text:
St. Škutāns, M.I.C.
Katōļticeibas vēsture un katekisms
Par ticeibas aplīceibu
1. Kur eisumā ir uzskaiteitas patiseibas, kuras mums pyrmā kōrtā ir jōzyna un kurom ir jōtic?
Tōs atsarūn apostolu ticeibas 12 punktūs (gobolūs).
2. Kōpēc tū sauc par apostolu ticeibu?
Tōpēc, ka tys nu apostolu laikim ir pōrnōcis leidz mums.
§ 1. Par Dīvu
Pyrmais „Es tycu“ punkts:
„Es tycu uz Dīvu, vysvareigū Tāvu, dabasu un zemes Radeitōju“.
3. Kas ir Dīvs?
Dīvs ir bezgaleigi piļneigs Gors, dabasu un zemes vysaugstōkais Kungs un vysa loba Radeitōjs.
4. Kōpēc mes sokom, ka Dīvs ir „Gors“?
Tōpēc, ka Jam ir prōts un breiva gryba, bet nav mīsas.
„Dīvs ir Gors“ (Jņ. 4:24).
5. Kōpēc mes sokom, ka Dīvs ir bezgaleigi piļneigs?
Tōpēc, ka Dīvā ir vysas lobōs īpašeibas bez kaida māra, īrūbežojuma un skaita.
6. Kaidas ir Dīva golvonōs īpašeibas voi piļneibas?
Tōs ir taidas: Dīvs ir myužeigs un namaineigs, vysur klōtasūšs, vysuzynōtōjs, vysgudrais, vysvareigs; Jys ir bezgaleigi svāts un taisneigs, bezgaleigi lobs, žālsirdeigs un pacīteigs, bezgaleigi patīss un taisneigs.
7. Kū zeimoj vōrdi: „Dīvs ir myužeigs“?
Tī zeimoj tū, ka Dīvs ir vīnmār, ka Jam nav bejis īsōkuma un nabyus gola.
„Pyrms nakai kolni rodōs, voi zeme un pasauļs tyka veidōti: nu myužeibas uz myužeibu Tu esi, Dīvs“ (Ps. 89:2).
8. Kū zeimoj: „Dīvs ir namaineigs“?
Tys zeimoj, ka Dīvs nu myužeibas ir tys pats, bez kaidas pōrmaiņas Pats sevī voi sovūs lāmumūs.
„Kurā (t. i. Dīvā) nav pōrmaiņas, ni pōrgrūzeibu ānas“ (Jk. 1:17). „Muns lāmums pastōvēs un muna gryba pīsapiļdeis“ (Izaj. 46:10).
9. Kaids ir myusu pīnōkums pret myužeigū un namaineigū Dīvu?
Myusu pīnōkums ir Jū pīlyugt, Jam kolpōt un Jū mīļōt.
„Tu esi munas sirds Dīvs un muna daļa Dīvs par myužim“ (Ps. 72:26).
10. Kū zeimoj: „Dīvs ir vysur klōtasušs“?
Tys zeimoj, ka Dīvs ir vysur: dabasūs, vērs zemes un vysōs vītos.
„Voi tod na Es aizpyldu dabasūs un zemi? — soka Kungs“ (Jer. 23:24) „Dīvs nav tōli nu mums kotra, jo Jymā mes dzeivōjam, kustamēs un asam“ (Ap. d. 17: 27—28). Nasaskotūt uz tū, ka Dīvs aizpylda vysu telpu, Jys vysur ir piļneigi vyss. Telpa Jū naspēj apjimt, tōpēc ka Jys ir bezgaleigs un naaptverams.
11. Kū zeimoj: „Dīvs ir vysuzynūšs“?
Tys zeimoj, ka Dīvs nu myužim piļneigi zyna vysas lītas. Jys zyna vysu, kas beja, ir un byus; zyna pat vysnūslāptōkōs myusu dūmas.
„Kunga acis spūdrokas par sauli, tōs pōrredz vysus cylvāka ceļus, vysus bezdibiņu dziļumus, īsaver vysnūslāptōkajōs cylvāka sirds daļōs“ (Ecclus. 23:28—29). Verīs ari vysu 138. psalmu. Dīva vysuzyōšonas pīmāri ir Kristus un pravīšu īprīkš sludynōjumi.
12. Kaids lobums nu tō, ka mes paturam prōtā Dīva vysur klōtasameibu un vysuzynōšonu?
1. Tys vīnmār (pat dūmōs) myus attur nu ļauna un pamudynōj dareit lobu kai ari 2. dūd mums drūsmi un mīrynōjumu gryuteibōs un bādōs.
„Lobōk tū nadorūt īkrist jyusu rūkōs, nakai dareit grāku Kunga acīs“ (Dan. 13:23). „Lai palīk tova dōvona nūslāpumā, un tovs Tāvs, kas redz nūslāpumus, atolgōs tevi“ (Mt. 6:4). „Lai es staigōtu nōves ānā, es ļaunuma nasabeišu, jo Tu esi ar mani“ (Ps. 22:4). „Redz, muns līcinīks ir dabasūs un Tys, kas zyna munu sirdsapziņu, ir augšā“ (Job. 16:20).
13. Kū zeimoj: „Dīvs ir vysgudrōkais“ ?
Tys zeimoj, ka Dīvs prūt vysas lītas izkōrtōt vyslobōkā veidā, lai tōs sasnāgtu Jō spraustus mērķus.
„Cik leli ir Tovi dorbi, Kungs! Tu vysas lītas esi darejis ar gudreibu“ (Ps. 103:24). Pīmāri: Moizeša izglōbšona; Jezupa paaugstynošona; Amana pazamynošona.
14. Kū zeimoj: „Dīvs ir vysuvareigs“?
Tys zeimoj, ka Jys spēj veikt vysu. Jam pīteik tikai gribēt, un ar sovas grybas aktu Jys vysu veic.
„Vysu, kū Dīvs ir gribējis, ir izdarejis dabasūs, vērs zemes, jyurā un vysūs bezdibiņūs“ (Ps. 134:6). „Jo Dīvam nivīna līta nav naispējama“ (Lk. 1:37). Pīmāri: Pasauļa radeišona; breinumi Egiptē un tuksnesī.
15. Uz kū skubynoj myusu ticeiba Dīva vysvareibai un vysuzynōšonai?
Tei myusus skubynoj: 1. piļneigi pasaļaut uz Dīvu un 2. sasamīrynōt ar Jō izkōrtōjumim.
„Napasaļaunit uz vaļdinīkim, uz cylvāku bārnim, kurūs nav glōbīņa“. „Svēteigs ir tys, kura cereiba ir jo Dīvā“ (Ps. 145:3, 5). Pīmārs: Gedeons. — „Uztic Kungam sovu ceļu, pasaļaun uz Jū, un Jys izdareis“ (Ps. 36:5). Pīmārs: Jobs.
16. Kū zeimoj: „Dīvs ir svāts“?
Tys zeimoj, ka Dīvs mīļōj un grib tikai tū, kas ir lobs, tys ir, kas atbylst Jō piļneibom, un ka Jys nairedz ļaunu.
„Tu mīļōji taisneigumu un īneidi nakrītneibu“ (Ps. 44:8). Pīmārs: Sinaja kolna lykumi resp. bausleibas.
17. Kū zeimoj: “Dīvs ir taisneigs“?
Tys zeimoj, ka Dīvs atolgōj voi strōpej cylvākus samārā ar jūs nūpalnim.
„Jys kotram atleidzynōj saskaņā ar tō dorbim, ... jo Dīvs nasaver uz cylvāka personu“ (Rom. 2:6, 11). Pīmāri: Pasauļs tyka strōpāts ar yudiņa plyudim; Sodoma un Gomora tyka iznycynōtas ar guni nu dabasim, bet Noess un Lots tyka glōbti.
18. Kod cylvāks sajam piļneigu atmoksu?
Piļneiga atmoksa nōks tikai pēc nōves, bet ari šymā pasaulī grēcinīkim nav eistōs laimes, ni ari taisneigajim eistōs nalaimes.
Leidzeibas par kvīšim un nazōli (Mt. 13:30), par ļaunū bogōtnīku un nabadzeigū Lazaru.
„Mes pīkusom uz nalīteibas un izniceibas ceļa, mes staigōjom gryutus ceļus, bet Kunga ceļus napazynom“ (Gudr. 5:7).
Pīmāri: Kains, Absoloms, Achabs, Antiochs.
„Taisneigūs dvēseles ir Dīva rūkā“ (Gudr. 3:1). Pīmāri: Jezups, Tobijs, Zuzana, Danieļs, (Sal. 2. kor. 7:4).
19. Uz kū myus skubynoj dūma par Dīva svātumu un taisneigumu?
Tei myus skubynoj 1. ryupeigi sorgōtīs nu ļauna un arvīn vairōk ceņstīs uz svātumu kai ari 2. nasaceļt lepneibā un napīkūpt poštaisneigumu.
„Nasabeistōt nu tō, kas nūkaun mīšu, bet dvēseli naspēj nūnōvēt. Bet beistatēs nu tō, kas spēj dvēseli un mīsu pazudynōt elnē“ (Mt. 16:28).
„Es asmu jyusu Kungs Dīvs: asat svāti, jo Es asmu svāts“ (Lev. 11:44).
„Es gon nikō naapsazynōju, bet tys mani vēļ naattaisnōj. Tys Kungs ir muns tīsnesis“ (1. kor. 4:4).
20. Kū zeimoj: „Dīvs ir lobs “ ?
Tys zeimoj, ka Jys dora lobu vysim radejumim un mums dōvynoj naskaitamus lobumus.
„Tu mīļōj vysu, kas ir un naineisti nikō, kū esi darejis“ (Gudr. 11:25).
„Tai soka Kungs: voi var sīvīte aizmērst sovu bārnu? Un jo jei ari aizmērstu, Es tevi nikod naaizmērsšu“ (Izaj. 49:15).
21. Kamā vysvairōk pasarōda Dīva mīlesteiba un labsirdeiba?
Tymā, ka Jys sovu vīndzymušū Dālu atdeve nōvei grēcinīku pesteišonas dēļ.
„Dīvs ir mīlesteiba. Tymā atsakloja Dīva mīlesteiba myusūs, ka Dīvs atsyuteja pasaulī sovu vīndzymušū Dālu, lai mes dzeivōtu caur Jū‘‘ (1. Jņ. 4:8—9).
22. Kū zeimoj: „Dīvs ir žālsirdeigs“?
Tys zeimoj, ka Dīvs vīnmār ir gotovs nūvērst kotru ļaunumu nu sovim radejumim un labprōt pīdūd tim, kas patīši nūžālōj sovus grākus.
Dīva žālsirdeiba ir par kotru mīsu“ (Ecclus. 18:12). „Kai Es dzeivōju, soka Kungs Dīvs, Es nagrybu grēcinīka nōves, bet gon lai grēcinīks atsagrīztu un dzeivōtu" (Ecclus. 33:11). Pīmāri: Ninivīši, leidzeiba par pazudušū dālu (Lk. 15).
23. Kū zeimoj: „Dīvs ir ļūti pacīteigs“?
Tys zeimoj, ka Jys nareti ļūti ilgi gaida pyrms nakai strōpej grēcinīku, Jys dūd laiku nūžālōšonai par grākim.
„Tu naivāroj cylvāku grākus nūžālōšonas dēļ (Gudr. 11:24). Pīmārs: leidzeiba par figes kūku (Lk. 13).
24. Kas mums ir jōdora sakarā ar tū, ka Dīvs ir ļūti lobs, žālsirdeigs un pacīteigs?
Mums ir: 1. jōpasateic Dīvam, Jys jōmīļoj nu vysas sirds;
2. kod asam sagrākōjuši, ar paļōveibu jōlyudz pīdūšona un
3. mums jōbyun lobim un žālsirdeigim atteiceibā uz myusu tyvōkim.
„Slavejit Kungu, tōpēc, ka Jys ir lobs; tōpēc, ka Jō žālsirdeiba pastōv par myužim“ (Ps. 106:1). „Es ceļšūs un īsu pi sova Tāva“ (Lk. 15:13).
„Tōpēc esit žālsirdeigi, kai ari jyusu Tāvs ir žālsirdeigs“ (Lk. 6:36).
Leidzeiba par nažālsirdeigū kolpu (Mt. 18).
25. Kū zeimoj: „Dīvs ir patīss“?
Tys zeimoj, ka Dīvs atkloj tikai patīseibu, tōpēc, ka Jys navar ni malōt, ni maļdeitīs.
„Dīvs maldynot navar“ (Ebr. 6:18).
26. Kū zeimoj: „Dīvs ir uizticeigs“?
Tys zeimoj, ka Jys drūši tur sūlejumus un izpylda draudus.
„Tev jōzyna, ka tovs Kungs Dīvs ir styprys un uzticeigs, tur leigumus un ir žālsirdeigs tim, kas pylda Jō pavēles un tim, kas Jū īneist, atmoksoj ar izniceibu“ (Deut. 7:9—10).
27. Kaidu pīnōkumu mums uzlīk Dīva patīseigums un uzticeigums?
1. Mums līk stypri ticēt Dīva vōrdam un nalūkami cerēt uz Jō sūlejumim; kai ari 2. vīnmār runōt patīseibu un piļdeit dūtūs sūlejumus.
„Svēteigi tī, kas nav redzējuši, bet ir ticējuši“ (Jņ. 20:29). Pīmāri: Abrahams; Ananija un Safiras strōpe (Ap. d.).
28. Voi mes varim redzēt Dīvu?
Nā, ar mīseigom acim mes navarim Dīvu redzēt, tōpēc ka Jys ir Gors.
29. Kai tod mes varim kū zynōt par Dīvu un Jō piļneibom, jo mes navarim Jū redzēt?
Dīvs dareja sevi zynomu cylvākam dabyskā un pōrdabyskā ceļā.
30. Kai Dīvs dareja sevi zynomu dabyskā ceļa?
1. Jys tū dareja caur radzamū pasauli, kuru Jys ir radejis un napōrtraukti uztur, jo nivīns saprateigi navar pījimt, ka pasauļs byutu radīs pats nu sevis, voi, ka tei apbreinōjamō kōrteiba, kaida vārējama pasaulī, byutu rodusēs un pastōvātu poša nu sevis. Tikai „nagudrais pasaceja sovā sirdī: Dīva nav“. (Ps. 13:1).
Tōpēc sv. Pōvuls soka par pogōnim, ka jī nav attaisnōjami, ka natic Dīvam, „jo tys, kas Jymā naradzams — Jō myužeigais spāks un dīveiba — nu pasauļa radeišonas ir aptverams ar prōtu Jō dorbūs“ (Rom. 1:20). „Jys naatstōja sevi bez aplīcynōjuma, dareidams labi nu dabasim, dūdams leitu un augleigus laikus, piļdeidams myus ar bareibu, bet myusu sirdis ar prīcu“ (Ap. d. 14:16; sal. ari: Gudr. 13).
2. Dīvs dora sevi zynomu cylvākim ari caur sirdsapziņas bolsu, kas skubynoj myusus beitīs nu brīsmeigō ļaunuma, par kaidu ir grāks un Dīva strōpes par tū, kai ari cerēt uz tykuma atolgōtōju — Dīvu.
Sirdsapziņu nav izveidōjis cylvāks. Tōs darbeiba dažkōrt ir tik sōpeiga, ka cylvākam lobōk grybātūs, ka tōs pavysam nabyutu. Dīvs myusu dobā tū ir īlicis, kai naatjamamu myusu ciļvēceigōs dobās daļu, lai tōs bolss myusus mōceitu par tū, kas ir lobs un kas nav lobs.
31. Kai Dīvs dora sevi zynomu pōrdabyskā ceļā?
Jys tū dora caur atklōsmi, kaidu Jys mums deve caur pravīšim un beidzūt caur sovu Dālu.
„Dīvu nivīns nikod nav redzejis: vīndzymušais Dals, kas ir Dīva klēpī, tū atklōja“ (Jņ. 1:18).
32. Voi ir vairōk Dīvu?
Nā. Ir tikai vīns Dīvs.
„Es asmu Dīvs, un nav Dīva sūplōk Maņ, ni leidzeiga Maņ“ (Izaj. 46:9).
33. Kas mums ir jōdora sakarā ar myusu ticeibu uz Dīvu?
Mums ir na tikai jōtic tam, ka Dīvs ir, bet ari tam, ka vyss, kū Jys ir sacejis, ir patīseiba. Pi kam mums ir jōatsadūd Dīvam ar mīlesteibu un paļōveibu, un Jys jōpīlyudz, jo Jys ir vysaugstōkais myusu Kungs, nu kura mes vysi asam atkareigi.


