text:
Itūgod, atzeimejūt Starptautiskū dzymtuos volūdys dīnu 21.febralī, UNESCO Latvejis Nacionaluo komiseja aicynoj eipaši pīvērst viereibu šyupeļdzīsmem dzymtajā volūdā.
Dzymtuos volūdys dīna piec UNESCO aicynuojuma iz vysa pasauļa teik atzeimāta jau 11 godus. Tai veļteitū pasuokumu mierkis ir pīvērst viereibu volūdu i kulturu daudzveideibai i sekmēt dzymtuos volūdys lītuošonu, kai ari vairuot apziņu, ka dzymtuo volūda ir pamats dzilis i daudzpuseigys personeibys atteisteibai.
Itūgod, atzeimejūt Starptautiskū dzymtuos volūdys dīnu, kotrs teik aicynuots pīvērst viereibu tam, ka dzymtuo volūda pasaruoda na tikai mutvuordu formā voi rokstūs – stuostūs, dzejā voi puorsokuos –, bet ari dzīsmēs.
(Puorpublicāts nu LaKuGa)
Tai kai latgalīšim ar tūs šyupeļdzīšmu pyuru ir kai ir, bet nav jau ari tai, ka nikuo nav – tod par gūdu Dzymtuos volūdys dīnai, kab skaņ fragments nu LR4 raidejuma “Latgolys vuords” (18.11.2010) – īroksts, kas taiseits Latgolys Studentu centra 2010. goda 6. novembrī reikuotajā pasuocīnī “Vālais rudiņs” Kongresu nomā Reigā.
“Mīga dzīsmeņa” – dzīž Guntis Rasims (“Bez PVN”), dzīsmis autors Kristaps Rasims.
Guntis Rasims Miga dzismena by LgSC


c: text/html

text:
Vyss suocās seņ senejūs laikūs 2009. goda majā kasgadejā pasuocīnī „Latgalīšu dīna Breivdobys muzejā”. Kai i kotru godu, ari tūlaik tys puļcēja latgalīšus i cytus lobus cylvākus. Tai kai tymā reizē pasuocīni navarieja nūsaukt par cīši izadevušu, tod, eimūt iz sātu, ļauds nūlēme skumuos dūmys klīdēt ar jautrom dzīsmem i tai pa mozeišam, pa mozeišam dzīsmi pa dzīsmei roduos ideja – par kū gon poši navarātu taiseit sovu apvīneibu i dzīduot dzīsmis, kas prīcej pyrmom kuortom jau sovys sirdis i tod varbyut i vēļ kaidu. Tai kai tuos dīnys repertuara pamotā beja vysim labi zynomuos latgalīšu tautys dzīsmis, tod tys nūteikti varātum byut nazkas folklorisks, bet kab ari reizē sovaižuoks, tod tauta lēme par lobu kūram – Latvejā folklorys kūru vēļ navā i kur nu vēļ nu Latgolys! I myusu dīnu latgalīši ir samārā moderni ļauds, tod piec pyrmuo ocu uzmetīņa tyka secinuots, ka apgierbā dominej džinsu audums i leidza ar tū – kab tod ir ari tei džinsuotuo īvirze!
Ideja beja dzimus, bet tai beja juonūbrīst, i kai reizi piec zeimeigim devenim mienešim 2010. goda februara beiguos nūtyka pyrmais folklorys kūra mieginuojums. Iz prīšku kūristi nūlēme sasatikt reizi mienesī kotra mieneša trešā caturtdīnā i pīskandinuot Tonis biroja apartamentus.
Kai jī poši sprīde – ideju i virzīņu ir cīši daudzi. Pyrmom kuortom – kultivēt folkloriski latgaliskuos dzīduošonys tradicejis Reigā i na tikai. Tautā runoj, ka kūram gaidomi ari papyldspāki nu teiksmainuos Meitovys pusis. Kleist baumys, ka ir jau ari pyrmuos idejis i prīšklikumi, kur kūrs varātum uzastuot i pīsadaleit. Vēļ gaisā vibrej dūmys par cytaidom tradicionalom latgaliskom dzīduošonom, par pīrmāru, maja dzīduojumi i saļmis. Bet nūteikti dzīduošonys repertuarā natiks pīļauta ari cytu regionu, tautu i stilu dzīšmu apdaleišona – lai vysim teik i nivīns naapsavainoj, latgalīts tok sovā sirdī taids kosmopolits jau ir. Taipat breineiguos prīškdīnys sūla ari muzykalu instrumentu daleibu kūra atteisteibā. Bet vysa ituo vydā poša svareiguokuo līta – pamotā vys tik ir sova prīca dzīduot i dareit! Dzīsmem ceļu vēļ cīši daudzi i, ka ari Tovai ir pa ceļam ar Džinsuotū folklorys kūri – ej šī, puļceņā!
Tyvuokuos sadzīduošonys reizis:
18.03. nu 19:00
22.04. nu 18:00

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Ar cereibu, ka pavasars vystik atīs, Rēzeknis LgSC birojs 3.apreļa vokorā reikuoja vysim tik labi zynomū literari muzykalū pasuokumu „LaLaDra” jeb „LAtgalīts LAtgalīšam DRAugs”. Pasuocīņs nūtyka Rēzeknis studentim draudzeigajā „Klondaikā”, tys puļcēja pīcus jaunus muokslinīkus i četrys reizis vaira skateituoju.
Itymā reizē temys beja saisteitys ar pavasara pīsaukšonu. Īdrūsynuot jaunūs talantus i aizsuokt pasuocīņi Rēzeknē beja atbraucs Jurs Viļums. Jis uzsvēre, ka „LaLaDra” ir pyrmais atspierīņa punkts lelajam liecīņam latgalīšu kulturys veiduošonā.
Pyrmuo sovu dzeju laseja myusu pošu LgSC bīdre Inga Zepa, ar tū izapeļneidama jiuru aplausu, bet piečuok lobū nūskaņuojumu uzturēja Rēzeknis Augstškolys studente Laura Kalvāne. Laura spieļuoja iz gitarys pošsacereitys dzīsmis, pylnys ar pavasara gaideišonu i mīlesteibu. Sovu talantu nasabeide izruodeit arī Juoņs Šaudiņš, na tikai losūt sovu dzeju, bet ari izstuostūt smīkleigus gadīņus iz dzeivis.
Skanēja gon dzeja, gon dzīsmis, bet LgSC jaunīšim ar tū viņ napītyka. Grybējuos puorbaudeit, cik attapeigi ir jaunī muokslinīki. Atjauteibys konkursūs uzvarēja Māreite Krasnobaja, kura arī turpynuoja pasuocīņa muokslinīciskū daļu ar sovu dzeju. Pasuocīņa oficialū daļu nūslēdze jaunuo i talanteiguo Karonhisake, kurai paleidzēja Jurs i Pīters.
Kotrs jaunais muokslinīks varēja izviļkt nu magiskuos kastis aukleņu, kuruos golā beja nazynoma bolva, kai ari sajēme pateiceibu par pīsadaļeišonu.
Rēzeknis LgSC birojs


text:
Apvuiceibu laikā nūtyka dažaidys nūdarbeibys pi dažaidu lektoru, vysi materiali dalinīkim tyka izdaleiti iz vītys i aizsyuteiti elektroniski. Tai, kai apvuiceibu mierkis ir rūsyntuot i cytus Latgolys jaunīšus byut i dareit, kai sūlleits – īlīkam sātyslopā ari dažys vierteigys prezentacejis, kurys var nūdereit sevkuram cylvākam. Apvuiceibu eistynuošonu i prezentaceju izveidi finansēja Sabīdreibys integracejis foands nu […]
Vasali vosorā! Pasaverit rokstu “Latvejis Viestnesī”. Varbyut ir kaidi komentari, vīdūkli? Voi varbyut ir napīcīšama kaida LgSC reakceja – atbiļdis roksts, diskuseja voi informativa akceja? LgSC vuordā vakar KKF tyka īsnīgti 7 projekti: – latgalīšu muzykys karaoke disks (Edeite Husare); – latgalīšu puosoku izlase “Tu soki. Es soku. Puosokys par krīzi” (Marita Papiņa); – Danieļa […]


text:
garbha rakshambika slokam
garbha rakshambika slokam garbha raksha stotram in hindi garbha rakshambika slokam in tamil garbha rakshambika stotram in telugu pdf garbha rakshambika stotram lyrics garbha rakshambika stotram to get pregnant garbha raksha stotram garbha raksha stotram in telugu garbha raksha stotram lyrics in telugu garbha raksha stotram in telugu download garbha raksha mantra mp3 free download garbha raksha mantra in hindi garbha raksha songs garbha raksha mantram in telugu garbha raksha and omkara dhyana garbha raksha album download garbha raksgarbha rakshambika slokam,garbha rakshambika slokam,garbha rakshambika slokam in tamil,garbha raksha sloka,garbha rakshambika stotram,garbha rakshambika stotram in telugu,garbha rakshambika stotram lyrics,garbha rakshambika stotram in tamil,garbha rakshambika stotram mp3 download,garbha rakshambika stotra in kannada,garbha rakshambika stotram in sanskritha album


text:
Ar sveicīnim nu Viļānu!
Grybu vīnkuorši pasaceit lelu paļdis par latgaliskajim rokstim žurnalā A 12. Prīca partū, ka tī ir lobā leiminī saraksteiti i daudz jaunys informacejis dūdūši. Tei ir ituo izdavuma rozīneite i pīškir jam sovu vaigu. Eipaši breineiga ir ideja par cīmu stuostim. Es labi zynu, ka na reši poši latgalīši ir pret latgaliskū, aizabyldynojūt ar tū, ka navar puorskaiteit, ka gryuši tū izdareit i.tt. Dažs lobs pat ar filologiskū izgleiteibu aplīcynūšu diplomu kabatā soka, ka tod jau lobuok spāņu volūdu īsavuicēs, nakai sarežgeitū latgalīšu raksteibu. Bet ari itaidys nūstuodnis juosaceņš saprast, partū ka viesturis patmalēs molts i īvainuots ir myusu latgaliskais kods. I kai ituo gods žurnala A12 oktobra-novembra numurā rokstā “Nu partkoma instrukceju da aristokratiskys dzejis” atzeist Leonards Rakickis: mes (ite es dūmoju sovu – paguojušuo godu symta 50-dasmytajūs godūs dzymušū paaudzi) vystik asam homo soveticus. Tys guļ dzili myusu zamapziņuos i mes navarim tai vīglai nu tuo atsabreivuot. Tei seve nūlīgšona ir viļteigai nūsaglobuojuse myusu šyunuos i dzeivoj tī jau gryuši puorkuopamys psihologiskuos barjerys, genu leiminī.
Bet voi mes gribim sagaideit tū šaļti, ka myusu volūdys stuovūklis byus taids kai lībīšim, kod sovu gora vierteibu atjaunuošona juosuoc nu alfabeta pyrmuo burta!? Drūši viņ, ka nagribim. Nu tod jau izīt, ka nav cyta ceļa, kai vuiceitīs laseit, raksteit, runuot ar sovim unucenim i dareit vysu īspiejamū, kū mes kotrys vēļ varim īspēt. Deļtuo asu par latgaliskajim rokstim Jiusu žurnalā i ar napacīteibu tūs gaideišu.
Ar cīnu: Maruta Latkovska
Pādejī div žurnali naizsokāmi lobi,,lels Paļdys jyusim,par jaukū satureigū žurnalu,Labi byutu,ka divys reizes izītu mienesī,tod gon,nivīna cita žurnala navajadzeitu.Paļdys par tū,ka jyus asat! Irēna Mežale.
“Labrīt, mīļš, mīļš paldies par žurnāliem, esmu Jums ļoti pateicīga! Pēdējā numurā ir mans favorīts Reiters, kura lekcijas apmeklēju, kad vien iespējams, mans profesors Aleksejs Vorobjovs, Vizulīte, Sigvards Kļava un mana mīļā latgaļu volūda. Katrs, katrs materiāls ir lasāms, dod baudījumu, ieguvumu… reizēm pārņem nogurums no īso materiālu gūzmas, telefonzvaniem utt., straujās ikdienas un simts darbiem, tāpēc prasās atveldzēties dziļāk.. Vakar bijām Gorā uz Lācplēsi, tā ka rīta izjūtu gamma kā varavīksne… Paldies Jums un Jūsu kolektīvam. Lai jums veicas!” Ar cieņu, Zinaida, Balvos.
Aicinam visus žurnāla lasītājus, sūtīt atsauksmes un
savas bildes ar mīļako žurnāla A12 numuru uz zurnals@a12.lv
Jūsu atsauksmes iedvesmo, paldies.


text:
Categorie
Salomon Comet Premium 3d Salomon Fellraiser Salomon Gcs Athletic Trail Salomon Kalalau Salomon Outban Salomon S Lab Salomon S Wind Salomon Snowcross Salomon Speedcross 3 Salomon Xr Mission Salomon Xt 3d Wings Ultra Salomon Xt Hornet Scarpe Puma Donna Puma Bayndyt Puma Benecio Puma Benny Puma Blaze Of Glory Puma Cabana Racer Puma Cell Puma Complete Puma Darby Trail Racer Puma Dassler Puma Delor Cat Puma Diva Puma Drift Cat Puma Ducati Puma El Ace Puma El Rey Puma Esito Puma Espera Puma Espera III Puma Espera V Puma Evospeed Puma Faas Puma Ferrari Puma Fluxion Puma Football Boots Puma Formlite XT Puma Fox TR Puma GV Puma H Street Puma Motorina Puma Osu Puma Roma Puma Soccer Cleats Puma Soleil Cat Puma Speed Puma Steeple Puma Takala Puma Trinomic Puma TX 3 Puma Voltaic Puma Wynne Ballet Puma Zandy Scarpe Puma Uomo Scarpe Saucony
Novità
W7B6V7Qne3 Puma A Buon Mercato Puma Uomini 76 Corridore Marrone Nero
€ 165.59 € 61.60
63% di sconto
63% di sconto
Dxhkmw8Akb Puma Acquisto Gv Vulc Basso Beige Città Nera
€ 165.59 € 66.11
60% di sconto
60% di sconto
Le Vendite Dctdhwwhfz 76 Puma Puma Corridore Per Il Nero Delluomo Bianco
€ 165.59 € 62.67
62% di sconto
62% di sconto


text:
Kab dzeive napasaruodeitu par sprostu, pīkrytu nalelai avanturai – atsagrīzt “Kolnasātys” ēterā ar sovu redzīni. Reizi mienesī par lītom, kas nav lykušys mīrā i asu aizadūmuojuse.
Novembrī – par seiku seikumeņu, kas var izaruodeit dzeiveibys cenā. Par drūšeibys vestem. I kaidu ideju, kab ļauds juos vaira nosuotu iz ceļa tymsajā laikā.
Kartenis olūts: Rēzeknis sātyslopa rezekne.lv
Rudiņs atguojs ar myužam napadoramim dorbim cylvāku pasaulī, mīru dobā i puordūmom par myužeibu i smierti. 2. novembrī ir Dvieseļdīna. Dīna, kod pīminēt saimis myrušūs i aizlyugt par jim – tyvim cylvākim, kas nazkod bejuši vysa dzeive, a byut daļa nu munys dzeivis nanūstuos nikod, cikom viņ dzeivuošu.
Nazkai īguoduoju babu i juos teicīni: “Zynuotu, kur kriss, zynuotu i solmu pasvīst apakšā.” Tū jei saceja ar ryugtumu, kod beja nūtics kas nabejs švaks, tok byutu bejs gona ar seiku paleidzeibu, kab vyss byutu kuorteibā, kab cylvāks voi kaids sātys kustūņs dzeivuotu.
Byutu gona ar solmu sauvi voi lobu vuordu, kab vyss byutu cytaiž. Tok piec kara i buoba gudra. Piec krīzis i vaļdeiba loba.
Vīnu vokoru atsasādu pi datora apsavērt, kas lobs pasaulī. Vierūs socialajūs teiklūs kartenis i klipeņus ar smīkleigim kačeišim, pagaisynuotim suneišim, bieglim, lidmašynom, karim, bādom i nalaimem. Pieški munu ocu prīškā pasaruodeja strāšnys nabašnīks ar atstorojūšū vesti. Padūmuoju, ka čučola. Nā, CSDD reikoj akceju “Esi gaismys vest-ness” i ir apvylkuši drūšeibys vesti Ontona Kūkuoja pīminekļam Rēzeknē.
Izavēre baileigai. Trokuok par Kazaču, kas izleida nu upis Streiča kinā “Cylvāka bārns”.
Nikuo nasaceišu par jūceigū i ak jau cīši rodūšai izdūmuotū akcejis nūsaukumu, kas spielejās ar vuordim “veste” i “viests” – vestis voi viests nesiejs. Maņ tys izaklausa cīši krīvyskai voi dreižuok nalatvyski sakrūpļuotai – kai sarakste čatā, taupejūt burtus i garumzeimis.
Bet! Te ir tei solmu skaudzeite, kū pasvīst apakšā. Seiks darbeņš, kas, laikā padareits, var izgluobt dzeiveibu. Vēļ vaira – mes kotrys varim izgluobt pats sevi i sovu saimi. A cylvāks tok vasals pasauļs. Īsadūmojit, cik daudz pasauļu varātu izgluobt laikā pasvīsti solmi, itei atstorojūšuo veste. CSDD soka, ka goda tymsajūs mienešūs oktobrī, novembrī i decembrī iz ceļu mierst tikpat daudz cylvāku kai puorejūs deveņūs mienešūs.
Kartenis olūts: CSDD feisbuka lopa.
Nazkod itai rudiņa tymsā brauču nu Daugovpiļs iz Rēzekni, a redzēt to ni besa navar, koč acī dur, vyss malns kai čorta ozutī. Puorgrīzuse acs, raudzeju saprast, kur ir asfalts. Pieški pi Višku munā ocu prīškā pasaruodeja lela i baileiga buoba. Puorsabeidu da smierts.
Izaruod, maņ pretim pa ūtru ceļa pusi guoja zyrgs. Ījiugts rotūs, a rotūs saiminīks. Vīneigī atstoruotuoji beja zyrga acs, i to tik nu prīškys.
Itū potencialū nabašnīku īraudzeju viņ pādejā šaļtī. Cik tī tryuka nu nalaimis.
Vestis tik dola i dola, godu godim kladzynoj par atstoruotuojim. A cylvāki tik volkojās tymsā kai palāki susātivi i mierst iz ceļu kai vuškys kautuvē.
Maņ ruodīs, ka itū guojieju drūšeibys akceju byutu juotaisa nu ūtra gola.
Zynūt, kai cylvākim pateik vysaidys spēlis, lotarejis i uzleimu kruošona bukletūs, juodora cytaiž. Navys juodola vestis tim, kas volkojās apleik bez jūs, partū ka nav jau tei veste tik duorga i tys jau vaira cylvāka īrodums i puorlīceiba, ka jis ir namiersteigs. Ak jau cytu vokoru jis otkon īs pa ceļu bez vestis. I navys juostruopej, kai tys myusu sabīdreibā īrosts kai vīgluokais rysynuojums.
Maņ ir ideja. Pozitivuo motivaceja ar lobū pīmāru, kai tū pedagogeja vuica. Kotram, kas iz ceļa teik īraudzeits ar vesti – vysleidza ar kuojom, ar lisapedu voi slēpem – teik īdūta duovona. Saceisim, policeja sadarbeibā ar kaidu lelūs veikalu teiklu īdūd kuponu pīcu eiro vierteibā, vaļstei labi, veikalam klients ar saleidzynūši mozu īguļdejumu. Voi vēļ lobuok nūdūkļu atlaidis – eistyn vaļsts daļa. Īraudzejom tevi iz ceļa ar vesti, taitod tu esi lobs piļsūņs, dzeivuosi ilgai i moksuosi nūdūkļus vēļ daudz godu iz prīšku. Paļdis tev! I še tev atlaide, kod īsnīgsi goda nūdūkļu deklaraceju. Dzeivoj i struodoj vasals!
Izsnigs snīgs, paliks gaišuoks. A da tuo sorgoj sevi! Nes gaismu na tik sirdī, a ari iz driebu!
Nūsaklausi īrokstu ite:
Vyss raidejums ite:


text:
šudiņ zvons nu redaktoris. Katōļu Dzeivē nazkas otkon publiceits, i otkon ir bāda! :D:D:D
babys bļaun.
ni es zynu, kas tī nu mane publiceits, ni par kū juobļaun. 😀
izaruod, nazkaidā apmuoteibā asu 1 žurku nazkaidā vacā stuostā nūsaukuse par Pišku.
naprosit maņ, deļkuo tai. tys beja seņ, i nazkaidu vuordu vajadzēja.
pi tam ni dzeivai, a izdūmuotai žurkai.
maņ jau ar telim myužeigi ir problema. navar izdūmuot vuorda. piec tam pošai aizamierst.
a kur ta vēļ ar virtuālim breinumim nazkaidā seņ pabeigtā i aizmierstā stuostā, kas nazkur aizmigriejs internetā.
koč byutu par Fišku saukuse. tai redaktore.
a es breinojūs – Fišku?
nu, babom napateik tei Piška. jei smejās.
i, Jezus Marija, jau nūpubliceiti cik turpynuojumi. pi nūbeiguma tik īsavēre tuo vuorda. niu nūbeigumu īlykom, i tī Tys vuords. až samulsa i naizrunuoja.
saprotu, ka Piška ir nazkaids nanormali napīkluojeigs i vulgars vuords.
kū zyna tikai dzili ticeigys babys, kas īt iz bazneicu i skaita Katōļu Dzeivi.
turpynuojom sarunu, i es pruotā puorskaitieju vysus dzymumorganus obejim dzymumim, tok nikai navarieju īsaguoduot, kurs ir eistais. tikpat labi kotrys nu jūs. ka tai padūmoj, nūsaukums der vysim organim.
pasacieju, ka F latgaliski tok i byus tys pat P.
koč ni acī nabeju dūmuojuse nikaidu Fišku.
bet itik lingvistisks arguments nebeja apstreidams. ak jau, ka P.
tai vot niu siežu naktī i dūmoju.
moz cylvākam dzeivē cyrka i problemu.
juoroksta vēļ nazkaidi stuosti i juoreikoj pasuokumi. 😀
Category
Tags
One Comment
-
Nu redz, kaida samaitōta tom cjocem fantazeja. Maņ pamatškolā beja školōtōja ar uzvōrdu Piševa, myusim – škoļnīkim nikas nalobs i prōtā naīgōja – loba, cīnejam školōtōja, mōcēja krīvu volūdu i dzīdōšonu. Nu tok laikam nabeju dzērdējuse, kū tys nūzeimoj nu dzeivis. Ka izgōju pi veira, nazkaidā runōšonā pīminēju sovu dzīdōšonys školōtōju, cik jei labi mōcēja, i uzvōrdu pīminēju. Nu tok muna veira saime beja taaaidā šokā!!! Tod viņ maņ dalēce, kas tys par vōrdu… A ite “Piška” – nu kas vainis žurceņai?!
Leave a Comment


text:
Kod studieju LLU, beja myusim tī vīns aktivists ekūs. Jurs Viļums. Tautā Jureits. Aktīvi dorbōjās latgalīšu studentu kusteibā, reikō piertis un beja žurnalists universitātes avīzī “Plēsums”. Pateikams, jauns cylvāks.
Godi īt un es uzzynōju, ka Jureits ir Dagdas nūvoda domes deputats un jemās ar projektim (sīva beja satykuse saītūs), bet niuļa jis ir saeimas deputata kandidats. Tai nu es izdūmōju jam uzdūt pōrs vaicojumus ar e-posta starpnīceibu.
Pīdōvōju myusu “sarunu” ari vysim interesentim:
cyxob byus C un Juris Viļums byus JV
C: Ir pōreits vaicojumu tev kai deputata kandidatam. Nav kauns byut partejā?
JV: Leidz šam jau divejuos vieliešonuos pīsadaleju kai bezpartejiskais. Itamuos vieliešonuos ari īzasaisteju kai bezpartejiskuos “Leitasorgu” grupys puorstuovs. Tod Vīnuoteibys nūstuoja mainiejuos. Deļ tam asu Pilsūniskuos Savīneibys bīdrys, lelā mārā juoatzeist, ka tys ir dīzgon formali.
C: Kaida suņa tu leiņ lelejā politikā?
JV: Skaitu, ka myusim juomaina vaļsts politiskuo kultura. It seviški svareigi, kab nu Latgolys vieliešonu apgobola ībolsuotī deputati pa eistam struoduotu Latgolys, a na partejis sponsora lobumam. 20 godus Latgolai nav bejs eisti sovu puorstuovu Saeimā. Maņ tai pat kai visim beja izvēlē: palikt ite voi braukt prūm – ka palikt, tod voi nu klausai lomuot i sasamīrynuot, voi nu uzajimt atbiļdeibu par Latgolā i vaļstī nūteikūšū.
C: Voi naasi dūmōjs, ka byušona saeimā var atnest ryugtu viļšonūs?
JV: Vysuos dzeivis jūmuos ir juomuok pastuovēt par sovim uzskotim i vierteibom. Īseikstejušu kuorteibu aba disciplinu nav juoklausa, ka Tev ir logisks i pamatuots sovs redziejums.
C: Ar kū tova apvīneiba ir lobōka par cytom? Sūla vysi.
JV: Vīnuoteibā maņ pošam vairuok simpatizej obi jaunuokī partneri – Pilsūniskuo Savīneiba i Sabīdreiba Cytai Politikai. Jūs idejis i programys vari apsvavērt internetā. Leidz šam Latveji vadeja vīnam voi ūtram ekonomiskajam grupejumam pakļauti politiķi, deļ tam par tautys interesem tyka piļneigi aizmiersts. Dombrovskis nav ideals, bet juo dorbs paruoda, ka Latvejai ir cereibys byut progresivai, atbiļdeigai i veiksmeigi atteisteitai vaļstei.
C: Kas ir myusu vaļsts mierķis tyvōkajim 10 godim tovā izpratnē?
JV: Sakuortuot ekonomiskū sistemu, kab vaļsts suoktu vīnmiereigi i leidzvierteigi atsateisteit. Atteistūt regionus, tymā skaitā Latgolys potencialu, Latveja klius par paraugu Eiropai. Juosakuortoj dzimsteibys ruodeituoju pīaugums i juonūdrūšynoj 21.godu symtam atbylstūša izgleiteiba kotram. Cylvākam juobyut īspiejai normali dzeivuot uorpus Reigys – ari ite pat Latgolā!
C: Un pādejais. Kur ir vyvōkais īcirknis nu Reigas, kur tovi vieļietōji var braukt bolsōt?
JV: Tyvuokais nu Reigys varātu byut Leivuonu vieliešonu īcirknis.
C: Tu sōc palikt par politiķi. Atbildes ir kai nu politiķa, na nu Jureiša :( Par Nav kauns byut partejā? Tys ir drusku tai kai kauns? Spīsta līta?
JV: Tys nav kauns. Bet na vysam pīkreitu, kū parteja dora. Pīmāram Latgolys saroksts izveiduots īlīkūt vairuokus čīkurus Reigys, kam mozs sakars ar Latgolu. Tymā pošā laikā Vienotības vadeibu var puorlīcynuot par svareigom lītom – pīvadumam, maņ izadeve Jūs puorlīcynuot par latgalīšu volūdys vaicuojuma īkļaušonys vajadzeibu tautys skaiteišonys anketā, lai gon itys vaicuojums augusta suokumā beja praktiski jau nūroksts.
As nakolpoju partejai, as struodoju Latgolys lobā!
C: Par Kaida suņa tu leiņ lelajā politikā? Naskaidra atbilde. Iudiņs. Raudziešu precizēt vaicojumu. Kas tev POŠAM
ir sakōps uz nerva, ka tu esi gotovs zīdōt sevi un īt lelajā politikā? Dorbs, ta, napateiceigs. Vysi dūmōs, ka vaicoj kaida lobuma ci raugi zagt. Kur beja lyuzums apziņā?
JV: Visi jau tai maņ vaicoj, kaida personiskuo lobuma dieļ aju politikā? :( tei ir īprīškejūs politīķu vaine i nu jau myusu sabīdreibys kūpeiga problema – ka natic vairs politikys gūdeiguma īspiejai. Naasu politķis – asu sabīdriskais darbinīks, lai cik vyspuorynūši tys ari naskanātu. Kas maņ ir izkuops iz NERVA? Voi ta Tu pats Latgolā naesi bejs i naredzi? Kaidu Tu redzi Latgolys nuokūtni, ja turpynuosīs, kai da šam? D-pils ir atseviška vaļsts vaļstī. Rēzeknē pi varys SC. Nu laukim jaunīši bāg prūm. Ir puors cereibu stareņi, bet jūs vīglai var nūsleicynuot itymā pošā daudz pīmynātajā pūrā.
Asu atsagrīzs Latgolā, lai dzeivuotu ite, struoduotu ite. Bet daudzeji nu maņ tyvajim cylvākim (tys ir personeigi) ir aizbraukuši prūm nu vaļsts, deļ tam ka jī vairs naticeja nikam. Prūm aizbraukuši muni klasis bīdri, muni kaimini i draugi nu citim pogostim. Kotru godu muna nūvoda īdzeivuotuoju skaits sasamazynoj par 5% Kaids ite vēļ personiskais lobums? Kas gryb, lai brauc da mani gostūs i lai radz, kai dzeivoju. Pi reizis paleidzēs molkys salikt kluodā ;) pi ituo dorba vysys politikys dieļ šūgod tikšu labi ja tik 2.oktobrī.
C: Par Kas ir myusu vaļsts mierķis tyvōkajim 10 godim tovā izpratnē? IMHO tī ir uzdavumi, navys mierķis. Pyrms 10 godim myusim beja mierķis: ES un NATO! A tagad? Pīmāram es uzskotu, ka tagad nav svareigōka mierķa par breiveibas un suvernitātes nūsorgōšonu. Nu SVF, Krīvejas Federacejas. Kai tu dūmoj?
JV: Nu tod raudziešu definēt sovaiduok: Latvejai juokliust par Baļtejis vaļstu paraugu i lapnumu, bez poruodim, bet ar progresivu ekonomiskū sistemu. Latgolā juobyut styprai pašvaļdeibai – tys zeimoj, ka ari cyti Latvejis regioni īgiust spieju ītekmēt sovu atteisteibu naatkareigi nu reigys. Latvejā juobyut gūdeigai attīksmei pret obom latvīšu volūdys daļom i juobeidz Latgolys latvīšu (latgalīšu) diskriminaceja. Muns mierkis, kab vysmoz piec 10 godu latgalīši nu vysa pasauļa masveidā atsagrīztu iz Latgolu – ite juobyut latgaliskai, pozitivai videi ar perspektivu atteisteibai. Grybu, lai muni bārni i unuki dzeivuos latgaliskā Latgolā i byutu lapni par sovu vaļsti!
Naatkareibys nūsorguošona tys ir vysu laiku viersuzdevums.
C: Lels paļdis, Jureit! Tagad es saskatieju aiz atbildem cylvāku, ni kandidatu.
Taida saruna myusim sagōja. Nu sevi varu viņ nūvielēt panōkumus. Idejas maņ pateik, bet kai byus ar realizaceji, rōdēs laiks. Pats es vāļ svōrstūs – bolsōt par sarokstu Nr.2 voi cytu. Bet laiks jau vāļ ir.
p.s. Jurs pats maņ nikō nav lyudzis raksteit. Maņ pošam rodās taida ideja. Un tei nav aģitaceja. Nikaidu “cieti” variantu!


text:
Izdūmōju pazavērt, kas jauns pi MozōMeikstō īrokumūs. Pīsareģistrieju hotmail’a e-postā i nūvylku nu oficialōs mōjaslopas oficialū M$ Windows 7. Mauļa maņ sapysa vysu MBR’u :( Nu kod jau Redmondā itī indusi īzavīcēs OS instalatoram uzprogrammēt taidu, boot manageri, kas sadzeivoj ar cytom OS??? Ari ar sovom vacōkōm mōsom.
Princpā 7 uzlyku “Ha пocMoTpeTb”. Informatikas školōtōjam pīnōkums spīž. Vajag, tak byut zynušam un “advanced” škoļņīku prīškā ;) Jīm pateik, ka školōtōji izmieģinoj jaunōs tehnoloģejas un naījem pozu “par win 95 nikas lobōks nav i nabyus!”. Tai nu es jū pa mozeišom bokstu. Jūceigs jau nu jis ir. Vystu vyspōr asu izlaids un naasu lītōjs pavysam. Viņ cik kaidam draugam izmēst nu datora un uzlikt Linux’u ci XP.
Uz 7 likšu viņ superjaunu softu. Tagad testeju Firefox 3.5 Beta 4. Pi CooLynX’a šudiņ īraudzieju rokstu par Office 2010 Technical Preview. Padūmōju — vajag! Dūmōts, dareits. Piešķi atrodu un uzlyku naradzātū zvāru.
NB! Pats asu OpenOffice.org 3.x lītōtōjs personeigim un izgleitōjušim mierķim, bet dorbā un školānu apmōceibai izmontojam M$ Office 2003 SP1. Tys gon nav uz ilgu laiku. Ofisa licenzes beigsīs ap septembri / oktobri, tod porīsim uz OO.o naudas tryukuma deļ. Maņ ta vīns peips. Dūmoju, ka bārni ari živai aprass. Jau tagad ir taidi, kas nas dorbus izdrukōšanai OO.o formatūs.
Tak vot! ©Ляпиc Tpyбeцkoй
Atpakōju arhivu ar instalaceju un katalogim, i sōku. Instalators, IMHO, ir taids pats, kaids beja Office 2007 Beta 1/2. Taids pats tooooorrrrmooooozzzzzssss. Un ar Office 97 stila izvielnem :) Un serial numuru nimoz napaprasēja.
Pec instalatora mūceibom, Start menu pasarōdē jauna grupa:
Tai nu es sōku pa vīnai raudzeit jaunōs programmu versejas. Sōku ar wordu. Nazynu, ar kū jis acašķir nu 2007? Ni vīnu, ni ūtru naasu lītōjas tik ilgi, kap saprostu atšķireibas. Vīns gon ir skaidrs. Golvanais menu (atdariešona, saglobōšona, drukōšana, īstatiejumi) ir izapliets pa vysu ekranu. Monstrs!
Pats programmas lūgs ir dyžan leidzeigs 2007.
Nazynu, ci agrōk beja taida pūga, bet lentveida reiku jūslas var slēpt / rōdeit ar itōs pūgas mīdzīņi. Tys laikam nalelu ekranu (mozōk par 17″) lītōtōjim.
Excel funkcejas kai beja purtā ar kōpustim, tai i palyka. Sprostai mōjsaimnīcei tikt golā ar funkcejom byus gryuši :(
PowerPoint’s maņi varātu īinteresēt ar jaunim šablonim un cackom. Nikō taida naatrodu. Bet paspieju nūģiut “splešskrinu”:
Access nu munas puses ir praktiski nalītōts 2007. Par tū nudi nazynu, kas jauns 2010 :( Paraudzieju kaidu lauku sataiseit. Nikas jauns nu Access 97 nav gōjs klōt:
Nu taids stōsts ar biļžom. Biļžu vaira. 20 minutes paspaidūt, jau rūnās viņ pyrmais īspaids. Detaļas var apjaust viņ ilgōkā laika strāčī. Munas izjiutas ir sekojūšas:
Vaira izaver pec evolucejas, kai revolucejas. Evoluceja varbyut ir, bet es jū nasajutu ;) Cauri vysu laiku syt ar naftalina smoku. Ofiss nazamaina. Kas beja Office 97 – tys i palyka. Viņ pūgas smukōkas sazeimietas. Dialogi nav mainejušīs ni druskas. Es naradzu īmaslu moksōt naudu par jaunū paku, ja ir jebkurš nu vacajim ofisim. Vāļ kaidu nedeļeiti pazaspieļōšu i izsvīšu.
P.S. Korporaceja var byut mīreiga — produktu nazagšu u nalegāli nalītōšu. Un tests ari nūteik viņ izgleitōšanōs nūlyukā.
Neslepenie skrīni
Izdūmōju pazavērt, kas jauns pi MozōMeikstō īrokumūs. Pīsareģistrieju hotmail’a e-postā i nūvylku nu oficialōs mōjaslopas oficialū M$ Windows 7. Mauļa maņ sapysa vysu MBR’u :( Nu kod jau Redmondā itī indusi īzavīcēs OS instalatoram uzprogrammēt taidu, boot manageri, kas sadzeivoj ar cytom OS??? Ari ar sovom vacōkōm mōsom.


