text:
Da 18. juļa Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzejā (Raiņa bulvarī 28, 2. stuovā) apsaverama izstuode “Preiļu Romas katoļu baznīca gleznās”. Izstuodē apsaverami 16 dažaidu autoru 22 muokslys dorbi, kas radeiti muzeja organizātūs muokslys pleneru laikā nu 1995. da 2015. goda, informej muzeja vadeituoja Tekla Bekeša.
Iz vaicuojumu, parkū bazneica, muokslinīks Roberts Muzis atbiļdēja: “Navaicoju eipašu vītu, kū gleznuot. Itymā gadīnī mani interesēja, kur suocās Preili. Prūtams, nu centra. Nu centrā ir skaistais katuoļu dīvnoms.”
Nugzars Paksadze, duovuodams muzeja kolekcejai kruosuos iz audakla izlyktū dīvnomu saceja: “Gleznys vierteibu nanūsoka tuos lelums, nu īlyktais dorbs. Itei ir vierteiga, partū ka tamā īlyku vysu sovu sirdi. Muna dvēsele dzīd, kod gleznoju bazneicu.”
Izstuodē apsaverami Latvejā zynomu muokslinīku Jezupa Pīguožņa (1934–2014), Osvalda Zvejsalnieka (1944), gruzina Nugzara Paksadzes (1953), Roberta Muža (1944), Edmunda Lūča (1959), Ligitys Caunis (1950), Helenys Kuzminys – Svilānis (1949 – 2003), lītaunīka Jonasa Pleckevičiusa (1948) dorbi.
Prīcynoj ari jaunūs, sevi dasokūšūs Latgolys muokslinīku Juoņa Plivdys (1978) i Vijis Stupānis (1976) kruosuos īlyktais Preiļu katuoļu dīvnoms.
Mozuok zynomi autori izstuodē ir Mairita Voronko, Agita Nalimova, kurūs gleznys muzeja kolekcejā tyka piec Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys pasnīdzieja Anatoleja Zelča vadeituo audziekņu plenera Preiļūs 1995. godā.
2002. godā nūtyka Latvejis Muokslys akademejis Latgolys filialis studentu pleners Preiļūs i muokslys kolekceju papyldynuoja Īvys Zepys i Tatjanys Raičinecys zeimiejumi.
Preiļu Rūmys katuoļu draudzis bazneica ir vīna nu skaistuokajom, senejuokajom i leluokajom Preiļu ceļtnem. Tei calta kai bazilika piec arhitekta Visocka projekta ar romanikys, gotikys i vāleimuo baroka stilam rakstureigū kompoziceju i dekorativūs formu pajiemīņu lītuojumu. 1878. godā tyka suokta bazneicys byuve. 1886. godā bazneicys celtnīceiba tyka pabeigta i tū īsvieteja Preiļu pravests P. Danuševskis 1886. goda 22. majā.
Izstuode veļteita Preiļu Rūmys katuoļu bazneicys 130. godadīnai.
Izstuode apsaverama:
Ūtardiņ – pīktdiņ nu 11.00 da 18.00
Sastdiņ nu 10.00 da 16.00
Svātdiņ, pyrmūdiņ – slāgta
Karteņā: Nugzars Paksadze (1953). Dzaltonuo sāta Preiļūs. 2009. Audakls, eļļa. 70×100


c: text/html

text:
PYRMAIS LASEJUMS 2
Sam 7, 1 -5. 8b - 12. 14a. 16
Davida vaļsteiba myužam pastōvēs Kunga vaiga prīškā.
LASEJUMS NU SAMUEĻA ŪTRŌS GRŌMOTAS
Kod kēneņš Davids dzeivōja sovā nomā un
Kungs jam vysapkōrt beja devis mīru nu vysim jō īnaidnīkim, kēneņš saceja
pravīšam Natanam: «Vai redzi, ka es dzeivoju cīdru kūka nomā, bet Dīva skreine
ir nūvītōta teļtī?» Natans saceja kēneņam: «Ej un dori vysu, kū tova sirds
vēlejās, jo Kungs ir ar tevi.» Bet tamā pošā naktī Natanam atsaklōja Kunga
vōrds: «Ej un pasoki munam kolpam Davidam: «Tai soka Kungs: Vai tod tu ceļsi
maņ nomu, lai es tymā dzeivōtu? Nu laika, kur tu ganeji vuškas, es tevi pajēmu,
lai tu vaļdeitu pōr munu Izraeļa tautu. Es asu ar tevi bejis vysur, kur vīn tu
esi gōjis; es asu iznycynōjis tovā prīškā vysus tovus īnaidnīkus. Es devu tev
lelu vōrdu blokus šōs zemes varonū vōrdam. Es pagōdōšu vītu munai Izraeļa
tautai un ļaušu tai apsamest, un tei dzeivōs tī un natiks vairs vojōta. Un
ļauni ļaudis tū vairs naapspīss kai seņōk un kūpš tōs dīnas, kod es īcēļu
tīsnešus pōr sovu Izraeļa tautu. Un es tev dōvōšu mīru nu vysim īnaidnīkim. Un
Kungs tev pasludynoj, ka jys pats tev uzceļs nomu. Kod byus pīpiļdeitas tovas
dīnas un tu gulēsi pi sovim tāvim, es uzmūdynōšu pēc tevis tovu pēcnōcēju, kas
nōks nu tovom mīsom, un nūstyprynōšu jō vaļsteibu. Es jam byušu par tāvu, un
jys maņ byus par dālu. Tovs noms un tova vaļsteiba byus nasatrycynojams munā prīškā
uz myužim, un tovs trūņs pastōvēs myužam.»
Tys ir Dīva vōrds.
PSALME 89 (88)
Refrens: Dīva žāļsirdeibu
es slaveišu myužam. (R. sal. 2a)
2 Par
Kunga žāļsirdeibu es dzīdōšu myužam,
ar sovu muti nu paaudzes paaudzē
stōstēšu par tovu
uzticeibu.
3 Jo tu
esi sacejis: «Žāļsirdeiba pastōvēs myužam»,
sovu uzticeibu tu esi nūstyprynōjis
dabasūs.
Refrens
4 Ar
sovu izvālātū es asu nūslēdzis dereibu,
es asu zvērējis Davidam, sovam kolpam:
5 Tovu
dzymumu es nūstyprynōšu uz myužim,
un tovu sēdekli ceļšu uz paaudžu
paaudzem.
Refrens
27 Jys
mani pīsauks: «Tu esi muns Tāvs,
muns Dīvs un munas pesteišonas klints.»
29 Sovu
žāļsirdeibu jam es globōšu uz myužim,
un muna dereiba ar jū byus drūša.
Refrens
ŪTRAIS LASEJUMS Rom 16, 25 - 27
Nūslāpums, kas nu myužeigim laikim nav bejis izpausts, tagad
ir dareits zynoms.
LASEJUMS NU SVĀTŌ APOSTOLA PŌVULA VĒSTULES ROMĪŠIM
Brōli:
Tam, kas jyusus spēj styprynōt saskaņā
ar munu Evangeliju un mōceibu par Jezu Kristu, saskaņā ar atklōtū nūslāpumu, kas
senajim myužim natyka izpausts, bet tagad ir dareits zynoms un pēc myužeigō
Dīva pavēles ar pravīšu rokstim ir pasludynōts vysom tautom, lai tōs pakļautu
ticeibai, tam – vīneigajam vysugudrōkajam Dīvam, lai caur Jezu Kristu ir gūds
myužu myužūs. Amen.
Tys ir Dīva vōrds.
PYRMSEVANGELIJA DZĪDŌJUMS Lk 1, 38
Alleluja.
Raug, es asu Kunga kolpyune,
lai maņ nūteik pēc tova vōrda.
Alleluja.
EVANGELIJS Lk 1, 26 - 38
Marija ījims un dzemdēs dālu.
LASEJUMS NU JEZUS KRISTUS EVANGELIJA, KŪ UZRAKSTEJIS SVĀTAIS
LUKASS
Tymā laikā:
Dīvs syuteja eņgeli Gabrieli uz
Galilejas piļsātu, kas saucēs Nazarete, pi Jaunovas, kas beja sadarynōta ar
veiru vōrdā Jezupu, nu Davida ciļts, un Jaunovas vōrds beja Marija. Un eņgeļs
īnōcis jai saceja: «Esi sveicynōta, žēlesteibas pylnō, Kungs ir ar tevi!» Jei
sasatryuka par šim vōrdim un dūmōja pi sevis, kas tys varātu byut par sveicīni.
Bet eņgeļs jai saceja: «Nasabeisti, Marija, jo tu esi atroduse žēlesteibu pi
Dīva. Redzi, tu ījimsi un dzemdēsi Dālu, un jū nūsauksi vōrdā Jezus. Jys byus
lels, un jū sauks par Vysuaugstōkō Dālu, un Kungs Dīvs jam dūs jō tāva Davida
trūni. Un jys vaļdeis pōr Jākuba nomu myužeigi, un jō vaļsteibai nabyus gola.» Tod
Marija saceja eņgeļam: «Kai tys nūtiks, jo es taču veira nepazeistu?» Eņgeļs
jai atbiļdēja: «Svātais Gors nōks pōr tevi, un Vysuaugstōkō spāks tevi apānōs.
Tōpēc Svātais, kas nu tevis dzims, tiks saukts par Dīva Dālu. Redzi, Elizabete,
tova radineica, vēļ sovā vacumā ir ījāmuse dālu, un šys ir sastais mēness tai,
kuru sauc par naaugleigu, jo Dīvam nikas nav naīspējams.» Tod Marija saceja: «Raug,
es asu Kunga kolpyune, lai maņ nūteik pēc tova vōrda.» Un eņgeļs nu jōs
aizgōja.
Tys ir Kunga vōrds.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Modernuo latgalīšu muzyka nav īdūmojama bez cylvāka, kurū varbyut kaids jau paspiejs aizmierst. Vēļ pyrma grupys “Borowa MC” pyrmsuokumu latgalīšu hip-hop muzykā dorbuojuos kaids jaunīts nu Ludzys, kurū niu varam saukt par latgalīšu repa muzykys aizsuocieju – Ivo Grigalis.
Ivo Grigalis aba Ivuks vaira zynoms kai projekta “Ultimats” dalinīks. Hip-hop muzykys stilā jis suoce dorbuotīs apmāram pyrma 15 godu. Pyrmī juo īroksti taiseiti sātā, kab vyspuor raudzeitu saprast, kai saīs. Piec tam Ivo ar sovim dūmubīdrim Felicianovā izveiduoja nalelu studeju, kur ari nūtyka tuoluokuo darbeiba.
Jis paspiejs sasadorbuot ar taidom Latvejis hip-hopa zvaigznem kai Ozols. Taipoš nazkod jis repuojs ari bejuošuos vaļsts prezidentis Vairys Vīkis-Freibergys prīškā.


text:
Velni sargā naudu
Uz vīna kolna stuovēja vacas kēniniņas piļs. Tei kēniniņa beja cīši boguota. Pyrms sovas nuoves kēniniņa vysu sovu zaltu aproka zemē un nūmyra. Pēc tuo puorguoja daudz godu. Piļs jau beja sabrukuse un piļs vītā stuovēja plyks kolns. Vīnu reizi zemnīks pastatīja sev ustobu tymā vītā, kur beja nūglobuots kēniniņas zalts. Ustobā navarēja dzeivuot: kotrā naktī pa ustobu lakstīja vysas ustobas lītas, dūmuotu, ka juos salyuzs. Pats zemnīks sēdēja pi golda un tys golds ari suoka lakstīt. "Valns zyn, kas te tū goldu rausta!" sacīja zemnīks. "Jā, mēs paši valni tū dorom! Tu pastatīji sovu ustobu tymā vītā, kur mums juosorgoj kēniniņas zalts, tuodēļ mes tev nadūdam mīra dzeivuot ustobā!" nazkas atbildēja zemnīkam. Reitā zemnīks pīsacēļa, pasaucja sovu sābru, puorstatīja ustobu cytā vītā un vyss beja mīrīgi. Sadūmuoja zemnīks meklēt tuo vacuo zalta. Pajēmja jis luopstu un suoka rakt vīnā vītā, kur agruok stuovēja ustoba. Roka, roka, bet nikuo naatroda. Ūtrā vītā taipat nikuo nabeja. Trešā vītā drusku zemnīks paroka un izdzierda, ka pi luopstas nazkas skanēja. "Tyuleņ byus zalts!" padūmuoja zemnīks un roka dziļuok. Bet cik jis niroka, zalts kai leist, tai i leida zemē dziļuok. Jau zemnīks izroka tik dziļu dūbi, ka navarēja pats saredzēt viersa, bet zalta vys nabeja. Tai zemnīks nūsamūcīja rokdams, bet zalta izrakt kai navar, tai navar. Nūsaspļuovja zemnīks un puorstuoja vacuos naudas meklēt.


text:
7. julī 16.00 Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā tiks atkluota jaunuo vosorys izstuožu sezona ar vītejim i pasauļa muokslys projektim. Rotko muokslys centrā niu byus apsaverama ari fotografis Ivetys Vaivodis Latgolai veļteituo fotoizstuode “Zobens lilijas”.
Da 10. septembra Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā byus apsaveramys sešys jaunys izstuodis. Izciluo Izraeļa muokslinīka Moišis Kupfermana retrospektiva, īzeimejūt muokslinīka rūkroksta nūtureibu i kai abstraktuos gleznīceibys i grafikys meistara davumu Izraeļa kulturys telpā. Div Latvejis fotografejis projekti – Andra Zēgnera “Gaismā” i Ivetys Vaivodis “Zobens lilijas” ir stuosti par itūšaļt Latvejis fotografejā aktualū i autoru rūkrokstūs atškireigū. Stabils i storptautiski aprobāts Martys Gibietis stykla muokslys projekta dasacejums, aktualizejūt muokslineicys virtuozitati i rodūšū liduojumu caurspeideigā i trauslā materialā. Grafikys medeja aktualiziešonai nūzeimeigs izcyluos grafikys meistaris Maijis Dragūnis veikums, nūsokūt grafikys procesu puormontuojameibu i nūzeimi muokslys atteisteibā kūpumā. Kai dzierksts i īspiejama ažiotaža par mums apleik nūteikūšū, teik realizāta Artūra Bērziņa personalizstuodē “Barotava”, gleznīceibā i instalacejuos stuostūt par šudiņdīnu alegorejuos i tīšumā.
Izstuode “Zobens lilijas” ir karteņu sereja, kas vizuali pietej Latgolys kulturtelpys montuojumu. Projekts ītver kartenis, kū 3 godu laikā ir veiduojuse vīna nu Latvejā lobuok zynomuom fotografem – Iveta Vaivode.
Latgolys regionam ir eipaša vīta Latvejis nacionaluos identitatis veiduošonā. Koč i Latgola ir daļa nu Latvejis, sovā ziņā tei veidoj nūškiertu zemi, kurā augsta religiozitate mejās ar boguotom tautys tradicejom. Latgalīšu volūda, katuolicisms i naatkuortojama, pat mežūneiga lauku ainova tī tykušajam svešinīkam ļaun pīredzēt magisku i reizē skorbu realitati. Projekta ītvorūs autoris sajimtuo pīredze tyka transformāta vizualā stuostejumā, kas līcynoj par ituos vītys cylvākim, vierteibom i pa drupeitei gaistūšom atmiņom.
Autore stuosta: “Asūt Latgolā, mani puorjam zaudiejuma, nu reizē mežūneigys prīcys izjiuta. Latgola maņ ir palykuse par metaforu pagaisynuotajai bierneibai. Radzūt ituos vītys tukšumu i paguojušūs laiku montuojuma truniešonu, es palīku par maņ zynomuos Latgolys pagaisšonys līcinīku. Tok tei nav tik pagaisuse paguotne, tys ir muns mieginuojums nūgiut vēļ pādejuos, mums tik zynomuos ainovys atbluozmis.”


text:
Pozitivūs stuostu cykla “Cytaidi latviskais” catūrtais raidejums skateituojus īpazeistynoj ar jaunu, rodūšu i aizrauteigu muziki, vokalū pedagogi Guntru Kuzminu, kurū daudzi atguodoj kai reiz popularuos latgalīšu popgrupys “Borowa MC” solisti.
Itūšaļt Guntra ir muzykys školuotuoja Bieržgaļa pamatškolā, voda kori i vokalū studeju “Skonai”, poša komponej i pīsadola vysaidūs muzykys projektūs, dzīd, ir populara jaunīšu vydā, lepojās ar sovom latgaliskuom saknem i lelū i draudzeigū saimi. Latgalīšu dzejnīks Valentins Lukaševičs byus kluotyn, kod saime sasapuļcēs pi vakareņu golda, kod kūpā vuoreis Mycānu azarā nūgiutys zivs zupu, kūpā muzicēs i brauks ar laivu. Varēs puorsalīcynuot, ka Guntrys muzikalitatis pamatā ir saimē īdybynuotuos tradicejis i školuotuoja Muorteņa Belinska prasme atteisteit talantu.


