text:
Mieneša arhivs: October 2017 »
“Kolnasātai” pīci godi, svātku raidejumā gostūs Latgolā i Latvejā zynomi ļauds
20. oktobrī pīcu godu ēterā skaniešonys jubileju svieteja Latvejis Radejis latgaliskuokais raidejums “Kolnasāta”. Pyrmū reizi radejis viļņūs raidejums izskanēja 2012. goda 20. oktobrī, itūs godu laikā kotru sastdīni prīcynojūt ar Latgolys personeibu i nūtikšonu stuostim,Skaiteit vaira »
Vīnuoti, bet na vīnaidi Latvejai!
Autore: Maruta Latkovska, ilggadeja žurnala “Katōļu Dzeive” redaktore Tik navīnkuorši i gryuši Latvīšu volūdys ūtruos rokstu tradicejis latgalīšu rokstu volūdys vaicuojumā mums īt deļtuo, ka par daudz gars ir bejs tys biegšonys nu seveSkaiteit vaira »
Trešais raidejums “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”
Nu oktobra sovu skaniejumu vairuoku radejis staceju ēterā suocs jauns raidejumu cykls “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”, kurā treis mienešu garumā klauseituoji tiks īpazeistynuoti ar Latgolys regiona i Latvejis viesturi. Raidejumūs tiks analizātiSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” gastej pi laika vāruotuoja Viļa Bukša
Kab dazynuotu vaira par soltū vosoru, lelajim plyudim i gaidomū zīmu, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji nūbrauce iz Viļakys pusi, kur dzeivoj dobys pietnīks i laika vāruotuojs Vilis Bukšs. Koč i vosorys beiguos spieceigūsSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” gastej pi Reigys latgalīšu bīdreibys “Trešō Zvaigzne”
Jau nu paguojušuo godu symta ostoņdasmytūs godu Reigā aktivi dorbojās Reigys latgalīšu bīdreiba “Trešō zvaigzne”. Bīdreiba apvīnoj cylvākus, kurim kasdīnā, nadzeivojūt Latgolā, svareigi kūpt sovys tradicejis, kulturu i volūdu. Kab dazynuotu vaira, bīdreibys saīšonāSkaiteit vaira »
Kristīne Nicmane: “Paguoja ilgs laiks, cikom spieju pīrunuot kaidu izbyuvēt maņ cepli”
Intervejis autore: Laura Stepiņa Kristīne Nicmane nu Vydzemis puorsacāluse dzeivuot iz Latgolu – jei ar sovu saimi dzeivoj Preiļu nūvoda Aizkaļnis pogostā. Poša Kristīne sevi raksturoj kai universalu, rodūšu, zynuotkuoru i aizrauteigu cylvāku, kam maņSkaiteit vaira »
Leņdžu pogostā nūtiks Stanislavam Kambalam veļteita konfereņce
Rēzeknis nūvoda Leņdžu kulturys nomā 11. novembrī nūtiks konfereņce “Staņislava Kambalas ieguldījums Latgales vēsturiskajos procesos”, kas veļteita sabīdryskajam darbinīkam Stanislavam Kambalam (1893-1941), viestej informaceja Rēzeknis nūvoda sātyslopā. Konfereņcē ar referatim pīsadaleis zynomi viesturnīki: Dr.Skaiteit vaira »
LgSC Jelgovys birojs aicynoj iz kinu vokoru
Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” Jelgovys birojs aicynoj iz kinu vokoru 25. oktobrī 19.00 Sarmys īlā 4, Sabīdreibys integracejis puorvaļdis telpuos. Kinys byus par viesturiskom nūtikšonom 1917. godā, kod Latgola, kas tymā laikā beja KrīvejisSkaiteit vaira »
Valentins Lukaševičs: “Latgalīšu kulturys telpa nav gona vīnuota”
Roksta autore: Laura Melne Latgalīšu kulturys ziņu portals LaKuGa.lv itūgod svieteja 10 godu jubileju. Portala izveidē nūzeimeiga lūma beja ari literatam i literaturzynuotnīkam Valentinam Lukaševičam. Taišni jis ir nūsaukuma “Latgalīšu kulturys gazeta” (LaKuGa) autors.Skaiteit vaira »
“Vīnuoti, tok na vīnaidi!” – diskuseja par tautsaimnīceibys atteisteibu (papyldynuots ar raidejumu)
16. oktobrī, gatavejūt raidejumu cyklu “Vīnuoti, bet na vīnaidi!”, Kruoslovys nūvoda dūmē nūtyka diskuseja par tautsaimnīceibys atteisteibys vaicuojumim Austrumu pīrūbežā. Pīsadolūt VARAM, Latgolys planavuošonys regiona Atteisteibys padūmis, Latgolys Uzjiemiejdarbeibys centra, Latgolys i Rēzeknis specialūs ekonomiskūsSkaiteit vaira »
Aicynoj pīsadaleit Zīmeļlatgolys tradicionaluos dzīduošonys meistarklasē
Itymā nedelis golā, 21. i 22. oktobrī, Vileks nūvodā nūtiks tradicionaluos dzīduošonys meistarklasis, kurymuos tradicionaluos dzīduošonys školuotuojis Zanis Šmitis vadeibā dzīduotuoji varēs uzlobuot sovys dzīduošonys prasmis – pyrmuos nūdarbeibys eipaši veļteitys Škilbanu etnografiskuo ansambļa,Skaiteit vaira »
DZEJA. Tāraudu Ingrida: “..ka var byut i tai”
Pīduovuojam skaiteituojim Ingridys Tāraudis jaunuokūs dzejūļus. Zynomajai latgalīšu dzejneicai dreizumā gaidama ari gruomota “Bisers zam kuoju/Pērlītes zem kājām”. *** tu navaicoj manis kur pazuda pādejais spaits aiz tuo zora i smylgu daņčūs tevi mīļuojuSkaiteit vaira »
Parunuosim par tū, kai ir runuot latgaliski!
Mani sauc Laila Ludborža-Gleizde. Maņ ir veirs i divi bārni, dzeivojam storp Reigu i Rēzeknis nūvodu, i saimē mes runojam latgaliski. Mes asam pamanejušs, ka latgalīšu volūdys lītuojums saskarsmē ar mozim bārnim ir cīšiSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” viestej par Latgolys planavuošonys regiona Atteisteibys padūmis sēdi
Trešdiņ, 11. oktobrī, Baļtinovā nūtyka Latgolys planavuošonys regiona Atteisteibys padūmis sēde, kurā Latgolys pošvaļdeibu vadeituoji sasatyka ar premjerministru Māri Kučinski, vidis aizsardzeibys i regionaluos atteisteibys ministru Kasparu Gerhardu i zemkūpeibys ministru Juoni Dūklavu. Kab dazynuotu,Skaiteit vaira »


c: text/html

text:
Kurš eistyns students studeju godūs nav raudzejs tikt iz sātu/pasuokumu/pi draugim/ceļojumā ar stopim? Kur braukšona tī i stuosti. Ka ir stuosti, nav kū sveci turēt zam skreinis – juosadola i juostuosta leidzeigi dūmojūšim jaunīšim! 🙂
Latgalīšu studenti ar sovim stopstuostim daleisīs Daugovpilī:
Trešdiņ, 21. aprelī 16.00 Stopiešonys stuostu vokorā “Tik nasoki mamai…” Daugovpiļs Universitatis jaunuo korpusa 215.telpā.
Nuoc ar sovu stuostu i jam leidza draugus!
ka ir vaicuojumi, zvoni: 26118413
voi roksti: vita.briska i gmail.com

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Roksta autors: Dainis Mjartāns, bīdreiba “Latgaļu sāta”
Uzroksts iz Latgolys kongresa symtgadei veļteituo pīminekļa Rēzeknē ir aktivizējs Latgolys sabīdriskuos organizacejis. Teik vuokti paroksti i organizātys aptaujis.
Saprūtams, varim poši sev puormest, parkū tys natyka dareits jau pyrma goda, kod sabīdryskuos dūmys spīdīņam byutu daudz leluoks spāks ītekmēt lāmuma pījiemiejus – Rēzeknis piļsātys dūmis deputatus.
Sabīdriskuo medeja LSM.lv portalā varim skaiteit, ka “par paredzēto Raiņa citātu, ne par otro uzrakstu latgaliešu valodā un tā pareizrakstību vienotības latgaliešiem nav.” Tei nav taisneiba.
Aktivuokuos latgalīšu sabīdriskuos organizacejis i sabīdreibā zynomys personys vīnpruoteigai soka, ka Raiņam, kurs 1917. godā dzeivuoja Šveicē i Latvejā atsagrīze viņ 1920. godā ar kongresu Rēzeknē nav tīša sakara.
Saisteibā ar paradzātū ūtrū uzrokstu “1917. goda 26. un 27. aprelī p. v. st. itymā vītā kinoteatrī “Diana” nūtyka Pyrmais Latgolas latvīšu kongress, kas lēme par apsavīnōšonu ar Kūrzemi un Vidzemi” lāmuma pījiemiejim byutu juoīsaklausa volūdneicys L. Leikumys redzīnī, kas publicāts www.lakuga.lv/2017/02/14/pyrmuo-latgolys-kongresa-gudam-pa-materialu-padim/
Sakarā ar da šam apstyprynuotū Raiņa citatu varim aizdūt pamatuotu vaicuojumu, parkū pīminekļa autors i pasyuteituoji skaita, ka Latgolai vysu laiku juopīruoda lojalitate Latvejai? Tys jau eisi i konkreti pasaceits iz Atbreivuošonys pīminekļa “Vienoti Latvijai”.
Sabīdreiba ir sasaviļņuojuse. Itamuos dīnuos Rēzeknis dūme sajam daudzus īsacejumus.
Bīdreiba “Latgolys Saeima” aicynoj sabīdriskuos organizacejis vīnuotīs par uzrokstu, ar kurū suocēs kongresa rezolucejis teksta ūtrais pants: “Mes Latgolys latvīši… .” Te gon vaicuojums, voi vys tik navajadzātu lītuot tuo laika originalraksteibu “Mes Latgolas latwīši….” ?
Jemūt vārā, ka Fraņcs Trasuns beja tys, kurs varēja puorlīcynuot puorejūs kongresa delegatus saredzēt Latgolys nuokūtni kūpeigā vaļstī, bīdreiba “Latgaļu sāta” īsoka kaidu nu politika popularuokajim citatim. Ari bīdreiba “Trešō zvaigzne” īsastuoj par F. Trasuna citatu: “Varai pīdar laiceiba, taisneibai – myužeiba.”
Kai aplīcynoj Rēzeknis piļsātys dūmis Sabīdriskūs attīceibu nūdalis vadeituojs Kārlis Pozņakovs, pyrmūdiņ Rēzeknis dūmis Kulturys komisejis sēdē tyka nūsprīsts par izmaiņom iz kongresam veļteituo pīminekļa uzroksta, tok golavuords ir dūmis deputatim, partū catūrtdiņ Rēzeknis piļsātys dūmis sēdē deputati izavielēs storp div variantim: “I Kurzeme, i Vidzeme, i Latgale mūsu” (Rainis) voi “Varai pīdar laiceiba, taisneibai – myužeiba.” (Fraņcs Trasuns)
Varim cerēt, ka Rēzeknis piļsātys dūmis deputati itū vīdū F. Trasuna dūmu nauzjims personeigi, nu sprīss piec byuteibys i jims vārā sabīdriskū dūmu.
Sabīdreibā naizpratni radejuse ari Vaļsts volūdys centra praseiba, ka iz pīminekļa raksteitū tekstu latgalīšu volūdā napīcīšams dublēt latvīšu volūdā. Kai LSM.lv skaidroj Vaļsts volūdys centra direktors Māris Baltiņš, tod kongresa mierkis beja par Latgolys apvīnuošonu ar Kūrzemi i Vydzemi, izveidojūt vīnu teritoreju. “Ja mēs tagad šo aspektu neņemam vērā, tad uzraksts tikai latgaliešu rakstu valodā varētu liecināt, ka mēs neesam sasnieguši šī kongresa mērķi.”
Komentari varātu byut līki, partū ka skaidri radzams, ka M. Baltiņa kunga redzīņs veiduojīs, naīsapazeistūt pat ar Latgolys kongresa lāmumim.


text:
Viļāni »
Dzeivuot Latgolā nūzeimoj dzeivuot sātā: interveja ar Viļānu saimis dokturi Elgu Sudniku
Intervejis autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Vīns nu radzamuokūs 20. g.s. suokuma latgalīšu kulturys dryvys kūpiejim beja dokturs aba uorsts Ontons Skrynda (1881–1918). 20. gs. 20.–30.godūs Latvejis politikā īguoja cyts latgalīšu uorsts – Vinca Barkāns (1889–1947).Skaiteit vaira »
Izdūta unikala gruomota par latgalīšu tradicionalū kulturu
18. augustā Viļānūs nūtyka tradicionalī Gruomotu svātki, kurūs laikā Viļānu nūvodpietnīceibys muzejā tyka prezentāts Stefanejis Uļanovskys 19. godu symta beigu etnografiskais tāluojums “Poļu Inflantijas latvieši”, viestej informaceja Rēzeknis Tehnologeju akademejis (RTA) sātyslopā. Kai informej RTA studejuSkaiteit vaira »
Tautys muzykantu svātki Viļānūs itūgod Stefanejis Uļanovskys zeimē
Jau daudzus godus augusta pyrmajā sastdīnē Viļānūs nūteik Tautys muzykantu svātki. Kai viestej informaceja Viļānu nūvoda sātyslopā, itūgod tī nūtiks 5. augustā pūļu folkloristis Stefanejis Uļanovskys zeimē, kas 19. gs. ūtrajā pusē pieteja ViļānuSkaiteit vaira »
Jaunūs tautystārpūs preteimā Viļānu piļsātys 90. jubilejam
Ar Lauku atbolsta dīnasta atbolstu da 2018. goda juļa Viļānūs tiks realizāts projekts “Kur bitis, tī mads”, informej Viļānu kulturys noma muokslinīciskuos dalis vadeituoja Agita Vigupe. Tuo rezultatā Viļānu kulturys noma deju kūpai “Kūmys”Skaiteit vaira »
Reidzinīks ar portugalīti saimnīkoj fermā Viļānūs
Intervejis autore Laura Stepiņa Pamest dzeivi Londonā, kab dūtūs dzeivuot fermā Viļānūs? Izaklausa natycami, voi tai? Vystik reidzinīks Andris i portugalīte Debora pyrma treju godu izlēme, ka jūs saimei vyslobuok byus taišni tī –Skaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” sateik sovus meistarus
Gatavejūtīs akcejai “Satiec savu meistaru”, raidejums “Pi myusim Latgolā” gastej Viļakā i Viļānūs, kab īpazeitu daudzpuseigūs tradicionalūs omotu pratiejus. Jau itymā nedeļgolā sevkurs grybātuojs varēs īsavuiceit aust dečus, taiseit lelis ci pagatavēt suotnus gavieņaSkaiteit vaira »
Majā Viļānu tiergā nūtiks “Orūdu svātki”
14. majā meistari, kolekcionari, restauratori, retro pērļu cīneituoji, antikvariata i lītuotūs sadzeivis prīškmatu, mebeļu i drēbu tierguotuoji i cyti interesenti puļcēsīs Viļānūs tierdzeņā “Orūdu svātki”, kas nūtiks jau īrostuo Viļānu godatierga laikā tierdzeņam eipašiSkaiteit vaira »
Viļānūs nūtiks tradicionalais ziņgātuoju i stuostnīku vokors
Sastdiņ, 11. februarī, 15.00 Viļānu kulturys nomā (Kulturys laukumā 2, Viļānūs) nūtiks XV Ziņgātuoju i stuostnīku vokors, kuruo tema itūgod ir “Sāta”, informej Tautys muzykantu bīdreibys puorstuove Maija Upeniece. Tradicionali februāra ūtrajā sastdīnē ViļānūsSkaiteit vaira »
Nūsaver animacejis kinu par Vinneju Pūku latgalīšu volūdā
16. novembrī Viļānu Muzykys i muokslys školā tyka prezentāta tuos audziekņu veiduotuo animacejis kina “Vasals, Vinnej Pūk!”. Kinu veiduojuši Viļānu Muzykys i muokslys školys Vizuali plastiskuos muokslys programys audziekni. Teksta autore: Maruta Latkovska. MarutaSkaiteit vaira »
Viļānu muzejā atkluos jaunu ekspoziceju
Viļānu nūvodpietnīceibys muzejs 26. oktobrī 15.00 aicynoj vysus iz jaunys pastuoveiguos ekspozicejis “Lina sēkliņas stāsts” atkluošonys svātkim, viestej informaceja Viļānu nūvoda sātyslopā. Pasuokuma laikā apmaklātuoji varēs nūsavērt Viļānu nūvoda dzeivuotuoju atminis kinā “Lina tradīcijaSkaiteit vaira »
Jubileju svieteis Viļānu kulturys noms
15. oktobrī 19.00 tiks svieteita Viļānu kulturys noma dzimšonys dīna, viestej Viļānu nūvoda sātyslopa. Kulturys noms tyka atkluots 1952. gadā, nu paguojušuo goda 10. oktobrī tys atsuoka dorbu piec renovacejis, partū teik suokta jaunaSkaiteit vaira »
Viļānūs nūtiks ekspediceja “Pa Stefānijas Uļanovskas pēdām”
23. – 25. augustā Viļānūs nūtiks pietnīciska ekspediceja “Pa Stefānijas Uļanovskas pēdām”, viestej Rēzeknis Tehnologeju akademejis puorstuovi. Ekspediceju organizej Viļānu nūvodpietnīceibys muzejs i Viļānu nūvoda pošvaļdeiba sadarbeibā ar Rēzeknis Tehnologeju akademeju. Ekspedicejis mierkis ir apsekuotSkaiteit vaira »
Svātkus svieteis Viļānu nūvods
20. augustā ar devizi “Viļānu novads zied” tiks svieteiti Viļānu nūvoda svātki. Kai informej nūvoda puorstuove Margarita Isajeva, svātku laikā pasuokumi i bārnim, i pīaugušajim nūtiks na tik Viļānūs, nu ari nūvoda pogostūs. ViļānuSkaiteit vaira »
Viļānūs bārni i jaunīšu varēs vuiceitīs spielēt tautys muzykys instrumentus
19., 20. i 21. julī Viļānu kulturys noma kolektivs aicynoj bārnus i jaunīšus vacumā nu 6 da 18 godu pīsadaleit meistardarbneicuos “Nāc, stājies blakus un spēlēsim!”, kab īsavuiceitu voi papyldynuotu sovys prasmis tautys muzykysSkaiteit vaira »


