text:
Pirmais dečs.
VĪBOTNE. Mugwort. Artemisia vulgaris
Vībotņu rūgti reibinošā smarža stāsta par Latviju augustā. Par rudzu pļauju ar sirpjiem un par vībotnēm, kas smaržodamas līgojas tīruma malā. Par mežmalas stidziņu, ejot brūklenēs un notraucot vībotņu galotņu sēklas. Par melnās pirts smaržu, peroties ar vībotņu slotu. Par augusta naktīm, guļot pļavā un vērojot krītošās zvaigznes. Par maizes krāsns smaržu, izslaukot to ar vībotņu slotiņu pirms maizes cepšanas. Par sapņiem...
2016. gada 21. augustā
Otrais
dečs
PELAŠĶIS. Yarrow. Achillea millefolium
Augusta rīts. Basām, nosalušām kājām brienu pa pļavu. Rasa vēl liela, brunču mala izmirkusi slapja. Zirnekļa tīkli katrā zāles pudurī. Lielās spāres lido apkārt, sienāži sisina. Tālā, lielā pļava krūmu ielokā pilna ar brīnumainiem augiem. Pelašķu ziedu čemuri smagi līgojas vējā, stāstot par seniem laikiem — par dziesmām pie ugunskuriem, par māla podiem, par savvaļas zirgu bariem, par ozolu birzīm...
Ar lielu, lielu pelašķu klēpi brienu mājās aust senatnes stāstu, tik skaisti rūgti smaržīgu.
2016. gada 28. augustā
Trešais
dečs
KĀRKLS. Basket Willow. Salix viminalis
... plēst, raut, zāģēt, sist, kliegt, grābt, cirst, kauties, lamāt, vilkt, ņemt, bļaut, stumt, grūst, stiept, dedzināt, svilināt, spridzināt, kaisīt, putināt, art, rakt, ecēt, irdināt, smalcināt, drupināt, sēt, audzēt, vērot, priecāties, dauzīties, gaidīt, vērpt, runāt, adīt, aust, skatīt, šūt, gulēt, vērot, mosties, iet, celties, strādāt, ravēt, kārtot, ganīt, pērties, atpūsties, līgot, dziedāt, lēkt, dejot, skriet, domāt, lemt, pļaut, vest, kraut, kurināt, kult, vētīt, šķirot, krāt, sargāt, bērt, malt, sijāt, jaukt, mīcīt, rūgt, celties, sildīties, nest, kurināt, lasīt, slaucīt, veidot, likt, mest, gaidīt, mīļot, glaudīt, smaržot, garšot, grauzt, ēst, baudīt...
... dzīvot...
... būt...
2016. gada 3. septembrī
Ceturtais
dečs
KANĀDAS ZELTSLOTIŅA. Canada Goldenrod. Solidago canadensis
Ieceļotāja puķe. Ciemiņš. Jau vairāk nekā simts gadu ar savu saulainumu septembrī priecējusi ļaudis muižu dārzos un arī Latvijas lauku mājās. Un tagad tā jau dzīvo savu dzīvi, savvaļā. Lielās dzeltenās plantācijās apdzīvo dzelzceļa malas, šūpojoties līdzi vilcienu skrējienam. Aizaudzē lielām dzeltenām ziedu jūrām nepabeigtās padomju laika būves, gruvešu kaudzes, sabrukušo siltumnīcu teritorijas. Dzeltenais samtainums zum vējā, izgrauzies cauri aizmirsto lidlauku asfalta un betona segumiem. Zeltslotiņa pacietīgi aizslauka industriālo ainavu.
2016. gada 11. septembrī
Piektais
dečs
NĀTRE. Stinging Nettle. Urtica
Nātre pavasaros pirmā saaug pamestu māju pagalmos, rudeņos pēdējā nosalst. Aug tikai labā zemē. Mūsu zeme ir bagāta. Ar nātrēm. Mežmalās, grāvjos, dārzos, pļavās, tīrumos un ceļa malās aug nātres.
Norūdot domas, trenējot pacietību, izbaudot negaidīto asumu, novērtējot bagātību, pieņemot dāvanas, palaižot brīvībā gliemežus, es lasu nātres. Lieliem klēpjiem. Pilnmēness naktī plikām rokām aužu nātru deči. Lai glābtu noburtos brāļus. Visā pasaulē.
2016. gada 18. septembrī
Sestais
dečs
SAULESPUČE. Sunflower. Helianthus
Man beja kuodi desmit godi. Ari tūgod augusta beiguos ai ritinīm braucem iz mežu bryuklenies. Puori Kūkovai tykam pa brodu, i es īraudzeju lylu, lylu saulespuču teirumu da paša meža. Styga guoja cauri teirumam, i es vareju prīcuotīs par lylejuom, dzaltanejuom sauliem. Myusu kolhozā saulespuču naaudzeja, vīn pi balkona beja īsātas pašīm četras. Pūrvā redzeju lylu čyusku, pīlaseju pusspaiņa ai prīžu čīkurīm, ūtrū pusi ai bryukleniem, bet nu pruota naizguoja saulespučes. Dūmovu par kombaineru, kod jis pļaun itū teirumu. Dūmovu par kalts meistaru i cytīm onkulīm, kurīm kārmani pylni ai izcaptuom semučkuom, kuo myusejīm ai izcaptīm ziernīm… Piec treju nedeļu nu školas smoguos mašynas kuzovā vede vusus iz pūrvu lasiet dzierveņu. Puori brodam ai mašynu, i verūs — saulespuču teirums jov nūpļauts. Myusejuos to viel zaļas. Školuotoja pasceja, ka saulespučes salyktas skuobsīnā.
Es to zynu, kuo taisa skuobsīnu... Vusu nūpļaun, saber skuobsīna bedrie i ai kuopurkiednīku braukoj pa viersu vairuokas dīnas.
Pa
symtīm saulespuču, pa symtīm sauļu...
2016. gada 25. septembrī
Septītais dečs
NIEDRE. Reed. Phragmites australis
Guoju jov ūtrejā klasie. Aizbraucam gostūs pi tantes. Pīvakarie myusus vede jiuru ruodiet. Guojem caur lylū muoju pogolmīm, kur iz sūlīm siedeja cioces i runovuos, zam kryumu onkuli pīdzāruši klaigova i spļaudejuos, guojem garuom veikalīm ai lylīm lūgīm, garuom mammuom ai šmukuom frizuruom i mozīm raudūšīm bārnīm rotūs. I tod īla beidzuos, i mes guojem pa stidziniem cauri nīdru pļovai, kura smuordova piec zivu, piec putna lygzdu, piec zvāru. Nīdres beja pīsvīstas ai avīziem, sasystīm styklīm, lupatuom i akmenīm, juos viejā leigovuos i čauksteja, grabeja i nūslāpumaini sasarunova, juos beja kuo īsuokums nazkam lylam, kas aiz nīdru šņuoce. Nīdres izabeidze. I es īraudzeju jiuru. Jei beja da pašu dabasu... Kuo dzeivnīks jei laizeja ai nīdru kuotīm aizbyrušuos smilts. Munu dagunu i muti jei pīpyute ai sovu smuordu, ka navareju paelpuot. Jei smuordova piec nīdru i tikū laupietīm zalejīm buļbu. Jei kustynova sovu mugaru sev vīn zynamā dzīsmie. Tante nūvylka munu kartuna kleitu, pamete vīnūs trusikūs. Skrīn peldiet, jei saceja, cikom saule nav nurītejuse! Es aizskrieju, suopīgi sasyzdama pādus ap kūka gobalīm, nīdru kuotīm, čīkurīm i akmenīm. Aizskrieju da jiuras. Cik jei beja šmuka! Uzmanīgi, lai naizjauktu, īkuopu iudenie i klausejūs. Nūsolu cīši. Īdūt atpakaļ, gribeju salasiet nīdres. Raunūt kuotus, sagrīzu sev rūkas. Ai lylu nīdru kliepi i sagrīztīm pierkstīm laimīga guoju tantei leidzā.
2016. gada 2. oktobrī
Astotais
dečs
KĻAVA. KĻAVU LAPAS. Maple. Maple Leaves. Acer platanoides
Brist pa piebirušām kļavu lapām. Lasīt kļavu lapas un priecāties par krāsu spēlēm, par kartēm, par upēm, par zīmējumiem, par kosmosu. Sagrābt čupu čupas, mest gaisā, lidināt, grābt kaudzes, krist kaudzēs, kliegt un spiegt. Salasīt visskaistākās un mājās salikt pa biezajām ekciklopēdijām žāvēties. Savērt uz adatas kļavu lapu virteni melnās maizes cepšanai ziemā un nolikt to istabas augšā. Savākt pilnu grozu ar visskaistākajām kļavu lapām un aust kļavu lapu deči. Visu nedēļu, stellēs aužot, sajust saulaino atvadu smaržu, vasaras mīļākā saldējuma garšu, sajust dziļu pateicību un ilgošanos pēc miera.
Rudens pilsētā. Lielie, melnie maisi atbalstīti pret kļavām, piebāzti ar nobirušu koku lapām. Pēc divām dienām saplēsti, izmētāti, aizmirsti. Lielie, melnie maisi piebāzti ar dzeltenām, sarkanām un brūnām kļavu lapām. Zeme apkārt kaila bez savas ierastās koku lapu segas, ar dažām kroplīgām rudens zālēm. Kā tā pārlaidīs ziemu, vai nebūs auksti?
2016. gada 9. oktobrī
Devītais dečs
MEŽVĪNS. Virginia Creeper. Parthenocissus
Turēties pie zemes... Turēties kārtīgi. Turēties ar visām četrām. Turēties ar visām, visām... Turēties pie zemes, pat ja zemes nav. Turēties pie dēļu sienas, pie skārda vārtiem, pie cementa rūpnīcas sienas, pie apmetuma, pie piecstāveņu ķieģeļu sienām, pie metāla balkoniem, pie kaltiem vārtiem, pie blokmājām un dzelceļa stacijām, izrotāt pieminekļus un koka mājas, uzrāpties lielajās kļavās un jaunceltnēs, apvīt pilis un muižas, rotāt guļbaļķu mājas un salmu jumtus. Turēties, pietīties, apvīt, sargāt, glabāt, rotāt, apmīļot. Pastāvēt. Turēties pie zemes.
2016. gada 16. oktobrī
Desmitais dečs.
LIEPA. LIEPU LAPAS. Linden. Linden Leaves. Tilia cordata
... maigais liepu lapu samtainums, trauslais klusuma pieskāriens rokām...
... liepu lūku vīzēs brienu caur dzeltenīgi brūno rudens pļavu, caur nokaltušām zālēm, niedrēm, suņuburkšķiem, aplīpot ar dadžiem, sunīšiem un ušņu pūkām, pie krūtīm piespiedusi, lakatā ietinusi bērniņu, laužos caur brikšņiem, izlienu caur vētrās sagāztiem kārklu krūmiem, apejot vecos, aizaugušos linu mārkus un niedru audzes, meklēju ceļu uz brīnumaino mežu... atminos, tas bija tepat un tur tālāk, meža vidū noslēpts, svešiem nezināms un savējiem atklāts, liels un dižs, noslēpumains un skaists... liepu lūku cibiņā mums maize un siers, cienastam... ir... te laiks un rudens vējš ir apstājies, liepu birzs ir klusa, lapas krīt, lēnām virpuļojot, apsedzot zemi ar siltu, dzeltenīgi brūnu segu... pie lielās liepas uz lapām noguļamies, te ir labi un silti, tagad var sapņot, dūdot un dziedāt, domāt un nedomāt... ilgi, kamēr liepa glāstot mēģina apsegt mūs ar savu deči un stāstiem... maizi un sieru cienastam, savējiem, senajiem, pie liepas nolieku, lai nāk un mielojas, lai nāk un priecājas...
... aužot liepu lapu deči...
2016. gada 23. oktobrī
Vienpadsmitais
dečs
VILKVĀLĪTE. Broadleaf Cattail. Typha latifolia L.
- es tovu zemi aizputynuošu ai vuoļu pyukuom!
- a es tovu zemi aizputynuošu vairuok, muna vuole garuoka!
- es tovu zemi aizputynuošu pyrmīs, man ir divejas vuoles!
- a es salasiešu viel vairuok vuoļu, kuo tev ir!
- es sataisiešu nu vuoļu bumbu, īsvīsšu tovā zemie, tuo, ka tu nikuo naredziesi!
- a es, a es... iztaisiešu zam upes tuneli i pīsvaidiešu tovu zemi nu apukšas ai vuoliem!
- es nūlekšu nu kūka i izputynuošu vuoļu pyukas tovā zemie nu augšas!
- a es pasaukšu paleigā Luoci, i mes kūpā aizputynuosem tovu zemi!
- es salasiešu vusas vuoles, i tev napaliks nivīnas!
- man atīs mozīs bruoļs paleigā, i mes byusem diveji!
- ha, es pasaukšu lylū bruoli, i tod mes tovu zemi aizputynuosem vusu boltu!
- mām, māmu!
2016. gada 30. oktobrī
Divpadsmitais
dečs
AITU VILNA. Sheep’s Wool
es: satinusies vilkvālīšu apmetnī, apsegusies ar pelašķu villaini, brienu... rokas ietinusi niedru pūku maučos, garās matu pinkas ievīkstījusi vībotņu pītenī, brienu... kāju stilbus ietinusi nātru šķiedras autos, pēdas ieģērbusi kārklu lūku vīzēs, brienu... brienu pa baltu, aukstu sniegu, atnākušu no debesīm. gribu atrast jau sen redzētu zvēru brūnām acīm, domīgu smaidu un biezu baltu vilnu. liepu lūku cibiņā man līdzi graudi un pupas, lai pieradinātu. lai iepazītos.
aita: mēģinu paskriet, vilna tik smaga, piemirkusi lietū un sniegā. saķērušies dadži, usnes, skujas un zari traucē ātri skriet, un tagad, kad sasnidzis, tik grūti atrast ēdienu... eju uz meža pļavu, gribu satikt cilvēku, es zinu, viņam tagad ir auksti, jo nav kažoka. gribu satikt cilvēku, lai pieradinātu. lai iepazītos.
2016. gada 6. novembrī
Trīspadsmitais
dečs
AITU VILNAS DZIJA. Sheep’s Wool Yarn
... pieradināt, sargāt, barot, uzraudzīt, pieskatīt, ganīt, audzēt, rūpēties, cirpt, likt, nest, krāt, glabāt, mērcēt, gaidīt, mazgāt, liet, skalot, laistīt, nest, žāvēt, vējot, sauļoties, vākt, plucināt, tīrīt, purināt, virpināt, vērpt, dziedāt, vīt, šķeterēt, tīt, siet, vākt, lasīt, raudzēt, noturēt, kaltēt, samērcēt, sildīt, karsēt, vārīt, skalot, kodināt, gaidīt, priecāties, skalot, žāvēt, tīt, uzmest, uztīt, uzvilkt, skaitīt, ievilkt, savērt, sanītīt, piesiet, sasiet, uzsiet, nosiet, uztīt, aust, sēdēt, priecāties, dungot, gleznot, meditēt, būt, sapņot, domāt...
