text:
Autors: Dainis Mjartāns, Nacionaluos elektroniskūs plošsazinis leidzekļu padūmis (NEPLP) lūceklis
Latgolys informativuos telpys styprynuošonā aizguojušais gods beja cīši nūzeimeigs. Rēzeknē durovys attaiseja Latvejis Radejis (LR) Latgolys multimedeju studeja, kas radeita NEPLP Latgolys elektroniskūs medeju programys ītvorūs. Jemūt vārā, ka budžetā tyka īdaleiti leidzekli studejis atteisteibai, 2017. gods paradz jaunus izaicynuojumus. Studeja jau suokuse producēt raidejumu “Kolnasāta”, kas skaņ LR1 programā. 2016. godā LR Latgolys studeja Latvejis Radejis programom i LSM.lv saražuoja vaira par 280 minutu originala satura mienesī.
Sabīdryskuo pasyutejuma plans paradz nu ituo gods pavasara suokt atseviška raidejuma (LR studejis lūga) veiduošonu, kas byus dzierdams LR Latgolys apraidis zonā. Tei byus diskuseju platforma par regionam nūzeimeigim sabīdriski politiskim i ekonomiskim vaicuojumim. Pi mikrofona tiks aicynuoti politiki, pošvaļdeibu vadeituoji, uzjiemieji, kulturys darbinīki i uzklauseiti dzeivuotuoju redzīni. Paraleli tiks atteisteita ari multimedeju platforma, pīduovojūt raidejumus nūsavērt škārsteiklā. Laikā, kod nūteik auditorejis “tehnologiskuo migraceja”, nūzeimeigu lūmu ījam sižetu pasnīgšona myusdīneigā veidā (audio kai daļa multimediala satura). Radejai atspīgeļojūt aktualitatis, kai ari veidojūt analitiskus i portretraidejumus, ir īspiejams uzrunuot tū auditorejis daļu, kas kasdīnā radejis saturu napatierej i informaceju sajam škārsteiklā.
Sabīdriskuo medeja byušona kluotyn Latgolā našaubeigi ir cīši nūzeimeigs faktors myusu vaļsts strategiskajā komunikacejā. Taipat asu gandareits, ka padūmei ir izadevs byutiskai aktivizēt ari Latgolys komercialūs elektroniskūs medeju dorbu – kotru godu NEPLP izsludynoj vairuokus konkursus par radejis i TV programu veiduošonu. 2017. godam kūpā taišni satura veiduošonai latgalīšu volūdā komercialajūs medejūs NEPLP īguļdejuse vaira par 70 000 eiro.
Raidejumu sereja “Sajūti Latgali” byus radzama LTV, Re:TV, Vydsdaugovys televizejā i škārsteiklā. Itūgod klauseituojus Latgolys Radejā, Radejā Ef-Ei, Div Krostu radejā i Radejis Marija eterā otkon uzrunuos raidejums “Pi myusim Latgolā”. Kūpā itūgod planavuots izveiduot 88 raidejumus par kulturviesturi, kai ari par sabīdriski politiskom temom. Eipaša viereiba tiks pīvārsta 1917. goda Latgolys kongresa nūtikšonom, tuo lāmumu analizei tūpūšuos Latvejis kontekstā, kai ari pošvaļdeibu vieliešonom. Sovukuort Latvejis TV varēsim vērtīs raidejumus “Cytaidi latviskais”.
NEPLP konkursā par nūvodu ziņu sižetu veiduošonu nu Latgolys tyka sajimti treis dasacejumi. NEPLP lūcekļu vairuokums lēme, ka 2017. godā Latgolys Regionaluo televizeja par 61 064 eiro veiduos LTV aizdavumā ziņu sižetus raidejumā “Dienas ziņas”, informativi-dokumentalajūs i kulturys raidejumūs.
Latvejis TV i Latvejis Radeja 2017. godā īplanavuojuse atspīgeļuot vērtini pasuokumu i koncertu, kas Latgolys kongresa symtgadis ītvorūs paradzāti Rēzeknē i Daugovpilī.
Informativuos telpys styprynuošonys pasuokumi ītver ari tehniskūs rysynuojumus Latvejis Radejis lobuokai nūgiušonai. Jau 2017. goda janvarī pīškiertuo finansiejuma ītvorūs tiks palelynuota LR1 programys i LR3 programys raideituoju jauda Daugovpilī. Vosorā tiks suokta LR1 programys raideišona Mālē i Pīdrujā, kai ari LR2 programys raideišona Dagdā. Nuokūtnis īceris paradz LR1 i LR2 programys nūgiušonys izlobuojumus Viļakā. Sadarbeibā ar VAS “Elektroniskie sakari” vēļ juostruodoj pi tuo, kab nūdrūsynuotu vareibu palelynuot apraidis teritoreju Latgolā raidūšuom komercialajom radejis stacejom, kuruom uzticāta NEPLP i VKKF sabīdryskuo pasyutejuma izpiļde.
Pīcu godu laikā, kai struodoju NEPLP, asu dzierdējs cīši daudz runu par informativuos telpys styprynuošonu Latvejis austrumūs. Runys nareši ir bejušys vysai garys, tok dorbs – eiss. Partū asu gandareits, ka ar atbiļdeigūs politiku izpratni i atbolstu izadevs īdzeivynuot Latgolys elektroniskūs medeju programu, kas ir vīns nu palīkūšim dorba rezultatim, ļaunūt ar samāruojamu īguļdejumu palelynuot vietejūs medeju auditoreju Latgolā, styprynojūt regiona identitati i latgalīšu volūdu. Sovu ortovu dūd ari Kulturys ministrejis pīškiertais finansiejums VKKF konkursam Latgolys medejim ar mierki styprynuot latviskū i latgaliskū kulturtelpu. Latgolys komercialī plošsazinis leidzekli var vērtīs ari Medeju atbolsta fonda vierzīnī, kuruo izveidei vaļdeiba pīškeiruse vaira par miļjonu eiro.
Mums juosaceinej par kotru radejis i TV klauseituoju Latgolā, kab tū paturātu myusu vaļsts informativajā telpā i tū ir īspiejams padareit, pīduovojūt kvalitativu vītejū saturu i sabalansātu nacionalūs medeju saturu. Juosavierzej iz Latvejis TV satura styprynuošonu, atbolstūt LTV gribiešonu Latgolys i Latvejis auditorejai dūmuota originalsatura veiduošonai izmontuot LR Latgolys multimedeju studeju Rēzeknē, kam 2017. godā vaļdeiba napīškeira leidzekļus.
Cīši nūzeimeigu myusu dzeivis dokumentiešonu veic vītejuo prese, radeja i TV. Tys ir naizmārojams īguļdejums tradicionaluos kulturys, lauku i mozpiļsātys dzeivis atspīgeļuošonā. Tū kasdīnā navar padareit radeja i TV, kas atsarūn Reigā. Pats golvonais, ka vītejī medeji ražoj i raida vītejū saturu.
Itūgod byus symtu godu nu viesturiskuo Latgolys kongresa, kod Latgolys puorstuovi lēme par apsavīnuošonu ar puorejim tūpūšuos Latvejis nūvodim vīnā zemē. Viesturiski mes vysod asam varējuši pīpiļdeit lelys īceris. Tū es nūvieleju vysim drukavuotajim, škārsteikla i raidūšajim Latgolys medejim.


