text:
Par myus
Kēdaiņu Regionalais muzejs, kurs ir vīns nu vacuokūs muzeju Lītuvā, tyka izveiduots 1922. g. Muzeja i juo filiaļu ekspozicejis stuosta par Kēdaiņu piļsātys dzeivi nu 15. da 19. g. s, par piļsātā dzeivojūšom lītavnīku, pūļu, skotu, vuocīšu, žydu i krīvu kūpīnom, kai ari par reformatu, ļutaru, katuoļu, ariaņu, pareizticeigūs i žydu konfeseju kūpīnom.Turpynuot skaiteit...
Kolekcejis
Muzeja kolekcejā ir ~ 50 000 eksponatu, kas klasificāti viesturis, etnografejis, rokstu, fotografeju, muokslys, numismatikys i c. kategorejuos.Turpynuot skaiteit...
Ekspozicejis
Kēdaiņu Regionaluo muzeja ekspozicejā ir 17 dalis, kas apjam Kēdaiņu piļsātys i regiona viesturi nu pyrmsviesturis laiku da 1991. g. Zeimeiguokuos i pīviļceiguokuos ekspozicejis ir: „Kēdaini 16.–18. godu symtā”, „Nu rugu taiseits Apītalauķa muižys mebeļu komplekts”, „Vincys Svirska krysti”, „Aloiza Stasuleviča gleznys” i „Kēdaiņu regions svastikys i sorkonuos zvaigznis ānā nu 1940. da 1953. g.”Turpynuot skaiteit...
Muzejpedagogiskuos programys
Muzeja izgleitojūšajā programā ir vaira kai 30 temys, tymā skaitā viesturis, etnokulturys i muokslys temys, kas ir paradzātys pyrmsškolys i školys vacuma bārnim.Turpynuot skaiteit...
Pasuokumi
Sevkuru nedeļu Kēdaiņu Regionalais muzejs i juo filialis organizej koncertus, izstuožu atkluošonys, viesturyskūs nūtykumu atceris dīnys, tikšonuos ar muokslinīkim, autorim, kai ari izgleitojūšus pasuokumus. Gandreiž vysys izstuodis, koncerti i cyti kulturys pasuokumi nūteik Multikulturalajā centrā, kurā ir cīš loba akustika. Itū koncertzalu ir pozitivi nūviertejuši i bīži izmontoj senejuos, klasiskuos i džeza muzykys Lītuvys i uorzemu izpiļdeituoji. Kotru godu muzejs organizej publiskus pasuokumus mīškuonim i gostim, pīvadumam, „Eiropys muzeju nakts” vysaiduos Kēdaiņu piļsātys sabīdryskajuos vītuos, kai ari pīsadola vysuos Kēdaiņu svātku svineibuos i nūzeimeigu viesturyskūs nūtykumu atceris pasuokumūs. Sevkuru godu filialēs i sabīdryskajuos vītuos muzejs organizej vaira kai 100 pasuokumu, kurus apmeklej vaira kai 10 000 apmaklātuoju.Turpynuot skaiteit...
Kontakti
Didžioji g. 19,
Kēdaini, Lītuva
telefons: +370 347 51330,
e-posts: kedainiumuziejus@gmail.com,
Dorba laiks: ūtardiņ–sastdiņ 10.00–17.00Turpynuot skaiteit...


c: text/html

text:
05-31-2017, 11:01 AM
Kys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kys Kys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kysKys kys kys

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
15. NŪDARBEIBA
Deļkuo ir juoturpynoj vuiceitīs par Dīvu?
1. Deļkuo ir svareigi turpynuot Bībelis apvuiceibu?
Itamā brošurā apsavārtuos Bībelis pamatmuoceibys drūši viņ tev ir paleidziejušys īmīļuot Jehovu. Mīlesteiba pret Dīvu ir vysu laiku juostyprynoj. (1. Pītera 2:2.) Tovys izredzis sajimt myužeigu dzeivi ir atkareigys nu tuo, voi tu turpynuosi vuiceitīs Bībeli i tai vys vēļ vairuok tyvuosīs Dīvam. Izlosi Jōņa 17:3; Judas 21.
Augūt zynuošonom par Dīvu, i tova ticeiba augs i paliks vēļ stypruoka. Ticeiba tev paleidzēs dareit tū, kas ir pateikams Dīvam. (Ebrejim 11:1, 6.) Tei pamudynuos nūžāluot grākus i paleidzēs izmaineit dzeivi iz lobū pusi. Izlosi Apostolu Dorbus 3:19.
2. Kai tu vari izmontuot sovys zynuošonys par Dīvu, lai paleidzātu cytim?
Ir gondarejums stuosteit cytim lobu viesti, deļtuo tu nūteikti gribiesi daleitīs ar sovom zynuošonom. Turpynojūt īpazeit Dīvu, tu īsavuiceisi ar Bībelis paleigu pastuosteit cytim par sovu ticeibu Jehovam i paskaidruot lobū viesti. Izlosi Romīšim 10:13–15.
Vairums cylvāku pyrma stuosta lobū viesti draugim i tyvynīkim. Tok tys juodora taktiski. Lobuok pastuosti jim par Dīva sūlejumim, a navys kritizej jūs religiskūs uzskotus. Taipat paturi pruotā, ka laipna izaturiešonuos cylvākus īspaidoj vairuok nakai vuordi. Izlosi 2. Timotejam 2:24, 25.
3. Kaidys attīceibys ar Dīvu tu vari izveiduot?
Dīva Rokstu pieteišona tev paleidzēs goreigi augt. Tu variesi izveiduot seviškys attīceibys ar Jehovu i pīsavīnuot juo giminei. Izlosi 2. Korintīšim 6:18.
4. Kai tu vari turpynuot goreigi augt?
Lai goreigi augtu ir juoturpynoj īsadzilinuot Dīva Rokstūs. (Ebrejim 5:13, 14.) Paprosi kaidam nu Jehovys līcinīkim, lai jis tev paleidz vuiceitīs Bībeli piec gruomotys Ko patiesībā māca Bībele? Jū vairuok tu īsavuiceisi nu Dīva Rokstim, jū sekmeiguoka byus tova dzeive. Izlosi Psalmu 1:1–3; 73:27, 28.
Lobuos viests autors, Dīvs Jehova, ir laimeigs Dīvs. Tu vari tyvuotīs jam, jo veidoj cīšys attīceibys ar tim, kas jam kolpoj. (Ebrejim 10:24, 25.) Jo vysod dareisi tū, kas ir pateikams Dīvam, tu variesi sajimt eistū dzeivi – myužeigu dzeivi. Tyvojīs Dīvam, partū ka tys ir pats lobuokais kū tu vari dareit. Izlosi 1. Timotejam 1:11; 6:19.
Uzzynuot vairuok
SAPUĻCIS
Kas nūteik vaļsteibys zālē?
Pasaver, kai nūteik myusu sapuļcis.
BĪBELIS APVUICEIBYS PROGRAMA
Del̗kuo ir vārts īpazeit Bībeli?
Mil̗jonim cylvāku vysā pasaulī ir atroduši atbil̗dis iz svareiguokajim jautuojumim dzeivē. Voi ari tu gribi uzzynuot, kaidys atbil̗dis dūd Bībele?


text:
6. NŪDARBEIBA
Kaida cereiba ir myrušajim?
1. Kaida cereiba ir myrušajim?
Jezum beja draugs, Lacars, kurs dzeivuoja Betanejis cīmā, natuoļ nu Jeruzalemis. Piec kaida laika Lacars nūmyra. Kod Jezus atguoja iz cīmu, juo draugs jau četrys dīnys kai beja nūmirs. Jezus ar Lacara muosom Martu i Mareju aizguoja pi juo kopa. Dreiž tī sasapuļcēja ļauds. Tod Jezus pīcēle Lacaru nu nuovis. Īsadūmoj tik, cik prīceigys beja Marta i Mareja! Izlosi Jōņa 11:21–24, 38–44.
Marta jau pyrms tam zynuoja, ka myrušū stuovūklis nav bezcereigs, ka Dīvs Jehova augšonceļs myrušūs dzeivei iz zemis. Izlosi Jesajas 26:19.
2. Kaidā stuovūklī ir myrušī?
Cylvāks ir radeits nu zemis puteklim. (1. Mozus 2:7; 3:19.) Cylvākam nav namiersteigys dvēselis, kas dzeivoj fiziskā mīsā. Tai kai mes asam mīseigys byutnis, myusūs nav nikuo taida, kas piec nuovis turpynuotu dzeivuot. Kod mes mierstam, myusu smadzinis mierst i vysys myusu dūmys pagaist. Lacars nasaceja, ka byutu koč kū pīdzeivuojs piec nuovis, deļtuo ka myrušajim nav apzinis. Izlosi Salamana Mācītāja 9:5, 6, 10.
Voi Dīvs piec nuovis mūka cylvākus gunī? Tai kai Bībelē saceits, ka myrušī navar ni dūmuot, ni just, muoceiba par eļnis guni ir vyltus muoceiba, kas dora nagūdu Dīvam. Pat dūma par tū, ka cylvāki teik mūceiti gunī, jam saguodoj rībumu. Izlosi Jeremijas 7:31.
3. Voi myrušī var runuot ar mums?
Myrušī navar ni runuot, ni dzierdēt. (Psalms 115:17.) Tok pastuov ļauni eņgeli, kas var runuot ar cylvākim, i izalikt par myrušajim. (2. Pītera 2:4.) Jehova ir nūlīdzs sasazynuot ar myrušajim. Izlosi 5. Mozus 18:10, 11.
4. Kas byus pīcalti nu nuovis?
Miļjonim myrušū byus augšoncalti, lai otkon dzeivuotu iz zemis. Jūs vydā byus i taidi cylvāki, kas nabeja pazynuši Dīvu i beja darejuši ļaunu. Izlosi Lukasa 23:43; Apostolu Dorbi 24:15.
Augšoncaltī varēs vuiceitīs patīseibu par Dīvu i pīruodeit sovu ticeibu Jezum, asūt jam paklauseigi. (Apokalipsis 20:11–13.) Tī, kas, atsagrīzuši dzeivē, dareis lobu, varēs dzeivuot iz zemis myužeigi. Izlosi Jōņa 5:28, 29.
5. Kū cereiba iz augšonceļšonu līcynoj par Jehovu?
Lai myrušī varātu atsagrīzt dzeivē, Dīvs syuteja sovu Dālu nūmiert par mums. Tys līcynoj par Jehovys mīlesteibu i augstsirdeigū labesteibu. Ar kū tu vysvairuok grybātu sasatikt, kod myrušī tiks pīcalti nu nuovis? Izlosi Jōņa 3:16; Romīšim 6:23.


text:
Eura
Eura (latvīšu: eiro, eira; anglīšu: euro; krīvu: eBpo) irā Europys Savīneibys kūpeiguo naudys vīnine, kura aizvoduota i lītojama eurys zonā (2015 g. janvara mien. — 19 ES vaļsteibuos) i kuru atīsmē planavojams lītuot kai atsaskaitīņu leidziekli vysuos ES vaļsteibuos.
Valutys zeime: €
Vydtautyskais valutys kods: EUR
Vērte:
- 1 eura (EUR) = apmāram 0,702804 latu (LVL);
- 1 lats (LVL) = apmāram 1,422872 euru (EUR)
Eura aizvoduota kai atsaskaitīņu leidzieklis 1999 godā, atmejūt ekeju (ECU, European Currency Unit) pa kursam 1:1. Kai fiziska nauda eurys apgrūzā palaistys 2002 godā. 2006 gods beiguos apgrūzā beja jau 610 milijardi euru, i juos beja vīneiguo valuta vaira kai 317 milijonim europīšu.
Euru volda Vuocejis mīstā Frankfurtā pi Maina asūšais Europys centralais banks (ECB), kurs pīstuov vysu ES dalinīkvaļsteibu centralūs bankus. ECB vīneigais tur tīseibu nūstateit ES monetariskū politiku, jis dasaver euru banknotu druku, euru monetu kaļšonu, taipoš euru plateišonu i lītuošonu vysuos eurys zonys vaļsteibuos.


text:
Kū tu dūmoj par Bībeli?
Tei ir...
...vīnkuorši cylvāku saraksteita gruomota?
...dzīsmu i lyugšonu gruomota?
...Dīva vuordi?
KAS SACEITS BĪBELĒ
”Vysi Roksti ir Dīva īdvasmuoti.” (2. Timotejam 3:16, Grieķu rakstu Jaunās pasaules tulkojums.)
KŪ TYS TEV VAR DŪT
Nūdereigys atbiļdis iz dzeivē svareiguokajim jautuojumim. (Salamana Pamācības 2:1–5.)
Uztycamu vadeibu ikdīnys dzeivē. (Psalms 119:105.)
Drūšu cereibu iz nuokūtni. (Romīšim 15:4.)
VOI VAR TICĒT TAM, KAS SACEITS BĪBELĒ?
Jā, var, i tam ir vysmoz treis īmesli:
Apbreinojama īkšejuo saskaņa. Bībeli saraksteja ap 40 cylvāku apmāram 1600 godu laikā. Leluokuo daļa nu jim sovā storpā nikod nabeja pazeistami. Bet tūmār pa vysu Bībeli īt vīna golvonuo tema!
Gūdeigi saraksteita viesture. Daudzi viesturnīki bīži vīn nūklusej sovys tautys sakuovis i naveiksmis. Sovukuort Bībelis saraksteituoji atkluoti ir runuojuši kai par sovom, tai i par sovys tautys kliudom. (2. Laiku 36:15, 16; Psalms 51:3–6.)
Pravītuojumi kam var uzaticēt. Bībelē par senuos Babilonys sagraušonu beja pravītuots jau ap kaidim 200 godim agruok. (Jesajas 13:17–22.) Bībelē beja atkluots na tikai tys, kai Babilonys piļsāta kriss, bet ari tuos īkaruotuoja vuords. (Jesajas 45:1–3.)
Ari daudzi cyti pravītuojumi nu Bībelis ir pīsapiļdejuši leidz pādejam seikumam. Voi gon tīši tū ari nabyutu juogaida nu Dīva īdvasmuotys gruomotys? (2. Pītera 1:21.)
PADŪMOJ
Kai Bībele var padareit lobuoku tovu dzeivi?
Atbiļdi iz itū jautuojumu var izlaseit Bībelē JESAJAS 48:17, 18 i 2. TIMOTEJAM 3:16, 17.
Uzzynuot vairuok
LOBA VIESTS NU DĪVA
Kai mes varim zynuot, ka Bībele ir nu Dīva?
Kai var zynuot, ka Bībelē ir patīseiba?


text:
Pamatmierkis – aptvert piec īspiejis leluoku Latgolys i tyvuokuos apleicīnis nūvodu (Varakļuonu, Madūnys, Jākabpiļs) vyspuorzigleitojušuos i specialuos školys (ari Muzykys i muokslys, profesionaluos), stuostūt par 1917. goda kongresa lūmu Latvejis tapšonā i Rēzeknis pasuokumim 5.–7. majā, kai ari popularizejūt i duovynojūt jaunuokūs izdavumus i, prūtasm, īpazeistynojūt ar sevi, sovu davumu Latgolys kultūrvidē.
Kai tys varātu nūtikt? Latgolā i tyvejā apleicīnī ir ap 200 školu. Byutu labi, ja tys, kas plānoj īsasaisteit, plānuotu 2–3 školys, byutu jauki, ka tuos byutu ari juo absolvātuos školys (prūtams, ka daudzi ir vuicejušīs, pīvadumam, Kuorsovys ci Rēzeknis 5. vydsškolā, tod gon: 1) prīškrūka absolventam, 2) i juoizavielej cyta škola, ka tī teišom jau vairuoki prīškā. Dalykumā anketa, kur juonūruoda napīcīšamī dati.
Taitod – IZAVIELEJ školys, kuruos vari byut 2. majā!
Kotrā školā byutu juosasateik ar divom auditorejom (mozuokā ci interešu izgleiteibys školā varātu byut vīna tikšanuos): ar suokumškolys (1.–4. klase) i puorejim (5.–12.klase). A vydsškolā, ja var saplānuot, pat treis tikšanuos.
Dalykumā ir školu saroksts, nu kura izavēlēt. Jem vārā, ka Dagdys, Kuorsovys, Kaunotys, Maltys, Rekovys i Preiļu piļsātys vydsškolys jau aizjimtys, Škaunis i Upeitis pamatškolys.
Ka gribi pīsadaleit, roksti ilga13@inbox.lv, tod sajimsi prezentacejis gaitys aprokstu i cytu organizatorisku lītu skaidruojumu.


