text:
Krīvejis Nacionaluo biblioteka
Krīvejis Nacionaluo biblioteka (krīvyskai Poccи́йckaя HaциoHáлbHaя библиoTéka) — vīna nu vysuleluokūs biblioteku pasaulī, vīna nu pyrmūs valeimūs bibliotēku Reitu Europā. Īstateita 1795 godā. Fondūs globoj vaira kai 35 milijonus vīneibu, godā apkolpoj vaira kai 1 milijonu skaiteituoju. Izalikaliejuse nazcik nomūs Pīterpilī.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
1795 g. — pa carīnis Katris II pīsacejumam sasprīsts Pīterpilī īriedeit Imperatoriskū valeimū biblioteku (krīvyskai ИMпepáTopckaя пyбли́чHaя библиoTeka). Par bibliotekys pamatu tyka Varšovā krīvu pazogtī Zalusku bibliotekys 420 000 siejumu lelī fondi. Jūs sagruobe generala A. Suvorova vodomī Krīvejis karapulki, 1794 godā apguluši Varšovu i apmīguši Tadeuša Koscjuškys vadeitū puoļu buntu.
1795 – 1814 g. pastateits bibliotekys kuorms pa arhitekta J. Sokolova projektam. Jis beja guoduots na viņ kai gruomotu laiceišonys vīta, a i kai plotai ļaudeibai daīmams tautys vuiceibys centrys. Beja plans pīlaseit vysys gruomotys, izdūtuos Krīvejā, izdūtuos uorzemē krīvu volūdā, taipoš gruomotys uorzemis volūduos ap Krīveju. Katre II personeigai saksteja bibliotekys stateibu i pīsadaleja gruomotu laseišonā bibliotekys fondam.
1814 g. — Imperatoriskuo valeimuo biblioteka svieteigai atdareita vysim iņteresentim.
1917 g. — puorsaukta par Krīvejis Valeimū bibliotēku (krīvyskai Poccийckaя пyбличHaя библиoTeka).
1925 g. — puorsaukta par Vaļstiskū valeimū biblioteku (krīvyskai ГocyдapcTBeHHaя пyбличHaя библиoTeka).
1941 – 1945 g. — pošuos gryutuokajuos blokadys dīnuos biblioteka nanūstuoja dareit. Caur gryutu prācu i stypru aizalikšonu, daguļa i elektrejis tryukuma apstuokļūs bibliotekys dareituoji izglobuoja bibliotekys unikalūs fondus.
1992 g. — puorsaukta par Krīvejis Nacionalū biblioteku (krīvyskai Poccи́йckaя HaциoHáлbHaя библиoTéka)
Padalīni[pataiseit]
Bez golvonuo kuorma (Nevskuo prospekta i Sadovuos ūļneicys styurī) biblioteka tur vēļ nazcik filialu:
- Jaunais kuorms Moskovskajā prospektā, atdareits 1998 godā.
- Nazkodejuo Katris mīlasirdeigūs jaunivu instituta kuorms Fontankys upmalē.
- Kuorms Liteinajā prospektā.
- Krylova sāta Sadovajā ūļneicā 20.
- Plehanova sāta 4-ajā Krasnoarmeiskajā ūļneicā.
- Tīsiskuos informacejis centrys Ostrovskuo laukumā 1/3.
Fondi i Voļtera biblioteka[pataiseit]
Krīvejis nacionaluos bibliotekys fondi — vīni nu pošu leluokūs pasaulī. Jī apjam vaira kai 35 mln. globuošonys vīneibu (2010): ap 15 mln. gruomotu, 13 mln. žurnalu, 0,6 mln. gazetu gods komplektu i ct.
Vīna nu pošu vierteiguokūs kolekceju Krīvejis Nacionaluos bibliotekys fondūs – XVIII gs. prancuzu apgaisminīka, rakstinīka, viesturnīka i filosofa F. M. A. Voļtera biblioteka. Jamā 6814 siejumu gruomotu ar Voļtera padareitom aizziemem i darakstejumim, taipoš juo dorbu rūkroksti i malnroksti. Itū bibliotēku 1778 godā Katre II nūpierka nu Voļtera plemineicys i puormaņtineicys. 1779 godā ar specialu lellaivu jū atvede iz Pīterpili i nu reizis pastateja Ermitažā. Cara Nikolaja I laikā daīšona Voļtera bibliotekai beja aizdareita, a 1861 godā pa cara Aleksandra II riedejumam Voļtera biblioteka puorcalta iz Imperatoriskū valeimū biblioteku.
Latgaļu izdavumu kolekceja[pataiseit]
Krīvejis Nacionaluos bibliotekys fondūs globojās vaira kai 100 izškireigu pasauku izdavumu latgaļu volūdā, kuri sagatavāti i nūdrukavuoti Krīvejis teritorejā (vuiceibys gruomotys školom, daiļliteratura, religiskuo literatura, žurnali, laikroksti, vīnreizeiguos gazetys i ct.). Taipoš bibliotekys fondūs irā Viļnē, Reigā i cytur XVIII i XIX godusymtūs izdūtuos latgaļu gruomotys[1].
Daļa nu Krīvejis latgaļu izdavumu izguoja pošā Pīterpilī – laikā, kod itymā mīstā formējuos i aizzīdēja latgaļu nacionaluo kusteiba (nu 1849 da 1917 godam Pīterpilī izguoja apmāram 120 izdavumu latgaļu volūdā [2], jūs sagatavēja I. Asāns, D. Bončkovskis, Ceļaveirs, M. Jackevičs, F. Kemps, P. Laizāns, A. Laurinoviča, Naaizmierstule, A. Novickis, M. Olūteņš, N. Rancāns, V. Rubuļs, M. Silenbahs, B. Skrynda, K. Skrynda, O. Skrynda, F. Trasuns, P. Tukišs, S. Zīmeļs (O.Laizāns) i ct.).
Cyta daļa Krīvejis latgaļu izdavumu nūdrukavuota cytūs mīstūs – Pliskovā aba Opskovā, Moskovā i Novosibirskā – 20 godu laikā, cikom sovetu Krīvejā beja labtik vieleigi apstuokli mozumtautu kulturai raisteitīs (nu 1917 da 1937 godam Krīvejā izguoja apmāram 100 izdavumu latgaļu volūdā, jūs sagatavēja J. Bite, A. Čangalīts, V. Daškeviča, A. Eisuļs, M. Eņdzeņa, S. Jerumāne, J. Kolps, S. Kovaleņčiks, I. Kūkuojs, P. Līpeņš, D. Logins, J. Meikšāns, K. Mežuļs, A. Mežule, J. Opyncāns, J. Silinīks, I. Vucāns, A. Zarkevičs, V. Zeimaļs, J. Zvīdra i ct.). Sūpluok daudzejūs gruomotu latgali Krīvejā da 1937 godam izdeve i sovu periodiku – laikrokstu „Taisneiba” (Novosibirskā) i žurnalu „Ceinis Karūgs” (Moskovā).
Gruomotu i presis izdūšonu latgaļu volūdā Krīvejā puotrauce Stalina režima 1937 – 1938 g. represejis, kurys beja seviški osai pagrīztys pret mozumtautu iņteligeņceju i vadynuoja mozumtautu (tymā vydā latgaļu) mudruoku puorkrīvuošonu.
2007 godā Krīvejis Nacionalajā bibliotekā nūtyka latgaļu gruomotu paruode "Latgaļu gruomotys Krīvejā (1917 – 1937)". Jamā akcents beja lykts iz 1917 – 1937 g. gruomotom, tok eksponatu vydā ītyka i agruokajūs laikavydūs izdūtys latgaļu gruomotys, globojamys Krīvejis Nacionalajā bibliotekā.


c: text/html

text:
Daneja
Daneja (danīšu: Danmark) – vaļsteiba Pūstumu Europā. Kūpā ar Grenlandeju i Fareru Salom veidoj Danejis Kienesti (danīšu: Kongeriget Danmark). Daneja irā iz dīnavydim vysuvaira byunūša Skaņdinavejis vaļsteiba iz vyds Baļtejis i Pūstumu jiurys. Vaļsteibys teritoreju veidoj Jutlandejis pussola i nazcik solu – Zelandejis, Fina, Langelana, Bornholma i cytys mozys. Jutlandejis dīnavydūs rūbežs ar Vuoceju (68 km). Kategata i Eresuna jiuru šauris škir Daneju nu Švedejis, Skageraka jiuru šauris – nu Norvegejis. Pyrma Kīļa kanala izkasšonys, vīneigais kuģu ceļš nu Baļtejis jiurys da Pūstumu jiurai beja varams pa itym trejim kanalim, zynomim kai „Danīšu šauri”.
Myuslaikūs Daneja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Danejai irā vaļsteibys leidzīņa vaļdeiba i 98 vītejuos vaļdeibys (pošvoldi). Koč i nu 1973 gods Daneja irā Europys Savīneibys dalineica, jei navā dasaškieruse pi eurys zonys i vys vēļ vaļsteibys oficialuo valuta irā Danejis krona. Daneja irā nazcik vydtautisku organizaceju dalineica nu pošys īstateošonys dīnys – NATO i Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejā (VEKRO). Taipoš jei irā Europys Drūsuma i Kūpādareibys organizacejis (EDKO) dalineica. Byuteigai atguoduot, ka Grenaldeja i Fareru Solys, teritorejis ar lelu autonomeju, navā Europys Savīneibys dalineicys.
Danejai ar jaukta tierga kapitalizma ekonomiku i augstu vaļsteibys labtureibu irā vīns nu pošu augstū leidzīņu ījāmumu leidzonumā. Danejā irā pošu lobais komercdarbeibys klimats pasaulī. Nu 2006 gods da 2009 godam Danejis Kieneste pīzeita kai „pošu laimeiguo vīta iz zemis”, pamatojūtīs iz veseleibys, labtureibys i izgleiteibys standartim. 2010 godā Daneja pīzeita kai vīna nu pasauļa mozuok korumpetajom vaļsteibom.
Vaļsteibys nacionaluo daņu volūda irā cīši radnesteiga švedu i norvegu volūdai, ar kū irā styprys kultureigys i viesturiskys saitys. 80,9% Danejis dzeivuotuoju irā evaņgeliku ļutarticeigī. Pa 2010 gods datim 548,000 cylvāku (9,9% Danejis dzeivuotuoju) irā emigranti ci emigrantu piedinīki. Vysuvaira (54%) nu jū irā cytu Skaņdinavejis ci Europys vaļsteibu ļauds, cikom cyti pa lelumam irā nu Tiveimim Reitim i Afrikys vaļsteibom.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Iudiņture
Iudiņture (baļtīšu: ūdenskrātuve; anglīšu: reservoir; krīvu: BoдoxpaHилищe) — muoksleiga iudiņtvere, sataiseita, kab pīlaseitu iudiņa, jū laiceitu i piečuok izlītuotu ekonomiskim snāgim.
Latgolā ītaiseitys napalelys iudiņturis pi vīteja māra iudiņelektrejstaceju:
- iz upu (Viļānu iudiņture iz Maltys upis Viļānu nūvodā, Korna i Pelieču iudiņturis iz Jašys upis Preiļu i Ribinišku nūvodā, Straumis iudiņture iz Dubnys upis Preiļu nūvodā), a voi;
- iz azaru iztaku (Cireiša iudiņture Aglyunys nūvodā, Piļcinis iudiņture Ludzys nūvodā i ct.).
Latvejis teritorejā pošleluos iudiņturis irā Reigys IES iudiņture (3580 ha), Pļaveņu IES iudiņture (3490 ha) i Keguma IES iudiņture (2490 ha) iz Daugovys.


text:
Vikipedeja:Kai registrētīs
Registrētīs Vikipedejā var vīglai:
- Ekrana viersā atrūnit "Log in / create account".
- Atsadarejušuos puslopys ("Log in/Create account") lūgā "Log in" mīdzit iz nūruodis "Create an account".
- Nu jauna atsadarejušajā puslopā lūgā "Create account" dorit itaidys darbeibys:
- īrokstit pyrmajā aileņā anglīšu vuordu, kuru radzat atvaigā (ite apsardzeiba nu škārsteikla vandalizma);
- izalosit sev lītuotuojvuordu i īrokstit jū sūpluok "Username"; pa itam vuordam jiusus iz prīšku vysod pazeis Vikipedejā;
- izalosit paroli i īvodojit jū 2 reizis;
- īrokstit sovu e-postu;
- mīdzit "Create account".
Īguodojit sovu jaunū lītuotuojvuordu i paroli, ar jim vysod varēsit īīt Vikipdejā.


text:
Golyšovys pogosts
Golyšovys pogosts irā Kuorsovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrā Golyšovā dora tautys noms, biblioteka i pyrmaškoliņs īstots. Kai 2010 godā aizdareja Aizgāršys pamatškolu, pogostā nadora nivīna škola. Lelums ļaužu pravoslavi i pīdar Golyšovys Svātuos Trejadeibys pravoslavu parapejai.
Viesture[pataiseit]
Golyšovys pogosts pyrmū reizi viesturis dokumentūs aizraksteits 1646 godā Ludzys stuorastejis inventara sarokstā kai Wlosc Hołuszowska. 1784 godā Golyšova sarokstūs aizraksteita kai Mikalovskys (Mērdzinis) muižys daļa. 1945 godā Mērdzinis pogostā īstateja Golyšovys solys padūmi. 1979 godā Golyšovys solai daškiera daļu Blontu solys teritorejis.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kuorsovys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit]
Golyšovys pogosts tur rūbežu ar:
- Kuorsovys nūvoda Malnovys pogostu i Mērdzinis pogostu;
- Cyblys nūvoda Blontu pogostu;
- Krīvejis Federacejis Opskovys apgabaļa Krasnogorodskys rajonu.
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0


