text:
Kai nūsaukt i pīraksteit svātkus latgaliski?
Roksta autors: portals lakuga.lv
Nasenejūs Juoņūs publiskajā telpā redzējom daudz klaidainu apsveikumu tekstu latgaliski ar napareizu Zuoļu vokora apzeimiejumu “Leigū svātki”. Par oplomuo “Līgo” palaisšonu tautā sovulaik puordzeivuoja jau Emilis Melngailis. Tok latgalīšu tautysdzīsmem vaira soveigs refrens “rūtoj”, na “leigoj”, kur vēļ “Leigū svātki”. Pareizuokai raksteišonai pīduovojam vysam godam svātku i atzeimejamūs dīnu sarokstu, kai ari nu portala orūdu (pi svātku nūsaukuma zam vuorda ITE) apkūpuotu informaceju par svātku izceļsmi, tradicejom, nūzeimeibu Latgolys kulturā i cytom ar itū datumu saisteitom lītom.
Vaļsts svātki, atzeimejamuos i atceris dīnys
20. janvars – 1991. goda barikažu aizstuovu atceris dīna
26. janvars – Latvejis Republikys storptautyskuos (de jure) atzeišonys dīna
27. apreļs – Latgolys kongresa dīna ITE
27. janvars – Storptautyskuo holokausta uperu pīminis dīna
25. marts – Komunistiskuo genocida uperu pīminis dīna
1. majs – Latvejis Republikys Satversmis sapuļcis sasaukšonys dīna
4. majs – Latvejis Republikys Naatkareibys atjaunuošonys dīna
8. majs – Nacisma sagruovis dīna i Ūtruo pasauļa kara uperu pīminis dīna
9. majs – Eiropys dīna
14. juņs – Komunistiskuo genocida uperu pīminis dīna
17. juņs – Latvejis Republikys okupacejis dīna
22. juņs – Varūņu pīminis dīna (Ciesu kaujis atceris dīna)
4. juļs – Ebreju tautys genocida uperu pīminis dīna
11. augusts – Latvejis breiveibys ceinātuoju pīminis dīna
21. augusts – Konstitucionaluo lykuma “Par Latvejis Republikys vaļstiskū statusu” pījimšonys dīna
23. augusts – Stalinisma i nacisma uperu atceris dīna
22. septembris – Baltu vīneibys dīna
11. novembris – Luočplieša dīna
18. novembris – Latvejis Republikys proklamiešonys dīna ITE
5. decembris – Pret latvīšu tautu vārstuo totalitaruo komunistiskuo režima genocida uperu pīminis dīna
Vairuok saimē atzeimojamys dīnys
8. marts – Storptautyskuo sīvīšu dīna
Maja ūtruo svātdīne – Muotis dīna
15. majs – Storptautyskuo saimis dīna
1. juņs – Storptautyskuo bārnu aizsardzeibys dīna
Septembra ūtruo svātdīne – Tāva dīna
1. oktobris – Storptautyskuo senioru dīna
Popularuokī profesionalī svātki
24. janvars – Storptautyskuo izgleiteibys dīna
11. februars – Storptautyskuo dīna sīvītem i meitinem zynuotnē ITE
21. februars – Storptautyskuo dzymtuos volūdys dīna ITE
22. marts – Pasauļa iudiņa dīna ITE
27. marts – Storptautyskuo teatra dīna
1. majs – Dorba svātki
17. majs – Guņsdziesieju i gluobieju dīna
18. majs – Storptautyskuo muzeju dīna
Juņa trešuo svātdīne – Medicinys darbinīku dīna
1. septembris – Zineibu dīna
Oktobra pyrmuo svātdīne – Školuotuoju dīna
7. novembris – Rūbežsorgu dīna
5. decembris – Policejis darbinīku dīna
Godskuortu īražys i kristeigī svātki
1. janvars – Jaunais gods, Jaunsgods ITE
6. janvars – Treju Kieneņu dīna
2. februars – Sveču dīna, Svacaine ITE
5. februars – Agatys dīna
Aizgavieņs ITE
Palnu dīna ITE
19. marts – Jezupa dīna ITE
25. marts – Pavasara Muorys dīna, Kunga pasludynuošonys dīna
Pyupūlu svātdīne, Pyupūļneica, Vierbineica
Zaļuo Catūrtdīne
Leluo Pīktdīne
Leluo Sastdīne
Leldīne (Pyrmuo, Ūtruo, Trešuo), Lendīne ITE
23. apreļs – Jura dīna, Jurgine ITE
Vosoryssvātki ITE
13. juņs – Ontona dīna (piec Bazneicys kalendara) ITE
23. juņs – Zuoļu dīna, Zuoļu vokors, Vosorys saulgrīži, Juoni ITE i ITE
24. juņs – Juoņa dīna ITE
29. juņs – Pītera i Puovula dīna, Petrine ITE
10. juļs – Septeņu bruoļu dīna ITE
20. juļs – Eliaša dīna ITE
26. juļs – Anis/Annys dīna ITE
10. augusts – Guņs dīna ITE
15. augusts – Vysusvātuokuos Jaunovys Marijis Dabasūs uzjimšonys svātki (Aglyunys Muorys dīna) ITE
8. septembris – Vysusvātuokuos Jaunovys Marijis dzimšonys dīna
29. septembris – Mikeļa dīna ITE
1. novembris – Vysu Svātūs dīna
2. novembris – Dvieseļu dīna ITE
10. novembris – Muorteņa dīna (vacajūs kalendarūs – 11. novembrī) ITE
25. novembris – Katris dīna ITE
30. novembris – Andryva dīna
24. decembris – Kūču vokors, Zīmys saulgrīži (pogoniskai) ITE
25. decembris – Pyrmī Zīmyssvātki ITE
26. decembris – Ūtrī Zīmyssvātki ITE
27. decembris – Trešī Zīmyssvātki
31. decembris – Vacais gods, Vacsgods


c: text/html

text:
Vidis muokslys objektā “Savpatība” skanēs ari Latgolys dzīduotuoju bolsi
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Nu 16. da 24. juļa Rēzeknē byus vareiba izbaudeit skonūšu vidis muokslys objektu “Savpatība”, kuruo moluos spīgeļūsīs ari nu Latgolys īmūšū dažaidu vītu ļaužu dzīduojumu kadri. Dzīduotuojus sovā pietnīcyskajā ceļā vairuoku godu garumā satics dirigents Sigvards Kļava, viestej Latgolys viestnīceibys GORS atsyuteituo informaceja.
Nu 16. juļa Rēzeknē pi Latgolys viestnīceibys GORS, tod Limbažūs i piečuok Reigā byus vareiba izbaudeit skonūšu vidis muokslys objektu “Savpatība”, kas ir unikala publiska instalaceja i muzykals viestejums, kas aicynoj saredzēt i sadzierdēt pošam seve. Vidis multimedialuo instalaceja sastuovēs nu spīgeļu objektu, kuru muzykalajā nūformiejumā izmontuots latvīšu komponistu Santys Ratniecis i Ērika Ešenvalda skaņdorbi, bet atkareibā nu atsarasšonys vītys i puorsavītuošonys, apmaklātuoji varēs dzierdēt atseviškus instrumentus i bolsus dažaiduos kombinacejuos. Vidis objektu moluos spīgeļuosīs režisora Roberta Rubīna dokumentalī Latvejis teirradņu dzīduojumu kadri, kurūs godu garumā sovā pietnīcyskajā ceļā satics dirigents Sigvards Kļava – gon bārni ar eņgeļu bolsim, gon dzeivisgudri dažaidu vītu ļauds.
Vidis objektā varēs redzēt i dzierdēt ļauds nu vysys Latvejis, bet jūs vydā byus ari latgalīši: Liene Skrebinska i Zane Dukaļska nu Rēzeknis, Aleksandrs Maijers nu Kruoslovys, Ligita Spridzāne nu Upītis, Aija Smirnova i Kristiāns Jasinskis nu Leivuona, Rita Mičule nu Krystapiļs, Vera Guļbenova nu Rībeņu, kai ari skanēs Kristīnis Kārklis-Kalninis i Edgara Kārkļa bolsi.
Vidis objekta atkluošona kūpā ar Sigvardu Kļavu, Robertu Rubīnu, Lieni Skrebinsku i cytim projekta dalinīkim pi Latgolys viestnīceibys GORS paradzāta 15. julī deveņuos stuņdēs vokora.
Projekts teik eistynuots ar Vaļsts kulturkapitala fonda mierkprogramys “KultūrElpa” i Reigys Dūmis kulturys programys “Rīgas vasara” atbolstu.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Tradicionali apreļa pādejuos breivdīnys Latgolā tyka aizvadeitys Latgolys pūdnīku dīnu nūskaņuos, tūstorp tam par gūdu, kurynojūt kūpeigū cepli, organizejūt izstuodi i cytys aktivitatis. Niu, jau ūtrū godu, ‘Covid-19’ izplateibys deļ kūpeiga saīšona itymā laikā nav īspiejama, vystik Latgolys keramiki cereigi verās iz septembra mienesi.
Keramika, Tautys lītiškuos muokslys studejis “Rēzeknes apriņķa pūdnīki” vadeituoja Andra Ušpeļa komentars par ituo goda Latgolys pūdnīku dīnu organiziešonu septembrī, kai ari ituo breiža aktualitatem i nūrisem pūdnīceibā.
Saruna ar pūdnīku, Jura Soikāna Ludzys muokslys školys pedagogu Ēriku Kudli, kurš dorbu ar muolu izjiut kai sovu aicynuojumu. Jau 27 godus jis struodoj ari ar bārnim, kas jam redzīs interesanti i nūdereigi ari pošam deļ seve.
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Gostūs pi veru volūdys runuotuojim Igaunejā
Roksta autore: Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv
Igaunejis dīnvydūs atsarūn Veru apriņčs, tuo centrs – taida poša nūsaukuma piļsāta ir ap 200 kilometru nu Rēzeknis. Itamā apleicīnē runoj veru volūdu, tuos lītuotuoji sasaskar ar leidzeigim izaicynuojumim kai latgalīši. Portals lakuga.lv devēs iz Veru, kab vaira izzynuotu par tīnis volūdu i tuos saglobuošonys ceņtīnim.
Nav oficiala statusa
Veru volūdu lītoj ap 74 tyukstušom cylvāku, saleidzynuojumam latgalīšu volūdys lītuotuoju skaits ir divys reizis leluoks. Igaunejis volūdys lykums nanūsoka, ka veru ir atsevišķa volūda, i tū traktej kai igauņu volūdys dialektu. Veru i igauņu volūdys ir leidzeigys, i var rastīs komiski puorprotumi, jo vuordus var izrunuot leidzeigi, bet tim var byut piļneigi atškireigys nūzeimis.
Veru volūdai ir daškierts storptautyskais ISO kods VRO. Volūdom itū kodu pīškir, ka ekspertu komiseja pīsaceitū volūdu atzeist par volūdu. 2000. godu suokumā kūpīna raudzejuse veru volūdai īgiut regionaluos volūdys statusu, tok tys naizadevs.
Volūda pamatā teik lītuota Veru apriņčī Igaunejis dīnvydūs, bet daudz runuotuoju dzeivoj ari Tallinā i Tartu. Leidzeigi kai ar latgalīšu volūdu Latvejā, ari veru volūdys atteisteibai Igaunejā vaļstiskā leiminī nav nikaida plana, nūruoda pietnīks i veru volūdys aktivists Sulevs Ivs. Itei nav ari vīneiguo volūda Igaunejā, kurai juosaceina par izdzeivuošonu, tū dora ari, pīmāram, setu i mulgu volūdu aktivisti.
Ir sovs instituts
Veru volūdys saglobuošonā i atteisbā lela lūma ir Veru institutam, kas ir zynuotniska īstuode, i attīceigi veic ari volūdys pietejumus i eistynoj projektus. Pīmāram, ir izveiduota veru runys sintezis programa, kas ļaun dzierdēt vuorda izrunu, ir izveiduota ari veru volūdys vuordineica. Instituts ar dažaidom aktivitatem mudynoj sabīdreibu vaira lītuot volūdu.
Vīns nu veidu, kai saglobuot volūdu, ir izmontuot viesturiskū vītu nūsaukumus. Veru apriņčī pošvaļdeibom ir īspieja lītuot vītvuordus veru volūdā. Instituts nūsadorboj ari ar tūs izpieti.
Veru volūdā ik godu teik izdūts ap 10 gruomotu, tuos ir par dažaidu tematiku, i daudzys nu tūs ir bārnim dūmuotuos.
Veru volūda nav eipaši pamonoma publiskajā vidē, asūt Veru piļsātā, tai ari naizadeve atarst nivīna veikala, kopejneicys ci kaidys cytys īstuodis izkurotni vītejā volūdā. Sarunuos ar veru volūdys aktivistim roduos īspaids, ka Latgolā sabīdreiba ir aktivuoka sovys volūdys interešu aizstuoveibā, tymā skaitā ari dažaidu aktivitašu reikuošonā.
Veru jaunīši gona kiutrai sovu volūdu izmontoj kasdīnys saziņā i rakstiksi socialajā teiklā Facebook.com, atzeist sarunu bīdri. Tok lela popularitate asūt tī publicātajom mēmem – biļdeitem ar smīkleigim tekstim. Tuos Sulevs daudz veidoj pats, jo taidā veidā grib volūdai vaira pīsaisteit jaunu cylvāku. Sulevam eipašs lapnums ir par vītni “Wikipedia” veru volūdā, kuramā īvītuots symtim rokstu par dažaidom temom.
Veru volūda iz leluos Eirovizejis skotuvis
2004. godā Igauneju Eirovizejis dzīšmu konkursā puorstuovēja dzīsme veru volūdā, dzīsmi “Tii” izpiļdeja grupa “Neiokõsõ”. Vaicojūt, voi tys, kū deve volūdys situacejai Sulevs Ivs atsoka: “Tam beja lela nūzeime. Tys deve volūdai lelu popularitati gon nacionalā, gon storptautyskā mārūgā. Tys nūtyka seņ, bet tymā laikā tei beja taida kai revoluceja.” Syuteit dzīsmi veru volūdā iz Eirovizeju beja sabīdreibys lāmums.
Itys gon nav pyrmais gadejums, kod iz Eirovizejis skotuvis teik izpiļdeita dzīsme regionalajā, mozuoklītuotajā volūdā. 2012. godā Krīveju konkursā puorstuovēja grupa “Buranovskiye Babushki”, kura izpiļdeja dzīsmi udmurtu volūdā.
Volūdys viestness – rakstnīks Contra
Vīns nu spylgtuokūs verus volūdys viestenšu ir igauņu rakstnīks Contra, kura eistais vuords ir Margus Konnula. Jis ir zynoms ari latvīšu auditorejai, jo daudz laika pavoda Latvejā, ir īsavuiceijs latvīšu volūdu i tymā teik publicāti juo dorbi.
Contra kotru dīna rauga runuot veru volūdā, ari ar tim, kas itamā volūdā narunoj. Bierneibā jis gon suokūtneji nav runuojs veru volūdā, tok ar laiku suoc volūdu lītuot i ari raksteit tamā dzeju. Niu jam ir publicātys vairuokys gruomotys veru volūdā. Vaicojūt, kaida ir cylvāku reakceja iz juo dorbim veru volūdā, Contra atsoka, ka dažaida, bet vairumam tūmār pateikūt, i jis ari nūvāruojs, ka igaunim pateik klauseitīs veru volūdu. Jis ari radejs latvyski terminu “veravīts”, ar kuru apzeimuot veru volūdys lītuotuoju.
Rakstnīks atzeimoj, ka pošim veravīšim byutu juoatsatīc ar izpratni pret volūdys lītuotuojim i navajadzātu izsmīt tūs, kas runoj ar klaidom. Volūdys nuokūtni rakstnīks redz pozitivi, bet nūruoda, ka apdraudātys ir ari leluokys volūdys, kai latvīšu i igauņu.
Gazetu veru volūdā izplota bezmoksys
Ka saleidzynoj veru i latgalīšu volūdā saturu rodūšu medeju situaceju, tod latgalīšu volūdys situaceja medejūs ir daudz lobuoka. Veru volūda radejā i televizejā Igaunejā skaņ reši, pīmāram, nacionalajā radejā tai atvālāti viņ pīcys minutys nedeļā. Tok igaunim ir sova gazeta tikai veru volūdā “Uma Leht”, kas izīt jau 20 godus. Tuos tiraža ir ap 10 000 eksemplaru, i gazetu bez moksys izplota Veru apriņčī reizi divejuos nedeļuos. Aptaujis līcynoj, ka gazetu skaitūts ap 26 tyukstušom cylvāku. Gazetys izdūšonu finansiali atbolsta vaļsts. Pyrmsuokumūs redakcejā bejs vaira darbinīku, tok niu palics tikai vīns redaktors, rokstus īsnādz uorštata autori, i tī pamatā ir par kulturys vaicuojumim.
Veru volūda pazib ari nacionalajā televizējā, tei skaņ ari vītejuos radejis stacejuos, tok na tik bīži kai aktivajai kūpīnys daļai grybātūs. Gazetys “Uma Leht” redaktors Jans Rahmans veru volūdys situaceju medejūs viertej kai švaku, i atzeist, ka byutu napīcīšams ari interneta medejs, kurā zinis publicātu kotru dīnu.
Roksts sagataveits projektā “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv”. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Latgola puorstuovāta storptautyskajā muokslys festivalā “Slavjankij Bazar 2017” Vitebskā
Nu 10. da 19. juļa Vitebskā (Boltkrīveja) nūtyka XXVI kasgadejais storptautyskais muokslys festivals “Slavjankij Bazar 2017”, kurs vysod puļcej tyukstūšom apmaklātuoju i nu Boltkrīvejis, i tyvuokuo pīrūbeža i cytu vaļstu. Kai informej bīdreibys “Latgales kulinārā mantojuma centrs” puorstuove Tatjana Kozačuka, pasasokūt ituos bīdreibys i Latgolys turisma asociacejis “Ezerzeme” sadarbeibai ar Vitebskys regiona izpyldkomiteju i LR konsulatu Vitebskā, laikā nu 12. da 17. juļa festivalā pīsadaleja ari Latgolys kulinaruo montuojuma teikla dalinīki, amatnīki i meistari nu Ludzys, Rēzeknis, Kruoslovys, Preiļu i Zylupis nūvoda, kai ari Ludzys tautys noma folklorys kūpa “Dzeipori”.
Latgolys regiona amatnīki plotai pīsadaleja tradicionalajā amatnīku tierdzeņā “Meistaru pilsēta”. Bīdreiba “Ludzas amatnieks” pīduovoja keramikys i kaļva produkceju, vylnys, lyna i auduma izstruoduojumus, kai ari Latgolys kulinaruo montuojuma iedīņus – palākūs zierņus ar špeku, blīnus. Apmaklātuojim beja vareiba redzēt senejūs baltu rūtu kaļšonys procesu, kū ruodeja bīdreiba “Kroma kolns”.
Kruoslovys nūvoda TIC specialisti i amatnīki īpazeistynuoja festivala apmaklātuojus ar Latgolys regiona turisma resursim i produktim, pīduovuoja īsaguoduot gordūs Z/S “Kurmīši” čajus, kas teik audzāti dobys parka “Daugavas loki” teritorejā, kai ari uodys rūtys, kūka izstruoduojumus i cytu amatnīceibys produkceju.
Zylupis nūvoda Pasīnis pogosta puorstuovi pīduovuoja eipašā tehnikā veiduotus syltus šaļus i dekorativuos svecis, kai ari vareibu pīsadaleit adeišonys meistarklasē.
Rēzeknis piļsāta prezentēja Latgolys tradicionalūs vylnys placu lokotus i lyna šaļus, sovpus bīdreiba “Latgolys golds” aicynuoja nūgaršuot i īsaguoduot tradicionalūs Latgolys kulinaruo montuojuma iedīņus – rudzu blīnus, špeku, kvasu i cytus.
Festivala dalinīkim beja breineiga vareiba nūraudzēt blīnus, kurūs iz vītys cepe uzjāmums “Pampūkas” nu Preiļu, kai ari īsaguoduot keramika Raivo Andersona kruosom glazātuos keramikys izstruoduojumus.
Pasuokuma laikā storptautyskuo muokslys festivala apmaklātuojim tyka prezentātys vysaiduokys myusu regiona vierteibys: boguotais kulturviesturiskais montuojums, gleznainuo doba, senejuos amatnīceibys tradicejis, kulinarais montuojums i latgalīšu vīsmīleiba.
Latgolys regiona puorstuovu daleiba festivalā veicynoj sadarbeibu regionu storpā, kūpeigys kulturys izzynuošonu i atteisteibu, kulinaruo montuojuma i amatnīceibys saglobuošonu i populariziešonu, kai ari Latgolys turisma pīduovuojuma marketingu.


