text:
“Laiki. Cylvāki. Volūda” pyrmizruode škārsteiklā i LTV
Roksta autors: portals lakuga.lv
27. aprelī škārsteiklā i 2. majā Latvejis Televizejā pyrmizruodi pīdzeivuos jaunuokuo latgalīšu dokumentaluo filma “Laiki. Cylvāki. Volūda”. Tei stuosta par dažaidu Latvejā pastuoviejušu poltiskūs režimu attīksmi pret latgalīšu volūdu i ceņtīnim īrūbežuot juos lītuojumu laika periodā nu 1920. leidz 1960. godam.
Pylnmetražys dokumentaluo filma “Laiki. Cylvāki. Volūda” izstuosta Latvejis viesturē mozuok zynomus nūtykumus i atkluoj damierstus, bet varbyut ari apzynuotai aizmierstus faktus, kas paruoda politiskūs režimu attīksmi pret Latgolys latvīšim i latgalīšu volūdu. Filma ari atkluoj latgalīšu liktiņus i jūs veikumu ceiņā par sovys volūdys saglobuošonu, reizem ari bezdarbeibu, īspieju naizmontuošonu i pošu klaidys. Dokumentalais stuosts suocās ar 1920. godu, kod piec uzvarys Naatkareibys karā Latgolā beja īsastuojs mīrs i saguoja Satversmis sapuļce, i nūsaslādz ar 1960. godu, kod okupātajā Latvejā tyka puortraukta desmitgadem pastuoviejušuo īspīddorbu izdūšona latgaliski.
“Dokumentaluo filma “Laiki. Cylvāki. Volūda” aptver 40 godus ilgu laika pūsmu. Taišni itymā laika pūsmā var rast daudzys atbiļdis iz vaicuojumim, parkū ar tevi, ar mani, ar puorejim latgalīšim ir nūtics taišni tai, kai ir nūtics. Parkū mes asam taišni tī, kur mes asam,” soka filmys producents i režisors Arņs Slobožanins.
Kai atzeist A. Slobožanins, filmu nav vīgli vērtīs, tei ir pīsuotynuota, daudzškautnaina i skorba. Filmys veiduotuoji aicynoj tū nūsavērt sevkuru latgalīti i Latvejis īdzeivuotuoju, kab lobuok izprostu latgaliskuma sarežgeitū viesturi, latgalīšu vēļmi lītuot sovu volūdu i praseibu latgalīšu volūdai īruodeit pīnuoceigi vītu šudiņdīnys Latvejā.Filmys “Laiki. Cylvāki. Volūda” pyrmizruode byus 27. aprelī, Latgolys kongresa dīnā, 19.00 stuņdēs škārsteiklā, bīdreibys “Latgolys Producentu grupa” kontūs Facebook i Youtube: https://ej.uz/LPGFacebook i https://ej.uz/LPGYoutube. Sovukuort televizejis pyrmizruode byus 2. majā 12.30 stuņdēs LTV1.
Dokumentaluo filma ir veļteita dzīsminīkam i latgalīšu rūkroksta gruomotnīceibys puorstuovam Andryvam Jūrdžam, gūdynojūt izcylū latgalīti 175 godu jubilejā. Filma veiduota latgalīšu volūdā, bet tai byus daīmami subtitri latvīšu literarajā volūdā i angļu volūdā.
Filmys idejis autors i leidzproducents ir ASV dzeivojūšais latgalīts, mecenats i Latvejis gūda konsuls Teksasys štatā Pīters Aloizs Ragaušs. Režisora i producenta pīnuokumus veics Arņs Slobožanins, kurs ari īprīkš veiduojs Latgolys viesturei veļteitys filmys. Par video, skaņu i montažu ryupiejīs Ivars Utināns. Filmys stuostu papyldynoj ekspertu – Lidejis Leikumys, Valtera Ščerbinska, Henriha Soma i Valentina Lukaševiča komentari. Sovu rūku viesturiskuo stuosta topšonā dalykuši ari Guntis Rasims, Māris Susējs i Teņs Bykovskis.


c: text/html

text:
Konigzī
Konigzī (vuocīšu: Königssee) iraid azars Vuocejis dīnavydreitūs, Bavārejis nūvodā blokus Austrejis rūbežai. Azars iraid vīns nu dziļuokajim vysā Vuocejā, ļeluokais dziļums sasnīdz ļeidz pot 190 metrus. Konigzī iraid populars turisma objekts.[1]
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Azars atsarūn pie Berhtesgadenis Aļpim i iraid daļa nu vītejuo dobys parka. Blokuom azaram iraid ļeli kolni i vīns nu tim, Vacmaņs iraid trešais augstuokais kolns Vuocejā. Konigzī roduos Ladslaiku laikā, kod tī kusa miļzeigi laduoji.[2]
Interesanti fakti[pataiseit | labot pirmkodu]
Konigzī iraid uzskateits teiruokū azaru Vuocejā i tys tīk slavynuots por dzydrū iudiņi. Lai saglobuotu azara teirebiu, nu 1909 goda Konigzī iraid aizlīgts braukt ar laivom i kugim, kuri dorbojas iz degvīlys. Tamdieļ azarā kursej tykai uz eļektreibys darbynomi kugi.[3]

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Ludzā, Kondrātu saimis veikala “Cymuss” telpuos, tuos saiminīku Līgys i Ērika dāls Juoņs Kondrāts jau kaidu strēči vuorej olu ar latgalisku nūsaukumu – “Žbans”. Pyrma kaida laika pi juo beja nūbraukuse Laura Sondore, kab dazynuotu, kai tod itys process ite nūteik.
“Līkam jū itamā kotlā, tod ar filtru līkam īsolu, i tod aptyvai divejis stuņdis ar trejom pauzem jis filtrejās, ka tys beidzīs, tod es iznamu īsolu i vuoreju ols. Pīlīku apeiņus, tod maņ vēļ ir kas kluot, kū es dalīku, nasceišu kū, i tod raudzejamajūs traukūs divejis nedelis vyss ryugst.”
Ruodūt nalelus speideigus metala kubuleņus, kur tod ari nūteik vysi ola gataveišonys procesi aptyvai mieneša garumā, stuosta Juoņs.
“Vīns nu munu dzedu taiseja veina, ūtrais ola. I es gribēju paraudzeit, paraudzeju taiseit veina, vystik ols izaruodeja tyvuoks. Suoku pa svātkim taiseit saimē, vysim patyka, i kod maņ, atbraucūt nu Vuocejis, divejis nedelis daguoja sēdēt karantinā, izdūmuoju, ka vajag tū vysu legalizēt i leluokūs apjūmūs. Tys ir taids lobs īrūcs, kab varātu iz Ludzu atvylynuot turistus.”
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Latgalīšu ideņtitate nasastuov tikai nu volūdys, kū lītojam, nu dzīšmu, kū dzīdim, nu svātku, kurūs svietejam. Latgalīša ideņtitati aplīcynoj i drēbis, kū asam caur godu symtim iznasuši i saglobuojuši da myusu dīnu. Itai tradicejai ir svareiga atteisteiba i nūdūšona jaunajom audzem.
“Reigā, bīdreibā “Latgolys etnografiskuo viestnīceiba”, itūšaļt ir cīš darbeigs laiks – gatavejamēs Latgolys kongresam, kurā atkluosim izstuodi “Lobs ar lobu sasatyka”. Pucejam 30 Latgolys “delegatis” (lelis taututārpūs), kas puorstuovēs vysaidys Latgolys vītys, partū ka sevkuram mozam cīmam ir ar kū lapnuotīs,” tai par sovu aizrauteibu ar Latgolys senejū apgierbu soka Iveta Seimanova.
Pīmynūt Nikodema Rancāna vuordu, pa gruomotai “Ceļuojums pa Latgolu”, kū jis paraksteja ar pseidonimu Kristops Brems, tūp Rēzeknis Madaļonkys (Madalis) tāls. Latgolys etnografiskuo viestnīceiba vysod ir PAR eistom lītom. Deļtuo kūpā ar Madaļonku nu muzeja kruojuma tiks pacalti vēļ vīni aizmiersti Rēzeknis apriņča lyndraki (bruņči).
Madaļonkys tāla radeišona ir kolektivs dorbs: Iveta Seimanova ir idejis nesieja i lelūs gobolu audieja, Inga Circene oda zečis, Marita Vilciņa guodoj par izstuodis vizualū tālu, a Seimanovu saimis puiši jamās ap tam laikam paejūšim apavim (obuvi).
Izstuodis veiduotuoji cer, ka 30 eipašuos Latgolys kongresa delegatis īdvasmuos latgalīšus atguoduot sovys saknis i apsvērt dūmu par sovu tautystārpu, tai styprynojūt sovu ideņtitati.
Foto: Iveta Seimanova, bīdreiba “Latgolys etnografiskuo viestnīceiba”
Aktualuo informaceja par Latgolys kongresu:https://latgolyskongress.lv/


text:
Lītovys Ļelgercogiste
Lītovys Ļelgercogiste (lītaunīku: Lietuvos Didžioji Kunigaikštystė, latiņu: Magnus Ducatus Lituaniae) — beja lītaunīku dybynuota vaļsteiba myusdīnu Lītovys teritorejā nu 1237 ļeidz 1795 godam, kod tei beidze sovu pastuoviešonu piec Trešuos Puolejis Daļeišonys.[1] Lītovys zemju apvīnuošona suokuos 13 godu simtenī, kod lītaunīku karaļs Mindaugs pījēme katuoļu ticeibu i tyka krūnāts por Lītovys karali 1253 godā. Sovā plaukumā, 15 godu simtenī, ļelgercogiste beja ļeluokuo vaļsteiba Europā. 1569 godā, piec Ļubļinys ūnejis paraksteišonys, Lītovys Ļelgercogiste kļuva por daļu nu Puolejis-Lītovys Sadraudzeibys kūpā ar Puolejis Karaļisti.[2]


text:
Lubuona Ceļuotuoju dīnys 2019
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
6. julī Lubuona mytruoja informacejis centrs, sadarbeibā ar brošurys “’Lubāna ezera noslēpumi” saiminīkim, organizej “Lubāna ezera Ceļotāju dienu 2019”. Ituo gods tema – nu akmiņa laikmeta da myusu dīnu. Caur kulinarū montuojumu, muola prīškmatu izgataveišonu, uorstnīceibys augu darbneicu i izdzeivuošonys prasmu i medeibu īmaņu apgiušonu īpazeisim kulturviesturiskū montuojumu, tys veisīs kūpā ar nakts laivuojumu pa naskortuos dobys īskautū Aivīkstis upi, dūšonūs puorguojīnī pa Lubuona mytruoja pūrim, pīsadaleišonu velobraucīnī apleik Lubuona azaram, izzynojūt Lubuona mytruoja dobys vierteibys, informej Elīna Gaveiko.
Taišni dobys līguma “Lubuona mytruojs” teritorejā, bolstūtīs iz arheologu pietejumim, pyrma apmāram 10–13 tyukstūšom godu, īkleida pyrmuos civilizacejis Baļtejā. Jī asūts bejuši augu vuocieji, medinīki i makškeriejuši ari zivs. Dzeivuojuši kūka byuvēs, traukus lepiejuši nu muola i rūtys nu dzyntara. Itim īdzeivuotuojim pat izadevs izveiduot leluokū dzyntara apstruodis centru Baļtejā. Aivīkste kai taida liktiņupe cīši sasasaistejuse ar senejuo akmiņa laikmata īdzeivuotuoju dzeivi – slovonais Dzyntara ceļš pa Aivīkstis upi, zyvu resursi i 27 Lubuona azara hidrografiskuo teikla īskautuos senejūs īdzeivuotuoju apmetnis. Bolstūtīs iz arheologiskūs pietejumu rezultatim, mes varim viņ nūjaust, izatāluot kai vyss izaviers i bejs patīseibā.
Doba, tradicejis, kultura laika periodā “nu akmiņa laikmeta da myusu dīnu” puorsamejuse tik cīši, ka lelais Lubuons īgrūžuots, Aivīkste izbagarāta, kiupynuotys zivs ād eipašuokuos dīnuos i zoru slītūs kuormus puormejuši cytu materialu sātys. Tok, brīnūt pa Aivīkstis krostim i verūtīs kluonu pļovu plašumā, taida senatnis kluotasameibys sajiuta puorjam… i tūmār redzīs, ka ite koč voi drupeit akmiņa laikmats sasadur ar myusu dīnom.
Reitu suoksim agri, īsaklausūt juo skaņuos i ritualūs. Dīnys turpynuojumā kūpā ar ornitologu dūsimēs putnu vāruošonys ekskursejā pa zyvu prūdim. Saulei syldūt vys syltuok brissim pļovā, kur entomologa Gunta Akmentiņa vadeibā īpazeisim dīnys taureņu sugys. Piertneica Daiga Čevere īpazeistynuos ar augim i jūs pīlītuojumu, kūpeigi gatavojūt pierts slūtys i īpazeistynojūt ar smuordeigu eteriskū pasauli. Ar aktivuos atpyutys cīneituojim veiksim vingruošonys ritualus iz SUP dieļa fizioterapeita vadeibā, sovutīs kūpā ar SIA “Purvu bridēji” dūsimēs atkluot nazynomū Lubuona mytruoja pūrūs. Leluokū Latvejis azaru, kur pa markātu maršrutu varēs baudeit nasteidzeigu braucīni 57 km garumā, apbrauksim ar ritini.
Kulturviesturiskūs zynuošonu entuziastim pīduovojam izzynuot dzyntara pasauli kūpā ar dzyntara meistaru Hariju Jākobsonu. Pietejūt dzyntaru, raiseisim viesturis pavedīņus, kab nūskaidruotu kaids akmiņa laikmatā beja vīns nu leluokūs neolita dzyntara apstruodis centru Eiropā, kas nazkod beja myusu dīnu Lubuona mytruoja teritorejā. Sovutīs Bieržpiļa cīmā, byus vareiba pīsadaleit ekskursejā, kas aizvess ceļuotuoju pi Ičys akmiņa laikmata apmetnis i, baudūt zyvu zupu, liks sajust akmiņa laikmata dasadyurīni. Akmiņa laikmata muola veiduošonys prasmis varēs īsavuiceit Jolantys i Valda Dundenieku keramikys darbneicā. Pyrmejim Latvejis īdzeivuotuojim nūzeimeigi beja dūtīs medeibuos i muocēt pīsamāruot, kab izdzeivuotu – uora dzeivis entuziasti nu “Domas Dabā” paleidzēs apgiut akmiņa laikmata cīneigys izdzeivošynys prasmis i medeibu īmanis.
Piec pylnvierteigi pavadeitys dīnys ļausimēs mirkļam i baudeisim akustiskū koncertu muokslineicys Anneli Arro pavadejumā, breineigūs Lubuona azara dobys skaņu īlankumā. Piec koncerta nasteidzeigi vakarēsim pi guņskura i cepsim “skautu maizeitis” i ļausimēs vosorys vokora breineigumam. Tim ceļuotuojim, kurim pīdzeivuojumi vys vēļ pruotā, pīduovojam nakts laivu braucīni Iča–Aivīkste. Vīna nakts, kas ļaus izdzeivuot i sajust godu tyukstūšus. Akmiņa laikmatā “īkuopsim” līkūt sūli laivā pi Ičys akmiņa laikmata apmetnis i dūsimēs ceļā, kab tyktu 20. g.s. vierīneigajūs Aivīkstis puorveiduošonys godūs, laivojūt pa Vērdis kanalu, kur Aivīkstis leikumi ir piļneibā pagaisuši. Vērsimēs plašuos kluonu pļovys, Vērdis solu, iz kurys baudeisim saullāktu i reitiškys. I redz, itys saullākts myus īvess jaunys dīnys suokumā, atpakaļ myusu dīnuos, atpakaļ 21. g. s.


text:
Iudiņture
Iudiņture (baļtīšu: ūdenskrātuve; anglīšu: reservoir; krīvu: BoдoxpaHилищe) — muoksleiga iudiņtvere, sataiseita, kab pīlaseitu iudiņa, jū laiceitu i piečuok izlītuotu ekonomiskim snāgim.
Latgolā ītaiseitys napalelys iudiņturis pi vīteja māra iudiņelektrejstaceju:
- iz upu (Viļānu iudiņture iz Maltys upis Viļānu nūvodā, Korna i Pelieču iudiņturis iz Jašys upis Preiļu i Ribinišku nūvodā, Straumis iudiņture iz Dubnys upis Preiļu nūvodā), a voi;
- iz azaru iztaku (Cireiša iudiņture Aglyunys nūvodā, Piļcinis iudiņture Ludzys nūvodā i ct.).
Latvejis teritorejā pošleluos iudiņturis irā Reigys IES iudiņture (3580 ha), Pļaveņu IES iudiņture (3490 ha) i Keguma IES iudiņture (2490 ha) iz Daugovys.