text:
Laiks aizskrēje vieja spuornim, tai ka i napamanieju, ka jau godu publiceišonu gaida nalels atsvaidzynuojums. Saleidzynūt ar 0.1.4., kluotyn ir nnuokuši jauni vuordi, taipat ir lobojumi afiksūs.
Byutu cīši pateiceigs, ka tī, kas lītoi, dūtu kaidu ziņi par klaidom ci papyldynuojumim.
Lānai i klusai ir iznuocs jauns vuordineicys laidīns. Saleidzynūt ar īprīkšejū - 0.1.2 laidīni, vuordu kruojums ir papyldynuots da drusku vairuok kai 8300 (par apmāram 3300). Problemys da šam Mozilla produktūs i LibreOffice produktūs itkai nav pamaneitys.
Byutu cīši pateiceigs, ka tī, kas lītoi, dūtu kaidu ziņi par klaidom ci papyldynuojumim.
Tai kai vuordineicu sanuoce papyldynuot dīzgon luokai i beja juoloboi projekta informaceja aproksta failūs, ir gotova nuokušuo apakšverseja.
Lai isavaireitu nu problemom, īteicams īprīkšejū, 0.1.1 verseji, nūjimt pošrūceigi nu tīņs, kur jei ir uzstuodeita, cytaiž dabuosit divys konfliktejūšys versejis vīnlaiceigi. Tuļuok nuokūtnī ir dūmuots verseju numurus veidot tai: puormaiņis trešejā skaitļī - papylduota vuordineica bez puormaiņom lykumu failā; puormaiņis ūtrejā skaitļī: puormaiņis lykumūs, vīnlaiceigi nūsvīžūd vuordineicu papyldynojumu skaiteitojiuz 0. Puormaiņis pirmejā skaitlī pagaidom nav izdūmuotys, kai mož viņ tod, ka moduļi varēs nūsaukt par daudz-moz pabeigtu.
Uzmaneibu! Moduļs nav nikaidā veidā lītojams ar Microsoft biroja produktim.
Dīnys gaismu ir īraudziejs pyrmīs daudz-moz lītojamīs pareizraksteibys puorbaudis moduļa laidīns, kuru var atrast Šursyutešonys sadaļī. Moduli var uzstuodēt gon LibreOffice (OpenOffice) aktualos versojuos, gon Mozilla produktūs (Firefox, Thunderbird, Fennec, SeaMonkey, tīsa - itymūs uzstuodēt var, no pagaidam - nastruodoi).
Moduļa uzstuodeišona ir vīnkuorša - uzspīžūt uz vajadzeiguo moduļa tiks uzdūts vaicojums par saprašonu, kas teik dareits un voi tū turpynuot.
Uzmaneibu! Moduļs nav nikaidā veidā izmontojams ar Microsoft biroja produktim.
Atgrīziniskīm nu ir vysi afiksi. Palykuši nu jau viņ divdaji i skaitļa vuordi.
Lānai pasapydynoi afiksu kluosts. Guodojams, ka dreiži byus vysi afiksi atgrīziniskīm.
Dokumentacejis sadaļī īlykts šubreid par gotovim dūmojamū afiksu saroksts ar cīši eisu skaidrojumu, kas kam dūmuots.
Ka kas aiz gara laika varātu kū na viņ patestēt i padūt ziņi, byutu cīši prīceigs.
Uz šū breidi ir puorbaudeiti II un III konjugacejis darbeibys vuordu afiksi vysim laikim; ruodīs, ka vyss ir tai kai vāga. Tai kai darbeibys vuordus ar atgrīziniskīm lūka tai pat kai teišūs, puse dorba ir padareita.
Lītvuordu un īpašeibys vuordu afiksi toža ir jau lītojami, ka naskaita īspiejamū pamozynomūs formu afiksu iztryukumu dažom deklinacejom.
Prīškā vēl stuov atrīziniskūs formu, divdabu, skaitļa vuordu afiksi un moža vēl šys un tys.
Daguo rudiņs i var atsuokt dorbu pi afiksim. Šudiņ dalykti darbeibys vourdu tagadnis afiksi (na vysi vēl). Tai kai latgalīšu volūda LibreOffice jau ir īlykta, guodoju, ka da jauno goda bys kaida na viņ testa vuordineica ar kū suokt rūtuotīs.
Latgalīšu lokāle ir izguojuse OpenOffice izstruodis kvalitatis kontroli i ir ītvarta OpenOffice izejis kodā. Sagaidoms, ka marta laikā varētu byut izlaists izstruoduotoju (development) OOo-3.3 laidīns, kuram testa versejī varātu dalikt pagaidom gon pavysam nalelu pareizraksteibys vuordineicu. Kura vēl nav publiceita Šursyuteišonys sadaļī.
Pēc ISO639-3 koda daškieršonys izveidōta latgalīšu lokāle i īsnīgta īkļaušonai OpenOffice izejis kodā OpenOffice izejis kodā. Pec šo breiža izstrōdōtōju planim paradzāts, ka tū īkļaus OpenOffice 3.3 laidīnī. Zynūt, cik dreiži mainōs OO versejis, dūmojams, ka tys varātu nūtikt goda ūtrā pusī.
Ka izadūs saprast, kai var OpenOffice nūkompilēt pats, to interesentim mož byus pīeejama i OO testa verseja ar latgalīšu volūdu. Viņ jōsoka, ka lītojama latgalīšu vōrdineica vīnolga byus vēļ nadreiž, ka viņ kaida testa verseja koncepcejis pōrbaudei.
Seņ gaideitīs nūtykums beidzūt ir atnōcs - šō goda 18.janvarī par ISO standarta 639-3 uztureišonu atbiļdeigō organizaceja SIL ir dašķeiruse latgalīšu volūdai sovu individulū kodu ltg.
Tys tān nūzeimoi, ka varēs pōrīt pi nōkušō īceris eistynōšonys sūļa - sataisēt lokālis parametru failu īkļaušonai OpenOffice izejis kodā, kas ļaus latgaliski raksteitū tekstu formatēt kai latgaliskū i izmontōt pareizraksteibys pōrbaudis leidzkli. Pādejīs ir īsōkts, i, gōdojams, tiks kod na viņ na pōrōk tōlā laikā davasts da pratiskai izmontōšanai dereigam stōvūkļam.
Dicollecte projekta mierkis ir izveiduot LibreOffice.org, OpenOffice.org, Firefox, Thunderbird, SeaMonkey, i Mac OS X latgalīšu volūdys pareizraksteibys vuordineicys.
Itymā vītnī ir planavuots apkūpuot lītuotuoju īrūsynuojumus. Dazateikšona ir obligata.
Vītne ļaun :
Administrators(i) izviertēs vysus prīkšlykumus, korigejūt pec napīcīšameibys. Apstyprynuotī prīkšlykumi tiks īkļauti nuokušejuos vuordineicys versejuos.
Ka ir vajadzeiba sazazynōt ar projekta vadeibys centru, rokstit uz dict_nosp@m_dv.lv (vysy nu pyrmo "_" leidz ūtram nūmainūt ar @)


text:
Conference Chairperson
Leonids Ribickis
Riga Technical University
Latvia
Joint Conference Chairpersons
Local Organizing Committee
Local Scientific Committee
Adrian Leslie Robert, Alps Ivars, Apse-Apsitis Peteris, Asmanis Gundars, Brazis Viesturs, Bunina Inna, Caiko Jelena, Galkins Ilja, Gorobecs Mihails, Hramcovs Vladimirs, Husev Oleksandr, Krievs Oskars, Kunicina Nadezda, Kiploks Juris, Levcenkovs Anatolijs, Maksimkina Julija, Nadeznikovs Nikita, Patlins Antons, Potapovs Andrejs, Purvins Andris, Rankis Ivars, Romanovs Andrejs, Sokolovs Alvis, Steiks Ingars, Stepanovs Andrejs, Suzdalenko Aleksandrs, Tetervenoks Oļegs, Utesevs Igors, Valeinis Janis, Vinnikov Dmitri, Vitols Aigars, Voitkans Janis, Zabasta Anatolijs, Zakis Janis, Zitars Uldis, Ziravecka Anastasija, Bazbauers Janis, Berziņa Kristīna, Cuvicins Vladimirs, Dirba Janis, Dolgicers Aleksandrs, Gerhards Janis, Ketners Kārlis, Mahnitko Anatolijs, Mutule Anna, Rozenkrons Jānis, Sauhats Antans Sauļus, Vītoliņa Sandra, Zeltins Namejs, Zicmane Inga, Zalostība Diana, Pētersons Ernests, Bobrovs Vjaceslavs, Bondars Kaspars, Haritonovs Viktors, Ivanovs Girts, Paeglītis Andris, Porins Jurgis, Spolitis Sandis, Supe Andis, Balodis Guntars, Cikovskis Lauris, Gulbis Arnis, Pikulins Dmitrijs, Slaidins Ilmars, Stepins Deniss
Riga Technical University
EPE Executive Council
Executive Council Members
Ex-officio members
EPE International Scientific Committee


text:
Roksta autors: Jurs Viļums, 12. Saeimys deputats
Kod Ministru kabinets piļdeis lykumu i apstyprynuos latvīšu literaruos volūdys normys?
Lai cik napateikama taisneiba, tei tūmār ir lobuoka par soldonim glaimim. Atškireibā nu vīnys myusu kaimiņvaļsts Latvejā vēļ ir īspiejis aizdūt vaicuojumus, pīpraseit atbiļdis, pasadaleit ar izdareitajim secynuojumim – tai saceit, meklēt taisneibys. Vēļ lobuok, ka gola rezultatā varim rast ari pa kaidam konkretam prīšklykumam attīceiguos lītys sakuortuošonai. Lai tū izdareitu, pyrma vysa ir svareigai spiet pošim iz sevi pasavērt bez aizsprīdumim i oklim nūlīgumim.
Vīns nu munim vaicuojumim saistās ar latvīšu (tymā skaitā latgalīšu) volūdu i tuos pareizeibu/napareizeibu. 2007. goda suokumā apsajiemu, ka dareišu vysu, kab tikt skaidreibā ar Vaļsts volūdys lykuma 3. panta caturtuos dalis īvīsšonu, kas paredz: “Valsts nodrošina latgaliešu rakstu valodas kā vēsturiska latviešu valodas paveida saglabāšanu, aizsardzību un attīstību.” Tūlaik pyrma vysa jau beja svareigi saprast, kas ir atbiļdeigs par tuo eistynuošonu. Kai izaruodeja – eisti nivīns. Tys asūt taids lobais nūdūms, kas lykumā īraksteits i kas pats pa sevi nūruoda iz lykumdevieja lobū grybu nalikt (leidz nazynomai rūbežai) škieršļus “cytaiduokai latvīšu volūdai”. Kod itūs rūbežus puorbaudeju realajā dzeivē, izaruodeja, ka pat Saeimys deputata zvārastu var pasaceit Latgolys latvīšu volūdā i, ka byut uzstuojeigam iz sovom tīseibom, tod var ari tikt pi Saeimys deputata mandata apstyprynuošonys.
Meklejūt īspiejamūs juridiskūs ībyldumus latgaliski pasaceita zvārasta gadīnī i tūs puorbaudūt, atsakluoja gona jūceiga situaceja pošys tai sauktuos “latvīšu literaruos volūdys” saisteibā. Kas tod eisti ir pareiza latvīšu volūda? Kas tū apstyprynoj? Kur var ar tū īsapazeit?
Satversmis 4. pants nūsoka – “vaļsts volūda Latvejis Republikā ir latvīšu volūda”. Tuoļuok Vaļsts volūdys lykuma 23. panta pyrmajā daļā teik precizāts: “Oficiālajā saziņā latviešu valoda lietojama, ievērojot spēkā esošās literārās valodas normas” i tuo poša panta trešajā daļā: “…latviešu literārās valodas normas apstiprina Ministru kabinets.”
Kab nabyutu nikaidu puorprotumu, saraksteju viestuli Ministru kabineta (MK) vadeituojai ar lyugumu nūruodeit, kod (i kaidys) latvīšu literaruos volūdys normys MK eisti ir apstyprynovs?
Atbiļdi Straujumys kuņdzis aizdavumā sagataveja Tīslītu ministreja, kurā informēja, ka MK da šam ir apstyprynovuse itaidys latvīšu literaruos volūdys normys:
– “Noteikumi par personvārdu rakstību un lietošanu latviešu valodā, kā arī to identifikāciju”, (Nr.114);
– “Noteikumi par Eiropas Savienības vienotās valūtas vienības nosaukuma atveidi latviešu valodā”, (Nr.564). Zaudiejuši spāku ar 03.05.2013.
I tys ir vyss? MK ir apstyprynovs nūsacejumus, kai raksteit personu vuordus, pavuordis (kur dažys normys, munupruot, ir pretrunā ar jau pīmynātū Vaļsts volūdys lykuma 3. panta caturtū daļu), i skaidruojumu, kod raksteit “eiro”, kod “euro”. Vyss.
Ite varātu taiseit pagaru atkuopi par vysaiduokom īstuodem. Vaļsts volūdys centrys struodoj Tīslītu ministrejis pakļauteibā ar mierki “veikt normativūs aktu īvāruošonys uzraudzeibu i kontroli, nūdrūšynuot ar starptautiskūs tīseibu aktu oficialajim tulkuojumim”. Latvīšu volūdys agenturys mierkis ir “veicynuot latvīšu volūdys statusa nūstyprynuošonu i ilgtspiejeigu atteisteibu”. Vaļsts izgleiteibys satura centrys, kas struodoj Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis pakļauteibā, nūdrūšynoj vuiceibu satura izstruodi i puorrauga tuo eistynuošonu. Pi prezidenta izveiduotuos Vaļsts volūdys komisejis dorbs ir sabīdrisks, nasajemūt par tū atolguojumu. Vaļsts volūdys centra Latvīšu volūdys ekspertu komisejis lāmumim ir “ieteikuma raksturs”. Vēļ var atrast daudz vysaiduoku volūdnīku viertiejumus, jūs sprīdumus i puorsprīdumus, bet nivīnam nu augstuok pīmynātajim nav tīseibu apstyprynuot pat latvīšu volūdys alfabetu(!).
Storp cytu, burtu “y” jau nu 2011. goda lītojam Saeimys stenogramu pīraksteišonā, i nikaida vaine. Nivīns volūdys uzraudzeibys centrys navar nikuo aizruodeit ci uzlikt koč kaidu struopi. Iz kaida pamata?
Ka vydsškoļnīks saraksteitu gola dūmrokstu Latgolys latvīšu volūdā atbylstūši Vaļsts volūdys centra apstyprynuotajim Latgalīšu raksteibys nūsacejumim, ci kaids, pīvadumam, puorbaudejumūs Eiropys Savīneibys pastuoveiga īdzeivuotuoja statusa īgiušonai raksteitu “latgaliski napareizai”? Iz kaida pamata škoļnīkam tod likt slyktu atzeimi, bet konkretam cylvākam nūraideit juo attīceigū lyugumu?
Vysom munom latgaliski saraksteitajom viestulem (iz Saeimys deputata oficialuos veidlopys) asu sajiems atbiļdis i nu Vaļsts volūdys centra, i nu Uzjāmumu registra, i nu Saeimys Juridiskuo biroja, i nu Tīslītu ministrejis i nu Ministru prezidentis. Jim nav tīseibu naatbiļdēt.
Lai tūmār mes vaļstī naaizītu piļneigā volūdys anarhijā, skaitu, ka Ministru kabinetam beidzūt ir juopylda Vaļsts volūdys lykumā izlyktais pīnuokums i vystyvuokajā laikā ir juoapstyprynoj latvīšu literaruos volūdys normys – obeju latvīšu volūdys viesturiski izaveidovušūs literarūs tradiceju pareizraksteibys nūsacejumus.
Ir gryuts ceļt muoju, ka nav īlykti stypri pamati. Tai ari gryuts vaļstī sakuortuot koč vīnu jūmu, ka nav skaidreibys par nacejis pamatvierteibu – volūdu.