text:
“Ka tu vylka vuorda nalītoj, tod tovi jāri palīk dzeivi!” — interveja ar tautysdzīšmu pietneicu Beatrisi Reidzāni
Intervejis autore: Kristīne Pokratniece
Voi jius zinit, ka vylkam iz vysa lobuok pateik dzeivuotīs kuozuos, bet leidacenis veirs ir asareits? Nā, tei nav meikle voi kaids fantastikys kuozu sižets. Nūsauktī i cyti dobys tāli ir tys, kas munu sarunys bīdri iz vysa vaira aizraun tautysdzīšmu pietnīceibā. Iz sarunu par dzeivi folklorā i folklorys dzeivi myusu dīnuos aicynuoju folkloristi i volūdneicu, Latvīšu folklorys kruotivis (LFK) pietneicu Beatrisi Reidzāni.Beatrise Reidzāne. Foto: Kristīne Pokratniece
Beatrise dzymuse 1942. goda 18. janvarī Jelgovā, tok jau agrā bierneibā juos dzeivis ceļš vad atpakaļ iz muotis dzymtū Škilbanu pogostu. Koč ari jau vairuoki godu desmiti pavadeiti Reigā, sasarunojūt ar Beatrisi, juos stuostus pa breižam nadzieržu, partū ka piļneibā asu īgrymusē tymā, cik šmuki jei tūs maņ stuosta Zīmeļlatgolys izlūksnē. Juos atbiļdēs iz munim vaicuojumim raudzeju koč voi drupeit nūdūt tū ari skaiteituojam. Sarunu suocu ar tū, ka raugu nūskaidruot, kai ceļš Latgolys meitini ir atveds iz Reigu.
Kai jius saprotot, ka gribit studēt filologeju i pīsavērst taišni dialektologejai?
Kas mums vusīm beja golvonīs stuojūtīs jebkurā augstškolā? Tikt vaļā nu kolhoza. Ka tu vari struoduot kur na cytur, ka tik nav juoīt iz kolhozu. Es gribieju studēt angļu volūdu. Bet maņ jū beja vuicejs Rekovas školā bejušīs gruomatveds, kuo tu vari dūmuot Reigā izturēt konkursu! Tuo es izavielieju studēt latvīšu filologeju, kas tymā godā beja eksperimenta kurss, kur pyrmajā kursā vusi vuicās nakluotīnē i vēļ kuo ūtru volūdu var izavēlēt angļu volūdas specialitati. Nu i tys maņ teiri izdeveigi piec tam dzeivē izaruodejs, ka es varieju kara školā pastruoduot kuodu laiku, tikt iz Ameriku.
Bet ar dialektologeju beja tai — es asu nu Latgolas, zynu sovu izlūksni, juoroksta studeju dorbs, i prūtams — kū iz vusa vīgļuok raksteit studeju dorbā? Es pajiemu dialektologeju. Suoku ar Škilbanu izlūksnes fonetiku. Gon maņ, gon profesorei Martai Rudzītei tys teiri labi patyka. Jei nūviertieja munu dorbu, deļtuo jau 4. kursā suoku raksteit par morfologeju, bet lelīs diplomdorbs maņ beja par vusu Škilbanu izlūksnes morfologeju. Nu tod ari beja skaidra tema disertacejai. Izavieliejom, lai byutu tuoda moderna tema — montuotuo leksika. Tymā laikā pietejumi par kontaktīm ar cytuom volūduom natyka puoruok atbaļsteiti. Padūmu varai beja tuo — ka tik nasaleidzynoj kuo tuoda, kuo navajadzātu. Bet munā gadīnī tei beja Latgolas izlūksne, kurā stypra krīvu volūdas ītekme, tod jau tī vusi montuotī goboli skaitejuos tuodi pozitivi.
Voi i cik daudz vēļ jiusu studeju laikā beja cytu pietejumu par Latgolys izlūksnem?
Beja, beja, beiguos jau vusi studenti, kas guoja nu Latgolas, pakļuva zam profesores Rudzeites spuorna i suoka raksteit dialektologejā par sovu izlūksni. Rudzeite tīšuom beja sirsneigs i atsauceigs cylvāks. I vēļ šudiņ kauns, cikām es tuos streipītes lyku, cikām maņ uzzeimova šmuki vusus tūs dorbareikus, par kurīm es rakstieju sovā dorbā… [B. Reidzānis diplomdorba tema “Mantotā zemkopības un lopkopības leksika Šķilbēnu izloksnē” — K.P.] Pyrmūdiņ diplomdorbs juoaizstāv, a es sastdiņ ap pusvīnpadsmytīm vokarā tik atdevu dorbu Rudzeitei, kas jau naktskraklā izguoja, pajēme tū munu darbeņu i nikuo nasaceja. [Smejas.]
Kai jius tykot Latvīšu folklorys kruotivē?
Tymā laikā, kod aizstuovieju disertaceju, Elza Kokare [LFK vadeituoja — K.P.] meklieja cylvāku, kas struoduotu pi tautysdzīšmu. Pyrma tam nu kruotives pensejā beja aizguojuse Vilma Greble, tuo ka beja jauna štata vīta, kurā varieja likt īškā jaunu cylvāku.
Mani dalyka pi tautysdzīšmu tipa “Kupla liepa izaugusi/Manā govju laidarā”. Es pa prīšku tyku pi vuškuom i gūvem, i maņ tī dzeivinīki īsapatyka, tuo es pi jīm da šam.
2015. godā izdūts B. Reidzānis apjūmeigs vairuoku godu desmitu pietejums “Latviešu tautasdziesmu semantika”, kurā analizāti dobys tāli latvīšu tautysdzīsmēs — luocs, viezs, leidaka, saule i c. Tok niu jei jau struodoj pi vylka tāla izpietis, i dreizumā gaidoma jaunuo gruomota.
Voi kaids nu koleģu struoduoja taišni ar Latgolys materialim, beja tim vairuok pīsavierss?
Vuss beja cīši vīnkuorši — beja īdūta nauda tautysdzīšmu pietnīceibā i vusi beja dalykti pi tūs kuortuošonas, grybi tū voi nā. Vīneigais, kam saguoja nadaudz “izšmaukt” nu tautysdzīšmu raksteišonas, beja Jāzeps Rudzīts. Jis struoduoja pi puosuoku, pi stuostīm par teiciejim.
Kai jius izjutot attīksmi pret latgaliskū padūmu godūs? Vēļ aizviņ dzeivi stuosti par Aivīksti kai Latgolys i vysa latgaliskuo rūbežu.
Nu, Reigā es ar sovīm rodīm runovu latgaliski. Nā, nu es varieju i tramvajā, i trolejbusā, vusuoži kuo es gribieju, tuo es varieju runuot. Nivīns jau viersā naskrieja. Bet, nu, kotrs cylvāks jau gryb naizadaleit nu apleicīnes. Īpaši padūmu godūs tuo beja, ka nivīns nagryb izaceļt. Tu tuods pats kuo vusi kakteņā, ka tys ir iz vusa lobuokais.
Tys vuss, par kū avīzēs roksta i kū nu teve prosa eksamenūs, tys vuss jau beja saprūtams skaidri i gaiši. Tuo, ka es, atbraukuse iz Reigu, vusod zynovu i atceriejūs, ka vīneigīs, kū es nadreikstu saceit, ir tys, kū es patīšam dūmoju. Ka tys juopatur pi sevis vusod.
Tys troki — vysu laiku sevi daguoja kontrolēt!
Vusu laiku sevi juokontrolej! Vusseikuokīs gabaleņš, tys vuss teik zynoms. Pīmiņu, kuo vīnpadsmytajā klasē zam Leldīnu, Zaļajā catūrtdinē, mes meitas sarunovom Rekovā, ka īsem pi spoveds. I Leldīnuos mes vusi dabovom tuodu muozguošanu! Nu tuopat ļauds redzēja, vīns ūtram pasaceja. I ziņas daguoja da školas, kurai tyuleit beja juoreagej.
Vēļ gadīņs pyrmajā kursā. Beja diskuseja par Juoņu sviniešonu, piečuok 23. junī vusi aizbraucem iz Mežaparku, kur pylns ar cylvākim. Tok 24. junī partejas viestures eksamens. I tuo vusod! Lai tei kuoda dīna beja, 24. junī nu reita eksamens. Tuoda jīm beja ceiņa pret Juoņa dīnu suokusēs apmāram 1961. godā.Beatrise ar kolēgem pi Juoņa Klīdzēja pīminekļa Kantinīku kopsātā. Foto: nu M. Vīksnas personeiguo arhiva.
Nasliepšu, ka ar Beatrisi asu pīsadalejuse divejuos Latvīšu folklorys kruotivis ekspedicejuos i apbreinoju juos spāku i iztureibu. Vasalu nedeļu gulēt iz greidys, iz matrača školys telpuos, klauseitīs pa naktim jaunuokūs koleģu dzīsmēs, bet pa dīnuom aktivi pīsadaleit gon folklorys vuokšonā, gon cytūs ekspedicejis nūtykumūs. Poša pyrmuo Beatrisis kai folkloristis ekspediceja Latgolā beja 1972. godā iz Ludzys rajona Nierzys pogosta Ņukšim. Tei ir ekspediceja, kas jai iz vysa vaira īsaspīduse atmiņā, na tik deļtuo, ka pyrmuo, bet ari deļtuo, ka iz godim desmit ari pādejuo. Beatrisi i vēļ vairuokus pietnīkus 1973. godā pasludynoj par buržuaziskajim nacionalistim par Juoņa dīnys svineibu organiziešonu, i dorbā LFK jei atsagrīž tikai 1982. godā.
Kas jums ir palics pruotā nu ekspedicejom pa Latgolu? Voi beja kas taids, kas pateišom puorsteidze?
Nui, maņ beja īdaleita Nierza. Mes pyrma tam sasagatavuojam, pajēmem 30. godu materialus, apsavierem, kuodi ir bejuši lobī teicieji. Lai gon es guoju pi vusīm cytīm ari, pa taisnū es guoju suokumā pi tuom taņtem, kuras jau beja daudzi dzīdovušs. Nu, saceisam, vīnai jau beja 300 vīneibas īsyuteitas. Tys beja kuo eksperiments — puorbaudeit, cik i kuo teiciejs atcerās. Nu tod tī maņ beja diveji tuodi puorsteigumi — vīnu es tikai piec tam atkluoju.
Teicieja Mikalina Kairiša, kuras meita kuo škoļneica beja 300 dzīsmes nu muotes pīrakstejuse i īsyutejuse, pasacieja maņ 200 dzīsmes. Rokstūt par tū rokstu, es pajiemu i saleidzynovu juos repertuaru. Konstateju, ka jei ir 100 pavusam cytas dzīsmes maņ pasacejusi. Lai gon jai jau beja 73 godi, 100 atsakuortova nu 30. godu vuokuma. Tys maņ lykuos interesanti!
Bet ūtrs gadīņs, kas maņ beja tuods personeigi puorsteigums, — beja vīna teicieja, kura maņ soka: “Es to naasu dzīduotuoja! Bet puors dzīsmes zynu. Atej reitu, es padūmuošu.” Es nūguoju reitu. Nūskaiteja maņ ryndā kuodus 30 gobolus i soka, lai es ateimūt vēļ aizpareit, jei vēļ padūmuošūt. Tuo jei nūskaiteja maņ vēl kuodas 25 dzīsmes. Piečuok maņ soka, ka mož es atīšūt vēļ svātdiņ, tod jei vēļ kū sadūmuos. Nūguoju es svātdiņ, vēļ 20 gobolus dzīšmu pīrakstieju, jei maņ soka: “Vairuok iz manim naej, es vairuok nazynu!” [Smejas.] Jei vīnkuorši pa tuom dīnuom beja sakuortovuse sev golvā tuos dzīsmes i maņ nūskaitieja.
I vēļ maņ beja gadīņs Škilbanūs. Aizeju pi taņteitis, kas maņ soka, ka jei nadzīd, nav dzīduotuoja, bet siebrineica gon asūt. Es izreiz jai prosu, kur nu reita meituom beja dorbūs juoīt. Nu i jei maņ atbiļd, ka moltu beja juoīt. Es atpakaļ — voi nabeja kuodas dzīsmeites, kas juodzīd. Nui, asūt gon bejs, muote saceja, ka juodzīd tū i tū. Tuo mes ar jū apstaigovom klāvu, pīdorbu i pakiulem, i vusu izdarejom. Tod es saku taņteitei, ka mes 50 dzīšmu ešom pīrakstejušs. Jei puorsteigta sokūt, ka nimoz nazynovuse, ka itik daudzi zynūt! [Smejas.]
Piec itim gadīnim B. Reidzāne sovā pietejumā “Teicēji un vācēji Nirzas pagastā 1972. gada ekspedīcijā” raudzejuse izskaidruot folklorys vuokšonys psihologiskūs aspektus, īsajusšonu kūpīnā kai vīnu nu svareigim aspektim teicieja uzticeibys radeišonai i poša foklorys vuokšonys procesa īspaidu iz vysim tuo dalinīkim.Ar folkloristim pi teiciejis Margaritys Šakinys 1988. godā [Beatrise ūtrajā ryndā pa vydu]. Foto: V. Strautniece, LFK arhivs [LFK 19870055].
Beatrise Reidzāne vairuokūs zynuotnyskūs pietejumūs raudzejusi skaidruot, deļkuo svareigi ir tautysdzīšmu varianti, deļkuo mums napīteik tikai ar jau publicātim latvju dainu tekstim. Vaicuoju jai, parkū byutu vierteigi voi aktuali kotram īsavērt tautysdzīšmu siejumūs?
Tys vusod ir aktuali, nu vusmoz tīm cylvakīm, kas kuodreiz ir dzierdiejuši dzīsmi; nūteiktā situacejā pirmais, kas īīs pruotā, byus tys tautysdzīsmes teksts. Teiksim, voi tī radzūt kuozu braucīni, voi leigavu i leigavaini, nu iz reizes īīs vusmoz puors panteni pruotā. Gon nu tuo, kuo varātu apdzīduot, gon nu tuo, kū varātu lobu i šmuku pasaceit. Nu tys ir tīm, kas zyna, kas ir bejuši kuorteiguos kuozuos, kur dzīd.
Voi jums ir kaida meiluokuo tautysdzīsme?
Juos ar laiku puorīt. Es vairuok verūs, kuo jei puorsamaina, cik jei styngra, cik stabila. Es vairuok nu leksiologejas puses verūs. Bet nu pa laikam atsarūn tuodas, ka breinojīs, cik šmuki tuo pasaceits. Bet ar laiku nuok jauna vītā. Dzīduotuojīm sovaižuok, jīm, saceisam, vairuok tei melodeja palīk pruotā.
Kuodu laiku maņ patyka “Tuoli dzeivoj”, bet es juos navaru nūdzīduot. Bet nu klauseitīs maņ jū pateik. I vēļ “Zīdi, zīdi, rudzu vuorpa” maņ tuo labi pateik. Jai tuodi vuordi, bet tī jau var mainiet, kuo grybi, vuordus. Nav tuods standarts.
Dūmojūt par folkloru myusdīnuos, izreiz īt pruotā latvīšu zeimu i rokstu popularitate. Voi jums ir kaids skaidrojums, deļkuo myusu dīnuos tik daudzi lītoj ituos zeimis?
Zeimes tagad tīk traktātas drusku cytuodā plāksnē. It kuo juos nastu nūteiktu spāku. Pamatā tys vairuok ir saisteits ar mageju. I cylvāki, kas ir aizarāvuši ar mageju, ir pīškeiruši kotrai zeimei sovu spāku. I, ka tu tam tyci, tys varbyut ari tev paleidz. Partū ka golvonīs jau ir poša ticeiba. I ticeiba zeimem cylvakīm ir nu stypri senejīm laikīm. Suokumā tuos beja dabasu zeimes, piec tam paši īsavuiceja tuodas zeimes īkaļt, īzgrīzt kur naviņ.
Tod saīt, ka taida viļņveideiga otkon ticiešona zeimem atsakuortoj pa laikam?
Ik pa breižam aktualizejuos. Taipat, saceisam, 30. godūs — puoruok daudzi varbyut ļauds par juom narunova, vairuok dīvturi. Bet, kuo meitas adejušs, tuo adeja! Pasaviere vīna nu ūtras musturi i adeja. Bet par tū, voi tei zeime pīvalk voi atgryuž puišus, daudzi nadūmova.
Bet var iztaiseit sistemu — ka ar itū zeimi puiši lips kluotynam, bet ar itū tys našmukīs nu maņs atsakrateis. I tod tys ir tuo kuo mageja. A cylvakīm stypri pateik mageja. Koč vai tys pats naboga malnīs kačs. Tu tuopat ar leikumu apīsi tū vītu voi krystu puormessi. [Smejas.]
Voi tautysdzīsmem ari var daškiert vuordu ‘mageja’?
Tautysdzīsmēs ir vuordi īškā, a vuordi jau nu pašīm vacuokajīm laikīm ir tei magiskuo līta. Voi ar vuordīm pasaceit, voi ar vuordīm napasaceit, nūsliept. Tys jau ari dūd spāku! Saceisam, ka tu vylka vuorda nalītoj, tod tovi jāri palīk dzeivi. Tu vari pasaceit par jū kuo sovaiduok — ka jis ir malns voi palāks. Bet golvonīs, ka, juo vuorda napasokūt, tu sevi aizsorgoj. Bet pasokūt — tu īlaid kū naviņ sevī. Taipat pasokūt lobūs vuordus, saceisam, “vai, Dieviņi, vai, Laimiņa”, tu pīsauc sev jūs obus kluot.
Dzīsmes jau tuo izaveidova, līkūt kluot negativū, kū tu grybi nūstumt nūstinam, pīmāram, vusi buramī vuordi. I ir pozitivī teksti, kū tu grybi pozitivu pasaceit. Interesanti, ka ir tuodas situacejas, kod ir savītuots tai, kai, pīmāram, kuozu naktī, kod vajag vusu negativū pasaceit. Par tū ari ir tei leluo apdzīduošona. Vusu, kū tu vari pasaceit — tam greizas acs, tam škeibi zūbi, proīt jis navar… Tys ir breids, kod tu tū dreiksti i tys apsagrīž ūtraižuok — par lobumu. Tys ir cylvāka dzeives lyuzuma momentūs, bet kuozas ir vīneigīs moments tovā dzeivē, kurā tu pats dorbojīs leidza.


