text:
Myužeibā aizguojuse latgalīšu dzejneica, filologe Paulīne Zalāne. Jei dzymuse 1931. goda 21. augustā zemnīku saimē Stiernīnis pogostā. Saimis rūseibu puortrauce Ūtrais pasauļa kars, 1944. godā Zalānu saime devēs iz Vuoceju, vairuokus godus pavodūt biegļu nūmetnēs. 1951. godā Paulīne devēs iz Amerikys Savīnuotajom Vaļstim. Dzeivuodama Amerikā, Paulīne vuicejuos vuocu, franču volūdu i literaturu, senlaiku literaturu, viesturi, pedagogeju i cytys jūmys. Vacuokuo bruoļa mudynuota Paulīne dzejūļus suoka sacerēt jau deveņu godu vacumā, vuiceidamuos Stiernīnis pamatškolā. Juos pyrmuo publikaceja beja 1956. godā dzejūļs žurnalā “Dzimtenes Balss”.
Literaturkritike Ilona Salceviča par Paulīni Zalāni sovulaik rakstejuse: “P. Zalānis dzejūļūs rysynuotys cylvāka dzeivis problemys myužeibys perspektivā, tī ītvarti antologejuos “Latvijas vēsture dzejās un gleznās” (4, 1969). Publiciejuse rokstus par dainom kai latviskuo pasauļa uzskota pamatu, par puorsoku izcelsmi, par muokslinīciskuos radeišonys procesu, par latgalīšu leluokajim sabīdriskajim i kulturys darbinīkim P. Miglinīku, F. Trasunu, rakstnīku O. Rupaini.”
P. Zalāne bejuse žurnala “Treji vārti” jaunūs autoru nūdalis vadeituoja, ostoņdasmytajūs godūs radejis stacejā “Brīvā Eiropa” veiduoja raidejumus par latgalīšu literaturu. Deveņdasmytūs godu ūtrajā pusē Rēzeknis Augstškolā P. Zalāne skaiteja lekcejis.
Izvadeišona nūtiks sastdīņ, 21. aprelī, nu Stiernīnis bazneicys 12.00 stuņdēs.


c: text/html

text:
Dīna īsasuoka jau 11:00, kod Upeitis pamatškolā bārni varēja īvingrynuot rūkys dažaiduos meistardarbneicuos: filcēja vilnys sumkys, vuoreja sīra i neja svīksta, taiseja papeira krellis i putynus, vuicejuos aust vilnys skustus. Meistardarbneicys vadeja Sandra Valaine, Irēna Slišāne, Aija Korneja, Irēna Romka, Sandra Bukša, Ligita Spridzāne i Ramona Korneja.
Apgivuši daižaiduos prasmis vysi devēs iz Upeitis Tautys nomu, kur kotra kūpa gon dzīduoja, gon doncuoja. Svātku laikā ari tyka izviertieti individualī tradicionalūs dzīšmu dzīduotuoji, skolu liecieji, dvīļu daņču doncuotuoji i puoru daņču doncuotuoji. Lobuokī piec žurejis viertiejuma 28. aprelī brauks iz Reigu, iz nacionalū finalu. Kai ari vysys kūpys nūpeļneja ceļa zeimi iz starptautiskū bārnu i jaunīšu folklorys festivalu „Pulkā eimu, pulkā teku”.
Svātku dalinīki vysi nūpeļneja svātku nūzeimeiti, kū ilustrējis Upeitis pamatškolys 2. klasis školāns Domeniks Slišāns.
Svātkūs vysus īprīcynuoja Upeitis bārni, atdarynojūt dažaidu putynu skonus. Upeitis jaunīši i Brīžucīma jaunīši sadoncuoja dažaidus daņčus i dzīduoja spieceigys dzīsmis. Baļtinovys kapela īskandynuoja vysu zalu ar daudzejim skripku skonim. Rekovys bārni dzīduoja i muzicieja ar dažaidim pošu gataveitim instrumentim. Tilžys bārni gon skaneigi dzīduoja, gon ruodeja rūtalis. Bolvu pamatškolys bārni vysus puorsteidze ar ļusteigom putynu meiklem, Kupravys bārni gon skaiški dzīduoja, gon spēlēja dažaidus muzykys instrumentus. Svātku golā dažaidūs daņčūs vysus izdancynuoja Rēzeknis folklorys draugu kūpa „Vīteri”.
Svātkūs pīsadaleja:
- Upeitis jaunīšu folklorys kūpa „Upīte”, vadeituojs Andris Slišāns
- Upeitis bārnu folkorys kūpa, vadeituoja Irēna Slišāne
- Rekovys vydsškolys bārnu folklorys kūpa, vadeituoja Daina Pužule
- Brīžucīma bārnu i jaunīšu folklorys kūpa „Soldanī”, vadeituoja Anita Pakalnīte
- Bolvu pamatškolys kūpa „Maza torte”, vadeituoja Svetlana Pavlovska
- Baļtinovys muzykys i muokslys školys kapela, vadeituoja Ilona Bukša
- Tilžys vydsškolys bārnu folklorys kūpa, vadeituoja Daiga Jēkabsone
- Kupravys pamatškolys ansamblis „Strautiņš”, vadeituoja Ņina Baikova
- Rēzeknis draugu folklorys kūpa „Vīteri”, vadeituoja Sandra Stare
Dalinīkus viertēja žureja:
- Sandra Ločmele – Vileks nūvoda kulturys metodike
- Inita Roginska – Viduču pamatškolys muzykys školuotuoja
- Sandra Stare – folklorys kūpys „Vīteri” vadeituoja
- Ilmārs Dreļs – dzigu kūpys „Dziga” vadeituojs
Lela prīca par meilu kūpā byušonu, jaukim cylvākim i ļusteigi, satureigi provest laiku.
Lels paļdis pasuocīņa atbaļsteituojim, bez kuru svātki nabyutu saguojuši: Vaļsts Kulturkapitala fondam, Vileks nūvoda dūmei i SIA „DOLO”.
Upeitis Tautys noma vadeituojs Andris Slišāns
Kartenis – Kūkovys nūvoda bārnu i jaunīšu folklorys svātki „Lidu, lidu vanadzini…”

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Ar pozitivom emocejom aizvadeits projekta „Latgales jauniešu drošumspēja un pilsoniskums” nūslāguma pasuokums Dagdā, Dagdys bārnu i jaunīšu centrā „Parka rozes”. Iz projekta nūslāguma pasuokumu, beja sabraukuši jaunīši nu Daugovpiļs, Rēzeknis, Ezernīku i Dagdys.
Kai jau stuostejom īprīkš, projekta laikā nūtyka apvuiceibys, konsultacejis, video taiseišona i vysaidys aktivitatis. Sovu izpratni par projekta temom – pilsūniskuma prasmem i drūsumspieju jaunīši paruodeja poštaiseitūs video, kas niule ir apvīnuoti DVD ar nūsaukumu „Es esmu soli tuvāk tam, kas vēlos būt”. Vysus video var apsaviert ari bīdreibys „Darītājiem” Youtube kontā.
Itys projekts tyka vārsts iz taidu socialu temu, kai jaunīšu pilsūniskuma izjiuta, iniciativys, aktivitatis vītejā sabīdreibā. Latgalīšu kuļtura i volūda napagaiss, cikom myusim byus jaunīši, kuri ir drūsi par sovu nuokūtni Latgolā. Taidi jaunīši, kuri nasabeist izsaceit sovu redzīni par nūtykumim sovā saimē, pogostā, školā, vaļstī. Taidi, kuri ir gotovi vuiceitīs, planavuot, dariet, kab sovu dzeivisvītu padareitu lobuoku deļ seve i cytu.
Projekta aktivitatis koč drupeit ir paleidziejušys 50 jaunīšim mainiet sovu pasaulis uztveri nu pasivitatis iz aktivuoku dzeivis poziceju. Izsaceit, pīsadaleit, dariet, organizēt i vuiceit cytus. Iz projekta vaicuojumim „Kai es pats ar sovu reiceibu varu maineit sovu kasdīnu? Kai i kaidu es sevi radzu Latgolā pēc 5, 10 ci 20 godu? Kū es varu izdareit, kab munā školā, pogostā, pošvaļdeibā ļauds aktivuok īsasaisteitu vītejuos iniciativuos?” paraugi atsaceit pats. Kū Tu varātum dariet sovaižuok?
Kab veicynuot pilsūniskuma izjiutu, jaunīšim tyka pīduovuotys ari konsultacejis pi profesionaļu, kur jī varieja aizdūt sovus vaicuojumus i par pilsūniskumu, i par karjeru, i par iniciativom, i par projektu realizēšonu.
Lelu paļdis LgSC soka projekta partnerim: bīdreibai „Darītājiem”, bīdreibai „Rēzeknes Augstskolas Absolventu asociācija”, bīdreibai „Dagne”, Dagdys bārnu i jaunīšu centram, Daugovpiļs Universitatis Karjerys i iniciativu atbolsta centram, Rēzeknis Augstškolai i SIA „Orglab”.
Projektu atbaļsteja Dīnvydlatgolys NVO atbolsta centrs, finanseja LR Kulturys ministreja.


text:
29.09.2017
Folklorys i kulturviesturis interesenti 23. oktobrī 14.00 teik aicynuoti iz Latvīšu folklorys kruotivis (LFK) izbraukuma seminaru Latgolys Kulturviesturis muzejā, Rēzeknē. Seminarā garamantas.lv redaktoris – Elvīra Žvarte i Kristīne Pokratniece īpazeistynuos interesentus ar LFK digitaluo arhiva izmontuošonys vareibom, kai ari pastuosteis i paruodeis, kaidi Rēzeknis pusis materiali atrūnami Latvīšu folklorys kruotivē.
26.05.2016
1960. goda ekspediceja Dagdā, folkloristi pīroksta teiciejis Teklis Dzetlys teiktuos melodejis.
2016. godā digitaluo arhiva mierkis ir padareit vysim interesentim daeimamys Latvīšu folklorys kruotivis reikuotūs ekspediceju kolekcejis. Pyrmuo ekspediceja iz Latgolu nūtykuse 1948. godā, kur studenti vadeituoja Borisa Infantjeva vadeibā pīroksta Latgolys krīvu folkloru Rēzeknē. Plašuok organizātys ekspedicejis Latgolā suokās 1955. godā, kod folkloristi devēs iz tūreizejū Viļānu rajonu. Itūšaļt digitalajā arhivā var īpazeit jau 8 apjūmeigus kolekceju materialus nu:
11.02.2016
19. februarī tiks atkluota akceja "Volūdys tolka". Sevkurs, eipaši Latvejis izgleiteibys īstuodis, aicynuots kūpeigim spākim paleidzēt folkloristim atšifrēt senejūs rūkrokstus i pīzeimis, kuru vydā, īspiejams, ir atrūnams ari saimis, rodu voi draugu pīraksteitais. Akcejā, kura ilgs da 30. apreļa, školānim vītnē talka.garamantas.lv byus vareiba pīsadaleit virtualajā tolkā - tradicionalū kulturys materialu puorraksteišonā. Aktivitate byus daeimama desmit volūduos, i kotrys var izavēlēt sovom spiejom i interesem atbylstūšu materialu. Dorboutīs var gon klasē, gon sātā, kai ari, lītojūt mobiluos īreicis.
10.11.2015
Nautrānu pusis folklorys kolekcejis:
Vuorkovys pusis folklorys kolekcejis:
02.04.2015


text:
dzejolis.lv struktūra
- Sākumlapa - dzejolis.lv sākumlapa
- Dzejas pasākumi - Dzejas pasākumi
- Dzejoļi par mīlestību - Dzejoļi par mīlestību
- Apsveikumi Dzimšanas dienā - Apsveikumi Dzimšanas dienā
- Ziemassvētku dzejoļi - Ziemassvētku dzejoļi
- Jaungada dzejoļi - Jaungada dzejoļi
- Ziema - Dzejoļi par ziemu
- Pavasaris - Pavasaris. Dzeja
- Rudens - Dzejoļi par rudeni
- Dzejoļi par Latviju - Dzejoļi par Latviju
- Dzejoļi par dzīvi - Dzejoļi par dzīvi
- Dzejoļi par dabu - Dzejoļi par dabu
- Par dzejolis.lv - Par dzejolis.lv - kontakti, reklāma, sadarbība


text:
latgalīšu gruomotys »
Latgolys Miseņš
Roksta autore: Ligija Purinaša Par Latvejis bibliofilu i bibliografu Juoni Misiņu (Jāni Misiņu, 1862–1945) drūši viņ ir dzierdiejs sevkurs. Jis apmāram 12 godu vacumā suoce veiduot sovu sātys biblioteku, kurā suokūtneji beja 800 gruomotysSkaiteit vaira »
Gruomotu izstuodē Reigā latgalīšu gruomotys i sasatikšona ar autorim
Reigā, Kīpsolys izstuožu hallē, nu 23. leidz 25. februara nūtiks Storptautiskuo gruomotu i izdevnīceibu izstuode. Tuos laikā varēs īsaguoduot ari latgaliski izdūtuos gruomotys i satikt latgaliski rokstūšūs autorus. Latgaliskūs gruomotu i muzykys CD stenduSkaiteit vaira »
Pīsadoli konkursā i laimej īlyugumus iz Latvejis Gruomotu izstuodi
Reigā, izstuožu centrā Kīpsolā, nu 26. da 28. februara nūtiks storptautyskuo gruomotu i izdevnīceibu izstuode „Latvijas Grāmatu izstāde 2016”. Kai kotru godu daleibu ar latgalīšu gruomotu goldu jims ari bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”, pīduovojūt vīnuvītSkaiteit vaira »
Aicynoj atbaļsteit bārnu kruosojamū gruomotu
Jau viestejom, ka naseņ bīdreiba „Latgalīšu volūdys centris” sadarbeibā izdevnīceibu „Byumani” izdavuse latgalīšu tautys puorsoku „Duraceņš īsmīdynoj kieneņa meitu” kruosojamuos grumotys formatā. Kotrā gruomatenis loppusē ir ilustraceja i puorsokys fragments. Kai informej vīns nuSkaiteit vaira »
Konkurss: laimej īlyugumus iz Latvejis Gruomotu izstuodi
Reigā izstuožu centrā Kīpsolā nu 27. februara leidz 1. martam nūtiks storptautiskuo gruomotu i izdevnīceibu izstuode „Latvijas Grāmatu izstāde 2015”. Izstuodē kai ik godu daleibu ar latgalīšu gruomotu goldu jims ari bīdreiba „Latgolys StudentuSkaiteit vaira »
Latgalīšu gruomotu golds Reigys Gruomotu svātkūs
Turpynojūt pyrma puora godu aizsuoktū, bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” tyrpynoj pīsadaleit dažaidūs pasuokumūs ar sovu latgaliskū gruomotu goldu. Itū reiz nu 18. leidz 20. oktobram latgalīšu gruomotu goldu varēs atrats Reigys Gruomotu svātkūs KongresuSkaiteit vaira »
Jezuiti i gruomotnīceibys suokumi Latgolā 17. i 18.gs.
Suocūt ar 16.gs. beigom, jezuitim beja lela nūzeime latvīšu volūdys atteisteibā, partū ka jī sastateja i izdeve vysaidys vuordineicys, goreigūs dzīduojumu gruomotys, kalenderus, gazetys i žurnalus, taidā veidā vyspuorieji atteisteidami gruomotnīceibu, taipat jezuiti īvīseSkaiteit vaira »
Vērmanis duorzā byus LgSC gruomotu golds
Reigā nu 2. leidz 7. juņam Vērmanis duorzā XXV Vyspuorejūs latvīšu Dzīšmu i XV Deju svātku laikā byus pīejams „Latgolys Studentu centrs” gruomotu golds. Kai vīnmār byus īspieja atrast kai pošys jaunuokuos latgalīšu autoruSkaiteit vaira »
Klausīs LR1 raidejumu par drukys aizlīgumu Latgolā
Šudiņ Latvejis Radejis 1. programā raidejumā „Zināmais nezināmajā” izskanēja saruna ar prof. Lideju Leikumu par latiņu drukys aizlīgumu Latgolā (1864-1904) i latgalīšu gruomotnīceibys i literaturys atteisteibu. Pīduovuojam nūsaklauseit raidejumu. Ka raidejums nasuoc skanēt automatiski,Skaiteit vaira »
Latvejis gruomotu svātkūs byus latgalīšu gruomotu stends
Latvejis gruomotu svātkūs, kas Kīpsolys izstuožu hallē, Reigā, nūtiks nu 28. februara leidz 3. martam, dorbuosīs latgalīšu gruomotu stends, kurā bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” pīduovuos dažaidu izdevieju gruomotys latgaliski voi par Latgolu, kai ari latgalīšu muzykysSkaiteit vaira »
Latgalīši Latvejis gruomotu izstuodē
Nu 28. februara leidz 3. martam Reigā, Kīpsolys izstuožu hallē, nūtiks goda nūzeimeiguokais nūtykums Latvejis gruomotnīceibā – “Latvijas Grāmatu izstāde 2013”. Itamuos dīnuos Kīpsola byus īdvasmojūša gruomotu piļsāta, kur sasatiks rakstnīki, izdevieji, tulkuotuoji i skaiteituoji.Skaiteit vaira »
Ituos vosorys gruomotu i disku raža
Jau kluot rudiņs ar jaunim dorbim, projektim i idejom, bet itys ari ir eistais laiks paviļkt streipi zam padareituo i apsavērt, kaida raža pa itū vosoru īguojuse latgalīšu gruomotnīka i klauseituoja plauktūs voi ariSkaiteit vaira »
Latgalīšu gruomotys izstuodē Krīvejā
Apreļa suokuos Rēzeknis Centraluos bibliotekys (RCB) direktore Marija Sproģe i juos vītneica Marija Šeršņova pīsadaleja Pleskavys Universalajā zynuotniskajā bibliotekā (PUZB) nūtykušajā 3. konferencē „Pīrūbežys kultura”* („KyлbTypa ПpиrpaHичbя”). Ar Rēzeknis dūmis atbolstu iz Pleskavu tyka nūguoduotys ariSkaiteit vaira »


