text:
4. augustā Daugavpiļs teatra kolektivs otkon sasatykuos, lai pēc teatra vaļdis prīkšsādātuoja Oļega Šapošņikova uzrunys i tradicyonaluos kūpeiguos fotobiļdis suoktu dorbu pi 2022/2023. goda sezonys jaunīstudiejumim.
Ari šūgod sezonu Daugavpiļs teatris īvoda ai daleibu starptautiskūs festivalūs. 3. augustā izruode „Cylvāks nu Podoļskys” beja skotama Vysaginys Telpu festivalā 2022 ( Visaginio erdviq festivalis 2022), sovukuort 9. septembrī uz festivalu „Trans/misijos Balticum” Traķūs dūsīs īprīkšejuos sozonys jaunīstudiejums „Vyspyrms beja…”
Ituos sezonys pyrmizruožu rindu atkluos režisora Georgija Surkova īstudeitī dzieslys styndzynūšī „Latvīšu šausmu stuosti”, kam pamatā ir seši latvīšy autoru saceriejumi: Aleksandra Grīna „Klusī cīmeņi” i „Vacuoru Indrika dzeives stuosts”, Mirdzys Bendrupes „Helena”, Viestura Reimera „Spīgeļs”, Vladimira Kaijaka „Vizija” i Ralfa Kokina „Enguris kopsātys zyluo zuorka stuosts”. Īstudiejums latvīšu volūdā, pyrmizruode 1. oktobrī.
Taipat oktobrī gaidoma pyrmizruode Gunāra Priedes lugys „Zyluo” īstudiejumam krīvu volūdā Ivara Lūša režijā. Novembrī pošus jaunuokūs teatra skateituojus īprīcynuos režisora Māra Korsieša latgaliski īstudeitīs „Spreideits”.
Bet 2023. goda īvodā sadarbeibā ai britu aktīri, režisoru, aktīrmeistareibys i skotuves runys pasniedzieji Polu Gudvinu ( Paul Goodvin) startēs starptautiskys projekts – Viljama Šekspira lugys „Makbets” īstudiejums originalvolūdā, pīsadolūtīs Daugavpiļs teatra aktīrim, Staņislava Broka Daugavpiļs Muzykys vydusskūlys studeju programys „Teatra muoksla” 2. kursa audziekņim i pīaicynuotim vīsmuokslinīkim.
Biļetes uz septembra izruodem jau ir puordūšonā, nūpierkamys vysuos „Biļešu paradīze” kasēs Latvijā, taipat internetā www.bilesuparadize.lv
Foto: Džeina Saulīte


c: text/html

text:
Psihologiska kriminaldrama par nūslāpumu, kas draud izjaukt mīleigu sabīdreibu. Kas zyna, varbyut patīseiba irkai pīmidzis suņs, kuru labuok namūdynuot.
Saceit taisnybu ir kai taisēt beistamu pagrīzīņi, braucūt lelā uotrumā. Ja cylvāks nav gotovs patīseibai, tei var jū iznīcynuot. Izruodes „Beistamais pagrīzīņs” nūtykum iraisuos Anglijā uorpiļsātas muojas salonā, kur nu pyrmuo skota laimeigs Keplenu puors savīseigi vakariņoj kūpā ar radinīkim un draugim. Nivīns nagaida, ka najauši izmasts teikums aizsuoks taidu pagrīzīņi, kur vīns pēc ūtra atsakluojās ilgi globuoti nūslāpumi. Roberta Keplena izmiseigi maklātuo pateīseiba par bruoļa nuoves apstuokļim aizvad leidztaidom atkluosmem, ka pateikamais vokors kļyust nalobs puorbaudiejums vysim daleibnīkim.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Nu 2011. goda 17. oktobra Rēzeknis Centraluos bibliotekys abonementā pīejama dokumentaluo filma „Izdzeivuot pīdereibu. Dzeive gleznuos”, kura ir veļtejums Latgolys kulturys darbinīka O. Kūkuoja septiņdesmitgadei. Filmu taipat kai puorejūs abonementa kruojuma materialus īspiejams pajimt leidza iz sātu.
Filma paruoda O. Kūkuoja daudzpuseigū personeibu (autors, kai zynoms, dorbuojuos dzejis, teatra, muokslys jūmā), sovūs īspaidūs i dūmuos tymā doluos juo laikabīdri i tyvinīki. Filma adresāta visim, kuri interesejās par latgalīšu kulturu, seviški jaunīšim, tei nūderēs školuotuojim i augstškolu pasnīdziejim.
Filma topuse ar Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstu, tuos izdeviejs ir Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotoju asociaceja, režisors – V. Ivdris, operators – M. Justs, muzykys autors – Sovvaļnīks (I. Gusāns).
Rezervēt filmu dieļ vieršonuos sātā var ite.


text:
MUZYKA IR MUNA DVĒSELE, NU NA BIZNESS I KARJERA / interveja ar Juri Ostrovski
Jurs Ostrovskis īt nu Maltys pogosta. Pabeidzs Maltys 1. vydsškolu, studiejs Reigys Tehniskajā universitatē i īgivs bakalaura gradu datorzineibuos i ari inženera kvalifikaceju. Pošu šaļti dzeivoj Daugpilī. Pa vydam vysam ir ari muzyka. Jurs ir dažaidu muzykalūs projektu aizsuociejs i aktivi pīsadola cytūs muzikys pasuocīņūs.
Jurs par sevi soka, ka jis dzeivis laikā mainās. Uzskota, ka dzeive myusus vysus pīspīž pīsalāguot dažaidom dzeivis situacejom i apstuoklim. Raudzejom īsavērt Jura īškejā pasaulī i apsarunuot par vierteibom nu kurom golvonūkuort sastuov juo dzeive.
Kas byutu tys, kas Tevi ir ītekmiejs i padariejs taidu, kaids Tu tāņ esi?
Īzasuokūt patstuoveigom dzeivis gaitom, maņ beja rakstureigs romantisms, drupeit ari naivums, nu sajimūt dzeivis špļuovīņus sejā, sitīņus pa rybom, prūtams, es mainejūs i tāņ es asu palicss praktiskuoks, mierķtīceiguoks, vīnnūzeimeigi emocionaluoks. Varu izceļt vīnu nu sovom eipašeibom, ka es nasakaunū nikod pasceit cylvākim acīs, kū es par jim dūmoju, tys myusdīnuos ir ratums. Es nūvierteju i respekteju taidus cylvākus, kuri spiej pascēt acīs, kū jī dūmoj ari par mani. Nu vysvaira mani ītekmej dzeivis pīredze, kura dalieji ari veidojās nu cytu cylvāku attīksmis pret Tevi.
Voi var apgalvuot, ka vīdūklis nu molys Tevi cīši ītekmej?
Nasciešu, ka mani tys cīši ītekmej. Ka runuot par cylvāku vīdūklim, maņ ir svareigi, ka cylvāks maņ pasoka sovys dūmys acīs, na aiz mugorys. Aktuala tema ir par twitteri, kur tyka izveiduots muns profils i nu kura teik rakstāti dažaidi jūceni, kas aizskar munus tyvinīkus, daiļradi, dorbu, kūpumā – vysu tū, kas maņ itymā dzeivis šaļtī nav vīnaldzeigs.
Turpynojūt itū sarokstu ar nuokūtnis planim, ir kaidi vēļ padūmā?
Es līku akcentu iz sova potenciala virziešonu iz nūpītnym mierkim. Vīns napīpyldāts mierkis ir karjerys izveiduošona uzjiemejdarbeibā. Es uzskotu, ka tys maņ vēļ nav sasnīgts.
Voi karjera varātu byut saisteita ar muzyku?
Nā, na ar muzyku. Tys ir saistāts ar uzjiemejdarbeibu lauku turisma sfērā. Muzyka ir muna dvēsele. Bizness i karjera maņ veidojās nu cytim mierkim.
Ir kaida nūteikta sfera, ar kuru Tu gribi saisteit sovu turpmuokū dzeivi?
Mani pošušaļt interesej lauksaimnīceiba. Jamūt vārā, ka maņ ir inženera kvalifikaceja i bakalaura grāds, kū sajiemu sovā laikā Reigys Tehniskajā universitatē. Itūgod, asu īstuojs Višķu tehnikumā, kab īsnīgtu Jaunzemnīka projektu. Varbyut iz prīšku pīsaviersšu taišni itai sferai, jo maņ pateik lauki, kur var pasasliept nu stresa, piļsātys burzmys. Eisteneibā sokūt, ar dorbu ari var atsapyust, deļ tuo es uzskotu, ka lauku dorbi ir muna atpyuta.
Izgleiteiba Tova dzeivī vysod ir spielejuse vīnu nu primarajom lūmom?
Atcerūtīs školys laikus, beja maņ dzeivē ari taids pūsms, kod es peļnieju divinīkus, goda atzeimis maņ beja nasekmeigys, beja pat sapulce, kurā virzēja vaicuojumu, ka Ostrovski vajadzātu izslēgt nu školys, nu, paļdis Dīvam, vyss beja labi i vydsškolu es jau pabeidzu ar sekmeigom atzeimem. Toļuok es īzastuou Reigys Tehniskajā universitatē, dabuoju inženera gradu. Maņ ir ari nadabeigtys vuiceibys DU magistraturā. Izgleiteiba maņ ir svareiga, jo nasagribīs, kabi dzeive stuovātu iz vītys.
Kai Tovā dzeivē īguoja muzyka?
Pavysam interesanta tema. Leidz tyka sacarāta dzīsme „Daugaveņa” maņ nabeja nikaidys pīredzis muzykā ari atbilstūšys izgeiteibys nabeja. Tymā laikā es protu viņ strinkškinuot gitāru. I tys saguoja pavysam najauši, ka vīnā vokorā es atsasādu ar gitaru rūkuos i suoku strinkškinuot i piesli sadzierdieju taidu muzyku sevī īšlā, melodeju, pajiemu zeimuli i tai melodejai, kas beja rodusīs, pīrakstieju vuordus pa viersu. Tai maņ 15 minotu laikā topa dzīsme „Daugaveņa”.
Cik seņ tys beja?
Tys nūtyka nu jau pyrma pīcu godu – 2006. godā.
Kai Tev roduos ideja meiginuot sevi attīstēt taišni muzykys lauceņā?
Sanuoca tai, ka es iz datora pīrakstieju gitarys melodeju i tod īrakstieju bolsu, kod nūsaklausieju – maņ pošam beja šoks, saprotu, ka ir topuse dzīsme. Tod es pīzvanieju sovam draugam Arturam Uškānam. Tymā laikā es struoduoju DU, nu Arturs beja pasnīdziejs i tai mes īsadraudzejam. Arturs maņ pīduovoja pastroduot pi „Laimys muzykantym”, paleidzieju kai šofers, drupeit menedžieju koncerttūris pa Latgoli, i tys beja vīneigais muzykants, kuru es pazynu personeigi. Es jam pīzvanieju i pascēju: „Artur, es sacerieju dzīsmi”. Jis pasasmieja par mani, pasceja, ka navar byut, nu es jam soku, ka tys ir nūpītnai. Jis soka, ka lai braucu pi juo i atruodu. Es jam atruodieju. Arturam lelys sajiusmys nabeja, nu es varu īsadūmuot juo profesionālū skatīni iz munu dzīsmi, jo muns mierkis nabeja dzīsmis sacerēt i izpiļdeit. Deļ tuo es lyudzu Arturu palyugt kaidu grupu, kab pajim dzīsmi sovā repertuārā, deļ tuo ka Arturs beja pazeistams ar daudzim sovim kolēgim… Paraleli meklieju pots, kam varu pīduovuot. Es itū dzīsmi pat beju pīduovojs „Boltajim Luočim”, nu jī atsasacieja. I piec nedeļom trejom, kod es Arturam jau beju drupeit apnics, varbyut ar taidu zemtekstu, kab mani atšyutu i kab es jam naapniktu, jis maņ soka: „Pajimm īroksti i īdzīdi tū pots!”
Tai ari darieji?
Nui, dzīsmi es īrakstieju pi Ata Auzāna. Jis izveiduoja aranžiejumu. Tymā godā pasaruodeja Latgolys radeja i es dzīsmi aizsyutieju iz tīni, kur tei suoka skanēt. Golvonais moments, kū maņ šūbreid bīži puormat, nu es cenšūs taisnuotīs, ka es naasu sevi uzskatiejs par dzīduotoju, komponistu, dzejnīku voi augstokuos pilotāžys muzykantu. Es sevi uzskotu par autoru – izpiļdeituoju. Itymā ziņa es asu gūdeigs gon pret kolēgim, gon pret muzykantim ar izgleiteibu, pīredzi, gon pret klauseituojim. Navaru saprast cytu uzskotus, kuri, radzūt grupys „Patrioti.LG” panuokumus, koč kaidā veidā pasasmej. Cytuos intervejos es līku akcentu iz tū, ka asu autors i izpiļdeituojs. Asu suocs pat apmeklēt vokāluo pedagoga nūdarbeibys. Nūpierku sintezatoru, vuicūs spieleit. Process palīk arviņ interesantuoks, kam tāņ pots varu izveiduot malnrokstu i atlīk tik aizsyuteit iz studeji, kur tūp aranžiejums.
Voi Tova muzykā ir ari kaids viestiejums klausietuojim?
Nazynu voi tū var nūsaukt par viestiejumu, jo man muzykys melodeja, vuordi rūnās nu nazkurīnis, maņ atlīk tik nūgiut tū mirkli, pajimt papeiru i zeimuli.
Giunūt muzyku ari nūgivi sevi pi dūmys, ka ir joveidoj grupa?
Nui, pasasokūt „Daugavenis” panuokumim, mes ar Arturu Uškānu izdūmuojam, ka vajadzātu sacerēt kaidu kūpeigu dzīsmi. Pasaruodeja taidys kūpeigys dzīsmis kai „Latgaļu regejs”, „Dzeivuot ir labi”, i dorba procesā rodās grupa ar nūsaukumu – „Patrioti.LG”.
Kaidys ir „Patriotu.LG” golvonuos vierteibys?
Vīnnūzeimeigi patriotisms, originalitate, kab dzīsmis nabyutu banalys. Myusim svareigi ir tyvī cylvāki, maizeite goldā, myusu dzimtais nūvods Latgola i volūda.
Voi vierteibu ziņā ir kaids cylvāks, kuru Tu varātu skaiteit par autoritati?
Ja jimt darbeibu muzykā, tod pyrmuo autoritāte ir Arturs Uškāns, kurš maņ daudz kū īvuicieja, vuica jūprūjam. Kurš ir ari daudz kū pacīts, struodojūt ar mani, kai naprofesionali. Tū var saleidzynuot, kod Tu vuici kaidu dorbu, nu Tev juoapvuica kaids galeigi glups tymā dorbā cylvāks. Kai pīmārs, Tu vuici vadiet mašini, nu tāņ Tev juoapsasāstās blokus i juoapvuica tū dareit cytam. Es raudzieju īvuiceit sīvu vadiet mašini, nu maņ jau pyrmā šaltī beja nervi čupā i sīva tyka izlomuota par kotru napareizū darbeibu. Capure nūst Artura pacīteibai.
Es apbreinoju ari cylvākus, kuri sovā dzeivē ir koč kū sasnīguši. Nu muzykantim es respekteju Ati Auzānu. Jis palyka par tagadejū Ati Auzānu īmūt nu Daugapiļs piļsātys, nu mozys studejis. Pošlaik Jis ir radzams televizejā, dažaidūs šovūs, jam ir koncertprogramys. Es uzskotu, ka nu taidim cylvākim ir juozavuica. Nu tys nabyutu attīcynuoms tik iz muzykys sferu, nu dzeivi kūpumā.
Respekteju ari cylvākus, kas sasnīdz sovus mierķus ari cytuos sfēros – biznesā, muzykā i tt.
Kaida ir Tova pošreizejuo muzikaluo darbeiba?
Paraleli es asu izsuocs soloprojektu. Sadarbeibā ar taidu grupu kai „Migla” īrakstiejom dzīsmi „Atmiņas par bērnības gadiem”, kas šūbreid pīsadola šlageraptaujā. Soloprojekts nav mierkis atsadaleit nu grupys „Patrioti.LG”. Maņ ir topušys dzīsmis latvīšu volūdā, nu grupys „Patrioti.LG” formats ir taids, ka latviskys dzīsmis mes dzīduot navarom, kaut gon grybātūs.
Prīškā 2012. gods, kur īplānuoti leluoki pasuocīni. „Patriotim.LG” asu paredziejs pasuokumu saisteibā ar pīcu godu jubileji, jo munys veseleibys dieļ, tū navarējom izdareit 2011.godā. 2.junī sezonys atkluošoāa Dagdys piļsātys parka estradē. 23.junī nūtiks Leivuonūs ūtru godu piec kuortys pasuocīņs – „Līgo Latgale!” 28.julī Preiļu parka estrādē, jau trešu godu piec kuortys nūtiks „Latgales šlāgermuzikantu saiets”, pasuokums, ar kuru eipaši lapojūs, deļ tuo, ka itymā pasuokumā iz vīnys skatuvis ar jau sevi pīruodejušom grupom, ir īspieja uzastuot debitantim. Pīmāram, ūtrajā sanuokšonā ar duetu „Inga i Normunds”, „Galaktika”, Daini Skuteli, „Latgales dāmu pops” uzastuoja jaunī – grupa „Migla”, grupa „Zenīts” i ari es pats, ar sovu soloprojektu. Tys paver īspieju sevi paruodeit publikai, kura varbyut naatnuoks nikod iz grupys pasuokumu i nauzzynuos, ka taida grupa ir, nu lelā koncertā īpazeist i īmeiļoj ari debitantus.
Kas ir tys, ar kū Tu pošlaik nūsadarboj?
Maņ ir uzjiemums „Producenti.lv”. Sadarbeiba ir ar kompaneji „Inter gaz”, organizeju pasuokumus i menedžeju grupu „Patrioti.LG”. Ja cylvākim ir interese varu pakonsuļtēt taišni apkuris vaicuojumūs iz saškidrinuotuos gāzis.
Muzyku Tu uztver kai dorbu ci vaira kai hobeju?
Muzyku varu uztvert kai dorbu, jo apkure i pasuokumu organiziešona ir sezonys dorbs, nu muzyka ir vysu laiku, jo kotru nedeli koncertejom. Pasasokūt ari sadarbeibai ar Daugpiļs teatri, pīsadolam izruodē „Klepernīku pogosta zvaigzne”.
I kai ir ar politiskū darbeibu?
Asu saprats, ka politika nav deļ manis. Dūmoju, ka ja es byutu tics Saeimā, tod es nūteikti sasatyktu ar cylvākim, uzklauseitu Jūs problemys, raudzeitu paleidzēt, nu dīmžāļ nasaguoja, i es saprotu, ka cylvākim varbyut tys nav vajadzeigs, kab Saeimā tyktu cylvāki, kas reali varātu jim tū paleidzeibu snīgt. Asu devs sūliejumu, ka vaira naraudzeišu startēt nivīnuos vieliešonuos. Ir dūma izsuokt dorbu pi taidys bīdreibys izveidis, kas veicynuotu myusu nūvoda atteisteibu – peic pošys sabīdreibys tīsuošonys principa, leidzeigi kai Reigā dorbojās sabīdriskuo organizaceja „Sabiedrība par atklātību – DELNA”.
.
Beiguos Jurs soka, ka pats golvonais ir nasabāduot par dažaidom kibelem, īt dzeivē iz prīšku ar pacaltu golvu, dūmuot pozitivys dūmys, nadreikst grimt bezdibenī, braukt paceli nu Latgolys iz Īreju, Angleju, Reigu, sovaiduok Latgolys pusei nabyus nikaidys nuokūtnis. Kotram jobyut moto: „Nekur nav tik labi kā mājās!”. Navajadzātu uzskateit, ka ite nav kū dareit, nav dorba i žāļ, ka nu Padūmu laika ir īzasakņuojuse dūma, ka par myusim dūmuos parteja. Tai nabyus, juojam vyss sovuos rūkuos i juodora pošam sovi dorbi. Vajag meklēt, dareit.
Jaukuo saruna, atmosfera raisēja patīsu prīcu, ka Latgolā ir tik uzjiemeigi, patriotiski cylvāki, kuri nasaverūt iz tū, ka prīškā ir koč kaids vēļ nazynoms ceļš, vys tik nanūsabeist i sper sūli preteimā nazynomajam.
Jura Ostrovska muzyku var pasaklauseit draugiem.lv muzykys sadaļā – http://www.draugiem.lv/ostrovskis/news/?p=6367110
Sagatavieja: Zaiga Lāce
.
Kartenis: nu Jura Ostrovska personeiguo arhiva
.


