text:
“Volūdys vaicuojums”. 30., 31. i 32. raidejums
Pyrms vairuoku godu “Latgolys Radejā” izskanieja 47 cykla “Volūdys vaicuojums” raidejumi, kurus sagataveja žurnaliste Maruta Latkovska. Nu paguojušuo goda suoku raidejumu materialus var puorskaiteit žurnalā “Katōļu Dzeive”, nu niu vareiba ar tim īsapazeit dūta ari LaKuGys skaiteituojim. Itūreiz publicejam raidejumu materialus nu “Katōļu Dzeivis” 2014. goda maja numera.
30. raidejums (burts “o”)
Esit sveicynuoti Latgolys Radejis klauseituoji! Volūdys vaicuojumā kūpā ar Jums ir Maruta Latkovska.
Šudiņ rynda ir daguojuse taidam pavysam opolam i smukam alfabeta burteņam kai pošam ūmuleibys īmīsuojumam, nu, prūtama līta, burteņam o, ar kuru suocās tī augšlatvīšu voi myusu, latgalīšu, runā atškireigī vuordeni nu lejslatvīšu.
Vysupyrma, kai tys jau īsuokts, nūsaukšu kaidus skaneigus vītu vuordus, kuri suocās ar itū burtu: Ondzuli, Ondrupine, Opoli, Opori, Osyuns (ari Osyuna), Osva, Ots (azars), Ozupine, Osāni, Ostrovski, Opūgi, Odotys, Odumāni, Obrumāni, Olūtnīki, Olūtova… A niu par vuordenim…
Īsadūmuosim, ka asam iz breisneņa īsavāruši Zīmyssvātku laikā i svinim vīnus nu pošim skaistuokajim svātkim godā – mozuo Bierneņa Jezus dzimšonys svātkus, kod kotram kuorteigam latgalīšam – katuoļam iz golda ir kas? Piļneigi pareizi – oblatkys, oblātis, oblatys – boltuos Dīva maizeitis Zīmyssvātkūs.
Taipat kotra katuoļa sātā, vysmoz paguojušuo godusymta vydā, Latgolā beja Kungam Jezum i Jaunovai Marijai veļteits pats lobuokais styureits sātā, kurā beja gon krystā pīkoltuo Kunga Jezus mūceņa, gon obrozi, obruozi, prūti, svātbiļdis.
Sovukuort vuords ornats apzeimoj katuoļu prīstera liturgiskuo apgierba sastuovdaļu. Tys ir puori golvai puorvalkams apmetnis, cielīs nu rūmīšu viersejūs driebu paveida, nu 13.gs. ornats teik īškalts suonūs, lai natraucātu rūku kusteibom Sv.Misis celebriešonys laikā. Iz mugorys ornatam parosti ir izšyuta krysta zeime.
A niu vuords opluots. Tī ir Bazneicys svātki ar tiergu.
Opska, ari Opskova – tai Baļtinovys, Bieržpiļa, Bolvu, Viļānu i, īspiejams, ari kaiduos cytuos vītuos Latgolā sauce Pleskovu.
Obuli ir bikšu mugurys daļa siežamajā vītā, bikšu kuojvyds. Kod kuozu laikā Latgolā dzīd apdzīduošonys dzīsmis, tod vīna nu bīžuok izpiļdeitajom ir par tom Ontona, Pītera, Mikeļa voi kaida cyta dzeraunis puiša bikšu storom, kurys obejis tykušys par lobom atzeitys, viņ tī obuli naz deļ kuo da zemis kariniejuši. Nu bet dzeive ir dzeive – tī jau vysaiž var nūtikt. A niu pi nūpītnuoku lītu!
Obods ir skrytuļa lūks, a ogers ir ierzeļs, ostri – ir zyrga astis voi kriepu sari.
Obžys ir īlyukši kūka orklam, tymūs jiudz zyrgu, a ockeļs, ogoļs ir orkla bolsts, tuo rūkturi.
Orcuks, orčiks, orciks, lejslatvīši jū sauc par zveņgeli. Tei ir aizjiuga sastuovdaļa, eiss škārskūks, kura golūs dasīn atsaitys. Pi orcika damat, dastyprynoj zemis apstruodis pīdarumus. I zirdzeņš var dūtīs iz teiruma pavasara dorbūs. Bet navajadzātu aizmierst ari par obroka kuli, prūti, auzu kuli, kū viļciejam pakuort koklā. Taipat par obroka kuli sauce ari sagataveitū uzturu molkys ciertiejim i sīna vediejim tuoluokā ceļā. Opors ir naapstruodojams, nalels zemis gobols teiruma vydā, ari iudiņaina voi kūkim apauguse napļaunama vīta pļovā, sovukuort, okys svēre lejslatvīšim ir okys vinda. Ogurcs ir gurķis, a okuleri – brillis.
Olūts ir avots, a olejs – ādamuo lynsāklu eļļa, sovukuort ozbors ir putruomi.
Olkons ir izsaļcs, bodā mārdāts, voi, lai cik natycamai tys ari izaklauseitu, pats sevi bodā mierdiejs, iz naudys pūda sādādams, pīm., Jura Pabierža dzejuojumā “Skūpais vecs” ir taidi vuordi: “Vysu myužu naudu kruoju, olkons, plyks es staiguoju, vacū mīsu, kaulus vuojūs – tikkū dzeivs es nosuoju. Un te muna dzeive beidzās, zyud jau muna naudeņa, re, kur valni pulkim steidzās, ak, jau kreit iz manim vini…” Tai ka, meilī Latgolys Radejis klauseituoji, dzeivuosim ar māru, dareisim ar māru, pruotu i beisimēs nu skūpuma, taipat kai apsareišonys vysuos vītuos i lītuos.
Ar tū ari Volūdys vaicuojums ir izskaniejs! Paļdis, ka klausejotēs! Vysu lobu!
31. raidejums (burts “p”)
Esit vasali cīnejamī Latgolys Radejis klauseituoji! Otkon da Jiusu gostūs īt Maruta Latkovska ar rubriku voi tematiskū raidejumu “Volūdys vaicuojums”.
Niu sovu kuortu kai suokumburts tim latgaliskajim vuordenim, kuri atsaškir nu lejslatvīšu vuordu, ir sagaidejs burts p.
Atguodynuošu, ka te atškireibys ir na viņ ar kaidim puors burtenim voi izskaņom, bet ari teiri piec izrunys tī ir pavysam cyti vuordi, koč i ar vīnu i tū pošu nūzeimi.
Pyrma, kai jau tys īsuokts, nūsaukšu kaidus vītu vuordus ar burtu p kai suokumburtu: Platači, Putāni, Pelieči, Puoči, Peikstuli, Piļdigi, Piziči, Pabierži, Pīneni, Plotī, Pluocini, Prīdnīki, Pyupūli, Pryuši, Pujati, Patmaļnīki, Piļcine, Pokuli, Poikys, Pasīne, Peipini, Pīdruja, Pylda, Preili, Pupiki, Pupuoji, Purlova, Pūrmola, Puša, Pušmucova (ari Pušnicova), Plešova, Pliešova, Puduli, Punculi, Pūdu sola.
A niu giusimēs pi vuordeņu. Izaver, ka runuot par itim vuordim ar suokumburtu p dasaīs vysmoz divejūs raidejumūs. Jo itī vuordi ir kai nu puorpiļneibys roga sabyruši.
Nu īsaklausit i padūmojit poši, varbyut ari Jius pīminēsit kaidu vuordu, kurs varātu ījimt sovu vītu itymā puļceņā: Vuords pakraiškys, ari kraiškys – ir kriejuma palīki pīna pūdā piec kriejuma nūjimšonys ar lizeiku.
Pakutre ir ūdere, a pakšs, pakšeits – sātys styurs.
Palāda ir pūce, a palnu zeme ir podzolāta, naaugleiga augsne.
Paladzeņš ir vīnbrids teiklys.
Palame, ari pavuorde ir uzvuords, ari īsauka.
Paliejīņs ir blīni, pankūkys, a paļboni ir kruzuli, krūkys.
Paļts ir peļķe, a pamaste ir telpa zam greidys, ari pogrobs.
Pamašys ir slimeiba nu ļaunu ocu.
Panejis ir paniņas, a parāds – kuorteiba.
Parapeja ir draudze, ari leluoks cylvāku daudzums.
Pascele, posceļs – gultys maiss.
Pasīne ir pamats ākai, a paska – kūka trauks ar vuoku i turamajomūsom – svīsta, bīzpīna voi tauku globuošonai.
Paskrebeļs lejslatvīšim ir abrkasis, a pastaini – sīvīšu krakla apakšdaļa nu rupa audakla.
Pašele ir nūjume pi sīna škiuņa, rejis voi kliets.
Pataļči ir gasteišonuos i gosti vokorā piec tolkys, par pataļčim teik saukts ari ūtrais golds kuozuos.
Patmalis ir dziernovys, a pavakarenis – launags.
Pavale ir uzbārums ap sātys pamatim syltuma izolacejai, a pavilis – laukakmini āku styurūs pamatim byuveišonys laikā.
Pavuorška ir kuoju lūceitova pi pādys, ari veižu saitys.
Pazlaukts, ari pazlaukte ir pyrmais naraudzātais ols, ari baļva mysys tacynuošonai.
Pācnenis ir lynu pokolys.
Pāleit ir dadzynuot ar lelu līsmi.
Peckeļs – puika (vuords ar nīvojūšu nūzeimi).
Pečorka, pečurka ir īreite, padzylynuojums, niša kruosnis uorpusē spičku voi sierkūceņu i cytu seiku prīkšmatu salikšonai i kaļteišonai.
Peisaki ir motu pynkys.
Peiss, ari peisa – staignys, aizaudzs pūrs.
Peitine, ari peitiņs ir skaline nu kuorklu voi nīdru, ari sātive.
Peivule ir vijūle, a perkeļs – kūkvylnys audums.
Pernīki ir soldoni capumi nu zierņu myltu, a petērnis ir nu auklu peiti zīmys apovi.
Piečuok ir piec tam, vāluok, a pierstinīki, pierstaini, pierstini lejslatvīšim irpirkstaiņi.
Piļņavuot ir uzmaneit, piļcēt ir lutynuot, a pitļavuot – maļt, beidelēt myltus.
Pokota, pakuta ir nalaime, grāku nūžāluošona, ari svātceļuojums, sovukuort vuords pesteit ir atbreivuot, pīdūt grākus.
Lai mes vysod teikam pesteiti nu bādu, skumu i napatikšonu!
Ar tū ari itys Volūdys vaicuojums ir izskaniejs – paļdis, ka klausejotēs! Vysu lobu! Iz sasadzierdiešonu!
32. raidejums (burts “p”)
Esit sveicynuoti Latgolys Radejis klauseituoji! Tematiskajā raidejumā “Volūdys vaicuojums” kūpā ar Jums Maruta Latkovska.
Kai jau īprīkš saceju, ari itūreiz runuosim par vuordim, kuri atsaškir nu lejslatvīšu i suocās ar burtu p.
Latgaliskais vuords dajiukt lejslatvīšim ir pierast.
Pīkritiņs, pīkritums – slimeiba, kurys cālūņs nav zynoms.
Pīrītnis, ari pīrūti – sīvīšu krakla apakšdaļa nu rupa audakla, pīšs – cierva voi gaiļa pīss.
Pylnatis – pylns mieness, pyulīņs, pyuliņs – skudru pyuznis.
Pyučs – pūķis, pyune, ari pyuņa – šķūnis.
Placs – zemis gobols, ari tierga laukums, ari deju laukums.
Plauki – blaugznys, pļautivs – sierps labeibys pļaušonai.
Plebaneja, ari plebane – vuords radīs nu latiņu volūdys vuorda “plebis” – tauta. Plebane ir prāvesta i bazneicys kolpuotuoju uzaturēšonuos vīta, draudzis muoja.
Primiceja – jaunīsvieteituo prīstera pyrmuo pastuoveigi upereituo Sv.Mise.
Plemenīks voi pleminīks ir bruoļa voi muosys dāls.
Plepine ir putra, a plešs ir plykpaurs, ari – plykums iz golvys, sovukuort pluonumi ir deneni.
Plukt ir sasakruosuot, a pogosts – duovonu salaseišona (sasvīsšona) jaunajam puoram iz golda.
Pokys ir bakas, pret kurom teik pūteits, na pokmeli, kurus niule taipat sauc – najauksim!
Pokuļnīks ir pokulu dzejis audums, sovukuort poļvarka ir pusmuiža.
Polots ir tierga laukums, a pomeļnīks – vāza, spīkis, ari prīžu zoru slūta maiziskruosnis slauceišonai.
Ponors ir uboga torba, a pontuogs, ari pontāgs ir ūlu i pīna kuļtiņs, sakarsāts ceplī. Tys ir tradicionals krystobu iedīņs, itymā vuordā teik saukta ari bīza mērce, taipat jaunpīns.
Puorkuoss, ari puorkosa ir jaunbryuvāts ols, kura daļa dūmuota tiuleitejai izlītuošonai. Itys vuords nūzeimoj ari gostu pacīniešonu piec jaunuo ola salīšonys bucuos voi piec mada izjimšonys.
Puorsameit ir sasamaineit, a puorslaucine ir gūvs, kuru bez atsavesšonysslauc ūtru godu.
Puorts ir cepļa prīška, a posnys ir līss (natraknys) iedīņs.
Pasaga, pasāgs ir meitys pyurs, a pyurine – lela ols buca.
Požogs ir slūta garā kuotā maizis kruosnis slauceišonai.
Prass voi prasa ir gludeklis, a prāca ir pyulis, ryupis, raizis, dorbs.
Prīškys pluociņs ir pādejais ceplī īlyktais kukuļs, ari cylvāks, kuram pateik pa prīšku grūzeitīs.
Progoreiba ir rejeiba, montkuoreiba, alkateiba, a puļciņs ir bišu strūps, ari putnu būreits.
Proika ir savedieja, ari preču sīva, pusburnass ir pusmieteļs, vuords pušbari nūzeimoj atdūt gūvi iz laika cytā saimnīceibā slaukšonai par baruošonu.
Pusnuotiņs, pusnuotyns – audums, kuram mati ir lynu voi kūkvylnys, a audi – vylnys.
Pušvysts – ni to veirīts, ni to sīvīte, ari uoksts.
Pūckeļs – lupota čuguna kotla nūjimšonai, pūss – sapyvs kūks.
A niu augu nūsaukumi! Peliejumi ir vysim tik labi pazeistamuos viermelis, pabreinis – pļovys lineņš, paegli ir kadiki, palazde ir vyzbuleite, pamuotis vēļ ari soltlapis, ari muolineitis ir muolliepis, pasoļs ir mozuos pupenis, peļu ūgys, ari vingris ir sorkonais plyuškūks, pimaneja, ari pyuleja ir peoneja, pīna krāslys ir dīvkriesleņš. Pītera pūgys ir teiruma pēterene, plaktine ir blaktene, ari zvagulis, plaktineica boltuo ir teiruma nauduļs, pleikšyns ir teiruma gaurs, ari plotlopu plaukškine. Porička, ari porečka – sorkonuos juoņūgys, cyuku puplakss ir pūra cyukauss, pļavine ir vuorpota, vardivu puryns – pameišuo pakriesleite, a putine – parostuo īrubine.
Ite latgaliskī augu vuordeni vaira jimti nu Ludzys i Viļānu apleicīnis, cytuos Latgolys vītuos tī var byut atškireigi, bet saprassim vīnu, ka tī vysi ir myusu vacvacvacuoku augim dūtī vuordi. Deļtuo pasaceņssim jūs zynuot, gūdā i cīnā turēt!
Paļdis, ka klausejotēs! Vysu lobu!


c: text/html

text:
Natuoli nu Leitovys rūbeža Grenctalē saiminīkoj latgalīte Valentīna Pozņaka i boltvuocīts Kārlis Naujoks. Sovā Andrejmuižā jī apleicīnis dzīvuotuojim popularizej latgalīšu kulturu i volūdu. Augusta golā saiminīki tī beja sareikovuši kuortejū sasatikšonu ar tyvejuokim i tuoluokim latgalīšim i na tikai, kaba kūpā pasarunuotu, padzīduotu i padoncuotu. Iz pasuocīni beja nūbraucs ari žurnalists Jurs Saukāns, kaba pasavārtu, kai poši latgalīši i ari latgaliskuos kulturys meiļuotuoji ite, Zemgalē, kūp latgaliskū.
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.
Komentāri (3)
Pievienot komentāru
Lai komentētu, ienāc arī ar savu draugiem.lv, Facebook vai Twitter profilu!