text:
21. NŪDAĻA
Kas ir Bētele?
Vuords ”Bētele” senebreju volūdā nūzeimoj ”Dīva noms”. (1. Mozus 28:17, 19.) Tys ir pīmāruots nūsaukums centrim, kū Jehovys līcinīki ir izveiduojuši vysā pasaulī i nu tim teik vadeita i organizāta sludynuošona. ASV, Ņujorkys štatā, ir golvonuo puorvaļde, i nu tīnīnis Vodūšuo padūme puorrauga filiaļu darbeibu vysaiduos zemēs. Leidzeigi kai lela gimine, kristīši, kas kolpoj Bētelēs, dzeivoj i struodoj kūpā, ād kūpeigi i vīnpruoteigi pietej Bībeli. (Psalms 133:1.)
Seviška vīta, kur kotrs pošaizlīdzeigi kolpoj. Kotrā Bētelē iz pylnu slūdzi struodoj kristīši, kam dzeivē golvonais ir uzticeigi piļdeit Dīva grybu i kolpuot vaļsteibys lobā. (Mateusa 6:33.) Nivīnam nateik moksuota olga, tok vysi teik nūdrūšynuoti ar dzeivis vītu i iedīni, kai i sajam pabolstu personeigim izdavumim. Kotram Bētelē ir uztycāti nūteikti pīnuokumi, voi tys byutu birojā, virtuvē, tipografejā voi gruomotsītuvē. Bētelis kolpuotuoji teirej telpys, mozgoj veļu, veic remontu i dora cytus dorbus.
Vīta, nu kurīnis teik organizāta vaļsteibys sludynuošona. Golvonais Bētelis darbeibys mierkis ir dareit zynomu Bībelis patīseibu vys vēļ vairuok cylvākim. Vīns pīmārs tam ir itei brošura. Tei tyka sagataveita Vodūšuos padūmis puorraudzeibā, elektroniski nūsyuteita symtim tulkuošonys nūdaļu vysā pasaulī, īspīsta ar uotrdarbeigom īspīdmašynom vairuoku Bēteļu tipografejuos i nūguoduota vaira nakai 110 tyukstūšim draudžu. Tū vysu dora Bētelis kolpuotuoji, paleidzūt piļdeit uzdavumu, kas itamā šaļtī ir vyssvareiguokais, – lobuos viests sludynuošonu. (Marka 13:10.)
Kas kolpoj Bētelē, i kas jim teik nūdrūšynuots?
Kaidu svareigu uzdavumu paleidz piļdeit vysys Bētelis?


text:
19 godu symts
Laika skaiteišonys zeimeibā 19 godusymts irā laikavyds, kurs suocēs 1801 godā i tuoļuojuos da 1900 godam (īskaitūt) pa Gregora kaleņderam.
Nūtikšonys[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1802 g. Latgola teik par Vicebska gubernejis sadordaļu Krīvejis vaļsteibā.
- 1805 g. Izlaista Vyssa mocieyba katoliszka - vierteiga i volūdys zinē.
- 1817 - 1820 g. dorbojās Izvolta jezuitu kolegeja, kuru beidz i J.Macilevičs - Pawujciejszonys (1850 g.) autors.
- 1817 g. Izdrukavuota pyrmuo latgaļu gramatika.
- 1861 g. Krīvejā (i leidza ar tū Latgolā) atceļama dzimteiba
- 1862 g. Suoc izīt G.Manteifeļa kaleņderi (laižami da 1871 g. īskaitūt)
- 1863 g. Par Latgolu veļās puoļu bunta nūtikšonys.
- 1865 g. Latgolys latvīšim nūlīgta gruomotu drukavuošona latiņu literim. Suocās rūkroksta literaturys raisteiba, lelynojās "muotis školys pi rateņa", latgaliskūs dīvakolpuojumu zeimeiba.
- 1869 g. Izdrukavuots pyrmais latgaļu tautysdzīšmu lasejums, juos aizrakstejuse C.Platere.
- Ap 1875 g. Latgolā likvidātys vysys katuoļu Bazneicys školys. Styprynojās rusifikaceja.
- 1879 g. Dorbu suoc Pīterpiļs katuoļu bazneickungu seminareja, kuramā vāluok atsarūn i latgaļu stuņdis.
- 1899 g. Izīt P. Smeļtera folklora izlaseite, pyrmū reizi latgaļu raksteibā bez "gubu literu".
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- L.Leikuma. Gruomota Školuotuojim. Lielvārds, 1993.


text:
9. NŪDAĻA
Kod iz zemis otkon byus paradize?
Nalaimis, kas niu nūteik pasaulī, nūruoda, ka Dīva vaļsteiba dreizumā suoks reikuotīs. Lukasa 21:10, 11; 2. Timotejam 3:1–5
Daudzi myusdīnu nūtykumi beja paradzāti Bībelē. Tamā ir saceits, ka cylvāki byus montys kuoreigi, napaklauseigi vacuokim, nažieleigi, i ka jī mīļuos izprīcys.
Byus styprys zemistrices, kari, iedīņa tryukums i epidemejis. Niule tys vyss nūteik.
Taipat Jezus saceja, ka pa vysu pasauli byus sludynuota lobuo viests par Dīva vaļsteibu. (Mateusa 24:14.)
Dīva vaļsteiba likvidēs vysu ļaunumu. 2. Pītera 3:13
Dreiž Jehova iznycynuos vysus ļaunūs cylvākus.
Satans i demoni sajims struopi.
Tī, kas ir Dīvam paklauseigi, paliks dzeivi. Jī varēs dzeivuot jaunā, taisneigā pasaulī, kur ni nu ko navajadzēs beitīs, i kur cylvāki mīļuos vīns ūtru.


text:
14. NŪDAĻA
Kai tu vari paruodeit uzticeibu Dīvam?
Nūsastuoj Dīva pusē. 1. Pītera 5:6–9
Sorgojīs nu tradicejom, kas nav sadereigys ar Bībeli. Tev byus vajadzeiga drūsme, lai tai dareitu.
Najem daleibu politiskajūs pasuokumūs; cylvāku vaļdeibys naatbolsta Jehovu i juo vaļsteibu.
Izdori pareizū izvēli – klausi Dīvam. Mateusa 7:24, 25
Apmeklej Jehovys līcinīku sapulcis; jī paleidzēs tev tyvynuotīs Dīvam.
Turpynoj vuiceitīs par Dīvu i raugi klauseit juo lykumim.
Kod tova ticeiba paliks stypra, tu varēsi kristeitīs. Tai tu paruodeisi, ka esi atdevs sovu dzeivi Jehovam. (Mateusa 28:19.)
Klausi Dīvam. Losi Bībeli i paprosi, lai Jehovys līcinīki paleidz tev tū saprast. Pīlītoj uzzynuotū sovā dzeivē. Tai dareidams, tu varēsi dzeivuot myužeigi. (Psalms 37:29.)
Uzzynuot vairuok
LOBA VIESTS NU DĪVA
Kas byus ar religejom?
Voi koč kod byus laiks, kod vysi vīnuoti pīlyugs vīneigū eistū Dīvu?


text:
Kaida ir Dīva gryba?
Dīvs gryb, lai mes myužeigi i laimeigi dzeivuotu paradizē iz zemis.
Tok var rastīs jautuojums: ”Voi koč kas taids vyspuor ir varams?” Bībelē ir saceits, ka tū paveiks Dīva vaļsteiba, i Dīvs gryb, lai vysi uzzynuotu par itū vaļsteibu i par juo nūdūmu. (Psalms 37:11, 29; Jesajas 9:6.)
Dīvs gryb, lai mums byutu labi.
Kai mīlūšs tāvs, kas deļ sovim bārnim gryb vysu tū lobuokū, myusu dabasu Tāvs gryb, lai mes myužeigi byutu laimeigi. (Jesajas 48:17, 18.) Jis ir apsūlejs, ka ”tys, kas pylda Dīva vaļu, paliks myužam”. (1. Jōņa 2:17.)
Dīvs gryb, lai mes ītu juo ceļus.
Bībelē ir saceits, ka myusu Radeituojs gryb ”vuiceit mums sovus ceļus”, lai mes ”staiguotu pa juo stygom”. (Jesajis 2:2, 3, NW.) Jis ir izveiduojs ”sovam vōrdam izvālātu tautu”, lai vysā pasaulī dareitu zynomu sovu grybu. (Apostolu Dorbi 15:14.)
Dīvs gryb, lai mes jū vīnuoti pīlyugtu.
Koč mes i dzeivojam sadaleitā pasaulī, Dīva Jehovys patīsuo pīlyugsme apvīnoj cylvākus eistā mīlesteibā. (Jōņa 13:35.) Kas niu vysā pasaulī vuica cylvākus vīnuoti pīlyugt Dīvu? Tū varim nūskaidruot ar ituos brošurys paleigu.


text:
Klausi Dīvam i dzeivoj myužeigi
Radeituojs myus gryb vadeit, aizsorguot i svieteit.
Prīkšvuords
Dīvs myus mīļoj, deļtuo jis mums vuica, kai vyslobuok dzeivot.
Kai Dīvs uzrunoj cylvākus?
Mums ir juozyna, kas mums ir juodora i kas mums var paleidzēt.
Kas ir eistais Dīvs?
Mes varim uzzynuot, kaids ir juo vuords i kaidys ir dažys nu juo īpašeibom.
Kaida beja dzeive paradizē?
Par tū ir pastuosteits pyrmajā Bībelis gruomotā.
Odums i Īva paklauseja Satanam. Pi kuo tys nūvede?
Pasaulī suocēs cīsšonys.
Noasa plyudi. Kas paklauseja i kas nā?
Kaida atškireiga attīksme beja radzama storp cylvākim?
Noasa plyudi. Kū mes nu tim vuicomēs?
Tei nav tikai sena viesture.
Kas beja Jezus?
Deļkuo ir tik svareigi jū īpazeit?
Kū Jezus nuove nūzeimej tev?
Tei dūd vareibu pīredzēt breineigys svieteibys.
Kod iz zemis otkon byus paradize?
Bībelē ir paradzāts, kas nūtiks nailgi pyrms tam, kod iz zemis otkon byus paradize.
Kaidys svieteibys sagaida tūs, kas klausa Dīvam?
Tu nūteikti nagrybātu tuos palaist garom.
Voi Jehova myus uzklausa?
Par kaidom lītom tu varātu jam lyugt?
Kai padareit laimeigu giminis dzeivi?
Giminis veiduotuojs dūd vyslobuokūs padūmus.
Kas myusim juodora, lai patyktu Dīvam?
Ir nūteiktys lītys, kū Dīvs īneist, i ir lītys, kas jam pateik.
Kai tu vari paruodeit uzticeibu Dīvam?
Vieliešonuos byut uzticeigam Dīvam ītekmēs tū, kaidus lāmumus tu pījimsi.


text:
Iņdeja
Iņdejis Republika (भारत गणराज्य, Bhārat Gaṇarājya) — vaļsteiba Dīnavydazejā. Tei irā septeituo leluokuo vaļsteiba piec geografiskuo pluota, ūtruo leluokuo vaļsteiba piec dzeivuotuoju skaita, i vysapdzeivuotuokuo demokrateja pasauļā. Rūbežojās ar Iņdejis okeānu dīnavydūs, Arābejis jiuru dīnavydvokorūs, i Bengālejis Leici dīnavydreitūs, tur rūbežu ar Pakistānu reitūs, Butānu, Kinys Tautys Republiku i Napālu pūstumvokorūs, i Bangladešu i Birmu reitūs. Iņdejis okeānā Iņdejis tyvumā atsarūn Šrilanka i Maļdivys, pi tam Iņdejis Aņdamani i Nikobaru solom irā jiurys rūbeža ar Taizemi i Indonēzeju.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Senuos Indys Īlejis Civilizācejis muojvīta i viesturisku tirdznīceibys ceļu i plotu impiereju regions, Iņdejis subkontinents cīši lelu sovys viesturys daļu bejis saisteits ar sovu komercialū i kulturālū boguoteibu. Četrys nu pasauļa leluokojom reliģejom: Hinduisms, Budisms, Džainisms i Sikhisms, aizasuokušuos ite, cikom Zoroastriuonisms, Kristīteiba i Islams īsarodušuos myusu ērys pyrmā godu tyukstūšā, pīpaleidzūt regiona kulturys dažuodeibai. Koč jū nu 18 godu symta pamozom aneksieja i administrieja Britu Ostiņdejis Kompaneja i nu 19 godu symta vyda tīši puorvaļdeja Lelbritaneja, 1949 godā Iņdeja kļiva par napuorvaļdeitu vaļsteibu, piec Mahatmys Gandeja vadeituos bezvarmuoceibys kusteibys.
Iņdejis ekonomika irā deveituo leluokuo ekonomika pasauļā piec nominaluo ĪKP i caturtuo leluokuo piec īsapirkšonuos spiejom. Suokūtīs tierga ekonomiskom reformom 1991 godā, Iņdeja irā padareita par vīnu nu mudruok augūšom ekonomikom pasauļā, jei uzskoteita par napaseņ industriaļizātu vaļsteibu, tok jei vēļ aizvīn irā lelys pynaklys ar veseleibys apryupi, korupceju i raksteitnamuociešonu. Kai kūdūlīrūču vaļsteibai i reģionālai lelvarai, Iņdejai irā trešuo leluokuo armeja pasauļā i tei irā dasmytuo pasauļā piec militārim izdavumim.


text:
Latgolys symtgadis kongresa orgkomiteja beidzūt ir apkuopojuse informaceju par referentim. Pyrmuos dīnys plenārsēdē byus vareiba dzierdēt gon vaļsts augstuokuos amatpersonys, gon Egila Levita ziņuojumu par 1917. goda kongresa i tuo lāmumu eistynuošonys juridiskū pusi, Inesi Runci par 1917. goda kongresa viesturiskū kontekstu i puorejūs nūvodu reakceju iz kongresa lāmumim. Pyrmuo dīna nūtiks Latgolys viestnīceibā “Gors”.
Pasuokumi simboliski turpynuosīs vysu nakti, partū ka nu vīnys kongresa dīnys da ūtrys byus Latgalīšu volūdys nakts ar latgaliski dzīdūšūs muzyķu uzastuošonu i tekstu skaitejumiem nu latgaliski rokstūšim autorim.
Ūtrei kongresa dīna turpynuos sovu dorbu Rēzeknis Tehnologeju akademejā. Reits suoksīs ar kūpeigu plenarsiedi, tod nu 12.00 da 14.00 dorbuosīs sešys paraleluos sekcejis:
- Latgolys regiona ekonomikys i uzjiemiejdarbeibys atteisteibys īspiejis (atb. S. Ežmale)
- Vidis vaicuojumi Latgolys regiona atteisteibā (atb. E. Teirumnīks)
- goda Latgolys kongresa viesturiska i juridiska nūzeime i lūma Latvejis vaļstiskumā i Satversmē (atb. A. Bitāns)
- 3 filologiskuos, kulturologiskuos sekcejis (atb. I. Šuplinska):
- Latgolys diskurss literaturys viesturē (atb. O. Lāms)
- Volūdys i izgleiteibys politikys vaicuojumi latgalistikā (atb. L. Leikuma)
- Viesturis i komunikacejis diskurss latgalistikā (atb. J. Urtāns)
Atbylstūši nu 15.00 da 16.20 – 5 paraleluos sekcejis (vysmozuok pīteikumu ir tautsaimnīceibys sekcejā), nu 17.00 da 18.30 – 4 sekcejis (bez literaturzynuotniskuos). Kotrā sekcejā paradzātys ari diskusejis, partū nuokušajuos eisziņuos.


text:
latgola.lv
Title: Latga?u Puorstaipteikla servers
Keywords: latgali,latgalie?i,latgalisi,latgaliesi,Latgola,Latgale,latgaliski
Description: Latga?u Puorstaipteikla servers - informaceja ap latgalim i Latgolu, volūdu, viesturi, kulturu. Dūmu meits, E-posta adresi. Latga?u dūmu meits. (Vyss latga?u volūdā.)
latgola.lv is ranked 5216433 in the world (amongst the 40 million domains).
A low-numbered rank means that this website gets lots of visitors.
This site is relatively popular among users in the united states.
It gets 50% of its traffic from the united states .This site is estimated to be worth $3,852.
This site has a low Pagerank(0/10). It has 1 backlinks. latgola.lv has 43% seo score.
latgola.lv Alexa Rank History Chart
latgola.lv Html To Plain Text
Latga?u Puorstaipteikla servers . (.) Pīktdīne, 2016 gods ju?a (sīna) miene?a 29 d., 7:29 Myusu Puorstaipteikla servera projekts iz ituos ?a?ts nūstuojs i nasaraista, tok turim planu jū aktivizēt. Cikom kas varit paskaiteit vacajūs materjalūs voi pasavērt zam?uok pīraksteitūs dzelu. Pasarokstit par regionaluos volūdys statusa da?kier?onu latgalī?u volūdai! Tys irā cī?i, cī?i svareigai! 2010 gods pebralī publiskuota jaunuos Ba?tī?u-latgalī?u vuordineicys dorba verseja. Cī?i nūdereiga vysim, kas roksta pa latgaliskam! Latgalī?u ku?turys gazeta - zinis ap latgalī?u ku?turu i ?audeibu. Klausitēs Latgolys radeju! ? 2000-2016, A?ss Ataols Bierze?? Myusu E-posta adress: latgola@latgola.lv Ituos puslopys pādejuo papruovei?ona: 2014 gods pebra?a (svacainis) miene?a 9 d. a?ss polklors muzyka?ti maska?ka vuordineica klubs dumpis viesu nami octa reisikindlustus kasko Kredito CZ www.sesxebi-ge.com