c: text/html

text:
Roksta autore: Ināra Groce, žurnals „A12“
Itūvosor Latgolys cīmā Indrā durovys attaiseja Laimis muzejs. Laimi Indrā var atrast naizcaltajā luteraņu bazneicā, kura damāruota fantazejom par tū, kas varātu byut laime.
Muzeja gide Ilona Kangizere laimis rasšonūs pamatoj ar kimiskūs procesu nūrisi cylvāka organismā, tok puorejom laimis muzeja idejis autorem – Ērikai Zarovskai i Andželai Kuzminskai ir cyts pasavierīņs. Vīna nu laimis formulu i muzejā, i indrīšu dzeivē skaņ – es asmu laimeigs, dzīvojūt Indrā. Ērika pīzeist, ka Indrys atsarasšona atstotu ir veiksme i partū taišni itei vīta ir vysvaira pīmāruota Laimis muzejam. Spreideits jau ari laimi meklēt devēs pasaulī, bet atroda sātā. Lai saprostu, ka tuoli navajag meklēt, tok ceļš paceli nu sātys ir juonūīt. Indra ir Latvejis rūbežlineja, vīns nu tuoluokūs punktu ceļā nu Reigys iz Latvejis austrumu rūbežu, partū muzeja stuostejums atceļā ir puordūmu laiks. „Mes esam ceļā i atsagrīžam sātā. Mums ir vajadzīgs laiks, lai padūmuotu. Partū, taišni ceļojūt, ir laiks padūmuot i paviertēt, i atsagrīžūt rūnās sacynuojumi i puordūmys. Laime, pa pyrmam, byut vasalam i zynuot, ka tovim tyvuokajim vyss ir kuorteibā. Patīseibā, svareigi, lai vysim apleicejim ari byutu kuorteibā, lai tu pats justūs laimeigs,“ pīzeist Ērika.
Laimis muzejā var izmieginuot, mozais, sešus laimis ceļus – orklys i gruobeklis ir stuosts par endorfinim, kuri rūnās gryuta dorba rezultatā. Skaistums i riskys ari vīns nu veidu, kai nūgiut laimi. I vēļ muoksla – muzyka i radūšums, kurs cylvākam roda palīkūšu laimis sajiutu. Muzeja interjera izveidē ir izmontuotys cīmā salaseituos viesturiskuos mebelis, drēbis i lītu dizains.
Roksts sagataveits sadarbeibā ar portalu lakuga.lv ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta līdzekļu projekta “Robežlīnijas” ītvarūs.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Pamest dzeivi Londonā, kab dūtūs dzeivuot fermā Viļānūs? Izaklausa natycami, voi tai? Vystik reidzinīks Andris i portugalīte Debora pyrma treju godu izlēme, ka jūs saimei vyslobuok byus taišni tī – Viļānūs, Obelišku fermā. Sarunā Debora stuosta par gryutū izvieli, dzeivi i dorbu fermā pi kanepu audziešonys, kai ari nuokūtnis planim.
Pastuosti drupeit vaira par sovu saimi.
Mes asam jauna, daudzvolūdeiga saime: Andris (33), Gabriela (6), Fredis (4), Debora (31). Pi myusu sātā runoj treis volūduos – latvīšu, portugaļu i angļu. Mes puorsacēlem iz dzeivi Viļānūs, Obelišku fermā, nu Londonys deļtam, ka gribējom, lai myusu bārni aug dabiskā vidē. Es asu portugaļu izceļsmis sīvīte, dzymuse i auguse Portugalis golvyspiļsātā Lisabonā, deļtuo maņ nikod nabeja īspiejis vairuok īpazeit dobu i dobys boguoteibys. Bierneibā i jauneibā vysvaira maņ patyka breivdīnys, kod beja vareiba pavadeit laiku pi tāva laukūs. Cikom augu, poša deļ seve saprotu, ka doba i dabeigs dzeivis veids maņ ir svareigs, tys sevī īkļaun gon sportisku atpyutu, gon sovu augļu i duorziņu audziešonu, gon vareibu ļaut sovim bārnim augt lauku vidē. Ite, myusu fermā, bārnim ir ideala vīta, kur augt i atsateisteit.
Gon juopīzeist, ka dzeive laukūs i vareiba nūdrūsynuot sovu saimi nimoz nav vīglys uzdavums. Eipaši, ka vyss teik suokts nu nullis, kai tys beja munā i Andra gadīnī. Gryuteibys saguoduoja dorba atrasšona deļ mane, tuo īmasla deļ Andrim kaidu laiku dasaguoja struoduot Reigā, kab varātu nūdrūsynuot saimi. Laimeigā kuortā es atrodu finanšu analista dorbu uzjāmumā “Factset”, itys dorbs snādz maņ daudzi prīcys, deļtuo ka maņ ir vareiba runuot sovā dzymtajā (portugaļu) volūdā. Es struodoju nu sātys, bet piec vajadzeibys ari īsarūnu ofisā. Andris atroda pusslūdzis dorbu Varakļuonu muižys pilī, leidz ar tū mes tykom tyvuok sovu sapynu eistynuošonai.
Viļanu fermys “Obeliški” saimnīki Andris, Fredis, Debora, Gabriela
Cik ilgs laiks paguojs, kūpš jius dzeivojat Viļānūs?
Viļānūs dzeivojom kūpš 2014. goda. Vēļ kod dzeivuojom Londonā, beja ideja par naudys īkruošonu, lai varātu atsagrīzt iz Latveju i nūpierkt ite sātu.
Koč kaida īmasla deļ es skaidri zynuoju, ka grybu ar sovu saimi dzeivuot taišni Latvejā. Mes raudzejom atrast sātu Latvejā daudzūs regionūs, bet myusu budžets nabeja cīši lels. Beiguos mes palykom pi diveju vītu: sāta Aizkrauklē voi sāta Viļānūs. Pyrmajā mes gastejom Aizkrauklis sātā, bet nazyn parkū tymā sātā mes naspiejom izatāluot sovu nuokūtni, piečuok mes gastejom Viļānu sātā, kas niu ir myusejuo, itymā gon es acumirkleigi īsamīļuoju. Mes zynuojom, ka sāta atsarūn tuoli nu Reigys, bet nūlēmem riskēt. Itys beja cīši gryuts lāmums, bet, kai zynoms, dzeive ir vīns lels pīdzeivuojums, juospiej izkuopt nu sovys komforta zonys, lai izbaudeitu koč kū jaunu. Es tycu, ka tys beja lobuokais lāmums, kū sovā dzeivē asam pījāmuši.
Lyudzu, pastuosti jiusu stuostu – kai obi īsapazynot?
Myusu stuosts suocēs vēļ pyrma tuo, kai es ar Andri sasatyku. 2007. godā vīns draugs maņ pastuosteja par Erasmus apmainis programmu. Tymā šaļtī es zynuoju, ka grybu paraudzeit koč kū jaunu, deļtam suoču pastyprynuoti iņteresētīs par apmainis programys īspiejom. Maņ vysod ir iņteresejuse vareiba īpazeit jaunys kulturys, cylvākus i vītys. Puorrunu laikā ar sovys universitatis atbiļdeigū departamentu, maņ tyka dūta vareiba izavielēt vīnu nu treis vaļstim: Spāneju, Itāleju voi Latveju. Jemūt vārā, ka es praktiski nikuo nazynuoju par Latveju, es iz reizis ziņkuoreibys vadeita pīkrytu dūtīs iz itū vaļsti. Īsarūnūt Latvejā, maņ beja zynoms kulturals šoks, deļtuo ka ite vyss beja pavysam cytaiži nakai munā dzymtajā vītā, maņ beja vajadzeigs vysai ilgs laiks, lai aprostu ar jaunū situaceju. Kod 2009. godā Latvejis Muokslys akademejā satyku Andri, vyss dīzgon strauji mainejuos. Taišni kūpā ar jū asu īpazynuse gon Latveju, gon tū, kai byut par daļu nu ituos vaļsts. Byuteibā varu saceit, ka es īsamīļuoju gon Andrī, gon itymā vaļstī.
Kaids beja jiusu ceļš pi ituo saimnīkuošonys veida – kanepu audziešonys?
Kanepu audziešona beja Andra ideja, leidz tam jis beja iņteresiejīs par itū lītu i mekliejs papyldu informaceju. Puorsaceļūt iz dzeivi fermā, mes zynuojom, ka nūteikti saimnīkuosim sovā zemē, cyta storpā leidz tam bejom ari dazynuojuši, ka Latgolā ir sena kanepu audziešonys viesture i tradicejis, deļtam nūlēmem, ka kanepu audziešona byus ituos fermys prioritate. Kod bejom izlāmuši par lobu kanepu audziešonai, par cytom īspiejom vaira nadūmuojom, paraleli tam, ka mes atjaunojam godim ilgu tradiceju, mes ari popularizejam kanepu audziešonu kai taidu. Niu myusim nav šaubu, ka nu kanepu var ražuot puortykys precis, drēbis, veiduot sātys i izmontuot medicinā.
Pastuostit drupeit vaira par radūšuom i izzynūšom darbneicom, kurys regulari reikojat Obeliškūs?
Itūreiz myusu fermā ir pīejamys vairuokys aktivitatis saisteibā ar kanepu audziešonu. Mums ir nūsaceits aktivitašu saroksts, bet mes varim tū pīlāgot sevkurom vajadzeibom, taidā veidā dalinīki var poši izlemt, ar kū jī gryb nūsadorbuot. Mes pīduovojam kanepu zīpu taiseišonys darbneicu, vareibu atkluot voi atguodynuot sev par latgalīšu tradicionalajim iedīnim, kai ari kanepu viervis izgataveišonys darbneicu. Darbneicys ir paradzātys sevkuram, kurs ir īiņtereseits īsavuiceit koč kū jaunu. Taipoš interesenti var izīt ekskurseju, kod ir kanepu augšonys sezona (juņs–augusts). Ituos turis paradzātys, lai cylvākim byutu vareiba vaira izzynuot par tū, kai i kaidā veidā teik audzātys kanepis i kai tuos teik puorvārstys nūdereigūs produktūs. Beiguos mes pīduovojam izgaršuot kanepu produktus: aleju [eļļa], sāklys, kanepu zemesrīkstu svīkstu, kanepu pesto, suoli i daudz kū cytu.
Taipoš mums ir komandys salīdiešonys programa deļ korporativūs uzjāmumu. Jau pārņ pi myusu gasteja vairuoki uzjāmumi, prīcej, ka piec jau nūtykušim salīdiešonys pasuocīnim asam sajāmuši lobys atsauksmis. Itūgod raudzeisim turpynuot īsuoktū pasuocīņu tradiceju, gostūs gaideisim gon uzjāmumus, gon ekskurseju grupys, kai ari individualus turistus.
Es i Andris cīši struodojam pi tuo, kab kotrys nu gostu byutu īkļauts īkš vysa procesa i maksimali daudz izzynuotu jaunys, vierteigys informacejis.
Nu ituo goda asam ari starptautiskys kusteibys Workaway dalinīki, dreiži pi myusu gostūs brauks struoduotgrybūši ļauds nu vysa pasauļa, kuri gon poši vuiceisīs, gon paleidzēs saimnīceibys dorbūs. Cerim, ka paleigi atīs ari poši ar sovom idejom, kai fermys darbeibu atteisteit tuoļuok. 30. junī nūsarysynuos pyrmais kurss par kanepu izmontuošonu ceļtnīceibā, tū vadeis starptautisks eksperts Stīvs Allins (Steve Allin).
Rezumejūt grybātūs pastreipuot, ka mes na tikai raugom stuosteit plošuokai sabīdreibai par tū, cik kanepis ir vierteigs i vysaidūs veidūs izmontojams augs, bet ari paruodom, ka jauna saime var dzeivuot Latvejis laukūs.
Kaidi plani nuokūtnei?
Cerim turpynuot atteisteit vysaida veida radūšuos darbneicys, taipoš juoturpynoj radeit arviņ jaunus produktus. Itys byus ūtrais gods, kod mes audzejom kanepis, dūmoju, ka leidz šam asam sasnāguši gona daudz, vystik mums vēļ ir kur augt. Mes asam svieteiti ar breneigim cylvākim sev apleik, kuri kasdīnā īdrūsynoj īt i dareit tuoļuok. Vysvaira mes cerim, ka myusu stuosts var īdvasmuot cytus, kab sekuot sovim sapynim, lai cik naaizsnīdzami tī ari nasalyktu.
Vaira informacejis par “Obelišku” fermu atrūnams jūs sātys lopā i Facebook kontā Obelisk Farm
Paļdis par sarunu!


text:
Svātdiņ, 25. februarī, dasmytū reizi padūs Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks”. Bolvai izvirzeitūs pretendentus 17 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos nūsaceja žureja. Nu kam žureja byus daškeiruse Boņukus par padareitū 2017. godā, byus zynoms tikai svātdiņ. Sovpus lakuga.lv aicynuoje portala skaiteituojus pīsadaleit aptaujā i nūbolsuot par sovu favoritu kotrā nu nominaceju.
Portala skaiteituoji par goda cylvāku pārn atzynušs režisoru i latgalīšu kulturys aktivistu Vīsturu Kairišu. Vysvaira bolsu kai goda nūtikšona sajiems 4. pasauļa latgalīšu saīts “Latgolys symtgadis kongress”. Latvejis Radejis raidejums “Latgolys stuņde” (LR1 regionalais lūgs) lakuga.lv skaiteituoju īskotūs byutu peļnejs Boņuku par latgalīšu volūdys populariziešonu. Par goda amatnīku/saiminīku bolsuotuoji atzynušs audieju Anneli Slišāni ar projektu “#100dečiLatvijai”. Nominacejā “Goda snāgums vizualajā muokslā” ar nalelu bolsu puorsvoru uzvar muokslineica Ieva Jurjāne ar gruomotu “Kačeiša patmalis”. Par goda snāgumu skotivis muokslā i lobuokū snāgumu akademiskajā muzykā portala skaiteituoji atzynušs koncertizruodi rokstim i skaņai “Latgales gredzens”, sovpus par goda snāgumu audiovizualajā muokslā Boņuku daškiertu LTV1 Latgolys kongresa symtgadei veļteitajam viesturiskajam raidejumu cyklam “Trešā zvaigzne. Sākotne. Personība”, par latgalīšu kulturys populariziešonu Latvejā i pasaulī – TV raidejumu cyklam “Sajūti Latgali”.
Par lobuokū snāgumu pop/rock muzykā 2017. godā aptaujis dalinīki atzynušs projektu “100gadis bolsi” ar albumu “Celīs, bruoļ”, tautys muzykā – postfolklorys grupu “Rikši” ar koncertdarbeibu i jaunom dzīsmem. Aptaujis dalinīki divus Boņukus daškiertu apvīneibai “Latgalīšu Reps” – par lobuokū snāgumu alternativajā muzykā i kai goda debejai muzykā. Vysvaira simpateju kai lobuokais muzykys video izapeļnejs “Bez PVN” video klips dzīsmei “Golds iz ustobys”. Vysvaira bolsu nominacejā “Lobuokais snāgums šlagermuzykā” atdūts par grupu “Galaktika”.
Aptaujis dalinīki pārn par lobuokū snāgumu literaturā atzynušs Raibuo dzejis kruojumu “Pistacejis”. Vīnuodu bolsu skaitu nominacejā “Lobuokais izdavums/gruomota” īgivuse gruomota “Gostūs pi Boņuka. Stuosti bārnim par Latgolu” (autoris I. Šuplinska, L. Rundāne, A. Andrejeva) i Ilmāra Meža sastuodeituo gruomota “Latviešu uzvārdi arhīvu materiālos: Latgale”.
Kai jau īprīkš ziņuots, Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks 2017” par myuža īguļdejumu sajims Vuocejā dzeivojūšais dzejnīks, publicists i redaktors, filozofs, prozaikis, literaturkritikis, pedagogs, muokslys zynuotnīks i sabīdryskais darbinīks Aļberts Spuogis i volūdneica, filologejis doktore, školuotuoja i sabīdriskuo darbineica Lideja Leikuma.
“Boņuks 2017” padūšonys ceremonejai tīšraidē leidza varēs sekuot lītuotnē LMT Straume.