text:
Suocīs “Boņuks 2021” publikys simpatejis “Žyka” bolvys bolsuojums
Sastdiņ, 5. martā, Latgolys viestnīceibā GORS Rēzeknē nūtiks Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2021” padūšonys ceremoneja, kurā tiks nūskaidruoti 10 bolvys sajiemieji par padareitū latgaliskajā kulturā 2021. godā. Nu 15. februara da 1. marta bolvys publikys simpatejis bolsuojumā atbaļsteit sovu favoritu aicynoj ziņu portali lakuga.lv i LSM.lv.
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” padūšonys ceremonejā catūrtū reizi tiks nūskaidruots ari publikys simpateju bolsuojuma bolvys – Žyka – sajiemiejs. Ūtrū godu bolsuot par sev meiluokū nu vysu 30 “Boņuks 2021” nominantu aicynoj Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv i Latvejis Sabīdryskūs medeju portals LSM.lv. Bolsuojums suocīs 15. februarī portalā LSM.lv i byus da 1. marta pusnakšu, bet bolvys sajiemiejs tiks paziņuots ceremonejā 5. martā. Bolsuot par sovu favoritu par vīnu reizi dīnā, autorizejūtīs ar sovu socialūs medeju profilu voi e-postu.
Bolsuot var ite: https://www.lsm.lv/raksts/kultura/kulturtelpa/noverte-spilgtako-kas-paveikts-latgaliskaja-kultura-sacies-balvas-bonuks-publikas-balsojums.a443117/
Publikys simpatejis bolsuojuma uzvarātuojs ari itūgod sajims keramikis Kristīnis Nicmanis (Jašys pūdi) taiseitū muola statueti, kurymā atveiduots Boņuka suņs Žyks, kurs ari tyka īpazeits car režisora Juoņa Streiča kinu “Cilvēka bērns”, kas baļsteita taida poša nūsaukuma rakstnīka Juoņa Klīdzieja romanā i ir bolvys nūsaukuma īdviesmis olūts.
Vysa leluokuo publikys atbolstu i “Žyka” bolvu pyrmajūs divejūs godūs sajēme kulturys viestneica, školuotuoja, rūkdarbneica i tautystārpu darynuotuoja Iveta Seimanova, bet pārn “Žyks” tyka folklorys kūpys “Upīte” rūkuos.
Leidza ar 10 bolvys sajiemiejim i publikys simpateju bolsuojuma uzvarātuoju, Latgalīšu kulturys goda bolvā “Boņuks 2021” itūgod par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā tiks gūdynuots ari kordirigents Juoņs Gruduls
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2021” padūšonys ceremoneja 5. martā byus nūsaverama LTV1 eterā, kai ari LSM.lv i REPLAY.lv.
Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” reikoj Latgolys viestnīceibys GORS komanda. Vaira par bolvu: http://bonuks.lv.
Atguodynojam, ka bolvys “Boņuks 2021” nominanti ir (alfabeta parādā):
- #100dečiLatvijai digitalā, taktilā, audio-vizualā i zeimu volūdā
- 20. atkluotuo latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade i 21. skotivis runys konkurss “Vuolyudzāni”
- Annelis Slišānis stuostu kruojums “Tuoraga stuosti”
- Bigmaar’s Records īrokstu studeja
- Bolvu nūvoda zeime latgaliski
- Folklorys kūpa “Vīteri” i video stuosts “Teika par Rēzeknes Rozi”
- Gruomota i muzykys albums bārnim “Vuškeņa iz pļovys”
- Grupa “Bez PVN” ar albumu “Bezgaleibys”
- Grupa “Latgalīšu Reps” ar albumu “Cyta dzela” i videoklipim
- Grupa “Varang Nord” ar albumu “Pārķiuņa uomurs”
- Igora Pliča i Pētera Korsaka izdavums “Latgales fotogrāfi”
- Ilzis Spergys stuostu kruojuma “Dzeiveiba” radejis lasejumi
- Jakob Noiman Festival Band ar albumu “Jezups dejo valsi”
- Latgalīšu meilys aiļu i dzīšmu festivalam “Upītes Uobeļduorzs” 20 godu jubileja
- Latgolys Planavuošonys regiona pasuokums “Latgales diena 2021”
- Latgolys regionaluos televizejis saturs latgaliski
- Latvejis Storptautyskuo keramikys biennale i Martinsona bolva
- Literate i redaktore Ilze Sperga
- Marijis Dzeislys dzejūļu kruojums “Vysta smierts”
- Myusdīnu latgalīšu literaturys raidīroksts “Puslopys”
- Navigacejis aplikaceja “Waze” latgaliski
- Oskara Seiksta eistekstu kruojums “Vokora vuordi draugim”
- Portals lakuga.lv i latgaliskuos kulturys viests video formatā
- Postfolklorys grupys “Rikši” desmit godu jubilejis koncerts Latgolys viestnīceibā GORS
- Pyrmuo izalauzšonys ustoba latgaliski “Pīci panti”
- Raidejums “Cytaidi latviskais”
- Režisors Mārtiņš Eihe, Rēzeknis teatris “Joriks” i izruode “Mans kaimiņš ebrejs”
- Tematiskuo izstuode “Politiķei, pedagoģei un sabiedriskajai darbiniecei V. Seilei 130”
- Tradicionaluos dzīduošonys grupa “Saucējas” ar izdavumu “Dabā”
- Valentina Lukaševiča dzejūļu kruojums “Pādi navā svāti”


text:
Klausīs raidejumus “Pi myusim Latgolā” (papyldynuots)
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu “Pi myusim Latgolā!”.
Catūrtdiņ raidejums kūpā ar folklorys kūpu “Egle” nu Viļakys nūvoda Medņovys pogosta izzynoj seņ aizmierstys vosorys saulgrīžu tradicejis.
Pīktdiņ raidejums gastej Seiļukolnā pi jaunuo lauksaiminīka Juoņa Čaunāna, kurs paraleli dorbam saimisteibā ir arī kaisleigs medinīks.
Raidejumu “Pi myusim Latgolā” klausīs:
Diveju krostu radejā – catūrtdiņ 16.30, pīktdiņ 18.30 (atkuortuojums)
Latgolys radejā – pīktdiņ 11.05, pīktdiņ 16.30 (atkuortuojums), svātdiņ 11.00, pyrmūdiņ 14.30 (atkuortuojums)
Radejā “Ef-Ei” – pīktdiņ 15.30, sastdiņ 14.30 (atkuortuojums)
Radejā Marija Latveja – pīktdiņ 12.10, sastdiņ 9.00
Vysus raidejumus sevkurā laikā var nūsaklauseit ari LaKuGā.


text:
Latgolā i Latvejā zynomi muziki apsavīnuos Ukrainys atbolsta koncertā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Sastdiņ, 19. martā, nu 12 stuņžu Rēzeknē pi Latgolys viestnīceibys GORS Latgolā i vysā Latvejā pazeistami muziki apsavīnuos koncertā “Ukrainas brīvībai”, kura laikā sabīdreiba aicynuota zīduot i atbaļsteit Ukrainu ceiņā pret Krīvejis militarū agreseju vaļstī.
Rēzeknē paradzātais koncerts, taišni taipat kai tys beja 25. februarī Reigā pi Kongresu noma, ir breivpruoteigs kulturys nūzaris atbolsts Ukrainai. Itūšaļt Ukraina pīdzeivoj lela mārūga Krīvejis militarū agreseju, deļtuo muzyka i dzīsmis, tautys kūpā byušona ir tei saikne, kas vīnoj Latvejis i Ukrainys tautys i ari Rēzeknē ir vareiba paust atbolstu i reizē izsaceit protestu pret agreseju, kas teik eistynuota Ukrainā, tepat Eiropā.
Koncerta suokumā vysus uzrunuos kinu, teatra i operys režisors Vīsturs Kairišs, taipat gribiešonu pīsadaleit pasuokumā izsacejs ari Ukrainys viestnīks Latvejā Oleksandrs Miščenko. Atbolsta koncerta pyrmajā daļā skanēs latvīšu i ukraiņu kora dzīsmis i tautysdzīsmis, bet ūtrajā daļā uzastuos pazeistami muziki i grupys nu Latgolys i Latvejis: Diona Liepiņa, Ēriks Zeps, Miks Galvanovskis, Ralfs Eilands, “Franco Franco”, “Bez PVN”, “Laime Pilnīga”, “Dabasu Durovys”, “Baritoni”, Andris Slišāns i folklorys kūpa “Upīte”, Amanda Lapa i grupa “Piparmētras”, Ricky Anderson, Katrīna Gupalo, Arturs Skutelis, grupa “Rupuči”, Linda Rušeniece, “Oranžās Brīvdienas” i Ūga.
Koncertu tīšraidē varēs vērtīs kai Rēzeknis piļsātys i Rēzeknis nūvoda Facebook lopuos, tai ari portalā tvnet.lv.
Koncerta laikā byus atvārts ari humanuos paleidzeibys pījimšonys punkts. Koncerta apmaklātuoji aicynuoti atnest i pazīduot puortyku ar lobu dereiguma termeņu, higienys precis, apgierbu i opovus, kai ari medicinys precis (marlis saitis, rānu spiļvineņus, dezinfekcejis leidzekļus). Taipat byus vareiba pazīduot kai zvonūt pa fonda ziedot.lv lobdareibys teleponu 90006086, tai zīdojūt naudu iz vītys.
Koncerts nūtiks, pasasokūt muziķa Ralfa Eilanda iniciativai i Rēzeknis piļsātys dūmis i Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys sadarbeibai.
Itūnedeļ medeji jau viesteja, ka koncerta nūtikšonai Latgolā tyka uzrunuota ari Daugovpiļs piļsāta, nu koncerta reikuotuoji atbolstu nadabuoja, par atsacejuma īmesli dabojūt viesti, ka piļsāta poša taiseišūt koncertu 3. aprelī. Zynoms, ka lelū koncertu Reigā pi Kongresu noma muziki sareikuoja viņ divejuos dīnuos, deļtuo ari portalam lakuga.lv Daugovpiļs atsarunuošona ruodīs mozuokais “čudna”.
Koncerta reikuotuoji Rēzeknē aicynoj sastdiņ byut kūpā, daleitīs ar sovom emocejom i sirds syltumu ar Ukrainys ļaudim, kurīm tū itūšaļt, kod Ukraina pīdzeivoj taida mārūga vardarbeigu izniceibu, vajag vaira par vysu.
Koncerta īroksts nūsaverams ite:


text:
Zynomi latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2020“ nominanti
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Žurejis dorbs pi Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2020“ pretendentu nūviertiešonys ir golā, i niu zynomi 30 bolvys nominanti par padareitū 2020. godā. Itūgod bolvys par aktivitatem, dorbu i sasnāgumim latgaliskajā kulturā tiks padūtys jau treispadsmytū reizi – 6. martā ceremonejā nu Latgolys viestnīceibys GORS, kas byus vārojama ari tīšraidē LTV1, tiks paziņuoti desmit bolvys „Boņuks 2020“ sajiemieji i gūdynuots ari bolvys „Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā“ sajiemiejs.
Latgalīšu kulturys goda bolvys mierkis ir apkūpuot lobuokū, spylgtuokū i svareiguokū padareitū i nūtikšonys pārnejā godā latgaliskajā kulturā, gūdynuot aktivuokūs latgalīšu kulturys puorstuovus, popularizātuojus, kai ari veicynuot i rūsynuot jaunradis i kulturys daudzveideibys atsateisteišonu iz prīšku. „Boņuks 2020“ gūdynuos par sasnāgumim i padareitū 2020. godā. Bolvai tyka sajimtys vaira nikai 120 dasacejuma anketys kategorejuos „Volūda. Literatura. Publicitika“, „Audio. Video“ i „Aktivitatis. Nūtikšonys. Personeibys“, vysu bolvys pretendentu skaitam sasnādzūt 112 dažaidys nūtikšonys, personeibys, dorbus, projektus i cytys aktivitatis. Kai pretendentu vierteišonys kritereji tyka izvierzeiti pretendenta snāguma kvalitate, aktivitate vysa goda laikā, regionā, vaļstī voi plotuokā mārūgā raiseituo rezonaņse, latgaliskums i/voi Latgolys kulturys vierteibu nesšona, pretendenta pamastī pādi – ītekme iz latgaliskuos kulturys procesim iz prīšku.
Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2020” nominanti ir (alfabeta parādā):
- Aldis Bukšs ar pyrmū romanu latgaliski „Bruoli”
- Andryva Jūrdža 175. jubilejis goda aktivitatis
- Bilingvalais dzejis kūpums „Pādejais modeļs”
- Daina Kraukle ar gruomotu „Dienvidlatgalē austās segas”
- Folklorys kūpa „Upīte” ar aktivitatem, albumu „Padzīdam i…” i videoklipim
- Grupa „Dabasu Durovys” ar albumu „Perimetrs” i tuo prezentacejis koncertim
- Grupa „Inde Indive” ar EP „Mater Omnium” i debejis albumu „II”
- Grupa „Tautumeitas” ar albumu „Dziesmas no Aulejas” i koncertdarbeibu
- Grupa „The Sound Poets” ar dzīsmi „Tik lānai kai munys dūmys”
- Grupa „Varang Nord” ar dzīsmi „Svietneica”
- Gustavs Manteifels „Poļu Inflantija (Inflanty Polskie)”
- Izdavums „Muna dzīšmu gruomota”: notu gruomota, koncerts „Dzīšmu gruomota” i latgalīšu dzīšmu stuosti
- Kina „Laiki. Cylvāki. Volūda”
- Koncertizvadums „Latgolys freska”
- Latgalīšu rakstnīceibai veļteitais raidīroksts „Puslopys”
- Ligija Purinaša i Kaspars Strods „Laikmeta nospiedumi: 20. gs. Latgales stāsti”
- Lipskis/Justs/Arbidāns ar albumu „Taids džezs”
- „Ludzas igauņu ābece”. Sastateituojs Uldis Balodis
- Muzykys i aiļu festivals „Upītes Uobeļduorzs” pyrmū reizi breivdobā
- Ontona Kūkuoja 80. jubilejis goda nūtikšonys, gruomota „Mīlesteiba. Lelais Līpu kolns” i dzejis izruode „Pa mīlesteibu brīnūt, kuojis nasaļ”
- Postfolklorys grupa „Rikši” ar koncertdarbeibu, albumu „trīp!” i videoklipim
- Publiciste i latgalīšu volūdys entuziaste Vineta Vilcāne
- Radejis raidejums „Pīci breinumi 2.0”
- Raidejums „Latgales ciematu stāsti: nezināmais par zināmo”
- Raidejums „Literatūre”: Anna Rancāne i Ontons Rupaiņs
- Tradicionalūs saļmu i bēru dzīšmu kruojums „Saļmes Stērnīnē”
- Youtube kanals „Im a’mazed”
- ŪGA. Albums „LG ir HH”
- Viesturnīks Kaspars Strods
- Viesturs Kairišs i kina „Piļsāta pi upis”
Bolvys „Boņuks 2020“ žurejis komisejis viertejumus par pretendentim itūgod deve rekordlels žurejis komisejis lūcekļu skaits – 56 latgaliskuos kulturys puorzynuotuoji, īprīškejuo goda bolvu sajiemieji, medeju puorstuovi, bolvys reikuotuoju puorstuovi, latgaliskuos kulturys sabīdryskī aktivisti i attīceigūs sferu pīaicynuotī eksperti, kurūs kasdīna nav saisteita ar latgaliskū kulturu. Kategoreju „Volūda. Literatura. Publicistika“ vērtēja 19 žurejis lūcekli, „Audio. Video“ – 19 žurejis lūcekli i „Aktivitatis. Nūtikšonys. Personeibys“ – 32 žurejis lūcekli (vairuokim ekspertim beja juoizviertej vaira nikai vīna kategoreja). Ar pylnu žurejis komisejis sastuovu var īsapazeit Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks“ sātyslopā bonuks.lv. Žureja īsnāgtūs nominantus izviertej divejuos kuortuos – pyrmuo ir nakluotīnē, kod teik vārtāti vysi īsnāgtī pretendenti, bet ūtrei itūgod byus attuolynuotuo kuorta, kurā žurejis lūcekli diskutej i izviertej jau 30 nominantus. Ar „Boņuka“ muola statuetem teik gūdynuoti tī 10 pretendenti, kuri sajem vysa leluokū punktu saitu obejuos kuortuos. Bolvys „Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā“ sajiemiejs publiski tiks paziņuots februara vydā.
Svineiguo bolvys padūšonys ceremoneja itūgod, īvārojūt pastuovušūs īrūbežuojumus, nūtiks Latgolys viestnīceibā GORS tikai nakluotīnis formatā i sastdiņ, 6. martā (itūreiz atsakuopūt nu februara pādejuos svātdīnis tradicejis), kod ceremoneja tīšraidē pyrmū reizi byus skotoma LTV1 i portalā replay.lv. Ceremonejis vadeišona itūgod uzticāta komikim Juoņam Skuteļam, bet ar muzykalim prīšknasumim tymā prīcēs grupa „Tautumeitas“, grupa „Dabasu Durovys“, Kristīne Kārkle-Kalniņa, Edgars Kārklis, Marts Kristiāns Kalniņš i cyti. Latgalīšu kulturys goda bolva „Boņuks“ pyrmū reizi tyka padūta 2009. godā, bet nu 2013. goda bolvu reikoj Latgolys viestnīceibys GORS komanda, jau vairuokus godus sasadorbojūt ar bīdreibu „Partitūra“. Bolvys nūtikšonu atbolsta Valsts kulturkapitala fonds, Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programa ar A/S „Latvijas valsts meži“ i Latgolys regiona atteisteibys agenturys atbolstu, kai ari Rēzeknis piļsātys dūme, Bolvu nūvoda, Leivuona nūvoda, Rēzeknis nūvoda i Viļānu nūvoda pošvaļdeibys, kai ari latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv.


