text:
Lopu mieneša 7 dīna
Lopu mieneša 7 dīna irā 127 goda dīna pa Gregora kaleņderam (garajuo godā - 128 dīna). Nu ituos dīnys leidz goda golam palīk 238 dīnys.
Puslopu ruodeklis
Svieteibu i pīminis dīnys[pataiseit | labot pirmkodu]
Katuoļu svātū dīnys[pataiseit | labot pirmkodu]
Vuorda dīnys[pataiseit | labot pirmkodu]
Henriete - Henrejs - Jete
Nūtikšonys[pataiseit | labot pirmkodu]
Latgolā[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1904 - Krīvejis imperejā atsaukts latiņu druka nūlīgums, kas nu 1864 gods zeimovās iz nazkodejom Puolejis teritorejom (Lītovu i Vicebskys guberneju (kuramā beja i Latgola);[1]
- 1928 - Īstateita Latgolys studentu bīdreiba "Latgola".
Latvejā[pataiseit | labot pirmkodu]
Pasaulī[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1832- Grekeja dabova napavaļdeibys
- 1875 - paraksteita dasaruna iz Japonejis i Krīvejis deļ teritoreju meitu: Japonejai teik Kuriļu solys, a Krīvejai - Sahalins;
- 1895 - Pīterpilī krīvu zininīks Aleksandrys Popovs demonstrej pyrmū radejis imtivu - kohereru;
- 1915 - Pyrmais pasauļa kars: vuocīši apsleicynoj britu lellaivu "Lusitania", nūnuovāti 1198 cylvāki;
- 1945 - Ūtrais pasauļa kars: Reimsā vuocu generals Alfreds Jodlys parakstej Vuocejis kapitulaceju, kas aizastoj cytā dīnā;
- 1946 - Japonejā īstateits pasajāmums "Tokyo Telecommunications Engineering", kas piečuok pasaukts kai "Sony";
- 1954 - Indokinejis kars: Djen Bjen Fu kuovē Prancūzejis karinīki pagaisinoj kuovi(kuove aizsuoka pavasara mieneša 13 dīnā);
- 2005 - Libana krysteigajuo Džunejis ūstysmīstā spruoguse bomba savaiņoj 22 cylvākus.
Dzimšonys[pataiseit | labot pirmkodu]
Latgolā[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1927 - Juoņs Gleizds, fotomuokslinīks (m. 2010 godā);
- 1940 - Daile Dzene, aktere.
Latvejā[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1899 – Bruno Kalneņš, latvīšu politiks (m. 1990).
Pasaulī[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1840 - Pīters Čaikovskais (ПëTp Илbич ЧaйkoBckий), krīvu komponists (m. 1893);
- 1861 – Rabindranats Tagore (Rabindranath Tagore), bengaļu ailinīks, rakstinīks (m. 1941);
- 1867 – Vladyslavs Rejmonts (Władysław Reymont), puoļu rakstinīks (m. 1925).
Mieršonys[pataiseit | labot pirmkodu]
Latgolā[pataiseit | labot pirmkodu]
Latvejā[pataiseit | labot pirmkodu]
Pasaulī[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1682 – Fjodors III (Фëдop III AлekceeBич PoMaHoB), Krīvejis cars (dz. 1661).
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ http://latgalesdati.du.lv/5 Latgolys dati


c: text/html

text:
Zipfa lykums
Sovā suoku versejā Zipfa lykums soka, ka dabeigys cylvāka volūdys tekstu korpusā, vuorda relativais bīžums ir apgrīzti proporcionals juo kuortas numuram vuordu bīžuma sarokstā. Pīmāram, vysbīžuok lītuotais vuords tekstūs pasaruodēs divtik bīži nakai ūtrais bīžuokais, a ūtrais bīžuokais pasaruoda divtik bīži nakai caturtais, i.t.t. Myusu dīnuos tū sapratīni lītoj kab apzeimuotu vasalu saimi ar varbyuteibu sadalejumim. Itū empiriskuo lykumu pyrmū reizi lika prīškā Harvarda lingvists Zipfs (Zipf).
Pīvadumam, Brauna korpusā ar anglīšu tekstim, "the" ir bīžuok aptiktais vuords, i jis vīns pats sastata 7% nu vysim vuordim tymūs tekstūs (69971 "the" eksemplari iz drupeit vairuok nakai 1 miļjona vuordu kūpskaita). Lobi atbiļst Zipf'a lykumam ūtrys bīžuokais vuords "of", kurs sastata 3.5% nu vysu korpusa vuordu (36411 eksemplari), a tuoļuok īt "and" (28852). Vīn 135 bīžuokī vuordi jau ir vairuok nakai puse nu vysim Brauna korpusā atrūnamajim vuordim. Zipfa lykums ir ceisti empirisks a na teoretisks. Zipfa sadalejumus nūvāroj i puors cytuos vītuos. Cālūni tam nava vēļ piļneigi saprasti.
Kab pamateitu skaitļu aiļa atbiļsteibu Zipf'a lykumam, tū attāloj uz 2 koordinatom log(kuortas numurs) i log(bīžums). Pīmāram, "the" vāg atlikt kai punkteņu koordinātuos x = log(1), y = log(69971). Ka tī punkteni ir tiuli kluot vīnai taisnei, tod sadalejums atbiļst Zipfa lykumam. Biļdeitis ar tū varit apsaviert ituo rokstīņa anglīšu versejā.
Latgaļu tekstu korpusi[pataiseit | labot pirmkodu]
Latgaļu tekstu elektroniska apstruode vēļ dora vīn pyrmūs sūļus. Bet ari ite byutu svareigi zynuot bīžuok lītojamūs vuordus; zynuot cik lela dale nu tekstu korpusa ir tai puorkluota. Ka kurs zyn, kur aptikt taidus latgaļu tekstu korpusus (vālams tymā pošā pareizraksteibā) dūdit zini.
Varbyut tys sadalejums juosauc par Cipfa (na Zipfa) sadalejumu, kai tys dareits krīvu volūdā? Pavuorde varātu byut vuocu, a jis dzeivova Amerikā ir juo vuords byutu skaitoms angliski.
Programys pīmārs[pataiseit | labot pirmkodu]
Lyuk Javys programa, kas vīnam argumentam izvoda tabeleiti ar Zipfa sadalejumu n lelumu vydā:
public class Zipf { public static void main(String[] args) { if (args  "); System.exit(0); } // komandys aiļa parametrys - vasals pozitivs skaitlys: int n = Integer.parseInt(args[0]); double total = 0.0; for (int i = 0; i < 19; i++) { total += 1.0/(i+1); } for (int i = 0; i < 19; i++) { System.out.printf("%d.lelums: %2.2f\n", (i+1),(100.0/((i+1)*total))); } } }
Pīmārs juos izsaukumam deļ n=10:
c:\temp>javac Zipf.java c:\temp>java Zipf 10 1.lelums: 34.14 2.lelums: 17.07 3.lelums: 11.38 4.lelums: 8.54 5.lelums: 6.83 6.lelums: 5.69 7.lelums: 4.88 8.lelums: 4.27 9.lelums: 3.79 10.lelums: 3.41
Zipfa sadalijums bīži īsastuoj ari tierga sadalejumā konkurentu vydā. Pīmāram, ka ir 10 maizis ryupnīcys, tod leluokai bīži byus 34% dale maizis tiergā, ūtrai leluokai - 17% (divreiz mozuok), i.t.t.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Alfabetiskuo parādavuošona
Alfabetiskuo parādavuošona ci kolaceja ir metods (Algorithm), kurs taisa alfabetisku sarokstu nu sevkurys vuordu kūpys, kas pīraksteiti nazkaidā cylvāku volūdys alfabetā (pīmāram, latgaļu alfabetā). Taida parādavuošona var baļsteitīs uz dažaidim principim. Goduos, kad svareiguoks ir matematiskai vīnkuoršs metods, a goduos, kad leidzeigim vuordim juoatsarūn sūplok. Leksikografu i vuordineicu dareituoju vydā izplateitī parādavuošonys metodi dūti zemļuok.
Puslopu ruodeklis
Voi jemt vārā lelūs/mozūs burtus?[pataiseit | labot pirmkodu]
Eiropys tautu volūduos jau nu Vydslaikim atsaškir lelūs burtu simboli nu mozūs burtu simbolim. Pīmāram, "A" i "a" - ir atškireigys rokstu zeimis. Ari leksikografejā lelī i mozī burti vīn reizim paleidz pazeit sovumvuordus (Proper noun) i eisynuojumus (Abbreviation) nu cytu vuordu. Pīmāram, Ceiruļs (cylvāka pavuorde) ir nazkas cyts nakai ceiruļs (putnu suga). No bīžuok vuordu nūzeime daudz nasamaina nu lelūs i mozūs burtu lītuojuma - pasaukuos i cytur bīži vyss teksts dūts ar lelajim burtim. Taida īmesļa dēļ alfabetiskuo parādavuošona Eiropys tautu volūduos bīžuok ir 2 sūļu process:
- Saparādavoj vuordus alfabetiskai, nasaverūt iz lelajim i mozajim burtim.
- Jo kaidi vuordi atsaškir vīn ar burtu lelumu, tod verās iz tū poziceju, kur pyrmuo atškireiba burtu lelumā. Pa prīšku īt tys vuords, kimā lītuots lelais burts. Pīmāram, Ceiruļs ir rokstoms ogruok nakai ceiruļs.
Taids algoritms ir lītuots angļu volūdā, bet tū var lītuot ari cytuos volūduos - ari lels daudzums latvīšu (baļtīšu) i latgaļu vuordineicu sastateits lītojūt itū sprostū parādavuošonys principu.
Sekundaruos burtu atškireibys baļtīšu i vuocu volūduos[pataiseit | labot pirmkodu]
Daudzuos volūduos ir skaņu mejis. Pīmāram, vuocu volūdā "der Baum" (kūks) -> "die Bäume" (kūki) (par latgaļu metatoneju roksteits zemļuok). Kab byutu vīgļuok atrast daudzskaitļa formu vuordineicā, kur dūtys vīn vīnskaitļa formys, vuocu leksikografi bīži pījam, ka "a" i "ä" ir, prūtams, atškireigi burti, no tī ir "mozuok atškireigi", nakai "ä" i "b". Tū sauc par sekundarū atškireibu. Kab tuos nabyutu, tod Baum i Bäume alfabetiskajā parādā nabyutu sūplok, a storpā byutu lelums cytu vuordu (lobajā stabeņā Baum i Bäume ir tuoli vīns nu ūtra - tys ir "sūds" par sekundaruos atškireibys "a" i "ä" vīnaiduošonu ar primarū atškireibu).
Baum Baum Bäume Baumwolle Baumwolle Baustelle Baustelle Bauwerk Bauwerk Bayern Bayern Bäume
Baļtīšu volūdā primarajā parādavuošonā ignorej atškireibys eisū i gorū patskaņu vydā (pīmāram, "Aa" i "Āā", "Ee" i "Ēē", ..., "Uu" i "Ūū"). Par tū, pīmāram, vuordi "Abava", "ābele", "ābelē", "aka", "akā" byus taidā kuorteibā, kai tī ite raksteiti ("ābele" īt pyrms "akys", ka "ā" i "a" pyrmiejuo kuortūšonā sakreit, a "b" pyrmiejuo kuorteibā ira pirms "k". Leidzskani (pīmāram, "Cc" i "Čč" voi "Ll" i "Ļļ") ir atškirami pyrmiejā kuortūšonā. Sekundarajā parādavuošonā īvāroj atškireibys eisū i gorū patskaņu vydā, bet ignorej atškireibys storp lelajim i mozajim burtim. Par tū "ābele" īt pirms "ābelē", ka primarajā parādavuošonā tī vuordi naatsaškir. Terciaruo parādavuošona atškir lelūs nu mozajim burtim - ābele kai sygys lītvuords atsaškir nu pavuordes vai nūsaukuma "Ābele" (vuordi ar lelajim burtim ir līkami prīškā).
Vuocu volūdā sekundaruo parādavuošana ir starp "Aa" i "Ää", "Oo" i "Öö, "Uu" i "Üü". Krīvu volūdā - starp "Ee" i "Ëë". Algoritms, kū lītoj volūduos, kur ir sekudaruos atškireibys burtu vydā ir taids:
- Saparādavoj vuordus piec jūs primaruo atškireibu (nasaverūt iz umlautim, garuma zeimem, i citom sekundarom atškireibom, kai i iz burtu lelumu ("ābele" īt pyrms "aka"; primaruos atškireibys najem vārā, voi tei ir "ābele" voi "abele")
- Tūs vuordus, kam nav primaruo atškireibu, parādavoj piec sekundarom atškireibom, verūtīs iz umlautim i garuma zeimem ("ābele" īt pyrms "ābelē")
- Tūs vuordus, kam nav primaruo i sekundaruo atškireibu, parādavoj piec burtu leluma (pīmāram, "Ābele" īt pyrms "ābele").
Inversais parāds[pataiseit | labot pirmkodu]
Volūdnīceibā nūder vēļ vīns vuordu parāds - inversais parāds, kimā iz vuordim verās nu ūtra gola, i tod parādavoj piec alfabeta. Tod vuordi ar vīnaidom golūtnem i vīnaidim pīdēklim stuov sūplok. Pīmāram, vysi vuordi, kam nominativā ir izskane -eiba byus vīgli atrūnami. Kairajā stabeņā dūti inversuo parāda pyrmī latgaļu vuordi, kas beja atrūnami lelā tekstu korpusā (latgola.lv komentūs). Vydus stabeņā dūts fragments iz vydus, kur sūplok stuov daudz laika apstuoklinīku. I lobajā stabeņā dūti inversuo parāda piedējī latgaļu vuordi.
a ... ... aba šūgod atsagrīž divdaba kod naatsagrīž kaba nakod juopīgrīž atrībeiba jebkod atgrīž darbeiba nikod apsasprīž sadarbeiba nazkod apguož īdarbeiba vysod nūlauž vardarbeiba tod snauž bezdarbeiba taitod izapauž seceiba dzērd juoizapauž garlaiceiba raud īgryuž reiceiba dūd atgryuž ... nadūd ... ...
Secynuojumi[pataiseit | labot pirmkodu]
Latgalīšu volūdai ir lela morfologiskuo boguoteiba - vuordim ir lūcejumi, kas puormaina jūs galūtnis. Ira ari metatoneja - patskani mainuos radnīceigu vuordu formu saknē (golds - gaļdeņš, nest - nasu, vāza - viezeņa, pyrmais - pirmeigs). Vuordineicā bīži roksta vīn pamata formu (nanūsaceibu nest a na nasu; raksteit a na rokstu). Deļ tuo cylvākam, kurs nazyn latgaļu metatonejis eipateibu, var byut gryutumi atrast vuordu vuordineicā - rokstu ir juomeklej pi vuordim, kas suocās ar ra-.... Latgalīšu volūdys vuordus nabyutu logiski parādavuot kai arabim (najemt vārā patskanus), i par tū tī gryutumi ir juopīcīš.
Latgalīšu volūdā navarim bez dūmuošonys puorjemt tuos sekundaruos atškireibys, kas pastuov, pīmāram, latvīšu voi vuocīšu volūdā - par tū, ka patskanu mejis latgaļu volūdā ir sovpateigys. Latgalīšu volūdys datorizaceja vēļ nav daguojuse da tam, kab byutu datoru bibliotekys ar standarta kolacejis algoritmim, kai tys ir latvīšu, krīvu i vuocīšu volūdom. Vēļ nav zynoms, voi latgaļu volūdā vajadzeigys sekundaruos atšķireibys starp eisajim i garajim burtim. Pīmāram, voi "a" i "ā" atsaškir primari voi sekundari. Pīmāram, voi vuorda "gods" formys goda i godā byutu juoroksta sūplok, a godadīna piec jū obadvieju. Voi ābļavuot(ēvelēt) ir alfabetiskai pyrms vuorda acteņa? Voi burti "i" i "y" atsaškir primari voi sekundari? Vysi tī vaicuojumi gaida sova atsacejuma. Varim vīn minēt, ka tuos metatonejis, kur "y" bīži puorīt iz "i", pīmāram, cylps - ciļpeņš, styprs - stiprinīks, varātu byut vīns nu īmeslim, deļ kuo latgaļu volūdā burti "i" i "y" ir atrūnami alfabetā sūplok, bet cytuos volūduos (anglīšu, franču, vuocīšu) "y" ir pošuos alfabeta beiguos pyrms "z".
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- "java.text.RuleBasedCollator" - Javys klase, kas ļaun taiseit sovus parādavuošonys algoritmus, kas atsaškir nu standarta lokalizaceju (pīmāram, lejislatvīšu(lv), angļu(en)).