text:
Kapelai “Dziga” jauns albums “Gostūs”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Kapelys “Dziga” rodūšajā dailradē 2018. gods ir eipašs, partū ka goda beiguos izīs kapelys “Dziga” septeitais tautys muzykys albums “Gostūs”. Jimā īkļautys vīnpadsmit latvīšu, latgalīšu i nazcik cytu Eiropys vaļstu tautu kadriļu melodejis, informej pošvaļdeibys agentura “Rēzeknes Kultūras un tūrisma centrs”.
Kapela nu juos dybynuošonys 1992. godā īsakļaun tūs kolektivu pulkā, kuri na viņ izpylda folkloru koncertūs i vysaidūs pasuokumūs, bet ari poši aktivi pīsadola muzykaluos folklorys vuokšonā, apzynuošonā i juos populariziešonā.
Pīcu godu laikā, kai īskaņuots pādejais kapelys muzykys diskys, “Dziga” ir sakruojuse jaunu muzykalū materiālu. Albumā ir na tikai latgalīšu, bet ari cytu tautu tautys muzykys “pērlis”, kas atsakluoj tuo nūsaukumā “Gostūs”. Muzykalū materialu kapela ir “apspieliejuse” koncertūs i vysaidus ar tradicionalū kulturu saisteitūs pasuokumūs i tai izakristalizej interesantuokais, spūdruokais, stilistiski vysaids muzykalais materials, kuru beja vārts īskaņuot.
Jaunais albums ir byutiski svareigs na viņ kai aplīcynuojums kapelys radūšai darbeibai, variešonai i jaunradis procesu veicynuošonai, tys ir byutisks kai līceiba ituo laika kapelys skaniejumam, daudznacionaluos muzykaluos folklorys dokumeņtiešonai i populariziešonai, kai ari aplīcynuojums Rēzeknis folklorys kolektivu mierktīceigai i kvalitativai darbeibai folklorys pietnīceibā, dokumeņtiešonā i populariziešonā.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Kaida ir Zīmyssvātku byuteiba?
Roksta autors: prīsters Renārs Birkovs
Goda nūslāgums ir vysai saspryngts laiks, ir juopdora napabeigtī dorbi, juotaisa goda atskaitis, juosasagatavej Zīmyssvātku sviniešonai. Tūmār goda pādejais mieness centrejās iz vīnu breineigu nūtykumu, kas kotru godu myus īprīcynoj. Tī ir Zīmyssvātki ci Kristus dzimšonys svātki. Tī ir svātki, kas mums dūd īmesli, kab maklātu kaidu mīreigu šaļti i kab sasatyktu i byutu kūpā ar sovim vystyvokajim cylvākim. Laiks, kab sajustu prīcu i mīlesteibu.
Ituos prīcys īmeslis golvanūkuort ir tys, ka Dīvs atīt cylvāku vydā. Jezus, kai mes skaitom Svātajūs Rokstūs, soka: “Deļtam asu pīdzims i atguojs iz itū pasauli, lai līcynuotu par patīseibu.” (Jņ. 18,37) Dīvs gryb, lai mes – vysi cylvāki – byutu pesteiti i atzeitu patīseibu.
Pyrms Zīmyssvātkim ir laiks, kū sauc par Adventa laiku. Tys īt nu latiņu vuorda „adventus”, kas nūzeimoj atīšonu. Adventa laikā mes sasagatavejam Kristus dzimšonys svātkim, i Advents ir gaideišonys laiks. Svātajūs Rokstūs gaideišonys laiku mes redzim Vacajā Dereibā, tys ir laiks viesturiski pyrms Kristus atīšonys. Vysa Vacuo Dereiba ir taids kai pyrmais Adventa laiks. Piec pyrmūs cylvāku krisšonys grākā jī tyka padzeiti nu paradizis, i nu tuo laika guoja pyrmdzymtais grāks, kas kryta puor vysim cylvākim. Nasaverūt iz cylvāku grieceigumu, tūmār cylvāka sirdī beja gribiešona meklēt Dīvu. Vacajā Dereibā jau pravīši runuoja par tū, ka Dīvs cylvākus izgluobs, syuteis pasauļa gluobieju. Vacuos Dereibys cylvāku gaidys i pravīšu sludynuojumi pīsapiļdeja ar Kunga Jezus pīdzimšonu. Taipat Adventa laikā pyrms Zīmyssvātkim cylvāks teik aicynuots saprast, piec kuo jis iz vysu vaira ilgojās. Iz vysu vaira cylvāks nūteikti gryb byut laimeigs, i ari Adventa laikā cylvāks ir aicynuots saprast, ka tikai Dīvs cylvākam var duovuot itū patīsū laimi. Laimi, kū cylvāks grākuojūt pazaudēja, bet Dīvs tū otkon cylvākam gryb dūt.
Dīvs Zīmyssvātkūs atīt pi cylvākim, lai paruodeitu sovū lelū mīlesteibu iz cylvākim i vuiceitu cylvākim mīļuot. Dīvs cylvākim atsakluoj kai mozs bārns, taišni taidā veidā Jis nūsastuoj pretim pasauļa vardarbeibai. Varātu ruodeitīs naparosti, ka Dīvs atīt iz pasauli na kai karavodūņs, bet kai mozs naaizsorguots bārns, kurs pat pīdzymst staleitī. Naparosta cylvāku saprasšonai ir ari šaļts pi Jezus krysta – ka Dīvs nasapretuoja ļaundarim, bet Jezus nūmyra pi krysta i tod augšancēlēs. Taidā veidā Dīvs paruoda, ka mīlesteiba ir stypruokais spāks pasaulī. Tū svareigi ir atguoduot myusdīnuos, kod pasaulī ir tik daudz namīra, militaru konfliktu, teroraktu. Pāvests Francisks itū godu ir izsludynuojs par Dīva žāļsirdeibys godu, lai cylvāki varātu vairuok apsazynuot tū, ka Dīvs mums var pīdūt myusu grākus, i lai mes poši vuiceitūs pīdūt piec žāļsirdeiguo Dīva parauga. Mīlesteiba i pīdūšona ir Zīmyssvātku viestejums i ari aicynojums tū pīdzeivuot.
Nūvieleju vysim gaišus i mīlesteibys pylnus Kristus dzimšonys svātkus, lai pi svātku golda izadūd pīdzeivuot Dīva mīlesteibu i prīcu, kū Dīvs mums snādz ari caur myusu tyvajim cylvākim. Lai Dīvs svietej vysus Jaunajā godā!


text:
18 godu symts
18 godu symts irā laikavyds, kurs suocēs 1701 godā i tuoļuojuos da 1800 gods (īskaitūt) pa Gregora kalenderam.
Nūtikšonys[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1725 godā jezuitu dokumentūs pasaruoda pyrmais latgaļu teksts — dasagrīzšona „svātajam kūkam” līpai.
- 1730 godā izdrukavuota pyrmuo latgaļu gruomota, kas leidz myusu dīnom navā izaglobuojuse
- 1750 godā Vilnē izdrukavuota J.A.Hilzena gruomota Inflanty
- 1753 godā izdrukavuoti Evangelia Toto Anno (t.s. „Osyuna evaņgeleji”). Irā izaglobuojuši. Plaši lītuota gruomota Latgolys katuoļu bazneicuos da poš 20 godu symta. Latgalīšu raksteibys normativais paraugs.
- 1755 godā iz Kruoslovu atsaucami lacaristi goreigajam seminaram īstateit i paturēt. Stotoma niulejuo bazneica (dabeigta 1767 godā)
- 1757 godā dorbu suoc Kruoslovys bazneickungu seminareja — sova laika pyrmais augstuokais vuiceibys īstots Latvejā (dareja da 1844 godam, sagatavādams 253 bazneickungus). Seminarejā vuica i latgaļu volūdu.
- 1761 godā Daugpiļs jezuitu škola puortaiseita par gimnazeju, 1767 godā pi juos īstateita teologejys klase katuoļu bazneickungim sagatavēt.
- 1768 godā Aglyunā suokta stateit niulejuo bazilika, pasvieteita 1800 godā, bazilikys tituls nu 1980 goda.
- 1772 godā Latgola daškierta Krīvejai piec Puolejis pyrmuos daleišonys, slavu ītaka pasastyprynoj.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- Lideja Leikuma. Gruomota Školuotuojim. Lielvārds, 1993.


