text:
LR Tīslītu ministrejis
Vaļsts volūdys centrs
2008 Reiga–Rēzekne
Izdūts sadarbeibā ar bīdreibu „Latgolys Studentu centrs”
Paļdis par paleigu Latgolys regiona atteisteibys agenturai
Piec daudz vysaidu aizlīgumu godu latgalīšu rokstu volūda nu 2001. goda septembra ir aizsorguota ar lykumu – Latvejis Republikys Vaļsts volūdys lykuma 3. panta 4. punkts nūsoka: “Vaļsts nūdrūšynoj latgalīšu rokstu volūdys kai viesturiska latvīšu volūdys paveida saglobuošonu, aizsardzeibu i atteisteibu.”
Latgalīšu rokstu volūda ir bejuse stypra i izturiejuse laika puorbaudi. Jei myusu dīnuos atdzymst nu jauna, partū ka latgaliski niu roksta i vacuokuo, i videjuo, i jaunuo paaudze.
Garais puorruovums rokstu volūdys lītuošonā i nasakuortuotuos raksteibys normys ir kaviejušys juos atteisteibu. Volūda, kas nateik kūpta rokstūs, navar atsateisteit pylnvierteigi. Kab nūdrūšynuot kvalitativu latgalīšu rokstu volūdys lītuojumu, ir vajadzeiga rokstu volūdys normu kodifikaceja. Tū ir aplīcynuojuse ari īprīkšejūs godu dasmytu pīredze.
Deļtuo vajadzēja pabeigt latgalīšu raksteibys reformu, kurei Dr. phil. Pītera Stroda vadeibā tyka īsuokta 20. godu symta 30. godūs, izstruodojūt golvonūs raksteibys i gramatikys pamatprincipus, kai ari dūmojūt par cytom pakuopiniski veicamom izmaiņom.
P. Stroda reformys mierkis beja tyvynuot raksteitū vuordu tautā runuotajam. 1934. gods izjauce itūs nūdūmus. Ari vāluokuos godu desmitis latgalīšu raksteibys saglobuošonai i atteisteibai nabeja lobvieleigys.
Piec kara latgalīšu rokstu volūda beja dzeiva trimdā – tī tyka izdūta gramatika i pareizraksteibys vuordneica, saraksteits daudz cytu gruomotu, izdūtys avīzis i žurnali. Latvejā latgalīšu rokstu volūdys lītuošona gaisa vys vaira i vaira, cikom 60. godu beiguos tyka puortraukta gondreiž piļneibā. Latgaliskū vuordu Latgolā turēja dzeivu latgalīšu saimē i Romys Katuoļu Bazneicā.
Īsasuocūt Atmūdai i latgaliskajim izdavumim atsagrīžūt dzimtinē, Latgolys inteligencis puorstuovi atsuoce dorbu pi latgalīšu rokstu volūdys normiešonys. Prof. Ontuona Breidaka vadeibā tyka daudzi sprīsts par latgalīšu raksteibu i izstruoduoti golvonī juos principi, kuri ir pamatā Jura Cibuļa i Lidejis Leikumys latgalīšu lementaram (1992) i latgalīšu vuiceibu gruomotai “Vasals!” (2003).
Raksteibys puormainis sabīdreiba vysod pījam cīši jiuteigi. Ari itymā reizē pret reformom beja navīnaida attīksme. Golvonais diskuseju objekts izaruodeja jau nu P. Stroda ortografejis komisejis darbeibys laika aktualais pīduovuojums divskani [uo] raksteit kai uo.
Aizasteiguši godi, nūsamainejušys paaudzis, myužeibā aizguojs prof. Ontuons Breidaks, prof. Vitolds Valeiņs, dzejnīks Andris Vējāns, Latgolys kulturys darbinīks Jōņs Cybuļskis, filologs Viktors Vonogs i daudzi cyti vacuokuos paaudzis kulturys i izgleiteibys dorba entuziasti, kurim eistyn beja svareiga latgalīšu raksteibys sakuortuošona.
Tok jūs suoktais dorbs īt iz prīšku. 2003. godā piec Latgolys Studentu centra rūsynuotuos diskusejis par vīnuotys latgalīšu pareizraksteibys vajadzeibu pi LR Tīslītu ministrejas Vaļsts volūdys centra Latvīšu volūdys ekspertu komisejis tyka izveiduota Latgalīšu raksteibys apakškomiseja itaidā sastuovā: volūdneica Dr. philol. Anna Stafecka (komisejis prīšksādātuoja), prīsters Lic. theol. Edgars Cakuls, Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociacejis vadeituoja Veronika Dundure, Latgolys Kulturys centra izdevnīceibys vadeituojs Jōņs Eļksnis, Dr. philol. Skaidreite Kalvāne, volūdneica Dr. philol. Lideja Leikuma, dzejneica Anna Rancāne, diplomats i volūdnīks Dr. philol. Aļberts Sarkaņs, Dr. philol. Ilze Sperga (komisejis sekretare), volūdneica Dr. philol. Anna Vulāne, Latgolys Studentu centra vaļdis prīšksādātuoja Ilona Zaiceva.
Komisejis aizdavums beja pabeigt latgalīšu raksteibys reformu. Jei suoce dorbu 2003. goda junī. Diskusejuos i kompromisu mekliejumūs komiseja struoduoja vairuok godu.
Skaiteituoju viertejumam niu teik nūdūti Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumi, kuri tyka pījimti i apstyprynuoti LR Vaļsts volūdys centrā 2007. goda 28. septembrī.
Sevkura normātuo rokstu volūda ir kompromisa variants – storp īrostū i maineigū, storp dzeivuos volūdys izlūksnem i rokstu valodys tradiceju. Ari itī Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumi nav izjāmums.
Raksteibys nūsacejumi, seviški gramatiskūs formu pareizraksteiba, ir baļsteiti latgaliskūs izlūkšņu pietejumūs. Kab nūsaceit raksteibys normys, ir apzynuoti volūdys paruodeibu plašuoka lītuojuma areali, raugūt jimt vārā i tautā runuotuos volūdys daudzveideibu. Partū vairuokūs gadīņūs raksteibā ir pīļauti normu varianti.
Latgalīšu rokstu volūda īt iz prīšku, jei atsateista i izamaina – kai sevkura dzeivuo volūda. Deļtuo ar laiku var rastīs vajadzeiba precizēt kaidus nūsacejumu punktus. Kotru, kam nav vysleidza, kaida byus latgalīšu rokstu volūda laikūs iz prīšku, prosom viereigi īsapazeit ar latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumim i izsaceit sovus prīšklykumus, kas paleidzātu juos normu pylnveiduošonā.
Pīzeimis i īsacejumus syutit komisejis sekretarei Ilzei Spergai.
E-posta adrese: ortografeja@gmail.com
Ituo izdavuma elektroniskū verseju meklejit sātyslopā www.lakuga.lv
Latgolā jau vaira kai 250 godu turim sovu raksteibys tradiceju. Pyrmuo da myusu dīnu saglobuotuo latgalīšu gruomota Evangelia toto anno.. ir izdūta Viļņā 1753. godā.
Ituos raksteibys rasšonūs nūsacēja viesturiskuo situaceja. Niulenejuo Latgola beja ar vaļsts rūbežu nūškierta no puorejuos latvīšu apdzeivuotuos teritorejis.
Latgalīšu raksteibys īsuocieji i pyrmūs gruomotu autori ari beja nu cytys tauteibys – leitovīši i pūļi. Jūs aizsuoktuo raksteibys tradiceja, kas beja stihiska – bez apzynuotys normeišonys – guoja iz prīšku vaira kai symtu godu.
Tikai 19. godu symta beiguos – 20. godu symta suokuos roduos inteligence nu pošu latgalīšu vyda, kas saprota normātys rokstu volūdys vajadzeibu. Tai ka leluokuo daļa nu itūs kulturys darbinīku beja studiejuse svešuos volūduos, jim beja gryuts, bīži viņ navarami izasaceit rakstiski sovā muotis volūdā, partū ka gruomotu volūda i jūs dzymtuos izlūksnis beja stypri atškireigys. Tū labi ir paruodejs rakstnīks Ontons Rupaiņs romanā Tauta grib dzeivōt (57.–58. lpp.).
Nikodems Rancāns, nūsagērbis kraklā, meicejōs ar celim uz krāsla un ar alkyunem uz golda kai uz sīna vazuma. Tai jys beja meicejīs bērneibā, kod mōte jū mōceja skaiteit pōtoru grōmotā. Tok mōte raksteit dzymtā mēlē namōceja, un nivīnā školā tō namōceja. Dzymtā mēlē ņyu beja jōsamōca Nikodemam pošam trejsdesmit godu vacumā.
– Brīsmeigi nūkavāts pīnōkums! – dūmōja sevī Nikodems. Tūmār šys pīnōkums beja tikai sirds līta, jō dzymtā mēlē nivīns raksteit napraseja. Vysa sarakste ar īstōdem nūtyka krīvu mēlē. Goreigī prīkšnīki latvīšu mēles nasaprota, un eistī rodi raksteja jam vēstules krīvu burtim voi drukōtim latiņu literim.
Vīneigi daži latvīšu prīsteri, kas krōja tautas dzīsmes, raksteja dzymtā mēlē, bet ari jūs vēstules izavēre kai orumi leidumā – sastreipōtas, lobōtas un apraksteitom molom. Taidus kašņōju- mus kai vystu nogim prota ari Rancāns.
Trasuns un Smeļters gudrōja, kai byutu pareizōk raksteit, bet Rancāns dūmōja, ka ir pareizi tai, kai tauta runoj. Kotrā draudzē ļaudis runoj sovaidōk, bet vysim jim ir taida pat dvēsele. Voi varakļōnīšu dvēsele lobōka par rogovkīšu dvēseli? Tū zyna tikai Dīvs.
.. Streidi par pareizū izrunu kavēja pasōkt raksteišonu dzymtā mēlē.”
Apzynuota latgalīšu raksteibys normeišana aizasuoce tik 20. godu symta suokuos, i tys pa eistam beja sarežgeits mekliejumu laiks. Tik 1904. godā beja atcalts vaira kai 40 godu garais latgalīšu drukys aizlīgums, kas lelā mārā beja aizkaviejs tuo laika Vitebskys gubernis latvīšu drukuotuo vuorda atteisteibu.
18. godu symta beigu i 19. godu symta pyrmuos pusis latgalīšu gruomotu raksteiba i volūdys izteiksmis tradiceja guoja pa pyrmuos da myusu dīnu saglobuotuos latgalīšu gruomotys „Evangelia toto anno..” nūspraustū ceļu, goreigajā literatūrā itei tradiceja beja dzeiva pat vēļ 20. godu symta suokumā.
Kab izzynuotu, kai latgalīšu raksteiba izavēre vaira kai pyrma 250 godu, nadaudz īsavērsim jau pīmynātajā gruomotā „Evangelia toto anno..”
1753. godā nūdrukuotī evangeleju tulkuojumi kūpā ar nadaudzom lyugšonom ir nalela gruomateņa, tei ir īspīsta antikvā piec pūļu tuo laika raksteibys parauga. Tekstā ir diakritiskuos zeimis ‘i ̂, par kurom gruomotys beiguos paskaidruojumā (Informatio de accentu) ir saceits, ka gravis lykts iz taida vokaļa, kuru izrunojūt, tū valk, pīmāram, tàws, sàta. Jumteņš (paskaidruojumā saukts par cirkumfleksu) nūruoda, ka patskaņs juoizrunoj meiksti, pīmāram, dêwe juoizrunoj kai diewe. Tekstā jumteņš gondreiž vysod lykts lokativa golūtnē, pīmāram, treszâ, sowâ teyrumâ.
Divskaņu [ai], [ei] [oi] un [ui] ūtrais komponents atveidots ar y, pīmāram, ayz (27), gayſme (47), teyri (33), aycynoy (21), muytniki (51), uycieis (33).
Raksteibā škierti divskani [iu] i [yu], pīmāram, jiures (18), iudienia (91), bet byuſi (65), gryuds (93).
Divskaņs [ie] raksteits kai ie, pīmāram, ak. ćiertumus (60), dźierdeja (12), lai gon na vysod konsekventi.
Divskaņs [uo] parosti apzeimuots ar vīnu burtu o, pīmāram, goja (60), gromotu (57), mójas (45), zoles (29).
Reizem divskaņa ei vītā raksteits garuo voi eisuo patskaņa burts i vai y, seviški vuordu izskaņuos: dariit (60), liidz (10), liidzibu (20), ſacyja (57), tayſnibas (42), bet: tayſnieyba (85), licieybu (45), wareygs (35).
Leidzskani piec pūļu raksteibys parauga meikstynuoti voi nu ar meikstynuojuma zeimi, voi ar i, kas īt aiz leidzskaņa burta: aćś (49), dźeyws (69), mań (48) i bruniots (27), ganieybu (48), tiewi (65).
Taipat kai pūļu raksteibā škierti meikstais i cītais l: ćelim (68), laużu (22) i gołwu (33), gułtas (33).
Leidzskaņs [š] apzeimuots ar sz vai ſz: apgayſmoſzonas (81), szkàparś (56), wuszkas (40), bet [č] – ar cz: czyuszkas (44), ołgoczs (40).
Evangeleju tulkuojuma volūdys pamatā ir Dīnvydlatgolys izlūksnis, gruomotā atrūnamys daudzys vēļ myusu dīnuos mozuok voi vairuok pazeistamys volūdys paruodeibys. Vysvairuok tū varim saceit par darbeibys vuordu formom. Varim minēt, pīmāram, paguotnis avā- calmus: tiey gudynowa Diwu (6), głobowa wyſſus tus wordus (15), ſorgowa nakti łùpu ſowu (5), vieliejuma formys ar -m- i atškireigom galūtnem kotrai personai, pīmāram, es byutum tu pasacyjis (84), kad tiey stundie àtis, tu pimynatumet (45), tagadnis i-calma formys: wârym celi zynot (85), redz tù, kù jùs redźit (60).
Atrūnamys ari myusu dīnuos jau pagaisušys volūdys paruodeibys kai vielejuma izteiksme ar formantu -b-, pīmāram, jo es na byutub daryis dorbus ſtorp winim (98), kad es kołpotub (93), kad mes atsacitubem tim, kotry mums syutija (3), kad jus zynotubet (67),
Evangeleju gruomotā atrassim ari vairuokys cytys izlūkšņu paruodeibys, kurys myusu dīnuos mudri gaist, pīmāram, dažus divdabus: ku sòka àſſamu tu Cyłwaka Dàłu (88), redzieja ſtabulnikus un daudz laużu bràcamu (72); atroda winiu Baznieyca, sèdiit ſtorp Rakstamocitoju (14), redzeja cytus uz tierga, bez dorba ſtoweyt (20).
Ar prīdieklim atvasynuotajim darbeibys vuordim atgrīziniskuo morfema ir -si-, pīmāram, apſidusmowa (10), atſigriźe (7), paſirodija (37), na -sa-, kai tū aizviņ runoj latgaliskajuos izlūksnēs. Atrassim ari divkuorteju atgrīziniskū formantu, t. i., vīnu storp prīdiekli i sakni, ūtru vuorda beiguos, pīmāram, naſigryſtus (14), paſidźieras (16), nuſibeydos (13), naſiſtojos (7).
Ari vuordu kruojumā daudz latgaliskūs izlūkšņu vuordu, pīmāram, soła ‘cīms’, bierzums ‘garuma mārvīneiba’, wuszkas, sprież, uycot ‘muocit’, izbudawot, kułâ, ari ar goreigū dzeivi i bazneicu saisteituo leksika, pīmāram, spowiede ‘grāksyudze’, pakuta ‘grāku nūžāluošona’, wayd ‘nūžāloj’, godnys ‘cīneigs’.
Lejislatvīšu raksteibys tradicejis ītekme vysu vaira radzama morfologiskūs formu lītuojumā. Vysā konsekventi lītuotys sīvīšu dzimtis nomenu vīnskaitļa genitiva i daudzskaitļa nominativa i akuzativa golūtnis -as, -es , pīmāram, dinas (73), witas swàtas (73), mèles (59), ſirdies łobas un prycigas (23). Sporadiski ari golūtnis -ys, -is: gryudam sunapis (19), gobołu zywys càptas (38). Lītuotys deminutivu izskanis -iņš, -iņa: łaywinia (18), mozinim (81), gałdinia (88), bet: bernienſz ( 88; 97), bernieni (96).
Sūpluok latgaliskajom izlūksnem rakstureigajom primarūs darbeibys vuordu nuokūtnis formom, pīmāram, na pames (58) ir ari lejzemnīkim rakstureiguos, pīmāram, krytieys (74), edieyſim (63).
Lokativa forma bīži veiduota ar ikſz, ikzan + genitivs: Und tyćejuſzy ir ikſzan winia mociekli jo (16); bet kad byutu ti wordi iſpildieyti, kotry ikſzan istodiuma ju rakſtieyti ir (99); na pames ikſz tiewis akminia wiers akminia (58).
Lejislatvīšu raksteibys tradicejis ītekme radzama ari vīt- nīkvuordu lītuojumā: viņš, viņa i sūpluok jis, jei: Und wini jam paſacyja (13); Tod winsz ćelis pajeme Barnu un Moti Jo (12);
Vītnīkvuords kotrys lītuots ari ar nūzeimi ‘kurs’: ar akminim nùſiti tùs, kotry uz tiewim ir syutiti (8); Byja gayſme eyſta, kotra apgaysmoy ikwinu Cyłwaku, kotrys atit uz szu Paſauli (7); Swati ir ti, kotry ir nukumuſzy, ayſto wini byus iprycynoti (99).
Ari leksikā atrassim lejislatvīšu vuordus, parosti puorlyktus latgaliskūs izlūkšņu skaņu sistemā, pīmāram, atnoće, kùtś, luti, ſlinkas, sudrabs. Ar lejislatvīšu vacūs rokstu ītekmi acimradzūt skaidrojams saikļa und ‘un’ bīžais lītuojums: Und atſigryźe atpakal gony (7); Und tiey tymâ poſza ſtundiê atgojusie (11).
Nasaverūt iz daudzūs raksteibys i gramatiskūs formu lītuojuma nakonsekveņču, evangeleju tulkuojumā ir vītejom izlūksnem atbylstūša volūda i tam laikam samārā preciza raksteiba. Klaidu lobuojums gruomotys beiguos (Errata sic corrige) līk dūmuot, ka tulkuotuoji pi ituo dorba struoduojuši ar lelu atbiļdeibu. Juojam vārā ari tys, ka jī ir bejuši cyttautīši i na vysi vīnaiž labi protuši latvīšu volūdu.