c: text/html

text:
“Rūtoj saule, rūtoj bite” – par vuorda “rūtuot” nūzeimi
Roksta autors: portals lakuga.lv
Popularuos tautysdzīsmis “Rūtoj saule, rūtoj bite” eile myusu dīnuos daudz teik izmontuota Vosorys saulgrīžu pasuokumu nūsaukumūs, tai nūsaukta ari Rodrigo Rikarda i Ontona Kūkoja televizejis dokumentaluo filma “Rūtoj saule, rūtoj bite” (1983), kas stuosta par Juoņu sviniešonu Latgolā piec seņsenejom tradicejom. Tok kū nūzeimoj pats vuords “rūtuot”?
Treis homonimi
Myusu dīnuos parosti vuordu “rūtuot” vysaidūs kontekstūs lītoj ar nūzeimi ‘puškuot, dekorēt’, a jam ir arhaiski homonimi ar nūzeimi ‘kustētīs iz tīni i teni, rūtaleigi vierzeitīs, ari grīztīs’ i ‘dzīduot (Juoņūs)’. Taišni ar pādejū nūzeimi pīmāri “Mīlenbaha–Endzelīna latviešu valodas vārdnīcā” ir nu latgaliskūs izlūkšņu – Kuorsovys (ME III, 584) i Zviergzdinis (EH II, 393)
Kai rūtoj saule i bite
Itei popularuo tautysdzīsme “Rūtoj saule, rūtoj bite/ Pa lelū teirumeņu/ Saule sīnu kaļteidama, Bite zīdus laseidama” ar daudzajim variantim ir pīraksteita vysuos Latvejis moluos, bet vysvairuok – Latgolā, jū analiziejuse ir Vaira Vīķe-Freiberga pietejumā “Trejādas saules: Siltā saule” (2002, 76–84).
Burtiskā izpratnē saulis i bitis dorbuošonuos paīt iz sīna kaļteišonu i mada īvuokšonu, saulis kaļtejūšais īspaids teik uztvarts kai lobvieleigs i vālams, partū ka sīnam juobyun labi izkoltušam. Tok itū dzīsmi navar atteicynuot iz cytom ar sīna pļaušonu saisteitom dzīsmem, pietneica pastreipoj, ka te napasaruoda poša cylvāka pyulis – vīneiguos dorba dareituojis te ir bite i saule.
Ir dzīsmei variants, kur ūtrā pusē parostuos sīna kaļtiešonys vītā runoj par Juoņu sviniešonu. Saīt, ka bite i saule it kai pīsavīnoj cylvāku Vosorys saulgrīžu augleibys ritualim, kai Vuorkovā pīraksteitā dzīsmē: “Leigoj bite, leigoj saule/ Pa lelū teirumeņu;/ Tai leiguoja Juoņa bārni/ Pa maleņu maleņom.” I leiguošona pamatā kai kusteiba puori teirumim ītver ari prīkšstotu par dzīduošonu.
Rūtuošona kai kusteiba
Atguodynuosim leiguotuojim, ka pi Juoņu sviniešonys pīdar na viņ dzīduošona, bet ari doncuošona. Viņ izpyldūt ituos obejis ritualuos praseibys, var palikt par Juoņa bārnu. Seņsenejūs laikūs Juoņu daņči, prūtams, nabeja puorūs i muzykys pavadejumā, a sakrals riņča daņcs vai nu ap Juoņu guņskuri voi ap ūzulu, kab atveiduot saulis grīzšonūs dabasu jumā.
Sovutīs mitiskuos Saulis rūtuošonūs Juoņu reitā aproksta, kai juos laisteišonūs treis teiksmainuos varaveiksnys kruosuos – zylā, zaļā i sorkonā. Saulei nūrītūt voi lacūt, pateišom ir varaveiksnys diski, tok jūs īraudzeit ir lela muoksla, traucej putekļains, vyrmojūšs gaiss. Kam ir izadevs īraudzeit zaļū sauli – tys sevi var skaiteit par laimeigu cylvāku.
“Rūtō!” – Vosorys saulgrīžu pīdzīduojums
Dzīsmis variants ar refrenim: “Rūtoj bite, rūtoj saule, rūtō rūtō,/ Pa tū garū syla molu, rūtō rūtō,/ Bite zīdus laseidama, rūtō rūtō,/ Saule sīnu kaļteidama, rūtō rūtō…”
“Rūtoj!/ rūtō!” voi “leigū!” – pīdzīduojumi Vosorys saulgrīžu dzīsmēs, taipat kai Zīmys saulgrīžūs pīdzīd “kaladō!”, Jura dīnā – “rumalō!” voi Mikeļūs – “jumalō!”. Ir skaidruojums, ka refrenu “līgo” darbeibys vuordu šur-tur kusteiba nūruoda iz augleibys kulta seksualū raksturu.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Koč kas čosnys aba klusiņkuos muokslys dīnys Ludzā
Gods riņdžā. Muokslys dīnys, kas kotru pavasari saplaukst Latvejā, niu taidys klusiņkys kai vyzbuļs piec solnu, jo daudzi lelu nūtikšonu, kureimuos puorsyt ar nūzeimeibu, spāku, intensitati, ītekmi iz cylvāka sirdi i apleicīni. Puorskaitūt viņ viersrokstus škārsteiklā, avīzēs – naudys moka turātuoju cīnis ar nasovom rūkom i dzeiveibom Ukrainā, biegļu laivys Vydsjiurys krostā i dybynā, lidmašynys pilots pašnuovnīks, Latvejis prezidenturys pusgods, pasauļa čempionats hokejā, Raiņa jubileja gods. Koč kas nūteik pasaulī, nu personeigi naskar i jiutu viļneits nasasakustynova sirdī. Tepat rādā ir lelu veiru gūda dīnys – gora gaismys siejejam Andryvam Jūrdžam palyktu 170 godu, breiveibys i taisneibys ceinietuojam Pīteram Miglinīkam – 165, goreidznīkam, izgleiteibys darbinīkam Nikodemam Rancānam – 145, muokslinīkam Juram Soikanam– 95, muokslys zynuotnīkam Juoņam Pujatam – 90, dzejnīkam, kulturys darbinīkam Ontonam Kūkuojam – 75. I tys var naskart, ka viņ pats sevi nadasīņ tautys goram ar dzeiveibys dzeislu. Tyvumā i īškā asūt nasatiemiet īspiejamūs atspulgus i nūspīdumus sevkura dvieselī.
Vaicojūt īdvasmu paruodis “Koč kas čosnys” vizualajam tālam, pacēlem vacuos avīzis, kas izdūtys pyrma 100 godu – 1915. goda aprelī. Tys beja kara laiks, kureimais grudynuoja vēļ patuoli. Draudi beja viņ apsūlejumā. Dūma par Latveju kai vīnuotu vaļsti koč kur ideju pasaulī. Taišni 1915. godā latvīšu muokslys veicynuošonys bīdreiba publicej pyrmū reklamu žurnalā “Varavīksne” par izstuodi – puordūtovi latvīšu-latiņu burtim. Viņ symta godu. A kas niu? Vuicamīs raksteit latgalīšu mēlē, kab viesteitu par muokslys lītom.
Pārnejais gods beja īsuokums J. Soikana Ludzys muokslys školys pedagogu dorbu paruožu vērtinei, kas veļteitys pamatkruosai. 2014. gods – “Dzaltons ci jir, ci nav”. Niu 2015.gods, sorkons – “Koč kas čosnys”. 2016.gods – zyls. Taipoš jemom paleigā ceļazeimis. Sorkonais, čosnais – STOP zeime, voi ībraukt aizlīgts? Rūbežs, kuru navar puorkuopt, aiz kureimuo nikuo vaira nav? Voi rūbežs, kurs paplašynoj pasauļa uztveršonys dziļumu i tuolumu? Voi tys ir koč kas čosnys, koč kas sorkons i šmuks? Kai vysod paruodis saturs ir nūslāpums da pošys atkluošonys šaļts. Tiemēsim kūpā, kas nu tuo vysa saīs 2015. goda 15. maja 13 stuņdēs Ludzys mīsta pošvaļdeibys ākā Raiņa īlā 16.
Muokslinīku vuordā – Vuorkaļu Sandra
P.S. Paļdis par padūmu Valentinam Lukaševičam izteiksmis spūdrynuošonā.


text:
Da 15. janvara var dasaceit pretendentus “Boņukam”
Da 12. janvara var dasaceit pretendentus Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2014”. Itūgod bolvys padūs jau septeitū reizi, tei ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē.
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” mierkis ir veicynuot latgalīšu kulturvidis saglobuošonu i atteisteibu, kai ari apkūpuot i gūdynuot spūdruokūs i nūzeimeiguokūs sasnāgumus latgalīšu kulturā pārnejuo goda grīzumā. Pretendentus var dasaceit 20 nominacejuos, kas skar sabīdryskuos aktivitatis, muzykys i literaturys sferys.
Nominaceju dasacejumus da 15. janvara var īsyuteit elektroniski (pa adresam bonuks@rezekne.lv ci elektroniski škārsteiklā), kai ari syutūt pa postam (posta štempeļs 12. janvars): Dasacejums Latgalīšu kulturys goda bolvai „Boņuks 2014”, Latgolys viestnīceiba GORS, Piļs īla 4, Rēzekne, LV 4601, Latveja.
Škārsteiklā anketu var aizpiļdeit vītnē Boņuks2014.
Nūlykums i vaira dazynuošonys latgalesgors.lv.
“Boņuka” sajiemieji tiks paziņuoti svineigajā bolvu padūšonys ceremonejā Latgolys viestnīceibā GORS 2015. goda 22. februarī.


text:
Kulturys īsacejumi nedeļai: latgaliskais bārnim, latgalīšu repa daudzveideiba i audio izruode
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Kulturys īsacejumus 2022. gods pyrmajai nedeļai īsuoc Laura Melne, kurei leidza ar jaunu godu pīsavīnoj portala lakuga.lv komandai. Koč ari itū var saukt par atsagrīzšonu – sovulaik ari Laura bejuse portala redaktore i veicynuojuse latgalīšu kulturys ziņu portala atteisteibu. Pārn beja vareiba Lauru īpazeit ari kai raksteituoja, juos dzejūļu pyrmpubliciejums puorskaitoms ITE.
Jaunys gruomotys bārnim i jūs vacuokim latgaliski
Aizvadeituo goda beigys latgalīšu literaturai bejušys ražeigys – izguojušys vairuokys jaunys gruomotys latgaliski voi par Latgolu. Prīca par kotru nu tūs, tok eipaši gribīs izceļt div jaunys gruomotys, kū bārni var skaiteit kūpā ar sovim vacuokim.
Ilzis Spergys saraksteituo i Līgys Romančukys ilustrātuo “Vuškeņa iz pļovys” ir skaista, mīleiga i jauka gruomota, kur atrūnami dzejūli, kas varātu patikt pyrmsškolys vacuma bārnim. I jau suocūt nu pošu mozuokūs, ar kurim vacuoki var izspielēt autoris pīduovuotuos spēlis. Drupeit leluokim patiks puorškūrteit i pieteit ilustracejis, tok vysleluokī jau vuiceisīs skaiteit voi skaiteis poši. Gruomotu papyldynoj ari digitals dzīšmu albums, kurūs autors ir Kristaps Rasims. Garanteju, ka Kristapa i juo bārnu īdzīduotuos dzīsmis dalips ari tim, kuri seņ puorsnāguši pylngadeibu.
Sovpus “Jākuba citati” ir desmitgadeiguo Jēkaba godu gaitā izsaceituos gudreibenis i aizdūtī vaicuojumi, kas juo mamai Īvai Johansson lykuši na tik aizadūmuot, tok ari tūs pīfiksēt, apkūpuot gruomotā i papyldynuot ar sarunys veicynūšim vaicuojumim, kū izmontuot ari cytuos saimēs.
Mīlesteiba, drūsme, dorbs, uzvarys i cytys temys šaļtim palīk naizrunuotys i nasaprostys ari pīaugušā vacumā. Itī vaicuojumi varātu byut svareigi ari na tik lelajim, kas audzynoj bārnus, bet ari turpynoj augt i atsateisteit poši.
Īpazeit latgalīšu repa daudzveideibu
Aizvadeitajā godā gona daudz par sevi lykuši runuot dažaidi latgalīšu repa muokslinīki. Popularuokī nu tūs nūteikti ir apvīneiba ar nūsaukumu “Latgalīšu reps” i ŪGA, tok jī pavysam nūteikti nav vīneigī. Gaumis i interesis atsaškir, nu tim, kas da šam mozuok zyna par latgalīšu reperim, īsoku īraksteit Youtube taidus vuordus kai “Cegly”, “Ausmeņa Records” voi “Bruolāns”. Muni personeigī pārnejuo gods favoriti ir taidi skaņdorbi kai Bruolāna “Cīņa” i “Ausmeņa Records”, Bruolāna i “Cegly” dzīsme “Uzmini nu”. Tok puorsteigums beja piec daudzu godu puortraukuma najauši otkon nūsaklauseit gondreiž desmit godu vacūs “Ausmeņa Records” īrokstus “As šudiņ našuceju” i “Vipingas psihiatriskuo slimneica”, kas skaņ labi i sovu aktualitati nav pagaisynuojuši ari myusu dīnuos. Tys tik paruoda, ka “Ausmeņa Records”, ruodīs, nazkod ir apsteiguse laiku i nūteikti tūlaik beja peļnejuse leluoku atpazeistameibu i rezonansi. Vyss muns respekts latgalīšu reperim par tū, ka jī jau godim dora tū, kas jim vysvaira pateik i dora tū labi. Kai jau godim viestej Rēzeknis sīnys – “hip-hops ir dzeivs”.
Audio izruode “Grāmata zīme”
Maņ cīši mīla kulturys jūma ir teatris, partū nūteikti gribīs īsaceit ari kaidu tuo nūtikšonu. Itūreiz tei byus izruode, kas breivi daīmama sevkurā laikā i vītā, vajadzeigs tik škārsteikla pīslāgums i vālams ari austenis, kurymuos vyslobuok baudeit Gertrudis īlys teatra audio izruodi “Grāmata zīme”. Tei ir par cylvākim, kas padūmu okupacejis laikā globuoja aizlīgtuos gruomotys. Izruodis režisore ir latgalīte Liena Šmukste, kura izveiduojuse sovu “Sajūtu teātri” i taisa sajiutu izruodis – i kluotīnē, i audio formatā. Tuos ir izruodis, kas stimulej vysys pīcys manis. Itamā audio izruodē, saprūtams, uzsvors lykts ir dzierdi. I piec nūsaklauseišonys ir lels puorsteigums, cik pylnvierteigai var pīdzeivuot stuostu, ka tū tik dzierdi, na redzi voi, pīmāram, vari sasmaržuot. Taidā veidā teatris palīk daīmams ari cylvākim, kam kasdīnā aizīt iz teatri nav tik vīnkuorši, kai cylvākim ar redzis trauciejumim. Gribīs cerēt, ka pandemejis laiks, kod daudzys prīcys bejušys līgtys, kai ari naseņ bejušuo lobdareibys akceja “Dod pieci” sabīdreibu pamudynuos vaira padūmuot vīnleidzeibai. Dūmuot, kab ari muoksla i kultura byutu daīmama vysim. Partū cīši lela prīca par Lienys iniciativu i gribīs cerēt, ka eistynuosīs ari cytys juos idejis, pīmāram, radeit izruodis pošim mozuokajim bārnim leidz treis godu vacumam, kam da šam nav bejs kulturys pīduovuojuma.


text:
Konfereņcē LNB runuos ari par Latgolys gruomotu i rūkrokstu kulturys montuojumu
24. i 25. novembrī Latvejis Nacionalajā bibliotekā (LNB) nūtiks storptautyska zynuotniska konfereņce “Grāmata un sabiedrība Latvijā līdz 1945. gadam”, kas veļteita gruomotnīceibys i literaturys viesturnīka, biblioteku darbinīka Alekseja Apīņa (1926–2004) 90. dzimšonys dīnai, informej bibliotekys puorstuovs Augusts Zilberts. Vīna nu konfereņcis sekcejom veļteita taišni Latgolys gruomotu i rūkrokstu kulturys montuojumam.
Konfereņcē ar referatim pīsadaleis zynuotnisku i atminis instituceju darbinīki, humanitarūs, socialūs i muokslys zynuotņu pietnīki, gruomotnīceibys i poligrafejis specialisti, kai ari vuiceibspāki nu Latvejis i uorvaļstu augstškolu.
25. novembrī nūtiks dorbs konfereņcis sekcejā, kas veļteita Latgolys gruomotu i rūkrokstu kulturys montuojumam. Tamā varēs dzierdēt Muorteņa Boiko referatu par jezuitu lauku miseju gruomotom i latgalīšu tradicionalū muzyku, Skaidreitis Kalvānis referatu par nepazeistamim katuoļu manuskriptim latgalīšu volūdā. Lideja Leikuma stuosteis par J. Akeleviča bišu audziešonys gruomotu (1832), nu Ilga Šuplinska analizēs Latgolys Kulturys centra izdevnīceibys saraksti 20. gs. 90. godūs.
Īīšona bez moksys.


text:
Distancis leigums
(aktualizēts 2015.goda 24.decembrī plkst. 11:25 (Latvejis laiks))
Itamā Interneta veikalā pīduovuotū preču puordevējs nu vīnys pusis, tuoļuok saukts Puordevējs, i persona, kas veic pasyutejumu, tuoļuok saukta Piercējs, nu ūtrys pusis, nūslādz itaidu Leigumu: Puordevējs apsajam puordūt i atvest Piercējam precis, atbilstūši Piercēja pasyutejumam.
Preču sajimšona i samoksys parāds
Piercējs veic preču pasyuteišonu caur itū sātyslopu, nūruodūt pasyutamū preču veidu i daudzumu. Puordevējs sagatavoj i Piercējam iz e-postu nūsyuta pasyutejumam atbylstūšu riekinu. Riekins teik sataiseits elektroniski i ir dereigs bez paroksta.
Puordevējs nūdrūšynoj preču pīguodi 20 dīnu laikā nu dīnys kod ir sajimta samoksa pa preci, saskaņojūt sajimšonys laiku ar Piercēju.
Garanteja
Puordevēja Interneta veikalā pīduovuotojom prečom garanteja teik nūdrūšynuota saskaņā ar precis taiseituoja nūteiktajim garantejis apkolpuošonys nūsacejumim.
Atsacejuma tīseibys
Piercējam ir tīseibys atsasaceit nu precis 14 kalendārū dīnu laikā nu Precis sajimšonys breiža, nūsyutūt Puordevējam par tū atsacejuma vēstuli. Atsacejuma vēstulis veidlopu Puordevējs nūsyuta Piercējam pa e-postu pēc Piercēja pīprasejuma.
Piercēja pīnuokums ir 7 dīnu laikā pēc atteikuma vēstulis nūsyuteišonys atdūt preci Puordevējam originalīpakojumā. Vysus izdavumus, kas rassīs saisteibā ar precis nūsyuteišonu atpakaļ Puordevējam, sadz Piercējs.
Piercējs navar izmontuot atteikuma tīseibys, ja:
- pasyuteituos precis pēc tū rakstura navar atdūt atpakaļ, ci tuos mudri maitojās ci mudri juoizlītoj;
- ir attaiseits īpakojums precei, kuru veseleibys i higienys apsvārumu pēc nava atdūt atpakaļ;
- prece tuos eipašeibu pēc leidz ar tuos sajimšonu ir naatgrīzeniski sasajaukus ar cytom lītom;
- teik pīguoduoti laikroksti, periodiskī izdavumi ci žurnaly, izjamūt gadejumu, ja tī teik pīguoduoti saskaņā ar aboneišonys leigumu;
- pasyuteituos precis ir taiseitys tīši Piercējam pēc individuala pasyutejuma;
- Piercējs ir atvērs audioīrokstu ci videoīrokstu, ci datorprogrammu īpakojumu.
Latvejis Republikys Patārātuoju tīseibu aizsardzeibys lykuma 12. panta sastuo daļa nūsoka, ka "patārātuojs ir atbiļdeigs par precis kvalitātis i drūšuma saglobuošonu atsacejuma tīseibu realizēšonys termiņā". Puordevējs patur tīseibys Piercējam atsaceit izmontuot atsacejuma tīseibys ci paturēt kompensacejis moksu gadejumā, ja prece ir samaituota, lītuošonys laikā navēreigi izaturūt pret preci ci naīvārojūt instrukcejis nūruodejumus, ja ir nūzaudāts precis originalais īpakojums ci ja tuos īpakojums ir byutiski samaituots.
Datu apstruode
Īvodūt napīcīšamū informaceju, nūformejūt pasyutejumu, Piercējs aplīcyna, ka ir īsapazins i pīkreit, ka juo padūtī dati tiks izmontuoti, lai Puordevējs varātu pījimt Piercēja pasyutejumu i veikt preču pīguodi saskaņā ar Latvejis Republikys lykumdūšonys praseibom. Īvodūt informaceju, Piercējs pīkreit, ka jam iz nūruodeitū e-posta adresi tiks izsyuteiti paziņuojumi, kas saisteiti ar Piercēja pasyutejuma apstruodi.


text:
Par “Energy Resources CHP” SIA RSEZ
Latgolā leluokuo biomasys koģeneracejis staceja sovu darbeibu uzsuoce 2015.goda augustā.
Uzjāmuma investicejas sastuoda 12.5 miljonus EUR i ir leluokuos Latgolā itymā ekonomikys sektorā.
Stacejis elektriskuo veice ir 3.1 MWt, bet syltuma veice – 10.7 MWt. Syltumenergeja, kū saražoj kogeneracejas staceja, teik nūvirzeita is “NewFuels” SIA RSEZ lentveida kaltātovu, bet elektroenergeja – iz kūpejū valsts elektreibas teiklu.
Elektriskuo i syltuma energeja kogeneracejas stacejā teik taiseita, izmontojūt atjaunojamūs vītejūs resursus i biomasu (skoldu, skaidas i kūksnis myzu).
Stacejis tehnologiskuo apreikuojuma iņženereju, pīguodi i pastateišonu darieja HoSt B.V. i SIA “HoSt Latvia”.
Stacejā ir uzstuodeits:
- Augsta spīdīņa kotls “Stork” (Nīderlande) ar veici: 14.4 MWt, suta taiseišona: 17.64 t/st.
- Daudzipakuopīneiga suta turbina “M+M” (Vuoceja).
- Vaļdeišonys i automatizacejis apreikuojums “Siemens”.
- Padevis syuktivs “SIHI Sterling” (Vuoceja).
- Ceplis “Tamult” (Igauneja) ar veici 16.4 MWt.
Dasnāgumi:
- 2017.goda 7.septembrī svineigajā pasuokumā „Riezeknes SEZ – ar skotu nuokūtnī” Mozūs komercsabīdreibu grupā «EnergyResources CHP» RSEZ SIA sajāme bolvu “Goda uzjāmums” i kliva par uzvareituoju itaiduos nominacejuos: 1.vīta nominacejuos „Goda ražuotuojs”, „Leluokais nūdūkļu moksuotuojs” i „Sociali atbiļdeiguokais uzjāmums” i 2.vīta nominacejā „Straujuok augūšais uzjāmums”.
- 2017.goda 30.martā Reigā nūtyka svineigs pasuocīņs, kura ītvorūs tyka apbolvuoti leluokī nūdūkļu moksuotuoji 2016.godā. Pasuocīņī pīsadalie finanšu ministre Dana Reizniece-Ozola, Valsts ījāmumu dīnesta ģeneraldirektore Ilze Cīrule i sadarbeibys partneri.
Svineiguo pasuocīņa laikā bolvys i atzineibys roksti tyka pasnāgti kotra Latvejis regiona leluokajam nūdūkļu moksuotuojam mozūs, videjūs i lelūs nūdūkļu moksuotuoju grupā.
Ar lapnumu varam paziņuot, ka “Energy Resources CHP” RSEZ SIA dabuoja bolvu nominacejī “2016.goda leluokīs nūdūkļu moksuotuojs Latgalis planaveibys regionā mozūs nūdūkļu moksuotuoju grupā.”
- 2016.goda 12.augustā svineigā pasuokumā tyka pasnāgti apbolvuojumi Rēzeknis specialuos ekonomiskuos zonys (RSEZ) komercsabīdreibu Goda bolvys konkursa uzvarātojim, kas nūteik jau pīktū godu piec kuortys. Piec 2015.goda darbeibys rezultatim “Energy Resources CHP” SIA RSEZ (tūlaik – “Atmosclear CHP”) dabuoja Atzineibys rokstu “Par Straujuokū startu” i “Par īguļdiejumu Rēzeknis specialuos ekonomiskuos zonys atteisteibā 2015.godā”.
Uzjāmums dabuoja 1.vītu nominacejuos “Goda komersants”, “Goda investicejis” i “Goda inovacejis”, 2.vītu nominacejī “Leluokīs nūdūkļu moksuotuojs” mozūs komercsabīdreibu grupā.


text:
Nūtiks jau 10. festivals Baroka muzykys dīnys Rēzeknē
Nu 9. leidz 14. septembram Rēzeknē, Nautrānūs i Reigā nūtiks 10. festivals Baroka muzykys dīnys Rēzeknē “Ein Zuhause für Müthel|Māja Mītelim”, kura laikā nūtiks i kamermuzykys koncerti, i operys pyrmizruode, i lekcejis i tikšonuos.
Ar kamermuzykys koncertim “Ciemos pie Mīteļa” 9. septembrī Nautrānu Rūmys katuoļu bazneicā tiks atkluots nu jau 10. festivals Baroka muzykys dīnys (BMD) Rēzeknē, kas itūgod veļteitys nūslāpumainajam komponistam Johanam Gotfrīdam Mītelim.
10. Baroka muzykys dīnys Rēzeknē. Programa:
9. septembris
18.00 Kamermuzykys koncerts “Ciemos pie Mīteļa” Nautrānu Rūmys katuoļu bazneicā.
10. septembris
10.00 Marc Meisel meistarklasis vargaņu i klavesina spēlē (J. Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškola);
16.00 Izstuodis “Baroka mūzikas dienām Rēzeknē – 10” atkluošona Latgolys Kulturviesturis muzejā;
18.00 Kamermuzykys koncerts “Ciemos pie Mīteļa” Latgolys viestnīceibys GORS Mozajā zalā.
11. septembris
10.00 Karel Valter meistarklase traversflautys spēlē, Hugo Naessens, Joost var der Lindeln i Raita Grigaļa meistarklase baroka dzīduošonā.
12. septembris
10.00 OlivierPicon lekceja “Baroka mežrags – jauns vai vecs?”;
10.00 Karel Valter meistarklase traversflautys spēlē, Hugo Naessens, Joost var der Lindeln i Raita Grigaļa meistarklase baroka dzīduošonā.
13. septembris
17.00 Sarunas pyrms pyrmizruodis. Tikšonuos ar operys “Māja Mītelim” komponistu Burkhard Kinzler i sempleru muokslinīku Vincent Flückiger;
18.00 Operys pasticcio “Māja Mītelim” pyrmizruode, Latgolys viestnīceibys GORS Lelais zals.
14. septembris
18.00 Opera pasticcio “Māja Mītelim”, Muzykys noms DAILE, Reiga.
Johans Gotfrīds Mītelis (Johann Gottfried Müthel 1728 Vuoceja – 1788 Reiga) ir īvāruojamuokais baroka laika komponists Reigā. Līceibu par Mīteli nav sasaglobuojs daudz: nav zynoma sāta, kur jis Reigā dzeivuoja, Mīteļa varganis guoja būjā Ūtruo pasauļa kara laikā, kopa vīta ir pagaisuse. Tok juo muzykalais montuojums ir eipašs – skaitā nadaudzī skaņdorbi puorsteidz ar originalitati, lobu gaumi i smolkumu. Tei ir muzyka gordiežim.
Mītelis beja J. S. Baha pādejais škoļnīks, vysu sovu rodūšū dzeivi pavadejs Reigā, cyta storpā bejs Sv. Pītera bazneicys varganists. Reigys komponistu ar Bahu dzymtu saista na tik tys, ka jis ir bejs Johana Sebastiana pādejais škoļnīks, puorrakstejs tūlaik jau naredzeiguo meistara pādejūs skaņdorbus i bejs kluotyn juo mieršonys šaļtī: tuo laika kritikuos taišni Mītelis teik pīmynāts asam vystyvuok tūlaik vysā Eiropā augstu vārtātuo Karla Filipa Emanuela Baha muzykalajai volūdai.
Taipat kai nav zynoma i laikmatu gaitā ir izgaisuse J. G. Mīteļa kopavīta, ari juo daiļrade vēļ nav atroduse i ījāmuse stabilu vītu Latvejis muzykys ainovā. Ituo goda festivala programa grib radeit Mītelim itū vītu Latvejā, itū “sātu Mītelim”.
Koncerta programā “Ciemos pie Mīteļa” ītvarta tei komponista muzyka, kas veiduoja Mīteļa izsmolcynuotū skaņu pasauli: juo poša flautys sonate, Mīteļa pādejuo školuotuoja Johana Sebastiana Baha triosonate, kai ari komponista paaudzis skaņražu opusi: reidzinīka dūmubīdra Karla Filipa Emanuela Baha i Georga Tēlemaņa opusi.
Kamermuzykys koncertūs “Ciemos pie Mīteļa” pīsadaleis “Kesselberg Ensemble“ (Bāzele, Šveice): Karel Valter – traversflauta, Cecilie Valter – baroka vijūle, Ilze Grudule – violoncellopiccolo, Marc Meisel – klavesins. Vysi “Kesselberg Ensemble” muziki tykuši pi nūzeimeigu panuokumu i solo, i kamermuziciešonys jūmā, koncertejūt i veicūt īrokstus. Taišni ar itū programu muziki jau uzastuojuši storptautiskūs festivalūs Bāzelē, Monako i Pragā.
Sovukuort 13. septembrī Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalā i 14. septembrī Muzykys nomā DAILE Reigā byus operys pasticcio “Māja Mītelim” pyrmizruode. Opera pasticcio ir stuosts par izciluo komponista dzeivi 18. godu symta Reigā i juo vītu, juo “sātu” cylvāku apziņā šudiņ. Rēzeknis režisoris Mārys Zaļaiskalns dziļdūmeigais skatejums iz skaņraža personeibu atkluoj juo dzeivis leluokū dramu: voi i kai raksteit muzyku, ka tovs školuotuojs ir bejs genialais Bahs i ka tovu muzyku publika na iz reizis sagaida ar ovacejom.
“Māja Mītelim” uzvadumā uzastuoj storptautisku atzineibu sanāmuši senejuos muzykys interpreti, kuri jau vairuokkuort uzastuojuši BMD koncertūs. Opera veiduota taišni festivalam BMD Rēzeknē. Opera ir “Kesselberg Ensemble” projekts, kas radeits sadarbeibā ar Latgolys viestnīceibu GORS, Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolu i Rēzeknis Tautys teatri i kas ir veļteits festivala Baroka muzykys dīnys Rēzeknē i “Kesselberg Ensemble” 10 godu jubilejam.
Baroka muzykys dīnys Rēzeknē ir tradiceja, kurā īsasuokuši daudzi tuolejūši, ilgtermeņa projekti. Reizē tuos ir ari kai laboratoreja, kurā varbyut pat pyrmū reizi dzeivē īsapazeist ar viesturiski informietu izpiļdejumu i piec tam izavielej taišni senejū muzyku sovom tuoluokajom studejom, i ari tikšonuos vīta muzikim-omota bruolim. Baroka muzykys dīnys ir tylts storp jaunū i vacū – i zynuošonu, i pīredzis, i muzykys jūmuos.
Kamermuzykys koncerta i operys pasticcio īrokstu veiks “Latvejis Radeja 3 – Klasika”. Koncertu īroksti byus klausami radejis arhivā škārsteiklā http://klasika.lsm.lv/lv/lr3/.


text:
Rēzeknē byus lekceja par Latgolys Muorys pīminekļa laukuma viesturi
10. septembrī 14:00 Rēzeknē Latgolys Kulturviesturis muzejā varēs klauseitīs muzeja specialistu sagataveitajā stuostā par pīminekļa „Vienoti Latvijai” laukumu.
Laukums, kur šudiņ stoltai stuov Latgolys Muora, ir līcinīks viesturiskajim nūtykumim nu 19. gs. vyda. Tys redziejs rypojam zyrgu posta rotus, dzierdiejs Krīvejis cara i Latvejis prezidentu bolsus, puordzeivuojs diveju pasauļa karu nūtykumus, pīdzeivuojs varu i pīminekļu maiņu. Šudiņ tys ir līcinīks piļsātys i riezeknīšu kasdīnai, kas kuodreiz byus viesture. Ka laukums varātu runuot, mes dzierdātu nabeidzamus stuostus nu trejim godu symtim.
Īeja pīaugušajim 1,00 Ls, školānim 0,50 Ls.
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec organizatoru informacejis
Karteņa: A. Bondarenko


text:
Ilze Grudule: muoksla dūd impulsus
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
11. majā 18:00 stuņdēs Latgolys viestnīceibā “Gors” koncertprograma “Quam Terra Fontibus” (Zeme, kuramā olūti suocās) ar div jubilarim: senejuos muzykys grupai “Kesselberg Ensemble” – 15, Reigys kamerkoram “Ave sol” – 50. Koncerta anotacejā dasaceita simboliska atsagrīzšona pi pyrmsuokuma i ceļa. Koncerta programā skanēs J. S. Baha, juo škoļnīka, Reigys Sv. Pītera bazneicys varganista J. G. Mīteļa i Šveicis komponista B. Kinclera skaņdorbi. “Kesselberg Ensemble” muokslinīcyskuo vadeituoja Ilze Grudule par nūītū i nuokūtnis planim.
Publika jiusu ansambli vysvaira asociej ar festivalu “Baroka dienas Rēzeknē”…
Baroka muzykys festivals “Baroka dienas Rēzeknē” sovu dorbu ir puortraucs. Beja 12 cīš skaisti festivali. Jim beja vīna nu svareiguokūs poziceju – izgleitojūšuo daļa. Kotru godu tuos beja meistarklasis, kurys vadeja senejuos muzykys interpreti, pa itim 12 godim kors daudz kū īsavuicejs taišni baroka muzykys estetikā. Beja seminari, lekcejis. Tei ir naradzamuo puse koncertūs, bet tys ir radzams niule. Daudzi, kas vuicejušīs Rēzeknis muzykys vydsškolā, niule ir izalasejuši senejū muzyku par sovu muzykalū sātu.
Ūtra puse ir bejušī koncerti, kurymūs publikai tyka pīduovuotys vysaidys eksperimentalys programys, dzili konceptuali projekti. Ilgtermeņa īstruodis. Ite izveiduotys koncertprogramys, kas atskaņuotys cytur. Izveiduoti īroksti.Es zynu, ka ite, Rēzeknē, publika pa itim godim, kod beja senejuos muzykys festivals, ir cīš zynūša publika. Maņ atīt muzykys školys pedagogi, jī jau atškir muzykys stilus, i soka: “Maņ 17. godu symta muzyka tūmār ir tyvuoka kai 18. godu symta muzyka”. Itaidu komentaru dzierdēt deļ mane ir atzineiba, ka pa itim vysim godim, kod es te vežu pasaulī slovonus atskaņuotuojus, ruodeju, kai nūteik senejuos muzykys atdzeivynuošona, koč kas ir naatagrīzeniski puorsamejs. Mes veiduojom programys, kur par kotru varātu raksteit rokstus profesionalūs žurnalūs. Publika regulari 12 godus pi koč kuo taida tyka tykuse, viertiejuse, caur sevi izlaiduse. Jei ir atsateistejuse. Suocās jau tei saspēle ar tū publiku. Es zynu, ka varu īt tuoļuok, dziļumā. Vēļ ekstremuokys programys pīduovuot, zynu, ka vīna daļa tū viņ gaida ar acim i ausim vaļā. Kas olkst piec koč kuo vēļ spicuoka.
Tys ir svareigi. Nu vīnys pusis koncerti ir izgleitojūši, nu ūtrys puses, vysbreineiguok, ka taids projekts ir kai impulss. Muoksla dūd impulsus. Cylvāks piec koncerta nūīt iz sātu, dūmoj i meklej tuoļuok. Tod, kod mes otkon sasateikam, mes asam paguojuši tuoļuok i ari publika ir puorsamejuse.
Maņ jau nasagrib cylvāku uzrunuot viņ taidā intelektualā leiminī. Baroka muzyka vyspuor ir konstrukceja kai taida, tei ir matematika, tei ir arhitektura, estetisku lelumu saspēle. Bet maņ redzīs, ka tys ir viņ leidzeklis, instruments. Kamdeļ jei tyka radeita, tei jau ir pavysam cyta saruna. Intelekts ir viņ vīns sluoņs. Maņ pateik pasarunuot nu sirds iz sirdi.
Voi publika Šveicē i ite atsaškir? Varbyut taidys muziciešonys tradiceja tī vairuok izaplatejuse?
Tū tai navar nūškiert. Maņ redzīs, Šveicē kotrā vītā ir savaiduoka publika. Taidā ziņā es najiutu nikaidu atškireibu voi tys byutu ite, voi tī. Tradiceja taidā ziņā, ka tī ir konkreti muzykys styli voi komponisti, kas teik vairuok intelektuali izprosti tī, i ite otkon cyti. Tī sevkurs bazneicys kors iz Leldīni īstudej Baha Pasejis, tys ir pošsaprūtami, jī gatavejās, vuicuos. Itū teišom dora ari amateri. Latvejā itaida situaceja gryuši īdūmojama. Bet ite, ka konkreti runojam par kora muokslu, dzīduošonys tradiceju, Latvejā kors ir vīna nu kvalitašu, vīna nu kulturys spieceiguokūs poziceju. Tik kvalitativu kora skaniejumu, kaids ir ite, reši var dzierdēt tī. Ite tradiceja saisteita ar Dzīšmu svātkim, tī tradiceja, ka goreiguo muzyka tī ir skaniejuse napuortraukti da ituos dīnys. Es tūmār palīku pi tuo, ka es naradzu atškireibys.
Maņ cīš pateik runuot par muzyku. Citreiz piec koncertim, kod braucam mašynā ar kolegom, kuri ir taidi poši kai es, asam nūguruši, treis stuņdis spālādami Juoņa ci Mateja pasejis, tūmār par vīnu ci div lītom diskutejam. Mašyna apsastuoj, bet vyss vēļ nav izrunuots. I ar munu tēti sovā laikā mes virtivē diskutejam par Mendelsona Psalmim. Maņ pasaveics, ka varu sovā saimē par taidom lītom nu reitu pi kofejis interesanti pasarunuot.
Kaidi nuokūtnis plani?
Muni tuoļuokī plani – Keselbergs jau ir nūbrīds īraksteit nuokušū disku. Tam gatavojamēs, es turpynoju struoduot rūbežu jaukšonys projektā, kur savīnoju senejū muzyku ar myusu dīnu kompozicejis tehnikom. Jaucu stylus, tys maņ cīš, cīš īt pi sirds. Byus taida programa jau septembrī Lūznovys muižā. Tys ir ūtrys.
I trešais. Itymā pūsmā saista sadarbeiba, tai kai maņ cīš pateik organizēt pasuokumus, ar Uldi Mākuli Cīrihē. Juo veiduotajūs lelprojektūs. Saisteibā ar Latvejis i Baltejis muokslu Šveicē. Munā gadejumā taišni ar muzyku. Tī ir leli sadarbeibys projekti ar perspektivu iz vairuokim godim. Tuos munys treis leluokuos prioritates.


text:
a klase - Baidekalne Zane, Bāliņa Ligita, Bobkova Iveta, Daugule Aija, Ķīse Ināra, Lapiņa Aelita, Lindberga Sandra, Mandauga Elita, Mass Aina, Mūrniece Baiba, Ozoliņa Gunta, Pavloviča Anita, Poce Sandra, Upīte Antra, Vakse Sandra, Večena Inta, Vītoliņa Valda, Zirne Inta, Bricis Aivars, Innuss Dzintars, Jembergs Uldis, Jurgalāns Guntis, Kolbergs Emīls, Muskars Gints, Pētersons Guntis, Spriņģis Ivars, Tučs Aigars, Veiss Aivars, Vigulis Vilnis.
Klases audzinātājs: Miezīte Laima.
b klase - Baltace Vija, Bārzdiņa Ieva, Bonekate Ilona, Eglīte Inga, Fišmane Ingrīda, Gusta Ineta, Jansone Diāna, Kalniņa Andra, Kosova Irīna, Lāma Vineta, Maskaļunaite Dace, Mihelsone Solveiga, Pavlovska Baiba, Pļaviņa Inita, Rotenberga Antra, Spalvaine Sandra, Ziediņa Raimonda, Ziemele Dace, Bičkovskis Andris, Jakušs Normunds, Kalniņš Māris, Kaķis Toms, Krūmiņš Gundars, Pidiks Zintis, Pusvācietis Artūrs, Štekels Jānis.
Klases audzinātājs: Auziņa Rudīte.


text:
Leigū vokorā aicynoj iz Rēzekni
Itūgod rēzeknīši i gosti Leigū svātkūs – 23. juņa vokorā – teik aicynuota leiguot pi gunkura Festivala parkā (Piļs ūļneicā 7, Rēzeknē), kur sevkurs varēs rūtuotīs ar Juoņuzuolem i mīluotīs ar lauku lobumim, bet drūsmeiguokī varēs paraudzeit piertī pērtīs pošā piļsātys centrā, lai piec tam leiguotu leidz sauļlāktam kūpā ar Latgolys šlāgermuzykys grupu “Baltie lāči”.
23. juņa pušdīņlaikā Rēzeknis Festivala parkā puļcēsīs vītejī tierguotuoji Zaļajā tierdzeņā, kur varēs izgaršuot i īsaguoduot Juoņu sīru i sātys olu Leigū svātku goldam.
Nu 14.00 vysa saime teik aicynuota īsasaisteit vairuokuos rodūšajuos darbneicuos – varēs vuiceitīs peit Juoņu vaiņukus i tikt pi jaunu zynuošonu par zuoļu čajim, kūpā ar saimineicom katleņā iz gunkura gatavēt i sasīt Juoņu gordumgordu sīru voi sasīt svaigu pierts slūteņu i tīpat Rēzeknis upis krostā īt pērtīs pierteņā. Myusu dīnuos vyss ir īspiejams – ari originala pierteņa iz ritiņu pošā piļsātys centrā – puorsteigums garumguojiejim, nu mīsys atteireišonys vareiba pierts lobumu baudeituojim, kas dorbuosīs leidz pat vālai naktei.
20.00 Rēzeknis Tautys teatris prīcynuos ar BronislavaVaļpītra izruodi “Patentēts inteligents” aba “Kai Mikeļs precētīs gribieja” Mārys Zaļaiskalns režijā. Komedeja latgaliski ar dzīduošonu i doncuošonu stuosta par Mikeli, kurs tik cīši gryb precētīs, bet izradzātuo ir cīma smolkuokuo jaunkundze, kura par preciešonūs i nadūmoj, bet, ka preciešūtīs – zyna saceit školys saimineica – tod tik ar “telegentu personu”. Kas tys ir un kai lai taidu daboj? Kur vuškys, tī cierpieji! I par paleigim i padūmdeviejim naivajam i paslynkajam, nu uzjiemeigajam lauku puišam pīsasoka i Pabyru partejis vītejuos nūdalis dybynuotuojs Misiņa kungs, i veiklī tiergūni Abrams ar kundzi, i cyti lobvieli.
Iz reizis piec izruodis nūtiks sasadzīduošona kūpā ar folklorys kūpu “Rūta”, kas Leigū dzīsmis izdzīduojuse jau 30 godu garumā i vys vēļ, mainūtīs paaudzem, namaineigi turpynoj īleiguot laukus i piļsātys ar dzīsmem.
Juoņuguņs Rēzeknē īsadegs kūši i kruošni – gunkurs byus “ītārpts” vītejuo muokslinīka Gundara Kozlovska guņsskulpturā “Latvju raksti”, kas īsamirdzēs puori pakolnim i speidēs leidz pat reita gaismai. Sovukuort Leigū nakts zaļumbalā ar tautā īmīļuotom i popularom dzīsmem prīcynuos Andris Baltacis i grupa “Baltie lāči”, ļaunūt ļustēt i izbaudeit saulgrīžu mistiskū nūskaņu.
Vysa pasuokuma programa bez moksys.
Ziņa sagataveita piec Rēzeknis Kulturys i Turisma centra dūtuos informacejis


text:
Aijis Erinis pīminis konkursa literarī dorbi
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Pīduovojam Aijis Erinis pīminis konkursa “Nūdreb sirds…” literarūs dorbu diveju Aglyunys Katuoļu gimnazejis 3. klasis škoļneicu tāluojumus par konkursa temu “Mana dzimtene – Latvija”.
Julianna Stremjanova
Muna sāta
Dīvs ir radejs pavasari. Es sajiutu syltū sauli i līgū vieju. Prīcojūs par kūšajom kruosom i meilajim cylvākim apleik. Kotrai dzeivai byutei ir sova dzeive, skaistums i syuteiba. Mani spierdzynoj svaigais gaiss i apvaražej dobys vīnreizeiba. Pavasari īskandynoj putni ar sovom skaneigajom dzīsmem. Putni doncoj, partū ka jim lela prīca atsagrīzt iz Latveju. Muna dzimtine ir muna sāta. Azari i upis, pļovys i pakolni ir muns dzymtais nūvods, kuru es meiļoju.
Mes dzeivojam Cireiša azara krostā. Muna sāta smejās, raud, runojās, lyudzās, skaidroj, čukst, borās i klusej. Maņ ir div bruoli i treis muosys. Mums īt jautri! Mes asam daudzbaļseigs kors. Tētis gudrais bolss vysbīžuok ir pavuicūšs. Mamenis meilais i syltais baļsteņš īdrūsynoj. Bruoli ir interesantu i smīkleigu ziņu stuostnīki, muosenis čyvynoj kai putneni. Es īsaklausu i breinejūs. Cik kruosaina, skaneiga i skaista ir dzeive!
Maņ pateik vāruot dobu. Azars maņ stuosta par sovim breinumainajim pīdzeivuojumim vosorā. Seikī viļneiši skrīn iz krostu. Vīns ar ūtru sasaceņš i draiskojās. Jī čaloj par dzeļmē satyktajom zivim, apbreinoj dailuos, graciozuos laičiņu priņcesis. Maņ cīš pateik vāruot azaru vokorā, kod saule nūgrimst jamā, zeļteidama iudini. Kod beju mozeņa, es ceņšūs pīrunuot tēti braukt azarā piec zalta gobola. Tys beja muns dedzeiguokais sapyns. Kod pasaaugu, saprotu, ka Saule mums vysim vīna. Vēļ es izzynuoju, ka vysi azari sovā storpā saisteiti. Jī ir kai bruoli, kurus saista muosys upis.
Upem ir skaneiguokī bolsi i nūslāpumainuokī stuosti. Juos nabeidz sovu teciejumu ni vosorā, ni zīmā. Zam bīzuo lads vuoka juos turpynoj sovu nūslāpumainū stuostu. Cyta ir lāna i mīreiga, cyta strauja i draudeiga. Viejs juos vad aiz rūkys iz prīšku. Maņ pateik izatāluot vysaidys svešys vītys i piļsātys, kurom garom tak upis. Juos ir cīš gudrys. Juos redziejušys tūs laikus, kod roduos myusu vaļsts. Maņ redzīs, ka vacuokuo i gudruokuo muosa upu saimē ir Daugova. Jei stuosta par mežim, pļovom i cylvākim, kas juos krostūs runoj vysaiduos volūduos. Upis vuordi ir dzili, nūmyrynūši i pavuicūši. Vysys muosys draudzeigi sasateik Baltejis jiurā. Es lapnojūs ar Latvejis zylajom muosom. Maņ redzīs, ka juos vuica mums byut pacīteigim i draudzeigim.
Taipat kai dobā kotram sovs aizdavums, ari myusu saimē kotram ir sovs dorbs i pīnuokums. Mes paleidzom i ryupejamēs vīns par ūtru. Bārni kotrys ryupejās par kaidu sātys dzeivnīku. Mama apryupej boltūs bolūžus. Par vysim guodoj tēte. Vokorā sasateikam vysi kūpā, kab pasateiktu Dīvam par nūdzeivuotū dīnu.
Marija Magdalēna Šēra
Muns Latvejis smuords
Izīmu nu reita uorā iz slīkšņa. Sajiutu, saklausu, radzu i dzieržu! Tei ir muna Latveja. Ir atguojs pavasars. Pelieceigumu puormej kūšuokys kruosys. Vyss atdzymst. Saule syltai glaudej zemi. Putni atlidoj i prīcej ar sovom dzīsmem. Kod izīmu uorā, jiutu itū smuordu, kū var just vīneigi munā dzimtinē. Itys smuords – es pat izsaceit navaru… Es jiutu syltumu i mīlesteibu, kū izspaitoj Zemis muote.
Saule īlāc spainī pleickuotūs – tai smuordoj reita mūžums. Tuolumā īsadzīd zuodžs – tai smuordoj dorbs. Dabasi izzeimej pyukys – tai smuordoj maigums. Bite doncoj narcisis zīdā – tai smuordoj prīca. Es pīsalīcu tyvuok kūrmuļa rokumam i sajiutu zemis ryugtonū smuordu. Es īsaveru bārzūs i radzu tī pībrīstūšūs pumpurus, kas kaitojās ar vieju – tai smuordoj draudzeiba. Radzu kai izskrīn nu verandys garaiņs. Jis pasacieļs nu mamenis bleinu ponnys – tai smuordoj ryupis.
Es braucu iz školu, radzu, ka maņ apleik ir tikai meili ļauds. Klasisbīdri ci školysbīdri vysod, īmūt garom, pasmaida i soka: “Lobs reits, draugs!” Tys mani īprīcynoj i līk aizmierst biedeiguos dūmys. Školuotuoji ari klasē īt ar smaidu, kab myus mudynuotu augt par gudrim, atbiļdeigim cylvākim. Tai aizrit munys dīnys.
Piec školys munys kuojis mani aiznas paceli, augšā iz pļovu, kur tuolumā zylgojās azars. Bez gola varu vērtīs itamā ainovā. Apbreinoju iudiņa trāpū dasadyurīni dabasim. Pļovys suoc mūstīs i sūļuot pretim saulei. Nu bārzu atskrīn droiska viejs i sašyupoj itū kruosainū gleznu. Sajiutu kai viers pļovys pasaceļ soldonryugts aromats. Tai smuordoj Latgola!
Kod zemi kluoja meikstais snīdzeņš, mani apjēme cyts smuordu muokuļs. Jī spierdzynuoja i īleiksmuoja. Sirdi kai mamenis gluosti ītyna Zīmyssvātku smuords. Zīmā vyss ir kai sastiņdzs i pīrims. Nakts dreizai puormej dīnu. Maņ gribiejuos byut izkurynuotā ustobā. Tod es laseju gruomotys i sepinieju par pavasari. Aiz lūga doncuoja snīga puorlenis i dzīduoja viejs. Tai aizritēja laiks.
Maņ gribīs apskaut vysu itū skaistumu, paturēt plaukstuos, saprast – tei tok muna Latveja. Tei ir muna dzimtine. I tai byus vysod.


text:
KRYSTACEĻŠ
Krystaceļu ejūt kūpeigi, var pīsaturēt pi šaidas kōrteibas:
R. Jo ar sovu krystu pasauli atpērki.
R. Apsažāloj par mums.
NŪDŪMS
Krystaceļu īdami, apdūmōsim un pagūdynōsim myusu Kunga Jezus Kristus cīsšonas, lyugdami sev grāku pīdūšonu un cytas vajadzeigōs žēlesteibas.
Lyugsimēs:
Svētej Kungs, šū sovu tautu, kuras dēļ myusu Pesteitōjs Jezus Kristus naatsateice sevi nūdūt grēcinīku rūkōs un uzajimt krysta cīsšonas. Mes Tevi lyudzam, kas dzeivoj un voldi myužu myužūs.
PYRMŌ NŪSTŌŠONA
Muns lobais Jezu, tīsas prīkšā stōvi,
Grēceigō
Īnaidā oklā beņdes klīdzūt prosa:
Tevi kaļt krystā!
Pēc tam jī Tevi, Kungu Dīvu augstū,
Ar osom reikstem nažēleigi šausta.
Tu atdūd ļaunim īnaidnīkim
Par grēcinīkim!
K. JEZU NŪTĪSOJ UZ NŌVI
Augstī prīsteri un tautas vacōki nūsprīde Jezu nūnōvēt. Jī, sasējuši jū, aizvede un nūdeve zemes pōrvaļdnīkam Pilatam. (Mt 27, 1. 2).
- Kas maņ dorom ar Jezu? – jautōja Pilats (Mt 27, 22) – es pi tō cylvāka naatrūnu nikaidas vaines (Lk 23, 4). Bet vyss ļaužu pyuļs klīdze... Pīkaļ jū krystā! (Lk 23, 18. 21).
- Lykuma sorgi Mani napazyna, tautas vadeitōji atkryta nu Manis – soka pravīts (Jer 2, 8).
Lyugsimēs:
Dīvs, Tu nivīnu naatraidi, bet laipni pīdūd pat vyslelōkim grēcinīkim, kas gondora; izklausi žēleigi myusu pazemeigōs lyugšonas un apgaismoj myusu sirdis, lai mes spātu Tovus lyukumus izpiļdeit. Caur Jezu Kristu, myusu Kungu. Amen.
ŪTRŌ NŪSTŌŠONA
Cik nažēleigi Jezu zaimōts tyka,
Ērškēžu krūni kad jam golvā lyka
Un uz jō placim mete gryutu krystu,
Lai jys tū nastu!
Par myusu vainem Jezum nōvi lēme.
Pasauļa grākus jys uz sevi jēme.
Jo vysus aizvest debess svātlaimeibā
Ir Dīva gryba!
K. JEZUS JAM SMOGŪ KRYSTU UZ PLACIM
Mes vysi maļdejomēs kai aitas, kotrs raudzejōs uz sovu ceļu. Bet Kungs vysu myusu nataisneibas uzlyka jam – soka pravīts (Is 53, 6).
- Myusu grākus jys aiznese sovā mīsā pi krysta, lai mes, grākim myruši, dzeivōtu taisneibai (1 P 2, 24).
Lyugsimēs:
Kungs Dīvs, īlej myusu sirdīs Svātō Gora žēlesteibu, lai mes varātu ar nūžālas osorom nūmozgōt sovu grāku vaines un nu Tovas labvēleibas sajimt pīdūšonu. Caur Jezu Kristu, myusu Kungu. Amen.
TREŠŌ NŪSTŌЉONA
Zam krysta nostas Jezus kreit bez spāka –
Jū smogi nūspīž vysu ļaužu grāki.
Bet beņdes līk Jam tyuleņ otkon ceļtīs
Un tōļōk dūtīs!
Trejs godus Jezus lobu dorūt gōja,
Ni atpyutas, ni dusas nazynōja,
Bet tagad sōpu ceļā systs un neivōts,
Nu vysim atstōts!
K. JEZUS PYRMŪ REIZI PAKREIT ZAM KRYSTA
Mes uzskatejom jū kai par spitaleigu, nu Dīva sasystu un pazamōtu – soka pravīts. Bet jys myusu pōrkōpumu dēļ ir īvaiņōts un myusu grāku dēļ ir satrīkst. (Is 53, 4, 5.) - ...Caur jō brycem mes asam džīdynōti. (Is 53, 5).
Lyugsimēs:
Vysuvareigais Dīvs, mes Tevi lyudzam, lai caur Tova vīnpīdzymušō Dāla cīsšonu nūpalnim mes tyktu styprynō
CATŪRTŌ NŪSTŌЉONA
Pesteitōjs sastūp sovu Mōti svātū.
Kas gon jōs sōpes vōrdūs izteikt spātu:
Jōs Dāls vyslobais, nataisneigi tīsōts,
Tūp syst un zaimōts!
Ak, sōpu Mōte! Ļauņ ar Tevi raudōt
Un krysta ceļu Jezum leidza staigōt!
Kad dzeives beigōs pagurs myusu kōjas,
Ved debess mōjōs.
K. JEZUS SATEIK SOVU SVĀTŪ MŌTI
Tev pošai caur dvēseli zūbyns cauri īs– soka pravīts (Lk 2, 35). Kam lai Tevi pīleidzynoju, lai Tevi īprīcynōtu...? Tovas bādas ir lelas kai jyura (Lam 2, 13).
Lyugsimēs:
Dīvs, kura cīsšonōs pēc Simeona pravītō
PĪKTŌNŪSTŌЉONA
Kur gon ir tī, kū Jezus dzīdynōja?
Kam deve maizi, bādōs mīrynōja?
Nav varis nivīna, kas jū aizstōvātu
Un paleidzātu!
Ak, Dīva Jārs, kas upurēji sēvi,
Par myusu grākim sevi beņdem devi
Ļauņ, lai ar Tevi smogū krystu nasu,
SEIMAŅS CIRENĪTS PALEIDZK. JEZUM NEST KRYSTU
Kud jū vede, jī sajēme kaidu cylvāku, kas gōja nu teiruma, un uzlyka jam krystu, lai jys tū nastu pēc Jezus. (Lk. 23, 26).
- Nagrybu lapnōtīs ar kū cytu, kai tikai ar myusu Kunga Jezus Kristus krustu (Gal 6, 14). Tim, kas īt pazusšonā – soka apostols – krysta vōrds līkās muļkeiba, bet mums, kas teikam pesteiti, tys ir Dīva spāks (1 Kor 1, 18).
Lyugsimēs:
Paleidzi mums, Kungs, myusu Dīvs, un sorgoj vīnmār sovā patvārumā tūs, kas prīcojās par Tova svātō Krysta gūdu. Caur Jezu Kristu, myusu Kungu. Amen.
SASTŌ NŪSTŌЉONA
Snādz Veronika Jezum drēbi svaigu,
lai nūslauceitu dīviškeigū vaigu.
Par tū Kungs Jezus atstōj drēbē skaidru
Sovu attālu.
Kungs, lai es Tevi vysur redzēt spāru,
Īspīd maņ dvēs’lē sovu vaigu svātū!
Lic maņ pi Tevis uzticeigi stōvēt
Dzeivē un nōvē!
VERONIKA PASNĀDZ K. JEZUM SVĪDRU LOKOTU
Mes redzējom jū– soka pravīts – jam nabeja nikaida izskota, na ari kaida skaistumsa, lai mes jū ar labpatyku uzlyukōtu... Veirs, kam nabeja svešas sōpes un kas beja nūryudeits cīsšonōs (Is 53, 2. 3).
... Jys nese daudzejū grākus un par grēcinīkim lyudzēs (Is 53, 12).
Lyugsimēs:
Vysuvareigais Dīvs, mes Tevi lyudzam, lai, ar svātdareitōju žēlesteibu īmontōjuši leidzeibu Kristum, mes tai nastu sevī šū Dīva attāļu, kai leidz šam bejom spīsti nosōt Oduma bārnu zeimi.
Caur Jezu Kristu, myusu Kungu, Amen.
SEPTEITŌ NŪSTŌЉONA
Jau ūtru reizi Jezus kreit zam krysta,
Jo ļūti smoga ļaužu grāku nosta.
Bet grēceigs cylvāks steidzās dareit ļaunu
Otkon nu jauna!
Uzlyukoj, cylvāk, sovu Pesteitōju;
Jō mīlesteiba dora jū tik vōju!
Žālōdams myusus, Jezus mūkas cīte
Pats myusu vītā!
K. JEZUS ŪTRŪ REIZI PAKREIT ZAM KRYSTA
Kungs beja nūlēmis jū satrīkt ar cīsšonom– soka pravīts (Is 53, 10).
Cik naizpētejami ir Dīva lāmumi un cik naizdybynojami ir jō celi! (Rom 11, 33). Jys nasaudzēja sova vīneigō Dāla, bet myusu dēļ jū atdeve (Rom 8, 32).
Lyugsimēs:
Pastōveigas grāku nostas nūspīsti, lyudzam Tevi, vysuvareigais Dīvs, lai mes tyktu atbreivōti caur Tova vīnpīdzymušō Dāla cīsšonom, kas ar Tevi dzeivoj un volda myužu myužūs. Amen.
OSTOITŌ NŪSTŌЉONA
Mūcekli svātū, kuru nōve apdraud,
Sīvītes dažas leidzjyuteibā apraud.
Jom Jezus soka: raudit tik par sovim
Un bārnu grākim.
Lyudzam, o Jezu, svētej vysus bārnus,
Sorgoj jūs sovā žēlesteibā svātus:
Ticeibā dzeivā, mīļodami Tevi.
Lai jī glō
Naraudit par mani – soka Jezus, - bet gon raudit par sevi un sovim bārnim (Lk 23, 28); t. i., par bārnim, kas virōk īmīļōja ļaužu gūdu nakai Dīva gūdu (J 12, 43).
Lyugsimēs:
Vysuvareigais Dīvs, mes Tevi lyudzam, lai Tovas žēlesteibas mīrynōjums styprynoj myusus, kas sovu grāku dēļ cīšam peļneitu strōpi. Caur Jezu Kristu, myusu Kungu. Amen.
DEVEITŌ NŪSTŌЉONA
Kreit Jezus otkon, klusu panas mūkas.
Tur cīši krystu nūgurušōs rūkas,
Jo ar šū krystu teikam atpesteiti
Un svātdareiti.
Sūlamēs, Jezu, staigōt Tovōs pādōs
Glōbtīs pi tevis vysōs dzeives bādōs.
Tik lyudzam Tovas žēlesteibas spāku
Ceiņa ar grāku.
K. JEZUS TREŠŪ REIZI PAKREIT ZAM KRYSTA
Apdūmojit par tū, kas pōrcīte nu grēcinīkim tik lelu vojōšonu, lai jyus napagurtu – soka apostols (Ebr 12, 3).
Lyugsimēs:
Dīvs, Tu ar sova vīnpī
DASMYTŌ NŪSTŌЉONA
Golgotas kolnā Jezum nūvalk drēbes.
Stōv, ļaužu apsmīts, tys, kū pīlyudz debess:
Ēršku krūņs golvā, mīsu apklōj rātas,
Mirdz Asnis svātais.
Jo kas grib sovu grāku skrondas nūmest
Un žēlesteibas tārpā sevi īgerbt,
Ar skaidru sirdi lai jys Jezum sekoj,
Jō gūdam dzeivoj.
K. JEZUM NŪVALK DRĒBES
Ļaundaru bors ir mani aplencis... jī sadola sovā storpā munas brēdes – teikts pravītōjumā (Ps 22, 17. 19).
Kristus pats sevi atdeve, lai myusus izpesteitu nu ikvīnas nataisneibas un sagatavōtu sev teiru tautu – soka apostols (Tit 2, 14). Īsagērbit jaunā cylvākā, kas pēc Dīva ir radeits (Ef 4, 24).
Lyugsimēs:
Vysuvareigais myužeigais Dīvs, kas lyki Pesteitōjam izcīst krysta nōvi, lai jys dūtu ciļvēcei cyldonu pazemeibas paraugu: mes prīkšzeimei, mes varātu dalneitīs ar jū arī augšanceļšonōs gūdeibā. Caur Jezu Kristu, myusu Kungu. Amen.
VĪNPADSMYTŌ NŪSTŌŠONA
Cik skaudras sōpes Dīva Dāls tad juta,
Kad rūkom, kōjom noglas cauri syta!
Par mums jys cīte mūkas nažēleigas
Aiz mīlesteibas!
Tu, lobais Jezu, sōpu dzeļmē grimi,
Lai glōbtu grākūs pagrymušū zemi,
lai dvēselem reiz austu lelō laime -
Byut svātū saimē!
K. JEZUS PĪKAĻ PI KRYSTA
Na ar zaltu vai sudobru asat atpērkti, bet ar dōrgū Jezus Kristus asni – soka apostols (I P 1, 18, 19). Upirāts ir, jo pats tūvēlējōs un naatdareja sovu muti (Is 53, 7).
Lyugsimēs:
Vysuvareigais myužeigais Dīvs, kas esi syutejis pasaulē sovu vīnpīdzymušū Dālu, lai ar jō Asni mes tyktu atpesteiti, Tevi lyudzam, paleidzi mums, lai mes gūdynojūt jō
DIVPADSMYTŌ NŪSTŌŠONA
Cylvāki ļauni zaimoj Pesteitōju,
Jam nūmērt krystā līk storp laupeitō
lai debess mōjōs vysim byutu vīta,
Jys mūkas cīte.
Žēleigais Jezu, esi tad pi manis,
Kad šytōs dzeives atvodas maņ zvaneis.
Lic maņ uz lyupom Tovu svātū vō
Muns lobais Jezus!
K. JEZUS MĒRST PI KRYSTA
Nu sastōs leidz deveitai stuņdei – soka Sv. Roksti – tymsa aplōja vysu zemi... un zeme nūdrebēja (Mt 27, 45. 51). Kristus nūmyra par myusu grākim (1 Kor 15, 3). Tī, kas sorgōja Jezu, ļūti nūsabeida un saceja: Patīši, jys beja Dīva Dāls (Mt 27, 54).
Lyugsimēs:
Kungs Jezu Kristu, dzeivō Dīva Dāls, kurs pasauļa pesteišonas dēļ ļōvi sevi krystā pīkaļt, izlejūt sovu vysudōrgū Asni myusu grāku atlaisšonai: ļauņ mums pēc nōves prīceigim īīt Tovā vaļsteibā. Mes Tevi lyudzam, kas dzeivoj un voldi myužu myužūs. Amen.
TREJSPADMITŌ NŪSTŌŠONA
Dus Jezus mīsa Dīva Mōtes klēpī.
Ļauņ mums, o Mō
Par Tvou Dālu, myusu dēļ kas cīte
Un gōja nōvē.
Kad mums byus jōmērst, naatstōj, ak Mōte,
Tu, sorōtōja, esi mums tad klōtu!
Pi sova Dāla ved myus vysus maigi
Redzēt jō vaigu.
K. JEZUS MĪSU NŪJAM NU KRYSTA
Pi Jezus krysta stōvēja jō Mōte (J 19, 25)... Un raudōs par jū, kai mādz raudōt pi pyrmdzymtō nōves – soka pravīts (Zah. 12, 10).
Lyugsimēs:
Vysuvareigais un žālsirdeigais Dīvs, kas grēcinīkim patvārumu un paleidzeibu esi licis meklēt Vysusvātōkajā Jaunovā Marijā: mes ar Jōs aizbiļdeibu un atbreivoj myusus nu grāku vainem. Caur Jezu Kristu, myusu Kungu. Amen.
ČETRUPADSMYTŌ NŪSTŌŠONA
Līk svātū Mīsu klinšu kopā klusā,
Leidz trešai dīnai Jezum tur byus dusa.
To jys, kai saule myrdzūt, gūdā ceļsīs,
Nu kopa izīs.
Tai myusu gaitas kopa moļa beigsīs,
Pōr soltū mīsu smiļšu saga klōsīs,
Bet tīsas dīnā taisneigūs Dīvs pīceļs
Un gūda īceļs.
K. JEZUS MĪSU ĪLĪK KOPĀ
Taisneigū dvēseles ir Dīva rūkā – soka Sv. Roksti (Gudr 3, 1). Atnōks stuņde, kad vysi, kas guļ kopūs, dzērdēs Dīva Dāla bolsu. Un tī, kas lobu dareja, pīsaceļs uz dzeivi; bet tī, kas dareja ļaunu – lai stōtūs tīsas prīškā (J 5, 28. 29).
Lyugsimēs:
Dīvs, Tu, grybādams atbreivōt myusus nu ļaunō gora varas, esi vēlējīs, lai Tovs Dāls uzajimtu krysta cīsšonas; ļauņ mums, Tovim kolpim, sasnēgt augšanceļšonōs žēlesteibu. Caur Jezu Kristu, myusu Kungu. Amen.
BEIGŌS
Tu, lobais Jezu, nōvi uzvarēji,
Ar sovu krystu myusus atpesteji.
tev pateiceibā dūdam sevi vysu:
Dvēseli, mīsu.
Mes Tovā gaismā dzeives ceļu īsim,
Ar krysta zeimi ļaunu uzvarēsim,
Jō svātais krysts vad debess Tāva mōjōs –
Myužeigā dzeivē.
Lyugsimēs:
Mes tevi lyudzam, Kungs, lai nōk bogōteiga svēteiba Tovim ļaudim, kas dīvbejeigi ir apdūmōjuši Tova Dāla cīsšonas un nōvi; lai jim teik atlaisti grāki, dūts īprīcynōjums, styprynōta ticeiba un nūdrūšynōta myužeigō pesteišōna. Caur Jezu Kristu, myusu Kungu. Amen.


text:
Tematisks pasuokums par Rēzeknis latvīšu bīdreibu “Tautas pils”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
10. septembrī 14.00 stuņdēs Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks tematisks pasuokums “Rēzeknes latviešu biedrība “Tautas pils””, informej Latgolys Kulturviesturis muzeja specialists kulturviesturis vaicuojumūs Kaspars Strods.
Storpkaru periods īnese jaunys vāsmys vysaiduos dzeivis nūzarēs vysā Latvejis teritorejā. Ari Rēzeknē tys beja nūzeimeigs puormeju i atteisteibys pūsmys.
Par vīnu nu svareiguokūs organizaceju piļsātys kulturys dzeivis veiduošonā palyka Rēzeknis latvīšu bīdreiba “Tautas pils” i juos eistynuotuos aktivitatis. Pasuokumā kūpā ar viesturneicu i žurnalisti Lauru Melni varēs izzynuot, kai veiduojuos itei bīdreiba i kaidu lūmu jei ījēme Rēzeknis i vysys Latgolys kulturys dzeivis atteisteibā.
Īeja pasuokumā breiva i ar dereigim Covid-19 vakcinacejis i puorslymuošonys sertifikatim, paruodūt personu aplīcynūšu dokumentu.


text:
Īskicātys Latvejis symtgadis nūtikšonys Latgolā
Latvejis vaļsts symtgadis svineibys aizasuoks jau nuokušgod, 2017. godā, i nūsaslēgs 2021. godā. Svātku programa veiduota pīcu godu periodā, aptverūt golvonuos ar vaļsts izveidi i nūsastyprynuošonu saisteituos nūtikšonys, tymā skaitā 1917. godā Rēzeknē nūtykušū Latgolys kongresu.
30. martā Latvejis Nacionalajā bibliotekā Kulturys ministrejis reikuotā presis konfereņcē īpazeistynuoje ar planavuotajom iniciativom Latvejis vaļsts symtgadis svātku programys ītvorus, tymā skaitā par nūtikšonom Latgolā.
Pasuokuma laikā Rēzeknis Tehnologeju akademejis profesore Ilga Šuplinska uzsvēre latgalīšu lūmu Latvejis vaļsts veiduošonā. Ceļā iz Latgolys kongresa symtgadi itymā godā nūtiks Nikodema Rancāna izcyluokū Latgolys regiona pedagogu konkurss i 9. Latgalistikys konfereņce, kas veļteita sabīdriskuo darbinīka, publicista Franča Kepma 140 gadei.
Akcentejūt izgleitojūšū lūmu i jaunīšu leidzīsaistis svareigumu, tiks izveidota datorspiele „Īsapazeisim!”. Taipoš suokumškolys bārnim teik planavuots izgleitojūšs izdavums par Latgolu – „Gostūs pi Boņuka”, kas aktualizēs nūvodvuiceibys apgivi gon školuos, gon individuali, ruodūt latgaliskuo latviskuma cytuodeibu Latvejis viesturis i kulturys kontekstā.


text:
Kinu konkursā “Latvijas kods” taps stuosts par dzejnīku Eināru Pelšu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Latvejis Televizeja paviestejuse dokumentalūs eiskinu konkursa “Latvijas kods. Latvija šodien” 2022. goda uzvarātuojus. Tymā pīcu stuostu vydā, dokumentejūt Latveju, byus ari režisoris Betijis Zvejniecis kina par dzejnīku i atdzejuotuoju nu Preiļu Eināru Pelšu.
Kotru godu kinu cykla “Latvijas kods” mierkis ir padzilinuoti pieteit ituos dīnys Latvejis realitati. 2022. goda filmu izlase pīduovuos daudzveideigu Latvejis myusu laika portretiejumu, atsadzūt itam laikmatam rakstureigus paradoksus, fenomenus i nūvārojumus. Ituo gods kinu temuos dominēs pylsūniska i sociala leidzdaleiba, kulturys montuojums i sabīdreibys pošreflekseja.
Konkursā itūgod atbolstu dabuojušys pīcu režisoru kinys, nu kurūs trejim režisorim ituos byus debejis filmys. Sūpluok Mārtiņa Jansona “Lapsas āda”, Unys Cekulis “Viena maza ballīte”, Ivara Zviedra “Birokrātijas līķis” i Mārča Ābelis i Laura Ābelis “Pilnmēness serenāde” itūgod taps ari Betijis Zvejniecis kina “Einaratīvs”.
“Einaratīvs” byus stuosts par dzejnīku i atdzejuotuoju nu Preiļu Eināru Pelšu. Filmys anotaceja viestej, ka Pelšs dzeju ar puortraukumim roksta jau 44 godus, jam izdūti deveni dzejis kruojumi, nu kurūs pyrmī ir tradicionali, nu pādejī – piļneigs avangards, par pīmāru, dzejis kartys, ceglys, gruomota bez puslopu i tml. Jaunuokais dzejis kruojums – kūpūti roksti “Digi. Dīgi” izguojuši 2020. godā Valtera Dakšys izdevnīceibā i tymā ir puorskaitomi ari latgaliski raksteiti dorbi. Dzejnīka eksperimentalajūs kruojumūs izmontuotys na viņ raksteituo vuorda, nu ari dažaidu grafisku i škārsteiklā atrastu zeimu īspiejis, taidā veidā padorūt plotuokus latvīšu myusu dīnu dzejis rūbežus. Gastejūt pi Eināra Pelša Preļūs, vairuoku Latvejis dzejnīki ir sataisejuši jaunu dzejis vierzīni – Preiļu konceptualismu. Ar tū gols golā ari Latvejā asūt aktualizāti konceptuali dzejis izteiksmis leidzekli i formali eksperimenti dzejā. Preiļu konceptualisma puorstuovi itūšaļt ir zynomuokī Latvejis dzeknīki, nu kurūs leluokuo daļa ir ari literaturzynuotnīki i pietnīki. Vaira par Preiļu konceptualismu varēja izzynuot raidejumā “Literatūre”.
Gotovī kinu dorbi Latvejis Televizejis eterā byus nūsaverami novembrī, vaļsts svātku laikā.
“Einaratīvs” nabyus pyrmais stuosts par Latgolys cylvākim, kas taps konkursā “Latvijas kods”. 2019. godā sataiseits stuosts “Prīsters” par prīsteri Rinaldu Broku, bet 2016. godā pyrmizruodi pīdzeivuoja Daiņa Kļavys kina “Runātāji” par latvīšu volūdys dažaideibu. “Runātāji” sovulaik sajēme ari Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks 2016” par lobuokū snāgumu audiovizualajā muokslā.


text:
Kai folkloristikys studeņte ekspedicejā pi Latgolys gūdu saimineicu brauce
Roksta autore: Zane Grudule, folkloristikys magistre
Bierneibā maņ ar muosom vīnys nu meiluokūs rūtaļlītu beja pūgys i kuozu medalis. Bārnuduorza audziekni, dzīduošonys konkursu dalinīki i školāni sporta stuņžu īryndā beja puorvārsti itūs opolūs prīškmatu izskotā i paklauseigai izpiļdeja myusu pavielis, izādūt vysus putrys škeivus i dybynojūt popgrupys. Ka ar pūgom varēja klusi spielētīs, tod medalis vys saguoduoja problemys – tuos skali grabēja, škindēja i sytuos cyta pret cytu, uz medaļu attāluotajim kuozu saimineicu tālim trynūtīs gar mūdynuotuoju i ols puišu zeimiejumim. Aiztikt nadreikstiejom. Saplēssim. Partū ari tik vylynūšai. Medaļu sātā beja cīši daudz – vīni vacvacuoki beja kolhoza gruomotvede i šofers, partū apmaklātūs kuozu i tī dabuotūs omotu beja na mozums. Tok ūtra baba beja kuozu saimineica. Par saimineicom ari stuosts.
Babys kluotūs kuozu goldus vys naredzieju – jau munā bierneibā jei beja beiguse aktivū saimnīkuošonu i goldus kluoja viņ kopusvātkūs i dzimšonys dīnuos. Tok, ka Murmastīnē nūtyka kaidys kuozys i iz tom ari es beju lyugta, tod interesantuokuo vīta vysod beja kukne, kur beja klusuok nakai lelajā daņču zalē, tok smīkli ite skanēja pat bīžuok nakai svineibu telpā. Te īsagrīze muzykanti, puiši guoja gostūs pi saimineicu, rūkys ik pa laikam leidz alkiunem pagaisa spaņūs ar rasolim, i symtim kotletu, salykti leluos ponnuos eistyn kai karaveiri īryndā, čurkstynuoja fona muzyku vysam nūteikūšajam. Munuos bārna acīs saimineicys prota vysu: juos beja na tik iedīņa gataveituojis, bet ari apdzīduotuojis, doncuotuojis, kuozu vuortu taiseituojis, jaunuo puora gluobiejis i kuopustu kotlu sorguotuojis. Ar apbreinojamu vīglumu i mīru juos spēja kai ryupētīs par gostu lobsajiutu i vādara pylnumu, tai ari paspēt pīsadaleit vēļ naskaitamuos tradicejuos, kas nimoz nabeja jūs pīnuokums.
Kuozu tradicejis Latgolā ir dīzgon daudz pīraksteitys i pieteitys, tok par kuozu gūdu saimineicu lūmu ir runuots moz voi vaira natīši. Tik dažuos tautysdzīsmēs kuozu kontekstā teik pīmynāti povuori voi saimineicys[1], sovpus Latvīšu folklorys kruotuvis Paražu katalogs viestej tik par divejom ar gūdu saimineicom saisteitom tradicejom[2]. Bierneibā nūvāruotais, kai ari babu i cytu radineicu stuostūs dzierdātais vys līcynuoja par kū cytu – saimineicu lūma Latgolys kuozuos ir bejuse īvārojami leluoka, nakai tys pīmynāts folklorys materialūs i etnografiskajūs aprokstūs. Kab saprostu, kas globojās aiz gūdu saimineicu omota, vēļ pyrma pandemejis brauču ekspedicejā pi saimineicu Latgolā, kab intervātu juos i uzklauseitu stuostus par kuozuos pīdzeivuotū.
Biografiskuo aba dzeivis stuostu pīeja, kura itūšaļt ir vīna nu popularuokūs pietnīceibys metožu folkloristikā, ir pavāruse daudz plotuoku skotu iz tradiceju funkcioniešonu sabīdreibā, vaira izceļ individu i juo pīredzi viesturis i sociali kulturalūs attīceibu kontekstā, tai ļaunūt pasavērt iz kuozu saimineicu lūmu Latgolys kuozuos daudz plotuok – voi kuozu saimineica ir tik iedīņa gataveituoja, voi ari tradiceju turpynuotuoja i veicynuotuoja? Ari intervejis videi ir lela nūzeime, partū beju gostūs pi saimineicu jūs sātuos, kur, ruodūt kartenis nu kuozu, pīminis lītys i duovonys, kū sīvītis sajāmušys par dorbu kuozuos, atmiņā ataust saimineicu gaituos pīdzeivuotais, i stuostu komuleits suoc rytynuotīs vys raituok. Tai nu apsabruņuojuse ar diktofonu, fotoaparatu i dažim saimineicu telefona numerim, kurūs dabuoju nu kulturys centru vadeituoju i vītejūs dzeivuotuoju, brauču meklēt Latgolys goldu kluojiejis.
Ar pyrmū saimineicu beju sarunuojuse sasatikt Egļucīma kopejneicā, jo ceļš leidz juos sātai pavasara plyudūs beja aizpeļdiejs paceli, atstuojūt viņ dubļainu slīdi. Īīmūt Egļucīma veikalā, vysys ostonis acs iz reizis teik pīvārstys maņ. Prūtams, naasmu tok vītejuo. “Jius nūteikti asat tei studeņte!” saimineica Irēna pīīt pi mane i aicynoj iz tīpat sūpluok asūšū kopejneicu, kur asam vīnys pošys. Ar Irēnu izrunojam vysu par apdzīduošonu, iedīņu gataveišonu i kuopustu globuošonu – tai kai kuopusti goldā teik calti tik kuozu beidzamajā maļteitē i simbolizej svātku nūslāgumu, tūs padūšonu gosti vysod ir raudzejuši iztraucēt. Tok vīna nu naparostuokūs tradiceju, kū atkluoj Irēna, ir kaids slāpts rituals golda kluošonys laikā. Kab gosti kuozuos mozuok āstu, mudruok dabuotu suota sajiutu i iedīņs byutu gorduoks, saimineicys iz golda styuru bārušys suoli. Poša Irēna vys nūlīdz, ka itaidu ticiejumu byutu īvāruojuse, tok vacuokuos saimineicys tai darejušys. Ari cytvīt Latgolā saimineicys īvāruojušys itaidu ticiejumu, pat magisku ritualu, kab gosti naiztukšojūt vysus saimineicu kruojumus. Kluot vēļ nivīna nu sīvīšu, kas stuosta par itū tradiceju, poša tū nav īvāruojuse, tik dzierdiejuse voi redziejuse. Viļteiguos. Ari Latvīšu Folklorys kruotuvis Paražu katalogā globojās vairuoki ar kuozu goldu kluošonu saisteiti ticiejumi, kas viestej par tū, kai “īrūbežuot” gostu apetitu. Plotuokais ticiejums par itū ir pīraksteits Vacguļbinē: “Kad sarīkotas kāzas, bēres, talkas, tad daudzas bijušas tādas saimnieces, kuras izdarījušas tā, ka, lai sanākušie cilvēki daudz nenoēstu, kas uz galda ticis uzlikts, viņas taisījušas šādu stiķi: paņēmušas kādu labi asu, ne visai garu dunci un to, nevienam neredzot, iespraudušas apakš galda, galda dēlī. Tad nevarējis neviens ne cik noēst” (Paražu katalogs, Vacguļbine, 142, 3620). Cytu saimineicu stuostūs, taipat kai pīraksteitajuos paražuos, atsaškir darbeibys i prīškmati, kas juoizmontoj ituo rituala izpiļdē, pīmāram, zam golda ir juoīsprauž nazs, tai it kai nūgrīžūt kuozu gostu apetitu. Tikpat izplateits ir ari variants, ka zem goldauta iz golda styuru ir juopaber svieteitais suoļs, juoizlīk maizis gabaleni, ticiejumūs pīmynāti pat palni. Ka folklorys materialūs itai tradicejai vaira ir nagativa pīskaņa, tod saimineicu stuostūs nagativuo nūzeime ir daudz mozuoka, prīškā izvierzejūt gostu lobsajiutu – kab vysi byutu paāduši i iedīņs byutu suotnys. Īspiejams, partū, ka kuozu gostu izpratnē itei tradiceja naapzynuotai ir uztvarta kai nagativa, saimineicys itū darbeibu darejušys slepeneibā i vys vēļ par tū runoj nalobpruot. Intervātūs saimineicu uztverē mierkis vys bejs tik vīns – kuorteigai pabaruot i īprīcynuot kuozu gostūs.
Tuoļuok braucu pi slovonuokuos saimineicys, kuru maņ beja īsacejuši kai vairuoki Dagdys, Aglyunys i Preiļu nūvoda dzeivuotuoji, tai ari kulturys centru i folklorys kūpu vadeituoji. Pyrma intervejis ar Aglyunys Maizis muzeja eipašneicu Viju asmu eistyn sasatraukuse – kū ta es, taids folkloristikys studeņteņš, varu vaicuot saimineicai, kas reikuojuse gūdu saimineicu saītus, ir “Gūdu saimineicu bīdreibys” vadeituoja i raidejuma “Īstās latvju saimnieces” dalineica? Pyrma Maizis muzeja vēļ nūstuoju pi Aglyunys bazilikys i puormatu krystu. Drūseibai. Tok Vija mani laipni sagaida, i vaicuojumi nimoz nav juoaizdūd – juos izveiduotajā saimineicu sātā kotrai lītai ir kaids stuosts, kas viestej par agruok tik gūdojamū saimineicu omotu. Vija ari ir pyrmuo, kas stuosta, ka saimnīkuot paleidziejuši ari veirīši – puorsvorā jau saimineicu veiri, kurim pīškierti mozuok svareigi dorbi. Sasagataveišonys process kuozom tok ir gona gryuts, partū svareiga ir sevkura paleidzeiga rūka. Kaiduos kuozuos pi buļbu laupeišonys givusēs pat jaunuo sīva, cikom saimineicys iz teira plēvis gobola maisejušys kotletu masu – kū ta cytu dareit, ka kuozu sātā nav nivīnys bļūdys?
Ezernīkūs nasateiku saimineicu. Kulturys noma vadeituojs maņ beja īdevs jūs pusis folklorys kūpys aktivuokuos dalineicys telefona numeri, kas nikod nabeja spāruse kuoju kuozu kuknē. Tok par speiti itam tryukumam Olga taipat daudz stuosta par kuozom i tū, kai tuos svieteitys juos bierneibā – koč i jūs cīmā preciejušīs sūpluok dzeivojūši sābri, kuozys taipat svietejuši iz obeju golu, kai Latgolā pījimts. Vysupyrma dīnu jaunivis sātā, piec tam vēļ div dīnys jauniča dzymtajā sātā. I tys nikas, ka gostim saguojs viņ puorīt puori pogolmam.
Viļānu nūvoda Strupļūs sarunuota interveja ar vīnu nu vacuokūs saimineicu. Tekle dzymuse 1936. godā, i, kai suokuse kluot goldus kūpā ar mamu, tai tū darejuse ari vysu myužu. Nu kasdīnā jei goldu kluoj viņ suņam Cukureņam. Zeimeigs vuords, jemūt vārā, ka Tekle nu golvys zyna vaira nakai 10 vysaiduoku capumu receptu. Tekle, kas vysu laiku līdzās, ka nikuo nazynūt, vīna poša nūrunoj div stuņdis nu vītys i stuosta par vīnu nu interesantuokūs paražu, par kuru līcynoj ari folklorys materiali. Kai vīna nu plotuok mynātūs tradiceju na tik Latgolys, bet ari cytu nūvodu paražu aprokstūs, tautysdzīsmēs i ticiejumūs ir naudys laseišona saimineicom piec padareituo dorba. Kuozu pādejuos dīnys reitiškuos saimineicys apīt voi uz puorneicu apjuoj goldu, skandynuodamys zvaneņus, dzīduodamys dzīsmis i laseidamys naudu izgreznuotā puorneicā voi sītā. Jūceiguo i komiskuo tradiceja beja veids, kai saimineicom sajimt samoksu par padareitū dorbu, jo laikā, kod kuozu reikuotuoju rūceiba beja īrūbežuota, nu sātys saiminīku goldu kluojiejis sajēme viņ kaidu prīškauteņu voi rūcinīku. Pietejuma gaitā vīnu šaļti jau beju sasamīriejuse ar dūmu, ka nivīna saimineica sovā goldu kluošonys karjerā itū tradiceju vaira nav īvāruojuse, tok te nu ir Tekle. Jei smīdamuos stuosta, kai staiguojuse ap goldu ar miļzeigu kausu, kas izgraznuots ar burkuonu i div seipulim, i dzīduojuse kotram kuozu gostam, kab dabuotu kaidys kapeicenis. Taipat darejuši ari muzykanti – spieliejuši gostim pi auss tik ilgi, cikom iz garmanis izlykts kaids rublis voi kompeta. (Paražu katalogs, Kolups, 255 122.) Laikam īmūt, saimineicys omots vysā Latgolā palyka par apmoksuotu dorbu, i sūpluok duovonom juos sajēme ari naudu, kas vairuokom saimineicom palyka par golvonū motivaceju ituo omota suokšonai i turpynuošonai. Ituo īmesļa dieļ pagaisa saimineicu naudys laseišonys tradiceja – saimineicys sajēme pīnuoceigu olgu, tai agruok īvāruotuo paraža pagaisynuoja sovu vajadzeibu.
Braucūt tuoļuok iz Bolvu i Viļakys pusi, pa ceļam apsastuoju kaida cīma tierga laukumā, kab sazvaneitu sovu tuoluokū golamierki. Antireklamys dieļ cīma nūsaukumu lobuok paturiešu nūslāpumā. Gaidūt, cikom klausulis ūtrā golā atsasauks jau īprīšk dzierdātais bolss, radzu, ka munā vierzīnī puorsavītoj kaids deklasāts elements. Kluotyn pi tuo vēļ cīši mierktīceigai. Izmysumā meklieju vysys īspiejamuos pūgys, ar kuruom varātu aizslēgt durovys, tok nikuo. Attaisu lūgus, īslādzu avarejis gaismys, īspiejams, pat attaisu baku i īslādzu lūgu teireituojus, tok vactāva goļfeņu naspieju puorvērst par naījemamu cītūksni. Telefonā vys vēļ ir gaideišonys signals. Reizē klausulis golā sadzieržu Magdenis bolsu, i saulis bruoļs, attaisejs goļfeņa durovys, jau rauga sēstīs mašynā i prosa: “Eu, kur braucam? Aizved mani!” Veirīša vierzīnī nu munys mutis bierst taidi vuordi, par kurūs asameibu sovā leksikā nimoz nanūjaušu i kuri atstuoj īspaidu ari iz potencialū ceļabīdru, kas nu jau tenterej paceli nu mane. 94 godus vacuo Magdeņa, kas kotru dīnu īt iz bazneicu, itū vysu dzierd. Magdenis vuojuo dzierde mani gluob nu īspiejamys atsasaceišonys nu intervejis.
Ari Bierzpilī sarunuotys vairuokys intervejis. Pyrmuo nu tūs pi Bronislavys Gaspažinis, kuru vārts intervēt koč voi pavuordis dieļ viņ. Bronislava mani gaida jau pi sakluota golda. Breivdīnuos bejuši gostūs rodi, partū juos soltaunīkā ari ūtardīnis reitā ir atrūnami pīcu veidu galis ruleti, treis salatu bļūdys, capumi i peirāgi. Redzīs, munā prīškā ir nalels fragments nu tūs goldu, kurūs Bronislava kluojuse kuozuos vaira nakai 100 reižu sovā myužā. Kūpā ar vēļ div cytom saimineicom bejušys naškirama komanda – cik daudz kuozuos naasūt apdzīduojušys, taisejušys vuortus i reikuojušys montu izpierkšonu! Bronislavys paleidzis Vera i Staseite stuosta, kai izpaleidziejušys jaunajam puoram ūtruos dīnys reitā. Jau īprīškejā vokorā saimineicys sarunuojušys reitā sasamaineit vītom ar jaunū puori – veirs i sīva izkuopuši uorā pa lūgu, bet ustobā palykušys puorsavylkušs saimineicys. Kod kuozu gosti ar muzykys instrumentim i kotla vuokim gaidejuši jaunūs izejūt nu guļamustobys, jim preteimā izguojušys saimineicys – Vera, kas bejuse eisuoka, puorsavylkuse par jauniču, bet Staseite par leigovu. Gosti bejuši puorsteigti – muzyka apsastuojuse, i vysi, acs īplātuši, vārušīs iz tik strauji nūvacuojušū jaunū puori. Verai i Staseitei daudz itaidu pīdzeivuojumu – juos naktī nūzogušys jaunuo puora goldu i lykušys izpierkt, kaiduos cytuos kuozuos puorsavylkušys par zvejnīkim i pi kuozu sātys mozā vanneitē zvejuojušys siļčys. Jau izteireitys, prūtams.
Stuostu par kuozuos pīdzeivuotū saimineicom ir naskaitami daudz. Intervejis atkluoj, ka saimineicys pīsadola vysaiduos ar kuozu iedīni nasaisteituos tradicejuos, naaizmierstūt ari sovu primarū uzdavumu – kuozu gostu vādaru piļdeišonu. Laikā, kod kuozu vadeituoji vēļ naizklaidēja gostus, tok vedieji beja klusi i lieneigi, taišni juos uzajāmušys kuozu vadeituoju lūmu, nūdrūsynojūt Latgolys kuozuos tik nūzeimeigūs tradiceju izpiļdi.
Div nedeļu laikā, intervejūt 18 saimineicys, gasteju gondreiž vysā Latgolā. Kotru vokoru, atsagrīžūt sovā ekspedicejis bazis vītā – rodu dzeivūklī –, nešu leidza maiseņus, burcenis i trauceņus ar gastiņčim, kū saimineicys īdavušys leidza. Nešu ari ūlu paplati. Burkuonu čaju. Septeņu veidu capumus. Tok, pats golvonais, iz sātu nešu ari naskaitamus saimineicu stuostus, iedīņu receptus i puorlīceibu, ka bierneibys atminis mani nav maldynuojušys – vēļ 20. i 21. godu symta mejā saimineicys beja vīns nu pamatakmiņu, iz kuo baļstejuos kuozu nūtikšona i tradiceju turpynuošona.
[1] Ēdiet gaļu, dzeŗiet alu,/Maksajiet pavāram:/Pavāram nabagam/Liela skāde notikuse,/Lecamie ķelderiņi/Gar uguni nosviluši. (LD 19465)
Kopā, kopā,/Amata ļautiņi:/Šļūters, pavārs,/Pavāra meitiņa!/Nu mūsu māsiņa/Pūriņu dalìs. (LD 25493)
Vai maņ, vai maņ,-/Edīgi ponōksni:/Apēde saimnīcom/Kažuceņus, (LTdz 47 888)
[2] Latvīšu folklorys kruotuvis Paražu katalogā atrūnamys tik div ar saimineicom saisteitys tradicejis kuozu kontekstā, kas ir pīraksteitys Latgolā. Pa pyrmam, vairuokuos vītuos ir atrūnami aproksti par saimineicu naudys laseišonys tradiceju: Pyrms gostu izlaišonas, kei jaunivis, tai jauniča golā saimineicas ar spuorneicu, pi kuras kuotā ir pīkuorts zvaneņš, losa paslaveņu par sovom pyuļam. (Paražu katalogs, Rz Makašānūs, 263, 1372)
Pa ūtram, Paražu katalogs ari atkluoj, ka saimineicys ir kluot ari pi pyura daleišonys: Piec vainaga nūjemšonas, padola cymdus jauniča golam – bruoļim, svuotam, saiminīcom, tāvam ar muoti – kaidu cytu lītu. (Paražu katalogs, Kolups, 255 122)


text:
KINOLEKTOREJS “TAS, KO TU NEDRĪKSTI NEZINĀT XVII: MĀJUP”
“Mīlestības krusts”, “Rakkauden risti”, 99’, 1946, Teuvo Tulio, Sūmeja
Lektore: Kristīne Želve
Sovpateiguo Sūmejis kino legenda, akters i režisors Teuvo Tulio (dzims Teodors Tugajs) ir izaudzs Latgolā i piečuok palics par skandalozu i vysaiž vārtātu personeibu sūmu kino pasaulī. Jis sovūs dorbūs nasabeist nu jutekliskuma, pat seksualitatis, apspielej lauku i piļsātys dzeivis pretnūstatejumu i eipaši pīsavierš nataisneibys temai, pastreipojūt sabīdreibys aizsprīdumus pret sīvītem. Pasauļslovonais Aki Kaurismeki sauc Tulio par “režisoru nr. 1”. Itūgod jam palyktu 110 godu.
“Mīlestības krusts” ir klasiska melodrama ar socialuos kritikys elementim. Bākys uzrauga meita teik aizvylynuota iz piļsātu i pavasta, tai nūvadūt jū pi prostitutys dorba. Eista mīlesteiba ir reizē juos gluobeņš i pūsts.
Kinolektorejs “Tas, ko tu nedrīksti nezināt XVII” pīsavierš latvīšu izceļsmis voi Latvejā dzymušim kino veiduotuojim, kurūs darbeiba pamatā saisteita ar uorvaļstim, i tai atškir vairuokys varbyut nazynomys Latvejis viesturis puslopys.


text:
“Laika leigučuos” 11. raidejums
Roksta autors: Latgolys entuziastu grupa “Biļdis”
Drukuotais i raksteitais vuords – zinis, nūtykumu apskoti, iņtervejis ir naatjamama cylvāka kasdīnys sastuovdaļa. Nu 20. g.s. 90. godu situaceja drukuotūs medeju laukā ir krītni mainejusēs, ir pasaruodejušs jauni medeji, kas pīvierš viereibu taišni latgalīšu volūdai.
Kai Latgolai nūzeimeigu personeibu raidejums īpazeist kulturys nūzaris puorstuovi Rutu Cibuli. Saruna par Atmūdys laika aktivitatem Bolvu pusē i Rutys veikumu Zīmeļlatgolys namaterialuos kulturys saglobuošonā, izpētē i populariziešonā.
Latgolys kulturtelpys aktualitašu sadaļā ekskluziva cīmuošonuos Latgolys puorstuovnīceibā Reigā, kur 11. decembrī nūtyka Latgolys planavuošonys regiona Atteisteibys padūmis i nu Latgolys īvālātūs 13. Saeimys deputatu sasatikšona, kurā tyka sprīsts par izaicynuojumim Latgolys regiona atteisteibā.
Raidejums “Laika leigučuos” taps ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys mierkprogramys “Regionalūs i vītejūs medeju atbolsta programa” apakšprogramys “Atbolsts sabīdriski nūzeimeigys žurnalistikys radeišonai medejūs Latgolys planavuošonys regionā” atbolstu.


text:
Jezupam Laganovskam 100
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Taišni pyrma 100 godu 15. martā Kuorsovys (niule Malnovys) pogosta Kabulovā pīdzyma Jezups Laganovskis (1920–1987). Jis beja komunists (Latvejis Republikā jī beja aizlīgti) ar pagreidnīka pīredzi jau nu gimnazejis godu, tok jis vysod īsastuoja par latgalīšu tīseibom byut pošim sovā latgaliskumā, runuot sovuos izlūksnēs i lītuot taidu rokstu volūdu, kas nav “trešuos izlūksnis“ variants. Kai laikroksta “Taisneiba“ žurnalists 1940.–1941. godā jis kaunynuoja latgalīšus par puorīšonu iz krīvu volūdu, pieckara laikā, kod juo vuorda bruoļus oficiali raksteja par Jāzepiem, juo vuords palyka Jezups ari iz gruomotu mugureņom. Kod nadreikstēja raksteit latgaliski, sovejim atpazeistamū i tyvū jis īkodēja car teicīnim i dzili latgaliskim vuordim, dialogim (“pareizī” partizani stuostūs latgaliski runojās puslopom gari, cyti personaži tai nadreikst), daudznūzeimeigim kulturys kodim, kai “Zīdi, zīdi, rudzu vuorpa”.
Latgalīšu raksturus jis ir izprats i sajuts da mota smolkuma. Īskotam daži latgalīšu portreti nu kruojuma “Ciemos pie Izidora un citi stāsti” (1970).
Izidors Suseklis: Izmontojūt šaļti, kod Izidors izguoja “apsavērt laika”, Dorota mani painformēja:
– Ka gadejumā aizaguli voi kai – te itymā pūdā ir pīns, īdzer kaidu gluozi, kab naīt tukšu muogu. Itū pajimsi leidza… A te, verīs, itamā butelē kaida drupeite deļ pokmeļa. Sorkonī pypari vydā. Vacais valns jau ari meklēs pīsacieļs, tok nikas – nanūspruogs. Vasals kai zyrgs. Vysu myužu nav ni reizi slimuojs, viņ izaver taids seiceņš kai sisiņu pesteituojs. Es gon… maņ vysys nervys suop.
Mikaļu Modests: Školā jis nav guojs, skaiteit i raksteit īsavuicejs pats iz sovu rūku, vīneigais vysā dzeraunē regulari pierka laikrokstus, sekuoja politikai i jaunuokajim pīzynumim lauksaimnīceibā, čeņšūtīs jūs, cik spādams, īvīst ari sovā vīnsātā. Beja īstuojs lūpkūpeibys puorraudzeibys bīdreibā, gūvs voduoja viņ pi sugys vieršu, pīnu nūdeve krejuotovā, sēja duobulu, audzēja cukra batviņus. Juo sapyns beja izceļt myura klāvu, īreikuot kuļtivātys ganeibys, īsaguoduot dažys vīnkuoršuokuos lauksaimnīceibys mašynys (kultivatoru, zyrga gruobekli, pļuovini mašynu), kas atvīgluotu dorbu, i radejis aparatu, kab svātdīnēs varātu klauseitīs lekcejis par racionalu saimnīkuošonu i pādejuos zinis par storptautyskom nūtikšonom. Tok vysa nauda aizguoja, uorstejūt sīvu, kas divdasmytūs godu beiguos saslyma ar tuberkulozi i nūmyra, piec tam, školojūt dālu, i tai itys sapyns nikod napīsapiļdeja. Palykuse viņ papruova, ņuotrem i avīšuojim aizauguse akmiņu kaudze pogolmā, kas beja savasti īdūmuotuo klāva pamatim.
Brigaders Puovuls: Ka teirumā dzierd kaidu skali bļaustamīs, drūsa zeime, ka īsarads brigaders Puovuls. Na vyss pa gobolu skaidrai sadzieržams, tok puors lomu vuordu “Ū, valna rupuči!” vysod var atpazeit. Acim radzūt, koč kas nav kuorteibā: voi nu aplūka taiseituoji ilguok aizarunuojuši, voi runkuļu ravātuojis nakuorteigi struoduojušys, voi goni salaiduši lūpus labeibā, voi cyta bāda nūtykuse.
– Es jiusim, rupučim, paruodeišu! Atviļkšu kotram pa septeņom izstruodis dīnom, palaksteisit!
– Nu, nu, nasabļausti, – dažs cārt preteimā, – ka nadaboj ar sokumim suonā!
– Paraugi atviļkt… Lobuok pasoki, parkū tovai Razaļai vysod saīt vaira kai myusim.
– Kai parkū? – kaids tāloj izbreinu. – Par nakts maiņu.
– Mes tok ari pyldom, – cytys sīvys smejās.
– Nui, bet jis jau tuo nazyna. Uzskaite, redz, vajadzeiga.
Tai smīkluošonuos vysod jam viersu par dusmi i “pretinīki”, pīsakuopuši cyts cytam, izaškir mīrmīleigi.
Zabaļa: Nu suoku jū plemineicys aizdzyna iz pierteņu, kab nasamaisa pa kuojom. Piečuok jū padzyna ari nu tīnītis.
– Vēļ nūdadzynuosi, – saceja, – vuoreidama te sovu putru.
Nu tuo laika jau nazcik godus Zabaļa klimst apleik nu vīna roda pi ūtra. Īguojuse ustobā, gūdbejeigi pasveicynoj:
– Lai byus pagūdynuots Kungs Jezus Kristus!
– Myužeigi myužam! – jai attīceigi atbiļd, tod vaicoj: – Kas jauns, Zabaļ?
Pīškībuse sovu lelū, opolū golvu ar rasnim, kai pītyukušim byudim, rauduleigā baļsteņā jei suoc stuosteit, kur, pi kaidu rodu jei pa itū laiku bejuse, kai jim ar veseleibu, kas nūmirs, kas apsapreciejs, kaidūs vuordūs nūsaukti jaunpīdzymušī pylsūni, kai sateik veiri ar sīvom, bārni ar dzymdynuotuojim, kaidys lygys nūtykušys vīnā saimē, kaida prīca gadejusīs ūtrā. (..)
– Ej, Zabaļ, pi mane, – reiz jū uzaicynuoja Mastiņku Domka, vysmoz tikpat vacs, vīntuļs veirs. – Cīš garlaiceigi maņ vīnam gaideit nuovi, divatā byus eisuoks laiks, i tev navajadzēs volkuotīs apleik kai ubadzei.
Zabaļa atsasaceja. Stuosteidama cytim, parkū nav guojuse, jei sorkst kai sešpadsmitgadeiga meitine. Tū nu varātu saprast: vysu myužu seve pošaizlīdzeigi globuojuse dabasu bryugonam, jei vēļ niule beistuos zaudēt navaineibu…
Pokuļu saime: Napatuoli nu vacūs muorku, kas niule aizauguši ciervinem i vylku vuoleitem, tī, kur pa kreisi radzams tys kūku pudurs, – Pokuļu vīnsāta. Nazkod jū apdzeivuoja pruova saime: muote, vuordā Domise, ar trejim dālim i div meitom – Francisku i Jezupatu. Meitys beja nasmukys, borgys, laikam ari partū navarēja izīt pi veira, i dālim daguoja palikt vacpuišūs. Bet jī par tū nauzatrauce, vyspuor beja cītpauraini kai vierši, ni par kū nasainteresēja, iztyka viņ ar sovu nivīnys zīmys naškolātūs smedziņu gudreibu, beja apmīrynuoti ar liktini, izcēle lobu, koč vacmūdeigu – garu, ar trejom ustobu – dzeivojamū sātu, pamateigu klāvu i cytus kuormus. Garom īmūt, redzīs, ka pat da šudiņdīnys vyss palics pa vacam, tok tai nav. Klāvā niule stuov brigadis zyrgi, i saime paputiejuse. Poša Domise, mozguodamuos piertī, vuojuma šaļtī izaguoze kruosnei; kod meitys nūguoja vārtūs, parkū jei cik ilgi naīt iz sātu, jau beja beigta, dzeraunē runuoja – valni nūmušynuojuši. Franciska pīgulēja bārnu nu apleikcelojūša lynu kuļsteituoja, a septeitajā mienesī jai īkūde pokuļs, laikam cīš puorsabeida, bārns pīdzyma nadzeivs, i jei nūguoja iz klaštori. Vacuokais dāls Romka nūsleika polu laikā: atsagrīžūt Leldīnis reitā nu bazneicys ar “svieteibu”, gribiejs tikt puori upei iz lada gobola, a pošā vydā tys sadrups četruos daļuos, i Romka, piec oculīcinīku nūstuostu, “aizguojs dybynā burbuļuodams”. Piec iudiņa nūskrīšonys jū atroda desmit kilometrus lejuok, ar bindzuka kuldu īsačārušu upmolys kūku saknēs. Ūtrys dāls Lukašs, kab nabyutu juoīt armejā, vuocu okupacejis laikā suoce tāluot jukušū: izkuop iz jumta i poštaiseitā bļakys ruporā sludynoj pasauļa golu; dasīn pats seve kēdē iz pļovys pi mīta i, nūsamets iz četrom, bauruodams skrīn riņčī; atsasāst zyrgam mugorā ar seju iz pakali, juoj apleik, vaicuodams, voi kaids nav redziejs Svātuos Trejadeibys, šam izsprukuse nu aizgolda. Jū sajēme cīt, vaira par Lukašu nikas nav zynoms. Jezupata ni nu tuo, ni nu ituo pieški saslyma, treis dīnys brīsmeigi atsakomuoja: kai dzalta vuoļuojuos pa gultu, būzeja acs, plēse motus, bļuove nalobā bolsā, cikom nūmyra – piļneigi zyla nu vysa puorcīstuo. Piec paglobuošonys jū bede uorā koč kaida komiseja, kab nūskaidruotu tik naparostys slimeibys cālūni, tok nikuo eipaša naatroda. Sātu niule vīns pats apdzeivoj Domisis jaunuokais dāls – Ontaneņš, byudams jau labi puori pusmyužam, kūp kolhoza zyrgus, loboj sokys i vej grūžus, a vīseibuos īdziers iz klauseituoju vieliešonūs gona veikli atdarynoj vysaidu putynu i dzeivnīku bolsus.


text:
"Maņ nav nikaidu titulu, asu vīnkuorši cylvāks, režisors, kurš nūsadorboj ar sovu lītu. Režeja ir taida loba līta, jo ite tu nikod navari sasnēgt piļneibu, vari vīneigi īt iz prīšku."
Viesturs stuosta, ka jam pateik byut Latgolā. Tei naasūt apzynuota tradiceja, bet bīži viņ piec padareita dorba gribīs atbraukt i kaidu strēči padzeivuot ite. Ari tagad, piec napaseņ kai pyrmizruodi pīdzeivuojušuos teatra izruodis “Baltiešu gredzens” .
"Maņ beja cīši daudz dorba i niule es asu atbraucs iz dzerauni, kur maņ varbyut pateik vyslobuok pasaulī dzeivuot, i siežu sovā darbneicā, verūs pa lūgu, ainova, tukšs lauks, upe. Nikuo vaira maņ navajag. Grybātu Latgolā pavadeit cik viņ var laika.
Es vysod asu braucs iz Latgolu. Maņ jau beja pošam taida nalela sieteņa, ari darbneicu iztaiseju. Tī vyss maņ dzymst. Maņ vajag klusumu i plotumu – i munā dzeraunē tys ir. Tikai vajag laiku, kab es varātu ite padzeivuot. Itūgod es raudzeišu saraksteit kaidus jaunus scenarejus, deļ tuo vosorā ite dzeivuošu daudz."
Pyrma diveju godu Latgolā, Rēzeknē, nūtyka 4. Pasauļa latgalīšu saīts “Latgolys symtgadis kongress”, kurš piečuok tyka vārtāts vysā pretruneigi. Tūlaik Viesturs pasaruodeja kai sova veida Latgolys viestness, latgaliskuos idejis viestness i poša kongresa viestness puornūvadnīkim. Pats režisors dūmoj, ka tys beja cīši svareigs i vajadzeigs nūtykums.
"Maņ tod i ari tagad ir sajiuta, ka tys beja pādejais breids koč kū taidu izdareit. Absolutys taisneibys sajiuta i nikod nav bejs nikaidys nūžālys, i tei rezonaņse jau beja taida napuorprūtama – vacais pret jaunū, taipoš ari politika beja īsaisteita, kas vysod napamat lobu īspaidu. Šudiņ mes varim saprast, ka tys vyss īt iz prīšku, i mes turpynojam ceineitīs par itim vaicuojumim. Par volūdu, par medejim latgaliski. Vyss ir dīnys kuorteibā. Vysod juoīt iz prīšku i juodūmoj par tū.
Maņ ir gandarejuma sajiuta par tū, ka mes naklusiejom, nataisejom taidu kuortejū lentys puorgrīzšonys-puču padūšonys pasuocīni, kur vysi tik dzīd i doncoj. Mes taisejom pasuocīni, kam ir jāgs i kur teik runuots par byuteibu, i tū na vysod vysi grib dzierdēt. Tok tys namaina nūzeimi – par tū vajag runuot."
Vēļreiz atsaverūt iz “Latgolys symgadis kongresu”, Viesturs ir tīšs i puorlīcynuots, ka latgaliskais ir vaļstiski svareigs.
"Latgaliskais vaicuojums nav koč kaida īgryba, mūrgi, tys ir tīsyskuma i demokratejis vaicuojums, i niule mes redzim, ka tys vyss ir otkon apdraudāts. Nu ituo aspekta verūtīs, tys ir juosakuortoj.
Latgalīšu vaicuojums ir tīsyskuma i viesturiskuos taisneibys vaicuojums. Deļ tuo, kab napagaistu vēļ vīna volūda, kas ir arhaiskuo latvīšu volūda, kas sasaglobuojuse, tys, munā skatejumā, byutu nūzīgums pret Latvejis vaļsti i pasauli. Mes navarim tū pīļaut."
Par jaunuos vaļdeibys deklaracejā īraksteitū atbolstu latgalīšu rokstu volūdai Viesturs dūmoj, ka tys ir viesturiskys breids, nasaverūt pat iz tū, kai tys dzeivē īsadūs. Tys ir labi i svareigi.
"Var pasceit, ka pyrmais beja vuords i niu tys jau ir koč voi nūsaukts vuordā. Skaidrys, ka tys nagaraņtej realizaceju, tok tys jau ir daudz. Niule juostruodoj, mums ir ari izgleiteibys ministre, iz kuru mes vysi veramīs ar lelom cereibom. Parteju deklaracejis, akts ari verās itymā vierzīnī. Es varu tikai vēlēt, lai vysi saprūt tuo nūzeimeigumu.
Tys ir nacionalys nūzeimis, ni marginals vaicuojums, i ka kaids deputats tū nasaprūt, tod tei ir juo problema. Beistitēs tū nūsaukt par marginalu vaicuojumu, jo tys ir lels, lels vaicuojums. Īsoku izreiz, byus vīgluok dzeivuot. Na jau politiski dzeivuot, vīnkuorši tū naapsazynuot ir taida tuvredzeiba i tys politiķa karjerai, kai maņ redzīs, izreiz puorvalk taidu streipi puori. Ka jis grib palikt par nacionalys nūzeimis politiki, jam par itū ir juodūmoj."
Tikū kai sabīdreibā aktualiziejīs vacuojums par tū, voi vaļstei juoīguļdej nauda byuvēs, “betonā” voi vys tik cylvākūs. Ite mes pīsaskoram vīnai nu nūzeimeiguokūs sātu Latgolys kulturys dzeivē – Latgolys viestnīceibai "Gors", kur savulaik ari leli leidzekli tyka īguļdeiti taišņi ākā, ni kulturys voi izgleiteibys darbinīku atolguojumā.
"Nui, tei celtne ir izdarejuse koč kū fantastisku, tok na leidz golam. Mes redzim, ka programā nav pīteikami daudz latgaliskuo, jo tei nav nacionalys nūzeimis Latgolys koncertzale. Tai nav atbilstūša finansiejuma. Juosaprūt, ka tys ir finansiejuma vaicuojums, nacionaluos politikys i drūšeibys vaicuojums. Par Latgolys viestnīceibu GORS maņ ir piļneigi skaidrys, ka tai juobyut nacionalajai koncertzalei ar atbilstūšu finansiejumu. Latgalīšim ari ir juobyut nacionala leimiņa kulturys īstuodei."
Stuostūt par sovu nūsadorbuošonu i izaicynuojumim režejis lauceņā, Viesturs atzeist, ka jam jau latvīšu volūdā nav vīglai atrast sovu auditoreju, jo jis narunoj par vīglom, jautrom i pateikamom lītom. Vys tik arviņ vaira i vālams sistematiski juoroda ari koč kas latgaliski.
"Es vēļ raugu saprast tū mehanismu, tod raudzeišu īt iz Kulturys ministreju runuot, jo gribīs pastuoveigu pamatu, ka mes zinim, ka vysmoz divejis, treis izruodis latgaliski godā byus. Piečuok jau tys vyss ir atkareigs nu pīprasejuma. Es grybu paruodeit, ka latgalīšu volūdā tu vari stuosteit tūs pošus nūpītnūs stuostus, kurus tu vari stuosteit vysuos pasauļa volūduos."
Atbiļdūt iz vaicuojumu par tū, voi ar latgaliskū navar samazynuot, pagaisynuot auditoreju, Viesturs ir vysā skorbs.
"Maņ ruodīs, ka ir lobuok īsaut sev kuojā, ni golvā kai daudzi dora, vyspuor nadūmojūt, kas ar tevi i tovu tautu nūtiks. Es dūmoju, ka tuos ir bednu cylvāku runys. Es par taidom vyspuor nadūmoju. Es grybu paruodeit, ka latgalīšu volūdā tu vari stuosteit tūs pošus nūpītnūs stuostus, kurus tu vari stuosteit vysuos pasauļa volūduos."
Ituo goda vosorā Latgolā aktivi tyka struoduots pi režisora Viestura Kairiša itūšaļt taiseišonys procesā asūšuos kinys “Piļsāta pi upis”. Viesturs atkluoj, ka patīseibā fiļmiešonys process vēļ nav leidz golam nūzasliedzs.
"Nav tik vīnkuorši vyss, mes vēļ Rēzeknē pi tautys noma taiseisim vīnu svareigu epizodu. Pyrmizruodei juobyut 2020. goda janvarī. Tī ir leigumi ar izplateituojim i tys ari byutu tys scenarejs, piec kura mes vodamīs.
Pagara tei kina beiguos saīt, ka mani nanūmušej producenti, jei ir viers diveju stuņžu, kas ir daudz. Cerams, ka nabyus garlaiceiga. Es tik struodoju, kai tī īsadūs, laiks ruodeis.
Ir gryuši paruodeit vīnā kinā tik daudzus svareigus nūtykumus caur cylvāku prizmu, deļ tuo itei kina ir par prostim, tok na sprostim, vīnkuoršim i dzilim cylvākim.
"Tys beja cīši pateikami, paļdis brangajai i skorbajai žurejai! Latgaliskuo kultura maņ vysu dzeivi ir bejuse cīši svareiga. Kod maņ nūmyra vacaistāvs i vacuomuote, es vaira aizguoju Reigys vierzīnī, tok nazkai atsagrīžu atpakaļ. Niule ari dzeivoju daleji ite. Ari ar volūdu i vysu cytu vysu laiku atsagrīžu Latgolā. Par kū es ilgi latgalīšu kulturā nabeju dzierdams, radzams, nazynu.
Es vysys filmys asu ite filmiejs, taisejs. Es naradzu cytu ainovu, maņ gryuši koč kū cytur iztaiseit. Ceru, ka kaidu reizi īsadūs.
Kultura – tys ir nabeidzams process, viersyunis. Ka nav procesa, nav ari kulturys, “Boņuks” koč kai nūdrūsynoj itū procesu. Kai poša ceremoneja tei vīnnūzeimeigi ir lobuokuo Latvejā, jo tei vysod ir taida jautra, ar humoru, dzeiva. Nav taidu banalu lītu."
Es asmu tys cylvāks, kuram pateik dareit tū, kū jis grib i napateik gaideit koč kaidys laimis īspiejis, deļ tuo itūšaļt es grybu nūsakonceņtrēt i saraksteit koč vēļ divejus scenarejus. Dūmys ir."
Pyrma goda Viesturs sajēme Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks 2017”, nominacejā “Goda cylvāks kulturā”.


text:
Pi myusim Latgolā! – 13.09.2013.
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA „Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu „Pi myusim Latgolā!”.
Itūnedeļ raidejumā:
- Raidejuma veiduotuoji skaidruos, kas ir „virdžinās” i ar kū itūgod eipašys Baroka muzykys dīnys
- Raidejuma veiduotuoji dūsīs gostūs pi rēzeknītis, Baroka muzykys dīnu iniciatoris, čellistis Ilzis Grudulis
- Raidejuma veiduotuoji dūsīs gostūs iz Leivuona nūvodu, kur baudeis paguotnis elpu Daugovys puorcaltuvē, īsavērs stykla muzejā, apsarunuos ar jaunīšim par dzeivi Leivuona nūvodā
Raidejums „Pi myusim Latgolā!” skaņ pīktdinem 18:00 Latgolys Radejā, sastdinem 16:00 Rēzeknis radejis „Ef-Ei” ēterā, taipat tū var atrost i nūsaklauseit škārsteikla lopuos lakuga.lv, latgale.lv i i-rezekne.lv


text:
***
Itys ir slīku rudiņs.
Vīnys bārni spļaun traukūs,
Ūtruos iz sīnys bīdynoj tykumeigūs vacuokus,
Trešuos pagaisušs nu muna duorza,
Protestejūt pret nabreivpruoteigu tikšonu
Zyvu givieja kopeja buņdžā.
Nikuo naādu i nadzaru,
Kab divdesmit godūs kruotu drūsmi
Saturātu byudūs
I spļautu uorā.
Nuokušai nedelei nadatryuks
Drūsme ir atjaunojams resurss
Aug biologiskajā saimisteibā
Pošpīteikameibys apstuokļūs.
Lai vīni soka,
Ka zyna, kas ir pareizi,
Ūtri – ka latgaliski rokstūšom sīvītem nav vīglai,
Es savalku pīri i atsmeju,
Ka narokstūšai sīvītei byut
Vysgryušuok.
"Itys dzejūļs eistineibā roduos piec koč kaida nailga laika, atsaverūt iz realu dzeivis situaceju, kurā es beju īsaisteita. Beja mieginuojumi meklēt makškeriešonai slīkys i secynuojums, ka tī, kur mes juos meklējom, jūs cīši moz ir palics. I tad vīnkuorši, staigojūt uorā ar suni, maņ koč kai itei dūma atguoja atpakaļ. I tys beja tys laiks, kod ap Brekti beja vysys tuos diskusejis, i plus es vīnkuorši īsadūmuoju par tū, cik dažaidi mes varim latgaliski interpretēt slīkys," sova dzejūļa tapšonu komentej Laura Melne.
Laura īt nu Rēzeknis nūvoda Rogovkys pusis. Laura ir viesturneica, bet juos kaisleiba ir teātris. Ari sovu magistra dorbu Latvejis Universitatē veļtejuse Latgolys teatra darbeibai 1921.–1940. godūs. Taipat Laura ir aktiva tvītuotuoja socialajā teiklā twitter.com, i, kai poša soka, nu cytu tvītuotuoju īsavuicejuse ari daudzi kū nu latgalīšu rokstu volūdys. Rakstejuse škārsteikla portalim lakuga.lv, lvportals.lv, juos stuostus par viesturis i literaturu var dzierdēt ari LR1 raidejumā "Kolnasāta". "Par kū laikam es pādejā laikā vaira taišni asu aizadūmuojuse, ka reizem varbyut ir sajiuta, ka tim reidzinīkim, ar tū dūmojūt varbyut koč kaidu daļu nu kulturys jūmys puorstuovim,
varbyut jim reizem koč kaidys lītys latgaliskuos, kū mes te dorim, ruodīs interesantuokys nikai myusim pošim,"
sprīž Laura Melne. Bet runojūt par idejom iz prīšku literaturā, jei nasliep – sapyns ir izdūt gruomotu bārnim latgaliski.
Latgalīšu literaturys raidīroksts "Puslopys" ir myusdīnu latgalīšu literaturys puslopu puorškūrsteišona – apsarunuošona ar autorim par raksteišonu, volūdu, kasdīnu i dzeivi kai taidu. "Puslopys" aicynoj īsaklauseit ari latgaliski pīraksteitūs dorbu voi tūs fragmentūs pošu autoru skaitejumūs, taipat kotrā sasatikšonys reizē tūp vīna jaunys dzīsmis skice ar satyktuo autora tekstu.
Ar latgalīšu literaturys autorim sasarunoj muzikis, viesturnīks Arņs Slobožanins i latgalīšu volūdys popularizātuoja Edeite Husare.


text:
Baļtinovys vydsškolys literaturys i latvīšu volūdys školuotuoja, Baļtinovys dramatiskuo teatra “Palādas” režisore i lugu autore. Danskovīte sarakstejuse vairuokys lugys, nu kurūs popularuokuo ir “Ontons i Anne”. Ar itū izruodi baļtinovīši izbraukuojuši vysu Latveju, bet 2010. godā piec “Ontons i Anne” motivu Latvejis Nacionalajā teatrī režisors Valdis Lūriņš īstudiejs tautys komedeju “Latgola.lv”.
NOMINANTI:
Andris Slišāns, latgalīšu kulturvidis aktivists, folklorys kūpys “Upīte” vadeituojs
Artūrs Uškāns, muzikis, grupys “Laimys muzykanti” liders
Ilga Šuplinska, literaturzynuoteneica, latgalīšu kulturvidis aktiviste i projektu vadeituoja
Jurs Viļums, politikis, latgalīšu kulturvidis aktivists