text:
Rēzeknis Tehnologeju akademejis (RTA) rektors Edmunds Teirumnieks aicynoj zīduot leidzekļus Vladislava Luoča pīminis laukuma izveiduošonai.
Rēzeknis Tehnologeju akademeja itūšaļt izstruodoj nūlykumu metu konkursam par Vladislava Luoča pīminekļa pastateišonu Rēzeknē, Atbreivuošonys alejā 90. Pīminekļa pastateišonu i teritorejis lobīkuortuošonu atbolsta Latvejis Republikys Kulturys ministreja i Izgleiteibys i zynuotnis ministreja ar pīškiertū finansiejumu nu vaļsts 2017.g. budžeta. Pīškiertais finanšu apjūms sastuoda EUR 18000. Tok īceris vierīneiguokai realizacejai vajadzeigi papyldu leidzekli, kai ari leluoka nūvodnīku i uzjiemieju īsaiste.
Vladislavs Luocs (1912-1984) beja latgalīšu literats, latgalīšu volūdys aizstuovs, katuoliskuos kulturys sorguotuojs, pretuošonuos kusteibys pret nacismu i komunismu dalinīks, gruomotu izdeviejs, latgalīšu gruomatnīceibys aizsuociejs. Pīminis vīta Vladislavam Luočam teik veiduota kai vīns nu nūzeimeigim catūrtuo vyspasauļa Latgalīšu kongresa pasuokumim, gūdynojūt Latvejis vaļsts symtgadis svineibys i pīmynūt latgalīšu kulturys izcyluokūs darbinīkus.
RTA informej, ka zīduotuojam saskaņā ar Latvejis Republikys lykumdūšonu dasaīt nūdūkļu atvīgluojumi, partū la RTA 2009. goda 24. martā ir izveiduojuse nūdybynuojumu “Latgales universitātes atbalsta fonds”, registracejis numers ir 40008141563. Nūdybynuojums ar Finanšu ministrejis 2009. goda 30. oktobra lāmumu Nr. 281 ir sajiems sabīdryskuo lobuma organizacejis statusu. Nūdybynuojuma konta Nr. LV88PRTT0256016686900, banka AS PRIVATBANK, kods PRTT2X.


text:
Muna volūda – nalela sūma.
Divim kukuleišim i vīnai golvai.
Cyti sapierk vysu iz nedeli,
A mes kotru dīnu iz veikalu.
Muna volūda palīk boltuoka.
Vairuok kriejuma līkom zupā.
Redzieju kai mozeņš bierneņš
Īlyka karūti i čajā.
Muna volūda – vairuok nikas.
Ar sovu kači es taidā runoju.
Kod sirdei palīk pavysam solts
Es ar taidu cepli kurynoju.
***
Vakar nūlasieju sovu Nobeļa lekceju.
Publika nasaprota nivīna vuorda.
Vīns aizkūde ar šprotim, ūtrs ar persiku,
A meitinis tai i naizleida uorā nu muorka.
Vardivis jau daroda pi itim čudikim.
Reit svinēsim Baļzaka dzimšonys dīnu.
Taurini jau nasabeist nu skaļuos muzykys.
A peilem to kas – reit juos liduos iz Kīnu
/Valentīns Lukaševičs/


text:
Latgale
Ludzas piļs kalnā ir aprokts daudzi zalta naudas un cytu duorgu lītu. Seņuok gribēja tū montu izrakt, sasataisa pulks un īt naudas roktu, bet kai tikai daīt pi piļes, nazkas kai suok svīst ar akmiņim tīm, kuri īt, i navar pi piļes tikt ni kluot. Atsaradīs vīns taids puika, kurs pa piļs myurim izkuops pašā viersā. Tū puiku aizstellējuši uz Petrogradu. Ludzas piļs molā ir dzeivuotuoji, vīnam pašā duorza vydā lels muorks. Jis dūmoj tū muorka yudini nūlaist uz azaru. Izrūk labi dziļu gruovi, tai kaidas ass treis dziļu, muorkā yudins stuov daudzi augstuok na gruovs, bet yudins nu muorka natak uorā. Saiminīks stuovs pi gruovja un dūmuojs, par kū tys yudins nataks. Tai jis nūsagudrej treis dīnas, pi muorka stuovēdams, un palīk troks. Jū aizsyutējuši uz trokūs muoju. Muns tāvs pats redzējs tū muorku, gruovi un cylvāku, kurs palyka troks.


text:
Izdevnīceibā „Upe tuviem un tāliem” izdūts latvīšu volūdys izlūkšņu audio paraugu izdavums „Viena zeme, vieni ļaudis, nav vienāda valodiņa”. Tymā storpā diskā īkļautys ari Latgolys izlūksnis. Dorbs veļteits izcyluokajai latvīšu dialektologis Martys Rudzeitis (Marta Rudzīte, 1924 – 1996) pīmiņai.
Da šam Latvejā ir izdūti atseviški pietejumi par nadaudzom izlūksnem i atrūnami ari teicieju īroksti, kas puorsvorā ir nu Latgolys.
Izdavumā „Viena zeme, vieni ļaudis, nav vienāda valodiņa” paruodeitys vysu golvonūs izlūkšņu grupu īzeimis, i tys dūd īspieju valūdys dzeivū skaniejumu vīnlaikus ari nūsaklauseit. Jaunais dorbs ir unikals Latvejā i Baltejā, nu i ari Eiropā.
Treis kompaktdiskūs, kuru kūpgarums puorsnīdz 3,5 stuņdis, apkūpuoti gondreiž 100 dažaidi latvīšu volūdys īzlūkšņu paraugi.
Pyrmajūs divūs diskūs izlūksnis paraugus īrunuojs tuos nesiejs nu dzimšonys, kurs tai runuojs saimē i sovā apleicīnē. Īkļauti ari izlūkšņu paraugi, kas īraksteiti 40 godus atpakaļ, tymā storpā da šam moz dzierdātys izlūksnis, pīvadumam, Abrenis (Purvmolys) izlūksne.
Trešuo diska pamatu veidoj myusu laikabīdri, kuri leidztakus latvīšu literarajai volūdai zyna i ari lītoj sovys dzymtys izlūksni.
Pi disku izdūšonys stuoduojus Latvejis Universitatis profesore Lidija Leikuma, demografs i latviskuo montuojuma globuotuojs Ilmārs Mežs.
Izdavums nūpierkams Latvejis gruomotu i īrokstu tierdznīceibys vītuos.


text:
Ar Palnu trešdīni īsasuocs Lelais gavieņs. Laiks, kod kotram nu myusu ir īspieja apdūmuot, kū pamaineit dzevē, nu kuo asam gotovi atsasaceit i kam davērst leluoku viereibu, kab dzeive byutu pīpiļdeita. Reigys Goreiguo seminara pasnīdziejs, Bolvu i Sprūgu draudžu prīsters Muorteņš Klušs aicynoj sevkuru palikt goreigai boguotuokim, rast sirdsmīru i dzeivuot ar mīlesteibu sirdī.
Gavieņa golvonais elements ir apsūliejums, kū cylvāks dūd sev pats. Tys var atsasaukt gon iz īrūbežuojumim uzturā, gon īrūbežuojumim kaidūs parodumūs, kurūs mes gribim padzeit nu sovys dzeivis. Vīns gavej religisku nūdūmu vadeits, cyts grib atsateireit, uzlobuot fiziskū pošsajiutu i atsabreivuot nu kaida līka kilograma. Cyti gavieni izmontoj, kab audzynuotu sovu raksturu ci vīnkuorši īsaklauseitu sevī i puorvārtātu dzeivis jāgu i aizdavumus.
Prīsters Muorteņš Klušs skaidroj, kas ir Lelais gavieņs: “Lelais gavieņs ir laiks pyrma Leldīņu. Tuos ir 40 dīnys. Tys ir laiks, kab mes kotrs īsalyukuotu sevī i taipoš ari byutu vīnuoti kūpā ar Jezu, kurs 40 dīnu pavadeja tuksnesī, lyudzūtīs i gavejūt.”
Ruodīs, myusu dīnuos ļauds nanūpītnai ci naizprūt gavieņa goreigū nūzeimi. Ari prīsters Muorteņš Klušs pastreipoj, ka laika gaitā izpratne par gavieni cylvāku apziņuos ir mainejusēs.
Muorteņš Klušs atzeist, ka pādejā laikā Lelū gavieni uztver vīgluoku nakai tys bejs agruok. Taipoš jis pīkreit, ka bīži viņ gaviens teik jaukts ar dietu, kas eistyn nav pareizi. Gavieņs ir tys laiks, kod ticeigajim izviertēt sovu kasdīnu, vaira dasavērst sevis izzynuošonai i sasaisteit tū ar Dīvu.
“Gavieņs nav slūgs, gavēt vajag ar prīcu!” aicynoj prīsters Muorteņš Klušs.


text:
Latvijas novadu karti var atrast te (pasīva) un te (interaktīva). Be te Vikipēdija: Latvijas administratīvais iedalījums un Latvijas novadi un pagasti.
A tikom cyrkam cyrks.Viļāni otkon atsadola nu Rēzeknis – kai nazkod, kod beja Viļānu (tūreiz Viļēnu) rajons. Varakļuoni par sevi. Byutu zam Varakļuonu gūda byut zam Viļānu. Nivīns varakļuonīts tuo napacīstu ocu golā.
Pateikami, ka Latgola rūbežojās ar Abrenis nūvodu, navys Krīvejis Federaceju. Laikam biļdis autora izklaidis par temu. Voi ari tys tai nūpītnai – Latvejis vaļdeiba, kas struodoj dīn i nakt, veic nūvodu reformu ari Krīvejā?
A ite karteņa ar zvierbuleišim. Nazkai vosorā tuo tai najiut, a pa rudiņam kotrys zvierbuļs kai sovs cylvāks.
Mama až jim nūlyka sakoltušys maizis kukuli pi pakša. Lai napropulst radeiba. A radreiba brākdama jemās pa kryumim.
Pa vosoru pīsaplidiejs vasals bors. Mozi i tukli putineni, atsaāduši vystu bareibys.
Vosoru bezdeleigys, zīmu zvierbuli ir sātys dvēsele. Partū ka jim pīkuost par rūbežim, reformom i nūvodim. Jī ir.
Category
Tags
One Comment
-
Varakļuoni ar Viļānim jau sen kai naidā. I tai tis īt nu paaudzis iz paaudzi, niko napadareisi..vīnuotu nūvodu izveidot byutu naprots 😀
Leave a Comment


text:
Piec garys jimšonuos ap serveri i nasaprasšonys, parkū nastruodoj ftp, koč pyrms nedelis struoduoja, sova blonduma genu atzeišonys, laikam Dīnā byus ar vysu klipu.
[youtube=http://www.youtube.com/watch?v=bYEiGK4HPew]
Grybu pasadaleit ar sovu prīcu. Nu latgalīšu muzykys teiruma. Grupai “Bez PVN” (sātyslopa ite) ir izguojs klips dzīsmei “Screen”.
Grupai “Dabasu Durovys” izguojs jauns muzykys skrytuļs “Ļepetņīks” (latgaliski – tauriņs). Jī ar sovu muzykys prīcu byus i spēlēs Upītē, latgalīšu meilys dzīsmu i aiļu festivalā „Upītes Uobeļduorzs” (vaira informacejis ite), jī ir atsasaukuši ari Daugovpiļa studentu aicynuojumam i 25. septembrī byus Reigā, Muzykys akademejis Studentu klubā. Koncerti jau ir bejuši Daugovpilī i Reigā.
A vyspuor maņ ir bais. Maņ ir bais nu ļaužu ļaunuma. Nu ļaunūs ocu, mieļu i pruota. Nu ļaunūs dorbu, vuordu, komentaru i vysu vaira – nu ļaunūs dūmu.
Ceļš iz eļni ir brugeits vysu vaira ar lobim dorbim i vuordim (i tik pa šaļtei ar ļaunim). Leluokuos pasauļa cyuceibys ir saguojušys, grybūt kū nabejs lobu. Tys ir, vīnu lobums ir ūtrūs ļaunums. I tī vīni izlem ūtrūs vītā.
Tok dūmys ir pats stypruokais cylvāka īrūcs. Juos navar byut najaušys.
Kas byutu totalitarī režimi bez totalitarūs sabīdreibu, kas jūs roda i atbolsta – aiz sovys ceņteibys, pīdereibys mekliejumu, bailis dzeivuot švaki voi bailis nūmiert, aiz cereibu dzeivuot lobuok. Kas byutu maniaki voi slapkavnīki bez jūs uperu voi ubogi iz zagli bez tūs, kas jim dūd voi nu kuo var atjimt.
Voi esit īsavāruši, cik pādejā laikā ir daudz ļaunuma publiskajā telpā? Cik vyss ir švaki? Kai teik zogts tovs i muns mīrs. Kai tev i maņ atjem spāku, laiku i sirdsmīru, prīcu par dzeivi.
Kū vaira ļaunūs ziņu, tū augstuoki ziņu devieju reitingi. Nui. Ļaunums pīvalk cylvākus – apsavērt, kai cytim naīt. Dūmuot, nu tuo pošam ītu lobuok.
Kū vaira ļaunūs ziņu, tū cylvāki natic lobajom ziņom. Naredz jūs.
Kū vaira ļaunuma publiskā telpā, tū acīs vaira bolku i skoborgu – vaira naredz pasauļa breinumu, skaistuma, lobuma, dīviškeiguma, ļūbisteibys, atdevis, mīra i prīcys.
Nui, naīt tik labi. Inflaceja, apkuris sezona, mozys olgys i leli nūdūkli.
Tok voi dzeive paliks skaistuoka, vīgluoka, ar pierstu valkūt pa napadareitūs dorbu i naizmoksuotūs naudu sarokstim. Voi dzeive nu tuo pasastīps garuoka, ka šudiņ i šudiņ, i šudiņ vysam pasauļam nūsažāluosi, cik dzeive ir eisa i kai tev naīt.
Kū vaira rokstu par sovu baili, tū vaira nūsabeistu.
Publiskai raksteit ir taipat kai plykai izīt uorā nu pierts – voi nu krist, voi nakrist snīgā. Byus solts, tok byus ari labi.
Dorba kai eļnis. Kū vaira padori, tū jauni kolni otkon gaida. Voi nu namuoku izalaseit prioritatis, voi ari apsajemu par daudz, voi ari taids laiks i taidys praseibys. Līkī atbierst poši, puorejī skrīn pakaļ nazyn kam.
Nav laika dzeivuot. Kur ta vēļ dzeivuot skaisti i byut. Mīrā ar sevi i ar apleicejim.
Pirmeņ es saprotu, ka ir divejis realitatis. Eistuo i tei, kuru es izdūmoju. Vysi napadareitī dorbi ir tamā ūtrejā. Kod pasaveic i es daboju kū nabejs, pīmāram, sarokstu publikaceju voi maņ īdūd naudu, tod tamā realajā pasaulī īsalauž tei narealuo. I tod tam vaira navar nūticēt, tik jūceigi tys ir.
A vyspuor vaira ir tuos narealuos. I ir cīši juosaver, kab jamā napalyktu, naīsadzeivuotu i napadareitūs dorbus napadūmuotu par padareitim.
22. septembrī Baltu vīneibys dīna. Ar latgalīšim? Bez latgalīšu?
Varbyut latgalīšu kulturys, literaturys i volūdys atbaļsteišona i par vierteibu atzeišona ari jau skaituos padareita. Izgleiteibys i zynuotnis ministrejā sataiseituo dorba grupa, kas sprīde i ziņuoja ministru prezidentam, kur i kas vaļstī ir dareits latgalīšu rokstu volūdys saglobuošonai, atteisteišonai i atteisteibai i kas tiks dareits iz prīšku, dorbu jau veikuse.Atskaite nūdūta.
Niu da cytys dorba grupys, kas otkon dūmuos, kas taids varātu byut dareits. Kū taidu pīraksteit atskaitē.
Tik dareišona kai i da ituo – entuziastu i trokūs rūkuos.
Šūvokor piec puors stuņžu braukšu iz Pīterburgu. Tī nūtiks pyrmuo latgalistikys konference, kas veļteita Ontona Skrindys gramatikai, kas izguoja tuolejā 1908. godā, kod latgalīšim otkon beja juosavuica raksteit latgaliski.
Pīterburga pyrms symta godu beja Latgolys i latgalīšu gaismys piļsāta. Kur niu ir latgalīšu gaismys piļsātys?
Gribīs ticēt, ka atbiļde ir jaunajā grupys “Bez PVN” dzīsmis “Screen” klipā. Skrīņ, kur gribi. Laime ir niu i ite. Itepat, kur esi tu i es.
Sūpluok. Blokus. Ite. Niu. Ar tevi.


text:
Latgalīšu muziki apsavīnuojuši ar Latvejā zynomim muokslinīkim albumā “Celīs, bruoļ!”. Tymā īkļautys labi zynomys 12 latgalīšu dzīsmis jaunuos skaņuos. Albums radeits kai duovona Latgolys kongresa i Latvejis vaļsts symtgadē. Dzīsmis izpylda Aigars Runčis, Laura Bicāne, Normunds Zušs, “Rūžupis veiri”, albumā latgaliski dzīd ari Renārs Kaupers nu grupys “Prāta vētra”, Kārlis Kazāks i daudzi cyti muziki.
Disks izguojs ar muziku Gunta Rasima i Arņa Slobožanina guodeibu, jūs satikt devēs Tenis Bikovskis nu raidejuma “Pi myusim Latgolā”. Stuostā sovys dūmys par jaunū disku izsoka muzikis Renārs Kaupers, jis izpylda dzīsmi “Celīs, bruoļ!”. Sižetā skanēs itei i cytys jaunajā albumā īkļautuos dzīsmis.
Raidejumā teik īsavārts ari, kaidi pasuokumi gaidomi, atzeimojūt Latgolys kongresa symtgadi. Svātku centraluo nūtikšona byus 4. pasauļa latgalīšu saīts “Latgolys symtgadis kongress” 5. i 6. majā Rēzeknē. Par gūdu kongresa symtgadei atkluotys ari vairuokys izstuodis.
Vuordineicā Valentins Lukaševičs i Arņs Slobožanins skaidroj, kai sasavasaloj latgalīši.