text:
"Spāka zeimes" Baļtinovā
Maija suokumā, atzeimojūt Boltuo goldauta svātkus i Latgolas dīnu, Baļtinovas vydsškolā nūtyka latgalisks pasuokums „Spāka zeimes”.
Tuo pyrmajā daļā beja tikšonuos ar kinorežisoru, latgalīšu kulturas aktivistu Viesturu Kairišu- „Spāka vuordi”. Viesturs Kairišs runova latgaliski, atguodynojūt latgalīšu volūdas vierteibu, napīcīšameibu dzymtū volūdu saglobuot, atteistiet, lītuot ikdīnā. Jis uzsviere, ka myusdīnuos latgalīšu volūda ir inteligences volūda. Tei beja saruna par myusu identitāti, par vaļsti, par vierteibom. V. Kairišs runova ari par 2017.godā nūtykušū Latgolas kongresu, kod tyka atzeimuota viesturiski svareiguo 1917.goda Latgolas kongresa 100-gade. Jis beja vīns nu golvonajim pārn nūtykušuo kongresa organizatorim i vadeituojim. Kinorežisors runova ari par sovu jaunū filmu „Piļsāta pi upes”, kura byus latgaliski.
Svātku turpynuojumā školas prīškā tyka atkluotas i apdzīduotas „spāka zeimes”- latvīšu rokstu zeimu treis grupas. Tys ir dorbs, kū paveikušas 11.klases jaunītes Egija Ločmele, Māra Laganovska i Elija Logina kūpā ar školuotuoju Lilitu Kūkuoju, sanamūt atbolstu i paleidzeibu ari nu cytim cylvākim. Treis jaunītes, kas dorbojuos interešu izgleiteibas programmā „Esi līderis!” školuotuojas Lilitas vadeibā, projektu konkursā „Es savai videi” esitynova projektu „Spāka zeimes”. Sovu projektu juos prezenteja Reigā i konkursā dabova 2.vītu vaļstī! Atkluošonas svātkūs meitenes i školuotuoja saceja paļdis vysim paleigim. Saulainajā dīnā školas prīškā pi boltim goldautim vysi daleibnīki cīnovuos ar kūpeigu zupu i speciali pasyuteitu svātku torti.
Tagad „spāka zeimes” pi Baļtinovas vydsškolas ik dīnu prīcej i uzrunoj kotru- gon baļtinovīšus, gon ībraukušūs gostus! Paļdis par tū vysim, kas sovu rūku i sirdi dalyka pi ituo dorba! Senejuos tautiskūs rokstu zeimes (taipat kai senejuo latgalīšu/latgaļu volūda) nas myusim godu symtim senu nu senčim montuotu informaceju i dzeives gudreibu. Tikai mes paši laikam eisti naapjādzam itū boguoteibu. Lai „spāka vuordi” i „spāka zeimes” ir kai olūts, kur varam pasmeļt spāku i stypruoki byut- ar sovu identitati, volūdu, kulturu, sovom saknem!
I.Slišāns, Baļtinovas v-školas direktors


text:
RAKSTEIBA
Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumi
LATGALĪŠU VOLŪDYS VUICEIŠONUOS MATERIALI (PDF formata faili):
Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumi (2008)
L. Leikuma, J. Cibuļs – Vasals. Latgalīšu volūdys vuiceiba (2003)
L.Leikuma Latgalīšu volūda I – intensivuo vuiceibu kursa materiali (2003)
L. Leikuma, J. Cybuļs Latgalīšu ābece – Lementars 1. daļa (1992)
L. Leikuma, J. Cybuļs Latgalīšu ābece – Lementars 2. daļa (1992)
P. Strods Latgalīšu pareizraksteibas vōrdineica (1933)
Konspekts nu latgalīšu rokstu volūdys stuņdis Reigā (06.11.2013.)
Jurs Cybuļs, Lideja Leikuma “Skreineite. Vuicūs laseit” (2014)
Jurs Cybuļs “Skreineite. Vuicūs raksteit” (2014)
Olūteņš. Latgalīšu rokstu volūda 4. klasei (2017)
Olūteņš. Latgalīšu rokstu volūda 4. klasei. Metodiskī īsacejumi (2017)
CYTI MATERIALI PAR LATGOLU I LATGALĪŠU VOLŪDU:
Latgalistikys kongresu materiali – 1. storptautyskuo latgalistikys konfereņce (2009)
Latgalistikys kongresu materiali – 2. storptautyskuo latgalistikys konfereņce (2010)
Latgalistikys kongresu materiali – 3. storptautyskuo latgalistikys konfereņce (2011)
Latgalistikys kongresu materiali – 4. storptautyskuo latgalistikys konfereņce (2012)
Latvīšu volūdys dialekti – karte (2005)
S. Trūpa Latgales grāmatniecība 20. gadsimta 20.-30. gados


text:
Rēzeknis piļsātys dūmis
prīšksādātuojam Aleksandram Bartaševičam,
dūmis deputatim
Atkluotuo viestule par napiļneibom Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa uzrokstūs
Latgolys jaunīšu bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj Rēzeknis piļsātys dūmi nūvērst napiļneibys Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa tekstā latgalīšu rokstu volūdā, tū veidojūt atbylstūši 2007. godā apstyprynuotajim Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim. Taipat vieršam viereibu iz 1917. goda 26. i 27. aprelī (p.v.st.) Rēzeknē nūtykušuo kongresa nūsaukuma izvieli pīminekļa uzrokstā.
Rēzeknis piļsātys dūmis sēdē 2016. goda 2. junī tyka apstyprynuots Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa uzroksta teksts. Dūmis deputati lēme, ka iz pīminekļa byus uzroksts latvīšu literarajā volūdā “I Kurzeme, i Vidzeme, i Latgale mūsu” (Rainis) i zam tuo uzroksts latgalīšu rokstu volūdā mozuokim burtim – “1917. goda 26. un 27. aprelī p. v. st. itymā vītā kinoteatrī “Diana” nūtyka Pyrmais Latgolas latvīšu kongress, kas lēme par apsavīnōšonu ar Kūrzemi un Vidzemi.”
Myus namīreigus dora fakts, ka da pīminekļa atkluošonys ir palics tik puora mienešu, bet nu Rēzeknis piļsātys dūmis atbiļdeigūs amatpersonu pusis nateik dareits nikas, kab lobuotu pošu pīlaistuos klaidys. Vys vēļ nav nūtykušys konsultacejis ar kompetentim latgalīšu volūdys specialistim i viesturnīkim, kab izveiduotu korektu uzrokstu – līceibu par 1917. godā Latgolys kongresā pījimtajim Latgolai i vysai Latvejai tik nūzeimeigajim lāmumim. Mums nav saprūtams, parkū uzroksta izstruodis procesā nanūtyka konsultacejis ar attīceigūs jūmu specialistim, koč i daudzi nu tūs ir daīmami Rēzeknē.
Ituos šaļts latgaliskuo teksta verseja naatbylst myusu dīnu latgalīšu rokstu volūdys pareizraksteibys nūsacejumim. Jau 2007. godā Vaļsts volūdys centrys apstyprynuoja Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumus (daīmami http://likumi.lv/doc.php?id=164904). Itūšaļt dorbu pi latgalīšu rokstu volūdys normiešonys turpynoj Tīslītu ministrejis Vaļsts volūdys centra Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu rokstu volūdys apakškomiseja. Tok tys, ka turpynojās dorbs pi latgalīšu rokstu volūdys normiešonys, nanūzeimoj, ka pret tū var izaturēt naveižeigai i atkluoti ignorēt jau padareitū i īvīstuos pareizraksteibys normys. Pīmineklis teik veiduots nuokūtnei – nuokušajom paaudzem, kuruos sovā raksteibā pīsaturēs pi myusu dīnuos izstruoduotuos ortografejis. Aicynojam Rēzeknis piļsātys dūmi konsultētīs ar Latgalīšu rokstu volūdys apakškomiseju par latgaliskuo teksta pareizraksteibu.
Taipat skaitom, ka vajadzeigys konsultacejis ar profesionalim viesturnīkim par kongresa nūsaukuma atveiduojumu iz pīminekļa. I akademiskajā, i popularajā literaturā 1917. goda 26. i 27. aprelī Rēzeknē nūtykušū kongresu sauc vysaiž – par Pyrmū Latgolys latvīšu kongresu, Latgolys kongresu, Latgalīšu kongresu, 1917. goda Rēzeknis apsavīnuošonys kongresu i c. Pīminekļa uzrokstā paradzātais nūsaukums “Pyrmais Latgolas latvīšu kongress” līk aizdūt vaicuojumu, voi eistyn taids nūsaukums ir korekts, partū ka kongresa pījimtī lāmumi atsatīc na tik iz latgalīšim, bet ari Latgolā jau godu symtim dzeivojūšajim krīvim, pūlim, ebrejim i c. mozuokumtauteibom. Kotram vuordam ir sova, atškireiga nūzeime, i nu tūs izvielis pīminekļa uzrokstā atkareigs kūpejais Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa viestejums. Aicynojam Rēzeknis piļsātys dūmi par korektu kongresa nūsaukuma lītuojumu konsultētīs ar Rēzeknis Tehnologeju akademejis i Daugovpiļs Universitatis vuiceibspākim, viesturis doktorim, kai ari ar Latgolys Kulturviesturis muzeja viesturnīkim.
Cīši ceram, ka Rēzeknis piļsātys dūme jims vārā LgSC īsacejumus i atrass laiku konsultacejom ar latgalīšu volūdys i viesturis specialistim, veidojūt pīminekli – līceibu par Latgolys izvālātū ceļu kūpā ar puorejū Latveju, kas vīnuos, na škeļs Latvejis sabīdreibu.
Daugovpilī, 2017. goda 26. janvarī
Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” vuordā
vaļdis prīšksādātuoja Gunta Nagle


text:
- Home
- JANA
Sale Shoes - Heels - Outlet Online Shoes - Mules & Clogs Shoes Ballet Pumps
- Classic Ballet Pumps Shoes Flats & Lace-Ups - Brogues & Lace-Ups - Loafers Shoes Heels - Classic Heels
- Wedges Shoes Sandals - Flip Flops & Thong Sandals - Platform Sandals - Strappy Sandals - Wedge Sandals
- Jeffery West
- KENDALL KYLIE
- Naturino
- Nike
Boy - Casual - Football - Skateboard - Sneaker - Sport shoes Girl - Ankle boots
- Casual - Sandals - Sneaker - Sport shoes Men - Ankle boots - Basketball - Flip flops
- Football - Running shoes - Sandals - Sport shoes - Tennis - Trainers Women - Ankle boots
- Mules & clogs - Running shoes - Sport shoes - Tennis - Trainers
- Puma
Kids Football Boots - Puma Evopower - Puma Evospeed Kids High Tops Shoes - Puma 1948 - Puma Liza - Puma Rebound Kids Running Shoes - Puma Carson Runner - Puma Descendant - Puma Flare - Puma Ignite - Puma Sequence V2 Kids Spike Shoes - Puma Evospeed Kids Trainers - Puma 1948 - Puma Axis V4 - Puma Basket - Puma Cabana Racer - Puma Carson Runner - Puma Court - Puma Drift Cat 5 - Puma Elsu V2 - Puma Ferrari - Puma Flare - Puma Icra Evo - Puma Sequence V2 - Puma Smash - Puma St Runner - Puma St Trainer Evo - Puma Stepfleex - Puma Suede - Puma Trinomic Blaze - Puma Trinomic R698 - Puma Trinomic Xt - Puma Xt S Kids Training Shoes - Puma Evopower - Puma Evospeed Mens Football Boots - Puma Esito Classico - Puma Evopower - Puma Evospeed - Puma King
- Puma Liga - Puma Outdoor Mens Golf Shoes - Puma Biodrive - Puma Biofly - Puma Monolite - Puma Titanlite - Puma Titantour Ignite Mens High Tops Shoes - Puma Bmw - Puma Boris Becker - Puma Carson Runner - Puma Ferrari - Puma Mercedes Amg Petronas - Puma Rebound - Puma Sky II Mens Running Shoes - Puma Burst - Puma Carson Runner - Puma Descendant - Puma Faas - Puma Flare - Puma Ignite - Puma Nrgy V2 - Puma Speed 1000 - Puma Speed 300 - Puma Speed 600 Mens Safety Shoes - Puma Outdoor - Puma S1p - Puma S3 Mens Sandals - Puma Divecat - Puma Epic Flip V2 - Puma First Flip - Puma Leadcat - Puma Popcat - Puma Purecat - Puma Starcat - Puma Sun Flip Mens Spike Shoes - Puma Evospeed - Puma Usain Bolt Mens Trainers - Puma 698 Ignite
- Puma Aryl - Puma Basket - Puma Bmw - Puma Civilian Sl - Puma Court - Puma Disc Sleeve Ignite - Puma Drift Cat 5 - Puma Elsu V2 - Puma Evolution Trinomic - Puma Ferrari - Puma Flexracer - Puma Guard Demi - Puma Heritage - Puma Ignite - Puma Lopro Catskil - Puma Match - Puma Mercedes Amg Petronas - Puma Outdoor - Puma Red Bull - Puma Redon Move - Puma Roma Basic - Puma Smash - Puma Speed Cat - Puma St Runner - Puma St Trainer Evo - Puma Star Crftd - Puma Suede - Puma Trinomic Blaze - Puma Trinomic R698 - Puma Trinomic Xt - Puma Turin - Puma Tx-3 Up - Puma Xt 0 Mens Training Shoes - Puma Classico - Puma Evopower - Puma Evospeed - Puma Ignite Womens Ballerina Shoes - Puma Bixley Glamm - Puma Ferrari - Puma Modern Soleil Womens Golf Shoes - Puma Biopro - Puma Faas
- Puma Monolite Womens High Tops Shoes - Puma Eskiva - Puma Sky II - Puma Vikky Womens Running Shoes - Puma Burst - Puma Carson - Puma Carson Runner - Puma Descendant - Puma Faas - Puma Flare - Puma Ignite - Puma Nrgy V2 - Puma Speed 1000 - Puma Speed 300 - Puma Speed 600 Womens Sandals - Puma First Flip Womens Spike Shoes - Puma Evospeed Womens Trainers - Puma 1948 - Puma 698 Ignite - Puma Aryl - Puma Basket - Puma Carson Runner - Puma Disc Sleeve Ignite - Puma Eskiva - Puma Future Cat S1 - Puma Ignite - Puma Match - Puma Modern Soleil - Puma Roma Basic - Puma Smash - Puma Soleil V2 - Puma Suede - Puma Trinomic Blaze - Puma Trinomic R698 - Puma Trinomic Xt - Puma Vikky Womens Training Shoes - Puma Ignite
- Supra
- Vagabond


text:
garbha raksha lyrics
garbha raksha lyrics garbha raksha stotram lyrics garbha raksha mantra lyrics garbha raksha stotram lyrics in tamil garbha raksha stotram lyrics in kannada garbha raksha stotram lyrics in sanskrit garbha raksha mantra telugu garbha raksha music garbha raksha temple in tamil nadu garbha raksha stotram online garbha raksha pooja garbha raksha puja garbha raksha stotram pdf garbha raksha stotra in sanskrit pdf garbha raksha stotram in tamil pdf garbha raksha stotram in sanskrit pdf garbha raksha mantra in telugu pdf garbha raksha lyrics,garbha raksha lyrics,garbha raksha stotram lyrics,garbha raksha mantra lyrics,garbha raksha stotram lyrics in telugu,garbha raksha stotram lyrics in tamil,garbha raksha mantra lyrics in hindi,garbha raksha stotram lyrics in kannada,garbha raksha stotram lyrics in hindi,garbha raksha stotram lyrics in sanskrit,garbha rakshambika stotram lyrics