text:
Vieleišonys cauri, apleik klusums – kai i sacieju: apkluss profili draugūs, tviterī i blogūs īsastuos mīrs. Kaids vēļ pasaceis paļdis bolsuotuojim, kaids palyzguos rānys voi paškurynuos spolvys. Var gulēt mīreigi tuoļuok.
Viļānūs ari mīreigi. Vīns it kai apsazadzs bolsus, cyti laimeigi, ka nav nūgiuti. Ari itūgod vieleišonu kandidati sasatyka munā sātā – gon ni kuknē, a pogolmā. Breineigi dzeivuot mozā nūvodā ar septeņom partejom. Sūliejumu šovs i jimšonuos ni nazkur TV, a pi suņa butkys – jis rej, kandidati sūlej. 🙂
Viļānūs kai vysur. Voi ta nazoga voi nazags. Tu nazogtu? Naviltuotu?
Tūmār asu dzeiva. Mežā koza izlēce iz ceļa, napaspieju i suokt bremzēt. Až taida sajiuta, ka ar mašynys purnu dasadyuru juos spolvai. Nazkura sekuņdis daļa, vyss cauri. Juodzeivoj tuoļuok. Tik taida kai skafandra sajiuta – ka ir kaids, kas sorgoj. Namuoku tuo izstuosteit, tok jau nūtikšonys šaļtī zynuoju, ka nikuo nabyus, partū ka nikam nav juobyut. Ka tys ir tikai taipat, ka itūreiz nikuo, ka nikas nasabeidz.
Svātdīņ vokorā atsagrīžu Latvejā, iz rūbeža gara rynda. Nazkai narealai – tik vīgli ir izbraukt iz puors dīnu, iz nedeļgola uorā. Tepat sābrūs, apsavērt i mudri atpakaļ. A rynda kai baile. Latvejis pusē, prūtams. Vīgluos mašynys stuov i gaida. Stuņdi voi vaira.
Beju tykuse uorā nu Boltkrīvejis, a Latvejā mane nalaide. Stuovieju i nazkai morkotnai ap dūšu. Voi Latvejai mane vyspuor vajag? Voi Latvejai vajag sovu cylvāku?
Stuovi asvaļteita laukuma vydā – pa kreisi statiņs, pa labi statiņs, aizmugurē sveša vaļsts, a sovejai vaļstei naesi vajadzeigs. Kai cytaiž lai saprūt – ryndā vysys mašynys ar Latvejis numerim, a iz prīšku nateik. Īt minoti, catūrkšni, stuņde jau apleik.
Izaruod, Latgolā eistyn nav elektreibys. Pareizi vysu reidzuoni i runoj, naredziejuši tuoļuok par Ūgri. Rūbežpunktā tymss i kluss, rūbežsorgs sēd iz beņča i kladeitē roksta mašynu numerus, pasis datus. Ar rūku. Kai nazyn kura godu symta pisars. Laipni lyugti realitatē. Absurdam ir daudz vysaidu veidu. Stuovieju i nazynuoju – smītīs voi rauduot.
Runuoju iz rūbeža latgaliski. Ir tikai vīna vaļsts iz pasauļa, kur es ar īriednim, deputatim, rūbežsorgim, puordeviejom, uorstim i policistim varu runuot latgaliski. Cik moz tys ir i cik patīseibā daudz.
A piečuok tei koza izlēce. I saprūti – cik patīseibā teve ir moz, cik vuoreigs i mozeņš vyss ir. Vīna šaļteņa, cikom viejs nav nūpyuts pīnejis sāklys i jei stuov – opola i bolta bumba ar boltim i vīglim kristenim.
Cik aizauguse ir Latveja – vīni kryumi i meži. Cik maņ juos vajag voi Tev. Cik gruovu es voi Tu šūvosor asam izpļuovuši, kryumu izciertuši, cik puču īstatiejuši.
Tai vot i dzeivojam. Dīnu nu dīnys.
Sasajemu šaļteņai rakstiešonys, īlyku Dīnā.


text:
Feisbukā jauna spēleite. Zynu, ka saknis jai aug tuoli i zori izaplātuši ari cytūs teiklūs. Vysmoz Instagramā brangi kuploj ar tim haštagim ci temturim, kai izdūmuojuši volūdnīki.
Pyrms nedelis Oskars Orlovs ari mani īpyna tymā B&W spēleitē. Pīsadaleju. Izdūmuoju, ka nav vārts pamest pagaisšonai Feisbuka bardakā. Deļtuo muna 5 dīnu i 5 malnboltūs fotografeju kolekceja niu ite.
1. dīna. Veceits ar žiguleiti
Āgenskolns, Reiga. Es atsagrīžu nu pastaigys, a pi tierga vīns vacs veceits ar sorkonu i labi kūptu, speideigu žiguli rauga nūsagrīzt pa kreisi. Jam ilgi guoja. Vīns zaļais signals, ūtrs. Trešs. Jū apdzan nu prīškys, nu pakalis, jam taurej. A jis taids vacs, vacs īlys vydā ar Sovu Žiguli.
Jis beja na nu ituo laika. Nu laiku, kod mašyna beja vierteiba. I varbyut ari cylvāks beja leluoka vierteiba – ka dzeivuoja pareizi i piec nūteikumu. A niu vyss na tai. Nazkai cytaiž. Ļauds it kai brauc piec nūteikumu, it kai īvāroj vīns ūtru. Tok tī ir cyti nūteikumi, cyti ļauds i cyts laiks.
Jis nūsagrīze. Vīnā šaļtī krustuojums beja breivs, nabeja nivīna, jam daga zaļuo gaisma. Lieni i cīneigi jis ar sovu skaistū myuža žiguli puorrypuoja puori tramvaja slīdem i aizbrauce pa Mozū Nūmetņu īlu.
2. dīna. Sludynuojums
Itys sludynuojumu stabs maņ pasaruodeja tik puorlaiceigs. Īt godu symti, a ļaudim ir rūze, gryža i sazyn kaidys klopotys i ļaudim vajag peļņu.
Atrosts 2009. godā Āgenskolnā, kod dzeivuoju Atpyutys īlā i sovā ziņā tei beja atpyuta. Nikod tik daudz naasu volkuojusēs apleik ar fotoaparatu i givuse vysaidus ārmus.
Nav jau tai, ka osuma nav. Vītom jis gondreiž ir.
3. dīna. Zeme pasaceļ dabasūs
Vierūs i dūmuoju, izdūmuoju dalikt koč kū nu munys malnboltuos dīnys, 2009. goda 18. novembra. Malnboltuos partū, ka gondreiž vysu dīnu maņ rūkā beja fotoaparats, a dīna beja apsalaiduse tik tymsa i palāka, ka vysys kruosys pagaisa. Deļtuo jau agri nu reita kruosys izsliedžu i raudzeju nūgiut gaismu.
A dīna beja na pa jūkam. Cieļūs ap 7 nu reita voi agruok, guoju korporaceju guojīnī iz Bruoļu kopim, tod ar vīnu draugu brauču iz Getleņu izguoztuvi, a gols golā ar cytu draugu guoju iz prezidenta pījimšonu i koncertu Lelajā Giļdē. Dīnā saguoja puorsamaukt nazcik reižu, kab iz kopim aizīt šmuki i tuos šmukuos drēbis nasazīst izguoztuvē i kab pi prezidenta naūst piec vacu zivu.
Ite izguoztuvis aineņa. Kaijis sasatryukušys ceļās spuornūs. Taida sajiuta, ka zeme tiuleņ aizliduos, partū ka iz kotra zemis lapača ir spuorni i tī spuorni tū lapaci raun bļaudami dabasūs.
4. dīna. Jureiša dvēsele
Nazkas drupeit sirreals i na nu ituo pasauļa. Poša nasaprūtu, parkū tymā vokorā īsliedžu malnboltū režimu. Dūmuot, vyss tok beja skaisti i kruosaini. Kod īraudzeju itū biļdi, nūsabreinuoju – tik nareali.
Koč ari pats pasuokums beja nareals. Jam navajadzēja nūtikt, jam naīdeve naudys laikam 2 voi mož 3 projektu konkursūs. Bet jis nūtyka. 2008. goda decembra beiguos Raiņa sātā Berkenelē, kur ītaiseita elektriskuo apkure i vyss tik duorgi, tik duorgi. Bet mes bejom jauni i troki. Sasaucem gostus nu Boltkrīvejis, Anna mistiskā veidā dabuoja telpys, LgSC jaunīši iz maiņom dežurēja kuknē i taiseja ēst miļzeigā kotlā, ladusskapī Zīmyssvātku gordumi, Dyrbynu jaunīši spēlēja daņčus, dzīsmis, rūtalis, vylnys sukuošona, voilaku taiseišona, čyguonūs īšona, maskys, jūki i smīkli.
Zynu, ka siedieju iz gultys i dūmuoju – vyss ir īspiejams, bet bez naudys tys prosa cīši daudz energejis, taišni atrast resursus i saorganizēt. I ka ir nazkaids lykums, kur idejis i resursu saspēlē naudu var aizstuot ar trokumu, tikai proporcionali naudys tryukumam trokuma vajag vaira.
5. dīna. Malnboltuo biļde, kas nav malnbolta
Jau suocūt sereju, es atguoduoju par itū karteņu. Atrodu. Saprotu, ka jei nimoz nav malnbolta (vērtīs iz klāva durovom), nūlyku molā. A vys taipat atguodoju. Piec nedeļgola pauzis, kod ni da datora i vysmoz ni da datora izklaidei, tūmār īlikšu. Koč jei nav malnbolta.
90. naudys nabeja ni suņa. A sātā beja vēļ sovetskūs godu blata filmenis – uorzemu, vacys, globuotys naboltai dīnai. Maņ beja mozs fotoaparats “Lomo”, i daudz vacu filmeņu. Kruosu jom gondreiž vaira nabeja. A fotografēt to beja okuots. Fotografieju, nešu atteisteit, vierūs pret gaismu. Biļdis taiseju, kod beja nauda.
Tys ir muns bierneibys suņs Džers (centrā pi kēdis), malnuo kuceite Bille i boltais kucalāns Bobs ar malnū ausi.
Aizmugurē ir voljers. Tys, ka palics puori nu voljera. Piečuok jū lītuoja kai vystu butku, tod globuoja hlamus, turēja trušus, tod vīnu laiku tī dzeivuoja vīna poša palāka trusīne, kas izroka olu i izaudzēja tī bārnus. Suņam zam daguna.
A stuosts par voljeru ir eiss – napatyka.
Voljers beja lobs tikai vīna īmesļa piec – iz juo jumta Džers varēja izkuopt i vērtīs tuoli, iz juo varieju sēdēt ari es ar suni, bužynuot jam spolvu, izrauduot pusaudža godu puoristeibys jam kažukā, apsavērt pasauli i sepinēt par tuolim celim ar suni pavadeņā.
Izavolkuojom mes pa vysu apleicīni, vysim mežim, gruovim i graustim. Bierneibai vajag suni.
Pajēmem vosorā suneiti, izaudzējem suni, suņs iz cytu rudini izauga i palyka groznys, daguoja nu juo sorguot svešus cylvākus.
Sirdeigs to jis beja tikai sātā. Kod guojom pastaigā, svešūs jis ignorēja – viņ dasavēre, lai nivīns nalein pi maņa. Kod tev ir 13-14 godu i ļūbej kleist pa mežim, celim i nacelim, ir 90. godu bardaks i pofigisms, tei beja lela vierteiba – pošai sovs sorgs.
Tai kai tys piec ilga laika beja pyrmais suņs myusu sātā (ka naskaita Džeinu, kas nūmyra vēļ kai kucalāns), tod jam beja sataiseita glauna butka ar prīkškambari i guļamustobu, kur varieju īleist ari es poša, a gols golā tyka taiseits voljers – kūka stulpim, ībetonātim iz pakšu, druošu sītim, speciali taiseitom durovom, kū es poša nūkruosuoju ružovys.
Prīca beja eisa. Suņs cīst navarēja tuo voljera. Vydā vajadzēja stumt ar stumšonu, uorā leida kai zuts pa kuojstarpi, rēja, kauce i pasaceja vysu, kū dūmoj. Dalyka likt pi kēdis, pi voljera, partū ka jam garšuoja cylvāki. Nu i tod suņs kai suņs, mīrs sātā.
Atbiļdi saprotu piečuok. Pi kēdis jis pīsadaleja pogolma dzeivē, pi juo daguoja, jam guoja garom, pakasēja aiz auss, apsarunuoja, a kū voljerā – siedi vīns bez pīskuorīņu, dauzeišonuos ar cytim sunim i kačim i kompanejis.
Tai vot i saguoja. Na vysys lobys idejis ir lobys vysim.
Vot i vyss. Taidi 5 kadri nu munys dzeivis. Atrosti datorā.