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Anna Rancāne
Šī lapa ir par personu.
Raksti par Anna Rancāne:
-
Teātris Daugavpilī? Esam — par!
«Padomju Jaunatne», 1988. gada 21. janvāris, Nr. 14
Raksti, ko uzrakstījis Anna Rancāne:
-
Tautu izglābs dziesmu gars!
«Latvijas Jaunatne», 1990. gada 15. februāris, Nr. 30 - Autors: Jānis Āboltiņš, Aleksandrs Bļinovs, Ivars Bražis, Vilnis Edvīns Bresis, Andrejs Dandzbergs, Anatolijs Gorbunovs, Ģirts Jakovļevs, Juris Janeks, Alberts Kauls, Ābrams Kļockins, Voldemārs Krustiņš, Ivars Ķezbers, Vladimirs Martinsons, Jānis Peters, Andris Plotnieks, Viktors Skudra, Jānis Stradiņš, Ādolfs Šapiro, Voldemārs Šļakota, Juris Zaķis, Raimonds Pauls, Anna Rancāne


text:
“Kolnasāta” 1. junī – bruoli i dzīduojumi
Itūnedeļ „Kolnasātā” dominej vasareigi zaļa kruosa – gostūs atguojuši dzīduotoji nu Rēzeknis Zaļūs pakolnu kūra Leila Rasima i bruoli Punculi, Ingars i Arturs.
Jī Dairai Kokorevičai pastosteis par sovu pīredzi šovā, muzyku i tuoluokim planim.
Guna Zvīdre reportažā stuosta par režisoris Ilzis Kungys-Melngailis dokumentalū kinu “Brāļi Varslavāni”, kas pīdzeivuojuse pyrmizruodi Latgolys viestnīceibā „Gors”.
Bruoļu Varslavānu pādi vys vēļ ir jiutami vacajuos Rēzeknis īleņuos ar zamajom vīnstuova ustabeņom. Ontonu Varslavānu var satikt Bruoļu Skrindu ūļneicys kolnā pi Rēzeknis kulturys noma, kur niu dorbojās Rēzeknis Tautys teatris.
Bruoļu Varslavānu īguļdejums Latgolys i vysys Latvejis kulturā ir nanūviertejams, bet dzeivis guojums ir laikmata pretrunu i peripeteju plūseits. Nu fotografeju jī verās zīmeļnīciski šmuki i inteligenti, stolti i veiriškeigi, dendeji i dākaini, kuri patykuši sīvītem i kuri mīļuojuši sīvītis.
Vuordineicā Valentins Lukaševičs stuosteis par maja dzīduojumim.
Koč uorā vosora, Valentins Lukaševičs soka, ka piec vacuo kalendara vēļ ir majs.
Maja mieness Latgolā ir eipašs, jis teik veļteits Dīvamuotis gūdam. Cylvāki īt pi krystim, kas atsarūn ceļu moluos, krystcelēs, kopūs i pi senejom sātom, i dzīd dzīsmis Dīvamuotis gūdam, skaita Rožoncu, izdzīdoj Litaneju Jumprovai Marejai, lyudz Dīva i Dīvamuotis svieteibu, sajam goreigu styprynuojumu.
Normunds Zušs i Rēzeknis Zaļūs pakolnu kūrs TV3 šovā “Koru kari 3” dzīd dzīsmi “Paleidzi Dīvs”.
Zinis eisumā
Preiļu Viesturis i lītišķuos muokslys muzejs ar Vaļsts kulturkapitala fonda finansialu atbolstu ir sataisejs izgleitojūšu golda kaitu „Muola ceļš”. Spēlis 1. lauceņš ir īvārojamuo pūdnīka Polikarpa Čerņavska sāta
Golda kaita īpazeistynoj ar keramikys trauka tapšonys procesu nu muola rakšonys, sagataviešonys i vyrpuošonys leidz gotovam pūdam tiergā. Trauka topšonys procesa aprokstam izmontuoti Polikarpa Čerņavska, Jezupa Čerņavska i Raivo Andersona stuostejumu pīroksti. Kaitys dizainam izmontuotys fotografejis nu muzeja fotomaterialu kolekcejis i zynuotniskuo arhiva.
Reigā, Breivdobys muzejā, 1. i 2. junī nu 9 stuņžu reitā leidz 17 stuņdem vokorā nūteik Latvīšu tautys lītišķuos muokslys darynuojumu godatiergs. Kai kotru godu, tī pīsadola daudz latgalīšu amatnīku ar vysaidim muola, dzejs i lynu darynuojumim, kai ari ir nūpierkamys jaunuokuos latgalīšu gruomotys i skaņ pošdarbeibys kolektivu dzīsmis.
Pyrms nedelis, 26. majā, Kuorsovā nūtyka Latgolys senioru dzīšmu i deju svātku Lelais koncerts. Piļsātu pīskandynuoja Latgolys nūvodu kūri, vokalī ansambli, deju kolektivi, folklorys kūpys i mozuokumtauteibu kolektivi.
Svātku moto — „Muna skaistuo jauneiba, atsagrīz vēļ vīnu reiz”, a daleibnīkim beja īspieja īsapazeit ar vītu, kur īsasuoc Eiropa i ir suocīs Latvejis dzeļzceļš.
Itūnedeļ atkluota Austrumlatvejis koncertzale ci Latgolys viestnīceiba “Gors” Rēzeknē. Atkluošonys koncertā izskanēja dzīšmu spēle „Kieneņmeita. Latgolys puorsoka”, spielēja Līpuojis Simfoniskais orkestris, varganiste Iveta Apkalna i pianists Vestards Šimkus, dzīduoja Guntra Kuzmina, Krišjānis Norvelis, kai ari cyti gosti.
Koncertzālē izskaniejs ari grupu „Dabasu Durovys” i „Bez PVN” koncerts. „Bez PVN” niu spielej jaunā sastuovā, ari iz prīšku jī sūlej puorsteigumus. Tyvuokajā laikā pyrmizruodi pīdzeivuos jaunais grupys video klips dzīsmei „Tylts”.
Rēzeknē, Latgolys viestnīceiba “Gors”, 2. junī 16.00 stuņdēs nūtiks muzykali teatrals uzvadums „Izlaidums Brīnumskapī”. Pīsadola Ingus Ulmanis, Aigars Voitišķis, Anrijs Grinbergs, Andris Sējāns, Baiba Vanaga i „Knīpas un knauķi”.
Jaunnedeļ, nu 3.leidz 9.juņam, Daugovpiļs svinēs piļsātys svātkus – sovu 738. dzimšonys dīnu. Svātkuos byus daudzi muzykalu koncertu iz vairokom skatuvem piļsātā, byus atrakcejis bārnim i jaunīšim, kai ari svātku tierdzeņš. Daudzi pasuokumu nūtiks ari Marka Rotko Muokslys centrā.
Golvonī Daugavpils svātku pasuokumi nūtiks 8. i 9.junī. Sastdiņ, 8.juņī, vyss īsasuoks ar Sv. Misi Daugovpiļs Romys katuoļu bazneicā 10 stuņdēs nu reita. Piečok piļsātā nūtiks rodūšūs kolektivu koncerti i dorbuosīs Izgleiteibys piļsāteņa, a 21.30 iz Vīneibys laukuma skotuvis kuops popularuokuo latvīšu grupa Prāta Vētra. Piečok Daugavmalā nūtiks aviošovs i uguņuošona.
Savukuort svātdiņ klasiskuos muzykys koncerts Daugovpiļs luteraņu bazneicā, kas itūgod svietej 120 godu jubileju, Vīneibys laukumā pop ir rokgrupu koncerti, a cytur piļsātā rodūšus kolektivu koncerti, tierdzeni i atrakcejis.
Leidz 6.juņam Leivuonūs, Latgolys muokslys i amatnīceibys centrā, apsaveroma muokslineicys Sanri gleznu personalizstuode „Katram savs burkāns”. Muokslineica, eistajā vuordā Sandra Poplavska, ir nu Daugavpiļs. Studej Muokslu Daugavpils Universitatē i ir īgivuse gradu Latvejis Muoklsys akademejā. Sanri aizaraušona ir keramika, video i fotografeja, bet sevi jei raksturoj kai breivmuokslineicu. Jei izasoka, ka izstuode asūt par sevi, par tevi i par tū, kai vysi zyna, kai vāga lobuok.
Jaunū latgalīšu amaterkinu „Vīna vosora deļ vysu” ir īspiejams nusavērt dažaiduos Latgolys vītuos: 4. junī Ūzulainis pogosta kulturys nomā, 7. junī Čornajis pogosta kulturys nomā, 8. junī Nagļu Tautys nomā, bet 9. junī Mežvydu Tautys nomā.
Ari itūgod nu 6. leidz 9. juņam Viļānu nūvodā nūtiks “Tievanānu pavasars”. Tys ir jaunūs latgalīšu autoru pasuokums ci literatu škola, kū reikoj bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”. Pasuokuma mierkis ir sapuļcēt jaunus latgaliski rokstūšus autorus i veicynuot latgalīšu literaturys pastuoveišonu i atteisteibu. Pasuokumā pīsadaleis i lekcejis skaiteis, ar jaunajim autorim par literaturu i jūs tekstim sasarunuos Latvejis augstškolu docātuoji i latgalīšu rakstnīki.
Raidejuma komanda: Aigars Runčis, Daira Kokoreviča i Ilze Sperga.
Ka raidejums nasuoc skanēt automatiski, tod klausīs ITE.


text:
Ardīvys žurnalam “Katōļu Dzeive” Latgolys Kulturviesturis muzejā
9. decembrī 14.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks tradicionaluo Viesturis šaļteņu pītura, kurā adventa laika nūskaņuos byus vareiba sasatikt ar žurnala “Katōļu Dzeive” redaktori Marutu Latkovsku i kūpā atsavērt iz 25 mienešroksta izdūšonys godim. Leidz ar goda nūslāgumu žurnals “Katōļu Dzeive” darbeibu puortrauc.
Žurnals “Katoļu Dzeive” pyrmūreiz tyka izdūts nu 1926. leidz 1940.gadam, piec vaira nakai 48 godu puortraukuma 1989. godā tys atsuoce darbeibu i catūrtdaļgodsymta garumā skaiteituojim beja vareiba dziļuok īpazeit i religiskys, i laiceigys temys, boguotynuot latgalīšu volūdu i nu jauna īpazeit daudzys Latgolys personeibys.
Viesturis šaļteņu pīturā atsavērsim i iz žurnala “Katōļu Dzeive” 25 godūs padareitū, i iz atrostū i dabuotū, najaušuos lykumsakareibuos nūteikūšū i īspiejamū. Pasuokuma laikā byus vareiba apsavērt ekspresizstuodi nu Latgolys Kulturviesturis muzeja kruojuma.
Īīšona 9. decembra Viesturis šaļteņu pīturā bez moksys!
Karteņā: no kairuos: “Katōļu Dzeivis” datorsalicieja Silvija Tuča, redaktore Maruta Latkovska, golvonais redaktors pr. Andris Ševels MIC, muokslinīciskais redaktors Jezups Sitnīks MIC, korektore Emīlija Cvetkova, Viļānūs 2001.g. Karteņa nu M. Latkovskys arhiva.


text:
Bivalvia - Pectinida - Pectinoidae
PaleoDB taxon number: 293020
Alternative combination: Pecten sanctiludovici
Full reference: F. M. Anderson and B. Martin. 1914. Neocene record in the Temblor Basin, California, and Neocene deposits of the San Juan District, San Luis Obispo County. Proceedings of the California Academy of Sciences, Fourth Series 4(3):15-112
Belongs to Chlamys according to E. J. Moore 1984
Sister taxa: Chlamys (Anatipopecten), Chlamys (Azumapecten), Chlamys (Camptochlamys), Chlamys (Camptonectes), Chlamys (Chlamys), Chlamys (Leochlamys), Chlamys (Mimachlamys), Chlamys (Miyagipecten), Chlamys (Radulopecten), Chlamys (Scaeochlamys), Chlamys (Swiftopecten), Chlamys alockamanensis, Chlamys anapleus, Chlamys angsanana, Chlamys antiaustralis, Chlamys archiaciana, Chlamys ashiyaensis, Chlamys asperrimus, Chlamys badenpowelli, Chlamys bartschi, Chlamys behringiana, Chlamys bellicostata, Chlamys biarritzensis, Chlamys biddleana, Chlamys bifrons, Chlamys branneri, Chlamys cacawensis, Chlamys caillaudi, Chlamys calkinsi, Chlamys carinata, Chlamys choctavensis, Chlamys cinnabarina, Chlamys clarkeana, Chlamys cookei, Chlamys cornwalli, Chlamys corteziana, Chlamys cowlitzensis, Chlamys curvivarians, Chlamys cushmani, Chlamys decemnarius, Chlamys decussata, Chlamys dentata, Chlamys deshayesii, Chlamys dringi, Chlamys egregius, Chlamys elongata, Chlamys enfieldensis, Chlamys eupatagonicus, Chlamys exaratus, Chlamys faujasi, Chlamys feddeni, Chlamys fenestratus, Chlamys funebris, Chlamys goldfussi, Chlamys grossouvrei, Chlamys grunskyi, Chlamys hastata, Chlamys hertleini, Chlamys hodgei, Chlamys hupeanus, Chlamys indecisa, Chlamys ingeniosa, Chlamys jamviniensis, Chlamys janiroides, Chlamys jordani, Chlamys kakanuia, Chlamys kebolintangensis, Chlamys kotaklensis, Chlamys kotorana, Chlamys kumanodoensis, Chlamys landesi, Chlamys lentiginosa, Chlamys lowei, Chlamys matchgarensis, Chlamys mediacostatus, Chlamys menkrawitensis, Chlamys mercuria, Chlamys milvus, Chlamys miurensis, Chlamys mojsisovicsi, Chlamys nisataiensis, Chlamys nupera, Chlamys nuwokensis, Chlamys opuntia, Chlamys palmyrensis, Chlamys peroni, Chlamys picta, Chlamys portoricoensis, Chlamys praenuncius, Chlamys proavus, Chlamys reticulata, Chlamys rollei, Chlamys rubida, Chlamys ruschenbergerii, Chlamys sanguinolenta, Chlamys santamaria, Chlamys scabrellus, Chlamys sespeensis, Chlamys sespensis, Chlamys seymouri, Chlamys shitakaraensis, Chlamys sokolovi, Chlamys solea, Chlamys splendens, Chlamys squamosa, Chlamys subacuta, Chlamys substriata, Chlamys talahabensis, Chlamys tamurae, Chlamys tenuicostatus, Chlamys textoria, Chlamys titirangiensis, Chlamys tjaringinensis, Chlamys wahtubbeana, Chlamys washburnei, Pecten (Chlamys) alexandri, Pecten (Chlamys) articulatus, Pecten (Chlamys) caloosensis, Pecten (Chlamys) coronatiformis, Pecten (Chlamys) desiderii, Pecten (Chlamys) eboreus, Pecten (Chlamys) erlangeri, Pecten (Chlamys) prototranquebaricus, Pecten (Chlamys) rogersii, Pecten (Chlamys) rothpletzi, Pecten (Chlamys) sakitoensis, Pecten (Chlamys) satoi, Pecten (Chlamys) scutella, Pecten (Chlamys) subalpinus, Pecten (Chlamys) subdextilis, Pecten (Chlamys) tauroperstriaus, Pecten (Chlamys) thompsoni, Pecten (Chlamys) wautubbeanus, Pecten (Chlamys) waylandi, Pecten (Chlamys) yneziana
Type specimen: CAS 107, a shell
Ecology: stationary epifaunal suspension feeder


