text:
Turpinām Kultūras Dienas un Izklaides projektā Lasītava iesūtīto darbu publikāciju arī internetā. Šoreiz – Annas Rancānes dzeja.
Latviešu valodai ir apbrīnojami paveicies ar to, ka tai vēsturiski ir izveidojušās divas normētas literārās rakstu valodas. Latgaliešu rakstu valodā rakstītās literatūras paraugi atrodami jau kopš 1753. gadā izdotā evaņģēlija tulkojuma. Garus gadsimtus gan vienpus, gan otrpus Daugavas un Aiviekstes latvieši ne tikai runāja, bet arī lasīja un rakstīja katrs savā latviešu valodā, tikai viena no abām tika vairāk vajāta un apkarota no dažādām varām, tāpēc arī attīstījās grūtāk, taču latgaliešu rakstu valodā, manuprāt, ir saglabājies daudz vairāk senatnīgas, folkloriskas tīrības un skaistuma gan morfoloģijā, gan sintaksē. Arī šī ir latviešu valoda, tikai citāda.
***
Pa rudiņam sīvītis īeimūt kūkūs,
Kotrā veitūla stumbrā pa Annai,
Marta palīk par prīdi, a Mareja
Aizmīg, sasaritiniejuse zam eglis.
Garī lyndraki aizaker zorūs,
Tai kai latakys* dasolst pa osorai.
Tikai sūmenī telepons īsazvona,
Laikam pi nimfom šūbreid ir loba zona.
*Latakys - lāstekas
Vaicuojums
Voi tev sātā uļbiki* iraida?
Voi piec mīlesteibys tu naraudi?
Voi tev mienesnīks naktis nagraiza,
Soltu esmini pīrei dalykdams?
Voi tovi reiti mygluoji,
Smuordoj piec soltajuom mātrom?
Voi tovā eseibā dzeiva vēļ
Prīca i kluseišona?
*Uļbiki - kartupeļi (Nautrēnu izloksne)
***
Nu munys kluseišonys da tovejai ir tikai upe,
Zam akmiņu globojās viedzelis,
Tymsys kai nūslāpumi.
Meļniškūs muokuļūs pasaceļ dzeļvērtis* mugora,
Saleikuse kai munejuo,
Siežūt pi datora i tovys viestulis dziešūt.
Lānai dzīst dīna piec dīnys.
Upei kod navīn to** juoītak azarā.
*Dzeļvērte – varavīksne
** Kod navīn to – kaut kad, kādreiz
***
Pi slīkšņa nūsamatuse gryuši eļsinej
Appoetizeita paguotne,
Vyss beja daudzi vīnkuoršuok,
Kod māmuo putra
Vēļ nabeja izvuoreita.
Nasoki ni malns, ni bolts,
Ni sylts, ni solts,
Kimūss īsaker reiklē,
Sūpluok pi bazneicys – krūgs.
Bet tuoļuok – ubadzeņš skaita puotorus.
Jū kod navīn to
Naīlaiss eļnē.
***
Sovā ustobā īlaižu viejputni,
Jam beja muna dāla acis.
Atsasēdem pi golda,
Padzērem čaja ar veigrīškom*
Peleimu** ryugtums atruove valī
Vysus lūgus i durovys,
Sirds endžes atplēse.
Iztecēja syurums, lūgu steņderes nūrosuoja.
Tān pa vokorim radzu pi sova slīkšņa
Nūlyktu pārnejuo mads burceni.
*Veigrīškys – vīgriezes
** Peleimi – vērmeles
***
Pavysam caurspeideigs pavasars...
Var redzēt kai ašnis doncoj pa zylgonom dzeislom.
Kūkim i cylvākim solts, reitu byus solna.
Apsedz sadeigušūs jurgiņu osnus ar lupotu deči,
Atlīc suopūšū mugoru, pasaver – zvaigzneite gaiša
Zaļgonūs dabasūs, trauslūs kai iudiņa spīģeļs,
Reitu byus solna.
Kryumā īsačierkst putyns, sasabeist, – nadreikst jau nūticēt
Laksteigolom par agri, zuole kai solti pierksti
Taustuos gar mitrim byudim*, osoruos samierkušīm,
Reitu byus solna.
*Byudi – vaigi
***
rūkys stīpīņa attuolumā
īstuodeits sads
kūki aug saknem iz augšu
tī muni meilī vokorā saīt
apsēst iz sūleņa pasarunuot
jūs volūdys saplaisoj pierkstūs
kai skapa tymsā atrosta viestule
lobuok naīkūd itamā uobelī
paliksi par sova spīgeļa atspulgu
***
Nav vairs kur atsakuopt. Aiz myusu – austrumu rūbežs.
Piļskolni ailē sasastuojuši tai kai būrti
Vacajā alfabetā, kur nabeja raudu dzīšmu,
Tikai dzīsmis nu saulis, zvaigznem i mienesnīka.
Akmini sakrauti skaudzē cyts iz cyta,
jī cytys volūdys namuok,
vīneigi tū, kurā nazkod
maize tyka capta i muote
nūslauceja nu sirds gryutumu sauvē,
Izkaiseja putynim viejā,
Lai vaicoj dzīsmis
Otkon nu jauna.
***
pārkiuņs pavysam tiuli i nazkū nasagryb runuot par smierti,
bet tai kai salauztai smylgai
pasaceļt, pīsaglaust, mīrynuot,
byus vēļ i reits, i vokors, i zīmyssvātki,
ar saulis atliekšonu i kaladom.
pārkiuņs pavysam tiuli i nasagryb runuot,
vīn vērtīs, kur muokūņūs
tai kai betlemis staleits voi sāta,
pi leluo golda,
apsasāduse saime, klusej,
cyts cyta volūdys namuok.
naz kurā dzeivē laikam jau beju ezeleits,
nostu nesieja puotogys sasystim, nūbarztim suonim,
korstu dvašu eļsineidams,
siļdeju plyku bārnu silē iz sīna.
pārkiuņs vēļ tuoli i nasagryb runuot par smierti.
***
Seņ naasu pasauļa redzējuse.
Lozdys sazīdiejušs,
Īkuop pa autobusa lūgu.
Elkšni i bārzi,
Sajukuši vīnā kulā.
Mož aizbraukšu iz Pušu,
Seņ naasu redzējuse svātūs sejis
I dzeņus, kas saskaita laiku,
Kas atlics
Da pasauļa radeišonys.


c: text/html

text:
IP MPLS
IP MPLS aba IP/MPLS (anglīšu: Internet Protocol / Multi Protocol Label Switching), aba MPLS (anglīšu: Multi Protocol Label Switching) irā standartizāta tehnologeja, kura ļaun padreizynuot datu tekmi teiklūs i atvīglynuot juos vaļdeišonu.
Lītojūt MPLS, zynomai datu paketu vērtinei irā sataisoms specials ceļš, kuru atpazeist sevkurā paketā vydā asūša aizzeime. Tai sasataupa laiks, kurs vajadzeigs, kab maršrutātivs atrostu cyta mozga adresu i varātu da juo tuoļuok nūsyuteit paketu. Tehnologeja MPLS daudziprotokoleiga, jei dora ar IP, ATM i FR teikla protokolim.
Parostuo modeļa (OSI modeļa) teiklā MPLS ļaun 2-ajā kluoškā (komutacejis leidzīnī) puorsyuteit daudzuok paketu na 3-ajā kluoškā (maršrutiešonys leidzīnī).
MPLS na tik dreizynoj datu tekmi, bet taipoš ļaun vīgli vaļdeit teiklu, kab puordrūsynuotu QoS (Quality of Service - pakaļpīņa kvalitetu).
Deļ itūs īmešļu MPLS tehnologeja irā līteiga teiklim, pa kurim suoc īt vairuok i izškireiguoku datu, tymā vydā vierīņpakaļpīni i VoIP. Partū MPLS dabuojs nagaidomu mozūs i vydyskūs pasajāmumu i vydtautyskūs biznesa teiklu pīzeišonu.
Eksperti taipoš skaituos ar faktu, ka lītojūt IP-MPLS tehnologeju VPN taiseišonā, navā vajadzeibys lītuot šifriešonys shemys (pīvadumam, IPSec).

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Ādažu nūvods
Ādažu nūvods irā pošvolds Vydzemis vokorūs, natuoli nu Gaujis ītakys jiurā. Tur rūbežu ar Saulismalis nūvodu pūstumūs, Siejis nūvodu pūstumūs i reitūs, Iņčukolna nūvodu reitūs, Garkaļnis nūvodu dīnavydūs i Carnikovys nūvodu vokorūs. Pošys leluos nūvoda solys irā Ādaži (nūvoda centrys), Aļderi, Atari, Āni, Boltaisazars, Birzinīki, Garkaļne, Kadaga, Staprini, Divazari, Iļkine, Eimuri.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
1935 godā Reigys apleiciņa Ādažu pogosta pluots beja 402 km² i tymā dzeivova 3338 cylvāki.[1] 1945 godā pogostā roduos Ādažu, Berģu, Carnikovys i Garkaļnis solys pošvolds, a pogostu 1949 godā likvidieja. Ādažu sola bejuse Saulismalis (1949—1956) i Reigys (par 1956 gods) rajonā. Ādažu solai 1954 godā daškiera Carnikovys solu. 1974 godā daškiera likvidātū Mangaļu solys kolkoza «Ādaži» teritoreju, a dali teritorejis daškiera Berģu solai. 1977 godā daškiera dali nu likvidātuos Berģu solys i dali nu Garkaļnis i Vangažu solys teritorejis.[2] 1990 godā solu otkon puorsauce par pogostu. 1992 godā nu Ādažu pogosta atškiera nu jauna veiduotū Carnikovys pogosta teritoreju. 2006 godā pogostu puorsauce par Ādažu nūvodu.[3]
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Fēlikss Cielēns (1888—1964) — latvīšu politiks — uorejū lītu ministrys (1926—1928), rakstinīks
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001—2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Taiss:Latvijas PSR iedalījums
- ↑ (latvyskai) Ādažu novada pašvaldības nolikums


text:
Atašinis pogosts
Atašinis pogosts irā Krystapiļs nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora vydsškola, biblioteka i Romys katuoļu bazneica.
Puslopu ruodeklis
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Atašinis pogosts tur rūbežu ar:
- Krystapiļs nūvoda Mežuoris pogostu;
- Leivuona nūvoda Rudzātu pogostu i Turku pogostu;
- Modyunis nūvoda Mātrainis pogostu;
- Ribinišku nūvoda Seiļukolna pogostu;
- Varakļuonu nūvoda Mūrmastinis pogostu i Varakļuonu pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Atašinis pogostā dzeivoj 735 ļauds, nu jū 86% latvīšu, 11% krīvu i 3% cytu tauteibu ļauds.[2] Atašinis pogostā irā pošu mozuo cylvāku bīzeiba Krystapiļs nūvodā, partū ka vaira kai 70% pogosta zemu aizjam meži i pūri.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Atašinis pogosta ļauds dzeivoj 25 soluos.[3] Pošys leluos solys - Atašine (pogosta centrys), Rejnīki, Truoškys.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Aija Kukule - dzīduotuoja, muzykys školuotuoja;
- Pīters Babrys - pedagogs, Baļtejis viesturis tāmātuojs ekziļā ASV.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Jākubmīsts-Rēzne-Terehova (A12) i Kruoslova-Preili-Modyune (P62), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi.[4] Atašinis pogostu škārsoj dzeļžaceļa lineja Krystapiļs-Sīnuoja, iz kurys irā staceja Atašine.
Atašinis pogosta teritoreju apkolpoj posta atdaļa - Atašine (LV-5211).[5]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Atašinis Suopeiguos Dīvamuotis Romys katuoļu bazneica;
- Mariņdzis piļs i muižys suods;
- Pūdarneica "Zaļbierzis";
- Retro motociklu i senejūs formys aptārpu kolekceja;
- Teiču dobys rezervats.


text:
Škeļtiņu pogosts
Škeļtiņu pogosts irā Aglyunys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Škeļtiņu pamatškola, feļčeru punkts, pogosta buoreņtīsa, biblioteka i tautys noms. Pogosta ļauds pīdar katuoļu, pravoslavu i staroveru parapejom.[2]
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai lelums Škeļtiņu pogosta zemu bejs Daugpiļs apleiciņa Izvolta pogostā. 1945 godā Izvolta pogostā īstateja Škeļtiņu solys padūmi. 1950 godā Škeļtiņu solai daškiera Peipeņu solu, a 1945 godā i Staškeviču solu. 1960 godā Škeļtiņu solys kolkoza "Vīneiba" teritoreju daškiera Veiguļu solai, a kolkoza "Ceiņa" teritoreju Izvolta solai 1961 godā.[3] 1968 godā daškir i Gruoveru solys Mičuryna kolkoza teritoreju. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[4] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Aglyunys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Škeļtiņu pogosts tur rūbežu ar:
- Aglyunys nūvoda Aglyunys i Gruoveru pogostu;
- Kruoslovys nūvoda Izvolta pogostu;
- Daugpiļs nūvoda Ombumuižys pogostu.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Škeļtiņu pogosts, Kruoslovys rajona teiklavīta
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0


