text:
CD »
Romana “Klūgu mūks” radejis lasejumi izdūti CD formatā
Latgolys kongresa i Latvejis vaļsts symtgadis zeimē veiduotais radejis lelīskaņuojums – Ingys Ābelis romana “Klūgu mūks” verseja radejā niu daīmama ari CD formatā. Latvejā labi zynomais i ari lītaunīku volūdā tulkuotais Ingys Ābelis romansSkaiteit vaira »
Folklorys kūpa “Sovvaļnīki” izdavuse albumu
Novembra beiguos Ondrupinis Tautys nomā nūtyka folklorys kūpys “Sovvaļnīki” i jūs muzykys draugu koncerts, piec kura tyka prezenteits ari “Sovvaļnīku” pyrmais albums. Latgolys producentu grupys sagataveitajā albumā apkūpuotys folklorys kūpys pīcu godu darbeibys laikaSkaiteit vaira »
Kaunatys vītu vuordu stuosti – kinā!
5. decembrī 14.00 Kaunatys kulturys nomā byus diska „Kaunatys vītu vuordu stuosti” prezentaceja. Vysi ineteresenti aicynuoti iz kūpeigu kinys nūsavēršonu. Byus ari sarunys ar teiciejim i ekspedicejis dalinīkim pi kūpeiga peirāga. Kinys veiduošonā puorsvorāSkaiteit vaira »
CD formatā izdūti Krystaceļa dzīduojumi
Ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys i Ivara Livdāna finansialu atbolstu ir izdūts dubultdisks „Tautys krystaceļš Aglyunā”. Rokstūt projektu, suokūtnejuo īcere beja īraksteit i izdūt vīnu disku. Bet tys nabyutu Krysta ceļš pylnā veidā, tikaiSkaiteit vaira »


c: text/html

text:
Tikkū atbrauču nu Emilejis Kalvānis bieru. Daudzi puču, daudzi cylvāku, daudzi vuordu.
Tik gribieju pasaceit – kod aizīt gaišs cylvāks, napalīk tymss. Daļa juo gaismys palīk apleicejūs cylvākūs i speid jūs pruotā, atmiņuos i ari jūs acīs.
Bet tys, kū es vēļ gribieju saceit. Juos ūtrajā dzejūļu kruojumā “Atvosora” ir dzejūļs, kas veļteits Rūteņai. Kod skaiteju jū pyrmū reizi, nazkai daguoja da sirds.
I zynit – es tū Rūteņu šudiņ satyku. Moza, gaiša meitineite. Īt kai ikstyns, acs zib, bize pa gaisu. Vysa vajag zynuot, vysa vajag redzēt i saprast.
A pats golvonais – tam bārnam ir breineiga latgalīšu volūda, kur stidzeņa ir stidzeņa, pasavērt ir pasavērt. I vēļ daudz vysaidu styprūs latgalīšu vuordu.
Daudzi jau navajag. Kab taidu Rūteņu byutu daudzi. Kab ituos mozuos Rūtenis izaugtu laimeigys i styprys – Latgolai i Latvejai par prīcu. Kab krystobu i kuozu byutu vaira nakai bieru.
A ite pats dzejūleits.
Jaundzymušai latgalītei Rūteņai
Vēļ bolti snīgi zemi sadz,
Bet gaisā pavasara smuords –
Dīvs divuos sirdīs prīcu dadz,
I prīcai mīlesteibys vuords.
Vēļ vīna zvaigzne īsamirdz,
I vēļ vīns myužs ir pīsaceits.
I moza, moza bārna sirds
Kai pumpurs zīdam atraiseits.
Lai tev, bierneņ, saulis daudzi,
Lai tev mīlesteibys daudz!
Lai tev nūlicīņs ir saudzeigs,
Audzi Latgolai, bārns, audz!

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Auleja »
Reigā nūtiks Aulejai veļteits tradicionaluos dzīduošonys vokors
15. aprelī 19.00 Veinu veikala zalā, Kolncīma īlā 35, Reigā, nūtiks tradicionaluos dzīduošonys vokors, kas veļteits Aulejai. Itys koncerts dūmuots tim, kas gryb īsajust Latgolys lauku ainovā, dasatyvuot tim cylvākim, kas struoduoja gryutūs zemnīkaSkaiteit vaira »
Latgolys pogostu īdzeivuotuoji i pavuordis: Aulejis i Izvolta pogosti
Aulejis pogosts Aulejis pogosts atsarūn tuolā dīnvydaustrumu Latgolys styurī i niule ir vīns nu 10 mozajim Kruoslovys nūvoda pogostim. Tys ir ar daudzim skaistim azarim svieteits pogosts, i pat pogosta rūbežys leluokūtīs īt gar azarim –Skaiteit vaira »
Jezuiti Latgolā: jezuitu atīšona i miseju teikla izveide
Latvejis teritorejā 16. godu symta laikā nūtyka virkne byutisku procesu, kas maineja tuoluokū viesturis gaitu šymā teritorejā. Reformaceja, Livonejis karš, kai ari rekatolizaceja beja vīni nu nūzeimeiguokajim nūtykumim. Reformaceja i tuos idejis maineja sabīdreibys uzskotusSkaiteit vaira »
Pūdnīki brauc gostūs
Voi Tu vēļ pīmini, kai tys ir – braukt pa ceļu namīdzūt gazis pedali, braukt tai, ka ceļamolys kryumi i kūki nalidoj garom skatīņam, braukt i sasmaržuot zemis ceļa i sļapnuo asfalta smuordu? PūdnīksSkaiteit vaira »
Dzimtinē /Vacūs gazetu viests
Itūreiz puora viests nu juņa nūtykumim Latgolā 1922. godā. Rēzeknē. Svātdiņ, 25. junijā š.g. te nūtyka bejušūs Rēzeknis Tierdzeibys školys darbnīku un audziekņu pyrmais sazatikšonys vokors. Beja sabraukuši vairuoki šuos školys bejušī audziekni, kaiSkaiteit vaira »


text:
Mieneša arhivs: May 2017 »
Zynoma Latgalīšu volūdys nakts programa
Savīnojūt divejis kongresa dīnys i divejis kongresa nūtikšonys vītys nu 5. maja 18.00 vokora da 6. maja 9.00 reita Rēzeknis Festivala parkā vysu nakti skanēs latgalīšu volūda – latgaliski dzīduotuos dzīsmis i latgaliski runuotaisSkaiteit vaira »
Lūznovys muižā atkluos dzīsminīka Vinsenta Kūkuoja albumu
7. majā 16.00 Lūznovys muižā tiks atkluots dzīsminīka Vinsenta Kūkuoja pyrmais albums “Breineigō nosta”, viestej muižys puorstuove Inga Drele. Vinsents Kūkuojs ir latgalīšu dzīsminīks, kurs regulari pīsadola Latvejis dzīsminīku kusteibys pasuokumūs, nu muzicēt suocsSkaiteit vaira »
Apgrūzeibā laista kolekcejis moneta “Latgales kongress”
Latvejis Banka šudiņ laiž apgrūzeibā pīcu eiro sudobra kolekcejis monetu “Latgales kongress”. Monetys prīškpusē (aversā) attāluoti vysaiduoku sabīdreibys grupu puorstuovi – Latgolys kongresa dalinīki – ar sorkonboltsorkonu transparentu, iz kuruo var skaiteit Latvejis apvīnuošonysSkaiteit vaira »
Aicynoj orientiešonuos spēlē īpazeit viesturiskuos Latgolys kongresa vītys Rēzeknē
Latvejis Muokslys akademeja (LMA) i Latvejis vaļsts symtgadis Jaunīšu reiceibys komiteja aicynoj catūrtdiņ, 4. majā, pīsadaleit tematiskuos orientiešonuos saceņseibuos i baudeit daudzveideigu kulturys programu Latgolys kongresa symtgadis svineibu nūskaņuos Rēzeknē, informej LMA puorstuove LindaSkaiteit vaira »
Daugovpilī atkluos muokslinīka Juoņa Plivdys personalizstuodi
3. majā 13.00 Latgolys Centraluos bibliotekys (LCB) daiļliteraturys sektorā (2. stuovā) Muokslys dīnu pasuokumu cykla ītvorūs tiks atkluota muokslinīka Juoņa Plivdys gleznu personalizstuode “Krāsu mirkļi”, informej LCB puorstuove Inga Gedžūne. Juoņs Plivda ir PreiļuSkaiteit vaira »
Latgolys i Baļtejis latvīšu konsolidacejis ceļš Fraņča Kempa uzskotūs (II)
Autore: Ināra Juškāne, viesturneica Inženeram, kulturys darbinīkam i politikim Francim Kempam ir nanūviertiejama lūma Latgolys nacionalajā atmūdā. Ar sovu darbeibu jis veicynuoja latgalīšu izgleituošonūs i pošapzinis ceļšonūs. Sovys idejis i nūstuoju Kemps paude caurSkaiteit vaira »


text:
Roksts »
Latgalīšu saļmys i muzyka uorstnīceibā
30. majā 18:00 iz kulturys piecpušdīni par temu „Muzyka, tuos estetika i uorstnīcyskuo nūzeime” aicynoj Reigys Stradeņa universitatis Psihomatiskuos Medicinys i Psihoterapejis klinika (Kapseļu īla 23, Reiga). Itymā reizē viereiba tiks pīvārsta muzykai, kasSkaiteit vaira »
Preiļūs skanēs Latgolys nūvoda dzīšmu svātki
Gataviejūtīs XXV Vyspuorejim latvīšu Dzīšmu i XV Dzygu svātkim, kas byus Reigā 2013. godā, jau itūgod vysūs Latvejis regionūs teik reikuoti svātku īskandynuošonys koncerti i 26. majā iz kūpeigu sadzīduošonu i sadoncuošonu aicynoj PreiļuSkaiteit vaira »
Vosoryssvātku sadoncuošona Vabalē
25. majā iz tradicionalū Vosoryssvātku sadoncuošonu Vabalē sasateik dzigu kolektivi nu Daugovpiļs nūvoda i cytom Latvejis vītom. Koncerta suokys 20:00 Vabalis pogosta parka laukumā, nu piec sadoncuošonys 22:00 zaļumbals ar grupu „Patrioti.LG”. Sadoncuošonā pīsadolaSkaiteit vaira »
Vileks bārni i jaunīši salidoj iz radūšū festivalu
19. majā Vileks nūvodā jau ūtrū reizi nūtyka Vileks nūvoda Bārnu i jaunatnis radūšais festivals “Nūgluosti putynu i paprosi tam spuornu”, kurymā pīsadaleja 410 bārni i jaunīši nu dažaidim nūvoda školu kolektivim. Vileks estradeSkaiteit vaira »
Izsludynuots Pītera Jurceņa jubilejam veļteits jaunūs literatu konkurss
Rēzeknis nūvoda Nautrānu pogosta puorvaļde sadarbeibā ar Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviestris školuotuoju asociaceju organizej konkursu par dzejnīka Pītera Jurceņa premejis daškieršonu jaunajim literatim. Konkurss veļteits Pītera Jurceņa 80 godu jubilejam i tuo devizeSkaiteit vaira »
Latgolys šlagermuzykys parads Bierzpilī
26. majā 20:00 Bierzpiļs estradē iz Latgolys šlagermuzykys paradu i vosorys sezonys atkluošonu aicynoj Latgolys lobuokī šlagermuzykanti. Paradā pīsadaleis duets „Inga i Normunds”, grupa „Patrioti.lg”, grupa „Ginc&Es” kai ari eipašī gosti – Puncuļu saime.Skaiteit vaira »
Par latgaliskim pamatim Latgolā! Atkluotuo viestule
Ministru prezidentam Valdim Dombrovskim Kulturys ministrei Žanetai Jaunzemei-Grendei Nacionaluos elektroniskūs plašsazinis leidzekļu padūmis (NEPLP) prīšksādātuoja Aināram Dimantam Masu medejim Atkluotuo viestule Izviertejūt MK puorresoru koordinacejis centra vadeibā topušūs Vaļsts puorvaļdis instituceju, navalstiskūs organizaceju iSkaiteit vaira »
Muzeju nakts „Krostmolys stuosti” Rēzeknē
Itymā goda akcejā „Muzeju nakts 2012” iz Latgolys Kulturviesturis muzeju Rēzeknē beja atguojuši 1558 interesenti. Gon vītejī Rēzeknis ļauds, gon gosti nu tyvuokys i tuoluokys apleicīnis muzeja sagataveitū programu „Krostmolys stuosti” na viņ vierāsSkaiteit vaira »
Kruoslovā byus sasatikšona ar Juoni Streiču
Reitu, 23. majā 13:00 Kruoslovys Kulturys nomā byus Juoņa Streiča pasteļu izstuodis „…kur basām kājām” atkluošona. Izstuodis atkluošonā paradzāta ari sasatikšona ar pošu kinurežisoru, scenaristu, akteri i muokslenīku Juoni Streiču. LaKuGa jau ir rakstejuseSkaiteit vaira »
Vilekī nūstuoj i īdvasmoj „Litanejis” ceļš
18. majā pyrmū reizi Vileks katuoļu bazneicā koncertieja Latvejis Radejis kuors i orkestris „Sinfonetta Rīga”, par kū vilecuoni ir cīši lapni. Taipat koncerti beja ari Viļānūs i Rēzeknē, nu niu vaira par “Litaneju” Vilekī.Skaiteit vaira »
Kulturys ministre gastieja Daugovpilī
18. majā Daugovpilī gasteja Latvejis Republikys kulturys ministre Žaneta Jaunzeme-Grende. Jei sabeja vairuokūs Daugovpilī, Latgolā i ari Latvejis kulturā nūzeimeigūs objektūs. Vīns nu īvarojamuokim tūpūšim kulturys centrim Daugovpilī ir muokslenīka Marka Rotko vuordā nūsauktaisSkaiteit vaira »
Golvonais ir dūmu centrs. Gostūs pi foto muokslinīka Kazimira Gailuma
Šmuku bierzeišu palūkā saleikuse kai vaca babeņa stuov Mizovsku dzeraunis (Preiļu pusē, natuoli nu Arendolis) foto muokslinīka lauku sāta. Muokslinīka i juo sīvys izstaiguotys stidzenis iz oku, klieti i pierteņu vadynoj izzynuot par sātysSkaiteit vaira »
Latgola leiguos Leivuonā!
Iz kūpeigu Leigū svātku svieteišonu Latgolā aicynoj na viņ Rēzekne, nu leli svātki byus ari Leivuonā, kur Začusolā jau ūtrū godu piec kuortys sasatiks ļusteiguokī i iztureiguokī leiguotuoji. Svātki paradzāti vairuokuos daļuos. Leiguotuojus prīcēsSkaiteit vaira »
Kū navar rūkys, tū padora sirds
Veļtejums Marutai Latkovskai, ilggadeigai žurnala “Katōļu Dzeive” redaktorei Par gobolu tei izaver kai zaļa pļova, kurymā aug kūku kupss. Garumbrauciejim tei vīta naizsoka nikuo, jo taidu teirumeņu pylnys ceļa molys. Tī var kotrs īīt,Skaiteit vaira »


text:
Jezups Kindzuļs »
Jauneibys idealisms: Čenču Jezupa romans “Pīters Vylāns”
Roksta autore: Ligija Purinaša Čenču Jezupa (eist. v. Jezups Kindzuļs, 1888–1941?) par autobiografiskū skaiteitais romans “Pīters Vylāns” (izdūts 1943. g., puorizdūts 1967. g.) ir vīns nu apjūmeiguokūs latgalīšu literaturā. 560 puslopuos īsaduord 1905.–1907. g. revolucejis bolsi, īsaskaņ jaunīšu mīlesteibysSkaiteit vaira »
Čenču Jezupa dzeive i dorbs
Divdesmituo godu symta suokuma Latgolys atmūda nabyutu īdūmojama bez aktivim i ceņteigim tautys darbinīkim. Vīns nu taidim beja ari Jezups Kindzuļs aba Čenču Jezups – pazeistams sabīdriskais darbinīks, agronoms, rakstnīks i publicists, cylvāks, kam saitisSkaiteit vaira »