text:
Par dzeivi vīnsātuos /Vacūs gazetu viests
Par izīšonu nu cīmim vīnsātuos jau „Drywā” beja daudzi raksteits, bet ikdīniška dzeive spīž mani saceit vēļ naz’cik vuordu šimā lītā. Es dzeivoju draudzē, kur jau nava cīmu: vysi saiminīki dzeivoj vīnsātuos. Cyti pādejūs godūs atstuoja cīma dzeivi, bet var atrast ari taidus, kuri jau 14 godu dzeivoj vīnsātuos. Maņ beja izdeveiba runuot ar divejim saiminīkim, kuri jau 14 godu kai dzeivoj iz sova gabaleņa. Vīns nu tim Kl., kam zemis 9 desetinys, teice: „Mes asam 4 cylvāki: vaca muote un mes treis struodnīki. Koleidz dzeivojom cīmā, ikkotru pavasar maņ beja juobrauc iz Kuorsovu, ka nūpierkt maizis deļ puordzeivuošonys. Pyrmī 4 godi piec izadaleišonys maņ beja dīzgon gryuti, cikom puorcieļu sātu, īrikteju teirumus. Bet tagad varu pateikt Dīvam. Nagul’ maņ par veļti (kai tys beja cīmā) nivīns styureits zemis: vacuos ežys, kryumi, purini, kryušu pļovys – vysur aug, vyss īt lobumā, piec lobys īkūpšonys zeme suoka lobuok ražuot. Nasaskotūt iz naaugleigu godu, maizis, jo naatlīk puordūšonai, sev vysod pīteik.” Tuo pat cīma saiminīks Cd., kam ir 34 desetinys, tai sovys zemis viesturi izskaidruoja. Šam asūt tikai 3 struodnīki-cylvāki. Koleidz dzeivuojis cīmā, bejis vysaidi. „Eiši runojūt, es bods nabaudeju, bet monta ari naredzieju. CIkom struodnīkus apmoksuoji, pabauroji i apgierbi, moz i pašam atlyka. Teirumi beja vysā nūlīsuojuši, maiza auga vuoji. Pats struoduoju gryušuok na tagad, i tikkū varieju iztikt. Maizis gon napierku, bet puordūšonai ari naatlyka. Pyrmī godi piec izadaleišonys maņ beja pagryuti, bet tagad varu tik prīcuotīs. Caturpadsmyts gods kai atstuoju cīma dzeivi i jau šūgod ostoitu symtu īguļdeju bankā (pyrmūs godus daudz naudys vajadzieja, cikom puorsacieļu). Šitū puortyku i montu maņ deve tikai vīnsātys dzeive. Maņ ir vairuok lūpu (gūvu); lūpi māsloj munu teirumu, vairoj ražu. Es jau tagad vairs nazynu naaugleigu godu. Ikkotru godu puordūdu pulku svīsta, i tys monts maņ nuok kešā”.
Tai runoj vīnsietnīki, vīnkuorši, naizgleituoti latvīši, kuri jau nūdzeivuojuši vīnsātā 14 godus. Cīši nūžālojama līta, ka myusu zemnīki par daudzi turīs pi cīmim. Par vīnsātom vysaidi i sovaidi pruotoj, bet pa šai dīnai sied kūpā kai bezdeleigys zem vīna jumta. Vīns beistās, ka jū pīkruops pi zemis izdaleišonys, ka naleidza zemi izdaleis. Cyts pruotoj, ka vīnsātā var jū slapkauni nūmūceit, apzagt zagli. Tam otkon baile, ka nabyus kur lūpu ganeit, ka stryču napīsajemsi i t.t. Voi byutu daudzi gudruok, – atlikt breivu laiku, nūbraukt un apsavērt sovus pat bruoļus-latvīšus, kuri jau ilguokus godus dzeivoj vīnsātuos? Patīši, vārts byutu vītā tuo, ka streidētīs un lomuotīs! Ir tak jau vasalys draudzis Latvejā, kur ilguokus godus latvīši dzeivoj vīnsātuos. Pīmāram, Borkova, Varakļuoni, Bierži, Bolvi i cytys. Tur moz cīmu, lielums dzeivoj vīnsātuos. Labi zynomys maņ šituos draudzis. Naasu saticis nivīna zemnīka, kurs nūžāluotu, ka izguboja nu cīma vīnsātā. Ka pavaicuosi, voi viņš nagrybātu otkon grīztīs iz cīma dzeivi, atteic: kas jau reizi īsuocis ēst boltu maizi, tam piec sānoluoja malna garūzeņa par daudz ryugta. Kam pateik streidi, tīsys i nabadzeiba, tys viņ var mīļuot cīma dzeivi!
Puovuls Vuorgulis
Olūts: DRYWA. – Sanktpīterburga, 1912. g. 24. oktobrī. – Nr. 136. – 2. pl.


text:
Rēzekne ir pyrmais mīsts Latvejā, kur nu pošu pamatu izcalts piļneigi jauns koncertzals, i niu tys izskotams par svareiguokū kultutys byuvi vysā Latvejā. Arhitekturys projektu konkursā 2008. godā uzvarieja Ulda Bolūža i Daigys Bikšis dorbs ar devizi “Zeidaste”.
Latgolys viestnīceiba GORS ir klasiskys treisdaleiga apjūma salykums – skotam atdareits vestibils vairuoku leimiņu augstumā, lelais zals, kam tics “Gors” nūsaukums, i mozais zals zam nūsaukuma “Zeidaste”. Stykluotuos fasadis i dekorativa škīdrcementa plātnem apdarynuotuos fasadis labi radzamys i piļsātys skotu punktim i harmoniski īsakļaun vītys reljefā. Vizuali nūuordeits rūbežs storp fasadi i jumtu, sātys nūslādzūšajā daļa izmontojūt tūs pošus materialus i proporceju dalejumu, pi tuo jumta terase vosorys sezonā ir atdareita kotram, i ite var taiseit kinu vokorus i koncertus. Apleik tresdaleiga apjūma magejai ir viertine ustobu mieginuojumim, izstuodem, seminarim, kai ari atseviškys ustobys muokslinīkim, dirigentim. Plašī styklojumi izsvar GORS sabīdryskū raksturu i roda īšktelpys saisteibu ar uoru. Naktim izgaismuotuos sorkoneigūs i oranžūs tūņu sīnys caur styklojumu daboj sirreali kusteigu efektu – ruodīs, ka vysa dātu vibrej nadzieržamu muzykys skonu ītekmē. GORS sātys tāls ir dzeivisprīceigu kontrastu pīpiļdeits – gaišais pret tymsu, kruosainais pret malnboltū, atdareitais pret nūslāgtū, eksponātuo betona estetika pret kūka syltumu, sātys plana sarežgeiteiba pret seņ zynomū septeņu pamattūņu do re mi fa sol la si parādu. Ar itim pamattūnim apzeimētys daudzejuos sātys kuopņu telpys, tai paleidzūt orientētīs sātā. Sūpluok sātai asūšuo iudiņa viersa spielej nabeidzamu myrguojumu koncertu gon dzīsnys stuņdēs, gon vokora režisātajā gunī.
Sūpluok Latgolys viestnīceibys GORS lobīkuortuota ari apleicejuo teritoreja aptyvai 3,5 hektaru lelumā. Centra apleicīnē sataiseita guojieju ūļneica, brukavuoti celeni i mašynu stuovvīta 170 mašinem, pi upis sataiseitys terasis veida trepis, pastateitys stryuklakys i sūleni, sataiseiti apstuodejumi i padareiti apzaļumuošonys dorbi. Sātai nav pogroba stuova, pats zamuokais sātys leimiņs ir orkestra bedrei i liftim. Jaunbyuvei leluo zala daļā kūpā ir seši stuovi, nu mozuo zala daļā pīci stuovi. Kūpejuo sātys plateiba ir 11 166 kvadratmetru.
Uldis Bolūds (Uldis Balodis), arhitekts: “GORS tālā asam atspīgeļuojuši sajiutys par latgalīšim rakstureigū muokslinīcyskū dobu i praktiskū pīeju – tei ir kai ceplis, kura gunī izapauž radūšais gors, līsmis, kas dasaista i sasiļdej celinīku zīmys naktī, tei ir vīta, kurymā pīdzeivuot lelu, mozu, sirsneigu, īdvasmojūšu i vysod eistynu muokslu.”


text:
Radio raidījumi
Latvīšu viesturiskūs zemu lykums – jaunys īspiejis kūpt latgaliskumu07.06.2021
Raidejumā “Sarunas par Latgali un ne tikai...” par “Latvīšu viesturiskūs zemu lykumu”, kuru Saeima īdūmuojus jau itamā mienesī pījimt trešajā lasejumā.
Vaļsts prezidents Egils Levits pīduovuo itaidu likumprojektu, verūtīs iz tū, ka jaunuo Administrativi teritorialuo reforma (ATR) narysynoj vaicuojumu, kas skar latvīšu kulturvieturiskūs teritoriju pīdereibu. Par pīmāru, naatbolsta Sielejis i Suitu nūvoda izveidi, bet daļa Latgolys kultūrviesturiskūs teritoriju byus Zemgales i Vidzemis plānuošonys regionūs.
“Reforma navar byut vīn inženiertehnisks risynuojums. Tymā juobyut īliktim vaicuojumim par kulturu, pīdereibu, volūdu, volūdys izlūksnem i dialektim,” nūruodejis ir Egils Levits.
Lykumā, byus nūsaceita gon pošu dzeivuotuoju atbiļdeiba par sovys identitātes saglobuošonu, kai arī vaļsts un pošvaļdeibu pīnuokumi.
Cik lelā mārā atbildeiguo Saeimas (ATR) komiseja jam vārā latgalīšu organizaceju prīkšlykumus?
Par tū raidejumā runuosim ar Saeimys Latgolys apakškomisejis vadeituoju Edmundu Teirumnīku i advokātu Agri Bitānu, kurais ir 4. pasauļa latgalīšu saīta rezolūcijis izpiļdis komitejis priekšsādātuojs i puorstuov latgalīšu sabiedriskūs organizāciju vīdūkli.
Sarunas par Latgali…, un ne tikai : 1Atgriezties atpakaļ
Komentāri (0-1/1)
Ļūti pareizi Agris Bitāns runoj. Tai poš Teirunīka kungam skaidra nūstuoja Latgola vaicuojumūs. Prīkšlykums: sasaukt Latgaļu saītu (kongresu) ar zynomu mierķi, apsasprīst un sagataveit notu vaļdeibai. Es par Latvejis daleišonu jau runovu pyrmijā ( Zalāna) ATR laikā. Tok nivīns naklauseja taišņi ūtraidi, saceja siedi mīreigs, kū Reigā pascies tys i byus. Godi irā paguojuš, prūtoms Latgola vaicuojumā progress ir. Vāga pauotrynuot, sovaižuok kuortejuo daleišona (ATR) otkon Latgola teritoreju naatzeist. Es daže īzadūmoju par kū.
Lasiet vēl
Nedēļas skaitlis
Šī gada Daugavpils pilsētas domes grantu programmas “Impulss” konkursā tika atbalstītas 13 biznesa idejas.Apspriest
Aptauja
Kāpēc Jūs nevakcinējaties pret Covid-19?
Jaunākie komentāri:
Jauni pakalpojumi Daugavpils centra poliklīnikā
Iveta Jukšinska
Bpaч koTopoMy He пoHяTHы чeлoBeчeckиe эMoции.He xoTeлa б eщe paз ee BcTpeTиTb????
Sīkāk...
Bpaч koTopoMy He пoHяTHы чeлoBeчeckиe эMoции.He xoTeлa б eщe paз ee BcTpeTиTb????
Sīkāk...
“Pi myusu Latgolā” 08.10.2021
Kaidā volūdā nūtiks plānuotais raidejums par Latgolu- nikas nav pasaceits? Sīkāk...
Lilita Ozoliņa vecumdienās nolēmusi dzīvot pansionātā
Жaлb.чTo Takиe иkoHы kpacoTы и жeHcTBeHHocTи cTapeюT.ЭTo пpocTo He пpaBилbHo!!!Bce paBHo oHa зaMeчaTeлbHaя!!! Sīkāk...


text:
LATGALĪŠU VOLŪDYS NAKTS
2017. goda majā, savīnojūt divejis kongresa dīnys i divejis kongresa nūtikšonys vītys, nu 5. maja 18.00 vokora da 6. maja 9.00 reita Rēzeknis Festivala parkā vysu nakti skanēja latgalīšu volūda – latgaliski dzīduotuos dzīsmis i latgaliski runuotais vuords, režisora Viestura Kairiša īcerē simboliski tū saucūt par sovpateigu Juoņa dīnys guņkuru – latgalīšu volūdys napuortryukšonys cyldynuošonys simbolu. Programys vadeituoji: Kristaps Rasims, Māris Susējs, Jurs Vucāns i Rolands Keišs.
Nūtikšonys producents bīdreiba "Latgolys Producentu Grupa". Atbaļsteituojs - Latvejis Simtgadis birojs.
Latgalīšu volūdys nakts video īroksti ITE


text:
Itūgod Leivuonā tautys dzīšmu kēde byus latgalīšu volūdā
Aizvadeitajā godā akcejis „Tautasdziesmu ķēde – garākās Rīgas ielas garumā” ītvorūs, dalinīkim veidojūt „cylvāku kēdi” nu vīnys Leivuona piļsātys rūbežys da ūtrai, tyka nūskaiteitys aptuveni 2000 latvīšu tautys dzīsmis. Tai kai pasuokums giva lelu atsauceibu, organizatorim roduos ideja akceju turpynuot i itūgod popularizēt taišni latgalīšu volūdu i kulturu.
Akceja „Lielā tautas dziesmu ķēde Līvānos – garākās Rīgas ielas garumā” itūgod nūtiks septembrī, kurys laikā muokslinīciskuos pošdarbeibys kolektivi, nūvoda īdzeivuotuoji i gosti tiks aicynuoti, veidojūt kēdi i nūdūdūt simbolisku „tautys dzīšmu komuli” nu rūkys rūkā, Leivuona piļsātys Reigys īlys garumā piec sovys izvielis skaiteit, izdzīduot ci nūdoncuot tautys dzīsmi latgalīšu volūdā.
Vīnlaikus Leivuona nūvoda Kulturys centrā byus Latgallīšu tradiceju škola – latgalīšu rūtalis i omota prasmju darbneicys – slūtu sīšona, mārrutku reiviešona, svīksta kuļšona, fotodarbneica „Esi latgalietis” (īspieja nūsabiļdēt latgalīšu tautys tārpūs).
Projekts „Lielā latgaliešu tautasdziesmu ķēde un tradīciju skola – nemateriālā kultūras mantojuma saglabāšanai un popularizēšanai” teik eistynuots Latvejis vaļsts mežu atbaļsteituos Latgolys kulturys programys ītvorūs.
Karteņa: Dzīšmu kēde 2014. godā, Leivuona nūvoda dūmis publicitatis foto


