text:
A12 »
Kū var skaiteit žurnala “A12” pavasara numerī
Izguojs žurnala “A12” pavasara aba apreļa/maja numers. Žurnala saturs: Interveja ar latgalīti Austri Mailīti, kurs projektej Mežaparka Dzīšmu svātku estradi; Klavesīniste Ieva Saliete dzeivojūt Latgolā, spiej pīskandynuot vysu pasauli; Tikšonuos ar dzejnīku i multimuokslinīkuSkaiteit vaira »
Kū var skaiteit jaunuokajā “A12” numerī
Izguojs žurnala “A12” 2018. goda februara/marta numers. Jaunuokajā numerī var skaiteit: Par latgalīšu pavuordem, kas ir divreiz senuokys nakai cytur Latvejā, saruna ar demografu Ilmāru Mežu; ekskluziva interveja ar rakstneicu, gruomotys “Ekshumācija“ autori AnituSkaiteit vaira »
Kū var skaiteit jaunuokajā “A12” numerī
Žurnala “A12” jaunajā numerī: Sasatikšona ar Reigys latgalīti Agri Bitānu. Vīta, kur saule pasamūst agruok – Zylupe. Saruna ar trauslū i reizē uzjiemeigū Valentīnu Svarinsku nu Rēzeknis nūvoda Greiškānu pogosta. Gostūs Vuorkovys nūvoda Rūžkolnu pogostaSkaiteit vaira »
Kū var skaiteit jaunuokajā “A12” numerī
Žurnala “A12” jaunajā numerī: Plyudi Latgolā div jaunu zemnīku redzīnī: žurnals sasateik ar Lauri Ļubku, kurū niu daudzi atpazeist piec mauduošonuos applyudušajā kvīšu laukā, kai ari ekologiskūs zemeņu audzātuoju Atvaru Aniņu. Uzjiemiejs Guntars ŠultsSkaiteit vaira »
Kū var skaiteit jaunuokajā “A12” numerī
Žurnala “A12” jaunajā numerī: Latgalīšu Ausmenis Reigā saiminīks Valters Murāns. Dzeivis atziņuos i dorba filozofejā doluos vīns nu nadaudzajim kaļvim Arvīds Mežinskis i vīneigais Latgolys bondars Jurs Kivlenieks. Parkū klezmeru muzyka palīk populara i viesturiskī ryucieji Pītera ryucīnī. SasatikšonaSkaiteit vaira »
Kū var skaiteit “A12” vosorys numerī
Žurnala “A12” vosorys numerī skaitit: Kai pajimt lobuokū pasaulī i atsagrīzt Latvejā, kab izveiduotu sovu uzjāmumu – Kristaps Rikāns. Interveja ar Juoni Skuteli – stuovizruožu aba stand up komedeju žanra meistaru. Kai izzīdēt SaulgrīžūsSkaiteit vaira »
Kū var skaiteit jaunuokajā “A12” numerī
Jaunais žurnals “A12” ir veļteits Latvejis Symtgadis svātkim. Itymā numerī žurnala veiduotuoji aicynoj izprast Latgolys kongresa viesturiskū nūzeimi. Vysdziļuok kongresa peripetejis ir pietejs viesturnīks i latgalīšu datu bazis veiduotuojs Henriks Soms. Stuosts par LatgolysSkaiteit vaira »
Kū var skaiteit jaunuokajā “A12” numerī
Ituo gods pyrmajā žurnala “A12” numerī: Goda Eiropys cylvāks Latvejā – Latvejis Universitatis profesors Andris Ambainis – pyrmais i vīneigais latvīts storp izcyluokajim kvantu fizikā ar saknem nu Latgolys. Latgolys myužam napaseitynuotais rokmuzikis IngarsSkaiteit vaira »
Kū var skaiteit “A12” jaunuokajā numerī
Žurnala A12 jaunajā numerī: Sasatikšona ar Latvejis vīglatleti nu Rēzeknis nūvoda Leņdžu Guntu Latiševu-Čudari. Gasteišona pi cepļu meistara i dzīsminīka Vinsenta Kūkuoja. Saruna ar profesionaluo pyušamūs instrumentu orkestra “Daugava” dybynuotuoju i golvonū dirigentu Raimondu Igolnieku.Skaiteit vaira »
Žurnals “A12” sasatiks ar skaiteituojim Bolvūs
Žurnals “A12” 23. novembrī 11.00 Bolvu Centralajā bibliotekā aicynoj skaiteituojus iz sasatikšonu, viestej informaceju Bolvu nūvoda sātyslopā. Par žurnalu veiduošonu, skaiteituojim i žurnala varūnim stuosteis “A12” redaktore Ināra Groce i žurnalists, geografs i ceļuotuojs Ivars Matisovs.Skaiteit vaira »
Žurnals “A12” aicynoj skaiteituojus iz sasatikšonu Rēzeknē
Žurnals “A12” 24. novembrī 15.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā, Rēzeknē, aicynoj skaiteituojus iz sasatikšonu, informej žurnala redaktore Ināra Groce. Par žurnalu veiduošonu, skaiteituojim i žurnala varūnim stuosteis “A12” redaktore Ināra Groce i latgalīšu volūdys eksperte Sandra Ūdre.Skaiteit vaira »
Kolnasāta 22. oktobrī
Dūmuot par nuokušū žurnala izdūšonys godu, nu nabyut puorlīceibā par tū, voi vysi planavuotī numeri eistyn izīs – kai tys ir i kai īt vīneigajam glancātajam žurnalam Latgolā, par tū teik runuots ar daļuSkaiteit vaira »
Kū var skaiteit “A12” jaunuokajā numerī
Žurnala A12 jaunajā numerī: Arhitekte Rasa Kleina ir sajāmuse Arhitekturys goda bolvu par Maltys vydsškolys rekonstrukceju i skaita, ka arhitekti var pīruodeit, ka naīspiejamais ir īspiejams. Kai pedagogu dorbu viertej alternativuo pedagogu samoksys modeļa autorsSkaiteit vaira »
Kū var skaiteit “A12” jaunuokajā numerī
Žurnala A12 jaunajā numerī: Saruna ar Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studejis vadeituoju Renāti Lazdiņu. Jaunajā rubrykā “Latvijas stāsti” par Aglyunīšu dzymtu. Interveja ar Leivuona katuoļu draudzis prīsteri Juri Zarānu. Par kopusvātku – Latvejis kulturysSkaiteit vaira »


c: text/html

text:
uzvuordi »
Latgolys pogostu īdzeivuotuoji i pavuordis
Baltinovys, Škilbanu i Brīžucīma pogosti Itī treis nu jau nalelī i viesturiski saisteitī pogosti atsarūn Zīmeļaustrumu Latgolā pi pošys rūbežys ar Krīveju, bejušajā Bolvu rajonā. Nasaverūt iz tīšū tyvymu Krīvejai, pogosta īdzeivuotuoju lelais vairuokumsSkaiteit vaira »
Ituos nedelis “Kolnasātā” gostūs Emileja Kalvāne
Itū sastdiņ 18:15 stuņdēs īslēdz Latvejis Radejis 1. programu! Tī skanēs latgalīšu raidejums “Kolnasāta”, itys byus jau pīktais raidejums. Raidejumā byus gaška – dzejneica Emileja Kalvāne, kam pavysam dreiž izīs jauns dzejūļu kruojums “Atvosora”.Skaiteit vaira »
Vuordu un uzvuordu raksteiba jaunajuos pasēs /Vacūs gazetu viests
Pašlaik īdzeivuotuojim izsnādz jaunuos pasis gruomateņu veidā. Lykums par jaunajom pasem nūsoka, ka latgalīšu vuordi un uzvuordi juoroksta latgalīšu izlūksnē. Vacajuos pasēs vuordi un uzvuordi beja sakrūpļuoti leidz napazeišonai. Viņuos varieja atrast taidus vuordusSkaiteit vaira »

robotstxt: allowed

filter: keep


text: ...Ukryta Kamera Cap Warszawa, Ukryta Kamera Cap Kraków, Ukryta Kamera Cap Łódź, Ukryta Kamera Cap Wrocław, Ukryta Kamera Cap Poznań, Ukryta Kamera Cap Gdańsk, Ukryta Kamera Cap Szczecin, Ukryta Kamera Cap Bydgoszcz, Ukryta Kamera Cap Lublin, Ukryta Kamera Cap Katowice, Ukryta Kamera Cap Białystok, Ukryta Kamera Cap Gdynia, Ukryta Kamera Cap Częstochowa, Ukryta Kamera Cap Radom, Ukryta Kamera Cap Sosnowiec, Ukryta Kamera Cap Toruń, Ukryta Kamera Cap Kielce, Ukryta Kamera Cap Rzeszów, Ukryta Kamera Cap Gliwice, Zabrze,Ukryta Kamera Cap Olsztyn, Ukryta Kamera Cap Bielsko-Biała, Ukryta Kamera Cap Bytom, Ukryta Kamera Cap Ruda Śląska, Ukryta Kamera Cap Rybnik, Ukryta Kamera Cap Zielona Góra, Ukryta Kamera Cap Tychy, Ukryta Kamera Cap Gorzów Wielkopolski, Ukryta Kamera Cap Dąbrowa Górnicza, Ukryta Kamera Cap Płock...


text:
Viesteitivi
Viesteitivi (anglīšu: mass media; krīvu: CMИ, cpeдcTBa MaccoBoй иHфopMaции; latvīšu: plašsaziņa; plašsaziņas līdzekļi) — leidziekli, kuri vareigi dūt informaceju seviški plotam ļaužu rotam, gona lelai ļaudeibys daļai.
Šauruokajā i tradiceigajā zeimeibā par viesteitivim īskaita presi, radeju i televizeju. Myuslaikūs pi viesteitivu šauruokuos zeimeibys var dalikt vēļ iņterneta ziņu portalus, elektroniskūs laidīņus.
Plotuokajā zeimeibā viesteitivu sapratīņs apjam sevkotru zynuošonuos kanalu, kura izlaižamū informaceju gatavej samārā napalela dareituoju grupa i daboj (puorskaita, izdzierst, īsaver) nasaleidzynojamai daudzuok ļaužu. Ite pīdar skonu īroksti, filmys, gruomotys, vyss iņternets i ct.


text:
BOLVU PADŪŠONYS CEREMONEJA PIEC
Latgalīšu kulturys goda bolva BOŅUKS
Latgalīšu kulturys goda bolva BOŅUKS teik reikuota, kab gūdynuotu goda aktivuokūs, leluokūs i ītekmeiguokūs latgalīšu kulturys dareituojus, projektus, dorbus i sasnāgumus, veicynojūt, atteistūt i saglobojūt latgaliskū kulturvidi. Bolvu reikoj Latgolys viestnīceiba GORS.
APBOLVUOŠONYS CEREMONEJA
25. februarī 16.00 Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalā
GRYBU BYUT
VIESTS
Viertīs vaira
Apsavērt vysu
Desmito reizi pasniegtas Latgaliešu kultūras gada balvas “Boņuks“
READ MORE
Par īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā tiks gūdynuoti Aļberts Spuogis i Lideja Leikuma
READ MORE
Zynomi BOŅUKS 2017 nominanti
READ MORE
Pagarynuots pretendentu dasaceišonys termeņš
READ MORE
Sekoj leidza bolvys jaunumim:
SASAZYNUOT
bonuks@rezekne.lv | 22020206


text:
Par latvyskuma centru klivušū Daugovpiļs Universitetu stuosteis rektors Arvids Barševskis, dažaidū kulturu i volūdu mejīdarbeibu atkluos Daugovpoļs teatra muokslenīcyskais vadeituojs i režisors Oļegs Šapošņikovs. Raidejumā uzrunuota Rēzeknis vaļsts pūļu gimnazejis direktore Valentina Šidlovska, kas vīnā školā rauga apvīnuot latvīšus, krīvus i pūļus, tymā pošā laikā nazaudejūt latgaliskū goru. Par Latgolys viestnīceibu GORS Rēzeknē stuosteis tuo vadeituoja Diāna Zirniņa.
Raidejumu cykls „Pi myusim Latgolā!” teik taiseits Nacionaluos Elektroniskūs plašsazinis leidzekļu padūmis reikuotuo konkursa „Par raidejumu taiseišonu regionalajūs i vītejūs elektreoniskajūs plašsazinis leidzekļūs, kas raida radeju programys, Latgolys regionā” ītvorūs.
Raidejumu cyklu taisa producentu grupa SIA „Lietišķā Latgale”, pīaicynojūt vītejūs žurnālistus, i da ituo goda beigu planavuots sataiseit ostiņus raidejumus par Latgolys regionā aktualom i nūzeimeigom temom kai administratīvi teritorialuo reforma i tuos ītekme iz īdzeivuotuoju kasdīnu, latgalīšu volūdys aktualizaceja, tautīšu reintegraceja i cytys.
Raidejums „Pi myusu Latgolā!” skaņ pīktdinem 18.00 Latgolys Radejā, sastdinem 16:00 Rēzeknis radejis „Ef-Ei” ēterā, taipat tū var atrost i nūsaklauseit škārsteikla lopuos lakuga.lv, latgale.lv i i-rezekne.lv.
Karteņā – Diāna Zirniņa, foto nu Latgolys viestnīceibys GORS arhiva


text:
Roksta autore: Gunta Nagle
Andryva, Andra vuords Latgolys kulturā ir cīši nūzeimeigs – na viņ kai svātku dīna, kas Latgolā atguojuse jau 12. godu symtā leidz ar pareizticeibu, bet ari deļtam, ka Latgolys viesturē ir atrūnami daudzi nūzeimeigi kulturys darbinīki ar personvuordim, kas cālušīs nu Ardryva vuorda, pīmāram, literats Andryvs Jūrdžs, keramiki Andrejs Paulāns i Andris Ušpeļs.
Ituo goda decembrī pīminim 175 godus nu latgalīšu dzīsminīka i gruomotu puorraksteituoja Andryva Jūrdža dzimšonys. Jis dzims 1840. godā Ludzys apriņča Nautrānu pogosta Kuorklinīkūs. Itūšaļt tei jau ir Rēzeknis nūvoda teritoreja.
Andryvs Jūrdžs dzims dzymtcylvāku saimē, bet, par speiti tam, patstuoveigi ar muotis paleidzeibu īsavuiceja skaiteit i raksteit, kai ari prats runuot krīviski, pūliski i lītuviski, beja īsavuiciejs ari latiņu volūdu.
A. Jūrdžs beja muzykals cylvāks, zynuoja daudzi dzīšmu, spielēja kūkli i labi dzīduoja. Sovā laika dorbuojuos kai gruomotu izplateituojs i tierguotuojs. Jam beja savuokta tam laikam narakstureiga i lela biblioteka ar religiska satura literaturu.
Andryvs Jūrdžs nu gruomotu i puornūvodu latvīšu gazetu i žurnalu iz atsevišķom lopom tulkuoja iz latgalīšu volūdu i puorraksteja tū, kas jam ruodejuos saistūšuoks i vierteiguoks. Tai jam roduos atzinis i vierteigys dūmys par dzeivis procesim. Nu puorraksteitajom lopom jis sataiseja bīzys gruomotys, īsieja tuos i puordeve par somoksu voi duovynuoja Latgolys ļaudim. Andryva Jūrdža rūkroksti ir cīši vierteigi tuo laika ļaužu psihologejis, redzīņu i gora dzeivis atspīgeļuotuoji.
Ar Andryva Jūrdža darbeibys suokumu tyka atdareita jauna lopa Latgolys viesturē, kas ir Latgolys latvīšu literaturys pyrmsuokumi.
Laikā nu 1864. leidz 1904. godam Krīvejis imperejā pastuovēja drukys aizlīgums, kas atsatīce iz Vitebskys guberņu, kurys sastuovā atsaroda Latgolys teritoreja. Drukys aizlīgums nūzeimēja, ka Latgolā beja līgts īspīst i izplateit gruomotys i gazetys latiņu burtim. Drukys aizlīgums īvāruojami kavēja kulturys atteisteibu Latgolys teritorejā, i raksteitais vuords i gruomotnīceiba atsateisteja škierti nu puorejim latgalīšu apdzeivuotajim nūvodim. Deļtuo Andryva Jūrdža izdareituo zeimeigumu vairoj tys, ka jis dorbuojīs drukys aizlīguma laikā. Kai pretdarbeiba tam Latgolā pasaruodeja rūkrokstu gruomotnīceiba.
Dīvamžāļ lela daļa Andryva Jūrdža bibliotekys i rūkrokstu nav sasaglobuojuši da myusu dīnu. Piec Andryva Jūrdža nuovis 1925. godā juo dorbus nūdeve Latgolys kulturviesturis muzejam Rēzeknē (tymā šaļtī tū sauce par Latgolys centralū muzeju). Tymā pošā 1925. godā muzeju pīmeklēja nalaime – guņsgrāks. Būjā aizguoja daļa muzeja kruojuma, tymā skaitā sadaga 15 apjūmeigi siejumi ar Andryva Jūrdža dorbim.
Lela daļa juo atstuotuo montuojuma itūšaļt globojās Latvejis Nacionaluos bibliotekys Ratūs guomotu i rūkrokstu nūdaļā.
Juopībylst, ka Andryvs Jūrdžs Latgolys latvīšim puorrakstejs na viņ puornūvodu latvīšu dorbus, bet ari tulkuojs krīvu i pūļu autoru orginaldorbus.
Andryvs Jūrdžs sacerēja humoristiska satura stuostus. Taipat jis raksteja seikprozu – aforismus, sokomvuordus i parunys. Tymuos jis izsaceja sabīreibys humanuos etikys atzinis, ar kuru paleidzeibu raudzeja īaudzynuot ļaudīs lobuokys jiutys i vierteibys.
Sovus rokstus i ailis Andryvs Jūrdžs publicēja „Katōļu mōju kalendarā”, kalendarā „Daugava”, pyrmajā latvīšu dzejis antologejā „Kūkle”. Taipat jis beja pyrmūs latgalīšu gazetu „Gaisma” i „Dryva” korespondents.
Rokstu olūtūs Andryvs Jūrdžs teik raksturuots kai naatlaideigs, iztureigs, pīticeigs i vīnkuoršs cylvāks, kurs vysu sovu ilgū myužu raudzejs vuiceit i izgleituot Latgolys zemnīkus i nest sovim leidzcylvākim gora gaismu.
Zynomuokuo nu Andryva Jūrdža sastateitajom gruomotom ir „Myužeigais kalinders”. Tys sastateits rūkrokstā i īsīts cītajūs vuokūs. Orginals atsarūn Latvejis Nacionaluos bibliotekys Ratūs gruomotu i rūkrokstu fondā. Kalendarā apkūpuotys atzinis i padūmi goreigajai i saimnīciskajai dzeivei. Juopībylst, ka ar taidu pošu nūsaukumu – „Myužeigais kalinders” – ir uzjimta kina par divejom spieceigom dzymtom nu Andryva Jūrdža pusis – Ivulānim i Jūrdžim. Ari kinā teik atkluotys palīkūšys vierteibys ļaužu kasdīnā i sadzeivē.
Kadrs nu kinys “Myužeigais kalinders”. Karteņa: publicitatis foto.
Andryvs Jūrdžs myužeibā nūguoja 1925. goda 22. aprelī sovā dzymtajā vītā – Kuorklinīkūs. Paglobuots Desetnīku kopūs, kur jam pastateits pīmineklis ar cylvāka siluetu – lobuo rūka iz sirds, bet kreisuo pacalta viers nūlaistuos golvys, kas simbolizej gaismys nesšonu i juo vīnkuoršeibu i pīticeibu.
Myusu dīnuos sabīdreibā daudzi teik diskutāts par latgalīšu kulturys atdzimšonu, vierteibom, kulturys i sabīdriskūs darbinīku nūzeimi latgaliskuos ideņtitatis i apzinis veiduošonā. Juoatzeist, ka Andryva Jūrdža davums nateik attīceigi nūvārtāts. Tikai ratais zyna stuosteit, kai, nabyudams tureigs, jis sovom meitom, izejūt pi veirim, duovuojs sovys ar rūku puorraksteituos gruomotys. Navar pat saleidzynuot, cik lelu gruomotu skaitu puorrakstejs Andryvs Jūrdžs i cik gruomotuos pīraksteits juo vuords i mynāti nūpalni Latgolys literaturys atteisteibā.


