text:
ka reits suocās ar eisziņu nu Seiksta, to vaira nasaprūti, kurs ite ir uorpus i kurs sistemā. varbyut byutiskais nūteik tikai ar mani pošu i tam nav nikaida sakara ar kolnu guozšonu voi cytom nabyutiskom lītom.
puorskaiti seņ nasatykta cylvāka nekrologu i aizadūmoj. a varbyut vysus taipat navar satikt vīnā laikā. a varbyut jūs var satikt tekstā kod nabejs.
15. septembrī Reigā RTU byus dzejis dīnu pasuokums, kū organizej LgSC.
saucās “Tehnodzeja” i veļteits vysaidim jaunajim, kam nav mīra i kas rūkās pa zynuotni i pluovoj pa tekstim.
es to saprotu, ka nav nivīna teksta maņ pošai. klusums.
kab varātu viļkt dorbu i dorbu, i dorbu, navar atsaļaut izīt uorpus. nu vīnys pusis žāl, nu ūtrys – itai vīgļuok. dzeļža buobai mīreiguoka dzeive kai plastmasys čeburaškai.
atvalinuojumā braukšu iz Sibiri. taipat vīn. vyss da kokla.
šaļtim vysa par daudz i dzeivi juonūmauc kai līkū uodu, atsasokūt nu vysa, kas ir i kas varātu byut. partū ka taidys cereibys i īšona pa īstaiguotom slīdem gols golā nadūd nikuo loba – nikod jau nabyus tai, kai dūmuots. a bez īdūmu i sapynu pīsapiļdeišonys vyss na tai. i vysa žāl, kas nanūteik. varbyut dzeja taišni i ir par tū, kas nanūteik.
atsaceišona ir jauna sapyna suokums. nazkaids aktivs sūļs. kai puorbraukšona dzeivuot iz cytu vītu, ustobys i smedziņu sakuortuošona. kai nullis punkts.
es taišni itaidā aspektā dūmoju par emigraceju sev apleik – vīns aizbrauc iz dzerauni i nūsašpļaun par dzeivi sistemā, cyts aizalaiž iz uorzemem i suoc nu nullis kai puordevieja. cyts vaira naskaita avīžu, nasaver teļvīzera i nasaklausa radejis. es nazynu, kurs ir vaira prūm.
jem sovu akmini i veļ, saceitu Kamī. apsazynoj sovus rūbežus i esi.
emigraceja ir drusku pošnuoveiba. bejušuo i asūšuo izdziesšona. kai delete tausteņš digitalūs biļžu albumā, kuru navari vērtīs myužeigi i kurs ciparu formatā globoj tikai nazkaidus gaismys nūspīdumus.
i kas zyna, iz kuo pasauļs turīs – iz pasauļa pluovu, kas napīsatur nikur ni ar piersta golu i myužeigi ceļā, voi iz dareituoju, kas veļ i veļ sovu akmini kolnā viersā, kab vīnu šaļti nūsastuotu i vārtūs, kai jis rypoj zemē – budžeta deficits, bezdorbs, finanšu krīze, inovaceju tryukums, vaira navar pa vacam. a apleik taidi dabasi. tuo deļ vīn vārts otkon kuopt kolnā ar vysu akmini.
lai voi kai. ir tik puors lītu, kū maņ navar atjimt nivīns, cikom es poša nadūdu. cereiba, speiteiba i radeituoja gors.


c: text/html

text:
Kai vōvere skrytuļī :( Vysu laiku kas ni viņ jōdora. Vot ņiuļa ir breivs strāčeits sev. Školānu breivlaiks vyspōr progō vīnā vīneigā skrīšonā. Niuļa capam papeirus projektam „Pedagogu konkurētspējas veicināšana izglītības sistēmas optimizācijas apstākļos”.
Atsyuteitōs blankas ir “Tиxий yжac”! Laikam jōs martyška izstrōdō :) Tai kai dokumentus jōnūdūd datorrokstā, tod kaida xy… vajadzeigi punkteņi aizpiļdiešonai ar rūku? Nu i dokumentu struktura ir LOL!
Vot itīm dundukim maņ byus jōtaisa portfolio, jōpīrōda, ka es asu školōtōjs, kurais mōca stundes atbylstūši praseibom. Beigōs maņ pīšķiers ci napīšķiers 2.pakōpi :) Nu kurōs nav NIKAIDA tolka. Golvanais, lai samoksoj tūs 400 latus. Ubagu pīmoksa tryucegajim školōtōjim.
Ņemtne
Kai vōvere skrytuļī :( Vysu laiku kas ni viņ jōdora. Vot ņiuļa ir breivs strāčeits sev. Školānu breivlaiks vyspōr progō vīnā vīneigā skrīšonā. Niuļa capam papeirus projektam „Pedagogu konkurētspējas veicināšana izglītības sistēmas optimizācijas apstākļos”.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Škoļņīki mūkās. Maņ galeigi nav kū dareit. Tiemeju internetu. O! Lobs roksts par skaitļim! Atstōsteišu:
Arhimeda skaitlis.
π = 3,1415926535… (tagad ir zynami 1,24e+12 cypari aiz komata)
π ir skaitlis nu školas uzdavumim par riņča linejom. Tymā pat laikā tys ir vīns nu svareigōkajim skaitļim myusdīnu zynōtnē. Fizikā π ir vītōs, kur par riņčim i runas nav. Pajam jebkuru fizikas rūkasgrōmotu un najauši izvālātā lopā π var sastapt formulā par “dajebkū”. Navajag i fiziku. Pazaverīs pasauļa kartē. Izarōda, ka leikumainas upes garums ir π reizes garōks par attōlumu pa taisnu lineji nu iztakas da ītakai :)
Skaitļam π jau ir tikpat godu, cik pošai matematikai (ap 4e+3). Sanas Šumeru mōla plāksneites satur skaitli 25/8 ci 3,125. Kļiuda < 1%.
Izarōdīs, ka π var atrast ari ar najaušeibas paleidzeibu. Kai? Salosam vasalu maisu odotu. Kū vaira – tū lobōk. Sazeimejam uz greidas streipas odotas plotumā. Dod jōsvaida odotas pa greidu. Tod jōizdola odotu skaits ar odotom, kas krustojās ar streipem. Rezultats byus π/2. :)
Upz! Laiks izgō. Jōīt saglobōt dorbi…


text:
garbha rakshambika
garbha rakshambika garbha rakshambika stotram garbha raksha mantra garbarakshambigai temple garbha rakshambika slokam garbha raksha stotram in hindi garbha rakshambika slokam in tamil garbha rakshambika stotram in telugu pdf garbha rakshambika stotram lyrics garbha rakshambika stotram to get pregnant garbha raksha stotram garbha raksha stotram in telugu garbha raksha stotram lyrics in telugu garbha raksha stotram in telugu download garbha raksha mantra mp3 free download garbha raksha mantra in hindi garbha raksha songs garbha rakshambika,garbha rakshambika stotram,garbha rakshambika,garbha rakshambika slokam,garbha rakshambika slokam in tamil,garbha rakshambika stotram in telugu pdf,garbha rakshambika stotram lyrics,garbha rakshambika stotram to get pregnant,garbha rakshambika stotram in sanskrit,garbarakshambigai,garbarakshambigai sloka


text:
Del̗kuo ir vārts īpazeit Bībeli?
Mil̗jonim cylvāku vysā pasaulī ir atroduši atbil̗dis iz svareiguokajim jautuojumim dzeivē. Voi ari tu gribi uzzynuot, kaidys atbil̗dis dūd Bībele?
Kai nūteik Bībelis apvuiceiba?
Vysā pasaulī Jehovys līcinīki ir pazeistami ar sovu bezmoksys Bībelis apvuiceibys programu. Apsaver, kai tys nūteik.
Kas nūteik val̗steibys zālē?
Pasaver, kai nūteik myusu sapul̗cis.
Pīsasaceit Bībelis apvuiceibai
Vuicīs Bībeli tev izdeveigā laikā i vītā.
Jehovys līcinīku draudzis sapuļcis
Uzzynoj, kur i kai nūteik Jehovys līcinīku sapuļcis.
Nazcik faktu par Jehovys līcinīkim pasaulī
-
Zemis, kur sludynoj Jehovys līcinīki: 240
-
Jehovys līcinīki: 8 220 105
-
Bībelis nūdarbeibys: 9 708 968
-
Kristus nuovis pīminis vokora apmaklātuoji: 19 862 783
-
Draudzis: 118 016


text:
Reiga
Reiga — Latvejis golvysmīsts pi Daugovys ītakys Reigys leicī. Pats lelais finansu, industrejis i kulturys centrys Baļtejā i trešais pa lelumam mīsts (piec Pīterpiļs i Stokholma) Baļtejis jiurys regionā, zeimeiga jiuru ūsta. Reigys viesturiskais centrys īīt UNESCO pasauļa kulturys puormaņtīņa sarokstā, i jis zeimeigs ar jugendstiļa (Art Nouveau) arhitekturu, kuramai navā leidzeigys vysā pasaulī.[2] 2014 godā Reiga beja vīna nu Europys kulturys golvysmīstu.[3]
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
XII godusymta beiguos aizasuoce pyrmuos misejis ar snāgu kristeit Baltejis dzeivuotuojus. Piec nazcik lūbeigu raudzejumu 1197–1199 godūs pi Daugovys beja sataiseita vuocīšu koloneja ar kleštori. Pyrmuo izbudavuotuo dzeivysvīta beja Ikškile.
Oficialai Reigys mīstu īstateja 1201 godā veiskups Aļberts (Albert von Buxhöwden, 1165 — 1229), a 1225 godā Reiga jau dabuoja mīsta tīseibys. Nu 1255 gods Reiga beja arciveiskupa rezideņceja, 1282 godā mīsts tika par Hanzys savīneibys bīdri. Piec Livonejis dalejuma 1561 godā Reiga 20 godu beja napavaļdeiga, i viņ 1581 godā jū daškeire Obeju Tautu Republikai. Vāluok, nu 1621 leidz 1709 godam, Reiga beja Švedejis Kienestē, a nu 1710 goda leidz I pasauļa karam — Krīvejis imperejis sadorā. Leidz XIX godusymta beigom Reiga pa mozam izauga kai vīna nu vysuzeimeiguokūs Krīvejis imperejis jiuru ūstu, dzeivuotuoju skaits iz vyds 1850 i 1900 gods pasalelynuoja četrys reizis. 1900 godā puse Reigys dzeivuotuoju beja baltvuocīši, pa catūrtdalei krīvu i latvīšu.
1918-1940 godūs Reiga beja napavaļdeiguos Latvejis Republikys golvysmīsts, 1940-1941 i 1944-1990 Latvejis PSR golvysmīsts, 1941–1944 godūs Reigā beja īstateits Trešuo Reiha Ostlandejis komisariata centraluo byutuve. Nu 1991 goda - otkon Latvejis Republikys golvysmīsts.
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Reigys mīsts irā Latvejis centralajā daļā, Reigys leiča dīnavydu molā, Vydslatvejis zamainis Reigys i Teireļu leidzonainēs. Reļjefs - smiļkšuojs, leidzonaine 1-10 metru augšuok jiuru leidzīņa. Viesturiskais centrys irā kairajā Daugovys molā, ap 10 km pyrma Daugovys ītakys Baļtejis jiurā. Mīsta rūbežūs nazcik azaru, poši leluokī - Keišazars Mežaparkā i Juglys azars mīsta pūstumreitūs.
Mīsta pluots 307 km².
Reļjefs[pataiseit | labot pirmkodu]
Reigys mīsta teritoreja irā labtik zamai. Vydyskais augstums metri augšuok jiuru leidzīņa viņ 3-6 metri. Pats augstuokais punkts - Dzagužkolns (28 metri ajl.)
Klimats[pataiseit | labot pirmkodu]
Reigys klimatu i gaisu nūsoka Atlaņtejis okeana gaisa masys i ar jom atejūšī cikloni. Vosorys samārā vāsys i muokuļojis, a zīmys samārā syltys ar bīžom meikstūnem. Snīgs izkreit dekabra (zīmys) mienesī i izagloboj leidz marta mienešam. 228 dīnys augš Reigys byun Atlaņtejis okeana gaisa masys. Saulis speidiešonys maksimums byun juļa mieneša 22 dīnā – 56,4°, a minimums – tik 9,6° augšuok horizonta. Deļtuo ka gods muokuļojums zeimeigs, vosor saule speid vydyskai 54-57% dīnys, a zīmā tik 14-25%. Vydyskai saule par godu Reigā speid 1812 stuņdis - julī vydyskai 282 stuņdis, a dekabrī - 25 stuņdis.
Administrativais dalejums[pataiseit | labot pirmkodu]
Leidz XIII godusymtam Reigys mīsts beja vacmīsta (Vacreigys) rūbežūs, kura pluots viņ nazcik kvadratkilometru. Leidz 1774 godam mīsta teritoreja pasalelynuoja nazcik reižu, aizjimdama jau lelumu niulenejuo mīsta centra dalis. 1728 godā Reigai daškiertys papyldomys teritorejis lobajā i kairajā Daugovys molā. 1768 godā Reigai daškierta Sorkondaugova, Zemitānu stacejis apleicīne, Kotlakolns i cytys teritorejis.
1904 godā daškierts Mežaparks, Cierkužkolns (Čiekurkalns), Teika, Jugla, Iļgucīms i cytys vītys.
1919 godā, leidza ar napavaļdeiguos Latvejis Republikys īstateišonu, Reigai daškiertys teritorejis niulenejuos Pūrsolys (Purvciems), Imantys, Zolitudis, Pleskodalis i daļa nu Zīpnīkkolna.
1927 godā Reigai daškierta kūna vysa niulenejuos Puordaugovys teritoreja, tymā skaitā Boļderaja i Daugovgreiva, taipoš atseviškys teritorejis Daugovys lobajā molā (Vacmīlgruovs, Jauņcīms, daļa Pļavinīku i Mežcīma.
I vēļ piec cytu mozuok zeimeigu teritoriskūs reformu Reigys teritoreja dabuoja niulejūs rūbežu.
Reigys mīsts sadaleits sešūs teritoryskajūs padalīņūs: Centra, Kūrzemis i Pūstumu rajonūs, Latgolys, Vydzemis i Zemgalis prīškmīstūs. Sevkurs teritoryskais padalīņs tur sovu pošvoldu i tīsys sistemu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Piec 1990 gods Reigys dzeivuotuoju skaits nūtaļ mazynuojuos deļ emigracejis. 2008 gods suokuos mīstā dzeivova ap 719 613 ļaužu, labtik mozuok kai 1990 godā, kod reidzuonu beja ap 912 000. Dzeivuotuoju skaits vysucīšuok pasamazynuoja, kod piec napavaļdeibys īstateišonys emigrēja daļa krīvu.
Nu Reigys īstateišonys XIII godusymtā da XVI godusymta beigom mīstā dzeivova kūna vīni vuocīši. Jūs sataiseituo administraceja raudzeja izglobuot vuocysku solu baltu apleicē, aprūbežojūt latvīšu i līvu tīseibys apsadzeivuot mīstā. Reigai XVI-XIX godusymtūs, īteikūt Obeju Tautu Republikā, a vāluok - Krīvejis imperejis sadorā, vuocīši suoce pagaisynuot sovys privilegejis, koč i izlaiceja ekonomiskuos, politiskuos i religiskuos dzeivys kontroli mīstā.
Etniskais i volūdyskais sadors Reigā vysod bejs raibs. Mīstā dzeivova vuocīši, žydi, krīvi, puoli, lītaunīki, ukraini, boltkrīvi, līvi, latvīši i cyti. XX godusymta pyrmajā pusē mīstā izagadeja nazcik tragisku viesturisku nūtikšonu, sasītu ar revoļucejom i pasauļa karim, i tys dyžan ītakuoja Reigys demografeju. XX godusymta ūtrajā pusē Reigā imigrēja daudzi krīvu i cytu SSRS tautu pīstuovu (ukraini, boltkrīvi). Itymā laikā latvīšu i krīvu procents Reigā tyka vīnaids (atsateikūši 42,3 i 41,7 procenti).
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
Reigā dzymuši:
- Helmuts Baļders – hokejists
- Mihails Barišnikovs (Mиxaил БapышHиkoB) – baleta doncuotuojs
- Mihails Barklajs de Tolli (Mиxaил Бapkлaй-дe-Toлли) – karvedis
- Vizma Belševica – ailineica
- Jesaja Berlins (Isaiah Berlin) – filosofs
- Valters Caps – iņženers
- Sergejs Eizenšteins (Cepreй ЭйзeHшTeйH) – kinys režisors
- Vaira Vīke-Freiberga (Vaira Vīķe-Freiberga) – etnologe, psihologe, Latvejis Republikys prezidente (1999-2007)
- Ernests Gulbis (Ernests Gulbis) - tenisists
- Filips Halsmans (Philippe Halsman) – fotografs
- Nikolajs Hartmans (Nicolai Hartmann) – filosofs
- Mariss Jansons – dirigents
- Gidons Kremers – muziks
- Ješajahu Leibovics (Yeshayahu Leibowitz) – filosofs
- Volfgangs Lics (Wolfgang Lüth) – karinīks
- Vera Muhina (Bepa MyxиHa) – skulptore
- Sandis Uozuoliņš (Sandis Ozoliņš, 1972-) – hokejists
- Raimonds Pauls (Raimonds Pauls) – komponists
- Arkadejs Raikins (Apkaдий PaйkиH) – artists, satiriks
- Vilhelms Ostvalds (Wilhelm Ostwald) – kimiks
- Georgs Šveinfurts (Georg Schweinfurth) – botaniks
- Mihails Taļs (Mиxaил Taлb) – šahmatnīks
- Mihails Zadornovs (Mиxaил ЗaдopHoB) - satiriks
Partnermīsti[pataiseit | labot pirmkodu]
Galereja[pataiseit | labot pirmkodu]
-
-
-
-
-
Riga Bridge by Twilight.jpg
Daugovys vierīņs
-
-
-