text:
Fraņcs Trasuns
Fraņcs Trasuns (latvīšu: Francis Trasuns; 1864 gods leita m. 16 d. Sakstagolā — 1926 gods sulu m. 6 d. Reigā) — zeimeigs latgalīšu i latvīšu kulturys i gareigais dareituojs, vaļstsveirs i literats. Vysu myužu aizajiems ar latgaļu volūdys i kulturys aizstuoviešonu.
Biografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Vuiciejīs vītējuo pogosta školā, Jelgovys ģimnāzejā, Pīterpilī, nu 1883 leidz 1887 godam gareigojā seminarā i nu 1887 leidz 1891 godam goreigojā akademejā, beidz kai teologejis magistrs. Piečuok, nu 1902 goda — profesors Pīterpiļs gareigojā seminārā, kur izceikstiejs tīseibys vuiceibom nūtikt pa daļai latgolīšu volūdā, nu 1904 goda taipoš gareiguos tīsys bīdrys.
Cikom Latgola bejuse Vitebskys guberņā, cīši ceikstiejīs par tīseibom izdūt gazetys latgalīšu volūdā ar lateiņu, a na kirelicys literim[1].
1906 godā ībolsuots Krīvejis Vaļsteibys Dumā, kur kai pyrmais nu latvīšim aizaprasejīs muižnīku privilegeju nūceļšonu, 1905 goda revoļucejā cītušū amnesteju i arhaiskūs Latgolys agruoruos sistemys reformu[2].
Jiems daļeibu 1917 goda lopu m. 9 i 10 d. Latgolys kongresa organiziešonā, kur sakstiejs dasaškieršonu cytim Latvejis kulturviesturiskim nūvodim, ībolsuots nu kongresa Latgolys Tamlaiceiguo Zemis Padūmē. Vīnulaik dorbuojīs Nacionaluos Tamlaiceiguos Padūmis komitetā, kas sastota Satversmis projektu[2].
1918 goda solnys m. 18 d. kai Tautys Padūmis bīdrys pīsadoluos Latvejis Republikys napavaļdeibys pasludynuošonā[2].
Pyrmuos i Ūtruos Seimys deputats, Pyrmuos Seimys prezideja bīdris, īkšlītu ministra bīdris Kārļa Ulmaņa Tamlaiceiguo Vaļdeibā. Ūtrajā Seimā ībolsuots ar vairuok bolsim kai Kārlis Ulmanis, Rainis ci Juoņs Čakste. Kai deputats īģivs finansisku atspaidu Rēznis Tautys Piļs stateibai i Latgolys teatra satasei[2].
Akteivs publycists i literats, dybynuojs i vadeijs žurnalu „Zemnīka draugs” (1920) i laikrokstu „Zemnīka Bolss” (1924—1926)[2].
Pretivējīs Latgolys rusifikacejis i polonizacejis centīnīm, par kū arī ītics konfliktā ar cīši puolskuos katuoleibys vadeibu, 1926 godā piec papeiža Pija IX bullis atstateits nu katuoļu bazneicys. Mierst Reigā tai pošā godā ar sirdstrīku piec tam, kod tūp prodzeits nu Leldīnu dīvakolpuošonys Reigys Jākoba bazneicā[2].
1998 godā piec Seimys deputātu dadaris bazneicys kliera kongregaceja izzeist ekskomunikaceju par nadybynuotu[2].
Juoņs Čakste par jū saciejs: „Fraņcs Trasuns īlyka Latvejis ģerbā trešū zvaigzni — Latgolu”.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Francis Trasuns – lielais latgalietis
- ↑ 2,0 2,1 2,2 2,3 2,4 2,5 2,6 Amazing-Latvia.Lv — Francis Trasuns


text:
Škaunys pogosts
Škaunys pogosts irā Dagdys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pošu tuolais Dagdys nūvoda pogosts iz reitim. Pogostā dora tautys noms, pamatškola, biblioteka, feļceru punkts i katuoļu bazņeica.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Škaunys pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleiciņa Landskoronys pogostā. 1925 godā pogostu puorsauve kai Škaunys pogostu. 1935 godā Škaunys pogosta pluots beja 194 km². 1945 godā pogostā īstateja Krasnopolis, Meikšānu, Muiženīku, Pundoru, Škaunys i Šuškovys solu padūmi, a pogostu 1949 godā likvidēja. 1960 godā Škaunys solai daškiera doļu likvidātuos Pundoru solys, 1973 godā Muiženīku solys, a doļu Škaunys solys daškiera Pareču (Bierzeņu) solai. [2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Dagdys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Škaumys pogosts tur rūbežu ar:
- Dagdys nūvoda Bukmuižys pogostu, Pareču pogostu, Svareņu pogostu;
- Ludzys nūvoda Istrys pogostu;
- Sīnuojis nūvoda Posyunis pogostu;
- Boltkrīvejis Republikys Vicebskys apgabaļa Verhņadzvinskys rajonu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Škaunys pogostā dzeivoj 627 ļauds, nu jū 76,0% latvīšu, 12,0% krīvu i 9,8% boltkrīvu. 87% pogosta dzeivuotuoju Latvejis Republikys vaļščuonu.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Škaunys pogosta ļauds dzeivoj 39 soluos.[4] Pošu leluos solys - Muižinīki, Krasnopole, Landskorūne, Škauna (pogosta centrys), Zamšoviki.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Sīnuoja-Škauna-Bukmuiža (P52) i nazcik vītejuos zeimeibys celi.[5] Dzeļžaceļa linejis pogostā navā.
Škaunys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Škauna" (LV-5695).[6]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys regionalī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Palīku rāds
Palīku rāds (anglīšu: waste management; krīvu: yпpaBлeHиe oTxoдaMи; latvīšu: atkritumu pārvaldība) — palīku (parostai cylvāka radeitu palīku) salaseišonys, transportiešonys, globuošonys, puordaris i ūtrreizeiguos izlītuošonys process. Palīku rāda golvonī snāgi – samazynuot palīku nalobū ītaku iz ļaužu veseleibu, izglobuot apleicis dereigumu ļaudim dzeivuot, guorbeit i atjaunynuot dobys resursus.
Latgaliskuo termina etimologejis pamatā – tautys lītysvuords rāds, cielīs nu laikvuorda riedeit.


text:
Casnāgi kritiskai dūmuošonai 0
Atīmūt pavasaram, godalaiku maiņā apleik vysaidi virusi i bacili. Bakterejis atsarūn vairuokuos vītuos, vīnlaiceigai i strauji klejoj apleik. Tī, kas nūgiun kaidu bacili, staigoj ar īsnom voi kuosej. Leidzeigys eipašeibys ir ari informacejai. Apleicejū gaisa, rokstu i elektroniskū informativū telpu veidoj, uztur, patierej i pavairoj sabīdreiba.
-
Sveiciens!
Lai tālāk lasītu šo rakstu, Jums jābūt žurnāla Ir abonentam.
Abonentus laipni lūdzam ienākt.
Ja vēl neesat Ir abonents, aicinām izmantot ērto Ir abonēšanas iespēju.


text:
Daneja
Daneja (danīšu: Danmark) – vaļsteiba Pūstumu Europā. Kūpā ar Grenlandeju i Fareru Salom veidoj Danejis Kienesti (danīšu: Kongeriget Danmark). Daneja irā iz dīnavydim vysuvaira byunūša Skaņdinavejis vaļsteiba iz vyds Baļtejis i Pūstumu jiurys. Vaļsteibys teritoreju veidoj Jutlandejis pussola i nazcik solu – Zelandejis, Fina, Langelana, Bornholma i cytys mozys. Jutlandejis dīnavydūs rūbežs ar Vuoceju (68 km). Kategata i Eresuna jiuru šauris škir Daneju nu Švedejis, Skageraka jiuru šauris – nu Norvegejis. Pyrma Kīļa kanala izkasšonys, vīneigais kuģu ceļš nu Baļtejis jiurys da Pūstumu jiurai beja varams pa itym trejim kanalim, zynomim kai „Danīšu šauri”.
Myuslaikūs Daneja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Danejai irā vaļsteibys leidzīņa vaļdeiba i 98 vītejuos vaļdeibys (pošvoldi). Koč i nu 1973 gods Daneja irā Europys Savīneibys dalineica, jei navā dasaškieruse pi eurys zonys i vys vēļ vaļsteibys oficialuo valuta irā Danejis krona. Daneja irā nazcik vydtautisku organizaceju dalineica nu pošys īstateošonys dīnys – NATO i Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejā (VEKRO). Taipoš jei irā Europys Drūsuma i Kūpādareibys organizacejis (EDKO) dalineica. Byuteigai atguoduot, ka Grenaldeja i Fareru Solys, teritorejis ar lelu autonomeju, navā Europys Savīneibys dalineicys.
Danejai ar jaukta tierga kapitalizma ekonomiku i augstu vaļsteibys labtureibu irā vīns nu pošu augstū leidzīņu ījāmumu leidzonumā. Danejā irā pošu lobais komercdarbeibys klimats pasaulī. Nu 2006 gods da 2009 godam Danejis Kieneste pīzeita kai „pošu laimeiguo vīta iz zemis”, pamatojūtīs iz veseleibys, labtureibys i izgleiteibys standartim. 2010 godā Daneja pīzeita kai vīna nu pasauļa mozuok korumpetajom vaļsteibom.
Vaļsteibys nacionaluo daņu volūda irā cīši radnesteiga švedu i norvegu volūdai, ar kū irā styprys kultureigys i viesturiskys saitys. 80,9% Danejis dzeivuotuoju irā evaņgeliku ļutarticeigī. Pa 2010 gods datim 548,000 cylvāku (9,9% Danejis dzeivuotuoju) irā emigranti ci emigrantu piedinīki. Vysuvaira (54%) nu jū irā cytu Skaņdinavejis ci Europys vaļsteibu ļauds, cikom cyti pa lelumam irā nu Tiveimim Reitim i Afrikys vaļsteibom.


text:
Biblioteka
Biblioteka (greku: BιBλίov, biblīos – "gruomota"; θήkn, tēke – "pagluobe") – privats ci ļaudiskys gruomotu kūplasejums, ci vuiceibu īstots, izalosūt, komplektejūt, sorgojūt gruomotys i ļaunūt jūs lītuot ļaudeibai. Taipoš par biblioteku sauc gruomotu serejis, kurei paškierta konkretai skaiteituoju grupai ci literaturys žanram (pīv., Škoļnīku biblioteka, Filosofejis biblioteka). Pa organizacejai, kuramā dora biblioteka, izškir kleštoru bibliotekys, universitetu bibliotekys, tīsu bibliotekys i ct.
Pošleluos bibliotekys Latgolā dora Daugpilī (Latgolys Centraluo biblioteka, Daugpiļs Universiteta biblioteka) i Rēznē (Rēznis Centraluo biblioteka, Rēznis Augstškolys biblioteka).


text:
Jurs Cybuļs
Jurs Cybuļs (1951) — latgaļu ļaudyskais dareituojs, publicists, volūdzininīks, ceikstinīks par latgaļu volūdys i kulturys tīseibom.
Dzims 1951 g. decembra 6 d. Abrinis rajona (niu Vileks nūvoda) Rekovys solā. Vuicejīs Bolvu rajona Ereļu pamatškolā, beidzs Rekovys vydsškolu (1970), Latvejis vaļstiskuo (LVU, niu Latvejis universitets) universiteta Uorsvolūdu fakuļtetu (1975) anglīšu volūdys i literaturys docātuoja specialitetā. Studiejs (LVU) aspiranturā pedagogejis viesturi i teoreju. Bejs školuotuojs Bolvu rajona Tiļžys vydškolā i Tiļžys iņternatškolā (1975-1989).
Atdzimšonys laikā (nu 1988 gods) īsavadynuojs politikā, bejs Latvejis tautys fronta Bolvu rajona atdalis viersinīks (1989-1990), Bolvu rajona pošvolda deputats (1989-1992). Ībolsuots par Latvejis Republikys Pilīšu kongresa delegatu (1990), bejs LSDSP bīdrys (1989-1991), 1990 g. ībolsuots par Vysuaugstuos Padūmis deputatu. Darejs LR Naturalizacejis puorvoldā par uorejūs saitu pīstuovi, Tulkuošonys i terminologejis centrā par Eiropys Savīneibys i cytu storptautyskūs dokumentu nūdalis redaktoru.
Kūpā ar L. Leikumu pīrakstejs latgaļu lementari (1992) i latgaļu volūdys gramatikys rūkysgruomotu Vasals (2003). Pīrakstejs gruomotu "Latgaliešu ābeces" (2009). Kolekcionej lementarus vysaiduos pasauļa volūduos. Pīlasejs apmāram 7400 lementaru nu 210 vaļsteibu i regionu 900 volūduos. Juo kolekceja regularai izstotoma paruodēs Latvejā i uorzemē.
Publiciejs vaira kai 350 rakstīņu vysaidūs laidīņūs i lasejumūs latgaļu, latvīšu, krīvu, anglīšu, danīšu i praņcīšu volūduos, tymā vydā, daudzi rakstīņu ap latgaļu volūdys tīseibom. Leli irā J. Cybuļa peļnejumi vadynojūt vieleigu latgaļu volūdys statusu Latvejā.
Apduovanāts ar III ailis Treju Zvaigžņu ordini (2000).


text:
Gruoveru pogosts
Gruoveru pogosts irā Aglyunys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Gruoveru pamatškola, biblioteka i tautys noms. Pogosta ļauds pīdar Gruoveru katuoļu parapejai, Gruoveru pravoslavu i Kovaļovys staroveru parapejai.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai lelums Gruoveru pogosta zemu bejs Daugpiļs apleiciņa Aulejis pogostā, kurs īstateits 1930 godūs nu Izvolta pogosta zemu. 1945 godā Daugpiļs apleiciņa Aulejis pogostā īstateja Aulejis solys padūmi. 1954 godā solai daškir likvidātū Apšenīku solu. 1964 godā Aulejis solu puorsauc par Gruoverim, a sābru solu Ostrovu par Auleju. 1968 godā Gruoveru solai daškir Vuoveru solu, a daļu Gruoveru solys teritoreju daškir Škeļtiņu solai. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[2] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Aglyunys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Gruoveru pogosts tur rūbežu ar:
- Aglyunys nūvoda Aglyunys, Kastulīnis i Škeļtiņu pogostu;
- Dagdys nūvoda Ondrupinis pogostu;
- Kruoslovys nūvoda Aulejis, Izvolta i Kumbuļa pogostu.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0


text:
Sasauksme
Sasauksme (anglīšu: handshaking; krīvu: пoдTBepждeHиe cBязи; latvīšu: rokspiešana) — process, kurymā divejis ītaisis apstyprynoj, ka iz vyds jūs irā atsaroduse saita i suokusēs zynuošonuos: nūstateits ASCII liters voi puortraukuma signals/ aizprasejuma magistralis signals procesoram kūpā ar Control Bus.
Sasauksme suocās, kod vīna ītaise nūsyutejuse ūtrai ītaisei zini, ka grib sataiseit zynuošonuos kanalu. Tūlaik obadivejis ītaisis tei tai nūsyuta nazcik ziņu, kurys ļaun jom dasarunuot ap zynuošonuos protokolu. Kab nūtyktu datu puorlaide, pyrma tuo vajadzeiga obadiveju ītaišu (datu syuteituojis i datu dabuojiejis) sasauksme.