text:
17.08.2013
Daugovpiļs jaunīši projektā „KULTURRAFTING in Latgale”
Koč ari vosora ir taids kai atpyutys laiks, i LgSC struodoj breivuokā režymā, ir daudzi pasuokumu i nūtykumu, kur bīdreibys jaunīši aktivi pīsadola i paleidz organizeit. Juļa vidā Daugovpiļs nūdalis jaunīši pīsadalieja projektā „KULTURRAFTING in Latgale”. Projektu „KULTURRAFTING in Latgale” eistynuoja bīdreiba „ERFOLG” ar programys „Jaunatne darbībā” atbolstu. Golvonuo projekta ideja beja – radeit vareibu jaunīšim īsapazeit ar Pūlejis, Lītovys i Vuocejis kuļturu i sūpluok vaicuot piec kūpeiguo i atškiereiguo itūs vaļstu viesturē. Projekta aktivitatis – prezentacejis, rodūšuos darbneicys i praktyskuos nūdarbeibys tyka eistynuotys 10 dīnys. Itys projekts beja cīši interesants i nūdereigs pošim, lai daudzi izzynuotu gon par sevi, gon par cytim. Lai runoj kartenis!
Leidzeigī roksti:


text:
garbha rakshambika stotram
garbha rakshambika stotram garbha raksha mantra garbarakshambigai temple garbha rakshambika slokam garbha raksha stotram in hindi garbha rakshambika slokam in tamil garbha rakshambika stotram in telugu pdf garbha rakshambika stotram lyrics garbha rakshambika stotram to get pregnant garbha raksha stotram garbha raksha stotram in telugu garbha raksha stotram lyrics in telugu garbha raksha stotram in telugu download garbha raksha mantra mp3 free download garbha raksha mantra in hindi garbha raksha songs garbha raksha mantram in telugu garbha rakshambika stotram,garbha rakshambika stotram,garbha rakshambika stotram in telugu pdf,garbha rakshambika stotram to conceive,garbha rakshambika stotram lyrics,garbha rakshambika stotram to get pregnant,garbha rakshambika stotram in tamil,garbha rakshambika stotram in sanskrit,garbha rakshambika stotram lyrics in telugu,garbha rakshambika stotram mp3 download,garbha rakshambika stotram by sudha raghunathan


text:
Jā, tai gribīs jūs nūsaukt. Tagad cieški ziņōs stōsta par Islandi. Pa latviski – Eislandi :) Taids prīks! Jīm īt dyžan švaki, vaļsts bankrota prīškā, Krīveja nūpierks Islandi, Islande tiks īkļauta Dānejas sastōvā. UrA!!! Kai tai var? A LNT’šņiki šudiņ nu reita vyspōr prīceigi izstōstē, ka islandīši veikalūs izpierc ekskluzivas montas, kap nauda naizķiupeitu trubā. Rolex stundinīku pordūšanas apjūmi syt rekordus. Fu bļa!
Islande ir myusu draugi. Ka es pareizi pīmiņu, jī pyrmī atzyna myusu naatkareibu pec puča PSRS. A tagad – hā, hā , jīm īt, kai plykim pa nōtrem.
Laikam porstōšu tiemeit TV pavysam. Izjemūt Discovery saimes kanalus un Eurosportu (snukers ruļavoj)…


text:
Siejamais lyns
Siejamais lyns (Linum usitatissimum L.) liniņu (Linaceae) saimis lynu (Linum) giņts auguojs. Vīngadeigs zuoluoju auguojs, 50-120 cm augstumā. Arheologiskajūs izkasumūs dazynuots, ka siejamais lyns bejs vīna nu pošu pyrmū cylvāka kuļtivietū solsaimisteibys kulturu. Lyns jau kuļtiviets vaira kai 5000 godu pyrma Krystus pīdzimšonys Tyvajūs Reitūs, Egiptā i Kinejā[1].
Puslopu ruodeklis
Aprakstejums[pataiseit | labot pirmkodu]
Siejamūs lynus nu tū lītuošonys padola div tipūs – oleja lyni i škīznys lyni. Škīznys lynu kuots 75-135 cm augstumā, tīvs, cilinddryskys, zarains tik augstīnē. Sieklineicys dūbu sataisa mozuok kai oleja lyni, taipoš sāklys mozuokys. Sakņu sistema mītsakne ar vuoji izraisteitom suonu saknem. Oleja lyni eisuoki, rasnuoku i cīši zarainu kuotu jau nu zamoškys. Cīši daudzi zīdu. Oleja lynu sakņu sistema zaraina. Lopys obadiveju tipu lynim puormeiš. Siedūšys, laņcetiskys, ar leidzonu mali i trejom dzeislom. Lopa 2-3 cm gara, 0,4-3,0 cm plota[2].
Zīdi[pataiseit | labot pirmkodu]
Lynu zīdi irā nu vysaižu zylu pakruosu da liļovu ci boltu. Cytuos vaļsteibuos irā net dzaltonom krūņlopom. Zīdi vācakleņā ci skrajeniskā saliktā čačē. Divkuortu zīdi ar pīcom krūņlopom, kauslopom, putekšņlopom i augļlopom. Zīd vosorys i sīna mienesī [3]. Skiadrā, syltā dīnā saplaukst agrai nu reita i ap desmitim nu reita krūnlopys jau nūbierst. Vāsā i volgonā laikā zīd da dīnavydam. Kod lynu zīdi prozīd, beidzuos i lynu kuota augšona garumā[4].
Sāklys[pataiseit | labot pirmkodu]
Sāklys ploskonys, ūlveida. Viersa speidona i leidzona. Kruosa parostai tymsai bryuna, rešuok dzaltona ci cytuos pakruosuos. Sāklys 0,6-0,8 cm garuos ūlveioda pūgaļuos. Pūgaļai irā pīci sieklineicys dūbi, sevkuru dūbu škārsīna padola div daļuos, partū kod nakod soka, ka pūgaļai irā 10 sieklineicys dūbu. Sevkurā daļā pa vīnai sāklai, sāklys gotovys labeibys i rudiņa mienesī. Lynu sāklys podtur 33-40% (kod nakod i 46-48%) oleja.
Lynu lītuojums[pataiseit | labot pirmkodu]
Lynu škīzna[pataiseit | labot pirmkodu]
Lynu šķiznu padola garā i eisā škīznā. Garū šķīznu lītoj škīznu industrejā – audaklu, fiļtru, viervu, maisu, apavis, dīgu, špaleru, oboru i buru pīgatavē. Eisū šķīznu lītoj stateibmaterialu iņdustrejā – skaidu pluotu, guņsdrūšu durovu, škīznys cymenta pluotu, sausys vapnys, šykaturkys, dūbū cegļu i cytu materialu pīgatavē. Taipoš lynu škīznu lītoj kai jumta saguma i skonu izolacejis materialu[5].
Lynu olejs[pataiseit | labot pirmkodu]
Lynu oleju lītoj i medicinā, i iedīņūs, i kruosu, laku, kitu pīgatavē. Taipoš papeira i ceratys pīgatavē vajag lynu oleja. Olejs irā lels taukskuobu olūts. Saimisteibā lynu oleju lītoj laka, kruosys i muoksleiguos uodys pīgatavē, taipoš i apavis, papeira, linoleja i cytuos industrejuos[6] [7]. Linolejs irā vīns nu pošu senejū lynu oleja lītuojuma pajiemīņu. Tū gatavej nu lyna oleja svečim, smolkai samolta styra, kūknys i pigmenta maisejuma. Linoleju kai greidys sagumu vysaižuos ustobuos lītoj jau vaira kai 100 godu.
Lynu kultura Latgolā[pataiseit | labot pirmkodu]
Jau nu senejim laikim Latgolā ļauds aizajieme ar lynu audziešonu i taišni Latgola beja golvonais lynu saimisteibys regions Latvejā [8]. Myusu dīnuos lynu saimisteiba cīši sasamazynuojuse. Tān vīneiguo vīta Latgolā i vysā Latvejā, kur aizajim ar lynu selekceju, irā Latgolys solsaimisteibys zineibu centrys. Lynu puordaris fabriki dora Kruoslovā, Ludzā, Preiļūs, Rēznī i Vilekī. Pošu lelī lynuoji myuslaikūs aug Kruoslovys apleicīnī.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Vroman J. (2006) Molecular genetic studies in flax (Linum usitatissimum L.). PhD thesis, Wageningen University, The Netherlands. p. 144
- ↑ Latvijasdaba.lv
- ↑ Latvijasdaba.lv
- ↑ Ivanovs S., Stramkale V. (2001) Lynu audziešonys i nūjimšonys tehnologejis (latvyskai). lpp. 18. – 20
- ↑ Znuotiņa Dz. (2006) Atjaunynuotuos škīznys i lyni – ceļā iz škīznys industrejis inovativū raisteibu Latvejā. Reiga, 9.-28. lpp (latvyskai)
- ↑ Latvijas Republikas Zemkopības Ministrija (2008) Latvijas lauksaimniecība un lauki. Latvijas Republikas Zemkopības ministrija. 79.-81. lpp
- ↑ Flaxcouncil.ca
- ↑ Ivanovs S., Stramkale V. (2001) Lynu audziešonys i nūjimšonys tehnologejis (latvyskai). lpp. 18. – 20


text:
Viendien Twitterī sastapos ar bračkas sāpi: https://twitter.com/janis_sa/status/584096924069953537 Viņš tagad raksta diplomu, lai kļūtu par diplomētu meža inženieri. Jau bija izskraidījis mežu, saurbis no kokiem gadskātu paraugus, izpētījis ar mikroskopu un savadījis datus. Tikai gadskārtu skaitīšanas/mērīšanas datorprogramma izdod datus Excelī neimportējamā plain text failā. Attēls: Nācās fiksi izlīdzēt. Čakarēties ar 120 datnēm ir bezjēdzīgi. Nekāds programmētājs, diemžēl, […]
Category: tech
Kā es izmudzīju video ģimenes arhīvam
Savādāk kā par izmudzīšanu (izmuģīšanu?) to grūti būtu nosaukt. Ievads Lieldienu brīvdienās biju vecāku mājās. Pēkšņi, baisais satraukums — pa TV rāda brālēnu! NOTIKUMS! Protams, kurš nu redzēja, kurš ne. Ziņas jau neviens neatkārto. Vēlāk zvanīja krustmāte un lūdza, vai es kā “tādskuršsaprotnodatoriem” nevarētu to ziņu raidījumu jelkādā veidā ierakstīt, lai paliek mums visiem par […]
Drukā Debian, drukā!
Nazkai nikam nabeja laika. Šudiņ pīzasiežu atrisynōt vīnu problemu. Debian Linux nasazaprota ar printeri Konica Minolta magicolor 4750EN. Fedora, Arch, Ubuntu bez problemu, a Debian’s nikai! :( Pati printea pīvīnōšona ir smuka i loba. Ar vacū lobū system-config-printer Bet, kai sazataisi drukōt, tai problema. Pasarōda lūdzeņš ar tekstu: Option ‘printer-resolution’ has value ‘(unknown IPP tag)’ […]
Smuki fonti ari Debian
Īvodam Nūzabesiejus ar Ubuntu. Unity gļukains i nalītōjams. Raudzieju vairōkas reizes. Mīdžu sevi, bet bez rezultata. Unity nav maņ. Gnome 3 gon maņ teiri labi pateik. Bet Ubuntu jis nav lobs. Atšķaideits ar Unity :( Uz Capital durackīm dzeļžim Fedora nagrib smuki strōdōt (fucking ATI grafika), par tū asu uzstōdiejs uz školōtōja datora Debian. Kai […]
Kā atļaut pieslēgties tīklam standartlietotājam Ubuntu
Bija man te viena problēma, kurai neatlika laika. Tagad atrisināju. Ubuntu (arī Mint) jaunajos laidienos, mēģinot piekonektēties pie wi-fi tīkliem, lietotājam tiek pieprasīra administratora parole. Loģiski, ka prastajam lietotājam tādas nav un būt nevar. Ja vien tas nav pats SuperUser’s :) Tad nu mēģināju ar to tikt galā. Izrādās, ka risinājums ir gana vienkāršs, bet […]
Natural scrolling iekš Linux
Jau vysu nedeļi mūku Arch Linux. Vyspōr filosofeja, ka Arch Linux byus taids, kaidu tu pats jū sataisiesi ir interesanta. Taids kai izaicynōjums — vari, ci navari?! Izarōda, ka varu :) Tik daudzi dokumentacejas nabeju lasiejs nikod. Nikaidu tī improvizaceju. Čut kas, tai nikas naīt. Pīprasiejumi Googlei byra kai nu pōrpiļneibas roga. Konsolī komandōs sarakstieju […]
Vienādas tapetes visā datorparkā
Ir tai, ka organizacejōs, firmōs, īstōdēs ir labi, ka ir īvārōts korporativais stils. Smukōk izaver, ka īstōdē uz datoru dorba viersom ir smuki, vīnaidi špaļeri a na vysaidi kači, anime, plykas bōbas/veči i cyts yжocHax’s. Tai i pi myusim školā. Gribīs kap vysim datorim ir vīnaidi špaļeri. Deļ tō es izmontoju Smashing Magazine špaļerus, kurus […]
Failu pārlūks MacOS X
Jau lobu strāčeiti strōdoju uz Mac datora. Breineigs aparats. Kluss. Nadzierdams. Smuks. Aizjem moz vītas uz golda. Bet MacOS X maņi drusku besej. Atbiļdeigi paziņoju, ka leidz Linux augt i augt. Tymā skaitā maņi dyžan apbādynōja ībyuvietais failu pōrlyuks Finder. yбorocTb! Plyks kai bazneicas žurka. Laikam ir viņ drupeiti lobōks par Windows Exlporer, kas ir […]
Nokia apdāvina Latvijas skolotājus
Šūgod deļ vieliešonom ir pajukušas školōtōju dīnas svineibas. Nav ni tuseņu ni ekskurseju :( Byus Jelgavas kulturas nomā pasōkums. Bet tī dzīdōs “Asni” i laikam īdūs pa pyldspolvai. Dyžan vajag :P Tai kai seikais maņ ir slyms un es siežu sātā, ņiuļa ir laiceņš pabyut internetā. Te maņ i nūspeidēja! Nokijas pōrstōvji Latvejā sadūmō apdōvynōt […]
Doks. Apple Mac Doks
Pamozam apdzeivoju sovu Mac’u. Pīrast ir dyžan vīgļi. Par tū, ka nu Linux uz Mac porīt ir stypri pateikamōk, kai nu lūgim. Nikaidu “lomku”. Strōdoj i vyss. Laikam par tū, ka Gnome ir jāmuse vysu tū lobōkū nu Mac i izmontoj. Nazynu, kai byutu, ka es byutu KDE fans. Sazaskōrūs ar problemu, ka doks aizaug […]
Vasara
Sōkumā par īprīkšejā īrokstā īlyktū meikļi. Atrysinōjums ir dyžan sprosts. Īvītōtais “teksts” eisteneibā ir sankrīvu raksteibas skaitļi. Un skaitlis ҂AЦOЗ ir muns dzimšonas gods 1977. IMHO prikoļnō tēma tetoviejumim. Krīvim. Jau 3 nedeļas dzeivoju derauņī. Laime. Laiceņš perfekts. Koč i pyrmō nedeļa beja dīzgon troka. Vysu laiku leja leits un nabeja saules. Vyspōr. Vysu laiku […]
LVS EN ISO 3089-0:1997 burti iekš SVG par brīvu
Nazkod rakstieju, ka taisu ISO standarta tehniskō roksta burtus. Dorbs ir padareits. Dagō vāļ pi burtim daraksteit metodiskū dorbu deļ školas. Dorbs ir pseidozynōtnisks murgōjums, bet ja nu kaidam sazavajaga? Sapakōju vysu pasōkumu vīnā arhivā. Arhivs satur metodiskū dorbu, katalogu ar latīņu alpabeta lelajīm, mozajīm burtim un cyparim. Kotrs simbols ir atsevišķā *.SVG failā uz […]
ZPD nedēļa
ZPD nedeļa niuļa byus golā. Vysu nedeļi kabinetu gōze riņčī. Maņ tys, maņ itys! Kai jau kotru godu. Bet na jau par tū gribu pazadaleit ar pasauļi. Itymā godā gribieju testeit vysjaunōkōs tehnoloģejas. Nikaidu vaira diskešu/CD/USB Flešku. Nikō arhaiska! Viņ teikls! I zynat? Aizgōja tei dzela. Par vysu pec kōrtas. Saaicynōju sovus škoļnīkus, kurim beju […]
Tipogrāfika
Losu grōmotu Smashing Book. Beja drusku aizdūmas, ka daīs vysu laiku lītōt vōrdneicu, bet nav tik troki :) Nav nikaida mōkslas literatura, kur es 100% nikō navarātu salaseit. A tehniskō literatura īt labi. Dyžan interesanta maņ pošam izarōdē nūdaļa par tipografiku. Tik daudzi jauna! Taidas pošsaprūtamas lītas, bet agrōk par tū nabeju aizadūmōjs. Gon jau […]
CSS3 arī cyxob.lv
Jau lobu strāči ir zynams par CSS trešū verseji. Vīnu strāči ilgi turieju foksā vaļī lopu, kur apraksteitas teksta aizvītōšonas metodes ar JavaScript’im, sIFR’im u.c. Bet tys nabeja tys. Deļ kō maņ uzrokstu vītā biļdis ci Flash’i? Gribu tekstu! Ņiuļa izdūmōju paraudzēt @font-face CSS vierteibu. Un zynat? Vyss breineigi strōdoj! Navajag skriptus un flashdziniejus! Sataiseit […]
Twitter un Linux
Pyrma apsveicu Linusu 40 godu jubilejī!!! Mda, Linux vaira nav tys. Pādejā laikā vys vaira leidzeigōks MacOS. Pat winda galeigā dyrsā atstōta. Tī user vulgaris ir spīsts pats zynōt vysaidu programmu nūsaukumus, zynōt kai i kur programmas var atrast, jam jōmōk programmas instalēt, kur nu vāļ krjakōšona i S/N medeibas :( Ubuntu lītōtōjam ņiuļa vyss […]
Smukais Desktop’s
Ņiuļa dorbā byus smuks dorbgolds. Smuks, smuks. Conky tūmār ruļavoj :) Šudiņ LOR’a galerejōs īraudzieju kalendari, kas vysim dyžan patyka. Maņ ari! Dinamisks kaļendars! Soures beja pi ukraiņa – ekranattāla autora: te. Rezultats maņi dyžan prīcej: Pats kods, kap navaicōt: #!/usr/bin/perl use Term::ANSIColor; $time=scalar(localtime); chomp($time); #Wed Sep 9 16:22:46 2009 $time =~ /(\w*)\s(\w*)\s*(\d*)\s([\d:]*)\s(\d*)/; […]
Kā pa viļņiem — google wave
Kaidu strāčeiti atpakaļ tyku pi google wave īlyuguma. Prīca. Kai jau vysim, prīca piešķi nūploka. Nu labi – asu iz viļņa, a kū tōļōk??? Kū te pasōkt? Tautas nav. Funkcionals mmm – stypri napīrosts. Ka nasceit vaira ;) Labi, ka Atoma kungs sōka jaunu viļņi, kur apkūpō saites ar vysaidim wave produktim. Vysmoz kaida ni […]
virszemestelevizija.lv
Cikam cyti školōtōji pa koktim raud i vielej T.Koķei dreizu smierti, es izdūmōju īzasaisteit nalelā aferā. Vīnu strāči beja bums ar Lattelecom Affiliate. Vītejī SEO’šņiki lyka rokstus par 240 latim mienesī nikō nadorūt utt. Poši tagad sapierkuši AdSense reklamas un kariņej apmoksōtajūs rezultatūs googlē. Dūmōju, ka tys nav deļ maņi, bet aizlīgtais rakstnīks @BlackHalt sakoļā […]


text:
Kaidu strāčeiti atpakaļ nūtiemieju skandalozū filmu par Putinu. Pajiemu pi korstīm zvīdru puišim. Un tod īraudzieju, ka filmu tūmār parōdeis pa LTV1 šudiņ vokorā.
Muni īspaidi:
Filma lelā mārā atkōrtoj seceibu, kas ir grōmotā par Ļitviņenko nūindiešonu. Kai reize tagad tū grōmotu losu. Jau asu tics leidz 210.lpp. Losu sovā stilā – tikai kod siežu uz pūda :)
Labi, ka filma ir nūpītna – na kai pi Mūra. Kurais taisa filmu – skandalu. Nikō tai i napasoka un pats sazapynās sovūs sprīdumūs un nūnōk pretrunōs pats ar sevi (varbyut jis daudzi peipej zōļi?). Nav nikaidu pavysam nanupītnu izliecīņu un propogandas smokas ari pavysam nadaudzi.
Nu, ko kungi – īsaoku patiemeit! Pi tam reklamas filmai nu galeigi natryuka. Kotrā ziņā, ja filmu byutu parōdiejušs eistajā laikā, taidu rezonansi jei nabyutu izsaukuse…
KINO
Kaidu strāčeiti atpakaļ nūtiemieju skandalozū filmu par Putinu. Pajiemu pi korstīm zvīdru puišim. Un tod īraudzieju, ka filmu tūmār parōdeis pa LTV1 šudiņ vokorā.


