text:
St. Škutāns, M.I.C.
Katōļticeibas vēsture un katekisms
Par ticeibu
§ 1. Vyspōrējōs pīzeimes par ticeibu
RELIGIJA UN TICEIBA. Šī divi vōrdi nareti teik lītōti vīns ūtra vītā, lai gon tūs saturs un nūzeime ir dažaidi. Religijas nūsaukums pait nu latiņu vōrda RELIGARE — saisteit. Daži dūmōj, ka religijas nūsaukums dreižāk pait nu latiņu vōrda RELEGERE — laseit voi atkōrtōt nu jauna, kas nūzeimoj, ka religija nūsadorboj ar tik svoreigom lītōm, ka tōs namiteigi ir pōrdūmōjamas un atkōrtōjamas nu jauna. Plašōkā nūzeimē religija ir sakaru kūpsumma storp cylvāku un Dīvu. Šamā sakaru kūpsummā ītylpst dabeigōs voi racionālās atteiceibas (naturālā religija) un pōrdabyskās atteiceibas (nu atklōsmes izrytušō religija). Religija, kai zynōtne, ir mynātūs teorētiskus atteiceibu pēteišona.
TICEIBA sovukōrt ir pyrmais nu trejim pōrdabyskim voi teologiskim tykumim. Ticeiba ir baze vysim cytim pōrdabyskim tykumim. Ticeiba ir tykums, caur kuru mes stypri ticim, vysom Dīva atklōtom patīseibom, pi kam mes ticim na vys tōpēc, ka tōs saprostu, bet gon tōpēc, ka Dīva autoritate tōs ir atklōjuse un caur Bazneicu līk tom ticēt. Ticeibas aktā sasadorboj prōts un gryba.
Šōs grōmotas nūsaukumā mynātī vōrdi: „KATŪĻTICEIBAS VĒSTURE“ ir dūmōti kai myusu resp. katōļu religijas vēsture, kurā ir apskateitas myusu teorētiskōs un praktiskos atteiceibas voi sakari ar vysaugstōkū Byutni, nu kuras asam atkareigi, tys ir — DĪVU.
1. Kas ir ticeiba katōļu izpratnē?
Ticeiba ir tykums, kaidu Dīvs īdveš myusu dvēselē. Tei dūd mums spēju ticēt bez šaubeišonōs vysam, kū Dīvs ir atklōjis un caur Bazneicu īteic ticēt.
TICĒT zeimoj uzskateit par pareizu tū, kū ūtrys soka. TICĒT DĪVAM zeimoj stypri un naapšaubami atzeit par patīsu tū, kū Dīvs ir akltājis un tōdēļ, ka ir atklōjis, lai gon mes tū naradzam un nasaprūtam. Pamats, uz kura ticeiba bolstos,nav myusu redzēšona voi saprasšona, bet gon Dīva vōrds. „Ticeiba ir paļāveiba tam, uz kū cer, un pōrlīceiba par tū, kō naredz“ (Ebr. 11:1).
2. Kōpēc mes sokom, ka ticeiba ir Dīva īdvasta myusu dvēselē?
Tōpēc, ka ticeiba ir Dīva dōvona un Jō žēlesteibas sekas, kas apgaismoj myusu prōtu un īrūsynoj myusu grybu ticēt bez šaubeišonōs vysam tam, kū Dīvs ir atklōjis.
„Jō žēlesteibā jyus asat pesteiti ticeibā, un tys nav nu jums, tei ir Dīva dōvona“ (Ef. 2:8).
3. Kōpēc ticeibai ir na tikai jōapgaismoj myusu prōts, bet ari jōīrūsynoj myusu gryba?
Tōpēc, ka ari loba gryba pīdar pi ticeibas, jo tikai tys var ticēt, kas gryb ticēt.
Tōpēc Dīvs atolgōj ticeibu un strōpej naticeibu. „Kas ticēs un tiks nūkristeits, tys byus pesteits, bet kas naticēs, tys tiks pazudynōts“ (Mk. 16:16).
4. Kōpēc mums ir jōtīc vysam tam, kū Dīvs atklōjis?
Tōpēc, ka Dīvs ir myužeigō un namaļdeigō Patlseiba.
5. Kū zeimoj vōrdi: „Vysam tam, kū Dīvs ir atklōjis“?
Tī zeimoj tū, ka ir jōtic vysam tam, kū Dīvs myusu pesteišonas lobā ir atklōjis caur patriarchim un pravīšim, un beidzūt caur sovu Dālu Jezu Kristu un apostolim.
„Daudzkōrt un dažaidūs veidus Dīvs caur pravīšim ir runōjis myusu tāvim. Pēdeigi šamōs dīnōs Jys ir runōjis caur sovu Dālu“ (Ebr. 1:1—2).
6. Voi beja napīcīšami, lai Dīvs atklōtu myusu pesteišonai vajadzeigās patīseibas, lai mes tōs zynōtu?
Jā, tys beja napīcīšami, tōpēc, ka bez Dīva Atklōsmes mes tikai ar lelōm gryuteibom un napiļneigi spātu pazeit dažas patīseibas; bet lelōkō daļa nu tom mums palyktu pavysam nazynomas.
„Ar gryuteibom mes spējam pareizi vērtēt lītas, kas atsarūn vērs zemes; ar pīpyuli mes atrūnam lītas, kaidas ir myusu prīškā. Bet kas lai izpētej lītas, kas ir dabasūs? Kas lai zynōtu Tovas dūmas, jo Tu nadūtu gudreibu un nu augšas nasyuteitu sovu Svātū Goru“ (Gudr. 9:16—17).
7. Kai dīviškō atklōsme ir nūnōkuse pi mums?
Tei ir nūnōkuse pi mums pa daļai rakstiski, tys ir, Svātūs Rokstūs; pa daļai mutes vōrdim, tys ir, tradicijas ceļā.
8. Kas ir Svātī Roksti?
Svātī Roksti ir grōmotas, kas saraksteitas Svātō Gora īdvesmē un kuras Bazneica ir atzynuse par Dīva vōrdu.
„Jo pravītōjumi nikod nav cālušīs nu cylvāku grybas, bet svātī Dīva cylvāki runoj Svātō Gora īdvasmōti“ (2. Pīt. 1:21).
9. Kai Svātī Roksti ir sadaleiti?
Tī ir sadaleiti Vacō un Jaunō Testamenta voi Vacōs un Jaunōs Dereibas grōmotōs.
10. Kaidas atklōsmes satur Vacais Testaments?
Vacais Testaments satur tōs atklōsmes, kaidas cylvākim tyka dūtas pyrms Kristus atnōkšonas.
11. Nu kaidom grōmotom sastōv Vacais Testaments?
Vacais Testaments sastōv:
1) nu 21 vēsturyskōs grōmotas, kuras stōsta par pasauļa radeišonu, par patriarchu dzeivi;
2) nu 7 moraliskom grōmotom, kurās ītylpst psalmi, svāti izteicīni un dzeives lykumi;
3) un 17 pravīšu grōmotom.
12. Kaidas atklōsmes satur Jaunais Testaments?
Jaunais Testaments satur tōs atklōsmes, kaidas mes sajēmem caur Jezu Kristu un apostolim.
13. Nu kaidom grōmotom sastōv Jaunais Testaments?
Jaunais Testaments sastōv:
1) nu 4 evangelijim,
2) Apostolu dorbu grōmotas,
3) nu 14 sv. Pōvula vēstulēm un 7 cytu apostolu vēstulēm, kuras satur dogmatiskūs un moraliskūs prīkšrokstus,
4) nu Apokalipses voi sv. Jōņa atklōsmes, kura stōsta par Bazneicas ceiņom un uzvarom myužu tecējumā.
14. Voi ir plteikūši ticēt vīneigi tom patīseibom, kaidas satur Svātī Roksti?
Nā, mums ir jōtic ari tradicijai, tys ir, tom patīseibom, kaidas apostoli sludynōja, bet kuras natyka uzraksteitas.
Tū atgōdynoj sv. Pōvuls pyrmim kristīšim, saceidams: „Tōpēc, brōli, stōvit drūši un pīsaturit pi tōs mōceibas, kuru jyus mōcējotēs nu myusu RUNOM voi rokstim“ (2 tes. 2:15).
15. Voi tod apostoli napīraksteja tū vysu, kū Jezus beja mocējis?
Nā. Apostoli pat naatzeimēja tū vysu, kū Jezus beja darejis, vēļ mozōk tū, kū beja mōcejis. Ari Kristus jim nauzdeve raksteit, bet gon sludynōt Jō mōceibu (Sal. Mk. 16:15; Mt. 28:19).
Tys radzams ari nu sv. Jōņa vōrdim, kurs soka: „Vēj daudz cytu breinumu Jezus dūrēja, kas nav raksteiti šamā grōmotā“ (Jņ. 20:30). Taitod Svātī Roksti nasatur vysu Dīva atklōsmi. Svātajūs Rokstūs nikur nav saceits, cik daudz ir dīviškos atklōsmes grōmotu un kaidas tōs ir. Jo mes tū drūši nazynōtu nu tradīcijas, tod mums nabyutu pat Svātūs Rokstu. Svātī Roksti napasoka, kaida ir eistō vōrdu nūzeime šaubeigokajōs vītos. Vysas sektas mādz atsasaukt uz Svātim Rokstim, lai pīrōdeitu sovas pretruneigās mōceibas un kotra nu tom pretendej uz tū, ka ir uzminējuse eistū nūzeimi. Taitod Svātī Roksti un tradīcija ir divi myusu ticeibas oluti. Ar Svātō Gora paleidzeibu Bazneica tūs UZGLŌBOJ NAVYLTŌTUS un smeļ nu tim sovu ticeibu.
16. Kōpēc apostolu nauzroksteitū mōceibu sauc par tradiciju?
Tū sauc par tradiciju, tys ir, nūdūtu (lat. tradere — nūdūt), tōpēc, ka nu pošim apostolu laikim tei katōļu Bazneicā bez pōrtraukuma teik nūdūta nu paaudzes uz paaudzi.
„Un kū tu daudzu līciniku klōtbyutnē nu manis dzērdēji, tū nūdūd uztycamajim cylvākim, kas byutu spējeigi ari cytus mōceit“ (2. Tim. 2:2).
17. Kai tradicija ir tykuse nūdūta leidz myusu laikim?
Sōkumā tei tyka nūdūta mutes nūstōstu veidā. Vālōk, kod rodōs atteiceigs gadejums, tei tyka pazināta rakstiski Bazneicas reikōjumūs un definīcijōs kai ari mōceitu veiru (Bazneicas tāvu) rokstūs.
18. Kas ir jōsaprūt un jōzyna par Bazneicas tāvu rokstim?
Ir tys jōsaprūt un jōzyna, ka Bazneicas tāvu vīnveideigō mōceiba ir Jezus Kristus mōceiba, kaidu jī sajēme nu apostolim voi jūs pēcnōcējim; tōpēc mes nikod nadreikstam nūsavērzeit nu tōs.
19. Kōpēc mums ir jōtic tradicijai taipat kai tam, kū mōca Svātī Roksti?
Tōpēc, ka katōļu tradicija taipat kai Svātī Roksti satur sevī Dīva atklōsmi. Taitod mums ir jōtic vysam tam, kū Dīvs ir atklōjis un katōļu Bazneica īteic ticēt, vīnolga voi tys byutu atrūnams Svātūs Rokstūs voi tradicijā.
20. Kōpēc katōļu Bazneica uzskota par napicīšamu mums īteikt ticēt atklōtom patīseibom?
Tōpēc, ka vīneigi nu katōļu Bazneicas mes varam namaļdeigi dabōt zynōt, kū Dīvs ir atklojis.
21. Kōpēc vīneigi nu katōļu Bazneicas mes varam dabōt zynōt, kū Dīvs ir atklojis?
1) Tōpēc, ka tikai nu katōļu Bazneicas mums ir Svātī Roksti un tradicija;
2) tōpēc, ka tikai caur jū mes namaļdeigi zynom patīsū Svātūs Rokstu un tradicijas satura nūzeimi.
22. Kōpēc mes sokom, ka tikai nu katōļu Bazneicas mums ir Svātī Roksti un tradicijā?
1) Tōpēc, ka vīneigi katōļu Bazneica sajēme nu apostolim Svātūs Rokstus, tradiciju un ar specialu Svātō Gora paleidzeibu ir pasorgōjuse tū nu klaidom un
2) tōpēc, ka vīneigi jei dūd mums naapšaubamu drūšeibu par Svātūs Rokstu un tradicijas dīviškū izceļsmi.
23. Kōpēc mes sokom, ka tikai caur katōļu Bazneicu mes namaļdeigi zynom Svātūs Rokstu un tradicijas satura patīsū nūzeimi?
Tōpēc, ka tikai katōļu Bazneica ir patīseibas bolsts un pamats (Tim. 3:15), un tōpēc, ka Bazneica navar maļdeitīs Dīva vōrda izskaidrōjumā (interpretācijā).
24. Voi nivinam nav breivi skaidrōt Svātūs Rokstus un tradiciju preteji katōļu Bazneicas interpretācijai?
Nīvīnam nav breivi tū dareit, un jo kaids tū dareitu, parōdeitu vīneigi sovu oplomū īdūmeibu: it kai Svātūs Rokstus un tradiciju jys lobōk saprastu par Svātū Goru, kurs īdveš Bazneicai pareizu satura izpratni.
25. Bet voi Svātūs Rokstu saturs nav skaidrys pats sevī, lai ik kurs kotrys varātu vīgli tū saprast?
Nav skaidrys, jo Svātī Roksti ir dīviškūs nūslāpumu grōmotas, „nu kurom“ — kai sv. Pīters, runōdams par sv. Pōvula vēstulēm soka — „dažas ir gryuši saprūtamas, kuras, kai ari cytus Rokstus namōcātī un nanūstyprynōtī sagrūza sev par pazusšonu“ (2. Pīt. 3:16).
„Nu kō tod ceļās tik daudz kecereibu (hereziju), jo na nu Svātim Rokstim, kuri poši sevī ir lobi, bet ir slikti saprosti“ (sv. Aug.).
26. Voi tod nav tai, ka tikai Svātī Roksti ir vīneigō ticeibas norma (mārūgs)? Cytim vōrdim: voi nav tai, ka ik kotrys individs var laseit Svātūs Rokstus un tikai Svātūs Rokstus, cikom atrūn tū, kam jōtic?
Nikaidā ziņā, tōpēc ka na vīneigi Svātī Roksti, bet gon Svātī Roksti kūpā ar tradiciju, namaļdeigi Bazneicas paskaidrōti, ir patīsa ticeibas norma.
1. Jo tys byutu tai, ka myusu Pesteitōjs byutu gribējis, ka mums byutu jōnūkļyust pi ticeibas patīseibu pazeišonas vīneigi losūt un pētejūt Svātūs Rokstus, tod kōpēc ir raksteits: „Taitod ticeiba nu DZĒRDĒŠONAS, bet dzērdātais nōk caur (sludynōtū) Kristus VŌRDU“ (Rom. 10:17). Kōpēc tod pats Kristus naraksteja? Kōpēc Jys apostolim napasaceja raksteit? Kāpēc, jo daži nu tim raksteja, tū dūrēja tikai pēc ilgāka laika un specialu apstōkļu dēļ? Kōpēc na vysi raksteja? Kōpēc Jezus napavēlēja vysim, voi mozōkais kristīšim, īsamōceit laseit? 2. Kristticeiba tyka izplateita un plauka pyrms nakai Jaunōs Dereibas grōmotas tyka uzroksteitas; ari pēc tō, kod tyka uzroksteitas, daudzom kristīšu tautom Svātūs Rokstu vēļ nabeja. Sovu ticeibu tōs beja sajāmušas nu sludynōtō Dīva vōrda.
27. Kū Bazneica ir nūlāmuse atteiceibā uz Svātūs Rokstu laseišonu mōtes volūdā?
1. Ka pi Svātūs Roktsu laseišonas ir napīcīšama zynoma sasagatavošona un dīvbejeiba;
2. ka tulkōjumam jōbyun ar atteiceigim paskaidrōjumim;
3. kai tulkōjumim, tai paskaidrōjumim jōbyun Bazneicas apstyprynōtim (aprobētim).
Ar šim saprateigim nūsacejumim Bazneica nadūmōj atturēt ticeigūs nu Svātūs Rokstu laseišonas; turpretim Jōs korstōkō vēlēšonōs ir, lai vysi Svātūs Rokstus pazeitu un apdūmōtu tūs saturu. Ar mynātim nūsacejumim Bazneica grib vīneigi pasorgōt ticeigūs nu sakrūpļōtim bībeles izdavumim, kaidi bīži ar nūdūmu vīnkōršai tautai teik pīdōvōti, kai ari lai pasorgōtu ticeigūs nu sektantu un chismatiku maļdeigim Svātūs Rokstu paskaidrō jumim.
§ 2. Ticeibas napīcīšameiba
28. Voi ticeiba ir napīcīšama pesteišonai?
Jā, ticeiba ir absoluti napīcīšama pesteišonai, jo „bez ticeibas nav īspejams patikt Dīvam“ (Ebr. 11:6).
„Kas natic, tys tōpēc nūtīsōts, ka natic Dīva vīndzymuŠō Dāla vōrdam“ (Jņ. 3:18). „Bet kas naticēs, tys tiks pazudynōts“ (Mk. 16:16).
29. Voi kotra ticeiba myusus atpestej?
Nā, tikai patīsō ticeiba, kuru Kristus mōceja, spēj myusus pesteit.
„Kas tic uz Dalu, tam myužeigō dzeiveiba; bet kas Dālam natic, tys dzeiveibas naredzēs, bet Dīva dusmes palīk par jū“ (Jņ. 3:36).
30. Kōpēc tikai tei ticeiba myusus pestej, kuru Kristus ir mōcejis?
Tōpēc, ka tikai caur šū ticeibu, navys caur kaidu cytu, mes kļyustam par Kristus mistiskō organisma daleibnīkim ar tīseibom uz myužeigū svātlaimi aizkopa dzeivē.
„Jo zam dabasim nav cylvākim dūts nivīns cyts vōrds, kurā jī varātu kļyut pesteiti“ (Ap. d. 4:12).