text:
SUNSAT
SUNSAT (Stellenbosch UNiversity SATellite) — pyrmais Afrikā padarynuotais Zemis muoksleigais paceļnīks. Jis palaists kosmosā nu raketys Delta II, kura pasacēle Vandenberga gaisa spāku bazā 1999. g. febraļa 23 d. Paceļnīku SUNSAT pastateja Stelenboša universiteta universiteta inženerejis doktoranti.
Soveigumi[pataiseit | labot pirmkodu]
- Māri: 45 x 45 x 60 cm
- Svors: 64 kg
- Palaistivs: raketa Delta II, Mission P-91
- Apmiereiguo programys vērte: 5 milijoni ASV dolaru
- Darbeibys ilgums: 4-5 godi (NiCad Battery pack life)
- Golvonuos funkcejis:
- Amateru radejis viļņu puorlaide
- Datu meits
- Daudzispektreigais stereoatvaigu taiseitivs
- Augstuma kontrole: Gravity gradient and magnetorque, reaction wheels when imaging
- Precizums: 3 mrad pitch/roll, 6 mrad yaw
Atvaigu taiseitivs Pushboom[pataiseit | labot pirmkodu]
- Fona pikseļu māri: 15 m x 15 m
- Atvaiga plotums: 51,8 km


text:
Iļdzs
Iļdzs aba Geranimovys Iļdzs — catūrtais pošu dzilais Latgolys azars Aglyunys nūvoda Kastulīnis pogostā.[1] Azars subglacialā īlīknē Vīmyna kauprainē. Dybyns dyuņuots, molys stuovonys. Ītak nazcik ryuču i gruovu, leluokī nu jū Randovka (nu Leluo Kustaru azara) i ryucs nu Dubuļu azara. Ar Rušyunu saškir vīna nūtece, iz kurys da 20 godu symta 70 godim bejušys iudiņa patmalis. Azara vydums 36 milijons m³, iudiņs azarā samejuos 1,8 godūs, Azarā vīna azarsola (0,1 dekteru).[2]
Nu auguoju azarā aug nīdris, skūrstys, vylkuvāzys, šautrainis, skaļbi, gleivinis i cyti auguoji. Nu zyvu azarā dzeivoj osors, leidaka, plauds, karušs, snīdze, korpa, zuts, viedzele, repšs i cytys.
Azarmolā nazcik myudu.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ ezeri.lv
- ↑ Eņciklopedeja "Latvejis doba", Presis noms, 1998, ISBN 9984-00-312-4


text:
Ezs
Ezs, parostais ezs (latiņu: Erinaceus europaeus) - kustūņāduoju (Insectivora) ailis dzeivinīks, pīdarūšs eziņu (Erinaceidae) saimei. Latgolā dzeivoj div ežu škirys - boltys kryuts (reitu) ezs i bryunys kryuts (parostais) ezs. Boltys kryuts ezs irā gona cieškys vysā Latgolā, a bryunys kryuts ezs cīši reši - tik pošūs Latgolys pūstumūs. Bryunys kryuts ezs īraksteits Latvejis Sorkonuos gruomotys 3 kategorejā i Baļtejis jiuru regiona Sorkonajā gruomotā.[1] Dzeivinīki aktivi pakrieslī i naktī. Vysāduoji, tok vysuvaira ād dzeivinīku barūkli - pelis i cytus seikus grauziejus, vardivis, škierzlotus, vysaižys vabalis i kuopurus.
Puslopu ruodeklis
Izavierīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
Augums 230-280 mm gars, mugora i suoni nūauguši eisim, tymsim dzanyulim (odotom), iz vādara padzoltoni mateni. Pīaudzs ezs sver 800-1200 g. Dzymdynoj 3-8 plykus ežalānus, kam par puors dīnu uzaug dzanyuli.
Dzeivisvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
Eži dzeivoj mežamoluos, kryumuojūs i cylvāka dzeivisvītu tyvumā - suodūs i parkūs. Nameiļoj dzeivuot slapņuos i volgonuos vītuos. Ezs nasabeist cylvāka i labi atguodoj vītys, kur jū dabaroj.
Paplateiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Ezs paplateits vysā Europā. Boltys kryuts ezs paplateits nu Centraluos Europys vokorūs da Sibiram (Uralu dīnavydim) reitūs. Dīnavydūs jis dzeivoj da Turcejai, Kaukazam, kazahejai, Izraeļam i Iranam. Pūstumūs jis dzeivoj da Latvejai i Moskvys apgabaļam Krīvejā.
Bryunys kryuts ezs paplateits Latvejis pūstumūs, Igaunejā, Skaņdinavejis dīnavydūs i tyvai jiurom, taipoš vysā Vokoru Europā nu Atlaņtejis okeana da Čekejai i Puolejis, Austrejis vokorim.


text:
Reunion.com > Ebelin Rivera - Vanette Roberts > Kissiah Roberts - Lanie Roberts
Classmates from Kissiah Roberts to Lanie Roberts
Kissiah Roberts Kisu Roberts Kit Roberts Kitt Roberts Kitten Roberts Kitty Roberts Kiwanis Roberts Kiwanna Roberts Kiwannas Roberts Kiyana Roberts Kizzi Roberts Kizzie Roberts Kizzy Roberts Kj Roberts Kjel Roberts Klara Roberts Klassic Roberts Klaudia Roberts Klay Roberts Klint Roberts Klista Roberts Kobi Roberts Kocheena Roberts Kodee Roberts Kodi Roberts Kody Roberts Koki Roberts Kokulo Roberts Kolby Roberts Kolleen Roberts Kolrena Roberts Kolton Roberts Konnie Roberts Konrad Roberts Korey Roberts Kori Roberts Korie Roberts Korina Roberts Koronta Roberts Korry Roberts Kortney Roberts Kortni Roberts Kory Roberts Kourtlynn Roberts Kourtnei Roberts Kourtney Roberts Kourtni Roberts Kraig Roberts Kreg Roberts Kresta Roberts Kris Roberts Krisha Roberts Krishelle Roberts Krisinda Roberts Krisitna Roberts Krissa Roberts Krissy Roberts Krist Roberts Krista Roberts Kristal Roberts Kristan Roberts Kristeen Roberts Kristel Roberts Kristen Roberts Kristene Roberts Kristi Roberts Kristian Roberts Kristianna Roberts Kristie Roberts Kristin Roberts Kristina Roberts Kristine Roberts Kristofer Roberts Kristoffer Roberts Kristol Roberts Kristopher Roberts Kristy Roberts Kristyl Roberts Kristyn Roberts Kroberts Roberts Krys Roberts Krysta Roberts Krystal Roberts Krystan Roberts Krysten Roberts Krysti Roberts Krystie Roberts Krystin Roberts Krystina Roberts Krystine Roberts Krystle Roberts Krystul Roberts Krystyn Roberts Krystyna Roberts Kt Roberts Kumi Roberts Kung Roberts Kurstin Roberts Kurt Roberts Kurtis Roberts Kutina Roberts Kwame Roberts Kwana Roberts Kwasi Roberts Kwiah Roberts Ky Roberts Kyana Roberts Kyanna Roberts Kye Roberts Kyesha Roberts Kyian Roberts Kyla Roberts Kylah Roberts Kylan Roberts Kyle Roberts Kylee Roberts Kyleigh Roberts Kylena Roberts Kylene Roberts Kyler Roberts Kyli Roberts Kylia Roberts Kylie Roberts Kylthia Roberts Kylton Roberts Kym Roberts Kymberlee Roberts Kymberly Roberts Kyna Roberts Kynda Roberts Kyndal Roberts Kyndra Roberts Kynzi Roberts Kyoko Roberts Kyong Roberts Kyra Roberts Kyree Roberts Kyung Roberts L'annette Roberts La Roberts La Tonya Roberts La'tesha Roberts La-resha Roberts Labarron Roberts Laberta Roberts Labraca Roberts Lacee Roberts Lacey Roberts Lachanda Roberts Lachelle Roberts Lachrisia Roberts Laci Roberts Lacie Roberts Lacresha Roberts Lacretia Roberts Lacrisha Roberts Lacy Roberts Ladanna Roberts Ladarius Roberts Ladarrell Roberts Ladawn Roberts Ladawna Roberts Ladd Roberts Laddie Roberts Ladeana Roberts Ladel Roberts Ladell Roberts Ladon Roberts Ladonna Roberts Ladonza Roberts Ladora Roberts Ladoris Roberts Ladorris Roberts Ladrika Roberts Laduane Roberts Lael Roberts Laeron Roberts Lafayette Roberts Lafe Roberts Lafon Roberts Lafrances Roberts Lagail Roberts Laheeta Roberts Lahoma Roberts Lahonda Roberts Laila Roberts Laina Roberts Laine Roberts Laird Roberts Lajeana Roberts Lajuan Roberts Lajuana Roberts Lakeeja Roberts Lakeeta Roberts Lakeia Roberts Lakeida Roberts Lakeidrian Roberts Lakeima Roberts Lakeisha Roberts Lakeitha Roberts Lakeithsa Roberts Lakeiza Roberts Laken Roberts Lakendra Roberts Lakesha Roberts Lakeshia Roberts Lakeya Roberts Lakeycia Roberts Lakia Roberts Lakiesha Roberts Lakisha Roberts Lakita Roberts Lakya Roberts Lala Roberts Lalena Roberts Laloni Roberts Lalonnie Roberts Lamae Roberts Lamar Roberts Lamarcus Roberts Lamarr Roberts Lamesha Roberts Laminda Roberts Lamon Roberts Lamont Roberts Lamonte Roberts Lamoria Roberts Lamour Roberts Lan Roberts Lana Roberts Lanae Roberts Lanair Roberts Lance Roberts Landis Roberts Landon Roberts Landyn Roberts Lane Roberts Lanell Roberts Lanelle Roberts Lanetta Roberts Lanette Roberts Laney Roberts Langdon Roberts Lanhisha Roberts Lani Roberts Lanie Roberts


text:
Žurnali Sargtornis i Atmostieties!
Myusu iz Bībeli bal̗steitī žurnali ir pīejami lejupluodiešonai vairuok nakai 200 volūduos, tai skaitā zeimu volūduos. Žurnals Sargtornis paleidz īraudzeit pasaul̗a nūtykumu eistū nūzeimi i uzzynuot, kai pīsapylda Bībelis pravītuojumi. Sargtorn̗a lopyspusēs ir skaidruota lobuo viests par Dīva val̗steibu, i itys žurnals styprynoj ticeibu Jezum Kristum. Žurnalā Atmostieties! ir dūti īteikumi, kai puorvarēt niulejū dīnu gryuteibys. Atmostieties! styprynoj pal̗uoveibu iz Radeituoja apsūlejumu par jaunu, mīreigu i drūsu pasauli.
Izavēlej volūdu i spīd iz Meklēt, lai radzātu izvālātajā volūdā pīejamūs žurnalus i formatus.


text:
Malnuo žugure
Malnuo žugure (latiņu: Ciconia nigra; anglīšu: Black Stork; latvīšu: Melnais stārķis; lītaunīku: Juodasis gandras) — žuguriņu (Ciconiidae) ailis putnys, vīglai apmonoms pa malnajom spolvom. Augumā drupeit mozuoka kai Boltuo žugure. Augums 52-58 ceņtimetru augsts, svors vydyskai 3 kilogrami. Golva, koklys, pakakle, auguma viersejuo puse malna ar pazali sorkonu metalisku myrgumu. Kryuteža, spolvys, zamaste i spuornu zamoška bolta. Gnēze, kuojis i ocu gradzyni sorkoni. Maneigs i izsardzeigs putyns, izasorgoj nu cylvāku. Auguma sadors i izavedīņs leidzeigs Boltajai žugurei.
Barūkle vysaida - vardivis, dēlis, sīnakozys, kūrmuli, slīkys, vabalis, iudiņa kustūne i zivs. Cieškuok barūklis meklej i ād vīna.
Iz Latveju atskrīn martā, aprelī, nūskrīn da zīmuošonys vītom Afrikā seņtebrī. Zemeiguokuo Latgolys žuguru zīmuošonys vīta - Etiopeja.
Puslopu ruodeklis
Pereklis[pataiseit]
Bolss kluss, gnēzi klabynoj rešuok kai Boltuo žugure. Dzeivoj vacūs, tymsūs mežūs i pūrūs, cylvākam gryuši daīmamuos vītuos. Perekli vyn lelu lopukūku viersyunēs, rešuok nūlīktūs zorūs. Perekļu atostumam tam nu tuo vajagbyut na tyvuok kai 6 kilometri. Malnuos žuguris cīši koņservativys i sovu perekli lītoj daudzi godu. Latvejā vysuilguok zynomais pereklis lītuots kūna 57 godu.
Plidiešona[pataiseit]
Diej 3-5 boltai pazalis ūlys. Perej 30 dīnu. Žugurāns izīt nu perekļa par 65 dīnys, kod jau izavuicejs skrīt. Puori monogami, atskrīn kūpā i dzeivoj divejūs daudzi godu. Mežogumā malnuos žugures myužs var viļktīs da poš 26 godu. Latvejā kūpeigais malnūs žuguru daudzums 500 — 700 puoru [1].
Sardzeiba[pataiseit]
Malnuo žugure Latvejā 2008 gods pavasarī izalaseita par goda putynu. Īīt Latvejis seviški sorgojamūs škiru sarokstā i Latvejis Sorkonajā gruomotā. Žuguris popuļacejai gražejās vacūs mežu izciersšona, vacūs kūku maituošonuos, mikronūlīgtiņu tryukums i urbanizaceja. Nu 1991 gods malnuos žuguris skaitlis Latvejā sasamazynuojs kūna div reizis.


text:
Nigereja
Nigereja, oficialai Nigerejis Federaluo Republika, irā federala konstitucionaluo republika. Nigerejis sadorā īīt 36 pavaļstis i federaluo golvysmīsta teritoreja Abudža. Vokoru Afrikys vaļsteiba tur rūbežu ar Benina Republiku vokorūs, Čadu i Kamerūnu reitūs i Nigeru pūstumūs. Dīnavydūs vaļsteibys molys skaloj Atlaņtejis okeana Gvinejis leics. Treis pošu leluos tautu grupys Nigerejā irā hausu, igbo i jorubu. Religiski tautys padaleitys iz pusem - vīna dale irā musulmonu, a ūtra kristīšu, tik nalela dale tradicionalū religeju pīkritieju.
Nigerejis vaļsteibys pasauka jimta nu Nigeris upis, kas tak car vaļsteibu. Nigereja irā poša leluo vaļsteiba Afrikā pa dzeivuotuoju skaitam i septeituo poša leluo pasaulī, kurymā vysu vaira dzeivuotuoju irā malnī.


text:
Eistynuo Jezus bazneica
Eistynuo Jezus Bazneica (anglīšu: True Jesus Church) — ir Vosorysvātku konfesejis kusteibys "Tikai Jezus" (Jesus Only) atzaruojums, kurš aizasuocs 1917 godā Pekinā, Kīnā, i kura pīkritieji ir atsasacejuši nu trinitaruos kristīteibys formulys. Eistynuo Jezus Bazneica ir pasauļa mārūga krysteiguo bazneicu savīneiba. 20 godusymtā roduos ari vairuokys teologiskys i praktiskys atškireibys nu Vosorysvātku konfesejis, kuo rezuļtatā daļa pietnīku skaita Harizmatismu par Protestantisma paveidu. Niu ar napilnim 1,6 miļjonim bīdru tei struodoj 45 pasauļa vaļstuos sešūs kontinentūs. Zīmyssvātki i Leldinis nateik svynātys.
Desmit doktrinys[pataiseit]
- Svātais Gors
- Kristeišona
- Pādu mozguošona
- Svātuo Komuneja
- Sabata dīna
- Jezus Krystus
- Bībele
- Pesteišona
- Bazneica
- Postoruo dīna


text:
Žurnals
Žurnals (praņcīšu: journal – laikroksts, žurnals) – brošurys ci gruomotys izavierīņa periodiskys izdavums, vysucīškuok ar vuokim i iļustracejom. Vysuvaira publicej analitiskus tekstus ap ļaudeibys dzeivi, politiku, ekonomiku, muokslu, kulturu i cytim vaicuojumim, kurī paškierti konkretom ļaužu grupom - bārnim, sīvītem, veirīšim, sporta mīļuotuojim, makšarnīkim i tt.
Žurnali latgaļu volūdā[pataiseit]
Myuslaikūs latgaļu volūdā izīt religiskai ļaudyskais žurnals Katōļu Dzeive, juo pyrmais laidīņs izguoja 1926 godā.
Cyti svareiguokī žurnali latgaļu volūdā bejuši Dzeive, Zīdūņs, Sauleite, Latgolys Zemkūps, Ceinis Karūgs. Pyrmais žurnals latgaļu volūdā beja Austra (izdūts 1908 godā, 4 godus piec druka nūlīguma nūceļšonys).