text:
Kaida byus Latgola piec 20 godu?
Roksta autore: Sandra Ūdre
Psihologejā pīzeist, ka vizualizacejis procesā konkretu dūmu varams puormeit realitatē. Latvejis symtgadis prīkšvokorā gribīs vaicuot, kaidu redzim Latgolu piec 20 godu? Par Latgolu nuokūtnē vaicojam sabīdriskajim i kulturys daribinīkim, jūs atbiļdēs izskaņ pozitivisms. Tei varbyut ari ir lobuokuo duovona vaļsts simtgadē – ka mes redzim sovu Latveju, Latgolu i sevi narymtā atteisteibā i kusteibā.
Latvejis Republikys 13. Saimys deputats Jurs Rancāns (JKP):
Latgolu piec 20 godu radzu kai ekonomiski aktivu i plaukstūšu Latvejis regionu. Piec 20 godu Latvejā ir atteisteta i moderna infrastruktura, praktiski nav grants ceļu. Vysi, ari mozuokys nūzeimis celi, ir vysmoz ar malnū sagumu. Ir saglobuota i sakūpta vide, atteisteits lauku turisms, muojsaimnīceibom 100% apmārā ir pīslāgts internets, daļa nūdarbynuotūs izmontoj attuolynuotuo dorba īspiejis. Latgolys ekonomika bolstuos iz augstys pīvīnuotuos vierteibys produktu ražuošonu i eksportu, izgleiteibys sistema nūdrūsynoj dorba tiergam atbylstūšys īdzeivuotuoju kompeteņcis i, napīcīšameibys gadīnī, dreizys puorsakvalificiešonys īspiejis. Lauksaimnīceibā ir palelynuots biologiskūs saimnīceibu skaits, Eiropys Savīneibys plateibu moksuojumi sasnādz Eiropys videjū leimini. Piec 20 godu depopulacejis tendeņcis ir pagrīztys pretejā vierzīnī, cylvāki grib atsagrīzt i dzeivuot Latgolā, ir pozitiva demografeja. Latgolā ir vysim daīmamys modernys medicinys īstuodis i kvalitativi socialī pakolpuojumi. Atteisteibys i īdzeivuotuoju lobkluojeibys ziņā Latgola kai regions ir pīsatyvuojuse Skandinavejis vaļstu dzeivis leimiņam.
Bolvu centraluos bibliotekys direktore Ruta Cibule:
Tei paaudze, kas tān ir sevi paruodejuse kai gudrus jaunīšus ar ambicejom i idejom, jī piec 20 godu varātu byut pošūs spāka godūs i emocionalā brīdumā, ar uzjiemeibu atteisteit sovys idejis.
Cylvāku Latgolā, dūd Dīveņ, lai byutu tikpat, bet byus drusku mozuok. Bet tī, kas byus palykuši, tī byus cīši spieceigi. Ari tān tī, kas ir palykuši, ir cīši spieceigi cylvāki. Tei palikšona voi napalikšona laukūs na tikai Latgolā līcynoj par cylvāka rodūšumu, gribiešonu i variešonu. Pošam dūmuot i dareit, na tikai īt vīnkuorši iz dorbu i par tū sajimt naudu. Vysys Latgolys saimisteibys atsateista i pasaplašynoj, i ar mozū īdzeivuotuoju skaitu apstruodoj lelys plateibys, daboj īvārojamu rezultatu. Es dūmoju, ka itei līta īs plašumā. Latgola byus šmuka, sakūpta i apstruoduota.
Nūteikti taipat kai šudiņ gūdā byus tradicionaluo kultura, estetiskuos i katuoliskuos vierteibys. Dūmoju, ka tys, kas ir, 20 godus vēļ var pastuovēt i sekmeigi atsateisteit. Es te dūmoju par tom lītom, kas maņ svareigys, maizi, saļmom, atseviškom kulturtelpom, kas īzeimuotys spieceigys i svareigys. Daudzuos nu tom struodoj i roda cylvāki, kas ir gona jaunūs godūs. Piec 20 godu tī varātu byut pylnbrīds. Jau pavysam cyts spāku aplīcynuojums i ari cyti rezultati kulturys ziņā.
Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra golvonuo kruojuma globuotuoja Zane Melāne:
Latgolys atteisteiba ir apsaverama kūpejā vaļsts atteisteibys kontekstā. I jei byus taida, kaidu mes poši jū veiduosim, – ar sovu reiceibu i dorbim, na utopiskom vizejom ci stereotipiskim redzīnim. Latvejis symtgadē ir svareigi atguoduot par vīnuoteibu, par vīnu vaļsti i vīnu naceju, nadolūt, nasaleidzynojūt, napeļūt ci nacyldynojūt atseviškys, bet tūmār tik nūzeimeigys juos dalis.
Prūtams, navar nūlīgt regionaluos identitatis apziņu i juos styprynuošonu. Latgola ir gorā styprī, sirdī syltī i seikstī latgalīši, tuos ir tradicejis, kas juonūdūd nu paaudzis paaudzē, tei ir viesture, kas juozyna i juogūdoj. Ka mes poši, Latgolys cylvāki, ar lobim nūdūmim, uzjiemeibu, energeju i grybysspāku ceļsim regiona socialekonomiskū i kulturvidi, na īsleigsim nabeidzamā polemikā, tod Latgola byus stypra – styprā Latvejā.
Uzjiemiejs, Preiļu nūvoda dūmis deputāts i grupys “Bez PVN” daleibnīks Jurs Vucāns:
Nu uzjiemiejdarbeibys pusis es radzu, ka ir piļneibā sakuortuota infrastruktura, celi mums cīši lobi. Juosariekinoj, ka nikaida demografiskuo spruodzīņa nabyus, nikas par tū nalīcynoj. Es naasu pesimists, bet realists. Ka uzjiemieji muocēs puorsastrukturēt, struoduot ar augstuoku pīvīnuotū vierteibu, iz prīšku vēļ kuopynuot sovu apgrūzejumu i peļņu, tod Latgolā varēsim labi dzeivuot.
Cytaidā ziņā radzu nuokūtnis Latgolu cīši leidzeigu šudiņdīnys Latgolai. Tagad jei nav leidz golam saprosta. Lobu īdeigli īlyka paguojušuo gods Latgolys symtgadis kongress, lai mes varātu apsazynuot sovys saknis, sovu eseibu, sovu “es”. Kur tod eisti ir tei latgalīša pīvīnuotuo vierteiba? Kotram latgalīšam jei ir pošam juoatrūn, nivīns jū gotovu naīdūs..
Nabyusim mes nikod Reigys vītā, itys gols nikod nabyus golvyspiļsāta. Bet mes varim napuorvērst sevi par rezervatu, kas gona mierķtīceigi teik dareits.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Grupys “Dabasu Durovys” koncerts Latgolys viestnīceibā “GORS”
Grupa “Dabasu Durovys” jau 15 godus ir iz skotivis, pa itū laiku grupai bejuši pīci studejis albumi, ar koncertim izbraukuotys gon uorzemis, gon ari Latveja, niu daguojs laiks ari koncertam Latgolys viestnīceibā “GORS”.
Koncertprogramā “Reits” varēs dzierdēt dzīsmis gon nu grupys pyrmsuokumim, gon ari jaunuokys, nadzierdātys.
Leidz ar “Dabasu Durovom” iz skotivis kuops gon sīvīšu kuors “Medicus”, “Ausmeņa Records” repere Ūga aba Daiga Barkāne, Stanislava Broka Daugovpiļs vydsškolys pyuteju trio, Jana Dudare nu grupys “Piparmētra”, kai ari grupa “Fak`n`Turīs”, kurā muzicej gon Margarita Kolosova, gon ari Ingars Gusāns i cyti.
Vaira informacejis par koncertu ITE.


text:
Pīrūbežys īdzeivuotuojim braucīni iz Krīveju vys vēļ izdeveigi
Roksta autors: Inga Čekša-Ratniece,žurnals “A12”
Itū aplīcynoj Cyblys nūvoda Blontūs. Janīna Molčanova iz sābru vaļsti dūdās videji reizi mienesī, kab pīpiļdeitu sovu mašynu, partū ka dagvīla tī vys vēļ ir lātuoka.
“Es kai peņsionare Latvejā navaru atsaļaut nūpierkt dizeļdagvīlu sovai mašynai. Ka nabyutu sūpluok Krīvejis, pa Latvejis celim es nabrauktum. Nu itenis iz sābru vaļsti piec dagvīlys brauc vysi, kam ir mašynys i pīrūbeža vizys. Daži pat kotru nedeļu. Mes jau na puordūšonai, a pošu vajadzeibom,” stuosta Blontu īdzeivuotuoja Janīna. Tīsa gon, iz rūbeža daīt gaideit ari ryndā. Sīvīte dasoka, ka tyvuok jau škārsuot Grebnevys kontrolpunktu, tok Krīvejis pusē ir moksys ceļš. Daīt škiertīs nu 600 Krīvejis rubļu aba 8 eiro. Ari pats ceļš ir drausmeigā stuovūklī, mašynai ceinūtīs ar daudzajom īdūbem. Partū jei bīžuok dūdās caur Vīntulim ci Terehovu, koč ari tī kaidu laiku ir juopavoda ryndā.
Juodasoka, ka Blonti ir apdzeivuota vīta Cyblys nūvodā. Atsarūn austrumūs nu autoceļa P49 Blontu prūda krostā. Blontu pogosts rūbežojās storp Pušmucovys, Zviergzdinis, Cyblys, Mērdzinis i Goliševys pogostim. Cīms izveiduots piec 2. pasauļa kara tūreiz Ludzys apriņča Mērdzinis pogostā. Nu 2009. gods Blontu pogosts ītylpst Cyblys nūvodā i palics par nūvoda centru.
Vaira par dzeivi Latvejis austrumu Blontūs žurnala “A12” nuokušajā numerī jau februara suokumā.
Roksts sagataveits ar Vidis regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta leidzekļu projekta “Sabiedrības un reģionu robežlīnijas žurnālā A12”.