text:
Pūstinis pogosts
Pūstinis pogosts irā Kruoslovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka i feļčeru punkts Pūstinis solā, klubs, feļčeru punkts, pansionats i dīnys centrys Skuku solā i biblioteka Joninu solā. 1999 godā Pūstinis poamatškolai daškiera Skuku suokuškolu, partū tān pogostā tik vīns vuiceibu īstots.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
1935 godā Daugpiļs apleiciņa Pūstinis pogosta pluots beja 132,47 km² i tymā dzeivova 4274 ļauds.[2] 1945 godā pogostā īstateja Joninu, Nauļānu, Pleiku i Pūstinis solys padūmi i 1949 godā pogostu likvidieja. Kruoslovys rajona Pūstinis solai 1954 godā daškiera likvidātū Nauļānu solu, 1979 godā likvidātū Joninu solu.[3] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kruoslovys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Pūstinis pogosts tur rūbežu ar:
- Kruoslovys nūvoda Kaļnīšu pogostu, Indreicys pogostu i Skaista pogostu;
- Dagdys nūvoda Kepovys pogostu, Konstaņtinovys pogostu i Osyuna pogostu;
- Boltkrīvejis Republikys Vicebskys apgabaļa Verhņadzvinskys rajonu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Pūstinis pogostā dzeivoj 1030 ļauds, nu jū 25,4% latvīšu, 46,7% boltkrīvu i 19,2% krīvu.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pūstinis pogosta ļauds dzeivoj 63 soluos.[4] Pošu leluos solys - Pūstine (pogosta centrys), Skuki, Pleiki, Nauļāni, Gromyki, Auguļova, Jonini.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- F. Koleda - školuotuojs, kulturys dareituojs;
- Valerejs Ļuļs - uorsts, terapeits.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš dzeļžaceļa linejis pogostā navā.
Pūstinis pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Pūstine" (LV-5666).[5]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
20 godu symts
Laika skaiteišonys zeimeibā 20 godusymts irā laikavyds, kurs suocēs 1901 godā i tuoļuojuos da 2000 godam (īskaitūt) pa Gregora kaleņderam.
Nūtikšonys[pataiseit | labot pirmkodu]
07.02.1922.gods. Istodišonys Sapuļcys sēdē nūteik Satversmys ūtrys dalys apsprīsšona. Par deputata F.Kempa prīšklykumu pi 115.panta, kas nūzeimej latvīšu volūdu, kai vaļsts volūdu ("pi kam Latgolys apgabalā par oficialu volūdu teik skateita latgaļu vītruna") balsoj tikai 18 cylvāki un jis nateik pījamts. Latgaļu parteju puorstuovi blokej Satversmys ūtrys dalys pījimšonu.


text:
Stelenboša universitets
Stelenboša universitets (afrikaans: Universiteit van Stellenbosch, anglīšu: Stellenbosch University) — vydtautyskai pīzeits universitets Stelenboša mīstā Dīnavydafrikā. Cyti tyvuokī universiteti — Keiptauna universitets i Vokorkeipa universitets.
Īstateišonys gods - 1866
Tips - ļaudyskais universitets
Studentu skaits - 21 972
Dareituoju skaits - 2 430
Mīsts - Stelenbošs
Regions - Vokorkeips
Vaļsteiba - Dīnavydafrikys Republika
Izalikaliejums - 4 kompleksi
Studentu pasaukšona - maties
Daleiba organizacejuos - AAU (Association of African Universities, ACU (Association of Commonwealth Universities), CHEC (Cape Higher Education Consortium), HESA (Higher Education South Africa), IAU (International Association of Universities)
Teiklavīta - http://www.sun.ac.za/
Stelenboša universitetā tyka padarynuots pyrmais Afrikā atsarodušais mozais Zemis muoksleigais paceļnīks - SUNSAT, kuru komsosā palaide 1999 godā.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1866 g. marta 1 d. - niulejuo universiteta Humanitaruo fakuļteta kuormā atsadareja Stelenboša gimnazeja.
- 1881 g. - gimnazeja tyka par Stelenboša kolegeju.
- 1887 g. - kolegeja meja pasauku i tyka par Viktorejis kolegeju.
- 1918 g. apreļa 2 d. - Viktorejis kolegejai daškeire universiteta statusu i puorsauce par Stelenboša universitetu.
Vīta[pataiseit | labot pirmkodu]
Stelenbošs (Stellenbosch) irā universiteta mīsts ar apmāram 90 000 dzeivuotuoju (naskaitūt studentu). Kūpa ar studentim dzeivuotuoju skaits viersej 110 000. Stelenbošs izalikaliejs irā apmāram 50 kilometrui nu Dīnavydafrikys golvysmīsta Keiptauna. Stelenbošs izalikaliejs Eerste Rivier ("Pyrmuos upis") moluos izslyvušajā veinadoru regionā, apleik mīstam pasaceļ vierīneigi kolni. Stelenboša universitets tur divejus golvonūs kompleksus, Tygerberg medicinys fakuļtetu, Bellville Park biznesa školu i Saldanha kareibys fakuļtetu.
Volūda[pataiseit | labot pirmkodu]
Stelenboša universitetā vuiceibys pa lelumam nūteik Afrikaans volūdā, vaira vēļ pamata studeju i gūda kursu ledzīnī. Tok studentim breiv raksteit dorbus, testus i ekzamenus angliskai.
Doktoranturys studentim vuiceibu volūdu nūstota pa tam, kaidu studentu lelums irā grupā. Leluo daļa doktoranturys kursu skaitomi anglīšu volūdā.
This is still an ongoing issue for the University, since it is one of the very few tertiary institutions left in South Africa offering tuition in Afrikaans, as well as the very high regard it is held in the Afrikaner community, with the university being considered a central pillar of Afrikaner life. Most other institutions have always been English or have changed over to an English-only policy.
Fakuļteti i školys[pataiseit | labot pirmkodu]
Stelenboša universitets tur apmāram 150 atdaļu, nu kuru sasadora 10 fakuļtetu. Taipoš universtitetam irā vaira kai 40 tiemiešonys instituceju.
Universiteta golvonajā kompleksā irā itī fakuļteti:
- Humanitarais i socialūs zineibu
- Ekzaktūs zineibu
- Pedagogejis
- Solsaimesteibys i mežeibys
- Tīseibu
- Teologejis
- Ekonomikys i vaļdiszineibu
- Iņženerejis
Uors golvonuo kompleksa irā itī fakulteti:
- Kareibys
- Medicinys


text:
Parostais skroblys
Parostais skroblys (latiņu: Carpinus betulus) - bārzu saimis skroblu (Carpinus) škira, pasaplatejuse vyds i dīnavydu Europā. Reitu paplateibys areals dasnīdz Ukrainu i Krīveju, pūstumūs dīnavydvokoru Latveju (Gruobina, Prīkulis i Rucovys nūvodā). Kolnu regionūs aug na augšuok kai 600 m viers jiuru leidzīņa.
Tys irā 15-25 m, kurūs nakurūs gadīņus 30m augsts lopukūks. Stumbrys suovaiņs, kleivs. Myza pazali palāka, seviški vacuokim kūkim. Lopys preteimys, 4-9 cm garys ar izsaceigom dzeislom i zūbainom molom. Vīnsātys augs, zīd lopu mienesī reizē ar lopu plaukšonu, spurdzys apputeksnej viejs. Auglis - mozs 7-8 mm rīksteņš, dasaturejs pi sāklys skrīnpuka. Parostais skroblys irā tymsu meilūšs kūks, kam pateik augleiga, pakriesleiga vīta. Kūkna cīta, dag lānai, tok tveikai, partū cieški izlītoj molkai. Taipoš cieški audzejams kai dekorativs augs parkūs i suodūs.
Latgolā parostais skroblys aug tik 11 vītuos, divejis nu jūs Vyšku pogostā. [1] Īraksteits Latvejis Sorkonuos gruomotys 2 kategorejā.


text:
Eisynuojumu saroksts
Materials nu Vikipedeja
(Puoradresēts nu Eisynuojumi)
A[pataiseit | labot pirmkodu]
- APN - (anglīšu Access Point Name) - datu puorlaidis daīmys punkts
L[pataiseit | labot pirmkodu]
- leidz. - leidzeigai
- LPI (latvīšu Latgales pētniecības institūts) - Latgolys tiemiešonys instituts
- LR - Latvejis Republika
- LRAA (latvīšu Latgales reģiona attīstības aģentūra) - Latgolys regiona raisteibys agentura
- LRRA - Latgolys regiona raisteibys agentura
- ltg - Latgola; latgaļu volūda
- LTG - Latgola; latgaļu volūda
- LTI - Latgolys tiemiešonys instituts
- lv - Latveja; Latvejis vaļsteiba; latvīšu volūda
- LV - Latveja; Latvejis vaļsteiba; latvīšu volūda
- LVC - Latgaļu volūdys centrys
P[pataiseit | labot pirmkodu]
- PR (anglīšu Public Relations) - ļaudyskuos saitys


text:
Palīku rāds
Palīku rāds (anglīšu: waste management; krīvu: yпpaBлeHиe oTxoдaMи; latvīšu: atkritumu pārvaldība) — palīku (parostai cylvāka radeitu palīku) salaseišonys, transportiešonys, globuošonys, puordaris i ūtrreizeiguos izlītuošonys process. Palīku rāda golvonī snāgi – samazynuot palīku nalobū ītaku iz ļaužu veseleibu, izglobuot apleicis dereigumu ļaudim dzeivuot, guorbeit i atjaunynuot dobys resursus.
Latgaliskuo termina etimologejis pamatā – tautys lītysvuords rāds, cielīs nu laikvuorda riedeit.


text:
Iņdeja
Iņdejis Republika (भारत गणराज्य, Bhārat Gaṇarājya) — vaļsteiba Dīnavydazejā. Tei irā septeituo leluokuo vaļsteiba piec geografiskuo pluota, ūtruo leluokuo vaļsteiba piec dzeivuotuoju skaita, i vysapdzeivuotuokuo demokrateja pasauļā. Rūbežojās ar Iņdejis okeānu dīnavydūs, Arābejis jiuru dīnavydvokorūs, i Bengālejis Leici dīnavydreitūs, tur rūbežu ar Pakistānu reitūs, Butānu, Kinys Tautys Republiku i Napālu pūstumvokorūs, i Bangladešu i Birmu reitūs. Iņdejis okeānā Iņdejis tyvumā atsarūn Šrilanka i Maļdivys, pi tam Iņdejis Aņdamani i Nikobaru solom irā jiurys rūbeža ar Taizemi i Indonēzeju.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Senuos Indys Īlejis Civilizācejis muojvīta i viesturisku tirdznīceibys ceļu i plotu impiereju regions, Iņdejis subkontinents cīši lelu sovys viesturys daļu bejis saisteits ar sovu komercialū i kulturālū boguoteibu. Četrys nu pasauļa leluokojom reliģejom: Hinduisms, Budisms, Džainisms i Sikhisms, aizasuokušuos ite, cikom Zoroastriuonisms, Kristīteiba i Islams īsarodušuos myusu ērys pyrmā godu tyukstūšā, pīpaleidzūt regiona kulturys dažuodeibai. Koč jū nu 18 godu symta pamozom aneksieja i administrieja Britu Ostiņdejis Kompaneja i nu 19 godu symta vyda tīši puorvaļdeja Lelbritaneja, 1949 godā Iņdeja kļiva par napuorvaļdeitu vaļsteibu, piec Mahatmys Gandeja vadeituos bezvarmuoceibys kusteibys.
Iņdejis ekonomika irā deveituo leluokuo ekonomika pasauļā piec nominaluo ĪKP i caturtuo leluokuo piec īsapirkšonuos spiejom. Suokūtīs tierga ekonomiskom reformom 1991 godā, Iņdeja irā padareita par vīnu nu mudruok augūšom ekonomikom pasauļā, jei uzskoteita par napaseņ industriaļizātu vaļsteibu, tok jei vēļ aizvīn irā lelys pynaklys ar veseleibys apryupi, korupceju i raksteitnamuociešonu. Kai kūdūlīrūču vaļsteibai i reģionālai lelvarai, Iņdejai irā trešuo leluokuo armeja pasauļā i tei irā dasmytuo pasauļā piec militārim izdavumim.


text:
Vikipedeja:Kai papiļdeit rakstīni
Vikipedeja dora pa sovim «viki» principim: sevkurs puslopys gosts var papiļdeit ite radzamūs rakstīņus i puormejumu iz reizis ite varēs apsavērt. Zamuok sastuosteits, kai pošim redigēt Vikipedejis puslopys, lītuodamim viki-apzeimīņus.
Apsaverit taipoš:
- Paleigs suociejim;
- Kai sastateit rakstīņus;
- Kai pasaukt rakstīņa;
- Nūsacejumi un nūruodejumi — Vikipedejis kūpeigī nūsacejumi deļ stiļa, strukturys i rakstīņu nūformiejuma.
Izraudzeit jaunuos damanis varit "Smiļkšu skreinē"
Puslopu ruodeklis
Pamats[labot pirmkodu]
Nagryuts redigēt puslopys tekstu «viki» apleicē. Kod damīgts iz vuorda «edit» (viersā; ci iz nūruodis «edit» rakstīņa viersejā daļā pa lobai), puslopys izavierīņs mejās – redigiešonys apleicē suoku teksts irā na vīņ skaitoms, a i lobojams, lītojūt Vikipedejis seviškuos zeimis. (Tai saucomū markiešonu «viki», ap kurū sastuosteits zamuok.)
Tuoļuok:
- padorit grybamūs puormejumus;
- eiši aprokstit padareitūs puormejumus;
- damīdzit «en:Show preview» i puorsaverit, ci tekstu puormejūt navā atsarodušys klaidys;
- kod vyss izaver parādā, mīdzit «en:Save page».
Jius varit mīgt iz "Diskusejis" i apsavērt dūmu meita, kur Vikipedejis lītuotuoji apsprīž rokstomū. Mīdzūt iz "+" dasalīk jauna tema, tok varit taipoš papiļdeit i asūšūs rakstīņus. Ka dorot pataisejumus dūmu meitūs, lyudzami puormejumus registrejit, kai vysod, turitēs pi nūsacejumu.
Tekstu lobuošona nazkuram var ruodeitīs parūčuoka, kod asūšais rakstīņa teksts puorspīsts kurymā naviņ teksta redaktorā, tī pataiseits i piečuok otkon puorspīsts atpakaļ Vikipedejis apleicē.
Lyudzam vysus rakstīņus sastateit, verūtīs iz jūs tematiku nu neitraluo vierīņpunkta. Raugit napaļaut aptuomysku ci cīši subjektīvu pījāmumu, taipoš puoreigu emoceju. Vysod īlicit nūruodis iz informacejis olūtim, kuru izlītuoti sastotūt Jiusu rakstīņus. Ite byus i lobs paleigs citym Vikipedejis gostim, kab jī varātu papiļdeit Jiusu rakstīņus i daudzi kuo nu jauna dazynuot. Citatus varit apzeimēt akademiskai, kai (Example, 2004, pp 22-23), ci ar viersejū darunys skaitleiti 1 , tys paleidzēs atrast jū rakstīņa beiguos asūšajā nūruožu sarokstā.
Kod jaunais rakstīņs sastateits, irā nazcik lobu vareibu:
- lītuot Tematiskuos nūruodis, kab izraudzeitumet jau dasītūs rakstīņus.
- lītuot Search pūgu, kab dalyktumet Vikipedejis rakstīnim radneigūs i īlyktumet nūruodis iz taidim rakstīnim.
Eišuok pasokūt – turitēs pi nūsacejumu: tys nagryuši i cīši līteigai.
Nazeimeigi papiļdejumi[labot pirmkodu]
Registrietom puslopja lītuotuojom piec kaida naviņ roksta maineišonys ir vareiba pasludynuot sovys darbeibys kai «maznūzeimeigys» - tas cīšan īsakuomi, kad lobuojomim nav lela ītoka iz roksta pirmiejū īguodu. Pi taidim pīskaituom drukavys ci ortograpejys klaidys, kaidas naviņ nūformiejuma maineibys, puora vuordu mejšonu vītom i leidzeigys darbeibys. Taipat par maznūzemeigom dievejomi interviki nūdrūšinuojumi –saitys, kategorijys un citys «strukturuos» lobuojumys, kuri pošam rakstīkom narāduos puorejū Vikipedejis gostu vieriebys cīneigi.
Sevkurai cytai maineiboi rokstūs daīt tykt zinuomai cylvākim, kas tura iņteresu ap juo tematiku. Ij maineiba, kas dasadūruse tik da vīna vuorda, skaituoma par svareigu, kab spiej da serdys mainiet rokstā liktū informaceji.
Lelums Vikipedeja lītuotuoju pi puslopa skaiteišonys maznūzeimeigūs labuojuomus aplaiž bez seviškys maneibys, i daže jim dūta vareiba maznūzeimeiguos maineibys nūglobuot, kab natēreitu laika seikumīm. Par tū sevkuram roksta lobuotuojom daīt cīšan apdūmuot ci par tīsu juo veiktuos maineibys napamet ītaku iz vysa roksta dūmu.
Bez eistonas vajadzeibys namīdzīt izvēlis «maineibys skaitiet kai maznūzeimeigys», bo tai īstateita viņ prīšk rokstu „kosmetisku proceduru” doreituoju porūceiguma.
Anonimim (bez sova slāgvuorda i paroļa) puslopa gostym nadaīt vareibys statiet maznūzeimeigūs lobuojumys, kab taida vareiba dasalaistu lelu breivi vandaļu ļauneibom.
Ite vēļ vīns īguods, par kū līteigi registrietīs Vikipedejis apleicīnē.
Viki-markiešona[labot pirmkodu]
Zamuok Jyusu tiemiebai pīduovuota Vikipedejis redigiešonys vareibu tabele ar pīmārim. Atguodynuojums, cikuom vēļ naasat drūši par sovu darbeibu rezultatim Vikipedejis apleicīnē, īvārūt lyugumu lādeit vysis savys dareišonys «smiļkšu skreinē».
Padalis, aiļkūpys, saroksti i ailis[labot pirmkodu]
... tuoļuok byus vēl...