text:
Kulturtelpu identitate, tuos puormainis i izgleiteiba latgaliski. Par kū diskutēja 26. septembra seminarā Rēzeknē?
Roksta autors: portals lakuga.lv
26. septembrī Rēzeknis Tehnologeju akademejā (RTA) nūtyka Latgalīšu kulturys bīdreibys i Latvejis Nacionaluo kulturys centra kūpeigi reikuots seminars “Latgales kultūrtelpas identitātes jautājumi un tās aktuālie izaicinājumi”, kurū varēja apmeklēt kluotīnē ci sekuot leidza tīšsaistē vairuokys stuņdis. Portals pīduovoj seminara konspektu.
Gataveišonuos Latgolys kongresam
26. septembra seminars beja pyrmais treju seminaru cyklā pyrms Latgolys kongresa 2022. gods 27.–28. aprelī, vēļ 26. novembrī nūtiks jaunīšu seminars, 4. decembrī – Daugovpilī par ekonomikys, turisma, augstuokuos izgleiteibys vaicuojumim.
Pasuokumu atkluoja Agris Bitāns i Dr. Ilga Šuplinska (video 54:54). Tyka dasaceiti nikod “naizrunojami” vaicuojumi – par nacionalū i lokalū identitati, volūdu, ari administrativi teritorialū reformu (ATR), jaunpījimtū Latvīšu viesturiskūs zemu lykumu (LVZL).
Administrativi teritorialuo reforma i kulturtelpu identitatis
Seminara I diskusejis “Kulturviesturiskuos (lokaluos) identitatis lūma vaļsts atteisteibā i puorvaļdē” moderators A. Bitāns diskusejis daleibnīkim aizdeve treis vaicuojumus: Voi kulturviesturiskajai (lokalajai) identitatei ir vīta (nūzeime) ATR? Kaidi ir jiusu pīzynumi piec ATR kontekstā ar kulturviesturiskū identitati? Kū jius sagaidot nu LVZL? (1:00:39)
Dr. Valts Ernštreits, LU Lībīšu instituta vadeituojs: “Pyrms ATR Lībīšu krosts, kas ir 100 km gara jūsla, beja sadaleits storp trejom pošvaļdeibom, niule tuos ir viņ div pošvaļdeibys. Tys ir lobs sūļs iz prīšku, lai nūpītni struoduotu ar lībīšu montuojumu. Kū spieceiguoka pošvaļdeiba, tū stypruoka juos kapacitate, gribiešona dūmuot uorpus kasdīnys, kvalitativi struoduot ar viesturis, kulturviesturis, volūdys vaicuojumim.
LVZL ir byutisks savīnuojūšais mehanisms storp viesturiskū identitati i myusdīnu pošvaļdeibom, pošu vaļsti. Golvonais, ka, pošvaļdeibom i vaļstei plānojūt sovys darbeibys, ir juojam vārā ituos identitatis, viesturiskuos kulturtelpys. Sadarbeibys moments storp pošvaļdeibom ir pats golvonais. Tys nūvierš situaceju, ka vīns montuojums atsarūn treis nūvodūs, a ryupejās vīns.” (1:02:15)
Grigorijs Rozentāls, Suitu kūpīnys parlamenta puorstuovs, bejušais Alsungys nūvoda vadeituojs, kategoriski napīkreit, ka mozys pošvaļdeibys nav tykušys golā ar sovim pīnuokumim: “Nikas nav tai puori nūdarejs lokalom kūpīnom kai vysaidys regionaluos reformys. Jau, davīnojūt pi cyta, izgaisynuots Lānu katuoļu pogosts, lībīšu i ķōniņu cīmi sadaleiti pa vairuokim pogostim, palykuši par nūmali.
Suiti sadaleiti treis pogostūs, tok da 2009. gods ATR vieliejuši sovus puorstuovus, vīnu Venspiļs, ūtru Kuļdeigys nūvodam. 2021. gods ATR Suitu kulturtelpa pagaisynuojuse sovu pošvaļdeibu, Alsungys nūvoda vaira nav, īkļauts Kuļdeigys nūvoda sastuovā. Nav Alsungys vydsškolys. Pyrms trejim godim Suitu kulturtelpā treis školys, kur audzynuoja pīdereibu sovai kulturtelpai, tān bārni teik vasti iz školom, kur tuo navuica. Alsungā atsaroda 2/3 nu kūpīnys, byutiskys teritorejis.
Asam ryndā piec Lānu katuoļu i ķōniņu. LVZL – kai kotra jauna līta dūd cereibu.” (1:16:38)
Alfons Žuks, Jākubpiļs nūvoda dūmis prīšksādātuoja vītnīks izgleiteibys i kulturys vaicuojumūs, bejušais Vīseitis dūmis prīšksādātuojs: “ATR galeigi škārsom. Nav dzierdāts ari nu ministreju pusis par īgivumim, Vīseitis nūvods tān atsarūn treis četrus sūļus atpakaļ birokratejā, stagnacejā, cylvāks varēja atīt, dīnys laikā nūkuortuot kaidu vaicuojumu. Tān jam juogaida mienesi ci vairuok.
Beja breineiga īspieja izveiduot Sielejis nūvodu, nagribējom, lai Ilyukste Latgolā, Narata i Jaunjelgova – Vydzemē, mes nazkur pa vydu. Guojom iz Saeimys komiseju, tok jim nabeja interešu Sielejā. Kur vēļ Latvejā tai bejs, ka 7 nūvodi apsavīnoj i grib palikt kūpā? Kaidus daņčus ilūkstīši doncuos Dzīšmu svātkūs? Voi latgalīšu? A naratīši, jaunjelgavīši Vydzemis pusē? Mes – zemgalīšu? Mes asam saškalti treis daļuos.
Tys zemu lykums taida moza nūdava par tū, ka prezidents atbaļsteja ATR, na Sielejis nūvoda izveidi. Tys pilīņs jiurā.” (1:28:07)
Varakļuonu gadejums
Varakļuonus raksturoj div aktivys nūmetnis. Īva Zepa nu Stiernīnis Draugu bīdreibys puorstuov tū, kas Varakļuonus radz Latgolā: “Identitate – cylvāku pīdereibys izjiuta, kas saisteita ar kulturu i izceļsmi. Itys nav ni vīnys pošvaļdeibys vaicuojums, ni Satversmis tīsys, ni atsevišku cylvāku vaicuojums. Pat, ka bejs bolsuojums, kai mes izkassim nu genu tū sovu latgaliskumu? Voi dreikst, eistynojūt reformu, atraut cylvāku nu juo sakņu, nu fundamenta? Prūtams, ka nā. Nu viesturis zynoms, ka taidys darbeibys veice vysaidys varys okupātajuos teritorejuos, kab iznycynuot tautys gora spāku i asimilātu.” (1:34:51)
Vīsturs Kairišs nu kusteibys “Ar Latgolu” nūteikūšū saleidzynoj ar haosu: “ATR nu vīnys pusis, LVZL nu ūtrys pusis. Kuorteiba ačguorna. Nu suokuma vajadzēja nūsaceit LVZL. Parkū Latvejā dorom nu ūtra gola? Naizadeve izveiduot sieļu, suitu kulturtelpu, nabeja “ījaukts” administrativais resurss.” “Vīneigais kū sagaideit nu lykuma: lai nūsaceitu par pīnuokumu vuiceit volūdu školuos. Pošvaļdeibom juoatrūn resursi, kult min darbeibā par pīnuokumu atbiļsteit. Nūsaceit procentu, cik juobyun latgaliskajam. Lai īsastuoj sieli, lībīši, suiti.” (1:47:23)
Identitatis transformacejis
Dr. Gatis Krūmiņš, Vydzemis Augstškolys rektors, īpazeistynuoja ar sovu aptauju i interveju rezultatim “Identitāte – pareizā vai nepareizā?”: “Ka padūmu laikā Varakļuoni natyktu Modūnis telpā, nabyutu ituo rezultata – 84,28%. Administrativūs i kulturviesturiskūs rūbežu atsaškieršona roda identitatis transformacejis.” (1:55:00)
Jānis Pleps nu Vaļsts Prezidenta kancelejis atbiļdēja iz Alfona Žuka retoriskū vaicuojumu: “Varakļuonim Dzīšmu svātkūs juoīt ar sovu viesturiskū zemi – Latgolu. Ilūkste naīs ar Latgolu.” Jis plašuok izskaidruoja LVZL miseju. (2:04:48)
Izsaceitys dažys interesantys replikys par ATR i LVZL. Sandis Mesters pastuosta par realū situaceju ar latgaliskū Varakļuonūs. (2:14:55) Juris Rancāns īsoka Varakļuonu gadejumam cytu juridisku rysynuojumu. (2:19:20)
Aņss Ataols Bierzeņš: 2:21:35 mīdzīņam juobyun, kas kompensātu asimilacejis godus. Līvija Plavinska: “Rēzeknis nūvods ir lels, partū jū jau dolom mozuoku – pīcuos apvīneibuos.” (2:23:00) Imants Slišāns: “Ar itū lykumu Latvejis dalis, kai Vydzeme, Latgola, Kūrzeme, Zemgale, kas beja i vieliešonu, i statistikys apgoboli, teik degradātys iz šauruoku aspektu.” (2:25:23) Aldis Bukšs ATR saradz kai īspieju: “Reforma beja vajadzeiga. Bolvu nūvodā lobuokuo situaceja pādejūs 30 godu laikā, kaida bejuse.” (2:28:02) V. Kairišs: “Varakļuonu nūvods ir īspieja, varbyut pi juo var Atašīni, Borkovu davīnuot.” (2:29:30)
A. Bitāns, apkūpojūt izskanejušūs vīdūkļus: “Juosavuica demokratiskūs apstuokļūs par tū runuot. Daudz kas atkareigs nu myusu pošu.” (2:35:54)
Kaidi ir latgalīši?
Seminara II diskusejis “Kas veidoj Latgolys kulturtelpys identitati – viesturiskī i myusdīnu aspekti” vadeja moderators Dainis Mjartāns. (2:37:50)
Dmitrijs Oļehnovičs nu Daugovpiļs Universitatis (DU) eisā prīšklasejumā “Latgale un tās identitāte laika griežos (1859–1935)” īpazeistynuoja, kai latgalīši paruodeiti div viesturis olūtūs, 1856.–1859. godā tyka apzynuota situaceja Vitebskys guberņā nu militaruo vīdūkļa, Ulmaņa laikā izdūti materiali “Ceļojums pa Latgali”. 19. g. s. olūtā pīzeits, ka latgalīši ir struodeigi i saimiski, tryukst izgleiteibys, jī nasajiut pīdereigi Krīvejai. Ari ūtrā olūtā atzeimuota napīcīšameiba integrēt Latgolys latvīšu sabīdreibu. Tok latgalīši spiej pījimt cytaidū. (2:40:23)
Sovys aptaujis pietejumu “Priekšstati pat latgalieša identitāti 21. gadsimtā” prezentēja Ligija Purinaša nu bīdreibys “Hronologeja”. Iz latgalīšim gulst 11 viesturis sluoni, tok jī palykuši taidi kai Indiana Džons. (2:49:35)
Paneļdiskusejā Kaspars Strods nu biedreibys “Hronologeja” pīzyna, ka nateik veiduota kūpeja kulturtelpa ar cytom tauteibom: “Latgalīts var byut cylvāks, kas narunoj latgaliski. Pūļs, krīvs, boltkrīvs sevi var apsazynuot kai Latgolai pīdereigu. Runojam poši ar sevi, atstuojam molā puorejūs.” (2:59:30)
Guntam Rasimam nu “Latgolys Saeimys” pateik ideja, ka identitati nav jāgys i navajag īkonservēt. “Navajag dūd naudu vysam piec kuortys, tērēt naudu lītom, kas guļ plauktūs. Investejit lītuos, kū cylvāks patierej – socialūs teiklūs. (3:05:40)
Janīna Kursīte-Pakule, 13. Saeimys deputate, atguodynuoja, ka latgalīšim juosaryupej sakūpt montuojumu. Turistim pateik sakralais montuojums, Zosnys i Indricys bazneicuos atsarūn 18. g. s. Snīga Dīvmuotis svātglaznys, saisteitys ar agreimū kristeigū mitologeju. (3:13:05)
Latgalīšu volūda izgleiteibā
2021. godā pījimta aile vaļsts plānuošonys dokumentu tuoluokajim 7 godim, t. sk. “Valsts valodas politikas pamatnostādnes 2021.–2027. gadam”, “Saliedētas un pilsoniski aktīvas sabiedrības pamatnostādnes 2021.–2027. gadam”, kai ari apstyprynuots LVZL, ir pīškierts Vaļsts akceju sabīdreibys “Latvijas Valsts meži” finansiejums, kas ļaun vysmoz 20 Latgolys školuos suokt latgalīšu volūdys apgivi.
Seminara III diskusejis mierkis – īzeimēt tuoļuokū reiceibu, kab latgalīšu volūdys apgivei izgleiteibā tyktu nūdrūsynuots regulars metodisks i finansials atbolsts.
Moderatore Dr. I. Šuplinska daleibnīkim vaicuoja par īspiejom i nūdrūsynuojumu izgleiteibai latgalīšu volūdā, par vaļsts i pošvaļdeibys atbiļdeibu latgalīšu volūdys vuiceibu nūdrūsynuošonā. (4:21:05)
Dr. Nikole Naua nu A. Mickeviča universitatis Poznaņā: “Atslāga vuordi ir “vairuok” i “vysaiduok”. Juoprosa školānim, kū jim vajag. Kod Rogovkā i Baļtinovā pavaicuoju, izaruoda, ka vysvairuok tryukst pīmāruotu tekstu skaiteišonai. Vajag izstruoduot vuordineicu.” (4:24:35)
Dr. Sanita Martena nu RTA: “Makroleiminī ir programys i standarti, a datryukst školuotuoju, kuri varātu vuiceit latgalīšu volūdu. Apgiuta volūda ir skaiteišona i raksteišona.” (4:38:12)
Veronika Dundure nu nūdybynuojuma “Latgalīšu volūdys, literaturys, kulturys viesturis školuotuoju asociaceja” stuosta par īprīškejūs i ituogods pilotprojekta pīredzi latgalīšu volūdys vuiceišonā. (4:40:50)
Sovutīs Aldis Bukšs stuosta par tū, kas padareits Tīslītu ministrejā – izveiduota latgalīšu rokstu volūdys konsultanta omota vīneiba, sarunuos ar Satiksmis ministreju nūvārsti škieršli ceļazeimem divejuos raksteibuos, Izgleiteibys i zynuotnis ministreja atroduse īspiejis, kai paturpynuot ari cytus godus latgalīšu volūdys vuiciešonys pilotprojektu. “Itūšaļt izškirūšs pošvaļdeibys leidzīņs, kab latgalīšu volūdu otkon īdzeivynuotu vidē. A iniciativom ir juoīt nu sabīdryskom organizacejom.” (4:54:45)
Armands Kociņš nu Vaļsts volūdys centra pasaceja: “Latgalīšu volūdai vajadzātu pasaruodeit pamatkursu sarokstā, cikom fakultativs, tikom viņ iz projektu i iz entuziasma. Ceļš ir nūvodvuiceiba latgaliski, Lībīšu krostā – ar lībiskim elementim.” (5:03:52)
Dr. Valts Ernštreits kai Vaļsts Kulturkapitala fonda puorstuovs: Latgalīšu volūdys vuiceišona ir fragmentara, datryukst strategiska pasavierīņa i koordinātys darbeibys, saprast, kur volūda kasdīnā tiks lītuota. Vuordineicys datryukst, tuos, kas ir, nav izmontojamys telefonā. Vaļsts atbiļdeiba ir pamata komplekts lībīšu i latgalīšu volūdai pastuoveigi. Pošvaļdeibys byutu atbiļdeigys par latgalīšu volūdys vidi. Motivēt cylvākus izmontuot latgalīšu volūdu, motivēt školys. Trešais ir poša kūpīna.” (5:06:25)
Piec diskusejis izskanēja dažys idejis nu kluotasūšūs. Aņss Ataols Bierzeņš: “Pošsaprūtamai školys i bārnuduorzs ar pylnu apvuiceibu latgalīšu volūdā.” (5:14:40). Aldis Bukšs iz tū atsaceja, ka sabīdreiba napījims. Imants Slišāns: “Konkursūs izgleiteibys, kulturys, turisma, sabīdryskūs attīceibu jūmā vālamys latgalīšu volūdys zinuošonys. Tod ir jāga vuiceit volūdu, kod jai ir reals pīprasejums.” (5:21:21) V. Kairišs: “Pyrma kongresa vajag vīnuotīs par vīnu strategeju. Nav vīnys strategejis, kū poši pījamam kai realu.” (5:22:55)
Augstuokuos izgleiteibys īspiejis i izaicynuojumi Latgolā
2021. godā pījimti grūzejumi Augstškolu lykumā paradz padūmu veiduošonu i precizej augstškolu tipologeju. Ministru kabinets 14. septembrī ir pījiems reikuojumu projektu “Par valsts augstskolu tipiem”, kas paradz byutiskys izmainis augstuokuos izgleiteibys telpā, taišni ītekmejūt ari RTA i DU tuoļuokū pastuoviešonu i atteisteibu – teik runuots par vīnys augstškolys palikšonu Latgolā. Obejom augstškolom dūts gods pošom sarunu ceļā vīnuotīs par sovu tuoļuokū atteisteibu.
Seminara IV diskusejis mierkis – īzeimēt tuoļuokū reiceibu, jaudeigu padūmu izveidei, strategiskajim mierkim Latgolys (Latvejis) augstuokuos izgleiteibys telpā.
Moderators Dr. G. Krūmiņš pyrmū aizdeve vaicuojumu, kaidi ir augstuokuos izgleiteibys aizdavumi, ūtram riņčam – par obeju Latgolys augstškolu (5:30:20)
Arvils Ašaradens, 13. Saeimys deputats, Izgleiteibys, kulturys i zynuotnis komisejis vadeituojs, Latgolys universitatei radz vairuokus aizdavumus – sabīdreibys atbolsts globalizacejis i tehnologeju radeituos puormaiņuos, myužizgleiteiba, školu teikla metodologiskais atbolsts, jaunu ekonomikys nūzaru radeišona. Jau šudiņ byutu pīpraseits Boltkrīvejis instituts, kam Latvejā datryukst pietejumu par kaiminim. Loba ideja obejis Latgolys augstškolys apvīnuot. (5:33:33; 6:05:05):
Sergejs Maksimovs kai Latgolys plānuošonys regiona puorstuovs ir par zynuotnisku universitati Latgolā. (5:39:30; 6:07:30)
Dace Jansone, Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis Augstuokuos izgleiteibys i inovaceju departamenta vadeituoja vītneica augstuokuos izgleiteibys vaicuojumūs, pastreipoj, ka puormainis naizbāgamys, resursi strategiski juokoncentrej, juoinvestej, augstškolom juobyun storptautiski interesantom, lokali izmontojamom. Latgolā paliks vīna instituceja, kas veidojusīs iz obeju pozitivajom pusem. (5:43:17; 6:11:30)
Dr. Rūta Muktupāvela, Latvejis Kulturys akademejis rektore, Latvejis Rektoru padūmis prīšksādātuoja, pastreipoj Eiropys augstškolu konsolidacejis pīredzi, kas nav “vardarbeiga” – nu viersa damīgta. (5:45:50; 6:14:50)
Dr. Irēna Kokina, DU rektore, runoj par partnereibu, sadarbeibu, kūpeju obeju augstškolu ekosistemu, kas ir namiteigi maineiga. (5:50:55)
Dr. Iveta Mietule, RTA rektore, sovā Latgolys augstškolys atteisteibys redziejumā izceļ myužizgleiteibys pīejameibu, kvalitati i mobilitati, partnereibu Eiropā, teik struoduots, lai pīsaisteitu uorvaļstu studentus. (5:58:10; 6:22:12)
Dr. G. Krūmiņš, apkūpojūt izskanejušūs vīdūkļus: “Kaidā vaļstī dzeivuosim piec 10 godim, atkareigs nu augstuokuos izgleiteibys. Ir jauna augstškolu tipologeja, ir puorvaļdeibys modeļs, dasaceita diveju augstškolu apvīnuošona. Tok ir īdūts laiks puorrunom. Ka maņ byutu juoviertej, lobuo ziņa ir tei, ka asam saglobuojuši daudzveideibu, vysys augstškolys var nūsadorbuot ar zynuotni, vysys var eistynuot doktoranturu, ka kvalitate atbylstūša. (6:25:10)
Vēļ nūslāgumā V. Kairišs izsaceja vieliejumu, ka nadzierdēsim par Austrumlatvejis universitati, viņ Latgolys. (6:28:18)
Nikodema Rancāna bolvys padūšona (6:57:45).