text:
HTML
HTML (Hyper text Markup Language "Hiperteksta īzeimuošonys volūda") – datorūs lītuota teksta īzeimuošonys (markēšonys) volūda, ar kū īzeimuot saturu Internetā. Bīžuokī lītuojumi - puorstaipteikla škūrsteitivim, pruottelefonim, e-posta viestim. Volūdu standartizej W3 konsorcijs. Dokumenti, kas raksteiti HTML formatā atsaškir nu Open Office Writer, MS Word ci Adobe PDF dokumentim ar tū, ka HTML aproksta vīn dokumenta saturu i daļu saturiskū nūzeimi, bet (eipaši HTML 4 i 5) naapzeimoj ituo dokumenta grafiskuos eipateibys - tuos var elasteigi pīmāruot datora videi, kur itys HTML dokuments lītuots. Pīvadumam, HTML apzeimoj, ka teksta gabaleņš irā pyrmuo leidzīņa vyrsroksts, bet naapzeimoj ar kaida fonta burtim, cik lels, kai izleidzynuots, i.t.t.
This is an excerpt from the article HTML from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Palākais vylks
Palākais vylks (latiņu: Canis lupus; anglīšu: Gray Wolf; latvīšu: Pelēkais vilks; lītaunīku: Pilkasis vilkas) aba vylks — irā leluokais suņu saimis (Canidae) plieseigais zviers. Palākais vylks kai dzeivinīks zynoms nu pādejūs ladslaiku, jis dzeivovs jau pyrma 300 000 godu, Latgolys teritorejā atsarads tiuleņ piec ladslaiku.
Vītuos, kur dzeivoj vylki, jī irā golvonī pliesieji. Palākais vylks, koč i dasamāruodams apleicis puormejom na tai vīgli kai kojots (Canis latrans), dzeivoj kai mežūs, kolnūs i tundrā, tai tukšnešūs, stepēs i prerejuos, net dzeivisvītu tyvumā. Nazkod vylki dzeivova vysā Eurazejā i Pūstumu Amerikā, tok myuslaikūs jūs dzeivojamuo teritoreja labviņ mazynuojusēs. Cylvākam vylks nikod nabeja meilams sābris, kam kreit viersā lūpim, a kod nakod i cylvākim. Jis vysod bejs medeibys dzeivinīks.
Vītuos, kur dzeivoj vylki, jī irā golvonī pliesieji. Palākais vylks, koč i dasamāruodams apleicis puormejom na tai vīgli kai kojots (Canis latrans), dzeivoj kai mežūs, kolnūs i tundrā, tai tukšnešūs, stepēs i prerejuos, net dzeivisvītu tyvumā. Nazkod vylki dzeivova vysā Eurazejā i Pūstumu Amerikā, tok myuslaikūs jūs dzeivojamuo teritoreja labviņ mazynuojusēs. Cylvākam vylks nikod nabeja meilams sābris, kam kreit viersā lūpim, a kod nakod i cylvākim. Jis vysod bejs medeibys dzeivinīks.
This is an excerpt from the article Palākais vylks from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Ādažu nūvods
Ādažu nūvods irā pošvolds Vydzemis vokorūs, natuoli nu Gaujis ītakys jiurā. Tur rūbežu ar Saulismalis nūvodu pūstumūs, Siejis nūvodu pūstumūs i reitūs, Iņčukolna nūvodu reitūs, Garkaļnis nūvodu dīnavydūs i Carnikovys nūvodu vokorūs. Pošys leluos nūvoda solys irā Ādaži (nūvoda centrys), Aļderi, Atari, Āni, Boltaisazars, Birzinīki, Garkaļne, Kadaga, Staprini, Divazari, Iļkine, Eimuri.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
1935 godā Reigys apleiciņa Ādažu pogosta pluots beja 402 km² i tymā dzeivova 3338 cylvāki.[1] 1945 godā pogostā roduos Ādažu, Berģu, Carnikovys i Garkaļnis solys pošvolds, a pogostu 1949 godā likvidieja. Ādažu sola bejuse Saulismalis (1949—1956) i Reigys (par 1956 gods) rajonā. Ādažu solai 1954 godā daškiera Carnikovys solu. 1974 godā daškiera likvidātū Mangaļu solys kolkoza «Ādaži» teritoreju, a dali teritorejis daškiera Berģu solai. 1977 godā daškiera dali nu likvidātuos Berģu solys i dali nu Garkaļnis i Vangažu solys teritorejis.[2] 1990 godā solu otkon puorsauce par pogostu. 1992 godā nu Ādažu pogosta atškiera nu jauna veiduotū Carnikovys pogosta teritoreju. 2006 godā pogostu puorsauce par Ādažu nūvodu.[3]
Zeimeigi ļauds[pataiseit]
- Fēlikss Cielēns (1888—1964) — latvīšu politiks — uorejū lītu ministrys (1926—1928), rakstinīks
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001—2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Taiss:Latvijas PSR iedalījums
- ↑ (latvyskai) Ādažu novada pašvaldības nolikums


text: vysavace panasonic, bezsackove vysavace, - tichy vysavac, viceucelovy vysavac, - vysavac hoover, rohnson, - hubice na vysavac, roboticky vysavac diskuze, - filtry do vysavacu, bezsackovy vysavac eta, - centralni vysavace electrolux, vysavace samsung, - prodej vysavacu, vysavac samsung, - vysavac fagor, centralni vysavace beam, - vysavac vorwerk, vyber vysavace, - vysavac daewoo, posledni trendy, - stavebni vysavac, automaticky vysavac recenze, - tycovy vysavac, sacky do vysavace rowenta, - rucni vysavace test, porovnani vysavacu, - vysavac s rotacnim kartacem, vysavace popela, - hepa filtr, hadice do vysavace, - zahradni vysavac, vysavac bosch, - parkside vysavac, v trinec, ceska lipa, trebic, znojmo, - podlahove vysavace, akcni cena, - prumyslovy vysavac pro suche i mokre cisteni, hubice k vysavaci, - bezsackove vysavace test, bateriovy vysavac, - vysavac na listi, parni vysavac, - vysavace prumyslove, automaticky vysavac, - vysavac rainbow, testy vysavacu, - vysavac bezsackovy, ve sleve se slevou, - vysavac philips, mokre vysavani, - saci vykon vysavace, test vysavacu, - v liberec, hradec kralove, ceske budejovice, cyklonovy vysavac, - filtry do vysavace, v chomutov, prerov, prostejov, - vysavace clatronic, vysavac panasonic, - opravy, prodam roboticky vysavac, - sackove vysavace, auto vysavace, - vysavac progress, saci vykon vysavacu, - nejpohodlnejsi, tepovac, - vysavace wax, prumyslove, - vysavac sencor, rucni vysavac eta, - vysavac vodni, vysavac electrolux, - bazenovy vysavac, roboticky vysavac zkusenosti, - vysavac bomann, v usti nad labem, pardubice, havirov, - vysavace electrolux, vysavac do bazenu, - cistic, prirucni vysavac, - rucni vysavac electrolux, vodni vysavace, - automaticky vysavac robot, test rucnich vysavacu, - zahradni vysavace, prumyslovy vysavac, - vysavace fagor, v akci, - inteligentni vysavac, auto vysavac, - vysavace, odsavacka na vysavac, - vysavace hyundai, test vysavace, - recenze robotickych vysavacu, v opava, karlovy vary, decin, teplice, jihlava, - vorwerk vysavace, parni vysavace, - domaci vysavace, prumyslove vysavace, - akumulatorovy vysavac test, nejzajímavější a další.


text:
Mariņdzis piļs
Mariņdzis aba Marinzejis muižys piļs pastateita nu 1845 da 1847 godam klasicizma arhitekturā. Vaļsteibys zeimeibys arhitekturys pīminieklis irā Krystapiļs nūvoda Atašinis pogostā. Muiža bejs vīns nu daudzeju fon der Borhu sovumu Latgolā. Muižys centra pīstateiba sataiseita ap regularu prīškys pogolmu. Nu ībraucamuo ceļa pusis pogolmu apjieme akmiņu sātmaļs, a tuoļuok beja muižys kliete, staļs i ūtrā pogolma golā piļs. Tān pilī dora Atašinis pogosta Bruoļu Skryndu vydsškola.
This is an excerpt from the article Mariņdzis piļs from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Gedimina ordiņs
Leluo Lītovys Kunigaikšta Gedimina ordiņs aba Gedimina ordiņs (lītovyskai: Didžiojo Lietuvos Kunigaikščio Gedimino ordinas, Gedimino ordinas) — vīns nu pošu zeimeigūs Lītovys vaļstiskūs apduovaņu.
Ar ordini apduovanej Lītovys ļauds voi uorzemis pilīšus, kuri tur peļnejumus Lītovys lobam i davuši lelu īlicīni vaļstiskajā voi ļaudyskajā darbeibā.
Ordiņs īstateits 1928 godā, 1930 jis beja cik nacik reformāts. Pyrmuos ordiņa zeimis radeja muokslinīks Andrius Lopuchins. Gedimina ordiņs nu jauna suoce daškiert piec Lītovys napavaļdeibys atjaunynuošonys, i pyrmuos pīcys personys beja apduovanātys 1993 gods februara 16 d.: ailinīki Justins Marcinkevičs i Bernards Brazdzioņs, bazneicnīks Ričards Mikutavičs, muokslinīks Vītauts Kazimers Jonīns, muokslinīks Juoņs Kubiļus. Vysā nu 1993 gods ar Lītovys Kunigaikšta Gedimina ordini pagūdynuoti vaira kai 1030 Lītovys i uorvaļsteibu pilīšu. Iz vyds apduovanātūs irā Vydtautyskuo olimpiskuo komiteta prezidents H. Samarančs, izslyvšais filantrops Dž. Sorošs, pasaulī zynomais muziks M. Rostropovičs. Nu latgaļu Gedimina ordiņa dabuojuse Janina Kūrseite.
Ordiņs tur 5 cylys. Ordiņa svieteibys irā februara 16 d. - Lītovys vaļsteibys atjaunynuošonys dīna.
Ar ordini apduovanej Lītovys ļauds voi uorzemis pilīšus, kuri tur peļnejumus Lītovys lobam i davuši lelu īlicīni vaļstiskajā voi ļaudyskajā darbeibā.
Ordiņs īstateits 1928 godā, 1930 jis beja cik nacik reformāts. Pyrmuos ordiņa zeimis radeja muokslinīks Andrius Lopuchins. Gedimina ordiņs nu jauna suoce daškiert piec Lītovys napavaļdeibys atjaunynuošonys, i pyrmuos pīcys personys beja apduovanātys 1993 gods februara 16 d.: ailinīki Justins Marcinkevičs i Bernards Brazdzioņs, bazneicnīks Ričards Mikutavičs, muokslinīks Vītauts Kazimers Jonīns, muokslinīks Juoņs Kubiļus. Vysā nu 1993 gods ar Lītovys Kunigaikšta Gedimina ordini pagūdynuoti vaira kai 1030 Lītovys i uorvaļsteibu pilīšu. Iz vyds apduovanātūs irā Vydtautyskuo olimpiskuo komiteta prezidents H. Samarančs, izslyvšais filantrops Dž. Sorošs, pasaulī zynomais muziks M. Rostropovičs. Nu latgaļu Gedimina ordiņa dabuojuse Janina Kūrseite.
Ordiņs tur 5 cylys. Ordiņa svieteibys irā februara 16 d. - Lītovys vaļsteibys atjaunynuošonys dīna.
This is an excerpt from the article Gedimina ordiņs from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Iņdeja
Iņdejis Republika (भारत गणराज्य, Bhārat Gaṇarājya) — vaļsteiba Dīnavydazejā. Tei irā septeituo leluokuo vaļsteiba piec geografiskuo pluota, ūtruo leluokuo vaļsteiba piec dzeivuotuoju skaita, i vysapdzeivuotuokuo demokrateja pasauļā. Rūbežojās ar Iņdejis okeānu dīnavydūs, Arābejis jiuru dīnavydvokorūs, i Bengālejis Leici dīnavydreitūs, tur rūbežu ar Pakistānu reitūs, Butānu, Kinys Tautys Republiku i Napālu pūstumvokorūs, i Bangladešu i Birmu reitūs. Iņdejis okeānā Iņdejis tyvumā atsarūn Šrilanka i Maļdivys, pi tam Iņdejis Aņdamani i Nikobaru solom irā jiurys rūbeža ar Taizemi i Indonēzeju.
This is an excerpt from the article Iņdeja from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Iņdeja
Iņdejis Republika (भारत गणराज्य, Bhārat Gaṇarājya) — vaļsteiba Dīnavydazejā. Tei irā septeituo leluokuo vaļsteiba piec geografiskuo pluota, ūtruo leluokuo vaļsteiba piec dzeivuotuoju skaita, i vysapdzeivuotuokuo demokrateja pasauļā. Rūbežojās ar Iņdejis okeānu dīnavydūs, Arābejis jiuru dīnavydvokorūs, i Bengālejis Leici dīnavydreitūs, tur rūbežu ar Pakistānu reitūs, Butānu, Kinys Tautys Republiku i Napālu pūstumvokorūs, i Bangladešu i Birmu reitūs. Iņdejis okeānā Iņdejis tyvumā atsarūn Šrilanka i Maļdivys, pi tam Iņdejis Aņdamani i Nikobaru solom irā jiurys rūbeža ar Taizemi i Indonēzeju.
Viesture[pataiseit]
Senuos Indys Īlejis Civilizācejis muojvīta i viesturisku tirdznīceibys ceļu i plotu impiereju regions, Iņdejis subkontinents cīši lelu sovys viesturys daļu bejis saisteits ar sovu komercialū i kulturālū boguoteibu. Četrys nu pasauļa leluokojom reliģejom: Hinduisms, Budisms, Džainisms i Sikhisms, aizasuokušuos ite, cikom Zoroastriuonisms, Kristīteiba i Islams īsarodušuos myusu ērys pyrmā godu tyukstūšā, pīpaleidzūt regiona kulturys dažuodeibai. Koč jū nu 18 godu symta pamozom aneksieja i administrieja Britu Ostiņdejis Kompaneja i nu 19 godu symta vyda tīši puorvaļdeja Lelbritaneja, 1949 godā Iņdeja kļiva par napuorvaļdeitu vaļsteibu, piec Mahatmys Gandeja vadeituos bezvarmuoceibys kusteibys.
Iņdejis ekonomika irā deveituo leluokuo ekonomika pasauļā piec nominaluo ĪKP i caturtuo leluokuo piec īsapirkšonuos spiejom. Suokūtīs tierga ekonomiskom reformom 1991 godā, Iņdeja irā padareita par vīnu nu mudruok augūšom ekonomikom pasauļā, jei uzskoteita par napaseņ industriaļizātu vaļsteibu, tok jei vēļ aizvīn irā lelys pynaklys ar veseleibys apryupi, korupceju i raksteitnamuociešonu. Kai kūdūlīrūču vaļsteibai i reģionālai lelvarai, Iņdejai irā trešuo leluokuo armeja pasauļā i tei irā dasmytuo pasauļā piec militārim izdavumim.


text:
Daugova
Daugova — vysuleluokuo Latgolys i Latvejis Republikys upe, iztakūša nu Valdaja augstainis Krīvejā, takūša pa Krīvejis, Boltkrīvejis i Latvejis teritorejom, ītakūša Baļtejis jiuru Reigys leicī . Kūpeigais upis garums – 1020 km.
Krīvejā Daugova (Zapadnaja Dvina) caur kanalu saškierta ar Berezinys i Dnepra upem.
Iz Daugovys pastateitys tris iudiņspākainis ar dambom – Reigys iudiņspākaine 35 km iz viersu nu upis greivys, Keguma iudiņspākaine vēļ 70 km iz viersu nu greivys i Pļaveņu iudiņspākaine 107 km iz viersu nu greivys. Catūrtuo – Daugpiļs iudiņspākaine beja planavuota XX gs. 80-tajūs godūs, tok projekts satyka lelu pretiveibu nu ļaudeibys pusis i nabeja īdzeivynuots.
Mīsti pi Daugovys[pataiseit]
- Veližs, Krīvejā
- Vicebskys, Boltkrīvejā
- Polackys, Boltkrīvejā (Polacka apleicīnē atrūnami Daugovys akmini)
- Daugpiļs
- Jākubmīsts
- Uogre
- Solyspiļs
- Reiga
Datakys[pataiseit]
Zeimeiguokuos datakys:
Datakys Latgolā i Sielejā:


text:
Igauņu volūda
Igauņu volūda — vīna nu suomugru volūdu grupys volūdu, jei radneiga suomu, līvu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru - latgaļu, latvīšu, krīvu i švedu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei. Igauņu volūda irā Igaunejis Republikys i Europys Savīneibys oficialuo volūda. Igauņu, suomu, vengru i maļtīšu volūdys vīneiguos vaļstiskuos volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi indoeuropīšu volūdu saimis. Pa 2000 gods datim, igauņu volūdu kai dzymtū runoj 83,4% Igaunejis dzeivuotuoju.