text:
Latest Posts
Atbilde uz “ignorējam SC un viņu vēlētājus”
Komentārs pie Aivara Ozoliņa raksta žurnālā “IR” 06.10.2011.Read more
Pyrmais politiķa dīnroksts
Seņ nikas nabeja raksteits. Tod nu tagad byus juoatsuok tū dareit i vysmoz eisumā ari tagad juopastuosta, kas nūteik. Provizoriskī dati stuosta, ka 11.Saeimys vieliešonuos nu Latgolys ZRP saroksta ībolsuoti diveji cylvāki: G.Igauņs i jiusu padeveigais kolps – ituo dīnroksta autors.Read more
Vasali šudiņ!
Niu itei byus taida kai muna opicialuo lopa – raudziešu, lai ite ir vysa aktualuokuo informaceja nu mani. Vysus munus[…]Read more


text:
5. i 6. majī nūtyka Latgolys SYMTGADIS KONGRESS. Ar 4.pasauļa latgalīšu saīta gola rezoļuceji var īsapazeit portalā LaKuGa.LV Pi tuos,[…]Read more
Latest Posts
“Vuoks” ar tim kasis aparatim
Kai reikuotīs lauku veikalenim, auto veikalim i mozajim uzjiemiejim, ka pošai ministrejai vys vēļ nav eisti skaidrs, kai jaunū kasis[…]Read more
Dārgākais deputāts II
Par Saeimas deputātu transporta kompensācijām, to izlietojumu un lietderīgumu Gandrīz vai ikmēneša jezgu plašsaziņas līdzekļos un sociālajos tīklos ap deputātu[…]Read more
Deputatu kvotys
Kai reize tagad pašvaļdeibuos teik pījimti budžeti, deļ tam saisteibā ar tū var nūsavērt, kai teik pa labi i pa[…]Read more
#GrybuTeviAtpakaļ
Itaidu akceji škārsteikla socialajūs teiklūs vēļ vosorā īsuoce Latvejis Instituts. Drūši viņ myusim kotram ir vysmoz vīns cylvāks (radinīks, draugs[…]Read more


text:
Roksta autore: Lideja Leikuma, Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatis profesore
Jau kurū reizi asmu sev sūlejuse, ka “nasamaiseišu”, tik otkon, kai tautā soka, – mēle nīz… Na jau kosa grybādamai ci nūsacītušai runuošonys (“vuojajam dzymumam” tys asūt rakstureigi, koč statistikā daruodeits, ka leluokī pasauļa pļakšys ir puiši), a pa tam, ka otkon kas lels i deļ Latvejis svareigs taisuos nūtikt na tai, kai vajadzātu…
Zam Jaunuo gods “feisbukā” īraugu jaunys zinis par nūdūmuotū pīminis kompleksu 1917. gods Latgolys kongresam Rēzeknē. Nūdūms lobs, nu tuo, ka koč piec symta godu suokts dūmuot vaļstiskuok, sylts teik. Tik kas ar tim parokstim? Skaitu (‘lasu’) i dūmoju – eistyn vyss tai i paliks, kai raksteits niule? Latgalīšu folklorys leidzeibuos runojūt, “suņs aiz uodys” sliepās tamā, ka pīminekļus (= pametnīkus) “na iz vīnys dīnenis” stota, a “iz vysa myužeņa”… Aizarunovu par itū Vacgodā, vēļ i pīmatumu (‘pārmetumu’) paspādama sajimt, kam da šuo klusiejuse… Varātu padūmuot, ka cylvākam, kuruo svātku organiziešonys komitejā nav, byutu bejs konkursim leidza juoizīt, padūtī projekti juopazeist, sasprīstais mudri juodazynoj i tiuleņ juoceļ bolss, ka kas na tai. Prūtama līta, ka vysim sova dorba gona, i maņ juo teik.
Kaidi teksti teik planavuoti jaunajā monumentā, nu pyrmuos izdzierdu Rēzeknis Tehnologeju akademejis profesoris Ilgys Šuplinskys. Ar jū dalejūs dūmom ap golvonajom lītom, par kurom izasoku i niule. Voi atseviškūs cylvākūs tī kurs īsaklausa, nazynu – cīš lela tei kongresa pasuokumu organizacejis komiteja saguojuse, kab ticēt, ka īs kas gludai. “Kur div latvīši, tī treis partejis”… Patīseibā mums gona specialistu vysaiduos nūzarēs i taišni jī zyna iz cytu lobuok, kai i kam jūs “duorzeņūs” vajadzātu byut.
Par “I Kurzeme, i Vidzeme, i Latgale mūsu”. Skaidra līta, ka Raiņam ni vainis, tik voi jis tai raksteja – ar “i”? Cik reižu Atmūdys laikā itei dzīsme dzīduota! Kai tamā 20. g. s. 80.–90. godu mejā prīcovomēs, ka otkon asam breivi, ka asam kūpā, ka myusu tik daudz! Nūstuošona pi Raiņa vuordu niu rūnās pa tam, ka Atmūdys aplīcynuojumā skanēja: “Ir Kurzeme, ir Vidzeme, ir Latgale mūsu!” Var jau byut, ka tūlaik Raini “daleidzynovom” (‘pielabojām’). Kai “feisbukā” operativi paruoda Anna Eglīna, tai i bejs!…
I niule gribim līcynuot, ka asam mīrā ar 1917. gods Latgolys liktiņu liemieju cītū apsajimšonu īt sūļs sūlī ar cytim latvīšim. Partū nasaruodīs “nūdeveigi” pīmineklī redzēt īkoltus Raiņa vuordus, naradzu “tragedejis” i tamā, ka jī byutu latvīšu literarajā volūdā. “Latgolys Muorys” tok naguožam zemē deļ apsajimšonys “Vienoti Latvijai!”!
Paskaidrojūšais teksts, kam par gūdu monuments stateits, varātu byut nazcik volūduos – tyktu vītys tymā grandiozajā kompleksā atseviškom pluoksnem (tū nu tuos – par gobolu) ar paskaidrojūšu tekstu i vairuok volūduos! Pa munam, korekti byutu vysmoz pīci taidi rakstejumi: latgaliski (LTG) i latviski (LTV), resp., obejuos latvīšu volūdys (LV) literarajuos tradicejuos (saeisynuojumi – piec storptautyskuo ISO koda), taipat pūliski, krīviski, angliski. Atkrystu pošizneiceiguo golvys lauzeišona, kai raksteit – “piec Stroda” ci Stroda komisejis dorba turpynuotuoju, iz kuo tīseigi preteņdej 2007. gods (i te sova jubileja!) pareizraksteibys nūsacejumu autori. Niulenejā redakcejā teksts vysleidza ni “piec Stroda”, ni “zvierbuļa” – klaida ir vuordā “nutyka”, vuords “kinoteātris”, kai i cyti svešvuordi, latgaliski byutu rokstoms bez garuma zeimis i tml. Volūdnīki īsaceitu i tū, ka latgaliski lobuok raksteit “pa jaunam” (saīt parūceigi – naboga “uo” niulenejā tekstā pasaruoda tik vīnu reizi). 1917. godā “Stroda ortografejis” (sakrala līta vīnam ūtram vacuos audzis puorstuovam) vēļ nabeja, a raudzeit izguoduot, kai tekstam byutu juoizaver piec tuo laika raksteibys, nazy voi vajag. Deļkuo volūdnīki teik ignorāti, nav saprūtams. Mums ir oficiala Tīslītu ministrejis Latvīšu volūdys ekspertu komiseja, kuo paspuornē dorbojās tikpat lykumeiga Latgalīšu rokstu volūdys apakškomiseja (voda Dr. philol. Anna Vulāne). Baile nu bļauku ci otkon dorbuošonuos kam naviņ iz rūkys, kab latgaliskuos lītys stuovātu?…
Kongresa navajadzātu saukt par “Latgolys latvīšu” kongresu. Literaturā kongress saukts atškireigi: 1917. g. Latgolys kongress, Pyrmais Latgolys kongress (= I Latgolys kongress) voi pat – Rēzeknis kongress. Jimā pīsadaleja na tik latvīšu tauteibys ļauds. Tūlaik nūtyka lela viļņuošonuos, kam kongresā vajadzātu byut, kam kū puorstuovēt. Ka datryuka laika sasakuortuot lobuok (kab vyss nūtyktu “piec tīsys i taisneiguma”, koč tuo gaideit, ruodīs, ir vysā utopiski), na kongresa organizātuoju vaine – nūtykumi Krīvejis imperejā mainejuos bīži i dreiži. Itū vysu viesturnīki varātu paskaidruot lobuok. Jim darātu izasaceit i par apreļa (piec v. st.) kongresu, i par cytim deļ Latgolys (dziļuok jamūt – deļ vysys Latvejis) svareigim 1917. gods saītim!
Niu pādejais. Nui, monumentā vajadzātu latgaliskuo teksta nu kongresa sasprīdumu (‘lāmumu’) 2. punkta! Kab iz laiku laikim vysi “tai” i “natai” dūmojūšī varātu skaiteit, kas 1917. godā tyka izsprīsts i iz kaidu nūsacejumu Latgolys latvīši gribēja byut kūpā ar Vydzemis i Kūrzemis latvīšim, atsadolūt nu Vitebskys gubernis. Puorpubliciejumūs palaikam pagaisynuots “volūdys” vuords, a trymdys tautīši, kai ruoda A. Jūrdža fonda jubilejis marka, tekstu papyldynovuši ar paskaidruojumu. Kaidā raksteibā? Skaidrys, ka tuo laika! Kai jau i viesturyskā dokumentā! Naparūceigums vīneigi tamā, ka teksts deļ pīminekļa par garu. Citeju piec avīzis “Latgola” (1952, Nr. 237.–238., 1. lpp.): “Mes, Latgolas latwiši, apsawinodami ar Kurzemes un Wydzemes latwišim, paturesim sowu pašwaldibu, pylnu tisibu pašnuteikšonas woludas, ticeibas, baznicas, školu un saimestibas, kai ari zemes jautojumâ, baznicas dorišonôs piwinojut pi Latgolas ari Kurzemes un Wydzemes katolius.” Jaunajā monumentā varātu īstruoduot koč lāmuma fragmentu, kai, saceisim: “Mes, Latgolas latwiši, apsawinodami ar Kurzemes un Wydzemes latwišim, paturesim sowu pašwaldibu, pylnu pašnuteikšonas tisibu woludas, ticeibas, baznicas, školu un saimestibas, kai ari zemes jautojumâ..” (1917. g. 26.–27. apreļs).


text:
Diskriminaceja iz latgalīšu akcenta pamata – tradiceja ci normativais reguliejums? December 29, 2015
Vyspuorzynoms fakts, ka latgalīšim (taipat kei daļai Vidzemis i Kurzemis latvīšu) ir rakstureigs akcents, kas ir jyutams situacejuos, kod mes runojam oficiciālajā latvīšu literarajā aba lejyslatvīšu volūdā. Latgalīšu volūdys skaņu sistema (lauztuos intonacejys i.t.t.), pi kuo cylvāks ir dajiucs, nu bierneibys runuodams latgaliski, ir skaidri jyutama, runojūt latvīšu literarajā volūdā. Volūdys sepcialists piec akcenta var identificēt Latgolys reģionu, nu kura runuotuojs ir pa dzimšonai.
Ūtra līta, kas ir vyspuorzynoms fakts – akcents nav breivai īslādzama/izslādzams, tys ir dreižuok individualu cylvāku raksturojūša permanenta pazeime, taitat kei tys, ka cylvāks ir kreiļs voi cylvākam ir gaiši moti. Ir zynomi rati gadejumi, kod latgalīši, dzeivojūt i struodojūt uorpus Latgolys, ir tykuši nu akcenta vaļā (vasals, Kaspar!:), bet leluokā daļā gadejumu akcents latgalīšim palīk. Daļa ļaužu nas akcentu ar lapnumu kei sova latgaliskuma zeimi, daļa kaunejās, komojās i rauga akcentu pīsegt ar hipertrofātu plotū “e” i cytim fokusim, daļai vysleidza.
Nasaverūt iz daitamraksteitū, Latvejā ir vasala rynda industreju i omotu, kuruos akcents ir principials šķierslis:
- Diktori TV i radejā;
- Teātris, kina;
- Cyti ar publisku runu saisteiti omoti.
Latgalīšam, kurš grib dorbu vīnā nu itom industrejom, ir juobyun bez latgalīšu akcenta, cytaižuok jis/jei teik atlasē diskvalificāti – tik vīnkuorši. Deļ tam Latvejā ir vasala industreja, kas dorbojās ar napareizuos latviskuos identitatis kastrāceju – latgalīšam ir vareiba nūleigt siermu publiskuos runys specialistu, kas ir bejuse personeigi pazeistama ar Enzelinu i specialists par lobu naudu, īguldūt laiku i centeibu, izvyngrynuos latgalīti laukā nu latgalīšu akcenta. Zynuotnisku datu par metodis efektivitati nav, vysleidza ir zynoms, ka ir gadīņi, kod akcents palīk ari piec itaidim pasuocīņim i latgalīšam ir “juomeklej cyti izaicynuojumi” omotā, kur akcents nav īrūbežojūšais faktors. Prūtams, itei diskriminacejys prakse veidoj lelu spīdīni uz jaunajim vacuokim, kas pījam lāmumu ar bārnu narunuot latgaliski.
Nu vīnys pusis vyss breineigai – latvīšu volūdai juobyun pareizai, īpaši publiskai runai. Nu ītrys pusis – ar kaidom tīseibom Latgolā dzims, Latgolys latvīšu volūdā izaudzynuots i caur tū (permanentu) akcentu dabojušais Latgolys latvīts teik diskrimināts nu vaļsts/privatu organizaceju pusis kūpnacionalā leidzīnī?
I te mes runojam par situacejom, kod cylvāks augstā leizīnī zyna latvīšu literarū volūdu i dorbam napīcīšamuos niansis, vys runoj ar akcentu. Kai var byut situaceja, ka cylvāks ir bejs (Latgolys) latvīts vysu sovu dzeivi, runuojs latviski, dzeivuojs (Latgolys) latvīšu kultūrvidē i ar vysu tū pieški teik atzeits par “nadereigu” latvīti nu ju vysbīžuok naatkareiga/naītekmejama akcenta deļ?
Prakse, kurā latgalīši teik izslāgti nu spēlis, roda nagūdeigu konkurencis pīkšrūceibu cytu nūvodu cylvākim i nav taisneiga pret Latgolys latvīšim. Itaidai praksei ir definīceja – prakse saucās “diskriminaceja”.
Ir skaidrs, ka itei diskriminacejys prakse bolstās iz “tradiceju”, kas valkās nu autoritarajim volūdys vuorgu laikim, kod ar spāku tyka raudzeits latgalīšu volūdu nūlikt iz vīna plaukteņa ar lībīšim. Loba ziņa ir ka myusu laiks ļaun itaidys tradicejys izviļkt gaismā i tikt ar jom golā.
Skreine.org raudzeis nūskaidruot situacejai attīcynojamū normativū reguliejumi. Pietejumu pasuokt paleidzēja breineiga kurzemneica Elīna i juos atlasis video TV2. Intervejā ir aizskorts akcenta (itamā gadīnī – “ventiņu”) vaicuojums, iz kuo pamata Skreine.org pīpraseja skaidruojumu Vaļsts volūdys centram i sajēme na vysai puorlīcynūšu skaidruojumu.
1.Elīnys atlasis intervejys video TV2:
Ar katru sekundi arvien trakāk un trakāk. o_O
Posted by Spoki on Tuesday, September 29, 2015
2.Skreine.org īsnāgums Vaļsts volūdys centram:
E-iesnieguma adresāts: Valsts valodas centrs
Virsraksts: Ventiņu diskriminācijas leģitimitāte pamatojums
TV2 atlasē, kandidātes Elīnas Mēlbārdes intervijā no komisijas locekļiem izskan sekojoši jautājumu/paziņojumi:
“Tu runā ta kā ventiš?”
“Tu domā ka tā televīzijā kāds raidījuma vadītājs varētu runāt?”
“Un kā Tu to dabūsi ārā no sevis, to ventiš?”
https://www.facebook.com/Spokilv/videos/904729122908154
Vai darba devējam ir tiesības “ventiš” pozicionēt kā šķērsli darbam raidījuma vadītāja lomā un kāpēc tas ir “jādabū no sevis ārā” lai saņemtu darbu TV2/MTG?
Vai šajā gadījumā potenciālā darbiniece netiek diskriminēta?
Vai darba devējs pārkāpj normatīvos aktus, pielietojot šādu atlases taktiku?
Vai VVC saskata šajā intervijā (Elīnas runā) elementus, kas ir pietiekams pamats apgalvot, ka Elīnas latviešu valoda nav atbilstoša?
Ja darba devējs ir noēmis izvirzīt prasības kandidāta latviešu valodas lietojumam saistībā izlokšņu, akcentu etc jautājumiem, kādi ir spēkā esošie normatīvi, pret kuriem valodas lietojums ir mērāms, kādā veidā ir noteikta metodika atbilstības noteikšanai un kādas ir kvalifikācijas prasības speciālistiem, kas ir kompetenti šādu izvērtējumu veikt?
3.VVC atsacejums:
————————————————————————————————–
Skreine.org skaita, ka īsnāgums nav atsaceits piec byuteibys. Iz vaicuojumu par kvalifikacejys praseibom atsaceit ka “uzskatām, ka nav pamata apšaubīt… komisijas locekļu… lietpratību…” ir dreižuok subjektivs vīdūklis par personalejom i ni vaira.
Skreine.org aicynoj sasazynuot ar myusim gadīņī ka jyusim ir informaceja par lītom, kas paleidzēs izpieteit vaicuojumu par diskriminaceju iz akcentu pamata. Rokstit epostu voi zini Facebook – http://skreine.org/about/.