text:
9. majā Jelgovys birojs aicynuoja vysus iz dzejisku pasuokumu „Vieja čukstūs īsaklausūt…”. Pasuokums puļcieja desmit vairuok i mozuok zynomus dzejnīkus nu Jelgovys apkaimis i divtik skateituoju. Vokoru atkluoja vokora vadeituoja Olita Bidzāne i Jelgovys biroja vadeituojs Valērijs Kušnirs ar šmukim īvodvuordim. Turpynuojumā uzastuoja Broņislava Dzene ar sovim sirsneigajim i jaukajim goradorbim. Sovukuort Ingūna Lipska uzastuoja […]
Bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) Daugovpiļs nūdaļa sadarbeibā ar Daugovpiļs piļsātys Jaunatnis departamentu 25. aprelī 19.00 aicynuoja vysys jaunīšu organizacejis, nūdybynuojumus i naformalis interešu grupys pīsadaleit jaunīšu organizaceju pasuokumā „Visi vienā maisā!”. Pasuokuma mierkis beja jaunīšu organizaceju īsapazeišona, sadarbeibys radeišona, turpmuokai kūpeigu pasuokumu i projektu realizacejai Daugovpilī. Sasatikšonys laikā nūtyka organizaceju prezentacejis, naformalis spielis, grupu […]
“Latgolys Studentu centra” Rēzeknis birojs aicynoj iz dzejiski – muzykalū pasuocīni LaLaDra aba Latgalīts Latgalīšam Draugs. 10.majā plkst. 17.00 Rēzeknē, bīdreibys “Artistence” telpuos (pretim piļskolnam). Uzastuot grybātuojus lyudzom sasazynuot ar myusim, rokstūt iz e-postu – rezekne@lgsc.lv voi zvonūt – 2853695 Gaideisim gostūs ikvīnu interesentu! Latgolys Studentu centra, Rēzeknis biroja aktivisti. Leidzeigī roksti:
Vasali! Bīdreibys “Latgolys Studentu Centrs” Rēzeknis birojs organizej dzejiski – muzikalū pasuocīni – “LaLadra” (Latgalīts Latgalīšam Draugs). Pasuokums nūtiks 10.majā, plkst. 17.00, bīdreibys “Artistence” telpuos, preteimā “Zeimuļam”, Krosta īlā 31. Aicynojom apmeklēt “LaLaDra” pasuocīni i padūt informaceju ari cytim cylvākim. Sovu daleibu lyudzom apstyprynuot leidz 5.majam, lai byutu skaidreiba aptuveni cik cylvāku īsarass. Taipoš vaicojom […]
Taišni ar itaidu saukli – voi tu esi eists latgalīts, Rēzeknis Augstškolys Info dīnā (11.aprelī) startieja ari “Latgolys Studentu centra” Rēzeknis birojs, pīduovojūt četrys dažaidys stacejis ar aizdavumim, kuru veiksmeiga izpiļde aplīcynoj dalinīka spieji byut par eistinu latgalīti. Tyka gon papyldynuotys jau asūšuos zynuošonys, gon īsavuiceits koč kas jauns. Dalinīki atjaunuoja pamatškolys geografejis zynuošonys, raugūt […]
Bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) Daugovpiļs nūdaļa sadarbeibā ar Daugovpiļs piļsātys Jaunatnis departamentu 25. aprelī 19.00 aicynoj vysys jaunīšu organizacejis, nūdybynuojumus i naformalis interešu grupys pīsadaleit jaunīšu organizaceju pasuokumā „Visi vienā maisā!”. Pasuokuma mierkis ir jaunīšu organizaceju īsapazeišona, sadarbeibys radeišona, turpmuokai kūpeigu pasuokumu i projektu realizacejai Daugovpilī. Sasatikšonys laikā ir planavuotys organizaceju prezentacejis, naformalis spielis, […]
Nu jau īt ūtrais mieness, kai LgSC Reigys biroja aktivistim i draugim beja īspieja nūsavērt Edgara Blinova kinu „Vīna vosora deļ vysu”. Seņ tys beja, bet dūmys i atzinis napamat pruotu vēļ šudiņ. Deļtuo beja vārts pagaideit i apkūpuot vysus komentarus. Kinys sižets paruoda latvīšim tik aktualū temu par dorbu uorzemēs. Juosoka, rešajam Latvejis īdzeivuotuojam […]
Sasadorbojūt „Latgolys Studentu Centram,” Rēzeknis Augstškolai i Austrumlatgolys radūšu pakolpuojumu centram „Zeimuļs”, aizvadeits jau ūtrais kulturys vokors. Itymā reizī apmeklētuojim beja īspieja īsapazeit ar Turcejis puorstuovju kulturu, viesturi, ēst taiseišonys tradicejom i daņčim. Rēzeknis Augstškolys students Mert’s atzeist, ka itei ir loba īspieja saīt iz kūpeigu pasiedeišonu i pi vysa tuo – īsavuicēt koč kū […]
14. martā Jelgovā gastieja latgalīšu folkroka/metala apvīneiba „Green Novice”, kura pavysam naseņ izlaiduse sovu debejis albumu „Padebeši”. Kai īrosts, ka Jelgovā uzastuoj kaida latgalīšu grupa, pyrma koncerta LgSC jaunīši sareikoj jīm interveju. Naizpalyka ari „Green Novice”. Kūpā ar jīm interveju snīdze ari jūs draugu grupa „Pūķa gars”, kurei ari tymā vokorā pyrms „Green Novice” kuope […]
Latgolys Studentu centra Rēzeknis birojs sadarbeibā ar Rēzeknis Augstškolu i Austrumlatgolys Radūšū pakolpuojumu centru “Zeimuļs” organizej kulturys vokorus Rēzeknis piļsātys Erasmus studentim i Breivpruoteigajim. Ideja pavysam vīnkuorša – kotrys vaļsts puorstuovji prezentej sovu kulturu i tradicejis. Itū pasuokumu maratonu aizsuoksim ar Latveju, Latgolu, latvīšim – 12.03, “Zeimuļs,” 4.1 kab. Piečuok (cytā nedeļā) gaidomi Turcejis puorstuovju […]
Vasali! 5. martā byusi gaideits iz latgalīšu režisora Edgara Bļinova jaunuokuos kinys “Vīna vosora deļ vysu” nūsavieršonu Reigā. Kinu ruodeisim jaunīšu centrā “Kaņieris”, kurīs atsarūn Kaņiera īlā 15. Datikt vari ar 7. tramvaju TC Dole vierzīnī, juokuopj laukā pīturā Prūšu īla. Tod pa Kaņiera īlu ej Daugovys vierzīnī leidz školai, kurā ari ir jaunīšu centrs. Ka […]
4. februarī LgSC Daugavpiļs birojs aicynuoja studentus iz „Sesejis pabalu”, kas kei jau īrosts nūtyka kopejneicā „Sāta”. Pasuocīņa golvonuo tema beja ols. Cytam līkās – ols, nu, kas ta tys par pasuocīni, bet a par kū nā!? Gatavojūtīs pasuocīņam, pīmekliejam dzīsmis i biļdis par olu, stumdiejam mebelis, i Dagnija sagatavuoja uzkūdys, kas sader ar olu. […]
15. decemrī Daugavpils kopejneicā „Sāta” nūtyka LgSC reikuotais pasuocīņs „Latgalīts Latgalīšam Draugs” jeb LaLaDra, kura mierkis beja Adventa nūskaņuos puļcēt Daugavpiļs i apleicīnis literatus, muzykantus i cylvākus, kurim tys vyss ir tyvs. 15. decembrī, man kai studentam, kas izīt praksi LgSC Daugavpiļs birojā, beja īspieja pīsadaleit LgSC reikuotajā literari muzykalajā pasuocīnī „Latgalīts Latgalīšam Draugs” aba […]
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar kopejneicu SĀTA 15.decembrī, 15.00 reikoj literari muzykalū pasuokumu „Latgalīts latgalīšam draugs” ci LaLaDra. Pasuokums ir kai tradiceja jau caturtū godu Adventa laikā Daugavpiļs pusē. Īprīkš pasuokums nūtyka Raiņa sātā Berkenelī, bet itū godu pasuokums nūtiks Daugavpiļs piļsātā. Adventa laiks ir puordūmu laiks, lobu vuordu i gaideišonys laiks, deļ tam […]
Aizvadeitajā nedelī Latgolys Studentu centra Reigys birojs aicynuoja iz latgalīšu draudzeišonuos vokoru jeb pasuokumu LaLaDra. Pusūtrys stundis garumā klauseituojim beja īspieja dzierdēt latgaliskys ailis i atziņu ryndys, prozu, kas lyka pazasmīt i padūmuot par dzeivi, kai ari dažaidu žanru dzīsmis latgaliski, latviski i angliski. Kai zynoms, Reigā sasatikt ir cīši gryušai, deļ tuo pasuokums daudzim […]
Suocīs Adventa laiks. Sajiuta, ka skriejīni gribam padareit lānuoku, dzīsmi klusuoku i dūmys apcereiguokys. Bet kaidi ir Advents laika pyrmsuokumi, kas vēl jimā byutu juodora ci tīši pretieji – nabyutu?! LgSC Reigys birojs aicynoj iz sarunu par Advents laiku jaunū katūļu prīsteri Renāru Birkovu. 4. decembrī 18.30 stuņdēs sasatiksem, īdzersim čaju un mieginuosim […]
Vasali! Trešdiņ Tev ir īspieja dzierdēt grupu BezPVN studentu golvyspilsātā Jelgovā. LgSC Jelgovys birojs sadarbeibā ar vysstudentiskuokū muzykys klubu “Jelgavas Krekli” ir aicynuojs pyrms poša koncerta grupys dalinīkus iz sarunu. Nu tai – par dzeivi, muzyku, mūzom, prīkim i cytom vierteibom. Gaideisim vysus, kam gribīs uzdūt sovu vaicojumu grupai kluotīnē 4.decembrī 22.30 stuņdēs 6.dīnesta vīsneicā […]
23. novembrī, Ārdovys saītu kuormā, sadarbeibā ar LgSC tyka aizvadeits literari muzykalais pasuokums „Latgalīts latgalīšam draugs” ci „LaLaDra”. Kai jau vysod šymūs pasuokumūs dalinīku vydā beja aicynuoti latgalīšu literati i muzykanti, vysu vaira tī, kuri dzeivoj Preiļu, Daugavpiļs apleicīnī. Lai gon LaLaDra parosti ir cīši pozitivs i ar humora dasitīni, itūreiz tys tika izveiduots mīreiguos […]
Rudiņa laikā, kod vysi uora dorbi beja apdareiti, senejī ļauds pa vokorim sasalaseja kūpā i dareja vysaiduokus rūkdorbus – puiši taiseja stričus, apstruoduoja kūku, mārgys – adeja, izšyva, aude. Taidu atsarasšonu vīnuvīt, dorbu i puorsoku stuosteišonu, meikļu miniešonu sauce par vakariešonu. Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj vysus interesentus pa vokorim īt ar sovim rūkdorbim iz […]
Jau kaidu strēči LgSC Daugavpiļs birojs reikoj daudzus kulturys pasuokumus. Par oktobri, novembri ir bejuš projektu raksteibys apvuiceibys, latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibys, rodušuo darbneicis i dzejis i muzykys vokori, kinu vieršonuos i sasatikšonys ar dažaidim cylvākim. Kai vīnu nu prioritatem LgSC ir izvirziejuse sovu bīdru izgleituošonys pasuokumus, deļ tam oktobrī nūtyka, projektu raksteišonys apvuiceibys i […]
26. novembrī, 19:00 stuņdēs kopejneicā Leningrad nūtiks literari muzykals pasuokums LaLaDra, kur jautrā atmosferā byus īspieja dzierdēt dažaida veida muzyku i literarūs dorbus. Aicynojom pīsateikt daleibai pasuokumā rokstūt iz e-postu reiga@lgsc.lv ci gaideisim Tevi vīnkuorši kai klauseituoju! Leidzeigī roksti:
Oktobra vydā, kod vysi studenti jau saprūt, ka ir īzasuocs jaunais studeju gods i vosora ir paguojuse, Latgolys Studentu centrs uzreikuoja izgleitojūšu latgalīšu pasuokumu, prūti, 16. oktobrī iz Jelgovu tyka paaicynuota latgalīšu raksteibas lītpratieja Muora, kurei pavuicieja vysim gribātuojim latgalīšu raksteibys pamotus. Kaut ari paguojušajā godā Muora jau gastieja Jelgovā i vuicieja studentim latgalīšu volūdys […]


text:
Prūtams, kab pīturā pasažiri naaizmygtu, tyka reikuoti vairuoki konkursi, muzykaluos pīturys. Pasuokuma nūzeimeiguokais konkurss beja Andrejdīnys bolva – Uoksta capure, par kuru varēja pasaceinēt jaunī dzejnīki i prozaiki. Par Uoksta capuris īgivieju kliva Rēzeknis Augstškolys studente Māreite Krasnobaja. Pīturā „Pyrma syltī” vareja īsapazeit ar Raibuo Suņa prozys gruomotu „Pyrma syltī”. Puors vaicuojumu debijis gruomotys autoram Raibajam Suņam.
– Parkū Tu izavielieji gruomotai nūsaukumu “Pyrma syltī”?
– Deļkuo?!… gryuši izreizis pasceit. Nūsaukums atguoja pots par sevi. Nu bierneibys buļbu tolkom, kod buļbys nalasēja cylvāki treis, bet divdesmi. Kur piečuok pi golda tyka āsts, dzarts, cīši dzīduots. I, nadūd Dīvs, ka nu suokuma pyrma suoki gruobuotīs ap salatim! Myusu dīnuos ar tū syltumu tož svareigi. Pozitivu emoceju, dūmu i sajiutu myusim tryukst nu laika gola, a dorbā sādādamam vīna nu dorbadīnys prīcom taišni ir syltys pušdinis, kur itū šaļti gaidi jau nu poša reita.
– Kū Tev nūzeimej raksteit?
– Interesants vaicuojums. Cyti sovys sajustuos vibracejis pauž dzīsmēs, dzejā, gleznuos, es izrokstūt. Interesanti runuotīs ar papeiru, i ka vēļ tovs raksteitais „garšoj” cytim, tys ir kai stimuls tuoļuokuom vibracejom.
– Kū Tev nozeimej Andrejdīna?
– Pyrmkuort, maņ ir pazeistami puors Andri. Ūtrkuort, tys saistuos ar RA reikuotajuom ”Andrejdīnom”, kur sasalosa interesanti cylvāki. Kas saisteits ar ritualim – to nikai.
– Kas Tev roda īdvasmu prozys raksteišonai?
– Īdvasmu…. es nazynu. Dažreiz vīnkuorši atīt taidys strēčeitis,kod gribīs paraksteit. Puorsvorā jau cīš tuoli nav juomeklej. Vyss genialīs ir tepoš – myusu dīnu sabīdreibā i cylvākūs, poša sajiutuos. Cylvāks pats par sevi ir interesants dzeivnīks.
– Kaidi ir Tovi plani iz turpmuokū laiku saisteibā ar literarū jaunradi?
– Pagaidam nikuo konkreta. Varbyut īsuokt romanu.Vajadzātu kū izraksteit bārnim. Varbyut pīsavērst cytim projektim. Zyni, tys vyss prosa laiku, kurš palīk duorguoks par gaisu.
Puora vaicuojumi Andrejdīnys bolvys īgyviejai Māreitei Krasnobajai.
– Kū Tev nozeimej Andrejdīna?
– Andrejdīna ir eipaši svātki. Itamā dīnā ir vuorda dīna gon maņ cīši lobam draugam, gon onkuļam i, prūtams, ka vysim cytim Andrejim. RA Andrejdīna ir ari eipaša dīna, kab paruodeitu sevi cytim, kas tu esi i ka tu esi. I taidu (rakstūšūs) ir daudz!
– Kuru godu Tu pīsadoli literarajā kabare?
– Pīsadolu ūtrū godu.
– Kas ir Tovys dzejis „suoļs”, „atslāga”?
– Es pīsavieršu cylvākim – tim, kas itū pasauļu izmaina gon uorieji, gon īškeji. Dzeivis paradoksi i jāga. Cylvāki kūpumā i jūs attīksme pret cytim cylvākim.
Kūpumā gon pasuokums, gon ekspresinterveja ar itim divim cylvākim lyka maņ aisadūmuot par dzeivi, par tū, cik ir svareigi atteistēt sovys spiejis i, prūtams, juos paruodēt cytim. Pateikami, ka jau treispadsmytū godu piec kuortys nūrysynojuos Andrejdīnys pasuokums, kurs cylvākim atguodynuoj par latgalīšu tradicejom i īpazeistynoj ar pazeistamim i pavysam jaunim dzejnīkim i muzykantim.
Ilona Kablanova, RA 3. HFB
Karteņos: Jurs Vucāns, Arņs Slobožaņins i Raibīs Suņs; Uoksta capuris īgivieja Māreite Krasnobaja. Foto: Māris Justs


