text:
Raganu īpašības
Dzeivuoja divi buorenīši. Jīm bejā pamuote — rogona. Pi jūs sātas beja lels duorzs un tymā duorzā sēdēja vīns skaists putniņš, kurs spļuovja zalta naudu. Vīnu reizi rogona palyka navasala un pasaucja pi sevis pameitas un sacēja: "Es esmu slyma un lai man palikt par vasalu vajag nūkaut tū skaistū putnu, es jū apēsšu un palikšu vasala." Buorenīši nūsyta putniņi, bet na tū, kur sacēja pamuote, izvuorēja pūdā un īdevja apēst rogonai. Rogona apēdja putnu un pazyna, ka nav tys putniņš nūkauts. Jei sasadusmoja uz pameitu un puordzyna juo uorā nu sovas sātas. Juos īdamas pa ceļu īraudzēja, ka tys putniņš skrīn pēc jūs pakaļ un spļaun juom zaltu. Buorenītes apstuoja, salasīja tū zaltu un pajēmja tū putniņu un guoja tuoļuok. Guoja juos guoja, navar zynuot, dīnu vai divi, varbyut godu vai treis un daguoja pi vīna mīstiņa. Par zaltu juos nūpierka sev ustabinu un suoka dzeivuot. Putniņš vysod juom spļuovja zaltu un juos palyka boguotas un dreiži izguoja pi veira. Juos vysi vaci ļauds zyna un juos vēļ tagad dzeivoj cīši boguotas un laimīgas, bet jūs pamuote rogona jau seņ nūspruoga, juos kaulus vēļ tagad var atrast lelā pūrā.


c: text/html

text:
Spēle „Nūslāpumu sāta”
Bagdanoviču saime dzeivova skaistā pīpiļsātys kūka sātā, kas pīderēja Aguļnikavam i kas atsaroda rajonā, kū sauce par Jaunū Pasauli. Jūs saimis dzeive beja pīpiļdeita ar mozim i nūzeimeigim nūtykumim, interesantom vīseibom. Tī nūtyka tikšonuos ar draugim i sābrim, itamuos dīnuos varēja dzierdēt popularys muzykys skanis, vokorūs bārnim tyka skaiteitys boltkrīvu i krīvu puorsokys i teikys. Itamā kūka sātā Bagdanoviči izīrēja 4 ustobys i sevkura nu jūs beja kai mozs pasauļs mozajam Maksimam.
Spēlis mierks ir izzynuot par Maksima bierneibu, par saimis dzeivi Grodnis laikā i par pošu Grodņu. Cytim vuordim sokūt, atspīdynuot izgleiteibys vidi, kas ītekmēja izcyluo boltkrīvu dzejnīka emocionalū i goreigū atteisteibu.
Mierkauditoreja ir školāni, studenti, pīaugušī i vysi, kas interesejās par viesturi i kulturu Grodnis regionā, Boltkrīvejā, ari Grodnis regiona i pīrūbeža teritorejis īdzeivuotuoji.
Spēlis aproksts. Spēle sastuov nu nazcik leidzīņu i ir kai ceļuojums pa muzeja pīminis telpom. Suoku leidzīņūs spālātuoji atrūn i atzeimej tuos lītys, kas atbylst spēlis vaicuojumu atbiļdem. Pādejā leidzīnī spālātuojam ir napīcīšams salaseit vysu Bagdanoviču saimi kūpā, kas ari ir logisks spēlis nūslāgums.
1. daļa
Bārnu ustoba
1892. g. Bagdanoviču saime ar dālim Vadzimu i Maksimu puorsacēle nu Minskys iz Grodņu. Jī dzeivova sātā, kas pīderēja Aguļnikavam, piļsātys nūmalē, rajonā, kū sauce par Jaunū Pasauli. Ite 1894. g. novembrī pīdzyma trešais dāls Leo i 1896. g. majā – meita Nina. Bārni tyka audzynuoti lobūs apstuokļūs: ite beja maigs klimats, suods pogolmā, lauks, mežs i Nemunys upe tyvumā. Muote paraudzeja jaunu izgleiteibys sistemu, kur izmontoj vysaidys atteistūšys kaitys, a tūmār pyrmū rūku deve realai komunikacejai.
Nūsacejumi: izveiduot Bagdanoviču dālu vuordus (Leo, Maksims, Vadzims) nu tūs lītu pyrmajim burtim, kas atsarūn bārnu ustobā.
2. daļa
Mamys ustoba
Marija Apanasauna (dzymuse Mjakota) pīdzyma nabadzeigā saimē. Juos muote, Tatjana Vosipauna dreizi palyka par atraitni. Kab pagluobt sovus bārnus nu boda, jūs nūsyuteja iz Minskys bārnu nomu. Reiz Zīmyssvātku breivdīnuos, Minskys gubernatora sīva, patversmis patronese L. Pjatrova pamaneja itū dzeiveigū meitini ar dzierksteņom acīs i pījēme jū kai meitu. Tai niu Marija apsamete gubernatora sātā, kur jei sajēme atbylstūšu audzynuošonu i izgleiteibu: jei absolvēja Minskys Sīvīšu koledžu, tyka uzjimta Pīterburgys Školuotuoju školā. A Adama Jagoraviča mīlesteiba naļuove jai pabeigt studejis.
Nūsacejumi: ar pelis klykstu ir napīcīšams nūruodeit tūs prīškmatus, kuri atsarūn mamys telpā, kas atbylst Marijis Apanasaunys raksturam i dzeivis stylam.
3. daļa
Tētis kabinets
Adams Jagoravičs Bagdanovičs dzims 1862. g. 20. martā Kalopeniču mīstā, Babruiskys rajonā, Minskys proviņcē. 1882. g. jis absolvēja Ņasvižskys Pedagogejis školu i 1888. g. Pyrmuos Minskys piļsātys koledžys školuotuojs Adams Jagoravičs apprecēja Mariju Apanasaunu. Nu 1892. g. Adams Bagdanovičs beja Grodnis Zemnīku zemis bankys filialis darbinīks. Jis beja slovonuo folklorista Paula Šeina kolega. Kaidu laiku jis vadeja Nacionalū biblioteku (niule Regionaluo zynuotniskuo biblioteka, nūsaukta Joahima Karska vuordā).
Nūsacejumi: ar pelis klykstu ir napīcīšams nūruodeit tūs prīškmatus, kuri beja vajadzeigi Adamam Jagoravičam kasdīnys dorbā.
4. daļa
Gostu ustoba
Daudzi gosti, puorsvorā inteligeņce, puļcejuos pi Bagdanovičim Grodņā. Tī raisejuos diskusejis, tyka prezentāti literarī dorbi i atskaņuoti skaņdorbi. Marija Apanasauna prota labi spēlēt harmoneju, jei demonstrēja sovu klavīru spēli, atskaņojūt taidu autoru dorbus, kai Masnē, Musorgskis, Glinka i cyti. Gosti vysod beja apmīrynuoti i pateiceigi par gordū zuoļu čaju, kū gataveja sātys saimineica. Dzeivojamuo ustoba beja gona omuleiga: guņs vysod daga ceplī, samovars vyra iz golda i laimeigī bārni skraideja pa sātu.
Nūsacejumi: atrast i nūsaceit vysys tuos lītys dzeivojamajā ustobā, kas beja napīcīšamys, kab tiktīs ar draugim i paziņom.
5. daļa
Grodnis piļsāta
20. g. s. mejā Grodņa beja proviņcis piļsāta, kas atsaroda iz vyseisuokuo ceļa, kurs vede iz Sanktpīterburgu. Piec 1897. g. īdzeivuotuoju skaiteišonys datim Grodņā dzeivova na vaira kai 50 000 cylvāku. Īvārojamu īdzeivuotuoju daļu veidova Krīvejis armejis vītejuo garnizona oficieru saimis. 1892. g. piļsātā beja 70 mozys darbneicys i uzjāmumi (izjāmums beja tabaka fabrika, kuru vadeja Šarašeuskis i kuramā beja 1500 darbinīku), 9 vuiceibu īstuodis, 2 vingruošonys zali, 2 teatri i 3 gruomatneicys. Atsateistūt piļsātys Aiznemunys daļai, pasaruodeja fotostudejis, kas aktivi struodovai kur vysaida vacuma, profeseju i socialūs statusu cylvāki fotografējuos iīsaguodova fotografejis.
Nūsacejumi: nūsaceit treis fotografejis, kas atspīdynoj Grodnis piļsātu laikā, kod tī dzeivova Bagdanoviču saime.
6. daļa
Dzejnīka saime
1892. g., nazcik mienešus piec Maksima dzimšonys, Bagdanoviču saime puorsacēle iz Grodņu. Saimē beja četri cylvāki: tāvs – Adams, muote – Marja, jūs dāli– Vadzims i Maksims. Tāvs struodova Zemnīku zemis bankā, a muote saimnīkova sātā i audzynova bārnus. 1894. g. Grodņā pīdzyma Maksima jaunuokais bruoļs – Leo, i 1896. g. tī pīdzyma Nina, kura dreizai nūmyra. Dzemdeibys izprovocēja Marjis dreizai progresejūšū sukotu (tuberkulozi), 1896. g. oktobrī jei ari nūmyra. 1896. g. beiguos Adams i bārni puorsacēle iz Nižniju Novgorodu.
Nūsacejumi: ar pelis klykstu izalosit personys, kas beja Bagdanoviča saimis lūcekli – muote, tāvs, Maksims i juo div bruoli.
7. daļa
Apsveikuma karteņa
Jius atkluojot sātys nūslāpumus i Jums ir īspieja nūsyuteit sovim draugim postkarti iz jūs e-postu.
Nūsacejumi: jiutitēs kai muokslinīki i izveidojit karteņu poši: 1. Izalosit fonu. 2. Davīnojit attālu. 3. Izalosit dzejis eilis.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Eisa informaceja par jaunim bīdrim i paradzātū kūpsapuļci. Prīcojamīs, ka 2011. godā bīdreibys ryndys papildynuojuši vasali 10 jauni bīdri i 2012. gods īsuokts jau ar diveju jaunu bīdru uzjimšonu. 2011. goda beiguos, decembra mienesī, par bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” bīdrim kliva: Rēzeknē: Raivis Bukšs Sanita Šalkovska Mārtiņš Caune-Zalāns Reigā: Kristīne Pokratniece 2012. goda suokuos tika […]
Vasals! Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” meklej biroja vadeituoju – ambiciozu latgalīšu studentu, kurs ir gotovs īsavuiceit jaunys lītys: sagataveit projektu aprokstus i vadeit projektus, struoduot ar cylvākim i vadeit komandu, regulari reikuot latgaliskus pasuokumus. Praseibys: studejis Rēzeknē, Daugovpilī voi Reigā, lobys latgalīšu, latvīšu, angļu, krīvu volūdu zynuošonys, spieja struoduot pošam i komandā, prasme sovys i […]
šudiņ es i vaļdis kvorums bejom inspicēt Rēzeknis biroju i īdvasmuot lelim dorbim. dorbi kai dorbi, a īdvasmys gona. jiudz koč zyrgā. pībiļde projektu autorim – ka kuram mane (Ilzis) vajag, mes ar zeimūgu byusim Tonis birojā trešdīņ vokorā. reit byušu ceļā. tūmār juobrauc komandiejumā iz Kauņu. naaizmierstit par Dagdys tolku i Vuolyudzānim! itūgod komandys […]
Vasali! Nu suokuma cīši lels paļdis LgSC bīdrim par izruodeitū uzticeibu, atbolstu i motivaceju sasadorbuot sovā storpā, pījemūt svareigus lāmumus – kai kasdīnys dorbā, tai ari kūpsapuļcē! Ka kaids publiski soka, ka jam ir kauns par LgSC, partū ka organizaceja nav izdariejuse tuo voi ituo, tod es tikpat publiski varu atbiļdēt – maņ ir lapnums […]
Pīktdīņ, 27. februarī, nūtiks pikets par atbolstu latgalīšu medejim pi Nacionaluos radejis i televizejis padūmis (NRTVP). Jū organizej LgSC bīdrs Mareks Gabrišs i bīdreiba “Latgaļu sāta”. Informaceja par itū temu ir īgiustama škārsteiklā: diena.lv – Latgalieši protestēs pret vienīgā radioraidījuma slēgšanu lakuga.lv – Pikets latgalīšu volūdys atbolstam plašsazinis leidzekļūs reitingi.lv – Atbalstīsim medijus latgaliešu valodā! […]


text:
Nu 26. da 29. apreļa Latgolā paradzātys tradicionalūs Latgolys pūdnīku dīnu nūtikšonys. Itūgod programā attaiseitūs durovu dīnys Latgolys pūdnīku darbneicuos, teoretiskī lasejumi i izstuodis atkluošona.
Latgolys pūdnīku dīnys 2017 tiks īsuokys ar attaiseitūs durovu dīnom Latgolys pūdnīku darbneicuos 26. i 27. aprelī nu 12.00 da 15.00. Itūgod apmaklātuoji tiks gaideiti Daugovpiļs Muola muokslys centrā, Raivo Andersona keramikys darbneicā Preiļūs, Uģa Puzuļa keramikys darbneicā Alsviķu pogostā, kai ari Olgys i Valda Pauliņu keramikys darbneicā Kruoslovā. 28. aprelī nu 9 reitā da 15.00 attaiseitūs durovu dīna ari Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys keramikys nūdaļā.
Pīktdiņ, 28. aprelī, Latgolys pūdnīku dīnu nūtikšonys tiks suoktys ar teoretiskajim lasejumim Latgolys Kulturviesturis muzejā, Rēzeknē. Tymūs varēs dzierdēt ari Eiropys keramikys piļsātu asociacejis generalsekretara i projektu direktora Džuzepis Olmeti referatu. Latveju lasejumūs puorstuovēs Zane Melāne, kas stuosteis par Pītera Martinsona keramikys kolekceju Marka Rotko centrā Daugovpilī, Evija Vasilevska, kas referēs par keramiki Pīteri Gailumu, kai ari Maija Upeniece, kuruos tema byus Latgolys keramika socialajūs teiklūs. Dīna tiks nūslāgta ar cepļa kūršonu puoragri myužeibā aizguojušuo keramika Pītera Gailuma darbneicā Jaungailumūs. Tī tiks ruodeiti paraugdemonstriejumi, kai ari varēs dzierdēt stuostus par i ap pūdnīceibys meistarim.
29. aprelī 10 stuņdēs Pītera Gailuma keramikys darbneicā nūtiks cepļa attaiseišona, kur varēs ari īsaguoduot tikū nu cepļa izjimtūs traukus. Pūdnīku dīnys tiks nūslāgtys 29. aprelī 13.00 Lūznovys muižā, kur tiks atkluota Latgolys pūdnīku pādejuo goda laikā veiduotūs keramikys dorbu izstuode.


text:
Vasali! Sveicīni Adventa laikā! Nuokušajā ūtartdīnē, 15. decembrī, 18.00 stuņdēs Adventa laika nūskaņu vokors Reigys Goreigajā seminarā (Katuoļu īlā 16, Reigā). Seminaristi pastuosteis par Adventa laika nūzeimi, izvoduos nelelā ekskursejā par seminara telpom. Varēsim pīsavīnuot Adventa nešporam (vokora lyugšonai). Lyudzu, padūd zini leidz ūtartdīnei, voi byusi! (RGS grib zynuot ar cik lelu ļaužu pulku jim […]
Prelata Adolfa Grosberga pīminis fonda stipendejis katuoļu studentim . Fonds ir izsludynuojs pīsasaceišonu stipendejom 2009. / 2010. vuiceibu godam. Praseibys stipendejis pretendentim: 1. Studej vysmoz 2. kursā. 2. Studej akrediteitā Latvejis augstškolā i akrediteitā pamatstudeju programā. 3. Svareigys paguojušuo studeju perioda sekmis. 4. Studeju programa, vierzīņs i leimiņs nav svareigi. 5. Stipendeja dūmuota socialūs i […]
Gūds kam gūds, informaceju, ka pasuokums nūteik itū, ni cytu catūrtdiņ, izzynuoju tik laikam itū pīktdiņ. Da tuo laika mes i Googlis cioce dzeivuojom kai informacejis pūrā. I izzynuoju tik deļtuo, ka muzeja darbineica Siļva struodoj ari munā dorbā i pastuostēja. Cytaiž naboga cioce Google pīduovuoja obejus datumus. 😀 Tok ar vysu zynuošonu taipat bejom […]
īsoku puorskaiteit šudiņ nu reita najauši atrostū LU Juridiskuos fakultatis doktoranta Juoņa Plepa rokstu par vēļ vīnu Latvejis vaļsts prezidentu – veiskupu Jezupu Rancānu. atzeimeišu, ka roksts beidzās ar Mikeļa Bukša citatu: “Nasaverūt uz tū, ka latgaļi Satversmes Sapuļcē, tai saceit, tyka izpārti, un ka latgaļi pi Latvijas Satversmes pījimšonas atsatureja nu bolsōšanas, taidā veidā […]
Kruoslovā ituo goda 1. martā nūtiks Sibira dīna. Tiks paruodeiti storptautiskajuos etnolingvistiskajuos ekspedicejuos iz Sibiri īgiutī materiali – kinys, kartenis, īroksti, stuosti i sarunys. Ekspedicejis ar Vaļsts Kulturkapitala fonda i Latvejis Universitatis atbolstu jau vairuok godu reikoj volūdneica Dr. Lideja Leikuma sadarbeibā ar LU, Sanktpīterburgys Vaļsts universitatis, Ačinskys Pedagogiskuos koledžys pasnīdziejim i studentim i “Latgolys […]


text:
“Kolnasātā” par latgalīšu volūdu. 28. septembrī paīt 10 godi kai stuojušīs spākā Latgalīšu raksteibys nūsacejumi, tautā tī saukti par jaunū ortografeju. Tūs vairuoku godu garumā izstruoduoje pi Vaļsts volūdys centra izveiduotuo Latgalīšu rokstu volūdys apakškomiseja.
Dorbs pi latgalīšu rokstu volūdys normiešonys ir nūtics vysa 20. godu symta gorumā i turpynojās myusu dīnuos. Lelu īguldejumu ir devs goreidznīks, filologs Pīters Strods, nu jam naizadeve vysys īceris nūvest da gola. 1990. godūs tuo laika latgalīšu inteligence mudynuoje turpynuot dorbu pi volūdys normiešonys, izveiduoje komiseju, kura lelā mārā turpynuoje P. Stroda dorbu, jamūt vārā juo īceris. Tymā skaitā par divskani “uo”, Strods tū gribēje īvīst jau starpkaru periodā.
Latgalīšu vydā aktuali ir vairuoki ar latgalīšu volūdu i tuos rakstiskū formu saisteiti vaicuojumi. Iz tim atbiļdis raugam atrast kūpā ar Latvīšu volūdys instituta vadūšū pietneicu Annu Stafecku, kuru pīsadalejuse nūsacejumu izstruoduošonā, i sociolingvisti, Rēzeknis Tehnologeju akademejis profesori Sanitu Lazdiņu.