text:
Pīdrujis pogosts
Pīdrujis pogosts irā Kruoslovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora biblioteka, pamatškola, feļčeru punkts i div rūbežkontrolis punkti. Tautys noma ci cyta kulturys īstota navā, pogosta pasuocīni nūteik pamatškolā. Pogosta centrā Svātuos Jaunovys Marejis katuoļu bazneica i Svātuo Nikolaja pravoslavu cierkva.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
1935 godā Daugpiļs apleiciņa Pīdrujis pogosta pluots beja 164,86 km² i tymā dzeivova 6793 ļauds.[2] 1939 godā Pīdrujis pogostu puorsauce par Indreicys pogostu[3]. 1945 godā pogostā īstateja Dvorčānu, Indreicys, Kelovys, Kuzminu, Pīdrujis i Voicuļovys solys padūmi, a pogostu 1949 godā likvidieja. 1954 godā Kruoslovys rajona Pīdrujis solai daškiera likvidātū Dvorčānu solu.[4] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. Myuslaiku Pīdrujis pogosts irā nazkodejuo Pīdrujis pogosta dīnavydu doļa. 2009 godā pogostu kai administrativu teritoreju daškir Kruoslovys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit]
Pīdrujis pogosts tur rūbežu ar:
- Kruoslovys nūvoda Indreicys pogostu, Kaļnīšu pogostu, i Kapļovys pogostu;
- Boltkrīvejis Republikys Vicebskys apgabaļa Verhņadzvinskys rajonu i Braslovys rajonu.
Dzeivuotuoji[pataiseit]
Pīdrujis pogostā dzeivoj 601 ļauds, nu jū 13,5% latvīšu, 58,6% boltkrīvu i 17,6% krīvu.
Solys[pataiseit]
Pīdrujis pogosta ļauds dzeivoj 23 soluos.[5] Pošu leluos solys - Pīdruja (pogosta centrys), Aleksandrova, Lupandi, Berjozki, Dvorčani.
Saimisteiba[pataiseit]
Transports i saiteibys[pataiseit]
Pogosta teritoreju škārsoj vīns vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga-Daugpiļs-Puotarnīki (A6) i treis vītejuos zeimeibys celi.[6] Iz autoceļa A6 rūbežkontrolis punkts. Dzeļžaceļa linejis pogostā navā. Ar Boltkrīvejis mīstu Druju par Daugovu dora upu puorvozu sative, pi kurys rūbežkontrolis punkts.
Pīdrujis pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Daugovīši" (LV-5662).[7]
Slavvītys[pataiseit]
- Daugovys akmiņs - 7 volūduos īkaļts Daugovys vuords
- Pīdrujis dobys styga
- Svātuos Jaunovys Marejis katuoļu bazneica
- Svātuo Nikolaja pravoslavu cierkva
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Valdības Vēstnesis 1939.gada 21.jūlijs
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys golvonī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Suomu volūda
Suomu volūda — vīna nu suomugru volūdu grupys volūdu, jei radneiga igauņu, līvu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru - norvegu, švedu i krīvu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei. Suomu volūda irā Suomejis Republikys i Europys Savīneibys oficialuo volūda. Suomu, igauņu, vengru i maļtīšu volūdys vīneiguos vaļstiskuos volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi indoeuropīšu volūdu saimis. Švedejā kasdīn suomiskai runoj 200 tyukstūšys ļauds i tei irā pīzeita kai minoriteta volūda. Taipoš suomiskai runoj Norvegejis pūstumūs, Finmarkys regionā, Krīvejis Federacejis Karelejis Republikā i Igaunejis pūstumūs.
Par suomu volūdys rokstiskūs volūdys aizsuocieju tur veiskupu Mikaelu Agrikolu (1508-1557).


text:
Ciļviece
Ciļviece — pasauļa ļaužu vysums aba vysu Homo sapiens atmejis iņdividu vysums.
Ciļviecis sapratīņs var zeimuot:
- vaira na 2 milijonus godu iz Zemis ekzistejūšu dzymumu, kurs pīstuov treis etapus: agreimī ļauds, senejī ļauds i vāleimī ļauds;
- vysus Zemislūdis dzeivuotuojus, kuri niule irā dzeivis guojumā iz vyds dzimšonys i nūmieršonys;
- kurymā naviņ viesturiskā laikā dzeivuojušu personu vysumu;
- niule iz Zemis dzeivojūšu iņdividu, personeibu, pilīšu vysumu.
Ciļviece sasadola rasēs, tautuos aba etnosūs, socialajuos i kulturyskajuos grupuos. Parostai ap ciļvieci runoj napavaļdeigai dalejumam kuortuos (verīšu, sīvīšu) voi ļaudeibuos. Ciļviecis sapratīņs semaņtiskai apjam na viņ iņdividu fiziskū daudzumu, a i nūtaleju aizzineigu informacejis meitu iz vyds jūs. Ciļviecis darbeibys rezultata parostai sauc par kulturu.


text:
Latgalīšu etnokulturys centrys
Latgalīšu etnokulturys centrys (LgEKC) — bīdreiba, kurys snāgs irā izglobuot, raisteit i popularizēt latgalīšu tradiconalū kulturu.
LgEKC īstateits 2007 g. juļa 19 d., registrāts LR Pasajāmumu registrā 2007. g. augusta 2 d. Par pyrmū volda pirminīku ībolsuots Arturs Uškāns.
Bīdreibys darbeiba apjam:
- seminaru, konfereņceju i cytu vuicūšu sariedīņu organiziešonu;
- folklora ekspedicejis;
- latgalīšu etnokulturys zinisku tiemiejumu paturiešonu;
- latgalīšu etnokulturys materialu arhiva taiseišonu.
LgEKC dora kūpā ar folkora i etnografiskūs ansambļu vadeituojim i dalinīkim, amatnīkim, tautys muzykantim, etnokulturys tāmātuojim, taipoš ar pasajāmumim i pošvoldu pīstuovim.


text:
Mežuoris pogosts
Mežuoris pogosts irā Krystapiļs nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
Viesturiskai Mežuoris pogosta zeme bejuse Daugpiļs apleiciņa Veipa pogostā, kas 1941 godā daškiersts Jākubmīsta apleicinim. 1945 godā Jākubmīsta apleiciņa Veipa pogostā īstateja Mežuoris solys padūmi. Nu 1949 gods da 1962 godam Mežuoris sola bejuse Krystapiļs rajonā, a nu 1962 goda Jākubmīsta rajonā. 1954 godā Mežuoris solai daškiera likvidātū Buntiku solu i Gruomaļtu solys kolkoza "Molodaja gvardija" teritoreju, 1964 godā Mātrainis solys sovetu saimisteibys "Mežuore" teritoreju, a 1973 godā daļu Kūku solys. 1977 godā daškiera vēļ daļu Kūku i Veipa solys teritorejis, a daļu Mežuoris solys daškiera Atašinis solai.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Krystapiļs nūvodam.
Rūbeži[pataiseit]
Mežuoris pogosts tur rūbežu ar:
- Krystapiļs nūvoda Atašinis pogostu, Kūku pogostu, Varīšu pogostu i Veipa pogostu;
- Leivuona nūvoda Turku pogostu;
- Modyunis nūvoda Mātrainis pogostu i Ļaudūnis pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit]
Mežuoris pogostā dzeivoj 918 ļauds, nu jū 33% latvīšu, 63% krīvu, 1,7% boltkrīvu i puoļu 0,8%. Lelums pogosta dzeivuotuoju irā etniskī Latgolys krīvi. Bezdorba leidzīņs 10,10%.[4]
Solys[pataiseit]
Mežuoris pogosta ļauds dzeivoj 41 solā.[5] Pošu leluos solys - Mežuore (pogosta centrys), Eņdželi, Rateitis, Seikstuli.
Zeimeigi ļauds[pataiseit]
- Ivans Klementjevs - kanoju ierkluotuojs, nazcik Olimpiskū kaitu i pasauļa čempionatu īveiciejs.
Saimisteiba[pataiseit]
Transports i saiteibys[pataiseit]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Jākubmīsts-Rēzne-Terehova (A12) i nazcik vītejuos zeimeibys celi.[6] Mežuoris pogostu škārsoj dzeļžaceļa lineja Krystapiļs-Sīnuoja, iz kurys vīna staceja "Mežuore".
Mežuoris pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Mežuore (LV-5226).[7]
Slavvītys[pataiseit]
- Eņdžeļu staroveru cierkva
- "Juoņasāta" - Dīnavydafrikys štrausu ferma
- Seikstuļu ūzuls
Nūruodis[pataiseit]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Mežuoris pogosta teritorejis planavīņs
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys golvonī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Rāznys nacionalais parks
Rāznys nacionalais parks irā vaļsteibys sorgojama dobys teritoreja Latgolā. Īstateits 2007 godā, pyrma bejs kai Rāznys dobys parks. Parka pluots 596,15 km². i tys irā ūtrys pa lelumam nacionalais parks Latvejā. Parks irā Dagdys nūvoda Aņdzeļu pogostā, Bukmuižys pogostā, Ondrupinis pogostā, Ludzys nūvoda Rundānu pogostā i Rēznis nūvoda Dlužņovys pogostā, Kaunatys pogostā, Malnuo Dyužgola pogostā i Muokuļkolna pogostā. Parka administraceja Rēznē.
Parka golvonū zemisvierīni sataisa Latgolys augstainis centraluo daļa i Rāzna. Taipoš parkā nazcik mozuoku azaru, kaupru, mežu i kulturviesturiskū pīminiekļu. Nu vysa parka pluota 16,27 % irā iudini. Parks sataiseits, kab izglobuotu dobys vierteibys i Latgolai soveigū kulturys vierīni.
Parka golvonū zemisvierīni sataisa Latgolys augstainis centraluo daļa i Rāzna. Taipoš parkā nazcik mozuoku azaru, kaupru, mežu i kulturviesturiskū pīminiekļu. Nu vysa parka pluota 16,27 % irā iudini. Parks sataiseits, kab izglobuotu dobys vierteibys i Latgolai soveigū kulturys vierīni.
This is an excerpt from the article Rāznys nacionalais parks from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Metatoneja
Metatoneja — pošskaņu puormeja vuorda saknē (golds - gaļdeņš, nest - nasu, vāza - viezeņa, pyrmais - pirmeigs). Jei nūteik lītysvuordu lūcejumūs i laikvuordu personu formuos, i nazcik vuordu darynuošonys paraugūs (lītysvuorda pamata forma i juo demunutivs, soveibnīks i jam atsateikūšais apstuoklinīks i t.t.). Tuoļuok dūti metatonejis pīvadumi vysaiduos morfologejis situacejuos.
This is an excerpt from the article Metatoneja from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Eistynuo Jezus bazneica
Eistynuo Jezus Bazneica (anglīšu: True Jesus Church) — ir Vosorysvātku konfesejis kusteibys "Tikai Jezus" (Jesus Only) atzaruojums, kurš aizasuocs 1917 godā Pekinā, Kīnā, i kura pīkritieji ir atsasacejuši nu trinitaruos kristīteibys formulys. Eistynuo Jezus Bazneica ir pasauļa mārūga krysteiguo bazneicu savīneiba. 20 godusymtā roduos ari vairuokys teologiskys i praktiskys atškireibys nu Vosorysvātku konfesejis, kuo rezuļtatā daļa pietnīku skaita Harizmatismu par Protestantisma paveidu. Niu ar napilnim 1,6 miļjonim bīdru tei struodoj 45 pasauļa vaļstuos sešūs kontinentūs. Zīmyssvātki i Leldinis nateik svynātys.
This is an excerpt from the article Eistynuo Jezus bazneica from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Eņgeli, raudit
Beлиkий пocT
Eņgeli, raudit! Raudit, debess gori,
osoras jyusu plyust lai zemei pōri!
Raudit par nōvi, raudit jyus pi kopa,
kur dusēs mīsa jyusu Kunga lobō!
Raudi tu, saule! Raudi, mēness, žēli!
Nūdzēsit, zvaigznes, sovu spūžū kvēli.
raud debess plašums, gaismas apmyrdzātais,
jo krystā pacalts Dīva Dāls vyssvātais.
Raudi tu vysa, skaistō zemes rūta,
kas tevim, cylvāk, Radeitōja dūta.
Osorom ryugtom raudi, zeme vysa,
vysaugstō Kunga dzeivieba jau dzysa.
Raudit jyus, putni! Lūpi, raudit žēli,
ari jyus visi, breivī meža zvēri!
Apraudit Kungu, vysas byutnes dobā,
jys daudzi veicis ari jyusu lobā.
Raudi, tu zeme, Dīva Dāls kur gōja,
kad pesteišonu visim sludynōja.
Osoras, leistit vysur, kur Jys stōja
un sovus ļaudis apkōrt pulcynōja.
Raudi, kolns svātais, gūda, slavas cīneigs,
leidz Kristus nōvei beji mozs un nīceigs.
Pōr tevi svātais Asnis straumem leja,
kad debess Valdnīks krystā pīkolts beja.
Raudi, kops tymsais, izkolts akmiņs radzē,
Kungs tevī guldeits, stōvi Viņa sardzē.
Pīsaceļs Kristus, nōves vara pazuss,
radeiba vysa Dīva spāku sajuss.
Raudi tu, cylvāk, viļteibai kas ļōvīs,
styprynoj sevi, grākam pretī stōjīs!
Osorōs ryugtōs krysta prīškā lyudzīs,
lobajam Dīvam sovas vaines syudzi!
Teicit Kungu. Reiga, 1990. No. 38. lpp. 415-416.


text:
Eura (latvīšu: eiro, eira; anglīšu: euro; krīvu: eBpo) irā Europys Savīneibys kūpeiguo naudys vīnine, kura aizvoduota i lītojama eurys zonā (2014 g. janvara mien. — 18 ES vaļsteibuos) i kuru atīsmē planavojams lītuot kai atsaskaitīņu leidziekli vysuos ES vaļsteibuos.
Valutys zeime: €
Vydtautyskais valutys kods: EUR
Vērte:
- 1 eura (EUR) = apmāram 0,702804 latu (LVL);
- 1 lats (LVL) = apmāram 1,422872 euru (EUR)
Eura aizvoduota kai atsaskaitīņu leidzieklis 1999 godā, atmejūt ekeju (ECU, European Currency Unit) pa kursam 1:1. Kai fiziska nauda eurys apgrūzā palaistys 2002 godā. 2006 gods beiguos apgrūzā beja jau 610 milijardi euru, i juos beja vīneiguo valuta vaira kai 317 milijonim europīšu.
Euru volda Vuocejis mīstā Frankfurtā pi Maina asūšais Europys centralais banks (ECB), kurs pīstuov vysu ES dalinīkvaļsteibu centralūs bankus. ECB vīneigais tur tīseibu nūstateit ES monetariskū politiku, jis dasaver euru banknotu druku, euru monetu kaļšonu, taipoš euru plateišonu i lītuošonu vysuos eurys zonys vaļsteibuos.


text: filtry do vysavacu, automaticky vysavac robot, - kvalitni vysavac, vysavace fagor, - vysavac test, vysavace do auta, - sacky do vysavace miele, nejvyhledavanejsi, - test vysavac, vysavac na mokre vysavani, - levny vysavac, jaky vysavac je nejlepsi, - roboticke vysavace, vysavace panasonic, - zelmer, vysavac bomann, - kartac na vysavac, rucni vysavace, - vysavac narex, vysavac dusty, - v praha, brno, ostrava, plzen, olomouc, rucni vysavac elektrolux, - tichy vysavac, vysavace recenze, - test rucnich vysavacu, vysavace test, - roboticke vysavace recenze, automaticky vysavac recenze, - elektrolux, vysavac rucni, - rohnson, vysavace husky, - vysavace bosch, vysavace lux, - dtest vysavace, vysavace, - filtry do vysavace, podlahovy vysavac, - d test vysavace, vysavac sencor, - vysavace testy, levne, - vysavacu, vysavac, - vysavac miele, vysavac akumulatorovy, - pujcovna vysavacu, vysavac bosch, - vysavace rainbow, rucni vysavac test, - rucni vysavac electrolux, vysavac trilobit, - vysavace hoover, vysavace wax, - podlahove vysavace, vysavac do bazenu, - vysavac na vodu, jaka je cena, - pytliky do vysavace, hepa filtr, - profesionalni vysavace, vysavac recenze, - parkside vysavac, maly vysavac, - profi vysavace, vysavac robot, - sacky do vysavace vorwerk, jezirkove vysavace, - test robotickych vysavacu, cistice kobercu, - nastavec na vysavac, nejlepsi vysavace, - vysavac vodni filtr, opravy vysavacu, - hoover vysavace, vysavac na listi, - vysavac tycovy, krbovy vysavac popela, - rucni vysavac, viceucelove vysavace, - cisteni, sacky do vysavace, - v usti nad labem, pardubice, havirov, vysavace prumyslove, - porovnani robotickych vysavacu, tycove vysavace, - vysavac neptun, vysavac lg, - centralni vysavace, vodnik, - odsavacka na vysavac, nosni odsavacka na vysavac, - akumulatorovy vysavac, vysavace hyundai, - worverk vysavac, vysavac daewoo, - vorwerk vysavace, kde jsou nejlevnejsi, - bazenove vysavace, test vysavace, - jaky vysavac, nejzajímavější a další.