text:
Latgalietis XXI gadsimtā »
Rēzeknē byus apsaverama foto izstuode “Latgalietis XXI gadsimtā”
Latgolys Kulturviesturis muzejā Rēzeknē byus apsaverama Latgolys fotografu bīdreibys izstuode “Latgalietis XXI gadsimtā”, kas veļteita Latgolys kongresa i Latvejis vaļsts symtgadei. Fotografeju izstuode i apjūmeiga i laikītilpeiga dorba rezultats, kurys idejis autors ir LatgolysSkaiteit vaira »
Iz seminaru teik aicynuoti Latgolys fotografi i foto entuziasti
Preiļu nūvoda dūme, Latvejis fotografu asociaceja i Latgolys fotografu bīdreiba aicynoj fotografus i foto entuziastus pīsadaleit seminarā, kas paradzāts 23. julī 10.00 – 17.00 Preiļu kulturys nomā, informej Latgolys fotografu bīdreibys vaļdis prīšksādātuojs IgorsSkaiteit vaira »
Izsludynuots fotokonkurss “Latgalietis XXI gadsimtā”
Latgolys planavuošonys regions i Latgolys fotografu bīdreiba organizej fotokonkursu “Latgalietis XXI gadsimtā”, informej bīdreibys puorstuovs Igors Pličs. Konkursa mierkis ir izveiduot Latgolys nūvoda cylvāku karteņu kolekceju, kurei atkluotu regiona sovpateibu, tai boguotynojūt nūvoda viesturisSkaiteit vaira »
Aicynoj pīsadaleit Dagdys nūvoda fotokonkursā “Latgalietis XXI gadsimtā”
Dagdys nūvoda fotografeju konkursa „Latgalietis XXI gadsimtā” organizatori aicynoj vysus fotomīļus, gon īsuociejus, gon profesionaļus pīsadaleit konkursā. Konkursa mierkis ir īgiut Dagdys nūvoda cylvāku portretu kolekceju, kuru varātu nūdūt kūpeiga Latglolys fotoalbuma izveiduošonai. KotrsSkaiteit vaira »


text:
Svātdiņ, 24. julī, Lūznovys muižys parkā nūtiks pyrmais Muokslys pikniks – muokslu i garšu festivals, kurymā aicynuoti puļcētīs muokslys baudeituoji, sajiutu gordieži i eipašūs šaļteņu kolekcionari, kab ar muzykys, muokslys, dejis, garšu i cytom baudom pīdzeivuotu muokslys radeišonys šaļti, informej Lūznovys muižys kulturys projektu vadeituoja Inga Drele.
Muokslys piknika laikā nu 13.00 da 23.00 Lūznovys muižā i tuos parkā byus pīdzeivuojamys radzamys, dzierdamys i garšojamys baudys. Par muzykalū daļu pasaryupēs “Dzelzs Vilks”, “Pieneņu vīns”, “Coco’nuts”, Haralds Sīmanis, Elizabete Lāce, Liene Narciss, “The Jokers Juniors”, “Wierd Wednesday”, “JahBahus Trio”, nu vysaiduos vītuos parka teritorejā byus apsaverami: improvizacejis teatra “18PLUS” improvizacejis humoršovs, laikmeteiguos dejis izruodis “Bez vadiem”, “Ekskursija” i “Dunkani – dīvaiņi vai pravieši?”, kim? Laikmeteiguos muokslys centra producātūs muokslinīku video/kinu programa, Reigys Storptautyskuo kinu festivala “2ANNAS” eiskinu programa, māmuo kina, vidis instalacejis, gaismys objektu i muokslys izstuodis, guņs skulptura. Par gastronomiskajim puorsteigumim pasaryupēs i vītejī, i uorzemu povori, organizātuos meistarklasēs eksperimentejūt na viņ ar iedīņa garšu, nu ari ar kulinarejā daīmamom kruosom i teksturom. Taipat kotrys nu pasuokuma gostu aicynuots iz pikniku leidza jimt sovu pīpiļdeitū piknika grūzu, kū varēs baudeit tam eipaši paradzātuos vītuos.
Baudeit Muokslys pikniku aicynuoti ari mozuokī muokslys meiļuotuoji, kurīm nu 13.00 da 15.00 paradzāta eipaša pasuokumu programa ar vareibu aktivi dorbuotīs rodūšajuos meistardarbneicuos – veit vaiņukus, aprūcis, līt svecis, kai ari pošim ar ūtu radeit sovu muokslys šedevru.
Muokslys piknika ideja ir savīnuot vysaidys jūmys i disciplinys, paruodūt, ka nav juobyut profesionalam muokslinīkam, kab varātu sev apleik atkluot i nūviertēt skaistū, partū iz pasuokumu aicynuots sevkurs, kas lobā kompanejā gryb sajimt muzykalu, vizualu i gastronomisku prīcu. Dūma par Muokslys pikniku Lūznovys “Mūzā” rodusēs, savīnojūt te dzeivojūšū Mūzu, īdvasmu i atjaunuotuos muižys muokslys izpausmem pīmāruotū infrastrukturu.
Īīšonys moksa Muokslys piknikā ir 2 eiro, beleti īprīkšpuordūšonā nūpierkami “Biļešu Paradīze” kasēs i škārsteiklā, kai ari iz vītys pasuokuma nūtikšonys dīnā.


text:
Īguoju blogā puorpublicēt Dīnys rokstu i apjuku – statistika taida, it kai es nazyn kū byutu pīrakstiejuse. A es tok tik seņ nikuo naasu rakstiejuse, partū ka nabeja laika i spāka. Vīns gudrais naatbiļdēs, kuo desmit duraku pavaicoj. Partū ari beju laimeiga, ka koč itymā blogā ir mīrs – nu apriejīņu, lomuošonys, ļaunuma. Gryuts īsadūmuot, kai ir publiskom personeibom. Patīseibā maņ jau lobu laiku ir gryuts, partū ka jiutu, kai asu guojuse nazkur pret spolvu i tys niu atsaspielej. Reit byutu juoīt pi doktura. Aizpareit ari. Juopīzvona saimis dokturam par analizem, a bais. Es zynu, ka tys skaņ stulbi, a reizem lobuok ir nazynuot. Koč nikuo lela tys taipat namaina. Es varu izturēt tik, cik es varu. I patīseibā beja labi sajimt sovejūs atbolstu, kod beja švaki – ari taidā veidā var sajust rūbežu: kod vaira navari nest, daīt ūtrys i pajem iz sovu placu. Kod vaira naesi dzeļža vecine, a cylvāks. Koč patīseibā nikuo taida jau nav. Nikuo taida, kas navarātu byut nasvareigs. Vuojums padora par cylvāku. Tei ari ir pīredze – izzynuot par sevi vaira, sajust sevi. Patīseibā maņ nikas ļauns nav ar veseleibu – cikom es asu stypra i varu. A navarēt var ari ar īsnom i žāluotīs, cik vyss brīsmeigai. I tai ari nasasajimt i nadareit nikuo. Vysmoz nikuo deļ cytu.
Tag: laime
cik patīseibā vīnkuorši
Cik vyss palīk vīnkuorši, kod saprūti, ka esi tikai cylvāks ar vīnu myužu, vīnu laiku, vīnu pasauli apleik.
Es naasu betona klucs voi metala stalaža. Es asu cylvāks, kam taipat ir šaubys, suopis, laime i vysaidi cytaidi nīki.
Byutu es betona klucs voi metala stalaža, es varātu pacīst i varbyut ari izdareit vaira. Tok kai cylvāks es varu sasatikt i sasastruoduot ar cytim cylvākim.
I, ka es navaru, taitod es navaru.
Mane nav bezgaleigi daudz. Tok manī ir bezgaleigi daudz.


text:
Otkon paguojs ir gods, un nikas nav padareits! Nav taiseiti mieginuojumi, nav uzlobuota spielētprasme un nav izdūmuoti originali teksti. Bet Zīmyssvātkūs breinumi nūteik! Jau ūtru godu peic kuortys nu aizmiersteibys bezdibenim izlein Panki, par napylnu stuņdi izdūmuoj, nūspēlej un īroksta dzīsmi!
Latgalīšu/franču pankroka grupa Yann&The Latgalians ar dzīsmi “Svātku kachs” sveic vysus svātkūs!
Atguodynojam ka peic 4 godim ap Zīmyssvātkim ir gaidoms turs pa Daugavpiļs, Reigys i Līpuojis klubim, prezentejūt debejis albumu „Panku Zīmyssvātki” (carams….)
Patīsā cīnā
Yann, Edgars, Arnis


text:
Cytreiz soka, ka latgalīts ir tys pats latvīts, viņ ar kvalitatis zeimi. Vysai skali saceits. Vys jau kotrā pasacejumā ir zynoma daļa taisneibys, nui?
Latgalīšu kulturys goda bolva „Boņuks” itūgod svieteja sešu godu jubileju. Drupeit par mozu, lai palaistu lelajā pasaulī, par lelu, lai turātu sveci zam pyura. Godu gaitā „Boņuks” namaineigi saglobuojs sovu kvalitatis zeimi, taipat kai namaineigū underground kulturys statusu, kū pīzeist i uzsver, ka tys rakstureigs ari vysai Latgolai, bolvys idejas autori Oskars Orlovs i Guntis Rasims. Navar napīkrist itaidam traktiejumam.
Zynoms, ka par latgalīšu kulturu iņteresejās tikai nalela daļa sabīdreibys, visbīžuok poši latgalīši. Muokslinīkam voi kulturys darbinīkam koč nalelys atzineibys dasnēgšonu var saukt par naīspiejamuos misejis cīneigu aizdavumu. Varātu jau saceit – ka tys teik dareits caur kulturys goda bolvu, sabīdreibys iņterese i uzmaneiba pasalelynoj. Bet voi tai ir? Nasaverūt iz vysai gūduojamū „Boņuka” bolvys pastuoviešonys laiku, arviņ tai sekoj leidza voi pat par elementaru tuos eksisteņci zyna tikai nadaudzi. Ituo nūslāgtuo statusa deļ latgalīšu kulturys goda bolvys pamatmierkis ir motivēt vītejūs Latgolys īdzeivuotuojus „koč kū dareit”, meklēt jaunus, rodūšus rysynuojumus voi puorveiduot asūšūs, klišeju pylnūs. Ceņtīni izīt iz plašuoku mierīni ir drupeit apseikuši minimaluos cytu cylvāku iņteresis deļ. Tūmār ļauds, kuri ir informeiti par kulturys bolvu, skaita tū par pīteikūši lelu sasnīgumu. „Boņuks” ir koč kas vaira par muola statueti, tys ir aplīcynuojums eistynam talantam, ilgstūšam dorbam voi pat myuža īguļdejumam.
Kas veicynoj underground kulturys statusu? Vyss īsasakņoj viesturē. Sevkura veida latgalīšu kulturys atteisteibu pamateigi bremziejs ilgstūšais oficialais (1865–1904) i vāluok arinaoficialais(leidz 1988. g.) drukys aizlīgums. Sevkura veida literaturys izdūšona latgalīšu rokstu volūdā beja īspiejama tikai „pagreidys” drukuos vai rūkrokstūs. Preteimā puorejai Latvejai, kur itymā laika pūsmā nūteik nacionaluo atmūda vysā tuos plaukumā.
Drukys aizlīguma laikā (ari ilgus godus piec tam) daudzuos saimēs vaļdejs styngrys uzskots – runuot latgaliski nūzeimoj byut par zamuokuo sabīdreibys sluoņa puorstuovi, byut par kolpu voi rūklaižu „augstuokstuovūšim”. Itaida dūmys poziceja vysai bīži latgalīša zamapziņā sasaglobuojuse leidz pat myusu dīnom. Latgalīts arviņ beistās runuot sovā dzymtajā volūdā. Izreiz aiz Jākubpiļs rūbežom latgalīts ceņšās puorsalatviskuot i slēpt sovu akcentu, latgalīts ceņšās aizmierst i napīminēt sovys seņču tradicejis i kulturu, vysu, kas saistoms ar „zamuokstuovūšū škiru”. Bet mes poši damierstam, ka latgalīts ir tys pats latvīts.
Vēļ sarežgeituoku itū situaceju padora bīžuo „eistynū latvīšu” attīksme pret latgalīšim. Ir Reiga, lauki i vēļ zamuok par laukim – Latgola. Itei latgalīšim nalabvieleiguo vide teik radeita iz godu gaitā īstruoduotu stereotipu bazis. Pīmāram, „Latgalē ir vieni krievi.” Pyrmkuort, napareizi ir saceit „krīvi”, deļtuo kaite dzeivoj ari boltkrīvi, pūli, ukraini i cytu tautu puorstuovi, taitod jī ir krīvvolūdeigī, navys vīnkuorši krīvi. Ka kaidam tyvuoki i saprūtamuoki ir statistikys dati, tod, ūtrkuort, bolstūtīs iz 2011. goda tautys skaiteišonys datim, leluokais krīvvolūdeigūs īdzeivuotuoju eipatsvors ir Reigys regionā, t. i., 66,31%, bet Latgolys regionā tikai 33,69%. Bet „dziļūs Latgolys laukūs” – Lendžu pogostā – dzeivoj leidz pat 97% latvīšu (t. i., latgalīšu).
„Latgalē visi ir alkoholiķi” i „kandžas dzinēji”. Nasenejais Jelgovys skandals par etanola aizstuošonu ar metanolu pīruoda, ka nakvalitativs alkohols var tikt izplateits ari cytuos Latvejis piļsātuos – tikpat aktivi kai cytuos Eiropys vaļstīs, pīmāram, Čehejā, kur ituo goda pavasarī tīsys prīškā stuojuos 31 apsyudzātais par taišni taidom pošom metanola atškaideišonys mahinacejom. Rezumejūt – ceņtīni vysus Latvejis krīvvolūdeigūs alkoholiķus „nūveļt” iz Latgolys placim ir vairuok kai muļkeigi. Vysi īprīškmynātī fakti (i cyti pastuovūšī stereotipi) nateik skaiteiti „taipat viņ”, kotrs nu tim vairuok voi mozuok veicynoj Latgolys kai nūvoda i latgalīšu kai latvīšu izsliegšonu no kūpejuo Latvejis konteksta, tymā skaitā ari kulturys i kulturys goda bolvys.
Latgalīšu kulturys goda bolva „Boņuks 2013” itūgod pyrmū reizi tyka padūta Latgolys viestnīceibā „GORS.” 59 pretendenti i 19 nominacejis ir vysai pīkluojeigi skaitli, lai varātu saceit, ka Latgolā ir kultura i kulturys cylvāki. Pīruodejums tam, ka latgaliskais arviņ turpynoj pastuovēt, augt i atsateisteit. Kai intervejā sacejuse viestnīceibys „GORS” vadeituoja Diāna Zirniņa – „GORS” ir vīta, kur „Boņukam” byus byut. Taitod jau tagad varim saceit, ka atguojs laiks jaunu literaru, muzikalu i kulturys dorbu izstruodei, deļtuo ka „Boņuks 2014” byus.
Nasagryb byut tam, kurs cytim vuica, kai tim dzeivuot, just voi kai dūmuot. Bet grybu atguodynuot, ka kultura mums vysim vīna – nav svareigai voi tu sieļs, līvs voi latgalīts. Vysi asam latvīši.
Piec 2011. goda tautys skaiteišonys datim, latgalīšu volūdu kasdīnā lītoj aptuvani 164 510 īdzeivuotuoji. Respektivi, latgalīšu kultura nav tikai viesturis gruomotuos īraksteiti fakti, jei ir, jei vard i dzeivojite – cylvākūs. Tys ir cyts pasaulis redzīņs i izpratne, cylvāki, kas pat svešinīku pījims kai sovu, cylvāki, kas, špetnejūt gryuteibom, turpynojīt iz prīšku. I par tū jau ir itei bolva – par cylvākim.
Latgalīšu kulturys goda bolva „Boņuks” varbyut ir napamaneita Latvejis kontekstā, bet sovu ceļu jei ir suokuse īt i tycu, ka ari turpynuos. Likt punktu rokstam gribīs, atsasaucūt iz muziķa Kārļa Kazāka vuordim: „Man ir sajūta, ka Latgalē cilvēki mīl dzīvi atklātāk. Cilvēcīgāk.”
Autore: Laura Stepiņa


text:
Agris Bitāns »
“Kolnasātā” diskuseja par 1917. goda Latgolys kongresu
Latvejis Radejis raidejumā “Kolnasātā” itūreiz diskuseja par 1917. goda Latgolys kongresu. Tūreiz, pyrma 100 godu, latgalīši nūsprīde apsavīnuot ar puorejim latvīšim. Tūlaik par naatkareigu Latveju vēļ narunuoja, tok Latveja tyka dybynuota. Raidejums vaicoj, kas nūtykaSkaiteit vaira »
Kolnasāta 14.decembrī
“Kolnasātā” gastej jurists Agris Bitāns. Jauneibā jis ir bejs aktivs Latgolys Studentu centra bīdrs, niu aizjimts reidzinīks ar sovu jurista praksi, tok ari niu jam ir svareigi latgalīšu volūdys juridiskuo statusa vaicuojumi. Parunuosim parSkaiteit vaira »


text:
Borhu dzymta ir vysā Baltejā slavana dzymta, kas Latgolā sovulaik īceļuojuse nu Vestfālis Vuocejā. Varakļuonu eipašumi Borhu dzymtai pīderiejuši jau 16. godusymtā, nu pyrmais zynomais myužis eipašnīks ir Jans Jenžejs Juzefs Borhs (1713. – 1780.) – Pūlejis kienistis lelkanclers, kurs saimnīkuoja ari Preiļu, Vuorkovys, Gaļānu, Stiernīnis, Landskoronys, Pasīnis i c. muižuos. Varakļuonu muižu nu tāva montuojs J.J.J.Borha dāls Mihaels Johans Borhs, kurs bejs vuiceits veirs, ražeigs rakstnīks i zynuotnīks.
Vaira par Mihaelu Johanu Borhu var puorskaiteit prīstera Viktora Nagļa rokstā ITE.
Napaseņ ari Latvejis Radejis 1. programā beja Borhu dzymtai i eipaši M.J.Borha zynuotniskai darbeibai veļteits laidīņs. Par grafu Borhu stuosta LU Akademiskuos bibliotekys Rūkrokstu i rešūs gruomotu nūdalis specialiste Aija Taimiņa. Nūsaklausi ITE