text:
Lenijs Bernics, Rauls Vaitkuss Aleksejs Kuznecovs, Ričards Kuršis, Edijs Rimonts, Gatis Putans, Kristers Blaze-Petersons, Deivs Šemelis, Gusts Ungurs, Vladislavs Mandriks, Rudolfs Cirulis, Marats Zaščerinskis, Jānis Ošenieks, Karlis Maizitis, Mihails Davidovs, Emils Seržants, Rinalts Veckagans, Gustavs Liepajnieks, Miķelis Priedens, Roberts Pulmanis, Maikls Gustavs Vilciņš, Markus Veigulis, Timurs Berdnikovs, Matvejs Gibašovs, Raimonds Bergmanis, Nikita Ivanovs, Rihards Uljans
TpeHepы — AHToH CMypoB (+371 26841348), Kиpилл MиTиH (+371 29680883).


text:
KRYSTACEĻŠ
Krystaceļu ejūt kūpeigi, var pīsaturēt pi šaidas kōrteibas:
R. Jo ar sovu krystu pasauli atpērki.
R. Apsažāloj par mums.
NŪDŪMS
Krystaceļu īdami, apdūmōsim un pagūdynōsim myusu Kunga Jezus Kristus cīsšonas, lyugdami sev grāku pīdūšonu un cytas vajadzeigōs žēlesteibas.
Lyugsimēs:
Svētej Kungs, šū sovu tautu, kuras dēļ myusu Pesteitōjs Jezus Kristus naatsateice sevi nūdūt grēcinīku rūkōs un uzajimt krysta cīsšonas. Mes Tevi lyudzam, kas dzeivoj un voldi myužu myužūs.
PYRMŌ NŪSTŌŠONA
Muns lobais Jezu, tīsas prīkšā stōvi,
Grēceigō
Īnaidā oklā beņdes klīdzūt prosa:
Tevi kaļt krystā!
Pēc tam jī Tevi, Kungu Dīvu augstū,
Ar osom reikstem nažēleigi šausta.
Tu atdūd ļaunim īnaidnīkim
Par grēcinīkim!
K. JEZU NŪTĪSOJ UZ NŌVI
Augstī prīsteri un tautas vacōki nūsprīde Jezu nūnōvēt. Jī, sasējuši jū, aizvede un nūdeve zemes pōrvaļdnīkam Pilatam. (Mt 27, 1. 2).
- Kas maņ dorom ar Jezu? – jautōja Pilats (Mt 27, 22) – es pi tō cylvāka naatrūnu nikaidas vaines (Lk 23, 4). Bet vyss ļaužu pyuļs klīdze... Pīkaļ jū krystā! (Lk 23, 18. 21).
- Lykuma sorgi Mani napazyna, tautas vadeitōji atkryta nu Manis – soka pravīts (Jer 2, 8).
Lyugsimēs:
Dīvs, Tu nivīnu naatraidi, bet laipni pīdūd pat vyslelōkim grēcinīkim, kas gondora; izklausi žēleigi myusu pazemeigōs lyugšonas un apgaismoj myusu sirdis, lai mes spātu Tovus lyukumus izpiļdeit. Caur Jezu Kristu, myusu Kungu. Amen.
ŪTRŌ NŪSTŌŠONA
Cik nažēleigi Jezu zaimōts tyka,
Ērškēžu krūni kad jam golvā lyka
Un uz jō placim mete gryutu krystu,
Lai jys tū nastu!
Par myusu vainem Jezum nōvi lēme.
Pasauļa grākus jys uz sevi jēme.
Jo vysus aizvest debess svātlaimeibā
Ir Dīva gryba!
K. JEZUS JAM SMOGŪ KRYSTU UZ PLACIM
Mes vysi maļdejomēs kai aitas, kotrs raudzejōs uz sovu ceļu. Bet Kungs vysu myusu nataisneibas uzlyka jam – soka pravīts (Is 53, 6).
- Myusu grākus jys aiznese sovā mīsā pi krysta, lai mes, grākim myruši, dzeivōtu taisneibai (1 P 2, 24).
Lyugsimēs:
Kungs Dīvs, īlej myusu sirdīs Svātō Gora žēlesteibu, lai mes varātu ar nūžālas osorom nūmozgōt sovu grāku vaines un nu Tovas labvēleibas sajimt pīdūšonu. Caur Jezu Kristu, myusu Kungu. Amen.
TREŠŌ NŪSTŌЉONA
Zam krysta nostas Jezus kreit bez spāka –
Jū smogi nūspīž vysu ļaužu grāki.
Bet beņdes līk Jam tyuleņ otkon ceļtīs
Un tōļōk dūtīs!
Trejs godus Jezus lobu dorūt gōja,
Ni atpyutas, ni dusas nazynōja,
Bet tagad sōpu ceļā systs un neivōts,
Nu vysim atstōts!
K. JEZUS PYRMŪ REIZI PAKREIT ZAM KRYSTA
Mes uzskatejom jū kai par spitaleigu, nu Dīva sasystu un pazamōtu – soka pravīts. Bet jys myusu pōrkōpumu dēļ ir īvaiņōts un myusu grāku dēļ ir satrīkst. (Is 53, 4, 5.) - ...Caur jō brycem mes asam džīdynōti. (Is 53, 5).
Lyugsimēs:
Vysuvareigais Dīvs, mes Tevi lyudzam, lai caur Tova vīnpīdzymušō Dāla cīsšonu nūpalnim mes tyktu styprynō
CATŪRTŌ NŪSTŌЉONA
Pesteitōjs sastūp sovu Mōti svātū.
Kas gon jōs sōpes vōrdūs izteikt spātu:
Jōs Dāls vyslobais, nataisneigi tīsōts,
Tūp syst un zaimōts!
Ak, sōpu Mōte! Ļauņ ar Tevi raudōt
Un krysta ceļu Jezum leidza staigōt!
Kad dzeives beigōs pagurs myusu kōjas,
Ved debess mōjōs.
K. JEZUS SATEIK SOVU SVĀTŪ MŌTI
Tev pošai caur dvēseli zūbyns cauri īs– soka pravīts (Lk 2, 35). Kam lai Tevi pīleidzynoju, lai Tevi īprīcynōtu...? Tovas bādas ir lelas kai jyura (Lam 2, 13).
Lyugsimēs:
Dīvs, kura cīsšonōs pēc Simeona pravītō
PĪKTŌNŪSTŌЉONA
Kur gon ir tī, kū Jezus dzīdynōja?
Kam deve maizi, bādōs mīrynōja?
Nav varis nivīna, kas jū aizstōvātu
Un paleidzātu!
Ak, Dīva Jārs, kas upurēji sēvi,
Par myusu grākim sevi beņdem devi
Ļauņ, lai ar Tevi smogū krystu nasu,
SEIMAŅS CIRENĪTS PALEIDZK. JEZUM NEST KRYSTU
Kud jū vede, jī sajēme kaidu cylvāku, kas gōja nu teiruma, un uzlyka jam krystu, lai jys tū nastu pēc Jezus. (Lk. 23, 26).
- Nagrybu lapnōtīs ar kū cytu, kai tikai ar myusu Kunga Jezus Kristus krustu (Gal 6, 14). Tim, kas īt pazusšonā – soka apostols – krysta vōrds līkās muļkeiba, bet mums, kas teikam pesteiti, tys ir Dīva spāks (1 Kor 1, 18).
Lyugsimēs:
Paleidzi mums, Kungs, myusu Dīvs, un sorgoj vīnmār sovā patvārumā tūs, kas prīcojās par Tova svātō Krysta gūdu. Caur Jezu Kristu, myusu Kungu. Amen.
SASTŌ NŪSTŌЉONA
Snādz Veronika Jezum drēbi svaigu,
lai nūslauceitu dīviškeigū vaigu.
Par tū Kungs Jezus atstōj drēbē skaidru
Sovu attālu.
Kungs, lai es Tevi vysur redzēt spāru,
Īspīd maņ dvēs’lē sovu vaigu svātū!
Lic maņ pi Tevis uzticeigi stōvēt
Dzeivē un nōvē!
VERONIKA PASNĀDZ K. JEZUM SVĪDRU LOKOTU
Mes redzējom jū– soka pravīts – jam nabeja nikaida izskota, na ari kaida skaistumsa, lai mes jū ar labpatyku uzlyukōtu... Veirs, kam nabeja svešas sōpes un kas beja nūryudeits cīsšonōs (Is 53, 2. 3).
... Jys nese daudzejū grākus un par grēcinīkim lyudzēs (Is 53, 12).
Lyugsimēs:
Vysuvareigais Dīvs, mes Tevi lyudzam, lai, ar svātdareitōju žēlesteibu īmontōjuši leidzeibu Kristum, mes tai nastu sevī šū Dīva attāļu, kai leidz šam bejom spīsti nosōt Oduma bārnu zeimi.
Caur Jezu Kristu, myusu Kungu, Amen.
SEPTEITŌ NŪSTŌЉONA
Jau ūtru reizi Jezus kreit zam krysta,
Jo ļūti smoga ļaužu grāku nosta.
Bet grēceigs cylvāks steidzās dareit ļaunu
Otkon nu jauna!
Uzlyukoj, cylvāk, sovu Pesteitōju;
Jō mīlesteiba dora jū tik vōju!
Žālōdams myusus, Jezus mūkas cīte
Pats myusu vītā!
K. JEZUS ŪTRŪ REIZI PAKREIT ZAM KRYSTA
Kungs beja nūlēmis jū satrīkt ar cīsšonom– soka pravīts (Is 53, 10).
Cik naizpētejami ir Dīva lāmumi un cik naizdybynojami ir jō celi! (Rom 11, 33). Jys nasaudzēja sova vīneigō Dāla, bet myusu dēļ jū atdeve (Rom 8, 32).
Lyugsimēs:
Pastōveigas grāku nostas nūspīsti, lyudzam Tevi, vysuvareigais Dīvs, lai mes tyktu atbreivōti caur Tova vīnpīdzymušō Dāla cīsšonom, kas ar Tevi dzeivoj un volda myužu myužūs. Amen.
OSTOITŌ NŪSTŌЉONA
Mūcekli svātū, kuru nōve apdraud,
Sīvītes dažas leidzjyuteibā apraud.
Jom Jezus soka: raudit tik par sovim
Un bārnu grākim.
Lyudzam, o Jezu, svētej vysus bārnus,
Sorgoj jūs sovā žēlesteibā svātus:
Ticeibā dzeivā, mīļodami Tevi.
Lai jī glō
Naraudit par mani – soka Jezus, - bet gon raudit par sevi un sovim bārnim (Lk 23, 28); t. i., par bārnim, kas virōk īmīļōja ļaužu gūdu nakai Dīva gūdu (J 12, 43).
Lyugsimēs:
Vysuvareigais Dīvs, mes Tevi lyudzam, lai Tovas žēlesteibas mīrynōjums styprynoj myusus, kas sovu grāku dēļ cīšam peļneitu strōpi. Caur Jezu Kristu, myusu Kungu. Amen.
DEVEITŌ NŪSTŌЉONA
Kreit Jezus otkon, klusu panas mūkas.
Tur cīši krystu nūgurušōs rūkas,
Jo ar šū krystu teikam atpesteiti
Un svātdareiti.
Sūlamēs, Jezu, staigōt Tovōs pādōs
Glōbtīs pi tevis vysōs dzeives bādōs.
Tik lyudzam Tovas žēlesteibas spāku
Ceiņa ar grāku.
K. JEZUS TREŠŪ REIZI PAKREIT ZAM KRYSTA
Apdūmojit par tū, kas pōrcīte nu grēcinīkim tik lelu vojōšonu, lai jyus napagurtu – soka apostols (Ebr 12, 3).
Lyugsimēs:
Dīvs, Tu ar sova vīnpī
DASMYTŌ NŪSTŌЉONA
Golgotas kolnā Jezum nūvalk drēbes.
Stōv, ļaužu apsmīts, tys, kū pīlyudz debess:
Ēršku krūņs golvā, mīsu apklōj rātas,
Mirdz Asnis svātais.
Jo kas grib sovu grāku skrondas nūmest
Un žēlesteibas tārpā sevi īgerbt,
Ar skaidru sirdi lai jys Jezum sekoj,
Jō gūdam dzeivoj.
K. JEZUM NŪVALK DRĒBES
Ļaundaru bors ir mani aplencis... jī sadola sovā storpā munas brēdes – teikts pravītōjumā (Ps 22, 17. 19).
Kristus pats sevi atdeve, lai myusus izpesteitu nu ikvīnas nataisneibas un sagatavōtu sev teiru tautu – soka apostols (Tit 2, 14). Īsagērbit jaunā cylvākā, kas pēc Dīva ir radeits (Ef 4, 24).
Lyugsimēs:
Vysuvareigais myužeigais Dīvs, kas lyki Pesteitōjam izcīst krysta nōvi, lai jys dūtu ciļvēcei cyldonu pazemeibas paraugu: mes prīkšzeimei, mes varātu dalneitīs ar jū arī augšanceļšonōs gūdeibā. Caur Jezu Kristu, myusu Kungu. Amen.
VĪNPADSMYTŌ NŪSTŌŠONA
Cik skaudras sōpes Dīva Dāls tad juta,
Kad rūkom, kōjom noglas cauri syta!
Par mums jys cīte mūkas nažēleigas
Aiz mīlesteibas!
Tu, lobais Jezu, sōpu dzeļmē grimi,
Lai glōbtu grākūs pagrymušū zemi,
lai dvēselem reiz austu lelō laime -
Byut svātū saimē!
K. JEZUS PĪKAĻ PI KRYSTA
Na ar zaltu vai sudobru asat atpērkti, bet ar dōrgū Jezus Kristus asni – soka apostols (I P 1, 18, 19). Upirāts ir, jo pats tūvēlējōs un naatdareja sovu muti (Is 53, 7).
Lyugsimēs:
Vysuvareigais myužeigais Dīvs, kas esi syutejis pasaulē sovu vīnpīdzymušū Dālu, lai ar jō Asni mes tyktu atpesteiti, Tevi lyudzam, paleidzi mums, lai mes gūdynojūt jō
DIVPADSMYTŌ NŪSTŌŠONA
Cylvāki ļauni zaimoj Pesteitōju,
Jam nūmērt krystā līk storp laupeitō
lai debess mōjōs vysim byutu vīta,
Jys mūkas cīte.
Žēleigais Jezu, esi tad pi manis,
Kad šytōs dzeives atvodas maņ zvaneis.
Lic maņ uz lyupom Tovu svātū vō
Muns lobais Jezus!
K. JEZUS MĒRST PI KRYSTA
Nu sastōs leidz deveitai stuņdei – soka Sv. Roksti – tymsa aplōja vysu zemi... un zeme nūdrebēja (Mt 27, 45. 51). Kristus nūmyra par myusu grākim (1 Kor 15, 3). Tī, kas sorgōja Jezu, ļūti nūsabeida un saceja: Patīši, jys beja Dīva Dāls (Mt 27, 54).
Lyugsimēs:
Kungs Jezu Kristu, dzeivō Dīva Dāls, kurs pasauļa pesteišonas dēļ ļōvi sevi krystā pīkaļt, izlejūt sovu vysudōrgū Asni myusu grāku atlaisšonai: ļauņ mums pēc nōves prīceigim īīt Tovā vaļsteibā. Mes Tevi lyudzam, kas dzeivoj un voldi myužu myužūs. Amen.
TREJSPADMITŌ NŪSTŌŠONA
Dus Jezus mīsa Dīva Mōtes klēpī.
Ļauņ mums, o Mō
Par Tvou Dālu, myusu dēļ kas cīte
Un gōja nōvē.
Kad mums byus jōmērst, naatstōj, ak Mōte,
Tu, sorōtōja, esi mums tad klōtu!
Pi sova Dāla ved myus vysus maigi
Redzēt jō vaigu.
K. JEZUS MĪSU NŪJAM NU KRYSTA
Pi Jezus krysta stōvēja jō Mōte (J 19, 25)... Un raudōs par jū, kai mādz raudōt pi pyrmdzymtō nōves – soka pravīts (Zah. 12, 10).
Lyugsimēs:
Vysuvareigais un žālsirdeigais Dīvs, kas grēcinīkim patvārumu un paleidzeibu esi licis meklēt Vysusvātōkajā Jaunovā Marijā: mes ar Jōs aizbiļdeibu un atbreivoj myusus nu grāku vainem. Caur Jezu Kristu, myusu Kungu. Amen.
ČETRUPADSMYTŌ NŪSTŌŠONA
Līk svātū Mīsu klinšu kopā klusā,
Leidz trešai dīnai Jezum tur byus dusa.
To jys, kai saule myrdzūt, gūdā ceļsīs,
Nu kopa izīs.
Tai myusu gaitas kopa moļa beigsīs,
Pōr soltū mīsu smiļšu saga klōsīs,
Bet tīsas dīnā taisneigūs Dīvs pīceļs
Un gūda īceļs.
K. JEZUS MĪSU ĪLĪK KOPĀ
Taisneigū dvēseles ir Dīva rūkā – soka Sv. Roksti (Gudr 3, 1). Atnōks stuņde, kad vysi, kas guļ kopūs, dzērdēs Dīva Dāla bolsu. Un tī, kas lobu dareja, pīsaceļs uz dzeivi; bet tī, kas dareja ļaunu – lai stōtūs tīsas prīškā (J 5, 28. 29).
Lyugsimēs:
Dīvs, Tu, grybādams atbreivōt myusus nu ļaunō gora varas, esi vēlējīs, lai Tovs Dāls uzajimtu krysta cīsšonas; ļauņ mums, Tovim kolpim, sasnēgt augšanceļšonōs žēlesteibu. Caur Jezu Kristu, myusu Kungu. Amen.
BEIGŌS
Tu, lobais Jezu, nōvi uzvarēji,
Ar sovu krystu myusus atpesteji.
tev pateiceibā dūdam sevi vysu:
Dvēseli, mīsu.
Mes Tovā gaismā dzeives ceļu īsim,
Ar krysta zeimi ļaunu uzvarēsim,
Jō svātais krysts vad debess Tāva mōjōs –
Myužeigā dzeivē.
Lyugsimēs:
Mes tevi lyudzam, Kungs, lai nōk bogōteiga svēteiba Tovim ļaudim, kas dīvbejeigi ir apdūmōjuši Tova Dāla cīsšonas un nōvi; lai jim teik atlaisti grāki, dūts īprīcynōjums, styprynōta ticeiba un nūdrūšynōta myužeigō pesteišōna. Caur Jezu Kristu, myusu Kungu. Amen.