Leidzeiga raksteiba ir vysuos cytuos 18. godu symta beigu i 20. godu symta suoku latgalīšu gruomotuos.
Kod 19. godu symta 30. godūs Pūlejā nūteik raksteibys reforma, ari puors latgalīšu gruomotu autoru suoc raksteit piec juos parauga. Golvonuo ituos reformys byuteiba – divskaņa ūtruo komponenta apzeimuošona ar j, navys y. Tū redzim Gustava Manteifeļa dorbūs. Ilustracejai dzejūļs Asmu zemnīks laimeigs:
Kormi glejti, trauki tiejry, / Drebiu tiejnia pylna, / Stali zyrgi kaj komuli / Dzielža roti jauni.
Leidzeiga raksteiba (tikai daudz nakonsekventuoka) ir ari, pīmāram, Jezupa Macileviča praktiskūs padūmu gruomotā Pawujciejszona un wyssajdi sposobi diel’ziemniku Łatwiszu, ari J. Kurmina vuordneicā.
Tūmār mynātais jaunynuojums na vysod rokstūs teik īvāruots. Laikam pastuovūšuo raksteibys tradiceja ir par daudz stypra. Dažuos 19. godu symta vyds gruomotuos tikai divskaņa ei ūtrais komponents ir j, puorejī divskani raksteiti ar y.
19. godu symta ūtrajā pusē Latgolā, taipat kai Leitovā, ir drukys aizlīgums. Nadaudzajuos lyugšonu gruomotuos, kas teik puordrukuotys uorzemēs, volūda ir klaidu pylna i saprūtams, ka ni par kaidu nūteiktu raksteibys tradiceju navar runuot. Tok itymā laikā, kod nav gona drukuotuo vuorda, Vitebskys gubernis latvīšu zemnīki poši roksta gruomotys ar rūku. Sasaglobuojušī rūkroksti ruoda, ka leluokuo daļa nu jūs nav īvāruojuši pūļu raksteibys reformu. Tū redzim i Andryva Jūrdža, i Svylānu dzymtys gruomotā, kas atsarūn Nacionaluos bibliotekys Rūkrokstu i ratūs gruomotu nūdaļā. Tūmār puors rūkrokstūs divskani konsekventi raksteiti ari ar j.
19. godu symta beiguos zynuotniskom vajadzeibom teik laseiti i drukuoti latgalīšu folklorys i etnografejis materiali. Tī ir kai pošu latvīšu, tai cyttautīšu pīraksteiti.
Nūzeimeiguokī nu jūs ir Pītera Smeltera Tautas dzíșmu, posoku, meiklu un parunu woceleite, kas izdūta 1899. godā Reigā, Juoņa Plīkšāna Dinaburgas apriņķa Višķu pagasta kāzu ieražu apraksts, ari cyti folklorys i etnografejis materiali, kas atrūnami Eduarda Voltera sastateitajā kruojumā MaTepиaлы для эTHorpaфии лaTышckaro плeMeHи BиTeбckoй ryBepHии, kas izdūts 1890. godā Sanktpīterburgā. Krakovys Zynuotņu akademejis aizdavumā Rēzeknis i Viļānu apleicīnē tautys dzīsmis, puosokys, cytus folklorys i etnografejis materialus ir lasiejuse Stefaneja Uļanovska. Ar nūsaukumu Łotysze Inflant Polskich jī publicāti Krakovys Zinuotņu akademejis izdavumā Zbiór wiadomości do antropologii krajowej 1892. godā.
Itūs materialu pīraksteituoji ir raudziejuši vītejū runu atveiduot vīnkuoršuokā raksteibā. Ilustracejai rindys no S. Uļanovskys folklorys pīrokstu:
Dīwień, dūď ar gūdru bōrtiś, ar stypru wiējktiś.
Soŭas motis malna putra łoboka kaj pamotis bołta.
Klusyjs jīudińs dzīlos mołas īzraun.
20. godu symta pyrmī 20 – 30 godi latgalīšu raksteibā ir mekliejumu i diskuseju laiks (par tū varim puorskaiteit, pīmāram, Līgys Ciršys pietejumā Latgaliešu ortogrāfijas jautājumu risinājums no 1904. līdz 1929. gadam (Rēzekne, 1999).
Raksteiba ituo laika presis izdavumūs ir gondreiž kotram cytaida. Itymā laikā par ortografejis vaicuojumim teik sprīsts 1907., 1918., 1921., 1923. i 1927. goda apsprīdēs. Beidzūt 1929. godā teologa Pītera Stroda vadeituos komisejis izstruoduotūs pareizraksteibys nūsacejumus apstyprynoj Izgleiteibys ministreja, i jī ir bejuši spākā leidz pat myusu dīnu.
Tys beja lels sūļs iz prīšku latgalīšu raksteibys normeišonā, tok itī nūsacejumi naatrysynuoja vysys raksteibys problemys. Par jom ir rakstejs pats Pīters Strods (apsavērt, pīmāram, Strods P. Latgaļu dialekta ortografijas problemas // Rokstu krōjums latgaļu drukas aizlīguma atceļšonas 40 godu atcerei. – Daugavpiļs, 1944, 365-372), ari 2000. godā ASV myužeibā aizguojušais ituos komisejis lūceklis Fraņcs Zeps.
Īsavērsim Fraņča Zepa rokstā Napabeigta latgaļu ortografijas reforma, kas publicāts žurnala Dzeive 161. numerī i puorpublicāts Tāvu zemes kalendarā 1996. Kai pastreipoj Fraņs Zeps, Dr. P. Stroda komisejai beja vareiba tikai īsuokt raksteibys reformu pyrms 1934. goda apvārsuma. Fraņcs Zeps ari pīmiņ vairuokus Pītera Stroda vadeituos komisejis naizsprīstūs vaicuojumus, kuri pavālūši gaida izlemšonu. Tī ir :
divskaņa [uo] apzeimuošona ar uo, navys ō (muote, svuorks, pļuoviejs),
divskaņa [ie] apzeimuošona ar ie, navis ar ē (piersts, dzierdēt, navys pērsts, dzērdēt),
saskanis likuma īvāruošona (zyrgs – zyrgy voi zirgi?),
burtu i un y lītuošona.
Atdzymstūt latgaliskajai presei i literaturai, 1989. godā tyka izveiduota ortografejis komiseja profesora Ontona Breidaka vadeibā, kurei izstruoduoja latgalīšu raksteibys pamatnūsacejumus, jamūt vārā mynātūs vaicuojumus. Beja dūmuots izstruoduot ari latgalīšu rokstu volūdys normativū gramatiku, piec tam papyldynuot i precizēt raksteibu, atsabolstūt iz gramatikys lykumu. Piec profesora Ontona Breidaka aizīšonys myužeibā 2002. godā ortografejis vaicuojumu apsprīsšona apsastuoja.
2003. goda februarī Latgolys Studentu centrs organizēja Latgolys laiceiguos i goreiguos inteligencis puorstuovu apsprīdi par latgalīšu raksteibys reformys pabeigšonu. Diskusejā pīsadalēja kai volūdnīki i sabīdryskī darbinīki, tai Romys katuoļu Bazneicys puorstuovi. Juos rezultatā tyka pījimts viesturyskais lāmums latgalīšu orotgrafejis nūsacejumu izstruodi atstuot volūdnīku ziņā i izveiduot ortografejis komiseju.
Komiseja suoce struoduot 2003. goda junī. Dorba gaitā izstruoduotais Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumu projekts tyka publicāts presē, kab skaiteituojim byutu vareiba par jū izasaceit. Komiseja izstruoduoja Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumus, kas tyka publicāti Latvijas Vēstnesī 2007. goda 18. oktobrī. Itymūs nūsacejumūs ītvarta ari vuordu i gramatiskūs formu pareizraksteiba resp. latgalīšu rokstu volūdys gramatikys konspekts.
Raksteiba un ortografeja ir cīši vuoreigi vaicuojumi, partū ir piļneigi saprūtams, ka sabīdreibys nūstuoja pret Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumu projektā paradzātajim jaunynuojumim navarēja byut i, saprūtams, nabeja vīnnūzeimeiga. Vysu- vairuok streidu izsauce jau P. Stroda laikā izskaniejušais īsacejums iz prīšku divkani [uo] apzeimuot ar uo, navis ō.
Pamatā vacuokuo i videjuo paaudze tū saisteja pat ar latga- liskuos identitatis zaudeišanu. Tok tī, kas daudz i kasdīnys roksta latgaliski (i vēļ ar datoru) nanūlīgs uo prīkšrūceibu.
Jamūt vārā, ka 1929. godā pījimtajai Pītera Stroda komisejis izstruoduotajai ortografejai ir gara viesture i jamā saraksteits nūzeimeigs latgalīšu literarais montuojums, piec garu i na vīglu diskuseju pošu ortografejis komisejis lūcekļu vydā tyka nūlamts divskani [uo] iz prīšku atļaut raksteit kai ar vīnai skaiteituoju i raksteituoju daļai īrostū ō, tai ūtrai daļai īrostū uo.
Tys zeimoj, ka jaunuo raksteibys sistema pīļaun obejus divskaņa [uo] apzeimuojumus i itys formalais īmeslis navar byut škierslis juos aizalīgšonai.
Sovu volūdu mes varim nūkaut voi nūsorguot tikai poši, i myusu pošu aizdavums ir saglobuot sovu rokstu tradiceju i atteisteit jū atbylstūši jaunuokajim volūdnīku pietiejumim i atzynumim.
Struodojūt pi Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumu, tyka ryupeigi analizāta gramatiskūs formu variantu izplateiba latgaliskajuos izlūksnēs i atseviškūs gadejumūs tyka pīļauts ari puors gramatiskūs formu paralels lītuojums.
Nadaudz saleidzynuosim 2007. goda pareizraksteibu, kas ir topuse iz P. Stroda ortografejis pamata, i 1929. godā pījimtū voi t. s. P. Stroda ortografeju. Tys ļaus lobuok īsavērt atškireibys i leidzeibys.
2007. goda raksteibys nūsacejumu īvodā pasaceits, ka latgalīšu rokstu volūdys fonologiskuos sistemys pamatā ir Juosmuižys, Vuorkovys, Vydsmuižys, Viļānu, Sakstagola, Ūzulainis, Makašānu, Drycānu, Gaigalovys, Bieržu, Tiļžys i Nautrānu izlūkšņu sistema, kurei vysu lobuok ir pagluobuse latgaliskajom izlūksnem rakstureiguos pazeimis. Morfologiskūs formu pareizraksteibā jimtys vārā ari cytu latgaliskūs izlūkšņu plašuok izplateituos paruodeibys. Atseviškūs gadīņūs pīļauti paraleli pareizraksteibys normu varianti, kuri Nūsacejumu tekstā raksteiti mozuokim burtim.
Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim ir divejis dalis:
Itamā nūdaļā paruodeitys golvonuos skaņu i burtu atbiļsmis.
Ar burtim a, e, i, y, o, u apzeimoj eisūs patskaņus a, e, i, y, o, u: art, mežs, tikt, cyts, ols, kubuls.
Pīļaunama divskaņa uo apzeimuošona ari ar ō (sōļs).
Atseviška apakšnūdaļa veļteita puorskanis lykumam. Puorskaņa ir rakstureiga tikai latgaliskajom izlūksnem i, kai tū atzeist volūdnīki, ir sasaglobuojuse vaca volūdys paruodeiba, kaidys nav cytūs latvīšu volūdys dialektūs.
Raksteibā atspūguļojams puorskanis lykums, t. i., īprīkšejuos ziļbis patskaņa kvalitati nūsoka nuokušuo ziļbe. Ziļbis kvalitate mainuos piec nūteiktu lykumu:
a : e (azars – ezereņš, malns – meļneica)
a : o (acs – ocu, rakt – rokdams)
ā : ie (bārzs – bierzeņš, lāns – lieneigs)
ē : ie : ā (ēst – iesšu – āzdams, sēdēt – siedieju – sādādams)
i : y (likt – lyku, zivs – zyvu)
y : i (styga – stidzeņa, tylts – tiļteņš)
o : a (oltors – altareits, smolks – smaļceņš).
Tuoļuok viereiba dagrīzta leidzskaņu meikstynuošonai.
Itei plašuo nūdaļa byuteibā ir eiss latgalīšu rokstu volūdys gramatikys konspekts. Saleidzynuosim puors byutiskuokuos atškireibys Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumūs nu 1929. goda nūsacejumim, kuri atspūguļuoti ari P. Stroda Pareizraksteibas vōrdneicā 1933. godā.
Darbeibys vuordu ar -uot nanūteiksmē (dūmuot, skoluot) konjugaceja piļneibā sakreit ar P. Stroda Pareizraksteibas vōrdneicu, tok niu teik pīļauti ari varianti – tagadnis daudzskaitļa 2. personys formys ar -te (dūmojte), paguotnis formys ar -ov- (skolovu, dūmovu, ratynovu). Pādejuos 1929. godā tyka pījimtys, bet P. Stroda Pareizraksteibas vōrdneicā natyka ītvartys.
2. i 3. konjugacejis darbeibys vuordu ar -eit (pīmāram, laseit, peļneit) nanūteiksmē konjugaceja ari saskaņ ar P. Stroda Pareizraksteibas vōrdneicu, tok ir pīļaunamys ari paralelformys: paguotnē peļnieju, peļnieji, peļnēja, peļnējam, peļnējat i lasieju, lasieji, lasēja, lasējam, lasējat, nuokūtnis formys peļnēs, peļnēsim, peļnēsit; lasēs, lasēsim, lasēsit.
Atsaškir ari 2. i 3. konjugacejis darbeibys vuordu ar -ēt (pīmāram, kavēt, redzēt) raksteiba.
2007. goda nūsacejumūs par normu atzeiti vairuoki divdabi, kas nabeja ogruok. Niule ir lītojami ari tagadnis aktivī daleji lūkamī divdabi ar -s, -ūte, -ūts, daudzskaitlī -ūši, -ūšys: nass, nasūte, nasūts, nasūši, nasūšys; nuokūtnis aktivī daleji lūkomī divdabi ar -škys, -škūte, -škūts, daudzskaitlī – -škūši, -škūšys: veškys, veškūte, veškūts, veškūši, veškūšys.
Dūta ari detalizāta cytu vuordu škiru (vītnīkvuordu, skaitļa vuordu apstuokļa vuordu) pareizraksteiba.
Laiks ruodeis, kai jaunī Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim īsadzeivuos tautā. Var byut, ka puors vaicuojumu vēļ byus precizejami.
Anna Stafecka
2007. goda 28. septembrī
Saskaņā ar Ministru kabineta 2000. goda 22. augusta nūsacejumu Nr. 287 “Vaļsts volūdys centra ekspertu komisejis nūlykums” 1. i 13. punktu Vaļsts volūdys centra Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu ortografejis apakškomiseja nūsprīž:
Vaļsts volūdys centra direktors A. Timuška
Vaļsts volūdys centra Latvīšu volūdys ekspertu komisejis
Latgalīšu ortografejis apakškomisejis prīšksādātuoja
A. Stafecka
Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumu (iz prīšku tekstā – Nūsacejumi) mierkis – tyvynuot raksteibu tautys runai, tymā pošā laikā respektejūt jau pastuovūšū raksteibys tradiceju, kurys pamatā ir Latvejis Republikys Izgleiteibys ministrejis 1929. godā apstyprynuotī latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumi. Raksteiba pylnveiduota iz latgaliskūs izlūkšņu fonetikys, morfologejis un vīnuošonuos pamata, turpynojūt un papyldynojūt Pītera Stroda un Ontuona Breidaka vadeitūs komiseju dorbu un eistynojūt jūs īceris.
Latgalīšu rokstu volūdys fonologiskuos sistemys pamatā ir Juosmuižys, Vuorkovys, Vydsmuižys, Viļānu, Sakstagola, Ūzulainis, Makašānu, Drycānu, Gaigalovys, Bieržu, Tiļžys un Nautrānu izlūkšņu sistema, kurei vyslobuok ir pagluobuse latgaliskajom izlūksnem rakstureiguos pazeimis. Morfologiskūs formu pareizraksteibā jimtys vārā ari cytu latgaliskūs izlūkšņu plašuok izplateituos paruodeibys. Atseviškūs gadejumūs pīļauti paraleli pareizraksteibys normu varianti, kuri Nūsacejumu tekstā raksteiti mozuokim burtim.
Latgalīšu personu vuordi, uzvuordi un Latgolys vītu vuordi latgaliskajūs tekstūs rokstomi saskaņā ar itim Nūsacejumim.
Ar burtim a, e, i, y, o, u apzeimoj eisūs patskaņus a, e, i, y, o, u: art, mežs, tikt, cyts, ols, kubuls.
Ar burtim ā, ē, ī, ū apzeimoj garūs patskaņus a, e, i, u: dāls, dzēst, īva, ūga.
Šaurūs i plotūs patskaņus e, ē apzeimoj burti e, ē: padebess, svešs, mes, zeme, plēst.
Burts y apzeimoj cītū patskani i: vysod, zyrgs.
Burts ē apzeimoj tikai garū patskani e: ēst, vēļ.
Divskaņus roksta ar burtu savīnuojumim ai, au, ei, ie, iu, yu, ou, ui, uo: maize, saule, zeile, sierms, niule, lyugt, klouga, puika, suoļs.
Pīļaunama divskaņa uo apzeimuošona ari ar ō (sōļs).
Škirama patskaņu i, y, divskaņu iu, yu raksteiba.
Vuorda suokumā roksta iu: Iubuļs, iudiņs, iudris.
Aiz g, j, k roksta i voi iu: giva, jimt, kimūss; giut, jiura, kiuļs.
Aiz č, r, š, ž roksta y voi yu: čyguons, čyvynuot, grybu, ryka, šys, šyvums, Žykars; gryuds, šyut, žyužuot, izjamūt gadīņus, kod nuokušajā ziļbē ir meikstynuotuoja skaņa: čivinēt, gribēt, riceņa, šivieja, žideņš.
Raksteibā atspūguļojams puorskanis lykums, t. i., īprīkšejuos ziļbis patskaņa kvalitati nūsoka nuokušuo ziļbe. Ziļbis kvalitate mainuos piec nūteiktu lykumu:
a : e (azars – ezereņš, malns – meļneica)
a : o (acs – ocu, rakt – rokdams)