text:
Muna Latgola. Juoņs Unda
Vīnu vokoru ituos nedelis suokumā, eimūt caur Vacreigu garom Svātuo Pītera bazneicai, iz afišu stoba pamaneju vuordu „Latgale”, kas lyka apsastuot i pīvērst viereibu afišai, kas viesteja, ka Svātuo Pītera bazneicā leidz ituos nedelis beigom – 16. janvarim – apsaverama latgalīšu muokslenīka Juoņa Undys pīminis izstuode „Mana Latgale”. Lai cik ari jūceigi nabyutu stuosteit par tū izstuodis pādejā nedeļā, bet da itam cytaidys najaušeibys rezultatā informaceja sasnīguse adresatu. Vysmoz mani.
Ka ari vēļ kaids palics naziņā, aicynoju aizīt i apsavērt muokslenīka dorbus. īejis moksa 1,00 LVL (školānim 0,50 LVL), izstuodis dorba laiks nu 10:00 – 18:00.
Nazynuotuojim drupeit vaira par izstuodi i muokslenīku:
Juoņs Unda (1928 – 2000) ir dzims Ludzys apriņča Pildys pogostā, bet nu agrys bierneibys dzeivuojs Rēzeknē i bejs zynoms na viņ kai izcils akvarelists, bet ari kai pedagogs i aktiers. Unda ir vīns nu spylgtuokajim sova laika akvaleristu paaudzis puorstuovim. Juo gleznīciskajam mantuojumam ir izcila vierteiba latvīšu akvaraeļgleznīceibys kūpainā.
Juoņs Unda vuiciejs zeimiešonu i rasiešonu gon Rēzeknis, gon Ludzys, Nautrānu i Bieržgaļa školuos. Kod 1959. godā Rēzeknē atsataisieja Reigys lītišķuos muokslys vydsškolys filiale, Unda kliva par tuos vadeituoju i pedagogu. Piečuok, kod filiali puortaiseja par Rēzeknis lītišķuos muokslys vydsškolu, struoduoja tymā kai gleznuošonys i kompozicejis pasnīdziejs.
Muokslys izstuodēs pīsadalejs jau nu 1963. goda, sareikuojs daudzys personalizstuodis (Rēzeknē, Daugovpilī, Modūnā, Ludzā, Reigā, Gulbenē, Preiļūs i.c.), juo akvareli eksponāti ari uorpus Latvejis – Viļņā, Moskovā, Londonā, Brēmenē i.c. Unda bejs sabīdriski aktivs, Rēzeknis Tautys teatrim taisejs gon dekoracejis, gon ari pots pīsadalejs īstudiejumūs.
Reigys Svātuo Pītera bazneicā apsaveramajā izstuodē „Muna Latgola” eksponāti dorbi, kas darynuoti vysa muokslenīka radūšuo myuža garumā nu 1963. leidz 2000. godam.
Muokslenīka temu lūks bejs dzymtuo nūvoda ainovys goda laiku nūskaņuos – nu liriskom nūskaņu niansem, simbolim i līneju ritmim leidz dramatiskam kruosu pīsuotynuojumam Latgolys dobys tāla atkluošonā. Izstuodis ekspozicejā ītvarti ari akvareļu cikli „Munys bierneibys īlys”, „Pamastuos sātys” i „Muokuli”.
Latvejis Radejis sižets par izstuodi:
http://www.latvijasradio.lv/zinas/32966.htm
Tim, kas navar paspēt iz izstuodi, varu tik pīminēt, ka Latgolys Kulturys centra (LKC) izdevnīceiba 2008.godā izdeve gruomotu – Juoņa Undys gleznu albumu, kurā īvītuots autora pašportrets i 65 gleznu reprodukcejis. Albums nūpārkams ari Latgolys Studentu centra Reigys birojā.
Kad itūnedeļ vēļ izadūd sagiut gabaleņu Latgolys muokslys ari Reigā!
Edeite
Juoņa Undys pīminis albums – Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba, 2008
Juoņs Unda – Latgalē (1988)
Juoņs Unda – Rāznas krastā (1998)
Juoņs Unda – Saulei noejot (2000)


text:
Latgolys īspaidi ansambļa “Jakob Noiman Festival Band” īrokstā “Jezups dejo valsi”
Rokstu sagataveja: Edeite Husare, portals lakuga.lv
Pošā augustā golā digitalā formatā publicāts amsambļa “Jakob Noiman Festival Band” īroksts “Jezups dejo valsi”, kurā apkūpuoti 10 skaņdorbi. Itūs dorbu kūpums veļteits Latgolys nūvoda melodeju i īspaidu temai, viestej informaceja ansambļa profilā socialajā teiklā “Facebook”. Ar īroksta tapšonu i tymā dalyktajom Latgolys temom ar portalu lakuga.lv pasadola ansambļa vadeituojs i komponists Jēkabs Nīmanis.
“Jezups dejo valsi” ir ansambļa “Jakob Noiman Festival Band”, kura vadeituojs i ideju iniciators ir komponists i muzikis Jēkabs Nīmanis, pirmais speciali īraksteitais i publicātais skaņdorbu apkūpuojums. Kai portalam lakuga.lv pastuosteja Nīmanis, koč i kūpā teikūt muzicāts jau nu 2009. goda, tod da ituo publiski daīmami bejuši viņ ansambļa koncertīroksti video formatā platformā YouTube. Īrokstu “Jezups dejo valsi” niu var nūsaklauseit digitalā formatā vysuos muzykys straumiešonys vītnēs. Ituo īroksta ideja aizasuokuse pyrma pīcu godu, nu leluokais pamudynuojums bejuse Olafa Okonova dokumentaluo kina “Palādu spīts”, kas veļteita Baļtinovys dramatiskajam teatrim “Palādas” – tai Jēkabs Nīmanis aicynuots raksteit skaņu celeņu i, kai jis pats atzeist, tod pandemejis laika ni cīši boguoteigajā koncertu grafikā itys bejs breineigs dorbs. Divejim skaņdorbim digitalais īroksts ir pyrmatskaņuojums – “Guoju pa mežu” Nīmaņa aranžejā i originalkompozicejai “Jezups dejo valsi”, kas īprīšk izskanējuse viņ kinā “Palādu spīts”, puorejī skaņdorbi jau asūt labi apspālāti koncertūs.
Nīmanis stuosta, ka leluokuo prīca par īrokstu pošim ir tei, ka tys izdareits gondreiž vīnā pīguojīnī, vīnā dīnā, jo itūs godu laikā ir tik labi sasaspālāts i ir taida breineiga ansambļa sajiuta i attīceibys. Divejis īroksta ebreju temys – “Wedding song” i “Freylechs from Warsaw” – až spālātys nu golvys i īraksteitys ar pyrmū reizi. “Tai kai mes asam daudzi spēlējuši kuozuos, koncertūs, dažaiduos nūtikšonuos, pats klausūs i breinojūs, cik kolegi ir breivi, cik dabiski vyss plyust, tei ir patīsa muzykys prīca bez nikuo samuoksluota, raudzeišonys kaidam īpasatikt,” soka Nīmanis. Īrokstā pīsadalejuši Andis Klučnieks – flauta, Gidons Grīnbergs – vejūle, Jēkabs Nīmanis – klarnete, basklarnete, Artūrs Bērziņš – bastrombons, Roberts Baunds – tuba, Artūrs Noviks – akordeons, Ernests Mediņš – sytaminstrumenti, bet skaņdorbūs “Rūžeņa” i “Jezups” sytaminstrumenti bejuši Vara Piņķa puorziņā. Īrokstu režisors Andris Ūze, tī īraksteit Žaņa Lipkis muzeja telpuos i Latvejis Radejis 1. studejā, īroksta titulbiļdis muokslinīks – Reinis Pētersons.
Vaicuots, aiz kuo “Jezups dejo valsi” ir veļtejums Latgolys melodejom i kaidi tod ir tī īspaidi, Nīmanis atsazeist, ka pošam i grupys bīdrim nikaidys saiknis ar Latgolu nav, bet jū ar Latgolu saista arviņ cīšuokys dorba attīceibys – struoduojs ar Tiļžys amaterteatri, kori kūpīnys teatra projektā (laikmeteiguo teatra īstudiejums “Breinuma līpa” 2019. godā – E. H.), až teikūt pi Tiļžys gūda pylsūņa titula, taisejs muzyku vairuokom Daugovpiļs teatra izruodem (par izruodis “Kliedzēji” muzyku sajiems “Spēlmaņu nakts 2018/2019” bolvu – E. H.), pyrma desmit godu kūpā ar Sigvardu Kļavu bejs ekspedicejā, kab īraksteitu maja dzīduojumus i tuos rezultatā radeits skaņdorbs koram, kamerorkestrim i elektronikai “Uzklausi, māte”.
“Ar Latgolu nav tai, ka vīnkuorši izbraucu cauri, reizi pa reizei daboju itai temai dyžan pīsatyvynuot. Itūs godu laikā sovu reizi saguojs kū ta aranžēt i maņ, saprūtams, ari cīši pateik ituos temys. Tai ir saguojs, ka i drupeit apzynuoti gribēju veļteit īrokstu Latgolai i muzykali dramaturgiskajā parādā vyss tai labi sasalyka kai taidys refleksejis par Latgolu i tuos temu, kas, pa munam, ir cīši byutyska latvīša identitatis daļa. Maņ ruodīs, ka Latgola i Latveja ir kas cīši, cīši vīnuots. Ka Latgola, par pīmāru, mani kai reidzinīku boguotynoj i lelā mārā ituos Latgolys skanis, raksturs i sovpateibys veidoj ari munu identitati. Kotru reizi, kod atbrauci iz iteini i koč kū doru, sasateiku ar Latgolys cylvākim, teic, ka tai var saceit, lobuoks i boguotuoks. Muna dzeive nūteikti ar Latgolu ir daudzi interesantuoka i leidza ar tū, es vaira īpazeistu sovu kulturu, sovu naceju.”
Nīmanis pastuosta, ka ari iz prīšku paradzāti vairuoki ar dorbu saisteiti projekti – īcarātys cīšys i sirsneigys sadarbeibys ar Daugovpiļs teatri ari jaunajā sezonā. Itūvosor Rēzeknis teatris “Joriks” īstudēja izruodi “Mans kaimiņš ebrejs”, kurai muzykys partituru taisejs Nīmanis, i komponists soka, ka finansiejuma pīsaistis gadīnī, izruodis varātu tikt spālātys ari cytuvosor, varbyut i naviņ Rēzeknē. Taipat jis tur nūceju par izruodis muzykys īrokstu. Ka tys i nasaītu, taipat ar cytu sovu apvīneibu – kamersastuovu “Jēkaba Nīmaņa kvartets” – tū paradzāts sataiseit kai koncertprogramu.
“Maņ nivīnā breidī nav dūmys nūslēgt Latgolys temu sovā dzeivē, es vysod asu prīceigs tū attaiseit. Bet tys, kū maņ gribīs eipaši izsvērt, ka Latgolys muzyka nav viņ Latgolys tautysdzīsmis. Latgolys muzyka ir cīši kas vaira, saprūtams, tymā vydā asūt ari cytu tautu muzykai. Taids ir i munys grupys pamatpastatejums, ka latvīši i latvīšu naceja, ka myusu identitate saīt nu leluokys sumys – ari nu vysom cytom tautom, kuruos bejušys sūpluok i myus ītekmiejušys. Deļtuo ar lelu prīcu spēlejam ari cytu tautu muzyku. Niu maņ svareigi izceļt taišni ebreju temu i jo eipaši tys atsatīc iz Latgolu – kai zinim, tod ite sovulaik ir bejuse cīši lela ebreju kūpīna, kas pamatuse lelu īspaidu iz identitati i ari muzyku, iz tū, kū saucam par tautys muzyku. Maņ iz vysa mozuok interesej taida religiska etnografeja, kod ar kūklem i stabulem raugam izburt kaidu īdūmuotu ainu par latvīša identitati, kas maņ ruodīs muoni, taida naeista. Patīsuo dzeive ir daudzi skaistuoka i interesantuoka, i pi tuos patīsuos dzeivis tod var dzīduot, doncuot i leidza prīcuotīs vysys tauteibys.”
Taipat Nīmanis prīcojās, ka, stuodojūt pi izruodis “Mans kaimiņš ebrejs” beja ļauds, kas beja redzējuši kinu “Palādu spīts”, dzierdējuši muzyku i saprotuši, ka tys ir juo dorbs. “Saīt tai, ka pat kaids Latgolā gaidejs itū jaunū īrokstu,” nūsoka komponists.