text:
Pyrmaviesture
Pyrmaviesture (anglīšu: prehistory, pre-history; krīvu: пpeдыcTopия; дoиcTopичeckaя эпoxa; latvīšu aizvēsture) — tradiceigai itai sauc ciļviecis viesturis pyrma roksta izguoduošonys. Pa cytam, šudiņ aktualuokam, redzīņam pyrmaviesture irā ciļviecis viesture da agrokulturys atsarasšonai. Vēļ irā redzīņs, pa kuram par pyrmaviesturi sauc ciļviecis viesturis da ļaudeibys lūmu atsarasšonai.
Pyrmaviesturis terminu pyrmū reizi izlītuoja praņcīšu zininīki (praņciskai pré-historique) XIX gs. suokuos, apraksteidami atradīņus Dīnavydpraņcejis oluos. Ciļviecis pyrmaviesturis tiemej arheologeja, paleoantropologeja i jūs sūpluokatzaris.
Deļ tuo, ka pyrmaviesturi vysucieškuok sīn ar roksta atsarasšonu, izškireiguos kulturuos pyrmviesture beigusēs izškireigā laikā, a kurys nakurys kulturys sova roksta net vysā natyka izguoduojušys.
Sadalejums laikavydūs[pataiseit]
Tradiceigai pyrmaviesturi dola itaidūs danīšu zininīka K. J. Tomsena (C. J. Thomsen) pasūleitūs laikavydūs:
- Akmiņlaiki:
- Bronzlaiki;
- Dzeļžalaiki.
Kod nakod izškir vēļ i eneolita laikavydu.
Termina i periodizacejis kritika[pataiseit]
XX godusymtā pyrmaviesturis termina zemeigums sasamazynuoja. Ciļviecis viesturis styngra daleišona laikavydūs da roksta atsarašonai i piec juos suoce naatsataisnuot, vairynojūtīs arheologejis datim ap boguotom kulturom, dzeivuojušom da roksta izguoduošonys i pasaplotūt radejaktivajai datiešonai, kura ļuove „viesturiskajim laikim“ pasastumt vys tuoļuok puorīsmē. Vīnulaik, „globalizejūtīs“ pasauļa viesturei, dalejums pa roksta izguoduošonai šaļtim davad da absurdiskim dalaidumim. Pīvadumam, itai dolūt, izītu, ka Egipts viesturiskajūs laikūs īsūļuojs jau 3500 godā pr. m. e., a Jaungvineja – tik XIX godusymtā.
Šudinejai kritikai pavaļdeiga i pa daļai savecejušuo Tomsena periodizaceja. Saceisim, šumeru civilizaceja rokstu turēja vēļ pyrma bronzlaiku. Nu ūtrys pusis, arheologiskī atradīni centralajā Anatolejā (Turcejā) ruoda, ka tīnis agreimuo neolita kultura jau muocēja apdareit varu (8000 g. pr. m. e.).


text:
Latgalīšu karūgs
Najaukt ar Latvejis karūgu, kurs radeits, izlītojūt senejūs latgalīšu (senejūs latgaļu) karūga vuordysku aprakstejumu Livonejis Atskonu kronikā.
Latgalīšu karūgs aba latgaļu karūgs (baļtīšu: latgaliešu karogs, latgaļu karogs, anglīšu: Latgalian flag, flag of Latgalians, krīvu: лaTraлbckий флar, флar лaTraлbцeB) — nu 16 godusymta zynomuo Latgolys gerba (bolts grifs iz sorkona fona) myuslaiceigs izpiļdejums iz Latvejis vaļstiskuo karūga samārā izlykalātu latgalīšim soveiguos tymsai zyluos i boltuos kruosys streipu fona.
Karūgā radzamais gerbs ar boltu grifu iz sorkona fona kai Latgolys (Infļaņtejis) gerbs lītuots nu 16 godusymta da 1921 godam, cikom Reigā oficialai naapstyprynuoja cytaida Latgolys gerba , kurs izaškir nu viesturiskuo. Zyluo kruosa latgalīšu karūgā simbolizej senejūs latgalīšu muokslu (mieļu vylnainis), Latgolys azarus i upis, naktineicu zīdus i lynazīdus. Kruosu streipu samārs izlītuots taids pat kai Latvejis vaļsteibys karūgā, līvu karūgā i Sielejis karūgā, tai simbolizejūt Latvejis regionalūs kulturu vīneibu. Pa heraļdikys princypim, praktikā varams lītuot i zylai-boltai-zyluo latgalīšu karūga variaceju bez grifa.
Latgalīšu karūgs apstyprynuots latgalīšu pīstuoveibys organizacejā "Latgolys Saeima" Rēznē 2010 godā, īsvieteits Aglyunā 2011 godā. Latgolys planavuošonys regiona raisteibys padūme 2011 godā suokuse sarunys ar Latvejis Heraļdikys komiseju ap latgalīšu karūga apstyprynuošonu taipoš par Latgolys regiona karūgu.
Latgalīšu karūgs aba latgaļu karūgs (baļtīšu: latgaliešu karogs, latgaļu karogs, anglīšu: Latgalian flag, flag of Latgalians, krīvu: лaTraлbckий флar, флar лaTraлbцeB) — nu 16 godusymta zynomuo Latgolys gerba (bolts grifs iz sorkona fona) myuslaiceigs izpiļdejums iz Latvejis vaļstiskuo karūga samārā izlykalātu latgalīšim soveiguos tymsai zyluos i boltuos kruosys streipu fona.
Karūgā radzamais gerbs ar boltu grifu iz sorkona fona kai Latgolys (Infļaņtejis) gerbs lītuots nu 16 godusymta da 1921 godam, cikom Reigā oficialai naapstyprynuoja cytaida Latgolys gerba , kurs izaškir nu viesturiskuo. Zyluo kruosa latgalīšu karūgā simbolizej senejūs latgalīšu muokslu (mieļu vylnainis), Latgolys azarus i upis, naktineicu zīdus i lynazīdus. Kruosu streipu samārs izlītuots taids pat kai Latvejis vaļsteibys karūgā, līvu karūgā i Sielejis karūgā, tai simbolizejūt Latvejis regionalūs kulturu vīneibu. Pa heraļdikys princypim, praktikā varams lītuot i zylai-boltai-zyluo latgalīšu karūga variaceju bez grifa.
Latgalīšu karūgs apstyprynuots latgalīšu pīstuoveibys organizacejā "Latgolys Saeima" Rēznē 2010 godā, īsvieteits Aglyunā 2011 godā. Latgolys planavuošonys regiona raisteibys padūme 2011 godā suokuse sarunys ar Latvejis Heraļdikys komiseju ap latgalīšu karūga apstyprynuošonu taipoš par Latgolys regiona karūgu.
This is an excerpt from the article Latgalīšu karūgs from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Praņcīšu volūda
Praņcīšu valūda (français, IPA: [fʁɑ̃sɛ]) — romanīšu volūda, kuru kai dzymtū ronoj leluokuo daļa cylvāku nu Praņcejis, praņciski runojūšuos Šveicarejis, Valonejis, Briseļa (Beļgeja) i Kvebeka (Kanada), kai i minoritetu grupys cytuos vaļsteibuos. Praņcīšu kai ūtruos volūdys runuotuoji irā paplateiti daudzuos pasauļa daļuos, lelums nu kurim dzeivoj praņciski runojūšajā Afrikā, vysuvairuok Gabonā (80%), Mauricejā (72,7%) i Elefanta Kaula Molā (70%). Pa izškireigim apskaitim jei irā dzymtuo volūda nu 75 leidz 110 milijonim i ūtruo volūda 190 milijonim cylvāku. Bez tuo fraņcīšu volūdu vuicuos kai svešvolūdu leidz apmāram 200 milijonim cylvāku, padorūt jū par ūtrū vysuvairuok pīsovynojamūs volūdu pasaulī piec anglīšu volūdys.
This is an excerpt from the article Praņcīšu volūda from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Leidzonaine
Leidzonaine (anglīšu: plain, krīvu: paBHиHa, latvīšu: līdzenums) — ploskona ci drupeit viļņuota sausīnis, jiuru voi okeana dybyna viersa daļa, kurai soveigs napalels augstuma mejeigums (ni vaira kai 200 m) i napalela viersa atveļce (da 5°). Leidzonainis aizjam apmāram 64 % nu Zemis sausīnis teritorejis. Vysuleluokuo pasauļa leidzonaine — Amazonis zamaine (pluots vaira kai 5 mln. km²).
Viesturiskai leidzonainis atsarodušys, pa mozam atsalaižūt laduojim i atsakluojūt zam jūs pīnosuotajom nūsādom. Pa strukturai atškir platformu leidzonainis i orogeniskuos (kolnu) leidzonainis. Pa absolutajam augstumam atškir zamaiņu (da 200 m augstuma), augstaiņu (200 — 500 m) i kolnu aba augstuos (augšuok na 500 m ) leidzonainis i ploskonkaļnis. Pa kienejūšim uorejim procesim atškir denudativuos i akumuļativuos leidzonainis. Denudativuos atsaroda, nūsagraudojūt augstuokajom reļjeda formom (kolnim), a akumuļativuos cēlēs, pīsalosūt nūsādom.


text:
Terezeja Broka
Terezeja Broka (1925) — latgaļu muzike, kordirigeņte, vuiceibu dareituoja.
Dzymuse 1925 godā Rēznis apleiciņa (niu Viļānu nūvoda) Viļānu pogosta Zvidreņu solā zemnīku saimē. Vuicejusēs Rēznis 1 vydškolā i Rēznis muzykys vydškolā. Beiguse Jezupa Veitula Latvejis valsteibys koņservatorejis (niu Latvejis Muzykys akademejis) kordirigentu atdali. Nu 1954 da 2000 godam dareja Daugpiļs muzykys vydškolā (niu koledža), kas bejuse juos vīneiguo pamata dorba vīta. Vadejuse nazcik pošdarbeibys kolektivu, bejuse i pošu zynomuo Daugpiļs kora "Latgale" viersineica. Latgolys nūvoda Dzīšmu svātku, Školuotuoju koru saskrīšonys i VII Školu jaunīšu Dzīšmu svātku viersdirigeņte, taipoš XX, XXI i XXII Vyscaureigū latvīšu Dzīšmu svātku viersdirigeņte. Daudzu latgaļu tautysdzīšmu muokslyskuo apskaistu korim autore. Lela Latgolys nūvoda i kulturys patriote.
Apduovanāta ar IV ailis Treju Zvaigžņu ordini i Ministru Kabineta apduovani (2005), Gūda daugpilīte (2005).


text:
Latgaļu Vikipedeja
Latgaļu Vikipedeja irā Vikipedejis padaļa latgaļu volūdā.
Viesture[pataiseit]
- 2005 gods
- Zīmys mieneša 2 dīna — latgaļu Vikipedejis pyrmais pīminiejums Inkubatorā.
- Zīmys mieneša 3 dīna — pyrmū rakstīni Vandaļu gors sataiseja 81.198.191.251 (teorejā vāluok registriejīs zam slāgvuorda Kalvis)
- 2006 gods Leita mieneša 28 dīna — sataiseits pyrmais aizprasejums latgaļu Vikipedejai.
- 2007 gods Svacainis mieneša 12 dīna — sataiseits ūtrys aizprasejums latgaļu Vikipedejai.
- 2010 gods
- Jaunagods mieneša 26 dīna — sataiseits trešs aizprasejums latgaļu Vikipedejai.
- Svacainis mieneša 28 dīna — aizprasejums apzeimots kai pīdareigs.
- 2011 gods
- Svacainis mieneša 13 dīna — aizprasejums apstyprynuots i nūsyuteits lyugumroksts sataiseit sātyslopu bugzillā.
- Pavasara mieneša 18 dīna — sataiseita latgaļu Vikipedeja.
- Pavasara mieneša 19 dīna — SPQRobin puorcēle latgaļu Vikipedejis turīni nu Inkubatora.
- Lopu mieneša 18 dīna — sataiseits 500 rakstīņs, Andstobax pīraksteits rakstīņs Malta (Maltys pogosts).


text:
Ezs
Ezs, parostais ezs (latiņu: Erinaceus europaeus) - kustūņāduoju (Insectivora) ailis dzeivinīks, pīdarūšs eziņu (Erinaceidae) saimei. Latgolā dzeivoj div ežu škirys - boltys kryuts (reitu) ezs i bryunys kryuts (parostais) ezs. Boltys kryuts ezs irā gona cieškys vysā Latgolā, a bryunys kryuts ezs cīši reši - tik pošūs Latgolys pūstumūs. Bryunys kryuts ezs īraksteits Latvejis Sorkonuos gruomotys 3 kategorejā i Baļtejis jiuru regiona Sorkonajā gruomotā.[1] Dzeivinīki aktivi pakrieslī i naktī. Vysāduoji, tok vysuvaira ād dzeivinīku barūkli - pelis i cytus seikus grauziejus, vardivis, škierzlotus, vysaižys vabalis i kuopurus.
Puslopu ruodeklis
Izavierīņs[pataiseit]
Augums 230-280 mm gars, mugora i suoni nūauguši eisim, tymsim dzanyulim (odotom), iz vādara padzoltoni mateni. Pīaudzs ezs sver 800-1200 g. Dzymdynoj 3-8 plykus ežalānus, kam par puors dīnu uzaug dzanyuli.
Dzeivisvītys[pataiseit]
Eži dzeivoj mežamoluos, kryumuojūs i cylvāka dzeivisvītu tyvumā - suodūs i parkūs. Nameiļoj dzeivuot slapņuos i volgonuos vītuos. Ezs nasabeist cylvāka i labi atguodoj vītys, kur jū dabaroj.
Paplateiba[pataiseit]
Ezs paplateits vysā Europā. Boltys kryuts ezs paplateits nu Centraluos Europys vokorūs da Sibiram (Uralu dīnavydim) reitūs. Dīnavydūs jis dzeivoj da Turcejai, Kaukazam, kazahejai, Izraeļam i Iranam. Pūstumūs jis dzeivoj da Latvejai i Moskvys apgabaļam Krīvejā.
Bryunys kryuts ezs paplateits Latvejis pūstumūs, Igaunejā, Skaņdinavejis dīnavydūs i tyvai jiurom, taipoš vysā Vokoru Europā nu Atlaņtejis okeana da Čekejai i Puolejis, Austrejis vokorim.


text:
2. Perché punto uno
3. Perché punto uno
4. Perché punto uno
5. Perché punto uno
6. Perché punto uno
Lorem ipsum ipset vacuom ipasarit limerit , ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit. Lorem ipsum ipset vacuom ipasarit limerit , ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit. Lorem ipsum ipset vacuom ipasarit limerit , ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit .
L’ vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit e:
- l’ vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit erzi;
- l vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit i;
- l vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit i.
- l vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ;
- l vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit e.
- l vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit i.
- l vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ;
I vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit o:
- - l vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ;
- - l vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit a;
- - l vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ;
- - vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ;
- - l vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit a;
- - vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ;
- - l vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit
- - g vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit
Gl vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit iari.
A vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit .
Nota bene: p vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit ipsum ipset vacuom ipasarit .


