text:
Runa – saceita Latgolys symtgadis kongresā Rēzeknī, 5.majā
Latvejis symts godu jubilejis prīškvokorā, taipat kai daudzim, maņ ir juodūmoj, kas maņ ir Latveja. Maņ Latveja ir muna mozūtne, kod ar sovu vacumuoti i vacūtāvu sasarunovu latgalīšu volūdā.
Iz Latvejis symtsgadi ir izdūmuots skaists sokomais - “Es asmu Latveja”, kas tīšā veidā līk kotram uzrunuot sovu identitati. Voi “Es asmu Latveja” var drūsai pasaceit pamatnacejis, latgalīšu, bārns, kas Latvejis školuos i bārnu duorzūs nasavuica sovā dzymtajā - muotis - volūdā? Latgalīšu bārnam jau ar pyrmajom dzeivis dīnom teik pasaceits kas cyts: “Tev ir jauka volūda, bet jei ir napareiza. Mož sātā tu vari jamā runuot, bet na jau Eiropys Savīneibys školā. Zineibys itamā volūdā naapgiust.”
Kai tys ir izguojs, ka symts godu laikā latvīts navar vuiceibys apgiut sovā volūdā Latvejā? Na tik seņ, pyrmuos Latvejis laikā, tū vēļ varēja dareit. Pakuopiniski latgalīšu vuiceibu volūda nu školu izgaisa. Seviški piec Uļmana apvārsuma. Latvīšu naceja, kas ilgus godu symtus tyka kolonizāta i nycynuota uorā nu svešom tautom, poša suoka dorbuotīs nu spāka pozicejom.
Daudz cītušuo naceja, kurai cīši pateik baudeit totalitaruo režyma upera tālu, mudri i draudzeigi pataiseja latgalīšus par ūtruos škirys cylvākim. Labi, nasauksim tū par kolonizaceju, bet pasaceit, ka tei ir dabeiga asimilaceja, ari dīvamžāļ navarim.
Nabeja jau nikas ļauni dūmuots. Gluži preteji, gribēja kai lobuok - pasnēgt leluo bruoļa paleidzeigū rūku, pa draugam, pa lobam. Tikai atmet sovu volūdu, i byus tev i karjera, i loba dzeive, i vyss. Byusi cylvāks.
Nui, abstrakti izaklausa, ka myusu mozajai nacejai juobyut sadareigai ci vīnuotai. Tī ir atslāga vuordi, kur ceļās daudz nadaprasšonys. Latvejai juobyut vīnuotai, bet na vīnaidai.
Pasaceisim gūdeigai, voi latgalīšu asimilaceja nūsorgova Latvejis naatkareibu Ūtruo pasauļa kara laikā? Voi tei pagluobe Latveju, i seviški Latgolu, nu rusifikacejis? Nā. Jai nabeja nikaidys svareigys nūzeimis, pat slyktuok - jei padareja daļu nu sovys nacejis par napylnvierteigim sabīdreibys lūceklim, kuru pījimšona modernajā sabīdreibā beja nūsaceita ar sovys identitatis maiņu. Padūmu okupacejis godūs, kod runovi krīviski, tevi atbaļsteja, kod runovi latgaliski, tevi apsasmēja. Ari tai saucamuo latvyskuošonys kampaņa beja ar leluokom simpatejam pret krīvu volūdu kai latgalīšu. Jimsim koč popularū stuostu par myusu rūbežupem.
Nazkod beja zynoma Latgolys upe Sīnuoja, nu latgalīšu vuorda sīns, kū krīviski izrunova kai Siņaja, deļ fonetiskuos leidzeibys. Itū krīvu nūsaukumu puorvērte latviski. Tagadeņ mums ir Zilupe, kam ar Sīnuoju nav nikaida sakara. Tys pat ar Ūdruoju, nu latgalīšu vuorda iudrys, kū krīvi izrunova kai Utroja. Latvyskuotuoji, prūtama līta, latvyskova latgalīšim svešū krīvu nūsaukumu. Tagadeņ Latgolā tak Rītupe. Tys ir kai Daugovu puorsaukt par Rītumu Dvinu. Voi itaids kvazi latvyskums, kur teik pīsasmīta i šaipeita Latvejis pamatnaceja, ir pamats patriotismam? Itaida latvyskuošona atguodoj nakvalitativu smadziņu puorstuodeišonu apvārstā veidā. Latgola teik puorvārsta par pseidobutaforeju, latgalīšim teik izoperāta jūs kulturatmiņa i jī muoksleigi teik puorvārsti par mankurtim - cylvākim, kuri zaudiejuši sovu viesturyskū atmiņu. I jim vyss palīk vīnaļdzeigs, i jī lānom pījam sovys kulturys golu, klusejūt nūsarauga, kai cīms Kūki puorsavierš par Kūkām (koč latgaliski vuordu kūkas nalītoj, tod jau vajadzēja Kūkus puorsaukt par Peirāgim).
Itaida politika roda dziļu apsamuoneišonu, i vuojuokajā ceļās nacīšama nataisneibys jutūne (izjiuta), kū Pauls Šīmanis apzeimej kai “nasadzejušu vuoti”, kas inficej vysus centīņus piec mīreigys leidzapastuoviešonys.
Pret latgalīšim tyka veikta gon apzynuota, gon naapzynuota kulturnūdeveiba.
Reigā runoj, ka latgalīši ir apsavainovuši, bet nivīns eisti nasaprūt, par kū. Es naasmu ni iz vīna apsavainovs. Bet maņ nav sajiutys, ka Latvejis atteisteiba ir bejuse pareiza i taisneiga. Jo myusu latvīšu elite naspiej īsastuot par latgalīšu kulturu, tuos atteisteibu i volūdys vaicuojumu, tod munā uztverē dzili provinciala ir na Latgola, bet myusu elite.
Cylvāki, kas beja Latvejis elite šuo vuorda vystīšuokajā nūzeimē - Raiņs i Zigfrīds Anna Meierovics, izcyluokī Latvejis kulturys i politikys darbinīki, cīši i styngri īsastuoja par Latgolys kulturys sovpateibu i latgalīšu volūdu.
Bet navajag meklēt vaineigūs, it seviški, ka pa eistam taidu nimoz nava. Svareiguokais ir īzeimēt Latgolai jaunu perspektivu, jaunu atteisteibys vierzīni i darbeibys, lai tū realizātu. Jo vaļsti mes turpynojam veiduot pa šai dīnai, i skaidri juosaprūt, ka latgalīšim pošim ir juouzajam itymā procesā zeimeiguoka lūma. Nav juogaida, ka pasauks pi leluo golda, bet pošim juoījam sova vīta. Latgalīšim styngri ir prasmeigi juoīsastuoj par sovom tīseibom byut tys, kas tu esi.
Vysuos gryuši aptveramuos situacejuos ir juomeklej paradoksali rysynuojumi, kas vad iz prīšku. Par pīmāru, grybu paust, ka latgalīšu kultura ir cīš izdeveigā stuovūklī. Daudz izdeveiguokā kai latvīšu kultura vysumā. Nui, ir vīns skotu punkts, nu kura tys izaver tai.
Daudzi Latgolā smejās i ir naīcīteigi pret faktu, ka ite ir divejis ortografejis. Ruodīs, jau pošu latgalīšu ir tik moz, pa ratam tik kaids roksta latgaliski i tagadeņ dora tū divūs veidūs. Bet tys ir izdareits, ir pabeigta latgalīšu rokstu volūdys reforma. Streidi i škandali ir leli, paļdis Dīvam, asnis nav izlīts. Bet tys ir izdareits! Un tod raudzeisim atguoduot, cik iļgi Latvejā grib izveikt, par pīmāru, izgleiteibys reformu. I kod jū izveiks? Laikam nikod. Itys ir pīmārs par izdeveigū stuovūkli. Latgolā var taiseit radikalys reformys, īdzeivynuot modernus menedžmenta pryncypus kulturā i vuiceibā i citur. Jo ite nav gryutu, bīži padūmu sistemys montuojuma, tradiceju. Jo, kūpā jamūt, nav jau pošu instituceju. Ir breiva vide nu atpalykušuokuo regiona Latgolu pataiseit par modernuokū. Jimsim teatri. Latgolā nav profesionala teatra, kas spālātu tikai latgalīšu volūdā. Latvejā nav vīneiguo pasaulī teatra, kurs dakūptu i atteisteitu latgalīšu volūdu. Jo mes gribim pylnvierteigu Latgolys kulturys dzeivis atjaunynuošonu, vajag dūmuot par profesionalu muokslys instituceju radeišonu. Tymā skaitā Latgolys teatra atjaunynuošonu, kas beja pyrmskara Rēzeknē. Bet navajag otkon taiseit gryutu repertuarteatri, bet kū nabejs dinamisku i modernu. Vajag Latgolys orkestri, Latgolys literaturys fondu, Latgolys muokslys muzeju, Latgolys kino fondu. Par kū es “Melānijas hroniku” fiļmieju Latgolā, bet finaņsēja tū Karelejis filmu fonds? Vajag radeit Latgolys kulturys dzeivis institutus. Bet tom juobyut progresiva kulturmenedžmenta īstuodem, kas varātu radeit pozitivu gryudīni Latvejis kulturys biļdei vysumā.
I mož cylvāki vairs nabēgs pa celi. Jī suoks dūmuot, ka mož ite var pilnvierteigi dzeivuot. Mož Latveja ir koč kas vairuok par vīnu vīneigu atteisteitu piļsātu.
Vadynoju turēt latgalīšu volūdu i kulturu na par latgalīšu kaprizi, bet gon par instrumentu latvīšu kulturtelpys nūstyprynuošonā. Un latgalīšu kulturtelpa ir latvīšu kulturtelpa!
Latgalīšu volūda var kolpuot situacejis papruoveišonā. Koč drupeiti, koč par nazcik procentim. Es ite runoju par divejom cylvāku grupom. Pyrmuo ir latgalīši, kuri lobuok sevi identificej ar krīvim kai latvīšim. Leluoks bolsts jūs latgaliskajai identitatei byutu zeimeigs gryudīņs itūs cylvāku grupys vaļstiskajai lojalitatei. Ūtruo grupa ir tī krīvvolūdeigī, kas vysaidu īmesļu deļ, koč tei byutu īsaļaunuošona par piļsuoneibys lykumu, nikod nagrybēs sevi identificēt ar latvīšim. Jim identificiešonuos ar latgalīšim mož nabyutu tik naīdūmojama. Latgalīšu identitate jim varātu kolpuot par tranzitu iz lojalitati Latvejis vaļstei.
Lai itī byutu pyrmī i pādejī symts vīnpateibys godi, i nuokušī symts īzeimuotu pavysam cytu attīksmis paradigmu, pyrmom kuortom jau latgalīšim pošim pret sevi.
Latgola ir kas vairuok i byuteiguok kai tikai Saeimys deputata seviškais pīzvārs reizi četrūs godūs latgalīšu volūdā. Latgalīšu kultura ir daudz dziļuoka i boguotuoka, kai tikai eskorta veidā apkolpojūt pasuokumus vysā Latvejā ar tautys dzīsmem i dejom kai Latgolys vitalitatis aplīcynuojums. Tymā pat laikā latgalīšu volūdu školuos navar vuiceitīs pat fakultativi, izroksti latgalīšu volūdā iz īlom ir bezmoz lykuma puorlauzums, i tāvi i muotis narunoj sātā ar sovim bārnim latgaliski, lai jī varātu lobuok īsavuiceit latvīšu literarū volūdu. Eistyn patriotiska pasazīduošona. Bet es nastruopeju itūs cylvāku, jūs ir nūvaduse da tam vaļsts politika, kur prestiži ir byut latvīšam, na latgalīšam. Tys, prūtams, ir goreiguo plebejisma prestižs, kas dominej Latvejis sabīdreibā. Latgalīts ir latvīts! I nikaids prestižs šuo fakta namaina.
Latgolys symtsgadis kongress ir pādejuo īspieja latgalīšam paceļt golvu i, runojūt šudiņdīnys volūdā, izkuopt nu skapa, kur jam lyka sēdēt naizpratne pošam par sovu pateibu, par sovu poša ciļvieciskū atbiļdeibu sovys tautys i volūdys prīškā.
Ūtrys taidys vareibys nabyus.
Es naasmu politiks, kam svareigys gaidomuos ībolsuošonys, tok i naasu tik oklys, lai naradzātu, ka Latgola i latgalīši lelā mārā izškir Latvejis kai viesturyski taisneigys vaļsts augšonu. I tys nav Reigā kultivātais vaicuojums par separatismu, bet daudz svareiguoks vaicuojums par Latvejis vaļsti, kuru mes ceļam. Voi vaļsti, kur teik respektātys mozuokuma tīseibys, kur teik respektātys tīseibys iz kulturys sovpateibys, vaļsti, kura sovu boguoteibu saredz vysaideibā, na vīnaideibā. Vaļsti, kura nasaceikstuos ar uorsvaļstu musynuotu separatismu, tū pīdievejūt latgalīšu tīksmei iz kulturys autonomejis. Koč pietejumi par vaļsts drūšeibys stuovūkli Austrumlatvejā skaidri pīruoda, ka cylvāki, kas sevi identificej ar latgalīšim, vysvairuok īsastuoj par Latvejis teritorialū vīnuoteibu, vysosuok nūsarūbežoj nu kremļa apmoksuotim nalīšim, kas aproksta latgalīšu karūgu, i ir visdziļuokajā naizpratnē par Latvejis televizejis pyrmajā kanalā paruodeitū BBC filmu, kur īvoda komentarūs ni ar vīnu vuordu naizanalizej šuo vaicuojuma nu latgalīšu redzīņa i vadynoj Latvejis mārūgā raisteit vyltus ideju par Latgolā snaudūšū separatismu. Cik augstpruoteigi i līkuleigi!
Itī mali ir napīdūdama vaļsts nūlaideiba i naspieja komunicēt ar nūzeimeigu sovys nacejis daļu. Otkon izīt, ka par cytu vaļstu provokacejom teik sūdeiti latgalīši, jo tagadeņ vysa Latveja ir nūsabejuse, ka ite ir separatisms. Grybātu reizi par vysom reizem izbeigt itū psihologiskū viersumguojumu i vysaidā veidā atbaļsteit latgalīšu 21. godsymta atmūdu, kas nūteik myusu ocu prīškā. Latgalīšu atmūda ir apsveicama i veseleiga Latvejis vaļsts reitudīnai ilgtermiņā.
Mož koč kur mežā pi gunskurim kaids dūmoj par atsadaleišonu nu Latvejis, tod es taidys dūmys kategoriski nūsūdu. Koč dzierdiejis naasmu. Dreižuok apsprīsšonys vārtys ir puornūvadnīku bailis, kuruos es jau suocu saskateit latentū separatismu, kod nūteik uzbuozeigys idejis projekceja cylvāku golvuos. Piec Freida, itaidys projekcejis pasaruoda kai apspīstu seksualūs i agresivūs gribiešonu pīdieviešona sapyna tālam, kod kai atspulgā pasaruoda pošu apspīstuos vajadzeibys. Varbyut baiļu nu latgalīšu separatisma veidā zamapziņā izapauž daudzu latvīšu slāptuo vainis apziņa par viesturyskū nataisneibu latgalīšu prīškā? I tys cylvākus padora aizdūmeigus i baileigus?
Par daudz leluoku apdraudiejumu vaļsts drūšeibai turu gūdynojamuos Saeimys deputatu bolsu pierkšonu Latgolā, lai tyktu Saeimā, kas, dūmuotīs, vys jau ir zynoms regiona atteisteibys nūviertiejums. Paļdis jim koč par tū!
Na moz pādejūs laikūs ir lūceits Vaļsts volūdys centra vuords. Juo kareiveiguo poziceja latgalīšu volūdys ūtrškireibys uzruodeišonā ir bejuse tik aktiva, ka es kai Latvejis piļsuoņs suocu just nadrūsumu par sevi, par sovu vaļsti. Tys ir juridisks vaicuojums par latgalīšu volūdys statusu. Bet narunuosim par lykuma burtu, bet par byuteibu Kotrai volūdai ir cīši svareigai, lai tei byutu turāta cīnā i respektāta. I vyspuor pījimta. Tys, ka latgalīšu volūdu, kas ir oficiala vaļsts volūda, var lītuot tikai, jo jei teik puorvārsta ari latvīšu literarajā volūdā, ir uorkuorteigi aizvainojūši, jo byuteibā tys viestej, ka latgalīšu volūdai teik daškierta tik dekorativa zeimeiba, ka eistineibā volūda nafunkcionej. Jei ir tik šmuks mustureņš. Patīseibā tys vadynoj volūdu izmiert i izzust.
Pīmāram kongresa nūsaukums, kas radzams iz skotuvis. Munupruot, sevkurs cylvāks ar treju klašu vuiceibu var tū saprast. Tys ir mīts, ka navar saprast, tys tikai demonstrej arogaņci, jo tev juorauga saprast koč kas savaids. Bet patīseibā tys ir kodāts viestejums puorejai Latvejis sabīdreibai- raugit myus saprast, tys pavysam nav gryuši, jo asat eistyn toleranti. Grybātu, ka Vaļsts volūdys centrs na apkaruotu latgalīšu volūdu, bet tū aizstuovātu, tod es saprostu, ka vaļsts aizstuov latvīšu tīseibys.
Nūvieleju Latgolys symtgadis kongresam izaugt par nūtikšonu, kas var īkustynuot Latgolys sabīdryskū dūmu plašuokā mārūgā. Un ari lai poša Latvejis symtgade izaug par pasuokumu, kas dūd īskriejīni nuokušim symts godim, kas dūd vizeju i ideju, kas pa eistam ir vārsta iz tautu, tuos topšonu i izaugsmi. I apsazynuot, ka tauta nav plašu masu īsaisteišona, tauta napastuov horizontalē, bet vertikalē. Tauta ir Trasuns i Raiņs, Kemps i Zigfrīds Anna Meierovics, tauta ir nuokūtnis Raiņs, kurs mož raksteis latgalīšu volūdā. Naatjimsim jam ituos vareibys, naatjimsim juosLatvejai. Un ari mes, ite sādūšī, varim izaugt par tautu - vīnuotu, tok na vīnaidu Latvejis tautu. Dīvs, svietej Latgolu! Dīvs, svietej Latveju!