text:
pīktdīna, 2. februars
KUNGA PREZENTACIJA SVĒTNEICĀ
(Konsekrātū personu dīna)
Svātki
PYRMAIS LASEJUMS Mal 3, 1-4
Uz sovu svētneicu atnōks Vaļdnīks, kuru jyus gaidot.
LASEJUMS NU PRAVĪŠA MALAHIJA GRŌMOTAS
Tū soka Kungs Dīvs:
«Raug, es syuteišu sovu eņgeli, un jys
sagatavōs ceļu munā prīškā. Un tyuleņ sovā svētneicā nōks Vaļdnīks, kuru jyus
gaidot, un Dereibas eņgeļs, pēc kura jyus ilgojatēs. Raug, jys nōk, soka
debesspulku Kungs. Kas gon spēs izturēt jō atnōkšonas dīnu un kas varēs pastōvēt,
kod jys pasarōdeis? Jys ir kai kausētōja guņs un vadmaļnīka sōrms. Un jys apsasēss
it kai kauseit un teireit sudobru un škeisteis Levi dālus, un pōrkauseis jūs
kai zaltu un sudobru. Un tod jī taisneibā upurēs Kungam upurus. Un Kungam patiks
Jūdas un Jeruzalemes upurs kai senejōs dīnōs, kai seņ pagōjušūs godūs.»
Tys ir Dīva vōrds.
PSALME 24 (23)
Refrens: Debesspulku
Kungs ir gūdeibas karaļs. (R. sal. 10)
7 Jyus,
vōrti, pacelit sovas palūdas
un kļyustit augstōkas jyus, myužsenōs
durovas,
lai var īīt gūdeibas karaļs.
8 Kas
ir šys gūdeibas karaļs?
Styprs un varens Kungs,
Kungs, kas varens ir kaujā.
Refrens
9 Jyus,
vōrti, pacelit sovas palūdas
un kļyustit augstōkas, jyus, myužsenōs
durovas,
lai var īīt gūdeibas karaļs.
10 Kas
ir šys gūdeibas karaļs?
Debesspulku Kungs – jys pats ir gūdeibas
karaļs.
Refrens
ŪTRAIS LASEJUMS Ebr 2, 14-18
Jezus vysā kliva leidzeigs brōlim.
LASEJUMS NU VĒSTULES EBREJIM
Bet tai kai bārnim ir mīsa un asnis, tod
ari Jezus taipat tū ir pījēmis, lai ar sovu nōvi uzvarātu tū, kam pīdarēja vara
pōr nōvi, tys ir, valnu, un lai atbreivōtu tūs, kas bailēs nu nōves vysu myužu
beja padūti vērdzeibai. Jō, patīši, na jau par eņgelim jys ryupejōs, bet ryupejōs
par Abrahama pēcnōcējim. Tōdēļ jam vajadzēja vysā kļyut leidzeigam brōlim, lai
jys byutu žālsirdeigs un uzticeigs augstais prīsters Dīva prīškā un panōktu apžālōšonu
par tautas grākim. Jo tur, kur pats ir cītis un ticis kārdynōts, jys spēj
paleidzēt
tim, kas teik kārdynōti.
Tys ir Dīva vōrds.
PYRMSEVANGELIJA DZĪDŌJUMS Lk 2, 32
Alleluja.
Gaisma pogōnu apgaismōšonai
un slave tovai Izraeļa tautai.
Alleluja.
EVANGELIJS Lk 2, 22-40
Jezus upurēšona svētneicā.
LASEJUMS NU JEZUS KRISTUS EVANGELIJA, KŪ UZRAKSTEJIS SVĀTAIS LUKASS
Kod beja pagōjušas Mozus Lykumā nūteiktōs
škeisteišonas dīnas, vacōki nese Jezu uz Jeruzalemi, lai jū stōdeitu Kunga prīškā,
kai ir raksteits Kunga Lykumā: «Kotrs veirīšu kōrtas pyrmdzymtais lai teik veļteits
Kungam»; un lai salyktu upurī, kai saceits Kunga Lykumā, «vīnu pōri yubeļu vai
divus jaunus bolūžus». Un, lyuk, Jeruzalemē beja cylvāks, vōrdā Simeons. Šys cylvāks
beja taisneigs un dīvbejeigs un gaideja Izraeļa īprīcynōšonu, un pōr jū beja Svātais
Gors. Nu Svātō Gora jys beja sajēmis atklōsmi, ka jys naredzēs nōvi, pyrms
nabyus uzlyukōjis Kunga Svaideitū. Un, Gora pamudynōts, jys īgōja svētneicā.
Un, kod vacōki īnese Bārnu Jezu, lai pōr jū izpiļdeitu Lykuma prīkšrokstus, jys
pajēme jū sovōs rūkōs un slavēja Dīvu, un saceja: «Tagad nu atlaid, Kungs, sovu
kolpu mīrā, kai tu esi sacejis, jo munas acis ir skatējušas tovu pesteišonu, kū
tu sagatavōji vysu tautu prīškā: gaismu pogōnu apgaismōšonai un slavi sovai
Izraeļa tautai.» Bet jō tāvs un Mōte breinōjōs par tū, kas tyka saceits par Bārnu.
Bet Simeons jūs svēteja un saceja jō Mōtei Marijai: «Redzi, jys ir lykts par
krisšonu un augšanceļšonūs daudzim Izraelī, un par zeimi, kurai pretōsīs. Un tovu
pošas dvēseli caurdūrs zūbyns, lai atsaklōtu daudzu siržu nūdūmi.» Tur beja arī
pravīte Anna, Fanueļa meita nu Asera ciļts, godūs ļūti vaca. Pēc sovas
jauneibas jei septeņus godus dzeivōja ar sovu veiru un palyka atraitne. Tai jei
beja nūdzeivōjuse leidz ostoņdesmit četrim godim, nasaškērdama nu svētneicas,
kur gavēņūs un lyugšonōs kolpōja dīnu un nakti. Ari jei, atnōkuse tamā pošā stuņdē,
slavēja Dīvu un stōsteja par Bārnu vysim, kas gaideja Jeruzalemes atpesteišonu.
Izpiļdejuši vysu pēc Kunga Lykuma, jī atsagrīze Galilejā uz sovu piļsātu Nazareti.
Bet Bārns auga, pīsajēme spākā, pylns gudreibas. Un Dīva žēlesteiba beja pōr jū.
Tys ir Kunga vōrds.
Voi eisōk: Lk 2, 22-32
LASEJUMS NU JEZUS KRISTUS EVANGELIJA, KŪ UZRAKSTEJIS SVĀTAIS
LUKASS
Kod beja pagōjušas Mozus Lykumā nūteiktōs
škeisteišonas dīnas, vacōki nese Jezu uz Jeruzalemi, lai jū stōdeitu Kunga prīškā,
kai ir raksteits Kunga Lykumā: «Kotrs veirīšu kōrtas pyrmdzymtais lai teik veļteits
Kungam»; un lai salyktu upurī, kai saceits Kunga Lykumā, «vīnu pōri yubeļu vai
divus jaunus bolūžus». Un, lyuk, Jeruzalemē beja cylvāks, vōrdā Simeons. Šys cylvāks
beja taisneigs un dīvbejeigs un gaideja Izraeļa īprīcynōšonu, un pōr jū beja Svātais
Gors. Nu Svātō Gora jys beja sajēmis atklōsmi, ka naredzēs nōvi, koleidz nabyus
uzlyukōjis Kunga Svaideitū. Un, Gora pamudynōts, jys īgōja svētneicā. Un, kod
vacōki īnese Bārnu Jezu, lai pōr jū izpiļdeitu Lykuma prīkšrokstus, jys pajēme
jū sovōs rūkōs un slavēja Dīvu, un saceja: «Tagad nu atlaid, Kungs, sovu kolpu
mīrā, kai tu esi sacejis, jo munas acis ir skatējušas tovu pesteišonu, kū tu
sagatavōji vysu tautu prīškā: gaismu pogōnu apgaismōšonai un slavi sovai Izraeļa
tautai.»
Tys ir Kunga vōrds.


text:
Apvuiceibu laikā nūtyka dažaidys nūdarbeibys pi dažaidu lektoru, vysi materiali dalinīkim tyka izdaleiti iz vītys i aizsyuteiti elektroniski. Tai, kai apvuiceibu mierkis ir rūsyntuot i cytus Latgolys jaunīšus byut i dareit, kai sūlleits – īlīkam sātyslopā ari dažys vierteigys prezentacejis, kurys var nūdereit sevkuram cylvākam. Apvuiceibu eistynuošonu i prezentaceju izveidi finansēja Sabīdreibys integracejis foands nu […]
Tai jau soka, ka studenti vuicūtīs div reizis godā – sesejis laikā. Paraleli vuiceibom mes – LgSC Rēzeknis nūdalis studenti – asom atroduši laiku pīsadaleit vairuokūs pasuocīņūs. Jauns gods juosuok ar jaunom, pozitivom dūmom deļ tam 15. janvārī LgSC Rēzeknis nūdale aicynova interesentus iz pozitivuos dūmuošonys centra „Pavasara studija” seminarim „Es esmu savas dzīves autors” […]
Nu ituo goda 2. augusta leidz 6. augustam Preiļūs nūtyka „Atzolys” – jau sastū godu piec kuortys bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” reikuots izgleitojūšs seminars Latgolys jaunīšim. Seminaru reikoj latgalīšu studenti deļ jaunīšu, kam ir interese par Latgolu i latgalīšu volūdu, literaturu, viesturi, kulturu. Na par veļti „Atzolu” moto ir Kazimira Skryndys vuordi: „Iz tom jaunom atlasem lai ir […]
Vasali vosorā! Pasaverit rokstu “Latvejis Viestnesī”. Varbyut ir kaidi komentari, vīdūkli? Voi varbyut ir napīcīšama kaida LgSC reakceja – atbiļdis roksts, diskuseja voi informativa akceja? LgSC vuordā vakar KKF tyka īsnīgti 7 projekti: – latgalīšu muzykys karaoke disks (Edeite Husare); – latgalīšu puosoku izlase “Tu soki. Es soku. Puosokys par krīzi” (Marita Papiņa); – Danieļa […]
Nu 2. leidz 6. augustam Preiļūs nūteik „Atzolys” – seminars jaunīšim par Latgolys nūvoda viesturi i kulturu. Itūgod „Atzoluos” pīsadola 20 jaunīšu, leluokuo daļa nu jūs ir nu Latgolys, vysu vaira nu Rogovkys i Kuorsovys. Ari itūgod dalinīku vydā ir puors jaunīšu nu puornūvodu. Seminars „Atzolys” teik reikuots kotru vosoru jau nu 2004. goda, itūs godu laikā […]
Šudiņ vokorā Tonis birojā projektu vokors. Reit turpynuojums itai izklaidei. Kai smejīs, cytim vosora, a cytim i vosora, i juodūmoj par rudini. Ite zemļuok karteņa nu paguojušuos nedelis izprīcom ar SIF projektu, kas gols golā īsīts svēre 2 kilogrami i symtu gramu. Ireta i Artis cap i lej iudini. Koč kai tei latgalīšu volūda juodaboj […]
Da ituo goda 30. juņa bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj jaunīšus vacumā nu 15 da 19 godu pīsasaceit daleibai Latgolys kulturviesturei veļteitā seminarā „Atzolys” (atlases, jaunī dzynumi), kas nu 2. da 6. augusta nūtiks Preiļūs. Seminars „Atzolys” nūtiks jau sastū godu piec kuortys, juo laikā jaunīšim nu vysys Latvejis byus vareiba izzynuot vaira par […]
Moto: Iz tom jaunom atlasem lai ir vysa myusu cereiba i par jom lai mes vysvairuok guodojam. Izaugs lelys atlasis, tod ari vacim kūkim jūs pakrieslī byus loba atpyuta. Kazimirs Skrynda Atzolys – seminars Latgolys jaunīšim vacumā nu 15 da 19 godu. Atzolys (ari atlasis) – atvasis, jauni dzynumi. SEMINARA MIERKI: *īpazeistynuot Latgolys jaunīšus ar […]


text:
PYRMAIS LASEJUMS Izc 20, 1–17
Dīva bausleibu pasludynōšona.
LASEJUMS NU IZCEĻŌŠONAS GRŌMOTAS
Tamōs dīnōs saceja vysus šūs vōrdus:
«Es asu Kungs, tovs Dīvs, kas tevi izvežu
nu Egiptes zemes, nu vērdzeibas noma. Tev nabyus cytus dīvus turēt leidz ar
mani. Tev nabyus darynōt sev nikaidu tālu, ni cytu atveidōjumu nu tō, kas ir
augšā debesīs vai apakšā uz zemes, vai yudiņūs zam zemes. Tev nabyus tūs gūdynōt,
ni ari tim kolpōt, jo es asu Kungs, tovs Dīvs, stryprs un greizsirdeigs Dīvs, kas
tāvu grākus pīmeklej bārnūs leidz trešai un catūrtai paaudzei tim, kas mani īneist.
Bet es asu žāļsirdeigs leidz tyukstūšai paaudzei tim, kas mani mīļoj un pylda
munas bausleibas. Tev nabyus Kunga, sova Dīva, vōrdu nalīteigi volkōt, jo Kungs
naatstōs nastrōpeitu tū, kurs veļteigi volkōs Kunga, sova Dīva, vōrdu. Pīmiņ
sabata dīnu, lai tu tū svēteitu. Sešas dīnas tu strōdōsi un dareisi vysus sovus
dorbus. Bet septeitō dīna ir sabats Kungam, tovam Dīvam. Tymā nadareisi nikaidu
dorbu ni tu, ni tovs dāls, ni tova meita; ni tovs kolps, ni tova kolpyune; ni
tovs jyuga lūps, ni svešinīks, kas ir tovūs vōrtūs. Jo sešōs dīnōs Kungs radeja
dabasus un zemi, un jyuru, un vysu, kas ir tamōs, bet septeitajā dīnā
atsapyute. Tōdēļ Kungs ir svētejis sabata dīnu un ir darejis tū svātu. Tev byus
gūdōt sovu tāvu un sovu mōti, lai tu ilgi dzeivōtu zemē, kuru tev dūs Kungs,
tovs Dīvs. Tev nabyus nūkaut. Tev nabyus lauleibu pōrkōpt. Tev nabyus zagt. Tev
nabyus napatīsu līceibu dūt pret sovu tyvōkū. Tev nabyus īkōrōt sova tyvōkō
nomu. Tev nabyus īkōrōt jō sīvu, ni kolpu, ni kolpyuni, ni vērsi, ni ezeli un
nivīnu lītu,
kas jam pīdar.»
Tys ir Dīva vōrds.
Voi eisōk Izc 20, 1–3. 7–8. 12–17
LASEJUMS NU IZCEĻŌŠONAS GRŌMOTAS
Tamōs dīnōs Dīvs saceja vysus šūs vōrdus:
«Es asu Kungs, tovs Dīvs, kas tevi izvežu
nu Egiptes
Tys ir Dīva vōrds.
PSALME 19 (18)
Refrens: Tovi
vōrdi, Kungs, dūd myužeigū dzeivi. (R.
sal. Jņ 6, 63b)
8 Kunga
lykums ir bez vaines, tys styprynoj goru;
Kunga līceiba ir uztycama, tei gudreibu
snādz
mozajim.
9 Kunga
pavēles ir taisneigas, tōs īlīksmoj sirdis;
Kunga bausleiba ir skaidra, tei
apskaidroj acis.
Refrens
10 Kunga
bejeiba ir teira, tei palīk uz myužim.
Kunga sprīdumi ir pareizi, tī vysi kūpā
ir taisneigi.
11 Vērteigōki
tī ir par zaltu, par vysteirōkū zaltu
un soldonōki par madu un mada šyunu
lasem.
Refrens
ŪTRAIS LASEJUMS 1 Kor 1, 22–25
Mes sludynojam krystā pīkoltū Kristu, kas mums ir Dīva spāks
un gudreiba.
LASEJUMS NU SVĀTO APOSTOLA PŌVULA PYRMŌS VĒSTULES KORINTĪŠIM
Brōli:
Jūdi prosa zeimes, grīki meklej
gudreibu, bet mes sludynojam krystā pīkoltū Kristu, kas jūdim ir īļaunōjums un pogōnim
– muļķeiba, bet aicynōtajim, tiklab jūdim, kai grīkim, Kristus ir Dīva spāks un
Dīva gudreiba. Tōdēļ ka dīviškō muļķeiba ir gudrōka par cylvākim, un dīviškais naspāks
ir styprōks par cylvākim.
Tys ir Dīva vōrds.
PYRMSEVANGELIJA DZĪDŌJUMS Jņ 3, 16
Lai ir slaveits Dīva vōrds.
Dīvs tai mīļoja pasauli, ka atdeve sovu
vīnpīdzymušū Dālu;
ikvīns, kas jam tic, īgyun myužeigū
dzeivi.
Lai ir slaveits Dīva vōrds.
EVANGELIJS Jņ 2, 13–25
Pravītōjums par Krystus cīsšonom un augšanceļšonūs.
LASEJUMS NU JEZUS KRISTUS EVANGELIJA, KŪ UZRAKSTEJIS SVĀTAIS JŌŅS
Tyvojōs jūdu Pasha, un Jezus devēs uz
Jeruzalemi. Un svētneicā jys atrod vēršu, vušku un bolūžu pōrdevējus un naudas
mainētōjus, kas tur sēdēja. Tod jys, pagatavōjis nu auklom pōtogu, izdzyna
vysus ōrā nu svētneicas reizē ar vuškom un vēršim, izkaiseja maineitōju naudu
un apgōze goldus, un tim, kas pōrdeve bolūžus, pateice: «Aizvōcit tūs prūjom nu
šejīnes! Napadorit muna Tāva nomu par tērga būdi!» Jō mōcekļi īgōdōja, ka ir
raksteits: «Mani sagrauzs ryupes par tovu nomu». Tod jūdi atsauce un jam
saceja: «Kaidu zeimi tu mums parōdeisi, jo jau dori šaidas lītas?» Jezus atbiļdēja
un jim saceja: «Nūjaucit šū svētneicu, un es tū trejōs dīnōs otkon uzceļšu». Bet
jūdi saceja: «Četrudesmit sešus godus tyka calta šei svētneica. Un tu uzceļsi tū
trejōs dīnōs?» Bet jys runōja par sovas mīsas svētneicu. Tōpēc tod, kod jys pīsacēle
nu myrūnim, jō mōcekļi īgōdōja, ka jys tū beja teicis, un īticēja Rokstim un vōrdim,
kū Jezus beja runōjis. Un, cikom jys uzaturēja Jeruzalemē Pashas laikā, svātku dīnā,
daudzi īticēja jō vōrdam, radzūt jō breinumus, kū jys dareja. Bet pats Jezus
jim nauzaticēja, jo jys jūs pazyna un jam navajadzēja, lai kaids dūtu līceibu
par cylvāku, tōdēļ, ka jys pats zynōja, kas cylvākā slēpās.
Tys ir Kunga vōrds.