text:
Vasali!
Palnu dīnys prīceiguo viests – LgSC ir tics pi div jaunom i spareigom, vareigom regionalūs biroju vadeituojom. Anna Briška niu struoduos Rēzeknē, Edeite Husare – Reigā. Atbolstit, podturit i dzeivojit leidza!
Vēļ nav atrosts Daugovpiļa biroja vadeituojs. Lobs īt ar gaideišonu, sylts ar siļdeišonu.
Laikam krīze ar tū ari ir krīze, ka jei naļaun ļaudim atplaukt i pasaceit: es asu lobs, jemit mane. Beju gaidiejuse, ka iz itom LgSC izsludynuotojom biroju vadeituoju vītom byus leluoks konkurss. Tok voi nu Latvejā vaira nav jaunu i sabīdriski aktivu latgalīšu, voi ari jī vysi jau ir īrauti 100 i 1 dorbā i skrīšonā.
_________________________ ___ __ _
Anna i cyti riezeknīši jau sataisiejuši pyrmū latgaliskū pasuokumu – literari muzikalu vokoru LaLaDra – Latgalīts latgalīšam draugs. Vakar vokorā ļaužu ass bejs gona. Redz, kū Anna poša roksta par LaLaDra atskanem:
* Riezeknē pyrmais LaLaDra tūmier sovā ziņā ir puorspiejs leidz šam Dpils pusē reikuotūs LaLaDra. Puorspiejs ar pasuocīņa dalinīku kvantitati, daudzveideibu, koncerta kūpejū ritmiskumu itt… Dzeive īt iz augšu! 🙂
* Tūmier i ite juopīroksta Vaļuka dīnys vāruojums. Īmeslis, aiz kuo Vaļuka dīnā ir tik daudz nūskumušu cylvāku, ir vīns – par jim maņ ir skaidrs, ka jī ir tī, kuri grib kaut kū sajimt, sajimt, sajimt… kurī gaida kaut kuodu breinumu, kas jim kaut kū daškiers, daškiers, daškiers… Un sovukuort tī prīceigī ir tī, kurim ir kū dūt, ir ar kū daleitīs un kurī ari dūd i doluos! Pavysam vīnkuorši. I myusu pošu dzīsmē ir saceits: “‘Dūd Dīveņi ūtram dūt, na nu ūtra meili lyugt!”
_________________________ ___ __ _
Šudiņ Reigā, Tonis birojā, nūtyka pyrmuo saīšona. Edeite cīteigai kalendarī piļdēja aileitis, rakstēja vysaidys lobys idejis i cereibys. Jai tik vīna vajag – vaira ļaužu, kas atbaļsteitu.
Puors pierļu nu vakareišonys. Lobuokī aforismi i gabaleni.
– Varātu LgSC zinis palaist na tikai dīnrokstā i Lakugā, a Latgolys Radejā ari.
– A kas niu Latgolys Radeju voda? Kam prasiet par ziņom?
– Benedikts XVI?
– Nā, tī augšā vadeiba. Dabasūs!
– Ā, nu to vyss kuorteibā. Jis vysu atļaus, Jam vysi bārni lobi!
– Klausīs, a kas itam projektam ir vadeituojs? Tu voi es?
– Es.
– Oj, a es jau nūsabeidu.
– Reigā ir kaids krucifikss?
– … ēēē, mož Goreigajā seminārā? Kaidūs kopūs? Varbyut pi Katuoļu gimnazejis?
– Reigā vajag portativū krucifiksu! Lai var organizēt Maja dzīduojumus pi krysta.
– Pi Raiņa pīminekļa Esplanadē?
– Troka! Šlesers nūkriss. I tys… kai tū ūtru tī sauce?
– A lai kreit! Reigā vysaida besa gona!
– Krucifikss ni turku minarets. Pacīss.
________________ ___ __ _
Edeitis viestule jaunim i trokim latgalīšim.
Šudiņ Palnu dīna. Gavieņa suokums, bet varbyut ari kuo cyta suokums 🙂
Prīca Tevi pyrmū reizi uzrunuot kai Reigys LgSC aktivistu i bīdru baksteituojai 🙂
Tai kai Tev nūteikti ir kū saceit i Tu nūteikti gribi nazkū organizēt, dorbuotīs, jimtīs, tod aicynoju gostūs iz čaju!
Vari atīt šudiņ, vari atīt reitu, vari atīt cytā dīnā.
Byusi gaideits iz pavasara dorba cielīņa ideju stuostim i īspiejamom realizacejom par tū – kū mes ite Reigā varam dareit latgaliski i latgaliskā gorā!
Varbyut Tu esi gotovs sareikuot sporta spēlis?
Varbyut padūmuot ari par dobys aizsardzeibu i kūpā atzeimuot Zemis stuņdi voi sareikuot tolku? Varbyut ir kaida vīta, iz kuru varam kūpeigi aizīt puorguojīnī i kas myusim nūteikti ir juoredz?
Varbyut esi gotovs regularai gataveit radio sižetus/ zinis par LgSC darbeibu?
Varbyut Tevi iņteresej dzīsmis, spēlis, koncerti, teatris, ailis, volūda? Ari tū vysu Tu vari dareit!
Varbyut Tev padūmā ir kaids projekts, kas taišni prosuos piec realizacejis?
Muns saroksts ir gars, i Tev nūteikti atsarostu, kū realizēt. Maņ tik juozyna, kū i kai Tu grybātu! Deļtuo aicynoju gostūs!
Iz prīšku Reigys biroja durs Antonejis īlā 8 –3/6 (ka nav kaids pasuocīņs cytā vītā) ir atvārtys:
1d 17 – 19
2d 17 – 21
3d 17 – 21
4d 17 – 20
Piec vajadzeibys i pasuocīņu dīnuos – ilguok!
Roksti: edeite i inbox.lv, zvoni: 29509672
_________________________ ___ __ _
I vēļ eisi par tyvuokā laikā gaidomim latgaliskim pasuocīnim Reigā.
24. febr. – Borowa Mc Mīlesteibys vokors Muokslys darbinīku sātā! Vaira informacejis Lakugā.
25. febr. – oficialai varātu pasludynuot par LgSC džinsuoti dzīsmuotuo folklorys kora – kūpys dzimšonys dīnu. Nui, 18:00 pyrmais miegynuojums. Atej, padzīduosim i padūmuosim, kū i kai gribam dareit iz prīšku! Tuoļuok dzīšmuota sasatikšona vysmoz reizi mienesī!
27. febr. – LgSC kūpsapuļce
Vysus breinumus kūpā salyka Ilze


text:
Leits vīnu nakti sytuos pa jumtu, navarieju aizmigt. Nazkaids itys laiks taids. Dzeivis i vysa par daudz.
Atsavadeit nu jauneibys draugu ir kai atsavadeit nu sovys jauneibys. Varbyut deļtuo cylvāki palīk vaci, ka jūs draugi aizbrauc iz Īreju i ASV, apsaprecej, apsabārnoj i aizīt sovā dzeivē, apsakraun ar dorbim i pagaist īšonuos i skrīšonuos, a gols golā nūmierst.
Iz Īreju vysim na braukt. Kaidam jau juopalīk i sātā i juodasaver, kab vyss byutu kuorteibā. A ar tū kuorteibu kai jau kod saīt – cytureiz gūvs salīn banku sektorā, cytureiz cyuku i teļu putra izskrīn iz presis i medeju, cytureiz otkon īt mīgs i nikuo nasagryb, a duorzā saaug ekonomiskuos nazuolis i nūād vysu runkuļu, buļbu, batviņu i būrkuonu spāku. Vot tev i krīze, vot i nalaime.
Dorbūs ar vysu myužu napagaissi. Bārni izaug. Vuots sadzeist. Nazkod tuos sovys dzeivis ir par daudz i gribīs ar vysim. Pasēdēt kai nazkod. Padzīduot, parunuot.
Iz smiļkšu kaļneņu voi krematoreju aizīsim vysi. Ak jau tī i sasatiksim. Varbyut vīneigajā vītā piec teikla onlaina i socialajim portalim byusim vīnā vītā vysi reizē. Vysi pasauļa pluovi i pagaisušī.
Vysu myužu cylvāks īpazeist cytus cylvākus, kab jūs otkon pagaisynuotu. Nikod vysi muni draugi nabyus vīnā vītā i laikā – cyts uorzemēs, cyts slimneicā, cyts dzeraunē, cyts komandiejumā, cyts jau mirs nazcik godu i vysleidza nazkuo tryukst. Vysi kūpā mes asam vīneigi socialajūs portalūs i myužeigajā dzeivē.
Vīnai paaudzei beja Brežneva bēris ar dūbē īkrytušu grobu i vokora ziņuos izgrīztim vuornu kiercīnim, cytai Diānys bēris ar luoceišim, balonim i sveceitem, trešai Juoņa Puovula bēris, a niu Džeksons nūmyra – jū apglobuoja onlainā i TV.
Kotrai paaudzei sovs TV šovs.
Nazkod, kod mane vēļ nabeja, kod es vēļ cacuojūs ar luočim iz greidys, baba ar sovom muosom runuoja par myrušajim. Juos zynuoja, ka bārns nikuo nasaprūt, partū ka varbyut nikuo tolkova vēļ narunoj.
Nu tuo laika manī ir mīrs. Nu tuos vacūs sīvīšu runuošonys, kur juos vysys kūpā gatavējēs smiertei i mīrynuoja cyta cytu. Voi varbyut vīnkuorši taipat sprīde i runuoja par sovu tyvūs cylvāku aizīšonu, saleidzynuoja sovys sajiutys, īguoduoja jūs
Dvēsele kai migleņa atsalaiž atsavadeit. Juos jiut tik suni, kas nūsagloboj butkā i kluseņom rej kai pa mīgam sapynā. Dūmuot, kai svešu. Dūmuot, kū ta sovu i taidu, kas vaira navar kaitēt i ir atgoujs tik apsavārtu.
Tai tūreiz, kod nūmyra tuos sātys muote. Jau vokors metēs, saule laidēs iz rīteišonu, taida kai dzaltona gaisma guoja puori i piec leita vyss pasauļs speidēja. Te pieški aizarēja suņs, tok na kai iz svešu. Kai īraudziejs kū ta i kai naradzādams. I tai Ane, Gele, Vere voi Paulina pasavēre pa lūgu, a tī duorzā kai migleņa puorīt. Kai ocu muoņs voi zam rauduošonys. I naticēja, i nadūmuoja, tok jau dreiži atnese ziņu – vinis sātys muote taišni tymā dīnā pret saulis rīteišonu nūmyruse. Ak jau puorstaiguoja sovu dzerauni, atsavadēja. I kai lai natic, kai nadūmoj. Dzeiva byudama tok jei ļūbēja zam vokora atīt gostūs i, taipat stuovādama ustobys prīškā, puorrunuot sovys dzelys.
Juos runuoja par smierti. Kai smierts atīt i atsasāst gultys golā i gaida, cikom tyvī atsavadēs nu aizguojieja. Kai taidā reizē juoattaisa lūgu vaļā, kab dvēsele ilgi nasasystu pa mīsu, namūceitu seve i cylvāka. Kab jei breivai aizītu dabasūs, kur jei i vīta, na poša vuorgtu i cytu vuordzynuotu – i tuo cylvāka, i palicieju, kam jis juokūp, ka palīk iz gultys itai nalaikā.
Juos runuoja i bīdynuoja cyta cytu – rauduot navajag, klīgt na tik. Ir juoļaun dvēselei aizīt mīreigai, kab jai nabyutu žāl palicieju i jei nasašvuorbuotu, nasabāduotu, napalyktu iz vītys jūs deļ. Dvēseli juopalaiž īt juos ceļu, kod daguojs juos laiks. Izarauduos piec tam, kod jei byus paceļu. Kod pošam sovys bādys byus bādojamys.
Varbyut tī i vysa atbiļde. Napajem ūtra par īluopa sovai dzeivei. Nagaidi, ka ūtrys dzeivuos tovā vītā i byus tovu nanūtykušūs sapynu eistynuojums. Bārnim sova dzeive, vacajim sova. Bārnim juobyut pošim, na sova tāva ar muoti naizadavušuos dzeivis īluopam. Maņ sova dzeive i tev. Kotram pošam sova atbiļdeiba pret sevi i cytim, na cytim pret tevi.
Dūd, Dīveni ūtram dūti, na nu ūtra meilai lyugti. Na tikai montu, bagateibu, naudu, koč i tys nu svora. Lobuok dūt ūtram, na dzeivuot iz kredita. Tok dreižuok dūt ūtram sovu dvēselis, sirds, gudreibys, vysys byušonys bagateibys, na gruobuotīs pa pasauli piec sveša monta i gudreibys.
Dūts deviejam atsadūd. Na jiemiejam. Partū ka lītys, idejis, vuordi i cylvāki atsagrīž, ka jī ir palaisti mīreigi aizīt, na piec jūs dzonojās kai ar maisu systs.
Apmāram tai. Taida maņ beja jutūne, kod tymā bezmīga naktī pasmūdu nu leita sisšonuos pa jumtu i iudiņa šveiksteišonys aiz lūga i īsuoču ituo dīnroksta (ci naktsroksta) malnrokstu i rokstūs raudzieju pasaceit, kas es asu, kai ir ar mani i kū es šeilaiks dūmoju. Tai maņ laikam šudiņ beja juopīroksta da gola i juopublicej.
Mīrā ar sevi i nūtīkūšū. Kab mane byutu vaira kai pasauļa i kab na pasauļs leistu munā dvēselē i gruobuotūs nateirom rūkom, a es poša byutu es poša.