text:
Igauņu volūda
Igauņu volūda (eesti keel) irā vīna nu suomugru volūdu grupys volūdu, jei radneiga suomu, leivu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru — latgaļu, latvīšu, krīvu i švedu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei. Igauņu volūda irā Igaunejis Republikys i Europys Savīneibys oficialuo volūda. Igauņu, suomu, vengru i maļtīšu volūdys vīneiguos vaļstiskuos volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi indoeuropīšu volūdu saimis. Pa 2000 gods datim, igauņu volūdu kai dzymtū runoj 83,4% Igaunejis dzeivuotuoju.


text:
“Tautumeitas” ir tradicionaluos muzykys grupa, kurymā apsavīnuojušys sešys muzikis, nu kurūs leluokuo daļa ir etnomuzykologis. Dzīsme “Aņneite” pīraksteita Aulejā, tuos teiciejis ir Domicella Dzalbe i Annele Vigule. Dzīsmi sovulaik pīrakstejuši etnomuzykologs Mārtiņš Boiko i dirigents Ārijs Škepasts. Video dzīsmei taisejuši “Dice Throw Films”, režisors Kaspars Bondars, producente Irbe Šmite, operators Reinis Inkēns.
NOMINANTI:
Kaneva Cold “Solts”
Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai” “Kod Tevis nav”


text:
Agnesis Gusarovys stuosts „Septeni”
Jaunuo latgalīšu literate i žurnaliste Agnese Gusarova pīduovoj sovu Rēzknei veļteitū stuosteņu.
Par sovu pīsaviersšonu raksteišonai autore stuosta: „Raksteit suoču partū, ka maņ patyka daudz stuosteit, bet na vysod blokus beja kaids, kas klausejuos, partū, lai nasuoktu runuot poša ar sevi, suoču sovys dūmys izsaceit rokstu volūdā. Bet, ka nūpītnuok par raksteišonu, – maņ, kai sevkuram pusaudžam, beja daudz dažaidu emoceju, bet tymā šaļtī tuos lobpruotuok izsaceju dzejā, navys dzeivē. Varbyut tys nabeja pruoteigokais ceļš iz rakstnīceibu i sokumā roduos daudzi grafomaniski teksti, bet ar laiku jau saguoja lobuok. Vuicejūs Literarajā akdemejā, jaunīšu nūmetnē „Aicinājums”. Tei ir cīši vierteiga škola, bet vysod vuiceišūs nu dzeivis, partū ka nav lobokys školuotojis par jū. Laikam navaru i navariešu iztikt bez raksteišonys i dzīduošonys – ituos divejis nūdarbis ir muna sirdslīta.”
Stuosteņš „Septeni” tapis saisteibā ar pavasarī izsludynuotū konkursu „Rēzeknes fantasmagorija”. Par stuosta rasšonūs Agnese soka: „Es beju tikkū atsagrīzuse nu ERASMUS apmainis programys Vuocejā, atsagrīzuse sovā dzymtajā piļsātā Rēzeknē. Beju nūsailguojuse piec tuos i suoču saskateit vysys breineiguos dobys paruodeibys, cylvāku emocejis i mīlesteibu, vysu, kū kaidu laiku nabeju redziejuse. Tys mani apbyure. Suokumā es dūmuoju – nasaīs nikaids stuosts fantasmagorejis konkursam, partū ka naasu pīroduse raksteit literarus dorbus „piec pasyutejuma”. Bet vīnu šaļti porskaiteju Imanta Zīdūņa epifanejis, pasastaiguoju pa piļsātu vairuokys reizis, īsamīlieju jimā nu jauna, i stuosteņš tyka dabeigi pīraksteits puors stuņdēs.
Septeni
Snīga koponu gultys! Cik meikstys, cik miļzeigys, cik vylynūšys tuos ite ir! Nu saulis apžylbynuotuos koponys atsastoroj tūkstyuša seikūs kristaleņūs kai poša smolkuokuo lustra baroka laikmata pilī, kai morgys kruošņuokuos kuozu suknēs. Vokorūs kai aizvylkti aizkori puor piļsātu nūsalaiž magiska tymsa i snīgs vyzuļoj zylgonbolts, it kai atsaspīgeleitu namierstūšys mitiskuos zvaigznis. Oi, kai labi byutu atsalaist, vāruot piļsātys zvaigžņu plotekranu i pīmierst rudiņa nūrautos lopys, leita pīrauduotūs sātu pogolmus i caurviejā pamastuos dīnys!
Es atsaguļu i aizmīgu. Klusi, bet napuortraukti zam munys mīsys sytās ramdona sirds. Nu reita es asu puorsavārtuse snīgā. Sasoluse, īsoluse, īstyguse. Es asu vysaptverūša. Vysys ūļneicys i celeni, cylvāku īmeituos tacenis i pogolmi, parki i parku sūleni – vyss radzamais i naradzamais ir munā varā. Es asu palykuse par ituos piļsātys seju. Vysduorguokais, kas maņ pīder, ir zylgonpalākys acs. Es atraisu ar snīga puorslu tušu puorkluotuos skrūpstys i breinojūs. Radzu, kai muokiuņu vatys lānom maun zylajā dabasu jiurā kai iudiņa rūzis. Pasaveru zamuok i radzu kūkus – apvylktus speideigā sormā kai Zīmyssvātku karnevala gostus. Es radzu i sajiutu – mozais, zaļacainais kipars īkreit maņ mutē, salosa snīgu kulaineišūs i ād. Maņ jau nav žāļ, es tai pat asu mīsuos izplyuduse, lai jau ād, ka tys jam dūd prīcu. Es monu, kai nabiedneigi pusaudži storpbreidī izskrīn nu školys, ar atpūguotom kurtkom, kas plonduos viejā kai zylūņu auss, bet varbyut, ka tī ir spuorni. Jī mat munus līkūs kilogramus nūst, mat i smejās. Jim nav nūgrīzti spuorni. Es verūs, kai sprūguotim, dzaltonim matenim skrīn jei, jai pakaļ skrīn jis, meitine kicinej, pakreit, jis nūkreit blokus i dzīd: „Vysskaistuokū meitini jimšu pi sevis…”. Es pieški jiutu – jūs sirds pukst vēļ mudruok nakai munejuo, tuos sytās naritmiski, sasyt spuornus kai prīceigi, iztraucāti putyni. Snīga boltums atspeid jūs nu laimis drupeiti slapņajuos acīs. Nakts apsadz mani, i es jiutu – ari muna sirds sytās syltuok.
Nuokušā reitā es raužu, partū ka otkon jiutu. Boltys osorys puor munim opolajim, boltajim byudim. Sauļe puorvierš mani boltu osoru paļtīs. Es izraužu vysu zīmys smogumu nu sevis uorā. Iz vysim pokolnim, iz vysim pogolmim, iz vysim paugurim i kūku zorim. Vysa piļsāta drupeiti bādoj – es nazynu, par kū, varbyut, ka taida ir dzeivis kuorteiba, partū ka puormainis vysod nadaudz suop. Bet pieški vyss otkon palīk gaišs. Kūki rūtojās ar mozom, zaļom krelleišu bumbeņom, zali osni tikpat speiteigi kai bārni spraucās uorā. Bet es speiteigi palīku ite pat, iz zemis. Partū, ka es atsagulu ite, lai atdzymtu sevī, sovā meilajā piļsātā. Saulis rīts īkruosoj dabasus maiguos līsmu i purpura kruosuos. Maņ kryutīs sytās gondreiž dedzeiga sirds.
Nuokušā dīnā asu īauguse zemē. Es asu poša zeme. Es asu vysu saulainūs pīniņu saknis, vysu iz palūdzem graciozi sādūšūs puču pūdu ružovuos tulpis i linovuos hiacintis izaug nu manis. Cylvāku sūli viers manis palīk spareiguoki, vēļ piec šālts cylvāki vairs napīsaskar munai viersmai, jūs nas dzīsme i jī lidoj. Pavysam kai pīniņu pūkys, pīsakuorušs symtim gaisa balonu, jī izasaun gaisā i nūlidoj da piļskolna. „Te guļ myusu paguotnis elpa, augstuo myura sīnys, ordiņu telpys,” vīns soka. „Tikai daļa nu paguotnis ite, ir ari tagadne,” cyts pībylst. „Verīs – tei sorkonuo piļs, Jezus Sirds templis ir myusu cereiba dzeivuo,” īsarunoj trešais. Cyts piec cyta jī suoc skaiteit. „Trešuo ir myusu lapnuo bronzys sīva, caur lyugšonu tīcās iz dabasim. Divejis reizis tei gryusta lejā, partū treis raizis cēlēs, bet es zynu – jei mirdzēs sovā taisnajā stuojā, i, ka byus taida vajadzeiba, ceļsīs vēļreiz!” „Caturtais cylvāks dzeivoj myusu kulturys parkūs i myusu styprajā kulturys GORĀ, kur meitinis sorkonuos mogonu suknēs doncoj bosom kuojom da reita, bet puiškini kurynoj muzykys līsmis, lai vysod jom sylts!” „Bet pīktais ir mīlesteibys tylts puor upi, kur bolti gulbi, i, tam puori īmūt, var tikt tuoli, tuoli.” Es ari grybu byut storp runuotuojim. Beidzūt augšanceļūs i soku: „Verīs, sastais te, pretī piļskolnam myusu, kur tī bārni, kuru vacuoki puorguojuši mīlesteibys tyltam, sper sovus pyrmūs sūļus, izdzīdūt, zeimejūt, doncojūt pasauli! Bet kas tod byus septeitais? Kas ir myusu septeitais pakolns, iz kura viersyuni tīcamēs?”
„Kas tu taida esi?” – „Tei jūceiguo, kas guliejuse zam myusu pādim kai dzeļžaceļa slīdis, kai puču pakluojs, kai slapnis snīgs i styndzynūšs lads.” – „Kū pīsacāluse? Byutu palykuse tīpat i klusiejuse, mīreigu dzeivi aizvadejuse!”
Nu pyuļa izskrīn moza meitine viļņainim motim i bierniškeigā balsteņā šveikst: „Varbyut, ka septeitais asam mes?” Puorejim iz šaļti mute aizaver kai piļsātys vuorti, bet tod otkon puorsteigumā atsaver. „Septeituo ir muna vacuo mameņa, kas nu kiupūšys ponnys izjam uorā korstys, smuordeigys vafelis, satyn tūteņā, pīpylda tūs mutis ar kiustūšu karameli i nas iz Mikeļa dīnys tirdzeņu,” jei nūber. Tod jī pīsavīnoj vīns ūtram, cyts piec cyta. „Septeituo ir muna muosa, kas vysuos svietejamuos dīnuos mirdz iz skotuvis kai snīgbolta balerina, īdvešūt dzeivi dinamiskā dejā!” „I muns tāvs, kas napagurs taisa kruzuļainus muola pūdus i krūkys ar lelim vādarim, nu kurom iudiņa pasadzert!” „Septeituo ir muna mameņa, kas bibliotekā kai duorguokūs gostus sasādynoj meikstūs zvārus, atdzeivynoj tūs i ruoda bārnim puosokys!” „Septeitais ir muns draugs, kurs iz estradis skotuvis viņ paspiej dasadūrt gitarai, kod jau pa piļsātys ūļneicom izaplota vysu emoceju muzykaluo gamma!” „Septeitais ir muns daudzbaļseigais kuors, kura bolsus es dzieržu i atškiru pat nu tyukstūša cytu dzīduošonys svātkūs!” „Septeitais asam mes,” es darunoju.
„Septeitais asam mes,” pa mozam jūs vuordi atsabolsoj pa vysu piļsātu, cikom jūs sadzierd vysi, ari tī, kas pirmeņ siediejuši sātā. Sorkonī i guņs ružovī, solmu dzaltonī i pavasara zalī, dabasu i nakts zylī i cereņu violetī – jī ceļās i izpleš sovus spuornus, i gavilej. I niu es jiutu – kod es beju zeme, zam manis sytuos korstuo Latgolys sirds. Tī jei sytās aizviņ.
Karteņa: Agnesis Gusarovys personeigais arhivs


text:
Puoleja
Puolejis Republika (puoļu: Rzeczpospolita Polska) - napavaļdeiga vaļsteiba Centralajā Europā. Tur rūbežu ar Vuoceju vokorūs, Čeheju i Slovakeju dīnavydūs, Ukrainu i Boltkrīveju reitūs, ar Lītovu i Krīveju (Kaliningragys apgabali) pūstumūs. Taipoš nu pūstumu vaļsteibai dasaglauž Baļtejis jiura. Puolejis 312 696 km²[1][2] pluotā dzeivoj vaira kai 38 milijoni dzeivuotuoju, i ite 70-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī i 9 pa lelumam Europā. Puoleja irā 6 vītā Europys Savīneibā pa dzeivuotuoju bīzeibai. Daudzi dzeivuotuoju sasakūpuši lelajūs mīstūs - Varšovā, Krakovā i Lodzē.
Par Puolejis vaļsteibys dzimšonu vysucieškuok īskaita 966 godu, kod zemē, kura cīši leidzeiga myuslaiku Puolejis Republikys teritorejai, pījimta kristeiguo ticeiba. Puolejis Kieneste īstateita 1025 godā, a 1569 godā jei sasaškeire ar Lītovys Lelkunigaiteju kai Puolejis-Lītovys Savīneiba. 1795 godā itei savīneiba nasuoce byut, i Puolejis zemis beja padaleitys iz vyds Prūsejis Kienestis, Krīvejis Imperejis i Austrejis. 1918 godā, piec I Pasauļa vaidu, Puoleja atdabuoja napavaļdeibys (Ūtruo Republika), tok jau 1939 godā suocēs nacistyskuos Vuocejis i Sovetu Savīneibys okupaceja. Vaira kai 6 milijoni Puolejis dzeivuotuoju nūmyra Ūtrajūs Pasauļa vaidūs. 1944 godā īstateituo Puolejis Tautys Republika beja socialistiska vaļsteiba, politiskai i ekonomiskai cīši sasīta ar Sovetu Savīneibu. 1989 godā Puolejā otkon nūtyka napavaļdeiga, breiva ībolsuošona i beja īstateita "Trešuo Puolejis Republika".
Niule Puoleja demokratiska parlamentariska republika, padaleita sešpadsmit vaivadejuos (puoļu: województwo). Golvysmīsts - Varšova. Puoleja irā Europys Savīneibys, NATO, Saškiertūs Naceju Organizacejys (SNO), Pasauļa Tierdzeibys Organizacejys (PTO) i cytu vydtautisku organizaceju dalineica.
Etimologeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Puolejis pošu pasauka, varama līta, izacēle nu slavu patautys poļanu (puoļu: polanie) pasaukys, kura zeimoj "gailumu ļauds". Nazkod Puoleja beja zynoma ar latiņu pasaukom Terra Poloniae ("Puolejis zeme") i Regnum Poloniae ("Puolejis Kieneste"). Latgaliskai, taipoš kai cytuos daudzejuos pasauļa volūduos, Puolejis pasauka izacēluse nu poļanu patautys ci puoļu pošu pasaukys. A lītavyskai i persiskai pamatā cytys slavu patautys pasauka - Lechites (Lehici, puoļu: lędzianie), partū itamuos volūduos Puolejis vaļsteiba irā Lenkija lītavyskai i Lachistan persiskai.
Administrativais dalejums[pataiseit | labot pirmkodu]