2016. gada 13. novembrī
Četrpadsmitais
dečs
AITU VILNAS DZIJA. KRĀSOTA. Sheep’s Wool Yarn. Dyed
Vusu reitu kuo spuornūs! Šudin īsem da vacina i babas iz Zeļčīm. Ai mammu i muosu. Pa ceļam veikalā nūpierkam kīgeli, gastincs leidzā, i tod caur Grohovu, gar Petrīm, pa Krākupes molu iz Zeļčīm. Puori mozejai upei pa tyltu, i kluot ešam. Luocs, sadzierdejs myusus, dažas reizes parej i tod sageida kambara golā. Pādejū ceļa gobalu, kolnā gar duorzu ai zīdūšuom mogiuniem, skrīnu. Pogolmā sasavasaloju ai vacini, jis nas nu okas iudini gūtinei. Īdam ustabā pi babas, krysttāvs dzeļža kruškā sataisa zaptsiudeni. Toš pīkusat, baba soka. Es dzeru soltū zapstiudeni ai sajauktejuom boltejuom putuom, verūs seve spīdželie, kurīs īkārts stričie i ruoda vusu nu augšas. Baba myusīm paduovynoj zam poduškas nūslāptūs jubilejas rubļus. Es iz sinciem pi mucuom, kotlīm, pūdīm, burkuom, goldīm, krāslīm. Iz ūtrū ustabu pi apinīm, škeivīm, dzeļža gultuom, akmenīm, kažūkīm, skreiniem i vacuom montuom. Vacin, var iz ustabas augšas? Nui, toik naskrīn! Es iz ustabas augšas pi gruomatuom, vacuom burtnīcuom, lupatuom, vušku uoduom, pi probabas teines. Verūs augšā i sev nūsūlu, kod byušu lyla, to munam dvoram byus tuods jumts kuo te, nūslāpts zam šipera. Nu ustabas augšas lejā, iz sadu upeņu paiest, iz klāvu pi rukšīm, iz kula sātu pi vuciem i gūtines i tod iz reju, kur lylejā kruosnie dzeivoj valns. Baile. Viel vacins pastuostejs, ka rudzūs puori upei dzeivoj rogana, a okā vierss. Salosu puču i gar vystu boru ai geili iz ustabu. Mamma izmozgovuse greidu, īlīkam pučes vāzie. Vacins ai sābru dzer nazkū gaiši bryunu i peipej Primu. Mes ai muosu zeimojam ai pierkstīm dyumu muokiuņūs, kurīm speid cauri saules stori. Mamma sasukoj babai motus, apsadz jū ai kuodri, kuojas ītyn pašas babas austejā bryuni dzaltanejā ai malnīm osumīm dečie. Sabučojam babu, atsavasalojam i īdam iz dvoru. Cik loba dīna!
2016. gada 18. novembrī
Piecpadsmitais
dečs
AVĪZES. Newspaper
kad piedzimst ziņa? kad tā rodas? tad, kad izdomāta? tad, kad sadzirdēta? tad, kad uzzināta? vai tad, kad to nodrukā avīzēs un smagās, pēc tipogrāfijas krāsas smaržojošās, lielās pakās atved četros no rīta uz pastu? vai tad, kad izņemta avīze no pastkastītes ceļa galā un jakas iekškabatā ar saņurcītu sānu atnesta mājās? vai tad, kad to izlasa avīzē, dzerot kafiju no rīta? un kur tā paliek? salocīta avīzes kuģī, izvairīdamās no ūdenszāļu salām un atstraumēm, ar zaru pavadīta un sargāta, aizpeld pa upi no tilta līdz krācēm? vai varbūt ietinusies avīzē, sargājot vecmammas vārītās aveņu zaptes burciņas sānus? vai uzklātā avīzē uz galda vēro krītošo sīpolu mizu saulaino dzeltenumu, lai vēlāk sadegtu kopā? vai, pārvērtusies pieklājīgā avīzes cepurē tētim uz galvas, krāso griestus jaunajā mājā? vai, satīta avīžu aplī, aplīmēta ar čiekuriem, nopūsta ar krāsu, sildās iesprausto sveču liesmā? vai arī savirpināta avīzes rullīšos un stellēs izausta? un tagad tev otra dzīve. un, iespējams, atmiņas par vēju un putnu ligzdām koku zaros.
2016. gada 27. novembrī
Sešpadsmitais
dečs
ŽURNĀLI. Magazines
... cilvēka seja. fotogrāfija. gozēties slavas saulītē uz glancēta žurnāla vāka. no laikrakstu plaukta nedēļu novērot cilvēkus pie kases. noputēt bibliotēkā. mākslas stundā ielīmēties kolāžā. mēģināt salocīties par lidmašīnu un smagnēji lidot. aizdegties vārīgi zilām liesmām, kalpojot par iekuru krāsnī. mežā izmestai samirkt. daudzus gadus nometot krāsu, mēģināt pārvērsties par zemi. censties atbrīvoties no skavas un līmes. nepārstrādāties par papīru. iespējams, iepīties grozā. stellēs ieausties dečī. kalpot vēl vienu reizi...
2016. gada 4. decembrī
Septiņpadsmitais
dečs
FLOMASTERI. Magic Markers
švīkāt, vilkt līnijas, apzīmēt sienas un durvis
zīmēt bumbu bumbas
iezīmēt acis, muti
piezīmēt kājas, rokas
zīmēt būšanu pašam
piecu gadu vecumā zīmēt pūķus, uguns spļāvēju pūķus, lidojošos pūķus, meiteņu pūķus, pieneņu pūķus, klusos pūķus, jūras pūķus
zīmēt smaidīgu mammu brīnumskaistās, garās, krāsainās kleitās ar krellēm un auskariem
zīmēt robotus, karavīrus, ieročus, pilis, cietokšņus, tankus, mašīnas, kaujas
zīmēt sevi ar kroni. piena zobi jau mainās
zīmēt traktoru ar arklu, ar piekabi, ar kultivatoru, ar izkapti, ar siena rulli. zīmēt kombainu, smago mašīnu. zīmēt asfalta rulli, traktoru ar kausu
zīmēt govis, aitas, zirgus, kazas, suņus, kaķus, pīles, vistas, gaiļus, zosis, tītarus, trušus
zīmēt zemūdens pasauli. zīmēt haizivis, astoņkājus, medūzas, jūras zirdziņus, koraļļus, jūras ežus, rajas, zilos vaļus, elektriskos zušus
zīmēt džungļus, tīģerus, ziloņus, krokodilus, tuksnešus, skorpionus, čūskas, ziemeļpolu, dienvidpolu, baltos lāčus, pingvīnus
zīmēt, zīmēt. un pēc tam... izaugt
2016. gada 11. decembrī
Astoņpadsmitais
dečs
MAIZES IEPAKOJUMA MAISIŅI. Plastic Bags for Bread
īsa gan tev tā dzīve! lai arī žilbinoša, spīdīga, ar krāsainu apdruku, ar lielisku dizainu, ceļojot lielās un mazās mašīnās, guļot apmirdzētam lielveikalu gaismās, ļaujoties glāstiem un pieskārieniem, sasildītam azotē, glabātam un sargātam dažas dienas. un tad izmestam, labākajā gadījumā — plastmasas miskastē, lai dzīvotu otro un trešo dzīvi, un ideāli, ja bezgalīgi atkal no jauna. bet parasti kopā ar visu pārējo, kas laika gaitā mēģina pārvērsties par zemi, tu lēnām zaudē krāsu, izbalē saulē, vasarā salīsti lietū, ziemā apsniedz sniegā, bet neizzūdi. tu paliec, pamatīgi aizpildot izgāztuves, bezkaunīgi guļot upju krastos pavasarī, tukši mētājoties mežmalās vasarā, pārliecināti slīkstot purvos pie dzērvenēm rudenī, izliekoties par bruņupuču ēdienu okeānā, sadegot ugunskurā, paliec ļoti indīgs. bet vari arī tā, kalpot.
2016. gada 18. decembrī
Deviņpadsmitais
dečs
LUPATAS. AUDUMA STRĒMELES. Rags. Strips of Material
Bejam aizbrydušs iz mežu piec egles. Tāta nūciele čemodanu ai vusīm rūtuojumīm. Otkon nazkas zvaneja pi durovu. Čygani tik agri navareja byut. Nā, pi tātas. Cepem ai muosu žagarinus virtuvie, tāta puorlaseja graudus kūčai šūvokaram. Tān zvaneja, laikam nazkas bej nūtics. Mamma sirdejuos, ka nav mīra. Tāta otkon jai — es prīkšnīks, vusi pi mane.
“Nu, nazynu, voi jei tiks golā, viel moza,” tuo mamma.
“Meit, tev vādzies paleidziet, jov lyla. Ančipovas fermā nav, kas slauc gūvu šudin. Jov nu reita nav slauktas.”
“Toik nagierb lobūs driebu, panem kū ni nu lupatu. I lokatu apsīn. Gumejnīkus panem leidzā.”
Uorā tuo putynova, ka puori ceļam navareja redziet. Da fermas tuoli, mani vede ai smogū mašynu, ceļs nabeja teiriets, aizputynuots. Mes braucem, kabinkas greida pylna ai malni nateiruom lupatuom, ceļs vīnuods ai teirumu, mes tuo kuo sleidejam pa puteni, kasetie skaneja “Belije rozi, belije rozi”, apleik nivīna cylvaka, nivīna traktora voi mašynas, toik bolts pasauļs da dabasu.
Fermā slauceja, mani īraugūt: “Voi ta nivīna nabeja, ka bārnu atsyuteja?”
Nu vīnas gūtines pi ūtras, ai smogejīm aparatīm i konnuom, sļapnuos rūkas nūsolušs, viel paspieju nūgluostiet gūtiniem koklu, izlasiet ai kreitu uzrakstietū vuordu, i otkon tuoļuok, kuoju pierksti sasoluši gumejnīkūs...
“Tuopat nivīns piec pīna naatbrauks pa ituodu putini, byus reitu juoguož uorā…” tuo ūtruo slauceja soka: “Tai gūvei byus talans pa nakti.”
Pabeidzu slaukt, tod iz škiuni piec runkuļu, tī sasolušs, ai dzeļža lomu atdauzeju kotrai pa vīnam, piečuok myltus, tī aiz atslāgas, tuodā kuo kambarie, sapelejušs, iz pīcuom spains, i tod vadu sīnu ai lylū dzeļža tačku. I īsastuoj mīrs. Fermā smaržoj piec sīna, vusas gūvs ād, uorā putens apsastuojs. Šopers jov geida mani, braucam iz dvoru, uorā tik mīrīga nakts, kabinkā otkon skan “Laskovij maj”, dabasūs pylns ai zvaigzniem.
“Kalada iz ledusškapa, kūča kotlā. Paied, meit.”
Tikkū aizmīgu, jov mani mūdynoj, jov pīci, jov juobrauc. Otkon ai smogū mašynu, belije rozi, belije rozi, laužamīs caur nakti. Fermā es uzreiz pi gūtines, voi atskriejs telentins?
“Lobs reits! Panem kuodu lupatu, talans nūmyra pa nakti, juoaizvalk iz māslīm.”
Mozinkīs... pīdzyma i nūsola, kam mamma navareja tikt kluot i nūlaiziet. Tuo jis tī guļ iz soltuos greidas, sīnā i māslūs. I es otkon ai aparatīm, ai smogejuom konnuom, elsuodama īspīžu seju gūtinei suonūs, raudu, naatsagiudama, nūsolušuom rūkuom i kuojuom.
2016. gada 25. decembrī
Divdesmitais
dečs
MELDRI. Lakeshore Bulrush. Scirpus lacustris
Tuods prīks! Myusīm ai muosu atļāva aizīt iz karnevalu kolhoza klubā. Da vīnpadsmitu. Apvylkušs formas kleitas, ai māmu guojam iz klubu. Mes bejam pyrmuos, aizguojam siediet aiz cepļa, sakurynuota, ka rūkas navareja dalikt. Egle bej lyla, da grīstu, pylna ai stykla rūtojumīm, lītutinīm i daudz sveciem, pi grīstu nūvylkts stričs i vuss aizkārts ai sagrīztu kreppapeiru. Pa skatuvi vusuodi puiši staigova, dalyka mikrofonus i gitaras, izlyka iz magnetafona lentu, lai skan dzīsmes. Skali. Pa skatuves molu apkruosuotas spuldzes. I suoka īt maskas vydā, vīns vuss malns ai ūgli nūsamuozovs i rogīm, tod cyts kažuku iz ūtru pusi puorgrīzs i buordu dalics, tod tam nu sausu nīdru sataisietīs snops apsīts apleik, o, a tī iz sīna kopnas veirs sied viersā, i bikses pībuoztas ai vylnu, i prīkšā dašyutas ai vusīm valinčīm, a cytam nu zaļu meldru sapeita capure i driebes da zemes, a tam nu pokulu driebes saveitas, a tī čyganka, tuoda šmukuo, ai krelliem i auskorīm, ai kārtuom pi vusīm kluot, a tī otkon apteita kleita ai vuškas vylnu, tei otkon maisā īleiduse, a, tī, tī puiši par meituom apsavylkuši. Vusi īt iz riņči, veruos apleik, saīt i cylvaki, cioceites ai lokatīm sasiest aiz cepļa, veiri stāv pi durovu i peipej, i tod maskas vīna piec ūtras suok doncuot, grīztīs valsie vīna ai ūtru, skrīt iz riņči, veltīs, lākuot, spīgt, atīt viel puora roganu i čygans ai luoci kažukā, iz skatuves grupa suok spieļuot i dzīduot, saīt viel maskas, kluba vyds vuss vyrpuļoj, jī doncoj vīns ai ūtru, paraun i cylvakus bez masku, ai, ka toik nadaīt pi mane... dzīd vusi leidzā “Bez gredzena es tevi mīlu, mīļā”, es dūmoju, kuo krauklis var eglie kūkli steiguot, skatuvie iz plitas nazkū izlej, i saīt dyumi klubā, maskas doncoj i trokoj pa sabyrušū sīnu i solmīm, nūrautīm kreppapeira gobalīm i meldrīm, atlypušīm papeirīm, nūplāstuom nīdriem, vylnas gobalīm i pokuluom, klubā smaržoj piec sīna i dyumu, piec svīdru i kruosu, drusku piec klāva... Jov īsem iz dvoru. Jov? Es kuo prosamūstu nu kuoda sapņa. Uorā pylns ļaužu i dabasūs zvaigžņu. Solts.
2017. gada 1. janvārī
Divdesmit
pirmais dečs
DŽINSU AUDUMS. Jeans
doties ceļā. uzvilkt indigo krāsas buras burinieka priedes mastos. ar savu koka burinieku. uz Islandes karstajiem avotiem sildīties. pāri Atlantijas okeānam uz Kanādu pie inuītiem sniega iglu pētīt. pie Ziemeļamerikas indiāņiem mainīties ar cūku pupām. dejot regeju Jamaikā. meklēt savējos Tobago. majestātiski Amazones deltā iepeldēt. zilo buru viļņošanās iedvesmotiem ieraudzīt, izbaudīt un sajust grandiozo okeānu satikšanos Ugunszemē. lielo pasaules varenību sajust, nakti guļot Maču Pikču pakājē. mācīties siet mezglu saites Andu kalnos, mācīt celot jostas. skatīties acīs Lieldienu salu moai. rotāties ziedu vītnēm Samoa. mācīties pūst didžeridū, mācīt spēlēt kokli aborigēniem. nirt pēc pērlēm Timoras jūrā. plūkt tēju Ceilonā un rīsu terasēs sēt linu. uzdāvināt dzintaru mūkam Tibetā. uzzīmēt lemūrus Madagaskarā. Labās Cerības ragā rakt dimantus un atpūtināt zilās buras. basām kājām izstaigāt Kaboverdes salu. kamieļa mugurā ceļot pa Sahāras tuksnesi. Porto ielās dziedāt fado. izlauzties caur Lamanša šaurumam. ar saulē izbalējušām gaiši zilām burām, pa Daugavu doties mājās, uz Latgali.
2017. gada 8. janvārī
Divdesmit
otrais dečs
PLASTMASAS MAISIŅI. Plastic Bags
salasīt skaudību, salocīt nenovīdību, sagrābt ļaunumu, noķert greizsirdību, saslaucīt aizvainojumu, izplēst nepārliecinātību, paņemt slinkumu... samīcīt pikucī, savelt murskulī, satīt kamolā, saņurcīt čupā... salikt visu plastmasas maisiņā, aizsiet ar plakano mezglu, ielikt vēl vienā plastmasas maisiņā, sasiet jūrnieka mezglā... nē, nelikt tikai caurspīdīgā plastmasas maisiņā... salikt visu dzeltenā plastmasas maisiņā, pēc tam zaļā, pēc tam sarkanā, zilā, brūnā... sasiet audēju mezglu... un beidzot salikt visu melnā plastmasas maisā, aizsiet ar dubulto mezgu, aprakt tālu, tālu, aiz trejdeviņiem kalniem, aiz trejdeviņām jūrām, trejdeviņos mežos, dziļi, dziļi zemē, kur neviens neatradīs... te nevajag, te, Latvijā, nevajag... tur stāvēs ilgi...