31. Voi ir taitod grāks saceit, ka nav svoreigi pi kaidas ticeibas mes pīsaturim?
Jā, tys ir lels grāks na tikai tai saceit, bet ari tai dūmōt; tōpēc, ka ar tū mes nycynōjam Dīvu, kurs mums ir devis patīsū ticeibu, un dēļ tō ir syutejis sovu vīndzymušū Dālu uz šū pasauli.
Jo nabyutu svoreigi kam mes tycam, nabyutu bejis vajadzeigs Dīvam atklōt religiju un myusu seņči byutu varējuši palikt sovūs pogōnu ticējumus, kaidi jim beja pyrms kristīteibas pījimšonas. „Bet šei ir jau tīša“ — soka Jezus Kristus — „ka gaisma nōce pasaulī, bet cylvāki mīļōja vairōk tymsu nakai gaismu, jo jūs dorbi beja ļauni“ (Jņ. 3:19), tys ir, tōpēc, ka daudzi ītīpeigi turējōs pi sovas naticeibas, lai gon redzēja patīseibu voi ari byutu tū īraudzejuši, jo byutu bejuši vaļsirdeigi.
32. Bet voi nav raksteits: „Ikvīnā tautā tys, kas Jō (Dīva) beistōs un taisneigi dzeivōj, ir Jam pateikams“? (Ap. d. 10: 35).
Jā; bet tys, kas beistās Dīva, ari tic vysam tam, kū Dīvs atklōja, kai tū dareja Kornelijs (Ap. d. 10). Turpretim tys, kas natic tam vysam, kū Dīvs ir atklōjis, ari nasabeist Dīva, atmat Jō vōrdu un nūlīdz Jō atklōsmes tycameibu.
„Kas natic Dālam, tys dora Jū par meli“ (1. Jņ. 5:10).
33. Kurā bazneicā ir patīsō ticeiba, kaidu ir mōcejis Kristus?
Tikai katōļu Bazneicā ir patīsō ticeiba, kaidu ir mōcejis Kristus.
34. Kōpēc tikai katōļu Bazneicā ir patīsō ticeiba, kaidu ir mōcejis Kristus?
Tōpēc, ka vīneigi katōļu Bazneica sajēme nu Kristus caur Jō apostolim šū ticeibu kai dabasu dōvonu, uztycātu tōs atbiļdeibai un pasorgōšonai nu klaidom (Sal. 1. Tim. 6:20).
35. Voi ari cytas kristīšu konfesijas (pīm. protestanti) sajēme sovu mōceibu nu poša Kristus un tū pasorgōja nu klaidom?
Nā; jo:
1. nav īspējams, ka tōs tū byutu sajāmušas nu poša Kristus, tōpēc, ka tōs rodōs daudz vālōk pēc Kristus, un
2. taipat nav īspējams, ka tōs byutu saglōbojušas nasakrūpļōtu Kristus un apostolu mōceibu, tōpēc, ka dažaidūs laikūs tōs ir sludynōjušas atškireigas doktrinas, pa tū laiku, kod Kristus un apostolu mōceiba vīnmār ir bejuse tei poša.
„Myusu runa jums nav reizē „JA“ un „NĀ“. Jo Dīva Dāls, Jezus Kristus, kū mes jums sludynōjam, NAV reizē „JĀ“ un „NĀ“, bet Jymā beja „JĀ“. (2. kor. 1: 18—19.)
36. Taitod jo patīsō ticeiba ir napīcīšama pestcišonai, un jo tikai katōļu ticeiba ir tei eistō, voi nav Iela žēlesteiba byut par katōļticeigu?
Byut par katōļticeigu ir naapvērtejami Iela žēlesteiba, par kuru mes navaram pīteikūši pasateikt Dīvam, un tei mums nūpītni ir jōpraktizej, tys ir, jōdzeivōj saskaņā ar tōs mōceibu.
§ 3. Ticeibas īpašeibas
37. Kaidom vajag byut myusu ticeibas īpašeibom?
Myusu ticeibai jobyun: 1. vyspōrejai; 2. styprai; 3. dzeivai un 4. pastōveigai.
38. Kod myusu ticeiba ir vyspōreja?
Myusu ticeiba ir vyspōreja, kod mes ticim na tikai dažom, bet gon vysom patīseibom, kaidom katōļu Bazneica mums līk ticēt.
39. Voi tod nav piteikuši ticēt tikai dažim ticeibas gobolim?
Nav pīteikūši, tōpēc, ka:
1. Kristus bez kaida izjāmuma soka: „Sludynōjit Evangeliju vysai radeibai; ...kas naticēs, tys tiks pazudynōts“ (Mk. 16:15—16). Voi otkon: „Mōceidami tūs piļdeit vysu, kū Es jums asmu pavēlējis“ (Mt. 28:20). Un sv. Jōņs soka: „Kotram, kas aizīt un napalīk Kristū, nav Dīva“ (2. Jņ. 1:9).
2. Kas tic tikai tom Kristus mōceibas patīseibom, kaidas jam pateik, taidam nav nimoz ticeibas, tōpēc, ka taids tic na Dīvam, bet gon pats sovam prōtam.
40. Kod myusu ticeiba ir stypra?
Myusu ticeiba ir stypra, kod mes ticim bez kaidom šaubom.
Stypras ticeibas pīmārs ir patriarchs Abrahams, par kuru ir saceits, ka „jys nasašaubeja par Dīva apsūlejumu, bet, byudams styprys ticeiba, deve Dīvam gūdu“ (Rom. 4:20).
41. Kod myusu ticeiba ir dzeiva?
Myusu ticeiba ir dzeiva, kod mes dzeivojam saskaņā ar ticeibu, tys ir, sorgojamēs nu ļauna un dorom lobu, kai tū ticeiba moca.
„Jo kai mīsa bez gora ir myruse, tai ari ticeiba bez dorbim ir myruse“ (Jk. 2:26).
42. Voi ari myruse ticeiba var pesteit?
Nā. Myusu ticeibai vajag byut apstyprynōtai ar aktivas mīlesteibas dorbim, cytaidi tei nav pīteikūša myužeigōs pesteišonas īgyušonai.
„... jo maņ byutu piļneiga ticeiba tai, ka es kolnus pōrcaltu, bet maņ nabyutu mīlesteibas, tod es naasmu nikas“ (1. kor. 13:2).
43. Kod myusu ticeiba ir pastōveiga?
Myusu ticeiba ir pastōveiga, kod mes asam gotovi lobōk pazaudēt vysu, pat sovu dzeiveibu, nakai atkrist nu ticeibas.
„Veritēs, brālī, voi kaidā nu jums nav naticeibas ļaunō sirds, lai atsakōptu nu dzeivō Dīva“ (Ebr. 3:12). Pastōveigōs ticeibas pīmāri ir mūcekli.
44. Kas aizvad cylvākus prūjom nu ticeibas?
Nu ticeibas aizvad prūjom:
1. augstprōteiga un izsmalcynōta prōtošona par ticeibas nūslāpumim;
2. nūlaideiba lyugšonā un cytūs religiskajūs pīnōkumūs;
3. pasauleigums un grēceiga dzeive un
4. pretreligiskas grōmotas, sakari ar ticeibas nīvotojim kai ari taidas lauleibas voi cytas saisteibas, kas apdraud patīsu ticeibu.
1. „Es gūdynōju Tevi, Tāvs, dabasu un zemes Kungs, ka Tu nūslēpi tū mōceitim un gudrim, bet atklōji tū mozajim“ (Mt. 11:25).
2. „Tōpēc es jums soku, ka Dīva vaļsteiba tiks jums atjimta un dūta tautai, kas nas tōs augļus“ (Mt. 21:43).
3. Lai tu palyktu ticeibā un lobā sirdsapziņā, kū daži atmete un tai pazaudēja ticeibu“ (1. Tim. 1:19).
4. „Sorgojitēs nu viļteigim pravīšim, kas nōk pi jums vušku drēbēs, bet īkšīnē ir plēseigi vylki (Mt. 7:15).
45. Kai mes seviškā veidā parōdom, ka myusu ticeiba ir stypra un pastōveiga?
Tū mes parōdom, kod sovu ticeibu nanūlīdzam (pat škītami), turpretim atklōti, pi kotras izdeveibas, tū aplīcynōjam vōrdūs un dorbūs.
„Kotru, kas Mani atzeist cylvāku prīškā, Es atzeišu sova Tāva prīškā, kas ir debesīs“ (Mt. 10:32—33). „... sirdī ticim, lai panōktu attaisōšonu, bet ar muti aplīcynōjam, lai panōktu pesteišonu“ (Rom. 10:10).
46. Voi ir ari kaida īpaša zeime, ar kuru katōli aplīcynoj sovu ticeibu?
Jā. Tei ir krysta zeime.
47. Kōpēc mes lītōjam krysta zeimi sovas ticeibas aplīcynošonai?
Tōpēc, ka tei izsoka divi golvonūs myusu ticeibas nūslāpumus, prūti, vyssvātōkōs Trejsvīneibas nūslāpumu un myusu atpesteišonas nūslāpumu, jo mērdams uz krysta, Jezus mums sagōdōja īspēju byut pesteitim.
48. Nu kura laika pastōv krysta pōrmesšonas parodums?
Tys ir ļūti vacs parodums, nōk nu apostolu laikim.
49. Kod mums ir jōdora krysta zeime?
Ir labi un lītdereigi bīži tū dareit, kai tū mēdze dareit pyrmī kristticeigī; seviški, kod reitūs ceļamās un vokorūs, ejūt gulēt, taipat ari pyrms lyugšonom un kotra svoreigōka dorba, kai ari kārdynōjumu un brīsmu gadejumūs.
50. Kōpēc ir lītdereigi bīži dareit krysta zeimi?
Tōpēc, ka dīvbejeigi pīlītōjūt krysta zeimi, mes sevi nūstyprynōjam pret ļaunō gora kārdynōjumim un sagōdojam sev dabasu svēteibu.
51. Kōpēc mes parosti apzeimejam ar krysta zeimi pīri, lyupas un sirdi, kod teik laseits Evangelijs?
Mes tū dorom, lai caur krystā systō Kristus nūpalnim Dīvs dūtu mums žēlesteibu Evangeliju saprast ar prōtu, aplīcynōt ar muti un tū mīļōt ar sirdi.
* Par ticeibu un mysdīnu parōdeibom
Myusdīnās ir vārojamas parōdeibas, kas izalīk asam pretrunā ar tū, kas ticeibas laukā tyka mōceits ogrōk. Tōpēc ir ļūti svoreigi prast atškērt tū, kas ticeibas jautōjumus pīdar pi dabeigas augšanas un veidōšonōs, un kas ir jau atklōta nūsavērzeišona nu patīseibas un ir moldi. Tīseibas un spēja sprīst par tū, kas ir patīseiba, kas moldi pīdar Bazneicas mocūšai autoritatei, kū sauc par MAGISTERIJU. Tai tys beja pa vysim kristīteibas laikim, tai tys ir (un tai tam jobyun) ari šudiņ. Vyss, kas pagōtnē tyka pījimts un pasnāgts ticēšonai, nōce nu augšas: tū pījēme un pasnēdze veiskupi kūpā ar pāvestu un pāvesta vadeibā. Ari šudiņ tam tai jābyun: vīneigi vodūšō autoritate Bazneicā — veiskupi kūpā ar pāvestu un atkareibā nu pāvesta var pījimt un pasnēgt tū, kam ir jōtic. Nivīnam cytam šaidu tīseibu nav. Sv. Pāvuls sovā laikā cylvākim beja pasacejis: „Brōli, stōvit drūši un pastōvit ticeibā, kuru jyus mōcejotēs nu myusu runom voi rokstim“ (2. tes. 2:15). Šys tautu apostola atgādynōjums ir spākā ari šudiņ. Nivīnam nav tīseibu pasnēgt ticēšonai mōceibu, kas nasaskanōtu ar tū, kū ir pasnāguse mōcūšā Bazneicas autoritate — magisterijs. Ari par šaidom tīseibom ir losomi ļūti styngri sv. Pōvula vōrdi, kurs soka: „Kai ogrōk jums sacejom, tai ari tagad vēļ reizi soku: jo kaids sludynōtu jums cytu Evangeliju nakai tū, kū asat sajāmuši, tys lai tūp nūlādāts, ... jo ari engeļs nu dabasim sludynōtu cytu evangeliju nakai tū, kū mes jums pasludynōjom, lai tys tūp nūlādāts“ (gal. 1:9, 8). Ticeibas depozits nav mainoms. Ari II Vatikana koncils tū nav mainejis. Pāvests Jōņs XXIII, atklōdams Vatikana koncilu 1962. godā, svineigi pasludynōja, ka Bazneica ir sajāmuse naskārtu ticeibas depozitu, taidu tū tei pōrnese nu paaudzes uz paaudzi. Svoreigōkais kotra eukumeniskō koncila uzdavums ir šū ticeibas depozitu saglobōt un nūdūt tū tōļōk īspējami sekmeigōkō veidā. Ari pāvests Pāvuls VI 1965. godā, nūslāgdams koncilu, pasaceja tū pošu, prūti, ka koncils ir paturējis teiru un vasaļu ticeibu, kaidu beja sajēmis un tagad itū nūdūd nōkūšajom paaudzēm. Myusu tāvu ticeibai ir jākļyust ari par myusu bārnu ticeibu. Ticeibas depozits, kū Bazneica pasnādz ticēšonai, ir Dīva vēstejums, kū cylvāks nadreikst aiztikt un krūpļōt, kai par tū otkon sv. Pāvuls soka: „... Dīva vōrdu, kuru nu mums dzērdējot, pījamit nakai cylvāku mōceibu, bet kai Dīva vōrdu“ (2. tes. 2:13).
Laika tecējumā namaineigais ticeibas depozits var byut pasnāgts dažaidom, laikmatam pīmārātom, metodem. Tū ir pasacejuši ari pāvesti Jōņs XXIII un Pāvuls VI, runōdami par II Vatikana koncilu, prūti, ka namainamās ticeibas patīseibas ir jōpasnādz taidā veidā, lai modernais pasauļs byutu gotovs tōs pījimt. Teologi teik aicynōti meklēt sekmeigōkus pasnēgšonas veidus voi metodes, lai namainamās ticeibas patīseibas byutu vīgļāk pījamamas myusdīnu cylvākam. Te ir divi atškireigas lītas, kas nadreikst byut jauktas un vīnaidi traktējamas. Ticeibas depozits voi Dīva atklōtōs patīseibas ir vīna līta, bet veids, kaidā tōs teik pasnāgtas — ir cyta līta. Ticeibas depozits nadreikst byut maineits, metodes turpretim var byut maineitas, kod atteiceiga laikmata apstōkli tū pīprosa.
Pēc II Vatikana koncila jaunōs metodes teišam ļūti dedzeigi tyka pīlītōtas: gon dažaidu pakōpu skolās, gon literārus apcerējumūs, gon pat dīvnomūs saceitajōs mōceibōs. Bet dīmžāl na vīnmār tyka īvārāts, ka jaunōs metodes nav jaunas ticeibas veidōšona. Pasarōdeja slimeiga tendence dažas ticeibas patīseibas nūklusēt, dažas pat tyka krūpļōtas un mozynōta tūs nūzeime un svors ...
Kotra metode ir vērtējama vyspyrms sakarā ar tū, cik Ielā mārā tei ir uzticeiga pasnādzamōs patīseibas naskarameibai un ūtrkārt, cik Ielā mārā tei īnas skaidreibu un dziļōku izpratni klauseitājūs voi laseitājūs. Ik kotra ticeibas patīseibas skaidrāšona, kas skaidreibas vītā īnas apjukumu un šaubas par skaidrōjuma patīseibu, ir slykta metode, un kotra slyktō metode uz vītas ir atmatama. Šamā sakareibā varātu minēt daudzus gaužam bēdeigus pīmārus. Bet bēdeigākais ir tys, ka daudzūs gadejumūs slyktōs metodes na tikai nateik atmastas, turpretim, tōs teik pīlītōtas ar ītīpeigu tendenci pīsajimt spākā un daudzumā.
Nūsavērzeišona nu ticeibas patīseibom, kaidu īnas ļaundabeigōs metodes, šudiņ nūpītni apdraud na tikai atseviškas dvēseles, bet ari plašōkus sabīdreibas slāņus pošā katōļu Bazneicā. Tū atkōrtōtas reizes publiskōs audiencēs ir pasacejis pāvests Pāvuls VI. Tai kaidā audiencē jys soka: „Jyus varbyut byusit dzērdējuši par maļdeigim uzskotim, kuri īsadrūšynoj pīlītōt patvaleigus izskaidrōjumus (interpretācijōs), kas apvaiņoj svātas un naskōramas katōļu ticeibas patīseibas. Nu vysim zemes styurim ir nōkuši bolsi, kas ziņoj par mēginōjumim sakrūpļōt skaidri atzeitōs Dīva Bazneicas pamatdoktrinas“ (Vyspōrejō audience 1966. g. 30. nōvembrī). Šaida pīeja ticeibas patīseibom spēj īnest arvīn lelōku apjukumu un tymsu. Tei navys tyvynoj modernū cylvāku pōrdabyskom, ar ticeibu saisteitom vērteibom, bet gon tū attālynoj nu eistōs ticeibas, un atstōj tū jō poša teiri ciļvēceigajam naspākam. Tōpēc ir jōpīkreit tūs dūmai, kuri soka, ka ticeibas tryukums cylvāku dzeivē ir dziļōkō sakne tim ļaunumim, kuri tik baigūs veidūs un samārūs pōrplyudynoj vysu myusdīnu ciļvēci.