ā : ie (bārzs – bierzeņš, lāns – lieneigs)
ē : ie : ā (ēst – iesšu – āzdams, sēdēt – siedieju – sādādams)
i : y (likt – lyku, zivs – zyvu)
y : i (styga – stidzeņa, tylts – tiļteņš)
o : a (oltors – altareits, smolks – smaļceņš)
Izrunā vysi leidzskani ir cīti voi meikstynuoti (meiksti). Meikstūs leidzskaņu burtus ģ, ķ, ļ, ņ roksta, kod aiz jūs ir a, ā, au, o, u, ū, uo: kuģa, Ķuzāns, ļaut, ņaudēt, dat. rūtaļom, pļuove, lok. Seiļūs. Leidzskaņu burtus nameikstynoj, kod aiz jūs ir e, ē, i, ī voi ei, ie, iu: saule, lēkt, likt, kugis, līkt, neit, lieni, kiula, šliukt. Meikstūs leidzskaņu burtus roksta, kod aiz jūs ir voi ir bejušys meikstynuotuojis skanis: atpakaļ, seņ, bruoļs (bet bruoli), akmiņs (bet akmini), viļņs (bet viļni), eņgeļs (bet eņgeli), ceļt, maļt, suņs, pīkaļne, Aņce, Jaņcs i tml.
Leidzskaņu burtus l un n nameikstynoj jaunuokūs aizjimtūs vuordūs: kultura, instituts, inteligence, tolerance i tml.
Lītvuorda izskaņu pareizraksteiba. Latgalīšu rokstu volūdā lītvuordam ir itaidys izskanis: -aiņs (kulaiņs), -aine (vacaine), -aite (ziernaite), -aklys (pynaklys), -akla (vadakla), -aļs (takaļs), -ale (gruobale), -āks (bārnāks), -āns (bruolāns), -eiba (teireiba), -eica (muoseica), -eits (bruoleits), -eite (prīdeite), -eja (Latveja), -eklis (adeklis), -ekle (lutekle), -eļs (zīmeļs), -ele (dvēsele), -ers (Deļvers), -iejs (vediejs), -ieja (nesieja), -ine (meitine), -(i)nīks (saiminīks, patmaļnīks), -(i)neica (saimineica, puorneica), -ins (riekins), -iņs (iudiņs), -iuņs (pārkiuņs), -iune (alkiune), -ive (jaunive), -īņs (viļcīņs), -īne (tuolīne), -īts (kolupīts), -īte (latgalīte), -yns (zūsyns), -yuns (Rušyuns), -yune (viersyune), -ols (vīsols), -ola (mosola), -ova (rīškova), -ovys (rogovys), -šona (ceļšona), -šonuos (ceļšonuos), -tivs (kuostivs), -tive (slauktive), -tova (tierguotova), -tuojs (skaiteituojs), -tuoja (skaiteituoja), -ucs (rupucs), -uks (vaiņuks), -uls (cakuls), -ule (stabule), -uļs (kukuļs), -ums (teirums), -uojs (āduojs), -uoja (āduoja), -uons (bazneicuons), -uve (skotuve), -ūls (veitūls), -ūņs (lītūņs), -ūne (meikstūne).
Personvuordūs pīļaunama ari izskaņa -ija (Marija, Valerija).
Nu atgrīziniskūs darbeibys vuordu atvasynuotajūs lītvuordūs storp prīdiekli un sakni roksta sa: apsavieršona, atsavasaluošona, dasarunuošona, īsatīpšona, nūsabeišona, pasaruodeišona, puorsaiesšona, sasatikšona, aiz prīdiekļu ar iz, aiz- roksta a (aizalīgšona, izarauduošona). Vuordā lītoj tikai vīnu atgrīziniskū morfemu (aizaklīgšona, apsarunuošona).
Pīļaunama ari lītvuordu raksteiba ar za: sazatikšona, nūzabeišona.
Lītvuordūs, kuri atvasynuoti nu darbeibys vuordu ar izskaņu -eit nanūteiksmē, izskanis -šona prīškā rokstoms -ei- (peļneit – peļneišona), atvasynuojumūs ar -jums -j- prīškā roksta -e- (nūsacejums).
Lītvuordūs, kuri atvasynuoti nu darbeibys vuordu ar izskaņu -ēt nanūteiksmē, izskanis -šona prīškā rokstoms -ie- (meklēt – mekliešona), atvasynuojumūs ar -jums -j- prīškā roksta -ie- (mekliejums).
Pīļaunama ari raksteiba ar -ei- (meklēt – mekleišona, slavēt – slaveišona).
Catūrtuos deklinacejis lītvuordu vīnskaitļa nominativā roksta golūtni -a: golva, lopa. Aiz cītuo leidzskaņa vīnskaitļa genitivā, daudzskaitļa nominativā un akuzativā ir golūtne -ys: golvys, lopys, aiz meikstynuotuo (meikstuo) leidzskaņa – golūtne -is: dalis, kuojis, vacainis.
Pīļaunama ari raksteiba ar golūtni -as (golvas, lopas).
Pīktuos deklinacejis lītvuordu vīnskaitļa nominativā roksta golūtni -e: depe, egle, zeme. Vīnskaitļa genitivā, daudzskaitļa nominativā un akuzativā ir golūtne -is: depis, eglis, zemis.
Pīļaunama ari raksteiba ar golūtni -es (depes, egles, zemes).
Vīnskaitļa dativā roksta golūtni -ei: depei, eglei, zemei, lokativā – golūtni -ē: depē, eglē, zemē.
Vīnskaitļa dativā rokstoma golūtne -ei: naktei, sirdei.
Īpašeibys vuordu izskaņu pareizraksteiba. Latgalīšu rokstu volūdā ir itaidys īpašeibys vuordu izskanis: -aids (cytaids), -aida (cytaida), -ains (dūbains), -aina (muolaina), -aine (calaine), -eica (meļneica), -eigs (veseleigs), -eiga (struodeiga), -eims (vāleims), -eima (tuoleima), -ejs (viersejs), -eja (suoleja), -eņš (mozeņš), -eņa (mozeņa), -iņs (muoliņs (pūds)), -ine (kūcine (laiva)), -iņka (moziņka), -iņks (moziņks), -iska (geografiska), -iskys (latgaliskys), -yska (uoryska), -iškys (meļniškys), -yns (eistyns), -ojs (sulojs), -oja (muoloja), -ons (soldons), -ona (slovona), -uots (lopuots), -uota (dyumuota).
Pamata skaitļa vuordu pareizraksteiba: vīns – vīna, div(i), diveji – divejis, treis, četri – četrys, pīci – pīcys, seši – sešys, septeni – septenis, ostoni – ostonis, deveni – devenis; desmit, četrpadsmit, pīcpadsmit, sešpadsmit, septeņpadsmit, ostoņpadsmit, deveņpadsmit, četrdesmit, sešdesmit, septeņdesmit, ostoņdesmit, deveņdesmit, symts, tyukstūša, miļjons, miļjards.
Pīļaunamys ari skaitļa vuordu formys četrupadsmit, četrudesmit.
Kuortys skaitļa vuordu pareizraksteiba: pyrmais – pyrmuo, ūtrais – ūtruo // ūtrei, trešais – trešuo, catūrtais – catūrtuo, pīktais – pīktuo, sastais – sastuo, septeitais – septeituo, ostoitais – ostoituo, deveitais – deveituo, dasmytais – dasmytuo, symtais – symtuo, tyukstūšais – tyukstūšuo, miļjonais – miļjonuo, miļjardais – miļjarduo.
Lītojamys ari kuortys skaitļa vuordu formys ar nanūteiktū golūtni: ūtrys – ūtra, trešs – treša, dasmyts, pīcpadsmyts, divdesmit pīkts.
Škierti roksta nanūteiktūs vītnīkvuordus ar kas (kas naviņ, kas nabejs), kazyn (kazyn kas, kazyn kaids – kazyn kaida, kazyn kurs – kazyn kura), nazyn (nazyn kaids – nazyn kaida, nazyn kas, nazyn kurs – nazyn kura), koč (koč kaids – koč kaida, koč kas, koč kurs – koč kura), kod (kod kaids – kod kaida, kod kas, kod kurs – kod kura).
Škierti roksta ari nanūteiktūs vītnīkvuordus: kaids nakaids – kaida nakaida, kas nakas, kurs nakurs – kura nakura, kaids nabejs – kaida nabejs, kurs nabejs – kura nabejs.
Vītnīkvuordu jis – jei, itys – itei, šys – šei, tys – tei, myusejais – myusejuo, jiusejais – jiusejuo, munejais – munejuo, sovejais – sovejuo, kurais – kuruo, sevkurais – sevkuruo, kai ari nūteiktūs vītnīkvuordu daudzskaitļa genitiva formys roksta ar -ūs: jūs, itūs, tūs, šūs, myusejūs, jiusejūs, munejūs, sovejūs, kurūs, sevkurūs.
Pīļaunama ari golūtne -ū: jū, itū, tū, šū, myusejū, jiusejū, munejū, sovejū, kurū, sevkurū.
Ar prīdieklim atvasynuotūs darbeibys vuordūs storp prīdiekli un sakni roksta sa: atsagrīzt, nūsapērt, sasasukuot, aiz prīdiekļu iz-, aiz- roksta a (izavest, aizaklīgt). Pīļaunama ari darbeibys vuordu raksteiba ar za: sazavasaluot, pazarunuot.
Vuordā lītoj tikai vīnu atgrīziniskū morfemu (aizaklīgt, apsarunuot).
Ūtruos konjugacejis darbeibys vuordu nanūteiksmē roksta izskanis:
-(yn)uot: staiguot, skoluot, dadzynuot;
-eit: miereit (latvīšu literarajā volūdā atbylst -īt – mērīt);
-ēt: gribēt (latvīšu literarajā volūdā atbylst -ēt – gribēt).
Trešuos konjugacejis darbeibys vuordu nanūteiksmē roksta izskanis:
-eit: gaideit (latvīšu literarajā volūdā atbylst -īt – gaidīt),
-ēt: ticēt (latvīšu literarajā volūdā atbylst -ēt – ticēt).
Pīļaunamys ari vīnskaitļa 1. personys formys dūdu, eimu, asmu, daudzskaitļa 1. personys formys dūdam, eimam, daudzskaitļa 2. personys formys dūdat, eimat, īmat, ejte.
Darbeibas vuordim, kuri nanūteiksmē beidzās ar -uot, ir itaidys personu formys:
Pīļaunamys ari tagadnis daudzskaitļa 2. personys formys ar -te (dūmojte), paguotnis formys ar -ov- (skolovu, dūmovu, ratynovu).
Darbeibys vuordim, kuri nanūteiksmē beidzās ar -eit, ir itaidys personu formys:
Pīļaunamys ari paguotnis formys peļnieju, peļnieji, peļnēja, peļnējam, peļnējat; nuokūtnis formys peļnēs, peļnēsim, peļnēsit.
Darbeibys vuordim, kuri nanūteiksmē beidzās ar -ēt, ir itaidys personu formys:
Pīļaunamys ari paguotnis formys kavēja, kavējam, kavējat; nuokūtnis formys: kaveišu, kaveisi.
Darbeibys vuordim, kuri nanūteiksmē beidzās ar -eit, ir itaidys personu formys:
Pīļaunamys ari paguotnis formys lasieju, lasieji, lasēja, lasējam, lasējat; nuokūtnis formys lasēs, lasēsim, lasēsit.
Darbeibys vuordim, kuri nanūteiksmē beidzās ar -ēt, ir itaidys personu formys:
Pīļaunamys ari paguotnis formys redzēja, redzējam, redzējat; nuokūtnis formys redzeišu, redzeisi.
Vysim bezprīdiekļa atgrīziniskajim darbeibys vuordim eistineibys izteiksmē vīnkuoršajā tagadnē, paguotnē i nuokūtnē vīnskaitļa 1. personā roksta golūtni -ūs, 2. personā – golūtni -īs. 3. personā i daudzskaitļa 1. i 2. personā golūtnis atsaškir: -ās, -amēs, -atēs (tag. nasās, nasamēs, nasatēs); -uos, -omēs, -otēs (tag. losuos, losomēs, losotēs; pag. vuicejuos, vuicejomēs, vuicejotēs); -īs, -imēs, -itēs (tag. turīs, turimēs, turitēs, nuok. ruodeisīs, ruodeisimēs, ruodeisitēs); -ēs, -emēs, -etēs (pag. vērēs, vēremēs, vēretēs).
Pavielis izteiksmis daudzskaitļa 2. personā ir golūtne -it, -itēs: nesit!, vuicitēs! Paralelys formys ir darbeibys vuordam īt: ejte!, ejit!
Darbeibys vuordim, kuri nanūteiksmē beidzās ar -ēt, -uot un -ynuot, daudzskaitļa 2. personā pīļaunamys formys ar -te: kavejte!, skolojte!, mozgojte!, mūdynojte!
Vieliejuma izteiksmē vysuos personuos teišajim darbeibys vuordim ir golūtne -tu, pīmāram, īt – ītu, runuot – runuotu, atgrīziniskajim – golūtne -tūs, pīmāram, suoktīs – suoktūs, runuotīs – runuotūs.
Pīļaunamys ari vieliejuma izteiksmis formys ar atškireigom golūtnem kotrai personai: es ītum, tu ītim, jis, jei ītu, mes ītumem, jius ītumet, jī, juos ītu.
Atstuostejuma izteiksmis vīnkuoršuos tagadnis formys beidzās ar -ūt, -ūtīs: asūt, mozgojūtīs.
Atstuostejuma izteiksmē tagadnē lītojami ari tagadnis aktivī daleji lūkomī divdabi ar -s, -ūte, daudzskaitlī – -ūts, -ūši, -ūšys: ass, asūte, asūts, asūši, asūšys; soks, sokūte, sokūts, sokūši, sokūšys.
Atstuostejuma izteiksmis vīnkuoršuos nuokūtnis formys beidzās ar -šūt, -šūtīs, pīmāram, nesšūt, mozguošūtīs.
Atstuostejuma izteiksmē nuokūtnē lītojami ari nuokūtnis aktivī daleji lūkomī divdabi ar -škys, -škūte, daudzskaitlī – -škūts, -škūši, -škūškys: neškys, neškūte, neškūts, neškūši, neškūšys; ceļškys, ceļškūte, ceļškūts, ceļškūši, ceļškūšys, laužkys, laužkūte, laužkūts, laužkūši, laužkūšys.
Tagadnis aktivajim lūkomajim divdabim vīnskaitļa nominativā ir izskanis -ūšs, -ūša, -ūšais, -ūšuo (dylstūšs, dylstūša, dylstūšais, dylstūšuo).
Paguotnis aktivajim lūkomajim divdabim vīnskaitļa nominativā ir golūtne -s un izskanis -use, -ušais, -ušuo (peļnejs, peļnejuse, peļnejušais, peļnejušuo).
Divdabim, kuri atvasynuoti nu darbeibys vuordu ar -eit nanūteiksmē, golūtnis voi izskanis prīškā roksta -ej- (lasejs, lasejuse, lasejušais, lasejušuo). Divdabim, kuri atvasynuoti nu darbeibys vuordu ar -ēt nanūteiksmē, golūtnis voi izskanis prīškā roksta -iej- (pīredziejs, pīredziejuse, pīredziejušais, pīredziejušuo).
Paguotnis pasivajim lūkomajim divdabim ir izskanis: -ts, -ta, -tais, -tuo (dūts, dūta, dūtais, dūtuo).
Ka darbeibys vuordam, nu kura atvasynuots divdabs, paguotnē golūtnis prīškā ir z (lauze), paguotnis pasivūs lūkomūs divdabu izskanis -ts, -ta prīškā roksta z (lauzts), ka darbeibys vuordam paguotnē ir s, d, t (plēse, gryude, syta), izskanis -ts, -ta prīškā roksta s (plāsts, gryusts, systs).
Paguotnis pasivūs lūkomūs divdabu pareizraksteibā juoīvāroj puorskanis lykums (ēde-āsts, dzēse-dzāsts, redzēja- radzāts, revēja-ravāts).
Tagadnis aktivūs daleji lūkomūs divdabu izskanis rokstomys itai: -dams, -dama, -dami, -damys, -damīs, -damuos (dareidams, dareidama, dareidami, dareidamys, dareidamīs, dareidamuos); -s, -ūte, -ūts, -ūši, -ūšys (nass, nasūte, nasūts, nasūši, nasūšys).
Tagadnis aktivūs daleji lūkomūs divdabu izskaņu -dams, -dama, -dami, -damys, -damīs, -damuos prīškā rokstoms z, ka paguotnē golūtnis prīškā ir d, t, z (ēst – ēde, āzdams, krist – kryta, kryzdams, lauzt – lauze, lauzdams). Tagadnis aktivūs daleji lūkomūs divdabu izskaņu -dams, -dama, -dami, -damys, -damīs, -damuos prīškā rokstoms s, ka paguotnē golūtnis prīškā ir s (dzēst – dzēse, dzāsdams).
Tagadnis aktivūs daleji lūkomūs divdabu pareizraksteibā juoīvāroj puorskanis lykums: ēde-āzdams, dzēse-dzāsdams, redzēt-radzādams, revēt-ravādams.
Veirīšu i sīvīšu dzimtis īpašeibys vuordam, kuortys skaitļa vuordam, vītnīkvuordam i divdabam daudzskaitļa genitiva golūtne ir -ūs: lobūs, pyrmūs, munejūs, kurūs, plaukstūšūs, paguojušūs, nasamūs, rokstomūs, caltūs, kurūs. Ar -ūs roksta ari vītnīkvuordu daudzskaitļa genitiva formys: jūs, itūs, tūs, šūs.
Pīļaunama ari golūtne -ū: lobū, pyrmū, munejū, kurū, plaukstūšū, paguojušū, nasamū, rokstomū, caltū; jū, itū, tū, šū.
Nu īpašeibys vuordu darynuotus apstuokļa vuordus roksta itai: lobs – labi, lāns – lieni, vāls – vieli; gauds – gauži, sovaids – sovaiži, drūss – drūši, gleits – gleiši, dreizs – dreiži, augsts – augši; lāts – lieši, rats – reši, smolks – smaļči, zams – zemli.
Lītojamys ari apstuokļa vuordu formys ar -ai (vālai, lātai, ratai, smolkai, zamai).
Kūpā roksta apstuokļa vuordus ar
aiz-: aizkuo, aiztuo;
deļ-: deļkuo, deļtuo;
naz-: nazcik, nazkai, nazkod, nazkur;
pa-: paceļu, pamozam, papylnam;
par-: parkū, partū.
Škierti roksta apstuokļa vuordus ar
naviņ: cik naviņ, kai naviņ, kod naviņ, kur naviņ;
nabejs: cik nabejs, kai nabejs, kod nabejs, kur nabejs;
koč: koč cik, koč kai, koč kod, koč kur;
kod: kod cik, kod kai, kod kod, kod kur.
Škierti roksta ari apstuokļa vuordus kai nakai, kur nakur, kur nabejs, kod nabejs, kod nakod, škārs garum.
Ar eisu patskani roksta prīvuordus deļ, nu, pi. Prīvuordus da, iz lītoj bez īrūbežuojuma.
Prīvuordus aiz, deļ, par kūpā ar vītnīkvuordu roksta škierti: aiz kuo (aiz tuo), deļ kuo (deļ tuo), par kū (par tū).
Škierti rokstomi salyktī saikli deļtuo ka, partū ka, kai – tai, ni – ni, kū – tū.
Savīnuojuma saiklis i, kurs radīs nu vacuokys formys *ir, lītojams bez īrūbežuojuma.
Bīžuok lītojamuos partikulys roksta itai: koč, kod, viņ, naviņ, kazyn, nazyn.
Apstyprynuojuma partikula ir nui, nūlīguma – nā.


c: text/html

text:
Vacuo Daugovpiļs piļs aba Vacdaugovpiļs piļs bejuse Livonejis ordena komtura piļs. Seņuok piļs saukta gon par Novenene (1261. godā), Duneburch (1305. godā). Vacdaugovpiļs piļs atsaroduse Daugovys lobajā krostā iz zemis strēlis storp divejom dziļom grovom. Myusudīnuos piļs pirmeiguo vīta atsarūn 19 km iz austrumim nu Daugovpiļs i 1,5 km iz dīnavydim nu Juzefovys katūļu bazneicys. Ordens sovu pili cieļs seņuoka latgaļu piļskolna vītā. Itū faktu apstyprynoj arheologa Ēvalda Mugurēviča veiktī arheologiskī izrokumi nu 1982. leidz 1987. godam. Sprīžūt piec vairuokom sanlītom i vītys suokūtnejuo nūsaukuma Novene, īspiejams, ka ite, senejūs latgaļu zemē, pastuovieja kaids lītuvīšu militars atbolsta punkts pyrma Livonejis ordena mestrs Ernests nu Racenburgys cēle sovu Dinaburgys pili. Jemūt vārā ordena myura piļs eisū ceļtnīceibys laiku, piļu pietnīks A. Tūlse pīļuovs, ka suokūtneji Vacdaugovpiļs piļs calta nu kūka.
Daugavpils. (Broce pēc Helmsa. 1771. Brotze Livonica 1, 33.)
Nu 1367. leidz 1562. godam zynomi 20 Vacdaugovpiļs komturu vuordi. Vacdaugovpiļs seviškū lūmu ordena vaļstī aplīcynoj jau tys, ka vairuoki īvārojami ordena mestri pyrma tam bejuši Daugovpiļs komturi – Pletenbergs, Firstenbergs, Gothards Ketlers i cyti. Daugovpiļs komtura pilij beja vairuoki aizdavumi.Pa pyrmam, tai beja juonūdrūšynoj puorvolda centra funkcejis jaundabuotajuos zemēs, kas aptvēre vysu Sielejis austrumu daļu i Dīnavydlatgolu Daugovys lobajā krostā. Daugovpiļs komtura pilei beja pakļautys ari Rēzeknis i Ludzys piļs. Pa ūtram , leidz ar Krystapili, Sieļpili, Kūknesi i Aizkraukli tai beja juokontrolej svareigais tierdzeibys ceļš pa Daugovu. Pa trešam, jaunizcaltajai pileibeja juoatvaira lītuvīšu siruotuoju namiteigī ībrukumi ordena zemēs. Kai stuosta Atskaņu hronika, jau dreiži piec piļs izceļšonys tai uzbruka lītuvīši dižkunigaiša Treideņa vadeibā. Piļs aplenkums ildzs 4 nedelis. Lītuvīši uzbrukumā izmontuojuši ari 4 akmiņu matamuos mašinys, bet pili nav spiejuši ījimt. 1347. godā mestrs Gosvins nu Herikes Vacdaugovpiļs pili nūstyprynuoja ar 4 jaunim tūrnim. Par cytom naideigūs leišu siruotuoju i varūneigū sanūs Daugovpiļs komturejis īdzeivuotuoju gaitom līcynoj itaidys viests: 1375. goda 2. martā leišu kunigaitis Ķēstutis ar sova bruoļa kunigaiša Aļģirda dālim ībruka Livonejā i ostonis dīnys pūsteja tuos austrumu nūvodus. Piec sešu leišu giustekņu izteikumiem leiši gryutūs apstuokļu i dziļuo snīga deļ asūt sirojumā zaudiejuši vaira par 1000 zyrgu i 50 veiru; cyti 50 asūt īlyuzuši ladā pi Jersikys piļs. Tok leiši beja naatlaideigi karuotuoji i tuo poša goda pavasarī apmāram 300 siruotuoji ar plūstim puorsacēle puori Daugovai. Jī ībrukuši Rēzeknis nūvodā, kur Daugovpiļs komturs tūs sakuove, nūkaunūt ap 200 leišu siruotuoju i atjemūt tim 40 nūguitūs navaļnīkus. Puorejī leiši pasagluobe bāgūt apleicejūs mežūs. 14. godusymts Livonejā beja eipaši namīreigs. Nu 15. godusymta olūtim zynoms, ka Livonejis pilis beja pusleidz labi apguoduotys ar puortyku, bet cīši bīži tryuka kara materiala – īrūču i municejis, pat rūbežpilīs. Livonejā vys pa ilguokam laika pūsmam nūtyka ordena puorstuovu (vysu bīžuok nu Prūsejis teritorejis) veikti piļu i tūs inventara apsekuošonys ceļuojumi aba vizitacejis. Tai, pīvadumam, nu ordenpiļu vizitacejis Livonejā 1488. godā zynoms itaids Daugovpiļs piļs aproksta fragments: „Dinaburgys piļs ir styprs nūcītynuojums, bet moz puortykys, aiztuo ir dīzgon lobā kruojumā rudzi; nav zivu, nav galis, nav bultu, puļvera [..]”.
Daugavpils, litogrāfija. (Pēc Broces-Helmsa. 1838. Napiersky C.E. Ueber das Schloss und die Comthurei Dünaburg. In: Das Inland, Nr.7, 1838.)
Livonejis kara laikā 16. godusymta beiguos piļs tyka sagrauta. 1671. godā beja dūma atjaunuot nūcītynuojumus, bet Zīmeļu kara laikā (1700 – 1721) piļs jau tyka pamasta pavysam. 19. godusymta suokumā nu piļs beja sasaglobuojušuos tik drupys. Tuos tyka dyžan izpūsteitys jimūt akmiņus jaunuos Daugovpiļs cītūkšņa ceļtnīceibai nu 1811. – 1829. godam. Jau 19. godusymta ūtrajā pusē nu piļsdrupom gondreiž nikas nabeja palics puori. 1996. godā Naujenis nūvodpietnīceibys muzejs Vacdaugovpiļs piļs vītu iekļuove turistu stygā, pastotūt tuos senejā atsarosšonys vītā Daugovpiļs tautys muokslinīka Igora Manžoss taiseitu piļs maketu.
Roksta autors: Eduards Plankājs

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Da 28. decembra Preiļu kulturys noma izstuožu zalā Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzejs pīduovoj izstuodi “Jānis Streičs. Jubilāra vaļasprieks”, viestej Preiļu nūvoda sātyslopa.
Izstuodē apsaveramys izcyluo kinorežisora, scenarista, aktera, gleznuotuoja, Preiļu Gūda pylsūņa Juoņa Streiča gleznys i nu muzeja kruojuma, i nu privatkolekceju, kai ari jaunuokī dorbi nu autora kolekcejis.
Gleznu sižetūs cauri vynās bierneibys atminis i tyvūs vītu attāluojums šudiņdīnys redziejumā – smeļdzeigi, izteiksmeigi i spūdri.
Izstuodi papyldynoj bierneibys, školys godu i studeju godu kartenis. Izstuodē eksponātys ari cīši nūzeimeigys lītys režisora dorba dzeivē: rokstammašyna, iz kuruos radeiti scenareji kinom “Cylvāka bārns” i “Likteņdzirnas”, megafons, “Likteņdzirnu” filmiešonys laika kalenders, kai ari vysnūzeimeiguokuo līta – kinokamera.


text:
.
Iz perona myusus nivīns nasagaida. Nav nivīna bierneņa, nivīnys buobys.
Cikom mes nasam montys iz staceju, Ilona palīk pi sumku skaudzis. Pa tū laiku jei nūturāta par peirāgu tiergūni, nui, sumkys taidys pošys rūtainys i lelys kai konkurentim!
Valku pa svaigū snīgu sumku, iz kotra sūļa jei sytās pret papīžim. Paceļt juos navaru. Aiz mane palīk slīde.
tik
Viļcīņa golā sorkona guņs, tys izaver tai spūceigai. Tuos guņs, garuo vagonu vērtine, sudrobeglis. Kantaino stacejo i vēļ nazkaidys betona budonkys. Ha! I snīgs da ceļu!
Pi stacejis miļzeiga plāksne ar Lenina golvu. Jis ite juojs cauri, ari jis te ir bejs.
Nasūt montu vydā, iz durovu kļamkys īraugu plemi. Nivīnam nikuo nasoku, bet tys ir asnis. Sakaļts, bet na cīši vacs.
Tīpat natuoli nu īejis automats. Nu suoku dūmojam, ka kopejam voi gazirovkai. Nā. Ite dūd Coca-colu i Sprite. Cik nainteresnai.
Zato otkon pats kuorms nu vydspusis ir breineigs. Kai vacuos kinuos. Tikai taids saveciejs. I kioskūs, meklejūt telekarti voi kū leidzeigu, atrūnam vysaidus dabasu breinumus, plastmasys cuoļus i stykla suņus īskaitūt, bet na kū jiedzeigu.
Ejam meklēt takšus. Ka jau navar sazvaneit, brauksim taipat. Ot to bāda. Iz laukuma vyds stuov puors mašynys. Īraudziejuši myusu sumkys, taksisti palīk nervozi i dola klientus. Vīnojamēs, ka brauksim ar divejom mašynom. Monta padaudz, taksisti ņūrd, bet bagažnīkus attaisa i verās, kai īsakraunam vydā.
Jau tamā pošā šaļtī jūs komentars ir vīnkuoršs i skaidrys – pribalti. Cyti atsakuop, palīk tik vīns skaļs i žipereigs, komentej vysu kai taida žogota. Ūtrys, drupeit jaunuoks, nasoka nikuo, tik verās, kai līkam montu mašynā. Ilona ar Guntu sāst pi pyrmuo, mes ar Aldi pi ūtruo. Tik juosanas vyss monts i juosasakuortoj.
Puors minotūs izzynojam, ka mes atsadalējem nu PSRS i vysu sagruovem. Vysu, saprūtit! Vysu!
Vacuokais nu taksistu klaigoj, cik labi vyss bejs, cikom vysi bejuši kūpā. A kū niu, mes atsadalejuši i niu dzeivojam niščestvā. Lai tai byutu, mes klusejam. Sprāgoj tikai Gunta.
Vēļ, cikom taisomēs iz braukšonu, dabojam zynuot, ka Jeļcins ir pjanica, a Putins idiots! A Latvejis vaļdeiba – pat vuordā navar nūsaukt. Jēme i atsadalēja! Krīveju žydi puordeve Anglejai i ASV, a kitaici vysu puorjims da Uralu.
Latgalīšu meklēt – jis par reizi nūsoka diagnozi. Izzynojam, ka rudiņ te jau vīni bejuši, braukuši da Byčku. Kū jau tī atroduši, kū nā, a braukuši. Maunam ar golvu. Nu da, braukuši.
Jis vysam ir opozicejā. Vaicoj, kaidys mes ticeibys, sokom, ka katoliki. Taksists par reizis: “A ja bogu ne verju. Nekomu ne verju!”
Par latgalīšim komentars ir vīnkuoršs – vysi abruseli, taipat vysi ite paliks. I vyspuor te nikuo nav, nivīna poša. Vysi jau krīvi, vysi naši.
Bet niščestvo Latvejā jam nadūd mīra. Kai mes tai atsadalējem, kai aizguojom nu ituos bagateibys. Kai niu bodā mierstam.
Tys gon nu Guntys i Ilonys natraucēja nūplēst 80 rubļu – 2 reizis vaira kai vajadzātu.
Myusejais taksist ir rikteigs Dīva jārs. Runojam par zīmu i par mašynom. Ruļs jam lobajā pusē. Jūceigi sēdēt aizmugurē i vērtīs, ka šopers sēd pasažira pusē, a šopera pusē Aldis sēd, rūkys salics kliepī i nastyurej.
Taksista komentars vīnkuoršs: “U vas mašyny s zapada, a u nas s vosotka.”
Jim vacuos mašynys nadzan nu Vuocejis. :O) Jim dzan nu Japanys. A Japanā brauc pa ceļa kreisū molu.
Nā, nikas namaisa. šopers ir optimists – ar laiku i pīrūn pi apdzeišonys. Nu suoku to tai jūceigai.
Nu myusu ar Aldi pajem 60 rubļu.
Piļsāta tymsā i snīgā izaver jūceiga. Tai kai Rēzikne, kai na Rēzikne. Piļsāta ite jei tūmār nav. Par daudz piec dzeraunis izaver. Nazkas vīnkuorši na tai.
Kojuos komene smaida kai saule. Asūt gaidiejuši, tik na tai mudri.
Dabojam ustobu atslāgys. Odna komnata dļa devušek, drugaja dļa maļčikov. Naboga Aldis, jis daboj dzeivuot vīns pats soltā ustobā. Itū raugam kompensēt, ruodīs, ka izadūd. Iz sovu ustobu aizeimam tik gulēt i tai. :O)
Ustobuos iz gultu speideigi puorkluoji ar sudobra dīgim. Ka dasaskar, mat dzierksts – dzeiva sintetika. Iz greidys sorkoni kovri. Pi lūgu zali gardīni. Spīgeli naradzāti breineiguos ramuos. Špaleri geniali.
Atrūnam svaigi pierktu prasu i mikroviļņu kruosni. Pat cedelis kluot – pierkts duorgajim gostim, laikam pat janvara suokuos.
Ir teļvīzers tože. Vys sprīžam, ka vajadzātu pasavērt, tai i naīslādzam ni reizis. Piečuok nūlīkam ustobys koktā ar kineskopu pret sīnu. Ka nasadyuzt!
Atejā sagaida postaments, kur juokuop čut ni metra augstumā. Golva pi grīstu, var redzēt puori storpsīnai i sasavasaluot ar kolegu. Golvu var atlauzt!
Pūda nav, ir caurums i rīvis car molu – lai kuojis nasleid. Ir pat iudiņa bačoks, kur nūraut iudini. Lai kai, skolojamais iudiņs tik tuoli nasnīdz, nūskoloj tik pošu golu.
Par tū otkon sūpluok caurumam ir spaņs ar hlorkys škeidumu, jimā vydā ar binti apteits mīts – laikam kab lejā nūstumt par daudz lelus strypynus. I vēļ taida kai pudeļu birste – švabravuošonai. Papeira nav, nav pat paradzāts, ka byutu. Iz spaņa glaunai pīraksteits “Tualet služebnij”. Ite na jūks!
Dušā ir syltais iudiņs. Nūsamozgojam kai cylvāki. Pravda, duša juotur rūkā i solts. Iudiņs lobs, bet zam juo paleist i sasasiļdeit navar.
Mieginojam sovu teatri – jau kusteibā i ar vysom nūīšonom, izīšonom. Tys izapauž ar īkrišonu gultā i atrubu, cikom daīt kuorta “kuopt iz skotuvis”.
Korsta tušonka garšoj gondreiž taipat kai solta. Grāks naizmontuot mikrovalnovku.
Piec Latvejis laika agrys, piec Ačinskys laika mudri juosaceļ.
Kluojūt gultu, sapliešu kolduri. Pa veilei, nūtierkš viņ! Dīgi satrupuši. Apsajemu da aizbraukšonys saluopeit, tik na šudiņ.
Kai kreitam, tai guļam.


text:
Latgolys kongresa i Latvejis vaļsts symtgadis zeimē radeits Latgolys radejis lelīskaņuojums – Ingys Ābelis romana “Klūgu mūks” verseja radejā. Nu 12. maja da 24. septembra Latgolys radejā skanēs 19 lasejumi, kurymūs lūmuos dorbojās divdesmit četri Latvejis teatru akteri, informej producente Ilona Rupaine.
Latvejā labi zynomais i ari lītaunīku volūdā tulkuotais Ingys Ābelis romans “Klūgu mūks” ir kai pylns alfabets, kurā Latvejis viesture ir fons dramatisma i tragisma puorpylnam patīsam i dziļam stuostam par personeibu, par grybu i izvieli, par mīlesteibu i cīšonom, kū izdzeivoj cylvāks. Tys ir stuosts par pyrmū Latgolys latvīšu gareidznīku i pyrmū liduotuoju dabasu olkom, par cylvāka sirds i sapruota celim, par grāku i pīdūšonu. Golvonuo varūņa prototips ir Fraņcs Trasuns – katuoļu prīsters, teologejis magistrs, īvāruojams vaļstsveirs i sabīdrisks darbinīks. Romanā apjimts lels viesturis periods, geografeja i tematika. Ābelis volūda ir bīza, barokala, tei labi dapas apraksteitajam laikam i katuoļu kulturai. 2014. godā romanam “Klūgu mūks” pīškierta Dzintara Suoduma bolva par novatorismu literaturā, 2015. godā Latvejis Literaturys goda bolva nominacejā “Lobuokais prozys dorbs” i Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks” nominacejā “Par latgalīšu kulturys populariziešonu Latvejā i pasaulī”.
Projekta idejis autore ir radejis i televizejis diktore, žurnaliste i sovys dzymtuos Latgolys vierteibu sorguotuoja Anta Rugāte, jei ari teiciejis – romana autoris bolss. Romana “Klūgu mūks” varūņu lūmuos dorbojās Latvejis teatru akteri – Zane Aļļēna, Indra Burkovska, Aija Dzērve, Daiga Kažuociņa, Akvelīna Līvmane, Inga Misāne, Katrīne Pasternaka, Lidija Pupure, Ainārs Ančevskis, Uldis Anže, Muorteņš Brūveris, Raimonds Celms, Uldis Dumpis, Muorteņš Egliens, Gints Grāvelis, Jurs Kalniņš, Mihails Karasikovs, Juoņs Kirmuška, Pīters Liepiņš, Zigurds Neimanis, Kaspars Pūce, Kristaps Rasims, Artis Ruobežnieks, Voldemārs Šuoriņš. Lelīskaņuojums īraksteits Jura Puodnieka studejā. Īroksta režisors Jurs Kalniņš, skaņu režisors Anrijs Krenbergs, komponists Jurs Vaivods.
Skonūšais romans “Klūgu mūks” 19 lasejumūs tiks raideits Latgolys radejā nu 12. maja da 24. septembra kotru pīktdīni 11 stuņdēs ar atkuortuojumu tuos pošys nedelis svātdīnē 18.00. Rudinī romana “Klūgu mūks” radejis lasejumus puorraideis ari Radejis teatris Latvejis Radejā 1. Projekts paradz, ka tiks izdūti ari lasejumu audio īroksti, kas sadarbeibā ar Nacionalū biblioteku tiks duovuoti Latvejis publiskuom bibliotekom, školom, Latvejis Naredzeigūs bīdreibai i cytim interesentim.
Projekts eistynuots pasasokūt Vaļsts Kulturkapitala fonda mierkprogramai “Latvijai – 100”, AS “Latvijas Gāze”, Latvejis meža eipašnīku bīdreibai, SIA “Bergvik Skog” i vairuoku privatūs zīduotuoju atbolstam.


text:
Kina „Latgolys laikadečs” turpynoj izīt tautuos
Daudzvīt Latgolā ir radzāta kina „Latgolys laikadečs”, tuos autori ir rēzeknīši, dzejneica Anna Rancāne un režisors Edgars Blinovs.
Anna Rancāne pastuosteja, ka kinys ideja roduos Edgaram, jis īsaisteja i Annu. Deļ kam jei pīkryta? „Beja inceresnai struoduot jaunā projektā, kūpā ar jaunim cylvākim, deļ tuo ka da šam ir bejs juoroksta tikai scenarejs dokumentalai kinai voi videoklipim. Bet tymā laikā ari sasagadeja vysaidys klopotys dzeivē, leidz ar tū kinys scenarejs tyka austs kai eists lupotu dečeits, pa gabaleņam, ar vyss nu dzeivis,” „Latgolys Laikam” izstuosteja dzejneica.
Nu suokuma autori dūmova, ka vajag raksteit scenareju, pamatā jemūt kaidys izdūmuotys dzymtys stuostu. Ite jau ari izdūmuots, bet pamats ir vīns – Klīdzieja dorbs, juo genialais stuosts par Benediktu un juo mīlesteibu, par zalta kristeņu, par atsasaceišonu un uzupuriešonu.
Sovukuort Anna Rancāne raudzeja izdūmuot, kas nūtyka piec tam, jo Klīdzieja stuosts beidzās ar kuozom, bet kinys stuosts praktiski tod tik suoknās. Bet Latgolys viesturis realejis pošys īguoja kinai vydā – i škola, i ticeiba, i gavieņs, i īšona kolpu dorbūs. Piec tam izaruodeja, cik tys vyss ir aktuali ari myusu dīnuos. Anna atsazyna: „Ir vīna vīta kinā, kuru navaru apsavērt bez osoru – kai Latgolys puiši puormat krystu, pajam veikšeiti ar manteņom un īt pa solys ceļu svešumā, peļneit maizi. Kas tān ir pasamaines?
Krystu mož namat, a taipat muotis voi babys puorkrysta, ceļā laizdamys…
Dzāruoju sīvys liktiņs, pacīteiga sova krysta nesšona, kai tū uzlīkn katuoļu Bazneica – ari. Cik nalaimu un bādu deļ tuo, lai Dīvs pīdūd!” Laika beja moz, dorbi beja juosasteidz, ari deļ naudys tryukuma, un tai saīt, kai saceja Anna Rancāne, ka dorbā ir puors naprecizitatis un klaidys, bet tys nabeja nūteicūšais. Filmiešona parostai beja sastdinēs, svātdīnēs. Cylvāki struodova ar taidu prīcu i entuziasmu, nazy voi Holivudā par lelu naudu taidu var nūpierkt! Anna soka, ka navar, jo ite ir Latgola.
Aktīrus atlaseja Edgars Blinovs, un ir dažys fantastiskys veiksmis – Veronika (Leila Rasima), Jezups (Ainars Svelpe), ari Benedikta (Ingars Gusāns) smeļdze un ocu skatīņs. Ari epizodēs ir īsaisteiti daudzi talanti — Ilmars Dreļs, Daiņs Platacis, Aldis Leidums, Andris Ušpeļs, Aleksandrs Špundzāns. I Gunara Igauņa lobuo muzika!
Kinai vēļ vīns mierkis beja – otkon īvest tautā pīmierstū dzīsmi „Bryunaceite”, kuru Anna Rancāne pyrmū reizi dzierdeja, kod tū dzīdova dzejnīks Andris Vējāns.
Kaidys ir skateituoju atsauksmis? Anna Rancāne soka, ka tuos, kas jai saceitys, ir lobys, ir nūruodeits ari iz klaidom, kurom autori pīkreit. Laikam tī, kurim cīš napateik, un ari profesionali, klusej. Starp cytu, kinys autori palyudze, lai veiskups Juoņs Buļs nūtur svātu Misi par tuos veiksmeigu pabeigšonu, i nanūžāloj tuo.
Kinu „Latgolys laikadečs” var pasyuteit caur režisoru Edgaru Bļinovu. „Grybātu tik teišam, lai kinu nūsaver vaira cylvāku. Ir redzejuši ari Vidzemē i Kūrzemē, iz Talsim aizvežu, nu tīnis pagaidam atsauksmis nav. Mož nasaprota volūdys,” saceja A.Rancāne.
Voi dzejneicai ir pruotā jauni dorbi? Ir plani un ari konkreti pīduovojumi teiši kinodokumentalistikys jūmā. Kinys autori jūkoj, ka vajadzātu turpynojumu ari „Latgolys laikadečam”, bet pagaidam atviļks elpu, pi tam visim jau tī maizis dorbi aizjem leluokū dali dīnys.
A.Rancāne pastuosteja: „Ka Dīvs dūs un ļaus – mož ituo goda beiguos beidzūt par ilgim godim byus jauna gruomota.”
Dīvamžāļ, naizadeve sasazynuot ar Edgaru Blinovu, lai uzzynuotu juo vīdūkli par padareitū. Tumār publiskojam juo telefona numuri (26128599), pa tū var pīsaceit kinys „Latgolys laikadečs” pirmizrudi sovā pogostā voi piļsātā.
ZYNUOŠONAI
Kinu „Latgolys laikadečs” veidova:
• režisors Edgars Blinovs,
• scenareja autore Anna Rancāne,
• muzykys autors Gunars Igauņs un kapela „Dziga”,
• operators Māris Justs,
• skaņu režisors Jānis Litavnīks,
• montāžys operatori Artis Vītols un Vitālijs Dudarenoks,
• montažys režisors Sergejs Čakāns.


text:
Pyrma daudzim godim, kod vēļ nabeja nikaidu oficialu statusu Latgolys Studentu centra jaunīši reikuoja vosorys kursus školuotuojim “Vosoruošona”, kuru laikā vysi dūmuoja, runuoja i raksteja latgaliski
Ingars Gusāns i Līga Rundāne sarakstieja dzīsmi “Vosoruošonai”, kas ir kai himna latgalīšu volūdys entuziastim i cylvākim, kas kūpj itū volūdu. Tuolajā 2006. godā “Vosoruošonai” Ingars (Sovvaļnīks) īdzīduoja kūpā ar grupu “Bez PVN” (bruolim Gunti i Kristapu Rasimim). Niu, 2010. godā, dzīsmei jauna, ari skotoma verseja.


text:
Laikā, kod sabīdreiba i medeji apsprīž Kristapa Puorziņģa sasnāgumus basketbolā, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej pi sportiskuo riezeknīša Renāra Buldura, kura speits i naatlaideiba vaduse pi zeimeigu panuokumu.
Godūs jaunais sportists rateņkrāslu pamozom īmejs pret basketbolu i individualim trenenim. Itūšaļt Renārs Bulduris ir “slam dunk” čempions i basketbola jūmys atteisteituojs Rēzeknē.
Jis ir na tik basketbolists, nu ari itūgod napuorspāts “slam dunk” saceņseibuos LBL Zvaigžņu spēlē, izpyldūt sarežgeitu triku, nu viersa trīcūt basketbola bumbu grūzā.
Renāra sportista karjera varēja beigtīs ari pyrma vairuoku godu, kod spēlis laukumā jis nūpītnai traumēja ceļgolu. Uorsti jam beja nūlāmuši vysu atlykušū dzeivi pavadeit rateņkrāslā, tok Renārs nabeja ar mīru.


text:
Īskots “Kolnasātys” puormaiņuos jaunajā godā. Raidejums iz prīšku tiks veiduots Latvejis Radejis Latgolys studejā, ar puorsaceļšonu komandu papyldynuos Ēriks Zeps, kas byus raidejuma vadeituojs Latgolys studejā. Ēriks voda tradicionaluos muzykys nūdaļu Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolā, studej muzikologeju muzykys akademejā, kai ari voda postfolklorys grupu “Rikši”. Raidejumā teik īpazeits jaunais “Kolnasātys” bolss.
Taipat teik atguoduotys interesantuokuos “Kolnasātys” sarunys 2016. godā: diskuseja par BBC kinā attāluotūs “zaļūs ciļvieceņu” darbeibu Latgolā, saruna ar komponistu Andreju Selicki, Elitys Patmalniecis stuosti par sovom Latgolys saknem, kinologs Valdis Bikovskis, arhitekts Pīters Blūms, kurs stuosta, ar kū eipaša Latgolys arhitektura, Vija Piziča i juos gribiešona leidzynuotīs pyrmskara Latvejis juristu elitei, taipat ari saruna par latgalīšu volūdu reklamā i marketingā, i vēļ nabejs sarunys temats raidejumā – Rēzeknis spūku stuosts, kurū stuosteja viesturnīks Muorteņš Mintaurs.


text:
16. septembrī jau sešpadsmytū reizi Vileks nūvoda Upītie nūtiks vacuokais latgalīšu muzykas i dzejas festivals pasaulī – “Upītes Uobeļduorzs”, kurā eipašuo gosta statusā rādā latgalīšu muzykas grupom i dzejnīkim itūgod uzastuos ari Renārs Kaupers.
“Upītes Uobeļduorzs” itūbreid ir vīneigais festivals, kurs namaineigi kotru godu puļcynoj latgalīšu muziķus i grupas, īpazeistynoj ar jaunim vuordim latgalīšu kulturā i aicynoj gostūs kotru interesentu. Ituo goda festivalā Upītie sasatiks muziki i grupas: “Dabasu Durovys”, “Piparmētra”, “Metrs”, “Dvinskas muzikanti”, “Unknown Artist”, folkloras kūpas “Upīte” i “Rekavas dzintars”, Vinsents Kūkojs i grupa “Trikmīņs”, Dainis Adijāns, Kate i Doms, Rihards Krilovs, kuo ari itūgod atdzymušuo latgalīšu smoguo metala grupa “Fēnikss”, kurei dorbuojās da deveņdesmytūs godu suokuma. Par festivala dzejis ailem pasaryupēs Anna Rancāne, Mārīte Slišāne, Ligija Purinaša, Mārīte Bikovska, Karonhisake, Dagnija i Vucanu Voldyks.
Kotru godu festivals pasaryupej ari par kaidu eipašū gostu – latgalīšu dzejnīku i muziķu sasatikšonu Upītie pādejūs godūs ir kuplynuojs dzīsminīks Kārlis Kazāks, grupys “Inokentijs Mārpls” i “Gain Fast”, bet itūgod eipašuo gosta statusā byus muzikis Renārs Kaupers, kuram itei reize Upītie nabyus pyrmuo gasteišonas reize itymā pīrūbeža dzeraunē. 2017. gods Renāram, kuruo dzymtas saknes ari meklejamas Latgolā, bejs boguots taišni ar latgaliskū kulturu – kūpā ar latgalīšu muzikim īdzīduojs Valda i Māra Muktupāvelu dzīsmi, naoficialū Latgolys himnu “Pīmiņ, bruoļ”, uzastuojs Latgolas muokslas svātkūs Višķūs, gastejs Latgalīšu kulturas goda bolvā “Boņuks 2016”, kuo ari vadejs apbolvuojuma “Laiks Ziedonim” ceremoneju Latgolas viestnīceibā GORS, pyrma kuruos kūpā ar fondu “Viegli” devēs Latgolas izpietes ekspedicejā.
Festivala “Upītes Uobeļduorzs” pyrmsuokumi meklejami 2002. godā, i tys ir vacuokais da ituo pastūvuošais latgalīšu festivals pasaulī. Pasuokuma idejas autors ir latgalīšu literats, nūvodpietnīks, folklorists Ontons Slišāns, kurs īsadūmuoja sataiseit sovpateigu dzejas dīnom veļteitu festivalu, kab popularizātu i saglobuotu latgalīšu volūdu. Itūbreid festivala organiziešonu turpynoj Ontona dāls Andris Slišāns, saglobojūt festivalu kuo kasgadeju latgalīšu sasatikšonys reizi i turpynojūt tradiceju, ka kotram muokslinīkam vysmoz vīna dzīsme voi dzejūļs juoizpylda latgaliski, nu puorsvorā festivalā latgalīšu volūda skaņ symtproceņteigi.
Festivala īejis beleti byus nūpārkami iz vītas pyrma pasuokuma 16. septembrī, festivala suokums 19.00. Beletu cena nu 18.40 da 19.00 ir 3,00 €, piečuok 5,00 €. “Upītes Uobeļduorzs” reikuotuojs ir Namaterialuos kulturas montuojuma centrys “Upīte”.
Festivala nūtikšonu podtur Vaļsts kulturkapitala fonds, Vileks nūvoda dūme, ZS “Kotiņi”, SIA “Dolo”, SIA “Advors”, “Vaduguns”, Latgalīšu kulturys gazeta lakuga.lv i raidejums “Pi myusim Latgolā”.
Vaira informacejas:
Andris Slišāns
Namaterialuos kulturas montuojuma centrys “Upīte” direktors
Mob. tel. +371 29621058
e-posts: andris.slisans@gmail.com
#UpītieDzeiveJauka


text:
15. junī 15.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā Rēzeknē tiks atkluota Māra Čačkys grafikys dorbu izstuode “Nenoteiktie, noteiktie un pateiktie”. Izstuode byus apsaverama da 24. juļa.
Kai roksta muokslys zynuotnīks Valentins Petjko, “Nenoteiktie, noteiktie un pateiktie” ir dorbu cyklys, kas atspīgeļoj autora jaunuokū veikumu kai sova veida muokslinīka atsamūsšonu pavasaram aba atskaiti par izdūmuotū dūmuos i nūsapynuotū sapynūs, pasaceitū i reizē napasaceitū. Māris Čačka ir dažaids izpausmu vaicuojumūs, tok uzticeigs saturam, reizem izbuozeigai atguodynojūt par padūmojamū, nu na vysim saprūtamū. Pavasara duorzs, kas ocu skatīņam pasaver car aprosojūšu lūgu, ir tikpat naskaidrys i izplyuds kai rudiņa leitainuos dīnys atspulgs iz sīnys; ari itūreiz Māra Čačkys radeitais pasauļs ir nūslāpumains – gribīs saredzēt koč kū vaira, tok na vysod izadūd!
Tai kai Mārim Čačkam nav sveša gleznīceiba, ar kurū jis suocs sovu rodūšū ceļu akvareļūs, akrila i ellis dorbūs, tehniski gleznīciskī pajiemīni i kolorits kotru šaļti ir kluotynasūšs juo kruosainajuos i daudzsluoņainajuos grafikuos. Itūreiz autors skateituoju puorsteidz ar materialu, izavielejūt audakla apdruku i kai izteiksmi sev tyvu grafikys tehniku augstspīdumu.
Koč i itamā serejā apsaveramī dorbi pyrmajā šaļtī ruodīs abstrakti, absurdi i naizprūtami, verūtīs tūs tyvuok, var redzēt naskaidrū i izplyudušū nanūteikteibu, kas mejās ar dažaidu tālu siluetim i autoram tyvū socialū temu i tuos nūteikteibu atbluozmi, kas kūpumā veidoj pasaceitū. Ari da šam Māris Čačka sovūs dorbūs raudzeja runuot par vidi i sabīdreibu, dasadurūt pi dzeivis nūtikšonu i tūs attāluojumu izstuodēs Latvejā i uorvaļstīs. Juo daiļradē pādejūs godūs nūzeimeigu vītu ījam cylvāks, leidzeigais i dažaidais, celi kai vide, kai ritiejums i vidis ainova, kai ceļuojums, kai rūtaļa i spēle storp sevi i īsaisteitū skateituoju…
Māris Čačka dzims 1976. godā Varakļuonūs. Muokslinīks grafikis, muokslys pedagogs. Latvejis Muokslinīku savīneibys, bīdreibys “Grafikas kamera”, bīdreibys “Mākslu pedagogu apvienība” bīdrys. Absolvējs Daugovpiļs Pedagogiskū universitati. Itūšaļt ir Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra DMRMC vadeituoja vītnīks, ekspoziceju i muokslys izstuožu kurators Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā. Vadejs i organizējs vaira par 30 muokslys projektu. Pīsadalejs vaira par 50 muokslys izstuodēs, nu kuru 9 ir personalizstuodis i 9 dubultpersonalizstuodis.
Attālā: Māris Čačka “MC”, augstspīdums, 100×100, 2015


text:
Jaunnedeļ ar daudzi vierīneigom nūtikšonom vysaiduos Latgolys vītuos atzeimuos Latgolys kongresa symtgadi. Svineibu centraluo nūtikšona byus 4. pasauļa latgalīšu kongress. Raidejumā “Kolnasāta” gastej Latgolys kulturys darbinīks i nazkod aktivs žurnalists Voldemārs Ivdris. Kūpā ar jū raidejuma vadeituojs Ēriks Zeps pietej Latgolys kongresa symtgadis svātku programu i atsaver iz īprīkšejim latgalīšu kongresim, kas nūtykuši 1992., 2002. i 2012. godā.
Sižetā teik viesteits par pasuokumim Daugovpilī. Par svātku programu stuosta Daugovpiļs piļsātys dūmis Kulturys puorvaļdis vadeituojis vītneica Vita Vilevko. Sovukuort Daugovpiļs teatra režisors Olegs Šapošnikovs stuosta par Fraņča Trasuna lugu “Nūgrimušō pile”, kurei pīdzeivuos pyrmizruodi maja suokuos.
Latgolys kongresa symtgadis svātku programa eipaši izceļs latgalīšu volūdu. Latgalīšu volūdys boguoteibu i skaistū skaniejumu atkluos “Latgalīšu volūdys naktī”. Nu 5. maja vokorpusis da nuokušuos dīnys reita bez puortraukuma Rēzeknē skanēs latgalīšu volūda. Vysys nakts garumā iz skotivis kuops latgalīšu literati i muziki.
Taipoš ari sižets par pasuokumim, kurūs jaunnedeļ Rēzeknē i tuos tyvuokajā apleicīnē ir vārts apmeklēt saimem ar bārnim.


text:
Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba sadarbeibā ar bīdreibom “Kukuži”, “Jaunieši Baltinavai”, Latgalīšu volūdys, literaturys, kulturviesturis školuotuoju asociaceju, Rēzeknis Augstškolu, sagaidūt Latgolys apsavīnuošonys kongresa, Latvejis vaļsts dybynuošonys symtgadi, izsludynoj konkursu “Muna sāta, škola, pogosts/ piļsāta 1917.–2015. godi”, apzynojūt Latgolys regiona dzymtu, školu, pogostu viesturis spylgtuokuos nūtikšonys, personeibys, viesturiskuos līceibys atmiņu stuostejumūs, karteņuos, jaunīšu kolažuos i cytuos myusdīnu jaunīšim pīeimamuos rodūšajuos tehnologejuos.
Konkursa mierkis ir apzynuot lokalūs, individualūs narativus (stuostus) par spylgtuokajim nūtykumim, personeibom dzymtuos, školuos, pogostūs voi piļsātuos, kas ruoda 1917. goda situacejis raksturuojumu, tuo ītekmi i izmainis gondreiž 100 godu ilgā periodā. Lobuokī dorbi tiks izmontuoti datorspēlis, kai ari dokumentala izdavuma par Latgolys apsavīnuošonys kongresu veiduošonā, sasaistūt itū viesturiskū faktu ar Latvejis vaļsts dybynuošonys i pastuoviešonys palīkūšajom vierteibom, dokumentim, līceibom, fotografejom.
Konkursā var pīsadaleit Latgolys regiona 8.–12. klašu školāni individuali ci grupuos (5–10 daleibnīki). Obejūs gadīņūs var tikt pīsaisteits konsultants: školuotuojs, nūvodpietnīks i cyts.
Dorbi tiks vārtāti divejuos vacuma grupuos: 8.–10. klase, 11.–12. klase, atseviški individualī i grupu dorbi.
Pyrma konkursa dorbu izstruodis dalinīkus aicynoj puorskaiteit laikrokstu “Gaisma”. Itūgod apryt 110 godi kai suoce izīt pirmuo latgalīšu avīze „Gaisma”, partū konkursa formats ir avīzis veiduošona, ītverūt konkursa mierkī nūruodeitū saturu.
Saturyskais pamats ir intervejis, atminis, originaldorbi, cytu dorbu fragmenti, statistika, vizualī attāli par dzymtys, školys, pogosta raksturuojumu 1917. godā i saleidzynojūt ar myusu dīnom.
Konkursa dorbs ir juosagatavej A3 avīzis formatā uz diveju lopu (vīns atvārums). Avīzei juobyun sagataveitai atbylstūši konkursa daleibnīka skatejumam par avīzis izkuortuojumu, vizualū nūformiejumu, rubrikom.
Konkursa dorbi var tikt īsnīgti latvīšu, latgalīšu volūdā, ari bilingvali, izmontojūt latvīšu voi latgalīšu i krīvu volūdu.
Dorbi īsnīdzami elektroniski (pdf), syutūt iz adresu: ilga13@inbox.lv.
Dorbu īsnīgšona da 2015. goda 10. novembra. Nūslāgums 2015. goda 29. novembrī literari muzykalajā pasuokumā Andrejdīnys.


text:
Cilvēka radīšana
Senejūs laikūs Dīvs ar svātū Meikulu staiguoja pa pasauli. Dīvs gribēja, ka sīva byutu vacuokuo saimē, bet svātais Meikuls gribēja, ka veiram byutu viersrūka. Tai jī runuodami un sprīzdami īguoja kaidā ustabiņā un pasaprasīja uz nakts muojom. Ustabiņā sēdēja vecīts un soka: "Es īlaisšu, bet kad atīs muna sīva, tad var man un jyusim tikt!" "Mums vakariņu navajag, tik paruodi vītu, kur puorgulēt," soka Dīvs ar Meikulu. Vecīts paruodīja vītu, kur gulēt, un Dīvs ar Meikulu atsagula. Na par garu laiku atguoja veča sīva. Vecīts izstuostīja, ka īlaidis divējus ceļa guojējus uz nakts muojom un jau īruodījis vītu un jī atsaguluši. "Kai tu dreikstēji bez munas ziņas jūs laist?" Vecene suoka sist veci un tad aizguoja systu Dīvu ar Meikulu. Dīvs gulēja car molu un vecene jū pyrmū suoka kulstīt, kuodēļ bez juos ziņas īguoja uz naktsmuojom. Tad vecene aizskrēja vēl systu sovu veci. Meikuls, žāluodams Dīvu, tagad atsagula car molu un Dīvu palaidja pi sīnas, lai vecene vēl nasuoktu sist Dīvu. Na par garu laiciņu atskrēja vecene un soka: "Vajag sadūt car sīnu gulātuojam, car molu tam jau tyka." Nū suoka otkon sist Dīvu. Tad vecene aizskrēja un atsagula. Reitā Dīvs ar Meikulu pīsacēļa un īt taoluak. Tagad Meikuls prosa nu Dīva: "Kuram dūsim viersrūku: sīvai vai veiram?" "Lai byus veirs par sīvas golvu!" atbildēja Dīvs un aizguoja tuoluok.


text:
Myusu dīnu muokslys galerejā Leivuonā (Reigys īlā 108a) nu 13. da 17. septembra nūtiks pyrmais galerejis festivals “URBĀNIE LĪVĀNI”, informej galerejis puorstuove Lāsma Vindule. Festivala laikā nūtiks vysaidys aktivitatis ar mierki pīvērst viereibu industrialuom ākom, pietejūt i izzynojūt tūs viesturi, identificejūt šudiņdīnu i modelejūt nuokūtni.
Leivuons ir unikals ar tū, ka tī nav kaidu piļsātys periferejā asūšu industrialūs rajonu, nu bejušūs ryupneicu ākys atsarūn piļsātys centrā storp dzeivojamuom i sabīdryskuom byuvem. Tuos ir napuortraukti kluotyn asūšys piļsātnīku dzeivē. Sakuortojūt piļsātvidi, vys aktualuoks palīk vaicuojums – kas nūtiks ar itim objektim? Voi postpadūmu montuojumu varam izmontuot kulturys procesu atteisteibā i jaunradis veicynuošonā?
Festivals tiks atkluots ar grupys izstuodi “Industriālisms”. Dorbus izstuodei radejuši: Helen Scott Lidgett Studio Award sajiemiejs Kristaps Ancāns, Juoņs Purcens, Jurs Gribuls, Armands Grundulis, Muorteņš Markots, Ilze Griezāne, Raimonds Vindulis i cyti. Reizē tiks atkluota ari Māra Grunska izstuode “Rēgi”, kas atveidoj pamastys ākys, tymā skaitā bumbu patvertnis, sakaru bunkurus, kūdulrakešu bāzis i ryupneicys Latvejā, rūsynojūt na viņ dūmuot par apsaimnīkuošonys problemom, nu ari ļaunūt saredzēt tūs naparostū skaistumu.
Festivala pyrmuo dīna nūsaslēgs ar sarunu vokoru “URBĀNĀ LAVKA”. Projekts LAVKA ir sarunu pasuokumu cyklys, kas naformalā atmosferā rūsynoj cylvākūs gribiešonu atteisteit sovys zynuošonys, saisteitys ar vysvysaidom dzeivis jūmom.
Festivala ūtrajā dīnā, 14. septembrī, nūtiks ekskursejis bejušajuos Leivuona ryupneicuos, kur varēs dzierdēt ari tūs darbinīku atmiņu stuostus, meistardarbneica bārnim “Nākotnes Līvāni”, lekceja “Pilsētas plānošana. Latvijas un ārvalstu pieredze industriālo teritoriju izmantošanā”, nu dīnys nūslāgumā Myusu dīnu muokslys galerejā nūtiks Ivana Ustinova projekta “OrigiNative” pyrmatskaņuojums.
15. septembrī festivala ītvorūs nūtiks meistardarbneica bārnim “Spēle galerijā” i Kārļa Kazāka koncerts ar stuostejumu par projektu “Velomūzika”, nu 16. septembrī – par kūpā struoduošonys konceptu, daleišonuos ekonomiku i postindustrialū teritoreju atdzeivynuošonu stuosteis Armands Grundulis i Rolands Lakis, kai ari uzastuos kamermuzykys trio nu Jākubpiļs (Smaida Ščerbicka, Agnese Levinska, Ligita Tuntule).
Vysys festivala dīnys režisora i operatora Jākuba Štelmahera vadeibā nūtiks multimedeju meistardarbneica jaunīšim “Industriālie Līvāni”. Tuos dalinīki vuiceisīs filmiešonys pamatpryncypus. Festivala nūslāgumā tiks prezentāts meistardarbneicys dalinīku veiduots audiovizuals stuosts par divejim sūpluok asūšajim pasaulim – industrialū i dzeivuošonai vajadzeigū.
17. septembrī sevkuram interesentam byus vareiba pīsadaleit meistardarbneicā “Industriālais plakāts”, nu festivals nūsaslēgs ar Gata Pastara lekceju/performanci “Skaņas telpa”. Tei stuosteis par skanis kai Vysuma paruodeibys, darbeibys i eksisteņcis pryncypa naizzynuotū byuteibu myusu kasdīnā. Lekceja paradzāta auditorejai bez fizikys voi skaņu inženerejis prīškzynuošonom. Itymā vokorā skaņa paliks radzama.
Festivala pasuokumu apmekliejums – bez moksys. Ar pasuokuma programu var īsapazeit Myusu dīnu muokslys galerejis Facebook lopā.
Projekts teik realizāts ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts kulturkapitala fonda i A/S “Latvijas valsts meži” finansialu atbolstu.


text:
Koncertā pīsadaleis: Pyušaminstrumentu orkestris „Rēzekne” i orkestra big-bends, dzīduotuoja Zane Pavlovska, trombonists Lauris Amantovs, Rēzeknis nūvoda jauktais kors „Ezerzeme” i J.Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys jauktais kors.
Pyušaminstrumentu orkestris „Rēzekne” izaveiduots 1991. godā iz Rēzeknis piļsātys Kulturys noma Tautys pyutieju orkestra bazis i tys ir trešais profesionalais itaida veida kolektivs Latvejā leidz ar p/o „Rīga” i p/o „Daugava”.
Orkestris regulari pīsadola pasuocīņūs i koncertūs piļsātys, nūvoda i vaļsts mārūgā. Orkestra repertuarā sūpluok tradicionalai pyutieju orkestru muzykai skaņ ari vīgluo žanra i džeza muzyka. Naatjamama pyušaminstrumentu orkestra „Rēzekne” daļa ir big-bends, kura koncertprogramā ir slavanu komponistu džeza muzykys dorbi.
Koncerta nūslāgumā par gūdu svātku reizei 17 orkestra muziki par ilggadeju gūdpruoteigu, rodūšu i lobu dorbu sajims Rēzeknis piļsātys dūmis Atzineibys rokstus. Atzineibys roksti tiks pasnīgti orkestra muokslenīciskajam vadeituojam i golvonajam dirigentam Sergejam Sergejevam, orkestra dirigentam Juoņam Gruduļam i vēļ 15 orkestra muzikim.
Īejis moksa koncertā: 1,00 Ls.
Karteņa: Pyušaminstrumentu orkestris “Rēzekne”, foto nu Rēzeknis piļsātys dūmis arhiva


text:
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse latgalīšu kruosojomū dzejūļu kruojumu deļ pīaugušūs “Linejis”. Gruomotys tekstu autoris ir Jana Skrivļa-Čevere, Ligija Purinaša, Dagneja Dudarjonoka, Gunta Nagle, ilustraceju autore ir Ilze Gailāne, gruomotys redaktors — Valentins Lukaševičs. Kruojums izdūts ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts kulturkapitala fonda i AS “Latvijas Valsts meži” atbolstu. Sevkura sasatikšona ir lineja: taisna, […]
Apvuiceibu laikā nūtyka dažaidys nūdarbeibys pi dažaidu lektoru, vysi materiali dalinīkim tyka izdaleiti iz vītys i aizsyuteiti elektroniski. Tai, kai apvuiceibu mierkis ir rūsyntuot i cytus Latgolys jaunīšus byut i dareit, kai sūlleits – īlīkam sātyslopā ari dažys vierteigys prezentacejis, kurys var nūdereit sevkuram cylvākam. Apvuiceibu eistynuošonu i prezentaceju izveidi finansēja Sabīdreibys integracejis foands nu […]
Sasatikšonys i īsapazeišonys prīks, smaidi i smīkli, draudzeiba i jaunys idejis – tys vyss vyrmuoja gaisā jaunīšu bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” kūsapuļcē, kas nūtyka 9. februarī Reigys jaunīšu centrā „Kaņieris”. Var drūsai apgolvuot, ka LgSC ir vīna nu spieceiguokajom latgalīšu organizacejom, kura ar padareitajim dorbim ir īgivuse atpazeistameibu na tikai latgalīšu vydā, bet arī vysā Latvejā. Panuokumu […]
Itūnedeļ tyka paziņuotys nominacejis Latgalīšu kulturys goda bolvai „Boņuks 2011”, storp tom trejuos ir izvierzeits ari „Latgolys Studentu centrs”. Konkurence beja dīzgon seiva, kūpumā viertiešonai tyka īsnāgti vairuok kai 150 nūtykumi i cylvāki. Itūgod izdūtuo gruomota “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” ir izvierzeita divejuos nominacejuos – lobuokais pasuokums/projekts i lobuokuo publicitatis akceja […]
Lai nūdrūšynuotu „Latgolys Studentu centra” atpazeistameibu i jaunu bīdru īsasaisteišonu LgSC darbeibā, ituo gods 8.febralī LgSC Daugovpiļs nūdalis bīdri i aktivisti aicynuoja cytus Daugpiļs Universiteta (DU) studentus iz LgSC īsapazeišonys piecpušdīni. Sasatikšonys laikā interesenti tyka īpazeistynuoti ar LgSC darbeibu, mierkim, aizdavumim, cylvākim, pasuokumim, planim i cytom LgSC aktivitatem. Piec prezentacejom LgSC bīdri interesentim lyka drupeit […]
Gribi zynuot, kai australīši sadzeivoj ar kengurim i aborigenim i kū Australejā dareja latgalīši? Atej gostūs trešdiņ 18 stuņdēs iz LgSC Tonis biroju Antonejis īlā 8-3/6. Itūreiz Jurs Viļums i Jurs Vucāns stuosteis par grupys „Dabasu durovys” pīdzeivuojumim Australejā. . Leidzeigī roksti:Svinēsim Latvejis dzimšonys dīnu!Latvejā krīze izabeigs 27. majāOriginalais “Ontans i Anne” ReigāLatgaliskais Raiņs ReigāNu Latgolys […]
21. janvarī Rēzeknē nūtyka bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) bīdru kūpsapuļce. Sēdis laikā tyka apsprīsti dažaidi svareigi vaicojumi par bīdreibys dorbu, izvirzeitys nuokušuo gods prioritatis, īvālāta jauna LgSC vaļde i c. . Kūpsapuļce suocēs ar īsapazeišonu (ir pījamti 12 jauni bīdri) i regionalūs biroju atskaitem par padareitū. . Reigys birojā napylna goda laikā nūtykušs daudzi […]
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj komandā regionaluo biroja pasuocīnu koordinatoru – ambiciozu jaunīti, kurs/a ir gotovs/a īsavuiceit jaunys lītys i pilnveiduot sovys spiejis i prasmis. Pīnuokumi: – regulari reikuot formalus i naformalus latgaliskus pasuocīņus; – struoduot ar cylvākim i vadeit komandu; – sagataveit informaceju medejim i byut socialūs teiklu pavielnīkam; – reizi nedeļā vīnu […]
Kod gods aizvadeits, tai viņ gribīs atsavērt, kaids tod tys bejs, kab ar jaunu dorba sporu suoktu cytu. Ari bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) atsaver iz aizvadeitū godu. . Puosokys par krīzi 2011. gods „Latgolys Studentu centram” lelā mārā paguojs pošu izdūtuos gruomotys „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” zeimē. Gruomota tyka izdūta zeimeigā […]
Ceļojūšais latgalīšu gruomotu golds nav nikaida breinumaina paruodeiba, bet gon bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” iniciativa pīduovuot pierciejim dažaiduos Latvejis vītuos īspieji nūpierkt latgalīšu gruomotys i audio īrokstus nu vysaidim latgalīšu literaturys i muzykys izdeviejim, taidā veidā paleidzūt izdeviejim vīgļuok realizēt latgaliskuos precis, kuru vydā laika gaitā ir pasaruodejušs ari dažaidi suveniri, bet interesentim ārtuok nūpierkt […]
Ituo goda 23. novembrī LgSC Daugpiļs bīdri reikova rodušū diskuseju ”Voi Daugpilī ir vajadzeigs LgSC?”, iz kuru bie aicynuoti gon LgSC asūšī bīdri, gon vysi interesenti, kurus interesej LgSC darbeiba, miseja, mierki, vierteibys i nuokūtnis redziejums. Vokora pyrmū dali suokom ar naformaluos izgleiteibys metožu īsapazeišonuos aktivitatem. Iz diskusejom beja atguojuš cylvāki, kas LgSC dorbojas […]
16. novembrī „Latgolys Studentu centrs” kūpā ar „Latvejis Aizsorgu organizaceju” aicinuoja jaunīšus kūpā nusvinēt Latvejis dzimšonys dīnu LU golvonajā ākā. Kab vokoru padareitu azartiskuoku, kluotasūšī sasadaleja trejuos komanduos – „Sorkons ar zylu”, „Kolchozs „Kurgāniņi”” i „Lāčplēša mazbērni”. Komandys veica vairuokus aizdavumus i tika pi gordom bolvom. Gūdpilnū pyrmū vītu igiva komanda „Lāčplēša mazbērni”, bet kai […]
„Latgolys Studentu centrs” i „Latvejis Aizsorgu organizaceja” aicynoj Tevi svinēt Latvejis dzimšonys dīnu kūpā 16. novembrī 19:00 stuņdēs LU golvonajā ākā (Raiņa bulvārī 19), 1. auditorejā. Patriotiskā nūskaņā izzynuosim vaira par Latveju, spēlēsim kaitys, byus īspieja izzynuot, kai svātku svineibom gatavejās cyti. Prīcuosimīs, ka atīsi ar sovu grūzeņu. Pasuokumu atbolsta Latvejis Universitate. Leidzeigī roksti:Latgalīšu pādi […]
Paguojušā nedeļā izsludynovom konkursu, kurymā vādzeja zynuot koč kū par pādejuo laika latgaliskajom aktivitatem. Tod nu šudiņ rezultati i pareizuos atbiļdis: 1. Kai sauc latgalīšu viesturiskū melodramu, kas sovu pyrmizruodi pīdzeivuoja ituo goda majā? Pareizuo atbiļde: Latgolys laikadečs 2. Kaids latgalīšu muzykā nūzeimeigs pasuocīņs nūtiks […]
Latgalīši izdavuši puosoku gruomotu par krīzi Par speiti krīzei bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse gruomotu „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”, kurā apkūpotys skaistuokuos latgalīšu literaruos i tautys puosokys, dereigi padūmi lātai saimnīkuošonai i sliminīku lečiešonai, roksti par vacajom krīzem i anekdoti par myusu laiku Latveju i vaļdeibu, myusu dīnu jaunīšu raksteitī stuosti […]
Goda viesturiskuokīs pasuocīns – Muzeju nakts – ītūgod nūtyka ar jaunu uzstuodejumu – sābri. Muzeji i muzeju sābri sapierka kopeju i vēre valī durovys vokora pusī, lai dorba tauta i intelektualuo jaunatne varētu pasavērt, kaidi breinumi (i hlami) godim ejūt kurā muzejā savuokti. Kur muzeju sābri, tī i LU, a kur LU, tī – LgSC. […]
Vakar, 11. aprelī LVT1 raidejumā “Vyss nūteik” beja sižets ari par latgalīšim i Latgolys Studentu centru. Sižeta autore Eva Ikstena-Strapcāne sižeta dasacejumā soka: “Jau kādu brīdi vēroju, ka zilo ezeru zemes iedzīvotāji ir sarosījušies – latgaliešu valodai ir piešķirts savs valodas kods (LTG), elektroniskajā enciklopēdijā Wikipedia lasāmi vairāk kā 450 raksti latgaliešu valodā un arvien […]
Studentu organizaceju laime i nalaime reizē ir paaudžu maiņa – vīni atīt, cyti aizīt. Ka napasaveic, pa vydu ir puorruovums – tradicejis i suoktais dorbs pagaist. Tai ari Latgolys Studentu centrs, kas atsajaunuoja 20. gs. 90. godu beiguos i ar aktivitatis kuopumim i krytumim struodoj da myusu dīnu, gon raudzeja puorjimt 90. godu suoku pīredzi […]
Šudiņ tika paziņuoti žurejis dorba rezultati i nominanti Latgalīšu kulturys Goda bolvai “Boņuks 2010”. Vysu vydā četruos nominacejuos iz Boņuku pretendej ari bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” padareitais. Nominacejā “Lobuokais pasuokums/projekts”: LgSC Studentu nedeļa – dažaidi latgaliski pasuocīni nedelis garumā Nominacejā “Latgalīšu kulturys masu medejs”: Latgalīšu Kulturys gazeta – portals LaKuGa.LV Nominacejā “Latgalīšu sabīdriskuo organizaceja”: Latgolys […]
Vasali, meilī bīdri i draugi! Lai gon decembris skaituos tīkais mieness, Adventa laiks, kas juoveļtei deļ seva, deļ dūmom, puordūmom, ir saguojs, ka tīši itys laiks studentim, Latgolys Studentu centra bīdrim i draugim ir nūtykumim i pasuokumim boguots, ka pat nav laika, acasiest i par tū pīraksteit. Šudiņ ar cytim Rēzeknis Augstškolys (RA) studentim bejom […]
Pyrma daudzim godim, kod vēļ nabeja nikaidu oficialu statusu Latgolys Studentu centra jaunīši reikuoja vosorys kursus školuotuojim “Vosoruošona”, kuru laikā vysi dūmuoja, runuoja i raksteja latgaliski Ingars Gusāns i Līga Rundāne sarakstieja dzīsmi “Vosoruošonai”, kas ir kai himna latgalīšu volūdys entuziastim i cylvākim, kas kūpj itū volūdu. Tuolajā 2006. godā “Vosoruošonai” Ingars (Sovvaļnīks) īdzīduoja kūpā […]
10.novembrī plkst. 20.00 Krišjuoņa Voldemāra īlā 8-17 Rēzeknē nūtiks spielu vokors- „Ziņ voi miņ par Latveju”. Leidza juojam sovys zynuošonys par Latvejis i Latgolys geografeju, kuļturu, viesturi, nūtykumim i cylvākim! Piečuok Rēzeknis Augstškolys Sporta nomā- bals, muzicei grupa „Ginc&Es”, puorsteigumā- eipašs gosts! Bala īeja- 1 Ls, LgSC bīdrim i aktivistim īeja bez moksys, sajamūt īprīkš […]
Prīks, ka taida organizaceja kai Latgolys Sutdentu centrs oficiali dorbojās jau pīcus godus! Kai i vysim ari myus, vislobuok saīt tys, kū grybīs dareit, navys tys, kū vajadzātu. Vyslobuok ir tod, kod „grybīs” i „vajadzātu” sakreit! Jau seņ jutom, ka vajag vīnu atpyutys vokoru, kuramā varātu dareit, vysu, kū grybīs. Nikaidu atskaitu, trešū personu tikai […]
Kai pi svātku reizis, šudiņ pījamam apsveikumus i sveicīņus! Lels paļdis Jureišam par lobim vuordim šudiņ i dorbim daudzu godu garumā! Jureits (Jurs Viļums) ar apsveikumu i drupeit viesturis: 2005.goda julī tyka sareikuota dybynuošonys sanuoksme, kurymā tyka pījimts lāmums oficiali registrēt bīdreibu “Latgales Studentu centrs”. 2.novembrī tyka ari oficiali izdūta registracejis aplīceiba. Pa itū […]
Piļneigi natycami, kai skrīņ laiks, bet 2. novembrī byus bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” oficialais pīcu godu jubilejs nu šaļts kod LgSC registrāta kai juridiska organizaceja. Itam nūtykumam par gūdu aicynom vysus bīdrus, atbaļsteituojus i aktivistus iz drupeit svineiguoku sasatikšonu kaidā nu piļsātom! Daugovpilī 17:00 esi aicynuots iz svātku peirāgu, čaju i dzīsmem Daugovpiļs birojā Varšavys […]
Ite seņ sūleituo 2. daļa stuostam par pyrmū mīlesteibu. 1. daļu klausīs ite. Stuosts nu LgSC organizeituo jaunīšu stuostu konkursa “Stuosti par myusdīnom ar laimeigom beigom”. [soundcloud url=”http://soundcloud.com/lgsc/pyrmuo-milesteiba-ii”] Autore Marta Pētersone (Jelgovys Speidūlys gimnazeja). Īrakstiejuse Edeite Husare. Īrunuojuse Ilze Sperga. Īraksteits Tonis birojā 2010. goda 24. martā. Marta roksta: “Dzeivuot – tys nūzeimoj gaideit izdeveigu […]
Nu marta suokuma bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” Rēzeknis birojam ir jaunys telpys Rēzeknis Augstskūlys Sabīdriskūs attīceibu nūdaļā – Atbreivuošonys alejā 115, 313.kabinetā. Apmaklātuoju pījimšonys laiks ir pyrmdinēs, ūtardinēs, trešdinēs nu 16 da 19 stuņžu. Itymā laikā Tevi uzklauseis, izklaidēs, informēs par jaununim, padzirdeis ar čaju, pavuiceis dzeivuot voi īsaisteis kūpeiga projekta realiziešonā biroja vadeituoja Anna […]


text:
Autore: Ināra Juškāne, viesturneica
Tyvojūtīs Latgolys kongresa symtgadis atcerei, arviņ vaira sabīdreiba teik īpazeistynuota i teik atguodynuots par ituo nūtykuma byutiskū lūmu vīnuotys Latvejis izveidē.
Ka myusu dīnuos ir pošsaprūtams tys, ka Latgola ir daļa Latvejis i latgalīši ir daļa nu latvīšu tautys, tod 20. godu symta suokumā itei apziņa sabīdreibā vēļ nabeja nūsastyprynuojuse. Izpratne, ka Vitebskys i Baltejis (Kūrzemis i Vydzemis) dzeivojūšī latvīši ir vīna tauta, veiduojuos pakuopeniski. Kūpejuos nacionaluos apzinis veiduošonā lela nūzeime beja ari latgalīšu iņteligeņcei. Tymā skaitā ari Francim Kempam (1876–1952), kurs 20. godu symta suokuos Latgolu i latgalīšus saredzēja kai daļu nu Latvejis i tuos ļaužu. Juoatzeimoj, ka laika gaitā Kempa uzskoti mainejuos.
Fraņcs Kemps Latvejis viesturē i politiskuos kulturys kontekstā atzeimojams kai daudzšķautņaina personeiba. Juo rakstura seikstumu i uzskotus ītekmēja gon laikmata viesturiskais fons ar Latgolys atškireigū i sovdabeigū situaceju, juo zynuošonys, sabīdreiba, kurys apritē jis beja tics, gon spiejis i talants dorbuotīs na tikai inženerzynuotnis jūmā i pietnīceibā, bet ari kulturviesturis laukā, literaturā i volūdnīceibā. Juo dzeivis pīredze, puorlīceiba par sovom idejom i misejis apziņa sovys tautys apgaismošonā i tuos tīseibu aizstuoveibā veiduoja jū ari par dedzeigu Latvejis politiki.
19. godu symta beiguos i 20. godu symta suokuos Latgolā beja cytaida ekonomiskuo, saimnīciskuo, izgleiteibys i kulturys situaceja nakai puorejā Latvejā. Nalabvieleigu īspaidu atstuoja Krīvejis imperejis pīkūptuo rusifikacejis politika, kas Latgolā suocēs uotruok nakai puorejā Latvejis teritorejā. Latiņu drukys aizlīgums, cariskuo cenzura, ekonomiskuos atteisteibys aizkaviešona, krīvu volūdys lītuošonys izspīsšona i latgalīšu plašuo izceļuošona iz Sibiri 19. godu symta beiguos zemis mekliejumūs kavēja latgalīšu izgleiteibys i kulturys atteisteibu. Latgolā pusgodsymtu vāluok nakai puorejā Latvejā suoce veiduotīs vītejuo iņteligeņce, ari nacionaluo atmūda suocēs vāluok.
Fraņcs Kemps dzeivuoja ar misejis apziņu par sovys tautys apgaismuošonu
19. godu symta beigu paaudzei vyslobuokais veids, kai paust sovus uzskotus i idejis plašuokim tautys sluonim, beja drukuotais vuords tautai saprūtamā volūdā. Lai ari 19. godu symta beigys Latgolai drukys aizlīguma deļ vēļ nabeja tys veiksmeiguokais pūsms, lai bez škieršļu izapaustu, vysleidz mieginuojumi nu progresivuos katūļu gareidznīceibys pusis roduos. Tūs vydā nūteikti juopīmiņ gon F. Trasuns, gon P. Smeļters, gon M. Dukaļskis i c. Jūs ceņtīni uzrunuot Latgolā dzeivojūšūs skaiteituojus latvīšu literarajā volūdā par viesturis temom, saimnīciskim vaicuojumim i atteisteibu kaviejūšim faktorim palyka bez panuokumu. Latgalīši nasaprota latvīšu literarū volūdu, tei jim beja šveša.
Tyka maklāti cyti veidi, kai uzrunuot i mūdynuot latgalīšūs viesturiskū apziņu par sovu pīdereibu latvīšu tautai. Taida īspieja roduos piec drukys aizlīguma atceļšonys 1904. godā. Tyka pavārts ceļš presis breiveibai, tymā skaitā gazetom latgaliski.
Rodušūs situaceju izmontuoja latgalīts inženers Fraņcs Kemps, kurs par golvonū tuo laika aizdavumu skaiteja īpazeistynuot sovus tautīšus ar sovys zemis i tautys viesturi. Jau 1904. godā jis latgaliski suoce izdūt kalenderu “Daugova: Latwyskais kalendars” (izguoja leidz 1913. godam). Latgaliskuo vorda izplateišonai tautā arviņ lela nūzeime beja katūļu gareidznīceibai, kas tū sekmēja ari piec drukys aizlīguma atceļšonys. Atzeimojams, ka Latgolys puorlīcynūšuo konfesialuo pīdereiba katūļticeibai beja atstuojuse palīkūšu ītekmi cylvāku dūmuošonā i dzeivis uztverē, ari raksturūs i dzeivis veidā, deļtam nav šaubu, ka vaicuojumu šaļtīs tys tai arviņ beja nūteicūšais i dūmuošonu ītekmejūšais spāks.
Gazeta “Gaisma” ceļ latgalīšu pošapziņu
Vīns nu spylgtuokim Latgolys nacionaluos atmūdys veicynuotuojim beja Fraņča Kempa vadeitais, redakteitais, na bez cariskuos cenzurys i personeigūs leidzeikļu īguļdejumu Pīterpilī izdūtais pyrmais periodiskais izdavums latgalīšu volūdā “Gaisma”
“Gaisma” beja pyrmuo latgalīšu gazeta, kas izguoje 1905., 1906. godā.
Jau pyrmais gazetys izdavums 1905. goda 27. novembrī puordrūši i skaidri pauda tautys pošapzinis mūdynūšus uzsaukumus – gaismys ausšona, ceļšonuos nu mīga, vacūs myuru guozšona i jaunys kuorteibys atīšona. Ari nuokušī “Gaismys” numeri, koč ari iz nailgu laiku (leidz 1906. goda 5. juņam), sūpluok izvierzeitim aizdavumim – sorguot i aizstuovēt sovu tautu, ticeibu i dzymtū volūdu, ruodeit ceļu iz puorticeibu nabadzeigim zemnīkim – veicynuoja škiertuos tautys dalis tyvynuošonu Baltejis latvīšim i atsvešynuoteibys puorvariešonu. Kai dūmoj Latgolys kulturys viesturis pietnīks Pīters Zeile, Fr. Kempa uzruna: “Brōli – Latwiši” pyrmajā “Gaismys” numerā latgalīšim, kuri spēja īsadzilinuot ituo vuorda byuteibā, lyka apsazynuot sovu pīdereibu latvīšu kūpumam, navys tikai byut pīdereigim nūteiktai religiskai konfesejai – katūlim. Itymā laikā naceja tyka identificeita ar religeju. Taišni Fr. Kemps laikroksta eisajā pastuoviešonys laikā uzsvārti lītuoja latgalīšu apzeimuojumu – Latgolys latvīši. Nūsaukuma “Latgale” lītuošona latvīšu volūdā tyka akceptāta dažus godus vāluok – 1908. godā, bet latvīšu literaturā īsavīse pakuopeniski 20. godu symta 20. godūs.
Fraņča Kempa izveiduotais latgalīšu pyrmais periodiskais izdavums “Gaisma” izajēme latgalīšu pošapzinis ceļšonys miseju, kas na bez uzskotu puorviertiejumu i gryuteibu vāluok puorsavērte vīnuotys Latvejis veidūlā.
Vēļ asūt students, Fr. Kemps ceņtēs tyvynuot Baltejis gubernis (Kūrzemis i Vydzemis) latvīšus i Baltejis iņteligeņci Latgolai, kai ari īpazeistynuot jūs ar Latgolys problemom i vīnūteibys vajadzeibu. Bet gazetu “Gaisma” Kemps izmontuoja kai platformu, lai latgalīšim izskaidruotu, kas ir Baltejis latvīši, ar kū jī atsaškir i kas ir vīnojūšais obeju izškiertūs tautys daļu vydā.
Lai gon ilgi nūtyka streidi par latgalīšu raksteituo vuorda izteiksmi, kur vīni tū sauce par dialektu, cyti par izlūksni, Kemps jau gazetys 2. numerā tū nūsauce par volūdu – “Letgalijas latwišu woluda”. Fr. Kemps puordzeivuoja, ka Latgolys latvīšu volūda beja pīšumuota ar svešvuordim i ka latgalīši kautrējuos nu sovys volūdys lītuošonys voi pat jutuos zamuoki par mozuokuma tauteibom.
Fraņcs Kemps beja vīns nu pyrmajim, kurs 1906. godā aicynuoja izgleituotūs latgalīšus byut par školuotuojim, lai izgleituotu latgalīšus. Jau “Gaismys” 1906. goda 7., 17. i 18. numerī Kemps aicynuoja izveiduot latviskys školys, syuteit bārnus školuos, īskaitūt augstškolys, naīrūbežuot bārnus omotu izvielē, partū ka daudzi latgalīši sovus dālus gribēja redzēt tikai katūļu prīstera omotā. Par paraugu jis jēme kūrzemnīku i vydzemnīku ceiņu par nacionalū školu, par izgleiteibu, kas jim beja davuse sovus inženerus, uorstus i juristus.
Kemps mudynoj jimt pīmāru nu Baltejis latvīšim
20. godu symta suokuos latgalīšu iņteligeņce beja mozskaitleiga i daļeji puorsapūļuojuse, Fraņcs Kemps meklēja apsavīnuošonys spākus. Taidus jis atroda “Baltejis latvīšūs”. Iz ļaužu vaicuojumim, kaids byus lobums nu vīnuošonuos ar “Baltejis latvīšim”, Kemps gazetā “Gaisma” 1906. goda 25. maja 23. numerā atsaceja: “Lobums tys, ka Baltija ir bogotoka par mums un gaišoka. Un tys, bīdri, kurš ir gaišoks un bogotoks, atnes mums tik lobumu, ni liaunumu.” Ari materialuo dzeivis leimiņa ceļšonai gazeta “Gaisma” mudynuoja izmontuot “Baļtejis latvīšu” pīredzi, eipaši modernuokys zemis apstruodis i lūpu audzeišonys metodis, taipat ari puorīšonu nu šņūru zemis sistemys iz vīnsātu sistemu. Taipoš “Gaisma” aicynuoja lobuok sasaprast ar baļtīšim kūpeigi doromajā dorbā, partū ka atškireiba beja viņ pīdereibā pi katūļu voi luteraņu bazneicys, kū kuodreiz beja nūsacejuši sveši kungi. Fr. Kemps beja dedzeigi aizstuoviejs dūmu i īsuokumā beja cīši puorlīcynuots, ka gon latgalīšu, gon baļtīšu vīnuošonuos nūtiks kai leidzeigam ar leidzeigu, kai jis saceja: “..kai leidzons ar leidzonu”. Kai dūmoj viesturnīks E. Seliška, pietejūt etniskū i samnīciskū stuovūkli Latgolā 1905., 1906. godā, tūmār baļtīši vēļ izaturēja sveši pret latgalīšim, bet latgalīšus bīdēja “baļtīšu” puoruokums i vieršonuos iz infļantīšu kai iz “švakuoku” latvīšu. Pietnīks P. Zeile itaidu Latgolys cylvāku nadrūsumu i aizdūmeiguma apzinis stuovūkli skaidroj ar myužeigū tryukumu i naizgleituoteibu, kas saosynuoja bijeibu pret sociali i intelektuali auogstuok stuovūšom personom, ari pret puornūvodu ļaudim, kuri koč i viesturiski dzeivuojuši smogūs, vysleidz saleidzynojūši gaišuokūs i agruokys gareiguos atmūdys apstuokļūs.
“Gaismys” sliegšonā vainoj katūļu gareidznīceibu
Koč ari gazetys “Gaisma” izdūšonai nabeja ilgs myužs, vysleidz tymā paustajūs Fr. Kempa uzskotūs beja jiutoms tīšums, gūdeigums i atkluoteiba, kas varēja kolpuot par īdvesmis olūtu latgalīšu atmūdys suokuma periodā. Gazetys sliegšonys īmaslus Fraņcs Kemps skaidruoja sovā izdavumā “Pārdomās par latgaliešu inteliģenci 20. gs. sākumā”. Tymā jis vainuoja katūļu gareidznīceibu. Tam par īmaslu, piec juo dūmu, kolpuojuse tūlaik Krīvejis Vaļsts dūmis deputata Fraņča Trasuna vielme nūpublicēt “Gaismā” rokstu par socialdemokratim, kuru Fr. Kemps tūreiz atsasaceja publicēt, deļtuo ka roksta saturs napatīsi atspīgeļuojs gon ituos partejis programu, gon tuos darbeibu, kas publiciešonys gadīnī izblamātu kai pošu Fr. Kempu, tai gazetu “Gaisma”. Kemps pīļuove dūmu, ka itys nūraidejums beja aizsirdejs deputatu Fr. Trasunu. Nailgi piec tam Fr. Trasuns Rēzeknē sasauce Latgolys bazneickungu konfereņci, kurā gazeta “Gaisma” tyka pasludynuota par socialdemokratu gazetu i atzeita par kaiteigu katūļu bazneicai, deļtam boikotejama. Kemps sovuos atmiņuos raksteja, ka katūļu bazneica svātdīnēs nu ambonys draudejuse tautai, ka pi grāku syudziešonys napīlaiss i smierts gadīnī kopūs naapglobuos tūs, kuri byus skaitejuši i jāmuši rūkuos itū socialistu gazetu. Kemps skaiteja, ka taida katūļu bazneicys nūstuoja lyka cylvākim lyugt atpakaļ redakcejai puorskaiteitū naudu par publikacejom, kas dreiž piec tam kolpuoja par īmaslu “Gaismys” izdūšonys puortraukšonai. Vystik, kai atziņs Fr. Kemps, jis piec gazetys sliegšonys nabeja zaudiejs dūšu, partū ka sovu golvonū dorbu latgalīšu atmūdynuošonā, koč nalela ļaužu puļceņa, jis beja padarejs.
Vāluokajūs godūs Fraņcs Kemps maineja sovys dūmys par latgalīšu i baļtīšu tyvynuošonūs i vīnuotys tautys konceptu. Par tū nuokušajā rokstā.
Karteņa: Latgolys kulturviesturis muzejs


text:
Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba atkuortuoti izdavuse Donata Latkovska gruomotu “Nacionālā atmoda Latgalē”, viestej izdevnīceibys sātyslopa.
Gruomotā salykti Latgolai nūzeimeiga deveņdesmit vīna cylvāka dzeivis guojumi i jūs davums. Īprīškejais izdavums tyka izdūts divejuos daļuos 1999. i 2002. godā, nu itūreiz vyss apkūpuots vīnā gruomotā.
Donats Latkovskis beja latgalīšu rakstnīks, žurnalists i kulturviesturnīks. Dzims 1912. godā Varakļuonu pogosta Dekšuorēs. 20 godu vacumā suocs dorbuotīs žurnalistikā, struoduojs vairuokūs laikrokstūs, vuocu okupacejis laikā bejs gazetys “Rēzeknes Ziņas” redaktors.
Suokumā Latkovskis ari pats vaira dorbuojīs literaturā (izdūti diveji dzejis kruojumi i prozys gruomota), nu 30. godu beiguos vaira viereibys veļtejs Latgolys kulturviesturis izpietei.
1943. godā Latkovskis tyka apcītynuots, piec tam pagaist bez viests.
Dorbu “Nacionālā atmoda Latgalē” Latkovskis paspēja sakuortuot nu sovim vairuokūs izdavumūs publicātajim rokstim par Latgolys 19. i 20. godu symta atmūdys darbinīkim, nu na izdūt.


text:
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu “Pi myusim Latgolā!”.
Catūrtdiņ raidejums kūpā ar viesturneicu Vinetu Vilcāni skaidroj, kai i parkū tūp vīneigais latgalīšu kulturys ziņu portals LaKuGa.lv.
Pīktdiņ raidejumā nu Latgolys īvālātī Saeimys deputati Ivans Ribakovs i Dzintars Zaķis stuosta par sovim sūlejumim, pīpiļdejumim, redzīnim i nuokūtnis prognozem.
Raidejumu “Pi myusim Latgolā” klausīs:
Diveju krostu radejā – catūrtdiņ 16.30, pīktdiņ 18.30 (atkuortuojums)
Latgolys radejā – pīktdiņ 11.05, pīktdiņ 16.30 (atkuortuojums), svātdiņ 11.00, pyrmūdiņ 14.30 (atkuortuojums)
Radejā “Ef-Ei” – pīktdiņ 15.30, sastdiņ 14.30 (atkuortuojums)
Radejā Marija Latveja – pīktdiņ 12.10, sastdiņ 9.00
Vysus raidejumus sevkurā laikā var nūsaklauseit ari LaKuGā.


text:
Latgolys Kulturviesturis muzejs leidz 17. oktobram pīduovoj apmeklēt muzejpedagogiskū programu „Pa „Myužeiguo kalindera” pēdām jeb glītrakstīšana ar tinti un spalvu”.
Programa paradzāta suokumškolys i pamatškolys školānim. Nūdarbeibys laikā varēs apsavērt 19. gs. latgalīšu autoru, gruomotu puorraksteituoju rūkrokstu paraugus, dažaidys 20. gs. vuiceibu gruomotys, līceibys, fotografejis. Varēs dazynuot par īvāruojamuokuo Latgolys rūkrokstu literaturys puorstuova Andryva Jūrdža dzeivis gaitom, juo pīraksteitū kalendaru – „Myužeygays kalinders” (1916. g.) i puorlopuot školānu veiduotū „…laika kalinderu 2011”, riekinuot senejūs svoru i māru sistemā, šmukai raksteit ar tiņti i pyldspolvu burtneicys lopā ci vēļ senejuokā burtineicā – iz mozys kūka tāfeleitis. Taipoš varēs just školāna tālā, nūsafotografēt ar 20. gs. 80. godu školys formu
Nūdarbeibys ilgums 40–60 minoti, īejis moksa – 0,60 eiro kotram školānam.
Ziņu sagataveja: LaKuGa piec muzeja informacejis