2017. gada 15. janvārī
Divdesmit
trešais dečs
TILLS. Tulle
Braucem ai ekspresi nu Baļtinovas. Školuotuoja saceja, lai paguļam da Reigas. Mīgs naguoja. Lai ari uorā beja nakts, vītuom snīga boltumā vareja vusu saskatiet. Bolvūs i Gulbenie dažūs lūgus daga guns, piļsātas beja īsnaudušs. Reigā bejam nu paša reita, daudzi sildejuos autoūstā, cyti skrieja iz dorbu, tiergā skali klaigova, tramvajs grabynuodams brauce garuom. Vasala rynda ai saleimietuom avīziem, puori kanalam, garuom pulksteņam. Vīsnīcā salykam sumkas, paiedem seņ grīztu boltū maizi ai svīstu i pasyltu soldanū malnū čaji. Braucem ai tramvaju iz Zooduorzu. Tī lylī zylūni, smirdīgī begemoti, skalī popageili, nakustīgīs krokodils, trokī mierkači, nikur naīraugamuos lopsas, jenoti i lūši, nateirīs boltīs luocs, vusuodas čyuskas, borīm peiļu. Lai i Reigā snīga beja moz, kuojas violetejūs valinčūs izmierka. Pušdīnuos iedem gričus ai mierci i gurči, dadzardami kompota. I tod iz Dobas muzeju pi izbuoztūs zvāru, zeimuojumu i plakatu. Iz īlas daudzi cylvaku, cyti skrīn viersā. Vokarā guojem iz baletu. Rīkstkūds. Siedeju ai klasesbīdrīm i školuotoju lylejā zālie, apbreinojūt grīstus, lampu i vusus šmukumus, sļapnuos kuojas valinčūs rozsyla. Izasliedze guns, i suokuos balets, spieļova muzyka, vusi doncova, i es aizmygu, mieginovu taisiet acs valie, reiziem skaļuo muzyka izbīdynova i es prosamūdu, i, otkon syltumā i mīgā laizdamuos, vierūs baletu, tuoli, tuoli, kuo breineigu pasauli ai mozīm cylvakīm. Nakti porlaidem vīsnīcā, vusuodi sveši ļauds, nu reita otkon seņuok grīztuo boltmaize i pasylts soldanīs malnīs čajs. I tod ai sumkuom iz vilcīnu, pa kuopniem augšā puori nateirumīm i semučkuom, cauri čužīm smuordīm, iz soltuo perona pi bolūžu. Vilcīnā, verūtīs pa lūgu, kuo pasauļs skrīn garuom, braucem iz dvoru.
2017. gada 22. janvārī
Divdesmit
ceturtais dečs
POLIETILĒNA TĪKLA MAISI. Plastic Mesh Bags
... sīpoli polietilēna tīkla maisā aiz maizes krāsns, ķiploki polietilēna tīkla maisā virtuves skapjaugšā, bietes polietilēna tīkla maisā pagrabā zem dēļu grīdas, kartupeļi ar sadīgušiem asniem polietilēna tīkla maisā aukstajā skapī, izmazgāti jogurta trauciņi ozolzīļu diedzēšanai polietilēna tīkla maisā kambarī, mandarīni svētkiem polietilēna tīkla maisā lielveikala noliktavā, apelsīni polietilēna tīkla maisā sulas ražotnē, āboli polietilēna tīkla maisā tirgus laukumā, malka kamīnam polietilēna tīkla maisā šķūnī...
... lai elpo, lai skaisti, lai kārtīgi, lai ērti...
... mēs polietilēna tīkla maisā, polietilēna civilizācija...
2017. gada 29. janvārī
Divdesmit
piektais dečs
AIZKARI. Curtains
verūs pa lūgu, saule īt iz rītu, nūkruosuodama oranžu vusu pamali nu kačigarkas da krystceļu. pa nakti byus solts. nivīna muokiuņa kuo i pa dīnu. muni moti pi aizkoru elektrizejuos i ceļuos geisā, lyupas saplaisovušs, byudi pylni vosaras raibumu, rūkas saskrādovušs. šudin fizkulturā sliepovam. sliepu gumeja vusu laiku kryta zemie nu zuobaku, lylī puiši vusi apdzyna mani, īguoze snīgā. pīsacieļu, sliepovu vīn tuoļuok, saule, palyka korsts, lokatu nu pīres nūst, rūtainū mieteli valie, cymdus zemie, snīgs ap piedurkniem palīk par iudeni, byudi dag, sliepoju apleik mežam, garuom bitiem i tod pa celi iz školu. kryuts pīelpotas soltuo geisa i prīka, ka suop. sirds lākoj kuo nagudra. piec školas iz dvoru. i tān ai sorkanīm byudīm ustabā verūs pa lūgu. īsatynu aizkorūs. īsuoku nu vīnas puses, nu balkona, i tuo da ūtruos. i tod iz riņči, iz riņči tuo, ka moti, īsatynušs augšā, suop, i aizkoru knagi skaniedami tryukst i plāšuos nūst. tynūs viel. jov i byudi daspīsti.
2017. gada 5. februārī
Divdesmit
sestais dečs
POLIAMĪDA AUKLA. Polyamide Cord
samekliet klietie vacina kuošus, nūveit viervi nu veikala striča. īsīt nūveitū viervi kļovūs sada molā, izkārt upie izmozguotūs babas austūs dečus. aplikt gūtinei striči ap rogīm, atvest vokarā iz klāvu, pa ceļam atļaunūt iest veipeles stygas molā. sakraut lylu sīna vazumu rotūs, puorsīt ai nūveitū viervi, apsagult i viertīs puori sleidūšūs dabasūs. pīškeit pylnu tačku ai runkuļu lopuom, puorsīt ai nūveitū striči. īkārt nīdru puzuri veikala stričie školas sporta zālie pi grīstu.
2017. gada 19. februārī
Divdesmit
septītais dečs.
KALMES. Sweet Flag. Acorus calamus
Nui, šudin viel soltuoks kuo vakar i aizvakar. Mozuo alumineja kannine grab kulie, īdu garuom kačigarkai, dyumi ceļuos taišni dabasūs, garuom klāvīm, kotrā lūgā dag guns, kuods slauc gūvi, cytur baroj rukšus, jī klīdz kuo trokī, kaiminīne plāš sīnu nu lyluos kaudzes, vystas loktuos jov guļ. Aiz klāva pa snīgā ībrystu stygu, pa lylu boltu klajumu, gar izkoltušīm dadžīm i veipeliem teiruma moluos, soltīs geiss dagunā i mutie, zvaigžņu symti malnejūs dabasūs, klusums tik lyls, ka elpoju eisi i seiki, konnas grabiešonu kulie puortraucu, vuoku īlīkūt mieteļa kārmanā. Šun sastdīna, māma saceja, lai nasakaveju, cioces toš kurynuos pierti. Īmu īkšā pogolmā, suns parej, es dauzu pi durovu, nivīns nadzierd, īmu īkšā gankā, dauzu pi ustobas durovu. Iz durovu ai kreitu sarakstāti burti i krysti, durovas atsaver, i mani puornam ituo dvora smuords, smuordoj piec molkas, piec zuoļu, piec vaca pīna, smuords ir apsastuojs, jis nakust, jis panam mani vydā, cioces nikuo narunoj, smuordoj piec skaļbīm, piec vylnas, piec nalasātu gruomatu, atdūdu kannini, apsasāstu iz beņča. Vīna malnūs bruņčūs, palāku prīkšautu, palāku jaku i lokatu, caur dzaltanu marli salej syltu pīnu munā kanninie, izlīk papeiru, meklej vuoka. Vuoks kārmanā, smuords ir izakustejs, smuordoj piec syltuma, rublis cymdā sasils smuordoj piec nateira metala, nūlīku iz golda. Ūtra cioceite malnūs bruņčūs, palāku prīkšautu, palāku jaku i lokatu pi plitas veruos iz mane. Vuss otkon stāv iz vītas, nakust, smuordoj piec klusuma i pylnuma, sanamu drūsmi, pasoku paļdīs, panamu kannini i īmu iz dvoru.
2017. gada 26. februārī
Divdesmit
astotais dečs
PUĶU LENTES. Bouquet Ribbons
tāta tuods nūslāpumains palics pādejā nedelie. smaida vusu laiku. dungoj i dzīd.
- dzer, buob, nabādoj, puordzeivuosem vusu!
i smejuos, i paraun myusus geisā iz rūku, i mozū bruoli pašyupoj iz kuojes kuo zyrgā. vokarā sacapam žagarinus i savuoram dzierveņu keiseli, reitu 8. marts, māma aizīt gulātu ai vusīm ruļlīm motūs. tāta kuknie viel nazkū losa i roksta, staigoj nakti iz pagrobu.
nu reita uzraunu formu mugarā, pīspraužu oktobrānu zvaigzni, īdu iz kukni putru iest, a tī, a tī, iz golda muola kukšunā ceriņa zīdi, tādin, kod uorā viel solts i snīga pylns... tuodi smolkī, liļovī, smaržoj kuo vosarā. tys māmai. nu tātas. jov zīmā cerini īstuodieti pagrobā muola pūdā, nūslāpti, laistieti, mīļuoti, ai lampu sildieti. toš i dzejuli skeitieti. dūmoju, a kuo bez saules tuo vareja? kam cīši meiļova. lopas izplaucātas, a pyrms nedeles jov i pyrmī zīdi. man na da putras. mekleju laimes.
2017. gada 5. martā
Divdesmit
devītais dečs
ĀDA. Leather
visbrīnumainākais notikums. mīlestības pilns. bezgalīga laimes izjūta. ar katru ādas šūnu atcerēties silto satikšanos. ierušināties čokuriņā uz tava vēdera. pirmo reizi ieskatīties tev acīs. elpot. izjust tavas ādas pazīstamo, sargājošo smaržu. būt drošībā. ilgi, ilgi. dzirdēt tavu balsi. sajust glāstus. būt.
2017. gada 12. martā
Trīsdesmitais
dečs
ZEĶUBIKSES. Sheer Tights-Pantyhose
eļkšņa spūrdzes violetas, lozdai jov zīd i viejā purynoj dzaltanu myglu. salosu sauvi i torbā īkšā. kanovas krostā zemeņu lopas izaspraukušs nu zemes pyukainas i zaļas. Lidas tante īt iz veikalu i smejuos, voi ta ūgu jov mekleju? zemeņu lopas, nuotres, vuorpatas tīvuos, purenes pi dīča atrostuos, vizbules mežā, vuss torbā. aizīdu da sļapnuo meža, snīgs izalaids, vuss lyužuos, no vīnas elkšņa sakņu solas da ūtruos. cikom teiku da malnuo egļu meža, kuojas jov sļapnas. salosu syunu zam egles, zvārs ieds čīkurus, pīlosu čīkuru zveines, egļu skujas, salīku torbā i pa taisnū iz molu, viel kuorkla pyupulus salosu, tī viel ai vuocinīm. tān iz Grohovu, tī šūgod kolhozam rudzu lylīs teirums. kuodu sauvi gar pašu molu, īkšā nabrīnu, cik šmuki zaļs, īmu iz dvoru. ceļa moluos sastumtuos snīga čupas nateiras, apsalaidušs, mozī putni čyvynoj pa kryumīm, šudin smuordoj piec pavasara, saule sylda. dvorā māma īdūd vacuos zečubikses, tynam ūlas, kotru pa sovam, puorsakaudami, salīkam i datynam salasietuos lopas, graudus, nu papeira izgrīztuos zeimes, i lylejā kotlā ai seipulu myzuom īkšā iz guns. tān geidam izteišonu, lai radzātu breinumus...
2017. gada 19. martā
Trīsdesmit
pirmais dečs
KOKVILNA. Cotton
atspere aizraun durovas cīt, nūgrab vusi stykli, ešu veikalā. ei, mīrīguok! kuods uzsauc man nu garuos ryndas. īdu lānuom, kuo radzātu vusu nu jauna. noglas malni eļļainas izadūrušs nateirejai papeira kastei cauri, diveju veidu, lyluos i mozuos, ciervs ai vusu kuotu, kapli, gaiši bryuns plastmasas gruobeklis, speidīgi spaini, pīna konnas, gūvu i vušku kiedes sakrautas kaudzies, izkapts, streiči, veiles, vasars, kotls, diveji puori gumejnīku, kaloši, suoļs, kū laiziet gūtinei, iz letes diveji bači ai kūkvylnas audumu, bryunīs ai seikuom dzaltanuom pučiem i zylīs ai lyluokuom dzaltanuom pučiem, letie īkšā odatas, dīgu spūles, malnuos motu sprādzes saspraustas iz papeira. plauktūs dažas tymši zyluos i palākuos zečubikses, diveju kruosu halati, trenuškas, tuoļuok konservi. tod lylī škapi, kurūs veikalnīca ai garu dzelzi īstum pylnuos kastes ai syltejīm, smaržīgejīm kīgelīm i boltū maizi. stāvu ryndā. vusi pierk kīgelīm pylnas torbas, pierk olu. es nūpierku saldātūs zivu, šun atvastas, maizes i ledeņu kuodu sauvi, kū īsver ātri nu papeira sataisātā turzā. cikom īšu da dvora, byus dakusušs pi papeira.
2017. gada 26. martā
Trīsdesmit
otrais dečs
ĪRISA DIEGI. KOKVILNA. Crochet Thread. Cotton
pīspīžu pamynu, svīžu cauri colanku, pīsytu systovu, pīspīžu pamynu, pīsytu, oi, na tei, pīspīžu pareizū, pīsytu, svīžu cauri colanku, oi, oi, da lūga, leinu nu stuovu uorā, otkon vydā, pīspīžu pareizū pamynu, pīsytu systovu, colanku ai oranžū īrisa dīgu stumu lānuom, tān na da gola, juopastum viel pašai ai rūku caur matīm. nazkas īt, dzierdu nūčeikstam gankas durovas, toš iz biblioteku samainiet gruomatu. vot i vasala! molacs, auži dvīļu! tāva nav? nā, šudin es struodoju. labi, labi, cik ta tev jov godu? pavasari paliks desmit. labi, meit, izteidams gruomatu nu avīžu, salīk iz golda, īšu salasiet jaunas. mekleju papeirūs, kuo ta tū onkuli sauce? atrodu, salīku kartines, izrokstu, gruomatas smuordoj piec peipu, lopu styuri puorlasieti bryuni i speidīgi. ilgi, ilgi staigoj gar vusīm plauktīm, cikom salosa kaudzi, sarokstu i otkon stuovūs vydā. spīžu paminu, svīžu cauri colanku, pīsytu, beidzuos oranžīs īrisa dīgs. ai ratini satynu čaučes, divejas, lai pīteik ilgam laikam. atīt viel divejas tantes nu Ančipovas samainiet gruomatu. veruos stuovu, ai rūkuom tausta auduma. atīt viel lyluos meituškas nu školas, meklejam nazkuodu obligatū gruomatu. es otkon stuovūs vydā, pīspīžu pamynu, svīžu cauri colanku, pīsytu, pīspīžu pamynu, pīsytu, tān aužu ai boltū dīgu, uorā palīk tymss. jov pīci, jov joīt iz dvoru, šun daudzi izdareju, nūaudu kuodu spreidi.
2017. gada 2. aprīlī
Trīsdesmit
trešais dečs
GRIĶU, RĪSU, GRŪBU, PUTRAIMU, MAKARONU, AUZU PĀRSLU, PUPU, BARANKU UN BROKASTU PĀRSLU IEPAKOJUMS. Packaging for Buckwheat, Rice, Barley, Grits, Macaroni, Oatmeal, Beans, Biscuits, and Cereal
guļu iz stygas pi okas. zam kliets var saredziet i dasnīgt vusuodus duorgumus. sasystuos muola bļūdas gobals sazeimuots ai dzaltanuom i zaļuom streipiem. lynu muorka veitula pyupulus salīku kuo laivā pa bļūdas gobalu. izmozguotejā mozejā bryunuo stykla pudelie sataisu smilšu čaju. baba atdeve tukšū ozbara kuli. tī salosu boltuo škeiva gobalus. divejīm ir zalta maline. sorkanīs plastmasas ola kukšuns bez ūsas pylns ai akminīm. ka lyužā nūmozgoj, to kotram radzami zeimejumi viersā. muola pūds sapleiss iz pusiem. vīnā pusie salosu buļbu osnus nu kopča, ūtrejā pusie cyuku pupas. vacins ber uorā nu auduma tarbines i puorlosa. lyluos stuodiešonai. mozinkuos man. piečuok nu kliets nasam lylū lyna maisu ai graudīm. dziernovuos vacins samaļ myltūs. myltīm baba sašyvuse boltū tarbini.