text:
13 vārti Līdaka Roberts (JDFS Alberts)
9 vārti Averins Vadims (Riga FC)
7 vārti Glaudāns Agris, Valmiers Dāvis Mārcis (AFA Olaine)
6 vārti Bočs Rolands (AFA Olaine), Freimanis Olivers (FK Spartaks), Šmits Edijs Eižens (JDFS Alberts), Simbircevs Kristiāns (Riga FC)
5 vārti Kovaļevskis Ziedonis (FK Spartaks)
4 vārti Pantelejevs Kristers, Sačkovs Georgijs (AFA Olaine), Volodins Edvīns (FK Dinamo Rīga), Ivanovs Genrihs (Riga FC)
3 vārti Tutāns Kristaps, Zaharkēvičs Jānis (FK Dinamo Rīga), Mežinskis Edvards (JDFS Alberts), Jefimovs Pēteris Patriks, Upenieks Jorens (Kuldīgas NSS)
2 vārti Kazakevičs Roberts, Osis Oskars, Vidrins Roberts (AFA Olaine), Kalugins Grigorijs, Polovinkins Germans (FK Dinamo Rīga), Kepke Rene (FK Spartaks), Zeltiņš Dāvis (JDFS Alberts), Būmeisters Ervijs (Kuldīgas NSS), Judincevs Aleksejs, Namovirs Romans, Silakovs Nikita (Riga FC)
1 vārti Bērziņš Niks Edžus, Ferbers Simons (AFA Olaine), Ašs Artjoms, Baida Alekss, Ledskalniņš Andis, Pudāns Dāniels (FK Dinamo Rīga), Beginskis Maikls Deivids, Berkmanis Emīls, Fodins Deniels, Grigorjevs Artūrs, Stepko Ņikita, Zelmenis Artis, Zelčs Artūras Emīls (FK Spartaks), Daņilovs Henrijs, Mežeckis Niklāvs, Skrastiņš Bruno Jānis, Strautmanis Kārlis, Šmats Adrians (JDFS Alberts), Kairišs Markuss, Seļickis Ričards (Kuldīgas NSS), Leviņskis Konstantīns, Mihelsons Edvards, Švābe Kristers Kārlis (Riga FC)


text:
Bronislavai Martuževai ir lela nūzeime Latvejis i Latgolys viesturē, jei beja izcyla dzejneica i nacionaluos pretuošonuos kusteibys dalineica i atbaļsteituoja. Bronislava dzymuse 1924. goda 8. aprelī Abrenis apriņča Domopolis (niu Bierzpiļs) pogosta Slavītu sādžā kai septeitais bārns saimē, bet 1928. godā saime puorsacēle iz dzeivi Lubuonys pusē.
Dzejneicys dzeivis redzīņa pamati ir veidojušīs Latvejis breivvaļsts laikā, i tūs veiduoja na tik saime, bet ari školys. Pastuoveigu olguotu dorbu jei nabeja struoduojuse, partū ka kai nacionaluos pretuošonuos kusteibys dalineica i atbaļsteituoja globuojās pagreidē. 1951. godā Martuževa tyka apcītynuota i aizsyuteita iz Sibiri, kur pīci godi beja juopavoda smogā dorbā, piec atsagrīzšonys ilgi i vairuokys reizis sekuoja uorstiešonuos slimneicuos i sanatorejuos.
Padūmu Latvejis izdevnīceibys atsasaceja izdūt politīslūdzeituos Martuževys dzejūļus, partū pyrmuos divejis gruomotys “Balta puķe ezerā” i “Rakstītāja” tyka izdūtys ar radineicys Evys Mārtužys vuordu.
Par Bronislavys Martuževys dzeivis gaitom i atstuotū montuojumu stuosta "Broņislavas Martuževas fonda "Rakstītāja"" vadeituoja Anna Egliena.
Jau 25 godus kotra mieneša ūtrajā svātdīnē Viļānūs nūteik vīns nu leluokūs tiergu Latgolā, kurā nu molu molom sabrauc tierguotuoji i piercieji. Kai itei ideja aizsauoce, sižetā stuosta žurnaliste Laura Sondore-Strode.


text:
Leidz 20. godu symta suokumam Eiropā sīvīte natyka skaiteita par pilntīseigu sabīdreibys lūcekli. Ka jam vārā faktu, ka Krīvejis imperejā piļneibā dzymtbyušona tyka atcalta viņ 1861. g. (saleidzynojumam Anglejā i Francejā tei tyka atcalta četrus godu symtus agruok), to ir skaidrs, ka par toleraņci pret sīvītem navar runuot. Izjāmums beja aristokratis i tuos, kas beja dzymušys puortykušuos saimēs. Jom beja pat īspieja izagleituot privatajūs Augstuokajūs sīvīšu kursūs Pīterburgā.
20. g.s. suokumā socialpolitiskuo situaceja praseja, kab dzymumu lūma izaleidzynuotu, i tys nūtyka lelā mārā Pyrmuo (vāluok ari Ūtruo pasauļa kara) deļ, kod leluokuo daļa veirīšu beja paceli nu sātys i sīvītis beja spīstys “sevi pīruodeit” gon kai saimis golvys, gon kai struodneicys. Latgolā, jamūt vārā saimnīciskuos i regiona socialpolitiskuos eipatneibys, sīvīte nikod nav bejuse molā sādātuoja, bet jei nabeja ari dumpineica. Jei beja nazkas pa vydu – i dareituoja, kas beja “poša par sevi”, i beztīseibu elements. Tū pīruoda ari laikrokstā “Drywa” 1908.–1910. g. publicātī roksti, kas izgaismoj ari tuo laika dzeivis na vysai šmukuos i gaišuos pusis, kurys, izaruoda, vēļ var puorsteigt ari 21. g. s. cylvāku.
Latgalīšu otello i dezdemonys
Vysaidys sovstarpejuos kaisleibys ar letalom beigom ir bejušys na viņ Šekspira laikā, bet ari latgalīšim, i na tik seņ – viņ drupeit vaira kai pyrma 100 godu. 1910. goda vosorā Rēzeknis bejušais vītejais pristavs Brauns lelā dzārumā ar revolveri “daudzi vītuos īvaiņuoja sovu sīvu un pats sevi”, obeji tyka hospitalizeiti, viņ sīvys īvaiņuojums golvā nabeja savītojams ar dzeiveibys procesim. (Drywa, 1910.g., Nr. 51.) Tymā pošā godā Dvinskā (Daugovpilī), 12 verstu nu Grivys, pi rodim asūt gastejuse kaida Kaunis augstuokuo oficera 19 godus vacuo meita fon S.-H., kurā “nuoveigi” īsamīļuojs napaseņ īpazeits oficers L. Jei asūt atraidejuse juo jiutys, bet jis atsyutejs viestuli, kurā prasejs pādejū sasatikšonu, kas ari asūt nūtykuse. Par nalaimi. Pastaigys laikā obeji atsasāduši gruovmalē, i oficers divejis reizis īsuovs fon S.-H. golvā. Pats izdarejs pošnuoveibu (Drywa, 1910.g., Nr.56).
Pavest i pamest
1908. g. 8. oktobrī laikroksta redakceja sajēme viestuli nu Tuolejūs Austrumūs dīnejušuo karaveira Aloiza Kikučevska, kas raudzeja vērst sabīdreibys viereibu iz tū, ka vacuoki veirīši pavad meitinis, kas struodoj gūdeigu dorbu piļsātā i rauga īkruot kaidu naudu. Jis stuosta par kaidu 17 godus vacu meitini nu Ludzas apriņča R. draudzis, kas asūt īsamīļuojuse kaidā telegrafistā, kurs izdūmuojs braukt vaicuot jaunu dorbu Tuolejūs Austrumūs, bet, nadabraucs da rūbežai, nūbiedzs i pamets meitini vīnu pošu vagonā. Golu golā meitine asūt nūbraukuse 12 tyukstūšu jiudžu tuolajā Spasskā, a telegrafists – izziņuots kai nūzīdznīks (Drywa, 1908.g., Nr. 7).
Gazetys rokstūs teik kritizāta sīvīšu īsasaisteišona alkohola tierdznīceibā, kas gols golā puorsavierš par uorlauleibys bārna audzynuošonu. Pīmāram, 1909. g. laikroksta “Drywa” sešpadsmitajā numerī Zynuotuojs roksta par Bieržim: “Myusu olsbūžu saturātuoji ar prīcu skatejuos, kai ap jū jaunuom meitom lidineja jaunekli un skatejuos na tik gluozis dybynā, bet ari mārgu acīs. Šim lidineišonom ir tuos nalaimeiguos sekmis, ka daudzom jaunuom meitom štarki atnas “oruojus”.” (Drywa, 1909.g., Nr. 16) Roksta skaiteituojs var viņ minēt, kas tuoļuok nūtyka ar pavastom i pamastom meitinem i jūs pavediejim
Foto: Viļanu Sv. Ercenģeļa Miķeļa Rūmas katūļu bazneicys jaunovys, 1914 (zudusilatvija.lv). Karteitei ir ilustrativa nūzeime.
Nagrybāti bārni
Vairruokuort gazetā “Drywa” ari pasaruoda roksti par tū, kaids liktiņs gaideja tūs jaundzymušūs, kas pīdzyma jaunuom, napracātuom sīvītem. Vysbīžuok juos atsaroda voi nu dorbā pi saiminīku, voi ari beja materiali nanūdrūšynuotys. 1909. g. Cyskodūs kaida 19 godus vaca dīnastmeita pyunē pīdzemdēja bārnu i, nikuo napasaceidama sovim saiminīkim, izalyka par slymu ar holeru. Cikom ūtra kolpyuneite vaicuoja zuoļu deļ savuorgušuos i saimineica beja aizjimta dorbūs, “savuorgušuo” napruota šaļtī sovu jaundzymušū bārnu īsvīde cyuku klāvā. (Drywa, 1909.g., Nr. 23)
Leidzeigs gadīņs nūtyka ari Marnauzā (niu – Viļaks), kur Kravaļu cīmā jauna meitine sovu bārnu nūžņaudze i nūglobuoja siņcēs zam greidys (Drywa, 1910.g., Nr. 35), ari Drycanu Kuzmūs, kur bobuļa (bezzemnīka) meitai pīdzyma bārns, i jei, kab “nūslāptu napateikamu baušļu puorkuopšonys augli”, jū aproka Salkavīšu kopūs (Drywa, 1910.g., Nr. 48). Vysūs gadīņūs tyka ziņuots varys īstuodem.
Itī pīmāri paruoda, ka bārna nūgaleišona tyka tīsuota borguok nakai, pīmāram, sīvītis pavesšona voi izvaruošona (sk. nuokušū atkuopi). Īspiejams, ka tū var izskaidruot gon ar katuoļticeigū dzeivis ziņu, gon ar tū, ka kotrs bārns beja potencials papyldu dorba spāks, koč i sabīdreibys morale nūsūdeja uorlauleibys sakarus. Saīt, ka vysod vaineiguoka beja sīvīte, bet ni veirs, veirīts, pavedejs, varmuoka.
Sīvīte i kriminalzinis: upers
Detektivcīneiga i eistyn Šerloka Holmsa stila epizode asūt nūtykuse 1909. g. Kaunatā, kur 19. decembrī Buļu vīnsātys piertī asūt atrosta ap 20 godus vaca nadzeiva, sveša, katuoļu ticeibys meitine. Gazetā snīgts juos izskota i pi juos atrostūs montu aproksts, pīmāram, jai beja trejs suknis (zamejuo tymsi zyla, videjuo – bolta, viersejuo – malna ar boltom, mozom streipeitem), iz kokla – rožanca i škalperi, ausīs – bolti auškuri ar gaišzylim akmistenim. Vyseipatnejuokais ir tys, ka rokstā mynāta ari informaceja par uorsta redzīni nuovis īmaslu sokorā – cierstu bryuču nav i “taipat pīzeita par gūdeigu meitini” (Drywa, 1909.g., Nr. 9). Tys līcinoj, ka sīvītis slapkaveiba dzymumtīkšmju apmīrynuošonys nūlyukā tymā laikā varēja byut izplateita. Seksuals nūzīgums gondreiž tyka pastruoduots ari 3. oktobrī Bieržu Pugaču cīmā, kur divi puiši, grybādami “pīviļt” sātysmeitu Geļu, nu ustobys izzoga juos 12 godus vacū bruoli, kab jis natraucātu. Golā puika pasamūde nu mīga, suoce bļaut i uzbrukums sīvītei tyka nūvārsts. Jūceigi ir tys, ka itei situaceja gazetā teik raksturuota gon kai “smīkleigs atgadejums”, gon kai “ļauns dorbs”, kas nūrysynuoja kaimiņu bēru laikā (Drywa, 1909.g., Nr.28).
Beja gadīni, kod sīvīte par upuri palyka nateiši. 1910. g. junī Baļtinovā treis dāli – Stanislavs, Pīters i Juoņs – kūpā ar cytim solys ļaudim uzbruka tāvam i vacuokajam bruoļam Puovulam aiztuo, ka tāvs sovu zemis šņūri beja nūvielejs Puovulam, kurs jēme jū sovā apryupē. Izacēle kauteņš, kura laikā tāvs i dāls nūbāga, bet jūs vītā tyka īvaiņuots Puovula sīvys bruoļs. Vysa golā piec puorcīstuo Puovula sīva “piec gryutys slimeibys, kuru cīte vasalu mienesi, dzemdēja nadzeivu dālu un pate atdeve Dīvam dvieseli” (Drywa, 10.g., Nr.54).
Vysūs pīvadumūs ir radzams, ka sīvīte vysod ir saisteita ar vardarbeibys izdareituoju, kas vysbīžuok (kai ari patriarhalā sabīdreibā pījimts) ir veirīts. Bez tam itymā laikā par vardarbeibu var runuot ari cytuos kategorejuos, respektivi, ka tei ir naapzynuota, saisteita ari ar naizgleituoteibu. 1910. g. “Drywa” publicej rokstu, kurā atkluoti teik pasaceits, ka pušānīši, andrepnīši, kaunatīši, rozentovīši, rēzeknīši i bukmuizīši “stypri staigoj burlakūs” i puse latvīšu burlaku, var saceit, asūt saslymuse ar sifilisu, kas ir beistams gon sīvom, gon bārnim, gon gūdeigom meitinem (Drywa, 1910.g., Nr. 46). Roksta autors burlaceibu sasaista gon ar saimnīciskuos dzeivis “krahu”, gon moralūs normu nycynuošonu, i, jamūt vārā, ka ari seksuali transmisivuos saslimšonys ir ar tū saisteitys, to tei teik skaiteita ari par demografisku i vyspuoreju Latgolys problemu.
“Dzeivais tavars”
Tymā laikā naiztyka ari bez vylynūšim emigracejis pīduovojumim. 1909. g. febraļa beiguos iz Vyškim asūt atbraucs kaids svešinīks nu Danejis, kas it kai asūt aicynuojs jaunys meitys dorbim nazkaidā Danejis saimnīceibā pi lūpim, olga byutu pyrmū godu 80 rubļu, ūtru – 120 (saleidzynojumam, Krīvejis imperejis leitnats sajēme viņ 70 rubļu lelu olgu!). Viestulis autors Jiusu Kaimiņš roksta: “Myusu tymsī zemnīki vysu dora kai pa sapnim. Tai ari šite nūteik ar myusu meitom. Brauc vīnys pošys kai vušku pulks bez gona, bez sova cylvāka un nazyna, kas juos vad”(Drywa, 1909.g., Nr. 14).
Ari 1910. godā beja gadīņs Rēzeknē, kod cylvāks nu tuolīnis asūt verviejs iz dīnastu “jaunys un skaistas meitines, sūleidams juom uorzemē skaistu un vīglu dzeivi”. Vairuokys Rēzeknis mārgys asūt nūticejušys i bejušys ar mīru braukt, īdavušys pasis, ar kurom uorzemnīks ari aizalaids, tok golu golā nūgiuts, i izaruodiejs, ka jis meitinis vervejs prostitucejai (Drywa, 1910.g. Nr.45).
Žeineibom “Nā”!
1909.g. febralī Borkovā kaids tāvs gribēja apprecynuot sovu 21 godu vacū dālu ar boguotu meitu (jai asūt bejs 100 rubļu), dāls pīkrits. Piec diveju uzsaukšonu bazneicā dāls jiems i nūbiedzs iz Vydzemi i sātā nav ruodejīs vaira kai godu (Drywa, 1910.g., Nr. 55). Cytā gazetys “Drywa” numerī teik stuosteits, ka ir ari cytaidi gadīni Borkovā – ka puiss gryb precētīs, a meitys – nā. Tai asūt bejs 19 godus vacam puišam – vysys meitys jū nūraidejušys, i jis vasalu godu dzeivuojs nasapreciejs (Drywa, 1910.g., Nr. 56).
Kai pastuovēt par sevi?
20.g.s. suokumā sīvītei Latgolā bīži viņ nikas cyts naatlyka, kai pošai pastuovēt iz sovu tīseibu. Juopīzeist, ka tys vysod beja lels risks. Tai 1909. g. Daugovpilī kaida zemnīka meita M.O. padeve pi tīsys muižnīku Pīteri Kolpaku par alimentu namoksuošonu 3 tyukstūšu rubļu apmārā par obeju bārna audzynuošonu, tok Kolpaks asūt atrads līcinīkus, kas sacejuši, ka M.O. asūt dzeivuojuse ari ar cytim veirīšim i tys bārns naasūt nu juo. Vyss beidzēs ar tū, ka muižnīks i juo līcnīki tyka apcītynuoti par vyltus līceibu dūšonu iz trejim godim i nūvasti arestantu rotūs (Drywa, 1909.g., Nr. 38).
Tik veiksmeigi tikt golā ar sovu puoridareituoju nasaguoja sīvītei nu Bieržu, kas sovu 6 godus vacū meitini atdeve pi saiminīka par bārnu aukli, bet golā meitine tyka dalykta pi lūpu ganeišonys. Muote ar tū nabeja mīrā i atjēme saiminīkam meitini, a jis, nagrybādams tuo atļaut, suoce sist kai muoti, tai bārnu. Golā saskrēja apleicejī ļauds i sīvīte padeve varmuoku tīsā, kū zaudēja aiztuo, ka saiminīks līcinīkus “pamīļuoja ar olu, brandaveinu, siļčem un barankom” (Drywa, 1909.g., Nr.38).
Nu tuo vysa redzim, ka 1908.–1910.g. dzeive Latgolā nimoz tik mīreiga i rūžaina nabeja. Sevkurs švaks voi aizdūmeigs nūtykums kolpuoja par sabīdriskū trauksmis zvonu – gon pavastuos telegrafista bryutis pīredze, gon Danejis “biznesmeņa” īsarasšona Vyškūs i c. Ka gribīs zynuot i paskaiteit kū vaira, to Latvejis (daleji ari Latgolys) sīvīšu dzeivi i sadzeivi ir pietejušys viesturneicys Vita Zelče (“Nezināmā: Latvijas sievietes 19. gadsimta otrajā pusē” (2002), “Marginālās jeb 1376. Fonds: 20. gadsimta 20. un 30. gadu Rīgas prostitūtu vēsture” (2005) ) i Ineta Lipša (“Seksualitāte un sociālā kontrole Latvijā 1914-1939” (2014)).


