text:
Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks 2014” par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturā itūgod tiks padūta ilggadeigai sabīdryski religiskuo žurnala “Katōļu Dzeive” redaktorei Marutai Latkovskai.
Svātdiņ, 22. februarī, Latgolys viestnīceibā GORS byus Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2014” svineiguo ceremoneja, kurymā 18 nominacejuos tiks gūdynuots padareitais latgalīšu kulturā 2014. godā. Kategorejis “Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā” gūdu sajims Maruta Latkovska, kurei 26 godus bejuse sabīdryski religiskuo žurnala “Katōļu Dzeive” redaktore i aktiva latgalīšu rokstu volūdys entuziaste.
Latkovska dzymuse 1954. goda 3. martā Viļānūs kolpuotuoju Venerandys i Pītera Stafecku saimē. Maruta soka, ka gaišuokais ceļš juos dzeivē ir bejs nu Viļānu da Ūgrenīku pi sovu vacvacuoku. Tys devs iztureibu i spāku ari vysai dzeivei iz prīšku. Pasasokūt Marutys dziļajai saiknei ar babu, izaveiduojuse ari juos attīksme pret Latgolu i latgaliskū kai eipašom, naatkuortojamom vierteibom. Piec Viļānu vydsškolys beigšonys, Latvejis Vaļsts universitatis Filologejis fakultatis Žurnalistikys nūdalis absolviešonys i dorba žurnalā “Padomju Latvijas Sieviete” lauksaimisteibys nūdaļā Maruta atsagrīze Viļānūs, kur kaidu laiku struoduojuse syltumneicā par agronomi, piečuok ari tipografejā par korektori.
1988. godā Marutu Latkovsku uzrunuoja bazneickungs Andrejs Aglonietis, lyudzūt pīsadaleit žurnala “Katōļu Dzeive”, kurs izguoja pyrmuos Latvejis breivvaļsts laikā nu 1926. da 1940. goda, atjaunuošonā. Žurnala pyrmais atjaunuotais numers izguoja 1989. goda pavasarī – taišni pyrma Leldīnis. Piečuokūs godūs ar žurnala “Katōļu Dzeive” ryupem izdūtys ari vairuokys gruomotys latgaliski. Vysus garūs godus žurnals “Katōļu Dzeive” spiejs saglobuot ari latgaliski raksteitū vuordu. Žurnala puslopuos publicāts daudzi literatu i publicitikys dorbu, kurūs vydā Veronikys Tenčys-Goldmanis autobiografiskī stuosti, Valentinys Celeitānis lauku dzeivis tāluojumi, kai ari Ilzis Spergys stuosti, kurī niu izdūti gruomotā “Dzeiveiba”.
Latgolā labi zynomi ari Marutys Latkovskys taiseitī radejis raidejumi “Volūdys vaicuojums”, kurymūs jei atkluoj volūdys niaņsis i mozuok zynomū. Jau studeju godūs, īmūt iz Nacionaluos bibliotekys Rešūs gruomotu i rūkrokstu nūdaļu i pietejūt materialus par Latgolys presis viesturi, Marutai roduos iņteress par Latgolys viesturi i latgalīšu volūdu. M. Latkovska uzskota, ka “dzymtuo volūda (ari juos – latgalīšu) ir kotra cylvāka vīneiguo ideņtitate, vīneiguo juo sāta.” Zynuošonys par latgalīšu volūdu juos paaudzei tyka globuotys aiz trejdeveņu atslāgu, deļtuo saprūtama Marutys suope, ka šudiņ, kod volūdai ir sovys tīseibys, tuos vaicuojumi iz prīšku kustīs cīši lānai.
Žurnalam “Katōļu Dzeive” Maruta veļtejusi 26 sovys dzeivis godus, nu itūgod sasprīsts izbeigt tuo izdūšonu, raksteišonu latgaliski vys jau napamatūt, nu ari vaira nasaceinejūt par žurnala pastuoviešonu, jo, kab ari vysod kluot ir bejs “Dīva breinums”, laika gaitā mainejušuos sabīdreibys prioritatis i iņteresis. Maruta tyc, ka vyss iz prīšku ir jaunuos paaudzis rūkuos – nikas napagaiss, nu pastuovēs cytaižuokuos formuos.
“Boņuks 2014” svineigajā ceremonejā bolvu “Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā” Maruta sajims nu režisora, Boņuka “krysttāva” Juoņa Streiča rūku. Simboliski, ka M. Latkovskys dzymtā ir ari rakstnīks, vaira reižu K. Barona premejis laureats, daudzu romanu autors Juoņs Klīdzējs, bet Marutys meita Agnese legendarajā Streiča kinā “Cilvēka bērns” spielej Paulīni.
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” mierkis ir veicynuot latgalīšu kulturvidis saglobuošonu i atteisteibu, kai ari apkūpuot i gūdynuot spylgtuokūs i nūzeimeiguokūs sasnāgumus latgalīšu kulturā pārnejuo goda grīzumā. Itūgod bolvai tyka sajimtys 180 dasacejuma anketys, kūpejam pretendentu skaitam sasnādzūt 130 ļauds, nūtikšonys i aktivitatis. Nominantu saroksts apsaverams ite.
Svineiguo bolvys padūšonys ceremoneja byus ituo goda 22. februarī 16.00 Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalā. Ceremonejis pyrmajā daļā tiks izruodeits izvadums “Francis”, kas veļteits īvarojamajam vaļstsveiram Fraņčam Trasunam, nu pasuocīņa ūtrajā daļā tiks gūdynuotys nūtikšonys, ļauds, aktivitatis, kas latgalīšu kulturā bejuši svareigi 2014. godā.
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2014” nūtikšonu atbolsta Vaļsts Kulturkapitala fonds, AS “Latvijas Valsts meži”, LR Kulturys ministreja, Rēzeknis piļsātys dūme, Rēzeknis nūvoda, Dagdys, Ludzys, Bolvu, Kuorsovys, Kruoslovys, Preiļu, Rībeņu, Vileks, Ruguoju i Baļtinovys nūvodu pošvaļdeibys.


c: text/html

text:
Tepat aiz kaļneņa ir Vosorys saulgrīži, Juoņa dīna. “Kolnasātā” gastej muziki Rasma i Gunārs Igauni, sarunā ar jim var izzynuot, kai lobuok svieteit itūs svātkus. Raidejuma gosti pastreipoj, ka itymūs svātkūs nūzeimeigs ir gareigums, kuruo bīži viņ datryukst. Igauņu saimei Vosorys saulgrīžu laiks ir treiskuorši svātki, itymā laikā ir dzims Gunārs i ari vīna nu meitom.
Igauņu saimis dzeivē lelū lūmu spielej muzyka, vysa saime kūpā uzastuoj koncertūs, leluoku popularitati īmontojūt piec daleibys šovā “Dziedošās ģimenes”. Sovukuort Gunāra kasdīna paīt Rēzeknis nūvoda Gaigalovā, kur jis izgatavej muzykys instrumentus i uzjam gostus muzykys instrumentu muzejā.
“Vuordineicā” literaturzynuotnīks Valentins Lukaševičs i muzikis Arņs Slobožanins runoj par vasareigu nūdarbi – peļdiešonu aba mauduošonu.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Nu 30. maija leidz 1. juņam Jelgovā nūtyka piļsātys svātki, kurūs varieja jimt daleibu sevkurs interesents – jelgovnīks ci gosts nu tyvuokys voi tuoluokys vītys.
Jelgovnīku puorsteidzūšā ospruoteiba beja vārojama piļsātys svātku guojīnā, kurā devēs Jelgovys uzjāmumu i firmu, kolektivu i īstuožu puorstuovji. Leidz ar tū ari bīdreibys „Latgolys studentu centrs” Jelgovys biroja jaunīši nasiedieja molā i ari pīsadalieja guojīnā, īzaryndojūt zam Latvejis Lauksaimnīceibys universitatis karūga. Jaunīšus prīcieja atsauceigī Jelgovys īdzeivuotuoji ar atbolsta saucīnim. Tok vysus guojīna daleibnīkus prīcieja īlys molā spieļuojūšīs orkestris.
Nasaskotūt iz natik saulainim laikapstuoklim, piļsātys svātki Jelgovā beja gūdam izadavuši.
Terēze Stanka


text:
Latgolys Stuņde »
“Latgolys stuņde” nu “Vosoruošonys” par nūvodvuiceibu i latgalīšu volūdu
Kab runuotu par nūvodvuiceibys atteisteibu i latgalīšu volūdys perspektivom školā, raidejuma “Latgolys stuņde” veiduotuoji gasteja kasgadejā vosorys školā aba školuotuoju nūmetnē “Vosoruošona”. Žurnalists i raidejuma vadeituojs Jurs Saukāns iz sarunu aicynuojs literaturzynuotneicu, 4. pasauļaSkaiteit vaira »
Nūsaklausi jaunū Latvejis Radejis raidejumu “Latgolys stuņde”
Kotru pīktdīni laikā nu 15.05 da 16.00 Latvejis Radejis 1 trejuos Latgolys frekveņcēs skanēs Latgolys multimedeju studejis veiduota programa, nu puorejuos LR1 frekveņcēs turpynuos skanēt īrostuo programa. Stuņdi garajā raidejumā “Latgolys stuņde” skanēs diskusejisSkaiteit vaira »
Latvejis Radeja veiduos apraidis lūgu Latgolā
Suocūt ar 9. juni Latvejis Radejis 1 frekveņcēs Rēzeknē, Daugovpilī i Dagdā vīnu stuņdi reizi nedeļā skanēs eipaši Latgolys regionam veiduots saturs, informej radejis puorstuove Ilze Zvaigzne. Kotru pīktdīni laikā nu 15.05 da 16.00Skaiteit vaira »


text:
Karteņa nu vosorys beigu blūdeišonys pi nazkaidim pījiurys azarim. Vuords “Kaņieris” gon maņ vaira saistuos ar jaunīšu centru Reigā, navys azaru natuoli nu Reigys. Bet nu lai byutu. Nav svareigai.
Nav jau tai, ka nav, kuo saceit. Bet nav nikuo taida, parkū grybātūs publiski ceptīs. Vyss nūmyzuots i pamasts paguotnē. Jaunam laikam jaunys dūmys i teicīni, tikai sirds to tei poša.
Piec diskusejis par etniskajom identitatem Latvejā laikam nazkas beja juopīroksta, bet saprotu, ka nav nikuo taida, kuo es jau nabyutu sacejuse. Ka jauni cylvāki atrūn vacuos problemys, problemys nu tuo napalīk jaunuokys.
Muna intravertuo dzeive turpynojās. Telepona skanis signalu atsliedžu jau nazkod vosorā. Nivīns jau eisti ari nazvona. Puorsvorā es dzieržu.
Paguotni īpakoju jaunā formatā. Nazkod dreiži izīs muna prozys gruomota. Dreiži – saleidzynojūt ar tekstu dzimšonys dīnom. Ir jūceigi, bet daļa nu tekstu ir pat nu 2003., 2005. goda. Bet mož i daguojs jūs laiks. Kod paguotne nūsalupynoj, aizpluovoj i sasastuoj vīnā azara molā. Nūlic, dasīņ.


text:
Daugovpiļs teatrī 23. oktobrī pyrmizruodi pīdzeivuos vierīneigs, spylgts i muzykals īstudiejums “Īsa pamācība mīlēšanā”. Rūdolfa Blaumaņa feļetons, kurs saraksteits paguojušuo godu symta suokumā i palics par pamatu vairuokom izruodem i kinai, jaunys kruosys dabuos Daugovpiļs teatrī. Jaunīstudiejums ar maestro Raimonda Paula muzyku, Arnolda Liniņa dramatiziejums, režisors – Oļegs Šapošņikovs, nu par izruodis vizualū nūformiejumu ryupejās muokslinīki Kristaps Skulte i Dāvids (Romāns Andrejevs).
Izruodis ītvorūs byus apsaverami 17 muzykalī prīšknasumi, izdzīduotys tikpat dzīsmis, par kuru izpiļdejumu ryupejās Daugovpiļs teatra vokaluo pedagoge i LNO soliste Ilona Bagele, kai ari īstudiejumā pīsadaleis popularuo grupa “Laimys Muzykanti” Artūra Uškāna vadeibā i Daugovpiļs Vīneibys pamatškolys bārnu vokalais ansamblis. Tū vysu papyldynuos Daugovpiļs teatra modernuo baleta trupys horeografejis uzvadumi. Īstudiejuma veiduošonā ir īsasaistejuši ari Latvejā zynomī muokslinīki Kristaps Skulte i Dāvids (Romāns Andrejevs). Scenografs Kristaps Skulte itūgod tyka nomynāts Krīvejis teatra bolvai “Zalta maska” kategorejā “Muokslinīka dorbs muzykalajā teatrī”, sovukuort Dāvids ir vaira nakai 20 kolekceju autors, kurs jau īprīkš ir veiduojs tārpus teatra izruodem i vysaidim sabīdriskim pasuokumim. Dāvids ir vairuokkuortiejs Latvejis i storptautiskūs mūdis konkursu uzvarātuojs.
Kai jau īprīkš tyka mynāts, jaunīstudiejums byus ari vizuali kruošņs – teik gataveiti vaira nakai 120 tārpi, kurus papyldynuos 800 vysaidys detalis, kūpumā izlītojūt 1000 metru vysaida veida audumu. Ari izruodis scenografeja sūlej puorsteigumus. Tei byus da šam vierīneiguokuo dekoraceja Daugovpiļs teatra viesturē.
Caur itū muzykalū ceļuojumu tiks stuosteits par mums svareigajom vierteibom, partū ka Rūdolfa Blaumaņa dorbā “Īsa pamācība mīlēšanā”, kai uzsver izruodis režisors, ir īkodāts latviskuos identitatis kūduls: “Izruodi caurstrāvuos mīlesteiba iz sovu zemi, sātu, cylvākim, dorbu i tradicejom.” Jaunīstudiejums byus muzykals i atraktivs, nu tymā pošā laikā nūpītni tiks vaicuotys atbiļdis iz vaicuojumu – kas ir ciļvieceiba i mīlesteiba, kas ir svareiguok – uorejais voi īkšejais.
Pyrmizruode – 23. oktobrī 18.30.
Tyvuokuos izruodis – 26. oktobrī 17.00, 9. novembrī 17.00 i 21. novembrī 18.30.
Beleti – Daugovpiļs teatra kasē (654 26520) i škārsteiklā www.bilesuparadize.lv


text:
Nu 2017. goda apreļa da novembra bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) eistynoj jaunīšu iniciativu projektu “Dubnys pīRoksti”, kuruo laikā tyka organizāts laivu braucīņs — ekspediceja. Projekta mierkis beja apvīnuot Daugovpiļs, Leivuona, Preiļu i Vuorkovys nūvodu jaunīšus, izmontojūt dažaidys vuiceibu metodis, pieteit Dubnys upi i tuos apleicīni, taidā veidā veicynojūt jaunīšūs lokalpatriotismu, pylsūniskū iniciativu i leidzdaleibu.
Vosorys suokumā jaunīši devēs laivu braucīnī pa Dubnys upi, sasatyka ar tuos krostūs dzeivojūšajim ļaudim, īpazyna tī asūšūs kulturviesturiskūs objektus, atrūnamūs augus i pieteja Dubnys upi nu geografiskuo, geologiskuo, vidis vīdūkļa.
Apkūpojūt ekspedicejis laikā īgiutū informaceju, intervejis, video i foto materialus, jaunīši izveiduojuši kinu, kurā paruodeiti Dubnys krostūs asūšī kulturviesturiskī objekti i pīkrastē dzeivojūšūs cylvāku dzeivisstuosti. Projekta laikā izveiduota ari fotoizstuode ar spylgtuokajom ekspedicejis šaļtim, dobu i cylvākim, kai ari sovpateiga lelformata karte, kurā paruodeits Dubnys upis teciejums, nūzeimeiguokī objekti pīkrastē, kai ari dzeivinīki i augi, kas sastūpami upis gultnē i krostūs.
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” sevkuru aicynoj iz sasatikšonu ar projekta “Dubnys pīRoksti” dalinīkim 1. novembrī 14.00 Špogu vydsškolā, 4. novembrī 16.00 Preiļu jaunīšu centra “Četri” telpuos, 8. novembrī 18.00 Leivuona jaunatnis i iniciativu centrā “Kvartāls”, kai ari 15. novembrī Vuorkovys nūvoda Kulturys centrā, kur tiks prezentāta projekta laikā izveiduotuo kina, fotoizstuode i karte.
Naatsveramu īguļdejumu projekta eistynuošonā devs Vyšku pogosta jaunīšu centrs, Leivuona jaunatnis i iniciativu centrs “Kvartāls”, Preiļu jaunīšu centrs “Četri”, kai ari Vuorkovys nūvoda jaunīši. Eipašs paļdis par finansialū atbolstu Latvejis Republikys Kulturys ministrejai i Dīnvydlatgolys NVO atbolsta centram.