text:
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” īsasaistejuse storptautiskā projektā, kura mierkis ir styprynuot mozuoklītuotuos volūdys. Projektā leidzdorbojās pietnīki i volūdu aktivisti nu Eiropys i Amerikys. “Latgolys Studentu centra” mierkis sadarbeibā ar Oduma Mickeviča universitatis pietnīkim nu Pūlejis ir styprynuot latgalīšu volūdu Latvejā.
Eiropys Komisejis atbaļsteitais projekts “Mozuoklītuotuos volūdys, leluos īspiejis. Sadarbeiba pietnīceibā, kūpīnu īsaisteišona i inovativi vuiceišonuos reiki – COLING” (Minority Languages, Major Opportunities.
Collaborative Research, Community Engagement and Innovative Educational Tools — COLING) paredz styprynuot “mozuos” volūdys – tuos, kas nav golvonuo vaļsts volūda i kurys lītoj tikai daļa sabīdreibys.
Projekts fokusejās iz latgalīšu volūdu Latvejā, navatlu i cytom volūdom Meksikā, greko i griko volūdom Italejā, frīzu volūdu Nīderlandē. Projektā leidzdorbojās pietnīki i sabīdriskūs organizaceju puorstuovi nu Pūlejis, Nīderlandis, Italejis i Latvejis, kai ari sadarbeibys partneri nu ASV i Meksikys. Latveju projektā puorstuov bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”, kas jau daudzus godus eistynoj aktivitatis latgalīšu volūdys saglobuošonai, atteisteibai i populariziešonai.
Projekts snādz vareibu pietnīkim i volūdu aktivistim apsamaineit ar zynuošonom i kūpeigi struoduot pi ideju volūdys lītuotuoju skaita palelynuošonys i volūdu vuiceibu materialu sagataveišonys. Vosorys vydā “Latgolys Studentu centra” aktivistim beja vareiba īsapazeit ar frīzu volūdys sitaceju Nīderlandē.
Projekta rezultatā tiks izveiduota platforma interneta vidē, kurymā byus pīeimama informaceja par volūdu i kulturu daudzveideibu, vuiceibu materiali, īsacejumi volūdu apgivei, datorspēle volūdu apgivei, kai ari veikti akademiski pietejumi. Projekta ītvorūs izveiduota sātyslopa ltgnui.com. Tymā pīejami aizdavumi, materiali idejis, kas paliedz vuiceit i popularizēt latgalīšu rokstu volūdu školuos i kursūs.
Projekts teik eistynuots nu 2018. leidz 2021. godam. Vaira par projektu angļu volūdā var skaiteit sātyslopā colingproject.wordpress.com.


text:
St. Škutāns, M.I.C.
Katōļticeibas vēsture un katekisms
III NUDAĻA — PAR ŽĒLESTEIBAS LEIDZEKLIM
Par žēlesteibu vyspōri
1. Voi mes ar sovim dabeigim spākim varim izpiļdeit bausleibas un sasnēgt pesteišonu?
Nā, bez Dīva žēlesteibas mes tū navarim.
„Bez Manis jyus nikō navarit“ — soka Jezus (Jņ. 15:5). „Es jyus apveļteišu ar sovu Goru un jyus vadeišu, ka jyus staigōsit Munūs lykumūs“ (Ezech. 36:27).
2. Kū mes saprūtam zam Dīva žēlesteibas?
Zam Dīva žēlesteibas mes saprūtam īkšejū pōrdabyskū paleigu voi dōvonu, kaidu Dīvs mums īdola Jezus Kristus nūpalnu dēļ myužeigai myusu pesteišonai.
3. Cik veidu ir šaidas pōrdabyskos dēvonas voi žēlesteibas?
Žēlesteibu veidi ir divi: 1. paleiga (paleidzeibas) žēlesteiba un 2. svātdareitōja (svātdorūšō) žēlesteiba.
Paleidzātōja žēlesteiba ir PŌREJŪŠS akts dvēselē, pa tū laiku, kod svātdareitōja žēlesteiba PALĪK dvēselē, dora dvēseli SVĀTU un TAISNEIGU Dīva acīs.
§ 1. Par paleidzeibas želesteibu
4. Kamā pastōv paleidzeibas žēlesteiba?
Paleidzeibas žēlesteiba pastōv tymā, ka Dīvs apskaidrōj myusu prōtu un īrūsynoj myusu grybu sorgōtīs nu ļauna, gribēt un dareit tū, kas lobs.
„APMŌCI MANI, lai es īvārojuTovu lykumu un sorgōju tū nu vysas sovas sirds ... pīvērs munu sirdi Tovim prīkšrokstim utt. — tai lyudzās psalmīts pēc paleidzeibas žēlesteibas (Ps. 118:34., 36).
5. Cik toļ paleidzeibas žēlesteiba ir mums napīcīšama?
Tei mums tik Ielā mārā ir napīcīšama, ka bez Dīva žēlesteibas mes naasam spējeigi ni īsokt, ni turpynot, ni nūbeigt pat vysmozokū dorbu myusu pesteišonas lobā.
„Jo Dīvs ir Tys, kas jyusūs roda grybu un izpiļdeišonu pēc sovas labpatykas“ (Filip. 2:13).
6. Kōpēc žēlesteiba ir tik napīcīšama ik kotrā lītō, kas atsateic uz myusu pesteišonu?
1. Tōpēc, ka pesteišona ir pōrdabyskas īkōrtas lobums (vērteiba), un tōpēc tikai ar pōrdabyskū spāku un paleigu, tys ir, žēlesteibu tei var byut sasnāgta,
2. tōpēc, ka vīneigi caur žēlesteibu mes nūdybynōjam sakarus ar Kristu, un kļyustam par Jō bezgaleigūs nūpalnu daleibnīkim; Kristus nūpalni sovukōrt ir ik kotras, ar myusu pesteišonu saisteitos, lītas olūts.
1. „Na tōpēc, ka mes byutu nu sevis spējeigi dūmōt, it kai nu sevis, bet myusu spējas ir nu Dīva“ (2. kor, 2:5), 2. „Es naatmatu Dīva žēlesteibu. Bet jo lykums myus attaisnōj, tod Kristus veļteigi miris“ (Gal. 2:21), tys ir, jo (Vacōs Dereibas ceremoniju) lykuma piļdeišona, bez žēlesteibas, kas vīnoj ar Kristu, byutu pīteikūša myužeigās pesteišonas sasnēgšonai, tod nabyutu bejis napīcīšami Kristum mērt, lai mums nūpeļneitu pesteišonu. Tys gon taisneiba, ka cylvāks ari nu sovas dabeigi lobas grybas ir spējeigs dareit moraliski lobus dorbus, bet tim nav ni pōrdabysku nūpalnu, ni tī spēj sagōdōt pōrdabysku žēlesteibu voi pesteišonu. Taidi dabeigi lobi dorbi vīneigi spēj sagatavōt ceļu uz žēlesteibu, jo tikai šymā ceļā nalīk šķēršļus ari kaidi ļauni dorbi, kaidi var byut padareiti sūplōk lobim.
„Nivīns navar nōkt pi Manis“ — soka Kristus — „jo tys jam nabyus dūts nu Muna Tāva“ (Jņ. 6:66).
7. Voi Dīvs dūd žēlesteibu vysim cylvākim?
Jā, Dīvs dūd pīteikūšu žēlesteibu, lai dareitu cylvākus spējeigus piļdeit bausleibas un dareit sovai pesteišonai nūdereigus dorbus.
„Jo Cylvāka Dāls atnōce glōbt tū, kas beja pazudis“ (Mt. 18:11). „Dīvs grib, lai vysi cylvāki tyktu izpesteiti un atzeitu patīseibu“ (1. Tim. 2:4). „Dīvs ir uzticeigs. Jys naļaus jyus kārdynōt pōri jyusu spējom“ (1. kor, 10:13).
9. Voi ir myusu spākūs pretōtīs Dīva žēlesteibai?
Vairōk nakai drūši. Tōpēc, ka Dīva žēlesteiba napīspīž cylvāka grybu, bet gon tai pīdōvōj tū, kas tai napicišams, bet atstōj jū piļneigi breivu. Cylvāks var pīdōvōjumu pījimt, var nūraideit.
„Jeruzalim, Jeruzalim, cik reizes Es gribēju sapulcynōt tovus bārnus, kai vysta savōc sovus cioļus zam spōrnim, bet tu nagribēji“ (Mt. 23:37).
Praktisks padūms. Lyudz Dīvu ik dīnas, lai Jys dūtu tev sovu žēlesteibu, seviški ryupejīs par tū, lai nanūcītynōtu sovu sirdi pret tū. „Redz, es stōvu pi durovom un klauvēju. Jo kaids Munu bolsu dzērdēs un durovas Maņ atvērs, es īīšu pi jō un mīlōšūs kūpā ar jū un jys kūpā ar Mani“ (Atkl. 3:20). Lai žēlesteiba vīgļok īsadorbōtu uz cylvāka sirdi, Dīvs nareti tū saista ar kaidu ōreju, dažkōrt sōpeigu nūtykumu, pīm., pēšku nōvi, slimeibu, kaidu laimi voi nalaimi. Naapdūmeigi naignorej šaidus dīviškus bretidynojumus, jo nikas nav tik beistams, kai Dīva apmeklējuma laika nazynōšona. Pīmārs: Jeruzalima (Lk. 19:44).
§ 2. Par svātdareitōju voi attaisnōtōju želesteibu
10. Kas ir svātdareitōja žēlesteiba?
Svātdareitōja žēlesteiba ir par breivu (velti) dūta pōrdabyskō dōvona, kuru Svātais Gors pīškir myusu dvēselem, caur tū mes nu grēcinīkim kļyustam par taisneigim, par Dīva bārnim un dabasu mantinīkim.
Reizē ar svātdareitōju žēlesteibu Svātais Gors „ir īlējis Dīva mīlesteibu myusu sirdīs“ (Rom. 5:5). „Kas Mani mīļōj, tys Munus vōrdus piļdeis, un Muns Tāvs jū mīļōs:, un Mes nōksim pi jō un jimsim mōjvītu jymā“ (Jņ. 14:23). Caur tū mes nu jauna asam dzymuši Dīva bārni, un myusu dvēsele īgyun pōrdabyskū dzeivi: „Redzit, kaidu mīlesteibu Tāvs mums dōvōjis, lai mes sauktūs un byutu Dīva bārni“ (Jņ. 3:1).
11. Kōpēc svātdareitōju žēlesteibu sauc par breivu dūtu?
Tōpēc, ka tei ir piļneigi breiva dōvona, kas nōk nu leidzjyuteigōs Dīva mīlesteibas.
„Jo vysi ir grākājuši, un jim tryukst Dīva gudreibas. Jō žēlesteiba tūs napeļneiti, tys ir, bez jūs nūpalna, ir attaisnōjuse caur atpesteišonu, kas ir Jēzū Kristū“ (Rom. 3:23—24).
12. Kōpēc svātdareitōju žēlesteibu sauc ari par attaisnōtōju žēlesteibu?
Tōpēc, ka caur svātdareitōju žēlesteibu cylvāks teik attaisnōts, tys ir, nu grāka stōvūkļa pōrīt taisneiguma voi svātuma stōvūklī.
13. Kū tod sevī satur grēcinīka attaisnōšona?
Tei sevī satur:
1. teireibu, mozōkais, nu nōveigim grākim reizē ar myužeigōs strōpes atlaisšonu un
2. satur īkšejū cylvāka svātdareišonu un atjaunōšonu.
„Jyus asat nūmozgōti un svātdareiti, un atjaunōti myusu Kunga Jezus Kristus vōrdā un myusu Dīva Gorā“ (1. kor. 6:11).
14. Kas izraisa pyrmū attaisnōšonas sōkumu grecinīkā?
Tū izdora īprīkšejūšō paleidzeibas žēlesteiba, kura apgaismoj grēcinīku un aicynoj jū atsagrīzt pi Dīva.
15. Kas jōdora pošam grēcinīkam nu sovas puses, lai sajimtu attaisnōšonu?
Jam, paleidzeibas žēlesteibas atbolstā, ir breivprōteigi jōatsagrīž pi Dīva, un jōtic vysam, kū Dīvs ir atklōjis, seviški, tam jōtic, ka mes asam atpesteiti caur Jezu Kristu.
16. Kaidu īspaidu šei žēlesteiba atstōj grēcinīkā?
1. Grēcinīks teik pōrjimts ar veseleigu baili par Dīva taisneigumu, bet ari ar cereibu sajimt attaisšonu un Dīva žālsirdeibu.
2. Tod jys sōc mīļōt Dīvu, jys nūžālōj sovus grākus, apsajam dzeivōt jaunu, Dīvam pateikamu, dzeivi, pījam kristeibas sakramentu un, jo ir jau kristeits, gondareišonas sakramentu (tys ir, īt pi grāku syudzes).
17. Kū cylvāks sajam kristeibas voi gondareišonas sakramentā?
Jys sajam svātdareitōju žēlesteibu un reizē ar tū sovu grāku atlaisšonu kai ari īkšējū svātdareišonu, kas jū teišam dora taisneigu un Dīvam pateikamu Dīva bārnu un dabasu vaļsteibas mantinīku.
18. Cik ilgi svātdareitōja žēlesteiba palīk attaisnōtō cylvāka dvēselē?
Tik ilgi, cik ilgi jys napadora nōveiga graka.
18. Kaidus augļus roda attaisnōtais cylvāks ar žēlesteibas paleigu?
Jys roda lobus, tys ir, nūpalnim bogōtus, dorbus „jo kotrys lobs kūks dūd lobus augļus“ (Mt. 7:17).
20. Voi cylvāks nōveiga grāka stōvūklī var dareit lobu?
Jys var dareit lobu, bet bez nūpalnim dēļ dabasim (Jņ. 15:4—5).
21. Voi loba dareišona nōveiga grāka stōvūklī ir nalītdereiga?
Turpretim, ir ļūti dereiga: tei sagatavoj Dīva žēlesteibas sajimšonu atsagrīzšonai; nareti nūvērš peļneitū strōpi par grākim, „izpērc sovus grākus ar žālsirdeibas dōvonom un sovas nalīteibas ar žālsirdeibas dorbim dēļ nabogim, varbyut Jys (Dīvs) apsažālōs par tovim apvaiņōjumim“ (Dan. 4:24). Pīmārs: ninivīši.
22. Kū mes īmontōjam, dareidami lobus dorbus žēlesteibas stōvūklī?
Mes peļnejam:
1. svātdareitōjas žēlesteibas pavairošonu un
2. myužeigū atpesteišonu (2. Tim. 4:8).
23. Nu kurīnes šaidi lobī dorbi īgyun sovu īkšejū vērteibu voi tīseibas uz gūdolgu?
Tū tī īgyun nu bezgaleigim Jezus Kristus nūpalnim, par kura dzeivim lūceklim myusus dora svātdareitōja žēlesteiba.
„Es asmu veina kūks, bet jyus zori“ — tai soka Pesteitōjs. „Kas palīk Manī, tys nas daudz augļu, jo bez Manis jyus nikō naspējit dareit“ (Jņ. 15:5).
24. Voi kotram krīstīšam ir jōdora lobi dorbi?
Jā, tōpēc, ka „kotrys kūks, kas nanas lobus augļus, tiks nūcērsts un gunī īmasts“ (Mt. 3:10).
25. Kaidi lobi dorbi mums jōdora pyrms vysim cytim?
1. Tī, kaidus vysim kristīšim pīsoka Dīva un Bazneicas bausleibas un
2. tī, kuri napīcīšami voi nūdereigi myusu kōrtas pīnōkumu piļdeišonai.
26. Kaidus lobus dorbus mums seviški īteic Svātī Roksti?
Svātī Roksti mums seviški īteic lyugšonu, gavēšonu un žālsirdeibas dorbus; zam šim dorbim vyspōri ir dūmōta dīvbejeibas prakse, pošmērdēšonas un mīlesteibas prakse.
„Lyugšona ar gavēšonu un žālsirdeibas dōvonom ir lobōka nakai zalta krājumu taupeišona“ (Tob. 12:8).
27. Uz kū sevišku vēreibu Dīvs pīgrīž myusu lobajūs dorbūs?
Uz myusu lobū nūdūmu, ar kuru mes, pat par vysmozōkū lobū dorbu, varim nu Dīva sajimt lelu atalgōjumu.
„Kas dūs dzert vīnam nu šim mozajim koč glōzi solta yudiņa Mōcekļa vōrdā, patīši Es jums soku: jys sovu olgu nazaudēs“ (Mt. 10:42).
28. Kas ir lobais nūdūms?
Lobais nūdūms ir apsajimšona voi grybas pozitivs akts kolpōt Dīvam un Jū gūdynōt.
29. Kai mes varim izveidōt lobu nūdūmu?
Tū mes varim izdareit, pīm., saceidami: „Muns Kungs un muns Dīvs, vysu Tovam gūdam, vysu nu mīlesteibas uz Tevi“ utt.
30. Kod mums ir jōizdora loba nūdūma akti?
Ļūti lītdereigi tū izdareit vairōkas reizes dīnā, bet it seviški ikkotru reitu.
31. Kaidus leidzekļus seviški mums ir jōlītoj žēlesteibas sajimšonai?
Svātūs sakramentus un lyugšonas.
32. Voi obi šī leidzekli dūd žēlesteibu vīnaidā veidā un apjūmā?
Nā, jo:
1. sakramenti myusūs veidōj žēlesteibu, bet lyugšona tū īgyun.
2. Caur sakramentim mes sajamam tōs specialōs žēlesteibas, dēļ kaidom tī ir īstōdeiti, bet caur lyugšonu mes sajamam vysaida veida žēlesteibas, atskaitūt tōs, kaidas var sajimt vīneigi caur sakramentim.
Praktisks padūms. Ryupeigi ceņtīis saglobōt sovā dvēselē svātdareitōju žēlesteibu, sorgōjūtīs nu grāka un dorūt lobus dorbus. Vacajā Dereibā beja saceits: „Kas atmete Moizeša lykumu, tam, divim voi trejim līcinīkim līcynojūt, bez žēlesteibas beja jōmērst ... cik gon smogōku strōpi peļnej tys, kas Dīva Dālu kōjom meitu un dereibas asni, kurā tys svēteits, turātu par nasvātu un žēlesteibas goru neivōtu“ (Ebr. 10:28—29).