text:
SVĀTDĪNA, 24. JUŅS
SVĀTO JŌŅA KRISTEITŌJA DZIMŠONA
OBLIGATŌS SVINEIBAS
VIGILIJAS MISE
PYRMAIS LASEJUMS Jer 1, 4-10
Pyrms nakai tevi izveidōju mōtes mīsā, es tevi pazynu.
LASEJUMS NU PRAVĪŠA JEREMIJA GRŌMOTAS
Tamōs dīnōs:
Maņ atsaklōja Kunga vōrds: «Pyrms nakai
tevi izveidōju mōtes mīsā, es tevi pazynu, un, pyrms nakai tu nōci pasaulī, es
tevi svētēju un izredzēju tevi par pravīti tautom.» Un es saceju: «Ak, Kungs Dīvs!
Es taču naprūtu runōt, jo asu vēļ jauneklis». Bet Kungs maņ atbiļdēja: «Nasoki:
«Es asu vēļ jauneklis», jo tu īsi, pi kō vīn es tevi syuteišu, un runōsi vysu,
kū vīn tev pavēlēšu. Nasabeisti nu jim, jo es asu ar tevi, lai tevi izglōbtu»,
soka Kungs. Un Kungs izstīpe sovu rūku un pīsaskōre munai mutei. Un Kungs maņ
saceja: «Lyuk, es devu munus vōrdus tovā mutē. Redzi, šudiņ es tevi īcēļu pōr
tautom un pōr vaļstim, lai tu izrautu ōrā un sagrautu, lai pazudynōtu un izkleidynōtu,
lai byuvātu un dēsteitu.»
Tys ir Dīva vōrds.
PSALME 71 (70)
Refrens: Nu
munas mōtes klēpa tu esi muns sorgōtōjs. (R.
6b)
1 Uz
tevi, Kungs, es cereju;
nimyužam lai es nateiku apkaunōts.
2 Sovā
taisneibā atbreivoj mani un mani izglōb,
pīvērs maņ sovu ausi un atpestej mani.
Refrens
3 Esi
maņ par aizsardzeibas kliņti un cītūksni, lai tu atpesteitu mani,
jo tu esi muns styprums un muns patvārums.
4 Muns
Dīvs, izrauņ mani nu grēcinīka rūkas
un nu nakrītnō, un lykumpōrkōpēja rūkas.
Refrens
5 Jo
tu, Kungs, esi munas ilgas,
Kungs, tu muna cereiba kūpš munas
jauneibas.
6 Kūpš
dzimšonas asu pasaļōvis uz tevi,
nu munas mōtes klēpa tu esi muns sorgōtōjs;
Refrens
15 Muna
mute sludynōs tovu taisneibu,
vysu dīnu – tovu paleidzeibu.
Dīvs, tu esi mani mōcejis kūpš munas
jauneibas,
17 un es
leidz šam laikam sludynoju tovus
breinumdorbus.
Refrens
ŪTRAIS LASEJUMS 1 Pīt 1, 8-12
Pravīši sludynōja pesteišonu.
LASEJUMS NU SVĀTŌ APOSTOLA PĪTERA PYRMŌS VĒSTULES
Jyus mīļojat Jezu Kristu, lai gon naasat
redzējuši. Ari tagad, naradzādami, taču tycādami jam, jyus prīcojatēs ar naizsokamu
un gūdpylnu prīcu, sasnāgdami jyusu ticeibas mērki – dvēseļu atpesteišonu. Pesteišonu
meklēja un pētēja pravīši, kuri sludynōja jums nūlamtū žēlesteibu. Jī ceņtēs
izzynōt, uz kuru breidi un uz kaidu laiku nūrōdeja jymūs asūšais Kristus Gors,
kas īprīkš paredzēja Kristus cīsšonas un tom sekojūšū gūdeibu. Jim tyka atklōts,
ka na jim pošim, bet gon jums kolpōja tōs lītas, kū jums tagad pēc Svātō Gora
atsyuteišonas nu dabasim ir vēstejuši tī, kas jums pasludynōja Evangeliju. Šamōs
lītōs īsaskateit ilgōjōs pat eņgeli.
Tys ir Dīva vōrds.
PYRMSEVANGELIJA DZĪDŌJUMS Jņ
1, 8b; Lk 1, 17b
Alleluja.
Jys atnōce, lai līcynōtu par gaismu;
lai sagatavōtu Kungam apzineigu tautu.
Alleluja.
EVANGELIJS Lk 1, 5-17
Jōņa Kristeitōja dzimšona.
LASEJUMS NU JEZUS KRISTUS EVANGELIJA, KŪ UZRAKSTEJIS SVĀTAIS
LUKASS
Judejas kēneņa Heroda laikā beja kaids
prīsters nu Abija maiņas, vōrdā Zaharijs, un jam beja sīva nu Ārona meitom, kuras
vōrds beja Elizabete. Un jī obi beja taisneigi Dīva prīškā un navainojami piļdeja
vysas Kunga bausleibas un nūteikumus. Bet jim nabeja bārna, tōdēļ ka Elizabete
beja naaugleiga, un obi jau beja godūs. Un nūtyka, ka tod, kod jys sovu reizi
piļdeja prīstera pīnōkumus Dīva prīškā, jam, pēc prīsteru parašas lūzejūt, pīsanōce
kyupynōt vīraku, īejūt Kunga svētneicā. Bet vyss ļaužu pulks kyupynōšonas stuņdē
lyudzēs ōrpusē. Tod jam pasarōdeja Kunga eņgeļs, kas stōvēja kyupynojamō oltora
lobajā pusē. Zaharijs, tū radzādams, sasatryuka, un jū pōrjēme bailes. Bet eņgeļs
jam saceja: «Nasabeisti, Zaharij, tōdēļ ka tova lyugšona ir uzklauseita, un
tova sīva Elizabete tev dzemdēs dālu, un tu nūsauksi jū vōrdā Jōņs. Un tev byus
prīca un līksmeiba, un daudzi prīcōsīs par jō dzimšonu. Tōdēļ ka jys byus lels
Kunga prīškā, un jys nadzers veinu un reibynojūšus dzērīņus un jau nu mōtes klēpa
byus Svātō Gora pīpiļdeits. Daudzus nu Izraeļa bārnim jys atgrīzs pi Kunga, jūs
Dīva, un pats īs jam pa prīšku Elija gorā un spākā, lai pīvārstu tāvu sirdis bārnim
un napakļōveigūs taisneigū gudreibai, lai sagatavōtu Kungam piļneigu tautu.»
Tys ir Kunga vōrds.
DĪNAS MISE
PYRMAIS LASEJUMS Is 49, 1-6
Es tevi īceļšu par gaismu tautom.
LASEJUMS NU PRAVĪŠA ISAJA GRŌMOTAS
Klausitēs, solas, un jemit vārā jyus, tōlejī
ļaudis: Kungs mani ir paaicynōjis jau nu dzimšonas, jau nu munas mōtes mīsom
jys pīminēja munu vōrdu. Un munu muti jys izveidōja kai osu zūbynu, sovas rūkas
pavēnī mani paslēpe. Jys padareja mani leidzeigu osynōtai bultai un mani nūslēpe
sovā bultu mokā. Un jys maņ saceja: «Izraeļ, tu esi muns kolps, kurā es tikšu
pagūdynōts.» Bet es saceju: «Veļteigi asu pyulējīs, līki un ni par kū asu škīdis
sovus spākus. Tūmār muna taisneiba ir pi Kunga, un muns atolgōjums ir pi muna Dīva.»
Es tyku pagūdynōts Kunga acīs, un muns Dīvs kļiva muns styprums. Un tagad Kungs
saceja, kurs mani jau nu dzimšonas ir padarejis par sovu kolpu, lai es atgrīztu
pi jō Jākubu un sapulcynōtu jam Izraeli. Un jys saceja: «Tys ir par moz, ka tu
esi muns kolps, lai atjaunōtu Jākuba ciļtis un atvastu atpakaļ tūs, kas atlykuši
nu Izraeļa. Es tevi īceļšu par gaismu pogōnu tautom, lai muna pesteišona aizasnāgtu
leidz pat zemes rūbežom.»
Tys ir Dīva vōrds.
PSALME 139 (138)
Refrens: Pateiceiba
Dīvam, munam Radeitōjam. (R. sal. 14a)
1 Kungs,
tu esi izpētējis un īpazinis mani,
2 tu
zini, kod es sēžu un kod pīsaceļu.
Munas dūmas tu saprūti nu tōlīnes,
3 tu
sekoj munom gaitom un munai atpyutai,
un tev radzami ir vysi muni celi.
Refrens
13 Jo tu
esi veidōjis munas eikstis
un mani esi radejis munas mōtes klēpī.
14 Es
pasateicu tev, ka tik breinumaini asu radeits;
tovi dorbi ir apbreinas cīneigi.
Un muna dvēsele tū labi zyna.
Refrens
15 Muni
kauli tev nabeja apslāpti,
kod slepeneibā es tyku radeits
un veidōts zemes dziļumūs.
Refrens
ŪTRAIS LASEJUMS Apd 13, 22-26
Pōvula līceiba par Jōni Kristeitōju.
LASEJUMS NU APOSTOLU DORBIM
Tamōs dīnōs Pōvuls saceja:
Dīvs myusu tāvim īcēle Davidu par kēneņu
un līcynōja par jū, saceidams: «Es asu atradis Davidu, Jesses dālu, veiru pēc
muna prōta, kas izpiļdeis vysu, kū es grybu.» Nu jō pēcnōcējim saskaņā ar apsūlejumu
Dīvs syuteja Izraeļam Pesteitōju Jezu, pyrms kura atnōkšonas Jōņs visai Izraeļa
tautai sludynōja grāku nūžālōšonas kristeibu. Sovas gaitas beidzūt, Jōņs
saceja: «Par kū jyus mani uzskotot? Es tys naasu, bet, lyuk, pēc manis nōk tys,
kuram es naasu cīneigs nu kōjom atraiseit kūrpes.» Veiri! Brōli! Abrahama ciļts
dāli un tī nu jums, kuri beistās Dīva! Šōs pesteišonas vōrds ir syuteits mums!
Tys ir Dīva vōrds.
PYRMSEVANGELIJA DZĪDŌJUMS
Alleluja.
Tu tiksi saukts par Vysaugstō pravīti;
tu īsi Kunga vaiga prīškā sagatavōt jam
ceļu.
Alleluja.
EVANGELIJS Lk 1, 57-66. 80
Jōņa Kristeitōja dzimšona.
LASEJUMS NU JEZUS KRISTUS EVANGELIJA, KŪ
UZRAKSTEJIS SVĀTAIS LUKASS
Elizabetei pīnōce laiks dzemdēt, un jei
dzemdēja dālu. Kod jōs kaimini un rodi dzērdēja, Kungs jai ir parōdejis lelu žēlesteibu,
jī prīcōjōs kūpā ar jū. Ostoitajā dīnā jī sanōce apgraizeit bārnu un gribēja jū
nūsaukt jō tāva vōrdā par Zahariju. Bet jō mōte atbyldūt saceja: «Nā, jys tiks
nūsaukts par Jōni.» Tī jai ībylda: «Tovūs rodūs nav nivīna, kas sauktūs šymā vōrdā.»
Un jī ar zeimem jautōja jō tāvam, kai tys vālātūs jū nūsaukt. Palyudzis rokstamū
plōksneiti, jys uzraksteja: «Jō vōrds ir Jōņs.» Un tyuleņ jam atsavēre mute un
atsaraiseja mēle, un jys runōja, slaveidams Dīvu. Vysus jū kaimiņus pōrjēme
baile, un vysā Judejas kolnu apvydā tyka pōrrunōts šys nūtykums. Un vysi, kas
dzērdēja, paturēja tū sovā sirdī, saceidami: «Kas gon nu šō bārna iznōks?» Tōdēļ
ka Kunga rūka beja ar jū. Bet zāns auga un styprynōjōs gorā, un dzeivōja
tuksnesī leidz tai dīnai, kod jam beja jōuzastōj Izraeļa prīškā.
Tys ir Kunga vōrds.


text:
Latgalīšu muzykys vokors Reigā ar grupom “Bez PVN” i “Dabasu Durovys”
Puišu grupys “Bez PVN” i “Dabasu Durovys” caturtdīņ, 16. augustā, īness jaunys vāsmys Reigā Kalncīma kvartalā i īpazeistynuos apmaklātuojus ar latgalīšu muzykys pasauli. Roka nūskaņuos publiku īsiļdeis grupa “Dabasu Durovys”, sovukuort vokoru turpynuos vīna nu popularuokūs latgalīšu grupu “Bez PVN”.
Koncerta īvoddaļā apmaklātuoji varēs īpazeit Latvejā dzeivojūšuos mozuokumtauteibys ar kazaku ansambli “Debeszils zieds” i poļaku kori “Polonez”. Paraleli nūtiks maizis darbneica, kurā byus īspieja izgataveit i paraudzeit tradicionalū kazaku maizi, kai ari apsavērt tradicionalūs kazaku tautiskuo montuojumu darynuojumus – gūda rūčinīkus i izšivumu rokstus.
Īeja pasuokumā nu 18.00 stuņdem, bez moksys.


text:
2008. gads
Dita Bētere, Baiba Kalvāne, Edmunds Jurēvics, Gatis Gereišs, Guntars Logins, Ilmārs Pužulis, Jānis Supe, Laura Keiša, Laura Sprudzāne, Māris Mednis,Oskars Smoļaks, Viesturs Roziņš, Vineta Raubiška
Aigars Titajevs, Alvis Osmanis, Anete Selga, Anžela Rustamova, Arita Bērziņa, Arta Damlica, Dārta Pāvuliņa, Edīte Šņepste, Elīna Apine, Elīna Melne, Guntars Pužulis, Jānis Ozoliņš, Jānis Roziņš, Jolanta Segliņa, Justīne Kļava, Kaspars Bulindžs, Kaspars Dauksts, Katrīna Sprudzāne, Kārlis Irbe, Kristīne Kalniņa, Laura Buša, Laura Griščenko, Laura Mozule, Lāsma Kozlova, Lāsma Stradiņa, Liāna Kjudelīte, Liene Misiņa, Līga Arāja, Līga Arhipova, Līva Legzdiņa, Madara Šnepere, Mārtiņš Aizpurs, Oskars Pundurs, Raimonds Urtāns, Roberts Lasums-Lasmanis, Ronalds Rundāns, Sandis Stapkevičs, Sanita Paudere, Sigita Saleniece, Silva Jaškova, Sintija Ivanova, Tatjana Mažāne, Uģis Ozoliņš, Vladislavs Kondratjevs, Zane Egle, Zane Ozolniece, Zane Rozenberga


text:
Ite dīnroksta skaiteituojim pyrmais īroksts nu LgSC organizeituo jaunīšu stuostu konkursa “Stuosti par myusdīnom ar laimeigom beigom”. [soundcloud url=”http://soundcloud.com/lgsc/pyrmuo-milesteiba-1-dala”] Autore Marta Pētersone (Jelgovys Speidūlys gimnazeja). Īrakstiejuse Edeite Husare. Īrunuojuse Ilze Sperga. Īraksteits Tonis birojā 2010. goda 24. martā. Kas nūtiks tuoļuok? Voi 18 godu vacumā ir īspiejama laimeiga mīlesteiba? Gaidi turpynuojuma jaunnedeļ! Tok nasabeist pyrms […]
Vaira informacejis i nūlykums ite. Paleidz Latvejis Nacionaluo biblioteka i Bārnu literaturys centrs. Leidzeigī roksti:Jaunīšu lobūs stuostu konkursa nūlykumsinfo LgSC 4. augustsInformaceja par kursim LNB palaistaLatgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps DagduLatvejā krīze izabeigs 27. majā
Bārnu i jaunīšu stuostu konkursa nūlykums Kab sekmeitu bārnu i jaunīšu interesi par myusu dīnu Latvejā nūtīkūšajim socialajim, ekonomiskajim i politiskajim procesim i mudynuotu jūs kai nuokūtnis sabīdreibys daļu izsaceit sovu redziejumu par šudiņdīnys pasauli i juo puormainem, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izsludynoj bārnu i jaunīšu stuostu ar laimeigom beigom konkursu. Teik gaideiti stuosti, kurūs […]
Vīns nu 13. – 19. septembrim nūtykušuos Latgaliskuos nedelis īvodpasuocīnim beja nu jau par tradiceju īdibynuotuo – Vokora styga – atraktivs orientiešanuos pasuocīns Reigā ar mierki jaunūs studentus nu Latgolys īpazeistynuot ar Reigā atrūnomom latgaliskom vītom, pasuocīnim i informēt par Latgolys Studentu centra aktivitatem. Itymā reizē 14. septembra Vokora stygys vadmotivs beja dažaidys spēlis i […]
Nu ituo goda 2. augusta leidz 6. augustam Preiļūs nūtyka „Atzolys” – jau sastū godu piec kuortys bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” reikuots izgleitojūšs seminars Latgolys jaunīšim. Seminaru reikoj latgalīšu studenti deļ jaunīšu, kam ir interese par Latgolu i latgalīšu volūdu, literaturu, viesturi, kulturu. Na par veļti „Atzolu” moto ir Kazimira Skryndys vuordi: „Iz tom jaunom atlasem lai ir […]
Nu 2. leidz 6. augustam Preiļūs nūteik „Atzolys” – seminars jaunīšim par Latgolys nūvoda viesturi i kulturu. Itūgod „Atzoluos” pīsadola 20 jaunīšu, leluokuo daļa nu jūs ir nu Latgolys, vysu vaira nu Rogovkys i Kuorsovys. Ari itūgod dalinīku vydā ir puors jaunīšu nu puornūvodu. Seminars „Atzolys” teik reikuots kotru vosoru jau nu 2004. goda, itūs godu laikā […]
Šudiņ vokorā Tonis birojā projektu vokors. Reit turpynuojums itai izklaidei. Kai smejīs, cytim vosora, a cytim i vosora, i juodūmoj par rudini. Ite zemļuok karteņa nu paguojušuos nedelis izprīcom ar SIF projektu, kas gols golā īsīts svēre 2 kilogrami i symtu gramu. Ireta i Artis cap i lej iudini. Koč kai tei latgalīšu volūda juodaboj […]
INFORMACEJA PRESEI Latgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps Dagdu Reigā, 2009. goda 17. aprelī Īsasaistūt Lelajā tolkā, kas 18. aprelī nūteik vysā Latvejā i cytur, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Dagdys piļsātys dūmi, Dagdys dūmis piļsātsaimisteibu, jaunīšu bīdreibu “Dagne” i Dagdys uzjiemiejim reikoj sakūpšonys tolku Dagdā. Tolkā plānoj pīsadaleit jaunīši: studenti i škoļnīki nu vysys […]