text:
garbha raksha lyrics
garbha raksha lyrics garbha raksha stotram lyrics garbha raksha mantra lyrics garbha raksha stotram lyrics in tamil garbha raksha stotram lyrics in kannada garbha raksha stotram lyrics in sanskrit garbha raksha mantra telugu garbha raksha music garbha raksha temple in tamil nadu garbha raksha stotram online garbha raksha pooja garbha raksha puja garbha raksha stotram pdf garbha raksha stotra in sanskrit pdf garbha raksha stotram in tamil pdf garbha raksha stotram in sanskrit pdf garbha raksha mantra in telugu pdf garbha raksha lyrics,garbha raksha lyrics,garbha raksha stotram lyrics,garbha raksha mantra lyrics,garbha raksha stotram lyrics in telugu,garbha raksha stotram lyrics in tamil,garbha raksha mantra lyrics in hindi,garbha raksha stotram lyrics in kannada,garbha raksha stotram lyrics in hindi,garbha raksha stotram lyrics in sanskrit,garbha rakshambika stotram lyrics


text:
Pyrmudiņ latgalīšu rokstu volūdys kursūs uzzynuoju vairuokys jaunys lītys kai par latgalīšu rokstu volūdys pareizraksteibu, tai par latgalīšu attīceibom ar mīlesteibu.
Zynuošonys raudzeišu īvāruot iz prīšku rokstūt. I niu es rokstu i dūmu (taišni tai es dūmu navys dūdu) sovys puordūmys ari Tev. 🙂
Lobojūt kursu pasnīdziejis Muorys aizdūtū tekstu, roduos diskuseja par vaicuojumu, kai latgaliski atsazeit mīlesteibā i vyspuor, kai latgaliski apzeimuot vuordus mīlestība, mīlēt. Nui, nui, ir tak pavasars! Na tikai dobā, bet arī gaisā, sajiutuos i pruotūs. 😉
Izaruoda, ka sovulaik latgalīši sacejuši navys mīļuot, ļūbeit, bet žāluot. I vyspuor cīš nikod nav runuojuši par sovom jiutom. Vysmoz tai soka tī, kas kū naviņ ir pietejuši.
Raudzejom vaļstiski mes, kas kursūs bejom, nūlemt, kai niu byut. Pi kūpsaucieja da gola tai ari natykom – kotram pošam sovs (redz kai Aldara ols reklamātuoji ir atkūduši latgalīšu dobu!). Man jau pateik vuords mīļuot, a cytim otkon nā. Dažam ituo vaicuojuma dieļ ir pat rodušuos problemys i deļ tuo komunikacejā ar sovom ūtrajom puseitem, kurys ari īt nu Latgolys, ir izavieliejuš latvīšu literarū volūdu, kur vyss asūt skaidruoks i izaklausūt lobuok.
Maņ jau gribātūs, kab arī Tu pasadoli, ar sovom puordūmom, pīredzi itamā vaicuojumā. Bet moš taisneiba ir tim, kuri soka, ka latgalīši naizplyust garuos runuos, bet paruoda ar dorbim – žālojūt? Kai niu byut – turētīs pi seņču tradicejom voi īt iz prīšku?
Kai nazkod saceja Rainis “pastuovēs, kas puorsamaineis”.
Es par vuordu mīļuot, Latgolu i latgalīšim! Latgolai i latgalīšim byut! A Tu? 😉


text:
garbha rakshambika stotram lyrics
garbha rakshambika stotram lyrics garbha rakshambika stotram to get pregnant garbha raksha stotram garbha raksha stotram in telugu garbha raksha stotram lyrics in telugu garbha raksha stotram in telugu download garbha raksha mantra mp3 free download garbha raksha mantra in hindi garbha raksha songs garbha raksha mantram in telugu garbha raksha and omkara dhyana garbha raksha album download garbha raksha album garbha raksha stotram audio garbha raksha in ayurveda garbha raksha by kamala selvaraj free download garbha rakshgarbha rakshambika stotram lyrics,garbha rakshambika stotram lyrics,garbha rakshambika stotram lyrics in telugu,garbha rakshambika stotram lyrics in sanskrit,garbha rakshambika stotram lyrics in tamil,garbha rakshambika stotram lyrics in kannada,garbha rakshambika stotram lyrics in hindi,garbha raksha stotram lyrics,garbha raksha stotram lyrics in telugu,garbha raksha stotram lyrics in tamil,garbha raksha stotram lyrics in hindia book


text:
Reizem dzeivuot ir kai izīt cauri sīnai. Sasajimt i tikt puori, partū ka ūtrā pusē ir vēļ lobuok nakai ite. Na jau deļtuo, ka ite byutu švaki, a deļtuo, ka ir daguojs laiks byut tī aiz sīnys. I, ka gadīnī paliksi ite, vysu myužu nūžāluosi. Kai vysys nanūtykušuos lītys i nasatyktūs cylvākus, naizītūs spēlis leimiņus.
Kod cuoļam daīt laiks, jam juoizaškeļ. Ka tai nanūteik, jis nūmierst. A reizem i cylvāki nūmierst, tik dzeivoj vēļ ilgi, ilgi piec sovu cereibu smierts.
Ka dorbu napadora, jis vysu myužu valkās leidza. Tai i nes sovu pudu nanūtykušys dzeivis kai komotu iz kokla.
I vēļ es īsadūmuoju, ka pādejā laikā dzeivoju kai datorspēlē – nūkaut peikstūšu uozi piec uoža, miseja piec misejis, svylstūšs dorbs aiz svylstūša dorba. Bumbenis kreit, a maņ juos laikā juonūšaun. Nanūšaušu, vīna dzeiveiba nūst, uoda palīk pluonuoka i kluot rudiņa depreseja.
A es vīnkuorši dzeivoju kai robots. Dorbs aiz dorba. Miseja aiz misejis. Bumbeņa aiz bumbenis.
I nadūd Dīvs izkrist dzeivei nu sadlu. Es zynu, cik gryuši ir tikt atpakaļ – sasajimt otkon dzeivuot normali, apsajimt i padareit.
Dzeivei ir breineiga humora izjiuta. I jei vysod zyna, kai lobuok. Tikai tymā šaļtī ruodīs, ka nazkas na tai. I na jau tai es tū beju īsadūmuojuse.
Ka vyss nūtyktu pareizi, cik gon sprostai vyss byutu. Nikaidu puorsteigumu, najaušeibu i cereibu.
Gols golā. Ka vyss byutu vīnkuorši, nabyutu nikuo sarežgeita.
Itymā rudinī jau četrys reizis asu stuostiejuse, kū niu doru – par latgalīšu tekstu korpusu. Ak jau daīs i pīktuo reize i sastuo. Juosataisa roksts Lakugai par tū zvieri, kai ari nūpītnuoka publikaceja zynuotniskā izdavumā. Šudiņ beja sasatikšona ar ekspertu. Apsarunuojom, paruodieju.
Izdūmuoju vaira naraksteit tviterī. Navys koč kam par speiti, a raudzeit dūmuot cytaiž – uorpus. Puors dīnu saguoja, a tod aizavajadzēja. Navar jau aizalīgt kai nazyn kuo – vīnkuorši nūdereigs reiks ziņu izplateišonai. Gols golā, ari nu teleponu var atsasaceit, tok tys ir i dorba instruments, i sazinis veids ar sovejim.
Dabuoju raksteit definiceju, kas ir itei lopa – vajag nazkaidai vuordineicai. Gols golā napīrakstieju. Kai es varu zynuot, kas itys ir. Ka nikod nav bejs laika sataiseit i puortaiseit. Da i lai vuordineicys autori poši dūmoj. Tikpat labi varātu damīgt, ka rudiņūs kūki poši sevi fotografej i prīcojās par dzaltonūs lopu suknem.
Tys taipat kai profileni socialajūs teiklūs – izdzēst žāl, a pamest nūzeimoj kruot krāmus i vacu informaceju. Draugiem.lv kai muzejs, kur pasavērt iz sovu 2005. goda digitalū dzeivi. I deļkuo lai nu juos atsasaceitu?
Jau paguojs laikam mieness nu dīnys, kod 11. Saeimys deputati deve zvārastu: cyts muļļuojuos, cyts trynuos, a div goboli zvārastu pasaceja latgaliski. Kab nu Saeimys prīšksādātuojis pusis nabejs aizruodiejuma atkuortuot “vaļsts volūdā”, es tī īpaši i naīspryngtu. Ka jī tū zvārastu deve, taitod ari apsazynuoja situacejis nūpītneibu, sekys i kontekstu – leli cylvāki tok. A vaļsts volūda ir vysi latvīšu volūdys paveidi – tymā skaitā sevkura izlūksne i obejis rokstu tradicejis.
Nu pādejuo laika varūņdorbu (a par varūņdorbu es saucu kotru padareitu dorbu) ir div roksti. Sataiseju sovu komentaru i redzīni “Jurista Vuordam”, kas beja veļteits latgaliski saceitajam Jureiša i Igauņa zvārastam i latgalīšu volūdys juridiskuo statusa Latvejis vaļstī analizei. Attīceigū “Jurista Vuorda” numeri izpierka puors dīnuos (i lai kaids soka, ka latgalīši nivīnu nainteresej) da novembra beigu var bez moksys pajimt jūs sātyslopā – ite PDF fails. Piec tam pīraksteju garuoku rokstu deļ Satori par latgalīšu volūdu vyspuor, jis puorskaitams ite latvīšu literarajā volūdā, ite latgalīšu (ari literarajā) rokstu volūdā.
Pa tū laiku izzynuoju vysa kū par sevi. I par sovu augstpruoteibu, i aprūbežuoteibu. I ka asu Zatlera reformu partejis palākais kardinals (laikam kam daspīduse ituos partejis deputatus skaiteit seve sagataveitu tekstu latgaliski), i Jureiša PR specialists. 🙂 Ārmu pylns pasauļs!
Leidzjutiejim par prīcu reit nu reita juoīt gostūs iz radeju – Radio 101 pasauce parunuot par tū pošu vysu. Raudzieju jim paguojušā nedeļā īstuosteit, lai sauc pošu Jureiti – kas syudus sabryuvēja, tys lai i runoj. 😀 Tok kuram te politiskuo karjera i atpazeistameiba vajadzeiga? Tūmār deputatu izsmuodēja – šim vajags volūdnīka. Lai jau i byutu. Cik nu mane volūdnīka, tik i runuošu.
Tai vot i dzeivoju. Nu rūkys mutē, nu dīnys iz dīnu. I, kab pasauļs nasaruodeitu tik pareizs, šūvokor napīrakstieju sūleituo roksta deļ Lakugys, a ite – par nikū speciali, a varbyut par vysu.
Deļtuo ka varbyut deļtuo i dzeivojam, kab pīdzeivuotu itū vysu. Ar plusim, minusim i vysim breinumim. Carātu i nasagaideitu. Nacarātu i asūšu.
A beiguos puors biļžu nu cyta škandala – kurs tī vaineigs: pošu korporantu čammuošonuos voi dūmis birokratejis baļsteits politiskais pasyutejums, na maņ sprīst, a Reigys Dūme sasakasejuse ar korporacejom par 18. novembra guojīni. Daguojs až da tīsys – skaitu “Ir”. Smīkleiguokais, ka itymā semestrī Prezideju konventu ci P! K! (taida kai bīdreibu apvīneiba voi “jumts”, kas apvīnoj vysys Latvejis studentu korporacejis, leidzeigi kai S! P! K! – studeņšu) itymā semestrī voda Fraternitas Arctica, vīna nu vacuokūs Latvejis korporaceju – krīvu korporaceja.
Ite nu jūs sātyslopys: Fraternitas Arctica eдиHcTBeHHaя, cyщecTByющaя Ha ceroдHяшHий дeHb, pycckaя Myжckaя cTyдeHчeckaя kopпopaция. XoTя Fraternitas Arctica pycckaя kopпopaция, B ee cпиckax ecTb и лaTыши, HeMцы и пoляkи, koTopыM близka pycckaя kyлbTypa. Fraternitas Arctica Bcerдa былa aпoлиTичHoй. Цeлbю Fraternitas Arctica былo и яBляeTcя ceйчac – BocпиTыBaTb cBoиx члeHoB Bo BзaиMHoй дpyжбe бypшeй, akaдeMичeckиx Tpaдицияx, B дyxe BзaиMHoro yBaжeHия и пoHиMaHия oTдeлbHыx HapoдoB.
Korporaceju 18. novembra guojīnī iz Bruoļu kopim raugu īt, ka viņ asu Latvejā. Asu Daugavītē, tei ir vacuokuo studeņšu korporaceja. Jei maņ daudz davuse taišni studeju pyrmajūs godūs – īsavuiceit dzeivuot plašuokā sabīdreibā, atrast i nūturēt sovu vītu, stuovēt par sovu taisneibu i pīsalāguot cytu taisneibom. Narunojūt par taidom prasmem kai apturēt lampu drudzi, runojūt auditorejā, i doncuot. 🙂
Tok na tikai deļtuo maņ ir svareigi vaļsts svātkūs īt iz Bruoļu kopim. Laikam pats svareiguokais ir pasaceļt puori kasdīnys cepīņam par vaļsts nabyušonom i stulbumim – atdūt gūdu pošai vaļsts idejai i tim, kas par jū krytuši. Munam dzedam Juoņam i juo bruoļam Jezupam pasaveice.Izakaruoja, nūdzeivuoja da vacuma. Jezups pat puordzeivuoja izsyutejumu – byut uorstam ir dīzgon nūdereigi.
Niu maņ iz golda sūplok datoram stuov apdrups dokuments – bejušuo 5. Zemgalis latvīšu strieļnīku pulka poručika Spergys kara gaitu saroksts, kas sastateits 1918. goda 18. februarī krīvu volūdā. Uroženec Vitebskoi gubernii Iosif Stepanovič Sperga. Īsadūmoj – totala rusifikaceja, taidys Latvejis vyspuor nav!
Pabeidzs 1. kursu Romys Katuoļu goreigajā seminarā Petrogradā i 1911. godā īsaukts armejā, 1916. godā veics Zīmeļu froņtis praporščiku kara školu. Seiki apraksteiti paaugstynuojumi i apbolvuojumi: 4. pakuopis Sv. Annys ordeņs 1916. goda 11. oktobrī, 3. pakuopis Sv. Stanislava ordeņs tuo poša goda 20. oktobrī, 3. pakuopis Sv. Annys ordeņs 1917. goda 5. februarī. Zīmyssvātku kaujuos tikai kontuzeits, tok palics īryndā.
Tik par kara gaitu nūslāgumu, karuošonu jau Latvejis armejā tymā papeirā nav ni vuorda. I ni vuorda par saimis stuostim i lapnumu par sovejim.
Maņ pateik 18. novembra reitā pīsaceļt vēļ pa tymsu, apsaviļkt svātku drēbēs, sasatikt pyrms 8:00 pi Latvejis Universitatis i klusejūt garā īryndā kuojom aizīt da Bruoļu kopu. Pa ceļam redzēt saulis lāktu. Nūsaļt. Nūsaklauseit uzrunys, reita saulē redzēt Muotis Latvejis tālu. Atdūt gūdu bejušajam i tod dareit sovu.
Cikom cyti vēļ tik mūstās, es jau asu dzīduojuse “Dīvs svietej Latveju”. I tymā ir nazkas taids, kuo gribīs kotru godu – kai kolona ar ļaudim stīpās, cik acs viņ redz, kai klusajuos Reigys īluos atskaņ tik ļaužu sūli, kai šveikst drēbis ejūt.
Cytu rudini ir bejs tik solts, ka ceļās dvaša. Cytu ir snidzs. Cytu lejs. Solts da osoru i viejs, a tam nav nikaidys nūzeimis.
Latvejis laikā korporanti, laikam gon tikai Prezideju ļauds, asūt guojuši frakuos. Kab nanūsoltu, zam krakla sabuoztys avīzis. (I navaru naīsadūmuot, cik daudzi nu jūs nūsola Sibirī.)
Zynuoju, ka itymā godā ari īšu. Piec pādejūs nūtykumu zynu, ka obligati īšu. Tai vajag.
Ituos vysys beja kartenis nu muna arhiva. 2009. goda 18. novembris. Nu Bruoļu kopu iz izguoztuvi, nu izguoztuvis iz prezidenta pījimšonu. Tai tys beja, tai tam beja juobyut. Kab na tuo vysa, i es byutu cyta.
2009. goda novembra puordūmys:
Man tikai ļoti negribas, ka manu karogu kāds pataisa par savu karogu, par kuru man nav nekādas daļas.
Nozagt valsti ir nevis nozagt naudu, uzpirkt ierēdņus, piekukuļot tiesas, bet gan nozagt ticību valstij. Ja man var iestāstīt, ka mana valsts ir slikta, jo es nemāku sataisīt labu valsti, man var iestāstīt arī to, ka man nemaz nevajag savu valsti, jo es neko nemāku un nevaru.
Ja kaut ko ļoti ilgi atkārto, tas kļūst par normu. Ja pūlī noteikts skaits cilvēku sāk kaut ko darīt, pēc brīža to dara viss pūlis.
(..)
Tagad palasiet, ko paši latvieši šoruden vaid internetā.
Viss ir slikti, valsts nekāda, viss drausmīgi. Jābrauc prom, jālaižas. Nekā te nebūs. Viss uz grunti.
Nozagt Latviju? Vai atdot Latviju?
Category
One Comment
-
Dzīvot Latvijā.
Leave a Comment