text:
Bet kū skaiti tu? Treis stuosti par gruomotom
Roksta autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv
Atzeimojūt 23. apreli, UNESCO Pasauļa gruomotu dīnu, vaicojam trejim zynuotkuorim latgalīšim par i ap jūs attīceibom ar gruomotom. Kotram nu jim gruomotys zeimoj nazkū sovu, vīnam tei ir sirdslīta, ūtram – īdvasma i zuolis pret kasdīnu, trešam – omots i dzeivisveids. Izvaicojam gruomotu tierguotuoju Arti Loginu, publicisti i lakuga.lv bejušū redaktori Lauru Melni i vīnu nu ituos šaļts popularuokajim latgalīšu literatim – Raibū.
Kū pierk i skaita latgalīši?
(Aivara Mackeviča foto)
Latgalīšu gruomotu tierguotuojs i internetveikala taiseitslatgola.lv eipašnīks Artis Logins atzeist, ka naasūt apkūpuojs statistiku par pādejūs godūs izguojušajuom gruomotom latgalīšu volūdā. Juo vāruojumi līcynoj, ka vysvaira ļauds pierkūt taišni anekdotis, vuordineicys, bārnu i religiska satura gruomotys. Iz vaicuojumu, deļkuo taišni itī žanri dominej, jis atbiļd, ka eisūs žanru gruomotys ir vīgļuok saprūtamys i naasūt juosamūka ar latgalīšu volūdu.
Iz vaicuojumu, kura gruomota jam pošam ir iz vysa meiluokuo, Artis atsoka: “Lobuokys par Mikeļa Bukša 1964. godā izdūtū gruomotu “Atmiņas un atziņas” da šam nav.” Artis īsoka puorskaiteit ari Fraņča Trasuna “Fabulys”, Ilzis Spergys stuostu kruojumu “Dzeiveiba”, nu dzejis kruojumu: Annys Rancānis “Pylni kārmani dabasu”, Emilejis Kalvānis “Atvosora” i Ontona Kūkuoja “Dūd pīci”.
Nasagrib sovu laiku tierēt švakai literaturai
Publiciste Laura Melne atziest, ka gruomotys juos dzeivē ir bejušys vysod: “Saimis legendys līcynoj, ka es, pyrmūreiz atvasta iz sātu nu slimineicys, asu sagaideita ar guļteņā zam spylvyna podlyktu gruomotu “1000 vērtīgu padomu”. Maņ vysod mozai rūkā beja kaida gruomota voi žurnals, kuru škūrsteju. Taidā veidā ari poša najauši pīcu godu vacumā īsavuiceju skaiteit. I nu tuo laika varu sevi oficiali saukt par “gruomotu tuorpu”.” Gruomotu apetite školys laikā Laurai asūt bejuse lela – puora dīnu laikā asūt varejuse izskaiteit 10 gruomotu. Vydsškolys laikā vaira interesiejušys konkretys jūmys: sports, teatris, viesture. Bet ari daiļliteratura nav aizmiersta, kas deļ Laurys ir atbiļžu meklejumi i šaļtim – ari veids, kab aizbēgt nu pasauļa. Par pīmāru, “Harija Potera” gruomotys ir bejs lobuokais veids, kai aizmierst vysu, kas nūteik apleik, kai septeņu, tai ari divdesmit treis godu vacumā.
“Maņ ari cīši pateik pierkt lobys gruomotys. Tai, ka ustobā jau seņ tryukst vītys, kur tuos vysys likt. Bet gruomotu veikalūs tys vyss aizamierst – pagaist laika izjiuta, aizamierst bankys konta stuovūklis i vītys tryukums munūs plauktūs,” stuosta Laura.
Nu latgaliski saraksteitūs gruomotu Laurai pateik Valentina Lukaševiča i Ontona Kūkoja dzeja: “Maņ dzimšonys dīnā izduovuoja Kūkuoja dzejis izlasi “Dūd pīci”. Beju dzierdiejuse, ka Kūkuojs ir pīrakstejs skaistuokū mīlesteibys dzeju latgalīšu volūdā. Nu maņ tys eisti naguoja kūpā ar tū tālu, kū atguoduoju nu suokumškolys, kod jis gona bīži guoja gostūs pi myusu iz školu. Suoču skaiteit izlasi i secynuoju, ka Kūkuoja dzeja ir breineiga, cīši skaista. Maņ roduos daudz puordūmu par tū, ka mes, nautrānīši, naasam pīteikami labi nūviertiejuši, ka mums blokus ir dzeivuojs tik lels cylvāks. Ari pi Lukaševiča kruojuma “Vot taidi vot i batvini” es tyku najauši. Kaidu laiku nūstuovēja plauktā, bet tod reizi najauši atškeiru taišni tū dzejūli, kas tymā šaļtī maņ vysvaira beja vajadzeigs. Grybātūs nu juo sagaideit ari kū jaunu.”
Kū īsaceitu cytim puorskaiteit? Laura Melne atsoka: “Na reizi viņ pīsaruodejs, ka tys, kas der i cīši pateik vīnam, galeigi nader cytam. Bet varu nūsaukt tuos treis gruomotys, kuruos itūšaļt varu saukt par sovom meiluokuom. Pyrmuo namaineigi jau godus desmit ir Remarka “Trīs draugi”. Ūtrei byutu Murakami “Par ko es runāju, runādams par skriešanu”. Asu skaitejuse daudz vysvysaidu gruomotu i rokstu par skrīšonu, bet tū, parkū ari maņ pošai tik cīši svareigi ir skrīt, asu atroduse taišni Murakami dorbā. Trešuo i vysnaseņuok skaiteituo ir Norys Ikstenys “Mātes piens”. Breineiga volūda, bet pats golvonais – kuortejais pīruodejums maņ pošai, ka vyslobuokuos atbiļdis iz dzeivē svareigim vaicuojumim var rast daiļliteraturā, na pošpaleidzeibys gruomotuos.”
Myusu dīnu naatkareibu vaicojūt
“Prusts* ir gars, bet dzeive ir eisa,” ir vīns nu teicīnim, kuru na reizi viņ izsacejs literats Raibais, runuodams par gruomotom. Jis skaita, ka gruomotys ir myusu dīnu cylvāka naatkareiba: “Puorejī, myusdīnu gadžeti i aplikacejis, tev nūsoka skaiteišonys, vieršonuos tempu. Gon Spotify, gon Youtube, gon seriali diktej sovu, bet gruomotys ir vīneiguo sevī vyda bolsa naatkareiba.” Pats atzeist, ka meiluokī autori nu latgalīšu literaturys skreinis ir Oskars Seiksts, Valentins Lukaševičs i Ilze Sperga.
“Gruomotu īsaceišona ir cīši gryuts vaicuojums. Maņ pateik ideja, ka, nazkur gastejūt, vysod juopasaver, kaidys gruomotys saiminīkam gruomotu plauktā. Taišni gruomotys īsoka tev cylvāku. Voi jis byus eistais sarunu bīdrys voi lobuok īt paceli,” soka literats Raibīs.
Pats lobu pruotu skaita eksistencialisma literaturu, par pīvadumu, franču rakstnīka Selīna romanu “Ceļojums līdz nakts galam”, i t. s. nateiruo realisma (angliski dirty realism – aut.pīz.) spylgtuokuo puorstuova Čarlza Bukovska gruomotys. “Maņ Bukovskis da šam ir patics i pateik. Ka gribīs īpazeit Bukovski, tod vyslobuok suokt ar romanim “Women” voi “Post office”. Bet Selīnu īsoku skaiteit, lai saprostu attīceiguos lītys i lītu kuorteibu,” paskaidroj Raibīs.
*Marsels Prusts ir 20. g. s. suoku franču rakstnīks, kas sarakstejs septeņu romanu cyklu “Zudušo laiku meklējot”.


text:
Redzīņs: Latvejis televizejis osorys latgalīšim
Autors: Harijs Bernāns, bīdreibys “Latgolys Saeima” vaļdis prīšksādātuoja vītnīks
13 minutys mienesī. Taišni tik daudz laika saturam latgalīšu volūdā paradz vys vēļ naapstyprynuotais Latvejis Televizejis (LTV) sabīdryskuo pasyutejuma dokuments, kū LTV vadeituojs Ivars Belte prezentēja NEPLP Sabīdryskajai konsultativajai padūmei 22. janvara piecpušdīnē.
26 sekuņdis dīnā (!) videji goda grīzumā latgalīšu volūdai Latvejis sabīdryskajā televizejā. Iz latgalīšu puorstuova vaicuojumu, kai ir īspiejams realizēt sabīdryskuo pasyutejuma dokumentā definātū LTV1 satura prioritati “latgalīšu volūda”, veļtejūt tam itaidu etera laika apjūmu, Beltis kungs tai styngrai nūruodeja, ka “naudys ir tik, cik ir”. Latgalīšim asūt vareiba palelynuot latgaliskuo satura eipatsvoru, “dasaistūt finaņsiejumu”. Ruodīs, latgalīšu samoksuotī nūdūkli nav gona lobi latgalīšu satura finansiešonai. Nav juobyut Nobela premejis laureatam ekonomikā, kab saprostu tū, ka latgalīšu pīnasums Latvejai sevkurā jūmā, tymā skaitā nūdūkļu maksuojumūs, nu kuru teik finansāta LTV, ir proporcionali leluoks tam, kai tū itūšaļt ir nūviertējuse LTV vadeiba.
Latgalīšu volūda eterā nav pošmierkis, tys dreižuok ir instruments. Latgalīšim itī raidejumi ir tik cīši vajadzeigais aplīcynuojums tam, ka Latveja kai latgalīšu vaļsts cīnej latgalīšu kulturu i volūdu i latgalīšu beznūsacejumu lojalitate Latvejis vaļstei teik atbyldāta ar leidzvierteigu attīksmi. Reakcionarais pyrmskara periods i bezryupeigī komunisma ceļšonys godi, kurymūs latgalīšu izsmīšona beja īrosta prakse, ir atstuojuši dažys rānys, kas ir juodzīdynoj, ari itaidā veidā.
Cytu nūvodu latvīšim, puornūvodnīkim, baltīšim itī raidejumi dūd vareibu īpazeit i Latgolai rakstureigūs raksturus i stuostus, i ar puorsteigumu konstatēt, ka latgalīšu volūda nav nikaids kīnīšu lementars, nu vysā saprūtama runa, nu kuruos nav juosabeist. Saprūtams, īraugūt ekranā latgaliski runojūšu zynuotņu doktoru, kas ar atbrauceitom rūkom, da alkiuņu vydā meica Latgolys dvēselis muolu, kuram nakuram skateituojam rūnās zynoma kognitivuo disonaņse, partū ka vys vēļ spieceigs ir da šam (tymā skaitā televizejis) tiražātais stereotips par lauku veiru vuškys uodys kažukā iz aizjiuga kai dominejūšū latgalīšu volūdys lītuotuoja arhetipu. Tok tuos vysys ir puoreimūšys naparūceibys, kas ir nabyutyskys kūpejā nācejis salīdieteibys lobuma prīškā.
Pyrma zynoma laika latgalīšu sabīdreiba dzeivuos diskusejuos tyka da lāmuma nūjimt nu dīnyskuorteibys vaicuojumu par regionaluos volūdys statusa pīškieršonu latgalīšu volūdai. Latgalīši uzklauseja i saprota vaļsts bailis par īspiejamim riskim. Vaļsts guoja ar vīnkuoršu, nu taisneigu ideju – latgalīšu volūda ir latvīšu volūdys paveids (kai tys ir nūsaceits vaļsts volūdys lykumā) ar vysom nu tuo izrītūšuom tīseibom, kas latgalīšu īskotā beja pīteikami latgalīšu volūdys saglobuošonai. Niulejuo situaceja ar apsmīklu 13 minutu mienesī garumā nu vaļsts televizejis syuta ziņu, ka latgalīšu iņteresis kuortejū reizi teik ignorātys i izpraseituos nūrunys teik lauztys. Nu ieprīškpīmynātuo izrīt vysmoz divejis naparūceigys temys. Latgalīšu lideram, kas proponēja atsasaceišonu nu regionaluos volūdys iniciativys, byus juoatbiļd uz napateikamim leidzbīdru vaicuojumim par lāmuma nastuo personeiguo lobuma savīnuojameibu ar latgalīšu sabīdreibys īgivumim voi zaudiejumim. Latgalīšu nacionalistu radikaluokajam spuornam itys pīmārs īlīk rūkuos spieceigu kartu doktrinai par tū, ka latgalīši puoruok daudzi dūmoj par cytim i gols golā juolīk Latgolys iņteresis pyrmajā vītā.
Kaids sakars temai ar osorom viersrokstā, vaicuos viereigs skaiteituojs. Ar jiedzīni “osorys” Latgolys kulturā apzeimoj nūžālojami mozu i skumeigu daudzumu. Vyspuorzynoms fakts, ka pīrūbežā ļauds verās sābru vaļstu televizejis. Ka jau latgalīšu volūdai naatsarūn vīta Latvejis vaļsts televizejā, varbyut ir juoapsprīž alternativys. Sasalaseišonys gaita beja dinamiska, partū vaicuojums Beltis kungam par tū, voi latgalīšu volūda lobuok īsaderātu Boltkrīvejis TV, voi latgalīšim iz reizis pa taisnū ir juoīt pi Krīvejis TV kanalu administracejis, palyka napavaicuots. Cytureiz izrunuosim. Partū ka mes tok nasašuorbojam, ka LTV vadeituojam Beltis kungam ir pamatuota, izsvārta i iz vaļsts interesem baļsteita atbiļde iz itū vaicuojumu, ni tai?


text:
Aicynoj pīsadaleit festivalā “Muzykys skrytuļs”
Jaunuos latgalīšu muzykys festivala “Muzykys Skrytuļs‟ organizatori aicynoj muzykantus i grupys pīsaceit sovu daleibu koncertūs.
Daugovpiļs nūvoda Leiksnā ituo gods 4., 5. i 6. julī jau pīktū reizi nūtiks leluokais jaunuos latgalīšu muzykys festivals “Muzykys Skrytuļs‟, puļcejūt muzykantus, kuri vysaidūs žanrūs roksta ci izpylda dzīsmes latgaliski.
Festivala laikā nūtiks četri koncerti: etno muzykys koncerts, akustiskais i rokgrupu koncerti, kai ari goreiguos muzykys koncerts. Pyrmū reizi festivala ītvorā teik reikuots goreiguos muzykys koncerts, kas nūtiks svātdiņ, 6. julī Leiksnys Vyssvātuos Jezus Sirds Ruomys katuoļu bazneicā. Pyrmū reizi festivala “Muzykys Skrytuļs” organizatori reikoj ari etno muzykys koncertu, kas byus 4. juļa vokorā, kurā pīsadola aicynuotī dalinīki nu vysaidim Latvejis regionim. Dalinīki uzastuos koncertā ar dzīsmem sovys pusis volūdā. Festivala 5. juļa koncertūs aicynuoti pīsadaleit solisti i muzykantu grupys akustiskajā koncertā (sastuovā da desmit cylvāku), muzykantu grupys (da septiņu cilvāku) – nakts koncertā i gosti nu aizrūbeža.
Festivalā “Muzykys Skrytuļs” teik saukti pīsadaleit na tikai muzykanti. Lai paplašynuotu festivala programu, radeitu muzykys i muokslys sinergiju, teik reikuots pleners “Muokslys Skrytuļs”, kura ītvorā nu organizatoru saguoduotajim materialim, muokslinīki roda breivdobys muokslys objektu.
Kotra sabīdriska organizaceja var pīsadaleit festivalā, organizejūt aktivitatis, kuruos teik paruodeita organizacejis darbeiba. Festivalā teik aicynuoti ari amatnīki i tierguotuoji, dūdūt vareibu īsaguoduot festivala gostim sovu produkceji. Sovu īguļdejumu var dūt sevkurs interesents, kurais gryb byut kai breivpruoteigais organizatoru paleigs.
Festivals ir nakomercials, tuo sanais moto “Kruot var na tikai naudu” ir spākā ari 2014. godā. Juoatguodynoj, ka jaunuos latgalīšu muzykys festivala “Muzykys Skrytuļs‟ reikuošona tyka suokta 2005.godā, atkuortuotai tys nūtyka ari 2006., 2007. i 2011. godā, popularizejūt latgaliskū identitati i veicynojūt jaunu dzīšmu radeišonu latgaliski.
Festivala nūlykumu, nūtikšonu programu i pīsacejuma anketys var atrast ite.
Festivala jaunumim sekojit ari socialajūs teiklūs: draugiem.lv, facebook i twitter, kai ari sātys lopā liksna.lv
Festivalu reikoj Daugovpiļs nūvoda Kulturys puorvaļde i Leiksnys pogosta puorvaļde.
Ziņa sagataveita piec festivala organizatoru dūtuos informacejis.