text:
kina »
Ar vaļsts atbolstu uzjims dokumentaluos kinys par Latgolu
Nūsasliedzs Nacionaluo Kino centra izsludynuotais 2018. goda jaunu kinu ražuošonys konkurss. Vaļsts atbolstu kūpumā sajāmušs 12 kinys, divejis nu tom stuosteis par Latgolu. Kinu ražuošonys projektu konkurss ir goda leluokuo nūtikšona Latvejis kinu nūzarisSkaiteit vaira »
Vīstura Kairiša kinā “Piļsāta pi upis” golvonū varūni tāluos Dāvis Suharevskis
Pošuos februara beiguos uzsuoks zīmys ainu fiļmiešonu Vīstura Kairiša jaunajai kinai “Piļsāta pi upis”, kas byus latgalīšu volūdā. Pyrmūs kinys kadrus uzjims Latgolā – Kruoslovā, Ludzā i Rēzeknē. Kinys golvonuo varūņa Anša lūmai apstyprynuotsSkaiteit vaira »
Akterus Vīstura Kairiša tūpūšajai kinai meklēs ari Kruoslovā
Portals lakuga.lv jau ziņuoje par aktiru atlasi Rēzeknē tūpūšajai režisora Vīstura Kairiša kinai “Piļsāta pi upis”, kas byus latgalīšu volūdā. Aktiru atlase turpynojās, i fiļmētīs grybātuoji aicynuoti iz kastingu Kruoslovā. Latgalīši, kuri gryb fiļmētīsSkaiteit vaira »
Aicynoj iz akteru atlasi Viestura Kairiša jaunajai kinai “Piļsāta pi upis”
Interesenti vysuos vacuma grupuos aicynuoti pīsadaleit režisora Viestura Kairiša jaunuos kinys “Piļsāta pi upis” akteru atlasē, kas nūtiks 8. janvarī nu 14.00 da 21.00 Rēzeknis Kulturys nomā, Bruoļu Skryndu īlā 3. Fiļmiešonys process ViesturaSkaiteit vaira »
GORĀ catūrtdiņ paradzāts Latgolys kulturviesturis dokumentalūs kinu maratons
27. aprelī Latgolys viestnīceibā GORS, simboliski īzeimejūt Latgolys kongresa symtgadis atceri i Latvejis vaļsts symtgadi, tiks izruodeits atjaunuotais literari muzykalais izvadums “Francis”, kas veļteits gareidznīkam, literatam, vaļstsveiram i sabīdriskajam darbinīkam Fraņčam Trasunam, pīduovuota dažaidaSkaiteit vaira »
Dokumentaluo kina “Īsamirdzi zvaigznem leidza” izdūta DVD formatā
DVD formatā izdūta dokumentaluo kina “Īsamirdzi zvaigznem leidza” par dzīduotuoju Aiju Rimšu, informej projekta idejis autore Ineta Atpile-Jugane. 2015. goda 17. oktobrī Rēzeknis nūvoda dūmis Lelajā zalā pyrmizruodi pīdzeivuoja Latgolys entuziastu grupys “Biļdis” veiduotuoSkaiteit vaira »
Arņs Slobožanins: “Skaitu par sovu pīnuokumu aizstuovēt Kempu”
Intervejis autore: Laura Melne Aizvadeituo goda beiguos socialajūs teiklūs izaplateja aicynuojums zīduot leidzekļus viesturiskajai eiskinai, kurā tyktu paruodeits 1917. goda apreļa Latgolys kongress. Tei dūmuota kai turpynuojums kinai “Gambits 1917”, kurā beja radzams FraņčaSkaiteit vaira »
Aicynoj atbaļsteit kinys “Gambits 1917” turpynuojumu
Rodūšuo grupa aicynoj zīduot latgalīšu viesturiskajai eiskinai, kas turpynuotu stuostu par Latgolys liktiņa izlemšonu. Itamā eiskinā tyktu paruodeiti idejiskī struovuojumi, Kempa i Trasuna preteimā stuoviešona i vysbeidzūt Latvejis vaļsts pamatu likšona 1917. goda 26. apreļaSkaiteit vaira »
Eiskinai “Gambits 1917” izveiduoti subtitri angļu volūdā
Svietejūt Fraņča Kempa 140 godu jubileju, eiskinai “Gambits 1917” izveiduoti subtitri angļu volūdā. Angļu subtitri atkluos Latgolys 1917. goda kongresa vaicuojuma problemys daudz leluokai auditorejai. Pi subtitru struoduoja Pīters Ragaušs i Arņs Slobožanins. DorbaSkaiteit vaira »
Nūsaver animacejis kinu par Vinneju Pūku latgalīšu volūdā
16. novembrī Viļānu Muzykys i muokslys školā tyka prezentāta tuos audziekņu veiduotuo animacejis kina “Vasals, Vinnej Pūk!”. Kinu veiduojuši Viļānu Muzykys i muokslys školys Vizuali plastiskuos muokslys programys audziekni. Teksta autore: Maruta Latkovska. MarutaSkaiteit vaira »
Luočplieša dīnā Bolvūs ruodeis kinu “Segvārds Vientulis”
Pīktdiņ, 11. novembrī, 18.00 Bolvu Sakraluos kulturys centrā tiks ruodeita režisora Normunda Puča kina “Segvārds Vientulis”, kas viestej par Vonogu draudzis prīsteri Ontonu Juhneviču. Kinys centrā ir prīstera Ontona Juhņeviča īkšejais konflikts storp gareidznīka morāliSkaiteit vaira »
Nūtiks kinys “Likteņzeme” Latgolys pyrmizruode
10. novembrī 18.00 Rēzeknē, Latgolys viestnīceibā GORS, nūtiks kinys “Likteņzeme” Latgolys pyrmizruode, informej kinu studejis RIJA puorstuovi. Dzymtys vaicuojumu ceļā Amerikys latgalīši Pīters i Helena sateik rodus Sibirī…. Ūtruo pasauļa kara laikā legendaruo latgalīšu prometejaSkaiteit vaira »
Kina “Melānijas hronika” pīdzeivuos pyrmizruodi ari Rēzeknē
3. novembrī Latgolys pyrmizruodi pīdzeivuos režisora Vīstura Kairiša kina, kas uzjimta piec rakstneicys Melanejis Vanagys atmiņu romana “Veļupes krastā” motivu, informej Latgolys viestnīceiba GORS. Kinys pyrmizruodē Rēzeknē pīsadaleis ari “Melānijas hronika” rodūšuo komanda. KinaSkaiteit vaira »
Pīktdiņ LTV1 ruodeis dokumentalū kinu par Juoni Streiču
30. septembrī 19.25 LTV1 pyrmizruodi pīdzeivuos režisoris Agitys Cānis-Kīlis i scenareja autoris Dairys Uobulenis kina “Mans draugs – Jānis Streičs”. Tyvuokuo mieneša laikā paradzāts ari daudz vysaidu cytu izcylajam režisoram veļteitu nūtikšonu. Režisors JuoņsSkaiteit vaira »


text:
„Sorkonu rūzis zīdu
Iz tovu rūku nūlīku, muot…
Lai jei kai guņslīsme dag.
Lai navāg ar vuordīm maņ saceit:
– As Tevi meiļoju, muot! – „ …
(O.Slišāns 1977.gods)
Pyrma 90 godu 16.martā 1922. godā Sviļpovys cīmā pīdzyma Anna Jermacāne. Jei pīdzyma Jezupa i Jūlejis saimē kai septeitais bārns, piec juos beja vēļ vīna muosine, bet tai kai mozuo muosine agri aizguoja tymā saulī, tod Anna palyka jaunuokais bārns saimē, vysu meilule, kai tāvs jū sauce – myusu karalīne. Nui, i Anna auga karalīne- meiļa, struodeiga, čakla, lela dzīduotuoja, lela rūkdarbneica. I tei vārstuo saimis lūcekļu mīlesteiba puorauga Annā pošā, kuru tuoļuok jei duovuoja sovim meiļajim – veiram, bārnim, mozbārnim.
Anna nūdzeivuoja tikai 55 godus, bet itī godi ir divtik vārti, ka na treiskuort, jū juos dzīduotuos dzīsmis – gon tautasdzīsmis, gon gareiguos, dzeivoj vēļ šudiņ, jū tuos Ontonam ir pīrakstātys i īskaņuotys. Tuos dzīž Upeitis etnografiskuo ansambļa sīvys, Upeitis jaunīši, bārni. Tuos nūdar muzikaluos folklorys i gareigūs dzīšmu izpietis dorbam. Annys i cytu sīvu dzīduotuos tautysdzīsmis pieteitys Andys Beitānis monografejā “Vēlīnās izcelsmes vokālā daudzbalsība latviešu tradicionālajā mūzikā”(2009), kai ari saļmu dzīduošona izpieteita Aigara Lielbārža i Mārtiņa Boiko kruojumā “Psalmu dziedāšana Latgalē” (2012) Annys rūkdorbi – sagys, goldauti, kleitys, capuris, lokati, bārnu apgierbi vēļ tagad prīcej myusus. Ar sovim dorbim, dzīsmem i mīlesteibu Anna sev pīminekli ir uzcāluse. Anna ir myužeigā pīmiņā globuojama ar tū viņ, ka izaudzynuojuse taidu dālu, kai ONTONS SLIŠANS.
2012.goda 16 martā Annys dzimšonas dīnā jov septeņūs nu reita Tilžys katuoļu bazneicā nūtyka dīvkolpojums par gūdu Annai, tod Brieksīnis kopsātā sveceišu aizdegšona i zīdu nūlikšona pi Annys, juos veira i dāla Ontona kopenim. Pulkstiņ 11:00 Upeitis bibliotekā par gūdu Ontona Slišana muotei – Annai Slišānei (Jermacānei) pasuocīņs „Tovs sirds syltums myužam paliks atmiņā…” i izstuodis atkluošona, kur kūpā ar Upeitis etnografiskuo ansambļa sīvom i cytim apmaklātojim pīminiejom i gūduojom itū SVĀTŪ (kai Ontons saciejs par sovu muoti) sīvīti. Pasuocīni īsuokam ar dzīsmis atskaņuošonu, kuru īdzīduojuse bārnu grupa „Pumpuriņi” nu Daugovpiļs Jeļenys Švilpis vadeibā, dzīsme ar Ontona Slišana dzeju, kas veļteita muotei:
(drupeit nu dzīsmis)
„Muote, māmeņa, muomuleite…
Saule, sauleite, syrdsyltumeņs…
Navaru, es bez pyupūlu zareņa,
Navaru, māmeņa,
Navaru, sauleite.
Pyupūlu zareņs ērbova,
Pyupūlu zareņs i kūde.
Nu Muotes dīnā pyupūlu zareņs
Dvēseles baļsteņā īsarunova”…
Pasuocīņa gaitā īpazeistynuoju ar Annys biografejis nūzeimīguokajim datim, dāla veļteitū dzeju muotei, vieramīs biļdis nu Annys dzeivis, dalejamīs atmiņuos, sīvys dzīduoja skaistys tautysdzīsmis i gareiguos dzīsmis. Pasuocīņs izavierte emoceju i atmiņu pīpyldāts, kas siļdieja myusu sirsnenis.
Atmiņā myužam juogloboj taidi cylvāki, jū tei ari ir tei myužeiba, tei ir tei dzeivuošona piec nuovis!
Izstuode apsaverama vysu martu Upeitis bibliotekā, izstuodē nalels īskots Annys darbeņūs, Annys dzīduotajuos dzīsmēs i Ontona veļteitajā dzejā muotei.
Paļdis vysim, kas īsaroda iz pasuocīni.
Upeitis bibliotekys vadeitoja Mārīte Slišāne
Kartenis nu pasuocīņa – Upeitis bibliotekys publicitatis materiali
Krampis – Nūlīku muot (2011. goda Upeitis Uobeļduorzs, dzīsme ar Ontona Slišāna vuordim, kas veļteiti juo muotei)
.


text:
Pārnejuo goda Rēzeknis nūvoda veiksmeiguokajim uzjiemiejim 19. martā Latgolys viestnīceibā GORS tiks padūtys bolvys vysaiduos nominacejuos. Raidejums “Pi myusim Latgolā” sateik puors nu potencialūs bolvys sajiemieju. Taipoš raidejumā vareiba sasatikt ar aktivuokajim Rēzeknis pusis skriejiejim, kab dazynuotu, kai jim veicās, gatavejūt pusmaratonam “Skrien, Latvija”.
Jau pīktū godu piec kuortys Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba reikoj konkursu “Rēzeknes novada uzņēmums”. Itūreiz konkursam tyka dasaceiti i izvārtāti 26 pretendenti deveņuos nominacejuos. Itūgod nominacejis papyldynuotys, izveiduota jauna nominaceja – “Gada ģimenes uzņēmums”.
Vīns nu nominantu ir veterinarais centrys “AnRIVet”, kas atsarūn Rēzeknē, preteimā Zaļajai sinagogai. Rita Gabrusāne – Bogdanova kūpā ar muoti Annu uorstej sātys lūpus i dzeivinīkus jau nu 2012. goda. Taipoš tī teik pīduovuoti ari dzeivinīku vīsneicys pakolpuojumi.
Rēzeknis nūvoda Leņdžūs uobeļus, bumbīrus i duorzeņus jau trešajā paaudzē audzej Dmitrijs Pavlovs. Zemnīku saimisteiba “Ķirši” ir izvierzeita vīnā nu vysvaira puorstuovātajom nominacejom – “Gada uzņēmums”.
Eksporta nūlyukūs natuoli nu Rēzeknis, Veremu pogostā, uzjāmumā “IRBIS tehnology” teik ražuota elektrotehniskuo produkceja. Itys uzjāmums var lepuotīs i ar kvalitati, i investiceju apjūmu.
Sovpus pošā Rēzeknis piļsātā jau sastū godu piec kuortys nūtiks BIGBANK “Skrien Latvija” pusmaratons. Paradzams, ka skrīšonys pasuokumā dasadaleis vaira par 3000 dalinīku. Potencialajim skriejiejim kūpeigi treneni paradzāti kotru trešdīnis vokoru. Pyrmajā kūpeigajā treneņā dasadaleja ari vīglatlete Gunta Latiševa-Čudare.


text:
28.10.2013
Rokstu volūdys nūdarbeiba Reigā
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj latgaliski raksteit grybātuojus iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu 6.novembrī.
Nūdarbeiba paradzāta cylvākim bez īprīkšejūs zynuošonu latgalīšu volūdys pareizraksteibā, bet latgaliski runojūšim. Dalinīki tiks īpazeistynuoti ar myusdīnu latgalīšu volūdys ortografeju i varēs izkūpt praktiskuos raksteit prasmis.
Nūdarbeiba byus bez moksys, suokums 19.00, par vītu dalinīkim tiks paziņuots personiski.
Vītu skaits ir īrūbežuots, i interesentim ir juopīsasoka īprīkš, rokstūt e-postu iz reiga@lgsc.lv leidz 4. novembrim, lyugums nūruodeit ari sovu telefona numeri.
Vaira informacejis:
Kristīne, tel. 28240441
Leidzeigī roksti:


text:
Bieržu pogosts
Bieržu pogosts irā Bolvu nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Bieržu vydsškola, sporta noms, biblioteka, saīšmu noms i doktorats.[2]
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Domopolis pogosts īstateits ap 1840 godu iz Domopolis muižys zemis. Viesturiskai pogosta zeme bejuse Ludzys apleicinī, vāluok Latvejis Republikys laikā Jaunlatgolys (Abrinis) apleicinī. 1925 godā pasaukts par Bieržu pogostu (baļtiskai: Bērzpils pagasts). 1935 godā Jaunlatgolys apleiciņa Bieržu pogosta pluots beja 320 km² i tymā dzeivova 6456 ļauds.[3] Nu jū 98,5% beja latvīšu.[4] 1945 godā pogostā īstateja Benislovys, Bieržu, Drudžu, Golvoru, Līparu i Osudaru solys padūmi, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja. Sovetu laikūs īstateja Bolvu rajonu, kam daškiera i Bieržu pogostu. 1951 godā pogostam daškiera likvidātū Osudaru solu, a 1954 godā likvidātū Golvoru solu.[5] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[6] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Bolvu nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Bieržu pogosts tur rūbežu ar:
- Bolvu nūvoda Kryšanu pogostu i Tiļžys pogostu;
- Lubuona nūvoda Indrānu pogostu;
- Modyunis nūvoda Ūšupis pogostu;
- Rēznis nūvoda Bykovys pogostu.
- Ruguoju nūvoda Lozdukolna pogostu.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Bolvu nūvoda teiklavīta
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Bolvu nūvoda teiklavīta
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0


text:
Goda arhivs: 2010 »
Byuts i radzāts / Latgola.lv
Cikom kaids pīsadola konkursā, cik vēļ gaida sovu kuortu īšonai iz teātri, pīduovojom ari kaida latgalīša dūmys i sajiutys par Latvejis Nacionaluo teatra izruodi “Latgola.lv“. Itūreiz izruodi jau redziejuse i ar dūmom nasabeist pasadalētSkaiteit vaira »
Konkurss par izruodi “Latgola.lv”
Pyrma napylna mieneša pyrmizruodi iz Nacionaluo teatra skotuvis pīdzeivuoja Baļtinovys amatīrteatra “Palādas” slavanuo Danskovītis “Ontans i Anne”, viņ zam nūsaukuma “Latgola.lv” Par tū, kai izruodi viertej myusu pošu ļauds skaiti ite: http://lgsc.lv/byuts-radzats-latgola-lv/ Da šamSkaiteit vaira »
Ar kuojom pa muojom
16.novembrī 18:30 esi aicynuots iz atraktivu izzinis spēli “Ar kuojom pa muojom” par gūdu Latvejis dzimšonys dīnai. Sasatikšona Reigā pi Breiveibys pīminekļa. Atpazeišonys zeime – čaja kruška (vokori tymsi i solti, byus juorauga sasasiļdētSkaiteit vaira »
Rēzeknis LgSC- Ziņ voi miņ par Latveju!
10.novembrī plkst. 20.00 Krišjuoņa Voldemāra īlā 8-17 Rēzeknē nūtiks spielu vokors- „Ziņ voi miņ par Latveju”. Leidza juojam sovys zynuošonys par Latvejis i Latgolys geografeju, kuļturu, viesturi, nūtykumim i cylvākim! Piečuok Rēzeknis Augstškolys SportaSkaiteit vaira »
Vāluo rudiņa fotošaļts
6. novembrī nūtykušais latgalīšu dzejis, prozys i muzykys pasuocīņs “Vālais rudiņs” Kongresu nomā, Reigys Gruomotu svātkūs. Fotogalereja. Vaira par pasuocīni: http://lgsc.lv/gruomotu-svatki-aizvadeiti/ Latgalīšu literaturys skaitiejumu pasuocīņs Kongresu nomā Pasuocīņa vadeituoja Līga Rusiņa DzīžSkaiteit vaira »
Gruomotu svātki aizvadeiti
Nu 5. leidz 7. novembrim Reigā Kongresu nomā nūtyka tradicionalī Reigys Gruomotu svātki, kurūs pyrmū reizi pīsadaleja ari bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”, pīduovojūt īspieju interesentim īsaguoduot dažaidu latgalīšu izdevieju gruomotys i audio īrokstus. ParaleliSkaiteit vaira »
Use your fingers
Pīktdiņ acateiču nu pīduovuo sešpakys vokora ar drusku sīra. Beja slynkums cik tuoļi nestīs i ari deļ tuo, ka beju īsuocs skaitiet (latviski – [ lasīt ] ) divejis gruomotys. Precizuok vīnu īsuocs, ūtruSkaiteit vaira »
New text document
Afigec, kai raksteit autobusā. Vibrācejis viņ tu vari pamanēt kod uzspīd pūgu. Fgbuwfgo[/34 Āmen. Jau tai, šoks pagiva, ka navar rakstiet ni tai ni tai…. ni datorā, ni iz papeira… koč papeirs ir munsSkaiteit vaira »
Oficialuo pīcgode!
Piļneigi natycami, kai skrīņ laiks, bet 2. novembrī byus bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” oficialais pīcu godu jubilejs nu šaļts kod LgSC registrāta kai juridiska organizaceja. Itam nūtykumam par gūdu aicynom vysus bīdrus, atbaļsteituojus iSkaiteit vaira »
28. oktobrī čaja vokors Daugovpilī
Jau par tradiceju Daugovpiļs birojā klivuši studentu čaja vokori. Kotru nedeli sasatikšona i čaja dzeršona teik papyldynuota ar kaidu latgalīšu jaunuos kulturys pīdevu. Oktobrī vadmotivs ir muzyka. Leidz šam beja īspieja tiktīs ar muzykantuSkaiteit vaira »
Dzīsmis pi “Leigonuo kliņgera”
21. oktobrī Rēzeknē Atbreivuošonys alejā 115. nūtyka LgSC reikuota muzykala latgalīšu dzīšmu i videklipu piecpušdīne. Itys pasuokums ir pyrmais sūļs, kab apzynuotu i izavālātu dzīsmis, kurys vieļuok tiks veiduotys kai latgalīšu dzīSkaiteit vaira »
“Latgalīšu Alias” izaicynuojums
Kotrs nu myusim koč reizi ir gribiejs pīdzeivuot kaidu lītu pyrmū reizi. Ka tai ari ir Tevi, tod 26. oktobra vokora šaļts kai reizi radeita itaidai pyrmajai reizei! 18:00 byusi gaideits Tonis birojā ReigāSkaiteit vaira »
Kolombo tehnika*? Niu zynom!
19. oktobrī Reigys Tehniskajā universitatē nūtyka ūtruo lekceja bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” izsuoktajā lekceju – pīredzis stuostu cyklā, kura laikā ar sovu pīredzi i zynuošonom ar interesentim pasadola kaids latgalīts. Itymā reizē lekceju „RunysSkaiteit vaira »
Virtualuo izstuode: Eiropa Latgolā
Pīduovojom vitualu izstuodi – fotokonkursa “Eiropa Latgolā: lobs loba namaitoj” konkursa dorbus ar obrozu autoru originalaprokstim. Prīceigu vieršonūs! 1. Vīta 2009.goda majā Kruoslovā. Keramiks Valdis Pauliņš. Jaunu latgalisku Eiropys leimiņa vierteibu radeišona –Skaiteit vaira »


text:
Dabasu Durovys »
“Dabasu durovu” jaunuokuo dzīsme par entuziasma, mīlesteibys i sajiusmys pagaisšonu
Grupa “Dabasu durovys” klauseituoju viertiejumam nūdavuse jaunuokū dzīsmi “Ūglis”. Tei viestej par suokūtniejuo entuziasma, mīlesteibys i sajiusmys pagaisšonu, kuru var nūvāruot teju vysuos dzeivis jūmuos. Kod nu dzierkstelem palīk ūglis, tys ir tikai pošaSkaiteit vaira »
Saruna ar Arni Slobožaninu par soloprojektu, “Dabasu Durovom” i galma uokstim “Kapļim”
Intervejis autore: Laura Melne Vosorys vydā muzikis Arņs Slobožanins publiski izziņuoja par sova soloprojekta veiduošonu, reizē paviestejūt ari par rodūšu pauzi grupys “Dabasu Durovys” darbeibā. Lai izzynuotu vaira par jaunumim i puormaiņom Arņa muzykalajāSkaiteit vaira »
Šudiņ Reigā koncertēs grupa “Dabasu Durovys”
Šudiņ 21.00 Reigā, NABAKLAB nūtiks grupu “Dabasu Durovys” i “Audiokvartāls” koncerts. Grupai “Dabasu Durovys” itys byus pyrmais koncerts 2017. godā. Grupys liders Arņs Slobožanins par gaidomū koncertu soka: “Puorsvorā spielēsim dzīsmis nu jaunuo albumaSkaiteit vaira »
Bolvai “Zelta mikrofons” nomināti ari latgaliski dzīdūši muziki
Vakar paziņuoti Muzykys īrokstu goda bolvys “Zelta Mikrofons 2017” nominanti. Tūs vydā ari vairuoki latgaliski dzīdūši muziki: “Dabasu Durovys”, “Saucējas” i “Brāļi un māsas”. Itūgod bolvai īsnīgti 114 albumi, 46 dzīsmis, 66 videoklipi, 32 debitantiSkaiteit vaira »
Grupa “Dabasu Durovys” albumu “Pādys runoj” prezentēs Reigā i Daugovpilī
Reigā i Daugovpilī nūtiks grupys “Dabasu Durovys” albuma “Pādys runoj” prezentacejis koncerti. 27. oktobrī 21.30 Reigā, folkklubā “ALA. Pagrabs” “Dabasu Durovys” spielēs akustisku, pīklusynuotu koncertu. Grupai pīsavīnuos ari Laura Bicāne, kura spielēs akordeonu. DaugovpilīSkaiteit vaira »
“Dabasu Durovys” izdūd albumu “Pādys runoj”
Grupa “Dabasu Durovys” sovā 10. jubileja godā izdūd albumu “Pādys Runoj”. Itys ir grupys catūrtais studejis albums, tys viestej par cylvākim, sajiutom i klusuma volūdu, kas reizem pasoka vaira par vuordim. Jaunais albums irSkaiteit vaira »
“Dabasu Durovys” pīduovoj albuma prīškviestnesi – dzīsmi “Suokums”
“Dabasu Durovys” pīduovoj nūsaklauseit i nūsavērt piec nedelis gaidomuo albuma prīškviestnesi – dzīsmi “Suokums”. “Dabasu Durovys” sovim klauseituojim pīduovoj dzīsmi, kas jaunajā albumā “Pādys Runoj” byus īkļauta kai nūslādzūšuo – “Suokums”. Ar itū dzīsmiSkaiteit vaira »
“Dabasu Durovys” pīduovoj video dzīsmei ar Raiņa vuordim
“Dabasu Durovys” klauseituojim nūdūd videoklipu dzīsmei ar Raiņa vuordim “Augstumā”. “Augšā zilā debess aiztur elpu.” Tī ir Raiņa vuordi, kurim muzykalu skaniejumu pīškeiruse grupa “Dabasu Durovys”. “Vysleluokuo ceiņa cylvākam ir juoizceinej ar sevi. TeiSkaiteit vaira »
“Dabasu Durovys” pīduovoj nūsaklauseit dzīsmi “Rācija”
Grupa „Dabasu Durovys” itūgod svietej desmit godu jubileju. Klauseituoju viertiejumam grupa pīduovoj dzīsmi nu tūpūšuo i rudinī gaidomuo albuma. Dzīsmis pamatdūmu cīši labi atkluoj pyrmuos vuordu ryndys „Viens sapuvis ābols, ābolu kastē//Ja to neaizvāks,Skaiteit vaira »
Grupai “Dabasu Durovys” 12. vīta Muzykaluos Bankys finalā
23. janvara vokorā Ventspilī nūtyka Latvejis Radejis 2 pop i roka dzīšmu aptaujis Muzykaluo Banka nūslāgums. Latgalīšu grupys “Dabasu Durovys” izpiļdeituo “Šūpuļdziesma” itūreiz klauseituoju i žūrejis kūpviertejumā tyka pi 12. vītys. Finala koncertā klauseituojiSkaiteit vaira »
“Dabasu Durovys” teik Muzykaluos bankys finalā
Vakar tyka nūsauktys 15 dzīsmis, kas tykušys Latvejis Radejis 2 reikuotuos dzīšmu aptaujis Muzykaluo banka finalā, pretendejūt iz goda vierteiguokuos dzīsmis latvīšu volūdā titulu. Jūs vydā ir ari grupys “Dabasu Durovys” izpiļdeituo “Šūpuļdziesma”. DaSkaiteit vaira »
Atbolsti “Dabasu Durovys” Muzykaluos bankys finalbolsuojumā
Latvejis Radejis 2 reikuotajā dzīšmu aptaujā Muzykaluo Banka paziņuotys 25 vierteiguokuos dzīsmis, kas turpynuos ceiņu par klauseituoju goda meiluokuos dzīsmis gūdu. Itūs dzīšmu vydā ari grupys “Dabasu Durovys” kompoziceja “Šūpuļdziesma”. Nūslāguma bolsuojums nūteik divejuosSkaiteit vaira »
“Dabasu Durovys” pīduovuoj jaunu dzīsmi “Pādys”
Gaidūt grupys „Dabasu Durovys” desmitgadi, klauseituoji teik īpazeistynuoti ar dzīsmi nu tūpūšuo albuma. Dzīsme „Pādys” simboliski atkluoj i raksturoj ari gaidomuo albuma vadmotivu – runojūšu klusumu. Jaunuo dzīsme ir grupys dalinīku Arņa Slobožanina iSkaiteit vaira »
Vareiba atbaļsteit latgalīšu muzikus topūs i aptaujuos
Latgalīšu muziki aktivi pīsadola vysaidūs muzykys topūs i aptaujuos. LaKuGa apkūpoj vareibys jūs atbaļsteit. Latvejis Radejis 2 organizātajā Muzykalajā bankā pīsadola grupa “Dabasu Durovys” ar dzīsmi “Šūpuļdziesma”. Par jim vareiba bolsuot ite. Atguodynuosim, kaSkaiteit vaira »


text:
izstuode »
Daugovpilī apsaverama Džeinys Gavaris gleznu izstuode “Sieviete – daba”
Da 19. februara Stanislava Broka Daugovpiļs muzykys vydsškolys ružovajā zalē apsaverama Džeinys Gavaris izstuode “Sieviete – daba”. Muokslineica stuosta: “Izstuodē apsaveramys gleznys, kuru golvonais tāls ir sīvīte, juos syuteiba iz zemis, juos pīnasums, sīvīteSkaiteit vaira »
Reigā byus apsaverama Aivja Pīzeļa gleznu izstuode
Nu 5. janvara da 1. februara Reigys Centralajā bibliotekā (Breiveibys īlā 49/53, 2. stuovā) byus apsaverama muokslinīka Aivja Pīzeļa gleznu izstuode “Ielu iedvesmots”, viestej informaceja bibliotekys sātyslopā. Aivis Pīzelis dzims 1988. goda 14. decembrīSkaiteit vaira »
Šmakovkys muzejā Daugovpilī atkluota LgSC fotoizstuode “Kas Tev ir Latveja?”
17. novembrī Šmakovkys muzejā Daugovpilī nūtyka bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” veiduotuos fotoizstuodis “Kas Tev ir Latveja?” atkluošona. Niu izstuode muzeja apmaklātuojim apsaverama da 28. februara. 2015. godā bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” svieteja sovu 10Skaiteit vaira »
Daugovpilī apsaverama Valdys Mežbārdis gleznu izstuode
Da 21. janvara Daugovpiļs nūvodpietnīceibys i muokslys muzejā apsaverama īvāruojamuos Daugovpiļs muokslineicys Valdys Mežbārdis gleznīceibys izstuode “Starp mirkļiem”, informej muzejs. Izstuodē apsaverama Valdys Mežbārdis dorbu retrospektiva, kas aptver laika pūsmu nu 70. godu beiguSkaiteit vaira »
Šmakovkys muzejā Daugovpilī byus apsaverama fotoizstuode “Kas Tev ir Latveja?”
Nu 17. novembra da 28. februara Šmakovkys muzejā Daugovpilī teik pīduovuota vareiba apsavērt bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” veiduotū fotoizstuodi “Kas Tev ir Latveja?”, kurā kotra karteņa ir naatkuortojams stuosts par nūzeimeigom Latvejā pīdzeivuotom šaļtimSkaiteit vaira »
Bolvūs apsaverama Annelis Slišānis izstuode “1/4 no #100dečiLatvijai”
Da 29. decembra Bolvu Centralajā bibliotekā apsaverama Annelis Slišānis austūs deču izstuode “1/4 no #100dečiLatvijai”. Tekstilmuokslineica Annele Slišāne pyrma vaira kai goda suoce veiduot sovu duovonu Latvejis symtgadei – izaust 100 dečus, kotru nuSkaiteit vaira »
Reigā atkluos gleznuotuoju apvīneibys V.I.V.A. izstuodi “Iemīlējušās Latgalē”
Reigā, muokslys galerejā “Museum.LV” (Andreja Pumpura īla 2), 15. novembrī 19.00 nūtiks gleznuotuoju apvīneibys V.I.V.A. (Vēsma Ušpele, Ilze Griezāne, Vija Stupāne i Agra Ritiņa) izstuodis “Iemīlējušās Latgalē…” atkluošona. Izstuode “Iemīlējušās Latgalē…” ir stuosts parSkaiteit vaira »
Kruoslovā byus apsaverama tekstilmuokslineicys Ingunys Levšys izstuode
No 10. novembra da 21. decembra Kruoslovys kulturys nomā byus apsaverama tekstilmuokslineicys, kruoslavītis Ingunys Levšys dorbu izstuode “Otrpus”, viestej informaceja Kruoslovys nūvoda sātyslopā. Izstuodis “Otrpus” centrā ir tāli, vide i motivi, kas muokslineicai ruodīsSkaiteit vaira »
Latgolys Centralajā bibliotekā apsaverama Valda Grebeža keramikys izstuode
3. novembrī 14.00 Latgolys Centraluos bibliotekys (LCB) periodikys sektorā tiks atkluota amatnīka, keramika Valda Grebeža rodūšūs dorbu izstuode “Grācijas”, informej bibliotekys puorstuove Jelena Jevsejeva. Ekspoziceju veidoj dorbi seikplastikys i skulpturys tehnikuos, ar kurūs paleidzeibuSkaiteit vaira »
Latgolys viestnīceibā GORS atkluos Osvalda Zvejsalnieka personalizstuodi
Latgolys viestnīceibys GORS Muokslys galerejā 1. novembrī 16.00 tiks atkluota riezeknīša, vīna nu Latgolys īvāruojamuokajim muokslinīkim Osvalda Zvejsalnieka personalizstuode “Pašportrets. Personība studijās“, kurā apsaveramuo gleznuotuoja dorbu retrospekceja ļaus īpazeit na tik poša muokslinīka, nuSkaiteit vaira »
Leivuonā atkluos gleznuotuoju apvīneibys V.I.V.A. izstuodi “Iemīlējušās Latgalē”
Latgolys muokslys i amatnīceibys centrā 7. oktobrī 14.00 nūtiks gleznuotuoju apvīneibys V.I.V.A. (Vēsma Ušpele, Ilze Griezāne, Vija Stupāne i Agra Ritiņa) kataloga prezentacejis pasuokums i izstuodis “Iemīlējušās Latgalē…” atkluošona, informej centra puorstuove Sanita Pinupe.Skaiteit vaira »
Preiļūs apsaverama latgalīšu avangarda muokslys izstuode
Catūrtdiņ, 21. septembrī, Preiļūs, kebabneicā “Hasans”, nūtyka latgaliskys avangarda muokslys pasuokums – Gunāra Indričāna personalizstuodis “Grybātuos atminis” atkluošona. Izstuodē ir apsaverami 14 dorbi sovpateigajā i muokslinīkam rakstureigajā peintisma stylā. Da ituo Gunārs, kuruo dzymtuo puseSkaiteit vaira »
Preiļūs apsaverama Latgolys kongresam veļteita izstuode
Preiļu Viesturis i lītiškuos muokslys muzejs aicynoj apmeklēt Latvejis Nacionaluo viesturis muzeja sagataveitū ceļojūšū izstuodi “Latgales kongresam 100”. 1917. goda pavasara politiskuos nūtikšonys – Latvejis apsavīnuošonys i autonomejis idejis – nūsaceja ilglaiceiga viesturiskuo pīredze.Skaiteit vaira »
Preiļūs izstuodeitys gleznys nu Igora Pliča privatkolekcejis
Vysu septembri Preiļūs, gostu sātā “Pie Pliča” apsaverama gleznu izstuode, kurā eksponāti dorbi nu Igora Pliča privatkolekcejis. Jis tū nūsaucs par unikalu gleznu izstuodi, partū ka tuos da šam nikod vēļ nav bejušys izstuodeitys.Skaiteit vaira »


text:
24. jūnijā Jasmuižas parka estrādē Baltinavas pogosta dramatiskais kolektīvs “Palādas”
24.06.2018
24. jūnijā plkst. 13.00 Jasmuižas parka estrādē (Aizkalnes pogosts) Baltinavas pogosta dramatiskais kolektīvs “Palādas” - DANSKOVĪTE "ONTONS I ANNE" Komedija “LAUKU KŪRORTS PIĻSĀTNĪKIM”
Kai vyslobōk pōrlaist vosorys atvaļinōjumu i tautiskai nūleigōt Jōņa dīnu? Saprūtams, ka pi dobys! Tur tik ir rikteigo gaisūtne: svaigs gaiss, dabeigi produkti, dabeigs klusums i dabeiga pļova.
- Jōņu vainaga izsūļe;
- Īspieja pōrbaudeit – ōtrumu, prōta osumu, izveiceibu, sacenseibys gōru i veļ precizitāti!
- Byus ols, byus sīrs, byus jūki i smīkli!
Īīšonys moksa: € 3,00
Ka ļeits, tod izrode nūtiks Aizkalnis TN


text:
Pādejuos tautys skaiteišonys dati līcynoj, ka kasdīnā latgaliski runoj 8% Latvejis īdzeivuotuoju. Kaidā volūdā runuot ar bārnim, ir aktuals vaicuojums jaunajom saimem. Na vysi, kuri ar vacuokim runuojušs latgaliski, izavielej latgaliski runuot ari ar sovim bārnim. Tam īmasli var byut dažaidi. Kaids pīsatur pi redzīņa, ka bārnam, nazynūt latvīšu literarū volūdu, byus gryušuok īsakļaut bārnu duorza grupeņā, ci ka vīnlaiceigi vairuoku volūdu apgive var kai traucēt bārna atteisteibai. Kaidam varbyut ruodīs, ka runuot ar bārnu latgaliski nav svareigi. Nu ir ari vacuoki, kurim runuot ar sovim bārnim latgaliski ir pošsaprūtami.
"Kolnasātā" saruna par latgalīšu volūdys lītuošonu saimē i tū, voi daudzvolūdeiga vide var nagativi ītekmēt bārna atteisteibu. Sarunā pīsadola divu bārnu mama Laila Ludborža-Gleizde, kurys saimis dzeive paīt storp Reigu i Rēzeknis nūvodu, Preiļu breivuos školys školuotuoje i mama Sanita Šuķe-Rasima. Telefoniski uzklausom Daugovpiļs Universitatis prodekanis, bakalaura studeju programys “Školuotuojs” direktoris Sandrys Zarinis vīdūklī.
Talakans, bubyns, žvūrgzdyns, garmane, tī ir tikai daži nu muzykys instrumentim, kurus seņuok spēlēje Latgolā. Kaidus instrumentus seņuok spēlēje Latgolā, stuosta etnomuzikologs, Latvejis Universitatis profesorsu Valdis Muktupāvels. Jam vosorys suokuos izguoje gruomota “Tautas mūzikas instrumenti Latvijā”. Ar Valdi Muktupāvelu tykuos Vineta Vilcāne.
© Foto: Toms Grīnbergs


text:
Vikipedeja:Rakstīņa papiļdeišona
Kas eistyn irā VikipedejaLabot
Vikipedeja irā eņciklopedeja, kuru kūpadareidami taisa juos skaiteituoji. Lels skaits ļaužu itamā šaļtī dora pi Vikipedejis, taiseidami tyukstūšys papiļdejumu kas stuņdis. Puormejumi pīsalosa "rakstīņa pataisejumu viesturē" (article history). Izagoda i nadareigys puormejis, tūlaik pyrmuokais teksts mudri grīžās atpakaļ. Zynoms, anglīšvolūdeigajā Vikipedejā lītuotuoju i redaktoru irā vysudaudzuok, a rakstīņu - vaira kai 960 tyukstūšu.
Vikipedejis versejis raistuos i cytuos volūduos. Pīvadumam, igauņu Vikipedejā jau 14 tyukstūšu rakstīņu, ite daudzi deļ taidys napalelys volūdys, i informacejis daudzums leidzeigs lelai drukavuotai eņciklopedejai kai bīzai gruomotai.
Kai es varu paleidzēt?Labot
Nasabeistit papiļdeit rakstīņu! — sevkurs lītuotuojs var redigēt tekstu, i vadynojam Jiusus byut drūsim i tymā pošā laikā nabyut vandalim. Kod atsarūn nazkurs teksts, kuru varit papiļdeit (turīni, gramatiku voi tik uorejū izavierīni) ejit i redigējit. Nikas navar iznycynuot Vikipedejis. Vysu var izgluobt i piečuok atjaunynuot. Caur sovu redigiešonu Jius varit paleidzēt Vikipedejai byut par pošlobuokū dazynuošonys resursu Puorstaipteiklā i raksteit latgaliski ap vysom svareigom lītom i vysom zineibys atzarem.
Wiki markiešonaLabot
Irā speciala volūda rakstīnim taiseit i redigēt; jei leidzeiga HTML, a pīroksta forma jai cyta. Ekzistej nazcik Wiki markiešonys "dialektu", a ite runojam ap tū, kurs lītojams pošā Vikipedejā. Ka Jums gribīs daudzi redigēt, lyudzami puorskaitit itū informaceju:
Jiusu pyrmais papiļdejumsLabot
- Ejit iz smiļkšu skreini
- Damīdzit iz nūruodis Edit, pīraksteitys zylim literim lopys viersā
- Papiļdit puslopu (lyudzami narokstit nikuo naloba!)
- Damīdzit iz Save page voi Show preview


text:
25.novembrī Daugovpilī studenti tykuos ar eipašū gostu – ailinīku Juoni Ryučānu. Pasuokuma tema vysnūtaļ nūpītna – globalizacejis bubuļs i latgalīši, kuri molti godu symtim iļgi i ari niule daudzi davušīs iz cytom zemem. Kai saceit juosoka – optmismam nav pamata, bet vysod jau var dastuot molā i pasavērt, kaidys ir īspiejis, kai sovā, latgalīšu i Latgolys kūpejuos dzelys lobā izmontuot myusudīnu tendencis.
Pasauļs ir palics mozs, pasasokūt transporta atteisteibai piedejuo godu symta laikā – attuolumi vīgļuok i dreižuok puorvarami. Ej, brauc i verīs, kai cytur ļauds dzeivoj, viertej, kas lobs, kas nā, brauc iz sātu i gols golā suoc apsazynuot tū, kas sātā ir vierteigs i īviereibys cīneigs (ja iz sitīni navari suokt ar sevis apsazynuošonu)! Pasauļs ir klivs atvātuoks – informacejis tehnologejis, internets i socialī teikli – roksti i byus skaiteituoji, meklej i atrūd dūmubīdrus tivuokā voi tuoļuokā pasauļa molā.
Bet na vyss ir tai, kai pyrmajā breidī ruodīs – taipoša ari ar nūpītnū vokora temu i diskuseju praksē. Sarunys gaitā atsakluoja dažaidys pīredzis, kas saisteitys ar latgaliskuos identitatis apsazynuošonu, saskarsmi ar dažaidim stereotipim par Latgolu i latgalīšim. Var jau vaicuot – cik ta iļgi vēļ par tū runuosim? Bet paaudzis mainuos i sarunuos rūnās jaunys atzinis voi ari vīnkuorši kaids naviņ pūsmys i temats teik slāgts. Vysmoz attīceigajā grupā. Paraleli tyka generāti dažaidi vierzīni, kaidūs var pieteit latgaliskū. Īs laiks i byus radzams, kai studenti rass īspieju sovā studeju laukā atrast latgaliskū dimenseju pietejumim, struoduot i sajimt sova dorba augļus ari materialā veidā.
I vysam pa vydu Juoņs Ryučāns deve īspieju īsavērt personeiguos gruomotu kolekcejis latgaliskuokajā daļā.
stuosteja par sovys literaruos darbeibys aizsuokumim i skaiteja sovys ailis.
A moš beja pavysam cytaižuok nakai ite pīraksteits – cik ļaužu, tik i vīdūkļu. 😉 Ka gribīs sova vīdūkļa – juoīt i juosaver pošam. Ir nūtykumi, kur ir vārts byut kluot. 😉


text:
Krūgs »
Puormiereiga dzeršona – golvonais katuoliskuos Latgolys natykums 20. gs. suokumā
Autore: Kristīne Ante, viesturneica 20. gs. suokums ir radikalu puormaiņu laiks. Pīminēsim koč voi tikai 1905. goda revoluceju i ar tū saisteituos nūtikšonys, kas atnese sev leidza na tik nagativys sekys, kai materialus zaudiejumusSkaiteit vaira »
Krūgi Latgolā
Pyrmūs krūgus Zīmeļeiropā datej ar 13. godusymtu. Aptyvai ap tū laiku krūgu tradiceja īguoja Livonejā, taipat kai pats „krūga” nūsaukums. Ar vuordu „krug” Zīmeļvuocejā i „krog” Zvīdrejā tymā laikā suoka apzeimēt sātu, kurā uzjemSkaiteit vaira »


text:
Juoņs Ryučāns »
Quo vadis, Kemp?: romans “Aizlauztais spaits”
Roksta autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Fraņča Kempa (1876–1952) atspīgelejums latgalīšu kulturā ir gona bleivs. 1963. g. trymdā teik izdūts Ontona Rupaiņa romans “Tauta gryb dzeivuot: latgaļu atmūdas romans”(puorizdūts 1991.g.), kurā vīns nu varūņu irSkaiteit vaira »
Interveja: Juoņs Ryučāns par dorbu pi gruomotys “Aizlauztais spaits”
Intervejis autore: Gunta Nagle Pārnejuo goda nūgalē sovu ceļu pi skaiteituoju suoce gruomota “Aizlauztais spaits”. Gruomotys autori ir filologe, Rēzeknis Tehnologeju Akademejis pasnīdzieja, žurnala “A12” žurnaliste Sandra Ūdre i rakstnīks, gids, volūdnīks, tulks – daudzpuseigaisSkaiteit vaira »
Izdūts romans par Fraņci Kempu
Izdūta Sandrys Ūdris i Juoņa Ryučāna gruomota “Aizlauztais spaits” – Fraņča Kempa dzeivis atspeidumi. Izcyluo latgalīša dzeivis atspīdynuojumi īcarāti kai veļtejums juo jubilejā Vaļsts Kulturkapitala Latgolys kulturys projekta “Fraņča Kempa 140 godu atceris pasuokumi“Skaiteit vaira »
Latgalīšu studentu nedeļa Daugovpilī
Studeju goda suokums, vysi aiznjemti, vysim nazkas doroms, vysi stresā, bet mes Daugovpilī pīdzeivuojom latgaliskys izklaidis 2 dīnu garumā. Laiks puorskrēja tik dreiži, bet sūpluok byušona ar īsaisteitajim ļaudim lykuos cīšyn ilga i sirdiSkaiteit vaira »
Naivisma literatura
Tievanānu pavasarī jaunūs autoru storpā roduos vaicuojums – kur publicētīs, kur dūt sovus tekstus, kai paruodeit pasauļam, ka roksti, i sajimt atpakaļ pasauļa atbaļsi? I eistyn, kur ta tys latgalīšu autors lai īt –Skaiteit vaira »
Saeimā atkluota latgalīšu gruomotu izstuode
Šudiņ, 26. aprelī, Latvejis Republikys Saeimys bibliotekā piec plenarsēdis tyka atkluota latgalīšu rokstu volūdā izdūtūs gruomotu izstuode, kur Saeimys deputati, darbinīki i gosti div dīnys var apsavērt i vacuos gruomotys nu drukys aizlīguma laikaSkaiteit vaira »


text:
Pārnejuo goda rudinī bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izsludynova lobūs stuostu konkursu bārnim i jaunīšim. Tymā reizī par rezultātu paziņuošonys laiku tyka izavēlēts 2010. goda suokums. Bet ni konkursa reikuotuoji, ni īsyuteitūs dorbu vierteituoji nabeja gaidejuši tik lelu atsauceibu. Leidz ar tū viertiešonys process īsavylka, bet nu ar pavasara atīšonu ari žūreja ir tykuse golā ar sovu nimoz i na vīglū pīnuokumu i ir atlasiejuse kruojuma koncepcejai pīmāruotuokūs dorbus. I tūs autori ir:
Aija Muktupāvela; Aivis Vaļulis; Alvis Lipšāns; Anda Abuže; Anna Brokāne; Arta Avena; Arta Dinsberga; Arvis Vanags; Dagnija Bramane; Ieva Lapiņa; Ilze Ļaksa-Timinska; Inga Kaļva; Ivo Koļčs; Jana Poplavska; Jānis Kļavinskis; Jānis Liepiņš; Jolanta Šmukste; Kaspars Vanags; Kitija Nulle; Kristīne Glušenko; Kristīne Zute; Laura Melne; Līva Štāle; Marta Pētersone; Maruta Krasnobaja; Santa Laurinoviča; Santa Sirmoviča; Sarmīte Gaidule; Sintija Silagaile; Vita Viļuma; Zaiga Lāce; Zane Plone; Zane Rubene; Zane Vaļule; Žanis Sargūns.
Atlaidit, ka nuocēt tik garai gaideit.
Paļdis, ka pīsadalejot!
Jius asat breineigi!


text:
Difference between revisions of "Kalns"
Revision as of 10:46, 5 July 2014
Surname: Kalns
Origin: Latvian
Meaning: Hill (also mountain, however Latvia does not have any feature that really qualifies as a mountain)
Old Spellings: Kaln
Cyrillic Spelling: KaлHc
Handwritten Cyrillic: To be added
Variations and Alternate Spellings: Kalna, Kalne
Related Surnames: Ābolkalns, Akmeņkalns, Apškalns, Augstkalnietis, Augstkalniņš, Auzkalns, Baltkalns, Bergs, Bērzkalns, Birzkalns, Briežkalns, Brīvkalns, Dambjakalns, Druvaskalns, Ezerkalns, Freibergs, Garkalns, Grantkalns, Jāņkalns, Jaunkalns, Kaļķukalns, Kalnamagone, Kalnapuķe, Kalnarājs, Kalnbērziņš, Kalnbērzs, Kalnbirze, Kalnenieks, Kalniņš, Kalnozoliņš, Kalnozols, Kalnriekstiņš, Kalnzemnieks, Kroņakalns, Kronbergs, Leiškalns, Lielkalns, Liepkalnietis, Liepkalns, Lindenbergs, Mālkalns, Mazkalns, Mazkalniņš, Mežkalniņš, Mierkalns, Muižkalns, Nokalns, Oškalns, Ozolkalns, Pakalnieks, Pakalns, Pēterkalns, Pilskalns, Priežukalns, Puķukalns, Ratkalns, Rozenbergs, Rožukalns, Sauleskalns, Smilškalns, Strautkalns, Uzkalns, Veckalniņš, Veckalns, Viduskalns, Vīnkalns, Zaļaiskalns, Zeltkalns, Zemeskalns, Zilkalns, Zvaigznekalns
Possible place name borrowing? Yes
Attested Locations: Bauska, Bērzaune, More, Pope, Rīga, Rucava, Tukums
Famous individuals with this surname: Unknown


text:
Goda arhivs: 2010 »
Adventa laiks kotrā sātā
Parosti jau soka, ka Gaideišonys laiks ir vaira puordūmu i guodu laiks, bet grybātūs saceit, ka ari laika atrasšonys laiks – itymā mienesī storp vysim speigulim, egleitem i duovonom raugam atrast vaira laika naSkaiteit vaira »
Tonis vuorda svātki
Paguojušā godā Vita izdūmuoja, ka 7. decembrī varātu nūsvinēt Tonis biroja vuorda svātkus i ,tai kai itei ideja ruodīs dyžan loba, tod ari itymā godā esi gaideits Latgolys Studentu centra Reigys biroja gosts! ByusSkaiteit vaira »
Latgalīts Krīvejis plašumūs
Pyrma nedelis jau trešū reizi LgSC Tonis birojā Reigā nūtyka stuostu serejis “Latgalīša pādi pasaulī” pasuocīņs i itymā reizē par sovim pādim Krīvejis plašumūs stuostieja Marita Papiņa i Valdemārs Stūris. Byudams geologs piec izgleiteibys,Skaiteit vaira »
Pīsaceišona iz apvīnuotū pasauļa latvīšu zynuotnīku i Letonikys kongresu
Kongresa laikā iecerēts organizēt sekciju „Latgales latviešu valoda un kultūra”. Tā ir lieliska iespēja pētījumus latgalistikā popularizēt letonikas pētniekiem un interesentiem. Līdz 2011.gada 15.janvārim – konferences pieteikumu iesūtīšana. Apvienotais pasaules latviešu zinātnieku III unSkaiteit vaira »
iz Latgolys školuotuoju konferencis
Sastdinē, 27.novembrī Rēzeknē nūtyka Latgolys školuotuoju konference. Oficialuo informaceja ite. Pasuokuma dalinīku vydā sūpluok školuotuojim beja ari žurnalisti, zynuotnīki, politiki, īriedni, studenti (nu tim 6 LgSC bīdri) i cyti interesenti. Ir aizdūmys, ka naškoluotuojuSkaiteit vaira »
Treis kruosys
Saīt rakstēt itū blogu, kod vyss šums piec vaļsts svātku sviniešonys 4 dīnu garumā ir rimīs i proguose jau nedele. Moš i labi. Varom apsavērt iz tīm vysim pīdzeivuojumim, kas bejs tymuos jau pīminātajuosSkaiteit vaira »
Latgalīši i globalizaceja
25.novembrī Daugovpilī studenti tykuos ar eipašū gostu – ailinīku Juoni Ryučānu. Pasuokuma tema vysnūtaļ nūpītna – globalizacejis bubuļs i latgalīši, kuri molti godu symtim iļgi i ari niule daudzi davušīs iz cytom zemem. KaiSkaiteit vaira »
Literarais kabare i latgalīšu kuozys Andrejdīnā
Rēzeknē byus literarais kabare i latgalīšu kuozys Andrejdīnā. 30.novembrī Rēzeknis piļsātys kulturys nomā, Bruoļu Skryndu 3, Mozajā zālē 18.00 vokora nūtiks Rēzeknis Augstškolys (RA) tradicionalais Andrejdīnu pasuokums ar literarū kabare i tradiceju izdzeivuojumu latgalīšuSkaiteit vaira »
Latgola.LV konkursa rezultati
Sadarbeibā ar Latvejis Nacionalū teatri Latgolys Studentu centrs pīduovuoja Tev īspieju īt apsavērt (ka vēļ naesi paspiejs) izruodi “Latgola.LV” jau decembrī. Vīneigais, kas beja juopadora – pareizi juoatbiļd iz vaicuojumim i juobyut vīnam nuSkaiteit vaira »
Par vaļsti i latgalīšim
Vasali! Sajiemu viestuli nu LR Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis par dorba grupys izveidi, kam da 20. decembra juoizstruodoj prīšklykumus i juoīsnīdz izglītības un zinātnes ministra parakstītu informāciju Ministru prezidentam par veicamajiem pasākumiem latgaliešu rakstuSkaiteit vaira »
Latvija – Latgola: Es asu Tu – Tu esi Es
Ir laiks, kod ļauds jiut Vaļsts svātku nūskaņuos i pat sabīdriskais transports izrūtuos ar sorkon-bolt-sorkonajim karūdzenim, i Daugovpilī jau aiz laika sadagtys Zīmyssvātkim atbylstūšys gaismu virtenis pi 18.novembra īlys laternom… 16. oktobrī „Latgolys StudentuSkaiteit vaira »
Latgalīša pādi Krīvejis plašumūs
Juņa suokumā “Latgolys Studentu centrs” Reigā atkluoja jaunu tematiskūs pasuocīņu sereju – sarunys ar latgalīšu pasauļa apceļuotuojim “Latgalīša pādi pasaulī”. Pyrmajā tematiskajā vokorā par sovu pīredzi dzeivojūt uorpus Latvejis pasadaleja divi fizmati i LgSCSkaiteit vaira »
Skaneigi par Viļānim i Varakļānim
9. novembra vokorā bufete-skaiteitova „Pie Humberta” kliva par sovpateigu geografejis stuņdis nūrisis vītu ar golvonū stuņdis temu – Muzykaluo geografeja: Viļāni i Varakļāni. Tys deļ tuo, ka Latgolys Studentu centrs ar itū vokoru aizsuokaSkaiteit vaira »
Vosoruošonai
Pyrma daudzim godim, kod vēļ nabeja nikaidu oficialu statusu Latgolys Studentu centra jaunīši reikuoja vosorys kursus školuotuojim “Vosoruošona”, kuru laikā vysi dūmuoja, runuoja i raksteja latgaliski Ingars Gusāns i Līga Rundāne sarakstieja dzīsmi “Vosoruošonai”,Skaiteit vaira »


text:
Roksta autors: Edgars Pastars, konstitucionalūs tīseibu jurists*
Pādejūs mienešu laikā bīži skaitomys i dzierdomys diskusejis par „Latgolys karūgu” – zylu ar boltu sveitru ci zylu ar boltu sveitru i vydā attāluotu gierbūni ar Pūļu Inflantejis vojevodistis simboliku – greifu ar zūbynu i krūni.
Itū diskuseju turpynojūt, grybu izsaceit dažys sovys jurista puordūmys, kas bolstās iz munom dorba gaitom, kuruos bīži viņ saguojs sasaskart ar simbolikys vaicuojumim, tymā storpā, veidojūt lykuma reguliejumu itymā jūmā. Skaitūt diskusejis par itū vaicuojumu, teik izvierzeits naargumentāts apgolvuojums, nu kura es aicynuotu atsaturēt, prūti, Reigys kungi pret Latgolu. Vaļsts i regionu simbolus naroda pošdarbnīki ci šaurs personu lūks, ari zynuotnīki tū vīni poši navar i nadreikst dareit. Ir vajadzeiga vairuoku grupu mejīdarbeiba, kurys nav bejs. Pat ka ir uzkuopts vysaugstuokajā kūkā, nikod nav par vālu atsasaukt draudzeigam aicynuojumam nu tuo nūkuopt i rast kompromisu.
Es aizstuovu uzskotu pausšonys breiveibu, ari veidojūt sovus karūgus, logotipus i pat gierbūņus, nu īvārojūt dažus byutiskus nūsacejumus. Pyrmkuort, ka tū dora privatpersonys sovom vajadzeibom ci vaļstiskā leiminī plašuokam personu lūkam. Ūtrkuort, ka tys styprynoj vaļstiskumu. Treškuort, ka tys īsader Latvejis simbolikys tradicejuos. Piec munim dzili subjektivim īskotim, „Latgolys karūgs” naatbylst nivīnam nu izvierzeitajim nūsacejumim.
Maņ kai nu Latgolys nuokušam itys karūgs naizraisa nikaidys pozitivys emocejis, deļtuo ka maņ pīteik ar vīnu karūgu – Latvejis vaļsts karūgu. Myusu dīnu geopolitiskajā situacejā ir beistamai atteisteit simbolus, kuri varātu kolpuot vaļstiskuma graušonai, it eipaši, ka itūs simbolus suoc izmontuot vaļsts ci pošvaļdeibu īstuodis. I itys ir satraucūšuokais „Latgolys karūga” sakarā.
Imants Lancmanis interneta žurnalam Satori sovulaik nūruodeja, ka piec Latvejis naatkareibys izceineišonys gierbūņūs pamatā atsasaceja nu krūnim, tys ir, elementa, kas radzams Latgolys karūgā. Cyts atzeits heraldikys specialists Armands Vijups rokstā delfi.lv atziņs, ka tik namaineitā veidā (tryukstūt tikai dažom detaļom) gierbūņs roda puoruok spieceigys asociacejis, ka Latgola jūprūjom ir kaidys cytys vaļsts (ni Latvejis) sastuovdaļa.
Runojūt par Latvejis vaļsts gierbūni, kas ir kompromiss storp politiku, viesturi i heraldikys praseibom, Latvejis Satversmis sapuļcis Heraldikys apakškomisejis vadeituojs Marģers Skujenieks atzyna, ka heraldiskī zvāri nūruoda iz tū, ka Latvejis teritorejis sastuovdalis jau agruok beja atzeiti vaļstiski veiduojumi i ir naatjamama Eiropys kulturys, viesturis daļa. Pi tam lauva i greifs teik plošai izmontuoti daudzuos Eiropys vaļstīs. Latvejā tūs naizavēlēja lītuot viesturiski namaineitā veidā.
Latvejis gierbūņa sastuovdaļa ir ar zūbynu bruņuots sudroba greifs – viesturiskais Puordaugovys hercogistis gierbūņs. Tūmār 1930. godā apstyprynuotais i 2012. godā otkon lykumā nūstyprynuotais Latgolys gierbūņs nav pat taids, kaids senlaikūs bejs, prūti, Latgolai greifs tyka attāluots preteji vārsts, izaraugūt ari zylū lauku, kas pīstuovātu Latgolai kai zylūs azaru zemei. Kai truopeigi atziņs Armands Vijups rokstā delfi.lv, pret itū rysynuojumu 3. Saeimā naībylda ari tymā puorstuovātī Latgolys parteju i politiskūs apvīneibu deputati.
Ka karūgā ci kaidā cytā objektā teik lītuots gierbūņs (sevkura organizāta zeime, kas attāluota vairūgā), tys pakļaunams lykuma reguliejumam. Atbylstūši Latvejis Administrativūs puorkuopumu kodeksa 204.15 panta pyrmajai daļai Vaļsts policeja pīmāroj sūdu vaļsts ci pošvaļdeibys īstuodis vadeituojam leidz 70 euro par gierbūņu registrā naregistrāta gierbūņa lītuošonu, naatkareigi nu tuo, voi gierbūņs izmontuots karūgā ci kai cytaiž teik lītuots. Tys, prūtams, naatsatīc iz privatpersonom.
Itys ir taišni taids gadīņs, partū ka „Latgolys karūgā” lītuotais Pūļu Inflantejis vojevodistis gierbūņs, kas attāluots karūgā, nav i pat navarātu tikt registrāts gierbūņu registrā, deļtuo ka naatbylst viesturiskom Latvejis heraldikys tradicejom. Turkluot izmaiņom juridiskajā statusā sekoj izmainis gierbūnī, kas „Latgolys karūgā” napasaruoda ci – taišni ūtraižuok – pasaruoda tys, ka Latgola jūprūjom ir Pūlejis sastuovdaļa. Juojam vārā, ka simboli runoj poši par sevi i ītekmej cylvāku pruotus, pat myusim pošim tū nanūjaušūt. Es nūteikti nagrybātu, ka itei viests tyktu izmontuota muoksleiga seperatisma kultiviešonai. Kaids var vaicuot – ka var pūļu laika simboliku, deļkam navar krīvu laika?
Ka teišom Latgolys ļauds gryb sev karūgu, tod par tū ir juobyut plašai diskusejai. Latvejā nav karūgu politikys uorpus Latvejis vaļsts karūga i dažu instituceju karūgim. Tī pateišom nikur nav juoapstyprynoj, izjamūt gadīņus, kod sevkurs tymūs lītuoj atributiku ar vaļsts gierbūni ci vaļsts ci pošvaļdeibu īstuode lītoj kaidu gierbūni. Ari itūšaļt „Latgolys karūgu” var lītuot bez gierbūņa tymā, ci dreikst lītuot gierbūni, kaids nu 1930. goda ir ar lykumu apstyprynuotais Latgolys gierbūņs bez krūnim i reinkarnacejis pīgaršys. Interesanti, ka Latgolys planavuošonys regions ari tū saprota i lyudze Vaļsts prezidentam Andrim Bērziņam atļaut lītuot ar lykumu apstyprynuotū Latgolys gierbūni, kū Vaļsts prezidents 2013. goda 27. martā ari izdareja, izdūdūt attīceigu reikuojumu. Kas tod ir mainejīs?
„Latgolys karūgam” ir pasaruodejušs ari nakrītni uzbrucieji, kas tū izmontoj Ukrainys nūtykumu puornesšonai iz Latveju. Ka itymā karūgā byutu lītuots ar lykumu apstyprynuotais gierbūņs, tod tam byutu ari aizsardzeiba ar vysu lykuma bordzeibu, partū ka itys gierbūņs pīleidzynuots vaļsts simbolam, nu Pūļu Inflantejis vojevodistis gierbūņs, prūtams, nateik aizsorguots ar publiskūs tīseibu lykuma spāku.
__________
* Itys ir autora personiskais vīdūklis, kas nav saistoms ni ar bejušū, ni asūšū dorba devieju. Autors bejs Vaļsts prezidenta i Saeimys Juridiskuo biroja juridiskais padūmnīks, struoduojs Satversmis tīsā, nu itūšaļt ir vaļsts kontrolīris padūmnīks juridiskajūs vaicuojumūs. Roksta autors ir vairuoku publikaceju i gruomotu publiskajuos tīseibuos autors i leidzautors.


text:
Intervejis autore: Ligija Purinaša
Ar Raibū aba Oskaru Orlovu sasateikom vosorys beiguos. Ik pa šaļtei intervejis laikā zam auss aizabļaun mašinys signalizaceja. I jei, taipat kai Oskara teišums i atkluoteiba, aizžmīdz dzierdis kanalus. Varbyut deļtuo, ka maņ bejuši sovi prīkšstoti i stereotipi par dažaidom Raibuo aktivitatem i, nanūlīgšu, ari par jū pošu. Varbyut deļtuo, ka prīkšstoti, kai ari vysys cytys sistemys, ik pa šaļtei ir juosalauž. Tok Raibajam tys saīt. Sasarunojam par tekstu i “filozofiskūs kartinku” atīšonu i nūīšonu, drupeit par “Kapļim” i tom lītom, kas jam itamā sovys dzeivis šaļtī ruodīs svareigys.
Vosorā atsagrīzi nu Pūlejis. Kū lobu esi sadarejs i pa Pūleju, i pa vosoru?
Pūlejā es atsapyušu i sasajutu kai cylvāks. Es ari tī pasavuicieju magistra studejuos i pīsadaleju profesoris Kateržynys Klessys projektā “Timing patterns variability in Latgalian read speech”. Jei naseņ ar itū projektu pīsadaleja konfereņcē Norvegejā i dīzgon labi aizstuovēja. Par projekta pilotvolūdu tyka pajimta latgalīšu volūda, i es beju gon konsultants, gon paleigs. Itys projekts ir myusu treis autoru – muns, Kateržynys Klessys i Nikolys Nau – kūpdorbs. Atsagrīžu Latvejā, i pagaidom atsapyušu pa Drycanim. Dzeivoju kačinis Almys ustobā (smejās).
Tu esi cīši daudzpuseiga personeiba – roksti, muzicej, zeimoj, ir ari kina “Maršruts 6486”. Vēļ ari studej. Kai tev tys vyss tai organiski saīt?
Nu šaļtim i nasaīt. Ir lītys, kurys gribīs izdareit, pīmāram, ar kinu “Maršruts 6486” gribējuos paraudzeit, kai saīs. Vyspuor beja tai, ka es gribieju sataiseit dokumentalū kinu, savuoču dorba grupu, i puišim ari īpasatyka. Mes niule itū viertejam ar cytom acim. Zāni vēļ gryb koč kū vaira itamā lauceņā dareit. Nu, kai tys īs, redzēs. Pagaidom idejis ir, bet koč kur vajag dabuot tehniskū apreikojumu.
Ilustracejis atīt baigi interesanti – voi nu suokumā ir teksts, voi ari nu suokuma atīt biļde. Leluokūtīs pyrmais atīt teksts. Tod es pīdūmoju i pīmekeju attīceigū biļdi. Kai maņ vīns draugs pasaceja – tuos ir filozofiskuos karikaturys, i es slīcūs jam pīkrist. Es gon naasu vīneigais, kas roda taidys ilustracejis. Vysvairuok asu īsatekmiejs nu vīna Sanktpīterburgys muokslinīka, kuru maņ sovulaik īsaceja Valentins Lukaševičs. Tys ir Gavrils Ļubins, i jam ir izguojs kruojums «CBиHeц и BaTa», kas ir juo popularuokais dorbs. Vyspuor G. Ļubnins ir multirodūšs cylvāks – jis na viņ roksta i zeimoj, bet ari spielej underground grupuos. Ka tai gūdeigai, to es vyspuor gribieju pīsavērst komiksim, bet paļdis Vaļukam, ka jis maņ īsaceja itaidu stilu. Karikaturys voi “filozofiskuos kartinkys”, kai es asu juos nūsaucs, nasarūn bīži, bet jom ari it kai navajadzātu rastīs tik bīži kai parostom biļdem. Maņ juos pateik, nui.
Kaidūs breižūs juos da tevis atīt?
Ot, tu ej, i koč kas īsadur pruotā, pīmāram, truopeigs citats, i dūmoj, varbyut podītu kluotyn kaida biļdeite.
Cylvāks jau taids ir, ka pīraksteitu tekstu cytaiž uztver, a, ka tu esi koč kū pīzeimuojs kluotyn, to jau juodūmoj, deļkam tī tai, a deļkam itai. Munim draugim muokslinīkim pateik kartinka, kurā klaunam prosa pastuosteit jūku i jis atbiļd: “Vajadzēs smaideit bez zūbu!”
Tī ir lobs i dziļdūmeigs teksts – ka tu esi muokslinīks voi muzikants i tu atbrauc iz draugu tuseņu, tod bīži kaids prosa, kab sadzīduotu voi pastuosteitu kaidu jūku. Maņ tys nazkai aizagrīze, i deļtam izzeimuoju taidu kartinku. Cyta storpā, dažys var apsavērt munā Facebook lopā.
Saīt, ka tev reizem ir gryuts byut izklaidietuojam.
Saīt. Nu, es nikod naasu tīcīs piec tuo.
Deļkuo cylvāki tevi tai uztver?
Tys varbyut ir atkareigs nu tuo, kai cylvāki tevi uztver vysupyrma. Prūtams, vodūt pasuokumu, maņ gribīs pasaceit kaidu jūku, cytaiž kasdīnā jau pīteik vysaidu klopotu taipat. Bet es nazynu, deļkam mani uztver kai izklaidietuoju. Ka cylvāki dūmoj, ka es asu jūkdars, tod teišom var smaideit bez zūbu (smejās).
Maņ ruodīs, ka tys suocēs ar pastuosteņu “Dzeive ar munu babu”, kas ari izlyka birku. Gruomotys “Pyrma syltī” teksti beja raksteiti tai, lai jūs varātu publiski mudri nūskaiteit. Daudz godu atpakaļ beju Prozys skaitejumūs, kur īvāruoju īpatneju teņdenci – ka nūskaiti fragmentu nu sova gora dorba, to nivīns nikuo nasaprūt, bet – ka mozu pastuostu, tod vyss ir skaidrs.
Tys ir interesanti, ar kū tu palīc cylvākim pruotā. Mums ar Gunti Rasimu i Arni Slobožaņinu ir jūks – tev jau nikas vaira nav juodora, kai viņ juodzīd taidys dzīsmeitis kai “Pyparmātru čajs ar madu” voi “Kur gaismeņa”, voi “Mozuo” voi ari juoskaita stuosteņš “… nu tys.. par babu”.
Skaitūt tovu stuostu kruojumu “Pyrma syltī” i saleidzynojūt ar ūtrū “Zalta tesmini”, maņ ir rodīs prīkšstots, ka “Syltajūs” ironejis beja vaira. Tai varātu byut?
Ironejis varbyut, bet “Zalta tesmiņūs” ir vaira taidu lītu, kas ir spieceiguokys par ironeju: sarkasms, cinisms i nihilisms. Vyss tys atīt leidza ar dzeivis pīredzi. Es ironeju i sarkasmu izmontoju deļtam, ka lobuok jau drusku pasasmīt par dzeivi, nakai rauduot par jū.
Saīt, ka ironeja tev paleidz dzeivuot vīgļuok.
Es dūmoju, ka tai. Kas ta byutu, ka mes vysu laiku rauduotu? Ir jau cylvāki, kas raud, prūtams, vysu laiku, jim vyss švakai. Bet, ka tu pasasmej par dzeivi, tod jei pasasmej par tevi, i tod tu vari pasasmīt par sevi. Kotrs cylvāks reagej cytaiž iz dzeivis negācejom voi vyspuor iz dzeivis nūtikšonom. Ka nareagātu, tod jis byutu bezjiuteigs cylvāks, ameba koč kaida. Prūtams, ka vysi pīraksteitī teksti ir munys dzeivis atspīgeļuojums.
Maņ ir rodīs prīkšstots, ka tu esi cīši komunikabls cylvāks. Voi tys tev vysod saīt tik vīglai, kai izaver nu molys?
Atkareibā nu situacejis. Nui, komunicēt nav problemu, bet, ka tu dori koč kū puori sovai grybai voi vareibai, tod tys na vysod ir veiksmeigs variants. Beiguos voi nu tu pats jiutīs švaki, voi tys pasuokums ir na vysai lobs. Ir cylvāki, kas dūmoj, ka jī zyna vysu pasauli, i ar taidim gryuši sasadorbuot. Voi sabīdreibā jī poši sev ir izlykuši “bajāru zeimūlu” (aut.pīz. – ar vuordu bajārs dūmuots cylvāks, kas ir augstuos dūmuos par sevi). Maņ šaļtim vajag byut taidam ekstravertam, maņ vajag sevi izlikt.
Eistineibā maņ tagad cīši paleidz “Kapļi”, kas lelai daļai cylvāku pateik, a vēļ leluokai daļai napateik. “Kapļi” ir patīseibys prometeji, kas daudzim līk justīs naārtai. Bet maņ kotrs koncerts prosa sasagataveišonu, morālū nūbrīsšonu, partū ka mes jau asam comedy band i ļauds koč kai koncertūs ir juopavalk sev leidza. Maņ vajag taidu emocionalū izluodi. Tys tok ir lobuok, nakai ap pušnaktim staiguot ar nazeiti kabatā pi stacejis (smejās).
Koncertūs lela daļa gulstuos iz manis – es asu frontalais cylvāks. Ir lela nūzeime tam, voi tu variesi paraut i aizraut ļauds voi nā. Koncerts Rēzeknis nūvoda dīnuos julī, maņ ruodīs, beja lobuokais myusu pastuoviešonys viesturē. Es koncertā beju tai sevi izlics, ka piec tam 45 minotys nikuo nadareju – vīnkuorši siedieju, dzieru iudini i lieju sev iz golvys. “Kapļi” maņ paleidz, es taids kai trauceņš – maņ energeja sasakruoj i es varu eksplodēt. I otkon varu dzeivuot.
Vīnā filozofiskā i psihologiskā rokstā puorskaiteju, ka Maikls Džeksons beja introverts, bet dzeive jam daspīde byut ekstravertam. I tod es suoču par sevi dūmuot – mož ar mani ir taipat.
Kaidu laiku atpakaļ beja diskusejis par tova pseidonima atbiļsmi latgalīšu rokstu volūdys normom (“Raibīs” vītā korekti byutu bejs “Raibais”), i nu tuo es sacynoju, ka tu esi taids kuorteigs dumpinīks, kam pateik izīt uorpus rūbežim. Tai ir?
Nui, manī ir dumpinīka gors! Nu, ka mes raksteitu pareizi – “Raibais”, tod pseidonims palyktu čiulisks. Ka mes rokstom izlūksnē, tai, kai mes runojam, – “Raibīs”–, tod skaidra dzela, ka tys nav korekti. Es nikod naasu sacejs “Raibais”, i es ari naasu nikur dzierdiejs, ka tai sacātu. Prūtams, literari pareizi byutu “Raibais”, “mozais”. Maņ “Raibīs” ir pseidonims, i es jū varu atveiduot taidu, kaidu grybu. Kod pajiemu sev pseidonimu, to vysmozuok beju aizadūmuojs, kai tys byus pareizi (smejās). Runojūt par latgalīšu ortografeju, dūmoju, ka kotram sevi cīnūšam latgalīšam byutu jei juoapsaver, lai koč vuordu “zeme” var pīraksteit bez klaidu.
Kaidys attīceibys tev ir ar sunim, i kur pagaisa tova pseidonima ūtruo daļa “Suņs”?
Maņ suni pateik. Kači ari ir normali, bet suni maņ pateik vaira. Runojūt par pseidonimu. Nūmyra Suņs deļtam, ka jis navar myužeigi dzeivuot. Muzykys grupai Florence and Machine ir dzīsme “Dogs days are over now”, ot, i tai ari Suņam.
Cik lela nūzeime tovā dzeivē ir autoritatem?
Dzeivis laikā pasaruoda autoritatis, na tik lelā mārā taidys, kurom sekuot, bet dažu cylvāku, konkretuok rakstnīku, biografejis, kurys gribīs puorskaiteit. Juojam vārā, ka literaturys ziņā na vysod juovalk vīnaideibys zeime biografejai ar literarū tekstu. Bet tū cylvāki dīvamžāļ dora. Mani ir ītekmiejušys taidys personeibys kai Čārlzs Bukovskis, Džims Morisons, Kventins Tarantino … Ui, te varātu daudz saukt, eipaši, ka īleinam kino jūmā. Īspaidu ir atstuojuši dzeivis uzskoti, kas pamonami jūs daiļradē. Autoritatis cylvāks atlosa, bolstūtīs iz uzskotim, kas obim ir leidzeigi. Niu es skaitu vasalys treis gruomotys: Klarisys Pinkolys Estesys gruomotu “Sievietes, kas skrien ar vilkiem”, Čārlza Bukovska romanu “Post Office”, trešuo ir par poguonismu Latvejā. Es nikod tai naasu skaitiejs vīnu gruomotu nu vuoka da vuoka, partū ka vīna drusku apneik i gribīs cytu.
Pyrma pusgoda izguojuse tova gruomota „“Zalta tesmini”. Sovulaik saceji, ka jiutīs iztukšuots. Kai ir niu?
Mes ar Juoni Jonevu par itū runuojom, i jis citēja Deividu Linču, kas ir sacejs, ka tei ir taida kai piecdzemdeibu sajiuta – tev koč kas ir bejs, i tev vairs tuo nav. Gribīs, lai koč kas byutu, bet tu saprūti, ka tys tai navar byut. Tys ir aizguojs, i “Zalta tesmini” niu ari ir aizguojuši tautuos. Es naīspryngstu pi raksteišonys, deļtuo ka emocejom ir juosasakruoj, lai es varātu kū jaunu saraksteit. Varbyut nuokūtnē kaida proza byus, a, ka gūdeigai, to prozu tagad nagrybu. Es jū aizmierstu – kai pīrokstu, tai napuorskaitu. Dūmoju – varbyut apkūpuot dzejūļus i pasavērt, voi tī saīs kruojumam.
Kai itai ir saguojs, ka tu vaira esi prozys, na dzejis lauceņā?
Proza maņ lobuok pateik. Pyrmais munu tekstu izvārtātuojs, Osvalds Kravaļs (aut. pīz. – latgalīšu dzejnīks, publicists i literaturys kritikis) reiz pasaceja, ka maņ lobuok vajadzātu pīsavierst prozai. Dzeja ir taida – ka jei īt, to jei atīt. Es asu poškritisks cylvāks – maņ jei koč kur ir, bet tod es jū puorlosu, izdziešu. Proza ļaun apkūpuot ci papyldynuot pīraksteituos frazis, teikumus, kab izvylktu teikumus garuokus voi veiktu sižeta transformacejis, vajadzeigs laiks. Dzeja deļ manis ir napīradynuota – atīt kai styrnys, pasabaroj i nūīt atpakaļ iz mežu. Proza ir smoguoks dorbs, i es tū cīši labi sajutu, kod beju Venstpiļs rakstnīku sātā (aut. pīz. – Storptautiskuo rakstnīku i tulkuotuoju sāta Ventspilī). Draugi prosa: “Kai tu vari tī mienesi dzeivuot i dareitīs?” Es soku, ka esi morali i gareigi nūbrīds: esi atrads vītu, esi gaidejs ryndā pusūtru voi divus godus, tu esi nūbraucs iz tīni, tev nikas cyts nav juodora, tev ir stipendeja, lai tu varātu nūīt iz tiergu i atpakaļ, tev ari ir juoroksta. Tys ir pīnuokums pošam pret sevi i skaiteituojim, tev tys vīnkuorši ir juodora – juoroda teksti.
Par kū obeju tovu stuostu kruojumu nūsaukumi ir saisteiti ar iedīni?
Lai jī garšuotu lobuok! Kas tev – tesmini ir puortikys produkts?! (smejās) Nu, gon jau dasuos ir.
Kruojumam “Pyrma syltī” suokūtneji beja dūmuots cyts nūsaukums, bet saprotu, ka tys ir baigi nūvolkuots. Es nazynu, kai tī nūsakumi atīt. Bet es nūteikti nagribieju likt, pīmāram, “Rāznys ryugtuos suopis” voi “Muokūņkolna septeituos jumprovys padebeši”. Es gribieju koč kū originalu.
Varbyut tu raugi pabaruot sovu skaiteituoju?
Nav muni teksti ni lobuokī, ni švakuokī. Es tai ceru vysmoz. Nu poša cylvāka ir atkareigs – skaiteis voi nā. Baigi feini beja ar “Zalta tesminim”, dažys babys jau izbanuoja gruomotu iz reizis – atroda stuostu “Slapkaveiba Aglyunā”, i juos principiali gruomotu napierk ituo stuosta deļ. Ir cytys babys, kas izlosa beidzamū i pasoka: “O, kaids lobs detektivs!” Kotram cylvākam ir sova patīseiba, deļtam ka tu navari zynuot, kas jam dvieselē ir. “Pyrma syltī”, kai saceja Leiga Seiksta, ir pastuostu gruomota. Tu jū vari izmontuot, kab tostus voi uzrunys skaiteit, izviļkt kotru pastuostu garumā. Bet “Zalta tesmini” – nazynu, voi ir ādami. Cyta storpā, “Zalta tesmiņu” nūsaukumu es beju pajiems nu DJ Guntix dzīsmis “KUK-KUK-KULTŪRISTS”, kurā beja loba, šmuka rindeņa – “Zalta tesmini izraksteitim golim”.
Kaida raksteišonai ir motivaceja, jamūt vārā, ka latgaliski skaitūšuo auditoreja ir moza?
Nasaruoda, ka auditoreja ir moza, partū ka Ilze Sperga sovam stuostu kruojumam “Dzeiveiba” jau ir izdavuse ūtrū metīni. “Pyrma syltī” ir izpierkti, koč i gruomota beja 800 eksemplarūs, tīsa gon nu tim daudzi eksemplari beja paradzāti ari prezentacejom i personeigom duovonom. Muna puorlīceiba ir taida, ka lobuok paduovynuot tū gruomotu cylvākam, kas jū skaiteis, nakai tam, kas pasaceis paļdis, i gruomota dzeļtēs sekcejā. Tai ari “Zalta tesmini” niu pamozom īt. Runojūt par motivaceju, kotram rakstnīkam gribīs koč kū pasaceit cytim. Ka tev ir atbaļsteituoji i ka tev prosa radeit kū jaunu, tod tev ir juoroda. I klišejiski – kam ir pīprasejums, tam ir nūīts. Bet, prūtams, ar gruomotu i muzykys raksteišonu naudu sev nasapeļneisi, tys ir hobejs. Cyti nūbrauc zvejuot, a es mokšerēt namuoku, tuo vītā koč kū izrokstu.
Bet, ka mes runojam vyspuoreigi, prūtams, latgalīšu literaturu skaita moz. Tei ir specifiskuoka i napareizuoka nakai latvīšu literarajā volūdā saraksteitī teksti. Asu sacejs, ka latgalīšu kultura vyspuor ir underground kultura. Juobyut sovom specialom interesem, lai tu par tū īinteresātūs.
Mani eipaša laimeibys sajiuta puorjam, kod radzu cylvāku skaitam gruomotu, voi tys byutu parkā voi sabīdriskajā transportā. Skaiteit i dūmuot deļ cylvāka ir sarežgeiti, it seviški momentinformacejis laikmetā, kur maksimalais, pi kuo asom dajiukuši, ir twitter īroksti.
Tu saceri ari “Kapļu” tekstus. Kai jī pi tevis atīt?
“Kapļūs” izmontojam sociali aktualuos temys, i ir cylvāki, kam juos ir svaigys, interesantys. Pīmāram, “Emigranta polka” voi “Drycanu mopedistu banda” ir par realim nūtikumim 10 godus atpakaļ, par kurim nivīns vaira nagryb runuot. Voi “Goreiguo komercdarbeiba”, kas, cyta storpā, ir Arņa Slobožanina teksts, tai ka vysys pretenzejis pi juo (smejās). Tai mes koč kai dzīsmis ar Arni rodom – rūnūtīs idejai, mes jū apspielejam, piec tam sarokstom tekstu. Dreiž mums byus dzīsme “Valereja Seile” – pyrmuo verseja pazuda, niu es puortaiseju pa sovam
Kas tev itūšaļt dzeivē ir svareigs?
Paļdis Dīvam, ar veseleibu vyss kuorteibā. Es niu grybu atrast dorbu i moš piec puora godu pamaineit profeseju, partū ka ar humanitarū izgleiteibu nikuo nanūpeļneisi (smīkli), a par teleponu ari juomoksoj. Dorba mekliejumi itūšaļt ir svareiguokī, ir ari rodūšuos idejis, bet ari tom vajag materialu atbolstu. Atrast dorbu voi emigrēt – taids ir muns hamletiskais vaicojums niule, partū ka Latgolā es asu izbanuotais.
Maņ pruotā īīt “Emigranta polka”…
Tei ir myusu dīnu ryugtuo patīseiba sevkurā saimē.
Kas, tovupruot, byutu juodora, kab cylvāki Latgolā vaira dareitu, uzajimtu, a na čeikstātu, ka nikuo navar i deļtuo nikuo nadora?
Tys ir atkareigs ari nu cylvāka poša, kū jis gryb – voi jis ir pīrads gaideit koč kū nu vaļsts, voi tei jau ir tai saucamuo “pabolstu” paaudze, voi ari jis grib koč kū dareit. A ka tu gribi koč kū dareit, tod ari juodora. Bet šaļtim juosariekinoj ar myusu fantastiskū birokratiskū sistemu – ka varbyut tys nabyus cik vīgli. Šaļtim dažys kaujis byus juoizceinej vīnam pošam. Sevkuram juosaprūt sovs pīlītuojums dzeivē. Kai munys dokumentaluos kinys varūns Aldis nu Nagļu puorstuosteja sova dzeda saceitū: “Lobuok jau ir dareit, nakai nadareit.” Partū ka nadareit vysod ir vīgļuok. Prūtams, ir juorauga dareit, a, ka nadareisi, to saplesneisi iz vītys. Ir juodūmoj par tū, kai atteisteit itū regionu. Varbyut byutu juoapsver ideja par marihuanys legaliziešonu, partū ka taiduos Eiropys vaļstīs kai Austreja voi Čeheja zuoleite ir dekriminalizāta. Ari Igaunejā konkrets gramu skaits personiskai lītuošonai ir atļauts. Byusim realisti – nivīns nikod ite koč kaidu ražuošonu augstā leiminī naatteisteis, partū ka ite ir buferzona nu myusu leluo kaimiņa. Nivīns nikod nataiseis jaunu cukrafabriku. Turisms mums ir, kulinarais montojums ari ir papylnam – kotrā dzeraunē, kotrā nūvodā izbaruos i izdzirdeis, šmakovcenis īlīs. Redzi, cik Latgolā pi mums šmuki!
Izbanuot – nu angļu volūdys darbeibys vuorda “to ban”, kas nūzeimoj ‘līgt pīeju’


text:
33 vārti Halimons Jurijs (DFA)
16 vārti Raščevskis Ričards (DFA), Silagailis Guntars (Rēzeknes FA)
15 vārti Borisovs Dmitrijs (Rēzeknes FA)
14 vārti Sveķis Klāvs (Madona FK), Rogozins Andrejs (Rēzeknes FA)
13 vārti Liņģis Aigars (Ošukalns)
12 vārti Macuks Aleksandrs (DFA), Gospodarjovs Aleksandrs (Ošukalns)
11 vārti Radevičs Jans (DFA), Kozlovskis Artjoms (TFK Salaspils)
10 vārti Potlovs Maksims, Zeps Oskars (Ošukalns), Andersons Mārtiņš (PB Line), Silovs Dmitrijs (Rēzeknes FA)
9 vārti Sitiks Andrejs (Madona FK)
8 vārti Eglītis Arturs (FK Limbaži), Stirāns Kārlis (PB Line), Karačkovs Arvis (Rēzeknes FA), Panfilovs Aleksejs, Sadovņikovs Jevgēnijs (TFK Salaspils)
7 vārti Volkovs Vladimirs (DFA)
6 vārti Bārbalis Alberts (PB Line), Ahmetovs Ruslans, Siņakovs Makars (TFK Salaspils)
5 vārti Skotelis Reinis (FK Limbaži), Grinfelds Mārtiņš (PB Line), Galajs Armands, Ivenkovs Pēteris, Staško Artjoms (Rēzeknes FA)
4 vārti Ielejs Toms, Zukurs Kaspars (Madona FK), Simonovs Jevgēnijs, Tarasovs Pāvels (Ošukalns), Naļivaiko Artjoms, Vecvagars Toms (PB Line), Guļenko Konstantins, Kondratjevs Andrejs (TFK Salaspils)
3 vārti Catlakšs Aigars, Kozlov Dmitry, Koļcovs Pāvels (DFA), Bērziņš Audris, Makars Elvijs (FK Limbaži), Kaulačs Mārtiņš (Madona FK), Vonogs Dmitrijs (Ošukalns), Daugulis Jānis (PB Line), Sprukts Žanis (Rēzeknes FA), Breidaks Vladislavs, Kuprijanovs Vadims (TFK Salaspils)
2 vārti Dobratuļins Ņikita, Ostrovskis Pāvels (DFA), Bārbalis Rauls, Isakovs Edgars (FK Limbaži), Melnis Rihards (Madona FK), Abašins Aleksandrs (Ošukalns), Blumbahs Sandis, Klibus Jānis, Strazdiņš Toms (PB Line), Vjalkins Edgars (Rēzeknes FA), Kučers Deniss, Loginovs Artjoms (TFK Salaspils)
1 vārti Ciršs Māris, Dmitrijevs Andrejs, Ivanovs Deniss (DFA), Kalnozols Ojārs, Kreišmanis Ritvars, Kārkliņš Andis, Kīns Mārtiņš, Migliņš Mareks, Sitiks Romans (FK Limbaži), Noviks Atis, Radziņš Ints, Siliņš Dāvids, Surovs Valentīns, Čablis Didzis (Madona FK), Balis Dainis, Ragainis Rainers, Zvaigzne Edmunds (Ošukalns), Innus Kristaps, Lazdiņš Aigars, Sardiko Renārs, Turčins Mārtiņš, Varakājs Dāvis (PB Line), Maslobojevs Aleksejs (Rēzeknes FA)


text:
Eisynuojumu saroksts
A[pataiseit | labot pirmkodu]
- APN - (anglīšu Access Point Name) - datu puorlaidis daīmys punkts
L[pataiseit | labot pirmkodu]
- leidz. - leidzeigai
- LPI (latvīšu Latgales pētniecības institūts) - Latgolys tiemiešonys instituts
- LR - Latvejis Republika
- LRAA (latvīšu Latgales reģiona attīstības aģentūra) - Latgolys regiona raisteibys agentura
- LRRA - Latgolys regiona raisteibys agentura
- ltg - Latgola; latgaļu volūda
- LTG - Latgola; latgaļu volūda
- LTI - Latgolys tiemiešonys instituts
- lv - Latveja; Latvejis vaļsteiba; latvīšu volūda
- LV - Latveja; Latvejis vaļsteiba; latvīšu volūda
- LVC - Latgaļu volūdys centrys
P[pataiseit | labot pirmkodu]
- PR (anglīšu Public Relations) - ļaudyskuos saitys


text:
Šudiņ – 7. majā – Juoņs Gleizds svynātu dzimšonys dīnu. Deļ tuo par pīmini fotografam, ari LaKuGys skaiteituoji virtuali var īsavērt Juoņa Gleizda kruosu pasaulī. Kūšys kruosys, sova tehnika i nūgiutys eipašys šaļts.
Par Juoni Gleizdu:
Muokslenīks dzims 1924. goda 7. majā natuoļ nu Rēzeknis – Ilziskolna pogosta Vacgailumūs. Ar fotografeju nūsadorbuojs nu 1951. goda. 1952. godā pabeidzs kombinata „Muoksla” foto kursus. Nu 1952. leidz 1994. godam struoduoja Latvejis Traumatologejis i Ortopedejis zynuotniskuos pietnīceibys institutā kai fotografs muokslenīks.
Vysvaira Juoņs Gleizds struoduoja malnboltajā fotografejā, meistareigi izmontojūt sarežgeitū izohelejis tehniku. Īspiejams, vysvaira zynomys ir Gleizda sīvīšu aktu kartenis, nu jis dorbojīs ari cytūs žanrūs – peizažā, klusajā dobā, portretu fotografejā.
24 godu vacumā fotografu pīmeklieja lela nalaime – piec smogim apsaļdiejumim jam tyka amputātys obejis rūkys. Muokslenīka dzeive i radūšais myužs vysā tuo garumā beja grybysspāka i dzeivis spara aplīcynuojums.
2010. goda 17. aprelī Juoni Gleizdu myužeibā pavadeja juo sīva Annele Gleizda, kas fotografam ar gūdu i cīņu paleidzēja nest dzeivis gryutumu i slavis panuokumus.
Kartenis – Edeite Husare/LaKuGa


text:
Nuokušajā godā minimalū olgu planavuots palelynuot nu 380 eiro iz 430 eiro. Tok uzjiemieji i daļa Saeimys deputatu izruoda naapmīrynuoteibu, vysvaira par situaceju Latgolā. Kab dazynuotu vaira, iz sasatikšonu ar uzjiemiejim i Saeimys pīprasejumu komisejis sēdi devēs Tenis Bikovskis.
Diskuseja storp uzjiemiejim i deputatim aizasuoce 13. oktobrī, kod Latgolys uzjiemieji beja paaicynuojuši nu Latgolys īvālātūs Saeimys deputatus iz sasatikšonu i lyudze ceineitīs pret minimaluos olgys ceļšonu, tuo vītā panuokūt, kab tyktu palelynuots ar nūdūkli naaplīkamais minimums. Tys nūzeimej, ka Latgolys cylvāki nasajimtu mozuoku olgu kai cytūs regionūs i reizē nabyutu napanasams nūdūkļu slūgs uzjiemiejim.
Deputats Jurs Viļums vysaktivuok īsasaisteja puorrunuos ar uzjiemiejim. Jis kūpā ar vēļ devenim Saeimys deputatim īsnīdze Saeimys pīprasejumu komisejis izskateišonai prīšklykumu par minimaluos olgys apjūma tik strauju napalelynuošonu, palelynojūt ar nūdūkli naaplīkamū minimumu.
Piec spraigom diskusejom Saeimys pīprasejumu komiseja itū Jura Viļuma īrūsynojumu nūraideja.


text:
Nu oktobra sovu skaniejumu vairuoku radejis staceju ēterā suocs jauns raidejumu cykls “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”, kurā treis mienešu garumā klauseituoji tiks īpazeistynuoti ar Latgolys regiona i Latvejis viesturi. Raidejumūs teik analizāti kulturys, sabīdriskī i politiskī procesi pādejūs 100 godu laikā, kab piec īspiejis lobuok izprostu Latgolys regiona atteisteibu i nūzeimi Latvejis valstiskuma tapšonā.
Vīnpadsmytajā raidejumā teik atsavārts iz situaceju Latgolā piec majā aizvadeituo Latgolys Symtgadis kongresa.
Raidejums radeits Valsts regionaluos atteisteibys agenturys izsludynuotuos vaļsts budžeta finansātuos mierkprogramys “Regionalūs i vītejūs medeju atbolsta programa” ītvorūs.
Raidejumi “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei” skanēs radejā “Ef-Ei” (Rēzeknē i apleicīnē 91,4 FM) i “Divu Krastu radio” (Jākubpilī i apleicīnē 96,9 FM, Daugovpilī i apleicīnē 90.1 FM) svātdīnēs 16.00 ar atkuortuojumu pyrmūdīnēs 18.30. Taipat raidejumus varēs dzierdēt ari “Radio Marija Latvija” klauseituoji (Reigā i apleicīnē 97,3 FM, Līpuojā i apleicīnē 97,1 FM, Kruoslovā i apleicīnē 97,0 FM), kai ari vysā pasaulī satelītā Astra 4A (4.8°E) Stars (Beam): Europe BSS 51 Frekvence: 12’380 MHz Polarizācija: Horizontal • Symbol Rate: 27500 Forward Error Correction: 3/4 sastdīnēs 11.00.


text:
Price: $14.00
Quantity: 1 available
189pp. Illustrated. A very good, clean, tight unmarked copy. Ar A. Rubula ievadu 5.-34. lpp. Satura: Francis Trasuns, Francis Kemps, Peteris Apsinieks, Janis Cakulis, Augusts Eglajs, Leonards Latkovskis, Antons Rupainis, Konstantins Plencinieks, Aleksandrs Adamans, Alberts Sprudzs, Marija Andzane, Mikelis Bukss, Norberts Neiksanietis, Madsalu Janis, Janis Klidzejs, Marta Skuja, Francis Murans, Juris Soikans, Roberts Muks, Alberts Spogis, Jazeps Setmalnieks, Vladislavs Strods, Janis Znotins, Daniels Grecs, Aleksandrs Voitkans. xxyy .
Title: Latgalu Dziesminieki Dzeju Antalogija
Illustrator: Janis Strods
Categories: Latgale (Latgalia),
Publisher: Chicago, Janis Skirmants: 1954
Binding: Hard Cover
Book Condition: Very Good
Size: 12mo - over 6¾" - 7¾" tall
Seller ID: 003531
Keywords: Latvian


text:
Latvejis Radejis Latgolys studeja »
LR 4 skaņ jauns raidejums par Latgolu
Nu 6. janvara Latvejis Radejis 4. programā krīvu volūdā suocs skanēt jauns raidejums par Latgolu “ЛaTraлbckaя cTyдия” (tulk. Latgolys studeja). Eterā raidejums skaņ sastdīnēs 11.10, atkuortuojumu var dzierdēt trešdīnēs 14.10, kai ari sevkurā laikā nūsaklauseitSkaiteit vaira »
Nūsaklausi stuostus par “Latgolys Muorys” pīminekli
Aizvadeitajā nedelī Latvejis Radejis 1. programys ēterā dorba dīnu reitūs skanēje pīminekļam “Vienoti Latvijai” aba tautā sauktam par Latgolys Muoru veļteiti stuosti. Tūs pīduovuoje Latvejis Radejis Latgolys studeja. Pīmineklis klivs na tikai par Rēzeknis,Skaiteit vaira »
Latvejis Radejā skanēs pīci stuosti par “Latgolys Muorys” pīminekli
Nu šudiņdīnys pīcu dīnu garumā Latvejis Radejis pyrmajā programā skanēs pīminekļam “Vienoti Latvijai” aba “Latgolys Muorai” veļteita rubrika. Latgolys atbreivuošonys pīminekli “Vienoti Latvijai” tauta īsaukuse par “Latgolys Muoru”, tys klivs na tikai par Rēzeknis,Skaiteit vaira »
“Kolnasātā” par Lūznovys muižys nuokūtnis planim i Latgolys kulinarū montuojumu
Latvejis Radejis raidejumā “Kolnasāta” gostūs Lūznovys muižys puorvaļdneica Iveta Balčūne. Tikū paguojuši div godi, kai Iveta guodoj par muižu. Raidejumā teik atsavārts, kai Lūznovys muiža mainejuse regiona kulturys dzeivi, taipoš īsavārts muižys nuokūtnis planūs tyvuokajam laikam.Skaiteit vaira »
“Latgolys stuņde” nu “Vosoruošonys” par nūvodvuiceibu i latgalīšu volūdu
Kab runuotu par nūvodvuiceibys atteisteibu i latgalīšu volūdys perspektivom školā, raidejuma “Latgolys stuņde” veiduotuoji gasteja kasgadejā vosorys školā aba školuotuoju nūmetnē “Vosoruošona”. Žurnalists i raidejuma vadeituojs Jurs Saukāns iz sarunu aicynuojs literaturzynuotneicu, 4. pasauļaSkaiteit vaira »
Nūsaklausi jaunū Latvejis Radejis raidejumu “Latgolys stuņde”
Kotru pīktdīni laikā nu 15.05 da 16.00 Latvejis Radejis 1 trejuos Latgolys frekveņcēs skanēs Latgolys multimedeju studejis veiduota programa, nu puorejuos LR1 frekveņcēs turpynuos skanēt īrostuo programa. Stuņdi garajā raidejumā “Latgolys stuņde” skanēs diskusejisSkaiteit vaira »
Latvejis Radeja veiduos apraidis lūgu Latgolā
Suocūt ar 9. juni Latvejis Radejis 1 frekveņcēs Rēzeknē, Daugovpilī i Dagdā vīnu stuņdi reizi nedeļā skanēs eipaši Latgolys regionam veiduots saturs, informej radejis puorstuove Ilze Zvaigzne. Kotru pīktdīni laikā nu 15.05 da 16.00Skaiteit vaira »
Stuostu cyklys par Latgolys kongresu
Desmit stuostu garumā Latvejis Radeja stuosteja par Latgolys kongresa viesturi i nūzeimi. 1917. godā nūtykušajā kongresā Latgolys latvīši lēme par apsavīnuošonu ar puorejim latvīšim, tys beja nūzeimeigs pagrīzīņa punkts Latvejis vaļsts i latvīšu nācejisSkaiteit vaira »
Stuostu cyklā stuosteis par Latgolys kongresa viesturi
Desmit stuostu garumā Latvejis Radejā stuosteis par Latgolys kongresa viesturi i nūzeimi. 1917. godā nūtykušajā kongresā Latgolys latvīši lēme par apsavīnuošonu ar puorejim latvīšim, tys beja nūzeimeigs pagrīzīņa punkts Latvejis vaļsts izveidē. Latvejis RadejisSkaiteit vaira »
“Kolnasāta” – Sovvaļnīks, susātivi i Latgolys šmakovkys viesture
Raidejumā “Kolnasāta” gastej Ingars Gusāns, kas muzykys pasaulī zynoms kai Sovvaļnīks. Jam tikū izguojs jauns albums “Napaseitynuouts”, sarunā ar Ingaru par jaunū albumu, dzīšmu radeišonu latgaliski i tū, voi teišom muzikis nuokūtnē planavoj pīsavērstSkaiteit vaira »
Iz prīšku latgaliskais raidejums “Kolnasāta” skanēs nu Rēzeknis
Ar 2017. godu byutiskys puormainis pīdzeivoj Latvejis Radejis latgaliskais raidejums “Kolnasāta”, iz prīšku tū veiduos Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studejā i tam byus jauns vadeituojs – muzikis Ēriks Zeps. Jau itymā sastdīnē, 7. janvarī,Skaiteit vaira »


