text:
Jaunūs literatu konkursa bārnu literaturys i prozys nominacejā gūdolguotī dorbi
Sagataveja: portals lakuga.lv
Nautrānu pogosta puorvaļdis izsludynuotuo Jaunūs literatu konkursa, kas veļteits Pītera Jurciņa 89 godu pīmiņai, bolvu, 100 eiro, sajēme nominacejā “Bārnu literatura” Irēna Batare i nominacejā “Proza” Klaudija Dembovska, obejis sajēme ari specbolvys par bārnu literaturu nu Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociacejis (LVLKŠA). Konkursa nūslāgums nūtyka 29. junī Rogovkys centrā, Pīterdīnys koncertā, iz kū kluotīnē tyka aicynuoti vysi konkursa daleibnīki.
Jaunūs literatu konkursa devize “Tu tymsumam par speiti, nes sovu gaismekleiti”, dorbi tyka vārtāti pīcuos nominacejuos: dzeja, proza, skečs voi vīncielīņs, bārnu literatura i latgaliskūs vierteibu paruodeišona sevkura dailliteraturys žanra dorbā. Konkursa dorbu vierteišonys komisejā itūgod beja Anna Rancāne, Veronika Dundure i Ilga Šuplinska, informej Nautrānu sporta hallis-kulturys noma vadeituoja Inga Vigule.
Stuostūt par konkursantu dorbim, Ilga Šuplinska atzeimoj, ka itūgod puorsteidze proza, lai arī juos nabeja daudz. Stuosti paruodeja na tikai raksteituoja dziļū volūdys izjiutu, bet ari tū, ka vierteibu pasauļs, nasaverūt iz attuolynuotū muoceibu procesu, nasaverūt iz Covid-19 laiku un tehnologeju breinumim, nasamaina. Taipat ari Ilga uzsver: “Vīna nu pīvīnuotūs vierteibu itam konkursam ir tei, ka daudzi, piečuok jau Latvejis i Latgolys literarajai telpai byutiski autori, ir startejuši ar itū konkursu. Radzūt, kai jaunī aug, saprūti, ka ir īspieja na tikai volūdai, na tikai personeibys izaugsmei, bet ari jaunom literatu paaudzem.”
Irēna Batare
Dzejūļu kūpa bārnim “Vosora laukūs”
Ūgu vaine
Iz laukim atbraukuse piļsātneica – mozmeiteņa Santa.
Ar vacū muoti pi dorbim īt, jai pateik lauku lītys.
Iz sīra izliek slūgu, tad duorzā salosa ūgys;
Pylns grūzeņš zemeņu – gordys vosorys prīcys.
Pēc dorba vokorā pi golda sāst,
Ād vakarinis vysi;
Tik tod, kod gona āsts,
Vactāvs soka: “Uh! Paiežu da seita!”
Tū Santa nasaprūt un vaicoj:
Vecotēv, ko nozīmē “da seita”?
Tod vactāvs pasasmej un pastuosta,
Ka paāsts tai, ka vaira nasagrib nikuo.
Pēc kaida moza laiceņa
Līk Santa goldā bļūdu:
Lūk, vectēv, cienājies!
Mēs salasījām ogas.
Jam vacaistāvs piec ūgys ūgu,
Par vysim kūpā izatukšoj bļūda,
Tai paruodeidams saimineicai gūdu
Un mozmeiteņu samulsynuojs ļūti.
Bet, vecotēv!
Nu tad jau nebija “da seita”?
Un vactāvs smejās –
Laikam nabeja da seita.
Vactāvs pļaun
Vactāvs planavoj dīnys dorbus.
Šudiņ pļaus zuoli sātys pogolmā.
Īsi, mozmeiteņ, maņ paleigā?
Santa gotova jau lelam dorbam,
Pateik paleidzēt jai vactāvam sovam.
Paims gruobekli i gotova.
Tikom saimnīks izvalk pļuovieju,
Īdorbynoj, brauc ar ryucūšū
Pa plašū pogolmu sovejū.
Vecotēv! Tu pļausi tā?
Tā, kā to dara pilsētā?
Saiminīks smejās:
Mes moderni ļauds:
Ar izkapti pļovā viņ
Gūvei zuoli jis pļauns.
Sīra vuoreišona
Vuorēs sīru vacuomuote Marta,
Santai tei byus pavysam jauna līta.
Kādus produktus tam vajag?
Un cik ātri gatavs būs?
Saimineica vysu goldā līk i stuosta:
Vajag pīna soldonuo, vajag pīna bīzuo,
Suoļa, ūlu, kimynu,
Svīsta kaidu drusku.
Bīzais pīns? Tas tak ir biezpiens!
Santa bļūdā verās.
Vacuomuote īsyt ūlys,
Pasaver i soka:
Tev tys ir biezpiens,
Maņ – bīzais pīns.
Sauc tū, kai gribi,
Ka tik lobs sīrs!
Mokšoruošona
Vokorā sarunoj vactāvs i Santa
Īs obi mokšoruot, ka reit nabyus leita.
Par placu mokšors, spaineits rūkā,
Īt reita agrumā obi da azara kūpā.
Nava vairs mīga nivīnā acī,
Klausās, kū gudruokais makšarnīks saceis.
Lai nu kuoša zivs atpakaļ iudinī nakreit.
Atviezej! Īsvīd! Pagaidi! Pīciert!
Izvalk. Pasaver. Nūsapyuš. Īsvīž.
Ir! Ir! !r! Kaida prīca!
Spaineitī pļockajās nazcik jau raudu,
Suoc jau Santa saprast šuos nūdarbis baudu.
Nu tagad mozmeitai omots jauns
I nabyus nu kača sātā tai kauns.
Ūdi
Nu dīnys korstuma cylvāki, lūpi pīkusuši,
Duorzā nu sausuma ogūrči apveituši.
Ar lejkannom divom īt saimineica duorzu gluobt,
Mozmeita paleidz veitušūs atdzeivynuot.
Tok ūdi! Tī ūdi!
Nu kas tei par mūdi!
Kod var jau kū dareit,
Tod ūdi viersā sakreit!
Paleigā vactāvs atīt i smejās:
Leldīnēs naasi laikam šyupuojusīs,
Ka ūdi da tevis īt vakariņuos?
Vuordi
Zīd vacaimuotei lilejis kai breinumskaista sīna,
Tai proīt garom vīnaldzeigi navar saimineica nivīna.
Grīž vacuomuote lelu sauvi, juonūīt da kopim.
Reit, Santeņ, kopusvātki; vajag nūlikt pučis.
Īt obejs dīnā saulainā pa kopim,
Losa mozmeita nu akminim rokstus skūpus:
Kazimers, Jadviga;
Izidors, Jugase;
Ambrozijs, Erna;
Geronims, Praņa.
Kādi neparasti vārdi! mozmeita soka.
Vacuomuote jai:
Tagad taidi vuordi
Gaisuši kai sīna zuordi.
Kopūs saule speid,
I nakust bārzim ni lopa.
Palīk lilejis iz Domicellys kopa.
Rosa
Guoja obejs kuojom bosom
Vokorā tai pavāluok pa rosu.
Palyka aiz kotrys sova slīde
Tī, kur zuoli pļovā bryda.
Naradzēs dreiži arī tuos pavysam,
Mygla nūsalaiss i apjims vysu.
Grīze nazkur tepat leikņā grīze,
Tai ari kuojuos navā ni postolu, ni veižu,
Zuole slapņa, leikņā solts.
Kolnā pogolms sylts i bolts.
Zīmā Santa pīminēs,
Kai bryda pļovys rosā.
Bosa.
Klaudija Dembovska
Vacais klāvs
– Vasals! – īsasauce moza škierzlote, siļdeidamuos iz akmeņainys klāva sīnys. Tīpat beja ari juos sāta – škierba nu viersa da zamaškys, kas atdaleja klāvu nu zyrgu pīdarumu kambareiša. Škierzlotei tī beja sylts un labi, vītys gona.
– Vasala, ka namaloj! – klāvs izdzierds draudzinis sveicīņus smaideja. – Šudiņ korsts laiks, tai viņ i gribīs pasamauduot.
– Tu esi budauka, tu navari mauduotīs, – aizruodeja draudzineite, “bet vari izkuort mēli kai suņs – paliks vāsuoks.
– Taipat maņ saceja tova vacuomuote, kas itepat dzeivuoja. Zini, tu esi atsasytuse jamā.
– Es jū i acīs naredzieju, jei aizguoja iz dabasim…
– Nu, es jū pazynu, varu izstuosteit…
– Lyudzu! – škierzlote aiz prīcys voi nu sīnys nūsavēle.
– Siedi mīreiga, es ūtrū reizi nastuostu. – Jū sauce Broneite, muoceja bārnukus natuolejā skūlā, pīdzyma četri bierneni, bet treis tik izdzeivuoja. Veirs jai pi suonim brašs – dzejnīks un velosportists. Gruomotys jei cīnā turēja, bet piec rakstura – mīreiga un klusa, eipaši piec Oskareiša nuovis. Kotram laikam daudzys dzeivis nūtykšonys vaira nasalīk tyk svareigys kai cytim, golvonais, ka ir mīrs, meili cylvāki sūpluok un ticeiba Dīvam.”
– Ka tu pazeisti munu vacmāmu, tod tu esi cīši vacs, cik tev ir godu?
– Daudz, skaiteit jau nav jāgys, laiks īt i īt, kod muns laiks iztecēs, tod i byuss beigys, – klāvs drusku pīklusa, partū ka zvierbuli, sādādami iz jumta, par skaļu suoce čyvynuot i spieļuotīs. – A vyspuor, redzi tū skaitli iz muna suona “1936”, tys ir gods, kad mani uzbudavuoja i īškā jau varēja dzeit lūpeņus.
Draudzineite sabužynuoja lyndraceņus un meklēja škierbys, kur kaida skudra ci ūds.
– Ha, ha! Tev jau nav interesanti klauseitīs, paga, nakutynoj mane, ha, ha, oi, nu nakutinoj!
– Maņ vādars kūrkst, pacīt drupeiti, tiuļeņ nūgiušu skudru, tik nasakusti! – ruopuleite nūčēre kukaini i, skali čāpstynuodama, apēde. – Labi, turpynoj stuostomū.
– Kū ta pastuosteit?
– Nu kurīnis tu dabuoji taidu smuku paskotu?
– Kod myusu Muorys zemeitē īguoja sorkonī, manī ītaiseja zyrgu stali, pi skūrstyna pībēre silosu, tān jam akmisteni bierst uorā.
– Gribīs ticēt, ka tu tū sadzīdiesi, – ruopuleite paplykuoja klāvam pa akmini.
– Nasasatrauc, ir cylvāki, kam ryup taidys viesturiskys līceibys kai es, – mīreigi nūsaceja budauka.
Te pieški pi škierzlota pīskrēja moza meitineite – mozs eņgeleits:
– Mām, tēt, veritēs, kū atrodu! – glaudeidama i čubynuodama, breinuojuos par mozū draudzineiti, tod mīļuok pasaceja:
– Audz lela, Dīva radeibeņ!
Škierzlote drupeit eigņuojuos par itaidu zynuotnisku ekpertizi, kuortuoja uodys krūkys murmynuodama:
– Nu tīsys, mani kai labatorejis ratasti pietej, – drupeit nūsamyrynuojuse, pīplyuda ar laimi. – Maņ tūmār pasaceja komplimentu, es asu Dīva radeibeņa, cik meili! Uci, cuci, puci! – smaids nu tymsūs lyupu nagribēja nūskrīt.
– Suokumā dusmojīs, vāluok storoj nu laimis, i vyspuor pareizi juosoka ir “laboratorejis”, na kai tu tī soki.
– Nasakosi kluotyn vuordim, – ruopuleite ar ruomu dvesmi atsaceja.
– Labi dreiži suoksīs putnu dzīšmu koncerts, juopaspiej sasapucēt.
– Kai tod budaukys taisuos?
– Saskaita akmiņus, mūslauka putekļus nu jumta, izškauda teiru trūbu, i vyss var suoktīs!
Putneni nūdzīduoja par mīlesteibu, jūs dzīsmis pasacēle da muokūnim i Dīva jūstai, tod kryta atpakaļ, īsačerūt skaidruo deiķa spīgelī. Sajaucūt iudini, vardivis suoce kvākškuot i sīnuoži žveiļuot. Klāvs, vacs i podbrucs, tūmār smaideja, koč juo sirds beja vaca, bet varēja vēļ atplaukt myužeigajam rakstnīku tematam – mīlesteibai.
Bārns, kas verās Dīva acim
(Aizajimts nu realu nūtykumu.)
– Māreit, Dīva gūteņ, skrīņ, aizceļoj iz dabasim i, Muorys zemis voguleņ, nes myusu zemei svieteibeņ’! – atrads pļovā mozu kukaineiti, dungoj puika. Jam ir smolki, gaiši kai sīns moti, zalis acs i loba bārna sirds. Tāva jam nav, muotei obligati juoīt iz kolhozu, jis palīk sātā vīns, bet na vīntuļs.
Pa ūlaneiti tak juo māmeņa iz itū pusi, jis pasalāc i skrīn pretim, izplāstom rūceņom:
– Māmeņ, māmeņ!
– Kū lobu pīstruoduoji, koleidz mane nabeja?
– Vysakū!
– Labi, īsim, a to ēst cīši gribīs! – muote maigā bolsā nūsoka.
Nakts aizīt, atskrīn dīna, uorā spēlejūtīs, taids razbainīks dreiž nūgurst. Zam uobeļneicys leikajim zorim sādādams, jis spieļojās ar sovu suni, lelu, pynkainu, bet mīļu i guodeigu. Zuoli plieš i svīž suņam mugorā, a tys nikuo i nasoka. Nu zora, apauguša ar kierpim, nūkreit uobeļs, bārns jū paceļ:
– Sapyvs, nabadzedņš, – jis apsaver augli un nūlīk sūpluok! Jam īskrīn pruotā, ka juoizkuop augšā pasavērt, cik vēļ taidu pošu “nabadzeņu” uobeļneicai pa viersu. Puika naredz, kai mudri pa ceļu atīt nazkaida veceite, bārna pruots palīk mīreigs i bez baiļu.
– Nakuop tī, vēļ nūkrissi, tod suopēs, “ sīvīte, kurai krunkys sejā voi brīn vīna ūtrai viersā, redzīs pazeistama i meila, jū gribīs saukt par vacmāmeņu. Puika nikuo naatbiļd juos saceitajam, bet kuopt nakuop. Jis suoc otkon kaituotīs ar suni, bet vacmāmeņa naīt prūm, jei dasaver sovu mozdieleņu:
– Naskrīņ iz ceļa, esi uzmaneigs!
Atīt nu dorba māmeņa i prosa:
– Ar kū tu tī runuojīs?”
–Ar munu vācmāmeņu! Voi tu jū napazini?
Sīvīte kluseibā tūs vuordus īlīk sirdī: “Lelam cylvākam taida pasaruodeišona byutu sirdstrīka, Muoreņam, kas pi Dīva tyvuok i beistētīs nav kuo.” Māma tod īsavaicoj:
– Kū jei tev saceja?
– Tī nakuop, tī naleiņ, nūkrissi, sasasissi.
Īsastuoj klusuma šaļts, bet tū puortrauc četrkuojainuo drauga rīšona un laizeišona, obeji pasmaida.
Laiks skrīn, ar palāku mieteli atsteberej rudiņs. Agrs rudiņs, kod māslu kaudzē izaugušūs kirbus var izmontuot kai beņceišus, un, kod garlaiceigi, skrīt iz duorzu i raut būrkuonus, batviņus, tālojūt lelu duorznīku.
“Šudīņ māma aizīmūt pīkūdynuoja, ka radzu stuņdinīkā četrys stuņdis, bet māmeņa vēļ nav atguojuse, juosyt uorā lūgs, juotak da Kotlu sābrim. Tai dīniškys es jau seņ iežu, stuņdinīks tik pusčetri…” Gaišuo gaļveņa pagrīž stuņdinīku iz četrom stuņdem. Pajam virtuvis vasari i syt, cik tik spāka bārna rūkā, nu trešuos reizis izīt, nūsatrauš nu golda nūst, suņs rej skaļuok par skaļu i ryuc, puiku, izaruoda, bez jakys jū uorā nalaiss. Drauga syrdynuot nadreikst – skaidrys kai dabasi, bet jaka pakuorta augši, nūceļt navar. Ar vīnu rūku, ar ūtru rūku tyrynoj, spyrynoj, tok jaka vys karinej i nakreit zemē. Draugs suoc paceļt bolsu, ustobā īīt māma, redz – lūgs izsysts, bet bārns ceinās ar jaku.
– Gotovais Jūku Pīters!
Sīvīte sēd iz krāsla pi lūga, skaitūt gruomotu. Mozais ciļvieceņš suoc breinuotīs:
– Mām, redz, kur tēte, redzi, tēte stuov!
– Kur? Nav nivīna, kotrys kokts tukšs.
– Verīs, niu, māmeņ, tēte ir ustobā! – puika dūd jam rūku, bet izīt cauri veirīša mīsai. Acs izaplieš lelys, lelys: “ Kai tai var byut, es radzu, māma – nā, bet rūka nu gaisa…”
Bārns atsasēst, pīklust, na ilgi, dreiž sejā pasaruoda eņgeļu prīca. Čersteidams lupateņu un kūka zareņus, jis īmīg. Muote pajam jū kliepī, vīgli nūlīk guļteņā, kluseibā pruotuodama, ka juos dāls ir “bārns, kas verās Dīva acim”.


