text:
DVĒSEĻU - MYRUŠŪ PĪMIŅAS – DĪNA
Svātō Jōņa nu Damaskas lyugšona. Kungs, Valdnīk un cylvāku Mīļōtōj, voi teišam šei guļasvīta kļyus maņ par kopu? Voi liksi uzaust pōr munu golvu veļ jaunai dīnai? Lyuk, maņ prīškā stōv kops un nōve. Kungs, nu Tovas tīsas un myužeigajom mūkom es beistūs, tūmār ļaunu dareit napōrstōju, aizvīn jnu jauna sadusmoju Tevi, Dīvu, munu Kungu, un Tovu Vysuteirōkū Mōti, vysus dabasu spākus un munu svātū sorgeņgeli. Es atzeistu, Kungs, ka naasu Tovas mīlesteibas cīneigs, dreižōk jau strōpi un cīsšonas asu peļnējis. Tūmār, Kungs, voi es tū vēlejūs, voi nā, atpestej mani! Jo Tu atpesteitu kaidu taisnu cylvāku, voi tys byutu kas naparosts? Un, jo vīnu nanūzīdzeigū apžālōtu, - kas gon par tū breineitūs? Jo tī tok ir Tovas žēlesteibas cīneigi.
Bet atklōj maņ, grēcinīkam, Tovu breineigū žēlesteibu; parōdi Tovu mīlesteibu, lai muns ļaunums napōrspēj Tovu naizsokamū lānprōteibu un žēlesteibu; un dori ar mani pēc Tova prōta.
Kristu, Dīvs, apgaismoj munas acis, lai es nōves mīgā naaizmīgu, un muns īnaidnīks nasoka: „Es jū uzvarēju”.
PŌRDŪMOM
Dzeive Kristū.
Šudiņ vērs zemes svātceļojūšō Bazneica seviškā veidā vīnojās ar cītēju Bazneicu, kas gaida myusu cālsirdeigū paleidzeibu. Pasateicūt myusu lyugšonom, žālsirdeibas dorbim, upurim un gavēšonai Bazneicas bārni, kuri škeisteitovā gatavojās uz leidzdaleibu svātū slavā, var ōtrōk īgyut Dīva Žālsirdeibas piļneibu un īīt myužeigajā svātlaimē – svātajā piļsātā, dabasu Jeruzalemē.
Nu Atklōsmes zynam, ka pēc nōves pastōv kotra cylvāka personeigō atbiļdeiba par sovim šōszemes dzeivē padareitajim dorbim. Dīvs taisneigi atmoksoj gon ticebas dēļ cītušajim, gon jūs vojōtōjim, gon ari atkritējim. Gaidūt pādejū taisneigū triumfu, ir jōprūt jau te, vērs zemes, izmontōt ar mīlesteibu tōs tīseibas, kas mums perspektivā ļaun īmontōt myužeigū dzeivi.
Tīseibas uz myužeigū dzeivi mums dūd ticeiba Jezum Kristum. Dīvs Tāvs atdeve Sova Vīnpīdzymušō Dāla rūkōs vysu – ari cylvāku dzeivi. Šōsdīnas Evaņgelijā mynāto Lazara pīceļšona nu myrūnim styprynoj myusu sirdīs šū ticeibu un garantej Jezus vysuvareneibu, pasateicūt kurai pasaules beigōs Jys uzmūdynōs ari myusu mīsas jaunai dzeivei un mes kļyusim par „jaunu radeibu”. Jau tagad, jemūt daleibu sadraudzeibā ar Kristu, myusim ir pamats cerēt, ka reizē ar Jū augšanceļsimēs, kod šei dzeive un šei zeme byus beigusēs, un sōksīs jauna zeme un jaunas debesis.
„Un Jezus sacēja: „Voi tod Es tev nasacēju, ka tu redzēsi Dīva gūdeibu, jo ticēsi?”” (Pr.A.F.Dzjuba)
Par škeisteitovu.
Saleidzynojūt ar dabasim voi eļni, škeisteitova cylvāka prīškā atsaklōj kai videjais stōvūklis storp tim. Katōļu mōceibā par škeisteitovu varam atrast elementus, kas ir tyvu dabasim, pīmāram, stypra cereiba dreiži redzēt Kungu, gon eļnei – cīsšonas, kas uz laiku līdz redzēt Kunga vaigu. Škeisteitovā obu stōvūkļu elementi sasateik un sasavej kūpā.
Škeisteitovas vēsture ir gara, tei aizasōkuse jau pyrms kristīteibas, bet sovā oficialajā mōceibā Bazneica tū īkļōve tikai pēc daudzim godim.
Vysa centrā ir Jezus Kristus, kurā nūteik myusu škeisteišona. Jys ir Mīlesteiba un Žālsirdeiba. Jys ir ari Taisneigais. Tikšonōs ar Jezu vīnmār ir „trinitara”, tys nūzeimoj, ka, sasateikūt ar Jezu, mes sateikam ari Dīvu Tāvu un Svātū Goru – vysu Svātū Trejadeibu, nu kuras sajemam piļneigas izleigšonas žēlesteibu. Svātais Augustins roksta: „Pats Dīvs pēc šōs dzeives lai ir myusu vīta”.
Škeisteitovas aktualitates pamatā ir cylvāka vōjō un grēceigō byuteiba, kura, nasaverūt uz tū, voi ari teiši tōpēc, dzeivoj ar cereibu myužeigi skateit MĪLESTEIBU. Tū apstyprynoj vīnkōršū cylvāku jautōjumi: „Voi tiks izpesteiti tī, kuri nav pazynuši Dīvu? Kas nūtiks ar mani, dziļi ticeigū, jo nagaideita nōve pōrsteigs mani ikdīniška grāka stōvūklī?” Jautōjumi par dabasim un eļni, ari par škeisteitovu, cylvākā raisa aktivas pōrdūmas par tū, kas jū sagaida pēc nōves. Šī jautōjumi ir reali un nanūvēršami, tūs nadreikst un navar aizmērst.
Škeisteitova ir grēceigū un vōjū cylvāku atteirejūšais stōvūklis, kas napīcīšams, lai, saskaņā ar sovu lelōkū cereibu un aicynōjumu, cylvāki varātu skateit Radeitōju vaigu vaigā.
Pyrmōk, nakai dogma par škeisteitovu tyka pasludynota, tū meklēja un par tū dūmōja daudzu paaudžu ticeigī. Bazneica divpadsmit godu simtiņu garumā atsaturēja paust sovu oficialū vīdūkli šajā jautōjumā. Bazneica uzaticēja laika pōrbaudei.
Kristiši izjuta īkšeju napīcīšameibu lyugtīs par myrušajim tyvinīkim, lai tī sajimtu myužeigōs laimes dōvonu. Myužeigū laimi raksturōja ar divim atslāgas vōrdim – mīrs un gaisma. Ticeigī lyudze, lai Kungs dōvoj myrušajim gaismu un mīru, ar tū saprūtūt Dīva tyvumu.
Ir atrosti 2. godu simtiņa beigu un 3. godu simtiņa sōkuma kopu akmiņu uzroksti, kas līcynoj par aizlyugumim. Pīmāram, veiskups Hirapolis Albertijs, kurs miris ap 2. godu simtiņa beigom, ir licis uz sova kopa akmiņa īkaļt vōrdus, kas līcynoj par dziļu ticeibu tam, ka lyugšona par myrušajim ir augleiga: „Lai kotrs, kurs saprūt šūs vōrdus, aizlyudz par Albertiju”. Leidzeigs lyugums losams ari uz kaida romīša kopa akmiņa Priscilas katakombōs (2.g.s.): „Lyudzu, jyus, ak, brōli, kod uz šejīni atnōksit, aizlyudzit…lai Vysuvarenais Dīvs sorgōtu Agapi myužeigi”.
Nu 5. voi 6. godu simtiņa sōkuma ir sasaglobōjuse cyta kopu akmiņu inskripcija, kurā runōts par myrušō dvēseles pesteišonu. Ticeigū vyspōrejū pōrlīceibu par lyugšonas īdarbeigumu atteiceibā uz myrušajim apstprynoj svātō Augustina lyugšona, kas rodusēs pēc jō mōtes Monikas nōves 397./398. godā. Jemūt vārā tōs nūzeimi vālōkā kristīšu teoloģijā, ir vērts tū citēt: „Tagad, kod muna sirds ir sadzīdējuse bryuci, kas varēja līcynōt par pōrōk lelu pīsakeršonu, es Tovā prīškā, myusu Dīvs, tovas kolpyunes nūdūmā leju jau piļneigi cytas osoras. Tōs, kas plyust nu myusu satricynōtōs dvēseles par brīsmem, kaidōs atsarūn vysi, kuri mērst Odumā.
Kaut ari muna mōte ir atdzymuse Kristū jau pyrms tam, kai jei škeirēs nu mīsas, un dzeivōja ar ticeibu un Tova vōrda slavynōšonu, es naatsaļaunu apgolvōt, ka nu tō laika, kod Tu jū atjaunōji kristeibā, pōr jōs lyupom nabyutu atskanējis nivīns vōrds, kas byutu pretrunā ar Tovom bausleibom.
Ak, bāda pat gūdōta cylvāka dzeivei, jo tei pavadeita, aizmērstūt par žālsirdeibu. Tai ka Tu tūmār grākus naskaiti brīsmeigōs dusmēs, mes paļōveigi ceram nu Tevis sajimt īcīteibu. Jo vai tod tī, kuri skaita sovus nūpalnus, naskaita Tovas dōvonas?! Ak, ja vysi cylvāki saprostu, kas jī ir! Kaut tī, kuri lepojās, lepōtūs Kungā!
Pēc breiža, ak muns Kungs un muna Dzeive, munas sirds Dīvs, es likšu molā vysus lobūs dorbus, par kurim ar prīku pasateicu. Es lyudzu, lai Tu pīdūtu munai mōtei jōs grākus.
Uzklausi mani Tō dēļ, kurs dzīdej myusu rātas, kurs tyka pīkolts pi krysta un, sēžūt pi Tovas lobōs rūkas, aizlyudz par mums!
Zynu, ka muna mōte reikōjās žālsirdeigi – jei nu vysas sirds pīdeve tim, kuri jōs prīškā beja vaineigi. Pīdūd ari Tu grākus, kaidi jai ir bejuši nu Pesteitōja kristeibas sakramenta dīnas. Pīdūd, es lyudzu, pīdūd jai, Kungs! Naej ar jū uz tīsu! Lai žēlesteiba ir lelōka par tīsu! Tovi vōrdi tok ir nakļyudeigi, Tu žālsirdeigajim apsūlēji žālsirdeibu. Tovas žēlesteibas dēļ jī ir žālsirdeigi; Tu apsažālōsi par tū, kuru apžālōsi, žālsirdeigs byusi tam, par kuru īsažālōsi.
Es tycu, ka tys, kū lyudzu, jau nūteik, bet pījem, Kungs, žēleigi munu lyupu upuri….”
Tōļōk svātais Augustins lyudzās ari par sovu tāvu un vysim tim, kuri ilgojās pēc dabasu svātlaimes, myužeigōs Jeruzalemes.
Pōrsteidz dedzeiba, ar kaidu Augustins lyudz Vysuvarenū dōvōt mōtei un tāvam myužeigū laimi. Jys labi zyna, ka vacōku galeigō „atsarasšonōs” vīta myužeibā ir atkareiga navys nu jō, bet nu Dīva. Tūmār jys ir pōrlīcynōts par sovas lyugšonas nūzeimeigumu. Augustins tic, ka jō lyugšona spēs aiznēgt Dīva mīlesteibu un ītekmēs Kunga lāmumu. Kaut ari Augustins ir līcinīks mōtes navainomajam dzeives veidam, tūmār nu dvēseļu apryupes jys zyna, ka tikai nadaudzi cylvāki spēj byut pa eistam breivi nu grāka, bet lelōkō daļa vyspōr naīvāroj Dīva bausleibas. Pazeit vīns ūtra īkšejū pasauli mes navaram, tōpēc ir napīcīšams pastōveigi lyugtīs par vysim, ari par tim, kuri pēc myusu vērtējuma ir dzeivōjuši labi.
Sv.Augustins roksta: „Laikā storp cylvāka nōvi un augšanceļšonūs dvēseles atsarūn nūslāpumainā vītā: mīra voi cīsšonu vītā atbylstūši tam, kū dvēsele ir nūpeļņējuse, dzeivōdama mīsā”.
Nav nūlīdzams, ka myrušū dvēselem ir vīglōk, pasateicūt dzeivū tyvinīku dīvbejeibai, upurātajom sv. Misem un zīdōjumim Bazneicai jūs nūdūmā. Tys gon paleidz tikai tim, kuri, veļ dzeivi byudami, ir peļnējuši, lai jim pēc tam byutu īspējams paleidzēt, jo ir tik ļaunuma pylni cylvāki, ka jūs dvēselem nikas vairs naspēs paleidzēt. Taitod, vērs zemes teik nūpeļneits, voi pēc dzeives beigom nūlaideigais dvēseles stōvūklis tiks apgryutynōts, voi tū byus īspējams atvīglōt. Lai nivīns nadūmoj, ka pēc nōves pi Dīva varēs gyut peļņu.
Tys, kū Bazneica parosti dora myrušū lobā, nav pretrunā ar apostolu uzskotu: „Mes tok vysi reiz stōvēsim Dīva tīsneša krāsla prīškā (Rom 14,10); „Lai ikvīns sajimtu olgu par tū, kū, mīsā byudams, darējis – lobu voi ļaunu”(2 Kor 5,10)., jo kotram, mīsā dzeivojūt, ir īspējams nūpeļneit, lai šī upuri jam paleidzātu. Tūmār vysim tī napaleidz, un tys ir dzeives veida atškireibu dēļ. Upuri pi oltora un zīdojumi, kas teik veļteiti par ļūti tykumeigi dzeivōjušajim myrušajim, ir kai pateiceiba; par na vysai lobim – lyugšona, lai Dīvs apsažāloj; sovukōrt, par ļūti lelim grēcinīkim, jo ari pēc nōves lyugšona jim vairs napaleidz, lai tei ir kai mīrynōjums dzeivajim. Upuri paleidz – voi nu lai ōtrōk tyktu sasnāgta pīdūšona, voi ari lai pazudynōšona nabyutu galeiga.
Katōļu Bazneicas Katehismā raksteits: „Bazneica jau nu poša īsōkuma ir turējusi cīnā myrušū pīmiņu un snāguse tim paleidzeibu, seviški ar Euharistijas Upuri, lai pēc atsateireišonōs jī varātu nūnōkt pi laimi nasūšōs Dīva skateišonas. Bazneica īsoka ari dūd zīdōjumus, upurēt atlaidas un veikt gondareišonas dorbus par myrušajim.
Snēgsim jim paleidzeibu un pīminēsim tūs. Jo Ijaba dāli tyka atteireiti, pasateicūt jūs tāva upuram, tōd kōpēc lai mes šaubeitūs, ka myusu upuri par myrušajim nasnādz jimm mīrynōjumu? Nasakavēsim paleidzēt tim, kuri jau aizgōjuši, un upurēsim par jim sovas lyugšonas” (Sal KBK 1475) (Nu grōmotas Z.Kijs OFM „Šķīstītava”).
***
Atlaidas Dīva prīškā atbreivoj nu laiceigōs strōpes par grākim, kas jau pīdūti. Tōs var sajimt kristītis, kurs atsarūn atbylstūšā dvēseles stōvūklī un ir izpiļdējis konkretus nūsacejumus. Kotrs ticeigais var sajimt atlaidas voi nu sev, voi upurēt tōs par myrušajim.
Atgōdynojam, ka laikā nu 1. – 8. novembram ir īspējams īgyut piļneigas atlaidas par myrušajim pi šaidim nūsacejumim: jōbyun Dīva žēlesteibas stōvūklī,( t.i., jōizsyudz grāki), jōpījem svātō Komunija, jōnūskaita Tāvs myusu…Es tycu…, un kaida lyugšona Svātō Tāva nūdūmā, izklausūt sv. Misi bazneicā voi apmeklejūt kopsātu un lyudzūtīs par myrušajim.
Latgalīte. Anneņas mōte. (3. turpynōjums)
„Anna, man pi tevis dareišona,” jauneklis nadrūši īsōce.
„Nui?” – breinōjōs Anneņa.
„Nui, maņ reit kvīši jōpļaun. Lels gobols. Voi navarātu atīt paleigā?”
„Es? Voi es?” – „Tu.” – „Voi tod jyus taidā svātdīnī strōdōsit?” – „Nā jau!… Pareit!” – „Nazynu. Es pi jyusu naasmu strōdōjuse. Voi grybēs tova mōte?” – „Mōte prasēja.” – „Mani?” – „Nui.” – „Nu?”
Īsastōja klusums. Azarmolā aizazvīdze zyrgs.
„Anneņ, voi varu pi tevi īīt dōrzeņā?” - „Kam tod?” – „Parunōt.” – „Soki vīn.” – „Te navar. Kaids veļ var dzērdeit… Redzēs kaimini, ka ilgi stōvu… Tev byus slykšōk.” – „Atej reit, kod Mōra byus!” – „Nā, Tev vīnai sokams.”
Jōņs īgōja dōrzeņā i nūsasāda iz puču dūbis styureiša, kur jū paslēpe jurģiņu myurs i nu garumgōjēju skotu, i nu kaimiņu sātu lūgu.
Anna sēdēja iz sūla, rītūšōs saules apgaismōta. Jōņs tagad vārōja jū tyvumā, pavysam klōt. Atausa atmiņā liktineigais saules rīts, kas jō sirdī īdedze guņsgrāku, i pōr lyupom, pošam namonūt, sōce plyust klusi atsazeišonas vōrdi.
Jōņs stōstēja nūsakaunējušajai jaunovai par nūrīta sauli, par blōzmainū azaru, par mogonom, par jōs pošas motu zaltu, par „večerinkas” jaunīšim, par sovim pōrdzeivōjumim tymā vokorā i jyutu rasšonūs, par ilgom, par ceiņu ar mōti i par izdabōtū atļōvi Anneņu precēt.
Jaunova klausējōs šajā runā ploti izplāstom, satymsušom acim, i jōs sirdī auga namīrs. Jei redzēja un saprota, ka Jōņs runōja tai, kai beja jam uz sirds. Jys runōja tik skaisti par jū pošu, plotaci Anneņu: apbreinōja jōs motus, pat acis i saleidzynōja ar puči, bet jei tok jutōs nagleita, panycynōta… Tagad Jōņa meikstais bolss i syltō, cīneibys pylnō volūda Annenis sirdī atlaidynōja ladu. Vys syltōk i syltōk jai palyka, koč jau metēs vokors i nu azara vylka vāsums. Jōņs beidze, bet klusums vaļdēja ilgi. „Aneit, par kū nikō nasoki?”
Anna pasavēre iz Jōņa. Tik mīreigs jys itū reizi beja! Voi tys ir tys pats Ūzulu Jōņs – lapnais un īdūmeigais bogōtnīks? Tod taids jys varēja byut?! Annai dūmas ritynōjōs vīna pēc ūtras, i jei vys klusēja.
„Anneņ!” – „Nui?” – „Īsi pi mani?” – „Nazynu.” – „Par kū?” – „Tovas mōtes baiļ. Nagryb jei mani i nagrybēs, namīļōs, gryuts maņ byus.” – „Aneit, es byušu ar tevi. Nabyus pi mōtis labi – īsim pasaulī.”
„Nā, mōtis navar pamest. Tu nabeji bōriņs i nazyni, kas ir mōte. Es to zynu…”
„Ak, es zynu: jei tevi īmīļōs, tyvōk īpazynuse.”
„Nazynu… Pyura maņ nav…”
„Maņ byus gona deļ obeju. Apsūli!”
„Pag. Runōšu ar tovu mōti.”
„Nā. Maņ apsūli, tod obeji ar mōti atīsim…, i ar svōtu…, i sadzersim… Vysu, kai vajag, izdareišu. Apsūli!”
„Pagaidi! Pareit pasceišu. Reit veļ pasalyugšu, padūmōšu. Pasoki mōtei: ka tu mani i pajimsi, par saimineicu es nabyušu. Byušu jai tikai meita, paklauseiga i laipna. Pasoki, ka Mōra paliks tepat, munā ustabeņā. Pasoki, ka maņ nav mōtis, par tū es jū mīļōšu kai eistū mōti… Pasoki…”
„Tod byusi muna?” – Jōņs prīceigi sauce.
„Nā. Pagaidi leidz pareitam. Ej tagad…,” i Anneņa īsasteidze ustobā. Gryuši nūkryta durovu kliņdžs, i vyss apklusa. Jōņs lēni izgōja nu dōrzeņa i nūgōja iz sovys sātys pusi. Nu mōkūņa izsleidēja opols, smaideigs mēness. (turpynōjums nōkušajā numurā)
Jaunōkōs ziņas.
Krīvijas katōļu Veiskupu Konferences sekretariata paziņōjums par divu prīsteru – jezuitu tāvu nūslapkavōšonu.
Dziļōs sārōs paziņojam, ka 2008. goda 28. oktobrī ap plkst. 21.00 pēc Moskovas laika Jezus Sadraudzeibai pīdarūšajā dzeivūklī Petrovkas īlā Moskovas centrā tyka atrosti nūgalynōti prīsteri-jezuiti: Otto Mesmers un Viktors Betankurs.
Otto Mesmers, Krīvijas pilsūņs, dzimis 1961. goda 14. julijā Karagandā (Kazahstanā), vōcu tauteibas katōļu daudzbārnu gimenē. Beidzis Reigas Romas katōļu goreigū seminaru un 1988. goda 29. maijā īsvēteits par prīsteri. Myužeigūs sūlejumus Jezuitu ordenī salicis 2001. goda 2. oktobrī. Nu 2002. goda beja par Jezus Sadraudzeibas Krīvijas regiona prīkšnīku.
Viktors Betankurs, Ekvadoras pilsūņs, dzimis 1966. goda 7. julijā. Jezus Sadraudzeibā īsastōjis 1984. goda 14. septembrī. Mōcējīs Argentinā un Vōcijā. Aizstōvējis doktora disertaciju pāvesta Gregoriaņu universitatē Romā. Nu 2001. goda strōdōja Krīvijā. Jys nūsadorbōja ar kandidatu sagatavōšonu īsastōšonai jezuitu ordenī. Obi prīsteri veice aktivu pastoralū dorbu sv. Ludviga bazneicā Moskovā.
Krīvijas Katōļu bazneicai tys ir lels zaudējums. Nu dzeives ir aizgōjuši dedzeigi prīsteri, kurus ticeigī ļūti mīļōja. Bazneica raida sovas lyugšonas uz žālsirdeigū Dīvu, lai Jys pījem nūnōvātū prīsteru Viktora un Otto dvēseles taisneigū mōjūkļūs un dōvoj jim Dabasu Vaļsteibu. Bazneica lyudzās ari par tim, kuri izdarēja šū brīsmeigū nūzīgumu, lai Dīvs dūd jim nūžālas želesteibu. Cylvāka nūgalynōšona ir smogs un brīsmeigs grāks, un kotram, kas tū ir izdarējis, ir jōsajem taisneiga strōpe. Bazneica cerej, ka Krīvijas tīseibsorgojūšōs instances spēs atrast nūzīdznīkus, bet tīsa un sabīdreiba jūs ļaunprōteibom dūs objektivu juridiskū un moralū vērtejumu. Myužeigū mīru dūd jim, Kungs!
29. oktobrī Moskovas Bezvaineigi Ījimtōs Jaunovas Marijas katedralē kardinals P.Pecci nūturēja sāru dīvkolpōjumu par nūgalynōtajim prīsterim. (www.katolik.ru)
ZIŅŌJUMI
3. novembrī Aglyunā Rēzeknes-Aglyunas diecezes prīsteru konference. Sv. Mise – pa plkst. 12.30.
Oktavas laikā par myrušajim dorbadīnōs nu 3. leidz 8. novembram kotru dīnu Aglyunas bazilikā vīna papyldus Mise – plkst. 12.00.
9. novembrī sv. Mises Aglyunā plkst. 10.00; 12.00; 19.00. Rageļūs – 10.00; Peipiņūs – 12.00.