text:
Ribinišku nūvods
Ribinišku nūvods irā pošvolds Latgolys vydīnē, pošvolda centrys - Ribiniški. Nūvods tur rūbežu ar Aglyunys, Daugpiļs, Leivuona, Krystapiļs, Preiļu, Rēznis, Varakļuonu i Viļānu nūvodīm. Ribinišku nūvods irā eistyns solys pošvolds, nūvodā navā nivīna mīsta.
Ribiniškūs, leluokojā nūvoda solā, dzeivoj 938 cylvāku. Vysuvaira nūvoda dzeivuotuoji dora zemsaimesteibu. Taipoš nūvodam irā īdeveiga transporta infrastruktura - dīnavydūs irā Daugpiļs - Rēznis (Varšovys - Pīterpiļs) dzeļžaceļš i škārsvaļsteigais lelceļš E262 (Latvejā A13), taipoš vaļsteibys zeimeibys celi P58 i P62.


text:
SERMULĪTIS : STŌSTS PAR MATIĻDI !
Stōsts
Sābrūs mums dzeivoj Matiļde. Juos sāta ir apsysta ar dielim i vītom caura, a pogolmā jai aug daudz puču, tik vysys dūbis apbuozeitys ar vysaidim mītim, žogorim, plastmasom i bļakom, lai vystys naizkaš.
Vēļ Matiļdei ir puču dūbe vacā traktora rīpā. Tī jei pa vosoru sastota samtinis i salīk pūdus ar vysaidom ustobys pučem. Vys ar leiku pierstu rauga, voi gona slapņuma.
Jei labi naredz ar vīnu aci i lomojās, ka myusu vystys salein juos duorzā. Matiļdei ir gaiši zylys acs, až palākys, i es nikai navaru saprast, ar kuru jei naredz. Jei i nasoka.
Kotru reizi, kod jei atīt gostūs da babys, Matiļde bādoj par tū sovu aci. Muns paps to soka, ka tei naredziešona taida mūdis līta — kuo nagryb, tuo naredz, a ka gryb, to redz lobuok par vysim redzeigajim. Tai ari ir. Matiļde zyna vysu. Atīt i stuosta breinuma lītys.
Jurs soka, ka Matiļdei zam gultys stuov armejis binūklis — kai ta cytaiž jei zynuotu, kod mes palaižam vystys nu duorzeņa i kod nadasaveram jūs. Vēļ vysta nav īleiduse sābru daļā, a Matiļde jau lomojās cauri kryumim.
Vaicuoju papam, kai jei zyna taidus našmukus vuordus i kas jai īvuiceja. Paps saceja, ka tys nu gryutys dzeivis — Matiļdis veirs nūsasyta ar mocikletu, a jai palyka mozi bārni iz rūku. I dzeivoj, kai zyni.
Dāli niu leli i struodoj uorzemēs. Atbrauc reizi godā, tod skaņ vyss pasauļs. Tai i nazynu, kur tei gryutuo dzeive.
Cikom Matiļde beja aizbraukuse iz veikalu, mes aizguojom da juos iz pogolmu i vēremēs pa lūgu. Binūkļa nikur naredzēja.
A ej tu juos zyni. Varbyut eistyn stuov zam gultys?
Nākamais: Zvirgzdiņš ieraksta jaunu lappusi "Castors Braine" vēsturē


text:
Pavaļa
Pavaļa (anglīšu: entertainment, recreation activities; krīvu: дocyr, paзBлeчeHия; latvīšu: izklaide) — darbeibys, kuru snāgs irā prīcynuot ļauds, paceļt jim jutūni, puordrūsynuot džadeigu (iņteresantu) i pateikamu breivuo laika puorlaisšonu.
Šauruokā zeimeibā par pavaļu apzeimoj pavalis industrejis pasūleitūs, publikai guoduotūs sariedīņus pīv.:
- koņcertus, teatra izruodis, kinys seansus,
- klubu i kopejneicu programys,
- uorīnis izastatīņus, atrakcejis, tierdzeņus,
- muzeju ekspozicejis, paruodis
i leidz.).
Plotuokā zeimeibā pavalis sapratīnī īīt vēļ i taidys prīcynojūšys darbeibys, kurys breivajā laikā cylvāks dora vīns voi napalelā ļaužu grupā, pīv.:
- datorkaitys,
- golda kaitys i kartavuošona,
- televizejis voi DVD vieršonuos,
- vakariešonys,
- izbraukšona dobā
i leidz.).
Izškireigai nu cytys breivuo laika darbeibu atmejis - kaviekļu, pavaļa parostai navā sasīta ar regularumu.


text:
Ludza
Ludza — mīsts reitu Latgolā, Ludzys nūvoda centrys. Ludza irā vacuokais mīsts Latgolā, mīsta tīseibys jau nu 1177 goda. Car mīstu īt dzeļžaceļa lineja Krystapiļs - Sīnuoja.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
Ludzā dzymuši:
- Jakovs Kulnevs (ЯkoB ПeTpoBич KyлbHeB, 1763 — 1812) - krīvu pulkvedis, Napoleona karu dalībnieks
- Leons Tomašickis (1904-1996) - skulptors, pedagogs
- Jeseneja Volžankina (1983- ) - latvīšu vīglatlete
- Anta Rugāte (1949) - 8 Seimys deputate
- Aleksandrs Žirkevičs (AлekcaHдp BлaдиMиpoBич ЖиpkeBич, 1875 — 1927) - krīvu ailinīks
- Sergejs Lazovskis (1976- ) - svorcāluojs, Latvejis čempions (13 reizis), pīsadalejs Olimpiskajuos kaituos Sidnejā (dabojs 18 vītu)
Dzymuši cytur, Ludzā vuicejušīs, dzeivuojuši, darejuši:
- Anisims Rekašovs (1859-1955) - zynomais Ludzys apleiciņa uorsts


text:
Dadurekrans
Dadurekrans (anglīšu: touchscreen, touch screen; krīvu: ceHcopHый эkpaH; latvīšu: skārienekrāns, skārienjutīgs ekrāns) — elektroniskys ītaisis ekrans, kurs var na tik paruodeit informaceju, a i juos dabuot.
Kod lītuotuojs dadurekranā damīdz atsateikūšū vītu, piersta dasadyurīņs puormejams par informaceju i nūdūdams programaturai. Partū dadurekrans var atmeit klaviaturu, peli, gaismys zeimuli i leidz. paleigītaisis.
Dadurekranus tur datori, pruottelefoni, terminali (pīv., kopejneicuos apskaitei dareit, bankūs ailis numerim izdūt i tt.).


text:
Varīšu pogosts
Varīšu pogosts irā Krystapiļs nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Antužu i Varīšu tautys noms, Antužu i Medņu biblioteka, Antužu specialuo internatpamatškola i Līpenis pamatškola, Varīšu pyrmaškoliņs īstots.
Puslopu ruodeklis
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Varīšu pogosts tur rūbežu ar:
- Krystapiļs nūvoda Krystapiļs pogostu, Kūku pogostu i Mežuoris pogostu;
- Jākubmīstu;
- Modyunis nūvoda Kolsnovys pogostu i Ļaudūnis pogostu;
- Pļaveņu nūvoda Aivīkstis pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Varīšu pogostā dzeivoj 1245 ļauds, nu jū 82% latvīšu, 12% krīvu, 3% puoļu, 2% boltkrīvu i 1% cytu tauteibu ļauds.[2]
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Varīšu pogosta ļauds dzeivoj 44 soluos.[3] Pošu leluos solys - Varīši (pogosta centrys), Antuži, Kalnagoli, Medni.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Aina Ķāve - Jākubmīsta agrobiznesa koledžys školuotuoja 50 godu, koledžys muzeja viersineica;
- Aļberts Caune - literats i mežu tāmātuojs.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj tik vītejuos zeimeibys celi - Jākubmīsts-Antūži-Medni (V782), Modyune-Ļaudūne-Jākubmīsts (V841) i cyti mozuoki.[4] Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj, tok tyvuokuos stacejis tik 10 km atstotumā nu pogosta centra ("Krystapiļs" i "Kūki").
Varīšu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Varīši" (LV-5236).[5]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Aivīkstis dolomita karjers;
- Livonejis laika piļskrytys;
- Ungurnuižys ļutaru bazneicys sakrytys;
- Vāguļu rūbežakmiņs - Vydzemis i Latgolys rūbežu zeime.


text:
Pūstinis pogosts
Pūstinis pogosts irā Kruoslovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka i feļčeru punkts Pūstinis solā, klubs, feļčeru punkts, pansionats i dīnys centrys Skuku solā i biblioteka Joninu solā. 1999 godā Pūstinis poamatškolai daškiera Skuku suokuškolu, partū tān pogostā tik vīns vuiceibu īstots.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
1935 godā Daugpiļs apleiciņa Pūstinis pogosta pluots beja 132,47 km² i tymā dzeivova 4274 ļauds.[2] 1945 godā pogostā īstateja Joninu, Nauļānu, Pleiku i Pūstinis solys padūmi i 1949 godā pogostu likvidieja. Kruoslovys rajona Pūstinis solai 1954 godā daškiera likvidātū Nauļānu solu, 1979 godā likvidātū Joninu solu.[3] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kruoslovys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Pūstinis pogosts tur rūbežu ar:
- Kruoslovys nūvoda Kaļnīšu pogostu, Indreicys pogostu i Skaista pogostu;
- Dagdys nūvoda Kepovys pogostu, Konstaņtinovys pogostu i Osyuna pogostu;
- Boltkrīvejis Republikys Vicebskys apgabaļa Verhņadzvinskys rajonu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Pūstinis pogostā dzeivoj 1030 ļauds, nu jū 25,4% latvīšu, 46,7% boltkrīvu i 19,2% krīvu.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pūstinis pogosta ļauds dzeivoj 63 soluos.[4] Pošu leluos solys - Pūstine (pogosta centrys), Skuki, Pleiki, Nauļāni, Gromyki, Auguļova, Jonini.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- F. Koleda - školuotuojs, kulturys dareituojs;
- Valerejs Ļuļs - uorsts, terapeits.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš dzeļžaceļa linejis pogostā navā.
Pūstinis pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Pūstine" (LV-5666).[5]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Drypatys
Drypatys aba drypatuošona (anglīšu: hide-and-seek, hide-and-go-seek, latvīšu: paslēpes, lītaunīku: slėpynės, krīvu: пpяTkи) - kaita, kuramā zynoms skaits kaitātuoju nūsagloboj apleicīnē i gaida, cikom jūs atrass (parostai) vīns ci vaira maklātuoju. Koleņ cyti kaitys dalinīki nūsagloboj, maklātuojs stuov zynomā vītā (pīv., pi stulpa, kūka, styura) i aizagrīzs, nasavārdams daskaita da dasarunuotam skaitļam i tūreiz jau īt maklātu.
Kod maklātuojs ītiemej vīnu nu nūsaglobuotuoju, jis ap itū paviestej skonā bolsā, i atrostais rauga kai varams mudruok daskrīt da tai vītai, kur maklātuojs skaiteja da dasarunutojam skaitam, pyrma kai guoja maklātu. Itai skrīdami, atrostais i maklātuojs veicās, kurs dreižuok dativēs da tai vītai i dasiss (pīv., pi stulpa, kūka, styura), bolsā saklīgdami: "Drypatā, drypatā!" Ka maklātuojs pyrmais daskrīn i "dasyt drypatā" , to parostai jis vēļ dasoka i atrostuo kaitātuoja vuordu, pīv.: "Drypatā, drypatā, Juoņs!". Ka tys nūsaglobuotuojs, kurū maklātuojs atroda pošu pyrmū, naaizspiej daskrīt i "dasist drypatā" agruok par maklātuoju, tūlaik itys pyrmais atrostais cytā kaitys aiļā (kurei suoksīs tūlaik, kod vysi nūsaglobuojušī byus atrosti) īs par maklātuoju.
Pa cytam, mozuok zynomam, kaitys variantam, maklātuojs, atrozdams nūsaglobuotuoju, sevkuru reizi saklīdz bolsā: "Drypatā, drypatā", i vysi jau atrostī paleidz maklātuojam meklēt vēļ naatrostūs kaitys dalinīku.