text:
Zemisvierīņs
Zemisvierīņs (baļtīšu: ainava; anglīšu: landscape; vuocīšu: die Landschaft; krīvu: лaHдшaфT) — geografiskuo zemis gorūzys dalejuma pamatkategoreja, geografiskuos rajoniešonys vīneiba, zemisvierīņzineibys tiemiešonys objekts.
Šauruokā zemeibā zemisvierīni saprūt kai teritorejis uorejū izavierīni ci reļjefu (pīvadumam, „erozejis zemisvierīņs”, „kaupruots zemisvierīņs”). Taids sapratīņs aizaveds i geografejis zineibā suocūt nu 19 gs.
Plotuokā zeimeibā geografiskais zemisvierīņs apjam kurys naviņ teritorejis radzamuos soveibys – fizikaliskūs elementus (zemis formys, reļjefs), auguoju vysumu (flora), dzeivinīku vysumu (fauna), abstraktus elementus (gaismys i tymsa meitovys, gaisalaiks), nu cylvāka darbeibys atsarodušus elementus (cylvāka dorbs apleicis taiseišonā i īriedeišonā). Taids sapratīņs cīšuok soveigs myuslaiku geografejai i apleiczineibai.


text:
Oktobrī bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” Reigā aizsuoks lekceju-pīredzis stuostu ciklu, kura laikā ar sovim pīredzis, veiksmis, zynuošonu stuostim i lekcejom daleisīs latgalīši, kas kasdīnī struodoj atbiļdeigūs i nūpītnūs omotūs, dorbojuos radūšuos jūmuos ci dora kaidys cytys interesantys lītys, zynuošonys par kurom varātu paleidzēt/nūderēt turpmuokuos gaituos ari cytim, golvonūkuort, studentim pīredzis giušonai.
12. oktobrī RTU (Reigys Tehniskuos universitatis) golvanajā sātā Kaļķu īlā 1 219. kabinetā 18:30 ar pyrmū pīredzis stuostu „Muzykali izaicynuojumi nu Sovvaļnīka leidz Lady Gaga” daleisīs reklamys i pasuocīņu agenturys „Magic Factory of Idea Branding” (magicFIB) radūšais direktors, fanu reisu organizators i latgalīšu muzykys projekta „Sovvaļnīks” producents Aivars Līpenītis.
Ka ari Tevi iņteresej latgalīšu (i vyspuoreigs) muzykys menedžments, fanu reisu organizeišona i radūšuo reklama – byusi gaideits kai klauseituojs! Leidza drūši var jimt sovus vaicuojumus!
Atguodynojom, ka jaunu zynuošonu nikod navar byut par daudzi, i par kū gon ar tom navarātu pasadalēt ari Latgalīši! 😉
___________________________________________________________
Pi reizis muzykalai pauzei – jaunuokais nu Sovvaļnīka – Nav tuoļuok, kur īt:
http://www.youtube.com/watch?v=jgBj1mO-x1E
___________________________________________________________
PS Nuokušuo lekceja – pīredzis stuosts 19. oktobrī, kod zynuošonuos par runys muokslu daleisīs ELVI zeimūla sabīdriskūs attīceibu vadeituoja Vineta Grigāne-Drande.


text:
Itūnedeļ tyka paziņuotys nominacejis Latgalīšu kulturys goda bolvai „Boņuks 2011”, storp tom trejuos ir izvierzeits ari „Latgolys Studentu centrs”.
Konkurence beja dīzgon seiva, kūpumā viertiešonai tyka īsnāgti vairuok kai 150 nūtykumi i cylvāki. Itūgod izdūtuo gruomota “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” ir izvierzeita divejuos nominacejuos – lobuokais pasuokums/projekts i lobuokuo publicitatis akceja latgalīšu kulturā. Taipat LgSC ir izvierzeits arī nominacejai latgalīšu sabīdryskuo organizaceja. Puorejuos nominacejis skaiti LaKuGā
Turi eikšus par mums i atej iz bolvu pasnīgšonys ceremoneju 26. februarī 17:00 stuņdēs Rēzeknis kulturys nomā.


text:
Beju pi vīna drauga, kur palopōju žurnalu. Computer Bild pycckoe издaHиe. Nikō taids žurnaleņš. Daudzi lobu padūmu (pat komandrindas rysynōjumi un izdareibas ar Regedit.exe). Cena dīzgon draudzeiga – Ls 1,59.
Izlasieju tī par breinumu nu Adobe. Adobe Media Player. Produkts ir nazkur leidzeigs Joost. Par kū Onkuļs beja dyžan prīceigs nazkod pavasarī. Kū is var, un, kas is ir, lobōk par mani var pasceit viņ wikipedia.
Instalacejai ir napīcīšamas 2 lītas:
AIR ļaus palaist poša Media Player .air instalaceji. Kas ir nōveigi smuka un pateikama (flešs kai ni kai).
Taids vot zviereņš. Ād daudzi trafika :)
Varat īlaist sovā PC ci MAC. Vot viņ par linux lītōtōjim kai vysod nav padūmōts :( Myusu nav?


text:
Kai maņi besej itej jo…nno pylsāta! Te ņikō nav. Šudiņ vajadzē styprinōjumus plauktim. I skuju!!! Nu reita aizgōju uz krutōkū furnituras tiergōšanas īstōdiejumu Jelgavā un dabōju 2 komplektus ar styprinōjumim. “XY.. s ņim, pādejū kompļektu dabōšu”padūmōju es, un kai vysot smogi kļiudejūs :(
Jelgavā ņi syuda nav. Es beju: Pilsēta, furnitūras veikals bij. lauksaumniecības mašīnu rūpnīcā, BN Kurši, MNL, Sarma, Nelss, K-Rauta, Pilsēta Aviācijas ielā. Nichts!!!
Beigōs pajiemu gaļeigi sovaidōkus styprinōjumus furnitūras veikalā bij. lauksaumniecības mašīnu rūpnīcā. FAK!!! Jau kurū reizi!
Ja kū vajag Jelgavā – jōbrauc pi koriša uz tiergu, ja tī nav, tod nav vārts kurynōt benzinu :(


text:
Kamerkoris Muklājs Ar Laimeņu runojūt
1. Nora Vītiņa - Rūtoj (solo Laila Krastiņa un Laima Lediņa)
2. Ilona Rupaine Oki, leji leiteņ
3. Valts Pūce Gaismeņa ausa, sauleite lēce (Asnate Rancāne/soprāna solo un zvārguļi/ un Agate Rapa /alta solo, kastīte)
4. Agneta Krilova Meitines dzīsma (solo Laima Lediņa, svilpaunieki - Asnate Rancāne, Agate Rapa, Jānis Pēlmanis, Lāsma Aksjonova, Pjotrs Veļičko)
5. Staņislavs Broks Pyrmūdīna, Ūtardīna
6. Jevģēnijs Ustinskovs Tuoli dzeivoj muna meiluo
7. Vita Ruduša Muote dieleņu auklieja (solo Laima Lediņa un Laila Krastiņa)
8. Jēkabs Graudiņš Guoju pa mežu (solo Kristaps Rieksts)
9. Ilona Rupaine 3 puišu un meitu dziesmas
Tymsā mani tautys veda (solo Evija Martukāne un Sanda Rieksta)
Dzīdit, meitys, vokorā
Ūsi, ūsi, kad laposi (Asnate Rancāne, Agate Rapa, Jānis Pēlmanis, Pjotrs Veļičko - perkusijas)
11. Rihards Dubra Tu skaistuo Dīva duorza rūze (solo - Asnate Rancāne, Agate Rapa)
12. Evija Skuķe Naraudavu (solo - Asnate Rancāne, Agate Rapa)
12. Staņislavs Broks Aiz azara bolti bārzi
13. Juris Vaivods Prūjom, vysi dīdeļnīki!
Produktu grupas
Tuvākā izbraukuma tirdzniecība ar grāmatām un mūzikas diskiem
Pasūti jau tagad un mēs atvedīsim līdzi!
SIA "Cymuss", reģ. Nr. 41503041285
Tālr. Nr. +371 22002412


text:
Vasaras skolā – nometnē “Vosoruošona” Baltinavas vidusskolā karstajā 2014. gada jūlijā piedalījās arī Latgales reģiona preses izdevumu pārstāvji. Par “Vosoruošonu” rakstīja “Vietējā Latgales Avīze”. Nu arī žurnāla “Katōļu Dzeive” septembra numurā piesātinātās vasaras dienas atsauc atmiņā Vandas Žulinas rakstītais un Marutas Latkovskas fotogrāfijas. Vosoruošona nūteik vītuos, kas gareiguma i cylvāku spāka deļ var byut par Latgolas centrim. Centrs jau nav nūsokams piec leluma, bet piec kuo pavysam cyta. Baļtinova var taida byut!” – raksta Vanda, kas pati izbaudīja “Vosoruošonas” dienas Baltinavā.
komentāri
- Tavs viedoklis ir svarīgs:


text:
Vikipedeja:Stiļa rūkysgruomota
Ka sevkotrys turātumemēs pi Stiļa rūkysgruomotys, Vikipedeju byutu vīgļuok lītuot i autorim, i skaiteituojim. Bet pazeistamajā gruomotā The Chicago Manual of Style saceits tai:
Itī lykumi dūmuoti vydsmāra gadīnim i jūs vajag lītuot elasteigai.
Skaidra, vyspuseiga dazynuošona irā svareiguoka nakai teksta grafiskais atvaiguojums i formats. Vikipedeja kategoriskai naaizprosa autorim turētīs pi itūs apruodejumu, tok jī paleidzēs cytim lobuok saprast jiusu dorbu. Vikipedejis priņcips prīca byut autoram ir svareiguoks na kuru nakuru ļaužu gribiejums, kab vysi rakstīni jau nu pošu īsuoku byutu piļneigi.
Streidi ap stili[labot pirmkodu]
2005 godы juņa mien. Arbitražys komitets sasprīde, ka vysur, kur obadiveji varianti lobi, autorim navajag raudzeit puortaiseit vysu pa sovam. Bet irā tīseiba aizpraseit, kab vīnā rakstīnī byutu lītuots saksteigs stiļs.
Rakstīņu Pasaukys[labot pirmkodu]
Pasauka aba rakstīņa viersroksts var byut vuords ci eisa fraze, kura vysucieškuok pasaruoda jau pyrmajā rakstīņa sacīnī - vyslobuok kai sacīņa gramatiskais prīškmats. Pīvadumam, rakstīnī ap Rēzni lobuok suokt itai: Rēzne - mīsts Latgolā..., a na kai naviņ nataisnai: Ite raksteisim ap Rēzni - Latgolys mīstu. Napīdareigai nu vysu cytu apstuokļu, pasauku vajag raksteit jau pošā pyrmajā sacīnī.
Pyrmū reizi rokstit tekstā pasauku tuklim literim (lītuodami 3 apostrofus), saceisim,
'''rakstīņa pasauka'''. "Rēzne - lels mīsts Latgolā...".
Lobuok nalicit hipernūruožu:
- Kod pyrmū reizi tekstā rokstot pasauku (ar tuklajim literim)
- Nivīnā zamdalis pasaukā
Kod nakod pasauku vajag raksteit (pīv., filmys, gruomotys i leidz. pasaukys) na viņ tuklim literim, a i kursivā. Pīvadumam:
Gruomota Evangelia Toto Anno beja nūdrukavuota 1753 godā.


text:
Ir daži cylvāki, kas losa munus murgus. Un parasti vysim rūnās gryuteibas nu muna bloga nūsaukuma izrunōšonas. Jā jis ir sarežģeits. Mega sarežģeits. Bet, ja zynam vīnu viļteibu, tod piešķi vyss paļīk skaidrs.
Prīkšviesture un skaidrojums
Dzeivī vysi mani sauc par Daņilu. Pīlypa kojōs. Kōjas aug nu muļtika par ДaHилa MacTep. Bet teiklā vysur danila jau ir aizjims, par tū es izdūmōju, ka labi byutu pazaraksteit ar kaidu ņi beis cytu skaneigu kļikuhu. Tai kai maņ pateik filma Бeлoe coлHцe пycTыHи un jōs golvanas varūņs KpacHoapMeeц CyxoB, tod niku taidu ari izavieļieju. Tai ka bloga nūsaukums losās: s u h o v [punkts] v o r d p r e ss [punkts] k o m. Un nav jōmežģej mēle. Ideju smieļūs agrōk dyžan laseita žurnala nūsaukumā: xakep. Losās haķer a ņi ksakep, koč ari ar latīņu burtim.
p.s. Kruts žurnals beja :( Tagad nalosu, par tū ka moksōt par žurnalu 4 Ls – ZLO! Koč i nauda byutu.