2017. gada 9. aprīlī
Trīsdesmit
ceturtais dečs
POLIPROPILĒNA AUKLA. Polypropylene Cord
tāta sajiudz zyrgu, dalīk jaunūs nu špagata nūveitūs grūžus, panam gruobekļus, luopstu i zuodži, lylūs maisus, i vusi rotūs īkšā. gar veikalu, gar zaļū škiuni, caur Lotušīm iz Zeļčīm. zyrgu dasīnam pi nūlauztuo bārza, Siļva tuoda tramīga, rādā lylīs mežs i tuoļuok pūrvs. tāta zuodžej jaunūs kļovus, saugušūs pa pamatīm, a mes lylejūs maisūs vuocam styklus, buņdžas, sasystas muola bļūdas, vacus zuobakus, batareikas, pudeles, burkas, dzeļža gobalus, nu zemes uorā valkam špagata stričus, kuri īauguši šnitkā i mozejūs kļovūs. vusu sakuortojam, tāta izrauš bedri stobam, te liksem pīmines zeimi baznīckungam Odumam Vyzuļam, kas te pīdzyma i mozs dzeivova. jis ciele baznīcas, raksteja gruomatas, beja školuotuojs, pieteja viesturi, vuiceja varganistus, daudzi kuo loba i viertīga dareja. akmiņus krostā, zorus kaudzie, nūskrīnam da Kūkovas, cik jei tān lyla, pylna ai iudeni. putni dzīd. te šmuka vīta! ai nateiruom i sagrīztuom rūkuom pīkusuši braucam iz dvoru. lejā var redziet vacina dvora jumtu, nu trūbas dyumi, Jezupa kūkūs īauguse vacuo Zeļču školas vīta.
2017. gada 23. aprīlī
Trīsdesmit
piektais dečs
KĀRKLU MIZA. Willow Bark
Meža suokums. I tuo, i ituo. Lylīm kryumīm īsuokt mežu. Naīlaist svešūs i naizlaist sovejūs. Puorīt iz avīškuom i lānuom iz elkšnim i egliem. Aizaudziet sen pļautu pļovu i sen ortu teirumu. Zorūs izšyupuot symtīm mozu putniņu. Sorguot nu zīmeļa vieja uobeļu sadu.
Nu kuorkla lūku sapeit peiteni, saveit veiteni i sataisiet mastinkas. Salikt vydā casnagus i seipulus. Salikt komulus i aizsuoktū adīkli. Salikt sateituos čaučes i colankas pi stuovu. Salikt apiņus olam. Salikt ūlu čaumolas sincies. Saveit veižu. Diveju puoru vylnas zeču, kuorklu lūku veizes kuojuos, aizjiugt zyrgu, apart muola kolnu. Īsiet lynus. Izaudziet. Saulie balynuotīm boltīm kraklīm i boltīm goldautīm.
Kuorkla mizeņuos sakruosuot vylnas dzeji, dzaltanu kuo saule i pīnenes. Bruņčīm.
2017. gada 4. maijā
Trīsdesmit
sestais dečs
IEVA. Bird Cherry. Prunus padus
Buļbīm osni pamastie da pašu dieļu. Apdauzu golvu gar dieļu jov kurū reizi. Sagruobu buļbus aiz osnu kuo aiz motu, nasu uorā iz kopci ustabas golā. Lai sylst saulie. Vacins sasadz ai solmīm. Pa nakti viel solts. Škiergoti i rupuči pamastie rozsylušs i lānuom ruopoj gar akmiņu pamatīm. Rūkuos ka panami, to solti kuo lada gobali. Nasu uorā, līku aiz pierts, tī nasabroduos tolkā. Aizskrīnu da Krākups pureņu pasaviert. Stārks staigoj gar krostu. Losa tuorpus i vardivs. Tuo ryugti smuordoj šun vuss pasauļs Zeļčūs! Gar upi zīd īvas. Vuss boltuos kupanuos. I meža mola.
- Mām, var salasiet i salikt ustabā?
- Nā, golva suopies.
Jūcīgi, kuo var suopiet golva nuo tuoda šmukuma? Man nasuop.
Pi pierts vusa pļova pīnenies dzaltana. Salosu, savynu vainugu, izlīku golvā.
- Kuoda man šmuka vynuce, — tuo vacins.
- Nui, man šun dzimšonas dīna, rudeni jov iz školu!
2017. gada 13. maijā
Trīsdesmit
septītais dečs
PIENENE. Dandelion. Taraxacum officinale
Karuseļa siedekli saulie sakorsušs, siediet labi, grīžamies tik ilgi, cikom golva suok suopiet. Vakar sastuodejam buļbus i pupas, pašā vokarā kuopustus, šudin tāta sies runkuļus. Saule dzaltana, dzaltana. Kuo pīnene. Reigas lylīs bruolāns īmuoceja peit pīneņu vainugus. Jov sapynu sev, muosai, mozejam bruoļam, gūtinei, toik jei uzreiz apieda. Kačam ari, jam vīnolga, saulie rozalaids pi klāva, ai pāmīgtuom aciem veruos zvierbuļu borā. Kačigarkas kryumūs jaunums, nazkas atness ladaškapi, izaver pavusam labi kūpā ai “beigtū zyrgu”, škeibi izaugušū kūka zoru siediešonai, stykla gobalu kaudzi i īaugušūs zemie špagatu i stīpļu golīm. Izslaukam ustabu ai veipeliem. Pliešam pīneņu kuotus striemelies i miercejam kanovas iudenie, byus ruļļainī moti lelliem. Nazkurs pyuš i taurej ai pīneņu kuotīm, man nasaīt, es salosu lylu sauvi, vāze byus nu apsystuos stykla burkas. Rūkas malnas nu pīneņu pīna, daguns dzaltans, te kačigarkas kryumūs labi, vāss. Jov nedeli staigojam bosuom kuojuom.
2017. gada 22. maijā
Trīsdesmit
astotais dečs
VIDEO KASEŠU LENTA. VHS Tape
šudin palīkam školā piec stunžu. pādejuo dīna, buys vydsškolas klases vokars. vakar jov sacepu capumu, savuoreju pādejūs dzierveņu morsu. saguoja gords. vusi jov saīt, sastumam goldus. školuotoja paprosa nūmozguot kruškas. tīpat klases izlītnie ai tāpeles lupatu. ilgi skoloju kreitu uorā. nazkas īlīk pučes muola kukšunā. salīkam iedīni, sasāstam. es pi durovu. puiši iz školuotajas golda izlīk televizoru, īslādz vidziku, ilgi runuoj i veruos, kuru nu četruom kasetiem viertīs pyrmū. izslādz geismu, nu suokuma veramies bojeviku, piec tam viel vīnu. pa vydu paādam capumu. i kū ni padzeram. piec tam filma par nuokūtni i tod tuoda, es turu acs cīši. pretīga. atīt školuotoja, puiši slādz uorā. uorā jov tymss, desmit, īdam iz dvoru, gar aciem skrīn raibs, nikuo daudz narunojam. jov nu lyluo ceļa nūst, cauri mežam, nikuo naradz, nadzierd, pasauļs smuordoj piec zemes i puču. par filmuom vaira nadūmoju, jov var saredziet guns, byusem dvorā. aizmiersu morsa burku.
2017. gada 4. jūnijā
Trīsdesmit
devītais dečs
BĒRZS. Birch. Betula
slauku kuopnes nu trešuo stāva, pašā lejā putekļu muokiuns, zūbūs smilts grīžuos, pūrduli malni. piečuok mierceju i mozgoju ai pulvera iudeni. ai korstū, syldu ai spirali. koč i mainu, lejā saīt spaiņa apukša pylna ai smilti. pi stoba zyrgs dasīts, dubļus izleju patuoļuok. muorkā salosu skaļbu i vylka vuoļu, pļovā vusuodu puču, pīpeņu i uobulina, rudzupuču i cyuku zīpu, smylgu i skuobeņu, mežā paparžu i bārza zoru. padjezdā salīku pa koktīm, vaira nasmyrd piec kača meizalu. sanasu ustabā pylnu muola pūdu ai pučiem, šudin ļāve salikt bārza zorus aiz gultuom, māma to beistuos, ka kukači saleiss gultuos. vokarā, īmūt guliet, ilgi klausūs, kuo pa luopuom i zorīm nūteik dzeive, kuods ād, kuods staigoj, kuods izpurynoj spuornus, kuods zumzynoj. nu reita da poduškas teikls sataisiets.
2017. gada 11. jūnijā
Četrdesmitais
dečs
SUŅUBURKŠĶIS. Chervil. Anthriscus sylvestris
vusas teirumu molas, cytu godi napļautuos pļovas, kanovas, meža ceļs, izciertums zam elektrības vodīm, Mukaušovas škiuņa gols i skuobsīna bedres krosti, vuss boltūs zīdūs. sazīdejušs suņaburkši. kuo bolti vuorti iz mežu. garuoki par mani, smuordoj, pībyrdynoj pylnus motus ai boltīm zīdīm. pīgrīžu pylnu kliepi ai suņaburkšīm, salikšu karidorie, spainie. šudin vokarā īsem leiguot. juosavyn vainugi vusīm, panamu komuli iz pļovu. pīpenes, sorkanīs uobulins, vyzuli, rudzupučes, smylgas, vonaga zierni, tynapeika, čymuni, gundegas, madaras, pelaški, skuobenes, suņaburkši, tātam drusku ūzula lopu, i seši vainugi jov nūveiti, mozejai muosai mozinkīs. tūlaik gūtinei nu veipeļu, jai cīši garšoj, talanam nu uobuliņa, rukšīm nu suņaburkšu, sasīnu ai smylgu, apād pīcūs minutūs. kačam nu suņa kumelīšu.
2017. gada 23. jūnijā
Četrdesmit
pirmais dečs
PAPARDE. Eagle Fern. Pteridium aquilinum
napazynu seve spīdželie. man beja cīši baile. navareju paelpuot. koklys bej aizspīsts cīši. navareju nikuo parunuot. tante nu Kaļvīm siedeja ai ruļlim zam nazkuoda lyla pūda, jai sildeja golvu, lyka ilgviļņus. iz greidas setkā rozastīpušs stāveja malnuos maizes kīgeli i konservu buņdžas. frizere man suopīgi kemmeja motus i grīze ai lyluom dzirkliem nūst. vierūs iz seve, napazynu. māma naīguoja leidzā. stāveja uorā pi frizietovas, kuruo bej atbraukuse pi kolhoza kantora kuo autolavka voi himčistka. šyupova rotūs mozū bruoli. apleik staigova ļauds, cioceites geideja ryndā pi frizera, traktoristi peipeja Primu, geiss uorā sakorss vyrmova. te īkšā nalabi smuordova, sakūduse zūbus, vierūs sev acies. man nūgrīze eisus motus kuo puikam. - cik ta tev godu? kuo tevi sauc? kuoda narunīga meitene, tuo par mani. gribeju sasanimt i pasciet, ka man jov seši godi. bet pi blokus spīdžeļa suokuos smīkli i jautrība. nu armejas nasen atguojušejam puišam beja salikti ilgviļni motūs, tān tyna uorā ruļļus. vusi smiejuos. nu mašynas izkuopūt, jū sageideja ai saucīnīm i svilpīnīm. mani sageideja māma. - nu tān byus mīrs ai tovīm motīm, a to vaira nivīns navareja izkemmiet, tuo jei par munu puiša frizuru. iz kolhoza klubu traktors atvede pylnu pīkabi ai paparžu i puču kolnīm. šudin klubā svātki, pylngadība.
2017. gada 30. jūnijā
Četrdesmit
otrais dečs
BALDRIĀNS. Valerian. Valeriana officinalis
Salaseja vusus kolhoza centra bārnus, viel nu Lotušu i Ančipovas. Malnejuos trenuškuos, gumejnīkūs, lokats ap golvu, pa taisnū gar kačigarku ai vusīm iz Mukaušovas talanu fermu. Dīna byus korsta, muokiuņa nivīna, vieja nav. Byus juopuordzan lyluos teles iz gūvu fermu. Nūguojušs sasastuojam iz riņči, kotram kuorkla žogars rūkā, cytam diveji. Fermas struodnīks izlaiž teles uorā pa lylejuom durovuom, a juos, dīnas geismu naredzejušs godi, kuo suok trokuot, kuojas, rogi i astes pa geisu, skrīn, nikuo naradzādamas, kreit zemie, skrīn vīna ūtrai viersā, fermas struodnīkam kūks ai nūlīktu noglu golā, jis syt ai tū, teliem mugaras asnie, palīk viel trokuok, kuorkla žogari napaleidz, vusi bļaunam, teles puorraun myusu riņči i mežā īkšā. Mes leidzā, laužamies cauri kuorklu mudžeklīm, ūdu pylnīm muorkīm, puorzīdejušīm suņuburkšīm, smuordīgīm baldirjānīm, nuotriem, iz prīkšu nateikam, teles ir ātruokas, jov vaira nadzierd. Školuotojs Minins jov pīzvanejs iz kantori nu fermas telefona, smoguo mašyna kluot, mes vusi kuzovā īkšā, izberam suņuburkšu sāklas nu gumejnīku, stāvam pi kuzova molas, viejs izpyuš sausu mugaru i motus, braucam puori Byku kolnam iz Viļumīm. Kuopam uorā, īdam cauri mežam, ite daudzi egļu, jov var atrast pa avenei, meža mola otkon pylna ai baldirjānīm, kanova ari, smuordoj piec babas sirdszuoļu. Piec stundes bridīna pa mežu atrūnam teles, nūsaskriejušs, suoni ai apkoltušū asni cylojuos tik ātri, rauga otkon nu myusu biegt, savadam borā i iz tuvuokū celi uorā nu meža. Tān golvu nākārušs, klausa, pazadevušs, īt iz prīkšu, vusi dunduri myusīm leidzā, grīžuos ap golvuom, kūž byudūs, paskrīnam, sacaldami putekļus, korsts, reikle izdaguse sausa, kuo gunie, zūbūs grīžuos smilts. Dūmoju, moš juos gribeja byut breivas. Aizbiegt nu myusu. Nu fermas struodnīka ai nūlīktū noglu kūka golā.
2017. gada 9. jūlijā
Četrdesmit
trešais dečs
VĪGRIEZE. Meadowsweet. Filipendula ulmaria
Cauri centram, garuom livančikīm iz Grohovu, pa kanovu iz Kaļvu mežu. Kanovas mola pylna ai meža zemeniem. Te šūvosar nivīns nav lasejs, jov i pādejīs laiks, vusas sorkanas, tymšuokuos ād skudras i mozī glīmeži. Varu iest sauviem, saveru zemeņu ryndu iz tynapeikas, nūnesšu vacinam iz Zeļčīm. Kanovas mola vusa pučies, pīpenes, vonaga zierni, sorkanīs i raibīs uobulins, čymunīm jov sāklas, baldirjāni smuordoj na puoruok labi, ugunspuče, vyzuli, sakoltuse komulzuole, smylgas, suok zīdiet ašņazuole. A vaira par vusu man pateik vīgrīžu smuords, tik soldans, tik eisti vosaras, tik korsts i bīzs, ka aizlīp koklys elpojūt, a daguns pylns ai boltīm, soldanīm putekšnīm. Korsts, salidoj vusi dunduri iz tenīm. Salaužu vīgrīžu sauvi i gar Kaļvu meža molu, garuom zuoliem, kryumīm i vīgrīziem, lyluokuom par mani, iz Petrīm, puori tyltam, i jov var redziet vacina dvoru, tuoļuok pa Krākups krostu, sabīdynojūt peiļu, iz Zeļčīm. Vusa pasaule šudin smuordoj soldana, soldana.