text:
Folkloriste Renāte Tavare i teiciejis 1960. godā Izvoltā
Jaunumi
Garamantas.lv Rēzeknē
29.09.2017
Folklorys i kulturviesturis interesenti 23. oktobrī 14.00 teik aicynuoti iz Latvīšu folklorys kruotivis (LFK) izbraukuma seminaru Latgolys Kulturviesturis muzejā, Rēzeknē. Seminarā
garamantas.lv redaktoris – Elvīra Žvarte i Kristīne Pokratniece īpazeistynuos interesentus ar LFK digitaluo arhiva izmontuošonys vareibom, kai ari pastuosteis i paruodeis, kaidi Rēzeknis pusis materiali atrūnami Latvīšu folklorys kruotivē.
Īpazeisti ekspediceju kolekcejis!
26.05.2016
1960. goda ekspediceja Dagdā, folkloristi pīroksta teiciejis Teklis Dzetlys teiktuos melodejis.
2016. godā digitaluo arhiva mierkis ir padareit vysim interesentim daeimamys Latvīšu folklorys kruotivis reikuotūs ekspediceju kolekcejis. Pyrmuo ekspediceja iz Latgolu nūtykuse 1948. godā, kur studenti vadeituoja Borisa Infantjeva vadeibā pīroksta Latgolys krīvu folkloru Rēzeknē. Plašuok organizātys ekspedicejis Latgolā suokās 1955. godā, kod folkloristi devēs iz tūreizejū Viļānu rajonu. Itūšaļt digitalajā arhivā var īpazeit jau 8 apjūmeigus kolekceju materialus nu:
1948. goda ekspedicejis Rēzeknē [LFK 1834] 1955. goda ekspedicejis Viļānu rajonā [LFK 1925] 1956. goda ekspedicejis Rēzeknis rajonā [LFK 1930] 1958. goda ekspedicejis Ludzys, Abrenis i Kuorsovys rajonā [LFK 1940] 1959. goda ekspedicejis Preiļu i Daugovpiļs rajonā [LFK 1945] 1960. goda ekspedicejis Bolvu, Dagdys i Kruoslovys rajonā [LFK 1950] 1973. goda ekspedicejis Preiļu i Aglyunys rajonā [LFK 2006] 1974. goda ekspedicejis Preiļu rajonā [LFK 2007]
Aicynojam pīsadaleit Volūdys tolkā!
11.02.2016
19. februarī tiks atkluota akceja "Volūdys tolka". Sevkurs, eipaši Latvejis izgleiteibys īstuodis, aicynuots kūpeigim spākim paleidzēt folkloristim atšifrēt senejūs rūkrokstus i pīzeimis, kuru vydā, īspiejams, ir atrūnams ari saimis, rodu voi draugu pīraksteitais. Akcejā, kura ilgs da 30. apreļa, školānim vītnē
talka.garamantas.lv byus vareiba pīsadaleit virtualajā tolkā - tradicionalū kulturys materialu puorraksteišonā. Aktivitate byus daeimama desmit volūduos, i kotrys var izavēlēt sovom spiejom i interesem atbylstūšu materialu. Dorboutīs var gon klasē, gon sātā, kai ari, lītojūt mobiluos īreicis.
Arhivs papyldynuots ar kolekcejom nu Latgolys
10.11.2015
Nautrānu pusis folklorys kolekcejis: P. Jurkāna folklorys vuokums [LFK 239] Aleksandra Ārmaņa folklorys vuokums [LFK 288] Aleksandra Ludborža folklorys vuokums [LFK 685] K. Zuša folklorys vuokums [LFK 844] Lyuzenīku pamatškolys vuokums [LFK 1353] Saukavīšu pamatškolys vuokums [LFK 1559] Vuorkovys pusis folklorys kolekcejis:
Juoņa Myurinika folklorys vuokums [LFK 252] Kazimira Brokovska folklorys vuokums [LFK 258] Vuorkovys 6-klašu pamatškolys vuokums [LFK 889] Zakīšu 6-klašu pamatškolys vuokums [LFK 1094]
Zīmeļlatgolys folklorys kolekcejis
01.04.2015
Cipriāna Apšenīka folklorys vuokums Bierzpilī, LFK [190] Stanislava Apšinīka folklorys vuokums Bierzpilī LFK [709] Mikeļa Kalvis folklorys vuokums Bierzpilī i Tiļžā LFK [742] Marijis Dekšnis folklorys vuokums Ruguojūs, LFK [461] Antona Ločmeļa folklorys vuokums Naudyskolna apleicīnē LFK [690] Ruguoju pogosta Nagļu pamatškolys vuokums LFK [1623] Kazimira Duļbinska folklorys vuokums Medņovys apleicīnē, LFK [485] Zeļču (Upītes) pamatškolys folklorys vuokums, LFK [691] Bērtuļa Pužuļa folklorys vuokums Baļtinovys apleicīnē LFK [34] Boleslava Zelča folklorys vuokums Baļtinovys apleicīnē LFK [863] Teodora Seiļa folklorys vuokums Baļtinovys apleicīnē LFK [992] Purvmalis pamatškolys puorziņa Pauļa Svennis folklorys vuokums, LFK [536] Pakravys pamatškolys folklorys vuokums, LFK [886] Marjanys Circenis folklorys vuokums Škilbanūs LFK [1440] Vaļsts Vīstura pamatškolys folklorys vuokums Viļakys apleicīnē, LFK [380] Dominika Strupkys īsyuteitī Viļakys apleicīnis vītvuordi i personvuordi LFK [669] Viļakys pamatškolys vuokums LFK [1311] 740. Viļakys-Slobodys mozpulka vuokums LFK [1518] Līporu pamatškolys vuokums LFK [1351] Skujetnīku pamatškolys vuokumi LFK [1502] i LFK [1503] Tiļžys Purviņu 1. pakuopis pamatškolys vuokums LFK [821] Tiļžys Pulkveža Kalpaka pamatškolys vuokums LFK [1556] Kryšānu pamatškolys folklorys vuokums, LFK [1219]


text:
Īsasaisti Latvīšu folklorys kruotivis autobiografeju kruojuma izveidē
Roksta autore: Elvīra Žvarte, Latvīšu folklorys kruotivis zynuotniskuo asisteņte
Ceturtdiena, 28. augusts.
Vakar beidzu lasīt Rokvela Kenta “Skarbo pirmatnību”. Visai interesants gabals. Pie tam visi tur raksta dienasgrāmatas. Pat vecais Olsons – klaidonis, mednieks un zelta meklētājs.
“Īstā dzīves gudrība ir paslēpta dziļajā skarbās pirmatnības kausā zem mierīgās virsmas.”
Šodien apmācies un slapjš. Nolāpīts, pirmdien jāiet skolā.
Rudenīgs laiks iestājies. Vēja brāzmas un lietus, svina pelēkas debesis.
Olūts: garamantas.lv
Tai sovā dīnysgruomotā 1986. godā roksta pīcpadsmitgadeigais muzikis Kaspars Tobis, kurs sovys pusaudža godūs raksteituos dīnysgruomotys niu ir uzticiejs LU Literaturys, folklorys i muokslys iņstituta Latvīšu folklorys kruotivei (LFK) iz digitalizacejis laiku. Juo dīnysgruomota sūpluok vairuokim cytim autobiografiskajim rakstejumim ir unikals sova laika līcynuojums par kasdīnys dzeivi i jauna, rodūša cylvāka pasauļa izjiutu 1980. godu beigu Latvejā.
Jau nu LFK dybynuošonys 1924. godā folklorys materials sistematiski kuortuots arhiva fondūs, cikom 2014. godā virtualuos durovys attaisejs digitalais arhivs garamantas.lv, kurā sevkurs iņteresents ir aicynuots īsavērt vairuok nakai symts godu laikā sakruotajā montuojumā. Tī sūpluok naskaitomu folklorys teicieju, vuocieju, pīraksteituoju i pietnīku veikumam atrūnami ari autobiografiski rakstejumi – atmiņu stuosti, dīnysgruomotys i dzeivisstuosti. 2018. goda suokumā aizsuokta jauna iniciativa, kurys mierkis ir pīgrīzt viereibu i popularizēt sovys dzeivis dokumeņtiešonu rokstu formā.
Sevkurs teik laipnai aicynuots īsyuteit sovys voi globuošonā asūšys dīnysgruomotys, atminis i dzeivisstuostus, kas varbyut itymā breidī nasalīk vierteigi, tūmār piec nailga laika byus unikali līcynuojumi gon poša raksteituoja dzymtai, gon sabīdreibai kūpumā. LFK Autobiografeju kruojuma veiduotuoji piec aizvadeitūs mienešu digitaliziejuši pyrmūs īsnīgtūs materialus, kuru autori voi deponātuoji, slādzūt vīnuošonūs ar kruojuma veiduotuojim, nūsacejuši, cik plašai sabīdreibys daļai materials byus pīejams. Kūpā veiduot autobiografeju kruojumu aicynoj na tikai iņdividualus īsnīdziejus, bet ari namaterialuos kulturys montuojuma iņstitucejis.
Īpazeisti autobiografeju dažaidū dobu ite: https://ej.uz/kolekcijas
Seikuoku informaceju i kontaktus vaicoj ite: https://ej.uz/autobiografijas


text:
LATGOLYS KONGRESS
Olūtu kruojums “1917. gada Latgales kongress avotos, apcerēs un pētījumos”
Kruojumā publicāti arhiva dokumenti i fotodokumenti, apkūpuotys presis publikacejis par kongresu, publicātys Latgolys kongresa dalinīku i oculīcinīku atminis, apkūpuoti cytu pietnīku i publicistu dorbi, kongresam veļteiti literari saceriejumi, taipoš apkūpuoti vizualuos muokslys dorbi, kurūs atainuoti Latgolys kongresa nūtykumi, kai ari īkļauta uzziņu literatura par zeimeigū nūtykumu. Kruojuma sastuodeituojs i komentaru autors Henrihs Soms, komentaru autors Aleksandrs Ivanovs, Daugovpiļs Univesitate,2018. Elektroniskā versejā pīejams ite.
Latgolys kongress: pamatakmiņs Latvejis vaļsts izveidē
Majā palīk 100 godi nu Latgolys kongresa. 1917. goda 9. i 10. majā (piec v. st. 26. i 27. aprelī) Rēzeknē iz Latgolys puorstuovu sapulci sasalaseja progresivuokuo latgalīšu iņteligencis daļa – bazneickungi, školuotuoji, inženiri, militarpersonys i cyti.
Kongresā Latgolys latvīši lēme, ka viesturiski škiertajai latvīšu tautai juoapsavīnoj i tuoluok pošai juolem sovs liktiņs. Kongresa delegati pījēme rezoluceju, kura paredzēja – Vitebskys gubernis, Kūrzemis i Vydzemis guberņu latvīšim teritoriali juoapsavīnoj i juodaboj autonomeja Krīvejis vaļstī. 1917. goda pavasarī vēļ narunuoja par naatkareigu Latveju, taida dūma nabeja nūbrīduse ari baļtīšu vydā, kai tymā laikā latgalīši sauce Kūrzemis i Vydzemis guberņu latvīšus. Tuo laika politiskuo situaceja ļuove dūmuot, ka Krīveja atsateisteis demokratiskā vierzīnī. Boļševiku tikšonu pi varys i jūs vāluokuos zviereibys navarēja paredzēt. Pylns roksts par Latgolys kongresu ite.
Latgolys kongresā 9. i 10. majā (26. i 27. aprelī p.v.st.) pījimtī lāmumi
Valereja Seile – nanūgurdynojamuo latgalīte
Valereja Seile ir vīna nu Latgolys spylgtuokajom i nūzeimeiguokajom sīvītem, vīna nu nadaudzajom, kas pīsadaleja Latgolys kongresā 1917. goda. Pyrmuo latgalīte, kas īgiva augstuokū izgleiteibu.
Jei 1917. godā atbaļsteja ideju, ka ir juoapsavīnoj vīnā vaļstī, i minēja kai pīmāru ASV, kur ir vysaidys tauteibys i ticeibys, bet tei vystik ir spieceiga vaļsts, tod parkū tys navarātu nūtikt mozajā Latvejā?
Valereja Seile kūpā ar cytim Latgolys latvīšu nacionaluos kusteibys dalinīkim tīcēs puorvarēt nūvoda viesturiskū nūškierteibu kai vīnu nu atpaliceibys cālūnim, naatlaideigi raudzeidama pīradynuot latgalīšus pi vīnuotys nacionaluos apzinis, kas beja vajadzeiga, lai itys nūvods turpynuotu progresēt i atsateisteit.
Raidejumu cyklys “Trešā zvaigzne. Sākotne. Personība”
Latvejis Televizeja pīduovuoja Latgolys kongresam veļteitu viesturisku raidejumu cyklu, kas stilistiski īsakļuove Latgolys stuostu “Cytaidi latviskais” ītvorūs. Raidejumu cykls stuosteja par četrim kongresa delegatim – Stanislavu Kambalu, Fraņci Trasunu, Juris Pabērzu i Fraņci Kempu. Raidejumi pīejami ite.
Damierstais Latgolys kongresa dalinīks: latvīšu strielnīks podporučiks Donats Lāčkājs-Lācis
Vīns nu kongresa dalinīku beja latvīšu strielnīku pulka viersnīks Donats Lāčkājs-Lācis, kura vuords, atškireibā nu cytu, jau nūsauktūs, kongresa dalinīku ir praktiski damiersts. Vystik ir pamats dūmuot, ka strielnīku delegatu grupā podporučiks Lāčkājs-Lācis beja vīns nu vodūšajim, izreizis piec vadeituoja J. Rubuļa. Dzims 1895. goda 20. augustā Leivuonu pogostā. Saime vāluok puorsacēle iz Reigu, kur puiss pabeidza piļsātys školu. Reigā Pyrmuo pasauļa kara prīškvokorā beja izaveiduojušys na tikai vysai stabilys latgalīšu katūļu draudzis bazneicā, bet ari vairuokys sabīdriskys organizacejis, taida veida bīdruošonuos aplīcynuoja nacionaluos pošapzinis pīagumu.
Latvejis Radejis stuostu cykls par Latgolys kongresu
Desmit stuostu garumā Latvejis Radeja stuosteja par Latgolys kongresa viesturi i nūzeimi. 1917. godā nūtykušajā kongresā Latgolys latvīši lēme par apsavīnuošonu ar puorejim latvīšim, tys beja nūzeimeigs pagrīzīņa punkts Latvejis vaļsts i latvīšu nācejis izveidē.
“Kolnasātā” diskuseja par 1917. goda Latgolys kongresu
Latvejis Radejis raidejumā “Kolnasātā” itūreiz diskuseja par 1917. goda Latgolys kongresu. Tūreiz, pyrma 100 godu, latgalīši nūsprīde apsavīnuot ar puorejim latvīšim. Tūlaik par naatkareigu Latveju vēļ narunuoja, tok Latveja tyka dybynuota. Raidejums vaicoj, kas nūtyka ar puorejim kongresa lāmumim, voi Latgolys delegatu praseituos pošnūteikšonuos tīseibys ir jimtys vārā? Diskusejā pīsadola viesturnīks Valters Ščerbinskis, Arņs Slobožanins, kurs veidoj kinu par kongresa laiku, i jurists Agris Bitāns.
Informativs materials “Ceļā uz Latvijas valsti. Latgales kongresam 100”
Vaļsts kancilejis sagataveits informativs materials par Latgolys kongresu.
Latgolys i puorejuos Latvejis kulturviesturiskuos atškireibys
Eiskina “GAMBITS 1917”
Viesturiskajā eiskinā “Gambits 1917” paruodeita Franča Kempa i Franča Trasuna sasatikšona, kuri, izmontojūt varys vakuumu piec cara guosšonys Krīvejis imperejā, Latgolys latvīšu (latgalīšu) vuordā lem par sovom nuokūtnis perspektivom, teikūt da lāmuma divejus mienešus piečuok sareikuot Rēzeknis 1917. goda viesturiskū apreļa kongresu, kurymā tyka nūlamts, ka Latgolys, Vydzemis i Kūrzemis latvīši ir vīna tauta i Latgolai juoapsavīnoj ar puorejim tūpūšuos Latvejis vaļsts nūvodim vīnā zemē.
Eiskina “Lauleibys”
Viesturiskajā eiskinā “Lauleibys” paruodeita Latgolys inteligeņcis – Fraņča Kempa i Fraņča Trasuna argumentaceja i reiceiba Rēzeknis 1917. goda viesturiskuo apreļa kongresa laikā, kurymā tyka nūlamts, ka Latgolys, Vydzemis i Kūrzemis latvīši ir vīna tauta i Latgolai juoapsavīnoj ar puorejim tūpūšuos Latvejis vaļsts nūvodim vīnā zemē.
“Kolnasātā” diskuseja par Latgolys kongresa symtgadis svātku programu
“Kolnasāta”pietej Latgolys kongresa symtgadis svineibu programu i raugūt nūskaidruot, kaida byutu lobuokuo duovona Latgolai nu myusu pošu, latgalīšu. Diskusejā pīsadola Namaterialuo kulturys montuojuma centra “Upīte” vadeituojs Andris Slišāns, Latgalīšu kulturys bīdreibys vadeituoja Līvija Plavinska, kai ari puorstuovi nu Daugovpiļs – Vita Vilevko nu Daugovpiļs Kulturys puorvaļdis i Sandra Maskaļova nu Latvīšu kulturys centra.
Fraņča Kempa monografeja “Latgalieši”
Ūspieja īsapazeit ar latgalīšu atmūdys darbinīka Franča Kempa 1910. godā Cēsīs izdūtū monografeju “Latgalieši”.
Fraņča Kempa emocionaluos reiceibys skaidruojums 1917. goda kongresā Rēzeknē
Arņs Slobožaniņs pīduovoj sovu redzīni, par kū Fraņcs Kemps kūpā ar dūmubīdrim pamete Latgolys kongresu 1917. godā.
“1917. goda 26. aprelī vīns nu radzamuokajim Latgolys atmūdys darbinīkim – Fraņcs Kemps – kūpā ar 49 dūmubīdrim pamat Rēzeknis kongresa telpys. Vitāli svareigais Latgolys inteligencis lāmums – atsadaleišona nu Vitebskys gubernis i apsavīnuošona ar cytim tūpūšuos Latvejis vaļsts nūvodim, teik pījimts vīnbolseigi – bez Kempa vadeituos opozicejis. Viesturnīku redzīni un viertiejumi par F. Kempa radikaluos reiceibys motivim nav vīnnūzeimeigi.”
Myužam darbeigais Francs Kemps
Eiss īskots Franča Kempa dzeivis guojumā.
Franča Trasuna ceņtīni latgalīšu apvīnuošonā ar puorejim latvīšim
Myusdīnuos ir pošsaprūtami, ka Latgola i latgalīši ir taida poša naatjamama Latvejis i latvīšu daļa, kai Kūrzeme, Vidzeme i Zemgale i tī dzeivojūšī latvīši. Leidz pat Pyrmajam pasauļa karam sabīdreibā nūtyka diskusejis par Latgolys i latgalīšu vītu storp puorejim latvīšim. […] Fraņcs Trasuns uzskateja, ka latvīši ir bejušs vīnuoti etnografiski, bet sovukuort škierti tī beja administrativā i ticeibys ziņā, kai ari sovā darbeibā. Ceņtīni veicynuot latgalīšim i puorejim latvīšim izpratni vīnam par ūtru aizasuoce jau pyrms drukys aizlīguma atceļšonys.
“Nacionālie dārgumi. 100 g kultūras”. Fraņčam Trasunam – 150
Izcylais vaļsts veirs, prīsters i kulturys darbinīks Fraņcs Trasuns Latvejis gierbūnī īdeve trešū zvaigzni – Latgolu, i niu asam vīnuoti Latvejā. Juo 61 godu garais myužs ir kinu, gruomotu, apceriejumu vārts, partū ka juo bezkompromisa kolpuošona Dīvam, vaļstei i sovai Latgolai izapeļneja juo izsliegšonu nu bazneicys. Fraņča Trasuna tragiskais i cālais dzeivis stuosts, juo ceiņa par Latvejis vīnuoteibu mums ir aktuala ari šudiņ. Tū pīruoda ari Ingys Ābelis jaunuokais romans “Klūgu mūks”, partū ka vīns nu golvonūs varūņu prototipim ir Fraņcs Trasuns. Benjamiņa noma kaminzalā sarunā par Fraņci Trasunu sasateik profesore Janina Kurseite i prīsters Andris Kravalis. Raidejumu voda Zigfrīds Muktupāvels.