text:
Katuoļu jaunīšu bīdreibys Viļānu nūdalis bīdra aplīceibys ūtruo puse. 20. g. s. 20. godi.
Ceturtdiena, 22. maijs 2008 13:30
– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –
Pavasarī ir buļbu stateišonys i runkuļu siešonys laiks. Nazkod pavasarī ir Eirovizeja, dreiži piec kiulys dadzynuošonys. Vēļ pavasarī vysi atguodoj bļaut par gejim i siedeišonu zuolē.
Nazkod pavasarī ir ari hokejs. Itymā godā hokejs jau laikam beidzīs, partū ka iz īlu vēļ šur tur var redzēt pa kaidai vieja izplucynuotai Jura būrteitei pi mašynys antenys, a sorkonboltsorkonūs karūdzeņu mašynu lūgūs i iz jumta vaira naredz. Puorguoja dorba svātki i naatkareibys pasludynuošonys dīna, puorguoja i hokejs.
Niu tik verūs i klausūs, ka Izgleiteibys i zynuotnis ministrejā atroduši puors hokejistu. Braukuši pīredzis apmaiņā, apsavāruši i hokeja. Tai saceit, pīredzis apmaiņa svāta dzela.
Interesnai vērtīs, kai rūdās ziņa. Nu suoku kaids palaiž ziņu, jū nūgiun avīzis i radeja, televizeja i škārsteikla lopys. Tod aizīt kai lavina, cikom jau apneikst. Gon jau žurnalistikā ir teorejis, cik ilgi ziņa sēd viereibys centrā i kai jei tī vyspuor teik.
Nikod naasu saprotuse, kaidi ļauds teik struoduot ministrejuos. Varbyut ir i izjāmumi, a leluokuo daļa, kū ir saguojs satikt, ir sausini i burtakolpi. Vīna taisneiba vysim – kai kurā gadīnī viejs papyuš, kaida parteja vaļdeibā. Puorsastruoduot navajag, taipat vaira namoksuos. Padori sovu dorbu i līcīs mīrā. Pasauļa naizgluobsi.
Ak jau bez īriedņu i ministreju vaļsts propultu. Tik interesnai runuot ar jim – jī nikod naatzeis cyta taisneibys, partū ka taisneiba a priori ir ministrejis īriedņam. Ministreja nastruodoj vaļsts i školys, medicinys i sabīdreibys lobā, a školys ir ministrejis deļ.
Bess ar jim. Poši lobuokī volūdnīki, pedagogi, zynuotnīki struodoj ministrejā. Tys nikuo, ka jim nav laika volūdnīceibai, pedagogejai, zynuotnei, partū ka juoškurynoj i juocyloj papeiri i juobrauc komandiejumūs nūsavērt cytys vaļsts parāda voi pastateit sova parāda pošu zemē. Tys nikuo, ka izgleiteibys parādu nūsoka cylvāki, kas nikod myužā nav struoduojuši školā.
Tai kai pīdaru paaudzei, kas suoce vuiceitīs sovetskajūs godūs, a pabeidze jau piecatmūdys laikā, asu dabuojuse iz sovys golvys vysys izgleiteibys reformys.
Kurs ministrejis duraks aizbrauce iz svešu vaļsti pīredzis apmaiņā, tys par reizis taisēja reformys. Kai jauns izgleiteibys ministrs, tai jauns parāds.
Nu suoku vuiceibu godā beja četri catūrkšni – nu vosorys da rudiņa breivlaika, tod da zīmys breivlaika. Trešais catūrksnis nu zīmys da pavasara breivlaika. I tod catūrtais da garuo vosorys breivlaika. Kotra catūrkšņa beiguos beja līceiba. Godā beja četri suokumi i četrys beigys.
Tod vīnu šaļti beja trimestri – treis vīneibys. Nikai napīmiņu, kaidā veidā jim izadeve vuiceibu godu sadaleit trejuos daļuos. Voi nu tys beja tikai vīnu godu, voi ari myusu klasei īkryta bardaka laiks bez klasis audzynuotuoja i ar školuotuoju dancynuošonu. Beja i taids laiks. Nesem školai nūst jumtu, par audzynuotuoju īdeve veirīti, fizkulturys školuotuoju. Tai saceit, dresura.
Beiguos palyka pi semestru – rudiņa i zīmys. Līceibys beja div reizis godā, ari atzeimu lobuošonys mūrgs beja div reizis. Nedeļu pyrms zīmys breivlaika nagrybu i atguoduot. jau tai vysi kontroldorbi, da i porodi i punktu lobuošona, papyldus dorbi. Tū nedeļu nivīns nasavuicēja, tik lobuoja atzeimis.
Vēļ pi školys reformu varu pīskaiteit 5. klasi. Nikod dzeivē naasu vuiciejusēs 5. klasē. Piec 4. par reizis beja 6. klase. Tai saguoa, ka asu beiguse 12. klasis, tok vuiciejusēs 11 godu.
Vīnu šaļti vuiceibu gruomotu nabeja, partū ka juos beja morali nūvacuojušys. Školuotuoja viesturi vuicēja nu avīžu rokstu. Vīnā semestrī tei beja taida, cytā semestrī jau cytaida viesture.
Vēļ cytu šaļti gruomotys pasajuovēja. Tik jimuos nikuo nabeja. Školuotuoja nūsapyute, lyka pajimt nu bibliotekys vacuos i skaiteit kritiskai – izlaist par parteju, pajimt par Raini. Puse iz pusis, tik nikod navarēja saprast, kura puse ir kura.
Tod pasajuovēja duorguos gruomotys. Varēja pierkt pats par cik tī latu, varēja jimt bibliotekā. Ka jēme nu tīnis, dorba burtneicuos beja juoroksta ar zeimuli, kab piečuok varātu izdzēst. Školys goda beiguos piedejā stuņdē sēdējem i draudzeigai dzēsem.
Munā školys laikā īkryta ari cyrks ar pionīrim. Nui, asu tik vaca, ka paspieju panosuot daža sorkonū galstuku! Beja juonūpierk Bārnu pasaulē, moksuoja laikam 50 kapeiku. Kotru reitu beja juogludynoj, nu tuo laika īneistu gludynuošonu.
A suocēs vyss ar braucīni iz Salyspili, ar svineigū lineju i zvārastu. Es, taida i itaida, īsastuojūt Vyssavīneibys pionīru rynduos, svineigi zviereiju… Gūda vuords, naatguodoju, kū zvierieju. Laikam dzeivuot, kai saciejs lelais Lenins i vuica Komunistiskuo parteja. Vyss pagaisa kai dyumi – cik dzeivē zvārastu beja i cik vēļ byus, kas nav tykuši i natiks piļdeiti.
Tū pavasari atguodoju. Kai es guoju pa ceļu nu školys, galstuka sorkonais audums viejā sytuos pret munys mugursumkys leņcem, rūkom i zyluos školys formys kryutim. Tymā pavasarī es jau beju lela – jau pionīre, jau cytā, augstuokā pakuopē. Tam nabeja nikaida sakara ar parteju, bet es eistyn beju lapna.
Mozajuos klasēs, kod vēļ bejom oktobrāni, audzynuotuoja vīnu dīnu pasacēja par ministrejis puorbaudi myusu školā. Tod jei lyka atkuortuot oktobrāna zvārastu, īvuokuot burtneicys. Pasacēja, kurim puikim juoīt da frizīra, ka meitinem vajag zylys voi bryunys baņtis. Maņ dasasēja, ka dzaltonys baņtis nadreikst byut. Tod jei pavaicuoja, kurā godā suocīs Tievejis kars. Nazkurs zynuoja. Kurā godā pīdzims Lenins. Goda laikam nivīns nazynuoja, datumu nūsauce. Jei rakstēja iz tāfelis, myusim burtneicuos beja juoīroksta – parteja dybynuota tod i tod, Lenins dzims tod i tod.
Jei pavaicuoja, voi Dīvs ir. Mes vysi treisdesmit seši goboli sēdējem klasē kai pelis. Par Dīvu tok školā narunoj. Mes nazynuojom, kas niu juosoka. Školuotuoja vaicuoja otkon, nivīns nikuo. Dzintars pacēle rūku. Školuotuoja prīceiga deve jam vuordu.
– Dīvs ir, – puika pīsacieļs lapnai sacēja.
Školuotuoja až aizaklīdze. – Nav Dīva, nav! Dīva nav!
Dzintars apjuka. Jis saprota, ka nazkas na tai. Tod jis sacēja, ka Dīvs beja, bet jū nūmūcēja i pīkola krystā Leldīnis laikā. Lelajā Pīktdīnē. Tod jis nūmyra i jū īlyka dūbē.
Školuotuoja palyka iz pauzis, tod suoce klīgt nabolsā. – Nav, nav Dīva, tuos ir puosokys! Puosokys tuos ir! Ka atbrauks nu ministrejis, kab nivīns itaidu glupeibu narunuotu! Dīva nav!
Aizguojuse sātā, es vaicuoju mamai i babai, voi Dīvs ir. Juos sasavēre. Baba beja sprāduse dzeji, tod jei mete mīru.
– Ir Dīvs, ir. Tikai nivīnam tys nav juozyna. Skaiti sātā puotorus, školā nikuo narunoj.
Nu tuo laika es saprotu, ka ir školys i sātys taisneiba. Ka mes sātā zynim vaira, nakai runoj školā. Ka ir bejuši i Kerenskī, i Ulmaņa laiki. Ka ir bejs kars, ka mežā beja baņditi. Ka Rēzeknē krīvi suove i mūcēja cylvākus. Ka piec kara, kod atguoja krīvi, Dīva obrozus nu leluos ustobys puornese iz ūtru ustobu – lai svešajim nasadur acīs. Dīvam to kaida atškireiba, kur juo obrozs stuov, kurā ustobā jam puotorus skaita.
Dreiži piecpījimšonys pionerūs, tymā pošā pavasarī školā beja škandals. Beja pat izmekleišona, kurs pādejā laikā piercs jaunu galstuku, kurs stuņžu laikā izguojs uorā nu klasis, kuram asiņuoks daguns. Klasis audzynuotuoja myusim nūskaitēja morali, kai draikst nosuot i kai nadreikst galstuku. Mes vysi nūsabeiduši sēdējem., tymā pošā pavasarī školā beja škandals. Beja pat izmekleišona, kurs pādejā laikā piercs jaunu galstuku, kurs stuņžu laikā izguojs uorā nu klasis, kuram asiņuoks daguns. Klasis audzynuotuoja myusim nūskaitēja morali, kai draikst nosuot i kai nadreikst galstuku. Mes vysi nūsabeiduši sēdējem.
Izaruod, sporta laukumā atrosti diveji ap dzeļžim apsīti i saplāsti pionīru galstuki. Kai tai dreikst. Vēļ vaira – školā iz sīnys ar asni pīraksteits “Breiveibu Latvejai”. Vysim pīsacēja cytudīn byut školā. Reit školā byušūt miliceja i jimšūt pierstu nūspīdumus. Kab atrostu tū, kas tai roksta. Nivīns navaicuoja, kū tys nūzeimoj. Nivīns nikuo narunuoja.
Es sātā vaicuoju mamai, kas niu byus. Jei lyka lobuok nūmozguot rūkys. Es beju plāsuse trušim zuoli i nikai navarieju attreit pīneju sulu. Mama dasagiva i tryna, až suopēja. Tod jei nūsaspļuove – lai es miličim pasokūte, ka pliešu zuoli. Atroduši dorbu, bārnus tārpynuot. Givuši baņditus, na pa školu volkuojušīs.
Piec goda maņ ap koklu jau beja prīveite i vaira nabeja ni īryndys skatis, ni sorkonuos styureiša. Nazkod zīmā myusus pījēme Latvejis pionīrūs, ap koklu apsēja zylu galstuku.
Vēļ piec goda myusus lomuoja par švakom atzeimem – pyrmuo līceiba jaunajā Latvejis vaļstī i divnīki. Tod mes saprotom, ka vaira nikuo nabyus pa vacam. Myusim ir juoizceļ itei vaļsts, myusim ir juostruodoj, juostruodoj, juostruodoj. Tai mes vysi struodojam pa šudiņdīnai, dorbaholiku i kreditu paaudze.
Vēļ piec goda školai zīmā atslēdze syltumu, partū ka nabeja naudys, par kū samoksuot par apkuri.
Vēļ piec goda mes viesturē vuicējemēs par Baiguo goda zviereibom. Es izzynuoju, ka vyss, kū runuoja baba, ir taisneiba.
Vēļ piec goda myusim beja juoizavielej stuņdis, kū veuicēsimēs vydsškolā. Fizika voi kīmeja? Krīvu voi angļu volūda? Biologeja voi zeimeišona?
Vēļ piec goda beja školuotuju streiks i nanūtyka stuņdis.
Vēļ piec goda beja juolīk ministrejis kontroldorbi i kotru godu eksameni.
Vēļ piec goda es veiču školu i īsastuoju augstškolā. Tymā, kur varieju tikt sovu izvēlis prīškmatu deļ.
Nu babys vuiceituo atguodoju – sovs keizaram, sovs Dīvam. Katuoļs ceļūs matās tikai Dīva prīškā i zvierej tikai bazneicā. Var uovētīs pakaļ vysim, kab palyktu dzeivs, a eista ticeiba, uzticeiba ir tevī pošā – sovai zemei, saimei i Dīvam.
Tev pošam juobyut vysu lītu māram i atbiļdeigam par sovim vuordim i dorbim. Tev pošam juozyna sova taisneiba. Sovs laiks hokejam, sovs reformom, tok izgleiteibys kvalitate paprīšku.
Kab myusim kotram izadūtu saglobuot vydspusē taidu metramāru, ar kū nūmiereit sovus dorbus i sovu taisneibu, sovu atbiļdeibu navys masu medeju, a sovys vaļsts, sabīdreibys, dorbu i dzeivis prīškā.


text:
Pa reizei īguodoju, ka maņ ir dīnroksts, tok sutkā ir viņ 24 stuņdis i, ka atjimt munu mīgu i iesšonu nu laika, kas palīk puori nu bārnu mīga i iesšonys, palīk tik moz, ka eisti nav tolka pat atguoduot paroli. A parole taida, ka mynādams naatmineisi.
Augustā beidzās hostings.
Varbyut atsagrīzt pi saprge.wordpress, kam jau seņ napīmiņu parolis. Varbyut suokt nu gola. Varbyut nimoz navajag. Ni virtualūs muzeju, ni izstuožu. Tī ir viņ teksti nu cytys dzeivis.
Es jau seņ asu cyta. Kod esi pīredziejs, kai nu tovys mīsys pīdzymst bārns, korsts i sleideigs, kai nobys saite kai glums stričs storp kuojom, kod saiuta kai piec pierts voi gryutuokuo eksamena, kod poša puorgrīz tū saiti, daudzim tekstim pagaist vierteiba, partū ka tī ir viņ teksti.
Atsataisa nazkaidys durovys. Ka vari dzemdēt, vari vysu.
Na veļti tik daudz jaunūs mamu suoc dareit koč kū jaunu – šyut skusteņus, vērt knupeišu krelleitis, gatavēt ēst. Tai gribīs dzeivuot i suleigu dzeivi.
Da i saprūti, ka nazkas ir paguojs. Sauc, sauc gostūs draugus, cikom saprūti, ka paguotnis to nasasauksi.
Nav jau jūs vaira. Ir cyti cylvāki ar sovom dzelom, īšonom, suopem, prīcom, a teve tī nabeja, partū ka beji aizguojuse maleņā, sovā olā. Atsagrīz, a laiks vysu puormejs. Kai izkuopt nu laika mašynys – i poša cytaida, i vyss cytaiž.
Cylvāki atīt i aizīt. Tei ir seika šaļteņa, cikom sūpluok.
Ari tys syltais bierneņš ir viņ pagaidom. Nu zūda da ceļgolu. Izaugs, aizīs. Nobys saiti juogrīž vysu myužu.
Vysleidza – tei ir tik jauna, tik cyta pīredze.
Voi es kod nabejs dzeivē varieju īsadūmuot, ka byušu mama, ka byušu mama divejim. Īsadūmuot, tok na cerēt.
Voi es varieju īsadūmuot, ka nikas nanūtiks kai žurnalūs. Veirs iz tū šaļteņu byus prūm, bierneņš pīdzims. I vacmuote padūs škēris – grīz. Ar pībiļdi, ka parosti tai nadora.
Nobys saite beja cīši seiksta, bārns elpuoja i vērēs nazkur dziļumā. Sylts, korsts, dzeivs. Tymā šaļtī beja viņ dūma – juogrīž. Juopalaiž.
Laiks sēdēt zam sirds, laiks sēdēt kliepī, laiks aizīt pasaulī.
Ticīs, ka es naasu nikaida instamama, kas instagramā līlejās ar sovu perfektū dzeivi, voi blogmama, kas aproksta vysys tuos perfektuos aktivitatis ar bārnim. Ni maņ laika, ni gribiešonys.
Tuos šaļtenis aizīt i pagaist kai rosys pērleitis zuolis golūs, a tei jau i ir vysa dzeivuošona, na jau pīraksteišona.