text:
Politiķi un Vēlēšanas, Balsot brīvība, Aktīvi piedalīties Demokrātijas, Balsot par Izmaiņām, Online referendums
Valdis Dombrovskis 2009, Dombrovskis, dombrovskis valdis 58 vsk, koalīcijas veidošana 10.saeimā, valdis dombrovskis ekonomists, valdis email, DOMBROVSKIS, valdis dombrovskis ģimene, dombrovskis roлocoBaл, dombrovskis, "ekonomists", valdis dombrovskis 2009, дoMбpoBckий, valdis dombrovskis 58.vidusskola, valdis dombrovskis foto and more...
Related polls > Ainārs Šlesers, Imants Parādnieks, Einars Repše, Nils Ušakovs, Vaira Vīķe-Freiberga, Raivis Dzintars, Valdis Zatlers, Solvita Āboltiņa, Sandra Kalniete, Aivis Ronis, Ivars Godmanis, Andris Bērziņš, Ģirts Valdis Kristovskis, Raimonds Vējonis, Tatjana Ždanoka, Roberts Zīle, Alfrēds Rubiks, Guntis Ulmanis, Andris Šķēle, Jakovs Pliners, (Valdis Dombrovskis) and more...


text:
Palākais vylks
Palākais vylks (latiņu: Canis lupus; anglīšu: Gray Wolf; latvīšu: Pelēkais vilks; lītaunīku: Pilkasis vilkas) aba vylks — irā leluokais suņu saimis (Canidae) plieseigais zviers. Palākais vylks kai dzeivinīks zynoms nu pādejūs ladslaiku, jis dzeivovs jau pyrma 300 000 godu, Latgolys teritorejā atsarads tiuleņ piec ladslaiku.
Vītuos, kur dzeivoj vylki, jī irā golvonī pliesieji. Palākais vylks, koč i dasamāruodams apleicis puormejom na tai vīgli kai kojots (Canis latrans), dzeivoj kai mežūs, kolnūs i tundrā, tai tukšnešūs, stepēs i prerejuos, net apdzeivu tyvumā.
Nazkod vylki dzeivova vysā Eurazejā i Pūstumu Amerikā, tok myuslaikūs jūs dzeivojamuo teritoreja labviņ mazynuojusēs.[1] Cylvākam vylks nikod nabeja meilams sābris, kam kreit viersā lūpim, a kod nakod i cylvākim. Jis vysod bejs medeibys dzeivinīks.
Izavierīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
Vylki byun da 150 ceņtimetru garuma, placu augstums 0,6-0,95 metri i svors 30-65 kilogrami (rekords - 79 kilogrami[2]). Augums apaug ar rupim palākim motim, tok byun taipoš i malni, bolti, pavoskoni moti (pīdar nu vylku paškirys, hibridizacejis). Auss nagarys, goli šauri. Golvyskauss masivs, zūbi stypri i gon gari iļkni. Mežogumā vylki vysucieškuok dzeivoj 6-9 godus, a nabreivē vydyskai 16 godu (rekords - 20 godu).
Vylku paplateiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai vylki pa teritorejai pasaplatejuši kuoni vysuos cylvāka dzeivojamuos vītuos iz pūstumim nu ekvatora. Europā palākais vylks pa lelumam byun tik Spanejā, Portugalejā, Italejā, Puolejā, Pūstumu i Reitu Europys vaļsteibuos i Krīvejā. Latvejā itūšaļt dzeivoj 500 - 600 vylku.[3] Latvejā i Latgolā dzeivoj tik Eurazejis palākais vylks (Canis lupus lupus).
Azejā vylki dzeivoj vysā pūstumu daļā - nu Krīvejis da Kinejai. Pūstumu Amerikā nu Aļaskys da Meksikai.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Canis lupus (Gray Wolf, Arctic Wolf, Common Wolf, Grey Wolf, Mexican Wolf, Plains Wolf, Timber Wolf, Tundra Wolf, WOLF)
- ↑ Lopez, Barry (1978). Of wolves and men. New York: Scribner Classics. pp. 320. ISBN 0-7432-4936-4.
- ↑ http://www.tvnet.lv/zalazeme/nature/article.php?id=48688


text:
Nierzys pogosts
Nierzys pogosts irā Ludzys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrā dora tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts i Nierzys pamatškola. Raipolē dora katuoļu bazneica.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Nierzys pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleicinī. 1935 godā pogosta pluots beja 112 km² i tymā dzeivova 1405 ļauds.[2] 1945 godā pogostā īstateja Lūrupu, Nierzys, Seiļu, Tymuļu i Skryņu solys padūmi, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja. Nu 1949 gods da 1959 godam Nierzys sola bejuse Sīnuojis rajonā, a nu 1959 goda Ludzys rajonā. 1954 godā Nierzai davīnova likvidātū Tymuļu solu, 1971 godā likvidātuos Rgluoju solys sovetu saimisteibys "Nierza" teritoreju, a 1975 godā likvidātū Lūrupu solu.[3] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[4] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Ludzys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Nierzys pogosts tur rūbežu ar:
- Ludzys nūvoda Brygu pogostu, Pyldys pogostu, Rundānu pogostu i Vysnovys pogostu;
- Sīnuojis nūvoda Ļauderu pogostu i Zaļesis pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Nierzys pogostā dzeivoj 497 ļauds, nu jū 76,1% latvīšu, 17,8% krīvu i 2,6% ukraiņu. Lelums pogosta dzeivuotuoju katuoli.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Nierzys pogosta ļauds dzeivoj 39 soluos.[5] Pošu leluos solys - Kušneri, Marlina, Nierza, Raipole, Vonogi.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Jākubmīsts-Rēzne-Terehova (A12), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi.[6] Nierzys pogostu škārsoj dzeļžaceļa lineja Krystapiļs-Sīnuoja, iz kurys vīna staceja "Nierza".
Nierzys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Nierza" Nierzys solā (LV-5729).[7]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Latvejis pagasti. Enciklopedeja. A/S Presis noms, Reiga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys golvonī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Strāpposts
Strāpposts (anglīšu: pushmail, push-mail, push e-mail) — tehnologejis i sistemys, kurys ļaun serverī asūšajā e-posta skreineitē dabuotuos viestulis tiuleņ pat puorsyuteit iz pruottelefonu voi plaukstinīku.
Tradiceigajuos e-posta sistemuos viestule īīt pastinīkserverī i tī gaida, cikom dasaslēgs programa nu lītuotuoja ītaisis (parostai - datora) i puorsavērs, ci navā atguojuse jauna viestule. Programa dasaslādz pastinīkserveram vys par nūstateitu laiku. Ka jauna viestule irā atguojuse da servera, to programa jū puorsasyuta iz posta skreineiti lītuotuoja ītaisē (parostai datorā).
Preteimā, strāpposta sistemuos jauna e-posta viestule serverī nagaida, jei puorsyutoma iz lītuotuoja ītaisi (parostai - plaukstinīku ci pruotinīku) tamā pošā šaļtī, kod īguojuse pastinīkserverī. Tai tod, strāpposts tur jāgu tūlaik, kod lītuotuoja ītase bez puortraukuma dasaslāguse pi iņterneta i pi pastinīkservera.
Strāpposts dūd vareibu sinhronizēt e-posta skaiteišonu i raksteišonu, kaleņdera i adresinis lītuošonu i datorā, i pruotinīkā. Pīvadumam, puorskaitūt strāpposta viestuli pruotinīkā i piec tuo verūtīs e-posta datorā, tei viestule automatiskai byus atzeimuota kai puorskaiteita. Cyts pīvadums - ar pruotinīku sovā kaleņderī īrokstūt jaunu sasatikšonu, piečuok jei redzēsīs kai īraksteita kaleņderī i datorā (itei sinhronizaceja nūteik serverī).
Strāpposts vaira vēļ nūdareigs organizaceju dorbā, kod svareigai cīši dreiži meitīs viestulem, par reizi dazynuot pošu jaunuokū informaceju, sadarynuot dīnysparādu ar kolegom i kūpeigai planavuot sasatikšonys i tt.


text:
Vysys latgalīšu gruomotys vīnā vītā
Ka gribi pierkt
Reigā – e-posts reiga@lgsc.lv, tel. 261 492 07 (Vineta)
Ka gribi puordūt
Ka Tev ir izguojuse gruomota latgaliski ci par Latgolu, ka esi izdevs disku ci sataisejs ar Latgolu saisteitu suveniru, dūd ziņu!
Tel. 291 530 77 (Artis)
Ka gribi sovā pasuokumā
Pīduovojam leluokū latgalīšu gruomotu i disku preču stendu Tovā pasuokumā
Tel. 291 530 77 (Artis)
Paļdis breivpruoteigajim!
Myusu stendā struodoj LgSC bīdri i atbaļsteituoji
Tī ir jaunīši, kas gryb paleidzēt latgaliskajam sasnīgt sovu adresatu i īsasaisteit latgalīšu kulturys dzeivē. Ka jī i nazyna vysus latgalīšu kulturviesturis smolkumus, jūs voda gribiešona dareit nūdaeigu dorbu. Tikai jūs deļ latgaliskuos precis kliust vīgļuok pīejamys.
Ka esi gotovs breivpruoteigi paleidzēt tierguot – zīduot sovu laiku i īgiut jaunys zynuošonys – dūd ziņu!
E-posts ilze@lgsc.lv, tel. 295 12 432 (Ilze).
Paļdis pierciejim!
Lai mozs, bet kotrs pierkums ir īguļdejums latgalīšu kulturā. Īgiutuo nauda teik atdūta izdeviejim, sadarbeibys partnerim i īguļdeita jaunu latgalīšu kulturys nūtykumu radeišonā.
Nūpierkūt pi myusu latgalīšu gruomotys i diskus, Tu veicynoj latgalīšu kulturys daudzveideibys sasaglobuošonu i atteisteibu.


text:
Vikipedeja:Stiļa rūkysgruomota
Ka sevkotrys turātumemēs pi Stiļa rūkysgruomotys, Vikipedeju byutu vīgļuok lītuot i autorim, i skaiteituojim. Bet pazeistamajā gruomotā The Chicago Manual of Style saceits tai:
Itī lykumi dūmuoti vydsmāra gadīnim i jūs vajag lītuot elasteigai.
Skaidra, vyspuseiga dazynuošona irā svareiguoka nakai teksta grafiskais atvaiguojums i formats. Vikipedeja kategoriskai naaizprosa autorim turētīs pi itūs apruodejumu, tok jī paleidzēs cytim lobuok saprast jiusu dorbu. Vikipedejis priņcips prīca byut autoram ir svareiguoks na kuru nakuru ļaužu gribiejums, kab vysi rakstīni jau nu pošu īsuoku byutu piļneigi.
Streidi ap stili[labot pirmkodu]
2005 godы juņa mien. Arbitražys komitets sasprīde, ka vysur, kur obadiveji varianti lobi, autorim navajag raudzeit puortaiseit vysu pa sovam. Bet irā tīseiba aizpraseit, kab vīnā rakstīnī byutu lītuots saksteigs stiļs.
Rakstīņu Pasaukys[labot pirmkodu]
Pasauka aba rakstīņa viersroksts var byut vuords ci eisa fraze, kura vysucieškuok pasaruoda jau pyrmajā rakstīņa sacīnī - vyslobuok kai sacīņa gramatiskais prīškmats. Pīvadumam, rakstīnī ap Rēzni lobuok suokt itai: Rēzne - mīsts Latgolā..., a na kai naviņ nataisnai: Ite raksteisim ap Rēzni - Latgolys mīstu. Napīdareigai nu vysu cytu apstuokļu, pasauku vajag raksteit jau pošā pyrmajā sacīnī.
Pyrmū reizi rokstit tekstā pasauku tuklim literim (lītuodami 3 apostrofus), saceisim,
'''rakstīņa pasauka'''. "Rēzne - lels mīsts Latgolā...".
Lobuok nalicit hipernūruožu:
- Kod pyrmū reizi tekstā rokstot pasauku (ar tuklajim literim)
- Nivīnā zamdalis pasaukā
Kod nakod pasauku vajag raksteit (pīv., filmys, gruomotys i leidz. pasaukys) na viņ tuklim literim, a i kursivā. Pīvadumam:
Gruomota Evangelia Toto Anno beja nūdrukavuota 1753 godā.