text:
Rēzeknis nūvoda Leņdžu kulturys nomā 11. novembrī nūtiks konfereņce “Staņislava Kambalas ieguldījums Latgales vēsturiskajos procesos”, kas veļteita sabīdryskajam darbinīkam Stanislavam Kambalam (1893-1941), viestej informaceja Rēzeknis nūvoda sātyslopā.
Konfereņcē ar referatim pīsadaleis zynomi viesturnīki: Dr. hist. Valters Ščerbinskis (Latgolys i starpkaru perioda Latvejis politika), Dr. hist. Vladislavs Malahovskis (Zemis vaicuojums Latgolā), Dr. hist. Inese Runce (Latgolys vaicuojums politiskajuos diskusejuos 20.gs. suokumā), kartografe Andra Zubko-Melne (Vītvuordi administrativi teritorialūs reformu kontekstā), literati: Dr. philol. Valentins Lukaševičs (Marginalejis stuostam par Stanislavu Kambalu), rakstneica Inga Ābele (Volūdys lūma kulturā), rakstneica Sandra Ūdre i rakstnīks, tulkuotuojs Juoņs Ryučāns (Kūpeigais i atškireigais laikabīdru S. Kambalys i F. Kempa biografejuos).
Konfereņcis mierkis ir veicynuot izpratni par Latgolys viesturi i tuos personeibom, kulturu i saimnīciskū darbeibu Latgolā XX godu symta suokuma viesturis kontekstā, kai ari rast īskotu Latvejis valstiskuos veidošonuos procesā i tuo atspīgeļuojumā myusu dīnuos.


text:
Latvejis Radejis raidejums “Kolnasāta” atsaver iz 2017. godu Latgolā i latgaliskom nūtikšonom. Sovuos puordūmuos par aizejūšū godu i zeimeiguokajom nūtikšonom 2017. godā doluos literate, publiciste i Rēzeknis nūvoda sātys lopys satura redaktore Anna Rancāne, Latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv redaktore Laura Melne i uorsts, narkologs, Rēzeknis piļsātys dūmis deputats Jezups Korsaks.
“Kolnasāta” atsaver iz 2017. godu Latgolā30. Decembris, 2017. gods Comments Off on “Kolnasāta” atsaver iz 2017. godu Latgolā
Leidzeigi roksti »
Komentari slāgti.


text:
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse latgalīšu kruosojomū dzejūļu kruojumu deļ pīaugušūs “Linejis”. Gruomotys tekstu autoris ir Jana Skrivļa-Čevere, Ligija Purinaša, Dagneja Dudarjonoka, Gunta Nagle, ilustraceju autore ir Ilze Gailāne, gruomotys redaktors — Valentins Lukaševičs. Kruojums izdūts ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts kulturkapitala fonda i AS “Latvijas Valsts meži” atbolstu. Sevkura sasatikšona ir lineja: taisna, […]
Ūtardiņ, 13. septembrī, 18:00 stuņdēs Raiņa i Aspazejis sātā, Reigā, Bazneicys īlā 30, byus vīns nu ituo goda Dzejis dīnu latgaliskuokūs pasuocīņu – myusu dīnu latgalīšu dzejis vokors «Gostūs pi Raiņa». Pasuocīnī paradzāts prof. Janinys Kursītis-Pakulis stuosts «Raiņa Latgola», sovus tekstus skaiteis latgalīšu dzejnīki Juoņs Ryučāns, Valentins Lukaševičs, Emileja Kalvāne, Ilze Sperga i c. Latgalīšu vokori Reigā […]


text:
Latgolys Kulturviesturis muzejā Rēzeknē byus apsaverama Latgolys fotografu bīdreibys izstuode “Latgalietis XXI gadsimtā”, kas veļteita Latgolys kongresa i Latvejis vaļsts symtgadei.
Fotografeju izstuode i apjūmeiga i laikītilpeiga dorba rezultats, kurys idejis autors ir Latgolys fotografu bīdreibys vadeituojs, Preiļu fotografs Igors Pličs. Izstuode topuse nu fotokonkursa dorbim, kurā pīsadaleja 130 fotografi, īsyutūt 2618 biļdis. Konkursa biļdis izdūtys ari unikalā fotalbumā. Izstuodē apsaveramuos biļdis ir tikai nalela daļa nu tūs šaļteņu fiksacejis, kū tvārušs gon profesionali fotomeistari, gon fotografi-amatiri, atkluojūt portretūs myusu dīnu latgalīša raksturu, emocejis i dzeivis telpu.
Izstuodi atkluos 2. februarī 15:00 stuņdēs, apmaklātuojim tei byus daeinama leidz 3. martam.


text:
Par veseleibys nūzaris aktualitetem izvaicojam SIA “Preiļu slimnīca” vaļdis prīkšsādātuoju i Preiļu nūvoda dūmis deputati Ivetu Stari. Vaļstī uzsuokts dorbs pi veseleibys apryupis sistemys reformys, tei ītekmēs ari Preiļu slimineicu. I. Stare atkluoj, ka itūšaļt vysleluokais vaicuojums ir par slimineicys dzemdeibu nūdaļu, voi tū izadūsīs saglobuot. Planavuotuo reforma paredz mediķu olgu pīaugumu. Vaicojam ari, kaidu sovu pīnasamu Preiļu nūvoda atteisteibā saredz Iveta, asūt dūmis deputate.
Īsaveram Latgolys viesturis nūtikšonuos. Taišni septembrī paīt 152 godi, kai suocēs Latiņu drukys aizlīgums. Itymūs godūs Latgolā rodās kulturys fenomens – ar rūku raksteitys goreiga i laiceiga satura gruomotys. Zynomuokais gruomotu puorraksteituojs ir Andris Jurdžs. Stuostu sagatavejuse raidejuma producente Vineta Vilcāne.
Žurnaliste Laura Sondore-Strode pieteij, kaidys ir muojdzeivnīku, kaču i suņu, apbedeišonys īspiejis Latgolā. Vairums iz cytim medeibu laukim aizguojušūs kačus i suņus apgloboj piec sovim īskotim privateipašumā, bet voi tai dreikst, i voi Latgolā ir legalys dzeivnīku kopsātys?


text:
Vyss suocās seņ senejūs laikūs 2009. goda majā kasgadejā pasuocīnī „Latgalīšu dīna Breivdobys muzejā”. Kai i kotru godu, ari tūlaik tys puļcēja latgalīšus i cytus lobus cylvākus. Tai kai tymā reizē pasuocīni navarieja nūsaukt par cīši izadevušu, tod, eimūt iz sātu, ļauds nūlēme skumuos dūmys klīdēt ar jautrom dzīsmem i tai pa mozeišam, pa mozeišam dzīsmi pa dzīsmei roduos ideja – par kū gon poši navarātu taiseit sovu apvīneibu i dzīduot dzīsmis, kas prīcej pyrmom kuortom jau sovys sirdis i tod varbyut i vēļ kaidu. Tai kai tuos dīnys repertuara pamotā beja vysim labi zynomuos latgalīšu tautys dzīsmis, tod tys nūteikti varātum byut nazkas folklorisks, bet kab ari reizē sovaižuoks, tod tauta lēme par lobu kūram – Latvejā folklorys kūru vēļ navā i kur nu vēļ nu Latgolys! I myusu dīnu latgalīši ir samārā moderni ļauds, tod piec pyrmuo ocu uzmetīņa tyka secinuots, ka apgierbā dominej džinsu audums i leidza ar tū – kab tod ir ari tei džinsuotuo īvirze!
Ideja beja dzimus, bet tai beja juonūbrīst, i kai reizi piec zeimeigim devenim mienešim 2010. goda februara beiguos nūtyka pyrmais folklorys kūra mieginuojums. Iz prīšku kūristi nūlēme sasatikt reizi mienesī kotra mieneša trešā caturtdīnā i pīskandinuot Tonis biroja apartamentus.
Kai jī poši sprīde – ideju i virzīņu ir cīši daudzi. Pyrmom kuortom – kultivēt folkloriski latgaliskuos dzīduošonys tradicejis Reigā i na tikai. Tautā runoj, ka kūram gaidomi ari papyldspāki nu teiksmainuos Meitovys pusis. Kleist baumys, ka ir jau ari pyrmuos idejis i prīšklikumi, kur kūrs varātum uzastuot i pīsadaleit. Vēļ gaisā vibrej dūmys par cytaidom tradicionalom latgaliskom dzīduošonom, par pīrmāru, maja dzīduojumi i saļmis. Bet nūteikti dzīduošonys repertuarā natiks pīļauta ari cytu regionu, tautu i stilu dzīšmu apdaleišona – lai vysim teik i nivīns naapsavainoj, latgalīts tok sovā sirdī taids kosmopolits jau ir. Taipat breineiguos prīškdīnys sūla ari muzykalu instrumentu daleibu kūra atteisteibā. Bet vysa ituo vydā poša svareiguokuo līta – pamotā vys tik ir sova prīca dzīduot i dareit! Dzīsmem ceļu vēļ cīši daudzi i, ka ari Tovai ir pa ceļam ar Džinsuotū folklorys kūri – ej šī, puļceņā!
Tyvuokuos sadzīduošonys reizis:
18.03. nu 19:00
22.04. nu 18:00


text:
Upīte »
Aicynoj iz Ontona dīnys ļustem Upeitē
28. decembrī Latgolys patriotam, dzejnīkam i sabīdriskajam darbinīkam Ontonam Slišānam byutu 70 godu, deļtuo nu juo vuorda dīnys da dzimšonys dīnys itys gods tiks aizvadeits zam saukļa “Ontonam Slišānam 70”. 18. janvarī 11.15 piSkaiteit vaira »
Latvejā populari muziki radejuši jaunu festivala “Upītes Uobeļduorzs” himnys verseju
16. septembrī jau sešpadsmytū reizi Vileks nūvoda Upeitē nūtyka vacuokais latgalīšu muzykys i dzejis festivals pasaulī – “Upītes Uobeļduorzs”, bet niu, pīsadolūt Latvejā popularim muzikim, topuse jauna festivala himnys verseja, informej Namaterialuos kulturys montuojumaSkaiteit vaira »
“Upītes uobeļduorzā” itūgod byus ari Renārs Kaupers
16. septembrī 19.00 Upeitis tautys nomā nūtiks meilys aiļu i dzīšmu festivals “Upītes Uobeļduorzs”, kura eipašais gosts itūgod byus Renārs Kaupers. Itūgod festivalā muzykys sadaļu puorstuovēs folklorys kūpa “Rekavas dzintars”, folklorys kūpa “Upīte”, RihardsSkaiteit vaira »
“Cytaidi latviskais” gostūs pi Slišānu saimis
Raidejuma “Cytaidi latviskais” veiduotuoji gastej Upeitē, kab izzynuotu, kū dora Ontona Slišāna dāls i treis meitys. Andris turpynoj tāva suoktū dorbu – struodoj par bibliotekaru, voda muokslys kolektivus, ir namaterialuos kulturys centra “Upīte” direktors.Skaiteit vaira »
Upīte – Zīmeļlatgales pierle
Autors: Andris Slišāns Upīte ir cīms Viļakas nūvada Šķilbanu pogostā. Izavītuojīs pogosta dīnvidaustrumu dalī 5,5 km nu pogosta centra Rekovys, 24,2 km nu nūvoda centra Viļakys i 249,7 km nu Reigys. Jau daudzuSkaiteit vaira »
Pušnakts šovs septeņūs ar Juri Vucānu
29. decembrī Upeitis Tautys nomā nūtyka interesants eksperiments – improvizacejis šovs. Šova vadeituoja lūmā īsajuta muzikis Jurs Vucāns, nu šova gosti beja muzikis Guntis Rasims, dzejnīks Raibīs i byuvinženers Vucānu Voldyks. Šova laikā vadeituojsSkaiteit vaira »
“Upītes uobeļduorzam” – 15
Sastdiņ, 17. septembrī, Upeitē pīcpadsmytū reizi nūtyka Latgalīšu meilys aiļu i dzīšmu festivals “Upītes Uobeļduorzs”. Atkluojūt jubileja pasuokumu, Namaterialuo kulturys montuojuma centra “Upīte” direktors Andris Slišāns beja pateikamai puorsteigts, ka iz pasuokuma suokom beja atguojsSkaiteit vaira »
Jau itymā nedeļgolā izskanēs “Upītes uobeļduorzs”
17. septembrī 19.00 Viļakys nūvoda Upeitis Tautys nomā nūtiks vacuokais latgalīšu festivals pasaulī aba meilys aiļu i dzīšmu festivals “Upītes uobeļduorzs”. Dzīdūšūs muokslinīkus itūgod puorstuovēs folklorys kūpa “Upīte”, “Rikši”, Igauņu saime, “Rūžupis veiri”, “GandreižSkaiteit vaira »
Folklorys kūpa “Upīte” izdavuse daņču DVD
Bīdreiba “Upītes jauniešu folkloras kopa” 2014. goda pošuos beiguos pīraksteja i Vaļsts kulturkapitala fonds atbaļsteja projektu, kurymā tyka apsajimts izveiduot Zīmeļlatgolys daņču i rūtaļu DVD disku, kas iz prīšku školuos, tautys nomūs, folklorys kūpuosSkaiteit vaira »
Upeitē nūtiks daņču DVD diska attaiseišonys svātki
1. majā 18.00 Upeitis tautys nomā nūtiks folklorys kūpys “Upīte” daņču DVD “Dzīduot muoku, doncuot muoku” attaiseišonys svātki. Svātku gosti byus Bolvu Vaļsts gimnazejis deju kūpa “Purenīte”. Piec svātku koncerta paradzāts zaļumbals kūpā arSkaiteit vaira »
Folklorys kūpa “Upīte” i Artūrs Slišāns pīduovoj muzykalu sveicīni svātkūs
Folklorys kūpa “Upīte” sadarbeibā ar Artūru Slišānu Zīmyssvātkūs vysus sveic ar dzīsmis “Jauni puiši, siermi zyrgi” remiksuSkaiteit vaira »
Nūtiks folklorys kūpys “Upīte” albuma attaiseišonys svātki
LaKuGa jau viesteja, ka izdūts folklorys kūpys “Upīte” pyrmais albums “Vusi ļauds breinovuos”, kurymā vydā ir 14 Zīmeļlatgolys (Škilbānu pogosta) tradicionalūs dzīšmu i vīnys dzīsmis myusu dīnu verseja. Vysupyrma albums tyka īskandynuots Reigā, nu 7.Skaiteit vaira »
Izdūts folklorys kūpys “Upīte” pyrmais albums
21. oktobrī J. Vītuola Latvejis Muzykys akademejā ar stuostejumu par Zīmeļlatgolys tradicionaluos kulturys montuojumu i dzīšmu izdzīduošonu tyka īskandynuots ari folklorys kūpys “Upīte” pyrmais albums “Vusi ļauds breinovuos”, kurymā vydā ir 14 Zīmeļlatgolys (ŠkilbānuSkaiteit vaira »
Folklorys kūpa “Upīte” pīduovoj dzīsmi “Kur tu skrīsi, vanadzini”
Folklorys kūpa “Upīte” īrakstejuse dzīsmi “Kur tu skrīsi, vanadzini”, kurys remiksu veiduojs Artūrs SlišānsSkaiteit vaira »