text:
Jaunajā godā mes kotrs gribim suokt piļdeit tuos apsajimšonys, kurys asam apsūlejuši sev vacajā godā. Taišni taipat ir ar bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” uzturātū portalu lakuga.lv , kurs ar 2013. goda 1. janvari suoc jauna dorba cielīni. Goda pyrmūs treis mienešus portala darbeibu atbaļsteis Vaļsts kulturkapitala fonds, kurs pīškeire finansiejumu Latgolys kulturys programys ītvorūs.
„Latgalīšu Kulturys Gazeta” jūprūjom ir pasaulī vīneigais latgaliski rokstūšais interneta medejs i ir palykuse par sova veida latgalīšu puļciešonuos vītu internetā, kur vysod var satikt kaidu pazeistamu, atrast kū sev nūdereigu i saistūšu.
Ari iz prīšku LaKuGa ar sovu darbeibu veicynuos pīdereibys sajiutu i styprynuos nacionalū identitati Latgolys regionā, veicynuos sabīdreibys izpratni par Latgolys kulturys specifiku i tuos vītu myusdīnu Latvejis kulturys telpā, rūsynuos īdzeivuotuojūs vieliešonūs i īspiejis īsasaisteit regiona tradicionaluos i laikmeteiguos kulturys procesūs. Jaunajā dorba cielīnī LaKuGys skaiteituojus gaida vaira originalrokstu par viesturi, kulturu i personeibom. Ari iz prīšku aicynojam pošus latgalīšus pīsadaleit portala satura veiduošonā, informejūt myus par latgaliskajom nūtikšonom sovā pusē, par sovys daiļradis jaunumim gon muzykā, gon literaturā, gon cytūs kulturys vierzīņūs.
Lels paļdis vysim, kas ir pīsadalejuši lakuga.lv satura veiduošonā da šam, kai ari vysuleluokais paļdis īprīškejai portala redaktorei Edeitei Husarei.
Nu jaunuo goda lakuga.lv jaunumim leidza vari sekuot ari portalā http://www.facebook.com/LaKuGa.lv , kai ari jūprūjom čivinejam twitter.com .
Laimeigu Jaunū godu!
Projekta „Latgaliešu kultūras ziņu portāls lakuga.lv” vadeituoja,
Vineta Vilcāne


text:
27. majā, turpynojūt Latvejis vaļsts symtgadis nūtikšonu cyklu, kas veļteits Latgolys kongresa symtgadei, nūtiks XX Latvejis tautys muzykys svātki, informej Latvejis Nacionalais kulturys centrys.
Svātki puļcēs 30 tautys muzykys kolektivus nu Latvejis i sābru vaļstim. Svātku koncerts skanēs Ludzys piļskolnā, sovukuort īskanis koncerti pīskandynuos apleicīnis nūvodus – Kuorsovu, Cyblu i Zylupi.
27. majā laikā nu 11 da 12.30 Kuorsovys, Cyblys i Zylupis nūvodūs sevkuram interesentam byus vareiba dzierdēt XX Latvejis tautys muzykys svātku īskanis koncertus. Vokorā 17.00 Latvejis vacuokajā piļsātā Ludzā klauseituoji aicynuoti iz lelū svātku koncertu, kur tautys muzykys skaņuos tiks izstuosteits stuosts par treis lobom lītom. Koncertā pīsadaleis kapelys, folklorys spielmani i tautys muzykys ansambli nu Latvejis, Lītovys, Igaunejis i Boltkrīvejis.
XX Latvejis tautys muzykys svātkus reikoj Latvejis Nacionalais kulturys centrys i Ludzys nūvoda dūme, īīšona koncertūs – bez moksys.


text:
Ešerīs
Ešerīs (luotīnėškā: Perca fluviatilis, onglėškā: Perch, vuokīškā: Flussbarsch) īr žovės, katra prėgol ešerėniu žovū (Percidae) šeimā.
Anuo kūns īr lėgė 50 cm ėlgoma, aukštos, kopruots, apaugės kėitās žvīnās. Nogara tomsē žalsva īr. Šuonā žalsvā gelsvė so 5-9 tomsēs īstrėžās brūkšnēs. Skėlvis balts. Pelekā („ešerē“) nuognē skodrā.
Lietovuo ešerīs īr tonkė žovis, gīven prieskūs ondenīs. Paprastā ešerē pagaunamė 15-18 cm ėlgoma, 70-500 g sonkoma.
Nūruodas[taisītė | taisītė straipsnė wiki teksta]
- zvejosvetaine.lt / Ešerys
- žūklė.lt / Ešerys (Perca fluviatilis)
- gowild.lt / Ešerys


text:
Tiuleņ pi durovu klauvēs Pasaulis čempionats hokejā, bet cikom rysynojuos puorbaudis kaitys, cytys hokeja atrakcejis nūteik fanu i atbaļsteituoju zonā. Voi hokeju var komentēt ari latgaliski? Var! I tū breineigi pīruoda Arņs, pīsadolūt konkursā i komentejūt hokeja spēlis fragmentu. Viertej, ka gribi podturi i pasadoli ar cytim. Kas tū zyna – varbyut jam pasaveiks i latgaliski varēst skali saukt i atbalsteit myusu hokejistus ari kluotīnē Slovakejā. Vaira dazynuošonai:
Bolsuot i atbalsteit var spīžūt “+” (kūpā dreikst 3 reizis) – juoīsalogojūt caur Twitter, Facebook ci draugiem.lv kontim. Kai ari dreikstūt spīst “-” konkurentim 🙂 Uzvor tys, kas daboj vysvaira pozitiva viertejuma. Arņs cīši prīcuosīs par atbolstu!
Hokejista Ģirta Ankipāna Olimpiskīs kaitu kivere


text:
Kai izsver konkursa reikuotuoji – myusu tautys viesture i tuos kulturys montuojums i myusu tautys pošapziņa, tuo apzynuošona i saglobuošona ir cīši svareigs aizdavums. Deļ tuo apguods „Jumava” sadarbeibā ar Latvejis Pašvaļdeibu savīneibu izsludynoj konkursu, kab tautys viesturi, vaciku i dzymdynuotuoju stuosti tiktu saglobuoti cytom paaudzem.
„Jumava” 20 godu darbeibys laikā ir bejs aktivis kulturviesturiskūs stuostu izdeviejs, deļtuo turpynojūt gruomotu sereju par Latvejis kulturviesturi, apguods aicynoj pašvaļdeibuos dzeivojūšūs viesturnīkus, literaturys zynuotnīkus, nūvodpietnīkus i cytus aktivus interesentus, kuri ir pierakstejuši, taisejuši i saglobuojuši informaceju i aprokstus par sovu nūvodu i tuo nūtikšonom, taiseit manuskriptus, raksteit stuostus i īsnīgt tūs konkursa žurejai izviertiešonai.
Manuskriptus viertēs profesionala žureja i konkursa izvarātuoja dorbs tiks izdūts apguoda „Jumava” gruomotu serejā par Latvejis kulturviesturi. Tiks izvālāti vēļ diveji manuskripti, kurūs ari nominēs žureja i tī sajims bolvys nu apguoda „Jumava”.
Manuskriptu īsnīgšonys termeņš : nu 2.04. da 2.07.2012.
Izvarātuoji tiks paziņuoti 2012. goda 1. oktobrī, gruomotys izdūšona paradzāta 2012. godā.
Vaira dazynuošonai par konkursu verīs ITE
Jumava LPS Konkursa Nolikums 2012