c: text/html

text:
Vakar vokorā aktivuokī LgSC Reigys bīdri Tonis birojā sataiseja rikteigu pruota vātru gon par temu Drukys aizlīguma atceļšonai Latgolā 105 i cytys nūzeimeigys jubilejis, pīmāram, „Tāvu Zemis Kalendaram” – 70, vairuokys izcylys personeibys svieteitu opolys jubilejis: Marija Andžāne i Konstantins Raudive -100, Fraņcs Trasuns -145, gon par īspiejamū LgSC saukli, aizbiļdni – mītisku tālu, zvāru voi cytu kukaini…
Saisteibā ar pyrmū temu izdarejom nūpītnu dorbu – radejom i uzrakstejom jaunīšu radūšūs dorbu par Latgolu konkursa nūlykumu.
Jaunīšu rodūšūs dorbu par Latgolu konkursa mierkis ir veicynuot Latgolys jaunīšūs interesi par sova nūvoda kulturu, viesturi, nūzeimeigom personeibom, volūdu i sabīdriski politiskim procesim. Rūsynuot jaunīšus izsaceit sovys puordūmys latgalīšu rokstu volūdā, tai veicynojūt rokstu volūdys tradicejis nūsastyprynuošonu Latgolā, kai ari paust sovu vīdūkli par myusdīnu i viesturiskajim procesim, izmontojūt vizualuos muokslys tehnikys.
Konkursam sovus dorbus aicynojam īsnīgt jaunīšus: pamatškolnīkus (7.-9.klase), vydsškolānus, studentus vacumā leidz 25 godim.
Eseju konkursa temati:
- Kaidys personeibys vīta Latgolys kulturciesturē i juos davums.
- Nūzeimeigs nūtykums Latgolys kulturviesturē.
- Myusudīnu leluokuos problemys Latgolā i jūs rysynuojumu.
- Vīzeja par Latgolu i latgalīšim 2059. godā.
- Latgola – zyrgs voi mašyna?
Plakātu i karikaturu temys:
- Nūzeimeigs nūtykumsLatgolys kulturviesturē.
- Myusudīnu leluokuos problemys Latgolā i jūs rysynuojumi.
- Latgola i latgalīši 2009. godā.
- Latgola – zyrgs voi mašyna?
Dorbi tiks gaideiti leidz 10. apreļam (posta zeimūgs syutūt pa postu) ar nūruodi jaunīšu rodūšūs dorbu konkursam iz adresi: bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” Reigys birojam, Antonijas ielā 8-3/6, Rīga, LV-1010 voi iz e-postu: lgsc@inbox.lv
A bez jautreibys nikai. Vajadzēja sasprēst i kū nanūpītnu. Tod i sprīdem i sprēdem, kaidam vajadzātu byut LgSC simbolam – dzeivnīkam voi tālam, kas, izdrukuots iz lynu kuleitis ci papeira mapeitis, sevkurā Latgolys studentā radeitu puorlīceibu – juobyut, juodora.
Prototipi tyka maklāti kai Tonis birojā, tai škārsteiklā. Tyka lītuots kuļdinīks i zylais zūbs. Pi gola tai i natykom. 🙂
Pruota vātra par mistiskū zvieri ci kustūni, kukaini ci radeibu beja tik aktiva i prīcynūši ļusteiga, ka pi vīnuota kūpsaucieja tai i natykom… 😉 Nūsprīdem tik, ka par itū tematu diskusejis turpynuosim cytureiz.
Varbyut ari Tev, ituo dīnroksta skaiteituoj, ir kaidys idejis? Roksti komentarūs!
Ci gribi nūbolsuot par myusu idejom? Ite byus saroksts:
[polldaddy poll=1466784]

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Aizvadeitajā nedelī Latvejis Radejis 1. programys ēterā dorba dīnu reitūs skanēje pīminekļam “Vienoti Latvijai” aba tautā sauktam par Latgolys Muoru veļteiti stuosti. Tūs pīduovuoje Latvejis Radejis Latgolys studeja.
Pīmineklis klivs na tikai par Rēzeknis, nu ari vysys Latgolys simbolu. Sovulaik tys atkluots vysai Eiropai sarežgeitā i trauksmainā laikā, viņ dažys dīnus piec Ūtruo pasauļa kara suokuma. Padūmju okupacejis varai tys beja traucejūšs, par tū pīminekli demontēje. Latgolā nūsastyprynojūt Nacistiskuos Vuocejis armejai, tū atjaunuoje. Pīminekli atkuortuoti nūguoze pieckara godūs, i sovā vītā “Latgolys Muora” atsagrīze viņ 1992. godā.
Rubrikys “Stāsts par Latgales Māru” stuosti:
-
pīminekļa topšonys pyrmuokumi
-
pīminekļa izveide i atkluošona
-
pīminekļa veiduls i tāli
-
pīminekļa liktins okupacejis godūs
-
pīminekļa atjaunuošona i atkluošona


text:
Novembra beigos 10. latgalistikys konfereņcis ītvorūs Rēzeknis Tehnologeju akademejā tyka atdareitys div jaunys gruomotys latgalīšu volūdā. Gruomotu atdareišonys pausokumus apmeklēja ari radejis raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji.
Kārļa Skalbis puosoka “Kaķīša dzirnavas” aba “Kačeiša patmalis” ir spieceigs muokslys dorbs – stuosts par kačeiti, kurs izīt gryutū dzeivis ceļu na praseidams, tok dūdams. 2014. godā itei gruomota tyka atzeita par nacejis meiluokū gruomotu. Niu izdavums ar muokslineicys Ievys Jurjānis ilustracejom, pīdzeivuojs latgaliskū puorlykumu.
Dorbam pi jaunūs ilustraceju muokslineicu aicynuoja izdevnīceiba “Latvijas mediji”. Kod dorbs pi jaunūs zeimiejumu radeišonys bejs tyvai nūbeigumam, Ieva Jurjāne nūbrauce vuiceitīs latgalīšu volūdu pi Marutys Latkovskys. Tod ari dzyma dūma par ituos puosokys puorlykumu latgaliski.
Latgalistikys konfereņcē tyka atdareita ari ūtra gruomota – dzejūļu kruojums “Pistacejis”, kuruo autors ir Raibīs aba Oskars Orlovs. Itei ir jau trešuo autora gruomota, kurymā jis sagloboj sovu sarkastiskū stilu. Par dzejūļu kruojuma “Pistacejis” saturu autors soka, ka tī dzejā salykti poša pīdzeivuojumi i puordzeivuojumi.
Vīna nu latgalistikys konfereņču organizatoru Ilga Šuplinska pastreipoj, ka div gruomotys latgaliski jau ir lels īgivums, tok dīvamžāļ latgalīšu skaiteituoju ir mozuok kai raksteituoju.


text:
Latvejai 100 »
Maja suokuos tiks svieteita Latgolys kongresa symtgade
Latvejis vaļsts symtgadi atzeimuos nu 2017. da 2021. goda, kab apjimtu i pylnvierteigai izstuosteitu vaļsts veiduošonys stuostu. Nūzeimeigu lūmu tymā ījam ar Latgolu saisteitys nūtikšonys, kurūs centraluo ass ir viesturiskais Latgolys kongress – LatgolysSkaiteit vaira »
Apreļa beiguos Latgolys viestnīceibā GORS svieteis Latgolys kongresa symtgadi
27. aprelī Latgolys viestnīceibā GORS, simboliski īzeimejūt Latgolys kongresa symtgadis atceri i Latvejis vaļsts symtgadi, tiks izruodeits atjaunuotais literari muzykalais izvadums “Francis”, kas veļteits gareidznīkam, literatam, vaļstsveiram i sabīdriskajam darbinīkam Fraņčam Trasunam, pīduovuota dažaidaSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” diskuseja par Latgolys kongresa symtgadis svātku programu
Raidejums atsaver, kai rysynuojušys nūtikšonys ap Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa uzrokstim piec 21. janvara raidejuma. Latgolys kongresa symtgadis tematika teik turpynuota ari itamā “Kolnasātā”, pietejūt svineibu programu i raugūt nūskaidruot, kaida byutu lobuokuo duovonaSkaiteit vaira »
Latvejis symtgadi suoks svieteit ar Latgolys Symtgadis kongresu
Majā, atkluojūt Latvejis vaļsts symtgadi, Latgolys Symtgadis kongress i boguota nūtikšonu programa byus vīna nu centralajom svineibu atkluošonys nūtikšonom, informej Latvejis vaļsts symtgadis biroja puorstuove Linda Pastare. Golvonuos svineibu nūtikšonys gaidomys Rēzeknē nu 22.Skaiteit vaira »
Majā nūtiks 4. pasauļa latgalīšu konfereņce
2017. goda 5. i 6. majā Rēzeknē nūtiks 4. pasauļa latgalīšu konfereņce “Latgolys kongresam Rēzeknē – 100”, informej konfereņcis dorba grupys dalineica Ilga Šuplinska. 1917. gods beja izškirūšs daudzu tautu i vaļstu liktiņūs. Ari LatgolysSkaiteit vaira »
Latgolā aktivi gatavejās Latvejis vaļsts symtgadis svieteišonai
2017. godā, kad gaidoma Latvejis vaļsts symtgadis svineibu atkluošona, lela lūma byus Latgolai i latgalīšim, izceļūt nūvoda davumu Latvejis vaļsts rosšonuos procesā. Kai informej Kulturys ministreja, sadarbeibā ar pošvaļdeibom, navaļstiskajom organizacejom i Latgolys uzjāmumimSkaiteit vaira »
Kolnasāta 12. novembrī
“Navajag daleit latvīšus seikuok, nu tys nanūzeimoj, ka latgalīši ir juopadora leidzeigi baltīšim,” soka grupys “Dabasu durovys” solists Arņs Slobožanins. Ar jū i dzīsmineicu Lauru Bicāni saruna par latgalīšu muzykys nišu Latvejā, par sajimtūSkaiteit vaira »
Aicynoj pīsadaleit aptaujā par mīluokū latgalīšu patriotiskū dzīsmi
2017. goda 20. majā Daugovpiļs nūvoda Vyšku pogosta estradē nūtiks Latgolys muokslys svātki “Krāsas karogā”, kurā, izmontojūt tehnologeju vareibys i vysaidūs svātku dalinīku talantus, kūpejā viestejumā tiks apvīnuotys dzīsmis, dejis i vizualuos izpausmis veidi.Skaiteit vaira »
Izceļs Latgolys davumu Latvejis vaļstiskuma izveidē
Vakar vaļdeiba izskateja informativū ziņuojumu “Par Latgales kongresa simtgades pasākumu organizēšanu”. Latvejis vaļsts symtgadis svineibys nūtiks pīcu godu periodā nu 2017. da 2021. goda. Itymā kontekstā nūzeimeigu lūmu ījam ar Latgolu saisteitys nūtikšonys, kurūs centraluoSkaiteit vaira »
Īskicātys Latvejis symtgadis nūtikšonys Latgolā
Latvejis vaļsts symtgadis svineibys aizasuoks jau nuokušgod, 2017. godā, i nūsaslēgs 2021. godā. Svātku programa veiduota pīcu godu periodā, aptverūt golvonuos ar vaļsts izveidi i nūsastyprynuošonu saisteituos nūtikšonys, tymā skaitā 1917. godā Rēzeknē nūtykušūSkaiteit vaira »
Kolnasāta 20. februarī
Voi Latgolys pošvaļdeibys ir gotovys Latvejis symtgadei, i kai nūteik gataviešonuos symtgadis svineibom? Latgolā svineibys suoksīs jau godu ogruok – 2017. godā, kod byus paguojs 100 godu nu Latgolys kongresa. Tūreiz Rēzeknē Latgolys inteligeņce lēme, kaSkaiteit vaira »
Izveiduota dorba grupa Latgolys kongresa symtgadis pasuokumu organiziešonai
Ministru prezidente Laimdūta Straujuma izdavuse reikuojumu par dorba grupys izveidi Latgolys kongresa symtgadis pasuokumu organiziešonai. Dorba grupai būs juoizstruodoj Latgolys kongresa symtgadis pasuokumu plans i juokoordinej tuo eistynuošona. Plans i finansiejuma tāme dorba grupaiSkaiteit vaira »
Veiduos Latgolys kongresa symtgadis Reiceibys grupu
Kulturys ministreja uzsuokus aktivu dorbu pi Latvejis symtgadis svātku programys izstruodis. Tuos ītvorus planavuots izveiduot Latgolys kongresa symtgadis Reiceibys grupu. Vīns nu nūzeimeiguokajim Latvejis vaļsts dybynuošonys aizsuokumim ir Latgolys kongress 1917. godā. Tuo laikāSkaiteit vaira »


text:
Puorzvols
Puorzvols (anglīšu: shoal, riffle, sandbank, latvīšu: rumba, sēklis, krāce, lītaunīku: rėva, krīvu: пepekaT, oTMeлb) — nagars upis puosmys, kurymā iudiņs labtik sakluoks kai cytur i kruši tak zamyn pa naleidzonu radžuotu ci akmiņuotu vogu.
Parostai puorzvols sasadora nu aluviskūs nūsādu, izalikalej škārs upis vogai i pasataisa valis formys: ar lāvu pīslaiti, pagrīztu preteimā straumei, ci ar stuovonu pīslaiti, pagrīztu pa straumei.
Puorzvols atsarūn, upis straumei navīnaidai skolojūt vogys dybynu i losūtīs nūsādom. Puorzvols cieški sateikams upis vogys pasaplateišonys vītuos, tyvai pi dataku greivu. Upis straume iz puorzvola gaisynoj sovu ognumu. Leikumojuos (daudzi meandru turūšuos) upēs puorzvoli parostai byun puormeiš ar otuorim.