text:
specialists kulturviesturis vaicuojumūs
Piec naatkareibys kara (1918–1920) i kasdīnys dzeivis stabiliziešonuos Latvejis Republikā izaveiduoja vairuokys finanšu īstuodis, kuru uzdavums beja sekmēt turpmuokū vaļsts atteisteibys procesu. Vīna nu leluokajom Latvejis finanšu īstuodem beja 1922. godā dybynuotuo Vaļsts zemis banka, par tuos puorvaļdnīku kliva finansists Hugo Dzelzītis (1888–1943). 1924. goda beiguos Vaļsts zemis bankys centraluo vaļde lēme, ka ir juoveidoj īstuodis filiale ari Latgolā. Kai vyspīmāruotuokuo vīta tyka izvālāta Rēzekne. Oficiali nūdaļa sovu darbeibu suoce 1925. goda 2. janvarī, i tuos suokūtnejais nūsaukums beja “Latvejis Vaļsts zemis bankys Latgolys nūdaļa”, 1929. godā leidzeiga filiale tyka atkluota ari Daugovpilī. Leidz ar tū nūsaukums mainejuos iz “Vaļsts zemis bankys Rēzeknis nūdaļa”.
Vaļsts zemis bankys Rēzeknis nūdaļa, 20. gs 30. godu ūtrei puse.
Par jaunizveiduotuos filialis vadeituoju tyka īcalts Jezups Laurinovičs (1893–1942). Iņteresants fakts, ka Jezupa Laurinoviča muosa beja aktivuo Latgolys kulturys, izgleiteibys darbineica i tūstorp ari Latgolys kongresa dalineica (1917. goda. 26.–27. aprelī piec v. st.) Apolonija Laurinoviča (1886–1967).
1940. Laurinovičs par bankys nūdalis vadeituoju nūstruoduoja leidz pat 1940. goda juņam, kod piec padūmu okupacejis banka tyka nacionalizāta. Pats Jezups Laurinovičs piec ilgstūšom veseleibys problemom myra 1942. goda. 29. junī Daugovpiļs slimineicā.
Jaunizveiduotuo bankys filiale sekmeigi nūdrūsynuoja vysa veida aizdavumu izsnīgšonu, tymā skaitā vacūs āku renovacejai voi jaunūs āku byuvnīceibai, tyka nūdrūsynuoti ari finanšu krediti zemnīkim vysaidu saimnīcyskūs vaicuojumu rysynuošonai (zemis i inventara īguodei). Bankys puorraudzeibā beja Rēzeknis, Ludzys i Jaunlatgolys (nu 1938. goda – Abrenis) apriņči.
Suokumā bankys nūdaļā dorbuojuos pīci darbinīki, vystik, suocūt nu 1926. goda tuos darbeiba pasaplašynuoja i tyka īcalti ari jauni pylnvarnīki: Evarists Jozans, kai ari Kristaps Lamberts. Nu 1930. goda bankā suoce struoduot Vladislavs Springovičs i Izidors Barkans. Piec 1937. goda datim, Vaļsts zemis bankys Rēzeknis nūdaļā kūpumā struoduoja 86 darbinīki. Lelais darbinīku skaits skaidrojams ar faktu, ka Latgolā beja apmāra 44% nu vysim registrātajim lauksaimnīku zemis eipašumim Latvejā. Kūpumā jemūt, Rēzeknis bankys filialis puorziņā beja 29% nu vysu registrātūs lauksaimnīceibys zemu eipašumu Latvejā. Vēļ vīns byutiskys aspekts beja piec agraruos reformys eistynuošonys vairuoku sādžu sadaleišona vīnsātuos, kuo rezultatā strauji pīauga jaunu zemnīku saimnīceibu skaits.
Vaļsts zemis bankys Rēzeknis nūdalis darbinīki pi bankys ākas. Pyrmajā ryndā septeitais nu kreisuos pusis – bankys puorvaļdnīks Jezups Laurinovičs, 1937. g. 1. maijs.
Bankys āka
Suokumā bankys filiale atsaroda īreituos telpuos Latgolys prospektā 28, bet 1927. godā īstuodis darbinīki puorsacēle iz nomu Atbreivuošonys alejā 10 (myusu dīnuos Galdnīku īla 8, veikala “Rimi” atsarasšonys vīta). Bankys nūdaļai pasaplašynojūt, vaira napītyka ar asūšom telpom Atbreivuošonys alejā 10 i papyldu tam tyka īreitys telpys Kalpaka īlā 10. Vys arviņ beja aktuals vaicuojums par pīmāruotuokys telpys izbyuvi, kas spātu nūdrūsynuot pylnvierteigu turpmuokuos bankys dorbu. 1930. goda beiguos bankai izadeve dabuot zemis gobolu Kalpaka īlā 18. Jaunceļamuo noma metu konkursā par lobuokū tyka atzeits J. Blaua dorbs. Storp juo projekteitom ceļtnem beja ari latvīšu bīdreibys noms Līpuojā (1934. g.).
Bankys noma byuvnīceibu vadeja uzjiemiejs V. Kačerovskis. Jaunceļamuos ākys izbyuve suocēs 1931. goda maijā, i dorbi tyka pabeigti nuokamuo goda oktobrī. Kūpejuos ākys izmoksys ap 384 000 latu. Tei beja lela treisstuovu akmiņa celtne ar plašom telpom. Iz jaunajom telpom bankys darbinīki puorguoja 1932. goda 15. oktobrī. Jaunuo āka beja vīna nu leluokajom i skaistuokajom ākom vysā piļsātā. Vacais bankys noms (Atbreivuošonys alejā 10) 1935. godā tyka puordūts Latvejis Kara ministrejai, kur vāluok tyka īreikuots armejis Viersnīku klubs, i laika pūsmā nu 1937.–1938. godam ākā veice plošus puorbyuvis dorbus. Rēzeknis piļsātys bombardiešonys laikā (1944. goda aprelī) ceļtne tyka iznycynuota.
1942. goda augustā (Nacistiskuos Vuocejis okupacejis laikā) bankys nomā tyka izvītota Daugovpiļs nūvoda komisariata Rēzeknis nūdaļa, bet tuo poša goda septembrī ari Rēzeknis apriņča agronomiskais birojs. Vaļsts zemis bankys Rēzeknis nūdaļa 1943. goda martā tyka puorvītuota iz nomu 15. maja īlā 26. Leidz ar froņtis tyvuošonūs i telpu tryukuma deļ 1943. goda beiguos banka puorsacēle iz Reigu.
Vaļsts zemis bankys āku Kalpaka īlā 18 (myusu dīnuos Atbreivuošonys alejā īpretim J. Ivanova Rēzeknis Muzykys vydsškolai) 1944. goda pavasarī, atsakuopūt nu Rēzeknis piļsātys, izsprydzynuoja Nacistiskuos Vuocejis bruņuotūs spāku karaveiri. Mysu dīnuos praktiski nikas vaira nalīcynoj par kuodreiz vīnu nu skaistuokajom Rēzeknis ceļtnem.
Vaļsts zemis bankys Rēzeknis nūdalis darbinīki Zīmyssvātku pasuocīnī, 30. godi.


text:
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” pīduovoj jau pīcpadsmytū latgalīšu volūdys apvuiceibu video serejis “Runuosim latgaliski” klipu, kurā teik turpynuots īsapazeit ar zooduorza zvārim.
Kai viestej idejis autori i realizātuoji, kulturys montuojums ir nūzeimeigs resurss socialai i etniskai integracejai, cylvāku personeiguos i nacionaluos pošapzinis pylnveiduošonai. Latgola ir kulturviesturisks regions, kas atsaškir ar sovpateigū kulturys identitati, kas izapauž rakstureigajā unikalajā kulturys montuojumā i volūdys sovpateibuos. Volūda ir latgalīšu identitatis pamats i naatjemama Latvejis kulturviesturiskuo montuojuma daļa. Pādejūs godu aktivitatis aplīcynoj, ka latgalīšu volūda nav arhaisms.
Projektu realizej: bīdreiba “Bruoli un Muosys”. Projekts teik realizāts ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts kulturkapitala fonda, A/S “Latvijas valsts meži” i Daugovpiļs piļsātys dūmis atbolstu.


text:
Sasatikšonys i īsapazeišonys prīks, smaidi i smīkli, draudzeiba i jaunys idejis – tys vyss vyrmuoja gaisā jaunīšu bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” kūsapuļcē, kas nūtyka 9. februarī Reigys jaunīšu centrā „Kaņieris”. Var drūsai apgolvuot, ka LgSC ir vīna nu spieceiguokajom latgalīšu organizacejom, kura ar padareitajim dorbim ir īgivuse atpazeistameibu na tikai latgalīšu vydā, bet arī vysā Latvejā. Panuokumu […]
Nasiedi kai bednais sābru suņs aiz vuortu! Deļtuo vuortim ir kļamka, kab cylvāks tyktu vydā i nasystu sīnu ar pīri voi žieleigai nakauktu pi cīš vuortu. Rudiņs, solts, vyss rībās? Gribi, kab kas naviņ interesnys nūtyktu? Nu, tod pīsadoli tymā, kas nūteik! Brauksi LgSC laivu braucīnī? Juobrauc! Pīlauz sovu lobuokū draugu, atrūnit laivu, telti, guļammaisus […]
Vasals! Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” meklej biroja vadeituoju – ambiciozu latgalīšu studentu, kurs ir gotovs īsavuiceit jaunys lītys: sagataveit projektu aprokstus i vadeit projektus, struoduot ar cylvākim i vadeit komandu, regulari reikuot latgaliskus pasuokumus. Praseibys: studejis Rēzeknē, Daugovpilī voi Reigā, lobys latgalīšu, latvīšu, angļu, krīvu volūdu zynuošonys, spieja struoduot pošam i komandā, prasme sovys i […]
Reigys LgSC bīdri – studenti brauc gostūs iz Jelgovu. Tys nav nikaids jaunums, ka Jelgovā ir daudz studentu nu Latgolys. Beidzūt asam sasajāmuš i sajāmuši ari īlyugumu nu jelgavnīku. 🙂 Ka ari Tev ir pa ceļam, ir interess – pīsavīnoj! Kod: 25. novembrī Cikūs: 19.00 Kur: 3. dīnesta vīsneicā (Driksys īlā 1) Kas: īsapazeišona, drupeit […]
Vaira informacejis i nūlykums ite. Paleidz Latvejis Nacionaluo biblioteka i Bārnu literaturys centrs. Leidzeigī roksti:Jaunīšu lobūs stuostu konkursa nūlykumsinfo LgSC 4. augustsInformaceja par kursim LNB palaistaLatgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps DagduLatvejā krīze izabeigs 27. majā
Prelata Adolfa Grosberga pīminis fonda stipendejis katuoļu studentim . Fonds ir izsludynuojs pīsasaceišonu stipendejom 2009. / 2010. vuiceibu godam. Praseibys stipendejis pretendentim: 1. Studej vysmoz 2. kursā. 2. Studej akrediteitā Latvejis augstškolā i akrediteitā pamatstudeju programā. 3. Svareigys paguojušuo studeju perioda sekmis. 4. Studeju programa, vierzīņs i leimiņs nav svareigi. 5. Stipendeja dūmuota socialūs i […]
Bārnu i jaunīšu stuostu konkursa nūlykums Kab sekmeitu bārnu i jaunīšu interesi par myusu dīnu Latvejā nūtīkūšajim socialajim, ekonomiskajim i politiskajim procesim i mudynuotu jūs kai nuokūtnis sabīdreibys daļu izsaceit sovu redziejumu par šudiņdīnys pasauli i juo puormainem, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izsludynoj bārnu i jaunīšu stuostu ar laimeigom beigom konkursu. Teik gaideiti stuosti, kurūs […]
Vīns nu 13. – 19. septembrim nūtykušuos Latgaliskuos nedelis īvodpasuocīnim beja nu jau par tradiceju īdibynuotuo – Vokora styga – atraktivs orientiešanuos pasuocīns Reigā ar mierki jaunūs studentus nu Latgolys īpazeistynuot ar Reigā atrūnomom latgaliskom vītom, pasuocīnim i informēt par Latgolys Studentu centra aktivitatem. Itymā reizē 14. septembra Vokora stygys vadmotivs beja dažaidys spēlis i […]
Vasali vosorā! Pasaverit rokstu “Latvejis Viestnesī”. Varbyut ir kaidi komentari, vīdūkli? Voi varbyut ir napīcīšama kaida LgSC reakceja – atbiļdis roksts, diskuseja voi informativa akceja? LgSC vuordā vakar KKF tyka īsnīgti 7 projekti: – latgalīšu muzykys karaoke disks (Edeite Husare); – latgalīšu puosoku izlase “Tu soki. Es soku. Puosokys par krīzi” (Marita Papiņa); – Danieļa […]
Nu 2. leidz 6. augustam Preiļūs nūteik „Atzolys” – seminars jaunīšim par Latgolys nūvoda viesturi i kulturu. Itūgod „Atzoluos” pīsadola 20 jaunīšu, leluokuo daļa nu jūs ir nu Latgolys, vysu vaira nu Rogovkys i Kuorsovys. Ari itūgod dalinīku vydā ir puors jaunīšu nu puornūvodu. Seminars „Atzolys” teik reikuots kotru vosoru jau nu 2004. goda, itūs godu laikā […]
Šudiņ vokorā Tonis birojā projektu vokors. Reit turpynuojums itai izklaidei. Kai smejīs, cytim vosora, a cytim i vosora, i juodūmoj par rudini. Ite zemļuok karteņa nu paguojušuos nedelis izprīcom ar SIF projektu, kas gols golā īsīts svēre 2 kilogrami i symtu gramu. Ireta i Artis cap i lej iudini. Koč kai tei latgalīšu volūda juodaboj […]
Pagaidom tikai latvīšu volūdā. Latgalīšu tulkuojums taps. Byutu zam myusu gūda informaceju pa latgalīšu kursim nadūt latgaliski. 🙂 Tok LNB gribēja, kab relize ītu jau šudiņ, partū ka pyrmūdiņ byuškys par vieli. Deļtuo sastrāpuojom mudri nazkū i jī izsyutēja. LNB sātyslopā var apsavērt par latgalīšu rokstu volūdys kursim. Nūtiks nu 20.04. da 15.06. pyrmūdīnēs. Nu […]
INFORMACEJA PRESEI Latgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps Dagdu Reigā, 2009. goda 17. aprelī Īsasaistūt Lelajā tolkā, kas 18. aprelī nūteik vysā Latvejā i cytur, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Dagdys piļsātys dūmi, Dagdys dūmis piļsātsaimisteibu, jaunīšu bīdreibu “Dagne” i Dagdys uzjiemiejim reikoj sakūpšonys tolku Dagdā. Tolkā plānoj pīsadaleit jaunīši: studenti i škoļnīki nu vysys […]
Vasali! Navarieju ilgi nūbrīst lelajam info spamam, partū ka nikuo taida, ruodīs, nav, a par seikumim var puorskaiteit www.skreine.wordpress.com i lakuga.lv Ļauds gatavej projektus, īsnīdz, tok pagaidom nikaidu lelu rezultatu vēļ nav – projektu pīsaciejumi teik vierteiti voi ari termeni nav beigušīs. Deļtuo ite ziņa projektu raksteituojim, kas dūmoj LgSC vuordā snīgt pīsacejumus LRAA konkursam […]
LgSC Reigys birojs ir tics pi oficialys, glaunys šiļteitis jau trepēs. 🙂 Pavasars ir atstuojs pozitivu īspaidu iz visim Tonis birojā satyktajim ļaudim. Vysi ir apjiemeibys piļni dorbuotīs – raksteit projektus, reikuot tolkys i c. atraktivus pasuokumus. Ituos nedelis muzikaluo nūformiejuma favoriti ir Projekts – Kapļi. Reali īkaplej! 😉 Kluot jau apreļs. Ar tū ari […]
Maņ īguoja pruotā dūma. Varbyut niulenejūs krizis laikūs var apsamaineit ar informaceju, kod kurs brauc, saceisim, nu Rēzeknis iz Daugovpili ci nu Daugovpiļa iz Reigu. Pi vīna savuoc vysaidys montys, kas kur nabejs juoaizvad. Voi aizvad kaidu studentu iz sātu, školu, tusovku. Īsadūmoj – atvad bednajam studenteņam kaids farizejs ar godu nostu i mašynu nu […]
īsoku puorskaiteit šudiņ nu reita najauši atrostū LU Juridiskuos fakultatis doktoranta Juoņa Plepa rokstu par vēļ vīnu Latvejis vaļsts prezidentu – veiskupu Jezupu Rancānu. atzeimeišu, ka roksts beidzās ar Mikeļa Bukša citatu: “Nasaverūt uz tū, ka latgaļi Satversmes Sapuļcē, tai saceit, tyka izpārti, un ka latgaļi pi Latvijas Satversmes pījimšonas atsatureja nu bolsōšanas, taidā veidā […]
Ar Latvejis Universitatis Filologejis i muokslys zynuotņu fakultatis vuiceibspāku entuziasmu, kai ari ar Vaļsts Kulturkapitala fonda finansialū atbolstu no ituo goda 16. janvara da 2. februara nūtyka Catūrtuo latgalīšu volūdys i kulturys zīmys škola Sibirī Krasnojarskys nūvoda Ačynskā. Zīmys škola ir centralais pasuokums ar Sibiri saisteitajūs projektūs, sovu rūku projektūs pīlīk ari Latgolys Studentu centra […]