text:
Kartenis autors: Lauska & Ilža
Diska “Ilža” vuoceņš. Pajiemu nu izdevieju sātys lopys biļdeiti i īlyku ite, kab vaira cylvāku pasaprīcuotu. Ceru, ka autori napuormess.
Trešdiena, 28. maijs 2008 13:45
– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –
Pasauļs pylns vysaidu ārmu i bīdāklu. Verīs i breinojīs.
Kaida besa tik naīraudzeisi, ka pasavolkuot pa mīstu.
Vakar natuoli nu sovys sātys īraudzieju Solaveci. Dzeivu!
Beja gara bolta buorda i vēļ boltuokys ūsys, kas obuos pusēs mutei stīpēs iz leju kai ruņčam. Moti tože beja gari i bolti.
Jam beja opols vādars, mugurā sorkona kurtka i sorkonys samta biksis. Kuojā sorkoni bociki. Solavecs kas Solavecs! Cīteigai pietēja autobusu sarokstu. Laikam izalyka, ka nasaver iz mane. Ak jau vērēs, kū lobu voi švaku doru. Voi iz Zīmyssvātku asu peļniejuse ar skrybynu pa muguru voi peirāgus.
Šudiņ maņ pretim guoja Raiņs. Pagars daguns, boltys ūsys, plyks plešs.
Aizguoja iz Esplanadis pusi.
Aiz juo guoja vēļ vīns pīmineklis.
Speideigā metaliskys kruosys biņdzjukā, iz golvys šļapa, brilleitis, opols daguns, sierma buorzdeņa. Guoja i smaidēja, drēbis saulē až laistējēs.
Seja jam beja taida kai 19. godu symta jaunlatvīšim. Pavuiceits vecs ar sovu znaju, drupeit vuocysks, drupeit ļaudīs izasits, drupeit nacionals.
A pi instituta stuovēja opols vecs bryunā vylnys džemperī, palākuos vacūs laiku biksēs, a kuojā eistys sovetskūs godu veirīšu sandalis. Tuos nu bryunuos uodys. Vysim večim taidys beja – i zynuotnīkim atvalinuojuma laikā, i dzeraunis traktoristim.
Rūkā turēja aļumina kaneņu. Laikam taisējēs īt iz Dūma laukumu, kur zemnīki dalēs pīnu. Ūtrā rūkā beja nu bryunuo sutaža peita setka, vydā ūtra kaneņa. Taidys setkys nabeju redziejuse godu desmit voi divdesmit.
Tai ka ej i breinojīs. Dzeive poša iz kotra sūļa pīduovoj vysaidu breinumu.
Nabyutu īsaguoduojs, ka kas taids vēļ dzeivoj, a ir! Verīs i natici.
Vakar Cyxob dīnrokstā puorskaitieju, ka jis nazkaidā raidiejumā, laikam “Animal Planet”, redziejs, ka buorkšspuru zivs vēļ eksistej. Sovetskajūs godūs školā vuicēja, ka izmyrušys ar golim, a, izaruod, ni besa! Dzeivys i eksistej, maun pa iudinim, buorksts i spurys plivineidamys tai, ka prīca vērtīs.
Pīters Luocs ortografejis seminarā 17. majā Rēziknē tože vaidēja, ka latgalīšu viļcīņs jau aizguojs. Jau 1917. godā.
Var jau pīkrist. 1918. goda 18. novembri sviņ vysa vaļsts, a 1917. goda 9. i 10. maja (piec vacuo stila 26. i 27. apreļa) Latgolys 1. kongresa pījimtū lāmumu apsavīnuot ar Kūrzemis i Vydzemis latvīšim pīmiņ labi ka poši latgalīši, koč tys beja vīns nu svareiguokūs Latvejis vaļsts dzimšonys i latvīšu etnosa apsavīnuošonys pamatu.
Kai vysod – latvīšim vysa Latveja, a latgalīšim tikai Latgola.
Latvīšu kulturu, literaturu, muokslu īsavuica vysuos Latvejis školuos.
Latgalīšu kulturu, literaturu, muokslu nasavuica pat Latgolā.
Cik latvīšu bārnu zyna Ausekli i cik Pīteri Miglinīku?
Cik latvīšu zyna Raini i cik nu jūs zynuotu Juoni Plīkšānu, kab jis rakstiejs tik latgaliski?
A Cyxob dīnroksts ir latgaliski. Ticit voi nā. Jis tī roksta pa sovam. Zynuoju jau lobu laiku i pa šaļtei puorskaitieju, ka ruodējēs kas interesnys.
Tai ka ar latgalīšu volūdu ir kai ar buorkšspuru zivem.
Lai jau kladzynoj, ka mierst i izmyruse. A dzeiva i maun pa škārsteikla iudinim tai, ka prīca. Pasaverit koč tū pošu sātyslopu www.lakuga.lv – pylns ar vysaidim latgalīšu kulturys breinumim, tekstim i cylvākim.
Kab tik volūda vēļ muovuse pa školu i koč voi regionalūs avīžu iudinim. Tok gon jau byus i tī. Pīsaplidēs buorkšspuru zivs, dūdit tik iudini.
Gribieju pastuostēt par sovu pādejūs dīnu leluokū prīcu.
Jau ūtrū dīnu klausūs napasenim izguojušū Cyblys nūvoda folklorys kūpys „Ilža” muzykys disku i nu prīcys navaru. Redz, te jī ir – trokī i breineigī latgalīši.
Nu gaisa taidu napagruobsi, par naudu nanūpierksi, nu Briselis voi Amerikys naatvessi. Jī vīnkuorši ir. Itepat sātā.
Cikom ir, tikom ir. Cikom jī ir, asu i es. Ar vysom sovom buorkstim i spurom.
A jī ir. Tikpat skaisti, kruosaini i raibi kai jūs diska vuoceņš ar Ilzis Menneking-Soikana gleznu „Leigys tomati”.
Jī ir skaisti i jī ir kruosaini. Ar sovu bolsu i sovu izlūksni. A iz diska vuoceņa latgalīšu rokstu volūda.
Skaists – itymā vītā dūmuots sorkons. Skaistuo kruosa, sorkonuo kruosa, dzeiveibys kruosa.
Babys muosa Ane, kai atguboja gostūs da babys, vys stuostēja par Nagļu ļaudim. Kurs pi sīvys, kura pi bārna tykuse. I juos runā vītvuordi skanēja tuoleji i napazeistomi, tok aizgiva auss i viereibu: Vylkadūbe, Maitukaļneņs, Asnīnis, Īdeņa, Roznūs sāta, Ļuodāni, Drabāki, Zvejsolys, Jumprovsola, Teirumnīki, Luočakārts, Apiņkaļts. Beju moza i breinuojūs – cik strāšna vīta, Vylkadūbe!
Ane šaļtim vys stuostēja par kaidu nabejs meitu. Kaida loba i pazeimeiga voi kaida izalaiduse.
Ka meita beja loba, tod sevišķa zeime beja „jauna meita skaistim byudim”. Dūmuots – sorkonim byudim. Skaistim byudim – tok jau vasala, stypra i izadavuse, byus dzeivuotuoja, saturēs kūpā i saimi, i sātu.
Ka pasalaiduse i ar puišim volkojās, Ane až sasasirdēja i tāluoja, ka spļaun iz zemis. Kū jau. Ka nav, to nav!
Tai i cyblīšu skaistajā diskā ir cik dzeivis stuostu. Par puišim, par meitom, par kuozom, par dzeivi, par cereibom i par speiteibu puordzeivuot vysu i dzeivuot tuoļuok. A kai Dīvs devs.
Vyss až treis, až smejās, až dasyt kuoju – nu aizturātys jauneibys dzeivisprīcys, kas laužās uorā. Nu sova spāka, vareišonys i sovu babu i dzedu pyurā atrostūs bagateibu.
Diskā ir ari vīna kina – meitys raudynuošonys dzīsme pyrma kuozu.
Pīdzīduojumā izskaņ vysa aizejūšuos jauneibys skume:
‘O, skaistuo jauneiba, maņ tevis žāļ. Atsagrīz, atej, vēļ vīnu reiz!”
Kai šudiņ atguodoju nu bārnu dīnu, kai vīnuos kuozuos piec jaunuo puora guldynuošonys vacuos buobys aizaklīgdamys lēce daņcī i, nūsveidušys slapnis i laimeigys, dzīduoja leidza pylnā bolsā.
Koktūs īlyktī bierzeni veita i smuorduoja piec meža. Es moza siedieju pi aizāstuo golda, tī beja studiņs, teļa rulets i eļļā vuoreituos rūzeitis ar moltū cukru. Nateiri škeivi i lizeikys, pusdzartys gluozis. Kukšynā juoņūgu morss, butylka ar pierktū šnopstu i sātys veins. Vierūs i breinuojūs.
Juos grīzēs alkiunēs, dasyta ar kuoju pi greidys, ka nūboukšēja vīn, i dzīduoja leidza lauku muzykanta dzīduotajam:
„Jau mani vad, jau mani vad, jau muna jauneiba kiuliņus mat!”
Taisneiba ir. Tik jaunu, kai tūnakt beja, es jūs naasu redziejuse.
Niu vacys babenis, čut var paīt. Kura myruse, kura vēļ runoj par smierti.
Tok padūd tik kuozu i ols! Aizdzīduos vysus jaunūs!
Tei ari ir Latgolys dvēsele, kas īt leidza – prīca aiz izmysuma, prīca aiz sovys dzeivis i aizeimūšuo laika skume vīnā bolsā.
Azarts i dzeivisprīca, suope, skume i dasisšona pi greidys ar kuoju – ka nav, lai nav, puordzeivuosim vysu! Bess ruovs vysu, itai nabyus nikod!
Itys disks ir Latgolys stuosts bolsā.
Par cereibom, par kuozom, par dzeivi. Par jaunys mārgys cereibom dabout loba veira i par saimis dzeivi, kur var dabuot dycku mugurā. Par jauna puiša īsaļūbeišonu, īraugūt svešu meitini, kas teik pruoteņam. Par dzāruoja leigovu, kas mierkst kai puče azara iudinī.
Vacuo Latgolā skaņ jaunā i spieceigā bolsā.
Tys, kū es atguodoju nu trokūs bierneibys kuozu Latgolā, skaņ muna datora tumbuos. Pasamaina tikai formats, kai jūs izdzierst, īraudzeit.
“Dzer, buob, nabādoj. Puordzeivuosim vysu!”
Tī ir kas vaira par alkoholismu voi nūsašpļaušonu par dzeivi. Dreižuok dzīsmē skaņ pavuiceiba. Sok, kuorteigam cylvākam juodzeivoj tai, kab jam nabyutu tik vīna buļbu voga, tei ar usnem aizauguse.
“Pīci seši maņ bierneni, septeitais vēļ pīgaidams.”
Izamainiejs myusu dīnuos tok nav nikas, tik myusu dīnuos tī pīci seši jau byutu bārnunomā, a par septeitū gaideitu pabolsta.
Var jau saceit – redz, poša dzīduot namuok i nadzīd, klausuos nazkaidus muzykys konservus i prīcojās. Tok vysi nikod nav bejuši i nabyus muzykanti. Muzykanti ir Dīva cylvāki, ar dzierksti pierstūs – jem i spieļoj tū, kas cytam i naskaņ.
Vyss kai dzeivē.
Raiņs sūplok ar Solaveci, mierstūšī, izmyrušī i tīpat sūplok i dzeivī, reizē jauneibys azarts i babu bolsu spāks, sūplok prīca i skume. Tīpat aļumina kaneņa i instituts, tīpat sovejūs dzīsme audio failūs datorā i škārsteikla dīnroksts, kurā runoju ar sovejim.
Vyss sūpluok – i biedeigais, i jautrais. I drastiski nabiedneiguo jauneiba, i dzeivis skorbums.
Deļtuo i klausūs jau kurū dīnu. Pateik.
Atlaidit, ka pīrakstieju tik garai.
Beja slinkums sadaleit i raksteit divejus gobolus.
P. S.
Biļdē ir diska “Ilža” vuoceņš. Pajiemu nu izdevieju sātys lopys biļdeiti i īlyku ite, kab vaira cylvāku pasaprīcuotu. Ceru, ka autori napuormess.


text: bezsackovy vysavac eta , dilensky vysavac - roboticky vysavac recenze , rucni vysavac electrolux - profesionalni vysavace , vysavac fagor - vysavac lg , zahradni vysavac - tycovy vysavac electrolux , sacky do vysavace aeg - krbovy vysavac popela , bezdratovy vysavac - prumyslovy vysavac , vysavac daewoo - prumyslovy vysavac pro suche i mokre cisteni , male vysavace - vysavac trilobit , roboticky vysavac goddess - podlahove vysavace , vysavace testy - vodni vysavace , centralni vysavani - roboticke vysavace diskuse , automaticky vysavac robot - prumyslove vysavace , akce - cistic , vysavace - aku vysavac , centralni vysavace husky - filtry do vysavacu , vysavac zelmer - viceucelovy vysavac , tycove vysavace - rucni vysavace , vysavac wax - nejlepsi , aku vysavace - vysavac akumulatorovy , centralni vysavac husky - centralni vysavace beam , rucni vysavac philips - vysavace eta , prodam roboticky vysavac - filtr hepa , rucni vysavac test - nejtissi vysavac , domaci spotrebice - vysavac progress , rucni vysavace test - vodni vysavac , vysavac s vodni filtraci - profi vysavace , vysavace husky - vysavac pro alergiky , nejvyhledavanejsi - roboticky vysavac diskuze , inteligentni vysavac - prodej vysavacu , bateriovy vysavac - akumulatorove vysavace , vysavac bosch - vysavac s rotacnim kartacem , sacky do vysavace - vysavace electrolux , vysavac na listi - vyprodej , hoover vysavace - automaticky vysavac , bezsackovy vodni vysavac - nejlevnejsi vysavace , levne vysavace - centralni vysavace , bezsackovy vysavac - v trinec, ceska lipa, trebic, znojmo , vysavac aeg - parni vysavace , saci vykon vysavacu - detsky vysavac , jezirkovy vysavac - vysavace do auta , recenze robotickych vysavacu - vysavac rucni , centralni vysavac - hepa filtr , kvalitni vysavace - sacky na vysavace , vysavac philips - test vysavace , cistice kobercu - vysavac hyundai , maly vysavac - roboticke vysavace recenze , vysavac rainbow cena - sleva , rucni vysavace recenze - bezsackove vysavace test , akcni cena - podlahovy vysavac , dtest vysavace - vysavac concept ,


text:
Kai lītuot
Latvīšu folklorys kruotivis digitaluo arhiva resursi ir izmontuojami bez moksys, vys tik, puorpublicejūt voi citejūt materialus, atsauce iz garamantas.lv ir obligata. Lela apmāra kopiešona i materialu izmontuojums komercialim mierkim pīļaunams vīneigi ar rakstisku LU Literaturys, folklorys i muokslys instituta atļuovi.
Kontakti: lfk@lulfmi.lv, @garamantas
ĪSACEJUMI ŠIFRIEŠONAI
1. JUOATŠIFREJ PIĻNEIGI VYSS, KAS IR RADZAMS SKENIETAJĀ FAILĀ. Ari vuords, pavuorde i cyti dati, kū pīraksteituojs devs par sevi voi teicieju. Ari komentari i laika, vītys nūruodis. Ari vīneibu numuri, kas pīraksteiti sorkonā kruosā.
2. MANUSKRIPTU TEKSTI JUOATŠIFREJ TAIŠNI TAI, KAI TĪ PĪRAKSTEITI. Ari radzamuos klaidys. Ari vītom sajauktī vuordi. Ari napareizuos pīturzeimis i punkti. Ari lelī, mozī suokumburti. BET NAV JUOSAGLOBOJ FORMATIEJUMS (atkuopis, pastreipuojumi, atstarpis), dalejums ailēs (ka viņ tuos nav tautysdzīsmis voi cyti panti). Ka, par pīmāru, tautysdzīsmis manuskriptā raksteitys blokus, tod atšifriejumā juoroksta vīna aiz ūtrys.
3. NAPAREIZI PĪRAKSTEITI VUORDI JUOPRECIZEJ KVADRATĪKOVUOS []. Par pīmāru, konfetes [konfektes]. Ka klaida ir tik diakritiskajuos zeimēs, tod preciziešona nav vajadzeiga. Par pīmāru, māsina, zemite i tml.
4. NASAPRŪTAMI BURTI, VUORDI I TEKSTA DALIS JUOĪKRUOSOJ DZALTONĀ KRUOSĀ. Tū var izdareit, lītojūt redigiešonys reiku jūslu.
Seikuok: Šifriešonys vadlinejis (pdf), 25.11.2014
Vaicuojumi i komentari: lfk@lulfmi.lv.
Garamantas.lv atbolsta grupa jaunumim, diskusejom i vaicuojumim draugiem.lv portalā.


text:
nu tuo laika, kod muns dīnroksts pa tīšū īt vydā Lakugā, latgalīšu kulturys sātyslopā, maņ tai bais koč kū ite raksteit. kai pret kolnu i tik tod, ka aizmierstu. nazkuo ruodīs – kū šauruoka kaida vide, tū vaira kņuobieju. tys kai saimē atsazeit, ka pa vokorim naskaiti puotoru voi esi gejs. sovejī īkūss da kaula – mīlesteibys vuordā. i tu tok iztureisi, partū ka tev tok tai labi. lobu grybādami, apēss pa ceipsleņai – kai jau lobuokajuos saimēs pījimts. tu kai privatīpašums, kai patafons, iz kura atskaņuot sovys platis – latgaliski i par boltom bierztolom, muola pūdim i bezgaleigu tāvainis mīlesteibu, ka ni ocu atraut nu ušņu teiruma i kapleicys durovu.
konteksts reizem nūsoka tekstu. tok kaida jāga sevi kastrēt – itei ir muna vīneiguo dzeive, i cytim var byut tikai vīdūklis par jū, na vara nūsaceit munus ceļus. tik saīt, ka tys taids pasyutejums raksteit latgaliski. atbiļdeiba voi pynāklys koklā. muna nūstuošona i muna aizīšona. pasakļaut ramai voi puorsalīt puori kai rauga meiklei, kas aug iz plitys. voi puorskrīt puori kai zapts kotlam i tod smirdēt ryugtu i rībeigu smuordu, ka až mutē ryugts i koklā kaš.
nazkai da ituo dīnrokstā asu labi iztykuse ar obejom volūdom – latvīšu skaiteituojim daguojs sasamīrēt, ka lela daļa tekstu ir latgaliski. kurs saprūt, tys saprūt. kurs nasaprūt, tys aizīt tuoļuok. latgaliski, gols golā, rokstu tod, ka mane ir vysā moz – nūsaglobuot vysmoz volūdā. pīsagiut pi vacu i seņ zynomu lītu, kab ītu tuoļuok.
a kod latgalīšu skaiteituojam viersā lāc teksti latvyski? jis īīt latgalīšu rezervatā Lakugā, a tī – nazkaidi privati murgi latvyski. tai var i par impotentu palikt. i raksteituojs, i skaiteituojs. tok vysam pasauļam meils nabyusi, da i voi vajag. kas pasauļam nu mane, kas maņ nu pasauļa. dzeivoj pa sovam sovā virtualajā ustobā i nasaver apleik.
deļtuo niu par svātdīnis glupuostem. izguoju pastaigā pasavērt, kai kiust. a kiust labi. kai vīna buoba, nazkur iz šaurys stidzenis raudzeidama sasameit ar mani, saceja: oi, bļaka, kad raztajalo! skoro paplyvjom uz jurmalu! dūmuota ak jau beja jiurys mola. a mož i mīsts pi jiurys. kas zyna. a vēļ tī beja snīgaveiri i vīnys stidzenis golā suleigs aicynuojums – dzirkstošie dzērieni.
i maņ tai gribīs pasaceļt spuornūs i nazkur aizbraukt. ļautīs ceļam i nadūmuot. laiks, kod naasu ni te, ni tī, a aiz kotra kilometra stabeņa speid otkon nazkas jauns. a naspeid. īdur dagunu monitorā i dzeivoj. partū ka uorā ir zīma. i dorbs. bezgaleigs i napadorams pīnuokums, nu kura naaizīsi. lai kur īsi, vysod nessi sev leidza, partū ka lītys napagaist nu tuo, ka iz jūs nasaver.
P. S. cīši atsavainoju foto estētim. tymss beja jau tod, ka es izguoju uorā. 🙂
zam tylta vysod vysaidu breinumu gona. itys breinums ak jau prosa ēst.
monitors i snīga ola kaidam, kur nūsaglobuot i vērtīs kinu.
nazkai nasatic, ka nazkod beja ari vosora. šašliks. coca-cola.
šaurs ir ceļš iz tykumeibu.
trillu celi ir naizdybynojami. vyspuor to es guoju iz veikalu.
mygla i dyumi. gaiss taids, ka ar nazi var grīzt.
snīga začs ar nūlauztu būrkuona dagunu. tai tei dzeive paīt. tok peicka vēļ rūkā. byus dzeivuotuojs.
3 Comments
-
Labas bildes un komentāri, tas tilta monstriņš kaut kur manīC! 🙂