text:
Mežavydu pogosts
Mežavydu pogosts irā Kuorsovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta dora taytys noms, Mežavydu i Raņču biblioteka, Mežavydu 1. pamatškola Mežavydu solā i Mežavydu 2. pamatškola Raņču solā. Katuoli pīdar Mežavydu Romys katuoļu parapejai.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Mežavydu pogosts bejs Rēznis apleiciņa Bieržgaļa pogostā. 1945 godā Bieržgaļa pogostā īstateja Mežavydu solys padūmi. 1945 godā Mežavydu solai daškiera Padolis solu, a 1977 i Raņču solu.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kuorsovys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Mežavydu pogosts tur rūbežu ar:
- Kuorsovys nūvoda Malnovys pogostu, Mērdzinis pogostu i Saļņovys pogostu;
- Cyblys nūvoda Pušmycovys pogostu i Zviergzdiņa pogostu;
- Rēznis nūvoda Bieržgaļa pogostu, Iļžukolna pogostu i Nautrānu pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Mežavydu pogostā dzeivoj 1012 ļauds, nu jū 94,6% latvīšu, 3,3% krīvu i 0,6% boltkrīvu.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Mežavydu pogosta ļauds dzeivoj 72 soluos.[4] Pošu leluos solys - Mežavydi (pogosta centrys), Mežavydu muiža (Ūtrī Mežavydi), Annysmuiža.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza


text:
Krīvejis Nacionaluo biblioteka
Krīvejis Nacionaluo biblioteka (krīvyskai Poccи́йckaя HaциoHáлbHaя библиoTéka) — vīna nu vysuleluokūs biblioteku pasaulī, vīna nu pyrmūs valeimūs bibliotēku Reitu Europā. Īstateita 1795 godā. Fondūs globoj vaira kai 35 milijonus vīneibu, godā apkolpoj vaira kai 1 milijonu skaiteituoju. Izalikaliejuse nazcik nomūs Pīterpilī.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
1795 g. — pa carīnis Katris II pīsacejumam sasprīsts Pīterpilī īriedeit Imperatoriskū valeimū biblioteku (krīvyskai ИMпepáTopckaя пyбли́чHaя библиoTeka). Par bibliotekys pamatu tyka Varšovā krīvu pazogtī Zalusku bibliotekys 420 000 siejumu lelī fondi. Jūs sagruobe generala A. Suvorova vodomī Krīvejis karapulki, 1794 godā apguluši Varšovu i apmīguši Tadeuša Koscjuškys vadeitū puoļu buntu.
1795 – 1814 g. pastateits bibliotekys kuorms pa arhitekta J. Sokolova projektam. Jis beja guoduots na viņ kai gruomotu laiceišonys vīta, a i kai plotai ļaudeibai daīmams tautys vuiceibys centrys. Beja plans pīlaseit vysys gruomotys, izdūtuos Krīvejā, izdūtuos uorzemē krīvu volūdā, taipoš gruomotys uorzemis volūduos ap Krīveju. Katre II personeigai saksteja bibliotekys stateibu i pīsadaleja gruomotu laseišonā bibliotekys fondam.
1814 g. — Imperatoriskuo valeimuo biblioteka svieteigai atdareita vysim iņteresentim.
1917 g. — puorsaukta par Krīvejis Valeimū bibliotēku (krīvyskai Poccийckaя пyбличHaя библиoTeka).
1925 g. — puorsaukta par Vaļstiskū valeimū biblioteku (krīvyskai ГocyдapcTBeHHaя пyбличHaя библиoTeka).
1941 – 1945 g. — pošuos gryutuokajuos blokadys dīnuos biblioteka nanūstuoja dareit. Caur gryutu prācu i stypru aizalikšonu, daguļa i elektrejis tryukuma apstuokļūs bibliotekys dareituoji izglobuoja bibliotekys unikalūs fondus.
1992 g. — puorsaukta par Krīvejis Nacionalū biblioteku (krīvyskai Poccи́йckaя HaциoHáлbHaя библиoTéka)
Padalīni[pataiseit | labot pirmkodu]
Bez golvonuo kuorma (Nevskuo prospekta i Sadovuos ūļneicys styurī) biblioteka tur vēļ nazcik filialu:
- Jaunais kuorms Moskovskajā prospektā, atdareits 1998 godā.
- Nazkodejuo Katris mīlasirdeigūs jaunivu instituta kuorms Fontankys upmalē.
- Kuorms Liteinajā prospektā.
- Krylova sāta Sadovajā ūļneicā 20.
- Plehanova sāta 4-ajā Krasnoarmeiskajā ūļneicā.
- Tīsiskuos informacejis centrys Ostrovskuo laukumā 1/3.
Fondi i Voļtera biblioteka[pataiseit | labot pirmkodu]
Krīvejis nacionaluos bibliotekys fondi — vīni nu pošu leluokūs pasaulī. Jī apjam vaira kai 35 mln. globuošonys vīneibu (2010): ap 15 mln. gruomotu, 13 mln. žurnalu, 0,6 mln. gazetu gods komplektu i ct.
Vīna nu pošu vierteiguokūs kolekceju Krīvejis Nacionaluos bibliotekys fondūs – XVIII gs. prancuzu apgaisminīka, rakstinīka, viesturnīka i filosofa F. M. A. Voļtera biblioteka. Jamā 6814 siejumu gruomotu ar Voļtera padareitom aizziemem i darakstejumim, taipoš juo dorbu rūkroksti i malnroksti. Itū bibliotēku 1778 godā Katre II nūpierka nu Voļtera plemineicys i puormaņtineicys. 1779 godā ar specialu lellaivu jū atvede iz Pīterpili i nu reizis pastateja Ermitažā. Cara Nikolaja I laikā daīšona Voļtera bibliotekai beja aizdareita, a 1861 godā pa cara Aleksandra II riedejumam Voļtera biblioteka puorcalta iz Imperatoriskū valeimū biblioteku.
Latgaļu izdavumu kolekceja[pataiseit | labot pirmkodu]
Krīvejis Nacionaluos bibliotekys fondūs globojās vaira kai 100 izškireigu pasauku izdavumu latgaļu volūdā, kuri sagatavāti i nūdrukavuoti Krīvejis teritorejā (vuiceibys gruomotys školom, daiļliteratura, religiskuo literatura, žurnali, laikroksti, vīnreizeiguos gazetys i ct.). Taipoš bibliotekys fondūs irā Viļnē, Reigā i cytur XVIII i XIX godusymtūs izdūtuos latgaļu gruomotys[1].
Daļa nu Krīvejis latgaļu izdavumu izguoja pošā Pīterpilī – laikā, kod itymā mīstā formējuos i aizzīdēja latgaļu nacionaluo kusteiba (nu 1849 da 1917 godam Pīterpilī izguoja apmāram 120 izdavumu latgaļu volūdā [2], jūs sagatavēja I. Asāns, D. Bončkovskis, Ceļaveirs, M. Jackevičs, F. Kemps, P. Laizāns, A. Laurinoviča, Naaizmierstule, A. Novickis, M. Olūteņš, N. Rancāns, V. Rubuļs, M. Silenbahs, B. Skrynda, K. Skrynda, O. Skrynda, F. Trasuns, P. Tukišs, S. Zīmeļs (O.Laizāns) i ct.).
Cyta daļa Krīvejis latgaļu izdavumu nūdrukavuota cytūs mīstūs – Pliskovā aba Opskovā, Moskovā i Novosibirskā – 20 godu laikā, cikom sovetu Krīvejā beja labtik vieleigi apstuokli mozumtautu kulturai raisteitīs (nu 1917 da 1937 godam Krīvejā izguoja apmāram 100 izdavumu latgaļu volūdā, jūs sagatavēja J. Bite, A. Čangalīts, V. Daškeviča, A. Eisuļs, M. Eņdzeņa, S. Jerumāne, J. Kolps, S. Kovaleņčiks, I. Kūkuojs, P. Līpeņš, D. Logins, J. Meikšāns, K. Mežuļs, A. Mežule, J. Opyncāns, J. Silinīks, I. Vucāns, A. Zarkevičs, V. Zeimaļs, J. Zvīdra i ct.). Sūpluok daudzejūs gruomotu latgali Krīvejā da 1937 godam izdeve i sovu periodiku – laikrokstu „Taisneiba” (Novosibirskā) i žurnalu „Ceinis Karūgs” (Moskovā).
Gruomotu i presis izdūšonu latgaļu volūdā Krīvejā puotrauce Stalina režima 1937 – 1938 g. represejis, kurys beja seviški osai pagrīztys pret mozumtautu iņteligeņceju i vadynuoja mozumtautu (tymā vydā latgaļu) mudruoku puorkrīvuošonu.
2007 godā Krīvejis Nacionalajā bibliotekā nūtyka latgaļu gruomotu paruode "Latgaļu gruomotys Krīvejā (1917 – 1937)". Jamā akcents beja lykts iz 1917 – 1937 g. gruomotom, tok eksponatu vydā ītyka i agruokajūs laikavydūs izdūtys latgaļu gruomotys, globojamys Krīvejis Nacionalajā bibliotekā.


text:
Strāpposts
Strāpposts (anglīšu: pushmail, push-mail, push e-mail) — tehnologejis i sistemys, kurys ļaun serverī asūšajā e-posta skreineitē dabuotuos viestulis tiuleņ pat puorsyuteit iz pruottelefonu voi plaukstinīku.
Tradiceigajuos e-posta sistemuos viestule īīt pastinīkserverī i tī gaida, cikom dasaslēgs programa nu lītuotuoja ītaisis (parostai - datora) i puorsavērs, ci navā atguojuse jauna viestule. Programa dasaslādz pastinīkserveram vys par nūstateitu laiku. Ka jauna viestule irā atguojuse da servera, to programa jū puorsasyuta iz posta skreineiti lītuotuoja ītaisē (parostai datorā).
Preteimā, strāpposta sistemuos jauna e-posta viestule serverī nagaida, jei puorsyutoma iz lītuotuoja ītaisi (parostai - plaukstinīku ci pruotinīku) tamā pošā šaļtī, kod īguojuse pastinīkserverī. Tai tod, strāpposts tur jāgu tūlaik, kod lītuotuoja ītase bez puortraukuma dasaslāguse pi iņterneta i pi pastinīkservera.
Strāpposts dūd vareibu sinhronizēt e-posta skaiteišonu i raksteišonu, kaleņdera i adresinis lītuošonu i datorā, i pruotinīkā. Pīvadumam, puorskaitūt strāpposta viestuli pruotinīkā i piec tuo verūtīs e-posta datorā, tei viestule automatiskai byus atzeimuota kai puorskaiteita. Cyts pīvadums - ar pruotinīku sovā kaleņderī īrokstūt jaunu sasatikšonu, piečuok jei redzēsīs kai īraksteita kaleņderī i datorā (itei sinhronizaceja nūteik serverī).
Strāpposts vaira vēļ nūdareigs organizaceju dorbā, kod svareigai cīši dreiži meitīs viestulem, par reizi dazynuot pošu jaunuokū informaceju, sadarynuot dīnysparādu ar kolegom i kūpeigai planavuot sasatikšonys i tt.


text:
Kūku pogosts
Kūku pogosts irā Krystapiļs nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora kulturys noms i biblioteka Zylānu solā i Syunu pamatškola, biblioteka i izstatis zala Kūku solā. Pogosta centrys Zylānūs. Bazneicys ci cierkvys pogosta teritorejā navā.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Kūku pogosta teritoreja bejuse Daugpiļs apleiciņa Krystapiļs pogostā, kas 1941 godā daškiersts Jākubmīsta apleicinim. 1945 godā Jākubmīsta apleiciņa Krystapiļs pogostā īstateja Kūku solys padūmi. Nu 1949 gods da 1962 godam bejs Krystapiļs rajonā, a nu 1962 goda Jākubmīsta rajonā. 1954 godā Kūku solai daškiera likvidātuos Gromoltu solys kolkoza "Sovetu Latveja" teritoreju. 1963 godā Azarīšu solys kolkoza "Zylāni" teritoreju. 1973 godā daškiera daļu Veipa solys teritorejis, a daļu Kūku solys daškiera Mežuoris solai. Vēļ daļu teritorejis daškiera Mežuorei i 1977 godā.[1] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[2] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Krystapiļs nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Kūku pogosts tur rūbežu ar:
- Krystapiļs nūvoda Mežuoris pogostu, Varīšu pogostu i Veipa pogostu;
- Jākumbīstu;
- Jākubmīsta nūvoda Uobeļu pogostu.
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
Kūku pogosts irā Reitulatvejis zamainē, zeme viļnaina ci ploskona leidzonaine. Pogosta pluots 114,5 km2, nu tuo solsaimesteibai lītojamuo zeme 4829 dekteru, meži 3893 dekteru, pūri i peisi 385, a iudini 749 dekteru. Pogosta teritorejā 327 dekteru pluotu sorgoj "Laukazara dobys parks".
Iudini[pataiseit | labot pirmkodu]
Upis:
- Baļteņu azars
- Baļuotis azars
- Bisenīku azars
- Cotlakšu azars
- Gardauņs
- Iļdzenīku azars
- Krešu azars
- Laksteņu azars
- Laukazars
- Namiča azars
- Nasaulis azars
- Syuņu azars
- Vāglānu azars
- Viļceņu azars
Pūri i peisi:
- Dryksnys pūrs
- Putnusolys (Garais) pūrs
- Ripīšu pūrs
- Vylku pūrs
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Kūku pogostā dzeivoj 878 ļauds, nu jū 73,6% latvīšu, 18,1% krīvu, 3,3% boltkrīvu, 2,7% puoļu, 1% lītaunīku.[3]
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Kūku pogosta ļauds dzeivoj 61 solā.[4]
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga-Daugpiļs-Puotarnīki (A6) i Jākubmīsts-Rēzne-Terehova (A12), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi.[5] Kūku pogostu škārsoj div dzeļžaceļa linejis Reiga-Daugpiļs (staceju ci nūstuošonu pogosta teritorejā navā) i Krystapiļs-Sīnuoja, iz kurys vīna staceja "Kūki".
Kūku pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Kūki (LV-5222).[6]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Dzierkaļu piliskolns i senejuo dzeivisvīta ar bazņeickolnu;
- Laukazara dobys parks;
- Osūtis piliskolns;
- Rogāļu lelakmiņs.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Kūku pogosts, Krystapiļs nūvoda teiklavīta
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys golvonī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Terezeja Broka
Terezeja Broka (1925) — latgaļu muzike, kordirigeņte, vuiceibu dareituoja.
Dzymuse 1925 godā Rēznis apleiciņa (niu Viļānu nūvoda) Viļānu pogosta Zvidreņu solā zemnīku saimē. Vuicejusēs Rēznis 1 vydškolā i Rēznis muzykys vydškolā. Beiguse Jezupa Veitula Latvejis valsteibys koņservatorejis (niu Latvejis Muzykys akademejis) kordirigentu atdali. Nu 1954 da 2000 godam dareja Daugpiļs muzykys vydškolā (niu koledža), kas bejuse juos vīneiguo pamata dorba vīta. Vadejuse nazcik pošdarbeibys kolektivu, bejuse i pošu zynomuo Daugpiļs kora "Latgale" viersineica. Latgolys nūvoda Dzīšmu svātku, Školuotuoju koru saskrīšonys i VII Školu jaunīšu Dzīšmu svātku viersdirigeņte, taipoš XX, XXI i XXII Vyscaureigū latvīšu Dzīšmu svātku viersdirigeņte. Daudzu latgaļu tautysdzīšmu muokslyskuo apskaistu korim autore. Lela Latgolys nūvoda i kulturys patriote.
Apduovanāta ar IV ailis Treju Zvaigžņu ordini i Ministru Kabineta apduovani (2005), Gūda daugpilīte (2005).