text:
Daugovpiļs Universitatis akademiskajā apguodā “Saule” izdūta Annys Seilis sastuodeituo gruomota “Stepons Seiļs. Dienasgrāmatas 1924-1979”, viestej informaceja Daugovpiļs Universitatis sātyslopā.
Stepons Seiļs (1909–1979) viesturnīku, literaturzynuotnīku i izgleiteibys darbinīku vydā zynoms kai pošaizlīdzeigs Latgolys patriots, literats, publicists i sabīdryskais darbinīks, kas sovā dzymtajā sātā Makašānu pogosta “Kļovūs” izveiduoja vierteigu latgalīšu gruomotu i periodiskūs izdavumu biblioteku, kurymā apkūpuots Latgolys i latgalīšu kulturys montuojums. Stepona Seiļa vadakla Anna Seile ir padarejuse lelu dorbu S. Seiļa autobiografiskūs tekstu apzynuošonā, atlasejuse i īkļuovuse izdavumā kolorituokūs i kulturviesturiski nūzeimeiguokūs gruomotnīka dīnysgruomotu izrokstus, kas līcynoj par attīksmi pret latgaliskumu Latvejis sabīdreibā.
Gruomotu sastuodejuse Anna Seile, par izdavumu atbiļdeiguos Dr. philol., profesore Janina Kursīte i Dr. philol., profesore Maija Burima. Ar gruomotu var īsapazeit DU HF “Latvijas studiju centrā”. Tyvuokajā laikā tei byus daīmama DU bibliotekā, Latgolys Centralajā bibliotekā i cytur Latvejā.
Karteņa: du.lv


text:
Luisa Kerola gruomotys tulkuojums latgalīšu volūdā. 2012. gadā Rēzeknis Tehnologeju akademejis profesori Ilgu Šuplinsku uzrunuojs Aberdinys universitatis profesors Deriks Maklurs, kurs pīduovuojs iztulkuot Kerola gruomotu latgaliski par gūdu tuos izīšonys 150 godu jubilejai. Breivpruoteigu gruomotys tulkuojumu taisejušys Evika Muizniece i Iveta Seņkāne. Latgalīšu gruomotys verseja ir unikala ar tū, ka piec kotrys nūdalis teik pīduovuota interaktivuo daļa, kurymā atlaseitys spēlis, kuruos varātu spēlēt gruomotys skaiteituoji.
NOMINANTI:
Anita Ločmele (Danskovīte), lugu izlase “Komedejas “Ontans i Anne””
Anita Mileika, dzejas kruojums “mūžīgā nepārtikusī stirna”
Dzejis i foto albums “Latgales sirdspuksti”
Latvīšu volūdys izlūkšņu audio paraugu izdavums “Viena zeme, vieni ļaudis, nav vienāda valodiņa”


text:
29.05.2012
Baisūs stuostu vokors pi Dambjapūra azara
Vīns nu vosorys viestnešim ir ūdi, arī itūgod bez jim naiztikt, bet kaids tautys ticiejums viestej, ka ūdim nu spūku stuostu ausīs suoc skanēt tik brīsmeiga muzyka, ka jī nu baiļu skrīn pasasliept tyvuokajūs kryumūs. LgSC Reigys birojs itūgod nūlieme itū ticiejumu puorbaudeit iz sovys uodys, partū catūrtdiņ, 31. majā, nu 19:00 esi gaideits iz pikniku pi Dambjapūra azara. Pasuokuma belets i ūdu aizbaideišonys leidzeklis ir spūku stuosts – koč kur izlaseits, poša sacarāts voi poša pīdzeivuots. Byus ari īspieja kurynuot gunkuru i koč kū izcept, kai tys pīdīn eistam piknikam.
Lai Tu naapsamaļdeitu, pīduovojam sasatikt i dūtīs kūpā. Tikšonuos 21. autobusa pīturā „Breiveibys īla” 18:15.
Datikšona nu Reigys centra ar 21. autobusu (leidz Hipokrata īlai) ci 18. i 14. trolejbusu (leidz golapunktam).
Vaira dazynuošonai i ka goduos problemys ar atrašonu, zvaneit Kristīnei (Tel. 282 404 41)
Leita gadejumā sasatikšona 20:00 folkklubā “Ala pagrabs” iz dzīduošonu “Maskačkys spielmaņu” viersvadeibā.
Azara atsarasšonys vīta
Leidzeigī roksti:


text:
ka reits suocās ar eisziņu nu Seiksta, to vaira nasaprūti, kurs ite ir uorpus i kurs sistemā. varbyut byutiskais nūteik tikai ar mani pošu i tam nav nikaida sakara ar kolnu guozšonu voi cytom nabyutiskom lītom.
puorskaiti seņ nasatykta cylvāka nekrologu i aizadūmoj. a varbyut vysus taipat navar satikt vīnā laikā. a varbyut jūs var satikt tekstā kod nabejs.
15. septembrī Reigā RTU byus dzejis dīnu pasuokums, kū organizej LgSC.
saucās “Tehnodzeja” i veļteits vysaidim jaunajim, kam nav mīra i kas rūkās pa zynuotni i pluovoj pa tekstim.
es to saprotu, ka nav nivīna teksta maņ pošai. klusums.
kab varātu viļkt dorbu i dorbu, i dorbu, navar atsaļaut izīt uorpus. nu vīnys pusis žāl, nu ūtrys – itai vīgļuok. dzeļža buobai mīreiguoka dzeive kai plastmasys čeburaškai.
atvalinuojumā braukšu iz Sibiri. taipat vīn. vyss da kokla.
šaļtim vysa par daudz i dzeivi juonūmauc kai līkū uodu, atsasokūt nu vysa, kas ir i kas varātu byut. partū ka taidys cereibys i īšona pa īstaiguotom slīdem gols golā nadūd nikuo loba – nikod jau nabyus tai, kai dūmuots. a bez īdūmu i sapynu pīsapiļdeišonys vyss na tai. i vysa žāl, kas nanūteik. varbyut dzeja taišni i ir par tū, kas nanūteik.
atsaceišona ir jauna sapyna suokums. nazkaids aktivs sūļs. kai puorbraukšona dzeivuot iz cytu vītu, ustobys i smedziņu sakuortuošona. kai nullis punkts.
es taišni itaidā aspektā dūmoju par emigraceju sev apleik – vīns aizbrauc iz dzerauni i nūsašpļaun par dzeivi sistemā, cyts aizalaiž iz uorzemem i suoc nu nullis kai puordevieja. cyts vaira naskaita avīžu, nasaver teļvīzera i nasaklausa radejis. es nazynu, kurs ir vaira prūm.
jem sovu akmini i veļ, saceitu Kamī. apsazynoj sovus rūbežus i esi.
emigraceja ir drusku pošnuoveiba. bejušuo i asūšuo izdziesšona. kai delete tausteņš digitalūs biļžu albumā, kuru navari vērtīs myužeigi i kurs ciparu formatā globoj tikai nazkaidus gaismys nūspīdumus.
i kas zyna, iz kuo pasauļs turīs – iz pasauļa pluovu, kas napīsatur nikur ni ar piersta golu i myužeigi ceļā, voi iz dareituoju, kas veļ i veļ sovu akmini kolnā viersā, kab vīnu šaļti nūsastuotu i vārtūs, kai jis rypoj zemē – budžeta deficits, bezdorbs, finanšu krīze, inovaceju tryukums, vaira navar pa vacam. a apleik taidi dabasi. tuo deļ vīn vārts otkon kuopt kolnā ar vysu akmini.
lai voi kai. ir tik puors lītu, kū maņ navar atjimt nivīns, cikom es poša nadūdu. cereiba, speiteiba i radeituoja gors.


text:
St. Škutāns, M.I.C.
Katōļticeibas vēsture un katekisms
Par ticeibas aplīceibu
1. Kur eisumā ir uzskaiteitas patiseibas, kuras mums pyrmā kōrtā ir jōzyna un kurom ir jōtic?
Tōs atsarūn apostolu ticeibas 12 punktūs (gobolūs).
2. Kōpēc tū sauc par apostolu ticeibu?
Tōpēc, ka tys nu apostolu laikim ir pōrnōcis leidz mums.
§ 1. Par Dīvu
Pyrmais „Es tycu“ punkts:
„Es tycu uz Dīvu, vysvareigū Tāvu, dabasu un zemes Radeitōju“.
3. Kas ir Dīvs?
Dīvs ir bezgaleigi piļneigs Gors, dabasu un zemes vysaugstōkais Kungs un vysa loba Radeitōjs.
4. Kōpēc mes sokom, ka Dīvs ir „Gors“?
Tōpēc, ka Jam ir prōts un breiva gryba, bet nav mīsas.
„Dīvs ir Gors“ (Jņ. 4:24).
5. Kōpēc mes sokom, ka Dīvs ir bezgaleigi piļneigs?
Tōpēc, ka Dīvā ir vysas lobōs īpašeibas bez kaida māra, īrūbežojuma un skaita.
6. Kaidas ir Dīva golvonōs īpašeibas voi piļneibas?
Tōs ir taidas: Dīvs ir myužeigs un namaineigs, vysur klōtasūšs, vysuzynōtōjs, vysgudrais, vysvareigs; Jys ir bezgaleigi svāts un taisneigs, bezgaleigi lobs, žālsirdeigs un pacīteigs, bezgaleigi patīss un taisneigs.
7. Kū zeimoj vōrdi: „Dīvs ir myužeigs“?
Tī zeimoj tū, ka Dīvs ir vīnmār, ka Jam nav bejis īsōkuma un nabyus gola.
„Pyrms nakai kolni rodōs, voi zeme un pasauļs tyka veidōti: nu myužeibas uz myužeibu Tu esi, Dīvs“ (Ps. 89:2).
8. Kū zeimoj: „Dīvs ir namaineigs“?
Tys zeimoj, ka Dīvs nu myužeibas ir tys pats, bez kaidas pōrmaiņas Pats sevī voi sovūs lāmumūs.
„Kurā (t. i. Dīvā) nav pōrmaiņas, ni pōrgrūzeibu ānas“ (Jk. 1:17). „Muns lāmums pastōvēs un muna gryba pīsapiļdeis“ (Izaj. 46:10).
9. Kaids ir myusu pīnōkums pret myužeigū un namaineigū Dīvu?
Myusu pīnōkums ir Jū pīlyugt, Jam kolpōt un Jū mīļōt.
„Tu esi munas sirds Dīvs un muna daļa Dīvs par myužim“ (Ps. 72:26).
10. Kū zeimoj: „Dīvs ir vysur klōtasušs“?
Tys zeimoj, ka Dīvs ir vysur: dabasūs, vērs zemes un vysōs vītos.
„Voi tod na Es aizpyldu dabasūs un zemi? — soka Kungs“ (Jer. 23:24) „Dīvs nav tōli nu mums kotra, jo Jymā mes dzeivōjam, kustamēs un asam“ (Ap. d. 17: 27—28). Nasaskotūt uz tū, ka Dīvs aizpylda vysu telpu, Jys vysur ir piļneigi vyss. Telpa Jū naspēj apjimt, tōpēc ka Jys ir bezgaleigs un naaptverams.
11. Kū zeimoj: „Dīvs ir vysuzynūšs“?
Tys zeimoj, ka Dīvs nu myužim piļneigi zyna vysas lītas. Jys zyna vysu, kas beja, ir un byus; zyna pat vysnūslāptōkōs myusu dūmas.
„Kunga acis spūdrokas par sauli, tōs pōrredz vysus cylvāka ceļus, vysus bezdibiņu dziļumus, īsaver vysnūslāptōkajōs cylvāka sirds daļōs“ (Ecclus. 23:28—29). Verīs ari vysu 138. psalmu. Dīva vysuzyōšonas pīmāri ir Kristus un pravīšu īprīkš sludynōjumi.
12. Kaids lobums nu tō, ka mes paturam prōtā Dīva vysur klōtasameibu un vysuzynōšonu?
1. Tys vīnmār (pat dūmōs) myus attur nu ļauna un pamudynōj dareit lobu kai ari 2. dūd mums drūsmi un mīrynōjumu gryuteibōs un bādōs.
„Lobōk tū nadorūt īkrist jyusu rūkōs, nakai dareit grāku Kunga acīs“ (Dan. 13:23). „Lai palīk tova dōvona nūslāpumā, un tovs Tāvs, kas redz nūslāpumus, atolgōs tevi“ (Mt. 6:4). „Lai es staigōtu nōves ānā, es ļaunuma nasabeišu, jo Tu esi ar mani“ (Ps. 22:4). „Redz, muns līcinīks ir dabasūs un Tys, kas zyna munu sirdsapziņu, ir augšā“ (Job. 16:20).
13. Kū zeimoj: „Dīvs ir vysgudrōkais“ ?
Tys zeimoj, ka Dīvs prūt vysas lītas izkōrtōt vyslobōkā veidā, lai tōs sasnāgtu Jō spraustus mērķus.
„Cik leli ir Tovi dorbi, Kungs! Tu vysas lītas esi darejis ar gudreibu“ (Ps. 103:24). Pīmāri: Moizeša izglōbšona; Jezupa paaugstynošona; Amana pazamynošona.
14. Kū zeimoj: „Dīvs ir vysuvareigs“?
Tys zeimoj, ka Jys spēj veikt vysu. Jam pīteik tikai gribēt, un ar sovas grybas aktu Jys vysu veic.
„Vysu, kū Dīvs ir gribējis, ir izdarejis dabasūs, vērs zemes, jyurā un vysūs bezdibiņūs“ (Ps. 134:6). „Jo Dīvam nivīna līta nav naispējama“ (Lk. 1:37). Pīmāri: Pasauļa radeišona; breinumi Egiptē un tuksnesī.
15. Uz kū skubynoj myusu ticeiba Dīva vysvareibai un vysuzynōšonai?
Tei myusus skubynoj: 1. piļneigi pasaļaut uz Dīvu un 2. sasamīrynōt ar Jō izkōrtōjumim.
„Napasaļaunit uz vaļdinīkim, uz cylvāku bārnim, kurūs nav glōbīņa“. „Svēteigs ir tys, kura cereiba ir jo Dīvā“ (Ps. 145:3, 5). Pīmārs: Gedeons. — „Uztic Kungam sovu ceļu, pasaļaun uz Jū, un Jys izdareis“ (Ps. 36:5). Pīmārs: Jobs.
16. Kū zeimoj: „Dīvs ir svāts“?
Tys zeimoj, ka Dīvs mīļōj un grib tikai tū, kas ir lobs, tys ir, kas atbylst Jō piļneibom, un ka Jys nairedz ļaunu.
„Tu mīļōji taisneigumu un īneidi nakrītneibu“ (Ps. 44:8). Pīmārs: Sinaja kolna lykumi resp. bausleibas.
17. Kū zeimoj: “Dīvs ir taisneigs“?
Tys zeimoj, ka Dīvs atolgōj voi strōpej cylvākus samārā ar jūs nūpalnim.
„Jys kotram atleidzynōj saskaņā ar tō dorbim, ... jo Dīvs nasaver uz cylvāka personu“ (Rom. 2:6, 11). Pīmāri: Pasauļs tyka strōpāts ar yudiņa plyudim; Sodoma un Gomora tyka iznycynōtas ar guni nu dabasim, bet Noess un Lots tyka glōbti.
18. Kod cylvāks sajam piļneigu atmoksu?
Piļneiga atmoksa nōks tikai pēc nōves, bet ari šymā pasaulī grēcinīkim nav eistōs laimes, ni ari taisneigajim eistōs nalaimes.
Leidzeibas par kvīšim un nazōli (Mt. 13:30), par ļaunū bogōtnīku un nabadzeigū Lazaru.
„Mes pīkusom uz nalīteibas un izniceibas ceļa, mes staigōjom gryutus ceļus, bet Kunga ceļus napazynom“ (Gudr. 5:7).
Pīmāri: Kains, Absoloms, Achabs, Antiochs.
„Taisneigūs dvēseles ir Dīva rūkā“ (Gudr. 3:1). Pīmāri: Jezups, Tobijs, Zuzana, Danieļs, (Sal. 2. kor. 7:4).
19. Uz kū myus skubynoj dūma par Dīva svātumu un taisneigumu?
Tei myus skubynoj 1. ryupeigi sorgōtīs nu ļauna un arvīn vairōk ceņstīs uz svātumu kai ari 2. nasaceļt lepneibā un napīkūpt poštaisneigumu.
„Nasabeistōt nu tō, kas nūkaun mīšu, bet dvēseli naspēj nūnōvēt. Bet beistatēs nu tō, kas spēj dvēseli un mīsu pazudynōt elnē“ (Mt. 16:28).
„Es asmu jyusu Kungs Dīvs: asat svāti, jo Es asmu svāts“ (Lev. 11:44).
„Es gon nikō naapsazynōju, bet tys mani vēļ naattaisnōj. Tys Kungs ir muns tīsnesis“ (1. kor. 4:4).
20. Kū zeimoj: „Dīvs ir lobs “ ?
Tys zeimoj, ka Jys dora lobu vysim radejumim un mums dōvynoj naskaitamus lobumus.
„Tu mīļōj vysu, kas ir un naineisti nikō, kū esi darejis“ (Gudr. 11:25).
„Tai soka Kungs: voi var sīvīte aizmērst sovu bārnu? Un jo jei ari aizmērstu, Es tevi nikod naaizmērsšu“ (Izaj. 49:15).
21. Kamā vysvairōk pasarōda Dīva mīlesteiba un labsirdeiba?
Tymā, ka Jys sovu vīndzymušū Dālu atdeve nōvei grēcinīku pesteišonas dēļ.
„Dīvs ir mīlesteiba. Tymā atsakloja Dīva mīlesteiba myusūs, ka Dīvs atsyuteja pasaulī sovu vīndzymušū Dālu, lai mes dzeivōtu caur Jū‘‘ (1. Jņ. 4:8—9).
22. Kū zeimoj: „Dīvs ir žālsirdeigs“?
Tys zeimoj, ka Dīvs vīnmār ir gotovs nūvērst kotru ļaunumu nu sovim radejumim un labprōt pīdūd tim, kas patīši nūžālōj sovus grākus.
Dīva žālsirdeiba ir par kotru mīsu“ (Ecclus. 18:12). „Kai Es dzeivōju, soka Kungs Dīvs, Es nagrybu grēcinīka nōves, bet gon lai grēcinīks atsagrīztu un dzeivōtu" (Ecclus. 33:11). Pīmāri: Ninivīši, leidzeiba par pazudušū dālu (Lk. 15).
23. Kū zeimoj: „Dīvs ir ļūti pacīteigs“?
Tys zeimoj, ka Jys nareti ļūti ilgi gaida pyrms nakai strōpej grēcinīku, Jys dūd laiku nūžālōšonai par grākim.
„Tu naivāroj cylvāku grākus nūžālōšonas dēļ (Gudr. 11:24). Pīmārs: leidzeiba par figes kūku (Lk. 13).
24. Kas mums ir jōdora sakarā ar tū, ka Dīvs ir ļūti lobs, žālsirdeigs un pacīteigs?
Mums ir: 1. jōpasateic Dīvam, Jys jōmīļoj nu vysas sirds;
2. kod asam sagrākōjuši, ar paļōveibu jōlyudz pīdūšona un
3. mums jōbyun lobim un žālsirdeigim atteiceibā uz myusu tyvōkim.
„Slavejit Kungu, tōpēc, ka Jys ir lobs; tōpēc, ka Jō žālsirdeiba pastōv par myužim“ (Ps. 106:1). „Es ceļšūs un īsu pi sova Tāva“ (Lk. 15:13).
„Tōpēc esit žālsirdeigi, kai ari jyusu Tāvs ir žālsirdeigs“ (Lk. 6:36).
Leidzeiba par nažālsirdeigū kolpu (Mt. 18).
25. Kū zeimoj: „Dīvs ir patīss“?
Tys zeimoj, ka Dīvs atkloj tikai patīseibu, tōpēc, ka Jys navar ni malōt, ni maļdeitīs.
„Dīvs maldynot navar“ (Ebr. 6:18).
26. Kū zeimoj: „Dīvs ir uizticeigs“?
Tys zeimoj, ka Jys drūši tur sūlejumus un izpylda draudus.
„Tev jōzyna, ka tovs Kungs Dīvs ir styprys un uzticeigs, tur leigumus un ir žālsirdeigs tim, kas pylda Jō pavēles un tim, kas Jū īneist, atmoksoj ar izniceibu“ (Deut. 7:9—10).
27. Kaidu pīnōkumu mums uzlīk Dīva patīseigums un uzticeigums?
1. Mums līk stypri ticēt Dīva vōrdam un nalūkami cerēt uz Jō sūlejumim; kai ari 2. vīnmār runōt patīseibu un piļdeit dūtūs sūlejumus.
„Svēteigi tī, kas nav redzējuši, bet ir ticējuši“ (Jņ. 20:29). Pīmāri: Abrahams; Ananija un Safiras strōpe (Ap. d.).
28. Voi mes varim redzēt Dīvu?
Nā, ar mīseigom acim mes navarim Dīvu redzēt, tōpēc ka Jys ir Gors.
29. Kai tod mes varim kū zynōt par Dīvu un Jō piļneibom, jo mes navarim Jū redzēt?
Dīvs dareja sevi zynomu cylvākam dabyskā un pōrdabyskā ceļā.
30. Kai Dīvs dareja sevi zynomu dabyskā ceļa?
1. Jys tū dareja caur radzamū pasauli, kuru Jys ir radejis un napōrtraukti uztur, jo nivīns saprateigi navar pījimt, ka pasauļs byutu radīs pats nu sevis, voi, ka tei apbreinōjamō kōrteiba, kaida vārējama pasaulī, byutu rodusēs un pastōvātu poša nu sevis. Tikai „nagudrais pasaceja sovā sirdī: Dīva nav“. (Ps. 13:1).
Tōpēc sv. Pōvuls soka par pogōnim, ka jī nav attaisnōjami, ka natic Dīvam, „jo tys, kas Jymā naradzams — Jō myužeigais spāks un dīveiba — nu pasauļa radeišonas ir aptverams ar prōtu Jō dorbūs“ (Rom. 1:20). „Jys naatstōja sevi bez aplīcynōjuma, dareidams labi nu dabasim, dūdams leitu un augleigus laikus, piļdeidams myus ar bareibu, bet myusu sirdis ar prīcu“ (Ap. d. 14:16; sal. ari: Gudr. 13).
2. Dīvs dora sevi zynomu cylvākim ari caur sirdsapziņas bolsu, kas skubynoj myusus beitīs nu brīsmeigō ļaunuma, par kaidu ir grāks un Dīva strōpes par tū, kai ari cerēt uz tykuma atolgōtōju — Dīvu.
Sirdsapziņu nav izveidōjis cylvāks. Tōs darbeiba dažkōrt ir tik sōpeiga, ka cylvākam lobōk grybātūs, ka tōs pavysam nabyutu. Dīvs myusu dobā tū ir īlicis, kai naatjamamu myusu ciļvēceigōs dobās daļu, lai tōs bolss myusus mōceitu par tū, kas ir lobs un kas nav lobs.
31. Kai Dīvs dora sevi zynomu pōrdabyskā ceļā?
Jys tū dora caur atklōsmi, kaidu Jys mums deve caur pravīšim un beidzūt caur sovu Dālu.
„Dīvu nivīns nikod nav redzejis: vīndzymušais Dals, kas ir Dīva klēpī, tū atklōja“ (Jņ. 1:18).
32. Voi ir vairōk Dīvu?
Nā. Ir tikai vīns Dīvs.
„Es asmu Dīvs, un nav Dīva sūplōk Maņ, ni leidzeiga Maņ“ (Izaj. 46:9).
33. Kas mums ir jōdora sakarā ar myusu ticeibu uz Dīvu?
Mums ir na tikai jōtic tam, ka Dīvs ir, bet ari tam, ka vyss, kū Jys ir sacejis, ir patīseiba. Pi kam mums ir jōatsadūd Dīvam ar mīlesteibu un paļōveibu, un Jys jōpīlyudz, jo Jys ir vysaugstōkais myusu Kungs, nu kura mes vysi asam atkareigi.