text:
Pīpiļdeita vosorys laika pavadeišona jūprūjom ir problēma tim, kas sevi izteic daudzpuseibā i daudzveideibā. Latgolā pamatā ir sporta nūmetņu izviele. Itamā nūmetnē bārni radynuos sovu i vacuoku izpratni par latgaliskajom tradicejom (I. Šuplinska), raudzēs skaistys pīminis lītenis izgatavuot ar nūmetnis vadeituojis L. Kivlenieces-Kuzņecovys atbolstu. Sevi izzynuot i itam pasauļam pīlāguot tai, kab napazustu pats, paleidzēs L. Rundāne i E. Muizniece – obom nav sveša dzejis raksteišona, muokslys studejis, Līgai vaira drāmys terapejis, Evikai – kulturys menedžmenta i volūdu saskaris lītuos. Ē. Zeps nu „Rikšim” breivajā laikā pīduovuos etnomuzykys pamatus, bet I. Gusāns (Sovvaļnīks) runuos par modernuos muzykys atteisteibu i dīdžeja ampluā.
Pasateicūt Ē.Zepa i I.Gusāna īvirzem, 11.augustā kūpā ar vysu Latveju Rēzeknis Tehnologeju akademejā nu plkst. 16. leidz 21.00 byus Večerynka bārnim i pusaudžim. Iz tū aicynuots sevkurs riezeknīts voi piļsātys gosts. Deju ritmi byus nu tautiskajim da metaliskajim gobolim.
Bet strāčeiti vieļuok byus ari animacejis filmu prezentacejis, uz kurom aicynuosim skateituojus. Par animacejis salikšanu ryupejās M. Justs.
Nūmetni organizej Latgalīšu kulturys bīdreiba sadarbeibā ar Rēzeknis Tehnologeju akademeju. Finansiali atbolsta vacuoki i Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys projekts „Bērnu un pusaudžu dienas nometne “Sūpluok””.
Ilga Šuplinska, projekta vadeituoja
Māra Justa foto


text:
Augusts ir tys mieness, kod svātcelinīki māroj naskaitamus kilometrus nu molu molu, kab 14. i 15. augustā kūpeiguos lyugšonuos īskandynuotu Aglyunys Baziliku. Raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji sasatyka ar Renāti Igauni, kura jau ilgus godus sevi var saukt par svātcelineicu, i prāvestu Rinaldu Stankeviču, kab dazynuotu, kaida tod ir svātceļuojuma patīsuo byuteiba.
Renāte Igaune ir svātceļuotuoja ar stažu, kura jau 19. godu līk ceļa sūmu i aun kuojis, kab dūtūs svātceļuojumā nu Rēzeknis Suopu Dīvmuotis Rūmys katuoļu bazneicys iz Aglyunu. Renāte stuosta, ka suokumā juos daleiba svātceļuojumūs bejuse interesis deļ, sovpus niu svātceļojums jai ir loba vareiba izaraut nu kasdīnys rutinys i pabyut divvīntuleibā ar sevi i sovu ticeibu. Taipoš Renāte nūruoda, ka svātceļuojums ir cīši lobs veids, kai puorbaudeit sovu ticeibu.
Viļānu Svātuo Erceņgeļa Mikeļa Rūmys katuoļu draudzis prāvests Rinalds Stankevičs vairs jau ar kuojom iz Aglyunu naīt, nu skaita, ka kotram ir juopīdzeivoj tuos sajiutys, kū dūd svātceļuojums. Prāvests Rinalds Stankevičs stuosta, ka svātceļuojums ir seneja breineiga tradiceja. Jis soka, ka Dīvs svātceļuojuma laikā puorveidoj cylvāku, i prāvestam ir cīši lela prīca, ka vys vaira svātceļuojumūs īt godūs jauni cylvāki.


text:
Rēzeknē, 6.03.2017.
Rēzeknis piļsātys dūmei
Atbreivuošonys alejā 93, Rēzekne, LV-4601
dome@rezekne.lv
Kopija:
bīdreibai “Latgalieši”
latgalieshi@inbox.lv
Par vīnuotu 1917.goda Latgolys kongresam veļteituo pīminekļa uzrokstu
Jamūt vārā vajadzeibu piec vīnuota sabīdreibys atbaļsteita varianta Latgolys kongresa pīminekļa centralajam uzrokstam, mes, apakšā pasarakstejušuos latgalīšu organizacejis i cylvāki, pīduovojam itam mierķam Latgolys kongresa atslāgys frazi:
“Mes, Latgolys latvīši…”
Pamatuojums – itei fraze nūruoda iz kongresa rezoluceju, kas ītver sevī gon ideju par Latvejis vīnuoteibu, gon dūd atsauci iz cytom deļ Latgolys na mozuok svareigom lītom, kai volūdys tīseibom. Kas ir svareigai – itam variantam nav praktiski nikaidu pretargumentu voi navālamu blokusefektu, kai tys ir ar Raiņa citata variantu.
Nav ībyldumu par pīminekļa ūtrū (paskaidrojūšū) uzrokstu Vaļsts volūdys centra īsaceitajā redakcejā latgaliski: “1917. goda 26.–27. aprelī (p. v. st.) itymā vītā kinoteatrī “Diana” nūtyka Latgolys kongress, kurs pījēme viesturiskū lāmumu par apsavīnuošonu ar Kūrzemi un Vidzemi”.
Reigys latgalīšu bīdreiba “Trešō Zvaigzne” L.Mozga
Latgales tradicionālās kultūras centrs „Latgaļu sāta” M.Zeimule
Latgalīšu kuļturys bīdreiba L.Plavinska
Bīdreiba “Latgolys Saeima” G.Rasims


text:
VIESTURE I RELIGEJA »
Staraveru pogosts bez dīvnoma
Roksta autori: Inga Čekša-Ratniece, Māris Justs, žurnals “A12” Aiz Viļānu pa Maltys upis lobū krostu da Tyskodu azara izavītuojs Sokolku pogosts. Te pyrma vaira nakai 300 godim, gluobūtīs nu cara varys, iz dzeivi apsameteSkaiteit vaira »
Jaunā TV raidejumā izzynuos Vuorkovys nūslāpumus
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv Sastdiņ, 13. oktobrī, TV pyrmizruodi pīdzeivuoja jauns raidejums, dokumentals TV serials “Tas notika šeit”, kurymā treis viesturnīki rauga izzynuot i atkluot pīcu Latvejis vītu stuostus i nūslāpumus. 20. oktobra raidejumā byusSkaiteit vaira »
Latgolys partizani – kulturys dzeivis organizātuoji
Roksta autors: žurnals “A12”, Inga Čekša-Ratniece Viesturiskī nūtykumi rūbežlinejuos bīži viņ ir mozuok zynomi i vārtāti pretruneigi. „Viesture nav viņ tī nūtykumi, kas ir rysynuojušīs, bet ari tys, cik par tū zinim i gribim izzynuot…“Skaiteit vaira »
Sakstagolā nūtiks Trasunu dzymtys saīts
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv Sastdiņ, 13. oktobrī, 14 stuņdēs Fraņča Trasuna muzejā “Kolnasāta” Rēzeknis nūvoda Sakstagolā nūtiks Trasunu dzymtys saīts, līcynoj muzeja facebook.com kontā publicātuo informaceja. Iz pasuokumu aicynoj Trasunu dzymtai pīdereigūs, lobus sābrus, draugus,Skaiteit vaira »
Latgolā atzeimēs baltu vīneibys dīnu ar tolku Beitānu piļskolnā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv 22. septembrī, Baltu vīneibys dīnā, Kroma kolna bruoliste ar draugim i Dobys aizsardzeibys puorvaļde reikoj naseņ atkluotuo Beitānu piļskolna sakūpšonys tolku. Ituo goda pavasarī Latgolā atkluoja treis jaunus piļskolnus. StorpSkaiteit vaira »
Svareiga informaceja pāvesta vadeituo Svātuo Miša apmaklātuojim Aglyunā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv 25 godus piec Juoņa Puovula II vizeitis Latgolu otkon apmeklēs pāvests, 24. septembrī Juo Svieteiba pāvests Francisks celebrēs Svātū Mišu Aglyunys bazilikā. Organizatori publiciešjušs svareigu informaceja pasuokuma apmaklātuojim. Nu 9.00Skaiteit vaira »
Eiropys kulturys montuojuma dīnu 2018 nūtikšonys Latgolā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv Septembra vyds tradicionali ir Eiropys kulturys montuojuma dīnu nūtikšonys laiks – itūgod dažaidi pasuocīni 64 vītuos vysā Latvejā byus nu 14. da 16. septembra. Latgolā Eiropys kulturys montuojuma dīnu oficialuosSkaiteit vaira »
Nautrānu škola svietej 155 godu jubileju i aicynoj absolventus iz saliduojumu
Roksta autore: Laura Melne 25. augustā Nautrānu vydsškola aicynoj absolventus, asūšūs i nazkodejūs školuotuojus i darbinīkus iz školys 155 godu jubileja svieteišonu. Ari školys ākai itūgod nūzeimeigs atskaitis punkts – oktobrī byus paguojuši 80Skaiteit vaira »
Veiskups Jezups Rancāns – prezidents nu Latgolys
Roksta autore: Laura Melne Da šam nivīns Latvejis prezidents nav cielīs nu Latgolys – vaļsts augstuokajā omotā bejuši zemgalīši, kūrzemnīki i vydzemnīki. Tok pyrms goda Latgolys Symtgadis kongresā Saeimys prīšksādātuoja Ināra Mūrniece sovā runāSkaiteit vaira »
Ar kora “Latvija” uzastuošonu i diskuseju par svātumu myusu dīnuos atzeimuos veiskupa Boleslava Sloskāna 125. jubileju
Roksta autors: portals lakuga.lv Stiernīnē nu 31.augusta leidz 2.septembram nūtiks gūdynomuo veiskupa Boleslava Sloskāna 125. jubileja svineibys. Tymuos ar koncertu pīsadaleis Vaļsts Akademiskais kors “Latvija”, byus diskuseja par vierteibom i svātumu myusu dīnuos, eipašaSkaiteit vaira »
Taps vierīneigs pietejums par Kuorsovys viesturi
Roksta autore: Vineta Vilcāne Itūgod Kuorsova, taipat kai vairuokys cytys Latgolys piļsātys, svietej 90 godus nu piļsātys statusa sajimšonys. Atzeimojūt Kuorsovys deveņdesmit godus, taps pietejums “Kārsavas stāsti” par piļsātys i tuos apleicīnis viesturi. ViesturnīkuSkaiteit vaira »
Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis Dabasūs uzjimšonys svineibu kuorteiba Aglyunā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis Dabasūs uzjimšonys svātku kuorteiba Aglyunys bazilikā 2018. godā. 11. augusts, sastdīne Sliminīkim veļteituo dīna 7.00 Svātais Mišs 11.00 Rūžukrūņs 12.00 Svātais Mišs, svieteiba sliminīkim 15.00 Dīva ŽālsirdeibysSkaiteit vaira »
Ludzā varēs izzynuot Ludzys igauņu viesturi, kulturu i dzierdēt izzudušū volūdu
Roksta autors: portals lakuga.lv Latgolys viesturē sovus pādus atstuojušs dažaidys tautys, sovulaik ite dzeivuoja ari igauni. Laika gaitā jī saplyuda ar vītejim, veidojūt eipašu volūdu i kulturys montuojumu. Par Ludzys igaunim aba lucim saucSkaiteit vaira »
Mērdzinis pogosta epitafejis – paguotnis viestnesis i saglobuotuojis
Roksta i karteišu autore: Sarmeite Vorza Mērdzinis apvydam ir sena viesture. Paguotnis nūtykumi ir atstuojuši stypruok voi vuojuok jiutamys sekys pogosta kulturviesturē i lingvistiskajā situacejā. Vīni nu tūs atspīgeļuotuojim ir arī kopu pīminekļu uzrokstiSkaiteit vaira »