text:
Naseņ dīnys gaismu īraudzejušajā etnomuzykys izlasē “Sviests 7” īkļauta folklorys kūpys “Ceidari” i dzīsminīka Kārļa Kazāka kūpeigi izpiļdeituo dzīsme “Zīmeņa”.
Folklorys kūpys “Ceidari” vadeituoja Marta Vaivode atkluoj, ka nabeja div dūmu – “Sviests 7” dzīsme juoīroksta kūpā ar Kārli Kazāku. Ari par pošu dzīsmi nabejs švuorbu, vysim bejs pošsaprūtamai, ka tei byus “Zīmeņa”. “Ceidarim” itei dzīsme ir eipaši meila, partū ka tei ir pyrmuo dzīsme, kurū vysi kūpā īsavuicejuši.
Ceļš iz kūpeigu sasadzīduošonu ar Kārli suocēs caur īpasazeišonu projektā “Velomūzika” Viļānus, kas jau piec pusgoda eistynuojās ar pyrmū “Zīmeņa” dzīduošonys reizi Latgalīšu kulturys goda bolvā “Boņuks” iz Latgolys viestnīceibys GORS leluos skotivis. Folklorys kūpys sirsneiguo draudzeiba ar dzīsminīku Kārli Kazāku izapauduse i ar kūpeigu sasadzīduošonu, i latgaliskūs dzīšmu populariziešonu kai Latgolā, tai cytur Latvejā.
Dzīsme “Zīmeņa” ir nu Preiļu pusis teiciejis Domicellys Līpenis pyura.
Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs“ folklorys kūpa “Ceidari“ dzymuse Reigā 2013. goda pavasarī, puļcejūt jaunus i aktivus ļauds ar latgaliskom saknem, kas, itūšaļt dzeivojūt golvyspiļsātā, sovai prīcai turpynoj latgaliskuos dzīduošonys tradicejis. Rūžupe, Bieržpiļs, Auleja, Bukmuiža, Škilbāni, Preili i cytys Latgolys vītys ir tuos, kurūs dzīsmis vysbīžuok izskaņ “Ceidaru“ repertuarā, tok tys vysod teik papyldynuots ar zynuošonom par cytu Latvejis vītu dzīsmem.


text:
Ka naīlikšu niu, naīlikšu nikod. Beju Poznaņā iz konfereņci, iz šaļteņu spruku sovā vaļā i iz šaļteņu nūspieru Kristīnis fotoaparatu. Te ir. Šaļteņa piļsātys munom acim.
Paļdis Nikolei! Kab na juos pacīteibys gaideit tezis, es nabyutu sasajāmuse jau itūgod runuot par korpusu. Partū ka ir meži, kurūs var īīt. Tok ir meži, kurūs ir daudz molkys. Kū dziļuok mežā, tū molkys vaira. A zyrgs to tikai vīns.
Niu skrīnu tuoļuok – iz Aglyuni. Latvejā rudiņs. Maņ gon ruodīs, Dīnvydlatgolā jis ir šmukuoks voi vysmoz na tik izbroduots kai Siguldā. Deļtuo pa taisnū nu lidmašynys – ceļā. Partū ka ceļš vylynoj, ceļš sauc!
Category
Tags
2 Comments
-
Par rudini gon taisneiba.
Nui, taids rudiņs kai Saulis kolnūs navā nikur!
Poznanis kartenis šmukai saguojušs! Tys tik audzej puorlīceibu tī nūbraukt.
Leave a Comment
-


text:
Putni
Tys beja vēļ tymūs laikūs, kad Dīvs staiguoja pa pasauli. Reizi vuorna nūsavēŗa, ka uz ceļa ir pībyruši gryudi. Jai napatyka tūs ēst pa vīnam un jei nūsprīdja salasīt vairuok gryudu un tod tūs apēst. Jei nesja un lyka pa vīnam gryudam gubiņā. Vysu tū nūsavēŗa zvirbulis un, cikom vuorna skrēja pēc jauna gryuda, šis metjās pi gryudu gubas un ēdja. Nu suokuma vuorna nekuo namanīja, juo zvierbulis, viņai tuvuojūtīs, aizlaidja prūjom. Bet, kad pamanīja zvierbuļa nadīvēbu, gryudu jau tik pat kai nabeja. Losūt un nasūt gryudus, vuorna beja ļūti pīkususe un, saprūtams, beja ļūti dusmīga. Jei guoja pi Dīva un izstuostīja tam zvierbuļa naduorbus. Dīvs stypri sasadusmuojis un licis par sūdu zvierbuļi sapeit. Un leidz šam laikam zvierbulis lāc, kai sapeits un navar kast māslus, lai atrast tur barību. Leidz šai dīnai jis puorteik nu tuo, kas ir ar acim saradzams.


text:
Myusu dīnu muokslys galereja, kas atsarūn Leivuonā, aicynoj iz goda jubileja svieteišonu, kas nūtiks 15. julī nu 19.00, informej galerejis puorstuove Lāsma Vindule.
Goda jubilejs tiks atzeimuots ar Myusu dīnu muokslys galerejis idejis autora i vadeituoja Raimonda Vinduļa personalizstuodi “Posters of the day”. Izstuodei radeitajūs dorbūs lakoniskā, skorbā i dzeivā volūdā atsabolsoj autoram aktualī vaicuojumi i atsacejumi iz tim. “Itymūs dorbūs gribu komunicēt ar skateituoju izlosūt “dzedu metodis” – kod plakats kolpuoja kai idejis, suopis, prīcys voi sabīdreibys informiešonys volūda. Piec zynomys laika distaņcis pajamūt (aizajamūt) sev atpazeistamu sajiutu, volūdu, tālus, ļuovu tim atsabolsuot i aizasnēgt vēļ nabejušuos dimeņsejuos,” tūpūšo izstuodi raksturoj Raimonds Vindulis.
Eipaši Myusu dīnu muokslys galerejis jubilejam performaņci “Zelta stūrakmeņi” radejs muokslinīks Armands Grundulis. Autors tū sauc par styurakmiņu atpazeišonys, atjaunuošonys, speidynuošonys i aktualiziešonys akceju: “Senejūs laikūs apzynuotai atsevišku religisku kusteibu ceļtnēs, vīnā nu kuorma styuru, naīlyka akmini, tai nūruodūt iz golvonū kuorma cāluoju — Radeituoju ar lelū burtu, kuram atvālāts kuormu pabeigt. Iztryukstūšais styurakmiņs beja kai naasūšs līcinīks i nūruode iz vierteibu olūtu. Līcinīks naradzamam, tok kluotyn asūšam “Vierteibu kuorma” garantam, nu paaudzis iz paaudzi. Pamats i īmeslis ciļviecis spiejai turpynuotīs, vierteibu puormontuojameibai i religiski, i sekulari organizātai sabīdreibai.” Performaņcē tiks izmontuota Gata Pastara radeita elektroniskuos muzykys kompilaceja.
Sovukuort Myusu dīnu muokslys galerejis pogolmā jubileja ītvorūs uzastuos Latvejis pankroka grupa “Inokentijs Mārpls”. Grupa ir legendara ar sovu īguļdejumu pankroka atteisteibā Latvejā, kas kluot vēļ teik skaiteita par PSRS hardcore muzykys žanra aizsuociejim.
Goda darbeibys laikā Myusu dīnu muokslys galereja ir organizējuse vaira par 50 bezmoksys pasuokumus – izstuodis, meistardarbneicys, lekcejis, performaņcis, koncertus i cytys nūtikšonys. Galerejis mierkis ir sekmēt vysaidys muokslys izpausmis regionā i veicynuot tūs daīmameibu vītejim dzeivuotuojim, nūdrūsynojūt kvalitativu i inovativu kulturys pasuokumu pīduovuojumu. Galerejis dorbu organizej bīdreiba “Galerija”. Tei atsarūn Reigys īlā 108a, Leivuonā, galerejis apmekliejums – bez moksys, dorba laiks – nu trešdīnis da sastdīnis nu 12.00 da 18.00.


text:
Tikšonois ar LR Saeimys deputatim i ,,činavnīkim, nu dažaidom valsts īstodem kurim koč kaids sakars ar ,,valsts volodu,,
Šudiņ 22.martā 14-00 bie tys gūds byut maņ, kai bīdreibys ..Es Latgalei,, dybynoitujam iz tikšonūs LR Saeimā ar Latgolys atbolsta grupys deputatim. Nu bīdreibom bie V.Dundure, J.Viļums, Mednis un daži cyti kū napazynu. Nū činavnīkim bie Z.Sneibe Izgl.M. nu Rēzeknis dūmis M.Švarcs. Nu deputatim J.Kursīte, kura vadeja sanuoksmi i S. Škesters, uz beigom pasaruodeja Bekešs, Strode, Loskutovs varbyut vēl kaids beja lai pīdūd ka nanūsauču. Runu turēja Dundure, Viļums, Turlajs, Mjartans, Mednis [lībīts kurš aiztuov latgalīšus nu Latvejis reg. un ratoik lītoitū volūdu savīneibys. Kai vīnmār naskotūtīs uz tū ka bie 90 procentu latgalīšu latgaliski runuoja tik Viļums. Viļums skaidri nūformulēja ka juomaina valsts lykumdūšona lai nabyutu divdūmeibu i puorprotumu par latgalīšu volūdys lītoišonu. Tyka ,,prezenteits, kotram dalinīkam anonims ,,Pasākumu plāns latgaliešu rakstu valodas attīstībai,, projekts nu 2010.goda 7.decembra sastuovūšs nu 54 punktim ar suokumvuordim ,,precizēt,nodrošināt,papildināt,iekļaut,izstrādāt,noskaidrot,izveidot,atjaunot,piešķirt,atbalstīt,izskatītpilnveidot,dot iespēju,publiskot. Vuordu sokūt čupa darbeibys leidz pat Satversmis maiņai, tik pretim nivīnys atbildeiguos institucejis, finansejuma olūta……….
Tod tyka prezenteits protokols n- 4 ar pīlykumu nu Izgl.i zynuotnis min. dorba grupys sanuoksmis nu 2011.goda 14.februara nu jau ar tikai 17 punktim daudz pīticeigoikim[ namainūt Satversmi] pasuokumim par kurim byutu atbildeigi Daug.Universitate, IZM, LU, RA utt. Prūtams ka daudzi punkti beztermiņa i bez finansejuma. Bet cerēsim ka vyss nūtiks tai kai labi dūmoits.
Lobu jautojumu uzdeve Sneibei nu IZM, Mjartāns kaida IZM instrukceja aizlīdz bārnuduorzūs audzynoituojim runoit latgaliski. Sneibe līdzēs ka nav taidu instrukceju…… As sovā runā pastuostieju ka Tīslītu ministrejis uznāmumu registra Riezeknis notārs Pavlova ignorei ministrejis Valsts volūdys centra Latgalīšu pareizraksteibys nūteikumus, atsokūt bīdreibys ,,Latgolys Saeima,, registraceju deļ tuo ka vīns nu dokumentim ir latgaliski……. Man nikas naatlīk kai īsnīgt īsnīgumu Valsts volūdys centra Kontrolis daļai lai tyktu sastuodeits administratīvīs protokols par atteikšonūs pīņemt dokumentus valsts volūdā. Redzēsim rezultatus …. Nu deputatim runu tureja Sķesters kurš saceja apmāram tai ; tam wysam kū mes runojam nav jāgys ja nabyus ekonomikuos attīsteibys, volūda nabyus vādzeiga un ļūti steidzeigi aizguo kuortoit Latgolys ekonomiku…. Tū pošu apmāram runuo deputats Švarcs, ka Latgolā bezdorbs i t.t. jis jau Riezeknis dūumī runoj latgaliski, ka akcents uz latgaliskū ir separatisms, ka bez latgalīšim vēl Latgolā dzeivoj puoli i cytys tauteibys i navar jīm atnimt naudu latgalīšu dieļ ??????? Lobus vuordus pasaceja Paškevičs sokūt, ka puolim i kriivim ir cytys valsts bet latgalīšim tei vineiguo vīta uz pasaulis kur runoit muotis volūdā. Nu vysa dzierdātuo i radzātuo maņ personeigi rodois īspaids ka myusim sabīdryskū organizaceju dalinīkim ,,vysvairoik wāg,, i ka mes traucejom ,,tautys kolpim,, celt ekonomiku. Gribātūs uzdūt Skestera kungam jautojumu voi jam nav kauč kaids sakars ar struodojūt navīnu godu Saeimā ar tū ka puse Latgolys ir Īrejā, ka uzduovynoits 17 procenti Latgolys teritorejis kaiminim bez kaut kaidys kompensacejis…….. Vīns ir skaidrs ka myusim pošim juosoik nu jauna celt Latgola nu poša suokuma Latvejis Satversmis, kurā īraksteits ka Latveja sastuov nu Latgolys utt. Juoizdora tys kū navareja izdareit Kemps,vāloik Trasuns i cyti Latgolys patrioti.


text:
Kas ir patriotisms, par tū svātku raidejuma Vuordineicā runoj Valentins Lukaševičs i Arņs Slobožanins. Obeji stuosta, kai jī izjiut tū, kas ir vaļsts.
Jauni cylvāki, kurī daudz dora na tik sovai prīcai voi peļnej tai iztyku, jī īdvasmoj ari cytus. Ar Aiju Vanagu nu Rēzeknis uzjiemieju bīdreibys i Rēzeknis nūvoda Jaunatnis lītu specialistu Juoni Šaudiņu runoj Dace Dambe.
Nu “Kolnasātys” intervejā Santa Ancāne, Preiļu nūvoda jaunīšu centra “Četri” vadeituoja. Desmit godu nūdzeivuojuse Daugovpilī, kaidu laiku pavadejuse ari Skotejā, puorsacēle iz dzymtajim Preilim. Saruna par dorbu ar jaunim cylvākim i gribiešonu palikt Latgolā.


text:
15. novembrī 15.00 Daugovpiļs nūvoda Vabalis pogosta Skryndu dzymtys muzejā nūtiks gruomotys “Viensētu koka arhitektūras savdabība Dienvidlatgalē” attaiseišonys svātki, informej muzeja direktore Anna Lazdāne.
Latgolys lauku ainova nav īdūmojama bez vīnsātu i tūs dzeivisstuostu. Sātys sajiutu rodom mes kotrys ar sovu dorbu i apleicamuos dzeivis telpu. Daudzus nu myusu bīži viņ dzeive aizvad tuoli nu sovys sātys, nu dorbūs i dūmuos mes bīži viņ asam kūpā ar sovom sātom.
Skryndu dzymtys muzejs, suocūt ar 2010. godu, Vaļsts kulturkapitala fonda i Latgolys kulturys programys projektu konkursūs vairuokys reizis ir sajiems finaņsiejumu vairuoku ar Latgolys ainovys vīnsātu pietnīceibu i dokumentiešonu saisteitu projektu eistynuošanai. Padareitī pietejumi ir pamats gruomotys “Viensētu koka arhitektūras savdabība Dienvidlatgalē” izdūšonai.
Gruomotā apkūpuota na tik informaceja par Latgolai rakstureiguokajom kūka arhitekturys “pērlem”, nu tamā varēs ari puorskaiteit patīsus viesturiskus stuostus par dzymtu viesturi, sātom i tradicejom. Itūs stuostus ir rakstejuši poši sātu saiminīki.
Gruomotys attaiseišonys svātku pasuokumā byus vareiba īsaklauseit dzymtys sātu viesturiskajūs stuostūs, sasatikt ar rokstu autorim i apsavērt izstuodis: “Lauku sētu priekšmetu stāsti” i muokslineicys Ingridys Kokinys (Leiksnys pog.) zeimiejumus par temu “Mandalas”.


text:
Anatolijs Bērzkalns dzimis 1923. goda 17. augustā Osyunes pog. Kepovā (Dinkinišku sādža) skūlōtōju giminē kai pyrmais bārns. Kod pīdzymst ūtrais dāls, mōte skūlōtōjas gaitas atstōj.
Dzeivūklis skūlas telpōs pēc meitas pīdzimšonas kļyust par šauru un, lai varātu vyspuseigōk veikt audzynōšonu, radynōt dorbam, īpazeistynōt ar dobu, fiziski nūryudeit, vacōki 1929. godā nūpērk nūlaistu zemi ar vacom ākom Krōslovas raj. Kombuļu pog. Kombuļūs (Sekļu mōjas), kur dzeives gaitā pīdzymst vēļ meita un dāls.
Tāvs turpynōja strōdōt tyvōkajā Solimu četrklaseigajā pamatskūlā. Vysus īnōkūšūs leidzekļus īguļdeja ceļtnīceibā, zemes uzlobōšonā. Ceļtnīceibu pamatā pabeidze 1939. godā.
Mōjōs tāvs runōja literarā volūdā, mōte (dzymuse Leiksnas pog.) – latgaliski. Anatolijs styngri pīsaturēja pi latgaļu volūdas, pōrejī – kai nu kuru reizi.
Vysi bārni tyka nūdarbynōti saimnīceibā, un ari Anatolijs īsamōceja vysus lauku saim-nīceibā napīcīšamūs dorbus.
Anatolijs jau bērneibā īsamōceja spēlēt vijōli, zeimēja, beja draugūs ar dzīsmi. Jau nu bērneibas beja mērktīceigs, ceņteigs, čakls. Izmontōja kotru breivu breidi, lai papyldynōtu sovas zynōšonas, laseitu grōmotas, avīzes. Nikod nasēdēja bezdarbeibā, lai ari cik beja nūguris lauku dorbūs. Parosti vokorā, pēc dorba teirumā, obi brōli uz mōjom gōja dzīdōdami.
Skūlas gaitas Anatolijs uzsōka Sauleskolna sešklaseigajā pamatskūlā, tod turpynōja Aglyunas katōļu gimnazijā, kur dominēja latgalīšu volūda. 1940. godā katōļu gimnaziju reorganizēja, Anatolijs īsastōja Krōslovas vydusskūlā un 1943. godā tū pabeidze.
Ūtrō pasaules kara nūtykumi napagōja sacyn ari Anatolijam. Vydusskūlas beidzējus pakļōve pastōvūšō režima lykumim – un beja obligati jōīt dīnastā legionā. Lai nu tō izavaireitu, strōdōja Krōslovas tyvumā asūšajā kūdras pūrā. Pēc mēneša gryutō dorba – īsaukums legionā voi dorba dīnasts Vōcijā. Tai jys nūkliva dorba dīnastā Tarnevicā (tyvōkō piļsāta Vismāra). Tyvumā atsaroda apsorgōta nūmetne izsyuteitajim: tī dabōja redzēt »eistū pasauli« – kas ir tod, jo napasakļaun režimam.
Apmāram pēc pusgoda dorba dīnastā tūmār sekōja īsaukums legionā. Tikai dažas dīnas atļōve pasacīmōt pi vacōkim. Šymā laikā vītejō policija sajēme syudzeibu, ka Anatolijs izavaira nu dīnasta legionā. Pēc vārōjumim un breidynōjumim Anatolijs zynōja, kas draud giminei, jo naīsarūn laikā īsaukuma vītā, tōpēc vacōkim saceja, ka lobōk cīsšūt vīns pats. Jo naīsarass, tod meklēs – atrūnūt nūšaus, bet gimini izsyuteis.
Tai Anatolija kara gaitas īsasōka 1944. goda februara sōkumā. Pēc eisas apmōceibas beja jōsadūd ceļā uz pīfrontes jūslu Ostrovas tyvumā. Pēc tam pōrcēle pi Kudoveras, nu kurīnes juņa beigōs sōkōs lelō atsakōpšona. Kara gaitōs pabeja apmāram 6 mēnešus. 23. augustā Vydzemes kauju laikā (Madonas raj. zīmeļu daļā, apmāram 8–9 km nu Cesvaines stacijas, rītumu vērzīnā) artilerijas granata jū īvainōja golvā, beja ari kontuzēts. Nu tō laika kliva symtprocenteigs invalids. Ilgōku laiku beja gulūšs. Dzeives laikā golvā tyka izdareitas daudzas operacijas, apmāram četrupadsmit. Mytynōjōs apkūpes nomūs, ōrstejōs Pasavā (Vōcija), Bādišlē, Lincā, Riedā, otkon Lincā (Austrija).
1959. goda decembrī Anatolijam Bērzkalnam pīškeire invaliditates pensiju. Leidz tam laikam uzturs, pajumte un tys pats napīcīšamais beja nu zemes vaļdeibas (Austrijas), tautīši nu aizjyuras zemem pīsyuteja pabolstu.
Nu Austrijas uz Vōciju pōrsacēle 1987. goda 27. novembrī, apsamete uz dzeivi latvīšu nomā »Gauja«. 1992. goda martā pōrsacēle uz Neiulmu (Neu-Ulm).
2002. goda 2. majā Anatoliju īvītōja Ulmas neirologiskajā klinikā – ar plašu ašņa izplyudumu smadzinēs, un 2002. goda 3. julī jys nūmyra. Anatolijs Bērzkalns paglobōts Daugavpiļs raj. Dubnas kopūs.
Sovōs atmiņōs Anatolijs roksta: »Sōkumā beju ļūti izmisis, jo nu īvainōjuma rakstura jau pošā sōkumā sprīžu, ka byus gryuši atgyut sabeņdeitūs lūcekļu dorbōšonōs spējas. Vēļōk izarōdeja, ka tys nav nimoz īspējams – īsastōja vīneigi moza uzalobōšona. Tūmār muna dzeive nabeja veļteiga. Pēc godim ar latgaļu vōrdu krōšonu sanōce samārā lels krōjums. Tys muns dzeives dorbs. Jau muns tāvs nu mozūtnes uzsvēre, ka volūdai un muzikai, vyspōr mōkslai, dzeivē ir izškirūša nūzeime.
Beju zaudējis volūdu, apmāram godu navarēju parunōt. Bādišlē sōka mani gatavōt volūdas atgyušonai. Nabeja nimoz tik gryuši. Gryuteibas vīneigi taidas, ka runas īspējas īgyušona nūtyka vōcu volūdā. Ar tū maņ beja jōpōrvar divas barjeras.
Bezvolūdas godā tūmār beju īsaklausejis vōcu volūdā. Jau pēc mēneša runōju pīteikami labi, lai tyktu sādynōts pi rokstammašinas, jo munu paralizeitūs lūcekļu dēļ cyta dorba maņ slimineicā navarēja dūt. Pōrs godus beju nūdarbynōts ar kancelejas dorbim: pōrraksteju dažaidus mediciniskus rokstus, veiču dorbu dažreiz pi divim manuskriptim, dažreiz aizvītōju ari volūdas skūlōtōju pi pacientim vōcīšim, kurim volūdas apgyušona beja gryutōka.«
Byudams ar pōrsavītōšonas gryuteibom, paralizeitu lobū pusi, studēja dažaidus tōlmōceibas kursus zeimēšonā, finansu lītōs, korespondencē u. c. 1972. goda rudinī apmeklēja autovadeitōju kursus un pēc goda īgyva autovadeitōja tīseibas.
1975. goda janvarī īsōka strōdōt pi latgalīšu vōrdu krōjuma raksteišonas un turpynōja, līkās, leidz 1992. godam.
Īsasaisteja latvīšu saītūs, reikōtajūs pasōkumūs, apmeklēja Dzīšmu svātkus, īspēju rūbežōs daudz ari ceļōja ar vīglū automašinu (jo spējom vadeit pīlāgōtu), fotografēja. Interesējōs par pōrmaiņom radzātajōs vītōs, losūt un apceļojūt atkōrtōti. Interesējōs ari par cytom vītom pasaulē.
Beja sovas Dzimtines, zemes, nūvoda patriots. Vīnmār, nu vysim īspējamim olūtim, interesējōs par Latviju, Latgolu. Dzeivōdams svešumā, ceņtēs paleidzēt materiali ar zīdōjumim bibliotekom, Sorkonajam Krystam, tryuceigim, Minsteres gimnazijai, sovom bejušajom skūlom, nadaudz Latgolas kulturvēstures muzejam.
Pyrmū reizi pēc ilgim godim Latvijā cīmōjōs 1992. goda augustā, apmeklēja pasōkumus Pasaules latgaļu konferences laikā. Vēļ Dzimtini apmeklēja divas reizes.
Dzeivōja ar dūmom kaidreiz atsagrīzt Dzimtinē. Īpaši pēc 1992. goda. 2001. godā kōrtōja ar pōrsaceļšonu saisteitōs lītas. Dīmžāl, napaspēja.
Olga Bērzkalne-Melne


text:
Categories: General
Date: Jan 2, 2018
Title: 18. janvārī Ontana dīnas ļustes
Aicynojam apmekliet Ontona dīnas ļustes, kas nūtiks 18.01.2018.
Šūgod Latgolas patriotam, dzejnīkam i sabīdryskajam darbinīkam Ontonam Slišānam 28.decembrie izapildies 70 godi, deļ tam nu juo vuordadīnas leidz juo dzimšonas dīnai itū godi aizvadiesem zam saukļa Ontonam Slišānam 70.
18.janvarie pulksten 11:15 pi Upītes pamatškolas īsvietiesem pluoksni veļtietu Ontonam Slišānam. Turpynojumā 12:00 Upītes Tautas nomā Rēzeknes nūvoda vokaluos studejis "Skonai" CD "Rutaļa" prezentāceja. Diskā ir īkļautas 12 jaunas dzīsmes ar Ontona Slišāna vuordīm. Piečuok piec prezentācijas tī pat tautas nomā nūtiks Upītes pamatškolas i Namaterialuos kulturas montuojuma centra "Upīte" izsludynuotuo radūšūs dorbu konkursa uzvarātoju gūdynuošona i pašuos beiguos tīm, kam viel byus spāks - danči i rūtales.


text:
Leidz 16. majam Latvejis Universitatis Akademiskajā bibliotekā apsaverama izstuode “2013. gads Latvijas grāmatniecībā”, kas pīduovoj īspieju īsapazeit ar Latvejis gruomotizdevieju dorbu paguojušajā godā. Izstuodē puorstuovāta ari Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba.
Izstuodē ir puorstuovātys vaira nakai septeņdesmit izdevnīceibys ar apmāram 800 īspīddorbim: gruomotom, brošūrom, kalenderim i cytim dorbim.
Izstuodē vysvaira gruomotu pīduovoj taidys leluos izdevnīceibys kai “Zvaigzne ABC”, “Mansards”, “RaKa”, “Dienas Grāmata”, “Egmont Latvija”, “Jumava”, “LU Akadēmiskais apgāds” i cytys. Taipat apsaverami ari vairuoku regionalūs izdevnīceibu dorbi, pīmāram, Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba, Daugovpiļs Universitatis akademiskais apguods “Saule” i cyti.
Gruomotu tematika izstuodē ir vysaida – zynuotniskuo literatura, vuiceibu gruomotys, daiļliteratura, gareiguo literatura, bārnu gruomotys, muokslys izdavumi, foto albumi, kalenderi i cyti, tymā skaitā ari gruomotu muokslys konkursam “Zelta ābele 2013” nominietuos gruomotys.


text:
Šudiņ tika paziņuoti žurejis dorba rezultati i nominanti Latgalīšu kulturys Goda bolvai “Boņuks 2010”. Vysu vydā četruos nominacejuos iz Boņuku pretendej ari bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” padareitais.
Nominacejā “Lobuokais pasuokums/projekts”:
- LgSC Studentu nedeļa – dažaidi latgaliski pasuocīni nedelis garumā
Nominacejā “Latgalīšu kulturys masu medejs”:
- Latgalīšu Kulturys gazeta – portals LaKuGa.LV
Nominacejā “Latgalīšu sabīdriskuo organizaceja”:
- Latgolys Studentu centrs
Nominacejā “Lobuokuo publicitatis akceja latgalīšu kulturā”
- Latgolys gruomotu golds i LgSC reikuots pasuokums “Vālais Rudiņs” Gruomotu svātkūs Kongresu nomā, Reigā
Pylnu nominantu sarokstu verīs LaKuGā
Rezultati i bolvys īgivieji byus zynomi 27.februarī svineigā ceremonejā Rēzeknis Kulturys nomā 17 stuņdēs vokorā.


text:
ПoлиTиkи и Bыбopы, ГoлocyйTe cBoбoдHo, yчacTByйTe B дeMokpaTии, ГoлocyйTe зa пepeMeHы, OHлaйH peфepeHдyM
Valdis Dombrovskis 2009, Dombrovskis, dombrovskis valdis 58 vsk, koalīcijas veidošana 10.saeimā, valdis dombrovskis ekonomists, valdis email, DOMBROVSKIS, valdis dombrovskis ģimene, dombrovskis roлocoBaл, dombrovskis, "ekonomists", valdis dombrovskis 2009, дoMбpoBckий, valdis dombrovskis 58.vidusskola, valdis dombrovskis foto и дpyrиe...
CBязaHHыe roлocoBaHия > Ainārs Šlesers, Imants Parādnieks, Einars Repše, Nils Ušakovs, Vaira Vīķe-Freiberga, Raivis Dzintars, Valdis Zatlers, Solvita Āboltiņa, Sandra Kalniete, Aivis Ronis, Ivars Godmanis, Andris Bērziņš, Ģirts Valdis Kristovskis, Raimonds Vējonis, Tatjana Ždanoka, Roberts Zīle, Alfrēds Rubiks, Guntis Ulmanis, Andris Šķēle, Jakovs Pliners, (Valdis Dombrovskis) и дpyrиe...


text:
19. novembrī 19.00 Lūznovys muiža aicynoj iz ūtrū Kadriļu nakti, ļaunūt atsagrīzt 20. gs. suoku savīseigajā dzeivē i itamā reizē izdoncojūt na tik latvīšu, nu ari cytu tautu kadrilis, informej Lūznovys muižys kulturys projektu vadeituoja Inga Drele.
Novembra vydā nūteikūšuo Kadriļu nakts turpynuos majā aizsuoktū Kadriļu nakts pasuokumu, palīkūt par tradiceju 20. godu symta suoku deju gūdynuošonā Lūznovā. Itūreiz kadrilis īruodeis i doncuot aicynuos Latvejis Universitatis deju folklorys kūpa “Dandari” (Reiga), deju kūpa “Dziga” (Rēzekne), folklorys kūpa “Svātra” (Daugovpiļs), kai ari lītaunīku kadrilis īruodeis folklorys kūpa “Poringė” nu Viļņys. Kadriļu balu ari itūreiz vadeis “bala maršals”, kurs dasaceis dejis i izskaidruos kotrys dejis izvesšonys kuorteibu. Bala dalinīki, gierbūtīs Kadriļu naktei, aicynuoti īvāruot 20. gs. suoku mūdis tendeņcis.
Kadriļa ir deja, kurymā pīsadola puora skaits doncuotuoju puoru, kas nūsastuoj vīns ūtram preteimā. Parosti tei ir četrpuoru deja, kurymā doncuotuoji izakuortoj četrstyurī. Nu 17. godu symta beigu da 19. godu symta beigu tei beja vīna nu pošu popularuokūs bala deju. Tuos pyrmsuokumi atrūnami angļu “lauku deju” tipa dejuos. Piečuok tū pamateigi puorveiduoja i pylnveiduoja Fraņcejis deju školuotuoji. Tei palyka vys īcīneituoka, puorguoja ari iz Vuoceju i nūsastyprynuoja, piečuok jau palyka izplateita daudzuos Eiropys tautuos. Latvejā kadriļys daskaitamys pi senejuokajom latvīšu tautys grupu dejom, kas pīraksteitys 19. godu symtā. Leluo itūs deju izplateiba, eipaši Latgolā, nūruoda, ka tuos bejušys cīši īcīneitys tautā. Suokumā kadriļys beja iņteligeņcis dejis, nu jau 19. i 20. godu symta mejā tuos doncuotys vysur – gūdūs, balūs, krūgūs i daņču vokorūs.
Īcarātuo bala nūrise saturiski turpynuos suoktū kadriļu doncuošonys vuiceišonuos i populariziešonys procesu, veidojūt deju pasuokumu Lūznovys muižā atbylstūši 20. gs. suoku savīseigūs pasuokumu stilistikai, kai ari paleidzēs tyvuok īpazeit Kerbedzu dzymtys stuostu i atstuotū kulturviesturiskū montuojumu Latgolā. Dasasaceit balam var sevkurs interesents. Īīšonys kartis nūpierkamys vysuos “Biļešu Paradīze” kasēs, īīšonys moksa – 4 eiro, vītu skaits īrūbežuots. Vaira informacejis: muiza@luznava.lv voi 29390701.
Kadriļu nakts nūtikšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds i Rēzeknis nūvoda dūme.


text:
Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys izstuožu zalā da 11. novembra apsaverama Leonida Važnuo fotoizstuode “Test of the city”, informej pats muokslinīks.
Izstuodis projekts muokslys fotografejā “Test of the city” ir veiduots asociativuos fotografejis žanrā, kas ir baļsteits iz piktorealuos fotografejis pamata.
Asociativuos fotografejis byuteiba ir tei, ka autors izmontoj vizualuos izteiksmis leidzekļus, veidojūt kadru: kompozicejis pryncypus, tālaineibu, idejiskū saturu, kai ari tehniskūs pajiemīņus (kolažu, attālu savīnuošonu, izmontojūt vysaida veida nastandarta optiku). Tys vyss kūpā veidoj eipašu attālu, kurs spiej uzrunuot skateituoju, autora aizdavums ir īlikt attālā dūmu voi ideju, kurū jis gryb dūt skateituojam.
Izstuodis autors Leonids Važnais ir fotografs i fotografejis pasnīdziejs. Studiejs modernū muokslu Eiropys humanitarajā universitatē Viļņā. Īmīļuotuokais vierzīņs fotografejā – piktorealisms i asociativuo fotografeja, dorbojās daudzuos eksperimentaluos fotografejis jūmuos: fotogleznīceiba, analoguo retro fotografeja, gaismys ūta.


text:
Nadaudz par akmiņa laikmatu Latvejis teritorejā
Akmiņa laikmats īsadola trejūs pūsmūs – paleolitā (10500.–9000. g. pr. Kr.), mezolitā (9000.–5400. g. pr. Kr.) i neolitā (5400.–1800. g. pr. Kr.). Itaidu īdalejumu nūsoka piec arheologiskūs izrokumu atrodumu (artefaktu) vacuma. Taišni artefakti paleidz nūteikt, cik seneja ir apdzeivuotuo teritoreja, kur dzeivuojs senejais cylvāks. Kū senejuoks atrodums, tū senejuoka apmetne. Itymā šaļtī Latvejā senejuokī akmiņa prīkšmati atrosti Salaspiļa Laukškolā, kur atkluotys vāluo paleolita līceibys, i jūs vacums attīcynojams iz 9. g. t. pr. Kr. jeb tuos ir 11000 godu senejis.
Akmiņa laikmata apmetnis leluokūtīs atsarūn azaru krostūs ci tūs tyvumā, taipat juos izvītuotys upu senlejuos i jiurys krostūs. Tū dareja saimnīcisku apsvārumu deļ, partū ka cylvāki puortyka nu pošu samedeituo i sazvejuotuo. Tikai vālajā neolitā cylvāki suoce nūsadorbuot ar zemkūpeibu i lūpkūpeibu.
Latvejis teritorejā vysbleivuok apdzeivuots beja Lubuona azars, bet ari Leluo Ludzys azara krostūs videjā (4100.–2900. g. pr. Kr.) i vālajā neolitā (2900.–1800. g. pr. Kr.) dzeivuoja senejī cylvāki.
Latvejis akmiņa laikmeta pīminekļu izplateibys karte (piec Graudonis J.,Urtāns V. “Senatnes pēdās”)
Akmiņa laikmata apmetnis Leluo Ludzys azara krostūs atrostys jau 20. gs. 50. godūs, kod azarā tyka pazamynuots iudiņa leimeņs. Ap azara krostim tyka atrosti 196 kaula, kūka i akmiņa prīkšmati jeb sovrupatrodumi. Dažus godus vāluok nūtyka arheologiskī izrokumi, kurus vadeja L. Vankina, F. Zagorskis, R. Šņore, i piec četru godu pietnīceibys tyka atkluots Kreiču, Budjankys, Jurizdikys I i II, Kubulovys, Vīdru (Ūdru), Kaļvu, Boltuo roga (Baltā raga), Ustjis, Seļekovys i Kocku apmetnis i Kreiču kopulauks.
Leluo Ludzys azara krostu akmiņa laikmata apmetnis i Kreiču kopulauks
Vysys apmetnis Leluo Ludzys azara krostūs nav pieteitys ar arheologiskūs izrokumu paleidzeibu. Tūmār piec atrostū sovrupatrodumu daudzuma ir skaidrs, ka azara krostā bejušs vairuokys apmetnis, kai arī da šam vīneigais atkluotais kopulauks natuoli nu Kreiču apmetnis. Vysuos apmetnēs atrostys kemmis-bedreišu, pīstenis tipa keramikys lauskys, dzeivinīku kauli, kai ari dažaidi dorbareiki ci tūs fragmenti.
Ķemmis-bedreišu keramikys lauskys nu Kubulovys i Vīdru apmetnis (attāli nu Ludzys nūvodpietnīceibys muzeja)
Lai gon apmetnis beja ap vīna azara krostu, tuos tūmār beja atškireigys. Pīmāram, Budjankys apmetne beja krama apstruodis vīta. Īvastū kramu itamā apmetnē apstruoduoja iz vītys, par tū līcynoj lelais krama prīkšmatu i atškilu daudzums – bultu goli, kaseikli, naži i cyti atrodumi. Jurizdikys I apmetnis tyvumā bejs mežs, partū ka izrakomūs atkluots čīkuru i rīkstu sluoņs. Vystycamuok, ka nu tuo ari cylvāki itamā apmetnē puortykušs. Taipat atrostuo zvejis tača palīkys līcynoj par zvejis nūzeimi. Sovukuort Kreiču apmetnē atrostys zyvu zveinis, kaulu atlīkys i c., tūmār itamā apmetnē leluoku viereibu pīsaista kūka mītu palīkys. Mītu goli ir bejušs nūasynuoti i īdzeiti 70 cm dziļumā, tūs diametrys sasnīdzs 10 cm. Tī izvītuoti pa puorim 50 cm attuolumā vīns nu ūtra 10 m garā ryndā, tūmār daži atsarūn uorpus taisnuos mītu ryndys. Vystycamuok, ka mīti ir kaidys ceļtnis palīkys. Iz ceļtņu vītom nūruoda ari cyti atrodumi: lelais myzu i žogoru daudzums, kai ari pyrms tam atkluotī pavordi, kur atrostys ūgleitis, daguši akmini, dzeivinīku kauli, zūbi, taipat ari krama i kaula prīkšmati.
Par akmiņa laikmatu arheologiski napieteitajuos apmetnēs līcynoj atrostuos keramikys lauskys, dagušī akmini, ūgleitis, ari kaula zvejis i medeibu reiki. Tūs daudzums nav lels, tūmār pīteikams, i tī koncentrējās vīnā vītā, kas līcynoj par apmetnis pastuoviešonu neolitā.
Kreiču kopulauks ir īvāruojams ar tū, ka ir pyrmais drūši zynomais neolita kopulauks Latvejis teritorejā i vīneigais atkluotais kopulauks Leluo Ludzys azara krostūs. Tamā paglobuoti 23 myrušī, kas guļdeiti gon pa vīnam, gon pa puorim. Kopulaukā paglobuoti golvonūkuort veirīši, tūmār ir 2 sīvīšu i 3 bārnu kopi. Myrušī guļdeiti gon iz mugorys, gon iz vādara, gon sādus, gon salīktā stuovūklī. Piec leidza dūtūs prīkšmatu vacuma var secynuot kopu vacumu – taipat kai apmetne, ari kopulauks ir attīcynojams iz videjū neolitu. Dzeivei piec nuovis aizguojiejim leidza dūti krama i kaula bultu goli, naži, kai ari dzintara i dzeivinīku zūbu pīkareni, kas drūši viņ beja dūmuoti veiksmeigom medeibom aizsaulē.
Saimnīceiba Leluo Ludzys azara krostūs
Leluo Ludzys azara apdzeivuoteibys laikā zveja i medeibys beja golvonī iedīņa īgiušonys veidi, tūmār vālajā neolitā pasaruodeja ari pyrmī zemkūpeibys reiki, kas nūzeimej, ka cylvāki gon medeja i zvejuoja, gon suoce apstruoduot zemi. Vajadzeigī dorba reiki tyka gataveiti iz vītys, partū ka kūks i kauls, nu kuo golvonūkuort gataveja dorbareikus, beja pīejami. Taipat prīkšmatu gataveišonai izmontuoja kramu, bet, tai kai Latvejis teritorejā navarēja dabuot lobu i augstvierteigu kramu, tod pošu kramu ci dorba reikus dabuoja, mainūtīs ar ciļtim austrumūs ci dīnvydūs.
Azara krostūs dzeivojūšī cylvāki gataveja krama koltus, urbus, kaseikļus uodu apstruodei, drēbis i dorba reikus – kaula dunčus, nažus, eilynus, kūka kapļus i cytus prīkšmatus. Atrosti dažaidu veidu bultu i škāpu goli, kai ari dzeivinīku kauli, kas ļaun secynuot, ka iz vysa vaira tyka medeitys mežacyukys, aļni, tauri, styrnys, stoltbrīži, lopsys, zači i cyti zvāri. Tai kai mainejās klimats i palyka drusku vāsuoks, pasalelynuoja medeitūs kažūkzvāru skaits. Interesanti, ka kotrā Leluo Ludzys azara apmetnē ir cyts iz vysa vaira medeitais dzeivinīks. Apmetnēs atrosti ari sātys dzeivinīku kauli, kas līcynoj, ka azara krostu apdzeivuotuoji beja puorguojuši iz lūpkūpeibu, tūmār taipat vēļ guoja meža zvāru medeibuos. Budjankys i Jurizdikys I apmetnēs atrosti suņu, Kreiču apmetnē – suņu, sātys cyuku, vušku ci kozu kauli.
Zvejnīceibai Leluo Ludzys azara krostūs beja cīši lela nūzeime. Par tū līcynoj daudzveideigais zvejis reiku atrodumu kluosts – dažaidu veidu mokšeru kuoši, gremdi, pludeni, tači, teikli, muonekli. Vysuos apmetnēs arheologiskūs izrokumu laikā atrosti kaula mokšeru kuoši. Nivīnā cytā vītā Latvejis akmiņa laikmata apmetnēs tūs nav tik daudz. Iz vysa vaira zvejuotys leidakys, raudys, leini, sapali, plauži, karūsys, zandarti i cyti. Mokšeriešonai tykuši izmontuoti ari dažaidi muonekli, lai pīsaisteitu zivs, – krama ci glīmežvuoku gabaleni, cytkuort kuošu forma atguodynoj zivi. Taipat teik pīļauta īspieja, ka mokšeru kuošus senejais cylvāks izmontuojs putynu giušonai azaru i upu leičūs.
Lelais Ludzys azars pavasarī (Foto: G. Dancīte)
Par goreigū kulturu līcynojūšī prīkšmati
Leluo Ludzys azara krostūs atrosti ari prīkšmati, kas drūši viņ bejušs saisteiti ar azara apmetņu īdzeivuotuoju goreigajim prīkšstotim ci tykušs izmontuoti kai rūtys lītys. Taidu prīkšmatu nav daudz (parosti vīns ci diveji), tūmār taidi ir atrūnami vysuos apmetnēs. Vysuos apmetnēs ir atrosti dzintara gabaleni, kas parosti ir naregularys formys pīkareni ci pat nalelys dzintara plāksneitis. Gabaleni ir gon apstruoduoti, gon naapstruoduoti.
Taipat interesanti ir figūreņu atrodumi. Budjankys apmetnē atrostys divejys muola figūrenis, kas vyscaur kluotys ar mozom bedreitem, kai ari putyna figūra nu cyukys ilkņa. Sovukuort Kreiču kopulaukā atrosts cylvāka sejis atveiduojums, bet Kreiču apmetnē – nu kaula taiseita peilis golva.
Bīži atrostūs prīkšmatu izmontuojums nav skaidrs – tūs sovpateiguos formys deļ ci deļtuo, ka atrostais prīkšmats ir napiļneigs. Tūmār navar nūlīgt, ka akmiņa laikmata cylvāki rūtojušīs. Dūmojams, ka tys dareits deļ veiksmis medeibuos i saimnīceibā.
Akmiņa laikmata apmetnēs i kopulaukūs nav materiali vierteigu dzeļža ci cytu materialu prīkšmatu, tūmār tī snīdz vierteigu informaceju par aizguojušū laiku, kod vēļ nabeja raksteibys. Tuos vītys, kur dzeivuojs akmiņa laikmata cylvāks, ir cīši juosaudzej, partū ka pat vīns mozs atrodums tamuos var Latvejis viesturi padareit dažus symtus ci pat tyukstūšys godu senejuoku.
Roksta autore: Guna Dancīte


text:
Zvaigžņu spēlē kasgods pīsadola lobuokī LBL basketbolisti. Itymā godā sovā storpā sasacenss LBL komanda i Legionaru izlase.
Zvaigžņu spēlis laikā nūtiks ari tradicionalī treispunktu metīņu saceņseibys, slam dunk konkurss, meistareibys konkurss, treneru saceņseibys, komandu karsiejmārgu konkurss. Taipat byus konkursi skateituojim i vītejūs muokslenīku, kuru vydā byus ari latgalīšu grupa „Dabasu Durovys”, uzastuošona.
Kai uzsvar LBL puorstuovi, ar itū spēli tiks raudzeits stiprinot sporta veida pozicejis Latvejis ūtrā leluokā piļsātā ar cereibom, ka Daugpiļs Universitatis komandai, kas veiksmeigi pīsadola Latvejis Sīvīšu basketbola leigys čempionatā, ar laiku pīsavīnuos ari spieceiga veirīšu komanda, nu Daugpiļs Sporta puorvaļdis vadeituojs prīcojās, ka spēlis nūtikšona Daugpilī ir lela nūtikšona na viņ piļsātai, nu sporta veida populariziešonai i atteisteibai vysā Latgolys regionā.
Īejis moksa iz spēli: pīaugušim 1,00 Ls, bārnim nu 7-18 godim 0,5 Ls, jaunuokim par 7 godim i pensionarim īeja bez moksys.
Reportaža nu spēlis byus apsaverama 19. februarī 14 stuņdēs LTV7 kanalā.


text:
Komunikacejis i medeju studejis Latgolā? Cikom teik runuots par studeju programu dubliešonūs, pietnīceibys i studeju kvalitati, Rēzeknis Tehnologeju akademeja taisuos attaiseit jaunu magistra programu žurnalistikā i medejūs. Parkū itaids sūļs, raidejums vaicoj jaunuos studeju programys direktorei Sandrai Murinskai-Gailei. Pīsardzeigai par ideju izasoka konkurejūšuos Reigys Stradiņa universitatis Komunikacejis studeju katedrys vadeituoja Anda Rožukalne.
Arņs Slobožanins i Valentins Lukaševičs vuordineicā runoj par sudnikim, tīsom i streidim, nu cytu perspektivu iz dzeivi ruoda Krapacu Ļuce, eistajā vuordā Aina Kuorkla, kuruos skotuvis vuords ir nu Jura Cybuļa i Juoņa Ločmeļa gruomotys “Īdzer veina, lai dzeive ira feina”. Juos jūkūs, suleigajūs stuostūs i dzīsmēs brauc klauseitīs Dace Dambe.


text:
Iudiņa cyklys
Zemis iudiņa cyklys aba hidrologiskais cyklys (anglīšu: water cycle, hydrologic cycle; krīvu: kpyroBopoT Boды, rидpoлorичeckий kpyroBopoT, BлarooбopoT; latvīšu ūdens cikls, hidroloģiskais cikls) — iudiņa nanūstuojūša cirkulaceja Zemis hidrosferā saulis syltuma ītakā. Cytaiž pasokūt, ite vīns nu pošsvareigūs dobys procesu, kura īmā iudiņs nu zemisviersa, reagādams iz Saulis syltumu, pasaceļ gaisā suta formā i atsaļs grīžās da zemisviersa krytuļu formā.
Saulis syltuma ītakā iudiņs nu Zemis iudiņtveru, augzemis i vegetacejis pasaceļ gaisā kai suts. Jis pasaceļ atmosferā, atsaļ i byudams vēļ škeistā stātē voi jau lads formā, sataisa muokuļus. Kod iudiņa lasis voi lads kristaleni teik par leli i gryuti, jī grīžās da Zemis kai krytuli. Daļa nu krytuļu iudiņa sasadzer augzemē, auguoji juo pīsasyuc, a voi jis izafiļtrej da zamzemis iudiņu. Palykušuo daļa īteik ryučūs, upēs i, vysa golā, okeanūs. Zemisviersa iudiņs izgaroj i suoc cyklu nu jauna.


text:
8. augustā Viļānūs, Laksteigolu solā, nūtiks XV Tautys muzykantu svātki, kas ir nūzeimeiguokais pasuokums Latvejis nūvodu muzykantim-vacmeistarim, kapelom, folklorys kūpu muzykantu grupom, tradicionaluos kulturys (eipaši muzykys) pietnīkim, specialistim i jaunīšu muzykantu grupom. Tys ir vīneigais pasuokums Latvejā, kurā pīsadola muzykanti – vacmeistari i muzykantu grupys nu vysaidu Latvejis, Lītovys i Igaunejis nūvodu i sovu muziciešonys pīredzi nūdūd jaunuokuos paaudzis muzykantim.
Pīcpadsmit godūs svātku dalinīku skaits ir treiskuoršuojīs. Itūgod pasuokumā pīsadaleis 30 muzykanti – vacmeistari nu Latgolys, Vydzemis i Kūrzemis. Svātkūs uzastuos ari vairuoki desmiti kapelu, folklorys kūpu i muzykantu grupu nu vysaidu Latvejis, Lītovys i Igaunejis nūvodu, kai ari nu Boltkrīvejis, kas vys vēļ turpynoj muzicēt večerinkuos, zaļumbalūs, kuozuos i cytūs gūdūs.
Svātku programa
14.00-16.00 Akustiskī breivdobys koncerti pogostūs
- Dekšuorēs (pi iedneicys)
- Viļānu pog. Jaunviļānūs (daudzdzeivūkļu sātu pogolmā)
- Sokolku pog. Strupļūs (estradē)
18.00 Svātku dyžais koncerts Laksteigolu solā (uorzemu muzykantu grupys nu Lītovys, Igaunejis, Boltkrīvejis)
20.00 Zaļumbals Laksteigolu solā (muzicej vysi svātku dalinīki)


text:
Latgali voi latgalīši? Kai saukt myusu dīnu cylvākus, kurī runoj latgaliski? Sarunuos, televizejā, radejā i drukavuotajūs medejūs obejus vuordus mādz lītuot kai sinonimus, tok, kai sovā komentarā skaidroj viesturneica Vineta Vilcāne, storp tim ir miļzeiga atškireiba – tī apzeimoj dažaidūs viesturis pūsmūs dzeivojūšys etniskuos grupys, kurūs kultura i volūda ir atškireiga.
“Juogryb zynuot, kas pasaulī nūteik. Ka vaira nav interesanti, tod vaira navari byut žurnalists,” tai “Kolnasātys” intervejā soka žurnala “SestDiena” golvonuo redaktore Lauma Spridzāne. Juos pavuorde dzierdāta tim, kurī latgalīšu volūdu Latvejis Radejā klausejušīs vēļ pyrma “Kolnasātys” raidejuma, tūreiz sovu raidejumu veiduoja Laumys tāvs – žurnalists Bronislavs Spridzāns.


text:
Latgolys Fotografu bīdreiba aicynoj vysus interesentus pīsadaleit fotografu seminarā, kas nūtiks 5. aprelī Preiļu Kulturys nomā. Dasasaceit var leidz 30. martam.
Pasasokūt Latgolys Fotografu bīdreibai i tuos prīšksādātuojam Igoram Pličam, paguojušajā godā tyka izdūta unikala gruomota “Latgale fotogrāfijās”, kurā var apsavērt gondreiž 500 karteņu, kurys vaira nakai 90 fotografu uzjāmuši desmit godu laikā. Lai ari nuokūtnē varātu realizēt tikpat nūzeimeigus projektus, bīdreiba aicynoj Latgolys fotografus byut vīnuotim, uzturēt kontaktus, lai taidā veidā atsateisteitu, byutu aktivi i lītdereigi sabīdreibai.
Seminarā paradzāts runuot na tik par fotografiešonu, bet ari par latgaliskū kūpumā. Ar pīredzi daleisīs taidi lektori kai Janina Kurseite, Pīters Korsaks, Māris Maskalāns, Daiga Kalniņa, Vitauts Mihalovskis, Juoņs Streičs, Vilnis Auziņš, Valdis Pauliņš, Anatolijs Kivrins, Maija Šulga, Juris Kmins i Henrihs Soms.
Ar pylnu seminara programu var īsapazeit ite.
Dasasaceit seminaram var, syutūt e-postu breivā formā iz lauraplus@inbox.lv voi zvonūt iz 29121689.


text:
Latvejis Banka šudiņ laiž apgrūzeibā pīcu eiro sudobra kolekcejis monetu “Latgales kongress”.
Monetys prīškpusē (aversā) attāluoti vysaiduoku sabīdreibys grupu puorstuovi – Latgolys kongresa dalinīki – ar sorkonboltsorkonu transparentu, iz kuruo var skaiteit Latvejis apvīnuošonys aicynuojumu. Monetys viersa daļā kairajā pusē uzroksts “5 euro”, nu lobajā pusē ir goda skaitli “1917–2017”. Sovukuort monetys aizmugurē (reversā) attāluotys sīvītis ar bārnim pi krysta, nu monetys zamoškā – uzroksts “Latgola”.
“Monetys aversā atveiduotys cylvāku figurys, kuruos simbolizej Latgolys kongresa nūtikšonys golvonūs vierzeituojus – katuoļu gareidznīkus, strelnīkus, tautškoluotuojus i sabīdriskūs darbinīkus. Nu viesturiskuos kartenis puorjimtajā iz sorkonboltsorkonuo transparenta radzamajā uzrokstā, kas atspīgeļoj vēļ nanūsastabiliziejušu latgalīšu raksteibys formu, izsaceita kongresa pamatideja. Monetys reversā attāluots krysts, ap kurū maja dzīduojumim sasapuļciejušys sīvītis ar bārnim. Maja dzīduojumi kai Latgolai rakstureiga tautys tradiceja īkļauti Latvejis kulturys kanonā,” viestej Latvejis Banka.
Itei moneta ir Latvejis Bankas pateiceiba Latgolai par īguļdejumu Latvejis vīnuoteibys i vaļstiskuma idejis atteisteibā.
Monetys dizaina i plastiskuo veiduojuma autors ir Ivars Drulle. Muokslinīku īdvasmuojuse vīna nu ratuom kongresa dalinīku karteņom.
Kolekcejis moneta “Latgales kongress” izgataveita Šveicē “Faude & Huguenin”. Monetys maksimaluo tiraža – 3000 eksemplaru, sovukuort tuos cena Latvejis Bankys kasēs – 50 eiro.
Interesenti kolekcejis monetu “Latgales kongress” varēs īsaguoduot ari Latgolys Symtgadis kongresa laikā 5. majā Latgolys viestnīceibā GORS Rēzeknē.
Monetys svineiguo atkluošona nūtiks Latgolys viestnīceibā GORS, Rēzeknē, 4. majā, eisai pyrma Latvejis Republikys Naatkareibys atjaunuošonys dīnai i Latgolys kongresa symtgadei veļteituo koncerta. Latvejis Bankys prezidents Ilmārs Rimšēvičs simboliski padūs monetys divejim vaļsti i Latgolu puorstuovūšim cylvākim – Saeimys prīšksādātuojai Inārai Mūrniecei i izcilai dzejneicai, publicistei, latgalītei Annai Rancānei.


text:
Grupa “Dvinskas muzikanti” sadarbeibā ar DJ Mart Inc pīduovoj remiksu popularajai dzīsmei “Hej, bruoļ latgalīt”.
Itys gods grupai bejs panuokumu pylns – taišni ar “Hej, bruoļ latgalīt” jī beja tykuši “Latvijas šlāgeraptaujas” goda finalā, kur, pasasokūt skateituoju atbolstam, tyka pi catūrtuos vītu! Kab atsvaidzynuotu tuos prīcys izjiutys i uzdoncuotu disko deju rytmūs, teik pīduovuots ari speciali remiksa versejai veiduots video.
Grupa soka paļdis par video Aināram Bluzmanam, paļdis par remiksa verseju Muorteņam Pīzelim i eipašu paļdis sovim draugim!


text:
10. majā 14.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks tradicionaluo Viesturis šaļteņu pītura, kas itūreiz veļteita temai “No Rēzeknes teātra vēstures”, informej muzeja Kulturviesturis nūdalis vadeituoja Anna Līpenīte. Pasuokuma apmaklātuoji varēs satikt “tuos zemis” uztycamūs pavaļstnīkus i pajimt kaidu gaismys spaiteņu ari sev.
“Arī skatuve ir zeme” – taids nūsaukums ir Ontona Kūkuoja i Zigfrīda Miglinīka radeitajai Rēzeknis Tautys teatra himnai. Itei zeme daudzus spiej nūbūrt iz myužu. Sevkurs, kurs koč reizi bejs tuos tyvumā, gryb tī atsagrīzt otkon i otkon. Tī asam mes – skateituoji. Sevkurs, kas tamā pabejs, vysu dzeivi globoj sevī kaidu gaismu. Tī ir akteri i režisori. I jim ir daudz, kū stuosteit par “tū zemi”, kuruos īpazeišona aizasuoce tuolajā 1903. godā Pīterpilī. Tī tūreiz aktivi dorbuojuos Latgalīšu muzykaluos bīdreibys teatra trupa. Rēzeknē pyrmais dramys puļceņš nūsadybynuoja 1908. godā. Teatra spieliešonys aktivitatis pīauga i izplauka 20. gs. 20.–30. godūs. Pieckara godūs teatra darbeiba cīši saisteita ar režisora Ontona Varslavāna vuordu. 1958. godā juo vadeitais kolektivs pīsadaleja Latgolys kulturys nedeļā Reigā. Piec veiksmeiguos i profesionaluos uzastuošonys tam tyka pīškierts Tautys teatra nūsaukums.
Īīšona pasuokumā: školānim i studentim – 0.80 €, pīaugušajim – 1.50 €
Karteņā: Latgolys Teatra dalinīki piec izruodis “Muosa Beatrise”, 1921. gods. Karteņa nu Latgolys Kulturviesturis muzeja kruojuma


text:
27. septembrī Preiļūs nūtiks Latgolys Goda bolvys svineiguo ceremoneja, kuru reikoj bīdreiba “Asmu Latgalīts”. Leidz 21. septembram sevkurs var dasaceit pretendentus kaidā nu septeņu nominaceju: Latgolys goda lobuokais lauksaimnīks – sovys zemis saiminīks, Latgolys goda aktivuokais jaunīts, Latgolys goda saime, Latgolys goda varūņs, Latgolys goda uzjiemiejs – par īguļdejumu Latgolys tautsaimnīceibys izaugsmē, Latgolys goda aktivuokais seniors i Latgolys goda sirds cylvāks (cylvāks, kurs ar sovu dorbu, tālu ci pīmāru īdvasmoj cytus).
Latgolys Goda bolva ir bolvu padūšonys ceremoneja, kab gūdynuotu Latgolys cylvākus, organizacejis, uzjāmumus par eipašim nūpalnim i īguļdejumu cylvāka ilgtspiejeigā atteisteibā, kurā teik nomināti tī Latgolys nūtykumi, pasuokumi ci cylvāku puorstuovi, kuri goda laikā ir davuši vysleluokū īguļdejumu Latgolys lobā, ar konkretu dorbu, vārā jemamim rezultatim, akcejom i cytim pasuokumim, kas ir nūzeimeigi Latgolys regionam i Latgolys atpazeistameibai sabīdreibā.
Bolvys mierkis ir veicynuot ilgtspiejeigu atteisteibu, sekmēt ekonomiskū izaugsmi i vairuot Latgolys dzeivuotuoju lobkluojeibu, akcentēt pozitivū, vīnuot Latgolys dzeivuotuojus, kai ari veicynuot tūs aktivitatis iz prīšku.
Iz bolvu var pretendēt Latgolys regiona dzeivuotuoji, Latgolā registrāti uzjāmumi i organizacejis. Dasacejumu bolvu konkursam īsnādz elektroniski, syutūt iz asmulatgalits@gmail.com, voi pa postu, syutūt iz bīdreibys “Asmu Latgalīts” adresi Poligona īlā 28-1, Daugovpilī, LV-5413, ar nūruodi “Pretendenta dasacejums konkursam “Latgolys Goda bolva””.. Dasacejumā juoīkļaun informaceja par bolvys pretendentu, iniciativys aproksts, panuokumi i rezultats, kai ari vysmoz vīna atsauksme.


text:
Raidejuma “Kolnasāta” producente Vineta Vilcāne sasateik ar etnomuzikologu Valdi Muktupāvelu, jis 80. gadu pošuos beiguos kūpā ar bruoli Māri sacerēja par latgalīšu himnu palykušū dzīsmi “Pīmiņ, brōļ!”. Sarunā Valdis stuosta, kai roduos dzīsme i kū dūmoj par vysaiduom dzīsmis apdarem, kas radeitys itūs godu laikā. Raidejumā skaņ Muktupāvelu radeituos dzīsmis “Pīmiņ, brōļ!” originalverseja.
“Kolnasātys” ūtrajā daļā raidejuma vadeituojs Ēriks Zeps izvaicoj Eviju Maļkeviču. Energiskuos jaunītis dzeive paīt storp Reigu i Latgolu. Evijis profesionaluo jūma ir saisteita ar dorbu UNESCO Latvejis Nacionalajā komisejā, sovpus breivais laiks teik veļteits latgaļu kulturys izzynuošonai i īdzeivynuošonai myusu dīnuos, dorbojūtīs Kroma kolna bruolistē. Evija voda ari bīdreibu “Teira Latgolys muoksla” i dora daudzys cytys interesantys lītys Latgolā.


text:
Latveja
Latveja, oficialai Latvejas Republika (latvīšu: Latvijas Republika) — vaļsteiba Pūstumu Europā pi Baļtejis jiurys. Vaļsteiba tūr rūbežu ar Igauneju, Lītovu, Boltkrīveju i Krīveju. Rītumos skoloj Baļtejis jiura, bet pūstumūs Reigys leics. Vaļsteibys 64 589 km² pluotā dzeivoj 1, 95 milijoni dzeivuotuoju. Golvysmīsts i leluokais mīsts — Reiga.
Nu 2004. goda 1. maja Latveja irā Europys Savīneibys, nu 2004. goda 29. marta Latveja irā NATO dalīnīkvaļsteiba i nu 2016. goda 2. jūnija Latveja irā OECD.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Leidz 13. godusymta Latvejis teritorejā dzeivova nazcik baltu i suomugru patautys: kurši, zemgali, sieli, latgali, līvi, vendi i igauni.
Politika[pataiseit | labot pirmkodu]
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Demografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
62,1% — latvīši, 26,9% krīvi, 3,3% boltkrīvi, 2,2% puoli, 5,5% cyti.[1]


text:
Da 3. decembra Valmīrys muzeja Izstuožu nomā apsaverama Latgolys muokslineicu apvīneibys V.I.V.A. gleznu izstuode “Laiks krāsās”.
Muokslineicu četrinīka aba rodūšuos apvīneibys V.I.V.A. (Vēsma Ušpele, Ilze Griezāne, Vija Stupāne i Agra Ritiņa) kūpeiguos rodūšuos gaitys suokušuos 2006. godā. Kotrā publiskā dorbu atruodeišonys reizē apvīneiba aplīcynoj, ka rodūšais individualais rūkroksts teik izkūpts vys piļneiguok.
Vysys gleznuotuojis ir nu Latgolys: Vēsma dzeivoj Maltys pogosta Garkolnūs i rodūšū spāku sevī apsazynuojuse jau vydsškolys laikā, partū ari studējuse gleznuošonu Latvejis Muokslys akademejis Latgolys filialē (LMA LF) i sajāmuse muokslys bakalaura gradu, itūšaļt kūpā ar veiru Aivaru aktivai dorbojās pūdnīku darbneicā “Malny Wylky”. Ilze kasdīnā voda Latgolys muokslys i omotnīceibys centra dorbu Leivuonā, ari LMA LF sajāmuse bakalaura gradu, nūpītnai gleznuošonai dasavārsuse nu 2006. goda. Vija dzeivoj Preiļu nūvodā Kasterā i audzynoj pīcus dālus, atrūnūt laiku ari gleznuošonai, kū jei ir vuicejusēs LMA LF, ir muokslys bakalaurs. Agrys rodūšais ceļš ir ilgstūšs i cīši saisteits ar juos kai pedagoga dorbu nu 1997. goda, ari jei studējuse LMA LF i vāluok sajāmuse ari magistra gradu muokslā LMA.
Nu 2012. goda V.I.V.A. dorbi kotru godu apsaverami vairuokuos izstuodēs i Latgolā, i Reigā, kai ari uorpus Latvejis (Lītovā, Boltkrīvejā).


text:
Latgaliski es runoju ar sevi, sovu mamu i dzeivnīkim. Partū ka tikai latgaliski es namaloju i asu vyseistuokuo – kai nu kūka grabta, nu zemis taiseita voi gaisā parauta.
Sirdeigs suņs apkluss, ka ar jū runuosi dzymtajā volūda. Vysu var sarunuot.
Cik reižu saīt, ka publiskā telpā kaids sabļaun – runoj vaļsts volūdā, navys nazkū murgoj čangaliski.
Pīsaplidiejs vysaidu čangaļu, izleiduši nu sovys Čangalejis i gudrejās…
Dreiž latvīšim vītys vairs nabyus.
Taiduos reizēs apsaskrīn dūša – es tok asu latvīte. Taida poša kai vysi cyti.
Latgalīšu rakstneica Naaizmierstule 20. g. s. suokuos saceja: “Es latvīte asu.”
Es asu.
Es narunoju čangaliski, a latgaliski.
Es naasu čangalīte, a latgalīte.
Es naeimu nu nazkaidys aizlaistuos i pūstuma vītys Čangalejis.
Es eimu nu Latgolys – maņ pošys svareiguokuos vītys iz pasauļa.
Šaļtim breinojūs, ka ļauds iz sovys mašynys izlepej lomuvuordu “čangaļs” i jiutās lapni par sovu zemi.
Tikai naizgleituots cylvāks sevi sauks cytu dūtajā lomuvuordā.
Vēļ vaira – es jau ari runoju vaļsts volūdā.
Latveja ir muna vaļsts, i latgalīšu volūda ir muna vaļsts volūda. Muna latvīšu volūda.
Es runoju i rokstu volūdā, kū poša vaļsts sovā volūdys lykumā ir pīzynuse par viesturisku vaļsts volūdys paveidu.
Breineigai, na tai?
A šudiņ grybu Jiusim pastuosteit par pučem, kas runoj latgaliski.
Pučis? I runoj? I vēļ latgaliski?
Nui! Partū ka grybu pastuosteit par puču volūdu.
Par tū, kai ar pučem var pasaceit, ka ļūbej, gaidi, ceri, ka vaira naļūbej, ka beistīs, ka tev ir skumeigi, ka tev vajag ūtra. Ka tu stuosti ar zeimem i runoj meiklēs, kab pasaceitu ūtram tuo, kuo vysu vaira gribi jam saceit.
Ite īlīku dzeda muosys Reginys Spiergys raksteitū puču nūzeimu sarokstu.
Piec vysa sprīžūt, tī ir juos školys godi Rēzeknis Vaļsts gimnazejā 20. g. s. 20. g. beiguos – 30. g. suokuos.
Nazkod puču volūda beja īrosta līta.
Tik navajag īsadūmuot, ka Latgolā kotram pi rūkys beja itaidys lapenis i latgalīši cyts cytam syutēja zīdus.
Ite tikai jaunys meitinis 20. godu symta suokuos pīraksteiti skaidruojumi. Kas zyna, nu kurīnis jimti – kaidys avīzis, gruomotys, cytys meitinis kladis voi varbyut salaseiti nu vysa.
Meitine poša ir kai puče, kas breinojās par pasauli i tic kam vaira nakai apleik var īraudzeit.
Puču volūda ir atguojuse nu austrumu kulturu i īsavozuojuse Eiropā leidz ar romaņtisma i seņtimentalisma kulturu, ar jiutu dzeivis i cylvāka vydspusejuo pasauļa īīšonu viereibys centrā.
Kod Eiropa beja gotova ļūbisteibai, jei sasatyka ari ar aizlīgtū ļūbisteibu i ļaužu ceņtīnim runuot paslapanai.
Svātkūs, kod ļauds atsasāst pi golda, na reši iz golda vyds stuov puču bukets.
Tai saīt, ka puors ļaužu cytaiž navar sasaredzēt i sasarunuot kai tikai “cauri pučem”.
Pasasmīdami atstum buketu molā i runoj sovu sokomū. Tolkam i naaizadūmoj, kai varātu runuot “caur rūzem, nelkem i lilijom”.
A runuot “caur pučem” var.
Cylvāki jau seņ ir īsavāruši jūs šmukuma i suokuši cyts cytam dūt pučis. Tok ir naraksteiti (i šaļtim raksteiti) nūsacejumi, kū kam var i kū navar duovynuot.
Iz krystobu nas boltys pučis, kuozuos līk mirtu vaiņuku, iz kopim nas puora pučis, a dzeivam cylvākam dūd napuora pučis.
Tulpe ir sīvīšu dīnys puče, peipine i kuodeila – Leigū vokora pučis.
Iz pyrmū septembri školā nas gladiolys i astris, bazneicu rūtoj ar lilijom.
Puišam naduovynuosi ružovu rūzeišu, mozai meitinei – peoneju puška.
Tai i saīt – puču volūda.
Kai vīneigajam i meiluokajam cylvākam iz vysa pasauļa pasaceit “Es teve ļūbeju”, “Naaizmiersti mane”, kai cytam pasaceit “Tev nav cereibu” voi “Ej paceļu”.
Nu ūtrys pusis, nav jau tikai ļūbisteibys voi jiutu volūda.
Ka kurā sātā slinkys meitys, Juoņu reitā pi tuos sātys durovu dasprausti dodzi i ņuotris – tai maņ nazkod stuostēja baba. Tai nazkod ass bejs, vēļ juos muotis, babys i probabys laikūs.
Ari kruosai ir nūzeime – dzaltonuo ir nūdeveiba, sorkonuo ļūbisteiba, zyluo cereiba, a boltuo ceistums.
Tai ari Latgolys kulturā, kai var redzēt nu raksteituo, ir īguojuse puču volūda. Voi jei tikai apraksteita, voi ari lītuota – kas zyna.
Izaver par daudzi smolkai, kai nu gruomotu. Dzeivē vyss vysod saīt daudz sprostuok, a šaļtim vēļ sarežgeituok, na kai piec gruomotys. Paraugi izduovynuojs narikteigūs puču!
Koč kotrys taipat labi zyna, kū var i kū navar duovynuot.
Ir mūdis pučis, ir myužeiguos pučis.
Var nūpierkt veikalā modernuos uorzemu pučis, kam ni zyni nūsukuma, ni kūpšonys – par laika i izneikst.
Var pūdā ībuozt babys mušketeri i vērtīs, kai jis aug grīzdamīs.
Laikam sorkonu neļķu nivīnam naīdūsi taipat vīn – par reizis pruotā vysa sovetskūs godu pīredze.
A boltu lileju – parkū i nā. Ka kaidu cīnej i meiļoj tai, ka esi gotovs jam dūt vysu duorguokū – sovu cīnu.
Par itymā puču nūzeimu sarokstā lītuotū volūdu varātu taiseit pat atsevišku pietiejumu. Varbyut pat kaidam nu ituos lopys skaiteituoju.
Par lītuotajim vuordim, par teikuma kostrukcejom, par koč voi leksikys sovpateibu, kas ir aizgiuta nu sova laika laiceiguos dzejis i goreigajim tekstim. Tys lai palīk cytai reizei.
Šudiņ – tikai breinums par atrodumim.
Īvāruojot? Pavysam cyta volūda, na tikai ortografejis ziņā. Vuordi cyti.
Zynit, kas ir puksija? A kas ir svātuo rūze?
A kur vēļ saturs – “Bryuklojs – pacīt leidz nōkušai ballei, tod apmīrinōšu tevi.”
Až cyta garša volūdai, ka jū runoj i roksta itai, navys eisziņu, e-postu i komentaru veidā.
Mes naasam bedna tauta. Mes naasam tik nabogi, kai pošim ruodīs.
Myusim ir divejis rokstu tradicejis – latvīšu literaruo i latgalīšu rokstu volūdys.
Literaruo i rokstu? Ir kaida atškireiba?
Nav. Volūdnīceibā nav.
Juos obejis ir normeitys rokstu volūdys, kam ir izstruoduota ortografeja, gramatika, kodificeitys rokstu normys.
Tī ir tikai dažaidi nūsaukumi – īsavīsuši atškireigūs laikūs.
Latvīšu izcylajam volūdnīkam Juoņam Endzelinam beja rokstu volūda, a sovetskajūs godūs īsavīse termins “literaruo volūda”. Piedejais ir naprecizs, i juo deļ rūnās puorprotumi – steriluo literaturys volūda voi raibuo i dzeivuo vysa volūda.
Tok kū tī par seipulim, luoča auzom i georginem.
Vysi tok asam latvīši, tik na piec vīna šnita grīzti. Dažuodeibā ari spāks, partū ka kuplys žogoru buņtis napuorlauzsi cik mudri kai vīna žogora.
Ir vosora.
Pasoki sovam vysu meiluokajam cylvākam, ka jis tev ir pats, pats svareiguokais iz vysa pasauļa!
Īdūd jam klindžieru puški – “es mīļoju tevi i lyudzu sasatikšonu”.
Lai Tev izadūd pretim sajimt zvaneņu puški!


text:
Itamuos dīnuos paīt 10 godu nu tuos šaļts, kod dorbu suoce Latgalīšu kulturys ziņu portals LaKuGa.lv. Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” izveiduotais portals godu laikā ir pīdzeivuojs vairuokys puormainis, mainejīs tuo vizualais izskots i portala veiduotuoji, tok tys vysod ir palics pasaulī vīneigais tikai latgaliski rokstūšais portals, kas regulari viestej par latgaliskuom kulturys nūtikšonom. Jubileja reizē ar stuostim par sovu darbeibys laiku LaKuGā, kai ari vieliejumim tuos darbeibai iz prīšku doluos portala bejušī redaktori Jurs Viļums, Edeite Husare i Vineta Vilcāne, kai ari Laura Melne, kas portalu voda itūšaļt.
Jurs Viļums:
2007. goda suokumā vajadzeiba piec vīnuota i aktiva (koč pa ziņai dīnā) škārsteikla resursa latgalīšim beja nūbrīduse ari puortapt konkretā tehniskā pīduovuojumā. Valentins Lukaševičs pīduovuoja sovu ideji par portala nūsaukumu, tehniskū pusi salykom iz tuo laika portala latgale.lv bazis. Tai vyss suocēs. Pats apsajiemu lopu uzturēt vysmoz tik ilgi, koleidz atsarūn cyti jauni aktivisti, kas gotovi dorbu turpynuot. Tai 2011. godā varieju prīceigs giutīs pi nuokušūs dorbu.
Vieleju ari pošreizejim portala LaKuGa.lv uzturātuojim spāku i prīcu struodojūt, jaunys idejis i paleigus pi tūs eistynuošonys. Iz LaKuGys pamatim varam turpynuot audzēt latgalīšu sazinis telpu škārsteikla plošumūs – vacuo īcere par kasdīnys ziņom, par kaidim audio i video sižetim nikur nav pagaisuse.
Edeite Husare:
Koč i muns periods Latgalīšu Kulturys Gazetā laika izteiksmē bejs vysa eisuokais, tik gods i diveji mieneši, vys tik spūdrys kai portalā atteisteibā, tai i pošys dzeivē. Tymā laikā lyktais pundaments portalā stuov stabili ari niu – jauns skots, jauni mierki, izruovīņs, virzeiba iz tū, ka latgaliski kotru dīnu var publicēt daudzi jaunys informacejis. LaKuGa poša par sevi ir taids kai breivpruoteiguma pīmineklis – nivīns ni mīdz, ni līk koč kū dareit, kotrys nu redaktoru aiz lobys grybys i poša iniciativys ir izajiems portala vadeibu, kab byutu koč vīns kasdīnys informacejis olūts škārsteiklā latgaliski. Ari es sovulaik – navarieju nūsavērt, ka LaKuGai ir klusais periods, sadūmuoju īdvest jaunu dzeivi i tys ari cīši labi saguoja (koč vysod jau gribējīs, kab byutu vēļ lobuok). Nikur nu LaKuGys tuoli naasu ari niu – kotru dīnu skaitu viests, nūsaklausu jaunuos dzīsmis, regulari verūs sovu meiluokū sadaļu “Raksteiba”, kod īt “Boņuks”, LaKuGa ir lobuokais arhivs atsavieršonai, kas par godu ir nūtics. Pasasokūt LaKuGys laikam munys pošys dzeive ir tik tykuse lobuoka ari profesionali.
Latgalīšu Kulturys Gazetai vieleju naapsastuot, napīklust, augt tik iz prīšku, byut stabilajam latgaliskuo vuorda nesiejam myusu dīnu virtualajā pasaulī, īsadvesmuot nu cytu i pošam byut par īdviesmis olūtu!
Vineta Vilcāne:
Gribīs saceit, ka LaKuGa ir “Latgolys Studentu centra” veiksmeiguokais projekts, kas izturiejs laika puorbaudi. Portals LaKuGa.lv ir unikals, tys ir bejs i vys vēļ ir vīneigais tikai latgaliski rokstūšais portals pasaulī. LaKuGys asameiba ir aplīcynuojums mierktīceigam, entuziasma pylnam i šaļtim pošaizlīdzeigam dorbam, gribiešonai pasauli apgrīzt ūtraižuok i tū padareit lobuoku. Dūmoju, ka mums tys ir izadevs! Eipašs gandarejums par padareitū beja, portalam sajamūt “Boņuku 2016” par īguļdejumu latgalīšu volūdys populariziešonā. Tys dūd stimulu atsateisteit i padareit saturu saistūšuoku.
Par sovu mierki asom uzskatejušs na tikai informēt par latgaliskajom nūtikšonom Latvejā i pasaulī, bet ari stuosteit par regiona viesturis sovpateibom i volūdys vaicuojumim, aicynojūt tolkā profesionalus viesturnīkus i filologus. Caur intervejom raugom izceļt regiona kulturys dzeivē zeimeigys personeibys. Caur LaKuGu latgalīšu muzikim i literatim ir bejuse īspieja satikt sovys daiļradis cīneituojus i veicynuot sovu atpazeistameibu. Taipoš LaKuGa vysod ir bejuse platforma, caur kuru latgalīši ir variejušs izsaceit sovu redziejumu par regiona kulturys dzeivē aktualim vaicuojumim.
Sovys īceris asam variejuši eistynuot, regulari pīsaistūt finansiejumu projektu konkursūs. Iz vysa leluokais paļdis Vaļsts kulturkapitala fondam, kurs myusu īceris daudzu godu garumā ir atziņs par gona vierteigom i vajadzeigom i atbaļstejs myus finansiali. Tys aplīcynoj, ka latgalīšu volūdys saglobuošona i atteisteiba ir svareiga na tikai mums pošim latgalīšim, bet vysai Latvejis sabīdreibai.
Laura Melne:
LaKuGa ir nūzeimeiga munys dzeivis daļa jau gondreiž četru godu garumā. Tys ir na tik dorbs, kas saguodoj lelu prīcu, nu ari miļzeiga atbiļdeiba. Nazkod taišni LaKuGa beja vīns nu munim latgalīšu rokstu volūdys vuiceišonuos olūtim, partū apsazynoju, ka portala snāgtajai informacejai ir juobyut na tik saturiski interesantai, nu ari pīraksteitai lobā latgalīšu volūdā.
Vysleluokū paļdis gribu saceit vysim, kas kasdīnā skaita LaKuGu, kas mums syuta sovus rokstus, daiļdorbus, muzykys jaunumus voi informaceju par latgaliskuom nūtikšonom. Vysleluokū prīcu i gondarejumu roda taišni apziņa, ka cylvākim ir nūzeimeigys latgaliski pīraksteitys viests. Paļdis ari vysim dareituojim – tim, kuri dorbojās latgalīšu kulturā, par kurim mes kasdīnā viestejam.
Portals nabeidz atsateisteit, ari iz prīšku viesteisim par kulturys nūtikšonom, pīduovuosim profesionaļu veiduotus rokstus par volūdys i viesturis vaicuojumim, publicēsim latgalīšu literatu i muziku dorbus, kai ari pīduovuosim intervejis ar interesantim cylvākim i redzīņus par Latgolai aktualim vaicuojumim. Portala nuokušais lelais mierkis, kū grybātūs realizēt, byutu sātys lopys atjaunuošona.
Ir taids drupeit banals teicīņs “Atrūņ dorbu, kū tu mīļoj, i tev nikod navajadzēs īt iz dorbu”. Ruodīs, ka varu tū saceit ari par sevi. LaKuGa ir davuse maņ vareibu dareit tū, kas vyvaira pateik – raksteit. I raksteit volūdā, kurā es dūmoju – latgaliski.


text:
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynoj īsasaisteit gruomotys izdūšonā!
Latgalīši ir izslaveiti na viņ ar sovu sirsneibu, lobsirdeibu i vīsmīleibu, bet ari ar cīši lobu homora izjiutu. Tū apsazynojūt, bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ar bīdreibys “LR” atbolstu, ituo gods rudinī planavoj izdūt suleigu latgalīšu humora apkūkopojumu gruomotā “Kas bez bikšu — tys bez bādu!”.
Kabatys formata guomotā tiks apkūpuota latgalīšu myusu dīnu mutvuordu folklora – izteicīni, jūki, anekdoti, tosti, loba vielejumi, kū sevkurs skaiteituojs vareis izmontuot kai špikeri svātkūs ci puorskaiteit kasdīnā lobuokam nūskaņojumam. Teksti byus papyldynuoti ar fotografejom i ilustracejom.
Sevkurs zyna, ka latgalīšim ir eipoša humora izjiuta, kurā mozi navaineigi jūceni mejās ar izsmalcynuotu sarkasmu i pat ar malnū humoru. Paraleli stuostu i anekdotu gruomotam, kurys niu daejamys, LgSC skaiteituojim grib pīduovuot taišni apleicejūs cylvāku izteicīņus, atgadejumus nu dzeivys, tostus i loba vielejumus, kas kasdīnā teik lītuoti i ir aktuali. Par pīvadumu, nazkod ļauds smējēs, ka vysta na putns, a buoba na cylvāks. Niu, lai vystys siež loktā i diej ūlys, par tū ka: “Opeļs nav mašyna, buoba nav cylvāks!”. Voi navys “Lobuok vāluok kai nikod”, bet “Lobuok vāluok kai veļ vāluok…”. Ci veļ pīvadumam: “Cik gryuts ir byut latvīšam, ka naesi latgalīts!”.
LgSC jaunīši jau ir salasejuši pusi nu gruomotys satura – pīrakstejuš i saglobojuš vacus, jaunus jūkus, izteicīņus i c. Grybam pasaceit lelu paļdis rodim, draugim i vysim tim, kas pasadalieja ar sovim jūkim i izteicīnim syutūt e-postus, sms, teikūtīs i zvonūt, kai ari tīm, kuri pasadaliejuos sovuos modernuos mutvuordu foklorys zynuošonuos Latgolys symtgadis kongresa nūtikšonu laikā Rēzeknē.
Tai kai gruomotā grybam likt jūkus (tostus i loba vielejumus), kas ir aktuali i teik kasdīnā lītuoti, aicynojam sevkuru, kam nav svešs eistyns i suleigs latgalīšu humors, īt tolkā LgSC i īsyuteit kaidu gordu jūku, frāzi, izteicīni, anekdotu, ci vielejumu, kab kūpeigim spākim saglobuot myusu laika humora pierlis.
Informaceju lyudzam syuteit iz e-postu daugovpils@lgsc.lv.
Sagatavieja: Gunta Nagle
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”


text:
Uorā tik solts i rībeigs laiks, ka nasagryb pat braukt ar sunim sienīs. Gruomotu tierguošonu šudiņ Preiļūs ari atcēlem, reit iz Aglyuni to gon brauksim. Ka ni gruomotys, to diskus i karūgus var tierguot i slapņumā. Aglyune i tierguot? A tī jau seņ vyss puordūts. Goreiguo komercdarbeiba. Dīvu lyudzu Viļānu bazneicā i na svātkūs, da i Dīvs atsatīc tik iz mani.
Īdvasmai dzīsme “Goreiguo komercdarbeiba” nu seņ ziņu nadavuša projekta “Kapļi” – Oseits (Blīziejs), Arņuks (Ruoviejs), Alma (Vibrāceju operators), Kojōt (pareizī Okordi), Juoņs (Menedžments).
Kapļi Goreiguo komercdarbeiba by saprge
Deļtuo ir eistais laiks pastuosteit par Bonifaceju. Jis ir mozs cuoleits, kas pīdzyma myusu sātā itymā svātdīnē. Cuoļs kai cuoļs. Tok Bonifacejs nav kai vysi cuoli – jam nav kuoju. Kuojis ir, tok juos naklausa. Atlīk tik spirinēt pa zemi ar vysu mozū augumeņu, stylbim, spuornim i kņuobi.
Nu suoku pastuosteišu par juo mamu Pūkainū Ārmu. Jei ir nu Tievanānu čulana cuoļu, malnuo vuškeņa ci Japanys zeida vysta. Perej jau trešu godu. Pavasarī periejums nasaguoja, kam nazkas izmaisēja, a julī izdūmuoja sadēt ūlys dzeda uobeļneicys stymbynā. Tai uobeļneicai dreiž byus 100 godu, jei turīs vīnā myzā, a aug i ražoj nu vysa spāka. Vacuo sorta antonovka.
Tymā pereklī beja septenis ūlys, pīcys apaugļuotys i div zuoperis. Vīns cuoļs nūmyra ūlā, četri izaškēle i izavoduoja. Tok vīnam cuoleišam ir nalaime – jam kuojenis nasakust, paralizeitys.
Te tod ari suocās stuosts par Bonifaceju. Cuoli, kam jau seņ vajadzēja nūmiert, a kas speiteigai dzeivoj, veļās i ceļās, kuļās ar spuornenim, vuicuos ēst i dzert. Partū ka jis navar paēst nu trauka – nateik puori molai. Jis navar padzert nu trauka – nadasnīdz.
Īvuicieju jū dzert pa laseitei – ībuožu pierstu iudinī, golā lase, dalīku pi kņuoba i iudiņs īsalej jam mutē, īsasyuc. Cuoļs tik nūrej.
Šudiņ Bonifacejs jau pats giva pierstu, kab padzartu. Tod ari suoču jam vuiceit dzert pošam. Ka jau jis ir dzeivs. Dzeivs jau 5. dīnu.
Bonifacejs ir gudrs. Mudri dasašuove, ka tys, kuo navar redzēt, ir iudiņs. Seviški jam garšoj prosa. I pateik gulēt syltumā zam vystys voi iz lupatenis. Iz lupatenis tai nasleid kuojis i jis ar sovim stymbynim var aizaraust pie iedīņa voi mamys.
Kas nūtiks tuoļuok? Ka Bonifacejs dzeivuos, jis dzeivuos tik ilgi, cikom dzeivuos. Kai vysys puorejuos vystys. Bonifacejs vīnkuorši ir cytaiduoks.
A pīrakstieju na deļtuo, ka grybu līlētīs, cik mes te Mukulēs lobi (nivīns jau naticēja, ka dzeivuos, a kai tu sissi nūst tū, kas pats gryb dzeivuot – juopaleidz paēst i padzert). A deļtuo, kab kaidam itymā leitainajā dīnā pasaceitu – načeiksti. Dzeiveiba ir tevī. Veseleiba ir tevī. Agri voi vieli atsarass kaids, kas pažāluos i kas žāluos (ļūbēs). Kuo vēļ tev vajag?
Tags
3 Comments
-
Smuks Bonifacijs! 🙂
Lai vinam laimiga dzive (vienalga, cik gara)!
Poša eistuo dīna itaidu rakstīni puorskaiteit! Aglyunā naasu, tok grybīs ap koč kū padūmuot. Koč kū, kas navā sasīts ar naudu ci laiku.
Leave a Comment
-


text:
Nūdarbeiba paradzāta cylvākim bez īprīkšejūs zynuošonu latgalīšu volūdys pareizraksteibā, bet latgaliski runojūšim. Dalinīki tiks īpazeistynuoti ar myusdīnu latgalīšu volūdys ortografeju i varēs izkūpt praktiskuos raksteit prasmis.
Nūdarbeiba byus bez moksys, suokums 18:30, par vītu dalinīkim tiks paziņuots personiski.
Vītu skaits ir īrūbežuots, i interesentim ir juopīsasoka īprīkš, rokstūt e-postu iz vineta@lgsc.lv leidz 30. novembrim, lyugums nūruodeit ari sovu telefona numeri.
Vaira informacejis
vineta@lgsc.lv
T. 26149207


text:
4. junī Daugovpilī, Vīneibys nomā, Reigys īlā 22a, apmaklātuojim durovys attaiseis Latvejā leluokais Šmakovkys muzejs, kas pīduovuos myusdīneigu i atraktivu stuostu par šmakovku, informej Daugovpiļs turisma atteisteibys i informacejis agenturys vacuokuo eksperte turisma jūmā Lolita Kozlovska.
Pasasokūt Eiropys sābru attīceibu i partnereibys instrumenta Latvejis, Lītovys i Boltkrīvejis puorrūbežu sadarbeibys programys projekta “Museum Gateway” (Nr. LLB-2-208) i Daugovpiļs piļsātys dūmis finansialajam atbolstam, eistynuota Latgolys regiona atteisteibys agenturys sešus godus lūluotuo ideja par Šmakovkys muzeja izveiduošonu. Šmakovkys muzeja izveide ir lels izaicynuojums i vīna nu projekta aktivitatem, kuruos mierkis ir itū dzierīni padareit par pasaulī zynomu Latgolys kulinaruo montuojuma produktu.
Muzeja digitalizātajuos ekspozicejuos ar jaunuokūs tehnologeju paleidzeibu interaktivai varēs izzynuot šmakovkys taiseišonys procesu, kai ari apsavērt autentiskys i īspaideigys ražuošonys īkuortys. Kluotyn stuostam par dzierīņa taiseišonu sevkuram interesentam byus vareiba puorškūrsteit Latgolys viesturis puslopys, kab izprostu regiona viesturis svareiguokūs pūsmus. Muzeja ekspozicejom byus ari izgleitojūša lūma, informejūt par alkohola puormiereigys lītuošonys sakom. Muzeja apmaklātuojim byus daīmami bezmoksys audiogidi sešuos volūduos – latvīšu, latgalīšu, krīvu, angļu, vuocu i lītaunīku. Sovukuort zynūši gidi, kas laipnai sagaideis individualūs apmaklātuojus i grupys, snīgs izsmeļūšu stuostejumu i atbiļdēs iz vaicuojumim.
Muzeja dorba laiki: trešdīne – sastdīne: 11.00 – 19.00, svātdīne: 11.00 – 17.00, pyrmūdīne – ūtardīne: breivs. Grupys (nu 10 da 25 personu) ekspozicejis apsavieršonai gida pavadeibā aicynuotys dasasaceit vysmoz vīnu dīnu īprīkš, zvonūt Daugovpiļs turisma informacejis centram: +371 65422818, +371 26444810 voi rokstūt iz e-postu: info@smakovka.lv. Grupom nūteikti apmekliejuma laiki: trešdīnēs – sastdīnēs: 11.30, 13.30, 15.30 i 17.30, svātdīnēs: 11.30, 13.30 i 15.30.
Īīšonys belets Šmakovkys muzeja ekspozicejis apsavieršonai individualajim apmaklātuojim ir 3,50 eiro, školānim, kas sasnāguši 18 godu vacumu, studentim, pensionarim, personom ar invaliditati, personom ar tryuceigys voi moznūdrūsynuotys personys statusu – 2,50 eiro.
Īīšonys belets ekspozicejis apsavieršonai gida pavadeibā vīnai personai (pīaugušajam) – 3,15 eiro, školānim, kas sasnāguši 18 godu vacumu, studentim, pensionarim, personom ar invaliditati, saimem (personom) ar tryuceigys voi moznūdrūsynuotys saimis (personys) statusu i daudzbārnu saimem – 2,25 eiro.
Saimis īīšonys belets (nu 3 da 5 personu) – 2 eiro personai. Individuali gida pakolpuojumi Šmakovkys muzeja apsavieršonai (1h) – latvīšu i krīvu volūdā moksuos 6 eiro, nu angļu volūdā – 12 eiro.
Muzeja apmaklātuojim tiks pīduovuota ari šmakovkys degustaceja. Apmoksu par degustaceju varēs veikt tik skaidrā naudā muzejā pi Šmakovkys degustaceju gaļdeņa. Byus vareiba īsaguoduot vysaidus suvenirus ar muzeja simboliku.
Šmakovkys muzejs dorbuosīs Daugovpiļs piļsātys pošvaļdeibys turisma atteisteibys i informacejis agenturys paspuornē i atsateisteis par sovpateigu kulinaruo montuojuma centru, kas uzskotamā veidā atkluos i pīruodeis, ka latgalīšu tradicionalais dzierīņs šmakovka ir leidzvierteigs taidim pasaulī zynomim nacionalajim dzierīnim kai skotu viskijs voi slivovica, kū gatavej Centraleiropys vaļstīs.


text:
Pīterpiļs
Pīterpiļs aba Pīterburga, aba Sanktpeterburga — mīsts pūstumvokoru Krīvejā, Nevys upis greivā pi Baļtejis jiuru Suomu leiča, Leningrada apgabaļa centrys, ūtrais pa lielumam Krīvejis mīsts (piec Moskovys).
Pīterpiļs XVIII godusymtā suokta stateit kai Krīvejis golvysmīsts suomugru tautu apdzeivuotā teritorejā. Nu XVIII gs. vys augūšuo mīsta dzeivuotuoji pa lelumam krīvvolūdeigi, i pīterpilīšu skaits niule puorsniedzs jau 4 milijonus. XIX gs. beiguos i XX gs. suokuos Pīterpilī apsadzeivuoja leluoks skaits latgalīšu, i nu 1879 da 1917 godam Pīterpiļs beja svareigs latgaļu nacionaluos atmūdys centrys.
Mīstam sova gaisūsta (Pulkova), jiuru ūsta (pi Suomu leiča) i upis ūstys (pi Nevys greivys). Izraisteita mašinindustreja, malnuo i kruosojuo metalurgeja, kimejis, vīgluo, puortykys i poligrafejis industreja. Nu 1955 g. mīstā dorbojās metra. Pīterpiļs irā Krīvejis zineibu akademejis centrys, mīstā daudzi zineibys īstotu, 43 augstškolys (jūs vydā – universitets, konservatoreja). Dorbojās 16 profesionalu teatru (zemeiguokī – operys i baleta, dramys), lelys bibliotekys (Nacionaluo biblioteka, Zineibu Akademejis biblioteka), 43 muzeji (zeimeiguokī – Ermitažs, antropologejis i etnografejis, zineibys i tiemiejumu). Pīterpilī nu 2008 gods dora Krīvejis konstitucionaluo tīsa.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Da XVIII gs. — niulejuos Pīterpiļs teritorejā Nevys greivā dzeivuoja suomugru tautys (saukti par vepsim, čūdarim i ct.).
XVII i XVIII gs. meitovuos — Krīvejis cars Pīters I caur ceikstīnim itū teritoreju atjēme nu Zvīdrejis.
1703 g. maja 27 d. — Pīters I itamā vītā suoce stateit jaunū Krīvejis golvysmīstu i deve jam sova aizguodnīka Sv. Pītera vuordu.
1713 – 1728 g. i 1732 — 1918 g. – Pīterpiļs beja Krīvejis imperejis golvysmīsts (piečuok itys statuss tyka Moskovai) i svareigs ūstys mīsts Krīvejis tierdzeibai ar Vokorim.
1852 – 1862 g. — pastateits Pīterpiļs – Varšovys dzeļžaceļš, jis vadynuoja i Pīterpiļs raisteibu vysumā, i latgalīšu apsadzeivuošonu Pīterpilī leluokā skaitā.
1879 – 1917 g. — Pīterpiļs beja svareigs latgaļu nacionaluos kulturys centrys. Ite suoce izīt pyrmuo latgalīšu periodika, vuicejuos i dorbuojuos spūdri latgalīšu atmūdys dareituoji, beja īstateits ap 30 latgalīšu školu, nūtyka šoluotuoju kursi, beja taiseiti latgalīšu bīdreibu saguojumi i kulturys sariedīni.
1905 – 1907 g. — Pīterpilī nūtyka pyrmais nu treju lelūs vaļstiskūs apvārsumu – 1905 g. revoļuceja.
1914 – 1924 g. — Pīterpiļs beja puorsaukta Petrograds (krīvyskai ПeTporpaд).
1917 g. — Pīterpilī nūtyka ūtrais i trešais lelais vaļstiskais apvārsums: Februara revoļuceja, kuramā nu trona puordzyna caru, i Oktobra revoļuceja, kuramā Krīvejis vaļdeišonu puorjēme lelinīki (komunisti).
1924 g. — pīcys dīnys piec Lenina nūmieršonys Petrograda puorsauce par Leningradu.
1934 – 1938 g. — Stalina režima laikā Pīterpilī i juos apleicīnē nūtyka "etniskuos teireišonys", kuramuos nu krīvu rūkys lelā skaitā cīte i senejī ituos apleicīnis suomugriskuos ciļmis dzeivuotuoji, i nu jauna mīstā apsadzeivuojušī mozumtautu pīstuovi, īskaitūt latgaļus.
1941 – 1945 g. — Ūtrūs Pasauļa vaidu laikā Pīterpili apmāram 900 dīnu ilgai beja apguluse vuocīšu armeja, i mīsts dzeivuoja blokadys apstuokļūs, caur kū vaira kai 600 000 pīterpilīšu nūmyra nu bods. Deļ kara laika varūneiguos iztvereibys 1945 godā Pīterpilei daškierts varūņmīsta vuords.
1991 g. juņa 12 d. — Pīterpiļs dzeivuotuoji referendumā nūbolsuoja, kab vītā Leningrada mīstam byutu atdūta atpakaļ viesturiskuo pasauka Sanktpeterburga.
Latgaļu nacionaluo atmūda Pīterpilī [1][pataiseit | labot pirmkodu]
1879 g. — suoce dorbu Pīterpiļs katuoļu goreigais seminars, kurymā nu 1884 g. vuiceja latgalīšu volūdu (seminārā studēja zeimeigi latgalīšu nacionaluos atmūdys dareituoji: A. Platpīrs, J. Višnevskis, F. Trasuns, A. Kaņtinīks, S. Tukišs, P. Smeļters, F. Laizāns, M. Dukaļskis, N. Rancāns, K. Skrynda, F. Kemps, P. Tukišs i ct.).
1901 – 1906 g. — Pīterpilī dorbuojuos N. Rancāna kūpdzeive jaunīšim nu Latgolys.
1903 g. — Pīterpilī nūtyka pyrmuo latgalīšu pareizraksteibys sprīža, kuramā atsasaceits nu nazcik puoliskūs grafikys elementu izlītuošonys.
1903 g. — Pīterpilī suoce izīt pyrmuo latgalīšu periodika („Zvaigzne" 1903 g., „Gaisma" 1905 – 1906 g., „Sākla" 1906 g., „Dryva" 1908 – 1918 g., „Jaunys Zinis" 1912 – 1914 g.).
1903 – 1913 g. — Pīterpilī dorbuojuos „Pīterburgys latvīšu muzykalyskuo sabīdreiba" — latgalīšu bīdreiba ar koru, kūkļuotuoju ansambli, simfoniskū orkestri, teatra pulceņu, koņcertim, dramatiskajim pastatejumim, tematiskajim vokorim i biblioteku.
1906 g. — F. Trasuns tyka par Latgolys pīstuovi pyrmajā Krīvejis Vaļstiskajā Dūmā.
1906 g. — Pīterpilī bruoli K. i O. Skryndys organizēja latgalīšu volūdys stuņdis (pi Sv. Katris bazneicys).
1907 – 1909 g. — Pīterpilī dorbuojuos K. Skryndys vadeiti latgalīšu školuotuoju sagataviešonys kursi.
1906 g. — Pīterpilī O. Skrynda un F. Obšteins izdeve pyrmū latgalīšu tautudzīšmu apdarīņu lasejumu „Dzīšmu vuoceleite".
1908 g. — Pīterpilī izdūta pyrmuo pošu latgalīšu sagatavātuo latgalīšu volūdys gramatika — O. Skryndys „Latvīšu volūdys gramatika" („ЛaTышckaя rpaMMaTиka лeTraлbckaro Hapѣчiя").
1909 g. — F. Trasuns Pīterpilī izdeve pyrmū latgalīšu skaitomgruomotu — hrestomateju sātai i školai „Školys Duorzs".
1915 – 1919 g. — Pīterpilī dorbuojuos „Latgalīšu paleidzeibys bīdreiba kara uperem" (ādynuošona, naktsvītys, dareitovys, medicīniskais paleigs, školys (vaira kai 30) i pedagogiskī kursi).
1917 g. — Pīterpilī īstateita „Latgolys školuotuoju savīneiba”
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Leikuma L. Latgalīšu volūda. 1 d. - Sanktpeterburga, 2003, 1 psl.