text:
Roksta autors: žurnals “A12”, Inga Čekša-Ratniece
Viesturiskī nūtykumi rūbežlinejuos bīži viņ ir mozuok zynomi i vārtāti pretruneigi. „Viesture nav viņ tī nūtykumi, kas ir rysynuojušīs, bet ari tys, cik par tū zinim i gribim izzynuot…“ soka Bolvu Vaļsts gimnazejis viesturis školuotuoja i muzeja vadeituoja, lokaluos viesturis pietneica, vairuoku gruomotu autore Irēna Šaicāne. Vīns nu svareigu, bet damierstu faktu ir Latgolys partizanu pulks. Bolvi ir itei Latgolai i vysai Latvejai svareiguo militaruo formiejuma dzimšonys vīta. Īskotam – materiali nu I. Šaicānis gruomotys „Balvi – pilsēta divu ezeru krastos – vēstures lappusēs (1549–2009)“ (2009, Gulbene: Vītola izdevniecība).
Bolvi palyka par Latgolys partizanu pulka šyupeli, partū ka te beja lobvieleiga vide partizanu ceiņu izviersšonai – plaši mežu masivi, leli pūri, kur nazynuotuojam gryuši pat stygu atrast. 1919. gods suokuos jau beja izaveiduojuši Bolvu, Sylakrūga, Ruguoju, Teteru-Dyurupis i Līpnys „zaļūs“ puļceni (pa 10–30 puiši kotrā). Seviški spieceigs stymuls ceiņai beja lelinīku terors, laupeišonys, varmūceiba i grīzšonuos pret dajiuktū dzeivisveidu, goreidznīku vojuošona i bazneicu darbeibys puortraukšona. 1919. gods martā Zīmeļlatgolā tyka izsludynuota mobilizaceja sorkonajā armejā. Daudzim veirim tys nabeja pījamams, partū jī globuojuos, dzeivuoja nalegali i daudzi nu jūs pīsavīnuoja „zaļūs“ puļcenim. Piec laikroksta „Latgales Vēstnesis“, par Latgolys partizanu darbeibys oficialū īsuokšonys dīnu var pīzeit 1919. gods 14. maju, kod partizanu skaits dreizuok pīauga. Tūlaik „zaļūs“ puļceņu veiduošonā aktivi pīsadaleja Jānis Birnbaums, Jānis Vīndedzis, Kārlis Lācis, vāluokais Bolvu piļsātys vacuokais (1934–1940). 1919. gods majā, Latvejis armejai izbryukūt austrumu vierzīnī, partizanu darbeiba Bolvu nūvodā aktivizejuos, it seviški piec tuo, kod sorkonuos armejis dalis beja atstuojušys Reigu. Nūtyka vairuoki sekmeigi partizanu uzbrukumi, tok vysu partizanu puļceņu darbeiba Zīmeļlatgolā itymā laikā vēļ nabeja saskaņuota, partū roduos vysaidys naveiksmis. Pyrmī partizanu uzbrukumi nūtyka 29. majā, kod iz Bolvu–Viļakys lelceļa storp Sylakrūgu i Stompakim apsaudeja nazcik sorkonūs dalis, kas atsakuope, juos daspīžūt izkleist mežā i nūdorūt pruovus zaudiejumus. 1919. gods maja beiguos i juņa suokumā izaveiduoja pat naparosta situaceja: nu ituos apleicīnis vītejuos padūmis i sorkonuo armeja jau beja atsakuopušys, bet Latvejis armejis vīneibys apsastuojušys iz Vydzemis–Latgolys rūbeža. Leidz ar tū nivīna armeja nakontrolēja Bolvu i Ruguoju apleicīni. Itaidūs apstuokļūs sova nūvoda aizsardzeibu pasajēme vītejī partizani. Jūs kaujis darbeibu deļ sorkonī navarēja nūsastyprynuot iz Aivīkstis–Pededzis upu linejis i izmontuot itūs iudiņa škieršļus sovā lobā. 1919. gods 5. julī iz Bolvu partizanu nūdalis pamata tyka izveiduots Latgolys partizanu pulks, par kura komanderi īcalts viersleitnants J. Vīndedzis, vīns nu golvonūs Bolvu apleicīnis veiru kūpā saucieju ceiņā par tāvzemis breiveibu. Leidz ar tū jī tyka īskaiteiti Latvejis armejis sastuovā i juļa vydā suoce sajimt ari armejis apguodi. Latgolys partizanu pulka štabs atsaroda Bolvūs, vacuo krūga telpuos. Pulka izveiduošonys laikā beja četrys kuojinīku rūtys, kas veiduotys ar taidu apriekinu, kab nūsagtu golvonūs ceļus Bolvu vierzīnī. Novembrī Latgolys partizanu pulks sajiems jaunu karaveiru papyldynuojumu i tyka izveiduots 4. bataļjons. Leidz ar tū pulkā jau beja četri bataļjoni i artilerejis batereja. Godu mejā Latgolys partizanu pulks ceinejuos apmāram 70 km garā froņtis sektorā nu Lubuona azara da Liepnys. Kod veiduojuos Latgolys partizanu pulks, tod daudzi veiri jimā īsastuoja ar sovim zyrgim. Partū rudinī tyka saformāts ari pulka eskadrons, kurs nu izveiduošonys breiža pīsadaleja kaujuos pret sorkonajim Latgolys froņtē. 1920. gods janvars palyka par Latgolys atbreivuošonys mienesi, kod Latvejis armeja dasnīdze vaļsts rūbežu. Latgolys divizejis štabs ari tyka izvītuots Bolvūs, partizani paleidzēja atbreivuot Škilbānus, Baļtinovu, Pitalovu (Jaunlatgolu), Augšpili, Kuorsovu, pīsadaleja aktivā aizsardzeibys taktikā ari piec pamīra nūsliegšonys.
Latgolys partizanu pulks ir na viņ pīsadalejs Zīmeļlatgolys nūvoda atbreivuošonā nu lelinīku varys, bet plaši dorbuojīs ari vītejūs īdzeivuotuoju vydā, i izskaidrojūt viesturiskuos nūtikšonys, i organizejūt kulturys dzeivi. Par tū līcynoj informaceja tuo laika presē, pīmāram, 1919. gods 5. oktobrī Bolvūs pulka štabs organizēja literari muzykalu vokoru ar dzīduotuojis E. Kozlovskys, vijūļnīka J. Sproģa, pianista R. Vanaga i rakstnīku Ā. Ersa i A. Austriņa pīsadaleišonu. Partizani Bolvūs īreikuoja elektriskū apgaismuošonu vysom vaļdeibys īstuodem, kai ari tim cyvylajim īdzeivuotuojim, kas tuo grib. Taišni Latvejis Breiveibys ceiņu laikā – 1919. gods 11. novembrī – simboliski tyka nūdybynuots Latvejis vaļsts pyrmais i augstuokais apbolvuojums – Luočplieša kara ordiņs. Vairuok nakai 50 Latgolys partizanu pulka karaveiri tyka apbolvuoti ar itū ordini. Piec mīra leiguma nūsliegšonys ar Padūmu Krīveju 1920. gods 11. augustā pulks vēļ kaidu laiku tyka atstuots sovā nūvodā, uztycūt rūbeža apsardzeibu apmāram 140 km garumā, 1921. godā jū nūmaineja Latvejis rūbežsorgi. 1922. gods 10. martā pulku izformēja. Nav precizi zynoms, cik ceinātuoju pulks zaudiejs kaujuos, padzanūt lelynīkus nu Zīmeļlatgolys. Ap tū var minēt 200 krytušūs veirus, īskaitūt ari tūs, kuri guojuši būjā pyrma oficialys Latgolys partizanu pulka izveiduošonys. Kritušūs pulka karaveiru pīmiņai 1938. gods 14. augustā tyka atkluots pīmineklis Bolvūs – īspaideigs tieļnīka Kārļa Jansona veiduotais partizana tāls, jauneklis ar sautini rūkuos, maneigi vārojūt austrumu pamali. Tautā īmīļuots i saukts par Stanislavu.
Roksts sagataveits sadarbeibā ar portalu lakuga.lv ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta leidzekļu projektā “Robežlīnijas”.