text:
Kepovys pogosts
Kepovys pogosts irā Dagdys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrā Neikšānūs dora feļčeru punkts i biblioteka. Koč i 1990 godā pastateja jaunu suokuškolu, deļ mozuo škoļnīku skaita 2000 godā školu aizdareja i pogosta teritorejā nivīna vuiceibu īstota navā. Škoļnīki vuicuos Dagdys, Kruoslovys i Osyuna školuos. Lelums ļaužu katuoli i viesturiskai pīdar pi Osyuna Svātuo Krysta paaugstynuošonys Romys katuoļu bazņeicis.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Kepovys pogosta teritoreja bejuse Daugpiļs apleiciņa Osyuna pogostā. 1945 godā Osyuna pogostā īstateja Kepovys solys padūmi. 1954 godā Kepovys solai daškiera likvidātū Apaļu solu.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Dagdys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Kepovys pogosts tur rūbežu ar:
- Dagdys nūvoda Osyuna pogostu, Pareču pogostu, Svareņu pogostu;
- Kruoslovys nūvoda Pūstinis pogostu;
- Boltkrīvejis Republikys Vicebskys apgabaļa Verhņadzvinskys rajonu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Kepovys pogostā dzeivoj 261 ļauds, nu jū 67,1% latvīšu, 13,3% krīvu i 10,4% boltkrīvu.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Kepovys pogosta ļauds dzeivoj 22 soluos.[4] Pošu leluos solys - Apali, Neikšāni (pogosta centrys), Lukšova.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš dzeļžaceļa linejis pogostā navā.
Kepovys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Kepova" Neikšānu solā (LV-5677).[5]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Petanks
Petanks (praņcīšu: pétanque) — Provansa praņcīšu nacionaluo sporta atmeja, bumbuļu svaideišona.
Aprakstejums[pataiseit | labot pirmkodu]
Kaitys snāgs irā diveju komandu kaitaunīkim 15 reiz 4 m pluota laukumeņā pa ailei voda metaliņus bumbuleišus raudzeit dastumt sovu bumbuleiti kai varams tyvuok da kūciņa bumbuleiša — košoneta (praņcīšu cochonnet — cyuceņa). Pi tuo, metaliņam bumbuleišam nabreiv aizgiut košoneta, tok sasaveicieja bumbuleiti jis var izsist nu vītys, kab puorstumtu jū tuoļuok nu košoneta. Kaita tuoļuojās da 13 ocu.
Petanku var kaitavuot sevkotrā laukumeņā: smiļkšuotā, gruntātā, žvyruotā i t. t. Pyrma kaitys suoku kaitaunīki aizzeimoj itū laukumeņu pa nūstateitajim mārim.
Bumbuļu māri i svors:
Kaitaunīku skaits komandā: 1—3, komandys kaitavoj vysaidūs sadorūs. Vacuma aprūbežuojumu navā.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Petankam leidzeigys kaitys beja jau Senejā Grekejā i Romā. Eladā parostai izlītuoja opolus akmiņus i lumdynuojuos tuoļsvīsšonā, a romīši svaideja ar dzeļzi apkoltus kūciņus bumbuleišus kurs taisnuok ītruopeis.
Piec Romys imperejis krisšonys itei kaita beja aizmiersta i atdzyma viņ Vydslaikūs ar pasauku ([Test-Praņcīšu volūda|praņciskai]] bouleurs. Jei tyka taida populara, ka XIV godusymtā beja nūlīgta, kab pavaļdini aizajimtu ar nūdareiguokom sporta atmejom - fehtuošonu voi lūksaušonu.
Koč i bejuši nīlūgumi, kaita atguojuse da myusu dīnu. Vysaiduos formuos, ar vysaodom pasaukom, jei ekzistej vysaiduos Vydsjiuru vaļsteibuos, taipoš Lelbritanejā. Niulejā atmejā petanks atsaroda 1907 godā.
Petanka kaitaunīki sasaškeiruši Vydtautyskajā petanka asociacejā.


text:
Atašinis pogosts
Atašinis pogosts irā Krystapiļs nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora vydsškola, biblioteka i Romys katuoļu bazneica.
Puslopu ruodeklis
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Atašinis pogosts tur rūbežu ar:
- Krystapiļs nūvoda Mežuoris pogostu;
- Leivuona nūvoda Rudzātu pogostu i Turku pogostu;
- Modyunis nūvoda Mātrainis pogostu;
- Ribinišku nūvoda Seiļukolna pogostu;
- Varakļuonu nūvoda Mūrmastinis pogostu i Varakļuonu pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Atašinis pogostā dzeivoj 735 ļauds, nu jū 86% latvīšu, 11% krīvu i 3% cytu tauteibu ļauds.[2] Atašinis pogostā irā pošu mozuo cylvāku bīzeiba Krystapiļs nūvodā, partū ka vaira kai 70% pogosta zemu aizjam meži i pūri.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Atašinis pogosta ļauds dzeivoj 25 soluos.[3] Pošys leluos solys - Atašine (pogosta centrys), Rejnīki, Truoškys.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Aija Kukule - dzīduotuoja, muzykys školuotuoja;
- Pīters Babrys - pedagogs, Baļtejis viesturis tāmātuojs ekziļā ASV.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Jākubmīsts-Rēzne-Terehova (A12) i Kruoslova-Preili-Modyune (P62), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi.[4] Atašinis pogostu škārsoj dzeļžaceļa lineja Krystapiļs-Sīnuoja, iz kurys irā staceja Atašine.
Atašinis pogosta teritoreju apkolpoj posta atdaļa - Atašine (LV-5211).[5]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Atašinis Suopeiguos Dīvamuotis Romys katuoļu bazneica;
- Mariņdzis piļs i muižys suods;
- Pūdarneica "Zaļbierzis";
- Retro motociklu i senejūs formys aptārpu kolekceja;
- Teiču dobys rezervats.


text:
Daugova

Daugova — vysuleluokuo Latgolys i Latvejis Republikys upe, iztakūša nu Valdaja augstainis Krīvejā, takūša pa Krīvejis, Boltkrīvejis i Latvejis teritorejom, ītakūša Baļtejis jiuru Reigys leicī . Kūpeigais upis garums – 1020 km.
Krīvejā Daugova (Zapadnaja Dvina) caur kanalu saškierta ar Berezinys i Dnepra upem.
Iz Daugovys pastateitys tris iudiņspākainis ar dambom – Reigys iudiņspākaine 35 km iz viersu nu upis greivys, Keguma iudiņspākaine vēļ 70 km iz viersu nu greivys i Pļaveņu iudiņspākaine 107 km iz viersu nu greivys. Catūrtuo – Daugpiļs iudiņspākaine beja planavuota XX gs. 80-tajūs godūs, tok projekts satyka lelu pretiveibu nu ļaudeibys pusis i nabeja īdzeivynuots.
Mīsti pi Daugovys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Veližs, Krīvejā
- Vicebskys, Boltkrīvejā
- Polackys, Boltkrīvejā (Polacka apleicīnē atrūnami Daugovys akmini)
- Daugpiļs
- Jākubmīsts
- Uogre
- Solyspiļs
- Reiga
Datakys[pataiseit | labot pirmkodu]
Zeimeiguokuos datakys:
Datakys Latgolā i Sielejā:


text:
Latgola
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
- Golvanīs rakstīņs Latgolys doba
Geografiskai Latgola izalikaliejuse iz Latgolys i Sielejis augstīņu i Reitulatvejis, Mudovys, Polacka zamīņu. Tipiskīs Latgolys zemisvierīņs ar kauprim i līknem veidūjīs kai laduoja veicis rezultats geologiskajūs ladslaikūs. Latgolys pošys augstuos viersyunis pa vyscaureigajam (absolutajam) augstumam – Lelais līpkolns (289 m augšuok jiuru leidzīņa) i Dzierkaļu kolns (286 m augšuok jiuru leidzīņa) Rēznis nūvoda Kaunatys pogostā. Pa samiereigajam (relativajam) augstumam pyrmū vītu aizjam Dzierkaļu kolns, jis pasaceļ augšuok apleicīnis par 89 metri.
Latgolu arī sauc par Zylūs azaru zemi, Azarzemi. Regiona līknēs atrassim kaidu tyukstūšu azaru, nu jūs poši lelī – Lubuons (viersas plotums 8070 ha) i Rāzna (5756 ha). Vysudziļais Latgolys azars (65 m) – Dreidzs. Nu sovys pusis, Dagdys nūvodā asūšais Ješs tur vysuvaira azarsolu (69). Pa skaitam lelums Latgolys azaru saguluši Latgolys augstainē.
Regionā taipat na moz upu, tikai juos leluokuotīs nalelys. Poša leluo, poša skaistuo i kulturviesturiski vysusvareiguo upe – Daugova, ītakūša Latgolā nu Boltkrīvejis teritorejis. Gobola iz vyds Kruoslovys i Daugpiļs, kurymā upe taisa pīcus leikumus i tak pa apmāram 40 m dziļu upleju, kod nakod sauc Latgolys Šveicarejis. Svareiguokys Daugovys pītakys Latgolā – Aivīkste, Dubna.
Reitulatvejis zamīnē izaplātuši leli pūri i peisi. Teiču pūrs aizjam lelu daļu Krystapiļs i Varakļuonu nūvoda.
Meži sadz apmāram trešu daļu Latgolys teritorejis. Pūstumlatgolā stīpās egļu skuti, a gar Daugovu – prīžu syli. Dīnavydlatgolys leluos dalis zemisvierīņam soveigys bārzu bierzs.
Latgolā plotys kūdrys atradnis: Krīvu–Jersikys pūrs Leivuonu nūvodā, Kreiču i Kreņovas pūri Kuorsovys i Cyblys nūvodā, Strūžānu pūrs Rēznis nūvodā, taipat muola atradnis: Vileks nūvoda Kuprovā, Leivuonā, Daugpiļs nūvoda Neicgalī. Ceļu būvnīceibā Latgolā lītoj dolomītu, kura vysleluokuos atradnis ir pi Jiekabpiļs. Daugovys uplejā i juos apleicīnē ir lelys smiļkšu atradnis. Leivuona boltū kvarca smiļkti lītoj vītejuo stykla dareitova.
Klimats Latgolā koņtinentāluoks kai cytā Latvejis teritorejis daļā. Zīmys vīnmār soltuokys i snīga pīkreit dreižuok i juo pasadora bīzuoka kuorta kai palykušajā Latvejis daļā, a vosorys syltuokys. Dagdā i Daugpilī registrāta vysuzamuokuo temperatura (–43 grādi C), i Daugpilī – absolūtuo vysuaugstuokuo (+36 gradi C).
Deļ plotuo iudiņbaseina Latgolā lela iudiņa putnu, iudiņa kustūnis i molusku vysaideiba, a deļ pūru i peisu – lela pūstumu dzeivinīku i auguoju škiru vysaideiba. Lelajūs meža masivūs Latgolā apteikamys daudzejis taigys dzeivinīku škirys, kuru pīstuovi īceļoj nu Krīvejis (luoči, taigys kustūne i ct.). A Daugovys vacupē, Pīdrujis sausajuos pļovuos i cytuos smiļkšuotuos i atdareituos vītuos sateikamys daudzejis stepu i cytu dīnavydu dzeivinīku i auguoju škirys (tauryni, vabalis, voguli, sieņs i ct.). Latgolā pīskaiteits vaira kai 1850 vabaļu i vogulu škiru.
Latgolā irā nazcik vaļsteibys sorgojamu dobys objektu – Teiču rezervats, sorgojamuos teritorejis apleik Dreidža, Istrys, Pildys i Odumovys azaru, taipoš 3 sorgojama zemisvierīņa apvydi – Sielejis, Viersdaugovys i Daugovys lūku. Jī izslyvuši caur sovpateigajim, daudzatmejeigajim vierīnim i sevišku dobys skaistumu. Bez tuo Latgolā irā daudzi cylvāka īriedeitu parku, a Daugpiļs nūvoda Neicgaļa pogostā atsaguļs miļža akmiņs (apleikmārs 30,5 m, augstums 3,5 m).
- Pošys augstuos Latgolys viersyunis
- Pasauka (Byušonys vītys nūvods i pogosts) – vyscaureigais augstums (augšuok jiuru leidzīņa) – samiereigais augstums (augšuok apleicīnis)
- Lelais Līpkolns (Rēznis nūv. Kaunatys pog.) – 289,3 m a. j. leidz. – 86 m
- Dzierkaļu kolns (Rēznis nūv. Kaunatys pog.) – 286,3 m a. j. leidz. – 89,2 m
- Dubuļu kolns (Rēznis nūv. Kaunatys pog.) – 273,8 m a. j. leidz. – 61,8 m
- Karaļu kolns (Rēznis nūv. Kaunatys pog.) - 272,2 m a. j. leidz. – 55,6 m
- Kromaņu kolns (Rēznis nūv. Kaunatys pog.) - 271,1 m a. j. leidz. – 53,8 m
- Dekšņa kolns (Rēznis nūv. Kaunatys pog.) - 266,5 m a. j. leidz. – 34,9 m
- Greizais kolns (Dagdys nūv. Aņdzeļu pog.) - 263,7 m a. j. leidz. – 60 m
- Poši lelī Latgolys azari
- Pasauka (Byušonys vītys nūvods) – viersa pluots
- Lubuons (Rēznis i Modyunis nūv.) – 8070 ha
- Rāzna (Rēznis nūv.) – 5756 ha
- Rušyuns (Ribinišku nūv.) – 2373 ha
- Sivers (Kruoslovys nūv.) – 1759 ha
- Cierms (Ludzys nūv.) – 1261 ha
- Ješs (Dagdys nūv.) – 988 ha
- Lelais Ludzys azars (Cyblys nūv.) – 846 ha
- Poši dzilī Latgolys azari
- Pasauka (Byušonys vītys nūvods) – vysulelais dziļums
- Dreidzs (Kruoslovys nūv.) – 65 m
- Garais (Kruoslovys nūv.) – 56 m
- Iļdzs (Aglyunys nūv.) – 46 m
- Ormejs (Kruoslovys nūv.) – 43 m
- Ojats (Kruoslovys nūv.) – 41 m
Administrativais dalejums[pataiseit | labot pirmkodu]
- Golvonais rakstīņs: Latgolys administrativais dalejums
Administrativai Latgola sasadora nu 19 nūvodu i 2 republikys mīstim. Kulturviesturiski Latgolai pīdar i daļa nu Olyuksnys nūvoda (nazkodejais Līpnys pogosts) i Modyunis nūvoda (nazkodejais Borkovys pogosts). Taipoš leluokuo daļa Daugpiļs nūvoda i Daugpiļs mīsta irā Latgolā, a nūvoda daļa Daugovys kairajuo molā i Daugpiļs mīsta daļa (nazkodejais Greivys mīsts) irā Sielejā. Leluokuo Jākubmīsta daļa irā Sielejā, a nazkodejais Krystapiļs mīsts (niu Jākubmīsta daļa) Latgolā. Nu tuo vysa Latgolys teritoreja irā daleita 21 nūvodā i 3 republikys mīstūs.


text:
Zemisvierīņs
Zemisvierīņs (baļtīšu: ainava; anglīšu: landscape; vuocīšu: die Landschaft; krīvu: лaHдшaфT) — geografiskuo zemis gorūzys dalejuma pamatkategoreja, geografiskuos rajoniešonys vīneiba, zemisvierīņzineibys tiemiešonys objekts.
Šauruokā zemeibā zemisvierīni saprūt kai teritorejis uorejū izavierīni ci reļjefu (pīvadumam, „erozejis zemisvierīņs”, „kaupruots zemisvierīņs”). Taids sapratīņs aizaveds i geografejis zineibā suocūt nu 19 gs.
Plotuokā zeimeibā geografiskais zemisvierīņs apjam kurys naviņ teritorejis radzamuos soveibys – fizikaliskūs elementus (zemis formys, reļjefs), auguoju vysumu (flora), dzeivinīku vysumu (fauna), abstraktus elementus (gaismys i tymsa meitovys, gaisalaiks), nu cylvāka darbeibys atsarodušus elementus (cylvāka dorbs apleicis taiseišonā i īriedeišonā). Taids sapratīņs cīšuok soveigs myuslaiku geografejai i apleiczineibai.


text:
Narcise
Narcise (Narcissus) – amariliņu (Amaryllidaceae) saimis auguoju ciļts. Pasauka izacāluse nu greku volūdys vuorda narkao - reibeigs; zīdi tur stypru reibeigu smuordu. Daudzigadeigi seipulauguoji. Kuots gars, bez lopu, ar nazcik pamatlopom. Zīdi gona makani, parostai pa vīnam ci pa nazcik kūpā. Sāklys malnys, opolys ci styurainis.
Ciļtī ap 50 škiru; aug vysuvaira Vydsjiurys regiona vokoru daļā. Latgolā audzej 3 škirys: boltuos aba ailinīku narcisis, pušku narcisis i dzaltonuos narcisis (Narcissus pseudonarcissus). Īvaiseits daudzi škiru izmeju.
Pasauka[pataiseit | labot pirmkodu]
Senejūs greku mitologejā stuosteits par cīši skaistu jauniekli, kura vuords beja Narciss. Jis tai sevi mīļuojs, ka apleik nikuo namanejs i vys vierīs iz sova šmukuo vaiga iudiņa atspeidīnī. Partū dīvi jū nūstruopiejuši i puormejuši par puči, kura sovu zīdu pagrīzuse iz suonu tai zamai, kaiba vārdamuos iudiņa spīgelī.


text:
Popularne rymy do
zycie
mnie
inie
czas
jest
dzień
zawsze
ciebie
wszystko
świecie
świat
życia
wiele
się
będzie
oczy
siebie
razem
serce
serca
chwilę
domu
słowa
urodziny
Tobie
marzenia
lat
świata
rana
miłości
Rymy do gejom
aldrejom, alejom, Aleksiejom, almejom, Amaltejom, Andrejom, Andriejom, Andrzejom, archijerejom, archirejom, asindziejom, bakchejom, Barejom, Bartłomiejom, bartodziejom, bastejom, beglerbejom, bejlerbejom, bejom, Betlejom, beznadziejom, Błażejom, bobslejom, Bokiejom, bombramrejom, borodziejom, bramrejom, brejom, bromolejom, budlejom, Celejom, Cheronejom, chorejom, chrejom, chutnejom, chwiejom, czarodziejom, czatnejom, Dadejom, dejom, Dejom, dichorejom, didżejom, displejom, dobrodziejom, Drejom, Durlejom, dychorejom, dyskdżokejom, dytrochejom, dziejom, dżersejom, dżokejom, epopejom, esejom, Firlejom, firlejom, flejom, fokrejom, Frejom, Fudalejom, gejom, glejom, grejom, grotrejom, hartlejom, hokejom, hreczkosiejom, Jędrzejom, kafejom, katlejom, kaznodziejom, kejom, kierejom, klejom, kniejom, kolejom, Kołodziejom, kołodziejom, Kondejom, koryfejom, Koziejom, krytejom, Kulejom, Lejom, lejom, Lizurejom, Łodejom, Maciejom, Madejom, marsarejom, marsrejom, Matejom, Matwiejom, melopejom, memejom, mierzejom, mikroglejom, Milejom, miniesejom, miniturniejom, Nadziejom, nadziejom, neuroglejom, odysejom, Okrzejom, olejom, onomatopejom, Palejom, pierzejom, Pigmejom, pigmejom, Pirenejom, Pompejom, półwolejom, pradziejom, priapejom, propilejom, propylejom, protojerejom, prozopopejom, przywilejom, Rabiejom, Raszejom, rejom, Rejom, ryfejom, Sądejom, Sergejom, Sergiejom, siejom, Siergiejom, smolejom, Sołowiejom, Sondejom, sostejom, splejom, spondejom, sprejom, suchowiejom, Sulejom, superturniejom, szalejom, szlejom, szpejom, szwejom, Śmiejom, telekaznodziejom, teleturniejom, torrejom, trachejom, transzejom, trochejom, trolejom, tulejom, Turlejom, turniejom, tyrtejom, uklejom, Uklejom, unihokejom, Wejom, wiejom, wierzejom, wodolejom, wodzirejom, wolejom, zawiejom, Ziejom, złodziejom


text:
Leldīne
Leldīne – senejim latgaļu tautys svātkim damāruoti kristīšu svātki, kuri simbolizej Jezus Krystus augšanceļšonūs nu myrūņu piec pīkaļšonys krystā, kai aizraksteits Jaunajā Testamentā. Tys nūtics trešā dīnā piec Krystus mieršonys (nuovis dīnu skaitūt kai pyrmū dīnu).
Leldīne lelumam kristīšu irā poši svareigī gods svātki, kuramūs lela prīca izsokoma deļ galeiguos Dīva dāla īveicis par smierti. Nazcik saprasmēs svareiguoka irā Krystus mieršonys, a na augšonceļšonuos dīna, partū ka taišni mierdams Krystus izvede ciļvieci nu apdzymtuo grāka. Leldīnis svātki irā pādejuos gavieņa dīnys.
Taipoš kai cyti kristīšu svātki, i Leldīne sasaliejuse ar tautys poguonu tradicejom, pīvadumam, Leldīnis ūlu kruosuošonu.
Puslopu ruodeklis
Leldīnis data[pataiseit | labot pirmkodu]
Leldīne navā atzeimojama svietejamuo gods dīna pa Gregora kaleņderam. Jūs data damāruota pi žydu svātku, kurūs datu nūstota pa mienesnīka kaleņderam. Leldīni svietej pyrmajā svātdīnē nu pyrmuos pylnats piec pavasara leidzalaika (ekvinokcejis). Deļtuo gods nu goda Leldīnis data izaškir i byun nu pavasara mieneša 22 da sulu mieneša 25 dīnai.[1]
Reitu pravoslavu bazneicā, kuramā lītoj Juleja kaleņderi, Leldīnis data saīt nu sulu mieneša 4 dīnys da lopu mieneša 8 dīnai. Tok izagoda i taidi godi, kod katuoļu, pravoslavu i staroveru Leldīne saīt vīnā datā.
Leldīnis liturgeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Katuoļu bazneicā Leldīnis svieteišona aizasuoc Lelajā (Zaļajā) Catūrtdīnē i valkās vysu Leldīnis laiku da Krystus dabaspajimšonys svātkim. Lelajā Catūrtdīnē i Pīktdīnē kristīši īt Krysta ceļu, pīmynādami Kunga Jezus Krystus pīkaļšonu krystā i smierti. Lelajā Pīktdīnē bazneica nūsacejuse styngru gavieni. Lelajā Sastdīnē, kuruos kod nakod sauc i par Klusū Sastdīni, leidza ar saulislaidu svietejama Leldīnis nakts. Nakts tymsā svietejama "nakts, gaišuoka par dīnu" liturgeja, kura salosa ticeigūs apgaismuot apleici ar sovom atnestom, aizdegtom svecem. Ituos nakts rituala jāgs - atzeit sevi par vaineigu i sovā vainē, tymseibā īsavērt eistynū gaismu, kura navā ītēmiejama byunūt dīnā. Ituo rituala laikā skaitomi seviški daudzi Svātū Rokstu vuordi, kuramuos paviesteita Mesejis atīšona i vysu cylvāku grāku atlaisšona, i dzīdamys psaļmys. Leldīnis nakts kulminaceja - augšonceļšonuos viests. Nu ituos šaļts atļauts vargaņuot, kas katuoļu bazneicā irā nūlīgts nu Leluos Catūrtdīnis da Lelajai Sastdīnei.
Tautys tradicejis[pataiseit | labot pirmkodu]
Nazcik tautys īrodumi irā izaglobuojušs nu poguonu pavasara atīšonys svātkim i sasalejušs ar Jezus Krystus augšonceļšonuos svātkim, sataisūt myuslaiku latgaļu Leldīnis svātku tradicejis. Senejūs laikūs pavasara atīšona (Leluo dīna) sveiteita, kod dīnys i nakts garums vīnaids (pavasara ekvinokceja) i tys saīt pavasara mieneša 20 ci 21 dīnā.
Vīna nu pošu golvonūs tautys tradiceju irā ūlu kruosuošona (marguošona). Parostai ūlys kruosoj seipulu myzās, kluotyn līkūt vysaižus auguojus, putruomus i tai tuoļuok. Tok sevkura saime tur sovys ūlu kruosuošonys tradicejis. Leldīnis reitā saime ād reitiškys i sasaveic, kam stypruoka ūla. Taipoš nūteik leiguošonuos leigačuos, ūlu rypynuošona, ūlu mesšona i cytys atrakcejis.
Tautys ticiejumi[pataiseit | labot pirmkodu]
- Par Leldīnem juovuora ūlys, tod opolys teleitis aug.[2]
- Kas Leldīņu ūlys bes suoļa ād, tys vysu vosoru maluos.
- Kas zam Leldīnis lelā sastdīnē iess vaira zierņu, tod itei pīzeimoj, ka tys byus boguots cylvāks.
- Kas Leldīnē pyrmais atbrauc nu bazneicys, tys vysu godu pyrmais pi dorba un tureibys.
- Ka cylvāks gryb zynuot sovus grākus, tod lai pyrmā Leldīnis dīnā da pacelšonys krysta padzer solta iudiņa. Tū dīnu da pacelšonys krysta iudiņs irā soldons. Kod cylvāks padzers iudiņa i iudiņs byus soldons, tod itei pīzeimoj, ka pi tuo cylvāka grāku navā. A ka byus na soldons, taids kai jis irā, iudiņs kai iudiņs, itys pīzeimoj, ka pi tuo cylvāka cīši daudz grāku, koč ar maisu nosuoj.
Tautys dzīsmis[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Leldīnis data (angliskai). Rakstīņs nu Amerikys Saškierstū Vaļsteibu Jiuris Observatorejis (pavasara m. 27 d., 2007 g.).
- ↑ Latvīšu tautys ticiejumi
- ↑ Tautys dzīsmis ap Leldīnem


text:
Latgolys gaisma
Latgolys gaisma (latvīšu: Latgales gaisma) — vīna nu īteceiguokūs Latgolys parteju piec Latvejis napavaļdeibys atjaunynuošonys (1988). Pats lelais dasnāgums - īveice Daugpiļs pošvolda ībolsuošonā.
Registrāta 2000 g. marta 21 d., partejis aizsuociejs i pirminīks beja Daugpiļs pasajāmuma Stalker prezidents Rihards Eigims.
Latgolys gaisma dabuoja viersa 2000 gods Daugpiļs pošvolda ībolsuošonā (7 deputatu vītys), aplīcūt Daugpiļs mīsta partejis i partejis Latvijas ceļš kūpeigū sarokstu (nu juo pošvoldā ītyka 5 deputati, jūs vydā i pyrmuokais Daugpiļs mers Aleksandrs Vidavskis), PCTVL (2 deputati) i LSDSP (1 deputats). Piec ībolsuošonys Latgolys gaisma Daugpiļs pošvoldā sataiseja koaliceju ar PCTVL i socialdemokatim, a par mīsta meru tyka Latgolys gaismys viersinīks Rihards Eigims.
Parteja pīsadaleja Latvejis 8 Seimys ībolsuošonā 2002 gods oktobra 5 dīnā. Par Latgolys gaismu Latgolā nūbolsuoja 9,3 % izlaseituoju, tok vysys Latvejis mārā parteja dabuoja viņ 1,5 % bolsu i partū navierseja 5 % slīkšņa, kab ītyktu Seimā.
2003 godā R. Eigimam daguoja atsastateit nu mīsta mera daguojumu deļ pagaisynuotuos atsadūšonys iz juo - daudzeji juo partejis bīdri pošvoldā beja tykuši par cīši škaļdeigi. Nu 2003 da 2007 g. Latgolys gaisma beja golvonuo opozicejis parteja Daugpilī.
Parteja likvidāta 2007 g. februara 8 d.


text:
Bieržu pogosts
Bieržu pogosts irā Bolvu nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Bieržu vydsškola, sporta noms, biblioteka, saīšmu noms i doktorats.[2]
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Domopolis pogosts īstateits ap 1840 godu iz Domopolis muižys zemis. Viesturiskai pogosta zeme bejuse Ludzys apleicinī, vāluok Latvejis Republikys laikā Jaunlatgolys (Abrinis) apleicinī. 1925 godā pasaukts par Bieržu pogostu (baļtiskai: Bērzpils pagasts). 1935 godā Jaunlatgolys apleiciņa Bieržu pogosta pluots beja 320 km² i tymā dzeivova 6456 ļauds.[3] Nu jū 98,5% beja latvīšu.[4] 1945 godā pogostā īstateja Benislovys, Bieržu, Drudžu, Golvoru, Līparu i Osudaru solys padūmi, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja. Sovetu laikūs īstateja Bolvu rajonu, kam daškiera i Bieržu pogostu. 1951 godā pogostam daškiera likvidātū Osudaru solu, a 1954 godā likvidātū Golvoru solu.[5] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[6] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Bolvu nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Bieržu pogosts tur rūbežu ar:
- Bolvu nūvoda Kryšanu pogostu i Tiļžys pogostu;
- Lubuona nūvoda Indrānu pogostu;
- Modyunis nūvoda Ūšupis pogostu;
- Rēznis nūvoda Bykovys pogostu.
- Ruguoju nūvoda Lozdukolna pogostu.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Bolvu nūvoda teiklavīta
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Bolvu nūvoda teiklavīta
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0


text:
Dlužņovys piļs
Dlužņovys muižys piļs pastateita nu 1905 da 1911 godam jugendstiļa i eklektizma arhitekturā. Vaļsteibys zeimeibys arhitekturys pīminieklis. Muižys suodā izslivuo Madonys skulptura. Tān pilī dora Dlužņovys pogosta pamatškola.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
19 godu symta suokuos Dlužņovys muižys vītā beja Laizānu sola. Laizānu zemi nūpierka puoļu muižinīki - bruoli Pīters i Julejs Dlužnevskis. Jū vuords atness muižys i pogosta pasauku. Godu symta ūtrajā pusē nu bruolim Dlužnevskim muižys zemi nūpierka Lītovys puoļu iņženers Stanislovs Kerbedzs. Juo sīva Eugeneja Kerbedza bejuse Puolejā izsliva dailis atspaidneica, deļ juos Dlužņovys pilī gastejuši daudzi zynomi dailinīki (vīns nu jūs M. K. Čurļoņs). Eugeneja Kerbedza iztaiseja lelu dailis dorbu kolekceju, cieški braukaleja da Italejai, kur īsapazynuoja ar jaunim redzīnim dailis pasaulī. Nu sevkura ceļuojuma jī atvede tepiejumus i cytys dailis lītys, taipoš i idejis, kai taiseit sātu i muižys suodu. Vysys idejis arreizi īdzeivynuoja dzeivē. 1925 godā vīnā nu piļs daļom, kur nazkod beja Eugenejis tepietova, atdareja gaļdinīku taiseitovu. Daudzi tepiejumu i mebeļu tyka iznycynuotys.
Muižys suods[pataiseit | labot pirmkodu]
Suodu ītaiseja Kerbedzu saime 20 godu symta suokuos, tok praktiskūs dorbus padareja muižys vaļdeituojs - suodinīks I. Ksendzepolskis. Suoda pluots 22 dekteru, nu tū 2,2 dekteru iudiņa. Nu 1977 gods suods irā vaļsteibys sardzeibā. Tys irā vierīniskys parks ar 7 oporim, vysi opori saškierti. Vīnā nu oporim bejs net kruocs ītaiseits. Suodā bejuse lela kryumu i kūku vysaideiba, partū ka Kerbedzu puors nu dīnavydu ceļuojumim vysod atveds kaidu naviņ jaunu škiru. Suodā bejuse nazynoma itaļu dailinīka svātuos Jaunivis Marejis skulptura. Varams, ka poša saimineica atveduse. Aiz tuo ka skulptura beja maituota deļ laika, 1991 godā oroginalu puormeja ar dailineicys L. Vronevskys Madonys skulpturu.
Koordinatys: 56°21′29″N 27°15′38″E /


text:
Tvereiguo raisteiba
Tvereiguo raisteiba (anglīšu: sustainable development; krīvu: ycToйчиBoe paзBиTиe; latvīšu: ilgtspējīga attīstība) — taids zemis, vaļsteibys, regiona, mīsta, ekonomikys, kūpeibys i t. t. raisteišonys process, kurs apmīrej tānejuos vajadzeibys, nasamazynojūt atīsmis audžu vareibu apmīreit jūs vajadzeibys.
Tvereiguos raisteibys koņcepceja aizprosa sovā vydā sadarynuot resursu izlītuošonu, iņvesticejis, ziniskai tehniskuo progresa sūļus i politiskai ekonomiskūs sasprīdumus tai, kab jī styprynuotu niulejū i gaidomū poteņcialu, izlītojamu ciļviecis vajadzeibom i snāgim apmīreit.
Latgaliskuo termina etimologejis pamatā — tautys soveibnīks tvereigs 'taids, kura gona ilgam laikam'.


text:
Mīsta vierīņs nu Olava bazneicys tūrņa
Talins (igauņu: Tallinn) — Igaunejis golvysmīsts i pats leluokais mīsts. Ite vysuzeimeiguo Igaunejis ūsta pi Suomu jiuru leiča pošūs vaļsteibys pūstumūs. Taipoš mīsts irā vysu leluokais industrejis i finansu centrys. Talina vacmīsts īlykts UNESCO pasauļa kulturiskuo puormaņtīņa sarokstā. Mīstā izaglobovuse vydslaiku pīstateiba ar sorgsīnu. Harjis apleiciņa administrativais centrys.
-
-
Talina vacmīsta vydslaiku sorgsīna
-
Vierīņs iz Talina bizneša centra
-
-


text:
Blontu pogosts
Blontu pogosts irā Cyblys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, suokuškola, biblioteka, felčeru punkts i sporta zala.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Blontu pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleiciņa Mērddzinis pogostā. 1945 godā īstateita Blontu solys padūme. 1954 godā Blontu solai daškiersta likvidātuo Degļovys sola. 1979 godā daļa Blontu solys daškiersta Golyšovys i Zviergzdiņa solai.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Cyblys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Blontu pogosts tur rūbežu ar:
- Cyblys nūvoda Cyblys pogostu, Leidumnīku pogostu, Pušmycovys pogostu i Zviergzdiņa pogostu;
- Kuorsovys nūvoda Mērdzinis pogostu i Golyšovys pogostu.
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta vokoru daļa irā Mudovys zamainis Sīnuojis leidzonainē, a reitu daļa Latgolys augstainis Būrzovys kauprainē. Pogosta pošu augstuos kaupris 163,8 m vjl pi Kicovkys solys i 166,2 m vjl pi Būbynu solys. Pošu zamuo vīta Kreiču pūrā - 106,8 m vjl.
Iudini[pataiseit | labot pirmkodu]
Upis:
- Čodarānu upe
- Iļža
- Blontu opori
- Rojevkys azars
Pūri i peisi:
- Degļovys pūrs
- Kreiču pūrs
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Blontu pogostā dzeivoj 502 ļauds.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Blontu pogosta ļauds dzeivoj 19 soluos.[4]
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta reitu daļu škārsoj vīns vaļsteibys zeimebys autoceļš Kuorsova-Ludza-Bukmuiža (P49) i nazcik vītejuos zeimeibys celi vysā pogosta teritorejā.[5] Blontu pogostu naškārsoj nivīna dzeļžaceļa lineja. Tyvuokuo staceja "Ludza" linejā Krystapiļs-Sīnuoja 11 kilometru nu pogosta centra.
Blontu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Blonti (LV-5706).[6]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys regionalī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Plīksnis
Plīksnis (anglīšu: (geological) rock, subsurface rock, geological material, latvīšu: iezis, lītaunīku: uoliena, krīvu: ropHaя пopoдa) - vīnmuka litosferys daļa, sasadorūša nu vīna tuo poša voi nazcik tūs pošu mineralu (mineralu škiru). Plīkšņus klasificej pa jūs izaceļšonai (genezei), mineraliskajam kimiskajam sadoram i pa strukturai (sataisūšūs daleņu teksturai). Pa izaceļšonai plīkšņus padola iz magmatiskajim plīkšnim, nūsādplīkšnim i metamorfiskajim plīkšnim. Ar plīkšņu tiemiešonu aizajam geologejis atzaris petrologeja i petrografeja, nūsādplīkšņu tiemej i litologeja.
Magmatiskī plīkšni[pataiseit | labot pirmkodu]
Golvonais rakstīņs: Magmatiskī plīkšni.
Magmatiskī plīkšni atsarūn nu magmys sasadola iz divejom pamatkategorejom: intruzivī plīkšni aba plutoniskī plīkšni, dzilīņplīkšni i efuzivī plīkšni aba vulkaniskī plīkšni. Intruzivī plīkšni ceļās, kod magma izalej pa Zemis viersu, atsaļ i kristalizejās. Efuzivī (vulkaniskī) plīkšni atsarūn tūlaik, kod magma dasnādz Zemes viersu kai lava. Intruzivī plīkšni kristalizejās lānas, atsoldami godu tyukstūšu i milijonu garumā, aiztuo vulkaniskī plīkšni atsaļ i sacītej par nazcik dīnu ci nedeļu.
Nūsādplīkšni[pataiseit | labot pirmkodu]
Golvonais rakstīņs: Nūsādplīkšni.
Nūsādplīkšni ceļās, izalikalejūt klastiskajom nūsādom, organiskajai lītnai voi kimiskajom nūsādom (evaporitim). Piec izalikaliešonys dalenis sapluokšt i cemeņtejās — ituo procesa sauc par diagenezi. Nūsādplīkšni pasataisa iz Zemis viersa ci tyvai da jam.
Metamorfiskī plīkšni[pataiseit | labot pirmkodu]
Golvonais rakstīņs: Metamorfiskī plīkšni.
Metamorfiskī plīkšni atsarūn tūreiz, kod sevkura plīkšņu atmeja (īskaitūt i metamorfiskū plīksni, pasadarejušu jau agruok) teik izškireigūs temperaturys i spīdīņa apstuokļūs. Itei temperatura i spīdīņs vysod augstuoki na pi Zemis viersa, i jim vajaga byut gona augstim, kab puormeitu plīksnī asūšūs mineralus par cyta tipa mineralim, a voi cytom tūs pošu mineralu formom.
Nu plīkšņu sasadora Zemis gorūza (tymā vydā litosfera i maņteja).


text:
Jersikys pogosts
Jersikys pogosts irā Leivuona nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā.
Puslopu ruodeklis
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Jersikys pogosts tur rūbežu ar:
- Leivuona nūvoda Leivuona mīstu, Rūžupis pogostu i Turku pogostu;
- Daugpiļs nūvoda Neicgaļa pogostu;
- Jākubmīsta nūvoda Dignuojis pogostu i Dunovys pogostu;
- Vuorkovys nūvoda Rimeicānu pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Jersikys pogostā dzeivoj 1066 ļauds.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Jersikys pogosta ļauds dzeivoj 22 soluos.[2] Pošu leluos solys - Upinīki (pogosta centrys), Bucinīki, Gruoveri, Vucyni.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga-Daugpiļs-Puotarnīki (A6) i Leivuons-Preili (P63), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi.[3] Jersikys pogostu škārsoj vīna dzeļžaceļa lineja Reiga-Daugpiļs (pogostā vīna staceja "Jersika").
Jersikys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Jersika" Upinīku solā (LV-5315).[4]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Jersikys meža styga;
- Jersikys piļskolns;
- Jersikys Krystus Apsaskaidruošonys pravoslavu cierkva
- Madalenis (Svātuos Magdalenys) Romys katuoļu bazneica Gosporu solā


text:
Svahili volūda
Svahili volūda (Kiswahili) irā leluokuo bantu volūda i vīna nu zeimeiguokom volūdom Afrikys koņtinentā. Svahili volūdā runoj vairuok kai 50 milijonu[1] cylvāku, bet dzymtuo jei irā tik 5—10 milijonim runuotuoju. Svahili irā Kenejis, Tanzanejis i Ugandys oficialuo volūda, kai ari Afrikys Savīneibys dorba volūda. Austrumafrikā svahili cieški kolpoj kai lingua franca.
Piec M. Gatrija negenetiskuos bantu volūdu klasifikacejis svahili pīdar pi grupys G42.
Rokstā teik lītuots latiņu alfabets, kū aizvodova kristīšu misionari. Pyrmuok tyka lītuots arabu alfabets.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Lutz Marten, "Swahili", Encyclopedia of Language and Linguistics, 2nd ed., 2006, Elsevier


text:
Žurnals
Žurnals (praņcīšu: journal – laikroksts, žurnals) – brošurys ci gruomotys izavierīņa periodiskys izdavums, vysucīškuok ar vuokim i iļustracejom. Vysuvaira publicej analitiskus tekstus ap ļaudeibys dzeivi, politiku, ekonomiku, muokslu, kulturu i cytim vaicuojumim, kurī paškierti konkretom ļaužu grupom - bārnim, sīvītem, veirīšim, sporta mīļuotuojim, makšarnīkim i tt.
Žurnali latgaļu volūdā[pataiseit | labot pirmkodu]
Myuslaikūs latgaļu volūdā izīt religiskai ļaudyskais žurnals Katōļu Dzeive, juo pyrmais laidīņs izguoja 1926 godā.
Cyti svareiguokī žurnali latgaļu volūdā bejuši Dzeive, Zīdūņs, Sauleite, Latgolys Zemkūps, Ceinis Karūgs. Pyrmais žurnals latgaļu volūdā beja Austra (izdūts 1908 godā, 4 godus piec druka nūlīguma nūceļšonys).


text:
Speidyns
Speidyns (anglīšu: lighthouse; krīvu: Maяk; latvīšu: bāka) — tūrņa tipa statne, kura jiuru ceļu sistēmā dūd gaismys signalus lellaivom ap gražeiguokom vītom i šaurem.
Myuslaikūs speidynūs parostai ītaiseiti mikriešļa i nakts laikā dorūši stypri elektriskuos gaismys olūti, taipoš optiskī leidziekli spūdrumam palelynuot. Cieški i pats speidyna tūrņs nūmaļavuots spūdrā kruosā, kab izaškiertu nu apleicīnis i dīn.
Deļ jiureibā lītojamūs myuslaiceigūs tehnologeju speidynu role myuslaikūs cik nacik sasamazynuojuse, deļ tuo tān pasaulī irā ni vaira kai 1,5 tyukstūšys dorūšu speidynu.
Speidyni tradiceigai lītojami lellaivu sativē, tok šudinejī speidyni taipoš paleidz i napalelom skrīnmašinem orieņtētīs nakts laikā.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Senejūs speidynūs kai gaismys olūts beja lītojami specialai tam dadzynojami gunkuri.
Speidyni beja stotomi nu vysuvacuokūs laiku. Pats senejais zynomais speidyns ciļviecis viesturē - vīns nu Septeņu pasauļa breinumu — Aleksandrejis speidyns, pastateits III godusymtā pyrma Krystus. Senejī greki i finikīši ar gunim aizzeimuoja gražeigys lellaivu puorbraucīņu vītys.
Speidyni Baļtejā[pataiseit | labot pirmkodu]
Baļtejis vaļsteibuos pats augstais irā Pizys speidyns aba Meikultūrņs (līvu Pizā bōik, latvīšu Miķeļtornis) Latvejā, Līvu jiurmalē, Ventspiļs nūvodā (augstums - 62 m).
Pasauļa speidynu galereja[pataiseit | labot pirmkodu]
Cytur Europā[pataiseit | labot pirmkodu]
Azejā[pataiseit | labot pirmkodu]
ASV, Kanadā i Vydsamerikā[pataiseit | labot pirmkodu]
[pataiseit | labot pirmkodu]
Australejā, Okeanejā, Jauņzelaņdejā[pataiseit | labot pirmkodu]
-
-
-
-
The Peggys Point lighthouse in Nova Scotia, Canada.
-
-
Portland Bill lighthouse, Isle of Portland, Dorset
-
A 1999 photo of the Navassa Island lighthouse. The dilapidated lightkeepers quarters appear in the backgound.
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-


text:
Gepards
Gepards (latiņu: Acinonyx jubatus) irā lels kaču saimis plieseigais zviers. Itys kačs dzeivoj Afrikā i Centraluos Azejis dīnavydūs.[1]
Izavierīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
- Auguma garums: nu 115 da 140 cm
- Astis garums: da 80 cm
- Svors: nu 40 da 65 kg
Daudzatmejeiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Gepardim irā 6 zamškiru:[2]
- Saharys gepards (Acinonyx jubatus hecki)
- Dīnavydu Afrikys gepards (Acinonyx jubatus jubatus)
- Reitu Afrikys gepards (Acinonyx jubatus raineyi)
- Centraluos Afrikys gepards (Acinonyx jubatus soemmeringii)
- Vokoru Afrikys gepards (Acinonyx jubatus velox)
- Azejis gepards (Acinonyx jubatus venaticus)
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ BigCats.ru — Гeпapды
- ↑ BioLib Profil taxonu — druh gepard štíhlý Acinonyx jubatus (Schreber, 1775)


text:
Savica vica bhārata abhi'āna saphā'ī dē pratī bhārata'ca lai li'ā, ika bahuta vaḍā kadama sī. Isa nū Imdian pradhāna matarī naridara mōdī nū dē kē śurū kītā gi'ā sī. Usa nē sānū kō'ī cīza vāpasa dēṇā cāhīdā hai, isa la'ī sānū iha āzādī dā Gandiji dē ditī hai, jō ki kahidā hai. Atē iha vī Gandiji -FREEDOM atē saphā'ī cāhudī sī, jisa nū dō kama sana. Isa la'ī sāḍē pradhāna matarī abhi'āna bhārata nū isa savica vica ika śaradhājalī mahātamājī kahidī hai ki.
I guess that this essay written by me wud help u friend ....


text:
Kaunotys pogosts
Kaunotys pogosts ir Rēznis nūvoda teritoriāluo vīņeiba tuo dīnvidaustrumūs, Rāznys azara austrumu krostā. Pogosta kūpejo plateiba - 16994,3 ha. Īdzeivuotoju skaits iz 2011. godu – 1327.[1] 2002.godā Kaunatys cīms sviņā 100 godu jubiļeju, bet piļskolni, vālo dzelzs laikmeta uzkolnu kopulaiku ļīcinoj, ka jau sanūs laikūs Kaunota beja nūvoda centrs.[2] Rūbežojas zīmeļūs ar Stoļerovys pogostu, austrumūs ar Ludzys nūvoda Pildys i Rundēnu pogostim, dīnvidūs ar Dagdys nūvoda Azarnīkim i Andzeļu pogostim, rītumūs ar Muokūņkolna i Čornajis pogostim. Pogosta centrs atsarūn Kaunotā.
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
Upis: Rēzne, Pārtova, Orehovka. Azari – kūpā Kaunotys pogostā ir 32 azari[3] , leluokī - Rāzna, Kanatys azars, Idzipoles azars, Partovys azars, Marguču azars, Vaišļu azars, Dubuļu azars, Joniku azars, Akminīšu azars, Silvestrinas azars, Zabeļjes azars, Antropovas azars. Kaunotys pogosts atsarūn Rāznys nacionālajā dobys parkā, pogosta teritorejā ir Lelais Ļīpukolns (289,4 m viers jiurys ļeimeņa). Īvāruojamuokī dobys pīmiņekļi - Vecslobodys piļskolns (220,1 m, viers jiurys ļeimeņa), Lelais Mukonu akmiņs (apkuortmārs 20,88 m, augstums 5 m).[2]
Vāsture[pataiseit | labot pirmkodu]
1935.godā Rēznis apriņķa Kaunotys pogosta plateiba beja 244,2 km² i tajā dzeivuoja 10 028 īdzeivuotoji.[4] 1945.godā pogostā izveiduoja Antropovas, Dubuļu, Foļvarkovys, Goveikas, Kaunatys, Marguču, Matuļu i Viršu cīma padūmis, bet pogostu 1949. godā ļikvidāja. Rēznis rajūna Kaunotys cīmam 1954. godā pīvīnuoja Viršu cīma kolhoza "Ļeņina ceļš" teritoreju, 1956. godā - likvidātūs Marguču i Dubuļu cīmus, 1965.godā kolhoza "30 лeT okTябpя" teritoreju pīvīnuoja Stoļerovys cīmam, 1981. godā pīvīnuoja Rundēnu cīma teritorejas.[5] 1990.godā cīmu reorganizāja par pogostu. 2009.godā Kaunotys pogostu kai admiņistrateivū teritoreju īkļuova Rēznis nūvodā.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ 1,0 1,1 Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2011.
- ↑ 2,0 2,1 Rēznis nūvoda infromateivīis portals
- ↑ Kaunotys pogosta teiklavīta
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9


text:
Leidzonaine
Leidzonaine (anglīšu: plain, krīvu: paBHиHa, latvīšu: līdzenums) — ploskona ci drupeit viļņuota sausīnis, jiuru voi okeana dybyna viersa daļa, kurai soveigs napalels augstuma mejeigums (ni vaira kai 200 m) i napalela viersa atveļce (da 5°). Leidzonainis aizjam apmāram 64 % nu Zemis sausīnis teritorejis. Vysuleluokuo pasauļa leidzonaine — Amazonis zamaine (pluots vaira kai 5 mln. km²).
Viesturiskai leidzonainis atsarodušys, pa mozam atsalaižūt laduojim i atsakluojūt zam jūs pīnosuotajom nūsādom. Pa strukturai atškir platformu leidzonainis i orogeniskuos (kolnu) leidzonainis. Pa absolutajam augstumam atškir zamaiņu (da 200 m augstuma), augstaiņu (200 — 500 m) i kolnu aba augstuos (augšuok na 500 m ) leidzonainis i ploskonkaļnis. Pa kienejūšim uorejim procesim atškir denudativuos i akumuļativuos leidzonainis. Denudativuos atsaroda, nūsagraudojūt augstuokajom reļjeda formom (kolnim), a akumuļativuos cēlēs, pīsalosūt nūsādom.


text:
Kārsavas novada jauniešu diena
Piektdien, 24. augustā 2012
12:00
Pasākums ir beidzies!
Kuorsovys nūvoda svātku ītvorūs šugod nūteik arī Jaunīšu dīna "Naesi vīns - esi nūvodā"! Nuoc un pīsadolīs myusu dīnys aktivitāšos, īpaši aicynuoti vysi jaunīši nuokt guojīnī, kur ruodeisim sovus talantus. Uz pasuokumu nemam leidza pūgys - lelys, mozys un krosainys - kūpeigi veidosim Pūgys karūgu! Papyldus informacejai zvoni: Inese 28 304 785 / Juris 28 343 926 / Inga 29 322 748 Kai arī roksti uz e-postu: biedriba.puga@gmail.com


text:
Cyblys nūvods
Cyblys nūvods — administrativa i kulturviesturiska teritoreja natuoli nu Ludzys mīsta pi Krīvejis rūbeža. Nūvodā īīt Blontu, Cyblys, Leidumnīku, Pušmycovys i Zviergzdiņa pogosti. Nūvoda centrys - Cybla.
Puslopu ruodeklis
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūvods tur rūbežu ar Kuorsovys i Ludzys nūvodu i 35 km garu reitu rūbežu ar Krīveju. Nūvods irā rūbežmalis režima teritoreja.
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
Reljefs i geologeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Cyblys nūvoda reitu daļa izalikaliejuse Mudovys zamainis Sīnuojis leidzonainē, reitu daļa apjam Latgolys augstainis pūstumreitu styuri - Būrzovys kaupraini, kura pasadrejuse nu laduoju iudiņu guliejuma, partū ite vaira kaupru na nūvoda vokoru daļā. Augšuok apleicīnis vysucīšuok pasaceļ Kopukolns (samiereigais augstums - 32 m). Pa vyscaureigajam augstumam nūvoda vysuaugstais punkts - Vabaļu kolns (172 m augšuok jiuru leidzīņa).
Klimats[pataiseit | labot pirmkodu]
Māronuos jūstys koņtinentalais klimata tips. Vydyskuo temperatura janvara mienesī -7oC, juļa mienesī +17oC. krytuļu daudzums ap 650 - 700 mm godā. Snīgs turīs vydyskai 118 dīnu par godu. Kienejūšī vieji vosor - vokoru i dīnavydvokoru, zīm - dīnavydreitu i dīnavydu.
Geologeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Pamatplīkšni - viersejuo devona Daugovys svitys karbonatplīkšni, dolomiti, taipoš rati dolomitmergeļu i muola vydkluoški. Iz dīnavydim nu Kurjis upis - Salaspiļs svitys dolomiti, dolomitmegeli i vapnakmini. Pamatplīkšni viersā naatsasadz, jūs apkluoj vysaida vacuma, bīzuma (5 - 35 m ) i ciļmis kvatara nūsādys.


text:
Puoleja
Puolejis Republika (puoļu: Rzeczpospolita Polska) - napavaļdeiga vaļsteiba Centralajā Europā. Tur rūbežu ar Vuoceju vokorūs, Čeheju i Slovakeju dīnavydūs, Ukrainu i Boltkrīveju reitūs, ar Lītovu i Krīveju (Kaliningragys apgabali) pūstumūs. Taipoš nu pūstumu vaļsteibai dasaglauž Baļtejis jiura. Puolejis 312 679 km² pluotā dzeivoj vaira kai 38 milijoni dzeivuotuoju, i ite 70-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī i 9 pa lelumam Europā. Puoleja irā 6 vītā Europys Savīneibā pa dzeivuotuoju bīzeibai. Daudzi dzeivuotuoju sasakūpuši lelajūs mīstūs - Varšovā, Krakovā i Lodzē.
Par Puolejis vaļsteibys dzimšonu vysucieškuok īskaita 966 godu, kod zemē, kura cīši leidzeiga myuslaiku Puolejis Republikys teritorejai, pījimta kristeiguo ticeiba. Puolejis Kieneste īstateita 1025 godā, a 1569 godā jei sasaškeire ar Lītovys Lelkunigaiteju kai Puolejis-Lītovys Savīneiba. 1795 godā itei savīneiba nasuoce byut, i Puolejis zemis beja padaleitys iz vyds Prūsejis Kienestis, Krīvejis Imperejis i Austrejis. 1918 godā, piec I Pasauļa vaidu, Puoleja atdabuoja napavaļdeibys (Ūtruo Republika), tok jau 1939 godā suocēs nacistyskuos Vuocejis i Sovetu Savīneibys okupaceja. Vaira kai 6 milijoni Puolejis dzeivuotuoju nūmyra Ūtrajūs Pasauļa vaidūs. 1944 godā īstateituo Puolejis Tautys Republika beja socialistiska vaļsteiba, politiskai i ekonomiskai cīši sasīta ar Sovetu Savīneibu. 1989 godā Puolejā otkon nūtyka napavaļdeiga, breiva ībolsuošona i beja īstateita "Trešuo Puolejis Republika".
Niule Puoleja demokratiska parlamentariska republika, padaleita sešpadsmit vaivadejuos (puoļu: województwo). Golvysmīsts - Varšova. Puoleja irā Europys Savīneibys, NATO, Saškiertūs Naceju Organizacejys (SNO), Pasauļa Tierdzeibys Organizacejys (PTO) i cytu vydtautisku organizaceju dalineica.
Etimologeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Puolejis pošu pasauka, varama līta, izacēle nu slavu patautys poļanu (puoļu: polanie) pasaukys, kura zeimoj "gailumu ļauds". Nazkod Puoleja beja zynoma ar latiņu pasaukom Terra Poloniae ("Puolejis zeme") i Regnum Poloniae ("Puolejis Kieneste"). Latgaliskai, taipoš kai cytuos daudzejuos pasauļa volūduos, Puolejis pasauka izacēluse nu poļanu patautys ci puoļu pošu pasaukys. A lītavyskai i persiskai pamatā cytys slavu patautys pasauka - Lechites (Lehici, puoļu: lędzianie), partū itamuos volūduos Puolejis vaļsteiba irā Lenkija lītavyskai i Lachistan persiskai.


text:
Siejamais lyns
Siejamais lyns (Linum usitatissimum L.) liniņu (Linaceae) saimis lynu (Linum) giņts auguojs. Vīngadeigs zuoluoju auguojs, 50-120 cm augstumā. Arheologiskajūs izkasumūs dazynuots, ka siejamais lyns bejs vīna nu pošu pyrmū cylvāka kuļtivietū solsaimisteibys kulturu. Lyns jau kuļtiviets vaira kai 5000 godu pyrma Krystus pīdzimšonys Tyvajūs Reitūs, Egiptā i Kinejā[1].
Puslopu ruodeklis
Aprakstejums[pataiseit | labot pirmkodu]
Siejamūs lynus nu tū lītuošonys padola div tipūs – oleja lyni i škīznys lyni. Škīznys lynu kuots 75-135 cm augstumā, tīvs, cilinddryskys, zarains tik augstīnē. Sieklineicys dūbu sataisa mozuok kai oleja lyni, taipoš sāklys mozuokys. Sakņu sistema mītsakne ar vuoji izraisteitom suonu saknem. Oleja lyni eisuoki, rasnuoku i cīši zarainu kuotu jau nu zamoškys. Cīši daudzi zīdu. Oleja lynu sakņu sistema zaraina. Lopys obadiveju tipu lynim puormeiš. Siedūšys, laņcetiskys, ar leidzonu mali i trejom dzeislom. Lopa 2-3 cm gara, 0,4-3,0 cm plota[2].
Zīdi[pataiseit | labot pirmkodu]
Lynu zīdi irā nu vysaižu zylu pakruosu da liļovu ci boltu. Cytuos vaļsteibuos irā net dzaltonom krūņlopom. Zīdi vācakleņā ci skrajeniskā saliktā čačē. Divkuortu zīdi ar pīcom krūņlopom, kauslopom, putekšņlopom i augļlopom. Zīd vosorys i sīna mienesī [3]. Skiadrā, syltā dīnā saplaukst agrai nu reita i ap desmitim nu reita krūnlopys jau nūbierst. Vāsā i volgonā laikā zīd da dīnavydam. Kod lynu zīdi prozīd, beidzuos i lynu kuota augšona garumā[4].
Sāklys[pataiseit | labot pirmkodu]
Sāklys ploskonys, ūlveida. Viersa speidona i leidzona. Kruosa parostai tymsai bryuna, rešuok dzaltona ci cytuos pakruosuos. Sāklys 0,6-0,8 cm garuos ūlveioda pūgaļuos. Pūgaļai irā pīci sieklineicys dūbi, sevkuru dūbu škārsīna padola div daļuos, partū kod nakod soka, ka pūgaļai irā 10 sieklineicys dūbu. Sevkurā daļā pa vīnai sāklai, sāklys gotovys labeibys i rudiņa mienesī. Lynu sāklys podtur 33-40% (kod nakod i 46-48%) oleja.
Lynu lītuojums[pataiseit | labot pirmkodu]
Lynu škīzna[pataiseit | labot pirmkodu]
Lynu šķiznu padola garā i eisā škīznā. Garū šķīznu lītoj škīznu industrejā – audaklu, fiļtru, viervu, maisu, apavis, dīgu, špaleru, oboru i buru pīgatavē. Eisū šķīznu lītoj stateibmaterialu iņdustrejā – skaidu pluotu, guņsdrūšu durovu, škīznys cymenta pluotu, sausys vapnys, šykaturkys, dūbū cegļu i cytu materialu pīgatavē. Taipoš lynu škīznu lītoj kai jumta saguma i skonu izolacejis materialu[5].
Lynu olejs[pataiseit | labot pirmkodu]
Lynu oleju lītoj i medicinā, i iedīņūs, i kruosu, laku, kitu pīgatavē. Taipoš papeira i ceratys pīgatavē vajag lynu oleja. Olejs irā lels taukskuobu olūts. Saimisteibā lynu oleju lītoj laka, kruosys i muoksleiguos uodys pīgatavē, taipoš i apavis, papeira, linoleja i cytuos industrejuos[6] [7]. Linolejs irā vīns nu pošu senejū lynu oleja lītuojuma pajiemīņu. Tū gatavej nu lyna oleja svečim, smolkai samolta styra, kūknys i pigmenta maisejuma. Linoleju kai greidys sagumu vysaižuos ustobuos lītoj jau vaira kai 100 godu.
Lynu kultura Latgolā[pataiseit | labot pirmkodu]
Jau nu senejim laikim Latgolā ļauds aizajieme ar lynu audziešonu i taišni Latgola beja golvonais lynu saimisteibys regions Latvejā [8]. Myusu dīnuos lynu saimisteiba cīši sasamazynuojuse. Tān vīneiguo vīta Latgolā i vysā Latvejā, kur aizajim ar lynu selekceju, irā Latgolys solsaimisteibys zineibu centrys. Lynu puordaris fabriki dora Kruoslovā, Ludzā, Preiļūs, Rēznī i Vilekī. Pošu lelī lynuoji myuslaikūs aug Kruoslovys apleicīnī.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Vroman J. (2006) Molecular genetic studies in flax (Linum usitatissimum L.). PhD thesis, Wageningen University, The Netherlands. p. 144
- ↑ Latvijasdaba.lv
- ↑ Latvijasdaba.lv
- ↑ Ivanovs S., Stramkale V. (2001) Lynu audziešonys i nūjimšonys tehnologejis (latvyskai). lpp. 18. – 20
- ↑ Znuotiņa Dz. (2006) Atjaunynuotuos škīznys i lyni – ceļā iz škīznys industrejis inovativū raisteibu Latvejā. Reiga, 9.-28. lpp (latvyskai)
- ↑ Latvijas Republikas Zemkopības Ministrija (2008) Latvijas lauksaimniecība un lauki. Latvijas Republikas Zemkopības ministrija. 79.-81. lpp
- ↑ Flaxcouncil.ca
- ↑ Ivanovs S., Stramkale V. (2001) Lynu audziešonys i nūjimšonys tehnologejis (latvyskai). lpp. 18. – 20


text:
Beringa šauris
Beringa šauris — jiuru šauris iz vyds Sibira (Azejis reitu dalis) i Aļaskys (Amerikys vokoru dalis). Šauru garums- ap 85 km, dziļums - tik 30–50 m. Nu geografiskuo redzīņa šauris taipoš saškir Beringa jiurys ar Čukču jiurom.
Beringa šauru vydā irā Diodemu jiursolys.
Beringa šauris i Beringa jiurys pasauktys Danejā dzymušuo krīvu tāmātuoja Vitusa Beringa (Vitus Bering), atceļuojuša da šauru 1728 godā, vuordā.
Beringa sauszemis puorīma[pataiseit | labot pirmkodu]
Irā izcalta hipoteze, ka ladslaikūs Beringa šauru vītā egzistiejuse sauszemis puorīma, pa kuru pyrma 12 tyukstūšu godu ļauds varēja atīt nu Azejis da Amerikai.
Myuslaikūs atsarads pasūlejums stateit tyltu voi zamiudiņa tuneli, kurs saškiertu Ameriku i Azeju Beringa šauru vītā, tok cikom kas dorbi navā dareiti.


text:
Malnais mežastrods
Malnais mežastrods ci malnais strods (latiņu: Turdus merula; anglīšu: Common Blackbird; latvīšu: Melnais mežastrazds; lītaunīku: Juodasis strazdas) — mežastrodiņu saimis (Turdidae) ailis putyns. Perekli taisa Pūstumu Europā, Azejis dīnavydu pusē, Afrikys pūstumūs, Australejā i Jaunzelaņdejā. Cieški sateikams putyns Latgolā i vysā Latvejā.
Puslopu ruodeklis
Aproksts[pataiseit | labot pirmkodu]
Lela auguma strods, garumā dasnēdz kūna 30 cm, svors 80-125 gr. Tāvaini vysā malni ar spūdru oranži dzaltonu gnēzi. Muotainis i jaunuli tymsai bryuni.[1]
Bolss[pataiseit | labot pirmkodu]
Putynam soveiga dzīsme - romona, melodiska šviļpuošona. Daudzi dzīd agrai nu reita ci vālai vokorā.
Dzeivisvīta[pataiseit | labot pirmkodu]
Dzeivoj mežūs ar bīzu pamežu, kod nakod i parkūs, bierzēs, mīstu suodūs, kur daudzi kūku, i pi solu saimisteibom. Perekli taisa naaugustu kūkūs, kryumuojūs. Vydā pakluoj sausu zuoli, sakneitis. Preklī 4-6 ūlys, perej 13-14 dīnu. Izvad div reizis par godu. Jaunuli perekli atstuoj par 13-16 dīnu.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Strazds M. (red.) (2002): Latvejis meža putyni. Latvejis Ornitologejis bīdreiba.


text:
Leluo zeile
Leluo zeile (latiņu: Parus major; anglīšu: Great Tit; latvīšu: Lielā zīlīte; lītaunīku: Didžioji zylė) — zeiliņu saimis (Paridae) putnys. Perekli taisa kūna vysā Europā, Afrikys pūstumūs i centralajuo i vokoru Azejā. Vysucīškuok zīmoj tīpat, kur taisa perekli.[1] Latgolā cieški sateikams putnys. Cieški sateikams zīmā pi barūtovu.
Puslopu ruodeklis
Aproksts[pataiseit | labot pirmkodu]
Golvys vierss, reikle i pakoklys malns, pazylys pakruosys myrgu. Mugorys dale padzoltonai zaļa. Byudi bolti. Pakausī bolta pleme. Spuorni pazylai palāki ar gaišu škārsu jūslu. Auguma zamoškys puse dzaltona, tik reikle, jūsleņa iz kryutežys i vādara vyds i paaste malna. Muotainis auguma zamoškys puse padzoltona, a iz kryutežys malnuo jūsleņa na tik spūdra kai tāvainim. Svors 16-17 gramu.
Dzeivisvīta[pataiseit | labot pirmkodu]
Dzeivoj vysaižūs mežūs, apleikmīstūs, parkūs, vīnpošūs kūkūs. Zīmā skraida kūpā pa 5-10 individu. Vosorā muotainis guļ pereklī, a tāvaini kūku pazorūs. Parostai vysu godu dzeivoj apleik sova perekļa, tok šaltim zīmā migrej nu pūstumim iz Vokoru Europu ci Baļteju.
Barūkle[pataiseit | labot pirmkodu]
Barūkli meklej zoru vaiņagā i iz zemis viersa. Vysuvaira ād kustūni, taipoš i auguoju produktus. Zīmā cieški apmekle barūtovys, kur ād gryudus, sāklys, lašini i druponys. Leluo zeile irā vierteigs suodu putyns, kurs nūād vysaižus vuodekļus.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ http://www.ornitofaunistika.com/lvp/lvp_parmaj.htm Ornitofaunitsika.com (latvyskai)


text:
Rubyns
Rubyns (latiņu: Tetrao tetrix) — vystiņu (Tetraonidae) ailis putyns, kurs pa lelumam dzeivoj Europys i Azejis skujukūku mežu jūstā. Latgolā paplateits gon cieški, tok jū skaits mazynojās.
Puslopu ruodeklis
Izavierīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
Rubyns samārā ar cytim putynim irā lels i masivs, lelu gnēzi. Tāvaini leluoki kai muotainis, garums dasnēdz 49-58 cm, spuornu paplēsums da 80cm, svors da 1,4 kg. Muotaiņu garums da 45 cm, svors da 1 kg. Taipoš cīši izškireigi obeju kuortu kruosuojums. Tāvainim spolvuojums malns ar metalisku speidīni, tik puor spuornu bolta jūsta. Seviški izaškir sorkonī uzači. Tāvaiņu astei izcylys suonu spolvys. Rubynu muotainis na tik spūdrys - spolvuojuma kruosuojums ryusaini palāks, vīngabaleigai raibs. Gryuts izaškirt nu medņu muotainem, kurys irā leluokys pa augstumam. Jaunī rubyni taipoš leidzeigi muotainem.
Paplateiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Dzeivoj vysūs Eurazejis pūstumūs i Centralajuo Europā, Krīvejā da Tuoleimim Reitim. Paplateibys areala vokoru rūbežs irā Vokoru Europa (Lelbretaneja, Beļgeja, Alpu kolni), tok Europys rubynu populaceja irā fragemntara, partū ka labvieleigi biotopi lelā mārā irā nycynuoti i cylvāku darbeibys puormeiti.
Latgolā[pataiseit | labot pirmkodu]
Rubyns paplateits vysā Latgolā, pīdareigūs biotopūs gona parosts dzeivuotuojs. Pādejū treisdesmit godūs[1] sasamazynoj jū skaits. Seviški zeimeigys rubynu dzeivuošonys vītys irā Teiču pūrā (Vokoru Latgolā) i Vacumu mežūs (Pūstumu Latgolā). Rubyni Latgolā pīdar nominalajai zamškirai T. t. tetrix. Škira īraksteita Baltejis jiurys regiona Sorkonajuo gruomotā i Latvejis Sorkonuos gruomotys 3. kategorejā.


text:
Indreicys pogosts
Indreicys pogosts irā Kruoslovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora vydsškola, muzikys i dailis škola, tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts i dzeļžaceļa rūbežkontrolis punkts.Indrys pogostā div bazņeicys - Baļbynovys katuoļu i Indreicys ļutaru.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Da 1920 gods agrarajai reformai tānejuo Indreicys pogosta teritorejā beja Baļbynovys i Dvorčānu muiža.[2] 1937 godā Daugpiļs apleiciņa Pīdrujis pogostu puorsauce par Indreicys pogostu. Tymā laikā pogosta pluots beja 164,86 km² i dzeivova 6793 ļauds. 1945 godā pogostā īstateja Dvorčānu, Indreicys, Kelovys, Kuzminu, Pīdrujis i Voicuļovys solu padūmi, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja.Kruoslovys rajona Indreicys solai 1950 godā daškiera likvidātū Kuzminu solu, 1961 godā likvidātū Voicuļovys solu.ref>Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums.[3] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[4] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kruoslovys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Indreicys pogosts tur rūbežu ar:
- Kruoslovys nūvoda Kaļnīšu pogostu, Pīdrujis pogostu i Pūstinis pogostu;
- Boltkrīvejis Republikys Vicebskys apgabaļa Verhņadzvinskys rajonu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Indreicys pogostā dzeivoj 1300 ļauds, nu jū 12,2% latvīšu, 58,0% boltkrīvu, 17,8% krīvu i 12,0% cytu tauteibu ļauds (puoli i cyti).
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Indreicys pogosta ļauds dzeivoj 52 soluos.[5] Pošu leluos solys - Indreica (pogosta centrys), Boltuo, Darguļova, Vaivodi, Voicuļova.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. 10 km atostumā nu pogosta centra īt vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga-Daugpiļs-Puotarnīki (A6).[6] Indreicys pogostu škārsoj dzeļžaceļa lineja Reiga-Daugpiļs-Vicebskys, iz kurys rūbežkontrolis punkts. Pasažiru sative puosmā Daugpiļs-Indra aizdareita 2000 godā.
Indreicys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Indreica" (LV-5664).[7]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Latvīšu konversacejis vuordineica XIV. toma 28092-28097 ailis. Reiga, 1936 gods
- ↑ Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys golvonī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Biblioteka
Biblioteka (greku: BιBλίov, biblīos – "gruomota"; θήkn, tēke – "pagluobe") – privats ci ļaudiskys gruomotu kūplasejums, ci vuiceibu īstots, izalosūt, komplektejūt, sorgojūt gruomotys i ļaunūt jūs lītuot ļaudeibai. Taipoš par biblioteku sauc gruomotu serejis, kurei paškierta konkretai skaiteituoju grupai ci literaturys žanram (pīv., Škoļnīku biblioteka, Filosofejis biblioteka). Pa organizacejai, kuramā dora biblioteka, izškir kleštoru bibliotekys, universitetu bibliotekys, tīsu bibliotekys i ct.
Pošleluos bibliotekys Latgolā dora Daugpilī (Latgolys Centraluo biblioteka, Daugpiļs Universiteta biblioteka) i Rēznē (Rēznis Centraluo biblioteka, Rēznis Augstškolys biblioteka).


text:
Kalns
Surname: Kalns
Origin: Latvian
Meaning: Hill (also mountain, however Latvia does not have any feature that really qualifies as a mountain)
Old Spellings: Kaln
Cyrillic Spelling: KaлHc
Handwritten Cyrillic: To be added
Variations and Alternate Spellings: Kalna, Kalne
Related Surnames: Ābolkalns, Akmeņkalns, Apškalns, Augstkalnietis, Augstkalniņš, Auzkalns, Baltkalns, Bergs, Bērzkalns, Birzkalns, Briežkalns, Brīvkalns, Dambjakalns, Druvaskalns, Freibergs, Garkalns, Grantkalns, Jāņkalns, Jaunkalns, Kaļķukalns, Kalnamagone, Kalnapuķe, Kalnarājs, Kalnbērziņš, Kalnbērzs, Kalnbirze, Kalnenieks, Kalniņš, Kalnozoliņš, Kalnozols, Kalnriekstiņš, Kalnzemnieks, Kroņakalns, Kronbergs, Leiškalns, Lielkalns, Liepkalnietis, Liepkalns, Lindenbergs, Mālkalns, Mazkalniņš, Mežkalniņš, Mierkalns, Muižkalns, Nokalns, Oškalns, Ozolkalns, Pakalnieks, Pakalns, Pēterkalns, Pilskalns, Priežukalns, Puķukalns, Ratkalns, Rozenbergs, Rožukalns, Sauleskalns, Smilškalns, Strautkalns, Uzkalns, Veckalniņš, Veckalns, Viduskalns, Vīnkalns, Zaļaiskalns, Zeltkalns, Zemeskalns, Zilkalns, Zvaigznekalns
Possible place name borrowing? Yes
Attested Locations: Rucava
Famous individuals with this surname: Unknown


text:
Kuorms
Kuorms (anglīšu: building; krīvu: здaHиe; latvīšu ēka) — statne, kura sasadora pa lelumam nu ustobu, paradzātu dzeivuošonai, dorbam birojā, pīgatavei voi cytaidai cylvāku darbeibai.
Kuorms irā vīna nu statņu atmeju.
Pa paškeirīņam kuormi sasadola itaiduos atmejuos:
- dzeivojamī kuormi (sātys);
- nadzeivojamī kuormi:
- admnistrativī kuormi (vaļstiskī īstoti (ministrejis, pošvoldi i tt.);
- komerceigī kuormi (biroju kuormi, puordūtuvis i leidz.);
- ļaudyskuo paškeirīņa kuormi (dzeidātovys, vuiceibu īstoti (školys, universiteti, bārnu suodeni i tt.) i leidz).


text:
Vikipedeja:Vandaļu gors
Vandaļu gors aba vandalisms ir sevkaida satura dalikšona, iztreišona voi puortaiseišona, kab teišam samaituotu enciklopediju. Izplateiti vandalizma veidi ir asūšā teksta puorraksteišona ar lomu vuordim, lapu teksta dzēšona voi nazkaida nadereiga satura dalikšona da lopys. Kotrys lobys grybys mieginuojums dareit enciklopediju lobuoku, pat ja naveiksmeigs, nav vandalisms.
Vandalisma darbeibys ir pret Vikipedijas nūteikumim; vandalisma gadejumus vajag atpazeit, i tod reagēt – ja tys ir nūpītns, ka navarit tū izdareit poši, varit meklēt administracejas īsajaukšonu (Administrator itervention). IBM tiemietuoji 2002.godā saceja, ka leluokuo vandalisma dale angļu Vikipedijā atsagrīž pyrmajuos pīcuos minutēs. Tū apstiprina i eksperimenti vēļuok, kad pietnīki teišom īroksteja muļkeibys (patent nonsense).
Reizim ari cyts lobuojums var izaviert kai vandalisms. Napīcīšama ryupeiga dūmu gaita, kab zynuotu, ci jaunuo informaceja lopā var palikt, ci tys ir vandalisms.
Puslopu ruodeklis
Reagēšona iz vandalismu[labot pirmkodu]
Ja radzoms vandalisms (zemļuok dūtajā nūzeimē), vajadzātu atgrīzt atbiļsteigū lopu. Pī tom, īrokstit breidynuojuma šablonu vandaļa "sprīža" lopā, kai paruodeits tuoļuok. Jo vandaļs ir breidynuots, a naatlaideigi dora sovu, var lyugt administratora īsajaukšonu (en:Wikipedia:Administrator intervention against vandalism). Admini var apspīst (en:block ar nūteiktu proceduru (blocking policy).
Breidynuojumu šabloni[labot pirmkodu]
- {{subst:Test}} voi {{subst:test1}}
- Taiss:Test
- {{subst:Test2}}
- Taiss:Test2
- {{subst:Test3}}
- Taiss:Test3
- {{subst:Test4}}
- Taiss:Test4
Admins var lītuot ari taidu šablonu:
- {{subst:Test5}}
- Taiss:Test5
Atguoduojit paraksteit ar datumu vysus breidynuojumus. Tū var izdareit, jo pīroksta dokumenta golā 4 tiļdis (tai: ~~~~).
Vandalisma veidi[labot pirmkodu]
Itī ir Vikipedijā izaplatejušī vandalisma veidi:
- Spamers aba māstuļnīks
- Davīnuot rokstam saturu voi uorējus linkus, kab reklamētu seve.
- Vandaļu robots
- Kaida datorprogama, kas ceņšās puortaiseit lelu skaitu rokstu ar spamu, lopu satura iztreišonu, i.t.t.
- Bierniškeigs vandalisms
- Vysaidu mulkeibu, personisku uzbrukumu voi jūku īroksteišana nūpītnūs rokstu vītā. Ari najaušūs simbolu (pīmāram, "aslkdjnsdagkljhasdlkh") davīnuošona. Iņteresnus jūkus, ja kaidam gribīs, var raksteit projektā Uncyclopedia.
- Slapnais vandalisms
- Gryuši saskatomu ortografejis klaidu, napareizu datumu, i.t.t. īroksteišona Vikipedijys dokumentūs.
- Biļdeišu vandalizms
- Provokativu biļdeišu šursyuteišana iz serveri i davīnuošona rokstim. Ari biļdeitis bez olūta voi licenzis nūruodis nav dereigys Vikipedijai - ja itīpeigi tū dora, ari skaituos vandalisms.
- Lopu adresu maineišona
- Napareiza Vikipedijys dokumenta URL vītruoda izavieliešona; napareizs voi apvainojūšs roksta nūsaukums.
- Linku vandalisms
- Linku URL vītruodu izavieliešona bibliografejā. Linka teksts var byut vacais, a links ruoda iz citu vītu.
- Diskusiju komentu puortaiseišona
- Diskuseju lopās nadreikst maineit cytu lītuotuoju tekstus.
- Lopu pašmierkeiga atsagrīšona
- Lopu atsagrīšona atpakaļ, ja napīkreitat cyta roksteituoja dūmom, nameklejūt kaidu naviņ kompromisu.
[labot pirmkodu]
Ir nazcik cytu situaciju, kurys var traucēt, a iz tom vajadzātu reagēt sovaižuok nakai iz vandalismu.
- Jauns lītuotuojs
- Nazkas, kurs gryb izmieginuot, voi patīšom ir vareiba redigēt sevkuru lopu. Ar taidim lītuotuojim vajadzātu laipni sasavasaluot i paruodeit, ka var īt iz smiļkšu bedri, kab tur taiseitu eksperimentus (apsaverit pyrmū breidynuojuma šablonu).
- Neitrala redzīņa naīvāruošona
- Neitralums, kurs vajadzeigs Vikipedijys rokstūs ir gryuši sasnīdzams. Reizim ir žāļ, ja cylvāki tū naīvāroj, a tys nav vandalisms.
- Drūsmeigi puortaiseitys lopys
- Vikipedijys rokstnīki bīži taisa lelas puormainis rokstūs, kab tūs puortaiseitu - iztrin lelus teksta gobolus i roksta sovu. Ja iztreitī goboli ir puorcalti iz "Sprīža" sadali, i dūts īmeslis lobuojumim, tod tys nav vandalizms. Prūtams, goduos, ka ir napateikami, ka Jyusu saraksteitū tekstu kaids izmess, a tod ir vītā diskuseja.
- Klaidys
- Reizim lobys grybys cylvāki taisa faktu klaidys, a paši tū nasaprūt. Ari tad vajadzeiga diskuseja.
- Ītīpeiba
- Nazcik lītuotuoju var naīvāruot cytu dūmys i vysu laiku lobuot pa sovam i nikni streideitīs diskusejās. Ari taidūs gadijumūs var īt administratora paleidzeibu maklātu, a vandalisms tas nav. Sprosta, na vysi prūt lobi sasadarbuot ar cytim.
- Personeigi uzbrukumi
- Cytus apvainūt nav breiv. Daži gadejumi (cyta lītuotuoja lopys puortaiseišona ar personiskim uzbrukumim, pīmāram) ir vandalisms, a vysā tei ir vīnkuorši nasadereiga uzvedeiba, ar kū var mieginuot ceineitīs cytaiž nakai ar vandalismu.