text:
Rēzne
- Itys rakstīņs irā ap mīstu. Verīs zeimeibu škiršonys puslopu, kab dazynuotu cytys sapratīņa „Rēzne” zeimeibys.
Rēzne aba Rēzekne - mīsts Latgolys vydsdaļā, Sanktpeteburgys-Varšovys i Reigys-Moskovys dzeļžaceļu kristcelēs, pi Rēznis upis. Ūtrais pa lelumam mīsts Latgolā (piec Daugpiļs). Vīns nu diveju (sūpluok Daugpiļs) golvonūs Latgolys kulturys i zineibys centru, Rēznis nūvoda administrativais centrys.
Puslopu ruodeklis
Cytys pasaukys[pataiseit | labot pirmkodu]
Oficialuo pasauka latvīšu volūdā – Rēzekne
Pasauka cytuos volūduos:
- latgaļu – Rēzne, Rēzekne
- lītaunīku – Rėzeknė
- krīvu – PeзekHe
- boltkrīvu – PэзekHэ
- puoļu – Rezekne; Rzeżyca
- vuocīšu – Rezekne; Rositten
Viesturiskuos i sūpluokuos pasaukys:
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Vīta i reļjefs[pataiseit | labot pirmkodu]
Rēznis geoografiskuos koordinatys:
Atostumi nu Rēznis:
Klimats[pataiseit | labot pirmkodu]
Demografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Dzeivuotuoju skaits[pataiseit | labot pirmkodu]
Etniskais sadors[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
Arhitekturys pīminiekli:
Vuiceibys i kulturys īstoti:
Sporta īstoti:
Partnermīsti[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūvodnīki[pataiseit | labot pirmkodu]
Rēznē dzymuši:
Dzymuši cytur, Rēznē vuicejušīs, dzeivuojuši, darejuši:
Galereja[pataiseit | labot pirmkodu]
- Rezekne 1951pludi.jpg
Rēzne 1951 goda polūs
- Latgales mara wwii.jpg
Latgolys Muora Ūtrajā pasauļa karā
Teiklavītys[pataiseit | labot pirmkodu]


text:
vītvuordi »
Nūsaver bīdreibys “LOBS” sagataveitū video “Vītvuordu stuosti Latgolā”
Vītvuords ir vīns nu spylgtuokajim kulturvidis raksturuojumim. I svareigi ir atguoduot, ka mes asam pīdereigi vītai, kuru saucom par sātu. I kotra vīta nas sovu ideņtitati, stuostu i nostu. Mes asam pīdereigi sovys dzymtysSkaiteit vaira »
Vuorkovā nūtiks vakariešona par volūdys vaicuojumim
Itymā nedeļgolā Vuorkovys nūvodu apmeklēs gosti nu Reigys i Rēzeknis — volūdys pietnīki Sanda Rapa i Armands Kūceņš. Jūs interesej izzynuot Vuorkovys nūvoda dzeivuotuoju volūdys lītojumu i vītvuordu izaceļšonu. Deļtuo gasteišonys laikā jī grybSkaiteit vaira »
“Sajūti Latgali”. Vītvuordi
Raidejums pietej Latgolys vītvuordus. Storpkaru laikā daudzi vītvuordi ir tykuši puorlatviskuoti. Ari padūmu laikūs turpynuojuos Latgolys vītvuordu krūpļuošona, itūreiz puorkrīvojūt. Raidejums pietej, kaida situaceja ir itūšaļt, uzklausa ekspertu redzīņus, uzrunoj cylvākus, kas ceinejās pret viesturiskūSkaiteit vaira »
Latgolys Kulturviesturis muzejā runuos par vītvuordim Latgolā
13. majā 14 stuņdēs “Vēstures mirklu pieturas” ītvorūs gasteis vīna nu pyrmuos kartis latgalīšu rokstu volūdā (Nautrānu pogosta vītvuordi) sastateituojom, LĢIA Geodezejis i kartografejis nūdalis Austrumu regiona vadeituoja Andra Zubko-Melne. Par vītvuordu sauc eipašvuordu,Skaiteit vaira »


text: Rēzeknis Augstškola sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys studentu centrs” 15. janvarī reikoj pozitivuos dūmuošonys centra “Pavasara studija” seminarus. 12.00-15.00. semninars: “Es esmu savas dzīves autors”, 16.00-19.00 seminars “Nauda un bagātība”. Piec seminarim vareis nūpierkt seminara vadeituojys Inesis Prisjolkovys gruomotu “Ieelpo laimi un mīlestību” i latviski īrunuotus meditacejis diskus. Moksa par kotru seminaru – 5 Ls. Vaira informacejis: lgsc-rezekne@inbox.lv, voi zvonūt pa teleponu 28362243 (Dagneja). Seminari nūtiks Rēzeknis Augstškolā Atbreivuošonys alejā 90, 2.stuovā aktu zalā.


text:
DJ Mart Inc »
“Pi myusim Latgolā” gastej pi DJ MART INC
Na vīns viņ muzykys cīneituojs dzierdiejs DJ MART INC producātūs muzykys gobolus i remiksus labi zynomom latvīšu i latgalīšu dzīsmem. Tok ratais zyna, ka jis ir ari guņsdziesiejs Mārteņš Pīzelis nu Preiļu. Pi juoSkaiteit vaira »
“Dvinskas muzikanti” pīduovoj dzīsmis “Hej, bruoļ latgalīt!” remiksu
Grupa “Dvinskas muzikanti” sadarbeibā ar DJ Mart Inc pīduovoj remiksu popularajai dzīsmei “Hej, bruoļ latgalīt”. Itys gods grupai bejs panuokumu pylns – taišni ar “Hej, bruoļ latgalīt” jī beja tykuši “Latvijas šlāgeraptaujas” goda finalā,Skaiteit vaira »


text:
Rēzekne ir pyrmais mīsts Latvejā, kur nu pošu pamatu izcalts piļneigi jauns koncertzals, i niu tys izskotams par svareiguokū kultutys byuvi vysā Latvejā. Arhitekturys projektu konkursā 2008. godā uzvarieja Ulda Bolūža i Daigys Bikšis dorbs ar devizi “Zeidaste”.
Latgolys viestnīceiba GORS ir klasiskys treisdaleiga apjūma salykums – skotam atdareits vestibils vairuoku leimiņu augstumā, lelais zals, kam tics “Gors” nūsaukums, i mozais zals zam nūsaukuma “Zeidaste”. Stykluotuos fasadis i dekorativa škīdrcementa plātnem apdarynuotuos fasadis labi radzamys i piļsātys skotu punktim i harmoniski īsakļaun vītys reljefā. Vizuali nūuordeits rūbežs storp fasadi i jumtu, sātys nūslādzūšajā daļa izmontojūt tūs pošus materialus i proporceju dalejumu, pi tuo jumta terase vosorys sezonā ir atdareita kotram, i ite var taiseit kinu vokorus i koncertus. Apleik tresdaleiga apjūma magejai ir viertine ustobu mieginuojumim, izstuodem, seminarim, kai ari atseviškys ustobys muokslinīkim, dirigentim. Plašī styklojumi izsvar GORS sabīdryskū raksturu i roda īšktelpys saisteibu ar uoru. Naktim izgaismuotuos sorkoneigūs i oranžūs tūņu sīnys caur styklojumu daboj sirreali kusteigu efektu – ruodīs, ka vysa dātu vibrej nadzieržamu muzykys skonu ītekmē. GORS sātys tāls ir dzeivisprīceigu kontrastu pīpiļdeits – gaišais pret tymsu, kruosainais pret malnboltū, atdareitais pret nūslāgtū, eksponātuo betona estetika pret kūka syltumu, sātys plana sarežgeiteiba pret seņ zynomū septeņu pamattūņu do re mi fa sol la si parādu. Ar itim pamattūnim apzeimētys daudzejuos sātys kuopņu telpys, tai paleidzūt orientētīs sātā. Sūpluok sātai asūšuo iudiņa viersa spielej nabeidzamu myrguojumu koncertu gon dzīsnys stuņdēs, gon vokora režisātajā gunī.
Sūpluok Latgolys viestnīceibys GORS lobīkuortuota ari apleicejuo teritoreja aptyvai 3,5 hektaru lelumā. Centra apleicīnē sataiseita guojieju ūļneica, brukavuoti celeni i mašynu stuovvīta 170 mašinem, pi upis sataiseitys terasis veida trepis, pastateitys stryuklakys i sūleni, sataiseiti apstuodejumi i padareiti apzaļumuošonys dorbi. Sātai nav pogroba stuova, pats zamuokais sātys leimiņs ir orkestra bedrei i liftim. Jaunbyuvei leluo zala daļā kūpā ir seši stuovi, nu mozuo zala daļā pīci stuovi. Kūpejuo sātys plateiba ir 11 166 kvadratmetru.
Uldis Bolūds (Uldis Balodis), arhitekts: “GORS tālā asam atspīgeļuojuši sajiutys par latgalīšim rakstureigū muokslinīcyskū dobu i praktiskū pīeju – tei ir kai ceplis, kura gunī izapauž radūšais gors, līsmis, kas dasaista i sasiļdej celinīku zīmys naktī, tei ir vīta, kurymā pīdzeivuot lelu, mozu, sirsneigu, īdvasmojūšu i vysod eistynu muokslu.”


text:
28. julī 18.00 Viļakys luterāņu bazneicā nūtiks Viesturiskūs vargaņu svātku “Latvija – ērģeļu zeme” koncerts “Sirds lūgšana”, kurā muzicēs Ilze Grēvele (soprans), Danuta Ločmele (baroka čells) i vargaņspēlis meistare Ilona Birgele (varganis). Kai informej Ilona Birgele, kas ir ari svātku muokslinīciskuo vadeituoja, Viesturiskūs vargaņu svātki nūteik vysā vaļsts teritorejā Latvejis symtgadis svineibu programys ītvorūs.
Koncertā skanēs J. S. Baha, G. F. Hendeļa, F. Mendelszona, F. Šūmaņa i M. Zariņa muzyka. Koncerta īvodlekcejā varēs dzierdēt vargaņu taiseituoja Alvja Melbārža stuostejumu ar interesantim, nadzierdātim faktim par Latvejis viesturiskajom varganem i vargaņu kulturu Latvejā. Tiks cyldynuoti latvīšu vargaņu taiseituoji, meistari, školuotuoji i komponisti, kurūs daiļrade i myužs ir veļteiti Latvejis vargaņu muokslai. Svātku ītvorūs varēs apsavērt Viļakys nūvoda školu muokslys izstuodi “Mana ērģeļu zeme”.
Ilze Grēvele ir liriskais soprans, absolvējuse J. Ivanova Rēzeknis Muzykys vydsškolys dirigiešonys i vargaņu spēlis klasi. 2016. godā tykuse pi bakalaura grāda J. Vītola Latvejis Muzykys akademejā, absolvejūt Senejuos muzykys katedru lektoris Airys Rūrānis klasē. 2015. i 2016. godā studējuse ERASMUS apmainis programā Hāgā, Nīderlandē, papyldynojūt sovys vokaluos prasmis pi pasaulī pīzeitu senejuos muzykys pedagogu. Ilze Grēvele bejuse vairuoku storptautysku meistarklašu dalineica Reigā, Dānejā, Itālejā. Pīsadalejuse vairuokūs baroka operu īstudiejumūs, ar izcylim panuokumim snāguse sovu solokoncertu Latvejā. Nu 2012. goda ir Baroka muzykys kora “Collegium Choro Musici Riga” muokslineica, storptautyskuo senejuos muzykys ansambļa “Le Vocidelle Grazie” (Nīderlande) soliste.
Danuta Ločmele čella spēlis pamatus vuicejusēs Zvejnīkcīma bārnu muzykys školā. J. Vītola Latvejis Muzykys akademejā 2008. godā tykuse pi bakalaura grāda klasiskuo čella spēlē pi profesoris Eleonorys Testeļecys, bet 2010. godā – pi magistra grāda baroka čella spēlē pi niu Šveicē dzeivojūšuos pasnīdziejis Ilzis Grudulis. Pīredze i instrumenta spēlis meistareiba tykuse izkruota, spielejūt i Latvejis koncertzalūs, bazneicuos i muižuos, i pīsadolūt vysaiduokūs muzykys festivalūs. Izgleiteiba tykuse papyldynuota meistarklasēs Latvejā i aiz vaļsts rūbežu pi izcyluokajim senejuos muzykys interpretim. Nu 2010. da 2016. goda bejuse J. Vītola Latvejis Muzykys akademejis Senejuos muzykys nūdalis daaicynuotuo docietuoja.
Ilona Birgele, Viesturiskūs vargaņu svātku idejis autore i eistynuotuoja (bīdreiba muzykys aktivitatem “Pleno”), tykuse pi bakalaura grāda vargaņspēlē Ligitys Sneibis vadeibā, bet 2009. godā absolvējuse J. Vītola Latvejis Muzykys akademiju magistra studeju programā pi prof. T. Dekšņa. Papyldynuojuse zynuošonys Enshedis Muzykys konservatorejā, Storptautyskajā Vargaņu akademejā, Zalcburgā, Leipcigā, Hārlemā i cytur. Varganiste regulari muzicej Reigys Dūmā i Latvejis regionūs, atskaņojūt vērtini soloprogramu. Sasadorbuojuse ar korim i īvāruojamim solistim, snāguse koncertus Holandē, Šveicē, Vuocejā, Zvīdrejā, Čehejā, Krīvejā, Igaunejā i Lītovā, kai ari pīsadalejuse storptautyskūs vargaņu muzykys konkursūs i festivalūs.
Īīšonā koncertā par zīduojumim.


text:
Itūreiz raidejums “Pi myuim Latgolā” gastej pi div jaunu, koloritu i aktivu damu: Ritys Gabrusānis i Kristīnis Seņkānis. Jūs kūpeigais hobijs ir muzyka, i niu Rita i Kristīne sovus muzykalūs talantus apvīnuojušys suleigā duetā ar nūsaukumu “Paprika”.
Rita Gabrusāne stuosta, ka piec gryutūs dorba dīnu veterinarajā klinikā “AnRiVet”, tīpat pa reizei nedeļā nūteik ari dueta “Paprika” mieginojumi, bet puorsvorā muziciešona nūteik Strūžānu pogosta kulturys centrā.
Kasdīnā Rita uorstej dzeivnīkus, sovpus Kristīne roda i eistynoj vysaidus projektus tepat Rēzeknis pusē. Rita jau nu pošys bierneibys beja nūlāmuse saisteit sovu dzeivi ar veterinara dorbu, deļtuo apzynuoti kruoja pīredzi, kab varātu atdareit sovu uzjāmumu itamā jūmā. Kristīne gon sapņuojuse byut i par dzīduotuoju, i astronautu.
Muzyka obejis damys saista jau ilgu laiku. Ritas i Kristīnes īsapasazeišona beja pavysam najauša. Vīna socialajūs teiklūs publicēja sovus skaņdorbus, sovpus ūtra vaicuoja sev kompanjonu. Rita i Kristīne komunicēt suoce socialajūs teiklūs, tod Rita paaicynuojuse Kristīni iz sasatikšonu pi seve klinikā. Ritys veirs asūt smiejīs, ka pyrmajā sasadzīduošonys reizē obejis asūt raudziejušys vīna ūtru puordzīduot. Niu duets “Paprika” draugus, rodus i cytus klausetuojus prīcynoj ar skaneigu izpiļdejumu i breineigom pošu sacerātom dzīsmem.


text:
Einārs Pelšs »
Latgalīšu literatura: Einārs Pelšs, digitalais dzejnīks nu Preiļu
Viesti sagataveja: Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv Pīduovojam īsapazeit ar kaidu naparostu latgalīšu dzejnīku – Eināru Pelšu. Juo dzeja latgaliski da šam nikur nav publicāta. Pārn Eināram Pelšam izguoja pīktuo dzejis gruomota “Condom”, tū autorsSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” par dzejnīku i atdzejuotuoju Eināru Pelšu i latgalīšu gruomotom 2017. godā
Raidejums sasateik ar dzejnīku i atdzejuotuoju Eināru Pelšu. Naseņ jam izguojuse pīktuo dzejis gruomota “Condom”, tū autors publicējs ar pseidonimu Demon. Eināra dzeja ni kotram varātu byut saprūtama i pījamama, sovuos radūšajuos izpausmēs jis izmontoj avangardaSkaiteit vaira »


text:
Palīku rāds
Palīku rāds (anglīšu: waste management; krīvu: yпpaBлeHиe oTxoдaMи; latvīšu: atkritumu pārvaldība) — palīku (parostai cylvāka radeitu palīku) salaseišonys, transportiešonys, globuošonys, puordaris i ūtrreizeiguos izlītuošonys process. Palīku rāda golvonī snāgi – samazynuot palīku nalobū ītaku iz ļaužu veseleibu, izglobuot apleicis dereigumu ļaudim dzeivuot, guorbeit i atjaunynuot dobys resursus.
Latgaliskuo termina etimologejis pamatā – tautys lītysvuords rāds, cielīs nu laikvuorda riedeit.