text:
Puosoka par Ciklonu
Itūvokor iz Latveju atskriejuse ciklona nasta vātra. Tok nu kurīnis rūnās cikloni i deļkuo jī ir tik sirdeigi? Par tū Ontona Slišana puosokā par Ciklonu – nu gruomotys “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” nūdalis “Breinuma puče. Latgalīšu literaruos puosokys”.
Ontons Slišāns
Puosoka par Ciklonu
Pavysam nasenejūs laikūs, jau myusu dīnuos, poša 21. godu symta īsuokumūs, kod Zīmyssvātki atguoja bez snīga, kod upis i azarus nakluoja bīzs lads, kod siermais Lauskis naklaudzynova ar sovu cierveiti pa sātu pakšim, kod snīga vātrys gulēja mežūs zam apsyunojušu calmu i kod vylki, nūsoluši i izabadiejuši, nagaudova pi cīma sātu lūpu klāvu, tod, kod pošā zīmys vydā leja leits i pyupūlveitūli suoce plauceit sovus boltūs pyupūlus, tuoli, tuoli aiz trejdevenim kolnim, aiz trejdevenim mežim, aiz trejdeveņom jiurom pošā Atlantejis okeana vydā pīdzyma Ciklons.
Tys nabeja parosts bārns, kurs mīreigi gulēja, kod tam beja juoguļ, i smaideidams draiskuļovuos, kod beja paieds muotis pīna i sajiems muotis i tāva meilūs gluostus. Tys nabeja taids bārns, kurs izaklīdze i izanikova sovu vādara graižu laikā, lai otkon nūsamīreitu i byutu vysim meils i smaideigs. Ciklons jau nu pyrmuos pīdzimšonys dīnys ni mirkleiti nabeja mīrā. Jis sirdejuos i ņūrdeja par vysu. Ciklonam nikas nabeja meils i pateikams, nikas juo nainteresēja, viņ, lai vysi jam kolpuotu, lai juo tyvumā nikas nabyutu mīreigs i kluss, lai vysi beitūs juo i šausmuos treisātu, sadzierdūt Ciklona briekšonu. Ciklona prīca i apmīrynojums beja — vysa sakuortuotuo izjaukšonā. Ciklona muote Grenlande navarēja saprast, kai jai — meilai i lobai muotei — varēja dzimt taids brīsmūņs. Ciklona tāvs Kordiljers naspieja saprast, deļkuo vacais, siermais i lobais Dīveņš, kas dzeivoj dabasūs, jū ir nūsūdejs ar itaida brīsmūņa dāla pīdzimšonu. Kordiljers plēse sev motus, raudova plyudu asorys, ar kuruom pīleja pylnys vysys kolnu upis. A Grenlande ceņtēs ar sovu muotis meilu Ciklonu padareit par lobu i sirsneigu puiseiti: barova sovu dālu ar zīmeļbrīžu pīnu, vuoreja kierpu putrys, vede pasastaiguot Atlantejis okeana viļņu golūtnēs.
A Ciklons tik urkškeja i burkškeja, ka šam mīreigais pasauļs naļaunūt augt spieceigam i varonam, ka jam ass mudruok juoizaug i juoīt sarībt tuolajai Eiropai, kura pīsuorņojūte pasauļa gaisu, kura asūte vaineiga pi tuo, ka jis ass pīdzims taids drausmūņs, kuram nikas napateik i kurs nav mīrā ar ituo pasauļa kuorteibu, kaidu uzturūt cylvāki. Kordiljers ar Grenlandi sūlejuos pa internetpostu syuteit tuolajai Eiropai viestuli i lyugt sovu vaini lobuot, a Ciklons pastuoveja iz sova — jis pīsajims spākā i laissīs puori Atlantejis okeanam, lai Eiropu saškaļdeitu gobolu gobolūs, saplyukuotu jū stierbeļu stierbelēs, īteitu tymsys saguos, samierceitu suoļsiudinī i tūlaik saveiteitu i sasaļdeitu soltumā kai šlivu ūgys kompota vuoreišonai.
Kū varēja dareit Grenlande i Kordiljers? Ciklons pašu bārns viņ beja. Voi ta lai jū nūgalej, voi lai īspuņdej lada pagrobā ci nūsleicynoj Karibu jiurys iudiņūs? Jī obeji cerēja, ka, augūt i pīsajemūt pruotā, Ciklons paliks lobuoks i paklauseis muotis i tāva padūma. A Ciklons kū dīna, tū palyka borguoks i drausmeiguoks.
Kordiljers ar Grenlandi nūlēme lyugt paleigūs sovus draugus nu vysom pasauļa puosokuom. Obeji diveji sēdēs pi datoru i vysim, vysim syuteja viestulis i lyudze puosoku varūņus stuotīs ceļā jūs dālam — brīsmeigajam Ciklonam, lai pagluobtu Eiropu nu juo ļaunūs planu pīpiļdeišonys. Jī lyudze puosoku tālus, lai īt pi Ciklona, lai runoj ar jū, lai dūd lobus padūmus i izstuosta sovys dzeivisškolys gudreibys.
Pyrmuos atsasauce divejis PELEITIS. Atskrieja žyglim teceņu sūleišim i suoce kitynuot Ciklonam kuoju pierstus. Peleitis lēce draisku poļku, raudzeidamys Ciklonu īviļkt dancī, a tys kai naizadeve, tai naizadeve. Ciklonam lobuos puosoku peleitis naiņteresēja. Jis tūs kai i naredzēja.
Tūlaik atguoja četri GAILI, kotrys sovā kruosā. Vysi vycynova sovus spuornus, krateja sekstis i drebynova buordys, ceinūtīs sovā storpā, ruodeja Ciklonam sovus spākus, dzīdova sovys gaiļu dzīsmis par labesteigajuom spāka ceiņuom. A Ciklons tik paveipsnova, nūšniuce dagunu i gaiļus, sagruobs aiz koklim, aizsvīde tuoli, tuoli paceli nu sevs.
Atlidova SNĪGA PUORSLA. Kai meila baletdejuotuoja jei plyvynovuos pa gaisu, viers iudiņu, viers zemis. Sovā vīglajā dejis sūlī raksteja meilus vuordus Ciklonam, ar daņču volūdu dzīdova himnu lobajam spākam kotrā pasauļa dzeiveibā.
A Ciklons papyute sovu soltū dvašu Puorsleņai viersā i jei pazuda muokiuņūs.
Nu Egiptis sarkofaga izkuopuse, atmaudova MŪMEJA. Jei ar sovu māmū ocu skatīni i dungojūšū seņsenejū dzīsmeiti par myužeigū mīru i saticeibu, kam juovolda pasaulī, mieginova ītekmēt Ciklona dūmys Eiropai lobvieleigā plyudumā.
A Ciklons itaidus «myrūņus» vyspuor pat naīvārova. Jis vīnā mīrā kūdeja paegļu ūgys i sviļpova kara maršu.
Ciklonam preteimā stuojuos PEPIJA GARZEČE i TĪGERĀNS ŅUKS. Obeji doncova plaukstiņpolku, grīzēs vaļsī, meili bučovuos i sabučova vysus, kas gadejuos jūs ceļā, raudzeidami sabučot vēļ i Ciklonu. A Ciklons gordi, gordi nūsasmieja, izraisūt eistu vīsuļvātru, ka obejim draugim aizkryta auss i jī nasaprasšonā atsagiva, siežūt iz mozys salenis lejpus ekvatora.
Iz Zīmeļbluozmys atsablūdeja Skandinavu RŪKEITS ar MOZŪ VEIREŅU i SPREIDEITI. Vysi treis spākovuos, laužūtīs ar rūkuom, i aicynova rūtaļspāka spēlēs i Ciklonu. Rūkeits ar Mozū Veireņu staigova iz rūku, mete kiuliņus, sviļpova jautrys melodejis, Spreideits plikšinova rūkys i smējuos, raudzeidams īsaisteit smīklūs i Ciklonu. A Ciklons dusmu grimasēs savylktu seju uove zuobokus, atrūteja kraklam pierdyuknis i saceja tāvam ar muoti, ka niu jis laižās pi Eiropys, lai jū sabroduotu, partū ka jam jau ir apnykuši itī vysaidi seikī, kas tū viņ i dora, kai jam maitoj kaujinīcyskū gorastuovūkli.
Kai nu zyla gaisa nūkrytušys, Ciklona prīškā nūsastuoja divejis NUOVIS i GARUO SĪVA. Vīna Nuove beja bolta, ūtruo malna, īsatynuse palmu lopuos. Vysys treis knakstejuos i klabynova zūbus, dauzeja ar kuojuom, škindynova ar izkaptem i sauce spolgā balsā:
— Kas ar nuovi īt pi ūtra gostūs, tys ar nuovi atsagrīž sovā sātā…
Vysys treis jēme sovā vydā Ciklonu i bīdynova jū ar drausmeiguom mūkuom, kod jam byus juomierst, ka jis ness nuovi cytim. A Ciklons, atsaspēre pret lelu kliņti i, paliecs gaisā, metēs skrīšnim pa okeana viļņu golūtnem Eiropys vierzīnī, nasaklausūt nivīnā.
Pādejā momentā, cikom Ciklons vēļ nabeja pagaiss ocu skotam, pasaruodeja baltu LAIMIS MUOTE i diveji slāvu bilinu SPĀKAVEIRI. Spākaveiri sagiva Ciklonu aiz kuoju i nūsādynova iz leluokuo viļņa, īspīde jam kliepī ermoniku i lyka spēlēt kazačoku, a poši suoce doncuot i dzīduot častuškys. Tūlaik boltuo Laimis muote nūsasēde sūpluok Ciklonam i aicynova jū saspēlēt kū ta lānu i meilu. Poša īsuoce dzīduot šyupuļdzīsmi. Ciklons tai kai apjuka, sasajuta it kai na sevī, pasavēre iz sovu muoti Grenlandi, kurai acīs beja sasarīsušys osorys… a, puorvariejs Laimis muotis paruodeitū sentimentalitati i Spākaveiru doncuošonys trokuma izaicynojumu, īsvīde okeana iudinī ermonikys, sagiva aiz kuoju kaiju boru i laidēs paceli Eiropys vierzīnī.
Te Ciklonam preteimā nūsastuoja PIRATS, pacēle sovu īrūci, pīlyka pi vasaluos acs, nūtiemēja i izšuove, saukdams:
— Nuovi varmuokam! Kas te izadrūšynoj byut varonuoks par jiurys Piratu?
Maņ taidi cikloni ir vīns spļuovīņs okeana dybynā. A lūde natruopeja Ciklonam, i jis nūgaisa tymsajūs leita i krusys muokiuņūs.
Pādejī Ciklonam pretī mieginova stuotīs jiurys BRUŅURUPUCS i Amazonis IUDIŅSRŪZE. Obeji diveji beja davušīs Ciklonam pretim pa syltū Golfa straumi.
Bruņurupucs i Iudiņsrūze sasatyka ar Ciklonu pi Īrejis krostu. Ciklons nykns nu gryutuo lidojuma, naieds i nadziers rēce lauvys bolsā. A Bruņurupucs, vīgli pasviļps sovuos mozajos nuosīs, īsvīde Ciklonam sejā Atlantejis siļči i aicynova Ciklonu nūsamest iz kaidys kliņts i atsapyust. Iudiņsrūze sūlejuos Ciklonam pamaseit juo steivū mugoru ar sovu pateikamū zīdu smuordu. Ciklons, pats nasaprozdams deļkuo, paklauseja. Bruņurupucs sovā treissymts godu garajā myuža gudreibā līleja Ciklonu par juo drūsmi i puordrūšeibu, a saceja i itaidus vuordus, ka Ciklona spāks i drūsme ir juoveļtej lobumam, a na ļaunumam. Iudiņsrūze apsaveja Ciklonam ap placim i dziļdūmeigi čukstēja ausī:
— Mes meilam i sumynojam viņ lobus varūņus. Taidus, kuri zīdoj sovus spākus i varūneibu kam to cālam, a navys ļaunai atrībeibai. Myusim ir daudzi draugu. Kliusti i tu par myusu draugu.
Iudiņsrūze ar Bruņurupuci jēmēs īvuiceit Ciklonu dzīduot dzīsmi skaistumam i gudreibai. Ciklons kaidu laiku it kai beja īsasnauds, it kai sapņova par syltū māmenis kliepi, par sova tieteņa spieceigajim placim, iz kuru jis mozs tyka nosuots.
A pieški īsačērce kaiju bors i Ciklons apjēdze, ka ir aizasapņovs. Jis lobpatykā atguoduoja sovu bierneibu i beja pateiceigs Bruņurupučam ar Iudiņsrūzi, deļtuo jūs rupai naatgryude, a saceja:
— Muni meilī, jius maņ lykot nadaudzi pasapņuot, jius snīdzet eisu i vajadzeigu atpyutys breisneni, piec kura es beju nūsaiļgovs. A naaizmerstit vīnu — es nabyutu Ciklons, ka atsasaceitu nu sovu planu i naītu ceiņā ar Eiropu. Man ir juoatrīb muns brīsmūņa gors, muna ļaunuo dūma i muns lobajim dorbim nadereigais spāks. Es tūmār īšu ceineitīs ar Eiropu. Redzit, tepat jau jei ir i atsagrīzt atpakaļ bez kaujis nav munam pruotam saprūtama reiceiba. Es nūskoluošu, es nūpyusšu vysys iņdis nu Eiropys nūstyn! Es akmini iz akmiņa tī napamesšu dzeiva…
Bruņurupucs ar Iudiņsrūzi palyka skumeigi i lyudze Ciklonu:
— Ka jau tu navari bez ļaunuma dzeivot, to vīnu reizi izdori tū ļaunū nadorbu, nu izdarejs pasaver atpakaļ, lai radzātu, kaidu pūstu tu esi ness navaineigim, it kai tīsuodams vaineigūs. Pasaver atpakaļ i atguodoj myusus i vysus, kuri tevi lyudze nadareit ļauna, īskaitūt tovu tāvu i māmeņu, partū ka tu byusi ļaunu darejs i myusim vysim, kam nav nikaida naida pret Eiropu.
Ciklons gryuši nūsapyute, it kai pīkreitūši pamuova ar sovu pynkainū golvu i, izšuovs ar zibiņs peicku sovim orkanu kumelim, laidēs Eiropā jū pūsteit.
Bruņurupučam puor byudim nūritēja divejis lelys osorys, i jis saceja pats sev:
— Cik tys ir suopeigi, kod, dzeivuodams garu myužu, tu kotrai jaunajai paaudzei atrūņ myužeigi dzeivys vīnys i tuos pošys ļaunuma saknis — byut gudram i varūņam naidā pret ūtru…
2005
Kartenis autors: Lita Krone, LETA
Ontons Slišāns (1948–2010) — Latgolys kulturys darbinīks ituo vuorda vysplašuokajā nūzeimē. Apvīnuoja sevī folkloriskū i katuoliskū. Leidzeigi kai Andryvs Jūrdžs, beja i zemnīks, i gruomotu raksteituojs, i izdeviejs. Vysūs sovūs tekstūs aicynuoja iz gūdeigumu, veseleigumu, vitalitati, solidaritati. (V. Lukaševičs)


text:
Pyrmuo apreļa aba jūku dīnys prīkšvokorā pīduovojam īskotu vacajuos latgalīšu gazetuos. Kas ogruok raksteits pylnā nūpītneibā, niu izraisa smaidu!
Ogruok gon kozom beja loba dzeive!
Ogruok precējēs na tikai aiz mīlesteibys, bet ari aiz naudys. Mudruok, mudruok, ka tik kaids cyts napagiust pyrmais!
Koč ari paguojs teju symts godu, padūmi školānim nūdereigi ari myusu dīnuos.
Par gūdu Latvejai ūtrajā dzimšonys dīnā! Loba biznesa ideja, sagaidūt symtū proklamiešonys godadīnu. Atguodoj! Peipēt ir švaki!
Gonūs bārni vairs naīt, nu vijūleitis zīd!
Cīši lela izvēle! Atguodoj, dzert ir švaki.
Mīlesteiba aizmygloj acs!
Storp ilgdzeivuotuojim ir na tikai japani, bet ari latgalīši.
Lai kai tī byutu, latgalītis tok ir peļnejušs vysus pasauļa briljantus.


text:
Aglyunys nūvoda UAC (uzjiemieju atbolsta centrs) sadarbeibā ar LĢIA (Latvejis Geotelpiskuos informacejis agenturu) ir sagatavejuši aktualizietu Aglyunys nūvoda turisma bukletu, kurymā atrūnama informaceja ari latgalīšu volūdā.
Buklets ir sagataveits latvīšu volūdā, bet itūgod paraleli angļu, krīvu i vuocu volūdys tulkuojumim ir īkļauta ari latgalīšu volūda. Tys itymā godu symtā ir pyrmais turisma buklets, kurā ir īkļauta latgalīšu volūda. Izdevieji soka, ka tū svareigi īkļaut itaidūs bukletūs, na tik partū, ka ir sabīdreibys daļa, kas skaita latgaliski, bet ari partū, ka tys ļaun paruodeit tū, ka na vysi vuordi i vuordu savīnuojumi latgalīšu volūdā ir tik leidzeigi latvīšu volūdai, veicynojūt volūdys sovpateibu saglobuošonu i populariziešonu. Apzeimuojumu sadaļā varam skaiteit taidus vuordus kai škārsteikls, bārnu kaitu laukumeņš, ierklu laivys, sīlejs, mauduošonuos vīta, juozdeišona i cytus.
Bukletā var apsavērt Aglonys nūvoda karti mārūgā 1:70 000, kurā dalykts ari reljefa sluoņs, kai ari informaceju par 10 apsavieršonys objektiem, 32 gostu sātom, ritiņu i iudiņa maršrutim i informaceju par Aglyunys nūvodu.
Bukletā īkļauti ari 6 tematiskī cīmi, kas dorbojās nūvoda teritorejā: Aglyunys Alpu aktivuos atpyutys cīms, Meža burveibys cīms, Senču tradiceju cīms, Upiņu sīra cīms, Rodūšūs prasmu cīms, Gūdu saimineicu cīms, kai ari 5 gostu sātys, kur var nobaudeit Latgolys kulinarū montuojumu.
Ziņa sagataveita piec UAC i LĢIA dūtuos informacejis


text:
Grupu “Borowa Mc” 2004. gadā izveidoja trīs draugi no Rēzeknes nūvoda Maltys, bet 2005. godā grupys sastuovā beja Aigars Runčis, Ingars Gusāns i Guntra Kuzmina-Jukna, kuru izpiļdeituo dzīsme ar tik popularuos latgalīšu dzīsmis motivu “Vysskaistuokajai meitinei” klive par absolutu Latvejis muzykys hitu, uzvarūt aptaujā “Muzikālā Banka” i dabojūt nagaideiti lobus rezultatus ari cytūs topūs i bolvuos. Dzīsme vēļ arviņ ir vīna nu popularuokūs myusdīnu latgalīšu muzykys kompocizeju.
NOMINANTI:
Atis Auzāns i Oranžais koris “Kur gaismeņa”
Bez PVN “Nazynu”
Inga i Normunds “Vuolyudzeite”
Patrioti.lg “Dzeiveite”


text:
Vikipedeja latgaļu volūdā
Vikipedeja latgaļu volūdā — Vikipedejis padaļa latgaļu volūdā.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
- 2005 gods
- Zīmys mieneša 2 dīna — Vikipedejis latgaļu volūdā pyrmais pīminiejums Inkubatorā.
- Zīmys mieneša 3 dīna — pyrmū rakstīni Vandaļu gors sataiseja 81.198.191.251 (teorejā vāluok registriejīs zam slāgvuorda Kalvis)
- 2006 gods Leita mieneša 28 dīna — sataiseits pyrmais aizprasejums Vikipedejai latgaļu volūdā.
- 2007 gods Svacainis mieneša 12 dīna — sataiseits ūtrys aizprasejums Vikipedejai latgaļu volūdā.
- 2010 gods
- Jaunagods mieneša 26 dīna — sataiseits trešs aizprasejums Vikipedejai latgaļu volūdā.
- Svacainis mieneša 28 dīna — aizprasejums apzeimots kai pīdareigs.
- 2011 gods
- Svacainis mieneša 13 dīna — aizprasejums apstyprynuots i nūsyuteits lyugumroksts sataiseit sātyslopu bugzillā.
- Pavasara mieneša 18 dīna — sataiseita Vikipedeja latgaļu volūdā.
- Pavasara mieneša 19 dīna — SPQRobin puorcēle Vikipedeju latgaļu volūdā turīni nu Inkubatora.
- Lopu mieneša 18 dīna — sataiseits 500 rakstīņs, Andstobax pīraksteits rakstīņs Malta (Maltys pogosts).
- 2020 gods Labeibys mieneša 24 dīna — sataiseits 1 000 rakstīņs.