2017. gada 16. jūlijā
Četrdesmit
ceturtais dečs
BALANDA. Lamb’s Quarters. Chenopodium album
sasalosam nu reita ai kaplīm vusi pi školas, kuojuom borā iz Pakašovu, školuotojuom ari kaplis leidzā. atguojušs iz teirumu, vogas da paša meža, gucuļu sīvas jov nu sešu revej. a moš i agruok. sadalejušs vogas, suocem reviet, suokumā vusi paklusi, saule karsej kuo trokuo, a zuole da nobas, bolūdene, usne, vuorpata, naudene, smaržīguo puče, runkuļu i navar saredziet, izsteidzejušs nazuoļu pakrieslie. cārtu nu vusa spāka, kaplis naoss, lylīs, smogīs, nu veikala, cytīm mozi i osi. lylī puiši suok raut i lydynuot bolūdenes kuo bombas puori vusu golvuom, moti pībirst ai zemi. raugu vusuodi, lai tyktu leidzā, paīdu sev prīkšā i reveju atpakaļ, pakapleju gobalu i tūlaik ai rūkuom, pīkiustu, rūkuos jov tulznas, lylī puiši dora pa sovam, nūpļaun ai kapli vusu i sasprauž runkuļus atpakaļ. naizaugs. pušdīnlaikā da vogas gola teikam, lylī paleidz mozejīm, tymā skeitā ari man. kapļus aizvad iz darbnīcuom, uzasynuot, gucuļu sīvas revej tik tuoļuok. atsapyušam, spieļojam kazakus razboinikus, puiši ai akmenīm izdauza pamastejam dvoram styklus, tupu pogolma vydā saaugušejūs dadžūs i nuotries, raugu naaizmierst paroli, baile, ka atrass, ka spīdzynuos ai nuotriem. a jī giun i meica tik lyluos meitas, kuruom jov ciči, mane naatrūd. savad kapļus nu darbnīcu, īdam reviet pa ūtram lāgam, tān osi, nazuoli cārtu vīn. puiši otkon mat pa geisu bolūdenes ai vusuom sakniem, gucuļu sīvas revej napuortraukdamas, saule pušdīnu vydā karsej kuo nagudruo, cīši grybuos dzert, suop rūku tulznas, rozplāstuos i pīdzeituos ai zemi, vogas gola naradz, bolūdenes palīk garuokas, kuoti cītuoki. ir troki. vogas gola naradz.
2017. gada 23. jūlijā
Četrdesmit
piektais dečs
UGUNSPUĶE. Fireweed. Chamerion angustifolium
te, Reigā, eisti nazynu kū dariet. pa nakti mīgūt klausūs piļsātas nabeidzamū trūksni i verūs naizslāgtū guni, dūmoju par tū, ka te nikod nav klusuma i tymsas. nu reita siedu boltejā teirejā virtuvie, ādu bulku, dzeru kakao i verūs apleik kuo breinumu. pat suņam sova moza bolta bļūdine, kur iudeni dzert.
- izej pastaigoj uorā, pogolmā ai meituškuom pasaspieļoj! pasašyupoj! - tuo man krystamuote. izašyupoju da līpu golūtņu, šyupules čeikst, meituškas pogolmā tuo jūcīgi sakluojušs deči iz zuoles, spieļojuos ai lelliem i lupatuom, nūīdu pīsardzīgi pa gobalu garuom, pasaveru bruolāna paruodietejā dzeļža musurnīkā, kurīs pylns ai tuorpīm, īšu salasiet puču. treis izsteidzejušs sorkanī uobuleni, nagaras smylgas, īlas molā boltīs uobulins, puori īlai sabrucs voi nadacalts dvors, tī daboju zalta slūtini, nazkū leidzīgu pārkiunei, otkon smylgas, caurumaina mārrutka lopa, usne, ceļmollopu zīdi, puču tik moz, suņuburkšīm jov sāklas, seikas suņa kumelītes, viel tuoļuok bardakā beidzūt atrūnu ugunspučes, izsteidzejušs, musuri apleik. tān jov rūka pylna ai pučiem. a iz kuru pusi krystamuotes dvors, vaira napazeistu ituos vītas, atīt baile, kū tān dariet? paīdu iz prīkšu, paīdu atpakaļ, ugunspuču viersyunes nūsalīkušs korstejuos rūkuos, rauduot navar. siedu īlas molā, bruolāns mani atrūn, dvorā krystamuote mani apčer, nūgluosta motus, pučes salīk iudenie. tod bruolāns vad mani iz kinu, mugarā jam uodas jaka ai nakleikuom, braucam ai dzaltanū autobusu, stāvam vydā, kur malnuo garmoška, kinā vusi sied pa izgryustātīm krāslīm, ād semučkas i spļaun čaumalas iz greidas, man nasaīt, es laupu ai pierkstīm, filmā nūdag dvors, onkuls palīk vannā ūtrejā stāvā, vusi smejuos. atpakaļ braucam, jov vokars, Reiga smuordoj piec puteklīm, ugunspuču viersyunes nūsalīkušs vāzie, juom gryuši.
2017. gada 30. jūlijā
Četrdesmit
sestais dečs
PARASTĀ ZELTENE. Yellow Loosestrife. Lysimachia vulgaris
Dzeivuot Dīva duorzā. Breinumainu puču pļovuos i mežu pakrieslie, bīzā myglā i pārkiuņa nageisā, upies, dziļūs pūrvūs i dabasūs. Duovanu pylns pasauļs. Saule. Rudzi, sisini, syltuos skanes, zalta pučes, vokara sikspuorni, soldanī smuordi i zvaigznes dabasūs. Puču zīda kuortība i ritmys, centrys i kustība, attīstība i nūtykums. Suokums vusam i beigas, nu sāklas da sāklai, iz riņči, ap sevi, ap vusīm. Byut dalinei nu Vysuma. Byut pļovā, pučies, zuolie, pasauļa ritmā i kustībā. Te. Guliet iz zemes, sadzierdiet energijas skani, byut kūpā, ritmā. Byut. Dīva duorzā.
2017. gada 6. augustā
Četrdesmit
septītais dečs
PŪKAINAIS DIŽDADZIS. Woolly Burdock. Arctium tomentosum
sāta pamasta jov sen. durovas izlauztas, lūgīm nav styklu. aizaudzejušs pogolmu nu klāva gola da ustobas durovu, dadži sorgoj. te reši kuods atīt. pavasari dadži sageida starku puori. vosaru karaliskejūs zīdūs sapulcynoj apleicīnes bites i kamanus. i lapsenes. īsamolda lopsa, nūplukušejā astie aiznasdama dadžu sāklu. piertine īauguse zemie. es te dzeivuošu. klausiešūs dziervies. nūausšu dadžu deči. sinciem. savuoriešu dadža sakni. dzeišu samogonku. ai dadžu ordenīm i dadžu krelliem īšu gostūs.
2017. gada 13. augustā
Četrdesmit
astotais dečs
PŪKAINĀ KAZROZE. Hairy Willowherb. Epilobium hirsutum
nu reita mygla tik lyla, ka Buku kolns izaver kuo sola boltā azarā. saule izlākuse, rosā viel ilgi solst kuojas. vusi pasauļa ūdi sasalasejušs zam uobeļnīcas. dīča škiergoti saleidušs zam molkas krosta. vonadzini klaiguodami lidinej apleik, egļu čīkuri liļovi lūbās uorā nu svečainuos myzas. dīnas vyda korstīs viejs izpyuš cauri vusai mīsai, izkaltej munu koklu i pļovuos rosu. puori teirumīm viejs dzonoj ušnu pyukas i ziernekļu teiklus. gurči gordi, cyuku pupas soldanas, dilles zīd kuo trokuos. nu kanovas viejs sapyuš kozrūžu pyukainuos sāklas.
2017. gada 20. augustā
Četrdesmit
devītais dečs
DZELZENE. Brown Knapweed. Centaurea jacea
kurynoju plitu kuknie, vusi dyumi īkšā ustabā. navalk. leist i leist. jov nu vakardīnas kuo īsasuoce. pūrzaklys. jumta skeidas pīmierkušs gryuši palākas, kliets i kambara baļči pībrīdušs sļapni, pogolms vuss muola dubļūs, duorzā īsteigu buļbu vogā. meža molas kryumi solta iudeņa pylni, dzelzeniem zamuškā lopas malnas, kuoti slidani glīmežīm nūstaiguoti, liļovejūs zīdūs samierkušs kamani. leist. i nastuoj. upe jov da krostu. itūgod dubli otkon aizdzeis iz piļsātu.
2017. gada 27. augustā
Piecdesmitais
dečs
CŪKU PUPAS. Broad Beans. Vicia faba
divgadniekam divas pupas līdzi uz bērnudārzu, viena no mammas, otra no tēta, viena labajā kabatā, otra kreisajā kabatā, viena balta, otra violeta. piecgadniekam desmit pupas līdzi uz bērnudārzu, viena no mammas, otrā no tēta, trešā no saules, ceturtā no mēness, piektā no dienas, sestā no nakts, septītā no kosmosa, astotā no zemes, devītā no upes, desmitā sava pupa. otrajā klasē simts pupas līdzi mammas adītā maisiņā. matemātikai. piektajā klasē tūkstotis pupu domās, zīmējumos, kosmosā un pilsētas kartēs. uz universitāti digitālas pupas līdzi. bezgalīgi daudz.
2017. gada 1. septembrī


c: text/html

text:
- Detaļas
-
Nu 2011. goda 17. oktobra Rēzeknis Centraluos bibliotekys abonementā pīejams multimedeju resurss „Dziesmotā Latgale” DVD formatā, kuru īspiejams pajimt leidza lītuošonai sātā.
Lasīt tālāk: Multimedeju resurss par Latgolys Dzīšmu svātkim
- Detaļas
-
Nu 2011. goda 17. oktobra Rēzeknis Centraluos bibliotekys abonementā pīejama dokumentaluo filma „Izdzeivuot pīdereibu. Dzeive gleznuos”, kura ir veļtejums Latgolys kulturys darbinīka O. Kūkuoja septiņdesmitgadei. Filmu taipat kai puorejūs abonementa kruojuma materialus īspiejams pajimt leidza iz sātu.
Lasīt tālāk: „Izdzeivuot pīdereibu” – filma par Ontonu Kūkuoju

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
“Atrastā Latvija” – īpazeisti Latgolu pa Daugovys i Muorys celim
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Informativajā kampaņā “Atrastā Latvija” aicynoj izpieteit vysaidus kulturys i dobys montuojuma objektus 40 vaļsts pošvaļdeibuos. Objekti sadaleiti septeņūs ceļūs, diveji nu jūs – Muorys i Daugovys ceļš – īt cauri Latgolai.
Nu 2018. goda veikti atjaunuošonys i byuvnīceibys dorbi, kurūs rezultatā 40 Latvejis pošvaļdeibuos ir atjaunuoti i izbyuvēti 60 vysaidi kulturys i dobys montuojuma objekti. Latvejis muižys, piļs, bazneicys, parki, muzeji, dobys stygys i vēļ kas cyts sakuortuots septeņūs kulturys i dobys montuojuma ceļūs – Baltejis, Breiveibys, Gaismys, Daugovys, Jākuba, Līvu i Muorys ceļūs. Caur Latgolu īt diveji – Daugovys i Muorys ceļš.
Īmūt pa Daugovys ceļu, kas suocās Ūgris nūvodā i beidzās Kruoslovā, varēs apsavērt gon Ūgris bejušū sanatoreju, Kūknesis piļsdrupys, Krustpiļs pili, gon ari lauku sātu “Slutiški 2” i redzēt Kruoslovys piļs atjaunuotū kompleksu.
Sovutīs Muorys ceļš vad cauri Preilim, Ludzai i Daugovpilei. Sekojūt Muorys ceļam, var apsavērt Ludzys vydslaiku piļsdrupys, Preiļu muižys kompleksu i parku, kai ari Daugovpiļs cītūkšņa Inžinerarsenalu i bastiona eskarpa sīnu.
“Atrastā Latvija” atkluošonys pasuokumā geografs i pūra puorguojīnu vadeituojs, kai ari bloga dodiesdaba.lv autors Kristaps Kiziks stuosteja par īspaidim, kas giuti, izīmūt gon Daugovys, gon ari Muorys ceļu.
Kristaps aicynuoja apmeklēt Slutišku vacticeibnīku sātu, piec tuos – ari vysu Latgolu. “Tī ir sasaglobuojuši gon vacī kūka grīzumi, var īpazeit vacuos paražys. Kas ir svareigi – ite redzīs, ka laiks ir apsastuojs voi kustīs daudz lānuok. Juopasasteidz [Slutišku sādžu] apmeklēt, ari vysu Latgolu, cikom 21. godu symts ite nav atguojs.”
Sevkurs sātyslopā atrastalatvija.lv var vaira izzynuot par vysaidim kulturys i dobys montuojuma objektim, dabuot informaceju par objektu apmekliešonu, kai ari pīsadaleit Latvejis atrasšonys spēlē.
Spēlē “Atrastā Latvija” varēs nūvērtēt vysaidus objektus, atbiļdēt iz vaicuojumim, i tikt pi vierteigom bolvom, pīmāram, nakšņuošonys i iedīņreizis Šlokenbekys muižā.
Vaira par “Atrastā Latvija” var skaiteit ITE.


text:
Styprūs sīvīšu bolsi
Laura Melne portalam lakuga.lv
Ituo goda suokumā praktiski reizē izguoja divejis piec skota nalelys gruomatenis: Annelis Slišānis “tuoraga stuosti” i Sandrys Ūdris “Tīsys syla bolsi”. Obejis autoris puorstuov vīnu paaudzi, roksta stuostus i aptver sovā ziņā leidzeigu tematiku. Juos īdūd bolsus sabīdreibys daļai, kas latgalīšu prozā da šam apraksteita mozuok.
Annelis Slišānis gruomotā “tuoraga stuosti” ir treispadsmit eisstuostu. Tūs vīnoj na viņ vysūs kluotyn asūšais tuorags aba bīzpīns, nu ari sīvītis/sīvīšu pīredzis. Kai nu ryuguļa var atsiļdeit bīzpīnu, tai ari nu suopeigys i napateikamys pīredzis, var rastīs kas pavysam jauns i cyts. “tuoraga stuostus” var uztvert i kai atseviškus stuostus par dažaidom sīvītem, i kai vīnys sīvītis pīredzi nu bierneibys leidz laikam, kod jei poša jau ir muote. Maņ pat dreižuok grybātūs skateit tūs kai vīnuotu vasalumu – vīnu pīaugšonys stuostu. Pošu metamorfozis procesu vyslobuok var saredzēt kruojuma pyrmajā stuostā “byutīne” i pādejā stuostā “upeņu sadā”. “iz ustabas augšas” ir kai īvods puorejim desmit stuostim, kas paruoda tuos suopis, kaunu i ari prīcu i laimi, kas aizvadušys sīvīti tī, kur jei ir niule, davušys jai spāku i padarejušys jū stypru. Beiguos ir sajiuta, ka vyss ar jū byus labi, eistineibā jau ir. I jei nasabeist runuot par tū, kas ar jū nūtics tymā “tuoraga siļdeišonys” procesā.
Sovaižuok ir ar Sandrys Ūdris stuostu kruojumu “Tīsys syla bolsi”. Lai ari autore poša nūruoda, ka itū gruomotu var skaiteit ari kai “vīnu stuostu par mums pošim”, te vaira jiutama atškireiba storp tekstim, lai ari tūs tematika ir vīna – pasakļaušona vardarbeibai i sovys dzeivis veidošonys procesa atstuošona cytu cylvāku rūkuos. Ari ite leluokuo daļa stuostu ir par sīvītem, paruodūt juos nu dažaidim skotpunktim. Ir sīvītis, kuruos cīš nu vardarbeibys, ir sīvītis, kuruos pošys ir vardarbeigys pret cytim, bet ari taidys, kuruos varātu pīraksteit kotrai nu obeju itūs pušu. Gondreiž vysys Sandrys apraksteituos sīvītis varātu nūsaukt par styprom. Vaicuojums viņ – kū mes kotrys saprūtom ar vuordu salykumu “stypra sīvīte”? Tei, kas daudzi puorcītuse voi tei, kas nav beidusēs i aizguojuse nu to, kas jai nadūd nikaida lobuma. “Tīsys syla bolsu” stuostus vīnoj Latgolys sabīdreibā īsadzeivuojuši stereotipi par “pareizuom” izvēlem. Ruodīs, ka vīns nu taidu, kas, cerams, pamozom pagaist, ir redzīņs, ka stypruo sīvīte pamatā ir tei, kas vīna spiej tikt ar vysu golā. Taida vysvaira ir Stepa nu stuosta “Abigailys spīgeļs”, kas struodoj olguotu dorbu, audzynoj bārnu, dora sātys dorbus i gotova pasazamuot, kab lobuotu sova namīļuotuo veira dzāruoja klaidys. Cytaiduoka ir Zabaleite stuostā “Citronsmuorda jerums”, kas piec veira dzāruoja nuovis ir tik labi pīroduse dzeivuot vīna, ka beistās sovā telpā vaira īlaist ūtra cylvāka. Pavysam cytaidu spāku var redzēt Irinā nu “Palādu eisstuostim”, kas apsazynoj sovu vierteibu i atsasoka nu veirīša, kam nikod nabyus vīneiguo. Nu leidzeigu spāku, pīaugšonu i metamorfozi kai “Tuoraga stuostūs” pīdzeivoj meitine stuostā “Vokora sarkanēs”. Nūsaklausūt raidīrokstu par latgalīšu literaturu “Puslopys” ar Sandru Ūdri, kurā jei atkluoj, ka stuostā ir ari autobiografiskys detalis, var saprast, cik vuordūs naizsokamu drūsmi i spāku tys nu juos ir prasejs.