text:
jē! šudiņ palaista jaunuo Lakugys verseja.
nūtykums breineigs i ceļsmeigs, partū ka, pyrmom kuortom, tei ir lopa, kas pretendej viesteit par latgalīšu kulturys dzeivi – cytaiž nazkur periferejā izkaiseitu i fragmentari radzamu. ūtrom kuortom, itei jaunuo verseja nosuota jau godim ilgi i beidzūt palaista par gūdu rakstnīka Ontona Slišāna dzimšonys dīnai, kū jis tai i nasagaidēja. trešom kuortom, lopys saturu jau nu suokta gola taisa vairuok cylvāku – kotrs dalīkūt informaceju tod, kod jei ir aktuala, i nagaidūt redaktora voi moderatora atļuovis.
lakuga.lv vacais variants. 28.12.2010
lakuga.lv jaunais variants. 28.12.2010
itys roksts nav ni vacuos, ni jaunuos Lakugys versejis kritika, koč var pīsasīt daudz kam – i salatu zaļajai partejis “Vienotība” kruosai, i niulenejam saturam, kas vaira ir Latgolys Studentu centra sātyslopys lgsc.lv satura 1:1 kopeja, mozuok pošys Lakugys saturs. navarātu saceit, ka pādejā laikā Lakugā rokstu ir moz i, sekojūt RSS pādim, jī byutu nūskriejuši nazkur zamyškā. jūs kopejis nav. 🙂
vēļ pīzeime – koč i lakuga.lv jau nu suokuma ir bejuse i šudiņ ir LgSC projekts, iz tū nav nikaidys atsaucis nivīnā vītā, tymā skaitā sadaļā Par myusim. narunojūt par linku iz LgSC sātyslopu. tuo vītā nūkopeits lopys saturs. rūnās īspaids, ka latgalīšu vide ir na viņ šaura, a juos vyspuor nav – tik vīnys latgalīšu bīdreibys darbeiba.
koč juosoka, ka konceptuali pastateit, ka Lakuga byus tikai latgalīšu, a ni Latgolys kulturys dzeivis lopa, ir sevi īlikt kletkā. kur suocās latgaliskuo kultura i kur beidzās Latgolys kultura? a kur latgaliskuo kultura nūškirama nu pasauļa kulturys? voi kūra “Kamēr” koncerts Latgolā byutu Lakugys cīneigi, ka jimā nabyutu nivīnys dzīsmis latgaliski i dzīduotuoji nabyutu latgalīši? a ka dzīduotuoji byutu latgalīši, tok dzīduotu angliski? voi Lakuga viesteitu par pasauļa popzvaigzni, kas sovā dzīsmē 1 rindeņu deļ eksotikys dzīd latgaliski voi latgalīšu dzīduotuoju, kas dzīd italiski? a hokejs? peišonys kursi? stykla pūdu izstuode?
kur tod ir tei latgalīšu kultura i cik juos ir – ite koč voi vārts atguoduot latgalīšu kulturys goda “Boņuks” peripetejis, ka, nu vīnys pusis, nav jau tū nūtykumu i cylvāku, kū izvierzēt, a gols golā izaruod, ka vīneigī, kas par tū varātu zynūši lemt i byut žurejā, ari poši koč kū dora i teik nūsaukti pretendentu storpā.
pats sev zūbuorsts i kirurgs. tok ka nivīns cyts tūs zūbu naūrb, kaidam tys juodora. koč voi pošvuiceibys ceļā i ar spīgeli.
suokums šudiņ kai jau suokums. ar klaidu paziņuojumim i breinumim.
tok na par tū stuosts. mani vysu vaira puorsteidze sadaliejums trejuos slejuos i trešuos slejis saturs: Twitter, Kū runoj par Latgolu, Sadarbeibys partneri.
ar kū saprge, LgSC, Edeite, termilv, jureits, Raibiis, cyxob i geoviita lobuoki par Moziis i freima, kas taipoš roksta latgaliski? voi ar tū, ka vasali 6 nu 8 nūsauktūs ir LgSC bīdri i personeigi zynomi Lakugys taiseituojim?
tok ite cyta problema – voi kaids nu itūs cylvāku ir pīkrits, ka juo roksti pasaruoda cyta sātyslopā. pasauļa prakse vysaida, i vyss, kas publiceits teiklā, ir nu teikla tikpat vīgli pajemams i kopejams. a ite saīt, ka latgalīšu volūdys (voi potencialys raksteišonys latgaliski) deļ cylvāka mikroblogs voi seikdīnroksts teik dalykts i taisa kaida cyta lopys saturu.
nui, nu vīnys pusis tei ir vareiba runuot ar plašuoku auditoreju i viesteit daudz leluokam cylvāku skaitam, kas varbyut myužam nasaregistreitu tviterī. nui, tei ir ari reklama i īspieja apsazynuot sovu pīdereibu latgalīšim.
a es par sovu privatū dzeivi. voi vyss, kū es dūmoju i pīrokstu, ir plakats, kū grybu karynuot pi sātys sīnys. voi dreižuok – voi es, koč i apsazynoju, ka nu teikla nikas navar tikt izdzāsts, gryb byut nazkaida “Muote Latgola” i tik latgaliskā kontekstā kai Latgalīšu Kulturys Gazeta raksteit par sovu dzeivi i breinumim, kū īraudziejuse. tymā skaitā pasauļam ruodeit sova seikdīnroksta saturu ar vysaidim kasdīnys seikumim i glupuostem, kai ari saraksti ar cylvākim, kam bīži nikaida sakara ar latgaliskū.
voi cylvāks var byut 100% latgalīts 100% sova laika? voi Latvejā var iztikt tik ar latgalīšu volūdu? voi muni realī i virtualī draugi ir tikai latgalīši? voi maņ sevi juolīk kletkā, kab pasauļs palyktu varbyut na lobuoks, a latgaliskuoks?
voi maņ pīnuokums raksteit tikai latgaliski kulturalus rokstus, kab byutu loba latgaliskajam pasauļam, voi apklust i puorsavuokt iz cytu tvitera kontu ar cytu vuordu?
ka nalatgaliskais pasauļs ar munu latgaliski raksteitū breineigi tics golā i skaita, ka tuo gryb i tys interesej, voi latgalīši tiks golā ar munu nalatgaliskū pasauli. atguodojit koč voi Marijis Andžānis pīmāru – kai jei trimdā pīdzeivuoja puormatumus, kam roksta ari cytā volūdā, ka latgalīšu literaturys tok tik moz, i nikuo napublicēja godim. voi Juoņa Klīdzieja pīmāru, kas atsasaceja raksteit latgaliski i sovus tik latgaliskūs dorbus pīraksteja i publicēja latvyski.
voi latgalīšu volūda ir pīnuokums gluobt mierstūšu pasauli? voi latgalīšu volūda ir breiveiba izsaceit pa sovam, kū nikod navarātu pasaceit īvuiceitā i svešā volūdā?
pa munam, ite ir tikai vīna izeja – izlikt filtru, kas Lakugā publicej tikai konkretu Lakugys redaktora izalaseitu ļaužu īrokstus, kas markeiti ar zeimeiti #ltg – aptuvanu tvitera latgalīšu sarokstu var apsavērt ite. kas gryb, lai roksta i īzeimoj sovu īrokstu ar zeimeiti – kod apsazynoj, ka juo īrokstam kaids sakars ar Latgolu, i gryb runuot ar leluoku auditoreju. kas nagryb, tys dzeivoj sovu dzeivi.
mes naasam nivīna īpašums i myusu teksti na tik, koč jī pīraksteiti volūdā, kū lītoj moz cylvāku i kū dzaudzim grybātūs privatizēt.
kai jau ruoda sleja, kas giun atslāgys vuordus, kas saisteiti ar Latgolu, tys nav nikas naīspiejams. tai ari saturs saīt daudz atbylstūšuoks – na ar nazkaidom kaida izalaseitom personeibom, a latgaliskū saisteits.
eisi sokūt – veiksmi! i lai izadūd.
9 Comments
-
Nazvoi par tū aizadūmoj breidī, kod lopu taisa, tys ir tikai cilvieceigai, ka vysus seikumus navar paturēt pruotā, pat ja mums nasaruodīs, ka tys kaids seikums.
Byutu jau breineigai, ka varātu realizēt tū atzeimeišu sistemu, tok voi mes pi kotra čīpstīņa īsadūmuosim cik tys svareigs Latgolai? Nazvoi. I mentalitate naļaun sevi reklamēt, deļ tam tei sistema varātu uotri vin “nūmiert”.
Tok byutu jauki, ka byutu kaids profils (pīmāram: twitter.com/LaKuGa), kas sekuotu tai LgSC listei i retvītuotu vysu, kas byutu tuo vārts, lai tyktu publicāts sātyslopā. I ja nu kaidam napateik, tod opcija “Undo Retweet” daudz vīgluok realizejama. Tys muns īteikums, pat ja nivīnam nav laika, lai ar kaut kū taidu jimtūs.


text:
Otrdiena, 13. maijs 2008 09:20
– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –
Laikam piec vysys taisneibys maņ niu ite byutu juoroksta par latgalīšu rokstu volūdys ortografeju. Par raksteibys reformu i ortografejis seminaru.
Tys byutu pareizi, paradzami i svieteigi.
Partū ka taidā veidā es sovā dīnrokstā varātu pasaceit, kū dūmoju i doru. Itei byutu muna īspieja pastuosteit, ka itū sastdīņ Rēzeknē nūtiks informativs seminars par latgalīšu rokstu volūdu i juos nuusacejumim.
Vēļ es varātu izstuosteit, kas ir paradzāts itymā seminarā. Varātu pastuosteit, ka tī varēs dabuot nūdrukuotus ortografejis nūsacejumus.
I ka tū vysu es doru deļtuo, kab beigtūs naaugleigī uo-ō kari, kas pajem par daudz latgalīšu spāka i energejis, lai jī padareitu kū nabejs pruoteiguoku, na rītu cyts iz cyta.
Ak jau nu suoku maņ vajadzātu runuot par saglobuotū raksteibys tradiceju i tū, kas guojs kluot nu jauna. Vajadzātu pastuosteit, kaids itai ortografejai sakars ar Stroda raksteibu i juo suoktuos ortografejis reformys turpynuojumu, tymā skaitā – pījimtū lāmumu izstruoduotajā ortografejis sistemā divskani [uo] apzeimuot kai ar uo, tai ari ar ō.
Vajadzātu pasaceit, ka na jau kača spolvys kruosa nūsoka, cik medeigs jis byus.
Ka kača kruosu doba dalosa nu sova genu kruojuma i tei ir tikai vierspuse.
A apakšā ir daudzi vaira, vasala sistema, kai tys vyss struodoj, kai nu vīnys šyunys rūnās vasals kačs. Vysa juo mīsa, aste, ūsys, zūbi i meikstais kažuks.
Taipat ari volūdys raksteiba ir kompromiss, kū pījem par normu. Tei ir sistema, kū var tikai precizēt, na izdūmuot nu jauna – kačs vysod byus kačs.
Kaidim burtim roksta, tei jau cyta runa – ka tik roksta. Kaidā kruosā kačam streipis voi plemis, nav svareigi. Ka tik giun pelis.
Sovu mamu es ļūbeju vīnaiž stypri i kai muoti, i mōti.
Ir labi, ka es jei sovā volūdā varu pīraksteit, cik cīši es juos ļūbeju.
Bet vyspuor es asu nūguruse nu itūs vysu streidu i jimšonuos.
Gribieju pastuosteit par Viļānu tiergu.
Tiergs beja leluoks nakai pyrms mieneša. Speidēja saule, leita nabeja, i tierdzinīki suoce dorbu jau pošā reita agrumā, iz prūm braukšonu cyluojuos tik jau piec vīnu dīnā. Piercieju ari beja gona.
Spēlēja indiani ar sovom stabulem, beja kasešu i disku buoba, bet jei nazkas beja ar tumbom, muzyku nalaide. Pi stadiona urkstēja syvāni, klīdze zūsyni i rēja sunalāni. Vīnā mašynā beja i truši, tok tī nikuo nasaceja.
Puors mašynuos beja īslāgta radeja. Cytā skanēja krīvu popsa, cytā latvīšu šlāgeri. Iz puors mašynu beja streipainuos krīvu svātku baņteitis, puors mašynom iz kapota beja tautyski deči.
Parostajā vītā beja ari pļuša dečs ar luoci – pi piļsātys dūmis. Kai eimu, navaru nūsaprīcuot. Vajag že! Taišni pi dūmis!
Maņ tiergā beja divejis svareigys dzelys. Vajadzēja nūpierkt syvānus i gūvei apaušus.
Koč zynuoju, ka Viļānūs cīnā agrī tiergi i vysu izpierk jau nu reita, nikai navarieju pīsaceļt. Cikom jau tāvs ar muoti nasuoce runuot, ka vaira nav tolka braukt – vysi lobuokī cyuku mygi byus jau izpierkti.
Ar mūkom ap septenim nu reita aizbraucem da Viļānu tierga. Mašynu to nabeja daudz, ļaužu ar namanēja. Nūlyku mašynu aiz stadiona, i garom vacajim kopim guojom piec syvānu.
Tai i beja. Vysi jau izpierkti.
Pi vīnys buobys beja bolts syvāns ar garu spolvu. Sasaruovs gulēja solmūs. Pi veča beja opoli syvāni ar krotalejom ausīs. Pi cyta veča pa mašynys bagažnīku jorzuoja nazkaidi pusizkāmiejuši syvāni, a taišni sūplok beja mašyna, kur beja kaste, a kastē vīns pats syvāns – opols kai rutuļs i raibs kai puče. Par gabaleņu beja vēļ vīns syvāns – sasaruovs komulī, nūsaļs i biedeigs. Taids pakūds.
Meklējem, meklējem. Vēremēs, vēremēs.
Cikom jēmemēs, nu jorzaklu bagažnīka aiz pakalis kuoju jau izcēle treis kvīcūšus breinumus i sakratēja maisā.
Muotei jī napatyka – asūši pabuoli.
Vecs to līlēja – breineigi syvāni, ād vysu.
Muote to naticēja, par daudz mozi. Da i nazkaidi aizvuorguši.
Nūpierkom opolū Pupuzīdu. Jis i mutis napaplēte, tik maisā nūurkstēja. Jis iz tiergu beja atbraucs nu dzeraunis aiz Preiļu.
Aizguojom vērtīs tūs vīninīku. Kūdū izsmuodēja par reizis. Mozeņū vēremēs, vēremēs, nikai navarēja saprast. A tys taids šustrys – sukstinēja vīn pa gaisu, da i smecere te solmūs, te jau puori bortam. Až lēce sasavasaluot. Atbraucs nu Stabuļnīku dzeraunis.
Tai i nūpierkom puoreiti. Niu myusim diveji syvāni – Pupuzīds i Šustrīs. Gūvei apaušus tože nūpierku. Kai reize spolvys kruosā.
Aizvedem iz sātu, a syvānim myura klāvā solts. Juotaisa durovys cīši. A kai aiztaiseisi – bezdeleigom kai reize ligzda juolepej. Lidinej pa pogolmu ar muolim kņuobī, pi dorba nateik. Taipat tok sāta juotaisa, bārni juoperej. Cikom sakaļss muoli, cikom saness syltumam mygu. Tai i nasaīs zam aizliduošonys izvoduot ūtra perekļa.
Pamessi škierbu, otkon viejs valk. Otkon syvāni treis i naguļ.
Pajiemu Šustrū kliepī, iznešu uorā i īlyku kastē vystu sieteņā. Gaiļs vēļ nūsavēre par placu i nūsaklīdze, ka tai tei dzela naīs vys. A kas to juo klausuos. Lai mozī guļ sauleitē.
Pajiemu Pupuzīdu, a tys kai kačalāns – sēd kliepī i nikuo nasoka. A sylts taids, meikstu uodeņu. Saulē obeji sasyla i aizmyga.
Piec šaļts, kod jau guojs iz gūvs slaukšonys laiku, Pupuzīds izavēle uorā nu kastis i mudri pa vystu sieteņu šukstinēt. Daguns zemē da ocu, rūk zemis i pats prīceigs! Aste gryndzynā.
A Šustrīs sēd kastē, verās i nikuo nasoka. Sauleitē labi, sylts.
Bezdeleigys, īraudziejušys itaidu naparādu klāva prīškā, suoce klīgt. Lidoj tik i klīdz.
Cylvāka nasabeist a ni, var koč kas staiguot pa klāvu, nasabeist. Syvāna bais.
Taida saguoja tierga dīna myusu sātā. Jauna dzeiveiba kluot.