text:
Datu puorlaida
Datu puorlaida (anglīšu: data transmission) — datoreibys (informacejis tehnologeju) i telekomunikaceju atzarēs lītojams process, kurymā informacejis vīneibys (biti voi baiti) irā syutomys nu vīnys ītaisis iz cytu, damārojūt vysaidys datu puorlaidys tehnologejis.
Datu puorlaida var byut, pīvadumam:
- datu puorsyute nu datora cītuo diska iz mobilū telefonu;
- iņterneta lītuošona (dati puorlaižami nu ziņteikla servera iz vārtivi lītuotuoja datorā);
- viestenis syuteišona nu vīna mobiluo telefona iz cytu;
- drūsa vydyskuo teikla sataiseišona iz vyds izškireigūs geografiskajūs punktūs asūšu datoru (datori tys tam syuta datus, kuri ļaun nūstateit dasasliedzieja taidojeibu i apsorgoj nu svešu dasasliedzieju)
i leidz.
Datu puorlaidys tehnologejis var byut, pīvadumam:
- daslāguma tehnologejis - vara vodi, gaismysvodi aba optiskī kabeli, lazerdaslāgums, radejsaita, infrasorkonī spaiti i ct.;
- standartizātys datu grupiešonys i kanalu taiseišonys tehnologejis - DSL, ADSL, MPLS, Wi-Fi, Wi-Max i ct.
Datu puorlaidā svareigs sapratīņs irā datu puorlaidys protokols, kurs puorlaižamūs datus dora atpazeistamus i puorskaitomus. Poši myuslaiceigī protokoli patur datu syuteišonu paketu formā.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
Šudinejuos datu puorlaidys pyrmaguojiejs beja Morzis signalu syuteišona pa vodim, caur gaismys myrgu, radejis signalu atmejā i t. t. Tok Morzys signalu tehnologeja izaškir nu myslaiceiguos binariskuos datu puorlaidis - Morzys sistemā vajadzeigi vysaidi paužu garumi, kab informaceja byutu saprosta.
Datu puorlaidys atmejis[pataiseit]
Serejeiguo puorlaide (anglīšu serial transmission, krīvu пocлeдoBaTeлbHaя пepeдaчa, latvīšu seriālā pārraide) - datu puorlaide, kod biti syutomi blokūs, īmūšūs tys aiz tuo. Informaceju var syuteit i pa vīnam bitam, tūlaik datu dabuojiejs nu seveigūs bitu sataisa datu blokus. Serijeigū atmeju lītoj datim puorlaist leluokā atostumā, kam leidza ar jim var vīgli puorsyuteit puorvēris skaitli voi puoreiguma bitu.
Paraleluo puorlaida (anglīšu parallel transmission, krīvu пapaллeлbHaя пepeдaчa, latvīšu paralēlā pārraide) - datu puorlaida, kod biti syutomi vīnā laikā pa nazcik kanalim, a voi pa vīnu lineju caur multipleksiešonu. Itei atmeja labviņ dreizuoka na serejeiguo datu puorlaida, kam vīns baits puorsasyuta mudruok kai vīns bits. Itū metodu lītoj dators sovom vydyskajom darbeibom, pīvadumam, vydyskajuos magistralēs, a kod nakod - i uorejom saitom, saceisim, zynuodamīs ar drukaunīku. Tok itys metods tur sovus tryukumus - iz vyds nazcik kanalu atsarūn vaira trauciejumu kai tūlaik, ka datus syuteitu tik pa vīnu kanalu.
Asinhroniskuo i sinhroniskuo datu puorlaida[pataiseit]
Asinhroniskuo puorlaida (anglīšu asynchronous transmission, krīvu acиHxpoHHaя пepeдaчa, latvīšu asinhronā pārraide) - datu puorlaida, kuramā lītoj suokšonys i nūstuošonys bitus, kab apzeimuotu datu puorlaidys suokys i beigys. Tys zeimoj, ka 8 bitu ASCII literu eistyn puorlaiž izlītojūt 10 bitus, pīv., A puorlaiž kai 1 0100 0001 0. Datu puorlaidis suokuos i beiguos asūšais papyldomais vīninīks (ci nule, pīdareigai nu puoreiguma bita) dabuojiejam pyrma paviestej, ka tiks puorsyuteits liters, a piečuok - ka liters irā beidzīs. Itū datu puorlaidis metodu lītoj tūlaik, kod datus suyta puorrautai, a na vīngabaletigā straujā. Suoku i nūstuošonys bitim sovā vydā vajag byut preteimim (ka soku irā "1", to beigu irā "0", i ūtraiži), tūlaik dabuojiejs var pazeit, kod suoksīs jau cyts syutomais datu pakets.
Sinhroniskuo puorlaida (anglīšu synchronous transmission, krīvu cиHxpoHHaя пepeдaчa, latvīšu sinhronā pārraide) - datu puorlaida, kuramā nalītoj suokšonys i nūstuošonys bitu, a tuo vītā sinhronizej datu puorlaidys dreizumu syuteituoja i dabuojieja ītaisē, lītojūt sevkurā komponentā īstateitu stuņdinīka signalu. Iz vyds diveju mozgu puorsyuta nūtaleju, vīngabaleigu datu strauju. Deļ tuo, ka navā suoku i beigu bitu, datu puorlaidys dreizums irā leluoks, tok itai var atsarast daudzuok klaidu, kam stuņdinīki var pagaisynuot sinhronizaceju i dabuojiejai ītasei var byut napareizs laiks - na tys, ap kurū dasarunuots protokolā. Partū kuri nakuri baiti var tikt samaituoti (pagaisynuot bitus). Kab itū problemu nūgrīztu, doroma stuņdinīku resinhronizceja i lītojams puorvēris skaitlis, kuri puordrūsynoj baita pareizu saprasmi i pījimšonu.
Protokoli i sasauksme[pataiseit]
Protokols (anglīšu protocol, krīvu пpoTokoл, latvīšu protokols) - diveju ītaišu sovā vydā dasarunuoti nūsacejumi ap tū, kaidam vajag byut puorlaižamūs datu formatam. Kab nūtyktu datu puorlaida iz vyds sevkuru diveju ītaišu, jom pyrma tuo sovā vydā vajag dasarunuot ap protokolu.
Sasauksme (anglīšu handshaking, krīvu пoдTBepждeHиe cBязи, latvīšu rokspiešana) - process, kurymā divejis ītaisis apstyprynoj, ka iz vyds jūs irā atsaroduse saita i suokusēs zynuošonuos. Kab nūtyktu datu puorlaida, pyrma tuo vajadzeiga obadiveju ītaišu (datu syuteituojis i datu dabuojiejis) sasauksme.
Datu puorlaidys tehnologejis[pataiseit]
Daslāguma tehnologejis:
- vara vodi;
- gaismysvodi aba optiskī kabeli;
- lazerdaslāgums;
- radejsaitys;
- infrasorkonī spaiti
Standartizātys datu grupiešonys i kanalu taiseišonys tehnologejis:


text: vysavac neptun, vysavac zelmer, - vysavac homefriend, filtry do vysavacu, - sacky do vysavace vorwerk, saci vykon vysavace, - dtest vysavace, tycovy vysavac electrolux, - kvalitni, vysavac na popel, - test robotickych vysavacu, levne vysavace, - vysavace bosch, vykonny vysavac, - posledni trendy, prodej vysavacu, - elektricke vysavace, vysavac bosch, - vysavace test, opravny vysavacu, - inteligentni vysavac, recenze robotickych vysavacu, - vysavac wax, centralni vysavac husky, - levny vysavac, centralni vysavace electrolux, - vodni vysavac eta, vysavace samsung, - prumyslovy vysavac pro suche i mokre cisteni, odsavacka na vysavac, - vysavac vodni, rainbow vysavac, - roboticky vysavac goddess, krbovy vysavac, - nejpohodlnejsi, centralni vysavani, - hodnoceni vysavacu, roboticke vysavace, - opravy vysavacu, vysavac dirt devil, - vysavac na mokre vysavani, hubice k vysavaci, - profesionalni vysavace, rucni vysavac eta, - sleva, vysavace, - hubice na vysavac, parni vysavace, - bazenove vysavace, bezsackovy vysavac eta, - akce, akumulatorove vysavace, - akumulatorovy vysavac test, mini vysavac, - hadice do vysavace, sackove vysavace, - vysavac daewoo, vysavace lg, - vysavace philips, vysavac clatronic, - vysavac fagor, nove vysavace, - v usti nad labem, pardubice, havirov, vysavace rainbow, - vysavac eta, bezdratovy vysavac, - vysavace aeg, vysavace sencor, - vysavac akumulatorovy, rohnson, - vysavace rowenta, vysavace elektrolux, - vyprodej, bezsackove vysavace test, - saci vykon vysavacu, vysavac goddess, - vysavac miele, cistic, - wax vysavac, sacky do vysavace electrolux, - test rucnich vysavacu, nejlevnejsi vysavace, - bezsackovy vodni vysavac, cistice kobercu, - vysavac rainbow cena, vodni vysavace, - roboticke vysavace diskuse, vysavace s vodnim filtrem, - bezsackovy vysavac, vysavac 12v, - vysavace, vysavace husky, - roboticky vysavac zkusenosti, bosch vysavac, - zahradni vysavace, vysavac samsung, - robot vysavac, nahradni dily na vysavace, - mluvici vysavac, vysavac philips, - krbovy vysavac popela, nejzajímavější a další.


text:
Švedeja, oficialai Švedejis Kieneste (švedu: Konungariket Sverige) - vaļsteiba Pūstumu Europā pi Baļtejis jiurys. Vaļsteiba tur rūbežu ar Norvegeju i Suomeju, a dīnavydūs ar Oresunda tyltu saškierta ar Daneju. Baltejis jiurā vaļsteibai namoz solu, pošys leluos - Gotlandeja i Elandeja.
Pa vaļsteibys pluotam 450,295 km², Švedeja irā trešuo poša leluo vaļsteiba Europys Savīneibā, kuramā dzeivoj 9,2 miljoni dzeivuotuoju. Švedejā cieški moza dzeivuotuoju bīzeiba - tik 21 cylvāks iz vīnu km². Vaļsteibys dīnavydūs dzeivoj labtik vaira cylvāku kai pūstumūs. 85% dzeivuotuoju dzeivoj mīstūs i guodojams, atīsmē itys skaits pasalelynuos[1]. Švedejis Kienestis golvysmīsts irā Stokholmys, kurs taipoš irā pošu lelais vaļsteibys mīsts ar 9 223 766 dzeivuotuojim[2]. Ūtrais pa lelumam mīsts irā Geteborgs, trešais - Maļme.
Švedejis vaļsteiba īstateita vydslaikūs. 17 godu symtā jei pasaplateja sovys teritorejis i tyka par Švedejis Impereju. Tei beja vīna nu pošu zeimeiguo vaļsteibu Europā 17 i 18 godu symtā. Lelumu teritoreju uors Skaņdinavejis pussolys Švedeja pagaisynuoja. Taipoš Reitu Švedeju, myuslaiku Suomeju puorjēme Krīvejis Impereja 1809 godā. Pa 1814 goda vaidim pi Švedejis tyka daškierta i Norvegeja, tok obadiveju vaļsteibu savīneiba dreiži izjuka. Nu tuo laika Švedeja napīsadola nivīnūs vaidūs i vysod raudzej īvāruot neutraliteta politiku[3].
Myuslaikūs Švedeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu i labi izraisteitu ekonomiku. Jei aizajim pyrmū vītu pasaulī pa demokratejis iņdeksam i septeitū vītu pa ļaudeibys raisteibys iņdeksam. Švedeja irā Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejis (VEKRO) dalineica i nu 1995 gods janvara 1 dīnys Europys Savīneibys dalineica.
EtimologejaLabot
Daudzejuos pasauļa volūduos Švedejis pasauka skaņ leidzeigai. Varams, pasauka izacēluse nu vuordu "Sweon/Sweonas" (Vacnorvegu volūdā Sviar, latiņu Suiones) i suokuos vīnkuoršai lītuota kai "Švedu ļauds". Švedu pošu pasauka Sverige sasadora nu diveju vuordu "Svea" i "Rike", kas zeimoj "Švedu Kieneste", tok laika guojumā izsoka puorsamejuse. Latgaliskuo pasaukys variaceja sadar ar lītaunīku volūdys pasauku i irā vīna nu daudzejom vuorda "Sweden" variacejom.
Suomu-ugru volūduos švedu i Švedejis pasauka izacēluse nu švedu volūdys vuorda roþs - iertīs. Itū pasauku lītuoja i skaņdinavu varjagim, kuri īstateja Novgoroda mīstu. Kod varjagus slavi asimilēja, Suomu-ugru pasauka izaglobuoja (Rus - anglīšu Russia).
ViestureLabot
GeografejaLabot
Politiskuo sistemaLabot
Administrativais dalejumsLabot
EkonomikaLabot
DemografejaLabot
SportsLabot
Verīs taipošLabot
Nūruodis i olūtiLabot
- ↑ name="publikationer2007"> Statistics Sweden. Yearbook of Housing and Building Statistics 2007. Statistics Sweden, Energy, Rents and Real Estate Statistics Unit, 2007. ISBN 978-91-618-1361-2. Available online in PDF format
- ↑ Taiss:Cite web
- ↑ Taiss:Cite web


text:
Meandra
Meandra (anglīšu: meander, krīvu: MeaHдp, latvīšu: meandra) — vīnmuks cylpa atmejis upis leikums. Pasauka cālusēs nu dyžan leikumojuos Leluo Meņderesa upis (Mozazejā, niulejuos Turcejis teritorejā) senejuos pasaukys greku volūdā — Mejándros (Maίavδpoς).
Meandrys soveigys leidzonaiņu upem. Juos atsarūn, upis iudiņa viersejom straumem graudojūt upmalis stuovonū, īdubušū daļu, a dzilīnis straumem nosojūt nūsādys car upmalis lāvū, izcylū daļu. Kod pasadora lels cylps, juo vysušauruokajā vītā upe cieški puorgrauž taisnuoku ceļu, pamazdama vacupi.
Meandrys soveigys leidzonaiņu upem. Juos atsarūn, upis iudiņa viersejom straumem graudojūt upmalis stuovonū, īdubušū daļu, a dzilīnis straumem nosojūt nūsādys car upmalis lāvū, izcylū daļu. Kod pasadora lels cylps, juo vysušauruokajā vītā upe cieški puorgrauž taisnuoku ceļu, pamazdama vacupi.
This is an excerpt from the article Meandra from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Bezsvors
Bezsvors (anglīšu weightlessness, latvīšu bezsvara stāvoklis, lītaunīku nesvarumas, krīvu HeBecoMocTb) – stāte, kuramā lītyns natur svora, t. i. spāks, ar kurū atspaids veic lītynu, leidzynojās nullei. Itaida stāte ceļās tūlaik, kod lītyns breivajā krisšonā, a voi lītyna atspaida padreizīņs teik vīnaids ar breivuos krisšonys padreizīni. Bezsvorā irā sevkurs orbitā palaists kosmiskais aparats, kuruo dzeitivi izslāgti (naskaitūt Zemes atmosferys, Saulis gaismas spīdīņa i ct. samārā mozzeimeigu spāku veicis).
Kod nakod svora gaisšonu jauc ar gravitacejis gaisšonu; irā net sapratīni "nullis gravitaceja" i "mikrogravitacija", tok nu ziniskuo redzīņa itys aptuomeņ. Pīvadumam, var apsavērt Vydtautyskū kosmiskū staceju (VKS), kuruos orbitys augstums apmāram 350 km. Itymā atostumā breivuos krisšonys padreizīņs irā 8,8 m/s², ite viņ par 10% mozuok na pi Zemis viersa. VKS bezsvors ceļās deļ stacejis kusteibys orbitā ar pyrmū kosmiskū dreizumu.
Kod nakod svora gaisšonu jauc ar gravitacejis gaisšonu; irā net sapratīni "nullis gravitaceja" i "mikrogravitacija", tok nu ziniskuo redzīņa itys aptuomeņ. Pīvadumam, var apsavērt Vydtautyskū kosmiskū staceju (VKS), kuruos orbitys augstums apmāram 350 km. Itymā atostumā breivuos krisšonys padreizīņs irā 8,8 m/s², ite viņ par 10% mozuok na pi Zemis viersa. VKS bezsvors ceļās deļ stacejis kusteibys orbitā ar pyrmū kosmiskū dreizumu.
This is an excerpt from the article Bezsvors from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.


text:
Sorma
Sorma - lads, pasadarejs iudiņa laseitem sasolstūt myglā iz vysaižim objektim. Tei irā kristalainis boltys nūsādys, kas pasadora iz zemis viersa ir lītom. Vysuvaira dobā ar sormu apkluoti irā kūku zori, smylgys i zuole. Jim viersā irā pluoni lada kristaleni, kurim epidedu styurīni atsateik regularam sešstyuram, a iz kristaleņu ploskonuos viersys radazms streipuojumu teiklīņs taidā pošā styurainī. Lads krystalu garums var dasnēgt i nazcik centimetru.
Nūsādys pasadora gaisa sublimacejis procesā asūšim iudiņa gorim i jim sasalejūt ar lītom trāpā, sluobā viejā i gīdrā ci moz muokulaiņā laikā. Sorma pasaruoda, kod gaisa temperatura irā mozuoka kai -15 °C i Reitulatvejis zamainē nūsatur vaira kai 10 dīnu, a Latgolys augstainē i ūtratik vaira. Lads krystalu skaits iz viersa [īaug tymā pusē, nu kurīnis pyuš viejs.[1]
Nūruodis i olūti[pataiseit]
- ↑ Sormys aprakstejums, pvg.edu.lv


text:
Leldīne
Leldīne – senejim latgaļu tautys svātkim damāruoti kristīšu svātki, kuri simbolizej Jezus Krystus augšanceļšonūs nu myrūņu piec pīkaļšonys krystā, kai aizraksteits Jaunajā Testamentā. Tys nūtics trešā dīnā piec Krystus mieršonys (nuovis dīnu skaitūt kai pyrmū dīnu).
Leldīne lelumam kristīšu irā poši svareigī gods svātki, kuramūs lela prīca izsokoma deļ galeiguos Dīva dāla īveicis par smierti. Nazcik saprasmēs svareiguoka irā Krystus mieršonys, a na augšonceļšonuos dīna, partū ka taišni mierdams Krystus izvede ciļvieci nu apdzymtuo grāka. Leldīnis svātki irā pādejuos gavieņa dīnys.
Taipoš kai cyti kristīšu svātki, i Leldīne sasaliejuse ar tautys poguonu tradicejom, pīvadumam, Leldīnis ūlu kruosuošonu.
Puslopu ruodeklis
Leldīnis data[pataiseit]
Leldīne navā atzeimojama svietejamuo gods dīna pa Gregora kaleņderam. Jūs data damāruota pi žydu svātku, kurūs datu nūstota pa mienesnīka kaleņderam. Leldīni svietej pyrmajā svātdīnē nu pyrmuos pylnats piec pavasara leidzalaika (ekvinokcejis). Deļtuo gods nu goda Leldīnis data izaškir i byun nu pavasara mieneša 22 da sulu mieneša 25 dīnai.[1]
Reitu pravoslavu bazneicā, kuramā lītoj Juleja kaleņderi, Leldīnis data saīt nu sulu mieneša 4 dīnys da lopu mieneša 8 dīnai. Tok izagoda i taidi godi, kod katuoļu, pravoslavu i staroveru Leldīne saīt vīnā datā.
Leldīnis liturgeja[pataiseit]
Katuoļu bazneicā Leldīnis svieteišona aizasuoc Lelajā (Zaļajā) Catūrtdīnē i valkās vysu Leldīnis laiku da Krystus dabaspajimšonys svātkim. Lelajā Catūrtdīnē i Pīktdīnē kristīši īt Krysta ceļu, pīmynādami Kunga Jezus Krystus pīkaļšonu krystā i smierti. Lelajā Pīktdīnē bazneica nūsacejuse styngru gavieni. Lelajā Sastdīnē, kuruos kod nakod sauc i par Klusū Sastdīni, leidza ar saulislaidu svietejama Leldīnis nakts. Nakts tymsā svietejama "nakts, gaišuoka par dīnu" liturgeja, kura salosa ticeigūs apgaismuot apleici ar sovom atnestom, aizdegtom svecem. Ituos nakts rituala jāgs - atzeit sevi par vaineigu i sovā vainē, tymseibā īsavērt eistynū gaismu, kura navā ītēmiejama byunūt dīnā. Ituo rituala laikā skaitomi seviški daudzi Svātū Rokstu vuordi, kuramuos paviesteita Mesejis atīšona i vysu cylvāku grāku atlaisšona, i dzīdamys psaļmys. Leldīnis nakts kulminaceja - augšonceļšonuos viests. Nu ituos šaļts atļauts vargaņuot, kas katuoļu bazneicā irā nūlīgts nu Leluos Catūrtdīnis da Lelajai Sastdīnei.
Tautys tradicejis[pataiseit]
Nazcik tautys īrodumi irā izaglobuojušs nu poguonu pavasara atīšonys svātkim i sasalejušs ar Jezus Krystus augšonceļšonuos svātkim, sataisūt myuslaiku latgaļu Leldīnis svātku tradicejis. Senejūs laikūs pavasara atīšona (Leluo dīna) sveiteita, kod dīnys i nakts garums vīnaids (pavasara ekvinokceja) i tys saīt pavasara mieneša 20 ci 21 dīnā.
Vīna nu pošu golvonūs tautys tradiceju irā ūlu kruosuošona (marguošona). Parostai ūlys kruosoj seipulu myzās, kluotyn līkūt vysaižus auguojus, putruomus i tai tuoļuok. Tok sevkura saime tur sovys ūlu kruosuošonys tradicejis. Leldīnis reitā saime ād reitiškys i sasaveic, kam stypruoka ūla. Taipoš nūteik leiguošonuos leigačuos, ūlu rypynuošona, ūlu mesšona i cytys atrakcejis.
Tautys ticiejumi[pataiseit]
- Par Leldīnem juovuora ūlys, tod opolys teleitis aug.[2]
- Kas Leldīņu ūlys bes suoļa ād, tys vysu vosoru maluos.
- Kas zam Leldīnis lelā sastdīnē iess vaira zierņu, tod itei pīzeimoj, ka tys byus boguots cylvāks.
- Kas Leldīnē pyrmais atbrauc nu bazneicys, tys vysu godu pyrmais pi dorba un tureibys.
- Ka cylvāks gryb zynuot sovus grākus, tod lai pyrmā Leldīnis dīnā da pacelšonys krysta padzer solta iudiņa. Tū dīnu da pacelšonys krysta iudiņs irā soldons. Kod cylvāks padzers iudiņa i iudiņs byus soldons, tod itei pīzeimoj, ka pi tuo cylvāka grāku navā. A ka byus na soldons, taids kai jis irā, iudiņs kai iudiņs, itys pīzeimoj, ka pi tuo cylvāka cīši daudz grāku, koč ar maisu nosuoj.
Tautys dzīsmis[pataiseit]
Nūruodis i olūti[pataiseit]
- ↑ Leldīnis data (angliskai). Rakstīņs nu Amerikys Saškierstū Vaļsteibu Jiuris Observatorejis (pavasara m. 27 d., 2007 g.).
- ↑ Latvīšu tautys ticiejumi
- ↑ Tautys dzīsmis ap Leldīnem


text:
Strāpposts
Strāpposts (anglīšu: pushmail, push-mail, push e-mail) — tehnologejis i sistemys, kurys ļaun serverī asūšajā e-posta skreineitē dabuotuos viestulis tiuleņ pat puorsyuteit iz pruottelefonu voi plaukstinīku.
Tradiceigajuos e-posta sistemuos viestule īīt pastinīkserverī i tī gaida, cikom dasaslēgs programa nu lītuotuoja ītaisis (parostai - datora) i puorsavērs, ci navā atguojuse jauna viestule. Programa dasaslādz pastinīkserveram vys par nūstateitu laiku. Ka jauna viestule irā atguojuse da servera, to programa jū puorsasyuta iz posta skreineiti lītuotuoja ītaisē (parostai datorā).
Preteimā, strāpposta sistemuos jauna e-posta viestule serverī nagaida, jei puorsyutoma iz lītuotuoja ītaisi (parostai - plaukstinīku ci pruotinīku) tamā pošā šaļtī, kod īguojuse pastinīkserverī. Tai tod, strāpposts tur jāgu tūlaik, kod lītuotuoja ītase bez puortraukuma dasaslāguse pi iņterneta i pi pastinīkservera.
Strāpposts dūd vareibu sinhronizēt e-posta skaiteišonu i raksteišonu, kaleņdera i adresinis lītuošonu i datorā, i pruotinīkā. Pīvadumam, puorskaitūt strāpposta viestuli pruotinīkā i piec tuo verūtīs e-posta datorā, tei viestule automatiskai byus atzeimuota kai puorskaiteita. Cyts pīvadums - ar pruotinīku sovā kaleņderī īrokstūt jaunu sasatikšonu, piečuok jei redzēsīs kai īraksteita kaleņderī i datorā (itei sinhronizaceja nūteik serverī).
Strāpposts vaira vēļ nūdareigs organizaceju dorbā, kod svareigai cīši dreiži meitīs viestulem, par reizi dazynuot pošu jaunuokū informaceju, sadarynuot dīnysparādu ar kolegom i kūpeigai planavuot sasatikšonys i tt.


text:
Puolejis Republika (puoļu: Rzeczpospolita Polska) - napavaļdeiga vaļsteiba Centralajā Europā. Tur rūbežu ar Vuoceju vokorūs, Čeheju i Slovakeju dīnavydūs, Ukrainu i Boltkrīveju reitūs, ar Lītovu i Krīveju (Kaliningragys apgabali) pūstumūs. Taipoš nu pūstumu vaļsteibai dasaglauž Baļtejis jiura. Puolejis 312 679 km² pluotā dzeivoj vaira kai 38 milijoni dzeivuotuoju, i ite 69-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī i 9 pa lelumam Europā. Puoleja irā 6 vītā Europys Savīneibā pa dzeivuotuoju bīzeibai. Daudzi dzeivuotuoju sasakūpuši lelajūs mīstūs - Varšovā, Krakovā i Lodzē.
Par Puolejis vaļsteibys dzimšonu vysucieškuok īskaita 966 godu, kod zemē, kura cīši leidzeiga myuslaiku Puolejis Republikys teritorejai, pījimta kristeiguo ticeiba. Puolejis Kieneste īstateita 1025 godā, a 1569 godā jei sasaškeire ar Lītovys Lelkunigaiteju kai Puolejis-Lītovys Savīneiba. 1795 godā itei savīneiba nasuoce byut, i Puolejis zemis beja padaleitys iz vyds Prūsejis Kienestis, Krīvejis Imperejis i Austrejis. 1918 godā, piec I Pasauļa vaidu, Puoleja atdabuoja napavaļdeibys (Ūtruo Republika), tok jau 1939 godā suocēs nacistyskuos Vuocejis i Sovetu Savīneibys okupaceja. Vaira kai 6 milijoni Puolejis dzeivuotuoju nūmyra Ūtrajūs Pasauļa vaidūs. 1944 godā īstateituo Puolejis Tautys Republika beja socialistiska vaļsteiba, politiskai i ekonomiskai cīši sasīta ar Sovetu Savīneibu. 1989 godā Puolejā otkon nūtyka napavaļdeiga, breiva ībolsuošona i beja īstateita "Trešuo Puolejis Republika".
Niule Puoleja demokratiska parlamentariska republika, padaleita sešpadsmit vaivadejuos (puoļu: województwo). Golvysmīsts - Varšova. Puoleja irā Europys Savīneibys, NATO, Saškiertūs Naceju Organizacejys (SNO), Pasauļa Tierdzeibys Organizacejys (PTO) i cytu vydtautisku organizaceju dalineica.
EtimologejaLabot
Puolejis pošu pasauka, varama līta, izacēle nu slavu patautys poļanu (puoļu: polanie) pasaukys, kura zeimoj "gailumu ļauds". Nazkod Puoleja beja zynoma ar latiņu pasaukom Terra Poloniae ("Puolejis zeme") i Regnum Poloniae ("Puolejis Kieneste"). Latgaliskai, taipoš kai cytuos daudzejuos pasauļa volūduos, Puolejis pasauka izacēluse nu poļanu patautys ci puoļu pošu pasaukys. A lītavyskai i persiskai pamatā cytys slavu patautys pasauka - Lechites (Lehici, puoļu: lędzianie), partū itamuos volūduos Puolejis vaļsteiba irā Lenkija lītavyskai i Lachistan persiskai.


text:
Parostō liturgiskō laika 26. svātdīne
Lyugšona. Dōrgais Jezu, lyudzu, paleidzi mums maineitīs uz augšu, lai mes kļyutu lobōki Tovā prīškā. Ved myus pretim sovai gudreibai, kas nōk nu myužeibas, lai vyss, kū mes doram, tyktu veikts Tovam gūdam un slavai. Dori, lai myusu atteisteibas vērzīņs saskanātu ar Tovu grybu un Tovim nūdūmim kotra cylvāka dzeivē. Tai ka Tu pats esi namaineigs, pōrmaini myus, lai mes kļyutu taidi, kaidus Tu myus grybēji redzēt, kod myusus radēji.
Parōdi mums, Kungs, kū Tu nu mums gaidi. Mes bīži aizmērstam sovus lobūs centīņus augt goreigumā un veļ arvīn asam izklaideigi. Sovā gorā mes veļ asam tikai zeidaini, kuri gon rōpoj Tev pretim, bet pīteik tikai ceļa molā īsamirdzēt kaidai gunteņai voi īsaskanēt kaidam zvaneņam, lai tys aizvylynōtu myusu dūmas prūjom nu Tevis, pīteik myusim tikai dzērdeit kaidu stabulejūt, lai myusu uzmaneiba jau byutu nūsavārsuse nu mērķa, uz kuru mums beja jōīt. Kungs, kod mes sōcam maļdeitīs, parōdi mums otkon ceļu atpakaļ un atgōdynoj, kur mums vysim jōnūkļyust. Kod mes pōrōk īgrymstam sovōs ikdīniškajōs ryupēs un sōcam dūmōt vīneigi par mums pošim, atgōdynoj mums, Kungs, par sevi. Lic mums vīnmār vērzeitīs pretim dabasu Tāvam, kas myus gaida ar atplāstom rūkom un ilgojās myus mīlesteibā apskaut.
Dōrgais Jezu, myusim ir tik daudz dažaidu grabuļu, bet patīseibā myusim nav nikō, ja tryukst Tevis. Pamūdynoj myus, Kungs, ar sovas patīseibas gaismu, jo tys ir napīcīšams myusu pesteišonai. Syuti mums trauksmes signalu, kas myusus pacaltu nu soldajim sapnim, kurūs mes labprōt īsleigstam, un pīvārstu myusu skotu skorbajai dzeives eistineibai, lai mes otkon spātu skaidri saskateit sovus pīnōkumus un sovu atbiļdeibu par tūs izpiļdi. Lic myusim nu jauna pōrskateit myusu attīksmi pret nabogim un cītējim vysā pasaulē un pret ētikas normom un tū īvārōšonu dzeivē; lic mums pōrdūmōt, kaidu nūstōju mes ījemam jautōjumā par cīnu pret cylvāka dzeiveibu. Dori, lai mes saprostu, ka asam izvēles prīškā. Paleidzi mums ari saskateit, ka ar atsateikšonu nu sevis mes patīseibā īgyustam daudz vairōk nakai tod, kod pyrmajā vītā izvērzejam sovas praseibas. Atver myusu acis, lai mes spātu saskateit, kaida ir tei bogōteiba, kod samozynojam sovu pasauleigū prīku skaitu, lai pavairōtu goreigūs īprīcynōjumus.
Dōrgais Jezu, pīveļc myus pi sevis. Naļauņ myusu izklaideibai un aizmāršeibai myus nu Tevis attōlynōt. Amen. (”Stunda ar Jēzu”)
PŌRDŪMOM
Svātais Jākubs šōsdīnas Sv.Rokstu lasejumā nūsūdēja bogōtnīku uzvedeibu: jūs egoismu, apmōteibu, jūs pōri dareišonu nabogim. Jys tim nažāloj borgus vōrdus.
Dīmžāl, taidu cylvāku natryukst ar pi myusim. Cik nav dzērdāts, ka dorba devēji nasamoksoj strōdnīkim par padareitū! „Lyuk, olga sauc, kū jyus aizturējat strōdnīkim, kas pļōve jyusu teirumu, un pļōvēju vaimanas ir sasnāgušas debesspulku Kunga ausis…” Pi taidim pīridarējumim pīskaitami ari myusu vaļdeibas nataisneigī lāmumi: kod samozynoj olgas tim, kas strōdoj, bet tymā pat laikā bogōtī namoksoj nikaidus nūdūkļus. Bet, ak vai, kaids bēdeigs liktiņs jūs sagaida: „Bogōtnīki, raudit un vaimanojit par nalaimem, kas jums tyvojās! Jyusu bogōteiba ir sapyvuse, jyusu drēbes kūžu saāstas, jyusu zalts un sudobrs saryusējis, un tū ryusa līcynōs pret jums un saēss jyusu mīsu kai guņs.”
Tim, kas vērs šōs zemes byus dzeivōjuši pōrpiļneibā un baudōs, byus vīnreiz jōsastōj Dīva Kunga prīškā un jōnūdūd atskaite par Dīva dūtū lobumu izmontōšonu.
Šōsdīnas Evaņgelijā Jezus nūpeļ skaudeibu, kura atsaklōja storp apostolim. Jī, byudami apostoli, jutās Kristus paaicynōti, lai sludynōt Jō mōceibu un izdzeitu nu cylvākim ļaunūs gorus. Bet te atsaroda kaids cyts, kurs sōka jim atjimt dorbu. Jī jutōs apdraudāti sovā paaicynōjumā. Jūs ambicijas tyka aizskōrtas.
Vēsture atsakōrtoj. Godōs, ka lelas lītas paveic vīnkōršī cylvāki, cikom lelī specialisti stōv molā, naspādami apslōpēt sevī skaudeibas sajyutu. Tai nūtyka ari ar Cīsšonu atvīglōjuma mōju, kura tyka San Džovanni Rotondo uzbyuvāta pēc tāva Pio iniciativas. Šei mōja teik uzskateita bezmoz par vīnu nu pasaules breinumim. Vārōtōjam nu molas var liktīs, ka tys ir daudzu arhitektu un inžineru veikums. Bet šōs Mōjas ceļtnīceibai tāvs Pio izavēlēja pavysam nakvalificeitu strōdnīku, pi tam cylvāku ar najauku raksturu. Tys beja Andžolino Lupi, cēlīs nu nabadzeigas gimenes, mōceišonūs pabeidzis ar pamatskūlas pīktū klasi. Nikod nabeja īgyvis nikaidu profesiju. Kur vīn izdzērda kaidu īspēju strōdōt, jys devēs pi dorba devēja un izalyka par konkretō omota pratēju. Jys beja eists klaidūņs: strōdōja kai bēru fotografs, dorbōjās kai galdnīks, krōsōtōjs, virpōtōjs, scenografs utt.
Pyrms Mōjas ceļtnīceibas tāvs Pio vyspyrms īpasazyna ar atsyuteitajim projektim. Nu daudzajim dorbim jys izavēlēja vīnu, kuru beja parakstējis kaids inžiners Kandeloro nu Peskaras. Kod uzaicynōja īsarast projekta autoru, tys izarōdēja Andžolino Lupi.
San Džovanni Rotondo kapucini beja sašutuši, jī saskatēja tajā krōpšonu un grybēja projekta autoru īsyudzēt tīsā. Kaids inžiners nu Fodži pat īsyudzēja jū tīsā par nalegalu dorbōšonūs. Bet tāvs Pio palyka pi sova, Lupi projektu jys atzyna par vyslobōkū un īcēle jū par golvonū dorbu vadeitōju miļzeigajā objektā, kas teik uzskateits par vīnu nu myusdīneigōkajom slimneicom Eiropā. Izgleitōtajim arhitektim un inžinerim atlyka tikai apskaust Lupi par tik lelim sasnāgumim. (Pr.J.Hojnovskis)
Skaudeiba.
„Voi tu esi skaudeigs uz mani?” – pēc šim Mozus izteiktajim vōrdim vajadzātu pōrstōsteit vysu Bībeles vēsturi, pīvēršūt uzmaneibu skaudeibai kai īpašeibai, kas bīži pasarōda Svātajūs Rokstūs. Skaudeiba tei ir pasaskateišona uz ūtru cylvāku ar ļaunu aci. Bībelē losam par tom sažņaugtas un soltas sirds sajyutom, kaidas cylvāki pōrdzeivoj, skotūtīs uz ūtru cylvāku, kuram kas pīdar. Kod jī skotōs uz jūs napīpiļdeitū ilgu prīkšmatu. Nu šejīnes rūnās skaudeiba, ambicijas, konkurence. Tīksme īgyut kaut kū sovā īpašumā mūka cylvākus vīnmār, kod jys naspēj mīļōt pa eistam un skotōs ar ļaunu aci uz cytim. Aicynōjumā: „Muns kungs, Mozu! Aizlīdz jim!” ir ītvarta skaudeiba, kas maitoj cylvāka sirdi un prōtu. Cik bīži mes, naspādami poši kaut kū sasnēgt, nu vysa spāka cenšamēs panōkt, lai ari cyti nūteikti nabyutu lobōki par mums. Ka tik tys vīn byutu! Bet myusūs bīži vīn rūnās eists īnaids. Cik reizes ir dzērdāts par laulōtajim, kuri pēc dažu godu kūpdzeives var naspēj pat pasavērt vīns uz ūtra ar labvēleibu. Mīlesteiba jymūs ir pōrsavārtuse par īnaidu. Skaudeiba maitoj cylvāka sirdi un ir īnaida sōkums. Sorgōsimēs nu tōs, turādami skaidras un atvārtas sirdis.
„…jū vaimanas ir sasnāgušas debesspulku Kunga ausis”. Bogōts cylvāks, kurs ļaunprōteigi izmontoj sovu bogōteibu, izsauc uz sevis Dīva dusmes, un dabasu vōrti jam byus aizslāgti. Jo naprassi sovu bogōteibu apmaineit pret cytu cylvāku laimi, tu navarēsi byut mīreigs. Bet kurs tod nu myusim ir bogōts? Te gon runa īt par kotru nu mums, jo vīnmār ir taidi, kurim ir vajadzeiga myusu paleidzeiba. Ka tik mes spātu tū saskateit. Nu myusim apspīstū, apbādynōtū, dzeives nūmōktū vaimanas Dīvs dzērd vīnmār. Tōpēc navaram gulēt mīreigi.
„Jyusu bogōteiba ir sapyvuse, jyusu drēbes kūžu saāstas, jyusu zalts un sudobrs saryusējis, un tū ryusa līcynōs pret jums un saēss jyusu mīsu kai guņs…” Atcerēsimēs, ka tys atsateicas kai uz mums, tai uz cytim. Myusu olga ir debesīs, bet na te, vērs zemes. Tōpēc ir jōdzeivoj tai, lai cyti, pasaverūt uz mums, radzātu, ka mes pateišam asam kristīši, tys nūzeimoj – cylvāki, kuri sovas dzeives cereibu salīk uz dzeivi cytā pasaulē. Lai kaids myusim kaidreiz napasaceitu, ka asam „zemes vērsā dzeivōjuši pōrpiļneibā un baudōs…”
„Kas nav pret mums, tys ir ar mums”. Kai grybātūs, lai šī vōrdi teiši šajā svātdīnē sasnāgtu vysus munus brōļus ticeibā, kuri uzskota sevi par lobōkim, voi, kai tagad soka – eistim katōlim. Myusim ir jōbyun vīnōtim, bet na taidim, kuri škeļ. Jōmeklej tū, kas vīnoj, un na tikai tū, kas škir. Ir daudz cylvāku, kuri varbyut nav mums blokus, bet kuri nav ari pret mums. Mes sajyutam jūs labvēleibu un, radzādami jūs šaubas, mēginojam kūpā ar jim meklēt atbiļdi. Nadreikstam jūs ari izdzeit nu Bazneicas. Kristus tai nadarēja. „Vīns ir Kungs, vīna ticeiba un vīna Bazneica”. Evaņgelijā, un ari Skaitļu Grōmotā, losam vōrdus, kū sacēja Kristus: „Nalīdzit jam! Jo nav nivīna, kas munā vōrdā dareitu breinumus un tyuleņ varātu runōt ļaunu par Mani.”
Ir myusūs kārdynōjums napīļaut, aizlīgt, bet tys vyss myusim ir jōpōrtrauc. Jezus vōrdā, kuram mes grybam sekōt. Un tod pīredzēsim, kū tys nūzeimoj, ka patīseibai ir atbreivojūša vara. (T.Dostatnijs OP)
Steidzīs dareit lobu.
Myuslaiku cylvāka nalaime ir tei, ka jys vīnmār steidzās, reizem bezjēdzeigi un naaugleigi. Cylvāks ar sovu energiju kolnus gōž, uzceļ un sagrauj vasalas piļsātas pavysam eisā laikā. Bet, jo mes īsaskateisim daudzu cylvāku energijā dažaidōs vaļstīs un pasavērsim uz tōs sekom, mes īraudzeisim, ka tei navairoj pasaulē lobū. Bet reizem pat stypri pavairoj ļaunumu. Un ceiņa ar ļaunumu kļyust naaugleiga, jo tei naizapauž eistōs labesteibas pasaulē.
Cylvāku dzeive kļyust arvīn steidzeigōka… Vysi skrīn, beistās kaut kur napaspēt, kaut kur nūkavēt, kaut kū nanūkert, kaut kū palaist garum, kaut kū naizdareit… Mašynas skrīn pa gaisu, pa yudini un pa zemi. Mes radzam un izjyutam šū naapturamū, arvīn pasaōtrynōjūšū riņķa danci ap lītom un nūtykumim; arvīn lelōkais paōtrynōjums kai tehnikā, tai ari naapturamū mašynu un cylvāku skrējīni dzeivē… Tehnika arvīn vairōk paōtrynoj kusteibas ōtrumu un šōszemes vērteibu īgyušonu. Līkās, ka cylvākim byutu jōpalīk laikam vairōk nūsadūt gora un prōta atteisteišonai. Bet nā! Daudzom dvēselem kļyust veļ gryušōk un gryušōk. Dvēsele īt būjā, tai nav laika dūmōt par augstom lītom, pīsavērst svātumam. Vyss grīžās, grīžās un paōtrynoj sovu skrējīni. Cik daudz škītameibas cylvāku lītōs! Goreigū centīņu un īdvesmes vītā pōr daudzim cylvākim volda tikai materialū vērteibu pavairōšonas psihoze. Un ari šōs vērteibas sōc zaudēt sovu Dīva svēteitōs dōvonas nūzeimi, tī naleidzsvoroj cylvāka dvēseles tīkšonūs pēc patīseibas. Izaveidoj it kai „dorbu miraža” – cylvāks tok paaicynōts uz dorbōšonūs un navar byut mīreigs bez tōs. Bet materialōs lītas naapmīrynoj cylvāku, kod na jys pōr tom volda, bet tōs volda pōr jū. Pōrsavēršūt par sovu materialū lītu vērgu, cylvāks stōv uz smiļtim, un jō radeitais sabryuk. Nu daudzajom lapnajom ceļtnem, kas veļ vakar lepni slējōs pōri cytom, palīk tikai palni, tikai putekli.
Naboga cylvāk, atrūņ laiku lobajam! Bet tev pat padūmōt par tū nav laika. Vyss tovā dzeivē ir aizpiļdeits, bet lobais stōv pi durovom un klauvej. Lobumam nav kur sovu golvu nūlikt. Ak, jo jū kaut uz pīcom minutem mes īlyugtu sovōs dūmōs, sovōs jyutōs un sovōs vēlmēs! Bet – „nav laika”… Un tai ka lobais tū nasaprūt, tod jys turpynoj klauvēt pi sirdsapziņas. Cylvāk, cylvāk, kur tovs lobums, kur tu pats? Tu pasaslēpi nu Dīva un pats nu sevis aiz dzeives ripojūšajim ritinim un skryuveitem. Es tev soku: steidzīs dareit lobu, steidzīs, cikam tu veļ esi šajā pasaulē! „Staigoj gaismā, cikom ir gaisma…”Nōks nakts, kod tu vairs navarēsi dareit lobu, jo ari tū grybātu. Sōc vyspyrms dūmōt par tū, ka jōdora lobas lītas, pēc tam padūmoj, kai tū izdareit, bet pēc tam sōc tū eistynōt dzeivē. Lobums ir gaisma, tys sasylda un apgaismoj tovu dzeivi un dzeivi cylvākim, kas ir tev apkōrt. Lobī dorbi ir vyssvareigōkō līta dzeivē. Klausi Dīvu un sovu sirdsapziņu. Īmīļoj lobumu, cikom nav par vālu. Tys byutu brīsmeigi – nūkavēt lobajā! Ar tukšom rūkom un soltu sirdi aizīt nu šōs zemes uz myužeibu un nūsastōt Radeitōja tīsas prīškā…
Kurs nasasteigs dareit lobu, tys tū ari naizdareis. Lobums prosa dedzeigumu. Māronī nikod naizdareis nikū lobu. Bezjyuteiba un vīnaldzeiba gryb myus sasīt ar rūkom un kōjom, pyrmōk, nakai mes pat padūmōsim par lobumu. Lobu dareit var tikai dedzeigī, sirdsskaidrī, dagūšī.
Pa eistam lobs var byut tikai zibeneigi lobs cylvāks. Un, jū tōļōk rit dzeive, jū vairōk zibineiga ōtruma vajag cylvākam deļ lobuma. Šys zibiņsōtrums ir goreigō spāka un gaišōs ticeibas izteiksmes veids. Turpretim ļaunō steiga un satraukums, kū mes nūvārojam pasaulē, nōk nu namīreigas sirdsapziņas, nu ar sevi apreibynōtōs un ar miražom satrauktōs sirds. Ļaunums vīnmār grybātu īdzeit kotru dvēseli napaveicamā dorbā: centīņūs pēc nasasnādzamōs un vīnmār nu cylvākim prūjom bāgūšōs materialōs laimes miražas, kas nav atkareiga nu īkšejōs, goreigōs dzeives…Lobais spōrnoj ar svātu īdvesmi, vīnoj cylvākus ar nasavteigu vīnōteibu un īvad Vysuma Radeitōja lelajā prīkā…
Ļaunuma steigai nūstōdeisim pretim lobuma ōtrumu un dedzeigumu. Ōtra grāku nūžāla Dīva prīškā pēc jebkura grāka lai ir myusu pyrmō dedzeiguma izpausme. Ōtra pīdūšona brōļam(bet na jō ļaunumam) lai ir myusu ūtrō dedzeiba, kuru mes īnasam pasaulē. Ōtra atsasaukšona uz kotru lyugumu, kura izpiļdeišona ir myusim pa spākam un ir dereiga lyudzējam – tei ir trešō patīsō dedzeiba. Zibineiga kotra ļaunuma un kārdynōjuma atraideišona – tei ir caturtō dvēseles dedzeiba. Pīktō dedzeiba: prasme ōtri īraudzeit, kas kam ir vajadzeigs, un pakolpōt kotram, kaut voi mozumā, un prast lyugtīs par kotru cylvāku. Sastō dedzeiba: izlēmeiba nūstōdeit pretim kotrai ļaunuma izpausmei – lobū; kotrai tymsai – Kristus gaismu; kotrim malim – Dīva taisneibu… Un septeitō myusu ticeibas, cereibas un mīlesteibas dedzeiba: prasme ocumirklī paceļt sovu sirdi, un vysu sovu dzeivi, uz Dīvu, pasateicūt un cyldynojūt Jū par vysu. (Pareizticeigū kalendars 2010. godam)
Oktobris – Rūžukrūņa mēness. Esi sveicynōta, Marija, žēlesteibas pylnō…
Spānijā naktssorgus sauc par „serenos”. Tikleidz vokorā pi debesim pasarōda pyrmō zvaigzne, jī ar lukturim sasapuļcej pi sapuļču mōjas, lai tod dūtūs kotrs sovā vērzīnī. Un, kod pulkstiņs nūsyt opolu stuņdi, jī sōc dzīdōt sovūs skaneigajūs bolsūs. Sovu dzīdōjumu jī īsōc ar skaistu sveicīni: „Esi sveicynōta, vysteirōkō Jaunova Marija”.
1868. goda revolucija likvidēja šū skaistū dīvbejeigū īrodumu, bet 1874. godā tys otkon tyka atjaunōts. Tod gon beja gaviles, kod naktssorgi pyrmū reizi pēc ilgō pōrtraukuma dzidōja: „Esi sveicynōta…” Cylvāki izgōja nu mōjom, apskōve dzīdōtōjus un snīdze jim dōvonas.
Na tikai naktī, bet ari dīnas laikā dažōs Spānijas dīnvydu piļsēteņōs un cīmūs var dzērdeit šaidu sveicīni: „Esi sveicynōta, vysteirōkō Jaunova Marija.” Un atbiļde skaņ: „Bez grāka ījimta”.
Kaidā Spānijas piļsēteņā prāvests bārnim un pīaugušajim pīprasēja, lai jī kotru reizi skaita „Esi sveicynōta, Marija”, kod jūs klōtbyutnē kaids izrunōs lōstu vōrdus.
Vīns braucējs brauce ar zyrgu cauri sādžai. Tai ka jō zyrgs nagrybēja īt uz prīšku, jys sōka lomōtīs un lōdeitīs. Bārni tyuleņ sōka skali saukt: „Esi sveicynōta, Marija”. Braucējs beja pōrsteigts un tik dzili aizkustynōts, ka nūjēme capuri un lyudzēs kūpā ar bārnim.
Marija beja žēlesteibas pylna, tys ir, jei beja vyspiļneigōk apveļteita ar vysom sv. Gora žēlesteibu dōvonom. Jymā beja taida svātuma un žēlesteibu pōrpiļneiba, kaidu nivīns cylvāks un pat eņģeļs navarēja izprast.
Bez tam Marija beja vysuzticeigōkō žēlesteibu izmontōtōja, un par olgu Jei sajēme otkon jaunas un jaunas žēlesteibas. Tai vysa Jōs dzeive beja vīna vīneiga pīaugšona žēlesteibōs.
Bet Marija ir žēlesteibas pylna na tikai deļ sevis, bet ari deļ myusim. Caur Jū mes sajēmem Pesteitōju, žēlesteibu devēju, caur Jū uz myusim plyust arvīn jaunas žēlesteibas. Slovonais itāļu dzejnīks Dante soka: „Myusu meilō Mōte, cik lela un varena Tu esi. Kas žēlesteibas meklej un pi Tevis nasasteidz, tam tryukst spōrnu, kas jū uz augšu nas.
Tik laipna esi Tu, kod pi Tevis steidzamēs. Tu na tikai myusim paleidzi, bet sovā labvēleibā tyukstūts reizes pa prīšku steidzīs, pyrmōk, nakai lyudzamēs.”
Nivīna žēlesteiba nav par lelu, lai tū navarātu īgyut caur Mariju. Caur Jū nūsamaļdējušī atrūn patīseibu, vōjī – spāku, bezdarbnīki – dorbu. karaveiri – patvārumu, grēcinīki – atsagrīzšonu, nōvei nūlamtī – glōbšonu. (T.Vetsels „Esi sveicynōta, Marija”)
Nu Vatikana radio ziņom.
Čehijā rit pēdējie sagatavošanās darbi pāvesta vizītei, kas notiks no 26. līdz 28. septembrim. Vairāki simti brīvprātīgo palīgu strādā pie altāru izveidošanas Brno un Stara Boleslavā. Organizatori domā, ka uz tikšanos ar pāvestu ieradīsies vairāk nekā 150 tūkstoši ticīgo. Sagatavošanās darbos iesaistījusies arī prezidenta kanceleja. «Lai gan līdz pāvesta vizītei palikusi tikai viena diena, tomēr Prāgā par to vēl nekas neliecina. Pilsētas ielās nav redzami ne plakāti, ne transparenti. Katoliskā Baznīca nevēlas konkurēt ar politiķiem, kuri publiski afišējas pirms drīzumā paredzētajām vēlēšanām» – sarunā ar Vatikāna Radio žurnālistu teica bīsk. Vaclavs Malijs.
Avīze «Hospodarske Noviny» uzsver, ka pāvesta svinētajos dievkalpojumos piedalīsies 130 tūkstoši ticīgo, kas ir par 30 tūkstošiem mazāk nekā tas bija Jāņa Pāvila II vizītes laikā. Avīze atgādina, ka Čehijā ieradīsies ticīgie no Slovākijas, Polijas, Vācijas un Austrijas. Pieteikusies svētceļnieku grupa no ASV, kā arī divi cilvēki no Čīles. Euharistijas svinībās Brno un Stara Boleslavā ticīgie varēs piedalīties bez ieejas kartēm.
Uz tikšanos ar Benediktu XVI ieradīsies aptuveni 10 tūkstoši slovāku. Slovākijas Bīskapu konferences preses sekretārs pr. Jozefs Kovačiks uzskata, ka svētceļnieku skaits varētu būt lielāks, jo daudzi ieradīsies individuāli. Pāvesta vizītes norisi pilnībā translēs slovāku katoļu televīzija Lux un radio Lumen.
ZIŅŌJUMI
4. oktobris – sv. Mises Aglyunā plkst. 10.00; 12.00; 19.00.
Bērzgalē – plkst. 9.30; Rušyunā – 11.00.