Latvīšu literaturā beidzamajūs godūs vys aktualuoka palykuse tai saucamuo “vardarbeibys literatura”. Par pīmāru, Janys Eglis meistareigūs stuostus atzineigi viertej i skaiteituoji, i literaturys kritiki. Tei ir literatura, kas runoj par temom, nu kurūs mes raugom izavaireit – fiziska, emocionala, seksuala vardarbeiba, kas myusu sabīdreibā ir gona izplateita, tok vīgļuok ir izalikt, ka tuos nav. Runuot par tū ir pyrmais sūļs, kai ar tū tikt golā. Tok ari vardarbeibys attāluojums literaturā mādz izsaukt pretreakceju. Vyspopularuokais arguments – deļkuo izceļ taišni vardarbeibu pret sīvītem? Statistika ruoda, ka taišni sīvītis cīš vysvaira. Tok nav tai, ka par cytu vardarbeibu narunoj. Literaturā roksta ari par tū, ari Annelis Slišānis gruomotā nav tikai varmuoka veirs, kurs fiziski syt sova bārna muoti, bet ari emocionali vardarbeiga muote, kas bļaun iz sovys meitys i īdzan jū vēļ leluokūs kompleksūs par sovu izskotu. Nimoz narunojūt par “Tīsys syla bolsim”, kur emocionaluos vardarbeibys formys, ruodīs, ir apraksteitys vysūs īspiejamajūs veidūs, īskaitūt ari sīvītis vardarbeibu pret veirīti (Buorbola i Stass stuostā “Līpys pakrieslī, kur susātivi staigoj”). Partū ari beja drupeit skumeigi klauseitīs raidīrokstu “Puslopys”, kur sarunā ar literāti Ligiju Purinašu tuo vadeituojs daļu sarunys laika iztērēja, paužūt sašutumu, ka lobdarbeibys maratonā “Dod pieci” uzsvārts veirīts kai varmuoka i tys tod jam līk justīs tai, kai tū asociātu ar jū pošu. Ari “Dod pieci” beja daudz stuostu par vysaida veida vardarbeibu. Vysi veirīši nav varmuokys, taipat kai vysys sīvītis nav viņ uperi. Īmasli, kas cylvāku nūvad da vardarbeibys, ir dažaidi. Vysupyrma tī ir juoapsazynoj i juosavuica ar tim tikt golā.
Maņ ruodīs, ka obejis gruomotys var saukt par terapeitiskom. Nūsaklausūt “Puslopys” ar Sandru Ūdri, kur jei stuosta, ka gruomotā īveiti vairuoki autoris dzymtys liktini, var dūmuot, ka jai pošai “Tīsys syla bolsu” raksteišona ir bejuse terapeitiska. Iz tū natīši nūruoda ari “Īskanis bolsi” i “Izskanis bolsi” kai prologs i epilogs. Tys ir Sandrys pošys bolss i labi paruoda, kū jai nūzeimoj itei gruomota. “Syltums muoca mīlesteibu, pa pyrmam, īmīlēt pošam sevi. Tys byus izejis punkts vysam puorejam. Tī, kurūs mīļuojuši dzymdynuotuoji, tū jau ir apgivuši.” Ar gruomotu autore atkluoti aicynoj ari cytus nasasamīrēt ar tū, kas sovā dzeivē naapmīrynoj. “Voi ari tev ir kū dasaceit? Tod nasasamīrynoj ar situaceju i raugi jū lobuot,” jei roksta ir kruojuma pādejuo vuoka, eipaši uzrunojūt sīvītis. I tys ir cīši vītā. Lai ari Sandra Ūdre vaira roksta par jau aizguojušim laikim i cytu paaudžu sīvītem, tok atskanis nu paaudžu paaudzēs pījimtajom uzvedeibys normom Latgolā vys vēļ ir dzeivys. Laikus, kod sīvītis dzeivi raksturoja storptautiskais apzeimiejums KKK (kinder, küche, kirche), maņ Latgolys kontekstā grybātūs puorveiduot par KBKB (kukne, bārni, klāvs, bazneica). Jaunuokajai paaudzei tys vaira nav puoruok aktuali, nu daudzi pusmyuža sīvīšu vēļ tai dzeivoj. Es pat saceitu, ka “Tīsys syla bolsi” i “Tuoraga stuosti” byutu juoskaita komplektā. Sandrys gruomota līk aizadūmuot par tū, kai dzeivuojuši myusu senči, kai dzeivojam mes, kaidys jūs klaidys mes atkuortojam i ka tai obligati nav juodzeivoj. Itī stuosti ir kai ryuguļs. Annelis gruomota paruoda, ka nu gryutu dzeivis situaceju ir atrūnama izeja i paruoda ceļu, ka ar saryugušu pīnu ituo puortykys produkta dzeivis cyklys nasabeidz. Tu izīsi cauri gunei i tiksi pi tuoraga. I tikai tova izvēle ir tys, kū ar tū tuoragu dareisi tuļuok – sīsi sīru, cepsi peiragu, tortu, bulkys, jauksi ar kriejumu voi liksi cept iz ponnys.
Runojūt par latgalīšu literaturu, beidzamajā laikā reizem izskaņ vaicuojumi par “sīvīšu/veirīšu” literaturu. Voi atsaškir temys i raksteibys veids? Maņ itī vaicuojumi nasaruoda dyžan vierteigi. Prūtams, obejuos itamuos gruomotuos ir jiutami sīvīšu bolsi. Taidā nūzeimē, ka juos zyna, par kū juos roksta. Tok tematikys ziņā es naradzu problemu, ka stuostus par pīaugšonu, suopem i puordzeivuojumim raksteitu ari veirīši. Es pat tū cīši gaideitu. Stuostus par tū, kai eistineibā ir, na tū, kū sabīdreiba vaira grib redzēt.


text:
Sicīlejis Karaļiste
Sicīlejis Karaļiste (italīšu: Regno di Sicilia, latiņu: Regnum Siciliae) — beja vaļsteiba myusdīnu Italejis teritorejā nu 1130 ļeidz 1816 godam, kod tei apvīnovuos ar Ņeapoļis Karaļisti i izveidova Divu Sicīleju Karaļisti.[2] Sicīlejis karaļisti 1130 godā dybynova Rožers II piec tam, kod jis tyka krūnāts par karaļi Palermo mīstā. Cyts karaļistis valdnīks Ferdinands III beja īvārojams ar tū, ka jis beja vīns nu vysilguok valdūšajim karaļim Europys viesturī. Jis vāluok kļuve por Divu Sicīleju karaļi i juo vaļdeišona kūpā ylga 65 godus.[3]


text:
2017.goda apreļī NewFuels RSEZ SIA un Energy Resources CHP RSEZ SIA daleibnīku organizatoriskuos strukturas uzloboušonys ītvorūs tyka veiktys izmainis daleibnīku daleibys juridiskiejā formā.
Ecoenergy Subfund, kas ir alternativuo īlicīņa fonda Evergreen Fund apakšfonds un kuram jer daškierta Finanšu un Kapitala Tierga Komisejas registraceja, tyka par uzjāmuma juridiskū daleibnīku.
Ecoenergy Subfund puorvolda Puorvaldeibys sabīdreiba SIA LV Asset Management AIFP, kura ir ari registreita Finanšu i Kapitala Tierga Komisejā.
SIA LV Asset Management AIFP dybynuotuojs ir Andreas Tserni, sovukuort valdis prīkšsādātuojs ir Romans Vdovičenko, deļtuo izvālātuo uzjāmumu NewFuels RSEZ SIA un Energy Resources CHP RSEZ SIA raisteibas strategeja palīk namaineiga i tiks turpynuota atteiceigai nūteiktajam virzīņam.
Veiktuos izmainis uzjāmuma daleibnīku struktura nūdrūšinuos Latvejī veiktūs iņvesticeju konsolidaceju vīnuotā strukturā, kai ari veiceigu investiceju puorvaldeibu.
Ziņas


text:
Fotoceļuojums iz Muokūņkolnu
Roksta autors: portals lakuga.lv
Vīna nu Latgolā labi zynomūs turisma vītu ir Rāznys azara apleicīnē asūšais Muokūņkolns (Muokuļkolns). Tyvojūtīs turisma sezonys beigom, lakuga.lv aicynoj iz Muokūņkolnu nūbraukt vysmoz virtualā ekskursejā, reizē izzynojūt kai Latgolys dobys, tai kulturys vierteibys.
Muokūņkolns, kurū sauc ari par Padebešu kolnu, atsarūn natuoli nu Rāznys azara i tuo molā asūšuo Lipušku cīma. Pošu Rāznys azaru, kurs ir vaira nikai 57 tyuksūšys kvadratmetru lels (ūtrais leluokais piec plateibys Latvejā (pyrmais ir Lubuona azara), bet pyrmais leluokais piec tylpuma), tautā bīži var dzierdēt saucam ari par Latgolys jiuru. Kab nu kuruos pusis iz Muokūņkolnu brauktu, Rāznys azara krosts byus tys, kas prīcēs skotu.
Ceļš iz pošu kolnu suocās Lipušku dzeraunē – tei ir ari Rēzeknis nūvoda Muokūņkolna pogosta centrys. Cīms atsarūn 25 km tuolumā nu Rēzeknis i 71 km tuolumā nu Daugovpiļs. Lipuški suoce veiduotīs laikā, kod Krīvejis imperejā tyka vuojuoti staraveri. 1893. godā ite beja iz vysa leluokuo staraveru draudze Baltejā. Pošu reizi dzeraunis centrā apsaveramais staraveru lyugšonu noms izcalts 1904. godā.
Tīpat natuoli ir ari Lipušku Svātuo Nikolaja Breinumu dareituoja pareizticeigūs bazneica.
2007. godā Rāznys azara apleicīnē iz Rāznys dobys parka bazis tyka sataiseits Rāznys Nacionalais parks, kurs ir gondreiž 60 000 ha lels, atsarūnūt Rēzeknis, Ludzys i Dagdys nūvodūs. Rāznys Nacionalais parks ir jaunuokais i ūtrys leluokais nu četru Latvejis nacionalūs parku. Rāznys Nacionalais parks tyka sataiseits, kab saglobuotu dobys vierteibys i Latgolys rakstureigū kulturainavyskū vidi plašā Latgolys regiona teritorejā. Lipušku cīmā atsarūn ari dobys izgleiteibys centrys “Rāzna”, kurymā var īpazeit i lobuok izzynuot taišni Rāznys Nacionalū parku.
Muokūņkolns atsarūn viņ divejus kilometrus nu Lipušku cīma. Kolns ir 247,4 (cytūs olūtūs 249) metru augsts viers jiurys leimiņa, bet viers tyvejuos apleicīnis tys pasaceļ ap 55 metru augstumā. Ceļuotuoju ierteibai Muokūņkolnā sataiseita kūka trepeišu styga iz kolna viersyuni, ļaunūt apsavērt kai dobys boguoteibys, ainovu, tai ari Volkenbergys piļsdrupys.
Stygys suokā kolna pīkuojē ir pīminis akmiņs-zeime, ka 1938. godā Muokūņkolnā gastejs Kārlis Ulmanis. Vīns nu gruomotā “Rāznas Nacionālajam parkam 10 gadu” publicātūs nūstuostu gon viestej, ka Ulmanis pi Muokūņkolna viņ dabraucs, kolnā nimoz nav izkuops, koč ari tī bejuši sakluoti goldi i vysi Ulmaņa gaidejuši. Jis tik apsarunuojs ar ļaudim, kurī lejā, padalejs bārnim kampetys, bārni jam izduovynuojuši pučis, tod īkuops mašinē i nūbraucs paceli.
Muokūņkolna dobys līguma zona ir vīna nu ostoņom dobys līguma zonom Rāznys Nacionaluo parka teritorejā. Kolna stuovajuos nūguozēs veidojas sovpateigs mikroklimats, kas roda pateiceigu dzeivis vidi dažaidom rešom augu i dzeivinīku sugom. Muokūņkolna zīmeļu i rītumu nūguozēs izaveiduojuši taidi mežu tipi kai apšu guorša i apšu vēris, pamežā rakstureiga parostuo lozda. Muokūņkolna apšu mežūs atrosts Latvejā cīši rešais, eipaši sorgojamais kierpis kolema. Kolna golā atsarūn biologiski vierteiguo pļova ar gaiļbikseiti i pūra gandreni.
Muokūņkolna viersā atsarūn vīna nu pyrmūs nūcītynuojumu Latgolā – 1252. godā izcaltuos Volkenbergys vydslaiku piļs (nu suoka latiņu volūdā: Wolbenborch, piečuok vuocu volūdā atzeimāta ari kai Wolkenburg, Wolchenburg, Wolkinburg, taišni puormejūt – Muokūņpiļs) – drupys. Ir viests, ka sovulaik piļs bejuse nu diveju daļu – prīškpiļs i golvonuos piļs, kurymai bejuse trapecis forma. Volkenbergys piļs calta augstā piļskolnā, nu kuruo sovulaik beja labi puorsaverams strategiski svareigais ceļš, kurs guoja gar Rāznys azaru, nu Lītovys dižkunigaitejis i Jersikys iz Pleskovys i Novgorodys zemem. Volkenbergys piļs bejs iz vysa senejuokais krystnešu cītūksnis Lotigolys zemē, kurū Livonejis ordiņs dabuoja piec Jersikys pādejuos daleišonys 1239. godā. Ir viests, ka 1236. godā ite bejuse latgaļu kūka piļs, kurymā apsamete Zūbynbruoļu ordiņa garnizons, bet 1263. godā Livonejis ordiņs Muokūņkolnā izcēle ordiņa komtura pili ar myura aizsorgsīnu.
1998. godā piļsdrupys īkļautys Vaļsts aizsorgojamūs pīminiekļu sarokstā. Par Muokūņkolnu i Vuolkenbergys pili natryukst ari dažaidu nūstuostu. Vīns nu zynomuokūs: piec Muokūņkolna piļs valdinīka i juo sīvys nuovis plotī piļs eipašumi sadaleiti jūs trejom meitom – Rūzei, Lucejai i Marejai. Kotra nu muosu iz sovys zemis izcāluse sev jaunu pili: Rūze – Rēzekni (nu vuocu volūdys Rositten), Luceja – Ludzu (nu vuocu volūdys Lucin) i Mareja – Vileki (nu vuocu volūdys Marienhaus).
Taipat stuosta, ka Muokūņkolnā, kur radzamys drupys, sovulaik nūgrymuse piļs leidza ar skaistū priņcesi, kurei asūt nūluodāta. Mārgu apsorgojūt malns suņs. Pyrmuos Lendīnis naktī priņcese izīmūt uorā i gaidūt, voi naatsarass cylvāks, kurs nūjims juos luostu. Ka grybūt priņcesi redzēt, tod juojem vysā malns kačs, malns suņs i gaiļs i Lendīnis naktī divpadsmytūs juoīmūt iz Muokūņkolnu. Kod gaiļs dzīduos, suņs rīs i kačs ņaudēs, tod varēšūt redzēt skaistū mārgu. Kleistūt ari runys par Muokūņkolnā aproktū naudu – pyrmuos Latvejis laikā vīns boguotnīks asūt gribiejs nūpierkt vysu kolnu i nūrokt, bet vaļdeiba jam naasūt tuo atļuovuse. Natryukst ari cytu nūstuostu par itū vītu.
Vīna nu Muokūņkolna vierteibu ir ari ainova, kas radzama nu kolna viersyunis – skots iz Rāznys i mozū Ubogovys ezereņu, kurīs tautā īsaukts ari par Latgolys dzydrū aci. Itei ainovu pārn tyka atzeita kai vīns nu 10 Latgolys i 50 Latvejis ainovu duorgumu. Kab apsavārtu itū ainovu, kolna golā pastateita skotu platforma.
Biļdis: Edeite Husare
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzeklim.