c: text/html

text:
- ГлaBHaя
- ИcпoлHиTeли
- ЛaTBийckaя Hap.
- «Kam maņ beja bolta puķe»
ЛaTBийckaя Hap. «Kam maņ beja bolta puķe». TEKCT ПECHИ
пpи зarpyзke дaHHыx c cepBepa
Ha пecHю
пpи зarpyзke дaHHыx c cepBepa
Ha пecHю
Kam maņ beja bolta puķe Kur as viņu stōdynōš' Kam maņ beja bolta puķe Kur as viņu stōdynōš' Augstajā kaļneņā boltajā smēleitē Augstajā kaļneņā boltajā smēleitē Maņ izauga bolta puke Da pošim debesim Maņ izauga bolta puke Da pošim debesim As izkōpu debesīs Pa tōs pukis zareņim As izkōpu debesīs Pa tōs pukis zareņim Tī atrodu dīva dālu Kumeleņu sadlojūt tī atrodu Dīva dālu kumeleņu sadlojūt Lobreiteņ dīvs paleidz Kumeleņu sadlojūt lobreiteņ Dīvs paleidz kumeleņu sadlojūt Dīv'dēleni brōleleni Vai redzēji tāv' ar mōti Dīv'dēleni brōleleni Vai redzēji tāv' ar mōti Tovs tēteitis ar mameņu Jyurmalī kōzys dzer Tovs tēteitis ar mameņu Jyurmalī kōzys dzer Nūsakolu zūbineņu Nu biteišu dzanyugleņu Nūsakolu zūbineņu Nu biteišu dzanyugleņu Izrūcēju tāv'ar mōti Nu deveiņu etslēdzeņu Izrūcēju tāv'ar mōti Nu deveiņu etslēdzeņu Sakopovu Jyuru mōti deveinimi gobolim Sakopovu Jyuru mōti deveinimi gobolim Sasatreiņa malieni svōrki Jyuru mōtis asneitē Sasatreiņa malieni svōrki Jyuru mōtis asneitē Oi tēteit oi mameņ Kur byus jūs izmozgōt Oi tēteit oi mameņ Kur byus jūs izmozgōt Tī dēleņ izmozgōsi Kur deveinis upis tak Tī dēleņ izmozgōsi Kur deveinis upis tak Oi tēteit oi mameņ Kur byus jūs izkaļtēt Oi tēteit oi mameņ Kur byus jūs izkaļtēt Tī dēleņ izkaltēsi Ōbuļzīdu dōrzeņā Tī dēleņ izkaltēsi Ōbuļzīdu dōrzeņā Oi tēteit oi mameņ Kur byus jūs sarullēt Oi tēteit oi mameņ Kur byus jūs sarullēt Tī dēleņ sarullēsi Zalta rullis kambarī Tī dēleņ sarullēsi Zalta rullis kambarī Tī bej divi jumpravenis Rullis vīni vōkinoj Tī bej divi jumpravenis Rullis vīni vōkinoj
ЛaTBийckaя Hap.
- KAPAOKE
- TEKCT
- 1 Dindaru dandaru ozoliņi ЛaTBийckaя Hap.
- 2 Aijā žūžū lāča bērni ЛaTBийckaя Hap.
- 3 Ar vēzīti arti gāju ЛaTBийckaя Hap.
- 4 Pieci gadi kalpiņš biju ЛaTBийckaя Hap.
- 5 Es bij’puika man bij nauda ЛaTBийckaя Hap.
- 6 Atiet viena balta viešņa ЛaTBийckaя Hap.
- 7 Es uzgāju sev priekšā ЛaTBийckaя Hap.
- 8 Oi dīveņi soldons ols ЛaTBийckaя Hap.
- 9 Bērīt's, manis kumeliņš ЛaTBийckaя Hap.
- 10 Mana sieva Rīgā brauca ЛaTBийckaя Hap.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Muižvuordu sistema
Muižvuordu sistema (DNS, Domain name system) irā datorim voi logiskajim resursim daškierti tekstuali adresi. Pīvadumam,
latgola.lv,
rus.delfi.lv, i.t.t. Jūs lītoj vītā numeriskūs IP-adresu (pīv., 159.148.108.128) partū, ka IP adresi gryušuok īguodojami. Muižvuordi atmej IP-adresus; var lītuot i vīnus, i ūtrus. Pyrmuo pakuopīņa muižvuordus, rokstomus DNS vuordu beiguos (
lv,
lt,
ru,
com,
edu i ct.), privatpersona navar registrēt. Ūtruo pakuopīņa muižvuordus (
folklora.lv,
folklore.ee i.t.t.), privatpersona var registrēt par moksu (vysucieškuok nazcik desmišu latu par godu), i trešuo pakuopīņa muižvuordi, kurus sevkotrys ūtruo pakuopīņa DNS vuorda sovinīks var registrēt bez moksys.


text:
Ir reizis, kod komentari ir līki. Aiz Garcīma tierga butkys pastateita nateira mašyna ar peili.
Tuoļuok tiergā babys puordeve zivs. Aplupuši kūši ružovi nogi, apleik nogam aprepiejuse bryuna streipeite vyscaur pa perimetru. Ar tū pošu rūku jem vīteituos zivs, ar tū pošu – latu laseišus.
Baba opola kai buca, siermī moti sajimti pluonā asteitē, apsuortuse seja. Čut kust. Pasaver suonim iz sābru puordeviejis i soka:
– Tā tikai mums vēl trūka.
Nūstuojs turistu autobuss, ļauds raušās uorā. Zivi. Kaidu zivi kotram.


text:
Nu 11. leidz 17. apreļam Bovā, Italejā nūtyka apvuiceibys “Breineiguos volūdys i kur juos atrast” (Fantastic Languages and Where to Find Them)*, kuruos pīsadaleja ari LgSC puorstuovis – Kristīne Pokratniece i Vineta Vilcāne. Koč ari eipaša uzmaneiba tyka veļteita greko volūdai, kurymā runoj Italejis regionā Kalabrejā, temu vydā beja ari cytu mozuoklītuotū volūdu gon ortografejis, gon leksikys vaicuojumi, gon ari volūdys īdzeivynuošonys pīmāri. Ar sovu pīredzi dalejuos volūdu eksperti nu vysa pasauļa – Meksikys, ASV, Italejis, Pūlejis, Niderlandis, Lelbritanejis, Spānejis i Grīkejis.
Apvuiceibu laikā dalinīkim beja ari vīnreizieja īspieja pabyut Galliciano cīmā, kurā aizviņ teik lītuota greko volūda, kas veiduojusēs nu senejuos greku volūdys. Koč ari cīmā palics pavysam moz īdzeivuotuoju, volūda tymā ir dzeiva, na tikai runuotā, bet ari rakstiskā veidā, kas pasaruodīs, par pīmāru, dažaiduos cīmā uzstuodeitajuos plāksnēs. Cīmats izaceļ ar nūtureigom tradicejom – muzykā, kulinarejā i sadzeivē. Daļu nu juom izadeve īpazeit – saimineicys beja pagatavejušs regionam rakstureigūs iedīņus, kurus varēja baudeit tradicionaluos muzykys i dzīšmu pavadejumā, kai ari paraudzeit greko dejis. Cīmā izveiduotajā muzejā var īpazeit kolnu īdzeivuotuoju kasdīnys nūsadorbuošonys i saimnīkuošonys parodumus senatnē, kai ari religiskuos tradicejis.
Sovpus ūtrs naaizmierstams cīmats, kas nu jau ir palics bez īdzeivuotuojim, bet sovulaik tī dzeivuoja greko runuotuoji, beja Vacais Rahudi. Tymā apvuiceibu dalinīkim etnomuzykologs Ettore Castagna atkluoja regiona muzykys burveibu, īruodieja tradicionalūs instrumentus i tūs skanejumu. Greko volūdu i aizkustynūšu atsazeišonu mīlesteibā pret dzymtū vītu cīms otkon nu jauna dzierdieja ari vītejuo dzejnīka Bruno Stelitano izpiļdejumā.
Kalabrejis regiona īpazeišona dzeivē, na viņ caur oficialajom prezentacejom, ļuove giut īspaidu par greko volūdys lītuotuoju dzeivi – kasdīnu, tradicejom i pasauļa uzskotu. Dažaidu volūdys lītuotuoju paaudžu sasatikšona, īsaklauseišona vīnam ūtrā, cīņa pret viesturi, tok ari skots nuokūtnē, na viņa atpakaļ – taidys sajiutys par īpazeituo regiona volūdu i tuos ļaudim.
Sasatikšona ar cytu mozuoklītuotūs volūdu runuotuojim i volūdys situaceju īpazeišona, dūd vareibu apjaust kūpeigū itūs volūdu atteisteibys viesturē, kai pīmāram, volūdu lītuotuoji sovulaik tykušs stigmatizāti, Bazneicys kai institucejis ītekmi iz volūdys atteisteibys procesim, dažaidu sabīdreibys grupu atškireigū redziejumu iz volūdys standartiziešonu i ortografejis izstruodi. Vīnlaikus sasatikšona ar cytom volūdom ļaun ari apjaust, cik daudz ir sasnāgts latgalīšu volūdys statusa styprynuošonā – ir izdūti naskaitomi muzykys diski, gruomotys, volūda skaņ medejūs i publiskūs pasuokumūs, tū var īraudzeit piļsātvidē i c., komer daudzom volūdom nav teju nikuo nu tuo.
*Apvuiceibys nūtyka Eiropys Komisejis atbaļsteituo projekta “Mozuoklītuotuos volūdys, leluos īspiejis. Sadarbeiba pietnīceibā, kūpīnu īsaisteišona i inovativi vuiceišonuos reiki – COLING” (Minority Languages, Major Opportunities. Collaborative Research, Community Engagement and Innovative Educational Tools — COLING) ītvorūs.
Roksta autoris: Kristīne Pokratniece i Vineta Vilcāne


text:
Atkluota Latgolys etnografiskuo viestnīceiba
Roksta autors: portals lakuga.lv
Pošā septembra izskaņā Rībeņu nūvoda Gaļānūs svineigā pasuokumā atkluoja bīdreibu “Latgolys etnogtafiskuo viestnīceiba”. Tei izveiduota ar mierki dokumentēt, saglobuot i popularizēt Latgolys nūvoda etnografiskū montuojumu.
Ideja par bīdreibys izveidi rodās pedagogei i tautystārpu darynuotuojai Ivetai Seimanovai, kurys dzymtuo puse ir Gaļāni. Bīdreibys izveide beja logisks tyrpynuojums juos suoktojam dorbam – Latgolys etnografiskuo montuojuma apzynuošonai. Pārņ Iveta izgataveja i prezentēja divejus Latgolys tārpus, kas da tuo nabeja atdarynuoti, – 19. godu symta Vydsmuižys sīvys tārpu i latgaļu sīvītis arheologiskū tārpu nu Zeimuļu kopulauka, kas datejams ar 10. godu symtu.
Bīdreibu “Latgolys etnografiskuo viestnīceiba” Iveta Seimanova dybynuojuse kūpā ar Maritu Vilciņu, kurys dzymtys saknis meklejamys Aizkaļnē. “Bīdreibu mes nūdybynuojom Reigā, tok mums beja svareigi jū atkluot Latgolā. Latgolys etnografiskais montuojums da šam, saleidzynojūt ar cytim nūvodim, ir mozuok apzynuots i ari popularizāts. Daudz materialu par Latgolu ir ari uorpus Latvejis. Caur bīdreibu gribim ceļ gaismā itū montuojumu. Juoatguodoj ari, ka etnografeja suocās kotrā sātā i var atrast koč kū nu paaudzis paaudzē montuotu,” soka Iveta.
Vīns nu bīdreibys tyvuokūs mierķu ir nuokušgod nūorganizēt nūmetni, sovukuort diveju treis godu laikā īcarāts nūorganizēt Latgolys etnografiskūs tārpu paruodi. Marita Vilciņa atzeimoj, ka bīdreibys mierkis ir na tikai apzynuot Latgolys montuojumu, tok ari izagleituot pošim dalinīkim, sasadorbuot ar etnografim i cytim jūmys specialistim.
Īsastuot bīdreibā teik aicynuots sevkurs interesents, tyvuokajā laikā planavuots bīdreibai izveiduot lopu socialajā teiklā Facebook.com, kur varēs vaira izzynuot par bīdreibys aktivitatem.
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Apleicsardzeiba
Apleicsardzeiba irā ciļvēcis dobyskuos apleicis sorguošona, ryupaste ap dobys resursu izglobuošonu, atjaunynuošonu i palobuošonu.
Apleicsardzeiba sasadora nu:
- konkretu leidziekļu i projektu apleicei sorguot (pīvadumam, teirejūt iudiņus, atjaunynojūt dzeivinīku populacejis, puordorūt palīkus i leidz.);
- atsateikūšu tīseibu aktu (pīvadumam, lykumi, kuri aprūbežoj zemis i cytu dobys resursus izlītuošonu, napaļaun pīmūrdīņa i leidz.);
- politisku i ļaudysku kusteibu, kurys vadynoj pījimt apleici sorgojūšus tīseibu aktus i īdzeivynuot apleici sorgojūšus projektus (pīvadumam, „zaļūs” kusteiba, „zaļuos” partejis i leidz).