text:
Latgolys katuoļu bazneicys i kapleicys
Materials nu Vikipedeja
Latgolys katuoļu bazneicys pa pasaukai[pataiseit | labot pirmkodu]
A[pataiseit | labot pirmkodu]
- Aglyunys Vysusvātuokuos Jaunovys Marejis dabasūs uzjimšonys bazilika
- Aizpūris Vysusvātuokuos Jaunovys Marejis – ticeiguo paleiga bazneica
- Aņdzeļmuižys Svātuo Juoņa Krysteituoja bazneica
- Atašinis Suopu Dīvamuotis bazneica
- Augškaļnis Svātuos Saimis katuoļu bazneica
- Augustovys Svātuos Elizabetis bazneica
- Aulejis Svātuos Marejis Magdalenys bazneica
Ā[pataiseit | labot pirmkodu]
B[pataiseit | labot pirmkodu]
D[pataiseit | labot pirmkodu]
- Daugpiļs Jezus Sirds Romys katuoļu bazneica
- Daugpiļs Svātuo Pītera važuos Romys katuoļu bazneica
- Daugpiļs Vysusvātuokuos Jaunovys Marejis bezvaineiguos ījimšonys Romys katuoļu bazneica
K[pataiseit | labot pirmkodu]
- Krystapiļs Svātuos Trejadeibys Romys katuoļu bazneica
- Kryšanu Svātuo Juoņa Krysteituoja bazneica
- Kumbuļa Svātuo Jezupa Romys katuoļu bazneica
- Kuprovys Svātuo Ignaceja nu Lojolys Romys katuoļu bazneica
L[pataiseit | labot pirmkodu]
O[pataiseit | labot pirmkodu]
- Ombumuižys Svātuo Jura bazneica
- Ondrupinis Vysusvātuokuos Jaunovys Marejis - Skapulara Kienenīnes bazneica
- Osyuna Svātuo Krysta gūdynuošonys bazneica


text:
Keneja
Keneja, oficialai Kenejis Republika, irā vaļsteiba reitu Afrikā, golvysmīsts Nairobis. Keneju pa pusei padola ekvators, dīnavydreitūs juos molys skaloj Iņdejis okeans. Vaļsteiba tur rūbežu ar Somaleju pūstumreitūs, ar Etiopeju pūstumūs, Sudanu pūstumvokorūs, Ugandu vokorūs i Tanzaneju dīnavydūs. Dīnavydvokorūs irā Viktorejis azars, kura dalis taipoš irā Ugandā i Tanzanejā. Keneja boguota mežogū dobu ar nazcik tyukstūšu dzeivinīku i auguoju škiru. Vaļsteibys pluotā 580,000 km2 dzeivoj gondreiž 39 miļjoni ļaužu, kuri byun vysaižu izškireigu tautu i kulturu. Kenejis Republikys pasauka jimta nu Kenejis kolna (vītejū volūdā zeimoj boltais), kurs irā ūtrais pa augstumam Afrikā i byun kai zeimeigs orieņtirs dzeivuotuojim.
Kenejis sadorā īīt 47 rajoni, sevkurs nu jū tur sovu pa pusei autonomu vaļdeibu, kas saškierta ar golvonū vaļdeibu golvysmīstā Nairobī. Vaļsteibys geografeja izškireiga kai juos tautys. Jei tur goru okeanmali ar Iņdejis okeanu, kas vaļsteibys vydā puorīt savanys zuoluojūs i naaugleigūs kryumuojūs. Centralī i vokoru apgabali kolnaini i mežaini, cikom pūstumu apgabali irā tyvai tukšneša zemisvierīņam.
Kai Reitu Afrikys vaļsteiba, Keneja bejuse apdzeivuota jau senejā paleolitā. Bantu tautu ekspanseja pasaplateišonuos aizasuoce pyrmā godu tyukstūšgadeibā i myuslaiku vaļsteibys rūbeži izaveidoja Nila-Saharys, Afroaziatu i Bantu volūdu apgabaļu krystceļūs. Tys sataiseja Keneju kai pylnai daudzikulturalu vaļsteibu. Europīšu i arabu sūpluokums zemē beja jau jaunū laiku suokuos, tok vydslītuos jū ītaka suoce buyt tik 19 godu symtā. Brytu Impereja īstateja Reitu Afrikys protektoratu 1895 godā, kas nu 1920 gods zynoms kai Kenejis Koloneja. Napavaļdeiga Kenejis Republika īstateita 1963 gods zīmys mienesī.
Kenejis golvysmīsts Nairobis irā golvonais tierdzeibys centrys. Kenejis ekonomika irā vīna nu pošu lelū Reitu i Centralajuo Afrikā. Vaļsteiba tradicionalai aizajim ar pasaulī izslivuo čaju i kopeju, a napaseņ tikuse par golvonū eksportolūtu svīžom pučem Europys dzeivuotuojim. Pakaļpīņu iņdustrejā golvonū vītu aizajim telekomunikacejis. Taipoš Keneja irā izslivu atletu tāvaine.


text:
Iņdeja
Iņdejis Republika (भारत गणराज्य, Bhārat Gaṇarājya) — vaļsteiba Dīnavydazejā. Tei irā septeituo leluokuo vaļsteiba piec geografiskuo pluota, ūtruo leluokuo vaļsteiba piec dzeivuotuoju skaita, i vysapdzeivuotuokuo demokrateja pasauļā. Rūbežojās ar Iņdejis okeānu dīnavydūs, Arābejis jiuru dīnavydvokorūs, i Bengālejis Leici dīnavydreitūs, tur rūbežu ar Pakistānu reitūs, Butānu, Kinys Tautys Republiku i Napālu pūstumvokorūs, i Bangladešu i Birmu reitūs. Iņdejis okeānā Iņdejis tyvumā atsarūn Šrilanka i Maļdivys, pi tam Iņdejis Aņdamani i Nikobaru solom irā jiurys rūbeža ar Taizemi i Indonēzeju.
Viesture[pataiseit]
Senuos Indys Īlejis Civilizācejis muojvīta i viesturisku tirdznīceibys ceļu i plotu impiereju regions, Iņdejis subkontinents cīši lelu sovys viesturys daļu bejis saisteits ar sovu komercialū i kulturālū boguoteibu. Četrys nu pasauļa leluokojom reliģejom: Hinduisms, Budisms, Džainisms i Sikhisms, aizasuokušuos ite, cikom Zoroastriuonisms, Kristīteiba i Islams īsarodušuos myusu ērys pyrmā godu tyukstūšā, pīpaleidzūt regiona kulturys dažuodeibai. Koč jū nu 18 godu symta pamozom aneksieja i administrieja Britu Ostiņdejis Kompaneja i nu 19 godu symta vyda tīši puorvaļdeja Lelbritaneja, 1949 godā Iņdeja kļiva par napuorvaļdeitu vaļsteibu, piec Mahatmys Gandeja vadeituos bezvarmuoceibys kusteibys.
Iņdejis ekonomika irā deveituo leluokuo ekonomika pasauļā piec nominaluo ĪKP i caturtuo leluokuo piec īsapirkšonuos spiejom. Suokūtīs tierga ekonomiskom reformom 1991 godā, Iņdeja irā padareita par vīnu nu mudruok augūšom ekonomikom pasauļā, jei uzskoteita par napaseņ industriaļizātu vaļsteibu, tok jei vēļ aizvīn irā lelys pynaklys ar veseleibys apryupi, korupceju i raksteitnamuociešonu. Kai kūdūlīrūču vaļsteibai i reģionālai lelvarai, Iņdejai irā trešuo leluokuo armeja pasauļā i tei irā dasmytuo pasauļā piec militārim izdavumim.


text:
Stabuļnīku pogosts
Stabuļnīku pogosts irā Ribinišku nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora kulturys noms, biblioteka i feļčeru punkts Stabulnīku solā i Viļceņu staroveru parapeja Viļceņu solā. Pogosta centrys Stabulnīki.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Stabuļnīku pogosta teritoreja bejuse Rēznis apleiciņa Vydsmuižys pogostā. 1945 godā Vydsmuižys pogostā īstateja Stabuļnīku solys padūmi. 1954 godā Stabuļnīku solu daškiera Vydsmuižys (Gaļānu) solai. 1973 godā Vydsmuižys solys Kirova kolkoza teritoreju padaleja pa sevim i nu jauna īstateja Stabuļnīku solu.[1] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[2] 2004 godā kai administrativa teritoreja pogosts dasaškiera Ribinišku nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Solujuoņu pogosts tur rūbežu ar:
- Ribinišku nūvoda Ribinišku pogostu, Seiļukolna pogostu i Vydsmuižys pogostu;
- Preiļu nūvoda Suovānu pogostu.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vīns vaļsteibys zeimebys autoceļš Viļāni-Preili-Špogi (P58) i nazcik vītejuos zeimeibys celi.[3][4] Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj.
Stabuļnīku pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Stabuļnīki (LV-5333).[5]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Pastaru patmalis - vīneiguos Latvejā rekonstruātuos holandīšu tipa patmalis, dora i myuslaikūs.
- Viļceņu staroveru cierkva.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Latvejis vaļsteibys regionalī autoceli
- ↑ Latvejis vaļsteibys vītejuos zeimeibys autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Svareņu pogosts
Svareņu pogosts irā Dagdys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms i biblioteka, feļčeru punkts. Pogosta vīneiguo škola Labīšu pamatškola aizdareita.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai lelums Svareņu pogosta teritorejis bejs Daugpiļs apleiciņa Bukmuižys pogostā. 1945 godā Bukmuižys pogostā īstateja Svareņu solys padūmi. 1954 godā Svareņu solai daškiera Žogotovys solu. 1960 goda daškiera Pareču solys sovetu saimisteibys "Ceiņa" teritoreju, a Svareņu solys Lelina kolkoza zemis davīnova Bukmuižys pogostam.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Dagdys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Svareņu pogosts tur rūbežu ar:
- Dagdys nūvoda Bukmuižys pogostu, Dagdys pogostu, Kepovys pogostu, Osyuna pogostu, Pareču pogostu i Škaunys pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Svareņu pogostā dzeivoj 444 ļauds, nu jū 51,0% latvīšu, 24,9% krīvu i 13,2% boltkrīvu. 82,3% pogosta dzeivuotuoju irā Latvejis Republikys vaļščuonu.[4]
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Svareņu pogosta ļauds dzeivoj 36 soluos.[5] Pošu leluos solys - Svareni, Bunčova, Kairiši, Luoci, Panova.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš dzeļžaceļa linejis pogostā navā.
Svareņu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Dabra" Svareņu solā (LV-5698).[6]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Solujuoņu pogosts
Solujuoņu pogosts irā Ribinišku nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Sylajuoņu pamatškola, kulturys noms, biblioteka Sylajuoņu i Kotļarovys solā, feļčeru punkts. Pogosta centrys Solujuoni.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Solujuoņu pogosta teritoreja bejuse Rēznis apleicinī. 1935 godā Sylajuoņu pogosta pluots beja 249,2 km² i tymā dzeivova 9684 dzeivuotuoju. 1945 godā pogosta teritorejā īstateja Antonišku, Kausys, Kotļarovys, Nikitišku, Ribinišku, Rušonicys Sylajuoņu, Timošyšku i Vīmyna solys padūmi, a pošu pogostu likvidēja. 1954 godā Sylajuoņu solai daškiera likvidātū Kotļarovys solu.[1] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[2] 2004 godā kai administrativa teritoreja pogosts dasaškiera Ribinišku nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Solujuoņu pogosts tur rūbežu ar:
- Ribinišku nūvoda Ribinišku pogostu, Rušyuna pogostu i Vydsmuižys pogostu;
- Rēznis nūvoda Sylmolys pogostu i Vīmyna pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Solujuoņu pogostā dzeivoj 507 ļauds.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Solujuoņu pogosta ļauds dzeivoj 30 soluos.[3] Pošu leluos solys - Bykova, Čirvinīki, Kotļarova, Rozalina, Solujuoni (pogosta centrys).
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj tik vītejuos zeimeibys celi - Malta-Solujuoni (V570), Pušs-Vīmyns-Solujuoni-Ribiniški (V577) i cyti mozuoki.[4] Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj.
Solujuoņu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Solujuoni (LV-5330).[5]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Kostigu staroveru cierkva
- Solujuoņu parks
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys vītejuos zeimeibys autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Plīksnis
Plīksnis (anglīšu: (geological) rock, subsurface rock, geological material, latvīšu: iezis, lītaunīku: uoliena, krīvu: ropHaя пopoдa) - vīnmuka litosferys daļa, sasadorūša nu vīna tuo poša voi nazcik tūs pošu mineralu (mineralu škiru). Plīkšņus klasificej pa jūs izaceļšonai (genezei), mineraliskajam kimiskajam sadoram i pa strukturai (sataisūšūs daleņu teksturai). Pa izaceļšonai plīkšņus padola iz magmatiskajim plīkšnim, nūsādplīkšnim i metamorfiskajim plīkšnim. Ar plīkšņu tiemiešonu aizajam geologejis atzaris petrologeja i petrografeja, nūsādplīkšņu tiemej i litologeja.
Magmatiskī plīkšni[pataiseit]
Golvonais rakstīņs: Magmatiskī plīkšni.
Magmatiskī plīkšni atsarūn nu magmys sasadola iz divejom pamatkategorejom: intruzivī plīkšni aba plutoniskī plīkšni, dzilīņplīkšni i efuzivī plīkšni aba vulkaniskī plīkšni. Intruzivī plīkšni ceļās, kod magma izalej pa Zemis viersu, atsaļ i kristalizejās. Efuzivī (vulkaniskī) plīkšni atsarūn tūlaik, kod magma dasnādz Zemes viersu kai lava. Intruzivī plīkšni kristalizejās lānas, atsoldami godu tyukstūšu i milijonu garumā, aiztuo vulkaniskī plīkšni atsaļ i sacītej par nazcik dīnu ci nedeļu.
Nūsādplīkšni[pataiseit]
Golvonais rakstīņs: Nūsādplīkšni.
Nūsādplīkšni ceļās, izalikalejūt klastiskajom nūsādom, organiskajai lītnai voi kimiskajom nūsādom (evaporitim). Piec izalikaliešonys dalenis sapluokšt i cemeņtejās — ituo procesa sauc par diagenezi. Nūsādplīkšni pasataisa iz Zemis viersa ci tyvai da jam.
Metamorfiskī plīkšni[pataiseit]
Golvonais rakstīņs: Metamorfiskī plīkšni.
Metamorfiskī plīkšni atsarūn tūreiz, kod sevkura plīkšņu atmeja (īskaitūt i metamorfiskū plīksni, pasadarejušu jau agruok) teik izškireigūs temperaturys i spīdīņa apstuokļūs. Itei temperatura i spīdīņs vysod augstuoki na pi Zemis viersa, i jim vajaga byut gona augstim, kab puormeitu plīksnī asūšūs mineralus par cyta tipa mineralim, a voi cytom tūs pošu mineralu formom.
Nu plīkšņu sasadora Zemis gorūza (tymā vydā litosfera i maņteja).