text:
Itei vīta ir pošā upis Jašys krostā. Te sūpluok muzejs, kurs ir kai nu 19. g. s. Pi lūgim uorā aug flokši i jurginis. Te naredz ni jaunlaiku skujiņu, ni cidoneju kryumu. Kūka dranku jumts. Te celeni ar rupu smiļkti, a ni ar betona pliteņom. Ruodīs – tiuleņ nu aiz pakša raitu iz zyrga Juoņuks izskrīs!
Jaunūs dīnu zeme. Itei vīta ir pīsuotynuota ar sapynim i intelektualom pīpyulem, nagulātom naktim i metaforu streipuošonu i otkon pīraksteišonu.
Taišni te sieļu pusis puiškins Plīkšāns atroda sev pseidonimu. Taidu sprostu, daudzim nikū naizsokūšu. Rainis.
Kai ba iz stabeņa (kai vacī latgalīši saceitu – stuļpeņa) ceļa molā īraudziejs.
Dūmoju, ka te lela nūzeime beja ari fonetikai – skaņai r suokumā, plyustūšam divskanim ai, divom zilbem, kur pyrmuo pamūdynoj i paceļ, a utrei smuki nūlaiž.
Lela nūzeime Raiņa poezejā ir skaņu i zilbju sabolsuojumim, puorliecīnim, atstotumim. Tys kitinoj bunguodenis i raisa asociacejis.
Raiņa latgaliskuošona. Tys zamaškuok ir nu tīm Raiņa dzejūlim, kuri navā publiceiti dzejis kruojumūs1. Maņ ruodīs, ka ituos ailis cīši atbiļsteigys Juosmuižys pariodam, partū taišni itū Raiņa tekstu puorlyku latgaliski.
* * *
Celeņš pa zuoli i labeibu lūžņoj,
Lānai šyupojūt zyrgs mani nas.
Sīns guļ sauleitē nūpļauts vuolūs –
Vēļ i nūpļauts tu smaršoj, muns meilais sīn,
Ek, byut maņ kai tev i nūpļautam smaršuot!
Soka sīns: „Mudri byus!”
Speid akmiņs sauleitē, ceļa molā nūsvīsts –
Vēļ i nūsvīsts tu speidi, muns meilais akmiņ,
Ek, byut maņ kai tev i nūsvīstam speidēt!
Soka akmiņs: „Byus.”
Dvašoj zeme sauleitē aportom vogom –
Tu aporta dvašoj, tu meiluo zeme,
Ek, byut maņ kai tev, kas aporta dvašoj!
Soka zeme: „Byus.”
Celeņš pa zuoli i labeibu lūknās,
Lānai šyupojūt zyrgs mani nas
Pi tevs, pi tevs!
Dūmuos i jiutuos sasabolsojūt ar tū Raiņa dzejūli, es sarakstieju sovu:
* * *
Juosmuižys patmaļuos,
Pavasarī, kod nabeja
kū maļt,
Turēja vāsumā
bucys ar olu.
Puiškins vīnu reizi
Attaisēja spuņdi,
Puse bucys
Aizguoja ar švunku.
Drusku tyka i ižbuonā.
Sēdēja jis uorā pi
sīnys.
Vyss vēļ prīškā!
Tukšā ižbuonā
Smēle vieju.
Kai pīsadziers
Ar tū gaisu
Laistēja flokšus.
Tāvs i muote
Vērēs pa lūgu.
Nabyus ravātuojs,
Byus laisteituojs!
2021. goda 9. septembrī es, Arņs Slobožanins i Liena Šmukste konvertējom Raiņa dzeju gitarys akordūs i melodejuos, kusteibuos i mimikā, cytā leksikā i sintaksē.
Školānim patyka, myusim ari. Dūmoju, ka i Raiņam ari.
I na jau pyrmais es tai doru. Gazetys „Gaisma” 1906. goda 8. janvara numerī publicāts Raiņa dzejūļa „Labdaris” atdzejuojums latgaliski2.
Kod Juoņuks te dzeivuoja3, tei latgalīšu volūda te skanēja i tolku bolsūs, i pajiugu vērtinē iz patmalem, i nu kolnim Juoņu naktī.
Interesanti, a kai Plīkšānu Juoņs svinēja Juoņus? Voi lēce puori guņskuram? Ar vysu vaiņuku golvā?
Juosmuižys muols. Maņ tys beja lels puorsteigums, kod 1990. goda pavasarī Juosmuižā baudeju, nui – Latgolys keramiku. „Skaistu pārsteigumu Latgales keramikas cienītājiem sagādāja J. Žugovs, sarīkojot izstādi „Latgolas keramika”, kurai ne vien liela mākslas, bet arī izziņas vērtība. Jānis Žugovs, profesionāls mūziķis, keramiķis, Tautas lietišķās mākslas studijas „Latgale” vadītājs un Valsts Daugavpils muzikāli dramatiskā teātra direktors, var lepoties ar patiesi bagātu Latgales keramikas kolekciju, kas izveidota ilgākā laika posmā. Tajā ietilpst ap 600 keramikas izstrādājumu, 235 no tiem šobrīd skatāmi Jasmuižā.”4
Keramikai pīstuov, ka apleik lauku vide! Skaiški tī vuoraunīki, madaunīki, svečnīki i sviļpaunīki beja!
Bet Atmūdys godi nav Juosmuižys muzeja Latgolys keramikys ekspozicejis suoki, tī beja daudz agruok. „Pirmsākumi datējami ar 1969. gadu, kad toreizējā Raiņa Litaratūras un mākslas vēstures muzeja nodaļas vadītāja Līvija Volkova kopā ar mākslas vēsturnieku, Latgales keramikas speciālistu noorganizēja braucienu pie Silajāņu meistariem. Vairākās muzeja darbinieku ekspedīcijās tika savākti ap 200 dažādu podnieku darinātie priekšmeti un 1972. gada 22. jūlijā Jasmuižā tika atklāta Latgales keramikas ekspozīcija. Līdz mūsdienām keramikas kolekcija ir ievērojami augusi, pašlaik tajā ir 130 autoru vairāk nekā 1 700 darbi.”5
Pasaulē ir tikai divys tik apjūmeigys i sistematiskys Latgolys keramikys kolekcejis – muzejūs Rēzeknē i Juosmuižā. Ka apsaver tī i šite, var dabuot teju vysu redzislūka piļneibu!
Latgaliskuma kužynuotuoji. Apmāram nu 1988. leidz 1995. godam Juosmuižā nūtyka izstuodis, pasuokumi, te izdeve gruomotys. Kas tik te nabeja!
Beja taida muzejam sūpluok asūša instituceja – Latgolas lauku kulturas komplekss „Jasmuiža”. LLKKJ logo beja uobeļs ar acteni ci muti i divom lapeņom pi kuota. Tys Lauku kulturys komplekss izdeve vairuokys gruomotys, skaiški cēle gaismā i popularizēja latgalīšu drukuotū vuordu.
Latgolys atdzimšonys lelū svātku gods beja 1992. Tod „Cylvāka bārns” plaši izguoja pi skateituojim. I Pyrmais Pasauļa latgalīšu saīts, i Latgolys Muorys svineiga atkluošona! A Latgolys lauku kulturys komplekss „Jasmuiža” izdūd pīcys gruomotys latgaliski! Lobuos tiražuos i smuki nūformātys – tymūs laikūs, kod i papeirs beja deficits!
Es i Juosmuiža. Pyrmū reizi es uzastuoju Juosmuižā 1991. godā. Kūpā ar Juoni Ryučānu i Leonu Briedi. Beja sylta i saulaina rudiņa dīna. Napaseņ izbyuvātuo leluo estrade beja cylvāku pylna. Na tikai školāni, bet arī pīaugušī, kuri nav školuotuoji! Rūkuos asteris i gladiolys – Dzejis dīnu botaniskī simboli.
Datumu napīmiņu, bet atrast ir vīgli. Kod mes iz estradis runuojam, vīna muzeja darbineica izskrēja iz skotivis i pasaceja, ka ari beidzūt PSRS Vaļsts dūme atzynuse Latvejis naatkareibu. Nu tān ir vyss! Piečuok sēdējom pi kamina ar muzeja darbineicom, a Leons Briedis filozofēja par Viesturis beigom i bezkonfliktu tuoļuokū dzeivi.
1998. goda 18. septembrī Juosmuižā Dzejis dīnuos gastēja Anna Rancāne, Linda Kilevica, Egita Terēze Jonāne i es. „Dzejai, tāpat kā gaismai, nav šķēršļu un robežu. Tā ir brīva un līdz krūts attālākajam stūrītim kā eksplozija, kā saules stars un lietus šalkas aizejoša,”6 par itū pasuokumu roksta Egita.
2016. goda 10. septembrī Dzejis dīnuos Raiņa muzejā „Jasmuiža” sovu dzeju skaiteja literati nu Daugovpiļs i Reigys: Inga Sokolova, Juoņs Ryučāns, Valentins Lukaševičs, Linda Kilevica, Faina Osina, Anna Jonāne, Aleksejs Solovjovs, Stanislavs Volodjko, Tatjana Ruskule, Stanislavs Januškevičs i c. Ka byutu vēļ vuocyski, tod skanātu vysys volūdys, kas skanēja Juoņuka laikūs Juosmuižā!
1 http://www.korpuss.lv/klasika/Senie/Rainis/Rnepdz/1dala.htm (skat. 15.05.2021)
2 Drūši viņ ka Franča Kempa dorbs.
3 Juosmuižys foļvarku Raiņa tāvs nūmuoja nu 1883. leidz 1891. godam. A muzejs te nūdybynuots 1964. godā.
4 Kučinska V. Latgales keramikas saulgrieži // „Cīņa", 29.05.1990.
5 Kleinarte S. Latgales keramiķim Jānim Backānam – 95 // „Vietējā Latgales Avīze", 26.06.2020.
6 Jonāne E. T. Līvānos, Preiļos un Jasmuižā skanēja dzeja // „Latgales Laiks", 02.10.1998.


text:
Dagdā apsaverama 1949. goda deportacejom veļteita izstuode
Dagdys nūvoda Turisma informacejis centra telpuos (Školys ūļneicā 6, Dagdā) leidz 15. apreļam apsaverama 1949. goda deportacejom veļteita izstuode “No zilo ezeru zemes deportētie”. Tei tyka atkluota 25. martā piec pīminis šaļts pi pīminekļa “Sērojošā māte”.
1949. goda 25. marts ir vīna nu suopeiguokajom dīnom Latvejis 20. godu symta viesturē. Daudzi Dagdys nūvoda īdzeivuotuoji tyka izsyuteiti svešumā, tuoli paceli nu dzimtinis, naatsagrīze… Bet daudzi izdzeivuoja i ari atsagrīze. Naaizmierssim itūs cylvākus, kuru liktini i dzeiveibys beja atkareigys nu ituo skorbuo i brīsmeiguo laika nūtykumim. I vuiceisimēs ari nu itūs myusu viesturis puslopu.
Izstuode “No zilo ezeru zemes deportētie” satur nūzeimeigu informaceju, ītverūt i arhiva dokumentus, i Dagdys nūvoda represietūs cylvāku sarokstus, i kartenis i senejus sadzeivis prīškmatus. Tū īteicams apsavērt školu audzieknim, partū ka izstuode ir breineiga īspieja izzynuot viesturiski svareigus faktus par 1949. goda deportacejom.
Grupu apmekliejumi juopīsoka pyrmuok Dagdys TICā pa t. 65681420 voi e-postu: tic@dagda.lv.
Izstuodi izveiduoja Dagdys nūvodpietnīceibys bīdreiba “Patria” sadarbeibā ar Dagdys vydsškolu i Dagdys Turisma informacejis centru. Izstuodis koncepceju izstruoduoja dūmis deputats, bīdreibys “Patria” vadeituojs Aivars Arnicāns i viesturis školuotuoja Ludmila Lovčinovska. Izstuodi paleidzēja sagatavēt TIC vadeituoja Inga Soloha, turisma informacejis konsultante Oksana Rutka, Dagdys vydsškolys školuotuoja Liene Vorobjova i školāni – Santa Juhneviča, Diāna Beikule i Natālija Ivuļonoka. Dzelzceļa maketu izveiduoja Dmitrijs Čumiks. Viesturiskus deportaceju materialus pīduovuoja Orolu, Azinu, Rutku i Savko saimis, kai ari Kruoslovys Muokslys i viesturis muzejs. Izstuodis veiduošonys gaitu konsultēja Kruoslovys Politiski represietūs bīdreibys vadeituoja Ērika Andžāne.
Ziņa sagataveita piec izstuodis organizatoru dūtuos informacejis


text:
Radio Marija ēterā skan daudzpusīga programma, tajā skaita arī raidījumi par kultūru
Kultūras oāze
Raidījums “Kultūras oāze” aplūko un sarunājas, par svarīgo un vērtīgāko Latvijas un Pasaules kultūras dzīvē. Raidījumu vada Normunds Zariņš.
Pi golda
Intervijas ar cilvēkiem par notiekošo Latgalē – kultūrā, mākslā, valodā, garīgajā dzīvē un citās jomās. Kā arī tikšanās ar interesantiem cilvēkiem, kuru ,,sakne” ir Latgalē, bet viņu dzīvesvieta citviet Latvijā. Par un ap Latgali Latvijā un pasaulē.
Pi myusu Latgolā
Ar Nacionalūs elektroniskūs plašsazinis leidzekļu padūmis (NEPLP) atbolstu pi radejis klauseituoju atsagrīž radiožurnals “Pi myusu Latgolā”. Tys ir kasnedelis raidejums par Latgolys aktualitatem, kulturviesturiskuo montuojuma saglobuošonu, jaunumim sabīdryski politiskajā, kai ari uzjiemiejdarbeibys jūmā
Raidejuma mierkis ir nūdrūsynuot latgalīšu volūdys styprynuošonu i diskuseju par regionali i vaļstiski svareigim vaicuojumim, veicynuot Latgolys regiona īdzeivuotuoju i cytur Latvejā i uorzemēs dzeivojūšūs latgalīšu lokalpatriotismu, sabīdreibys salīdiešonu i kvalitativys informativuos i kulturtelpys styprynuošonu.
Itūgod projektam papyldus ir jauns izaicynuojums – analizēt Latgolys ekonomiskuos izaugsmis īspiejis pandemejis apstuokļūs. Izmontojūt konstruktivuos žurnalistikys pajiemīņus, raidejumu veiduotuoji dūsīs meklēt Latgolys regionam sarežgeitu vaicuojumu rysynuojumus, kai ari analizēs pošvaļdeibu vieliešonu iznuokumu, informēs par Viesturiskūs zemu lykuma īdzeivynuošonu i Administrativi teritorialuos reformys īspaidu.
Klausies raidījumus ar mūzikas straumēšanas vietnē Spotify un Apple podcasts! Raksti raidījuma nosaukumu vietnes meklētājā un ērti klausies jebkuru epizodi savā viedtālrunī!
Palīdzi tapt jauniem raidījumiem! Atbalsti Radio Marija Latvija darbu finansiāli!
Uzzini šeit par iespējām ziedot!