text:
Par myus
Muzejs ir tei vīta Rēzeknē, kur sasateik viesturis olpa, stuosti par seņ paguojušim laikim i cylvākim ar myusu dīnu nūtykšonom i aktivitatem, kuruos pīdzeivuot koč kū nabejušu gaideits sevkurs.
Tūre
Ekspozicejis
LKM var īsapazeit ar trejom pastuoveigom ekspozicejom, kas sevkura sovā veidā uzrunoj i viesturis pietnīkus, i tautys i profesionaluos muokslys cīneituojus. Vysuos trejuos ekspozicejuos kūpā eksponāti 1694 LKM kruojuma prīškmati, tai nūdrūsynojūt unikalu kruojuma eksponatu daīmameibu sabīdreibai.Turpynuot skaiteit...
Kolekcejis
Itū šaļti muzeja kruojumā ir vaira kai 67 000 vīneibu, nu jūs pamatkruojumā vaira kai 50 300 prīškmatu.
Muzeja kruojuma prīškmati hronologiski aptver laika pūsmu nu neolita (5. godu tyukstūša beigys da Krystus) da myusu dīnu. Izjāmums ir unikalais dobys eksponats – taura golvyskauss, kura vacums ir ap 10 000 godu.
Muzejpedagogiskuos programmys
Interaktivys, izgleitojūšys nūdarbeibys pyrmškolys, suokumškolys, pamatškolys i vydsškolys školānim, studentim, atseviškys programys ari pīaugušūs auditorejai. LKM pīduovuojumā itamā šaļtī ir 17 muzejpedagogiskuos programys. Daudzys nu jūs daīmamys vysa goda garumā, cytys nūsaceitā mienesī, saskaņā ar školu vuiceibu programu voi viesturiskūs nūtykumu atceri nūsaceitā mienesī, datumā. Nūdarbeibys ilgums 40–60 minutu.Turpynuot skaiteit...
Pasuokumi
Kotru mienesi LKM teik atkluotys jaunys muokslys i tematiskuos izstuodis. Daudzi nu pasuokumu izaveiduojuši par tradiceju – Rudiņa izstuode, Muzeju nakts, teoretiskī lasejumi Latgolys pūdnīku dīnuos, kai ari kasgadejs pīduovuojums teik papyldynuots ar jaunim pasuokumim – Dzimšonys dīna muzejā, Viesturis šaļteņu pītura i c.Turpynuot skaiteit...
Kontakti
Atbreivuošonys aleja 102
Rēzekne, Latveja, LV-4601
T. 64622464, fakss 64622778
Dorba laiks – O., T., C., P. 10.00–17.00; S. 10.00–16.00; SV., P. – slāgts
Dorba laiks vosorys sezonā – T., C., P. 11.00–18.00; S., SV. 10.00–16.00; P., O. – slāgtsTurpynuot skaiteit...


text:
Latgaliski rokstūšajam “Latgalīšu kulturys ziņu portalam lakuga.lv” niu ir medeja statuss, leidz ar tū tys ir vīneigais plošsazinis leidzeklis, kura saturs teik veiduots tikai latgalīšu rokstu volūdā. Portals lakuga.lv dorbojās jau nu 2007. goda, bet 2018. goda janvarī tys sajēme oficialu medeja statusu, i niu tys ir “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv”. Tymā vīnuvīt bez moksys […]
“Latgolys Studentu centra” uzturātais portals lakuga.lv (Latgalīšu Kulturys Gazeta) dorbojās jau nu 2007. goda. Pyrms 3 godim LaKuGa atsuoka aktivu darbeibu, kasdīnys viestejūt par latgaliskom nūtikšonom Latgolā, Latvejā i pasaulī. Portals latgalīšu i puorejuos Latvejis īdzeivuotuoju vydā ir īmontuojs atpazeistameibu kai vītne, kurā var īpasazeit ar jaunuokū latgalīšu muzyku, literaturu i jaunumim cytuos muokslys formuos, izzynuot par aktualitatem […]
Latgolys Studentu centra” eistynuotais projekts „Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” 2014. godā dorbu turpynuos ar Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstu. Konkursa kuorteibā LgSC īsnīgtais projekts beja tuo 21 projekta vydā, kas sajēme atbolstu storpdisciplinarūs projektu konkursā. Portala uzturiešonai tyka pīškierti 1000 lati, i projekts tiks eistynuots nu 2014. goda 1. janvara leidz 2014 goda 1. juņam. […]
„Latgolys Studentu centra” eistynuotais projekts „Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” itūgod dorbu turpynuos Latgolys regiona atteisteibys agenturys i Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programys ītvorūs. Konkursa kuorteibā LgSC īsnīgtais projekts beja tūs 42 projektu vydā, kas sajēme atbolstu. Portala uzturiešonai tyka pīškierti 1500 lati, i projekts tiks eistynuots nu 2013. goda 27. maja leidz ituo […]
Latgalīši vysod ir izacālušs ar jaunom i rodūšom idejom, paruodūt, ka nikas nastuov iz vītys, i ka ir gotovi īt leidza i varbyut pat reizem apsteigt sovu laikmatu. Vīna nu puordrūsuokajom idejom ir bejuse latgaliski rokstūšais kulturys portāls „Latgalīšu Kulturys Gazeta” aba www.lakuga.lv, kurs itūšaļt ir palics jau par vīnu nu latgalīšu kulturys vierteibom i […]
Pošā vosorys vydā – nu 26. da 29. juļam iz latgalisku nedeļgolu aicynoj latgalīšu rokstu volūdys vosorys škola „ROKSTI!” Latgalīšu rokstu volūdys vosorys školā aicynuoti pīsadaleit Latgolys kulturys īstuožu, biblioteku, školu, nūvodu darbinīki, školuotuoji, žurnalisti, studenti i cyti interesenti – potencialī latgalisku rokstu par regiona kulturys dzeivi raksteituoji portalam Latgalīšu Kulturys gazeta www.lakuga.lv, regionalajim medejim […]
2011. goda 25. novembrī Kulturys ministreja izsludynuoja konkursu „Integracejis pasuocīni 2011” pīcuos tematiskajuos jūmuos: mozuokumtauteibu kulturys i sovpateibys saglobuošona, pylsūniskuos leidzdaleibys veicynuošona, lībīšu kulturys i volūdys saglobuošona, latgalīšu rokstu volūdys nūstyprynuošona, uorzemēs dzeivojūšūs latvīšu identitatis saglobuošona. Konkursā iz vysom jūmom tyka īsnīgti 55 projektu dasacejumi, nu kurim finansiejums daškierts 13 projektim. Divejus projektus īsnīdze ari […]
INFORMACEJA PRESEI Latgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps Dagdu Reigā, 2009. goda 17. aprelī Īsasaistūt Lelajā tolkā, kas 18. aprelī nūteik vysā Latvejā i cytur, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Dagdys piļsātys dūmi, Dagdys dūmis piļsātsaimisteibu, jaunīšu bīdreibu “Dagne” i Dagdys uzjiemiejim reikoj sakūpšonys tolku Dagdā. Tolkā plānoj pīsadaleit jaunīši: studenti i škoļnīki nu vysys […]
Serveri ir aiznasti iz pareizū ustobu, pavasarī Lakugai svaigs gaiss i jauna patikšona. Vaira nav leluo errora, nav bailis – Lakuga ir. Pi vīna ir i jauni roksti – Petru Pīters čortojās par Latgolys pošvaļdeibom i školom, a Triāžu puiši sprīžpar legionarim, 2. Pasauļa karu i juo sekom. Byus i jauni roksti, i dorbi. Nagļu […]
Internal Server Error Izaver, ka nazkas nūtics ar serverim – šudiņ naīt ni latgale.lv, ni lakuga.lv Piecpušdīnē vajadzēja aizsyutēt info potencialajam LgSC sadarbeibys partneram, kas par bīdreibu nazyna nikuo – tikai, ka nazkaidi latgalīši. Atsadyuru, ka škārsteikla adress naīt. Īdevu Skreini – ar atrunu, ka naoficialuo lopa. Blogs ci dīnroksts. Leidzeigī roksti:Portals Lakuga.lv klivs par […]


text:
Pyrma nedelis jau trešū reizi LgSC Tonis birojā Reigā nūtyka stuostu serejis “Latgalīša pādi pasaulī” pasuocīņs i itymā reizē par sovim pādim Krīvejis plašumūs stuostieja Marita Papiņa i Valdemārs Stūris. Byudams geologs piec izgleiteibys, Valdemārs īpazeistynuoja ar Latvejis geologu paleontologiskū ekspediceju Dīvydu Timanā – Krīvejis Eiropys zīmeļaustrumu daļā, kur Latvejis geologi veica paleontologiskūs izrokumus Ižmys […]
Vasali vosorā! Pasaverit rokstu “Latvejis Viestnesī”. Varbyut ir kaidi komentari, vīdūkli? Voi varbyut ir napīcīšama kaida LgSC reakceja – atbiļdis roksts, diskuseja voi informativa akceja? LgSC vuordā vakar KKF tyka īsnīgti 7 projekti: – latgalīšu muzykys karaoke disks (Edeite Husare); – latgalīšu puosoku izlase “Tu soki. Es soku. Puosokys par krīzi” (Marita Papiņa); – Danieļa […]
Kruoslovā ituo goda 1. martā nūtiks Sibira dīna. Tiks paruodeiti storptautiskajuos etnolingvistiskajuos ekspedicejuos iz Sibiri īgiutī materiali – kinys, kartenis, īroksti, stuosti i sarunys. Ekspedicejis ar Vaļsts Kulturkapitala fonda i Latvejis Universitatis atbolstu jau vairuok godu reikoj volūdneica Dr. Lideja Leikuma sadarbeibā ar LU, Sanktpīterburgys Vaļsts universitatis, Ačinskys Pedagogiskuos koledžys pasnīdziejim i studentim i “Latgolys […]
Ar Latvejis Universitatis Filologejis i muokslys zynuotņu fakultatis vuiceibspāku entuziasmu, kai ari ar Vaļsts Kulturkapitala fonda finansialū atbolstu no ituo goda 16. janvara da 2. februara nūtyka Catūrtuo latgalīšu volūdys i kulturys zīmys škola Sibirī Krasnojarskys nūvoda Ačynskā. Zīmys škola ir centralais pasuokums ar Sibiri saisteitajūs projektūs, sovu rūku projektūs pīlīk ari Latgolys Studentu centra […]


text:
Ostonis Fraņča Trasuna atzinis par latgalīšu kulturu
Roksta autors: portals lakuga.lv
Bazneickungs i politiķis Fraņcs Trasuns (1864– 926) beja pyrmais latgalīts, kurs ar sovu aktivū darbeibu ceņtēs lobuot viesturiskū nataisneibu – apvīnuot latgalīšus ar puorejim latvīšim i sekmēt latgalīšu kulturys i saimnīciskū atteisteibu, lai tyktu sasnīgts puorejūs latvīšu leimiņs. Jis ir gon prīkšviestness Latgolys nacionalajai atmūdai, gon ari vīns nu ituos kusteibys nūzeimeiguokajom figurom. Fraņcs Trasuns beja vīns nu aktivuokūs politiķu 1917. goda Latgolys kongresā, vāluok jis Latgolys iņteresis puorstuovēja Saeimā. Portals lakuga.lv pīduovoj ostonis Fraņča Trasuna atzinis par latgalīšu kulturu.


text:
Boņuki sadaleiti!
Vakar Bieržgaļa kulturys nomā nūtyka Latgalīšu kulturys Goda bolvys “Boņuks 2012” padūšonys ceremoneja. Žurejis sastuovā beja pavysam 22 cylvāki, sovys nūzaris eksperti. Kotrs attīceigi viertēja kategorejis, kuruos jis ir kompetents i kuruos pats nav tīši īsaisteits. Pavysam viertiešonai tyka īsnāgti apmāram 200 nūtykumi i cylvāki. Lobuokī nu tīm nomināti kotrā nu kategorejom. Jau ūtrū godu piec kuortys LaKuGa ir tikuse pi Boņuka kai latgalīšu kulturys masu medejs. Nūpalni pīsanuokās īprīkšejai portala redaktorei Edeitei Husarei. Apsveicam!
Par īguļdiejumu latgalīšu kulturys atteisteibā bolvu sajēme Valentina Mičule – ilggadeja folklorys kūpys „Vīraksne” vadeituoja Atašīnis pusē, tautys dzīšmu i danču vuocieja, Leluos folklorys bolvys, Atzineibys Krysta seviškis pakuopis gūda zeimis i Folklorys gūda zeimis sajiemieja.
Puorejuos bolvys sajēme:
Sabīdreiba i kultura
Goda cylvāks – Ruta Cibule
Lobuokais pasuokums/projekts – 3. Pasauļa Latgalīšu konference–saīts
Latgalīšu kulturys sponsors/mecenats – Vaļsts kulturkapitala fonds (VKKF)
Goda pošvaļdeiba – Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba
Latgalīšu sabīdriskuo organizaceja – Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”
Lobuokais latgaliskais pasuokums školā – Sasadzīduošona Daugpiļs Vaļsts gimnazejā
Goda školuotuojs – Guntra Kuzmina (Bieržgaļa pog.)
Lobuokais latgaliskais pasuokums kulturys/tautys nomā – “Piļsātā nikod napalīk tymss”, Rēzeknis Tautys teātra i veiru kuora „Graidi” izruode
Goda kulturys darbinīks – Ruta Cibule (Viļakys, Bolvu nūv.)
Goda folklorys darbinīks – Sandra Stare, Rēzeknis KN Folklorys draugu kūpa „Vīteri”
Goda amatnīks – Vēsma i Aivars Ušpeļi, pūdnīki
Lobuokuo publicitatis akceja latgalīšu kulturā – Šekspirs Latgaliski – Daugpiļs teatra izruode “Vosorys saulgrīžu burvesteibys”
Latgolys vuorda populariziešona kulturā – “Kolnasāta”, LR1
Lobuokais audio/video raidiejums/sižets masu medejūs – “100 g kulturys”, LTV1. Šekspirs latgaliski i I.Sperga
Muzyka
Lobuokuo pop/rock stila dzīsme – Dabasu Durovys “Pusnakts Triādis”
Lobuokuo šlagera stila dzīsme – Migla “Vīna jauna meitiņa”
Lobuokuo folk/tautys muzykys stila dzīsme – Aija Eriņa “Vysa pyrma”
Lobuokuo alternativuo (ci underground) stila dzīsme – Kvāps feat.Vītnīks “Es šudiņ našuceju”
Lobuokais muzykys albums – Dabasu Durovys “Styklu vītā skaņa”
Lobuokais muzykys video – Dabasu Durovys “Pusnakts Triādis”
Goda debeja muzykā – Ausmeņa Records
Radejis hits (dati nu LaIPA par vysvairuok spieļuotajom latgalīšu dzīsmem Latvejis radiostacejuos 2012. godā) – Galaktika „Paleidzi Dīvs”
Literatura
Lobuokuo proza – Ilze Sperga “Puika mežā”
Lobuokuo dzeja – Anna Rancāne “Pylni kārmani dabasu… Bezdeleigu posts”
Lobuokais izdavums/gruomota – Anna Rancāne “Pylni kārmani dabasu… Bezdelīgu pasts”
Spylgtuokuo publikaceja škārsteiklā/presē – Valentins Lukaševičs “Kotrai tautai ir sovi latgalīši”
Spylgtuokuo debeja literaturā – Pai!
Karteņuos pavysam nalels īskots pasuokumā:
Kartenis: Mārtiņš Vorkalis
Ziņu sagataveja: V. Vilcāne