text:
12. novembrī Rēzeknē, Latgolys kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102) nu 12.00 da 16.00 nūtiks dzejneicys Inetys Atpilis-Juganis dzejūļu gruomotys “Mūdynuot muokuļus” attaiseišonys svātki, informej dzejneica.
Gruomotys dzimšonys dīna ir duovona pošai autorei dzimšonys dīnā i ari skaiteituojim. Dzimšonys dīna kai dzimšonys dīna – svātki vysys dīnys garumā – autore gaideis gostūs, kab ar kotru nu interesentu byutu laiks sarunai, tik jam nūskaiteitam dzejūļam, kūpeigai kopeja kružkai i autoris gataveitam muokuļpeirāga gabaleņam. Kab ir kūpā byušonys prīca, kuo bīži viņ datryukst publiskā pasuokumā i kasdīnys skriejīnī.
“Mūdynuot muokuļus” ir autoris catūrtuo dzejis gruomota (“Neatburtā uguns” (2001), “Reveranss. Sarkans uz sarkana” (2008), “Otkon giunu sapynus” (2015)), ūtrei dzejis gruomota latgalīšu volūdā. Gruomotā īkļauti dzejneicys 100 dzejūli latgaliski, partū ka tyvojūtīs Latgolys kongresa symtgadei i Latvejis vaļsts symtgadei itaids literars rezultats, ruodīs, ir cīši lykumsakareigs i vajadzeigs kai aplīcynuojums, ka latgalīšu volūda kai jaunradis volūda ir boguota, stypra i napagaisynojama. Sova. Jaunuo gruomota i autoris redzīņs byus par vēļ vīnu pīruodejumu i aicynuojumu runuot, dūmuot, just, skaiteit, mīļuot, radeit i dareit daudz kū cytu latgaliski.
Gruomota byus puorsteigums ari nu dizaina pusis, partū ka byus eistynuojusēs autoris īcere izveiduot muokslinīciski augstvierteigu gruomotu, kur kotrys dzejūļs atrads sovu sajiutu ilustraceju Aritys Atpilis-Donys fotografejā. Moz tuo gruomotys dizains puorsteigs na tik ar fotografejom, nu ari ar “muokuļaineibu”.
“Kab i tev datyktu nu munu muokuļu pa gabaleņam!” – tai skaiteituojim sovā jaunajā gruomotā nūvielej Ineta.
Gruomota radeita ar Vaļsts kulturkapitala fonda, LR bīdreibys latgaliskūs projektu, Latvejis vaļsts mežu atbaļsteituos Latgolys kulturys programys 2016 atbolstu. Gruomotu izdavuse Latgolys entuziastu grupa “Biļdis”, tei radeita SIA “Latgales Druka”
Kartenis autore: Arita Atpile-Dona


text:
Jau 9. decembrī 13.00 Rēzeknis Augstškolys muokslys i sporta terasē bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj iz ceļojūšuos fotoizstuodis “Myusu Latveja” atkluošonu.
Latvejai i bīdreibai “Latgolys Studentu centrs” novembris ir svātku mieness. Taišni partū tyka reikuots fotokonkurss amaterim “Myusu Latveja”. Pīsadaleit konkursā tyka aicynuoti LgSC bīdri, aktivisti, draugi, kai ari cyti interesenti.
Tai kai LgSC itūgod atzeimuoja sovu 10 pastuoviešonys godu jubileju, kai ari tyvojās Latvejis vaļsts symtgade, konkursam tyka izvālāta patriotiska tema. Konkurss tyka reikuots ar mierki aicynuot dalinīkus daleitīs īspaidūs par 10 godu laikā radzātū, dzierdātū, sajustū i padareitū, kai ari atlaseit i īsyuteit kartenis, kurymuos tys teik atspīgeļuots vyslobuok.
Daleibai konkursā kūpā tyka īsyuteitys 40 kartenis, kurymuos paruodeits kotra autora personeigais redzīņs par sev i Latvejai svareigom šaļtim. Kotra īsyuteituo karteņa ir naatkuortojams i nūzeimeigs stuosts Latvejai.
Ceļojūšajā izstuodē, kuruos pyrmuo pīturvīta ir Rēzeknis Augstškolā, byus apsaveramys 15 kartenis, kas vysspylgtuok atspīgeļoj latvīšu nacionaluos pošapzinis boguoteibys i izjiutys. Sovukuort vysys konkursam īsyuteituos kartenis byus apsaveramys LgSC sātyslopā i LaKuGā.
Izstuode Rēzeknē teik reikuota sadarbeibā ar bīdreibu “Rēzeknes Augstskolas absolventu asociācija”. Izstuode byus apsaverama da 8. janvara.
Kartenis autore: Edeite Husare


text:
Pavaļa
Pavaļa (anglīšu: entertainment, recreation activities; krīvu: дocyr, paзBлeчeHия; latvīšu: izklaide) — darbeibys, kuru snāgs irā prīcynuot ļauds, paceļt jim jutūni, puordrūsynuot džadeigu (iņteresantu) i pateikamu breivuo laika puorlaisšonu.
Šauruokā zeimeibā par pavaļu apzeimoj pavalis industrejis pasūleitūs, publikai guoduotūs sariedīņus pīv.:
- koņcertus, teatra izruodis, kinys seansus,
- klubu i kopejneicu programys,
- uorīnis izastatīņus, atrakcejis, tierdzeņus,
- muzeju ekspozicejis, paruodis
i leidz.).
Plotuokā zeimeibā pavalis sapratīnī īīt vēļ i taidys prīcynojūšys darbeibys, kurys breivajā laikā cylvāks dora vīns voi napalelā ļaužu grupā, pīv.:
- datorkaitys,
- golda kaitys i kartavuošona,
- televizejis voi DVD vieršonuos,
- vakariešonys,
- izbraukšona dobā
i leidz.).
Izškireigai nu cytys breivuo laika darbeibu atmejis - kaviekļu, pavaļa parostai navā sasīta ar regularumu.