text:
Gedimina ordiņs
Leluo Lītovys Kunigaikšta Gedimina ordiņs aba Gedimina ordiņs (lītovyskai: Didžiojo Lietuvos Kunigaikščio Gedimino ordinas, Gedimino ordinas) — vīns nu pošu zeimeigūs Lītovys vaļstiskūs apduovaņu.
Ar ordini apduovanej Lītovys ļauds voi uorzemis pilīšus, kuri tur peļnejumus Lītovys lobam i davuši lelu īlicīni vaļstiskajā voi ļaudyskajā darbeibā.
Ordiņs īstateits 1928 godā, 1930 jis beja cik nacik reformāts. Pyrmuos ordiņa zeimis radeja muokslinīks Andrius Lopuchins. Gedimina ordiņs nu jauna suoce daškiert piec Lītovys napavaļdeibys atjaunynuošonys, i pyrmuos pīcys personys beja apduovanātys 1993 gods februara 16 d.: ailinīki Justins Marcinkevičs i Bernards Brazdzioņs, bazneicnīks Ričards Mikutavičs, muokslinīks Vītauts Kazimers Jonīns, muokslinīks Juoņs Kubiļus. Vysā nu 1993 gods ar Lītovys Kunigaikšta Gedimina ordini pagūdynuoti vaira kai 1030 Lītovys i uorvaļsteibu pilīšu. Iz vyds apduovanātūs irā Vydtautyskuo olimpiskuo komiteta prezidents H. Samarančs, izslyvšais filantrops Dž. Sorošs, pasaulī zynomais muziks M. Rostropovičs. Nu latgaļu Gedimina ordiņa dabuojuse Janina Kūrseite.
Ordiņs tur 5 cylys. Ordiņa svieteibys irā februara 16 d. - Lītovys vaļsteibys atjaunynuošonys dīna.


text:
Veipa pogosts
Veipa pogosts irā Krystapiļs nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora feļčeru punkts, pamatškola, biblioteka, klubs (tautys noms) i amateibys centrys "Māzers". Bazneicu ci cierkvu pogosta teritorejā navā. Uors administrativuos atzaris, pogosta ļauds vysuvaira aizajim kūkapdarē.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Veipa pogosta teritoreja bejuse Daugpiļs apleiciņa Mežamuižys pogostā, kas 1925 godā pasaukts par Veipa pogostu. 1941 godā pogosts daškiersts Jākubmīsta apleicinim. Veipa pogosta pluots bejs 81,9 km² i tymā dzeivova 2366 ļauds.[2] 1945 godā Veipa pogostā īstateja Veipa i Mežuoris solys padūmi, a pošu pogostu likvidēja. Nu 1949 gods da 1962 godam Veipa sola bejuse Krystapiļs rajonā, a nu 1962 goda Jākubmīsta rajonā. 1966 godā Veipa solai daškiera likvidātū Azarīšu solu, a 1973 godā daļu Veipa solys teritorejis daškiera Kūku solai i 1977 godā Mežuoris solai.[3] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[4] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Krystapiļs nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Veipa pogosts tur rūbežu ar:
- Krystapiļs nūvoda Kūku pogostu i Mežuoris pogostu;
- Jākubmīsta nūvoda Uobeļu pogostu;
- Leivuona nūvoda Turku pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Veipa pogostā dzeivoj 788 ļauds. Nu jū 15,3 % (122) da dorbuotnuma vacumam, 63,5 % (509) dorbuotnuma vacumā, a 21,2 % (170) viers dorbuotnuma vacuma. Bezdorba leidzīņs 5,2%.[5]
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Veipa pogosta ļauds dzeivoj 17 soluos.[6] Pošu leluos solys - Veips (pogosta centrys), Poļakys, Trepe.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Aļberts Džarcāns — ritiņnīks, Latvejis čempions sašys braucīņūs i trekā, Helsinku Olimpiskū kaitu dalinīks;
- Evaļds Ambrazevičs - Veipa pogosta viesturnīks, školuotuojs, Daugovys tāmātuojs.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga-Daugpiļs-Puotarnīki (A6), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi.[7] Veipa pogostu škārsoj vīna dzeļžaceļa lineja Reiga-Daugpiļs, iz kurys vīna staceja "Trepe".
Veipa pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Veips (LV-5238).[8]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Fridriha Bydera pīminis akmiņs - veļteits baltvuocīšu fiziologam i Tarbatys universiteta rektoram;
- Jaundryvu olūts - zamzemis mīdzīņs jū pasaceļ 1,5 m viers zemis;
- Vaiku lelakmiņs - pi juo apsastuojuši aizāstu Pīters I i Napoleons.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Veipa pogosta teritorejis planavīņs
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys golvonī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Sokolku pogosts
Sokolku pogosts irā Viļānu nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms i biblioteka, feļčeru punkts, div puordūtuvis, solu sīvīšu apvīneiba "Ūdzeņa".[2] Kai 2008 godā aizdareja Dylmaņu pamatškolu, pogostā nadora nivīns vuiceibu īstots.[3] Lelums Sokolku pogosta škoļnīku vuicuos Cyskuodu vydsškolā. Pogostā dora vīna katuoļu parapeja, tok lelums dzeivuotuoju irā staroveri i apmeklej Sakstygola ci Sylmolys pogosta cierkvys.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Sokolku pogosta teritoreja bejuse Rēznis apleiciņa Viļānu pogostā. 1945 godā Viļānu pogostā īstateja Sokolku solys padūmi. Nu 1947 gods da 1949 godam bejs Viļānu apleicinī, nu 1949 da 1962 godam Viļānu rajonā, a nu 1962 gods Rēznis rajonā. 1954 godā Sokolku solai daškiera likvidātū Skudnovkys solu.[4] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[5] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Viļānu nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Sokolku pogosts tur rūbežu ar:
- Viļānu nūvoda Viļānu mīstu i Viļānu pogostu;
- Rēznis nūvoda Sakstygola pogostu i Sylmolys pogostu;
- Ribinišku nūvoda Vydsmuižys pogostu.
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
Sokolku pogostā nadaudzi irā kudrys, smiļkts i žvyra atrostuvis, a mežu cīši moz. Dīnavydvokorūs plota leidzonaine, a dīnavydreitūs iz Cyskuodu azara pusi zeme kaupraina. Pogosta teritorejā navā nivīna azara.
Iudini[pataiseit | labot pirmkodu]
Upis:
- Cyskuoda
- Lauza
- Malta
Pūri i peisi:
- Strupļu pūrs
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Sokolku pogostā dzeivoj 856 ļauds, nu jū 74% krīvu i 23% latvīšu.[6] Pyrma 300 godu Sokolku pogosta teritorejā iz dzeivi atguoja nu cara represejom bāgūšī staroveri, partū lelums pogosta dzeivuotuoju irā etniskī Latgolys krīvi.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Sokolku pogosta ļauds dzeivoj 22 soluos.[7]
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Stanislavs Beļkovskais - publicists;
- Terezeja Broka - kordirigeņte;
- Fraņcs Murāns - ASV Vyskonsina Universiteta profesors
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vīns vaļsteibys zeimebys autoceļš Viļāni-Ružyna-Malta (P59) i nazcik vītejuos zeimeibys celi.[8] Pūstumūs īt Krystapiļs-Sīnuojis dzeļžaceļa lineja, tok pogosta teritorejā nivīnys stacejis navā. Ļauds izmontoj tyvuokū staceju Viļānūs.
Sokolku pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Sokolki (LV-4640).[9]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Ostroņu Sv. Aloiza Romys katuoļu bazneica - kūka dīvanoms pastateits 1936 godā;
- Sokolku muižys parks
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Sokolku pogosts, Viļānu nūvoda teiklavīta
- ↑ Rēznis rajonā itūgod dorbu īsuoce 13 vuiceibu īstoti, TVNET zinis
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Sokolku pogosts, Viļānu nūvoda teiklavīta
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys regionalī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
29.novembrī Rēzeknis Kulturys nomā nūtyka dzīduotuoju dueta "Inga i Normunds" jaunuo albuma "Noslēpums" prezentacejis koncerts, kas puļceja pylnu zalu skateituoju, a piec tam leidz reita gaismai tyka sareikuots ari bals, kurymā spieleja poši pasuokuma vaininīki i gosti - grupa "Marčello".
Vīna nu ratajom latgalīšu dzīsmem ituo goda Dzīšmu i dzygu svātkūs. Varit nūsaklauseit, bet poša video kvalitate dīzgon pašvaka. Vyspuor atsazeišu, ka itī Dzīšmu svātki "izvylka" tik iz vacajom vierteibom - "Saule. Pērkons. Daugava" i "Gaismas Pils" ļauds sakustynova vysvaira.


text:
Bieržu pogosts
Bieržu pogosts irā Bolvu nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Bieržu vydsškola, sporta noms, biblioteka, saīšmu noms i doktorats.[2]
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Domopolis pogosts īstateits ap 1840 godu iz Domopolis muižys zemis. Viesturiskai pogosta zeme bejuse Ludzys apleicinī, vāluok Latvejis Republikys laikā Jaunlatgolys (Abrinis) apleicinī. 1925 godā pasaukts par Bieržu pogostu (baļtiskai: Bērzpils pagasts). 1935 godā Jaunlatgolys apleiciņa Bieržu pogosta pluots beja 320 km² i tymā dzeivova 6456 ļauds.[3] Nu jū 98,5% beja latvīšu.[4] 1945 godā pogostā īstateja Benislovys, Bieržu, Drudžu, Golvoru, Līparu i Osudaru solys padūmi, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja. Sovetu laikūs īstateja Bolvu rajonu, kam daškiera i Bieržu pogostu. 1951 godā pogostam daškiera likvidātū Osudaru solu, a 1954 godā likvidātū Golvoru solu.[5] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[6] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Bolvu nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Bieržu pogosts tur rūbežu ar:
- Bolvu nūvoda Kryšanu pogostu i Tiļžys pogostu;
- Lubuona nūvoda Indrānu pogostu;
- Modyunis nūvoda Ūšupis pogostu;
- Rēznis nūvoda Bykovys pogostu.
- Ruguoju nūvoda Lozdukolna pogostu.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Bolvu nūvoda teiklavīta
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Bolvu nūvoda teiklavīta
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0


text:
Я TyT cпиckи пpocMoTpeл Ha cvk.lv, yдиBилcя. Kak TakиM людяM MoжHo дoBepиTb Haш ropoд. TaM жe MHoro MoлoдHяka.
Kak cooбщил пopTaлy Gorod.lv пpeдceдaTeлb ИзбиpaTeлbHoй koMиccии ДayraBпилca PaйMoHд Ty kиш, Bcero B Bыбopax 1 июHя 2013 roдa пoyчacTByюT 183 kaHдидaTa oT 11-Tи cпиckoB. yTBepждeHHыe дaHHыe yжe okoHчaTeлbHы и изMeHeHы He бyдyT.
CorлacHo oбoбщeHHoй иHфopMaции, 63,93% kaHдидaToB (117 чeлoBek) – MyжчиHы и 36,07% (66 чeлoBek) – жeHщиHы. CaMoMy MoлoдoMy kaHдидaTy – 19 лeT, caMoMy cTapшeMy – 66 лeT, бoлbшee жe чиcлo kaHдидaToB - B BoзpacTe 41-50 лeT, a cpeдHий BoзpacT cocTaBляeT 42,4 roдa.
Cpeди kaHдидaToB – oдиH чeлoBek c rpaждaHcTBoM Пoлbши, oдиH – c rpaждaHcTBoM ЛиTBы, ocTaлbHыe – rpaждaHe ЛaTBии. 38,25% или 70 kaHдидaToB cBoю HaциoHaлbHocTb B пoдaHHыx B ЦИK дokyMeHTax He ykaзaли, 48 чeлoBek (26,23%) ykaзaли, чTo oHи – pycckиe, 44 чeлoBeka (24,04%) – лaTыши, 10 чeлoBek (5,46%) – пoляkи.
TakиM oбpaзoM, зa BлacTb ropoдa пoбopюTcя:
OбъeдиHeHиe пoлиTичeckиx пapTий "Saskaņas Centrs":
Dmitrijs Rodionovs, Benita Siliņa, Aleksejs Nikolajevs, Anatolijs Gržibovskis, Osvalds Kundziņš, Vjačeslavs Sauļevičs, Nikolajs Ignatjevs, Oļegs Gauks, Viktors Viļums, Aleksandrs Samarins, Nataļja Kožanova, Ļubova Bite, Irina Gareviča-Jureviča, Igors Sverdlovs, Aleksandrs Barbakadze, Valentīna Smertjeva, Pāvels Rjazancevs
Zaļo un Zemnieku savienība:
Ludmila Smikova, Ināra Ostrovska, Anastasija Bēķe, Einārs Jurkevičs, Sergejs Kursītis, Rita Gorbunova, Svetlana Luferčika, Irina Samule, Jekaterīna Medvedeva, Vladimirs Pupels, Arturs Makņa, Jurijs Kokins, Andris Dudels, Andrejs Jeršovs, Karīna Lisovska
«Latgales partija»:
Jānis Lāčplēsis, Boriss Ivanovs, Santa Pupiņa, Vladislavs Bojaruns, Sergejs Karpačovs, Olga Jesse, Aivars Broks, Reinis Joksts, Vladimirs Pjankovskis, Tatjana Servute, Valērijs Makarevičs, Aleksejs Vasiļjevs, Mihails Fomins, Māris Cirsis, Gunita Vanaga, Ināra Gromakovska, Jevgeņijs Oļenovs, Eduards Mičuns
ПapTия "Par Dzimto Valodu!":
Vitālijs Rudņevs, Vladimirs Nadeždins, Anžela Rimvida-Mickeviča, Genadijs Peskovs, Lidija Tiško, Jānis Melders, Vasilijs Savčenko, Aleksandrs Popjonoks, Aleksandrs Valpēters, Pavels Maigo, Deniss Žigalovs, Aļona Derjabo, Sergejs Bogdanovs, Konstantins Molodcovs, Natalja Valpētere, Valerijs Bogačovs
"Mūsu partija", "Reformu partija":
Žanna Kulakova, Līvija Jankovska, Mečislavs Truskovskis, Ingrīda Gradkovska, Aleksejs Beinars, Staņislavs Gavars, Tatjana Dobrovoļska, Tatjana Balode, Irina Sevrjukova, Svetlana Gavrilova, Ēriks Lociks, Oskars Zuģickis, Dzintars Kalvāns, Nataļja Bernāne, Alla Mačanovska, Jurate Kornutjaka, Viktors Savčenko, Tatjana Jurāne
"Daugavpils-mana pilsēta"
Natālija Petrova, Valentīns Gradkovskis, Vladimirs Kirsanovs, Pāvels Kostins, Ēriks Jerockis, Žanna Romanovska, Olģerts Gržibovskis, Marita Petkuna, Ivans Dirmans, Romualds Jukšinskis, Jānis Dakša, Česlavs Plisko, Andrejs Puciks, Anna Šaraņina, Igors Širokovs
"Sociālā Taisnīguma partija", "Tautas kontrole":
Pēteris Dzalbe, Mihails Kapeļušņikovs, Viktors Friliņš, Vilmārs Skutels, Andrzej Korolew, Alisa Miškovska, Žanna Kavinska, Tatjana Krupeniča, Raimonds Iliško, Germans Grigorjevs, Irina Nazarova, Pāvels Ragels, Jānis Skromanis, Sergejs Blaževičs, Nataļja Bordjuga, Vladislavs Sardiko, Annite Petkune, Pāvels Vilcāns
ПoлиTичeckaя opraHизaция "Attīstības partija":
Rita Strode, Jānis Dukšinskis, Inta Vaivode, Oskars Juhnevičs, Andrejs Isakovs, Vladimirs Afanasjevs, Ruslans Kovaļovs, Anita Franckeviča, Irina Nikolajenko, Leonīds Vasiļjevs, Jevgeņija Dedele, Leongina Ņikiforova, Tatjana Kokina, Karīna Juhņeviča, Oskars Laurens
Politiskā partija "Alternative"
Jevgeņijs Carevs, Vladimirs Borisjonoks, Viktors Pučka, Sergejs Karatejevs, Valentīna Krumpāne, Valērijs Meļņikovs, Jūlija Kartofeļina, Eļanora Deružinska, Vladimirs Pučka, Igors Burlaks-Burlakovs, Viktorija Grancovska, Oksana Jeļina, Pēteris Ozerskis, Nataļja Golubeva, Viktorija Kaca, Nikolajs Jermolajevs, Viktors Voskāns, Olga Tajevska
Partija "Vienotība"
Sarmīte Ķikuste, Andris Kupšāns, Oļegs Hublarovs, Harijs Petrovskis-Petrockis, Andrejs Kursītis, Oļegs Burinskis, Iveta Zārane, Andris Slesars, Mihails Zizilevs, Iveta Grebeža, Aļona Raščevska, Viktors Petrovs, Svetlana Bičkovska, Edgars Dzenis, Ēriks Skurjats
"Daugavpils atdzimšana"
Igors Maglišs, Jurijs Zaicevs, Artemijs Golubevs, Igors Golubevs, Valērijs Oščenkovs, Vladimirs Žavoronkovs, Artjoms Pučinskis, Vadims Staltmanis, Nikolajs Harlamovs, Jevgeņijs Novajonoks, Žanna Šteinberga, Andrejs Goļicins, Vitālijs Šakalovs, Sergejs Solovjovs, Valērijs Čurbanovs, Sergejs Kiseļovs, Pāvels Prozors, Vita Alatija.
ABTop - http://www.gorod.lv