c: text/html

text:
Atcalts! Vokaluos muzykys koncerts dirigentis Terēzijas Brokas pīmiņai
22. oktobrī 18.00 stuņdēs Daugovpiļs Vīneibys noma koncertzalā byut vokaluos muzykys vokors, kas ir veļteits dirigentis Terēzijas Brokas pīmiņai.
Muzykys vokorā pīsadalēs Preiļu nūvoda školuotuoju kors “Latgale”, Augšdaugovys nūvoda pošvaļdeibys kulturys centra “Vārpa” jauktais kors “Latgale”, Stanislava Broka Daugovpiļs Muzykys vydsškolys meitiņu ansamblis “Daina”, Daugovpiļs piļsātys pošvaļdeibys īstuodis “Vienības nams” kolektivi – jauktais kors “Daugava”, sīvīšu kors “Rūta”, folklorys kūpa “Dzīsme”.
Muzykys vokors ir vīna nu X Muzykys i muosklys festivala “Daugavpils ReStArt 2021″ nūtikšonom.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
ARTURS i DACE De VAĻDENI četru godu garumā atjaunovuši vacvacuoku sātu – kai ba jau parostu kuormu pīrūbeža laukūs – tūpūšuo Kruoslovys nūvoda Dagdys apleicīnis Svariņu pogostā. I leidz ar tū sataisejuši jaunu pīdūvuojumu Latvejis apceļuotuojim. Tikai niu, majā, uzjiemuši pyrmūs gostus. Atsauksmis cīš pozitivys. Vīna vaca, sakuortuota sāta ar kaminu, malnū pierti i nu jauna izroktu prūdu pi tuos. Kai radeita vīnai saimei, kas apceļoj Latgolu i pa vydu gryb atsapyust, nivīnam namaiseit i pi reizis pabyut vītā ar naparostu nūsaukumu.
Nā, tei nav Vydzeme. A, kai jau īvodā raksteits, kontrastu pylnuo Latgola – kai zynit, ite var atrast ari cytus na mozuok eksotiskus nūsaukumus: Malta, Pariža, Moskvina, nazkur asūt ari vītejuo Ēgipte… Niu ari „Siguldas”. Juoatzeist, ka pyrmajā breidī ari itūs ryndu autoram ruodejuos, ka tei pavysam nav loba izvēle sātai Latgolā. Kaidam itaids vuords var atsaukt atmiņā deveņdasmytajūs godūs popularu traktora pīkabi, ar kuru tyka savuokts sīns nu teiruma. Tok taišni itaidu vuordu vēļ pyrma symta godu Dacis vacvacuoki izavielejuši sovai sātai Locu aba Luoču solā – tymā laikā ite sūplok beja ap kaidu desmit sātu. Niu tikai vīna. Ari itei (nu jau ūtrei apdzeivuotuo) vairuokus godus beja nūstuovējuse tukša. Reizi pa reizei unuki da tai dabrauce, dasavēre, tok ar kotru reizi sāta izavēre vēļ biedeiguoka. Ka cylvāks vydā nadzeivoj, tod sātai nikaids garais myužs nav paradzams.
Kaidā reizē, otkon četrys stuņdis braucūt iz Reigu, kur obejim ir dorbs i paīt kasdīna, Dace ar Arturu izsprīduši, ka varātu uzajimt taidu kai atbiļdeibu par itū vacū budonku. Mož kaidu mozu kosmetisku remontu sataiseis, kab varātu poši, rodi i draugi dabraukt, atsapyust, malnū pierti izkūrt, gaļu pacept… Apleik teirumi i meži. Mīrs.
Nu jau proskriejuši četri godi, itai vītai atdūti vysi atvalinuojumi – sovs laiks, dorbs, nauda i atjauteiba. Kūpā maršrutā Latgola-Reiga-Latgola pīveikti kaidys 50 000 kilometru. Tikai pyrma goda saprotuši, ka itū sātu na tik sev lītuot, ari turistim varātu gona labi pasūleit. Tod ari aktivuok suokuši dūmuot sātys vuordu – koč kū ar solys nūsaukuma lūceišonu raudzejuši, tok atsagrīzuši pi viesturiskuo – lai palīk par pīmiņu seņčim i jim par gūdu lai dzeivoj tuoļuok. I pi reizis intriga kotram vaicuotuojam.
Vairuok losit žurnala vosorys numerī!


text:
Latgaliešu apsveikumi dzimšanas dienā
Tevi vīn es pīmineišu,
Ab tevim vīn es dūmōšu,
Koleit byušu tōlīnē,
Kotrā dzeives breiteņā.
Tevim vīn es rūku snēgšu,
Koleit dzives ceļu īšu.
Tev tod vīn es sūlejūs
Un nu tevis naškirūs.
Tu munas sirdes sauleiti,
Munu mīlu dzaltāneiti,
Aizmērst tevi navarēju,
Bet tik korsti tev’ mīļoju.
O! Kab dreiž tei dīna nōktu,
Kab ar tevi dzivōt sōktu!
Kab tev’ korsti mīļotu,
Koļs mums nōve rozškērtu!
/Andrivs Jūrdžs/
Nu sirds sveicu dzymtā dīnā!
Dzymtās dīnas horoskops – Vērsis (Vierss)
Pateik daudz runot. Īpaši, kad pylna sirds sazakrojuse. Nabogi. A citi otkol cīši bogoti. Itīm cilvākim gūvs vīnmār atdūd vysu pīnu. Arī poši nav skūpi. Par tū, ka dzāroji, bet cīši lobi cylvāki.
Nu sirds sveicu dzymtā dīnā!
Dzymtās dīnas horoskops – Dvīņi (Dveini)
Troki mīreigi cilvāki. Ilgi dzeivoj par tū, ka cīši meilej īdzert. Vairõk dzeijvoj pa mõjom, a cyti otkoln zyrgā jõj apleik. Tur daudz lūpu- suņu, kaču, vystis ari cytaidis reimys. Itīm cylvākim vysi lobprot dūd iz poroda par tū, ka cīši lobi cylvāki.
Nu sirds sveicu dzymtā dīnā!
Dzymtās dīnas horoskops – Svari (Bazvyns)
Cīši gudri cylvāki a cyti otkol tikai smuki. Bīži vysu kū jūceigu izdūmoj. Ka smejās – vysa sāta skaņ. Labi guni kur i ēst taisa. A cyti daudz ād poši. Cīši draudzeigi, par tū ka leli dzāroji, bet ļūti lobi cylvāki.
Nu sirds sveicu dzymtā dīnā!
Dzymtās dīnas horoskops – Skorpions (Rupucs)
Puiši kori uz meitom a meitas uz puišim. Tī kas gudri, gotovi zvaigznes saskaitēt a tī kas nav gudri tī nā. Meitom pateik pučis a puišim ols. Godos arī ūtraižõk. Vyspõr itī cylvāki cīši meilej īdzert. Kod iz pohmeļa sõp golva nūzaspļaun i palīk vīglõk. Kai soka, kū tu lobam cylvākam padareisi.
Nu sirds sveicu dzymtā dīnā!
Mīlesteiba nanūvecej,
Viņ ar godim vairuok zyna:
Izlīk rūku tev iz placa,
Sasyldūt vairs nadadzynoj.
Mīlesteiba napīkust
I naskrīn vairs kai aizsvyluse.
Viņ, aplykuse placu skustu,
Dasāst tyvuok vieja pusē.
Mīlesteiba nasakleivoj
Zam puori darejumu nostys,
Jei caur pīdūšonu dzeivoj
Dziļuos uzticeibys krostūs. /Emīlija Kalvāne/
Lai nagaist ticeiba, cereiba i mīleiba!
Poši lobuokī vieliejumi dzymtā dīnā!


text:
Folklorys kūpa “Upīte” izdavuse daņču DVD
Bīdreiba “Upītes jauniešu folkloras kopa” 2014. goda pošuos beiguos pīraksteja i Vaļsts kulturkapitala fonds atbaļsteja projektu, kurymā tyka apsajimts izveiduot Zīmeļlatgolys daņču i rūtaļu DVD disku, kas iz prīšku školuos, tautys nomūs, folklorys kūpuos nūderēs kai vuiceibu leidzeklis daņču i rūtaļu vuiceišonā. Vysu 2015. godu tyka smogi struoduots, pylnveiduota Upeitis kapelys spielētprasme ar Dinu Liepu i Lieni Brenci, dzīduošonys prasme ar Zani Šmiti, kai ari rūtalis i daņči ar Ernestu Spīču.
Sasavuicejuši labi dzīduot, spielēt i doncuot, gostūs aicynuom Gunti Rasimu, kas mums i īraksteja kapelu, i fiļmēja daņčus. Vysu padarejom da paguojušuo goda rudiņa, nu tod suocēs daņču montiešonys dorbi, kū Guntis padareja cīši labi. Ligita i Andris izveiduoja daņču aprokstus, Lolita sazeimēja daņču sūļus, Liene, Kate i Domeniks saraksteja nūts. Domeniks izzeimēja DVD diska golvonū zeimiejumu, nu Artūrs mums saveiduoja kūpā dizainu i bukleta maketu.
Vysi kūpā, struodojūt lelā komandā, padarejom lelu dorbu, kas ir lels īguļdejums Zīmeļlatgolys i vysys Latvejis daņču i rūtaļu vuiceišonys pylnveiduošonā. Itaida veida projekts, kū realizēja folklorys kūpa “Upīte” ir vēļ da šam nabejuse nūtikšona vysys Latvejis viesturē, partū ka albumā “Dzīduot muoku, doncuot muoku” īkļauti div diski: CD ar daņču meļdenim i DVD ar daņču i rūtaļu apvuiceibu, kur kotrys daņcs voi rūtaļa ir paskaidruots, kai tys juodoncoj i papyldus vēļ dalykts buklets ar nūtim, daņču aprokstim i sūļu i satvierīņu zeimiejumim.
Itūgod, 1. majā, aicynuom sovus draugus i atbaļsteituojus gostūs, partū ka gribiejom atruodeit jaunū disku, pasaceit paļdis atbaļsteituojim i vīnkuorši i jauki atsapyust, kūpā doncojūt i rūtaļuos eimūt. Svātki beja sadaleiti treis daļuos. Pyrmajā daļā Upeitis kapelys skaņajā muziciešonā folklorys kūpys doncuotuoji nūdoncuoja vairuokys dejis, atruodūt sovu doncuotprasmi, kai ari nūsavērem Bolvu Vaļsts gimnazejis deju kūpys “Purenīte” prīšknasumus, kur vīnu deju jī nūdoncuoja ar folklorys kūpys “Upīte” dzīsmi “Kur tu skrīsi vanadzini” Artūra Slišāna apdarē. Ūtrajā daļā puorguom pi daņču i rūtaļu apvuiceibys, izkustynojūt vysus lelus i mozus. Nu trešajā daļā mums kapela “Adzele” i “Zānu kapela” izduovuoja zaļumbala sajiutu, spielejūt balu da pošys pusnakts.
Lela prīca pošim par padareitu dorbu! Kai ari lels paļdis Irēnai Slišānei, kas leluokū daļu nu doncuotuoju ir izaudzynuojuse nu agrys bierneibys, vuicūt meiļuot tradicionalū kulturu! Lels paļdis Ilonai Bukšai par lelu īguļdejumu Upeitis kapelys muzykantu audzynuošonā!
Teksta autors: Namaterialuos kulturys montuojuma centra “Upīte” direktors Andris Slišāns