text:
Guļbis dzeivuoja vīnā dīķa molā un peile ūtrā. Guļbjam palyka garlaicīgi un tys sagudruoja īt uz peili svuotūs [kr. cdfnm, precinieks]. Puormuovis dīķi, soka: “Peilīt, peilīt, palīc man par sīvu!” Bet peile lepnīgi atcārt: “Es tev, taidam garkakļam, lai palīku par sīvu? Ni par kū, meklēj cytas!” Aizkaunēts guļbis aizmuova prūjom. Te peilei tyka žāl, ka atraidīja guļbi. Dūmuoja, dūmuoja, kū darīt, un sadūmuoja maut uz guļbi, lyugt tū sev par veiru.
Puormuovuse dīķi, soka: “Guļbīt, bruolīt, nasmuodēj manis, palīc man par veiru!” Bet guļbis lepnīgi paceļ golvu un atcārt: “Es tev, taidai strupkaklei, lai palīku par veiru? Ej prūjom, meklēj cyta!” Un peile aizkaunēta aizpeldēja uz sovu dīķa pusi.
Par laiciņu gulbis dūmuoja, dūmuoja un suoka žālot, ka atraidīja peili. Otkon sadūmuoja maut uz peili svuotūs. Puorpeldēja dīķi, stuoja pret peili un lyudzās: “Peilīt, nasmuodēj manis, nuoc man par sīvu!” Bet peile otkon lepnīgi atbiļd: “Es tev, taidam garkakļam, lai eju par sīvu? Brouc tuoļuok, meklej cytas!” Un otkon guļbis dūdas prūjom. Te peile pardūmoj un jai palīk žāl, ka atraidēja guļbi. Jei ot-kon maun par dīķi un lyudz guļbi par veiru; bet tys padzan peli prūjom. Tad pats puordūmoj un otkon maun uz peili svuotūs; bet peile tai pat atraida. Un juo stuostītu vysu, tad posokai nabyutu gola, jo guļbis bez gola svuotoj peili un peile guļbi, bet vēļ līdz šam nav precējušīs.
R. Tabine Bolvu Krasnogorkas ciemā


text:
Ratnīkūs ruodeis teatri
Itūnedeļ Rēzeknis nūvoda Čornajis pogostā teik svieteiti Ratnīku cīma svātki. Kotrai dīna paradzātys sovu aktivitatis, i svātku nūslāguma dīna pīktdīne ir veļteita teatrim.
Ratnīku tautys nomā 18 stuņdēs nūtiks teatra vokors, kurā pīsadaleis Rogovkys amatirteatris ar M.Misčenko izruodi „Kas ūtram navielej, tam pošam nateik”, Gaigalovys amatirteatris „Bikovīši” ar izruodi „Sīvysmotes lobō sirds” (rež. .Ē.Bazoviča), Griškānu kulturys noma deju grupys „Eridan” i Rēzeknis pensionaru dīnys centra dramatiskuo kolektiva „Kur gan citur” kūpeigais projekts – muzykala izruode krīvu volūdā „Kā Ivans Carevičs precēties taisījās” (rež. I.Daugule, autore – I.Seļģicka).
Piec teatra izruodem vysi gosti i pogosta īdzeivuotuoji varēs baudeit sautiejumu uorā pi tautys noma.
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec pasuokuma organizatoru informacejis


text:
Kas motivej vuiceitīs latgalīšu volūdu i kas ir gryutuokais?
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Pyrma desmit godu privatā dikusejā gadejuos dzierdēt vīdūkli, ka latgalīšu volūdai nu molys atvārti vairuok ir veirīši kai sīvītis. Partū ka jim mozuok aizsprīdumu, kū cyti saceis i voi nanūkaunynuos par napareizū ortografeju. Var saceit – kas par seksismu! Tok atlaidit – dāmu kompaneju salaseit nasaguoja, a par pīcu kungu atbiļdi iz vaicuojumu, kas motivej vuiceitīs latgalīšu volūdu i kas tymā ir gryutuokais, sprīdit poši.
Muziks Vincents Flikigers nu Bāzelis Šveicē:
Vysupyrma juosoka, ka mani cīš interesej latgalīšu volūda, bet es jū viņ aptyvai saprūtu i vēļ mozuok runoju. A interese partū, ka es jū vīnkuorši dzieržu kotru reizi, kad ar sīvu Ilzi Gruduli i meitu Madaru vosorys breivdīnys pavodom Latgolā. Maņ cīš bīži juoprosa sīvai, kū nūzeimej vīns ci ūtrys vuords. Bet maņ ir lela prīca, ka niule Latgolā cylvāki vys vairuok suoc runuot ar mani latgaliski, kod izzynoj, ka es jū vuicūs.
Mani vysod ir interesiejušys eipašys lītys. Paguojušuo godu symta deveņdasmytajūs brauču vuiceitūs teatra spēlis muokslu Krīvejā. Tymā laikā itaida ideja nu Šveicis skotu punkta beja na viņ naparosta, bet pat, varātu saceit, troka. Tī es īsavuiceju runuot krīvyski, lai na viņ runuotu, bet ari spālātu teatri. Muna dzymtuo volūda ir franču, bet es runoju angļu, vuocu, itaļu, krīvu, latvīšu i čehu volūduos. Suokt interesētīs par latgalīšu volūdu i jū vuiceitīs beja pavysam dabiski. Latgaliski runoj viņ 150 000 cylvāku, kai tū izzynuoju nu UNESCO apdraudātūs volūdu saroksta, a ituo nasaprūt i naizprūt vysi, kas runoj latvīšu volūdā. Mani uzrunoja ari tys, kai jei skaņ – tik suleigi, tik tālaini, i tys paruoda latgalīšu mentalitati.
Maņ redzīs, ka latgalīšu volūdu ir cīš gryuši (varbyut pat naīspiejami) īsavuiceit, nadzeivojūt iz vītys. Volūdys vuicūs ar 1929. godā īvīstū metodi “Assimil”, kas sastuov nu gruomotu i disku. Bet ar itū metodi var apgiut viņ ap 50 leluokūs pasauļa volūdu, i, saprūtams, latgalīšu volūdys apgivei ituos metodis materialu dīmžēļ nav. Bet ari latgalīšu vuordineicys maņ nav, bejušys viņ dažys privatstuņdis Varakļuonūs vosorā. Rēzeknē nūpierku gruomotys latgaliski. Vysleluokuo paleidzeiba latgalīšu volūdys apgivē ir raidejums “Kolnasāta”, kū es regulari klausūs internetā. Piec tam sovā tempā puorlosu aprokstu radejis sātyslopā i tod interveju nūsaklausu vēļreiz. Taidā veidā es apgiustu vysvairuok jaunu vuordu i izteicīņu.
Jaunais dzejnīks Georgs Kairišs:
Pa pyrmam, koč asmu dzims Reigā, latgalīts asnī asmu bejs vysu sovu myužu, taipat ari dzeivuojs Latgolā asmu vysu sovu myužu, bet latgalīšu volūdā aktivi runuot suoču relativi naseņ. I runuot latgalīšu volūdā mani motivej Latgolys i latgalīšu boguoteiguo kultura, mani aizraun tys, ka caur latgalīšu volūdu varu rast saikni ar vīnu nu autentiskuokūs baltu tautu – latgalim – i gūdynuot kulturys dažaideibu Latvejā, kū mums atstuojuši prīškteči. Mes, latgalīši, asam nazkod dižuos Vysvaļža Jersikys maņtinīki i vysvairuok latgalīšu volūdu vuiceitīs mani motivej apziņa, ka es nasu itū baltu ciļts seņču boguoteibu nuokūtnē, veicynojūt Latvejis dažaidūs regionu identitatis apziņu i paruodūt, cik daudzveideigi boguoti i kūpā stypri mes, latvīši varim byut.
Gryutokais, suocūt runuot latgaliski, deļ mane beja uzadrūsynuot mieginuot I porvarēt baili koč kū pasaceit napareizi. Kod suoču runuot, tad palyka vīgļuok, mani pavuica i tai klaidys runā daudz dreižuok varu izlobuot. Pats piec tam saprotu, ka varieju suokt runuot latgaliski pyrma daudzim godim, tik vajadzēja sasajimt.
Volūdnīks Aleksejs Andronovs nu Sanktpīterburgys Krīvejā:
Vyspuor tei ir vīna nu lītu, kas maņ pateik – struoduot ar latgalīšu volūdu i just, ka koč kas taustoms tūp. Dzeivis gaitu voda lelys idejis. Sakuortojūt pasauli, jiutīs vajadzeigs, eipaši, kod tu tū dori sovā profesionalajā jūmā. Taišni latgalīšu volūdys pietejumi maņ ir vīna nu tūs tīksmu i degsmu, kas padora itū pasauli lobuoku. Maņ gribīs atsasaukt iz filozofu Alekseju Losevu, kurs intelekta kulturys nūzeimi raksturoj kai pastuoveigu i nalūkomu grybu na atspīdynuot, a puortaiseit realitati. Kulturys intelektuaļam nav pat daudz juodūmoj, rūka poša ceļās izravēt nazuolis skaistajā cylvāka dzeivis duorzā.
A praktiski interese par latgaliskū suocēs, kod vuicejūs Reigā, profesore Lideja Leikuma laseja Latgolys kulturviesturis kursu studentim, kas palyudze, lai jei tū dora latgaliski. Maņ beja īspieja breivi izavēlēt – klauseitīs voi nā. Mani puorsteidze, ka es, zynuodams tikai lejis latvīšu volūdu, vysu normali saprūtu. Nu tuo laika es navaru izskaidruot, parkū lejislatvīši soka, ka jim nav saprūtama latgalīšu volūda.
Sabīdriskūs attīceibu specialists Jānis Dzimtais:
Sevkuram Latvejis dzeivuotuojam saīt kaids rods latgalīts, partū varim saceit, ka mes vysi drupeit asam latgalīši. Īsavuiceit runuot latgaliski ir cīns pret ūtru myusu tautys kulturys daļu. Tys vysod ruodejīs logiski – muocēt ari latgaliski.
Cylvākam ar latvīšu volūdys zynuošonom īsavuiceit latgaliski navā gryuts. Bet traucej terminologejis i vyscaur pīzeitys leksikys tryukums. Kotrā gruomotā, reklamā, gazetys rokstā i publiskā runā autors izavielej sovu leksiku. Cieški viņ autori tū attaisnoj ar sova pogosta izlūksni, bet realitatē saīt “trešuo izlūksne”. Latgaliskī vuordi pasaruoda viņ kai arhaismi, kurus reši lītoj i deļtuo gryuši īsavuiceit. Sova pogosta izlūksnis aizstuoviešona poša par sevim byutu loba līta, ka tik cylvāki naatsaceitu nu latgaliskim vuordim. Nu vīnys pusis, kotrys rauga nūturēt sovu lokalū latgaliskū, bet, nu ūtrys pusis, naļaun latgaliskajam dzeivuot i raisteitīs pylnvierteigai sūpluok latvīšu ci cytom pasauļa volūdom. Vysod prīca par kotru Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejis dorbu, bet tys ir dyžan moz nu vysa, kas byutu taidai komisejai doroms.
Veidojūt sovu dīnrokstu Latgalīšu daslēdzis škola “Lynuojs”, kas taišni dūmuota nalatgalīšim īsuociejim, vīns nu golvonūs aizdavumu beja turētīs pi latgaliskim vuordim. Tok maņ vysod baist puorsameit par muzejisku tekstu kruotivi, kuru kasdīnā ļauds nalītoj – tei nabyus realuo Latgolys latvīšu volūda. Tok vuiceit sev i cytim “atnuokt iz muojom” sūzine naļaun. Itū rysynuot var tik latgalīšu volūdys vuiceišona školuos i kvalitativa volūdys lītuošona publiskajā runā.
Demografs Ilmārs Mežs:
Byuteibā runuot latgaliski naizadūd bīži, partū maņ tei prasme ir vysai pasiva. Šaļtīs, kod asmu Latgolā, ceņšūs ari runuot latgaliski, ci kod sateiku kaidu nu Latgolys.
Jau nu školys godu maņ beja interese par dažaidom volūdom i jūs izlūksnem. Asmu dzims i audzs Reigā, a muni vysi rodi i pazinis ir nu cytu nūvodu. Pīmiņu, ka beja taida moza plateite ar izlūkšņu paraugim, 7 ci 8 dažaiduos izlūksnēs beja īrunuota eisa puosoka par myusu. Nu vysu Pyldys izlūksne beja poša dziļuokuo – na vysa varieju iz reizis saprast. Studentu godūs beju vairuokys reizis poša veiduotuos “ekspedicejuos” pa nūmalim Latgolys cīmim, kuruos vaicuoju piec dzīsmem. Šū tū interesantu ari izadeve savuokt – suocūt nu kursabīdrinis vacmāmenis Stiernīnē, beidzūt ar pošu Boltkrīvejis pīrūbežu Škaunis pogostā. Atmynu, kai vīnu nu pyrmajom reizem Pauliņkolna sīvys ar mani runova tai, ka es padūmovu – cik labi es vysu saprūtu! A tik vāluok palyka skaidrys, ka tei latgaliskuo mēle izaruodeja sīvu latgaliskais akcents. Juos jau ar mani, reidzinīku, runova literarā volūdā. I šaļtīs, kod juos sovā storpā sasarunova dziļajā Škaunis izlūksnē, es pat pusis nasaprotu. Ap Varakļuonim i Leivonu jau beja daudz vīgļuok.
Es nimoz nazynu, voi asmu tai eisti vuiciejīs runuot latgaliski – tik turieju auss vaļā i ceņtūs, cik beja pruotā īprīšk dzierdātais ci koč kur laseitais. Leidzeigi es ari asmu īsalauzejs lītuvīšu i ukraiņu volūdys pamatūs – daudz sasazynuodams ar draugim i paziņom, klausūtīs radeju i televizeju. Kotrā ziņā tys ir cīna vaicuojums pret sovu sarunu bīdru – nūstuot tyvuok. Tei ari ir motivaceja nūjaukt īspiejamuos barjerys saziņā. Vysosuok tū izjutu Sibira latvīšu cīmūs – eipaši Timofejevkā, kur ļauds pīroduši pi sovys runys, i pat vīna atškireiga skaņa naļaun saprast, kū es prosu. “Kur ir kapi?” – sibirīši nasaprūt i puorīt iz krīvu volūdu. “Kur ir kopi?” – izreiz saprūt. Voi partū puori pus pasauļam ceļuoju, kab ar Sibira latgalīšim runuotu krīvyski? Nā, daguoja puorvarēt kautreibu i mieginuot runuot kai jī.
Maņ ir žāļ nūvāruot, kai latgalīšu volūda pamozom izīt nu sarunvolūdys ari daudzkur Latgolā. Sovus bārnus ceņšūs īpazeistynuot ar latgalīšu volūdu – gon caur radejis ci televizejis raidejumim, kur jei skaņ, gon ari reizem jamā ar jim parunojūt. Byutu breineigi, ka ari Reigys školuos īpazeistynuotu ar latgalīšu volūdys i kulturys sovpateibom, varbyut kaidi gribātu fakultativuos nūdarbeibys latgaliski.
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Profesionaluo pyušamūs instrumentu orkestra “Rēzekne” saknis vaicojamys jau 50. godūs, sovpus jau 80. gadu suokumā orkestrim tyka daškierts Tautys pyutieju orkestra nūsaukums, bet vēļ piec deveņu godu, 1991.goda 14. aprelī, tyka pījimts lāmums par profesionaluo statusa daškieršonu itai muziķu vīneibai. Niu, jau septeņus godus, itys orkestris ir daļa nu Latgolys viestnīceibys GORS kolektiva, ite nūteik gon mieginojumi, gon rodūšūs ideju kaļšona iz prīšku. Itūreiz ar Latgolys viestnīceibys GORS Muokslinīcyskuos i pasuokumu nūdalis vadeituoju Ilonu Rupaini, orkestra ilggadejū vadeituoju i dirigentu Sergeju Sergejevu i ūtrū dirigentu Juoni Pavlovski runojam gon par ituo orkestra pyrmsuokumim, gon atteisteibu i tyvuokuo laika rodūšim planim.
**********
Latgalīšu dokumentaluo kina “Laiki. Cylvāki. Volūda" caur literaturys i vieturis prizmu.
Itūreiz rubrikā literate Ligija Purinaša i viesturnīks Kaspars Strods pasavērs iz naseņ pyrmizruodipiedzeivuojušū latgalīšu dokumentalū kinu “Laiki. Cylvāki. Volūda" caur literaturys i vieturis prizmu.
Kinys režisors i producents ir Arņs Slobožanins, sovpus idejis autors i leidzproducents ir ASV dzeivojūšais latgalīts, mecenats Pīters Aloizs Ragaušs. Pi video, skanis i montažys struoduoja Ivars Utināns. Taipat kinā dzierdami ari vairuoku viesturnīku i volūdnīku – Henriha Soma, Valentina Lukaševiča, Lidijis Leikumys i Valtera Ščerbinska – komentari.
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.