text:
Šudiņ lobōju bārnu dorbus un nūģivu histeriskūs smīklus :) Beja dorbs par e-postu. Vysaidi uzdavumi. Vīns nu jīm: Vēstules tekstā uzraksti, kādas ir elektroniskā pasta izmantošanas priekšrocības un trūkumi. Vīna bārna atbiļdis maņi īdzyna stuporā. Pazaprīcoj ari tu: Priekšrocības un trūkumi Internets Laikā viņa attīstība brauciens no Neanderthals līdz Homo erectus un pēc tam līdz […]
Month: December 2010
Haļava valda pasauli!
Vysi zyna, ka maņ dyžan pateik haļava. Jebkaida. Pat syuda bukleti informacejas centrūs jōjem sev :) Tai nu es medeju haļavu ari internetā. Vīna nu īspiejom ir pīsadaleit vysaidūs konkursūs twitterī. Pīmāram, interneta veikals xnet.lv taisa konkursu kurtu caturtdīnu. Tai nu es jau nu oktobra pīzadolu xneta konkursūs. Vysu laiku maņ beja viņ abloms, bet […]


text:
Vīna bezdeleiga pavasara naatnas, vīna dzērve vosorys naaiznas. Tok, ka vīna bezdeleiga voi dzērve nasuoks liduot, i puorejuos napasaceļs spuornūs.
Vysod vajag kaida, kas pasoka pyrmais. Kab puorejī saceitu NUI voi bļautu NĀ.
Vysod jau kaids ir i pādejais – kod laiks jau gondreiž izabeidzs, a jis vēļ rauga byut i ražuot.
Ražuot – tys ir struodnīkim ryupneicā taiseit plastmasa skryuvis voi uobeļneicai duorzā dūt bogotu ražu. Tok tys ir ari struoduot.
Tai vīnkuorši. Babys muosa Ane, atguojuse gostūs i īraudziejuse, ka nazkas pītambureits i nazkas byus, vys vaicuoja:
– Kū jau tī pīražuoja? Goldauts byus voi skusts?
Kas zyna, kur jei tuo vuorda beja atroduse – nūsaklausiejuse pa radeju par ražuošonys ruodeituoju pasaceļšonu i pa jūkam izdūmuojuse tai saceit par vysu. Voi pajāmuse nu sovys muotis.
Vuordi īt i aizīt, volūda palīk. Ka palīk tikai vuordi, tei ir myrušys volūdys vuordineica.
Tai kai tūmār atguoduoju ituos lopys paroli, tod ite pādejūs ituos vosorys meža zemneicu karteņa – 26. septembra raža. Salasieju čajai. Deļtuo juos taidys jau drupeit apkoltušys.Tik pret cytu vokoru atguoduoju, ka juoparuoda i ļaudim, ka vēļ ir.
Vēļ jau zīd, tok ūgu nazyn voi vaira byus. Koč slīkys vēļ ruopoj pa zemi i soltumu tik mudri nabyus, cauri ir. Jau taida kai pyrmuo solna vītom puorguojuse – vyss it kai labi, a muotruoji jau kai apkoltuši, kai soltuma aprauti.
Tai ar tym pyrmajim, tai ar pādejim. Nasatic, a jī ir.
.
Tai kai atguoduoju paroli, īlyku diena.lv


text:
Ar itū oficiali paziņōju: WP Cumulus ir pīejams latgalīšu un latvīšu volūdōs. Spraudnis iztaisa tagu/kategoreju/obeju reizē mōkūņi. Mōkūņs ir kai dzeiva sfera, kas grīžās atkareibā nu lītōtōja peles kursora stōvukļa. Izaver breineigi! Pi nūteikuma, ka ir Flash Player 9 īinstaleits.
Sōkumā spraudnis izlaide burtus ar myusu volūdōs pījimtajom meikstynōjuma un garumzeimem. Tagad vyss ir mainejīs! Myusu burti IR!
Vajag viņ nūmaineit oriģinalū tagcloud.swf failu ar manis modificietū. Nūviļkt: tagcloud
P.s. Ja nu kaidam nav 7-zip arhivatora. Nūviļkt te.


text:
Pādejā laikā dyžan aizjimts :( Bet daži jaunumi vys iraida. Šudiņ pylnōs burōs jaunajā datorklasī ar koļegu lykam softu. Pogosta “specialisti” nūkomplektē syudeigus datorus (viņ 512MB RAM) ar M$Vysta. Dators slādzās vydā 2′. Nikaida dorba ražeiba nasaīt. Vīni vīneigi tormozi un HDD grabynōšona. Kur vyspōr var myusdīnōs dabōt 80MB HDD?!?
Sōkom ar XP. Torrentūs izvylku ikspeškas ar ūtrū SP msdn iso attālu. Ar nLite sataisēm disku, kur jau vysas atbildes un s/n ir īvadeiti un vajadzeigī uzstōdiejumi un tweaks ir sareguleiti. Īcepu jaunū ISO un tōļōk rutīna:
- xp install
- nvidia čipseta draiveri + reboot
- hd audio draiveri + reboot
- amd kūll&kvajet draiveri
- pīzaslādzam domēnim + reboot
- Norton Antivirus (licenzeits) install
- Apostrofs v0.3 install
- Firefox install
- 7zip install
- Foxit Reader install
- M$ Office 2003 + SP2 (licenzeits) install
- logout
- login kai škoļņiks
- Īregulejam klaviaturas izkōrtōjumus
- AdBlockPlus deļ fairfoksa install
- Flash Block deļ fairfoksa install
Nu i tai vysu dīnu. Jōatkōrtoj 20 datorim. Puse palyka.
Lobs prikols, ka pogosts ir īzagōdōjs licenzi 25 dorba vītom arī progai – WinLat :) LOL! Kū ar jū dareit, zagadka.
Ir ari jaunumi Austrumu frontī. Takušō verseja jau 1.6.1!
Un vysa beidzamais: Izdziešu piļneigi vysus īrokstus nu cyxob.wordpress.com un sōku tī lomōtīs krīvu vōrdim. Tipa vīta kur nūlaist tvaiku, lai ļaudim nav te jōlosa nacenzeitu lomuvōrdu savōrstiejumi.


text:
Vot, jau 3 dīnas siežu pi sova diplomdorba raksteišanas. Agrōk viņ tai knakstiejūs – meklieju materialus, instalieju progas utt. Tagad rikteigi rokstu. Īt ļieņi :( Materiala moz. Par tū ka temats: OSS izmantošanas iespējas skolā. Loģiski, ka tys ir gryutōk, kai izstrōdōt kaidus ni beis dzibiļnūs konspektus 7.klases bārnu apmōceibai M$ Wordā. Bet, naXY… maņ tys vords – taska smertnaja.
Nu vot, turpynōšu Mein Kampf. Dreižōk vysa blogā nikō kaidu laiku nairaksteišu. Nav laika. Leidz 15.05 vysam jōbyun čiki!
p.s. Ar kaidu licenzi es varātu izlikt teiklā gotovū dorbu? Es tak nav kapitalists, pasadaleišūs ar pasauļi :)


text:
Skrīšona sōk paļikt lānōka. Školas gods īt uz beigom. Šudiņ “pādejais zvons” 9. un 12. klasem. Bonuss – nabyus pādejūs 4 stundžu :) Uz zvonu es tai pat naīšu. Besej tī pūrduļi i gauduļeigais soundtrack‘s :P
Vakar maņi gūdynōja par sasnīgumim. Vāļ vīns beseigs pasōkums (publikaceja 1 un publikaceja 2). Kai muzykanti beja daaicynōti “Drums Clinic”. Myusu vīns škoļņīks spieļoj tī. Dorbmōceibā švaks, bet uz skatuves HичëTak. Beja maņ īzakrōjušs panōkumi: 2 pyrmōs vītas olimpiāžōs, ZPD tyka uz Zemgales skati un metodiskō izstrōdne sajāmuse lobu recenzeji nu LLU. Par vysu dabōju 2 grōmotas ar nazkaidas bōbas un diktatora Ulmaņa citātim. Ulmaņa citāti gon ir rieceigi. Nazynu, ci gōmota ir komedejas vai propogandas žanrā. Pa maņim – komedeja :)
Un nūslāgumā, literatura. Vakar gōju uz autobusu un pītureņa beja pylna ar peipejušim škoļņīkim. Jī beja ari uz ceļa un pi transformatoru butkas. Gōju un izdūmōju lobu īvodu stōstam:
Apkārtne piepildījās ar lētu cigarešu dūmu smaku. Skolā bija sācies starpbrīdis. :)
LOL


text:
:)
Vakar nūtyka jūceigs gadīņs. Zvona napazeistams № uz kuļdiņīku. Es reti, kod ceļu napazeistamim trūbu, bet itū reizi pacieļu. Zvona jauna mārga. Dūmoju:”teveit sōks “rpyзиTb” par banku pakolpōjumim” :(
A nā — zvona nu uzvelckreklu.lv! Es asūt daudzi pi jūs pasyutiejs apdruku un jī maņ grib izsyuteit atlaižu karti. Viņ nazyna, syuteit uz Ludzu ci Jelgavu. Labi, ka pacieļu :)
Sudiņ nu reita posta kastī maņi jau gaidēja aplūksne nu Reigas. Nikod ar tū LP navar saprast. Tod strōdōj kai raķetes, tod pazaudej syutejumus pīreigas musurnīkūs o_O
Muna karte:
Apsavieru viņ, ka kodi nasakreit. Izarōda, ka maņ ir 2 kodi. Vīns pošam, ūtrais lobam draugam Ha xaляBy.
Asu prīceigs :) Seikums, bet pateikami! Kai ņiuļa nūtureisi klientu? Itais IMHO ir stypri lobōks veids par regularu spamōšanu par jaunumim, kurus maņ navajag. Nu uzvelckreklu.lv gon asu sajiems viņ vīnu syutejumu ap Mōtes dīnu, laikam.


text:
Drūši viņ lela daļa cylvāku i pat munu draugu tuo nimoz nav īvāruojuse, a es poša asu par slinku kladzynuot pa vysu pasauli, tok jau nu oktobra mes ar Dairu i Aigaru taisom latgalīšu raidejumu “Kolnasāta”, kas kotru sastdīni 18:15 stuņdēs vokorā i svātdīnēs 5:02 nu reita skaņ Latvejis Radejis 1. programā.
Nūsaklauseit var ari radejis arhivā. Niu ari dasagivu sataiseit raidejuma anotacejis – īlikt Lakugā i izsyuteit latgalīšu medeju listei. Ite 20. apreļa, ite 27. apreļa raidejums.
Dzeivei ir loba humora izjiuta. Zynu, ka ir vasala armeja cylvāku, kam tikt radejā ir dzeivis pīpiļdejums i mierkis. Maņ radeja atguoja najauši – kai vēļ vīna skaista i bogota nūstuošona dzeivis ceļā, vēļ vīns kuopams kolns.
Nikod naasu plāsusēs iz radeju – runuošona nav muns dzeivis aicynuojums, skaņa nav muna stiheja. Tok vīnā breidī izaruod, ka vajag i juodora, partū ka vajag i juodora.
Ka lelu ceļa gobolu esi runuojs, cik labi byutu nūdzīduot Tū dzīsmi, tod Tymā breidī, kod Tai dzīsmei dūd vuordu, vaira nadreiksti saceit, ka vyspuor jau nav dzīdamuos reiklis i varbyut lai Tū dzīsmi dzīd kaids cyts. Latvīša kautreibā nūsapyust – kū ta es tī. Pasaraut maleņā i turpynuot rauduot, cik vyss švaki, ka nivīns cyts nadzīd Tū eistū i vīneigū dzīsmi.
Rudinī maņ pieški vaicuoja, voi es varu paleidzēt atrast komandu raidejumam latgaliski Latvejis Radejā. Ka paleidzēt, to kaida runa. Jau seņ asu atzynuse, ka īspieja i spiejis ir ari pīnuokums. Tys, ka tu vari, ir ari – tev vajag. Pījem tū i ej.
Dzeive pajūkuoja vēļreiz. Ka jau tai esi godim peikstiejuse, ka volūdai juoskaņ radejā – še! Grūži rūkā, prīškā ceļš – dori.
Ej poša voi meklej cytu. Kai tamā rūtaļā, kur vysi īt duorzeņā, a bite ļūžņoj pa vydu – kod dzīsme beidzās, izstum sovā vītā kaidu cytu. Paļdis Dīvam, cyts atsaroda.
Ideju vysod ir daudz, a īspiejis pošys attaisa sev vuortus. Tys navarēja, tys natyka, tam bais, cytam vyss apsarībs.
Tok atsaroda Daira, par kū es izzynuoju pyrmū reizi dzeivē i kas saguoja kai lels puorsteigums – pasaulī vys tik ir sakareigi latgalīši, par kū es nikuo nazynu. Tai ka tys latgalīšu pasauļs nimoz tik mozs i vuoreigs nav. Niu jei ir raidejuma producente i valk kūpā cylvākus, reportažys, gostus, īrokstus, dzīsmis – eistyn kai bite.
Aigars pacēle zemē nūsvīstū izaicynuojuma cymdu i pīkryta byut bolss. Bolss – tys ir cīši svareigai. Tys ir apmāram kai dators voi pildspolva tekstam. Teksts ir pats golvonais, tok jis naatīs nu nakurīnis pats – ir vajadzeigs kaids, kas jū pasoka bolsā. Pi tam navys kai patafons ar izlyktu plati, a dzeivs cylvāks, ar kū kūpā var pījimt lāmumus i dareit piec īspiejis lobuok sovu dorbu.
Parkū “Kolnasāta”.
Raidejumam jau beja juoizmaun iz iudiņa viersa, a vuorda jam nabeja. Tys ir, vuordu to beja daudz, a nabeja taida, ar kurū grybātūs dzeivuot i struoduot.
Gols golā vuords atsaroda – sāta ir latgaliskuos telpys simbolu simbols, sāta ir pasauļa pupona, kur īsasuoc i izabeidz vysi celi i agri voi vieli atīt vysi guojieji.
“Kolnasāta ir sāta iz kolna vyds. Poša golvonuo sāta – na nazkur peisa molā aiz kryumu, a kolna golā. Kai pasauļa centrs kosmosa ainā voi vīnkuorši leli i stypri kuormi i vacu kūku pudurs teirumu i mežu vydā ar lelu pogolmu, kur satak vysi celi i vysa informaceja par kulturys dzeivi Latgolā i latgaliskū kulturu pasaulī.
Parkū puorsvorā kultura.
Vyss cylvāka radeitais, i lelā vairumā gadīņu – ar īdvasmu radeitais, ir kultura. Kur īdvasma, tī gaisma.
Gribīs Latvejis Radejis klauseituojam vysā Latvejā latgaliski pasnīgt ziņu par gaišū latgaliskumu, na cepīni par tū, cik Latgolā vyss ir švaki. Partū ka švakys zinis vysod atrass sev ceļu i izaplēss medeju viereibys centrā, a lobuos zinis ir pošsaprūtamys i klusys, tok juos cylvākam ilguok palīk atmiņā i dūd motivaceju īt i dareit tuoļuok sovu dorbu.
Krystobu Latvejā jau tai ir mozuok kai bieru, a pasauli izmaineis na jau nabašnīki.
Pasauļs ir juoīrunoj, juopīradynoj, juoīdzeivynoj i juoītrycynoj latgaliski, kab jis leiguotūs leidza i nasystu pretim latgaliskajam.
“Kolnasātys” miseja – pastuosteit, īpazeistynuot, paruodeit, īvest latgaliskajā kai sātā.
Daudz kū nūsaceja ari skaniešonys laiks i regularitate – reizi nedeļā sastdīnis vokorā, kai nu suokuma smiejomēs – pyrms pierts.
Skaidrys, ka radejā ir daudz analitisku raidejumu, kas skaņ pa dīnu i cyloj vysaidys byušonys i nabyušonys, ceļ gaismā našmukys lītys i problemys, izceļ nu pašelem labi nūbuoztys lītys i nūtykumus. Taipat skaidrys, ka ir ari tikai kulturai veļteiti raidejumi, kas dzeivoj muzykā, literaturā, dzīsmē kai apbūrtā solā.
“Kolnasātai” juobyut nazkur pa vydu – radejis žurnalam, kas salosa nedelis nūtykumus i zinis, sekoj leidza aktualitatem i dareituojim, runoj ar jim i par jim. Juostuosta par latgaliskū, raugūt naīsasprīst pošu izroktā olā.
Latgaliskais kai sevkura šaura identitate vīgli var puorsamest par tuorpu, kas rej sovu asti. Pats najiuti, kai piec šaļts jau esi sektā, kas nasaver ni pa labi, ni pa kreisi – redz viņ da tyvuokajai meža molai i na spreidi aiz ceļa leikuma. Agri voi vieli riņčs nūsaslādz tik cīši, ka bez specifisku zynuošonu i jutūnis vydā natikt.
A “Kolnasātys” klauseituojs ir na izradzātais i pošvuiceibys ceļā svaideitais latgalīts ci latgaļs, a sevkurs LR1 klauseituojs. I ite aizdavums – kai jam naatbuozt i naapsarībt. Reizē īlīkūt vydā sovpateibu i rodūšumu. Napalīkūt par stereotipiskom i vīgli sagremojamom klišejom – muola pūdim pylnu zyrga vazumu pi boltys bazneicys, kas atsaspīgelej zyla azara iudinī.
Suokums beja cīši gryuts. Kai jau kolnā kuopūt.
Vīnu šaļti ruodejuos, ka nūsaukums “Kolnasāta” ir kai napīpiļdeita zeime, kai vuordiskys luosts i koklā pakuorts akmins. Kai Sisifam vysu myužu īt kolnā – iz ilgi gaideitū i nikod nasasnīdzamū sātu, kur sāta ir mīrs, nirvana, drūšeiba, muote, dzimtine, palīkūšais.
Tei beja piļneigi jauna dzeivis sfera i vajadzeiba mudri īsavuiceit i apgiut piļneigi jaunys prasmis, raugūt asūšuos dūteibys pīlāguot jaunom vajadzeibom. Tymā skaitā – radejis fonotekā atrast latgalīšu dzīsmis, kas atbylst 1. programys formatam, kai ari īlikt tī vydā jaunys. Seikumi, bet tys ari ir dorbs.
Plus, psihologiskais spīdīņs. Partū ka ni duorzā, ni mežā nikuo navari īstateit, kaidu cytu puči voi kryumu napuorstotūt cytā vītā voi naizmainūt juo augšonys apstuokļus.
Kotrai darbeibai ir tauriņa efekts – kas vīnā pasauļa pusē ir tauriņa spuornu viezīņs, ūtrā izsauc vīsuļvātru i sagraudoj cylvāku sātys.
.
Raidejuma klauseituojis Lucijis salaseitī vuordi, kū jei pīrakstejuse piec “Kolnasātā” izskaniejušuo aicynuojuma – atguoduot sovys volūdys vacūs vuordus.
Kod raidejumam vēļ pat nabeja vuorda i pasauļs vēļ nabeja radeits, vīns nu golvonūs jaunuo raidejuma komandys vaicuojumu beja – voi sasaglobuos ari Bronislava Sprydzāna raidejums 4. programā. Partū ka mes sovā latgaliskumā asam izauguši ari ar “Latgolys Vuordu” – kai fona voi centra vaicuojumu, kai pi auss voi nazkur tuolīnē skanūšu. Ari vaicuojums Latvejis medeju satura nūsaceituojim to vysod ir bejs – puorlicit itū raidejumu radejis 1. programā.
Radejis atbiļde beja diplomatiski mīrinojūša, īdrūsynojūša, atlīkūša. Suocit, dorit, tod redzēs – lāmums ir 4. kanala ziņā.
Beja skaidrys, ka izvēle ir atsasaceit nu īspiejis i ļaut vysam ritēt sovu gaitu – latgalīšu volūda nazkur 4. programā pi cyttautīšu.
Vīnu ūlu div reizis naizpereisi – ka cuoļs pīdzims, jis juoaudzej.
Skaidru sūlejumu saglobuot obejus raidejumus nabeja, tok nabeja ari informacejis, ka vīnys dasys vītā iz škeiva tiks izlykta cyta dasa.
Piec tam izaruodeja, ka dasys ir samaineitys i “Kolnasāta”, poša tuo nagrybādama, apāduse “Latgolys Vuordu”. Par reizis nu latgalīšu labdaru sajiemu “diplomatiskū postu”, cik Bronislavs ir sirdeigs i aizvainuots i cik mes asam leli maitys.
Sekuoja pīcu latgalīšu aktivistu latgalīšu bīdreibu vuordā raksteita viestule “Latvejis Radejai” i Nacionalajai elektroniskūs plašsazinis leidzekļu padūmei, ka raidejuma koncepceja naattaisnoj Latgolys problemys i jimā nav diskuseju par socialajim i ekonomiskajim, sabīdriski politiskajim vaicuojumim, kai ari raidejums klauseituojim nadūd plašu Latgolys sabīdriskūs organizaceju redziejumu.
Tymā breidī saprotu, ka es asu nareali nūguruse nu tuo vysa – nu tuo, ka kotra izvēle nas sev leidza skaudzi izvieļu, kū vaira navari pījimt poša. Vyss sapeits cītā teiklā – rauņ aiz kura dīga gribi, leiguosīs vyss leidza. Leiguosīs i smirdēs kai aizlejuse dūbe aiz klāva.
Sasamete naloba dūša – cik tys latgalīšu pasauļs ir mozeņš i cik pamateigi saduniejs, ka kotra kusteiba izraisa ituo pasauļa pleisšonu. Kai cesnā maisā, kur nūsolušim syvānim gribīs pi cyukys ciča, a vad to nu tierga iz jaunu sātu i īliks aizgoldā – audzit poši. Ni muotis, ni ciča, a īkūst to gribīs. Vot i grīžās vīns ar ūtru pa aizgoldu, a aiz klāva durovu pasauļs.
Bet cik īspieju ir aizīt pa lopys dzeislom atpakaļ iz lopys kuotu. Cik īspieju pa zemē izlīta iudiņa straumeitem satecēt atpakaļ spanī.
Lopa, kas izplaukuse, zaļoj da poša vāluo rudiņa, cikom nūkreit, dūdama vītu cytom. Zemē izlīts iudiņs padzyrda zemi i ļaun izaugt jaunim osnim i atzolom.
Ceļš, kas īsuokts, vad pasaulī.
Ite Valentinys Mičulis, ilggadejis Atašīnis pusis folklorys kūpys „Vīraksne” vadeituojis, duovona “Kolnasātai” – pošys salaseitūs latgalīšu teicīņu kruojums i muolā taiseits Atašīnis bazneicys atveids.
Kotru nedeļu iz “Kolnasātu” atīt kaids gosts, kas latgaliski pastuosta par sovu pasauli.
Reit, 4. majā, tei byus dzejneica Anna Rancāne, sarunā par latgalīšu dzeju i Atmūdys laika idealim jei reizē ir skorba, reizē ari cereibu pylna. Jei pastuosteis kai par naseņ sajimtū literaturys bolvu, sovu dzeju i īdvasmu, tai ari par sabīdriskū dzeivi i darbeibu, juos pošys pīredzi i nūskaņuojumu kai pyrms 23 godu, tai ari myusu dīnu Latvejā.
11. majā atīs iergeļneica Jacinta Bicāne i pastuosteis par Latgolys iergeļu dīnom, kas dažaiduos Latgolys vītuos nūtiks nu 11. leidz 26. majam – itūgod jau catūrtū reizi.
18. maja gosts byus Mežvydu tomātu audzātuojs Edgars Romanovskis. Jis pastuosteis kai par tomatim i jūs audziešonu, tai ari par alternativajom apkuris sistemom. Vysod ir prīca vērtīs iz cylvāku, kas ir viļņa viersyunē, airej nu vysa spāka, jemās, kuļās, doruos – tī ir spāka ļauds, kas dzeivi nas iz prīšku, na ļaunās nest. Jī īdvasmoj i līk cytaižuok pasavērt iz sovys dzeivis – a kas ir tei ideja, par kū dagu es?
Reportažuos nu Latgolys var izzynuot par čaklim i gudrim cylvākim i jūs padareitajim dorbim. Teik salaseitys vysaidys zinis par nūtykumim Latgolā i latgaliskajā pasaulī – suocūt nu īlu i sātu renovaceju i jaunu dorba vītu i kulturys centru tapšonu leidz koncertim, izstuodem i gruomotom, dzīsmem.
Vuordineicys taisa Valentins Lukaševičs, jis tai lītai pīīt nu pošys dzilīnis i rauga nūjimt vuordim deči i pasavērt, kai jī aug i kaidys jim saknis.
Kotru ūtrū nedeļu vuordineicu taisu es – parosti ideja atīt poša, a tod jau tik gruomotuos, datorā, korpusā i tekstūs juosalosa, kai tys vuords skaņ i jū jis soka. Maņ pošai nagaideitai ir saprast, ka nu golvys runuot ir vīgli i dabiski, a formats prosa tekstu sagataveit prīškā – lai puors īdūtūs minotu laika naiznīkuotu ar atguoduošonu, a raudzeitu pasaceit vaira. Reizem tys saīt kai prozys teksts, reizem vuordi pynās i tynās.
Ka kas, “Kolnasātai” ir ari sovs tvitera konts, kurā mes raugom piec īspiejis mudri dalikt zinis par nūtykumim Latgolā i latgaliskajā pasaulī, kod viņ pasaruoda ziņa par kū nabejs jaunu i interesnu. A, ka Tev ir taida ziņa, drūši roksti tviterī voi iz e-postu latgale@latvijasradio.lv – vysod prīca sajimt viests i pa postu, i e-postu.
Ite, pīmāram, uzcīteiga klauseituoja i raksteituoja Stanislava viestule:
Tai i saīt. Dzeive ir ceļš. Na vysod vīglys i na vysod leidzons. Nazkod ir juopījam lāmums kuopt kolnā, koč palikt sovā īrostajā vīteņā byutu tik vīglai i pateikamai. A ni par kū nasuop sirds, nikas nav juodora. Siedi i lomojīs, ka nikas nanūteik i nivīns nikuo nadora.
A tī augšā ir tik skaisti. Kod dorbs padareits i palaists gaisā.
Tik nazkod otkon juoīt lejā i otkon juonas savu nostu augšā. Kotru nedeļu nu jauna suoc veļt kūpā ziņu bumbenis kai syudu vabale syudus – reizi nedeļā juoskaņ.
Cereibā, ka zeme paliks augleiga i latgaliskais vuords, kas izskaniejs ēterā, nazkur tī pasaulī satiks dzierdeigys auss.
Nadarejs jau napaliksi. Kai soka tautys gudreiba – dorbs beja i byus, tik ka nūmiert nabyus valis.


text:
22. septembrī Rēzeknis Centralajā bibliotekā (RCB) gasteja nūvodneica rakstneica Monika Zīle. Iz sasatikšonu ar rakstneicu beja īsaroduši daudzi juos talanta cīneituoji, bibliotekys pastuoveigī apmaklātuoji, skaiteituoji, vītejī dzejnīki, radinīki, klasisbīdri i bibliotekys skaiteituoju klubeņa “Lasis” dalinīki, informej RCB direktoris vītneica Ruta Suseja.
Pasuokuma īvoddaļā bibliotekys direktore Marija Sproge pastuosteja par M. Zīlis daiļradis suokumu, kas saistuos ar pyrmajom publikacejom vītejā presē: 1958. goda 23. marta laikroksta “Ausma” literarajā puslopā beja īlykts M. Jačukys, pyrmuos vydsškolys škoļneicys, dzejūļs ar nūsaukumu “Mūsu universālveikals”. M. Sproge runuoja par M. Zīlis gruomotom Rēzeknis Centralajā bibliotekā, pastreipojūt tū, ka gruomotys ir skaiteituoju īmīļuotys i vys vēļ pīpraseitys, par kū līcynoj tūs nūlītuojums. Daudzu godu garumā skaiteituoju iņterese par tom nasamozynoj.
Sasatikšonys reizē M. Zīle atsaceja iz vaicuojumim, kū beja sagatavejuši skaiteituoji i bibliotekaris. Vysu pyrma beja vaicuojums par rakstneicys bierneibu Rēzeknis pusē i školys godim. Skaiteituoji iņteresejuos, kur rakstneica sajam idejis daudzū gruomotu sižetim i varūnim, nu klauseituoju vyda izskanēja vaicuojumi par gruomotu raksteišonu latgalīšu volūdā i tulkuojumim krīvu volūdā. Ite juodasoka, ka M. Zīle saguojušūs klauseituojus lutynuoja ar dzydru i skaneigu latgalīšu valodu, i ar juos aizrauteiguos stuostneicys talantu pusūtra stuņde aizritēja namonūt.
Sasatikt ar M. Zīli beja īsarodušys juos klasisbīdrinis Vilhelmine Čača i Doloresa Svikle. Pasuokumu kuplynuoja Veremu folklorys kūpys “Vōrpa” sīvu i veiru skaneigī bolsi kūpys vadeituojis Sarmeitis Strupovičys akordeona skaņu pavadejumā.
Rakstneicu sveice dzejneica, daudzu bārnu gruomotu autore Leontine Apšeniece i dzejis almanaha “Rēzekne” sastateituoja, dzejneica Olga Orsa, kas rakstneicai izduovuoja jaunuokū dzejis almanaha “Rēzekne” kruojumu.
Sirsneiga šaļts beja rakstneicys M. Zīlis sasatikšona ar sovu školys godu bibliotekari, školuotuoju Aleksandru Gribusti, kuruos 90 godu slīksnis nabeja traucējs atīt iz sasatikšonu i sajimt autografu nu rakstneicys.
Sabīdryskais darbinīks i Rēzeknis Gūda pylsūņs Pīters Keišs rakstneicai reizē ar jaunu, rodūšu īceru vieliejumim izduovuoja jaunuokuos Latgolys Kulturys centra izdevnīceibys gruomotys.


text:
Reigā i Daugovpilī nūtiks grupys “Dabasu Durovys” albuma “Pādys runoj” prezentacejis koncerti.
27. oktobrī 21.30 Reigā, folkklubā “ALA. Pagrabs” “Dabasu Durovys” spielēs akustisku, pīklusynuotu koncertu. Grupai pīsavīnuos ari Laura Bicāne, kura spielēs akordeonu.
Daugovpilī albums tiks prezentāts 3. novembrī 22.00 klubā “Artilērijas pagrabi”.
Taipat tyvuokajā laikā grupu varēs dzierdēt 22. oktobrī Reigā, kod “Dabasu Durovys” pīsadaleis muzykys i muokslys festivala “BILDES” jaunūs grupu i veteranu koncertā Reigys Kongresu nomā, kur kūpā ar grupu “Piparmētra” izpiļdeis dzīsmi “Saulis karaļa golmā”. Sovukuort 29. oktobrī “Dabasu Durovys” pīsadaleis grupys “Tumsa” jubileja koncertā Latgolys viestnīceibā GORS, Rēzeknē, izpyldūt vīnu Muorteņa Freimaņa dzīsmi latgaliski.
Albums “Pādys runoj” viestej par cylvākim, sajiutom i klusuma volūdu, kas reizem pasoka vaira par vuordim. Jaunais albums ir stuosts par ceļu un ari pādim, kas vyslobuok zyna par tū, kas ir pīdzeivuots. Itei tema vīnoj vysys albumā īkļautuos dzīsmis, kurūs nūslāgumā ir na beigys, nu suokys – dzīsme “Suokums”. “Pādys Runoj” ir ari par pošys grupys 10 godu ceļu, kas ļuovs atrast vītu Latvejis i eipaši Latgolys muzykā i ari atstuot sovus pādus tamā.


text:
12. martā nu 10.30 da 17.00 Latvejis Nacionalajā bibliotekā izstuodis “Nevar nerakstīt” ītvorūs nūtiks Latgolys dīna.
Jau 10.30 pasuokums tiks atkluots kūpā ar Rogovkys ļaudim. Tam sekuos daņči i dzīsmis ar folklorys kūpu “Upīte”, kai ari Latgolā taiseita kina, darbneicys ar Ludzys omotnīku centra meistarim, virtualuos spēlis par Latgolys kulturys montuojumu, kai ari tradicionalī iedīni nu bīdreibys “Latgolys golds”.
11.20 komedeju “Ontans i Anne” ruodeis Baļtinovys nūvoda teatris “Palādas”, piečuok paradzāti Latgolys Studentu centra literari muzykalī prīšknasumi “LaLaDra”, Luisa Kerola gruomotys “Alise Breinumu zemē” skaiteišona kūpā ar gruomotys veiduotuojim, kai ari otkon daņči i dzīsmis ar folklorys kūpu “Upīte”.
Pasuokuma nūslādzūšajā daļā paradzāti akademiski lasejumi, veļteiti latiņu drukys aizlīgumam Latgolā 19. gs. ūtrajā pusē i Latgolys kulturys renesaņsei. Pīsadaleis dzejneica i žurnaliste Anna Rancāne, Reigys Augstuokuo religejis zynuotņu instituta profesore Dr. philol. Skaidreite Kalvāne (muosa Klara P.I.J.), Daugovpiļs Universitatis asociātais profesors Dr. hist. Henrihs Soms, LNB Ratūs gruomotu i rūkrokstu nūdalis golvonuo bibliografe Lilija Limane, Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatis Baltu volūdnīceibys katedrys profesore Dr. philol. Lideja Leikuma, Rēzeknis Tehnologeju akademejis profesore Dr. philol. Ilga Šuplinska.
Pošuos beiguos ar muzykalu prīšknasumu vysus prīcynuos postfolklorys grupa “Rikši”.