text:
Vonogu biblioteka aicynoj apsavērt izstuodi “Vanagu pērle”, kas veļteita Vonogu bazneicys 80 godu jubilejam i pravesta Leona Garškys 110. godadīnai. Izstuodē da 28. oktobra byus apsaverami dokumenti i viesturiskys kartenis par bazneicys ceļtnīceibu, svātkim i Leona Garškys dzeivi.
Itūšaļt radzamuo myura bazneica ir izcalta 1936. godā, apjumūt vacū bazneicu. Bazneicys ceļtnīceibys dorbus vadejs pravests Leons Garška. 1934. goda 14. oktobrī Leivuona dekans Stanislavs Vaikulis īsvieteja bazneicys pamatus, nu 1936. goda 11. oktobrī pravesta Leona Garškys darbeibys laikā veiskups Jezups Rancāns dīvnomu konsekrēja Svātuos Annys gūdam.


text:
21. janvarī Rēzeknē nūtyka bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) bīdru kūpsapuļce. Sēdis laikā tyka apsprīsti dažaidi svareigi vaicojumi par bīdreibys dorbu, izvirzeitys nuokušuo gods prioritatis, īvālāta jauna LgSC vaļde i c. . Kūpsapuļce suocēs ar īsapazeišonu (ir pījamti 12 jauni bīdri) i regionalūs biroju atskaitem par padareitū. . Reigys birojā napylna goda laikā nūtykušs daudzi […]
Eisa informaceja par jaunim bīdrim i paradzātū kūpsapuļci. Prīcojamīs, ka 2011. godā bīdreibys ryndys papildynuojuši vasali 10 jauni bīdri i 2012. gods īsuokts jau ar diveju jaunu bīdru uzjimšonu. 2011. goda beiguos, decembra mienesī, par bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” bīdrim kliva: Rēzeknē: Raivis Bukšs Sanita Šalkovska Mārtiņš Caune-Zalāns Reigā: Kristīne Pokratniece 2012. goda suokuos tika […]
5. janvarī Ministru prezidents Valdis Dombrovskis sasatyka ar Navalstiskūs organizaceju (NVO) i Ministru kabineta memorandu parakstejušom navalstiskom organizacejom, kam nu jauna pīsavīnuoja 33 organizacijis, kuru vydā beja ar bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”. Memoranda mierkis ir sekmēt efektivys i sabīdreibys interesem atbilstūšys puorvaļdis darbeibu, nūdrūšynūt pilsūniksys sabīdreibys īsaisti lāmumu pījimšonys procesūs vysūs leimeņūs i stadejuos vaļsts […]
Pīktdīņ, 27. februarī, nūtiks pikets par atbolstu latgalīšu medejim pi Nacionaluos radejis i televizejis padūmis (NRTVP). Jū organizej LgSC bīdrs Mareks Gabrišs i bīdreiba “Latgaļu sāta”. Informaceja par itū temu ir īgiustama škārsteiklā: diena.lv – Latgalieši protestēs pret vienīgā radioraidījuma slēgšanu lakuga.lv – Pikets latgalīšu volūdys atbolstam plašsazinis leidzekļūs reitingi.lv – Atbalstīsim medijus latgaliešu valodā! […]
Politiskuos situacejis nastabilitate i varys krize vaļstī ar vodūšus politiskūs spāku krahu i jaunu spāku, līderu mekliejumim i ceņtīnim izaraut prīškysgolā, taipat pošvaļdeibu, Eiroparlamenta i ak jau i Latvejis parlamenta vieleišonu tyvums naīt garom ari navaļstiskajom organizacejom. Ari LgSC kai aktiva i stabila NVO ir sajāmuse vairuokus aicynuojumus sasadorbuot ar politiskajom partejom: kai mudynuojumus īsapazeit […]


text:
25. janvarī Reigys latgalīši sasalaseja, lai svieteitu sovys bīdreibys “Trešō zvaigzne” 25 godu jubileju. Pasuokumā skanēja latgalīšu dzeja, dzīsmis, muzyka, nūtyka karteņu vieršonuos i tyka pīmynāts bejušais.
Gostu vydā beja i bīdreibu sudobra jubilejā sveice ari “Latgolys Studentu centra” puorstuovi. Sūpluok sveicīnim izskanieja dzīsmis ari nu LgSC folklorys kūpys “Ceidari” i Reigys biroja aktivistis Agitys Vigupis pusis. Taipat pasuocīna laikā beja vareiba pasaklauseit VEF Kulturys noma ansambļa “Olūteņš” dzīsmis, kai ari nūsavērt Gaigalovys pogosta kulturys noma amaterteatra “Bykovīši” izruodi Danskovītis “Sīvysmuotis lobuo sirds”, kurys autore ir Danskovīte.
Suokā – bīdreibys himnys “Pīmiņ, bruoļ!” dzīduošona
Pasuocīņa vadeituoji – “Trešōs zvaigznis” bīdri Lideja Leikuma i Alfons Šveds
LgSC folklorys kūpys “Ceidari” sveicīns
Dzīd Agita Vigupe
Pasuocīņa programa
Gaigalovys pogosta kulturys noma amaterteatris “Bykovīši”
VEF Kulturys piļs sadzeivis dzīšmu ansamblis “Olūteņš”
Teksts: Edeite Husare i Laura Melne
Foto: Edeite Husare


text:
Kod studentam pītryukst jautreibys i fiziskūs aktivitašu, kod palīk solts šymā rudineigajā laikā, nikas cyts naatlīk, kai kūpā ar cytim sasalaseit i raudzeit vysu vierst par lobu. Deļtuo LgSC i folklorys kūpa „Dyrbyni” aicynoj vīnu tymsū rudiņa vokoru pavadeit kūpā latgaliskā gaisūtnī ar latgalīšu dančim.
Byus lobuok ļustēt, ka kuojuos byus ārtys kūrpis i kerzinē kaids gordums, kū dakūst pi čaja, ka doncojūt energejis apsatryukst.
Iz dančim gaideisim 17. oktobrī 18:00 stuņdēs Daugovpiļs nūvoda Kulturys centrā „Vārpa” Dūbelis īlā 30.


text:
Reigā varēs redzēt izruodis „Latgola.lv” originalverseju 20. aprelī Reigā gasteis Baļtinovys dramatiskais kolektivs „Palādas” i ruodeis izruodi „Ontans i rodne”. Izruodis laikā skateituoji izzynuos, kai latgalīši teik golā ar izslavātuos latgalīšu vīsmīleibys sekom, kai ari redzēs, cik jautrai reizem var saīt ar nagaideitu gostu īsarasšonu sātā. Izruode „Ontans i rodne” 20. aprelī 19:00 st. byus apsaverama kinuteātrī […]
Rēzeknis biroja vadeituoja Ingūna aicyna iz spieļu taiseišonys vokoru Rēzeknē LgSC biroja telpuos Atbreivuošonys alejā 115-4. Sasateikom 6. martā plkst. 17.00 , kab sataiseitu latgaliskuos spieļu versejis, kurys turpmuok varātu izmontuot erudicejis pasuokumūs i tematiskajūs vokorūs. Ka tev ir ideja, mož ari jau pusgotovs/gotovs materials, kai ari veiklys rūkys grīzšonai, lepeišonai i kruosuošanai, tod mes […]
Jau kaidu laiku Jelgovā dorbojās LgSC birojs, kura jaunīši ik pa laikam saīt iz kaidu kūpeigu pasuokumu. Paguojušajā pīktdīnē (7. decembrī) nūtyka muzykals pasuokums „Syltys dzīsmis dvēselei”, kurā ar sovu gitarys spieli atnuokušūs prīcynuoja Artūrs Zamjatins. Vokors beja padareits atraktivs ar dažaidom muzykalom kaitom, pīmāram, tyka spālāts dzīšmu dueļs. Ari itūreiz Jelgovys jaunīši ballējuos leidz […]
Lai sorkonboltsorkonais karūgs pleivoj I breiva Latvija dzeivoj, I skaņ “Dīvs, svētej Latviju” — Lai svētej zemeiti šū. /Vincents Čepuļs/ “Latgolys Studentu centrs” sveic Latveju kotru nu mums ar LR proklamiešonys godadīnu! Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Jau itū nedeļu 2. novembrī vīna nu aktivuokajom i pazeistamuokajom Latgolys jaunīšu organizacejom – „Latgolys Studentu centrs” – svinēs sovu 7. dzimšonys dīnu. Tei ir jaunīšu kūpa, kurā kotrs ir ar sovu skatejumu par Latgolu, juos kulturu i nuokūtnis īspiejom, bet vysim ir vīna kūpeja ideja – tū vysu atteisteit i paruodeit puorejai Latvejai i […]
Ituo gods 17. oktobrī „Latgolys Studentu centrs” kūpā ar Daugovpiļs nūvoda Kulturys centra folklorys kūpu „Dyrbyni” vysus kojuos nūsolušūs i doncuot grybūšūs pulcynuoja vīnuvīt – Daugovpiļs nūvoda Kulturys centrā „Vārpa”. Lela prīca beja par tik daudzim latgalīšu danču interesentim i tikpat lela par multikulturalū sastuovu, bet kai zynoms – auss, rūkys, kuojis i visi puorejī […]
Ir apkūpuotys konkursa īsyuteituos atbiļdis i varom paziņuot uzvarātuojus! Taitod pareizuos atbiļdis beja: 1. Kai sauc “Dabasu Durovu” pirmū muzykys albumu? – “Ļepetnīks” 2. Atmini, nu kurys dzīsmis ir itys fragments! – Oktobris 3. Kai sauc vīnu nu jaunuo albuma dzīsmem? – B. “Vacais mašinists” 4. Kaida saisteiba grupai ir ar dzejnīku Ojāru Vācieti? – […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
“Pastāvēs, kurš pārmainīsies!” Itai nazkod ir sacejs kaids vysim zynoms gudrs veirs. Īsadvesmojūt ari mes, LgSC Rēzeknis biroja aktivisti, izdūmuojom, ka vajaga nazko jauna. Jaunu pazeišonu, jaunu ideju i nūtykumu. Ituo gods 8. febralī LgSC aicynuoja vysus aktivus, ar Latgolu sirdī asūšus studentus iz sasatikšonu, kur vysi kūpā dalejomēs pīredzē, jaunuos idejuos i pozitivuos emocejuos. […]
Ituo gods 8.febralī Daugpiļs aktivisti aicynoj cytus Daugpiļs Universitatis studentus iz īsapazeišonys piecpušdīni, kurei nūtiks plkst.17:00 Vīneibys īlā 13–113. Pīduovojam studentim paruodeit sevi, reikuot latgaliskus pasuocīņus, raksteit i realizēt projektus, kai ari vuiceitīs runuot latgaliski. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
31. janvarī LgSC Reigys birojā sasatyka jaunuo 2012. goda LgSC vaļde. Sēdis laikā tyka īvālāts jaunuos vaļdis prīšksādātuojs, juo vītnīks, sadaleiti puorejī dorba pīnuokumi, kai ari apsprīsti cyti svareigi ar LgSC darbeibu saisteiti vaicuojumi. Kai jau zynoms, bīdru kūpsapuļcis laikā Rēzeknē tyka īvālāta jaunuo LgSC vaļde: Ilze Bojāre, Dagneja Bramane, Vineta Vilcāne, Juoņs Papeņš i […]
Ka atrodi mani i munus puorejūs četrus draugus, roksti iz reiga@lgsc.lv da 2.marta 9.00 i īgiusti bolvā divejus īlyugumus iz Latvejis gruomotu izstuodi i Valentina Lukaševiča dzeju. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
2.febrarī 16.00 Latgaļu Rakstnīceibys muzejā Kruoslovys īlā 4b, dzejis, prozys skaiteišonys vokors. Vaira informacejis: lgsc-rezekne@inbox.lv, 28362243 (Dagneja) Bīdreibys 2008.- 2011. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs, i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Prīks, ka taida organizaceja kai Latgolys Sutdentu centrs oficiali dorbojās jau pīcus godus! Kai i vysim ari myus, vislobuok saīt tys, kū grybīs dareit, navys tys, kū vajadzātu. Vyslobuok ir tod, kod „grybīs” i „vajadzātu” sakreit! Jau seņ jutom, ka vajag vīnu atpyutys vokoru, kuramā varātu dareit, vysu, kū grybīs. Nikaidu atskaitu, trešū personu tikai […]
Ar mierki atkluot Eiropys vierteibys Latgolā ir izsludynuots fotokonkurss „Eiropa Latgalē: lobs loba namaitoj”, kur aicynuoti pīsadaleit fotografi amatīri bez vacuma rūbežu. Fotokonkursa reikuotuoji aicynoj īsavērt Latgolā, Latgolys cylvāku dzeivē, volūdā, tradicejuos, sātā i saimē, ticeibā, dorbūs, svātkūs i nūtykumūs taidys Eiropys vierteibys kai, pīmāram, demokrateja, cylvāktīseibys, religeja i apzinis breiveiba, kulturu īcīteiba, breivais tiergs, […]


text:
LgSC nadaudz pasaviera, kū tautys ticiejumi myusim viestej par Leldīni:
Par Leldīnom juovuora ūlas, lai opolas teleites barojās.
/A. Ancāns, Eglūna./
Leldīnā nūdātū ūlu vajag likt izperēt, jo nu tuos ūlas izīs skaista un dējīga visteņa.
/Jaunais Vords, 1932. III, 22./
Leldīnē vajag pajemt svēteituos tukluos gaļis gabaleņu un nulikt leidz tam laikam, kad suoc labību pļaut, un pyrmū reizi ejūt pļautu, vajag nusmērēt sierpu ar tū tuklū gaļi, tad pelis naēss labības. Svēteibas vajag cīši sorguot nu pelēm, jo peles daboj ēst svēteitu maizi voi goļi, tad polīk par plykspuornim un dora cylvakim vysaidus ļaunumus.
/A. Gari-Jone, Dricāni./
Kas zam Leldēnis lelā sestdīnā ēss vairuok zierņu, tod itei pīzīmēj, ka tys byus boguots cylvāks.
/V. Podis, Rēzekne./
Kas leldīnā pyrmais atbrauc nu bazneicas, tys vysu godu pyrmais pī darba un tureibas.
/Jaunais Vords, 1932. III, 22./
Jo meita grib zynuot, nu kuras puses nuoks precinīki, tad leldīnas prīkšvokorā uz dzirnuovom juomaļ odamū odotu; kurā dziernovu pusē caur akmiņim odota izīs, nu tuos puses precinīki brauks.
/Jaunais Vords, 1932. III, 22./
Ari Jelgovys jaunīšu savuokuši ticiejumus par Leldīni. Izlosi, mož kaids nu jīm Tev pasoka prīškā, kai reikuotīs Leldīnē!
*Leldīnis reitā agri juozaceļ, tod vysu godu byus mūžums.
*Leldīnī vajag daudzi šyupuotīs, tod vysu godu naīs mīgs.
*Ka jau īprīkš Leldīnis ryuc pārkiuņs, tod byus borga vosora.
*Ka nagrybi, kab ir lelys kuojis, tod vajag Leldīnis reitā ar bosuom kuojuom uzkuopt iz akmiņa.
*Leldīnis naktī radzātī sapyni pīsapylda.
*Kod vardives pa Leldīni īt puori lelceļam, tod gaidama leitaina vosora.


text:
“Latgolys Studentu centra” uzturātais portals lakuga.lv (Latgalīšu Kulturys Gazeta) dorbojās jau nu 2007. goda. Pyrms 3 godim LaKuGa atsuoka aktivu darbeibu, kasdīnys viestejūt par latgaliskom nūtikšonom Latgolā, Latvejā i pasaulī.
Portals latgalīšu i puorejuos Latvejis īdzeivuotuoju vydā ir īmontuojs atpazeistameibu kai vītne, kurā var īpasazeit ar jaunuokū latgalīšu muzyku, literaturu i jaunumim cytuos muokslys formuos, izzynuot par aktualitatem regiona kulturys dzeivē i procesim paguotnē. Jau vairuokus godus portalam ir nūzeimeiga lūma Latgolys regiona kulturys izaugsmis veicynuošonā.
Īsuoktais dorbs nanūstuoj, i ari 2015. godā LaKuGā varēs skaiteit viests par latgaliskom nūtikšonom. LgSC projekts „Latgaliešu kultūras ziņu portāls lakuga.lv” ir sajiems Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstu portala darbeibys nūdrūsynuošonai da 2015. goda 30. juņa. Projekts paredz, ka eipaša viereiba tiks veļteita myusu dīnu latgalīšu literaturys i jaunradis atpazeistameibys veicynuošonai. Partū aicynojam rodūšūs latgalīšus naturēt sveci zam pyura i pasadaleit ar sovim dzejūlim, stuostim, dzīsmem i cytim gora dorbim, dūdūt sovu pīnasumu kulturys izaugsmē. Taipat ari aicynojam sevkuru izsaceit redzīni par nūtikšonom latgalīšu kulturā i pastuosteit par sovys pusis latgaliskajom nūtikšonom, rokstūt iz e-postu info@lakuga.lv.
Vineta Vilcāne
projekta „Latgaliešu kultūras ziņu portāls lakuga.lv” vadeituoja


text:
Cīši īspiejams, ka mes ar Tevi jau asam sasatykuši bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” projekta „Vuiceisimēs latgalalīšu rokstu volūdu” laikā. Ka atguodoj, tī mes vuicevomēs latgalīšu rokstu volūdys paeizraksteibys nūsacejumus, atkuortovom jau aizmierstūs latgalīšu vuordus, runovom par latgalīšu rokstu volūdys nuokūtni, kai i par cytim ar Latgolu saisteitim vaicojumim.
Projekta laikā ar Kulturys Ministrejis atbolstu, saguoja pabyut 12 Latgolys školuos. Ka itū reizi myus nasaguoja sasatikt i pabyut Tovā školā – nabādoj – gon jau kur tiksimēs cytu reizi.
Taitod – pīduovojam Tev i vysim Latgolys školu jaunīšim pīsadaleit jaunīšu rodušūs dorbu konkursā ar nūsaukumu „Tai beja – tai ir”.
Ka, atguodoj, vuiceišonuos laikā mes runovom par sovpateigim latgalīšu vuordim, kurus juogluob nu pagaisšonys. Vysu vaira taidus vuordus nu apleicīņa zyna myusu babys i dzedi, tāvs i muote, sābru vacuos taņtis. Deļ tam nūej da jūs i pavaicoj – kai beja senejūs laikūs, kaidus latgalīšu vacvuordus voi vītu nūsaukumus jī zyna, varbyut solā/ sādžā/ dzeraunē ir bejs kaids cylvāks, kas stuostejs daudzi jūku i baba tū pīmiņ i var puorstuosteit? I Tu, rokstūt sovu rodušū dorbu konkursam, vari jimā pīraksteit na tik sovys dūmys, bet ari dzierdātūs vuordus, izteicīņus, deļ tam lai mes na tikai īsapazeitu ar Tovu dorbu, bet veļ izzynuotu ari kū vaira par Tovu pusi, juos volūdys boguoteibu.
Raksteit Tu vari: stuostu, eseju, literarū puorsoku, humoresku, aprokstu, dzeju i.c. da divom lopom datorrokstā, da 4000 rokstu zeimu voi da divom A4 lopom, fonts: Times New Roman, burtu izmārs – 12. atstarpis storp ryndom -1,5 pt.
Sovus rodušūs dorbus prosam Tev atsyuteit myusim pa e-postu iz adresu: lgsc-konkursam@inbox.lv da 25. juļa. Ka grybi, pi sova darba dalīc ari kaidu poša fotograpeitu biļdi – deļ nūskanis radeišonys. Naaizmierst pīraksteit sovu vuordu, pavuordi, vacumu, vuiceibu īstuodi, e-postu i kontakteleponu.
Tevis atsyuteitūs dorbus viertēs LgSC projekta „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu” dorba grupa: Dagneja, Eva, Zaiga, Valentins, Ivars-Juoņs i pīaicynuotī literaturys i volūdys specialisti. Dorbūs tiks vārtāta literaruo, muokslinīcyskuo kvalitate i latgalīšu rokstu volūdys pareizraksteiba. Pamatškolānu i vydsškolānu dorbi tyks vārtāti atseviški.
Konkursa rezultatus publicēsim LgSC sātyslopā http://lgsc.lv 1. augustā, a 10 lobuokūs dorbus nu 1. augusta da 5.augustam publicēsim sātyslopā „lakuga.lv”.
Vaira informacejis par rodušūs dorbu konkursu verīs nūlykumā. Ka ir kaidi vaicojumi, roksti myusim iz lgsc-konkursam@inbox.lv.
Byus prīca puorskaiteit Tovus radūšūs dorbus!
Konkursa_Tai beja tai ir_nulikums
LgSC projekta „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu!” dorba grupa.


text:
16. septembrī kai Latgolys Studentu nedelis kulminacejis pasuocīņs klubā “Nabaklab” Reigā pyrmū reizi nūtyka studentu festivals “Studiņs 2010” (vaira dazynuošonai par pasuocīni ite), iz kuru puļcējās asūšī i bejušī studenti nu Reigys i cytom Latvejis molom.
Festivalā uzastuoja i vysus prīcieja taidys grupys: “Sovvaļnīks”, “AK69”, “Dabasu Durovys”, “Green Novice”, “Crust”, “New Buzz” i par puorsteigumu sev i cytim pyrmū reizi iz skatuvis kuopa ari “Improvizatori”, kas izpiļdēja tautā pazeistamys grupys “Restauratori” dzīsmis. Vysys grupys par uzastuošonuos dabuoja simbolisku studiņa bļūdeni.
Taipat pasuocīņa laikā apmaklātuojim beja īspieja pīsadaleit pazeistamu latgalīšu montu izsūlē, nu kurys īgiutī leidzekli tiks nūvirzāti “Latgolys studentu dzīšmu kladis” izdūšonai.
Paļdis vysim muzykantim i doncuotuojim par festivalu! Beja dižan ļusteigi! Paļdis Lailai par vadeišonu! Iz sasatikšonu cytom reizem! 😉
Ite puora foto šaļtenis:


text:
Jaunīši nu organizacejis „Jelgovys sorkanuo krysta jaunīši” i bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” lobdareibys akcejā prīcej bārnu noma audziekņus!
Sastdiņ – 7. junī nūtyka lobdareibys akceja „Būsim kopā”, kura jau tradicionali nūteik pīktū godu. Jemūt vārā, ka Jelgovys sorkonuo krysta jaunīšim ir „uzplaukuse” patīsa draudzeiba ar bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” Jelgovys biroju, tod nu itūgod jī apvīnuoja spākus i roduos jauna dzirkstele, idejis i vēļ nabejušys izjiutys gon prīkš pošim organizatorim, gon prīkš bārnim!
Pasuokums nūtyka vysys dīnys garumā, jeb aptuveni 12h. Orientiešonuos, tautysbumba, vingrojumi cīņu zālē, baseins i daudzys cytys izklaides sagaidieja vairuok kai pīcdesmit bārnus nu Jelgovys, Tiervetis i Lejisstrozdu socialuos apryupis centra audzieknim i moznūdrūšynuotū gimiņu bārnim. Juosoka, ka vīgli nabeja ni vīnim ni ūtrim, bet vysus kai vīnu dīnys beiguos rūtova smaids i pateikamys atminis!
Lobdareibys akceja nūtyka pasasokūt daudzejim sponsorim i vairuok kai 30 cylvāku breivpruoteigajam dorbam!
Seikuoks info: http://zz.diena.lv/vietejas-zinas/jelgava/jelgavas-sarkana-krusta-jauniesi-un-latgales-studenti-labdaribas-akcija-izklaide-bernu-namu-audzeknu-180260
Terēze Stanka
Biļdis pasaver ite! 🙂


text:
Prīca ziņuot, ka pa vydu vysim pavasara prīkim, asom ari centeigi struodovuš! Apreļa suokumā sastuodeitais dorba plans – izpiļdeits! Asom sareikavuš tematiskūs vokorus, dasadaliejuš vairuokūs pasuokumūs. I pats golvonais- jau irā gotovs i maja aktivitašu saroksts! Asit meili gaideiti!
Speideigi īpierkumu maiseni, kruosainys motu rūtys, klaudzīši kūrpeišu papīdeiši pasaruoda, paspeist, pasamainuos- a vysam puori Atbreivuošonys alejis mašynu ryukšona. Riezeknis pylsātā i ļaužu pruotūs -pavasars.
LgCS Riezeknis biroja aktīvisti- ari pavasareigi. Anna aizvin bīžuok teik maneita brunčūs i saulisokulerūs, Oskars tuods kuo ļusteiguoks i Juo: „ak, muni nervi” mainejs intonaceju. Dagneja skraida apleik i runojās ar vysim veļ vaira kuo parosti. A parkū lai nasaprīcuotu? Saule, putni, zaļa zuoleite, pylns gaiss vysuodu smuordu i jaunu īspieju!
LgSC Rēzeknes biroja apreļa suokumā sastuodeitais dorbu plans ir izpiļdeits. Prīca pošim i cytim!
Asam dasadalejušs Riezeknis Augstškolys informacejis dīnys reikuošonā.
Myusu aktīvists Oskars ir pabejs vairuokūs pasuokumūs i seminarūs. Nu 12. da17. apreļam Jis vuiciejuos par jaunatnis dorba kvalitātis ceļšonu. Seminarā tika sprīsts – kai lobuok struoduot Jaunatnis dorbu, īsaisteit jaunīšus, lai jim byutu kur pavadēt sovu breivū laiku.
24. aprelī Oskars apmeklieja skotuvis runys konkursu „Vuolyudzāni” i latgalīšu volūdys i kulturviesturis olimpiadi vydsškolānim. Par pasuokumu Oskars soka tuo: „Vyss suokās ar Juo Ekselencis veiskupa Juoņa Buļa uzrunu i Dīva žielesteibu. Pīsadalē vysu vacuma grupu dalinīki – 1.-4.kl., 5-9.kl.,10.-12.kl. kai ari Olimpiadis komandys. Itī Vuolyudzāni saguo jubilejis zeimē, jo jau itys nūzeimeigīs pasuokums nūtyka 10 godu piec kuortys. Īzaroduse beja ari A.Rugāte, kurei sovā imidžā beja īvīsuse vīnu rozīni, kas acaspūguļuo, kai varen brangi okulari. Vyss atbylda fasonam i nikaidys pompozys svineibys nasekuo. Paļdis dalinīkim i vārtātuojim!”
Asom īprīcynuojuš RA studentus ar īspieju dasadaleit tematiskajā vokorā par naformalojam izgleiteibys metodem storpkulturu attīceibuos. Anna myusim pastuostieja par sovu pīredzi i vuiceibom Daugavpils Universitatī, par starpkulturu attīceibu byuteibu, poši papruoviejom inceresnys īsapazeišonys metodis.
Apreļa beiguos Dagneja aicynova iz tematiskū vokoru par vylnys veļšonu. Interesentu beja daudzi, draudzeigu sarunu pavadejumā tika valti vysuodi leluoki i mozuoki kruosaini breinumeni: pučeitis, sirsnenis, kruosainys bumbenis. Dalinīki tuo aizaruova, ka nagrybie pat īt iz sātu.
Vysleluokuo prīca par tū, ka reikojūt ituos aktivitatis, asam atroduši jaunus draugus i dūmubīdrus.
Asom sastuodejuš aktivitašu planu i majam:
• 12.majā 18.00 Oskars tematiskajā vokorā stuosteis, gon par Jaunatnis politiku, Eiropys Breivpruoteigū dorbu – i cytom īspiejom, kai jaunīšim izmontuot jim daškiertuos īspiejis, kai realizēt sovys idejis i pavadēt breivū laiku.
• 18.majā 20.00 kopejneicā Olmāra (Reigys īla1)- diskuseju ustoba (vaira informacejis piečuok).
• Piec dalinīku lyuguma 19.majā 18.00 Anna turpynuos vadiet tematiskūs vokorus par storpkulturu attīceibom.
• 25.majā 17.00, tuopat piec dalinīku lyuguma, byus veļ vins vylnys veļšonys vokors. Lyugums īsarast ar sovim materialim!
Asit vysi meili gaideiti Rēzeknī, LgSC Rēzeknis birojā Atbreivuošonys alejā 115-313, pirmdinēs, ūtartdinēs, trešdinēs nu 16.00 da 19.00.
Aktivu i radūšu pavasari jyusim vielej LgSC Riezeknis biroja koordinatori: Anna Briška, Dagnija Bramane i Oskars Orlovs!
Vaira informacejis:
E-posts: lgsc-rezekne@inbox.lv
Adrese: Atbreivuošonys aleja 115-313.kab., Rēzekne, LV-4600


text:
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” nu 3. leidz 6. martam Starptautiskajā izstuožu centrā Kīpsolā gruomotu i izdevnīceibu izstuodē “Baltejis Gruomotu svātki 2011” pīduovuos plašu latgalīšu rokstu volūdā izdūtūs gruomotu kluostu, kai ari cytuos volūduos izdūtys gruomotys par Latgolu i latgalīšim.
Lāmumu pīsadaleit Baltejis Gruomotu svātkūs Latgolys studenti pījāmušs piec veiksmeiguos daleibys Reigys Gruomotu svātkūs 2010. goda novembrī, kod interesi par latgalīšu gruomotom izruodeja cīši daudz skaiteituoju i sabīdreib\a ari pie tom beja jiutams pīprasejums. Baltejis Gruomotu svātkūs bīdreiba pīduovuos vēļ plašuoku gruomotu kluostu, kas saguoduots, sasadorbojūt ar vairuokim Latvejis apguodim.
“Daleiba izstuodē byus mieginuojums vīnuvīt pīduovuot dažaidu Latvejis izdevieju gruomotys, kas izdūtys latgaliski ci ari runoj par Latgolu, tuos kulturys dažaideibu i cylvākim. Sadarbeibā ar dažaidim izdeviejim censsimīs dareit pīeimamus itūs izdavumus, tai dūdūt īspieju skaiteituojim vīnuvīt īsapazeit ar “cytu latvīšu literaturu” i paplašinuot sovu redzislūku par Latgolu”, stuosta bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” vaļdis prīšksādātuoja Ilze Sperga.
Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” latgalīšu gruomotu golds Baltejis Gruomotu svātkūs tiks pīduovuots pyrmū reizi.
19. martā Reigā byus īspieja satikt ari latgalīšu autorus – nūtiks gruomotys „Es soku.Tu soki. Puorsokys par krīzi” prezentaceja i cikla „Cyti godalaiki” literari muzykalais pasuocīņs „Agrais pavasars”.
“Baltejis gruomotu svātkus” organizej Starptautiskuo izstuožu reikuotuojbīdreiba “BT 1” sadarbeibā ar Latvejis Gruomotnīki gildi i Latvejis Gruomotizdevieju asociaceju.
Starptautiskajā izstuožu centrā Kīpsolā reizē nūtiks ari starptautiskuo izgleiteibys izstuode “Škola 2011”.
“Baltejis gruomotu svātku 2011” dorba laiks:
3.–5. marts 10.00–18.00
6. marts 10.00–17.00
Biletis cena: Ls 0,50
Pensionarim i ivalidim, uzruodūt aplīceibys, kai ari bārnim leidz 7 godu vacumam īeja izstuodē ir bez moskys. Ar izstuodis “Škola 2011” bileti īeja “Baltejis gruomotu svātkūs 2011” – bez moksas
Vaira informacejis: http://www.bt1.lv/bt1/lbf/?link=00000000&subid=1261


text:
Jureits sūlej, ka byus koč kas leidzeigs kai paguojušajā godā…
Tuoļuok informaceja nu juo:
“Latgalīšu dzīsmis, danči, gunkurs i lobi ļauds jau trešū godu Latvejis skaistuokuo i solom boguotuokuo azara krostā!” – tys taids reklamys sauklis
pyrmajā dalī varātu byut nalels koncerts pi pogosta padūmes estradī – “Latgalīts Latgalīšam Draugs” stilā. suokums apmāram 19:00. Koncertā pīsadaleis puors muzykanti i puors latgalīšu literati.
a piec tam visi īsim pi Ežezera. Vītejais folklorys ansamblis “Akmineica” sūleja pīsadaleit ar kaidu dzīsmi… drusku poštaiseita ola ari vajadzātu byut. Molku guņkuram sadabuosim. Byus ari nu jau treis godus vacys šyupēlis Laivys puors ari gon jau ka sarunuosim- varēs pasavyzynuot… Kotrs pīsadola ar lobu nūskaņuojumu, leidza pajem drusku “gastiņca”, apvalk koč kū boltu, daboj kaidu vaiņagu voi Juoņuzuoli i koč vīnai dzīsmei tekstu, lai var paleidzēt nakti pi dzīduošonys uzturēt
Paraleli vītejā Klubā (Tautys Nomā) īliksim kaidu DēJē (respektivi atbiļdeigū par muzyku) – tod kotrs varēs izavēlēt: voi pi guņkura azara krostā “īleiguot” voi īt doncuot iz klubu…
Ka mīgs apjims, guļēt varēs īt iz sīna škiuni – paker leidza guļammaisu. Var leidza jimt ari teļts. Slymuokī voi tī, kas ar barnim, varēs mīreigi sarunuot vītu ari ustobā.
Starpcytu, pošā, pošā suokumā (22.junī ap 16:00) var ari piertī īleist – sovejū sakurynuošu
Nu vot – apmāram itai! brauc gostūs, ka esi lobs cylvāks! Padūd zinis, ka esi muzykants voi literats, voi kai cytaiž gribi pīsadaleit itymā nu jau tradicionalajā “ĪLEIGUOŠONĀ Bukmuižā” izskateišu vysys jaunuos idejis i pīduovuojumus
(Jureiša ziņu tuoļuok nūdeve Ilze)
Roksti jam draugūs voi iz epostu jureits i jureits.lv


text:
„Latgolys Studentu centra” Rēzeknis birojs eistynuoja projektu „Zynuot” , kas beja baļsteits iz Rēzeknis nūvoda školānu informiešonu par myusdīnu pasuokumim i cylvākim Latgolā.
Ideja par projektu roduos piec Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2013” ceremonejis, kod īsaroduši beja puorsvorā daleibnīki i nominanti, bet nu jaunīšim puorstuovju moz. Lela daļa Rēzeknis nūvoda jaunīši nimoz ari nazyna, ka ir taida Latgalīšu kulturys goda bolva i kam jei teik pasnāgta. Tai tyka izvālātys 10 nūvoda školys, piec informacejis – vysmozuok aktivuokuos. Nu vysom izvālātojom asom pabejuši viņ Rēznys pamatškolā, Kalnezeru katuoļu pamatškolā, Audriņu pamatškolā i Drycanu vydškolā. Iz puorejuom školom – Maltys vydškolu, Feimaņu pamatškolu, Makašānu omotu vydškolu, Rykovys pamatškolu, Bieržgaļs pamatškolu i Gaigalovys pamatškolu – brauksim jaunajam vuiceibu godam īzasuokūt. Braukojūt pa školom i runuojūt ar jaunīšim, gryušuok beja tī, kur školāni narunoj pat latviski, deļ tam saguoja sasaskart ar vysaidu attīksmi nu školānu pusis. Bet prīcej taida līta, ka niule vysi jī zyna, kas ir „Boņuks”. Vīnā nu školom beja vaicuojums par „Boņuku”: „эTo kak «Ockap» Toлbko B ЛaTraлии?”
Ar jaunīšim apsprīdem ari latgalīšu muzyku, mozuok gon tūs, kas vaira namuzicej, bet vaira taidus, kas “atsamūduši”, izaveiduojuši. Stuostiejom, ar kū grupys ir paruodiejušys sevi i kaidūs Latvejis mārūga pasuokumus pīsadaliejušys. Piec tam taisiejom viktorinu, nūsaklausiem kaidu dzīsmu apgrīztus “gobolus” i lykom jaunīšim uzminēt, kas tei par grupu ir. Prīca, ka beja ari zynuotuoji. Ka īprīkš pasalyka, ka grupu “Bez PVN” Latgolā vysi jaunīši zyna, tod nasasatraucit – nazyna gon! I pat na tik daudz ,kai grybātūs…
Literatura deļ školānim beja poša garlaiceiguokuo daļa, bet raudziejom ari tū naipalaist garom. Pastuostiejom par spylgtuokajim tuos puorstuovim, taidim kai Ontons Slišāns, Ontons Kūkuojs, nu myusdīnu literatim – Ilze Sperga, Raibīs, Valentīns Lukaševičs. Leidza beja ari gruomatenis, kū īdūt apsavērt i paskaiteit. Ar skaiteišonu tod nu guoja kai nu kuram, cytam vīgluok, cytam gryušuok.
Gon suokumā, gon beiguos jaunīšim uzdevom vaicuojumus, tik suokumā atbiļdēt jī navarieja, bet piec prezentacejis atbiļdis tūmār sajēmem. Tys līk dūmuot, ka na veļti sasatraucom, kai nu byus. Tāņ, īzasuokūt jaunam vuiceibu godam, turpynuosim braukuot iz školom, kai tys ir paradzāts projektā.
Ingūna Semule


text:
catūrtdīna, 8. septembris
VYSUSVĀTŌKŌS
JAUNOVAS MARIJAS DZIMŠONA
Svātki
PYRMAIS LASEJUMS
Mih 5, 1-4a
Mesija ceļsīs nu Betlemes.
LASEJUMS NU PRAVĪŠA MIHAS GRŌMOTAS
Tū soka Kungs Dīvs:
«Un tu, Betleme Efrata, esi moza storp Jūdas
tyukstūšim. Nu tevis maņ nōks tys, kurs vaļdeis pōr Izraeli. Un jō izceļsme nu
seņsenim laikim, nu myužeibas dīnom. Tōdēļ Kungs jūs atstōs leidz laikam, kod
dzemdēs tei, kurai jōdzemdej. Tod atlykušī nu jō brōlim atsagrīzs pi Izraeļa dālim.
Un jys stōsīs un ganeis Kunga spākā, Kunga, sova Dīva, vōrda majestātē. Un jī
dzeivōs mīrā, tōdēļ ka jō lelums tod snēgsīs leidz pat zemes rūbežom. Un jys
pats byus mīrs.»
Tys ir Dīva vōrds.
PSALME 96 (95)
Refrens: Muna
dvēsele gavilej Dīvā. (Is 61, 10b)
1 Dzīdit
Kungam jaunu dzīsmi,
dzīdit Kungsm, vysa zeme!
2 Dzīdit
Kungam, teicit jō vōrdu,
jō pesteišonu sludynojit nu dīnas dīnā!
Refrens
11 Lai
prīcojās dabasi un gavilej zeme,
lai šalc jyura un vyss, kas tur mōjoj,
12 lai līksmoj
lauki un vyss, kas tū pīpylda,
it vysi meža kūki lai gavilej.
Refrens
13 Kunga
vaiga prīškā, jo jys tyvojās,
jo jys nōk, lai tīsōtu zemi.
Pasauli jys tīsōs pēc taisneibas
un tautas – sovā patīseibā.
Refrens
Voi:
PYRMAIS LASEJUMS
Rom 8,
28-30
Dīvs leidzdorbojās tim, kuri jū mīļoj.
LASEJUMS NU SVĀTŌ APOSTOLA PŌVULA VĒSTULES ROMĪŠIM
Brōli:
Mes zynom, ka tim, kas mīļoj Dīvu, vyss
nōk par lobu, tys ir, tim, kas saskaņā ar jō lāmumu ir aicynōti. Jo tūs, kurus
jys īprīkš pazyna, tūs ari nūzeimēja kļyut leidzeigim sova Dāla attālam, lai
jys byutu pyrmdzymtais storp daudzim brōlim. Bet tūs, kurus jys īprīkš nūzeimēja,
tūs ari aicynōja: un kurus aicynōja, tūs ari attaisnōja; bet kurus attaisnōja,
tūs ari apveļteja ar gūdeibu.
Tys ir Dīva vōrds.
PYRMSEVANGELIJA DZĪDŌJUMS
Alleluja.
Laimeiga tu esi, Vysusvātōkō Jaunova
Marija,
un ikvīna pagūdynōjuma cīneiga,
tōdēļ ka nu tevis ir dzimis taisneibas
saule – Kristus, myusu Dīvs.
Alleluja.
EVANGELIJS
Mt 1, 1-16. 18-23
Kas Marijā dzimis, tys ir nu Svātō Gora.
LASEJUMS NU JEZUS KRISTUS EVANGELIJA, KŪ UZRAKSTEJIS SVĀTAIS
MATEJS
Jezus Kristus, Davida dāla, Abrahama dāla,
ciļmes grōmota. Abrahamam dzyma Īzāks, Īzākam dzyma Jākubs, Jākubam dzyma Jūda
un jō brōli. Jūdam nu Tamaras dzyma Faress un Zara, Faresam dzyma Esrons,
Esronam dzyma Arams, Aramam dzyma Aminadabs, Aminadabam dzyma Nasons, Nasonam
dzyma Salmons, Salmonam nu Rahabes dzyma Boozs, Boozam nu Rutas dzyma Obeds, Obedam
dzyma Jesse, Jessem dzyma kēneņš Davids. Davidam dzyma Solomons nu tōs, kas
beja Ūrija sīva. Salomonam dzyma Roboams, Roboamam dzyma Abijs, Abijam dzyma
Azs, Azam dzyma Jozafats, Jozafatam dzyma Jorams, Joramam dzyma Ozijs, Ozijam
dzyma Joatams, Joatamam dzyma Ahazs, Ahazam dzyma Ezehijs, Ezehijam dzyma
Manass, Manasam dzyma Amons, Amonam dzyma Josijs, Josijam Babilonas trimdā
dzyma Jehonijs un jō brōli. Un pēc Babilonas trimdas Jehonijam dzyma Salatieļs,
Salatieļam dzyma Zorobabeļs, Zorobabeļam dzyma Abiuds, Abiudam dzyma Eljakims,
Eljakimam dzyma Azors, Azoram dzyma Sadoks, Sadokam dzyma Ahims, Ahimam dzyma Eliuds,
Eliudam dzyma Eleazars, Eleazaram dzyma Matans, Matanam dzyma Jākubs. Bet Jākubam
dzyma Jezups, Marijas veirs, nu kuras pīdzyma Jezus, kas teik saukts Kristus. Ar
Jezus Kristus dzimšonu beja tai: Kod jō Mōte Marija beja sadarynōta ar Jezupu,
pyrms nakai jī sagōja kūpā, izarōdeja, ka jei ir mōtes cereibōs nu Svātō Gora.
Jezus, jōs veirs, byudams taisneigs un nagrybādams jai ceļt naslavi, gribēja jū
klusom atstōt. Bet cikom jys par tū dūmōja, lyuk, Kunga eņgeļs pasarōdeja jam
sapnī, saceidams: «Jezup, Davida dāls, nasabeisti pījimt sovu sīvu Mariju, jo,
kas jymā dzimis, tys ir nu Svātō Gora. Un jei dzemdēs Dālu, un tu jū nūsauksi vōrdā
Jezus, jo jys atpesteis sovu tautu nu tōs grākim.» Bet tys vyss nūtyka, lai pīsapiļdeitu,
kū Kungs beja runōjis caur pravīti, sokūt: «Lyuk, Jaunova ījims un dzemdēs Dālu,
Tys ir Kunga vōrds.


text:
Ceru, ka vosora Jiusim ir izadavuse, saule smaida i leits gluostej, sīns jau pyunē, buļbys jau zīd i vyspuor vyss īt nu rūkys. 🙂
Ka ni cytaiž, lai smaida dzaltoni moskviči i vyss kas cyts!
Pādejuos šaļts pīduovuojums. Spontanuos idejis. 🙂
Mežcīmā šūvokor dasu bals: sasatikšona ar dasom i pasiedeišonu. 🙂 Ap 18:00 ak jau.
Jem leidza sevi i gastiņci, a dasys i kropi nu mane (tuos, kas natyka apāstys 9. majā Tievanānu pavasarī). 🙂
Pi vīna ari nalela ideju tolka par Dzejis dīnu pasuokumim Reigā (i varbyut i Latgolā, ka sasataisom) ar nūvodu autoru pīsadaleišonu. Tū īprīkš organizēja Egita kūpā ar Vinetu, a Rakstnīku Savīneiba laipni radzātu organizejamu i iz prīšku. 🙂
Vaira informacejis par pasuokumu i nūpītnuoka sprīsšona byus piec nedelis, tok apsarunuot cyta storpā var i niu.
Vīns gudrys, a diveji jau enciklopedeja!
Datikšonu aprakstiejuse Egita:
juobrauc ar 14. voi 18. trolejbusu da golapunktam ci ar 21. autobusu da pīturai “Hipokrāta iela”, ci ar 40. autobusu da pīturai “Kvēles iela”.
Tys ir Dambjapurva azars, parosti jū var pazeit pec strūklakys pošā vydā (dažreiz jei nasadorboj).
1) Ja brauc ar trolejbusim:
juoīt taišni iz prīkšu pa īlu, pa kuru atbrauc nu centra – gar sorkonu ķīģeļu 12 stuovu kojom (medmuosu kojis), krustuojumā (starp privātmuojom) – ari taišni īkšā, tod nuokamajā krustuojumā (kur suokās zemis ceļš) – ari taišni, cikom īrauga azaru – krosta līneja nav tik gara, lai naatrostu latgalīšu boru
2) Ja brauc ar 21. autobusu:
juopuorīt puori īlai, taišni īkšā krustuojumā – starp privātmuojom – juoīt vysu laiku taišni, cikom īrauga azaru;
3) Ja brauc ar 40. autobusu:
nav juoīt puori īlai, bet tīši nu pīturys juoīt taišni pa mozu celeņu gar privātmuojom i jaunizcaltū daudzstuovini mežā īkšā, juoizīt cauri mežam i juoīrauga azars.
Ka kas, reit ari sasatikšona.
Trešdīņ (reit) vokorā nu 17:30 Tonis birojā projektu vokors: sadolom dorbus – pādejais laiks SIF organizeitajim NVO projektu (24. juļs) i kapacitatis ceļšonys (nazkurs augusts) konkursim i KKF 2. konkursam (termeņš 3. augusts)
Seviški gaideiti projektu vadeituoji, kuru sagataveitī projekti naīgiva atbolstu īprīkšejūs SIF, KKF, LRAA konkursūs. 🙂 Varbyut kuram ir ari kas jauns.
Ka ir kaida spolvaina ideja latgaliskom aktivitatem i esi gotovs juos paceļt i panest, vari sagatavēt projekta aprokstu i īsnīgt LgSC vuordā – apsajemūt vysu projekta vadeituoja atbiļdeibu.
LRAA pavasarī īsnīdzem 7 projektus i apmāram 440 gramus papeira. Ar pacīteibu i kliņts dryup. 🙂 Divi nu jim tyka pi atbolsta – izgleitojūši seminari Sibirī i ortografejis seminars Reigā.
Par pīmāru, pavasarī KKF laikam nu 4-5 LgSC snīgtūs projektu atbaļstēja “Atzolys” i latgalīšu rokstu volūdys kursus.
Tai ka dareišonys vaine.
Ilze


text:
ceturtdiena, 2013. gada 30. maijs
„Vīna vosora deļ vysu” piedzīvojusi savu pirmizrādi
Aplis ir noslēdzies. Tieši pirms gada Vasarassvētku priekšvakarā aizsākās jaunākās spēlfilmas „Vīna vosora deļ vysu” (Latgolys entuziastu grupa Biļdis) filmēšana Rēzeknes novada Ozolaines pagasta Pauliņos.
piektdiena, 2013. gada 24. maijs
A vosora beja i tai
Paraleli myusu kinys "Vīna vosora deļ vysu" pyrmizruodei i izruodem dažaiduos vītuos Latgolā, Latgolys kulturviesturis muzejā baudama izstuode par kinys tapšonys aizkulisem! Nuoc i esi tyvuok vīnai vosorai....
pirmdiena, 2013. gada 20. maijs
piektdiena, 2013. gada 17. maijs
Latgalē jaunas filmas 'Vīna vosora deļ vysu' pirmizrāde
18. maijā jaunajā Latgales vēstniecībā "Gors" savu pirmizrādi piedzīvos Edgara Blinova režisētā filma "Vīna
vosora deļ vysu". Pēc pirmizrādes Muzeju nakts ietvaros tiks atklāta izstāde Latgales kultūrvēstures muzejā, kura ļaus ielūkoties filmas tapšanas aizkulisēs.
Starp bijušo vasaru uz nākamo - ziema. Viena ziema nevienam. Viena ziema, bet pilna vasaras.
Abonēt: Ziņas (Atom)


text:
Tradicionaluo muzyka i goreigī dzīduojumi, tautys dzīsme i Svātī Roksti, etnomuziki i prīsteri, dzeivī bolsi i arhivu īroksti…
Latgolys gora montuojums nūglobuots tuos cylvākūs, tūs pīredzē, dzeivisziņā. Īmūt godu symtim, Latgolys unikalais kulturys montuojums vys vēļ uztur dzeivu vīnu nu tuos fenomenu – tradicionalū muziciešonu i katuoļu bazneicys tradiceju mejīdarbeibu i tūs saplyusšonu vīnuotā muokslinīciskā vasalumā.
Latgolys gradzyna stuosta režisore ir Inese Mičule, kuruos saknis ari ir Latgolā. Koncerta izvaduma īdvasma rosta Andryva Jūrdža “Myužeigajā kalinderā”, Bībelē i latgalīšu tradicionalajā muzykā. Tamā Latgolu izdzeivuos Latvejis Radejis kors, septeni tautys muzykanti i septeni prīsteri. Eipaši koncertam radeits jauns muzykys instruments – lamelofons, kurū nu muola pūdu i metala pluoksneišu veiduojs Kruoslovā dzeivojūšais tautys muzykants i muzykys instrumentu meistars Aleksandrs Maijers.
Tradicionaluo muzyka i goreigī dzīduojumi, tautys dzīsme i Svātī Roksti, etnomuziki i prīsteri, dzeivī bolsi i arhivu īroksti…
Latgolys gora montuojums nūglobuots tuos cylvākūs, tūs pīredzē, dzeivisziņā. Īmūt godu symtim, Latgolys unikalais kulturys montuojums vys vēļ uztur dzeivu vīnu nu tuos fenomenu – tradicionalū muziciešonu i katuoļu bazneicys tradiceju mejīdarbeibu i tūs saplyusšonu vīnuotā muokslinīciskā vasalumā.
Latgolys gradzyna stuosta režisore ir Inese Mičule, kuruos saknis ari ir Latgolā. Koncerta izvaduma īdvasma rosta Andryva Jūrdža “Myužeigajā kalinderā”, Bībelē i latgalīšu tradicionalajā muzykā. Tamā Latgolu izdzeivuos Latvejis Radejis kors, septeni tautys muzykanti i septeni prīsteri. Eipaši koncertam radeits jauns muzykys instruments – lamelofons, kurū nu muola pūdu i metala pluoksneišu veiduojs Kruoslovā dzeivojūšais tautys muzykants i muzykys instrumentu meistars Aleksandrs Maijers.
Da šam Ontons i Anne i jūs sābri Pīters i Mare beja populari viņ Latgolā, tok niu ījims i Nacionalū teatri! Latgalīšu vitalitate, koloritī tipaži, komiskys sadzeivis situacejis, mīlesteibys peripetejis par speiti pensejis godim – tys vyss liks saprast, kur atrūnama latvīšu izdzeivuošonys recepte. Latgola ruļavoj!
Golvonajuos lūmuos Uldis Dumpis (Ontons) i Dace Bonāte (Anne)


text:
Šudiņ sazavādzē uzzynōt šaidu taidu info par Lītavu. Un… lai namūcēt goooogli uzsytu adreses laukā lithuania.com (it kai loģiska izvēle).
Un nūnōču web 3.0 stilā istureitā lopā. Pec tam izmieģinōju lithuania.org :
Nazkaidas heraldikas bīdreibas lopa. Jau sōka paļikt jautri :) Sekōja lithuania.lt :
Tyku reklamas lopā ar redirektu uz evardas.lt LOL! Bet nu dūmōju – pareizi viņ ir, mož leišim nafig napateik angļu volūda un lopa ir nūsaukta lītuviski. Rokstu lietuva.com un radzu:
Dyžan atgōdyna osnews.org un cytas šaida virzīņa lopas. Pādejū es īrakstieju lietuva.lt un beidzūt tyku pi:
…tō poša redirekta uz evardas.lt :D Cytus variantus vairs nameklieju, bet aizgōju uz vacū, lobū meklietōju uz G.
Secynōjums: Lītavas vaļsts webā ir porstōveita ņikai. Absolūts 0. Myusim xyдo-бeдHo ir latvija.lv un latvia.lv, kas arī nav nikas speidūšs, ja jem vārā tī izgryustūs $$$. Asam sūļi prīškā, tai saceit.
p.s. Speciāli nasataisieju linkus, ibo mierķa lopas nav tō vārtas.