text:
Uobeļu zibakceja Rēzeknē
Uorā palīk soltuoks i soltuoks, cylvākim rudiņs napateik drāgnuo laika dēļ, deļtam Rēzeknis biroja aktivisti i bīdri sadūmuoja īprīcynuot i duovynuot smaidu cytim. Nu vielmis īprīcynuot roduos ideja, kai tū paveikt – uobeļu zibakceja. Sasadorbojūt ar Z/S „Ezermala” tyka saguoduots gondreiž 200 uobuļu. Sovu dorbu pīlykom pi parunu mekliešonys i zeimeišu pīsīšonys pi kotra uobuļa. I tai mes, Rēzeknis biroja aktivisti, 15.oktrobrī iz īlys satykutūs cylvākus pasacentem īprīcynuot ar uobuļu daleišonu, kurā naītylpa ni reklama, ni prezentaceja par kaut kū nūpītnu. Dolūt uobuļus, prūtams, beja vysaidi breiži – gon pateikami, gon na tik. Bet pats golvonīs, ka pēc ignoriešonys ci rupjis atbiļdis, turpynuojom smaideit i raiseit smaidus cytim. Juopīmiņ, ja tymā trešdinī beja leits i deļtam cylvāki beja vēļ vaira saskumuši, tok breižim lykuos, ka palyka syltuoks i gaišuoks nu tim smaidim i paļdis vuordim. Īdevem uobuļus i taidim, kuri prasieja puortulkuot teksteņu iz lapenis, eipaši prīceigi beja vacuoki ļauds, kuri jau vairs natic, ka jaunīši myusdīnuos muok lobu dorbu dareit. I tīši nu jim mes dzierdiejom lobu vuordu kolnus. Piec vairuoku stuņžu staiguošonys, mierkšonys leitā, īšonys pi cylvākim ar smaidu i vuordim : „Lobadīna, „Latgolys Studentu centrs” dola vitaminus pyrma zīmys. Lai Jiusim loba dīna!”, beja pateikams nūgurums i labi padareita dorba sajiuta. Pasaver, gondreiž 200 cilvāki pasmaidēja!
Ingūna


text:
Lūznovā pīminēs muokslinīku i pedagogu Vladislavu Pauru
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
18. julī 16.00–17.30 stuņdēs Rēzeknis nūvoda Lūznovys muižā garšu i muokslu festivala “Mākslas pikniks” laikā prezentēs muokslys albumu “Akvarelists Vladislavs Paurs” (dizains Zaiga Protizāne), demonstrēs dokumentalū filmu “Vladislavs – cilvēks, mākslinieks, pedagogs” (režisors Māris Justs) i atkluos V. Paura akvareļgleznīceibys izstuodi. Pyrma filmys par V. Paura dailradi stuosteis Rēzeknis Tehnologeju akademejis (RTA) asociātī profesori Aina i Gunārs Strodi. Pasuokuma laikā muokslys mīļuotuojim tiks duovynuoti itī albumi, informej albuma sagataveišonys projekta vadeituoja, RTA docente Diāna Apele.
Vladislavs Paurs (1945–2019), izcyls Latgolys akvareļgleznīceibys puorstuovs, pedagogs i padūmdeviejs studentim, bejs vīnkuoršs i cīš sirsneigs cylvāks, tai par jū izasacejuši juo tyvinīki, draugi i kolegys.
Par muokslinīkam veļteitū albumu D. Apele soka: “Izdūtais muokslys albums “Akvarelists Vladislavs Paurs” ir RTA asociātuo profesora i izcyluo Latgolys akvareļgleznīceibys puorstuova V. Paura muokslys dorbu viesturisks apkūpuojums piec juo aizīšonys myužeibā. Muokslys albums veiduots kai muokslinīka personiskuo skiču gruomota. Vuokam izmontuots autora dorbs “Rūsa” (2015), kas vyslobuok paruoda muokslinīka rūkrokstu. Papyldus muokslys dorbam, vuoka dizainā izveiduots plāsta papeira efekts, izmontuota akvareļu lopys tekstura, simbolizejūt gon pošu muokslys dorba suokumu, gon muokslinīka gleznīceibys tehniku – akvareļgleznīceibu. Konkretajā albumā procentualā puorsvorā teik paruodeita taišni akvareļgleznīceiba.
Albuma īvada daļā, pyrmajūs treis atvārumūs, atrūnamys informativys anotacejis latvīšu, latgalīšu i angļu volūdā, papyldynuojumā ar vysaidu nūtikšonu fotoattālim, kas raksturoj muokslinīka vadūšuos dzeivis jūmys. Muokslys dorbi albumā teik grupāti piec muokslys dorbu žanrim: 43 dobys ainovys, 11 klusuos dobys kompozicejis, 32 piļsātu ainovys i 9 figuralys kompozicejis. Kūpā 95 muokslys dorbi.”
V. Pauram veļteituos filmys veiduotuojs M. Justs atkluoj: “Tēmu īsaceja magistra dorba vadeituoja. Nu akademejis vadeibys beja vēļme īmyužynuot Vladislava Paura pīmiņu. Suokumā maņ pīduovuoja taiseit katalogu par juo dailradi. Bet es kūpā ar Vladislavu asmu jau taidus taisejs, maņ nasalyka tys tik interesanti. Partū es pīduovuoju sataiseit par jū filmu. Vadeituoja pīkryta, tys akademejā ir vīns nu pyrmūs gadejumu, kod filma teik taiseita kai magistra dorbs.
Vladislavu Pauru pats drupeit pazynu, bet tikai nu vīnys pusis – kai kolegu. Maņ beja interesanti papieteit vairuok, kas jis eisti par cylvāku beja. Vairuok uzrunuoju pat īsasaisteit radinīkus – sīvu, muoseicu. Tys Vladislavu atkluoj nu ciļvieceiguos pusis, na viņ kai sovys jūmys profesionali. Nu tuo atsateisteja filmys koncepceja – viestejums trejūs aspektūs, kur Paurs atsakluoj kai sirsneigs cylvāks, kai muokslinīks, kai pedagogs.”
Interesenti teik laipni aicynuoti pīsadaleit ari cytuos Muokslys piknika aktivitatēs Lūznovā ITE.


text:
“Cepleišu” pūdi aba Vogulu saimis keramikys ceļš
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Voguli ir vīna nu vysatpazeistamuokūs keramiku saimu Latgolā i vysā Latvejā. Vogulu saimis dorbūs radzama Latgola – stypra, iztureiga, ar skaidrom, nūteiktom formom, tok reizē cīši daudzveideiga i interesanta. Leidz 10. decembram Latgolys Kulturviesturis muzejā Rēzeknē ir apsaverama Vogulu saimis keramikys dorbu izstuode. Pyrma izstuodis atkluošonys sasatykom i pasarunuojom ar vysu saimi – Valdemāru* Vogulu, juo sīvu Olgu i jūs dālim dveiņu bruolim Juoni i Māri Vogulim.
Kai stuosta Māris Voguls, ideja par izstuodis reikuošonu roduos jam ar bruoli, kluotyn vēļ itys gods ir zeimeigs ar opolom jubilejom, bruolim – 40, tāvam i muotei – 70. “Vajag tok tāvam paruodeit, ka mes ar Juoni ari varim izstuodi sataiseit”, smaidūt stuosta Māris.
Sovu darbneicu Rēzeknis nūvoda Leņdžu pogostā Valdemārs Voguls izbyuvēja jau 1976. godā. Pamata omota prasmis jis īsavuiceja Rēzeknis Muokslys vydsškolā, sovpus prasmis pylnveiduoja pi atpazeistamu meistaru, kai Juoņa Backāna, Ontona Ušpeļa i Oduma Kuopusteņa. Ostoņdasmytūs godu suokumā Valdemāram Vogulam, pasasokūt Oduma Kuopusteņa padūmim, sovā ceplī izadeve atjaunuot svāpātuos aba malnuos keramikys apdadzynuošonys tehnologeju. Cyti keramiki itū tehniku suoce izmontuot viņ deveņdasmytūs godu suokuos.
Valdemārs Voguls stuosta, ka juo tāvs piec profesejis daleji beja geologs i vīnu reizi atvede jam muola skaudzi spaņa lelumā. “Tod maņ beja viņ treis voi četri gadeni, bet es ar cīši lelu aizrauteibu beju gotovs meiceit muolu,” atmiņuos doluos Valdemārs. Ari obeju dveiņu bruoļu sapasazeišona ar muolu aizasuoce gona agri, ap četrim voi pīcim godim, pyrmais dorbs Juoņam beja začeits, a Mārim – suneits.
Koč i varātu dūmuot, ka dveiņu bruolim vysys interesis ir vīnaidys, keramikā jūs celi ir daleji sasadalejuši. Māris ir vaira pīsavierss seikplastikai i svečturu izgataveišonai, pamatā struodoj ar kruosainū aba glazātū keramiku. Cikom Juoņs lobpruotuok struodoj ar lelizmāra formatu, veidoj lelys vāzis, pūdus i cytys praktiski izmontojamys lītys, pamatā struodoj taišni ar malnū aba svāpātū keramiku. “Jau bierneibā redzieju, ka vactāvs taiseja sviļpeitis, es pats suoču, redzieju, ka maņ saīt i pateik,” pīmiņ Māris, jis ari papyldynoj:
“Vogulu darbneicā ir kai pi kuozu golda – i tys ir, i itys ir, vysa gona, izviele lela.”
Bruoli, vaicuoti par tū, kai myusu dīnu steidzeigajā laikā saīt atrast laiku ari keramikai, vīnbalseigai pīkreit, ka tei ir sirdslīta, i tai laiku vysod var atrast. “Kod īdvasma rūnās, īmam i struodojam, deļ myusu tys eisti nav dorbs, bet atpyuta,” stuosta Juoņs. Māris papyldynoj: “Tāvam tys beja pamatdorbs, mums tys ir ūtrais dorbs, dorbi ir deļ seve i deļ cytu cylvāku, sovu vieļmu izpausme. Mes taidā veidā varim izluodēt energeju.” Olga ari papyldynoj, ka Vogulu saime eistyn turpynoj Latgolys keramikys tradicejis, kas izapauž kai formuos, izgatavejūt vuoraunīkus, madaunīkus i pīna pūdus, tai ari kruosu izvielē.
“Veidojūt dorbus, pīmāram, tūs pošus svečturus, es izmontoju senejuos formys i rūtuojumus, tok pīlīku ari kū sovu, i veidojās cyts skots, tai teik saglobuots vacais, pīsalīk kaut kas nu jaunuo, i tūp unikals dorbs,” stuosta Māris.
Kai jau pīmynāts īprīšk, Vogulu saimis puorstuovi struodoj kai svāpatajā tehnikā, tai ari ar glazurom. Vaicuoti, voi kaida nu tehniku vystik pateik vaira, Valdemārs Voguls atbiļd: “Kai es īguoju malnuos keramikys dzeilēs, tai maņ itei vystik pateik drusku vaira. Goduos, ka jau dūmuos radzu, ka tam dorbam juobyut malnam.” Juoņs pīzeist, ka juo izjiuta ir leidzeiga tāva, i jis ari prīkšrūku dūt malnajai keramikai. “Malnuo keramika ir eipaša ar tū, ka te vajag cīši precizys formys i linejis, ka ar kruosu var nūslēpt kaidu formys defektu, malnajā keramikā tū navar izdareit,” tai Juoņs. Sovpus Māris pībylst, ka deļ juo kruosainuo keramika asociejās ar leluoku sarežgeiteibys pakuopi, ir juoīgulda daudz vairuok dorba. “Keramikys kruosu gamma ir taida poša kai zeimejūt ar zeimuli voi gleznojūt, maņ redzīs, ka ar kruosainū var panuokt leluoku dažaideibu,” stuosta Māris.
Vaicuoti pasadaleit ar kaidom spylgtom atmiņom, Valdemārs Voguls pīmiņ gadīni, kod pyrmū reizi tics pi dolaru: “Seņ atpakaļ Reigā pyrms Dzīšmusvātku munim dorbim atsaroda piercieji. Izaruodeja, ka tei ir vasala Italejis futbola komanda, beja ari cyti cylvāki, kuri gribēja kū nūpierkt, bet maņ jau nabeja nikas palics, vysu izpierka. Vys tai es tyku pi sovu pyrmūs dolaru.”
Sovpus Māris pīmiņ, ka vīnu reizi sātā pībraukuši gosti i tāvs iz kaidu breidi aizmierss par cepli: “Nu reita taisa vaļā, i izaruod, ka daļa cepļa ir puordaguse, deļtam gosti ir gosti, tok cepļam vysod juobyut pyrmajā vītā!”
*Oficialais Valdemāra Vogula vuords, kū īsoka lītuot pats Valdemārs i juo saime.


text:
Raidejumā “Latvijas novadu cīņas” pīsadaleja Rēzeknis Augstškolys komanda
LTV1 erudicejis šovā “Latvijas novadu cīņas” par gudruokuo nūvoda titulu sasaceņte Latvejis augstškolu komandys – Rēzeknis Augstškolys, Latvejis Universitatis i Latvejis Lauksaimnīceibys universitatis komandys.
Rēzeknis Augstškolys komandu vadeja muzikis i docātuojs Ingars Gusāns, kai ari Latgolys gūdu aizstuovēje varakļuonīts Andrejs Svilāns, cylvāks-orkestris Ivars Matisovs i Rēzeknis Augstškolys lektore i Latvejis Universitatis volūdnīceibys doktorante Solvita Pošeiko.
Kab nūskaidruotu, kurā nūvodā dzeivoj Latvejā erudituokī cylvāki, nu 30. apreļa 10 nedeļu garumā LTV1 var vērtīs producentu kompanejis “HansaMedia” veiduotu erudicejis šovu “Latvijas novadu cīņas”, kurā kotru nedeļu sasateik treis nūvodu komandys i treis sabīdreibā popularys personys, kab azarta pylnā spēlē izzynuotu, kuram nu jim pīsanuok nedelis gudruokuo nūvoda tituls.