text:
Jaunīši nu Krīvejis izalosa vuiceibys Igaunejis pīrūbežā
Roksta autors: Ināra Groce, žurnals “A12”
Igaunejis pīrūbežys piļsātuos Narvā i Rapinā dorbojās videjuos profesionaluos izgleiteibys īstuodis. Rapinā duorzkūpeibys škola i pīaugušūs izgleiteibys centrys, turpretim Narvys koledžā var apgiut informacejis tehnologeju i bilingvaluo pedagoga profeseju. Pādejūs godu laikā Igaunejis školuos izgleiteibu izalosa apgiut jaunīši nu Krīvejis.
Narvys koledžys direktore Kristīne Kalasa izceļ, ka tys ir īguvums situacejā, kod pīrūbežā sasamazynoj īdzeivuotuoju i jaunīšu skaits. Pitam, ceņteigī sābru zemis studenti roda veseleigu konkureņci vītejim, sastuodūt pat konkursu uzjimšonā. “Šudiņ ir nalels konkurss, bet daudzuos specialitatēs nav konkursa i teik pajimti vysi, kuri spiejeigi vuiceitīs. Tai kai mes uzjamam Krīvejis pylsūņus, konkurss ir palics izteiktuoks, vītejim ari vajag īspringt, partū ka pījamam kūpejā konkursā. Itūgod pamanejom, ka narvenīšim ir zamuokys viertiejuma baļlis īstuoju puorbaudejumūs kai myusu sābrim. Partū, ka mes uzjamam studentus nu Krīvejis, motivej vītejūs vuiceitīs lobuok i naatpalikt.”
Dīmžāļ nūmaļu izatukšuošona ir realitate, kura pastuov vysur, sasašaurynoj izgleitojamūs skaits, nazkod Narvys koledžā beja 700, niule 500 audziekņu. “Nu cytys pusis, Krīvejis izgleitojamī myus izgluob, partū ka studēt gribātuoju ir daudz. I vītejī, i Krīvejis pylsūni, īsastuojūt koledžā, nazyna igauņu volūdys taidā leiminī, kaids vjadzeigs, kab varātu studēt i īsasaisteit dorba tiergā. Zynomā mārā nav atškireibys, voi mes jamam Krīvejis pylsūni ci vītejū narvenīti vuiceitīs, igauņu volūdys zynuošonys obejim ir leidzeigys. Īguļdeitais dorbs, kab sagataveitu volūdys zynuošonys vajadzeigajā leiminī, ir leidzvierteigs. Tūmār Krīvejis jaunīši ir vairuok motivāti i struodoj pastuoveigi, bet vītejūs vajag viļkt aiz aušu i jī vēļ syudzēsīs, kab izavaireit nu igauņu volūdys eksamena.” Narvys koledžys vuiceibu spāki cer, ka vysi absolventi paliks piļsātā, partū ka Narvā ar dorbu nav problemu, Igaunejā tryukst školuotuoju, informacejis tehnologeju specialistu. Tok Rapinys pīaugušūs izgleiteibys centrys pīsaista pedagogus nu Krīvejis – stykla vitražu muokslineicu, kura reizi nedēļā apvuica vitražu muokslā mozpiļsātys interesentus. Rapinys Duorzkūpeibys tehnikumā vysmoz 10% studentu ir nu Krīvejis, kuri treju godu vuiceibu laikā apgiust igauņu volūdu i duorzkūpa profeseju, kab sovu karjeru i dzeivi veiduotu Eiropys Savīneibā.
Roksts sagataveits sadarbeibā ar portalu lakuga.lv ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta leidzekļu projektā “Robežlīnijas”.


text:
Oktobrī atceramēs pošaizlīdzeigū jaunuotnis audzynuotuoju i rakstneicu Naaizmierstuli. Sovys vīnkuoršuos, kotram saprūtamuos volūdys dieļ jei tyka saukta par tautys rakstneicu. Auguse ticeigā saimī, R. Tabine ari sovus audzynojamūs i vysu tautu mudynuoja mīļuot Dīvu, Dzimtini i cylvākus sev apleik.
Naaizmierstulis biografejis dati
Rakstneica Naaizmierstule (eistajā vuordā Rozālija Tabine) dzymuse 1890. goda 29. oktobrī Bieržgaļa pogosta Vackubulovā.
1904. godā beiguse Krīvu draudzis meitiņu školu. Struodojūt par slymūs kūpieju pi dziernovu eipašnīkim Leščinskim, īsavuicejuse pūļu volūdu.
1905. godā nūklivuse Pīteburgā, struoduojuse par kolpyuni, vuicejusēs par šyvieju.
Ta kai protuse latvīšu, krīvu i pūļu volūdu, 1906. godā īgivuse školuotuojis dorba vītu Daugovpiļs apriņķa Juzefovys muižā grafa Vaclava Moļa izveiduotajā kolpu bārnu školā, kur vuicejuse latvīšu i krīvu volūdu, raksteišonu i riekinuošonu.
Nu 1907. leidz 1913. godam vuicejusēs muosu Nacarīšu klūstera školā Viļnī. 1911. godā beiguse bārnuduorzu audzynuotuoju kursus Ļvovā, 1912. godā tīpat beiguse gruomotvedeibys kursus.
1913. godā atsagrīzuse i turpynuojuse dorbu Moļu privatškolā, a 1915. godā kara dieļ kūpā ar Molim puorsacāluse iz dzeivi Sebežys tyvumā, kur turpynuojuse vuiceit Moļu i vēļ divus tī dzeivojūšus latvīšu bārnus.
Atsagrīzuse Latvejā, struoduojuse par školuotuoju Bolvūs, Somersetā, Mežinīkūs, Aulejā i Aglyunā. Vysys četrklaseiguos školys, kuruos struoduojuse, puorveiduojuse par sešklaseigom. Myuža pādejūs godu dasmytūs jai nav bejs breiv struoduot par pedagogi religiskuos puorlīceibys deļ.
Vuokuse teikys i puosokys.
1990. godā Rēzeknī izdūtuo Naaizmierstulis pīminis brošura „Naaizmērstulei 100”
Sarakstejuse daudz literarūs dorbu, nu kurim vierteiguokuo daļa ir literaruos puosokys, kai ari teikys i nūstuosti kristeiguos moralis gorā. Pyrmuo publikaceja – dzeja prozā „Tu manis navaicoj” avīzī „Dryva” 1913. goda 24. junī. Didaktiskūs stuostus, tāluojumus i saceriejumus suokuse raksteit deļ tuo, ka, struodojūt par školuotuoju, redziejuse, ka tryukst bārnim pīmāruotys skaitamvīlys. Školu vajadzeibom ari tulkuojuse i lokaliziejuse literaturys klasiķus i c.
Nūzeimeiguokuos gruomotys – dorbu apkūpuojumi „Lauku zīdi” (1934. g.) i „Dīva dōrza pučeites”(1943. g.).
Iz pošdarbeibys skotuvem daudz izruodeitys Naaizmierstulis saraksteituos voi lokalizātuos lugys.
Myruse 1965. goda 17. martā Aglyunā, paglobuota Aglyunys kopūs.
Citi pseidonimi: N, N-le, Živilbia, Žogota, R. T., Tautas školōtōja.
Informaceja sagataveita, izmontojūt gruomotu „Latviešu rakstniecība biogrāfijās” II (Reiga, 2003)
Nūdereigys saitis
- Naaizmierstulis gruomotys Latgolys Kulturviesturis muzejā
- Naaizmierstulis dorbi periodiskajūs izdavumūs (piļnī teksti)


text:
Atsaverūt iz Kulturys ministrejis reikuotū konfereņci Vuorkovā
Ituo goda 8. junī Vacvuorkovā, Vuorkovys vydškolys telpuos, nūtyka Kulturys ministrejis organizāta konfereņce „Latgalīšu volūda i latgaliskuo identitate”. Pasuokumā pīsadaleja Latgolys pošvaļdeibu i Latvejis publiskuos puorvaļdis instituceju puorstuovi, eksperti, navaļstiskūs organizaceju i medeju puorstuovi. Konfereņcis mierkis beja atrast i pīduovuot rysynuojumus latgalīšu volūdys i kulturys styprynuošonai i populariziešonai, izstruoduot prīšklykumus ituo goda augustā Rēzeknē paradzātajam 3. Pasauļa latgalīšu kongresam.
Piec Kulturys Ministrejis iniciativys ir sataiseita Latgolys dorba grupa latgalīšu kulturys atbolstam i problemu apzynuošonai, kas apvīnoj vysaidu profeseju cylvākus i guodoj na tik viņ par kulturys, a ari volūdys, izgleiteibys, latgaliskuos identitatis i juridiskajim vaicuojumim. Latgaliskuo kultura nav īdūmojama bez latgaliskuos identitatis, tok tei lelā mārā ir na etniskuo voi lokaluo, a lingvistiskuo identitate – atkareiga nu volūdys lītuojuma sabīdreibā i medejūs, kai ari izgleiteibys sistemā.
Konfereņci atkluoja kulturys ministre Žaneta Jaunzeme-Grende i saceja: “Latvīšu kulturys vierteiba ir juos dažuodeiba, deļtuo varu saceit, ka latgalīšu volūda, kultura, identitate i viesture myus tik boguotynoj. Tagad ir juoizdūmoj veids, kai itū vierteigu saturu nest tuoļuok, prūti, kaidi mozi, bet konkreti sūleiši juosper, kab latgalīšu volūda i kultura varātu atsateisteit.”
Vuorkovys konfereņcē nūtyka dorbs 4 grupuos – juridiskajā, izgleiteibys, lokaluos identitatis i medeju grupā. Nu suokuma grupuos nūtyka diskusejis par īprīkš sagataveitim vaicuojumim, piečuok grupu vadeituoji vysai konfereņcei pastuosteja par grupuos lamtū.
Lakugys skaiteituojim pīduovojam Kulturys ministrejis pasyuteitū i Latgolys Regionaluos televizejis sataiseitū gola diskusejis īrokstu.
Juridiskuos dorba grupys vadeituojs beja advokats Juoņs Bordāns, golvonī vaicuojumi: latgalīšu volūdys ituo breiža juridiskais statuss, problemys i vajadzeiguos lykumdūšonys izmainis, īspieja raksteit vītvuordus latgaliski, situaceja latgalīšu rokstu volūdys lītuošonā šudiņ i veidi, kai lītuojumu sekmēt iz prīšku.
Izgleiteibys dorba grupu vadieja volūdneica Lideja Leikuma, grupys golvonais mierkis, dūmojūt par latgalīšu volūdys atteisteibu, ir latgalīšu rokstu volūdys izgleiteibys standarta i programys oficiala apstyprynuošona, tai dūdūt lykumisku pamatu volūdys i regiona kulturviesturis vuiciešonā Latvejis školuos.
Lokaluos identitatis dorba grupa Ilzis Spergys vadeibā guoduoja, kai styprynuot latgaliskū identitati Latgolā i uorpus juos vysaida vacuma socialajuos grupuos, golvonī īsacejumi – atjaunuot Latgolys regionu etnografiskajūs rūbežūs, maineit VKKF darbeibys principus, veicynojūt finansiejuma regionalū sadalejumu, veiduot mehanismus, kas lobuok ļautu pīsaisteit naudu vītejuos kulturys projektim, Latvejis mārūga pasuokumūs veicynuot regionu lūmu, mazynuot centra dominanti, ar latgaliskū kulturu īpazeistynuot Latvejis bārnus i jaunīšus.
Medeju dorba grupys vadeituojs beja Daiņs Mjartāns, golvonī grupys prīšklykumi beja Latvejis Radejis 1. kanalā reizi nedeļā taiseit pusstuņdi garu raidejumu latgalīšu volūdā par Latgolu i juos problematiku, nūdrūsynuot vysmoz 2% nu sabīdryskajam pasyutiejumam paradzātuos summys raidejumim latgalīšu volūdā, pakuopeniski palelynojūt tū leidz 10%, sekmēt Latvejis medeju pīejameibu Latgolā.
Piec Juoņadīnys Kulturys ministrejā sasatiks vysu četru dorba grupu vadeituoji i ministrejis puorstuovi, kab tuoļuok dūmuotu par konkretim dorbim i jūs dareituojim, par mehanismim, kai lobuos idejis i īceris puorvērst realitatē. Vuordi ir spieceigi, dorbi – vēļ stypruoki.
Foto i mozī video: Edeite Husare
Teksts: Ilze Sperga
Diskusejis video: Latgolys Regionaluo televizeja


text:
Puorguojīnī iz “Olūtneicu” pīminēs partizanus i pastateis jaunu krystu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Dzeivuotuoju iniciativys grupa (IIG) “Līdumnieki” 3. oktobrī 10.00 stuņdēs aicynoj pīsavīnuot puorguojīņam iz partizanu pīminis vītu “Olūtneica”, Preiļu nūvoda Rūžkaļnis pogosta Krīvu pūrā. Puorguojīnī iz pīminis vītu tiks ari nūnasts jaunais krysts.
“Puorguojīņs ir publiskuo daļa IIG “Leidumnīki” projektam. Grupa pīsadaleja mozūs grantu konkursā “Iedzīvotāji veido savu vidi 2021”, kū organizēja nūdybynuojums “Viduslatgales pārnovadu fonds” i finansiali atbaļsteja tūreizejuo Vuorkovys pošvaļdeiba. Projekts dasaceits ar taidu mierki, kab izlikt nūruodis iz konkretu partizanu pīminis vītu – “Olūtneicu”. Itai vītai ir boguota viesture nacionalūs partizanu deļ, bīži viņ interesenti vītejim prasejuši ceļu, tok poši vītejī ir maļdejušīs,” stuosta Oskars Smirnovs, IIG “Leidumnīki” i folklorys kūpys “Rūžupis veiri” dalinīks, kai ari ituo projekta grupys vadeituojs.
“Praktiski izreiz piec partizanu grupys, kas tī uzaturēja, nuovis, beja izlykts krysts, kū saryupēja vītejī – rodi, draugi, sābri, dūmubīdri. Latvejis naatkareibys laikūs tī pastateja lelu krystu, kas stuovēja leidz pat šai dīnai. Jamūt vārā, ka krysts sovu ir nūkolpuojs, IIG izdūmuoja, ka ir juonūmaina ari itys krysts. Jū izgataveja tepat, tok krysta pastateišona īsavylka – lai krystu dabuotu leidz “Olūtneicai”, jis ir juonas ar rūkom, na juonūvad,” skaidroj Oskars. “Vadūt uorā mežu, ir rodušuos miļzeigys risis, tik vīnkuorši iz tū vītu navar aizbraukt. Deļtuo puorguojīņs byus ar dareišonu – tuo laikā tiks īnasts ari krysts, kū paradzāts tamā pat dīnā pastateit. Tī niu ir sakūpta vīta, ir sataiseita guņskura vīta, nūteireits pīmineklis,” par pīminis vītu komentej projekta grupys vadeituojs.
Ir atrosts ari partizanu bunkurs, tok niu nu juo ir radzams tik škūrstyna gols, pats bunkurs ir aizbrucs. “Itymā puorguojīnī ir dūma īsuokt sarunys, veiduot jaunu dūmubīdru grupu, kuri varātu īsastuot par bunkura atjaunuošonu. Nūvodpietnīka i vītejuo cylvāka, viesturis puorzynuotuoja Juoņa Vaivoda savuoktajā materialā par Vonogu pusis viesturi var skaiteit, ka itys bunkurs tyka izveiduots 1945. godā, lai nacionalī partizani varātu tī dzeivuot. Bunkuru apdzeivuoja Juoņa Vilcāna partizānu grupa. Septeni nu grupys dalinīku tyka nūsauti mīgā, pasateicūt nūdeviejam Klimkānam. Vysi jū skaiteja par partizanu, tok beiguos izaruodeja, ka jis struoduoja VDK lobā,” pīminis vītys viesturē īsaver Oskars. “Olūtneicys” viesture ir bejuse cīši skaudra.
“Itys puorguojīņs teik reikuots smukā rudiņa dīnā, apsaverūt daļu nu nūruožu, kurys ir gotovys, vēļ vīna nūruode tūp. Ilgi dūmuojom, kai izdareit tai, lai informaceju varātu skaiteit sevkurs, lai tys nabyutu materials, kurs koč kur īguļs. Mes raudzeisim pyrmū nūruodi, kas byus, īreikuot ar nūlosomu QR kodu. Puorejuos ir kūka zeimis ar nūruodem iz “Olūtneicys” vītu, juos varēs redzēt puorguojīņa maršrutā,” stuosta Oskars.
Projekta grupys vadeituojs pīzeist, ka krysta nesšonai iz pīminis vītu ir simboliska nūzeime. “Krystu gribējom mehaniski izlikt, mes nikod nadūmuojom, ka tei krysta nesšona saīs kai eista nesšona.” Oskars vēļreiz dasaskar “Olūtneicys” viesturei – “nūsautūs partizanus izvylka uorā nu “Olūtneicys”, vylka leidz meža molai, tod vede pajiugā leidz Neicenīku laipom, puori laipom jūs puorvylka ar striči apsītu ap koklu, tuoļuok zyrga pajiugā vaduši tuoļuok, sakruovuši kravys mašynā, kas jūs vaduse tuoļuok, piečuok Leivuona tierga laukumā jī vairuokys dīnys atstuoti apsavieršonai. Redzīs – tei ir zeime, ka cik gryuši beja partizanu kermiņus dabuot uorā nu “Olūtneicys”, tikpat gryuši byus ari krystu nūguoduot iz pīminis vītu.” Jaunais krysts ir dīzgon lels – 4,5 metru augstumā.
“Vysi cylvāki, kas ir iniciativu grupā, puorsvorā ir taidi, kas paaudžu paaudzēs dzeivoj itamā pusē i ir saisteiti ar itim nūtykumim. Puorguojīņs byus ar daudz i lelu dūmuošonu par tū, kas kotram ir Latveja, kas kotram ir svareigi, tiuleņ jau novembris – patriotisma mieness, i gribīs, lai tys krysts nav viņ izlykts i aizmiersts,” stuosta Oskars.
Nest krystu paleidzēs folkorys kūpa “Rūžupis veiri”, jim byus īspieja puorguojīņa dalinīkim dzīduot sovu repertuaru ar taidu jusšonu, kaida puorguojīņa laikā jim byus. Taipoš Oskars skaidroj, ka puorguojīņa garums nav lels, tys ir pīmāruots ari bārnim i tei byus lītdereigi pavadeita dīnys daļa.