text:
A. 887. V. Fiļšs no O. Volkova Sakstagala pag. Latvju Kultūras kr.
Tuoļi nu myusu vīnā kēnestī dzeivuoja vīns kēneņč. Itys kēneņč sadūmuoja ženētīs, ilgi jis meklēja sev jaunivis, bet nikai dēļ sovys sirdis navarēja atrast. Vīnu reizi kēneņč nūbraucja uz medeibys, un īraudzēja uz teiruma ganeiti, kuŗa dzonuoja lūpus. Itei ganeitja beja meita vīna bedna zemnīka. Meita itei beja cīši skaista: juos skaistumu navarēja ni ar spolvu pīraksteit, ni posokā rozstuosteit, a ūtrys taidys nikur pasaulī nabeja. Dabraucja kēneņč pi ituos meitys,- apstuoja un runoj: "Vasala, skaistuo meitiņa!"
"Vasals kēneņč!" atbildēja meita.
"Kaids tovs tāvs?"
"Muns tāvs bednais zemnīks, kurijis natuoļi nu šanins dzeivoj."
Kēneņč pavaicuoja nu meitys vuordu juos tāva, un nūbraucja pa sovu ceļi tuoļuok. Napuorguoja dīnys treis, atbrauc kēneņč uz tū cīmu, kur dzeivoj ituos skaistuos meitys tāvs. Kēneņč īguoja zemnīka ustobā un nūzavasoluoja: "Vasals, lobs cylvāks!"
"Vasals kēneņč!" atbildēja zemnīks.
Kēneņč suoka runuot: "Es atbraucu pi tevis praseit, kab tu man atdūtu par sīvu sovu meitu."
Zemnīks kēneņam atbildēja: "Jiusu vaļa!"
"A tu gribi īt pi manis?" vaicoj kēneņč nu meitys.
"Jā!" atbildēja meita.
"Es tevi jemšu par sīvu, bet tu mani klausi, kū es tev pasceišu. Noklauseisi - muns zūbyns, tova golva nu placu."
"Labi, es klauseišu!"
Kēneņč izdevja pavēli pa vysim kēnestim, ka pi juo uz taidys dīnys byus kuozys. Atīt tei dīna, pībraucja pi kēneņa daudz gostu. Kēneņč atvedja sovu jaunivi cīma dŗābūs un ruoda sovim gostim, vaicuodams: "Nu, kai jiusim pateik muna jaunivja?
Vysi gosti atbilda jam: "Ka jums pateik, mums ar pateik."
Tūlaik kēneņč lyka, kab juo jaunivja apsavylktu kēneniņis dŗābūs. Jaunivja apsavylka un jī nūbraucja lauluotūs uz bazneicu. Pēc kuozu kēneņč suoka dzeivuot ar sovu sīvu un vīns ūtru mīļuot un žāluot. Par kaidu godu kēneņa sīvai dzyma dāls. Kēneņč runoj uz sovu sīvu;: "Dzymušais dāls na ir skaists puika, jū vajag nūgubeit; a to cyti kēneņi nu cytu kēnestju smīsīs nu myusu dāla, ka dāls myusu izguoja nu zemnīka morda."
Sīva soka uz kēneņi: "Kai tu gribi, tai dori; es nikuo navaru tev pretim runuot!"
Kēneņč pajāmja sovu dālu, runuodams uz sīvu, ka jis jū nūgubeis, bet kēneņč sovu dālu nagubēja, a atdevja audzeit, kab sīva nozynuotu, sovai muosai. Tai puorgoja vēl gods laika, kēneniņa radēja meitu. Ķēneņč otkon soka uz sovu sīvu: "Meita ir naskaista, jū ar vajag nūgubēt, par tū, ka vysi kēneņi nu manis smīsīs, ka pi manis ir meita nu zemnīka morda."
Sīva jam otkon atbilda: "Tova vaļa, kū tu gribi, tū dori."
Kēneņč pajāmja itū meitini un taipat nūnesja uz sovu muosu un atdevja muosai, kab jei ar itū meitini audzeitu da laika, koleidz jei izaugs lela. Tai puorguoja daudz godu, kēniņa dāls un meita izauga leli. Dāls šmuks puika, a meita vēl skaistuoka, ka taidys meitys navar pasaulī atrast.
Vīnu reizi kēneņč sasaucja vysus sovus kolpus un soka uz sovu sīvu, ka jis nagrib ar jū dzeivuot. "Tu esi zemnīka meita, a es asmu kēneņč. Vilc nu mugorys kēnenītis drābis, vilc sovus zemnīka drābis un ej dzeivuotu uz sovu cīmu da sova tāva."
Napascēja kēneņa sīva ni vuorda pretim, pajāmja nūvylka kēneņa dŗābus un apvylka sovus dŗābus, kuŗi beja jai nu sova tāva īdūty, un nūguoja dzeivuot uz cīmu da sovā vacā tāva un suoka otkon staiguot gonūs.
Kēneņč sadūmuoja uz ūtrys ženētīs, izdevja pavēli pa vysu kēnesti, ka uz taidys dīnys byus kuozys, un taipat pasaucja nu cīma sovu sīvu un pascēja jai, kab jei vysu labi sataiseitu muojuos, runuodams: "Tiuleņ atvesšu jaunu sīvu."
Sīva vysu sataisēja, stuov un gaida. Atvad kēneņč jaunivi, pēc juo atbraucja daudz gostu un sādās vysi pi golda. Kēneņč vaicoj sovai sīvai: "Nu, sīva, kai loba muna jaunive?"
"Ka dēļ tevis loba, tod ir dēļ manis vēļ lobuoka."
Tūlaik kēneņš pascēja sovai sīvai: "Ej un apvilc kēneniņis dŗābus un sēstīs ar manim pi vīna golda. Tu beji un byusi par munu sīvu, a itei jaunivja ir tova meita, a itys jaunais puiss ir tovs dāls.
Nu tuolaika kēneņč suoka dzeivuot ar sovu sīvu un puorstuoja jū muonēt, un da pošis nuovis jai vīrēja un jū mīļuoja.


text:
- Arhitekte Rasa Kleina ir sajāmuse Arhitekturys goda bolvu par Maltys vydsškolys rekonstrukceju i skaita, ka arhitekti var pīruodeit, ka naīspiejamais ir īspiejams.
- Kai pedagogu dorbu viertej alternativuo pedagogu samoksys modeļa autors Česlavs Batņa?
- Žurnals sasateik ar Aņsi Ataolu Bierzeņu, kurs skaita, ka pylnvierteigai dzeivei ir juoizlosa interesantuokī celi.
- Kai zemnīkim Domulim izadūd sevi nūskaņuot iz pozitivys notys.
- Kaidys vuiceibys atkluoj literats Leonards Rakickis, kurs nu vadeituoja ir palics par aristokratisku dzejnīku.
- Breineigys dobys gleznys i ceļuojums pa upi i nīdruojim kūpā ar Māri Maskalānu – skaistais i īdvasmojūšais dobā i kai tū saglobuot.
- Pyrmūreiz žurnalā “A12” eseja par urbanū Latgolu i Osyuna cīma mistiskī stuosti.
Īsadvesmojit kotrai dīnai, skaitūt žurnalu “A12”!
Kab žurnals byutu jiusu posta kastē, abonejit! “A12” aboniešonys indekss – 2472.


text:
Dabasu Durovys »
10 dzīsmis latgaliski par rudini
Roksta autors: portals lakuga.lv Agruoks ci vāluoks, kruosainuoks ci palākuoks, bet rudiņs skaņ ari muzykā latgaliski. Itūreiz pīduovojam nūsaklauseit desmit dzīsmis latgaliski par i ap rudiņa temom, dzīsmis, kurymuos pīsaukts rudiņs ci juo pazeimis.Skaiteit vaira »
Jaunums nu grupys “Dabasu durovys” – dzīsme “Skūrstyns meža vydā”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv Vosorys izskaņā grupa “Dabasu Durovys” klauseituoju viertiejumam nūdavuse jaunu dzīsmi “Skūrstyns meža vydā”. Par dzīsmi grupys liders Arņs Slobožanins soka: “Dzīsmei “Skūrstyns meža vydā” ir simboliska nūzeime. Lītys, kurys gribim paraudzeit, svareigys izvielis,Skaiteit vaira »
Latgalīšu muzykys vokors Reigā ar grupom “Bez PVN” i “Dabasu Durovys”
Puišu grupys “Bez PVN” i “Dabasu Durovys” caturtdīņ, 16. augustā, īness jaunys vāsmys Reigā Kalncīma kvartalā i īpazeistynuos apmaklātuojus ar latgalīšu muzykys pasauli. Roka nūskaņuos publiku īsiļdeis grupa “Dabasu Durovys”, sovukuort vokoru turpynuos vīnaSkaiteit vaira »
“Dabasu durovu” jaunuokuo dzīsme par entuziasma, mīlesteibys i sajiusmys pagaisšonu
Grupa “Dabasu durovys” klauseituoju viertiejumam nūdavuse jaunuokū dzīsmi “Ūglis”. Tei viestej par suokūtniejuo entuziasma, mīlesteibys i sajiusmys pagaisšonu, kuru var nūvāruot teju vysuos dzeivis jūmuos. Kod nu dzierkstelem palīk ūglis, tys ir tikai pošaSkaiteit vaira »
Saruna ar Arni Slobožaninu par soloprojektu, “Dabasu Durovom” i galma uokstim “Kapļim”
Intervejis autore: Laura Melne Vosorys vydā muzikis Arņs Slobožanins publiski izziņuoja par sova soloprojekta veiduošonu, reizē paviestejūt ari par rodūšu pauzi grupys “Dabasu Durovys” darbeibā. Lai izzynuotu vaira par jaunumim i puormaiņom Arņa muzykalajāSkaiteit vaira »
Šudiņ Reigā koncertēs grupa “Dabasu Durovys”
Šudiņ 21.00 Reigā, NABAKLAB nūtiks grupu “Dabasu Durovys” i “Audiokvartāls” koncerts. Grupai “Dabasu Durovys” itys byus pyrmais koncerts 2017. godā. Grupys liders Arņs Slobožanins par gaidomū koncertu soka: “Puorsvorā spielēsim dzīsmis nu jaunuo albumaSkaiteit vaira »
Bolvai “Zelta mikrofons” nomināti ari latgaliski dzīdūši muziki
Vakar paziņuoti Muzykys īrokstu goda bolvys “Zelta Mikrofons 2017” nominanti. Tūs vydā ari vairuoki latgaliski dzīdūši muziki: “Dabasu Durovys”, “Saucējas” i “Brāļi un māsas”. Itūgod bolvai īsnīgti 114 albumi, 46 dzīsmis, 66 videoklipi, 32 debitantiSkaiteit vaira »
Grupa “Dabasu Durovys” albumu “Pādys runoj” prezentēs Reigā i Daugovpilī
Reigā i Daugovpilī nūtiks grupys “Dabasu Durovys” albuma “Pādys runoj” prezentacejis koncerti. 27. oktobrī 21.30 Reigā, folkklubā “ALA. Pagrabs” “Dabasu Durovys” spielēs akustisku, pīklusynuotu koncertu. Grupai pīsavīnuos ari Laura Bicāne, kura spielēs akordeonu. DaugovpilīSkaiteit vaira »
“Dabasu Durovys” izdūd albumu “Pādys runoj”
Grupa “Dabasu Durovys” sovā 10. jubileja godā izdūd albumu “Pādys Runoj”. Itys ir grupys catūrtais studejis albums, tys viestej par cylvākim, sajiutom i klusuma volūdu, kas reizem pasoka vaira par vuordim. Jaunais albums irSkaiteit vaira »
“Dabasu Durovys” pīduovoj albuma prīškviestnesi – dzīsmi “Suokums”
“Dabasu Durovys” pīduovoj nūsaklauseit i nūsavērt piec nedelis gaidomuo albuma prīškviestnesi – dzīsmi “Suokums”. “Dabasu Durovys” sovim klauseituojim pīduovoj dzīsmi, kas jaunajā albumā “Pādys Runoj” byus īkļauta kai nūslādzūšuo – “Suokums”. Ar itū dzīsmiSkaiteit vaira »
“Dabasu Durovys” pīduovoj video dzīsmei ar Raiņa vuordim
“Dabasu Durovys” klauseituojim nūdūd videoklipu dzīsmei ar Raiņa vuordim “Augstumā”. “Augšā zilā debess aiztur elpu.” Tī ir Raiņa vuordi, kurim muzykalu skaniejumu pīškeiruse grupa “Dabasu Durovys”. “Vysleluokuo ceiņa cylvākam ir juoizceinej ar sevi. TeiSkaiteit vaira »
“Dabasu Durovys” pīduovoj nūsaklauseit dzīsmi “Rācija”
Grupa „Dabasu Durovys” itūgod svietej desmit godu jubileju. Klauseituoju viertiejumam grupa pīduovoj dzīsmi nu tūpūšuo i rudinī gaidomuo albuma. Dzīsmis pamatdūmu cīši labi atkluoj pyrmuos vuordu ryndys „Viens sapuvis ābols, ābolu kastē//Ja to neaizvāks,Skaiteit vaira »
Grupai “Dabasu Durovys” 12. vīta Muzykaluos Bankys finalā
23. janvara vokorā Ventspilī nūtyka Latvejis Radejis 2 pop i roka dzīšmu aptaujis Muzykaluo Banka nūslāgums. Latgalīšu grupys “Dabasu Durovys” izpiļdeituo “Šūpuļdziesma” itūreiz klauseituoju i žūrejis kūpviertejumā tyka pi 12. vītys. Finala koncertā klauseituojiSkaiteit vaira »
“Dabasu Durovys” teik Muzykaluos bankys finalā
Vakar tyka nūsauktys 15 dzīsmis, kas tykušys Latvejis Radejis 2 reikuotuos dzīšmu aptaujis Muzykaluo banka finalā, pretendejūt iz goda vierteiguokuos dzīsmis latvīšu volūdā titulu. Jūs vydā ir ari grupys “Dabasu Durovys” izpiļdeituo “Šūpuļdziesma”. DaSkaiteit vaira »