text:
Latvejis Radejis raidejumā “Kolnasātā” itūreiz diskuseja par 1917. goda Latgolys kongresu. Tūreiz, pyrma 100 godu, latgalīši nūsprīde apsavīnuot ar puorejim latvīšim. Tūlaik par naatkareigu Latveju vēļ narunuoja, tok Latveja tyka dybynuota. Raidejums vaicoj, kas nūtyka ar puorejim kongresa lāmumim, voi Latgolys delegatu praseituos pošnūteikšonuos tīseibys ir jimtys vārā? Diskusejā pīsadola viesturnīks Valters Ščerbinskis, Arņs Slobožanins, kurs veidoj kinu par kongresa laiku, i jurists Agris Bitāns.
Karteņa: Vl. Lōča Latgalīšu rakstnīceibys muzeja kruojums


text:
Kartenis autors: Lauska & Ilža
Diska “Ilža” vuoceņš. Pajiemu nu izdevieju sātys lopys biļdeiti i īlyku ite, kab vaira cylvāku pasaprīcuotu. Ceru, ka autori napuormess.
Trešdiena, 28. maijs 2008 13:45
– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –
Pasauļs pylns vysaidu ārmu i bīdāklu. Verīs i breinojīs.
Kaida besa tik naīraudzeisi, ka pasavolkuot pa mīstu.
Vakar natuoli nu sovys sātys īraudzieju Solaveci. Dzeivu!
Beja gara bolta buorda i vēļ boltuokys ūsys, kas obuos pusēs mutei stīpēs iz leju kai ruņčam. Moti tože beja gari i bolti.
Jam beja opols vādars, mugurā sorkona kurtka i sorkonys samta biksis. Kuojā sorkoni bociki. Solavecs kas Solavecs! Cīteigai pietēja autobusu sarokstu. Laikam izalyka, ka nasaver iz mane. Ak jau vērēs, kū lobu voi švaku doru. Voi iz Zīmyssvātku asu peļniejuse ar skrybynu pa muguru voi peirāgus.
Šudiņ maņ pretim guoja Raiņs. Pagars daguns, boltys ūsys, plyks plešs.
Aizguoja iz Esplanadis pusi.
Aiz juo guoja vēļ vīns pīmineklis.
Speideigā metaliskys kruosys biņdzjukā, iz golvys šļapa, brilleitis, opols daguns, sierma buorzdeņa. Guoja i smaidēja, drēbis saulē až laistējēs.
Seja jam beja taida kai 19. godu symta jaunlatvīšim. Pavuiceits vecs ar sovu znaju, drupeit vuocysks, drupeit ļaudīs izasits, drupeit nacionals.
A pi instituta stuovēja opols vecs bryunā vylnys džemperī, palākuos vacūs laiku biksēs, a kuojā eistys sovetskūs godu veirīšu sandalis. Tuos nu bryunuos uodys. Vysim večim taidys beja – i zynuotnīkim atvalinuojuma laikā, i dzeraunis traktoristim.
Rūkā turēja aļumina kaneņu. Laikam taisējēs īt iz Dūma laukumu, kur zemnīki dalēs pīnu. Ūtrā rūkā beja nu bryunuo sutaža peita setka, vydā ūtra kaneņa. Taidys setkys nabeju redziejuse godu desmit voi divdesmit.
Tai ka ej i breinojīs. Dzeive poša iz kotra sūļa pīduovoj vysaidu breinumu.
Nabyutu īsaguoduojs, ka kas taids vēļ dzeivoj, a ir! Verīs i natici.
Vakar Cyxob dīnrokstā puorskaitieju, ka jis nazkaidā raidiejumā, laikam “Animal Planet”, redziejs, ka buorkšspuru zivs vēļ eksistej. Sovetskajūs godūs školā vuicēja, ka izmyrušys ar golim, a, izaruod, ni besa! Dzeivys i eksistej, maun pa iudinim, buorksts i spurys plivineidamys tai, ka prīca vērtīs.
Pīters Luocs ortografejis seminarā 17. majā Rēziknē tože vaidēja, ka latgalīšu viļcīņs jau aizguojs. Jau 1917. godā.
Var jau pīkrist. 1918. goda 18. novembri sviņ vysa vaļsts, a 1917. goda 9. i 10. maja (piec vacuo stila 26. i 27. apreļa) Latgolys 1. kongresa pījimtū lāmumu apsavīnuot ar Kūrzemis i Vydzemis latvīšim pīmiņ labi ka poši latgalīši, koč tys beja vīns nu svareiguokūs Latvejis vaļsts dzimšonys i latvīšu etnosa apsavīnuošonys pamatu.
Kai vysod – latvīšim vysa Latveja, a latgalīšim tikai Latgola.
Latvīšu kulturu, literaturu, muokslu īsavuica vysuos Latvejis školuos.
Latgalīšu kulturu, literaturu, muokslu nasavuica pat Latgolā.
Cik latvīšu bārnu zyna Ausekli i cik Pīteri Miglinīku?
Cik latvīšu zyna Raini i cik nu jūs zynuotu Juoni Plīkšānu, kab jis rakstiejs tik latgaliski?
A Cyxob dīnroksts ir latgaliski. Ticit voi nā. Jis tī roksta pa sovam. Zynuoju jau lobu laiku i pa šaļtei puorskaitieju, ka ruodējēs kas interesnys.
Tai ka ar latgalīšu volūdu ir kai ar buorkšspuru zivem.
Lai jau kladzynoj, ka mierst i izmyruse. A dzeiva i maun pa škārsteikla iudinim tai, ka prīca. Pasaverit koč tū pošu sātyslopu www.lakuga.lv – pylns ar vysaidim latgalīšu kulturys breinumim, tekstim i cylvākim.
Kab tik volūda vēļ muovuse pa školu i koč voi regionalūs avīžu iudinim. Tok gon jau byus i tī. Pīsaplidēs buorkšspuru zivs, dūdit tik iudini.
Gribieju pastuostēt par sovu pādejūs dīnu leluokū prīcu.
Jau ūtrū dīnu klausūs napasenim izguojušū Cyblys nūvoda folklorys kūpys „Ilža” muzykys disku i nu prīcys navaru. Redz, te jī ir – trokī i breineigī latgalīši.
Nu gaisa taidu napagruobsi, par naudu nanūpierksi, nu Briselis voi Amerikys naatvessi. Jī vīnkuorši ir. Itepat sātā.
Cikom ir, tikom ir. Cikom jī ir, asu i es. Ar vysom sovom buorkstim i spurom.
A jī ir. Tikpat skaisti, kruosaini i raibi kai jūs diska vuoceņš ar Ilzis Menneking-Soikana gleznu „Leigys tomati”.
Jī ir skaisti i jī ir kruosaini. Ar sovu bolsu i sovu izlūksni. A iz diska vuoceņa latgalīšu rokstu volūda.
Skaists – itymā vītā dūmuots sorkons. Skaistuo kruosa, sorkonuo kruosa, dzeiveibys kruosa.
Babys muosa Ane, kai atguboja gostūs da babys, vys stuostēja par Nagļu ļaudim. Kurs pi sīvys, kura pi bārna tykuse. I juos runā vītvuordi skanēja tuoleji i napazeistomi, tok aizgiva auss i viereibu: Vylkadūbe, Maitukaļneņs, Asnīnis, Īdeņa, Roznūs sāta, Ļuodāni, Drabāki, Zvejsolys, Jumprovsola, Teirumnīki, Luočakārts, Apiņkaļts. Beju moza i breinuojūs – cik strāšna vīta, Vylkadūbe!
Ane šaļtim vys stuostēja par kaidu nabejs meitu. Kaida loba i pazeimeiga voi kaida izalaiduse.
Ka meita beja loba, tod sevišķa zeime beja „jauna meita skaistim byudim”. Dūmuots – sorkonim byudim. Skaistim byudim – tok jau vasala, stypra i izadavuse, byus dzeivuotuoja, saturēs kūpā i saimi, i sātu.
Ka pasalaiduse i ar puišim volkojās, Ane až sasasirdēja i tāluoja, ka spļaun iz zemis. Kū jau. Ka nav, to nav!
Tai i cyblīšu skaistajā diskā ir cik dzeivis stuostu. Par puišim, par meitom, par kuozom, par dzeivi, par cereibom i par speiteibu puordzeivuot vysu i dzeivuot tuoļuok. A kai Dīvs devs.
Vyss až treis, až smejās, až dasyt kuoju – nu aizturātys jauneibys dzeivisprīcys, kas laužās uorā. Nu sova spāka, vareišonys i sovu babu i dzedu pyurā atrostūs bagateibu.
Diskā ir ari vīna kina – meitys raudynuošonys dzīsme pyrma kuozu.
Pīdzīduojumā izskaņ vysa aizejūšuos jauneibys skume:
‘O, skaistuo jauneiba, maņ tevis žāļ. Atsagrīz, atej, vēļ vīnu reiz!”
Kai šudiņ atguodoju nu bārnu dīnu, kai vīnuos kuozuos piec jaunuo puora guldynuošonys vacuos buobys aizaklīgdamys lēce daņcī i, nūsveidušys slapnis i laimeigys, dzīduoja leidza pylnā bolsā.
Koktūs īlyktī bierzeni veita i smuorduoja piec meža. Es moza siedieju pi aizāstuo golda, tī beja studiņs, teļa rulets i eļļā vuoreituos rūzeitis ar moltū cukru. Nateiri škeivi i lizeikys, pusdzartys gluozis. Kukšynā juoņūgu morss, butylka ar pierktū šnopstu i sātys veins. Vierūs i breinuojūs.
Juos grīzēs alkiunēs, dasyta ar kuoju pi greidys, ka nūboukšēja vīn, i dzīduoja leidza lauku muzykanta dzīduotajam:
„Jau mani vad, jau mani vad, jau muna jauneiba kiuliņus mat!”
Taisneiba ir. Tik jaunu, kai tūnakt beja, es jūs naasu redziejuse.
Niu vacys babenis, čut var paīt. Kura myruse, kura vēļ runoj par smierti.
Tok padūd tik kuozu i ols! Aizdzīduos vysus jaunūs!
Tei ari ir Latgolys dvēsele, kas īt leidza – prīca aiz izmysuma, prīca aiz sovys dzeivis i aizeimūšuo laika skume vīnā bolsā.
Azarts i dzeivisprīca, suope, skume i dasisšona pi greidys ar kuoju – ka nav, lai nav, puordzeivuosim vysu! Bess ruovs vysu, itai nabyus nikod!
Itys disks ir Latgolys stuosts bolsā.
Par cereibom, par kuozom, par dzeivi. Par jaunys mārgys cereibom dabout loba veira i par saimis dzeivi, kur var dabuot dycku mugurā. Par jauna puiša īsaļūbeišonu, īraugūt svešu meitini, kas teik pruoteņam. Par dzāruoja leigovu, kas mierkst kai puče azara iudinī.
Vacuo Latgolā skaņ jaunā i spieceigā bolsā.
Tys, kū es atguodoju nu trokūs bierneibys kuozu Latgolā, skaņ muna datora tumbuos. Pasamaina tikai formats, kai jūs izdzierst, īraudzeit.
“Dzer, buob, nabādoj. Puordzeivuosim vysu!”
Tī ir kas vaira par alkoholismu voi nūsašpļaušonu par dzeivi. Dreižuok dzīsmē skaņ pavuiceiba. Sok, kuorteigam cylvākam juodzeivoj tai, kab jam nabyutu tik vīna buļbu voga, tei ar usnem aizauguse.
“Pīci seši maņ bierneni, septeitais vēļ pīgaidams.”
Izamainiejs myusu dīnuos tok nav nikas, tik myusu dīnuos tī pīci seši jau byutu bārnunomā, a par septeitū gaideitu pabolsta.
Var jau saceit – redz, poša dzīduot namuok i nadzīd, klausuos nazkaidus muzykys konservus i prīcojās. Tok vysi nikod nav bejuši i nabyus muzykanti. Muzykanti ir Dīva cylvāki, ar dzierksti pierstūs – jem i spieļoj tū, kas cytam i naskaņ.
Vyss kai dzeivē.
Raiņs sūplok ar Solaveci, mierstūšī, izmyrušī i tīpat sūplok i dzeivī, reizē jauneibys azarts i babu bolsu spāks, sūplok prīca i skume. Tīpat aļumina kaneņa i instituts, tīpat sovejūs dzīsme audio failūs datorā i škārsteikla dīnroksts, kurā runoju ar sovejim.
Vyss sūpluok – i biedeigais, i jautrais. I drastiski nabiedneiguo jauneiba, i dzeivis skorbums.
Deļtuo i klausūs jau kurū dīnu. Pateik.
Atlaidit, ka pīrakstieju tik garai.
Beja slinkums sadaleit i raksteit divejus gobolus.
P. S.
Biļdē ir diska “Ilža” vuoceņš. Pajiemu nu izdevieju sātys lopys biļdeiti i īlyku ite, kab vaira cylvāku pasaprīcuotu. Ceru, ka autori napuormess.