text:
“Kolnasāta” 15. junī – muorkā i Daugovpilī
„Kolnasātā” gostūs itūnedeļ sagaida jubilaru – biologu Andreju Svilānu. Jam itū sastdiņ palyka 45 godi – sveicīņs dzimšonys dīnā!
Jis ir dendrologs i Salaspiļs Botaniskuo duorza direktors, latgalīšu izdavumu kolekcionars, sovā laikā bejs ari radejis “Breivuo Eiropa” korespondets Andris Strods Siermais. Atejūt nu nūpītnu ikdīnys dorba pīnuokumu, A. Svilāns pastuosteis par dobu, botaniku, sovom kolekcejom i latgaliskū montuojumu.
“Kolnasātys” specialkorespondents nu Daugovpiļs Arnis Slobožanins ir sagatavejs reportažu nu piļsātys svātku.
Poguojušū nedeļi Daugavpils piļsāta svinieja 738. dzimšonys dīnu. Itūgod svātku pasuokums saguoduoja daudzi pateikamu puorsteigumu, pīduovojūt plašu pasuokumu programmu. Myusu Daugavpils korespondents Arnis Slobožaņins pīsadaleja piļsātys svātkūs, apsarunoja ar daugavpilīšim i gostym, kai ari nūskaidrova koč kū interesnu par Daugavpili.
Tai kai ir vosora, Vuordineicā Valentins Lukaševičs turpynuos jau paguojušā nedeļā īsuoktū iudiņa tematiku. Paguojušū nedeļi Ilze myus aicynuoja mauduotūs, bet šudiņ Valentins Lukaševičs runuos par vītom, kur tū dareit – muorkim i sāžaukom.
Zinis eisumā
Dorbu suocs Latgolys uzjiemiejdorbeibys centrs ci LUC, juo pamatprincipi ir mobilitate i sadarbeiba. Bolstūtīs iz jūs, īcarāts sataiseit teritorialū teiklu Latgolā ar birojim Daugovpilī, Bolvūs i Rēzeknē, tai dūdūt īspieju satikt specialistus periodiski kotrā nu pošvaļdeibu.
Golvonuo LUC mierkauditoreja ir uzjiemieji, kurim vajadzeiga koncentrāta informaceja par īspiejom atteisteit sovu uzjiemiejdarbeibu. LUC mierkis ir sasadorbuot ar uzjiemiejim, byut vīna telepona zvona attuolumā, kab paleidzātu orientietīs vaļsts instituceju pakolpuojumūs. Taipat LUC struoduos ar studentim, tūpūšajim uzjiemiejim, pošvaļdeibu specialistim i īspiejamim investorim.
Sanktpīterburgā nūtics Latgolys kulturys festivals, kurā tyka popularizāti Latgolys turisma pīduovuojumu ceļuotuojim nu Krīvejis.
Festivals nūteik jau ūtruo godu piec kuortys, jū reikoj Latgolys regiona atteisteibys agentura i Latgolys Planavuošonys regions sadarbeibai ar Latvejis Republikys generalkonsulatu Sanktpīterburgā i Sanktpīterburgys Kirova Centralū kulturys i atpyutys parku.
Prīcēt Sanktpīterburgas īdzeivuotuojus ar dzīsmem, daņčim i rūtaļom brauce folklorys kolektivs „Sovvaļnīki” nu Dagdys nūvoda i postfolklorys grupa „Rikši” nu Rēzeknis. Senejūs omotu tradicejis demonstrēja vaira kai 30 dažaiduos nūzarēs struoduojūšī amatnīki.
Dzīduotuoja Biruta Ūzuleņa i DJ Monsta klauseituojim pīduovoj singlu „Kur tu īsi buoleleni” nu obeju muzykantu sadarbeibys debejis albuma „Sauli sieju”.
Dzīsme „Kur tu īsi buoleleni” ir nu Ilyukstis pusis i viestej par vīnu nu svareiguokūs cylvāka dzeivis vierteibu – saimi. Par attīceibom sovā storpā, par aizstuoveibu, par pīsardzeibu. Par vierteibom, kuruos nav arhaiskys, bet taišni preteji – aktualys ari niu.
Albumā „Sauli sieju” ir apvīnuotys Latgolys i Kūrzemis nūvodu tautysdzīsmis, kuruos, nazaudejūt sovu pateibu i autentiskumu, ir organiski saplyudušys ar eletroniskuos muzykys ritmim.
9. junī dorba vizeitē Latvejā beja īsarads Pūlejis prezidents Bronislavs Komarovskis. Divpusejuos sasatikšonys laikā obeji prezidenti puorrunuoja sadarbeibu energetikys i eirozonys vaicuojumūs. Sasatikšonys laikā tyka paraksteiti sadarbeibys leigumi Latgolys planavuošonys regiona i Malopolskys pošvaļdeibys storpā. LPR tys beja trešais, Pūlejis pusei – pyrmais regionaluos sadarbeibys leigums.
6. junī ir tics paraksteits vēļ kaids sadarbeibys leigums. Rēzeknis Augstškolys rektors Edmunds Teirumnīks ir parakstejs leigumu ar Zīmeļkīnys Zynuotnis i tehnologeju institutu.
Muokslys zynuotneicys Rūta Kaminska i Anita Bistere izdavušys gruomotu „Sakraluos arhitekturys i muokslys montuojums viesturiskajā Preiļu rajonā”. Tys serejā „Muokslys pīminekļi Latvejā” jau ir pīktuo gruomota.
Jaunajā izdavumā apsavārti 28 dīvnomi Preiļu rajonā, jūs vydā – Aglyunys bazilika, Bieržgaļa Dīva apredzeibys katuoļu bazneica, Eleonorvillis kapela, Kostigovys vacticeibnīku lyugšonu noms, Lomu vacticeibnīku lyugšonu noms, Madalenis katuoļu bazneica i cytys sakraluos arhitekturys ceļtnis i muokslys paraugi jimuos.
Izguojs jaunais žurnala “A12” juņa / juļa numers.
Uorsts Jurs Videņš stuosta par uorsta dorba gondarejumu, amatnīks Gatis Lucijanovs – par rodūšumu i ražuošonu. Reportažā stuosts par Leivuona stykla fabriku i juos trauku ekspoziceju, kas niu apsaverama jaunuos telpuos – Latgolys Muokslys i amatnīceibys centrā.
Par Juoņu svieteišonu i dzeivis prīcu intervejā stuosta vīns nu pazeistamuokūs Latvejis Juoņu – kinorežisors Juoņs Streičs.
Žurnala “Katuoļu Dzeive” juņa numerī apsavārtys vairuokys aktualys temys: kū veiram dareit, lai sīva atsagrīztu pi Dīva i deļkuo naspiejam pīdzeivuot Dīva mīlesteibu.
Žurnalā roksti par Emilejis Kalvānis gruomotys prezentaceja Mērdzinē, Kristīnis Jokstis jaunuos lugys pyrmizruodi Preiļūs, latgalīšu saītu Uzulnīkūs, kai ari Latvejis Radejis raidejumu “Kolnasāta”.
Kruoslovys Svātuo Ludvika katuoļu bazneicys prīsters Eduards Voroneckis sajiems Kulturys montuojuma Goda bolvu nominacejā “Lobuokais saiminīks”. Itei bolva ir vīneigais vaļsts apbolvuojums kulturys montuojuma nūzarē, jū reikoj bīdreiba i Vaļsts kulturys pīminekļu aizsardzeibys inspekceja ar Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstu. Prīsters Eduards Voroneckis Kruoslovys draudzē kolpoj jau nu 2006. goda i ir apsajiems atbiļdeibu na viņ par lelu i tradicejom bogotu draudzi, bet ari par juos bazneicu, kas pazeistama kai izcils arhitekturys pīmineklis.
Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzejā atkluota izstuode „Etnomotivi”, kurā apsaverami saimisteibys kūka prīkšmati nu muzeja kruojuma: sīna i labeibys pļaušonys reiki, kuļšonys i lynu apstruodis reiki, ar ciervi i ēveli gataveiti kūka trauki.
Izstuode apsaveram leidz 28. augustam i paleidzēs atsaukt pruotā bierneibu — Juoņadīnys sviniešonu i lauku sātā nūdzeivuotū vosoru.
Kab gūdynuot saimis vierteibys, Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba leidz 5. juļam aicynoj pīsasaceit kuplys saimis, kuruos dzeivoj vairuoki bārni, vacuoki i vacvacuoki, kai ari tuos saimis, kas ir sabīdriski aktivys pogostā i nūvodā. Taipat teik maklāti Zalta puori, kurī kūpā nūguojuši vysmoz 50 godus goru dzeivis ceļu.
Saimem juobyut oficialā lauleibā, juos navar byut atzeitys par nalobvieleigom, ka ari tāvam ci muotei juobyut Latvejis Republikys piļsūņam.
Vosorā nūtiks daudz vysaidu nūmetņu. „Kolnasātā” šudiņ par divejom.
Daugovpiļs jaunīši, kas sasnīguši 15 leidz 18 godu vacumu, leidz 17. juņam var pīsasaceit vosorys školai „Fokusā muoksla”, kū nu 8.juļa leidz 10.juļam reikoj Marka Rotko muokslys centrs i kur varēs apgiut dažaidys muokslys tehnikys i muokslys viesturis zynuošonys. Nūlykums i pīsaciejuma lopa ir centra sātyslopā.
Austrumlatvejis rodušūs pakolpuojumu centrs „Zeimuļs” aicynoj bārnus nu 8 leidz 13 godim pīdzeivuot skaistys šaļtenis vosorys nūmetnē „Zeimuļa zemē”, kas nūtiks nu 1. leidz 19. juļam Rēzeknē. Nūmetnē bārni tiks īsaisteiti vidis problemu apzynuošonā i rysynuošonā, tiks raiseita interese par izpieti i muokslu. Breivajūs breižūs tiks spālātys izzynojūšys kaitys, byus rodūšuos darbneicys, turisma i sporta aktivitatis, ekskursejis.
Iz skotuvis atsagrīzuse grupa „Bez PVN” i izlaiduse sovu ūtrū albumu “Reits”. Jaunajā grupys albumā ir īkļautys 10 da itam nadzierdātys ci moz dzierdātys dzīsmis. Speitejūt myusu dīnu modernajom tehnologejom, grupa jaunū albumu izdavuse vīnā eipašā eksemplarā magnetiskuos lentys formatā. Tok, ejūt leidza laikam, „Reits” kotram interesentam teik pīduovuotys dabuošonai ari digitalajā versejā i pīejams bez moksys.
Meklej muzyku grupys sātyslopā bezpvn.lv i īkruosoj sovu jaunū nedeļu “Reita” kruosā!
Daugovpilī, Latgolys Centralajā bibliotekā, leidz 2. juļam apsaverama fotožurnalistu Jelenys Ivancovys i Jurija Dunaiska fotografeju izstuode „Ceļā iz Dzīšmu svātkim”. Karteņuos radzami vysaidi Daugovpiļs kulturys dzeivis nūtykumi, kas ruoda, kai vītejuo sabīdreiba gatavejās lelajim Dzīšmu i deju svātkim Reigā.
Raidejuma komanda: Aigars Runčis, Daira Kokoreviča i Ilze Sperga.
Ka raidejums nasuoc skanēt automatiski, tod klausīs ITE.


text:
Kai mozuokumtauteibys izjiut i styprynoj pīdereibu Latgolai i Latvejai?
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Latvejis dzimšonys dīnā mes svynam pīdereibu sovai vaļstei, tei ir lela vierteiba, ka varim byut vīnuoti i pa sovam atškireigi reizē, cytim vuordim – byut poši. Ari etniskā ziņā. Portals lakuga.lv vaicoj, kai pīdereibu Latvejai i Latgolai izjiut i styprynoj ukraini, vacticeibnīki i ebreji.
Muzeja “Ebreji Daugavpilī un Latgalē” direktors Josifs Ročko:
Grybu apsveikt vysus Latvejis cylvākus vaļsts svātkūs i nūvēlēt vysim laimis, veseleibys, iztureibys. Šudiņ myusu ebreju kūpīna ir nalela, bet mes dorbojamēs. Sinagogys muzejā ir izstuode “Izcilie Daugavpils ebreji” par apmāram 100 cylvākim, kuri dzymuši i ar sovim lobajim dorbim izdarejuši kū lobu ari Latvejai i Latgolai. I tys faktiski ir aplīcynuojums, ka ebreji ir naatjamama juos daļa. Ūtra izstuode, kuru asmu veiduojs, saucās “Izcilie Latgales ebreji”. Tī ir stuosti par Rēzeknis, Ludzys, Krustpiļs, Leivuona, Preiļu, Dagdys i cytuos Latgolys vītuos dzeivojūšim ebrejim. Jī vysi ir izcylys personeibys, ar kū mes lepojamēs.
I muns pādejais dorbs ir “25 Latvijas ebreju kalendāri”. Jius saceisit – kalendari, nu kas tys ir! Padūmu laikūs nikaidu ebreju kalendaru navarēja byut, partū ka kalendars vysod saisteits ar religeju, religiskim svātkim. Saprūtams, ka padūmu laikūs tys beja aizlīgts, par tū varēja tikt cītumā i cytaiduos napatikšonuos. Jau Latvejis naatkareibys laikā Latvejis ebreju kūpīna i kūpīna “Šamir” Reigā suoce izdūt kalendarus. Kotru godu izdūdam kalendaru, i na viņ svātku dīnys tī atzeimuotys, rokstom par tradicejom, Latvejis sinagogom, izcylom personeibom.
Pādejais kalendars veļteits ebreju iedīnim, kruosains i ar daudzom receptem, itū kulinarū montuojumu var lītuot vysa sabīdreiba. Tys ir aplīcynuojums, ka asam Latvejis i Latgolys cylvāki.
Rēzeknis ukraiņu bīdreibys vokaluo ansambļa “Vodograj” vadeituoja Tatjana Orlova:
Mes te Latvejā, Latgolā, dzeivojam gona seņ, es te asmu jau 46 godus, cytim tī ir 40–30 godi. Tū pīdereibu kotrys individuali uztver sovaižuok – caur sovu saimi, caur sovu stuostu, kai jis tics Latvejā, a sabīdryskā leiminī mums svareigi, ka myus aicynoj pīsadaleit latvīšu svātkūs, dzīduot koncertūs i vysaidūs pasuokumūs, tai myus atzeist par pīdereigim kūpejai Latgolys sabīdreibai.
Mums cīš daudz kūpeiguo, es vys vairuok i vairuok tū atkluoju. Tradicejis kūpeigys. Reizem, redzīs, kur tuos latgalīšu i ukraiņu dzīšmu melodejis tik leidzeigys, vuordi gon ir par kū cytu. Beju puorsteigta, ka tik cīši sakreit ari svātku tradicejis. Te Latvejā cīš sviņ Juoņus, Ukrainā tī ir Ivana Kupalys svātki, jūs sviņ nu 6. iz 7. juli. Mes ari puori guņskuram lācam, dzīsmis par Ivanu Kupalu dzīdim. Kod veiduoja mozuokumtauteibu kalendaru i praseja, kaidu mienesi kotra bīdreiba jims, es deļ ukraiņu pajiemu juli ar Ivanu Kupalu. Vysys sābru tautu kulturys saknē ir seņusenejais montuojums, mes vysi asam turpynuotuoji. Es caur kūpeigū atkluoju sev vairuok i vairuok Latgolu. Leidzeiba virtuvē vēļ leluoka – Latgolys saimineicys kuopustus sutynoj piec tuos pošys receptis, viņ Ukrainā vēļ dalīk kluot pupenis. Voi tei ir lela atškireiba?
Puļcētīs bīdreibā līk skumšona piec dzimtinis. 1973. godā veirs mani iz teni atvede, kai es skumu piec sātys! Ukraiņu žurnalus izraksteju, bet maņ tryuka dzeivuos komunikacejis ar tautīšim. Paguoja laiks, īsapazynu ar dažim Rēzeknis ukrainim. Bet padūmu laikā tys beja taidā koktu leiminī.
Kod varējom izveiduot bīdreibu, mes ar skrītini iz tīni nūskrējom. Suokumā vīnkuorši sasalasejom i rauduojom, tod jau suocem dzīduot, tuoļuok izveiduojom ansambli, kuram jau 20 godu. Dvēsele cēlēs, izreiz cyts nūskaņuojums. Ka kaidu laiceņu naasam sasatykušys, dvēsele skumst. Bīdreiba ir kai lela draudzeiga saime.
Pi Latgolys asmu pīroduse, maņ pateik i doba, i puorejais pa manim, a dvēselis piļneibai vajag sovu dzymtū.
Latvejis kulturys viestneica, Latvejis vacticeibys viesturis pietneica Tatjana Kolosova:
Vyss suocās nu tāva sātys. Latgolys staraveri nazkod bāga nu Krīvejis vaļsts, kur piec Krīvu Pareizticeigūs bazneicys škeļšonuos vacuos ticeibys pīkritiejus suoce vojuot. Pyrma treju godu symtu vacticeibnīki niulenejā Latgolys zemē atroda patvārumu. Te jī suoce ceļt sātys, kūpt zemi, veiduot saimisteibys.
Jau paaudzēs Latveju i Latgolu jī skaita par sovu Dzimtini, i cytys jim nav. Krīveja – tikai etniskuo dzimtine, bet daudzi tī pat nav bejuši. Te, Latgolā, jī saglobuoja i globoj tuoļuok sovu ticeibu, volūdu, kulturu, sadzeivi. Ar laiku jim izaveiduoja draudzeigys attīceibys ar latgalīšim.
19. g. s. ūtramā pusē i 20. g. s. suokumā daudzuos piļsātuos ekonomiku suoce atteisteit tureigūs vacticeibnīku leidzekli. Kod veiduojuos Latvejis vaļsts, vacticeibnīki napalyka molā. Jī breivpruoteigi aizguoja Latvejis armejā. Mes lapojamēs ar Latgolys vacticeibnīkim Nikitu Ivanovu i Feofanu Radionovu, kuri ir apbalvuoti ar Luočplieša Kara ordini.
Vacticeibnīki aktivi pīsadola Latvejis politiskajā dzeivē. I paguojušajā, i niulenejā Saeimā mes atrūnam jūs vuordus. Storpkaru laika Saeimuos četrys reizis vacticeibnīkus puorstuovēja Meletijs Kallistratovs nu Daugovpiļs. Taipat vacticeibnīku interesis puorstuovēja Stepans Radionovs, Ivans Jupatovs, Timofejs Pavlovskis, Grigorijs Jelisejevs. Šudiņ Saeimys deputatu pulkā vacticeibnīkus puorstuov Ivans Ribakovs i Vladimirs Nikonovs.
Mes lapojamēs par vacticeibnīku īguļdejumu Latvejis kulturā. Vysim zynoms izcyluo komponista, simfonika Juoņa Ivanova vuords, kurs cielīs nu saimis ar dziļom vacticeibnīku saknem.
Šudiņ Latgolys zeme tur na tikai vacticeibnīku lyugšonu nomus i ar tū ticeibu, bet ar vaļsts i pošvaļdeibu atbolstu teik saglobuota vacticeibnīku kultura – skaņ goreigī teksti myusu radūšūs kolektivu izpiļdejumā, sajam atbolstu projekti par tradiceju kūpšonu. Myusu vacticeibnīku dzejnīki Pjotrs Antropovs, Ivans i Aleksejs Solovjevi, Georgijs Koroļkovs apdzīduojuši Latgolys zemis i sovys sātys skaistumu.
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Dzejneicys dzymtuo puse ir Dagdys nūvods. Vierteigu pīredzi autore dabuojuse, vuicūtīs Literarajā akademejā. Anitys dorbi publicāti kai akademejis izdūtajā kūpkruojumā, kurymā apkūpuoti dzejis meistardarbeicys beigušūs autoru dorbi (2008), tai i žurnalā “Karogs (2009). Leluoka pamaneišona latgaliskajā kulturtelpā pīdzeivuota piec dorbu publiciešonys portalā LaKuGa.lv, taipat piečuok ari škārsteikla žurnalā satori.lv. 2015. gadā izguojs Anitys debejis dzejis kruojums “mūžīgā nepārtikusī stirna”.
NOMINANTI:
Mārīte Krasnobaja
Zaiga Lāce


text:
Vēļ raugūt īlēkt aizejūšuo Dzejis mieneša viļcīnī, Rēzeknis Centralajā bibliotekā skaiteituojim i vysim dzejis mīļuotuojim 27. septembrī beja īspieja tiktīs ar Lozdukolna pogosta (Ruguoju nūvods) nūvodpietnīku, literatu i tulkuotuoju Leonardu Rakicki.
L. Rakickis ir pietejs pūļu muižnīku Benislavsku dzymtys viesturi nu tuos saknem Pūlejā, sasarokstūt ar Pūlejis arhivim i privatpersonom i apzynojūt Benislavsku dzymtys piecnuociejus tepat Latvejā. Pasuokumā beja īspieja daudz izzynuot par pyrmū Latgolys dzejneicu Konstanci Benislavsku (1747–1806), kura ir cālusēs nu pūļu muižnīku Riku (Ruck) dzymtys. Riki cyta storpā ir nūdybynuojuši ari Viļānu klūsteri. Kai pastuosteja L. Rakickis, vēļ jauna meitine byudama, Konstance dorbuojusēs klūsterī, kur golvonais princips bejs – struodoj i lyudzīs. Lyugšonys nūzeime atsaspūguļoj ari juos dzejā.
Cīš jauna Konstance apsapreciejuse ar Inflantu galma golda meistara Gedeona Benislavska dālu Pīteri, kura dzymtai pīderiejušys vairuokys muižys niulejuo Bolvu nūvoda teritorejā, kai Bieržu i Zosulu. Nav precizi zynoms, cik ilgi Konstance puorvaļdejuse Zosulu muižu i tymā dzeivuojuse, bet zynoms, ka lauleibys dzeivī jei dzemdiejuse divdesmit divys reizis, a izauguši tik ostoni bārni – divys meitys i seši dāli. Vysus muote styngri audzynuojuse i nivīnam žogoru naasūt žāluojuse. Meitys asūt appracynuojuse pret jūs grybu. Audzynojūt kuplū bārnu puļceņu i prīkšzeimeigi puorvoldūt muižu (nav skaidrs, parkū tū nav spiejs pats Pīters), Konstance atroduse laiku, lai puorskaiteitu daudz gruomotu vysaiduos volūduos. Jei skaitejuse klasiķus teologus, asketus.
K. Benislavskys saraksteituos dzejis aba dzīsmis izdūtys vīneigajā gruomotā ar nūsaukumu „Pieśni sobie śpiewane…” („Sev dzīduotuos dzīsmis”). Gruomota īspīsta Viļnī 1776. godā. Par Konstancis dzejis nūzeimeibu līcynoj tys, ka itei gruomota gondreiž piec 200 godu, 1958. godā, Pūlejā izdūta nu jauna. Juos dzejis paraugi īkļauti vairuokūs Pūlejis nacionaluos dzejis izdavumūs. Ilgu laiku itei dzeja nav bejuse puorlykta ni latviski, ni latgaliski, koč tai ir palīkūša nūzeime myusu nūvoda kulturviesturī. Pasasokūt L. Rakicka interesei, pyrmī nu pūļu volūdys tulkuotī K. Benislavskys dzejis fragmenti īkļauti izdavumā „Tāvu zemes kalendars 2008”.
Nalels fragments nu atdzejuojuma:„Ak, Dīvs, jel paleidzi, braucu es pi Tevis, Ak, lyudzu, jo bez Tova paleiga debesīs naradzu sevis. Jau, jau vieji ap golvu maņ grīžās. Cik rībeigi izaver pasauļs, kas puorlīku grezneibā škīžās…”
K. Benislavskys dzejā golvonūkuort atsaspūguļoj religejis tema. I, kai izsvēre L. Rakickis, tei ir „spovede, lyugšona un katehisms vīnlaiceigi”. Dzejis pasuokumā tyka skaiteiti ari vēļ napublicātī atdzejuojumi nu kruojuma „Pieśni sobie śpiewane…”.
Juopīmiņ, ka L. Rakickis ir na viņ nūvodpietnīks i atdzejuotuojs, a i pats roksta dzeju, stuostus i apceriejumus. Tī ir publicāti izdavumūs „Olūts”, „Tāvu zemes kalendars” i presī. Dzeju L. Rakickis suocs raksteit K. Benislavskys ītekmī, tyvs jam ir ari krīvu dzejnīks N. Ņekrasovs. L. Rakicka dzejai rakstureiga religejis tema, aicynuojums turētīs pi Dīva, dzeivuot piec bazneicys bausleibom:„Sūpluok pi Dīva, sūpluok pi katuoļu bazneicys turīs! Kaut vyss, kas sasnāgts beja, – jiuk Un sapņuotī sapni un plāni – bryuk, Bet turīs!”
Dzejā radzams ari sadzeivisku realeju atspūguļuojums:„Nu sova traktora kabinis Doņs lapni nūsavēre iz sābrim… Te vazums pieški dasagryude pi linejis elektrovodim: Sasaskuore vodi, dzierkstelis lidova ar jūni – Mirklis, un sīna vazums jau puorjimts ar guni…”
Interesnai, ka baladei „Dzīsme par traktoristu”, kai pats autors stuosta, golvonū personažu – traktoristu Doni – jis ir palīniejs nu sova „sābra” literarajā almanahā „Olūts” Izidora Krūgaļauža. Sovukuort Strūžānūs dzeivojūšuos rakstneicys Leokadejis Razgalis rūsynuots, suocs raksteit stuostus. Stuostūs asūt poša puordzeivuojumi, dzeivī satiktī cylvāki i nūtykumi. Varbyut kaids i sevi atpazeis, deļtuo ka Leonarda kungs par sevi soka tai: „Es nabraucu ar mašynu, ejmu ar kuojom, napaīšu pīninei garom…”
Gribīs viņ pībiļst, ka L. Rakickam, pa Latgolys nūvoda celim staigojūšam nūvodpietnīkam, vysod atsarass laiks, lai tyktūs ar nūvodnīkim, lai vīnu piec ūtrys attaiseitu nūvoda viesturis loppusis.


text:
Rāznys nacionalais parks
Rāznys nacionalais parks irā vaļsteibys sorgojama dobys teritoreja Latgolā. Īstateits 2007 godā, pyrma bejs kai Rāznys dobys parks. Parka pluots 596,15 km²[1]. i tys irā ūtrys pa lelumam nacionalais parks Latvejā. Parks irā Dagdys nūvoda Aņdzeļu pogostā, Bukmuižys pogostā, Ondrupinis pogostā, Ludzys nūvoda Rundānu pogostā i Rēznis nūvoda Dlužņovys pogostā, Kaunatys pogostā, Malnuo Dyužgola pogostā i Muokuļkolna pogostā[2]. Parka administraceja Rēznē[3].
Parka golvonū zemisvierīni sataisa Latgolys augstainis centraluo daļa i Rāzna. Taipoš parkā nazcik mozuoku azaru, kaupru, mežu i kulturviesturiskū pīminiekļu. Nu vysa parka pluota 16,27 % irā iudini. Parks sataiseits, kab izglobuotu dobys vierteibys i Latgolai soveigū kulturys vierīni.


text:
Reigā nūtiks Latgolys dīna
XXV Vyspuorejūs latvīšu Dzīšmu i XV Deju svātku tautys lītišķuos muokslys izstuodis laikā sadarbeibā ar Latvīšu tautys muokslys savīneibu nūtiks meistardarbneicys–nūvodu dīnys. Latgolys dīna byus 28. augustā, i meistari dorbuosīs Meistaru īlā–Jaunovu īlā Reigys pasažā nu 12:00 leidz 18:00.
Latgolys dīnā darbneicys vadeis Vilnis Kriķis (TLMS „Plastika”, Rīga), kurs ruodeis uodys postolu taiseišonu, Māra Kuplā (TLMS „Māra”, Rīga) ruodeis sviļpaunīku veiduošonu, bet Ineta Vēvere (TLMS „Tīne”, Rīga) ruodeis, kai iztaiseit cysu ļaļeitis.
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec pasuokuma organizatoru informacejis
Karteņa: LaKuGys arhivs