text:
Ilža »
Apbolvuojumam “Laiks Ziedonim” izvirzeita folklorys kūpa “Ilža” i “Palādu” akters Jāzeps Jermacāns (papyldynuots)
3. majā, Imanta Ziedoņa 85. dzimšonys dīnā, Līpuojis koncertzalā “Lielais dzintars” nūtiks apbolvuojuma “Laiks Ziedonim” pīktuo cyldynuošonys ceremoneja. Nūvodpietnīceibys nominacejā “Kedas” izvirzeita Cyblys folklorys kūpa “Ilža”, bet nominacejā par dzeivi literatūra “Bize” izvirzeits stuostnīks,Skaiteit vaira »
“Kolnasātā” gastej folklorys kūpa “Ilža”
“Kolnasātā” gastej folklorys kūpa “Ilža”, kurai pavysam naseņ izguojs trešais albums “Kuodeļ maņ nadzeivuot”. Tys veiduots, izmontojūt 20. godu symta folklorys ekspediceju pīrokstus i pošys folklorys kūpys dalinīku 90. godu vydā savuoktū materialu. Itūšaļt “Ilža”Skaiteit vaira »
Folklorys kūpai “Ilža” jauns albums
Cyblys nūvoda folklorys kūpa “Ilža” izdavuse trešū albumu “Kuodeļ maņ nadzeivuot”, kurymā atrūnamys 16 dzīsmis. Jaunais albums, kuruo izdeviejs ir studeja “Lauska”, radeits ryupeigā dorbā diveju godu garumā, izmontojūt i 20. godu symta folklorysSkaiteit vaira »
Cyblā izzynuos senejuos piļskolnu nūslāpumus
22.septembrī 13.00 Cyblys vydsškolā nūtiks Baltu vīneibys dīnys pasuokums, iz kuru teik aicynuoti vysi interesenti. Cyblys vydsškolys zalā byus vareiba nūsaklauseit arheologa, kulturviesturnīka, viesturis zynuotņu doktora i habilitātuo muokslys zynuotņu doktora Jura Tuolivaļža UrtānaSkaiteit vaira »
Pi myusim Latgolā! – 30.08.2013
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA „Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu „Pi myusim Latgolā!”. Itūnedeļ raidejumā: Raidejuma veidtuoji dūsīs pi pūdnīkim, lai nūskaidruotu, cik tod kaiteigi ci nakaiteigi ir godsymtūs lītuotī vītejī muola pūdi, ola kausiSkaiteit vaira »
Nagara Juoņa naksneņa
Vysys molys atspeidieja Juoņa bārnu gunteņuom, Kolni, lejis atskanieja Dzaltuoneišu dzīsmeņuom. Latgalīšu kulturys gazeta vielej ļusteigi nūrūtuot Juoņa nakti! . Kartenis autore – Ilze SpergaSkaiteit vaira »


text:
Viļānu kulturys noms »
Jaunūs tautystārpūs preteimā Viļānu piļsātys 90. jubilejam
Ar Lauku atbolsta dīnasta atbolstu da 2018. goda juļa Viļānūs tiks realizāts projekts “Kur bitis, tī mads”, informej Viļānu kulturys noma muokslinīciskuos dalis vadeituoja Agita Vigupe. Tuo rezultatā Viļānu kulturys noma deju kūpai “Kūmys”Skaiteit vaira »
Viļānūs nūtiks tradicionalais ziņgātuoju i stuostnīku vokors
Sastdiņ, 11. februarī, 15.00 Viļānu kulturys nomā (Kulturys laukumā 2, Viļānūs) nūtiks XV Ziņgātuoju i stuostnīku vokors, kuruo tema itūgod ir “Sāta”, informej Tautys muzykantu bīdreibys puorstuove Maija Upeniece. Tradicionali februāra ūtrajā sastdīnē ViļānūsSkaiteit vaira »
Jubileju svieteis Viļānu kulturys noms
15. oktobrī 19.00 tiks svieteita Viļānu kulturys noma dzimšonys dīna, viestej Viļānu nūvoda sātyslopa. Kulturys noms tyka atkluots 1952. gadā, nu paguojušuo goda 10. oktobrī tys atsuoka dorbu piec renovacejis, partū teik suokta jaunaSkaiteit vaira »
Ziņgātuoju i stuostnīku vokors Viļānūs
13. februarī 15.00 Viļānu kulturys nomā (Kulturys laukumā 2, Viļānūs) nūtiks XIV Ziņgātuoju i stuostnīku vokors, aicynojūt dalinīkus i skateituojus vīnuotīs kūpeiguos ziņgēs i stuostūs par temu “Katram prieki krājas…”, informej Tautys muzykantu bīdreibysSkaiteit vaira »
Vareiba dasasaceit ziņgātuoju i stuostnīku vokoram Viļānūs
13. februarī 15.00 Viļānu kulturys nomā nūtiks jau XIV Ziņgātuoju i stuostnīku vokors, kuruo tema itūgod ir “Katram prieki krājas…”. Ziņgātuoju i stuostnīku vokors jau palics par tradicionalu pasuokumu, iz kurū īsarūn ap 200Skaiteit vaira »


text:
šmakovkys dadzynuotova »
Par šmakovku i turismu
Intervejis autore Laura Stepiņa Latgolys Šmakovka Malnovā ir vīta, kur izbaudeit Latgolys šmakovku aba garšu i pasasmeļt energeju. Juoņs Krivtežs – Šmakovkys saiminīks – ir eistyns latgalīts, kurs aktivi struodoj pi tuo, lai ari Malnovys pusēSkaiteit vaira »
21. majā svineigi atkluos “Latgolys šmakovkys” dadzynuotovu
Dadzynuotovys saiminīks Juoņs Krivtežs aicynoj 21. majā dūtīs iz Kuorsovys nūvodu, Malnovu – “Latgolys šmakovkys” atkluošonys svātkim, kur varēs baudeit izslavātū latgalīšu gasteibu, degustēt pošdzeitū šmakovceņu, gordi paēst, izasmīt Baļtinovys teatra “Palādas” komedejizruodē “OntonsSkaiteit vaira »
Majā Malnovā atkluos Latgolys šmakovkys dadzynuotovu
21. majā Malnovā nūtiks Latgolys šmakovkys dadzynuotovys atkluošonys festivals, informej sātys lopa latgalessmakovka.lv. Vēļ pyrma oficialuos atkluošonys paradzāts sātys ražuotuoju tiergs, nu piec tam uzastuos Baļtinovys teatris “Palādas” ar izruodi “Ontans i Anne”, kaiSkaiteit vaira »


text:
Goda arhivs: 2016 »
Aicynoj atbaļsteit kinys “Gambits 1917” turpynuojumu
Rodūšuo grupa aicynoj zīduot latgalīšu viesturiskajai eiskinai, kas turpynuotu stuostu par Latgolys liktiņa izlemšonu. Itamā eiskinā tyktu paruodeiti idejiskī struovuojumi, Kempa i Trasuna preteimā stuoviešona i vysbeidzūt Latvejis vaļsts pamatu likšona 1917. goda 26. apreļaSkaiteit vaira »
Izsludynuoti konkursi par radejis i TV raidejumu veiduošonu Latgolā
Nacionaluo elektroniskūs plošsazinis leidzekļu padūme (NEPLP) izsludynuojuse div konkursus par raidejumu veiduošonu 2017. godā Latgolys regionalajūs i vītejūs elektroniskajūs plošsazinis leidzekļūs, kas raida radejis i TV programys. Konkursu prīškmats ir kulturys i sabīdriski politiskuSkaiteit vaira »
Rasma Svikle: “tu navari pasauli puorgrīzt, jei grīžās kai gryb”
Pīduovojam Rasmys Sviklis dzejūļus, kai soka poša autore, dzejis raksteišona aizasuoce najauši, kod latvīšu volūdys školuotuoje uzdeve uzraksteit četrrindi par muojom, nu latgaliski suokuse raksteit pyrms sešim godim. Vaicojūt, kas īdvesmoj raksteit, Rasma atbiļd:Skaiteit vaira »
Kolnasāta 17. decembrī
Īskots “Kolnasātys” puormaiņuos jaunajā godā. Raidejums iz prīšku tiks veiduots Latvejis Radejis Latgolys studejā, ar puorsaceļšonu komandu papyldynuos Ēriks Zeps, kas byus raidejuma vadeituojs Latgolys studejā. Ēriks voda tradicionaluos muzykys nūdaļu Juoņa Ivanova RēzeknisSkaiteit vaira »
Kaitā “MIKS” izmontuota ari latgalīšu volūda
Izveiduota kaita “MIKS”, kurymā izmontuota latgalīšu rokstu volūda, latvīšu literaruo volūda i angļu volūda. Kaitys pryncyps ir leidzeigs klasiskajam “Domino”. Tū var kaituot, suocūt nu diveju da sešu kaituotuoju, tok, kaitojūt komanduos, tamā varSkaiteit vaira »
Klausīs raidejumus “Pi myusim Latgolā” (papyldynuots)
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu “Pi myusim Latgolā!”. Catūrtdiņ raidejumā Latgaļu sātys saimineica Marika Zeimule īpazeistynoj ar sovu kasdīnu i tradicionaluos Latgolys kulturys saglobuošonu. Pīktdiņ raidejums īpazeist Juoni Dimantu – trymdys latgalīšu interešuSkaiteit vaira »
Majā nūtiks 4. pasauļa latgalīšu konfereņce
2017. goda 5. i 6. majā Rēzeknē nūtiks 4. pasauļa latgalīšu konfereņce “Latgolys kongresam Rēzeknē – 100”, informej konfereņcis dorba grupys dalineica Ilga Šuplinska. 1917. gods beja izškirūšs daudzu tautu i vaļstu liktiņūs. Ari LatgolysSkaiteit vaira »
Leivuonā atkluos izstuodi “Stikls bez robežām”
Zīmyssvātku laiks Latgolys muokslys i amatnīceibys centrā, Leivuonā, teik īlaidynuots styklā, rūtojūt egli ar stykla puorsleņom i organizejūt izstuodi “Stikls bez robežām”, informej centra puorstuove Sanita Pinupe. Izstuodis i leluos Zīmyssvātku eglis atkluošonys pasuokumsSkaiteit vaira »
Latvīšu diasporys muokslys izstuode Ludzā
Nu 15.decembra Ludzā apsaverama unikala latvīšu diasporys muokslys izstuode, kū nu sovys kolekcejis ceļojūšuos izstuodis veidā iz Ludzys Nūvodpietnīceibys muzeju atveds Cēsīs izveiduotais “Pasaules latviešu mākslas centrs” (PLMC), tai veicynojūt uorzemēs radeitys augstvierteigys latvīšuSkaiteit vaira »
“Sajūti Latgali”. Sezonys nūslāguma raidejums
Raidejums apkūpoj itymā godā padareitū, radzātū i sajustū, kai ari izzynoj, kū raidejuma vadeituoji dora kasdīnāSkaiteit vaira »
Rēzeknis Tehnologeju akademeja aicynoj zīduot Vladislava Luoča pīminekļam
Rēzeknis Tehnologeju akademejis (RTA) rektors Edmunds Teirumnieks aicynoj zīduot leidzekļus Vladislava Luoča pīminis laukuma izveiduošonai. Rēzeknis Tehnologeju akademeja itūšaļt izstruodoj nūlykumu metu konkursam par Vladislava Luoča pīminekļa pastateišonu Rēzeknē, Atbreivuošonys alejā 90. Pīminekļa pastateišonuSkaiteit vaira »
Eiskinai “Gambits 1917” izveiduoti subtitri angļu volūdā
Svietejūt Fraņča Kempa 140 godu jubileju, eiskinai “Gambits 1917” izveiduoti subtitri angļu volūdā. Angļu subtitri atkluos Latgolys 1917. goda kongresa vaicuojuma problemys daudz leluokai auditorejai. Pi subtitru struoduoja Pīters Ragaušs i Arņs Slobožanins. DorbaSkaiteit vaira »
Nūtykuse izdavuma “Škilbanu sīvas” i Škilbanu etnografiskuo ansambļa videoklipa prezentaceja
3. decembrī Viļakys nūvoda Škilbanu pogosta kulturys centrā “Rekova” nūtyka Zīmeļlatgolys tradicionaluos dzīduošonys gūdynuošonys svātki “Dzīdat, meitas, kū gaidat!”, kurūs kluotyn Škilbanu etnografiskuo ansambļa 35 godu jubilejam tyka īpazeita Zīmeļlatgolys tradicionaluo dzīduošona, svieteita izdavumaSkaiteit vaira »
Kū var skaiteit “A12” jaunuokajā numerī
Žurnala A12 jaunajā numerī: Sasatikšona ar Latvejis vīglatleti nu Rēzeknis nūvoda Leņdžu Guntu Latiševu-Čudari. Gasteišona pi cepļu meistara i dzīsminīka Vinsenta Kūkuoja. Saruna ar profesionaluo pyušamūs instrumentu orkestra “Daugava” dybynuotuoju i golvonū dirigentu Raimondu Igolnieku.Skaiteit vaira »


text:
Mieneša arhivs: August 2017 »
“Latgolys stuņde” nu “Vosoruošonys” par nūvodvuiceibu i latgalīšu volūdu
Kab runuotu par nūvodvuiceibys atteisteibu i latgalīšu volūdys perspektivom školā, raidejuma “Latgolys stuņde” veiduotuoji gasteja kasgadejā vosorys školā aba školuotuoju nūmetnē “Vosoruošona”. Žurnalists i raidejuma vadeituojs Jurs Saukāns iz sarunu aicynuojs literaturzynuotneicu, 4. pasauļaSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” gastej literate i muokslys terapeite Leiga Rundāne
Vosorys korstajuos dīnuos gribīs īleist kaidā prūdā, muorkā ci dīkī i nūsamauduot. Par itim vuordim “Vuordineicā” stuosta muzikis Arņs Slobožanins i literaturzynuotnīks Valentins Lukaševičs. “Kolnasātā” gostūs literate i muokslys terapeite Leiga Rundāne. Sovulaik Leiga Rēzeknē studējuse filologeju, nuSkaiteit vaira »
Jaunnedeļ Leivuonā nūtiks Myusu dīnu muokslys galerejis festivals
Nu 24. da 26. augusta Leivuonā nūtiks ūtrais Myusu dīnu muokslys galerejis festivals, kas itūgod byus veļteits stykla temai, informej galerejis puorstuove Lāsma Vindule. Itūgod palīk 130 godu, kai Leivuonā nūtykuse stykla ražuošona, partūSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” saruna ar Juoni Jurčenko
Itūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji rauga īpazeit latgalīšu iesšonys parodumus. Kaidā nu breivdobys pasuokumu žurnaliste Laura Sondore-Strode, bāgūt nu uzbuozeiguo šašlyku smuorda, atroduse Juoni Jurčenko i juo buseņā puorvītojamū āstuvi “LOBO PANINI MAIZE”.Skaiteit vaira »
Septembrī Leivuonā byus apsaverama kuozu foto izstuode “Rūgts Latgalē”
Latgolys muokslys i amatnīceibys centrā 2. septembrī 14.00 tiks atkluota fotoizstuode “Rūgts Latgalē”, informej centra puorstuove Sanita Pinupe. Fotografeju autori Ingmārs Zaļmežs i Vivita Kokina stuosta: “Vīna nu skaistuokajom dzeivis nūtikšonom, kuru izsapynuot iSkaiteit vaira »
Nacionalais teatris 99. sezonu atkluos ar “Klūgu mūku”
Sovu 99. sezonu Latvejis Nacionalais teatris atkluos ar Ingys Ābelis romana “Klūgu mūks” dramatiziejumu Indrys Ruogys režijā, kas pyrmizruodi pīdzeivuos 14. septembrī, informej teatra puorstuove Līga Rimšēviča. Režisoris Indrys Ruogys redzīnī “Klūgu mūks” runojSkaiteit vaira »
Daugovpilī byus apsaverama Latgolys pūdnīceibys izstuode
17. augustā 17.00 Daugovpiļs Muola muokslys centrā (18. novembra īlā 18) tiks atkluota Latgolys pūdnīceibys izstuode “Kopā. Pa ceļam. Paceļam”, viestej informaceja Daugovpiļs piļsātys sātys lopā. Latgolys pūdnīceibys tradiceja nazkod paredzēja tū, ka omotaSkaiteit vaira »
“Kolnasātys gruomotplauktā” par Trasuna lugu “Nūgrymušō pile”
Latvejis Radejis latgaliskais raidejums “Kolnasāta” uzsuocs jaunu rubriku “Kolnasātys gruomotplaukts”, īsaverūt dažaidūs laikūs latgaliski saraksteituos gruomotuos i gruomotuos par Latgolu. Planavuots, ka rubrika skanēs reizi mienesī kaidā nu “Kolnasātys” raidejumim. 5. augusta “Kolnasātā” literatsSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” par Latgolys planavuošonys regionu
Pavysam naseņ īvālāta jaunuo Latgolys planavuošonys regiona atteisteibys padūme. Da šam laikam tuos prīšksādātuoja beja Alīna Gendele, kurei beja ari Ludzys nūvoda pošvaļdeibys vadeituoja. Niu par padūmis prīšksādātuoju īvālāts Kruoslovys nūvoda pošvaļdeibys vadeituojs GunārsSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” viestej par svātceļuojumim iz Aglyunu
Augusts ir tys mieness, kod svātcelinīki māroj naskaitamus kilometrus nu molu molu, kab 14. i 15. augustā kūpeiguos lyugšonuos īskandynuotu Aglyunys Baziliku. Raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji sasatyka ar Renāti Igauni, kura jau ilgusSkaiteit vaira »
Reigys Porcelana muzejā apsaverama Eleonorys Pastaris personalizstuode
Da 10. oktobra Reigys Porcelana muzejā apsaverama keramikis Eleonorys Pastaris izstuode “Meditācijas”, viestej informaceja muzeja sātyslopā. Kab savaļdeitu sarežgeituokū keramikys materialu porcelanu, ir vajadzeigs meditativs spāks i piļneiga materiala kontrole. Eleonora Pastare ir struoduojuse arSkaiteit vaira »
Grupa “Gandreiž 10nīkā” izdavuse pyrmū albumu
Grupa “Gandreiž 10nīkā” izdavuse sovu pyrmū albumu “Nasoki nikuo”. Albumā var dzierdēt devenis grupys izpiļdeituos dzīsmis, tymā skaitā ari jau leluoku popularitati sajāmušuos “Putneni”, “Ješka” i “Traktoru pavielnīks”. Vysu dzīšmu muzykys i tekstu autorsSkaiteit vaira »
Džeina Gavare: “Es vysod iz lobu ceru…”
Pīduovojam skaiteituojim Džeinys Gavaris dzejūļus. Autore soka: “Es īmu ar jums parunuot taidā dvēseļu leiminī par vysu tū, kū parosti kasdīnā napuorrunoj, deļtam, ka puorrunoj kū cytu. Dzejūli latgaliski īt tai napastorpynuotai, tī ir taidi,Skaiteit vaira »
Reigā svieteis Latgolys dīnu
19. augustā nu 10.00 da 19.00 Jākuba laukumā nūtiks Latgolys dīna Reigā. Latgolys dīna Reigā jau palykuse par tradiceju. Itūgod tei nūtiks jau catūrtū reizi i trešū godu taišni Jākuba laukumā. Vysi Latgolys dīnysSkaiteit vaira »


text:
Sevkuram ir sovys gaitys iz zemis. Sovs īdūtais laika vektors – deigšonai, augšonai, pumpuruošonai, zīdiešonai, brīdumam i siermumam. Skriejīņam i gausumam. Dūšonai i jimšonai. Kluotbyušonā i atguoduojumūs. Sevkura sirds stuņdinīks dzeivis dīnvydā ir apjiemeibys pylns atstuot pādys, īstateit ūzulu ci līpu, izceļt sātu, izaudzynuot dālu. Adventa laikā J. Soikana Ludzys muokslys škola aicynoj pīminēt, atguoduot par dzejnīku, muokslinīku, kulturys darbinīku Ontonu Kūkuoju, kas 2014. goda 23. decembrī svieteitu sovys dzimšonys dīnys 74. goda dīnu.
Rodūšais, koloritais, “trokais” rogovkīts 7 godus kai myužeibā, tok juo īsuoktī dorbi rūd spāku byušonā. Ceļš iz dzymtū sātu Rudukūs gluds i ībraukts. Nūdybynuotuo muokslys škola Ludzā mainuos, palykdama uzticeiga pamatūs īlyktuom vierteibom – Latgolys kultura, gimeniskums i muokslys dzīdynūšais spāks mīsai, goram, dvieselei, individam i sabīdreibai kūpumā. Latgolys sātu puortūs kiup sylta guņs Ontona dāla myurātajūs cepļūs. “O bļakys” īsuoktūs trikmīņus ritmā izsyt unuks. Pūdnīku saime grīž i lepej pūdus. Ailinīki turpynoj salikt vuordus ritmiskuos vīneibuos, kab pastuosteitu par jiutu pasauli. Zynuotnīki, studenti, unučka pietej Ontona literarū un muokslinīciskū davumu Latvejis kulturys kontekstā. Īspiejams, ka paīs kaida seikšalteņa pyrms skaiteituoju īraudzeis Ontona Kūkuoja latgalīšu dzejis izlase i napabeigtuo gruomota “Ķīvītāns”, to kkaida ES projekta rezultats tiuļeņ byus taustoms i lītojams kai školuos, tai vīnkuorši sātā. Tei ir kruosojomuo gruomateņa par Ontonu Kūkoju i muokslinīku nu Boltkrīvejis Jezupu Drozdoviču. Taipoš ir sagataveits metodiskais materials deveņom nūdarbeibom, kas, līkūt pošā videnī vīna cylvāka dzeivis nūtikšonys, stuosta par kulturys tradicejom, omotnīceibu, viesturiskom nūtikšonom Latgolā i muokslys lykumim. Vysam sovs laiks i sova vīta. Skriejīņam i gausumam. Dūšonai i jimšonai. Kluotbyušonā i atguoduojumūs. Pīmynūt, puorskaitūt, puortiemejūt atstuotūs nūspīdumus – Ontona Kūkuoja dzejis i prozu, gleznys i kinys Adventa garajūs i sveču gaismys pīpiļdeitajūs vokorūs.
Autore: Sandra Vuorkale


text:
Itys vaicuojums ir bejs vīns nu popularuokuos piec tikū februara golā aizvadeituos Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2015” ceremonejis. Cereibys tikt pi Boņuku trejuos nominacejuos, tikšona pi tūs divejuos: “Goda debeja” i “Lobuokais muzykys video”, bet ruodīs, ka leluokuo bolva nu ituo goda “Boņuka” ir pamaneišona pošu latgalīšu vydā. Kas tod ir da ituo nazynomuos “Tautumeitas”?
Ka saceit jūs pošu vuordim, tod “Tautumeitas” ir tradicionaluos muzykys grupa, kurā apsavīnuojušys septenis muzikis. Leluokuo daļa nu jūs studej etnomuzykologeju Jāzepa Vītola Latvejis Muzykys akademejā. Itūšaļt dalineicys izkūp latvīšu tradicionalū daudzbaļseigū dzīduošonu, kas jom ir jo eipaši tyva. Grupai “Tautumeitas” ir sovs i nadzierdāts skaniejums, kas dabuots, apsavīnojūt jaunim i tembrali boguotim sīvīšu bolsim. Dalineicys kūpušys sovu dzīduošonys stylu, vuicūtīs nu izcylu latvīšu i cytu tautu teicieju. Grupa dorbojās Reigā i tuos vydā ir dzīduotuojis Asnate Rancāne, Ilona Dzērve, Lauma Bērza, Aurēlija Rancāne, Laura Marta Arāja, Laura Liepiņa i Laura Bužinska. Ituo goda februarī grupa kai reizi nūsvietejuse ari vīna goda kūpeiguos dorbuošonuos jubileju.
Juosoka, ka taišni jauneibys azarts i dzierksts, nasabeišona eksperimeņtēt, pamateigys profesionaluos zynuošonys i pīeja ari ir “Tautumeitu” pīviļceibys spāks. Taipat, nasaverūt iz grupys “sātys vītu” Reigā, cīši lela (itūšaļt gribīs saceit, ka leluokuo) repertuara daļa ir latgalīšu tautysdzīsmis (saprūtams, ka dažu dalineiču izaceļšonys saknis ari meklējomys Latgolā), pasasokūt kurom grupa tod ari izapeļnejuse atzineibu i nūviertiejumu Latgalīšu kulturys goda bolvā “Boņuks”.
Da ituo grupa Latgolā vēļ nav uzastuojuse, cer, ka tys dreiži viņ varātu īsadūt, bet, ka saīt byut Reigā, tyvuokī koncerti, kurūs “Tautumeitas” varēs redzēt i dzierdēt kluotīnē ir 26. martā Leluos dīnys nūtikšonā Kalncīma īlys tierdzeņā i 15. aprelī tīpat Kalncīma kvartalā Autentiskuos muzykys i veina vokorā.
Vaira par grupu “Tautumeitys” vaicoj juos sātyslopā voi Facebook lopā
Teksta autore: Edeite Husare


text:
FOLKLORA »
Upītes Uobeļduorzs 2012
15. septembrī Vileks nūvoda Škilbanu pogosta Upeitē jau 11. reizi nūtiks tradicionalais mīlesteibys aiļu i dzīšmu festivals “Upītes Uobeļduorzs”, kas pi reizis ir ari vacuokais latgalīšu festivals pasaulī. Kai kotru godu, ari itūreiz izSkaiteit vaira »
Izsludynuots folklorys vuokuma konkurss „Apleicīne 2”
Bolvu centraluo biblioteka izsludynoj Latgolys folklorys vuokuma konkursu „Apleicīne 2”. Konkursa nūrisi finansiali atbalstejuse Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programma. Konkurss ir turpynuojums pārn aizsuoktajam projektam „Apelicīne” i tys veļteits nūvoda folklorys vuoceju aktivitiešonaiSkaiteit vaira »
Aicynoj IX Kūklātuoju saīts Latgolā
8. septembrī Viļānu nūvoda Dekšāru pogosta Madžuļūs “Latgaļu sātā” deveitū reizi byus kūklātuoju saīts. Saītā paradzāta gon kūpeiga spielēšona, dzīduošona, gon kūklis spēlis vuiceišonuos. Saīta programa: 12:00 Kūklātuoju sasapuļciešona Kūklātuoju sasaspielēšona, sasadzīduošona Kūkļu spēlisSkaiteit vaira »
F. Trasuna muzejs “Kolnasāta” 25. augustā svieteis 20 godu jubileju
25. augustā sovu 20 godu jubileju ar moto – Skaista muna tāva sāta – svieteis F. Trasuna muzejs „Kolnasāta”. Muzejs sataiseits 1992. godā Sakstagola pogostā, kab saglobuotu i popularizētu gareidznīka, politiķa, kulturys i sabīdryskuoSkaiteit vaira »
Rakstnīceibys i muzykys muzejā byus latgalīšu kuozys
Reigā, Rakstnīceibys i muzykys muzejā 22. augustā 19:00 tiks svieteitys latgalīšu kuozys ar „eistim” bryuti, bryutganu, vedejtāvu, vedejmuoti, krystamuoti, krystāvu, podruškuom, bruolinīkim (folklorys kūpa „Grodi”) i cytim kuozu gostim. Kab pilsātnīkus īpazeistynuotu ar latgalīšuSkaiteit vaira »
Kapelys “Dziga” jaunais albums ir “Gotovs”!
3. augustā 15:00 iz sova jaunuokuo muzykys diska „Gotovs” atruodeišonu draugus, dūmubīdrus, atbaļsteituojus aicynoj kapela „Dziga”. Diskā īkļauti 11 goboli – tautys muzykys melodejis i apdaris. Apdaru veiduošonā īsasaisteja pošys “Dzigys” muzykanti i draugiSkaiteit vaira »
Latgolys Vuords nu Reigys – 12.07.2012.
Jiusu viereibai Bronislava Sprydzāna radejis raidejuma “Latgolys Vuords” jaunuokais laidīņs: Itymā reizē laidīņs par i ap folklorys festivalu “Baltica 2012”. Saruna ar festivala producentu Andri Kapustu i fragmenti nu Latgolys dīnys Ikškilē, eisys intervejisSkaiteit vaira »
Latgalīši pīskondynoj festivalu “Baltica 2012”
Latgalīšu Kulturys gazetā pīduovojam foto reportažu par latgalīšu folklorys kūpu i etnografiskūs kolektivu daleibu starptautyskajā folklorys festivalā “Baltica 2012”. Kartenis nu pasuokumim 5.-8. julī, reitu, 9. julī, festivals nūsaslēgs Modyunē. Itymuos dīnuos latgalīši ReigāSkaiteit vaira »
Folklorys festivalā “Baltica” pīsadaleis lels pulks Latgolys regiona kolektivu
Nu 5. da 9. juļam Latvejā nūtiks Storptautiskais folklorys festivals „Baltica”, kurā pīsadaleis lobuokī folklorys kolektivi nu vysys Latvejis i jūs vydā lels skaits Latgolys regiona puorstuovu – vasali 70 kolektivi (folklorys kūpys, kapelysSkaiteit vaira »
Upeitē vosorys saulgrīžus īrūtuoja da reita austrai
21. junī Vileks nūvoda Upeitē dzeraunis ļauds saguoja iz vosorys saulgrīžu īrūtuošonu kūpā ar Upeitis jaunīšu folklorys kūpu, Upeitis etnografiskū ansambli i Upeitis bārnu folklorys kūpu. Skanieja dzīsmis, tyka īts rūtaļuos i ari īdoncuotaSkaiteit vaira »
Biruta Ūzuleņa i DJ MONSTA īlyudz iz “Multimedialu koncertu”
28. junī 21:00 Kalncīma kvartalā Reigā iz “Multimedialu koncertu” aicynoj kūklātuoja Biruta Ūzuleņa (Biruta Ozoliņa) i DJ Monsta. Dvieselisks ceļuojums vosorys pīvokarē, kod tautys muzyka, saglobojūt tuos tradicionalū muzykys goru, izskanēs pavysam jaunuos iSkaiteit vaira »
Nagara Juoņa naksneņa
Vysys molys atspeidieja Juoņa bārnu gunteņuom, Kolni, lejis atskanieja Dzaltuoneišu dzīsmeņuom. Latgalīšu kulturys gazeta vielej ļusteigi nūrūtuot Juoņa nakti! . Kartenis autore – Ilze Sperga DrukavuotSkaiteit vaira »
Juoņa dīnys ticiejumi – šmukumam, bryuguonim i lobuokam pīnam
Ticiejumi Juoņa dīnai nu latvīšu folklorys orūdim – kas juodora, kab byutu šmukuoks, kai varēs zynuot bryuguonu, kas juodora, kab gūvs dūtu vaira pīna i cyti ticiejumi iz Juoņa dīnu lobuokai dzeivei, laimei iSkaiteit vaira »
Kur i kai Juoņadīnu svieteis Latgolā?
Kur i kai Juoņadīnu svieteis Latgolā? Pīduovojom apkūpuojumu par 23. juņa nūtikšonom. Aglyunys nūvods 10:30 Aglyunys atraktivuos atpyutys centra pludmalā Aglyunys nūvoda Leigū regate airiešonā 19:00 Škeltovys TN folklorys kūpu koncerts „Saules stariņi”Skaiteit vaira »


text:
28. decembrī Latgolys patriotam, dzejnīkam i sabīdriskajam darbinīkam Ontonam Slišānam byutu 70 godu, deļtuo nu juo vuorda dīnys da dzimšonys dīnys itys gods tiks aizvadeits zam saukļa “Ontonam Slišānam 70”.
18. janvarī 11.15 pi Upeitis pamatškolys tiks īsvieteita Ontonam Slišānam veļteita pluoksne. Turpynuojumā 12.00 Upeitis Tautys nomā nūtiks Rēzeknis nūvoda vokaluos studejis “Skonai” CD “Rūtaļa” prezentaceja. Diskā ir īkļautys 12 jaunys dzīsmis ar Ontona Slišāna vuordim. Piečuok piec prezentacejis tīpat tautys nomā nūtiks Upeitis pamatškolys i Namaterialuos kulturys montuojuma centra “Upīte” izsludynuotuo radūšūs dorbu konkursa uzvarātuoju gūdynuošona i pošuos beiguos tim, kam vēļ byus spāks – daņči i rūtalis.


text:
Izdavumā īkļauti ap 4000 vuordu i tūs puornasumi iz latvīšu volūdu, latgalīšu personvuordi kai ari 2007. godā apstiprynuotī „Latgalīšu raksteibys nūsaciejumi”.
Ideja par vuordineicu Valentinam roduos, kod pasaruodeja juo pyrmuos ailis latgaliski i kūpā ar Oskaru Seikstu izguoja pyrmais aiļu kruojums „Seppuku iz saulis vādara” (1995) i romans „Valerjana dzeive i redzīni” (1996) – daudzi sasateikūt asūt vaicuojušs par atsevišku latgalīšu vuordu nūzeimi i daguojs stuosteit skaidruojumu. Taipat itū dūmu pastirpynuoja dorbs ar studentim Daugovpiļs Universitatē nu 1993. goda vuicūt dažaidus prīkšmatus saisteitus ar latgalīšu literaturu i Latgolys kulturys viesturi. Seviška viereiba vuordu atlasē likta iz 20. godusymta 20. godūs drukuotim tekstim – kai pīļaun autors, tod latgalīšu identitais etalons varātu byut taišni tī godi.
Vuordineicā atrūnomi gon vysim i tuoli zynomi vuordi, gon taidi, par kurim autoram ir aizdūmys, ka tūs lītuojs varātu byut tik vīns ci puora cylvāku. Kai izdavuma prīškvuordā nūruoda Ivars Magazeinis (Juoņs Ryučāns) pots Valentins Lukaševičs vuordineicu sauc „par naakademiska tipa dorbs, kuru jis sastatiejs na kai volūdnīks, nu „viņ” kai entuziasts, literats i literaturzynuotnīks vīnā personā”.
Valentins Lukaševičs car , ka „itys kuldys formata izdavums var nūderēt studentim i školānim, kuri skaita latgalīšu daiļliteraturu, folklorys i etnografejis ekspediceju dalinīkim, tei īsadarātu ari turista, kurs apceļoj Latgolu, komplektā”, taipat ir klusa cereiba, ka „ar vuordineicu byus koč kai/koč cik paleidziejs Latgolys literatim, školuotuojim, iņteresentim, kurūs iņteresej cytaiži latviskais.”
Vuordineica ir nūpārkama ari pošu šaļti leidz 4. martam Kīpsolā nūteikūšajā Latvejis Gruomotu izstuodē 2012 “Latgolys Studentu centra” sataiseitajā latgalīšu gruomotu i muzykys īrokstu stendā.


text:
24. decembrī 15.00 i 25. decembrī 14.00 Lelajā gildē nūtiks Zīmyssvātku bezmoksys koncerti, kurys tradicionali sovim klauseituojim duovoj Reigys kamerkors “Ave Sol”.
Itymā godā, sasadorbojūt ar komponisti i aranžātuoju Ilonu Rupaini, ir radeita jauna programa, kurā skanēs i skaistuokī cyttautu Zīmyssvātku meļdeni, i interesantys latgalīšu i latvīšu tautysdzīšmu apdaris, i komponistis originaldzīsmis.
Koncerta dalinīki:
Reigys kamerkors AVE SOL, solistis Agnese Urka i Baiba Urka, Einārs Lipskis (tausteni), Toms Lipskis (kontrabass), Mārcis Lipskis (mandolina), Pīters Daugulis (stabule), Liene Brence (vejūle), Vadims Meļuščenkovs (sytaminstrumenti), Igors Čistjakovs (gitara).
Dirigents Andris Veismanis
Īīšona koncertūs ar bezmoksys īlyugumim, kas nu 15. decembra dorbdīnuos nu 10.00 leidz 18.00 sajamami tik Reigys Kongresu noma “Biļešu paradīzes” kasē.


text:
Goda arhivs: 2011 »
Izsludynuots projektu konkurss „Kultūrvides Takas”
Kotrs Latgolys regiona entuziasts i patriots, pīsadolūt projektu konkursā, teik aicynuots veiduot sovu Latvejis stygu, atkluojūt sovys dzymtuos vītys i sova nūvoda skaistū, vierteigū, sev tyvū i inceresnū. Eipaši aicynuoti īsasaisteit jaunīši. Pyrmajā projektuSkaiteit vaira »
Tūmār saskaiteis latgalīšu volūdys lītuotuojus
Latvejis vaļdeiba šudiņ (4.janvarī) nūlāmuse tautys skaiteišonys anketā precizēt vaicuojumu par latvīšu volūdys zynuošonom, paredzūt īspieji nūskaidruot latgalīšu volūdys pratieju skaituSkaiteit vaira »
Muzykantu darbneica “Gaigalava 2011” i “Ziņģētāju un stāstnieku vakars”
11., 12. i 13. febralī, Rēzeknis nūvoda Gaigalavā. Jaunī muzykantu grupu vadeituoji, poši muzykanti, kapelu vadeituoji, folklorys muzykantu grupu vadeituoji i citi interesenti teik gaideiti ūtrajā Muzykantu radūšajā darbneicā. Gribi pīsadaleit? Tev juobyut vysmozSkaiteit vaira »
par Dīvu i rīkstim
nazkai īsadūmuoju, atguoduoju. kod beju moza, laikam guoju kaidā 6. klasē, maņ beja rikteiga rogona par audzynuotuoju – gramatiku to īdzyna labi, a vysus gribēja pataiseit pareizus. juos stuņdēs zeimēt vajadzēja pa klusū, partūSkaiteit vaira »
Latgolys Vuords – Sprydzāna radejis raidejums
Saisteibā ar svātkim i portala LaKuGa.LV palaisšonu jaunā izskotā, drusku īkaviejom tradicionaluo radejis raidejuma “Latgolys Vuords” (veiduotuojs Bronislovs Sprydzāns) pīduovuošonu Jiusu uzmaneibai i vierteišonai. Tod nu izreizis diveji raidejumi: Latgolys Vuords (23.12.2010.) …raidejumā runojSkaiteit vaira »


text:
Pīters Luocs »
“Pi myusim Latgolā” par Latgalīšu rakstnīceibys muzeja nuokūtni
Izcyluo latgalīšu gruomotu izdevieja Vladislava Luoča bruoļa dāls Pīters Luocs uztur privatkolekceju, kurei nūsaukta par “Vl. Luoča Latgalīšu rakstnīceibys muzeju”. Itei kolekceja nazkod atsaroduse Rēzeknis nūvoda Piļcinē, nu jau ilguoku laiku Rēzeknē, Kruoslovys īlā.Skaiteit vaira »
Pīters Luocs: Tuolūs dīnu atbluozme 2017. g. majā
Roksta autors: Pīters Luocs, Latgaļu rakstnīceibys muzeja vadeituojs Jezus Sirds dīvnoms Latgolys sirdī – Rēzeknē, cik skumeigu i cereibu breižu pīdzeivuojs latgaļu i latgalīšu liktiņstuostā. Tys tuolais 1917. goda pavasars, vysu Krīvejis tautu ilguSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” – par Latgolys kongresam veļteituom izstuodem
Jau pavysom dreiži aizasuoks Latgolys kongresa symtgadis leluo svieteišona. Taišni Latgolys kongress pyrma 100 godu Rēzeknē beja pyrmuo demokratiski īvālātuo Latgolys latvīšu puorstuovu sanuoksme, kurā tyka nūlamts, ka Latgolys, Vydzemis i Kūrzemis latvīši irSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” – par Vladislava Luoča pīminekli
Latgolys kongresa 100. pīminis godā i, sagaidūt Latvejis symtgadi, Rēzeknē tiks pastateits pīmineklis izcylajam latgalīšam i latgalīšu gruomotu izdeviejam Vladislavam Luočam. Vl. Luoča Latgaļu rakstnīceibys muzeja vadeituojs Pīters Luocs, izruodūt muzeja ekspoziceju, sovu radinīkuSkaiteit vaira »
Sastdiņ Rēzeknē pīminēs Vladislavu Luoci
28. janvarī 12.00 Rēzeknē, Latgalīšu rakstnīceibys muzejā (Kruoslovys īlā 4b), nūtiks latgalīšu gruomotu izdevieja i sabīdryskuo darbinīka Vladislava Luoča 105 godu pīminis pasuokums, informej muzeja vadeituojs Pīters Luocs. “Ar Vladislava Luoča myužu saisteita LatgolysSkaiteit vaira »
Voi, sagaidūt Latvejis symtgadi, pastateisim pīminekli Vladislavam Luočam?
Roksta autori: Pīters Luocs, Latgaļu rakstnīceibys muzeja vadeituojs, i idejis dūmubīdri Ar rakstnīka i gruomotu izdevieja Vladislava Luoča vuordu ir cīši saisteita latgaļu* kultura pyrmskara 20. godu symta 20.–30. godūs i okupaceju laikā Daugovpilī,Skaiteit vaira »
Kolnasāta – 09.03.2013.
Jiusu viereibai Latvejis Radejis 1. programys latgaliskuo raidejuma “Kolnasāta” kasnedelis laidīņs. Viests nu Latgolys i par latgaliskū Latvejā, turpynuojums sarunai ar pūdnīku Ēvaldu Vasiļevki, reportaža nu Latgolys par rakstnīceibys muzeju Rēzeknē i vuordineicā parSkaiteit vaira »


text:
23. i 24. aprelī Rēzeknis Augstškolā (RA) nūtyka 4. storptautyskuo zynuotniskuo konfereņce “Autors. Teksts. Laikmats.”, kas beja veļteita literaturzynuotneicys Ilonys Salcevičys 75 godu jubilejam.
Konfereņce, kurys idejis autore i koordinatore ir Dr. philol. Sandra Ratnīce, ir breineiga vareiba interesentim izzynuot par aizvadeituo goda nūtikšonom literaturā, diskutēt par aktualom literaturzynuotnis, filozofejis, kulturologejis problemom. Konfereņcis plenarsēde tyka veļteita I. Salcevičai. Sasatikšonys laikā literaturzynuotneica deve detalizātu informaceju par sovu dzeivis guojumu, analizejūt dzymtys kūku i ruodūt, cik daudz latgalīšu, latvīšu, nu pieckara periodā ari Eiropys kulturā ir bejs personeibu nu ituos kupluos dzymtys. I. Salceviča ir daudz padarejuse myusu dīnu latgalīšu rakstnīceibys apzynuošonā, pīsadalejuse taidu fundamentalu izdavumu sagataveišonā kai “Latviešu rakstniecība biogrāfijās”, “Latgaliešu kultūras darbinieki”, izdavuse zynuotniskū apceriejumu par J. Klīdzēju i latgalīšu prozys raksturuojumu. Kluotynasūšajim jei plašuok stuosteja sovys bierneibys atminis, kurys saistuos ar tāva – Jura Pabierža juniora – draugim Aleksandru Čaku i Juoni Sudrabkalnu. Juouzsver, ka I. Salceviča ir vīna nu pyrmajom pasnīdziejom Rēzeknis Augstškolā.
Konfereņcis laikā vairuokuos sekcejuos tyka diskutāts par 2014. goda latvīšu literaturu, jaunuokajim pietejumim literaturys viesturē i jaunuokū metodologeju teksta analizē, taipat tyka runuots par literaturu i nacionalajim kodim (mitologeja, folklora, etnografeja, latgalīšu teksti, Latvejis cytu tautu i cytu nūvodu literatura), literaturys i cytu muokslys veidu i zynuotņu nūzaru mejīdarbi. Tyka prezentāti ari Rēzeknis, Līpuojis i Pleskovys filologejis studentu jaunuokī pietejumi literaturzynuotnē.
Pyrmuos konfereņcis dīnys nūslāgumā interesenti i dalinīki tykuos ar dzejneicu Annu Rancāni, kura skaiteja sovus dzeivuļus i dalejuos atmiņuos par dramaturgu i ilggadieju školānu literaruos nūmetnis “Aicinājums” vadeituoju Daini Grīnvaldu. Piečuok varēja īsaklauseit fragmentā nu Andra Zeibota apceris par D. Grīnvaldu i jaunūs autoru nu Līpuojis (Undīne Arāja, Dace Metieja, Eriks Vilsons), Rēzeknis (Inga Kaļva, Anita Mileika, Oskars Orlovs) i Reigys (Anna Belkovska, Gints Dreimaņs, Ance Kristāla, Alise Redveņa, Andrejs Veiksna) dzejis i prozys prīškskaitejumūs. Piec tam kluotynasūšī tyka īsaisteiti Līpuojis teatra aktera E. Vilsona monoizruodē, kas beja izveiduota piec R. Blaumaņa novelis “Nezāle” motivu. Sovukuort piec ūtruos konfereņcis dīnys dalinīki devēs iz Roberta Mūka memorialuo muzeja atkluošonys pasuokumu piec tuo renovacejis Gaļānūs, Rībeņu nūvodā.
Nūsavērt konfereņcis atsevišku sekceju videoīrokstus īspiejams RA sātys lopā.


text:
Pyrma napylna mieneša pyrmizruodi iz Nacionaluo teatra skotuvis pīdzeivuoja Baļtinovys amatīrteatra “Palādas” slavanuo Danskovītis “Ontans i Anne”, viņ zam nūsaukuma “Latgola.lv”
Par tū, kai izruodi viertej myusu pošu ļauds skaiti ite:
http://lgsc.lv/byuts-radzats-latgola-lv/
Da šam Ontons i Anne i jūs sābri Pīters i Mare beja populari viņ Latgolā, tok niu ījims i Nacionalū teatri! Latgalīšu vitalitate, koloritī tipaži, komiskys sadzeivis situacejis, mīlesteibys peripetejis par speiti pensejis godim – tys vyss liks saprast, kur atrūnama latvīšu izdzeivuošonys recepte. Latgola ruļavoj!
Golvonajuos lūmuos Uldis Dumpis (Ontons) i Dace Bonāte (Anne).
Vaira par izruodi: http://www.teatris.lv/lv/izrades/liela-zale/latgola-lv
Fragments nu izruodis. Foto G. Janaitis
KONKURSS!
Sadarbeibā ar Nacionalū teatri Latgolys Studentu centrs pīduovoj i Tev īspieju īt apsavērt (ka vēļ naesi paspiejs) itū izruodi jau decembrī (tautā runoj, ka biletus cik vīgli vaira navar dabuot). Vīneigais, kas juodora – pareizi juoatbiļd iz vaicuojumu i juocer, ka veiksme byus pagrīzuse eistū byudu i byusi vīns nu četrim laimeigajim!
Atbiļdis leidz 22.11.2010. syuti iz e-postu ortografeja@gmail.com ar nūruodi “Latgola.lv”
Vaicuojumi:
1. Kaidā Latgolā eistyn tradiconalā pasuocīnī izruodis aktīri pīsadaleja sovā ekspedicejā Baļtinovā?
2. Cik daļuos jau ir īstudāts izruodis “Latgola.lv” originals “Ontans i Anne”?
3. Kū latviski nūzeimoj latgaliskais palāda?
Izruodis reklama:
“Panoramys” sižets:


text:
šudiņ zvons nu redaktoris. Katōļu Dzeivē nazkas otkon publiceits, i otkon ir bāda! :D:D:D
babys bļaun.
ni es zynu, kas tī nu mane publiceits, ni par kū juobļaun. 😀
izaruod, nazkaidā apmuoteibā asu 1 žurku nazkaidā vacā stuostā nūsaukuse par Pišku.
naprosit maņ, deļkuo tai. tys beja seņ, i nazkaidu vuordu vajadzēja.
pi tam ni dzeivai, a izdūmuotai žurkai.
maņ jau ar telim myužeigi ir problema. navar izdūmuot vuorda. piec tam pošai aizamierst.
a kur ta vēļ ar virtuālim breinumim nazkaidā seņ pabeigtā i aizmierstā stuostā, kas nazkur aizmigriejs internetā.
koč byutu par Fišku saukuse. tai redaktore.
a es breinojūs – Fišku?
nu, babom napateik tei Piška. jei smejās.
i, Jezus Marija, jau nūpubliceiti cik turpynuojumi. pi nūbeiguma tik īsavēre tuo vuorda. niu nūbeigumu īlykom, i tī Tys vuords. až samulsa i naizrunuoja.
saprotu, ka Piška ir nazkaids nanormali napīkluojeigs i vulgars vuords.
kū zyna tikai dzili ticeigys babys, kas īt iz bazneicu i skaita Katōļu Dzeivi.
turpynuojom sarunu, i es pruotā puorskaitieju vysus dzymumorganus obejim dzymumim, tok nikai navarieju īsaguoduot, kurs ir eistais. tikpat labi kotrys nu jūs. ka tai padūmoj, nūsaukums der vysim organim.
pasacieju, ka F latgaliski tok i byus tys pat P.
koč ni acī nabeju dūmuojuse nikaidu Fišku.
bet itik lingvistisks arguments nebeja apstreidams. ak jau, ka P.
tai vot niu siežu naktī i dūmoju.
moz cylvākam dzeivē cyrka i problemu.
juoroksta vēļ nazkaidi stuosti i juoreikoj pasuokumi. 😀


text:
.
A es dūmoju par tū vysu.
Sibireja.
Bez juos es byutu cyta.
Bez vysu tūs cylvāku. Bez bruoļu Ūzulu, kas runuoja krīvyski, a beja blondim i viļņainim motim – gari, pleceigi. Leli kai ūzuli, ni taidi kai krīvi.
Bez Čeveru, Ševeļu, bez Lastovskuos i Latkovskys, bez Guļbu Almys i Sprukuļu Bertys. Bez Puku Emilis i Vimbu Genupis.
Bez kaida sentimenta. Vīnkuorši taipat.
Nūraut kleitu nu kaulu kai Genupei nu Sčastlivuos dzeraunis.
– Oi, bārni, navaru, dušej nust! Navaru, navaru. Kai īguodoju, navaru.
Nūsvīst kopku kai Olgai nu Byčkovys, sasīt skustu kai Emilei nu Bogotuos.
– Nu pošys Latvejis? A jius muokat skaiteit latgaliskuos bukvys? Kod bārni nūguoja školā, krīvyski namuocēja. Kod beja juosauc pīmāri krīvu volūda, nu suoku sauce latvyski, tod tik puorvede krīvyski.
Sasist papīžus kūpā kai Juoņam, Donatam, Pīteram nu Grjaznovys, Saharnuos.
– A kas jiusim pasē raksteits? Latyši voi latgalīši? Latyši? A maņ pasē – latgalec! Es asu latgalīts! Laikam taidys nacejis nav?
Da i pudeli likt iz golda. Nu Udačnuos, nu Krajevuos. Nu Podtajožnuos, nu Okunevys, Olugys, Ladogys. Nu bejušuos i gaisušuos.
– Vysi rozbraukoj, vysi rozbrauc. Vacī apmierst, jaunī aizbrauc iz gorodu. Ļauds nusadzer. A pi jiusu Latvejā kai? Ļauds labi dzeivoj?
Izcēle dzerauni kolna gola, saguoja kolhozā. Labi ļauds dzeivuoja. Hutarūs to lobuok kai dzeraunēs beja, a dzeraunēs otkon veseluok.
Iz balim ar traktoru braucem. Pīsalasēja puiki i mārgys, laidem iz sābru dzerauni. Ni ceļa, ni saprasšonys. A solts! Traktoram rīpu puordyurem, večim i nasacējem. Bais.
Dzeraune Sčastlivuo, dzeraunis golvonuo ūļneica – Vesjolaja gorka.
Prīcys bez gola, bez molys. Tāvu nūsuove, bruoli tože. Razkulačili. Palyka bārni, mama aizacierta i vylka.
I es mamai zam sirds.
– Es nikuo, nikuo jiusim napasaceišu, bārni, nazynu nikuo, naatguodoju nikuo. Es breineigi slyma.
– A Pyupuļneica ite beja?
– Joptvajumaķ, vysys Pyupuļneicys, vysu juos zyna! A pi jiusu tože?
– Nedeli pyrma Leldīnis!
– Kai to, kai to – beja Pyupuļneica! Bārni pīplēse pyupulu mežā, skrēja agri pa dzerauni i pyupuluoja. Napīmiņu, nazkai beja. Ni to veseleiba, ni to kas. Veseleiba īškā… Ni napīmiņu!
– A vēļ kaidi svātki ogruok beja? Juoņadīna beja?
– Nui, beja i Juoņadīna. Pulkim guoja, jaunī leiguoja, pa sātom staiguoja, pa ūļneicu guoja, dzīduoja. Ka kurs ola nadeve, tū zam kubula buoze, dzēre i doncuoja, zuoļu vaiņukūs pyna i ituos dīnys svietēja.
– A kaidys skaituos juoņazuolis? Nu kuo pyna vaiņugus?
– A kaida zuole beja, taidu i sapyna. Kaidys tī pučis. Zuole kur šmukuoka, tī i paplēse. Voi kaidi vanadži kur. Juoņam golvā lyka.
– Dzīduoja tože?
– Meitys to staiguoja, dzīduoja. Es to mozuoka beju. Nikuo, nikuo napīmiņu. Tī nazkaidys eisenis dzīsmeitis beja. Vylks juos zyna!
– Nivīnys i naatguodojit?
– Es jau nabeju dzīduotuoja. Muosys jau lelys mārgys. Muote nu Rasejis ar meitom atbrauce, tāvs tī numyra.
Leigoj saule, leigoj bite
Pa lelū teirumeņu.
Saule sīna kaļteidama,
Bite zīdu laseidama.
Saule sīna izkaļtēja…
A bite zīdu napīlasēja.
Tai nazkai beja. A nikuo, nikuo napīmiņu. Nikuo nazynu, bārni.
– A cyti svātki?
– A rudiņ Dvieseļdīna, tod juoīt iz kopu. Na āstu voi kū. Niu jau tik puorjāmuši nu krīvu tuos mūdis – i latgalīši, i latvīši.
Dvieseļu pīminēt juoīt. Tāva ar muoti. Dzeda. Meitinis munys, moza nūmyra, pagaisa kai nabyudama.
Cytaiž iz kopu to nā. Lai jī tī dzeivoj mīrā. A kuo dzeivajim pi myrušūs to meklēt? Dvēselem sovs laiks, sovs laiks i dzeivajim.
Cikom jau tei mīsa, tei dzeivuošona. Cikom jau mīsa kopūs nav aiznasta.
Cikom dzeivs, i juodzeivoj. Nabyusi dzeivs, tod i nadzeivuosi.
A dunduri apleik kai myusys, vys lidinej, vys sīnās. Vys jau dzeiva mīsa.
I kopu ceļš puori vacainei – cik godu kai pamastai. Kai nu savetskūs godu, kai nu cytu laiku. Kolhozi beja, vys apora. A niu vysu rozjauce, roznosuoja. Kur palyka, kas jū zyna. Nikuo vaira nav. Cik cylvāku beja, cik bārnu. Niu tik pjanicys da biči. Par vysu dzerauni četrys vecenis vuorgulej.
Smylgys viejā šveikst, nazkaidys pučis boltim zīdenim. Kiula speid cauri sakoltušim veibūtņu kaulim. Zeme nūsacītuse, až malna.
Tik kopu ceļš. Naseņ bēris bejušys. Par cik sūļu – egļu skujis. Piedejuo styga. Puori teirumam. Cik sen ni ortam, ni kustynuotam.
Vys viejs ceļās. Par kolnu pārkiuņs īt malnym dabasim. Grudinej, zibsnej.
A kopu ceļš skujom izlykts – par cik sūļu egļu skujis. Tai vajag, tai dabasūs juokuop – pa skujom izlyktu ceļu, par kolnu, aiz vacainis, aiz zylūs kopu vuorteņu.
Kiukoj, uora dzagiuzeite.
Kiukoj stulpa golā aizaklīgdama, kiukoj kasgods nu jauna. Kiukoj pi ustobys, suņubūrkšūs, ņuotrēs i saryusiejušūs kolhoza dzeļžūs vārdamuos, kiukoj aizkiukuodoma, aizkiukoj dzeivis.
Tu kiukuoji, es rauduoju.
Es bolsā sauču tuo, kas ir bejs, kas nazkod dzeivuojs i mirs, a varbyut i šudiņ ir dzeivs – ka jau es juo atguodoju.
Tev pītryuka treju kūku, maņ deveņu buoleleņu.
Gunīs dagušūs, karā rautūs, palnūs sakrytušūs, sorkonuos ūglēs gailiejušūs i malnā zemē guļdeitūs. Karā kautūs, piļsātā i severā pagaisušūs, aizrautūs, atjimtūs, aizguojušūs, nūsadzārušūs, kopūs lyktūs. Sovu, sovejūs, bruoļu.
Da i nikuo vaira nav. Tik nazkas pruotā – vuordi, bolsi.
I tu atguodoj. I tev vaira nav mīra. Aizkiukuota tu esi.
Tik tei Pyupuļneica, Juoņadīna, Dvieseļdīna pruotā. Atguoduoji, niu jau vaira nikuo. Nazkas vaira kai beja i reizē vaira nikuo.
Nūrauņ sukni nu mīsys – nikuo jau vaira nav, nikuo tok tī nav. Zamuškā nikuo nav. Tik tei plykuo mīsa. Tik tys, kas esi tu poša.
Nikuo jau nav. Plyka mīsa. Tei esi tu poša. Car gunim izrautuo, car dorbu dorbim voi laiku laikim.
Tik volūdys nikai naaizmierssi. Pa vuordam atsagrīž runuota, pa plykam vuordam i piečuok jau vasalom vuordu čečem, vasalim kūdulim, osnim, lopom i dzeislom. Mierdama namierst, cikom viņ mīsa turīs. Cikom tei mīsa kai sukne iz kaulu. Cikom jau dzeiva.
Bičkovys ūļneica leitā izškeist glumūs dubļūs. Malna i sleideiga. Až leipst. Spersi sūli, i Sibirejis augleiguo zeme īraus tevi, īsyuks. Myužam naaizīsi.
Jaunuoka byutu, kuojom iz Latveju nūītu. Ni nadūmuotu.
Pateik i šyut, i adēt. A taidu uzoru, kai nu Pribaltikys atvad, taidu nikur nav. Kurs jau gostūs nūbrauc i cymdu atvad, tuo jau vysi nūsaver i tod oda.
A kū ta vaira. I tāvs ar muoti ite paglobuots. I vaira veseleiba na tei. I vaira iz kopim juosaver, na jau pasaulī skrīt.
Es i meitai sacieju. Roksti pasē latgalka. Vys tiksi kur pasaulī – nu suoku iz Latveju nūbrauksi. A tod mož iz Vuoceju voi kur. A kū jaunam ite darēt?
Nudi, jaunuoka byutu, nadūmuotu a ni. Koč pastruoduotu Latvejā.
Ūzula pierts. Bolkys lelys, bolkys mozuokys, listvennica voi apse, vacs kažuks pakuorts prīškeņā, zūbubirste i zīpis uorā iz beņča, ružovs plastmasys čarpāks boltim zīdenim. Vacys rogovys čardakā. Bucys dieleiši. Nūderēs. Voi ari nā.
Meitine verās i smaida, ružovys plastmasys tapkys, bryunys kuojis, pluona kartona kleiteņa. Boltu suneiti tur aiz kaklinīka, suneits izaruovs rej, koč pošam bais.
– Vasali!
– Kaids suņam vuords?
Meitine nūsorkst i vys smaida. Sagruob suneiti, apjem tīvom i bryunom rūkom. Nikuo nasoka. I naizzynuosi – bārns nasaprota voi nūsakaunēja.
Ūzuls sovu pogolmu izlics dielim. Kuoju nasabrist. Kai greida jī skaņ zam kuoju, daža nasacyloj eimūt. Kai ustobā, tik zam dabasu.
Pierts nav pierts, jei ir tik vīna nu juo pogolma ustobu, ūtrā ustobā dzeivoj gūvs, trešā stuov mociklets.
Ūzuls pi autobusa, smaida atbraucs nu piļsātys. Jaunajā kraklā i bez capureitis napazeit. Pats taids kai cyts. Dokumentu mapeite padusē. Taids vāžnys. Bejs gorodā nuokūrtuot dzelu.
A varbyut jam ir i cyta dzeive, na tikai tei, kur jis ir sātys saiminīks i kurynoj pierti.
Dzeraunis puiši staigoj, staigoj. Tod brauc – ar mocikletu, ar mašynu.
Nagribit pasavyzynuot?
Mociklets, ūdi mutē. Benzina smoka. Sylta nakts, i nazyni. Tu poša voi cyta jau.
Piec leita palejuos kruojas mygla. Mygla ceļās i kuop nu upeitis, kurai nivīns nazyna nūsaukuma. Upeite, kam nav latgaliska vuorda. Voi ari jī myusim nasoka.
Voi varbyut jūs ite nimoz nav bejs, jī tik ite pa ceļam. Jī ite tikai nūstuoja, jī ite nadzeivoj.
Muote dzonoj jaunuokuo Ūzula reveitu duorza, i Ūzuls īt. Muote moza i zama kai buceņa, dāls sūpluok jei kai brīds. Muote jam ka ni da kryušu zierneišu, to pazušu.
Ūzulam pateik meitinis, nūzūg maņ capuri, izlīk sev golvā. Rūceņu paturēt. Ūzulam nūtykums. Par dzerauni puorīt. Iz mocikleta pavyzynuot, aizvest, aizblūdeit.
Susedka ar binokli vārusēs, kai ejam mozguotūs iz upeiti. Dvīļūs īsatynušys. Bosom kuojom i tapkuos.
Nikuo tok vaira nav, tikai tei mīsa zam driebu – sukņu, lupotu, kleitu, maudkostima. Dzeiva. I korsta vosora.
A mes teiri tai nikuo asūšys, piečuok susedka poša atsazeist. Nikuo tai. Vyss sovā vītā.
Nasoka, kuo gaidiejuse. Ka cytys mes byusim voi nu cytys mīsys. Voi ka cytaižuok izavērsim.
Ejam da veikala. I puiši pi vuorteņu, nazdeļkuo pi vuorteņu vys truopejās puiši. Pučis, dzaltonys puču taureitis. Taidys tik vīnā pļovā pi Uluja aug. Vīnā pļovā iz vysa pasauļa, cytur nikur.
Ite jiusim. Pierti izkūrsim.
Kai najauši – vasali. Vuorteņu golā – vasali.
Mozi bārni bļaun pakaļ – vasali! Mes že tepat asam, mes že tī poši!
I suneits bolts, kai aizmaduots skrīn pa prīšku. Īsi pakaļ, aizamaļdeisi. Īsi iz prīšku, pagaissi. Suonim īsi, poša propuļsi.
Volūda cylpys mat, volūdys voduotuojs dasamat. Naatsagrīzsi. Ka atsagrīzsi, to cyta.
Padūd vīnu pierstu, aizmierssi vysys rūkys, atguoduodama naatguoduosi, naatguoduodama vys atguoduosi. Da placa voi sirds. Voi da eikšu.
Dzeraunis ūļneica. Škutāni, Šyroni, Ševeli.
Sātys i klieveni, pyuneitis, budonkys, kuormi. Traktors pastateits, škeiba pīkabe, skrytuli izagrīzuši. Cyuku duorzeņš ar dūbem, cyuka zeidej syvānus, poša iz suona zemē i ūrkš. Puču duorzeņš, vystys kašās, gaiļam sorkona sekste i bolss par vysu dzerauni, aizacierts dzīd i izlāc iz sātmaļa. Kai sauce tuos smolkuos pučis boltajim zīdenim?
Lūgu dieli nūmaļavuoti, zyls, zaļš i sorkons. A klieveņam nūtrīpti bolti vysi bolku goli i bolta streipe car durovu molu. Molka sasvīsta skaudzē, ņuotris rindeņā car statini. Molkys grāda car duorza molu, teli, īdami vyscaur car ūļneicu, pa maleņu pi sātmaļa īmynuši stidzeņu. Poši stuov paienī pi saryusiejušuo kombaina i dauzuos ar kuojom. Pats pušdīņu korstums, dunduri kūž kai troki. Teli nabāg nikur, nikur nabyus lobuok. Stuov paienī i gramoj, mīgainai myrkšynoj acs.
Bryuna gūvs da vādara iudinī, syt ar asti, nateirys streipis iz spolvys saulē izkolst i palīk boltys. Dubļu i zemis zeimis. Cytā dubļu dūbē klīdz zūsyni, šņuoc, koklus izstīpuši, mozi zūsalāni veļās pa zemi, peikst, dzaltoni komuli.
Reits. Saule lein nu dabasu molys, tūrkš putyni, tuolīnē ryuc nazkaida mašyna, mygla ni to ceļās iz augšu, ni kreit zemē – byus saulaina dīna. Varbyut izskrīs leits.
Dzagiuze kiukoj stulpa golā aizaklīgdama.
Jūceigys dzagiuzis, nabāg a ni. Sēd stulpa golā i kiukoj pylnā reiklē. Rasni, palāki putyni, kņuobs vys atsataisa i aizataisa, i dzagiuzis bolss skaņ pa dzerauni.
Niu saprūtu, kai tam kūkam, kur dzagiuze kiukoj, var apīt treis reizis apleik i izzeilēt sovys dzeivis.
Kiukoj, uora dzagiuzeite, kiukuodama naaizkiukoj dzeivis. Vēļ nazkas juopadora. Vēļ gribīs tūs boltūs puču duorzeņā i dzaltonūs nu Uluja, vēļ napasaceiti vuordi trynās pi vuorteņu: ateimūt – vasali i aizeimūt – palīc vasals.
I pūreņā nazkas tūrkš. Ni to leita putyns, ni to nazkas cyts. Vuorda naatguodoju.
I nazkas tuolīnē kai sisineidams sisinej. Kai atguoduodams nazkuo, kuo vēļ nav bejs, a varbyut nabyus nikod.
Gūvu bori. Īt iz klāvu vokorā, smogai lykdamys kuojis, rogi kai tauris. Bolsā ni naīsamyud – īt kai māmys, kai svareigu dorbu dareidamys, putekli ceļās, ūļneicys zeme. Leigojās gryuti tesmini, a cyta kai koza – ciči kai izveituši, tik tī rogi i sasavāluse bolta spolva. Goni gumejnīkūs, īt ar suneiti nu pakalis.
Daguojuse da vuorteņu, bolta gūvs myud saimineicys. Saimineica attaisa vuortus, i gūvs īīt sātā. Sātā – zam jumta voi zam dabasu.
Dunduri saskriejuši pakaļ lūpim, niu vyss gaiss vīnūs dundurūs. Pīskriejušys pylnys siņcis, kreit i ceļās, sytās pret lūgu styklim. Nav gaisa.
Pārkiuņs ceļās. Tepat i leits. Leita lasis kai nu dabasu bumbvedieja izsyt dzilis rānys ceļa putekļūs, piec šaļts iudiņa upis nasās nu kolna.
I tu tī beji. Stuovieji iz gaņku i navarieji izīt iz ceļa. Nasamaituot leita ar sovu byušonuu, tys byutu par daudz – ari izmierkt.
Slapņu sukni iz mīsys, iudinī samierkušu, gryutu i slapņu. Dasadur mi mīsys i daleipst. Kai bārza lopys piertī, kai moti pi pīris i kokla nu korstuma.
I lelys lasis iz mīsys kai puotogys. Kai iz zemis.
Leitā vērtīs kai izruodē. Vērtīs, kai bolta sylta iudiņa sīna guožās par buļbu teirumu, ņuotrem, līc da zemis i leigoj, sytās tymsi palākūs škiuneiša dieļūs, sasyt palnus guņkurā, samiercej ceglus sorkonus, apdzieš guni. Nazkas kai kiup, kai nā. I aizamaļdiejs teļš nazkur bļaun piec sātys.
Mygla ceļās. Otkon tei gaisma nu dabasu kai aplaista ar sorkonu vuoku. Nazkas tūrkš, sisinej, nazkaidi kukaini voi putyni. Nazynu vuorda.
Tuolīnē muzyka. Skaņ nu nazkurīnis, syt ar sisšonu. Dzieržami tikai basi.
Ninai puotori. Reita mikrieslī izguojuse uorā i lyudzas. Skaita puotoru gruomotu tīpat pļovā zam ūļneicys lampys.
Pi stulpa sliedzs – var īslēgt i izslēgt guni kai ustobā.
Zam jumta voi dabasu.
I nazkas cyts. Nazkas, kuo vuordūs napasaceisi. Saplaisuojuse dabasu zyluo kruosa iz cepleiša suonu, ar kruosu aiztrīptys škierbys iz sīnu. Māms televizors iz gaļdeņa. Suveniri – opolys kūka sieņs iz dieleiša, nūļakavuotys i speid – bryunys capuris, boltys kuojis.
Parkū kotrā sātā ir taidi kramasli, kas nivīnam nav vajadzeigi, a napagaist i tod, ka saiminīku pošu vaira nav.
I iz gaņku dzeļža prass. Kurā sātā jis beja bejs, kas ar jū beja prasavuots i pyrma cik dzeivu.
Dzeļža gobols, apryusiejs. Tys, kas palics nu paguojušuo i kam pat eisti nav nūzeimis, ka meklēt dzeivuos volūdys i runuotuoju. I kam vyspuor varbyut nav nūzeimis.
Klams, atrosts pi māslu skaudzis. Mieslīnī izsvīsts monts.
Cylvāku jau laikam tai naizsvīž, apmauc bieru suknē, puorsvietej dūbis koktus ar sveci, nūdzīd saļmys voi Dīva dzīsmis, ka ir dzīduotuoji. Mīsu aprūk zam zemis, dvēseli palaiz dabasūs. Izlīk plastmasys puču krūni – ružovu, sorkonu, boltu.
A piedejū saļmu dzīduotuoju aprūk klusumā, grobā puotarneica – naļausi jau vuoļuotīs apleik pa pasauli, lai viejs lopys škūrsta, lai leits salej.
Lai īt iz zemi, lai palīk par zemi.
Muotis muotis puotarneica īlykta grobā.
Drukavuots vuords zam zemis – ar vysu drukys aizlīgumu, ar vysu globuošonu izglobuots, atvasts, nūsorguots.
A iz kopa tovs vuords. ШkyTaH, ШыpoH, ШeBeлb.
I gaisdama napagaissi, cikom kasgods zam Troicys byus kas iz kopa plitkys izkruosoj burtus, cikom jau ryuss, cikom jau ņuotrēs pagaiss vyss.
A Dvieseļdīnā vīna pa pasauli brissi. Sovejūs nasagaideisi, sovejī da Troicys iz kopu naatīs, sovejim sova dzeive.
Ustobys atslāgys dzelža prasā. Prass iz gaņku. Ryušim saryusiejs prass pi ustobys durovu. Atrass voi naatrass. Apzags?
Nanūzoga. Tehnika ciparu ciparim spielejamuo, jei ustobā zibinej dzeļža suonus. Jei īroksta bolsus i dzeivis, suknis, skustus i ļauds. Dzeivu dzeivis ciparu formatā: jpg, wma, tif, mp3.
Kurā mieslīnī vuoļuosīs jei. Zam kurys zemis apraks tūs vuordus – ciparu diktofonūs, ciparu kameruos nūgiutūs. Kai pagaiss i jī.
Tik Robinsons Kruzuo, īguojs sovā olā, atzyna, ka jam pateik tei boltuo smiļkteņa iz greidys. Jam pateik tei ola. Labi. Labi īsakuortuojs jis ir. Niu tik dzeivuot i dzeivuot.
Nazkaida gruomota vuoļojas. Es tī ni vuorda nasaprūtu. Varbyut Dīva gruomota voi kas. Nazkod muocieju bukvas saukt, niu nikuo nazynu.
Atbrauce nazkur nu Rasejis. Ni to dasmytā, ni to ostoitā godā. Deveni symti ostoitā. Muns dzeds ar savim brolim. Zemis vajadzēja, daudzi bruoļu beja, zemis nicik. A ite – cik taigā tuoli vari izacierst, tik tovs. Zemi deve, gūvi deve, naudu tože deve. Vot i atbrauce dzeivuotu.
Izkarčavuoja zemi. Labi dzeivuoja, voi ta švaki. Vysakuo beja.
Ustobu pastatēja. Tod patmalis. Nu vysa pasauļa da jūs moltu brauce! Ustoba stypra, šmuka.
Robinsons Kruzo, atsasieds pi sovys olys, vērēs dabasūs. Niu, ka leis leits, jam byus sova ola, kur ībēgt. Vys na zam dabasu.
Jī atbrauce nazkod, bārna šiupeli zorā kuore. Zam dabasu gulēja, zemi apsedze ar deči, plykū mīsu sorguodami. Izdzeivuoja i izasyta. Zemi izkarčavuoja, sātu pastatēja. Gruomotys pierka.
Školys beja i izputēja. Nui, div klasus latgaliski guoju, a tod vyss beja krīvyski. Da catūrtuos klasis tīpat dzeraunē. Jauns školuotuojs beja, taišni nu kursu. Jurka, Juriks. A tod iz Bičkovu. Div smenuos vuicējemēs, bārnu daudzi beja.
Školuotuoji apsauti, apmyruši i māmi. Školai grīsti īleikuši, jumts ar kupri, palāks kuorms meža molā.
Varbyut koč kod tī beja puču dūbe. Varbyut plitka ar karā krytušūs vuordim – susedim, rodim i tāvu. Škutāni, Šyroni, Ševeli.
Školuotuoja zamai sasalīkuse – breineigai, breineigai slyma. Verās, nazkū soka.
Školuotuoji gon vysā pasaulī vīnaidi. Otkon nūgiun dūma, ka jei tevi viertej. Īlīk atzeimi sovā pruotā, guodoj, kas nu teve saīs, rauga atkūst kai rīksta čumolu.
I ka vydā voi tuorps, voi kūduls.
I tys symtu godu vacais Robinsons latgalīšu sātā. Nivīns tok juo vaira napuorskaiteis.
Pagaisa, pagaisa nazkas, i gruomota aizaslēdze. Nūlykta sūpluok puotarneicai.
Nivīns juos vaira napuorskaiteis, lai stuov.
Boltū suneiti īspīde pogolmā. Lai naskraida pa pasauli. Stuov pi vuorteņu, kauc. Vasali, vasali!
Aleksejs sataisiejs gaņku trepeitis. Ar dzeļža gobolu atsits saryusiejušuos noglys, izlīcs, iztaisnuojs, sasits atpakaļ.
Ūzuls myusu škiuneitī bez jumta salics pliteņu nu ceglu, Nina iz juos vuorej zivu zupu.
Jumta, nav tik dabasi. Dabasi taidi kai vysur. Ite voi Latgolā. Taidi kai Vitebskys guberņā, Rasejā, Sibirī, Sibirejā.
Dyumi atsasyt pret kotla dybynu, pret škiuneiša sīnom, aizīt dabasūs stuovus gaisā.
I ūdi, ūdi, dunduri, ūdi. Vīnā mīsā kūž, vīnu asni dzer.
Dundurus par dundurim sauc i krīvi. Dundur, da dundur. Dundurs i krīvam ir dundur. Volūda izaplēte. Mierdama nanūmyra.
– A zynit, kai mes ogruok krīvus saucem? Krīva lupots!
– Nikai nazynu, voi pi jiusu Latvejā tože jī ir. A ite to gon taidi dzeivoj. Čiuli. Tai jau cylvāki kai cylvaki, tok taidi vredni. Latgalīts vysod tev acīs pasaceis, no čiuļs tai i rauga kai īkūst.
– Mes sokom “buļbys”, jim “kartupeli”. Myusim “naulečka”, jim saīt “kisiņdriebis”. Mes ar sokumim rūkam, a jim – dakšys.
Puotarneicys lapenis pamastys sātys pogroba zemē, sasajaukušys ar bierstūšu smiļkti, zemis gobolim apsabārušys.
Saimineica myruse. Jau treis vosorys zam zemis.
Ni dālu, ni meitu, unuks aizpluovuojs pasaulī. Tai jī vysi pasaulī aizīt.
Ni greidys, ni lūgu. Tik plyka ustoba ar bierstūšu zemi zam kuoju. I apdzeļtiejušys puotarneicys lapenis sasajaukušys ar zemi. Burti ar zemis gryudim. Malns i malns.
Nazkod žydu kontrabandys vastuos puotoru gruomotys, nazkod iz Sibiri leidza vastuos, nazkod globuotuos i nu sorkonūs sorguotuos.
– Vysys gruomotys izgubieju, ituos to gon navarieju. Palyku zam bolkys, lai stuov. A niu i laiki puorsagrīze, i Dīvu pa televizeņju ruoda. I kas tuo byutu padūmuojs.
– Muote mozam lyka latvyskuos bukvys gruomotā saukt. Vot i īsavuicieju latgaliskū mēli.
– Kristeits asu, kai to. Brone nūkristēja. Jei skaitēja puotoru gruomotā, nazkū dzīduoja, iudini lēja. Vysi bruoli i muosys maņ kristeiti.
Zeme iz groba vuoka, grobā puotarneica. Zeme bierst, burti sasalej kūpā. Kas jūs vaira puorskaiteis.
I es asu cyta, i cyts laiks. Vyss cyts, a vys jau tys pats.
Te tu beji, te teve nav. Nu zemis tu esi guojs, par zemi paliksi. Dīvs aizmoksuos.
Moksuodams aizmoksuos, vuordā nūsauks, pīraksteis sovūs rokstūs. Ak jau latgaliski, ka jau latgaliski es lyudzūs.
I kopūs izliks pīminekli. Dzeļža krystu ar jauneibys dīnu obrozu – taidu, kaida tu nazkod beji, cikom nabeji cyta.
ШkyTaH, ШыpoH, ШeBeлb.


text:
23. decembrī 15.00 stuņdēs Nautrānu sporta hallis – kulturys noma izstuožu zalā nūtiks Ontona Kūkuoja pīminis pasuokums “Ontons storp sovejim”.
Taišni Ontona Kūkuoja dzimšonys dīnā tieļneica Svetlana Skačkova-Marčenko, kura ir autore Kūkuoja pīminekļam pi Latgolys Kulturviesturis muzeja Rēzeknē, nautrānīšim duovuos pīminekļa maketu. Ontons Kūkuojs dzims 1940. goda 23. decembrī Nautrānu pogosta Rudukūs kaļva saimē. Vuiciejīs Nautrānu vydsškolā, Rēzeknis lītiškuos muokslys vydsškolā i Latvejis Muokslys akademejā. Kūkuojs beja pazeistams kai kulturys darbinīks, kura uzmaneibys lūkā beja literatura, muoksla, teatris i kina, kulturviesturis pietnīceiba.
Dzeju publiciejs nu 1969. goda, Kūkuoja dzejūli apkūpuoti kruojumūs “Māla vezums”, “Vāraunieks”, “Sovā saimē”, “Mīlesteiba, lelais Līpukolns”, “Oka”, “Klēpis”, “Sāta”, “Kur ņemies, spēks”.
Muokslys jūmā labi zynoms ar sovim dorbim pasteļa tehnikā, kurūs vysbīžuok radzami Nautrāni, Kuorsova, Ludza. Ontons Kūkuojs struoduojs ari par dekoratoru Rēzeknis Tautys teatrī.
1974. godā lelu sabīdreibys interesi pīsaistieja Latgolys folklorys uzvadums “Kuozys Latgolā”, kura režisors i dramaturgs beja Kūkuojs. Aktermuokslā Ontons Kūkuojs sevi pīruodieja Rēzeknis Tautys teatra izruodēs, kai ari kinuos “Cylvāka bārns” i “Trīs minūšu lidojums”. Ontons Kūkuojs beja iniciators vairuoku pīminis zeimu izveiduošonai Nautrānū pogosta Miglinīkūs, Kuorklinīkūs, Dekterūs, Lyuzinīkūs, Pujatūs i Rudukūs.
Kūkuojs bejs ari pedagogs Nautrānūs i Rēzeknē, kai ari Ludzys muokslys školys direktors. 2001. godā Ontonam Kūkuojam tyka daškierts Catūrtuos škirys Treju Zvaigžņu ordeņs, nu 2006. godā tyka padūta ari Leluo folklorys goda bolva par myuža īguļdiejumu.
Ontons Kūkuojs myužeibā nūguoja 2007. goda 18. aprelī i tyka paglobuots Desetnīku kopūs.
Ziņu sagataveja: LaKuGa
Karteņa: diena.lv


text:
Ar 4.pasauļa latgalīšu saīta gola rezoļuceji var īsapazeit portalā LaKuGa.LV
Pi tuos, munupruot, niu tod ir juopīsatur i navaļstiskūs organizaceju puorstuovim i Saeimys deputatim – tei ir Latgolys inteligencis gryba. Svareigi ir volūdys vaicuojumi i pošam maņ ir prīca par rezoļucejis 3.punktu – “Latvejis Republikys regionalū politiku baļsteit iz Satversmis 3. panta: „Latvejis vaļsts teritoreju storptautyskūs leigumu nūsaceitajūs rūbežūs sastuoda Vydzeme, Latgola, Kūrzeme i Zemgale”. Precizi i skaidri nūsaceit Satversmē nūsauktūs regionu funkcejis, tys ļaus efektivi rysynuot daudzys vaļstiskys problemys: vaļsts īstuožu darbeibys struktura, pošvaļdeibu sadarbeibys modeļs, izgleiteibys sistema, veseleibys apryupe, vaļsts budžeta sadale, ari Vaļsts Kulturkapitala fonda darbeiba i c. Regionu izaugsmei vierzeit i atbaļsteit vaļsts i cytu īstuožu decentralizacejis ideju.”Continue Reading →
Kai reize tagad pašvaļdeibuos teik pījimti budžeti, deļ tam saisteibā ar tū var nūsavērt, kai teik pa labi i pa kreisi daleita vaļsts nauda. Pi izdeveibys varit škārsteiklā sameklēt ari muna kolegys Mārtiņa Bondara runys itymā saisteibā i par citim tematim.
Dūmoju, ka daleji ari deļ munys leluos kritikys budžeta itaidai rozdaliešonai, tyka atbaļsteits vīns nu munim prīkšlykumim: 30000 eiru latgalīšu rokstu volūdys vuiceišonys īvīsšonai Latgolys planavuošonys regionā. Nauda daškierta Izgleiteibys i zynuotnis ministrejai, deļ tam dūmoju ka latgalīšu navaļstiskajom organizacejom ir uzmaneigi juosekoj leidza, lai itei naudeņa tyktu izlītuota īspiejami pruoteigai izvyrzātuo mierķa sasnīgšonai.
Itaidu akceji škārsteikla socialajūs teiklūs vēļ vosorā īsuoce Latvejis Instituts. Drūši viņ myusim kotram ir vysmoz vīns cylvāks (radinīks, draugs ci lobs paziņa), kuru eistyn grybātu redzēt atsagrīžam nu uorzemu emigracejis. Kai tū panuokt? “Latgolys dīnys Īrejā” iz itū vaicuojumu naatbiļdeja, bet deve gona daudz vīlys puordūmom. Continue Reading →


text:
Gavieņs beja gars. Nasaceitu, ka nasagribēja. Šaļtim tai, ka až suokt nu nullis cytā lopā.
Bet tys niu padareits. Paļdis @cyxob, kurs nagaideitā tempā reanimēja dzeivū myrūni! Vysa muna pateiceiba, cīns i apbreins!
Ka ari šaļtim pagaist ticeiba cylvākim i latgalīšu mafejai, vajag itaidu gadīni, kab saprostu – restart. Ir pavasars, otkon jauns suokums, vyss jau tikai īt iz prīšku, turpynojās, īsasuoc i palaiž vaļā bremzis. Kai īlīt mašynā benzinu voi izlikt vosorys rīpys.
Izaruod, tys ir mudri, ka cylvāks zyna, kū dora. A es nu zynuošonys pa itū laiku asu aizguojuse tuoli.
Mož tai īsasuoc vacums – pagaisynoj tempu i vaira naspēj izsakuot tehnologejom. Babom gryuts saprast teleponu bez opoluos grīžamuos ciparneicys, muotem gryuts saprast datoru i vys jaunus i jaunus izaicynuojumus i breinumus.
Naseņ aizadūmuoju, skaitūt nazkaidu rokstu par banku lītuošonys parodumim. Vīni īt iz postu sajimt penseju, partū ka namuok lītuot bankomatu, ūtri īt iz banku kuortuot vysys dareišonys kluotīnē, trešī lītoj tam internetbanku i ar jū ari cytus e-pakolpuojumus. Bet mani satrīce, ka vacuma kategorejā, kas beja tī cyti, jaunuoki par mani, paaudze, kas myn iz pādu vysuos jūmuos: zynuotnē, sadzeivē, tusiešonā, dzemdiešonā i saimnīkuošonā, ir vēļ cyti parodumi – teleponbanka ci banka glaudamajā teleponā – banku aplikacejis. (I te es nūsakaunu, partū ka sovā teleponā namuoku sakuortuot tai, lai byutu vīta jaunom aplikacejom, vacūs izdziesšona naleidz, laikam nazkur kruojās koč kaidi bekapi. Bet kur?)
I te saprūti – voi nu vuicīs, voi siedi ar sovom ūsom i čyrkainajim motim kai 70.-80. godu jaunīši, pakalē garuokim motim i augšā ezeiti, džinsa kurtkom, uodys jakom i vēļ daudzom cytom paaudžu rūbežlītom. Partū ka agri voi vieli mes sastyngstam. Drēbēs, frizuruos, īrodumūs.
Maņ nav bais nu vacuma kai mīsys nūvacuošonys. Maņ ir bais nu vacuma kai pruota sastingšonys.
Izeja – klauseitīs šudiņdīnys muzyku, skaiteit šudiņdīnys tekstus, maineit parodumus, ceļuot telpā i laikā. Ar tū dūmojūt – ceļuot laikā iz prīšku. Ceļuot vyspuor ir labi smadzinem. Apgiut jaunus īrodumus.
Bet tū, kai caur FTP iz Ubuntu datora palaist dīnrokstu, es nasaprotu. Programmu izlyku. Datus nu servera atvylku da seve, nazkū izdziešu, kur beja problema. A iz servera dzēst i vītā atlikt bais. Partū ka bais pagaisynuot seve radeitū.
I te laikam ir tys. Kū vaira dzeivoj, tū vaira kramaslu, kuo žāl.
Deļtuo maņ pateik gaideit bierneņu. Tei ir taida suleiga i stypra dzeiveibys energeja, ka bez kaidys žielesteibys vari izsvīst vysu paguotni – pamest tikai puors meiluokuos apsveikuma kartenis, puors svareiguokūs dzeivis nūtykumu bukletus, biletus. Vysu līkū, steivū i tū, kas maisa dzeivuot, kam leidza īt nagativys atminis – uorā!
Da i nav juogloboj vyss. Atguoju plyka i vīna, aizīšu vīna. Atejūt drēbis apvylka cyts, aizejūt ari viļks cyts.
Maņ gruomotu plauktā stuov mamys izšyutais krekleņš i capureite, kū jei sagatavēja, gaidūt mani, i kū maņ apvylka dzemdeibu zālē. Sovim bārnim naviļkšu. Partū ka tys ir muns, a ni jūs suokums.