text:
Tūp stuostu kruojuma “Dzeiveiba” radejis lasejumu verseja
Septembra ūtrajā pusē tyka aizsuokts dorbs pi Ilzis Spergys stuostu kruojuma “Dzeiveiba” radejis lasejumu īroksta. Radejis lasejumu muokslinīcyskais vadeituojs-režisors ir muzikis, akters i pasuokumu vadeituojs Kristaps Rasims, bet stuostu klausomuos versejis golvonais bolss – Latvejis Nacionaluo teatra aktrise Inga Misāne. Radejis lasejumi tūp, sasadorbojūt bīdreibai “LgSC” i Latvejis Radejis Latgolys studejai, ar Vaļsts kulturkapitala mierkprogramys “KultūrElpa” atbolstu.
Ilzis Spergys debeja stuostu kruojumā “Dzeiveiba”, kas izguojs 2014. godā, apkūpuoti deveni da tuo napublicāti voi škārsteiklā fragmentari publicāti stuosti latgaliski. Stuostu kruojums sajēme Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” par lobuokū snāgumu literaturā 2014. godā, kai ari Ilze Sperga par “Dzeiveiba” tyka nomināta Latvejis literaturys goda bolvā “LaLiGaBa” kategorejā “Goda debeja”. Stuostu kruojuma redaktore Anna Rancāne par tū sovulaik sacejuse: “Ilzis Spergys stuostūs dzeivoj mozī ļauds. Tī, par kurim Svātajūs Rokstūs saceits, ka taišni jim Dīvs atkluojs dabasu vaļsteibys nūslāpumus. I bāda asūt viņ tim, kurī nūdareis puori koč vīnam nu tūs mozūs. Šaļtim skaitūt izīt smogums nu cik skaudra dzeivis materiala, bet gruomotys nūsaukums ir “Dzeiveiba”, i tys līcynoj, ka vyss gols golā vys tik pasavierš iz gaišū pusi. Itī ir stypruos Latgolys styprī stuosti.”
Ideja par latgaliskim radejis lasejumim jau pyrma laika roduos Latvejis Radejis Latgolys studejis vadeituojai Renātei Lazdiņai i Ilzis Spergys “Dzeiveiba” pasalics tam breineigs materials. Kaidā sarunā ar latgaliskūs projektu vadeituoju Edeiti Husari izlamts, ka varbyut taišni itys laiks i tuo īspiejis ir eistuo šaļts ideju eistynuot. Koč i stuostu kruojumā ir deveni literarī dorbi, radejis lasejumu variantā puortops pīci nu tūs, kotrys byus dzieržams gondreiž stuņdi garā īrokstā. Klausomajūs stuostūs sūpluok Latvejis Nacionaluo teatra aktrisis Ingys Misānis bolsam skanēs ari cytu leluoku i mozuoku īrunuotuoju bolsi. Vysu papyldynuos īroksta muokslinīcyskuo vadeituoja i režisora Kristapa Rasima radeituo muzyka.
Planavuots, ka radejis lasejumi Latvejis Radejis 1 eterā izskanēs ituo gods decembrī, taipat kotram grybātuojam tūs byus vareiba nūsaklauseit škārsteiklā kai Latvejis Radejis sātyslopā, tai latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv. Stuostu kruojuma “Dzeiveiba” radejis lasejumi byus pyrmī piļneibā latgaliski īraksteitī lasejumi, kas izskaņ Latvejis Radejis eterā. “Dzeiveiba” īrokstus sajims ari Latvejis Naredzeigūs bīdreibys biblioteka i tuos filialis Latvejā, kab tī byutu daīmami i izmontojami iz vītys bibliotekuos.
Stuostu kruojuma “Dzeiveiba” radejis lasejumu verseja tūp ar Vaļsts kulturkapitala fonda programys “KultūrElpa” i Latvejis Radejis finansialu atbolstu.
Foto nu radejis lasejumu īroksta procesa: Amanda Anusāne


text: Latvejis vīneiguos i eistuos etniskuos latvīšu volūdys vuiceišonai nabyutu tik daudz problemu i daudz lātuok izmoksuotu Latvejis pamatīdzeivuotuoju latgalī volūdys vuiceišona školuos, ja bārnu duorzūs, kur Latgolys mozīm bārnym byutu vuiceita dzymtuo volūda, kai tys beja krīvu okupacejis laikā, bet myusu tautai neprosūt, kai obligatuo tyka uzspīsta svešvolūdu ( čiuļu volūda) i mās breinymās, ka jou 5 godu mozs bārns acasoka ar sovim vacuokim runuot dzymtajā volūdā, kuru bārns vīnkorši nazyna. Nazynu deļ kam, bet par itū temetu kongresā(2022.) tyka runuots vysmozuok- pat gandreiž nomoz natyka runuots. Natyka runuots par golvonū īmaslu, deļ kam ar Latgalis latvīšu volūdu pošlaik ir daudz slyktuok, kai beja krīvu okupacejis laikā. Man gribīs saceit, ka tys apzymuoti dareits.


text:
Kulturys ministreja izsludynoj projektu konkursu ari par latgalīšu rokstu volūdu
Kulturys ministreja izsludynoj konkursu „Intgracejis pasuocīni 2011” pīcuos tematiskajuos atzarēs: mozuokumtauteibu kulturys sovpateibys saglobuošona, pilsūniskuos leidzdaleibys veicynuošona, lībīšu kulturys i volūdys saglobuošona, latgalīšu rokstu volūdys nūstyprynuošona, uorzemēs dzeivojūšū latvīšu identitatis saglobuošona. Kūpajais konkursā pīeimamais budžets – Ls 28 288.
Projekta dasacejumu var īsnīgt Latvejis Republikā registrāta bīdreiba ci nūdybynuojums. Bīdreibys statutūs ir juobyut definātim mierkim ci aizdavumim, kas atbiļst kaidai nu auškuok minātom atzarem.
Dasacejumi juoīsnādz KM Personala i dokumentu puorvaldeibys nūdaļā leidz 2011. goda 7. decembra 17:00 ci nūsyutūt pa poštu iz adresu K.Valdemara īla 11a, Reiga, LV – 1363 (pošta zeimūgs 2011. goda 7. decembris).
Vaira dazynuošonai: 67330213 ci e-posts aleksandra.rostovceva@km.gov.lv
Dasacejuma veidlopa, nūlykums i budžeta veidlopa atrūnomi ite:
http://www.km.gov.lv/lv/jaunumi/?news_id=2314
.
.
.


text:
Ar koncertim Reigā i Rēzeknē grupa “Rikši” atkluos jaunū albumu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Latgalīšu energiskuo postfolklorys grupa “RIKŠI” sovu jaunū albumu “trīp!” prezentēs Rēzeknē i Reigā 2020. gods janvarī. Albuma atkluošonys svātkus grupa pīsoka kai “godskuortu balleiti”, albumā byus dzieržamys Rēzeknis pusis godskuortu īražu dzīsmis grupys dalinīku aranžejuos.
Postfoklorys grupys “Rikši” jaunais albums ir ilgi lūluots i gaideits. “Kaidys tuolys Dīnvydu zemis ceļuojuma laikā manī atguoja atkluosme, ka taišni godskuortys lelā mārā veidoj latvīša mentalitati,” stuosta grupys liders Ēriks Zeps.
“Tī, Dīnvydūs, kur kotra dīna laikapstuokļu ziņā ir taida poša kai īprīkšejuo, cylvāki laika ritiejumu uztver daudz mīreiguok. Sovukuort myusim līka kaviešonuos var nūzeimēt, pīmāram, siešonys ci ražys nūvuokšonys nūkaviešonu i palikšonu bodā. Itys četrdaleigais ritiejums myusūs ir īsasieds i pasaruoda na tikai goda grīzumā. Taida, četrdaleiga, var byut ari myusu dīna ci dzeivis pūsmys.”
“Rikši” atzeist, ka jaunuos programys stuosts ir par emocejom i pīredzem, kas teik giutys dažaidu laika pūsmu pīdzeivuojumūs. Kotra emoceja i nūtikšona īkruosoj jaunu kruosu myusu dzeivis bagažys audaklā, partū albumam izvālāts nūsaukums “trīp!”. Golvonais ir dzeivis laikā pīdzeivuot kruošņu emoceju gamu, napalikt par boltu ci palāku lopu i pošim nūsaceit, kas daudz kaidys gamys teik īkruosuotys myusu pīredzē, soka grupa, aicynojūt ļautīs dzeivuot, jo pīdzeivuojumi kruosoj. Turkluot itymā stuostā cīši labi īsader ari najauši rodusēs paralele ar angļu volūdys vuordu “trip” – ceļuojums.
Albuma atkluošonys svātkūs 4. janvarī Rēzeknē Latgolys viestnīceibā GORS i 11. janvarī Reigā muzykys nomā “Daile” grupa “Rikši” aicynoj dūtīs kūpeigā ceļuojumā Rēzeknis pusis godskuortu īražu dzīsmēs, natiks aizmiersts ari par vacajom, lobajom dzīsmem. Biletis daeinamys “Biļešu paradīzes” kasēs i sistemā.
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Vuorna sagyva vēzi un, atsasāduse veitulā, gribēja baudeit brūkasti. Vēzis, radzādams, ka nuove ir kluot, suoka lyugtīs: “Palaid”, soka, “vuorneņ, mani vaļā, es asu lobs skrūders un tev par tu sašyušu zīmai syltus svuorkus.”
Vuorna paticēja vēžam un palaidja jū vaļā. Vēzis aizruo-pouja uz upi un vairs vuornai nasaruodeja. Kad atguoja zīma, tyka solts laiks, vuorna suoka meklēt vēža, lai dabuot nu tuo apsūleitūs svuorkus. Bet cik jei nameklēja vēža, krākdama: “Skrauč! skrauč!” – tys vys naatsasaucja. Tai i palyka vuorna bez syltim svuorkim. Un vēl leidz šai dīnai vuornas vys meklej vēža, krākdamas: “Skrauč! skrauč!” Bet vēzis nāatsasauc.
E. Kozlovskis, “Lobā sākla” I.


text:
Ontona Ušpeļa jubileja izstuode Latgolys Kulturviesturis muzejā
22. augustā 15.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks Ontona Ušpeļa 70. dzeivis jubilejam veļteituos keramikys izstuodis “…nu mans kamols ir gadiem biezs” atkluošona. Izstuodē ar gleznom i keramikys dorbim pīsadola ari Aivars, Vēsma i Jumis Ušpeli. Izstuode apsaverama leidz 6. septembram.
Ontons Ušpeļs itūšaļt ir pīredzis boguotuokais i vacuokais slavanuos Ušpeļu dzymtys i Sylajuoņu keramikys tradicejis puorstuovs. Dorbi atkluoj muokslinīka personeibu, pasauļa izjiutu, attīksmi pret tautys muokslys montuojumu.
Ontons Ušpeļs zynoms kai vāžu i svečturu meistars, kas aplīcynoj autora meistareibu. Pādejū desmitgadi autors veļtejs Latgolys keramikys vacmeistaru pīminis īmyužynuošonai muola ciļņu portretūs.
Ontons Ušpeļs izstuodēs pīsadola nu 1964. goda, i tūs skaits ir puori symtam. 1968. godā autoram pīškierta Tautys daiļomota meistara kvalifikaceja, 1972. godā – uzjimts Latvejis Muokslinīku savīneibā.
Ontona Ušpeļa dāla Aivara saime, struodojūt ar muolu, turpynoj senejū dzymtys tradiceju. Aivars i Vēsma Ušpeli ar zeimūlu MALNY VYLKI darynoj reducietuos keramikys traukus i cytus sadzeivē nūdereigus i skaistus prīškmatus. Ari jūs dāls Jumis ir paraudziejs muola dorbus i ar sovu veikumu kuplynoj dzeda jubileja izstuodi.
Vaira par Ušpeļu dzymtu vari izzynuot ite.
Nu 22. leidz 31. augustam izstuode attaiseita:
Trešdiņ i pīktdiņ 11.00-19.00
Catūrtdiņ 11.00-18.00
Sastdiņ 10.00-16.00
Svātdiņ 10.00-15.00
Pyrmūdiņ, ūtardiņ – slāgta
Nu 1. leidz 6. septembram izstuode attaiseita:
Ūtardiņ, trešdiņ, catūrtdiņ, pīktdiņ 10.00-17.00
Sastdiņ 10.00-16.00
Svātdiņ, pyrmūdiņ – slāgta
Īīšonys moksa izstuodē: školānim, studentim– 0,50 €, pīaugušajim– 0,80 €, pyrmsškolys vacuma bārnim – īīšona breiva
Karteņa no Latgolys Kulturviesturis muzeja kruojuma.


text:
“Latgalīšu Reps” aicynoj iz vierīneigu solo koncertu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Latgalīšu supergrupa, hip-hopa apvīneiba “Latgalīšu Reps” sovus fanus aicynoj iz vierīneigu solo koncertu “Cyta dzela” Rēzeknē nuokušuo gods martā.
Grupys pyrmais solo koncerts “Cyta dzela” nūtiks 21. martā Latgolys viestnīceibā GORS. Koncertā byus dzieržamys na tikai nu jau vysim labi zynomuos dzīsmis, bet ari dzīsmis nu jaunuo albuma “Cyta dzela”. Tū “Latgalīšu Reps” planavoj izlaist 2020. gods pavasarī. Koncertā grupa sūlej ari puorsteigumus i eipašūs gostus.
“Īmam sūli augšuok lobuokā kvalitatē i izpiļdejumā. Nikod nazinim, kas myus dzeivē sagaida, bet cikom nu gaisa nakreit akmini, dzeivē vyss ir kuorteibā, īmam iz prīkšu, nasaverūt iz tū, ci myusim ir pasaveics, ci nā. Laime ir pats golvonais. Dori nu vysys sirds. Nūtici sev. Nūtici sapynam. Dzeive naapsastuoj,” saceits grupys paziņuojumā par koncertu.
Grupys “Latgalīšu Reps” uzvarys guojīņs aizasuoce 2017. godā, tai bejuši vairuoki veiksmeigi hiti – “Skots pa lūgu”, “Es tycu”, “Atver durovys”, “Kūdra deg”, “Trešuo zvaigzne”, bet da šam popularuokajai dzīsmei “Žārei gaļi” nu pyrmuo solo albuma vītnē “YouTube” ir jau 1,8 miljoni skatejumu. Apvīneiba sajāmuse ari Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” par veikumu 2017. i 2018. godā. Radejis “Pieci.lv” 2018. gods 7. septembra raidejumā grupa tyka TOP pyrmajā vītā ar dzīsmi “Žārei gaļi”. Muziki īgivuši atzineibu nu vaļsts prezidenta Egīla Levita i tyka uzaicynuoti uzastuot juo inauguracejis sareikuojumā.
“Latgalīšu Reps” 2019. gods vosorys sezonā ir uzastuojušs taidūs pasuokumūs kai “Summer Sound”, “Ghetto Games” festivalā Ventspilī, festivalā “OGLE”, Ozola jubileja koncertā Siguldā i c.
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Dāvids Rubens: Vyss suocās ar vuordu “Vasals!”
Redzīņa autors: Dāvids Rubens, seminara “Atzolys” dalinīks
Jau nu seneju laiku cylvāki guojuši kūpā, kab, dažaidu vīnuojūšu mierku vadeiti, sprīstu i dareitu, dūmuotu i sacynuotu. Duorznīki, volūdnīki, juristi i cytu omotu i jūmu zynuotuoji regulari sasapuļcej, kab apsamaineitu ar sovu pīredzi. Piec leidzeiga principa augusta vydā Bolvu nūvoda Rekovys vydsškolā nūtika seminars “Atzolys”, kurs puļcēja jaunīšus, kam nav vīnolga par sovu zemi i volūdu. Maņ beja tei īspieja kai vīnam nu 18 dalinīku četru dīnu laikā izjust i pīsadaleit latgaliskuos ideņtitatis styprynuošonā.