text:
Kartenis autors: Santa Ulnicāne
Tievanānu nakts. Pasuokums latgalīšu literaturys autorim i skaiteituojim.
Pirmdiena, 9. jūnijs 2008 12:55
– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –
Padūmuoju i izdūmuoju, ka itūreiz vajag pīraksteit, kai maņ īt i kū es redzieju. Cytaiž saīt, ka sovā dīnrokstā rokstu vysa besa, a nikuo narokstu par sovom dīnom i īšonom. A munys dīnys ir daļa nu vysa pasauļa dīnu. Vēļ vaira – juos ir munys vīneiguos dīnys.
Varbyut i Tev byus interesnai puorskaiteit vysaidu breinumu.
Ka jau Tu ite skaiti tū, kū es rokstu.
Pasauļs turīs iz breinumu, a breinumi turīs iz tūs, kas jūs īsaver.
Jau zīd boltuos peipinis! Tai ka vosora jau ir suokusēs!
Pi Borkovys redzieju lelys pļovys – vysys vīnūs zīdūs i boltys. Nu suoku padūmuoju, ka tī pīneju puorzīdiejušī zīdi i puks. A nā. Peipinis. Tai ka vosora ir kluot.
Augšā zyli dabasi, lejā bolta peipiņu pļova. Saulē sasyluse i leigojās viejā.
Šudiņ guoju iz dorbu i taišni zam muna lūga zuolē aizmidzs bolts kačeits ar raibom plemem. Gulēja komulī, dagunu apsedzs ar asti, a tīpat sūplok grab i šveikst Raiņa bulvars – mašynys, trolejbusi, guojieji. Parkā pi kanala čyvynoj putyni. Nūkloudz trolejbusa stangys, aizakauc sirena, nūčeikst bremzi, aizaryuc motors.
Piļsāta skrīn sovu skrīšonu, a zuolē guļ kačeits. Pīsaceļs i aizīs, a zuolē pi puorzīdiejušuo rododendru kryuma paliks vīta. Zuole lānom otkon atsalīks. Piec laika nikuo nabyus radzams.
Pa īlu maņ otkon pretim guoja vecs ar pīna konom. Rūkā peita bryunuo sutaža setka nu sovetskūs godu, setkā div aļumina kanenis. Adeita veste, plastmasa brillis, sondolys kuojā.
Tai tī ļauds staigoj. Vysim, dūmuot, vajadzātu byut piec vīna šnita, a jī ir vysaidi i jim vysaidim saīt byut vysaiž.
Kaidu ļaužu nav bejs, kaidi vēļ byus. Aļumina kanenis puordzeivuos jūs nesiejus.
Pa īlu guoja muote, tāvs i bārns. Tai i nasaprotu, kaidys tauteibys. Muote blonda, tāvs ar malnim motim i šaurom acim. A bārns kai bārns – turīs sovim dzymdynuotuojim pi rūku i prīceigs pa šaļtei podlāc gaisā. Podlāc i turīs. Lai mama ar tēti jū nas.
Vakar beju Viļuonūs iz tiergu. Vajadzēja nūpierkt cuoļus.
Tei ir taid Tievanānu dzejis skaitiejumu tradiceja – nu reita juoīt iz tiergu i juonūpierk koč kas dzeivs. Paguojušajā godā dūmuojom pierkt syvānu, a nūpierkom 10 broileru cuoļus.
Piec tam Raibīs Suņs aizbrauce iz dorbu, iz “Latgolys Radeju” i veļtēja cuolim dzīsmi. Kab jī augtu sprauni i rasni.
Izauga ar. Kai naaugs, ka cuoļu krysttāvs apsveic pa radeju!
Itymā godā broileru nabeja. Tierga lūpu golā pi vacūs kopu i stadiona īraudzējem, ka tiergoj 3 raibus suņus i 1 kači. Vēļ kastēs auss cyluoja truši. Bet mes bejom cīti sovā sirdī i turējemēs tik pi putynu.
Varēja nūpierkt gaili. Jis taišni šmuki sadzīduoja.
Varēja dabuot vystys, kas dzēre nu trauka i kosa pakaišus.
Beja taidys vystys, kas jau tiergā beja nūdiejušys ūlys. Sēdēja kastē i blisinēja acs.
Beja pusaudži cuoli, kas jorzuoja pa sovu kletku i kuope cyts cytam augumā.
Mes apsastuojom pi cytu putynu. Tī beja vecs, ks tierguoja peilynus, zūsynus i indykus.
Peilynim daudz navajadzēja – kai kas, tai koklys puori kastis molai, a tod māga puori. Paplivinej ar sovim pūkainajim spuornim i jau nūpļoukš ūtrā pusē iz zemis.
Zūsyni vaira turējēs kūpā i staipēja sovus dzaltonūs koklus. Nu jūs izaugškūšys breineigys palākys boltuos zūss. Tai i nasaprotom, kaidā kruosā byus.
Tok maņ beja bais, ka mama mani padzeis ar vysim zūsynim nu sātys. Vareišu ganeit pa Tievanānim i reizi sutkā īt puori asvaltam i pļovai iz upi.
Nazkod sābrim beja zūsine Džuļjeta. Palāka i ar dzaltonu kņuobi. Jei vys guoja da myusu gostūs i revidēja pa pogolmu. Jei cīši napatyka, ka spaņūs salīk uobeļus voi buļbys. Nūsalomuoja i pa vīnam lasēja uorā. Akuratnai salyka sev apleik iz zemis i tod cīneigai piec labi padareita dorba aizluopuoja tuoļuok.
Vēļ Džuļjetai cīši patyka īknībt čūkstā Makšam. Tys vys aizmiersa i otkon daguoja kluot, a zūsīnei až azarts. Tei nikuo, nikuo. Tod pagaida, lai suņs daīt tiuļuok i kloukts! Suņs bāg, asti īspīds storp kuojom.
Ka dasīts beja, to naaiztyka. Džuļjetai napatyka, ka Makss volkojās apleik pa pogolmu.
Indyki peikstēja vīnā peiksteišonā. Breineigi putyni, tik ka bais – otkon izaugs i nivīns nasajims jūs nūkaut. Sok, lels i gudrys putyns, acīs verās. Nu kai taidu kaut.
Tai vīnu rudini nivīna indyka nanūkuove, vysi palyka iz zīmys i tod, kai spruka syltuoka dīna, plēsēs uorā nu klieveņa i čeikstādami guoja pa snīgu pastaigā. Cyts izlidoj kūkā i sēd uobeļneicys zorā. Až peikst, ka gribi pajimt pazusē i īnest klāvā. Leli putyni, a baļsteni smolki i žieleigi.
A lelais indyks, nūsastuojs snīga kupanā, izkuore sovu topuci i lomuojuos. Snīgs da vādara, a jis sirdeigs. Daej kluot, pajem pazusē, a tam tik soltuos kuojis kircinej i sorkonuo buorda leperej. Pats nikuo nasoka.
Tai i izdūmuojom, ka navajag ni zūsynu, ni indyku. Pierksim cuoleišus.
Beja taišni palykuši 11 goboli, atbraukuši nu Kolupa. Tī pi parka dzeivoj Sandra i tur vysaidus putynus. Jei pat strausi ir! Tik laikam juovaicoj, kam myusu dīnuos Latgolā nav strausu. Kurs daudz moz kust i kustynoj dzelu, tam aiz sietenis plykuos golvys cyloj strausu bareņš.
Sandrai tože vysaidu kustūņu gona. Nav tikai emu. pagaidom.
Nūpierkom 3 sortu cuoļus.
Lai mani nūsyt, napīmiņu, kaidu sortu. Zynu, ka 2 ir dzaltoni, 2 bryuni i puorejī vysaidys pakuopis malnuma i raibuma. Vīns mozeņš, šivereigs i ar boltu čūksteņu. Vēļ vīns ar boltu golvu.
Vīnu sortu sauce tai kai par Astrologim, tok ar P burtu. Saīt Astrolopi. Nazkai nasatic, a varbyut i ir astronomiskī lūpi. Sazyn bess, kas tī nu jūs izaugs.
Anna, muna krystameita, beja par cuoļu nesieju. Až elpu aizturiejuse nese cauri vysam tiergam da bazneicys. Aizguojom is sātu i nūlykom paienī. Aleksandrs, godu ostoņu puika, kas beja atbraucs gostūs, sēdēja pi cuoļu kastis i piļņavuoja, kas tī pa kam. Ni jam ēst ni dzert.
Vys nu sajiusmys klīdze – pasaver, pasaver! Cuoļs! Aizguoja i padzēre! Niu ād! Niu guļ!
Bārns sēdēja pi cuoļu kastis i nu breinuma nazynuoja, kur dētīs. Dzeivi cuoleiši! Kust! Ād! Guļ!
Piečuok puika aizguoja iz klāvu apsavērt syvānu. Tūs pošu, kū nūpierku maja tiergā.
Pa mienesi obeji jau paauguši i apsavāluši. Pupuzīds opols kai rutuļs. Kai daīsi pi aizgolda, tai īt kluot i rukšinej. Jam pateik, ka pakosa muguru. Jis taids ar syltu, slapņu dagunu i ziņkuoreigs.
Šustrīs ir ar garu dagunu, lāc gaisā i skrīn pa aizgoldu. Jam vyss ruodīs ļusteigai. Patyrynoj asteiti, aizarukš i skrīn. Až pošam prīca.
Aleksandrs, īsaviers ituo cyrka, nese jim zuoli. Tod syvāni daīt kluotu i var lobuok apsavērt.
Par šaļtenis puika īt da cuoļu, par šaļtenis pi syvānu. Tai i saīt – bārns vys guoja prūm nu klāva, kab atsagrīztu klāvā.
Vēļ mes makšerējem muorkā zivs. Tai kai beja korsta dīna, a da vokora bārnim nabeja pacīteibys gaidēt, ni besa nanūgivom. Tikai 1 karūsu.
Tū pošu pagiva streipains huligans ruņcs Murs i, asti sasliejs, mudri aiznese aiz ustobys i apēde. Par šaļtenis beja kluot i meklēja vēļ.
Cuoli jam tože patyka. Sēd pi kastis, izalaids zuolē sauleitē. I kustynoj asti. A ni ocu nanūlaiž!
A sastdīņ beja latgalīšu literaturys raksteituoju i skaiteituoju pasuokums “Tievanānu nakts”.
Suocēs ar vakareņom, paēdem tīpat iz plitys vuoreitys buļbys i studini. Tod guojom uorā. Pyrmūs dzejūļus Jurs Viļums nūskaitēja sīna skaudzē pi okys, a pi pyunis sīnys iz noglu beja pakuorta fotografeju izstuode “Pūļu pādi Latgolā”.
Piečuok suocēs Raibuo Suņa dzejis skaitiejumi. Vysim beja juoīt iz buļbu pogrobu, kur batareikys gaismā jis skaitēja dzeju.
Pogrobā beja cīši loba akustika! Es pat saceitu, ka kai zalā. Vīneigi tys, ka vītys pamoz. Tī 30 voi cik tī cylvāku, kas bejom atguojuši, to saleidom. A cytim varbyut i vītys nasaītu voi ari byutu cesnuok juosasaspīž.
Bārnim cīši patyka tys jūks. Dominīks i Aleksandrs skrēja vydā i uorā. Taišni jī i izdūmuoja, ka pogrobā vajag sataiseit tymsu. Kas tei par dzejis skaiteišonu elektreibys gaismā!
I eistyn – Raibais Suņs ar batareiku i stykla bumbu izavēre daudz īspaideiguok. Kai nu cyta pasauļa.
Juos teksti izskanēja ar dūbu pogroba akustiku.
Vita Viļuma dzeju skaitēja iz sīna bluoča. Jei pastuotēja, kū roksta i deļkuo roksta. Izaruodēja, ka sīns breineigai čoukst, partū šaļtim juos bolsu pavadēja breineiga čouksteišona i vysim beja juoir klusu.
Dzierdēt to varēja labi i tautai patyka.
Beja dūma, ka iz nuokušū dzejis skaiteišonys vītu cyuku klieveņā varātu braukt ar rogovom. Tik zyrga nabeja i mociklets tyka izsmuodeits. Guojom taipat ar kuojom.
Klieveņā beja tymss kai naktī, dzeju daguoja skaiteit nu lapeņu batareikys gaismā. Tok izaruodēja, ka portativī datori ir breineiga dzela. Jūs var lītuot ari piļneigā tymsā.
Tai vysaida hlama, systavu, tupeļu, skreiņu, čumadanu, pūdu i skaliņu vydā breineigai mirdzēja monitors i nu juo vysu varēja puorskaiteit bez bādys.
Tai kai beja oplom daudz ūdu, puorsavuocem iz ustobu. Tai saguoja, ka prozys skaitiejumi nūtyka kuknē pi leluo golda.
Prozai jau i vajag vaira iztureibys. Ite tev na dzeja, ka pastuoveisi soltā pogrobā.
Piečuok pajēmem lāpys i aizguojom nalelā ekspedicejā iz Kaupra Valnakmini, kas atsarūn iz Trūpu pusi aiz Maltys upis. Aizaudzs vyss beja breineigai.
Guojom rindeņā cauri suņubūrkšim i zamai nūsalīkušim zorim. Kai myužamežā! A pūreņā pa kreisi kūrce vardivys. Dūmuot, smējēs par myusim. Itim nakts pluovim.
Pats bess tuo akmiņa naatrostu, kab nazynuotu, kur meklēt.
A akmiņs breineigs. Sasaškieļs trejuos daļuos, apaudzs ar syunu. Sēd brikšņūs i nivīnam namaisa.
Runoj, ka nazkod zam ituo akmiņa Smuts globuojs naudu. Nazkod jis kū ta sačudiejs taidu, ka Dīvam reizi beja gona, tys pārkiuņa laikā spēre ar zibsni Smutam. A kū tys? Bēgs zam akmiņa.
Tai i akmini satrīce gobolūs. Stuov sasaškieļs, koč i pa šai dīnai cylvāka augumā.
Naktī lāpu guņs gaismā vizla iz juo suonu mirdz kai mozys guņtenis. A varbyut eistyn nauda? Tik nivīns nanūpļaun zuolis, naizcierš kryumu i juos napaceļ.
Tuoļuok iz Piļskolna pusi aizīt Kauprys – gars kolns, kas kai grāda stīpās tuoļumā.
Nazkod tī bejuse piļs, kas nūgrymuse. Breineiga piļs bejuse, lela i bogota.
Daīs laiks, kod itei Viļuonu piļs otkon ceļsīs augšom. Ar vysi īdzeivuotuojim i bagateibu.
Tik viļuonīši jau aiz laika vysu zyna lobuok i runoj tai – ka itei Viļānu piļs ceļsīs augšom, Reigys piļs nūgrims zam zemis i iudiņa.
Lai Tev breineiga i breinumu pylna itei dorba nedeļa!


text:
Itūnedeļ tyka paziņuotys nominacejis Latgalīšu kulturys goda bolvai „Boņuks 2011”, storp tom trejuos ir izvierzeits ari „Latgolys Studentu centrs”.
Konkurence beja dīzgon seiva, kūpumā viertiešonai tyka īsnāgti vairuok kai 150 nūtykumi i cylvāki. Itūgod izdūtuo gruomota “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” ir izvierzeita divejuos nominacejuos – lobuokais pasuokums/projekts i lobuokuo publicitatis akceja latgalīšu kulturā. Taipat LgSC ir izvierzeits arī nominacejai latgalīšu sabīdryskuo organizaceja. Puorejuos nominacejis skaiti LaKuGā
Turi eikšus par mums i atej iz bolvu pasnīgšonys ceremoneju 26. februarī 17:00 stuņdēs Rēzeknis kulturys nomā.


text:
1. A. 1229. V. F i ļ š s n o J. F i ļ š a R ē z e k n ē L a t v j u k u l t ū r a s k r.
Senejūs laikūs daudz godu tam atpakaļ, kod beja myusu pusī ielys vaidys, vysi krysteiti ļauds guoja karuot, kab vīn ratavuot sovu dzimteni nu cyta sirdeiga kēneņa. Myusu kēneņč beja nūskumeigs par tū, ka jam na cīšy labi beja karuot, jis nūgaisynuoja daudz soldotu. Vīnu raizi salasējās žydi vīnā kūpā: septiņi symti ar leikim dagunim, septeņi symti ar garym dagunim, septeņi symti ar plešym golvim un septeņi symti ar lelym kuprim. Jī izlasēja nu sova pulka vīnu žydu Leibu ar leiku dagunu par komandīru, vīnu Josku ar kupru par adjutantu un vīnu Movšu ar plešu par bundzinīku.
Itys Joska adjutants, Movša bundzinīks un Leiba komandīrs salasījās un nūguoja da poša kēneņa pasceit, ka jī īt karuot, kab rozsist tū kēneņi, kas īt uz myusu kēneņa un dzimtenis. Joska adjutants, Movša bundzinīks, Leiba liomandīrs suocja klīgt: "Muni bārni, stotitīs ryndā!"
Vysi kai vīns jau stuov.
Leiba klīdz: "Rebjata, šagom marš!" Vysi kai vīns nūguoja. Daīt jī pi kēneņa pils. Leiba klīdz otkon: "štoi!" Vysi kai vīns apstuoja.
Izīt pats kēneņš un vaicoj nu žydu, kū jīm vajag. Joska adjutants, Movša bundzinīks, Leiba komandīrs atbilda: "Mes, kēneņš, redzim, ka myusu dzimteņa un jauds pavysam var propult, cyts kēneņš var vysus rozsist, par tū mes salasējamēs un īsim paleigā, kab ratavuot myusu dzimteni."
"Paldīs jiusim!" runuoja kēneņš. "Nu ar Dīvu, eitja un paleidzit munim karaveirym karuot!"
"Klausim, kēneņa tāvs!" atbildēja vysi žydi. Kēneņš nūgyoja, a Leiba komandīrs vēl klīdz: "Kēneņa tāvs, mes grybātum nu jums pavaicuot."
Kēneņš apstuoja un vaicoj, kū Leiba komandīrs runoj: ,"Mes tagan īsim par pilsātu, myusim bais, kab kaids nebejs razboinīks, vai pidzērs zemnīks mvusu napasystu. Īdūdīt vīnu garadovu, kab jis myusu puorvastu."
Sazadusmuojās kēneņš un klīdzja: "Jiusu tai daudz, un beistitēs vīna pīdzaruša zemnīka, vai vīna razboinīka. Muns garadovis vairuok stuov kai jius vysi kūpā. Eitja jius pa valnim, taidi karaveiry!"
Kēnenš, pasceidams itūs vuordus, nūguoja uz pili. Kū dareit žydim? Joska adjutants, Movša bundzinīks un Leiba komandīrs klīdzja : "Bārni, īsim, kū tī Dīvs dūs; šagom marš!"
Vysi kai vīns nūguoja. Jī īt "dīnu, atīt nakts jī īt. Leiba komandirs otkon klīdzja: "Štoi!"
Vysi apstuoja - verās : nazkaids razboinīks uz ceļa stuov un rūkā nazi tur. Tal jī vysu nakti stuovēja un treisējās nu bailis. Suoka taiseitis dīna - verās: tī stuov na razboinīks, a apdadzynuots calms.
"Qch!" klīdzja Leiba, "kab mes itū zynuotu, jau tuoļi nūītum, bet kū dareit?" Vysi kai vīns nūguoja. Guoja jī dīnu, atīt nakts, Leiba klīdz: "Štoi!"
Vysi apstuoja - verās: stuov lels mežs. Komandīrs Leiba runoj : "Ka mes īsim, varym aizbludeit un zvāry myusus roz-pleiss." Kū dareit? Vysu nakti jī atstuoveja un treisējās. Suoka taiseitīs dīna - veras: tī na mežš, a div egleitis un vīna prīdeņa un vuoveriņa skraida nu zareņa uz zareņa. Leiba runoj: "Kab iti: mes zynuotim, tod ītum un tuoļi byutum."
Vysi kai vīns nūguoja. Guoja, jī dīnu, atīt nakts. Leiba klīdz: "Štoi !"
Verās: lely tymsy jiurys, ka īsi, nūsleiksi. Vysu nakti jī stuovēja un treisējās. Atīt dīna, verās: teirums apsāts ar dryču un dryča jau gotova, par tū palyka maina. Leiba klīdz: "Kab es itū zynuotu, tod taišņi nūītu, bet kū var zynuot?"
Vysi kai vīns nūguoja un dreižy daguoja, kur stuovēja soldoti, un tī beja rykteigs komandīrs, kurs pījāmja vysus žydus un sastatēja kai vīnu. Komandīrs, sastatēja, pascēja šaut. Žydi ni vīns našaun. Jis tiuleņ kotram žydam īinetja par koklu, a I.eibam komandīram treis raizis, un prodzyna vysus, kur jī gryb, lai īt. Tai nu tuo laika žydi ir vysur, kur pilsātas un cīmi.