text:
22 vārti Petriks Salvis (BFC Daugavpils)
19 vārti Čugunovs Svetoslavs (Riga FC)
16 vārti Cvetkovs Gļebs (RFS)
13 vārti Rīns Dīvs (FK Ventspils OC)
12 vārti Miņins Jevgenijs (BFC Daugavpils)
10 vārti Puzirevskis Artjoms (FS Metta)
8 vārti Butorins Artjoms, Meļņiks Deniss (RFS)
7 vārti Anmanis Kaspars, Leja Ronalds, Salmiņš Rūdolfs (FK Tukums 2000), Gražis Aļģirdas (Riga FC)
6 vārti Silakovs Nikita (Riga FC)
5 vārti Stumbiņš Raivis (BFC Daugavpils), Degterjovs Danils (FK Ventspils OC), Šarigins Ņikita (Riga FC), Puškins Vladislavs (SK Super Nova)
4 vārti Kaušelis Kristiāns, Timofejevs Vladislavs, Ziļs Marks (BFC Daugavpils), Pauniņš Rihards (FK Jelgava), Kazaks Krišjānis, Laizāns Bruno, Zamullo Artjoms (RFS), Gailītis Ronalds (Riga FC), Mickēvičs Andžejs, Sondors Vladislavs (SK Super Nova), Muižnieks Rūdolfs (Vidzemes Futbola centrs)
3 vārti Skrinda Niklāvs Konrāds (BFC Daugavpils), Baškevics Matīss, Stabulnieks Markuss Mārtiņš (FK Jelgava), Meļķis Roberts (FK Liepāja), Reingolcs Rūdolfs (FK Tukums 2000), Dreija Uvis (FK Ventspils OC), Novikovs Jegors, Rēķis Kristofers, Vilnis Kārlis (FS Metta), Glaudāns Agris (Riga FC), Matvejevs Ivans (SK Super Nova), Barkovskis Māris, Eberhards Renārs (Vidzemes Futbola centrs)
2 vārti Molotkovs Deniss, Rakuls Dmitrijs (BFC Daugavpils), Langermanis Grāvis Markuss, Lipskis Artis, Mīļais Daniels (FK Tukums 2000), Krišjānis Renards (FK Ventspils OC), Bičevskis Toms Kristiāns, Jefimovs Rinalds Daniels, Konstantinovs Tomass, Vapne Lūkass, Vasiļevskis Mikus (FS Metta), Samsonovs Nikita (RFS), Muzafarovs Maksims, Simbircevs Kristiāns, Valmiers Dāvis Mārcis (Riga FC), Bitāns Dāvis Kristiāns, Fiļipovs Sentis, Jurkinskis Milans (Vidzemes Futbola centrs)
1 vārti Kudeļkins Aleksejs, Raščevskis Oļģerts (BFC Daugavpils), Bečers Rihards, Deklavs Andris, Šaboha Artjoms (FK Jelgava), Konovalovs Rihards, Kronbergs Kristiāns, Slišāns Ralfs (FK Liepāja), Bečers Reinis, Labrencis Mārtiņš Matīss (FK Tukums 2000), Podnieks Mikus, Rozancevs Ņikita, Zvirgzdiņš Emīls (FK Ventspils OC), Bušmeisters Ričards, Glāzītis Rainers Gustavs, Hons Roberts, Pavlovskis Artjoms, Spalva Klāvs, Zants Tomass (FS Metta), Boļšakovs Igors, Gorodnickis Artūrs, Kapustins Vladislavs, Rogovs Deņiss, Vorančuks Vladislavs (RFS), Kandalincevs Vladimirs, Puzikovs Maksims, Solovjovs Kirils, Zaharovs Antons (Riga FC), Gržeškevičs Damirs, Semjonovs Iļja, Sprukulis Kristians, Tolstojs Alens Kristiāns, Uzoliņš Edgars, Zeņģis Rūdolfs (SK Super Nova), Dusalijevs Aleksis, Ozoliņš Deivids, Čākurs Bruno Agnis (Vidzemes Futbola centrs)


text:
Pīduovojam vīnkuoršā tekstā raksteitus svareiguokūs latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumus i iz tim baļsteitus aizdavumus, kab pasatrenēt raksteit latgaliski. Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys atrūnamys ari bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” sagataveitajā pošvuiceibys materialā “Vuicīs raksteit latgaliski!”.
5. NŪDARBEIBA
Darbeibys vuorda nanūteiksmei parosti leluokuos problemys ir 2. i 3. konjugacejis vuordim, kam izskaņa ir -eit voi -ēt.
Kai zynuot, kuru izskaņu raksteit?
Jamam paleigā latvīšu literarū volūdu. Ka tymā darbeibys vuords beidzas ar -īt, tod latgaliski rokstom -eit: raksteit, skaiteit, gaideit, skraideit.
Ka latvīšu literarajā volūdā darbeibys vuords nanūteiksmē beidzas ar -ēt, latgaliski rokstom -ēt (izrunojam puorplotū ē (skaņa storp ē i ā, par tū tyka runuots suokuma nūdarbeibā): kavēt, revēt, redzēt, meklēt.
Izalosi pareizū nanūteiksmis formu!
laistiet, laisteit, laistēt
dzeļtēt, dzeļtiet, dzeļteit
mirdzēt, mirdzeit, mirdziet
vuoriet, vuorēt, vuoreit
maiseit, maisēt, maisiet
kaļtiet, kaļtēt, kaļteit
smaideit, smaidēt, smaidiet
rasēt, rasiet, raseit
peikstiet, peiksteit, peikstēt
speidēt, speideit, spediet
kaseit, kasiet, kasēt
praseit, prasēt, prasiet
kuosiet, kuosēt, kuosiet
meiceit, meiciet, meicēt
Nu darbeibys vuordu ar izskaņu –šona darynoj lītvuordus.
Taidūs gadīņūs:
Ka darbeibys vuorda nanūteiksmē ir izskaņa -eit, tod pyrms izskanis –šona juoroksta -ei-: raksteišona, skaiteišona, gaideišona, skraideišona.
Ka darbeibys vuorda nanūteiksmē ir izskaņa -ēt, tod pyrms izskanis –šona juoroksta -ie-: kaviešona, reviešona, redziešona, mekliešona.
Taipat lītvuordus nu darbeibys vuordu atvasynoj ar izskaņu -jums. Taidūs gadīņūs:
Ka darbeibys vuorda nanūteiksmē ir izskaņa -eit, tod pyrms izskanis -jums juoroksta -e-: rakstejums, lasejums, raidejums, nūsacejums.
Ka darbeibys vuorda nanūteiksmē ir izskaņa -ēt, tod pyrms izskanis -jums juoroksta -ie-: kaviejums, reviejums, redziejums, mekliejums.
Divdabim, kuri atvasynuoti nu darbeibys vuordu ar -eit nanūteiksmē, golūtnis voi izskanis prīškā roksta -ej-: lasejs, lasejuse, lasejušais, lasejušuo.
Divdabim, kuri atvasynuoti nu darbeibys vuordu ar -ēt nanūteiksmē, golūtnis voi izskanis prīškā roksta -iej-: pīredziejs, pīredziejuse, pīredziejušais, pīredziejušuo.
Tim, kam nanūteiksmē izkaņa ir -ēt, vīgļuok atguoduot – atvasynuojumūs izskanis prīškā rokstoms -ie-.
Puorbaudi sevi!
Pasatrenej! Puorlic latgaliski.
vārīšana
vārījis
dzeltēšana
dzeltējusi
mīcījums
mīcījuši
rasējums
rasējušas
kāsēšana
kāsējis
smaidīšana
smaidījusi
maisījums
maisījuši
laistījums
laistījušas
pieprasījums
pieprasījis
kavējums
kavējusi
maisīšana
maisījuši
pieprasīšana
pieprasījušas
Puorejuos nūdarbeibys meklej pošvuiceibys materialā Vuicīs raksteit latgaliski!, aizdavumu atbiļdis atrūnamys ite.


text:
“Latgaliešu rulete” »
“Latgaliešu rulete” pādejū reizi iz Daugovpiļs teatra skotuvis
9. februarī 18.30 stuņdēs pādejū reizi iz Daugovpiļs teatra skotuvis spēlēs ospruoteibu i nagaideitu paviersīņu pīpiļdeitū komedeju latgaliski “Latgaliešu rulete”. Līpeņu saimei liktiņs pīspieliejs laimeigū loterejis beletu. Kai jau kuorteigim cylvākim pīsanuok, teik uzaicynuotiSkaiteit vaira »
Daugovpiļs teatris ar izruodi “Latgaliešu rulete” gasteis Ludzā
24. septembrī 16.00 Ludzys Tautys nomā varēs izjust eistynu latgalīšu goru režisora Olega Šapošnikova īstudātajā šokejūšā komedejā “Latgaliešu rulete”, informej Daugovpiļs teatra puorstuove Janīna Ivanova. Izruode “Latgaliešu rulete” ir komedeja latgaliski, kurā natryukst niSkaiteit vaira »
Daugovpiļs teatrī pyrmizruodi pīdzeivuojuse šokejūša komedeja latgaliski
2. oktobrī iz Daugovpiļs teatra skotuvis sovu pyrmizruodi pīdzeivuojs jaunīstudiejums “Latgaliešu rulete” (rež. O. Šapošnikovs), kurs radeits piec Vasileja Sigareva lugys “Krievu loto”. Tei ir šokejūša komedeja, ar kuru Daugovpiļs teatrī teik turpynuota jauSkaiteit vaira »
Daugovpiļs teatrī īstudej šokejūšu komedeju latgaliski
2. oktobrī Daugovpiļs teatrī gaidoma pyrmizruode Krīvejis dramaturga V. Sigareva lugys “Krievu loto” jaunīstudiejumam “Latgaliešu rulete” Olega Šapošnikova režejā. Tei byus šokejūša komedeja latgaliski, kurymā ospruoteigā veidā tiks atkluota cylvāka dobys naparadzameiba. Daugovpiļs teatraSkaiteit vaira »


text:
Pyrmudiņ, 18. aprelī 12 stuņdēs Rēzeknē, Rēzeknis Augstškolus Ekonomikys fakultatē (Atbreivuošonys alejā 90) tiks atkluota ceļojūšuos izstuodis “133 īspiejis lobuokai dzeivei Latvejā” ekspoziceja Latgolā. LgSC Rēzeknis aktivisti komandu dorbā Sabīdreibys integracejis fonda eistynuotuo ceļojūšuo izstuode ar interaktivys ekspozicejis paleidzeibu treis dīnys (18., 19. i 20. […]
Vasali! Kūpsapuļce paguojuse i dalykts punkts īprīkšejam godam ar vysim dorbim i nadorbim, veiksmem i nabyušonom, padareitū i atlyktū. Niu laiks jaunam dorba cielīņam. Kab jū īsuoktu, eisi par padareitū i LgSC niu. LgSC niu ir 59 bīdri, nu tim 38 bolstīseigi i vaira voi mozuok pīsadola bīdreibys dzeivē. Iz kūpsapuļci beja īsaroduši 23 bīdri, […]
Vasali vosorā! Pasaverit rokstu “Latvejis Viestnesī”. Varbyut ir kaidi komentari, vīdūkli? Voi varbyut ir napīcīšama kaida LgSC reakceja – atbiļdis roksts, diskuseja voi informativa akceja? LgSC vuordā vakar KKF tyka īsnīgti 7 projekti: – latgalīšu muzykys karaoke disks (Edeite Husare); – latgalīšu puosoku izlase “Tu soki. Es soku. Puosokys par krīzi” (Marita Papiņa); – Danieļa […]
Da ituo goda 30. juņa bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj jaunīšus vacumā nu 15 da 19 godu pīsasaceit daleibai Latgolys kulturviesturei veļteitā seminarā „Atzolys” (atlases, jaunī dzynumi), kas nu 2. da 6. augusta nūtiks Preiļūs. Seminars „Atzolys” nūtiks jau sastū godu piec kuortys, juo laikā jaunīšim nu vysys Latvejis byus vareiba izzynuot vaira par […]
Šudiņ sajiemu Latgolys Radejis” direktora Valda Labinska viestuli (kai i daudzi cyti latgalīši). Vaira Naktineicā. Piec tam publicieju dīnrokstu “Dīnā” par latgalīšim i jūs radejom. Cyta storpā citejūt i LgSC 9. februara relizi par latgalīšu volūdu medejūs. “Par tū pošu problemu jau vairuok godu rauga runuot bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”. Tok plyka NVO bez politiskūs […]
Pādejuos nedelis laikā LgSC ir sajiems vairuokys atzineibys par sovu dorbu 2008. godā: pīcus Boņukus i nominiešonu NVO instituta reikuotajā sabīdriskuo lobuma organizaceju goda bolvā. Svātdīņ Rēzeknē nūtyka Boņuka bolvys pasnīgšona. LgSC tyka nūsaukta kai 2008. goda latgalīšu sabīdriskuo organizaceja i dabuoja Boņuku. Papyldus bolvys dabuoja ari LgSC projekti. Lelais Boņuks i tituls “Lobuokais izdavums […]
Verūs, ka jau nūsaukti “Boņuka” bolvys pretendenti. Cik pīmiņu, apbolvuošona laikam 26. aprelī, dīnu piec “Vuolyudzānu” Rēzeknē. Ka tik na ar sorkonim kovrim, puču buketim i glaunom suknem i smokingim. 😀 Es tai pi seve smejūs. Ir precizys lītys, ir puorprotumi. Laikam beja atkareigs nu pīsaceituoju aktivitatis i redzīņa. Kai jim pasaruodēja. Poša es nikuo […]
Politiskuos situacejis nastabilitate i varys krize vaļstī ar vodūšus politiskūs spāku krahu i jaunu spāku, līderu mekliejumim i ceņtīnim izaraut prīškysgolā, taipat pošvaļdeibu, Eiroparlamenta i ak jau i Latvejis parlamenta vieleišonu tyvums naīt garom ari navaļstiskajom organizacejom. Ari LgSC kai aktiva i stabila NVO ir sajāmuse vairuokus aicynuojumus sasadorbuot ar politiskajom partejom: kai mudynuojumus īsapazeit […]


text:
Pīduovojam vīnkuoršā tekstā raksteitus svareiguokūs latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumus i iz tim baļsteitus aizdavumus, kab pasatrenēt raksteit latgaliski.
Pamats aizdavumim jimts nu 2007. godā LR Tīslītu ministrejis Vaļsts volūdys centra izdūtajim Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim.
3. NŪDARBEIBA
Latgalīšu volūdā, taipat kai latvīšu volūdā, ir atgrīziniskī darbeibys vuordi, kuru atgrīziniskuma pazeime ir golūtne -tīs (attīceigi latvīšu literarajā volūdā — -ties).
Saleidzynuosim.
mozguot — mozguotīs
skrīt — skrītīs
runuot — runuotīs
klauseit — klauseitīs
Nabyutu nikaidu lelūs problemu, tik atgrīziniskajim darbeibys vuordim, taipat kai cytim vuordim, ari goduos, ka prīškā saknei stuojās prīdieklis. I taidūs gadīņūs latgalīšu rokstu volūdā vuorda daļa, kas nūruoda atgrīziniskumu, īsakuortoj storp prīdiekli i sakni.
I taitod itei svareiguo vuorda daļa ir -sa-: nūsamozguot, īsaskrīt, sasarunuot, puorsaklauseit.
Izjamūt gadīņus, kod vuords suocās ar iza- voi aiza-: izamozguot, izaskrīt, aizarunuot, aizaklauseit.
(Gadīņūs ar iza- i aiza- nu atgrīziniskuos vuorda dalis ir puori palics viņ a — viesturiski ir bejs: izsamozguot, izsaskrīt, aizsarunuot, aizsaklauseit, bet runys atvīgluošonai s ir pagaiss.)
Svareigi!
Latgalīši ir ļauds, kas vysu saprūt ar pyrmū reizi, deļtuo atgrīziniskuo vuorda daļa juoizmontoj tikai vīnu reizi. Taupeisim runys resursus! Taitod napareizi ir raksteit gon -sa- storp prīdiekli i sakni, gon golūtni -tīs vīnā vuordā: nūsamozguotīs, īsaskrītīs, aizarunuotīs, aizaklauseitīs — itai narokstom!
Ari itys ir svareigi!
Īvāruosim gramatikys lykumus. Nav pīļaunams raksteit piec dzierdis, pīmāram, “acasēst”. Pareizi ir: atsasēst. Vuordam ir prīdieklis at-, atgrīziniskuo daļa -sa-, sakne sēs- i golūtne -t.
Raksteit itai latgaliski (acasēst) byutu tys pats, kas latvīšu literarajā volūdā raksteit “sviesc” (sviests).
Ir ari atgrīziniskī lītvuordi, ari tim atgrīziniskuo vuorda daļa (-sa-; izjamūt iza- i aiza-) stuojās storp prīdiekli i sakni (ka vuordam ir prīdieklis).
Pasarunuošona (navys pasarunuošonuos), īsaklauseišona (navys īsaklauseišonuos), izastaiguošona, aizastruoduošona.
Atšķireibā nu latvīšu literaruos volūdys latgalīšu volūdā napagaist saknis pādejais leidzskaņs itaidūs gadīņūs:
Krist —> krisšona (latviski – krišana)
Mest —> mesšona (latviski – mešana)
Guozt —> guozšona (latviski – gāšana)
Puorbaudi sevi!
Pasatrenej — pīroksti latgaliski!
satikties, iekliegties, izkliegties, iepirkties, noliekties, izpeldēties, atvadīties, piekāpties, pielasīt, izlasīt (grāmatu), pievilkties, aizmirsties, aizrakties, iekārtoties, atvilkties, izsmieties, iepatikties, atēsties.
Paraugi tagad pats atvasynuot latgaliski lītvuordus ar -šona!
Grīzt, svīst, beļzt, lyuzt, sveist, aust.
Puorejuos nūdarbeibys meklej pošvuiceibys materialā Vuicīs raksteit latgaliski!, aizdavumu atbiļdis atrūnamys ite.


text:
Nūsādplīkšni
Nūsādplīkšni - plīkšni, atsaroduši nūsāstūt seņuok pasataisejušu plīkšņu ieršonys produktim ci vulkaniskūs voi biologiskūs procesu materialiem. Nu Zemis gorūzys kūpeiguo apjāmuma nūsādplīkšnim teik viņ 8%, tok iz Zemis viersa jī vysucīšuok paplateitī i vysucieškuok sateikamī plīkšni. Samārā pluona nūsādplīkšņu kuorta apkluoj magmatiskūs i metamorfiskūs plīkšņu kluoškus, nu kurūs sasadora Zemis gorūzys pamatmasa.
Nūsādplīkšni ceļās, izalikalejūt klastiskajom nūsādom, organiskajai lītnai voi kimiskajom nūsādom (evaporitim). Piec izalikaliešonys dalenis sapluokšt i cemeņtejās — ituo procesa sauc par diagenezi. Nūsādplīkšni pasataisa iz Zemis viersa ci tyvai da jam.