text:
Kū tu dūmoj par Bībeli?
Tei ir...
...vīnkuorši cylvāku saraksteita gruomota?
...dzīsmu i lyugšonu gruomota?
...Dīva vuordi?
KAS SACEITS BĪBELĒ
”Vysi Roksti ir Dīva īdvasmuoti.” (2. Timotejam 3:16, Griek̗u rakstu Jaunās pasaules tulkojums.)
KŪ TYS TEV VAR DŪT
Nūdereigys atbil̗dis iz dzeivē svareiguokajim jautuojumim. (Salamana Pamācības 2:
Uztycamu vadeibu ikdīnys dzeivē. (Psalms 119:
Drūšu cereibu iz nuokūtni. (Romīšim 15:4.)
VOI VAR TICĒT TAM, KAS SACEITS BĪBELĒ?
Jā, var, i tam ir vysmoz treis īmesli:
Apbreinojama īkšejuo saskan̗a. Bībeli saraksteja ap 40 cylvāku apmāram 1600 godu laikā. Leluokuo dal̗a nu jim sovā storpā nikod nabeja pazeistami. Bet tūmār pa vysu Bībeli īt vīna golvonuo tema!
Gūdeigi saraksteita viesture. Daudzi viesturnīki bīži vīn nūklusej sovys tautys sakuovis i naveiksmis. Sovukuort Bībelis saraksteituoji atkluoti ir runuojuši kai par sovom, tai i par sovys tautys kliudom. (2. Laiku 36:15, 16; Psalms 51:3–6.)
Pravītuojumi kam var uzaticēt. Bībelē par senuos Babilonys sagraušonu beja pravītuots jau ap kaidim 200 godim agruok. (Jesajas 13:17–22.) Bībelē beja atkluots na tikai tys, kai Babilonys pil̗sāta kriss, bet ari tuos īkaruotuoja vuords. (Jesajas 45:1–3.)
Ari daudzi cyti pravītuojumi nu Bībelis ir pīsapil̗dejuši leidz pādejam seikumam. Voi gon tīši tū ari nabyutu juogaida nu Dīva īdvasmuotys gruomotys? (2. Pītera 1:21.)
PADŪMOJ
Kai Bībele var padareit lobuoku tovu dzeivi?
Atbil̗di iz itū jautuojumu var izlaseit Bībelē JESAJAS 48:17, 18 i 2. TIMOTEJAM 3:16, 17.


text: vysavani, vysavac rowenta, - akumulatorovy vysavac, odsavacka na vysavac, - nejlepsi vysavac, profesionalni vysavac, - automaticky vysavac robot, vysavace wax, - jezirkovy vysavac, nosni odsavacka na vysavac, - vysavacu, vysavace hyundai, - nejlepsi vysavace, vysavace samsung, - rucni vysavac test, vysavac rucni, - tycovy vysavac electrolux, oprava vysavace, - bazenovy vysavac, vysavac aeg, - auto vysavace, vorwerk vysavace, - profesionalni vysavace, vysavac zepter, - nejpohodlnejsi, rucni vysavac philips, - vorwerk vysavac, jaky vysavac je nejlepsi, - rainbow vysavac, vysavace, - prodam vysavac, bosch vysavac, - vysavac wax, detsky vysavac, - vysavac philips, vodni vysavac, - vysavace daewoo, bezsackove vysavace, - vysavac eta, eta neptun, - sacky do vysavace aeg, vysavac dusty, - rotacni kartac, parkside vysavac, - vysavac na popel, testy vysavacu, - centralni vysavace smart, vysavace lg, - hepa filtr, wax vysavac, - jezirkove vysavace, porovnani robotickych vysavacu, - roboticky vysavac, odsavacka hlenu na vysavac, - rucni vysavac ecg, vysavac s vodni filtraci, - cistice kobercu, v chomutov, prerov, prostejov, - usb vysavac, vysavac rainbow, - zahradni vysavace, vysavace rowenta, - sacky do vysavace eta, bezdratovy vysavac, - filtr do vysavace, vodni vysavac eta, - rucni vysavac electrolux, sencor vysavac, - vysavace eta, vysavace concept, - vysavace elektrolux, vysavace prumyslove, - prodej vysavacu, recenze vysavacu, - automaticky vysavac recenze, male vysavace, - v usti nad labem, pardubice, havirov, tepovac, - akumulatorove vysavace, roboticke vysavace diskuse, - krbovy vysavac, prumyslove, - parni vysavace, vysavac bosch, - vysavac robot, v liberec, hradec kralove, ceske budejovice, - vysavace philips, kvalitni, - vysavac tycovy, centralni vysavace husky, - nejlevnejsi vysavace, bezsackovy vodni vysavac, - jaky vysavac, viceucelove vysavace, - vysavace, rucni vysavac elektrolux, - roboticke vysavace, zahradni vysavac, - hubice na vysavac, dilenske vysavace, - vysavac bezsackovy, nejzajímavější a další.


text:
Metatoneja
Metatoneja — pošskaņu puormeja vuorda saknē (golds - gaļdeņš, nest - nasu, vāza - viezeņa, pyrmais - pirmeigs). Jei nūteik lītysvuordu lūcejumūs i laikvuordu personu formuos, i nazcik vuordu darynuošonys paraugūs (lītysvuorda pamata forma i juo demunutivs, soveibnīks i jam atsateikūšais apstuoklinīks i t.t.). Tuoļuok dūti metatonejis pīvadumi vysaiduos morfologejis situacejuos.
Puslopu ruodeklis
Deminutivu metatoneja[pataiseit]
golds - gaļdeņš, ...
Laikvuordu metatoneja[pataiseit]
Kai pīvadumus lītojam laikvuordus raksteit, saksteit, saceit, dareit
Laikvuordu nanūsaceibā saknē rokstoms A:
- raksteit, saksteit, saceit, dareit.
Niulejuo laika formu saknēs rokstoms O:
- rokstu, roksti, roksta, rokstom, rokstot (anglīšu: "I write, you(sg.) write, s/he writes, we write, you(pl.) write")
- sokstu, soksti, soksta, sokstom, sokstot (anglīšu: "")
- soku, soki, soka, sokom, sokot
- doru, dori, dora, dorom, dorot (anglīšu: "I do, you(sg.) do, s/he does, we do, you(pl.) do")
Puorguojušais laiks ar A:
- raksteja, raksteji, raksteja, rakstejom, rakstejot
- saksteja, saksteji, saksteja, sakstejom, sakstejot
- saceju, saceji, saceja, sacejom, sacejot
- dareju, dareji, dareja, darejom, darejot
Atejūšais laiks ar A
- raksteišu - raksteisi - raksteis - raksteisim - raksteisit
- saksteišu - saksteisi - saksteis - saksteisim - saksteisit
- saceišu - saceisi - saceis - saceisim - saceisit
- dareišu - dareisi - dareis - dareisim - daresit
- Savadums
- Es rokstu, raksteju i raksteišu, partū ka vajag raksteit.
Nu laikvuordu darynuotī lītysvuordi[pataiseit]
- Atlasynuojumi nu raksteit
- raksteiba, raksteišona, rakstīņs, roksts, saroksts
Pošskaņs A irā "meikstajuos pozicejuos" (pyrma pošskaņu "i, ī, e, ē", pyrma divskaņu "ie, ei", pyrma meikstynuotūs leidzaskaņu). Pošskaņs O irā "cītajuos pozicejuos" (tī, kur augšuok puorsauktūs "meikstynuotuoju" navā).
Soveibnīku i apstuoklinīku metatonejis[pataiseit]
Tipiski pīstuovi - soveibnīka/apstuoklinīka puors lobs i labi
Soveibnīkūs (adjektivūs) irā O i vysūs lūcejumūs ari izagloboj O:
- lobs bolss, loba sāta, lobi ļauds, lobim ļaudim
Apstuoklinīkā (adverbā) irā A
- maņ vadās labi; jis labi maun; labi tev nūbraukt
- Savadums
- Bruoli lobi muovieji - obadiveji labi maun.
Cyti pīvadumi[pataiseit]
Irā i nazcik cytu vuordu darynuošonys pīvadumu, kurūs lelumā gadīņu izskaidrej jau pīmynātais "meikstūs/cītūs poziceju lykums".
- atlasynuojumi nu pyrmais
- pirmeņ - pirminīks - pirmeigs - pyrmaileigs - pyrmais - pyrmūdīne
- atlasynuojumi nu vacs
- vace - vacs - vacums - veceļs - vecs