text:
December 23, 2019
by NewFuels
Comments Off on Gaišus Zīmyssvātkus i laimeigu Jaunū godu!
Visys zemis tokys zylgas
Šūnakt sorgoj mīra gareņš.
Tuoli zvani… Klusys ilgys…
Rūkuos smaidūšs egļu zareņš…
Vysur vīglym, mīļim sūļim
Senuo svātku teika staigoj.
Zvaigžņu acis atvārdama,
Debess atspeid zemis vaigā…
Sveicu pošūs gaideituokajūs svātkūs – Zīmyssvātkūs i Jaunajā godā! Nūvieleju jautrus zīmys prīkus i veiksmi vysa nuokamuo goda guojumā. Lai jaunīs gods ir lobuoks nakai aizejūšais, pieīpylda sapņus i nas veiksmi turpmuokajūs ceņtīņūs. Lai na tikai svātku laikā, bet vyisu nuokamū godu Jiusim blakus ir tuvi i mīļi cylvāki. Nūvieleju sirdsmīru, puorlīceibu i laimi!
Ar cīņu,
Roman Vdovychenko
NewFuels RSEZ SIA Vaļdis prīkšsādātuojs
Energy Resources CHP RSEZ SIA Vaļdis prīkšsādātuojs
November 14, 2019
by NewFuels
Comments Off on Sveicīns Latvejis Republikas naatkareibas pasludynuošonas godadīnā!
Turi Latveji dziļi īslāgtu sovā sirdī.
Turi tū kai leluokū duorgumu, kū nadreikst pazaudeit.
Jo, zaudiejs Latveji, tu pazussi pats.
/J.Jaunsudrabiņš/
Vyslobukī nūvieliejumi Latvejis Republikys naatkareibys pasludynuošonys godadīnā!
October 3, 2019
by NewFuels
Comments Off on RSEZ Goda bolva 2018
2019.goda 13.septembrī svineiguo pasuokuma laikā jau ostoitū godu pec kuortys tika pasnāgti Pašvaldeibu kūpeiguos īstuodis “Riezeknis specialuos ekonomiskuos zonys puorvalde” Goda bolvys konkursa apbolvuojumi. Itys konkurss kotru godu teik organizeits ar mierki nūvierteit un gūdynuot sekmeiguokuos Riezeknis SEZ komercsabīdreibys.
Atzineibys rokstu par īguļdiejumu RSEZ attīsteibā i gūdpylnū trešū vītu lelūs/videjūs komercsabīdreibu grupā saņēme “NewFuels” RSES SIA ar augstim rezultatim itaiduos nominacejuos:
1.vīta nominacejī “Goda investicejis”
1.vīta nominacejī “Straujuok augūšais uznāmums”
1.vīta nominacejī “Sociali atbiļdeiguokais uznāmums”
2.vīta nominacejī “Goda inovacejis”
2.vīta nominacejī “Goda ražuotuojs”
2.vīta nominacejī “Leluokais eksporteituojs”
Savukuort, mozūs komercsabīdreibu grupā Atzineibys rokstu par īguļdiejumu RSEZ attīsteibā i augstū ūtrū vītu 2018.godā īgiva “Energy Resources CHP” RSEZ SIA i kļiva par uzvareituoju itaiduos nominacejuos:
1.vieta nominācijā “Goda ražuotuojs”
1.vieta nominācijā “Leluokais nūdūkļu moksuotuojs”
2.vieta nominācijā “Sociali atbiļdeiguokais uznāmums”
Grybam izteikt patīsu pateiceibu myusu darbinīkim par kūpeigu dorbu augstūs rezultatu sasnīgšonā, kai ari SEZ kolektivam i puorvaļdneicai Sandrai Ežmalis kundzei, Riezeknie piļsātys dūmei i prīkšsādātuojam Aleksandram Bartaševiča kungam i vysim uzjāmumim, pazateicūt kuru atbolstam un sadarbeibai mes turpynojam sajimt augstus nūviertiejumus, kas dūd papiļdu stimulu myusu uzjiemiejdarbeibas attīsteibai, kai ari Latgalis regiona un Latvejis raisteibai kūpumā!
August 1, 2019
by NewFuels
Comments Off on Ukrainas uorkuortejuo i pilnvaruotuo viestnīka Latvejī vizeite myusu uzjāmumūs
2019.goda 30.julī Riezeknis specialū ekonomiskū zonu apmeklieja Ukrainas uorkuortiejais i pylnvarotais viestnīks Latvejī Oleksandrs Miščenko i Ukrainas viestnīceibas trešīs sekretars Andrejs Strašnijs. Vizeitis ītvarūs Ukrainas viestnīceibas puorstuovi īpasazyna ar uzjāmumu “NewFuels” RSEZ SIA i “Energy Resources CHP” RSEZ SIA darbeibu.
Tikšonuos tyka organizeita pīsadolūt Riezeknis specialuos ekonomiskuos zonas puorvaļdneicai Sandrai Ežmalis kundzei.
Vizeitis laikā tyka apsprīsta myusu uzjāmumu darbeiba i nuokūtnis atteisteiba, eksporta i vītejuo preču nūīta tiergs, kai ari Riezeknis specialuos ekonomiskuos zonas darbeibas apstuokli.
Oleksandrs Miščenko kungs, Sandra Ežmalis kundze i Valdis prīkšsādātuojs Roman Vdovychenko izruodieja īintereseiteibu par tuoļuoku efektivu starptautisku sadarbeibu kulturas i ekonomikas sferā, kai ari pīredzis apmaiņu.
July 19, 2019
by NewFuels
Comments Off on ISO un OHSAS audita rezultati
Ar prīku paziņojam, ka 2019.goda 17.julī “NewFuels” RSEZ SIA i “Energy Resources CHP” RSEZ SIA ir izguojušs ikgadejū auditu dieļ ISO i OHSAS sertifikatu uztureišonys i sajāmušs apstyprynuojumu par atbiļsteibu itaidim starptautiskīm standartim:
- ISO 9001:2015 (sertifikati ir dereigi leidz 14.06.2020.),
- OHSAS 18001:2007 (sertifikati ir dereigi leidz 13.07.2020.).
July 17, 2019
by NewFuels
Comments Off on ENplus audita rezultati
Ar prīku paziņojam, ka 2019.goda 17.junī “NewFuels” RSEZ SIA ir izguojis ikgadejū auditu ENplus sertifikata uztureišonai. Uznāmums ir saņiems aplīcynuojumu par saražuotūs granulu atbiļsteibu standartim ENplus A1 i ENplus A2.
June 14, 2019
by NewFuels
Comments Off on Leigū!
Vosorys vydā, kod saule vysaugstuok izkuop dabasu kolnā – pazaverīs dabasūs, sadzierdi putnu dzīsmis, īelpoj soldonū zīdu smaržu i sajiuti kai atsapyuš na tikai mīsa, bet ari gors! Saulgīži ir pats lobīs laiks sakūpuot spākus nuokušejam godam, dieļ tam nūvieleju vysim itymā magiskiejā naktī dūmuot gaišas dūmas, saceit syltus vuordus i byut kūpā ar sovim tyvīm i mīlīm!
April 15, 2019
by NewFuels
Comments Off on Prīceigys Leldinis!
Pazaver dabasūs, īzaklausi viejā, jiuti, kai mūstās puča I strauts…
Gaišiejūs Leldīnis svātkūs veļteisim vīns ūtram lobus, gaišus, spieceigus I prīka pylnus vuordus! Lai dobys atmūda dūd īdvesmu, energeji jaunim dorbim i nanūrymstūšu ticeibu lobajam!
March 27, 2019
by NewFuels
Comments Off on Riezeknis nūvoda Uzņiemieju dīna
Jau septeitū godu pec kuortys 2019.goda 19.martā Riezeknes nūvoda Strūžānu pogosta kulturys nomā nūtyka svineigs pasuokums, lai gūdynuotu konkursa “Riezeknis nūvoda uznāmums 2018” uzvareituojus. Apbolvuojuma sanimšonai tyka izvirzeiti 18 uznāmumi ostoņuos nominacejuos.
Uznāmums “NewFuels” RSEZ SIA sajāme bolvu i pateiceibas rokstu nominacejī “Goda mecenats!”
Pasateicam Riezeknis nūvoda dūmei i prīkšsādātuojam Monvīdam Švarcam, kai ari žūrejis komisejai par myusu uznāmuma augstū nūviertiejumu i dadūtū apbolvuojumu!
February 23, 2019
by NewFuels
Comments Off on SBP Pamatpīguodis atskaite par 2018.godu


text:
8.a klase. Audzinātāja Krastiņa Dzidra.
Brikmanis Dzintars, Dzalbe Inese, Galeja Sandra, Grava Rita, Grinbergs Mārtiņš, Grūbe Aldis, Indriksons Jānis, Kārkliņš Reginalds, Krieva Inta, Millere Sandra, Mukāne Eleonora, Puze Ērika, Riekstiņa Ināra, Romale Ruta, Romanovskis Jānis, Rozītis Andris, Solovjeva Ligita, Strenga Atis, Vanags Jānis, Žuniņa Ineta
8.b klase. Audzinātāja Lodkina E.
Andrianovs Andrejs, Golosujevs Aleksejs, Grahoļska Ina, Hmarnijs Viktors, Hmeļevska Valentīna, Kauliņa Tamāra, Korostiļevs Vladimirs, Kozlovskis Vladimirs, Kučmenko Aivars, Kurakina Tatjana, Kuruško Anna, Lukša Apolīnija, Macko Tamāra, Makovenko Valentīna, Migačova Irīna, Ozols Jurijs, Petrova Ina, Pļavinskis Andrejs, Šiškins Jurijs, Tarasevičs Nikolajs, Terentjevs Nikolajs, Trofimovs Valērijs, Vasiļjeva Svetlana, Žilkins Boriss


text:
Feisbukā jauna spēleite. Zynu, ka saknis jai aug tuoli i zori izaplātuši ari cytūs teiklūs. Vysmoz Instagramā brangi kuploj ar tim haštagim ci temturim, kai izdūmuojuši volūdnīki.
Pyrms nedelis Oskars Orlovs ari mani īpyna tymā B&W spēleitē. Pīsadaleju. Izdūmuoju, ka nav vārts pamest pagaisšonai Feisbuka bardakā. Deļtuo muna 5 dīnu i 5 malnboltūs fotografeju kolekceja niu ite.
1. dīna. Veceits ar žiguleiti
Āgenskolns, Reiga. Es atsagrīžu nu pastaigys, a pi tierga vīns vacs veceits ar sorkonu i labi kūptu, speideigu žiguli rauga nūsagrīzt pa kreisi. Jam ilgi guoja. Vīns zaļais signals, ūtrs. Trešs. Jū apdzan nu prīškys, nu pakalis, jam taurej. A jis taids vacs, vacs īlys vydā ar Sovu Žiguli.
Jis beja na nu ituo laika. Nu laiku, kod mašyna beja vierteiba. I varbyut ari cylvāks beja leluoka vierteiba – ka dzeivuoja pareizi i piec nūteikumu. A niu vyss na tai. Nazkai cytaiž. Ļauds it kai brauc piec nūteikumu, it kai īvāroj vīns ūtru. Tok tī ir cyti nūteikumi, cyti ļauds i cyts laiks.
Jis nūsagrīze. Vīnā šaļtī krustuojums beja breivs, nabeja nivīna, jam daga zaļuo gaisma. Lieni i cīneigi jis ar sovu skaistū myuža žiguli puorrypuoja puori tramvaja slīdem i aizbrauce pa Mozū Nūmetņu īlu.
2. dīna. Sludynuojums
Itys sludynuojumu stabs maņ pasaruodeja tik puorlaiceigs. Īt godu symti, a ļaudim ir rūze, gryža i sazyn kaidys klopotys i ļaudim vajag peļņu.
Atrosts 2009. godā Āgenskolnā, kod dzeivuoju Atpyutys īlā i sovā ziņā tei beja atpyuta. Nikod tik daudz naasu volkuojusēs apleik ar fotoaparatu i givuse vysaidus ārmus.
Nav jau tai, ka osuma nav. Vītom jis gondreiž ir.
3. dīna. Zeme pasaceļ dabasūs
Vierūs i dūmuoju, izdūmuoju dalikt koč kū nu munys malnboltuos dīnys, 2009. goda 18. novembra. Malnboltuos partū, ka gondreiž vysu dīnu maņ rūkā beja fotoaparats, a dīna beja apsalaiduse tik tymsa i palāka, ka vysys kruosys pagaisa. Deļtuo jau agri nu reita kruosys izsliedžu i raudzeju nūgiut gaismu.
A dīna beja na pa jūkam. Cieļūs ap 7 nu reita voi agruok, guoju korporaceju guojīnī iz Bruoļu kopim, tod ar vīnu draugu brauču iz Getleņu izguoztuvi, a gols golā ar cytu draugu guoju iz prezidenta pījimšonu i koncertu Lelajā Giļdē. Dīnā saguoja puorsamaukt nazcik reižu, kab iz kopim aizīt šmuki i tuos šmukuos drēbis nasazīst izguoztuvē i kab pi prezidenta naūst piec vacu zivu.
Ite izguoztuvis aineņa. Kaijis sasatryukušys ceļās spuornūs. Taida sajiuta, ka zeme tiuleņ aizliduos, partū ka iz kotra zemis lapača ir spuorni i tī spuorni tū lapaci raun bļaudami dabasūs.
4. dīna. Jureiša dvēsele
Nazkas drupeit sirreals i na nu ituo pasauļa. Poša nasaprūtu, parkū tymā vokorā īsliedžu malnboltū režimu. Dūmuot, vyss tok beja skaisti i kruosaini. Kod īraudzeju itū biļdi, nūsabreinuoju – tik nareali.
Koč ari pats pasuokums beja nareals. Jam navajadzēja nūtikt, jam naīdeve naudys laikam 2 voi mož 3 projektu konkursūs. Bet jis nūtyka. 2008. goda decembra beiguos Raiņa sātā Berkenelē, kur ītaiseita elektriskuo apkure i vyss tik duorgi, tik duorgi. Bet mes bejom jauni i troki. Sasaucem gostus nu Boltkrīvejis, Anna mistiskā veidā dabuoja telpys, LgSC jaunīši iz maiņom dežurēja kuknē i taiseja ēst miļzeigā kotlā, ladusskapī Zīmyssvātku gordumi, Dyrbynu jaunīši spēlēja daņčus, dzīsmis, rūtalis, vylnys sukuošona, voilaku taiseišona, čyguonūs īšona, maskys, jūki i smīkli.
Zynu, ka siedieju iz gultys i dūmuoju – vyss ir īspiejams, bet bez naudys tys prosa cīši daudz energejis, taišni atrast resursus i saorganizēt. I ka ir nazkaids lykums, kur idejis i resursu saspēlē naudu var aizstuot ar trokumu, tikai proporcionali naudys tryukumam trokuma vajag vaira.
5. dīna. Malnboltuo biļde, kas nav malnbolta
Jau suocūt sereju, es atguoduoju par itū karteņu. Atrodu. Saprotu, ka jei nimoz nav malnbolta (vērtīs iz klāva durovom), nūlyku molā. A vys taipat atguodoju. Piec nedeļgola pauzis, kod ni da datora i vysmoz ni da datora izklaidei, tūmār īlikšu. Koč jei nav malnbolta.
90. naudys nabeja ni suņa. A sātā beja vēļ sovetskūs godu blata filmenis – uorzemu, vacys, globuotys naboltai dīnai. Maņ beja mozs fotoaparats “Lomo”, i daudz vacu filmeņu. Kruosu jom gondreiž vaira nabeja. A fotografēt to beja okuots. Fotografieju, nešu atteisteit, vierūs pret gaismu. Biļdis taiseju, kod beja nauda.
Tys ir muns bierneibys suņs Džers (centrā pi kēdis), malnuo kuceite Bille i boltais kucalāns Bobs ar malnū ausi.
Aizmugurē ir voljers. Tys, ka palics puori nu voljera. Piečuok jū lītuoja kai vystu butku, tod globuoja hlamus, turēja trušus, tod vīnu laiku tī dzeivuoja vīna poša palāka trusīne, kas izroka olu i izaudzēja tī bārnus. Suņam zam daguna.
A stuosts par voljeru ir eiss – napatyka.
Voljers beja lobs tikai vīna īmesļa piec – iz juo jumta Džers varēja izkuopt i vērtīs tuoli, iz juo varieju sēdēt ari es ar suni, bužynuot jam spolvu, izrauduot pusaudža godu puoristeibys jam kažukā, apsavērt pasauli i sepinēt par tuolim celim ar suni pavadeņā.
Izavolkuojom mes pa vysu apleicīni, vysim mežim, gruovim i graustim. Bierneibai vajag suni.
Pajēmem vosorā suneiti, izaudzējem suni, suņs iz cytu rudini izauga i palyka groznys, daguoja nu juo sorguot svešus cylvākus.
Sirdeigs to jis beja tikai sātā. Kod guojom pastaigā, svešūs jis ignorēja – viņ dasavēre, lai nivīns nalein pi maņa. Kod tev ir 13-14 godu i ļūbej kleist pa mežim, celim i nacelim, ir 90. godu bardaks i pofigisms, tei beja lela vierteiba – pošai sovs sorgs.
Tai kai tys piec ilga laika beja pyrmais suņs myusu sātā (ka naskaita Džeinu, kas nūmyra vēļ kai kucalāns), tod jam beja sataiseita glauna butka ar prīkškambari i guļamustobu, kur varieju īleist ari es poša, a gols golā tyka taiseits voljers – kūka stulpim, ībetonātim iz pakšu, druošu sītim, speciali taiseitom durovom, kū es poša nūkruosuoju ružovys.
Prīca beja eisa. Suņs cīst navarēja tuo voljera. Vydā vajadzēja stumt ar stumšonu, uorā leida kai zuts pa kuojstarpi, rēja, kauce i pasaceja vysu, kū dūmoj. Dalyka likt pi kēdis, pi voljera, partū ka jam garšuoja cylvāki. Nu i tod suņs kai suņs, mīrs sātā.
Atbiļdi saprotu piečuok. Pi kēdis jis pīsadaleja pogolma dzeivē, pi juo daguoja, jam guoja garom, pakasēja aiz auss, apsarunuoja, a kū voljerā – siedi vīns bez pīskuorīņu, dauzeišonuos ar cytim sunim i kačim i kompanejis.
Tai vot i saguoja. Na vysys lobys idejis ir lobys vysim.
Vot i vyss. Taidi 5 kadri nu munys dzeivis. Atrosti datorā.


text:
Itūgod, atzeimejūt Starptautiskū dzymtuos volūdys dīnu 21.febralī, UNESCO Latvejis Nacionaluo komiseja aicynoj eipaši pīvērst viereibu šyupeļdzīsmem dzymtajā volūdā.
Dzymtuos volūdys dīna piec UNESCO aicynuojuma iz vysa pasauļa teik atzeimāta jau 11 godus. Tai veļteitū pasuokumu mierkis ir pīvērst viereibu volūdu i kulturu daudzveideibai i sekmēt dzymtuos volūdys lītuošonu, kai ari vairuot apziņu, ka dzymtuo volūda ir pamats dzilis i daudzpuseigys personeibys atteisteibai.
Itūgod, atzeimejūt Starptautiskū dzymtuos volūdys dīnu, kotrs teik aicynuots pīvērst viereibu tam, ka dzymtuo volūda pasaruoda na tikai mutvuordu formā voi rokstūs – stuostūs, dzejā voi puorsokuos –, bet ari dzīsmēs.
(Puorpublicāts nu LaKuGa)
Tai kai latgalīšim ar tūs šyupeļdzīšmu pyuru ir kai ir, bet nav jau ari tai, ka nikuo nav – tod par gūdu Dzymtuos volūdys dīnai, kab skaņ fragments nu LR4 raidejuma “Latgolys vuords” (18.11.2010) – īroksts, kas taiseits Latgolys Studentu centra 2010. goda 6. novembrī reikuotajā pasuocīnī “Vālais rudiņs” Kongresu nomā Reigā.
“Mīga dzīsmeņa” – dzīž Guntis Rasims (“Bez PVN”), dzīsmis autors Kristaps Rasims.


text:
Vasali, meilī bīdri i draugi!
Lai gon decembris skaituos tīkais mieness, Adventa laiks, kas juoveļtei deļ seva, deļ dūmom, puordūmom, ir saguojs, ka tīši itys laiks studentim, Latgolys Studentu centra bīdrim i draugim ir nūtykumim i pasuokumim boguots, ka pat nav laika, acasiest i par tū pīraksteit.
Šudiņ ar cytim Rēzeknis Augstškolys (RA) studentim bejom labdareibys akcejis ītvorūs „Students palīdz bēram” akcejis nūslāguma pasuokumā Rogovkys vydsškolā. Prīks, ka varējom i nu LgSC Rogovkys vydsškolys škoļnīkim nūzīduot latgalīšu gruomotys i cytys nalelys duovanenis! Pasuokuma laikā beja dzīsmis, danči, pateikama atmosfera. Vaira par šytū pasuokumu drūši, ka vareis izskateit RA sātys lopā ru.lv pi jaunumu.
Tai kai latgalīšim ir svareigys arī saimis vierteibys, jaunuo paaudze. Sasadorbojūt ar RA asom sareikavuš, seminaru jaunajom i tūpūšajom mamom „Studente māmiņas lomā”. Kuram Rēzekne, nav cīši tuoli i interesei itys seminars, drūši varit nuokt, byus pateikama atmosfera, nūdereigys lekcejis i sarunys. Vaira informacejis var atrast ite: http://www.ru.lv/index.php?lang=lv&p=8&pnews=read&id_type=&id=1168
Tod veļ nu pasuokumim: šytuo goda 16.decembrī Rēzeknis piļsātys Kuļturys nomā nūtiks pyrmssvātku i Lobdareibys akcejis nūslāguma pasuokums.
Pasuokuma pirmajā dalī nu 18.00 nūtiks lobdareibai veļteits koncerts, kurā pīsadaleis: RA danču kūpa „Dziga”, jauktais kūrs „Sonitum”, Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vidškolys škoļnīki, folklorys draugu kūpa „Vīteri”, muzykalais teatris „Baltie lāči” i cyti.
Pasuokuma laikā, apmaklātuojus sagaida dažaidi puorsteigumi nu pasuokuma atbalsteituojim: DnB NORD Bankys, apdrūšynuošonys akceju sabīdreibys „Baltikums”, veseleibys studejys „Freija Beauty”, Latgolys Radejys, bīdreibys „Latgolys Studentu centrs”. Taipoš pasuokuma laikā, varēs atbaļsteit RA studentus, kurym vysvaira vajadzeigs paleiga.
Pasuokuma ūtramā dalī – 22.00 byus bals kūpā ar grupu „Pīrāgi”.
Tai ka caturtdin aicynuoti iz Rēzekni! Ā, i tamā pat dīnā pyrms lobdareibys koncerta festivālu parkā 16.00- Zīmys svātku egles īdegšona!
Paļdis tim, kas vakar reikova, sarunova, saorganizieja i uzastuoja La-La-Dra pasuokumā Berkenlī! Tys tik tīšam beja i ir cīši syrsneigs i pateikams nūtykums! Paļdis!
Nu tys puors vuordūs nu maņa pagaidom vyss, planavojam saraksteit koč kod da jaunuo gods tuodu leluoku rakstenu i daliksim bildes. Pastuosteit par vysu tū, kū mes asom pa šytū laiku, dorbojūtīs studentu centrā sadarejuš, sajutuš i sadūmovuš. Saceit pateišom ir daudzi kū, bet otkoņ moz laika saraksteit, veļ vaira deļ tam, ka studentim itys ir saspringts studeju laiks. Mes ari taipoš, kuo vysi kuorteigi studenti vuicomēs divys raizis godā- pyrms sesejis! Vielejam vysim izbaudeit adventa, gaideišonys i studeišonys laiku!
Ar sveicīnim –
Dagneja i Rēzeknis LgSC bīdri i draugi.


text:
Jau zeimiejums olā iz sīnys – sova veida stopkadrs. Raudzejums apturēt laiku, kopēt telpu. Tuoliņuok – gleznys, fotografeja, kino. Rāmeiši i kadri suoc vaira i vaira īīt myusu apziņā. Ci kotrys cylvāks myusu laikūs ir vierīs iz pasauli caur objektivu... Vysmoz caur mobiluo telefona, ar kurim kotru dīnu pasaulī teik sataiseits miļjardim digitalū fiksaceju. Bet ir cylvāki, kuri ar itū vieršonūs nūsadorboj profesionali. Vīns nu jūs – videomeistars Ivars Utināns.
Kod i kai tu saproti, ka byusi videomuokslinīks?
Tai pa eistam 2007. godā... Bet ari pyrma tuo fočieju/filmieju gon ar VHS Mini kamerom, gon ar pyrmajim telefonim, kurim beja 0,7 megapikseli i video izškiertspieja 144x96 punkti! Maņ pošam tuos tehnikys nabeja, aizajiemu nu muosys, nu draugu. Kod 2005. godā iz telefonim filmējom kautiņa insciniejumu, izreiz izavielieju byut par operatoru, a ni akteri! Tys laikam izīt nu munys īškejuos pasaulis – beju aktivs, vysod gribieju byut uzmaneibys centrā, bet na tai, kai vysi!
Izguojušgod “Boņuku” dabuoja dokumentaluo kina “Latgalīši Pīterpilī”. Tu filmieji, raksteji skonu, montieji... Kaids ir tovs latgaliskums?
Muns latgaliskums vysod beja manī. Muni tāvs i muote ir nu Dagdys i Preiļu. Tāvs saimē regulari kaidu vuordu da i latgaliski pasoka, par tū i pats varieju nadaudz runuot. Bet nabeju par tū sovu volūdu drūss, lai breivi komunicēt. Tei latgalīšu volūda ruodejuos nadaudz jautra, taida naformala. Maņ cīši pateik vyss naformalais, breiva gaisūtne! Taisūt kinu, daudz laika pavadeju ar komandu, kurā 80% komunikacejis nūtyka latgaliski. I piecyn tuo suoku daudz drūsuok runuot latgaliski. Var saceit, ka tys beja muna latgaliskuma atmūdys laiks!
Tu taisi muzykantim videoklipus. Kai beja ar “Bez PVN” “Eņgeli sviļpoj”?
Dūmoju, ka myusu kūpeigais dorbs pi kinom padeve Guntim Rasimam ideju paraudzeit pastruoduot ar mani kai klipu operatoru. Tymā laikā “Bez PVN” suocēs ūtrei elpa – suoce raksteit i laist jaunys dzīsmis. Par tū jim vajadzēja i meklēt jaunus sadarbeibys partnerus svaigim klipim. Maņ cīši pateik “Bez PVN” dzīsmis, par tū ar miļzeigu prīku pījiemu pīduovuojumu i gribieju struoduot ar maksimalu atdevi.
Mes truopējom iz polu laiku. Pajēmem applyudušū Preiļu skotus, es izvoduoju puišus ari pa sovom īmīļuotajom vītom. Myusim paleidzēja daudz cylvāku – kas ar sovu teirumu, kas ar kombainu. Filmejūt klipu “Eņgeli sviļpoj” beja ari tai, ka kamera stuovēja statiski vairuokuos vītuos, a piečuok miksieju. Tymuos šaļtēs es grūvuoju kūpā ar grupu kai koncertā i baudieju muzyku!
Runoj, ka muzykalū videoklipu zīdu laiki ir proguojuši? Tai ir?
Pa manim, taišni ūtraiži. Tehniskuo izpiļdiejuma ziņā tān var dareit breinumus... Niuliņ poši jaunuokī telefoni filmej daudz lobuok nakai pyrma 10 godim profesionaluos kamerys! Ar videoklipim tān vyss nasabeidz – muokslinīki veidoj videoblogus, doluos ar spylgtuokajim dzeivis momentim instagramā. Tys ir kai lels, vīnuots mehanisms.
Kaida, tovupruot, ir kvalitativa dokumentala kina?
Kvalitativs produkts vysod ir lels dorbs, nav svareigi, par kū ir runa. Dokumentala kina? Juobyun īškejai degsmei par tematu, par kū tei kina ir. Vysai dorba komandai, vysim bez izjāmuma ir juopīlīk pyulis. Prūtams, ka ir svareigs tehniskais izpiļdejums, par kū atbiļdeigs es. Caur itū var uzrunuot skateituoju, izraisēt jimā interesi. Sataiseit tai, lai ir na tik popularzynuotniska, bet ari muokslinīciska vierteiba!
Cik lela lūma foto un video muokslā ir duorgai, kvalitativai tehnikai?
Tehnikai eistineibā ir lela nūzeime... Svareiguokais ir na tikai attāla kvalitate, bet i lītuošonys ārtums, funkcionalitate. Cīši svareigi maņ, lai vyss napīcīšamais īlein vīnā mugarsūmā – gon kamera, gon stabilizators, gon skanis īkuortys. Attāla kvalitate – pyrmais prīškstots... Dīmžāl, pat televizejuos itei līta klyboj, biļde ir kai nu divtyukstūšūs.
Tu ari fotografej. Kai, kū i deļ kam?
Fotografeja maņ ir sirds līta, ar tū īsasuoce muna radūšuo dzeive. Nasagrib ar foto nūsadorbuot naudys deļ. Tei ir kai līteņa tikai sev, kas paleidz uzturēt tonusā acs i smedziņus. Fotografeišona maņ ir kai kasdīnys gimnastika!
Voi Latgolā ar video var nūpeļneit maizeiti?
Ka ir piec kuo naviņ pīprasejums i tu tū darbeņu dori kai sirds lītu – tod var! Tū pasyuteituojs pamona, jis grib struoduot taišni ar taidu cylvāku. I vēļ – juobyun daudz prasmju kūpā. Video operatoram na tikai juofilmej i juomoņtej, bet ari juomuok komunicēt, organizēt, generēt idejis.
Tu filmieji kinu “Latgalīši Sibirī”. Kas īspaiduoja, kas puorsteidze? Kas palyka atmiņā?
Sibirī ir kū apsavērt! Ir! Gribātumīs otkon pabyut pi Baikala, golgolūs apbraukt vysam azaram apleik! Žāļ, ka Sibirī dzeivojūšī latgalīši mudri laikam asimilēsīs tik tuoli, ka vaira eisti navarēsim īsadūmuot stuostu par latgalīšim Sibirī tagadnis formā.
Cik lela nūzeime tovā dzeivē ir ceļuošonai?
Esmu dyžon alkateigs ceļuotuojs. Pateik sovom acim redzēt kū naviņ jaunu – voi mežu, voi pogolmu. Vysod fotografeju. Varu pat naīt gulēt, kab satikt Zylū stuņdi pyrmiņ saulis lākta, kas ir eipašs laiks gaismys ziņā taišni deļ fotografejom un video.
Voi tev ir kaidi profesionalī, kaidi dzeivis principi?
Pyrma kotra streida izsprīst, kas ir svareiguok – emocionali izaluodeit, pīruodeit sovu taisneibu, voi pabeigt dorbu. Dzeivē? Raudzeit maksimali dzeivuot tagadnē. Lai nav juonūžāloj, ka, tīcūtīs piec lobumim nuokūtnē, dzeive nav pylnvierteigi izdzeivuota tagad.


text:
Īprīkšejais īroksts maņ guoja gryuši. Jis vysu laiku beja manī, tok abortu tema ir sleideiga.
Es asu sīvīte, es sajiutu sabīdreibys spīdīni, es grybu dzeivuot sovu dzeivi, es cīneju dzeiveibu. Bet mani kaitynoj populistiska i politizāta jimšonuos ap itom jiuteigajom temom. Šaļtim vardarbeiga, šaļtim agresiva, šaļtim vīnkuorši okla.
Tys ir kai pa brist pa dvēselem ar zuobokim i cerēt, ka rosā napaliks pādi.
Sasacepu jau laikam nazkod pyrms goda, kod TV klausiejūs nazkaidu gudru ļaužu diskuseju par abortu temu. Maņ šaļtim gribiejuos klīgt nu tūs tukšūs frāžu i solkonys apsamīrynuošonys ar banalim tekstim. Nūlyku kai bādu zam akmiņa i guoju iz prīšku.
Rudinī suoču raksteit. Napublicieju. Par osu. Zynuoju, ka napatiks. Es beju tik laimeiga i tik klusa sovā mozajā pasaulī, ka nagribieju nikuo. Na jau nu vātrys. Na jau vysaidu sektantismu.
Cikom ituos dīnys īraudzeju cepšanūs par jau konkretu darbeibu, lykumprojekta vierzeišonu. Medeji i socialī teikli beja pylni ar puspatīseibom, a poša teksta nabeja. Viņ miļzeigs konteksts ar projekta vierzietuoju izsacejumim publiskā telpā.
Izkosu, apsavieru, nanūsaturieju. Koč jau kaidu laiku nabeju guliejuse vaira par 4-5 stuņdēm sutkā, nanūsaturieju, rakstieju. I šudiņ naguliešu. Bet tys tai. Kod teksts īt, puorejais atsakuop.
Pyrms publicēt, es ilgi dūmuoju. Tei ir tik sensitiva līta. Tys ir kai izīt plykai pasaulī i tikt puori nazkaidam tabu. Ir temys, par kurom publiski narunoj.
Publicieju. Naktī vēļ ilgi dūmuoju. Nu reita saprotu, ka izdzēst par vieli. Piec tam maņ vaira nabeja laika par tū dūmuot, kuortejuo garuo i skaistuo dīna.
Kū syudus kustynoj, tū jī smird. Izaver, ka itei tema ir labi īryuguse.
Bais īsadūmuot, kas pasanastu, ka suoktu kustynuot eitanazejis vaicuojumu. Koč medicinisku īmesļu piec aborts ir īspiejams leidz 24. nedeļai.
Paļdis Dīvam, nabeidzu atkuortuot pi seve i skali. Labi, ka tys maņ tyka aiztaupeits. 24. nedeļā bārns tok kustīs jau lobu laiku, jis ir dzeivs, jū var sajust ar vysu juo byuteibu, dīnnakts ritmu, parodumim. Vēļ drusku, i jis jau var dzeivuot pats.
Bet es nabeju muote, kai te kaids ir izdūmuojs. Ari tod, kod bārns pīdzyma, es nabeju muote.
Viņ niule es pamazeņam palīku par muoti. Tys ir kai izkuopt iz lelys solys i raudzeit saprast, kas nūtics. A vyss ir pasamainejs.
Niu tu esi Kristofers Robinsons, nu īprīkšejuos dzeivis nav palics nikuo, a mozais Pīktdīņs prosa ēst, samīļuot i es asu jam vyss. Pamazeņam bārns atsadola nu mane, a es vuicūs palaist. Partū ka muote – tys ir ari palaist pasaulī dzeivuot sovu dzeivi, koč grybātu vysu myužu nest iz rūku.
Muote nav nūsaukums lykumā. Muote ir izaugt i sevī atrast bezgaleigu mīlesteibu, kas ļaun piec nagulātu nakšu atsasaukt bezzūbainam smaidam i prīcuotīs nu sirds, ka kaids cyts ir paieds, prīceigs i izaguliejs.
Naasu augstuos dūmuos par deputatim, lai jī maņ pīdūd. Ak jau daļa nu jim ir spiejeigi struoduot ar juridiskim tekstim i runuot ar sabīdreibu, bet lela daļa vīnkuorši ir īsvīsti Saeimā i pošim viņ zynomu īmesļu piec pīkrytuši kandidēt, labi izskoluojuši ļaudim smadzinis i niu gluob pasauli pa sovai mūdei i skolojās iz prīšku. Es ceru, ka jī gluob pasauli i jim koč ir misejis apziņa sovys vaļsts i cylvāku lobuma deļ.
Bet tys lykumprojekts izaver cīši nagotovs. Narunuosim par ētikys, logikys i terminu vaicuojumim, bet nu drukys klaidom dokumentūs tok jau navajadzātu byut. Nav jau ar korstu sirdi raksteits dīnroksts. A mož ir. Ceļš iz eļni ir lobim dorbim bruģāts.
Kod muna mama aizguoja studēt medicinu, jei gribēja byut ginekologs. Jei nabeja ginekologs, partū ka 20. g. s. 70. godūs byut ginekologam nūzeimuoja taiseit abortus. Jei zynuoja, ka naspēs tū. Jei ari munā kluotbyutnē ceņtēs sīvītis atrunuot nu tuo. Es poša, piec tam radzūt tūs bārnus, asu dūmuojuse – cik daudz spiej laikā pasaceits vuords, ka jis ir ar sirdi saceits.
Par abortim mes runuojom jau bierneibā. Par dzimšonu, smierti. Dzeivi i dzeiveibu.
Jei beja pediatrs. Cylvāks, kas uorstej pīdzymušūs bārnus. Es cīneju i apbreinoju itū izvēli – saglobuot sovus sapynu, bet kolpuot cylvākam i naīt konfliktā ar sovu mugorkaulu.
Nūslādzūt temu, fragments nu munys gruomotys “Dzeiveiba”.
Ari jei guoja gryuši. Vasalu godu ilguok, kai beju dūmuojuse. Tok ar dzeiveibom nikod nav vīgli.
Babce nūglaude pučainuos kleitys prīšku. Vādars, ciči. Kab jauna bejuse. A niu nikuo, vysa dzeive kai apnosuota kopka iz rasnuo vādara. Četri bārni iznosuoti, a cik zemei atdūts, cik slimineicā pamasts. Agruok jau tai navarēja — vyss sīvītei vīnai iz placu. To zam sirds, to iz sirds.
Dzeivoj da dzeivoj, a par cik laika otkon da uorsta. I otkon pa vokorim raudi — osorys pošys bierst, dūmuot, tī nazkuo vajadzātu voi kuo varātu. Kai gobols nu mīsys izrauts, kai vasalom čečem tuos dvēselis daleipst i naļaun sirdei pasaceļt dabasūs. Kai zama i pīlejuse laiva laidīs pa iudiņa viersu, kai pīsmedziejuse sīksta. Tik pasaceļ iz iudiņa, tik otkon osorys bierst.
A kas tī kuo vaicuoja voi beja. Poša sasadūmoj i dūmoj pi seve. Veirs jau seņ guļ izalaids kai nadzeiva mīsa, a tu trinīs i trinīs pa korstim dečim i spylvynim. Vydā vyss kai izrauts, tukšs i māms. A sirds pylna i lejās puori molai. Na rauduot, a dabasūs taišni kaukt.
Cikom jau reita gaisma, otkon iz fermu da gūvu, tod Bryunei runkuļus, slauktu, bārni iz školu, āstu, otkon plita juokur, fermā elektreiba raustuos, jau agri zam pušdīņu skrīn vārtūs, gūvs gramoj mīreigys, atsasiest iz cysu skaudzis tīpat klāva golā i dūmoj. Kai byutu, kai nabyutu. A tod jau elektriki kluot, smejās i jūkoj, otkon vys tū pošu i pošu. Sprauna meita. Ej. Nes. Dzeivoj.
A vokorā ej nu gūvu slaukšonys, zvaigznis augši dabasūs, apleik a ni dzeivys dvēselis. Dūmuot, vīneiguo skaņa tei zvaigžņu treisiešona dabasūs i snīgs zam pošys kuoju. A nūstuoj i klausīs, šolc tik ausīs kai vasals mežs. Sirds sytās, dzan asni.
Esi i dzeivoj. Da cytys reizis.


text:
Bolvūs muzykys svātki puļceis vaira par 2000 daleibnīku
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
1. junī 20.30 stuņdēs Bolvūs ar guojīni nu Bolvu nūvoda pošvaļdeibys iz estradi suoksīs vierīneigs muzykys pasuokums “Mirklis Balvos”, 21.00 stuņdēs koncertā pīsadaleis 46 kori nu vysys Latvejis, 16 pyutieju orkestri nu Latgolys, pavadūšuo grupa Andra Sējāna vadeibā, Brīžucīma etnografiskais ansamblis i jaunīšu folklorys kūpa “Soldanī”, Bolvu Kulturys i atpyutys centra videjuos paaudzis deju kūpa “Nebēda”, kūpā puļcejūt vaira kai 2000 daleibnīku, informej svātku koordinatore Iveta Tiltiņa.
Dzīšmu i deju svātki ir unikals latvīšu tautys folklorys montuojumā i profesionaluos muzykys tradicejuos i jaunradē sakņuots Latvejis kulturys nūtykums, kurs viesturis gaitā ir dabuojs nacejis vīnuoteibys i nacionaluos identitatis simbola nūzeimi. Svātki ir regulars i ciklisks process, kuru kulminaceja ir Vyspuorejī Dzīšmu i deju svātki reizi pīcūs godūs. Kab veicynuotu Dzīšmu i deju svātku tradicejis ilgtspieju Latvejis pošvaļdeibuos, saglobuotu lobu skaniejumu, nūtureigu daleibnīku sastuovu, styprynuotu koru kūpdzīduošonys tradicejis, teik reikuots itys pasuokums.
Koncertā izskanēs 16 koru dzīsmis, suocūt ar “Dziesmai šodien liela diena” i “Dvēseles dziesmu” nūslāgumā. Kab paruodeitu latgaliskū identitati, pieškiltu dzierksteiti pasuokumam, Ilmārs Dreļs speciali itam pasuokumam ir izveiduojs dejis “Tolka” horeografeju (Ilonys Rupainis i Eināra Lipska muzyka i aranžeja), kuru izdejuos “Nebēda”. Koncerta muokslinīcyskais vadeituojs Uldis Kokars, režisore Edīte Siļķēna, pyutieju orkestru viersvadeituojs Egons Salmanis, muokslinīks-nūformātuojs Bolvu Muokslys školys direktore Elita Teilāne. Pasuokumu vadeis Oskars Lustiks i Agnese Laicāne. Piec koncerta – balle kūpā ar grupu “Sestā jūdze”. Īeja pasuokumā bez moksys.
Pasuokumu organizej Bolvu nūvoda pošvaļdeiba sadarbeibā ar Latvejis Nacionalū kulturys centru. Pasuokumu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds.


text:
Vasals!
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” meklej biroja vadeituoju –
ambiciozu latgalīšu studentu, kurs ir gotovs īsavuiceit jaunys lītys:
sagataveit projektu aprokstus i vadeit projektus,
struoduot ar cylvākim i vadeit komandu,
regulari reikuot latgaliskus pasuokumus.
Praseibys:
studejis Rēzeknē, Daugovpilī voi Reigā,
lobys latgalīšu, latvīšu, angļu, krīvu volūdu zynuošonys,
spieja struoduot pošam i komandā,
prasme sovys i cytu idejis realizēt dzeivē,
informacejis sagataveišona medejim.
Pīredze projektu vadeibā i dorbā ar cylvākim byus prīškrūceiba.
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) ir sabīdriska organizaceja, kas apvīnoj studejūšus i studejis beigušus bīdrus, kam ir svareigi LgSC statutūs nūsaceitī mierki i aizdavumi.
LgSC aizdavums ir popularizeit i veicynuot Latgolys nūvoda kuļturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibu, koordinēt ar tū saisteitūs projektu izstruodi i realiziešonu.
Bīdreibys 2008.- 2011. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs, i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu.
Motivacejis viestuli i CV lyudzam īsyuteit da 20. janvara.
E-posts: lgsc i inbox.lv
Adress: bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (ar nūruodi “biroja vadeituojs”), Antonejis īla 8-3/6, Reiga, LV-1010


text:
Lelys acs i gribiešona dzīduot latgalīšu dzīsmi. Interveja ar Sandru Stari
Kai reizi puorguojuši diveji mieneši nu laika, kod sadaleitys Latgalīšu kulturys Goda bolvys „Boņuks” par padareitū 2011. godā. Iz reizis piec ceremonejis LaKuGa nūgive ari Boņuka īgivieju nominacejā „Goda folklorys darbinīks” – folklorys draugu kūpys „Vīteri” vadeituoju Sandru Stari, itū laiku nūstuoviejuse diktafonā, brīdynuota i šudiņ ir gotova puorskaiteišonai.
Sandrai Starei folklora ir viņ hobejs. Duorgs hobejs, kai jei poša nūsasmej nu reizē prīcojās par īspieju tū dareit i saimis atbolstu. Kasdīnā jei strodoj interešu centrā bebeišu školā, voda puora folklorys stuņdis, nu piec izgleiteibys nav muzikis, kai varātu pasalikt, bet muokslenīks-keramikis. Taipat dīnys ritms teik pakuortuots divejim dālim, kurīm Sandra ir ari šofers iz pylnu slūdzi, kab dāli nu laukim, kur jī dzeivoj, varātu tik iz vysim puļcenim i nūdarbeibom.
Boņuka sajimšona Sandrai ir puorsteigums i nalels apjukums, deļ tuo, ka ir sajiuta, ka itymā godā vēļ nikas naasūt padareits, koč ari jei saprūt, ka bolva ir par aizvadeitū godu kai atpakaļejūšu datumu.
Kai „Vīterim” guojs 2011. godā? Vyskočkur byuts i disks īraksteits…
2011. gods beja cīši, cīši darbeigs. Veiksmeigi izastuojam starptautiskā konkursā, festiva Lītovā. Tī pīsadaleja dalinīku nu dažaidu pasauļs vaļstu – gon nu Nepalys, Meksikys, Čehejis, Slovakejis. Nu Eiropys beja cīši daudzi festivala dalinīku. Tradicionaluos muziciešonys konkursā „Vīteri” dabuoju ūtrū vītu i individualajā muziciešonā myusu Pīters sajieme specbolvu. Jis myusim ir eistyns tautys muzykants, spielej garmani sovā stylā i manīrē. Par albumu – ite juosoka lels paļdis Ilonai Rupainei, tys beja taids lels sapyns, deļ tuo, ka vyslaik kai jau kolektivā atīt bārni i aizīt bārni. Jim rūnās cytys prioritatis, aizīt vuiceitīs iz Reigu, nu kūpā ar bārnim aizīt i mainuos ari repertuars. Tod gribiejom saglobuot vysmoz ituo breiža repertuaru i īraksteit diskā.
Kai Jiusim pošai suocās ceļš pi folklorys?
Ceļs pi folklorys suocās atmūdys laikūs, kod vyscauri apleicīnē beja tys nacionalais gors. Tūlaik tys beja moderni byut par latvīti. Tod školā nūsaorganizieja vīna kompaneja ar meitinem, kas gribieja spēlēt kūkli. Samekliejom vīnu meitini, kas prūt spēlēt kūkli – Laine Zeile, jei beja nu folklorys kūpys „Klinči” nu Jākubpiļs. Kod jei atguoja ar sovu kūkli, myusim acs īsaplete lelys – voi jiusim vysim tī „Klinčūs” ir taidys kūklis? Tei beja etnografiskuo kūkle, mes taidu nikod myužā nabejom redziejušys, školā beja viņ koncertkūklis. Laine sovu dorbu darieja nu sirds i deve myusim vysu, kū viņ varieja. Iz sovu atbiļdeibu jieme leidza ari iz Baltikys festivalu i tai caur itū festivalu tykom īvadeitys folklorys kusteibā. Es saprotu, kas ir daņči i ar tim saslymu, vaira navarieju bez. Tod es aizguoju pi Ilmāra Dreļa, kurš tikkū beja nūdybynuojs deju kūpu „Dziga” i sacieju: „Ilmār, deļkuo tu nadoncoj daņčus?” Tai es pīcus godus i nūspielieju „Dzigys” kapelā. Tod beja ari deju kolektivs „Musturs”, sadarbeibā ar jim i Gunāru Strodu myusim Rēzeknē beja daņču klubs MRS telpuos. Daņču klubs beja divejus godus, tod maņ pīdzyma bārni i aktivuo darbeiba folklorā tyka puortraukta, nu gribiešona dzīduot nikur napazuda. I tod es ar draudzini runuoju, ka aizīt latgalīšu volūda, ka mes pošys asam augušys eistynu latgalīšu saimē, nu vacuoki, lobu grybādami, runuoja ar myusim latvīšu mēlē, i saprotu, ka es vaira tik breivi najādzu runuot, nu es vysmoz jādzu dzīduot i sovim bārnim es grybātu īvuiceit dzīduot eistu latgalīšu dzīsmi, napuormeitu latvīšu volūdā, kai bīži ir školys gruomotuos. Ar draudzini sarunuojom, ka es tāluošu školuotuoju, īsim kūpā i dzīduosim dzīsmis bez kaida mierķa, ka koč kod byušu folklorys kūpys vadeituoja. Vyss suocās aiz tuo, ka gribieju bārnim īvuiceit latgalīšu dzīsmi. Bet nu, prūtams, myusu puļceņš kuplynuojuos, vītys palyka par moz i myusus sovā paspuornē pajieme Kulturys noms i izaveiduoja folklorys kūpa.
Kai tādiņ jaunīši iztvar folkloru? Tys ir izklaidis veids, gribiešona izzynuot tradicionalū kulturu ci kas cyts?
Nu pyrmom kuortom, kai es poša vuicu folkloru – kai izklaidis veidu. Jaunīšim i tai nūpītneibys dzeivē, školā gona, jī īt labi pavadeit laiku lobā kompanejā, i muns aizdavums ir caur tū ari labi koč kū īvuiceit. Prūtams, jim pateik sovys spiejis atteisteit i ari cytim paruodeit.
Kai Rēzeknis jaunīši atrūn „Vīterus”?
Tys dreižuok juovaicoj pošim jaunīšim. Es dūmoju, ka dīzgon daudzi par myusim izzynuoja, kod mes pyrma kaidu treis godu suokom reikuot daņču vokorus. Nu suoku beja gryutuok, nu piečuok jaunīšu guoja daudzi. Itūgod eisti vaira nanūteik. Es dūmoju, ka niu ir taidys kai puormainis – ir izaudzynuotys jau kaidys divejis paaudzis, juos jau izaugušys, atsaškeilušs – tī poši „Rikši” jau ir izauguši, i niu es vuicu jaunu paaudzi.
Voi pošai ir tys lapnums, pasaverūt, pīmāram, iz „Rikšim” kai iz sovim audzynuotim bārnim?
Es cīši prīcojūs, ka jim dzeivē īvuiceitais, folklora nūdar i jī tū lītoj. Kotra pedagoga laime ir tei, ka školāns ir īsavuicejs, atzeist sev par dereigu, īt tuoļuok i ar laiku puoraug sovus školuotuojus.
Kai rūnās „Vīteru” repertuars?
Oi, repertuars ir vadeituoja aizdavums, i repertura dabuošona kolektivam ir vīns nu smoguokim aizdavumim. Prūtams, kai es īrosts skaidroju, ka mes braucam koč kur tuoļuok par sovu piļsātu, iz Reigu – myusim juodzīž sovys, latgalīšu dzīsmis i tuos nu myusu ari gaida, nu, kod braucam uorpus Latvejis, tod jau mes puorstuovam Latveju i dzīžam ari latvīšu dzīsmis. Bet Rēzeknē… mes dzīžam tū, kas pošim pateik. Rēzeknē golvonais ir paruodeit, ka folklora ir koč kas cīši interesants, saistūšs, prīceigs i radūšs. Deļtuo mes atsaļaunam izmontuot ari cytus instrumentus na viņ tracicionalūs, dalikt kluot – džambys, gitarys i taiseit vysaidys aranžejis, Einārs Lipskis myusim īrosts taisa aranžejis.
„Vīteri” ir jau taids sova veida zeimūls, dzierdāts apzeimiejums par „sprydzynuotuojim” iz skatuvis…
„Vīterūs” es jemu vysus, vysus grybātuojus. Vīns ir doncuotuojs, vīns dzīduotuojs, cyts muzykants, cyts runuotuojs… Bet niu maņ grybātūs puorīt cytā kategorejā. Vyslaik teik struoduots iz skotuvis, nu ir ari cytys vierteibys, kurys navar iznest iz skatuvis… Nui, prūtams, pa lelam gaida tikai tū, kas ir tei „spydzynuošona”, nu, pīmāram, paguojušā godā myusim beja nūmetne i meitinis ar sovom rūkom šyva zeiļu vaiņugus, bet tū iz skatuvis tai neiznessi, napasciesi, ka tys ir myusu pošu dareits… Grybātūs drupeit cytaiž i vaira, kai skotuve prosa.
Kaidys īceris ir itam godam?
Turpynuosim daleibu aizpaguojušā godā aizsuoktajā Jaunīšu etnodīnu festivalā. Festivals suocīs ar myusu iniciativu i poši turpynojom pīsadaleit, itūgod septembrī byusim Upeitē. Taipat pīsadaliesim ari folklorys festivalā „Baltica”. Nu parosti koncerti i pasuocīņi sasarūn laikam eimūt.
Vīteri i Daiņs Skuteļs – Dzīsme par olu


text:
Bolva vs Viļaks – Zīmeļlatgolys dilema
Roksta autors: Ivars Matisovs, žurnals “A12”
Atsazeišu, ka Zīmeļlatgola vys vēļ maņ ir mozpazeistama zeme – ni vaira kai Terra Incognita, bet iz tū pusi gon. Pyrma kaida laika beju papraseits sasatikt ar žurnala “A12” laseituojim Bolvu Centralajā bibliotekā i naapdūmeigi apsūleju koč kū pīraksteit par ituo regiona piļsātom. Kab cik sovaiži tys byutu, īdvesmi smieļu Daugovpiļs teatrī, kur pyrmizruodi pīdzeivuoja Fraņča Trasuna lugys “Nūgrymušō pile” muzikali horeografisks īstudiejums tipiskā a la Šapošņikovs stilā ar melodiskom Kārļa Lāča komponātom dzīsmem i jestrim daņčim.
Lugys pozitivais varūņs ir apzineigs, spieceigs i panaivs zemnīku puiss vuordā Bolva, a juo ideologiskais pretmats – revolucionari nūskaņuots vacuo pasauļa grauduotuojs Viļaks. Izaruoda, tam ir ari viesturisks pamats, partū ka Bolvi sovulaik ir bejuši nacionali nūskaņuotūs Latgolys partizanu pulka golvonais atbolsta punkts, sovutīs Viļakys muižu 1918. godā nūdadzynuoja komunisti.
Uļmana laiku ceļvedī Bolvi ir nūsaukti par “Ziemeļlatgales saimnieciskās un garīgās dzīves centru un vislatviskāko Latgales pilsētu”. Byuteibā ari šudiņ Bolvi nav puorsamejuši – viņ palykuši vēļ latvyskuoki, partū ka baļvenīšu jaunuokuo paaudze latgaliski vaira narunoj. Ar sovu ainaviskū veidūlu, nazcik sakūptim parkim i piļsietnīku īcīneitū fontanu, kai ari īdzeivuotuoju mentalitati i muzykalū gaumi a la Latvijas Radio 2 Bolvi vaira leidzynojās taidom Vydzemis piļsātom kai Alyuksne i Guļbine, na latgaliski slaviskajom Ludzai, Zylupei i Kuorsovai. Nui, i vēļ Bolvūs cap pošu gorduokū maizi Latgolā.
Sovutīs nūmaļuo i klusuo Viļaka, kam piļsātys tīseibys 1945. godā īdeve padūmu vara, acimradzūt kai kompensaceju Latvejis PSR par Abrinis atdūšonu Krīvejai, ar napylnu pusūtrys tyukstūšys īdzeivuotuoju myusu dīnuos ir vysrešuok apdzeivuotuo Latgolys piļsāta ar īdzeivuotuoju bleivumu viņ drupeit viers 200 cylv./km2 i byuteibā jei vaira leidzynojās lelam cīmam. Ka na viņ treju konfeseju dīvnomi, nu kurūs vysīspaideiguokuo, naapšaubomi, ir katuoļu bazneica – historicisma arhitekturys paraugs, kura neogotiskuos tūrņu smailis papyldynoj smuidru egļu apstuodejumi. Naparosts ir ari par “gotikys rūzi” sauktuo dīvnoma interjers ar breineigom vitražom – nūteikti sameklejit babeņu ar atslāgim, partū ka bazneicu durovys Latgolā uorpus dīvkolpuojumu laika parosti ir slāgtys. Storp cytu, Viļaka ir vystuoļuok iz zīmelim nu Rūmys asūšuo katuolicisma napuortrauktuos izplateibys areala piļsāta i vēļ nasenejā paguotnē ar vysleluokū romu tauteibys īdzeivuotuoju eipatsvoru vysā Latgolā. Niule čyguonu ite palics pavysom moz – vītejī stuosta, ka gondreiž vysi puorsacāluši iz tureigajom “anglejom”.
Roksts sagataveits sadarbeibā ar portalu lakuga.lv ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta leidzekļu projektā “Robežlīnijas”.


text:
Akceja “Satiec savu meistaru!” ari Latgolā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Vysā Latvejā nu 5. da 7. apreļa jau 11. reizi nūtiks akceja “Satiec savu meistaru!”. Sevkurs aicynuots apmeklēt meistardarbneicys, individualuos nūdarbeibys, atvārtuos darbneicys, paraugdemonstriejumus, lekcejis, prīšklasejumus, koncertus i daņčus.
Projekta “Satiec savu meistaru!” byuteiba ir viesteit sabīdreibai par namaterialuo kulturys montuojuma saglobuošonu i puormontuošonu, kai ari meistarim, jūs zynuošonom i prasmem. Iz dažaidom nūtikšonom aicynuos ari meistari nu 12 Latgolys nūvodim.
Baļtinovā byus vareiba īsavuiceit dzīduošonu ar pusbolsu, tautys muzykanta Andreja Rancāna poļkys i raudzeit atdarynuot māslu tolkys prīškautu. Bolvu nūvodā varēs vuiceitīs cept tortis i īt rūtaļuos ar tautys muzykantu Zinti Krakopu.
Cyblys nūvodā vuiceis zyrga apkaļšonu, sveču līšonu, bet eipašs nūtykums byus folklorys kūpys “Ilža” albuma “Ludzys igauņu dzīsmis” prezentaceja. Dagdys nūvoda muzejā “Ondrupinis lauku sāta” varēs taiseit zamlada kūka mokšoris, izkaļt plokonuos aprūcis pi Dāvja Ieviņa, taipat varēs apgiut ari kulinarū i dzīšmu montuojumu.
Daugovpiļs nūvodā vairuokūs pogostūs pi meistarim varēs apgiut tradicionalū muziciešonu, peit grūzus i izzynuot vaira par uorstnīceibys augu izmontuošonu uzturā. Kruoslovys pusis meistari vuiceis darynuot celainis i taiseit sviļpaunīkus.
Rēzeknis nūvodā varēs īsavuicēt peit zediņu sātmaļus, bet Vileks nūvoda “Zeļčūs” Annele Slišāne aicynoj sataiseit vilnys zirdzeņus. Vysu nūtikšonu sarokstu Latgolā i seikuoku informaceju var atrast “Satiec savu meistaru!” sātyslopā.


text:
Velni maina bērnus
Dzeivuoja vīns boguots zemnīks ar sovu jaunū sīvu. Jis ļūti mīļuoja viņu. Par nazcik laika sīvai pīdzyma bārns. Veirs nu prīcas nazynuoja kū darīt. Atskrēja pi gultas, kurā gulēja bārns ar sīvu, un prosa: "Pasoki, Īviņ, uotruok, vai dāls vai meita." Sīva atbildēja: "Dāls, veiriņ, dāls!" — "Paldīs Dīvam, ka dāls!" pasacēja zemnīks un izskrēja uorā. Jis suoka staiguot pa mīstiņu un vysim runuot, ka jam ir dāls. Sīva, gulādama dūmuoja: "Kū byus pajemt par kyumu?" Tai dūmuodama viņa aizmyga. Atnuocja veirs, īraudzīja bārnu, pajēmja jū rūkuos un suoka bučot un runuot: "Dāls! Vai tīšam tev byus muns daguns, munas skaistuos acis?" Sīva izdzierda tūs vuordus un teicja: "Nā, viņam byus mans daguns." — "Tovs nav smuks!" atbildēja veirs. "Nā, pavysam na!" turis sīva. "Verīs, kaids skaists ar kuprīti, bet tovs daguns leidzīgs kuopustam! " Tai viņi streidējās par sovu puisīti. Golu golā sīva soka: "Bet zyni kū, es vys dūmuoju, kū mes pajemsim par kyumim?" — "Gon jau dabuosim," atbildēja veirs. "Kaidu vuordu dūsim jam?" prosa sīva. "Nazynu, gon jau izdūmuosim!" atbildēja veirs. "Es jau zynu," soka sīva: "Varenais!" Veirs suoka smītīs par sīvu: "Tys tak nav cylvākam, tys ir zyrga vuords!" — "Nu, tad Severins!" Veirs jau vairuok nagribēja kilduotīs ar sīvu un beja ar mīru. Pēc nazcik laika atnuocja vīns kaimiņš ar sovu sīvu, lai aizvest bārna kristīt. Zemnīki labi jūs pījēmja, izdzēra jau pa glāzei ols un, kad pīguoja laiks vest bārnu, sīva soka: "Kaiminīc, tu labi turi munu dālu, skotīs, kab jis nasasoltu!" — "Labi, jau labi!" pasacīja kyuma un prosa: "Kaidu vuordu jam gribit dūd?" — "Severins," atbildēja zemnīca. "Kaidu?" vaicoja kaimiņš. "Seviņguļs! vai kai tur, soki tu, sīviņ, kaids tur vuords bija." Sasadusmuoja sīva un teicja: "Ja jau tu navari izasacīt, tūlaik šī kyuma nimoz navarēs! Sauc lobuok cytu." Kaimiņi aizguoja. Veirs atvedja nazkaidu Madaļi ar veiru. Arī izdzēŗa jī uz dāla veselības, bet kad vajadzēja prasīt vuorda, Madaļas veirs teicja: "Vai, Dīviņ, taidu vuordu es pyrmū reiz dzieržu. Nā, es nabraukšu kristīt bārna!" Zemnīks radzūt tū, soka sovai sīvai: "Vai tev pateik, taids nadzierdāts vuords, te var mēli salauzīt!" Bet sīva vys soka: "Nā, es taidu gribu vuordu dūd sovam dālam ! Ej nu pasauc Anci ar veiru!" Zemnīks aizguoja un atvedja Anci. Otkon vyss guoja labi, bet kad vajadzēja braukt un izzynuot vuordu, Ance teicja: "Kur man, nabadzītei, izrunuot taidu vuordu, es lobuok nabraukšu!" un aizguoja. Veirs suoka lomuot sovu sīvu, ka taidu kaunu padarīja, bet jei suoka rauduot un klīgt: "Es taidu gribu!" — "Tūlaik ej paša un meklej kyumu!" soka veirs. Zemnīca pīguoja pi gultas, pajēmja bārnu rūkuos un suoka lyugtīs: "Ej pi Jezupa, jis lobs, varēs izpildīt myusu lyugumu! Ar jū muosa atnuoks. Ej, veirin! Jo tu maņi mīļoj, tad aizej!" Veirs paklausīja un aizguoja vēc Jezupa. Jezups beja gudrs. Jis jau dzierdēja par tū vysu tin apsūlīja izpildīt. Atnuocja kūpā ar sovu muosu, padzēŗa brandīna un ols, pajēmja bārnu, pavaicuoja, kaidu vuordu dūt, un aizbraucja. Zemnīks ar sīvu palyka gaidīt laimīgi, kai dabūja taida cylvāka, kurs saprūt. Brauc Jezups uz baznīcu un ceļā prosa nu muosas: "Vai tu atmiņi šū vuordu?" — "Nā," soka muosa. "Es arī nazynu," atbildēja Jezups. "Nu nikas," dūsim lobuok cytu, kas tur beja par vuordu, myusim zemnīkim taidu navajag." Muosai tūmār tys napatyka. "Lobuok brauksim atpakaļ," soka muosa un nadūt mīra sovam bruoļam, lai lobuok brauc atpakaļ. Jezupam dusmas bija un jis dūmuoja: "Kas tys par valna vuordu, lobuok dūšu cytu," un soka muosai: "Es jau tagad atminu: Turkenspors!" Muosa nikuo nasaprota un beja ar mīru. Baznīcā Jezups pajēmja bārnu un aiznesja sakristijā pi baznīckunga. Baznīckungs vaicoj: "Kaidu vuordu gribit jam dūd?" — "Es nazynu, Jezup, soki tu!" teicja muosa. Jezupam bailes beja un jis aizmiersa kaidu vuordu pasacīja muosai, un prasa nu juos: "Tu lobuok atmiņi, kal es tev pasacīju!" — "Nazynu! " soka muosa. Tūlaik baznīckungs soka: "Man nav loika, sokit dreižuok, kai beja, bet jo nazynit, tūlaik cytā reizē!" — "Nā, nā cytā reizē navar," klīdzja Jezups. Baznīckungs vaicoj: "Kas ir šis bārns, puika vai meita?" — "Nazynam!" atbildēja obeji. Baznīckungs pasasmējās un soka: Jyus arī nazynit, kas ir šis bārns, varbyut jyus turat uz sovom rūkom valnu?" Jezupam bailes beja un jis soka klusiņam muosai: "Jem tu bārnu!" — "Na, maņ baist," pasacīja muosa un aizbāga pi zyrga. Baznīckungs gribēja pajemt un pasavērt bārnā, pēc tam nūkristīt, bet Jezups aizbāga pakaļ muosai, turēdams vys rūkuos bārnu. Atsasāda viņi zyrgā un otkon braucja. "Kur brauksim?" jautuoja muosa. "Aizvedīsim šū valnu mežā un atstuosim, bet zemnīkam pasacīsim, ka bārns beja valns un aizbāga uz mežu." Tai izdarīja: atstuoja bārnu mežā, bet paši atbraucja uz mīstiņu, un pastuostīja zemnīkam tai, kai sadūmuoja. Zemnīks natycādams nu dusmem nūsyta Jezupu ar muosu, pajēmja un aizvedja mežā. Kad jis jau braucja atpakaļ, īraudzīja sovu bārnu; pīguoja kluot un redz, ka tur sād patīsi valns un raud. Zemnīks gribēja arī bārnu nūsist, bet pats nūmyra. Sīva arī ilgi nadzeivuoja. Nu bailem saslymuoja un valns jū aiznesja uz sovu pili.


text:
16. septembrī kai Latgolys Studentu nedelis kulminacejis pasuocīņs klubā “Nabaklab” Reigā pyrmū reizi nūtyka studentu festivals “Studiņs 2010” (vaira dazynuošonai par pasuocīni ite), iz kuru puļcējās asūšī i bejušī studenti nu Reigys i cytom Latvejis molom.
Festivalā uzastuoja i vysus prīcieja taidys grupys: “Sovvaļnīks”, “AK69”, “Dabasu Durovys”, “Green Novice”, “Crust”, “New Buzz” i par puorsteigumu sev i cytim pyrmū reizi iz skatuvis kuopa ari “Improvizatori”, kas izpiļdēja tautā pazeistamys grupys “Restauratori” dzīsmis. Vysys grupys par uzastuošonuos dabuoja simbolisku studiņa bļūdeni.
Taipat pasuocīņa laikā apmaklātuojim beja īspieja pīsadaleit pazeistamu latgalīšu montu izsūlē, nu kurys īgiutī leidzekli tiks nūvirzāti “Latgolys studentu dzīšmu kladis” izdūšonai.
Paļdis vysim muzykantim i doncuotuojim par festivalu! Beja dižan ļusteigi! Paļdis Lailai par vadeišonu! Iz sasatikšonu cytom reizem! 😉
Ite puora foto šaļtenis:


text:
Latgolys viestnīceibys GORS vizualuo ideņtitate ir taiseita, bolstūtīs iz zeimula pamatvierteibu i golvonū ideju par Latgolys viestnīceibu i darbeibā asūšu radūšū goru. Izmontojūt grafiskus izteiksmis leidzekļus, ideņtitate izceļ i svietej Latgolys kulturys golvonū montuojumu – volūdu. Ar spūdrū dzeiveigumu teik ideņtificātys i izsvārtys niaņsātys izškireibys nu latvīšu volūdys, kas padora latgalīšu volūdu eipašu i kruosainu. Vuors i volūda ir GORS ideņtitatis pamats. Suokā beja vuords – nasačupinoms gors, kas īt saradzams, sačupinoms i sadzierdoms GORS vizualajūs materialūs. GORS ideņtitate ir latgalīšu volūdys duorgumu svieteišona. GORS logotips ir centra vizualuos ideņtitatis golvonais elements – tuo pamatā ir zeimula nūsaukums, kuru puorkluoj kruosaina “O” burta birka, kas nūruodej iz latvīšu i latgalīšu volūdu starpeibu itymā vuordā. Tai logotips īzeimej pundamentu ari kūpejai vizualai ideņtitatei – grafiskajai spēlei, izceļūt dažaidu vuordu izškireibu i latgalīšu volūdys eipatneibys. GORS ideņtitatis pamatā ir sešys kruosainys logotipa versejis, kas ir sovā storpā leidzvierteigys i veidoj dzeiveigu ideņtitatis kruosu paleti.
Latgolys viestnīceibys GORS vizualuo ideņtitate topuse dizaina studejā “Asketic”. Mikeļs Baštiks, grafikys dizainers: “GORS dizaina procesā gribējom izceļt stuostu par Latgolys unikalū kulturys i volūdys montuojumu. Na tū nūglobuot i nūlikt molā kai sekundaru, nu taišni ūtraiži – tū izceļt i svietei. Izavielejom viesteit itū stuostu, izceļūt latgalīšu volūdys sovpateibys i padorūt vuordu dažaideibys kai vīnu vizualuos ideņtitatis rokstu. Izmontuotuos kruosys vizualajai ideņtitatei atspīgeļoj dzeiveibys, dzīsmis i dzeivis dažaideibu i kruosaineibu.”