text:
Vladislavs Luocs »
Pīduovoj nūsavērt raidejumu “Latgalīšu volūdys sorgi: Vladislavs Lōcis”
Neatkareigūs producentu grupa “Studija 3KM” sovā YouTube kontā īvītuojuse raidejumu “Latgalīšu volūdys sorgi: Vladislavs Lōcis”, pīduovojūt tū nūsavērt sevkuram. Vladislavs Luocs dzims 1912. goda 26. janvarī Drycānu pogosta Luoču solā zemnīku saimē. Vuicejīs Aglyunys gimnazejāSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” par Vladislavu Luoci
Itūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji aicynoj atguoduot i dazynuot vaira par latgalīšu drukavuotuo vuorda sorgu – latgalīšu gruomotu izdevieju Vladislavu Luoci, kai ari īsaklauseit unikalūs bolsa īrokstūs nu skaņu platis “Latgola Runoj”. VladislavsSkaiteit vaira »
Rēzeknē 18. novembrī varēs nūsavērt Vladislavam Luočam veļteitū raidejumu
18. novembrī 13.00 Latgolys viestnīceibys GORS 1. stuova konfereņču zalā nūtiks gruomotizdeviejam i rakstnīkam Vladislavam Luočam (1912–1984) veļteituo raidejuma “Latgalīšu volūdys sorgi: Vladislavs Lōcis” izruodeišona. Vladislavs Luocs dzims 1912. goda 26. janvarī Drycānu pogostaSkaiteit vaira »
Trešdiņ TV pyrmizruode raidejumam par Vladislavu Luoci
Trešdiņ, 28. junī, 20.30 Re:TV televizejis pyrmizruodi pīdzeivuos gruomotizdeviejam i rakstnīkam Vladislavam Luočam (1912–1984) veļteitais raidejums “Latgalīšu volūdys sorgi: Vladislavs Lōcis”. Vladislavs Luocs dzims 1912. goda 26. janvarī Drycānu pogosta Luoču solā zemnīku saimē. VuicejīsSkaiteit vaira »
“Kolnasāta” stuosta par izdevieju Vladislavu Luoci i latgalīšu gruomotom
Itamā reizē “Kolnasāta” gasteja Daugovpilī, kab satyktu treis radūšus i uzjiemeigus cylvākus: Sandru Poplavsku, Juoni Rimicānu i Arni Slobožaninu. Jī tikū skateituoju viertiejumam nūdavuši raidejumu “Latgalīšu volūdys sorgi. Vladislavs Lōcis”. Tymā īmyužynuota latgalīšu gruomotizdeviejaSkaiteit vaira »
Daugovpilī pyrmizruodi pīdzeivuos Vladislavam Luočam veļteits raidejums
Muokslys naktī, 9. junī, 23.30 Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra konfereņču zalā nūtiks gruomotizdeviejam i rakstnīkam Vladislavam Luočam (1912–1984) veļteituo raidejuma “Latgalīšu volūdys sorgi: Vladislavs Lōcis” pyrmizruode. Vladislavs Luocs dzims 1912. goda 26. janvarīSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” – par Vladislava Luoča pīminekli
Latgolys kongresa 100. pīminis godā i, sagaidūt Latvejis symtgadi, Rēzeknē tiks pastateits pīmineklis izcylajam latgalīšam i latgalīšu gruomotu izdeviejam Vladislavam Luočam. Vl. Luoča Latgaļu rakstnīceibys muzeja vadeituojs Pīters Luocs, izruodūt muzeja ekspoziceju, sovu radinīkuSkaiteit vaira »
Sastdiņ Rēzeknē pīminēs Vladislavu Luoci
28. janvarī 12.00 Rēzeknē, Latgalīšu rakstnīceibys muzejā (Kruoslovys īlā 4b), nūtiks latgalīšu gruomotu izdevieja i sabīdryskuo darbinīka Vladislava Luoča 105 godu pīminis pasuokums, informej muzeja vadeituojs Pīters Luocs. “Ar Vladislava Luoča myužu saisteita LatgolysSkaiteit vaira »
Rēzeknis Tehnologeju akademeja aicynoj zīduot Vladislava Luoča pīminekļam
Rēzeknis Tehnologeju akademejis (RTA) rektors Edmunds Teirumnieks aicynoj zīduot leidzekļus Vladislava Luoča pīminis laukuma izveiduošonai. Rēzeknis Tehnologeju akademeja itūšaļt izstruodoj nūlykumu metu konkursam par Vladislava Luoča pīminekļa pastateišonu Rēzeknē, Atbreivuošonys alejā 90. Pīminekļa pastateišonuSkaiteit vaira »
Voi, sagaidūt Latvejis symtgadi, pastateisim pīminekli Vladislavam Luočam?
Roksta autori: Pīters Luocs, Latgaļu rakstnīceibys muzeja vadeituojs, i idejis dūmubīdri Ar rakstnīka i gruomotu izdevieja Vladislava Luoča vuordu ir cīši saisteita latgaļu* kultura pyrmskara 20. godu symta 20.–30. godūs i okupaceju laikā Daugovpilī,Skaiteit vaira »
Latgalīši trymdā – latgaliskuo gora uzturātuoji
Autore: Gunta Nagle Ūtruo pasauļa kara beiguos apmāram 120 000–140 000 Latvejis dzeivuotuoju patvārumu beja atroduši Rītumu zemēs. Ari vairuokys tyukstūšys latgalīšu, daļa nu kurim vāluok sevi sauce par latgalim, atstuoja dzymtū zemi. Latvju enciklopedejā saceits,Skaiteit vaira »
Pi myusim Latgolā! – 09.10.2014.
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu “Pi myusim Latgolā!”. Catūrtdiņ raidejums atguodoj izcilus latgalīšus, kas peļnejuši sovu pīminekli, stuosta, kai topa naseņ atkluotais pīmineklis pyrmajam kardinalam nu latvīšu vyda Julijanam Vaivodam, i cik tuoli ir arSkaiteit vaira »
Byuveisim pīminekli Vladislavam Luočam!
Vladislava Luoča myužs ir bejs vīns vīneigs upers bez atlykuma iz sovys daudzcītušuos tāvu zemis, Latgolys oltora. Jis vysod ir ryupejīs i aizstuoviejs cytus – sev nikuo naprosūt. Jau 30 godu kai Latgolys kulturaSkaiteit vaira »


text:
Cylvāki
Bonifacejs Briška. 30.10.1902. – 02.10.1994.
30. oktobrī opola jubileja palīk Bonifacejam Briškam – publicistam i rakstnīkam, kurs sovā dzeivī struoduojs vysaidus dorbus – bejs školuotuojs i puorziņs školā, struodojs iz teiruma i byuvnīceibā, bejs apkūpiejs, agronoms, bibliotekars i elektriks…
Naaizmierstule (Rozālija Tabine). 29.10.1890. – 17.03.1965.
Oktobrī atceramēs pošaizlīdzeigū jaunuotnis audzynuotuoju i rakstneicu Naaizmierstuli. Sovys vīnkuoršuos, kotram saprūtamuos volūdys dieļ jei tyka saukta par tautys rakstneicu. Auguse ticeigā saimī, R. Tabine ari sovus audzynojamūs i vysu tautu mudynuoja mīļuot Dīvu, Dzimtini i cylvākus sev apleik.
Seimaņs Putāns. 21.07.1892. – 22.03.1969.
Pyrms 120 godim 21. julī dzims latgalīšu dzejnīks Seimaņs Putāns, kura pyurā ir vairuoki simti dzejūļu, kas paraksteiti ar vairuokim desmitim vysaidu pseidonimu. Koč juo dorbūs i natryukst naveikleibys, naizkūptu formu i solkonuma, dzejnīkam ir pīmits talants i juo daiļradis suokumā saraksteituo dzeja atzeita par saistūšu i aizkustynuojumu raisūšu, tauta ar atzineibu pījāmuse i labi saprotuse dzejūļus par naizgleituotūs i nabadzeigūs ļaužu vuorgim.
Arturs Rubenis. 1927. Dramaturgs, teatra darbinīks, bibliotekars
5. junī 85. dzimšonys dīnu sviņ dramaturgs i teatra darbinīks, Andryva Jūrdža fonda laureats Arturs Rubenis. 30 dorba godus jis nūstruoduojs bibliotekā, dorbuojīs ari kai pedagogs, teatra spieliešonā īsaistūt jaunuotni i vuicūt tai izpratni par teatra muokslu.
Miķeļs Bukšs. 01.06.1912 – 06.06.1977.
Pyrms 100 godim 1. junī dzims literaturviesturnīks, kulturviesturnīks, volūdnīks i publicists Miķeļs Bukšs.


text:
Guļ kai komuļs, odotu pylns. (Ezs)
Kurūs traukūs navar nikuo īlīt? (Pylnūs)
Bryuns luocs pa zemi staigoj tārauda biksēs. (Orklys)
Rudinī boguota, pavasarī bedna. (Kliets)
Lela, gara tāva jūsta, navar pyurā salūceit. (Ceļš)
Symts ocu, bet naredz. (Sīts)
Mamzele koktā, kokls sasīts, moti vaļā. (Slūta)
Ar kū beidzās myužeiba? (Ar burtu „a”)
Vīns īt, divi rūnās. (Āna)
Divi kaimini, bet nikod nasasateik. (Auss)
Bārni tāvu pazeist, tāvs bārnus napazeist. (Bazneickungs i draudze)
Mute bez zūbu, bet kūku ād. (Kruosnis)
Rudinī pīdzymst, vosorā aug. (Zīmuoji)
Veireiņš mozs, raibi svuorki mugurā. (Dzeņs)
Trejas kuojas, sešas acis, tupu sovu myužu nūstaiguoja. (Pokovs)
Četrys kuojis, vīna capure. (Golds)
Gara, gara jumprova puorškaltu vādaru. (Obra)
Dzeivs ir, kust i šalkoj, tikai palīk iz vītys. (Mežs)
Ni ād, ni dzer, bet skrīnūt aug. (Spūle, komuļs)
Luocs aizīt, pādu naredz. (Kugis)
Četri taisa gultu, divi ruoda guni, vīns pots atsagulst. (Suņs)
Bolts ar malnu myužam mainuos. (Dīna i nakts)
Nikur naaug, bet zīmu pi lūga zīd. (Ladapuče)
Cytam kūž, pots rauds. (Zuodžs)
Nadzeivs dzeivam kuojis sylda. (Apavi)
Zalkts tynās, gola navar atrast. (Rateņa šņūre)
Tymā pat pļovā pļaun zīmu, pļaun vosoru. (Buordu dzan)
Karteņa: ekransuoveņš nu http://www.zudusilatvija.lv/objects/object/9465/
Ziņu sagatavieja V. Vilcāne


text:
Par Leldīnom juovuora ūlys, lai opolys teleitis barojās.
Leldīnā nūdātū ūlu vajag likt izperēt, jū nu tuos ūlys izīs skaista i diejeiga visteņa.
Leldīnē vajag pajimt svieteituos tukluos galis gabaleņu i nūlikt leidz tam laikam, kod suoc labeibu pļaut, i pyrmū reizi ejūt pļautu, vajag nusmērēt sierpu ar tū tuklū gali, tod pelis naēss labeibu. Svieteibu vajag cīši sorguot nu pelem, ja pelis daboj ēst svieteitu maizi voi gali, tad palīk par plykspuornim i dora cylvākim vysaidus ļaunumus.
Kas zam Leldīnis lelajā saistdīnē ēss vairuok zierņu, tod itei pīzīmēj, ka tys byus boguots cylvāks.
Kas Leldīnā pyrmais atbrauc nu bazneicys, tys vysu godu pyrmais pi dorba i tureibys.
Ja meita gryb zynuot, nu kurys pusis nuoks precinīki, tad Leldīnys prīkšvokorā uz dziernovom juomaļ odamū odotu; kurā dziernovu pusē caur akminim odota izīs, nu tuos pusis precinīki brauks.
LaKuGa vielej vysim skaiteituojim prīceigu Leldīni!
Karteņa: LaKuGys arhivs
Ziņu sagataveja: LaKuGa


text:
17. decembrī literatam Pīteram Jurciņam palyktu 85. Policists ar dzejnīka dvēseli, tai varātu raksturuot Pīteri Jurciņu. Daudzu cylvāku atmiņā palics ar dzīsmi “Vuolyudzeite”, kurai sarakstejs i vuordus, i meļdeņu. Pīters Jurciņš leidzuos jau ari myužeibā aizguojušajam Andram Viejānam i Ontonam Kūkuojam ir dzejnīks, kurū zyna na tik Latgolā, nu vysā Latvejā. Sovuos atmiņuos par Pīteri doluos Nautrānu vydsškolys direktore Anita Ludborža i Latvejis Radejis producente Alda Briede.
Taipat raidejums viestej par jaunumim latgalīšu literaturā – latgaliski izdūta Kārļa Skalbis puorsoka “Kačeiša patmalis”. Sovu rūku pi gruomotys izdūšonys dalykuse ilggadeja žurnala “Katōļu Dzeive” redaktore Maruta Latkovska, ilustracejis veiduojuse muokslineica Ieva Jurjāne.


text:
Kai atjaunuot vacu mocikletu, par tū “Kolnasātys” intervejā stuosta Kaspars Romanovs, Retro moto kluba “Rūsa vējā” vadeituojs. Ar mocikletim jis dorbojās jau nu školys laika, tod gon tys beja tik puorsavītuošonys leidzeklis. Niu Kasparam Tiļžā, Bolvu nūvodā, ir retro moču kolekceja, kū var saukt par “braucūšū muzeju” – vysi apmaklātuoji teik izvyzynuoti. Aizaraušonu apvīnuojs ari ar uzjiemiejdarbeibu, sova molkys ražuošonys uzjāmuma molku mādz īmaineit pret vacim mocikletim, tūs detaļom voi antikim aksesuarim.
Kaspars Romanovs ir ari “Misters Latvija 2011”, piec goda brauce ari iz pasauļa konkursu Lelbritanejā, kur beja apsaviļcīs stilizātā latgaļu karaveira tārpā.
Dace Dambe runoj ar svātceļnīkim, kurī dūmās iz Aglyunu, atkluojūt, parkū vīni dūmās tik iz svātku kulminaceju, nu cyti gotovi īt kuojom vairuokus symtus kilometru.
Ari Vuordineicys temats saisteits ar īšonu. Valentins Lukaševičs i Arņs Slobožanins runoj par tū, kai īt volūdeņa – par baumom, šnekuošonu i pļuopom i stuosta smīkleiguokuos baumys, kuruos dzierdiejuši par sevi i leidzcylvākim.


text:
20. augustā ar devizi “Viļānu novads zied” tiks svieteiti Viļānu nūvoda svātki. Kai informej nūvoda puorstuove Margarita Isajeva, svātku laikā pasuokumi i bārnim, i pīaugušajim nūtiks na tik Viļānūs, nu ari nūvoda pogostūs.
Viļānu nūvodpietnīceibys muzejā nu 10 da 15 stuņžu varēs apsavērt divejis izstuodis: muokslinīka Jura Jurjāna dorbu kolekceju “Mīlestības zīmē” i Ontona Salīša sīnys dekoru izstuodi “Latvju rakstu motīvi no šķeltām klūdziņām”. Vysim muzeja apmaklātuojim apsavieršonai tiks pīduovuota ari pamatekspoziceja “Viļānu novads gadsimtu griežos”, sovukuort bārnim tiks pīduovuotys interesantys nūdarbis rodūšajā darbneicā “Latviju rakstu zīmes”.
Strupļu parkā nu 10 stuņžu sevkurs varēs īsasaisteit vysaiduos spēlēs vysai saimei. 13.00 vosorys estradē suoksīs koncerts, kurā pīsadaleis gostu kolektivi nu Gruzejis, Krīvejis i Boltkrīvejis.
Dekšuoru estradē nu 10.00 vysi teik aicynuoti veiduot zīdu pakluoju. 15.00 tīpat koncerts, kurā pīsadaleis kolektivi nu Lagodehi (Gruzeja), Glubokoje (Boltkrīveja) i Šliselburgys (Krīveja). 16.00 Dekšuorēs postfolklorys grupys “Rikši” koncerts, sovukuort 17.00 tiks dūts starts draudzeibys velobraucīņam iz Laksteigolu solu Viļānūs.
Viļānu piļsātys bibliotekā nu 11 da 17.00 vysim interesentim teik pīduovuota kolekcionaris I. Mičulišys izstuode “Bitīt, tavu čaklumiņu…”.
Svātkūs naiztiks ari bez sporta aktivitašu. Bīdreiba “Volejbola attīstība Latgalē” sadarbeibā ar Viļānu nūvoda Sporta školu organizej Latgolys kausa turniru pludmalis volejbolā. Viļānu piļsātys stadionā nu 11.00 nūtiks ari Latvejis Mintauta Kalniņa kinologiskuos asociacejis regionaluo škirnis medeibu suņu izstuode.
12.00 Viļānu Sv. Erceņgeļa Mikeļa Rūmys katuoļu bazneicā suoksīs pateiceibys dīvkolpuojums – Sv. Mišs par Viļānu nūvodu i tuo dzeivuotuojim.
Nūvoda svātki nūsaslēgs ar kruošņu koncertu Laksteigolu salā. Uzastuos vītejī pošdarbeibys kolektivi i gosti nu Gruzejis, Krīvejis i Boltkrīvejis. Tiks sveikti konkursa “Skaista un sakopta vide Viļānu novadā” laureati i svineigi sagaideiti draudzeibys velobraucīņa dalinīki. Jau par tradiceju palykuse fotoizstuodis reikuošona svātku koncerta laikā. Itūgod apsavieršonai tiks pīduovuota izstuode “Viļāni 70.-80.gados”. 21.00 varēs izadoncuot balā ar grupu “Mākoņstūmēji”, sovukuort pušnaktī – diskotekā ar DJ Arni.


text:
pi LgSC gruomotu golda ituo goda 20. aprelī izruožu storplaikā.
Nazynu, kai ir tierguot latvīšu, krīvu, angļu gruomotys parostā veikalā. Bet kotru reizi, kod asu tierguojuse latgalīšu gruomotys, maņ ir sajiuta, ka kolekcioneju ārmus i jī speciali mane meklej. Voi varbyut es par daudz verūs apleik i par daudz runoju – tuo vītā, lai ļaudim vīnkuorši raudzeitu puordūt preci.
Bet maņ pateik atrast i īdūt pareizū gruomotu ari tod, ka cylvāks nazyna, kuo jis grib. Koč ar latgalīšu gruomotom vysbīžuok tai ari ir – juos ir kai nazynomī karaveiri, kas bruoļu kopūs guļ sūpluok vīna ūtrai. Ni juos zyna cylvāku, ni cylvāki jūs. It kai nazkuo grybātu skaiteit, tok burti ni taidi i autors ni taids.
Itū sastdiņ tierguoju latgalīšu gruomotys kinuteatrī “Splendid Palace” Baļtinovys amaterteatra “Palādas” vīsizruodis “Ontans i rodne” laikā. (Vaira par itū ceļojūšū LgSC gruomotu stendu i pošu tierguošonys projektu skaiti ite.)
Vīna sīvīte speciali maņ atnese šokolada kompetu zylā folejā – ceiruļa ūleņu pavasarī. Jei saceja, ka kotru reizi klausuos “Kolnasātu”, ka jai cīši interesnai. Šudiņ Vaļuks stuosts par dzāsluonu.
– Ā, niu to jau ir pastuostejs, – jei saceja, pasavāruse iz pulkstini. Ruodeja jau godreiž septeni vokorā.
Jei pastuosteja, kai ari juos pusē dzāsluonu sauc dzāsluonu, a vēļ ir dzierdiejuse, kai jū sauc ari par zaslonu voi nazkū tamleidzeigu. Vaicuoja par vacajim vuordim – kai es tik daudz zynu i kur es jūs jemu.
Saceju, ka es vīnkuorši jūs atguodoju nu bierneibys, a vēļ pasaveru gruomotuos.
Veceits ar paplyku plešu i puori puorsukuotom kuplom motu lēkšem, kas piec capuris nūjimšonys stuovēja gaisā i kryta iz pīris. Taidi siermi i naleidzonai apgrīzti motu viļni.
Jis daguoja pi golda, mierķtīceigai pajēme zaļū gruomotu. Leonarda Latkovska atmūdys darbinīkus. Suoce škūrsteit, aizaruove. Piec šaļts jis jau stuovēja koridora ūtrā pusē. Raudzieju jū napagaisynuot nu skatīņa, koč naticieju, ka jis ir zaglis.
Piec minotu desmit veceits atnese gruomotu atpakaļ. Nūlyka iz golda precizi juos vītā i pasaceja:
– Itei ir loba gruomota. Tik burti mozi, navar izlaseit.
Daguoja sīvīte. Cyluoja vīnu gruomotu, ūtru. Es soku – tī dzeja, tī proza.
Jei pieški pasagrīze pret mani i saceja:
– Es dzeju vairs nelasu. Visi dzejnieki ir miruši.
Nazkū atbiļdieju, saruna turpynuojuos. Beja skaidrs, ka jei nikuo napierks, bet reizem ir tai, ka saprūti – es te stuovu na jau gruomotu, bet cylvāku deļ.
– Visi, ko es lasīju, ir miruši. Visi mani autori ir miruši.
Jei nanūsauce nivīna vuorda, bet tys skanēja tik apokaliptiski. Kai piec pasauļa gola.
Jei ari saceja, ka jaunū dzeju nasaprūt. Bet nasaprūt ari Imantu Auzeņu – it kai teksts ir, a skaņ tukšums. Nav nikaidys jāgys, tikai atskanis. Bet Imants Auzeņš jai to nikod tai i naass patics.
Jei nanūsauce nivīna dzejnīka, kas ir juos autors. Tok ari ar lelu toleraņci i sirsneibu atzyna, ka juos laiks ir cauri. Lai roksta kū raksteidami – tei nav juos literatura. Jei nanūlīdz, navīpsnoj, nasmuodej, naškolej.
Vīnkuorši vysi dzejnīki ir myruši
Div draudzinis, trīkdamys i smīdamuos vīna caur ūtru, trynuos pi golda. Beja skaidrys, ka nazkuo juos grib, bet eisti nagrib nikuo sprosta. Vīna pasaceja par unukim nazkū, bet es vierūs i nasaprotu – ruodīs, par jaunu, lai byutu unuki. Ūtruo tai kai grybātu kaidu gruomotu pierkt, a ej nu zyni, kuru i deļkuo. I voi pierkt. I voi jei.
Vuords pa vuordam, juos apsamete pi vuordineicu. Pasavēre iz Bārzkolna, pastuosteju eisai. Nā, tys eisti nader. Tod saceju – juojem Vaļuka vuordineicu.
Vīna nu jūs smiejuos i saceja tymsuokajai:
– Ka byus vydā “sipisnīks”, tev juojem!
Apcaltuo tai kai sasavībe, a atsauceigai vērēs, kai tei ūtra škir lopys.
Sipisnīks beja. Bet niu jau juos īsadaga azartā.
– Ir sipisnīks! A pasaver – kvašeline! Pi myusu studiņs, te kvašeline.
– Nui, nui, maņ studiņs, aizbraucom da vadaklys – jei soka “kvašeline”.
Gols golā juos nūpierka kotra pa vuordineicai. Sumkā lykdamys, saceja, ka taiseis krystvuordu meiklis.
Pyrms poša izruodis suokuma atguoja taids pavacuoks veirīts ar opolu muti. Nu kabatys jis izvylka salūceitu A4 lopu, iz juos daudz seika roksta i aizlūceitajā lopā:
Anna Rancā
Pylni kārm
– Man sieva teica nopirkt grāmatu, tūlīt paskatīšos…
Jis raudzeja atlūceit lopu, es jau jam devu gruomotu.
– Cik maksā?
Jis izvylka moku.
Samoksuoja.
Mudri aizguoja vērtīs izruodi.
Pasyutejums izpiļdeits.
Atguoja jūceiguo sīvīte ar palākū plašči. Trynuos, trynuos. Ar jū vysod saīt čudnys sarunys, deļtuo es raudzeju runuot ar cytim klientim, jū paturūt acīs ar nazkaidu sastū pruotu.
Jei vērēs, vērēs iz vuoku. Attaiseja “Katōļu Dzeivi”, nazkū puorskaiteja i aizaklīdze:
– Taisnība! Tā ir! Tik labi pateikts!
Jei praseja, voi mums ir papeirs – jai itys obligati ir juopīroksta. Papeiru navarieju atrast.
Jei, vysa puorjimta ar dziļū dūmu, nu kabatys izvylka “Ontona i Annis” programmeņu i prīceigi īsasauce:
– Man pašai ir!
Jei pajēme sorkonu pildspolvu i iz dzaltonuos programenis vylka opolus i svareigus burtus:
Jē
z
us
–
ļau
n
um
a
uz
va
rē
tā
js
Jei pasagrīze i aizguoja. A es stuovieju i dūmuoju – soki nu. Natierguotu gruomotu, myužam itūs vysu cylvāku nasatyktu.


text:
Februara golā jau dasmitū reizi tiks sveikti Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” sajiemieji. Paziņojam ituo goda bolvai izvirzeitūs pretendentus 17 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos. “Boņuks” ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē, verūtīs na tik Latgolys regionu, nu ari latgaliskuos aktivitatis cytur Latvejā i pasaulī. Bolvys padūšonys ceremoneja nūtiks 25. februarī 16.00 Latgolys viestnīceibā GORS, kai ari byus nūsaverama tīšraidē lītuotnē LMT Straume.
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” mierkis ir veicynuot latgalīšu kulturvidis saglobuošonu i atteisteibu, kai ari apkūpuot i gūdynuot spylgtuokūs i svareiguokūs sasnāgumus latgalīšu kulturyā pārnejuo goda grīzumā. Ar kotru godu pīaug bolvai dasaceitūs pretendentu skaits – itūgod žurejai nominantus vajadzēja izlaseit nu 180 pretendentu. Jau tradicionali bolvys sajiemiejs nominacejā “Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā“ tiks paziņuots, kod ceremoneja īs tyvuok.
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2017” nominanti ir (nominacejuos pīraksteiti alfabeta parādā):
Sabīdreiba i kultura:
Goda cylvāks kulturā
Arnis Slobožaņins, muzikis i latgalīšu kulturys aktivists
Guntra Kuzmina-Jukna, muzike i školuotuoja
Kaspars Strods, viesturnīks
Kristaps Rasims, muzikis, raidejumu i pasuokumu vadeituojs
Viesturs Kairišs, režisors i latgalīšu kulturys aktivists
Goda nūtikšona
4. pasauļa latgalīšu saīts “Latgolys symtgadis kongress”
Latgalīšu volūdys nakts
Latgolys muokslys svātki “Krāsas karogā”
Latgolys symtgadis kongresa nūtikšonys nu 1. leidz 7. majam Rēzeknē, Daugovpilī i Preiļūs
Latgolys vierteibu īkļaušona Namaterialuos kulturys montuojuma sarokstā
Par latgalīšu volūdys populariziešonu
Bankys “Citadele” bankomats latgalīšu volūdā
Gruomota “Kačeiša patmalis”
Latvejis Radejis raidejums “Latgolys stuņde” (LR1 regionalais lūgs)
Lītuotne “LMT Straume” ar latgaliskūs nūtikšonu translaceju – Latgalīšu volūdys nakts i Latgalīšu kuturys goda bolva “Boņuks”
Vyspasauļa diktats latgaliski
Goda amatnīks/saiminīks
Audieja Annele Slišāne, projekts #100dečiLatvijai
Kebabneicys “Hasans” (Preili) saiminīki Laura i Jurs Vucāni
Kūka mebeļu ražuotuojs i restaurators Stanislavs Maļkevičs
Reigys kebabneicys “Ausmeņa Kebabs” saiminīks Valters Murāns
Tuošu meistars Jurijs Ivanovs
Goda snāgums vizualajā muokslā
Annelis Slišānis projekts #100dečiLatvijai – izstuode Bolvūs i aktivitatis
Gleznuotuoju apvīneiba V.I.V.A. ar izstuodis “Iemīlējušās Latgalē” aktivitatem
Ivetys Vaivodis Latgolai veļteita fotoizstuode “Zobens lilijas”
Izdavums “Vitālijs Kalvāns Latvijas glezniecībā”
Kolekcejis moneta “Latgales kongress”
Muokslineica Ieva Jurjāne – gruomota “Kačeiša patmalis”
Goda snāgums skotivis muokslā
Daugovpiļs teatra izruode “Nūgrymušuo pile”
Koncertizruode rokstim i skaņai “Latgales gredzens”
Latvejis Nacionaluo teatra izruode “Klūgu mūks”
Muzykals izvadums “Nomoda sapnis par Lūznavu”
Goda snāgums audiovizualajā muokslā
Ingys Ābelis romana “Klūgu mūks” radejis īskaņuojums i CD
Latvejis Radejis stuostu cyklys “Latgales kongress. 10 stāsti”
LTV1 Latgolys kongresa symtgadei velteitais viesturiskais raidejumu cyklys “Trešā zvaigzne. Sākotne. Personība”
Raidejumu cyklys “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”
Raidejums “Latgalīšu volūdys sorgi. Vladislavs Locis”
Par latgalīšu kulturys populariziešonu Latvejā i pasaulī
Kina “Lidojošo mūku templis”
Komikis Jānis Skutelis
Latgaliskūs vierteibu īkļaušona Nacionalajā Namaterialuos kulturys montuojuma sarokstā
Raidejums “Atklāj Latgolu ar Kristapu Rasimu”
Raidejums “Latgalīšu volūdys sorgi. Vladislavs Locis”
TV raidejumu cyklys “Sajūti Latgali”
Muzyka:
Lobuokais snāgums pop/rock muzykā
Aija Eriņa ar dzīsmi “Taurens” i albumu “Par martu, maiju un decembri”
Grupa “Bez PVN” ar koncertdarbeibu i dzīsmi i videoklipu “Golds iz ustobys”
Kārlis Kazāks ar koncertdarbeibu i dzīsmem albumā “Dzirdi balsis”
Laura Bicāne ar albumu “Lauzīsimies cauri pūlim”
Projekts “100gadis bolsi” ar albumu “Celīs, bruoļ”
Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai” ar koncertdarbeibu i albumu “Rūtaļa”
Lobuokais snāgums tautys muzykā
Folklorys kūpa “Ilža” ar albumu “Kuodeļ maņ nadzeivuot”
Folklorys kūpa “Upīte” ar koncertdarbeibu i festivalu “Lipa kust”
Postfolklorys grupa “Rikši” ar koncertdarbeibu i jaunom dzīsmem
“Raxtu Raxti” ar dzīsmi “Zynu, zynu tāva sātu”
Saimu folklorys studeja “Garataka”ar koncertdarbeibu i albumu “Laukā”
“Tautumeitas” ar koncertdarbeibu i albumu “Lai māsiņa rotājās”
Lobuokais snāgums alternativajā muzykā
Apvīneiba “Latgalīšu Reps” ar koncertdarbeibu, dzīsmem i videoklipim
Grupa “Gandreiž 10nīkā” ar albumu “Nasoki nikuo” i videoklipu “Bļaunu”
Poetiskuo roka apvīneiba “Kapļi” ar koncertdarbeibu i dzīsmi “Valereja Seile”
Projekts “Jezups i Muosys” ar koncertdarbeibu
Vinsents Kūkojs ar albumu “Breineigō nosta”
Lobuokais snāgums akademiskajā muzykā
Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys vargaņu klasis 25 godu jubilejis koncertizvadums “Māras zemes ērģeļu gaisma”
Koncertizruode roksim i skaņai “Latgales gredzens”
Rihards Dubra – oratoreja “Marija”
Lobuokais muzykys video
Bez PVN “Golds iz ustobys”
Emīls Bauga “Stuosts”
Latgalīšu Reps “Ceļš iz muojom”
Latgalīšu Reps “Es tycu”
Latgalīšu Reps “Skots pa lūgu”
“Upītes Uobeļduorzs“
Goda debeja muzykā
Dagdys Tautys noma vokaluo grupa “Solversija”
Emīls Bauga
Latgalīšu Reps
Lobuokais snāgums šlagermuzykā
“Dvinskas muzikanti” ar videoklipu “Baļļuosim da reita”
Grupa “Galaktika” ar koncertdarbeibu i albumu “Sirds vēl tic”
Igauņu saime ar koncertdarbeibu i pīsadaleišonu raidejumā “Latvijas sirdsdziesma”
Literatura:
Lobuokais snāgums literaturā
Ingrīda Tārauda ar dzejis kruojumu “Pērlītes zem kājām/Bisers zam kuoju”
Ligija Purinaša ar dzejūlim
Maruta Latkovska ar Kārļa Skalbis puorsokys “Kaķīša dzirnavas” puorlykumu latgaliski “Kačeiša patmalis”
Raibīs ar dzejūļu kruojumu “Pistacejis”
Lobuokais izdavums/gruomota
Fotoalbums “Latgalietis XXI gadsimtā”. Igors Pličs i “Latgales fotogrāfu biedrība”
I. Šuplinska, L. Rundāne, A. Andrejeva ar gruomotu “Gostūs pi Boņuka. Stuosti bārnim par Latgolu”
Ilmārs Mežs “Latviešu uzvārdi arhīvu materiālos: Latgale”
Jurs Cybuļs, Lideja Leikuma “Skreineite”
Maruta Latkovska, Ieva Jurjāne “Kačeiša patmalis”
Raibīs “Pistacejis”
Bolvys “Boņuks 2017” viertiešonys komisejā dorbuojās 29 pārnejūs godu bolvys sajiemieji i pīaicynuotī attīceiguos sferys puorzynuotuoji: muzikis i latgaliskūs projektu vadeituojs, Latgalīšu kulturys goda bolvys dybynuotuojs Guntis Rasims, varganiste Iveta Apkalna, dzejnīks i literaturzynuotnīks Valentīns Lukaševičs, latgalīšu tradicionaluos kulturys eksperte Ruta Cibule, režisore Māra Zaļaiskalns, komponiste Ilona Rupaine, literaturzynuotneica Ilga Šuplinska, dzejneica i žurnaliste Anna Rancāne, portala “Latgalīšu kutlurys gazeta” puorstuove Laura Melne, portala “Latgalīšu kulturys gazeta“ redaktore, raidejumu producente Vineta Vilcāne, režisors Jānis Ozoliņš, Latvejis Radejis Latgolys studejis vadeituoja Renāte Lazdiņa, grupa “Piparmētra“, muzykys žurnalists Orests Silabriedis, muzikis Ingars Gusāns, literate, publiciste i žurnaliste Sandra Ūdre, literats Juoņs Ryučāns, dirigents Jānis Kokins, deputats i latgalīšu kulturvidis aktivits Juris Viļums, muzykants Juris Ostrovskis, režisors Ugis Olte, uzjiemieji, latgalīšu kulturvidis aktivisti Ingūna i Aigars Zīmeli, Latvijas Nacionaluo kulturys centra vadeituoja Signe Pujāte, muzykys izdeviejs i dzīšmu autors Guntars Račs, režisors Dainis Kļava, muzikis i uzjiemiejs Juris Vucāns, latgalīšu kulturvidis aktiviste i projektu vadeituoja Edīte Husare, literats i muzikis, Latgalīšu kulturys goda bolvys dybynuotuojs Oskars Orlovs i Latgolys viestnīceibys GORS vadeituoja Diāna Zirniņa.
Svineiguo bolvys padūšonys ceremoneja byus ituo goda 25. februarī 16.00 Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalē i tīšraidē lītuotnē LMT Straume. Iz ceremoneju meili aicynuoti nominanti, viertiešonys komiseja, medeju puorstuovi i kotrys latgalīšu kulturys interesents. “Boņuks 2017“ ar muzykalim prīšknasumim prīcēs grupa “Bez PVN”, grupa “Unknown Artist“, tradicionaluos muzykys grupa “Tautumeitas”, dzīsminīks Kārlis Kazāks, apvīneiba “Latgalīšu Reps“, hārdroka grupa “Fēnikss“, projekts “100gadis bolsi“, Guntra Kuzmina i Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai“, Jāņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys jauktais kors i cyti muokslinīki.
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2017” nūtikšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds, AS “Latvijas valsts meži“, Rēzeknis piļsātys dūme, Rēzeknis nūvoda, Dagdys, Bolvu, Daugovpiļs, Ruguoju i Rībeņu nūvodu pošvaļdeibys. Informativī atbaļsteituoji: žurnals “Ir”, Latgalīšu kulturys gazeta lakuga.lv, Latvejis Radejis Latgolys studeja, Latgolys radeja i LMT Straume. Vaira par balvu: http://bonuks.lv.


text:
Cyblys nūvods »
Folklorys kūpai “Ilža” jauns albums
Cyblys nūvoda folklorys kūpa “Ilža” izdavuse trešū albumu “Kuodeļ maņ nadzeivuot”, kurymā atrūnamys 16 dzīsmis. Jaunais albums, kuruo izdeviejs ir studeja “Lauska”, radeits ryupeigā dorbā diveju godu garumā, izmontojūt i 20. godu symta folklorysSkaiteit vaira »
Cyblā svieteis nūvoda svātkus
Nu 2. da 9. juļa sovus svātkus svieteis Cyblys nūvods, pīduovojūt nūtikšonys vysaidom gaumem, viestej Cyblys nūvoda sātyslopa. Nedelis laikā paradzātys vysaidys sportiskys aktivitatis, kai futbola saceņseibys, nūjuošonys puorguojīņs, pludmalis volejbola turnirs, orientiešonuos spēle,Skaiteit vaira »
Cyblys nūvods izsludynoj fotokonkursu
Cyblys nūvods izsludynuojs fotokonkursu, kura ītvorūs sevkurs fotoentuziasts, amatīrs voi profesionaļs leidz 31. oktobram īsnīgt sovus dorbus, kas raksturoj Cyblys nūvodu. Fotokonkursa mierkis ir fiksēt Cyblys nūvoda dobu, arhitekturu, industrialū montuojumu i cylvākus fotografejuos,Skaiteit vaira »
Pi myusim Latgolā! – 30.08.2013
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA „Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu „Pi myusim Latgolā!”. Itūnedeļ raidejumā: Raidejuma veidtuoji dūsīs pi pūdnīkim, lai nūskaidruotu, cik tod kaiteigi ci nakaiteigi ir godsymtūs lītuotī vītejī muola pūdi, ola kausiSkaiteit vaira »


text:
latgalistika »
Goda beiguos Rēzeknē nūtiks 10. latgalistikys konfereņce
30. novembrī i 1. decembrī Rēzeknē nūtiks 10. storptautyskuo latgalistikys konfereņce “Myusu dīnu latgalīšu volūda”, kas byus veļteita myusu dīnu latgalīšu raksteibys pyrmuos normativuos apsprīdis 110 godu jubilejai i niulenejūs raksteibys nūsacejumu desmit godim, informejSkaiteit vaira »
Vareiba dasasaceit 8. Latgalistikys konfereņcei
Nu 28. da 31. oktobra Lītovā Viļnis Universitatē nūtiks XII Storptautiskais Baltistu kongress. Tymā vīna nu sekceju byus Latgalistika aba 8. Latgalistikys konfereņce. Konfereņcei var dasaceit referatus, kas apsaver gon latgalīšu literaruos volūdys sistemuSkaiteit vaira »
Latgolys kulturviesturis i latgalīšu volūdys pietnīki sasateik Reigā
Pādejūs godūs sabīdreibā i ari zynuotnīku vydā aizviņ aktualuoki kliust Latgolys viesturis, kulturys i latgalīšu volūdys vaicuojumi. Par tū, ka Latgolys paguotne i volūda ir nupītnys pietnīceibys lauks, līcynuoj 5. storptautyskuo latgalistikys konfereņce, kasSkaiteit vaira »


text:
Goda arhivs: 2014 »
Kruoslovā atkluots “Grāfa Plātera notāra kabinets”
Decembra beiguos Kruoslovys Viesturis i muokslys muzejā tyka atkluota jauna ekspoziceja “Grāfa Plātera notāra kabinets”. Ekspoziceja “Grāfa Plātera notāra kabinets” aptver Kruoslovys viesturis periodu nu 19. godu symta beigom leidz 20. godu symta 20.Skaiteit vaira »
Rēzeknē apsaverama prelata Julijana Začesta symtgadei veļteita izstuode
Leidz 11. janvaram Rēzeknē, Latgolys Kulturviesturis muzejā, ir apsaverama tematiskuo izstuode “Prelātam Julijanam Začestam – 100”. Izstuodē ar fotografeju starpnīceibu var īpazeit tautā īmīļuotuo, sirsneiguo i atsauceiguo bazneickunga dzeivi i skaudrūs liktiņa pagrīzīņus. Izstuodē apsaveramiSkaiteit vaira »
“Cytaidi latviskais” – Zīmyssvātku raidejums
Jiusu viereibai raidejums “Cytaidi latviskais” Zīmyssvātku nūskaņuos. Raidejumā tiksitēs ar deju kūpys “Dziga” doncuotuojim, kas 22 pastuoveišonys godūs nūmainiejuši treis doncuotuoju paaudzis, veiduojuši styprys saimis, muociejuši kūpeigi svinēt svātkus i byut bolsts cyts cytamSkaiteit vaira »
“Ontons storp sovejim” Rogovkā
23. decembrī Latgolys kulturys darbinīks Ontons Kūkuojs byutu svietejs 73. dzimšonys dīnu. Koč i jau sešus godus Ontons nav storp myusim, dzymtajā Nautrānu pogostā jis nateik aizmiersts. Itūreiz eipašu duovonu nautrānīšim beja saguoduojuse tieļneicaSkaiteit vaira »
Latgolys kulturviesturis muzejs atdarynuojs Latgolā austuos jūstys
Latgolys regiona atteisteibys agenturys finanseituos „Latgolys kulturys programys” ītvorūs Latgolys kulturviesturis muzejs ir realiziejs projektu „Latgales tekstiliju kolekcijas saglabāšana. Latgales jostu atdarināšana”. Muzejā globuotajā tekstileju kolekcejā ir gondreiž 1000 prīkšmati, tymā skaitā ari kruošņuosSkaiteit vaira »


text:
Juoņs Kuzminskis »
Juoņs Kuzminskis suoc jaunu projektu “Smejīs vasals”
Juoņs Kuzminskis, kurs labi zynoms kai gitaru meistars i grupys “Gandreiž 10nīkā” līders, suocs jaunu projektu “Smejīs vasals”, kuruo ītvorūs tiks veiduoti humoristiski video sižeti i anekdoti latgaliski. “Jautreibys nikod navar byut par daudz,Skaiteit vaira »
Grupai “Gandreiž 10nīkā” jauns video “Bļaunu”
Alternativuo pankroka grupa “Gandreiž 10nīkā” pīduovoj jaunu videoklipu dzīsmei “Bļaunu”. Par dzīsmi grupys liders Juoņs Kuzminskis soka: “Dzīsme ir emoceju liduojums, kuruos ir īspiejams izbaudeit, dzīžūt nu vysys sirds. Tei ir kai aicynuojums vysimSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” gostūs pi Juoņa Kuzminska
Itūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej Rēzeknis nūvoda Kaunatys pusē, kur dzeivoj gitaru meistars ar zalta rūkom i talanteigs muzykants Juoņs Kuzminskis, kurīs atkluoja, kai tod eistyn Latgolā tūp gitarys. Dzeivis leiklūči JuoniSkaiteit vaira »
Grupa “Gandreiž 10nīkā” izdavuse pyrmū albumu
Grupa “Gandreiž 10nīkā” izdavuse sovu pyrmū albumu “Nasoki nikuo”. Albumā var dzierdēt devenis grupys izpiļdeituos dzīsmis, tymā skaitā ari jau leluoku popularitati sajāmušuos “Putneni”, “Ješka” i “Traktoru pavielnīks”. Vysu dzīšmu muzykys i tekstu autorsSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” gastej gitaru meistars Juoņs Kuzminskis
“Kolnasātā” gastej gitaru meistars Juoņs Kuzminskis. Juo darbneicā Rēzeknis nūvoda Kaunatys pogostā nu Latgolā augušu kūku teik taiseitys gitarys. Raidejumā izzynuosit, kai teik radeitys zeimūla “Attack” gitarys. Iz tūs spielej Latgolā zynomi muziki, kai ariSkaiteit vaira »
Cytaidi latviskais. Gitaru meistars Juoņs Kuzminskis
Valentins Lukaševičs gastej pi Juoņa Kuzminska Kaunatys pogosta Dubuļūs. Tys ir stuosts par lobu ideju i veiksmeigu biznesu, kū aizsuocs Juoņs – jis taisa gitarys. 2014. godā meistars sajiems Latgolys kulturys bolvu “Boņuks”, juoSkaiteit vaira »
Kolnasāta 12. aprelī
Raidejumā itūnedeļ gastej vīglatlete Gunta Latiševa-Čudare. Jei ir 19 godus jauna “latgalīšu gazele” – tai par jū sacejuši sporta komentātuoji. Riezeknītei Guntai pīdar Latvejis junioru rekords 400 metru distaņcē. Sižetā Guna Zvīdre stuosta parSkaiteit vaira »


text:
Creative Museum »
Ineta Zelča Sīmansone: Latgolys muzejim juomeklej sova identitate
Intervejis autore: Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv Latgolys kulturys dzeivis naatjamama daļa ir iteinis muzeji, gon akreditātī i pošvaļdeibu uzturātī, gon privatī. Pārn 4. pasauļa latgalīšu saītā pījimtajā rezolucejā runuots par vajadzeibu izveiduot Latgolys MuokslysSkaiteit vaira »
Nūtiks konfereņce “Ebreju Rēzekne”
18. martā Rēzeknē, Latgolys viestnīceibā GORS, nūtiks akademiska konfereņce par ebreju viesturis aspektim Latgolā. Konfereņcē tiks analizāti da šam naapsavārti i mozzynomi tematiskī bloki, kas saisteiti ar Rēzeknis i ari Latgolys ebreju viesturi: nuSkaiteit vaira »


text:
Laikvuords
Laikvuords (anglīšu: verb; krīvu: rлaroл; latvīšu: darbības vārds; verbs) — runysdaļa, kura izsoka darbeibu voi stāti kai laikā nūteikūšu procesu i atsoka iz vaicuojumu kū dora?, kū dareja?, kū dareis?, taipoš iz vaicuojumu kas nūteik?
Pīvadumi: (leits) lej, (jis) brauc, dzīd; nagribēja, volkuojuos, bļuzneja, raksteis, ruodeis, ass, beja guojs, asūte guojuse).
Laikvuordu kategorejis irā persona, laiks, skaits i izsaceiba.
Puslopu ruodeklis
Izsaceibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Laikvuordam latgaļu volūdā 4 izsaceibys:
- Eistynuma izsaceiba (ād, ēde, ēss, irā ieds, beja ieds, byus ieds) aproksta eistynumā nūteikūšu darbeibu.
- Puorstuostis izsaceiba (āds, ieškys, ass ieds, byuškys ieds) aproksta darbeibu cyta cylvāka puorstuostē, cieškuok tūlaik, kod runuotuojs nazyna, ci taišni tai irā nūtics, a voi jam gribīs nazkai atsarūbežuot nu tūs darbeibu.
- Gribiejuma izsaceiba (āstum, āstim, āstu, āstumem, āstumet, byutum ieds, byutim ieds, byutu ieds, byutumem āduši, byutumet āduši, ) aproksta darbeibu, kura nūtyktu, ci taidu, kurū runuotuojs grybātu dareit, ka byutu tam atsateikūši apstuokli.
- Pīsacejuma izsaceiba (ēd!, lai ēss!, ēssim!, ēdit!) aproksta pīsacejumu ūtrajai personai nazkū dareit.
Vītā latvīšu vajadzeibys izsaceibys tradicionalajā latgaļu volūdā lītoj konstrukcejis ar vajadzēt voi daīt, dasaīt, dasavest i laikvuordu nanūsaceibā (latvīšu man jāēd, tev jāēd, viņam/viņai jāēd, mums jāēd, jums jāēd, viņiem/viņām jāēd - latgaļu maņ vajag ēst, tev vajag ēst, jam/jai vajag ēst, mums vajag ēst, jums vajag ēst, jim/jom vajag ēst; maņ daīt ēst, tev daīt ēst, jam/jai daīt ēst, mums daīt ēst, jums daīt ēst, jim/jom daīt ēst).
Konstrukcejis ar daīt, dasaīt, dasavest lītoj tūlaik, kod vajadzeiba irā mīdzama, aizstotoma. Pīvadumam: latvīšu man jāēd vairāk dārzeņu, tad būšu veselāks - latgaļu maņ vajag ēst daudzuok duorzuoju, tūlaik byušu veseliškuoks, bet: latvīšu es taču vecmāmiņu pazīstu, pie viņas atkal būs daudz jāēd - latgaļu es tok vaceiti pazeistu, pi juos otkon daīs/dasaīs daudzi ēst.
Laikvuorda pamatformys[pataiseit | labot pirmkodu]
Atlasynuotuos formys var darynuot nu 3 pamtformu - nanūsaceibys, 3 personys vīnskaita niulejuo laika, 3 personys vīnskaita puorguojušuo laika. Pīvadumam, skaiteit-skaita-skaiteja, stateit-stota-stateja. Latgalīšu volūda itamā zinē leidzeiga lejislatvīšu i litaunīku volūdai - laikvuordu pamata formys vīgļuok izavuiceit sevkuram laikvuordam pa sevim nakai izavuiceit gryutu lykumu, kurs nūsoka, kaidys formys lītuot sevkuram laikvuordam. (Anglīšu i vuocīšu volūdā irā saroksts ar nazcik symtu naregularūs laikvuordu, a latgalim naregulari irā lelums laikvuordu).
Atlasynuotuos formys ir cytys laiku formys eistynuma izsaceibā, cytu izsaceibu formys, dorūtne i cīšūtne, divdabu formys (kurys lītoj i nazcik laikvuordu formom sastateit, pīvadumam, salyktajūs laikūs i cīšūtnē).
Konjugacejis (personuošonys)[pataiseit | labot pirmkodu]
Laikvuordam irā treis konjugacejis aba personuošonys. Juos var nūstateit pa vysu treju pamatformu golyunem.
Atsagrīžamī laikvuordi[pataiseit | labot pirmkodu]
Laikvuordi var byut atsagrīžami aba refleksivi. Taidu laikvuordu nanūsaceiba tur golyuni "-tīs". Pīvadumam, "mozguotīs", "prīcuotīs". Atsagrīžamī laikvuordi cieški izsoka darbeibu, kurys objekts irā i darbeibys subjekts (pīvadumam, jis mozgojās, nasās) ci izsoka sovā vydā doromu darbeibu (jī stumduos).
Laikvuordūs ar prīdieklim dasalīk atsagrīžamuo daleņa "-sa-" voi (piec "iz-", "aiz-") "-a-", pīvadumam, pasaraksteit, atsastuot, pasajimt, izavuiceit, aizavērt. A ka prīdēkļa navā, tūlaik rokstoma atsagrīžamuo golyune: smītīs, ceļtīs.


text:
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu “Pi myusim Latgolā!”.
Catūrtdīnis raidejumā teik izvārtāts Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” nūzeimeigums, kai ari skaidruots, kai tei auguse laikam leidza.
Pīktdiņ raidejums gastej pi kulturviesturnīka Pītera Zeilis, kurs 13 sovys gruomotys veļtejs taišni Latgolys kulturys i viesturis izpietei
Raidejumu “Pi myusim Latgolā” klausīs:
Diveju krostu radejā – catūrtdiņ 16.30, pīktdiņ 18.30 (atkuortuojums)
Latgolys radejā – pīktdiņ 11.05, pīktdiņ 16.30 (atkuortuojums)
Radejā Marija Latveja – pīktdiņ 12.10
Vysus raidejumus sevkurā laikā var nūsaklauseit ari LaKuGā.


text:
Vasali!
Kūpsapuļce paguojuse i dalykts punkts īprīkšejam godam ar vysim dorbim i nadorbim, veiksmem i nabyušonom, padareitū i atlyktū. Niu laiks jaunam dorba cielīņam. Kab jū īsuoktu, eisi par padareitū i LgSC niu.
LgSC niu ir 59 bīdri, nu tim 38 bolstīseigi i vaira voi mozuok pīsadola bīdreibys dzeivē. Iz kūpsapuļci beja īsaroduši 23 bīdri, leidza ar tū jei beja lemttīseiga.
Svareiguokī kūpsapuļcis lāmumi:
tyka apstyprynuots 2009. goda puorskots i īvālāta jauna vaļde.
Lai ari niu Latvejā ir gryuts laiks i paguojušā godā cīši reši izadevs nu jauna pīsaisteit leidzekļus LgSC projektim, īmesļa vaideišonai eisti nav. Projekti teik raksteiti, idejis dzymst, tok acimredzejūt vaira viereibys juodagrīž bīdru apvuiceibai, kab projektu pīsacejumi saītu konkurēt spiejeiguoki. Lobys idejis bīži tai ari nagiust atbolstu konkursūs, reizem palīkūt tiuleņ aiz streipis.
Atbolstu givušī projekti:
jaunīšu seminars “Atzolys” (KKF, projekta vadeituoja Linda Orole),
zīmys školys Sibirī projekts „Krasnojarskas apgabala latvieši: valodas un kultūrvēstures izpēte, kultūrvides attīstības veicināšana (III)” (KKF, projekta vadeituoja Lideja Leikuma),
sibirīšu braucīņs iz Latveju „Pasākumu kopa – Ceļš uz mājām” (KKF, projekta vadeituoja Kristīne Zute),
Vitys Briškys rodūšais braucīņs iz Sibiri (KKF),
latgalīšu bazneickunga Aigara Bernāna 3 braucīni iz Sibiri„Latgaliskās apziņas veicināšana Krievijas Federācijas latgaliešu diasporā” (LRAA, projekta vadeituoja Ilona Zaiceva),
gruomotys izdūšonys projekts „Latgaliešu pasaku izlases “Tu soki. Es soku. Puosokys par krīzi” izdošana” (KKF, projekta vadeituoja Marita Papiņa).
Puorsteidz, ka nu tim daudzajim īsnīgtajim i nabyut na švakajim projektim gondreiž vysi, kas givuši atbolstu, ir saisteiti ar Sibiri – pietnīceibu, kulturvidis kūpšonu, sibirīšu gasteišonu Latvejā. Acimredzejūt naudys deviejim latgaliskuma kūpšona, izpiete Sibirī ruodīs aktuala vajadzeiba i LgSC jī redz īspieju jū apmīrynuot, piļdeit.
Nasaverūt iz vysu, 2009. godā LgSC dorbuojuos na tikai Sibirī. Ari itepat Latvejā voi dreižuok – taišni Latvejā ir daudz vajadzeibu i īspieju latgaliskom aktivitatem, dorbim i pasuokumim.
Svareiguokī 2009. goda aizdavumi:
eistynuot projektus, kas veicynoj latgalīšu kulturys atteisteibu, atpazeistameibu sabīdreibā i seviški jaunīšu vydā;
pīsaisteit jaunus bīdrus, kai ari daleibnīkus i apmaklātuojus LgSC organizeitajim pasuocīnim;
sasadorbuot ar medejim i snīgt informaceju par LgSC padareitajim dorbim;
regulari informēt bīdrus par vaļdis lāmumim i cytom bīdreibys aktivitatem, pasuocīnim;
nūstyprynuot organizacejis darbeibu ar stabilu finansiejumu;
atteisteit regionalūs biroju darbeibu i īsaisteit LgSC darbeibā vairuoku augstškolu studentus.
Cerīs, ka bīdru i sabīdreibys informeišona ir palykuse lobuoka – informaceja par svareiguokajim pasuokumim teik izsyuteita medejim, presis relizis giust īviereibu, informaceja pasaruoda i portalūs, i avīzēs.
Ir sataiseits itys dīnroksts, tvitera konts, LgSC lopa portalā draugiem.lv. Kai ari teik izsyuteiti e-posti ar byutiskuokū informaceju.
Regionalī biroji nav spiejuši pīsaisteit jaunus bīdrus, laikā nu pādejuos kūpsapuļcis februarī īsastuojs tik 1 jauns bīdrs. Niu Rēzeknē i Reigā struodoj jaunys biroja vadeituojis: Anna i Edeite. Ari Daugovpilī teik maklāts jauns biroja vadeituojs.
Svareiguokī 2009. goda projekti:
Literari muzykalūs pasuokumu cikls LaLaDra Daugovpilī, Reigā i Rēzeknē
Koncertu cikls “Taiseits Latgolā”
Sātyslopys lakuga.lv uztureišona
Latgalīšu rokstu volūdys kursi (03-06)
Bārnu i jaunīšu rodūšūs dorbu konkurss
Leluo tolka Dagdā (04)
Seminars par gūdu latgalīšu drukys aizlīguma atceļšonys 105. godadīnai (05)
Autoru nakts “Tievanānu pavasars” (05)
Latgolys dīna Breivdobys muzejā (05)
Latgaliskuos apzinis veicynuošona Krīvejis Federacejis latgalīšu diasporā (05-12)
Leigū svieteišona Bukmuižā (06)
Jaunīšu seminars “Atzolys” Preiļūs (08)
Nūvodu dzejis dīna Breivdobys muzejā (09)
Studentu orienteišonuos saceņseibys (09)
Jaunūs autoru skaitiejumi “Tehnodzeja” (09)
Peintbola turnirs (10)
Bārnu stuostu konkurss (11-12)
Čyguonūs īšona Aglyunā (12)
Puosoku gruomotys sastateišona
Kūpsapuļcē tyka apsprīsti ari LgSC plani iz prīšku.
Svareiguokuos tendencis – bīdru leidzdaleiba na tikai reizi godā vaļdis vieleišonuos, a ari izsokūt vīdūkli par svareiguokajim vaicuojumim i pīsadolūt aktivi bīdreibys darbeibā ar sovom idejom i dorbu. Partū ka taišni bīdri nūsoka i akceptej bīdreibys vierzeibu, na nazkas nu molys voi augšys.
Taipat tyka izsaceita vajadzeiba piec lobuokys sadarbeibys ar cytom leidzeigom Latvejis i uorvalstu bīdreibom, kas veicynuotu īspiejis padareit vaira i kvalitativuok.
Rezumejūt – kotram bīdram i latgalīšu studentam ir juobyut īspiejai zam LgSC kai juridiskys organizacejis jumta atrast vītu sovom latgaliskajom aktivitatem, kas atbylst LgSC statutim i namaitoj juo vuordu.
Tyka īvālāta jauna bīdreibys vaļde. Vaļdē ir 5 lūcekli: Anna Briška, Vita Briška, Vineta Grigāne, Muora Mortuzāne, Ilze Sperga.
Par LgSC vaļdis prīšksādātuoju vaļde īvēlēja Ilzi Spergu, par juos vītneicu – Vinetu Grigāni.
Svareiguokī aizdavumi iz prīšku:
izveiduot LgSC atteisteibys vizeju, strategeju i mierķus, izstruoduot koncepceju jūs sasnīgšonai;
veicynuot bīdru sadarbeibu, sasapazeišonu i kūpeigu dorbu dareišonu;
padareit LgSC saistūšu jaunajim studentim, īpazeistynuot jaunīšus ar bīdreibys sasnīgtū i pīsaisteit jaunim dorbim, idejom;
vaira sasadorbuot ar leidzeigom NVO Latvejā i uorvaļstīs kūpeigu mierķu sasnīgšonai;
nūturēt i paceļt latgaliskūs aktivitašu i pasuokumu kvalitati;
saglobuot veiksmeigūs darbeibys vierzīņus i asūšū projektus, meklēt jaunus;
meklēt stabilus sadarbeibys partnerus i ari sevi veiduot kai stabilu partneri;
sasadorbuot ar augstškolom i studentu pošpuorvaļdem;
definēt LgSC politiskū nūstuoju, apolitiskumu;
meklēt jaunys īspiejis, jaunus ceļus i nasabeit rūbežu.
Kas tuoļuok nūtiks ar LgSC?
Tys atkareigs tikai nu Teve:
Tys ir Tovs laiks i Tova interese
Tī ir Tovi draugi i dūmubīdri
Tuos ir Tovys idejis, cereibys i azarts
Partū ka LgSC ir kai Leigū – pats leigoj, esi i pīsadoli, na verīs i gaidi. Svātkus nivīns atness, ka pats nasvieteisi i NVO nivīns Teve navarēs īļustynuot i podturēt, ka pats nadareisi, napīsadaleisi, naļusteisi i nasatureisi.
Nav laika? Drystynam nikod nav laika gona.
Bais, ka nasaīs? Ar acim teiruma naaparsi, ar akminim zvaigžņu nu dabasu nanūgrauduosi.
A kū ta es vīns? Gribi pazeit drauga, pasauc paleigā pi dorba.
Voi ta tys vyspuor ir īspiejams? Kūks nakreit ar pyrmū ciertīni.
Paļdis vysim par atbolstu, par īguļdeitū laiku, prīcu, energeju i kūpā padareitajim dorbim!
Ilze


text:
2018. goda 14. julī Rēzeknis nūvoda Lūznovys pogostā, Zosnā, nūtiks Dobys koncertzala muzykys, muokslys i video performaņču nūslādzūšais koncerts. Pagaidom konkretu nūtikšonys vītu pasuokuma organizatori naatkluoj – tys bys zynoms, tyvojūtīs pasuokuma nūrisei. Koncerts nūtiks breivā dobā, īeja ir bez moksys.
Pyrma diveju godu natuoli nu Zosnys beja vareiba īsapazeit ar sikspuorņu dzeivi. Itamā godā pasuokums byus līguokuos nūskaņuos – tiks paruodeita dzeiveibys energeja, apvīnojūt iudiņa, gaismys i augu spāku. Dobys koncertzala radūšuo komanda, runojūt par ituo goda varūni, soka: “Hloroplastā rit energejis process, kas apbreinojami leidzeigs Zemislūdis energejis procesam. Tū pietejūt, atsakluoj pylna informaceja par tū, kai dorbojās myusu planeta.” Hloroplasts puorveidoj saulis gaismu elektreibā, saražojūt glikozi i skuobekli. Tei ir fotosinteze (nu grīķu volūdys ‘byuvēt ar gaismu’).
Kas i kai ir byuvāts i puorbyuvāts ar gaismu aba fotosintezāts, voi tam ir kaida saisteiba ar fotografiešonu, voi zalī augi ir zali – tū vysu i vēļ vysaidys interesantys lītys varēs vāruot i izzynuot Dobys koncertzalā Zosnā.
Dobys koncertzala mierkis ir palelynuot sabīdreibys izpratni par Eiropys Savīneibā aizsorgojamajim biotopim i pareizu tū apsaimnīkuošonu. Vidis muzykys koncerts tūp zynuotnis i muokslys saskarsmē – zynuotnīki, muziki, dzejnīki, fotografi i filmu autori kūpeigi veidoj izruodi, kurys golvonais varūņs ir doba.
Karteite: publicitatis materials.


text:
Leonīds Važnais »
Fotografs Leonīds Važnais: “Tehnologejis fotografus ir izlutynuojušs”
Raidejumā “Kolnasāta” gostūs fotografs Leonīds Važnais, jis Rēzeknē izveiduojs sovu fotoškolu i daudzu godu laikā īgiutuos zynuošonys i uzkruotū pīredzi nūdūd jaunajim fotografim. Juo ceļš iz fotografiešonu aizasuocs teju pyrma 20 godu. Sarunā fotografs atkluoj,Skaiteit vaira »
Rēzeknē apsaverama Leonida Važnuo fotoizstuode
Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys izstuožu zalā da 11. novembra apsaverama Leonida Važnuo fotoizstuode “Test of the city”, informej pats muokslinīks. Izstuodis projekts muokslys fotografejā “Test of the city” ir veiduots asociativuos fotografejis žanrā,Skaiteit vaira »
Rēzeknē byus apsaverama fotoizstuode “Atklāsme”
Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys foaje nu 5. da 19. septembra byus apsaverama “LeonFoto fotoskolas Austrumlatvijā” vuiceibu programys “Fotoglezniecība” absolventu Agnesis Kalvītis, Danys Gricikys i kursa pasnīdzieja Leonida Važnuo fotoizstuode “Atklāsme”. Fotoizstuodis dorbi ir veiduoti kaiSkaiteit vaira »
Lūznovys muižā apsaverama Leonīda Važnuo fotoizstuode
Lūznovys muižā n da 22. apreļa apsaverama fotomuokslinīka Leonida Važnuo analogūs retro fotografeju izstuode “Pagātne mūsdienās”, kurymā apsaverami 20 dorbi itūšaļt reši izmontuotā fotografiešonys tehnikā. Fotografs Leonids Važnais par sovu aizaraušonu ar analogū ratūSkaiteit vaira »
Rēzeknē apsaverama Leonida Važnuo fotoizstuode “Latgales piktoreālisms”
Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys foaje da 5. februara apsaverama fotografa Leonida Važnuo fotoizstuode “Latgales piktoreālisms”. Kai informej pats autors, izstuodē apsaverami juo retrospektivī dorbi, kas ir veiduoti piktorealuos fotografejis žanrā, kas teik raksturuots ar gleznīcyskumu, romantismu, sižeta stuostaSkaiteit vaira »
Rēzeknē apsaverama Leonida Važnuo fotoizstuode
Latgolys Kulturviesturis muzejā da 10. oktobra apmaklātuoji teik aicynuoti īsapazeit ar fotoizstuodi “Sensitivity” (Jiuteigums), kas ir fotografa i fotografejis pasnīdzieja Leonida Važnuo jaunuokais veikums muokslys fotografejis jūmā. Izstuodis projekts muokslys fotografejā “Sensitivity” ir eksperimentaluo fotografeja –Skaiteit vaira »
Asociativuos fotografejis izstuode “Test of the city& Actress” Rēzeknē
Leidz 24. augustam Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) apsaverama fotografa Leonida Važnuo asociativuos fotografejis izstuode “Test of the city & Actress”. Izstuodis projekts muokslys fotografejā “Test of the city & Actress” apvīnojSkaiteit vaira »


text:
Gūdynojūt goreidznīka, pedagoga, sabīdryskuo darbinīka Nikodema Rancāna pīmiņu, 24. septembrī Viļānu kulturys nomā nūtyka trešuo N. Rancāna konkursa izcyluokajim Latgolys pedagogim nūslāguma pasuokums.
Nu 2. maja da 12. septembram sevkurs varēja pīteikt lobuokūs školuotuojus par pārnuo goda sasnāgumim N. Rancāna bolvai. Itūgod tyka sajimti 30 pīteikumi, kas ir leluokais pīteikumu skaits konkursa pastuoviešonys laikā.
Piec žurejis viertejuma tiks nūsacāti uzvarātuoji četruos nominacejuos.
Nominacejā “Par myusdīneigu i rodūšu pīeju školānu dorbaudzynuošonai i omotu apvuiceibai” par N. Rancāna bolvys sajiemieju tyka nūsaukts Maltys vydsškolys školuotuojs Rihards Ciblis.
Nominacejā “Par veiksmeiguokū pedagoga debeju” apbolvuota Kaunatys vydsškolys školuotuoja Līga Uzulnīce. Specbolvu itamā nominacejā sajēme Bolvu profesionaluos i vyspuorizgleitojūšuos vydsškolys i Bolvu Bārnu i jaunīšu centra školuotuoja Aiga Jansone.
Nominacejā “Par inovacejom izgleiteibys procesā” N. Rancāna bolva tyka padūta Dagdys vydsškolys školuotuojai Aijai Babrei, bet specbolvys pīškiertys Viļānu vydsškolys školuotuojai Nellijai Gudai i Leivuona nūvoda Rudzātu vydsškolys školuotuojam Ēvaldam Kārklim.
Sovukuort nominacejā “Par īguļdejumu i sasnāgumim latgalīšu volūdys, kulturviesturis i nūvodu vuiceibys īvīšonā un īdzeivynuošonā školys/augstuokuos izgleiteibys īstuodis vuiceibu/ studeju vidē” bolvu sajēme Rēzeknis 5. vydsškolys školuotuoja Aelita Andrejeva. Specbolva itamā nominacejā – Rēzeknis vaļsts pūļu gimnazejis školuotuoja Ingūna Zeiļa.
Par latgalīšu volūdys i nūvoda vuiceibys styprynuošonu eipaša bolva padūta div školuotuojom – Baļtinovys vydsškolys školuotuojai, latgalīšu dramaturgei Anitai Ločmelei i pedagogei ar 70 godu stažu nu Ruguoju Margaritai Stradiņai.
Uzvarātuoji sajēme R. Cibļa veiduotū eipašū bolvu – sudobra pakavsoktu i cytys bolvys nu reikuotuoju Rēzeknis Tehnologeju akademejis, Latgalīšu kulturys bīdreibys i Viļānu nūvoda pošvaļdeibys.


text:
tai vot i dzeivoju. dīnu nu dīnys. šaidim taidim mozim darbenim, īšonom. byus višņu zapts nu skuobuo kūka, soldonais tik vīnā pazarē palics – apsaēde taipat. ūgys jau vysā saveitušys. a strodu kai nav tai nav. nazkaids putynu miers vysus nūbeidzs.
Pūkainais Ārms perej. augustā byus bārni.
a bruoleiši skraida apleik plykim čūkstim. i obeji bryunī burunduki kai voguli šyun pa storpu.
byus veins nu boltūs juoņūgu. bess zyna, kaids saīs. mož bolts? dzaltons?
byus ari spinatzemneicu zapts. ilgi meklieju receptu, cikom atrodu, ka juovuorej ar mandarinim. a kur bess šeilaiks Viļānūs mandarinus izgiusi? jau pyrms div nedeļu nikaidu citrusu veikalūs nabeja, kod gosti dasaguoduoja taiseit sangreju. tai vot i izdūmuojom jaunu receptu – spinatzemneicys kūpā ar juoņūgu sulu. izaver jūceigai – kai nazkaidys avīšys. a garšoj kai cārmyušku zapts.
niu vīns teikums čiuleišim: spinātzemeņu pagatavošana ziemai – ogas nolasa no kātiem un vāra ar jāņogu sulu, ko izspiež no sakarsētām ogām. cukuru kā parasti klāt – atbilstoši svaram. garšo pēc pīlādžu zapts bišku.
a tai nikuo taida. ka naskaita šudiņdīnys sutūni – pat zuoļu čajis navarieju palaseit i duorza paravēt. beja dūma aizīt avīšuos iz mežu, tok nazkai atlyku. da i beja cyta dzela – puorskaitieju Juoņa Klīdzieja romanu “Sniegi” (1963).
ka tai skaita lela cylvāka acim, saīt pavysam cytaiž. kai cyts romans. tik beiguos atguoduoju, ka tok beju bierneibā skaitiejuse – ak jau kaidā 1992. voi trešā godā. a kur vēļ Streiča kina “Liktendzirnas”, kas mani tai besēja, seviški vacais uozs Kaļneņs golvonajā lūmā i tei blonduo koza. koč Streičam jau vyspuor namūde sovuos kinuos sabuozt vysu īspiejamū – seviški tymuos “Liktiņa patmalēs” i “Vacuos pogosta sātys misterejā” – kas kust i kas nakust, vysi sižeti, vysys linejis, citati i jimšonuos kai studinī ci golvys sīrā.
a Klīdzieja romans – taida latvīšu verseja par trejim draugim: ar tuberkuļozi slyms puiss, kas piec tāva ar muoti smierts īgrims dorbūs i tolkam nav dzeivuojs, dzāruojs muzykants, kuo nivīns naļūbej i lomoj, tok kuo muzykys deļ sauc iz vysom kuozom, i okla meituška, kam nu ļūbisteibys tykuse tik vīna bučuošonuos pusaudža godūs i kas tai ari dzeivoj kai naatmineita meikle i gotova īsaļūbēt kotrā, kas dasadūrs. beigys biedeigys, až apsarauduoju. nazkai par daudz personeigai pajiemu.
pa vydu ari puordūmys par nacionalismu i Latveju – par jaunu vaļsti i juos slimeibom, tymā skaitā puorspeilātom bailem nu varys kritikys.
vyspuor, skaitūt itūs Klīdzieja dorbus, gribīs jimt i puorlikt normalā volūdā. kū var jimtīs – latgalīšu vuordi latvīšu volūdā. īskaitūt naktineicys. kū taids videjais latvīts nu naktineicu zyna, kū naktineicys nu juo. koč rudzupučis itymā tekstā naīsadarātu na tik – par daudz poetiskai i solkonai saītu. tai izaver, ka latgalīšu volūda Klīdzieju nūtur pi zemis, lai cik jis grybātu liduot romaņtiskūs dabasūs.
Kā tev vajadzētu dzīvot? To nu gan es nezinu. To nezina neviens. Tikai tu pats vari to atrast un tikai tad sākt un zināt. Cits nevar iestāstīt. Vienu varu teikt – neturies pret dzīvi kā sabozies ezis, it kā dzīve būtu tavs ienaidnieks. Ja starp tevi un dzīves pasauli ir cieta čaula, dzīve to ielauž, ievaino un tu sāc sāpēt. Un tu sāc spārdīties. Kas tad ir tas, kam tu vari iespert? Tava kāja apskrien pa gaisu, un spēriens atsitas pašam vēderā zem sirds.Klīdzējs J. Sniegi. – R., 1992. – 188.-189. pl.


text:
fotokonkurss »
Izsludynuots fotokonkurss “Latgales simtgades ainavu ceļi jauniešu acīm”
Bīdreiba “Dienvidlatgales NVO atbalsta centrs” sadarbeibā ar Latgolys planavuošonys regionu da 18. janvara izsludynuojuse fotokonkursu “Latgales simtgades ainavu ceļi jauniešu acīm”, viestej informaceja Latgolys planavuošonys regiona sātyslopā. Konkursa mierkis ir mudynuot Latgolys jaunīšus vacumāSkaiteit vaira »
Izsludynuots fotokonkurss “Latgales ainava”
Daugovpiļs tautys fotostudeja “Ezerzeme-F” kūpā ar Latgolys fotografu bīdreibu, svietejūt Latvejis symtgadi, planavoj izdūt gruomotu, kurymā tyktu paruodeits vysu Latgolys nūvodu ainovu dobys skaistums dažaidūs godalaikūs. Partū teik izsludynuots fotokonkurss, kurymā aicynuoti pīsadaleit iSkaiteit vaira »
Aicynoj īsyuteit Zīmeļlatgolys dobys kartenis
Sevkurs foto entuziasts i profesionaļs teik aicynuots pīsadaleit foto akcejā “Latvijas dabas spēks un skaistums”, kas nūteik projekta “Loba doba Zīmeļlatgolā jeb atklāj dabas pētnieku sevī” ītvorūs. Fotoakcejā teik gaideitys kartenis, kas uzjimtys Zīmeļlatgolā –Skaiteit vaira »
Izsludynuots fotokonkurss “Daugavpils tūrisma objekts”
Daugovpiļs piļsātys pošvaļdeibys turisma atteisteibys i informacejis agentura nu da 30. septembra reikoj fotokonkursu “Daugavpils tūrisma objekts”, kuruo mierkis ir veikt muokslinīciski kvalitativu Daugovpiļs turisma objektu karteņu atlasi, tūs tuoluokai izmontuošonai piļsātys turisma marketingaSkaiteit vaira »
Izsludynuots fotokonkurss “Latgalietis XXI gadsimtā”
Latgolys planavuošonys regions i Latgolys fotografu bīdreiba organizej fotokonkursu “Latgalietis XXI gadsimtā”, informej bīdreibys puorstuovs Igors Pličs. Konkursa mierkis ir izveiduot Latgolys nūvoda cylvāku karteņu kolekceju, kurei atkluotu regiona sovpateibu, tai boguotynojūt nūvoda viesturisSkaiteit vaira »
Izsludynuots fotokonkurss “Durvis uz Latgales koka mantojuma pasauli”
Rēzeknis Zaļuos sinagogys kūka arhitekturys montuojuma centrys izsludynoj konkursu “Durvis uz Latgales koka mantojuma pasauli”, informej Rēzeknis piļsātys sātys lopa. Konkursa golvonais mierkis ir Latgolys kūka arhitekturys montuojuma populariziešona, kai ari sabīdreibys i atbiļdeigūsSkaiteit vaira »
Leivuonā reikoj fotokonkursu vysa goda garumā
Vysa 2015. goda garumā sevkurs interesents aicynuots giut fotošaļtenis, kas raksturoj Leivuonu vysūs godalaikūs, i pīsadaleit fotokonkursā “Līvāni – manu sajūtu pilsēta”. Konkursu organizej Leivuona nūvoda pošvaļdeiba, tuo mierkis ir apkūpuot lobuokuos autoru fotografejis,Skaiteit vaira »
Cyblys nūvods izsludynoj fotokonkursu
Cyblys nūvods izsludynuojs fotokonkursu, kura ītvorūs sevkurs fotoentuziasts, amatīrs voi profesionaļs leidz 31. oktobram īsnīgt sovus dorbus, kas raksturoj Cyblys nūvodu. Fotokonkursa mierkis ir fiksēt Cyblys nūvoda dobu, arhitekturu, industrialū montuojumu i cylvākus fotografejuos,Skaiteit vaira »
Aicynoj pīsadaleit Dagdys nūvoda fotokonkursā “Latgalietis XXI gadsimtā”
Dagdys nūvoda fotografeju konkursa „Latgalietis XXI gadsimtā” organizatori aicynoj vysus fotomīļus, gon īsuociejus, gon profesionaļus pīsadaleit konkursā. Konkursa mierkis ir īgiut Dagdys nūvoda cylvāku portretu kolekceju, kuru varātu nūdūt kūpeiga Latglolys fotoalbuma izveiduošonai. KotrsSkaiteit vaira »
Izsludynuots fotokonkurss “Latgolys bibliotekars – rodūšuma olūts”
Latgolys Centraluo biblioteka organizej fotokonkursu “Latgolys bibliotekars – rodūšuma olūts”, lai izveiduotu ceļojūšu izstuodi, kas atraktivuos i interesantuos karteņuos atkluotu vysaidu paaudžu Latgolys nūvodu bibliotekaru kasdīnu. Ceļojūšuos fotoizstuodis atkluošona nūtiks Latgolys regiona publiskūs bibliotekuSkaiteit vaira »
Izsludynuots fotokonkurss “Latgalietis XXI gadsimtā”
Latgolys plānuošonys regions i Latgolys fotografu bīdreiba izsludynuojuse fotokonkursu “Latgalietis XXI gadsimtā”, kurā aicynuoti pīsadaleit i profesionali meistari i fotografejis entuziasti, kuru karteņuos radzami cylvāki, kas saisteiti ar Preiļu nūvodu. Karteņuos var byut ītvarti:Skaiteit vaira »
Rēzeknē izsludynuots jaunīšu fotokonkurss-izstuode “ZOOM-IN”
Rēzeknis piļsātys jaunīši vacumā nu 13 leidz 25 godim aicynuoti pīsadaleit tradicionalajā jaunīšu fotokonkursā-izstuodē “ZOOM-IN”. Itūgod fotokonkursa tema ir “Neredzētā Rēzekne”. Sovuos karteņuos jaunīši var atspūguļuot vysaidys sadzeivis voi dobys ainovys nu Rēzeknis piļsātys,Skaiteit vaira »
Izsludynuots Vuorkovys nūvoda fotokonkurss
Vuorkovys nūvoda kulturys centrs izsludynoj foto konkursu „Mes sovā nūvodā”. Konkursa mierkis ir atkluot i popularizēt Vuorkovys kulturviesturyskuos vītys, nūvoda īdzeivuotuoju kasdīnys dzeivi sātā i saimē, dobys ainovys, kas izceļ Vuorkovys nūvoda unikalitati. NuSkaiteit vaira »