text:
Fraņcs Kemps »
Quo vadis, Kemp?: romans “Aizlauztais spaits”
Roksta autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Fraņča Kempa (1876–1952) atspīgelejums latgalīšu kulturā ir gona bleivs. 1963. g. trymdā teik izdūts Ontona Rupaiņa romans “Tauta gryb dzeivuot: latgaļu atmūdas romans”(puorizdūts 1991.g.), kurā vīns nu varūņu irSkaiteit vaira »
“No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei” par Fraņci Trasunu i Fraņci Kempu
Nu oktobra sovu skaniejumu vairuoku radejis staceju ēterā suocs jauns raidejumu cykls “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”, kurā treis mienešu garumā klauseituoji tiks īpazeistynuoti ar Latgolys regiona i Latvejis viesturi. Raidejumūs tiks analizātiSkaiteit vaira »
Latgolys i Baļtejis latvīšu konsolidacejis ceļš Fraņča Kempa uzskotūs (II)
Autore: Ināra Juškāne, viesturneica Inženeram, kulturys darbinīkam i politikim Francim Kempam ir nanūviertiejama lūma Latgolys nacionalajā atmūdā. Ar sovu darbeibu jis veicynuoja latgalīšu izgleituošonūs i pošapzinis ceļšonūs. Sovys idejis i nūstuoju Kemps paude caurSkaiteit vaira »
Raidejumu cyklys “Trešā zvaigzne. Sākotne. Personība”
Četrys nedelis piec kuortys Latvejis Televizeja pīduovuoja Latgolys kongresam veļteitu viesturisku raidejumu cyklu, kas stilistiski īsakļuove Latgolys stuostu “Cytaidi latviskais” ītvorūs. Kotra raidejuma pamatā beja stuosts par vīnu personeibu – Latgolys kongresa delegatu, kuruo dzeivis ceļšSkaiteit vaira »
Latgolys i Baltejis latvīšu konsolidacejis ceļš Fraņča Kempa uzskotūs (I)
Autore: Ināra Juškāne, viesturneica Tyvojūtīs Latgolys kongresa symtgadis atcerei, arviņ vaira sabīdreiba teik īpazeistynuota i teik atguodynuots par ituo nūtykuma byutiskū lūmu vīnuotys Latvejis izveidē. Ka myusu dīnuos ir pošsaprūtams tys, ka Latgola irSkaiteit vaira »
Aicynoj atbaļsteit kinys “Gambits 1917” turpynuojumu
Rodūšuo grupa aicynoj zīduot latgalīšu viesturiskajai eiskinai, kas turpynuotu stuostu par Latgolys liktiņa izlemšonu. Itamā eiskinā tyktu paruodeiti idejiskī struovuojumi, Kempa i Trasuna preteimā stuoviešona i vysbeidzūt Latvejis vaļsts pamatu likšona 1917. goda 26. apreļaSkaiteit vaira »
Eiskinai “Gambits 1917” izveiduoti subtitri angļu volūdā
Svietejūt Fraņča Kempa 140 godu jubileju, eiskinai “Gambits 1917” izveiduoti subtitri angļu volūdā. Angļu subtitri atkluos Latgolys 1917. goda kongresa vaicuojuma problemys daudz leluokai auditorejai. Pi subtitru struoduoja Pīters Ragaušs i Arņs Slobožanins. DorbaSkaiteit vaira »
Kolnasāta 10. decembrī
Andra Čudare naseņ atsagrīzuse nu Tadžikistanys, kur pavadeja treis mienešus, dzeivuoja Širinbeku saimē, kuope kolnūs, vuoce uorstnīceibys augus i fotografēja tūs gruomotai, gataveja aptīkā čajus, kai ari fiļmēja video par tradicionalajim iedīnim Pamirā. Tadžikistanys braucīņsSkaiteit vaira »
Rēzeknē pīminēs Fraņci Kempu
13. decembrī 14.00 Latgolys kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks tradicionaluo Viesturis šaļteņu pītura, kurymā itūreiz tiks pīmynāts vīns nu nūzeimeiguokajim pyrmuos latgalīšu inteliģeņcis puorstuovim – Fraņcs Kemps, partū ka decembris paīt juo jubilejaSkaiteit vaira »
Izdūts romans par Fraņci Kempu
Izdūta Sandrys Ūdris i Juoņa Ryučāna gruomota “Aizlauztais spaits” – Fraņča Kempa dzeivis atspeidumi. Izcyluo latgalīša dzeivis atspīdynuojumi īcarāti kai veļtejums juo jubilejā Vaļsts Kulturkapitala Latgolys kulturys projekta “Fraņča Kempa 140 godu atceris pasuokumi“Skaiteit vaira »
Rēzeknē nūtiks 9. storptautyskuo latgalistikys konfereņce
30. novembrī i 1. decembrī Rēzeknē nūtiks 9. storptautyskuo latgalistikys konfereņce, kas byus veļteita Fraņča Kempa 140 godu pīmiņai. Latgalistikys konfereņcis da šuo jau bejušys: Sanktpīterburgā (Krīveja, 2008), Rēzeknē (Latveja, 2009), Greifsvaļdē (Vuoceja, 2010),Skaiteit vaira »
Goda beiguos Rēzeknē nūtiks latgalistikys konfereņce
30. novembrī i 1. decembrī Rēzeknē nūtiks 9. storptautyskuo latgalistikys konfereņce, kas byus veļteita Fraņča Kempa 140 godu pīmiņai, informej konfereņcis organiziešonys komiteja. Gaidūt Latgolys kongresa (2017) i Latvejis vaļsts (2018) symts godu svātkus,Skaiteit vaira »
Nūsaver eiskinu “Gambits 1917”
Viesturiskajā eiskinā “Gambits 1917” tiks paruodeita Latgolys inteligeņcis – Franča Kempa i Franča Trasuna sasatikšona, kuri, izmontojūt varys vakuumu piec cara guosšonys Krīvejis imperejā, Latgolys latvīšu (latgalīšu) vuordā lem par sovom nuokūtnis perspektivom, teikūtSkaiteit vaira »
Rēzeknē prezentēs eiskinu par Kempu i Trasunu
7. majā 17.00 Latgolys viestnīceibys GORS Mozajā zalā nūtiks eiskinys par Latgolys inteligeņcis sanuoksmi Petrogradā 1917. goda 12. martā prezentaceja. Kinys centrā ir diveju redzīņu – Fraņča Kempa i Fraņča Trasuna sadūrsme, kurei paruodeitaSkaiteit vaira »


text:
Īejūt izstuodē, rūnās pacyluoteibys sajiuta – sirds ar sirdi runojās caur kruosom, tālim, dobu i muzyku, i kotru apmaklātuoju sovaiduok raudzej īskaut kailuma trauslumā i spākā. Rudiņs kailums dobā atsaspūgoļoj caur snīga boltumu, kailums cylvākūs – caur kautreiguma rūbežu jaukšonu i naīvāruošonu.
Izstuodis atkluošonā muzeja direktore Anastasija Strauta, raksturojūt „Rudiņs” izstuožu viesturis gaitu i atzeimejūt izstuodis nūzeimi jaunīšu i pīredziejušu muokslinīku vydā, sevkuru uzrunuoja ar Bībelis vuordim: „Staiguosim gaismā!”
I ruodīs, ka taišni rudinī itys gaismys myrdzums staroj gleznuos, myusu piļsātā i Latvejā. Kai atzyna muokslinīki, cylvāks ar skaistuma sajiutu sasatīkās jau nu dzimšonys, tei uzplaukst, kod pyrmū raizi rūkā pajem ūtu i suok zeimēt, i tod tei turpyna zīdēt bezgaleigi. Rudiņs ir laiks, kod vysi procesi tūp lānuoki, nūslāgtuoki, bet gleznys atguodynoj tū, ka dzeive turpynojās.
Gleznys pīsaista ar sovu kūšumu i kruosu daudzveideibu, kruosu rūtalis saistuos ar rudiņs rūtaļom dobā i ar sajiutom cylvāku siržuos. Tielnīceibys i keramikys dorbūs vāruojams napuorspiejams radūšums, kurs apmeklietuojus īskauj dziļuokā puordūmu lidojumā. Tekstildorbūs var īraudzēt rudiņs cykliskuma maiņu dobā, kruosu gammys tūp dryumuokys, pelieceiguokys.
Kas uzrunuos tīši Tevi? Atej i ļauj sovai sirdei runuot ar rudini!
Izstuode atvārta: Ūtardiņ, trešdiņ, caturtdiņ, pīktdiņ – 10:00-17:00; Sastdiņ – 10:00-16:00; Svātdiņ, pyrmudiņ – slāgta.
Īejis moksa: školānim i studentim Ls 0,20; pīaugušajim Ls 0,40; pyrmškolys vacuma bārnim – breiva.
Sagataveja:
Ilona Kablanova, Rēzeknis Augstškolys „Filologeja” 3. kursa studente
Maija Upeniece, LKM sabīdriskū vaicuojumu i reklamys specialiste
Karteņā: Inga Onževa “Rudiņa kailums” (Foto: A. Bondarenko)


text:
9. februarī 18.30 stuņdēs pādejū reizi iz Daugovpiļs teatra skotuvis spēlēs ospruoteibu i nagaideitu paviersīņu pīpiļdeitū komedeju latgaliski “Latgaliešu rulete”.
Līpeņu saimei liktiņs pīspieliejs laimeigū loterejis beletu. Kai jau kuorteigim cylvākim pīsanuok, teik uzaicynuoti tyvuokī draugi i itei nūtikšona teik nūsvieteita. Bet nuokušajā reitā Līpeni atkluoj, ka loterejis belets ir izgaiss! Golvonī varūni naspiej rast sev vītu, raugūt saprast, kur tei ir palykuse. Vaineigais var byut sevkurs: i prīkšnīks, i kaids nu draugu, varbyut nalabvieleigs horoskops? Voi pat NLO! Patīseibys mekliejumūs Līpeni ir gotovi likt lītā vysus īspiejamūs īrūčus, kas vaiņugojās ar puorprotumim boguotu nūtikšonu vērtini.
Īstudiejums “Latgaliešu rulete” veiduots piec V. Sigareva lugys “Krievu loto” motivu, kurs, koč i nav vīns nu rakstureiguokajim dramaturga dorbim, nu tymā nūteikti jiutama Sigareva dorbim īrostuo, aiz satirys i komiskuo pleivura nūglobuotuo dzeivis patīseiba. Sovūs dorbūs V. Sigarevs pīsavierš parostu cylvāku dzeivei, kas ir vīns nu īmaslu, parkū juo dorbi spiej uzrunuot tik lelu sabīdreibys lūku.
Izruode “Latgaliešu rulete” tykuse nomināta Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks” kategorejā “Goda snīgums skotuvis muokslā”, kai ari īmyužynuota LTV 1 raidejumā „Teātris.zip”.


text:
Ēriks Jēkabsons »
Damierstais Latgolys kongresa dalinīks: latvīšu strielnīks podporučiks Donats Lāčkājs-Lācis
Autors: prof. Ēriks Jēkabsons, LU Viesturis i filozofejis fakultate Latgolys kongresa prīškviesture Itūgod palīk 100 godu, kūpš Rēzeknē nūtyka pyrmais Latgolys kongress, kurs palyka par pagrīzīņa punktu vysys Latvejis viesturē. 1917. goda 26.–27. aprelī (piecSkaiteit vaira »
Pietnīki lyudz paleidzeibu pi gruomotys sastuodeišonys
Viesturnīki Dr. hist. Ēriks Jēkabsons i Dr. hist. Valters Ščerbinskis itūšaļt struodoj pi gruomotys “Latvijas notāri 1889-1945: biogrāfiska vārdnīca” sastuodeišonys. Ryupeiga pietnīciskuo dorba rezultatā nav izadevs atrast seikuokys zinis par vairuokim notarim, tymā skaitāSkaiteit vaira »


text:
Price: $12.00
Quantity: 1 available
223pp. As New. 1997. gada iznakusaja dzejas krajuma "Raznas kruze" apkopoti latgaliesu valoda sarakstitie dzejoli. " ----tu var izvilkt tikai gora styprs cylvaks, kuram sovas dzimtines patriota pinokuma, tavu zemes un motes voludas milesteiba deva drusmi un spaku tikt gola gon ar konjunkturas apsvarumim, gon komunistu varas veiru katagoriskajim "nurudejumim" kas faktiski beja utrs drukas aizligums, na mozok nazeleigs un tautas nokutni apdrauduss par pyrmu ----"Jurs Paberzs"
Title: Raznas Kruze Latgalisko Dzeja 1946 - 1996
Categories: Latgale (Latgalia),
Publisher: Spriditis: 1997
Binding: Pictorial Hardcover
Book Condition: As New
Seller ID: 003836
Keywords: Latgalian Poetry


text:
LITERATURA »
Rēzeknē sasatyka ar rakstneicu Moniku Zīli
22. septembrī Rēzeknis Centralajā bibliotekā (RCB) gasteja nūvodneica rakstneica Monika Zīle. Iz sasatikšonu ar rakstneicu beja īsaroduši daudzi juos talanta cīneituoji, bibliotekys pastuoveigī apmaklātuoji, skaiteituoji, vītejī dzejnīki, radinīki, klasisbīdri i bibliotekys skaiteituoju klubeņa “Lasis”Skaiteit vaira »
Prezentēs gruomotu “Pyura skreine”
Pīktdiņ, 30. septembrī 16.00 Rēzeknis Centralajā bibliotekā (3. stuovā) nūtiks gruomotys “Pyura skreine” prezentaceja i literatu kūpys “Latgales ūdensroze” dalinīku skaitejumi, informej bibliotekys direktoris vītneica Ruta Suseja. Gruomota “Pyura skreine” ir jau ūtrais literatuSkaiteit vaira »
“Upītes uobeļduorzam” – 15
Sastdiņ, 17. septembrī, Upeitē pīcpadsmytū reizi nūtyka Latgalīšu meilys aiļu i dzīšmu festivals “Upītes Uobeļduorzs”. Atkluojūt jubileja pasuokumu, Namaterialuo kulturys montuojuma centra “Upīte” direktors Andris Slišāns beja pateikamai puorsteigts, ka iz pasuokuma suokom beja atguojsSkaiteit vaira »
Sasatikšonys ar dzejnīkim Preiļu nūvodā
Preiļūs i Preiļu nūvodā nu 15. da 29. septembra nūtiks vairuoki pasuokumi ar i par dzeju. Dzejis dīnu moto tik rūtaleigs – “Dzeja pavedina”, puorvieršūt dzeju materejā, kas pavadynoj iz škeņdeibom, iz atsakluošonu, izSkaiteit vaira »
Jau itymā nedeļgolā izskanēs “Upītes uobeļduorzs”
17. septembrī 19.00 Viļakys nūvoda Upeitis Tautys nomā nūtiks vacuokais latgalīšu festivals pasaulī aba meilys aiļu i dzīšmu festivals “Upītes uobeļduorzs”. Dzīdūšūs muokslinīkus itūgod puorstuovēs folklorys kūpa “Upīte”, “Rikši”, Igauņu saime, “Rūžupis veiri”, “GandreižSkaiteit vaira »
Īskots “Olūta” i “Tāvu zemes kalendara” attaiseišonys svātkūs
25. augustā Rēzeknis Centraluos bibliotekys laseitovā nūtyka literaturys almanaha “Olūts” 21. laidīņa i 2017. goda “Tāvu zemes kalendara” attaiseišonys svātki, informej Rēzeknis Centraluos bibliotekys puorstuovs Artūrs Bondars. Pasuokumu reikuoja Latgolys Kulturys centra (LKC) izdevnīceibaSkaiteit vaira »
Izdūts viesturisks romans, kuruo darbeiba nūteik Latgolā
Izdevnīceibā “Zvaigzne ABC” izdūts Viļa Selecka viesturiskais romans “Ardievas mežam”, kas viestej par nūtikšonom Latgolā godūs piec Ūtruo pasauļa kara, informej izdevnīceibys sātyslopa. Laiks, kurā viesturis vieji sasagrīze vyrpulī, – godi, kad sasaškēle latvīšuSkaiteit vaira »
Latgalīšu literatura: Meldrys Gailānis ailis
Autore: Meldra Gailāne šudiņ es kuortoju skapi seņ navolkuotys suknis vacys i jaunys humpalu lupotys i vacmāmenis tautiskī bruņči – unučkeņ, naaizmiersti sovys saknis! jei saceja mierstūt i deve maņ saineiti tymā beja vacaSkaiteit vaira »
Lubuonā nūtiks Bronislavys Martuževys dzejis dīna
26. augustā 19.00 Lubuonys piļsātys klubā nūtiks dzejis dīna “Ko izteic vārdi: pārnākt mājās?”, kas veļteita Bronislavys Martuževys jauneibys laika desmitgadei: 1946-1956, viestej Lubuonys nūvoda sātyslopa. Pasuokums tiks suokts ar Annys Eglienys īvodvuordim, dzejuSkaiteit vaira »
Ka nadreikst, bet cīši gribīs, tod var aba par autortīseibu etiskim aspektim
Autore: Laura Stepiņa Vaicuojumi par autortīseibom ir puorrunuoti na vīnu raizi viņ, redzīni doluos i škāpi teik cyluoti otkon i otkon. Vīni skaita, ka autora rodušuos darbeibys rezultatu bez poša autora zinis navar izmontuotSkaiteit vaira »
Latgalīšu literatura: Ligija Purinaša ar stuostu “Nakts”
Autore: Ligija Purinaša “Nakts” Munā elpā tūnakt beja soldonums. Jis jau seņ beja pīmidzs, es mozguoju traukus, nūmauču iuzys nu juo kuoju, apvylku jam vylnys zečis, i ar tū muni pīnuokumi beja beigušīs. Sok, kačsSkaiteit vaira »
Izdūts 21. literaturys almanahs “Olūts”
Latgolys Kulturys centra izdevnīceibā izguojs 21. literaturys almanahs “Olūts”, viestej izdevnīceibys sātys lopa. Itūgod almanahā publicāti Rūdolfa Linuža, Jūlija Truopa, Romona Spaitāna, Ingunas Būmanis-Lūsis, Magdalenys Vjateris, Diānys Varslavānis, Elvīrys Pinkys, Voldemāra Vogula, Ilzis Keišys,Skaiteit vaira »
Komentars: Par latgalīšu ezoteriskū literaturu
Autore: Vineta Vilcāne, viesturneica Latvejā cylvākim pateik skaiteit ezoteriskū literaturu, gruomotys par paralelim pasaulim i senejom civilizacejom, čakru atvieršonu, svātvītom, kuruos var pīdzeivuot atkluosmis i sajust energejis, i tamleidzeiga satura saceriejumus. Par ezoteriskū literaturuSkaiteit vaira »
Izdūta Marijis Zujis gruomota “Latgolas molā”
Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba izdavuse Marijis Zujis dzejūļu kruojumu “Latgolas molā”, viestej informaceja izdevnīceibys sātys lopā. Kruojumā atrūnami 22 dzejūli, kas lelā mārā viestej par autoris dzeivi. Marija Zuja dzymuse 1940. goda 8. oktobrī niulinejuoSkaiteit vaira »


text:
Ruodīs, jau kaidus desmit divpadsmit godus, sateikūt latgalīšu gruomotu izdevieju Juoni Eļksni, dzieržu – cik švaki, ka latgalīšim nav literaturkritikys, kai ari – autorus vajag audzynuot.
Itymā godā apjiemeibys pylna puorskaiteju jaunū “Olūtu” nu vuoka da vuoka i pīraksteju par tū recenzeju Lakugai. Par literaturu, kurys šaltim literarajā almanahā nabeja. Par tekstim, kas breižam izavēre kai puorprotums. Ari par potenciali lobim tekstim, kam byutu vajadziejs viereigys i gudrys acs nu molys ci redaktora. Recenzeju skaiti ITE.
Tikkū puorskaiteju Rēzeknis rajona avīzis “Rēzeknes Vēstis” redaktoris Muorys Nizinskys maņ veļteitu sleju. Juosoka, cīši lela puorsteiguma tī nabeja – šaurai videi sovi lykumi, mozā muorkā peile ap peili trynās. Taids muorka efekts – vīni klusej, deļtuo ka bais gūdeigi pasaceit acīs, vēļ cytim bais nu konkureņcis. Pasaceit gūdeigi – kai īsvīst muorkā akmini. Nivīns tok tai nadora! Nav šmuki! Peilem, vardivem i kurkulim napateik.
Tai ir i latvīšu literaturkritikā, kur roksta pasyutejuma recenzejis. Tai i latvīšu teatra i kinu kritikā, kur tys tam draugs, rods voi pazeistams i atkluoti pasaceit beistās. Pasyuta recenzeju, palīlej cyts cytu, a aiz mugorys aprunoj. Ir lobs latgalīšu teicīņs – acīs eņgeļs, aiz ocu čorts.
Izaruod, eistineibā es asu gribiejuse atsarībt i maņ žāļ “Olūtam” īdūtuos naudys. Sok, navar byut, ka kaids roksta par tekstu taipat viņ – teksta deļ.
Ak jau jei atsarīb. Ak jau jei izariekinoj. I ak jau jai ir kaids cyts īmeslis – cyta ortografeja, cyta dzeivis vīta, cyta vacuma grupa i t. t.
Partū ka par latgalīšu literaturu nivīns narunoj – juos tok nivīns naskaita, tik īlīk plauktā i cīnej. Par latgalīšu literaturu soka tikai lobu voi puorsvorā nikū – kai par nabašnīku.
I smīklys, i žāļ – voi eistyn myusu kultura i literatura jau ir tik tuoli myruse, ka dasadūrt navar – sakreit palnūs i smird.
Gribīs tok ticēt, ka ir īspiejama ari nuokūtne – ar jaunim i kvalitativim tekstim, kuru vīneiguo vierteiba nav latgalīšu volūda, bet ari pats teksta viestejums i prasme stuosteit, raksteit.
Tai kai pi M. Nizinskys roksta navarieju dalikt pylnu komentaru, a, puorkopejūt pa daļom, jam nūsamaineja formatiejums i pagaisa atstarpis, ite apakšā īkopeits pylns komentara teksts.
….
Komentars zam roksta
🙂 Prīca, ka skaitit Lakugu!
Ite roksta adrese – ka kuram gribīs atrast ituo M. Nizinskys roksta īdvasmys olūtu.
Par reizis saceišu, ka “Olūta” nauda mani nainteresej i maņ nav nikaida patologiska naida pret Stroda ortografeju (jei tok daļa nu myusu raksteibys viesturis) voi siermom golvom (vysi taidi byusim, ka tik ilgi nūdzeivuosim). Nav ari nikas pret “Olūta” autorim – muns roksts ir par almanahā publicātajim tekstim, na cylvākim.
Ir taids žanrs kai literaturkritika – latgalīšim laikam tok mirs, ka jau izsaucs taidu reakceju.
Pats golvonais – lai dūd Dīvs, ka Eļkšņam izadūd jū (naudu – vāluoka pīzeime. I. S.) dabuot vysim sovim izdavumim, tys tikai boguotynoj latgaliskūs tekstu bagateibu i kaidam raksteituojam dūd īspieju trenētīs, trenētīs, raksteit i raksteit. Ka veiksīs, nu tuo izaškeļs ari pa talantam, īspieja publicēt tekstu ir autora maize.
Ka ituo roksta autore skaiteitu munu rokstu viereigai, varbyut pamaneitu, ka izsoku sovu cīnu Eļkšņa naatlaideibai izdūt literaru almanahu apstuokļūs, kod Latvejis kulturys vidē pagaist vīns literars i kulturys izdavums aiz ūtra. I tys eistyn ir Latvejis, na Latgolys mārūga fenomens!
I LKC izdevnīceibys vadeituoju nacīneju vys deļtuo, ka jam sierma golva, bet deļtuo, ka jis ir seiksts kai eļksnis i styprys kai ūzuls. Lai kotram latgalīšam byutu taida speiteiba dareit sovu i ticeiba napasadūt ari gryutūs apstuokļūs!
A cyta līta – tekstu literaruo kvalitate.
Ka dzeja grab, voi jei juoslavej tik deļtuo, ka latgaliski?
Ka prozā nav centraluos fabulys i par daudz seiku detaļu, voi navar aizruodeit – tik deļtuo, ka latgalīšu proza?
Nikū voi tikai lobu soka tikai par myrūnim ci nabašnīkim. Ticīs, ka Olūta autori i cyti latgaliski rokstūšī var vaira. I kaidam ir ari juopasoka, ka karaļs ir plyks, kab jis apmauktu drēbis.
Voi ari švakūs ziņu nesiejus pi myusu nūšaun i iz prīšku dzeivoj tuoļuok sovuos iluzejuos?
Ari ar pošu apguoda vadeituoju Eļksni na reizi asu runuojuse, ka latgalīšu literaturā ir vīna bāda – literaturkritikys tryukums. Roksta i roksta, glauda cyts cytu, a napasoka, kas tai voi na tai.
A kas raksteis par tekstim, ka ni literaturzynuotnīki?
Munā rokstā runa to par literaturu i tekstim, kam nav nikaida sakara ar siermumu voi cīnu pret siermumu.
Tymā skaitā – Blaževičam ak jau nav ni vainis kai cylvākam i kai latgalīšu kulturys atbaļsteituojs jis juocīnej, tok almanahā jis pīsacejs sevi kai autors. I muna atsauksme beja par tekstu, na cylvāku.
Taipat kai na vysi sentimentalī dzejūli par nalaimeigu mīlesteibu i švakū vaļdeibu ir peļniejuši viereibys, ari jaunūs autoru dzejuojumi par m…om i m…eibom bīži viņ ir tikai spams, kas pagaiss i aizamierss.
Bet voi eistyn vyss, kas izaver kai literatura, ari ir literatura? I voi vysi latgaliski raksteitī i vuojī teksti ir publiciešonys vārti?
Voi ari latgaliski raksteits teksts ir svātuo gūvs, par kū sovejī latgalīši navar saceit nivīna ļauna vuorda – ak jau jim skauž i ak jau koč kas tī nav teirs.
Lai loba veseleiba siermajom golvom!
I lai latgalīšim daudz tekstu, kū Eļkšņam i “Rēzeknis Viestim” drukuot. 🙂


text:
Vosoruošona »
“Latgolys stuņde” nu “Vosoruošonys” par nūvodvuiceibu i latgalīšu volūdu
Kab runuotu par nūvodvuiceibys atteisteibu i latgalīšu volūdys perspektivom školā, raidejuma “Latgolys stuņde” veiduotuoji gasteja kasgadejā vosorys školā aba školuotuoju nūmetnē “Vosoruošona”. Žurnalists i raidejuma vadeituojs Jurs Saukāns iz sarunu aicynuojs literaturzynuotneicu, 4. pasauļaSkaiteit vaira »
Školuotuoji aicynuoti apmeklēt vosorys kursus “Vosoruošona 2017”
Školuotuoj, aicynojam tevi īpazeit sovu Latgolu i atsapyust piec garuo dorba cielīņa, apmeklejūt školuotuoju vosorys kursus “Vosoruošona-2017” Rogovkā nu 16. da 19. augusta. Aicynojam pīsadaleit školuotuojus, kas gryb vuiceit voi jau vuica nūvodvuiceibu, nūstyprynuotSkaiteit vaira »
Rogovkā vosoruoja 30 nūvodvuiceibys entuziasti
Jau dasmytū reizi Rogovkā (Rēzeknis nūvodā) saguoja kūpā vosorys nūmetne školuotuojim i studentim “Vosoruošona”. Tradiceja, kas īdybynuota 2000. godā, dažaiduos Latgolys školuos kūpta leidz pat 2006. godam, atjaunuota 2012. godā, pa itim godim kūpā puļcejūt puori parSkaiteit vaira »
Aicynoj dasasaceit “Vosoruošonai”
Školuotuoj, aicynojam Tevi atsapyust piec garuo dorba cielīņa, rast jaunys idejis, apmeklejūt školuotuoju i studentu vosorys kursus “Vosoruošona-2016”, kas nūtiks Rogovkā nu 31. juļa da 5. augusta. Aicynojam pīsadaleit školuotuojus i studentus, kas grybSkaiteit vaira »
“Vosoruošona” – vitamini dvēselei
Atbiļdeiba i sirdsdegsme par Latgolu, sovu nūvodu, ir tys dzynuļs, kas radejs i turpynoj tradiceju apmeklēt latgalīšu školuotuoju i studentu vosorys kursus “Vosoruošona”. “Vosoruošona 2014” dalinīkus – vosoruotuojus – itūgod gostūs uzjēme Baļtinovys vydsškolaSkaiteit vaira »
Kolnasāta 19. julī
Raidejumā Kolnasāta gastej latvīšu volūdys i literaturys školuotuoja Veronika Dundure nu Nautrānu vydsškolys. Jei pastuosteis par latgalīšu volūdys kursim Vosoruošona školuotuojim i studentim, kas nūtiks juļa beiguos Baļtinovā. Vuordineicā Valentins Lukaševičs stuosteis par kopeja dzeršonys parodumim. Sovukuort GunaSkaiteit vaira »
Vosoruošona – 2014
Viņ vysi kūpā varom mes ceļt Augšā iz kolna tū akmini veļt. ( Elvīra Lavrinoviča) Školuotuoj, aicynojam Tevi atsapyust piec garuo dorba cielīna, rast jaunys idejis, apmeklejūt školuotuoju i studentu vosorys kursus “Vosoruošona”, kas nūtiksSkaiteit vaira »
Vosoruošona – 2014
Viņ vysi kūpā varom mes ceļt Augšā iz kolna tū akmini veļt. ( Elvīra Lavrinoviča) Školuotuoj, aicynojam Tevi atsapyust piec garuo dorba cielīna, rast jaunys idejis, apmeklejūt školuotuoju i studentu vosorys kursus “Vosoruošona”, kas nūtiksSkaiteit vaira »
Breineigūs seikšaļteņu nūstuošonys Rogovkā
Laikam jau tūmār vysai daudz iudiņu aizteciejs nu tūs breisneņu, kod mes ar niulinejū LU profesori Lideju atsarodom tuos pošys universitatis auditorejuos i kod cīteikuok, kod mozuok cīteigai sekuojom vuiceibu procesam vīnā akademiskajā kursāSkaiteit vaira »
Par „Vosoruošonu – 2012” i vosoruotuojim, i jūs lelajom prīcom
21. augustā Rogovkā suokuos školuotuoju i studentu vosorys kursi „Vosoruošona” ar golvonū temu atgalīšu volūdys vuiciešona školā pec jaunuo standarta i muoceibu prīkšmata “Latgalīšu rokstu volūda” programys. Kursu pādejuo dīna byus reitu, nu irSkaiteit vaira »
Aicynoj “Vosoruošona 2012”
Ir otkol atguojuse vosora. Tys ir laiks, kod Tu, školuotuoj, na tikai atsapyutīs pec garuo dorba cielīna, bet rūni jaunys idejis, apmeklejūt kursus, kuru pīduovuojums ir pīteikami plašs. Šūgod piec pīcu godu puortraukuma LatgalīšuSkaiteit vaira »


text:
uh. ir dīnys, kod nikuo nanūteik, a reizem nūteik tik vysa kuo, ka nikuo taida nimoz nanūteik. a tod nanūteik, nanūteik, a izaruod, ka vyss jau ir nūtics.
dzeivoju Bermudu trejstyurī. vyss gaist i nikuo nav. i maņ pi kuojis. nikas nanūteik! saceisim tai – ka es byutu nūpierkuse biletu iz Raimonda Paula koncertu Arenā Reiga, ak jau sādātu tī, kur nikuo navar redzēt (kai daudzi tū i darēja par Ls 20-30).
vyss laikam suocēs ar tū, ka maņ nu “Tele2” iz interneta modemu decembrī atguoja SMS, ka asu puortieriejuse limitu i pakolpuojums tiks īrūbežuots. tai kai beja labi ka decembra vyds, pasabreinuoju – nikuo naasu kačuojuse, da i lītoju kai vysod, jau godim. tai kai interneta vajadzēja, cerieju, ka mož napamanēs i naatslēgs.
pasyutieju žurnalu “Ir” – tys gon ir forši, ka ar vīnu blīzīni var nūsist div začus – sātā mamai ir, kū skaiteit, a es skaitu tī, kur asu es i teiklys. tūmār cylvākam vajag koč kaidu presi patierēt, kab jis byutu pīdereigs kaida socialai grupai. nav tok nikaids mežuons!
piec tam pasyutieju “Dīnu” – naba ka maņ cīši vajadzātu, a pīzvanēja nazkaida buobeņa i suoce stuostēt, cik jim vyss byus labi. aiz cīna nūsaklauseju, i maņ teiri profesionali patyka, kai jei rauga īsmērēt tū sovu avīzi. tai kai pavasarī byus juomozgoj lūgi i pa laikam aizavajag avīžu to tam, to itam – pakluot cuolim kastē voi īteit ūlys, tod pīkrytu mienesi sajimt – puors dīnu nedeļā. godam vajadzātu pītikt.
nu i bonusam decembrī nūpierku 2 biletus iz JRT “Malnū pīnu” – ak jau par gūvim juopasaklausa. bais jau ir nu žālobainys jimšonuos par izmierstūšom vierteibom, tok kū padareisi – vysys gūvs mierst.
internetu “Tele2” tai ari naatslēdze, koč šaļtim vylkuos kai pusbeigta žurka ar lauztu sprandu.
par tū otkon izaruodēja, ka iz sātu naīt pasyuteitais papeira žurnals “Ir”, par kū mama beja dīzgon sirdeiga, partū ka padūmuoja, ka es napasyutieju. nu, naba ka sirdeiga, bet izsacēja sovu vīdūkli – ka tys nu gon nav labi dareits i ka jei var bez tuo valna teļvīzera iztikt, ka ir radeja i žurnals, bet ar radeju i teļvīzeri tūmār ir par moz.
guoja laiks, daguoja janvars i maņ nabeja nikaidys “Dīnys”. atguoja 7. janvara numers, cyta nikuo. īrakstieju tviterī, tolka nabeja. pasavieru i nikaidus e-postus par reizi natrodu – a zvaneit es asu par daudz lels slaists. padūmuoju – vot tai tev i vajag, ar avīzi lūgus mozguot sadūmuojuse…
tai ari nazynu, sābri avīzi nūzoga voi postnīks izdūmuoja, ka jam ari lūgi juomozgoj. 🙂
īpaši nabāduoju – taipat jau nav laika skaiteit. kū grybu, tū pa dīnu apsaveru teiklā. ka “Dīnys” rokstu nav teiklā 100% izmārā, tys mani nikaidā veidā nadaspīss par jim atguoduot i puorskaiteit piečuok avīzē. es to dzeivoju teiklā.
ka “Ir” rokstus varu apsavērt i tai, i itai, tod apsaveru tū, kū grybu, a vysu koč kod puorškūrstu i puorlosu sātā, kod vaira laika – paļdis Dīvam, tys apjūms nav tik lels.
saceisim tai, kuo nav munā datorā, tuo nav vyspuor. pi kuo gryuši tikt, bez tuo var iztikt. asu slaists.
kod “Dīnys” buobeņa otkon pīzvanēja pasainteresēt, kai pateik, tai i pasacieju, ka napateik – nav jau kam patikt. tys beja laikam pyrmūdiņ.
tymā pošā dīnā e-postā atrodu ari “Ir” viestuli, kas laikam beja atbiļde par munom žālobom tviterī. tys pa tam i nūsaskaidruoja, ka vaine ir munys sātys adress, kura nav Latvejis posta sarokstūs – sāta ir, adress ir, presi sajemam, a elektroniski abonēt navar – nav koda. par tū jau laikam 2 godi atpakaļ zyrguojūs sovā dīnrokstā.
a vokorā posta kastē atrodu sastdīnis avīzi, bet bez pīlykuma. pasabreinuoju, tok bess ar vysim. natycu, ka sābri – jī tok te vysi vaci perdeli i sovetskuos armejis generalu atraitnis, taids mīreigs i pīkluojeigs kontingents, kas trepēs vysod soka “Labdena! Labdena!” – voi ta taidi zogtu latvīšu avīzi.
avīzi tai ari napuorskaitieju – vysys zinis vacys, jau radzātys teiklā. eksperiments naizadeve, papeira avīzis nav dūmuotys maņ.
a šudiņ pylnam cyrkam otkon izaruodēja, ka JRT izruode ir atcalta. nu kur var byut! nanūteik nikas nu tuo, kam byutu juonūteik!
tūtīs vokorā posta kastē atrodu vysys nasajimtuos avīzis ar vysim pīlykumim – lai slava “Dīnai”, muni lūgi byus teiri!
“Ir” pasūlēja pagarynuot abonementu i izduovynuot kalenderi i nazkaidu ekokosmetikys duovonu karti. Tok bess ar tū vysu – golvonais, ka žurnals īt i pa tū nalelū stidzeņu sābru ceļa molā čuopoj i postneica nūlikt, i muna mama voi cioce pajimt – tī taidi forši gaideišonys svātki.
izaruod, niu munys sātys adress byus Latvejis posta datubāzē. “Pučukolns” byus legals!
i JRT nu vysu īspiejamūs februara cytu datumu maņ rezervēja tū, iz kū varbyut tikšu (laikam jau natikšu), a piec 10. februara sūlēs datumus martā, iz kū ak jau tikšu.
eisti slaista Zīmyssvātki!
tagad siežu, prīškā avīžu guba. vysuos moluos kaids gobols nu tūs daudzūs pīlykumu.
avīzi pošu to nazynu, voi skaiteišu – nikuo taida unikala ak jau tī nav. a “Sastdīnē” loba interveja ar Amandu Aizpurīti. nikuo taida, kas mani da sirds dziļumu aizkustynuotu – komentari teiklā beja daudz efekteiguoki. saceisim tai, komentari mani īdvasmuoja apsajimt i koč kod varbyut sataiseit da gola pietiejumu par latvīšu pošnuoveibom. pat apmāram izdūmuoju stilu i strukturu. 🙂
bet maņ patyka itys citats nu tuo roksta:
– Kas ir latgaliešiem – valoda vai dialekts?
– Valoda, jo tā mainās un attīstās. Tagad gan elektrības trūkuma dēļ tā var atmirt.
(Zirnis E. Rakstās kā nekad. // Sestdiena. – 8.-14.01.2011. – 15. pl.)
tā arī dzīvoju. priekšā avīžu guba, apkārt avīžu guba. un uz modēmu pienāca SMS, ka tas bija gļuks – nekādi pakalpojumi man netiks ierobežoti. slaistiem sveiks! Ziemassvētki ir mūžīgi!
nobeigumā 2 filmas. viena par to, kā nekas nenotika, jo to neparādīja TV. bet otra par to, kas viss vells tik varēja notikt. 🙂
tā arī nezinu, kā labāk – ka notika vai ka nenotika. abos gadījumos jautri.
kā nekas (oficiāli) nenotika.
kas tik viss varēja notikt.
i zynit, kas vēļ jūceigai. es pīrakstieju 2 teikumus latvyski i napamanieju, ka ari turpynoju raksteit latvyski, na latgaliski.


text:
Mieneša arhivs: July 2017 »
“Cytaidi latviskais” gostūs pi Andra Ušpeļa
LTV1 pi skateituoju atsagrīž pozitivūs stuostu cyklys “Cytaidi latviskais”, jaunū sezonu suocūt ar stuostu par Latgolys pūdnīku dinasteju – Ušpelim. Andris Ušpelis dzeivoj pavysam natuoli nu Rēzeknis, vītā, kurai ir naparosts i intrigejūšs nūsaukumsSkaiteit vaira »
“Kolnasātys” gosti Ivo i Didzis nu apvīneibys “Latgalīšu reps”
Pyrms kaidys šaļts par škārsteikla sensaceju palyka hip-hopa kompozicejis “Skots pa lūgu” videoklips. Dzīsmi latgaliski izpylda apvīneiba “Latgalīšu reps”, tuos dalinīki Ivo Grigalis i Didzis Kozlovs gastej “Kolnasātā”. Puiši stuosta par sovu pīredzi hip-hopā i jaunuoSkaiteit vaira »


text:
16. oktobrī, gatavejūt raidejumu cyklu “Vīnuoti, bet na vīnaidi!”, Kruoslovys nūvoda dūmē nūtyka diskuseja par tautsaimnīceibys atteisteibys vaicuojumim Austrumu pīrūbežā. Pīsadolūt VARAM, Latgolys planavuošonys regiona Atteisteibys padūmis, Latgolys Uzjiemiejdarbeibys centra, Latgolys i Rēzeknis specialūs ekonomiskūs zonu puorstuovim, tyka diskutāts par prioritarim aizdavumim Latgolys ekonomiskuos izaugsmis veicynuošonai, informej raidejuma vadeituoja Evika Muizniece.
Diskuseju rūsynuoja 4. pasauļa latgalīšu saīta rezolucejis prīšklykumi tautsaimnīceibā (Dr. oec. Sandra Ežmale), kas sadarbeibā ar VARAM jau beja prezentāti Saeimys Ilgtspiejeigys atteisteibys komisejā. VARAM Regionaluos politikys departamenta direktors Raivis Bremšmits īpazeistynuoja kluotasūšūs ar tūpūšū Latgolys programu, a Vladislavs Stankevičs, Latgolys uzjiemiejdarbeibys centra vadeituojs, snīdze sovu redzīni par problemom Latgolys regiona ekonomiskajā atteisteibā.
Tautsaimnīcyskūs prīšklykumu izstruoduotuoji pīkreit, ka regionaluos ekonomikys problemys ir leidzeigys vysā vaļstī, vystik te juojam vārā vīns BET. Latgola ir Austrumu pīrūbežs, uorejais vaļsts i Eiropys rūbežs, taitod – vaļsts i ES vizeitkarte. Deļtuo eipaši svareigs ir vaicuojums par Austrumu pīrūbeža atteisteibys īspiejom i tū, kai izdareit tai, lai Latgolu pozicionātu kai prestižu dzeivisvītu, na viņ tuos dobys resursu deļ, bet ari atteisteitys i sakuortuotys infrastrukturys, pīviļceigys socialuos i kulturtelpys deļ.
Nūvodu puorstuovi, jūs vydā ari vairuoki vadeituoji: Andris Vaivods (Leivuonu pošvaļdeiba), Gunārs Upenieks (Kruoslovys pošvaļdeiba, Latgolys planavuošonys regiona Atteisteibys padūmis prīšksādātuojs), Sergejs Maksimovs (Viļakys pošvaļdeiba), Aivars Trūlis (Dagdys nūvods), beja samārā vīnpruoteigi sovūs sprīdumūs par golvonajim kaviejuma faktorim Latgolys ekonomiskajā izaugsmē: 1) napīteikami finaņšu leidzekli i birokratiskī škieršli asūšuos infrastrukturys sakuortuošonai i jaunys radeišonai, 2) kvalificāta dorbaspāka tryukums, kas ir saisteits ari ar zamū atolguojumu regionā; 3) kapitalsabīdreibu, bīži viņ ari projektu uzraudzeibys instituceju naelasteigums i birokratiskums; 4) nasamiereigi augstuos elektroenergejis izmoksys, sadarbeibys tryukums ar pošvaļdeibom, 5) regionu (eipaši Reigys kai regiona stypri atškireiguo situaceja) navīnmiereiguo atteisteiba i ES fondu sadale.
Vairuok tyka runuots par Latgolys programu i Austrumu pīrūbeža programys napīcīšameibu. Kai nūruodeja vairuoki diskusejis dalinīki, ir svareigi izdareit tai, ka, pīmāram, tyktu eistynuota lobvieleiga koeficienta pīmāruošona pīrūbeža pošvaļdeibom nūdūkļu politikā i izgleiteibā (par pamatu jimt atteisteibys indeksu), sapruoteiga i sakuortuota nūdūkļu politika, vīnuota informativuo telpa i kvalitativu pakalpuojumu pīejameiba (t. sk. plašsazinis leidzekļu, interneta). Tys pakuopeniski maineitu prīškstotu par Latvejis i ES uorejū rūbežu. Ir juoīt pozitiva rysynojuma ceļš, dorūt vysu īspiejamū, lai varātu līcynuot, ka laukūs, Austrumu pīrūbežā, dzeivuot ir prestiži.
Diskusejis laikā tyka mynāti daudzi pozitivi pīmāri gon sadarbeibai ar VARAM, uzjiemiejim, uorzemu investorim, tymā pošā laikā daudzi vaicuojumi palyka bez atbiļdis. Saruna par Latgolys regiona uzjiemiejdarbeibys vidi tiks turpynuota arī raidejumā iz prīšku – 31. oktobrī.
Diskusejis spylgtuokūs momentus verīs 17. oktobrī 21.00 kanala Re:TV LRT lūgā.


text:
30. janvarī 15.00 Latgolys puorstuovnīceibā Reigā nūtiks viesturnīka, geografa i demografa Ilmāra Meža izstruoduotuos vuordineicys “Latviešu uzvārdi arhīvu materiālos: Latgale” attaiseišonys svātki, informej Latvīšu volūdys agentura.
Vuordineicā atrūnams gondreiž 4000 latgalīšu pavuoržu saroksts, kotrai dūmūt izplateibys raksturuojumu, daudzom ari nūzeimis skaidruojumu. Vēļ gondreiž 1900 reši sastūpamu pavuoržu ir nūsauktys dalykumā.
Gruomotā pīduovuota ari volūdneicys A. Stafeckys pavuoržu materiala lingvistiska analize, geografis O. Kovalevskys izpieteitais par pavuoržu saisteibu ar Latgolys vītvuordim, sovukuort viesturnīks M. Auns raksturuojs pavuoržu pīškieršonys viesturiskū fonu Latgolā.
Gruomotai eipaši sagataveitys 10 pavuoržu izplateibys kartis, kas snādz īskotu Latgolys pavuoržu geografejā i ļaun uzskotami nūsaceit īspiejamuos izceļsmis vītys i īzeimēt izplateibys arealu. Divejūs dalykumūs apkūpuotys Latgolā nalelā skaitā konstatātuos pavuordis i izplateituokuos pavuordis Latgolys pogostūs.


text:
Treis ar pusi godus LaKuGa.LV struodova cīšā sadarbeibā ar portalu Latgale.lv i jūprūjom myusu latgaliskuo portala vacī materiali byus atrūnami piec adresa: Latgale.lv/lg Vēļ ari itymā jaunajā sistemā palykuši daži mozeni napaspāti darbeni, bet tūs tyvuokajā laikā raudzēsim apdareit i tod jau varēsim turpynuot dorbu ar pylnu spāku.
Paļdis puišim par izstruoduotū jaunū lopu (Guntis Šmaukstelis) i par jaunū dizainu (Aivars Bulis).
Gondreiž pyrma symts godim tyka izveiduota Latvejis vaļsts. Apsavīnuošona ar puorejim latvīšim nuoce kai lels cereibu stors tīm Latgolys latvīšim, kuri ar prīku gaideja pylnys tīseibys runuot latviski, kai ari iz prīšku pošim dareit i lemt par sovu nuokūtni. Tei beja kai prīka pylna ausma piec garuos nakts. Bet tagad, kod paguojuši gondreiž symts godi, myusim ir juosazateik ar tragiskū faktu, ka Latgolys latvīts pat sovā vaļstī jūprūjom nav breivs lītuot sovu volūdu.
Ir paguojs itik daudz godu, bet Latgolys latvīša dzeivi jūprūjom apskaun diskriminacejis cepy. Ir paguojs itik daudz godu, bet Latgolys latvīšu volūda jūprūjom ir vīna iz vīntulis solys plotajā materialuo pasauļa i lelūs volūdu okeānā. Ir paguojs itik daudz godu, i Latgolys latvīts jūprūjom sasajiut kai trimdinīks pats sovā zemē.
Tai, mes asom šudin atkluojuši jaunū verseji “Latgalīšu kulturys gazetai” aba portalam LaKuGa.LV, kura mierkis ir apvīnuot Latgolys latvīšu informativū telpu i pa druskai pīvērst vysys Latvejis sabīdreibys uzmaneibu dramatiskajai latvīšu volūdys situacejai. Myusim ir juopanuok, kab Latvejā nabyutu tikai tukši sūlejumi, bet ari reala reiceiba Latgolys latvīšu volūdys saglobuošonai, aizsardzeibai i atteisteibai, taišni tai myusu republikys veiduotuoji saraksteja i apstyprynova Satversmi, kas pasludynova, ka “vaļsts volūda Latvejis Republikā ir latvīšu volūda” i “kotra cylvāka tīseibys teik eistynuotys bez jebkaidys diskriminacejis”.
Tei ir apsajimšona, ka visim cylvākim myusu vaļstī tiks garantātys naatjemamys tīseibys runuot, raksteit, praseit i sajimt atbiļdi latvīšu volūdā, ka latvīšu volūda tiks vuicāta bārnim i tiks nūdrūšynuota tuos piecteceiba, sasaglobuošona i atteisteiba. Šudin ir skaidrys, ka Latvejis vaļsts itū apsajimšonu, kas atsatīc iz latgalīšim i Latgolys latvīšu volūdu, nav piļdejuse. Tuo vītā, kab cīneitu itū svātū pīnuokumu, Latgolys latvīšim teik puormasta beistami navaļstiska dūmuošona, teik skaidruots, ka vaļsts navar atsaļaut piļneibā piļdēt Satversmi un deļ tam par vaļsts volūdu Latvejis Republikā ir juoskaita tikai vīna latvīšu volūdys daļa – tai sauktuo “latvīšu literaruo volūda”.
Bet mes nagrybam ticēt, ka itymā vaļstī vaļsts pilsūni vairs navar atrast taisneibys. Mes natycam, ka myusu vaļsts ir tik boguota, ka var vīglpruoteigai atsaļaut zaudēt svareigu (sanuokū) latvīšu volūdys dali – latgalīšu rokstu volūdu.
I tai šudiņ – 28.decembrī, kod izcylajam myusu nūvodnīkam, patriotam i “Latvejis Austrumu rūbežys sorgam” Ontonam Slišānam byutu juosviņ 62. dzimšonys dīna, mes suoknam LaKuGys dorbu jaunā kvalitatē i kotru dīnu atguodynuosim Latvejis pamatlykumā īraksteituos vierteibys i vajadzeibu piec reiceibys tūs eistynuošonā. Itys ir jaunuo goda gaideišonys laiks, bet mes Latgolys latvīši navaram atsauļaut nūsadūt taidai grezneibai kai atsapyušona – kotrs nu maizis dorba breivais breids myusim ir juozīdoj vaļsts vierteibu nūsorguošonai.
Mes tycam, ka 2011.godā Latgolys latvīši spēs pīsaceļt i īt uorā nu tymsuo i nūklusātuo styura, kurā nūglobuota latvīšu volūdys vierteibu patīsuo boguoteiba i daudzveideiba. Ir pādejais laiks attaiseit īspieju durovys visim latvīšim, nadiskriminejūt tūs piec volūdys eipatneibom. Ir laiks atbreivuot myusu vaļsti nu godu dasmytu radeituos nataisneibys stereotipim i suokt vaļsts atteisteibys celi iz visim latvīšim vīnaidu tīseibu pamatim.
Vaļstej var kliut likteneiga itaida Latgolys latvīšu redzīņa tuoluoka ignoriešona i atstuošona bez viereibys. Lai 2011.gods kliust par pagrīzīņa punktu vysu latvīšu leidztīseigumam pošim sovā vaļstē! Kliudās tī, kuri dūmoj, ka latgalīši sovys tīseibys atguodoj tikai pyrma vieliešonu i ka itais vaicuojums ir izdeveigs tikai atsevišķu politiķu personiskuos karjerys veiduošuonā – mes naatlaideigi struodovam i struoduosim, lai Latvejā tyktu pylnvierteigi piļdeiti tuos pamatlykumi i tyktu saglobuotys nacionaluos vierteibys.
Deļ tam ari izskaņ aicynuojums latvīšu tautai – beigsim uzturēt sovstarpejuos nasaprasšonys radeitūs stereotipus, beigsim latvīts latvīti saukuot par “čiuli” voi “čangali”. Mes tycam, ka spēsim atrysynuot itū vaicuojumu piec savstarpejis izpratnis i taisneiguma principim. Mes ceram, ka nabyus Latgolys latvīšim juoreikoj piketi Reigā, ka latgalīšim nabyus juosaker pi nazkaidu spāka ruodeišonys akceju, kab uzvarātu godu dasmitim radeituos nataisneibys sorguotuojus. Latgolys latvīši sovys sluopes piec taisneiguma i lykumeigajom tīseibom pylnvierteigi lītuot seņču nūsorguotū latvīšu volūdu nikod nav puorvārtuši pretvaļstiskā darbeibā.
Otkol i otkol nu paaudzes paaudzē latgalīši ir spiejuši pasaceļt leidz taisneibys mekliejumim, kuramūs ir juoatrūn dvēselis i gora spāki iz godu dasmitim radeitajom aplameibom atbiļdēt ar naatlaideigu, nasavteigu dorbu sovys tautys nuokūtnes interesēs.
Nav ari tai, ka visi puornūvodnīki nagryb dzierdēt Latgolys latvīšu volūdu. Daudzeji nu myusu bruolim, kai tū aplīcynoj jūs atbolsts latgalīšu muzykai i cytom kuļturys izpausmem, ir saprotuši, ka jūs liktiņs ir tyvai saisteits ar Latgolys liktini i ka jūs ticeiba gaišajai Latvejis nuokūtnei ir nasaraunamai saisteita ar myusu aicynuojumim nūdrušynuot Latgolys latviskū nūsorguošonu i atteisteibu.
Mes navaram īt “kotrs sovu celi”, atstuojūt pusi latvīšu volūdys liktiņa varā. Myusim kūpā ir juoīt iz prīšku kūpeigā vaļstiskuma atteisteibā i kūpeigi juosorgoj latvīšu volūda i obejis tuos literaruos tradicejis. Mes nadreikstam atsagrīzt atpakaļ pi sovulaik cītsirdeigi izsaceituo “lai vitebskīši paleidz sev poši”.
Kaids laiku pa laikam latgalīšu volūdys tīseibu aizstuovim vaicoj: „Kas jiusim kū aizlīdz? Kod jiusim byus gona?” Navar byut gona, koleidz Latvejā nav nūdrūšynuotys latvīšu volūdys saglobuošonys, aizsardzeibys i atteisteibys ceļš.
Naatkareiguos Latvejis atjaunuošona nūtykuse, bet itymā laikā praktiski nav izmainejuse Latgolys latvīšu volūdys atkareiba tikai nu atsevišku Latgolys patriotu entuziasma spākim, kuri, Dīvamžāļ, pakuopeniski izseikst – tam par aplīcynuojumu ir ari Ontona Slišāna puoragruo aizīšona ituo goda 15.decembrī. Latveja ir zaudejuse leluokū sovys zemis i tautys vierteibu sorguotuoji Latgolā. Kur ir tī Latgolys viesturiskuo latviskuma sorgu symti i tyukstuši, kam juozastuoj Ontona vītā?
Itū situaceji ir īspiejams maineit. Mes prosam nu vaļsts prīškstuovim atbiļdeigu reiceibu i poši nakrissim izmysumā – par speiti ituo laika gryuteibom i atsevišku bolsu bezpieceibai pret aprūbežuotajim padūmu godu radeitajim stereotipim.
Vysleidz myusim ir sapyns. Sapyns, kas dziļai sakņojās sapnī par naatkareigu i breivu latvīšu vaļsti.
Voi eistyn tys ir tikai sapyns, ka myusu naceja kaidu dīnu pīsaceļs i eistynuos dzeivē itū pašsaprūtamu patīseibu: ka visi latvīši sovā vaļstī ir vīnleidzeigi i, ka latvīšu volūda (naatkareigi nu tuo voi leidzeiguoka latvīšu literarajai voi latgalīšu volūdai) ir atzeistama vaļsts volūdu? Voi tys ir sapyns, ka kaidu dīnu latvīts saprass latvīti – na tikai latgalīts puornūvodnīku, bet ari ūtraiduok? Voi tys ir sapyns, ka myusu bārni reiz dzeivuos vaļstī, kurā jī varēs myusu izveiduotajā izgleiteibys sistemā pylnvierteigai apgiut latvīšu volūdu i ka par jīm nasprīss tikai deļ jūs volūdys izlūksnes, akcenta, dialekta voi volūdys paveida, bet gon piec personeibys byuteibys? Tys beja ari Ontona sapyns.
Voi mes varēsim puorvarēt myusu vaļsts grīzeiguos disonansis i puorvērst tuos skaistā latvīšu volūdys simfonejā? Tikai ar kūpeigu ticeibu vaļsts nuokūtnei i kūpeigu dorbu mes varēsim kūpā vairuot tautys lobkluojeibu, vajadzeibys gadīnī drūsai ceļtīs aizstuovēt tuos breiveibu, zynuodami, ka itei ir eistynuo myusu vaļsts.
Ka Latveja gryb byut atteisteita i progresiva vaļsts, tod tai ir juoatrysynoj nu jau gondreiž symts godus globuotais vaicuojums. Tikai tai mes varāsim nūdrūšynuot, ka Latvejis vaļsts teritoreji nadolamai veidoj Vidzeme, Kurzeme, Zemgale i Latgola.
Roksta veiduošonā izmontuoti Martina Lutera Kinga runys motivi, kū jis saceja 1963.goda 28.augustā.


text:
Sastdiņ, 30. aprelī Latvejis Nacionalajā bibliotekā nūtyka latgalīšu literaturys i muzykys pasuocīņu cykla “Cyti godalaiki” ūtruo sasatikšonys reize “Agruo pavasara” zeimē. Par pasuocīņa veiksmeigu nūrisi ryupejuos Aigars Runčis, deļ tuo, ka pasuocīņa laikā beja juopagiust cīši daudz – planavuotūs div stuņžu laikā kūpā byušona īsavylka iz trejom.
Klauseituojus ar sovu stuostu, kas saraksteits jau pyrma loba laika, bet dabeigts viņ niu, prīcieja Ilze Sperga. Pyrmū reizi publiski izskanieja ari rakstneicys Laimys Muktupāvelys stuosts “Naatpazeitī zīdi“, kuru latgaliski puorlics Valentins Lukaševičs. Vysu beidzūt literarū pasuocīņa dali nūslēdze Juoņs Ryučāns (Ivars Magazeinis) ar sovom ailem. Muzykali puorsteidze i biblioteku ar sovom dzīsmem pīskandynuoja grupa “D-Light”, kas itūgod svinēs sovu pīktū pastuoveišonys godadīnu, i muzykants Anss Ataols Bierzeņš, kurs cytu dzīšmu vydā pīduovuoja ari kaidu pa vysam jaunu. Anss Ataols Bierzeņš iz leluo ekrana atruodeja dzīsmis “Babeņa” video verseji, pi reizis rozstuostūt fiļmiešonys gaitu i aizkulišu gadejumus.
“Agrais pavasars” nūsaslēdze ar seņ gaideituos gruomotys “Es soku. Tu soki. Puorsokys par krīzi” prezentaceju – gon vēļ bez pošys gruomotys – drupeit datryuka laika tipografejis dorbim. Itymā nedeļā gruomota gon byus pīeimama jau taustamā formatā i maja mienesī paradzātys prezentacejis ari cytuos Latvejis vītuos – sekojit leidza informacejai!
Paļdis Reigys Izgleiteibys, kulturys i sporta departamentam par atbolstu i Latvejis Nacionalajai bibliotekai par telpom! Paļdis vysim pasuocīņa dalinīkim, apmaklātuojim i paleigim pi organizeišonys!
Edeite
LgSC Reigys biroja vadeituoja


text:
Autors: Harijs Bernāns, bīdreibys “Latgolys Saeima” vaļdis prīšksādātuoja vītnīks
13 minutys mienesī. Taišni tik daudz laika saturam latgalīšu volūdā paradz vys vēļ naapstyprynuotais Latvejis Televizejis (LTV) sabīdryskuo pasyutejuma dokuments, kū LTV vadeituojs Ivars Belte prezentēja NEPLP Sabīdryskajai konsultativajai padūmei 22. janvara piecpušdīnē.
26 sekuņdis dīnā (!) videji goda grīzumā latgalīšu volūdai Latvejis sabīdryskajā televizejā. Iz latgalīšu puorstuova vaicuojumu, kai ir īspiejams realizēt sabīdryskuo pasyutejuma dokumentā definātū LTV1 satura prioritati “latgalīšu volūda”, veļtejūt tam itaidu etera laika apjūmu, Beltis kungs tai styngrai nūruodeja, ka “naudys ir tik, cik ir”. Latgalīšim asūt vareiba palelynuot latgaliskuo satura eipatsvoru, “dasaistūt finaņsiejumu”. Ruodīs, latgalīšu samoksuotī nūdūkli nav gona lobi latgalīšu satura finansiešonai. Nav juobyut Nobela premejis laureatam ekonomikā, kab saprostu tū, ka latgalīšu pīnasums Latvejai sevkurā jūmā, tymā skaitā nūdūkļu maksuojumūs, nu kuru teik finansāta LTV, ir proporcionali leluoks tam, kai tū itūšaļt ir nūviertējuse LTV vadeiba.
Latgalīšu volūda eterā nav pošmierkis, tys dreižuok ir instruments. Latgalīšim itī raidejumi ir tik cīši vajadzeigais aplīcynuojums tam, ka Latveja kai latgalīšu vaļsts cīnej latgalīšu kulturu i volūdu i latgalīšu beznūsacejumu lojalitate Latvejis vaļstei teik atbyldāta ar leidzvierteigu attīksmi. Reakcionarais pyrmskara periods i bezryupeigī komunisma ceļšonys godi, kurymūs latgalīšu izsmīšona beja īrosta prakse, ir atstuojuši dažys rānys, kas ir juodzīdynoj, ari itaidā veidā.
Cytu nūvodu latvīšim, puornūvodnīkim, baltīšim itī raidejumi dūd vareibu īpazeit i Latgolai rakstureigūs raksturus i stuostus, i ar puorsteigumu konstatēt, ka latgalīšu volūda nav nikaids kīnīšu lementars, nu vysā saprūtama runa, nu kuruos nav juosabeist. Saprūtams, īraugūt ekranā latgaliski runojūšu zynuotņu doktoru, kas ar atbrauceitom rūkom, da alkiuņu vydā meica Latgolys dvēselis muolu, kuram nakuram skateituojam rūnās zynoma kognitivuo disonaņse, partū ka vys vēļ spieceigs ir da šam (tymā skaitā televizejis) tiražātais stereotips par lauku veiru vuškys uodys kažukā iz aizjiuga kai dominejūšū latgalīšu volūdys lītuotuoja arhetipu. Tok tuos vysys ir puoreimūšys naparūceibys, kas ir nabyutyskys kūpejā nācejis salīdieteibys lobuma prīškā.
Pyrma zynoma laika latgalīšu sabīdreiba dzeivuos diskusejuos tyka da lāmuma nūjimt nu dīnyskuorteibys vaicuojumu par regionaluos volūdys statusa pīškieršonu latgalīšu volūdai. Latgalīši uzklauseja i saprota vaļsts bailis par īspiejamim riskim. Vaļsts guoja ar vīnkuoršu, nu taisneigu ideju – latgalīšu volūda ir latvīšu volūdys paveids (kai tys ir nūsaceits vaļsts volūdys lykumā) ar vysom nu tuo izrītūšuom tīseibom, kas latgalīšu īskotā beja pīteikami latgalīšu volūdys saglobuošonai. Niulejuo situaceja ar apsmīklu 13 minutu mienesī garumā nu vaļsts televizejis syuta ziņu, ka latgalīšu iņteresis kuortejū reizi teik ignorātys i izpraseituos nūrunys teik lauztys. Nu ieprīškpīmynātuo izrīt vysmoz divejis naparūceigys temys. Latgalīšu lideram, kas proponēja atsasaceišonu nu regionaluos volūdys iniciativys, byus juoatbiļd uz napateikamim leidzbīdru vaicuojumim par lāmuma nastuo personeiguo lobuma savīnuojameibu ar latgalīšu sabīdreibys īgivumim voi zaudiejumim. Latgalīšu nacionalistu radikaluokajam spuornam itys pīmārs īlīk rūkuos spieceigu kartu doktrinai par tū, ka latgalīši puoruok daudzi dūmoj par cytim i gols golā juolīk Latgolys iņteresis pyrmajā vītā.
Kaids sakars temai ar osorom viersrokstā, vaicuos viereigs skaiteituojs. Ar jiedzīni “osorys” Latgolys kulturā apzeimoj nūžālojami mozu i skumeigu daudzumu. Vyspuorzynoms fakts, ka pīrūbežā ļauds verās sābru vaļstu televizejis. Ka jau latgalīšu volūdai naatsarūn vīta Latvejis vaļsts televizejā, varbyut ir juoapsprīž alternativys. Sasalaseišonys gaita beja dinamiska, partū vaicuojums Beltis kungam par tū, voi latgalīšu volūda lobuok īsaderātu Boltkrīvejis TV, voi latgalīšim iz reizis pa taisnū ir juoīt pi Krīvejis TV kanalu administracejis, palyka napavaicuots. Cytureiz izrunuosim. Partū ka mes tok nasašuorbojam, ka LTV vadeituojam Beltis kungam ir pamatuota, izsvārta i iz vaļsts interesem baļsteita atbiļde iz itū vaicuojumu, ni tai?


text:
Latgalīši ir izslavāti na viņ ar sovu sirsneibu, lobsirdeibu i vīsmīleibu, nu ari ar cīši lobu humora izjiutu. Tū apsazynojūt LgSC ar bīdreibys “LR” atbolstu ituo gods rudinī planavoj izdūt latgalīšu humora apkūpuojumu gruomotā “Kas bez bikšu — tys bez bādu!”.
Kuldys formata gruomotā tiks apkūpuota latgalīšu myusu dīnu mutvuordu folklora – izteicīni, jūki, anekdoti, tosti, loba vieliejumi, kū sevkurs skaiteituojs vareis izmontuot kai špikeri svātkūs ci puorskaiteit kasdīnā lobuokam nūskaņuojumam. Teksti byus papyldynuoti ar karteņom i ilustracejom.
Sevkurs zyna, ka latgalīšim ir eipaša humora izjiuta, kurā mozi navaineigi jūceni mejās ar izsmalcynuotu sarkasmu i pat ar malnū humoru. Paraleli stuostu i anekdotu gruomotam, kuruos niu daīmamys, LgSC skaiteituojim grib pīduovuot taišni apleicejūs cylvāku izteicīņus, gadīņus nu dzeivis, tostus i loba vieliejumus, kas kasdīnā teik lītuoti i ir aktuali. Par pīvadumu, nazkod ļauds smējēs, ka vysta na putyns, a buoba na cylvāks. Niu, lai vystys sēd loktā i diej ūlys, partū ka: “Opeļs nav mašyna, buoba nav cylvāks!”. Voi navys “Lobuok vāluok kai nikod”, bet “Lobuok vāluok kai veļ vāluok…”. Ci veļ pīvadumam: “Cikgryuts ir byut latvīšam, ka naesi latgalīts!”.
LgSC jaunīši jau ir salasejuši pusi nu gruomotys satura – pīrakstejuši sasaglobuojušus vacus, jaunus jūkus, izteicīņus i c. Grybam pasaceit lelu paļdis rodim, draugim i vysim tim, kas pasadaleja ar sovim jūkim i izteicīnim, syutūt e-postus, sms, sasateikūt i zvonūt, kai ari tim, kuri pasadaleja sovuos modernuos mutvuordu foklorys zynuošonuos Latgolys symtgadis kongresa nūtikšonu laikā Rēzeknē.
Tai kai gruomotā grybam likt jūkus (tostus i loba vielejumus), kas ir aktuali i teik kasdīnā lītuoti, aicynojam sevkuru, kam nav svešs eistyns i suleigs latgalīšu humors, īt tolkā LgSC i īsyuteit kaidu gordu jūku, frāzi, izteicīni, anekdotu, ci vieliejumu, kab kūpeigim spākim saglobuoti myusu laika humora pērlis.
Informaceju lyudzam syuteit iz e-postu daugovpils@lgsc.lv.
—
LgSC jaunīši.


text:
Juļa suokuos Daugovpilī i vysā Latgolā nūtiks Latvejis kulturu festivals “Pynu, pynu sītu”, kū organizej bīdreiba “Dienvidlatgales NVO atbalsta centrs” sadarbeibā ar Daugovpiļs piļsātys dūmi, Daugovpiļs piļsātys dūmis Kulturys puorvaļdi i Latvejis Nacionalū kulturys centru.
Daleibai festivalā “Pynu, pynu sītu” teik aicynuoti dasasaceit Latvejā dzeivojūšūs mozuokumtauteibu tradicionaluos kulturys muokslinīcyskī kolektivi (folklorys kūpys, etnografiskī ansambli, deju kolektivi i cyti), kurī kūp i popularizej sovys tautys kulturys tradicejis. Dasasokūt festivalam, da 2. maja škārsteiklā juoaizpylda dasacejuma anketa, nu iz e-postu festivals@nvoc.lv juoaizsyuta treis lobys kvalitatis kartenis.
Festivala laikā 1.-2. julī Daugovpilī nūtiks vērtine vysaidu koncertu, festivala dalinīku guojīņs, meistarklasis kolektivu vadeituojim i cytys aktivitatis, sovukuort 3. julī ir planavuoti koncerti Latgolā i nūslāguma koncerts Kuorsovā.
Festivala mierkis ir popularizēt, atteisteit i pylnveiduot Latvejā dzeivojūšūs mozuokumtauteibu tradicionaluos kulturys montuojumu, mudynuot mozuokumtauteibu dzeivuotuojus izprast sovys kulturys nūzeimi Latvejis kulturvidē, kai ari aktivizēt sabīdreibys leidzdaleibu namaterialuos kulturys montuojuma (tymā skaitā mozuokumtauteibu) izzynuošonā, praktiziešonā i nūdūšonā tuoļuok.
Festivala organiziešonu atbolsta LR Kulturys ministreja i Vuocejis viestnīceiba Latvejā.


text:
Itūreiz raidejumā “Pi myusim Latgolā” Laura Sondore-Strode rauga dazynuot, voi rūtaļlītys var byut myusu kulturys līcineicys i kaidys spēlis bārnim Latgolā taisa myusu dīnuos.
“Vīna nu vysu laiku senejuokuom spēlem ir sviļpaunīks,” dūmūt apsavērt skalinē asušūs sviļpaunīkus, stuosta Latgolys Kulturviesturis muzeja specialiste Inese Ločmele. “Arheologiskī izrokumi līcynoj, ka sviļpaunīkus jau ir taisejuši i spieļuojuši bārni jau 12. i 13. godu symtā. Sviļpaunīki atrosti ari Rēzeknis piļskolnā. Tei ir vīna nu vacuokajom rūtaļlītom, kas atrosta i izmontuota ari Latgolā.”
Ari kūka rūtaļlītys ir vīnys nu vierteiguokajom, praktiskuokajom i vacuokajom. Tuos izgataveit beja iz vysa vīgluok. Latgolā popularuokuo kūka rūtaļlīta nūteikti ir žvūrgzdyns, i tys ir zynoms pat ASV.
Inese Ločmele stuosta, ka bārni, pīsadolūt muzeja senejūs spēļu i rūtaļu programā, iz kaidu šaļti aizmierst par spinerim i cytom myusu dīnu rūtaļlītom.
Sovpus Preiļūs tūp pošu radeitys rūtaļlītys, kas izaver mīleiguok nakai tī poši spineri. Aija Zīmele ir div bārnu muote, kura, auklejūt bārnus, izauklējuse ari sovu biznesa ideju. Jei suokuse rūtaļlītu ražuošonu, atteistūt sovu zeimūlu “Bērnības zeme”.


text:
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse latgalīšu kruosojomū dzejūļu kruojumu deļ pīaugušūs “Linejis”. Gruomotys tekstu autoris ir Jana Skrivļa-Čevere, Ligija Purinaša, Dagneja Dudarjonoka, Gunta Nagle, ilustraceju autore ir Ilze Gailāne, gruomotys redaktors — Valentins Lukaševičs. Kruojums izdūts ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts kulturkapitala fonda i AS “Latvijas Valsts meži” atbolstu. Sevkura sasatikšona ir lineja: taisna, […]
01.12.2016
Categories: Bez kategorejis | Add a Comment


text:
27. decembrī Bolvu Kulturys i atpyutys centrā gasteis Baļtinovys dramatiskais kolektivs „Palādas” ar izruodis “Ontons i Anne” II daļu “Kuozu goda jubileja”. Suokums 19:00, biļeta cena 2 LVL.
Baļtinovys dramatiskais kolektivs „Palādas” (latvīšu volūdā – „Pūces”) darbeibu suoka 1999. goda novembrī. Piec puors godu muokslinīcyskuos darbeibys kolektiva režisore Anita Ločmele, nūsaglobuojuse aiz pseidonima Danskovīte, Baļtinovys izlūksnē saraksteja lugys „Ontans i Anne” pyrmū daļu – tei beja luga par pošim baļtinovīšim. Tai īsasuoka latgaliskūs lugu tradiceja Baļtinovā.
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec pasuokuma organizatoru informacejis


text:
22. i 28. aprelī Preiļu nūvoda KC Mozajā zalā nūtiks lekceju cykls ar Īvu Pīguozni par tautystārpu.
Īva Pīguozne ir latvīšu apgierba viesturis pietneica, voda lekcejis Latvejis Kulturys akademejā i struodoj Latvejis Viesturis institutā. Jau daudzus godus jei nūsadorboj ar viesturis rekonstrukceju i latvīšu daņčim, poša gatavej sovus tautystārpus.
1.lekceja 22. aprelī 17.00 byus par senejuo apgierbu Latvejā. Kaids beja dzeļža laikmata i agrūs vydslaiku apgierbs Latvejā? Abave, rūtys. Senejuo apgierba komplektiešona, gataveišona, bīžuokuos klaidys i kai nu tūs izavaireit.
2. lekceja 28. aprelī 17.00 veļteita puorejai nu senejuo apgierba iz etnografiskū apgierbu. Kas vyspuor ir tautystārps? Mūdis ītekme i variacejis īspiejis tautystārpā.


text:
TEATRIS I KINA »
Gaigalovā byus tradicionalī amaterteatru svātki „Lubuona vylynuojums”
Ari itymā godā 4. augustā 13:00 iz tradicionalū amaterteatru sasatikšonu i svātkim „Lubuona vylynuojums” Rēzeknis nūvoda Gaigalovā sasatiks amaterteatri nu dažaidu Latgolys i Latvejis nūvodu. Svātku laikā vysys dīnys garumā interesentim byus vareiba nūsavērtSkaiteit vaira »
Latgalīšu izceļsmis kinu klasiķa Teuvo Tulio kinys niu byus nūsaveramys ari Rēzeknē
6. augustā 18:00 Rēzeknis piļsātys dūmis zalā, Atbreivuošonys alejā 93 byus izcyluo Suomejis kinu režisora Teuvo Tulio kinu kolekcejis i jam veļteitu gruomotu duovynuojuma svineiga nūdūšona Rēzeknis Centralajai bibliotekai. Duovynuojumu padūs Latvejis Nacionaluos bibliotekysSkaiteit vaira »
Pīterdīnys atskanis
Jau ostoitū godu Rogovkā 29. junī nūteik Pīterdīnys pasuokumi, kas veļteiti ailinīkam Pīteram Jurceņam. Šūgod jam byutu 80 godu. Piec pīminis breiža Desetnīku kopūs vysi puļcējuos Rogovkā pi školys breivdobys skotuvis, lai dalietūs atmiņuosSkaiteit vaira »
Latgalīšu vokors Juosmuižā
20. julī 21:30 iz Latgalīšu vokoru Juosmuižā aicynoj Raiņa muzejs „Jasmuiža” i Aizkaļnis tautys noms. Vokora programā byus vareiba nūsavērt Juosmuižys amaterteatra skeču „Dōrtis prīca”, kura autore ir Rasma Zariņa, breivdobys kinys seansā nūsavērtSkaiteit vaira »
Pīterdīna Rogovkā byus ari itūgod!
29. junī 19:00 Rogovkys estradē pi Nautrānu vydsškolys byus tradicionalais latgalīšu dzejnīkam Pīteram Jurceņam veļteitais Pīterdīnys pasuokums. Pyrmū reizi iz Pīterdīnu Rogovkā ļauds sasatyka 2004. godā. Itymā godā pasuokums veļteits Pītera Jurceņa 80 goduSkaiteit vaira »
Izguojuse Juoņa Streiča gruomota par 1991. godu i kinu „Cylvāka bārns”
21. junī izdevnīceibā „Dienas Grāmata” izdavuse režisora i muokslenīka Juoņa Streiča gruomotu „1991. Tys garais cylvākbārna gods” (1991. Tas garais cilvēkbērna gads). Gruomota ir na viņ par Latvejai i Latgolai tik svareigū kinu „CylvākaSkaiteit vaira »
Vysim tik vīna vosora. Deļ vysu i vysa
Iz prīšku Latgalīšu Kulturys gazeta raudzeis vaira sasadorbuot ar regionalajim drukavuotajim medejim. Pīduovojom pyrmū sūli sadarbeibā ar „Vītejū Latgolys Aveizi” – LaKuGys rokstus byus vareiba skaiteit drukavuotā veidā, bet Vītejuos roksti byus skaitomi ariSkaiteit vaira »
Kur i kai Juoņadīnu svieteis Latgolā?
Kur i kai Juoņadīnu svieteis Latgolā? Pīduovojom apkūpuojumu par 23. juņa nūtikšonom. Aglyunys nūvods 10:30 Aglyunys atraktivuos atpyutys centra pludmalā Aglyunys nūvoda Leigū regate airiešonā 19:00 Škeltovys TN folklorys kūpu koncerts „Saules stariņi”Skaiteit vaira »
Ambeļu pogostā nūtiks amatīrteatru saīts
Nu 16. leidz 17. juņam Daugovpiļs nūvoda Ambeļu pogostā nūtiks Storptautyskais amatīrteatru saīts „Spielejam kūpā”. Saītā pīsadaleis Daugovpiļs nūvoda amatīrteatri, naatkareigais teatris „Jaunais teatris” i Zarasu kulturys centra bārnu teatra studeja. Byus ari zaļumbalsSkaiteit vaira »
Sveicam jubilejā dramaturgu Arturu Rubeni!
Šudiņ taida kai svātku dīna ari Rēzeknis Augstškolys Studentu teatrim „ĶerRA”. 85 godu jubileju svietej studentu teatra dibinuotuojs, trimdys dramaturgs Arturs Tuolivaļds Rubeņs. Ari Latgalīšu Kulturys gazeta syuta dramaturgam sveicīņus jubilejā! A.T. Rubeņs dzimsSkaiteit vaira »
Tiks prezentēta kina veiskupa Boļeslava Sloskāna pīmiņai
7. junī 17:00 Latvejis Okupacejis muzejā (Reigā, Streļču laukums 1) byus kinys “Lyugšona krystā” (Lūgšana krustā) DVD prezentaceja. Kinys režisore ir Dzidra Smiltēna i kina ir veļteita veiskupa Boļeslava Sloskāna pīmiņai. Boļeslavs Sloskāns dzimsSkaiteit vaira »
Suokusīs kinys „Vīna vosora deļ vysu” izjimšona
26. majā, taišni pyrma Vosoryssvātku, Rēzeknis nūvoda Ūzūlainis pogosta Runču sātā veiskmeigai aizasuokuse Edgara Blinova režisātuos kinys „Vīna vosora deļ vysu” vosora – jaunuokuos latgalīšu kinys izjimšona. Kinys režisors i projekta idejis autors EdgarsSkaiteit vaira »
Kulturys ministre gastieja Daugovpilī
18. majā Daugovpilī gasteja Latvejis Republikys kulturys ministre Žaneta Jaunzeme-Grende. Jei sabeja vairuokūs Daugovpilī, Latgolā i ari Latvejis kulturā nūzeimeigūs objektūs. Vīns nu īvarojamuokim tūpūšim kulturys centrim Daugovpilī ir muokslenīka Marka Rotko vuordā nūsauktaisSkaiteit vaira »
„Es, mēs un ES” aba kai latgalīši iz Eiropu taisuos
Mes – latgalīši – nikod navarēsim sēdēt mīrā. Vysod vajaga meklēt kaidys avanturys ci pīdzeivojumu. Deļ tam ari Upmolys teatra draugu kūpa izlieme papruovēt sovus spākus jaunā leiminī i pīsadaleit Eiropys Parlamenta Informacejis birojaSkaiteit vaira »


text:
Itamā reizē “Kolnasāta” gasteja Daugovpilī, kab satyktu treis radūšus i uzjiemeigus cylvākus: Sandru Poplavsku, Juoni Rimicānu i Arni Slobožaninu. Jī tikū skateituoju viertiejumam nūdavuši raidejumu “Latgalīšu volūdys sorgi. Vladislavs Lōcis”. Tymā īmyužynuota latgalīšu gruomotizdevieja Vladislava Luoča (1912 – 1984) pīmiņa.
20. godu symta 30. godu beiguos Luocs Daugovpilī izveiduoja latgalīšu gruomotu izdevnīceibu, da Ūtruo pasauļa kara suoku paspēja izdūt viņ puors gruomotys latgalīšu rokstu volūdā. Izdevieja darbeibu atsuoce nacistiskuos Vuocejis okupacejis godūs, vāluok devēs trymdā iz Vuoceju. Atlykušū myuža daļu pavadeja Vuocejā i turpynuoja izdūt gruomotys latgaliski.
Studejis 3KM radūšuo grupa ari itūgod pīduovuos raidejumu “Sajūti Latgali”. Ūtrajā sezonā tam byus jauns vadeituojs – muzikis Jurs Ostrovskis.
Taipat raidejumā žurnaliste Gunta Nagle pieteja, voi myusu dīnuos latgaliski izdūtuos gruomotys teik atseviški uzskaiteitys i kaidus latgalīšu autoru dorbus meilu pruotu skaita daugavpilīši.


text:
Ituo goda 30. septembrī pi Breiveibys pīminekļa sasatyka četrys jaunīšu komandys, lai pīsadaleitu ikgadējā foto-orientiešonuos pasuokumā „Vokora styga”. LgSC Reigys birojs puorbaudieja daleibnīku zynuošonys i atjauteibu.
Beja vairuoki aizdavumi – biļdēs atpazeit īvāruojamus latgalīšu cylvākus, uzminēt dzierdātys i nadzierdātys melodejis, piec ortofoto saprast, kas par objektu attāluots kartē, lēkt klaseitis i byut pat latgalīšu – latvīšu tulkim.
Fotografejuos kotra komandai vajadzieja nūsabiļdēt ar konretim objektim: autobusu, kurs vad iz Latgolu, juouztaisa pašeits ar Fraņci Trasunu, juoatrūd restorans ar taidu nūsaukumu, kaids Latgolā nabyutu sastūpams – Niklāvs.
Piec vairuoku stunžu klejojumim pa Reigu, komandys i organizatori sasatyka folkklubā „Ala”. Piec nūpītna komandu izviertiejuma, 1.vītu dabuoja komanda ar cīši sīviškeigu nūsaukumu „Dzemde” 🙂
Vokors turpynuojās naformalā gaisūtnē, kur tyka īpazeiti jauni cylvāki, apsprīsti spielis laikā nūtykušī pīdzeivuojumi i plānuoti jauni pasuokumi.
Kai īrosts, LgSC Reigys birojs kotru godu aicynoj jaunūs studentus i latgalīšus, kas nu jau ir reidzinīki, īpazeit tyvuok Reigu i latgaliskuos vītys.
Gaidom vysus interesentus iz saceņseibom nuokušgod i aicynojom apmeklēt cytus LgSC pasuokumus itymā godā.
Agita
Reigys biroja vadeituoja
Apsaver biļdēs, kai myusim guoja!