text:
Otrdiena, 13. maijs 2008 09:20
– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –
Laikam piec vysys taisneibys maņ niu ite byutu juoroksta par latgalīšu rokstu volūdys ortografeju. Par raksteibys reformu i ortografejis seminaru.
Tys byutu pareizi, paradzami i svieteigi.
Partū ka taidā veidā es sovā dīnrokstā varātu pasaceit, kū dūmoju i doru. Itei byutu muna īspieja pastuosteit, ka itū sastdīņ Rēzeknē nūtiks informativs seminars par latgalīšu rokstu volūdu i juos nuusacejumim.
Vēļ es varātu izstuosteit, kas ir paradzāts itymā seminarā. Varātu pastuosteit, ka tī varēs dabuot nūdrukuotus ortografejis nūsacejumus.
I ka tū vysu es doru deļtuo, kab beigtūs naaugleigī uo-ō kari, kas pajem par daudz latgalīšu spāka i energejis, lai jī padareitu kū nabejs pruoteiguoku, na rītu cyts iz cyta.
Ak jau nu suoku maņ vajadzātu runuot par saglobuotū raksteibys tradiceju i tū, kas guojs kluot nu jauna. Vajadzātu pastuosteit, kaids itai ortografejai sakars ar Stroda raksteibu i juo suoktuos ortografejis reformys turpynuojumu, tymā skaitā – pījimtū lāmumu izstruoduotajā ortografejis sistemā divskani [uo] apzeimuot kai ar uo, tai ari ar ō.
Vajadzātu pasaceit, ka na jau kača spolvys kruosa nūsoka, cik medeigs jis byus.
Ka kača kruosu doba dalosa nu sova genu kruojuma i tei ir tikai vierspuse.
A apakšā ir daudzi vaira, vasala sistema, kai tys vyss struodoj, kai nu vīnys šyunys rūnās vasals kačs. Vysa juo mīsa, aste, ūsys, zūbi i meikstais kažuks.
Taipat ari volūdys raksteiba ir kompromiss, kū pījem par normu. Tei ir sistema, kū var tikai precizēt, na izdūmuot nu jauna – kačs vysod byus kačs.
Kaidim burtim roksta, tei jau cyta runa – ka tik roksta. Kaidā kruosā kačam streipis voi plemis, nav svareigi. Ka tik giun pelis.
Sovu mamu es ļūbeju vīnaiž stypri i kai muoti, i mōti.
Ir labi, ka es jei sovā volūdā varu pīraksteit, cik cīši es juos ļūbeju.
Bet vyspuor es asu nūguruse nu itūs vysu streidu i jimšonuos.
Gribieju pastuosteit par Viļānu tiergu.
Tiergs beja leluoks nakai pyrms mieneša. Speidēja saule, leita nabeja, i tierdzinīki suoce dorbu jau pošā reita agrumā, iz prūm braukšonu cyluojuos tik jau piec vīnu dīnā. Piercieju ari beja gona.
Spēlēja indiani ar sovom stabulem, beja kasešu i disku buoba, bet jei nazkas beja ar tumbom, muzyku nalaide. Pi stadiona urkstēja syvāni, klīdze zūsyni i rēja sunalāni. Vīnā mašynā beja i truši, tok tī nikuo nasaceja.
Puors mašynuos beja īslāgta radeja. Cytā skanēja krīvu popsa, cytā latvīšu šlāgeri. Iz puors mašynu beja streipainuos krīvu svātku baņteitis, puors mašynom iz kapota beja tautyski deči.
Parostajā vītā beja ari pļuša dečs ar luoci – pi piļsātys dūmis. Kai eimu, navaru nūsaprīcuot. Vajag že! Taišni pi dūmis!
Maņ tiergā beja divejis svareigys dzelys. Vajadzēja nūpierkt syvānus i gūvei apaušus.
Koč zynuoju, ka Viļānūs cīnā agrī tiergi i vysu izpierk jau nu reita, nikai navarieju pīsaceļt. Cikom jau tāvs ar muoti nasuoce runuot, ka vaira nav tolka braukt – vysi lobuokī cyuku mygi byus jau izpierkti.
Ar mūkom ap septenim nu reita aizbraucem da Viļānu tierga. Mašynu to nabeja daudz, ļaužu ar namanēja. Nūlyku mašynu aiz stadiona, i garom vacajim kopim guojom piec syvānu.
Tai i beja. Vysi jau izpierkti.
Pi vīnys buobys beja bolts syvāns ar garu spolvu. Sasaruovs gulēja solmūs. Pi veča beja opoli syvāni ar krotalejom ausīs. Pi cyta veča pa mašynys bagažnīku jorzuoja nazkaidi pusizkāmiejuši syvāni, a taišni sūplok beja mašyna, kur beja kaste, a kastē vīns pats syvāns – opols kai rutuļs i raibs kai puče. Par gabaleņu beja vēļ vīns syvāns – sasaruovs komulī, nūsaļs i biedeigs. Taids pakūds.
Meklējem, meklējem. Vēremēs, vēremēs.
Cikom jēmemēs, nu jorzaklu bagažnīka aiz pakalis kuoju jau izcēle treis kvīcūšus breinumus i sakratēja maisā.
Muotei jī napatyka – asūši pabuoli.
Vecs to līlēja – breineigi syvāni, ād vysu.
Muote to naticēja, par daudz mozi. Da i nazkaidi aizvuorguši.
Nūpierkom opolū Pupuzīdu. Jis i mutis napaplēte, tik maisā nūurkstēja. Jis iz tiergu beja atbraucs nu dzeraunis aiz Preiļu.
Aizguojom vērtīs tūs vīninīku. Kūdū izsmuodēja par reizis. Mozeņū vēremēs, vēremēs, nikai navarēja saprast. A tys taids šustrys – sukstinēja vīn pa gaisu, da i smecere te solmūs, te jau puori bortam. Až lēce sasavasaluot. Atbraucs nu Stabuļnīku dzeraunis.
Tai i nūpierkom puoreiti. Niu myusim diveji syvāni – Pupuzīds i Šustrīs. Gūvei apaušus tože nūpierku. Kai reize spolvys kruosā.
Aizvedem iz sātu, a syvānim myura klāvā solts. Juotaisa durovys cīši. A kai aiztaiseisi – bezdeleigom kai reize ligzda juolepej. Lidinej pa pogolmu ar muolim kņuobī, pi dorba nateik. Taipat tok sāta juotaisa, bārni juoperej. Cikom sakaļss muoli, cikom saness syltumam mygu. Tai i nasaīs zam aizliduošonys izvoduot ūtra perekļa.
Pamessi škierbu, otkon viejs valk. Otkon syvāni treis i naguļ.
Pajiemu Šustrū kliepī, iznešu uorā i īlyku kastē vystu sieteņā. Gaiļs vēļ nūsavēre par placu i nūsaklīdze, ka tai tei dzela naīs vys. A kas to juo klausuos. Lai mozī guļ sauleitē.
Pajiemu Pupuzīdu, a tys kai kačalāns – sēd kliepī i nikuo nasoka. A sylts taids, meikstu uodeņu. Saulē obeji sasyla i aizmyga.
Piec šaļts, kod jau guojs iz gūvs slaukšonys laiku, Pupuzīds izavēle uorā nu kastis i mudri pa vystu sieteņu šukstinēt. Daguns zemē da ocu, rūk zemis i pats prīceigs! Aste gryndzynā.
A Šustrīs sēd kastē, verās i nikuo nasoka. Sauleitē labi, sylts.
Bezdeleigys, īraudziejušys itaidu naparādu klāva prīškā, suoce klīgt. Lidoj tik i klīdz.
Cylvāka nasabeist a ni, var koč kas staiguot pa klāvu, nasabeist. Syvāna bais.
Taida saguoja tierga dīna myusu sātā. Jauna dzeiveiba kluot.


text:
3. majā Latgolys Kulturviesturis muzejā tiks atkluota tematiska izstuode “Pāri slieksnim”, kas veļteita viesturiskai nūtikšonai – Pyrmajam Latgolys kongresam, informej muzejpedagoge Inese Ločmele-Jansone.
1917. goda 9.-10. majā (piec vacuo stila 26.-27. aprelī) Rēzeknē nūtyka Pyrmais Latgolys kongress, kurymā tyka pījimts lāmums par Latgolys atsadaleišonu nu Vitebskys gubernis i apsavīnuošonu ar puorejim Latvejis nūvodim. Itys lāmums beja izškirūšais tuoluokajom nūtikšonom, kod 1918. goda 18. novembrī tyka proklamāta Latvejis Republika.
Atzeimojūt Pyrmuo Latgolys kongresa 100. godadīnu, Latgolys Kulturviesturis muzejā da goda beigu byus apsaverama izstuode “Pāri slieksnim”. Kotrai sātai ir pamati i slīksnis. Slīksnis ir ari nūzeimeiga kotrys sātys sastuovdaļa. Pījamūt, ka Latvejis zeme (viesturiskī 3 nūvodi) ir ituos sātys pamati, tod 1917. goda Pyrmais Latgolys kongress ir kai slīksnis, kurs juopuorkuop, kab tyktu sātā – Latvejā. Izstuodē varēs īpazeit autentiskus prīškmatus, dokumentus, kartenis, ar audio, video, gaismys projekceju paleidzeibu tiks radeita laikmata nūskaņa.
Taipat teik pīduovuota ceļojūšuo izstuode. Tei sastuov nu sešu divpusieji apsaveramu stendu i vīnys divpusiejis plakatsīnys. Vīnā stenda pusē izvītuota informaceja, kas atkluoj vysaidus viesturis olūtus, faktus i nūtikšonys. Ūtrei puse veiduota izgleitojūša ar vareibu školānim školuotuoja vadeibā diskutēt par viesturis nūtikšonom i dorba lopuos piļdeit aizdavumus.
Muzejs aicynoj izgleiteibys īstuodis dasaceit ceļojūšuos izstuodis eksponiešonu sovā školā, rokstūt iz e-postu muzejs@rezekne.lv voi zvonūt t. 64622464. Izstuode ir bez moksys, nu tuos transportiešonu jūnūdrūsynoj dasaceituoja organizacejai. Izstuodi var dasaceit da goda beigu i ari cytugod, kad Latveja svieteis 100 godus.


text:
Eistynuo Jezus bazneica
Eistynuo Jezus Bazneica (anglīšu: True Jesus Church) — ir Vosorysvātku konfesejis kusteibys "Tikai Jezus" (Jesus Only) atzaruojums, kurš aizasuocs 1917 godā Pekinā, Kīnā, i kura pīkritieji ir atsasacejuši nu trinitaruos kristīteibys formulys. Eistynuo Jezus Bazneica ir pasauļa mārūga krysteiguo bazneicu savīneiba. 20 godusymtā roduos ari vairuokys teologiskys i praktiskys atškireibys nu Vosorysvātku konfesejis, kuo rezuļtatā daļa pietnīku skaita Harizmatismu par Protestantisma paveidu. Niu ar napilnim 1,6 miļjonim bīdru tei struodoj 45 pasauļa vaļstuos sešūs kontinentūs. Zīmyssvātki i Leldinis nateik svynātys.
Desmit doktrinys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Svātais Gors
- Kristeišona
- Pādu mozguošona
- Svātuo Komuneja
- Sabata dīna
- Jezus Krystus
- Bībele
- Pesteišona
- Bazneica
- Postoruo dīna


text:
Sastdīņ, 6. septembrī, nu 12 leiz 16 stuņžu Latvejis Etnografiskajā breivdobys muzejā nūtiks vīns nu ituo goda Dzejis dīnu kruosainuokūs pasuocīņu – nūvodu dzejnīku dzejis skaitiejumi „Novadu pant-Toņi”, kura laikā sasatiks Latgolys, Kūrzemis, Zemgalis, Vidzemis dzejnīki, nūtiks simbolisks guojīņs pa nūvodu sātom, byus rodūšuo darbneica bārnim.
Pasuokuma „Novadu pant-Toņi” aizdavums ir popularizēt nūvodu dzejnīku veikumu, vysu vaira viereibys dagrīžūt kotra kulturviesturiskuo nūvoda – Zemgalis, Kūrzemis, Vidzemis i Latgolys – sovpateigajai kulturys identitatei i bagateibai, kas izapauž tik jam rakstureigā unikalā kulturys montuojumā i vūlūdys sovpateigumā.
Īeja pasuocīnī ir par veļti, tok juo gostim byus juonūpierk Latvejis Etnografiskajā breivdobys muzeja īejis bilets (lelajim Ls 1, studentim i pensionerim Ls 0,75, škoļnīkim Ls 0,50).
Pasuocīni „Novadu pant-Toņi” Latvejis Etnografiskajā breivdobys muzejā organizej Latvejis Rakstnīku savīneiba sadarbeibā ar regionalajom literarajom apvīneibom i bīdreibu “Latgolys Studentu centrs”.
Vaira dazynuošonys par ituo goda Dzejis dīnom sātyslopā http://www.dzejasdienas.lv


text:
LaKuGa pīduovuoj skaiteituojim latgalīšu literatis i pīcu bārnu mamys Meldrys Gailānis puosacenis par luociku Mikiju i juo draugim.
Kai luociks Mikijs adeit vuicejuos
Tyvuojuos zīma. Laiks palyka drāgns i naļūtns, i vaira i vaira puor zemi bruozēs vieji, osi i solti, kas styndzynuoja sevkuru, kurs īsadrūsynuoja īzīt uorā.
Luociks Mikijs stuovēja iz vyds pogolma i trisinēja. Pluonuo kopceņa nasiļdeja, i rūkys beja pavysam soltys. Mikijs pa breižam pyute iz tom dvašu, a tys naleidzēja iz ilgu laiku.
– Nā, tai navar! – jis padūmuoja i skrēja iz ustobu īsavērt Martys dzejs skreinē. Jam beja loba dūma – adeišu sev kulaineišus! Kab byutu syltuoks.
Mikijs dabuoja dzaltonū dzeju, partū ka gribēja kulaineišūs īadeit saulis meilumu, dabuoja zaļū dzejs komuleiti, lai atguoduotu vosoru, bet pamatam pajēme bryunū dzeju, kab kulaineits saītu tikpat sylts kai Martys mamys captuo maizeite, kod jū tikkū izjam nu cepļa.
– Nui, tai byus labi, – luociks prīcuojuos, verūtīs iz dzejs komuleišim.
– Marta! – jis sauce. – Voi tev ir odomodotys? Voi tu juos vari īdūt maņ?
– Kū tu gribi dareit? – Marta interesējuos.
– Adeišu sev kulaineišus! – luociks paskaidruoja. – Cytaiži uorā ir par cīši solts, – jis dasaceja, drupeit trisinēdams.
– A tu muoki adeit? – Marta iņteresējuos.
– Tys tok ir seikums! – luociks bramaneigai atsaceja, – pajem odotys, izsvīd vajadzeigū skaitu kaļpeņu, sadoli iz četru odotu, kad pa apli saītu, i odi! Es redzēju, kai siebrineicu Olita adeja. Jai tys tik dreiži saguoja, da vokora kulaineiši beja gotovi!
– Olita ir adeituoja, deļtam jai izadūd dreiži, – Marta ceņtēs Mikiju atgrīzt realajā pasaulī, – a tu pat eisti nazyni, kai izmest kaļpeņus i kai oda. Mož suoc ar šali? Tys byus parostuok. Maņ ari nuile školā juosavuica adeit šaļs, mes tū varētu dareit kūpā.
– Nā! Maņ vajaga taisni kulaineišus! – luociks nabeja īrunuojams i jau beja nazkai samudžejs iz odotu dzeju.
– Nu, raugi! – Marta, drupeit nūgrūzūt golvu, vaira naraudzeja puorgrūzeit Mikiju par juo lāmuma naapdūmuošonu.
– Piec pušdīņu pajimsim mamys captūs peirāgus i nūīsim gostūs da sābru Olitys, lai jei pavuica tevi, kai adeit kulainešus. – Marta pasūleja i guoja pa sovom dzelom.
Vysu reitu luociks Mikijs raudzeja izadeit sev kulaineišus, viņ jam tys nasaguoja. Ite dzejs piņčerējuos, ite vysys pīcys odotys navarēja ni drupeit vaļdeit – juos bāga kotra iz sovu pusi i luociku vysā naklauseja.
Pi pušdīņgolda luociks Mikijs beja nūskumeigs i pats pavaicuoja:
– Marteņ, mes šudiņ daīsim da sābru Olitys? Maņ cīši vajadzeigi kulaineiši, a pošam nikas nasaīt.
– Nui, īsim! – Marta pīkryta.
Piec pušdīņu jī guoja iz sābru sātu.
Olita beja adeituoja. Jei adeja jau nazcik godu, i deļtam juos adejumi beja kvalitativi i ar sovu ūdzeņu. Ka kurs gribēja dabuot kaidu adejumu, varēja tū pasuyteit pi Olitys, i, ka tū viņ varēja izadeit, piec kaida laika tyka pi breineiga i sylta darynuojuma, kurs beja radeits ar mīlesteibu. Pi juos gostūs i guoja luociks Mikijs i Marta.
Izklausūt Mikija gribiejumu, Olita par reizi saprota, kū Mikijam vajag, i pīduovuoja komplekteņu – kulaineišus, šaleiti i capureiti, kab sylts ir na viņ rūkom, bet ari koklu i auss nasapyuš naļūtnī rudiņa vieji. I apsajēme Mikijam īvuiceit adeit, kab jis iz prīšku varātu pats sevim izadeit kulaineišus.
Kai začīneite Pūdzeņa pi jaunys suknis tyka
Začīneite Pūdzeņa nu pastaigys pa mežu atsagrīze cīši prīceiga. Jei beja sasatykuse ar vuovereiti Strupasteiti i lopsānu Draiskuli. Kūpejuos kaituos laiks paskrēja namonūt, bet, pyrma atsagrīzt sātā, meituškys beja salasejušys meža zemneicys. Tai kai Pūdzeņai nabeja trauceņa, kur zemneicys īlikt, jei tuos beja sabāruse sovys sukneitis prīškauteņā.
– Mikij, verīs, kū es atnešu! – Pūdzeņa sauce. – Atnes blūdeņu, lai varu puorbērt.
– Zemneicys! – Mikijs īsasauce i aizskrēja piec bļūdenis.
Začīneite puorbēre zemneicys bļūdenā i tod pamaneja, ka juos sukneite ir sasazīduse – iz tuos beja zuolis i zemis plemis nu drypatu skrīšonys i vēļ sorkonys zemneicu plemis.
– Ak jau Marta zynuos, kas juodora, – padūmuoja Pūdzeņa i strāpuoja atrast Martu.
– Ai, tys gon byus gryuts aizdavums! – Marta nabeja prīceiga, īraugūt začīneitis sukneiti. – Es nazynu, ci variešu tū izmozguot.
– Tei ir muna mīluokuo sukneite, – sasabādavuoja Pūdzeņa.
– Dorom itai, – Marta givuos pi lītys. – Izmozguošu tovu sukni, i tod vērsimēs, kū ar jū īsuokt piec tam.
– Labi! – Začīneite cereigi pasavēre iz Martu. – Ka tev izadūs izmozguot teiru munu sukni, es apsajamu, ka vaira nikod naskrīšu drypatuos i nalikšu suknē zemneicys.
– Pag, nastrāpoj, – Marta pasmaideja i papraseja začīneitis sameklēt lelū driebu bļūdu.
Kod sukneite beja izkoltuse, izaruodeja, ka vītom plemis vēļ beja palykušys. Kū nuile lai dora? Začīneite Pūdzeņa nagribēja izsvīst sovu vismīluokū sukneiti, a tū vys navarēja izmozguot teiru.
– Hmmm… – dūmeigi nūvylka Marta, verūtīs iz Pūdzenis sukneiti. – Ite ir viņ diveji varianti – ci sukneiti nūkruosuot, ci…
– Nūkruosuot! – začineite īsasauce, naļaunūt Martai dabeigt sokomū.
– Tod izdūmuoj, kaidā kruosā gribi, i īmam iz audumu veikalu piec auduma kruosu. – Marta jau veikšēs ceļam iz veikalu.
Tykušys audumu veikalā, meituškys nu suoku biški sasadūrstēja – ite beja i audumu, i audumu kruosu taida boguoteiba, ka acs aklynuojuos. Daguoja praseit paleigā veikalneicys, kab dazynuotu, kura kruosa byus visgodnuokuo, kab Pūdzenis sukni nūkruosuotu.
Začīneitis sukne beja nu nuotyna drēbis, deļtam veikalneica īsaceja sukneiti batikuot. Tai kai batika vys ir navīnaida kruosuojuma, tod i mozuok byus radzams, ka sukneite otkon nūsazīss tik cīši, ka kaidu plemi navarēs izmozguot.
Daīdamys da sātys, meituškys sadabuoja lelū driebu kotlu, kur kruosuot sukneiti. Izdūmuoja, kaidu kruosuojumu gryb, i givuos pi dorba.
Piec dedzeigys dareišonys iz dīnys beigom začīneite Pūdzeņa beja tykuse pi jaunys suknis.
Kai Marta tautys aptārpu taiseja
Luociks Mikijs vērēs, kai Marta taisejuos iz deju skati. Nu suoku Marta puorsavēre, ci juos tautys aptārpa boltuo blūze ir teira, piec tam atroda postolys i tod ari tautys aptārpa lyndrakus. Ite Martu gaideja naļūtns puorsteigums – lyndraki beja palykuši mozi i vairs naderēja. Kū nuile lai dora?
Luocikam Mikijam beja rysynuojums:
– Es zynu! – jis īsasauce. – Īmam da vieverneicys Anitys i papraseisim, kab tev nūauž jaunus lyndrakus.
– A jei muoceis? – Marta švuorbuojuos. – Maņ deju skate ir piec divu nedeļu, tys ir cīši dreiži, ci paspēs?
– Īmam! – i luociks vylka Martu iz durovu pusi.
Datikušys da vieveru darbneicys, Marta i Mikijs sasadūrsteja – ite beja taida kruosu i audumu boguoteiba, ka jim acs aklynuojuos. Vīnūs stuovūs beja īvilktys kūšys pavasareigys sedzenis, ūtrūs – placu lokoti. Trešejūs stuovūs nabeja nikuo.
Marta pastuosteja sovu bādu, i Anitai rysynuojums beja rūkā:
– Labi, izausšu tev lyndrakus, viņ tev vajadzēs man paleidzēt īviļkt audaklu, lai dorbs dreižuok īt iz prīšku.
– Labi! – Marta beja ar mīru. Jai patīši cīši dreizai beja vajadzeigi tautys aptārpa lyndraki i laika beja palics cīši moz.
Pa prīšku vieverneica kūpā ar Martu izavēre, kaidys kruosys tautys aptārpa lyndrakim ir vajadzeigys, deļtam ka itūs lyndrakus navar aust, kai pateik, jī ir juoauž tai, kab byutu sadereigi ar kotra nūvoda tautys aptārpa lyndraku kruosom. Nabyus pateikami, ka deju skatē sevkurai meitinei byus nataidi lyndraki, deļtam ka vysim juobyut vīnaidim.
Kab dazynuotu, cik daudz dzejs vajadzeigs, Anita taiseja tehniskū zeimiejumu, piec kura varēja redzēt, kaidi byus lyndraki. Piec tam, kod beja dabuota vajadzeiguo dzejs, daguoja laiks viļkt audakla pamatni. Ari itys nabeja tik vīnkuoršai izdoroms, deļtam ka vajadzēja jimt tolkā matematikys zynuošonys i saskaiteit gon audakla plotumu, gon garumu i tam vajadzeigūs dīgus. Pamatni vylka iz lela grīžamuo rota nu malnys kūkvylnys dīgu. Luociks Mikijs beja par itū darbeņu cīši aizaprīcuojs, deļtam ka varēja pasavyzynuot iz pamatnis valkamuo rota iz prīšku i atpakaļ – i tai tik daudz reižu, cikom luocikam apsagrīze golva.
Vysilguokais, piņčereiguokais i atbiļdeiguokais dorbs beja audakla īviļkšona stuovūs i sakuortuošona pa neitim. Ite nadreikstēja pīlaist klaidu, ka kaids dīgs ītyka napareizajā vītā, daguoja vysu suokt nu suoku.
Par dažu dīnu lelais sagatavis dorbs beja pabeigts i varēja giutīs pi ausšonys. Marta i luociks Mikijs viereigi vērēs, kai vieverneica auž, cikom colonkys ryukuošona pa audaklu i dasytamuo sīteņa duordzūņa obejus īmidzeja.
Kod napacīteigī gaideituoji pasamūde, lyndraku audakls beja gondreiž pusē nūausts. Marta raudzeja pasavuiceit aust, i Anita jai tū ļuove, paprīšku paruodūt, kai tū dora.
Par dažu dīnu lyndraku audakls beja nūausts, i niu varēja īt da šneiderneicys, kab sašyutu lyndrakus.
Tai namonūt daguoja deju skatis dīna i Marta varēja lapnuotīs ar jaunim tautys aptārpa lyndrakim, kurus pati beja paleidzējuse izaust.
Karteņa: momenti.lv (Daiga Ellaby)


text:
Intervejis autore: Ligija Purinaša
Kotrai intervejai ir sovs stuosts. Ari itai. Ar Aldi Glodeni īsapazynu Vacreigā 2017. g. junī. Beju atbraukuse gostūs pi draudzinis, kura napaseņ beja nūmainejuse sovu dorba i dzeivis vītu. Īguojom vīnā barā natuoli nu Pītera bazneicys, i tī struoduoja juos bierneibys draugs Aldis Glodenis. Vuords pa vuordam, suocem sasarunuot, i es jam pasaceju, ka laikam byut aiz bara letis ir taipoš kai stuovēt iz skotivis. Jis nūsmaideja sovā buorzdā, bet da gola napasaceja ni nui, ni nā. Piečuok satyku Aldi vēl puora reižu, parunuojom i saprotu –vajag interveju. Itei saruna ir par prīškstotim i stereotipim, sevis mekliejumim, par dorbu vīsmīleibys sferā i par dzeivi Reigā, par kikboksu i tetovejumim. I, prūtams, par latgalīšim.
KASDĪNYS DORBS
Kai i cik seņ tu suoci struoduot gostu apkolpuošonys sferā?
Tū vēļ sauc par vīsmīleibys aba HoReCa (abreviatura nu “Hotel/Restaurant/Cafe”, kū izmontoj Eiropā vīsmīleibys industrejā – aut. pīz.) sferu. Tam es tai nūpītnai pīsavieršu pyrma godu pīcu voi sešu. Vīnu reizi muosineicys dzimšonys dīnā paraudzeju jaukt dzierīņus, īsapatyka i īsaminieju, ka grybātu struoduot par barmenu. Vysi rodi sacēle šumu, ka tei profeseja nav deļ manis, tī tok cīši daudz alkohola i ka es tok nūsadzeršu. Es saceju, ka tys tai nav. 20 godu vacumā atrodu vīsmīļa vakaņci, īsadūmuoju – a deļkuo naparaudzeit? Tī ari vaicuoja barmena. Tūlaik par bara lītom maņ, prūtams, nabeja ni mozuokuos saprasšonys, paļdis munam mentoram Aleksandram, kas īvuiceja pamatus. Tai ari suocēs muna karjera – mozā picerejā, kas vaira naeksistej.
Soka, ka barmeni, leidzeigi bazneickungim, gluob dvēselis. Voi tu ari esi kaidu izgluobs?
Dūmoju, ka nui. Tī stuosti jau ir symts i vīns. Barmens jau ir tys cylvāks, kas nūškir tū cylvāku, kas siež pi bara letis, nu tuo plaukta, kur stuov vysaidi dzierīni. Jis vysam sekoj leidza. Lai tu dabuotu tū, kas ir plaukteņā, tev ir juokomunicej ar tū cylvāku, kas stuov tev preteimā. I cylvāki atsakluoj. Bīži viņ ar svešim cylvākim atkluoti runuot par koč kaidom lītom ir daudz vīgļuok. Ir vīgļuok uzaticēt, ir vīgļuok pastuosteit. Juoatzeist, ka ir bejs gona daudz vysaidu īspaidu. Cylvāki suoc struoduot par barmenim, i jī, poši tū grybūt voi nagrybūt, ir mainejuši cytu cylvāku dzeivis paviersīņus. Es nikod naasu gribiejs byut pi koč kuo vaineigs. Tok ir bejušys vysaidys situacejis, kod siež puiss i meitine, jī suoc runuot par sovom attīceibom i koč kū navar izlemt. Kod asu devs kaidu īsacejumu voi padūmu, kai varbyut maņ ruodīs lobuok dareit vai nadareit, vysod asu juts taidu kai satraukumu, voi koč kaidys jūs reiceibys sekys nabyus manis ītakmātys. Cīši ceru, ka naasu bejs katalizators i cylvāki poši ir pījāmuši lāmumus. Prūtams, ir bejs pateikami piečuok tūs cylvākus satikt i redzēt, ka jī ir palykuši prīceiguoki, smaideiguoki, dvieseliskuoki. Barmeni jau var byut gon neitrali, gon taidi sirdstyvuoki – vyss atkareigs nu tuo, kaids cylvāks izavielej byut.
Taitod prīškstots, ka barmens ir viņ alkohola tierguotuojs, ir maldynojūšs?
Maņ ruodīs, ka nui. Tys uzskots aktualitati jau ir zaudiejs. Prūtams, ir cylvāki, kas sevi pozicionej kai puordeviejus, i es aizviņ jūs radzu. Tys ir jūs primarais pīnuokums – struoduot kai lelveikala kasē par kasīri: tu sajam precis, izskenej, tev samoksoj i kuorta nuokušajam. Tev nav ni komunikacejis, ni kuo cyta. Bet tys mainuos. Cylvāki, kas struodoj par vīsmīlim, barmenim voi povuorim, ir komunikabli, i jī na viņ īdūs dzierīni, bet ari parunuos. World Class standartūs ir vīna nianse – lai kū tu dūtu voi saceitu cylvākam, tam ir juobyut ar sovu stuostu. Tei var byut ari “mozuo komunikaceja”: stuosteņš, knifeņš, fakteņš. Tys ari ir vaicojums par tū, kai barmens jiutās i kaids tys klients ir. Ir cylvāki, kas poši suoc dialogu. Pa munam, vīns nu svareiguokajim barmena aizdavumim ir pasaryupeit par cylvāku, kas pi juo ir atguojs. Radeit lobu auru.
Ar kū juosariekynoj, ka gribi struoduot barā?
Ir juosariekynoj ar tū, ka tys nav standarta dorbs, ite vysleluokuo eipatneiba ir dorba laiks. Bīži viņ itaids dorbs teik skaiteits kai pagaidu variants – cīši daudz studentu struodoj vīsmīleibys sferā. Tū var vīgli apvīnuot ar studejom. Tu pats sastuodi grafiku tai, lai ir ārtai i tev, i tovim kolegim. Asu redziejs, kai daudzi pamat itū sferu, deļtuo ka saprūt – ir daguojs laiks veiduot saimi, vaicuot dorbu ar normātu dorba laiku. Nakts dorbs īspaidoj veseleibu, tū ari navar nūlīgt. Ir juosaprūt ari tys, ka itamā sferā nūdarbynuotajim ir gryuts veiduot attīceibys ar tim, kas struodoj nu 9 da 18 kotru dorba dīnu. Jim pīktdinē suocās breivdīnys, bet mums tys ir iz vysa leluokais dorba cielīņs. Es dūmoju, ka vyssarežgeituokais ir sakuortuot laiku, lai tu varātu i struoduot, i pylnveiduot sovys prasmis, – vysu laiku ir juosavaica kas jauns.
LATGOLA
Kaida tev ir saisteiba ar Latgolu?
Pusi sovys dzeivis da 18 godu vacumam asu regulari pavadejs Latgolā – gon zīmā, gon vosorā. Latgola ir tei vīta, kur, munā izpratnē, ir vysteiruokuo doba. Es atguodoju tū sajiutu, kod navarieju viņ sagaideit līceibu izsnīgšonu Reigā, lai jau mudruok braukt paceli. I maņ ruodīs, ka tei ir iz vysalobuokuo sajiuta – nabyut tamā piļsātys kņadā. Tev ir mīrs. Tu dzeivoj dzeraunē, kur tev apleik ir doba. Tu dūmoj, ka, piļsātā dzeivojūt, tei dzeive ir taida bezryupeiga?! Aizbraukt iz dzerauni vosorā, – tei deļ manim ir bezryupeiga dzeive! Tī nabeja divu vaicuojumu – ka ir korsts, tod mes īmam mauduotūs iz azaru. Beja diskotekys, beja večerinkys, vysi atsapyuš, doncoj. Tam ir sovs šarms! Sābrim ir lellūpi, tu pagluosti gūvi, atbrauc kaids nu Reigys, kas gūvi nikod dzeivē nav redziejs, i jam ir baist nu tuos gūvs. A tu redzi vysaidus sātys dzeivinīkus, kurus myusu dīnu bārni vaira naredz: gūvs, kozys, truši, vystys. Tu beji kruts džeks, ka varieji pasaceit: “A maņ sātā ir truši!” Nikas navarēja byut lobuoks par dzeraunis pīdzeivuojumim!
Datryukst?
Nui, maņ rikteigi tryukst. Es apsveru dūmu koč kod nuokūtnē izavuokt nu Reigys. I es tū dareišu ar leluokū prīcu. Maņ pateik tei mozuo dzeraunis baumuošona – tu napaspiej vēļ pīsaceļt nu krāsla, kod vysi jau zyna, kū tu esi darejs pyrma stuņžu diveju. Tam ari ir sovs šarms. Prūtams, daudz kas Latgolā ir mainejīs. Laiks nastuov iz vītys. Ir ari pa kaidai jaunai sātai…
Voi nav vaira tukšūs vīnsātu?
Ir. Es asu pamanejs, ka leluokuo daļa cylvāku, ar kurim bierneibā augu kūpā, ir aizbraukuši paceli. Vysur vyss mainuos. Ka Reigā slādz školys, deļtam ka moz školānu, to tys nūteik ari regionūs. Cylvāki izaug i puorsavuoc dzeivuot cytur. Kaids atrūn sovu ūtrū puseiti, cyts aizbrauc iz uorzemem. Mums jau tei demografeja mainuos – tī, kas aizbrauc, naatsagrīž.
Kai tev ruodīs, kas byutu juodora, kab cylvāki palyktu dzeivuot dzeraunēs?
Maņ ruodīs, ka cīms tī navar nūspēlēt lelu lūmu. Vyss ir atkareigs nu poša cylvāka. Ir cylvāki, kas palīk, ir cylvāki, kas napalīk. Ir cylvāki, kas var iztikt bez piļsātys, ir cylvāki, kas navar. Tuos ir vierteibys. Dūmoju, ka solys, dzeraunis, cīmi, mozpiļsātys aizviņ vaira palīk paguotnē. Tī ir sovi rituali, kas, prūtams, vēļ kaidu laiku pastuovēs, bet… Lelpiļsātys atsateista gon tehnologiski, gon infrastrukturys ziņā, i tys ir aspekts, kam ir lela nūzeime.
Latgalīši Reigā. Voi ir saguojs jūs satikt?
Gona daudz, nui. Pats sevi par latgalīti gon skaitu dīzgon nūsaceiti, 50:50. Maņ ir latgalīša saknis, bet es tok naasu vysu sovu dzeivi nūdzeivuojs Latgolā i viņ tod puorsavuocs iz Reigu. Ar daudzim cylvākim nu Latgolys sasapazynu, taišni studejūt Latvejis Universitatē. Tī cylvāki sevi jiut cytaiži – tei Reiga, Reiga, Reiga. Kod es pa vosorom augu Latgolā, nabeja jau tuos leluos prīcys par reidzinīkim, beja nazkaidi jūki, beja naizpratne par reidzinīku problemom. Bet laiks īt i koč kaidys lītys mainuos. Asu latgalīšus satics Līpuojā, Ventspilī, uorpus Latvejis. Latgalīši ir interesantuokuo regiona tauta. Puiši nikod nav iz mutis krytuši, jī ir spieceigi, prūt struoduot, cīši attapeigi, bet, ka redzēs, ka kaids skrytuļs ir atkrits voi koč kas ir škeibs, – jī prass tū sataiseit, nūlikt vītā. Es vysod asu riekinuojīs, ka Latgolā, ka byus juopasaceikstej, puiši ir syuruoki nakai daži lobi reidzinīki. Tī ir ryudeituoki puiši.
Kai tev ruodīs, voi latgalīši ar koč kū atsaškir nu cytu nūvodu īdzeivuotuoju?
Nui, jī izaceļ ar temperamentu. Jī ir struodeiguoki, ceņteiguoki. Latgola jau ir kai sova vaļsts atškireibā nu cytu nūvodu (smejās). Es tū soku taidā nūzeimē, ka tuaizbrauc iz Kūrzemi i tu dzierdiesi piļsātu dialektus – ventiņš ilīpuojnīku, tolsuonu, a latgalīšu volūda skaņ cytaiži. Reigā kaidu laiku beja cīši izteikts dalejums latvīšūs i krīvūs, ite cīši škiruoja, kas tu esi, eipaši – mikrorajonūs. Maņ beja daudz krīvu tauteibys draugu, bet natryuka ari taidu, kas mani īneida viņ aiz tuo, ka es asu latvīts. Aizbrauc iz Latgolu, i tī naškiroj, voi tu esi latvīts voi krīvs tik ilgi, cikomtu komunicej ar cylvāku normalā leiminī. Tevi viertej piec tuo, kaids tu esi i kaidys ir tovys reiceibys. Latgalīši ir ciļvieceiguoki, dzeivuoki. Jī ir nu īkšpusis lojaluoki. Prūtams, daudz kas ir atkareigs nu cylvāka. Latgalīši prūt paruodeit ari raksturu, tai gon. Bet jī tevi pīsegs ar mugoru. Es tū šaļtim jiutu ari sevī (smejās).
Voi latgalīšu rokstu volūda byutu juosagloboj, juokūp?
Nui, deļtam ka tei ir myusu kulturys daļa. Es nagrybu saceit, ka latgalīšu volūda ir koč kas stypri škirams nu latvīšu volūdys, nā. Vuiceidamīs Reigys školā, mes ari latvīšu volūdys stuņdēs runuojom par latgalīšu volūdu, kas ir senejuokuo latvīšu volūdys daļa. Tys ir kulturys montojums, i tys ir juosorga! I tik ilgi, cikom Latgolā byus školys, izgleiteibys programys i cylvāki, kas tī ir, volūda naizuss. Tik ilgi, cikom volūda i cylvāki natiks pastumti iz izmieršonys slīksni… Tyuleņ Latvejai byus 100 godu jubilejs, i es skaitu, ka Latgola i latgalīšu volūda, taipoš kai Kūrzeme, Vydzeme, Zemgale – tuos vysys ir naatjamamys Latvejis kulturys dalis, kas ir davušys koč kaidu īguļdejumu myusu atteisteibā. I pats golvonais ir naļaut izzust tam, kamā cylvāki ir īguļdejuši sovu ašni, svīdrus, osorys. Mes asam vīna vaļsts, i raudzeit tikt vaļā nu volūdys voi volūdys dalis, – tys ir vysglupuokais, kū var dareit.
VIERTEIBYS
Voi pīkreiti uzskotam, ka nauda ir palykuse par myusu sabīdreibys vierteibu?
Vierteibys ir mainejušuos, tys gon. Naudai ir cīši lela lūma. Varbyut par padareitū dorbu es asu peļnejs atolgojumu, kas ir naudys izteiksmē. Bet nauda maņ nikod nav bejuse vierteiba pošapar sevi. Nauda ir leidzeklis, kab es dabuotu lītys, kas maņ ir vajadzeigys. Ka mes pasaveram iz 18–20 godus vacim jaunīšim, to mes redzim, ka jim nauda ir cīši svareiga. Prūtams, daudz kū nūsoka ari vide, kurā jaunīts aug. Es sovūs 26 varu saceit, ka augu laikā, kod aktualys beja gareiguos vierteibys –draudzeiba, kūpeiba, saime –, na materialuos. Vyss ir atsateistejs tik tuoli, ka mes jau nikuo cyta nadzierdim,kai “nauda, nauda, nauda”, kas figurej vysur – gon youtube.com klipeņūs, gon jaunīšu stilā. Tei ir amerikaņu ideologeja – byut krutam i justīs labi –, tys ir amerikaņu sapyns, kas ir īguojs Latvejā. I es navaru saprast, deļkuo tys tai ir. Jaunīši ir palykušicīši leli individualisti, prūtams, tys ir labi, bet tam ir vajadzeigs finansiejums. Ir juopierk telefoni, drēbis… Īsadūmoj, Iphone moksoj 1000 dolaru, bet es par tū naudu varu nūpierkt it kai rentablu automašynu. Redzi, kur pasaruoda vierteiba? Vierteiba ir munuos rūkuos – voi es izavieleju mozu telefonu, ar kū pasaspēlēt, voi – mašynu, ar kuru varu koč kur aizbraukt. Agruok cylvāki struoduoja, ceinejuos, kab tū naudu nūpeļneitu. Cylvāks ir pazaudiejs mugorkauli, apmainejs jū pret naudu. Tys varbyut ari ir mulsynojūšuokais, kas maņ tamā vysā napateik.
Kas mums byutu juodora, kab mes napalyktutik cīši emocionali atkareigi nu naudys?
Nazynu. Es skaitu, ka vysam ir sovs laiks. Es grybātu atguodynuot tūpūšajim, asūšajim, tim, kas vēļ tikai koč kod byus vacuoki, ka tovs bārns i juo dūmuošona, skatejums iz dzeivi byus atkareigs tikai nu tevis – kai tu jū integriesi sabīdreibā. Lela nūzeime ir ari školai, nui. Eipaši tamūs 13-15 godūs, kod tukai bārns suoc sevi stabilizēt, raudzeidams saprast, ar kū tu gribi byut asociāts. Da tam vacuoki spielej sovu lūmu: kai bārns gierbsīs, kaids byus bārna telefons, kū bārns dareis sovā breivajā laikā. Tu vari dūt bārnam naudu, i jis tū tierēs kampetuos voi peipēsi c. – mes vysi tam īmam cauri, bet tu nadreiksti bārnu īrūbežuot voi izspīst sovu redzīni. Sports, pa munam, ir lobuokuo investiceja. I, ka tovs bārns ir ar mīru,kabārnam pateik sportuot, tod lobuok īguldi sportā, nuokūtnē, tok sports beidzūt suoc atsateisteit ari Latvejā… Agruok beja tys uzskots, ka ar sportu nūsadorbuot nav jāgys, ar tū sev dzeivei nanūpeļneisi… Glupeibys! Laiki mainuos. Muni kikboksa laiku pazinis i draugi niu ir Eiropys leiminī, i jī aug sovuos prasmēs. Nui, varbyut dzeivē kaids nu jim ir, par pīvadumu, guņsdziesiejs, bet vysu gūdu tim puišim! Lobuok lai tū bārnu vierzej sportā, na: “Še tev, bārns, nauda, dori ar jū, kū gribi.”
Kū tev pošam īvuiceja ceinis sports i kikbokss?
Tys beja cīši, cīši seņ. Tuos lītys, kurys maņ vuiceja tod, es suocu saprast viņ tagad. Pyrmuom kuortom, tei ir spieja byut pacīteigam. Agruok es nabeju drūss par sevi. Beja situacejis, kod maņ byutu bejs juopastuov par sevi voi cytim i es tū natyku izdariejs. Tuo vītā asu beidīs voi sasatraucs. Tys ir proguojs, maņ ir drūsa apziņa par sevi. Svareiga ir ari atziņa, ka, runojūt ar cylvāku, tu vari panuokt daudz vaira,nakai izruodūt fizisku spāku. Es asu pret vardarbeibu, jei maņ rībās, bet dzeivē ir situacejis, kod tu navari naaizsatuovēt. Kikbokss maņ īvuiceja ari pošdisciplinu, kū asu suocs nūviertēt samārā naseņ.
Es zynu, ka tev ir vairuoki tetoviejumi. Pastuosti, cik tev jūs ir i deļkuo tev jī ir tik svareigi?
Muna mama vys vēļ cer, ka tī tetoviejumi piec puora godu poši nūīs nūst (smejās). Tetoviejumi ir populari, i myusu dīnuos jī lauž godu desmitim postuovūšū stereotipu par tetoviejumim kai pīdereibys zeimi cītumam. Cytuos kulturuos, par pīvadumu, Haiti soluos, tetoviejumi ir muoksla. Maņ beja svareigi paslēpt sovus mudruos augšonys rātaudus, i tetoviejums beja loba alternativa. Ari beja vielme iz sova kermeņa izliktkoč kaidu simbolu, kas paruodeitu, kam es asu pīdereigs i kas es asu. Ka es tū navaru pīruodeit ar dorbim, navaru pasaceit ar vuordim, tod vysmoz paruodeišu iz sova kermiņa. Muns pyrmais tetoviejums beja ūzula lopa. I ūzuls, kai zynoms, ir myusu, latvīšu, simbols, kas simbolizej kotru veirīti: byut stypram, byut teišam, byut nasalaužamam. Maņ īsapatyka. Niu maņ ir 7 tetovejumi i es planavoju vēļ ostoitū. Deļkuo es tū doru? A maņ pateik! Na vysod tam tetoviejumam juobyut ar sovu unikalū nūzeimi. Maņ ir uztetovāts pat Ragnars (skandinavu mitologejā Ragnars ir teiksmains varūņs, saisteits ar sirojumim cytuos zemēs – aut.pīz.), īsadūmoj?! Es sevi asocieju ar Ragnaru, tys ir muns simbols, deļtam ka ari maņ ir rakstureiga dualitate. Skaitu, ka kotram tetoviejumam ir sovs stuosts i kotrs tū stuostu var interpretēt pa sovam. Tetoviejums – tys ir ari sovs identifikacejis kods i tei ir kotra cylvāka breiva izvēle – likt voi nalikt. Tys ir myusu kermiņs. I mes dzeivojam vīnu reizi. Ka gribi – lic, ka nagribi – nalic.
Tu runoj par dualitati i maskom. Voi mes varim atsaļaut byut patīsi?
Es vysod asu skaitejs – kū patīsuoks tu esi, tū vaira sabīdreiba tevi linčoj. I es tū cīši labi jutu iz sovys uodys. Nivīnam napateik kritika voi sveša taisneiba. Ir cīši moz cylvāku, kas tū nūviertej. Paļdis munim draugim! (smejās) Mums ir daudz masku, i gon televizeja, gon socialī teikli ļaun itamā “karnevalā” pīsadaleit. Ir juorauga byut patīsim vysmoz pret tim, kam tu ryupi voi kas tev ryup. Publiski jau tu navari atsaļaut byut eists. A, ka tu taids esi, to, vystycamuok, daīs laiks, kod tev samoksuos i tod tu vaira navariesi atsaļaut byut patīss. Sabīdreibā ir gryuts nūslēpt, voi tu esi pierkams cylvāks… Bet, zyni, ir ari cīši svareigi, lai cylvāki šaubeitūs par tovom spiejom, – tys dūd vysleluokū motivaceju koč kū dareit, sasnīgt i pīruodeit pretejū. Bet atzeit sovys klaidys ir juospiej ari tod, kod zyni – rezultats šai voi tai byus syurs. Taisneiba ari ir syura.
Voi tu nasagursti?
Es dūmoju, ka energeja īt nu īkšīnis. Īspiejams, tys deļtuo, ka ilgu laiku beju sevī nūsasliedzs. A tod es saprotu, ka ir juoizkuop nu sovys kasteitis, nu sovys komforta zonys. Tev ir juovar byut atvārtam, juodora koč kas, lai tu justūs breivuoks. Tys ari deve motivaceju augt i atsateisteit, es nagribieju palikt tī, kur es beju. Skaitu, ka ir mierkis, kuru gribi sasnīgt, tod atrūni degsmi. Lai ir tei līta, kas tevi valk iz prīšku. Golvonais ir nanūlaist rūkys. I tik ilgi, cikom tu pats sev ticiesi, tu dzeivē koč kū sasnīgsi. Vysmoz tu raudzeisi koč kū sasnīgt. Tu atrassi ceļu.


text:
Nu oktobra sovu skaniejumu vairuoku radejis staceju ēterā suoce jauns raidejumu cykls “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”, kurā treis mienešu garumā klauseituoji tyka īpazeistynuoti ar Latgolys regiona i Latvejis viesturi. Raidejumūs tyka analizāti kulturys, sabīdriskī i politiskī procesi pādejūs 100 godu laikā, kab piec īspiejis lobuok izprostu Latgolys regiona atteisteibu i nūzeimi Latvejis valstiskuma tapšonā.
Divpadsmytais raidejums veļteits Latgolys etniskuom minoritatem.
Treispadsmytajā raidejumā teik runuots par situaceju Latgolys masu medeju vidē.
Nūslādzūšais raidejums veļteits Latvejis symtgadis nūtikšonom Latgolā.
Raidejums radeits Valsts regionaluos atteisteibys agenturys izsludynuotuos vaļsts budžeta finansātuos mierkprogramys “Regionalūs i vītejūs medeju atbolsta programa” ītvorūs.


text:
Goda arhivs: 2015 »
Kolnasāta 12. decembrī
“Kolnasātā” gastej muziks Kārlis Juosts, grupys “Momend” liders, gitarists i dzīšmu autors, ari basgitarists grupuos “The Sound Poets” i “Laika Suns”. Vysom grupom niu cīši aktivs laiks: “Momend” izdeve albumu paguojušuo goda beiguos, sovukuort “TheSkaiteit vaira »
Raidejums “Augstāk par zemi” par drukys aizlīgumu
Latvejis Radejis raidejuma “Augstāk par zemi” tema itūnedeļ ir drukys aizlīgums Latgolā (1864-1904). Kai raidejuma anotacejā nūruoda tuo veiduotuoji, ir gryuši nūticēt, nu laikā, kod puorejā Latvejis teritorejā dzyma nacionaluos atmūdys idejis, Latgolys školuos struopējaSkaiteit vaira »
Dasmytuo latgalīšu volūdys apvuiceiba īsuociejim
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” sagatavejuši jau dasmytū latgalīšu volūdys apvuiceibys video, kur itūreiz var īsapazeit ar latgalīšu izteicīnim. Projektu eistynoj: bīdreiba “Bruoli un Muosys”: Sandra Poplavska, Juoņs Rimicāns Video: Studeja 3KM Muzyka: Arņs SlobožaninsSkaiteit vaira »
Atbolsti “Dabasu Durovys” Muzykaluos bankys finalbolsuojumā
Latvejis Radejis 2 reikuotajā dzīšmu aptaujā Muzykaluo Banka paziņuotys 25 vierteiguokuos dzīsmis, kas turpynuos ceiņu par klauseituoju goda meiluokuos dzīsmis gūdu. Itūs dzīšmu vydā ari grupys “Dabasu Durovys” kompoziceja “Šūpuļdziesma”. Nūslāguma bolsuojums nūteik divejuosSkaiteit vaira »
Klausīs raidejumus “Pi myusim Latgolā” (papyldynuots 12.12.2015.)
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu “Pi myusim Latgolā!”. Catūrtdīnis raidejumā jaunuokuos i interesantuokuos kulturys aktualitatis itam nedeļgolam, tymā skaitā ari par rūku darynuotuoju saītu Dagdā, “Rūka Mika tiergu” Strūžānūs i “RūkeišuSkaiteit vaira »
Rēzeknis kors “Medicus” izdevs pyrmū albumu
Decembris Rēzeknis sīvīšu koram “Medicus” ir ražeigs – 2. decembrī izdūts pyrmais kora albums “Nu reiteņa caldamuos…” i 6. decembrī kors sajiems Zalta diplomu konkursā Krakovā, informej kora puorstuovi. Sovukuort 16. decembrī vysi teikSkaiteit vaira »
Aicynoj īsnēgt pretendentus Latgalīšu kulturys goda bolvai „Boņuks 2015”
Suokusēs pretendentu dasaceišona Latgalīšu kulturys goda bolvai „Boņuks 2015” par sasnāgumim i padareitū latgalīšu kultūrā 2015. godā. Bolvu sajiemieji tiks nūskaidruoti svineigā ceremonejā 2016. goda 28. februarī, pasnādzūt tuos jau ostoitū reizi. „Boņuks” irSkaiteit vaira »
Eiropys izcyluokūs turisma golamierku konkursā uzvar “Latgales kulinārā mantojuma centrs”
Eiropys izcyluokūs turisma golamierku aba EDEN (European Destinations of Excellence) projektu konkursa “Tūrisms un vietējā gastronomija” nacionalajā saceņseibā par uzvarātuoju pasludynuota bīdreiba “Latgales kulinārā mantojuma centrs”. Ar Kruoslovys turisma informacejis centra iniciativu bīdreiba irSkaiteit vaira »
Rotko centra pietnīciskajā zalā apsaverama jauna ekspoziceja
Marka Rotko muokslys centra pietnīciskajā zalā apsaverama jauna muokslinīkam Markam Rotko veļteita ekspoziceja, informej centra puorstuovi. Tei nūmainejuse skateituojim īprīšk pīduovuotū ekspoziceju “Rotko memoriālais portfolio”, kū veiduoja 13 zynomu britu muokslinīku grafikys dorbu kolekceja.Skaiteit vaira »
Latgolā atdzymst suprātku tradiceja
13. decembrī 11.00 Kuorsovys nūvoda Malnovys cīma maizneicā “Dzīles” teik reikuotys suprātkys, kas veļteitys Zīmys saulgrīžu tradicejom, informej Kuorsovys nūvoda turisma organizatore Inga Bernāne. Kūpā ar saimineicu Ainu gosti meistaruos puzurus i gatavēs gordysSkaiteit vaira »
Džeina Gavare pīduovoj dzīsmi “Cylvākam dūts”
Latgalīšu dzīsmineica Džeina Gavare sovim klauseituojim pīduovoj dzīsmi “Cylvākam dūts”. Kai soka poša dzīsmis autore i izpiļdeituoja: “Kod tu suoc klauseit sovai sirdsapziņai bez vysaidu atrunu, tod i tovai dvēselei palīk vīgļuok elpuot, nuSkaiteit vaira »
Rēzeknē atkluos LgSC fotoizstuodi “Myusu Latveja”
Jau 9. decembrī 13.00 Rēzeknis Augstškolys muokslys i sporta terasē bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj iz ceļojūšuos fotoizstuodis “Myusu Latveja” atkluošonu, informej LgSC Daugovpiļs birojs. Latvejai i bīdreibai “Latgolys Studentu centrs” novembris irSkaiteit vaira »
Izsludynuots Rēzeknis Mozūs kulturys i turisma projektu konkurss
Rēzeknis piļsātys pošvaļdeibys agentura “Rēzeknes Kultūras un Tūrisma centrs” izsludynoj kasgadejū Mozūs kulturys i turisma projektu finansiešonys konkursu, informej agenturys puorstuove Maija Upeniece. Projektus konkursam var īsnīgt da 2016. goda 1. februara. 2016. godaSkaiteit vaira »
Leivuonā byus apsaverama Eleonorys Pastaris keramikys izstuode
Nu 16. decembra Latgolys muokslys i omotnīceibys centrā byus apsaverama Eleonorys Pastaris porcelana keramikys izstuode “Vakara meditācijas”. Muokslineica Eleonora Pastare ir Daugovpilī dzymuse leivuonīte, kurai 2015. gods aizritiejs “100” zeimē, summejūt dzeivis i rodūšuoSkaiteit vaira »


text:
Mieneša arhivs: July 2017 »
Rēzeknē arhivā apsaverama izstuode “Cilvēks ar Latgali sirdī”
Latvejis symtgadi gaidūt, Latvejis Nacionaluo arhiva Rēzeknis zonalais vaļsts arhivs ir sagatavejs izstuodi “Cilvēks ar Latgali sirdī”, viestej informaceja Latvejis Nacionaluo arhiva sātyslopā. Izstuode simboliski atkluoj Latgolys vītejuo dzeivuotuoja – latgalīša – pasauļa redzīni,Skaiteit vaira »
“Cytaidi latviskais” gostūs pi Aivara Ušpeļa saimis
Itūreiz raidejuma “Cytaidi latviskais” golvonī varūni ir Aivars Ušpelis i juo saime. Ar pūdnīceibu Ušpeļu dzymta nūsadorboj jau paaudžu paaudzem. Pūdnīka Ušpeļa saimē i dorbā, i kasdīnā malnajai kruosai ir eipaša nūzeime – malnuoSkaiteit vaira »
Kai laikmeteigū muokslu uztver Latgolys sabīdreiba
Latvejis Radejis raidejumā “Kolnasāta” gastej Lāsma i Raimonds Vinduli – Myusu dīnu muokslys galerejis saiminīki. Tiuleņ pat galereja svieteis sovys pastuoviešonys pyrmū godadīnu. Kūpā ar gostim teik skaidruots, kai Latgolys sabīdreiba uztver laikmeteigū muokslu, kaiSkaiteit vaira »
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynoj īsasaisteit gruomotys izdūšonā
Latgalīši ir izslavāti na viņ ar sovu sirsneibu, lobsirdeibu i vīsmīleibu, nu ari ar cīši lobu humora izjiutu. Tū apsazynojūt, bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) ar bīdreibys “LR” atbolstu ituo gods rudinī planavoj izdūtSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” saruna ar Jezupu Šnepstu
Itūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” veidotuoji gastej Preiļūs. Tī atsarūn leluokais Latgolys pīna puorstruodis uzjāmums “Preiļu siers”. Žurnalists Tenis Bikovskis sasatyka ar A/S “Preiļu siers” vaļdis prīšksādātuoju Jezupu Šnepstu, kab dazynuotu vaira par pīnaSkaiteit vaira »
Pīters Luocs: Tuolūs dīnu atbluozme 2017. g. majā
Roksta autors: Pīters Luocs, Latgaļu rakstnīceibys muzeja vadeituojs Jezus Sirds dīvnoms Latgolys sirdī – Rēzeknē, cik skumeigu i cereibu breižu pīdzeivuojs latgaļu i latgalīšu liktiņstuostā. Tys tuolais 1917. goda pavasars, vysu Krīvejis tautu ilguSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” gastej Viļakys pusē pi Dzintara Dvinska
Itymā nedeļgolā Viļakys nūvodā Dzintars Dvinskis jau 11. reizi Zīmeļlatgolys retro rallijā puļcēs retro mocikletu cīneituojus. Kab dazynuotu vaira par vacajim spākrotim i īpazeitu pošu rallija organizatoru, Laura Sondore-Strode gasteja Viļakys pusē. Dzintars stuosta,Skaiteit vaira »
Juoņs Keičs: Muna Latgola
Pīduovojam skaiteituojim Juoņa Keiča dzejūļus. Autors latgaliski dzeju roksta nu 2009. goda, ir publiciejīs “Olūtā”, “Tāvu zemes kalendarā”, “Katōļu Dzeivē”, kai ari Rēzeknis i Jelgovys dzejis almanahūs. Izdūti treis dzejūļu kruojumi – “Ar krustaSkaiteit vaira »
Izdūta lugu gruomota latgaliski
Izguojuse jauna lugu gruomota latgaliski – aizkaļnītis Rasmys Zariņys “Ostoņas lizeikas mada dvēseles prīcai”. Gruomotā īkļauti ostoni dažaida apjūma dramaturgiski dorbi, kas atspīgeļoj Latgolys ļaužu kasdīnys ainys. Lugu darbeibys laiks aptver lelu amplitudu, varūniSkaiteit vaira »
“Ir Latgale mūsu” jaunuokī raidejumi
Jākubpiļs “Radio 1” sagatavejs radejis raidejumu cyklu “Ir Latgale mūsu”. Pīduovojam nūsaklauseit jaunuokūs raidejumus. Ūtrajā raidejumā teik gasteits Rēzeknis nūvoda Leņdžu pogosta Cepleišūs, kab sasatyktu ar pūdnīku dzymtu: Voldemāru i Māri Vogulim. Par Latgolys keramikys sovpateibomSkaiteit vaira »
Julī nūtiks Latgolys vargaņu dīnu festivals
Nu 14. da 30. juļa vairuokuos Latgolys bazneicuos nūtiks kruošni vargaņu muzykys svātki – festivals Latgolys vargaņu dīnys 2017, informej tuo organizatoris Larisa Carjkova i Guna Kise. Jau ostoitū godu tys vosorā prīcynoj daudzus vargaņu muzykysSkaiteit vaira »
Rotko centrā atkluos vosorys izstuožu sezonu
7. julī 16.00 Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā tiks atkluota jaunuo vosorys izstuožu sezona ar vītejim i pasauļa muokslys projektim. Rotko muokslys centrā niu byus apsaverama ari fotografis Ivetys Vaivodis Latgolai veļteituo fotoizstuode “ZobensSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” sasateik ar jaunajim pošvaļdeibu vadeituojim
Juņa suokumā vysā Latvejā nūtyka pošvaļdeibu vieliešonys. Niu pādejūs nedeļu laikā Latgolā nūtyka pyrmuos jaunīvālātūs pošvaļdeibu deputatu sēdis, kurymuos tyka īvālāti jaunūs pošvaļdeibu vadeituoji. Raidejumā “Pi myusim Latgolā” Tenis Bikovskis sasatyka ar Daugovpiļs, BolvuSkaiteit vaira »
Leivuonā aizvadeita folklorys nūmetne “Garā pupa”
Nu 26. da 29. juņa Leivuona 1. vydsškolys Laimenis školā nūtyka Latgolys bārnu i jaunīšu folklorys nūmetne “Garā pupa”, kurymā pīsadaleja bārni i jaunīši nu Leivuona, Viļānu, Vabalis, Ondrupinis, Aglyunys, Rudzātu, Vuorkovys, Borkovys, Naujinis,Skaiteit vaira »


text:
Vikipedeja:Kai registrētīs
Registrētīs Vikipedejā var vīglai:
- Ekrana viersā atrūnit "Log in / create account".
- Atsadarejušuos puslopys ("Log in/Create account") lūgā "Log in" mīdzit iz nūruodis "Create an account".
- Nu jauna atsadarejušajā puslopā lūgā "Create account" dorit itaidys darbeibys:
- īrokstit pyrmajā aileņā anglīšu vuordu, kuru radzat atvaigā (ite apsardzeiba nu škārsteikla vandalizma);
- izalosit sev lītuotuojvuordu i īrokstit jū sūpluok "Username"; pa itam vuordam jiusus iz prīšku vysod pazeis Vikipedejā;
- izalosit paroli i īvodojit jū 2 reizis;
- īrokstit sovu e-postu;
- mīdzit "Create account".
Īguodojit sovu jaunū lītuotuojvuordu i paroli, ar jim vysod varēsit īīt Vikipdejā.


text:
20.septembrie jov treispadsmitū reizi iz Upītes Tautas nomu sabrauks dažuodas grupas i daudzi dzejnīki nu vusas Latgales.
Kuo kotru godi byus gon popularas, gon pavusam jaunas grupas, gon dzejnīki ar lylu pīredzi, gon ar mozuoku pīredzi.
Šūgod dziersdiesem: “Bez PVN”, “DabasuDurovys”, “Krampis”, “Green Novice”, “Napruots”, “Unknown artist” i viel daudzas cytas grupas. Sovu dzeju lasies Mārīte Slīšāne, Ilze Sperga, Karonhisake, Raibīs Suns, Juons Ryučāns i daudzi cyti dzejnīki.
Jov nu 2002.goda mes svinam festivalu “Upītes Uobeļduorzs”, a šūgod festivāla dalībnīki īstuodies uobeļduorzu pi Upītes Tautas noma, lai piec dažīm godīm festivālu varātu gon klausietīs, gon iest uobulus nu “Upītes Uobeļduorza”.
Viel šūgod tuom grupuom, kam nav izdūts albums, byus īspieja duovonā sanimt vīnas dzīsmes īrokstu profesionālejā studejā. I, kas golvanīs, ka stilam nav nūzeimes, golvanī, lai dzīsmes nuok nu sirds.
20.septembrie teikamies “Upītes Uobeļduorzā”


text:
Mieneša arhivs: April 2017 »
Folklorys kūpa “Dyrbyni” aicynoj iz pavasara daņčim
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynoj dasavīnuot Daugovpiļs nūvoda Kulturys centra “Vārpa” folklorys kūpai “Dyrbyni” kūpeiguos dzīsmēs i daņčūs. Pasuokums nūtiks 20. aprelī 19.00 Daugovpiļs nūvoda Kulturys centrā “Vārpa” Dūbelis īlā 30, Daugovpilī. Meitys aicynuotysSkaiteit vaira »
Izdūta latgalīšu dzīšmu izlase “Celīs, bruoļ!”
Latvejis muziki, sagaidūt Latvejis vaļsts symtgadi, ir īrakstejuši latgalīšu dzīšmu izlasi “Celīs, bruoļ!”, informej Latgolys Producentu grupys puorstuovs Guntis Rasims. Itūnedeļ leluokai auditorejai teik pīduovuota izlasis tituldzīsme “Pīmiņ, bruoļ”. Dzīsmis teksta i muzykys autori – MārisSkaiteit vaira »
Kū var skaiteit jaunuokajā “A12” numerī
Jaunais žurnals “A12” ir veļteits Latvejis Symtgadis svātkim. Itymā numerī žurnala veiduotuoji aicynoj izprast Latgolys kongresa viesturiskū nūzeimi. Vysdziļuok kongresa peripetejis ir pietejs viesturnīks i latgalīšu datu bazis veiduotuojs Henriks Soms. Stuosts par LatgolysSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” sasateik ar Arturu Doniku
Jau kaidu laiku socialajā vītnē “Facebook” latgalīšu vydā īcīneita lopa “Latgaļu vyspasauļa gudreibu olūts”, kurā kotru dīnu skaitami jūki, myusdīneigi ticiejumi i parunys latgalīšu volūdā. Kad dazynuotu kod i parkū radeita itei lopa, raidejumaSkaiteit vaira »
Latgolys kongress: pamatakmiņs Latvejis vaļsts izveidē
Autore: Vineta Vilcāne, viesturneica Majā palīk 100 godi nu Latgolys kongresa. 1917. goda 9. i 10. majā (piec v. st. 26. i 27. aprelī) Rēzeknē iz Latgolys puorstuovu sapulci sasalaseja progresivuokuo latgalīšu iņteligencis daļa –Skaiteit vaira »
“Kolnasātā” gastej Ilze Stabulniece
“Kolnasātys” gaška ir šova “Īstās latvju saimnieces” uzvarātuoja Ilze Stabulniece. Jei saimnīkoj vactāva caltajā sātā Kruoslovys nūvodā pi poša Boltkrīvejis rūbeža. Ilzis sirdslīta i kasdīnys nūsadorbuošona ir zyrgi. Kai stuosta poša Ilze, zyrgi irSkaiteit vaira »
Ar jaunu izstuožu sezonu Rotko centrs svieteis četru godu jubileju
Pīktdiņ, 21. aprelī, ar storptautysku muokslys specialistu diskuseju forumu – seminaru, presis konfereņci i vierīneigu septeņu jaunu izstuožu svineigū atkluošonys pasuokumu Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrys svieteis sovu 4. godadīnu, informej centra puorstuovi. JaunuoSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” – par Latgolys viesturis vuiceišonu školuos
Atguodojūt sovus školys laikus, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji, rauga atguoduot viesturis stundis i voi tymuos vyspuor tyka runuots par Latgolys kongresu, kuram pavysam dreiž svieteisim symtgadi. Itam faktam agruok natyka dagrīzta eipaša viereiba.Skaiteit vaira »
Izdūts rokstu kruojums “Ebreju Rēzekne”
12. aprelī 17.00 Žaņa Lipkis memorialā i 13. aprelī 14.00 Rēzeknis Zaļajā sinagogā tiks atkluots rokstu kruojums “Ebreju Rēzekne”, informej projekta vadeituoja Ineta Zelča-Sīmansone. Rēzeknis ebreju viesture da šam pieteita moz. Rēzeknis Zaļuos sinagogysSkaiteit vaira »
Daugovpiļs teatrī pymizruodi pīdzeivuos Latgolys kongresa symtgadei veļteita izruode
Daugovpiļs teatrī 6. majā nūtiks pyrmizruode īstudiejumam “Nūgrymušõ pile”, kas ir veļteita viesturiski nūzeimeigajam Latgolys kongresam, kas nūtyka 1917. gadā, pījamūt lāmumu Latgolai apsavīnuot ar Kūrzemi i Vydzemi ceļā iz naatkareigu Latvejis vaļsti, informej teatraSkaiteit vaira »
Aglyunys bazilikys kora škola svieteis 25 godu jubileju
17. aprelī 16.00 Latgolys viestnīceibā GORS nūtiks Aglyunys bazilikys Kora školys 25 godu jubileja koncerts, kurymā vysaiduoku laikmatu vokalū, klavīru i vargaņu muzyku izpiļdeis školys audziekni i absolventi, informej Aglyunys bazilikys Kora školys direktoreSkaiteit vaira »
Reigā seminarā runuos par latgalīšu volūdu
10. aprelī Reigā nūteikūšajā storptautiskajā seminarā “Jaunie valodas lietotāji Latvijā: valodu izglītības politika integrācijai un saliedētībai” runuos par latgalīšu volūdu, i tū, kas motivej tū apgiut. Seminara mierkis ir informēt i diskutēt par vaicuojumim,Skaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” par jaunu muzykys albumu, kurā latgaliski dzīduos ari Renārs Kaupers
Piec Gunta Rasima i Arņa Slobožanina iniciativys tyvuokajā laikā par gūdu Latgolys kongresa symtgadei tiks izdūts latgalīšu muzykys disks “Celīs, bruoļ!”, kurā apkūpuotys Latgolā zynomys dzīsmis naparostā izpiļdejumā. Itei muzykys izlase byus Latgolā iSkaiteit vaira »
Kuorsovā īlu nūrodis latgaliski byus!
Kuorsova vysūs laikūs bejuse vīna nu latgaliskuos kulturys centrim. Latgalīšu volūdu kasdīnā lītoj vairums kuorsovīšu, bet par latgalīšu volūdys populariziešonu juopalīlej Kuorsovys nūvoda pošvaļdeiba, kura regulari ar vysaidu projektu paleidzeibu rauga veicynuot latgalīšu volūdysSkaiteit vaira »


text:
Pasuokumi
Stanislava Belkovska 110. jubileju pīminēja Gaļānūs i Maltys Trūpūs
10. novembra dīnys ūtruo puse Rībeņu nūvoda Gaļānūs paguoja atmiņu gaisūtnī i piec tam ari Maltys Trūpūs ar pīminis breidi, gūdynojūt izcylu Latgolys personeibu – literaturys kritiki i tulkuotuoju Stanislavu Belkovski.
Benislavsku dzymtys viesturis loppusis puorškierstūt
Vēļ raugūt īlēkt aizejūšuo Dzejis mieneša viļcīnī, Rēzeknis Centralajā bibliotekā skaiteituojim i vysim dzejis mīļuotuojim 27. septembrī beja īspieja tiktīs ar Lozdukolna pogosta (Ruguoju nūvods) nūvodpietnīku, literatu i tulkuotuoju Leonardu Rakicki.
Konstance Benislavska, Leonards Rakickis: tikšonuos dzejis mienesī
2012. goda 27. septembrī plkst. 13.00 Rēzeknis Centraluos bibliotekys Konferenču zālī byus tikšonuos ar nūvodpietnīku, literatu i tulkuotuoju Leonardu Rakicki. Pasuokumā izskanēs L. Rakicka latgaliski tulkuotuo pūļu dzejneicys Konstancis Benislavskys (1747–1806) dzeja, kai ari poša literata dzejis skaitejumi. Aicynojam iz interesantu sarunu i vīdūkļu apmaiņu par dzeju i mudynojam sagataveit vaicuojumus! Bibliotekys skaiteitovā apsaveramys K. Benislavskai i L. Rakicikm veļteitys izstuodis.
Žurnala „A12” prezentaceja bibliotekā
2012. goda 1. augustā Rēzeknis Centralajā bibliotekā tyka prezentāts jauns periodiskais izdavums par Latgolu i tuos ļaudim – žurnals „A12”, kuru izdūd SIA „5 labas ziņas”. Žurnals izīs reizi divūs mienešūs, tymā byus skaitamys reportažys nu Latgolys cīmim, aktuali vīdūkli, intervejis ar uzjiemeigim cylvākim, informaceja par kulturu, regiona šmukuokajom vītom, viesturis liktiņstuosti, tradiceju vierteibys. Izdavums byus dabojams skaiteišonai ari bibliotekā.
Bibliotekā attaiseisim jaunū „Olūtu” i „Tāvu zemes kalendaru” 2013. godam
2012. goda 20. julī plkst. 14.00 Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā nūtiks literaturys almanaha „Olūts” 17. laidīņa i 2013. goda „Tāvu zemes kalendara” attaiseišonys svātki.


text:
Roksta autore: Digne Ūdre, LU LFMI Latvīšu folklorys kruotuve, zynuotniskuo asistente
Katūļticeibys simbols Latgolā – ceļmolu krysti
Latgolys kulturainovys tipiskuokais i reizē katūliskū ideņtitati aplīcynojūšais Latgolys kulturainovys elements ir ceļmolu krysti aba uora krucifiksi. Tī atsarūn breivā dobā vysaiduos vītuos: ceļu moluos i krystceļūs, sādžu centrūs i pi vīnsātom, bazneicom i kopsātom. Taipoš vysaids ir ari ceļmolu krystu vizualais tāls, muokslinīciskais i tehniskais izpiļdejums – nu atsevišku, breivi stovūšu kūka krystu leidz krucifiksim, kas nūvītuoti nūjumēs, īžūguoti ar sieteņu ci kolonnom i lobīkuortuotu apleicejū vidi.
Ceļmolu krysti skaitomi par sakraluos arhitekturys objektim, kurūs apsavīnuojušys religiskuos muokslys vierteibys i tautys amatnīceibys prasmis. Tī aplīcynoj katūliskū tradiceju funkcioniešonu tautys vidē i atspīgeļoj Latgolys specifiskuos tradicejis, kas veidojušuos viesturisku apstuokļu i cylvāku mejīdarbeibā i puormontuotys nu paaudzis paaudzē.
Kulturys montuojums ir cylvāka gareiguos darbeibys līceiba materialā voi namaterialā formā. Latgolys ceļmolu krysti ir kulturys pīminekli, kurūs radzami sasateik materialais i namaterialais kulturys montuojums. Senejuokī krucifiksi globoj vierteigys līceibys par Latgolys īdzeivuotoju amatnīceibys i kūktielnīceibys prasmem, bet ituo montuojuma namaterialī aspekti atsakluoj arviņ praktizeitajā maja dzīduojumu tradicejā.
Maja dzīduojumi
Maja dzīduojumi aba maja breivdobys dīvakolpuojumi ir tradiceja, kas pādejūs godūs īmontoj arviņ leluoku atpazeistameibu na viņ Latgolā, bet ari cytvīt Latvejā. Dzīduojumi teik skaiteiti par Latgolai i Augšzemei rakstureigu tradiceju, bet dzīduots pi krystim teik ari Kūrzemis pusē pi suitu i nu 2015. goda ari Reigā, Latvejis Etnografiskajā breivdobys muzejā. Radio “Marija“ translacejis dzīduojumu klauseišonūs nūdrūsynoj ari tīšajā eterā.
Kūpā ar myrušūs oficeju Latgolā i Augšzemē maja dzīduojumi ir īkļauti Latvejis kulturys kanonā. Ituos tautys religejis praksis aizsuokumi Latgolā meklejami 19. godu symta ūtrajā pusē. Maja mieneša rituali par gūdu jumprovai Marejai ītver sevī vairuokus aspektus: religisku pīredzi, muzykalu baudejumu i socializiešonūs vītejā kūpīnā.
Lai ari pasaruoda bažys par tradiceju puormontuošonu jaunuokūs paaudžu vydā, tai pīvārstuo namaterialuo kulturys montuojuma pietnīku, kai ari oficialuos bazneicys viereiba i iņterese aktualizej itū vaicuojumu. Par lobu tradicejis dzeivuotspiejai līcynoj ari aizviņ nu jauna veiduotī īsvieteitī ceļmolu krysti.
Ir īrosts ceļmolu krystus apsavērt kai Latgolys kulturys montuojumu, vystik tūs nūzeime akcentejama ari Latvejis mārūgā. Kotrs Latvejis regions ar sovys kulturainovys sovdabeibu veidoj kūpejū Latvejis kulturys montuojumu. Par kulturys montuojuma aizsardzeibu, praktisku saglobuošonu i izpieti Latvejā ryupejās Vaļsts kulturys pīminekļu aizsardzeibys inspekceja.
Kulturys pīminekļa aizsardzeiba Latvejā
Eiropys Padūmis Vyspuorejā konvencejā par kulturys montuojuma vierteibu sabīdreibai (2005) kulturys montuojums teik defināts kai uzkruotu resursu kūpums, kas sajimts montuojumā nu paguotnis i kas naatkareigi nu pīdereibys individa i sabīdreibys uztverē teik skaiteits par vierteibu, puorlīceibu, zynuošonu, tradiceju atspīgeļuotuoju i paudieju. Tys ītver ari vidi, kas izaveiduojuse cylvāku i vītu mejīdarbeibā, laikam īmūt. Saskaņā ar itaidu montuojuma izpratni dorbojās Vaļsts kulturys pīminekļu aizsardzeibys inspekceja (VKPAI). Tei struodoj sabīdreibys iņteresēs – apzynoj, aizsorgoj i pietej kulturys montuojumu, – kab saglobuotu tū nuokušom paaudzem kai nūzeimeigu cylvāka dzeivis kvalitatis faktoru.
Lai ari ideja par kulturys montuojuma aizsardzeibu ir senuoka, pamats kulturys pīminekļu tīsiskajai aizsardzeibai tyka radeits 1923. godā, pījemūt lykumu par kulturys pīminekļu aizsardzeibu. Tymā pošā godā tyka izveiduota Pīminekļu vaļde – pyrmuo speciali kulturys pīminekļu aizsardzeibai paredzātuo instituceja Latvejā. Kab nūdrūsynuotu kulturys montuojumu aizsardzeibu, tyka izveiduots aizsorgojamūs pīminekļu saroksts, pyrmū obejektu tymā īkļaunūt 1924. godā.
Mysu dīnuos VKPAI turpynoj veiduot kulturys pīminekļu uzskaitis sarokstu. Kotram objektam teik daškierts aizsardzeibys numers, īdolūt tūs grupuos – vītejuos voi vaļsts nūzeimis pīmineklis. Īdalejums teik veiduots ari pa tipim, izdolūt arheologejis, arhitekturys, industrialuos piļsātbyuvnīceibys, viesturis i viesturiskūs nūtykumu vītys pīminekļus.
Itūbreid vaļsts aizsorguojomūs kulturys pīminekļu sarokstā īkļauti vaira kai 9000 objektu. Kulturys pīminekļu aizsardzeibu nūdrūsynoj VKPAI pīcys regionaluos nūdalis. Latgolys regiona nūdaļa atsarūn Rēzeknē. VKPAI ir atvārta dialogam ar sabīdreibu i tuos leidzadaleibu. Īrūsynuojums par kaida objekta īkļaušonu vaļsts aizsorgojamūs kulturys pīminekļu sarokstā var īt nu sevkurys īiņteresātys personys.
Ar nūžālu juopīzeist, ka Latgolys ceļmolu krysti ir puorstuovāti viņ ar treis objektim. 1998. godā vaļsts aizsorgojamūs kulturys pīminekļu sarokstā kai vaļsts nūzeimis arhitekturys pīmineklis tyka īkļauts Leimanišķu krucifikss (Nr. 6131), kas atsarūn Rēzeknis nūvoda Kaņtinīku pogostā. 2015. godā sarokstā tyka īkļauti vēļ diveji objekti kai vītejuos nūzeimis arhitekturys pīminekli nu Rēzeknis nūvoda Feimaņu pogosta – Feimaņu krucifiksa nūjume (Nr. 9091) i obelisks “Krusta nesējs” (Nr. 9092). Feimaņu krucifikss ir lobs pīmārs tam, cik byutiskys kriterijs kaida objekta īkļaušonai vaļsts aizsorgojamūs pīminekļu sarokstā ir tuo auteņtiskums. Vaļsts aizsardzeibā itūbreid atsarūn Feimaņu krufiksa nūjume i obelisks, bet na pats Kristus tāls, partū ka tuo originals 1990. godā aizstuots ar kūktielnīka Ontona Rancāna veiduotu dorbu. Kulturys pīminekļu saglobuošonys byuteiba ir tuo pastuoveišonys paildzynuošona auteņtiskā, namaineitā veidūlā, piec īspiejis vairuok sagolobojūt nu tuo originaluos substaņcis. Vīns nu apdraudejumu kulturys pīmineklim var byut nakvalitativi renovacejis dorbi. Senejuokī kūktielnīceibys dorbi prosa eipašys prasmis i zynuošonys. Deļtam VKPAI aizdavums, sasadorbojūt ar kulturys pīminekļu eipašnīkim, ir veicynuot iz tradicejom baļsteitu metožu, materialu i īmaņu izmontuošonu, apzynojūt īspiejis tuos lītuot myusu dīnuos.
Kurpinīku krucifikss ceļā iz īkļaušonu aizsorgojumūs kulturys pīminekļu sarokstā
Kulturys montuojums Latvejā ir daudz plašuoks nakai sarokstā īkļautais, i dorbs pi tuo apzynuošonys namiteigi turpynojās. Ituo goda junī VKPAI ir suokta dorbu nūrise, kab vaļsts aizsorgojamūs kulturys pīminekļu sarokstā tyktu īkļauts Kurpinīku krucifikss ar nūjumi, kas atsarūn Rēzeknis nūvoda Rykovys pogosta Kurpinīkūs.
Kurpinīku krucifikss sovu atpazeistameibu īmontuojs vairuoku īmaslu deļ. Vysupyrms jau ar tuo vizualū tālu – krysta nūjume ar boltom kolonnom skaisti īsakļaun apleicejā lauku ainovā, veidojūt dominaņti, kas pamonoma jau nu attuoluma. Pīminiešonys vārts ir ari fakts, ka pi ituo krucifiksa fiļmeitys ainys nu Juoņa Streiča 1991. godā uzjimtuos kinys “Cilvēka bērns”. Kina veiduota piec Juoņa Klīdzēja taida poša nūsaukuma romana motivu, i īspiejams, ka ituo ceļmolys krysta izviele nav bejuse najauša, partū ka kūkā veiduotais Kristus tāls sovulaik asūt atsarads Juoņa Klīdzēja dzeda Donata Klīdzēja sātys pogolmā. Plašuokys zinis par Kurpinīku krucifiksu sovā gruomotā “Kokā cirstās ciešanas. Krucifiksi Latgales ainavā” snēdzs kūktielnīks Ontons Rancāns.
Kurpinīku krucifiksa ansambli veidoj bolti kruosuota myura nūjumeite ar skuorda jumtu. Storp nūjumis kolonnom īreikuots kūka nūžūguojums ar vuortenim. Nūjumis vydā nūvītuots masivs ūzulkūka krysts, kura golūs atsarūn virpuotys kūka lūdis. Krystam pīstyprynuots 1898. godā veiduots Kristus tāls nu kūka. Pi nūjumis aizmugurejuos sīnys pa kreisi atsarūn Kristus, pa labi – Jumprovys Marejis svātbiļde. Īkšpusē nalels gaļdeņš i sūleņš. Krucifiksa apleicīne ir labīkuortuota i sakūpta, īkštelpa rūtuota ar muoksleigim zīdim. Nu kūka veiduotais Kristus tāls ir uzskotoms pīmārs tautys amatnīceibys prasmem, lobīkuortuotuo nūjume līcynoj par tradicejis dzeivuotspieju i aktualitati ari myusu dīnuos, bet kūpejais ceļmolys krysta ansamblis demonstrej kristeigūs tradiceju funkcioniešonu tautā Latgolai rakstureigā veidā.
Ontons Rancāns nūruoda, ka leidz ar Latvejis Trešuos atmūdys laiku Kurpinīku krucifiksa nūjumeiti sakūps i atjaunuojs natuoli dzeivojūšais zemnīks Osvalds Salmanis. Itys pīmārs aplīcynoj kulturys montuojuma vierteibu.
Kulturys pīminekļu aizsardzeibys sistemai ir juokolpoj cylvākim i sabīdreibai, tei nav radeita, lai īrūbežuotu. Vystik juonūruoda, ka kulturys pīminekļu statuss var byut zynoms apgryutynuojums tuo eipašnīkim. Nareši kulturys pīminekli ītver na viņ pošu objektu, bet ari vidi ap tū. Pīmineklim juobyun nūdrūsynuotai publiskai pīejameibai i natraucātai vizualai apskatei, deļtam kotram nu tim teik nūteikta aizsardzeibys zona. Tai teik nūdrūsynuota pasorguošona nu naatbylstūšys apbyuvis voi cytom pīminekli degradejūšom darbeibom tuo tyvuokajā apleicīnē. Kulturys pīminekļu saglobuošonai juobyun saisteitai ar cylvāka dzeivis kvalitatis ceļšonu, i par pīminekli juopīzeist taidi objekti, kuri ir nūzeimeigi sabīdreibys acīs. Nav šaubu, ka Latgolys ceļmolys krysti taidi ir.
Na tikai Kurpinīku krucifiksa, bet ari daudzu cytu Latgolys ceļmolu krystu īkļaušana vaļsts aizsorgojamūs kulturys pīminekļu sarokstā ir pamats kulturviesturisku vierteibu saglobuošonai ilgtermeņā. Vaļsts aizsorgojamuo kulturys pīminekļa statusa pīškieršona ir ituo objekta vierteibys manifestaceja, kas reizē ar tradicejis funkcioniešonu i atteisteibu tūmār nūdrūsynoj sovys poguotnis sasnāgumu gūdynuošonu. Latgolys ceļmolu krysti ir daļa nu kūpejuo Latvejis kulturys montuojuma. Itys montuojums ir myusu atbiļdeiba, myusu aizdavums ir tū saglobuot i nūdūt lītuošonā nuokušom paaudzem.
Kartenis: Kurpinīku krucifikss, D. Ūdre


text:
Goda arhivs: 2015 »
Kolnasāta 19. decembrī
Kai dašyut cylvākam rūku, iztaiseit jaunu dagunu, bareibys vodu voi bolseni? Par tū saruna ar plastikys kirurgu Kalvi Pastaru. Jis, puika nu Rūžupis, palics par vīnu nu lobuokūs Latvejis mikrokirurgu, kūpā ar sovim kolegimSkaiteit vaira »
Klausīs raidejumus “Pi myusim Latgolā” (papyldynuots 19.12.2015.)
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu “Pi myusim Latgolā!”. Catūrtdīnis raidejumā jaunuokuos i interesantuokuos kulturys aktualitatis itam nedeļgolam, tymā skaitā par rodūšajom darbneicom Kruoslovā, koncertu “Gaismas dzimšana” Rēzeknē i Zīmyssvātku īskaņu koncertuSkaiteit vaira »
Bīdreiba “LR” izsludynuojuse latgaliskūs projektu konkursu
Bīdreiba “LR” izsludynuojuse latgaliskūs projektu konkursu, kura mierki ir paturēt latgalīšu volūdys publisku lītuošonu i izplateibu, masu sazinis leidzekļus latgaliski, latgalīšu volūdys lītuošonu bārnu i jaunīšu vydā i volūdys kvalitati. Projektu var padūt daSkaiteit vaira »
Raidejums “Pa sovam” – par svātkim i tradicejom
Pīduovojam nūsavērt Latgolys Regionaluos televizejis veiduotū raidejumu “Pa sovam”, kas viestej par Latgolys regionu i tuo ļaudim. Itūreiz raidejums veļteits svātkim i tradicejomSkaiteit vaira »
Izdūts Igauņu saimis albums “Vysi zīdi pļaveņā”
Pyrmssvātku laikā Igauņu saime klauseituoju viertiejumam nūdūd sovu jaunū albumu “Vysi zīdi pļaveņā”, kurymā dzierdamys latgalīšu tautysdzīšmu apdaris i latvīšu ziņgis. Igauņu saimis kapelā nu Gaigalovys dorbojās pīci diveju paaudžu muzykanti: Rasma i Gunārs Igauni,Skaiteit vaira »
Nūteik leidzekļu vuokšona kamerkora “Muklājs” albuma izdūšonai
Kolektivuo īguļdejuma platformā projektubanka.lv nūteik leidzekļu vuokšona kamerkora “Muklājs” albuma “Ar Laimeņu runojūt” izdūšonai. Albumā byutu dzierdamys vysaidūs laikūs radeitys latgalīšu tautysdzīšmu apdaris i originaldzīsmis. Vairuoku godu garumā tam eipaši atlaseits repertuars, komponisti ari aicynuoti radeitSkaiteit vaira »
Nūsaver “Sajūti Latgali” pyrmū raidejumu
LaKuGa pīduovoj nūsavērt studejis 3KM veiduotū raidejumu “Sajūti Latgali”. Kai soka poši tuo veiduotuoji Sandra Poplavska i Juoņs Rimicāns, tymā jī gryb paruodeit spylgtuokūs pozitivūs pīmārus tam, ka Latgolā ir interesanti cylvāki, vītys i nūtikšonys.Skaiteit vaira »
Iz pyrmssvātku koncertu aicynoj vokaluo studeja “Skonai”
Pīktdiņ, 18. decembrī, 18.00 Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys lelajā zalā (Atbreivuošonys alejā 95A, Rēzeknē) nūtiks Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys vokaluos studejis “Skonai” pyrmssvātku koncerts “Ziemas ceļa stāsti”. Koncertā bārnu izpiļdejumā skanēs latgalīšu komponistu originaldzīsmis i ZīmyssvātkuSkaiteit vaira »
Leivuonā prezentēs stykla fabrikys atmiņu stuostu brošuru
30. decembrī 14.00 Leivuonā, Latgolys muokslys i omotnīceibys centrā, nūtiks Leivuona stykla fabrikys darbinīku atmiņu stuostu brošurys “Dzīvais stikls. Līvānu stiklinieku stāsti” prezentaceja, informej Leivuona nūvoda pošvaļdeiba. Pasuokumā pīsadaleit aicynuoti vysi intervātī stykla fabrikysSkaiteit vaira »
Raidejums “Pa sovam” – par patriotismu
Pīduovojam nūsavērt Latgolys Regionaluos televizejis veiduotū raidejumu “Pa sovam”, kas viestej par Latgolys regionu i tuo ļaudim. Itūreiz raidejums veļteits patriotismamSkaiteit vaira »
“Dvinskas muzikanti” Rēzeknē prezentēs albumu “Dzymtuo puse”
30. janvarī 18.00 Rēzeknis Nacionalūs bīdreibu kulturys nomā “Joriks” nūtiks grupys “Dvinskas muzikanti” debeja albuma “Dzymtuo puse” prezentacejis koncerts. Goda izskaņā muzykalajam projektam “Dvinskas muzikanti” tyka izdūts albums ar tituldzīsmis nūsaukumu – “Dzymtuo puse”,Skaiteit vaira »
Ondrupinē puorcyluos Zīymyssvātku tradiceju pyuru
25. decembrī sevkurs interesents muzejā “Ondrupinis lauku sāta” aicynuots iz rodūšom darbneicom i Zīmyssvātku tradiceju pyura puorcyluošonu, informej kulturys i muokslys bīdreibys “Teira Latgolys muoksla” puorstuove Evija Maļkeviča. Nu 14.00 da 15.00 muzeja īšktelpuosSkaiteit vaira »
Rotko centrā atkluos treis jaunys izstuodis
Pyrma Zīmyssvātku, 22. decembrī, Rotko centrā tiks atkluotys treis jaunys izstuodis, informej centra puorstuovi. Izstuožu dorbi runoj par cylvāka vierteibom: leidzcīteibu, mīlesteibu, viereibu i ticeibu. Pūļu grafiks Janusz Golik izstuodē “Mana horizonta līnija” ļausSkaiteit vaira »
Ceļojūšais muzykys i muokslys festivals “Vadātājs” vaicoj dalinīkus nu Latgolys
22. janvarī Preiļūs, PAKAC, nūtiks Ceļojūšais muzykys i muokslys festivals “Vadātājs”, kas sevī ītvers muzykys koncertus, etīžu teatri, laikmeteiguos dejis performaņci i eiskinu programu. Pasuokuma organizatori aicynoj atsasaukt vītejūs muokslinīkus, kas grybātu papyldynuot tuoSkaiteit vaira »


text:
showing 1-1 of 1
By: Gaters, Alfreds
Price: $37.00
Publisher: Rockville, Amerikas Latviesu Apvienibas Latviesu Instituts: 2000
Edition: First Edition
Seller ID: 003959
666 pp. FINE. Izcils trimdas latviesu literaturas petnieks. Apceres par latviesu trimdas rakstniekiem : no nepabeigta latviesu literaturas vestures manuskripta / Alfreds Gaters ; sakarrtojis Ojars Jegens. Saturs: Karlis Skalbe ; Paula Jeger-Freimane ; Edgars Ardenss ; Arveds Svabe ; Janis Grins ; Karlis Dzilleja ; Peteris Ermanis ; Karlis Abele ; Aida Niedra ; Zinaida Lazda ; Anslavs Eglitis ; Knuts Lesins ; Oskars Kalejs ; Zenta Liepa ; Pavils Klans ; Veronika Streler... View more info


text:
„Dabasu Durovys” ir grupa, kas nikod napazyud nu aktivo latgalīša redzis lūka. Vysod aktivi i rodūši, jī turpinoj prīcēt ar jaunim koncertim i dzīsmem, nasabeistūt eksperimentēt ar dažaidim muzykys žanrim i stilim. Itūreiz grupu sateiku Reigā, kur jī gatavejās kuortejam koncertam, cikom vokalists Arnis Slobožaņins aizkulisēs jautri stuosta par grupys sasnīgumim i turpmuokim nuokūtnis planim.
– Maja beigys i juņa suokums paradzāts aktivai koncertiešonai. Voi vosorys laikā „Dabasu Durovys” spēlēs vēļ kaidūs koncertūs?
– Jā, mes spieļuosim vysu cauru vosoru kazino Olympic Daugovpilī. Koncerti paradzāti kotru nedeļu, tys ir taids vairuok kai ilgtermeņa dorbs. Tī mes spieļuosim na tikai Dabasu Durovu dzīsmis, bet ari kaverus. Nu, i vysys parostuos dzīsmenis, kas ir itamūs tipiskajūs pub pasuokumūs.
– Parkū izavielējot taišni itaidu laika periodu?
– Myusim pīduovuoja. Tī ir vosorys terase, i tys ir tīpat Daugovpilī… Bet es nauztveru koncertus tikai kai dorbu, es saceitu, ka tys ir vairuok kai tuseņš. Runojūt par koncertim, myusim gaidomi koncerti tepat Reigā, piec tam nuokamais ir Leitovā i vīnā nu Rēzeknis koncertzala atkluošonys pasuokumim. Piec tam ir Daugovpilī 9. junī piļsātys svātkūs, kas byus pyrmū reizi iz leluos skotuvis. Leidz šam asam spieļiuojuši tikai iz mozajom skotuveitem.
– Runojūt par koncertu Leitovā, kai jius leidz tam nūnuocet?
– Estineibā baigi interesanti. Myusu storptautisko karjera suocēs baigi čudnai – mes asam spieļuojuši Leitovā, Portugalē i Australejā. Najaušeibys deļ koč kaida napazeistama meitine, kuru es nikod dzeivē naasu redziejs i nazynu, kas jei taida ir, atraksteja, ka Leitovā, Rokišķūs, byus festivals i voi mes grybātu uzspieļuot tī. Piec tuo myusim suocēs sadarbeiba ar Rokišķu kulturys noma vadeituoju Birutu. Nu tuo laika mes regulari braucem iz Rokišķim i pīsadalejom dažaidūs pasuokumūs.
– Voi Leitovā asat guvuši atpazeistameibu?
– Es dūmoju, ka nā (smejās). Kaut gon naseņ mes spieļuojom grupys Skyders, kas ir dīzgon pazeistama grupa Leitovā, albuma prezentacejis pasuokumā. Ar jim īsapazynom Rokišķūs, i jī myusus uzaicynuoja paspieļuot. Tī sajēmem lobys atsauksmis. Beja ari daudz preses puorstovu, kuri uzraksteja par mums lobu recenzeju, ka labi spieļojam, atguodynojūt Prāta Vētru. Saprūti, jim vyss atguodynoj Prāta Vētru… (smejās). I ari tys čoms nu Skyders saceja – ka mes vairuok dzīduotu angliski, varātu raudzeit īkaruot Leitovys tiergu i auditoreju.
– Bet jius vystik turitēs vairuok pi tuo latgaliskuo?
– Nā, myusim dzīduot latgaliski nav pošmierkis, tys vīnkuorši dabiski saguoja, partū ka mes latgalīši bejom. Tagad vairuok grupā nav latgalīšu, es asu palicis vīneigais taids. Nu Egīls vēļ nu pyrmsuokumu ir palics, bet jis ir dzims Reigā i jis muok runuot latgaliski deļtuo, ka jam baba ir nu Latgolys. Gitarists myusim ir nu Vīseitis, bundzinīks i basgitarists – nu Daugovpiļs. It kai latgalīši, bet mes asam nu Daugovpiļs, poša saprūti… (smejās) Skaņuotuojs myusim ir nu Anglejis, Džeimss sauc.
– Bet cik Tev pošam svareigi kasdīnā lītuot latgalīšu volūdu?
– Nu, drūši viņ pīteikūši svareigi. Maņ latgaliskums pyrmuom kuortom nūzeimoj latviskumu. Deļ manis latvīšu volūda ir latgalīšu volūda. Es zynu divejus latvīšu volūdys veidus i varu runuot jebkaidā. Latgola ir Latveja, i navajag jū nūdaleit.
– Kai, piec jiusu dūmom, atsašķir koncerti Latgolā nu koncertim cytūs Latvejis regionūs?
– Piļneigi nikai, vyss tys pats piļneigi vysur. Maņ vyspuor ruodīs, ka publika naatsašķir jebkurā pasauļa vītā.
– Bet kai vyspuor ar rodūšū pusi veicās? Voi paradzāts kaids jauns albums?
– Nu albums myusim jau tikkū beja, jauns albums nav paradzeāts agruok kai piec divejim godim, es dūmoju. Byutu labi, ka myusim izadūtu izdūt jaunu albumu jau piec divejim godim, bet sasteigt nav jāgys. Gribīs jau taidu kuorteigu albumu sataiseit. Bet tagad mes raugam uztaiseit koncertprogrammu itim četrim koncertim. Myusim paradziāts valna ducs – 13 dzīsmis, nu kurom treis byus piļneibā nadzierdātys.
– Tyvokī plani iz nuokūtni?
– Cīši grybātūs, lai mes turpynojam aktivi koncertēt. Partū ka vīna līta ir tys, kū tu studejā dori, i ūtrs ir tys, kū tu dzeivajā dori. Ka tu prūti labi spieļeuot dzeivajā, ari studejis īroksti ir daudz lobuoki. Jī tod nav taidi plastiski, koč kaidi kantaini… Ir cīši svareigi byut aktivi koncertejūšai grupai, i tū es nūvālu sev i vysom puorejuom grupom. Ir plānuots tyvuokuo mieneša laikā ari kaids singls. Naasam nikuo jauna izdavuši nu oktobra, i tai kai jau byutu laiceņš (prīceigi paberzej rūkys)… Nūteikti turpynuosim dorbu pi īrokstim jaunajam albumam. Mhm, myusim jau ir treis īraksteiti treki. Džeimss myusim angliski iztulkuos dzīsmi Pusnakts triādis, i mes raudzeisim pīduovot jū lītuvīšim. Nasagryb baigi sasteigt, varbyut nikas nasaīs, bet, ka saīs, byus baigi labi.
– Kū jius ar sovom dzīsmem gribit paviesteit klauseitojim?
– Tys ir taids šablonisks jautuojums. Drūši viņ tū pošu, kū vysi puorejī. Tev ir koč kaids stuosts voi emoceja apakšā dzīsmei, i tu jū gribi izlikt. Pīmāram, vīna nu jaunajom dzīsmem, kas saucas Biļdis i skoti, viesteis par tū, ka laiks īt natycami uotri iz prīkšu i gribīs jū aptureēt. Tys ir taids mesidžs. Bet eistineibā laiku mes poši asam izdūmuojuši, jis ir taids, ka juo nav. Laiku ir izdūmuojuši cylvāki. Vuordu sakūt, kotrai dzīsmei ir sovs mesidžs. Dziļuoks voi sakluoks.
– Voi ir izadevs tū mesidžu nūdūt tuoļuok?
– Es uzskotu, ka jā. Kū krutuoka grupa, tū lobuok mesidžs izadūd. Mes tūmār naasam Latvejis leimiņa grupa. Mes asam koč kur pa vydu, tikai čutj-čutj koč kur pabuožam gaļveņu. Cerams, ka izadūs koč kur vairuok pabuozt. Pārnejais gods ir bejis veiksmeigs. Mes izdevem albumu, albums beja pīpraseits, pyrmū tirāžu uotri izpierka… Bejom nomineiti Muzykas Goda Bolvā poproka kategorejā, kur nikuo nadabuojom… (smejās) Bet mes vinniejom Latgalīšu Muzykas Goda Bolvu par lobuokū albumu i lobuokū klipu. Beja daudz koncertu, i es uzskotu, ka kūpumā cīši veiksmeigs gods beja. Redziēsim, kai byus tuoļuok, bet es lepojūs ar tū, kas leidz šim sasnīgts.
– Kaids ir jiusu grupys leluokais sasnīgums?
– Nav taida, ka, BUM, i sasnīgums lelais. Ir bejuši vairuoki mozi sasnīgumeni, kas kūpumā veidoj tū vierzeibu iz prīšku, kū es saucu par ilgstspieju. Mes asam ilgtspiejiega grupa. Ir dažys grupys, kas vīnkuorši izlāc, kreit dzili un pazyud. Tuos ir tai saucamuos vīnys dīnys grupys – viendienīte. Mes nikod naasam pazuduši, vysod asam bejuši. Tys, munupruot, ir myusu leluokais sasnīgums.
Fani vaicoj, „Dabasu Durovys” atsoka
– Kaidūs žanrūs „Dabasu Durovys” ir centušīs spieļuot i kaidā vierzīnī dūmoj turpynuot?
– Suokumā mes spieļuojom nikaidā žanrā. Mes naprotom spieļuot, pajēmem instrumentus un suocem koč kū spieļuot. Mes cyldoni nūsaucem sovu stilu par latgalīšu pozitivū roku. Piec tam mes teišom soucem rakt dziļuok – raudzejom blūzu, guojom vēļ tuoļuok, mes spieļuojom 50. godu popmūziku… Mes daudz kū asam pajāmuši nu blūza, nu regeja, diksilendu paraudzejom… Tūmār kūpumā es uzskotu, ka mes īmam iz vierzīni, kū sauc par poproku.
– Kai „Bez PVN” jaunais albums varātu maineit Latgolys muzykys pasauli?
Ruodīs, ka eipaši nikai namaineis. Tys ir cīši forši, ka jī beidzūt sasajieme i beidzūt izdūs albumu. Jī cīši ilgi klusēja. Kotrs originals albums pīnas latgalīšu muzykai koč kū lelu. Es uzskotu, ka mes pīnesem ar sovu albumu koč kaidu atsvaidzynuojumu Latgolys muzykā. Maņ nav nikas pret, bet ir jau apnykuši tikai šlageri. Vysu cīņu itim muokslinīkim, bet vyss jau 100 godus kai dzierdāts. Munupruot, tys nanas nikaidu pīnasumu Latgolys muzykai. Pīnasumu roda jaunrade! Es ceru, ka „Bez PVN” jaunais albums boguotynuos latgalīšu muzykys dzeivi, i es ceru, ka jūs pamaneis ari Latvejis leiminī.
Karteņa: LaKuGys arhivs
Ar „Dabasu Durovom” sasarunuoja Inese Čiževska