Pasuokuma aktivitatis apjēme kai rokstu volūdys vuiceišonūs, tai sasatikšonu ar cylvākim, kuri kotrys sovā jūmā īnas latgaliskū vēsmi, pīmāram, socialūs teiklu influenceri Lauri Zalānu ci reperi Ūgu. Saprūtams, nūtyka ari aktiva vīdūkļu pausšona par aktualitatem. Eisā laikā organizātuojim izadeve paruodeit, cik boguota i dažaida ir latgaliskuo kulturtelpa i sabīdryskuo darbeiba, tai vadynuot ari kotru nu myusu rast tū eistū vītu, kurā likt sovu davumu. Muzyka, literatura, medeji, politika, komercdarbeiba i tai tuoļuok. Nav juosteidz latgaliskū atdaleit atseviški, bet taišni preteji – tys ir juointegrej kotrā jūmā i lauceņā, saprūtūt, ka latgaliskuos atškireibys ir pīvīnuotuo vierteiba pošys par sevi. Tei ir īspieja nabyut par kopeju, bet unikalu originalu.
Taišni deļtuo ir juorunoj ar sabīdreibys grupu, kas ir vysplastiskuokuo i, īspiejams, sovuos vēlmēs vysambiciozuokuo – jaunīšim. Dīvamžāl, godim ejūt, cylvāks apaug ar pīrodumu, kas naļaun meklēt jaunus rysynuojumus, tok volūdys saglobuošonai ir par moz apsamīrynuot ar šudinis situaceju, aiztuo ka reitdīna īs ar izaicynuojumim i īspiejom, par kurom šūbreid gryuši pat īsadūmuot. Zynoma līta, viņ ar entuziazmu i jauneibys idealismu ir daudz par moz, ir vajadzeigs padūms i saprašona, kai lītuot īprīškejū paaudžu uzkruotuos zynuošonys, ite līti nūdar mentori i lektori, kas poši spiejuši sasnēgt zynomus mierkus i leimini. Vēļ kaids aktuals vaicuojums sakņojās myusu realajuos īspiejuos pīpiļdeit sovys apsajimšonys. Seminars ļuovs saprast divejis patīseibys: vysa pyrma, īraudzeju, ka ir pīteikūši daudz muna vacuma jaunīšu, kam suop tuos pošys problemys i kas cytkuort varātu byut par dūmubīdrim, ar kurim kūpā īdzeivynuot idejis. Ir cīši svareigi, kab tim jaunīšim, kas gotovi dareit vaira, byutu īspieja sasatykt i kūpā veiduot vizeju par Latgolys i latgalīšu volūdys nuokūtni. Ūtrkuort, seminars atguodynova, ka puormaiņu suokums ir cylvāks pats – kotrys vīns. Myusu naradzamais nūspīdums volūdys styprynuošonā suocās ar vuordu “Vasals!”. Kod divi latgalīši runoj latvyski, tei nav ni vaļsts, ni pošvaļdeibys vaine, tys ir tikai myusu pošu lāmums.
Kotrys nu mums ir “influenceris” sovā saimē, školā/dorbā, draugu lūkā, i nav vajadzeigs finaņsiejums voi juridiskys pamatuojums, kab dūtu impulsu, kas sekmej volūdys dzeivuošonu. Kluotyn pi tuo gribātūs vēļ saceit, ka volūdys styprynuošona i aktualiziešona vysubīžuok ir cīši pateikama nūdarbe, kam nav juobyut kai slūgam, bet ūtraiži – atvīgluojumam. Vysubīžuok latgalīšu volūda ir “sovejū” sazinis leidzeklis, i voi tod tys nav breineigi, ka varim veikalā ar puordevieju runout taipat kai ar bruoli voi muosu, jo mums ir vīna volūda. Voi nav skaistys myusu dzīsmis i daņči? Deļtam tū kūpā byušonys prīcu navajag taupeit svātkim, bet lītuot kasdīnā. “Atzolys” ari mudynova jau tān kotram īsasaisteit atbilstūši prasmem i zynuošonom, pīsadolūt breivpruoteigajā dorbā i navaļstiskajuos organizacejuos.
Nūbeigumā grybātu saceit lelu pateiceibu vysim, kuru dorbs i atbolsts ļuovs seminaram nūtikt. Rezultati nu itaidu aktivašu ni vysod ir radzami izreiz, bet vierteiga sākla ir īsāta i raža nūteikti naizpaliks. Dalinīki nu “Atzolu” pyrmajim seminarim pyrma vairuok nikai 10 godu šudiņ ir latgaliskuos apzinis sabīdreibā mugurkauļa styprynuotuoji, par pīmaru, Kristaps Rasims, Aigars Runčis i daudzi cyti.
Kai sacejs Kazimirs Skrinda: “Iz tom jaunom atlasem lai ir vysa myusu cereiba i par jom lai mes vysvairuok guodojam. Izaugs lelys atlasis, tod ari vacim kūkim jūs pakrieslī byus loba atpyuta.” Apsūlu, ka Latgola i jius vysi vēļ dzierdēsit par 2022. goda “Atzolu” jaunīšim, kas nu atvašu ar laiku byus par spieceigim kūkim, jo cylvāks, kurs zyna sovys saknis, napagaiss, a myusu saknis ir Latgolā, i tai tys byus vysod!
____
Vaira par latgaliskū jaunīšu seminaru “Atzolys” var skaiteit ITE, bet, papyldynojūt Dāvida redzīni, pīduovojam īspieju nūsaklauseit dzīsmi “Zalts sudobra vītā”, kurū seminarā vīnys dīnys laikā nūdarbeibuos ar latgalīšu reperi Ūgu radeja i īrokstu studejā Upītē “Bigmaar’s Records” īraksteja seminara dalinīki:


text:
Kod i kai izdūti Svātī Roksti latgaliski
Roksta autors: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Beibelis tulkuojumim nacionalajuos volūduos ir na viņ religiska, bet ari kulturviesturiska nūzeime, partū ka jī byutiski veicynoj literaruos volūdys atteisteibu. Latgalīšu rokstu volūdā vysa Beibele nikod nav tulkuota, 20. g. s. 30. godūs izguoja viņ Jaunuo Dereiba. Katuoliskajā Bazneicā ari ilgu laiku pastuovēja vīdūklis, ka tei nav svareiguokuo gruomota katuoļam individualai skaiteišonai, partū ka cylvāks, kas bolstuos tikai iz sovu subjektivū iztēli, ir slykts ituos gruomotys interpretātuojs.
Pyrmī evangeleju tulkuojumi i puorstuosti
1753. godā Viļņā īspīstuo “Evangelia toto anno..” (“Evangeleji vysam godam..”) ar atseviškim Jaunuos Dereibys fragmentim, ir vacuokuo atrostuo latgalīšu gruomota. 2004. goda atkuortuotū izdavumu papyldynoj Annys Stafeckys izstruoduotais vuordu indekss, kulturviesturisks apceriejums četruos volūduos.
1905. godā Cēsīs izdūta Fraņča Kempa tulkuotuo katuoļu goreidznīka Ignaca Šustera “Swāta wēsture aba Vaca un Jauna Testamenta stosti”, kas beja dūmuota bārnim. Pyrmuo pasauļa kara prīkšvokorā izdūti ari cyti leidzeigi Beibelis gabaleņu puorstuostejumi.
Naizadavušī projekti
Piec “Nacionālās enciklopēdijas”, goreidznīks Andrīvs Kantinieks 20. g. s. suokuos iztulkuoja latgaliski četrus evangelejus, tok jī tai ari natyka īspīsti i manuskripts pagaisa. 1924. godā četrus evangelejus latgaliski izdeve Britu i uorzemu Beibelis bīdreiba (BĀBB), kurai beja puorstuovnīceiba Reigā. Pi tulkuojumim nu pūļu, krīvu i latvīšu volūdys struoduoja latgalīšu kulturys darbinīks Eduards Kozlovskis, kurs beja katuoļs, tok itys projekts radeja konfliktus ar katuoļu goreidznīceibu, kas napīzyna tūlaik protestantiskuos BĀBB tulkuojumus.
Itū “Zemnīku Bolsā” (1924, nr. 13) komentej Fraņcs Trasuns: “Cikom Kantinīks ap Evangelijumim staigōja, cikom gudrōja, kai jūs izdūt, tai i pazuda pats rūkroksts. Tod stōjūs pi Evangelijumu un Apostolu Dorbu tulkōšonas es ar bz. N. Rancanu. (..) Mes bejom nūdūmuojuši jūs izdūt zam kūpeja vōrda kai kūpeju dorbu, Evangelijumus varēja nūdrukōt goreigas vērseibas tipografijā Rezeknē “Dorbs un Zineiba”. (..) Un ka Svāti Roksti ir vaidzeigi katōlim, par tū navar byut nikaidu šaubu. (..) Tagad dreiži byus jau pagōjis gods, kai es asmu īsnēdzis myusu tulkōjumu J. E. arciveiskupa kanceliarijai cenzurā. Bet leidz šam Evangelijumu un Apostolu Dorbu tulkōjums nav spējis tikt ōrā nu cenzūras, nu arciveiskupa kanceliarijas. Nu vīnas puses, tur nav nivīna eista strōdnīka, kas piļdeitu sovu omotu kai vaidzeigs. Nu ūtras puses, var ari tys byut, ka atsarass vīns ūtrys gudrinīks, kas saceis, ka ite bz. Trasuns dybynoj jaunu ticeibu, izdūdams Evangelijumus. (..) Tamlaikam, cikom dažs lobs sepinej par jaunu ticeibu bubulim, kur ir pats izperinējis sovā golvā, Kozlovskis ir īsnēdzis sovu Evengelijumu tulkojumu bez komentara un cenzuras Biblijas Sabīdreibai, kura jū ari ir nūdrukōjuse, bet kuru pēc katōļu lykuma katōli nadreikst skaiteit. Bet kas jim bādas par latvīšu katōļu vaidzeibom, ka tik var pastateit uz sova! Tūmār es atkōrtoju sovu atklōtu, vaicōjumu, kas tod byus ar Evangelijumim un kai byus ar Svātim Rokstim deļ katōlim latvīšu volūdā?”
Aloiza Broka tulkuojums
Aloizs Broks pi Jaunuo Īstuodejuma tulkuošonys stuojās piec Pyrmuo pasauļa kara. 1933. godā teik izdūts I siejums, a II siejums – 1937. godā. Kab maksimali izavaireit nu puorprotumu i oplomeibu, tulkuots taišni greku volūdys, puslopu beiguos dūti skaidruojumi nasaprūtamom teksta vītom, skaists i poligrafiski kvalitativs izdavums. Bet jū nanūviertej. Alberts Sprūdžs žurnala “Straume” (1934, nr. 8) jaunūs gruomotu apskotā par itū izdavumu roksta: “Tulkōjums korekts, izdavums gleits, bet grōmotai nav ni symtōs daļas nu to īspaida, kas sovā laikā beja Glika tulkōtai beibelei iz baltīšu sadzeivi un kulturu.”
Turāti gruomotu bodā, latgalīši nav radynuoti viertēt sovu puotoru i cytu gruomotu volūdys kvalitati. Pat, ka jim licīs jūceigi skaiteit i dzīduot bolsā par “slaucamu guni” ci “soldonū Jezu”, jī paaudzēs nav uzadrūsynuojuši bazneickungam par tū aizruodeit. Ka katuoļu gruomotā īdrukuots veiskupa “Imprimatur”, kas latiniski nūzeimej “lai teik drukuots”, taidu gruomotu suokt kritizēt byutu gryuts grāks.
Lobuo sākla
Nazuolis i lobuos sāklys pretstatejums ir daudzkuort izmontuots latgalīšu didaktiskuos pamuoceibuos, ari E. Kozlovska latgalīšu pyrmvuiceibys gruomotuos “Lobò sàkla” (1916–1922). Partū 1753. gods “Evangelia toto anno..” i 1933. gods A. Broka tulkuojumu ortografejis i styla atškireibu pīmāram pīleidzeiba par nazuoli Mateja evangelejā (Mt 13: 24–29):
Tu łayku ʃacyja JEZUS ʃovim Moćieklim tu liidzibu: Piliidzynota ir Dabaʃʃu walʃtiba Cyłwakam, kotrys śeja łobu sàkłu ʃowâ teyrumâ. Und kad lauds guleja, atgoja inaydniks jo, und ayzśeja kyukalus ʃtorp kwiʃzym, und nugoja. Und kad izauga zòle, un augli dêwe, tod paʃirodija un kyukali. Tod atnokdami kołpy Sayminika, ʃacyja winiam: Kungs, way tod nałobu sàkłu paśei teyrumâ tòwâ? Nù kurynies tod tur kyukalus. Und paſacyja winim (Sayminiks:) Inaydniks Cyłwaks tu padaryja. Bet kołpy ʃacyja winiam: jo grybi mes iiʃim, un ʃałaʃiʃim jus. Und winʃz paʃacyja: ne, kad rawadami kyukalus, ne izpłyuktumet liidz ar winim un kwiʃzus. Dudit wali abieim augt liidz plauʃzonas laykam, und plauʃzonas łayka paʃacyʃzu plowieim: ʃałoʃat pyrmok kyukalus, und ʃaśinit winius kyuleyʃſzos del ʃadadzynoʃzonas, un kwiʃzus ʃakraunat kulâ munâ. (Evangelia.., 2004 (1753), 18–19)
Tod Jys pastōsteja tim cytu pīleidzeibu saceidams: Dabasu vaļsteiba ir pīleidzynojama cylvākam, kas sovā teirumā īsēja lobū sāklu. Bet koleidz ļaudis gulēja, atgōja īnaidnīks un, pīsējis storp kvīšim nazōļu, aizgōja. Kod sējums sadeiga un deve augļus, tad pasarōdeja ari nazōles. Sagōjuši pi mōjas saiminīka, kolpi saceja: Vai tu naesi lobū sāklu sējis sovā dryvā? Nu kurīnes tad rodōs nazōles? Jys tim atbiļdēja: Tū padareja īnaidnīks. Tad kolpi jam teice: Vai gribi, lai mes ītu un jū izravātu? Tys atbiļdēja: Nē, jo jyus, nazōli revejūt, varit reizē izrausteit ari kvīšus. Ļaunit obejim augt leidz pļōvei. Pļōves laikā Es teikšu pļōvējim: Pyrmōk salosit nazōli un sasīnit jū kyuļūs sadadzynuošonai, kvīšus, turpretim, sakraunit munā škyunī. (Broks, 1933, 46)
18. g. s. tekstā lītuotais vuords “kiukaļs” apzeimej indeigu (Agrostemma githago), Latgolā pazeistamu neļķu dzymtys pučeiti, kas īsasiej pi labeibys. Myltim ar kiukaļu pījaukumu ir paryugta garša i, lītojūt jūs leluokūs daudzumūs, var apsatrucynuot. Kolupā itū augu sauc par kūkolom, Nautrānūs, Sakstagolā, Stiernīnē – kiukuli, Pūrlovā – kiukaļs, Aulejā, Skaistā – Kiukula, Leiksnā – naksnineite.
Judasa groši
Daudz atguodynuots pasauļa kulturā Jaunuos Dereibys nūtykums ir Judasa nūdeveiba – par 30 sudobra gobolim jis puordeve Jezu. A. Broka Jaunuos Dereibys tulkuotajā tekstā izlosoms par 30 sudobra gobolim: “Kū jyus maņ dūsit, jo es Jū nūdūtu jyusim? Jī pīškeire jam trejsdesmit sudobra gobolu.” Tūmār frazeologismā lītoj vuordu “grošs” vysuos baltu volūduos: Judasa groši, Jūdasa graši, Judo grašiai. Tok cytuos volūdos – “sudobra goboli”: thirty pieces of silver; judaszowskie srebrniki / trzydzieści srebrników; TpидцaTb cpeбpeHиkoB.
30 sudobra goboli varātu byut Tīrys šekeli, 120 tuolaika dorba dīnu vierteibā, šudiņ par itaidu naudu varātu nūpierkt videjis klasis automašynu. Sovutīs grašu moneta, piec nominaluos vierteibys seika i navierteiga, vysubīžuok īguluse latgalīšu zemnīku kulduos, tai jei nūsastyprynovuse ari volūdā. Vuorda etimologeja paīt nu latiņu grossus ‘bīzs’, partū ka pyrmī groši bejuši bīzys monetys, kuruos koltys nu 14. g. s.
Ite var runuot par niansēs atškireigu ituo biblisma sapratīni. Sudobra monetys paruoda progoreigu kuoreibu iz naudys, nasariekinojūt ni ar kū. Baltu tautu sapratīnī ar Judaša grašim izceļ nūdeveibys aktu kai taidu – nūdeveibys cena vysod ir smīkleigi moza. Nikaida naudys summa naatsvērs sirdsapzinis cīsšonys i normala dzeive piec taida grāka nav varama.