text:
Ar Juri Ostrovski sasarunuoja Gunta Nagle i Renāte Lazdiņa
Itūgod īt jau desmitais gods, kai Jura Ostrovska vuords Latgolys muzykys mīļuotuojim ar kotru dīnu palīk vys vaira i vaira zynomuoks, bet klauseituoju puļceņš izaudzs leidz pylnim koncertu zalim. Juri klauseituoji nūviertej, partū ka muzikis na viņ izpylda, bet pats ari roksta sovys dzīsmis. Tuos mozuok ir par mīlesteibu, bet vaira par dažaida sociala rakstura vaicuojumim, i, golvonais, sovys dzimtinis – Latgolys – gūduošona. Popularuokuos Jura dzīsmis apkūpuotys projekta “Dvinskas muzikanti” pyrmajā muzykys albumā, kas izguojs pavysam naseņ.
“Dvinskas muzikantim” ražeigs laiks – izguojs pyrmais albums. Ar kaidom sajiutom dzeivojat piec albuma izīšonys, i kaida ir klauseituoju atsauceiba?
Atsauceiba ir breineiga, par tū ari sokom cīši lelu paļdis sovam klauseituojam i skateituojam. Kolosalū atsauceibu jau pīruoda viņ fakts, ka goda beiguos, pīsadolūt Šlageraptaujā ar dzīsmi “Hei, bruoļ, latgalīt”, asam tykuši ari lelajā goda finalā. Taišni tys ari stimulēja myus izdūt albumu.
Albumu veiksmeigi īrakstejom, i pateiceiba par tū ari vysim aranžiejumu autorim, dalinīkim. Eipaša pateiceiba Kasparam Makam, pi kuo studejā mes vysu rakstejom. I, kab atsavārtu iz padareitū dorbu, janvara beiguos organizējom albuma prezentacejis koncertu. Mums nagaidūt, jau leidz jaunajam godam iz pyrmū koncertu izpierka vysus beletus, par tū izsludynuojom papyldkoncertu.
Debejis albumu nūsauci “Dzymtuo puse”. Kai pats raksturoj pyrmuo albuma nūskaņu?
Tys ir latgalīša stuosts par sovu dzymtū pusi, par sovu nūvodu – par socialom problemom i par mīlesteibu ari drupeit. I, tai kai Latgola var lepuotīs ari ar eipašū folklorys zalta fondu, albumā īkļuovem ari vīnu tautysdzīsmi – “Rūžeņu”. Dzīsmi īdzīduojom piec sova redzīņa, ar sovu eipašū nūskaņu, kab klauseituojs sajam ari koč kū jaunu. Albumā ir īkļauta dzīsme “Neskumsti”, kas īraksteita sadarbeibā ar Dūbelis zemissorgim, kas ari pīsadaleja prezentacejis pasuokumā. Albumā dzieržama dzīsme “Mana laime”, ar kuru maņ pyrmū reizi saguoja pastruoduot na kai dzīsmis autoram, bet kai cylvākam, kas latviskuoja tekstu nu krīvu volūdys. Tei ir ebreju tautysdzīsme. Jau laiku atpakaļ Piļskalnis videjuos paaudzis deju kolektivs izvede specialu dejis prīšknasumu itai dzīsmei. Deļtuo piļskaļnīši ari beja paaicynuoti albuma prezentacejis pasuokumā. Pādejuo dzīsme ir “Hei, bruoļ, latgalīt”, kas ir stuosta nūslāgums, paruodūt, ka dzeivē atsagoda ari pa kaidai problemeņai, bet navajag bāduotīs, vajag vērtīs pozitivi, optimistiski, i vyss byus labi.
Kūpumā ostonis nu albuma desmit dzīsmem ir tovys autordzīsmes. Pats sevi viertej kai ražeigu dzīšmu autoru?
Ka viertej piec skaita, tod naasu ražeigs, deļtuo, ka maņ dzīsmis tūp vysai reši. Iz itū šaļti asu sarakstejs varbyut pi 20 dzīšmu. Sarokstūt dzīsmi, es ceņšūs ryupeigai pīsleipēt tekstu, ryupeigai pīstruoduot pi muzykys. Rokstūt pādejū albumu, dažom dzīsmem beja pat vairuoki aranžiejumi, kas ļuove izavēlēt lobuokū. Kai autoram maņ gribīs, lai kotra dzīsme teik saklauseita i palīk cylvāku sirdīs. Ir ari vierteigys – naaizvītuojamys – dzīsmis, kurys jau sajāmušs cylvāku atsauceibu. Ceru, ka ituos dzīsmis iz ilgu laiku paliks Latgolys muzykys datubazē voi dzīšmu skreineitē. Tī nūteikti jau ir “Daugaveņa”, ar kuru sovā laikā ari suocēs projekts “Patrioti LG”. Taipat ari projekta “Dvinskas muzikanti” dzīsme-vizeitkarte “Hei, bruoļ, latgalīt”, kuru ari jau var skaiteit par izadevušu hitu.
“Dvinskas muzikantu” pyrmuo albuma nūsaukums ir “Dzymtuo puse”, bet kura tod ir tova dzymtuo puse?
Muna dzymtuo puse ir Rēzeknis nūvoda Silmolys pogosts. Tī ari vacuoku sātā asu nūdzeivuojs da 18 godim, leidz šaļtei, kod īsastuoju Reigys Tehniskajā universitatē. Munys studenta gaitys suocēs Daugavpilī, tod turpynuojuos Reigā, tod otkon atsagrīžu Daugavpilī. Saguoja, ka tī ari palyku. Lai ari dzymtuo puse maņ ir Silmolys pogosts, cylvāki vairuok asociej mani ar Maltu. Varbyut deļtuo, ka Maltā sovā laikā pabeidžu vydsškolu, i ari Artūrs Uškāns, kod struoduojom projektā “Patrioti LG”, beja sarakstejs dzīsmi “Malta, Malta lobim ļaudim calta”.
Cik ilgi tova dzeive ir saisteita ar muzyku?
Vyss suocēs 2006. godā, kod sacerieju sovu pyrmū dzīsmi “Daugaveņa”. Da tam ar muzykys pasauli vyspuor nabeju saisteits. Uzrunuoju dažus muzykalūs projektus i vaicuoju, kas varātu dzīsmi īdzīduot. Jī, niu jau var saceit par laimi, atsaceja dzīsmi īdzīduot. Arturs Uškāns īsaceja dzīsmi īraksteit maņ pošam. Iz tū breidi Atim Auzānam beja studeja Daugavpilī, sameklieju finansiejumu, mani atbaļsteja tuo laika zemkūpeibys ministrs Mārtiņš Roze, partū ka bejom pazeistami nu studeju laikim Reigā. 2006. godā beja pasaruodejuse ari Latgolys radeja ar Valdi Labinski prīškgolā. Aizsyuteju jim dzīsmi, i jau 2007. godā “Daugaveņa” beja ūtruo spālātuokuo dzīsme goda topā. Dzīsmi suoce bīži atskaņuot Latvejis Radeja 2. Nūfilmiejom klipu i isnīdzem Šlageraptaujā, i tykom goda finalā. Itymā laikā suocēs “Patrioti LG” gaitys i muna muzykanta karjera.
Kai viertej sovu snīgumu Šlageraptaujā?
Šlageraptaujā nav viņ muns snīgums. Pyrmom kuortom tei ir sadarbeiba ar puišim, kuri dorbojās grupā. Tys ir Andis Ķīsis, profesionals muzykants, kurs spielej tausteņus, ari saksafona spēlē jis ir kolosals. Tys ir myusu akordeonists Valerejs Mukāns, apveļteits ar absolutū dzierdi. I, vysubeidzūt, ari es kai dzīšmu autors i vokalists. Prūtams, dzīšmu radeišona ir komandys dorbs. Klauseitojs voi skateituojs ir golvonais vārtātuojs, kurš ari paleidz mums tikt pi panuokumim. Ka kūpumā viertēt projekta “Dvinskas muzikanti” daleibu Šlageraptaujā, jau nu debejis ar dzīsmi “Dzymtuo puse”, leidz pat dzīsmei “Hei, bruoļ, latgalīt”, mes naatlaideigi vyscaur asam bejušs pīcinīkā.
Sarunys laikā vairuokkuort pīmini sovu īprīkšejū muzykys projektu “Patrioti LG”, deļkuo tān sevi sauc par “Dvinskas muzikantu” dalinīku?
Projekts “Patrioti LG” sastuovēja nu divim cylvākim – Artūra Uškāna i mane. Tī, kas sekoj leidza latgalīšu muzukai, redzēja, ka Arturs dorbojās paraleli sovā projektā “Laimas Muzykanti”. Beja taidys reizis, kod izastuot aicynuoja Patriotus, bet Arturs navarēja tikt. Es suoču dorbuotīs sovā solo projektā. Tymuos reizēs, kod izastuoju kai solo muokslinīks, reizi pa reizei aicinuoju tolkā ari cytus muzykantus. Leidz tam, kod topa “Dvinskas muzikanti”, maņ jau beja sadarbeiba ar vairuokim muzykantim. Tān “Dvinskas muzikantim” jau trešū godu ir namaineigs sastuovs – asam trejatā, i skaitu tū par cīši veiksmeigu sadarbeibu.
Cik vīgli voi gryuši byut par muzykantu Daugavpilī, Latgolā i Latvejā?
Daugavpilī par latgalisku i latvisku muzykantu byut gryuši, partū ka ite nav tik daudz latgaliskos i latviskos publikys. Deļtuo Daugavpilī, kur dzeivoju niu jau 15 godu, ir spālāts vysmozuok. Koncerti pa vysu Latveju mums ir kotru nedeļu.
Muzykanta dorbs nav vīgls, kai tys varbyut ruodīs nu molys. Cylvāki dūmoj, o, cik labi, pa televizoru paruoda, dzīsmis pa radeju skaņ. Tam vysam apakšā ir īguļdeits dorbs. Darbeiba muzykā vairuok saistuos na ar fiziskū slūdzi, bet taišni ar emocionalū slūdzi, i emocionali dažreiz var byut cīši gryuts. I, kab smaltūs spāku i energeju, kurā tuoļuok daleitīs ar skateituoju pasuokumā, es izmontoju sovys aizaraušonys. Maņ tei ir cope, medeibys i aktivuo atpyuta pi dobys.
Kai tu pats sevi sauktu – par muzykantu voi muziki?
Asu dzierdiejs teoreju, ka muzykants ir tys, kas spielej mozuos lauku balleitēs, bet muzikis ir tys, kas komponej i roksta notys. Es skaitu, ka teorejis itymā ziņā nav cīši svareigys. Kai es jau saceju, pats golvonais vārtātuojs ir skateituojs i klauseituojs. Bet es pats vysbīžuok stuodūs prīškā kai dzīšmu autors i izpiļdeitojs.
Muziciešona tev ir maizis dorbs voi paraleli vēļ dori koč kū cytu?
Ar muziciešonu, atsazeišu, ir gryuts nūpeļneit iztykai. Daudz kas atkareigs nu sezonys. Vosorā ir vairuok pasuokumu, rudinī – mozuok, bet piec Jaunuo goda, janvars, februars, ir klusī mieneši. Taipoš ari ap Leldīni, kod ir gavieņs. Itū laiku mes, latgalīši, raugom tai klusai pavadeit – naīt iz balim, nadoncuot i nasaprīcuot. Deļtuo asu spīsts dorbuotīs ari cytuos sferuos. Tān struodoju ari kai pasuokumu organizators, sasadorboju ar pošvaļdeibom. Par pīmāru, Preiļūs jau pīktū reizi ir nūtics muns izdūmuotais i organizātais pasuokums Latgolys šlagermuzykys paruode. Pasuokumi ir saplanavuot ari itam godam. Taipoš es nadaudz nūsadorboju ar lauksaimnīceibu, kod ir breivs laiks, paleidzu tāvam, apstruodoju ari zemi pi Daugavpiļs, kas maņ nu mamys ir tykuse apsaimnīkuošonā.
Īprīkš esi izasacejs, ka šlagermuzyka Latvejā teik drupeit diskrimināta. Voi niu ari tev tai ruodīs?
Ka viertej, pīmāram, kulturys goda bolvu “Boņuks”, skaitu, ka pyrmī viertiejumi beja, kai beja, ari pādejuo goda viertiejums nabeja eistyn vīnnūzeimeigs. Taipoš kai Raimonds Pauls atsataisnoj par sovu darbeibu šlagermuzykā – dzimšonys dīnā voi kuozuos naasu dzierdiejs, kab draugu kompaneja dzīduotu kaidu āreju nu operys. Bet, prūtams, ir taidi profesionalī muzykanti, kas, dorbojūtīs taidūs žanrūs kai roks, drūši vīņ šlāgeri skaita par banalu žanru. Bet eistyneibā šlagermuzyka, kab īkaruot sovu vītu zam sauleitis, bolstuos iz smoga dorba.
Niu Šlageraptaujā ir daudz muzykys projektu nu Latgolys, bet nu tim vysai moz dzīšmu atskaņoj Latvejis Radeja 2 voi Latgolys radeja. Es skaitu, ka tei ir apzynuota voi naapzynuota, bet tūmār sovā ziņā diskriminaceja.
Kaids, piec tovu dūmu, ir eistais recepts, kab dzīsmei byutu panuokumi?
Asu puorlīcynuots, ka taida recepta nimoz nav. Goduos dažaidi. Sarokstūt dzīsmi, pats ari navari sevi objektivi nūviertēt. Objektivi nūviertej tikai klausietojs, i taišni jis beigu beiguos tev paruoda, kū tu esi sarakstejs. Ka dzīsme pazyud i nikur nateik atskaņuota, tod esi aizsuovs garom. Ir bejs, ka dzīsmis, kas maņ pošam na cīši pateik, pasuokumūs lyudz nūspēlēt, pīmāram, dzīsmi “Aleņš”. Ir dzīsmis, kas pateik pošam, bet cylvākūs nav aizguojušs.
Ka atsagrīžam pi jaunuo albuma “Dzymtuo puse”, tymā salyktys dzīsmis, kurys saraksteitys vairuoku godu garumā. Ari laikā, kod paraleli projektam “Patrioti LG” struoduoju kai solo muokslinīks.
Kai tev tūp dzīsmis, kai rūnās idejis?
Process doluos vairuokūs pūsmūs. Pyrmais i pats golvonais ir īdvasma, kura nav ni prognozejama, ni kontrolejama. Es navaru iz sitīņa, ka maņ pasoka – saroksti dzīsmi, atsasēst i saraksteit. Gaidu īdvasmu. Jei parosti atīt naktīs. Bīži goduos, ka piec kaida pasuokuma, kod atbrauc iz sātu, dasasēst pi instrumenta i koč kas atīt. Piec tam materialu nūlīku maleņā i pajemu tū, tai sokūt, “skaidrā pruotā” cytā dīnā, izlosu i suoču viertēt, kas tī ir lobuojams, kas sleipejams. Bīži goduos, ka, pajemūt saraksteitū materialu ūtrā dīnā, maņ tys nimoz napateik. Par pīmāru, dzīsme “Viss tikai Tev” pyrmajā variantā beja pavysam ar cytu tekstu, bet, kaidu reizi braucūt mašynā i klausūtīs pavadejumu, maņ atguoja pavysam cyti vuordi.
Sovuos dzīsmēs grīz viereibu iz socialom temom, deļkuo tai?
Tys nav apzynuoti. Pīsasāstūt pi dzīsmis, maņ suokumā nav nūjausmys, par kū jei byus. Es pat nazynu, kaidā volūdā jei byus – latviski voi latgaliski. Navaru pat pasaceit, nu kuo tys atkareigs. Asu saprats, ka vysmozuok munā repertuarā dzīšmu ir par mīlesteibu, deļtuo ka, dzīdūt par mīlesteibu, ir juobyut eipašam dzīduotuoja tipažam. Bet, iz skotivis dorbojūtis trejim puišim, i vēļ par mīlesteibu dzīduot… Varbyut deļtuo dzīšmu par mīlesteibu ir cīši moz. Pamatā mēs dzīžam par latgaliskom vierteibom – dzimtini, Latgolu, saimi i volūdu.
Sovulaik esi kandidiejs ari vieliešonuos.
Beja taida dzela. Divreiz beju startiejs pat iz Saeimu, vīnreiz iz Daugavpiļs nūvoda pošvaļdeibu.
Gribieji kū maineit vaļstī voi pasaulī, ka nūsprīdi īt politikā?
Nā, maņ vīnkuorši beja interesanti, kas tys taids ir. Bet tān asu pīziņs, ka tys nav cīši pateiceigs dorbs. Beju vīlīs vysā procesā i deļ seve pīziņs vairuokys lītys, par kurom tān nagrybātu diskutēt, i nagrybu vairuok ar tū ari nikaidys dareišonys.
Kas ir vīgļuok – raudzeit maineit koč kū ar muzykys paleidzeibu voi īmūt politikā?
Es dūmoju, ka lobuok ir dareit tū, kas pateik, i, ka tys kaidu uzrunoj i sajam atsauceibu i pateiceibu nu cylvākim, tod ir breineigi.
Meklejūt īdvasmu, varbyut skaiti latgalīšu ailis voi literaturu latgalīšu volūdā?
Gryuts atbiļdēt. Raugu pīvērst sovu vieriebu naparostom i interesantom lītom. Latgalīšim ir lobys kinys, atzeistu režisora Juoņa Streiča daiļradi. Nu gruomotom mani ir izrunuojuse Danskovītis daiļrade i tys, kū padarejs Baļtinovys teatris, izbraukojūt vysu Latveju ar amatirteatra izruodi par Ontanu i Anni. Apsveicami ari tys, ka Danskovītis lugu īstudiejs Nacionalais teatris. Ka nu latvīšu autorim, muns meiluokais dzejnīks ir Čaks, kura dzeja mani izrunoj. Ka pajam pasauļa leiminī, tod atzeistu krīvu autoru Jeseninu. Juo dzeja var byut cīši romatiska, bet, ka jis gribēja pasaceit koč kū skorbuoku, tod pasaruodeja ari lomuvuordi. Prūtams, ari myusim Latgolā ir sovi dzejnīki, ar kurim lepuotīs, – Anna Rancāne, niu jau myužeibā nūguojušais Ontons Kūkuojs, Francis Kemps i cyti.
Runojūt par latgalīšu volūdu, tān iz ūļneicom pasaruoda uzroksti latgaliski, daudzi muzykanti dzīd latgaliski. Voi tei ir sabīdreibā īkšeji emocionala vajadzeiba sevi paruodeit i identificēt ar latgalīšu volūdu, voi tei tūmār ir mārketinga reiks?
Es ceru, ka zam ituo vysa ir patriotisms. Vīneigais, kas mani bīdej, ka politikā volūdu izmontoj kai instrumentu. Teik saceits, ka mes sorguosim volūdu, aizstuovēsim, bet, teikūt Saeimā, darbeiba ir viņ runuot par volūdu i taiseit PR*. Munu puorlīceibu nikas navarēs maineit, vysa pamatā ir socialuo labkluojeiba i ekonomika, par kuru, īmūt politikā, pyrmom kuortom vajadzātu ryupētīs. Ka mes dzeivuosim labkluojeibā i ekonomiski atteisteitā regionā, ļauds mīļuos sovu nūvodu i byus laimeigi, dzeivojūt i struodojūt ite, es dūmoju, volūdys vaicuojums atīs pats par sevi. Deļtuo mani tracynoj politiskuo ažiotaža, kas veidojās ap latgalīšu volūdu. Tū, cik tu mīļoj sovu Latgolu, vajag ruodeit ar dorbim.
Kaidu nuokūtni tu paredzi latgalīšu volūdai?
Vīnā munā dzīsmē ir teksts “i pļovuos pučis zīd kai symtu godu atpakaļ, kas saknē īlykts, palīk namaineigs”. Skaitu, ka taipoš byus ar volūdu. Golvonais ir ryupētīs par tim cylvākim, kas ir palykušs ite, i raudzeit atgrīzt tūs, kas ir nūbraukušs. Ka mes veicynuosim lobkluojeibu sovā nūvodā, tod latgalīšu volūda dzeivuos ilgu myužu.
* Red. pīz. Saeisynuojums nu angļu volūdys “Public Relations” (sabīdriskuos attīceibys).
Kartenis: Jura Ostrovska personeigais arhivs