text:
Tiļžā kūpīnys teatra īstudiejums “Breinuma līpa”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
27. julī 15.00 stuņdēs Tiļžys pogosta svātku ītvarūs laikmeteiga Tiļžys kūpīnys teatra īstudiejuma “Breinuma līpa” pyrmizruode. Luga pīgrīzs sabīdreibys viereibu iz cīma suopeiguokajom problemom: Tiļžys internatpamatškolys sliegšona, cīma nuokūtne i ciļvieciskuos nasaskanis, jaunīšu aizbraukšona nu Tiļžys, informej bīdreibys “NextHorizont” projekta vadeituoja, izruodis režisore Inese Daukste.
Īstudiejuma pamatā izmontuotys intervejis ar Tiļžys cīma vītejim īdzeivuotuojim, ar verbatim teatra metodi juos atdzeivynojūt auditorejai i rodūt vīnuotu stuostu. Tei byus staigojama izruode Tiļžys cīma treis dažaiduos vītuos, ar simulātom nūtikšonom Tiļžys internatpamatškolā, kulturys nomā i tierga laukumā cīma centrā. Skateituoji varēs pīsadaleit pādejuos vakariņuos Tiļžys internatpamatškolā, īsaisteit debatēs par cīma nuokūtni i pīsadaleit jaunīšu diskotekā Tiļžys cīma centrā.
Itys īstudiejums ir vierīneigs storpdisciplinars projekts, kura centrā ir Tiļža – apdzeivuota vīta Bolvu nūvodā, Latgolā. Projekta iniciatore, amaterteatru režisore Inese Daukste 2018. godā apgiva prasmis laikmeteigu kopīnys teatru īstudiejumu veiduošonā projekta “Latvijas stāsti. Šekspīrs satiek Blaumani” ītvorūs. Īceri projekta ūtrajai daļai – rekomendejūt īstudiešonai – izvierzeja režisori i eksperti: Jans Villems van den Boss, Pauls Murejs, Kārena Glosopa (Lelbritaneja) i projekta “Latvijas stāsti. Šekspīrs satiek Blaumani” vadeiba (fonds “Initium”) nu Latvejis pusis.
Par kūpīnys teatra byuteibu LU Humanitarūs zynuotņu fakultatis folkloristikys studeņte Zane Grudule: “Kūpīna – sociala grupa, kuru vīnoj kūpeiga dzeivisvīta, tradicejis, pīredze ci kaidys interesis. Kūpīnys teatris pasaulī ir plaši pazeistams, a Latvejis amaterteatrūs par itū da šam beja moz kas zynoms, kur vēļ izmontuots praksē. Tys sevī apvīnoj na viņ vairuokys profesionaluo i amaterteatra formys i metodis, tok ari antropologejis, stuostnīceibys i folkloristikys elementus, partū ka golvonais kūpīnys teatra mierkis ir izzynuot kaidys kūpīnys fenomenus, sovpateibys i stuostus, kas ir nūzeimeigi itim cylvākim, tai na viņ pošim akterim, bet ari kūpīnys daleibnīkim līkūt saprast, cik jī ir breineigi. Nu molys jau vīgļuok saredzēt vysu skaistū, kasdīnā pasleidūšū garom.”
Īstudiejuma “Breinuma līpa” režisore Inese Daukste, režejis konsultants – J. V. van den Boss (Lelbritaneja, Dailis teatra uorštata režisors), horeografe Alise Putniņa, dramaturgs Edgars Niklasons, komponists Jēkabs Nīmanis i c. Īstudiejumā apsavīnoj Tiļžys amaterteatris “Spogulis” (režisore Inese Daukste), Tiļžys Kulturys noma (KN) Bārnu i jaunīšu dramatiskais kolektivs (režisore Astrīda Ivanova), Tiļžys KN deju kolektivs “Palazdīte” (vadeituoja Daiga Lukjanova), Tiļžys KN sīvīšu kors “Varavīksne” (vadeituoja Rita Smuška), Tiļžys KN etnografiskais ansamblis “Sagša” (vadeituoja Daiga Jēkabsone), Vactiļžys amaterteatris “Melnais kaķis” i Bolvu Kulturys i atpyutys centra Teatra studeja (režisore Inese Daukste). Īstudiejumam pīsavīnoj Veiksnys KN dramatiskuo kolektiva “Krams” daleibnīki (vadeituoja Jolanta Sauleviča-Logina).
Tiļžys cīms ir unikals ar sovu izaceļšonys viesturi, kulturviesturiskajim objektim, multikulturalu sabīdreibu i vidi. Par tū līcynoj četru kristeigūs konfeseju – katuoļu, luteraņu, pareizticeigūs, baptistu dīvnomi Tiļžys cīma teritorejā. Tiļža ir vīta, kur vysi Latvejis nūvodi sasateik ar Latgolu. Daļa Tiļžys īdzeivuotuoju jiutās kai īguojieji, partū ka saknis meklejamys Vydzemē, Zemgalē, Kūrzemē, i skaidrā latgalīšu mēlē sauc sevi par čyulim (nalatgalīšim), a daļai īdzeivuotuoju seņču saknis īt nu Krīvzemis. Kai ir bejs izdzeivuot, sadzeivuot, atsateisteit, dorbuotīs tik multikulturalā vidē, vysaidūs viesturis leiklūčūs? Kas ar Tiļžu nūtiks nuokūtnē, ci jei pagaiss, aizraunūt sev leidza kulturviesturiskuos vierteibys i montuojumu?
Īstudiejuma režisore Inese Daukste soka lelu paļdis LU Humanitarūs zynuotņu fakultatis folkloristikys studentem Ilgai Vālodzei-Ābelei i Z. Grudulei, kurys devēs ekspedicejā iz Tiļžu, kab tyktūs ar Tiļžys cīma īdzeivuotuojim, īraksteitu intervejis, kurys tiks izmontuotys īstudiejumā. Paļdis ari atsauceigajim ļaudim Tiļžā: Ainai Zelčai, Olgai Zelčai, Irēnai Laupacei, Janīnai Ločai, Alīdai Ločmele, Jēkabam i Ilgai Zelčiem, Pēterim Mičulim, Ruttai Silauniecei, Konstantīnam nu baptistu draudzis, prīsteram Staņislavam Prikulim, breineigajam puoram nu Vactiļžys – Domicellai i Jānim Loginiem.Plašuokai informacejai var paskaiteit Z. Grudulis rokstus “Latvijas stāsti. Šekspīrs satiek Blaumani. Tilžas stāsti. Čiuļs sateik čangali” portalā ubisunt.lu.lv par Tiļžys ekspedicejā pīdzeivuotū, radzātū, dzierdātū i sajustū. Projektu realizej bīdreiba “NextHorizont”. Īstudiejums tūp ar “LV100@Latvijas Republikas Kultūras ministrija”, Latvejis Nacionaluo kulturys centra, “The British Council Latvia” i Latgolys kulturys programys atbolstu i finansiejumu.


text:
Piektdiena, 2022. gada 30. septembris
Vārda diena: Menarda, Elma, Elna
"Kolnasāta" lepojās ar Latgolys kulturvidi, īsastuoj par regiona vierteibu i tradiceju saglobuošonu i atteisteibu. Vaicojom latgaliskū Latgolā i uorpus tuos rūbežu.
Īpazeistam interesantys i īdvesmojūšys personeibys, kas tai voi cytaiž ir saisteitys ar Latgolu i latgaliskū, īsaklausom vīdūkļūs, skaitom latgalīšu literaturu, atkluojam volūdys boguoteibu, īpazeistam viesturi i kūpā ar klauseituojim suocam ceļu latgalīšu rokstu volūdā.


text:
Drūsai var saceit, ka sovulaik Antonina Masiļūne beja slovonuokuo kulinare i povurgruomotu autore. Juos radeitūs receptus gataveja až kotrā Latvejis sātā. Ar Antoninu aba Ninu, kai jai pošai patyka sevi saukt, viesturneica, žurnaliste Vineta Vilcāne sasatyka Reigā, juos dzeivisvītā Imantā viņ puora mienešu pyrma juos aizīšonys myužeibā. Tūlaik Vineta izcylū kulinari izvaicuoja par receptim, tūs rosšonūs i juos pošys dzeivi.
Antonina Zadvinska piec lauleibu Masiļūne dzymyse 1921. godā Rēzeknē, kur ari paguoja juos bierneiba. Tūlaik, kai atkluoja poša Antonina, juos leluokais sapyns beja palikt par pianisti.
“Es guoju muzykys školā, tei beja Tautys pilī. Tī teatri spēlēja, beja mieginuojumi. Maņ nūdarbeibys beja 2. stuovā, es nu klasis iz balkonu izguoju, varēja nūsavērt iz teatri. Dūmuoju, ka es spieliešu klavīris, dzīduošu es tože byušu aktrise kai muna skūluotuoja. I es saslymu. Draudzinei beja dylūņs plaušuos. Jei beja Kozlovska meita, jis beja izdeviejs, mums Rēzeknē blokus muojis beja. Es ar jū draudziejūs i laikam dabuoju. Vyspyrms maņ beja plaušu dylūņs i aizguoja iz kreisū lūceitovu, es navarieju spēlēt. Maņ atjēme munu sapynu.”
Itys nūtykums cīši īspaiduoja mozū Ninu, jei kliva nūmuokta i pagaisa dzeivisprīca. Puordzeivuojums beja tik lels, ka izlēme dūtīs iz klūsteri.
“Beju pamatškolys pādejā klasē, rokstu iz Jaunaglyunys klūsteri viestuli. Muna viestule naaizguoja. Jī maņ atbiļdi nadeve. Postā struoduoja pazeistamī, zynuoja munu tāvu, muoti. Jei atplēse, muotei pasceja, uzpasejit sovu bārnu. Iz klūsteri. Deļkuo? Muote pasceja, jei navar klavīris spēlēt, navar tū. Vys tik Dīvs maņ lyka aizbraukt iz tū klūsteri. Es cīši puordzeivuoju, īsastuoju vydškolā, nasavuiceju, palyku iz ūtru godu. Es nikuo nagribieju dareit. Muotei nazkas pasceja, syuti sovu meitu iz Jaunaglyunys sīvīšu gimnazeju. I mama mani aizvede iz Jaunaglyunu.”
Jaunaglyunā aizvadeitais laiks Antoninai vysu dzeivi palyka syltā pīmiņā. I kai atzyna jei poša, rekolekcejis aba lyugšonys i goreigys apceris izmaineja juos dzeivi. Ticeibai i Dīvam vysod Antoninys dzeivē beja lela nūzeime, ari myuža nūgalē. Ūtrais pasauļa kars Zadvinsku saimis lūcekļus izmātuoja pa pasauli, tāvu izsyuteja iz Sibiri, bruoli nūbāga iz Vuoceju, vāluok iz Amerikys Savīnuotajom Vaļstim, bet Antonina kūpā ar muoti palyka Latvejā. Ar kulinareju Antonina Masiļūne suoce aizaraut 50. godu beiguos, suokūtnieji apmeklēja kulinarejis kursus, vāluok jai pīduovuoja tūs vadeit. Ar sovim prīšklasejumim i kursim Antonina braukuoja pa vysu Latveju, daudz poša izagleituoja. Antonina atkluoj puora nūslāpumu, kai izvirt gordu zupu.
“Latvīšu virtuve ir suokusēs laukūs. Jei laukūs dzyma. Gūvs klāvā, zivs azarā voi upē. Vuškys ari klāvā. Saknis duorzā, vyss pi rūkys. Jēme i vuoreja zupys, tuos beja uorkuorteigi īcīneitys latvīšu virtuvē.
Iz rudiņa pusi kuova lūpus, vosorā nakuova i zīmā nakuova. Kū dareit, ka moz galis beja. Tū mozumeņu galis seiki sagrīze, apcepe stipri bryunu, vuoreja buļjonu. Gale apcapta, kai tu liksi sakni naapstruoduotu vydā pi galis. Saprota, ka nasaīs kūpā, koč kū vajag ar saknem dareit, lai byutu jim draudzeiba, byutu leidzeigi atteisteibys procesā. Saksnis taukūs karsēja, saknis nadreisktēja zaudēt sovu kruosu. Tagad tū sauc par restiešonu. I lyka, kod jau buļjons gotovs, kluotyn saknis. Garša beja pavysam cyta. I tuos zupys sauce par zupiņdrošku, circeņzupu, kai kurā vītā.”
Izguojs ap divdesmit Antoninys Masiļūnis povuorgruomotu, vairuokys izdūtys atkuortuotai. Kulinarejis padūmus varējs skaiteit ari presē. Antoninys pyrmuo gruomota “Ikdienai un svētku galdam” izguoja 1982. godā. Myusu dīnom naīdumojami lelā tiražā – 200 tyukstūšuos eksemplaru. Padūmu godūs juos gruomotys tulkuoja krīvu volūdā, bet piec Latvejis naatkareibys dabuošonys – angļu i vuocu.
Vīna nu zynomuokūs Masiļūnis receptu ir soldonuo aba šokolada dasa. Daudzi recepti ir vīnkuorši pagatavejami nu kasdīnā plotai izmontuotu produktu, tok povuorgruomotuos var atrast ari naparostus receptus, kai, pīmāram, šašliku nu nutrejis galis, ūlu kultini ar kiupynuotom reņgem ci apcaptys smedziņu maizeitis. Kai stuosta poša autore, daudzi recepti roduošīs najauši, tai bejs ari ar kaidim salatim.
“Maņ kursi beja, taiseisim vystys galis salatus. Meitinis navarēja dabuot vystu, padūmu laikā navysod varēja dabuot produktus. Meitine nadabuoja vystys. Verūs iz golda, tī stuov uobuli “Antonovka”, i rupa maize, kīgeleits. Vystys nav, bet ir maize, kas byus, ka vystys vītā īlikšu maizi? Maizei nūgrīzem gorūzu sagrīzem, mozūs kubeņūs, uobuli nūmyzuojem. Ūlys nūvuorejom, sagrīzem. Seipuls. Lai nagaršuotu piec seipula, bet garšuotu piec kaida salata, mes sagrīzem i ar korstu iudini applaucējem vairuokys reizis. Ni smokys, ni garšys piec seipula. Mes īlykom kluot. Vēļ kaut kas beja, laikam būrkuoneņš. I taisejom salatus. Atīt meitinis. I garšoj, i voi garšeigi, bet piec vystys nagaršoj.”
Antonina ir ari pyrmuos i vīneiguos povuorgruomotys latgalīšu volūdā autore. Tei izguoja 1992. godā iz Pyrmuo latgalīšu saīta laiku, kuru ar vierīneigu programu aizvadeja Rēzeknē. Saīta laikā varēja nūpierkt ari Masiļūnis “Povōru grōmotu”. Tymā iz latgalīšu volūdu tulkuotus receptus nu juos pošys pyrmuos povorgruomotys. Ar sovu degsmi i lektoris talantu Antonina Masiļūne aizruove daudzus. Par īguļdejumu Latvejis kulinaruo montuojuma izkūpšonā 2017. godā jū apbolvuoja ar Treju Zvaigžņu ordini. Myužeibā Antonina Masiļūne nūguoja 2019. gods 17. oktobrī, tok juos radeitī recepti ir aktuali šudiņ i dūmojams natiks aizmiersti iz prīkšu.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Profesore Dr. oec. Elita Jermolajeva (Latvejis Lauksaimnīceibys universitate) Latgolys kongresā runuoja par lauku teritoreju atteisteibys vareibu i vīdajim cīmim (“gudrajom solom”), kaidi ir Eiropys pīmāri i kaida ir vareiba Latvejā vītejom iniciativom.
Eiropys ilgtermiņa lauku teritoreju atteisteibai da 2040. godam paradzāts finansiejums, kū var izmontuot “gudruos solys”.
Ekonomikys sekceja, 28.04.2022.
Lauku teritoreju atteisteiba Latgolā: iniciativys lauku teritoreju atteisteibai, turysma i muižu montuojuma lūma Latgolys lauku atdzimšonai, lauksaimnīcyskuo ražuošona Eiropys Savīneibys pīrūbežā i cyti vaicuojumi.
Video: Māris Justs ©Latgalīšu kulturys bīdreiba