text:
Pa latgalīšu pādim. Atašīne
Roksta autoris: Ligija Purinaša, Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv.
Karteitis: Edeite Husare
Kur suocās i beidzās Latgola, kaidi ir Latgolys rūbeži? Atbiļde iz itim vaicuojumim nav vīnnūzeimeiga. Dažaidu reformu rezultatā Latgolys rūbeži tykuši mātuoti, paradoksali saguojs, ka šudiņ vīna nu latgaliskuokūs piļsātu, Varakluoni, atsarūn Vydzemis planavuošonys regionā, bet natuoli asūšuo Atašīne, kai jai vyss Krustpiļs nūvods, īkļauta Zemgalis planavuošonys regionā. Par speiti tam, Atašīnē, nalelā cīmateņā šosejis Rēzekne–Reiga molā, runoj latgaliski, teik kūptys latgaliskuos tradicejis i ari bazneicā lyugšonys skaņ latgaliski. Oficialuo statistika viestej, ka pyrma diveju godu Atašīnis pogostā dzeivuoja 658 cylvāki.
Vītejim nav šaubu – jī ir pīdereigi Latgolai, i spylgti tū aplīcynoj naseņ piec atjaunuošonys atkluotais kulturys noms, kuram dūts latgaliskys nūsaukums “Annas sāta”. Portals lakuga.lv dūdās pa latgalīšu pādim Atašīnē.
Divejis bazneicys iz vīnys īlys
Kotru ībraucieju Atašīnē sveicynoj Suopu Dīvamuotis Rūmys katuoļu bazneica, sūpluok ir kulturys noms “Annas sāta”, bet nalela braucīņa attuolumā Marinzejis muižys parkā šolc symtgadeigi kūki i saulis gaismā speiguļoj azars, itūšaļt tī atsarūn škola.
Ībrauciejim pasaver skots iz Suopu Dīvamuotis Rūmys katuoļu bazneicu i kulturys nomu “Annas sāta”.
Kaidā nu maja svātdīņu ļauds puļciejušīs iz lyugšonom bazneicā. Itei ir eipaša svātdīne, partū ka Mišu nūslādz proceseja apleik bazneicai. Meitinis i sīvītis gierbušuos tautystārpūs, sūpluok veirīšim, kuri rūkuos tur bazneicys karūgus, bet bārni kaisa pavasara pučeitis. Atašīnīši gūdā tur tautystārpu i uzvalk tū, na tikai īmūt iz koncertu ci kaidā cytā uzastuošonys reizē, bet ari bazneicys svātku dīnuos. Par latgaliskūs tradiceju i volūdys saglobuošonu īsastuoj prāvests Viktors Naglis, kurs kolpoj gon Atašīnis, gon ari Krustpiļs katuoļu bazneicuos.
Proceseja apleik bazneicai maja svātdīnē.
Atašīnis katuoļu bazneica calta 1937. godā, i tuos byuvnīceiba izmoksuoja ap 45 tyukstūšom latu. Tim laikim tei beja miļzeiga nauda, kuru sazīduoja draudze. Preteimā īlys pusē sasaglobuojušys līceibys nu īprīkšejuos katuoļu bazneicys. Vacuos gazetys viestej, ka 20. godu symta 20.–30. godūs draudzei 1804. godā caltuos i 1869. godā puorbyuvātuos Svātuo Kārļa Baromeja vuordā nūsauktuos kapličys vītā gribējīs kaidu leluoku bazneicu. Mozuo bazneiceņa bejuse moza i patymsa, trauciejušs līpys.
Krustpiļs i Atašīnis draudžu prāvests Viktors Naglis.
Prāvests Viktors Naglis stuosta, ka padūmu godūs draudzei vacuo kūka bazneica beja atjimta, tymā īreikuoja dzeivūkļus i āku puorbyuvēja. Niu draudze kuodreizejū bazneicu ir dabuojuse atpakaļ, bet izmontuot tū nav īspiejams – ākā īsamatuse sieneite i āka palānom īt būjā. “Padūmu laikūs jū apšyva ar silikatceglim, i tys traucēja gaisa cirkulaceju,” īmaslus atkluoj prīsters Viktors Naglis. 19. godu symta byuvē da myusu dīnu sasaglobuojs myrūņu pogrobs i oltora apsida. Laika viejus puordzeivuojušys divejis dižlīpys.
19. godu symtā caltū bazneicu padūmu godūs puorbyuvēja par dzeivojamū sātu.
Nu tautys noma leidz “Annas sātai”
Presē atrūnama informaceja, ka 1939. godā piec ilgom diskusejom i zīdojumu vuokšonys tyka pījimts lāmums – Atašīnei vajadzeigs sovs tautys noms. Atašīnis pošvaļdeiba atvēlēja puorbyuvei bejušū muižys pyuni i 25 sotkys lelu teritoreju. Byuvdorbus beja paradzāts pabeigt treju godu laikā, tok Ūtrais pasauļa kars puorvylka streipi vysom cereibom. 1943. goda 20. janvarī nūdaga Atašīnis pogosta noms, i pogosta vaļdei beja juovaicoj jaunys telpys. Rysynojumu atroda, pogosta vaļdis kanceleju puorvītojūt iz Atašīnis draudzis eipašumu – 1938. godā caltū bejušū Katuoļu jaunatnis saītu nomu.
Atašīnis kulturys noma vadeituoja Vēsma Turkopole stuosta, ka niulinejais atjaunuotais kulturys noms “Annas sāta” atsarūn bejušajā Katuoļu jaunatnis saītu nomā. Treisdesmytūs godu ūtrajā pusē sūpluok jaunizcaltajai katuoļu bazneicai izcēle gon bazneickunga sātu, gon jaunatnis saītu nomu, kab vītejim byutu kur vakarēt i saīt kūpā.
“Annas sātā” rūsuos pošdarbnīki i skaņ latgalīšu volūda, ite dorbojās septeni kolektivi, i kulturys nomam izaveiduojuse loba sadarbeiba ar bazneicu, stuosta kulturys noma vadeituoja. “Vīns ūtru papyldynojam. Navar atraut kulturys nomu nu bazneicys!”
Atašīnīši lepojās, ka kulturys nomam dūts latgaliskys nūsaukums “Annas sāta”.
Prīsters Viktors Naglis tam pīkreit i papyldynoj: “Es vēļ sekoju vacom tradicejom, kod bazneickungs guoja sabīdreibā i aktivi dorbuojuos. Svātki parosti teik sveiteiti kūpā: Boltuo goldauta svātki, Aizgavieņs, Annys dīna, kurys laikā ir folklorys festivals “Atašīnis suseklis”. Mums ir Annys mišs pi oltora, tod ir aktivitatis ite, “Annas sātā”, i vēļ kopusvātki nuokušajā dīnā.”
Annys vuordam Atašīnē ir lela nūzeime, partū ari kulturys noma nūsaukums tū nas. Ir aizbiļdne – svātuo Anna, ir Svātuos Annys atlaidys, julī teik sveiteita saimineicu dīna aba Annys dīna. Kulturys noma nūsaukumam bejuši ari cyti varianti – “Annas nams” i “Annas mājā”, bet naasūt labi skaniejs. Kulturys noma vadeituoja Vēsma pasaklausiejuse, kai sīvys meiginojumūs soka, ka īs iz sātu. Tai ari tykuši pi latgaliskuo nūsaukuma “Annas sāta”.
Atašīnis kulturys noma “Annas sāta” vadeituoja Vēsma Turkopole (nu lobuos pusis).
Vaicojūt, kai vītejī verās iz tū, ka Atašīne iz kartis ir atrauta nu Latgolys i atsarūn Zemgalis planavuošonys regionā, cytu reizi pīskaiteiti pi Vydzemis, atašīnīši smīdamīs atsoka:“Breinums, ka vēļ naasam pīskaiteiti pi Kūrzemis!”
Borhu montuojums i zineibu gaisma
Cīši vierteigs Atašīnis duorgums ir Marinzejis muiža, kas atsarūn gabaleņu nu bazneicys i kulturys noma. Ite niu ir Atašīnis vydsškola, kurai dūts Bruoļu Skryndu vuords.
Niu muižys ākā atsarūn Bruoļu Skryndu Atašīnis vydsškola.
Marinzejis (Mariensee) muižys piļs ir vāluo klasicisma pērle, kas calta nu 1844. leidz 1847. godam piec tuolaika muižys eipašnīka Juzefa Mihala Kazimira Pētera fon der Borha (jis beja Varakļuonu muižys eipašnīka dāls, 1804–1881) idejis. Piļs ceļtnīceibā izmontuoti Buorboļu pussolys ūzuli, kaļki nu Viļanu kaļķu dadzynuotovys i Atašīnē ražuotī cegli. Piec Juzefa Mihala nuovis 1881. godā muižu montuoja juo dāls Teodors Mihals Juzefs (1869–1955). 1910. godā muižu puordeve.
Nu muižys pogolma pasaver breineigs skots iz Marinzejis azaru.
Ari Marinzejis muižai garom naguoja Pyrmais pasauļa kars, tyka izlauzti lūgi i parkets, sagrauti cepli. 20. godūs muižu skuore agraruo reforma. 600 hektaru leluo teritoreja tyka sadaleita 49 daļuos.
1925. godā nūdaga Zalānu školys guļbyuve, deļtam vītejū školu puorcēle iz Marinzejis muižys pili. Školai deve Bruoļu Skryndu pamatškolys nūsaukumu. 1944. goda julī Ūtruo pasauļa kara froņte sasnēdze Atašīni, i školu leidz rudiņam puorveiduoja par hospitali. 50. godūs septeņgadeiguo škola kliva par Atašīnis vydsškolu, i nu 1993. goda te ir Bruoļu Skryndu Atašīnis vydsškola.
Kaids sakars Atašīnis školai ar bruolim Skryndom?
Itū paslāpumu atkluoj Bruoļu Skryndu Atašīnis vydsškolys školotuoja Ināra Mihaloviča: “Ite sovulaik struoduoja školotuoju puors Eiženija i Rūdolfs Bērzkalni. Jī beja īsapazynuši Izvoltā, kur Rūdolfs kai jauns školotuojs beja aizsyuteits struoduot. Eiženeja bejuse juo škoļneica i boguota saiminīka meita. Tāvs pasacejs, ka pi tuo plykuo školotuoja par sīvu sovu meitu nadūs. Jaunais puors naktī aizbiedzs puori Krīvejis rūbežam ar dūmu, ka tī jī apsaprecēs, piec kaida laika, kod večam dusmis byus proguojušys, kriss jam pi kuoju i lyugs svieteibys. Byus jim i lauleiba, i dziernovys, i vyss. Nūdūms naizadeve. Suocēs Pyrmais pasauļa kars. Eiženejai Krīvejā palyka švaki ar acim, jei vaicuoja sovys tauteibys dokturi – celi aizvede pi Ontona Skryndys, kas jai izoperēja acs. Tamā laikā ocu operaceja beja nazkas jauns i naīdūmuojams! Ontons Skrynda beja vuicejīs Bernē i beja profesionals. Laikam storp jim nūtyka nazkaids klikškis. Tod, kod Bērzkalnu saime atsagrīze, jī suoce struoduot Atašīnis pamatškolā. Eiženeja īrūsynuoja nūsaukt školu bruoļu Skryndu vuordā.”
Ontona Skryndys fotografeja niu apsaverama Latgolys Kulturviesturis muzeja izstuodē “Puori slīkšņam”.
Ontona Skryndys fotografeju Eiženeja globuoja vysu sovu garū dzeivi. Fotografeja puorcīte vysus karus, puorsaceļšonys i pat treis reizis izgluobta nu guņsgrāku, stuosta školuotuoja Ināra, pībylstūt: “Piec agraruos reformys Ontona Skryndys atraitnei Helenai Skryndai i juos divejom meitom tyka īdaleiti seši hektari zemis pi Marinzejis muižys, kur juos brauce vosoruos atsapyust.”
Atašīnē latvīši palīk par grafim
Atašīni apvej ari cyti nūstuosti, kuri varātu puortapt kaidā viesturiskā romanā ci kinā.
Juzefs Mihals kai jau augstdzims kungs dīnēja Uorlītu ministrejā Pīterburgā, i jam lyka apsaprecēt ar Mogilevys muižnīka meitu Emīleju Holiņsku (?–1868). Izdeveigo lauleiba beja par nūsacejumu, ka Juzefam Mihalam beja vareiba tikt pi lobu omotu Pīterburgā i cara galmā, tok obu kūpdzeive nabeja laimeiga. Saimē pīdzyma treis meitys, bet nabeja dāla – maņtinīka. Pīterburgā izacēle Aleksandra Puškina dueļa škandals, kurā bejs īsaisteits ari Juzefs Mihals. Jis atbraucs dzeivuot iz Atašīni, iz sova tāva eipašumu, i izcieļs pili. Juo sīva iz Atašīni naatbrauce.
Grafam roduos jiutys pret vītejū meitini, dzymtzemneicu Stalidzānu Dorotu (1838–1933), i obeji suoce dzeivuot kūpā par speiti tam, ka Borham beja sīva. Lauleibys škieršona tamā laikā beja sarežgeita, teju naīspiejama. Piec kaida laika Borhs sasajēme i praseja pāvestam Rūmā atļuovi škiert lauleibu ar Emīleju i apprecēt Dorotu, ar kuru jim jau beja diveji uorlauleibys bārni: Juzefs Ontonejs (1858–1930) i Stanislavs Edvards (1860–1937). Pāvests pīkrits lauleibys škiersonai i devs Borham palmu kai uzvarys zeimi, kura apsaverama pi īejis durovu Atašīnis katuoļu bazneicā.
Juzefs Mihals apprecēja vītejū latgalīti Dorotu, lauleiba jū padareja par grafīni. Eisti nav skaidrs, cik bārnu jim golu golā bejs i cik nu jim izdzeivuojuši, informacejis olūtūs mynāti dažaidi cypari – nu 3 leidz pat 7 bārnim. Maņtinīka gūdā piec muotis i tāva lauleibu tyka trešais, lauleibā dzymušais, dāls Teodors Mihals Juzefs.


text:
Puormet krystu i klusej!
Publicejom Arņa Slobožanina, Mg. paed., grupys „Dabasu Durovys” muzykanta, žurnalā „Ir” 15.08.2013. publicātuos latgalīšu slejis pylnū verseju.
Pastuov uzskots, ka Latgolys goreidznīceibai pīsanuok vysleluokī nūpalni Latgolys apsavīnuošonā ar puorejim tūpūšuos Latvejis nūvodim, tūmār, analizejūt taidu latgalīšu viesturnīku, kai Bukša i Latkovska dorbus, navar naīraudzeit, ka 1917. gods Rēzeknis kongresā bazneica ir pīļuovuse ari pa kaidai klaidai.
„Puormet krystu i klusej!” taidim vuordim varātu raksturuot paguojušuo godu symta suokumā, 1917. gods Rēzeknis kongresa prīkšvokorā voldūšū goreidznīceibys attīksmi pret centīnim izveiduot Latgolā stypru regionalū politiskū spāku, kas ryupātūs par Latgolys ļaužu tīseibom vysūs leimeņūs. Tradicionali regionā montuotū gareiguos varys monopolu Latgolys goreidznīceiba gribieja vēļ vairuok nūstyprynuot, kai ari papyldynuot ari ar politiskū varu. 1917. gods revoļuceja, cara režima guosšona Krīvejā i eventualuo Latvejis vaļsts dybynuošona taidu īspieju deve. Turpmuok apraksteituo bazneicys reiceiba ruoda, ka tei nagribieja daleitīs ni ar vīnu ni goreigajā, ni laiceigajā varā.
Latgolys bazneickungu elite īraudzeja īspieju beidzūt tikt vaļā nu pūļu aizbyldnīceibys (Latgolys goreidznīceiba tūreiz atsaroda Mogiļevys arhiveiskupejis sastuovā), atjaunuot Reigys katuoļu arhiveiskupeju, dabuot pošim sovu veiskupu i bez jebkaidim īrūbežuojumim dominēt Latgolā. Lai panuoktu sovu mierķu realizaceju, goreidznīceibys interesēs beja piec īspiejis dreižuok apsavīnuot ar puorejim tūpūšuos Latvejis nūvodim. Tys beja jūs prymarais mierkis – Latgolys ļaužu tīseibys beja sekundara līta.
Goreidznīceibai konkurenci sastuodeja cyts politiskais vierzīņs – „Latgolys tautys komiteja”, kurys sastuovā beja tuo laika Latgolys laiceiguo inteligence. Komitejai beja leidzeigs mierkis kai goreidznīceibai – apsavīnuot Latvejis vaļstī, bet vysupyrms nūdrūšynuot Latgolai plašys tīseibys volūdys, pašvaļdeibu, školu i kulturys jūmā. Kod topa skaidrs, ka 1917. gods aprelī Rēzeknī nūtiks Latgolys kongress, goreidznīceiba saprota, ka itamā kongresā ir juodaboj vairuokums. Tyka pīlyktys vysys pyulis, lai 232 delegatu vydā byutu piec īspiejis vairuok goreidznīku. Kai pīminiejs bazneickungs Tomašunass, pyrms kongresa pat tyka reikuotys slapanys bazneickungu sanuoksmis. Tymuos tyka izstruoduota strategeja, kai panuokt goreidznīceibys vairuokumu kongresā. Kai zynoms, Latgolys ļaužu vairuokums beja izteikti dīvbijeigs, deļ tuo tikai ratais uzadrūšynuoja ībiļst bazneicys politiskajim uzstuodejumim – tys līk dūmuot, ka taišni tys beja īmasls, deļ kuo iz kongresu nu draudzem i pogostim tyka delegāti taišni bazneickungi. Dažūs pogostūs, pīmāram, Nautrānūs, kur beja nu bazneicys naatkareigi izvālāts delegats, jis piec goreidznīceibys iniciativys tyka atsaukts, i juo vītā nūsyuteits cyts, bazneicai lojals delegats. Lai mazynuotu „Latgolys tautys komitejis” popularitati, tei tyka kritizāta kai bezdīveiga gon dīvkolpuojumūs, gon bazneicys oficialajā laikrokstā „Drywa”. Taipat tyka kritizātys cytys tymā i seņuokā laikā iznuokušuos avīzis: „Jaunuokuos Ziņas”, „Ļaužu Bolss” i. c. Lai vēļ vairuok izariekinuotu ar oponentim, tyka pat izdūta brošura „Ar bazneickungim voj pret bazneickungim”. Kai zynoms, goreidznīceibai 1917. gods Rēzeknis kongresā beja dabuots absoluts vairuokums, par prīšksādātuoju īvālāts Fr. Trasuns i steigā pījamts lāmums par apsavīnuošonu ar Vidzemis i Kurzemis latvīšim. Ite juoatzeimoj, ka tyka ignorāts i pat leidz golam naizklauseits opozicejis, „Latgolys tautys komitejis”, līdera Fr. Kempa prīšklykums sastuodeit i likt paraksteit aktu, kas paradzātu, ka Kurzemis i Vidzemis zemis padūme nūdrūšynuotu latgalīšu tīseibys ar pošvaļdeibu, nasajauktu školu i volūdys lītuos. Ja goreidznīceiba byutu jāmuse vārā opozicejis īteikumu, varbyut latgalīšu volūda turpmuokajūs godu desmitūs nabyutu tik cīši „nūasiņuojuse”.
Nanūlīdzūt katuoļu bazneicys naatsvaramū īguļdejumu Latgolys kulturys i volūdys styprynuošonā i atteisteišonā, tūmār juosecynoj, ka 1917. gods kongresā, dzeidamīs piec vorys, goreidznīki reikojušīs puorsteidzeigi, nademokratiski i daleji ignoriejuši Latgolys ļaužu interesis. Na par veļti puors godu vāluok dīvkolpuojumūs bazneickungim nuocēs dzierdēt izsaucīnus nu draudzis: „Jius myusus puordevet čiulim!” Atlīk nūvēlēt jaunajai Latgolys bazneickungu paaudzei naatkuortuot sovu prīškguojieju pīļautuos klaidys.
Karteņa: Arņa Slobožanina personeigais arhivs


text:
DZĪDI AR ARHIVU
Kai tradicionaluo muzyka skanieja seņuok i kai tei skaņ myusu dīnuos? Aicynojam Tevi
īpazeit dzīsmis nu Latvīšu folklorys kruotivis skaņu īrokstu kruojuma i īdzīduot, īspēlēt, aranžēt, komponēt i augšupīluodēt Tovys versejis par arhiva skaņu dokumentim.
Dzīšmu izlasi asam taisiejuši satura, stila, vītu i volūdu ziņā īspiejami dažaidu. Tymā īkļautys sadzeiviskys i mitologiskys, jautrys i žieleigys tautysdzīsmis i ziņgis latvīšu, lībīšu, lītaunīku, boltkrīvu, krīvu i čyguonu volūdā. Puorstuovāti vysi Latvejis regioni, taipat ari Sibirejis i Baškirejis latvīšu cīmi. Seņuokī īroksti radeiti 20. godu symta 20.-30. godūs, jaunuokais – 21. godu symta suokumā.
Vairuok
1. Atrūni sovu dzīsmi!
Īgrīz dzīšmu karuseli voi izavielej dzīsmi nu saroksta voi kartis. Nūsaklausi dzīsmi.
Nūsaklausi vairuokys.
2. Sagatavoj sovu dzīsmis verseju!
Dzīsmi aicynojam apgiut, klausūtīs īrokstu i sekojūt leidza tekstam. Ka vajadzeigys ari
notys, spīd iz dzīsmis nūsaukuma i tys aizvess iz dzīsmis profilu Latvīšu folklorys kruotivis
digitalajā arhivā. Kab ārtuok dorbuotūs ar dzīsmem, vari ari saglobuot vysu dzīšmu
īrokstu, notu i tekstu arhivfailu, kū atrossi, spīžūt iz Saroksta. Dzīsmis vari izpiļdeit tai, kai
tuos skaņ īrokstā, voi ari breivi aranžēt voi, īsadvesmojūt no tuom, taiseit sovys
Autorkompozicejis.
3. Pīsaregistrej voi īej sistemā!
Bez pīsaregistriešonuos vari klauseitīs īrokstus, tok, ka grybi pasadaleit ar sovim īrokstim
voi bolsuot, pīsaregistrej voi īej garamantas.lv. Kab pi īroksta byutu radzams Tovs grupys
nūsaukums voi muziķa vuords, registrejutīs nūruodi tū kai Lītuotuoja vuordu!
4. Davīnoj arhivam sovu dzīsmis verseju!
Atrūni Sarokstā sovu dzīsmi i īdzīdi (voi īspielej), lītojūt īroksta pūgu. Nūsaklausi īrokstu.
Ka esi mīrā ar rezultatu, sagloboj tū. Ka napateik – izdzēs i raugi vēļreiz.
VOI
Īskaņoj sovu verseju kaidā īkuortā (vālamī formati – wav, aiff), atrūni Sarokstā eistū
dzīsmi i, spīžūt iz pūgys “Davīnuot failu”, augšupīluodej tū.
VOI
Ka īrokstu jau esi augšupīluodiejs kaidā nu sovom muzykys vītnem (Youtube,
Soundcloud), atrūni Sarokstā eistū dzīsmi i davīnoj īroksta saiti, spīžūt iz
pūgys “Davīnuot saiti”.
5. Nūsaklausi cytu īrokstus i izsoki atzineibu!
Davīnuotūs jaunūs īrokstus vari nūsaklauseit zam kotrys arhiva dzīsmis, kai ari sadaļā
“Jaunuokī īroksti”.
6. Sasazynoj ar mums!
Ka ir kas naskaidrs, lyudzu roksti iz e-posta adresi ieva.tihovska@gmail.com.