text:
Eura
Eura (latvīšu: eiro, eira; anglīšu: euro; krīvu: eBpo) irā Europys Savīneibys kūpeiguo naudys vīnine, kura aizvoduota i lītojama eurys zonā (2014 g. janvara mien. — 18 ES vaļsteibuos) i kuru atīsmē planavojams lītuot kai atsaskaitīņu leidziekli vysuos ES vaļsteibuos.
Valutys zeime: €
Vydtautyskais valutys kods: EUR
Vērte:
- 1 eura (EUR) = apmāram 0,702804 latu (LVL);
- 1 lats (LVL) = apmāram 1,422872 euru (EUR)
Eura aizvoduota kai atsaskaitīņu leidzieklis 1999 godā, atmejūt ekeju (ECU, European Currency Unit) pa kursam 1:1. Kai fiziska nauda eurys apgrūzā palaistys 2002 godā. 2006 gods beiguos apgrūzā beja jau 610 milijardi euru, i juos beja vīneiguo valuta vaira kai 317 milijonim europīšu.
Euru volda Vuocejis mīstā Frankfurtā pi Maina asūšais Europys centralais banks (ECB), kurs pīstuov vysu ES dalinīkvaļsteibu centralūs bankus. ECB vīneigais tur tīseibu nūstateit ES monetariskū politiku, jis dasaver euru banknotu druku, euru monetu kaļšonu, taipoš euru plateišonu i lītuošonu vysuos eurys zonys vaļsteibuos.


text:
Pruottelefons
Pruottelefons aba pruotinīks (anglīšu: smartphone) — daudzifunkcionals mobilais telefons ar datora soveibom.
Lelumu pruottelefonu nu cytu mobilūs telefonu izškir (i da datora tyvynoj) itaidys soveibys:
- operātuojsistema, leidzeiga tai, kura dora datorūs;
- lītuotuoja sadurs, leidzeigs tam, kuru redzim datorūs;
- vareiba lītuot vysys personiskuo planavuotiva soveibys (parūči dareit ar e-postu, riedeit sasatikšonys, lītuot adresu/kontaktu gruomatenis i tt.).
Daļai pruottelefonu irā dadurekrans i moza QWERTY tastatureņa.
Puslopu ruodeklis
Apzeimīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
Praktiskā lītuošonā navā acimredzeiga rūbeža iz vyds itūs sapratīņu:
- "pruottelefons" (angl. smartphone);
- "komunikators" (angl. communicator);
- "daudzifunkcionals mobilais telefons" (angl. high-ended mobile phone; high-ended cellular phone);
- "plaukstinīks" aba PDA (angl. personal digital assistant).
Pīgatavātuoji rauga daškeiruši parostajim mobilajim telefonim vys daudzuok pruottelefona funkceju, pīvadumam:
- vareibu īstateit telefonā iņterneta vārtivi, leidzeigu tradiceigajam, datorūs lītojamam vārtivam;
- vierīņzvaneišonu;
- fotografiešonu i fiļmiešonu;
- e-posta i kaleņdera lītuošonu i tt.
Cytim vuordim, parostī mobilī telefoni vys cīšuok tyvynojās pruottelefonim (saucamim i par "komunikatorim").
Nu ūtrys pusis, šudinejī miniaturī datoreiši - plaukstinīki (saucami taipoš "PDA") zvaneišonys zinē nadaudzi izaškir nu pruottelefonu.
Kūpeigai jamūt, golvonuo izškireiba iz vyds pruottelefonu (komunikatoru) i plaukstinīku (PDA) irā funkceju pyrmaileigums:
- pruottelefons kolpoj vysu pyrma kai mobilais telefons (t. i., bolsa puorlaidis ītaise), i datora funkcejis jimā ūtraileigys;
- plaukstinīks vysu pyrma irā dators (t. i., datu puorlaidis ītaise), i telefona funkcejis jimā ūtraileigys.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
1992 - korporaceja IBM datoreibys tierdzeibys paruodē COMDEX Lasvegasā (Nevadys pavaļstē, ASV) stateja prīškā pasaulī pyrmū pruottelefonu "Simon". Sūpluok parostūs mobiluo telefona soveibu jis turēja kaleņderi, adresu gruomateņu, stuņdinīku (kurs ruodeja vysa pasauļa laiku), skaitļuotivi, aizrakstini, e-postu i kaitys. "Simon" naturēja eistynūs mīgteņu zvaneišonai, lītuotuojam vajadzeigū funkceju vajadzēja izalaseit mīdzūt atsateikūšū vītu dadurekranā ar pierstu voi strupuleiti.
1993 - amerikanīšu holdings "BellSouth" suoce pyrmuo pruottelefona "Simon" serejeigu pīgatavi i puordūšonu.
1996 - korporaceja "Nokia" (pasaulī vysuleluokuo mobilūs telefonu pīgatavātuoja) izlaide sovu pyrmū pruottelefonu "Nokia 9000", pasaukdama juo ""Nokia" komunikatora" ("Nokia communicator").
2001 - "Nokia" izlaistais modeļs "Nokia 7650" beja pyrmais pruottelefons ar pylnai valeimu operātuojsistemu.
Operātuojsistemys[pataiseit | labot pirmkodu]
Operātuojsistema irā zeimeiga pruottelefonu soveiba, kura jūs izškir nu parostūs mobilūs telefonu i ļaun īstateit datorā daudzi papyldomu programu (parostai - trešūs pušu programaturu), pīvadumam:
- programys, kurys padreizynoj dasasliegšonu pi iņterneta i datu puorlaidi;
- programys, kurys ļaun drūsai i šifrātai dasaslēgt pi organizacejis e-posta servera i tt.
Pasaulī lītoj itaidys pruottelefonu operātuojsistemys:
- "Symbian OS" (pīgatavātuojs - "Symbian Ltd.")
- "Linux"
- "RIM" (Research In Motion), paradzāta "BlackBerry" tipa pruottelefonim
- "Windows Mobile" (pīgatavātuojs - "Microsoft")
- "Palm OS" (niule - "Microsoft" meityspasajāmums)
Pīgatavātuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Pruottelefonu golvonī pīgatavātuoji pasaulī:
- Gigabyte
- Group Sense PDA
- Hewlett-Packard (HP)
- High Tech Computer Corporation
- Kyocera
- Mio Technology
- Nokia
- Palm Inc
- qtek
- Research in Motion Limited (RIM)
- Samsung Electronics
- Sony Ericsson


text:
Narcise
Narcise (Narcissus) – amariliņu (Amaryllidaceae) saimis auguoju ciļts. Pasauka izacāluse nu greku volūdys vuorda narkao - reibeigs; zīdi tur stypru reibeigu smuordu. Daudzigadeigi seipulauguoji. Kuots gars, bez lopu, ar nazcik pamatlopom. Zīdi gona makani, parostai pa vīnam ci pa nazcik kūpā. Sāklys malnys, opolys ci styurainis.
Ciļtī ap 50 škiru; aug vysuvaira Vydsjiurys regiona vokoru daļā. Latgolā audzej 3 škirys: boltuos aba ailinīku narcisis, pušku narcisis i dzaltonuos narcisis (Narcissus pseudonarcissus). Īvaiseits daudzi škiru izmeju.
Pasauka[pataiseit | labot pirmkodu]
Senejūs greku mitologejā stuosteits par cīši skaistu jauniekli, kura vuords beja Narciss. Jis tai sevi mīļuojs, ka apleik nikuo namanejs i vys vierīs iz sova šmukuo vaiga iudiņa atspeidīnī. Partū dīvi jū nūstruopiejuši i puormejuši par puči, kura sovu zīdu pagrīzuse iz suonu tai zamai, kaiba vārdamuos iudiņa spīgelī.


text:
Konstaņtinovys pogosts
Konstaņtinovys pogosts irā Dagdys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts. Konstaņtinovā dora pamatškola, a Aleksandrovā specialuo internatškola.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Konstaņtinovys pogosta teritorejā da 1920 zemis reformai beja Daugpiļs apleiciņa Aleksandrovys, Ignatovys, Konstaņtinovys, Magnusovys i Sivergola muiža.[2] 1971 godā Kruoslovys rajonā saškir Aulejis, Dagdys i Ignatovys sovetu saimisteibys "Iskra" zemis, īstotūt Iskrys solu. 1979 god`a Iskrys solai davīnova daļu likvidātuos Jaunokrys solys.[3] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu i tymā pošā godā pasauc par Konstaņtinovys pogostu.[4] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Dagdys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Konstaņtinovys pogosts tur rūbežu ar:
- Dagdys nūvoda Dagdys pogostu, Ondrupinis pogostu i Osyuna pogostu;
- Kruoslovys nūvoda Aulejis pogostu, Pūstinis pogostu i Skaista pogostu.
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
Konstaņtinovys pogosts atsarūn Latgolys augstainis Dagdys kauprainē, zeme viļnaina. Pogosta pluots 79,1 km2, nu tuo solsaimesteibai lītojamuo zeme 4225,1 dekteru, meži 2776,9 dekteru i kriumuoji 106,8 dekteru.[5] Pogostā 1999 godā īstateits dobys nūlīgtiņs "Ojuota azars", taipoš lela daļa Sivera pussolys irā sorgojamuo dobys teritoreja.
Iudini[pataiseit | labot pirmkodu]
Upis:
- Dzagyuze
- Mozuo Dubna
- Nartišu gruovs
- Noviku gruovs
- Kupra azars - 7,5 dekteru
- Lubuoneņš
- Ojuots - pošleluo dzilīne 40,5 m (6 pa dzilīnei Latvejā)
- Prudiņka
- Saldu azars - 1,6 dekteru
- Sylazars - 6 dekteri
- Škierzlots
Zeimeigu pūru i peisu pogostā navā.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Konstaņtinovys pogostā dzeivoj 601 ļauds, nu jū 62,2% latvīšu, 23,6% krīvu i 8,3% cytu tauteibu (boltkrīvu, puoļu i cytu). Lelums pogosta dzeivuotuoju katuoli. Dora napalela katuoļu parapeja, tok ļauds pīdartaipoš i Dagdys ci Kruoslovys katuoļu bazneicom.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Konstaņtinovys pogosta ļauds dzeivoj 31 soluos.[6] Pošu leluos solys - Konstaņtinova, Aleksandrova, Eisaki, Sivergols, Nartiši.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys ceļš Kruoslova-Dagda (P61), taipoš sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Dzeļžaceļa linejis pogostā navā.
Konstaņtinovys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Kriumuoji" Konstaņtinovys solā (LV-5680).[7]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Latvīšu konversacejis vuordineicys XIV. siejuma 28092-28097 ailis. Reiga, 1936 gods
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Cyblys pogosts
Cyblys pogosts irā Cyblys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, vydsškola, pyrmaškoliņs īstots, nūvoda muzejs, biblioteka Cyblā i Felicianovā, felčeru punkts i komunalsaimisteiba.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Eversmuižys pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleicinī. 1925 godā pasaukts par Cyblys pogostu. 1935 godā pogosta pluots bejs 231,4 km². 1945 godā īstateita Cyblys, Franapolis, Vysnovys, Jaseņcu, Leidumnīku i Ozupinis solys padūme, a pogosts likvidāts. 1954 godā Cyblys solai daškiersta Franapolis sola, 1975 godā Ozupinis sola, a 1979 godā daļa Vysnovys i Brigu solys.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2000 godā kūpā ar Leidumnīku pogostu īstateja Cyblys nūvodu.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Cyblys pogosts tur rūbežu ar:
- Cyblys nūvoda Blontu pogostu, Leidumnīku pogostu, Zviergzdiņa pogostu;
- Ludzys nūvoda Brigu pogostu i Vysnovys pogostu.
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta vokoru i dīnavydu daļa irā Mudovys zamainis Sīnuojis leidzonainē, a reitu daļa Latgolys augstainis Būrzovys kauprainē. Pogosta pošu augstuo kaupre 172,7 m vjl pi Vabaļu solys.
Iudini[pataiseit | labot pirmkodu]
Upis:
- Iļža
- Soltupeite
- Felicianovys iudiņtvere
Pūri i peisi:
- Akašu pūrs
- Cjapku pūrs
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Cyblys pogostā dzeivoj 923 ļauds.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Cyblys pogosta ļauds dzeivoj 29 soluos.[4]
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju vaļsteibys zeimeibys celi naškārsoj, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš pogostu naškārsoj nivīna dzeļžaceļa lineja. Tyvuokuo staceja "Vysnova" linejā Krystapiļs-Sīnuoja 10 kilometru nu pogosta centra.
Cyblys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Cybla (LV-5709).[5]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Cyblys nūvoda muzejs
- Cyblys vydsškolys nūvodtiemeibys muzejs
- Eversmuižys muiža i parks
- Eversmuižys Svātuo Andryva Romys katuoļu bazneica
- Evrersmuižys kulturviesturis i dobys styga
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota