text:
Autore: Vineta Vilcāne, viesturneica
Latvejā cylvākim pateik skaiteit ezoteriskū literaturu, gruomotys par paralelim pasaulim i senejom civilizacejom, čakru atvieršonu, svātvītom, kuruos var pīdzeivuot atkluosmis i sajust energejis, i tamleidzeiga satura saceriejumus. Par ezoteriskū literaturu filozofs Artis Svece izasacejs, ka daudzi pastuovušī teksti bolstuos klaideigā i nakritiskā dūmuošonā. Izejūt nu vīna fakta, teik izcalta vasala, bet dīzgon apšaubama teoreja. Ezoterika lelā mārā ir baļsteita gribiešonys dūmuošonā, kod autors sev vālamu faktu pasnādz kai naapguožamu.
Itaidys literaturys saimei pīsavīnuojušs ari gruomotys par Latgolu. Itūšaļt asu pamanejuse divejis – 2014. godā izdūtū Annys Klaucānis “Latvijas pēdējā sentauta, turies”, kura stuosta par latgalim kai vīneigū senejū baltu tautu, kas sasaglobuojuse da myusu dīnu. Bet pārn izguojušajā Valerjana Ivanova “LATGAĻU ETNOCĪDS: noliegtā civilizācija” raksteits par latgaļu volūdys leidzeibu ar sanskritu. Obejis gruomotys viestej par mysu dīnu Latgolys īdzeivuotuoju, autoru vuordim runojūt, latgaļu, izredzieteibu i eipašū statusu na tikai Latvejā, bet pat vysā pasaulī.
Kotram nu mums juobyut īspiejai pastuosteit par sovu pasauļa redzīni i lītu kuorteibu, cytim nav tīseibu tū līgt. Klauseitīs voi nasaklauseit tymā, smītīs voi nasasmīt par tū, ir kotra poša izvēle. Leidz zynomai šaļtei ezoteriskai literaturai nav ni vainis. Ka tei kaidam paleidz byut lobuokam i laimeiguokam, parkū gon tū napaskaiteit? Nu tymā šaļtī, kod saceriejums aicynoj iz agreseju voi kaidā rauga īsēt puoruokuma sajiutys sāklu puor cytim i rauga īskaidruot, ka vaļsts ir pret tevi, juopalīk pīsardzeigam.
Ezoteriskai literaturai rakstureigs, ka tuos autori nareši apgolvoj, ka jūs pietejums atkluoj patīseibu, bet akademiskī zynuotnīki nūklusej i nūlīdz patīseibu, rauga izpatikt kaidam politiskam spākam. Īprīkš mynātais vārojams obejuos gruomotuos.
Obejom divejom gruomotom ir vairuokys kūpeigys īzeimis. Pyrmkuort, autori rauga skaiteituojam radeit īspaidu, ka tī ir nūpītni zynuotniski pietejumi. Klaucāne sovā gruomotā atsasauc iz zynuotniskim pietejumim, tīsa gon, jūs atzinis pagrīžūt sev vālamā gaismā. Taipat pīvīnuots izmontuotuos literaturys saroksts, kurymā atrūnamys nūpītnu viestuinīku i arheologu monografejis, taidā veidā pastyprynojūt sovim apgolvuojumim ticameibys momentu. Bet Ivanovs nasabeist apgolvuot, ka izdarejs apjūmeigu pietejumu, kuru baļstejs olūtūs. Jau izlosūt viņ gruomotys nūsaukumu, koč nadaudz Latgolys viesturi zynūšs cylvāks saprass, ka itaids pietejums nav īspiejams, byutiskuokais, jiedzīni „latgali”, „etnocids” i „civilizaceja” nav savīnojami.
Ūtrkuort, obejūs saceriejumūs lītuots apzeimiejums “latgali”, runojūt na tikai par baltu tautu tuolā paguotnē, bet ari par myusu dīnu Latgolys īdzeivuotuojim, kai ituos tautys tīšim piectečim. Obejūs saceriejumūs teik runuots ari par myusu dīnuos pastuovūšu “latgaļu volūdu”. Ite ari nav jimts vārā, ka Latvejis zynuotnē škir jiedzīņus “latgali” i “latgalīši”, i storp tim nav līkama vīnuodeibys zeime. Itaidā veidā aprokstu autori rauga izceļt dūmu i puorlīcynuot skaiteituoju, ka latgali nav zuds relikts, bet ir eksistejūši i kai unikala paruodeiba var izvierzeit sovys praseibys.
Trešuo kūpeiguo īzeime obejūs sacerejumūs dora eipaši bažeigu. Autori rauga vērst skaiteituoja viereibu iz tū, ka vaļsts kai instituceja nagryb atzeit latgaļus kai etnisku vīneibu i jūs volūdys eipašū statusu. Valerjans Ivanovs pauds dūmu, ka oficialuo baltistika i Latvejis vaļdeiba nūlīdz latgaļu volūdys pastuoviešonu, eistynoj pret latgalim etnocidu ar mierki iznycynuot latgaļus kai etnosu, vardarbeigi asimilejūt muoksleigi radeitajā austrumbaltiskajā latvīšu tautā. Ari Anna Klaucāne gruomotā “Latvijas pēdējā sentauta, turies” runoj par tū, ka Latvejis vaļsts nadora nikū, kab saglobuotu latgaļu tautu i juos volūdu.
Itaida satura gruomotys gribīs saukt par provokaceju, kas rauga škeļt sabīdreibu. Nu tuo lobuma nabyus ni latgalīšim, ni puorejim latvīšim. Sauksim lītys eistajūs vuordūs, Krīvejis interesēs ir, lai latvīši sovā storpā naiduotūs i vīns ūtram puormastu puoruokumu puor ūtru. Prūtams, grybātūs, lai Latvejis vaļsts snīdz konkretuoku atbiļdi par latgalīšu volūdys statusu, bet ituo vaicuojuma rysynuošona lai palīk myusu pošu rūkuos, na tūs, kas rauga mums (latvīšim) kaitēt.
Psihoterapeite Tija Vanaga nūruodejuse, ka aizaraušona ar ezoterisku literaturu līcynoj par nanūbrīdušu i samārā bierniškeigu sabīdreibu. Taitod par sabīdreibu, kura nav gotova dūmuot, analizēt i kritiski izvērtēt tū, kū skaita. Ar itaidu sabīdreibu ir vīgli manipulēt. Eipaši viereigim latgalīšim juobyut ītūšaļt, kod aizviņ bīžuok Latvejai nalojali spāki vysu latgaliskū izmontoj kai īrūci, kab škaltu Latvejis sabīdreibu i sanaiduotu latgalīšus ar puorejim latvīšim.
Gribīs cerēt, ka biblioteku darbinīki pīmynātuos i leidzeiga satura gruomotys vērtēs kritski i naliks tuos Latgolys viesturis plaukteņā sūpluok taidu autoru kai Boļeslava Brežgo, Mikeļa Bukša i Pītera Zeilis pietejumim, bet gon īrynduos ezoteriskuos literaturys sadaļā.


c: text/html

text:
Vīns nav dareituojs! Ej pulkā!
Ka gribi pīsadaleit prīcā i dorbā, nasiedi sātā!
Pa vīnam mes asam pa vīnam, a kūpā – draugi i dūmubīdri, kas var kolnus guozt, pasauli redzēt i puormaineit.
Ka gribi īsastuot bīdreibā, roksti iz lgsc@lgsc.lv!
Nu LgSC statutu:
Bīdreibā īsastuot var sevkura reiceibspiejeiga fiziska persona, kam ir interese par bīdreibys dorbu i ir saistūši juos mierki i statuti, īsnīdzūt rakstisku pīsacejumu, kū atbolsta div LgSC bīdri.
Par jaunūs bīdru pījimšonu lem LgSC vaļde.
LGSC STATUTI LATGALĪŠU ROKSTU VOLŪDĀ

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Nasiedi kai bednais sābru suņs aiz vuortu! Deļtuo vuortim ir kļamka, kab cylvāks tyktu vydā i nasystu sīnu ar pīri voi žieleigai nakauktu pi cīš vuortu. Rudiņs, solts, vyss rībās? Gribi, kab kas naviņ interesnys nūtyktu? Nu, tod pīsadoli tymā, kas nūteik! Brauksi LgSC laivu braucīnī? Juobrauc! Pīlauz sovu lobuokū draugu, atrūnit laivu, telti, guļammaisus […]
Vasals, bruoļ! Vasala, muos! Jaunā godā LgSC Tev pīduovoj, 3 īspiejis: automatiskū gruomotys vuoka paceļšonys mehanismu, manualū latgalīšu literaturys papyldynuošonys agregatu, dinamiskū rodūšuo i dorūšuo spāka skrytuli. Jaunuo goda suokumā – pyrmais realais ituo goda pīduovuojums. Taišni deļ Teve. Tev ak jau ir kaida sātyslopa voi dīnroksts, blogs, emuars voi vīnkuorši teiklavīta, kur pīraksteit sovus […]
Bārnu i jaunīšu stuostu konkursa nūlykums Kab sekmeitu bārnu i jaunīšu interesi par myusu dīnu Latvejā nūtīkūšajim socialajim, ekonomiskajim i politiskajim procesim i mudynuotu jūs kai nuokūtnis sabīdreibys daļu izsaceit sovu redziejumu par šudiņdīnys pasauli i juo puormainem, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izsludynoj bārnu i jaunīšu stuostu ar laimeigom beigom konkursu. Teik gaideiti stuosti, kurūs […]
Nu ituo goda 2. augusta leidz 6. augustam Preiļūs nūtyka „Atzolys” – jau sastū godu piec kuortys bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” reikuots izgleitojūšs seminars Latgolys jaunīšim. Seminaru reikoj latgalīšu studenti deļ jaunīšu, kam ir interese par Latgolu i latgalīšu volūdu, literaturu, viesturi, kulturu. Na par veļti „Atzolu” moto ir Kazimira Skryndys vuordi: „Iz tom jaunom atlasem lai ir […]
Moto: Iz tom jaunom atlasem lai ir vysa myusu cereiba i par jom lai mes vysvairuok guodojam. Izaugs lelys atlasis, tod ari vacim kūkim jūs pakrieslī byus loba atpyuta. Kazimirs Skrynda Atzolys – seminars Latgolys jaunīšim vacumā nu 15 da 19 godu. Atzolys (ari atlasis) – atvasis, jauni dzynumi. SEMINARA MIERKI: *īpazeistynuot Latgolys jaunīšus ar […]
Pagaidom tikai latvīšu volūdā. Latgalīšu tulkuojums taps. Byutu zam myusu gūda informaceju pa latgalīšu kursim nadūt latgaliski. 🙂 Tok LNB gribēja, kab relize ītu jau šudiņ, partū ka pyrmūdiņ byuškys par vieli. Deļtuo sastrāpuojom mudri nazkū i jī izsyutēja. LNB sātyslopā var apsavērt par latgalīšu rokstu volūdys kursim. Nūtiks nu 20.04. da 15.06. pyrmūdīnēs. Nu […]
Kruoslovā ituo goda 1. martā nūtiks Sibira dīna. Tiks paruodeiti storptautiskajuos etnolingvistiskajuos ekspedicejuos iz Sibiri īgiutī materiali – kinys, kartenis, īroksti, stuosti i sarunys. Ekspedicejis ar Vaļsts Kulturkapitala fonda i Latvejis Universitatis atbolstu jau vairuok godu reikoj volūdneica Dr. Lideja Leikuma sadarbeibā ar LU, Sanktpīterburgys Vaļsts universitatis, Ačinskys Pedagogiskuos koledžys pasnīdziejim i studentim i “Latgolys […]
Politiskuos situacejis nastabilitate i varys krize vaļstī ar vodūšus politiskūs spāku krahu i jaunu spāku, līderu mekliejumim i ceņtīnim izaraut prīškysgolā, taipat pošvaļdeibu, Eiroparlamenta i ak jau i Latvejis parlamenta vieleišonu tyvums naīt garom ari navaļstiskajom organizacejom. Ari LgSC kai aktiva i stabila NVO ir sajāmuse vairuokus aicynuojumus sasadorbuot ar politiskajom partejom: kai mudynuojumus īsapazeit […]
Ar Latvejis Universitatis Filologejis i muokslys zynuotņu fakultatis vuiceibspāku entuziasmu, kai ari ar Vaļsts Kulturkapitala fonda finansialū atbolstu no ituo goda 16. janvara da 2. februara nūtyka Catūrtuo latgalīšu volūdys i kulturys zīmys škola Sibirī Krasnojarskys nūvoda Ačynskā. Zīmys škola ir centralais pasuokums ar Sibiri saisteitajūs projektūs, sovu rūku projektūs pīlīk ari Latgolys Studentu centra […]


text:
Eisa informaceja par jaunim bīdrim i paradzātū kūpsapuļci. Prīcojamīs, ka 2011. godā bīdreibys ryndys papildynuojuši vasali 10 jauni bīdri i 2012. gods īsuokts jau ar diveju jaunu bīdru uzjimšonu. 2011. goda beiguos, decembra mienesī, par bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” bīdrim kliva: Rēzeknē: Raivis Bukšs Sanita Šalkovska Mārtiņš Caune-Zalāns Reigā: Kristīne Pokratniece 2012. goda suokuos tika […]
Vasals! Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” meklej biroja vadeituoju – ambiciozu latgalīšu studentu, kurs ir gotovs īsavuiceit jaunys lītys: sagataveit projektu aprokstus i vadeit projektus, struoduot ar cylvākim i vadeit komandu, regulari reikuot latgaliskus pasuokumus. Praseibys: studejis Rēzeknē, Daugovpilī voi Reigā, lobys latgalīšu, latvīšu, angļu, krīvu volūdu zynuošonys, spieja struoduot pošam i komandā, prasme sovys i […]
šudiņ es i vaļdis kvorums bejom inspicēt Rēzeknis biroju i īdvasmuot lelim dorbim. dorbi kai dorbi, a īdvasmys gona. jiudz koč zyrgā. pībiļde projektu autorim – ka kuram mane (Ilzis) vajag, mes ar zeimūgu byusim Tonis birojā trešdīņ vokorā. reit byušu ceļā. tūmār juobrauc komandiejumā iz Kauņu. naaizmierstit par Dagdys tolku i Vuolyudzānim! itūgod komandys […]
Vasali! Nu suokuma cīši lels paļdis LgSC bīdrim par izruodeitū uzticeibu, atbolstu i motivaceju sasadorbuot sovā storpā, pījemūt svareigus lāmumus – kai kasdīnys dorbā, tai ari kūpsapuļcē! Ka kaids publiski soka, ka jam ir kauns par LgSC, partū ka organizaceja nav izdariejuse tuo voi ituo, tod es tikpat publiski varu atbiļdēt – maņ ir lapnums […]
Pīktdīņ, 27. februarī, nūtiks pikets par atbolstu latgalīšu medejim pi Nacionaluos radejis i televizejis padūmis (NRTVP). Jū organizej LgSC bīdrs Mareks Gabrišs i bīdreiba “Latgaļu sāta”. Informaceja par itū temu ir īgiustama škārsteiklā: diena.lv – Latgalieši protestēs pret vienīgā radioraidījuma slēgšanu lakuga.lv – Pikets latgalīšu volūdys atbolstam plašsazinis leidzekļūs reitingi.lv – Atbalstīsim medijus latgaliešu valodā! […]


text:
Itūgod paīt 10 godi nu tuos šaļts, kai sovu dorbu suoce Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv. Tys ir pasaulī vīnaigais portals, kura saturs teik veiduots tikai latgalīšu rokstu volūdā, kas dīnys viestejūt par Latgolys kulturys aktualitatem i latgaliskom nūtikšonom vysā pasaulī.
Portalu lakuga.lv 2007. godā izveiduoja jaunīšu bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ar studentu degsmi i gribiešonu puorgrīzt pasauli. Bet portala nūsaukumu “Latgalīšu Kulturys Gazeta” (saeisynuotai LaKuGa) radeja dzejnīks Valentins Lukaševičs. Oficiali lakuga.lv sovu dorbu suoce 2007. goda 14. julī.
Desmit godu pastuoviešonys laikā LaKuGa ir palykuse par latgaliskuos identitatis naatjamamu daļu i sova veida Latgolys vizeitkarti. Tymā vīnuvīt atrūnama informaceja par ituos šaļts aktualitatem latgaliskajā kulturā, latgaliski rokstūšūs literatu pyrmpubliciejumi, Latgolys muzykys grupu jaunuokuos dzīsmis i video klipi. Portala veiduotuoji lelu viereibu pīvierš sabīdreibys izgleituošonai par regiona viesturis, kulturys i volūdys vaicuojumim, pīduovojūt profesionaļu veiduotus rokstus. LaKuGā atrūnamys ari intervejis ar īvārojamom Latgolys personeibom, kai ari sabīdriskūs i kulturys darbinīku redzīni par regiona kulturys dzeivē aktualom problemom.
Ar sovu darbeibu LaKuGa pīvierš vysys Latvejis viereibu latgalīšu volūdys situacejai, taidā veidā saglobojūt, aizsorgojūt i ari atteistūt latgalīšu volūdu. Portala redaktore Laura Melne soka: “Prīca, ka LaKuGa sovys darbeibys laikā ir pīruodejuse, ka latgalīšu volūda nav tikai sātys volūda, bet tai ir ari vīta interneta teimeklī. Taipoš kai sevkurā volūdā, ari latgaliski var runuot i raksteit par vysaidom temom, tū skaidri aplīcynoj LaKuGys asameiba. Itūs godu laikā LaKuGa ir palykuse par sova veida informacejis kruotuvi par Latgolu i latgaliskū, tei ir vīta, caur kuru izzynuot Latgolu.”
LaKuGys lelū davumu itūgod nūvērtēja Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2016” žureja, pīškirūt Boņuku par latgalīšu volūdys populariziešonu.
Projekta “Latgaliešu kultūras ziņu portāls lakuga.lv” vadeituoja Vineta Vilcāne uzsver: “Asam gandareiti, ka portala skaiteituoji ir nūviertiejuši myusu dorbu i pīsadalejuši satura veiduošonā. Sovys īceris asam variejuši eistynuot, regulari pīsaistūt finansiejumu projektu konkursūs. Iz vysa leluokais paļdis Vaļsts kulturkapitala fondam, kurs myusu īceris daudzu godu garumā ir atziņs par gona vierteigom i vajadzeigom i atbaļstejs myus finansiali. Tys aplīcynoj, ka latgalīšu volūdys saglobuošona i atteisteiba ir svareiga na tikai mums pošim latgalīšim, bet vysai Latvejis sabīdreibai.”
Portala lakuga.lv jaunumim leidza var sekuot socialajos teiklūs: facebook.com/LaKuGa.lv, twitter.com/LaKuGa i draugiem.lv/lakuga.lv.
Informaceju sagataveja
Projekta “Latgaliešu kultūras ziņu portāls lakuga.lv” vadeituoja
Vineta Vilcāne


text:
Iņdeja
Iņdejis Republika (भारत गणराज्य, Bhārat Gaṇarājya) — vaļsteiba Dīnavydazejā. Tei irā septeituo leluokuo vaļsteiba piec geografiskuo pluota, ūtruo leluokuo vaļsteiba piec dzeivuotuoju skaita, i vysapdzeivuotuokuo demokrateja pasauļā. Rūbežojās ar Iņdejis okeānu dīnavydūs, Arābejis jiuru dīnavydvokorūs, i Bengālejis Leici dīnavydreitūs, tur rūbežu ar Pakistānu reitūs, Butānu, Kinys Tautys Republiku i Napālu pūstumvokorūs, i Bangladešu i Birmu reitūs. Iņdejis okeānā Iņdejis tyvumā atsarūn Šrilanka i Maļdivys, pi tam Iņdejis Aņdamani i Nikobaru solom irā jiurys rūbeža ar Taizemi i Indonēzeju.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Senuos Indys Īlejis Civilizācejis muojvīta i viesturisku tirdznīceibys ceļu i plotu impiereju regions, Iņdejis subkontinents cīši lelu sovys viesturys daļu bejis saisteits ar sovu komercialū i kulturālū boguoteibu. Četrys nu pasauļa leluokojom reliģejom: Hinduisms, Budisms, Džainisms i Sikhisms, aizasuokušuos ite, cikom Zoroastriuonisms, Kristīteiba i Islams īsarodušuos myusu ērys pyrmā godu tyukstūšā, pīpaleidzūt regiona kulturys dažuodeibai. Koč jū nu 18 godu symta pamozom aneksieja i administrieja Britu Ostiņdejis Kompaneja i nu 19 godu symta vyda tīši puorvaļdeja Lelbritaneja, 1949 godā Iņdeja kļiva par napuorvaļdeitu vaļsteibu, piec Mahatmys Gandeja vadeituos bezvarmuoceibys kusteibys.
Iņdejis ekonomika irā deveituo leluokuo ekonomika pasauļā piec nominaluo ĪKP i caturtuo leluokuo piec īsapirkšonuos spiejom. Suokūtīs tierga ekonomiskom reformom 1991 godā, Iņdeja irā padareita par vīnu nu mudruok augūšom ekonomikom pasauļā, jei uzskoteita par napaseņ industriaļizātu vaļsteibu, tok jei vēļ aizvīn irā lelys pynaklys ar veseleibys apryupi, korupceju i raksteitnamuociešonu. Kai kūdūlīrūču vaļsteibai i reģionālai lelvarai, Iņdejai irā trešuo leluokuo armeja pasauļā i tei irā dasmytuo pasauļā piec militārim izdavumim.


text:
LgSC vaļde ir nūlāmuse itūgod bīdru kūpsapuļci reikuot Reigā 9. februarī Reigys jaunīšu centrā „Kaņieris” (Kanīra īlā 15). Kūpsapuļcis suokums 10:30, dorba kuorteibā īskots LgSC viesturē, lekcejis, egionalūs biroju atskaitis, grupu dorbs, 2012. goda puorskota pījimšona, grupu dorbs, vaļdis atskaite par padareitū i jaunys vaļdis vieliešonys. Piec kuorteigi padareita dorba paradzātys ari izklaidis – atpyutys […]
16. martā 17:00 stuņdēs Latvejis Universitatis Akademiskajā bibliotekā (Ryupnīceibys īlā 10) atkluos izstuodi „2011. gods Latvejis gruomotnīceibā”, kurā tiks ruodeita i „Latgolys Studentu centra” izdūtuo gruomota „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”. Izstuodi organizej Latvejis Universitatis Akademiskuo biblioteka i Latvejis Gruomotizdevieju asociaceja. Latgalīšu puosoku gruomota ir nomineita gruomotu muokslys konkursā “Zelta […]
21. martā „Latgolys Studentu centrs” aicynoj jaunīšus iz īsapazeišonys vokoru LU golvonajā ākā (Raiņa bulvarī 19) 1. auditorejā, suokums 18:30, bet drūši var pīsavīnuot arī vāluok. Vokora gaitā paradzāts latgalīšu domino, aliass, cyrks, meiklis i cytys latgaliskys izklaidis. Kai arī pastuosteisim, kas ir LgSC i kū mes dorom, gribim, lai pīsavīnoj myusim! Bīdreiba “Latgolys Studentu […]
Nu 1. leidz 4. martam vīnlaiceigi ar izstuodi „Škola 2012” Reigā, Kīpsolys izstuožu zalā, byus ari „Latvejis Gruomotu izstuode 2012”. Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj Tevi atīt iz latgalīšu stendu i nūpierkt jaunys gruomotys. Byus pateikamys cenys i plaša izvēle. Stendā jaunuokuo latgalīšu dzeja i proza, gruomotys par Latgolys kulturu i viesturi. Byus īspieja nupierkt […]
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj komandā regionaluo biroja pasuocīnu koordinatoru – ambiciozu jaunīti, kurs/a ir gotovs/a īsavuiceit jaunys lītys i pilnveiduot sovys spiejis i prasmis. Pīnuokumi: – regulari reikuot formalus i naformalus latgaliskus pasuocīņus; – struoduot ar cylvākim i vadeit komandu; – sagataveit informaceju medejim i byut socialūs teiklu pavielnīkam; – reizi nedeļā vīnu […]
Vakar, 11. aprelī LVT1 raidejumā “Vyss nūteik” beja sižets ari par latgalīšim i Latgolys Studentu centru. Sižeta autore Eva Ikstena-Strapcāne sižeta dasacejumā soka: “Jau kādu brīdi vēroju, ka zilo ezeru zemes iedzīvotāji ir sarosījušies – latgaliešu valodai ir piešķirts savs valodas kods (LTG), elektroniskajā enciklopēdijā Wikipedia lasāmi vairāk kā 450 raksti latgaliešu valodā un arvien […]
Gūds kam gūds, informaceju, ka pasuokums nūteik itū, ni cytu catūrtdiņ, izzynuoju tik laikam itū pīktdiņ. Da tuo laika mes i Googlis cioce dzeivuojom kai informacejis pūrā. I izzynuoju tik deļtuo, ka muzeja darbineica Siļva struodoj ari munā dorbā i pastuostēja. Cytaiž naboga cioce Google pīduovuoja obejus datumus. 😀 Tok ar vysu zynuošonu taipat bejom […]


text:
Price: $37.00
Quantity: 1 available
Book Condition: Almost As New
141pp. In Latvian. Includes choreographies and musical notation. A very good, clean, tight, bright copy - Almost as new Teoretiski raksti un apskats : Originalrakstu izlase; Tautas dejas un kopas pasaule; Latvisku deju jaunrade; Latviesu tautas deju un rotaldeju elementi; Deju analize -- Latviesu tautas dejas un apdares, kuras tauta pienemusi : sis gramatas lietotajiem; Paru dejas; Paru dejas ar grupu deju raksturu; Trisparu dejas; Cetrparu dejas; Astonparu dejas; Dejas noteiktam dejotaju skaitam; Meitu vai puisu dejas; Dejas saistitas ar muza gajumu -- Latviskas deju apdares, kuras tauta vel izverte : Nicas-Bartas materialu apdares; Latgales materialu apdares; Dazadu materialu apdares -- Muzikalie pavadijumi dejam. Large, heavy book, additional postage required. Please contact Trimdadimd in advance for best rates.xx
Title: 88 latviesu tautas dejas un Apdares (88 Latvian Folk Dances and Choreographies)
Categories: Muzika (Music), Folklora / Etnografija (Folklore / Ethnography),
Publisher: Toronto, Latviesu Dziesmu Svetku Biedriba Kanada: 1973
Binding: Hard Cover
Book Condition: Almost As New
Size: 4to - over 9¾
Seller ID: 003950
Keywords: Latvian


text:
Leidzeigī roksti:Kas byus Bukmuižā 22.junī? ĪLEIGUOŠONA!
Vasali! Šudiņ kai Latgolys Studentu centra konkursa bolvu pīduovojam gruomotu “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”. Aizdavums reizē vīnkuoršs, bet reizē ari drupeit sarežgeits – kotrā ziņā juojam tolkā intuiceja. Atbiļdi iz vaicuojumu syuti iz lgsc@lgsc.lv leidz Vosorys saulgrīžim – 21. juņam (viestulis tematā nūruodūt “Puosoku konkurss”). Rezultati 22. junī. Konkursa vaicuojums: Kaids beja […]
Paguojušā nedeļā izsludynovom konkursu, kurymā vādzeja zynuot koč kū par pādejuo laika latgaliskajom aktivitatem. Tod nu šudiņ rezultati i pareizuos atbiļdis: 1. Kai sauc latgalīšu viesturiskū melodramu, kas sovu pyrmizruodi pīdzeivuoja ituo goda majā? Pareizuo atbiļde: Latgolys laikadečs 2. Kaids latgalīšu muzykā nūzeimeigs pasuocīņs nūtiks […]
Kaidam vuiceibys aiz mugorys, kaidam vēļ aste palykuse, bet atpyutys strāčeišam pīduovojam nalelu konkursu par pādejuo laika latgaliskajom aktivitatem. Uzvārātuoji (ka byus daudzi pareizi atbiļžu, sauksim paleigūs veiksmi) sajims popularuos golda spēlis (Cyrks, Riču raču), kas taiseitys tepoš Rēzeknē. Vosorai gon vaira pīstuov aktivuokys spēlis, bet kai soka varbyut kaidam piknikam ci leitainai dīnai draugu […]
Itūgod, atzeimejūt Starptautiskū dzymtuos volūdys dīnu 21.febralī, UNESCO Latvejis Nacionaluo komiseja aicynoj eipaši pīvērst viereibu šyupeļdzīsmem dzymtajā volūdā. Dzymtuos volūdys dīna piec UNESCO aicynuojuma iz vysa pasauļa teik atzeimāta jau 11 godus. Tai veļteitū pasuokumu mierkis ir pīvērst viereibu volūdu i kulturu daudzveideibai i sekmēt dzymtuos volūdys lītuošonu, kai ari vairuot apziņu, ka dzymtuo volūda […]
Itī Jurgi ilgi gaideiti i beidzūt, sagaidūt eistū šaļti i procesu īkustynuotuoju, skreine puorsavuoc iz jaunu sātu. Iz prīšku vysu informaceji i zinis par Latgolys Studentu centra aktivitatem, pasuocīnim i nūtykumim meklej http://lgsc.lv! Kai ba seikums, bet cīši pateikams! Tovai ierteibai cytu izmaiņu nav, bet ar laiku raudzeisam jaunū sātu īkuortuot i vizuali, i saturiski […]
Grupa “Bez PVN” meklej leidzjutiejus SeMS raidiejuma īrokstam LTV7. Īroksts 11. augustā televizejā nu 16:30 da 18:00 stuņžu. Kai minimums vajag 10 ļauds, tok vīta atsarass i 50 cylvākim. Piec īroksta sūlej piecpasuokumu. 🙂 Ka Tu teic i gribi i ka Tev tuo vajag, pīsasoki Edeitei iz e-postu bezpvn@inbox.lv! Leidzeigī roksti:Kas byus Bukmuižā 22.junī? ĪLEIGUOŠONA!Podkāsts […]
Ir sataiseitys div jaunys sadalis: kalenders i volūda. Pyrmajā informaceja par tyvuokajim pasuokumim i cytim svareigim datumim. Ūtrajā informaceja par LgSC programu i dorbim latgalīšu volūdys saglobuošonai 2008. godā (i drupeit par planim 2009. godā). Leidzeigī roksti:Par vaļsti i latgalīšim8. decembrī 13:00 stuņdēs diskuseja par latgalīšu volūduBārnu i jaunīšu lobūs stuostu konkurssJaunīšu lobūs stuostu konkursa […]
Maņ īguoja pruotā dūma. Varbyut niulenejūs krizis laikūs var apsamaineit ar informaceju, kod kurs brauc, saceisim, nu Rēzeknis iz Daugovpili ci nu Daugovpiļa iz Reigu. Pi vīna savuoc vysaidys montys, kas kur nabejs juoaizvad. Voi aizvad kaidu studentu iz sātu, školu, tusovku. Īsadūmoj – atvad bednajam studenteņam kaids farizejs ar godu nostu i mašynu nu […]
tok itei ir lopys izmieginuojuma verseja, kas gon tyka sataiseita, tok itymā nedeļā nav breiva laika informacejis īlikšonai. 😀 Varbyut pa kuru šaļti kū nabejs, tok na metodiski i regulari. Ir puors naseņ nūtykušu, it kai jau vacu, tok vysleidza aktualu ziņu. Par pīmāru, 9. februarī LgSC izsaceja sovu vīdūkli par latgalīšu volūdu medejūs, atsasaucūt […]
Piec nailgys, tok augleigys apsasprīsšonys pi skaipa i skaipā izdūmuojom, ka vajag sovu lopu sovim dīnrokstim i rokstim. Leidzeigī roksti:Zīmys škola latgalīšim Sibira soltumūsLgSC aizsuoc jaunu projektu deļ jaunīšu “Dubnas pieraksti”Izdūts kruosojams dzejūļu kruojoms latgaliski “Linejis”Apvuiceibu “Atzolys” prezentacejisLgSC kūpsapuļce aizvadeita


text:
Dzeive škārsteiklā nav vīgla, tok īspiejom bogota. Kab vysu laiku nabyutu juoskaita monitorā i juomūka acs, ite LgSC zinis klausomā veidā. Izlīc austenis, palaid tumbenis i pasaklausi, kas jauns. [soundcloud url=”http://soundcloud.com/lgsc/24-marts”] Iz prīšku vēļ. Atej iz Tonis biroju, na taidu breinumu vīn pīredzeisi! Dreizumā – latgalīšu erotiskais stuosts par patīsu ļūbesteibu i kaisleibom! Sekoj leidza […]
Ka par tradicejom, tod par tradicejom! Kotra mieneša pādejuo trešdine varātum kliut par jaunu tradiceju LgSC aktivitašu pīduovuojumā. Pasludynojom tū par LgSC podkāsta īroksta dīnu! Na vīnam viņ nūteikti ir vaicuojums: Kas tys par zvāru – podkāsts? Vuords “podkāsts” ir salikteņs, kas rodīs nu vuordim “iPod” i “broudcasting”. Vīnkuoršim vuordim skaidrojūt – tys ir entuziastu […]
Vasali! Paļdis vysim, kas vakar vieli vokorā pīsavīnuoja sarunai Skype par LgSC niu i bīdreibys atteisteibu! Kūpā sasalasējem 19 cylvāku. Ka Teve tī nabeja i gribi pīsadaleit, atsyuti maņ sovu Skype niku! Voi ari meklej pats – saprge. Sarunys turpynuojums Skype 16. martā 22:00-23:00. A sarunys turpynuojums kluotīnē – vieļuok pavasarī. Turpynojūt ideju vātru par […]
Vasals, bruoļ! Vasala, muos! Jaunā godā LgSC Tev pīduovoj, 3 īspiejis: automatiskū gruomotys vuoka paceļšonys mehanismu, manualū latgalīšu literaturys papyldynuošonys agregatu, dinamiskū rodūšuo i dorūšuo spāka skrytuli. Jaunuo goda suokumā – pyrmais realais ituo goda pīduovuojums. Taišni deļ Teve. Tev ak jau ir kaida sātyslopa voi dīnroksts, blogs, emuars voi vīnkuorši teiklavīta, kur pīraksteit sovus […]
Grupa “Bez PVN” meklej leidzjutiejus SeMS raidiejuma īrokstam LTV7. Īroksts 11. augustā televizejā nu 16:30 da 18:00 stuņžu. Kai minimums vajag 10 ļauds, tok vīta atsarass i 50 cylvākim. Piec īroksta sūlej piecpasuokumu. 🙂 Ka Tu teic i gribi i ka Tev tuo vajag, pīsasoki Edeitei iz e-postu bezpvn@inbox.lv! Leidzeigī roksti:Kas byus Bukmuižā 22.junī? ĪLEIGUOŠONA!Podkāsts […]
Ceru, ka vosora Jiusim ir izadavuse, saule smaida i leits gluostej, sīns jau pyunē, buļbys jau zīd i vyspuor vyss īt nu rūkys. 🙂 Ka ni cytaiž, lai smaida dzaltoni moskviči i vyss kas cyts! Pādejuos šaļts pīduovuojums. Spontanuos idejis. 🙂 Mežcīmā šūvokor dasu bals: sasatikšona ar dasom i pasiedeišonu. 🙂 Ap 18:00 ak jau. […]
Jureits sūlej, ka byus koč kas leidzeigs kai paguojušajā godā… Tuoļuok informaceja nu juo: “Latgalīšu dzīsmis, danči, gunkurs i lobi ļauds jau trešū godu Latvejis skaistuokuo i solom boguotuokuo azara krostā!” – tys taids reklamys sauklis pyrmajā dalī varātu byut nalels koncerts pi pogosta padūmes estradī – “Latgalīts Latgalīšam Draugs” stilā. suokums apmāram 19:00. Koncertā […]
INFORMACEJA PRESEI Latgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps Dagdu Reigā, 2009. goda 17. aprelī Īsasaistūt Lelajā tolkā, kas 18. aprelī nūteik vysā Latvejā i cytur, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Dagdys piļsātys dūmi, Dagdys dūmis piļsātsaimisteibu, jaunīšu bīdreibu “Dagne” i Dagdys uzjiemiejim reikoj sakūpšonys tolku Dagdā. Tolkā plānoj pīsadaleit jaunīši: studenti i škoļnīki nu vysys […]
Latgalīšu rokstu volūdys kursi suoksīs 20. aprelī. Tīpat Latvejis Nacionalajā bibliotekā (Reigā), Barona i Elizabetis īlu styurī, – pyrmūdīnēs nu 17:00 da 20:00 da 15. juņa. Telpys sarunuotys, Muora i Kristīne tryn nazi i pildspolvu, dareišonys vaine. Itymā nedeļā byus vaira informacejis, pīsasaceišona da 20.04. piecpušdīnis iz e-postu lgsc i inbox.lv. Vari padūt itū ziņu […]
Maņ īguoja pruotā dūma. Varbyut niulenejūs krizis laikūs var apsamaineit ar informaceju, kod kurs brauc, saceisim, nu Rēzeknis iz Daugovpili ci nu Daugovpiļa iz Reigu. Pi vīna savuoc vysaidys montys, kas kur nabejs juoaizvad. Voi aizvad kaidu studentu iz sātu, školu, tusovku. Īsadūmoj – atvad bednajam studenteņam kaids farizejs ar godu nostu i mašynu nu […]


text:
Aizkaļnis svātkūs pūdnīki kurynuos cepli
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Godskuortejais keramikys cepļa kūršonys i attaiseišonys pasuokums 10. i 11. augustā byus svareiga Preiļu nūvoda Aizkaļnis pogosta svātku daļa. Cepli Latgolys keramikys vacmeistara Andreja Paulāna darbneicā Raiņa muzejā “Jasmuiža” kurynuos tautys lītiškuos muokslys studeja “Rēzeknes apriņķa pūdnīki”, informej Memorialūs muzeju apvīneibys sabīdryskūs attīceibu specialists Kaspars Zalāns.
10. augustā Aizkaļnis pogosta svātki suoksīs 14 stuņdēs, ap tū laiku keramiki dadzynuošonai gotovūs muola traukus liks ceplī i ap pušdiņu laiku suoks kurynuot. Cikom ceplis izakurēs, vokora gaitā varēs apsarunuot ar pūdnīkim, nūvāruot procesu i ap pusnakti – lelū degšonu. 11. augusta 11 stuņdēs cepli attaiseis, izjims korstūs glazietūs traukus i suoksīs puordūšona. Pyrms cepļa attaiseišonys pūdnīks i TLMS “Rēzeknes apriņķa pūdnīki” vadeituojs Andris Ušpeļs vadeis viktorinu – byus vaicuojumi par muzeju, Latgolys keramiku, ražuošonys niansem, viesturi, formom i glazurom. Par pareizom atbiļdem paradzātys bolvys.
Ušpeļu dzymta Latvejā ir vīneiguo, kurā niule jau sastuo paaudze ir montuojuse pūdnīku orūdu. Pyrmuos zinis par Ušpeļu keramiku var atrast jau 1800. goda dokumentūs. Bet keramikis Andrejs Paulāns (1896–1973) ir dekorativuos keramikys meistars. Juo dzymtā keramikys tradicejis kūptys nazcik paaudzēs. Pats Andrejs keramika orūdu īsavuiceja jau zāna godūs nu tāva Izidora Paulāna. A. Paulāna dorbu kolekcejā eipaši īvārojami ir svečturi i vazys. Kai plastiskuo rūtuojuma meistars Paulāns darynuojs izcylus, boguoteigi rūtuotus svečturus. Paulāna dorbi nūvierteiti na viņ Latvejā, bet taipat uorvaļstīs, 1937. goda Vyspasauļa amatnīceibys izstuodē Paulāns par sovu īguļdejumu keramikā sajēme Zalta medaļu.
Īejis moksa cepļa attaiseišonys pasuokumā i muzejā: pīaugušajim – 2,00 eiro, školānim, studentim, pensionarim – 1,00 eiro. Cyti Aizkaļnis pogosta svātku pasuokumi 10. augustā – bez moksys.


text:
PYRMAIS LASEJUMS Jon 3, 1–5. 10
Ninivīšu atsagrīzšona.
LASEJUMS NU PRAVĪŠA JONASA GRŌMOTAS
Kungs runōja Jonasam šūs vōrdus: «Celīs
un ej uz lelū piļsātu Ninivi un sludynoj tai breidynōjumu, kuru es tev pateikšu.»
Un Jonass pīsacēle un aizgōja uz Ninivi, kai Kungs beja sacejis. Ninive Dīva prīškā
beja ļūti plaša piļsāta – treju dīnu gōjumā. Un Jonass sōce īt piļsātā vīnas dīnas
gōjumu un sauce, un sludynōja: «Vēļ četrdesmit dīnu un Ninive tiks nūpūsteita.»
Un ninivīšu veiri īticēja Dīvam, pasludynōja gavēni un nu lela leidz mozam īsagērbe
maisūs. Un Dīvs redzēja jū dorbus, ka jī ir atsakōpuši nu sova ļaunō ceļa. Un Dīvam
kliva žāl tō pūsta, kuru jys beja apsajēmis jim uzsyuteit, un jys tō
nauzsyuteja.
Tys ir Dīva vōrds.
PSALME 25 (24)
Refrens: Kungs,
mōci mani staigōt tovas takas. (R. 4b)
4 Kungs,
dori maņ zynomus sovus ceļus
un mōci mani staigōt tovas takas.
5 Sovā
patīseibā mani vodi un mōci,
jo tu esi Dīvs, muns glōbējs.
Refrens
6 Pīmini,
Kungs, sovus žāļsirdeibas dorbus,
un sovu labvēleibu, kas pastōv nu myužim.
7 Sovā žāļsirdeibā,
Kungs, atcerīs mani,
pīmini sovā labvēleibā.
Refrens
8 Kungs
ir lobs un taisneigs,
tōpēc grēcinīkim jys parōdeis ceļu.
9 Lānprōteigūs
jys vadeis taisneibā,
pazemeigūs mōceis staigōt jō ceļus.
Refrens
ŪTRAIS LASEJUMS 1 Kor 7, 29–31
Šei pasaule ir pōrejūša.
LASEJUMS NU SVĀTŌ APOSTOLA PŌVULA PYRMŌS VĒSTULES KORINTĪŠIM
Tū es jums soku, brōli, – laiks ir eiss.
Tōpēc turpmōk tī, kam ir sīvas, lai dzeivoj tai, it kai nabyutu pracāti; un tī,
kas raud, – kai taidi, kas naraud; un kas prīcojās, – kai taidi, kas nasaprīcoj;
un kas pērk, – kai taidi, kam nikō nav; un tī, kas izmontoj šū pasauli, – kai taidi,
kas tōs naizmontoj. Jo šōs pasaules īkōrta ir pōrejūša.
Tys ir Dīva vōrds.
PYRMSEVANGELIJA DZĪDŌJUMS Mk 1, 15
Alleluja.
Dīva vaļsteiba ir tyvu, soka Kungs,
nūžālojit grākus un ticit Evangelijam.
Alleluja.
EVANGELIJS Mk 1, 14–20
Nūžālojit grākus un ticit Evangelijam.
LASEJUMS NU JEZUS KRISTUS EVANGELIJA, KŪ UZRAKSTEJIS SVĀTAIS MARKS
Pēc Jōņa Kristeitōja apcītynōšonas Jezus
aizgōja uz Galileju un sludynōja Evangeliju par Dīva vaļsteibu, saceidams: «Laiks
ir pīsapiļdejis, un Dīva vaļsteiba ir tyvu – nūžālojit grākus un ticit
Evangelijam.» Īdams garum Galilejas azaram, jys redzēja Seimani un jō brōli
Andreju matam teiklus azarā, tōdeļ ka jī beja zvejnīki. Jezus jim saceja: «Nōcit
maņ leidza, es jyusus padareišu par ļaužu zvejnīkim.» Un jī tyuleņ atstōja
teiklus un jam sekōja. Pagōjis mozlīt tōļōk, jys īraudzeja Zebedeja dālu Jākubu
un jō brōli Jōni laivā lōpejam teiklus. Jys tyuleņ jūs paaicynōja, un jī, atstōjuši
sovu tāvu Zebedeju ar olgōdžim laivā, jam sekōja.
Tys ir Kunga vōrds.


text:
Sajiemem nu LgSC vacbīdra i aktiva dalinīka Ilzeitis Mežneicys viesti i aicynuojumu iz tolku. Ka kaidam sovā sātā dorbi apdareiti, tod itymā nedeļgolā varbyut ir ļuste aizjuot iz Ambeļu pusi! Aicinojam iz tolku-seminaru „SOLMU DĪNYS BUĻBU BLĪNIS” 25.septembrī plkst.12:00 Daugavpils nūvoda Ambeļu pogosta Putānūs visus, kuri interesējas par permakulturu i kartupeļu stateišonys citaidom metodem. Pavasarī […]
Vasali! Paļdis vysim, kas vakar vieli vokorā pīsavīnuoja sarunai Skype par LgSC niu i bīdreibys atteisteibu! Kūpā sasalasējem 19 cylvāku. Ka Teve tī nabeja i gribi pīsadaleit, atsyuti maņ sovu Skype niku! Voi ari meklej pats – saprge. Sarunys turpynuojums Skype 16. martā 22:00-23:00. A sarunys turpynuojums kluotīnē – vieļuok pavasarī. Turpynojūt ideju vātru par […]
Vasali! Kūpsapuļce paguojuse i dalykts punkts īprīkšejam godam ar vysim dorbim i nadorbim, veiksmem i nabyušonom, padareitū i atlyktū. Niu laiks jaunam dorba cielīņam. Kab jū īsuoktu, eisi par padareitū i LgSC niu. LgSC niu ir 59 bīdri, nu tim 38 bolstīseigi i vaira voi mozuok pīsadola bīdreibys dzeivē. Iz kūpsapuļci beja īsaroduši 23 bīdri, […]
Trešdīnis vokorā Latgolys prīceigais dorba spāks īsuoce na tikai LgSC driebu lineju (vaira skaiti ite), bet ari suoce Latgolā vuokta čaja lineju. Da itam LgSC pakoj diveju veidu čajus: “Jezupa kumeļa zuole” i “Madalis sviežnuma zuole“, kuri paleidz pret vysaidom kaitem i nabyušonom. Ar itū nateik dūmuots apsarūbežuot, partū niu LgSC izsludynoj čaja receptu i […]
jaunu pīgrīzumu, jaunu modeļu drēbis. jauns dizains, jauns koncepts. driebu linejis “Jezupa spāks” i “Madalis breinums”. pasuokuma aizguodnis ir Sv. Ontons. parkū jis? Sv. Ontons ir krīzis laiku aizguodnis. Sv. Ontons ir lītu atradiejs. Ir juolyudz juo paleidzeiba, ka pagaisynuots dzeivis ceļš voi kaida līta. Ari jaunim cylvākim, kuri navar atrast sovu dzeivis aicynuojumu, sovā […]
INFORMACEJA PRESEI Latgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps Dagdu Reigā, 2009. goda 17. aprelī Īsasaistūt Lelajā tolkā, kas 18. aprelī nūteik vysā Latvejā i cytur, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Dagdys piļsātys dūmi, Dagdys dūmis piļsātsaimisteibu, jaunīšu bīdreibu “Dagne” i Dagdys uzjiemiejim reikoj sakūpšonys tolku Dagdā. Tolkā plānoj pīsadaleit jaunīši: studenti i škoļnīki nu vysys […]
LgSC Reigys birojs ir tics pi oficialys, glaunys šiļteitis jau trepēs. 🙂 Pavasars ir atstuojs pozitivu īspaidu iz visim Tonis birojā satyktajim ļaudim. Vysi ir apjiemeibys piļni dorbuotīs – raksteit projektus, reikuot tolkys i c. atraktivus pasuokumus. Ituos nedelis muzikaluo nūformiejuma favoriti ir Projekts – Kapļi. Reali īkaplej! 😉 Kluot jau apreļs. Ar tū ari […]


text:
18. decembrī gostūs aicynoj jau tradicionalais Adventa laika La-La-Dra (Latgalīts latgalīšam draugs) pasuocīņs Raiņa sātā Berkenelē (Birkineli, Daugpiļs nūvods) ar muzykalim i literarim prīšknasumim, zeiļu kopeju i peirāgim. Leidzeigī roksti:“Taiseits Latgolā” koncerts ReigāLatvejis Avīzis roksts par latgalīšu literaturuUobeļduorzs 2011Muzykys Skrytuļs“Agruo pavasara” obrozi
Iz muzykali latgalisku nakti “Taiseits Latgolā” 9. decembrī “LMA Studentu klubā” Reigā aicynoj latgalīšu grupys “Dabasu Durovys”, “Krampis”, “Green Novice” i dzīduotuoja Laura Bicāne. Īeja klubā nu 21:00, īejis moksa iz pasuocīni 2 lati. Dabasu Durovys – pošu reizi vīna nu aktivuokojom latgalīšu grupom, kas rodusīs 2006. goda suokumā Daugpilī. “Dabasu Durovu” stilu var definēt […]
Piec treju godu klusiešonys itymā vosorā 16.julī Daugovpiļs nūvoda Leiksnā otkon nūtiks visim tik labi īpazeitais myusu dīnu latgaliskuos muzykys festivals “Muzykys Skrytuļs”. Daleibu pasuokumā pīsacejuse popularuo grupa “Dabasu Durovys” i pādejuo laika atzeituokais latgalīšu muzykants Sovvaļnīks, kai ari „Green Novice”, „Metrs”, Eriņu-Vorkaļu saime, „Krampis”, „Inlay”, „Afterdream”, „D-Light”, kai ari vokora koncertā pīsadaleis Guntra Kuzmina, […]
Nu šudiņdīnys vasalu (voi ari tikai) nedeļu ekskluzivā veidā ar “Atlaižu kluba” i Latgolys Studentu centra starpnīceibu, taišni Tev pīeimams latgalīšu rokmuziķa Sovvaļnīka jaunais (nu jau ūtrais piec skaita) albums “Bolts susātivs”. Albumu pierc škārsteiklā, bet sajem kaidā nu LgSC birojim Reigā, Rēzeknē ci Daugovpilī. Albumu meklej ite: http://www.atlaizuklubs.lv/lv/offer/ekskluzivi-tikai-atlaizuklubs-lv-latgaliesu-rokmuzika-sovvalnika-dubultais-cd-jaunais/ Vairadazynuošonai par “Boltu susātivu”: Godu mejā […]
9. novembra vokorā bufete-skaiteitova „Pie Humberta” kliva par sovpateigu geografejis stuņdis nūrisis vītu ar golvonū stuņdis temu – Muzykaluo geografeja: Viļāni i Varakļāni. Tys deļ tuo, ka Latgolys Studentu centrs ar itū vokoru aizsuoka jaunu projektu „Muzykaluo geografeja”, kura ideja ir caur muzykalu Latgolys jaunīšu aktivitatem drupeit vaira izzinuot par Latgolys vītom, kai ari vaira […]
21.10. 14.00 “Latgolys Studentu centra” Rēzeknis birojs Rēzeknē Atbreivuošonys alejā 115. 314. kab. aicynoj iz muzykalu latgalīšu dzīšmu pasuocīni „Leigonais kliņgers”. Sadzīdūosim vysi kūpā, vērsimīs latgalīšu dzīšmu videoklipus i vēļ, prūtama līta, čajs i kliņgers. Meili gaideiti! Leidzeigī roksti:LgSC meklej Rēzeknis biroja vadeituojuTykom pi sova Boņuka!Aizvadeita LgSC kūpsapuļceLa-La-Dra Berkenelē“Taiseits Latgolā” koncerts Reigā
Oktobrī bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” Reigā aizsuoks lekceju-pīredzis stuostu ciklu, kura laikā ar sovim pīredzis, veiksmis, zynuošonu stuostim i lekcejom daleisīs latgalīši, kas kasdīnī struodoj atbiļdeigūs i nūpītnūs omotūs, dorbojuos radūšuos jūmuos ci dora kaidys cytys interesantys lītys, zynuošonys par kurom varātu paleidzēt/nūderēt turpmuokuos gaituos ari cytim, golvonūkuort, studentim pīredzis giušonai. 12. oktobrī RTU (Reigys […]
16. septembrī kai Latgolys Studentu nedelis kulminacejis pasuocīņs klubā “Nabaklab” Reigā pyrmū reizi nūtyka studentu festivals “Studiņs 2010” (vaira dazynuošonai par pasuocīni ite), iz kuru puļcējās asūšī i bejušī studenti nu Reigys i cytom Latvejis molom. Festivalā uzastuoja i vysus prīcieja taidys grupys: “Sovvaļnīks”, “AK69”, “Dabasu Durovys”, “Green Novice”, “Crust”, “New Buzz” i par puorsteigumu […]
Grupa “Bez PVN” meklej leidzjutiejus SeMS raidiejuma īrokstam LTV7. Īroksts 11. augustā televizejā nu 16:30 da 18:00 stuņžu. Kai minimums vajag 10 ļauds, tok vīta atsarass i 50 cylvākim. Piec īroksta sūlej piecpasuokumu. 🙂 Ka Tu teic i gribi i ka Tev tuo vajag, pīsasoki Edeitei iz e-postu bezpvn@inbox.lv! Leidzeigī roksti:Kas byus Bukmuižā 22.junī? ĪLEIGUOŠONA!Podkāsts […]
Vasali vosorā! Pasaverit rokstu “Latvejis Viestnesī”. Varbyut ir kaidi komentari, vīdūkli? Voi varbyut ir napīcīšama kaida LgSC reakceja – atbiļdis roksts, diskuseja voi informativa akceja? LgSC vuordā vakar KKF tyka īsnīgti 7 projekti: – latgalīšu muzykys karaoke disks (Edeite Husare); – latgalīšu puosoku izlase “Tu soki. Es soku. Puosokys par krīzi” (Marita Papiņa); – Danieļa […]
Šudiņ vokorā Tonis birojā projektu vokors. Reit turpynuojums itai izklaidei. Kai smejīs, cytim vosora, a cytim i vosora, i juodūmoj par rudini. Ite zemļuok karteņa nu paguojušuos nedelis izprīcom ar SIF projektu, kas gols golā īsīts svēre 2 kilogrami i symtu gramu. Ireta i Artis cap i lej iudini. Koč kai tei latgalīšu volūda juodaboj […]
Jureits sūlej, ka byus koč kas leidzeigs kai paguojušajā godā… Tuoļuok informaceja nu juo: “Latgalīšu dzīsmis, danči, gunkurs i lobi ļauds jau trešū godu Latvejis skaistuokuo i solom boguotuokuo azara krostā!” – tys taids reklamys sauklis pyrmajā dalī varātu byut nalels koncerts pi pogosta padūmes estradī – “Latgalīts Latgalīšam Draugs” stilā. suokums apmāram 19:00. Koncertā […]
Gūds kam gūds, informaceju, ka pasuokums nūteik itū, ni cytu catūrtdiņ, izzynuoju tik laikam itū pīktdiņ. Da tuo laika mes i Googlis cioce dzeivuojom kai informacejis pūrā. I izzynuoju tik deļtuo, ka muzeja darbineica Siļva struodoj ari munā dorbā i pastuostēja. Cytaiž naboga cioce Google pīduovuoja obejus datumus. 😀 Tok ar vysu zynuošonu taipat bejom […]
Lakugā puorskaitieju, ka 19. martā 19:00 stuņdēs Reigā, Kongresu nomā, nūtiks bīdreibys “LR” reikuots Jezupa dīnys koncerts. Koncertā tiks spālātys tikai latgalīšu dzīsmis i pīsadaleis Bez PVN, Dabasu Durovys, Green Novice, Likteneigais pagrīzīņs iz Vainovu, Laimas Muzykanti, Dzyga, Patina, Patrioti.lg, Latgolys damu pops, Maskačkys spieļmani i cyti… Īeja par zīduojumim. Leidzeigī roksti:Vosorys izklaidis – idejis, […]


text:
Distance
distance calculator for the cities begins with ale in lt.
Aleininkai, Aleininkai, Alejai I, Alejunai, Aleknai, Aleknai, Aleknai, Aleknaiciai, Alekniskiai, Alekniskis, Alekniskis, Aleknonys, Aleknos, Aleksandrai, Aleksandrava, Aleksandrava, Aleksandrava, Aleksandrava, Aleksandrava, Aleksandrava, Aleksandrava, Aleksandrava, Aleksandrava, Aleksandrava, Aleksandrava, Aleksandravas, Aleksandravas, Aleksandravas, Aleksandravas, Aleksandravas, Aleksandravele, Aleksandravele, Aleksandravele, Aleksandrija, Aleksandrija, Aleksandrija, Aleksandriske, Aleksandriskes, Aleksandriskes, Aleksandriskes, Aleksandriskiai, Aleksandrovka, Aleksandruvka, Aleksejevka II, Aleksiai, Aleksiejauka, Aleksiejiske, Aleksiejiskis, Aleksiejuniskes, Aleksionai, Aleksotas, Aleniskes, Alesiskes I, Alesiskes II, Alesninkai,
ADS


text:
2009. gads
Guntars Logins, Ilmārs Pužulis, Jānis Supe, Laura Keiša, Māris Mednis, Oskars Smoļaks
Anete Selga, Arita Bērziņa, Guntars Pužulis, Kaspars Bulindžs, Katrīna Sprudzāne, Laura Mozule, Liene Misiņa, Līva Legzdiņa, Madara Šnepere, Sandis Stapkevičs
Agnese Berne, Aivis Caunītis, Annamarija Trausa, Dace Kļava, Dana Dreimane, Dita Dambe, Edgars Pundurs, Elīna Aizupe, Elvija Hvaleja, Gatis Timofejevs, Ilzīte Kaminska, Juliana Sergejeva, Kitija Ivanova, Laura Komarovska, Liene Lapiņa, Liene Šneidere, Linda Otrupa, Madara Kārņupa, Madara Keiva, Maija Demitere, Maira Zilaua, Marta Krūmiņa, Matīss Keivs, Mārtiņš Grigors, Rolands Veics, Sandija Dovgāne, Santa Kizikova, Viktorija Tastanovska, Zita Vaivoda


text:
Ūtardiņ, 1. majā, 14.00 iz sasatikšonu koncertā Bolvu nūvoda Bierzpiļs pogosta saīta nomā aicynoj bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” folklorys kūpa “Ceidari”, kurei ituo goda majā svieteis pīcu godu dorbuošonuos jubileju.
Koncerts “Skaisti putneni dzīduoja” veļteits Bierzpiļs pogosta Sylamuižys dzīduotuojai Bronislavai Romanovskai (1899–1968). Bronislavys dzīduotuos dzīsmis pīraksteitys Latvīšu folklorys kruotivis 1960. goda 14. zynuotnyskuos ekspedicejis Bolvu, Dagdys i Kruoslovys rajonūs laikā. Teicieja tūlaik bejuse 61 godu vaca, vyss juos myužs bejs saisteits ar dzīduošonu – dzīduojuse kai riktēs (tai Bierzpiļs pusē sauce saīšonys), tai vysaidūs gūdūs i ari Bieržu bazneicys korī. Bronislava daļu sovu dzīšmu montuojuse nu mamys, kurei ari bejuse lela dzīduotuoja. “As dzīžu vysod! Ka maņ skumeigi, tod buoryuneitis dzīsmis, a ka ļusteigi kot’ kaidys,” sovulaik sacejuse Bronislava.
Koncerts ir na tikai veļtejums Bronislavai Romanovskai, bet simboliska gūda atdūšona vysom tom daudzajom tautys dzīduotuojom, kuruos ir mozuok zynomys, bet taipat kai Bronislava pamatušys boguotu dzīšmu montuojumu. Taipat “Ceidarim” itūreiz byus prīca koncertēt taišni Bierzpiļs pogostā, kurs ir boguots ar folklorys montuojumu, nu cikom moz “calts gaismā”. Koncertā “Skaisti putneni dzīduoja” folklorys kūpa gryb izceļt i popularizēt dzīsmis, kuruos ite dzīduotys pyrma vaira nikai pusis godsymta.
Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs”, kurei jau ilgus godus ir aktivs latgaliskuos kulturys popularizātuojs, folklorys kūpa “Ceidari” rodusēs 2013. goda 21. majā, kod pyrmū reizi iz dzīduošonu Reigā saguoja golvyspiļsātā dzeivojūšī latgalīši, puorstuovūt dažaidus Latgolys pogostus. Suoku ideja – pošim sovai prīcai sasatikt, padzīduot i īsavuiceit jaunys dzīsmis latgaliski – puortope folklorys kūpā, kurei veiksmeigi īsakļuovuse Latvejis folklorys kusteibā. “Ceidari” pīsadalejuši i pīsadaleis Storptautyskajā festivalā “Baltica”, Vyspuorejūs Dzīšmu i Deju svātkūs, festivalā “Muzykys Skrytuļs”, Latgalīšu kulturys goda bolvā “Boņuks” i cytuos leluokuos i mozuokuos nūtikšonuos. “Ceidari” sovulaik beja nomināti “Boņukam” par lobuokū debeju, bet vīns nu pošu lapnumim ir kūpā ar dzīsminīku Kārli Kazāku dzīduotuo i postfolklorys izlasē “Sviests 7” īkļautuo teiciejis Domicellys Līpenis dzīsme “Zīmeņa”. Folklorys kūpys “Ceidari” vadeituoja vysus itūs godus ir etnomuzikologe Marta Sīle, bet kūpys rosšonuos iniciatore beja Edeite Husare. Folklorys kūpys pamatrepertuaru veidoj tūs Latgolys molu dzīsmis, nu kurūs īt kūpys dalinīki – teik dzīduotys Aulejis, Bukmuižys, Škilbanu, Bierzpiļs, Vonogu, Rūžupis i cytu Latgolys vītu dzīsmis. Pats nūsaukums “Ceidari” rodīs nu vuorda, kas apzeimoj koncentryskus apļus, kaidi rūnās, kod iudinī īmat akmisteņu. Kai iudiņa apli izaplieš i īsaista kusteibā vysu, kas godīs ceļā, tai i “Ceidari” rauga īkustynuot latgaliskū dzīduošonu kai Reigā, tai cytur i aizraut ar tū puorejūs.
Iz koncertu “Skaisti putneni dzīduoja” 1. majā aicynuots kotrys grybātuojs, īīšona koncertā ir bez moksys.
Vaira dazynuošonai par koncertu:
Kristīne Pokratniece
pokratniece@gmail.com
28240441


text:
Desmit Norberta Neikšānīša atzinis par dzeivi i mīlesteibu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Norberts Neikšānīts (eistajā vuordā Norberts Trepša, 1913–1972) beja latgalīšu rakstnīks i katuoļu gareidznīks. Dzims latgalīšu saimē Krīvejā, bet piec tāva smierts saime atsagrīzuse Latvejis teritorejā. Noberts ir vuicejīs Dagdā i Kruoslovā, augstuokū izgleiteibu īgivs Latvejis Universitatē. Dzeivuojs Daugovpilī, kur ari bejs laikroksta “Latgolys Bolss” redaktors.
1944. godā Vladislava Luoča vadeituo izdevnīceiba sareikuoja literarūs dorbu konkursu par gūdu drukys aizlīguma atceļšonys 40 godu jubilejam, kurā par prozys laureatim kliva Norberta Neikšānīša romans “Myura kolns” i Čenču Jezupa romans “Pīters Vylāns”. Tamā pošā godā Norberts emigrēja iz Vuoceju, piečuok, 1947. godā, – iz Belgeju, kur jis studēja filozofeju. Vēļ piec trejim godim jis puorsacēle iz ASV, kur 1953. godā jū īsvieteja par prīsteri. N. Neikšānīts beja vīns nu Andryva Jūrdža fonda dybynuotuojim.


text:
15. janvarī „Latgolys Studentu centrs” Jelgovys latgalīšus aicynuoja iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu, kū vadeja Muora Mortuzāne-Muravska. Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeiba nūtyka Latvejis Lauksaimnīceibys universitatis dīnasta vīsneicā, i nūdarbeibu apmeklēja 13 latgaliski raksteit grybātuoji. Atnuokušajim beja īspieja atsacerēt vydsškolys latvīšu volūdys stuņdis, kod beja vajadzeiba lītuot vītnīkvuordus, vuordu lūcejumus, divdabus i t.t. Nūdarbeibā tyka stuosteits […]
Tyvojūtīs Zīmyssvātkim, kotra sirdī i dvieselē aizviņ spylgtuok pasaruoda sirsneigums, labesteiba, dvieselis syltums i duosnums. Ari mes, Jelgovys latgalīši, vieliejomēs snīgt apleicejim kaidu jauku i sirsneigu duovonu, kas radeitu kaidam smaidu sejā i syltumu sirsneņā. Ituo goda pādejā Latvejis Lauksaimnīceibys universitatis vuiceibu nedeļā tyka izdareiti puora pateišom lobu darbeņu. LgSC Jelgovys biroja aktivisti beja planavuojušs […]
Jau kaidu laiku Jelgovā dorbojās LgSC birojs, kura jaunīši ik pa laikam saīt iz kaidu kūpeigu pasuokumu. Paguojušajā pīktdīnē (7. decembrī) nūtyka muzykals pasuokums „Syltys dzīsmis dvēselei”, kurā ar sovu gitarys spieli atnuokušūs prīcynuoja Artūrs Zamjatins. Vokors beja padareits atraktivs ar dažaidom muzykalom kaitom, pīmāram, tyka spālāts dzīšmu dueļs. Ari itūreiz Jelgovys jaunīši ballējuos leidz […]
Paguojušajā pīktdinē, 26. oktobrī, LgSC Jelgovys biroja aktivisti latgalīšus i jūs draugus aicynuoja vīnuvīt iz pasuokumu „Latgolys vokors Jelgovā”. Itys pasuokums LgSC viesturē ir īguojs, kai ilguokais vokors – jautreiba suocēs ap 8 vokorā i beidzēs 4 nu reita. Vokoru atkluoja LgSC Jelgovys biroja vadeituojs Valērijs Kušnirs, saceidams svineigū runu, piec kurys sekuoja īsapazeišonys kaita, […]
Trešdiņ, 3. oktobrī, LgSS Reigys biroja bīdri beja gostūs Latvejis studentu golvys piļsātā Jelgovā pi Latvejis Lauksaimnīceibys universitatis latgalīšu studentim. Jelgovys jaunīši ir nūlāmuši sovā kasdīnā īnest vaira latgaliskuo i izveiduot LgSC biroju. Leidz šam LgSC beja treis biroji – Reigā, Rēzeknē i Daugovpilī. Tikšonuos ar latgalīšu studentim nūtyka jaukā gaisūtnē LLU Meža fakultatis studentu […]


text:
18 godu symts
Laika skaiteišonys zeimeibā 18 godusymts irā laika periods, kurs suocēs 1701 godā i tuoļuojuos da 1800 gods (īskaitūt) pa Gregora kalenderam.
Nūtikšonys[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1725 g. Jezuitu dokumentūs pasaruoda pyrmais latgaļu teksts - dasagrīzšona "svātajam kūkam" līpai.
- 1730 g. Izdrukavuota pyrmuo latgaļu gruomota (navā izaglobuojuse)
- 1750 g. Vilnē izdrukavuota J.A.Hilzena gruomota Inflanty
- 1753 g. Izdrukavuoti Evangelia Toto Anno (t.s. "Osyuna evaņgeleji"). Irā izaglobuojuši. Plaši lītuota gruomota Latgolys katuoļu bazneicuos da poš 20 gs. Latgalīšu raksteibys normativais paraugs.
- 1755 g. Iz Kruoslovu atsaucami lacaristi goreigajam seminaram īstateit i paturēt. Stotoma niulejuo bazneica (dabeigta 1767 g.)
- 1757 g. Dorbu suoc Kruoslovys bazneickungu seminareja - sova laika pyrmais augstuokais vuiceibys īstots Latvejā (dareja da 1844 g., sagatavādams 253 bazneickungus). Seminarejā vuica i latgaļu volūdu.
- 1761 g. Daugpiļs jezuitu škola puortaiseita par gimnazeju, 1767 g. pi juos īstateita teologejys klase katuoļu bazneickungim sagatavēt.
- 1768 g. Aglyunā suokta stateit niulejuo Bazilika, pasvieteita 1800 godā, bazilikys tituls nu 1980 g.
- 1772 g. Latgola daškierta Krīvejai piec Puolejis pyrmuos daleišonys, slavu ītaka pasastyprynoj.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- L.Leikuma. Gruomota Školuotuojim. Lielvārds, 1993.


text:
Astronomeja, ukulele i gruomotys latgaliski. Saruna ar škoļneicu Jūliju Vaņkovu
Intervejis autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv
Vosorys breivlaiks jaunīšim kotram ir cytaižuoks. Kaids grib atsapyust, cyts – aizbraukt iz laukim pi babys, bet vēļ kaids rauga sevi atteisteit i īsavuiceit piec īspiejis vaira. 12.klasis škoļneica JŪLIJA VAŅKOVA nu Rēzeknis šūvosor ir īsasaistejuse breivpruoteigajā dorbā. Jei atzeist, ka varbyut kasdīnā laika na vysod pīteik vysom aktiviatem – astronomejai, muzykai i kīnīšu volūdai – tok golvonais ir dareit. Sarunā ar Jūliju Vaņkovu par jaunītei svareigom lītom: iņterešu izgleiteibu, latgalīšu rokstu volūdys apgivi i socialajim teiklim.
Pastuosti par sevi.
Es vuicūs astronomeju, kīnīšu volūdu, dzīžu školys ansamblī. Maņ pateik muzicēt – maņ ir ukulele (leidzeiga mozai gitārai) i kūkle. Maņ vysod ir patics dzīduot, i, ka školā ir ansambļs, deļkuo naaizīt? Maņ gon suokumā na vysai saguoja dzīduot, i es saprotu – kū vaira doru, tū vaira maņ saīt. Tod es izdūmuoju, ka grybu spēlēt ukuleli, kuru apgiut ir daudz vīgļuok nakai gitaru. I es jau ari nu bierneibys cīši gribieju spēlēt kūkli. Raudzeju ari spēlēt gitaru, bet maņ nasaguoja. Varbyut koč kod nuokūtnē paraudzeišu vēļ reizi.
Kur tevi var dzierdēt?
Spieleju sātā i nivīnam naruodu! (smejās). Nu nā, spieleju školys pasuokumūs. Reizem ar klasisbīdrim taisom sovys dzīsmis.
Voi tev pīteik vysam laika?
Reizem grybātūs, lai byutu vaira laika, nui. Bet kū vaira dori, tū vaira paspiej izdareit. Ka ir grybysspāks, tod vysu var.
Kas tevi pīsaista astronomejā?
Astronomeja ir mums vysapleik, tī sasateik vysi fizikys, matematikys, biologejis, muokslys lykumi. Tu izmontoj vysys sovys zynuošonys i temys. Ari volūdys. Vysys dzeivis sferys sasateik astronomejā.
Astronomejis puļceņš.Nu kreisuos – Līga Pentjuša, Egīls, Liene Strankale, školuotuoja Liena Poiša, Kristīne Rogozova, Jānis Platacis i Jūlija.
Kas ir “Astrogop”?
Mums pamatškolys pūsmā beja loba fizikys školotuoja, kas manī radeja iņteresi par astronomeju i vuiceja astronomeju ari “Zeimulī” (Austrumlatvejis radūšūs pakolpuojumu centrys – aut. pīz.) Pieški vīnā dīnā myusu pasnīdzieja soka, ka mes varātu paraudzeit aizbraukt iz astronomejis olimpiadi. Mums beja mieness laika, kab sasagataveitu. Bet mes tai saruovem, sataisejom grupu WhatsAppā, kab vīns ūtram paleidzātu i atbaļsteitu. Suokumā tai grupai beja nūsaukums “Olimpiskās Čempiones” – mes bejom vysys meitinis, bet piečuok grupā pasaruodeja ari puiss, i mes nūlēmem grupu puorsaukt. Mes asam vīnkuorši jaunīši, i vīns ukraiņu ERASMUS students saceja, ka gopniki ir nacionalais Ukrainys sporta veids. Ka jau tys ir sporta veids, tod mes byusim sportiski astronomi. Tai ari roduos “Astrogop”. Twitter kontu sataiseju deļtam, ka dzeivē vyss var gadeitīs – kaids var pazaudeit telefonu, kontaktus i tt., bet ituo konta izgaisynuot navar.
Kai rodās ideja administrēt kontu latgaliski?
Kod mes pyrmū reizi aizbraucem iz olimpiadi, tod Latvejis astronomejis bīdreiba beja cīši izbreineita, ka ir dalinīki na viņ nu Reigys školu, bet ari nu Latgolys. Myusus izsauce svineigi prīškā kai “tālie viesi no Latgales”. Ari tod, kod bejom astronomejis nūmetnē, par mums jūkuoja, ka asam teišā reisā nu Rēzeknis atbraukuši. I tod es padūmuoju – ka jau myusus piec tuo atpazeist, tod deļkuo tū naizmontuot tviterī?
Kaids ir tovs stuosts par latgalīšu volūdu?
Latgalīšu volūda ir muna dzymtuo volūda. Rokstu volūdu raugu apgiut poša, skaiteidama latgaliskūs tekstus. Byutu forši, ka tū varātu apgiut ari školā. Ari tod, kod vuicejūs cytā školā, tī beja nūvodvuiceiba, bet mes nasavuicejom gramatikys. Vaira diskutējom par kulturu.
Voi byutu daudz jaunīšu, kam latgalīšu rokstu volūdys apgive byutu saistūša?
Dūmoju, ka nui. Es lobpruot pīsadaleitu ari nūmetnēs. Ari tod, ka latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys nūtyktu deveitajā stuņdē, maņ ruodīs, nabyutu problema tū apgiut. Ka cylvāks ir īīnteresāts, tod jis vysod atrass laiku. Ari piec stuņdem. Ka ir īspieja i laiks, tod nūteikti. Varbyut viņ na eksamenu laikā…
Kaids ir tovs redzīņs par nūvodvuiceibu?
Byutu labi, ka tū īsaisteitu vuiceibu procesā. Tys ir svareigi deļ cylvāka ideņtitatis. Ka par tū narunoj školā, tod cylvāks ari par tū narunoj. Nūvodvuiceibai navajadzātu byut pīspīdu kuortā, bet tei varātu byut saisteita ar latvīšu volūdys, literaturys voi kulturologejis stuņdem. Byutu juorunoj ari par latgalīšu kulturā īsaisteitajim cylvākim. Šūgod beju pyrmū reizi latgalīšu kulturys goda bolvā “Boņuks 2017”, i maņ beja lela prīca, ka ir tik daudz aktivu cylvāku i ka jī var koč kū sasnēgt.
Varbyut esi pīsadalejuse “Vuolyudzānūs”?
Nā. Es tikai itūgod majā izzynuoju par jim. Deļkuo maņ nivīns napasaceja agruok? Deļkuo es nikuo nazynuoju?!
Kai tev redzīs, – byut latgalīšam niu ir trendā? Voi ari cyti jaunīši lobpruot iņteresejās par latgaliskom nūtikšonom?
Tai varātu byut. Maņ ruodīs, ka pādejā laikā tys vaira nav tik cīši izsaceits. Kod es vuicejūs kaidā 5.-6.klasē, tod beja gona populari DJ Guntix video. Vysi par tū runuoja, vysim tys ļūti interesēja, vysi vērēs. Tagad ari tys ir, bet na vysi tū vaira atguodoj.
Jūlija Eiropys Parlamentā.
Ar kū tev asociejās latgaliskais?
Latgalīšu volūdys nakts! (smejās). Tamā laikā es latgaliskū atkluoju deļ seve nu jauna. Leidz tam maņ beja taida attīksme: “Nu Latgola kai jau Latgola.” Bet tymā pasuokumā izzynuoju daudz kuo jauna, saprotu, ka grybu zynuot vēļ vaira. Suoku iņteresētīs ari par rokstu volūdu – ar gruomotys “Alise Breinumu zemē” skaiteišonu, i suokumā lykuos, ka nikod naizskaiteišu. Pa druskai skaiteju, īsadzilinuoju, i niu jau draugi breinojās: “Kur tu tik mudri vari latgaliski skaiteit?! Tys tok ir tik gryušai!” (smejās).
A kai vyspuor ir ar gruomotu skaiteišonu?
Agruok beju mudrais skaiteituojs – varieju pa vīnu dīnu izskaiteit vasalu gruomotu. Kotrys treis dīnys guoju iz biblioteku piec jaunu gruomotu. Niu tai vaira nasaīt. Daleji deļtam, ka beja daudz vysaidu školys dorbu – zynuotniski pietnīciskī dorbi, sātys dorbi i tt.
Kū tu klausīs nu latgalīšu muzykys?
Kod beju mozuoka, maņ beja MP3 atskaņuotuojs, kuru devu mamai komaņdiejumūs. Jei atbrauce, i tī beja īraksteita “Borowa MC”. Es tūlaik beju seika, bet maņ lykuos, ka tys ir nazkas iņteresants i foršs. Pādejā laikā klausūs “Dabasu durovys”, “Bez PVN”, “Kapļus”, “Trešais Ņutona lykums”, ”Unknown Artist”. Kod raksteju Zynuotniski pietnīciskū dorbu, tod maņ cīši paleidzēja “Jezups i Muosys” – kopēt Excel tabulys beja gona garlaiceigai. Ka runoj par žanrim, tod mani vaira valk iz roku, metalu, indie, reps maņ na vysai pateik. Vysmoz es tai dūmuoju leidz “Boņuks 2017”, kur izastuoja “Latgalīšu Reps”. Jī ar taidu entuziasmu kuope iz skotivis, i es suoču sekuot jim leidza. Muzeju naktī ari beju iz jūs izastuošonu, ari pajiemu leidza draudzinis i jom cīši patyka.
Karteitis nu Jūlijis privatuo arhiva


text:
Nasabeit i meklēt jaunys īspiejis. Interveja ar raidejuma “5 breinumi” vadeituojim Sintiju i Eduardu
Intervejis autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv
Sintija Augustova i Eduards Armuška ir div aktivi i atraktivi jaunīši. Vysvaira jī atpazeistami kai Latvejis Radejis Latgolys studejis raidejuma “5 breinumi” vadeituoji, koč obus var satikt ari Latgolys viestnīceibā GORS Rēzeknē. Sarunā ar jaunīšim par dorbu radejā, latgalīšu volūdys īsavuiceišonu i lītuošonu, jaunīšu īspiejom laukūs i nūvodvuiceibys kai vuiceibu prīkšmata školuos lītdereigumu.
Pastuostit par sevi.
Sintija: Asu pabeiguse Rēzeknis 5. vydsškolu. Aktivi dorbojūs Latvejis Radejis Latgolys studejā i muzykys grupā “Trešīs Ņutona lykums”. Mani cīši aizraun gruomotys, muzyka. Maņ pateik ari rūkdorbi. Maņ sātā ir kačs i jiurysciuceņa.
Eduards: Asu parosts lauku puika (Eduards dzeivoj uorpus Rēzeknis – aut. pīz.). Asu absolviejs Rēzeknis 1. gimnazeju. Drusku asu vuicejīs programiešonu, bet saprotu, ka tys galeigi nav muns vierzīņs. Pateik muzyka i atsapyust svaigā gaisā, pateik pastruoduot: škaļdeit molku, aizīt medeibuos. Spieleju saksofonu i doncoju jaunuotnis deju kolektivā “Krēslīte”.
Sintija i Eduards ar Sovvaļnīku i juo vinila plati “Napaseitynuots”. Karteite nu Latvejis Radejis Latgolys studejis arhiva.
Jius obi strodojat gon Latgolys viestnīceibā GORS, gon Latvejis Radejis Latgolys studejā.
S.: Nui, mes ar Eduardu asam dubultī kolegi. Mes it kai struodojam leidzeiguos sferuos, kur juorunoj ar cylvākim, bet kotrā gadīnī atsaškir runuotuo saturs.
Ir paguojs gondreiž pusgods nu tuo laika, kai raidejums “5 breinumi” ir gaisā. Kai jiutotēs?
E.: Forši. Nasatyc, ka jau ir paguojuši seši mieneši! Es gribieju paraudzeit, kai tys ir – struoduot radejā. Niu es dūmoju, ka ar itū nazkū varātu dareit ari iz prīšku. Tys maņ teišom pateik!
S.: Varu atkluot tū, ka struoduot radejā beja muns mozais bierneibys sapyneits. Kod es tyku pījimta dorbā, maņ beja gondarejuma sajiuta, ka es beidzūt doru tū, kas maņ pateik i kū es asu gribiejuse. Es laimeigi lidinojūs muokūņūs. Itamā laikā mums ir izadevs īpazeit tik lelu skaitu dažaidu cylvāku! Kotrs nu jūs ir mainejs koč kaidu myusu prīkšstotu par pasauli, ļuovs iz lītom pasavērt plašuok.
Kai viertejat da šam padareitū?
S.: Maņ ruodīs, ka tei ir vierteiga pīredze, vuicūtīs komunicēt ar cylvākim i atteistūt sovys runys prasmis. Pa itū laiku es asu uzlobuojuse latgalīšu volūdu, aizstuodama vysus “vot” ar “nui”. Mums ir mozuok puorsasaceišonys, runojom lānuok i skaidruok.
Kaidys atsauksmis asat dzierdiejuši?
S.: Baba soka, ka jai cīši pateik. Ari mamai pateik. Kod trešais voi caturtais raidejums jau beja izguojs, mes obi ar Eduardu guojom iz “Goru”. Īīmam pa durovom, i nazkas soka: “Ot, “5 breinumi” atguoja!” Mums beja šoks, ka kaids klausās, koč i mes tikkū viņ bejom suokuši vadeit raidejumu.
E.: Suokumā atsauksmis beja nu draugu, kas klausejuos. Bet pi mums beja repere Ūga, kas pasaceja, lai mes vaira nikod narepojam. (smejās)
S.: Nui, vysys sasatikšonys ar raidejuma gostim mums līk izkuopt nu sovys komforta zonys. Pi mums beja ari Oskars Orlovs aba Raibīs, ar kuru mes zeimuojom karikaturys, i es tok vyspuor naprūtu zeimuot! Tys lyka puorvarēt sevi, sovys ramys. Asam repuojuši, dzīduojuši, zeimuojuši…
Voi planavojat ar medejim saisteit sovu nuokūtni?
S.: Es grybātu studēt, nui. Maņ pateik runuot ar cylvākim, i maņ pateik byut cylvākūs. Vacuoki vysod ir sacejuši, ka es naasu iz mutis krytuse i maņ mēle pīkuorta pareizajā vītā.
E.: Leidz četru godu vacumam vyspuor narunuoju i tod pieški suoču runuot cīši daudz. Tod, kod studieju programiešonu, tāvs saceja, ka jis naredz mani tamā jūmā, – ka maņ vajadzātu byut cylvākūs. Radeja vaira ir kai energizer (nu angļu vol. ‘tys, kas dūd energeju’ – aut.pīz.), pateikams i pozitivs dorbs. Deļtam es ari grybātu studēt koč kū saisteibā ar medejim.
Eduards i Sintija piec raidiejuma īroksta. Karteite nu Latvejis Radejis Latgolys studejis arhiva.
Kaids jums kotram ir stuosts par sovu sasatikšonu ar latgalīšu volūdu?
S.: Es jau nu bierneibys runoju latgaliski, laikam jau par tū juosoka paļdis mamys rodim, kas cytaiži i narunoj. Ar draugim suocem runuot latgaliski viņ vydsškolys godūs, i suokumā beja tikai jūceni latgaliski. Niu ari rokstu latgaliski.
E.: Mes saimē vyspuor narunojam latgaliski. Beju suocs ar tāvu runuot latgaliski, bet ruodejuos, ka nazkas nav tai i mes puorsaslēdzem atpakaļ iz latvīšu literarū volūdu. Jis gon ar sovim draugim runuoja latgaliski, i es koč kaidus vuordus jiemu nu nūklauseitom sarunom. Latgaliski suoču runuot, vuicūtīs Gaigalovys pamatškolā. Ar sovim draugim niu runoju tikai latgaliski, saimē – tikai latvīšu literarajā volūdā. Maņ Sintija soka, ka munys latgalīšu rokstu volūdys prasmis ir kai nu Antarktidys! I tys nav kompliments. (smejās)
S.: Maņ ir cīši izmaklāta latgalīšu volūdys gaume! Es raugu byut toleranta!
E.: Nu, labi, labi, nav tai, ka es aizeju rauduodams! (smejās)
Voi jius aktivi sekojat leidza nūtikšonom latgalīšu kulturā?
S.: Es na viņ sekoju, bet ari raugu pīsadaleit. Asu vīna nu meitiņu grupys “Trešīs Ņutona lykums” dalineicom. Spieleju grupā, skaitu gruomotys latgaliski, rokstu. Maņ ruodīs, ka latgaliskais ir daļa nu manis. Es asu cīši saauguse ar Latgolu.
E.: Ar mani ir cytaiži. Es par tū vysu suoču interesētīs tod, kod suoču struoduot radejā. Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2018” laikā izzynuoju, ka ir tik daudz foršu cylvāku!
Kai jums ruodīs – byut latgalīšam niu ir trendā?
S.: Maņ ruodīs, ka tai ir. Niu atsateista vysa latgalīšu gruomotu puorlikšona latgaliski: “Alise breinumu zemē”, “Kačeiša patmalis”, “Mozais priņcs”. Maņ ruodīs, ka ari, pīmāram, Raibuo daiļrade sasnādz vysus, kas dzeivoj Latvejā. Agruok latgalīši nabeja topā, bet niu tuos lītys mainuos. Ir tei pozitivuo attīksme, cylvākus pīsaista vyss jaunais i naparostais.
E.: Maņ ruodīs, ka byut latgalīšam ir forši, bet es nasajiutu puoruoks par cytim.
Voi asat sasakuorši ar negativu attīksmi?
S.: Vīnu reizi dorbā maņ beja juopavoda cylvāki iz ūtrū balkonu i es ar jim runuoju teirā latvīšu volūdā. Jī maņ prosa, voi es asu nu Latgolys. Atsoku, ka nui, asu latgalīšu meitine. I jī soka: “Var redzēt. Jums ir latgaliešu akcents.” It kai mes runojam vīnā volūdā, bet… Tys nabeja pateikamai.
E.: Varbyut tys beja kompliments? (smejās)
S.: Nā!
E.: Mes bejom ar draugim Reigā, runuojom sovā storpā latgaliski, i mums pīsasēja daži jaunīši, saceidami: “Kadā valodā jūs runājat? Kāpēc jūs runājat latgaliski? Runājiet latviski, mēs visi dzīvojam Latvijā!” Es saprūtu, ka jī vīnkuorši meklēja īmesli, kab izraiseit konfliktu.
Voi cyti jaunīši lobpruot interesejās par latgaliskom nūtikšonom?
S.: Ir gadejīs, ka maņ draugi prosa koč kaidus jaunumus par latgalīšu nūtikšonom.
E.: Cylvāki, kas nikod nav runuojuši latgaliski, suoc runuot. I daudzejim ir puorsteigums, ka tū var īsavuiceit. Cyta storpā, daži ir reidzuoni.
Kas byutu juodora, kab interese naapseiktu?
S.: Dūmoju, ka byutu juoreikoj jaunīšu nūmetnis latgaliski par muzyku, literaturu i tt.
E.: Es laikam saceitu, ka taidys nūmetnis byutu juoreikoj tyvuok pi Reigys, kab veicynuotu interesi par Latgolu i latgaliskū. Ir tok cylvāki, kas vyspuor nasaprūt latgalīšu volūdu. Pat ite, Latgolā.
Ar apvīneibu “Latgalīšu reps”. Karteite nu Latvejis Radejis Latgolys studejis arhiva.
Kū jius īsaceitu jaunīšim dareit, lai jī sovu laiku pavadeitu lītdereigi?
S.: Vajadzātu nasabeit i īt preteimā vysom īspiejom: projektim, nūmetnem, breivpruoteigajam dorbam i tt. Raudzeit dareit vairuokys lītys, lai zynuotu, kurā vierzīnī īt.
E.: Juodora tys, kas pateik. Ka gribi, kab dorbs byutu hobejs, tod ir juoizīt nu komforta zonys. Nav ari juosabeist nu tuo, kū dūmoj cyti. Navajag atstuot īspaidu iz cytim, koč i mes vysi asam tai darejuši.
Kai ir ar jaunīšu īspiejom laukūs? Kai teik pavadeits breivais laiks?
E.: Puorsvorā vysi paleidz vacuokim saimisteibuos. Sevkurs atrūn, kur dalikt rūku, eipaši jau vosorā. Ka ir breivs laiks, tod pavodom laiku ar draugim, bet nav tai, ka mes braucam tusēt iz piļsātom. Mums ir azars, vacuo škola, kur ir īkuortuota atpyutys zona. I tī vyss nūteik latgaliski. Raugu ari piļsietnīkus puorvylynuot iz laukim, partū ka maņ ruodīs, ka piļsāta nav forša vīta, kur atsapyust. Laukūs ir breiveiba, nivīns natraucej. Bet… Maņ ir rodīs prīkšstots, ka piļsātys jaunīši na vysai grib koč kū aktivi dareit.
S.: Es pīkreitu Eduardam. Koč ari poša asu nu piļsātys, lela daļa munu vosoru paīt laukūs. Piļsātā jaunīši nagrib īsasaisteit koč kaiduos aktivitatēs. Niu topā ir krūgi, kur var tusēt pa vosorys vokorim…
E.: I daudzim ruodīs, ka struoduot nav forši. Pīmāram, sasarunojam ar paziņu. Prosu, kū jis dora. Jis soka: “Neko nedaru. Ko tu, Edža, dari?” Es atsoku, ka struodoju. I jis tai: “Tjipa? Strādā? Kāpēc tu strādā? Tas taču ir stulbi!”
S.: Nui, piļsātā jaunīši ir vaira atkareigi nu vacuoku, laukūs tys ir cytaiži.
E.: Laukūs audzynoj. Gribi, lai tev koč kū nūpierk, tod izdori tū i tū, tod varbyut tev nūpierks. Maņ niu nav pat taidys dūmys, ka es aizīšu pi vacuoku i dabuošu naudu, nā. Es raugu saprast, kur varu pastruoduot voi kur pīstruoduot, kab varātu sakruot naudu i vajadzeigū montu nūpierkt. I laikam byus leluoks gondarejums, kod pats nūpeļneisi, na papraseisi nu vacuoku. Vysmoz maņ tai ir. Vacuoki ir pādejais variants – tod, kod es asu piļneigā izmysumā.
Kaidys jums attīceibys ar gruomotom?
E.: Maņ sātā ir daudz gruomotu, deļtam ka muosys skaiteja gruomotys. I juos vys vēļ skaita. Bierneibā maņ ruodejuos – nu kur var cik daudz skaiteit tūs romanus! Nav tai, ka maņ juos napateik. Ir koč kas, kū lobpruot paskaiteitu, bet na daudz.
S.: Es izaugu iz gruomotys, ar gruomotu i pi gruomotys. I maņ vysa dzeive ir gruomotuos. (smejās) Niu skaiteit ir stileigi. Ir ari stileigi jimt vārā atzinis, sekuot leidza jaunumim, bet vēļ stileiguok ir apsamaineit ar redzīnim par gruomotom. Niu skaitu Viktora Igo romanu “Nožēlojamie”, bet vysim īsoku Raibuo dzejis kruojumu “Pistacejis” i stuostu kruojumu “Pyrma syltī”, kas, pa munam, ir piļneiga klasika.
Kū jius dūmojat par nūvodvuiceibu Latgolys školuos – vajag voi navajag?
E.: Dūmoju, ka vajag. Nagribu saceit, ka latgalīšu volūda izmierst, bet… Maņ ruodīs, ka Rogovkā sovulaik munom muosom vuiceja latgalīšu volūdu i tys nabeja pīspīdu kuortā. Ka maņ školys laikā byutu īspieja īsavuiceit latgalīšu volūdu, tod es nūteikti byutu gribiejs izmontuot tū īspieju. Labi, ka maņ beja draugi, ar kurim es varieju īsavuiceit runuot latgaliski.
S.: Dūmoju, ka bārnim ir juodūd īspieja pīsadaleit nūvodvuiceibā, kas var paleidzēt atmūdynuot latgaliskū saimēs, kuruos vacuoki ar bārnim narunoj latgaliski. Tys byutu vierteigi.


text:
Vasali! Sveicīni Adventa laikā! Nuokušajā ūtartdīnē, 15. decembrī, 18.00 stuņdēs Adventa laika nūskaņu vokors Reigys Goreigajā seminarā (Katuoļu īlā 16, Reigā). Seminaristi pastuosteis par Adventa laika nūzeimi, izvoduos nelelā ekskursejā par seminara telpom. Varēsim pīsavīnuot Adventa nešporam (vokora lyugšonai). Lyudzu, padūd zini leidz ūtartdīnei, voi byusi! (RGS grib zynuot ar cik lelu ļaužu pulku jim […]
Prelata Adolfa Grosberga pīminis fonda stipendejis katuoļu studentim . Fonds ir izsludynuojs pīsasaceišonu stipendejom 2009. / 2010. vuiceibu godam. Praseibys stipendejis pretendentim: 1. Studej vysmoz 2. kursā. 2. Studej akrediteitā Latvejis augstškolā i akrediteitā pamatstudeju programā. 3. Svareigys paguojušuo studeju perioda sekmis. 4. Studeju programa, vierzīņs i leimiņs nav svareigi. 5. Stipendeja dūmuota socialūs i […]
Gūds kam gūds, informaceju, ka pasuokums nūteik itū, ni cytu catūrtdiņ, izzynuoju tik laikam itū pīktdiņ. Da tuo laika mes i Googlis cioce dzeivuojom kai informacejis pūrā. I izzynuoju tik deļtuo, ka muzeja darbineica Siļva struodoj ari munā dorbā i pastuostēja. Cytaiž naboga cioce Google pīduovuoja obejus datumus. 😀 Tok ar vysu zynuošonu taipat bejom […]
īsoku puorskaiteit šudiņ nu reita najauši atrostū LU Juridiskuos fakultatis doktoranta Juoņa Plepa rokstu par vēļ vīnu Latvejis vaļsts prezidentu – veiskupu Jezupu Rancānu. atzeimeišu, ka roksts beidzās ar Mikeļa Bukša citatu: “Nasaverūt uz tū, ka latgaļi Satversmes Sapuļcē, tai saceit, tyka izpārti, un ka latgaļi pi Latvijas Satversmes pījimšonas atsatureja nu bolsōšanas, taidā veidā […]
Kruoslovā ituo goda 1. martā nūtiks Sibira dīna. Tiks paruodeiti storptautiskajuos etnolingvistiskajuos ekspedicejuos iz Sibiri īgiutī materiali – kinys, kartenis, īroksti, stuosti i sarunys. Ekspedicejis ar Vaļsts Kulturkapitala fonda i Latvejis Universitatis atbolstu jau vairuok godu reikoj volūdneica Dr. Lideja Leikuma sadarbeibā ar LU, Sanktpīterburgys Vaļsts universitatis, Ačinskys Pedagogiskuos koledžys pasnīdziejim i studentim i “Latgolys […]


text:
garbha rakshambika stotram lyrics
garbha rakshambika stotram lyrics garbha rakshambika stotram to get pregnant garbha raksha stotram garbha raksha stotram in telugu garbha raksha stotram lyrics in telugu garbha raksha stotram in telugu download garbha raksha mantra mp3 free download garbha raksha mantra in hindi garbha raksha songs garbha raksha mantram in telugu garbha raksha and omkara dhyana garbha raksha album download garbha raksha album garbha raksha stotram audio garbha raksha in ayurveda garbha raksha by kamala selvaraj free download garbha rakshgarbha rakshambika stotram lyrics,garbha rakshambika stotram lyrics,garbha rakshambika stotram lyrics in telugu,garbha rakshambika stotram lyrics in sanskrit,garbha rakshambika stotram lyrics in tamil,garbha rakshambika stotram lyrics in kannada,garbha rakshambika stotram lyrics in hindi,garbha raksha stotram lyrics,garbha raksha stotram lyrics in telugu,garbha raksha stotram lyrics in tamil,garbha raksha stotram lyrics in hindia book


text:
Drūši viņ lela daļa cylvāku i pat munu draugu tuo nimoz nav īvāruojuse, a es poša asu par slinku kladzynuot pa vysu pasauli, tok jau nu oktobra mes ar Dairu i Aigaru taisom latgalīšu raidejumu “Kolnasāta”, kas kotru sastdīni 18:15 stuņdēs vokorā i svātdīnēs 5:02 nu reita skaņ Latvejis Radejis 1. programā.
Nūsaklauseit var ari radejis arhivā. Niu ari dasagivu sataiseit raidejuma anotacejis – īlikt Lakugā i izsyuteit latgalīšu medeju listei. Ite 20. apreļa, ite 27. apreļa raidejums.
Dzeivei ir loba humora izjiuta. Zynu, ka ir vasala armeja cylvāku, kam tikt radejā ir dzeivis pīpiļdejums i mierkis. Maņ radeja atguoja najauši – kai vēļ vīna skaista i bogota nūstuošona dzeivis ceļā, vēļ vīns kuopams kolns.
Nikod naasu plāsusēs iz radeju – runuošona nav muns dzeivis aicynuojums, skaņa nav muna stiheja. Tok vīnā breidī izaruod, ka vajag i juodora, partū ka vajag i juodora.
Ka lelu ceļa gobolu esi runuojs, cik labi byutu nūdzīduot Tū dzīsmi, tod Tymā breidī, kod Tai dzīsmei dūd vuordu, vaira nadreiksti saceit, ka vyspuor jau nav dzīdamuos reiklis i varbyut lai Tū dzīsmi dzīd kaids cyts. Latvīša kautreibā nūsapyust – kū ta es tī. Pasaraut maleņā i turpynuot rauduot, cik vyss švaki, ka nivīns cyts nadzīd Tū eistū i vīneigū dzīsmi.
Rudinī maņ pieški vaicuoja, voi es varu paleidzēt atrast komandu raidejumam latgaliski Latvejis Radejā. Ka paleidzēt, to kaida runa. Jau seņ asu atzynuse, ka īspieja i spiejis ir ari pīnuokums. Tys, ka tu vari, ir ari – tev vajag. Pījem tū i ej.
Dzeive pajūkuoja vēļreiz. Ka jau tai esi godim peikstiejuse, ka volūdai juoskaņ radejā – še! Grūži rūkā, prīškā ceļš – dori.
Ej poša voi meklej cytu. Kai tamā rūtaļā, kur vysi īt duorzeņā, a bite ļūžņoj pa vydu – kod dzīsme beidzās, izstum sovā vītā kaidu cytu. Paļdis Dīvam, cyts atsaroda.
Ideju vysod ir daudz, a īspiejis pošys attaisa sev vuortus. Tys navarēja, tys natyka, tam bais, cytam vyss apsarībs.
Tok atsaroda Daira, par kū es izzynuoju pyrmū reizi dzeivē i kas saguoja kai lels puorsteigums – pasaulī vys tik ir sakareigi latgalīši, par kū es nikuo nazynu. Tai ka tys latgalīšu pasauļs nimoz tik mozs i vuoreigs nav. Niu jei ir raidejuma producente i valk kūpā cylvākus, reportažys, gostus, īrokstus, dzīsmis – eistyn kai bite.
Aigars pacēle zemē nūsvīstū izaicynuojuma cymdu i pīkryta byut bolss. Bolss – tys ir cīši svareigai. Tys ir apmāram kai dators voi pildspolva tekstam. Teksts ir pats golvonais, tok jis naatīs nu nakurīnis pats – ir vajadzeigs kaids, kas jū pasoka bolsā. Pi tam navys kai patafons ar izlyktu plati, a dzeivs cylvāks, ar kū kūpā var pījimt lāmumus i dareit piec īspiejis lobuok sovu dorbu.
Parkū “Kolnasāta”.
Raidejumam jau beja juoizmaun iz iudiņa viersa, a vuorda jam nabeja. Tys ir, vuordu to beja daudz, a nabeja taida, ar kurū grybātūs dzeivuot i struoduot.
Gols golā vuords atsaroda – sāta ir latgaliskuos telpys simbolu simbols, sāta ir pasauļa pupona, kur īsasuoc i izabeidz vysi celi i agri voi vieli atīt vysi guojieji.
“Kolnasāta ir sāta iz kolna vyds. Poša golvonuo sāta – na nazkur peisa molā aiz kryumu, a kolna golā. Kai pasauļa centrs kosmosa ainā voi vīnkuorši leli i stypri kuormi i vacu kūku pudurs teirumu i mežu vydā ar lelu pogolmu, kur satak vysi celi i vysa informaceja par kulturys dzeivi Latgolā i latgaliskū kulturu pasaulī.
Parkū puorsvorā kultura.
Vyss cylvāka radeitais, i lelā vairumā gadīņu – ar īdvasmu radeitais, ir kultura. Kur īdvasma, tī gaisma.
Gribīs Latvejis Radejis klauseituojam vysā Latvejā latgaliski pasnīgt ziņu par gaišū latgaliskumu, na cepīni par tū, cik Latgolā vyss ir švaki. Partū ka švakys zinis vysod atrass sev ceļu i izaplēss medeju viereibys centrā, a lobuos zinis ir pošsaprūtamys i klusys, tok juos cylvākam ilguok palīk atmiņā i dūd motivaceju īt i dareit tuoļuok sovu dorbu.
Krystobu Latvejā jau tai ir mozuok kai bieru, a pasauli izmaineis na jau nabašnīki.
Pasauļs ir juoīrunoj, juopīradynoj, juoīdzeivynoj i juoītrycynoj latgaliski, kab jis leiguotūs leidza i nasystu pretim latgaliskajam.
“Kolnasātys” miseja – pastuosteit, īpazeistynuot, paruodeit, īvest latgaliskajā kai sātā.
Daudz kū nūsaceja ari skaniešonys laiks i regularitate – reizi nedeļā sastdīnis vokorā, kai nu suokuma smiejomēs – pyrms pierts.
Skaidrys, ka radejā ir daudz analitisku raidejumu, kas skaņ pa dīnu i cyloj vysaidys byušonys i nabyušonys, ceļ gaismā našmukys lītys i problemys, izceļ nu pašelem labi nūbuoztys lītys i nūtykumus. Taipat skaidrys, ka ir ari tikai kulturai veļteiti raidejumi, kas dzeivoj muzykā, literaturā, dzīsmē kai apbūrtā solā.
“Kolnasātai” juobyut nazkur pa vydu – radejis žurnalam, kas salosa nedelis nūtykumus i zinis, sekoj leidza aktualitatem i dareituojim, runoj ar jim i par jim. Juostuosta par latgaliskū, raugūt naīsasprīst pošu izroktā olā.
Latgaliskais kai sevkura šaura identitate vīgli var puorsamest par tuorpu, kas rej sovu asti. Pats najiuti, kai piec šaļts jau esi sektā, kas nasaver ni pa labi, ni pa kreisi – redz viņ da tyvuokajai meža molai i na spreidi aiz ceļa leikuma. Agri voi vieli riņčs nūsaslādz tik cīši, ka bez specifisku zynuošonu i jutūnis vydā natikt.
A “Kolnasātys” klauseituojs ir na izradzātais i pošvuiceibys ceļā svaideitais latgalīts ci latgaļs, a sevkurs LR1 klauseituojs. I ite aizdavums – kai jam naatbuozt i naapsarībt. Reizē īlīkūt vydā sovpateibu i rodūšumu. Napalīkūt par stereotipiskom i vīgli sagremojamom klišejom – muola pūdim pylnu zyrga vazumu pi boltys bazneicys, kas atsaspīgelej zyla azara iudinī.
Suokums beja cīši gryuts. Kai jau kolnā kuopūt.
Vīnu šaļti ruodejuos, ka nūsaukums “Kolnasāta” ir kai napīpiļdeita zeime, kai vuordiskys luosts i koklā pakuorts akmins. Kai Sisifam vysu myužu īt kolnā – iz ilgi gaideitū i nikod nasasnīdzamū sātu, kur sāta ir mīrs, nirvana, drūšeiba, muote, dzimtine, palīkūšais.
Tei beja piļneigi jauna dzeivis sfera i vajadzeiba mudri īsavuiceit i apgiut piļneigi jaunys prasmis, raugūt asūšuos dūteibys pīlāguot jaunom vajadzeibom. Tymā skaitā – radejis fonotekā atrast latgalīšu dzīsmis, kas atbylst 1. programys formatam, kai ari īlikt tī vydā jaunys. Seikumi, bet tys ari ir dorbs.
Plus, psihologiskais spīdīņs. Partū ka ni duorzā, ni mežā nikuo navari īstateit, kaidu cytu puči voi kryumu napuorstotūt cytā vītā voi naizmainūt juo augšonys apstuokļus.
Kotrai darbeibai ir tauriņa efekts – kas vīnā pasauļa pusē ir tauriņa spuornu viezīņs, ūtrā izsauc vīsuļvātru i sagraudoj cylvāku sātys.
.
Raidejuma klauseituojis Lucijis salaseitī vuordi, kū jei pīrakstejuse piec “Kolnasātā” izskaniejušuo aicynuojuma – atguoduot sovys volūdys vacūs vuordus.
Kod raidejumam vēļ pat nabeja vuorda i pasauļs vēļ nabeja radeits, vīns nu golvonūs jaunuo raidejuma komandys vaicuojumu beja – voi sasaglobuos ari Bronislava Sprydzāna raidejums 4. programā. Partū ka mes sovā latgaliskumā asam izauguši ari ar “Latgolys Vuordu” – kai fona voi centra vaicuojumu, kai pi auss voi nazkur tuolīnē skanūšu. Ari vaicuojums Latvejis medeju satura nūsaceituojim to vysod ir bejs – puorlicit itū raidejumu radejis 1. programā.
Radejis atbiļde beja diplomatiski mīrinojūša, īdrūsynojūša, atlīkūša. Suocit, dorit, tod redzēs – lāmums ir 4. kanala ziņā.
Beja skaidrys, ka izvēle ir atsasaceit nu īspiejis i ļaut vysam ritēt sovu gaitu – latgalīšu volūda nazkur 4. programā pi cyttautīšu.
Vīnu ūlu div reizis naizpereisi – ka cuoļs pīdzims, jis juoaudzej.
Skaidru sūlejumu saglobuot obejus raidejumus nabeja, tok nabeja ari informacejis, ka vīnys dasys vītā iz škeiva tiks izlykta cyta dasa.
Piec tam izaruodeja, ka dasys ir samaineitys i “Kolnasāta”, poša tuo nagrybādama, apāduse “Latgolys Vuordu”. Par reizis nu latgalīšu labdaru sajiemu “diplomatiskū postu”, cik Bronislavs ir sirdeigs i aizvainuots i cik mes asam leli maitys.
Sekuoja pīcu latgalīšu aktivistu latgalīšu bīdreibu vuordā raksteita viestule “Latvejis Radejai” i Nacionalajai elektroniskūs plašsazinis leidzekļu padūmei, ka raidejuma koncepceja naattaisnoj Latgolys problemys i jimā nav diskuseju par socialajim i ekonomiskajim, sabīdriski politiskajim vaicuojumim, kai ari raidejums klauseituojim nadūd plašu Latgolys sabīdriskūs organizaceju redziejumu.
Tymā breidī saprotu, ka es asu nareali nūguruse nu tuo vysa – nu tuo, ka kotra izvēle nas sev leidza skaudzi izvieļu, kū vaira navari pījimt poša. Vyss sapeits cītā teiklā – rauņ aiz kura dīga gribi, leiguosīs vyss leidza. Leiguosīs i smirdēs kai aizlejuse dūbe aiz klāva.
Sasamete naloba dūša – cik tys latgalīšu pasauļs ir mozeņš i cik pamateigi saduniejs, ka kotra kusteiba izraisa ituo pasauļa pleisšonu. Kai cesnā maisā, kur nūsolušim syvānim gribīs pi cyukys ciča, a vad to nu tierga iz jaunu sātu i īliks aizgoldā – audzit poši. Ni muotis, ni ciča, a īkūst to gribīs. Vot i grīžās vīns ar ūtru pa aizgoldu, a aiz klāva durovu pasauļs.
Bet cik īspieju ir aizīt pa lopys dzeislom atpakaļ iz lopys kuotu. Cik īspieju pa zemē izlīta iudiņa straumeitem satecēt atpakaļ spanī.
Lopa, kas izplaukuse, zaļoj da poša vāluo rudiņa, cikom nūkreit, dūdama vītu cytom. Zemē izlīts iudiņs padzyrda zemi i ļaun izaugt jaunim osnim i atzolom.
Ceļš, kas īsuokts, vad pasaulī.
Ite Valentinys Mičulis, ilggadejis Atašīnis pusis folklorys kūpys „Vīraksne” vadeituojis, duovona “Kolnasātai” – pošys salaseitūs latgalīšu teicīņu kruojums i muolā taiseits Atašīnis bazneicys atveids.
Kotru nedeļu iz “Kolnasātu” atīt kaids gosts, kas latgaliski pastuosta par sovu pasauli.
Reit, 4. majā, tei byus dzejneica Anna Rancāne, sarunā par latgalīšu dzeju i Atmūdys laika idealim jei reizē ir skorba, reizē ari cereibu pylna. Jei pastuosteis kai par naseņ sajimtū literaturys bolvu, sovu dzeju i īdvasmu, tai ari par sabīdriskū dzeivi i darbeibu, juos pošys pīredzi i nūskaņuojumu kai pyrms 23 godu, tai ari myusu dīnu Latvejā.
11. majā atīs iergeļneica Jacinta Bicāne i pastuosteis par Latgolys iergeļu dīnom, kas dažaiduos Latgolys vītuos nūtiks nu 11. leidz 26. majam – itūgod jau catūrtū reizi.
18. maja gosts byus Mežvydu tomātu audzātuojs Edgars Romanovskis. Jis pastuosteis kai par tomatim i jūs audziešonu, tai ari par alternativajom apkuris sistemom. Vysod ir prīca vērtīs iz cylvāku, kas ir viļņa viersyunē, airej nu vysa spāka, jemās, kuļās, doruos – tī ir spāka ļauds, kas dzeivi nas iz prīšku, na ļaunās nest. Jī īdvasmoj i līk cytaižuok pasavērt iz sovys dzeivis – a kas ir tei ideja, par kū dagu es?
Reportažuos nu Latgolys var izzynuot par čaklim i gudrim cylvākim i jūs padareitajim dorbim. Teik salaseitys vysaidys zinis par nūtykumim Latgolā i latgaliskajā pasaulī – suocūt nu īlu i sātu renovaceju i jaunu dorba vītu i kulturys centru tapšonu leidz koncertim, izstuodem i gruomotom, dzīsmem.
Vuordineicys taisa Valentins Lukaševičs, jis tai lītai pīīt nu pošys dzilīnis i rauga nūjimt vuordim deči i pasavērt, kai jī aug i kaidys jim saknis.
Kotru ūtrū nedeļu vuordineicu taisu es – parosti ideja atīt poša, a tod jau tik gruomotuos, datorā, korpusā i tekstūs juosalosa, kai tys vuords skaņ i jū jis soka. Maņ pošai nagaideitai ir saprast, ka nu golvys runuot ir vīgli i dabiski, a formats prosa tekstu sagataveit prīškā – lai puors īdūtūs minotu laika naiznīkuotu ar atguoduošonu, a raudzeitu pasaceit vaira. Reizem tys saīt kai prozys teksts, reizem vuordi pynās i tynās.
Ka kas, “Kolnasātai” ir ari sovs tvitera konts, kurā mes raugom piec īspiejis mudri dalikt zinis par nūtykumim Latgolā i latgaliskajā pasaulī, kod viņ pasaruoda ziņa par kū nabejs jaunu i interesnu. A, ka Tev ir taida ziņa, drūši roksti tviterī voi iz e-postu latgale@latvijasradio.lv – vysod prīca sajimt viests i pa postu, i e-postu.
Ite, pīmāram, uzcīteiga klauseituoja i raksteituoja Stanislava viestule:
Tai i saīt. Dzeive ir ceļš. Na vysod vīglys i na vysod leidzons. Nazkod ir juopījam lāmums kuopt kolnā, koč palikt sovā īrostajā vīteņā byutu tik vīglai i pateikamai. A ni par kū nasuop sirds, nikas nav juodora. Siedi i lomojīs, ka nikas nanūteik i nivīns nikuo nadora.
A tī augšā ir tik skaisti. Kod dorbs padareits i palaists gaisā.
Tik nazkod otkon juoīt lejā i otkon juonas savu nostu augšā. Kotru nedeļu nu jauna suoc veļt kūpā ziņu bumbenis kai syudu vabale syudus – reizi nedeļā juoskaņ.
Cereibā, ka zeme paliks augleiga i latgaliskais vuords, kas izskaniejs ēterā, nazkur tī pasaulī satiks dzierdeigys auss.
Nadarejs jau napaliksi. Kai soka tautys gudreiba – dorbs beja i byus, tik ka nūmiert nabyus valis.


text:
21. janvarī Rēzeknē nūtyka bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) bīdru kūpsapuļce. Sēdis laikā tyka apsprīsti dažaidi svareigi vaicojumi par bīdreibys dorbu, izvirzeitys nuokušuo gods prioritatis, īvālāta jauna LgSC vaļde i c. . Kūpsapuļce suocēs ar īsapazeišonu (ir pījamti 12 jauni bīdri) i regionalūs biroju atskaitem par padareitū. . Reigys birojā napylna goda laikā nūtykušs daudzi […]
Eisa informaceja par jaunim bīdrim i paradzātū kūpsapuļci. Prīcojamīs, ka 2011. godā bīdreibys ryndys papildynuojuši vasali 10 jauni bīdri i 2012. gods īsuokts jau ar diveju jaunu bīdru uzjimšonu. 2011. goda beiguos, decembra mienesī, par bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” bīdrim kliva: Rēzeknē: Raivis Bukšs Sanita Šalkovska Mārtiņš Caune-Zalāns Reigā: Kristīne Pokratniece 2012. goda suokuos tika […]
5. janvarī Ministru prezidents Valdis Dombrovskis sasatyka ar Navalstiskūs organizaceju (NVO) i Ministru kabineta memorandu parakstejušom navalstiskom organizacejom, kam nu jauna pīsavīnuoja 33 organizacijis, kuru vydā beja ar bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”. Memoranda mierkis ir sekmēt efektivys i sabīdreibys interesem atbilstūšys puorvaļdis darbeibu, nūdrūšynūt pilsūniksys sabīdreibys īsaisti lāmumu pījimšonys procesūs vysūs leimeņūs i stadejuos vaļsts […]
Pīktdīņ, 27. februarī, nūtiks pikets par atbolstu latgalīšu medejim pi Nacionaluos radejis i televizejis padūmis (NRTVP). Jū organizej LgSC bīdrs Mareks Gabrišs i bīdreiba “Latgaļu sāta”. Informaceja par itū temu ir īgiustama škārsteiklā: diena.lv – Latgalieši protestēs pret vienīgā radioraidījuma slēgšanu lakuga.lv – Pikets latgalīšu volūdys atbolstam plašsazinis leidzekļūs reitingi.lv – Atbalstīsim medijus latgaliešu valodā! […]
Politiskuos situacejis nastabilitate i varys krize vaļstī ar vodūšus politiskūs spāku krahu i jaunu spāku, līderu mekliejumim i ceņtīnim izaraut prīškysgolā, taipat pošvaļdeibu, Eiroparlamenta i ak jau i Latvejis parlamenta vieleišonu tyvums naīt garom ari navaļstiskajom organizacejom. Ari LgSC kai aktiva i stabila NVO ir sajāmuse vairuokus aicynuojumus sasadorbuot ar politiskajom partejom: kai mudynuojumus īsapazeit […]


text:
Školuotuoji “Vosoruošonā” giun īdvasmu i spāku jaunajam vuiceibu godam
Roksta autore: Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv
Jau vairuokus godus školuotuoji nu Latgolys i ari cytu nūvodu školu, kai ari latgalīšu kulturys entuziasti, sasateik “Vosoruošonā”. Kursūs Rēzeknis nūvoda Rogovkā nu 30. juļa leidz 3. augusta dalinīki doluos sovā pīredzē latgaliskuo īdzeivynuošonā vuiceibu procesā, giust jaunys atzinis i nūdereigu informaceju nūdarbeibuos, kai ari smeļās īdvasmu i spāku jaunajam vuiceibu godam. Itūgod kursu golvonuo tema ir kompetenču pīeja nūvodvuiceibā.
“Vosoruošona” itūgod puļciejuse ap 23 dalinīku, tūs vydā ir gon Latgolys, gon Reigys školu pedagogi, ari latgaliskuos kulturys interesenti. “Šūgod pīsadola ļūti daudz jaunu vosoruotuoju, ir školuotuoji, kas brauc vairuokus godus. Ostoni dalinīki itymūs kursūs ir pyrmū reizi, pīsadola ari treis školuotuojis nu Reigys, kas ir gotovys sovim audzieknim stuosteit par Latgolu i ari pieteit Reigys apleicīni, kurymā atsarūn jūs školys,” stuosta kursu organizatore, Nautrānu vydsškolys školuotuoja Veronika Dundure.
Reigys Hanzys vydškolys angļu volūdys školuotuoju Jelenu Jakovlevu atbraukt iz “Vosoruošonu” pamudynuojušs kolegys lobuos atsauksmis par kursim i ari vēlme vaira īpazeit Latgolu. Kai atzeist Jeļena, pyrmajā dīnā bejs gryuši saprast latgaliski saceitū, bet nuokušajā jau bejs vīgluok i izadevs pat īsadzilinuot latgalīšu rokstu volūdys gramatikā. Sarunā Jeļena Jakovļeva uzsver: “Es uzskotu, ka latgalīšu volūda ir pylntīseiga volūda, i par tū ir juosaceina. Školā latgalīšu volūdu byutu juovuica kai atsevišku prīkšmatu.” Školuotuoja atzeist, ka ar Reigys kolegom eisti nasaīt runuot par latgalīšu volūdys vaicuojumim: “Tei ari ir problema, ka par itim vaicuojumim narunoj, voi nu nūsarūbežoj, voi nagryb par ti īgrimt diskusejuos, voi ir vīnolga.”
Šūgod kursu programa ir interesantuoka i pīsuotynuotuoka kai cytus godus, soka poši vosoruotuoji. Kursu programā lels uzvors lykts iz kompeteņču pīeju, ari iz nūvodvuiceibu, kai tū vuiceit i kai izmontuot asūšūs vuiceibu leidzekļus. Tics runuots par latgalīšu rokstu volūdys vaicuojumim i tuos vuiceišonu, īpazeiti asūšī vuiceibu leidzekli i latgalīšu literatura, runuots ari par folklorys materialu izmontuošonu vuiceibu procesā i vuiceibu metodiku. “Vosoruošona” dūd īspieju školuotuojim daleitīs sovā pīredzē, satikt latgalistikys pietnīkus, diskutēt par aktualim vaicuojumim, vīnlaikus ari atsapyust i smeļtīs energeju jaunajam vuiceibu godam.
Iz vaicuojumu, kas motivej organizēt “Vosoruošonu”, Veronika Dundure atsoka: “Tei laikam ir muna dzeive, daudzi kolegys soka, met tu molā tū vysu, vīnu vosoru atsapyut! Bet tys ir interesanti, tei ir īspieja sasatikt ar lobim cylvākim. Vosoruotuoji poši soka, ka pīsasmeļ spāku vysam nuokušajam vuiceibu godam”. Organizatori cer, ka nuokūtnē izadūs pīsaisteit ari vaira jaunuokuos paaudzis školuotuoju, kas varātu turpynuot ari kursu organiziešonu. Taipoš byutu napīcīšamys ari nūmetnis i seminari bārnim i jaunīšim, kurymūs apgiut latgalīšu volūdu i vaira izzynuot sova nūvoda viesturi i kulturu.
Karteite: portals lakuga.lv


text:
Conference Chairperson
Leonids Ribickis
Riga Technical University
Latvia
Joint Conference Chairpersons
Local Organizing Committee
Local Scientific Committee
Adrian Leslie Robert, Alps Ivars, Apse-Apsitis Peteris, Asmanis Gundars, Brazis Viesturs, Bunina Inna, Caiko Jelena, Galkins Ilja, Gorobecs Mihails, Hramcovs Vladimirs, Husev Oleksandr, Krievs Oskars, Kunicina Nadezda, Kiploks Juris, Levcenkovs Anatolijs, Maksimkina Julija, Nadeznikovs Nikita, Patlins Antons, Potapovs Andrejs, Purvins Andris, Rankis Ivars, Romanovs Andrejs, Sokolovs Alvis, Steiks Ingars, Stepanovs Andrejs, Suzdalenko Aleksandrs, Tetervenoks Oļegs, Utesevs Igors, Valeinis Janis, Vinnikov Dmitri, Vitols Aigars, Voitkans Janis, Zabasta Anatolijs, Zakis Janis, Zitars Uldis, Ziravecka Anastasija, Bazbauers Janis, Berziņa Kristīna, Cuvicins Vladimirs, Dirba Janis, Dolgicers Aleksandrs, Gerhards Janis, Ketners Kārlis, Mahnitko Anatolijs, Mutule Anna, Rozenkrons Jānis, Sauhats Antans Sauļus, Vītoliņa Sandra, Zeltins Namejs, Zicmane Inga, Zalostība Diana, Pētersons Ernests, Bobrovs Vjaceslavs, Bondars Kaspars, Haritonovs Viktors, Ivanovs Girts, Paeglītis Andris, Porins Jurgis, Spolitis Sandis, Supe Andis, Balodis Guntars, Cikovskis Lauris, Gulbis Arnis, Pikulins Dmitrijs, Slaidins Ilmars, Stepins Deniss
Riga Technical University
EPE Executive Council
Executive Council Members
Ex-officio members
EPE International Scientific Committee


text:
Viesture
Greifs kai Latgolys simbols
Jau pyrms myusim ?rastuos heraldikys pasaruodeišonys, daudzom tautom un va?stem beja sovi simboli. Saladina va?sts emblem? beja ierglis, gallu karaveiri sovys bru?u capurys r?tuoja ar rogim un spuornim, pers?šu Sasanidu imperejis simbols beja greifs. It? simboli v?luok tyka izmontuoti Eiropys heraldik?.
Greifs heraldik? atsat?c pi bestiarejis simbolim, kur pat?seibys druponys pagaist storp p?j?mumim, religiozuos demagogejis un breinumu stuostim, kuri ?t un sasas?n v?nuv?t nu mitologejis, legendom un folklorys, kas garu laiku beja gondrei v?neigais zi?u ol?ts par vysaidu tuolu zemu dzeivin?kim.
Heraldik? ir daudz dzeivin?ku, tai kai kotrs dzeivin?ks var byut par heraldisku emblemu. Greifs ir fantastiska byutne, kas ir ?tics heraldik? nu mitologejis. Jis ir mistiska byutne ar lauvys kermeni, bet ierg?a spuornim un golvu. Pyrm? reizi greifa att?ls pasaruoda iz zeim?ga, kas tyka atrosts myusd?nu Iranys teritorej?. Itam zeim?gam ir p?ci tyukst?ši godu. Greifs ir c?ši lela, stypra un draudeiga byutne. Mitologej? jis pylda zalta glubuotuoja p?nuokumus. Varonuo byutne sev? sav?toj dzeivin?ku karali – lauvu, i putnu karali – iergli. Greifs ir uzmaneibys, n?m?da i gudreibys simbols. Atškireib? nu realuo ierg?a, greifam iz golvys vysod ir divys osys auss, un greifs nikod nateik att?luots ar salyktim spuornim.
Greki 7. godsymt? pyrms Kristus greifu skaita par zalta globuotuoju Eiropys z?me??s. Greifa att?ls pasaruoda iz greku v?zem Anatolej?, kai ari iz v?zam Babel? un R?m?.
Greifs sev? v?nuv?t ir sav?nuojs lauvys sp?ku un ierg?a dreizumu. Jam ir speiceigys depis un osi nogi. Antik? greki d?muoja, ka greifi ?m?ti nu Indejis, bet v?luok, ka j? as?ti nu z?melim. Vydslaik?s cylv?ki tic?ja, ka taidys byutnis kai greifi reali eksistej.
Greifs ver?s pa labi. Jis stuov, atsastutej?t golvon?kuort iz kreis? depi, bet lobuo kolpoj tikai de? bolsta. Obys pr?kšejuos depis pacaltys. Itei poza simbolizej gataveibu cei?ai. Nogi ir spieceigi un leli. J? simbolizej, ka dzeivin?ks ir bru?uots. Nazkurom byutnem, kai p?ki/ pyu?i un greifi, heraldik? it? pozu sauc par „segreant”.
Greifam dep? ir att?luots z?byns - varys simbols. Z?bynam ir divejaida j?ga: goreiguo un laicieguo – jis ir kai varys simbols i kai D?va ?r?cs, „D?va z?byns”, un semantiski saisteits ar Apokalipsi.
Vydslaik?s greifs beja par v?nu nu Kristus simbolim (divys dobys v?n? person?), kai ari Bazneicys symbols (religiskuo un laiceiguo vara). Jis beja ari pavesta simbols (pavests - vysu pr?steru kara?s, kam vydslaik?s ari beja lela gon religiskuo, gon laiceigo vara).
Heraldik? greifs seviški ir izplateits zem?s apleik Ba?tejis jiurai.
Pyrms ?truo pasau?a kara Vuocejis provi?cis Pomeranejis gierb?n? beja att?luots greifs. Taidys provi?cis gon reali, gon iz kartis vaira nav, un jei ir sadaleita storp P?leju un Vuoceju. R?tumu da?a Meklenburga-Pr?škpomeraneja (Mecklenburg-Vorpommern) i pi Vuocejis, bet austrumu - Pomoe Zahodne un Pomoe (Pomorze Zachodnie, Pomorze) – zam P?lejis. It?s vysu regionu gierb???s ir radzami greifi. Pomeranejis greifs ir radzams ari Latvejis teritorej? Jaunjelgavys pi?s?tys gierb?n?.
Jaunjelgavys py?s?tis gierb?n? radzamais greifs ir att?luots par g?du Elizabetei Magdalenai, kura beja Pomeranejis princese. Jaunjelgavys gierb??s kopej Pomeranejis hercogistis gierb?ni.
Greifs ir att?luots ari Ainau py?s?tys gierb?n?, simbolizej?t p?dareibu Vidzemei, un tam par pamatu ir Puordaugovys hercogistis gierb??s.
Pyrm? reizi greifs kai simbols, kas atsat?c iz Latgolys teritoreju, pasaruodeja 1566. god?, kod Puordaugovys hercogistei (myusd?nu Latgola, Vidzeme un D?nvydigauneja) teik p?škierts gierb??s - sorkons vair?gs ar sudobra greifu, kam dep? ir z?byns, bet iz kriušu - Sigismunda II Augusta iniciali (SA) un kr??s.
Itis gierb??s ir atguojs nu Jana Karola Hodkevi?a dzymtys gierb??a. Izcylais karavad??s Jans Hodkevi?s beja ?calts par pyrm? „Livonejis hetmani” (1566.-1578.). Par juo rezidenci tyka izlaseita Siguldys pi?s.
1569. god? ?ublin? tika paraksteita realuneja storp P?leju un L?tovu un tyka izveiduota P?lejis-L?tovys k?pva?sts. Tuodejaidi 1569. god? piec e?pospolitys izveidis Puordaugovys hercogiste kliva par obeju va?stu k?peju domeni (kondomineju).
Piec kara storp Zv?drejis karalisti un e?pospolitu, saska?? ar 1629. goda septembr? n?sl?gt? Altmarkis pam?ru, Puordaugovyshercogistis va?diejum? palyka tikai juos d?nvidaustrumu da?a (myusd?nu Latgola). Itys ir gods, kod izazeim?ja myusd?nu Vidzemis un Latgolys r?bei. 1677. god? Varšavys Seim? att?ceib? uz palykuš? Puordaugavys hercogistis da?u tyka p?jimta jaunuo konstituceja, piec kurys teritoreja palyka par Inflantejis vaivodisti (p?l.Wojewodztwo Inflantskie), oficiali sagloboj?t ari hercogistis, resp. k?azistis titulu (p?l. Ksi?stwo Inflantskie) un gierb?ni. Ar it? konstituceju Latgol? sp?k? ?guoja L?tovys lelk?azistis lykumu kodekss voi L?tovys statuti (III redakcej?), kas sp?k? n?beja da 1840. goda. Inflantejai (Latgolai), puorjam?t Puordaugovys hercogistis gierb?ni, tyka ?vasta nalela atškireiba, tys ir, kr??s, kas tyka att?luots iz greifa kryušu, Inflantejis gierb?n? beja jam iz golvys.
Piec tuo, kai 1918. god? tyka izveiduota naatkareiga Latvejis va?sts, roduos nap?c?šameiba ari piec va?sts gierb??a. Latvejis Tautys pad?mis prezidejs 1918. goda 6. decembr? apstyprynuoja B. Dze?a izstruoduot? variantu. Gierb?ni veiduoja uzl?c?ša saule iz sorkona fona. Juos centr? beja n?v?tuots burts „L” un trejis zalta p?cstoru zvaigznis, bet zamašk? pusl?k? sorkonboltsorkonuos kar?ga kruosys. T?m?r Burkarda Dze?a gierb??s tyka izmontuots tikai napagaru ša?ti - cikom Satversmis sapu?ce 1921. goda 16. jun? p?j?me jaunu Latvejis va?sts gierb?ni. Atškireib? nu B.Dze?a gierb??a, jaunaj? gierb?n? tika?nastys viesturiski motiv?tys figurys - lauva un greifs. Lauva ir pajimts nu Kurzemis-Zemgalis hercogistis gierb??a un simbolizej Zemgali un Kurzemi, greifs - nu Puordaugovys hercogistis gierb??a un simbolizej Vidzemi un Latgolu. Grafi?a Vi?a Kr?mi?a izstruoduot? un grafi?a Riharda Zari?a p?lobuot? gierb??a att?lu public?ja 1921. goda august?. Satversmis sapu?cis prezidents J?nis ?akste 1921. goda oktobr? paraksteja reokuojumu par Latvejis va?sts leluo gierb??a l?tuošonu.
Grafikis Rihards Zari?š 1921. god? izveiduoja ari Latvejis kulturviesturisk?s n?vodu gierb??us. Latgolai un Vidzemei teik izveiduoti gierb?ni ar greifim, par pamatu jam?t Puordaugovys hercogistis gierb?ni.
Kai radzams, Latgolys gierb??s tyka veiduots iz zyla fona, kas nav viesturiski pareizi. (Gon Puordaugovys hercogistis, gon Inflantejis gierb???s greifs tyka att?luots iz sorkona vair?ga).
Sevkura gierb??a pamat? ir aproksts. Golvonais n?sacejums, - gierb?ni aproksta navys pretstot?, bet nu vair?ga nesieja pusis.
Gierb?ni pazaruoda pi brunin?kim, kod j? kolti bru?uos un ar bru?ucapuri golv? beja naatpazeistami. Par atpazeišonys zeimi kolpuoja vysaidi simboli iz vair?gim. Ar laiku roduos it?s simbolu l?tuošonys n?sacejumi. Uz brunin?ka vair?ga att?luotais dzeivin?ks vysod beja pagr?zts (ver?t?s nu vair?ga mugurpusis) pa labi (tai kai Puordaugovys hercogistis, Inflantejis vaivodejis un myusd?nu Vidzemis gierb???s).
Pa labi pagr?ztais dzeivin?ks iz vair?ga simbolizej uzbrukumu, bet pa kreisi – biegšonu, kapitulaceju, atsakuopšonu.
Pyrmais Anša C?ru?a izstruoduotais Latgolys n?voda gierb??a variants beja ar greifu, kas ir att?luots heraldiski pareiz? stuov?kl?.
Zamuok radzami Anša C?ru?a izstruoduot? gierb?ni de? Satversmis Sapu?cis noma (niulenejais Saeimys noms). 1921. goda rudin? itam? nom? tyka izraiseits ?aunpruoteigs gu?sgr?ks, un A.C?ru?a izstruoduot? pi?s?tu un n?vodu gierb?ni nav sasaglobuojuši. Vasali palykuši ir tikai uzmatumi. J? beja p?ejami 1920-t?s godu heraldikys komisejai.
Taida eisum? ir Latgolys gierb??a viesture.
Roksta autors M?ris Rumaks


text:
garbha rakshambika
garbha rakshambika garbha rakshambika stotram garbha raksha mantra garbarakshambigai temple garbha rakshambika slokam garbha raksha stotram in hindi garbha rakshambika slokam in tamil garbha rakshambika stotram in telugu pdf garbha rakshambika stotram lyrics garbha rakshambika stotram to get pregnant garbha raksha stotram garbha raksha stotram in telugu garbha raksha stotram lyrics in telugu garbha raksha stotram in telugu download garbha raksha mantra mp3 free download garbha raksha mantra in hindi garbha raksha songs garbha rakshambika,garbha rakshambika stotram,garbha rakshambika,garbha rakshambika slokam,garbha rakshambika slokam in tamil,garbha rakshambika stotram in telugu pdf,garbha rakshambika stotram lyrics,garbha rakshambika stotram to get pregnant,garbha rakshambika stotram in sanskrit,garbarakshambigai,garbarakshambigai sloka