text:
Lozdulejis pogosts
Lozdulejis pogosts irā Bolvu nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Egļucīma biblioteka, pogosta saīta noms i Egļovys feļčeru punkts.[2]
Puslopu ruodeklis
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Lozdulejis pogosts tur rūbežu ar:
- Baļtinovys nūvodu;
- Bolvu nūvoda Bārzkolna pogostu, Tiļžys pogostu i Vactiļžys pogostu;
- Vileks nūvoda Medņovys pogostu i Škilbānu pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Lozdulejis pogostā dzeivoj 303 ļaužu.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Lozdulejis pogosta ļauds dzeivoj 36 soluos.[3] Pošu leluos solys - Egļucīms (pogosta centrys), Čyganova, Egļova, Keili, Orlova, Plešova, Ščeglova,
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]


text:
Tyvojūtīs svātkim, LgSC, kab ite radeitu svātku laika sajiutu, treis reitus sātys lopā publicēs Naaizmērstulis (Rozālejis Tabinis, vaira par jū var paskaiteit: http://ej.uz/naaizmerstule) Zīmyssvātku puorsokys. Šudiņ suokam ar pyrmū.
Zīmyssvātku teika
Mozs lauku puiseits, buoriņs, bez tāva i muotis īsamaļdeja lelpiļsātā. Jis cerēja te, boguotuos piļsātys īluos nūpeļneit maizi i drēbi, kuo nabadzeigi lauki naspēja jam dūt. Nazkod koleidz tāvs, muote beja dzeivi, lauki jam beja boguoti i pilni prīcys. Ni jam tryuka maizis, ni mīlesteibys saulis storu. Māmeņa tūs kaiseja taipat kai spūdruo sauleite. Tēteits otkon jū apguoduoja ar syltu apgierbu, apavim, syltu ustobeņu. Nuove, pajimdama meiluokūs, pajēme vysu. Borgi cylvāki izdzyna buorini nu tāva sātys.
Nūsaļs, izsaļcs jis kleida pa lelpiļsātys īlom, apsastuoja pi boguotajim skotu lūgim i, nazkaidys bailis dzeits, guoja arvīnu tuoļuok. Garumguojieji ar acim miereja juo augumu, vierteja vacū, izdylušū tāva sveitu i lelūs zuobokus, nu nivīns napasaceja sylta vuorda, nivīns napavaicuoja, kuo puiseits meklej, pēc kuo dzanās. Vysim svešs, nazynoms i nycynoms, jis beiguos nūnoce lelā laukumā. Nūnuoce i apstulba nu breinumim.
Laukums vyss kai nūaudzis eglem! Gleitom, leluokom i mozuokom eglem, taišni kai iz laukim juo tāva mežā! Starpeiba vīn tei, ka tī nav taidu taisnu celeņu i nav tik daudzi cylvāku i bārnu. Tī vysi boguotī , silti sasagārbušī, īt nu vīnys eglis pi ūtrys, apsaver garumu, zoru kuplumu, tiergojās par eglis duorgumu.
„Kū gon jī ar tom eglem dareis?” šuovēs vaicuojums buoriņa golvā. Nūsastuojīs pi pruovys kuplys eglis, jis vāruoja, kai kaida boguota dāma tierguojuos ar eglis puordevēju. Dāmai sūpluok stuovēja skaists puiseits kai reize buoriņa augumā. Jis beja īgārbts syltā kažuceņā kai jau i kunga bārns.
– Māma, pierksim šytū egleiti, – jis runuoja.
– Labi, dieleņ, bet kas tū mums aizness? Dāma bažeigi pasavēre apleik. Juos laipnais skots kryta iz lauku puiseiša.
– Voi tu, puiseit, esi breivs? – jei pavaicuoja.
– Breivs kai putneņš mežā…
– Voi tu varātu aiznest maņ šū egleiti? Samoksuošu…
Buorineits nūsaprīcuoja, ka varēs kū nūpeļneit. Pacēlis egleiti, jis lyka tū sev iz placim i devēs dāmai leidza. Pēc napylnys pusstuņdis guojīņa jī vysi, dāma ar sovu dieleņu i buorineits ar egleiti, īguoja boguotā lelpiļsātas muojā. Mozais kundzeņš, nīsvīdis kažuceņu kolpyunis rūkuos, teice buoriņam:
– Voi pīkusi?
– Drusku.
– Siestīs, koleidz īnuoks māma.
Kundzeņš nūsādynuoja buorini meikstā krāslā i vaicuoja:
– Kur tu dzeivoj?
– Es? Nikur!
– Kai nikur? Voi tev nav tāva, muotes?
– Nav… Jī dabasūs.
Tū teicis, mozais buoriņs, it kai nūsabeidis sovas izziņas, nūlaide acs. Lelys, dzydrys osorys navoldami rypuoja par juo izdylušajim vaigim. Kod jis nūslauceja osorys tāva sveitys pīdurknē i pacēle acs, kundzeņa jau nabeja kluotu.
„Voi es kū ļaunu pasaceju, ka jis aizbāga?” dūmuoja buoriņs. Māmeņa beja jū īmuocejuse piļdeit vysys Dīva bausleibys, beja īmuocejuse mīļuot Dīvu i tyvuokūs. Jei nivīnu reizi jam beja teikuse, ka lobi cylvāki bāg nu tim, kas napylda Dīva bausleibu. Buorineits tagad beja lelā nasaprasšonā. Jam lykuos gon, ka jis nikuo ļauna napasaceja, bet deļ kuo kundzeņš tik pieški nu juo aizbāga?
Kuoleidz buorineits sytuos ar sovom dūmom, īnuoce kundzeņš ar sovu muoti. Otkon pabyra vaicuojumi.
– Kai tevi sauc, puiseit? – laipni praseja boguotuo dāma.
– Vincuks, – jis atbiļdēja.
– Kur tova sāta, Vinceit?
– Maņ nav sātys, – Jis nagribēja teikt, ka radinīki izdzyna jū nu tāva sātys, ka zemi i sātu pajēme sev it kai par tāva poruodim.
– Voi piļsātā tev ir pi kuo palikt?
– Nav… Es atguoju dorba maklātu.
Kundzeņš nazkū īšveikstēja muotei ausī.
– Redzēsim, jei teice i runuoja buoriņam:
– Kū tu, Vinceit, prūti?
– Ganeit, zorus cierst, pogolmu slauceit… iudini atnest…
– A gruomotā skaiteit prūti?
– Drusku. Es nabeju skūlā. Manis nalaide.
– I tu grybātu īt, nui?
– Ļūti…
– Varbyut laime tev smaideis… Tagad še tev par eglis atnesšonu. Kundze īlyka buoriņa rūkā sudobra latu i pavēre jam durovys iz uoru.
Vincuks kai nasamaņā izguoja uorā. Tagad jis redzēja, ka trepes īt iz aušku i leju, ka nu trepu lūga var redzēt cytus dzeivūkļus. Trepu telpā beja sylts. Vinceišam nabeja kur steigtīs. Jis te pat nūlēme atsapyust.
Metēs mikrēslis. Varbyut te iz trepem varēs pavadeit nakti? Varbyut juo nadzeis? Reit pi dīnys gon jis sameklēs kaidu dorbu. Kuņdze teice, ka laime jam smaideis… Varbyut? Jei tok lobuok zyna, kam laime smaida i nu kuo bāg. Voi tei jau nav laime, ka juo rūkā guļ sudobra lats? Nu tāva nuovis taida jis nav redzējis. Par šū latu varēs paēst i vēļ puori paliks…
Tai pruotuodams, Vincuks aizmyga. Nūgurums, izsolkums i trepu telpys syltums atjēme jam eistineibys sajāgu. Mīga muote ītyna jū sovā tymsajā sagā i aiznese sapynu vaļstī.
Suokumā Vincukam sapņuojuos plaši, apsnyguši lauki, snīgā teiti egļu meži, sādžys… tod otkon zīdūšys pļovys, ganeibys, pylnas boltu, sprūguotu jiereņu. Goni leli, pīauguši veirīši, pat veči, sasasaukuoja, sadzyna aitys aplūkā, i paši pylnom kulem, cyts ar jiereņu iz placim, dzeivi sasarunuodami, vīnā virzīnī ar rūkom ruodeidami, taisejuos ceļā.
Vincukam ļūti gribējuos zynuot, kur jī īs. Nadrūši pīguojis, jis pavaicuoja.
„Tu laikam, puiseit, gulēji cītā mīgā, ka naredzēji dabasu spūdruma i nadzierdēji engeļu dzīduojuma, – teice vacuokais gons i skaidruoja: – šūnakt Betlemē pīdzyma Pesteituojs. Mes īsim Juo pagūdynuotu.”
Mozais lauku puiseits tik pat nadrūši sekuoja gonim i puordūmuoja, kū stuosteis pīdzymušam Pesteituojam. Bārna vīntīseibā jis nūlēme stuosteit par sovu buorineibu, par gryutū dzeivi i lyugt, lai jam paleidzātu piļsātā dabuot dorbu i maizi. Kod tū dabuos, tod sapeļneis naudu i īs skūluos, muoceisīs par… Paga, par kaidu muoceitīs, lai lobuok patikt Pesteituojam? Dūmuoja Vinceits i nūlēme muoceitīs par bazneickungu.
Dūmuos īgrimis, jis namaneja, ka jau beja pīguojis pi stalleiša. Stalleits beja mozs i nabadzeigs, bet nu stalleiša izstaruoja taids spūdrums kai vosorā nu sauleitis. Spūdrumā Vinceišam apžylba acs, juo sirdi piļdeja breiniškeiga laime.
Laimis izplyudumā jis aizmiersa vysu, kū beja sadūmuojis stuosteit Pesteituojam. Apžylbušom, tūmār gaišom acim, jis redzēja jaunū Bierneņu sileitē; pi sileitis – Bierneņa Muoti Mariju, s. Jezupu i vacūs gonus. Tī vysi, pakrytuši iz celim, pagūdynuoja silē paguļdeitū Pesteituoju – Bierneņu.
Tāņ Vincuks atsagida, ka ari jam byutu juonūlīk kaida duovona pi Bierneņa kuojom. Bet kū jis duovynuos? Te rūceņa jam kai kutēt pakutēja. Tamā pakustēja sudobra lats, kū boguotuo kuņdze īdeve par egles nesšonu. Atdūt tū latu? Bet kas paliks pošam? Byus juocīš bods i soltums… Dīzi, voi ūtru latu tik uotri nūpeļneisi?
Puiseiša sirdī sasacēle ceiņa, eisa, bet nykna. Voi uperēt pādejū Bierneņam, voi gluobt sevi nu boda? „Uperēšu!” Nūteikti, kaut klusu jis teice i, tik pat klusu pīguojis pi sileitis, īmete tamā sovu sudobra latu. Īmetis, gribēja atsaraut, nu Bierneņš tik mīli iz jū pasavēre, ka jis kai pīkolts palyka iz vītas i nanūvērse ocu nu Bērneņa. Pieški… kas tys? Nazkas rupi paruove jū aiz placa i kaids bolss teice:
– Vinceit, tu vēļ te guli? – Māma, te guļ tys puiseits, kas atnese mums egleiti! runuoja mozais kundzeņš.
Vincuks jū pazyna. Juo sirdi sažņaudze žālums, ka puiseits, lai ari kungu bārns, izmūdynuoja jū nu jaukuo sapyna. Vinceits kai naziņā suoka rauduot.
„Naraudi, Vinceit, teice puiseiša muote, boguotuo kundze. Maņ žāļ, ka es izlaižu tevi nu sovys sātys. Tagad kūpā ar sovu dieleņu Juoneiti guoju tevi meklēt. Nuoc, puiseit, palīc Juoneišam par draugu i bruoli. Es byušu tev muote i muns veirs tovs tāvs. Voi pīkreiti?”
Vinceits, kai nasajāgdams, kū kuņdze runoj, plaši īplāstom acim, skatejuos juos laipnajā vaigā i dūmuoja par jaukū, sapynā radzātū Pesteituoju – Bierneņu.
„Vinceit, tu vēļ sapņoj? Nuoc, īsim ustobā.” Juoneits pajēme jū pi rūkys i īvede gaišā ustobā. Tī sveču gaismā, vizuļu myrdzumā stuovēja juo atnastuo egleite. Skaistūs duovonu vītā pi egleitis rāguojuos izroksts: „Māmeņ, duovynoj maņ Vinceiti par bruoli!”
Pēc nagara laiceņa obi bārni, vīnaidi sagārbti, sēdēja storp vacuokim pi boguoti kluota Zīmyssvātku golda. Tāvs – lauzdams kaladu, nūvēlēja laimi Juoneišam i Dīva syuteitajam audžu dālam.
*
Paguoja godi. Obi puiseiši pīauga godūs. Obi, vīns ūtru puorsteigdami, čakli muocejuos. Obi palyka slovoni uorsti. Juoņs – mīsai uorsts; Vinca, buoriņs, palyka prīsters – dvēseļu uorsts.


text:
Itūreiz raidejums “Pi myusim Latgolā” sasateik ar divejom latgalīšu mārgom nu Vuocejis, kab dazynuotu, kai latgalīšu volūda i kultura izdzeivoj i atsateista svešumā.
Žurnaliste Dace Dambe sasatyka ar Vuocejis latgalītem – Latvīšu kulturys bīdreibys “Saime” vadeituoju Lauru Putāni i juos lobū rūku Karīnu Cīgleri (Ziegler). Izaruod, ka obejis mārgys, dzeivojūt Vuocejā, sagloboj sovu volūdu i tradicejis. Juos paspiejušys saorganizēt latvīšu dzīšmu svātkus.
Laura i Karīna ir paskaitejušys, ka Štutgartis apleicīnē dzeivoj ap 200 aktivu tautīšu. Mārgys stuosta, ka Dīnvydvuocejā latvīšu kulturys dzeive atsateista, partū ka tī palics gona daudzi trymdys latgalīšu i pādejūs godūs sabraucs gona lels skaits latvīšu.