text:
Radeita gruomota ar latgalīšu lomu vuordim
Roksta autors: portals lakuga.lv
Muokslinīks Ēriks Grosbergs izveiduojs kruosojamū gruomotu pīaugušajim “Spolvainuo mēle”, tymā īkļauti 33 lomu vuordi latgalīšu volūdā. Gruomota izveiduota ar mierki radeit jautreibu.
Portalam lakuga.lv muokslinīks Ēriks Grosbergs atkluoj, ka ideja par lomu vuordu gruomotys izveidi latgalīšu volūdā jam rodusēs, radzūt leidzeigys gruomotys cytuos volūduos. Par cylvākim, kuri lomojās i soka lītys, kas ir pretrunā ar pījimtū, soka, ka jim ir spolvaina mēle, nūruoda muokslinīks. Par tū ari gruomotai dūts itaids nūsaukums – “Spolvainuo mēle”. Tei izveiduota kai kruosojamuo gruomota pīaugušajim, ītverūt 33 lomu vuordus latgalīšu volūdā.
Atrast vuordus nabejs vīgli, tū latgaliski naasūt nimoz tik daudz. Latgalīšu lomu vuordus Ēriks mekliejs internetā, dažaidūs rokstūs i komentarūs. “Ar lomu vuordim cylvāki parosti nasalīlej, laikam ar lomuvuordu gruomotom ari nā. Ituos gruomotys aizdavums ir ceļt jautreibys leimini. Par kū gon naīkruosuot sovys dīnys ar cytaidim vuordim?” soka Ēriks.
Gruomota pagaidom nav publicāta klasiskā gruomotys veidā, kotru eksemplaru speciali izdrukoj konkretam pierciejam. Tok Ēriks īceriejs “Spolvainū mēli” izdūt ari drukuotā veidā. Muokslinīks struodoj pi vēļ vīna latgaliska projekta, kruosojamuos latgalīšu ābecis aba lementera. Tymā pasaruodeis Kolupam, kas ir Ērika dzymtuo puse, rakstureigi vuordi.
Ērika Grosberga daiļradei leidza var sekuot facebook.com/gleznukalns i instagram.com/gleznukalns
Gruomotu var nūpierkt gleznukalns.myshopify.coms.
Kai skaņ latgalīšu lomuvuordi, var pasaklauseit latgalīšu volūdys apvuiceibys video.
Roksts sagataveits projektā “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv”. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Dagdā gatavejās nūvoda svātkim
Jau tradicionali juļa beiguos Dagdā tiek svieteiti Annys svātki. Ari itūgod nu 22. da 25. juļa byus vareiba baudeit vysaidus kulturys, sporta i izklaidis pasuokumus.
Svātki tiks atkluoti ar pasuokumu “Novads dzied!”, kurā sasadzīduos vysu pogostu ļauds. 22. i 23. julī nūtiks nūvoda īpazeišonys pasuokumi – velomaratons “Ežezera noslēpumi” i ekskurseja “Aplis pa Dagdas novadu!”. Sportisku aktivitašu cīneituoji varēs pīsadaleit voi just leidza pludmalis volejbolā, nakts strītbola turnirā voi Iztureibys skriejīnī puorbaudeit sovu spāku i iztureibu.
Tradicionalais pīktdīnis godatiergs tiks papyldynuots ar pogostu īstuožu i dzeivuotuoju rodūšuma ideju izpausmem piļsātys skverā, atraktivu folklorys izvadumu “Kod saimineicys gostus gaida” i vareibu bez moksys īpazeit Dagdys legendys zyrgu pajiugā. Pīktdīnis vokorā vysi teik aicynuoti uz koncertu, itūgod Dagdā gasteis Latvejā īcīneituo dzīduotuoja Antra Stafecka i grupa “Otra Puse”.
Vysi zyrgu meiļuotuoji varēs puļcētīs sastdiņ iz rikšuotuoju saceņseibom Dagdys muižā. Nūvoda pošdarbeibys kolektivu prīšknasumus varēs baudeit koncertā pi veseleibys i socialūs pakolpuojumu centra “Dagda”. Vokorā piļsātys parka estradē nūtiks Dagdys nūvoda svātku “Annas Dagdā” nūslāguma koncerts.
Vaira informacejis par pasuokumim, dasasaceišonu i daleibys nūsacejumim var izzynuot Dagdys nūvoda sātys lopā.


text:
Tikkū atbrauču nu Emilejis Kalvānis bieru. Daudzi puču, daudzi cylvāku, daudzi vuordu.
Tik gribieju pasaceit – kod aizīt gaišs cylvāks, napalīk tymss. Daļa juo gaismys palīk apleicejūs cylvākūs i speid jūs pruotā, atmiņuos i ari jūs acīs.
Bet tys, kū es vēļ gribieju saceit. Juos ūtrajā dzejūļu kruojumā “Atvosora” ir dzejūļs, kas veļteits Rūteņai. Kod skaiteju jū pyrmū reizi, nazkai daguoja da sirds.
I zynit – es tū Rūteņu šudiņ satyku. Moza, gaiša meitineite. Īt kai ikstyns, acs zib, bize pa gaisu. Vysa vajag zynuot, vysa vajag redzēt i saprast.
A pats golvonais – tam bārnam ir breineiga latgalīšu volūda, kur stidzeņa ir stidzeņa, pasavērt ir pasavērt. I vēļ daudz vysaidu styprūs latgalīšu vuordu.
Daudzi jau navajag. Kab taidu Rūteņu byutu daudzi. Kab ituos mozuos Rūtenis izaugtu laimeigys i styprys – Latgolai i Latvejai par prīcu. Kab krystobu i kuozu byutu vaira nakai bieru.
A ite pats dzejūleits.
Jaundzymušai latgalītei Rūteņai
Vēļ bolti snīgi zemi sadz,
Bet gaisā pavasara smuords –
Dīvs divuos sirdīs prīcu dadz,
I prīcai mīlesteibys vuords.
Vēļ vīna zvaigzne īsamirdz,
I vēļ vīns myužs ir pīsaceits.
I moza, moza bārna sirds
Kai pumpurs zīdam atraiseits.
Lai tev, bierneņ, saulis daudzi,
Lai tev mīlesteibys daudz!
Lai tev nūlicīņs ir saudzeigs,
Audzi Latgolai, bārns, audz!


text:
Nu latgalīšu literaturys skreinis – Raiņa dzeja latgaliski
Gondreiž kotrs zyna kaidu dzejis ryndu nu Raiņa (Juoņa Plīkšāna) daiļradis latvīšu volūdā. Bet voi zini, ka Raiņs raksteja ari latgaliski?
Dzejūli „Sveicins latgališim” Raiņs saraksteja par gūdu gazetys „Jauno Straume” pyrmuo numera izīšonai 1921. godā. Dzejūļs „Munu jaunu dīnu zeme” tyka nūpublicāts 1911. goda 16. februara „Drywys” izdavumā. Itū dzejūli Raiņs atdzejuoja ari latvīšu volūdā. Puorejī dzejūli pyrma tyka pīraksteiti latvīšu volūdā i piec tam puorlikti iz latgalīšu i publicāti puorsvorā 1920., 1923. i 1924. godā latgalīšu presē.
Pīduovojam īsapazeit ar dažim Raiņa dzejūlim latgalīšu volūdā, saglobuota tuo laika ortografeja.
SVEICINS LATGALIŠIM
Jyus muni dorgi broli, latgalīši,
Mes otkon sasasnādzam rūku rūkos,
Kas škērti myužam dvesem mūku mūkōs,
Nu, šķēršļus laužūt, plyustam kūpā teiši.
Lai jauno straume – tei, kas kūpā voda!
Lai aiznest naida sorņus viņai veicas!
Lai jauko meila jaunu dzeivi roda!
Tai pornokūt nu svešnīceibas tōli,
Mēs svineibos un dorbūs byusim brōli.
ZEMNĪKS
Smagi zemnīka lānī sūli nūduņ,
Kad viņš dorbojās laukā syurūs svīdrūs,
Kad viņš atpyutā svātku dīnos staigoj,
Steigtīs nokūtnei pretim nav viņš radis,
Skots tam atpakaļ kleist aizvīn uz dryvom.
Cīti īaudzis stov viņš sovā zemē,
Lidūt najauzdams augstūs, zylūs gaisūs,
Spākus syukdams nu kryutim zemes motei
Teivais milzēņa bārns, tik lels un lempīgs,
Bet kad celsīs, viņš ar rūkom ločus plēss!
MEITINES DZĪSMA
Ak, lakstigola, nadzīdi
Pi muna lūga skumīgi,
Maņ reitu agri joceļās,
Sirds maņ kust nu žālobas,
Kai viņos leist un rimst un plyust.
Maņ reitu agri joceļās,
Maņ saules nav tymos ustobos,
Tur putekli, tur lampas kyup,
Tur lēni muna dzeive dryup,
Tur lēni, tai kai puļkstins syt,
Maņ valkās stundas sešpadsmit.
Tu šyuposīs vēļ saskaņās
Leidz reitam, kad man joceļās,
Tev berzē rītes rosas zalts,
Maņ vacais slūgs byus plačus valts –
Ak, lakstigola, nadzīdi
Pi muna lūga skumīgi.
MUNU JAUNU DINU ZEME
Munu jaunu dinu zeme,
Sen’ tewis naredzeju
Sapynūs tik tu man’ rodis,
Kad es guliu waliom acim.
Kad es guliu waliom acim,
Rukas atlaidis nu dorba.
Munu jaunu sap’nu zeme,
Kur ir wel tik skaiti sapinot?
Sylta saulē, agrūs zidūs
Klusums staigoj leidz ar smordu,
Klusums staigoj leidz ar smordu,
Wyda wad aiz rukom worgu.
Munu jaunu worgu zeme,
Woi tu wel tik skaista esi?
Wiglā myglā, maigā lejā
Aizmyguse princesīte,
Aizmyguse princesīte,
Kad tows mudynotojs atnoks?
Munu jaunu ryupiu zeme,
Gul’ wel atmatūs tew lauki?
Meži wel, kur wylkim skraidit,
Azari un staigi puri?
Azari un staigi puri
Saulei wertis, motus pynut.
Munu jaunu dunu zeme,
Gul’ wel zemnieks šaurā ežā,
Kojas karas kaimiņ-dalia?
Ku tu guli? Atsamusti,
Munu jaunu dinu zeme!
***
Towu jaunu dinu zeme
Ir jau caluses nu miga.
Eisti broli mudynoja,
Spere durwis, parkyuns ryuce,
Spere durwis, parkyuns ryuce,
„Nyu mes leidza isim brolim”.
PAVASARA DZĪSMA
Por zemi spēji dvāsma īt,
Zam dvāsmas puķes un zole zīd –
Vai namonot? Vai najedzīt?
Vējs vērpu vērpom smiltis dzan,
Nu brīsmas vacī stumbri staņ –
Jyus namonot, jyus najedzīt,
Jyus skumji golvas karit.
Pa klajim laukim aukas kauc
Pi debešim malnus mokūņus jauc –
Jyus namonot, jyus najedzīt,
Jyus traucekli tik barit.
Tad leits gož un kūkus per,
Kai aizslopus’ zeme dzer –
Vēļ namonot? Vēļ najedzīt?
Un debess dord un gaisi dund,
Un nyknos dusmos vātra skund –
Jyus namonot, Jyus najedzīt!
Jyus acis cīti dorat.
Nu dusmas mūstas – vyss pasauļs ors,
Dreiž zaļos zeme vīns vīnīgs dorzs –
Jyus namonot, jyus najēdzīt,
Jyus namonot, jyus najedzīt,
Bez jums mēs iztiksim taipat –
Jyus tikai vaidēt varat.
REITA VĒJI
Jyus, kas asat raudojuši,
Dzāsynojat korstos acs:
Dīsgon spylvyns os’ru lacs,
Ceļatēs, jau aust aiz mežim.
Mūdri bejat vysu nakti,
Vysas tymso slūga drausmas,
Vysas rupos varas šausmas
Jyus vysdziļok izbaudijat.
Slopynotas beja dūmu kvēles, –
Tūmār sirds jums naizmysa,
Tūmār dzērkstes naizdzysa,
Paglobet tos jaunam reitam.
Vāsi dvašoj reita vēji,
Augšā golvu! skaidri skotat,
Nūst nu placim sopes krotat,
Izraunit nu kryutim vaidus!
Lūceklim, kas ryusējuši
Bezdarbībā, laužat telpas,
Īdvašojat svaigas elpas
Pylnas izkoltušos plaušas!
Staipat nūterpušos dzeislas,
Pīsperat ar styngom kojom,
Lai kod dord pa vysom mojom,
Igni nūryuc gulatoji.
Atverit tad lūgus vaļā:
Vysur apkort skaidra tolē,
Jauna, zaļa gaisma bolej,
Reita rosa jau mirdz zolē.
Karteņa: balto-slavica.com
Rokstu sagataveja: LaKuGa, izmontojūt Olgys Senkānis rokstu „Raiņa dzejoļi latgaliešu valodā”, „Via Latgalica”, 2012. gods


text:
Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv ir vīneigais tikai latgaliski rokstūšais portals pasaulī. Par latgaliskom nūtikšonom Latvejā i pasaulī portals viestej nu 2007. goda. 2018. goda janvarī oficiali registrāts kai medejs. Portalu uztur bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”.
NOMINANTI:
Animacejis kina “Vasals, Vinnej Pūk!”
Bankys “Citadele” mobiluo aplikaceja latgalīšu volūdā
Latgalīšu kulturys ziņu portals Lakuga.lv
Latgalīšu rokstu volūdys pošvuiceibys materials “Vuicīs rakstiet latgaliski!”, bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”
Raidejums “Pi myusim Latgolā”


text:
Rotko centrs aicynoj iz meistarklasi akvareļgleznīceibys pamatūs
Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrs aicynoj pīaugušūs bez prīškzynuošonu iz meistarklasi akvareļgleznīceibys pamatūs.
Meistardarbneica nūtiks 2015. goda 9. majā nu 12.00 da 17.00. Tiks vuiceiti akvareļgleznīceibys pamati i vysaidi tehniskī pajiemīni. Daleibai darbneicā, juonūdrūšynoj sev A3 formata akvareļpapeira albums. Var jimt leidza ari sovys akvareļkruosys i ūtys (īteicams Sanktpīterburgā ražuotuos kruosys).
Daleiba meistarklasē moksoj 7 eiro. Darbneicai var dasasaceit da 8. maja, zvonūt 26190274 i elektroniski, nūruodūt vuordu i pavuordi iz: baiba.priedite@daugavpils.lv
Vītu skaits meistardarbneicā ir īrūbežuots.


text:
Numura roksti
„Atkluosim ticeibys skaistumu.” Voi myusdīnu pasaulī cylvāks vairs vyspuor var byut ticeigs – golvonuo redaktora īvodvuordi numuram ar puordūmom piec Vyspasauļa Jaunīšu dīnom Spānejā.
„Aicynojūt saglobuot ticeibu.” Par Rūžukrūņa duorza pasvieteišonu Viļānūs.
„Esi drūsmeigs i paļuoveibys pylns!” Fragments nu Apustuliskuo nuncija Luidži Bonacci uzrunys Jelgavys veiskupa Edvarda Pavlovska ordinacejis dīvkolpuojuma nūslāgumā.
„Jaunīšu dīnys veiskupa skatejumā.” Veiskupa Ontona Justa puordūmys piec Vyspasauļa Jaunīšu dīnom Spānejā.
„Gruomota, kura stuosta par cylvāka syuteibu.” Pāvesta Benedikta XVI aicynuojums jaunīšim skaiteit i puordūmuot Katehismu.
„Deļ kuo napīcīšams sadarynuošonuos laiks?” Prīstera Mariuša Kempa roksts par tū, cik nūzeimeigs ir sasagatavuošonys laiks pyrms lauleibom. Rokstu var skaiteit ari ite.
„Dzeive ceiņā ar satanu.” Saruna ar Storptautiskuos Eksorcistu organizacejis dybynuotuoju i vadeituoju prīsteri Gabrielu Amortu.
„Kod svātki saryupāti…” Par projekta „Procesejis drēbu īguode” i paveiktūs dīvnoma lobīkuortuošonys dorbu prezentaceju Nīdermuižys katuoļu bazneicā.
„Kulturalais analfabetisms.” Par latgalīšu literaturys vītu latvīšu kulturā. Rokstu var skaiteit ari ite.
„Goreiguo tāva lūma sv. Faustinys dzeivē.” Sagatavuots piec gruomotys „Muosa Faustina par goreigū vadeišonu”.
„Euharistija – mīlesteibys olūts.” Nu pāvesta Benedikta XVI viestejuma par Svātū Komuneju.
„Bazneica i sakramenti.” Par tū, kai vara, kura nuok nu Dīva, Bazneicāteik nūdūta nuokamajom paaudzem.
„Myusdīnu civilizacejis krīze.” Par cīsšonom i Jezus paleidzeibu tymuos.
„Babeņ, biteitis bāg!” V. Tenčas-Goldmanes stuosteņš bārnim.
I. Urtānes dzeivuli „Dzeivuosim zali!” i „Lyugšona”.
„Kas myusim, Bieržgaļam i bieržgalīšim, ir Paulīne Zalāne-Vallena.” Par Paulīnes Zalānes-Vallenas īguļdejumu rakstnīka Ontona Rupaiņa puorapglobuošonā Latvejā i Ontona Rupaiņa muzeja materialim, nu kurim vīns ir Zalānes-Vallenas saglobuotuo muola krūze, kuru iz rakstnīka kopa juo bērēs izlyka muokslys zynuotnīks Juoņs Pujāts.
„Tim, kurim ryup latgalīšu literatura.” Par pasuokumim, kuri Rēzeknī i Bieržgalī nūtyka, gūdynojūt Ontona Rupaiņa i Paulīnes Zalānes-Vallenas literarū veikumu.
„Muna tāva dorba gaitu suokums.” Par Ludzys gimnazejis direktoru Juoni Turkopuli roksta juo dāls.
„Goreiguos muzykys koncerts Iergļūs.” Par koncertu bazneicā.
„Kod Jezus Bierneņš tevi sveicynoj…” Par Juoni Ivbuli.
„Paaudžu sasaukšona.” Par Bārzsolu dzymtys saliduojumu Rogovkā.
„Svātceļuojumu laiks!” Par Vydsmuižys draudzis ļaužu svātceļuojumu iz Lītuvu.
Informaceja par naseņ izdūtū Mariaņu kongregacejis tāva Viktora Pentjuša gruomotu „Dīva gudreiba”, kurā apkūpuotys juo goreigūs puordūmu meditacejis.