c: text/html

text:
Škaunys pogosts
Škaunys pogosts irā Dagdys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pošu tuolais Dagdys nūvoda pogosts iz reitim. Pogostā dora tautys noms, pamatškola, biblioteka, feļceru punkts i katuoļu bazņeica.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
Viesturiskai Škaunys pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleiciņa Landskoronys pogostā. 1925 godā pogostu puorsauve kai Škaunys pogostu. 1935 godā Škaunys pogosta pluots beja 194 km². 1945 godā pogostā īstateja Krasnopolis, Meikšānu, Muiženīku, Pundoru, Škaunys i Šuškovys solu padūmi, a pogostu 1949 godā likvidēja. 1960 godā Škaunys solai daškiera doļu likvidātuos Pundoru solys, 1973 godā Muiženīku solys, a doļu Škaunys solys daškiera Pareču (Bierzeņu) solai. [2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Dagdys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit]
Škaumys pogosts tur rūbežu ar:
- Dagdys nūvoda Bukmuižys pogostu, Pareču pogostu, Svareņu pogostu;
- Ludzys nūvoda Istrys pogostu;
- Sīnuojis nūvoda Posyunis pogostu;
- Boltkrīvejis Republikys Vicebskys apgabaļa Verhņadzvinskys rajonu.
Dzeivuotuoji[pataiseit]
Škaunys pogostā dzeivoj 627 ļauds, nu jū 76,0% latvīšu, 12,0% krīvu i 9,8% boltkrīvu. 87% pogosta dzeivuotuoju Latvejis Republikys vaļščuonu.
Solys[pataiseit]
Škaunys pogosta ļauds dzeivoj 39 soluos.[4] Pošu leluos solys - Muižinīki, Krasnopole, Landskorūne, Škauna (pogosta centrys), Zamšoviki.
Saimisteiba[pataiseit]
Transports i saiteibys[pataiseit]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Sīnuoja-Škauna-Bukmuiža (P52) i nazcik vītejuos zeimeibys celi.[5] Dzeļžaceļa linejis pogostā navā.
Škaunys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Škauna" (LV-5695).[6]
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys regionalī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Leldīnu laika 3. svātdīne
Lyugšona. Kungs Jezu, lai Tova svēteiba, Tovs mīrs un Tovs prīks nōk pōr mani!
Nōc, Kungs Jezu, un esi Valdnīks pōr vysu munu byutni un atbreivoj mani nu pasakļaušonas ciļvēciskom jyutom, nu augstprōteibas, nu tukšas īdūmeibas, nu vysa, kas varātu byut par škērsli Tova Svātō Gora īdarbeibai.
Nōc, Kungs Jezu, nōc un pōrjem mani ar Sovu pazemeibas Goru, svātuma Goru, mīlesteibas Goru, lai es spātu mīļōt ar piļneigu mīlesteibu, bārna mīlesteibu.
Jezu, Žālsirdeiba! Es uzatycu Tev un pīdaru Tev tagad un uz myužeigim laikim. Slava Tev, Kungs! Aleļuja! ( Nu grōmotas „Lūgties kā Ķēniņa bērnam”)
PŌRDŪMOM
Līceibas spāks.
Mes vysi asam apostolu un Kunga pyrmū mōcekļu goreigī mantinīki. Vōrdi, ar kurim Jezus grīzēs pi apostolim, atsateic ari uz mums, kas asam uzajāmuši uz sevis pīnōkumu sludynōt Lobū Vēsti nōkamajom paaudzem tik ilgi, cikom Kungs naatsagrīzs, lai myus atbreivōt nu šōs nostas. Kungs mums šudiņ soka: „Jō vōrdā tiks sludynōta atsagrīzšona nu grākim un grāku pīdūšona vysom tautom, sōkūt ar Jeruzalemi. Jyus asat tam līcinīki.”
1. Līcinīki kam? - Vōrdus par myusu pīnōkumu līcynōt un sludynōt asam dzērdējuši jau symtim reižu. Vysi kristeigō pasauļa sludynōtōji cenšās jyusim īgolvōt, ka jyus – līcinīki. Tōpēc rūnās jautōjums: kam līcinīki? Līcinīks var aplīcynōt tikai tū, kū ir redzējis, kū zyna, voi kū ir dzērdējis. Myusim ir jōlīcynōj par tū, kō naasam redzējuši, bet tikai pījāmuši, nūtycūt myusu prīkšgōjēju līceibai. Tys ir ļūti gryuši. Myusdīnu Kristus līcinīku ceļā ir daudz brīsmu. Tōpēc jim ir jōizaceļ ar sevišku nūtureibu ticeibā un sevišku uzticeibu tū cylvāku autoritatei, kurus Dīvs pyrms myusim paaicynōja pi Sevis. Un kai lai tū izklōsta pasaulei, kura mōca naticēt autoritatem un naatzeit svātumus? Smogs krysts myusim ir nasams, smogs…
Kaidreiz, veļ seminarā, man gadējōs vīns students, kurs ļūti ceņteigi studēja Bībeli. Un tō dēļ jys gondreiž pazaudēja sovu ticeibu. Izarōda, ka ticiebu var pazaudēt ari taidā veidā -… studejūt Bībeli! Muns paziņa zynōja, ka svātais apostols Pōvuls leidz sovai atsagrīzšonai saucēs Sauls un beja dedzeigs farizeju pīkritējs. Tys pats Sauls vojōja kristīšus vysōs vītōs, uzskateidams kristīteibu par jaunu, naideigu sektu un par draudim sovai tautai. Taidā veidā jys izrōdēja ryupes par ebreju religijas teireibu. Un, drūši vīn, jam beja ļūti lobas sekmes sovā dedzeibā, jo jau sajēme nu vērsprīsterim atļauju vojōt kristīšus arī Sirijā. Un tai, muns paziņa uzdeve pats sev jautōjumu: kai vysefekteigōk ceineitīs ar kaidu dīzgon nūslāgtu kūpīnu? Elementari – pīteik kļyut par vīnu nu tōs lūceklim un mēginōt saškeļt tū nu īkšīnes. Pateišam, Sauls īkļyva Damaskas kristīšu kūpīnā, bet pēc tam vysu sovu misionara dedzeibu vērse pret…pogōnim. Muns paziņa tod īsadūmōja, ka ir īspējams taids scenarijs, ka Pōvuls teišuprōt cenšās īvylynōt pogōnus kristīšu kūpīnā. Daudzim ebrejim uzaturēšona vīnā kūpīnā ar pogōnim lykōs naīspējama un naīdūmojama. Naboga students īsleika šaubōs…
Un zynit, jō ticeibu izglōbe divi profesora teikumi, kurus jys izmete garumejūt seminara koridorā, studentu bora vydā, steidzūtīs nu vīnas klases uz ūtru… Profesors jam sacēja: „Tu aizmērsi par asni, kuru Pōvuls izlēja, kod jam nūcerta golvu par Kristu. Tu aizmērsti ari par līceibu, ka nav vairs ni heleņu ni ebreju, bet vysi ir apvīnōti Jezū Kristū”.
Maņ šys nūtykums palyka atmiņā uz vysu dzeivi. Nav īspējama ticeiba bez mūcekļu ašņa līceibas un bez cylvākim, kuri šū līceibu saprota un spēja nūdūt nōkamajai brōļu paaudzei. Tymā ir myusu līcynōšonas byuteiba – sludynōt par Jezu-Pesteitōju, kai myus tam mōcēja apostoli. Jo jī Evaņgelija patīsumu apstyprynōja ar ašņa zeimūgu. Nav lelōkas līceibas, kai mūcekļu ašnis. Tys ir ticeibas sākla.
2. Kai lai līcynojam? - Un tai, kai lai mes sludynojam Evaņgeliju? Mes navaram par sevi saceit, ka mes asam oculīcinīki. Mes asam tikai oculīcinīku līcinīki. Kurs nūticēs cylvākam, kas myusim saceis: „Es pats tū naredzēju, bet pazeistu taidus, kuri redzēja tūs, kas redzēja”? Ir acimradzami, ka vōrdi, kas baļsteiti uz taida vōrga pamata, nespēs nivīnu pōrlīcynōt par Patīseibu, kuru mes sludynojam šam pasauļam. Jā, ari mes poši na vōrdim īticējam, bet dzeives līceibai. Daudzi cylvāki beja kristeiti tik ļūti seņ, veļ zeidaiņa vacumā, ka tikai fotografijas un īroksti Bazneicas grōmotōs pīrōda tū, ka tys pateišam ir nūticis. Bet ir ari cyti pīrōdejumi. Tys ir īpašais dzeives veids, kuru mums nūdavuši vacōki. Tī ir tykumeibas principi un lyugšonas vōrdi, kas ir īsaspīduši myusu sirdīs tik dzili, ka ir saauguši ar myusu dzeivi uz vysim laikim.
Atcerūs vīnu nūtykumu, kuru man stōstēja Pūlijā. Ūtrō pasaules kara laikā Zamostjes piļsātas tyvumā hitlerīši izvede drausmeigu eksperimentu. Jī atjēme nu vacōkim un aizvede uz Vōciju ārīšu tipa bārnus, lai izaudzynōtu tūs Hitlera pīkritēju vōcu gimenēs. Ari šai vīnai sīvītei, taipat kai pōrejom, atjēme dālu. Pēc kara mōte pīlyka vysas pyules, lai bārnu sameklēt. Un tys jai izadeve ar Sorkonō Krysta organizacijas paleidzeibu. Nasaverūt uz ilgū atškērteibu, mōte jū uzreiz pazyna, bet zāns runōja tikai vōciski. Jys vysaidi ceņtēs parōdeit, ka jam dora pōresteibas. Jys uzskatēja, ka jō eistō gimene palyka Vōcijā. Un kaidu reizi nalaimeigō pūļu mōte, gondreiž ar spāku pīglaude bārnu sev pi kryutim un sōka klusā bolsā čukstēt jam ausī senu pūļu lyugšonu : „Dīva eņģeļ, muns sorgs, stōvi vīnmār maņ klōt”. Un ar pasamūdušos apziņas osorom zāns nadrūši turpynōja: „reitā, vokorā, dīnu un nakti, vīnmār esi gotovs maņ paleidzēt…” Nu sirds dziļumim, nu apspīstōs atmiņas bezdibiņa, atausa Kristus līcinīku vōrdi, bolss, kas pōrīt nu paaudzes uz paaudzi. Jo līceiba – tī ir dorbi, tys ir dzeives pīmārs.
Par tū runoj šōsdīnas ūtrais lasejums: „Un nu tō mes zynam, ka pazeistam Jū, jo pyldam Jō bausleibas. Kas soka: „Es Jū pazeistu”, bet Jō bausleibas napylda, tys ir meļs, un jymā nav patīseibas. Bet, kas izpylda Jō Vōrdu, tymā pateišam Dīva mīlesteiba ir pīsapiļdējuse. Nu tō mes zynam, ka asam Jymā.” Bausleibu īvārōšona ir elementara līta, jo bausleibas izmaina dzeivi. Dīmžāl, daudzi dzeivoj tikai nu reita leidz vokoram, pat namēginojūt pīdūt sovai dzeivei kaut kaidu jāgu. Bausleibu īvārōšona pōrvērš dzeivi par līceibu un pīdūd tai apostolisku raksturu un spāku. Dzeive, pasateicūt bausleibom, teik pīpiļdeita ar patīseibu.
Jyus vysi asat Kristus, Dīva Dāla, augšanceļšonōs līcinīki. Caur apostolu dzeivi un nōvi jyus sajēmet ticeibu. Tagad ir pīnōkuse jyusu kōrta līcynōt par Kristu vysai pasaulei. Jys izmainēja šū pasauli. Tei nav sakriteiba, ka myusu mentalitate padora myus atškireigus nu cytu religiju pīdereigajim. Bausleibas izmaina myusu dzeivi, un dūmas par Aušancālušū dūd mums spōrnus. Jo ir pīsapiļdējis apsūleitais: nōves vairs nav! (MMK nu www.katolik.ru)
Trejsvīneigais Dīvs.
Taitod, Jezus ir dzeivs! Lels un naizsokams beja Jō draugu prīks, kod jī otkon varēja sasatikt ar Jū, pīsaskart Jam, runōt ar Jū. Kotru reizi, atnōkdams pi draugim, Jezus jim pastōstēja daudz svareigu lītu. Jys skaidrōja jim Sovu cīsšonu un nōves jāgu, skaidrōja Sovas misijas nūzeimi. Jys pōrlīcynōja jūs par tū, ka Jys pateišam ir Dīvs, un jī sōka saprast, ka cylvāka veidā jim dōvoj sovu draudzeibu pats Dīvs. Jezus jim pastōstēja ari par Sovim nōkūtnes plānim atteiceibā uz cylvākim – tys ir: uz mums. Jo Jys atnōce na tikai deļ tim, kurus satyka Sovas šōszemes dzeives laikā. Jys atnōce vērs zemes ari myusu dēļ. Jam beja vajadzeigi paleigi, kuri varātu cytim cylvākim pavēsteit tū, kū jī beja dzērdējuši nu Pesteitōja. Jys apsūlēja, ka naatstōs Sovus draugus leidz pasaules beigom.
Tūmār Jys palyka kūpā ar jim pēc Sovas augšanceļšonōs tikai četrudesmit dīnas. Pēc tam Jezus atsavadēja nu apostolim un uzkōpe debesīs. Kas tod beja jōdora tōļōk? Kai izpiļdeit Jezus grybu? Kū saceit cylvākim? Vīnkōršajim zvejnīkim, apostolim, nabeja pīredzes oratora mōkslā. Bet sludynōt ļaužu pulka prīškā nav nimoz tik vīnkōrši. Ar kū sōkt? Un kur? Te, Jeruzalemē, Jezum beja pōrōk daudz īnaidnīku. Mōcekļus var sagyusteit un nūmūceit taipat kai Mōceitōju. Bet uz kurīni īt? Pi svešim, napazeistamim cylvākim? Bet voi jī nūticēs, naapsmīs?
Cikom Jezus beja vērs zemes, vyss beja tik labi! Kūpā ar Jū varēja ni nu kō nasabeit. Kod Jys stōstēja mōceklim, kas jim jōdora, jī prīcōjōs – tik skaisti izaklausēja vyss, kū Jys beja īcerējis. Bet tagad, kod jī palyka vīni, jī apjuka, un cīši, ļūti cīši īsaslēdze mōjā. Jī dūmōja, apsasprīde, bet vyss beja bezjēdzeigi. Vōjim, nūžālojamim un navareigim, jim beja vajadzeiga paleidzeiba. Tōpēc jī lyudzēs tai, kai jūs beja mōcējis Jezus.
Desmit dīnas jī pavadēja kūpeigōs lyugšonōs, uztycūt Dīvam vysas sovas bailes un šaubas. Jā, jī grybēja izpiļdeit tū, kū Jys gaida nu jim, bet nazynōja, kai tū izdareit. Jī dedzeigi lyudze Dīvam paleidzeibu, uzatycūt Jam vysā. Jo jī zynōja, ka Jezus drūši vīn paleidzēs izpiļdeit tū misiju, kuru Jys pats jim beja uzticējis. Jō Jam beja labi zynoms, cik jī ir vōji.
Un jī nabeja kļyudējušīs. Dasmytajā dīnā jymūs kaut kas krasi izamainēja, Jī saprota, kas ir jōdora, un golvonais – jī vairs nasabeida. Sēdēt aiz slāgtom durovom vairs nabeja izturami, un jī izgōja nu mōjas. Pīters, kurs veļ pavysam naseņ nauzadrūšynōja atsazeit pat kolpyunei, ka pazeist Jezu, sōka sludynōt par Jū lelam ļaužu pulkam. Jō vōrdi īsaspīde daudzu cylvāku dvēselēs, un jī nūlēme sōkt jaunu dzeivi.
Kai tys varēja nūtikt? Kas par īmesli šaidom pōrmaiņom? Tys tok ir veļ lelōks breinums, nakai tys, ka jī vīnā mirklī izvylka daudz daudz zyvu!
Breinumus dora tikai Kungs Dīvs. Un ari šū breinumu izdarēja Jys. Bet šys breinums ir pavysam cytaids, nimoz naleidzeigs īprīkšejim. Atcerēsimēs!
Mes runojam par tū, ka pasaules radeišona ir eists breinums: nu vīna moza gryudeņa izaug varens kūks, un kauli poši saaug. Vyslelōkais breinums – Vysuma rasšonōs nu nīceiga gryudeņa, kas mozōks par smiļšu gryudeņu. Tū vysu izdarēja Dīvs. Pasaules radeišonā Jys atklōja Sevi kai vysa Pyrmsōkums, kai Vysa Tāvs.
Bet mes zynam ari tū, ka cylvāki sovas vaines dēļ sabūjōja piļneigū Jō rūku dorbu. Jī nūnōce konfliktā ari ar pasaules Radeitōju – Dīvu. Tōpēc Jys nūlēme atklōt Sevi cylvākim cylvāka izskotā – Jezū. Jyus zynat, kai Jezus pīrōdēja, ka Jys pateišam ir Dīvs.
Apostoli īsaklausēja kotrā Jō sprediķa vōrdā, jī beja vysu Jō breinumu līcinīki un pōrsalīcynōja par Jō Augšanceļšonōs realitati. Bet, lai jī varātu īgyut spēju izpiļdeit misiju, kuru jim uzticēja Jezus, jim beja jōpōrsamaina īkšeji. Un tod Dīvs izdarēja jaunu breinumu un pīpiļdēja jūs ar Sovu Goru: ar gudreibu, lai jī zynōtu, kū saceit ļaudim; ar drūsmi, lai jī ni nu kō nasabeitu; ar mīlesteibu uz cylvākim, lai kotram cylvākam tyktu dūta īspēja izjust tū pošu lelū laimi, kaida beja lamta apostolim. Cytim vōrdim sokūt: vysa radeitō Tāvs ir vīnlaiceigi ari Dāls, kas myusu dēl kļyva par cylvāku, un Svātais Gors, kas mums dūd dzeiveibu, spāku un gudreibu. Mes pōrmatam krysta zeimi Tāva, un Dāla, un Svātō Gora vōrdā, lai kotru dīnu tū atcarātūs. (M.Muranova. „ Nasabeistit nu dzeives”)
Eisi stōsteni dvēselei.
Dīvs izglōbe.
Daudzi nu mums, skūlas godūs bejuši pionerūs un komjaunīšūs, ir audzynōti ateismā. Un tagad, breivajā vaļstī, na kotrs un na uzreiz nūnōk pi ticeibas un pi Dīva. Ikdīnas dzeivē mes vītā un navītā pīsaucam Dīva vōrdu, pa eistam pat naapsazynojūt, kū runojam.
Daudzi natic tam, ka Jezus Kristus ir Dīvs, natic breinumim, kurus Jys ir darējis. Parosti soka: o, jo es byutu redzējis tū ar sovom acim, tod, varbyut, ari ītycātu Dīvam. Un tai mes dzeivojam, kai paruna soka: „Cikom zibiņs naīspers, zemnīks napōrsakristeis.”
Leidzeigi dzeivōju ari es. Kaut ari kristeits beju, krysteņu koklā uzlyku tikai pyrms pīcim godim. Bazneicu apmeklēju apmāram reizi pusgodā, pi grāksyudzes gōju veļ ratōk. Sovā automašynā uz prīkšejō paneļa gon beju pīstyprynōjis Dīvmōtes svātbiļdeiti. Gōja laiks, un es pyrms kotra braucīņa sōku sovim vōrdim lyugtīs uz Kungu Dīvu un Dīva Mōti, jo standarta lyugšonu es nazynōju.
Un kaidu reizi, pošā vosoras plaukumā, mani „kēre zibiņs”: es tyvōjūs osam pagrīzīņam uz vīnas nu šosejom. Ōtrums maņ beja pavysam nalels – ap 40 km stuņdē. Asflats pēc leita beja mytrs. Pretimbraucūšō mašyna, naspādama izbraukt pagrīzīni, īlidōja munā jūslā – un mes sasaskrējam gondreiž „pīre pīrī”. Nu munas automašynas vasali palyka tikai divi pakalejī ritini un aizmugures lobōs puses durovas.
Es atsajēdžu tikai tod, kod mani jau beja izvylkuši nu mašynas, izlaužūt durovu atlīkas. Īraudzējis, kaidā stōvūklī beja šofera sēdeklis, mani pōrjēme šausmas: kai es tī varēju sēdēt? Bet… maņ beja tikai daži nūbrōzumi…, bet munā saujā kaut kaidā naaprokstamā veidā beja nūkļyvuse Dīvmōtes biļdeite nu mašynas paneļa. Nu kai lai te nasōc ticēt?! - Dīvs izglōbe!!!
Lōcs.
Kazaņas un Svijažas metropolitam Kirilam padūmju vara pīsprīde izsyutejumu. Leidz golam naaizvaduši, jū izsvīde nu viļcīņa naktī. Beja snīgōta zīma. Metropolits Kirils īkryta snīga kuponā, un palyka dzeivs. Ar gryuteibom izarōpis nu dziļō snīga, jys apsavēre apkōrt: taiga, snīgs – un nikaidu pazeimu, ka tyvumā byutu kaida apdzeivōta vīta. Jys ilgi brida pa dziļū snīgu un, galeigi izasitis nu spāka, apsasāda uz calma. Soltums jēme leidz kaulim, jo, izjamūt prīstera apgērbu, jam nikō cyta nabeja. Juzdams, ka tyuleņ nūsaļs, metropolits sōka skaiteit lyugšonas par mērstūšū pats sev. Pēkšni jys īraudzēja, ka jam tyvojās nazkas lels un spolvains, īsaskatēja – tys beja lōcs.
„Saplēss…”, beja pyrmō dūma, kas īsašōve prōtā, bet bēgt nabeja spāka, un – uz kurīni lai bāg? Lōcs pīgōja klōt, apūšņōja sādūšū un mīreigi apsagula pi jō kōjom. Nu miļzeigō zvāra plyuda syltums un bezgaleiga labvēleiba. Pasavōrtējis, jys izastīpe vysā augumā un, pasagrīzis pret metropolitu ar vādaru, sōka krōkt. Metropolits ilgi šaubējōs, skateidamīs uz guļūšū lōci, bet soltums lyka izaškērt: Kirils apsagula blokus lōčam un pagrīze pret zvāru te ar vīnu, te ar ūtru sōnu, lai sasasiļdeit, bet lōcs dzili elpōja un pyute jam vērsum sovu korstū dvašu.
Kod sōka aust gaisma, metropolits izdzērda tōlumā gaiļu dzīdōšonu. „Apdzeivōtō vīta natōli!” – prōtā īskrēja prīceiga dūma. Uzmaneigi, lai napamūdynōt lōci, jys pīsacēle. Lōcs ari pīsacēle, nūsapurynōja un gōzeleidamīs ībrida dziļōk mežā. Atsapyutušais metropolits dreiži vīn nūnōce nalelā cīmateņā, kur jū laipni uzjēme pyrmajā mōjeņā, pi kuras durovom jys pīklauvēja.
(Nu grōmoteņas „Lyudzit, un jums tiks dūts”)
Maijs – Dīvmōtes mēness.
Uzaticēsim Marijai.
Nivīns tryukums nav tik lels, ka napaleidzātu Marija.
Nikaidas līsmas nav tik draudūšas, ka tōs nanūvārstu Marija.
Nivīns uzbrukums nav tik spēceigs, ka tū naatsystu Marija.
Nikaidas apspīsšonas nav tik borgas, ka tōs naatvaireitu Marija.
Nikaida nakts tymsa nav tik lela, ka tū naapgaismōtu Marija.
Nikaidas sōpes nav tik stypras, ka tōs naapklusynōtu Marija.
Nikaidas bryuces nav tik stypras, ka tōs naizōrsteitu Marija.
Nivīns ceļš nav tik smogs, ka pa tū naizvastu Marija.
Nivīns vīntulis navar tikt tik aizmērsts, ka tū naatrostu Marija.
Nikaids kārdynōjums nav tik lels, ka tū naatraideitu Marija.
Nivīna kaisleiba nav tik stypra, ka nu tōs naatturātu Marija.
Nikaids zemes spāks nav tik lels, ka tū nasalauztu Marija.
Nikaida tymsas vara nav tik stypra, ka nu tōs naizrautu Marija.
Nivīns grēcinīks nav tik nīceigs, ka par tū naapsažālōtu Marija.
Nikaida lyugšona nav tik bezspēceiga, ka tū naizklauseitu Marija.
Nivīna dōvona nav tik moza, ka tū Jezum naaiznastu Marija.
Nivīna nastuņde nav tik smoga, ka tū uz dabasim naaizvastu Marija.
Lyugšona. Mōras zemes Karalīne, lyudz Dīvu par sovim goreigajim bārnim: par tāvim, mōtem un par jaunū paaudzi, kas īgrymuse kyutreibā un vīnaldzeibā, kam materialōs intereses ir kļyvušas par golvonū dzeives mērki. Pasorgoj jūs nu moldu celim, nu naticeibas pūsta. Paleidzi jim atrast ceļu pi Dīva, mūdynoj jymūs ilgas pēc ticeibas gaismas, pasorgoj tūs nu dvēseles tymsas.
Izlyudz jim Svātō Gora gaismu vysūs jū nūdūmūs un pasōkumūs, lai tī vaireitūs nu grāka, pasorgōtu sovu moraliskū teireibu un tīktūs pēc dvēseles cyldonuma.
Dōrgō Dīva Mōte, paleidzi jim atrast ceļu uz svātū Katoļu Bazneicu! Sapulcynoj vysus kristticeigūs Katōļu Bazneicas saimē, lai vērs zemes byutu vīns gonamais pulks un vīns ganeitōjs. Amen.
ZIŅŌJUMI
2. maijā Aglyunā Rūžukrūņa puļceņu salidōjums. Plkst. 11.00 Rūžukrūņs. Plkst. 12.00 sv. Mise, kuru vadeis V.E. Rēzeknes-Aglyunas diecezes veiskups J. Buļs.
3. maijā sv. Mises Aglyunā plkst. 10.00; 12.00; 19.00.
Bērzgalē – plkst. 9.30; Rušyunā – plkst. 11.00
Uzmaneibu! Nōkušais „Aglyunas zvaneņa” numurs iznōks 9. maijā


text:
Iļdzs
Iļdzs aba Geranimovys Iļdzs — catūrtais pošu dzilais Latgolys azars Aglyunys nūvoda Kastulīnis pogostā.[1] Azars subglacialā īlīknē Vīmyna kauprainē. Dybyns dyuņuots, molys stuovonys. Ītak nazcik ryuču i gruovu, leluokī nu jū Randovka (nu Leluo Kustaru azara) i ryucs nu Dubuļu azara. Ar Rušyunu saškir vīna nūtece, iz kurys da 20 godu symta 70 godim bejušys iudiņa patmalis. Azara vydums 36 milijons m³, iudiņs azarā samejuos 1,8 godūs, Azarā vīna azarsola (0,1 dekteru).[2]
Nu auguoju azarā aug nīdris, skūrstys, vylkuvāzys, šautrainis, skaļbi, gleivinis i cyti auguoji. Nu zyvu azarā dzeivoj osors, leidaka, plauds, karušs, snīdze, korpa, zuts, viedzele, repšs i cytys.
Azarmolā nazcik myudu.
Nūruodis i olūti[pataiseit]
- ↑ ezeri.lv
- ↑ Eņciklopedeja "Latvejis doba", Presis noms, 1998, ISBN 9984-00-312-4


text:
Dlužņovys piļs
Dlužņovys muižys piļs pastateita nu 1905 da 1911 godam jugendstiļa i eklektizma arhitekturā. Vaļsteibys zeimeibys arhitekturys pīminieklis. Muižys suodā izslivuo Madonys skulptura. Tān pilī dora Dlužņovys pogosta pamatškola.
Viesture[pataiseit]
19 godu symta suokuos Dlužņovys muižys vītā beja Laizānu sola. Laizānu zemi nūpierka puoļu muižinīki - bruoli Pīters i Julejs Dlužnevskis. Jū vuords atness muižys i pogosta pasauku. Godu symta ūtrajā pusē nu bruolim Dlužnevskim muižys zemi nūpierka Lītovys puoļu iņženers Stanislovs Kerbedzs. Juo sīva Eugeneja Kerbedza bejuse Puolejā izsliva dailis atspaidneica, deļ juos Dlužņovys pilī gastejuši daudzi zynomi dailinīki (vīns nu jūs M. K. Čurļoņs). Eugeneja Kerbedza iztaiseja lelu dailis dorbu kolekceju, cieški braukaleja da Italejai, kur īsapazynuoja ar jaunim redzīnim dailis pasaulī. Nu sevkura ceļuojuma jī atvede tepiejumus i cytys dailis lītys, taipoš i idejis, kai taiseit sātu i muižys suodu. Vysys idejis arreizi īdzeivynuoja dzeivē. 1925 godā vīnā nu piļs daļom, kur nazkod beja Eugenejis tepietova, atdareja gaļdinīku taiseitovu. Daudzi tepiejumu i mebeļu tyka iznycynuotys.
Muižys suods[pataiseit]
Suodu ītaiseja Kerbedzu saime 20 godu symta suokuos, tok praktiskūs dorbus padareja muižys vaļdeituojs - suodinīks I. Ksendzepolskis. Suoda pluots 22 dekteru, nu tū 2,2 dekteru iudiņa. Nu 1977 gods suods irā vaļsteibys sardzeibā. Tys irā vierīniskys parks ar 7 oporim, vysi opori saškierti. Vīnā nu oporim bejs net kruocs ītaiseits. Suodā bejuse lela kryumu i kūku vysaideiba, partū ka Kerbedzu puors nu dīnavydu ceļuojumim vysod atveds kaidu naviņ jaunu škiru. Suodā bejuse nazynoma itaļu dailinīka svātuos Jaunivis Marejis skulptura. Varams, ka poša saimineica atveduse. Aiz tuo ka skulptura beja maituota deļ laika, 1991 godā oroginalu puormeja ar dailineicys L. Vronevskys Madonys skulpturu.
Koordinatys: 56°21′29″N 27°15′38″E


text:
Broļim Latgaļim!!!! Atsaucitās!!!
Vasali Broļi Latgaļi!!!
Gribātu jivsam vinu irivsinojumu pidovot rakstāt sporta centra Latgaliski, lai zina kas ir nu Latgalis un vispor kas ir sovi cilvāki sovis tautis patrioti, kurim ruip sova volūda, sova izcelsma i Latgaļu tautis gors.
Dorgi Latgali nasit vinaldzeigi i pivīnoitās man itimā ideja par Latgalīšu voludis lītošonu sportacentrā jū nav skaistokis volūdus par sovu dzimtu jeb Mivsu gadiejumā Latgalīšu. Atmudinojit sovis patriotiskos jivtis pret Tavu zami un nakaunitas nu to ka asot Latgali.
Pidudit ka itis nav saiistats ar sportu bet vinolga Latgali turitas i asot vinoti!!!
PAR LATGALI!!!
virzulis22 rakstīja: muna baba sacie ka ustobā skaisti špaļeri!Asprots, kas asprots
Tev jābūt autorizētam, lai varētu atstāt komentāru. Varbūt vēlies piereģistrēties?


text:
Veice
Veice (anglīšu: effect, impact; krīvu: BoздeйcTBиe; latvīšu: iedarbība) — process, kurymā vīns subjekts, objekts ci pasaruodīņs puormej ūtru subjektu, objektu ci pasaruodīni, ar jū sasadūrdams i damāruodams sovu energeju, vari voi soveibys; taipoš - subjekta, objekta voi pasaruodīņa vareigums aizsuokt itaidu procesu.
Pīvadumi: cylvāka veice iz dobu, laitiešonys veice iz uodu, zuoļu veice, saulis spaitu vieleiguo veice, apleicis trūkšņa navieleiguo veice iz veseleibu, Radioaktivuo spaitīņa vuodeiguo veice.


text:
Skeletons
Skeletons - zīmine sporta atmeja, kuramā cylvāks brauc pa lads trasi ar seviškom napalelom kamaneņom. Itei sporta atmeja aizasuoce Sanktmoricā, Šveicejā. Vysuaugstuokais skeletona rāda īstots irā Vydtautyskuo Bobsleja i tobogana federaceja (FIBT). Skeletons Olimpiskajuos kaituos beja īslāgts 1928 godā, sasaveicīni skeletonā nūtyka da poš 1948 gods Zīmys olimpiskajom kaitom, piečuok itū sporta atmeju izjēme nu programys. Tok 2002 godā skeletons nu jauna beja īslāgts Olimpiskūs kaitu programā.
This is an excerpt from the article Skeletons from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Sarja
Sarja (latvīšu: Sarjanka, boltkrīvu: Cap’яHka) - upe Latgolā i Boltkrīvejā, Daugovys lobuos upmalis dataka. Tak car Dagdys nūvodu i Ludzys nūvodu Latvejā i Vicebskys apgabaļa Drysys (Verhņadzvinskys) rajonu Boltkrīvejā. Iztak nu Bižys azara Rundānu pogostā. Latvejis teritorejā upe 15 km garumā melioriāta, a Boltkrīvejis teritorejā cīši moz cylvāka puorgrūzeita. Zamyn datakys Muoļneicys 7 km garumā Sarja sadora Latvejis i Boltkrīvejis rūbežu. Upe aizasuoc Rāznovys kauprainē, tuoļuok tak car Dagdys kaupraini, a Boltkrīvejā car Polocka zamaini. Ītak Daugovā puors kilometru zamyn Drysys (Verhņadzvinskys).
Upis teciejuma vydsdaļā nadzeivojams apvyds, nazkodejuos solys tukšys, tok atrūnami vierteigi dobys i vaidu laiku pīminiekli. Upmalis prīžu mežūs i kluonu pļovuos daudzi ratu auguoju i dzeivinīku škiru, kurys īraksteitys Latvejis i Boltkrīvejis Sorkonajā gruomotā - mežoguo gladiola, malnuo žugure, bryunais luocs, zyvu dzeneits i cyti.
Upis teciejuma vydsdaļā nadzeivojams apvyds, nazkodejuos solys tukšys, tok atrūnami vierteigi dobys i vaidu laiku pīminiekli. Upmalis prīžu mežūs i kluonu pļovuos daudzi ratu auguoju i dzeivinīku škiru, kurys īraksteitys Latvejis i Boltkrīvejis Sorkonajā gruomotā - mežoguo gladiola, malnuo žugure, bryunais luocs, zyvu dzeneits i cyti.
This is an excerpt from the article Sarja from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.
Other languages


text: vysavac elektrolux, jezirkovy vysavac, - vysavace lux, vysavace listi, - test vysavacu, vodni vysavac, - prirucni vysavac, vysavac, - nejlepsi, akcni cena, - krbovy vysavac, kde jsou nejlevnejsi, - vysavace clatronic, v jablonec nad nisou, mlada boleslav, - sackove vysavace, sacky do vysavace aeg, - vysavac panasonic, filtry do vysavacu, - domaci vysavace, nosni odsavacka na vysavac, - dilensky vysavac, test rucnich vysavacu, - vysavac zelmer, vysavac narex, - cyklonovy vysavac, vysavac na popel, - jaky vysavac, vysavac aeg, - vysavace wax, vysavac eta, - saci vykon vysavacu, vysavace hyundai, - nahradni dily na vysavace, sleva, - centralni vysavac husky, roboticky vysavac goddess, - pujcovna vysavacu, opravy vysavacu, - roboticky vysavac zkusenosti, automaticky vysavac robot, - vysavace electrolux, rozmery vysavace, - filtr do vysavace, vysavac rowenta, - vysavac bomann, vysavace, - vysavace testy, podlahove vysavace, - rucni vysavac electrolux, opravy, - odsavacka na vysavac, cisteni, - prodej vysavacu, vysavac sencor, - tichy vysavac, centralni vysavace husky, - sacky do vysavace vorwerk, vysavace panasonic, - filtr hepa, vysavac miele, - testy vysavacu, vysavac s rotacnim kartacem, - hubice na vysavac, tycovy vysavac electrolux, - prumyslovy vysavac pro suche i mokre cisteni, vysavac tycovy, - vysavace recenze, sencor vysavac, - vysavac samsung, bazenovy vysavac, - vysavace popela, mokre vysavani, - bosch vysavac, vysavac vodnik, - parni vysavace, eta neptun, - usb vysavac, vysavac hyundai, - vysavac electrolux, vysavac s vodni filtraci, - vysavac popela, vysavac zepter, - v usti nad labem, pardubice, havirov, akumulatorove vysavace, - vysavac neptun, vysavace s vodnim filtrem, - profesionalni vysavace, roboticky vysavac diskuze, - bezsackovy vysavac eta, levny vysavac, - vysavace miele, akumulatorovy vysavac test, - hoover vysavace, bezsackovy vodni vysavac, - pytliky do vysavace, elektricke vysavace, - sacky do vysavace electrolux, vyprodej, - kvalitni vysavac, roboticke vysavace diskuse, - vysavac progress, nejžádanější a další.


text:
Aglyunys pogosts
Aglyunys pogosts irā Aglyunys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrys - Aglyuna. Pogostā dora pyrmaškolys īstots, vydsškola, katuoļu gimnazeja, sporta škola, bazilikys kora škola i breivuo laika centrys Aglyunys solā i internatpamatškola i profesionaluo vydsškola Jaunaglyunys solā. Taipoš dora feļčeru punkts, socialū ryupestu noms i socialuo atspaida noms bārnim. Biblioteka i tautys noms atsarūn pogosta centrā.
This is an excerpt from the article Aglyunys pogosts from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.
Other languages


text:
Bondarovys krystakmiņs
Bondarovys krystakmiņs — akmiņs ar krystu Pušmycovys pogostā, senejūs latgalīšu dīvalyugšonys vīta.
Akmiņs irā iz Pušmycovys i Zviergzdiņa pogostu rūbežu, iz vyds Mjakinku solys i nazkodejuo Bondarovys foļvarka. Akmiņs atrūnams, nu Ludzys - Kuorsovys sašys grīžūt pa kairai 2,5 km aiz Zviergziņa pagrīzīņa i 0,5 km aiz Selekovys azara, tuoļuok braucūt pa melioratoru pastateitu leļceļu, kurs vad caur Balūžovu da Krystužānu, i piec 2,7 km kruši pasagrīžut pa kairai iz dīnavydu pusi. Leikumā pa lobai atsazaroj leļceļš da Mjakinku (0,5 km).
Bondarovys krystakmiņs pasaukts pa Bondarovys foļvarkam, kurs nazkod bejs 700 m iz pūstomvokorim nu akmiņa. Akmiņa garums 3,9 m, plotums 1,5 m, stuovonajā, ploskonajā molā (augstums 1,2 m) īkolts krysts. Pa pīstuoškim, pi akmiņa bejuse senejūs latgalīšu dīvalyugšonys vīta. Ap 1900 godu itamā vītā audzs vacs mežs i napatuoļ bejs vēļ ūtrys akmiņs ar īkoltu krystu.
Akmiņs irā iz Pušmycovys i Zviergzdiņa pogostu rūbežu, iz vyds Mjakinku solys i nazkodejuo Bondarovys foļvarka. Akmiņs atrūnams, nu Ludzys - Kuorsovys sašys grīžūt pa kairai 2,5 km aiz Zviergziņa pagrīzīņa i 0,5 km aiz Selekovys azara, tuoļuok braucūt pa melioratoru pastateitu leļceļu, kurs vad caur Balūžovu da Krystužānu, i piec 2,7 km kruši pasagrīžut pa kairai iz dīnavydu pusi. Leikumā pa lobai atsazaroj leļceļš da Mjakinku (0,5 km).
Bondarovys krystakmiņs pasaukts pa Bondarovys foļvarkam, kurs nazkod bejs 700 m iz pūstomvokorim nu akmiņa. Akmiņa garums 3,9 m, plotums 1,5 m, stuovonajā, ploskonajā molā (augstums 1,2 m) īkolts krysts. Pa pīstuoškim, pi akmiņa bejuse senejūs latgalīšu dīvalyugšonys vīta. Ap 1900 godu itamā vītā audzs vacs mežs i napatuoļ bejs vēļ ūtrys akmiņs ar īkoltu krystu.
This is an excerpt from the article Bondarovys krystakmiņs from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text: vysavac vorwerk, domaci spotrebice, - jaka je cena, nosni odsavacka na vysavac, - parkside vysavac, pytliky do vysavace, - dtest vysavace, vysavac test, - pujcovna vysavacu, worverk vysavac, - profi vysavace, multifunkcni vysavac, - vysavac wax, vysavac tycovy, - levny vysavac, mountfield, - vysavac rainbow, recenze vysavacu, - cyklonove vysavace, test vysavacu, - vysavace hyundai, nejoblibenejsi, - bezsackove vysavace test, testy vysavacu, - podlahove vysavace, vysavace philips, - prumyslove vysavace, hoover vysavace, - d test vysavace, vodni vysavac eta, - elektricke vysavace, maly vysavac, - vysavac s vodnim filtrem, centralni vysavace smart, - v kladno, most, karvina, frydek-mistek, zlin, bateriovy vysavac, - vysavace wax, akumulatorove vysavace, - srovnani vysavacu, vysavace miele, - sackove vysavace, cistice kobercu, - cistic, vysavac lg, - vysavac vodni, auto vysavace, - vysavac popela, vysavac clatronic, - vysavace husky, stavebni vysavac, - roboticky vysavac goddess, akcni cena, - filtr do vysavace, test rucnich vysavacu, - automaticke vysavace, viceucelovy vysavac, - tepovac, mluvici vysavac, - sacky do vysavace aeg, krbovy vysavac popela, - podlahovy vysavac, cleanmate, - nove vysavace, roboticky vysavac recenze, - test vysavace, vysavacu, - auto vysavac, saci vykon vysavace, - ve sleve se slevou, vysavace hoover, - odsavacka hlenu na vysavac, opravy, - vysavace prumyslove, porovnani robotickych vysavacu, - viceucelove vysavace, sacky do vysavace rowenta, - sacky do vysavacu, vysavac do auta, - elektrolux, stolni vysavac, - rucni vysavac ecg, vysavac akumulatorovy, - hepa filtr, vysavac eta, - vysavac do bazenu, levne vysavace, - jaky vysavac, wax vysavac, - vysavac listi, prumyslove, - vysavace sencor, vysavac neptun, - odsavacka na vysavac, vysavac homefriend, - dilensky vysavac, vysavac na plovouci podlahu, - profesionalni vysavace, eta neptun, - sacky do vysavace vorwerk, vysavac progress, - kde jsou nejlevnejsi, slevy a další.


text:
Laikvuords
Laikvuords (anglīšu: verb; krīvu: rлaroл; latvīšu: darbības vārds; verbs) — runysdaļa, kura izsoka darbeibu voi stāti kai laikā nūteikūšu procesu i atsoka iz vaicuojumu kū dora?, kū dareja?, kū dareis?, taipoš iz vaicuojumu kas nūteik?
Pīvadumi: (leits) lej, (jis) brauc, dzīd; nagribēja, volkuojuos, bļuzneja, raksteis, ruodeis, ass, beja guojs, asūte guojuse).
Laikvuordu kategorejis irā persona, laiks, skaits i izsaceiba.
Puslopu ruodeklis
Izsaceibys[pataiseit]
Laikvuordam latgaļu volūdā 4 izsaceibys:
- Eistynuma izsaceiba (ād, ēde, ēss, irā ieds, beja ieds, byus ieds) aproksta eistynumā nūteikūšu darbeibu.
- Puorstuostis izsaceiba (āds, ieškys, ass ieds, byuškys ieds) aproksta darbeibu cyta cylvāka puorstuostē, cieškuok tūlaik, kod runuotuojs nazyna, ci taišni tai irā nūtics, a voi jam gribīs nazkai atsarūbežuot nu tūs darbeibu.
- Gribiejuma izsaceiba (āstum, āstim, āstu, āstumem, āstumet, byutum ieds, byutim ieds, byutu ieds, byutumem āduši, byutumet āduši, ) aproksta darbeibu, kura nūtyktu, ci taidu, kurū runuotuojs grybātu dareit, ka byutu tam atsateikūši apstuokli.
- Pīsacejuma izsaceiba (ēd!, lai ēss!, ēssim!, ēdit!) aproksta pīsacejumu ūtrajai personai nazkū dareit.
Vītā latvīšu vajadzeibys izsaceibys tradicionalajā latgaļu volūdā lītoj konstrukcejis ar vajadzēt voi daīt, dasaīt, dasavest i laikvuordu nanūsaceibā (latvīšu man jāēd, tev jāēd, viņam/viņai jāēd, mums jāēd, jums jāēd, viņiem/viņām jāēd - latgaļu maņ vajag ēst, tev vajag ēst, jam/jai vajag ēst, mums vajag ēst, jums vajag ēst, jim/jom vajag ēst; maņ daīt ēst, tev daīt ēst, jam/jai daīt ēst, mums daīt ēst, jums daīt ēst, jim/jom daīt ēst).
Konstrukcejis ar daīt, dasaīt, dasavest lītoj tūlaik, kod vajadzeiba irā mīdzama, aizstotoma. Pīvadumam: latvīšu man jāēd vairāk dārzeņu, tad būšu veselāks - latgaļu maņ vajag ēst daudzuok duorzuoju, tūlaik byušu veseliškuoks, bet: latvīšu es taču vecmāmiņu pazīstu, pie viņas atkal būs daudz jāēd - latgaļu es tok vaceiti pazeistu, pi juos otkon daīs/dasaīs daudzi ēst.
Laikvuorda pamatformys[pataiseit]
Atlasynuotuos formys var darynuot nu 3 pamtformu - nanūsaceibys, 3 personys vīnskaita niulejuo laika, 3 personys vīnskaita puorguojušuo laika. Pīvadumam, skaiteit-skaita-skaiteja, stateit-stota-stateja. Latgalīšu volūda itamā zinē leidzeiga lejislatvīšu i litaunīku volūdai - laikvuordu pamata formys vīgļuok izavuiceit sevkuram laikvuordam pa sevim nakai izavuiceit gryutu lykumu, kurs nūsoka, kaidys formys lītuot sevkuram laikvuordam. (Anglīšu i vuocīšu volūdā irā saroksts ar nazcik symtu naregularūs laikvuordu, a latgalim naregulari irā lelums laikvuordu).
Atlasynuotuos formys ir cytys laiku formys eistynuma izsaceibā, cytu izsaceibu formys, dorūtne i cīšūtne, divdabu formys (kurys lītoj i nazcik laikvuordu formom sastateit, pīvadumam, salyktajūs laikūs i cīšūtnē).
Konjugacejis (personuošonys)[pataiseit]
Laikvuordam irā treis konjugacejis aba personuošonys. Juos var nūstateit pa vysu treju pamatformu golyunem.
Atsagrīžamī laikvuordi[pataiseit]
Laikvuordi var byut atsagrīžami aba refleksivi. Taidu laikvuordu nanūsaceiba tur golyuni "-tīs". Pīvadumam, "mozguotīs", "prīcuotīs". Atsagrīžamī laikvuordi cieški izsoka darbeibu, kurys objekts irā i darbeibys subjekts (pīvadumam, jis mozgojās, nasās) ci izsoka sovā vydā doromu darbeibu (jī stumduos).
Laikvuordūs ar prīdieklim dasalīk atsagrīžamuo daleņa "-sa-" voi (piec "iz-") "-a-", pīvadumam, pasaraksteit, atsastuot, pasajimt, izavuiceit. A ka prīdēkļa navā, tūlaik rokstoma atsagrīžamuo golyune: smītīs, ceļtīs.


text:
Kūku pogosts
Kūku pogosts irā Krystapiļs nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora kulturys noms i biblioteka Zylānu solā i Syunu pamatškola, biblioteka i izstatis zala Kūku solā. Pogosta centrys Zylānūs. Bazneicys ci cierkvys pogosta teritorejā navā.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
Viesturiskai Kūku pogosta teritoreja bejuse Daugpiļs apleiciņa Krystapiļs pogostā, kas 1941 godā daškiersts Jākubmīsta apleicinim. 1945 godā Jākubmīsta apleiciņa Krystapiļs pogostā īstateja Kūku solys padūmi. Nu 1949 gods da 1962 godam bejs Krystapiļs rajonā, a nu 1962 goda Jākubmīsta rajonā. 1954 godā Kūku solai daškiera likvidātuos Gromoltu solys kolkoza "Sovetu Latveja" teritoreju. 1963 godā Azarīšu solys kolkoza "Zylāni" teritoreju. 1973 godā daškiera daļu Veipa solys teritorejis, a daļu Kūku solys daškiera Mežuoris solai. Vēļ daļu teritorejis daškiera Mežuorei i 1977 godā.[1] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[2] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Krystapiļs nūvodam.
Rūbeži[pataiseit]
Kūku pogosts tur rūbežu ar:
- Krystapiļs nūvoda Mežuoris pogostu, Varīšu pogostu i Veipa pogostu;
- Jākumbīstu;
- Jākubmīsta nūvoda Uobeļu pogostu.
Doba[pataiseit]
Kūku pogosts irā Reitulatvejis zamainē, zeme viļnaina ci ploskona leidzonaine. Pogosta pluots 114,5 km2, nu tuo solsaimesteibai lītojamuo zeme 4829 dekteru, meži 3893 dekteru, pūri i peisi 385, a iudini 749 dekteru. Pogosta teritorejā 327 dekteru pluotu sorgoj "Laukazara dobys parks".
Iudini[pataiseit]
Upis:
- Baļteņu azars
- Baļuotis azars
- Bisenīku azars
- Cotlakšu azars
- Gardauņs
- Iļdzenīku azars
- Krešu azars
- Laksteņu azars
- Laukazars
- Namiča azars
- Nasaulis azars
- Syuņu azars
- Vāglānu azars
- Viļceņu azars
Pūri i peisi:
- Dryksnys pūrs
- Putnusolys (Garais) pūrs
- Ripīšu pūrs
- Vylku pūrs
Dzeivuotuoji[pataiseit]
Kūku pogostā dzeivoj 878 ļauds, nu jū 73,6% latvīšu, 18,1% krīvu, 3,3% boltkrīvu, 2,7% puoļu, 1% lītaunīku.[3]
Solys[pataiseit]
Kūku pogosta ļauds dzeivoj 61 solā.[4]
Zeimeigi ļauds[pataiseit]
Saimisteiba[pataiseit]
Transports i saiteibys[pataiseit]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga-Daugpiļs-Puotarnīki (A6) i Jākubmīsts-Rēzne-Terehova (A12), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi.[5] Kūku pogostu škārsoj div dzeļžaceļa linejis Reiga-Daugpiļs (staceju ci nūstuošonu pogosta teritorejā navā) i Krystapiļs-Sīnuoja, iz kurys vīna staceja "Kūki".
Kūku pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Kūki (LV-5222).[6]
Slavvītys[pataiseit]
- Dzierkaļu piliskolns i senejuo dzeivisvīta ar bazņeickolnu;
- Laukazara dobys parks;
- Osūtis piliskolns;
- Rogāļu lelakmiņs.
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Kūku pogosts, Krystapiļs nūvoda teiklavīta
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys golvonī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text: levne vysavace, vysavac vorwerk, - roboticky vysavac goddess, nejoblibenejsi, - odsavacka na vysavac, recenze vysavacu, - eta neptun, posledni trendy, - roboticke vysavace srovnani, jaky vysavac, - filtr hepa, vysavace concept, - vysavacu, centralni vysavac, - maly vysavac, vysavace lux, - vysavac lg, v akci, - vysavac aeg, vysavac s rotacnim kartacem, - 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10, bezsackovy vysavac, - elektricke vysavace, rainbow vysavac, - oprava vysavace, sacky do vysavacu, - vysavac, vodni vysavac eta, - vysavace rainbow, prumyslove vysavace, - hubice k vysavaci, vysavac popela s motorem, - centralni vysavace electrolux, vysavac sencor, - hodnoceni vysavacu, bezsackovy vysavac eta, - vysavac s vodnim filtrem, vysavace wax, - rucni vysavace recenze, vorwerk vysavace, - vysavac na plovouci podlahy, detsky vysavac, - stavebni vysavac, vykonny vysavac, - roboticky vysavac zkusenosti, opravy vysavacu, - sacky na vysavace, d test vysavace, - vysavace daewoo, vysavac elektrolux, - rucni vysavac, roboticky vysavac diskuze, - vodnik, prirucni vysavac, - bazenove vysavace, rucni vysavac electrolux, - auto vysavace, sacek do vysavace, - nejlepsi vysavace, prumyslovy vysavac pro suche i mokre cisteni, - hyla vysavac, vysavac dusty, - prodej vysavacu, vysavac daewoo, - cyklonovy vysavac, v usti nad labem, pardubice, havirov, - vysavace eta, krbovy vysavac popela, - levny vysavac, vune do vysavace, - v praha, brno, ostrava, plzen, olomouc, vysavace popela, - podlahovy vysavac, parni vysavace, - centralni vysavace beam, vysavac vodni, - bosch vysavac, aku vysavace, - prumyslove, multifunkcni vysavac, - mountfield, vysavac panasonic, - porovnani robotickych vysavacu, tycovy vysavac electrolux, - vysavac trilobit, hepa filtr, - nejlepsi vysavac, auto vysavac, - hubice na vysavac, vysavac pro alergiky, - centralni vysavace husky, vysavace hoover, - male vysavace, vysavace hyundai, - v liberec, hradec kralove, ceske budejovice, opravny vysavacu, - nejpohodlnejsi, sacky do vysavace vorwerk, - vysavac recenze, elektrolux, - domaci spotrebice, slevy a další.


text:
Latgolys regiona raisteibys agentura
Latgolys regiona raisteibys agentura aba LRRA (latvīšu: Latgales reģiona attīstības aģentūra; LRAA; krīvu: AreHTcTBo paзBиTия ЛaTraлbckoro perиoHa; anglīšu: Latgale Region Development Agency) — Latgolys pošvoldu īstateita navaļstiskuo i napeļneiguo oganizaceja, kurys snāgsirā puordrūsynuot regiona leidzīņa raisteibys planu īdzeivynuošonu i rādu.
Organizaceja eistynuojuse vērtini Europys Savīneibys fondu finansātu projektu, kuri vadynuojuši vysa Latgolys regiona ekonomiskū i socialū raisteibu. LRRA sovā darbeibā turīs pi Latgolys planavuošonys regiona raisteibys padūmis nūstateitūs regiona raisteibys prioritetu.
Organizaceja eistynuojuse vērtini Europys Savīneibys fondu finansātu projektu, kuri vadynuojuši vysa Latgolys regiona ekonomiskū i socialū raisteibu. LRRA sovā darbeibā turīs pi Latgolys planavuošonys regiona raisteibys padūmis nūstateitūs regiona raisteibys prioritetu.
This is an excerpt from the article Latgolys regiona raisteibys agentura from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Parostō liturgiskō laika 17. nedeļa
Kungs, īmōcī myus lyugtīs! Īmōci lyugtīs taipat, kai Tu īmōcēji Sovus mōcekļus! Mes zynam gon Tevis mōceitū Kunga lyugšonu, bet myusu sirdis ir tōli nu mutes izrunōtajim vōrdim. Dīniškū maizi mes nu Tevis lyudzam, bet aizmērstam par tim, kurim tōs nav. Mes lyudzam pīdūt myusu grākus, bet poši, ak vai, kai nagrybam pīdūt sovim porōdnīkim! Lyudzam, lai naīvastu myus kārdynōšonā, bet cik bīži poši asam par kārdynōjumu un īļaunōjumu cytim…Kungs, natīsoj myus pōrōk borgi, jo mes gon asam vōji, bet na ļauni! Syuti mums Sovu Goru, lai Jys apgaismoj myusu prōtu, ka mes pazeitu sovas maļdeišonōs, sovas nūlaideibas un sovus grākus, un spātu nu tim izasorgōt!Kungs, kas esi sacējis: „Lyudzit, un jums tiks dūts”, lyudzam Tevi ik dīnas, napamet myus vīnus ceiņā ar ļaunū, bet syuti Sovus eņgeļus, lai jī pasorgoj myus nu smogim kritīnim, un pakritušajim paleidz pīsaceļt un atrast otkon ceļu pi Dīva.Kungs, paleidzi mums piļdeit Tovu grybu! Amen.
Ari Sodomā var dzeivōt taisneigī.
Vīna nu golvonajom myusdīnu paaudzes slimeibom ir namiteiga žālōšonōs par ļaunumu, kas ir mums apkōrt, un lobōku laiku gaideišona. Lelōkō daļa nu mums tū vīn dora, kai apraud pagōjušūs laikus, kūrnej par tagadejim un baiļojās par nōkūtni. Gondreiž vysōs sarunōs izskan gausšonōs: par jaunatnes moralū izlaideibu, izjukušajom lauleibom un par pusbōrinim palykušajim bārnim, par alkoholismu, par dorba nacīneišonu, par zagšonu un korupciju, par atbiļdeibas tryukumu. Bet mes aizmērstam, ka „zalta laikmets” eksistēja tikai daiļliteraturā. Vērs zemes nikod nav dzeivōjuši cylvāki – eņgeli. Kotrs laikmets ir lobō un ļaunō, darbeiguma un slynkuma, ticeibas un naticeibas, tykumu un grāku sajaukums. Varbyut šei gausšonōs ir myusu lobōs grybas izpausme un vēlēšonōs dzeivōt lobā pasaulē. Mes uzskotam, ka mums apkōrt ir jōbyun daudzim augstsirdeigim cylvākim, kuri ir gotovi pošuzupurētīs, nasavteigim, upurgotovim, lela gora cylvākim. Mes ilgojamēs pēc labesteigas pasaules!
Pasaule atgōdynoj Sodomu un Gomoru, un Dīvs kotrā paaudzē meklej desmit taisneigūs. Jo Jys tūs atrass, tod naiznycynōs pasauli šū desmit cylvāku dēļ. Jī pīrōda, ka ari Sodomā var dzeivōt taisneigī! Dīvam ir vajadzeigi desmit līcinīki, ka ir īspējams byut lobam! Jo zemnīks īsātu kvīšu teirumu, un pēc kaida laika īraudzeitu, ka jō teirumā kvīšu vītā ir saaugušas lōčauzas, un storp tim saskaiteitu tikai desmit kvīšu vōrpas, jys drūši vīn nūnōktu pi secynōjuma, ka turpmōkō audzēšona naatsamoksoj, ka vajag vysu apart un īsēt par jaunu. Bet Dīvs tai napasoka! Dīvam atsamoksoj gaideit, cikom nūsagatavōs kaut vai šōs desmit kvīšu vōrpas. Taitod ari lōčauzas dreikst augt un nūsagatavōt. Dīvs naiznycynōs teirumu šū desmit vōrpu dēļ. Dīvs ir bogōts Sovā žālsirdeibā un dūd īspēju kotram, kurs nūžāloj, gondarej un sōc atsagrīzšonas ceļu.
Deveņdesmit deveņus procentus nu tōs energijas, kuru izlītojam deļ gausšonōs un pasaules un tyvōkū reformēšonas tikai vōrdūs, ir jōpagrīž sevis un sovas taisneibas sajyutas pylnveidōšonai, lai varātu pīderēt pi šim desmit taisneigajim. Desmit līcinīki tam, ka ir īspējams byut lobim – tys ir myusu uzdevums. Tū nu myusim gaida Dīvs! Tī, kuri strōdoj pi automašynu montažas konveijera, zyna, ka gola rezultats ir atkareigs nu vysu strōdnīku nūpītneibas, uzmaneibas un precizitates. Un, jo godōs brāķis, tod pi tō var byut vaineigs reizem tikai vīns naveižeigs strōdnīks.
Kotram cylvākam ir ītekme uz Bazneicas tālu, uz tōs līceibas storōjumu pasaulē. Dīvs kotrā paaudzē meklej desmit taisneigūs, un jūs labesteiba, taisneigums, dzeives veids patīseibā izškir daudzu tyukstūšu cylvāku izglōbšonu. Myužeibā var izarōdeit, ka cylvāks, kurs ilgus godus smogi slymōjis, ar sovu taisneigumu ir izglōbis nu nalaimem sovu gimeni, kas kotru dīnu pōrmete tū, ka slymais beja vysim par nostu.
Vysbīžōk mes nimoz nazynam, kō taisneiguma dēļ Dīvs izglōb gimeni, piļsātu, tautu. Acimradzūt ir veļ tik daudz taisneigū, ka, runojūt cylvāku volūdā, Dīvam atsamoksoj ryupes par tū, lai pasauļs pastōvātu. Daudzajom beatifikacijom un kanonizacijom, kas nūteik myusu laikūs, ir vīns golvonais vēstejums myusdīnu cylvākim, ka kotri laiki un kotra vīta ir loba tam, lai sasnēgt svātumu!
Dīva dūmōšona ļūti atsaškir nu myusu dūmōšonas. Jo kaids spēs īīt Jō dūmōs, pījims Jō pasaules un dzeives redzēšonas veidu un sōks ryupētīs par sovu taisneigumu, un natīsōs pasauli, tys īmontōs mīru. Tod izabeigs vysas gausšonōs, un tūs vītu ījims prīks par eistū breiveibu.
Kai sasnēgt taidu stōvūkli? Kristus vērš myusu uzmaneibu uz lyugšonu. Cylvāks, kurs prūt lyugtīs, prass byut taisneigs šymā pasaulī. Bet, jo nasalyugs, agrōk voi vālōk aizīs būjā, inficējīs ar vīnu nu tom pasauļa moralajom slimeibom, kuras pats ir nūpēlis un par kuras auglim kūrnējis.
Nūsastōjūt Kunga prīškā lyugšonā, pījimsim Jō dūmōšonu, Jō redzēšonu, Jō žālsirdeigū mīlesteibu, kura nasavēlej grēcinīka nōvi, bet ilgojās, lai tys atsagrīztu un dzeivōtu. Tod Jys nanūsyuteis guņs un sāra leitu uz grēceigajom piļsātom, jo ari Sodomā dzeivoj taisneigī. Pōrsteidzeigi naizraus lōčauzas, lai dusmu uzplyudā naiznycynōt spēceigōs kvīšu vōrpas. (Pr. Romans Kempnijs)
Naesit daudzruneigi…
Skaista ir Abrahama lyugšona, aizastōjūt par Sodomas un Gomoras īdzeivōtōjim. Bolstūtīs uz šū tekstu, var saprast starpeibu storp lyugšonu un pōtoru skaiteišonu. Pōtori sastōv nu daudzim dīvbejeigim tekstim, kuri ir jōnūskaita. Bet lyugšona ir nūpītna saruna ar Dīvu par precizi nūformuleitu tematu. Abrahams atkōrtoj sešas reizes tū pošu lyugumu arvīn drūsmeigōk, samozynojūt tū taisneigū skaitu, kurus grybēja sameklēt apdraudātajōs piļsātōs. Te nav runa par pōtoru skaiteišonu, tei ir saruna ar Dīvu. Taidai ir jōbyun ari myusu lyugšonai.
Mōcekli nūvārōja Jezu, kod Jys lyudzēs. Jī prota skaiteit pōtorus, dzīdōt psalmus un himnas, bet naprota lyugtīs. Tōpēc mōcekli lyudz, lai Jezus īmōca jim šū mōkslu: sasarunōt ar Tāvu. Jezus līk uzsvoru teiši uz eisumu, Jys īsoka tikai dažus uzsaukumus un gryb, lai mōcekli – tikpat naatlaideigi, kai Abrahams – lyugtu, klaudzynōtu, pīvēršūt uzmaneibu vīnam lyugumam. Lyugšonā ir jōbyun moz vōrdim, bet daudz uzaticēšonas un censšonōs sajimt tū, kū lyudzam. Dzeive pati pasoka prīškā lyugšonas saturu.
Kaidu reizi mes atsarūnam situacijā, kod nu reita leidz vokoram, mōjōs un bazneicā, uz īlas un veikalā, dorbā un atpyutā atkōrtojam vīnu vīneigū lyugšonu: „Tāvs, Tova vaļa lai nūteik!” Tei ir sovas grybas pīskaņōšona Tāva grybai caur lyugšonu. Pamozam sirds sōc pukstēt šō lyuguma ritmā, lyugšona palīk par sirds ritmu.
Cytā reizē, kod cylvāku nūmōc vainas apziņa, lyugšona kļyust par pōrlyugumu: „Tāvs, pīdūd mums myusu vaines”. Šaida dīndīnā atkōrtōta lyugšona aizvad cylvāku pi konfesionala lūdzeņa, pi grāku izsyudzeišonas gondareišonas sakramentā.
Veļ cytā situacijā, kod cylvāks atsarūn tyvu īspējai sagrākōt, lyugšonā īgrymušō sirds sōc saukt: „Tāvs, pasorgoj myus nu ļauna!”, „Tāvs, naļaun, ka mes kristu kārdynōšonā!” Taida lyugšona aicynoj uz pīpyuli, lai pōrtraukt grāka īmesli, lai veļ cīšōk sasadorbōt ar Dīvu.
Autentiska lyugšona tyvynoj Dīvam, aizvad uz sasatikšonu ar Jū. Tod cylvāks apsver kotru vōrdu un daudz vairōk klausās, nakai runoj. Tikai taida lyugšona veidoj cylvāku sirdis, tikai taida lyugšona ir rodūša. (Pr. Ed.Stanieks).
Kunga lyugšona.
Jezus atsaklōj sovim mōceklim kai lyugšonas mōceitōjs. Jī poši, saleidzynojūt ar Jū, jyutās kai noviči. Tōpēc jī lyudz Jezu, lai Jys īmōca jūs lyugtīs. Jezus jim pasoka standarta lyugšonas tekstu. Bet tys nanūzeimoj tū, ka jim vīnmār ir jōizmontoj tikai šī vōrdi. Šōs lyugšonas lyugumi tikai nūrōda uz diapazonu, kurā ir jōītylpst jūs personeigajai lyugšonai, kai ari nūrōda uz tom intencem, kuras jim ir jōpadora par sovom svareigōkajom intencem. Leidzeibōs Jezus parōda, kaidai ir jōbyun lyudzēja stōjai. Jō mōceiba skar lyugšonas saturu un veidu.
Lyugšonā mes grīžamēs pi Dīva un izsokam Jam sovus lyugumus. Mes Dīvu naradzam un nazynam, kaida ir Jō attīksme pret mums. Dīvs myusu uztverē ir naradzams, tōls, svešs, klōt naasūšs, nasaprūtams un naaptverams.
Vyssvareigōkais lyugšonā ir: pazeit Dīva un myusu, cylvāku, sovstarpejū atteiceibu dobu. Varbyut Dīvs ir kaids varens Kungs, kurs izklausa gon myusu lyugšonas, bet mes poši Jam nikō nanūzeimojam? Atbiļdi uz šū fundamentalū jautōjumu par Dīva attīksmi pret myusim atrūnam jau pyrmajā Jezus vōrdā, ar kuru Jys īsōc mōceit lyugtīs. Jezus soka, ka myusim ir jōsagrīž pi Dīva kai pi „Tāva”. Šys vōrds nūrōda na tikai uz Jō eistū titulu, bet ari uz Dīva attīksmi pret myusim. Dīvs nav tōls, svešs un varens Kungs, kurs nagryb nikō par mums zynōt. Teiši ūtraidi, Jys pīsavērš mums ar interesi, mīlesteibu un ryupem, taipat kai tāvs izatur pret sovim bārnim. Sovā lyugšonā Jezus nūsauc Dīvu par „Tāvu”, jo Jys Jū kai taidu pazeist. Jezus pamōceiba par lyugšonu vīnlaiceigi ir pamōceiba ticeibā. Myusim pateišam jōtic, ka Dīvs ir myusu Tāvs un izrōda pret mums vyslelōkū interesi un maigu mīlesteibu. Un ar taidu ticeibu myusim ir jōizsoka Jam sovi lyugumi. Kod myusim ir pareiza sapratne par Dīvu, mes paļōveigi grīžamēs pi Jō ar sovim lyugumim cereibas pylni, rēkinōdamīs ar Jō paleidzeibu. Myusu lyugšonas un myusu paļōveibas spākā atsaklōj myusu ticeibas Dīvam spāks.
Jezus vyspōrejūs viļcīņūs pastōsta, kas myusim ir jōlyudz nu Dīva. Jō pīmārā radzam divas lyugumu grupas. Pyrmō atsateic teiši uz Dīvu, bet ūtra ir myusu vajadzeibas. Vyspyrms myusim ir jōlyudz nu Dīva: „Svēteits lai tūp Tovs vōrds”. Svātū Rokstu volūdā šys izteicīņs nanūzeimoj tū, ka Dīvam ir jōsaryupej par tū, lai cylvāki uzskateitu Jō vōrdu par svātu un naaizvainōtu Jū. Šys izteicīņs nūzeimoj tū, ka Dīvam ir jōatklōj Sovs vōrds, un tys jōdora taidā veidā, lai Jys tyktu pazeits un atzeits par tū, kū nūrōda Jō vōrds, tys ir – par Dīvu un Tāvu. Lyudzam Dīvu, kuram tycam, lai Jys atsaklōj kai Dīvs un Tāvs. Golvonō līta, kura mums ir jōlyudz nu Dīva, ir Jō piļneigō atsaklōšona un Jō saskotameiba un pīejameiba. Myusim ir jōatklōj Jam myusu dzeivōs ilgas pēc Jō atsaklōšonas. Lyugsim Dīvu, lai Jys paleidz mums pasaceļt pōri ikdīnai uz šaidu lyugšonas, un pōrīt nu ticeibas uz redzēšonu.
Nōkamajā lyugumā: „Lai atnōk Tova vaļsteiba” mes nu Jezus mōceibas golvonōs byuteibas veidojam sovas lyugšonas saturu. Jezus sludynōja Jaunū Vēsti par Dīva vaļsteibu, par Dīva vaļdeišonu. Preteji tam, kū cylvāki teiri ciļvēciski ir īsadūmōjuši, Jys sludynoj, ka Dīvs ir vīneigais un žālsirdeigais Kungs, un ka Jys dybynoj un eistynoj radzamā veidā Sovu vaļsteibu. Daudzi kungi un vaļdnīki, daudzi dobas spāki ītekmej myus, un myusim tī līkās daudz jyutamōki un styprōki par Dīva spāku. Taidā situacijā lyudzam: „Lai atnōk Tova vaļsteiba”. Lyudzam, lai pīsapylda tys laiks, kod Dīvs vaļdeis pōr vysu radzamā veidā; kod Dīvs, kas ir Tāvs, byus vīneigais Kungs.
Jezus pamōca apostolus, lai jī Jō aicynōjuma jāgu padareitu par sovas personeigōs lyugšonas saturu. Tam, kū Dīvs paveiks, bet Jezus sludynōja, ir jōkļyust par jūs lyugšonu objektu. Mōceklim leidz golam ir jōidentificej sevi ar Jezus aicynōjumu un Dīva dorbu.
Šī pyrmī lyugumi atsateic tikai un vīneigi uz Dīvu. Tajūs nateik lyugtas nu Dīva nikaidas dōvonas, bet tikai Jō, kai Dīva un Tāva, atsaklōšona. Taitod lyugsim par tū, lai izzustu taida situacija, kurā Dīvs myusim līkās tōls un apslāpts. Lyugsim, lai Jys uz vysim laikim byutu radzamais un vīneigais Kungs – Dīvs, kuru Jezus myusim ļōve īpazeit kai myusu mīlesteibas pylnū Tāvu.
Ūtra lyugumu grupa atsateic uz myusu vyslelōkajom vajadzeibom. Pyrmais nu šim lyugumim ir par lītom, kuras mums ir ļūti svareigas, par materialajom vajadzeibom: „Myusu dīniškū maizi dūd mums šudin”. Myusu šōszemes dzeivē mes asam atkareigi nu ēsšonas, dzeršonas, apsagērbšonas, dzeives vītas. Tū vysu myusim ir jōlyudz un mes tū dreikstam dareit, lai sajimt tōs tik lelā mārā, cik tys myusim ir napīcīšams. Jezus nasacēja, ka ir jōlyudz navajadzeigas lītas. Bez tam lyugšona, kuru Jys īmōcēja, naapsarūbežoj ar egoistiskom interesem, jo vōrdā „mums” teik ītvarti vysi, kuri lyudzās.
Bez materialajom vajadzeibom myusim ir ari goreigōs vajadzeibas: „Atlaid mums myusu porōdus”. Dīvs ir devis mums atbiļdeibas sajyutu. Bet mes tūmār otkon un otkon uzavadam naatbylstūši, kļyustam vaineigi Dīva prīškā, izrōdam nacīnu pret sovim tyvōkajim. Mes navaram poši sev pīdūd myusu vaines. Mes asam atkareigi nu Dīva pīdūšonas, un myusim tū nu Dīva ir jōizlyudz. Šam lyugumam Jezus pīvīnoj konstatejumu: „Kai ari mes atlaižam sovim porōdnīkim”. Jezus atgōdynoj, ka mes navaram sajimt pīdūšonu nu Dīva, jo turēsim sovā dvēselē napatyku un aizvainōjumu pret sovim tyvōkajim.
Un beidzūt, lyugsim Dīvu, lai Jys uzlyukoj myusu vōjumu. Dīvs „naīvad myus kārdynōšonā” ar taidu nūlyuku, lai myus pagryust uz ļaunu, uz krisšonu grākā. Bet Dīvs var pakļaut pōrbaudei myusu pastōveigumu un iztureibu. Šys lyugums izslādz jebkaidu pošpōrlīcynōteibu un pošpaļōveibu. Mes atklōjam sovu vōjumu un trauslumu. Mes atsazeistam Dīva prīškā, ka vīnim pošim myusim napīteik spāka izturēt uzticeibas pōrbaudi. Pazemeigi lyugsim Jō paleidzeibu un vīnlaiceigi izrōdeisim sovas ilgas pēc dzeives vīnōteibā ar Jū.
Tōpēc ka Jezus pazeist Dīvu un zyna, kaida ir myusu dzeives jāga un mērkis, Jys var myus īmōceit lyugtīs tai, kai nivīns cyts pyrms Jō. Un lyugšonā „Tāvs myusu” Jys atklōj mums na tikai lyugšonas tekstu, bet ari tōs formu un saturu. (Klemenss Stoks SJ)***
Es lyudžu Dīvu, lai Jys dūd man spāku gyut panōkumus,
- Jys padarēja mani vōju, lai es īsamōceitu pazemeigu paklauseibu.
Es lyudžu veseleibu, lai varātu paveikt lelas lītas,
- Jys man deve krūplumu, lai es dareitu lobōkas lītas.
Es lyudžu bogōteibu, lai varātu byut laimeigs,
- Jys man deve nabadzeibu, lai es byutu saprōteigs.
Es lyudžu varu, lai cylvāki mani cīneitu,
- Jys deve man naspāku, lai es sajustu vajadzeibu pēc Dīva.
Es prasēju sev draugu, lai nadzeivōt vīntuleibā,
- Jys man deve sirdi, lai es varātū mīļōt vysus brōļus.
Es lyudžu prīku,
- bet sajēmu dzeivi, lai spātu prīcōtīs par vysu.
Naasu sajēmis nikū, kū lyudžu,
- bet sajēmu vysu, kū cerēju.
Pateišam, par speiti vysam,
- munas nanūformuleitōs lyugšonas tyka uzklauseitas.
Un es asu vysdeveigōk apdōvynōtais storp vysim cylvākim. (Nazynoma autora teksts, kas atsarūn rehabilitacijas īstōdē Ņujorkā)
Nu vysas pasaules.
Vatikans. Pāvests Benedikts XVI ir atļōvis zynōtnīkim izpēteit sv. apostola Pōvula mērsteigōs atlīkas. Deļ tō tiks atvārts 2002.-2003. goda izrokumūs sv.apostola Pōvula „aiz myurim” bazilikas kriptā atrostais akmiņa sarkofags. Svātō spostola Pōvula kops teik datēts ar imperatora Feodosija I vaļdeišonas laiku(379.-395.). Jau agrōk beja mēginōjumi izmontōt rentgenu sarkofaga satura izpēteišonai, bet tō sīnas izarōdēja pōrōk bīzas un rentgena stori tom natyka cauri. Pāvests Benedikts XVI ir licis ari sōkt sasagatavōšonas dorbus 2000. godadīnai nu apostola Pōvula dzimšonas.
Užgoroda. Ukraina. Jau ūtrū godu pēc kōrtas Aizkarpatu piļsāta Tjačeva uzjem storptautiskō svātceļōjuma daleibnīkus. Šūgod šajā svātceļōjumā pīsadalēja 5000 dažaidu tauteibu cylvāku. Kai ziņoj Mukačevskas grīķu-katōļu diecezes ziņu dīnasts, 21. julijā pi Dīvmōtes kapelas uz kūpeigū lyugšonu, kas ilga vairōk kai deveņas stuņdes, sasapuļcēja ticeigī na tikai nu Aizkarpatim, bet ari nu cytom vaļstim.
Tikšonōs, kuru organizēja Mukačevas grīķu-katōļu dieceze un Tjačevas dekanats, sōcēs ar dažaidu nacionalū grupu uzastōšonu, kurā kotra grupa beja sagatavōjuse goreigū dzīdōjumu dzymtajā volūdā. Pēc tam sōcēs Liturgija, kuru vadēja ekselence Milans, pīsadolūt vairōk kai 50 grīķu-katōļu un Romas katōļu goreidznīkim. Dīvkolpōjums nūtyka senslavu volūdā, bet dažas lyugšonas tyka laseitas ari klōtasūšū ōrvalstu svātceļnīku volūdōs. Pēc dīvkolpōjuma nūtyka gōjīņs uz piļsātas amfiteatri, kur pīvakarē nūtyka goreigōs un tautas muzykas koncerts, kas nūsaslēdze ar krōšņu uguņōšonu.
Viļņa. Lītuva. Senōs Lītuvas golvaspiļsātas Traķu Jaunovas Marijas bazneicā ir atklōtas unikalas bizantīšu freskas. Ir jau atsagti 20 kvadratmetri sīnas gleznōjumu, bet restauracijas dorbi veļ turpynojās. Interesanti tys, ka freskas ir izpiļdeitas bizantīšu, t.i., pareiztīceigū ikonu stilā. Pat uzroksti uz freskom ir kirilicā. Leidz šam tikai vīnu vīneigu reizi Lītuvā ir atrostas tik vacas freskas. 1985. godā Viļņas katedrales kriptā beja atrosta kompozicija „Pīkaļšona pi Krysta”, kas aizjēme 20 kvadratmetrus. 15. godu simtinī bizantīšu gleznīceibas meistari izpiļdēja daudzus Lītuvas lelkņazu pasyutējumus. Tū vaļsteņu vaļdnīki, kuru sastōvā tymūs laikūs ītylpa ari lelas slavu zemju plateibas ap Minsku, Kijevu, Smolensku un pat tōļōk uz austrumim, lapbrōt izmontōja krīvu ikonu gleznōtōju pakolpōjumus, un tū stilistika tod natyka uztvarta kai sveša. Kai stōsta mōkslas vēsturneica Gedre Mickunaite, ari lelkņazu piļs Traķūs beja izrūtōta ar bizantīšu freskom, kuras, dīmžāl, nav sasaglobōjušas. Tōpēc Jaunovas Marijas bazneicā atrostajim sīnu gleznōjumim ir īpaša nūzeime Lītuvas kulturas vēsturē, kas ļaun lobōk izprast lītuvīšu-krīvu sovstarpejū kulturas sakaru seviškū nūzeimi. (Agnuz.info)
ZIŅŌJUMI
4. augustā, sastdīņ, dīvkolpōjumi Rageļūs – plkst. 10.00; Peipiņūs – plkst. 12.00(Bārnu 1. Sv.Komunija)5. augusts, mēneša pyrmō svātdīne, sv. Mises Aglyunā plkst. 10.00; 12.00; 19.00.
Sōkūt ar 6. augustu, sv.Mises Aglyunas bazilikā dorbadīnōs plkst. 7.00; 12.00; 19.00.


text:
Ilona Staprāne
Ilona Staprāne (pa dzimšonai Peiča, 1935) — biokimike.
Dzymuse 1935 g. apreļa 22 d. Sīnuojā. Beiguse Latvejis vaļstiskū universitetu (niu - Latvejis universitets) proteinu biokimejis atzarē. Tiemiejuse apopiloproteinu kimejis i piloproteinu metabolizma problemys. Nūstatejuse piloproteinu puormeju dobyskuos i eksperimentaluos naveseleibys, specializiejusēs fizikalajuos un fizikalai kimiskajuos proteinu analizēs.
Dzymuse 1935 g. apreļa 22 d. Sīnuojā. Beiguse Latvejis vaļstiskū universitetu (niu - Latvejis universitets) proteinu biokimejis atzarē. Tiemiejuse apopiloproteinu kimejis i piloproteinu metabolizma problemys. Nūstatejuse piloproteinu puormeju dobyskuos i eksperimentaluos naveseleibys, specializiejusēs fizikalajuos un fizikalai kimiskajuos proteinu analizēs.
This is an excerpt from the article Ilona Staprāne from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Peirāgs
Peirāgs, pasūlu lītuot glabiņs — "tys, kurs pats irā nūglobuots i kurymā globojās cytai reizei pamastuo informaceja". "Peirāgs" par cīši pīdareigs nu koņteksta (deļ tuo latvīši i lītaunīki juo napuorvierš taišni). Bez tuo i koņditorejā "cookie" lobuok puorvērst kai "capums", partū ka "peirāgs" var byut i "cake", i "tart" (t. i. daudzi reižu leluoki darīni kai capums), a myuslaikim itaida daudzizeimeiba par lela.
This is an excerpt from the article Peirāgs from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Preiļu sīrs
A/s „Preiļu sīrs” (latvīšu: A/S „Preiļu siers”) — leluokais sīra pīgatavātuojs i eksportātuojs Latvejā. Pīna puordaris pasajāmums Preiļūs tyka īstateits 1972. godā i dorbuojuos kai pasajāmuma „Daugpiļs pīna kombinats” filials. Agruok tī taisieja svīstu i sīru. Laika guojumā produkcejis sortiments puormeits iz industrialuo pīna produkceji.
Viesture[pataiseit]
1972. goda nojabra m. 30. dīnā tyka dabeigta dareitovys būdaveiba ar pīgatavis veici 2200 t sīra godā.
1978. godā dareitova taisieja vaira kai 3000 t sīra godā.
1980. godā tyka likti pamati Preiļu sīra dareitovys paleigsaimesteibai.
1981. godā tyka rekonstruēts dareitovys sīra ceks. Tyka pastateita dāņu firmys Passilak sīra pīgatavis lineja ar veici 3650 t godā.
1983. godā dareitovys veice ira 5300 t sīra godā.
1986. goda labeibys m. 1. dīnā Preiļu sīra dareitova tyka daškierta agrofirmys „KpacHый OkTябpb” sadorā i produkceji eksportieja iz Krīveju.
Nu 1986. goda pebreļa m. 16 dīnys pastuov sīra dareitovys polklora ansambļs „Mūdernīki” Juoņa Teilāna vierseibā.
1991. goda janvara mienesī dareitova izstuoja nu agrofirmys i palyka kai sovrūčs vaļsts pasajāmums.
1994. goda apreļa m. 14. dīnā iz vaļsts pasajāmuma Preiļu sīra dareitovys buozis tyka īstateita akceju sabīdreiba Preiļu sīrs. Pasajāmums paplata sovu sortimentu. 80% sovys produkcejis eksportej iz Daneju, Holandi, Igauneju, Krīveju.
1999. godā modernizieja autotransportu i sīra „Čedars” pīgatavis lineju ar daņu firmys Damrow paleigu. Lineja taisa 2 t sīra stuņdē. Atdareita jauna puordūtuve Preiļūs i suokta jogurta pīgatave.
Produkceja[pataiseit]
Pasajāmuma golvonī produkti:
- cītais sīrs (da 20 000t sīra godā)
- sausī produkti – sīra syukolu, pīna, vuojiņa, paneju puļviers (da 15 000t sausū produktu godā)
AS Preiļu sīrs ira vīneigais sīra atmejis „Čedars” pīgatavātuojs na tik Latvejā, bet i Baltejā. Cyta pasajāmuma produkceja ira: sīri „Baltija”, „Preilis” i bīzapīna sīreņi „Mazulis”.


text: bezsackove vysavace, vysavace clatronic, - vysavac bomann, vodni vysavac eta, - stavebni vysavac, rucni vysavac ecg, - auto vysavace, aku vysavac, - centralni vysavace smart, vyber vysavace, - vysavac na mokre vysavani, vysavace bosch, - test vysavac, vysavace lux, - opravy vysavacu, vysavace, - jaky vysavac je nejlepsi, prumyslovy vysavac pro suche i mokre cisteni, - bezsackovy vysavac, centralni vysavani, - vysavac listi, v kladno, most, karvina, frydek-mistek, zlin, - vysavac narex, bezdratovy vysavac, - vysavac na plovouci podlahu, domaci spotrebice, - profesionalni vysavac, saci vykon vysavacu, - roboticky vysavac goddess, levne, - zahradni vysavace, vysavac philips, - parni vysavac, vysavac 12v, - roboticky vysavac zkusenosti, rucni vysavac philips, - male vysavace, vysavac homefriend, - cleanmate, vysavac vodni, - auto vysavac, aku vysavace, - dilenske vysavace, roboticke vysavace diskuse, - 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10, automaticke vysavace, - vysavac progress, sleva, - levne vysavace, mini vysavac, - vysavac bosch, roboticke vysavace srovnani, - hoover vysavace, viceucelovy vysavac, - vysavac pro alergiky, sacky do vysavace eta, - odsavacka hlenu na vysavac, vysavac na popel, - sacky do vysavace rowenta, nejlepsi vysavac, - test robotickych vysavacu, vysavac panasonic, - kde jsou nejlevnejsi, vysavac, - sacky do vysavacu, sacky do vysavace, - vysavace panasonic, centralni vysavac, - vysavac popela, kolik stoji, - akumulatorovy vysavac, v akci, - multifunkcni vysavac, rucni vysavace test, - vysavace prumyslove, vysavac vorwerk, - centralni vysavace husky, centralni vysavac husky, - prumyslove, vysavac daewoo, - centralni vysavace electrolux, vysavace elektrolux, - podlahovy vysavac, testy vysavacu, - nejoblibenejsi, vysavace eta, - rucni vysavace, vyprodej, - hubice k vysavaci, akumulatorove vysavace, - sencor vysavac, krbovy vysavac popela, - maly vysavac, d test vysavace, - vysavace husky, levny vysavac, - centralni vysavace, dilensky vysavac, - recenze vysavacu, nejtissi vysavac, - sacky na vysavace, nejžádanější a další.


text:
Meža saskys
Meža saskys aba tik saskys (latiņu: Mustela putorius; anglīšu: European polecat; latvīšu: Meža sesks; lītaunīku: Juodasis šeškas) irā cauņu saimis (Mustelidae) plieseigais zviers nu sasku giņtis (Mustela). Taipoš zynoms kai Malnais saskys ci Europys saskys. Saski radneigi luoseicom, caunem i sormulim. Sātā dajaucātī saski saucomi par fretkom aba sātys saskim. Saski paplateiti kūna vysā Europā da Uralu kolnim Krīvejā, atskaitūt Skaņdinavejis pūstumus i jiuru solys - Airejā, Īslaņdejā, Sicilejā i cytuos jiursoluos jī nadzeivoj. Saskys vīns nu treju Latgolā dzeivojūšūs sasku giņtis dzeivinīku - sūpluok luoseicys i sormuļa.
This is an excerpt from the article Meža saskys from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Vyški (staceja)
Koordinatys: 56°04′53″N 26°44′17″E
Vyški irā dzeļžaceļa staceja Daugpiļs nūvoda Vyšku pogostā, linejā Rēzne I-Daugpiļs. Staceja atdareita 1860 gods solnys mieneša 20 dīnā - tymā pošā laikā, kod atdareja leluos linejis Pīterpiļs-Varšova puosmu Ostrova-Daugpiļs. Myuslaiklūs stacejā nūteik tik kruovys vilcīņu apkolpa nalelā apmārā. Pasažiru apkolpa izabeidze XX godusymta 90 godūs. Car staceju īt vydtautyskī pasažiru viļcīni Viļne-Pīterpiļs i Varšova-Pīerpiļs, tok stacejā nanūstoj
Vyški irā dzeļžaceļa staceja Daugpiļs nūvoda Vyšku pogostā, linejā Rēzne I-Daugpiļs. Staceja atdareita 1860 gods solnys mieneša 20 dīnā - tymā pošā laikā, kod atdareja leluos linejis Pīterpiļs-Varšova puosmu Ostrova-Daugpiļs. Myuslaiklūs stacejā nūteik tik kruovys vilcīņu apkolpa nalelā apmārā. Pasažiru apkolpa izabeidze XX godusymta 90 godūs. Car staceju īt vydtautyskī pasažiru viļcīni Viļne-Pīterpiļs i Varšova-Pīerpiļs, tok stacejā nanūstoj
This is an excerpt from the article Vyški (staceja) from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Voi cīsšonys koč kod beigsīs?
Kai tu dūmoj?
Jā.
Nā.
Kas zyn.
KAS SACEITS BĪBELĒ
”Dīvs.. nūslauceis nu jūs acim ikvīnu osoru, un nabyus vairs ni nōves, ni sōpu, ni žālōšonōs, ni cīsšonu.” (Apokalipsis 21:3, 4.)
KŪ TYS TEV VAR DŪT
Puorlīceibu, ka Dīvs mums nalīk cīst. (Jākuba 1:13.)
Sirdsmīru, ka Dīvs myus saprūt, kod mes cīšom. (Cakarijas 2:12.)
Cereibu, ka cīsšonu vaira nabyus. (Psalms 37:9–11.)
VOI VAR TICĒT TAM, KAS SACEITS BĪBELĒ?
Jā, var, i tam ir vysmoz divi īmesli:
Dīvs īneist cīsšonys i nataisneibu. Pīvērs uzmaneibu, kaidys Dīvam Jehovam beja jiutys, kod juo tauta Bībelis laikūs pīdzeivuoja nažieleigu izaturiešonūs. Bībelē saceits, ka jam palyka žāl tautys, kod tū ”apspīde i nūmuoce”. (Soģu 2:18.)
Kod Dīvs redz, ka cylvāki vīns ūtram dora l̗aunu, jam tys cīši napateik. Pīmāram, Bībelē ir saceits, ka jis īneist ”rūkys, kurys izlej navaineigys asnis”. (Salamana Pamācības 6:16, 17.)
Dīvam ir duorgs kotrs cylvāks. Dīvs myus aicynoj uzticēt jam vysys sovys raizis, del̗tam ka jis guodoj par mums. (1. Pītera 5:7.)
Ar sovys val̗steibys paleidzeibu dreiž Dīvs Jehova dareis golu kotra cylvāka cīsšonom. (Mateusa 6:9, 10.) Cikom tys vēl̗ nav nūtics, jis žieleigi mīrynoj tūs, kas jū nu sirds meklej. (Apostolu Dorbi 17:27; 2. Korintīšiem 1:3, 4.)
PADŪMOJ
Del̗kuo Dīvs pīl̗aun cīsšonys?
Atbil̗di iz itū jautuojumu var izlaseit Bībelē ROMĪŠIM 5:12 i 2. PĪTERA 3:9.


text:
Gavēņa laika 1. svātdīne
Kungs Jezu Kristu, Dīva Dāls, apsažāloj par mani, grēcinīku.
Caur Sovu Gudreibas Goru lic maņ baudeit Tovu klōtbyutni.
Caur Sovu Saprōta Goru lic maņ īgrymt Tovā Nūslāpumā.
Caur Sovu Padūma Goru lic maņ pazeit Tovu grybu.
Caur Sovu Zineibu Goru lic maņ vysur saskateit Tovu rūku.
Caur Sovu Dīvbejeibas Goru dōvoj maņ izpratni par patīsu lyugšonu.
Caur Sovu Kunga bejeibas Goru paleidzi maņ nikod Tevi naaizmērst.
Kungs Jezu Kristu, Dīva Dāls, apsažāloj par mani, grēcinīku. (Ž.Plijā „Lūgties kā Ķēniņa bērnam”.
PŌRDŪMOM
Gavēņs – pōrdūmu laiks.
Šudiņ, pyrmajā Lelō Gavēņa svātdīnē, kotram kristīšam ir jōpadūmoj par sovu personeigū atsagrīzšonu, kurai ir jōnas augļi – myužeigō dzeive Jezū Kristū.
Taidā dīnā, kai šudiņ, ir vērts atcerētīs vysas žēlesteibas, ar kaidom myus apdōvynōja Kungs vysas pasaules vēstures laikā. Apskotūt vēsturi, ir vīglōk īraudzeit Dīva dorbus. Ir vīglōk īpazeit Jō grybu atteiceibā uz cylvākim, turūt ocu prīškā pagōjušūs laikus kai miļzeigu karti, uz kuras atzeimōts kotrs Dīva sūļs.
1. Atcerēsimēs myusu grākus.
Atcerēsimēs pošu ciļvēces vēstures sōkumu. Dīvs radēja cylvāku tōpēc, lai dzeivōt ar jū taidā tyveibā, kuru var saleidzynōt tikai ar atteiceibom storp Tāvu un dālu. Bet cylvāks izarōdēja napateiceigs radējums. Šudiņ mums ir gryuši precizi nūteikt, kaidu grāku Dīva prīškā izdarēja Odums – pyrmais cylvāks. Bībele simbliski stōsta par aizlīgtū augli, kas beja par īmesli grākā krisšonai. Šōs reiceibas sekas izgōja tōli aiz atteiceibu storp cylvākim un Dīvu rūbežom. Dīvs izteice nažēleigus sprīduma vōrdus Odumam: „Tai, ka tu esi klausējis sovas sīvas bolsam un esi ēdis nu šō kūka, par kuru Es tev pavēlēju, saceidams: tev nabyus nu tō ēst, - lai zeme ir nūlōdeita tevis dēļ; tev, smogi strōdojūt, byus maizi ēst vysas sovas myuža dīnas. Ērkšķus un dadžus lai tev tei dūd, nu lauka auglim tev byus pōrtikt. Sova vaiga svīdrūs tev byus maizi ēst, cikom tu otkon atsagrīzsi pi zemes, jo nu tōs tu esi jimts: jo tu esi puteklis, un pi puteklim tev byus otkon atsagrīzt.” (Rad 3, 17-19). Cylvāka reiceibai, kai radzam, beja drausmeigas sekas – tys beja kaut kas leidzeigs vysas dobas izkrūpļōšonai, kai dzeivas, tai nadzeivas.
2. Atcerēsimēs Dereibu.
Šōsdīnas pyrmajā lasejumā mes dzērdējam stōstejumu par vyspasaules plyudim. Tys ir breidis, kod Dīvs nūslādz ar cylvākim leigumu, un caur jim šei dereiba izaplota uz vysu asūšū. Cylvāka izdareitajam grākam beja sekas, kurom ir vyspasaules nūzeime, svareigas na tikai cylvākim, bet vysam vysumam. Kungs soka: „Jo Es ar mōkūnim pōrklōšu zemi un padebešūs pasarōdeis varaveiksna; tod es pīminēšu Sovu dereibu, kas ir storp Mani un jums un ikvīnu dzeivu radejumu, ikvīnu mīsu; un yudini nikod vairs nakļyus par plyudim, kas vysu radeibu izdeļdeis. Kod varaveiksna pasaceļs mōkūņūs un Es tū īraudzeišu, tod Es pīminēšu myužeigū dereibu storp Dīvu un ikvīnu dzeivu radejumu, ikvīnu mīsu, kaida vīn ir pasaulī.” (Rad 9, 13-16). Jau tod beja skaidrs, ka Dīvs gryb piļneigi un galeigi atjaunōt zemes vaigu.
Noasa škērsts izglōbe nalelu cylvāku un dzeivnīku grupeņu nu fiziskōs nōves. Bet mes zynam ari par cytim draudim, kas var nūvest ciļvēci pi lelōkas katastrofas, nakai plyudi. Tys ir moralais ļaunums, kas pōrpludynoj pasauli. Šōsdīnas ūtrais lasejums mums parōda ceļu, kai izaglōbt nu šim jaunajim draudim. Apostols Pīters mums soka: „Dīva pacīteiba Noasa dīnōs gaidēja, kod tyka byuvāts škērsts, kurā nadaudzi, tys ir – ostoņas dvēseles, tyka izglōbtas caur yudini. Tys attāloj kristeibu, kas ari jyusus tagad izglōb un ir navys mīsas nateireibu nūmozgōšona, bet gon uz Dīvu vārsts lyugums pēc lobas sirdsapziņas, bolstūtīs uz Jezus Kristus augšanceļšonūs”. Taitod, eksistej Ceļš, pa kuru ejūt, mes varam izbēgt nu grāka un nōves – tys ir kristeibu Ceļš, kas īgremdej myus Jezū Kristū.
3. Pīsapiļdēja laiks.
Kas tys ir – lelais gavēņs? Tei nav tikai sasagatavošona uz Kunga Pashas svineibom. Svineibas atsakōrtoj kotru godu, cikliski, rodūt mōneigu īspaidu, ka vyss atsakōrtoj, vyss atsagrīž sovā vītā, un pēc goda myusim otkon byus jauna īspēja atsagrīzt. Bet jyus pasaverit uz svaigom kopu kūpeņom apkōrtnes kopsātōs. Cikliskums – tei ir iluzija, bet eistineibā – laiks ir pīnōcis tyvōk. Daudzi nu mums vairs nasagaidēja nōkamū īspēju. Voi tod tys ir prōteigi, naizmontōt šū svēteigū laiku, kas mums ir dūts pošlaik? Lelais gavēņs – apceres laiks. Pōrdūmu laiks par dzeiveibas breinumu, par cylvāku vēstures nūslāpumu. Tys ir mēginōjums atbiļdēt pošam sev uz jautōjumu: „Deļ kō es staigoju pa šū Zemi? Kaida ir maņ īrōdeitō vīta uz tōs?” Tys ir laiks padūmōt par tū, kaidus augļus manī ir jōnas kristeibas sāklai.
Jezus, pyrmōk, nakai īsōce sovu publiskū darbeibu, gavēja tuksnesī četrudesmit dīnas. Tī Jū kārdynōja sātans, lai vysā piļneibā pasaulei atsaklōtu Jō gataveiba sludynōt pasauļam, ka: „Laiks ir pīsapiļdējis, un Dīva vaļsteiba ir tyvu. Nūžālojit grākus un ticit Evaņgelijam!” Nu šō smogō pōrbaudējuma Jezus izgōja kai uzvarātōjs, dūdams mums saprast, ka sātanam nav nikaidas varas pōr Jū. Nu tō laika demoni dreb un treis Jō vōrda prīškā.
Ir pīnōkuse tyvōk ari myusu augšanceļšona. Tei stōv tyuleņ aiz nōves vōrtim. Lelais gavēņs ir sasagatavōšona uz šū pōrbaudejumu, un tys ir ari sasagatavōšonas laiks uz myužeigū slavu, dzeivojūt ar Dīvu. Bet pyrms mes tiksim pagūdynōti ar šū slavu, myusim uz tū ir jōsasagatavoj ar gavēni un gondareišonu.
Kas tys ir – gavēņs un gondareišona? – Tei ir namiteiga ceiņa ar sātanu. Tei ir sasaceņsšona ar tū ļaunumu, kas cenšās myus pōrjimt. Patīseibā gondareišona navar beigtīs, cikom mes dzeivojam. Žāl, ka mes tū atcerāmēs pōrōk reti, kaut ari Bazneica vysu laiku myus mudynoj uz grāku nūžālu un atsagrīzšonu. Gataveiba jebkurā breidī un kotrā vītā stōtīs pretim ļaunumam ir vīnmār bejuse kristīšu rakstureigōkō īpašeiba. Ļaunums ir jōatmaskoj un jōatraida kotrā tō izpausmes veidā.
Vīneigais lobō kriterijs – tys ir Jezus svātums. Lai šys Lelais Gavēņs tyvynoj myus Jō piļneibai kaut par vīnu sūli! Draudzes dzeivē tū veicynōs daudzi un dažaidi goreigī vyngrynōjumi: sv. Mises, Krysta ceļa dīvkolpōjumi, Svātū Rokstu lasējumi, sprediķi. Žālsirdeigais Kungs myus gaida grāksyudzes sakramentā. Lai ir teiras myusu sirdis! Lai vīnmār ar mums ir Tō svēteiba, Kuram ir vyss un caur Kuru ir vyss. Amen. (MMK, nu www.katolik.ru)
***
Gavēņa laiks saucās arī par gondareišonas laiku. Bīži vōrds gondareišona izsauc myusūs negativas asociacijas, kas saistōs ar sārošonu, nūmōkteibu un nūžālu. Byuteibā gondareišonas vōrds satur veļ dziļōku nūzeimi. Gondareišonas laiks - dzīdynōšonos, pīdūšonas laiks, kai ari laiks, kod mēs īrostōs lītas doram veļ lobōk.
Myusu dzeive ir pīteikami īvainōta, mes atļaunam myusu īvainōjumim, saryugtynōjumim vaļdeit pōr mums. Gavēņa laikā vajadzātu apsazynōt sovus īvainōjumus un tūs salikt Dīva prīkšā, jo caur pilneigu paļōveibu uz Dīvu mes varam tikt dzīdynoti. Ja mes teikam dzīdynōti, tod mes kļyustam deļ myusu tyvinīkim un leidzcylvākim kai svēteiba un dzīdynōjums.
Gondareišonas laiks tys ir atsagrīšonas laiks, myusu dvēseles ceļōšonas laiks, kod myusim ir dūta īspeja atsagrīztīs nu pasauleigajim ceļim, un atsagrīzt ari tod, kod asam nūkleiduši pa naceļim. Tys ir laiks, kod mes teikam aicynōti nūvārōt sevi, lai saprostu, pa kaidim ceļim mes ceļojam.Kur es eju? Pa kaidu ceļu es eju? Uz kurīni mani nūvess manis ejamais ceļš? Vai es eju pa pareizū ceļu? Un voi vyspōr atsarūnu uz ceļa, voi arī stōvu uz vītas un navaru pat izakustēt? Kas man naļaun vērzeitīs uz prīkšu? Kaids ir munai dvēselei ejamais ceļš?
Myusim ir napīcīšams ik pēc kaida laika apsastōt un atsaskateit, lai saprostu, pa kaidu ceļu mes ejam un cik tōli jau asam tykuši. Un, ja mes asam saprotuši, ka mes ceļojam pa pasauleigū ceļu vai arī jau asam uz naceļa, tod deļ myusu atsagrīšonos ir pīnocis rikteigais laiks, kod mes varam atrast pareizū ceļu, kurs myus aizvess uz myusu mērki. Myusu mērkis ir kļyut cilvēceigōkim, un pats cālōkais un svareigōkais ir - ceļš pi Dīva.
Vōrdam ceļš mes bīži pīdēvejam simbolisku nūzeimi, ar kuru apzeimejam cylvāka myužu. Jaunajā Dereibā kristeigo ticeiba teik nūsaukta kai „jaunais ceļš”. Tys ir ceļš, kas myusim paver jaunus horizontus un myus īvad jaunā dzeiveigumā. Jezus runoj par divu veidu celim: par plotū ceļu, kas myus vad uz sasamaitošonu, un šaurū ceļu, pa kuru ejūt, mes sasnēgsim myužeigū dzeivi.
Plotais ceļš ir ceļš, pa kuru īt vairōkums, jī pat naīsadziļinoj, uz kurīni ejamais ceļš jūs vad, jū reiceiba ni ar kū naatsašķir nu pōrejū reiceibas, nu bora. Šaidi gōjēji sevi pīskaņoj boram, tō dūmom, un orientejās pēc preses izdavumim.
Šaurais ceļš ir pīmārots tikai man vīnam pošam, un, lai jū atrast, man vajag nadaudz pasapyulēt. Man sev pošam ir jōjautoj, kaids ir muns aicynōjums. Kas ir muns spāks? Un kū es vēlejūs vērs šos zemes sasnēgt? Kaidas pādas es grybu atstōt, ejūt sovu šaurū ceļu?
Gavēņa laiks aicynoj myus pōrdūmōt un atrast sovu ceļu, pa kuru ceļojūt, varātu realizeit Dīva plānu. Var gadeitīs, ka mes atsarūnam uz ceļa, kas izaskota taisns un gluds, bet, nasaskotūt uz tū, myusim nōksīs atsagrīzt un sameklēt sovu ejamū ceļu. Atsagrīzšonōs var nūtikt tikai tod, kod mes uzadrūšinojam palikt poši ar sevi klusumā. Tod mes īraugam tū, kas teik ikdīnas steigā un ryupēs apslōpāts vai pat nūvōrtā atstōts. Sovā steigā mes atstōjam nūvōrtā pošu Dīvu, Jys vēlejās, lai mēs ar Jū veļ reizi sasatyktu un Jam īrōdeitu atbylstūšu vītu myusu dzeivī. Caur atsagrīzšonu un izmaiņom myusūs kļyust radzams sokūtnejais un navyltotais Dīva attāls.
Atsagrīšonōs ari nūzeimoj pōrdūmōt, voi pat maineit sovas dūmas, maineit sovas dzeives vērteibas. Mes bīži dūmojam, ka mōkam objektivi dūmōt i sprīst. Bet patīseibā myusu dūmas ītekmej dažaidi aizsprīdumi un myusu pošu emocijas. Ja kaids ir dusmeigs, tod jis uzlyukoj pōrejūs caur sovom dusmem. Jys naspēj skaidri dūmōt i redzēt, jō prōtu aptymsoj dusmes.
Gavēņa laiks aicynoj myus atteireit un atjaunōt myusu dūmas. Mes vēlejamēs pōrbaudeit sovas dūmas, un tū, cik daudz mes nūdoram ļauna sev poši ar sovom dūmom. Vai myusu dūmas atbylst realitatei, voi arī mes izkrūpļojam realitati? Nu kurīnes mes jemam realitates skaidrōjumu? Ja es munu aicynōjumu un dorbu saskotu negativi un sev pošam tū izskaidroju kai garlaiceigu, nainteresantu voi pat par sovas pōrpyules īmesli, tod es tū tai ari izdzeivoju. Nu muna dūmošonas veida ir atkareiga muna pošsajyuta, un ar kaidu nūskaņojumu es sasatikšu ar leidzcylvākim un kai ar jim kontakteišūs. Vai es sevi nūdarbynoju ar dūmom par tū, kū dūmoj par mani citi cylvāki, voi arī kū dūmoj par mani pats Dīvs? (turpmōk veļ)(Nu vōcu vol. tulkōja mōsa Daniela SJE)
„…Gors aizvede Jezu tuksnesī…”
Na kotrs mes varam aizīt tuksnesī, kai Jezus, tūmār tev sovā dzeivē ir jōroda tuksnesis. Īnes mozlīt tuksneša sovā dzeivē, laiku pa laikam atstōj cylvākus, uzmeklej vīntuleibu, lai atjaunōtu sovu dvēseli klusēšonā un ilgstūšā lyugšonā! Tys nav aizvītojams. Tys ir tuksness tovā dzeivē.
Vīnu stuņdi nedeļā, vīnu dīnu mēnesī, ostoņas dīnas godā un, jo tys ir vajadzeigs, uz ilgōku laiku tev ir jōatstōj vysi un vyss, lai palyktu vīnatnē ar Dīvu. Jo tu tū nameklej, jo tu tū namīļoj, tod nalūloj iluzijas. Cytaidōk tu nikod nasasnēgsi kontemplativū lyugšonu. Nagrybēt palikt vīnatnē – kaut gon tys ir īspējams – lai baudeitu sirsneigu Dīva tyvumu, ir zeime, ka atteiceibōs ar vysuvarenū Dīvu tryukst pamatelementa: mīlesteibas. Bet bez mīlesteibas nav īspējama nivīna atklōsme.
Bet tuksnesis nav galeigō vīta. Tei ir storpstacija, jo myusu aicynōjums ir byut kūpā ar Dīvu vysur, pēc atelpas tuksnesī mums ir jōturpynoj sovs ceļš.
Tev ir jōatsagrīž pi cylvākim, tev byus jōnūsadorboj ar jim un sova dzeive ar Dīvu byus jōdzeivoj piļsātas trūksnī. Tys byus gryuši, bet tev tys ir jōdora. Un tev natryuks Dīva žēlesteibas tū dareit. (K.Kareto „Vēstules no tuksneša)
***
Jo mes grybam vest sevi uz taisna ceļa, mes vyspyrms nadreikstam nūsūdeit cytus. Tū var panōkt, jautojūt sev pi kotra cytā cylvākā radzamō grāka: „Voi es pats tū nikod naasu darējis? Voi es naasu runōjis tukšu, ļaunu, oplomu? Voi nikō naasu atjēmis ūtram? Voi nikod naasu bejis augstprōteigs? Voi manī nav bejis nateiru dūmu? Un voi tōs nav pōrsavārtušas par natikleigim dorbim voi nataisnu reiceibu? Voi es nivīnu un nikur naasu apbādynōjis? Voi asu gūdōjis sovus vacōkus, ja tū prosu nu bārnim un maņ sōp jūs natykumeiba? Voi asu svētējis Kunga dīnu, voi varbyut asu aris, sējis un pļōvis – kaids nu kuram dorba lauks – jo ir bejuse steiga un „napīcīšameiba”? Voi asu bejis lobs pret bārnim un nabogim? Voi naasu dzeivōjis īnaidā, bez pīdūšonas un izleigšonas? Voi nikod naasu sanaidōjis, pōrmetis, rōjis, nūskumdynōjis, atstyumis, sevi mīļōjis vairōk nakai cytus, dzeivōjis bez ryupem pasauļa tryukumā, karā, bodā, dōrdzeibā? Voi naasu bejis vīnaldzeigs prec cytu kaitem, bādom un vajadzeibom? Voi asu bejis patīss sovas sirdsapziņas un Dīva prīškā? Voi naasu runōjis soldonus un klusus lyugšonas un pazemeibas vōrdus, ōreji byudams kai nūbalsynōts kops, ar tryudim un tymsumu īkšpusē?
Nav nivīna, kas uz visim šim „vai?” varātu atbiļdēt ar „nikod”!
Un, jo kaids tū dora, tod tys ir tikpat poštaisns kai ļaunais īnaidnīks un okls, un apmōts pret sovim grākim, un tys ir vīneigais īmeslis, kas naļaun mums tūs nūlikt.
Tōdeļ augsts un svāts, un napīcīšams kai gaiss elpai un yudiņs dzeiveibai ir Dīva īstōdeitais grāksyudzes sakraments. Izsyudzit sovus grākus, un Dīvs debesīs tūs dzērdeis un pīdūs jums ar Sova svaideitō vōrdu: „Es, nacīneigs Dīva kolps, Jō Vōrdā pasludynoju tev grēku pīdūšonu, atlaisšonu un Jō žēlesteibu – staigōt Jō ceļus.” (Nu grōmotas „Labestība”)
Nu vysas pasaules.
Vatikans. Pāvests Benedikts XVI Palnu trešdines sv. Misi nūturēja sv.Sabines bazilikā Romā. Pyrms tam nūtyka svineiga gondareišonas procesija nu sv.Anzelma bazneicas, kas atsarūn Aventinas kolnā. Mises laikā pāvests uzkaisēja palnus vairōkim dīvkolpōjuma daleibnīkim, bet sv.Sabines bazneicas titulārais pōrzinis kardinals Juzefs Tomko uzbēre palnus uz golvas pāvestam. Sovā sprediķī pāvests aicynōja ticeigūs Lelō Gavēņa laikā sekōt sv. Pōvula pīmāram: „Ceņteigi lyugtīs, dzeivōt tykumeigu, gondares pylnu dzeivi…patīsā mīlesteibā pret myusu brōlim, seviški pret vysnabadzeigōkajim un tryuceigōkajim”. Tradicija īsōkt Lelū Gavēni ar sv.Sabines bazilikas apmeklēšonu ir ļūti sena. Tei ir pyrmō nu 40 bazneicom-stacijom. Taipat, kai 15 Jezus Krysta ceļa stacijas, Myužeigajā Piļsātā jau nu senim laikim beja nūteiktas vītas, kuras ticeigajim beja jōapmeklej kotrā gavēņa dīnā. Ir zynoms, ka 3. godu simtinī kristīšim beja pījimts kotru dīnu apmeklēt kaida Romas mūcekļa kopa vītu un grīztīs pi jim ar lyugšonom. VI godu simtinī pāvests Gregors Lelais oficiali atzyna šū gavēņa praktiku. Vālōk, pāvestam pōrsaceļūt uz Avinjonu, šei tradicija beja aizmērsta, bet tyka otkon atjaunōta XVI godu simtinī, pēc Tridentes koncila. XX godu simtinī skaistō tradicija otkon atgyva sovu popularitati.
Nu 1. leidz 7. martam Vatikanā nūtiks Lelō Gavēņa rekolekcijas, kuru laikā ir atcaltas vysas pāvesta audiences un tikšonōs. Pōrdūmas šom rekolekcijom ir sagatavōjis kardinals Francisks Arinze.
Lelō Gavēņa laikā vysi asam aicynōti tyvōtīs Dīvam, vīns ūtram un patīseibai par sevi. Pāvesta 2009. goda gavēņa vēstejuma temats ir sv.Mateja evaņgelija vōrdi: „Tod Gors aizvede Jezu tuksnesī, ka Jys tyktu valna kārdynōts. Kod Jys beja gavējis četrudesmit dīnas un četrudesmit naktis, jys izsolka.” Šudiņ daudzi jautoj, kaida vērteiba un jāga ir tam, ka atsasokam nu kaut kō, kas pats par sevi ir lobs un napīcīšams dzeivōšonai. Bazneica mōca, ka gavēšona mums paleidz izavaireit nu grāka. Tys ir leidzeklis draudzeibas ar Dīvu atjaunōšonai. Kristus atgōdynoj, ka patīss gavēņs ir piļdeit dabasu Tāva grybu. Myusdīnu sekularizeitajā pasaulī ir mozynōjusēs gavēšonas prakses goreigō nūzeime. Kulturā, kuru raksturoj tīksme uz materialū labklōjeibu, gavēšona ir kļyvuse dreižōk par terapeitiskū leidzekli sova ķermeņa kūpšonā. Lai gon gavēšona uzloboj ari fiziskū lobsajyutu, deļ ticeigajim tei ir „terapija”, kas dzīdynoj vysu, kas kavej Dīva grybas piļdeišonu. (www.katolik.ru un Vatikana radio.)
ZIŅŌJUMI
2. martā Rēzeknes-Aglyunas diecezes prīsteru konference, sv. Mise ap plkst. 12.30.
8. marts – gavēņa 2. svātdīne – sv. Mises Aglyunā plkst. 10.00; 12.00; 19.00. Rageļūs – 10.00; Peipiņūs – 12.00.
Gavēņa laikā Aglyunas bazilikā kotru dīnu plkst. 18.00 Krystaceļš.
Turpmōk Aglyunas bazilikā dorbadīnōs Rūžukrūņs – plkst. 11.00, dīnas sv. Mise – plkst. 12.00. Reita un vokora Mises dorbadīnōs taipat kai agrōk: plkst. 7.00 un plkst. 19.00.