text:
Osteichthyes - Rodentia - Muridae
PaleoDB taxon number: 104908
Parent taxon: Muridae according to S. J. Steppan et al. 2004
Sister taxa: Aethomys, Afrocricetodontinae, Allorattus, Anthracomys, Apodemus, Arvicanthis, Bolomys, Castillomys, Castorina, Castromys, Centralomys, Chiropodomys, Colomys, Dasymys, Echymina, Extrarius, Gerbillinae, Gerbua, Grammomys, Hapalomys, Huaxiamys, Huerzelerimys, Hydromina, Hyomys, Karnimata, Lemniscomys, Mastacomys, Mastomys, Micromys, Mikrotia, Murina, Murinae, Myocricetodontinae, Myotomys, Nesokia, Occitanomys, Ochrotomys, Orientalomys, Papagomys, Paraethomys, Parapelomys, Parapodemus, Parotomys, Pelomys, Praomys, Proceromys, Progonomys, Rhabdomys, Rhagapodemus, Rhagomys, Saccostomus, Saidomys, Steatomys, Stephanomys, Tachyoryctoidinae, Thallomys, Thamnomys, Valerimys, Zelotomys
Subtaxa: Acomys, Deomys, Lophuromys, Uromys
Ecology: scansorial insectivore


text:
24.septembrī Latgolā nūtyka vīns cīš eipašs i, munupruot, sirsneigs pasuokums – Nikodema Rancāna bolvys padūšona lobuokajim Latgolys pedagogim. Uzaicynuojumu vadeit ituo gods bolvys padūšonys ceremoneju skaitu par lelu pagūdynuojumu i ar pateiceibu pījiemu tū.
Pyrmkuort, pats sovulaik asu īsapaziņs ar Nikodema darbeibu i augstai vierteju kai juo, tai cytu Latgolys viesturiskūs personeibu īguļdejumu.
Ūtrkuort, beju prīceigs bolvys nominantu i ari sajiemieju vydā redzēt vairuokus maņ jau labi zynomus ļauds, it eipaši poša klasis audzynuotuoju Ainu Zariņu nu Ezernīku vydsškolys. Myusu dīnuos taišni školuotuoji ir kulturys tradiceju i pamatvierteibu sorgi, dūmoju, ka itei bolva ļaun apzynuot i nūviertēt školuotuoju miļzeigū īguļdejumu Latgolys i vysys Latvejis styprynuošonā.
Beju kluot īprīškejūs diveju godu bolvys padūšonys pasuokumūs i organizatoriskais leimiņs vysod ir bejs augsts, par kū paļdis juosoka ari Ilgai Šuplinskai i vysai Latgalīšu kulturys bīdreibai.
Pīsavīnoju režisora Viestura Kairiša saceitajam pasuokuma laikā:
“Itei ir svareiguokuo bolva Latgolā, deļ tuo ka školuotuojus es radzu kai varūņus, kas gondreiž voi ar partizanu metodem vuica latgaliskū školā. Navajag beitīs, gaideit Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis lāmumu, kab školuos vuiceitu latgalīšu volūdu. Eiropys Savīneibā latgalīšu volūda teik atzeita par apdraudātu volūdu. Es ari dažreiz dūmoju, deļ kuo tys maņ ir vajadzeigs, tok tod es atguodoju Franča Trasuna vuordus – “Varai pīder laiceiba, taisneibai – myužeiba!”, i taisneiba ir tei, ka Latgolā ir juorunoj latgaliski.”
Vairuok informacejis: http://rezeknesnovads.lv/godinati-latgales-izcilakie-skolo…/


text:
Rokstu sagataveja: Laura Melne
Ruodīs, ka babys Latgolā jau ir palykušys par sova veida simbolu. Juos ir apdzīduotys dzīsmēs, apraksteitys latgalīšu literaturā. Reiz pat dzierdieju teicīni, ka kotram ūtrajam reidzinīkam Latgolā dzeivojūt baba. Tys vys jau ir puorspeilāts, nu koč kaids īmeslis jau tam ir. Kotram ir sovi stuosti par babom – kaidam par dzeivisgudreibu i latgalīšu humoru, cytam par boguoteigi kluotu goldu (ar atsavainuošonu pyrma tuo, ka itūreiz nikuo cīši daudz nav saguojs sataiseit), vēļ kaidam – par Dīvamuotis obrozim ustobys styurī i vesšonu iz bazneicu. Itī pīmāri laikam īt nu manis pošys, bet taidus vēļ varātu saukt i saukt. Atsaškir na tik babys, nu ari vuordi, kai juos saukt, – cytam tei ir vacmuote, vacmama, ome, vaceite… Tok ir ari vysūs stuostūs tik daudz kūpeiga. Itūreiz par sovom babom stuosta Latvejis Radejis žurnaliste i Latvejis Televizejis laika ziņu vadeituoja Daira Zīle, kulturys žurnaliste Eva Ikstena i Kuorsovys nūvoda vidis puorvaļdeibys specialists Jurs Vuorkaļs.
Daira Zīle:
Muotis muoti, pi kuruos Kuorsovys nūvoda Mežavydu pogostā mums ar muosu parosti paguoja vysys vosorys, es saucu par vacmuoti. Jei ir tys cylvāks, ar kuru niu kasdīnā saīt runuot latgaliski. Jei runoj tikai latgaliski – ka agruok varēja puorsaslēgt iz latvīšu literarū volūdu, tod ar godim tys īt vys gryušuok. Maņ ar jū pateik runuot, partū es runoju leidza. Vacmuote jau ari pasasmej par mani, ka Reigā asu puorsačyuļuojuse i tamleidzeigi. Nu tai jau ari ir, maņ ir gryuši puorsaslēgt iz latgalīšu volūdu. Ka es pavodu Latgolā vairuokys dīnys, tod jau otkon varu runuot takūši.
Maņ ruodīs, ka vacmuote ir eistyna latgalīte. Jei ir ari taida jiuteiguo dvēsele, roksta dzejūļus, skaita gruomotys, ruodīs, ka jau vairuokys reizis ir puorskaitejuse vysu Mežavydu biblioteku. Bierneibā bejuse taids dobys bārns, i ari niu jei nu sovu lauku nikur nakustēs. Taids dobys bārns pensejis vacumā. Ari maņ vacmuote ir īvuicejuse prīcuotīs par dobu, dzeivinīkim, pučem.
Vacmuote mani bierneibā bīži vede iz bazneicu, izcēle, ka juodzeivoj kristeigi, kai katuolim ir pījimts. Caur tū jei raudzeja īaudzynuot vysys tuos vierteibys, iz kurūs bolstuos kristīteiba – ka tu nadori ūtram puori, ka vajag izaturēt pret cytim labi. Kai bārns es tū vysu pījiemu kai patīseibu, bet, kod suoču īt bārnuduorzā, tys pasauļa uzskots, kū maņ beja izveiduojuši vacuoki i vacvacuoki, cīši dreiži sabruka. Es saprotu, ka pasauļs ir nažieleigs, ka cyti bārni var byut rībeigi i ļauni. Partū maņ šausmeigi napatyka tī īt.
Tāva muoti, kura dzeivoj Bolvūs, kur ari es pīdzymu i nūdzeivuoju pyrmūs divpadsmit sovys dzeivis godus, saucu par omi. Jei nav latgalīte, narunoj latgaliski, nu leluokū dzeivis daļu ir struoduojuse i pavadejuse Latgolā. Mes ar muosu bierneibā jai dīzgon bīži guojom leidza iz dorbu Bolvu slimineicā, kur jei struoduoja par uorsti, siediejom kabinetā, kod jei pījēme pacientus. Ome beja ari amatīrteatra aktrise. Kod beja izruodis, kur jei spēlēja, mes ari guojom leidza, dzeivuojom pa aizkulisem, īsapazynom ar teatra vidi. Es saceitu, ka omeite ir kulturys dama, gudra i cīši stypra sīvīte. Jei nikod načeikstēs, nasažāluos i tū pošu vuica ari mums, ka juoīt pa dzeivi ar pacaltu golvu i pošpuorlīcynuoteibu.
Kotra nu jom maņ davuse koč kū sovu, i vysys tuos vierteibys es ari ceņšūs sevī saglobuot. Vysi muni draugi, kuri ir juos satykuši, breinojās, ka taidys vacmuotis vyspuor vēļ ir. Juos nasažāloj, nav vuorguleigys, bet ir ar raksturu, temperamentu, sovu nūstuoju. Maņ ir žāļ, ka es juos vaira nasateiku tik bīži kai bierneibā. Juos obejis ir eipašys sīvītis, taidys vacmuotis, ar kurom es varu lepuotīs. Es ceru, ka jom dzeivisprīca i dzeivis spors sasaglobuos piec īspiejis ilguok, ari skaidrais i vasalais sapruots.
Pensejis vacuma cylvākim varbyut bīži īīt pruotā, ka jī nivīnam nav vajadzeigi voi ka unuki par jim aizmierst. Grybātūs, lai na tik munys vacmuotis, bet ari cyti saprūt, ka tai jau nav, vīnkuorši myusu dīnuos jaunim cylvākim dzeive grīžās ar cytim tempim i mārūgim. Grybātūs, lai juos saprūt, ka ir cīši vajadzeigys.
Eva Ikstena:
Obeji muni vacuoki īt nu Bieržpiļs Bolvu rajonā. Vosorys, breivlaiki, garuos slymuošonys (atguodoju laiku ar viejbakom i zeļonkys izskruošļuotū pumpeņseju) tyka pavadeitys laukūs pi vacmameņom – Valentīnys i Genovefys. Dīvamžāļ Valentīnys vaira nav. Palykuse viņ Genovefa “Augstarūs”. Vys vēļ nūdrūšynoj mani ar zečem, kulainim, buļbom, batvinim, marynātim tomatim, seipulim i būrkonim. Svietejūt sovu treisdasmytū jubileju, atsavieru iz nūtikšonom i nūzeimeigajim cylvākim munā dzeivē. Ar brīdumu i, palīkūt vacuokai, vys bīžuok piņkereju sovys saknis. Vacuosmuotis munu personeibu i pamatvierteibys ir stypri ītekmiejušys. Nu Genovefys manī čaklums i uzjiemeiba, nu Valentīnys – drūsme i pošpīteikameiba. Maņ ir cīši pasaveics, partū ka vysam puori beznūsacejuma mīlesteiba. Tys mani dzeivē stypri pasorguojs nu kompleksu i bykluma. Es pat nazynu, voi īspiejams tik lelu mīlesteibu just, kai maņ tics nu vacmameņu.
Obejis vacuosmuotis dzeivuoja laukūs, pūra molā. Bierneibā īvuiceja lauku dorbus – kast sīnu, likt tū kapneņuos, ratynuot bītis, revēt zemenis, slaukt gūvs, laseit čajus, sieņuot, īkūrt cepli, saškaļdeit skaleņus pakuram, cept malnū maizi cepļa mutē, smeļt iudini nu okys ar spani, skaiteit puotorus. Par lyugšonom i dzīduojumim runojūt, pyrmajā kursā ar filozofu kursabīdrim braucem ekspedicejā iz Latgolu, kab religejis filozofejis kursā raksteitu pietnīciskū dorbu – par maja dzīduojumim. Tod es atkluoju, ka tys, ka babys ar bārnim i unukim saīt pi izpuškuota krysta voi ustobā i dzīd lyugsnys, ir koč kas eipašs. Maņ tei beja bierneiba, piļneigi normali. Pieški tys beja tik eipaši, Sigvards Kļava ar komandu fiļmēja tū, veiduoja koncertu. Kinā koncertā radzama beja ari muna vacuomuote Genovefa. Ka viņ jei radzātu, kai reidzinīki Pīterbazneicā verās videoprojekcejis, Radejis kors dzīd i jei videoattālā. Dīzgon ļusteiga byutu.
Valentīna maņ ļuove dareit vysu, kū gribieju. Jēme vysur leidza, ļuove ēst šykalada tāfelis koč desmit dīnā, ļuove pat nūklauseitus nalobus vuordus saceit, ka maņ pieški sasagribēja. Tod jei gordai smiejuos i saceja: “Soki, soki! Ka vaira atkuortuosi tūs vuordus, tod dreižuok tī pagaisynuos nūzeimi i tev apniks!” Taišni tai ari beja. Obejis dzīduojom Guobziņa dzīsmis, maņ beja kasete, lyku jai klauseitīs. Ar vacūmuoti kūpā guojom iz balim. Reiz vosorā, kod maņ beja septeni voi ostoni godi, guļamustobā nūjiemu oranžū aizkoru i poša sašyvu balam sukni. Jei nikuo nasaceja, ka sakiezeju aizkoru i ar rūku sašyunu koč kū cīši aizdūmeigu, pi tam vēļ tymā aizīmu iz balu! Atguodoju, kod vacmameņa saslyma i siedieju blokus i slauceju asorys, jei aiztaiseitom acim saceja, kab lobuok kūpā padzīžam, na bādojam. Da pošys juos izdzisšonys. I tod jius vysi maņ vēļ vaicojat, kū es tik dzeivisprīceiga? Kai lai naasu, ka maņ beja taida vacmameņa? Naļuove rauduot pat tod, kod juta, ka juoatsavoda. Jei mani sauce par eņgeleiti i ļuove grīzt maņ juos sprūgainūs motus. Beju juos frizere. Gaideja mani, kod atbrauču nu piļsātys, i saceja, lai paeisynoju sprūgys. Naatkareiga i stypra jei beja. Niešūs spaņus nese iz placu vairuokys reizis dīnā, kab pļovā gūvs padzirdeitu. Nu juos muns spāks i puorlīceiba. Valentīna i juos meita (muna mama) maņ vysu bierneibu saceja, ka asu poša šmukuokuo i gudruokuo. Taida laimeiga bierneiba. Es zynu, ka obejis lepojās i atbolsta mani.
Daudz ceļoju i vysod atguodoju nūsyuteit postkarteiti. Maņ vysod ir sajiuta, ka nūteikti juopīroksta vacmameņai. Jei tik smejās i soka, kū blondūs pa pasauli. Plauktā sakruota jau lela skaudze.
Jurs Vuorkaļs:
Vīna muna baba nūmyra, kod vēļ beju mozs, bet ūtrei vēļ tān dzeivoj Seiļūs, sādžā pi Strūžānu. Bierneibā dīzgon bīži saguoja pi juos braukt gostūs, vosorā i rudinī ari braucem paleigā dareit dorbus, struoduot duorzus. Vosorā gon dzeivuot pi juos cīši ilgi nasaguoja, partū ka blokus beja Drycani, kur dzeivuoja myusu vacuma muoseicys i bruolāni. Baba navarēja saprast, deļkam mes nagribim pi juos palikt. Jei raudzeja pīduovuot vysaidus lobumus, lai mes pi juos padzeivuotu, pat moksuoja (smejās). Ari tān baba vysod gryb moksuot unukim. Tai jau jai tei penseja nav tik lela, bet kotru reizi gryb tū pīcinīku voi desmitnīku īsvuotuot. Kod bejom mozi, tod jau mums pošim nabeja naudys, jēmem tū ar leluokū prīcu. Tān soku babai: “Bab, maņ olga leluoka kai tova penseja. Tev pošai vaira vajag!” Niu jai tai īsaguojs, ka vajag podpierkt unukus, lai bīžuok gostūs brauc. Sova veida babys mārketings (smaida). Tān jau ar babu saīt sasatikt ratuok. Te tyvuok dzeivojam četri mozdāli, bet jau vysi struodojam, ir sovys dzeivis, divejim jau bārni. Laika palīk vys mozuok. Nazynu, voi baba tū saprūt. Jei, prūtams, grybātu, lai mes bīžuok pi juos brauktu.
Baba iz vysu verās pozitivi, daudz i bīži smejās. Iz dzeivis seikumim i na tikai seikumim verās ar smaidu. Babys saimi 1949. godā izsyuteja, tī jei pavadeja 10 godus – var saceit, ka vysu bierneibu. Maņ jei ruodīs nasalaužamuo. Baba vysod ir smaideiga, vysod jūkoj. Laikam jei ari mums tuoļuok nūdūd taidu krampi pret dzeivi.
Poši mes pi juos asam pīroduši, bet, ka, par pīmāru, nūvadam draugus iz sīna tolku, jī baigi līlej babu. Prosa: “Kur jums taida prikoļnuo baba!?” Tolkys pi babys nūteik dīzgon regulari. Sīna laikā, prūtams, sīna tolkys. Tuos nūteik taidā dīzgon vacmūdeigā stilā – nav ni “Siguldys”, ni presis. Ir cīši daudz rūku dorba, partū jemam draugus paleigā. Rudiņūs, prūtams, buļbu tolkys. Vēļ ir cytreiz reizi, cytreiz divejis godā ari māslu tolkys, kas ir seviški gryutys. Eistineibā sovā draugu lūkā pat vaira nivīnu cytu nazynu, pi kuo taidys māslu tolkys nūteik.
Latgolā jau vysur atsaškir volūda. Ite, Malnovā, mes bejom pīroduši nadaudz cytaižuok runuot, bet babys volūdā ir vairuoki latgaliskī vuordi, kurūs mes te vyspuor naizmontojam: lizeika, videļcs, ručnīks… Tī ir vuordi, kurūs dzieržu tikai pi juos. Zynu, prūtams, ka taidi vuordi ir, bet ni pi vīna cyta roda voi drauga parosti tai nasoka. Atškireibys jiutu ari tradiceju ziņā. Baba varbyut tik bīži iz bazneicu nastaigoj, bet verās, par pīmāru, lai pušdīnēs nastruodoj, svātdīnēs nastruodoj. Ari nazynu daudz cylvāku, kurī ite, Kuorsovā voi Malnovā, tū tai īvāruotu.
Babys ir taids kai drusku cyts pasauļs. Ruodīs, ka taidu jau ir palics moz i ar laiku tys vyss ari īs zudumā. Bet pagaidom vēļ ir.
Kartenis: nu Dairys, Evys i Jura personeigūs arhivu