text:
Cikom lopys vēļ zalis i nav suokušys krist, bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” Daugovpiļs birojs īlyudz iz „Štabika” atkluošonys pasuokumu!
Pavasarī puorsavuocem iz jaunom telpom, sataisiejom remontu i deļ tuo aicynojom ari Tevi pīlikt sovu rūku pi „Štabika” stabilitatis. Pīnagluosim pādejū noglu biroja sīnuos, īsapazeisim ar Latgolys Studentu centru, uzzynuosim, kū jaunu i breineigi pavadeisim laiku ar sovejim i sovejūs sovejim! Byus i čajs, i vysaidi cytaidi breinumi.
Gaideisim Tevi 23. septembrī 6 stuņdēs Reigys ūļneicā 48-3 (preteimā pazeistamajai kopejneicai „Vēsma”).
Vaira dazynuošonys , rokstūt iz e-postu: daugovpils@lgsc.lv voi zvonūt: 26216586 (Sandra)
Ar sveicīnim,
LgSC Daugovpiļs biroja aktiviste – Sandra


text:
Juopībolsoj parunai, ka studenti ir jautri cylvāki! Pa vydu lekcejom, praksem, i ikdīnys lītom, saīt kūpā, jam i safiļmei jautru studentu video!
Dūmys aizsuoceji i darbeibys dziniejspāks ir bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” Rēzeknis nūdalis darbeigī bīdri i draugi, pīsaistūt cytus Rēzeknis Augstškolys (RA) studentus.
Video fonā skaņ latgalīšu rokgrupys „Bez PVN” dzīsme „Vysagols”. Golvonuo video dūma ir paruodeit, ka studejis nav tikai gruomotu kolni i lekcejis, bet ari draugi, sarunys, inceresny nūtykumi, bali. LgSC Rēzeknis biroja i RA jaunīši ir cīši draudzeigi i vīnuoti vysaiduos izdareibuos i, ka byutu Pasauļa gols, jī tū sagaideitu kūpā.
Tai kai lip-dup video namontei, bet fiļmei vysu iz raizis nu suoku da gola, fiļmeišonys laikā studentim vyss ir juoizdora kai planavuots, ka vins kū sajauc vyss juosuok nu jauna. Pi video tyka struoduots vaira dīnys, i tī ir īsaisteiti apmāram 30 jaunīši. Tai kai video ir nanūpīnts, vyss fiļmeišonys laiks beja kai izklaide, sovys „aktieram muokslys” puorbaudeišona, byušona kūpā ar sovejajim.
Guodoju, ka pasaulis gols tik dreiži naatīs, i paspiesim izdareit veļ vysaidys lītys. LELAIS PAĻDIS par dzīsmi grupai „Bez PVN” i RA studentam Kristapam Kalabanovam par fiļmeišonu. Paļdis vysim, kas pīsadaleja fiļmeišonā i tim, kas beja aiz kadra.
Ar saulainim sveicīnim-
Dagneja


text:
TEATRIS I KINA »
Itūnedeļ tiks atkluotys Daugovpiļs teatra dīnys Reigā
Jau itūnedeļ Daugovpiļs teatris atkluos tradicionaluos Daugovpiļs teatra dīnys Reigā, kurūs ītvorūs nu marta da maja vairuokys Daugovpiļs teatra izruodis varēs nūsavērt Dailis teatrī i Latvejis Nacionalajā teatrī, informej Daugovpiļs teatra puorstuove Janīna Ivanova. DailisSkaiteit vaira »
Dokumentaluo kina “Īsamirdzi zvaigznem leidza” izdūta DVD formatā
DVD formatā izdūta dokumentaluo kina “Īsamirdzi zvaigznem leidza” par dzīduotuoju Aiju Rimšu, informej projekta idejis autore Ineta Atpile-Jugane. 2015. goda 17. oktobrī Rēzeknis nūvoda dūmis Lelajā zalā pyrmizruodi pīdzeivuoja Latgolys entuziastu grupys “Biļdis” veiduotuoSkaiteit vaira »
Preiļūs byus apsaverama Juoņam Streičam veļteita ceļojūšuo izstuode
Nu 31. janvara da 22. februara Preiļu kulturys nomā byus apsaverama Latvejis Kulturys akademejis Reigys Kino muzeja sadarbeibā ar bīdreibu “Ekrāns” veiduotuo kinorežisoram, scenaristam i akteram Juoņam Streičam veļteituo ceļojūšuo izstuode – “Jānis Streičs: filmas,Skaiteit vaira »
Reigā nūtiks improvizacejis izruode latgalīšu volūdā
19. janvarī 20.00 Reigā, klubā “Četri balti krekli” nūtiks improvizacejis izruode latgaliski “A cik daudzi smīkla 2”. Izruodi pīduovuos improvizatoru kolektivs “ĀrprāTS”, kas kūpā saguoja 2015. goda vosorā, par sovu mierki izvierzejūt popularizēt taiduSkaiteit vaira »
Ūtrajūs Zīmyssvātkūs svieteis kinys “Cylvāka bārns” 25. jubileju
26. decembrī 16.00 Latgolys viestnīceibā GORS nūtiks sasatikšona par gūdu kinys “Cylvāka bārns” 25 godu jubilejam, viestej informaceja latgalesgors.lv. 1991. goda decembrī pyrmizruodi pīdzeivuoja nu jau legendaruo Juoņa Streiča kina “Cylvāka bārns”, kas radeita piecSkaiteit vaira »
Aicynoj atbaļsteit kinys “Gambits 1917” turpynuojumu
Rodūšuo grupa aicynoj zīduot latgalīšu viesturiskajai eiskinai, kas turpynuotu stuostu par Latgolys liktiņa izlemšonu. Itamā eiskinā tyktu paruodeiti idejiskī struovuojumi, Kempa i Trasuna preteimā stuoviešona i vysbeidzūt Latvejis vaļsts pamatu likšona 1917. goda 26. apreļaSkaiteit vaira »
Eiskinai “Gambits 1917” izveiduoti subtitri angļu volūdā
Svietejūt Fraņča Kempa 140 godu jubileju, eiskinai “Gambits 1917” izveiduoti subtitri angļu volūdā. Angļu subtitri atkluos Latgolys 1917. goda kongresa vaicuojuma problemys daudz leluokai auditorejai. Pi subtitru struoduoja Pīters Ragaušs i Arņs Slobožanins. DorbaSkaiteit vaira »
Nūsaver animacejis kinu par Vinneju Pūku latgalīšu volūdā
16. novembrī Viļānu Muzykys i muokslys školā tyka prezentāta tuos audziekņu veiduotuo animacejis kina “Vasals, Vinnej Pūk!”. Kinu veiduojuši Viļānu Muzykys i muokslys školys Vizuali plastiskuos muokslys programys audziekni. Teksta autore: Maruta Latkovska. MarutaSkaiteit vaira »
Tiļžā gasteis “Ontans i Anne”
27. novembrī 15.30 Tiļžys kulturys nomā tiks ruodeita Baļtinovys dramatiskuo kolektiva “Palādas” komedejis “Ontans i Anne” 9. daļa “Ontans i saime”. Jau suokusēs beletu īprīkšpuordūšona, tūs cena ir 2.50 eiro. DrukavuotSkaiteit vaira »
Puordūmys par kinu “Melānijas hronika”
Roksta autors: Oskars Orlovs, 2.kursa magistra programys “Filologeja” students Rēzeknis Tehnologeju akademejā Beju iz kinys “Melānijas hronika” seansu, kū ruodeja GORĀ. Cylvāku pylns, i iz nuokamū seansu ari veiduojuos ryndys. Kina — kai jauSkaiteit vaira »
Luočplieša dīnā Bolvūs ruodeis kinu “Segvārds Vientulis”
Pīktdiņ, 11. novembrī, 18.00 Bolvu Sakraluos kulturys centrā tiks ruodeita režisora Normunda Puča kina “Segvārds Vientulis”, kas viestej par Vonogu draudzis prīsteri Ontonu Juhneviču. Kinys centrā ir prīstera Ontona Juhņeviča īkšejais konflikts storp gareidznīka morāliSkaiteit vaira »
Nūtiks kinys “Likteņzeme” Latgolys pyrmizruode
10. novembrī 18.00 Rēzeknē, Latgolys viestnīceibā GORS, nūtiks kinys “Likteņzeme” Latgolys pyrmizruode, informej kinu studejis RIJA puorstuovi. Dzymtys vaicuojumu ceļā Amerikys latgalīši Pīters i Helena sateik rodus Sibirī…. Ūtruo pasauļa kara laikā legendaruo latgalīšu prometejaSkaiteit vaira »
Kina “Melānijas hronika” pīdzeivuos pyrmizruodi ari Rēzeknē
3. novembrī Latgolys pyrmizruodi pīdzeivuos režisora Vīstura Kairiša kina, kas uzjimta piec rakstneicys Melanejis Vanagys atmiņu romana “Veļupes krastā” motivu, informej Latgolys viestnīceiba GORS. Kinys pyrmizruodē Rēzeknē pīsadaleis ari “Melānijas hronika” rodūšuo komanda. KinaSkaiteit vaira »
Nacionalajā teatrī īstudej Annys Rancānis lugu
4. decembrī Latvejis Nacionalajā teatrī pyrmizruodi pīdzeivuos režisora Valda Lūriņa īstudātuo izruode “Bišumāte un vilkacis”, kuruos pamatā ir Annys Rancānis luga, viestej informaceja teatra sātyslopā. Tys ir stuosts par dzeivi Latgolys pīrūbežā. Par paguotni,Skaiteit vaira »


text:
Myusim byus juobraukoj pa vīnim i tim pošim celim!
Saucīņs „Myusim byus juobraukoj pa vīnim i tim pošim celim!” nav vīnkuorši parosts myusu reklamys izsacejums — itys ir myusu konceptualais redzīņs.
Autoškolys Impērija teoretiskuo kursa nūdūms — ceļu kusteibys nūsacejumu zynuošona, i na tik viņ prasšona dreizai atrast vaicuojuma pareizū variantu deļ testa nūkuortuošonys.
Tok pats golvonuokais nu vysa — myusim nav juosakaunej par sovu padarejumu i sovim školys beidziejim. Mes braukojam ar jim pa vīnim i tim pošim celim!


text:
Spanīšu volūda aba kastilīšu volūda (Spanīšu volūda: español aba castellano) — vysuvairuok runojamuo romanīšu volūda, vīna nu pasauļa vysuplotuok lītojamūs volūdu (sūpluok mandarinīšu aba kinīšu i anglīšu).
Spanīšu volūdu īsuokuos lītuoja Spanejis zīmeļūs, piečuok – vysā Kastilejis Kienestē, a suocūt nu 16 godusymta caur spanīšu kolonistu darbeibu jei pasūļam pasaplateja Afrikā, Amerikā, Azejā i Okeanejā.
Šudiņ spanīšu volūdu kai pyrmū voi ūtrū volūdu runoj vydyskai (pa vysaidim apskaitīnim) 400 mln. ļaužu – Spanejā, kūna vysuos Latiņamerikys vaļsteibuos, Ekvatora Gvinejā Afrikā i cytur.


text: automaticky vysavac recenze, posledni trendy, - centralni vysavace beam, cyklonovy vysavac, - vysavace lg, roboticky vysavac goddess, - bezsackove vysavace test, rotacni kartac, - nejlepsi, jaky vysavac je nejlepsi, - mluvici vysavac, vysavac vodni filtr, - sacky do vysavace vorwerk, bezsackovy vysavac eta, - rucni vysavac test, hyla vysavac, - vysavac tycovy, prumyslove vysavace, - v trinec, ceska lipa, trebic, znojmo, nejtissi vysavac, - prumyslove, d test vysavace, - test vysavace, vysavac bomann, - cleanmate, sacky do vysavace zelmer, - nejlepsi vysavace, vysavac popela s motorem, - porovnani vysavacu, sencor vysavac, - vysavace, detsky vysavac, - vorwerk vysavac, vysavac na vodu, - vysavac na plovouci podlahu, kartac na vysavac, - vysavace zelmer, rucni vysavace, - vysavace lux, vysavace s vodnim filtrem, - roboticky vysavac recenze, centralni vysavace, - recenze robotickych vysavacu, bazenove vysavace, - vysavace clatronic, profi vysavace, - parkside vysavac, vysavace concept, - vysavace rainbow, vyber vysavace, - vysavac 12v, kvalitni vysavac, - vysavac wax, bosch vysavac, - opravy vysavacu, rucni vysavac elektrolux, - v usti nad labem, pardubice, havirov, akumulatorove vysavace, - usb vysavac, kvalitni, - sacek do vysavace, roboticke vysavace srovnani, - rohnson, mini vysavac, - male vysavace, vysavac trilobit, - vysavace listi, vysavace testy, - nosni odsavacka na vysavac, test robotickych vysavacu, - vysavac rainbow, vysavace, - tepovac, pytliky do vysavace, - vysavace recenze, vodni vysavac eta, - saci vykon vysavacu, v praha, brno, ostrava, plzen, olomouc, - vysavac aeg, eta neptun, - viceucelovy vysavac, nastavec na vysavac, - cistic, centralni vysavac husky, - automaticky vysavac robot, vysavac progress, - bezsackovy vodni vysavac, vysavac panasonic, - vysavac elektrolux, vysavac vorwerk, - vysavac samsung, vysavace hyundai, - elektrolux, vysavac listi, - jezirkove vysavace, vysavac lux, - vysavac miele, vysavace samsung, - odsavacka na vysavac, akce, - profesionalni vysavac, slevy a další.


text:
nataisa.
Bet sagō tai, ka vakar īeimūt pūdā man pasarōdē klaidas paziņōjums, ka asūt problemas ar datubāzi. Ekranattāls palyka sātā, īlikšu vieļōk. Tai nu es padūmōju, ka vajadzātu sataiseit datu rezerves kopiju. Labi, ka WordPress‘ā tū ir dyžan vīgļi izdareit:
Tagad munā /home direktorejā pasarōdē fails wordpress.2008-03-10.xml. Tikai byus jōizstrōdoj īrodums atkōrtōt darbeibu reizi mienesī.
p.s. Ja kas, īrokstu rokstu nu jaunō Firefox 3.0b3. Izvylku binārū paku un darbynoju nu /home/bin/firefox palaižūt ar komandu ./firefox :)


text:
Dzeivē vyss mainās. Dzeive kai maineigais. Šudiņ wc losūt “Klubs” uzzynōju, ka LLU PTF ir jauna dekāne. Ciparoviča.
A es pi jōs gōju prakteņūs. Beja taids prīkšmets – pārtikas produktu pārstrāde. Ūtrō kursa 2.semestrī. Sastōvē nu vairōkom daļom: gaļa, augļi/dōrzeņi, maize, pīns. Pīnu gōm pi Ciparovičas. Jaunas, smukas pasnīdziejas. Kļička ari beja īdūta. Sovejī zyna ;)
Ehhhh laiki beja! Dagō likt pīna separatorus nu daļom un cyti krutī uzdavumi. Tai kai prakteņi nūtyka nu reita, bīži gōm uz jīm pohaini. Un reizi izdzēram dorbu vadietōjas sagatovōtū ryuguļi laboratorejas dorbam :) LOL!
Nu kō, apsveicu! Gon jau mes ari byusim prezidenti :)
p.s. ryuguļs – rūgušpiens