text:
Vasali! Sajiemu viestuli nu LR Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis par dorba grupys izveidi, kam da 20. decembra juoizstruodoj prīšklykumus i juoīsnīdz izglītības un zinātnes ministra parakstītu informāciju Ministru prezidentam par veicamajiem pasākumiem latgaliešu rakstu valodas kā vēsturiska latviešu valodas paveida saglabāšanai, aizsardzībai un attīstībai. Tys ir, dorba grupai juosagatavej prīšklykumi par Latvejis vaļstī napīcīšamajim pasuokumim […]
Ituo goda 8. decembrī 13:00 stuņdēs Latvejis Zynuotņu akademejis 3. stuova zalā LU Latvīšu volūdys instituts reikoj zynuotnisku diskuseju “LATGALES LATVIEŠU VALODA LATVIJAS VALODAS POLITIKAS KONTEKSTĀ”. Pīsadola: IZM vaļsts volūdys politikys nūdalis vadeituoja Zaiga Sneibe, LU Latvīšu volūdys instituta direktore Dr. habil. philol. Ilga Jansone, Vaļsts volūdys centra direktors Dr. habil. med. Māris Balteņš, Rēzeknis […]
Šudiņ sajiemu Latgolys Radejis” direktora Valda Labinska viestuli (kai i daudzi cyti latgalīši). Vaira Naktineicā. Piec tam publicieju dīnrokstu “Dīnā” par latgalīšim i jūs radejom. Cyta storpā citejūt i LgSC 9. februara relizi par latgalīšu volūdu medejūs. “Par tū pošu problemu jau vairuok godu rauga runuot bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”. Tok plyka NVO bez politiskūs […]
īsoku puorskaiteit šudiņ nu reita najauši atrostū LU Juridiskuos fakultatis doktoranta Juoņa Plepa rokstu par vēļ vīnu Latvejis vaļsts prezidentu – veiskupu Jezupu Rancānu. atzeimeišu, ka roksts beidzās ar Mikeļa Bukša citatu: “Nasaverūt uz tū, ka latgaļi Satversmes Sapuļcē, tai saceit, tyka izpārti, un ka latgaļi pi Latvijas Satversmes pījimšonas atsatureja nu bolsōšanas, taidā veidā […]
Politiskuos situacejis nastabilitate i varys krize vaļstī ar vodūšus politiskūs spāku krahu i jaunu spāku, līderu mekliejumim i ceņtīnim izaraut prīškysgolā, taipat pošvaļdeibu, Eiroparlamenta i ak jau i Latvejis parlamenta vieleišonu tyvums naīt garom ari navaļstiskajom organizacejom. Ari LgSC kai aktiva i stabila NVO ir sajāmuse vairuokus aicynuojumus sasadorbuot ar politiskajom partejom: kai mudynuojumus īsapazeit […]


text:
Taišni itamuos dīnuos septembra golā bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” izdavuse jaunu Latgolys dzejneicys, literatis, žurnalistis, publicistis i ari dramaturgis Annys Rancānis dzejis gruomotu “Prīca i klusiešona”, kurymā skaitomi pādejūs godūs saraksteitī vaira nikai symts autoris dorbi kai latgalīšu, tai latvīšu literarajā rokstu volūdā.
Anna Rancāne ir myusu dīnu Latgolys spylgtuokuo raksteituoja. Gruomotā “Prīca i klusiešona”, dzeja, kas leluokā daļā ir latgaliski i raksteita laikā nu 2012. da 2018. goda, sasamej ar dīnysgruomotys tipa eisprozys tekstim, kurūs poša autore sauc par naktsrokstim i kurūs hronologeja īzeimej saraksteišonu nu 2008. da 2011. godam. Iz tū atsaverūt, Anna atsazeist, ka tys sakrits ar krizis laiku i vaira tai navarātu raksteit. Bolstūtīs iz itūs naktsrokstu, 2017. goda aprelī Lūznovys muižā topa literari muzykals izvadums “Atlaižu”, kurū kūpā ar Annu Rancāni taisejuse režisore Māra Zaļaiskalns, aktrise Vizma Kvēpa i muzike Kristīne Kārkle-Kalniņa. Poša Anna par jaunuo kruojuma izīšonu soka: “Jaunys gruomotys izīšona ir svātki bez šaubu. Koč kuo nūslāgums. Ari koč kuo nūškieršonu nu sevis.”
Dorbu kruojuma muokslineica ir Gundega Rancāne, kurū ar Annu saista attuola radnīceiba – obys guojušys nu vīnys Rancānu dzimtys dažaidu zoru. Sasadorbuot ar Gundegu Anna Rancāne gribiejuse jau seņ, jo ašņaradnīceiba nav bejs pats golovnais – svareiguoka ruodejusēs gareiguo tyveiba i dzeivis saprasšona – šaļtim ekspresiva, kruosaina, šaļtim niaņsāta i apcereiga. Gruomotā Annys literarūs dorbus izkruosoj ostonis Gundegys Rancānis gleznys, kū vīnā stuostā salykuse muokslineica, maketātuoja Daina Salmiņa. Kruojuma “Prīca i klusiešona” literaruo redaktore ir Ilze Sperga.
Gruomotys izdūšonu atbaļstiejuši Vaļsts kulturkapitala fonds i Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba.
Vaira dazynuošonai:
Kristīne Pokratniece
dzejis kruojuma “Prīca i klusiešona” projekta vadeituoja,
lgsc@lgsc.lv, pokratniece@gmail.com
28240441


text:
Reigys Stradeņa universitatis (RSU) socialantropologi sadarbeibā ar Izgleiteibys i kulturys atbolsta bīdreibu “Balta” nu juļa leidz oktobram veiks etnografisku ekspediceju Latgolys regiona lauku saimisteibuos, kab apzynuotu sadzeivi i tradicejis.
Pietejuma ideja ir saisteita ar Pīminekļu vaļdis veiktajom ekspedicejom nu 1924. leidz 1931. godam, kuru laikā tyka uzkruoti materiali par laukūs izzyudūšū dzeivis veidu i tradicejom. Pietnīki aicynoj atsasaukt saimisteibys, kuru reiceibā ir zinis par viesturiskajom ekspedicejom i/voi kurys grib jimt daleibu myusdīnu ekspedicejā.
Jamūt vārā viesturiskuos Pīminekļu vaļdis ekspedicejis, šūgod ekspediceja Latgolā nūtiks tymūs pogostūs i cīmūs, kas viesturiski ītylpa Rēzeknis, Daugovpiļs, Ilūkstis i Ludzys apriņčūs. Pietnīki aicynoj īdzeivuotuojus, kuru reiceibā ir informaceja par jūs sātā voi cīmā (sādžā) nūtykušū viesturiskū ekspediceju, kai ari tuos saimisteibys, kas gryb pīsadaleit myusdīnu pietejumā, sasazynuot ar Sandri i Valdi Ošiniem (valdis@balta.net, 29234966). Ekspedicejā īgiutī materiali tiks izmontuoti pietnīciskim nūlyukim i uzkruoti Latvejis Nacionaluo viesturis muzeja kruojumūs.


text:
CYTYS VIESTS »
Ūtru reizi varēs raksteit diktatu latgaliski
Roksta autors: portals lakuga.lv Sastdiņ, 3. novembrī, iz Ūtrū pasauļa diktatu latgalīšu rokstu volūdā aicynoj “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” i Latvejis Radejis Latgolys studeja. Diktats skanēs Latvejis Radejis 1 latgaliskajā raidejumā “Kolnasāta” 18.15Skaiteit vaira »
Latgolys i Italejis dīnvydu rūbežlinejis
Roksta autore: Ināra Groce, žurnāls “A12” Leidzeigi Latgolai, Italejis Kalabreja ir Eiropys Savīneibys rūbežregions pi jiurys rūbeža. Tuoļuok Afrikys kontinents. Syltais klimats i gluosmainuo jiura pīrūbežai nanūdrūsynoj uzplaukumu i turistu pīplyudumu. Izjamūt migrantus, kurimSkaiteit vaira »
Aicynoj iz sasatikšonu par latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv 2019. goda februara beiguos jau 11. reizi tiks padūtys latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks”. Gatavejūtīs ceremonejai i atsaverūt iz bolvys pyrmūs 10 godu, Latgolys viestnīceiba GORS i latgalīšu kulturys ziņuSkaiteit vaira »
“Laika leigučuos” teikās ar zynuotnīku Pīteri Zeili
Roksta autors: Latgolys entuziastu grupa “Biļdis” Latgolys entuziastu grupys “Biļdis” veiduotais raidejums “Laika leigučuos” atsaver iz Rēzeknis nūvoda Rykovys i Drycānu kulturys nomu atteisteibys ceļu nu Latvejis naatkareibys atjaunuošonys leidz šudiņdīnai. Raidejuma veiduotuoji gastejSkaiteit vaira »
Raidejums par Millenium paaudzi sasateik ar Arnoldu Strodu nu Norvegejis
Rokstu sagataveja: Dautkom TV Pyrmajā raidejumā “Latviešu Millenium paaudze diasporā: kādai ir jābūt Latvijai un Latgalei, kurā atgriezties?” tuo veiduotuoji raudzeja saprast, kas ir Millenium paaudze i kaida ir tuos pasauļa uztvere. Tyka secynuots,Skaiteit vaira »
Izdūts monografiskys rokstu kruojums par Daugovpiļs nūvodu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv Latvejis Universitatis profesoris Janīnys Kursītis redakcejā izguojs monografisks rokstu kruojums “Daugavpils novads. Vietas vērtība”, kas raksturoj vīna Latvejis nūvoda kulturviesturiskū i dobys daudzveideibu. Juo attaiseišonys svātki – 26. oktobrī 14.00Skaiteit vaira »
Seriali pūliskuokajā Latgolys pogostā
Roksta autori: Inga Čekša-Ratniece, Māris Justs, žurnals “A12” Sveņtis pogosts ir izavītuojs Daugovys kairajā krostā storp Daugovpili i Leitovys rūbežu. Tys ir eipašs ar tū, ka, byudams Latgolā, īškeji tys vaira jiut pīdareibu SielejaiSkaiteit vaira »
“Laika leigučuos” pyrmajā raidejumā gastej Grebnevys rūbežkontrolis punktā
Roksta autors: Latgolys entuziastu grupa “Biļdis” Pyrmajā raidejumā ar poetiskū nūsaukumu “Laika leigučuos” tuo veiduotuoji Latgolys entuziastu grupa “Biļdis” simboliski gastej vītā, kur suocās Latveja i Eiropa, – Vaļsts rūbežsardzis Ludzys puorvaļdis Grebnevys rūbežkontrolis punktā.Skaiteit vaira »
Jaunais žurnala “A12” numers – par rūbežlinejom i cylvāku drūsumu
Roksta autors: žurnals “A12” Jaunajā žurnala “A12” oktobra numerī var skaiteit par rūbežlinejom i drūsom latgalītem, kurys izadreikst byut goreigā laika jūslā. Latgola ir rūbežlineja, kuramā sasaskar kulturys i vysaidu cylvāku goreiguos izpratnis, partūSkaiteit vaira »
Jauns TV raidejums par Latgolu – “Laika leigučuos”
Roksta autors: portals lakuga.lv Nu 10. oktobra trešdīnēs 19 stuņdēs Dautkom TV i nu 11. oktobra catūrtdīnēs 17.30 Re:TV kanālā varēs vērtīs jaunu, unikalu raidejumu latgalīšu volūdā “Laika leigučuos”, informej tuo veiduotuoji Latgolys entuziastuSkaiteit vaira »
Leluos ceineituojis i nūkūdiejis – sīvīšu lūma politikā
Roksta autoris: Ināra Groce, Inga Čekša-Ratniece, žurnals “A12” Tyvojūtīs vieliešonom, deputatu kanditatu sarokstus var analizēt piec dzymumu proporcejis. 13. Saeimys vieliešonom sīvīšu ir 31,8% nu kūpejuo deputatu kandidatu skaita. Latvejā vys vēļ sīvītis politikāSkaiteit vaira »
Pyrmais raidejums par latvīšu Millenium paaudzi diasporā
Rokstu sagataveja: Dautkom TV Pyrmajā raidejumā “Latviešu Millenium paaudze diasporā: kādai ir jābūt Latvijai un Latgalei, kurā atgriezties?” ar ekspertu paleidzeibu rauga izprast Millenium paaudzis eipatneibys i pasauļa uztveris veidu, kai ari nūskaidruot, parSkaiteit vaira »
Latgaliskys aktivitatis “Zynuotnīku naktī” Rēzeknē
Roksta autors: portals lakuga.lv 28. septembrī 18.00 stuņdēs Rēzeknis Tehnologeju akademejā 10. reizi nūtiks “Zynuotnīku nakts”, itūgod pasuokuma tema ir “Zynuotne veidoj myus”, tymā naizpaliks ari latgalīšu volūdys populariziešona. “Zynuotnīku naktī” eipaši gaida vyspuorizgleitojušūsSkaiteit vaira »
Īsaveram parteju programuos. Kū tuos sūlej latgaliskajai kulturai?
Roksta autore: Vineta Vilcāne Oktobrī gaidomuos Saeimys vieliešonys ir vysmoz trešuos piec kuortys piec Latvejis naatkareibys atjaunuošonys, kuruos teik izspālāta latgaliskuo karta. Itūgod vairuokys partejis vālātuojus uzrunoj latgaliski i programuos īkļuovušys vaicuojumus par latgalīšuSkaiteit vaira »


text:
100%. tiuleņ byus pavasars, partū ka piercieji veikalā suokuši aizmierst cymdus. tys vysod nūteik pošuos zīmys beiguos. tai maņ vakar sacēja Lucija, kas par puordevieju struodoj jau nu krīva laiku.
a vystom jau niu īsasuocs pavasars – kuopelej pa snīga kupanom, dzer kiustūšu iudini i jau kaš zemi, kur pīsaulē atsalaiduse. pareizuok sokūt, brīn da pus kuojis pa dublim i laimeigys.
naizbāgami ir pavasars – Viļānu tiergā iudiņa beja vaira kai asfalta. kuojis slapnis, pa lada putru sleid. i vysuos moluos tiergoj ogūrču i tomatu sāklys, vairseipūleņus i lileju seipulus. aizguojom da vacūs kopu, kur tiergoj dzeivnīkus. syvāni beja tikai 1 mašynā, cenu nazynu.
beja Pļorka (ci Florence) ar sovu tačku – sēd vaca i leika babeņa lada jiurys vydā iz tačkys i kastē jai sūpluok sierms gaiļs ar sasītom kuojom – trycynoj sorkonu seksti. vys kaida dzeraunis buoba atīs i pajims jū sovom 10 visteņom par prīcu – cuoleišu to vajag. i vystom prīcys vajag i gaiļa dzīsmis.
cytā koktā kastē auss škurynuoja truši, cytā nu kuojis iz kuoju meicējēs izadiejušuos fabrikys vystys, kam teik dūta ūtruo īspieja – atsakūpt dzeraunē, izbezdēt pa vosoru kaidu ūlu i rudiņ zupys kotlā.
a pi vīnys mašynys pīkabis kuoša beja dasīti div suni zylā kaprona stričī. trynuos vīns car ūtru, kuceitis Reja i Brenda. Rejai gods i kolleja purns, bīzs kažuks. Brendai 7 mieneši, lāpauša skatīņs i garys kuojis.
vaca sīvīte atvaduse nu Stiernīnis i puordūd – zīmu savaidiejuse ar pļaušom, vaira navar turēt saimisteibu. treis gūvs nūdavuse, a kam jai vairs suni?
jei stuostēja, kai iz tiergu kotru dīnu poša vaduse pīnu, kai siejuse sīru – eļnis dorbs i nūsajimšona, da i spāka vaira nav. i veseleiba cauri.
tai vot es i tyku pi ilgi maklātuo suņa. “Pučukolnā” niu jauna saimineica. lai tik aug gudra i pacīteiga.
i Luočam, munam kiulys kruosys suneišam, prīceiguok. a to beja palics vīns pats iz diveju sātu.


text:
FOLKLORA »
Naujinē izskanēs folklorys kūpu sasadzīduošonys pasuokums
Svātdiņ, 11. septembrī Naujinē nu jau pīktū reizi nūtiks folklorys kūpu sasadzīduošonys pasuokums “Atvasara Juzefovā”, informej Naujinis kulturys centra vadeituoja Olga Kuzmina. Pasuokums suoksīs 12.00 Juzefovys parkā, kur iz rodūšuom izdareibom i sasadzīduošonu sasapuļcēsSkaiteit vaira »
“Saucējas” Rēzeknē prezentēs jaunū albumu
LaKuGa jau viesteja, ka tradicionaluos dzīduošonys grupa “Saucējas” izdavuse jaunu tradicionaluos muzykys albumu “Trīci, munu ustabeni”, kurymā īraksteitys 29 Ludzys i Kuorsovys dzīsmis. Albums tiks prezentāts 11. septembrī 16.00 Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalā. LatvejisSkaiteit vaira »
Škilbānu etnografiskajam ansambļam tūp videoklips
Juļa beiguos eipaša šaļts beja Škilbānu etnografiskuo ansambļa dzeivē – tyka filmāts pyrmais etnografiskuo ansambļa videoklips, kuruo mierkis ir īmyužynuot ansambļa dzīduotuojis. Videoklips tūp dzīsmei, ar kurū suocīs ansamblis – “Es apsieju lynu dryvu”.Skaiteit vaira »
Izdūts jauns albums ar Ludzys i Kuorsovys dzīsmem
Tradicionaluos dzīduošonys grupa “Saucējas” ar prīcu viestej, ka izdavuse jaunu tradicionaluos muzykys albumu “Trīci, munu ustabeni”, kurymā īraksteitys 29 Ludzys i Kuorsovys dzīsmis. Latvejis Kulturys akademejis tradicionaluos dzīduošonys grupa “Saucējas” izaveiduojuse 2003. godāSkaiteit vaira »
Viļānūs bārni i jaunīšu varēs vuiceitīs spielēt tautys muzykys instrumentus
19., 20. i 21. julī Viļānu kulturys noma kolektivs aicynoj bārnus i jaunīšus vacumā nu 6 da 18 godu pīsadaleit meistardarbneicuos “Nāc, stājies blakus un spēlēsim!”, kab īsavuiceitu voi papyldynuotu sovys prasmis tautys muzykysSkaiteit vaira »
Preiļūs nūtiks pyrmais Latgolys stuostnīku festivals
22. – 24. julī Preiļūs i apleicīnē nūtiks pyrmais Latgolys stuostnīku festivals. Tys puļcēs vītejūs stuostnīkus, stuostnīkus nu UNESCO Latvejis Nacionaluos komisejis teikla “Stāstu bibliotēkas” i cytu Latvejis stuostnīku grupu, kai ari vītejuos folklorysSkaiteit vaira »
Leivuonā aizvadeita bārnu i jaunīšu folklorys nūmetne
Nu 27. da 30. juņa Leivuona 1. vydsškolys Laimenis školā nūtyka Latgolys bārnu i jaunīšu folklorys nūmetne “Garā pupa”, kurymā pīsadaleja bārni i jaunīši nu Leivuona, Rudzātu, Preiļu, Vuorkovys, Aglyunys, Vabalis ,Modyunis, Borkovys, Viļānu,Skaiteit vaira »
Latgolā nūtiks kulturu festivals “Pynu, pynu sītu”
Nu 1. da 3. juļa Daugovpilī i vysā Latgolā piec LR Kulturys ministrejis Mozuokumtauteibu navalstiskūs organizaceju puorstuovu konsultativuos komitejis iniciativys nūtiks Latvejis pyrmais kulturu festivals “Pynu, pynu sītu”, kū organizej bīdreiba “Dienvidlatgales NVO atbalstaSkaiteit vaira »
Zīmeļlatgolā nūtiks IV Storptautyskais tautys deju festivals “Eima, eima”
Nu 1. da 4. juļa Bolvūs, Ruguojūs i Viļakā nūtiks IV Storptautyskais tautys deju festivals “Eima, eima”. 2016. goda festivala programu gatavej 15 tautu deju kolektivi nu Bolvu apriņča (Ruguoju, Baļtinovys, Viļakys i BolvuSkaiteit vaira »
Folklorys kūpa “Upīte” izdavuse daņču DVD
Bīdreiba “Upītes jauniešu folkloras kopa” 2014. goda pošuos beiguos pīraksteja i Vaļsts kulturkapitala fonds atbaļsteja projektu, kurymā tyka apsajimts izveiduot Zīmeļlatgolys daņču i rūtaļu DVD disku, kas iz prīšku školuos, tautys nomūs, folklorys kūpuosSkaiteit vaira »
Upeitē nūtiks daņču DVD diska attaiseišonys svātki
1. majā 18.00 Upeitis tautys nomā nūtiks folklorys kūpys “Upīte” daņču DVD “Dzīduot muoku, doncuot muoku” attaiseišonys svātki. Svātku gosti byus Bolvu Vaļsts gimnazejis deju kūpa “Purenīte”. Piec svātku koncerta paradzāts zaļumbals kūpā arSkaiteit vaira »
Preiļūs nūtiks lekceju cyklys par tautystārpu
22. i 28. aprelī Preiļu nūvoda KC Mozajā zalā nūtiks lekceju cykls ar Īvu Pīguozni par tautystārpu. Īva Pīguozne ir latvīšu apgierba viesturis pietneica, voda lekcejis Latvejis Kulturys akademejā i struodoj Latvejis Viesturis institutā.Skaiteit vaira »
Julī nūtiks Latvejis kulturu festivals “Pynu, pynu sītu”
Juļa suokuos Daugovpilī i vysā Latgolā nūtiks Latvejis kulturu festivals “Pynu, pynu sītu”, kū organizej bīdreiba “Dienvidlatgales NVO atbalsta centrs” sadarbeibā ar Daugovpiļs piļsātys dūmi, Daugovpiļs piļsātys dūmis Kulturys puorvaļdi i Latvejis Nacionalū kulturysSkaiteit vaira »
Tautys deju kolektivu sadraudzeibys koncerts Daugovpilī
9. aprelī 17.00 Vīneibys noma koncertzalā nūtiks Tautys deju kolektivu sadraudzeibys koncerts ““Saime” draugu lokā”, informej Daugovpiļs piļsātys dūmis kulturys puorvaļdis sātys lopa. Daugovpiļs Latvīšu kulturys centra videjuos paaudzis deju kolektivs “Saime” (vadeituoja LilijaSkaiteit vaira »


text:
Ar cereibu, ka pavasars vystik atīs, Rēzeknis LgSC birojs 3.apreļa vokorā reikuoja vysim tik labi zynomū literari muzykalū pasuokumu „LaLaDra” jeb „LAtgalīts LAtgalīšam DRAugs”. Pasuocīņs nūtyka Rēzeknis studentim draudzeigajā „Klondaikā”, tys puļcēja pīcus jaunus muokslinīkus i četrys reizis vaira skateituoju. Itymā reizē temys beja saisteitys ar pavasara pīsaukšonu. Īdrūsynuot jaunūs talantus i aizsuokt pasuocīņi Rēzeknē […]
Uorā ir 13.decembris i nav ni minis nu vysa īprīšk minātuo. Lai koč drusku radeitu sev i cytim zīmys sajiutu, Rēznys LgSC jaunīši nūlēme izcept piparkūkys. Dūmots – dareits! Sasatykom RA Vipingys kojuos i suocem radeit svātku sajiutu. Ideju i variantu beja tik daudz, ka nazynuojom nu kuo suokt, bet vys tik moz pa mozam […]
Sveicīņs nu Rēzeknis! Rēzeknis gaisā jiutams rudiņa i jaunuo Atbreivuošonys alejis asfalta smuords. Ir atsasuocs jauns vuiceibu gods škoļnīkim, studeju gods – studentim, dorba gods školuotuojim i docātuojim. Nedelis vydā bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) Rēzeknis birojs sauce studentus, škoļnīkus i cytus interesentus iz “LgSC sasavasaluošonu”. Pasuokuma laikā ar biļžu kinys paleidzeibu tyka atguodynuoti pārnuo […]
Dyžan latgaliska nedeļa Rēzeknē aicynoj iz vysaidom aktivitatem: Latgalīšu “geocatchings” jeb zapts stiklineica Tevi gaida! Visys nuokušuos nedelis garumā Tev, jaunais cilvāk, ir īspieja, pīsadaleit latgalīšu stiklineicys nūslāpuma mekliešonā. Ceļa suokums ūtardiņ 13.09., starta poziceja pi V.Luoča Latgalīšu rakstnīceibas muzeja, meklei tī, kur kūks smejās ar burtim, Tevi tī sagaideis viests, kuru nu trejim krystceļu […]
Latgalīši izdavuši puosoku gruomotu par krīzi Par speiti krīzei bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse gruomotu „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”, kurā apkūpotys skaistuokuos latgalīšu literaruos i tautys puosokys, dereigi padūmi lātai saimnīkuošonai i sliminīku lečiešonai, roksti par vacajom krīzem i anekdoti par myusu laiku Latveju i vaļdeibu, myusu dīnu jaunīšu raksteitī stuosti […]
Juopībolsoj parunai, ka studenti ir jautri cylvāki! Pa vydu lekcejom, praksem, i ikdīnys lītom, saīt kūpā, jam i safiļmei jautru studentu video! Dūmys aizsuoceji i darbeibys dziniejspāks ir bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” Rēzeknis nūdalis darbeigī bīdri i draugi, pīsaistūt cytus Rēzeknis Augstškolys (RA) studentus. Video […]
LgSC Rēzeknis nūdalis bīdri i draugi ari pavasarī turpynoj byut pozitivi i jaunom idejom boguoti. 23. martā iz sapuļci tyka aicynuoti LgSC daleibnīki. Īsaroduos studenti, vairuoki nu tim pyrmū reizi. Leidz ar tū naizpalyka ari īsapazeišonuos aktivitatis. Tikšonuos golvonais mierkis beja apsasprīst par LgSC tyvuokajā laikā plānuotajim pasuokumim. Ideju beja daudzi i cīši lobys. Lai […]
Interveja ar dzejnīci, rūkdorbnīci, bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aktivu personeibu nūrunuota LgSC tagadejā Rēzeknis sātā – Humanitarūs i juridiskū zynuotņu fakuļtatis 3. stuovā, 313. kabinetā, kas reizī ir ari Rēzeknes Augstškolys (RA) Sabīdriskū attīceibu nūdaļa. Sasateikam nūrunuotajā laikā pi biroja durovom divūs dīnā, kod saule, izaver, iz dažom minutem atvalk olpu. Īejūt LgSC „golvonajā […]
Tai jau soka, ka studenti vuicūtīs div reizis godā – sesejis laikā. Paraleli vuiceibom mes – LgSC Rēzeknis nūdalis studenti – asom atroduši laiku pīsadaleit vairuokūs pasuocīņūs. Jauns gods juosuok ar jaunom, pozitivom dūmom deļ tam 15. janvārī LgSC Rēzeknis nūdale aicynova interesentus iz pozitivuos dūmuošonys centra „Pavasara studija” seminarim „Es esmu savas dzīves autors” […]


text:
Tai jau soka, ka studenti vuicūtīs div reizis godā – sesejis laikā. Paraleli vuiceibom mes – LgSC Rēzeknis nūdalis studenti – asom atroduši laiku pīsadaleit vairuokūs pasuocīņūs. Jauns gods juosuok ar jaunom, pozitivom dūmom deļ tam 15. janvārī LgSC Rēzeknis nūdale aicynova interesentus iz pozitivuos dūmuošonys centra „Pavasara studija” seminarim „Es esmu savas dzīves autors” […]
Nu 2. leidz 6. augustam Preiļūs nūteik „Atzolys” – seminars jaunīšim par Latgolys nūvoda viesturi i kulturu. Itūgod „Atzoluos” pīsadola 20 jaunīšu, leluokuo daļa nu jūs ir nu Latgolys, vysu vaira nu Rogovkys i Kuorsovys. Ari itūgod dalinīku vydā ir puors jaunīšu nu puornūvodu. Seminars „Atzolys” teik reikuots kotru vosoru jau nu 2004. goda, itūs godu laikā […]
Šudiņ vokorā Tonis birojā projektu vokors. Reit turpynuojums itai izklaidei. Kai smejīs, cytim vosora, a cytim i vosora, i juodūmoj par rudini. Ite zemļuok karteņa nu paguojušuos nedelis izprīcom ar SIF projektu, kas gols golā īsīts svēre 2 kilogrami i symtu gramu. Ireta i Artis cap i lej iudini. Koč kai tei latgalīšu volūda juodaboj […]
Da ituo goda 30. juņa bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj jaunīšus vacumā nu 15 da 19 godu pīsasaceit daleibai Latgolys kulturviesturei veļteitā seminarā „Atzolys” (atlases, jaunī dzynumi), kas nu 2. da 6. augusta nūtiks Preiļūs. Seminars „Atzolys” nūtiks jau sastū godu piec kuortys, juo laikā jaunīšim nu vysys Latvejis byus vareiba izzynuot vaira par […]
Ir breineiga īspieja tim, kurim ir interess par sābru boltrkrīvu zemi i dzeivi, jimt daleibu starptautiskā projektā Belarus Inside-Out. Mierķauditoreja: jaunī autori, muokslinīki, žurnalisti, fotografi i cyti ļauds, kurim ir interess par Boltkrīveju. Projekta nūrise: 10 dīnu seminars Boltkrīvejā 14.-23. augusts (dorbs grupuos par dažaidom temom, izzynūšs braucīņs pa BLR); projekta rezultatu prezentiešona 2010. gods […]


text:
2018.goda 1.junī jau pīktū reizi nūtiks Bazneicu nakts. Šūgod byus īspieja apmeklēt 170 dīvnomus Latvejā, nu tim 16 – ari Latgolā. Vokors suoksīs plkst. 17.50 ar bazneicu zvonu skaņom, kū turpynuos ekskursejis, radūšuos darbneicys, lekcejis, koncerti, kūpeiga lyugšonu skaiteišona i, atzeimejūt vaļsts simtgadi, byus ari kūpeiga himnys dzīduošona.
Latgolā sevkurs interesents varēs apmeklēt četru konfeseju bazneicys: katuoļu, luteraņu, pareizticeigūs i ari Septeituos dīnys adventistu bazneicu Rēzeknē.
Cīši daudzveideiga pasuokuma programa ir Ludzys Jaunovys Marijis dabasūs uzjimšonys bazneicā, kur byus gon koncerts “Dziesma Ludzai, Latgalei, Latvijai”, gon aviacejis kuģa prezentaceja, gon smilkšu teatris “Šūpulis”, kai ari apsaveramys vysaidys izstuodis.
Bazneicu nakts Lūznovys muižā suoksīs plkst. 17.00 ar diskuseju “Socialuos lūmys saimē: tradicionalais i maineigais” piļs Sorkonejā zalā. Diskuseju vadeis Rēzeknis Tehnologeju akademejis asociātuo profesore Angelika Juško-Štekele. Piečuok, 19.00, koncertu Lūznovys muižys kapelā snīgs Cēsu Baptistu draudzis zvonu ansamblis “Soli deo gloria“. Piec koncerta byus dīvkolpuojums.
Ari Zīmeļlatgolā byus na mozums interesantu nūtikšonu. Baļtinovys Kunga Jezus Kristus pasludynuošonys katuoļu bazneicā byus īspieja pīsadaleit V. Supes albuma “Latvijas simtgadei” prezentacejā, bet Bolvu Vyssvātuokuos Treisvīneibys katuoļu bazneicā nūtiks kristeiguos dejis ar muosu Diānu.
Sovukuort Stiernīnis Svātuo Laurencija Rūmys katuoļu bazneicā nūtiks Rēzeknis Juoņa Ivanova muzykys vydsškolys steigu kvarteta koncerts “Atveriet durvis Jēzum” ar naseņ myužeibā aizguojušuos dzejneicys Paulīnis Zalānis gareigū dzeju.
Daugovpilī byus īspieja pagasteit vysūs Bazneicu kolna dīvnomūs, uzzynojūt koč kū jaunu par kotrys bazneicys i draudzis viesturi. Mārteņa Lutera katedralē byus unikala īspieja izdzeivuot Sanktpēterburgys Filharmonejis bīdreibys jaunīšu kamerkūra izruodi “Eņģeļa ēnā”, kas veiduota kai susātivu teatris iz gareigūs tekstu i krīvu Sudraba laikmeta dzejnīku tekstu pamata.
Vyss Bazneicu nakts Latgolys nūtikšonu saroksts apsaverams ite.
Bazneicu nakts ir aicynuojums iz sasatikšonu ar bazneicu kulturys i muokslys montuojumu, gareigū muzyku kotram, kurs gryb ari meditativu klusumu i lyugšonys sveču gaismā. Itei nūtikšona ir praktisks veids, kai veicynuot dažaidu konfeseju i draudžu vīnuoteibu.


text:
Ministreja ir sajāmuse vaira kai 400 īrūsynuojumu, ideju, konkretu pīduovuojumu par regionā doromim pasuocīnim izjiemejdarbeibā, izgleiteibā, infrastrukturys izlobuošonā i cytuos sferuos. Vysi īrūsynuojumi teik strukturāti izviertieti ekspertu grupuos, atrūnūt svareiguokūs doromūs aktivitašu vierzīnus, kas izsokomi atslāga vuordūs – mobilitate, sadarbeiba, resursu pīeimameiba, iniciativa.
2012. goda 11. aprelī Daugovpiļs Universitatē nūtiks regionalais forums „Iespēju Latgale”, kurā kotrs interesents varēs īsapazeit ar sajimtim īrūsynuojumim i giut īskotu ideju apkūpuošonys i analizis procesā. Forumu vadeis Haralds Burkovskis i tymā pīsadaleis ari vairuoki ministri (vidis aizsardzeibys i regionaluos atteisteibys ministrs Edmunds Sprūdžs, ekonomikys ministrs Daniels Pavļuts i c.). Kotrs interesents teik aicynuots pīsaregistrēt daleibai forumā VARAM sātys lopā īsnādzūt ANKETU. Tim, kas nabyus Daugovpilī iz vītys, byus vareiba viertīs forumu ari škārsteikla puorraidē VARAM sātys lopā.


text:
Intervejis autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv
Ļauds runoj ka pyrmais īspaids ir tys truopeiguokais. Izaruoda – na vysod. Didzis Kozlovs nu hip hopa apvīneibys “Latgalīšu reps” nav nu klusātuoju, kai es beju īsadūmuojuse. Pats atzeist, ka varātu gari i plaši runuot, tok lobuok – eisuok. Jis atkluoj, ka ar mugorsūmu iz placu ir bejs Kubā, Peru i Maču Pikču i ka aizviņ nav puorlīcynuots par sovu latgalīšu volūdu. Saruna par laiku pyrma “Latgalīšu repa”, par apvīneibu LRF nu Felicijanovys, hip hopu, Latgolys piļsātom i ticeibu sovim spākim.
Pastuosti eisi par sevi, kū dori kasdīnā, kur esi vuicejīs i tt.
Itūšaļt dzeivoju i struodoju Ludzā. Piec 12. klasis beju puorsacieļs iz Reigu. Leidza pajiemu ari sovu puornosojamū īrokstu studeju. Raudzeju studēt datorteiklu administriešonu. Saprotu, ka datorā puorzynu viņ muzykys apstruodis programys i, ka gūdeigi, vaira nikuo zynuot nagrybu. (smejās) Vaira raksteju muzyku nakai vuicejūs, deļtam pyrmuos sesejis laikā izliemu īt paceli. Atdzeivuoju div godus Reigā i atsagrīžu Ludzā. Īsastuoju RTU SESMI (Reigys Tehniskuos universitatis Storptautiskūs ekonomiskūs sokoru i muitys instituts – aut.pīz.) Daugovpilī, kab jau byutu koč vīns diploms, dorbs i mamai byutu mīreiga sirds. A niu struodoju i dorbā, i repā. (smejās) Rokstu dzīsmis, kod ir laiks.
Kai jiutīs piec Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2017” i trejom statuetem?
Bolva, prūtams, nabeja mierkis. Da tam vyspuor nikuo nazynuoju par taidu goda bolvu “Boņuks”, tys beja nagaideitai. Jutūs leidzeigi kai Boņuks 1991. godā! (Didzis valk paralelis ar Juoņa Streiča kinu “Cilvēka bērns”, kas izguoja 1991. Godā – aut.pīz.) (smejās) Paļdis par tū, ka asam nūvārtāti, i paļdis par atbolstu! Beja cīši pateikami. Tys mums lyka saprast, ka muzykai juopīsavierš nūpītnuok, deļtam ka klauseituoju pulks augs i jī drūši viņ kotru nuokušū dzīsmi viertēs striktuok. Nikas pa lelam nav mainejīs. Juostruodoj tuoļuok. Navar tai, ka pajiemi treis Boņukus, aizguoji, mugoru aizgrīzs, i vyss. Es principā i nadūmoju apsastuot.
Kaids beja tovs ceļš leidz “Latgalīšu repam”?
Ar latgalīšu volūdu asu pazeistams nu bierneibys, kod baba ar tāvu runuoja nazkaidā maņ nasaprūtamā volūdā, kura tamā laikā maņ izaklauseja dyžan smīkleiga. Ludzā pamata volūda beja krīvu, par speiti tam, ka vuicejūs latvīšu školā. Maņ klasē beja treis cylvāki nu lauku, kas runuoja latgaliski. Viļakā dzierdieju latgalīšu volūdu, gasteidams pi babys muosu. Vaira ar latgalīšim suoču kontaktētīs dorbā. Pyrma godu treju voi četru i div vuordus latgaliski navarieju salikt kūpā. Napaseņ beju Modyunē – dzierdieju latgalīšu volūdu, i saprotu – nui, latgalīšu volūdai ir tys ritmys, kas ir cīši svareigi deļ repa. Maņ vysod ir patykuse latgalīšu volūda, kas skaņ šmukuok i breivuok nakai latvīšu literaruo volūda ar plotajim patskanim i garumzeimem.
Runojūt par “Latgalīšu repu”, nu munys pusis tū laikam navar saukt par atsagrīzšonu. Dreižuok atsagrīze Ivo (Ivo Grigalis ir ūtrs apvīneibys “Latgalīšu reps” dalinīks – aut.pīz.) ar sovys daiļradis pyrmsuokumim. Leidzeigi kai i jam, maņ ceļš beja cīši gars – “ar mugorsūmu iz placu”, kurā ir dasmitim vysaidu kladeišu ar tekstim latviski i krīviski, i naatjamamu pīredzi ritma sajiutā. Interese par repu maņ roduos deveņu godu vacumā, kod vacuoki mani aizsyuteja iz Saulkrastim, iz nūmetni, kur maņ beja breakdance i basketbols. 2001. godā munuos rūkuos tyka kasete (vāluok ari CD) ar 12 Ivo aba Uļtimata dzīsmem. Divejis – “Vysu, kū tu saskoti” i “Kas te nūteik?” – beja latgaliski. Mes ar Ivo asam seneji draugi, i 2006. godā Ivo pīduovuoja īraksteit dzīsmi latgalīšu volūdā, bet es atsasaceju – tryuka puorlīceibys par volūdys prasšonu. Saprotu, ka navaru latgaliski… Es tok navaru kaidam nu molys praseit, kab maņ saroksta tekstus! Repā tai parosti nadora.
21.gs pyrmuos desmitgadis vydā tu beji saisteits ar LRF nu Felicjanovys? Pastuosti, voi tev ir kaids sakars ar itū apvīneibu.
Nui, godus pīcpadsmit atpakaļ mes īsapazynom, jī brauce pi manis iz studeju. Suocem kontaktētīs. Kai jau mozā piļsātā, vysi vysus pazyna. Tys beja laiks, kod varēja dabuot pa golvu, beja pylns ar skinhedim. Jī raksteja nazkū sovu latgaliski, mes – sovu krīvyski. Piečuok pi LRF Igora Prikuļa nu kaida 2012. goda divatā rakstejom krīvyski. Jam gribējuos raksteit krīvyski, maņ – latgaliski. Bet latgaliski maņ nabeja īspieju. Beja moments, kod saprotu, ka krīvyski vysu asu pasacejs i maņ apnyka. Ari auditorejis tryuka. Maņ cīši pateik juo pīeja muzykai, kotrai nūtei i vuordam juobyut sovā vītā. Jis var taiseit vīnu dzīsmi pusgodu, godu. Tu navari i raksteit, i producēt muzyku – gryuts sēdēt iz div krāslu. Sarakstejom ostonis dzīsmis, kurys nivīns nadzierdēja. Jis gribēja laist tautuos tod, kos byus vysmoz 15 dzīsmis. A maņ apsalaide rūkys.
I tod ruoduos ideja par “Latgalīšu repa”augšamceļšonu?
Teksts dzīsmei “Skots pa lūgu” maņ atguoja 2016. goda decembrī, bet Ivo interveja ar Teni (Tenis Bikovskis intervēja Ivo Grigali raidejumā “Pi myusim Latgolā” – aut.pīz.) beja nuokušuo goda pavasarī. Iz kaida pamata maņ tys teksts atguoja… Nazynu. Golva suoce generēt latgalīšu vuordus, i saprotu, ka es varu koč kū pīraksteit. Vīns nu nūsaukuma variantim Ivo beja “Fraņcs Kemps”. Bet es saceju: “Nā? Varbyut nā?” Es i nimoz nazynuoju, kas jis taids ir! (smejās)
Aprelī īrakstejom dzīsmi, majā – filmiejom. I tai vyss aizguoja. Beja maņ taida sajiuta, ka ar repu nūsadorboju jau 20 godus, bet nikas nav izdareits. Ir čupa tekstu, bet taustamā formatā nikuo nav. Par albumu tūlaik teišom nikuo nadūmuojom, bet klipu gon gribieju. Maņ pateik, ka ar Ivo ir cīši raita sadarbeiba, jis nikur nav juovalk, juostum.
Varbyut i labi, ka mes ar Ivo asam par taidu gobolu. Idejis rūnās, kod mes sasateikom i runojam. Jis nūlosa sovys div teksta rindenis, es pīloboju, atīt muzyka i aizīt – taisom dzīsmi. Tai atīt vīns, ūtrs, trešs… Struodojam. Sarunojam studeju, īrokstom, gaidom rezultatu.
Kod varim gaideit albumu?
Vīnnūzeimeigi itūgod. Drūši viņ iz rudiņa pusi.
Kas roksta tekstus “Latgalīšu repam”?
Kotrs sevi cīnūšs repers sovus tekstus roksta pats. “Latgalīšu repam” nav ghostwriteru (nu angļu volūdys ‘spūku rakstnīks’ aba ‘kaids, kas roksta tekstus kaidam cytam’ – aut.pīz.). Vysys muzykaluos idejis i tekstus dūmojam i rokstom poši. Ar muzyku paleidz bejušī ceha dūmubīdri nu Ludzys i uorzemu producenti. Dorom vysu, lai nabyutu vīndabeiga i nainteresanta skaniejuma.
Kaidu muzyku pats kasdīnā klausīs?
Muzikalais radiuss mums ir cīši plašs. Zynoms, vyslobpruotuok es klausūs štatu vacuos i jaunuos školys repu. Kab tu byutu daudzpuseigs muzykā, ir juosaklausa vysaidi žanri. Krīvu šansons ir vīneigais žanrs, kuru es nikod nasaprasšu! (smejās) Es naradzu tū kai muzyku.
Maņ cīši pateik Kendriks Lemars (Kendrick Lamar). Jam nav ni bekvokalista, ni kuo – vīns pats izīt iz skotivis i vysim vyss skaidrs.
Kas nūsoka repa kvalitati – bīts voi teksts, voi obi?
Gon bītam, gon tekstam juobyun leidzsvorā. Bīts parosti reši īkustynoj, ka iz juo nav ritmeiga, golvu reibynojūša teksta. Teksta saturam ir lela nūzeime. Reps nav dainys, kas nūlaseitys zam muzykys. Tu cīši struoduoj ar tū, kab atteisteitu teksta ritmiku. Kotrai rindeņai var byut desmit varianti, kai tu jū nūlosi. Tod izavieliej pošu golvonū variantu.
Ir juodalīk rūka pi vysu detaļu, cytaiž tys var puoruok duorgi izmoksuot. Ir jau taidi, kas sataisa sprostu i cīši lipeigu pīdzīduojumu, izlīk iz svaigys, kvalitativys muzykys, i dzīsme aizīt. Publikai vaira nikuo i navajag.
Kai tev saīt sadzeivuot ar atpazeistameibu i publicitati? Maņ ir radīs prīkšstots, ka tu esi introverts cylvāks.
Atpazeistameibu es eisti naizjutu. Prūtams, piec “Boņuka” vysi gaideja, praseja intervejis. Es saceju: “Pagaidit!” (smejās). Intervejis mani mulsynoj, tai ir. Vysjau vaineiga ir volūdys barjera, saprūtu, ka narunoju tai, kai vajadzātu. Ka gūdeigi, es nagrybātu byut atpazeistams, grybu taiseit muzyku i snēgt koncertus. Maņ pateik sajiuta – izej iz skotivis i cylvāki tev atbiļd koč voi ar tū, ka jī ir atguojuši tevi pasaklauseit.
Maņ ruodīs, ka tipisks ekstraverts vysod ir atvārts, komunikabls, kompanejis dvēsele, bet bīži viņ jam nav sovys privatuos dzeivis, syltuma dvēselē voi sirds dziļumūs. Es sevi skaitu gon pi introvertim, gon pi ekstravertim. Ik pa laikam maņ pateik pabyut vīnam, padūmuot par dzeivi, īslēgt kaidu jaunu bītu, uzraksteit kaidys puors rindenis, īspiejams, jaunai dzīsmei. Taidā veidā es daboju energeju, kū dūt cytim. Maņ pateik byut sabīdreibā, daleitīs ar jaunu informaceju. Bet, zynoms, nu ilgys cylvāku kluotbyutnis sagurstu. Juosagloboj mīrs i dinamika storp obom pusem.
Voi byut latgalīšam itūšaļt ir moderni, kai tev ruodīs?
Taids vaicuojums… Tys atkareigs nu tuo, voi cylvāks/jaunīts sevi skaita par modernu taišni Latgolā. Voi jis jiut sevī latgaliskumu. Ka bārnā tys ir īlykts, tod tys byus. Ka reidzuons interesejās, taitod latgaliskums ir stileigs.
Agruok nivīns sabīdreibā Ludzā latgaliski narunuoja. Niu sateic cylvākus, kas vysu dzeivi ir runuojuši krīvyski, bet niu jī runoj jauktā latgalīšu i krīvu volūdā. I jim tys pateik. Izaruoda, ka Ludzā daudzeji cylvāki runoj latgaliski. Tys cīši prīcej!
Voi naasi planavuojs atsagrīzt Reigā?
Vakar par tū dūmuoju! (smejās) Tys ir daudz nu kuo atkareigs. Maņ ruodīs, ka, puorsaceļūt iz Reigu, latgaliskums pagaiss. Sevkurā gadīnī puorsaceļšona nav vīnys dīnys lāmums. Varbyut piec goda. Es Reigā asu dzeivuojs, redzi, atsagrīžu. Studejūt RTU, dzeivuoju ari Daugovpilī, kas kai piļsāta maņ napatyka. Ruodejuos taida palāka i sveša. Rēzekne maņ ari cīši napatyka pusaudžu godūs, niu vyss ir cytaiži – Rēzekne ir atdzymuse. Storp Daugovpili i Reigu, es, prūtams, izavālātu Reigu.
Atsasaucūt iz “Latgalīšu repa” dzīsmi “Es tycu”, – kam tu pats tici?
Tei ir myusu ūtruo dzīsme. Es raksteju par tū, kū asu pats puordzeivuojs. Zynu cīši daudz gadīņu, kod jaunīši ir īstyguši pūrā, naspiejūt nūviertēt sovys īspiejis. I jī vīnkuorši nūlaiž rūkys, nalītdereigi pīlītoj pruotu voi izškierdej sovu laiku. Es tycu, ka cylvāks vysod varēs sevi atrast, izīt nu sovys rutinys, atrast sovu lobuokū pusi. Ka tu iz nazkū ilgi tīksīs, tod tū sasnēgsi. Es tam tycu. Ticeiba ir plašs jiedzīņs. Kotram jei ir sova. Ka pats nikuo nadareisi, tod nikaidi spāki napaleidzēs. Juotic pošam sev. Var nūkrist, i tys dūs vēļ leluoku spāku īt iz prīšku. Bet vajadzeigi ari spāki, kab pīsacaltu.
Karteitis nu Didža privatuo arhiva


text:
Vīsturs Kairišs »
Saruna ar kinys “Piļsāta pi upis” golvonū akteri Dāvi Suharevski
Roksta autoris: Laura Melne i Vineta Vilcāne Itūvosor vairuokuos Latgolys vītuos uzjēme Vīstura Kairiša kinu “Piļsāta pi upis”. Tuos golvonais akters ir divdesmit četrus godus vacais DĀVIS SUHAREVSKIS nu Gaigalovys. Dāvis ir dzeivisprīceigs iSkaiteit vaira »
Lakuga.lv vaicoj tāvim: Parkū svareigi saimē ar bārnim runuot latgaliski?
Roksta autore: Sandra Ūdre Septembra ūtruo svātdīne ir Tāva dīna. Par itū svareigū veirīša miseju saraksteitys daudzys gruomotys. Bet latgalīšu tāvim par vīnu problemu vaira – kai īvuiceit sovu dzymtū volūdu, voi vyspuor tūSkaiteit vaira »
Foto šaļtenis nu kinys “Piļsāta pi upis” vosorys uzjimšonys pūsma
Režisora Vīstura Kairiša kinys “Piļsāta pi upis” vosorys fiļmiešonys perioda pyrmajā nedelē nūfilmātys vairuokys nūzeimeigys epizodis, informej kinys veiduotuoji. 14. julī Subatē nūsaslēdze Vīstura Kairiša spieļkinys “Piļsāta pi upis” vosorys fiļmiešonys perioda pyrmuo fiļmiešonysSkaiteit vaira »
Vīsturs Kairišs jaunū kinu “Piļsāta pi upis” uzjims latgaliski
Nu 9.juļa suoksīs Vīstura Kairiša jaunuos kinys “Piļsāta pi upis” golvonais filmiešonys periods, kas ilgs leidz septembram. Par filmiešonys vītom izraudzeitys taidys Latgolys piļsātys kai Kruoslova, Ludza i Rēzekne, dažys ainys tiks filmātys ariSkaiteit vaira »
Vīstura Kairiša kinā “Piļsāta pi upis” golvonū varūni tāluos Dāvis Suharevskis
Pošuos februara beiguos uzsuoks zīmys ainu fiļmiešonu Vīstura Kairiša jaunajai kinai “Piļsāta pi upis”, kas byus latgalīšu volūdā. Pyrmūs kinys kadrus uzjims Latgolā – Kruoslovā, Ludzā i Rēzeknē. Kinys golvonuo varūņa Anša lūmai apstyprynuotsSkaiteit vaira »
Akterus Vīstura Kairiša tūpūšajai kinai meklēs ari Kruoslovā
Portals lakuga.lv jau ziņuoje par aktiru atlasi Rēzeknē tūpūšajai režisora Vīstura Kairiša kinai “Piļsāta pi upis”, kas byus latgalīšu volūdā. Aktiru atlase turpynojās, i fiļmētīs grybātuoji aicynuoti iz kastingu Kruoslovā. Latgalīši, kuri gryb fiļmētīsSkaiteit vaira »
Vīsturs Kairišs: Latgalīši „skapī”
Pīduovojam režisora, latgalīša Vīstura Kairiša nūlaseitū runu Latgolys symtgadis kongresā 2017. goda 5. majā. Latgalīši „skapī” Latvejis symtgadis jubileja prīškvokorā, taipat kai daudzim, maņ ir juodūmuoj, kas maņ ir Latveja. Maņ Latveja irSkaiteit vaira »
Puordūmys par kinu “Melānijas hronika”
Roksta autors: Oskars Orlovs, 2.kursa magistra programys “Filologeja” students Rēzeknis Tehnologeju akademejā Beju iz kinys “Melānijas hronika” seansu, kū ruodeja GORĀ. Cylvāku pylns, i iz nuokamū seansu ari veiduojuos ryndys. Kina — kai jauSkaiteit vaira »
Kina “Melānijas hronika” pīdzeivuos pyrmizruodi ari Rēzeknē
3. novembrī Latgolys pyrmizruodi pīdzeivuos režisora Vīstura Kairiša kina, kas uzjimta piec rakstneicys Melanejis Vanagys atmiņu romana “Veļupes krastā” motivu, informej Latgolys viestnīceiba GORS. Kinys pyrmizruodē Rēzeknē pīsadaleis ari “Melānijas hronika” rodūšuo komanda. KinaSkaiteit vaira »
Kina “Pelikans tuksnesī” īkļauta festivala programā Austrejā
Režisora Vīstura Kairiša i operatora Ginta Bierzeņa dokumentaluo kina Pelikans tuksnesī nu 2. leidz 11. oktobram byus apsaverama Austrejā nūteikūšajā Let’s Cee kinu festivalā, kas īpazeistynoj Austrejis skateituojus ar kvalitativu kino nu Centraluos i Austrumeiropys vaļstu. Pelikans tuksnesī ir vīnaSkaiteit vaira »
Režisora Vīstura Kairiša kinu par Latgolu pyrmizruodeis kinofestivalā Šveicē
Portals diena.lv ziņoj, ka 28. aprelī pasauļa pyrmizruodi prestižajā dokumentalūs kinu festivalā “Visions du Réel” Nionā, Šveicē pīdzeivuos režisora Vīstura Kairiša poetiskais i filozofiski ītiļpeigais viestejums par Latgolu – “Pelikāns tuksnesī”. Kina asūt episksSkaiteit vaira »