text:
Leptailurus serval
Servals aba Leptailurus serval (Schreber, 1776) (anglīšu: serval; krīvu: cepBaл; latvīšu: servals) — irā naleļs kaču saimis (Felidae) plieseigais zviers. Leptailurus serval dzeivoj Afrikā[1]. DNS analize paruoda, ka servalim irā jū sovpateiga seņču linija, kas pasaradusi nu tim pošim Felid dzeivnīkim, nu kuo ari Ļovs, i koč servalam daudz kūpeiga ar gepardu, dreižuok gepards irā jaunuoka senejūs servalu modifikaceja.[2]
Izavierīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
Auguma garums: 59—92 cm[3];
Astes garums: 20—38 cm[3];
Placu augstums: 54—66 cm[3];
Svors: 7—18 kg[1].
Tys irā stiprys bet smuidrys dzeivnīks ar garom kuojom i relativi eisu asti. Golva jam maza pret augumu, i garuos, apalejous ausis irā cīši kūpā. Kažūka musturs ir maineigs. Parosti servals irā ar spilgtim malnim plankumim, ar 2 voi 4 streipem nu golvys da kokla, a tuoļuok streipys puorīt plankumūs. Servalim ir vysu garuokuos kuojis nu vysim kaču saimis dzeivnīkim, proporcionali pret auguma garumu. Leluokuo dale nu ituo garuma nūtikusi pasateicūt pasagarinuojušim (metatarsalim) kaulim juo pāduos. Ari kuoju pirksti irā pagarinuoti i naparasti kusteigi, paleidzūt jam nūgiut pa dalei nūsaglobuojušu medijumu. Cita servala eipateiba irā - lelys ausis i dzirdes dūbumi čerepa škeletā, kas ļaun eistyn lobi dzierdēt.
Daudzatmejeiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Irā 19 zamškiru[4]:
- Leptailurus serval beirae (Wroughton, 1910)
- Leptailurus serval brachyurus (Wagner, 1841)
- Leptailurus serval constantinus (Forster, 1780) †
- Leptailurus serval faradjius J. A. Allen, 1924
- Leptailurus serval ferrarii (de Beaux, 1924)
- Leptailurus serval hamiltoni Roberts, 1931
- Leptailurus serval hindei (Wroughton, 1910)
- Leptailurus serval kempi (Wroughton, 1910)
- Leptailurus serval kivuensis (Lönnberg, 1919)
- Leptailurus serval lipostictus (Pocock, 1907)
- Leptailurus serval lonnbergi (Cabrera, 1910)
- Leptailurus serval mababiensis Roberts, 1932
- Leptailurus serval pantastictus (Pocock, 1907)
- Leptailurus serval phillipsi (G. M. Allen, 1914)
- Leptailurus serval pococki (Cabrera, 1910)
- Leptailurus serval robertsi Ellerman, Morrison-Scott & Hayman, 1953
- Leptailurus serval serval (Schreber, 1776)
- Leptailurus serval tanae Pocock, 1944
- Leptailurus serval togoensis (Matschie, 1893)
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ 1,0 1,1 University of Michigan Museum of Zoology
- ↑ Taiss:Cite journal
- ↑ 3,0 3,1 3,2 Sunquist, Mel; Sunquist, Fiona (2002). Wild cats of the World. Chicago: University of Chicago Press. pp. 142–151. ISBN 0-226-77999-8.
- ↑ BioLib Profil taxonu — druh serval stepní Leptailurus serval (Schreber, 1776)


text:
Nu 2011. goda 17. oktobra Rēzeknis Centraluos bibliotekys abonementā pīejama dokumentaluo filma „Izdzeivuot pīdereibu. Dzeive gleznuos”, kura ir veļtejums Latgolys kulturys darbinīka O. Kūkuoja septiņdesmitgadei. Filmu taipat kai puorejūs abonementa kruojuma materialus īspiejams pajimt leidza iz sātu.
Filma paruoda O. Kūkuoja daudzpuseigū personeibu (autors, kai zynoms, dorbuojuos dzejis, teatra, muokslys jūmā), sovūs īspaidūs i dūmuos tymā doluos juo laikabīdri i tyvinīki. Filma adresāta visim, kuri interesejās par latgalīšu kulturu, seviški jaunīšim, tei nūderēs školuotuojim i augstškolu pasnīdziejim.
Filma topuse ar Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstu, tuos izdeviejs ir Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotoju asociaceja, režisors – V. Ivdris, operators – M. Justs, muzykys autors – Sovvaļnīks (I. Gusāns).
Rezervēt filmu dieļ vieršonuos sātā var ite.


text:
Bet tagad mums atsaroda kaut kaida kuļturvēsturiska platforma, uz kuras leliski izaceļ vysi tōļōkī latgalīšu centīni un literarī tāli. Vōrdu sokūt, Latgolas simboliskai ainovai ir dūts dziļums, perspektīva – vaca tradīcija.
Tai pat arī vysai latvīšu kuļturai un literatūrai dūts lels pīgrīzums – paplašinojums uz austrumim un dīnvydim un padzilinōta jāga par latvīšu tautas vesturi un etnografiju.
Šūs divus svareigūs punktus Tu napīmērsr uzsvērt, jo tev ir teologijas essence. Baltīšu rakstnīki nūvylka rūbežu pa Aivīkstej, bet R. tū aizbīdēja divreiz tōļōk uz austumīm. Ja MM byutu iznōkuse 50 godu atpakal, Latvijas rubeža byutu pi Polockas. Bet myusu slaveitī atmūdnīki vēļ nabeja pīteikami atsamūduši paši, un nivins nauzrōdēja gribu tautas liktiņus šteipt beletristiskā losamvīlā. Tū vajadzēja pyrmajam darēt R. – nabagam, tronkōtam školōtōjam un dorbu pabeigt toļā-smogā trimdā, kaunūtīs ar slimeibom un pat bodu. Tou taids laikam ir Dīva lāmums, ka kaut kō palīkūša radeitōjim jōcīš daudz vairōk kai cytim. Ja maņ byutu vasola sīva un vyss ītu tip-top, dīzyn, vai es MM byutu pabeidzis? Dzeivōtu capuri kuldams, kai vysi. Drūši vīn īgyutu māsteri un nūlyktu [nesalasāms] spolvu ryuseišonai, kai daži cyti dora. Redz, tapēc, Jōņ, es nagribēju sīvu īvītot īztōdē, kurā cyts byutu īlicis. Jej man paliedzēja… Kaut sadadzynōja un saplēse daudz manuskriptu, bet taideji paliedzēja. … Saturēja pi saimes, pi pīnōkuma…
Ot, taida, Jōņ, ir tei muna “lelō jubileja” – pyrmō un beidzamō munā myužā. Badōdamies nu saimi badynōdams dorbu sastrōdōju un vēļ aizgāju uz krūdzeni, pīpildēju divos glōzes, saskandynōju un izdzēru. Tagad klausūs sovu veseleibu un punktīreju: kai īzakōrtōt uz dzeivi, ka varātu dorbu patūrpynōt. Smoga problēma. Bārni mozi, sīva dorba naspējeiga… Tūtīs jubileja nūsvineita. Sirds vīglōka.
Tagad Tu vari īrakstēt gazetā, ka R. atsavēre uz 50 myuža gadim un 30 kuļturas dorba godim, kurā ītilpst ari drusku rakstnīceiba (padejī 7 godi.), kad cytim pīnōkumim pīnōce gols. Vari ari īrakstet, ka ir vasals un humora pylns, nu krōj naudu atceļam uz breivū dzimteni, lai tai personeigi aizvastu Mōru.
Ar sveicinu Emilijai un Tev vyslobōkū!
Tovs Ontons.


text:
Voj Tev ir bejuse vielme sasniegt dzeivie vairuok, nakuo tān Tev ir! Mes zynam rysynojumu!
Pyrmīs, kas Tev juodora, ir juoremdej sluopes piec kulturas!
Mes pīduovojam vīnreizeju īspieju, Tev, Tovai saimei, Tovu draugu kompānijai, dorba koleģim - pavadiet naaizmierstamu, emocijuom boguotu laiku kūpā ar #FKUpīte.
Mes lobpruot satiksem Tevi Upītie, varam arī sazatikt jebkurā vītā, kas Tev ērtuoka. Danči, dzīsmes, rūtales, spieles. Pozitīvas emocijas garantietas!
Nanūkavej, dazasokīs i Tu giusi pozitīvu lādiņu, energiju, kas paleidzies Tev sasniegt jaunas virsūtnes.


text:
“Sajūti Latgali”. Religeja
Kab tyktu pi atbiļdis iz vaicuojumu, kaida ir Rūmys katuoļu bazneicys nūzeime Latgolā, raidejums “Sajūti Latgali” nūbraucs iz Vatikanu. Tī kūpā ar Vatikana presis dīnasta vadeituoju Tāvu Frederiko Lombardi rauga nūskaidruot, voi pastuov koč nalela vareiba, ka pavests 2018. godā par gūdu Latvejis symtgadei varātu īplanavuot vizitu iz Latveju.
Sovukuort tepat, Vabalis pogostā, Anna Rubiņa atkluoj, kas ir “solys krysts”, kai ari apsaver i izzynoj vīnu nu senejuokajom katuoļu tradicejom Latgolā – maja dzīduojumus. Raidejums gastej pi Daugovpiļs Svātuo Pītera Kēdēs Rūmys katuoļu draudzis jaunīšu, kai ari prīstera Daumanta Abricka i nūskaidroj Jaunovys Marijis dabasūs uzjimšonys svātku pyrmsuokumus Aglyunā.


text:
26. septembrī Rēzeknē padūs Nikodema Rancāna bolvu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
26. septembrī Rēzeknis Tehnologeju akademejā (RTA) 10.00 stuņdēs nūtiks seminars “Latgales kultūrtelpas identitātes jautājumi un tās aktuālie izaicinājumi” (par jū vairuok ITE), a piec seminara 16.00 stuņdēs byus ari Nikodema Rancāna bolvys izcyluokajim Latgolys pedagogim padūšonys pasuokums, informej Latgalīšu kulturys bīdreibys vaļdis prīšksādātuojs Jurs Viļums.
Seši školuotuoji sajims eipašu Riharda Cibļa darynuotu saktu, kas jau palykuse par tradicionalu ituo konkursa bolvu. Bolva – sudobra pokovsakta – ir laimis zeime, kam soveiga simboliska i praktiska vierteiba.
Itūgod konkursa reikuotuoji aicynuoja eipašu viereibu pīgrīzt pedagogu spiejom īvīst vysaidus jaunynuojumus sovā dorbā – jaunys pīejis, metodis, strategejis, jū seviški jamut vārā tū, ka īprīškejais vuiceibu gods paguoja organizejūt dorbu golvonom kuortom attuolynuoti. Kai vysod, papyldu punkti viertiešonā tyka tim pedagogim, kas sovā dorbā izmontoj ari latgalīšu volūdu.
Juoatguodynoj, ka izcylais pedagogs i katuoļu goreidznīks Nikodems Rancāns (1870–1933) ir Latgolys pyrmuos atmūdys darbinīks ar īspaideigu davumu Latgolys kulturā i izgleiteibā. Itūgod bolvys padūšonys datums pīskaņuots N. Rancāna dzimšonys dīnai piec jaunuo stila (piec vacuo – jam dzimšonys dīna 13. septembrī).
Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba Nikodema Rancāna bolvu Latgolys izcyluokajim pedagogim īdybynuoja i padeve 2015. godā, iz N. Rancāna 145 godu jubileju. Bolvys mierkis ir na viņ izcyluo latgalīša pīminis saglobuošona, bet ari školuotuoju profesejis populariziešona un juos prestiža paaugstynuošona sabīdreibā, atzeimejūt izcylu un pošaizlīdzeigu pedagogu dorbu.
Kluotīnē pasuokums daīmams viņ personai ar atbylstūšu Covid-19 sertifikatu. Dasasaceišona da 24. septembra, rokstūt iz e-postu: latgalisubidreiba@gmail.com (kluotīnis dalinīku skaits ir īrūbežuots).


text:
Kulturys īsacejumi nedeļai Apjumeibu zeimē
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Ituos nedelis īsacejumi šudiņdīnys dzeivis jubilaris – školuotuojis, rūkdarbneicys, Latgolys etnografiskūs tārpu darynuotuojis i popularizātuojis Ivetys Seimanovys – ziņā. Juos šyupeļa svātki īkreit Apjumeibu laikā, partū Iveta pīduovoj izdzeivuot itū nūzeimeigū rūbežlaiku, prīcojūtīs par nūjimtū ražu, meditejūt pi dzīsmis “Cārmyukša”, īsadvasmojūt nu rudiņa kruosu Gaļānu (Vydsmuižys) parkā – tārpu meistaris dzymtajā vītā.
Apjumeibu lobumi
Septembra pādejuo nedeļa paīt Mikeļa dīnys, Apjumeibu zeimē. Itī godskuortu īražu svātki īzeimej rūbežu goda ritiejumā – aiztaisa durovys vosorai, attaisa vuortus iz zīmu. Nakts stuov vīnā garumā ar dīnu. Rudiņam pīstuov kruosu kūšums, pylns pogrobs ar lobumim, meditativys puordūmys, sylta čaja i adejumi nu vuškys vylnys vītejūs rokstūs.
Izej uorā, pasaver vysapleik, varbyut īraudzeisi kur Jumeiša zeimi. Varbyut jis sliepās zylajūs mikeleišūs, a voi cārmyukšā, kura teicās ar sorkonom ūgom. Salosit cārmyukšu ūgys, saīs eistyn gords cārmyukšu džems. Savuoriejs cārmyukšu zapts, izcep buļbu blīnu, lobuok – iz dzeivys guņs. Kaids sakars blīnim ar kulturu? Apjumeibuos – vystaisnuokais, partū ka tys ir myusu kulinarais montuojums.
Aņša Ataola Bierzeņa dzīsme “Cārmyukša”
Cikom losi cārmyukšys, pasaklausi Aņša Ataola Bierzeņa dzīsmi “Cārmyukša”. Maņ tei ir vīna nu meikuokūs. Moš i tev īs pi sirds.
Pastaiga Gaļānu (Vydsmuižys) parkā
Piec rudiņa navajag braukt da Siguldys, tys pats muokslinīks sakruosuojs Gaļānu parku. Apjumeibys ir ari dziļūs puordūmu laiks. Palosi R. Mūka puordūmys voi dzeju. Izstaigoj R. Mūka filozofejis stygu, īrūsmei kaids juo dzejūļs.
Mums nav lemts pazust no šī laika un telpas –
Tikai mainīties.
Pārvērsties tēlos, kuru viela
Ir rada sapnim un dziļāka par īstenību.
Starp sapņiem un īstenību mums ir jāatrod Sava vieta –
tas “klusais punkts”, kas nav
Tikai pieturas punkts, bet – atvēzēšanās.
Kā zemes lodes atvēzēšanās,
nepārprotams lēmums
Griezties ap savu asi.
Parkā atrassi symtim tūņu kruosuos i skaņuos. Voi atguodoj, kai smuordoj sakrytušuos lopys? Paej gobolu iz prīšku, īraudzeisi, kai vacajā gūdeibā Vydsmuižys muiža snauž. Vari nūsavērt tikū izguojušū muižys vizualizacejis video ITE.


text:
“Kolnasāta” 8. junī īt mauduotūs. Bez PVN
Latgolā pamazeņam teik īleiguoti Juoni i īskandynuoti Dzīšmu i deju svātki, īsasuokuse ari zaļumbaļļu, breivdobys koncertu i piļsātys svātku sezona. Deļtuo itymā raidejumā atsaveram iz pošvaļdeibu vieliešonom i turpynojam ceļu vydā vosorā – ar jaunu suokumu nu grupys “Bez PVN” i mauduošonūs.
Itūnedeļ iz “Kolnasātu” gostūs ir atguojs aktīrs i muzykants ci muzykants i aktīrs Kristaps Rasims ci Kips. Jys dzims Kuorsovā i zynoms kai Dailis teatra aktīrs i grupys „Bez PVN“ muzykants, juo bolss skaņ ari „Kolnasātys“ džinglūs.
„Bez PVN” sovu 10. jubilejis godu suokuse ar atsagrīzšonu iz skotuvis jaunā sastuovā i niu ir gotova atruodeit garajā „pagreidis” periodā padareitū. Grupys sastuovā niu muzicej Kristaps i Guntis Rasimi, Jurs i Valdis Vucāni. Dzīsmei „Tylts” sataiseits videoklips, puorvierteibys atguojušys ari grupys sātyslopā bezpvn.lv, izguojs gaideitais albums “Reits”.
Intervejā Kristaps stuosta „Bez PVN“ sagataveitajim jaunumim i cytim svareigim nūtykumim muokslinīka dzeivē i dorbā.
„Kolnasātu” interesej Latgolys cylvāks i juo nūskaņojums, deļtuo Guna Zvīdre ir izguojuse īluos i vaicoj cylvākim par pošvaļdeibu vieliešonu rezultatim. Voi sabīdreiba ir apmīrynuota ar vieleišonu rezultatim, kaids nūskaņuojums volda i voi ir gaidomys izmainis pošvaļdeibu darbeibā.
Latgalīšu vuordineicā Ilze Sperga, kai jau vosorā tys īrosts, aicynoj vysus mauduotūs i stuosta na tikai par mauduošonūs, bet ari par supinu – īpašu darbeibys vuorda formu.
Zinis eisumā
Latgolys regiona uzjiemieju nūskaņojuma indekss itūgod martā sasnīdzs 50,46 punktys, kas nūruoda iz pīsardzeiga optimisma atsagrīzšonu.
Kai līcynoj Citadelis i SKDS piedejums, leidz šam indeksa vierteiba 50 punktu rūbežu Latgolys uzjiemumu grupā puorsnīdze 2007. goda septembrī.
Pietejuma rezultati līcynoj, ka gondreiž puse nu Latgolys īdzeivuotuoju, kuri interesejās par sabīdryskajim nūtykumim Latvejā, grybātu, kab sabīdryskajūs medejūs Latvejā byutu raidejumi latgalīšu volūdā.
37 % apvaicuotūs Latgolys īdzeivuotuoju dūmoj, ka puorraidem latgalīšu volūdā juobyut sabīdryskajā televizejā, a 45 % dūmoj, ka taidom juobyut sabīdryskajā radejā.
Kai nūruoda Nacionaluos elektroniskūs plašsazinis leidzekļu padūmis vadeituojs Ainārs Dimants, „Latgalīšu volūda ir latvīšu i Latvejis kulturys telpys sastuovdaļa, kura atbylstūši ir juoatspūguļoj sabīdryskajūs medejūs.”
Ludzys sporta kluba „Latgols” veirīšu handbola komanda ūtrū godu piec kuortys ir uzvariejuse Latvejis veirīšu handbola čempionatā.
„Latgols” izškirūšajā spielē ar 31:22 pīveice Dūbelis „Tenax”. Serejā leidz trejom uzvarom „Latgols” handbolisti beja puoruoki ar 3:2. Rezultativuokais nu uzvarātuojim ar 11 giutajim vuortim beja Austris Tuminskis, kai ari Kaspars Lisovskis, kurs izacēle ostonis reizis. „Latgola” vuortus sorguoja Gatis Kozlovs.
Junī pi klauseituoju atīs latgalīšu dzīsmineicys Laurys Bicānis pyrmais muzykys albums „Es tikai ļaujūs”. Albumā īkļautys dzīsmis septeņuos volūduos.
Albums nūsaukumu dabuojs nu dzīsmis „Freakin’Out”, kas pārņ startēja Eirovizejis atlasis pusfinalā, latgaliskuos versejis.
Īrokstūt albumu, Laura ir sasadorbuojuse ar grupys „Dabasu Durovys” muzykantim, basgitaristu Valdi Rundzānu nu legendaruos Daugovpiļs rokgrupys „Elpa”, džeza pianistu Aleksandru Blūmi nu Vuocejis i cytim Latvejā pazeistamim muzykantim.
Junī nūtiks vairuoki dzīsmineicys Laurys Bicānis jaunuo albuma „Es tikai ļaujūs” prezentacejis koncerti. 18. junī Daugovpilī, Daugovpiļs teatrī, 20. junī Reigā, Latvejis 1. Rokkopejneicā, i 26. junī Rēzeknē, Austrumlatvejis koncertzalē „Gors”.
Iz Daugovpiļs teatra skotuvis ir atsagrīzuse opera. Niu teatrī var nūsavērt Volfganga Amadeja Mocarta operu „Teatra direktors”, juos režisors ir Daugovpiļs teatra direktora Olegs Šapošnikovs. Stuosts ir par teatra direktoru Franku i juo izaicynuojumu – par speiti muokslinīku kaprīzem, dažaidom intrigom i finansialom gryuteibom sataiseit aktīru trupu.
Atsuokti Viļakys azara pludmaļis lobīkuortuošonys dorbi. Nūsaslādzūt projektam, byus izveiduotys aktivuos i pasivuos atpyutys zonys i paplašynuots stuovlaukums. Aktivajā zonā izveidos futbola, volejbola, kai ari bārnu rūtaļu laukumus. Pasivajā zonā byus guņskura vīta, tī byus ari sūleņi i lapene. Rekonstrukcejā paradzāta ari teritorejis apzaļumuošona. Dorbus planavuots pabeigt leidz juņa beigom.
Ar Aleksandra Volodina lugys „Kirzaka” pyrmizruodi sevi pīteikuse jauna teatra trupa – Kruoslovys BJC jaunīšu teatris „ASNS”. Lugā „Kirzaka” dorbeiba rysynojās pyrms vaira tyukstūšu godu. Tymā ir divejis naideigys dzimtys – Sumbru i Skorpionu – i div pretejūs nūmetņu jaunīši. Temys – mīlesteiba, naids, nūdeveiba, zīduošonuos. Jaunī aktīri nuok nu Kruoslovys Vaļsts gimnazejis, Varaveiksnis vydškolys, Kruoslovys pamatškolys, Pūļu pamatškolys i Reigys Vaļsts tehnikuma Kruoslovys filialis.
Nu 6. leidz 8. juņam Preiļu, Aglyunys, Leivuonu, Vuorkovys i Rībeņu nūvodūs saguoja kūpā pyrmais Latvejis Lauku kūpīnu parlaments. Īsaroda vaira kai 160 lauku īdzeivuotuoju nu vysys vaļsts, kai ari Latvejis i cytu Eiropys vaļstu lauku attīsteibys specialisti, pošvaļdeibu puorstovi i deputati.
Lauku parlamenta mierkis ir meklēt rysynuojumus i jaunys īspiejis lauku atteisteibai. Parlaments izstruodoj rezoluceju ci reiceibys planu tyvuokajim div godim.
Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzejā atkluota fotografa Teodora Rudāna izstuode „Retrospektive – 70”, kurā puorskota veidā paruodeiti fotografa golvonī žanri i lobuokī dorbi.
Juo fotografeju golvonuo vierteiba ir spieja portretā nūgiut dvēselis nūskaņuojumu i emocejis. Nūtykumi, kas pošam muokslinīkam bejuši svareigi – Atmūda, pyrmais folklorys festivals i tragiskī nūtykumi Viļņā i Reigā.
Leidz 25. juņam muzykanti i spālātuoji var pīsaceit sovu daleibu 13. Tautys muzykantu svātkūs, kas nūtiks 3. augustā Viļānūs, Laksteigolu solā.
Kūpā muzicēt aicynuotys vysu Latvejis nūvodu kapelys i folklorys kūpu muzicejūšuos grupys, dzīdūšuos i muzycejūšuos saimis, muzykanti-vacmeistari i individuali muzykanti, bārnu i jaunīšu kapelys i cyti interesenti.
Raidejuma komanda: Aigars Runčis, Daira Kokoreviča i Ilze Sperga.
Ka raidejums nasuoc skanēt automatiski, tod klausīs ITE.
Kristapa Rasima fotografejis autore Edeite Husare.


text:
Boņuka radeituojs Juoņs Klīdziejs
Roksta autors: Skaidrīte Baltace, žurnals “A12”
Boņuks ci pylnā vuordā Bonifacejs Pāvulāns, filmys “Cylvāka bārns“ golvonais varūņs, vuords, kas palics par sinonimu filmai, kura zynomā mārā roda bumbys spruodzīņa efektu attīksmē pret latgalīšu kulturys īpazeišonu i atpazeistameibu na viņ Latvejā, a vysā pasaulī. Filmys pamatā ir J. Klīdzieja romans “Cilvēka bērns“, kū saleidzynoj ar J. Jaunsudrabiņa “Balto grāmatu“ i cytys latvīšu literaturys bierneibys tāluojumu, romanu šedevrim. Romans ir saraksteits 1956. godā trymdā, a ceļu iz Latveju “atrūn“ dreižuok iz ekrana kai gruomotys veidā.*
Tyvojās Boņuka bolva, kas teik dūta par sasnāgumim latgaliskuos kulturys populariziešonā i atteisteibā. Cik daudz mes zinim par Boņuku i Juoni Klīdzieju, kurs radeja Boņuka tālu sovūs dorbūs? Daudzi nu mums rakstnīku Juoni Klīdzieju īpazyna ar kinorežisora Juoņa Streiča filmu “Cilvēka bērns“, viņ piec tam apjaušūt, ka jis ir autors daudzim na mozuok interesantim i boguotim stuostim, novelem i romanim. Latvīšu rakstnīks nu Latgolys. Kliniskuos sociologejis magistrs, vuiceibspāks Kalifornejis universitatē, psihologs, sabīdreibys pietnīks, Treju Zvaigžņu ordiņa viersnīks. J. Klīdzieja symtgadē, 2014. godā, tyka izdūts rakstnīka pruotulu kruojums, kuram zeimiejumus radeja Rēzeknis nūvoda mozī muokslinīki. Inārai Šindarjovai (Ducsaliete) ir sovs stuosts par “Cilvēka bērna” autoru: “Maņ jis ir dzedze. Cik sevi atguodoju, tik atguodoju nūstuostus ci runys par Juoni Klīdzieju, partū ka jis nu myusu sātys nikod nav bejs aizguojs. Jis munai babeņai beja krystdāls. Sajēmem Amerikys syutejumus i viestulis, kū cīš gaidejom. Juo mama Virgineja, myusu sātā saukta par Babeitis taņti, regulari pi mums brauce i “nese“ jaunuokuos zinis i sveicīņus nu Juoņa. Tymā vacumā, kod es vēļ naapsazynuoju jū kai rakstnīku, apsazynuoju jū kai Amerikys dzedzi. J. Klīdziejs maņ ir tāva bruolāns. Juo dzedze Donots – Juoņa Sokrats, kai rakstnīks jū sauce, i kuram bejuse lela ītekme Juoņa bierneibā, kurs vuiciejs jam laseit, raksteit, tālaini uztvert i saprast dobu, – ir muns vacvactāvs. Muna babeņa i J. Klīdzieja tāvs Aleksandrs ir bruoļs i muosa.
Pasateicūt J. Klīdziejam, muna Latvejis viesture i saprasšona par itū ir drupeit sovaiduoka. Maņ ir ari ūtrys dzedze Juoņs, kurs beja īsaukts Vuocejis legionā. Ar obejim sasarakstejom i vāluokajūs godūs ari tikomēs. Leidz ar tū muna saimis viesturis gruomota ir drupeit cytaiduoka, kai jei izavēre školā. Kod suocēs Atmūdys laiks i par jū varēja atkluoti runuot, dedzeigi guoju iz Tautys froņti, ceinejūs vysu dareju piec lobuokuos sirdsapzinis.
Klīdzieja atsagrīzšona Latvejā beja cīš skaistā šaļtī – Atmūda, Latgolys Muorys pīmineklis, tymā pošā laikā jis vysu myužu dzeivuojs ar sirdi Latvejā i Latveju sirdī. Jam pīdar daudzi vīdi vuordi, koč voi par tū, ka dzeive emigracejā nav nikaida dzeive. Pusdzeive. Lelu daļu sova 86 godu myuža jis pavadeja emigracejā, bet jimā beja latvyskais gors, latvyskuo zynuošona i dzeivuošona. Kod deviņdasmytūs godu suokuos dzedze gasteja Latgolā, kūpā ar jū braucem iz Klīdzieju sātu, kur palykuši viņ pamatu akmini i sudobra veitūli. Muni puikys vēļ beja mozi, i jis lyka munam Gatim kuopt veitūlā, pasasmīdams, ka mozūtnē jis pats variejs augšuok izkuopt!“
Klīdzieju literaturā saleidzynoj ar Jaunsudrabiņu. Nui, jūs dorbūs ir tīkšonuos piec cāluokim idealim i piec gaišuoka cylvāka, dīvpaleigs i ticeiba, daudz saulis, skaistu dobys skotu, jis vysys dzeivuos radeibenis īcieļs sauleitē, kab mes tū radzātu.
J. Klīdziejs leluokū daļu sovu literarūs dorbu ir sarakstejs latvīšu volūdā, nareti sajamūt kritiku par naraksteišonu dzymtajā – latgalīšu – volūdā. Sovulaik kaidā intervejā rakstnīks atsaziņs, ka, koč ari juo pyrmī roksti i gruomota “Gōjputnu dzīsme“ bejuse latgaliski, jis suopeigi apjauts, ka raksteišona latgaliski “atstuoj autoru pošu i juo laseituojus kai cīš īrūbežuotā īžūguojumā. Uorpus Latgolys moz kas jūs losa, ni ari par autorim ci pošu Latgolu kū zyna.” Kaiduos puordūmuos J. Klīdziejs rakstejs: “Ar tim dižlatgalim maņ na vysai sakreit. Taipat ar tim, kas Reigā grib dalikt “Latgolys rakstnīks”. Napīzeistu sevi par kaidu specialu Latgolys rakstnīku. Asmu latvīšu rakstnīks, kas īt nu Latgolys.”
*(Latgolys lingvoteritorialuo vuordineica, Rēzekne: Rēzeknis Augstškola, 2012., 97.–98. pl.)
Roksts sagataveits sadarbeibā ar portalu lakuga.lv ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta leidzekļu projektā “Robežlīnijas”.


text:
20. atkluotuos vaļsts olimpiadis latgalīšu rokstu volūdā rezultati
Roksta autore: Veronika Dundure, LVLKŠA vadeituoja
Šūgod 20. atkluotuo vaļsts olimpiade latgalīšu rokstu volūdā nūtyka tīšsaistē, partū aizdavumu beja mozuok – vysa tik treis kuortys i maksimalais dabojamūs punktu skaits – 60.
1. kuortā jaunīši ruodeja latgalīšu raksteibys pamatu zynuošonu, reizē aktualizejūt Latgolys kulturys dzeivis nūtykumus 2020. godā. Vajadzēja puorceļt latgaliski O. Kūkuoja dzejūļu kruojumu nūsaukumus, saraksteit tyvuokūs radinīkus, īvārojamuokūs Latgolys dobys objektu nūsaukumus i tml. Vuorda “upe” lūceišona izaruodeja saregžeita, mulsynuojs i vaicuojums par vītu vuordim. Volūdys aizdavumus i šūgod beja sagatavejuse LU profesore Lideja Leikuma. Ar 1. kuortys aizdavumim var īsapazeit ITE.
2. kuortā školāni piļdeja aizdavumus par V. Kairiša filmu “Piļsāta pi upis”, kurūs kai kasgods beja sagatavejuse RTA profesore Ilga Šuplinska, šūbreid Latvejis Izgleiteibys i zynuotnis ministre. Olimpiadis nūtikšonu analizē I. Šuplinska izsaceja gondarejumu, ka filmys golvonuos idejis ir saprostys, koč viesturis fakti školānim zynomi navīnaidā mārā. Datryucs filmā lītuotūs muokslinīciskūs pajiemīņu dziļuokys izpratnis i detalizacejis viertiejuma nūtykumu seceibā. Ar 2. kuortys aizdavumim var īsapazeit ITE.
3. kuorta otkon beja tradicionala, beja juopylda tests par kulturys dzeivi Latgolā 2020. goda gaitā i jaunuokajim izdavumim literaturā, muzykā. Ospruoteigus vaicuojumus otkon beja sagatavejuse rakstneica i žurnaliste Sandra Ūdre. Izaruodeja, ka “Boņuka 2020” laureatu Voldemaru Vogulu školāni lobuok pazeist kai keramiku, a na dzejnīku. Ari na vysi jaunuokī izdavumi par Latgolu bejuši rūkuos turāti, koč tys ir tikai lykumsakareigi. 3. kuortys testu portals lakuga.lv pīduovoj izpiļdeit tīšsaistē i puorbaudeit sovys zynuošonys Latgolys kulturys nūtikšonuos. Tests ITE.
Olimpiadis nūtykumu gaitys viertiejumā izskanēja vīna vīneiga vīnuota gribiešona — iz cyta gods sasatikt kluotīnē! Lai izadūd!
Rezultati:
1. vīta – Nautrānu vydsškola: Laima Grišule, Viktorija Krišāne, Anna Kristijana Logina, Saiva Karmena Magiča i Viktorija Lukšane, školuotuoja Veronika Dundure;
2. vīta – Rēzeknis Vaļsts 1. gimnazeja: Samanta Kristiāna Augustova, Elīna Batare, Ralfs Bilinskis, Ramona Daukste-Saleniece, Ilva Lontone, školuotuoja Irēna Prikule;
3. vīta – Ludzys piļsātys gimnazeja: Marika Audijāne, Sanda Augustova, Amanda Daukste, Jana Matvejeva, Maija Rancāne, školuotuoja Laila Budreviča.


text:
Raidejuma „Kolnasāta” vuordineicā literate Ilze Sperga mums pastuosteis par kaidu seneju baltu ciļmis vuordu – apliek. Latvīšīm ir vuords aplinkus, leitovīšim ir vuords aplink, aplinkuj, tys ir tys pats myusu ‘apliek’. Vysā Latvejā itys vuords ir zynoms, i tys ir tymā pošā nūzeimē, kai mes jū šudiņ lītojam i lītuotu. Nu kureinis itys vuords īt, ka jis ir gon latvīšim, gon leitovīšim? Izaruoda, kai Konstantins Karuļs sovā etimologejis vuordineicā soka, ka tys ir nu verba ‘lenkt’, nu vēļ vacuokys indoeiropīšu saknis – lenk, kas nūzeimej tū pošu – lenkt, liekt. Ilze pīzeist, ka myusu folklorys tekstūs var atrast cīši daudz vysaidu ituo vuorda formu lītuojumu.
Golā pīduovojom jums divejis meiklis, atminiejumus drūsai varit raksteit komentarūs:
• Četri budavoj, pīktais apleik staigoj.
• Ni puori puorīt, ni apliek apīt.
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Informaceja par kūpsapuļci
2019. gods 27. janvarī Kuorsovys nūvoda Malnovā Kļavu īlā 11 nūtiks “Latgolys Studentu centra” kasgadejuo bīdru kūpsapuļce, iz tū aicynuoti bīdreibys bīdri.
Īsarasšona nu pl. 14.00
pl. 14.10 – 15.00 ekskurseja pa Latgolys šmakovkys dadzynuotovu
pl. 15.00 – 15.15. registriešonuos, kopejs, čajs, capumi i sarunys
pl. 15.15 Kūpsapuļcis atkluošona
Sēdis dorba kuorteiba:
- Puorskots par bīdreibys dorbu 2018. godā
- Diskuseja par potencialū bīdreibys nūsaukuma maiņu nuokūtnē
- 2018. gods finansu puorskots
- Revidenta atzynums
- Revidenta vieliešonys
- Vaļdis vieliešonys
- Cyti vaicuojumi


text:
Vaļuka dīnys prīškvokorā pīduovojam jums nūsaklauseit fragmentu nu jaunuo latgalīšu literaturai veļteituo raidīroksta „Puslopys”, kurā muzikis i viesturnīks Arņs Slobožanins kūpā ar latgaliskūs projektu vierzeituoju Edeiti Husari sasarunoj ar Latgolā pazeistamuokū Valentinu – rakstnīku i literaturzynuotnīku Valentinu Lukaševiču. Naseņ jam izguoja ari jauns dzejūlu kruojums – „Pādi navā svāti”.
„Maņ dzejūļūs ir taida sovpateiba, es ļūbeju izmontuot homoformys, kur vīnam vuordam ir vairuokys nūzeimis. Pādi – tī ir gon smiļktī, gon zečē… I storp jim ir cīši lela starpeiba.”
Taipat Valentins Lukaševičs atkluoj, ka jam napateik, kod cylvāki apgryutynoj ar līku i navajadzeigu saturu. Jū i cyts cytu.
„Maņ besej taidi cylvāki, kuri mani nacīnej. Minimalū filtru, minimalū selekceju, pat runā i vysā puorejā, izdori pats. Apleik ir cīšī daudzi informativuo musara. Miļzeigs informativais musars, kas mani apgryutynoj, maņ nu juo suop golva. Es nu ituo aizbāgu. Par tū es jau tagad daudzus godus dzeivoju klusumā.”
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Grupai “Bez PVN” jauna dzīsme i video “Nabyus baiss(t)”
Dzīsmis muzykys i vuordu autors ir Kristaps Rasims, tei īraksteita studejuos “Hodila Records” i “Reiga”, dzīsmi miksēja Krišjānis Geidāns, masterēja Kaspars Ansons. Par pyušamūs instrumentu īspēlem grupa paļdis soka Denisam Smirnovam.
Dzīsmis "Nabyus baiss(t)" video operators ir Ivars Utināns, kusteibu horeografs – Ilmārs Dreļs. Video pīsadola Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys pyutieju orkestris, bet video fiļmēts Latgolys viestnīceibā GORS i Natalejis Draudzenis vydsškolā.
Par dzīsmis ideju teksta autors Kristaps Rasims soka: “Mums kotram ir juopuorvar sovi dzeivis lada kolni, kas aizsoluši stuov prīškā kasdīnys rutinā. Tūmār leluokais lada kolns esi tu pats sev. Myusu bailis ir tuos, kas mums aiztaisa ceļus, pa kurim mes varātu augt. Vajaga sapņuot – sapņuot ar vierīni, nasabeit dareit lelys lītys i svīstīs nazynomajā. Kotrys myusu padareitais dorbs i vuords maina pasauli. I tys ir viņ myusu pošu rūkuos, iz kuru pusi mes jū maineisim! Nasabeist – dori!”
Grupā “Bez PVN” dorbojās – Kristaps Rasims (bolss, bandžo), Guntis Rasims (bolss, akordeons), Juris Vucāns (bolss, elektriskuo gitara, samplers), Valdis Vucāns (basgitara) i Normans Bārbals (bungys).
“Bez PVN” sajāmuši vairuokys latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks”, tūs vydā ari itūgod “Boņuks 2018”.
2019. goda 26. oktobrī grupa aicynoj iz sovu lelkoncertu "Rūbeži" Latgolys viestnīceibā GORS. Beletus var nūpierkt ITE.
Nav komentaru
Komentēt
Pādejī īroksti
-
Jauns Youtube kanals latgaliski “Im a’mazed”
5. jan. 2021
-
Nūsaslēdzs raidejumu cyklys "Puormejis"
16. okt. 2020
-
Izguojs grupys "Dabasu Durovys" pīktais albums
15. okt. 2020
-
Jauns raidejums par latgalīšu kulturtelpys problemvaicuojumus
2. jūl. 2020
-
Kinys “Laiki. Cylvāki. Volūda” pyrmizruode škārsteiklā i LTV
20. apr. 2020
-
"Latgalīšu puosokys i puorsokys" niu var nūsaklauseit ari škārsteiklā
15. apr. 2020
-
Izcylū latgalīti Andryvu Jūrdžu 175. jubilejā gūdynoj ar eipašu dzīsmi
31. mar. 2020


text:
Marta suokumā izguojuse jauna bārnu kruosojamuo gruomota „Munā sātā”, kur trejuos burtneicuos var puorskaiteit Ontona Slišāna bārnu dzejūleišus, latgalīšu tautys meiklis i Ilzis Spergys stuostu.
LaKuGa sovim skaiteituojim pīduovoj tikt pi ituos gruomotys – viņ pareizi juoatbiļd iz konkursa vaicuojumim i juoatsyuta stuosts par sovim sātys kustūnim i jūs pīdzeivuojumim.
Vaicuojumi
1) Ar kaidu izruodi ituo goda suokumā Reigā gasteja Baļtinovys dramatiskais kolektivs „Palādas”?
2) Kaids fonds itūšaļt atbolsta portala LaKuGa darbeibu?
3) Kurā datumā itūgod nūtiks skotuvis runys konkurss „Vuolyudzāni”?
Gruomotā „Munā sātā” apraksteiti i izzeimāti mozys meitinis Īvys sātys kustūni: vepris Onupris, vucyns Kostyns, kačine Murka, suneits Krikseits i cyti. Bet kas dzeivoj Tovā sātā? LaKuGa aicynoj sovus skaiteituojus īsyuteit nalelu stuosteņu par kaidu sātys kustūni i juo pīdzeivuojumim. Stuostam kluot var dalikt karteņu voi zeimiejumu ar golvonū varūni, bet tei nav obligata praseiba i nikaidā veidā naītekmēs konkursa rezultatus, viņ dūs papyldu īskotu Tovā sātā i juos kustūņu dzeivē.
Atbiļdis iz vaicuojumim i stuosteņu gaideisim pa epostu Šī e-pasta adrese ir aizsargāta no mēstuļu robotiem. Pārlūkprogrammai ir jābūt ieslēgtam JavaScript atbalstam, lai varētu to apskatīt. ar nūruodi – konkursam „Kas dzeivoj munā sātā?”. Termeņš – ituo goda 31. marts. Atbiļdei kluot juodalīk autora telepona numers. Vysys atbildis iz vaicuojumim var atrast latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv. Konkursa rezultati byus zynomi apreļa suokumā i tiks publicāti portalā lakuga.lv.
Bolvys sajims 2 pareizū atbiļžu autori, kuri byus īsyutejušs ari stuosteņus. Ka pareizi byus atbiļdiejuši vaira cylvāku, uzvarātuojs tiks nūsaceits lūzejūt. Pi gruomotom tiks ari tūs stuostu autori, kurūs LaKuGys žureja atzeis par lobuokajim. Interesantuokī stuosteni tiks publicāti LaKuGā.
Ziņu sagataveja Vineta Vilcāne Šī e-pasta adrese ir aizsargāta no mēstuļu robotiem. Pārlūkprogrammai ir jābūt ieslēgtam JavaScript atbalstam, lai varētu to apskatīt. www.lakuga.lv


text:
Kur palyka “Kapļi” i kas ir “PusKapļi”?
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Kaidu breidi Latgolys underground muzykys laukā spylgti dorbuojās literari-muokslinīcyskais projekts “Kapļi”, kura radzamuokuos personys beja Oskars Orlovs (Raibīs) i Arņs Slobožanins, nu 2019. goda rudinī tys sovu pastuoviešonu beidze. Niu Pīterdīnā Rogovkā debitēs grupa “PusKapļi”. Tys līk aizdūt vaicuojumus, kur palyka “Kapļi” i kas tod ir jaunī debitanti “PusKapļi”?
Kur palyka “Kapļi”?
Projekta, kurs saukts kai par literari-muokslinīcyskū projektu, tai poetiskuo roka apvīneibu, “Kapļi” aizsuokumi vaicojami 2007. godā, kod tū dybynuoja tūlaik jaunais literats Raibīs (aba Oskars Orlovs) i jaunais muzikis Arņs Slobožanins, pīsadolūt vibraceju meistaram Almai i piečuok tolkā īmūt gitaristam Kojōt (Kristapam Kalininam). Piečuok projekta sastuovs tyka plotuoks i otkon sasamazynuoja, nu pastuoveigi “Kapļūs” sūpluok Arņam i Oskaram spēlēja Jurs Linužs (basgitara), Rasma Kulamova (tausteni), Andris Jurāns (bungys) i Elgars Ludboržs (gitara). 2013. godā izguoja projekta mini albums “Prauda par Madali”, bet 2015. godā albums “Ašņa dasys”. Pastuoviešonys laikā projekts sevi dasaceja kai spylgtu latgaliskuos underground muzykys puorstuovi, sovu reizi, dzīžūt vuocu volūdā kai apvīneiba “Die Mattocks”, raugūt pīsadaleit ari Eirovizejis dzīšmu atlasis konkursā “Supernova”. “Drycanu mopedistu banda”, “Emigranta polka”, “XXL”, “Gareiguo komercdarbeiba” i cyti “Kapļu” skaņdorbi sovulaik tyka par spylgtu apvīneibys vizitkarti. Kod tyka vaicuots par Latgolys muzyku, kai sovus favoritus “Kapļus” sauce gon režisors Vīsturs Kairišs, gon ari muzykys žurnalists Orests Silabriedis. 2019. goda rudinī projekta dalinīks Oskars Orlovs izziņuoja “Kapļu” bēru pasuokumu, iz kurūs natyka paaicynuots ūtrys apvīneibys dybynuotuojs Arņs Slobožanins. Izaruod, ka “Kapļu” izabeigšona skaidrojama ar projekta dalinīku dažaidajom interesem i darbeibys vierzīnim, kai ari tai sauktū “raksturu i uzskotu nasadareibu”.
Grupys “PusKapļi” debeja
Niu, aicynojūt tīšraidē viertīs pasuokumu, tradicionalajā Pīterdīnys nūtikšonā Rogovkā teik sūleita grupys “PusKapļi” debeja. Muzikis Arņs Slobožanins portalam lakuga.lv skaidroj: “Projekts “Kapļi”, Oskaram nūbraucūt paceli, tyka īsaldāts: puse projekta dalinīku gribēja muzicēt tuoļuok kūpā, ūtrei puse nūlēme tū nadareit. Apsaprīžūt ar Oskaru, jis, vys tik piec zynoma puordūmu laika, naībylda, ka “Kapļi” atdzymst, nu jam beja nūsacejums, ka tī vaira nav “Kapļi”. Tam es pīkrytu – tī nav “Kapļi”, tī niu ir pus-Kapļi.” Dūmojūt par “PusKapļu” sastuovu, Arņs ar basgitaristu Juri Linužu sprīduši, kas varātu byut grupys solists, jo tys ruodejīs nareali – Oskars nav aizstuojams – i īsadūmuojuši par Margaritu Kolosovu, kurei seve spylgti dasaceja šova “X faktors” atlasēs. Arņs sprīž, ka Margarita ir Oskara sīvīšu variants i vīneigais cylvāks pasaulī, kas eistyn varātu turpynuot suokūtnejū “Kapļu” ideju. Margarita vysa pyrma asūt bejuse šokāta par itaidu pīduovuojumu, nu piec dīnys puordūmu pīkrytuse pīsadaleišonai grupā.
Ni lobuok, ni švakuok, bet cytaižuok
Grupys “PusKapļi” pyrmuo publiskuo pasaruodeišona paradzāta 29. junī Pīterdīnys koncertā Rogovkā. “PusKapļu” repertuaru veiduos septeņu projekta “Kapļi” dzīšmu kaverversejis, kurūs vydā septeni klauseituoju īmeiļuotī skaņdorbi “Drycanu mopedistu banda”, “XXL”, “Gareiguo komercdarbeiba”, “Rudiņa zalts”, “Emigranta polka”, “Doncoju plyks iz trepem” i “Autoservisa mylfs”. Cytys “Kapļu” dzīsmis atjaunuotys natikšūt, nu grupys repertuaru papyldynuošūt jauni skaņdorbi – Pīterdīnā pyrmatskaņuojumu pīdzeivuos dzīsme ar Pītera Jurciņa vuordim “Vēdzeļu kadriļa”. Arņs atzeist, ka grupys skaniejums, pīsalāgojūt solistam, vys tik byus pasamainejs. Cīši īspiejams, ka grupys repertuarā byus ari Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studejis raidīrokstā “Puslopys” radeitais skaņdorbs “Myužeigs skaistums” ar Pluociņu Masis vuordim. Arņs, vaicojūt par tū, deļkuo jam vys tik beja svareigi otkon kū ta dareit projektā, atzeist: “Sovulaik “Kapļūs” beju īguļdejs cīši daudzi dorba i maņ nasagribēja, kab tī pagaist. Kai pareizi Oskars saceja, ka jis ir cylvāks ar mikrofonu, nu ar tū nikas nasabeidz – ir ari cylvāks ar basu, asu es, kurs daudzi struoduojs pi aranžeju, i tai kai apvīneiba nav tik vīna cylvāka projekts, tod “Kapļu” gors myusūs vysūs dzeivuoja. Vysim ir tīseibys dareit pa sovam, turpynuot voi naturpynuot, bet darbeibys atjaunuošonys iniciativa guoja nu Jura Linuža.” Niu grupa “PusKapļi” aktivi mieginoj pyrmajam koncertam i tuos sastuovā niu muzicej pats Arņs Slobožanins, basists Jurs Linužs, tausteņinstrumentaliste Rasma Kulamova, taipat grupai pīsavīnuojuši – soliste Margarita Kolosova, gitarists Ingars Gusāns (pazeistams kai Sovvaļnīks) i bundzinīks Mareks Gusāns. Arņs pībiļst, ka “PusKapļi” nabyus ni lobuoki, ni švakuoki par “Kapļim”, “PusKapļi” byus cytaižuoki.


text:
Kaida ir situaceja ar bārnu literaturu latgaliski?
Roksta autore: Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv
Dzymtuos volūdys saglobuošonā lela nūzeime ir tekstu skaiteišonai, i gruomotys ījam eipašu lūmu. Portals lakuga.lv vaicoj vacuokim, gruomotu autorim i biblioteku nūzaris specialistim, kai jī viertej latgalīšu bārnu gruomotu pīduovuojumu i kai mudynuot bārnus vaira skaiteit latgaliski.
Vaira juodūmoj par gruomotu izskotu i sižetu
Kasgods teik izdūtys ap 10 gruomotys latgaliski, precizu skaitu pasceit navar, jo gruomotys latgalīšu rokstu volūdā atseviški nauzskaita. Nu latgaliskūs gruomotys viņ dažys ir deļ bārnu, storp tom gon originaldorbi latgalīšu volūdā, gon nu latvīšu literaruos volūdys puorlyktuos iz latgalīšu rokstu volūdu i tulkuotuos gruomotys. Uzrunuotī vacuoki, bārnu gruomotu autori i biblioteku nūzaris specialisti atzeist, ka ir par moz bārnu gruomotu latgaliski i byutu juodūmoj par pīduovuojuma palelynuošonu. Latvejis Nacionaluos bibliotekys (LNB) Bārnu literaturys centra golvonuo bibliotekare Ilze Marga atzeimoj, ka iz kūpejuo bārnu gruomotu fona latgaliskuos gruomotys nav pamanomys.
Tūmār viņ fakts, ka gruomota dūmuota deļ bārnu, nanūsoka, ka tei bārnim ir ari saistūša. Div bārnu mama Helēna Viļuma atzeimoj, ka latgalīšu bārnu gruomotom tryukst smuku ilustraceju: “Latgalīšu gruomotuos ir bārnu pošu zeimiejumi, kas cytus bārnus eisti nauzrunoj, voi nu vīnkuorša datorgrafika, kas ir primitiva. Bārnim varbyut ari pateik vīnkuorši zeimiejumi, bet maņ kai pīaugušajam ruodīs, ka tys nikaidā veidā naboguotynoj bārnu iztēli.” Kai lobuokūs pīmārus ar lobu dizainu i saturu Helēna izceļ Kārļa Skalbis “Kačeiša patmalis”, izgleitojūšuos gruomotys “Gostūs pi Boņuka” i “Skreineite”, Ontona Slišāna dzejūli “Agrys reits”.
Nasaverūt iz mozū bārnu gruomoty pīduovuojumu latgaliski, Viļumu saimē atrosts rysynuojums. “Sevkura literatura var byut latgaliski, muns veirs vacuokajam dālam skaita vysu tikai latgaliski, voi tei byutu gruomota angļu, krīvu volūdā, voi žurnals “Ir”, jis tekstu puorlīk latgaliski. Nav juopuordzeivoj par tū, ka ir moz gruomotu, jo vyss, kas pateik vacuokim voi bārnim, var tikt puorlykts latgaliski. Jam byutu jūceigi, ka tāvs suoktu gruomotys skaiteit latvīšu literarajā volūdā, ja runoj latgaliski.”
Piec dzejneicys Inetys Atpilis-Juganis dūmu latgalīšu autori beistās raksteit deļ bārnu, i tryukstūt ari motivacejis. Ineta, kura sarakstejuse divejis bārnu dzejis gruomotys latgaliski, nūruoda, ka raksteit deļ bārnu ir daudz gryušuok nakai deļ pīaugušūs. Jei valk paralelis ar školuotuoja dorbu: “Ka es byutu školuotuojs, maņ lobuok patyktu struoduot ar vydsškolnīkim nakai ar mozajim bārnim, jo ar mozajim bārni ir gryušuok. Rokstūt dzeju deļ pīaugušūs, es varu byut jebkas, es varu raksteit jebkū, munys dūmys var liduot jebkur, maņ nav baist. Rokstūt bārnu dzeju, tūmār ir juoizatāloj, kai bārns tū saprass, juodūmoj par adresatu, lai jī saprostu, lai problematika byutu saprūtama jūs vacuma pūsmam. Ka runoj par pusaudžim, ir gondreiž naīspiejami koč kū uzraksteit deļ jūs. Tys byutu miļzeigs izaicynuojums, eisti nikuo moderna pusaudžim latgaliski itūšalt nav.”
Ineta soka, ka poša nabyutu mama, vysdreižuok naraksteitu bārnu dzeju latgaliski: “Varbyut ari rostūs idejis, bet es tuos naateisteitu. Dorbojūtīs kūpā ar sovim bārnim, idejis atīt nu dzeivis, nu tuo, kū mes dorom, redzim. Kaida dūma manī aizaker i es jū atteistu tuoļuok.”
Meldra Gailāne, kura sarakstejuse stuostu gruomotu “Meikuleņš īpazeist omotus”, atzeist, ka jai latgaliski raksteit nav vīgli. Suokūtnieji itei gruomota bejuse saraksteita latvīšu literarajā volūdā. “Filologejis studeju ītvorūs beja praseiba koč kū puorlikt latgaliski. Kab tuoli nameklēt, puorlyku sovus stuostus latgaliski,” par gruomotys latgaliskuos versejis topšonu stuosta Meldra. “Kai byutu vysu iz reizi pīraksteit latgaliski, es nazynu. Lai ari runoju latgaliski, dūmoju vaira es tūmār latvyski, i tys gon jau traucātu raksteit iz reizi latgaliski. Bārnim eistyn ir gryuši raksteit, deļtam ka jī iz reizi sajuss naeistumu. Bārnim rokstūt ir juobyun patīsam, vysupyrma jau pret sevi.”
Vīns nu veidu, kai bārnūs radeit leluoku vēļmi skaiteit latgaliski, byutu iz latgalīšu volūdu tulkuot kvalitativys uorzemu autoru gruomotys, kurys lobpruot bārni skaita cytuos vaļstīs, i iz latgalīšu volūdu puorlikt latvīšu autoru gruomotys.
Mama Helena uzskota, ka bārnim latgaliski patyktu skaiteit ari gruomotys par animacejis filmu varūnim, i tys byutu lobs turpynuojums ekranūs radzātajam.
Juoatzeimoj, ka latgaliski daīmamys ari dažys interaktivys bārnu gruomotys. Vīna nu tūs ir latgalīšu tautys dzīšmu gruomota “Zalta puče”, kurai kluotyn dalikts CD.
Bibliotekuos nav pīprasejuma piec bārnu gruomotu latgaliski
Preiļu golvonuos bibliotekys bārnu literaturys nūdalis vadeituoja Vilhelmīne Jakimova atzeist, ka jūs bibliotekā nav lels pīprasejums piec bārnu gruomotu latgaliski, bibliotekys plauktūs ari ir viņ dažys. Mozū interesi jei skaidroj ar tū, ka kūpumā Preiļu nūvods viesturiski nav bejs tik latgalisks kai cyti sābru nūvodi.
Piļneigi vysys izdūtuos bārnu gruomotys latgaliski ir daīmamys LNB, jo bibliotekai piec lykuma ir juosajam kotrys Latvejā izdūtuos gruomotys obligatais eksemplars.
Bibliotekare I. Marga atzeist, ka ari Latvejis golvonajā bibliotekā nav pīprasejuma piec bārnu gruomotu latgaliski, i puorsvorā gruomotys latgalīšu volūdā mozūs laseituoju rūkuos teikūt najauši.
“Naatguodoju, ka kaids maņ kai struoduojūšam bibliotekaram Bārnu literaturys centrā byutu vaicuojs, lai paleidzu sameklēt gruomotu latgalīšu volūdā. Pa munam, tuos teik pajimtys pavysam najauši interesis piec, ar vēļmi puorbaudeit, voi var puorskaiteit i saprast. Ari es taida poša īmesļa deļ asmu škūrstejuse ituos gruomotys. “Kačeiša patmalis” stuovēja jaunumu plauktā vysārtuok daīmamajā i pamonamuokajā vītā. Dažkuort maneju, ka bārni eksemplaru latgalīšu volūdā pacyluoja, bet ruodejuos, ka pat nasaprota, kaidā volūdā tei ir raksteita. Izjāmums beja, kod bibliotekā organizējom Latgalīšu dīnu. Tod gon vairuoki apmaklātuoji mierķtīceigi vaicuoja piec gruomotu latgalīšu volūdā, bet tymā dīnā nivīnam eisti nabeja laika skaiteit – beja juobauda pasuokumi i juosviņ svātki,” sovā pīredzē doluos bibliotekare Ilze.
Meldrys Gailānis, kai mamys i ari kai Rēzeknis piļsātys bārnu bibliotekys bibliotekaris, nūvāruojumi līcynoj, ka bārnus vysvaira interesej jaunuos gruomotys, tuos, kas ir neseņ izdūtys i gruomotu serejis. “Mozuokim bārnim gruomotu izvēle vaira atkareiga nu vacuoku īskotu. Ir bejs tai, ka īsoku breineigu bārnu gruomotu, a maņ pasoka, ka itei gruomota naderēs, gruomota bārnam napatiks, a ūtramā dīnā iz biblioteku atīt pats bārns i pajem tīši īteiktū gruomotu,” stuosta Meldra. Leidzeigi ari ar latgalīšu gruomotom, vacuokim pošim ir juoizruoda interese par tom i juoskaita bārnim prīškā.
Interese suocās saimē
Bibliotekare V. Jakimova nūvāruojuse, ka Preiļu bibliotekā par gruomotom latgaliski vaira interesejās bārni, kuru saimēs runoj latgaliski. Taidys pošys atzinis pauž ari uzrunuotī vacuoki.
Bārnu interesi par gruomotom ītekmej kūpejuos saimis gruomotu skaiteišonys tradicejis, tymā skaitā interese par latgalīšu literaturu. Portala lakuga.lv laseituoju veiktuos aptaujis dati paruoda, ka leluokais vairums respondentu godā puorskaita tikai vīnu ci divys gruomotys latgaliski.
LNB Bārnu literaturys centra golvonuo bibliotekare I. Marga latgalīšu situaceju saleidzynoj ar latvīšu diasporys saimu situaceju, kur lelai daļai vacuoku ir cīši juonūsapyulej, kab saglobuotu bārnūs vēlmi na tikai skaiteit, bet pat runuot latviski.
Bibliotekaris Ilzis īskotūs latgaliski skaiteit motivātu, ka koč kas eipašs byutu daīmams tikai latgaliski. “Tai sovulaik suoču skaiteit gruomotys krīvu volūdā, jo latviski tuos vēļ nabeja tulkuotys. Dūmoju, ka jaunīšim tei varātu byut motivaceja. Ar mozuokim bārnim ir sovaižuok, tur teišom cīši daudz kas ir atkareigs nu vacuoku nūstuojis. Pīļaunu, ka muni kolegys Latgolā par tū dūmoj i organizej dažaidus pasuokumus, kurūs akcentej latgalīšu volūdu, i cīši ceru, ka tei ari ir golvonuo motivaceja bārnim pīvērst viereibu gruomotom latgalīšu volūdā.”
Preiļu golvonuos bibliotekys bibliotekare V. Jakimova uzsver, ka bibliotekaram ir lela lūma interesis par konkretom gruomotom radeišonai bārnūs. Jei ari atzeimoj, ja kaida latgalīšu gruomota teik pareklamāta vaira, tod tū ari vaira puorskaita.
Medeju atbolsta fonda īguļdejums nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu. Par roksta saturu atbiļd portals lakuga.lv.


text:
„Cytaidi latviskais” – īskots latgalīšu muzykā
Raidejuma vadeituojs Valentins Lukaševičs atsazeis, ka nu školys laikim dzīduošona i spieliešona nav bejuse juo sabīdruotuo, bet bejuse lela skaudeiba, radzūt, cik vīgli tei pasadūd cytim. Partū stuostā par latgalīšu muzykalū daudzveideibu autoru pavadeis latgalīšu muzykys guru aba producents i muzikis Guntis Rasims. Raidejumā varēs satikt tūpūšū volūdneicu Lauru Bicāni, breineigūs „Dabasu Durovu” puišus, puorsalīcynuot, ka nikur nav pazuds Sovvaļnīks (Ingars Gusāns), baudeit vīnreizeigu akardeonu ansambļa „Excelsus” skaniejumu.
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec LTV1 materialim


text:
Leidz ar “Ausmeņa Kebabs” Reigys filialis atkluošonu, golvyspylsātā ir pasaruodiejusi nūzeimeiga latgaliskuos alternativuos kulturys saleņa. Tys ir populars tikšonuos punkts, seviški jaunim cylvākim i saimem. Tī skaņ latgalīšu volūda, muzyka i ari iedīņkarte losoma latgaliski.
Jau pyrmajā darbeibys godā iešonys i kulturys īstuode sabīdreibys i kebabu ekspertu vydā teik atzeita par vīnu nu vyslobuokuom sovā nūzarī Reigā, kas roda i veicynoj pozitivu vysa tī ītvartuo latgaliskū kontekstu sabīdreibys acīs.


text:
Jaunīšu bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” reikoj video konkursu „Latgaliskais tevī i pasaulī”, kura mierkis ir aicynuot ikvīnu jaunīti latgaliskuos vierteibys saskateit sovā ikdīnā i pasavērt iz tom nu natradicionala i naīrosta skotu punkta, lauzt leidzšinejūs stereotipus par Latgolu, lagalīšim i latgaliskū. Īmyužynuot ituos vierteibys i kulturzeimis video i paruodeit puorejai Latvejai i pasauļam.
Konkursa dorbus var īsnīgt leidz 15. martam, uzvarātuoju gaida vierteiga bolva – duovonu karte 200 Ls vierteibā. Konkursa nūlykumu var apsavērt ite.


text:
Tiks izdūta latgaliski i angliski raksteita gruomateņa “Trusīni vessim reitā pi puiša”
Bīdreiba “LgSC” izdūšonai gatavej latgaliski-anglisku izdavumu “Trusīni vessim reitā pi puiša”. Izdavumā sasateik šveicīšu muokslinīka i muziķa Vincenta Flikigera zeimiejumi, Edeitis Husaris teksti, kas jai ir sova veida debeja latgalīšu literaturā, i Džeimsa Vila angliskī tekstu tulkuojumi. Izdavums byus daīmams drukavuotā formatā, kū papyldynoj treis postkartis ar Vincenta zeimiejumim, i bezmoksys ari digitalā lejupīluodē latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv i bīdreibys “LgSC” sātyslopā lgsc.lv. Taipat izdavuma zeimiejumi byus apsaverami izstuodē Rēzeknis nūvoda Lūznovys muižā.
Izdavuma “Trusīni vessim reitā pi puiša” idejis autors ir šveicīšu muokslinīks i muzikis Vincents Flikigers (Vincent Flückiger), kurs jau vaira nikai desmit godu ilgi regulari gastej Latvejā, Latgolā, jādz latvīšu volūdu i ceņteigi vuicās latgalīšu volūdu. Muokslinīks dorbojās pasauļa teikla grupā “Urban Sketchers”, kurymā apsavīnuojuši zeimātuoji, kas paruoda vidi sev apleik viņ mirkļa īspaidā i tūs spylgtajā dažaideibā. 2015. godā Leivuonā, Rēzeknē i Daugovpiļs nūvodā, kai ari Čehejā beja apsaverama muokslinīka zeimiejumu izstuode “Latgale laiku ritā” (nomināta ari Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks”), kurymā paruodeita lauku dzeive Latgolā – šaļtenis nu sadzeivis ar tradicionaluo kulturys montuojuma īmyužynuošonu, kuruos pīdzeivuotys diveju nedeļu garumā. Ituo izdavuma ideja – apvīnuot eisus i kūduleigus stuosteņus, kuru radeišonys izaicynuojumam ļuovusēs Edeite Husare, ar Vincenta zeimiejumim, rodūt myusdīneigu izdavumu par Latgolys šudiņdīnu. Edeite atzeist, ka tekstu radeišona gotovim zeimiejumim jai bejuse izaicynuojums, jo, koč ari kasdīna saisteita ar raksteišonu i latgalīšu volūdu, literatu dorbu topšonai vajadzeiga cyta sajiuta i raksteišonys veids. Izdavumā “Trusīni vessim reitā pi puiša” sasateik stuosti gon nu Edeitis, gon Vincenta Latgolys pīredzis – tūs navar saukt par autobiografiskim, koč ari tymūs ir pamatā dzeivē pīredzētys nūtikšonys, kas gon itūreiz dabuojušys jaunus “nūsacejumus” i stuostus. Stuosteņu golvonuo dūma ir īmyužynuot tūs kulturviesturis voi vīnkuorši dzeivis faktus, kas myusdīnu Latgolā ir kasdīna, nu daudzūs gadīņūs dreiži nu tuos var ari pagaist, pīmāram, dzīduošona pi krystu voi pīna goldi ceļa moluos. Kotram izdavuma eksemplaram davīnuotys ari treis postkartis ar zeimiejumim nu gruomatenis – tuos kotrys skaiteituojs var aizsyuteit kaidam kai sveicīnu nu Latgolys, dalikt rameitī pi sīnys voi izmontuot kai cytaiž.
Izdavuma redaktore ir myusdīnu spylgtuokuo latgalīšu literate Ilze Sperga, bet muokslineica Daina Salmiņa, kura struoduojuse gon pi Annys Rancānis jaunuokuo dzejis kruojuma “Prīca i klusiešona”, gon pi leluokuo latgalīšu dzīšmu kruojuma “Muna dzīšmu gruomota”. Kab dzeivi Latgolā vaira saprostu ari cytur, Vincenta ideja beja ari tū raudzeit puortulkuot angliski, deļ tuo stuostim kai tulkuotuojs pīsaisteits Džeids Vils, kurs itūgod bejs idejis autors i tulkuotuojs ari angliski-latgaliski izguojušajam latgalīšu autoru – Raibuo, Ligijis Purinašys i Ingridys Tāraudys – dzejis kūpkruojumam “Pādejais modeļs” (The Last Model), kurū 2020. goda rudinī izdeve Londonys izdevnīceiba „Francis Boutle Publishers”.
Koleidz 2021. goda suokuma daļā izdavums byus daīmams drukavuotā formatā, tū kotrys grybātuojs bezmoksys, aizpyldūt testu par Latgolys kulturviesturi (ar gruomatenis stuostūs saisteitim faktim), varēs dabuot i sev latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv i bīdreibys “LgSC” sātyslopā lgsc.lv.
Koč ari izdavuma izdūšona beja paradzāta jau 2020. goda novembrī i leidza ar tū ari izdavuma zeimiejumu izstuode Rēzeknis nūvoda Lūznovys muižā, itys čudnais laiks īvīse sovys izmainis. Izstuode Lūznovys muižā ir puorcalta iz 2021. goda martu, kod paradzāta ari izdavuma svineiga atkluošona/autoru sasatikšona – kluotīnis voi attuolynuotajā formatā – tū ruodeis laiks i vaļstī pastuovūšī īrūbežuojumi.
Izdavuma “Trusīni vessim reitā pi puiša” topšona īspieja ar Latgolys kulturys programys paleigu, kū eistynoj Latgolys regiona atteisteibys agentura ar Vaļsts kulturkapitala fonda un A/S “Latvijas valsts meži” atbolstu.


text:
Praņcīšu volūda
Praņcīšu valūda (français, IPA: [fʁɑ̃sɛ]) — romanīšu volūda, kuru kai dzymtū ronoj leluokuo daļa cylvāku nu Praņcejis, praņciski runojūšuos Šveicarejis, Valonejis, Briseļa (Beļgeja) i Kvebeka (Kanada), kai i minoritetu grupys cytuos vaļsteibuos. Praņcīšu kai ūtruos volūdys runuotuoji irā paplateiti daudzuos pasauļa daļuos, lelums nu kurim dzeivoj praņciski runojūšajā Afrikā, vysuvairuok Gabonā (80%), Mauricejā (72,7%) i Elefanta Kaula Molā (70%).[3] Pa izškireigim apskaitim jei irā dzymtuo volūda nu 75[1] leidz 110 milijonim[2] i ūtruo volūda 190 milijonim cylvāku.[1] Bez tuo fraņcīšu volūdu vuicuos kai svešvolūdu leidz apmāram 200 milijonim cylvāku, padorūt jū par ūtrū vysuvairuok pīsovynojamūs volūdu pasaulī piec anglīšu volūdys.[4]


text:
Dabasu Durovys. Albums "Styklu vītā skaņa"
Daugovpilī, 2012. goda 11. oktobrī latgalīšu rokgrupa „Dabasu Durovys” prezentēja sovu ūtrū muzykys albumu „Styklu vītā skaņa”.
Muzykys albumā īkļautys 14 kompozicejis latgalīšu, latvīšu i angļu volūduos. Vairuokys dzīsmis jau ir pazeistamys klauseituojim kai singli – „Vacais mašinists”, „Grēku fani”, „Trešais pagarynuojums” i c.
Dzīšmu muzykys i tekstu autors pa lelam ir grupys līders Arņs Slobožaņins. Vys tik albumā var atrast ari legendaruos Daugovpiļs grupys „Elpa” vīnu nu pyrmajom īstudātajom kompozicejom „Dziesmiņa par izglābšanu” (O. Vācieša teksts), kū „Dabasu Durovys” īrakstejuse sadarbeibā ar komponistu, basgitaristu Valdi Rundzānu piec veiksmeiguo kūpprojekta muzykys i muokslys festivalā „Bildes 2010”. Grupys daiļradē ir ari pazeistamu Latgolys dzejnīku ītekme – dzīsmei „Veikala dadzynuošona” izvālāts Valentina Lukaševiča teksts, nu dzīsmi „White” īdvesmojuse Ontona Slišāna dzeja.
Albuma nūsaukums „Styklu vītā skaņa” rodīs īsaspaidojūt nu idejis, ka pasauli var redzēt na tik vizuali, nu ari caur skonu.
Albums īraksteits Arņa Slobožaņina sātys studejā. Miksieja Armands Treilihs, Edgars Skrāģis, Nick Dawes. Albuma apstruodi padariejs Nicolas Dawes (Franceja).
Grupa „Dabasu Durovys” rodusīs 2006. goda suokuos Daugovpilī. Grupys pyrmais albums „Ļepetnīks” izguoja 2008. godā.
Albumu „Styklu vītā skaņa” izdūd „Latgolys Producentu Grupa”. Albuma informativī atbaļsteituoji ir Latgolys Radeja, Divu krostu radeja i portals Lakuga.lv.
Dzīšmu saroksts: 1. Pusnakts triādis 2. Grēku fani 3. Tai tam byus byut 4. Lai jau kreit 5. Sajiutu īluopi 6. Pavasara talka 7. Muoksleigī kāmeiši 8. Krāns 9. Veikala dadzynuošona 10. Trešais pagarinuojums 11. Par Martu 12. Dziesmiņa par izglābšanu 13. White 14. Vacais mašinists


text:
Ondrupinis tautys noma folklorys kūpa SOVVAĻNĪKI
2013. goda novembra beiguos Ondrupinis Tautys nomā nūtyka folklorys kūpys “Sovvaļnīki” i jūs muzykys draugu koncerts, piec kura tyka prezentēts ari “Sovvaļnīku” pyrmais albums.
“Latgolys Producentu Grupys” sagataveitajā albumā apkūpuotys folklorys kūpys pīcu godu darbeibys laika 18 popularuokuos dzīsmis.
“Sovvaļnīku” dzīsmis vysbīžuok skaniejušys vysaidūs Dagdys nūvoda pasuokumūs, kai ari tikšonuos reizēs ar nūvoda apceļuotuojim (parosti Ondrupinis muzejā “Ondrupinis lauku sāta”). Taipat foklorys kūpa pīsadalejuse Baļtejis jiurys tautu kulturys festivalā Dīnvydzvīdrejā, Latgolys kulturys dīnuos Sanktpīterburgā i cytur.


text:
COLING
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” īsasaistejuse storptautiskā projektā, kura mierkis ir styprynuot mozuoklītuotuos volūdys. Projektā leidzdorbojās pietnīki i volūdu aktivisti nu Eiropys i Amerikys. “Latgolys Studentu centra” mierkis sadarbeibā ar Oduma Mickeviča universitatis pietnīkim nu Pūlejis ir styprynuot latgalīšu volūdu Latvejā.
Eiropys Komisejis atbaļsteitais projekts “Mozuoklītuotuos volūdys, leluos īspiejis. Sadarbeiba pietnīceibā, kūpīnu īsaisteišona i inovativi vuiceišonuos reiki – COLING” (Minority Languages, Major Opportunities. Collaborative Research, Community Engagement and Innovative Educational Tools — COLING, Nr. 778384) paredz styprynuot “mozuos” volūdys – tuos, kas nav golvonuo vaļsts volūda i kurys lītoj tikai daļa sabīdreibys.
Projekts fokusejās iz latgalīšu volūdu Latvejā, navatlu i cytom volūdom Meksikā, greko i griko volūdom Italejā, frīzu volūdu Nīderlandē i c. Projektā leidzdorbojās pietnīki i sabīdriskūs organizaceju puorstuovi nu Pūlejis, Nīderlandis, Italejis i Latvejis, kai ari sadarbeibys partneri nu ASV i Meksikys. Latveju projektā puorstuov bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”, kas jau daudzus godus eistynoj aktivitatis latgalīšu volūdys saglobuošonai, atteisteibai i populariziešonai.
Projekts snādz vareibu pietnīkim i volūdu aktivistim apsamaineit ar zynuošonom i kūpeigi struoduot pi ideju volūdys lītuotuoju skaita palelynuošonys i volūdu vuiceibu materialu sagataveišonys.
Projekta rezultatā tiks izveiduota platforma interneta vidē, kurymā byus pīeimama informaceja par volūdu i kulturu daudzveideibu, vuiceibu materiali, īsacejumi volūdu apgivei, datorspēle volūdu apgivei, kai ari veikti akademiski pietejumi. Projekta ītvorūs izveiduota sātyslopa ltgnui.com. Tymā pīejami aizdavumi, materiali idejis, kas paliedz vuiceit i popularizēt latgalīšu rokstu volūdu školuos i kursūs.
Projekts teik eistynuots nu 2018. leidz 2021. godam. Vaira par projektu angļu volūdā var skaiteit sātyslopā https://coling.al.uw.edu.pl/


text:
Tūoiznapǟvan, 22. mais kīela 16 Tartus, TI Jedāl-Ēsti kīel ja kultūr tuņšlimizsidāms sugīz līvõ kuņšt nägțimiz ja līvõd ābēd vāldiž tiemi.
Līvõ kuņšt nägțimizõs āt nǟdõb ja vȯstõb kuolm līvõ kuņštnikā – Baiba Damberg (sindõn 1957 Sīkrõgs), Valt Ernštreit (sindõn 1974 Rīgõs) ja Lilita Līce (sindõn 1948 Rīgõs) tīed – akvareld, grafikad ja zīdõmōļtõkst.
Īdskubs nägțimiz vāldiž tīemizõks sugīz Jemākīel seļtš ja Līvõ Kultūr sidām kubbiz tīesõ vaļmõks sōnd ābēd “Jelzi sõnā. Ābēd ja īrgandõks” lugdõbrōntõz vāldiž tīemi. Ābēd kežkēra sai kubbõ pandõd jõvā 1938. āigast immõr, bet pǟva vallõ se neiz set lǟndzāigast lopāndõksõs. Ābēd bildidi teitõ Ēstimō ja Lețmō lapst. Īdskubs täužīņ līvõkēļizt ābēdõks um sōnd vaļmõks ka tukimizvaitmõz, missõst āt lieudtõb amād ābēd tekstõd ēstikēļizt tulkõmd.


text:
Jūku i lobu emoceju vokors “Kas bez iuzu – tys bez bādys!” aizvadeits
Kai zynoms 2. februarī vysi celi vede iz Seiļukolnu, deļ tuo, ka tī nūtyka bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” reikuotais nanormali glaunais i brīsmeigi nūpītnais pasuokums “Kas bez iuzu – tys bez bādys!”. Pasuokuma mierkis beja jautrā, atraktivā veidā īpazeistynuot ļauds ar naseņ izguojušū latgalīšu izteicīņu, anekdotu, tostu i loba vieliejumu kruojumu.
Ar teatra prīkšnasumim Seiļukolnā gastieja Ambeļu i Varakļānu amtirteatri, Viļānu amatierteātris „KAS IR, TAS IR”, Rušuonys amatirteatris „Iz sitīņa”, Vuorkovys amatīrteatris “Kulda”, kai ari uzastuoja LgSC jaunīši i Seiļukolna amatirteatrs, kai ari vītejuos kundzeitis — Matilde un Lokade. Paļdis amizantajim pasuokuma vadeituojam Džonam (Arturam Tumovam) i Teklei (Juoņam Plešaunīkam)!
“Taiseit koč kaidu klasisku gruomotys prezentaceju ar garom runom par saturu voi procesu nasagrybieja. Deļ tuo izdūmuojom, ka ir juoreikoj atpyutys i lobu emoceju vokors ar amatirteatru prīkšnasumim. Paļdis par atsauceibu Seiļukolna Kulturys noma vadeituojai Anitai Upeniecei. Amatirteatri sovuos izruodēs cīši labi paruodieja teicīņus, anekdotes, vieliejumus i tostus, kuri ir apkūpuoti gruomateņā. Prūtams, ka tyka paruodeiti ari jauni jūki, sadzeivis situacejis i smīkleigi dialogi. Paļdis vysim kolektivim par daleibu! Asam prīceigi, ka pasuokums izadeve jautrs,” stuosta gruomotys projekta vadeituoja Dagneja.
Pēc prīkšnasumim LgSC aicynuoja vysus teatra kolektivus iz svātku klinģeri. Taipoš ļauds varieja īsaguoduot jaunuokus latgalīšu gruomotys, nūsabiļdeit foto styureitī, i kuorteigi izadoncuot balā, kuru spieleja muzykys grupa “Ivarmīns”.
LgSC pasateic vysim svātku organizatorim i atbaļsteituojim, ari bīdreibai “LR”. Gruomatenis “Kas bez iuzu – tys bez bādys!” var nūpierkt gruomotu veikalā “Jānis Roze”, veikalā “Liesma” Rēzeknē, veikalā “O!Marta” Daugovpilī, kai ari internetveikalā taiseitslatgola.lv.


text:
Leldīnis dīvkolpuojumi Latgolys Radejā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Latgolys Radejā Leldīnis laikā tiks translāti vairuoki dīvkolpuojumi, līcynoj radejis sātyslopā publicātuo informaceja.
9. aprelī, Lelajā Caturtdīnē, 10.00 i 18.00 stuņdēs Svātuo Miša translaceja nu Rēzeknis Jezus Sirds katedralis.
10. aprelī, Lelajā Pīktdīnē, 10.00 stuņdēs Svātuo Krysta pagūdynuošonys dīvkolpuojuma translaceja nu Rēzeknis Jezus Sirds katedralis; 15.00 stuņdēs Krystaceļš i 18.00 stuņdēs dzīduojumi “Ryugtōs sōpes” treis daļuos.
11. aprelī, Lelajā sastdīnē, 18.00 stuņdēs Svātuo Miša translaceja nu Rēzeknis Jezus Sirds katedralis.
12. aprelī, Kunga Augšanceļšonuos svineibys, 8.00 i 12.00 stuņdēs Svātuo Miša translaceja nu Rēzeknis Jezus Sirds katedralis. 19.00 stuņdēs Svātuo Miša translaceja nu Aglyunys Dīvmuotis sanktuareja.
13. aprelī, Ūtrajā Leldīnē, 8.00 i 12.00 stuņdēs Svātuo Miša translaceja nu Rēzeknis Jezus Sirds katedralis. 19.00 stuņdēs Svātuo Miša translaceja nu Aglyunys Dīvmuotis sanktuareja.


text:
Litanija Svātam Stanislavam Kostka
Kyrie eleison, Christe eleison, Kyrie eleison!
Kristus klausi myus, Kristus izklausi myus!
Dīvs Svātais Gors, apsažāloj par mums.
Dīvs Tavs nu dabasim, apsažāloj par mums.
Dīvs Dāls pasauļa Pesteitojs, apsažāloj par mums.
Svāto Trejadeiba vīns Dīvs, apsažāloj par mums.
Svāto Marija, izzinēju Kēnenīne, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, vysod ar korstu Dīva mīlesteibu dagušs, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, korstais pīlyudzejs Vyssv.Oltora Sakramenta, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, nūmiļōtais Vys. Jaunovas Marijas dāls, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, Svātos Borbolas uzticeigais kolps, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, mērstušim centeigais aizstõvis, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, Jezus Vīneibas izlaseitajs krõšņums, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, styprais pats sevis uzvarātõjs, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, spēceigs elles goru uzvarātõjs, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, dižsirdeigs ļauna pasauļa smodātõjs, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, spūžais padīvejbas spūguļs, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, pilneigajs paklauseibas paraugs, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, navainejbas un svātuma moceitõjs, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, ceistejbas skaistais zīdeņš, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, dedzeigs Dīva paaicynošonas pildeitõjs, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, sovu kārdynojumu uzvāratõjs, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, kurš kristeibā imontotu nevaineibu leidz nõvei uzglobõji, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, kuru dabasu enģeli ar Vyss. Dīva Mīsu pabaroja, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, kuram Marija Jezus Bārnu uz rūkom salyka, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, kurš dvēseles īnaidnīku ar krysta zeimi atmeta, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, kurš sovas nõves stundi īprīkš nūteica, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, kura svātuma slave zynoma vysā pasaulē, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, navainejgõs jaunotnes aizbildnis, lyudz Dīvu par mums.
Sv. Stanislavs, myusu Patrons un aizstõvis, lyudz Dīvu par mums.
Lai mēs Tovim tykumim sekotu, izlyudz mums no Dīva.
Lai mēs bez Sv. Sakramentu nū šos pasaules naaizītu, izlyudz mums no Dīva.
Lai mēs ar Dīva īdvāsmu leidzstrõdõtu, izlyudz mums no Dīva.
Lai mēs valna, pasauļa un mīsas kardynõšonas uzvarātu, izlyudz mums no Dīva.
Lai mēs vīnmār dīvbijeigi dzeivõtu, izlyudz mums no Dīva.
Lai mēs myužeigu dzeivi īmontõtu, izlyudz mums no Dīva.
Dīva jārs, kas nūceļ pasauļa grākus, atlaid mums, Kungs un Dīvs.
Dīva jārs, kas nūceļ pasauļa grākus, izklausi myus, Kungs un Dīvs.
Dīva jārs, kas nūceļ pasauļa grākus, Apsažāloj par mums!
Kristus klausi myus, Kristus izklausi myus!
Kyrie eleison, Christe eleison, Kyrie eleison!
Tavs myusu… Sveicynõta Marija… Gūds….
Lyudzis par mums, Svātais Stanislavs,
Lai mes Kristus apsūlējumu toptu cīneigi.
Lyugsimēs: Dīvs, kurš storp citiem Tovas gūdreibas breinumim Sv.Stanislava breinišķūs godūs esi parūdeisveiriškas svēteibas žēlesteibu, dūd mums kuri Tevi lyudzam, lai pēc sv. Stanislava pīmāra ryupeigi izmontõdami laiku varātu iīt myužeigā dzeivē caur Jezu Kristu myusu Kungu. Amen.