text:
Škūrsteitivs
Škūrsteitivs (ci Puorstaipteikla škūrsteitivs ci puorsavieriejs) irā softa aplikaceja kab ruodeitu, navigētu i maklātu informaceju Puorstaipteiklā. Sevkuru informacejis gabaleņu (resursu) identificej URL adress - tei var byut teikla lopa, obrazeņš, video ci kaids cits turīņs.[1] Nūruodis (hipersaitys) resursūs ļaun lītuotuojim vīgli puorīt škūrsteitivā nu vīna resursa da cyta.
Škūrsteitivi gon vysulobuok pīmāruoti, kab puorsavārtu uorejūs teiklu resursus, bet jūs var lītuot ari privatūs teiklu ci lokalu failu ruodeišanai. Goduos, ka puorsavārtivam irā eipašs režims (nadaslēdzis režims ci Offline mode), kur mozuok drūšuma kontroles nakai verūtīs publisku turīni.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Škūrsteitiva viesture suocās 1980-tū godu beiguos, kad nazcik tehnologeju ļuove Tim'am Berners-Lee radeit pyrmuo puorstaipteikla (World Wide Web) arhitekturu. Jau ogruok Ted's Nelson's i Douglas Engelbart's beja radejuši hiperteksta sapratīni. Hiperteksts beja vīns nu centralim konceptim ari Puorstaipteiklā. Cyti koncepti beja URL adress (Uniform Resource Locator - vīndabeigais resursa vītruods), HTTP protokols (Hypertext Transfer Protocol - hiperteksta puorsyuteišonys protokols), i markēšonys volūda HTML.
Pyrmuo ārtuok lītuojamuo i grafisko škūrsteitiva NCSA Mosaic pasaruodeišona 1993.godā nūvede pi Web'a lītuošonys strauja pīauguma. Marc's Andreessen's, kurs vadeja Mosaic dorbus NCSA organizacejā dreiži suoca sovu uzjāmumu, kū nūsauce Netscape, i radeja pyrmū komercialū škūrsteitivu Netscape Navigator 1994.godā, kas dreiži kliva populars, i jū popularitates maksimuma breidī lītova 90% nu vysim puorstaipteikla lītuotuojim.
Microsoft dreiži radeja sovu škūrsteitivu Internet Explorer 1995.godā, i suocās pyrmī "škūrsteitivu vaidi" (browser war). Izmantojūt sovu monopola poziceju operaceju sistemu tiergū, Microsoft varēja audzēt sova škūrsteitiva popularitati - i ap 2002.godu jū lītova kaidi 95% nu Web'a lītuotuojim.[2] Vāluok, kad pasaruodēja cyti lobi konkurenti - Firefox, Safari, Opera, Google Chrome, tod Explorer'a tiergus dale samazynuoja da 56.8%.[3]
Napaseņ škūrsteitivi atsateistej ari iz pruottelefonim. Lītuojūt Web'a biblioteku WebKit, irā pataiseiti softa rysynuojumi iz Google Android (operaceju sistema Android), Apple iPhone (operaceju sistema iOS), Nokia (softa platforma S60) i iz Palm (operaceju sistema webOS). Nu vysu jaunuokais škūrsteitivs irā Google pataiseitais Google Chrome (ari lītuoj tū pošu WebKit biblioteku). Tierga dale jam strauji aug.
Softa funkcejis[pataiseit | labot pirmkodu]
Lītuotuoja sadurs[pataiseit | labot pirmkodu]
Lelajai dalei nu škūrsteitivim irā kūpeigi taidi sadura elementi:
- "Atpakaļ" i "iz prīkšu" (Back i forward) pūgys, kab atsagrīztu ogruokā lopā, ci ītu škūrsteišonys viesturē iz prīkšu.
- Škūrsteišonys viesture (Browsing history) - saroksts, kur radzomi resursi, kas pīpraseiti ogruok.
- "Atsvīžeit" (refresh ci reload) pūga - kab pīpraseitu tū pošu resursu vēļ reizi.
- "Stop" pūga, kab prīkšlaiceigi beigtu resursa pīprasejumu.
- "Sātys" (home) pūga, kab atsagrīztu lītuotuoja sātyslopā.
- "Adresa lūdzeņš" (address bar) kab īraksteitu URL vītruodu ci adresu.
- "Meklēšonys lūdzeņš" (search bar), kab īraksteitu terminus maklātivā
- "Statusa jūsta" (status bar), kab attāluotu viestejumus nu softa aplikacejis.
- Mierīņa īstateišana (zooming), kab tekstu lelynuotu ci mozynuotu.
- Meklēšona lopā (Ctrl+F)
Drūšeiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Leluo dale škūrsteitivu atbolsta HTTPS protokolu i pīduovuoj veidus, kai iztreit Web'a kešu, glabiņus i puorsavieršonys viesturi.
Standartu atspaids[pataiseit | labot pirmkodu]
Ogruok škūrsteitivi lītoja vīnkuoršu HTML verseji, vāluok jī paplatynova HTML volūdys vareibu, irā ari atspaids GIF, JPEG, PNG obrazeņu formatim, CSS stiļam, nazcik mediju formatim. Suocūt nu HTML5 Web'a lopu autori var īlikt audio i video failus (pīvadumam, Ogg Vorbis formatā), nalītuojūt Adobe Flash, ci cytus papiļdejumus.


text:
LgSC izdavuse daudzbārnu mamys Meldrys Gailānis stuostu gruomotu bārnim „Meikuleņš īpazeist omotus”. Tei ir ilustrāta stuostu sereja par luocāna Meikuleņa i juo draugu – meitineitis Martys, začineitis Pūdzenis i ezeiša Pukšātuoja pīdzeivojumim, īpazeistūt dažaidus omotus.
Gruomotys ilustracejis veiduojuse muokslineica Līga Munda. Gruomota „Meikuleņš īpazeist omotus” paradzāta pyrmškolys i suokumškolys vacuma bārnim skaiteišonai pošim voi kūpā ar vacuokim, atkluojūt dažaidus omotus i tū nūslāpumus.
Gruomotys izdeviejs, autoris i luocāns Meikuleņš aicynoj iz gruomotys „Meikuleņš īpazeist omotus” attaiseišonys svātkim 6. junī Rēzeknis piļsātys bārnu bibliotekā (Duorzu īlā 37, Rēzeknē).
Pasuokuma laikā nu 9.30 leidz 13.00 ar muzykalim prīkšnasumim prīcēs Annija Igaune i Bieržgaļa pamatškolys meitinis, gruomotys stuostu izruodeis Rēzeknis Tehnologeju akademejis studentu teatris „ĶerRA”, sovukuort mozuokī pasuokuma apmaklātuoji varēs vuiceitīs dažaidus rūkdorbus.
Gruomotys tekstu autore Meldra Gailāne ir studiejuse filologeju Rēzeknis Tehnologeju akademejā (RTA). Jei roksta gon prozu, gon dzeju. Nu 2012. goda Meldra ir Daugovpiļs Universitatis projekta „Austrumlatvijas literārā akadēmija” dalineica, juos dzeja ir izdūta vairuokūs kūpkruojumūs. Gruomotys šmukūs zeimejumu autore ir RTA dizaina studente Līga Munda. Gruomotys tekstus redigēja i korekturu veice Sandra Ūdre.
Jaunuo stuostu gruomota tiks duovynuota Latgolys bibliotekom i byus dabojama sevkuram interesentam. Gruomota izdūta ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts kulturkapitala fonda i AS „Latvijas Valsts meži” finansialu atspaidu.


text:
Latgalīši izdavuši puosoku gruomotu par krīzi Par speiti krīzei bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse gruomotu „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”, kurā apkūpotys skaistuokuos latgalīšu literaruos i tautys puosokys, dereigi padūmi lātai saimnīkuošonai i sliminīku lečiešonai, roksti par vacajom krīzem i anekdoti par myusu laiku Latveju i vaļdeibu, myusu dīnu jaunīšu raksteitī stuosti […]
Studentu organizaceju laime i nalaime reizē ir paaudžu maiņa – vīni atīt, cyti aizīt. Ka napasaveic, pa vydu ir puorruovums – tradicejis i suoktais dorbs pagaist. Tai ari Latgolys Studentu centrs, kas atsajaunuoja 20. gs. 90. godu beiguos i ar aktivitatis kuopumim i krytumim struodoj da myusu dīnu, gon raudzeja puorjimt 90. godu suoku pīredzi […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” 17. decembrī 16:00 aicynoj iz ilgi carātū i beidzūt sareikuotū Baļtinovys amatīrteatra “Palādas” vīsizruodi Reigā – Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatē Visvalža īlā 4a, 401. ustobā (zalā, 4. stuovā). Īeja bez moksys. Izruodis garums pusūtra stuņde. Pasuocīni reikoj LU Huminitarūs zynuotņu fakultate sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys Studentu centrs”. Izruode nūtiks LU […]
Ka Latgolys Studentu centram vajag braukt ar laivu, beja skaidrs jau pavasarī (voi ka tik na zīmā). Tok kur braukt, kai braukt, ar kū braukt, deļkuo braukt, kam braukt? Itī vaicuojumi aizjēme cīši daudz laika. Vīna braukšona vosorā izjuka, partū ka beja vosora. Vosorā ir tik nedeļu, cik ir. I kotrai nedeļai tik vīns gols. […]
Nasiedi kai bednais sābru suņs aiz vuortu! Deļtuo vuortim ir kļamka, kab cylvāks tyktu vydā i nasystu sīnu ar pīri voi žieleigai nakauktu pi cīš vuortu. Rudiņs, solts, vyss rībās? Gribi, kab kas naviņ interesnys nūtyktu? Nu, tod pīsadoli tymā, kas nūteik! Brauksi LgSC laivu braucīnī? Juobrauc! Pīlauz sovu lobuokū draugu, atrūnit laivu, telti, guļammaisus […]
Ka par tradicejom, tod par tradicejom! Kotra mieneša pādejuo trešdine varātum kliut par jaunu tradiceju LgSC aktivitašu pīduovuojumā. Pasludynojom tū par LgSC podkāsta īroksta dīnu! Na vīnam viņ nūteikti ir vaicuojums: Kas tys par zvāru – podkāsts? Vuords “podkāsts” ir salikteņs, kas rodīs nu vuordim “iPod” i “broudcasting”. Vīnkuoršim vuordim skaidrojūt – tys ir entuziastu […]
Vasali! Palnu dīnys prīceiguo viests – LgSC ir tics pi div jaunom i spareigom, vareigom regionalūs biroju vadeituojom. Anna Briška niu struoduos Rēzeknē, Edeite Husare – Reigā. Atbolstit, podturit i dzeivojit leidza! Vēļ nav atrosts Daugovpiļa biroja vadeituojs. Lobs īt ar gaideišonu, sylts ar siļdeišonu. Laikam krīze ar tū ari ir krīze, ka jei naļaun […]
Trešdīnis vokorā Latgolys prīceigais dorba spāks īsuoce na tikai LgSC driebu lineju (vaira skaiti ite), bet ari suoce Latgolā vuokta čaja lineju. Da itam LgSC pakoj diveju veidu čajus: “Jezupa kumeļa zuole” i “Madalis sviežnuma zuole“, kuri paleidz pret vysaidom kaitem i nabyušonom. Ar itū nateik dūmuots apsarūbežuot, partū niu LgSC izsludynoj čaja receptu i […]
jaunu pīgrīzumu, jaunu modeļu drēbis. jauns dizains, jauns koncepts. driebu linejis “Jezupa spāks” i “Madalis breinums”. pasuokuma aizguodnis ir Sv. Ontons. parkū jis? Sv. Ontons ir krīzis laiku aizguodnis. Sv. Ontons ir lītu atradiejs. Ir juolyudz juo paleidzeiba, ka pagaisynuots dzeivis ceļš voi kaida līta. Ari jaunim cylvākim, kuri navar atrast sovu dzeivis aicynuojumu, sovā […]
Vasali adventa laikā! Lai ari ir puordūmu i svātku gaideišonys laiks, kuram puorejī svātki teik pakuortuoti, šudiņ (pyrmudinē, 7. decembrī) kalendars viestej, ka vuorda svātkus svietej Antonejis, taitod ari Tonis. LgSC Reigys birojs jau vaira kai godu sovejūs vydā teik dāvāts vīnkuorši par Tonis biroju. 🙂 (Adress Antonejis īla 8-3/6.) Tai kai parosti iz vuorda […]
Grupa “Bez PVN” meklej leidzjutiejus SeMS raidiejuma īrokstam LTV7. Īroksts 11. augustā televizejā nu 16:30 da 18:00 stuņžu. Kai minimums vajag 10 ļauds, tok vīta atsarass i 50 cylvākim. Piec īroksta sūlej piecpasuokumu. 🙂 Ka Tu teic i gribi i ka Tev tuo vajag, pīsasoki Edeitei iz e-postu bezpvn@inbox.lv! Leidzeigī roksti:Kas byus Bukmuižā 22.junī? ĪLEIGUOŠONA!Podkāsts […]
Minskys studentu etnografiskuo bīdreiba īlyudz iz vosorys nūmetnem ļauds nu LgSC. Bīdreiba dorbojās Boltkrīvejā, jī pīsadalēja myusu Zīmys školā decembrī. Juļa beiguos ir senejūs omotu apvuiceibys nūmetnis: ausšona meitom, kūka dorbi puišim. Paguojušajā vosorā mes ar Vitu Brišku pīsadalējem taidā nūmetnē. Beja interesnai i apgiut jaunu dorbu, i sasatikt, sasapazeit ar boltkrīvu jaunīšim. Ka ir […]
Jureits sūlej, ka byus koč kas leidzeigs kai paguojušajā godā… Tuoļuok informaceja nu juo: “Latgalīšu dzīsmis, danči, gunkurs i lobi ļauds jau trešū godu Latvejis skaistuokuo i solom boguotuokuo azara krostā!” – tys taids reklamys sauklis pyrmajā dalī varātu byut nalels koncerts pi pogosta padūmes estradī – “Latgalīts Latgalīšam Draugs” stilā. suokums apmāram 19:00. Koncertā […]
Pādejuos nedelis laikā LgSC ir sajiems vairuokys atzineibys par sovu dorbu 2008. godā: pīcus Boņukus i nominiešonu NVO instituta reikuotajā sabīdriskuo lobuma organizaceju goda bolvā. Svātdīņ Rēzeknē nūtyka Boņuka bolvys pasnīgšona. LgSC tyka nūsaukta kai 2008. goda latgalīšu sabīdriskuo organizaceja i dabuoja Boņuku. Papyldus bolvys dabuoja ari LgSC projekti. Lelais Boņuks i tituls “Lobuokais izdavums […]
Verūs, ka jau nūsaukti “Boņuka” bolvys pretendenti. Cik pīmiņu, apbolvuošona laikam 26. aprelī, dīnu piec “Vuolyudzānu” Rēzeknē. Ka tik na ar sorkonim kovrim, puču buketim i glaunom suknem i smokingim. 😀 Es tai pi seve smejūs. Ir precizys lītys, ir puorprotumi. Laikam beja atkareigs nu pīsaceituoju aktivitatis i redzīņa. Kai jim pasaruodēja. Poša es nikuo […]
Latgalīšu rokstu volūdys kursi suoksīs 20. aprelī. Tīpat Latvejis Nacionalajā bibliotekā (Reigā), Barona i Elizabetis īlu styurī, – pyrmūdīnēs nu 17:00 da 20:00 da 15. juņa. Telpys sarunuotys, Muora i Kristīne tryn nazi i pildspolvu, dareišonys vaine. Itymā nedeļā byus vaira informacejis, pīsasaceišona da 20.04. piecpušdīnis iz e-postu lgsc i inbox.lv. Vari padūt itū ziņu […]
Pyrmudinis vālā vokorā eimūt pa celi nu Tonis biroja garum Kongresu nomam i piečuok nu trolejbusa iz kojom sasajutu kai puorsokā – apleik apsnyguši kūki i izgaismuoti ar laternu gunim. Myužeigs skaistums! A šudiņ gaisā pavasars – putyni dzīd, saule speid, daguns saūž tū eipašū, pavasara smuordu. 🙂 Dorbuošonuos i rodūšais gors kai uzjiems apgrīzīņus […]