text:
Nūsasliedzs jaunīšu seminars „Atzolys”
Nu ituo goda 2. augusta leidz 6. augustam Preiļūs nūtyka „Atzolys” – jau sastū godu piec kuortys bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” reikuots izgleitojūšs seminars Latgolys jaunīšim. Seminaru reikoj latgalīšu studenti deļ jaunīšu, kam ir interese par Latgolu i latgalīšu volūdu, literaturu, viesturi, kulturu.
Na par veļti „Atzolu” moto ir Kazimira Skryndys vuordi: „Iz tom jaunom atlasem lai ir vysa myusu cereiba i par jom lai mes vysvairuok guodojom. Izaugs lelys atlasis, tod ari vacim kūkim jūs pakrieslī byus loba atpyuta.” Seminarā jaunīši sasateik i īsavuica byut kūpā ari latgaliski – kasdīnā, svātkūs, vuiceibuos, prīcā i sovuos puordūmuos, kab apsazynuotu sovys saknis i īspieju kūpt sovu īpašū pateibu i iz prīšku.
Nu 2004. goda, kod pyrmū reizi nūtyka nūmetne „Atzolys” i pyrmū reizi salasēja kūpā latgaliski runojūšus, rodūšus i dzīdūšus jaunīšus, atzolīšu bolsi vosoruos ir bejuši dzierdami Kuorsovā, Baļtinovā, Dagdā, Rogovkā, Bieržgalī. Itūgod pyrmū reizi „Atzolys” nūtyka Preiļu pusē.
Pavysam „Atzoluos” beja 20 dalinīku – puiši i mārgys nu Latgolys: Kuorsovys, Rogovkys, Saļnovys, Kolupa, Preiļu, Ludzys, Rēzeknis i c. i nu puornūvodu – Lelvuordis. Atzolīši dzeivuoja ustabeņuos ar Preiļu apleicīnis vītvuordu nūsaukumim: puiši dzeivuoja Muktupuovulūs i Prīkuļūs, meitys – Upmolā, Vuorkovā, Arendolē, Rūžupē, Tyltovā, Rozalinā.
Kotra dīna suocēs ar reita rūsmi i reita riņči, kura laikā tyka pīškierti ordeni īprīkšejuos dīnys spylgtuokajim atzolīšim, skaiteitys „Atzolu” spletnis, kotrys atzolīts dabuoja sovu laimis devu – vysmoz 26 atzolīšu apskuovīņus.
Seminara laikā dalinīki klausejuos lekcejis par latgalīšu literaturu i latgalīšu rokstu volūdu, prezentaceju taiseišonu, latgalīšu portalim internetā. Īgiutuos zynuošonys atzolīši varēja nūstyprynuot praksē – taisūt seminara avīzi „Atzolu Viestness”, prezentacejis par nūtykumim i cylvākim, kas saisteiti ar Latgolu.
Ari itūgod atzolīši ekskursejis laikā izzynuoja vaira par seminara nūrisis vītu – Preilim – i jūs viesturi.
Vokorūs atzolīši varēja rodūši izapaust, taisūt vysaidus muzikalus i teatralus prīšknasumus pasuokumim „Preiļu Oskars”, „Dzīšmu dueļs”, īpazeistynojūt puorejūs ar sevi, sovim talantim „Talantu vokorā”, sovu dzymtū vītu, sovu „Atzolu” ustabeņu i c. Juoatzeist, ka vysi atzolīši ir cīši rodūši i talanteigi jaunīši – kai aktīri i muzykanti, tai muokslinīki i ailinīki, akrobati i doncuotuoji. Seminara laikā topa jaunys dzīsmis, ailis, spuornuotī teicīni.
Piec rodūšūs aktivitašu atzolīši izadoncuoja, doncojūt tradicionalūs daņčus. Kotrys ustabenis atzolīšim beja sovs „Atzolu” krysttāvs voi krystamuote nu organizatoru pusis, ar kurim piec garuos dīnys varēja puorrunuot dīnys prīcys i bādys, pasarunuot par dzeivi vyspuor. „Atzolu” krystvacuoki skaiteja prīškā latgalīšu puosokys, stuostus i c. Pyrms naktsmīra vysi atzolīši dzīduoja mīga dzīsmeiti „Par sapynu zyrgim”.
„Atzolu” dorba grupys i dalinīku vuordā lelu paļdis sokom Vaļsts Kulturkapitala fondam par finansialū atspaidu, SIA „Salang-P” vadeibai i darbinīkim par atsauceibu i seminara atbaļsteišonu ar kancelejis precem, Preiļu Vaļsts gimnazejis folklorys kūpai „Rūtoj” i vadeituojai Ilzei Rožinskai par skaneigom dzīsmem i ļusteigim daņčim! Taipat sokom paļdis grupys „D-Light” puišim par myusdīnu muzyku i bala daņčim, Ilgai Šuplinskai, Muorai Mortuzānei, Iretai Čeksei, Juram Viļumam par saistūšom i interesantom lekcejom! Sokom paļdis ari bistro „Preilene” vadeibai par sadarbeibu i kolektivam par gordu i suoteigu iedīni, a seviški – Preiļu Vaļsts gimnazejai par naktsmītnem i telpom seminara nūrisei!
Paļdis dalinīkim par aktivitati, rodūšū i latgaliskū goru i paļdis dorba grupai par nasovteigu paleidzeibu seminara organiziešonā i vadeišonā. Itūgod „Atzola” dorba grupa atsaškeire ar tū, ka vysi ir bejušī atzolīši: Linda Orole, Arnita Grigāne, Edgars Ciganovičs, Laila Kaša, Laima Rēriha, Vineta Vilcānei i Vita Briška. Paaudžu maiņa ir nūtykuse, atzolys jau dūd paieni – cytom atzolom.
„Atzolu” vadeituoja Linda Orole,
bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” vaļdis lūcekle


text:
“Skonai” jauna dzīsme latgaliski
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Vokaluo grupa “Skonai” klauseituoju viertiejumam pīduovoj jaunu singlu – latgalīšu tautysdzīsmi “Ūsi, ūsi”.
Pavasari sagaidūt, vokaluo grupa “Skonai” klauseituojim duovynoj jaunu singlu “Ūsi, ūsi”. Kompoziceja viestej par ūša vareneibu i spāku – taidu, kas stuojās pretim untumainim viejim i nažieleigom vātrom. Ūss kolpoj kai metafora cylvākam, kurs, pasateicūt sovom saknem, puorvar gryuteibys i apsazynoj sovu spāku. “Skonai” cer, ka kompoziceja klauseituojim dūs vareibu koč iz šaļteņu teišom byut te i niu, partū ka tys ir tik svareigi, kab atrast eistū vīnuoteibu pošam ar sovu vyda pasauli.
Īrokstu aranžiejs i produciejs Gints Stankevičs (“Factory Sounds Studio”), bet par publicitatis foto pasaryupejuse fotografe Sintija Sandore. Dzīduotuoju tārpi nu “VelgaCode”.


text:
Tod nabeja eistais laiks, bet pareizais. Saruna ar “Puordaris” saiminīkim
Rokstu sagataveja: Līga Springa, plānuotuojs “Giut breidi”
Itymā godā, portalam lakuga.lv sasadorbojūt ar pyrmū latgaliskū plānuotuoju “Giut breidi”, kotra mieneša intervejuos vaira ir vareiba īpasazeit ar plānuotuoja personeibu stuostim. “Giut breidi” puslopuos junī varēja sasatikt ar “Puordari” – rodūšū darbneicu, dobai draudzeiguokys dzeivuošonys i dažaidu lītu puorstruodis apvīnuojumu. Gastejūt “Puordaris” rodūšajā sātā “Leiceiši”, beja vareiba parunuot na viņ ar tuos saiminīkim Ingūnu Semuli i Juoni Jurčenko kai divejm uzjiemeigim jaunīšim, vacuokim i uzjiemiejim, bet nūbaudeit Ingūnys captū peirāgu, īdzert sylta čaja i justīs kai sātā. “Leiceiši” ir tei vīta, kur tic sapynim i nasabeist eistynuot trokuokuos idejis.
Par Latgolu i sātys sajiutu
Kur ir jiusu sāta – tei ir vīta voi cylvāki?
Mes poši rodam sātu sev tī, kur asam, veidojūt tū vidi, kurā jiutamīs labi i breivi. Sāta mums ir sajiuta i, kab tū justu, mes tū veidojam poši. Laikā, kod mes meklējom sovu lauku styureiti, mums beja svareigi daži kritereji, par tū ari tik mudri tys process nasalūbēs, bet mums naizsokami pasalaimēja, ka sāta sovā veidā atroda myus pošus. Itei ir perfekta vīta, kur radeit pošim sovu zemis styureiti taidu, kaidu gribim.
Mums beja vysys īspiejis braukt i meklēt sovu styureiti jebkurā cytā Latvejis regionā, bet intuitivi mes palykom ite – Latgolā. Uzkotam, ka Latgolā nūteikti juoizmontoj vareiba padzeivuot kaidā vīnsātā, tys ir lobuokais veids, kai sajust Latgolys vīnkuoršū i dabiskū vidi.
Ka tev ir pīduovuojums dareit koč kū, tod nūteikti pīkreiti. Tev nabyus kur liktīs i par sovu ideju runoj jau pyrma, tu esi suocs tū eistynuot, tei byus lobuokuo motivaceja tū turpynuot dareit. Juoņs nu suokuma iz tū vierēs skeptiski, nu niu piļneibā pīkreit i atbolsta: “Dūmys ir juolaiž kosmosā, kab tuos pīsapylda.”
Kai roduos “Puordare”, kai tei ir auguse i atsateistejuse, kaidi ir tuvuokī mierki?
Beja dūma par puorstruodis īspiejom, puorstruoduotim maisenim i papeiru, suoku pieteit vuordineicu i īpasatyka tulkuojums – puordare. Logo ari centemēs nasarežgeit. Mums jau ir svareigi pozicionēt tū dareišonu, ideju par saimisteibu, kuru atjaunojam pošu spākim. Vyss, kū ari kasdīnā doram, tei ir puorstruode i videi draudzeiguoks dzeivisveids. Par pīmāru, ideja, kuru ceļam i turpynojam eistynuot. “Puordare” taipat kai mes poši aug i atsateista, idejis īt kluot mudruok i vaira, kai mes tuos varim eistynuot. Jau ilgu laiku struodojam pi vosorys terasis atvieršonys, kab varātu gostus uzjimt pi seve. Juoīgulda daudz dorba, par tū vyss cik mudri naīt iz prīšku, bet tys ir vīns nu myusu dreižuokūs mierku, kas juoeistynoj.
Process, kod ideja puortūp realitatē ir breineigs! Stuosts ir ari par “Puordari” – tod jau nabeja eistais laiks, kod tei roduos. Juoņs tymā laikā remontēja sātu, es kūpā ar dālu Krišjuoni guoju dybynuot uzjāmumu, īsnādzūt vysus dokumentus.
Tys nūteikti nabeja eistais laiks, bet pareizais. Ka ni tod, kod vēļ? Tymā breidī es jutu, ka tam tai ir juobyut, vajag reikuotīs.
Pastuosti par komunikaceju ar sabīdreibu!
Es vys vēļ vuicūs i doru. Vuicūs uzturēt socialūs teiklus, veiduot saturu i radzu, kai vajadzātu dareit i pi kuo pīstruoduot, i maņ ir kur augt cīši daudzuos lītuos. Tymā pat laikā es nasaceņšu tū dareit perfekti, jū maņ blokus aug treis braši puiši, kurim bierneiba ir vīnu reizi, par tū suokūtnieji komuniceju ar bārnim, tod ar puorejim. Bīži tam vaira nav laika, eipaši vosorā.
Īsavuiceišona dorūt
Par idejom. Kai tuos rūnās?
Idejis teik kombinātys. Tuos saplyust ar myusu obeju fantazejom. Vaira voi mozuok ir bejuse skaidreiba par mierki – laiks ir tys, kas puorlīcynoj, ka mes vierzeamīs pareizajā veirzīnī. Tai kai obi paraleli kasdīnā struodojam ar jaunīšim i poši asam naformaluos izgleiteibys “audziekni”, tod mes daudz vuicamīs procesā, jū sev asam puorbaudejuši, ka vyslobuokais veids, kai īsavuiceit lītys, ir dorūt tuos.
Cik svareigs ir plānuošonys process jiusu kasdīnā?
Vīns nu svareiguokūs. Mums kotram ir diveji plānuošonys veidi: kasdīnys mozū dorbu, kas juoizdora cytā dīnā, i vīns lelais saroksts, kurā atzeimejam leluokūs doramūs dorbus, par pīmāru, īsnēgt projektu, īreikuot laisteišonys sistemu, kas nav izdorams vīnā dīnā, bet iz garuoka laika.


text:
Nūsaklausi Aijis Erinis i Nika Matvejeva duetu dzīsmē “Turpinājums”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Aija Eriņa ituo gods 12. majā byutu sviniejuse sovu 34 godu jubileju, tok 2017. gods 19. julī nagaideiti aizguoja myužeibā. Tyvojūtīs dzīduotuojis dzimšonys dīnai, pīduovuojam pyrmatskaņuojumu vīnam nu dzīduotuojis agreimūs studejis īrokstu, kas 2007. godā radīs duetā ar Niku Matvejevu (1958–2014), informej Valdis Metlāns.
Dzīsme raksteita Nika Matvejeva studejā, bet sovu oficialū izīšonu tai ari napīdzeivuoja. Nu studejis sasaglobuojušūs audio īrokstu beja varams veikt skanis restauraceju, i dzīsme tyka papyldynuota ar jaunom sytamūs instrumentu partejom.
Dzīsmis īrokstā pīsadaleja Aija kai vokals, Niks – vokals, tausteni, programiešona, Valdis Metlāns – sytamī instrumenti. Muzykys i teksta autors – Andris Eriņš, aranžejis autors – pats Niks, skanis piecapstruode – Kārlis Šteinmanis.
A. Eriņa plašuoku atpazeistameibu dabuojuse ar uzvaru Latvejis Televizejis reikuotajā šovā “Latvijas Talants 2008”, treis sezonys pīsadalejuse LNT šovā “Dziedošās ģimenes”, kai ari ar daudzom popularom dzīsmem izskaniejuse Latvejis radeju stacejuos. Dzīduotuoja i kai solomuokslineica, i kūpā ar dzīdūšū Eriņu saimi sovys muzykaluos karjerys laikā ir davuse vaira par 100 koncertim vysā Latvejā.
Aijis īroksti i muzykaluo dailrade ir apkūpuota div izdavumūs – albumā “Par martu, maiju un decembri”, kas izguoja 2017. godā i 2018. godā izdūtajā izlasē.
Cytus īrokstus var nūsaklauseit Aijis Erinis muzykys kanalā.
Atguodynuosim, ka Aijis dzimšonys dīnā, 12. majā, 15.00 stuņdēs Gaigalovys pogosta kulturys nomā teik reikuots dzīduotuojis pīminis konkurss jaunajim vokalistim, dzīšmu autorim i literatim “Nūdreb sirds…”


text:
Golvonais – vīnam ūtru sadzierdēt. Saruna ar Gati Pastaru
Intervejis autore: Sintija Augustova, portals lakuga.lv
Gatis Pastars īt nu Leivuona, jau puora godu ir Leivuona 1. vydsškolys direktors, spēlej gitaru i dzīd grupā “Jauda”. Sarunā ar Gati par direktoram i rodūšam cylvākam svareigom vierteibom, par “Jaudu” pandemejis laikā i aizaraušonu ar 3D modeliešonu i specefektim.
Kai jums saguoja tikt par Leivuona 1. vydsškolys direktoru?
(Smejās.) Es dasasaceju vakancei, tys beja pyrmais sūļs. Aizyuteju CV, motivacejis viestuli, tei ir formaluo puse, kam ir juoizīt cauri. Lai byutu par direktoru, vajag vaira par lobu CV, omotā apstyprynoj Izgleiteibys i zynuotņu ministreja.
Maņ tei izgleiteibys tema ir guojuse leidza nu 2006., 2007. goda, leidz šam ari kai uzjiemiejs beju pīsadalejs vysaiduos mentoringa programuos, struoduojs par apvuiceibu treneri. Es vīnkuorši izdūmuoju, ka maņ dzeivē nazkū vajag pamaineit, atsaverūt atpakaļ, lāmumu galeigi nanūžāloju.
Uzjiemiejdarbeibā īsastuoja cīši lela rutīna, tok škola ir vīta, kur rutīnys vyspuor navar byut. Kotru godu bārni ir cytaiduoki, jī aug, mainuos, īt jauni bārni. Jim ir sova specifika, jī īt iz školu ar cyta veida apziņu. Deļtam ir lelys īspiejis pošam gon kai cylvākam, gon kai direktoram i pedagogam augt horizontali.
Maņ dūd gondarejumu tei apziņa, ka es kūpā ar pedagogu komandu varu jaunīšim paruodeit, ka dzeivē ir kas daudz foršuoks par pokemonu giušonu, “Angry Birds” spēlem, voi filtrim “Instagram” i “TikTok”, koč kaidom jieleibom. Maņ gribīs, lai myusu školā jī atraisa sovu potencialu, deļtam es radzu taidu kai simbiozi storp olguotu dorbu i miseju.
Daudzim direktori saistuos ar akmiņa sejom, dzeļža nūpītneibu, styngreibu, ar kū jums saistās direktora profeseja?
Pīkreitu, ka Latvejā ir taidi leidzeigi [direktori], bet es dūmoju, ka musdīnu jaunuotnei, kura ir izauguse ar internetu, taida attīksme nu vadeibys i pedagogu pusis respektu i cīnu naizraisa. Lai školuotuojs voi školys direktors byutu jim autoritate, skaidrys, ka ar lomuošonūs i sirdeigys sejis ruodeišonu ir cīši par moz, tys byus piļneigi bezjiedzeigi. Jaunīši, kas tān ir 1.-4. klase, īzeimej nuokūtnis sabīdreibu, kas byus piļneigi ar cytom vierteibom. Jī byus breivi nu padūmu nostys, ar kuru myusu vacuoki i mes poši dzeivojom.
Es dorbā raugu nabyut kai policists, kas nūsoka nazkaidys ramys, deļtam ka školā, munupruot, vys tik ir juopīdzeivoj dzeive, i vysforšuok ir tod, kod tu atej iz školu kai platformu, kurā vari realizēt sovys trokuos idejis. I jaunīšim ir idejis, tik problema tei, ka mes leidz šam kai škola raugom jūs ar disciplinu īrūbežuot. Mes sokom, ka nadreikst taidys saceņseibys, nareikuosim klasis vokoru, deļtam ka greida svaigi nūlakuota. Mums navajag školu pataiseit par muzeju, tei ir dorba telpa. Ka jaunīts juss, ka jam ir īspieja daleitīs ar sovu pīredzi i talantu, jis izjuss leluoku pīdereibu školai – tod ir motivaceja vuiceitīs, ir cytaiduoks skots iz školuotuojim.
Maņ gribīs, lai jaunīši i darbinīki jiutās labi, styngruos socialuos maskys i disciplina vaira nastruodoj. Juomaina pīguojīņs tam vysam, vīnkuorši juoļaun cylvākim byut jim pošim. Saprūtams, ka juobyun nūteikumim,
kvalitate vuiceibu procesā nav īspiejama bez disciplinys, bet sevkuru lykumu i nūteikumu var izskaidruot ar sarunu, na uzspīsšonu.
Paraleli školys direktora omotam, jius nūsadorbojot ari ar muzyku, spēlejat grupā “Jauda”. Kai aizasuoce jiusu interese par muzyku?
Aizaraušona ar muzyku suocēs jau nu bierneibys. Vacuoki nūpierka leņšu magnetofonu, maņ cīši patyka vyss, kas tī skanēja, patyka kai leņtis grīzēs. Izdūmuoju, ka trešajā klasē grybu spēlēt akordeonu, atrodu telefona numuri, devu mamai, lai zvona i pīsokda mani. Mes nadaudz nūkavējom uzjimšonu, bet beiguos pasaceja – puikam koč kaida dzierde ir, lai īt. Muzykys školu pabeidžu akordeona specialitatē, vēļ div godus piec beigšonys nūspielieju orkestrī.
Paraleli beja laiks, kod diskotekys spēlēja ar leņtem, i mums sātā dīzgon regulari skanēja vysaidi pyrmī vuocu tehno skaņdorbi, kas mani cīši īvylka elektroniskajā muzykā. Kod puorsavuoču iz Reigu, maņ beja cīši svareigi byut tyvai muzykai, tai dabiski saguoja, ka daudzus godus spielieju kai dīdžejs klubūs, braukuoju pa Eiropu, tok vīnā šaļtī lykuos, ka vajag producēt.
Iz pyrmuo datora raudzeju primitivus ritmus, beiguos tys puorauga tai, ka suoču izdūt elektroniskū muzyku uorzemēs deļ cytu īrokstu kompaneju. Tod elektroniskai muzykai suocēs nūrīts, saprotu, ka maņ gribīs paraudzeit nazkū cytu. Par gūdu tam, ka pabeidžu muzykys školu, maņ paduovynuoja primitivu “Casio” sintezatoru, kas maņ cīši patyka, tys vēļ šudiņ stuov i struodoj. Caur vysaidim celim nazkū raudzeju – ar datoru, bez datora, ar leņšu magnetofonim, ar kasešu magnetofonim, ar skaņu platem. Maņ gribējuos puoša radūšuo procesa. Vyss aizguoja tik tuoli, ka spēlējom kuozys, korporativus, tai īsavuiceju spēlēt gitaru.
Myusu kolektivā vyss plyuda i mainejuos, beiguos ar basgitaristu Daini izdūmuojom, ka taiseisim nazkū sovu, tik mums beja problema – daži palyka cīši slovoni i naguoja iz mieginuojumim, a mes, taidi “prostuoki ļauds”, gribējom dareit nu sirds. Maņ beja sātys studejā sataiseiti pyrmī demo, īdevu Daiņam pasaklauseit, saceju, ka spēlēsim tuoļuok, tok mums nabeja buņdzinīka. Mienesi vāluok dazynuoju, ka Leivuonā izjuka vēļ vīna grupa, atsabreivuoja buņdzinīks, tai pi myusu tyka Daniels.
Suocem 2016. gods aprelī, cīši ražeigi i produktivi struoduojom, izdevem pyrmū albumū, itūgod izdevem jau ūtrū i turpynojom struoduot pi videoklipim i trešuo albuma.
Turpynojūt par videoklipim, pavysam naseņ grupai “Jauda” izguoja videoklips dzīsmei “Early Morning”, kas skateituoju aizsvīž godus 20–30 vacā paguotnē. Kur roduos ideja taidam videoklipa konceptam?
Pyrmkuort, zam videoklipim ir filozofeja, ka mes taisom tū, kas mums tamā šaļtī pateik, kū gribīs. Ūtrkuort, mes taisom taidus videoklipus, kaidus nataisa cyti. Nav lela muoksla nūkopēt formatu voi nazkaidu vizualū aspektu nu cytu i pasaceit, ka mums jauns klips. Mes gribim taiseit kū taidu, ka cylvāks īraugūt saprūt, ka tei ir grupa “Jauda”, tys ir jūs rūkroksts.
“Early Morning” videoklips ir filmāts Upītē, tī ir forši cylvāki, vīnu reizi mieginuojumā aizavede runys par klipa idejom i grupysbīdrs soka – mes bejom vīnā vītā, spēlējom nazkaidu balli voi koncertu i aizskatuvē redzējom zylu, saryusiejušu padūmu laika autobusu. Jam nav izītys ni skatis, ni vaira numuri ir, bet jis vēļ brauc. Mums beja ideja ar tū autobusu nazkū izdūmuot, izaruoda, ka Upītē ir mozs kulturys noms, pīzvanejom – pacēle Andris Slišāns i saceja, ka nui, braucit! Kotrys myusu videoklips ir nazkas pretejs īprīškejam, lai nasaīt atsakuortuot.
Kod itū videoklipu vērēs amerikani, jī vyspuor nasaprota, kas tī nūteik, kas tys par svīkstu. (Smejās.) Tamā pat šaļtī tī, kas dzeivoj “itymūs plotuma grādūs”, saprūt stuostus par vacim kolhoza kulturys nomims, vacim “gazikim”.
Kai jums saguoja videoklipam pīaicynuot tik daudz vacuokys paaudzis kuņdžu i dabuot jom vīnaidus tārpus?
(Smejās.) Atkluošu mozu nūslāpumu – mums suokumā beja dūma, ka mes Upītē safilmejam ari auditoreju, publiku, bet dīvamžāļ tū nasaguoja nikai sarunuot, deļtam Upītē beja tik skotivis i autobusa scenys. Tod mes aizbraucem iz Leivuonu, mums te ir vītejais deju ansamblis “Rūžeņas”, te atrodom kuņdzis godūs, jom ir vysaidi skotivis tārpi. Maņ tys lobais puorsteigums beja taids, ka mums cīši vīglai guoja ar filmēšonu. Jom pasoki, ka ir juodora tai i tai, i juos dora!
Juos beja juos pošys, nikuo navajadzēja tāluot. Tys ir tys golvonais filmiešonā, ka saīt dabuot nu cylvāka patīsumu uorā.
Kuņdzis sasapucēja sovūs skotivis tārpūs, itys beja nūtykums, kam sazkruosuot lyupys, izviļkt capuris, sataiseit motus. Līkās, ka vacam cylvākam dzeive ir nūraksteita, nā, dzeive pīspēlej vysaidys situacejis, kuruos var dabuot jaunys īspiejis. Kuņdzis beja cīši atvārtys, deļtam ar humoru i pozitivityka paruodeitys itymā klipā.
Kai ir muzicēt i sacerēt jaunys dzīsmis, skaņdorbus pandemejis laikā?
Trokai, mes turpynuojom struoduot, mums ir regulari mieginuojumi, asam filmējušīs, taisejuši materialu, pandemejis laikā mums izguoja ūtrais albums, asam suokuši struoduot pi trešuo.
Maņ nūteikti datryukst rezonansis ar publiku. Kod nūspēlej koncertu, esi piļneibā iztukšuots, tamā stuņdē, kū tu atdūd iz skotivis, tu principā atdūd energeju vēļ treis dīnom iz prīšku. Piec tam ir mīra periods, kurā nazkas apsakūpoj i tod vīnkuorši saīt pats nu seve. Tod juorauga iz lopys pīraksteit teksta ideju, melodeju, gitarys rifu voi sintezatora temu.
Pandemejis laikā ir gryušuok tū dabuot gotovu, tys šaļtim var nūvest da nalelys depresejis.
Ka tu sevi navari realizēt, rodūt kū jaunu, asūt tymā procesā, ir cīši gryutai dzeivuot, jiutīs nazkaids napīpiļdeits, vysu laiku ir dryums nūskaņuojums
Deļ tam piec albuma izdūšonys puišim pasaceju, ka div mienešus nikuo nadareišu, pamaineišu vierzīni, lai kas sasakruoj, kū piec tam saut uorā ar jaunu spāku.
Gatavejūtīs intervejai, atrodu ari jiusu “YouTube” kanalu, kurā ir daži eisi video ar interesantom grafikom i skaņu, pastuostit vaira par tim!
Itūšaļt asu cīši dzili 3D modeliešonā. Mani cīši interesej, uzrunoj ideja, ka varu radeit virtualu vidi – voi tei ir doba, telpys voi kas cyts, i īlikt tymā īškā realus tālus, itymā gadejumā nūfilmātu pats sevi. Maņ gribīs dabuot tū realismu, itūšaļt digitali tys vyss ir īspiejams. Ir bezmoksys reiki, kai tū var dabuot, bet es jiutu, ka maņ datryukst pīredzis i zynuošonu, maņ vairuok ir svareigs pats process, kurā es vuicūs.
Ideja ir trenētīs, lai es varātu taiseit videoklipus “Jaudai”. Ar montažu i specefektim asu aizaruovs jau vairuokus godus i jiutu, ka grybu īīt cytā leiminī, kur mes redzim safilmātus realus cylvākus voi 3D modeli ar cylvāku golvom virtualā vidē. Ir lātuok safilmēt videomaterialu iz zaļuo ekrana i piec tam samontēt vysu 3D vidē, kai ceļt atsevišku kabinetu.
Jius bejot ari gosts Īvys i Henrika Johansonu raidīrokstā “Unsaved Stories”, voi jums ir palykuse kaida atziņa nu raidīroksta?
Ka cylvāki ir izgleituoti, jādz vērtīs iz lītom plašuok, nakritizēt, vodūtīs nu sova šauruo dzeivis skatejuma voi sovys cīši leluos “Instagram” voi “Facebook” puorlīceibys, mes
vysi varim dzeivuot iz ituos planetys cīši draudzeigi i labi. Tī geografiskī rūbeži, volūdys voi kulturys rūbeži ir cīši relativi, jī var leidzpastuovēt cīši veiksmeigi.
Problema ir taida, ka mes asam puoruok sasadalejuši sovūs pījāmumūs, tys ir švaki voi tys ir labi. Maņ pateik runuot ar taidom radnīciskom dvēselem, kuruos var redzēt dzeivis pīredzi i vareibu īsadzilinuot lītys byuteibā piec lītu patīsuos byuteibys, na piec vierspuseja vīdūkļa. Maņ pateik, ka cylvākam ir sovs vīdūklis caur juo pīredzi, varbyut tys vīdūklis maņ nav pījamams, i tys ir “okei”, ite pasaruoda tolerancis aspekts. Ka mes varim vīns ūtru sadzierdēt, deļtam ka dzierdēt i klauseitīs ir div dažaidys lītys, veidojās sapratne. Itaidys sarunys ar cylvākim dūd taidu izjiutu, ka ar muma vyss kuorteibā, pasauļs nav nimoz tik švaks, mes varim dzeivuot i sadzeivuot.


text:
“Maja vokorā atnuoc pi krysta…”
Ar itim Ontona Matvejāna dzīsmis vuordim Drycānu goreigūs dzīšmu ansamblis “Almus” aicynuoja dzīdūšūs draugu kolektivus, komponista rodus, leidzgaitnīkus i vītejūs drycānīšus iz komponista pīminis pasuokumu. Maja mieness nav ni O.Matvejāna dzimšonys, ni aizīšonys laiks, bet pyrma sešu godu najauši izraudzeits laiks (varbyut ar Dīva ziņu?), kod ar dzīsmem i lyugšonom gūdynojam juo pīmiņu.
25. maja reitā vysi sasapuļcēja Drycānu kopsātā, aizlyudze i nūlyka zīdus iz O.Matvejāna kopa kūpenis. Sekuoja Sv.Mišs Drycānu R.K. bazneicā, kū celebrēja myusu draudzis prāvests Māris Laureckis, bet piec Miša – koncerts. Itūgod pīminis pasuokumā pīsadaleja dzīduotuoji nu Styglovys draudzis – Mērdzinis sīvīšu kors “Austra”, dirigente Ināra Dovgiallo, Bieržu draudzis goreigūs dzīšmu ansamblis “Sonāte”, vadeituoja Aija Ikstena, Gaigolovys folklorys kolektivs “Gaigalas” i Drycānu goreigūs dzīšmu ansamblis “Almus”, vadeituojs Juoņs Trūps. Pasuokumā eipaši tyka atzeimuota O.Matvejāna i naseņ myužeibā aizguojušuos dzejneicys Emilejis Kalvānis sadarbeiba. Kai nazkod atzyna poša dzejneica, juos dzejūli izguoja tautā, pasasokūt Matvejāna muzykai. Ināra Dovgiallo ar pateiceibu atguoduoja Atmūdys laiku, kod komponista izdūtuo pyrmuo goreigūs dzīšmu gruomota “Kai bolta sudobra dzejteņa” beja ceļveds i dzīšmu materiala olūts vysim Latgolys bazneicu varganistim. Anna Matvejāne, pasasaceidama par emocionali pīpiļdeitū, goreigi boguotū i sirsneigū pasuokumu, ar gandarejumu atzeimuoja, ka O.Matvejāna dzīšmu montuojums Drycānūs nu ir nūdūts jaunuos, drūšuos rūkuos – jau godu Drycānu bazneicā muzicej jauns varganists Juoņs Trūps. Kotru svātdīni varganists i ansamblis “Almus” ar dzīsmem i goreigim dzīduojumim kuplynoj Sv.Mišu.
Paļdis vysim par svieteigi aizvadeitū dīnu – par lyugšonom, dzīsmem, sirsneibu!
Ziņu sagataveja: Ināra Orlova, pasuokuma organizatore


text:
Emilejai Kalvānei izguojs dzejūļu kruojums “Atvosora”
Latgalīšu dzejneicai Emilejai Kalvānei paguojušuo goda nūgalē izguoja dzejūļu kruojums „Atvosora”, kurs tyka izdūts Latgolys Regiona programmys ītvorūs.
Emileja Kalvāne (1944) ir dzymuse Mērdzinis pogosta Styglovā. Jauneibā autore ir pīsadalejuse Mirdzys Kempis Jaunūs autoru apvīneibā, bet latgaliski roksta i publicejās viņ nu 1995. goda. Juos pyrmuo gruomota „Lobuo dīna” (2003) ar atsauceibu tyka pījimta i literaturzynuotnīku, i vīnkuoršūs skaiteituoju vydā.
„Atvosora” ir Emilejis Kalvānis ūtruo gruomota. Tei ir dzeivis gudra i vysa kū dzeivē pīredziejuša cylvāka raksteita dzeja. Te sūpluok ir i bierneibys atminis, i naatdūta poruoda tyvajim i sovai Latgolai sajiuta, ir ari mīlesteiba i atziņa, ka „mīlesteiba nanūvecej, viņ ar godim vairuok zyna”, ir i gryutuo nūlicīņa nosta i juos paceļšona.
Vysam cauri — speiteiga cereiba vystik dzeivuot i sovuos suopēs pasaceļt puori švakajam klusā, tok nūtureigā ticeibā Dīvam i pateiceibā dzeivē satyktajim cylvākim i gora radinīkim.
Gruomota ir kai ritiņs, kas grīžās ap sevi — nu suokuma iz beigom i otkon iz suokumu. Partū ka cereiba naizabeidz nikod, cikom ir ticeiba iz lobū i pateiceiba par bejušū.
Aicynojam puorskaiteit Emilejis Kalvānis dzejūļus LaKuGā.


text:
LgSC jau 7 godi!
3. novembrī gribim kūpeigi ar Tevi nūsvinēt LgSC 7 godu dzimšonys dīnu – par gūdu padareitajam, par gūdu sev i Tev i par gūdu vysam tam, kas vēļ tikai byus!
Deļtuo teikomēs iz LgSC dzimšonys dīnys svineibom:
– kur? Prūtams, ka Latgolā i kuorteigā latgalīšu piertī!
– vīta: Daugovpiļs rajona Leiksnys pogosta Gančevskūs. Verīs kartē: http://ej.uz/viita
Ka esi gotovs, tod:
– gierbīs: svineigi, bet naizmiersti pajimt ari pierts lītys aktivai atpyutai.
– palikšona/guliešona: tik lobā balā naguļ, bet, ka cīši sasagribēs, tod pajem leidza guļammaisu.
Myusim duovonu navajag, golvonais, ka Tu byusi kluot svineibuos, bet grūzeņu ar sev vālamajim gordumim gon pagiuņ.
Ir īspieja aizbraukt ar mašynu gon nu Jelgovys, Reigys, Daugovpiļs i
Rēzeknis, kai ari ar sabīdryskū transportu. Drūsai zvoni, vaicoj i
teikomēs lelajuos svineibuos!
Iz sasatikšonu,
jiusu LgSC vaļdis prīšksādātuojs
Raitis Tučs (tel. +371 22004646)


text:
Aicynojam dasasaceit daleibai seminarā “Atzolys”!
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj jaunīšus da 11.augusta dasasaceit daleibai seminarā „Atzolys”, kurs nu 18. da 21. augustam nūtiks gostu sātā „Višķezers”.
Seminara “Atzolys” mierkis ir veicynuot jaunīšu aktivu īsasaisteišonu demokratejis i piļsūniskys sabīdreibys veiduošonā, tūs izgleitojūt vaicuojumūs, kuri saisteiti ar socialekonomiskim faktorim i Latgolys regiona sovpateibom. Seminarā pīsadaleis vairuoki eksperti i lektori, uzjiemieji, pošvaļdeibu jaunuotnis darbinīki. Apvuiceibu laikā četru dīnu garumā jaunīši sajims nūdereigu informaceju i vareibu attteisteit sovys piļsūniskuos prasmis, tiks taiseiti ari video par piļsūniskumu i iniciativom.
Daleiba seminarā „Atzolys” ir bezmoksys, nu ir īrūbežuots dalinīku skaits, par tū jaunīšus vacumā nu 18 leidz 25 godim aicynoj jau sovlaiceigi syuteit motivacejis viestuli iz e-postu:daugovpils@lgsc.lv, nūruodūt tematu “Atzolys”.
Seminaru i projekta nūtikšonu finansej Sabīdreibys integracejis fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzeklim.
Vaira dazynuošonys: Jurs Kučinskis, 22187649.


text:
Ekskluzivs pīduovuojums!
Sveiki, vasali!
LgSC sadarbeibā ar Nacionaluo Botāniskuo duorza direktoru Andreju Svilānu pīduovoj divejus īlyugumus – kotru divejom personom iz NBD godatiergu Salaspilī 16.majā.
Kab īgiutu īlyugumu, Tev juoatbiļd pareizi iz itim vaicuojumim:
1. Kurā godā oficiali registrāta bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”?
a) 1995
b) 2000
c) 2005
2. Kurā godā dybynuots botāniskais duorzs Salaspilī?
a) 1956
b) 1973
c) 1990
3. Cik godu ītūgod aprit nu laika, kod atcalts drukys aizlīgums Latgolā?
a) 55
b) 105
c) 115
Pareizuos atbiļdis syuti leidz 14.maja 24.00 iz e-postu: lgsc [at] inbox.lv ar nūruodi konkursam (pīroksti sovu telepona nr., kab vīgļuok sasazynuot).
Ite vēļ drupeit, kaidys īspiejis Tev pasavērs, ka veiksmeigai pīsadaleisi konkursā. Nacionalais Botāniskais duorzs Salaspilī apmaklātuojim pīduovoj:
- leluokū augu kolekceju Baltejā i vīnu nu leluokajim dendrārejim ZA-Eiropā;
- vīnys nu Eiropā leluokajom krystuobeļneicu, sārmyukšu, spireju, zamūs skujukūku formu, dekoratīvūs uobuļneicu i c. augu kolekcejom;
- īrūsmis sova duorza pylnveiduošonai ar jaunim augim;
- botānikys zynuošonys apgiut dobā;
- vareibu palyldynuot personeigū fotoarhivu ar ekskluzivom i breineigom biļdem;
- spieļu vītu bārnim, ārtus celeņus lisapedistim (velosipēdistiem), izjuodis ar zirgim, piknika ispiejis i c.
Nacionalū Botāniskū duorzu ir vīglai atrast i ārtai dabraukt. Īeja NBD ir pretī Salaspiļs dzeļžaceļa stacejai. Vaira info par NBD ite.


text:
Preiļūs tiks atkluota Osvalda Zvejsaļnīka gleznu izstuode
28. majā 15.00 Preiļu KN konferenču zalā tiks atkluota gleznuotuoja Osvalda Zvejsaļnīka izstuode “Terra vitae”.
Ar gleznu izstuodi “Terra Vitae” gleznuotuojs Osvalds Zvejsaļnīks itūgod atzeimoj 70. dzeivis jubileju i īprīcynoj skateituojus ar kūšim i kruosu tūņūs suleigim dorbim, kas radeiti vosorys i rudiņa plenerūs.
Gleznuotuojs, Treju Zvaigžņu ordiņa kavalers, Rēzeknis Gūda pylsūņs, Latvejis Muokslys akademejis profesors, Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys direktors Osvalds Zvejsaļnīks vys aktivi i energiski īsasaista vysaiduos kulturys aktivitatēs, dūdūt byutisku ieguļdejumu muokslys izgleiteibys, Latgolys gleznīceibys i Latgolys kulturys atteisteibys jūmā.
Osvalds Zvejsaļnīks dzims 1944. goda 21. martā Varakļuonūs, beidzs Latvejis Muokslys akademeju, nu 1976. goda ir Latvejis Muokslinīku savīneibys bīdrs. Nu 1970. goda struodoj Rēzeknis lītiškuos muokslys vydsškolā, vāluok ir Rēzeknis muokslys koledžys direktors i Muokslys akademejis Rēzeknis filialis vadeituojs. Itūšaļt – Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys direktors, Latvejis Muokslys akademejis Latgolys filialis profesors.
Nu 1971. gada pīsadalejs vaira kai 60 nūvoda, vaļsts i starptautiskajuos muokslys izstuodēs, sareikuojs ap 20 personalizstuodem, regulari pīsadola starptautiskajūs plenerūs i grupu izstuodēs i Latvejā, i uovaļstīs.


text:
Kamerkors “Muklājs” dybynuots 1989. godā, nu 2012. goda kora vadeituojs i dirigents ir Jānis Kokins. Albumā apkūpuotys dažaidūs laikūs radeituos latgalīšu tautysdzīšmu apdaris i originaldzīsmis. Albumā vydā ir ari taišni kamerkoram veļteits skaņdorbs – Agnetys Krilovys “”Meitines dzīsma” ar Raiņa vuordim. Taipat albumā īkļautys dzīsmis J. Vaivoda, I. Rupainis, E. Skukis, V. Pūcis i cytu komponistu muzykalajā interpretacejā.
NOMINANTI:
Rēzeknis Tehnologeju akademejis jauktais kors “Sonitum” ar albumu “Dīva pasauļs”
Rihards Zaļupe “Latgales ainavas”


text:
Visi publiski pieejamie reģistri
Visi pieejamie reģistri. Tu vari sašaurināt aplūkojamo reģistru, izvēloties reģistra veidu, lietotāja vārdu vai reģistrēto lapu. Visi teksta lauki izšķir lielos un mazos burtus.
- 2012. gada 20. svacainis mieness, plkst. 15.08 Dark Eagle sprīža devīņs nobloķēja GreenZeb sprīža devīņs ar beigu termiņu iz nanūsokamu laiku (automātiskā bloķēšana atslēgta) (->MazaisPūkainaisAmoriņš)
- 2012. gada 7. svacainis mieness, plkst. 21.03 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Koņtinents (Vandālisms)
- 2012. gada 29. jaunagods mieness, plkst. 15.31 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Ješa azars (lapas saturs pirms satura dzēšanas bija šāds: '{{Infoskreine Latvejis azars | pasauka = Ješs | atvaiga_pasauka = Ežezers pie Ezernieku - Andzeļu ceļa.JPG | atvaiga_aprakstejums = Ješs pi Bukmuižys - Aņdzeļu ceļa |...')
- 2011. gada 28. solnys mieness, plkst. 17.38 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Fails:Cyskuodu staroveru cierkva.jpg
- 2011. gada 29. leita mieness, plkst. 21.43 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Līvi (Vandālisms: lopys turīņs beja: "{{Delete}} +m:SRSD PiRSquared17 21:14, 29 leita mieness 2011 (EEST) Nakāidu līvu nabeja.Obri gon beja.")
- 2011. gada 25. leita mieness, plkst. 00.25 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Fails:Skaunys pogosta padume Skaunys pogosts.jpg (nowcommons)
- 2011. gada 17. leita mieness, plkst. 21.50 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Kategoreja:Krīveja (turīņs beja: "en:Category:Russia" (vīneigais autors: Julia L.))
- 2011. gada 17. leita mieness, plkst. 21.50 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Paltoga (lopys turīņs beja: "thumb|right|250px|Paltoga '''Paltoga''', Krīveja. * Dzeivuotuoju (2006) — 296 * Tanzanejis — 4 km² Kategoreja:Krīveja ab:ПaлTora ak:Paltoga bi:Paltoga bm:Paltoga ...")
- 2011. gada 17. leita mieness, plkst. 21.49 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Moskva (eiss)
- 2011. gada 16. leita mieness, plkst. 11.48 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Fails:Raznys nacparks 2.jpg (Autortiesību pārkāpums: autortīseibys)
- 2011. gada 16. leita mieness, plkst. 11.48 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Fails:Razna nu Muok k 2.jpg (Autortiesību pārkāpums: navā autortīseibu taisa)
- 2011. gada 16. leita mieness, plkst. 11.47 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Fails:Raznys nacparks Lipkolns.jpg (Autortiesību pārkāpums: autortīseibys)
- 2011. gada 16. leita mieness, plkst. 11.47 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Sprīža ap failu:Raznys nacparks Lipkolns.jpg (dzāsts)
- 2011. gada 16. leita mieness, plkst. 11.45 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Fails:Razna nu Muok k.jpg (Autortiesību pārkāpums: navā autortīseibu taisa)
- 2011. gada 16. leita mieness, plkst. 11.45 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Fails:Razna vierins nu azarmolys.jpg (Autortiesību pārkāpums: navā autortīseibu taisa)
- 2011. gada 16. leita mieness, plkst. 01.47 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Sprīža ap lītuotuoju:81.198.173.81 (IP adresym navajadzeigs)
- 2011. gada 15. leita mieness, plkst. 19.55 Dark Eagle sprīža devīņs pārvietoja lapu Latgolā dzymušī pazeistamī ļauds uz Vikipedeja:Vajadzeigī rakstīni/Latgolā dzymušī pazeistamī ļauds, neatstājot pāradresāciju
- 2011. gada 15. leita mieness, plkst. 19.54 Dark Eagle sprīža devīņs pārvietoja lapu Latgolys viesturē i kulturā zeimeigi ļauds uz Vikipedeja:Vajadzeigī rakstīni/Zeimeigi ļauds, neatstājot pāradresāciju
- 2011. gada 11. rudiņa mieness, plkst. 12.57 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Ichiro Suzuki (rakstīņs na latgaliskai)
- 2011. gada 10. rudiņa mieness, plkst. 12.36 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Kategoreja:Malnovas pogosts
- 2011. gada 5. rudiņa mieness, plkst. 20.19 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Fails:Ilzas ezers pie Dagdas - Aglonas ceļa.jpg (Viens tāds jau ir: puorceļts vikitekā)
- 2011. gada 1. rudiņa mieness, plkst. 13.51 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Kouku pogosts (klaideigs)
- 2011. gada 1. rudiņa mieness, plkst. 13.22 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Robežnieku pagasts (na latgaliskai)
- 2011. gada 30. labeibys mieness, plkst. 17.15 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Kategoreja:Lītuotuoju taisi (lopys turīņs beja: "{{DEFAULTSORT:Lītuotuoju taisi}} Category:Vikipedejis taisi")
- 2011. gada 30. labeibys mieness, plkst. 16.19 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Taiss:Paguoja dīnu/doc (navajadzeigs)
- 2011. gada 30. labeibys mieness, plkst. 16.19 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Taiss:Paguoja dīnu (navajadzeigs)
- 2011. gada 30. labeibys mieness, plkst. 16.16 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Kategoreja:Vikipedejis taisi (aivītuota)
- 2011. gada 28. labeibys mieness, plkst. 23.28 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Kategoreja:Latvejis nūvodu navigacejis taisi (tukša)
- 2011. gada 28. labeibys mieness, plkst. 22.57 Dark Eagle sprīža devīņs aizsargāja Latgalīšu volūda [move=sysop] (bezgalīgs) (viesture)
- 2011. gada 28. labeibys mieness, plkst. 21.23 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Vikipedeja:Boti (lopys turīņs beja: "#REDIRECT Vikipedeja:Dūmu meits")
- 2011. gada 28. labeibys mieness, plkst. 21.19 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Latgaļu karūgs (turīņs beja: "#REDIRECT Latgalīšu karūgs" (vīneigais autors: Stiernīts))
- 2011. gada 28. labeibys mieness, plkst. 21.16 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Latgolys simboli (lopys turīņs beja: "'''Latgolys simboli''' == Latgolys simboli == * Latgaļu karūgs * Latgaļu himna * Latgolys gerbs {{DEFAULTSORT:Latgolys simboli}} ")
- 2011. gada 28. labeibys mieness, plkst. 21.08 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Sprīža:Latgalīšu karūgs
- 2011. gada 14. labeibys mieness, plkst. 16.50 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Fails:Aglyunys bazilika.JPG (Viens tāds jau ir: puorcelu vikitekā)
- 2011. gada 13. labeibys mieness, plkst. 11.07 Dark Eagle sprīža devīņs nomainīja 1 versijas redzamību lapai Igauneja: saturs slēpts
- 2011. gada 12. labeibys mieness, plkst. 14.07 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Kategoreja:Ļaudeiba (lopys turīņs beja: "{{DEFAULTSORT:Lzaudeiba}} Category:Pamatkategorejis af:Kategorie:Mense ak:Category:Akatakyifo als:Kategorie:Person am:መደብ:ሰዎች an:Categoría:Biografías ang:Flocc:Lēode ar:تصنيف:ت...")
- 2011. gada 12. labeibys mieness, plkst. 13.36 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Kategoreja:Apdzeivuotuos vītys (lopys turīņs beja: "{{catmore|Apdzeivuota vīta}} {{commonscat|Populated places}} Kategoreja:Geografeja ar:تصنيف:مستوطنات bar:Kategorie:Siedlungsgeographie be-x-old:KaTэropыя:HaceлeHыя пyHkTы ...")
- 2011. gada 10. labeibys mieness, plkst. 18.18 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Kategoreja:Cesvainis nūvods (lopys turīņs beja: "{{commonscat|Cesvaine municipality|Cesvainis nūvods}} {{catmain}} Kategoreja:Latvejis nūvodi lv:Kategorija:Cesvaines novads ru:KaTeropия:ЦecBaйHckий kpaй")
- 2011. gada 10. labeibys mieness, plkst. 18.03 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Fails:XVI gs Latgolys gerbs1.gif
- 2011. gada 10. labeibys mieness, plkst. 17.27 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Indrida Tārauda (turīņs beja: "#REDIRECT Ingrida Tārauda" (vīneigais autors: Dark Eagle))
- 2011. gada 10. labeibys mieness, plkst. 17.25 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Dzeivinīks (lopys turīņs beja: "dzyvneks kos zidetojs!")
- 2011. gada 10. labeibys mieness, plkst. 17.24 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Indrida Tārauda (lopys turīņs beja: "Ingrida Tārauda")
- 2011. gada 10. labeibys mieness, plkst. 17.22 Dark Eagle sprīža devīņs noņēma aizsardzību no Latgalīšu karūgs (viesture)
- 2011. gada 10. labeibys mieness, plkst. 14.22 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Taiss:NUMBEROFARTICLES (navajadzeigs)
- 2011. gada 10. labeibys mieness, plkst. 14.21 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Vikipedeja:Rakstīņa mekliešona (vacs, navajadzeigs)
- 2011. gada 10. labeibys mieness, plkst. 13.23 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Kategoreja:Graiži (navajadzeigs)
- 2011. gada 5. labeibys mieness, plkst. 15.03 Dark Eagle sprīža devīņs pārvietoja lapu Cylvāka bārns uz Cylvāka bārns (filma, 1991)
- 2011. gada 4. labeibys mieness, plkst. 23.31 Dark Eagle sprīža devīņs pārvietoja lapu Taiss:Mieneši uz Taiss:Mieneši i dīnys
- 2011. gada 3. labeibys mieness, plkst. 10.07 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Kategoreja:Nūtikšonys pa datai (lopys turīņs beja: "{{DEFAULTSORT:Nūtikšonys pa datai}} Category:Wp/ltg ")
- 2011. gada 31. sīna mieness, plkst. 13.45 Dark Eagle sprīža devīņs izdzēsa lapu Vikipedeja:Vajadzeigī rakstīni/Treisijs (Pārcelts pamatrakstā)


text:
“Dabasu Durovys” pīduovoj dzīsmi “Saulis karaļa golmā”
Grupa “Dabasu Durovys” pīduovoj nūsaklauseit dzīsmi nu septembrī gaidamuo trešuo studejis albuma.
Dzīsme īraksteita grupys studejā Daugovpilī. Miksēja Armands Treilihs, māsterēja Nick Dawes (Franceja). Dzīsmis muzykys i vuordu autors ir Arņs Slobožaņins. Īrokstā pīsadaleja Romāns Sladzis (gitara), Egils Kulmanis (tausteni, bolss), Arņs Slobožaņins (gitara, bolss), Aleksandrs Tamans (bungys), Valdis Rundzāns (basgitara).
Dzīsme “Saulis Karaļa Golmā” pauž ideju, par tū, ka cylvāku īkšejais pasauļs, reiceiba i puordzeivuojumi nasamaina naatkareigi nu tuo, voi dzeivojam septeņpadsmytajā voi divdesmit pyrmajā godu symtā.
Grupu dzeivajā varēs dzierdēt 31. majā Rokiškūs (Lītova) festivalā “Tevo Gitara”, i 1. junī Rēzeknē, festivalā “Sevenhills”.


text:
Voi tu esi eists latgalīts? Info dīna RA
Taišni ar itaidu saukli – voi tu esi eists latgalīts, Rēzeknis Augstškolys Info dīnā (11.aprelī) startieja ari “Latgolys Studentu centra” Rēzeknis birojs, pīduovojūt četrys dažaidys stacejis ar aizdavumim, kuru veiksmeiga izpiļde aplīcynoj dalinīka spieji byut par eistinu latgalīti. Tyka gon papyldynuotys jau asūšuos zynuošonys, gon īsavuiceits koč kas jauns. Dalinīki atjaunuoja pamatškolys geografejis zynuošonys, raugūt salikt pareizā kuorteibā Latgolys nūvodus, tai izveidojūt vysu lelū Latgolys nūvoda karti, vuiciejās jaunus vuordus nu Valentina Lukaševiča vuordineicys, uzzynova, kur ir latgaliskuokuos Rēzeknis vītys i, līkūt lītā matematiskuos zynuošonys, izriekinuoja, cik cementa maisu bejs vajadzeigs, lai izveiduotu Latgolys Muorys pamatni. Piec aizdavumu veikšonys dalinīki sajēme aplīcynuojumus, ka niu jī ir tīseigi sevi atzeit par eistynim latgalīšim i taipoš var kliut par “Latgolys Studenu centra” bīdrim.
Ticīs, ka īgiutuos zynuošonys vēļ koč iz breidi paliks pruotā!
LgSC Rēzeknis biroja vadeituoja
Laura Stepiņa


text:
Viesturis rubrikā viesturnīks Kaspars Strods īsavērs Rēzeknis tyltu liktiņūs storpkaru periodā. Jau nu seneju laiku tylti Rēzekne ir bejs nūzeimeigs prīšknūsacejums, kaba piļsāta varātum atsateisteit. Tī atvīgluoja gon vītejūs dzeivuotuoju, gon gostu puorsavītuošonu nu vīnys piļsātys dalis iz ūtru. Vīns nu pyrmūs tyltu, kuru Rēzeknē izbyuvēja 19. godu symtā, beja vacais kūka tylts aba šosejis tylts Atbreivuošonys alejā, kas kolpuoja kai byutiskys objekts šosejis Varšova-Sankpīterburga vajadzeibom. Piečuok, piec tuo atjaunuošonys 1927. goda vosorā, tys kliva ari par vīnu nu modernuokūs dzeļžabetona tyltu vysā Latvejā.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
- Produkti
Kūka uzroksts "BABA PABARUOS"
25 eur + pīguode
Mēs cīši ticim, ka baba vysod zyna lobuok, babys saceitajam navar streidētīs preteimā 😊 i baba vysod pabaruos! Deļtuo itūs zalta vuordus ari sataisejom kai kūka trofeju – uzrokstu. Dabeiguo kūka kruosa pīdar dažaidim interjerim i jo eipaši viers babys meiluokuo krāsla vyrtuvē. Bet, ka sasagribēs vaira kruosu, ar unukim var jimt rūkā kruosys i radeit muokslys dorbu!
- Materials: bārza sapluoksnis 12 mm bīzs
- Kruosa: gaišs kūks
- Apstruode: sleipāts
- Izmārs: 37x27,5 cm
Īsaguodoj 2 voi 3 plānuotuojus 2023. godam par izdeveigu cenu!
Īprīcynoj draugu, muosu voi bruoli. “Giut breidi” ir breineigs plānuošonys reiks, kura puslopuos tu variesi izvirzeit sev jaunus mierkus, īplānuot atpyutu, izbreivēt kaidu vokoru, lai captu piparkūkys kūpā ar sovim tyvuokajim.
Naaizmiersti, ka “Giut breidi” plānuotuojs 2023. godam byus varen loba duovona, kura īdvesmuos i nūteikti kaidu puorsteigs.


text:
Tiks izdūta latgaliski i angliski raksteita gruomateņa “Trusīni vessim reitā pi puiša”
Bīdreiba “LgSC” izdūšonai gatavej latgaliski-anglisku izdavumu “Trusīni vessim reitā pi puiša”. Izdavumā sasateik šveicīšu muokslinīka i muziķa Vincenta Flikigera zeimiejumi, Edeitis Husaris teksti, kas jai ir sova veida debeja latgalīšu literaturā, i Džeimsa Vila angliskī tekstu tulkuojumi. Izdavums byus daīmams drukavuotā formatā, kū papyldynoj treis postkartis ar Vincenta zeimiejumim, i bezmoksys ari digitalā lejupīluodē latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv i bīdreibys “LgSC” sātyslopā lgsc.lv. Taipat izdavuma zeimiejumi byus apsaverami izstuodē Rēzeknis nūvoda Lūznovys muižā.
Izdavuma “Trusīni vessim reitā pi puiša” idejis autors ir šveicīšu muokslinīks i muzikis Vincents Flikigers (Vincent Flückiger), kurs jau vaira nikai desmit godu ilgi regulari gastej Latvejā, Latgolā, jādz latvīšu volūdu i ceņteigi vuicās latgalīšu volūdu. Muokslinīks dorbojās pasauļa teikla grupā “Urban Sketchers”, kurymā apsavīnuojuši zeimātuoji, kas paruoda vidi sev apleik viņ mirkļa īspaidā i tūs spylgtajā dažaideibā. 2015. godā Leivuonā, Rēzeknē i Daugovpiļs nūvodā, kai ari Čehejā beja apsaverama muokslinīka zeimiejumu izstuode “Latgale laiku ritā” (nomināta ari Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks”), kurymā paruodeita lauku dzeive Latgolā – šaļtenis nu sadzeivis ar tradicionaluo kulturys montuojuma īmyužynuošonu, kuruos pīdzeivuotys diveju nedeļu garumā. Ituo izdavuma ideja – apvīnuot eisus i kūduleigus stuosteņus, kuru radeišonys izaicynuojumam ļuovusēs Edeite Husare, ar Vincenta zeimiejumim, rodūt myusdīneigu izdavumu par Latgolys šudiņdīnu. Edeite atzeist, ka tekstu radeišona gotovim zeimiejumim jai bejuse izaicynuojums, jo, koč ari kasdīna saisteita ar raksteišonu i latgalīšu volūdu, literatu dorbu topšonai vajadzeiga cyta sajiuta i raksteišonys veids. Izdavumā “Trusīni vessim reitā pi puiša” sasateik stuosti gon nu Edeitis, gon Vincenta Latgolys pīredzis – tūs navar saukt par autobiografiskim, koč ari tymūs ir pamatā dzeivē pīredzētys nūtikšonys, kas gon itūreiz dabuojušys jaunus “nūsacejumus” i stuostus. Stuosteņu golvonuo dūma ir īmyužynuot tūs kulturviesturis voi vīnkuorši dzeivis faktus, kas myusdīnu Latgolā ir kasdīna, nu daudzūs gadīņūs dreiži nu tuos var ari pagaist, pīmāram, dzīduošona pi krystu voi pīna goldi ceļa moluos. Kotram izdavuma eksemplaram davīnuotys ari treis postkartis ar zeimiejumim nu gruomatenis – tuos kotrys skaiteituojs var aizsyuteit kaidam kai sveicīnu nu Latgolys, dalikt rameitī pi sīnys voi izmontuot kai cytaiž.
Izdavuma redaktore ir myusdīnu spylgtuokuo latgalīšu literate Ilze Sperga, bet muokslineica Daina Salmiņa, kura struoduojuse gon pi Annys Rancānis jaunuokuo dzejis kruojuma “Prīca i klusiešona”, gon pi leluokuo latgalīšu dzīšmu kruojuma “Muna dzīšmu gruomota”. Kab dzeivi Latgolā vaira saprostu ari cytur, Vincenta ideja beja ari tū raudzeit puortulkuot angliski, deļ tuo stuostim kai tulkuotuojs pīsaisteits Džeids Vils, kurs itūgod bejs idejis autors i tulkuotuojs ari angliski-latgaliski izguojušajam latgalīšu autoru – Raibuo, Ligijis Purinašys i Ingridys Tāraudys – dzejis kūpkruojumam “Pādejais modeļs” (The Last Model), kurū 2020. goda rudinī izdeve Londonys izdevnīceiba „Francis Boutle Publishers”.
Koleidz 2021. goda suokuma daļā izdavums byus daīmams drukavuotā formatā, tū kotrys grybātuojs bezmoksys, aizpyldūt testu par Latgolys kulturviesturi (ar gruomatenis stuostūs saisteitim faktim), varēs dabuot i sev latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv i bīdreibys “LgSC” sātyslopā lgsc.lv.
Koč ari izdavuma izdūšona beja paradzāta jau 2020. goda novembrī i leidza ar tū ari izdavuma zeimiejumu izstuode Rēzeknis nūvoda Lūznovys muižā, itys čudnais laiks īvīse sovys izmainis. Izstuode Lūznovys muižā ir puorcalta iz 2021. goda martu, kod paradzāta ari izdavuma svineiga atkluošona/autoru sasatikšona – kluotīnis voi attuolynuotajā formatā – tū ruodeis laiks i vaļstī pastuovūšī īrūbežuojumi.
Izdavuma “Trusīni vessim reitā pi puiša” topšona īspieja ar Latgolys kulturys programys paleigu, kū eistynoj Latgolys regiona atteisteibys agentura ar Vaļsts kulturkapitala fonda un A/S “Latvijas valsts meži” atbolstu.


text:
Ciesīs apsaverama muokslinīka Aleksandra Karpova izstuode
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Pasauļa latvīšu muokslys centra galerejā Ciesīs, Lelajā Školys īlā 6 da 22. maja apsaverama grafika Aleksandra Karpova (1953–1994) dorbu izstuode “Māksla kā ierocis”. Muokslinīks īt nu Latgolā zynomuos Volontu dzymtys, sovys dzeivis nūslāgumu pavadeja Rēzeknē, ari juo dorbūs ir ar Latgolu saisteiti motivi.
Kai roksta Pasauļa latvīšu muokslys centra leidzdybynuotuojs Dainis Mjartāns, Aleksandra Karpova dorbi ir dzili personeigi, partū ka tymūs dokumentāta juo dzymtys tragedeja. Aleksandrs beja kvāls Latvejis patriots, muokslinīks – ceineituojs, kura dorbūs jiutama suope par Latvejis okupaceju, kai ari protests pret socialū nataisneibu Amerikā.
Muokslinīks ir represejuos cītušuos, Latgolā zynomuos Volontu dzymtys puorstuovs. Juo vactāvs Justyns Volonts prasmeigai saimnīkuoja Preiļu pogostā, bet vactāva bruoļs Juoņs Volonts 14 godu beja Daugovpiļs piļsātys golva, pyrmais latgalīts itymā omotā, kuram pasasokūt 30. godūs Daugovpiļs izauga par myusdīneigu piļsātu. Nu 1938. da 1940. goda J. Volonts beja tautys lobkluojeibys ministrs. Aleksandra muotei Lūcijai Volontei breinumainā kuortā pasalaimēja izavaireit nu 1941. goda 14. juņa deportacejis iz Sibiri. Jei beja īvārojamuo kinorežisora Juoņa Streiča krystamuote.
Lūcija Volonte sovu nuokušū veiru Anatoliju Karpovu satyka 1946. godā Vuocejā, puorvītuotūs personu nūmetnē Fuldā, kur jī apsaprecēja. Pīdzyma div dāli Jurs i Konstantīns. Anatolijs beja vuocu nūtrīkts latvīšu izceļsmis padūmu armejis liduotuojs. Tāvs tik labi runuoja latviski, ka daudzi jū nūturēja par latvīti, i jis tyka nūdarbynuots kai tulks. 1950. godā Karpovu saime emigrēja iz ASV, Aiovys štata leluokū piļsātu Demoinu, kur 1953. goda 21. martā pīdzyma Aleksandrs. Piec deveņu godu lauleibā Anatolijs pamete Lūciju nabadzeibā, ar napiļneigom angļu volūdys zynuošonom i treis dālim, kurūs vajadzēja pabaruot i audzynuot vīnai pošai Amerikā. Aleksandrs nikod vaira naredzēja sovu tāvu.
Nasaverūt iz gryuteibom i nabadzeibu, Lūcija sovim dālim deve vaira par dīniškū maizi. Aleksandra bruoļs Konstantīns Karpovs, kurs dzeivoj ASV i beja jiurys dzeiļu pietnīks, intervejā ASV latvīšu laikrokstam “Laiks” pīmiņ muokslys muzeju apmekliejumus, cīši sajimtu mozuo bruoleiša Aleksandra rūceņu, apsaverūt Rubensa, Goijis, van Goga i cytu lelmeistaru dorbus. “Tei beja lela boguoteiba preteimā lelai nabadzeibai. Lūcija tai ari nikod naatsakūpe nu trīcīņu, kū jai saguoduoja padūmu okupacejis vara i veira nūdeveiba,” sacejs Konstantins. Gareigs patvārums vysod bejuse Amerikys latvīšu katuoļu kūpīna.
“Myusu muote Lūcija, kura runuoja pūliski, krīvyski, vuociski i latgaliski, beja spīsta mozguot svešu ļaužu greidys, partū ka namuoceja angliski. Tok mes zynuojam, cik reižu slyktuok īt myusu radinīkim Sibirī. Myusu vactāvs nūmyra div mienešus piec juo aresta. Myusu mama bīži palyka naāduse, kab rodi varātu izdzeivuot. Caur Šveici jei syuteja pacenis muotei Stefānijai i muosai Regīnai Sibirī. Regīna tyka izsyuteita nu Reigys, kur jei studēja i dzeivuoja pi sova tāva bruoļa, padūmu varys atstuodynuotuo lobkluojeibys ministra Juoņa Volonta, kurs myra izsyutejumā 1943. goda 16. martā Vjatlagā. Regīnai izadeve atrast myusu vacūmuoti Stefāniju i dzeivuot kūpā ar jū izsyutejumā. Nu tīnis Regīnai pasalaimēja atsagrīzt dzymtajūs Preiļūs.” Konstantīns ir juts, ka muote beja pagaisynuojuse grybu dzeivuot i gribēja byut kūpā ar sovu myrušū muoti. Lūcija nūmyra nu vieža 1965. godā 51 goda vacumā.
Par attāluotū dorbā “Melnais caurums, Deportācijas, Līvāni” A. Karpovs raksteja: “Itei litografeja apvīnoj sirrealu tāluojumu ar realistisku metaforu, kab attāluotu Padūmu Savīneibys genocidu pret latvīšu tautu. Tys ir personeigi cīši emocionals moments… Attāla vydā stuov muni vacvacuoki šaļtī, kod tūs škir iz vysim laikim. Muns vactāvs Justyns Volonts verās skateituojā ar izteiksmi kai cylvāks, kurs vysu pagaisynuojs. Muna vacuomuote Stefānija Grizbouska tur rūkā sovu rūžukrūni i izaver it kai radzātu pošu nalobū. Munu muoti juos lobajā pusē ar šautini gaiņoj vīns nu NKVD nalobūs. Prīškplanā radzams ari mozs zāns (Aleksandra pošportrets), kas lyudz skateituoja paleidzeibu, tok teik savaļdeits.”
Dainis Mjartāns nūruoda, ka Karpova muoksla patīseibā ir stuosts ir par vīnys Latgolys saimis sāgu, kur sasavyn kai tautys, tai personiskuos dzeivis tragedeja. Juo bruoļs Konstantins viertej, ka Aleksandra muokslys dorbi ir universali i puorlaiceigi, tī līk dūmuot par tū, cik daudz ļaunumu ciļviecei nūdora cinisms, nataisneiba i sirsneibys tryukums. Pats muokslinīks par sovim dorbim sacejs, ka sovūs dorbūs raudzejs paruodeit ļaunumu kai ASV, tai PSRS. “Muni dorbi paradzāti skateituoju šokiešonai, taišni, nasaglobojūt aiz simbolu voi metaforu. Byudami realistiski, itī dorbi atkluoj nataisneibu i nasliep nagleitumu. Es grybu, kab munus dorbus uztver kai vizualys protesta izpausmis.”
Nu 1986. da 1990. goda sūpluok provocejūšim dorbim Aleksandra daiļradē īguoja romantisms – tyka radeitys Reigys, Cāsu, Rēzeknis i Daugovpiļs grafikys. Vīns nu itūs dorbu uzdavumu beja paviesteit amerikaņu publikai par Latvejis eksistenci. Tys eipaši byutiski palyka 1988. godā, kod vaļstī suocēs aktivi procesi, kab atjaunuotu naatkareibu. 1991. godā Aleksandrs dabuoja Latvejis pavaļstnīceibu i puorsacēle iz Rēzekni, kur Rēzeknis Lītiškuos muokslys vydsškolā vuiceja estampa muokslys pamatus. Muokslinīks Aleksandrs Karpovs nūmyra Rēzeknē 1994. godā. Juo nuovis apstuokli vys vēļ ir naskaidri.
Leluokuo Aleksandra Karpova dorbu kolekceja kai aizdavums atsarūn Pasauļa latvīšu muokslys centrā Ciesīs. Nūdybynuojums “Pasaules latviešu mākslas centrs” ir veiduots ar mierki ryupietīs par muokslys vierteibu saglobuošonu, kū radejuši uorpus Latvejis dzeivojūšī latvīšu muokslinīki, taidā veidā veicynojūt uorzemēs radeitys augstvierteigys muokslys īsakļaušonu Latvejis kulturtelpā, rūsynojūt dialogu storp Latveju i diasporu.


text:
Aicynoj pīsadaleit rodūšajā aktivitatē “Latgalīšu gruomotys runoj”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Sagaidūt jau catūrtū oficiali svietejamū Latgolys kongresa dīnu (27. aprelī) un popularizejūt latgalīšu rokstu volūdu, tymā izdūtuos gruomotys, vysi interesenti aicynuoti īsasaisteit rodūšajā aktivitatē “Latgalīšu gruomotys runoj”, informej tuos organizatore Skaidrīte Svikša.
Cik saturiski boguotu i skaistu gruomotu ir izdūts latgalīšu rokstu volūdā! Nu senejūs izdavumu viesturiskuos i poligrafiskūs īspieju īrūbežuoteibys da myusu dīnu kruosainūs gruomotu plyudu – tys vyss ir myusu, latgalīšu, literaturys daļa. Nūslaucēsim putekļus i ceļsim tū gaismā i pi reizis – radeisim jaunus vuordu salykumus i ryndys, kas ļaus sev i cytim gon pasmaideit, gon aizadūmuot.
Pīsadaleit var kotrs interesents individuali voi ari īsasaistūt kaidā nu grupu:
- školys (klašu grupys školuotuoju vadeibā);
- bibliotekys un muzeji (individuali voi grupu dorbi);
- dzejnīki, rakstnīki (ar sovu voi kolegu izdūtūs gruomotu rodūšu apkūpuojumu).
Bibliotekā, sātā gruomotu plauktā voi internetā atrūnit gruomotys latgalīšu volūdā, salīcit tūs mugurenis vīnu iz ūtrys voi vuokus, taisūt vuordu salykumus, teikumus voi pat dzejis ryndys i nalelus stuosteņus! Teksta lobskaņai var izmontuot saikļus i vuordūs lūceit. Vīnā biļdē sakombinejit i nūfotografejit izmontuotuos gruomotys, kluot pīrokstit saguojušū interesantū salykumu i da 20. apreļa atsyutit iz e-posta adresi byusim.viteji@inbox.lv, nūruodit kontaktinformaceju (telefona numeri, e-posta adresi), vuordu i uzvuordu, pīsadolot individuali voi kaidā grupā; školu, klasi, školānus, kas īsasaistēja, i školuotuoju; biblioteku i muzeju gadīnī – darbinīkus, kuri veiduoja rodūšū dorbu, i personu, ar kuru organizatorim sasazynuot. Latgolys dzejnīki, rakstnīki aicynuoti spielētīs [popularizēt!] ar sovu voi kolegu gruomotu nūsaukumim.
Bibliotekys aicynuotys mudynuot sovus laseituojus pīsadaleit aktivitatē un aprelī izveiduot kaidu styureiti ar latgalīšu gruomotom, lai laseituojs iz vītys, apmeklejūt biblioteku, var izveiduot sovu salykumu! Taipoš školuos itū aktivitati aicynoj izmontuot gon latvīšu volūdys stuņdēs, gon organizejūt nūvodvuiceibys stuņdis i rezultatu īsyuteit iz nūruodeitū adresi.
Aktivitate tyka suokta jau 2021. goda majā “Vietējās Latgales Avīzes” lopā “Byusim Vītejī” i paļdis tim atsauceigajim, kas sovus rodūšūs atrodumus jau atsyutiejuši (jūs darbeni teik īkļauti kūpejā daleibnku sarokstā i vārtāti), bet nūteikti var meklēt i radeit vēļ!
Rodūšū aktivitati organizej “Vietējā Latgales Avīze” un Rēzeknis Centraluo biblioteka. Saturiski interesantuokūs un originaluokūs dorbu autorim paradzātys bolvys. Piec konkursa salykumi tiks publicāti Rēzeknis Centraluos bibliotekys sātyslopā, lobuokī dorbi ari “Vietējā Latgales Avīzē”.


text:
Ari LgSC pretendej iz “Boņuks 2012”
Ir apkūpuoti vysi žurejis rezultati i nūteikti nominanti, kas 24. februarī, plkst. 16:00 Rēzeknis nūvoda Bieržgaļa kulturys nomā (byus nūdrūšynuots autobuss 15:00 nu Rēzeknes nūvoda pošvaļdeibys), tiks aicynuoti iz Latgalīšu kulturys Goda bolvys “Boņuks 2012” padūšonys ceremoneju. Ari “Latgolys Studentu centrs” i LgSC bīdru paveiktais ir nomināts vairuokuos kategorejuos.
Latgalīšu kulturys masu medejs
Latgalīšu Kulturys gazeta (portals lakuga.lv)
Latgalīšu sabīdriskuo organizaceja
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”
Lobuokuo publicitatis akceja latgalīšu kulturā
A. Rancānis gruomota “Pylni kārmani dabasu” – prezentacejis pasuokumi, intervejis
Latvejis vaļsts Satversme izdūta latgaliski
Lobuokais izdavums / gruomota
Ingrīda Tārauda “Boltais šokolads”
Anna Rancāne “Pylni kārmani dabasu… Bezdelīgu pasts”
Turam eikški par sevi i cytim i gaidam 24. februari! 🙂


text:
Speitejūt vātrai i leitam
Nasaverūt iz tū, ka laika apstuokli šudiņ beja vīnkuorši krimināli, iz LgSC reikuotū “Peintbola turniru” sasavuoce 5 komandys pa 5 studentim kotrā. 🙂 Vysu cīņu vysim dalinīkim i organizatorim! Ļauds, kurim pateik ekstrēmys dzelys, nabaida nikas. 😉
Paraleli peintbola spēlem, komandys varēja puorbaudeit sovus spākus šaušonā ar lūku.
Turnirs ir turinirs i kotruos sacenseibuos ir tī, kurim veicās vyslobuok i tī, kurim vīnkuorši labi.
Vītu sadalejums:
1.vīta komandai “Pingvīnu slepkavas”
2.vīta komandai “International”
3.vīta komandai “Makaroni un putoplasts”
4.vīta komandai “LLU”, jī ari braukuš vystuoļuokū ceļu – nu studentu mekys Jelgavys
5.vīta komandai “Galdiņi”
Miļzeigs paļdis peintbols.lv komandai i Madarai Doniņai nu “Loku šautuves Mežaparkā” par sadarbeibu i atsauceibu!
Eipašs paļdis “Peintbola turinira” golvojam organizatoram i dzelu beideituojam Raitim Tučam!
Vita


text:
A. 1162. K ā d s s k o l n i e k s V ā r k a v ā.
Vacā rejā dzeivuoja valns un mūcēja ļauds. Vīns drūss kaļvs lobi īdzēris, aizguoja uz šū reju. Jis iztaisīja nu dzelža cylvāku ar dzelža zūbim, jo kai tik kas tyka dzelža cylvāka mutē, zūbi tū stypri samīdzja un nalaidja vaļā. Vīnā kuldā jis pībēŗ zierņu un ūtrā tārauda gabaliņus. Iguojis rejā, apsasāda uz cepļa un spēlej vīns pats kartas. Valns arī kluot: "Labs vakars, cylvāks!"
"Lobs vokors, kyuma!" atbildēja kaļvs.
"Kū tu te dori? Vai navarātu ar tevim pasalauzt?" dusmīgi īsavaicuoja valns.
"Kai tod, lauzsimēs gon, es jau dēļ tuo asmu uz šejīni atguojis. Tikai pyrmuok saspēlēsim kartas."
"Saspēlēsim!" atbildēja valns.
Kaļvs, vysu laiku kartavuodams, ēdja zierņus. Valns īraudzījis suoka prasīt, lai īdūdūt šam arī. Kaļvs pagruobj tārauda gabaliņu un padevja valnam. Valnam tikai guņs vīn laistuos ap zūbim, bet īkūst nimoz navar. Stypri sasadusmuojīs par cītim zierņim, pasagrīzja uz suonim un īraudzīja tur dzeļža cylvāku.
"Kas tur?" aizzabļuovja valns.
"Tys ir mums bruolis," atbildēja kaļvs. "
"Es īšu pabadīt jam zūbus."
"Ej, ej, es jau nažāluoju."
Vains daguoja un gryudja rūku zūbūs, a dzelža cylvāks tyulen i samīdzja. Valns šai i tai - nikai sprukt uorā. Tod kaļvs ka jēmja cārmyukšas vāzdu, syt par vīnu suonu, syt par ūtru, pavaicuodams: "Vai vaira naīsi uz šejīni?"
Valns devjās pa lūgu uorā, bet īsaspīdja lūdziņā. Tod nu lelas suopes devjās vēl stypruoki, izruovja divi bolkas un aizskrēja pa šai dīnai.


text:
LgSC kūpsapuļce nūtiks Reigā, 9. februarī
LgSC vaļde ir nūlāmuse itūgod bīdru kūpsapuļci reikuot Reigā 9. februarī Reigys jaunīšu centrā „Kaņieris” (Kanīra īlā 15). Kūpsapuļcis suokums 10:30, dorba kuorteibā īskots LgSC viesturē, lekcejis, egionalūs biroju atskaitis, grupu dorbs, 2012. goda puorskota pījimšona, grupu dorbs, vaļdis atskaite par padareitū i jaunys vaļdis vieliešonys.
Piec kuorteigi padareita dorba paradzātys ari izklaidis – atpyutys vokors folkklubā ALA PAGRABS (Vacreigā, Smiļšu īlā 16). Vokora gaitā sarunys, dzīsmis i cytys atraktivys izklaidis. Čajs, ols ci kas cyts piec kotra īspiejom i vielmem. Sasatikšona ALA PAGRABS ap 20:30.
Lyugums leidz 4. februaram iz LgSC e-postu lgsc@lgsc.lv paziņuot par sovu īsarasšonu ci naīsarasšonu. Atguodynoju, ka leidz kūpsapuļcei juosamoksoj bīdra nauda par 2013. godu. Pretejā gadīnī vaļde var lemt par īskaiteišonu LgSC atbaļsteituojūs (kas ļaun pīsadaleit kūpsapuļcē, tok līdz bolsa tīseibys).
Ka iz kūpsapuļci dūsīs ar sovu personiskū mašynu, lyugums padūt ziņu, varbyut Tev varātu pīsavīnuot kaids nu bīdru.
Ka napīcīšamys nakts muojis Reigā nu pīktdīnis iz sastdīni ci nu sastdīnis iz svātdīni, dūd ziņu. Taipat aicynoju atsasaukt tūs, kas ir gotovi pi sevis uzjimt gostūs kaidu nu bīdrim.
Ka nazyni, kur atsarūn „Kaņieris”, nabādoj 😉 – kaids nu LgSC Reigys biroja aktīvistu tevi sagaideis. Informaceja par sasatikšonys vītu i laiku, kai ari sabīdriskuo transporta kusteibys grafikim byus vāluok. Pīmini, ka „Narvesenā” Tev juonūpierk 2 braucīni.
LgSC vaļdis vuordā,
Vineta Vilcāne
T. 26149207
vineta@lgsc.lv