionu atteisteibu vierzūšs centrs.
2. Latgaliskuo identitate: tradicejis i myusdīnu konteksts
3. Piļsātu lingvistiskuo i semiotiskuo ainava – pietnīceibys rūbežu pasaplašynuošona
4. Daudzvolūdu resursu sataiseišona i izmontuošona
5. Volūdys apstruodis tehnologejis, reiki i metodis
Konferencis dorba volūdys: latvīšu, angļu.
Uzastuošonys ilgums: 30 minoti, īskaitūt diskuseju.
Konferencis daleibys moksa: 40 EUR, studentim 20 EUR
Dasasaceišona: leidz 31. majam var īsnīgt konferencis dasacejuma anketu, kas atrūnoma sātys lopā: http://hipilatlit.ru.lv
Vaira dazynuošonys par konferenci: Rēzeknis Augstškolys sātys lopā
2011. godā Rēzeknis Augstškolā sadarbeibā ar Kaunis Vītauta Dyžuo Universitatis i Latvejis Universitatis Matematikys i informatikys instituta pietnīkim tyka izsuokts ari starptautisks projekts “Development of Research Infrastructure for Education in the Humanities in Eastern Latvia, Lithuania” (HipiLatLit), kas nūslādz 2012. goda beiguos. Ituo projekta laikā tyka taiseita kūpeiga pietnīceibys infrastruktura humanitarūs zynuotņu sferā austtuokajā izgleiteibā Leitovys i Latvejis austrumu pīrūbežā. Kūpeigi tyka struoduots ar latgalīšu volūdys korpusa i latvīšu-leitovīšu, leitovīšu-latvīšu paralelajim korpusim, pietejumu „Leitovīšu-latvīšu-latgalīšu volūdys leksikons”. Konferencis laikā plašuok byus vareiba īsapazeit pietnīku kūpeiguo dorba rezultatu.


text:
Četrys nedelis piec kuortys Latvejis Televizeja pīduovuoja Latgolys kongresam veļteitu viesturisku raidejumu cyklu, kas stilistiski īsakļuove Latgolys stuostu “Cytaidi latviskais” ītvorūs. Kotra raidejuma pamatā beja stuosts par vīnu personeibu – Latgolys kongresa delegatu, kuruo dzeivis ceļš pyrma i piec kongresa spylgtai ilustrej Latvejis viesturis krystpunktus.
Pyrmuo raidejuma varūņs beja Stanislavs Kambala (1893–1941) – vīneigais nu latgalīšu, kurs pīsadaleja Latvejis vaļsts proklamiešonys aktā. Raidejums sasatyka ar Stanislava Kambalys dzymtys turpynuotuojim i dzymtajā sātā Latgolā, i “Rideļu Dzirnavās” Tukuma pusē, Latvejis Bankys viesturis konsultante Ineta Lipša analizēja Kambalys kai baņkīra darbeibu, tielnīks i monetu muokslinīks Ivars Drulle atkluoja, parkū pīsadalejs konkursā par Latgolys kongresam veļteitys jubileja monetys izveidi, kaidus motivus i simbolus īkļuovs tuos aversā i reversā. Raidejumā varēja izzynuot, ka na viņ pavuordis, nu eistyna radnīceiba saista Stanislavu Kambalu ar latvīšu basketbolistu Kasparu Kambalu. Tyka stuosteits ari, kaidi viesturiski dokumenti ir sasaglobuojuši par itū personeibu Latgolys i Reigys muzejūs i arhivūs.
Vērtīs 1. raidejumu
Ūtrais raidejums beja veļteits Fraņcam Trasunam (1864-1926) – gareidznīkam i politikam, kuram beja izškirūša nūzeime Latgolys kongresā, tuo sagataveišonā i lāmumu eistynuošonā. Raidejumā tyka vaicuotys atbiļdis iz vaicuojumim, kas ir trasunisti i kempisti? Voi F. Trasuna glorifikaceja nav izspielējuse ļaunu jūku ar ituo cylvāka pīmiņu i juo personeibu padarejuse par koč kū shematisku i nadzeivu? Kū par F. Trasunu i juo davumu dūmoj ļauds itūšaļt, piec symts godu? Raidejums īsaklauseja F. Trasuna dzymtai pīdareigūs saceitajā, ļuovēs viesturnīku i pietnīku secynuojumim i apgolvuojumim. Taipat raidejumā varēja izzynuot, kai tūp Latgolys kongresam veļteitais pīmineklis, kas jau pavysam dreiži tiks atkluots Rēzeknē.
Vērtīs 2. raidejumu
Trešajā raidejumā tyka stuosteits par Juri Pabērzu (1891-1961) – dzejnīku, kuruo maizis dorbs beja tīslītys i jurisprudeņce. Latgolys kongresā Jurs Pabērzs beja kaismeigs Fraņča Trasuna atbaļsteituojs i osuokais Fraņča Kempa pretinīks. 1917. goda vosorā Jurs Pabērzs brauce pi Kerenska vaļdeibys ar lyugumu atdaleit Latgolu nu Vitebskys gubernis i apvīnuot ar puorejū Latveju, nu 1940. goda vosorā brauce pi Stalina ar lyugumu Latveju uzjimt PSRS. Raidejumā tyka atkluotys Latvejis Nacionaluos bibliotekys periodikys kruojuma boguoteibys, vaicojūt tuo laika līceibys par Latgolys kongresa nūrisi. Taipat tyka gasteits Pabērza dzymtajā sātā Vuorkovys nūvodā, izvaicuoti vītejī i tyvinīki, analizāta Pabērza lirika kūpā ar latgalīšu dzejneicu Leigu Seikstu.
Vērtīs 3. raidejumu
Raidejumu cyklys tyka nūslāgts ar stuostu par Fraņci Kempu (1876-1952) – legendaru, pretruneigu personeibu. Pādejūs 20 godūs Kemps ir palics par zeimūlu, tālu – ir izdūts jam veļteits romans, muzykys albums. Viesturiska persona palīk par tālu – voi tei ir myusu dīnu pasauļa nanūvieršamuo tendeņce? Raidejums sasatyka ar gruomotys par Fraņci Kempu autorim Sandru Ūdri i Ivaru Magazeini, vaicojūt juo saimei pītyvynuotus cylvākus, gasteja pi tulkuotuojis Silvijis Bricis, īsaklauseja, parkū tik aizrauteigai myusu varūņa dzeivi ir pietejs latgalīšu muzikis Arņs Slobožanins. Kai jau īrostai, dokumenti i fakti tyka vaicuoti Latvejis muzejūs i arhivūs.
Vērtīs 4. raidejumu
Cykla idejis autori ir Daugovpiļs Universitatis docents Valentins Lukaševičs i LTV redaktore Sandra Freiberga, viesturis konsultanti Latvejis Nacionaluo viesturis muzeja Vydslaiku, jaunūs i jaunuokūs laiku viesturis nūdalis vadeituojs dr.hist. Toms Kikuts i ituos nūdalis pietnīks mag.phil. Imants Cīrulis. Raidejumu cyklu vadeja tuo autors i Latgolys pietnīks Valentins Lukaševičs, režisore Zita Kaminska, redaktore Sandra Freiberga, vodūšais operators Andris Sarma.


text:
Kod suocēs Atmūda, mes montuojom sātu. Vyss byutu breineigi, bet tei sāta beja pylna ar montom. Nabadzeiguo dzeda muosa zam lupotu i vysaidu veikšu beja saglobuojuse Latvejis laika traukus, drēbis i vysaidus seikumus. Vyss breineigai, tik sovu vīneigū dzeivi jei beja nūdzeivuojuse ar lupotom, veikšim i plastmasa škeivim. Da i juos vacūs škeivu niu nivīnam navajag, partū ka kotrai paaudzei gribīs pošai izalaseit nu pīduovuojuma i nūpierkt sev jaunu kruškeņu i škeivi, na tū laika zūba apgrauztū antikvariatu.
Laikam niu nazkod izsvīžu, bet maņ beja dūma tūs nūskrombuotūs, ar nazi sagraizeitūs i zyli palākūs, bryuni plečainūs plastmasa škeivus īlikt ramā i apakšā pīraksteit “Dzeive ir niu”… partū ka tei dzeive, kod ēst nu lobūs škeivu, tai ari nadaguoja.
Koč es pīdaru paaudzei, kas pīdzeivuojuse i sovetskuos ryndys, blatus i preču “izsvīsšonu” mieneša beiguos, i talonus, nabadzeibu i tai sauktūs myrūņu zīpu kastis čulanā, šaļtim ruodīs, ka munys dzeivis byus par moz, kab izgulātu vysus antresolūs sovā laikā nūglobuotūs pologus, puorvolkus i naulečkys. Da i gribīs kuo jauna, 21. godu symtā ražuota, lynu dvīļa ar putinenim voi kačim, na myužeigūs pa pusei siņtetiskūs dvīļu auduma ruļļu, nu kuo nūgrīzt i apveilēt, ka sasajimtu. Tok nasasajam. Tai i lītoj tūs pošus. Partū ka ir dzeive “nazkod”, nuokūtnē, sapynūs. Tod, kod īs, dareis, byus, lītuos, dzeivuos.
Pyrms nedelis munai meitai palyka div godi. Verūs iz tuo ciļvieceņa i breinojūs. Jauns pasauļs maņ sūpluok. Vyss nu jauna, vyss svežnis, vyss nu jauna radeits, vyss nu jauna atkluojums.
Pasoka “zeče” i izgaršoj tū vuordu, pasoka div, pīcys, desmit reižu. Zeče, zeče, zeče! Voi “kači” – tok breineigai skaņ. Nikod nabyutu īsadūmuojuse, cik smīkleigai skaņ vuords “kači”. Kači, kači, kači!
Iz dzimšonys dīnys atbrauce baba i cyta storpā atvede munu duovonu. Zaļu kasteiti ar lizeikom.
Kod es pīdzymu paguojušuo goda septeņdasmytajūs godūs, raudzeibuos atguoja mamys muosa ar saimi, jī piečuok ar veiru beja muna krystamuote i krysttāvs, Laimūņs jau mirs, Irena brauc ekskursejuos. Tok na par tū stuosts.
Vysu bierneibu, kod cyluoju kasteitis aiz stykla, manī skanēja: “Nasajauc, nasasit, nūlīc, naaiztīc!”, tok es vysleidza cyluoju. Tī beja gaiši zaļa kasteite, sešys dzaltonys lizeikys, vieļuok mama dalyka div par blatu dabuotys pučainys emāleitys lizeicenis, vēļ vieļuok ak jau nu nazkuru seņču montuotu Berlinis suvenira lizeiceņu, a varbyut jei beja nūpierkta mamys vīneigajā ceļuojumā iz DDR, apsveikuma karteņa ar rūzem. Vysu dzeivi. Tai i stuovēja skapī.
Niu es pajiemu rūkā tū kasteiti. Vaira ni tuo skapa, ni bais. Moza, drupeit smirdeiga eisti nanūsokomys kruosys kasteite, vydā pīduniejs atlasa audums, sešys apsyubiejušys lizeikys, div ar pučeitem, vīna pavysam malna, viersā Brandenburgys vuorti, vaca mašyna i raksteits “Berlin”.
Īdzymtuo i īaudzynuotuo taupeiba – naaiztīc, najauc, lai stuov, tok duovona, kūpā ar tū karteņu ar rūzem, vyss kūpā kai munys atminis komuļs.
Tok es sasajiemu. Dzeive ir niu. Sešys dzaltonuos lizeikys i div tuos emāleituos īlyku pi cytu golda pīdarumu, kasteiti atdevu meitai spēlētīs, karteņu nūlyku sovā plauktā pi cytu pīminis līteņu. Vakar jau vysys sešys lizeikys beja nateirys, izmozguoju trauku mašynā.
Maņ ruodīs, juos smaida. Skaistys, cīši ārtys i maņ vierteigys lizeicenis. Pat tod, ka kaida nu jūs pagaiss, a tai agri voi vieli nūteik ar lītom, partū ka jom ir sovi celi, maņ paliks pīcys.
Pat tod, ka pagaiss div, treis, četrys voi pat vysys, maņ byus bejuse muna dzeive, kū atguoduot. Kai es lītoju krystamuotis i krysttāva duovonu, koč i drusceņ apsyubiejušu.
Nui, maņ ir dīnroksts. Muna naktineica.lv ir dzeiva i grīžās ari septembrī.
Paļdis cyxob – jau ūtrū reizi! Kai katuolim ir svātī i aizbyldynuotuoji pi Dīva, tai naktineicai jis ir aizbyldynuotuojs pi Leluo Škārsteikla. 🙂
Niu tik sasajimt i lītuot.


text:
Roksta autors: portals lakuga.lv
2016. goda vosorā Annele Slišāne izsuoce sovu duovonu Latvejai symtajā dzimšonys dīnā – tekstilmuokslys i literaturys projektu #100dečiLatvijai. Niu vysi deči i tūs stuosti gotovi i nu 2. oktobra da 25. novembra apsaverami i puorskaitomi izstuodē Latgolys viestnīceibys GORS Muokslys galerejā, bet 26. oktobrī Rēzeknē tiks svieteita ari #100dečiLatvijai gruomotys izīšona.
Tekstilmuokslineicys, audiejis, rūkdorbneicys i školuouojis Annelis Slišānis dzymtuo puse ir Vileks nūvoda Upīte. Tīpat rādā, pošā pīrūbežā, Zeļčūs, 2016. goda 21. augustā i suocēs projekts #100dečiLatvijai, nu stuovu izjemūt pyrmū veibūtnis, rogonu zuolis, deči. Projekts ir Annelis ideja kai unikala, personeiga duovona Latvejai symtajā dzymšonys dīnā: 100 nedeļuos 100 dažaidūs materialūs topuši 100 deči i tūs stuosti latvīšu i latgalīšu rokstu volūduos. Deči austi nu puču, nu dažaidu augu, dzeivinīku i muoksleigu tekstilškīdru, taipat deči austi ari nu ūtru reizi izmontojamūs materialu, kab reizē eistynuotu ideju par dobys vierteibu saglobuošonu i pasauļa ilgtspiejeigu atteisteibu.
Annele Slišāne (dz. 1975. godā) studiejuse Latvejis Universitatis (LU) Fizikys i matematikys fakultatē fiziku (1993–1996), Reigys Turisma školā (1996–1998), LU Pedagogejis i psihologejis fakultatē muokslys pedagogeju (1998–2006), bet itūšaļt turpynoj studejis Latvejis Muokslys akademejis Tekstilmuokslys nūdalis magistranturā. Nu 2003. goda Annele ir vizualuos muokslys školuotuoja, bet 2013. godā nūdybynuojuse poša sovu uzjāmumu “Anneles zeme”. Izstuodēs pīsadola nu 1999. goda. Ituo goda suokā Annele par projektu #100dečiLatvijai sajieme ari Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks 2017” nominacejā “Lobuokais snāgums vizualajā muokslā”.
Vaicuota, kaidys ir sajiutys, kod projekts golā, Annele šaļteņu pyrma izstuodis pabeigšonys Latgalīšu kulturys ziņu portalam lakuga.lv atsoka: “Nu cīši lobas! Maņ nav tuodas sajiutas, ka beidzēs i bāda. Nikas jau eistineibā nasabeidz.” Kod suocēs dorbs pi projekta, Annelei asūt bejušys 108 deču idejis, bet rezultatā saguojs, ka nu tūs pyrmūs dečūs nav nūausts 20 ideju, bet ir vītā cytys. “Saīt, ka vēļ ir vysmoz 28 idejis! Bet vuspuor deču projekts attaiseja durovas iz vasalu pasauli, iz bezgaleibu. Varātu aust vēļ i vēļ,” stuosta muokslineica. Ar itū projekta Annele Slišāne beja dūmuojuse popularizēt ausšonu i popularizēt latgalīšu volūdu. Regulari publicejūt jaunūs dečus i tūs stuostus socialajā teiklā Facebook, Annele sajutuse cylvāku dzeivuošonu leidza #100dečiLatvijai: “Cylvaki cīši geida, prīcojās, dzeivoj leidza, skeita. Vusim beja tei intriga, geidūt symtū deči. Kas tī byus? Kuoda ideja? Napretendeju iz pareizraksteibu, bet maņ pateik, ka cylvaki ari loboj, komentej “pi myusu tuo nasoka, nasauc”, tys nūzeimej, ka skeita, dzeivoj leidza. Cyti palīk sirdeigi. Bet es par tū naapsavainoju. Tys tik nūzeimej, cik dažuodi mes asom, cik dažuoda volūda! Dūmoju, ka es ari reizem vaira nazynu, kuo tū voi tū sauc, nazynu kuoda vuorda. Bet ite stuostūs ir tei muna Zīmeļlatgola.”
Da ituo projekta #100dečiLatvijai dorbi bejuši apsaverami dažaiduos Latvejis vītuos – Bolvūs, Gulbenē, Jiurmolā, Āraišūs i cytur, bet nu 2. oktobra da 25. novembra Latgolys viestnīceibys GORS Muokslys galerejā pyrmū reizi vīnā vītā ir apsaverami vysi 100 deči, nu kurūs pādejais pabeigts tik eisu šaļteņu pyrma izstuodis. Par izstuodi Rēzeknē Annele soka: “Deči jau ir bejuši vusuoduos vītuos, bet es cīši gribieju, lai vusu 100 deču izstuode ir Latgolā. Tān ir sajiuta kuo dvorā, pi sovejūs.” Decembrī deči simboliski atsagrīzs sātā – byus apsaverami Upītes tautys nomā, reizē svietejūt ari Annelis tāva, 2010. godā myužeibā nūguojušuo latgalīšu literata, nūvodpietnīka, folklorista i publiciska Ontona Slišāna 70. dzimšonys dīnu. Niu, kod projekts golā, ari poša Annele vaira nazynūte, kas tod kurū reizi ir svareiguoks – poši deči voi tī stuosti, kas pi deču, deļ tuo 26. oktobrī 16.00 GORS Muokslys galerejā tiks sveiteita ari gruomotys #100dečiLatvijai izīšona. Gruomotā byus vysi 100 deči i deču stuosti, i tuos redaktore ir Ilze Sperga. Gruomotys attaiseišonys pasuokumā ar dzīsmem i daņčim pīsadaleis jaunīšu folklorys kūpa “Upīte”.
Izvaicojūt, kai poša Annele svieteis Latvejis symtū dzimšonys dīnu, jei stuosta: “Maņ ruodīs, ka nūbraukšu iz Zeļčīm i cepšu maizi. Grybātūs, bet mož kļova lopuos pagulēt vaira nasaīs, navar zynuot kuods tys rudiņs mums ite byus. Es atrodu iz ustobas auškas vacū karūga kuotu, šmuki izgrebtu i tān dūmoju, ka juopuorbauda poduškas – ešu dzierdiejuse, ka agruok tuo nūslēpe karūgus. Mož poduškuos, mož iz ustobas auškas kur ni īslāpts ir. Dūmoju, ka maņ tys tuo varātu byut, ka svātkīm atrūnu ari vacū karūgu!”
Izstuode #100dečiLatvijai Latgolys viestnīceibā GORS apsaverama kotru dīnu nu 11.00, īīšona bez moksys. Izstuodis nūtikšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds i Rēzeknis piļsātys dūme.
Video – Annelis bejušuo školāna video projekts par #100dečiLatvijai.
Karteitis – nu izstuodis publicitatis materialu i Māris Justs.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Latgalīšu kulturys bīdreiba (LKB) ir pīsadalejuse daudzu kulturys pasuokumu reikuošonā, tymā skaitā četru pasauļa latgalīšu saītu organiziešonā, atbaļstejuse školuotuoju vosorys kursu-nūmetnis “Vosoruošona” nūrisi, pīsadolūt kai lektori voi pasuokumu dalinīki. Latvejis vaļsts symtgadis godā LKB grib radeit jaunu tradiceju – bārnu i pusaudžu nūmetņu reikuošonā. Sūpluok ar nūmetnis dalinīkim izdzeivojūt latviski latgaliskuos vierteibys, styprynūt teritorialuos i nacionaluos pīdereibys apziņu.
Nūmetne nūtiks nu 6. leidz 17. augustam (dorba dīnuos nu 8.30–16.30) Rēzeknis Tehnologeju akademijis (RTA) telpuos. Nūmetnis vadeituoja – Lolita Kivleniece-Kuzņecova, nūmetnis nūdarbeibys nūdrūšynuos muzykanti: Ēriks Zeps i Sovvaļnīks, literāte i dramys terapeite Līga Rundāne, literate i TV žurnāliste Evika Muizniece (Karonhisake), fotografs i dizaina speciālists Māris Justs, latgaliskūs izdavumu i pasuokumu veiduotuoja Ilga Šuplinska.
Nūmetnē teik gaideiti 30 aktivi pusaudži (10–14 godi), kam “acs dag” pošam radeit muzyku voi literau tekstu, paraudzeit spēlēt kaidu muzykys instrumentu voi izgleituojūšu datorspēli, pošam izdūmuot ari spēli voi puorsoku. Atsapyust kuoju prīcys voi folkzumbys nūdarbeibā, dazynuot vaira par latgalīšu vierteibom i symbolim, veiduot sovu imidžu.
Nūmetnē byus vareiba runuot i dūmuot latgaliski i sevkurā cytā volūdā, kurā izateikt ārtuok i radūšuok, byus divi pasuokumi, iz kurim aicynuosim daleibai ari cytus školānus: 11. augustā latgaliskuo Večerynka i 17. augustā animacejis filmu/-ys “Muna Latveja” prezentaceju. Nui, raudzeisim saprast, kas vajadzeigs, kab kina byutu. Byusim prīceigi, ka bārnu vacuoki atbaļsteis atsevišķus pasuokumus i pīsadaleis kaidā nu publiskajim pasuokumi voi vysmoz nūmetnis nūslāgumā ar latgaliskūs tradiceju improvizacejom Nakts stygā.
Ka gribi īsasaisteit, tod leidz 1. juņam aizpildi anketu pusaudžu nūmetnis “Sūpluok” FB lopā. Esi vireigs: ir nūmetnis leidzmoksuojums.
Nūmetni organizej LKB sadarbeibā ar RTA, nūmetni finansiali atbolsta RTA i Latgolys kulturys programys projekts “Dienas nometne pusaudžiem “Sūpluok””.
Projekta vadeituoja Ilga Šuplinska


text:
Atejūt pavasaram, kod pamozom suoc mūstīs doba i kotrā cylvākā rūnās gribiešona vairuok dorbuotīs, arī mes, LgSC Rēzeknis jaunīši, izdūmuojom palutynuot sovys acs ar kū pateikamu i nūdereigu. I, prūtams, ka myusim nav nikuo svareiguoka, kai vairuok uzzynuot par Latgolys sirdi – Rēzekni. Ituo gods 13. martā nūguojom iz Latgolys Kulturviesturis muzeju i pavadejom laiku, apsaverūt izcylūs Latgolys pūdnīku dorbus vairuoku godsymtu ritiejumā. Verūtīs kartenis i eksponatus, izzynuojom Rēzeknis viesturi nu 9. leidz 20. godu symtam.
Piečuok sovus īspaidus apsprīdem pi čaja kruškys. Koč ari mes vysi naasam nu Rēzeknis, bet atkluojom, ka daudz kū asam jau zynuojuši par piļsātu.
Vīnnūzeimeigai myusus vysus vīnuoja gribiešona byut tyvuokim i zynūšuokim par Latgolu i vysu, kas ite ir nūtics i nūteik. Pozitivu emoceju īspaidā pi čaja kruškys rūsejuos sarunys par tū, kū lobu mes nu sevis varim dūt Rēzeknei i Latgolai kūpumā.
Īsokam vysim, kurim apnykuse zīmys kasdīneiba i kam sirdī ir Latgola, nūīt iz muzeju i atrast kū sev tyvu.
LgSC Rēzeknis biroja jaunīši


text:
Goda arhivs: 2012 »
Tu atguoji pi manis naktī /Ontonam Slišānam
15. decembris ir dīna, kod pyrma diveju godu myužeibā nūguoja dzejnīks, nūvodpietnīks, folklorists Ontons Slišāns. Klusuma šaļts vītā šudiņ kab ir itys – juo meitys Māreitis Slišānis veļtejums tāvam. Decembris – nui, agruok tysSkaiteit vaira »
Latgalīšu volūdys vaicuojums /Pi myusim Latgolā!
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA „Lietišķā Latgale” taiseituo raidejuma „Pi myusim Latgolā!” raidejumu par latgalīšu volūdys raksteibys formom i latgalīšu volūdys tīsiskū statusu. Par latgalīšu volūdys papyldynuotū ortografeju stuosteis volūdneica Lideja Leikuma, sovys dūmysSkaiteit vaira »
Leiksnys Rūmys katuoļu bazneicā tiks pasvieteits Daugovpiļs nūvoda karūgs
Ekumeniskajā mišā Leiksnys Rūmys katuoļu bazneicā 18. decembrī 12:00 asūt kluot vysu religiskū konfeseju puorstuovim tiks pasvieteits Daugovpiļs nūvoda karūgs. Daugovpiļs nūvoda karūga autore ir muokslineica Silva Veronika Linarte. Karūgs ir divpusiejs, tys irSkaiteit vaira »
Latvejā pyrmais audio spieļu disks izīt ari latgaliski /KONKURSS
Novembra beiguos izguojs Latvejā pyrmais audio spieļu disks, kas dabojams latvyski, krīviski i ari latgaliski. Diska idejis autore ir Aiga Jakuškina – Ādama, kurys saknis ir Rēzeknis nūvoda Rykovā. „Voi ari jiusim, braucūt tiuļuokāSkaiteit vaira »
Izguojs žurnala „A12” trešais numers
Žurnala „A12” trešajā i ituo goda pādejā numurā – vierteibys i tradicejis, patriotisms i spāks, kurs atsarūn kasdīnys dorbūs. Intervejis ar Brenču saimi Radopolē, ar uzjiemiejim nu Rēzeknis Ilonu i Andri Filipenokim, pīredziejušū kinologuSkaiteit vaira »
Izsludynuota dasasaceišona Latgalīšu kulturys Goda bolvai “Boņuks 2012”
Latgalīšu sabīdriskuos organizacejis („Kukuži”, „Latgolys Studentu centrs”, „Latgalīšu Etnokulturys centrs”, „Latgaļu sāta”, „Latgolys Saeima”, „Latgolys Producentu Grupa” i LatBLUL) i aktivuokuos Latgolys reģiona pašvaļdeibys jau pīktū godu piec kuortys reikoj Latgalīšu kulturys Goda bolvuSkaiteit vaira »
Latgolys viestnīceiba „Gors” pīsadola Latvejis kulturys viestnīku apvuiceibu programā
Latgolys viestnīceibys „Gors” vadeituoja (SIA „Austrumlatvijas koncertzāle” volda lūcekle) Diāna Zirneņa ir īsasaistejuse Kulturizgleiteibys i namaterialuo montuojuma centra, Britu padūmis Latvejā i bīdreibys „CultureLab” reikuotajā apvuiceibu programā „Latvejis kulturys viestnīki”. „Latvejis kulturys viestnīku apvuiceibuSkaiteit vaira »
Preiļūs apsaverama izstuode „Latgola muokslenīka acim”
Preiļu Kulturys noma konferenču zalā vēļ tik vīnu nedeli leidz 20. decembrim apsaverama izstuode „Latgola muokslenīka acim”. Izstuodē skotomi Leonida Baulina (1945 – 2002) gleznīceibys i grafikys dorbi, kurūs golvonūkuort attāluotys Latgolys ainovys arSkaiteit vaira »
Ituos sezonys dzīdūšuokuo saime Latvejā – Tihovski nu Ludzys!
Vakar vālā vokorā ar Tihovsku saimis nu Ludzys uzvaru nūsaslēdze LNT šova „Dzīdūšuos saimis” (Dziedošās ģimenes) 4. sezona. Tihovsku saime šova finala raidejumā dzīduoja divejis dzīsmis – tautys dzīsmi „Skaista mana tēva sēta”, kasSkaiteit vaira »
Raidejumā „Gondreiž idealys vakarenis” pīsadaleis Rēzeknis pusis ļauds
Kotru vokoru 18:00 TV3 pīduovoj TV šovu „Gondreiž idalys vakarenis” (Gandrīz ideālas vakariņas), kurs itūnedeļ nu 10. da 14. decembram gastej Rēzeknis piļsātā i nūvodā. Ituos nedelis vakareņu šovā sovu ēst taiseišonys i gostuSkaiteit vaira »
Voi Tu vaicuosi sev?/ Dūmu pylni pogolmi. Decembris
Nazynu deļkuo Nu grīstim nūpilieja Speiteigs „deļtuo” I vēļ ilgi leja. Beidzūt kaids pavaicuoja myusim myusu vīdūkli! I tī, kas vaicuoja, bejom mes poši. Tīši, truopeigi, nasaudziejūši vaicuojumi. Kurom atpakaļ var dūt tīši taidysSkaiteit vaira »
Drywas Gorīgajs pīlykums /Vacūs gazetu viests
1912. goda 5. decembrī pyrmū reizi izguoja gazetys “Drywa” goreigais pīlykums, kuru apsavērt i puorskaiteit pīduovojam šudiņ. Tymā – par goreiguo pīlykuma vajadzeibu, adventa laiku i adventa svātdinem. Drywas Gorīgajs pīlykums 05.12.1912. Olūts: “Drywas” Gorīgajs pīlykums. –Skaiteit vaira »
Kolnasāta – 08.12.2012.
Jiusu viereibai Latvejis Radejis 1. programys latgaliskuo raidejuma “Kolnasāta” kasnedelis laidīņs. Ituos nedelis viests nu Latgolys i par latgaliskū Latvejā, Gunys Zvīdris i Sergeja Čakāna reportaža nu Andrejdīnys Rēzeknē, interveja ar bazneickungu Edgaru CakuluSkaiteit vaira »
Raibīs Suņs – Jiuti Goru!
Raibuo Suņa (Oskara Orlova) verseja par “Latgolys viestnīceiba GORS” vuordu i byuteibu. Pyrmū reizi izskaniejuse 1. decembrī Rēzeknē. Jiuti Goru! Laikā, kod pūram beja teikšona, jis tū na eipaši popularizēja. Pa dīnu nūsadorbuoja arSkaiteit vaira »


text:
latgalīšu muzyka »
“Dabasu Durovom” jauna dzīsme “Vacūs krāmu būdī”
Latgalīšu grupa “Dabasu Durovys” pīduovoj jaunu dzīmis – “Vacūs krāmu būdī”. Dzīsmei ir izveiduota ari latviskuo verseja ar nūsaukumu “Veco krāmu bodē”. Muzykys i teksta autors Arnis Slobožaņins. Ierokstā pīsadaleja Romāns Sladzis (gitara), Egils Kulmanis (bolss, taisteni), Valdis RundzānsSkaiteit vaira »
„Dabasu Durovys” laiž klajā dzīsmi „Negaiss”
Šudiņ Daugavpiļs rokgrupa „Dabasu Durovys” laiž klajā dzīsmi „Negaiss”. Jaunuo kompoziceja stuosteis par tū, ka malnī dorbi ir boltim dīgim šyuti i, kod tī pleist, tod suocās nagaiss. Dzīsmis īroksta veiduošonā kūpā ar grupysSkaiteit vaira »
Jurs Ostrovskis i „Dvinskas bāleliņi” pīduovoj jaunu dzīsmi
Vosorys izskaņā šlagerdzīduotuojs Jurs Ostrovskis i jaunais muzykalais projekts „Dvinskas bāleliņi” pīduovuoj sovu jaunuokū dzīsmi „Mīla”. Pīduovojam tū nūsauklauseit ari LaKuGys skaiteituojim. Karteņa: LaKuGys arhivsSkaiteit vaira »
Par Ausmeņu i kebabim – interveja ar Valteru Murānu
Junī Rēzeknē atsavēre āstuve „Ausmeņa Kebabs”, kas aicynoj īdzeivuotojus iz dažaidim gordumim, lobu atmosferu, spielem i pasuokumim. Valters Murāns, puiss ar lobsirdeigu smaidu i laipnom acim, stuosta, kai ir byut kebabneicas eipašnīkam i kaiSkaiteit vaira »
Latgalīši i muzykaluo SVĪKSTA neišona pīktū reizi
27. julī ar etno-eko festivalu Cāsu piļs duorzā tyka atkluota izdevnīceibys „Lauska” taiseituo pīktuo etnomuzykys izlase „Sviests”. Itūreiz tymā īneitys 18 dzīsmis, nu kurom treis skaņ latgaliski. Tradicionali kas puorgods izlase „Sviests” dūd puorskotuSkaiteit vaira »
„Cytaidi latviskais” – īskots latgalīšu muzykā
Raidejuma vadeituojs Valentins Lukaševičs atsazeis, ka nu školys laikim dzīduošona i spieliešona nav bejuse juo sabīdruotuo, bet bejuse lela skaudeiba, radzūt, cik vīgli tei pasadūd cytim. Partū stuostā par latgalīšu muzykalū daudzveideibu autoru pavadeisSkaiteit vaira »
„Borowa MC” izdūd jaunu singlu – „Rūtoj”
Itūnedeļ jaunu singlu izdavuse latgalīšu grupa „Borowa MC”, klauseituoju viertiejumam nūdūdūt sovu dzīsmi „Rūtoj”, kurā tautiski motivi īgierbti myusdīneigā apdarē. Itū vosoru latgalīšu grupa „Borowa MC” pavoda Latgolā, izbaudūt dobys dūtū skaistumu i smeļūtīsSkaiteit vaira »
Laurai Bicānei izīs albums „Es tikai ļaujūs”
Junī pi klauseituojim atīs latgalīšu dzīsmineicys i dzīšmu autoris Laurys Bicānis pyrmais albums „Es tikai ļaujūs”. Kai soka poša Laura, albums ir juos vizeitkarte. Kotra dzīsme nas sovu stuostu par tuos autori. Albums sovuSkaiteit vaira »
Latgalīšu muzykys vaicuojums/ Pi myusim Latgolā!
Nūsaklausi raidejuma cykla „Pi myusim Latgolā!” laidīni par latgalīšu popularuos muzykys pyrmasuokumim i perspektivom iz prīšku. Raidejumā dzierdēsit Šlageraptaujis pyrmū vītu dabuojušuos grupys „Galaktika” muzykys i vuordu autoru Normundu Zušu, „Latgolys Producentu grupys” vadeituojuSkaiteit vaira »
Latgalīšu muzykys jaunums – MJOLLNIR ar dzīsmi “Bārzs”
Pādejā laikā latgalīšu muzykys lauceņš tai otkon labi sazaļuojs ar jaunom dzīsmem. Niu pīduovojam vēļ kaidu jaunumu – izpiļdeituoja MJOLLNIR pyrmū publiskū dzīsmi „Bārzs”. Par sevi MJOLLNIR roksta: „Muna bierneiba paguoja Ludzā. Tod bejuSkaiteit vaira »


text:
Roksta autore: Vineta Vilcāne
Latgalīšu volūdys vaicuojumu vairuoki politiskī spāki izavieliejuši īkļaut sovuos 13. Saeimys vieliešonu programuos, par tū lakuga.lv raksteja īprīkš. Tūmār leluokuo daļa parteju sovuos programuos par latgalīšu volūdu nav izasacejuse. Portals lakuga.lv parteju Latgolys sarokstu liderim vaicoj: “Ka tiksit īvālāta/īvālāts 13. Saeimā, voi vierzeisit kaidys iniciatiys latgalīšu volūdys situacejis uzlobuošonai. Ka nui, kaidys?” Kandidatus aicynuojam rakstiski izsaceit sovu vīdūkli latgalīšu rokstu volūdā ci latvīšu literarajā volūdā, piec pošu īskotu. Daļa kandidatu izavielēja atbiļdēt latgaliski, daļa – latvīšu literarajā volūdā, itūs kandidatu redzīni portala redakceja ir puorlykuse iz latgalīšu rokstu volūdu, saglobojūt volūdys stilu i terminologeju.
Saeimys deputatu kandidati sūlej īsastuot par latgalīšu volūdys vuiceišonys īspiejom školuos, ari par školys attaiseišonu, kurā vuiceibys nūtyktu tikai latgaliski, taipat veicynuot volūdys lītuojumu saziņā ar vaļsts i pošvaļdeibu īstuodem, palelynuot saturu latgaliski medejūs, īsastuot par regionaluos volūdys statusa pīškieršonu latgalīšu volūdai i c. Kandidatu atbiļdis sarynduotys piec parteju sarokstu kuortys numuru vieliešonuos.
Lakuga.lv vaicoj: “Ka tiksit īvālāta/īvālāts 13. Saeimā, voi vierzeisit kaidys iniciatiys latgalīšu volūdys situacejis uzlobuošonai. Ka nui, kaidys?”
1. Jevgenija Krjukova, “Latvijas Krievu savienība” (atsaceja latvīšu literarajā volūdā)
Parteja “Latvijas Krievu savienība” ir atvārta vysim lobys grybys cylvākim, kuru pamatvierteiba ir demokrateja i sevkura cylvāka tīseibys. Mes skaitom, ka īspieja vuiceitīs dzymtajā volūdā ir styurakmiņs nacionalūs minoritašu kulturys, volūdys i pošcīnis saglobuošonā.
Mes asam gotovi atbaļsteit latgalīšus – vīnu nu Latvejis pamatnaceju – gon Eiropys parlamenta, gon Latvejis Saeimys leiminī, aizstuovūt latgalīšu tautys tīseibys uzturēt i atteisteit sovu volūdu.
“Latvijas Krievu savienība” ir vīneiguo parteja, kas spiej garantēt latgalīšim atbolstu Eiropys parlamentā. Myusu EP frakceja Zalī/Eiropys Breivuo alianse ir vīna nu ītekmeiguokūs parlamentā. Tamā ir vaira par 40 parteju, tamā skaitā Skotu nacionaluo, Jaunuo Flāmu alianse, Katalonejis kreisūs republikaņu i vairuokys cytys partejis, kas ceinejuos i uzvarēja ceiņā par sovys tautys nuokūtni.
Latvejis Saeimā i Eiropys parlamentā mes atbaļsteisim iniciativys latgalīšu volūdys situacejis uzlobuošonai, tymā skaitā Eiropys regionalū ci minoritašu volūdu hartys ratificiešonu, partū ka mes skaitom, ka latgalīšim ir tīseibys napozicionēt sovu volūdu kai latvīšu volūdys paveidu ci dialektu.
2. Ilga Šuplinska, “Jaunā konservatīvā partija” (atsaceja latgalīšu rokstu volūdā)
Byutu gryuši īsadūmuot, ka, struodojūt ar itim vaicuojumim vysu laiku, es tū nadareitu. Turpynuošu Latgolys kongresa rezolucejis i latgalīšu navaļstiskūs organizaceju iniciativys. Nu formaluo “likums to pieļauj” iz sistemu, kas tū rūsynoj i finansiali motivej dareit:
– nūvodvuiceibys voi latgalīšu volūdys vaicuojums školā (stuņžu skaits, metodologisks atbolsts, finansiejums, školuotuoju izgleituošona) i tuolmuoceibu programuos,
– latgalistikys pietnīceibys atbolsts vaļsts pietejumu programmā Letonika,
– kulturys atbolsts VKKF taišni muokslys dorbim latgalīšu volūdā leidz 10% nu paradzātuo finansiejuma,
– medeju politikā 10% raidlaika latgaliski i sabīdryskuo pasyutejuma nūvierzeišona taidys politikys styprynuošonai, ka napīcīšams, jauna medija veiduošana ar aktualu problemu analizi i myusdīneigu tehnologeju izmontuojumu,
– lykumdūšonys preciziejumi voi skaidruojumi attīceibā iz latgalīšu volūdys lītuojumu publiskajā sektorā,
– regionaluos kulturys, volūdys i medeju politikys īlikšona tautsaimnīcyskajā planā, kas ļautu radeit Latgolys regionam unikalus turisma produktus, digitalus reikus, dorba vītys voi papyldus apmoksu izgleiteibā, medeju, kulturys, turisma sferā struodojūšim.
3. Tamāra Meļnikova, “Rīcības partija” (atsaceja latvīšu literarajā volūdā)
Myusu parteja atbolsta izmontuošonu, saglobuošonu i atteisteibu latgalīšu volūdā. Nu volūdnīku vīdūkļa latgalīšu volūda ir viesturiski naatkareiga volūda. Nu ūtrys pusis, volūdnīki skaita, ka latgalīšu gramatika ir vīns nu latvīšu volūdys viesturiskūs gramatikys dialektu, bet latgalīšu volūda ir latvīšu volūdys viesturiskys dialekts.
Mes skaitom, ka itī vaicuojumi ir juorysynoj profesionalim, pīmāram, volūdnīkim i viesturnīkim. Myusu nūstuojis pamats ir radeit vysu īspiejamū latgalīšu volūdys saglobuošonai i vuiceišonai regionūs, kur latgalīšu volūdai ir svareigs i pīpraseits statuss.
Itamā sakarā ir nūsaceiti itaidi aizdavumi:
1) pīsaista viereibu i sabīdreibys interesi par tuos saglobuošonu, partū ka tei ir daļa nu myusu kulturys i viesturis montuojuma i tamā ir senlatgalīšu ciļts viesturiskuos volūdys īzeimis. Tys samazynuos īspieju izzust latgalīšu volūdai;
2) latgalīšu volūdai juobyut pīejamai vysim interesentim, kab tī, kas tū gryb, varātu tū īsavuiceit naatkareigi nu jūs materialuo stuovūkļa, dzeivisvītys i cytu faktoru;
3) Latgolys volūdys saglobuošonys i atteisteibys pamats ir tuos pīprasejums! Daudzim Latvejis austrumu dalis īdzeivuotuojim latgalīšu volūdys zynuošonys palelynuotu konkurētspieju austrumu regiona dorba tiergā.
Mes pīduovojam itū vaicuojumu apsprīst ar vysom īinteresātajom pusem, kab atrostu vysoptimaluokū rysynuojumu itai aktualajai problemai.
4. Edmunds Teirumnieks, “Nacionālā apvienība “Visu Latvijai!”-“Tēvzemei un Brīvībai/LNNK”” (atsaceja latvīšu literarajā volūdā)
“Nacionālā apvienība” sovā Latgolys programā paredz:
– nūsaceit skaidru latgalīšu volūdys lītuojumu vaļsts i pošvaļdeibu īstuodēs i saziņā ar tom;
– izstruoduot vaļsts atbolsta mehanismu latgalīšu volūdys vuiceišonai vysūs izgleiteibys pūsmūs – nu pyrmškolys leidz augstškolai – paradzātu atbylstūšu, mierķorientātu finansiejumu;
– styprynuot sabīdryskūs i komercialūs plošsazinis leidzekļu lūmu latgalīšu volūdys saglobuošonā, kai ari volūdys ilgtspiejis i konkurietspiejis nūdrūšynuošonā Latvejis informativajā telpā;
– styprynuot latvisku kulturvidi i vītejū ideņtitati, nūdrūsynojūt finansialu atbolstu nūzeimeigim kulturys projektim, kas veicynoj Latgolys vierteibu, tradiceju i volūdys atteisteibu;
– sekmēt Latgolys regiona kulturys darbinīku tuoluokizgleiteibu, tradicionalūs omotu i prasmju atteisteibu i tūs integraceju turisma aktivitatēs;
– Palelynuot finansiejumu navaļstiskuo sektora iniciativom i projektim kulturys, medeju i pylsūniskuos sabīdreibys jūmā;
– nūdrūsynuot leluoku atbolstu kulturys jaunradis procesim;
– palelynuot latgalīšu volūdā izpyldomūs dzīšmu i daņču skaitu Vyspuorejūs latvīšu dzīšmu i daņču svātkūs, kai ari Baļtejis vaļstu studentu dzīšmu i daņču svātkūs “Gaudeamus”;
– palelynuot vaļstiski nūzeimeigūs pasuokumūs izpyldomūs Latgolys autoru dorbu eipatsvoru.
5. Agnese Logina, “PROGRESĪVIE” (atsaceja latvīšu literarajā volūdā)
Nui, īvieliešonys gadīnī vierzeisim vairuokys iniciativys latgalīšu volūdys situacejis uzlobuošonai. Partejis “Progresīvie” programā ir vairuoki punkti, kas ir paradzāti taišni latgalīšu volūdys styprynuošonai, kas ir īkļauti gon myusu izgleiteibys programā, gon regionaluos atteisteibys programā – mes redzim latgalīšu volūdu kai daudzpuseigu vaicuojumu, kas skar dažaidys atteisteibys jūmys.
Pyrmkuort, partejis “Progresīvie” izgleiteibys programā ir paradzāts nūdrūsynuot latgalīšu volūdys vuiceibys izvielis školys programuos vysūs izgleiteibys pūsmūs, i tam ari tiks paradzāts vaļsts finansāts atbolsta mehanisms.
Ūtrkuort, atbaļsteisim, īdrūsynuosim i veicynuosim latgalīšu volūdys lītuojumu saziņā ar vaļsts i pošvaļdeibu īstuodem Latgolā, kai ari pošuos īstuodēs, nūdrūsynūt, ka cylvākim ir īspieja i napuorprūtomys tīseibys vērstīs pi vaļsts ar vaicuojumim latgaliski.
Treškuort, atbaļsteisim latviskuo latgaliskuma styprynuošonu vysā Latgolys kulturviesturiskajā telpā, paradzūt atbylstūšu finansiejumu latgalīšu volūdys lītuošonai jau mynātojuos īstuodēs, kai ari vītvuordūs, uzrokstūs, nūruodēs, kai ari sabīdryskuo pasyutejuma ītvorūs plošsazinis leidzekļūs.
6. Georgijs Sokolovskis, “Latvijas centriskā partija”
Atbiļde natyka snāgta.
7. Daiga Ceipiniece, “LSDSP/KDS/GKL” (atsaceja latvīšu literarajā volūdā)
Latgalīšu volūda ir latgalīšu kulturys naatjamama sastuovdaļa, tai juobyut atbaļsteitai kai kulturai kūpumā.
Mes, latgalīši, sovu volūdu varim uzlobuot, jau suocūt ar saimi, tod školā i tod sabīdreibā.
Es kai 13. Saeimys deputate varātu vierzeit vaicuojumu par školys attaiseišonu, kurā vuiceibys nūteik latgalīšu volūdā. Tei byutu vuiceibu īstuode, kur vuiceitūs bārni, kurim tyva, svareiga i svāta ir latgalīšu volūda. Školā tyktu vuiceits standarts i programys, kū nūsoka Izgleiteibys ministreja, tikai volūda itamā školā byutu latgalīšu. Itūšaļt vaļstī teik attaiseitys puišu i meitiņu školys, parkū navarātu attaiseit školu, kur vuiceibys nūtyktu latgalīšu volūdā?
8. Juoņs Valtervitenheims, “No sirds Latvijai” (atsaceja latvīšu literarajā volūdā)
Dīvs kotrai tautai ir devs sovu zemi, kur dzeivuot, i kotru tautu raksturoj juos volūda. Tei ir tautys ideņtitatis sastuovdaļa. Partū ari, okupejūt kaidu zemi, okupanti rauga, sovu puoruokumu izmontojūt, ari uzspīst sovu volūdu, kab varātu itū tautu puorvaļdeit i asimilēt.
Latvejā, paļdis Dīvam, sasaglobuojuse sena i unikala latgaļu volūda. Vuicūtīs Lītovā lītuvīšu volūdu, kas ir arhaiskuokuo Eiropys volūda i kū studej pat Eiropys augstškoluos, tikai varu nūvērtēt eisti latgaļu volūdys spāku.
Latvīšu volūda Latvejā ir vysys latvīšu nacejis vīnuoteibys simbols, latgaļu volūda paruoda myusu nacejis dziļuos saknis Eiropys i pasauļa kontekstā. Cīši žāļ, ka vaira nav prūšu volūdys, partū ka Prūsejis zeme pošu reizi saucās Krīveja. Dīvs ir ar Latgolu i latgaļs, katuoļticeiba i tāvzeme ir vīns nu stypruokūs bolstu latgaļu volūdys saglobuošonā. Juodora, kab itei volūda turpynuotu pastuovēt vēļ daudzus symtus godu na tikai vuiceibu gruomotuos. Saeimai ar lykumu juonūsoka volūdys statuss.
9. Juoņs Krišāns, “Saskaņa” sociāldemokrātiskā partija” (atsaceja latvīšu literarajā volūdā)
Ka es tikšu īvālāts, latgalīšu volūdu navierzeišu, kab tai byutu vaļsts volūdys statuss, bet ceineišūs par tū, kab kotrs interesents jau nu školys sūla varātu itū volūdu vuiceitīs kai fakultativu, i byutu juoparedz itam pasuokumam vaļsts pīškierts finansiejums. Na vysi var atsaļaut bārnim apmoksuot kursus i puļceņus, bet vaļstei byutu juosaryupej par bārnu i jaunīšu vyspuseigu atteisteibu i nacionaluos bogoteibys saglobuošonu.
10. Muorteņš Bondars “Attīstībai/Par!” (atsaceja latvīšu literarajā volūdā)
Latgalīšu volūda, prūtams, ir daļa nu latvīšu volūdys, i Latvejis kulturvide tikai īgiutu, ka latgalīšu volūda byutu stypra, spieceiga i kūpta sovā regionā. Kotrai školai ir pošai juoizlem, kai jī ir gotovi nūdūt itū volūdu tuoļuok. Īspiejams, latgalīšu volūdā Latgolā ir juovuica viesture ci juoīvīš atseviškys ituos volūdys vuiceibu stuņdis, tys juoatstuoj jūs pošu ziņā. Bet politikim tys nūteikti ir juoatbolsta, partū ka tei ir Latvejis lingvistiskuo bogoteiba.
11. Jurs Viļums “Latvijas Reģionu Apvienība” (atsaceja latgalīšu rokstu volūdā)
Prūtams. Pamatā juojem vārā pošu latgalīšu (Kongresā lamtais, LVLKŠA, LgSC i c. ekspertu) prīšklykumi. Deļ Vaļsts volūdys lykuma 3. panta 4. dalis eistynuošonys juonūsoka precizs vaļsts finansāts atbolsta mehanisms latgalīšu volūdys vuiceišonai (vysmoz taidā pošā apmārā, kai tys jau teik nūdrūsynuots mozuokumtauteibom) vysūs izgleiteibys pūsmūs – nu bārnuduorzim leidz školom, kai ari augstškoluos filologim. Papyldys vajadzeigys pīaugušūs izgleiteibys programys, kai ari attuolynuotai volūdys vuiceišonai – tim latgalīšim, kas dzeivoj ari uorzemēs.
Juoparedz atbylstūšs finansiejums latgalīšu volūdys lītuošonai vysuos dzeivis jūmuos – vītvuordūs, uzrokstūs, vaļsts sabīdryskuo pasyutejuma ītvorā plošsazinis leidzekļūs (latgalīšu sabīdryskuos organizacejis prosa 10% raidlaika latgalīšu volūdā), kai ari privatajūs plošsazinis leidzekļūs. Vajadzeigs atbolsts ari latgaliskajai informacejai škārsteiklā.
Niu lykums ļaun latgalīšu volūdu lītuot vysuos jūmuos, tok daudz kas nav seiki atrunuots, deļtam īriedni naratai nasaprūt latgalīšu volūdys lītys. Ka navar cytaiži daspīst vaļsts institucejis reikuotīs, tod byus juoizstruodoj atseviškys latgalīšu volūdys lykums ci Ministru kabineta nūsacejumi, kuramūs seiki juoatrunoj vysys naskaidreibys.
12. Vladislavs Bautris, “Latviešu Nacionālisti” (atsaceja latvīšu literarajā volūdā)
Latgalīšu volūda ir latvīšu volūdys sastuovdaļa i boguoteiba, partū tei byutu juostyprynoj, bet naskaitu lītdereigai vysā Latvejis teritorejā nūdrūsynuot rakstisku saziņu latgaliski. Rokstu volūda ir kas cyts nakai runuotuo volūda. Problema ir cytur: kab lītuotu rokstu volūdu juridiskā telpā, juobyut vīnuotai vysā Latvejā, partū ka tūmār juridiskī teksti juotulkoj, juointerpretej vīnaiž. Bet publiskajā telpā lītuot latgalīšu volūdu, dūmoju, ir normali i byutu juoatbolsta. Vēļ vīna problema – cyttautīši (krīvi, ebreji, poļaki, vuocīši) tū nalītuos i nasavuiceis, partū niu kūpeigi, puordūmuotai, naizraisūt agreseju i naizejūt iz sovstorpejim aizvainuojumim, mums kūpeigi juopuordūmoj, kai itū situaceju varātu izlobuot. Ir vajadzeiga leluoka latgalīšu volūdys pratieju apzynuošona, nūskaidruošona i diskuseja, partū ka – cik taidu eistu latgalīšu ir palics, ka verās piec pādejūs rezultatu gon iz Saeimu, gon pošvaļdeibom. Mums taidu “kuorklu” latgalīšu navajag.
13. Aldis Adamovičs, “Jaunā VIENOTĪBA” (atsaceja latgalīšu rokstu volūdā)
Ka tikšu īvālāts 13.Saeimā (ari ka natikšu īvālāts), tod ceineišūs:
– par papyldu finansiejumu Rēzeknis Tehnologeju akademejis voi Daugovpiļs Universitatis školuotuoju apvuiceibysprogramom latgalīšu volūdai,
– par lobpruoteigu nūvoda vuiceibys stuņdis īvīsšonu Latgolys školuos latgalīšu volūdā,
– par tū, lai pošvaļdeibys i jūs īstuodis varātu atsaceit iz īsnīgumim latgaliski, leluoks atbolsts juopanuok ari nu pošu pošvaļdeibu,
– par tū, lai Izgleiteibys i Kulturys ministrejis atbaļsteitu i pīškiertu vaira leidzekļu gruomotu izdūšonai, latgalīšu volūdys, kulturys, tradiceju saglobuošonai i atteisteibai.
14. Juoņs Kuzins, “Par Alternatīvu” (atsaceja latgalīšu rokstu volūdā)
Muni seņči ir dzeivuojuši Latgolā i runuojuši latgaliski. Kai zynoms, latgalīšu volūda beja vaļsts volūda (taipat kai latvīšu) nu 1917. g. decembra leidz 1918. g. novembrim i nu 1919. g. leidz 1921. g. Leidz 2010. godam latgalīšu volūda ISO kodu registrā (ASV) natyka pīzeita par volūdu, tok 2010. godā jai īdūts storptautyskais ISO kods (LTG).
Koč kasdīnā latgalīšu volūdai ir regionaluos volūdys funkcejis, bet oficials regionaluos volūdys statuss Latvejā nav pīškierts. Lai tys nūtyktu, īsoku jimt vārā 2 dokumentus:
1) Eiropys Regionalūs vai minoritašu volūdu hartu (vīneigais leigums pasaulē, kas aizsorgoj i atteista tradicionaluos regionaluos i nacionalūs minoritašu volūdys);
2) Vyspuorejū konvenceju par nacionalūs minoritašu aizsardzeibu.
Ratificejūt divus nūsauktūs dokumentus vītos, kur latgalīšu ir viers 30 %, latgalīšu volūdai byus pīškierts oficials regionaluos volūdys statuss.
15. Roberts Spručs, “Politiskā partija “KPV LV”” (atsaceja latvīšu literarajā volūdā)
Vaļstei ir juonūdrūsynoj latgalīšu rokstu volūdys kai viesturiskys latvīšu volūdys saglobuošonu, aizsardzeibu i atteisteibu, styprynojūt latgalīšu volūdys lītuojumu, palelynojūt latgalīšu volūdys i nūvodvuiceibys stuņžu skaitu, īvīšūt latgaļu volūdys alfabetu, finansejūt regionalūs kulturys īstuožu darbeibu Latgolā, kai ari nūdrūsynojūt Latvejis sabīdryskūs medeju sasnīdzameibu pīrūbežā i palelynojūt tamūs raidejumu skaitu latgalīšu volūdā, paradzātu, ka nūteikta daļa nu sabīdryskuo pasyutejuma satura sabīdryskajūs plošsazinis leidzekļūs byutu latgalīšu literarajā volūdā.
16. Juoņs Dūklavs, “Zaļo un Zemnieku savienība” (atsaceja latvīšu literarajā volūdā)
Latgalīšu volūda ir Latvejis kulturys naatjamama sastuovdaļa, tuos styprynuošona i saglobuošona ir myusu kūpejuos interesēs. Naapšaubomai, latgalīšu volūda ir tikpat nūzeimeigs vaicuojums kai sevkurs cyts, kas saisteits ar myusu tautys ideņtitatis saglobuošonu i turpynuošonu. Īvieliešonys gadīnī nūteikti izskateišu profesionaļu pīduovuojumus latgalīšu volūdys styprynuošonai i īsasaisteišu ituo vaicuojuma rysynuošonā. Naasu latgalīšu volūdys specialists, partū maņ byus vajadzeigys konsultacejis ar latgalīšu volūdys ekspertim. Konkretus prīkšlykumus izstruoduosim i tuoļuok vierzeisim kūpā.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Ite īlīku presis relīzi, kas tyka sagataveita latvyski i latgaliski i vakar izsyuteita Latvejis medejim i, par pīmāru, publiceita ite. Tai kai ak jau ari regionalī medeji (izjemūt sātyslopu Lakuga i avīzi “Rēzeknes Vēstis“) jū publicēs latvyski, tod nasagryb, kab vysa prāca byutu par veļti. A informaceja nikod navuodej.
Ūtartdīņ, 16. decembrī, 18 stuņdēs vokorā Rēzeknē, Rēzeknis piļsātys kulturys nomā, Bruoļu Skryndu īlā 3, nūtiks myusdīnu latgalīšu dzejis antologejis „Susātivs” attaiseišonys svātki „Susātivs mekliešona”, kurā ar literarom i muzykalom performancem pīsadaleis latgalīšu dzejnīki i muzykanti.
Myusdīnu latgalīšu dzejis antologejā publiceita 17 latgalīšu autoru dzeja – tūs, kas itūšaļt roksta latgaliski. Jī poši sataiseja sovu dzejūļu izlasis, pīduovuoja sovys foto emocejis i rūkrokstus, izaškeire par svareiguokū publikaceju nūruodi i stuosteja par sevi literarajā CV – kas ar gruomotys sakuortuotuojis vaicuojumim, kas poša grybys rūsynuots.
Antologejā atrūnama kai pīredziejušu autoru: Annys Rancānis, Ingridys Tāraudys, Emīlejis Kalvānis, Ontona Slišāna, Valentina Lukaševiča, tai ari taidu autoru, kam itei ir vīna nu pyrmūs nūpītnuokūs publikaceju gruomotys formatā: Raibuo Suņa, Janys Čeveris-Škrivlis, Vitys Viļumys, Baibys Zveigulis dzeja.
Antologejā publiceitū dzeju papyldynoj sovpateigs pīlykums: insceneita virtuala diskuseja par latgalīšu literaturys vaicuojumim, kai ari interpretacejis lopys, kas paredzātys skaiteituoju ideju fikseišonai, kur jī var zeimēt, raksteit sovus tekstus voi papraseit kaidam autoram autografu.
Gruomotys nūsaukumam izalaseits babeņu pyura vuords „susātivs”, kas kolpoj kai vysa kruojuma vodmotivs i ir saisteits ar dziļuokuos byuteibys mekliešonu sevī.
Kai atzeist gruomotys sastateituoja, Rēzeknis Augstškolys Filologejis katedrys docente Ilga Šuplinska, itaida gruomota ir bejuse īcarāta jau seņ, tok ideja realizeita tik niule, kod sasatyka vysi faktori – vajadzeigais finansialais nūdrūšynuojums i autoru i sastateituoju iniciativa. Jei soka: „Gruomotā sasatykuši tī, kas nu babenis ci dzeda na reizi dzierdiejuši: „Nagols maņ ar tevi, bierneņ!” Tys zeimoj, ka nu normu i pareizys uzvedeibys lykumu uorā leiduši, seve i pasauļa vaicuodami, mekliejuši dorbus i nadorbus, a piečuok vuordūs tū atroduši i meklej pa šam.”
„Itei ir vīna nu paraudzeišonu sev i pasauļam paruodeit, kas ir latgalīšu literatura 21. godu symtā i kai izapauž cytaidais latvyskums – latgalīšu latvyskums. Tai saīt, ka myusu dīnuos latgalīšu literatura ir regionaluo literatura, kū roksta, izdūd i skaita Latgolā. Iz cytom vītom jū vad kai kontrabandu voi eksotisku preci. Publicej kampaņveideigi, kod latgaliskais ir mūdē i ir juoparuoda kas naviņ interesnuoks, svežņuoks,” tai stuosta antologejas redaktore i dzejis autore Ilze Sperga.
Myusdīnu latgalīšu dzejis antologeju „Susātivs” izdavuse bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” ar Vaļsts Kulturkapitala fonda i Latvejis Universitatis latvīšu volūdys instituta atbolstu.
Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” 2008. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu.
Kab myusdīnu latgalīšu dzeju varātu puorskaiteit plašuoka sabīdreiba, ir īcere antologeju „Susātivs” Zīmyssvātkūs izduovynuot vysom Latgolys školom i bibliotekom.
Piec gruomotys prezentacejis plašuokai auditorejai tiks paruodeiti ari multimedeju diska “Sūpluok” materiali (autori Ingars Gusāns, Māris Justs, Ilga Šuplinska), kas ir taiseiti Latgolys Kulturys programas finansiejuma ītvorūs.
Pošā nūslāgumā myusdīnu latgalīšu dzejis antologejis „Susātivs” attaiseišonys svātku daleibnīkim byus īspieja meklēt sevī ari muzikālū susātivi, partū ka 21 stuņdēs īsasuoks interaktivs i drupeit nostaļgiskys grupys „Borowa MC” koncerts.


text:
Puišu grupys “Bez PVN” i “Dabasu Durovys” caturtdīņ, 16. augustā, īness jaunys vāsmys Reigā Kalncīma kvartalā i īpazeistynuos apmaklātuojus ar latgalīšu muzykys pasauli. Roka nūskaņuos publiku īsiļdeis grupa “Dabasu Durovys”, sovukuort vokoru turpynuos vīna nu popularuokūs latgalīšu grupu “Bez PVN”.
Koncerta īvoddaļā apmaklātuoji varēs īpazeit Latvejā dzeivojūšuos mozuokumtauteibys ar kazaku ansambli “Debeszils zieds” i poļaku kori “Polonez”. Paraleli nūtiks maizis darbneica, kurā byus īspieja izgataveit i paraudzeit tradicionalū kazaku maizi, kai ari apsavērt tradicionalūs kazaku tautiskuo montuojumu darynuojumus – gūda rūčinīkus i izšivumu rokstus.
Īeja pasuokumā nu 18.00 stuņdem, bez moksys.


text:
Angelika Juško-Štekele »
“Kolnasāta” par pūļu etnografi Stefaneju Uļanovsku
“Kolnasātā” par pūļu folkloristi i etnografi Stefaneju Uļanovsku, kura 19. godu symta beiguos dokumentēja Viļānu apleicīni, radzātū i dzierdātū apkūpojūt dorbā “Pūļu Inflantejis latvīši”. Pyrma puors godu Latvejā izdeve faksimilizdavumu, sovpus itūgod izguoja UļanovskysSkaiteit vaira »
„Cytaidi latviskais” – latgalīšu raksturs
Raidejuma vadeituojs Valentins Lukaševičs brauks iz Ondrupini, kur draudzeigā sarunā pi guņkura, kurš aizkūrts Etnografiskajā breivdobys muzejā „Andrupenes lauku sēta”, sasapuļcēs pogosta dzeivuotuoji. Speiteigi, mierktīceigi, laipni, atvārti, vīsmīleigi – taidus latgalīšus dzierdēsit i baudeisitSkaiteit vaira »


text:
“Kolnasātā” gastej folklorys kūpa “Ilža”, kurai pavysam naseņ izguojs trešais albums “Kuodeļ maņ nadzeivuot”. Tys veiduots, izmontojūt 20. godu symta folklorys ekspediceju pīrokstus i pošys folklorys kūpys dalinīku 90. godu vydā savuoktū materialu. Itūšaļt “Ilža” aktivai struodoj jau pi nuokušuo albuma, kurs dokumentēs Ludzys igauņu muzykalū montuojumu. Par folklorys kūpys aktivitatem raidejumā stuosta div tuos dalineicys: Rudīte Laizāne i Aija Andersone.
Pyrma kaida laika popularitati īmontuoja grupys “Ārzemnieki” i vairuoku latgalīšu muziku kūpeigai radeituo dzīsme “Draugavpils”. Gunta Nagle sasatyka ar Joranu Šteinhaueru nu grupys “Ārzemnieki”, sarunā jis stuosta par dzīsmis “Draugavpils” rasšonūs i tū, kai īpazeist Latgolu i tamā saredz nuokūtnis vareibys jaunīšim.
Raidejuma izskaņā “Kolnasāta” īsaver 4. pasauļa latgalīšu saīta pījimtajā rezolucejā.


text:
Itū sastdiņ 18:15 stuņdēs īslēdz Latvejis Radejis 1. programu! Tī skanēs latgalīšu raidejums “Kolnasāta”, itys byus jau pīktais raidejums.
Raidejumā byus gaška – dzejneica Emileja Kalvāne, kam pavysam dreiž izīs jauns dzejūļu kruojums “Atvosora”. Gaidoma interesna juos saruna ar raidejuma vadeituoju Aigaru Ruņči par latgalīšu literaturu, par dzeju, par juos pošys ceļu dzeivē i dzejā. Augšā karteņā Emileja ir kūpā ar komponistu Ontonu Matvejānu, kas sarakstejs muzyku vairuokom desmitem juos dzīšmu.
Gunas Zvīdris reportāžā “Latgalīšu stuostūs” jius dzierdēsit sarunu ar Latgolys karūga idejis autoru Māri Rumaku, Rēzeknis augstškolys pasnīdzieju i latgalīšu grupys “Sovvaļnīks” solistu Ingaru Gusānu i muokslys centra ” Mōls” eipašneici Allu Binduku. Vysi itī cilvāki ir aktivi latgalīšu kulturys i tradiceju atbaļsteituoji i popularizātuoji.
Īskotam Lakugys skaiteituojim pīduovojam stuostu par latgalīšu uzvuordim, kas izskanēs “Volūdys klietī” i kū piec Leonarda Latkovska sen. pietejuma „Latgaļu uzvuordi, palamis i dzymtys” sagataviejuse Ilze Sperga.
Kotrā Latgolys pusē ir puors izplateitu uzvuordu: Varakļuonu i Viļānu pusē Strodi, Latkovski, Bruoki, Preiļu pusē Vylcāni, Baļtinovys pusē Keiši i Ločmeli. Na vysod jūs ciļme ir skaidra, a nareši vīnaids uzvuords var byut vairuok saimem, kas, cik pīmiņ sovys saknis, nav bejuši nikaidi radinīki.
Latgalīšu uzvuordu vacums ir dažaids, tok dokumentūs pa leluokai daļai jī pīraksteiti tik nu 1861. goda, kod Latgolā atcēle dzymtbyušonu. Tok jau da tuo cylvākus sauce i vītom pīraksteja muižu dokumentūs na tikai kristeitajūs vuordūs, bet ari piec sātys voi dzeraunis vuorda, leidza guoja ari ļaužu dūtuos palamis, cylvāku sauce ari piec juo omota voi statusa sabīdreibā. Vīni nu vacuokūs ir taišni pādejī uzvuordi – seviški nūtureigi, ka omotu nūdeve nu paaudzis paaudzē. Tai, par pīmāru, bucu taiseituoji ir i Bondari, i Bindari, Byndari, Bondarenoki, Bondarevski, Bucinīki, Bučinīki.
Daudz latgalīšu uzvuordu ir atlasynuojumi nu tāva, rešuok muotis vuorda – Pīterāni, Pitrāni nu Pītera, Jonāni nu Juoņa, Meikulāni nu Meikula, Adamāni, Odumāni nu Oduma, Ladusāni nu Vladislava, saukta ari par Ladislavu, Laduzi, Ontuzāni, Ontužāni nu Ontona, Kristopāni, Krištopāni nu Krištopa, Kristapa, Duortāni nu Duortis, Īvulāni, Ivulāni nu Īvys.
Ari ījimtī omoti palykuši uzvuordūs – voits ir uzraugs muižā, kas dasaver cytu dorba. Nu tuo – Voiti, Voiteni, Voitāni, Voitkāni, Priževoiti. Bet Veips ir dzymtcylvāks. Kaļva ir kaļvs ci kaliejs. Ratnīks, Ratinīks taisa rotus, Steipinīks – traukus, Šidlauskis – sadlus. Škapars ir puorvaļdnīks, a Skarbinīks montziņs.
Īguojieji nu cytys pusis ari patur sovus vuordus – Kurseiši, Kursīši, Kurtiši, Lītaunīki, Poļaki, Švedi, Zvīdreni, Ikaunīki, Krīvāni. Latgolys teritorejā īceļuojušī igauni, kai nūruoda Latkovskis, ir Poikāni, Puisāni, Soidys, Soikāni, Teilāni, Tervis. Laizāns pa jam ass cielīs nu igauņu vuordu laizakene slynks, slaists i laizama – slynkuot, slaisteitīs. A uzvuorda Pujats ciļmi jis skaidroj ar suomu pojat, igauņu poiss, kas nūzeimoj puika.
Vuordu nūsoka cylvāka dzeivis vīta – Zvejsaļnīks nu Zvejsolys, sola bīži ir augstuoka vīta pūraina apvydā, kur veidojās cīms. Leidzeigi ari Ducsalīts, Līpsalīts. Teirumnīks – nu mežā izciersta leiduma, Skutāns, Škutāns, kai sovā vuordineicā nūruoda Valentins Lukaševičs, cylvāks, kas dzeivoj mežā.
Vuordi dūti ari piec eipašeibu – Malnacs, Baltacs, Leikacs, Platpīrs. Ka cylvāks bejs kreiļs, juo piecteči ir Kairiši, Keiri, Keirāni, Čeirāni, Čeiri, Kreili, partū ka latgaliski ir lobuo i kairuo voi cytā izlūksnē keiruo rūka. Cylvāki ar kupri saukti par Gabrim, Gabrānim.
Cylvākus sauc ari dzeivinīku i putynu vuordūs par Začim, Gailim, Iubulim, Iudrim, Luočim, Vylcānim, Žogotom, Ceirulim, Dzenim, Erelim i Skutelim. Kas zyna – varbyut kaidys dzeivinīka eipašeibys deļ: līleibys, viļteibys, straujuma, skaļuma, čakluma.
Vēļ ir grupa uzvuordu, kū Latkovskis saista ar pavysam senejim laikim. Leimaņs voi Lyumaņs, Valinīks voi Vaļka – tī ir breivī cylvāki, kas nav dzymtcylvāki i pi vuorda tykuši sova statusa deļ. Lelmaņs, lylmaņs – tai i šudiņ reizem nūsauc cylvāku, kas nasās iz lela, ir augstpruoteigs i ceļ gnēzi gaisā.
Tok vyss nav tik vīnkuoršai – vuordi ir pagaisynuojuši sovys nūzeimis, īgivuši jaunys. Tai – kas zyna, kai cielīs uzvuords Smeļters. Tys var byut i omota nūsaukums leidzeigi kai Vuorkaļs – smelten vuocyski nūzeimoj kausēt. Bet smeļts ir labeibys atbyrumi, kas cālušīs, vietejūt labeibu. Pyunē iz greidys sasakruoj sīna smeļts. Smeļts – saslaukys i putekli. A Henrihs Strods sovā etnografiskūs terminu kruojumā nūruoda, ka par smiļteri Nautrānūs sauc bazneicys duorzu. Laikam smiļkšu deļ, kas tī sausumā sejojās kai smeļts zam kuoju.
Var ticēt voi naticēt L. Latkovska pietejumā izvierzeitom hipotezem i jūs pīruodejumim. Tok vīns ir skaidrs – myusu vuordūs i uzvuordūs na reši ir īlyktys dziļuokys saknis, kai nu suoku ruodīs.
Ite puors latgalisku uzvuordu nu Sakstagola pogosta Pedeļu kopu.
Augšejuo karteņa – nu Emilejis Kalvānis personeiguo arhiva. Dzejneica i komponists Ontons Matvejāns Kolncīmā
Zemlejuos kartenis – nu projekta HipiLatLit arhiva, pīminekli Sakstagola pogosta Pedeļu kopūs


text:
Boņuks »
Kolnasāta 25. janvarī
“Kolnasātā” itūnedeļ gastej bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” vadeituoja Dagneja Bramane. Jei pastuosteis par organizacejis darbeibu, bīdrim i tyvuokajim projektim. Sižetā raudzeisim izzynuot, kaida itūgod byus latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2013” padūšonys ceremoneja iSkaiteit vaira »
Izsludynuota dasasaceišona Latgalīšu kulturys Goda bolvai “Boņuks 2013”
Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks” teik taiseita ar mierki apkūpuot lobuokū padareitū i lobuokuos nūtikšonys pārnejā godā, gūdynuot aktivuokūs Latgolys kulturys puorstuovus, popularizātuojus, veicynuot jaunradis i kulturys daudzveideibys atteisteibu iz prīšku. Bolvys ideja iSkaiteit vaira »
Leidz 6. janvaram var izsaceit redzīni par Latgalīšu kulturys Goda bolvu “Boņuks 2013”
Leidz 6. janvaram Latgalīšu kulturys Goda bolvys “Boņuks” organizatori aicynoj sebkuru izsaceit redzīni par goda bolvu, syutūt viestuli iz elektroniskuo e-posta adresu bonuks@rezekne.lv. Ar konkursa nūlykumu var īsapazeit ite. 2014. godā jau sastū reizi tiks padūta Latgalīšu kulturysSkaiteit vaira »
Aicynoj izsaceit redzīni par Latgalīšu kulturys Goda bolvu “Boņuks 2013”
2014. godā jau sastū reizi tiks padūta Latgalīšu kulturys Goda bolvu “Boņuks”. Bolvys “Boņuks” ideja un mierki: veicynuot latgalīšu tradicionaluos i popularuos kulturys atteisteibu Latgolys regionā i aiz juo rūbežu, apkūpuot lobuokūs paguojušuo godaSkaiteit vaira »
“Boņuks 2012” padūšonys ceremonejis video īroksts
24. februarī Bieržgaļa kulturys nomā nūtyka Latgalīšu kulturys Goda bolvys “Boņuks 2012″ svineiguo bolvu padūšonys ceremoneja, par bolvu īgiviejiem var skaiteit ite. Niu jiusu viereibai ceremonejis video īroksts. 1. daļa 2. daļa Karteņa: M. Vorkalis, LaKuGysSkaiteit vaira »
Pi myusim Latgolā! – 15.03.2013.
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA „Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu „Pi myusim Latgolā!”. Itūnedeļ raidejumā Voi tikkū izdaleituos Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” statuetis pi sovim eipašnīkim nūnuoks ari nuokušgod; Goda cylvāks 2012 – Bolvu CentraluosSkaiteit vaira »
Boņuki sadaleiti!
Vakar Bieržgaļa kulturys nomā nūtyka Latgalīšu kulturys Goda bolvys “Boņuks 2012” padūšonys ceremoneja. Žurejis sastuovā beja pavysam 22 cylvāki, sovys nūzaris eksperti. Kotrs attīceigi viertēja kategorejis, kuruos jis ir kompetents i kuruos pats navSkaiteit vaira »
Zynomi “Boņuks 2012” nominanti
Ir apkūpuoti vysi žurejis rezultati i nūteikti nominanti, kas 24. februarī, plkst. 16:00 Rēzeknis nūvoda Bieržgaļa kulturys nomā (byus nūdrūšynuots autobuss 15:00 nu Rēzeknes nūvoda pošvaļdeibys), tiks aicynuoti iz Latgalīšu kulturys Goda bolvys “Boņuks 2012”Skaiteit vaira »
Kolnasāta – 9.02.2013.
Jiusu viereibai Latvejis Radejis 1. programys latgaliskuo raidejuma “Kolnasāta” kasnedelis laidīņs. Viests nu Latgolys i par latgaliskū Latvejā, raidejumā gostūs Guntis Rasims, stuosts par monetu kolekcionaru Vilekī i Ilzis Spergys vuordineica par “sātu” iSkaiteit vaira »
„Boņukam” kandidatus var izvierzeit vēļ tikai dažys dīnys
LaKuGa atguodynoj, ka leidz 11. janvaram var izvierzeit kandidatus Latgalīšu kulturys goda bolvai „Boņuks 2012”. Latgalīšu kulturā nūzeimeigū pasuokumu jau pīktū godu piec kuortys organizej latgalīšu sabīdriskuos organizacejis i aktivuokuos Latgolys regiona pašvaļdeibys. BolvysSkaiteit vaira »
Izsludynuota dasasaceišona Latgalīšu kulturys Goda bolvai “Boņuks 2012”
Latgalīšu sabīdriskuos organizacejis („Kukuži”, „Latgolys Studentu centrs”, „Latgalīšu Etnokulturys centrs”, „Latgaļu sāta”, „Latgolys Saeima”, „Latgolys Producentu Grupa” i LatBLUL) i aktivuokuos Latgolys reģiona pašvaļdeibys jau pīktū godu piec kuortys reikoj Latgalīšu kulturys Goda bolvuSkaiteit vaira »
Tiks pastateits pīmineklis latgalīšu literatam Juoņam Klīdziejam
22. julī Rēzeknis nūvoda dīnu laikā Rēzeknis nūvoda Kantenīku pogosta kopūs tiks pastateits pīmineklis latgalīšu literatam Juoņam Klīdziejam, kura vīns pazeistamuokajim dorbim ir romans „Cylvāka bārns”, kurū eipaši slavanu padareja režisora Juoņa Streiča kinaSkaiteit vaira »


text:
BocatejaBocateja tiene 8 letras
Definición de bocateja aquí
Resultados de búsqueda:
Resultados de imágenes:
Youtube: bocateja
Nube de palabras :
- bocateja vocateja nocateja hocateja gocateja bicateja bkcateja blcateja bpcateja b0cateja b9cateja boxateja bovateja bofateja bodateja boczteja bocsteja bocwteja bocqteja bocareja bocafeja bocageja bocayeja boca6eja boca5eja bocatwja bocatsja bocatdja bocatrja bocat4ja bocat3ja bocateha bocatena bocatema bocateka bocateia bocateua bocatejz bocatejs bocatejw bocatejq


text:
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Rēzeknis Tehnologeju akademeju aicynoj iz Annys Rancānis jaunuokuos gruomotys “Prīca i klusiešona” attaiseišonys svātkim 18. oktobrī 18 stuņdēs Rēzeknis Tehnologeju akademejā (Atbreivuošonys aleja 115). Eipašais gosts muzikis Sovvaļnīks. Byus vareiba īsaguoduot gruomotu. Pasuokumā īeja bez moksys. Gruomotys izdūšonu atbaļstiejuši Vaļsts kulturkapitala fonds i Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba. Leidzeigī roksti:Nu Latgolys […]
Ituos nedelis golā nu 5. leidz 7. novembrim Latgolys Studentu centrs pīsadola Reigys Gruomotu svātkūs Kongresu nomā, pīduovojū interesentim īsaguoduot daudz i dažaidys gruomotys i īrokstus nu latgalīšu literaturys i muzykys izdeviejim. Gruomotu svātku dorba laiks: 5. novembrī 11.00 – 19.00 6. novembrī 10.00 – 19.00 7. novembrī 10.00 – 16.00 Gruomotu svātku laikā 6. […]