text:
Vīnmār ir pateikami saņimt atzineibu par labi i gūdeigi paveiktu dorbu. “Energy Resources CHP” RSEZ SIA ir saņiems Valsts īnāmumu dīnesta pateiceibu par veiksmeigu sadarbeibu i gūdpruoteigu attīksmi pret Latveju, juos īdzeivuotuojim i jūs kūpejū labkluojeibu. Myusu uzjāmums ir atzeimeits starp nūdūkļu nūmoksas izciļnīkim, kas ir ļūti svareigi valsts funkceju nūdrūšynuošonai, atteisteibai i izaugsmei. Mes lepojamēs, ka myusu dorbs ir tik augstu nūvierteits i iz prīkšu censsimēs struoduot tikpat labi i atbiļdeigi.
Ziņas


text:
Iļdzs
Iļdzs aba Geranimovys Iļdzs — catūrtais pošu dzilais Latgolys azars Aglyunys nūvoda Kastulinys pogostā.[1] Azars subglacialā īlīknē Vīmyna kauprainē. Dybyns dyuņuots, molys stuovonys. Ītak nazcik ryuču i gruovu, leluokī nu jū Randovka (nu Leluo Kustaru azara) i ryucs nu Dubuļu azara. Ar Rušyunu saškir vīna nūtece, iz kurys da 20 godu symta 70 godim bejušys iudiņa patmalis. Azara vydums 36 milijons m³, iudiņs azarā samejuos 1,8 godūs, Azarā vīna azarsola (0,1 dekteru).[2]
Nu auguoju azarā aug nīdris, skūrstys, vylkuvāzys, šautrainis, skaļbi, gleivinis i cyti auguoji. Nu zyvu azarā dzeivoj osors, leidaka, plauds, karušs, snīdze, korpa, zuts, viedzele, repšs i cytys.
Azarmolā nazcik myudu.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ ezeri.lv
- ↑ Eņciklopedeja "Latvejis doba", Presis noms, 1998, ISBN 9984-00-312-4


text:
Juris Viļums
Forum Replies Created
-
AutorsIeraksti
-
4. februāris, 2022 at 9:36 pm in reply to: Kai pateik/napateik itei sātys lopa? #697
Ka tryukst sadalis, tod ite Forumā vari īsuokt jaunu tematu, pīvadumam, Pateiceibys.
Kotrs, kas gryb dareit i pīsadaleit rezoļucejis sastuodeišonā (naatkarrigi nu statusa) var pīzasaceit vēļ da 10.februara. Anketu, cik saprūtu, jau atrodi.
Ar lobu nakti!4. februāris, 2022 at 8:42 pm in reply to: Kai pateik/napateik itei sātys lopa? #694
Aleluja! Tod pateiceiba vysai Saeimai, ka atbaļsteja! Asu drūss, ka Ilgai nikaidys kvotys nimoz nabeja.
Ka jau esi tik labi informāts, tod vari jai ari personeigi puorvaicuot.
P.S. Kaids itam komentaram sakars ar ituos sātys lopys saturu?
4. februāris, 2022 at 7:49 pm in reply to: Kai pateik/napateik itei sātys lopa? #692
- This reply was modified 7 months, 3 weeks ago by Juris Viļums.
Vēļreiz. Nivīna DŪMA natyka dzāsta. Ka skait – nazkurs svareigs īsacejums ir tūmār izredigāts, tod rokst TAGAD. Rokst, vysu kas iz pruota i vysu, kas iz mēlis. Nedeli dazavieršu itū Forumu personeigi.4. februāris, 2022 at 4:17 pm in reply to: Kai pateik/napateik itei sātys lopa? #690
Anonimi var māzuot iz žūga i raksteit koč kaidus simbolus… Tikai piec tam navajag breinuotīs, ka žūga eipašnīks taidus kiezejumus aizkruosoj. I tei nav cenzura.
Ka kaids dora Tev kaunu, tod pasok jīm personeigi voi sok tū iz “sova žūga”. A itai raksteidams tikai pīmāzoj kūpejū telpu, kurā visi ceram iz kaidu pruoteigu pamatuotu īsacejumu lopys saturam ci rezoļucejis redakcejai. Kai jau īprīšk raksteju, ka ir kas nu tuo – rokst drūsai!4. februāris, 2022 at 3:21 pm in reply to: Kai pateik/napateik itei sātys lopa? #688
Kura vierteiga dūma ci vierteigs prīšklykums tyka dzāsts/redigāts? Pīrokst vēļreiz – lai ite pastuov i dora kaunu lopys administratorim.4. februāris, 2022 at 1:41 pm in reply to: Kai pateik/napateik itei sātys lopa? #686
Komentari lopā nateik dzāsti. Ka ir kas vierteigs pasokams, vysod lobpruot visi uzklkauseisim i puorskaiteisim. Forumā gon teik saturs drusku redigāts, lai nav ite citim juolosa vysaidys anonimys jieleibys.13. janvāris, 2022 at 6:35 pm in reply to: Kai pateik/napateik itei sātys lopa? #508
– Googles kontu vajag tikai tod, ka gribi pīsasaceit ar referatu. Delegati i klauseituoji anketu var aizpiļdeit bez jabkaida īrūbežuojuma. Sevkurā gadejumā, ka rūnās kaidys problemys voi vaicuojumi – rokstit iz info@latgolyskongress.lv Raudzeisim paleidzēt.
– Prīšklykumus rezoļucejai var snīgt kotrs. Ka na cytaiž, koč voi ite pat forumā – tam kai reize izveiduota atseviška sadaļa.
– Olgys i prīkšnīka vaicuojums beja Tev svareigs, Ontūn! 😉 Es nasagloboju zam sagvuorda – pats asu sev prīkšnīks i muni īnāmumi ir visim breivai apsaverami – jūprūjom kotru godu snādzu omotpersonys deklaraceji.
– 10000 eiru Latgalīšu kulturys bīdreibai īdūs (cik zynu, vēļ nav kontā īguojs) nu vaļsts budžeta ar Saeimys vairuokuma boluojumu piec vysys koalicejis puorstuovu kūpeiga prīkšlykuma. Tuoluokī celi (i naceli) nav dokumentali pīruodami, deļ tam ir tikai spekulacejis.
P.S. Aicynoju itū forumu izmontuot pruoteigi i “pa dzelai”. Mani jau suokumā breidynova, ka juolīk īspieja ite raksteit tikai autorizātom personom, tok aizstuovieju ideji, ka itai sadaļai juobyut piec īspiejis plašuok pīejamai. Dūmoju, ka latgalīši ir sapruoteigi ļauds i nav problemu ar “saturiešonu”. Ka tai nabyus, tod daīs jimt itū īspieji nūst, tod otkon byus kaids, kas žāluosīs, ka jam nav G-konta, FB profila ni Twittera… Ot, taidys dzelys, bruoļ!13. janvāris, 2022 at 8:29 am in reply to: Kai pateik/napateik itei sātys lopa? #497
1.Atgrīzeniskuo saite i leluoka aktivitate ite nūteikti padruskai augs. pagaidam vēļ visi guļ i dūmoj, ka da Kongresam vēļ cīš tuoļ 🙂
2. Nikas nav izlamts. Niu kai reize kotrs, kas pīzasoka, īroksta ari sovus prīkšlykumus rezoļucejai.
3. Prīkšnīks i olga… skaiteišu tū par jūku.
Strategiskū i statistiskū informaceji kai reize tod varātu byut apkūpuota nu tim Kongresa dalinīkim, kas gotovi ari poši kaidu ziņuojumu/viestejumu/analizi dūt. Nivīnam koč kaida konkreta zynuotniskuo grada ci LZA akademiķa kartis naprosa. “Zynuotnīks” – tys taids gona vyspuorejs apzeimejums. Cylvāks, kurs koč kū ZYNA i kam ir ar kū pasadaleit. 🙂 Teoretikis ci praktikis – tam nav nūzeimis, lobuok ka nu obeju pušu.
-
AutorsIeraksti


text:
“Pi myusim Latgolā” gastej pi Annys Babris
Itūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej Drycānu pusē, kur niu dzeivoj aktivuo Anna Babre. Sovā cīnejamā vacumā jei aktivi leidzadorboj Latgolys kulturys dzeivē, globoj i kūp tautys tradicejis, kai ari izveiduojuse folklorys kūpu i muzeju Maltā, atgivuse dzymtys sātu Drycanūs, kur īkuortuojuse muzeju.
Anna Babre ir školuotuoja, folkloriste i aktiva Latgolys sabīdriskuo darbineica, dzymuse Rēzeknes apriņča Drycānu pogostā. Niu sovā eipašumā atgivuse dzymtū vactāva i tāva sātu i tī īreikuojuse muzeju. Izaruod, ka pošai sātai ir sovpateigs stuosts. Sovā laikā Fraņcs Trasuns īrūsynuojs Drycānu pusē izceļt školu deļ zemnīku bārnu. Školu īsvietejs Latgolā zynomais gareidznīks i školuotuojs – monsinjors Nikodems Rancāns.
Vāluok gon škola puorcalta iz Piļcinis muižu, i Annys Babris vacuoki itamā sātā svietejuši sovys kuozys. Anna Babre stuosta, ka itamā sātā svieteitys kuozys, reikuotys večerinkys i pat bēris. Tai kai tī vysod apsagrūziejuši ļauds, sātys leluo ustoba nikod nav sadaleita mozuokuos.
Niu Anna Babre tī īreikuojuse muzeju, kur laipni gaida sevkuru gostu. Sātā var apsavērt vysaidys gruomotys – vacys i jaunys, kai ari tuos, kuru autore ir poša Anna Babre. Taipoš muzejā globojās materiali par pošu sātu, tuos dzeivuotuojim, tyvuokuos apleicīnis ļaudim, vītom i nūtikšonom.


text:
Franča Trasuna ceņtīni latgalīšu apvīnuošonā ar puorejim latvīšim
Daži vuordi par tū laiku
Myusdīnuos ir pošsaprūtami, ka Latgola i latgalīši ir taida poša naatjamama Latvejis i latvīšu daļa, kai Kūrzeme, Vidzeme i Zemgale i tī dzeivojūšī latvīši. Leidz pat Pyrmajam pasauļa karam sabīdreibā nūtyka diskusejis par Latgolys i latgalīšu vītu storp puorejim latvīšim.
Viesturiskūs nūtykumu rezultatā Latgola beja nūškierta nu puorejūs latvīšu apdzeivotajom teritorejom, leidz ar tū regions godsymtu gaitā guoja cytu atteisteibys ceļu, tuo īdzeivuotuoju kulturai izaveiduoja sovys eipatneibys. Atškireibā nu puorejim nūvodim Latgolys regiona saimnīceibys i īdzeivuotuoju kulturys atteisteibu sekmejūšys vaļsts reformys tyka īvīstys daudz vāluok, kas nūzeimoj, ka 19. gs. beiguos i 20. gs. suokumā Latgola sovys atteisteibys ziņā atpalyka nu puorejim latvīšu apdzeivuotajim regionim.
Fraņcs Trasuns (1864– 926) beja pyrmais latgalīts, kurs ar sovu aktivū darbeibu ceņtēs lobuot viesturiskū nataisneibu – apvīnuot latgalīšus ar puorejim latvīšim i sekmēt latgalīšu kulturys i saimnīciskū atteisteibu, lai tyktu sasnīgts puorejūs latvīšu leimiņs. Jis ir gon prīkšviestness Latgolys nacionalajai atmūdai, gon ari vīns nu ituos kusteibys nūzeimeiguokajom figurom.
Fraņcs Trasuns (1864– 926)
Rokstā skateita Franča Trasuna darbeiba latgalīšu apvīnuošonā ar puorejim latvīšim leidz Latgolys apvīnuošonuos kongresam 1917. goda aprelī, kurā tyka pījimts galeigais lāmums par latgalīšu apsavīnuošonu ar puorejim latvīšim, tyvynojūt latgalīšus puorejim latvīšim (voi ari ūtraižuok).
Kai Fraņcs Trasuns dedze trešū zvaigzni*
Trasuns uzskateja, ka latvīši ir bejušs vīnuoti etnografiski, bet sovukuort škierti tī beja administrativā i ticeibys ziņā, kai ari sovā darbeibā. Ceņtīni veicynuot latgalīšim i puorejim latvīšim izpratni vīnam par ūtru aizasuoce jau pyrms drukys aizlīguma atceļšonys. Ar Trasuna entuziasmu Reigā 1899.–1904. godā tyka izdūts „Daugavas Katoļu Kalendārs”, kurs tyka īspīsts latvīšu volūdā latiņu drukā, lai obejom pusem byutu īspiejams tū puorskiteit. Itam izdavumam bez religiskuo aspekta beja vairuoki mierki – panuokt, lai latgalīši sovu konfeseju naidentificej ar pīdereibu pūlim, vielme kūrzemnīkus i vidzemnīkus informēt par Latgolu i katuoļticeibu, izgleituot latgalīšus gon vyspuoreigi, gon par puorejū Latveju.
Kai nūzeimeigs nūtykums Trasuna ceņtīņūs Vidzemis i Kūrzemis latvīšus īpazeistynuot ar Vitebskys gubernis latvīšim, mynams 1901. goda 13. junī Reigys Latvīšu bīdreibā nūlaseitais referats „Par zemākas kultūras iemesliem pie Vitebskas guberņas latviešiem, salīdzinot ar vidzemniekiem un kurzemniekiem”. Reigys Latvīšu bīdreibā ar sovim referatim Trasuns uzastuoja leidz pat Pyrmajam pasauļa karam. Nūlaseitī referati puorejū latvīšu sabīdreibu naatstuoja vīnaldzeigu, i tī tyka apsprīsti pat gazetuos.
Trasuns kūrzemnīkūs i vidzemnīkūs nūsūdeja jūs lapnumu i puoruokuma sajiutu kulturys atteisteibys ziņā, partū ka tī najēme vārā viesturiskūs apstuokļus, kuri beja kaviejušs Latgolys atteisteibu. Trasuns vērsēs pret kūrzemnīku i vidzemnīku kulturys darbinīkim, kuri, runojūt par latvīšim, pi tim napīskaiteja ari latgalīšus. Referatūs Fraņcs Trasuns skaidruoja tūs faktorus, kas latgalīšus i puorejūs latvīšus ir padarejuši atšķireigus – dažaida ticeiba, izlūkšņu sovdabeiba, ceņtēs paruodeit tūs viesturiskūs nūtykumus, kas ir kaviejušs Latgolys atteisteibu, saleidzynojūt ar puorejim latvīšu apdzeivuotajim nūvodim.
Fraņča Trasuna uzmaneibys lūkā beja ari ortografejis vaicuojums – latgalīši lītuoja latiņu druku, bet Vidzemē i Kūrzemē tyka lītuota gotu raksteiba, leidz ar tū latgalīšim beja līgta īspieja īsapazeit ar literarajim dorbim, kas beja svareigs faktors kulturys leimiņa ceļšonā. Obeju latvīšu tautys daļu tyvynuošonūs, piec Trasuna dūmom, varēja veicynuot kūrzemnīku i vidzemnīku puoreja iz latiņu druku. Jis pat beja īrūsynuojs vaicuojumu par kūpejis latgalīšu i puorejūs latvīšu ortografejis izveiduošonu, tūmār īcere nagiva atbolstu.
Atbylstūši laikmata īspiejom lobuokais veids, kai nūdūt sovys idejis sabīdreibai, beja tuos publicēt presē. Trasuns gon pats izdeve sovys gazetys, gon ari publicējuos cytu izdūtajuos. Nu 1906. goda 17. martam leidz 1907. goda 20. septembrim Pīterburgā izdeve nedelis gazetu „Auseklis”. Publicējuos latgalīšu laikrokstā „Drywa”. Pīmāram, mienešrokstā „Zemkopis” jam 1907.–1908. godā beja izadevs panuokt sadaļu „Ziņas no Latgales”, kurā Trasuns raksteja par izgleiteibys i zemis vaicuojumim, informēja par Krīvejis Vaļsts dūmis lykumim i īrūsynuojumim, pīsavērse ortografejis vaicuojumam. 1909. godā izdeve školys gruomotu latgalīšu volūdā „Skolas Dorzs” .
Fraņča Trasuna muzejs “Kolnasāta”
Kurs ir eistais latvīts?
Sovūs referatūs Trasuns ruonuoja par divom dažaidom uztverem pošūs latvīšūs. Attīceigi kūrzemnīki i vidzemnīki tikai sevi uzskateja par latvīšim, sovukuort latgalīši par latvīšim uzskateja tikai sevi. Fraņcs Trasuns latvīšus kai vīnuotu tautu redzēja jau 16. gs., kod politiskūs procesu rezultātā tei tyka škierta. Trasuns uzsvēre vajadzeibu latgalīšim i puorejim latvīšim sevi uztvert kai vīnu kūpeibu i veiduot draudzeibu, nasavērt vīnam iz ūtra kai atšķireiga. 1907. godā jis raksteja: „[..] mēs skatāmies cits uz citu kā uz sveštautieti, kā uz savu pretinieku. Bet kam tas ir vajadzīgs? Droši – ne mums, latviešiem.” Kai argumentus latgalīšu pīdereibai pi latvīšu tautys Trasuns nūruoda tautys volūdu, literaturu i rakstnīceibu, jis latgalīšu volūdu uztvēre kai vīnu nu latvīšu volūdys dialektim.
Kai nūzeimeiguokais nu Trasuna rokstim leidz Latvejis Republikys nūdybynuošonai uzskotoms 1916. godā publicātais roksts „Par latviešu tautas apvienošanu tautiskā, administratīvā un kulturālā ziņā ”. Itamā rokstā, vēļ pastuovūt Krīvejis Imperejai, teik pasaceits, ka kūrzemnīki, vidzemnīki i vitebskīši ir nadoloma vīna tauta, ka vysim ir vīna i tei poša latvīšu volūda, ka apsavīnuošona napīcīšama tautiskā, administratīvā i kulturalā ziņā, ka ir napīcīšama vīna rokstu volūda.
Daži vuordi nūslāgumā
Fraņcs Trasuns ir uzskotoms par vīnu nu nūzeimeiguokajom figurom latgalīšu apvīnuošonā ar puorejim latvīšim. Nasaverūt iz dažaidajim vīdūklim pošu latgalīšu vydā, Trasuns gon latgalīšu, gon puorejūs latvīšu sabīdreibā izplateja sovys idejis par kūrzemnīkim, vidzemnīkim i latgalīšim kai vīnu latvīšu tautu.
Trasuna uzskotus, par napīcīšameibu latgalīšim tyvynuotīs ar puorejim latvīšim ītekmēja juo studeju pīredze Jelgovā i vāluokī kontakti ar kūrzemnīkim i vidzemnīkim. Atšķireibā nu cytim vāluokajim Latgolys nacionaluos atmūdys puorstuovim studeju godūs Trasunam beja īspieja kontaktētīs ar Baltejis guberņu latvīšim, redzēt puorejūs latvīšu sasnīgumus kulturys i saimnīciskajuos lītuos i varbyut nūviertēt ari cytus aspektus, kas latgalīšim ītu par lobu, veidojūt cīšuoku kontaktu ar puorejim latvīšim.
* „Francis Trasuns ielika mūsu Latvijas ģerbonī trešo zvaigzni – Latgali,” tai juo bērēs 1926. godā saceja Latvejis prezidents Juoņs Čakste.
Roksta autore: Vineta Vilcāne, viesturis studente


text:
Latgolys latvīši i jūs volūda skaitļūs – tūlaik i niu
LR Centraluo statistikys puorvaļde (CSP) napaseņ publicieja skaitļus par pādejuos (2011. goda) tautys skaiteišonys datim, kurī raksturoj Latgolys latvīšu* (latgalīšu) volūdys stuovūklī šudiņ – volūdys lītuotuoju kūpejū skaitu Latvejā i tūs eipatsvoru dažaidūs vaļsts regionūs, kai ari dažaiduos īdzeivuotuoju vacuma grupuos.
Atzeistūt, ka taišni itaida veida i kvalitatis informaceja ir lobuokais pamats diskusejai (i tai obligati vajadzeigajom sekojūšom praktiskom darbeibom) par Latgolys latvīšu volūdu i regionu plašuokā apsavieršonā, izmontuosim CSP škārsteikla sātys lopys pīduovuotuos īspiejis i saleidzynuosim pārnuo godu symta 30-tūs godu i ituos dīnys Latgolu. Golvonūkuort attīceibā iz regiona pamatvierteibom – cylvākim i volūdu.
Īdzeivuotuoju skaits
1930. godā Latgolā dzeivuoja drupeit vaira kai 540 000 īdzeivuotuoju, nu kurim gon ap 40 000 tuo laika Jaunlatgolys apriņča pogostūs (vītuos, kuruos mes pazeistom kai Abrini), kas niu atsarūn Krīvejis Federacejis sastuovā. Taitod, saleidzynojūt situaceju ar myusdīnom, pareizuok byutu saceit, ka tādinejuos Latgolys teritorejā 1930. goda dzeivuoja ap 500 000 īdzeivuotuoju. Saleidzynuojumam – piec pādejuos (2011. goda) tautys skaiteišonys datim Latgolys regionā niu dzeivoj vaira tik 304 000 īdzeivuotuoju.
Taisneiba – jau pārnuo godu symta 20-tajūs i 30-tajūs godūs varieja redzēt tendeņci Latgolys īdzeivuotuojim izceļuot (pa lelam) iz Reigu i puorejim Latvejis regionim (laika periodā storp 1925. i 1930. godu nu Latgolys izceļuoja ap 40 000 īdzeivuotuoju), nu tod Latgola itaidu izceļuošonu varieja „atsaļaut“, jo tymā pot laika periodā Latgolā beja radzams aptuveni tik pot lels īdzeivuotuoju skaita dabeigais pīaugums (augstuos dzimsteibys deļ). Na par veļti ari niu CSP dati paruoda, ka Latvejā nav nivīnys (!) pošvaļdeibys, kurā nabyutu koč vīna Latgolys latvīšu volūdys lītuotuoja – vysu mozuok ir Vaiņuodis nūvodā – 8 cylvāki.
Īvarojamu ītekmi – eipaši iz regiona nacionalū sastuovu – ir pamets ari 2. Pasauļa kars, tam sekojūšuo Padūmu Savīneibys okupaceja i tuos laikā realizātuo regiona industrializacejis politika, kuruo nūzeimuoja naizbāgamu gostu struodnīku īsarašonu ar tai leidza eimūšū regiona krīvyskuošonu, kas leluma ziņā nav saleidzynojama pot ar tim vairuokim īprīškejim godu symtim, kurūs laikā Latgola atsaroda cariskuos Krīvejis sastuovā.
Vēļ 1989. godā Latgolys regionā dzeivuoja 442 000 īdzeivuotuoju. Nu tim vaira tik 166 000 beja latvīši, saleidzynojūt ar 308 000 latvīšu 1930. godā. Procentuali tys nūzeimoj, ka latvīšu skaits Latgolā sasamazynuojs nu 60 % (1930. godā) iz 39 % (1989. godā).
Volūda
Saisteibā ar Latgolys latvīšu volūdys vaicuojumu ir izdolami vairuoki interesni fakti gon attīceibā iz 1930. goda, gon pādejuos tautys skaiteišonys laikā izdareitajim nūvarojumim i izmontuotajom metodem.
1930. godā gonreiž vysi 100 % Latgolys latvīšu runuoja taišni latgaliski, kū aplīcynoj ari 2011. goda dati, kod vaira kai 80 % nu Latgolys latvīšim kasdīnā lītoj itū latvīšu volūdys paveidu. Pi tuo Latgolā šudiņ varam naratai satikt kaidu krīvu, bolkrīvu, ukraini ci puoli, kas puorvaļdej taišni Latgolys latvīšu, na t.s. oficialū latvīšu literarū volūdu. Natīši leidzeigu situaceju īspiejameiba ir mināta 1930. goda tautys skaiteišonys datu apkūpojumā, sadaļā „Tauteiba. VIII. Puorskots par puorgrūzeibom īdzeivuotuoju nacionalajā sastuovā“ . Tymā, runojūt par austrumu pīrūbeža apleicīnem, nūruodeits, ka tymuos dzeivojūšī tauteibu naizskota par cik svareigu i sauc sevi par „vītejim“ ci katuolim. Runoj vysleidza labi 2 ci 3 volūduos, īrosts (Latgolys) latvīšu, puoļu, krīvu ci boltkrīvu i vysleidza labi var sevi izdūt par pīdereigim attīceigajom tauteibom. Itaidi paguotnis i tagadnis Latgolys pīmāri pīruoda apgolvuojumu, ka cyttautīšus Latgolā ar latgalīšu volūdys paleigu var integrēt vīnaiž labi i pot vēļ lobuok nakai izmontojūt oficialū latvīšu literarū volūdu.
Juoatzeimoj, ka leidz Padūmu varys okupacejai ari cytu tauteibu puorstuovi Latgolys latvīšu volūdu izmontuoja par pamatu sovstarpejā saziņā, taitod faktiskais volūdys lītuotuoju skaits Latvejā sasamazynuojs nu 28 % iz 8 % nu kūpejuo īdzeivuotuoju skaita.
Par speiti dramatiskajom puormaiņom Latgolys regiona īdzeivuotuoju sastuovā i Latgolys latvīšu volūdai pūstūšu laiku, kas, dīvamžāļ, aizasuoka jau 1934. godā i leluokā ci mozuokā mārā vēļ nav beidzīs šudiņ, vysā Latvejā itū volūdu kasdīnā lītojūšūs cylvāku skaits puorsnīdz Latgolā dzeivojūšūs latvīšu skaitu – 164,5 tyukstūšys pret 136 tyukstūšom. Vys tik, nikuo namainūt, ari itys skaitlis turpynuos mazynuotīs, eipaši, ja mes pasaveram iz Latgolys latvīšu volūdys lītuotuoju skaita sadalejumu pa vacuma grupom. Vaira var papieteit ITE.
Iz gola
Vairuoku godu garumā daudzi varieja spekulēt ar pījāmim, cik tod eisti ir taidu cylvāku, kas vēļ lītoj Latgolys latvīšu volūdu? Vaira ci mozuok objektivi, atkareibā nu tuo, kai teik izdūts i izprasts 2011. goda tautys skaiteišonys attīceigais vaicuojums, pošureiz mums ir pyrmī statistikys dati, kas reizē paruoda ituos dīnys naglaimojūšū situaceju.
Ir juosaprūt, ari Latgolys latvīši izturieja vairuoku godu symtu intensivū dažaidu varu spīdīni, kulturys, religiskuos, drukys i dažaidus cytus socialūs īrūbežuojumus, vīnlaiceigi nu pošu soku atteistejūt sev raksturegū i nu puorejim latvīšu apdzeivuotajim nūvodim atškireigū latvīšu volūda i kulturā. Ka ni Latgolys latvīši, tod šudiņ Latgola vaira nabyutu Latveja. Latvejis nadalomeibys pamatā ir Latgolys latvīšu kulturys (caur tū – regionaluos pošapazinis) styprynuošona, kas sovulaik gona veiksmeigi ir pīruodejuse sovu spieju pastuovēt, salīdēt i pretuotīs vyskaidam latvīšim nadraudzeigam spīdīņam.
Navajag izskateit, ka Latgolā dzeivojūši latvīši ir „napareizi“, nu juoveicynoj sovstarpejuo vysu latvīšu sapratne par tū, ka latvīšu volūda i latvyskums var byut dažaids. Ka latvīšam (naatkareigi nu tuo, ci dzeivoj Līpuojā ci Rēzeknē) tyukst izpratnis par Latgolys latvīšim, tod jim faktiski tryukst izpratnis par sevi – kai latvīti. Byutu labi, ka puorejūs kulturviesturiskūs nūvodu latvīši par Latgolys latvīšim zynuotu koč ci catūrtū daļu nu tuo, kū mes zynom par puorejuos Latvejis viesturi, literaturu… nui, ari pareizraksteibys nūsacejumim attīceigajā ūtrajā latvīšu volūdys paveidā.
Apsveicama ir Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis izstruoduotuo Salīdīteibys programa, kurā atseviška sadaļa veļteita ari Latgolai – tys ir koč ci nalelys, nu vys tik suokys realai vaļsts darbeibai atbylstūši Volūdys lykuma nūsaceitajam, Kulturys ministreja vosorys suokuos sareikuoja konfereņci Vuorkovā, iz kuru aicynuoja specialistus dažaiduos sferuos, kab apsprīstu vaicuojumus, kas saisteiti ar Latgolys latvīšu volūdys juridyskū statusu, lītojumu plašsazinis leidzekļūs, volūdys i kulturys populariziešonu i izgleiteibys sferu. Izgleiteibys i zynuotnis ministrejā apstiprynuošonai īsnīgts Latgolys školuotuoju navalstiskuos organizacejis izstruoduotais Latgolys latvīšu volūdys vuiceišonys standarts. Jau 2013. godā gaidom regularus raidejumus Latgolys latvīšu volūdā gon vaļsts televizejā, gon radejā.
Juopadūmoj, voi leidzekli (vysmoz tūs daļa), kas da itai tārāti dažaidu naefektivu cyttautīšu integracejis pasuokumu nūdrūsynuošonai, byutu lītdereiguok izlītojami Latgolys i puorejuos Latvejis latvīšu sovstarpejai integracejai?
Plašuoki secynuojumi i konkretuoki prīšklykumi nūteikti tiks izstruoduoti 3. Pasauļa latgalīšu saītā i jonfereņcē Rēzeknē ituo goda augusta suokuos.
LR 11. Saeimys deputats Jurs Viļums, juris.vilums@saeima.lv
____
* Kab izavaireitu nu navajadzeigim puorpratumim, vysu pyrma ir vēļreiz skaidri juodefinej pamatjiedzīni. Ar kū atsaškir latvīši nu latgalīšim? Ar kū atsaškir latvīšu i latgalīšu volūdys? Termins „latgalīši“ aktivi teik lītuots tik nu 20. godu symta suoku, kor tū popularizēt suoce Fraņcs Kemps, aicynojūt ar itū vuordu aizvītuot da itam taišni Reigā vaira lītuotū „inflantīši“. 1917. godā Latgolys kongresa lāmumā ir skaidri raksteits: „„Mes Latgolas latwiši, apsawinodami ar Wydzemes un Kurzemes latwišim, paturam sowu pašwaldibu, pylnu tisibu pošim nusacit par sewi woludas (..) waicojuma ziniā“ („Drywa”, 1.05.1917.).“ Taitod latgalīši ir Latgolys latvīši i latgalīšu volūda ir latvīšu volūda. Ka veramīs nu Vaļsts volūdys lykuma pusis, tod Latgolys latvīšu volūda ir latvīšu volūdys paveids, taidā gadejumā juopaskaidroj, ka ari ituo roksta taiseišonā izmontuotuo, t.s. oficioaluo „latvīšu literaruo volūda“ (roksts originalā tyka īsnīgs latvyski – LaKuGa) ir latvīšu volūdys paveids i nu lykumdūšonys skotu punkta nav izskotama par vīneigū pareizū vaļsts volūdu.
Na vysi latgalīši dzeivoj Latgolā i na vysi, kas dzeivoj Latgolā, ir latgalīši. Streidi naizbāgami, ka jiedzīņu skaidruojumi atsaškir, nareši terminu „latgalīši“ attīcynoj iz piļneigi vysim Latgolys īdzeivuotuojim (naatkareigi nu tauteibys i lītuotuos volūdys), tai vaira paruodūt, ka vyss latgaliskais ir naatjamama latvīšu nācejis vierteiba. Latgolys latvīšu i puorejūs kulturviesturiskūs nūvodu latvīšu izpratne par latvīšu volūdu, latvīšu literaturu, latvīšu kulturu ir drupeit atškireiga, taipat kai atškireibys ir viesturiskajā pīredzē, demokratejis pryncypu atteisteibā i pot lykumā nūsaceitūs tīseibu izpratnē. Atškireibys ir ari volūdys apvuiceibā – ka vīna daļa latvīšu dzymtū volūdu apgiust školā, tod ūtrai latvīšu daļai tei juoapgiust viņ pošvuiceibys ceļā.


text:
Ausmeņa Records – Vipingys psihiatriskuo slimneica /VIDEO
Jaunu video klipu sataisejuse Rēzeknis hip-hop apvīneiba “Ausmeņa Records”. Niu nūsavērt klipu i nūsaklauseit dzīsmi “Vipingys psihiatriskuo slimneica” pīduovojam ari LaKuGys skaiteituojim.
Gobola muzykys autors – Jezups, video klipa autors – Valters Murāns. Klipā pīsadola Kvāps, Alex Fox, Deriktors i Vītnīks. Dzīsme īraksteita Ausmeņa Records studejā. Kai atkluoj Ausmenis puorstuovi, dūma par klipa taiseišonu roduos streida laikā: streids ruodīs asūt bejs par tū, ka klipu navar sataisiet 3 stuņdis pyrma viļcīna, nu beiguos – pasaver i saguoja!
„Ausmeņa Records” ir cylvāku apvīneiba – rēzeknīši, kas ir hip-hop kulturā – reperi, breakdance doncuotuoji, grafiti muokslinīki, bītmeikeri, dizaineri ci kaidi cyti ļauds, kam ir kaida saisteiba ar itū kulturu i kuri rauga dareit sovu lītu kvalitativi i rodūši. Kai jī poši soka – tei ir sova kompaneja bez nūteikta sastuova.
Karteņa – stopkadrs nu klipa.


text:
Puorbaudi sovys zynuošonys par Latgolu.
#1. Kurā godā nūtyka Pyrmais Latgolys kongress?
#2. 1820. gods vosorā Latgolys teritorejā nūkryta meteorits. Kur tys nūkryta?
#3. Latvejis senejuokuo piļsāta atsarūn Latgolā. Kura tei ir?
#4. Kurs ir piec dzeivuotuoju skaita mozuokais Latgolys nūvods?
#5. Kurā piļsātā sūpluok stuov div vīnys konfesejis bazneicys?
#6. Kurs ir dziļuokais azars Baltejis vaļstīs?
#7. Rēzeknē atsarūn Latgolys atbreivuošonys pīmineklis “Vienoti Latvijai”. Kai itū pīminekli sauc tautā?
#8. Filma "Cilvēka bērns" ir izjimta piec Juoņa Klīdzēja romana. Kaids ir tuo nūsaukums?


text:
Galerejā “Māksla XO” atkluos G. Pantelejeva izstuodi “Latgales rapsodija”
Nu 27. augusta da 22. septembra Reigā, galerejā “Māksla XO” apsaverama muokslinīka Gleba Pantelejeva izstuode “Latgales rapsodija”.
Sovā personalizstuodē “Latgales rapsodija” muokslinīks turpynoj apmīrynuot sovu interesi par materialuo i namaterialuo pasauļa attīceibom, kai ari atteistej sovu tielnīceibys volūdu i kūp rodūšū rūkrokstu.
Itūreiz par materialu dorbu tālim dasasaceja Latgolys doba, cylvāki, viesture, tuos unikala goreiguo telpa. Koč i G. Pantelejevs nav ar tū saisteits ni genetiski, ni konfesionali, jis cīši osai uztver goreiguos energejis impulsus, kas īt nu ituos zemis. Vysys interesantuokuos i nuokūtnē svareigys lītys nūteik marginalejuos, pīrūbežā, fiziskā voi goreigā. Latgolu muokslinīks sauc par myusu frontīru (frontier, angl. rūbežs, ar pīdzeivuojumu konotaceju) geografiskā i goreigā izteiksmē.
Izstuodis strukturys pamatu veidoj treis centralī objekti nu kūka – lelformata skulpturys, kotrs nu tūs simbolizej vīnu nu treju G. Pantelejevam svareigim asameibys pamatelementim – goru, matereju i cylvāku kai itūs jiedzīņu savīnuojumu, kai ari izstuodis centralais dorbs ar nūsaukumu Lelais. Nazynamais, bronzys juotnīka skulptura, kas simbolizej naprognozejamū Nuokūtni.
Vuords Rapsodeja ari nav izvālāts najauši – itys muzykys formats ideali atbylst muokslinīka īceris formai i byuteibai. Rapsodejai ir byutiska, iz tautiskuo vokaluo materiala baļsteitu dažaida rakstura epizožu maiņa. G. Pantelejevs gryb pastreipuot, ka izstuodē nav radzami tīši etnografiskī motivi, tī dorbojās pastorpynuoti i asociativi.


text:
Gaļānūs nūtiks pyrmuo Vītvuordu dīna Latgolā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
9. septembrī Preiļu nūvoda Gaļānūs nūtiks jau catūrtuo Vītvuordu dīna, kū reikoj Latvejis Universitatis (LU) Latvīšu volūdys instituts sadarbeibā ar Gaļānu pogosta puorvaļdi i Latvejis Geotelpiskuos informacejis agenturu, informej instituta puorstuovi. Itei Vītvuordu dīna byus eipaši nūzeimeiga, partū ka pyrmū reizi nūtiks Latgolā, kur vītvuordi globoj dzilis volūdys, kulturys i viesturis līceibys, deļtuo ir eipaši kūpami i sorgojami.
Itei byus jau catūrtuo Vītvuordu dīna, kū LU Latvīšu volūdys instituts kūpā ar paleigim reikoj, kab apzynuotu vītvuordu daudzveideibu i veicynuotu tūs vierteibys izpratni vysā Latvejā. Pyrmuo itaida dīna tyka svieteita 2018. godā Valkys nūvoda Turnā, ūtrei tyka atzeimāta 2019. godā Vīseitē, bet trešuo Vītvuordu dīna – 2020. godā Gaiķu pogostā.
LU Latvīšu volūdys instituta vītvuordu kartotekys kruojumūs globojās vaira par 600 nazkodejuos Vydsmuižys vītvuordu nu 1977. i 1980. goda ekspediceju, kod tī vēļ cīši dzeiva i kruošņa bejuse izlūksne, tok myusu dīnuos Gaļānu vītvuordi volūdnīkus nav sasnāguši i pietnīkim nav zynoms, cik daudz ir kluotyn rodušīs i cik daudz pagaisuši, kaidi vītvuordi vēļ nav registrāti i kaidi stuosti tūs apvej. Tok tū zyna poši Gaļānu pogosta jaunī pietnīki: ar Ivetys Brokys-Kazākys i Gaļānu pamatškolys školuotuoju guodeibu školāni jau ir apvaicuojuši sova pogosta ļauds i myusu dīnuos lītuotūs vītvuordus registriejuši.
LU Latvīšu volūdys instituta vītvuordu kartotekā Gaļānu pogosta vītvuordi lapojās ar skaistim i daudzveideigim nūsaukumim i sovpateigom augšzemnīku dialekta īzeimem. Tys eipaši radzams uoru vuordūs aba nalelu geografiskūs objektu nūsaukumūs. Pīmāram, tī pļovys vysmoz agruok bīži sauce vīnā vuordā, kas skaidri i tīši nūruodeja voi nu pļovys eipašnīku, voi kaidys specifiskys tuos īzeimis: Dubļuks, Krauklīne, Juonīne, Celmīne, Borbalīne, cikom cytur Latgolā pļovu nūsaukumus bīžuok veiduoja, dalīkūt vuordu pļova attīceigajā izlūksnē. Te vys vēļ dzeivys bejušys senejuos izskanis (pīmāram, Cukrinis kolns, Lukstine). I sātu vuordūs pasagluobuši seneji vuordi (pīmāram, cīma nūsaukumā Ereli, kur, kai Jānis Endzelīns dūmuojs, ir senejuokuo vuorda “ierglis” forma). Tai kai nalelūs objektu nūsaukumi kartēs bīži viņ nateik atspīgeļuoti, drukuotūs olūtūs šaļtim teik sagrūzeiti i parosti gaist leidz ar paaudžu maiņu, itaidi Latgolys vītvuordi juoskaita par eipaši saudziejamim, kruojamim i kūpamim.
Gaļānu Vītvuordu dīnys reitapusē ap 11 stuņdem volūdnīki kūpā ar Latvejis Geotelpiskuos informacejis agenturys vītvuordu specialistem suoks lauka pietejumus, apstaigojūt vītejūs dzeivuotuojus i vuocūt vītvuordus, bet piecpušdīnē, 13.30 stuņdēs puļcēsīs Gaļānu pamatškolys zalē, kab stuosteitu par vītvuordim, tūs nūzeimi i skaistumu. Vysapyrma LU Latvīšu volūdys instituta pietnīki (Sanda Rapa i cyti) īpazeistynuos ar Latvejis, eipaši Latgolys, vītvuordu veiduošonys tradicejom i vierteibu, sovpus Latvejis Geotelpiskuos informacejis agenturys Toponimikys laboratorejis puorstuovis (Vita Strautniece i Otīlija Kovalevska) – par vītvuordim Latvejis kartēs i tūs kulturviesturiskū nūzeimi. Pasuokuma laikā dalinīkim byus ari vareiba izspielēt Latvejis vītvuordu viktorinu i sataiseit vītvuordu nūzeimeitis, bet nūslāgumā klauseitīs Gaļānu pamatškolys školānu prīšknasumu. Īīšona pasuokumā bez moksys.


text:
Rudiņa baudeituojus aicynoj Filandmuižys Zyluo akmiņa dobys styga
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Ludzys nūvodā da šam guojiejim jau ir sataiseiti 15 eisuoki i garuoki maršruti (1,3–29 km), tyvuokajā laikā tiks pīduovuoti vēļ diveji. Paguojušajā nedēļā tyka lobīkuortuota Filandmuižys Zyluo akmiņa dobys styga, informej Ludzys nūvoda pošvaļdeibys turisma organizatore Inga Zagorska.
Ludzys TIC puorstuovi kūpā ar a/s “Latvijas valsts meži” Zīmeļlatgolys regiona meža apsaimnīkuošonys plānuošonys vadeituoju Daini Rudzīti dobys stygu apsekuoja, atbreivuoja nu krytušūs kūku i zoru, nūmarkēja ar dzaltonys kruosys nūruodem. Nu krytušūs kūku izveiduoti treis vīnkuorša tipa sūleni, kab stygys apmaklātuojim byutu vareiba atsapyust i nūbaudeit leidza pajimtū čaju.
Kūpejais stygys garums vīnā vierzīnī ir 1,3 km i jei vad pa skaistu i reļjefainu vidīni. Iz prīšku stygys suokumā ir plānuots pastateit planšeti ar informaceju par stygu i dižakmini, tivejuos apleicīnis objektim. Savutīs ūtra planšete tiks pastateita pi poša Filandmuižys Zyluo akmiņa, atkluojūt juo dobys nūzeimi. Itys dižakmiņs izaceļ ar sovpateigi zylgonū nūkruosu. Apleicīnē, kur beja daudz Ludzys igauņu cīmu i kura ir ainaviski skaista sova kolnainuo reļjefa deļ, ceļš nu Nirinim iz Filandmuižu guoja garum akmiņam. Dzierdāti daudzu vītejūs īdzeivuotuoju stuosti par atpyutu pi ituo dižakmiņa. Teik dūmuots ari veiduot ituos stygys vairuokus papyldu pastaigu variantus, cīš carūt iz veiksmeigu sadarbeibu ar zemu eipašnīkim.
Pārnejā zīmā Vaļsts mežu apsaimnīkuotuoja a/s “Latvijas valsts meži” Zīmeļlatgolys regiona plānuotuojs Aivars Paulins, veicūt dorba pīnuokumus Ludzys nūvoda Pyldys pogostā, atkluojs da šam vēļ napamaneitu dižakmini. Atrostuo akmiņa vierszemis tylpums ir pi 11 kvadratmetru, kas atbylst dižakmiņa kriterejim i ir aizsorgojams dobys pīmineklis. Aicynojam dobys objekta apmaklātuojus saudzēt dobys vierteibys i naatstuot aiz seve atkrytumus.
Filandmuižys dobys stygys maršrutu, kai ari cytus aktivuos atpyutys maršrutus var atrast Ludzys TIC vītnē sataiseitajā kartē.


text:
Symts jaunu A. Rancānis dzejūļu ceļā pi skaiteituoju
Izguojs dzejneicys i žurnalistis Annys Rancānis jaunais dzejūļu kruojums „Pylni kārmani dabasu… Bezdelīgu pasts”. Tys ir juos septeitais dzejūļu kruojums, kurā īlykti obejuos latvīšu rokstu volūdys tradicejuos — latgalīšu rokstu volūdā i latvīšu literarajā volūdā — raksteiti 100 dzejūli.
Dzejūļu kruojumam ir divejis dalis — latgaliski i latvyski raksteituo, jam ir diveji vuoki, diveji nosaukumi i divejis pusis. Tok tei ir vīna gruomota, kū sastatejuse poša autore, salīkūt kūpā tekstus, kas itūšaļt ruodīs svareiguokī sarunā ar sovu skaiteituoju, dzejis volūdā viestejūt par myusu laiku i myusu dīnu Latveju i īprīkš raksteitūs tekstus īpynūt kai bejušuo laika citatus — sova i tautys spāka i vuojuma zeimi.
Anna Rancāne latgalīšu autora sajiutu definej itai: „Nav vīgli byut latvīšu rakstnīkam, kas roksta vīnā laikā obejuos latvīšu volūdys formuos, vīna nu kurejūs ir oficiali pījimta, a ūtra bejuse ilguoku laiku aizlīgta, zynomā mārā slapana, naoficiala.”
Gruomota rauga reizē nūškiert, reizē saaudzēt obejis ituos volūdys i literaturys pusis, rauga sasazynuot ar cytu, lobuoku pasauli — lai tuos byutu bierneibys atminis i muotis kai sorguotuojis, aizbyldynuotuojis tāls voi sapyns par Latveju i skumis par nanūtykušū i nūtykušū.
Latgaliskajā kruojuma daļā „Pylni kārmani dabasu” īlykti kai jauni, tai īprīkš publicāti dzejūli, kas niu pīejami vīnā vītā — tei ir leidz šam plašuokuo dzejneicys latgaliski raksteitūs dzejūļu kūpa, sovukuort „Bezdelīgu pasts” ļaun īsapazeit ar pošim jaunuokajim A. Rancānis tekstim.
Gruomotā sūplok sadzeivoj i A. Rancānis dzejai rakstureigais smolkums i gareigums, i skarbuos myusu dīnu Latvejis realejis — „sliedes debesīs, putnu ceļi i stacijas”, „projām vedošie neceļi, krustceļi”, „vacūs sātu izstuodis, bolku bibliotekys” ar īkodātu DNS informaceju i tml., a puori vysam vielejums: „Dvēselīt, circenīt, apstājies, netrako, / Gan jau vēl paspēsi rīt, / Pa-va-sa-ras bezvārda domas / Vārdā nosaukt / un sasildīt.”
Dzejūļu kruojumu izdavuse bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”, finansiali atbaļstejuse Latgolys Regionaluos atteisteibys agenturys administreituos Latgolys kulturys programa ar Vaļsts Kulturkapitala fonda finansiejumu.
Gruomotys latvīšu dalis redaktore i korektore Sigita Kušnere, latgalīšu dalis — Ilze Sperga. Vuoku muokslineica i maketietuoja Iveta Zāgere.
Dzejūļu kruojumu „Pylni kārmani dabasu… Bezdelīgu pasts” var nūpierkt Latvejis gruomotneicuos. Juo prezentaceja ar autoris pīsadaleišonu gaidama ituo goda majā Reigā i cytur Latvejā.
A. Rancāne ir vairuoku dzejūļu kruojumu autore: „Lūgšana mājai” (1982), ”Piektdiena” (1986), ”Advente” (1991), „Aizlūgums” (1997), „Svētdiena” (2001), „Zīmes” (2005), izlase „Saules kalponīte” (2005).
Piec A. Rancānis scenareja, izmontojūt Juoņa Klīdzieja stuosta „Zalta kristeņš” motivus, 2011. godā tyka izjimta kina „Latgolys laikadečs”, režisors Edgars Blinovs.
Anna Rancāne sajāmuse Veidenbauma premeju (1996), Aspazejis premeju (1999) i Presis noma bolvu (2001). Dzymuse 1959. goda 12. junī Ludzys rajona Miglinīku pogosta Liuzinīkūs. Itūšaļt dzeivoj i struodoj Rēzeknē.


text:
Mienesi piec teritorialuos reformys i divejus mienešus piec pošvaļdeibu vieliešonu kūpā ar apvīnuotuo Ludzys nūvoda pošvaļdeibys dūmis prīšksādātuoja pyrmū vītineicu Ināru Silicku nu Zaļūs i Zemnīku savīneibys i mozuokuos Latgolys pošvaļdeibys – Leivuona nūvoda – jau ilggadeigū meru Andri Vaivodu nu “Latvijas attīstībai” skaidrojam, kai lūbās dorbs pi jaunūs strukturu sataiseišonys, īstuožu apvīnuošonys, kai izlītuoti Covid leidzekli, kaidys vēļ itūšaļt ir aktualitatis pošvaļdeibu dorbā i kū nūzeimātu īspiejamuos uorkuortys situacejis izsludynuošona pīrūbeža nūvodā leidza ar varbyutejū migrantu pīplyudumu iz Boltkrīvejis rūbeža.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Rēzeknē var sekuot pa Myužeiguo kalindera pādim
Latgolys Kulturviesturis muzejs leidz 17. oktobram pīduovoj apmeklēt muzejpedagogiskū programu „Pa „Myužeiguo kalindera” pēdām jeb glītrakstīšana ar tinti un spalvu”.
Programa paradzāta suokumškolys i pamatškolys školānim. Nūdarbeibys laikā varēs apsavērt 19. gs. latgalīšu autoru, gruomotu puorraksteituoju rūkrokstu paraugus, dažaidys 20. gs. vuiceibu gruomotys, līceibys, fotografejis. Varēs dazynuot par īvāruojamuokuo Latgolys rūkrokstu literaturys puorstuova Andryva Jūrdža dzeivis gaitom, juo pīraksteitū kalendaru – „Myužeygays kalinders” (1916. g.) i puorlopuot školānu veiduotū „…laika kalinderu 2011”, riekinuot senejūs svoru i māru sistemā, šmukai raksteit ar tiņti i pyldspolvu burtneicys lopā ci vēļ senejuokā burtineicā – iz mozys kūka tāfeleitis. Taipoš varēs just školāna tālā, nūsafotografēt ar 20. gs. 80. godu školys formu
Nūdarbeibys ilgums 40–60 minoti, īejis moksa – 0,60 eiro kotram školānam.
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec muzeja informacejis


text:
Roksti latgaliski. 8. nūdarbeiba
Pīduovojam pādejū latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu nu pošvuiceibys materiala “Vuicīs raksteit latgaliski!”.
8. NŪDARBEIBA
Ar darbeibys vuordu latgalīšu rokstu volūdā ir vysgryušuok — seviški ar pīdiekļa patskani/divskani 2. i 3. konjugacejis darbeibys vuordim. Raudzeisim pīraksteit darbeibys vuordu lūceišonu, tik juoatguodoj darbeibys vuordu dalejums konjugacejuos.
Svareigi, pyrms dūmuot, kaidu izskaņu raksteit, vuordu puorvērst pamatformā, lai saprastu, voi vuorda izskaņa ir -eit (slauceit, skaļdeit) voi -ēt (ryusēt, kuosēt).
Pi 1. konjugacejis pīder darbeibys vuordi, kam nav pīdiekļa (nest, augt).
Golvonais par 1. kojugaceju:
Tagadnis daudzskaitļa 1. i 2. personys golūtnis ir -am, -at (nest — nasam, nasat; augt — augam, augat; raut — raunam, raunat; krist — kreitam, kreitat).
- Daļai 1.konjugacejis darbeibys vuordu paguotnis 3.personys golūtne ir -a (auga, kryta), daļai — -e (nese, ruove).
- Ka 3.personys golūtne ir -a, tod paguotnis daudzskaitļa 1. i 2. personys golūtnis ir -om, -ot (auga — augom, augot; kryta — krytom, krytot).
- Ka 3.personys golūtne ir -e, tod paguotnis daudzskaitļa 1. i 2. personys golūtnis ir -em, -et (nese — nesem, neset; ruove — ruovem, ruovet).
- Daļai darbeibys vuordu vīnskaitļa 1. personā mainuos saknis beigu leidzskaņs: d : ž (vede – vežu), t : š (mete – mešu), s : š (nese – nešu),c : č (sauce – sauču), l : ļ (cēle –cieļu).
Lic pareizū formu!
______ (es) vakar _______ (nesu) maisus iz pogrobu. Muosa ari ______ (nesa). Šudiņ ______ (nesu) gruomotys.
Kod mes _________ (augām), tai nabeja. Mes _______ (vedām) puordūt seipulus.
Tāvs maisu _________ (velk) pa ______ (zemi). Mes vakar ________ (nevilkām) i šudiņ _________ (nevelkam).
Es ________ (nenospiedu (mīgt)) durovu zvona pūgu. ______ (viņš) __________ (nospieda (mīgt)), __________ (tāpēc ka) ir garuoks.
Mes šudiņ _________ (metam) bumbu puori teiklam. _______ (jūs) vakar ari _______ (metāt)? Es vakar ______ (nemetu) i šudiņ ari _________ (nemetu).
Vakar _____ (rakām) duorzu. Šudiņ _____ (jūs) _________ (rokat).
Vakar mežā skali _______ (kauca) _________ (vilki).
Baba ________ (vērpa (sprēst)). _______ (es) ari ________ (vērpu (sprēst)). Tai mes obejis _________ (vērpām (sprēst)).
Mes ______ (stiepām) ______ (no) __________ (tirgus) pierkumus. Šudiņ _______ (jūs) _________ (stiepjat).
2. konjugacejis darbeibys vuordi
- Darbeibys vuordim, kuri nanūteiksmē beidzās ar -uot, -ynuot, tagadnē ir -oj-(-ynoj-), paguotnē — -uoj-(-ynuoj-). Dūmuot — es niu dūmoju, es vakar dūmuoju. Pagaisynuot — tu niu pagaisynoj, tu vakar pagaisynuoji. Staiguot — jis niu staigoj, jei vakar staiguoja.
- 2. konjugacejis darbeibys vuordim tagadnis 1. i 2. personys daudzskaitļa golūtnis ir -am, -at. (niu dūmojam, dūmojat; niu pagaisynojam, pagaisynojat; niu staigojam, staigojat)
- 2. konjugacejis darbeibys vuordim paguotnis 1. i 2. personys daudzskaitļa golūtnis ir -om, -ot. (vakar dūmuojom, dūmuojot; janvarī pagaisynuojom, pagaisynuojot; pyrms mieneša staiguojom, staiguojot).
Lūceišonys paraugi
Nanūteiksmis izskaņa -uot
Nanūteiksmis izskaņa -ēt
3. konjugacejis darbeibys vuordi
- Ka darbeibys vuorda nanūteiksmis izskaņa ir -ēt, tagadnis daudzskaitļa 1. i 2. personys golūtne ir -im, -it (redzēt — redzim, redzit; peikstēt — peikstim, peikstit)
- Darbeibys vuordim “muocēt”, “derēt”, “tecēt” tagadnis daudzskaitļa 1. i 2. personys golūtnis ir -am, -at (muokam, muokat), paguotnis daudzskaitļa 1. un 2. personā ir -iejom, -iejot (muociejom, deriejom, teciejom).
Nanūteiksmis izskaņa -eit
Nanūteiksmis izskaņa -ēt
Darbeibys vuordim ar nanūteiksmis izskaņu -ēt sakreit 2. i 3. konjugacejis paguotnis i nuokūtnis personu izskanis, taipat 2. i 3. konjugacejis paguotnis i nuokūtnis personu izskanis sakreit ari darbeibys vuordim ar nanūteiksmis izskaņu -eit.
Pīmāram, var atguoduot, ka -eit vuordim vysuos paguotnis formuos ir e (medeit — medeju, medeji, medeja, medejom, medejot (2.konjugaceja); skaiteit — skaiteju, skaiteji, skaiteja, skaitejom, skaitejot (3.konjugaceja)).
Bet nuokūtnis formuos -eit vuordim ir ei (medeit — medeišu, medeisi, medeis, medeisim, medeisit (2.konjugaceja); skaiteit — skaiteišu, skaiteisi, skaiteis, skaiteisim, skaiteisit (3.konjugaceja)).
Taipat var atguoduot, ka -ēt vuordim paguotnis 3.personā ir ē (redzēt — redzēja; kuosēt — kuosēja; dzeļtēt — dzeļtēja, stuovēt — stuovēja)
Var raudzeit vērtīs tabulā
Puorbaudi sevi!
Lic latgaliski!
Baba _______ (audzēs) ________ (govis).
Voi redzi, kai bruoļs _________ (pildīs) itū aizdavumu? Tu _________ (varēsi) jam _______(palīdzēt).
Mes ________ (runājām), kai __________ (izdarīt) dorbus. Jius ________ (mākat) ________ (skaitīt).
Mama _________ (kaltēja) zuoļu čajus.
Vakar _________ (ravēju) nazuolis. Dreiž otkon _________ (ravēšu).
Mama ari _________ (sasaldēja) ūgys zīmai. I cytugod _____ (arī) ______ (sasaldēs).
Es _______ (sacīju) vysu, kū zynu.
Mes _______ (varam) paceļt itū ________ (akmeni). Voi ______ (jūs) ari ______ (varat)? Vakar __________ (vēl) __________ (varējāt), voi reit _______ (varēsiet)?
Ontons vakar cīši _______ (kāsēt), gon dreiž byus vasals _____ (un) ________ (nekāsēs).
Pavasarī otkon vysur _______ (skanēs) putynu dzīsmis. Odums _________ (apzeltīja) itū gradzynu.
Dreiž mes _________ (rakstīsim) pareizi. _______ (palīdzēsim) ari cytim.
Es nazynu, kū ______ (darīšu), bet zynu, kū ________(darīju).
Vēļ daži aizdavumi
Las_jums, nusac_šona, rakst_šona, slav_jums, slav_šona, dar_jums, finans_jums, raid_šona, raid_jums, rakst_jums, laist_jums, rad_šona, nūviert_jums, mekl_jums, apgrūz_šona, rad_jums, zeim_jums, pīpras_šona, pel_šona, moks_jums, gondar_jums, izmežg_jums, mark_jums, dar_šona, laist_šona, apgrūz_jums, zeim_šona, pīpras_jums, pel_jums, las_šona, finans_šona, nūsac_jums.
Puorlic!
Līks koks. Kūp dūmi. Cepu graudu maizi. Piena upes ķīseļa krastos. Lielais vilks un mazais vilciņš. Akā vienmēr ir daudz ūdens. Metīsim papīrus ugunī, kur lēkā dzirkstis. Kas ada ziemai siltas zeķes?
Fragmenti nu Ilzis Spergys stuostu kruojuma „Dzeiveiba“ stuostim. Lic pareizū formu latgaliski ci pareizū burtu!
_____ (sēdēju) mašynā i _____ (skatījos (vērtīs)) pa lūgu. Koļka ____ (pīpēja) i _____(laida) d_umus taišni styklā. Jis ______ (noskatījās (nūsavērt)), kai mutuli ______ (atsitas) pret lūgu i bolti izkleist pa vacuos mašynys salonu. Jis ilgi _______ (grozīja) radeju, _____ (raudzīja) nūg_ut muzyku. Pal_ka pi _____ (nez kādas) buobys. Jei dzīduoja smogai i kai na nu ituo pasauļa, i jis ____ (pīpēja), ______ (atlaidies) siedeklī, i pa šaļtei pabunguoja pa styuri ar pierstim leidza tai buobai. Mes ______ (gaidījām) Gošys i juo puišu. Jī vēļ beja krūgā, _________ (nevarēja) viņ beigt atsavasaluot. Dūmuot, piec puors stuņžu nabyusim jau atpakaļ. Jī nikod navar ______ (iztaisīties) nu sātys. Tynās i trynās tys ap tū.
/“Pajam mani sev leidza“/
Veirīteits rūtainajā biņdzjukā až _______ (grūdās) viersā sādātuojim, ______ (runāja) _________ (nez kādas) glupuosts par teatrim – mudrai i saškaļdeitai. Tī obeji ________ (parāvās) molā, dūmuodami, ka jis grib _________ (sēdēt) iz beņča. Strupais _____ (norausa) sīkolys nu pīris i byudu, kū runuodams pa gaisu ______ (šķieda) rūtainais, pasavēre iz juo, koč _____ (neko) _____ (nesacīja).
Runuotuojs beja gotovs sādātuojs. Paprīšku saruovs iz augšu biksis, sēde kluot. _________ (parādījās) tīvys ____ (kājas) ar ryžom spolvom i palāki nūbrukušu zeču stuļpeni. Sasāduši iz beņča, veči tārgavuoja tuoļuok.
Ni jau tai dzāruši, ni kuo. Kū tuos buobys zyna. Tod koč šņabs beja kai šņabs, navys ituos krutkys, kas niule. Sasadzer sazyn kaidu māslu i tod jiukst pruotā, apsyt vīns ūtra ar ciervi pa dzārumam. Agruok ____ (dzēra) i ______ (dzēra), a itaidu breinumu, kai niule avīzēs var _____ (lasīt (skaiteit)), gon nabeja. Pasaver, niu pat “Latvejis Avīzē” apraksteits, kai tāvs apsyta sovus dālus ar ciervi i pats ______ (pakārās) iz čardaka. Vo ta tai agruok itai beja? Voi ta beja avīzē koč vīna taida ziņa? Niu škir, kū gribi, – slapkaunis da maniaki. Lobu ļaužu i nadzierd!
/“Kopu svātki“/
Puorejuos nūdarbeibys meklej pošvuiceibys materialā Vuicīs raksteit latgaliski!, aizdavumu atbiļdis atrūnamys ite.


text:
Latgolys Kulturviesturis muzejā divejis jaunys izstuodis
Leidz 11. oktobram Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) apsaveramys divejis izstuodis. Mārteņa Gruduļa fotoizstuode “Baroka Muzykys dīnom Rēzeknē – 10” atkluoj skaistuokuos i emocionaluokuos saļtenis desmit godu garumā, bet ūtrajā izstuodē, zeimūla “Recycled.lv” tārpu kolekcejā “Cyta klasika”, apsaveramys suknis, bruņči, kopkys i vokora suknis, kas pagataveitys nu lītuotu veirīšu kraklu i mieteli-frakys nu biņdzuku, tūs nauordejūt, nagrīžūt i nakruosojūt.
Pyrms 10 godu, pasasokūt čellistis, rēzeknītis Ilzis Grudulis idejai i uzjiemeibai, tyka aizsuoktys kasgadejuos Baroka Muzykys dīnys Rēzeknē. Ar kotru godu tūs programa aicynoj klauseituojus atkluot jaunys emocejis baroka muzykys gaisūtnē i ļautīs muzykalajim pīdzeivuojumim, kū dūd senejuos muzykys skanis i izcili tuos izpiļdeituojmuokslinīki. Otkon gostūs teik gaideita I. Grudulis 2004. godā dybynuotuo baroka muzykys grupa “Kesselberg Ensemble” (Bāzele) i cyti baroka muzykys interpreti i nu Latvejis, i uorzemu.
Nu jau vairuokus godus paraleli baroka muzykys koncertim Latgolys Kulturviesturis muzejā teik reikuotys Baroka muzykys dīnom veļteitys izstuodis. Itūgod tys ir Mārteņa Gruduļa atskots iz Baroka muzykys dīnu Rēzeknē 10 godim fotosaļteņuos i atmiņuos.
Jubilejis godā natradicionali, nu kai kruošņu “garniejumu” Baroka muzykys dīnu 10 godu jubileja “tortam” – izstuodei – Latgolys Kulturviesturis muzejs sadarbeibā ar zeimūlu “Recycled.lv” pīduovoj tārpus nu kolekcejis “Cyta klasika”. “Recycled.lv” nu 2008. goda veidoj aksesuarus i apgierbu kolekcejis nu kraklu i biņdzuku, rodūt konceptualu dizainu skaistā formā i izvārstā intelektualā diapazonā. “Recycled.lv” filozofeja ir ūtrreiziejuo lītu puorstruode, restaurejūt sajiutys, laika goru i nūskaņu. Dzeivei atgrīzti teik na tik jau asūši, kvalitativi apgierbi, nu ari sīviškeibys, elegaņcis, grācejis i aristokratiskuma sajiuta, kū izbauda kotra sīvīte, apvalkūt itū apgierbu. Kolekceja “Cyta klasika” tyka demonstrēta “Baltic fashion catwalk 2013” Mercedes-Benz Fashion Week Berlīnē.
Kolekceju veidoj suknis nu kraklu.
Izstuodis attaiseitys:
Ūtardiņ, trešdiņ, catūrtdiņ, pīktdiņ 10.00-17.00
Sastdiņ 10.00-16.00
Svātdiņ, pyrmūdiņ – slāgta
Īīšonys moksa izstuodēs: školānim, studentim– 0,50 €, pīaugušajim– 0,80 €, pyrmsškolys vacuma bārnim – īīšona breiva
Karteņa: Mārteņš Grudulis – Baroks Latgolys viestnīceibā GORS 2013


text:
2013.goda 11.oktobrī tradiceiguos izstuodis „Rēzeknis uzjiemejs 2013” ītvorūs Rēzeknis piļsātis dūme gūdynoja uzjāmumus, kas pārnejuo goda laikā ir dasnāguši vyslobuokūs darbeibys rezuļtatus. SIA „NewFuels” RSEZ sajēme pateiceibys rokstu kai leluokais eksportietuojs i sociāli atbiļdeiguokais uzjāmums.
SIA „NewFuels” RSEZ vadeitojs Graham Bell soka: ”Mes esom cīši prīceigi par itū Rēzeknis piļsātis dūmis bolvu. Myusu uzjāmums lepojās ar tū, ka ir sociāli apzineigs i ļīk uzsvoru iz dorbinīku labklojeibys paaugstinošonu. Mes turpynosim tīktīs sasnīgt augstuokus standartus i rezuļtatus nokomyjūs 12 mienešūs.”
Ziņas


text:
Tabuoks
Tabuoks ī tuokis augals (žuolie), katros muokslėškā prigol prī boblėniu augalū šeimuos, ėr ī kėlėma nug Amerėkas, tepuogė anou sodžiuovintė lapā, katrūs žmuonis kūrėj, šniaukšt aba kromt, ka gautom kuokė maluonė.
Tabuoka žuolėnug senuobės kūrėjė Amerėkas indienu tautas, paskom, kap ėspanā atrada Amerėka, tabuoka parvežė i Euruopa, pradiejė anou augintė ė kūrītė. Tabuoka liuob šniaukštė (oustītė), kūrītė, kromtītė ė žemaitiu vīrā. Anėi liuob augins makuorka, vuo kūrīs anuos sodžiuovintus lapus. Paprastā tabuoka rūka par pīpkė. Pu ontras svieta vainas atsirada cėgarietā, tūdie tikra tabuoka mažā kas barūk.
Tabuoka tepuogė liuob dietė i rūbus, ka kondis najiestom.


text:
Pyrma kaida laika Ēriks Zeps gastēja Vuocejis dīnavydu pusē, Štutgartē, kur jau padsmit godu dzeivoj i aktivi dorbojās latgalīte, latvīšū tautys deju kolektiva „Trejdeksnītis” veiduotuoja i vadeituoja, bīdreibys „Saime” vadeituoja, sovulaik ari vīna nu „Latgolys radejis” etera personeibu – Laura Putāne. Par Laurys latvyskuos identitatis i pīdereibys vaicuojumim i atrasšonu Vuocejā, Štutgartē.
„Laikam jau taisneiba, ka mums vysim, latvīšim, kuri nūbrauc dzeivuot iz uorzemem, ir tai, ka tu jau naesi aktivs izreiz. Kaidam paīt gods, kaidam diveji, kaidam vairuok ci mozuok. Es poša tikai piec kaidu treju godu suoku saprast, ka koč kuo maņ datryukst. Voi maņ tryukst doncuošonys, voi latvīšu, voi maizis, voi kaida cyta gorduma voi lītys. I tod es vīnā dīnā īsadūmuoju, ka juopasaver, voi ite ir vēļ kaids latvīts. Tai ir, ka dŗūsai viņ kotram atīt cyts laiks, kod gribīs otkon tūs latvīšus i latvyskuos aktivitatis.”
Vaicuota par tū, kai īsadzeivuot i byut sovejam cytā zemē, Laura pīzeist ka tys nav vīglai. Juoizīt cauri zynomim pūsim i juopījem lītu byuteiba.
„Mes vysi izīmam ari taidam breižam cauri, kod tu nikur vaira naesi sovejais. Tu vēļ naesi sovejais tymā cytā zemē i tu vaira naesi sovejais Latvejā. Tys ir gryuts. Es nazynu, tys varbyut ir cyts stuosts, bet ari par tū, kod tu atsagrīz Latvejā, voi tev ir kur atsagrīzt. Voi tev ir tei sova sāta, sova vīta. Daudzi stuosta, ka jī ir kai iz koferu, nu vīna drauga pi ūtra, vēļ mama i tāta pa vydam. Beigu golā tev pat nav sovys personeiguos gultys, kur palikt i skapeiša, kurā maiceņu īlikt. Suopeigi saceit, tys ir varbyut taids napateikams puordūmu laiks, i ta tu vaicoj, kur tod tu vari pīderēt. Voi tu vari meklēt tū pīdereibu otkon Latvejā. Varbyut bīžuok braucūt, bīžuok uzturūt sakarus, voi ari tev juvaicoj tei pīdereiba ite. Voi, varbyut, tys rysynuojums ir tei pīdereiba latvyskajā vidē ite, svešā zemē. Jo mes vysi tī asam taidā situacejā, kaidā asam. Taida sova mozuo saleņa, tai saceit.”
Pi Laurys latvyskom saleņom ite, Vuocejā, nūteikti var pīskaiteit kai latvīšu tautys deju kolektivu „Trejdeksnītis” Štutgartē, tai vēļ vīnu deju kolektivu Frankfurtē, kai ari dorbuošonūs brīdreibā „Saime”.
„Bīžai ir tai, ka tu tū latvyskū vaicoj vysur. Tu ej pa īlu, i ka tu izdzierdi veikalā latvīšu volūdu i napazeisti tū cylvāku, tev gribīs jū uzrunuot, vaicuot, kas tu taids, voi tu ite dzeivoj, varbyut īsi doncuot. Tev izreiz gribīs jū iviļkt sova bareņā.”
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Ituo goda 23. oktobrī Daugavpils Universitatī nūtyka Daugavpils Valsts ģimnazejis organizeitais publiskuos runys konkurss.
Konkursam vajadzieja sagatavuot runu latvīšu voi latgalīšu volūdā par divejom lītom voi idejom, kas saistās ar tēmu “Taiseits Latgolā”. 11.b klasis škoļneica Viktorija Ratkeviča stuosteja par Jāņa Elkšņa darbeibu gruomotneiceibā i Latgalīšu volūdys nakti i īgiva 3. vītu, Viktorija Maksimova (11.a) īgiva 2. vītu, stuostēdama par Anneli Slišāni, juos 100 dečim Latvejai i Juri Cibuli, bet 12. klasis škoļneica Jūlija Tumanovska stuosteja par “Muzykys skrytuli” i Daugavpils Šmakovkys muzeju i īgiva 1. vītu. Konkursā varēja klausētīs arī stuostejumus arī par cytu škoļņeicu individualīm projektim, motivejūšys runys par uzjiemiejim i breivpruoteiguo dorba īspiejom. Konkurence beja lela, i cytu školnīku dorbus klausētīs beja cīši interesanti. Pasuokuma nūslāgumā vysi daleibnīki tyka pi duovonom nu Daugavpils Valsts ģimnazejis.
Jūlija Tumanovska,
ATV 12.kl.škoļneica


text:
Meklejūt pa vacom latgalīšu avīzem pavysam kū cytu, atrodu cīši interesnu Franča Kempa rokstu. Vysmoz es dūmoju, ka tys ir jis – pseidonims S-a varātu byut saiesynuojums nu pseidonimu Skomba voi Skoborga, ar kū jis publicējēs presē.
Tei ir Kristeigu zemnīku katuoļu partejis avīze “Latgolas Words”, kas izguojuse nu 1919. da 1940. goda. Elektroniski vari skaiteit pats – LNB kruojumūs.
Roksts “Voi draud mums diktatūra?” publiceits 1934. goda 7. martā, puors mienešu pyrms Ulmaņa apvārsuma. Cīši interesns taišni demokratejis i diktaturys, latgalīšu interešu i latvīšu nacionalistu kontekstā. Seviški zynūt tuoļuokū viesturis gaitu, kas samola i latgalīšu kulturu, i Latvejis vaļstiskumu.
Rūnās vaicuojums – voi bez latgalīšu volūdys, literaturys i kulturys īraudzeišonys i ituo montuojuma īkļaušonys Latvejis kulturys vidē i dūmuošonā, bez ituo montuojuma vuiceišonys školuos i dūmuošonys mainis vyspuor var pastuovēt demokratiska Latveja? Laikam jau nā.
Voi Latvejis ceļš ir vaļsts deļ pareizūs latvīšu (pareizs asnis, pareiza audzynuošona i volūda)? Cerīs, ka myusu dīnu Latveja ir (byus?) vaļsts deļ kotra – naatkareigi nu nacionaluos voi religiskuos, lingvistiskuos voi kulturaluos, dzymuma voi seksualuos ideņtitatis.
Jaunā 2011. godā byus jaunys 365 dīnys – jau reit. Kaida byus myusu vaļsts, kaida byus juos nuokūtne? 365 īspiejis kotram nu myusu.


text:
Lelais latgaļu tiergs karteņuos
Vakar i šudiņ Ludzys piļskolnā nūtyka tradicionalais Lelais latgaļu tiergs.
Lelais latgaļu tiergs jau catūrtū godu aicynoj gostus i tierguotuojus nu tuoluokom i tyvuokom vītom iz Ludzys piļskolnu pyrmsjuoņu laikā. 22. i 23.juņī beja īspieja apsaviert, kū lobu sadariejušys pa garajim zīmys i pavasara vokorim ir amatnīku rūkys. Pūdnīki, klyudzeņu pinieji, kaļvi, audiejis i šyviejis līliejuos ar sovim dorbenim. Kai ari gribietuoji varieja paraudzeit sovu veikleibu naudenis kalšonā, lūka šaušanā, braucīņūs ar zyrdzenim i cytuos nūdarbēs.
Pīduovojom ar foto karteņu paleigu pagasteit tiergā ari LaKuGys skaiteituojus – gon tūs, kas poši beja, gon tūs, kam nasaguoja tikt.
Tiergu karteņuos īmyužynuoja Čyganu Santa.


text:
Festivalā “Līgo Višķos” latgaliskys tradicejis i “Latgalīšu reps”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Jau sastū godu Vyšku estradē, gleznainā Luknys azara krostā, Daugovpiļs nūvoda pošvaļdeibys agentura “Taka” reikoj festivalu “Līgo Višķos”. Festivalā nūteik i tradicionali Vosorys saulgrīžu rituali folklorys kūpu pavadeibā, i baļle i diskotekys, i sporta pasuokumi, i meistarklasis, i vēļ vysaidys aktivitatis, informej Liāna Cvetkova.
21. junī nu 21.00 stuņžu vysi gaideiti Latgaliskūs tradiceju i prasmu sātā “Ambeļu skreine”, kur nūtiks interaktivs pasuokums “Vosorys saulgrīži Ambeļūs”. Te varēs īsapazeit ar latgalīšu īleiguošonys tradicejom, nūtiks rūtalis i daņči kūpā ar folklorys kūpom “Speiga” i “Dyrbyni”, guņskura aizdegšona, meistarklasis vaiņuku peišonā i zaļumbaļle da poša reita kūpā ar duetu “Inga un Normunds”. Pastreipojūt latgalīšu vīsmīleibu, īeja itymūs pasuokumūs ir bez moksys.
22. junī 23.00–3.00 stuņdēs nakts pasuokums kūpā ar “Lauku studiju”, kas reikuos “Disko ielīgošanu” Vyšku estradē. Gostu ierteibom estradis i stadiona teritorejā vysa festivala laikā byus vareiba palikt ar sovu telti, speciali īreikuotā teļšu piļsieteņā (īprīškeja rezervaceja). Festivala “Līgo Višķos” apmaklātuojim “Open-air” diskoteka par simbolisku moksu – 1 eiro.
23. junī 10.00–16.00 stuņdēs sporta turnirs “Esi Pirmais”. Saceņseibys nūtiks vysaiduos disciplinuos – pludmalis futbolā, strītbolā, tautys bumbā i jautrajūs startūs.
Nu 19.00 stuņžu Vyšku estradis teritorejā suoksīs golvonuo svātku sviniešona. Nūtiks muojražuotuoju i amatnīku tierdzeņš, radūšuos darbneicys, izbraukuma ādynuošona, izbraucīni ar laivom. Pyrmī 1000 pasuokuma apmaklātuoji tiks pacīnuoti ar sīru i olu.
19.30 stuņdēs Vyšku estradē svātku koncertu īskandynuos jaunīšu kapela “Augusti”. Atraktivī latgalīšu jaunīši prīcēs ar tautysdzīsmem i popularom ziņgem.
20.00 stuņdēs Līgo svātku sajiutys īness Uogris Tautys teatra akteri, izspielejūt Rūdolfa Blaumaņa “Skroderdienas Silmačos”. Blaumaņa luga sovu pyrmizruodi pīdzeivuoja tuolajā 1902. gods 30. janvarī Reigys Latvīšu bīdreibys teatrī. Vaira kai 100 godus vāluok luga ir latvīšu teatra fenomens, kū sevkurūs Juoņūs latvīši lobu pruotu vārušīs i verās, smejās da osoru i dzīd leidza Blaumaņa sirsneigajom kuplejom. Uogris Tautys teatris leiguos kūpā ar sovim skateituojim, pīduovojūt sekuot leidza īmīļuotajom, tik zynomajom i tik jautrajom Silmaču saimis ļaužu izdareibom i attīceibom.
Nu 22.30 stuņžu festivala apmaklātuojus kuorteigi izkustynuos par sensaceju palykušuo grupa “Latgalīšu Reps”. Muzyki ir puorlīcynuoti, ka repam latgalīšu volūdā pateišom ir nuokūtne – golvonais ir mīlesteiba pret dzimtini, volūdu i muzyku. Koncerta laikā byus varams izadoncuot i izadzīduot taidu popularu hitu pavadejumā kai “Žarej gali”, “Reita panorama”, “Ceļš iz muojom”.
Ar tymsu īkurynuosim Juoņu guni, a Juoņu reitu varēs sagaideit nakts baļlē, kūpā ar Latvejis šlageraptaujis daleibnīkim Kristīni i Alvi.
Vysys dīnys garumā byus vareiba apmeklēt pierti, izbaudūt latvīšu pierts ritualus ci vīnkuorši atsapyušūt draugu kompanejā. Festivala laikā ir vareiba nakšņuot tyvuokajuos gostu sātuos ci Vyšku dīnesta vīsneicā, kai ari īreikuotajā teļšu piļsieteņā (juorezervej). Teļšu piļsieteņā byus vareiba ībraukt jau nu 21. juņa i juoizbrauc da 24. juņa piecpušdīnis.
Beleti SIA “Biļešu Paradīze” kasēs vysā Latvejā i www.bilesuparadize.lv , Daugovpiļs nūvoda pošvaļdeibys agenturā “Taka”, Vyšku pogosta puorvaļdē, Daugovpiļs turisma informacejis centrā. Vairuok informacejis www.visitdaugavpils.lv, https://www.facebook.com/ligoviskos/, http://ligo-viskos.mozello.lv/.


text:
“Borowai Mc” jauns sings i video
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Grupa “Borowa Mc” klauseituojim nūdūd jaunu singlu “Tu vari”. Tam uzfilmāts ari video. Grupa suokuse dorbu pi jaunuo albuma, kū plānoj pabeigt i īraksteit tyvuokūs mienešu laikā, portalam lakuga.lv atkluoj grupys dalinīks Aigars Runčis.
Par dorbu pi jaunuos dzīsmis, gon par tūpūšū albumu grupa izasoka, citejūt dzīsmi: “Ka tu vari, tod tu dori! Kai maratonā – asam puorvariejuši sīnu i īvylkuši ūtru elpu, i, uzjamūt tempu i apgrīzīņus, dūdamēs preteimā jaunajam!” Dzīsme “Tu vari” ir kai skaitompaņteņš, kū atkuortuot ceļā iz jaunim sasnāgumim, atzeimoj A. Runčis.
Jaunuos dzīsmis video radzama laikmeteiguos dejis doncuotuoja i horeografe Agnese Bordjukova, kura dejā izstuosta sovu interpretaceju par dzīsmi. Taipoš video radzams, īspiejams, smukuokais saulrīts Latgolā. Video ir filmāts Latgolā – Iudiņa turisma atteisteibys centrā “Bāka” i Felicianovys muižā. Video autors ir Artūrs Valdmanis.
Dzīsmis “Tu vari” muzykys autori ir Arcadia 87 i Guntra Kuzmina-Jukna, teksta autors ir Aigars Runčis, producents – Arcadia 87. Dzīsme daīmama “Spotify” i cytūs muzykys straumiešonys servisūs. Tū var nūsaklauseit i bez moksys lejupīluodēt ITE.
“Tu vari” ir jau ūtrais “Borowa Mc” sings itūgod. Piec puora gods klusiešonys majā grupa izdeve atsagrīzšonys singu “Doncoj ar mani”, kas īzeimuoja paviersīni grupys skaniejumā, par tū pasaryupēja muzykys producents Arcadia 87.
Grupa “Borowa Mc” dybynuota 2004. godā, i izdavuse treis studejis albumus. Grupā dorbojās Aigars Runčis, Guntra Kuzmina-Jukna i Ingars Gusāns.