text:
Roksta autors Mārteņš Vāveris, viesturis magistrs
Latgolai taipoš kai puorejim Latvejis kulturviesturiskajim nūvodim ir ar lykumu apstyprynuots gierbūņs. Tys ir zylā laukā iz lobū pusi pagrīzts sudobra greifs ar zūbynu lobajā depē. Gierbūņs veiduots paguojušuo godu symta 30. godūs i atjaunuots, Latvejai atjaunojūt naatkareibu. Latgolys viesturiskais gierbūņs atsaškir nu gierbūņa, kas attāluots iz t. s. Latgolys karūga. Latgolys taipoš kai puorejūs nūvodu gierbūņa suokumi meklejami vairuokus godu symtus pyrms Latvejis dybynuošonys. Latgolys nūvoda gierbūņa izceļsmi i atteisteibu nūsaceiti var īdaleit divūs viesturiskuos atteisteibys pūsmūs – vaļstiskī veiduojumi i Krīvejis impereja (1561–1918) i Latvejis Republikys proklamiešona i tuos atjaunuošona (1918–1940, 1991–myusu dīnys). Viesturis hronologiski senuokais pūsms saisteits ar Latvejis teritorejā pastuoviejušim vaļstiskim veiduojumim i Krīvejis imperejis izveiduotuom guberņom. Sovpus hronologiski jaunuokais pūsms saisteits ar Latvejis Republiku, kod tyka veiduoti i vāluok atjaunuoti vaļsts i kuļturviesturiskūs nūvodu gierbūni.
Vaļstiskī veiduojumi i Krīvejis impereja
1561. godā, kod beidze pastuovēt Livonejis konfederaceja, Latvejis teritorejā izaveiduoja divejis hercogistis – Kūrzemis i Zemgalis hercogiste i Puordaugovys hercogiste, kas apvīnuoja Vydzemis i Latgolys kulturviesturiskūs nūvodus. Obejis hercogistis formali beja atkareigys nu Pūlejis–Lītovys karaļa, bet faktiski funkcionēja kai naatkareigys vaļsts.
Kotrai hercogistei beja tīseibys izveiduot i lītuot sovu gierbūni. Kūrzemis i Zemgalis hercogistis gierbūņs myusu dīnuos jūprūjom ir labi pazeistams, tys sastuovēja nu vairūga, kas škaļdeits i daleits, veidojūt četrus laukus, i saturēja lauvys i aļņa figurys, kai ari kaidu nu attīceiguo voldūšuo hercoga dzymtys gierbūņa elementim. Bet Puordaugovys hercogistis gierbūņs ir gondreiž tikpat labi pazeistams kai īprīkšmynātuos hercogistis gierbūņs, i tymā tyka attāluots sorkonā laukā pa labi pasagrīzs sudobra greifs ar zūbynu lobajā depē i Pūlejis–Lītovys karaļa Sigismunda II Augusta krūnātīm inicialim iz greifa kryušu (1. att).
1. att. Puordaugovys hercogistis gierbūņs. (Olūts: I. Lancmanis. Heraldika. Neptuns. 2007, 205.lpp.)
Viesturnīku i heraldikys specialistu lūkā volda uzskots, ka Puordaugovys hercogistis gierbūņs sovu izceļsmi rads nu hercogistis Vydzemis dalis vītvaļža Jana Hodkeviča dzymtys gierbūņa, kurā vīna nu figurom beja sudobra greifs ar zūbynu lobajā depē. Viesturneica S. Šnē nūruoda, ka gierbūņa greifam “(…) beja sorkona līsmuojūša mēle i zaļā kruosā attāluota aste”. [1] Tys nūruoda, ka gierbūņs nav tīši precizi puorjimts nu Hodkeviču dzymtys, bet gon nadaudz maineits, dūmojams, lai izavaireitu nu īspiejamuo puorpratuma, ka Puordaugovys hercogistis de facto vaļdnīks byutu taišni Jans Hodkevičs. Juonūruoda, ka J. Hodkeviča dzymtys saknis meklejamis Pūlejā, tī vairuokom dzymtom beja rakstureigi sovūs gierbūņūs izmontuot taišni greifu.
Puordaugovys hercogistei gierbūni pīškeire 1566. godā Pūlejis–Lītovys karaļs Sigismunds II Augusts, taišni deļtam iz greifa kryušu ir krūnāti karaļa iniciali, uzskotomi nūruodūt, kas devs privilegejis izmontuot gierbūni i kam hercogiste bejuse formali pakļauta. Hercogiste, taipat kai cyti vaļstiski veiduojumi, kola sovys monetys, iz kurom tyka attāluots hercogistis gierbūņs, bet bez Pūlejis–Lītovys karaļa inicialim i ar zūbynu obejuos depēs. Puordaugovys hercogistis gierbūņs lītuots iz šilenim, vierdenim, pusmarkom i markom (2. att.).
2. att. Puordaugovys hercogistes marka. Kolta Duolē 1573. gadā. (Olūts: Haljak G. Livonian Coins XIII-XVIII century part II: Kingdoms. Tallinn. 2011. p.73)
Pūļu–zvīdru kara (1600–1629) rezultatā beidze pastuovēt Puordaugovys hercogiste. Vydzemis daļu īkaruoja Zvīdrejis Karaliste, literaturā tū sauc par Zvīdru Vydzemi. Bet Latgolys daļa tyka īkļauta Pūlejis–Lītovys vaļstī kai vojevodiste, cytkuort tū apzeimoj kai Pūļu Latgolu. Puordaugovys hercogistis gierbūni turpynuoja izmontuot gon Zvīdru Vydzeme, gon Inflaņteja, ari greifs mainejuos tikai minimali.
Zvīdru Vydzemis gadīnī juosoka, ka viesturis literaturā viņ ratuos reizēs ir sastūpomys nūruodis, kaidu greifu izmontuoja zvīdru laikā. Precizuoku informaceju snādz atstuotais numismatiskais montuojums i numismatiskuo literatura, tys ir, zvīdru laikā Reigys monetu kaļvē kola diveju veidu šileņu monetys – t. s. Reigys šileņus i t. s. Livonejis šileņus. Reigys šileņa monetys reversa pusē tyka attāluots piļsātys mozais gierbūņs – krystuoti atslāgi, bet Livonejis šileņa reversa pusē tyka izmontuots greifs. Vystik, apsaverūt tyvuok, greifā tyka izdareitys nalelys izmainis – tam nu depis pazuds zūbyns (3. att).
Bet Inflaņtejis vojevodistes laikā greifam golvā pasaruodeja krūņs i Pūlejis–Lītovys karaļa iniciali puorsaveiduoja par monogramu (4. att.). Piec Zvīdrejis Karalistis kapitulacejis Krīvejis imperejai i piec pyrmuos Pūlejis daleišonys 1772. godā Vydzeme i Latgola turpmuokūs vaira nakai 140 godus atsaroda Krīvejis imperejis sastuovā.
3. att. T.s. Livonejis šileņš. Kolts Reigā, 1648. godā Zvīdrejis karalīnis Kristīnys I (1632–1654) vaļdeišonys laikā. Monetys reversā radzams Zvīdru Vydzemī izmontuotais greifs – pasagrīzs pa labi ar atpakaļ pagrīztu golvu. (Olūts: privats arhivs)
4. att. Inflaņtejis gierbūņs. (Olūts: privats arhivs)
19. godu symta vydā Krīvejis imperejā ar jaunu sporu atdzyma gierbūņa veiduošonys i lītuošonys tradiceja. Vysaidu īmaslu deļ tei beja naregulara, lai ari Moskovā dorbuojās Pītera I laikā dybynotuo Heraldiskuo kolegeja. Vydzemis i Latgolys teritorejis gierbūņus sajēme 19. godu symta vydā, 1856. godā tūs oficiali apstyprynuoja. Heraldikys kolegeja, izstruodojūt guberņu gierbūņus, dūmuoja ari par guberņu teritoreju viesturiskū kontekstu i izmontuotū simboliku. Leidz ar tū par Vydzemis gubernis pamatfiguru turpynuoja byut Puordaugovys hercogistis i Inflaņtejis sudobra greifs sorkonā laukā i ar zūbynu lobajā depē. Nalelys izmainis skuore pošu greifu – tys vaira nabeja krūnāts i Pūlejis–Lītovys karaļa iniciali tyka aizvītuoti ar cara Pītera II inicialim (5. att). Latgolys teritoreja administrativi tyka īkļauta Plaskovys, vāluok Vitebskys guberņā, zaudejūt sovu greifu, kurs tyka lītuots 300 godu. Vitebskys gubernis gierbūņs – sorkonā laukā pa labi juotnīks iz zyrga, lobajā rūkā zūbyns, kreisajā vairūgs – vaira nicik naatguodynuoja Inflaņtejis gierbūni, ka nu vīneigi lauka kruosys ziņā. (6.att.).
5. att. Vydzemis gubernis gierbūņs. (Olūts: privats arhivs)
6. att. Vitebskys gubernis gierbūņs. (Olūts: privats arhivs)
Piec Latvejis proklamiešonys suoc dorbu pi gierbūņa izveidis
Proklamejūt naatkareigu Latvejis Republiku storp daudzim saimnīciskim, politiskim i ekonomiskim vaicuojumim aktuals palyka ari nacionaluos simbolikys izveiduošonys vaicuojums. Pyrmū vaļsts “gierbūni” izveiduoja muokslinīks Burkards Dzenis, vystik tys naatbylda heraldikys tradicejom i lykumim. Deļtam 1920. goda 23. novembrī Satversmis sapuļcis Heraldiskuo apakškomiseja izsludynuoja atkluotu konkursu jauna vaļsts gierbūņa izstruodei.
Nasaverūt iz tū, ka nivīns nu īsnāgtajim gierbūņa metim naatbylda heraldikys tradicejom, treis pyrmuos gūdolgys sajēme Vilhelms Krūmiņš, Hermanis Valens i Heinrihs Luss. Vystik 1921. goda 4. aprelī tyka izsludynuots jauns konkurss, pīaicynojūt četrus lobuokūs muokslinīkus nu īprīkšejuo konkursa, dūdūt jim konkretus nūruodejumus par Latvejis teritorejā pastuoviejušūs senejūs vaļstiskūs veiduojumu simbolikys īkļaušonu gierbūnī. Leidz ar tū vaļsts gierbūnī vītu sajēme gon Kūrzemis i Zemgalis hercogistis lauva, gon Puordaugovys hercogistis greifs, kas beja byutiskys nūtykums tuoluokajā kulturviesturiskūs nūvodu gierbūņu izstruodis procesā.
Jaunais vaļsts gierbūņs Saeimys bolsuojumā tyka apstyprynuots, vystik pyrms bolsuojuma, īpazeistynojūt i skaidrojūt gierbūni deputatim, tūs vydā izacēle dūmstarpeibys. Kaids nu deputatu pastreipuoja, ka lauva i greifs ir bejušuos vuocu viersvarys simboli i tūs īkļaut vaļsts gierbūnī nav pareizi. Bet Heraldiskuos apakškomisejis prīšksādātuojs M. Skujenieks izsvēre, ka gierbūnī piec idejis var īkļaut sevkurus simbolus i atrast tim pamatuojumu, bet, jaunajā gierbūnī īkļaunūt viesturiskū lauvu i greifu, tyka dabuots gierbūņs, kas breineigi paruoda, kaida ir bejuse Latvejis teritorejis politiskuo viesture.
Par jaunū vaļsts gierbūni sabīdreibā tyka izsaceita kritika, kas atspīgeļuoja ari presē. Pīmāram, T. Zaļkalns kritizēja greifa i lauvys figurys, nūruodūt, ka “iz sorkonū lauvu i sudobruotū greifu nivīns latvīts nasavērs cytaiži, kai iz myusu verdzeibys simbola [2]”, bet satiriskais žurnals “Svari” publicēja muokslinīka K. Kasparsona zeimātū karikaturu par gierbūnī īkļautom figurom, pīduovojūt tymuos īvītuot divys personys – fotografu J. Riekstu i muokslinīku A. Cīruli, satiriski pastreipojūt, ka jī beja latvju saulis “atradieji” [3] (7. att.).
Ka natyktu jimti vārā viesturiskī vaļstiskī veiduojumi i tūs simbolika, īspiejams, Latgolys i Vydzemis greifs Latvejis Republikys gierbūnī natyktu attāluots. Īspiejams, tys ītekmātu ari Latgolys kulturviesturiskuo gierbūņa izveidi i izskotu1930. godūs.
7. att. K. Kasparsona zeimātuo Latvejis Republikys gierbūņa karikatura. (Olūts: Kasparsons K. Satv. Sap. Ģerboņa Komisijai. Svari. 1921. g 28. janvars (Nr. 7). 50. lpp.)
Kai veiduoja Latgolys gierbūni
Latgolys gierbūņs, kaidu mes pazeistam i lītojam myusu dīnuos, izveiduots pyrms Ūtruo pasauļa kara – 20. gs 30. godūs, kod darbeibu atjaunuoja Latvejis Heraldiskuo komiteja. Tei beja vaļstī vīneiguo lykumeiguo instituceja, kas nūsadorbuoja ar gierbūņu izveiduošonu i apstyprynuošonu. Komitejis darbeibys atjaunuošonu nūsaceja vajadzeiba piec jaunūs piļsātu, apriņču i Latvejis kulturviesturiskūs nūvodu gierbūņu.
Komitejis atjaunuotojā darbeibā kai golvonais aizdavums tyka izvierzeits taišni Latvejis kulturviesturiskūs nūvodu gierbūņu izveide, deļtuo ka piec tūs sabīdreibā, eipaši nūvodu pošvaļdeibuos, beja rodusēs praktiska vajadzeiba. Leidz ar kulturviesturiskūs nūvodu gierbūņu izveidi komitejis prīšksādātuojs M. Skujenieks izsaceja prīšklykumu, ka izmainis byutu vajadzeigys ari Latvejis Republikys gierbūnī. Prūti, tuo vairūgu papyldynuot ar Zemgalis i Latgolys gierbūnim Vystik, kai nūruoda pietneica S. Šnē, itys prīšklykums nuokušajuos sēdēs nasajēme atbolstu i vaira natyka apsprīsts.
Latvejis Republikys kulturviesturiskūs nūvodu gierbūņu izveidi sovā ziņā pīpraseja ari Satversmis 3. pantā nūsaceitais, ka Latvejis Republikā ir četri kulturviesturiskī nūvodi. 1930. goda apreļa beiguos Heraldiskuo komiteja izstruoduoja nūsacejumus, faktiski, heraldiskūs aprokstus nūvodu gierbūnim. Vytik viņ pīcus godus vāluok, t. i., 1935. godā, bolstūtīs iz pījimtajim lāmumim, tyka izstruoduoti i apstyprynuoti gierbūņu zeimiejumi, bet poši gierbūni ar vaļsts prezidenta reikuojumu tyka apstyprynuoti viņ 1938. goda 11. novembrī. [4]
Pats Latgolys gierbūņa izstruodis process, sprīžūt piec arhivā pīeimamim Heraldiskuos komitejis dokumentim, beja saleidzynojūši eiss. Jau pošā pyrmajā darbeibys atjaunuošonys sēdē 1930. goda martā tyka izlamts vaicuojums par kulturviesturiskūs nūvodu gierbūņu izskotu. Tyka izsaceits prīkšlykums, ka Latgolys gierbūņs varātu byut taids pats, kai Vidzemei, viņ greifs attāluots sudobra laukā, vytik komitejis lūcekli, nazynomu motivu vadeiti (arhiva protoklā nav nūruodeits), pījēme lāmumu sudobra greifu attāluot zylā laukā, pasagrīzušu pa kreisi. (8. i 9. att.).
8.att. Latvejis Republikys laikā apstyprynuotais i vāluok atjaunotais Vydzemis gierbūņs. (Olūts: likumi.lv)
9.att. Latvejis Republikys laikā apstyprynuotais i vāluok atjaunotais Latgolys gierbūņs. (Olūts: likumi.lv)
Dūmojams, ka Latvejis Heraldiskuo komiteja puorveiduotū bejušuos Puordaugovys hercogistis gierbūni pīšķeire Vydzemei deļtam, ka Krīvejis imperejis laikā Vydzemei tyka turpynuota tradiceja izmontot greifu, bet Latgolai nā. Īspiejams, nūsaceiti nasenuo paguotne ītekmēja greifa saglobuošonu Vydzemei, bet Heraldiskuo komiteja, respektejūt sovulaik obejim nūvodim kūpeigi asūšū gierbūni, Latgolai atjaunuoja tīseibys lītuot sudobra greifu, viņ mainūt tuo poziceju i lauka kruosu.
Sovā ziņā ari Zemgalei beja leidzeiga situaceja kai Latgolai. Prūti, Zemgalis viesturiskais simbols nu hercogistis laikim beja aļņs ar pacaltom prīškys kuojom zylā laukā (lauka kruosa ir mainejusēs). Heraldiskuo komiteja pryncypā nu jauna izveiduoja Zemgalis gierbūni, par pamatu jemūt viesturiskū aļni, deļtam ka fiziski tyka maineita aļņa poziceja – nu pacaltom prīškys kuojom iz piļneibā pasagrīzušu pa kreisi (stuovūšu iz vysom četrom).
Latvejai atjaunojūt naatkareibu, Latgola atjaunoj sovu gierbūni
Atjaunojūt Latvejis Republiku piec godu desmitim ilgstūšuos padūmu okpacejis, tyka atjaunuota ari vysa iprīškejuo simbolika, t. sk. piļsātu i kulturviesturiskūs nūvodu simbolika. 2012. godā vysu Latvejis kulturviesturiskūs nūvodu gierbūņus nūstyprynuoja Vydzemis, Latgolys, Kūrzemis i Zemgalis gierbūņu lykumā. Tī palyka par vaļsts simbolim, tūs nacīneiga lītuošona i zaimuošona ir struopejama lykumā nūsaceitā kuorteibā i ar attīceigim struopis mārim.
Nasaverūt iz tū, ka Latgolai ir lykumā apstyprynuots gierbūņs, pyrma vairuoku godu sabīdreibā popularitati īmontuoja Latgolys naoficialais gierbūņs, kas attāluots iz t. s. Latgolys karūga. Entuziastu radeitajā Latgolys gierbūnī tyka īkļauta tīša Inflaņtejis gierbūņa kopeja. Ituo karūga i tymā attāluotuo gierbūņa lītuošona sabīdreibā, tymā skaitā pošu latgalīšu vydā, raiseja plašys dūmstarpeibys. Arviņ daļa latgalīšu itū gierbūni i karūgu naatzeist par sova nūvoda i latgalīšu simbolu. Ari heraldikys eksperti naakceptej jaunradeitū simbolu, deļtam ka, lai tū lītuotu, ir vajadzeigs Vaļsts heraldikys komisejis izviertiejums i apstyprynuojums. Gierbūnim, taipat kai ordenim, spākā ir viesturiskais nūsacejums – jaunveiduotī gierbūni nadreikst sakrist jau ar kaidu viesturiski pastuoviejušu gierbūni, ka nateik pīruodeitys jaunuo gierbūņa eipašnīka juridiskuos tīseibys tū lītuot, pīmāram, personys izceļsme. Taišni taidu īmaslu deļ jūprūjom aktivi dorbojās Vaļsts heraldikys komiseja, kas veic precizu gierbūņu izstruodis i apstyprynuošonys funkceju Latvejis Republikā.
Ruodīs aplami veiduot jaunu Latgolys gierbūni, kod nūvodam jau taids ir, turkluot tys ir atzeits par vaļsts simbolu, taipat kai himna, vaļsts karūgs i gierbūņs. Juopīkreit heraldikys ekspertu paustajam redzīņam, ka Inflaņtejis gierbūņa izmontuošona i populariziešona myusu dīnu situacejā navys papyldyna nūvoda simboliku, bet var tikt uztverta kai ilgys piec cyta vaļstiska veiduojuma i tuo natīšys slavynuošonys.
Naapdūmuotys i napuordūmuotys simbolikys plaša izmontuošona sabīdreibā var atjaunuot i “damest ūglis” absurdajam uzskotam par “Latgolys seperatismu”. Latgolys viesturiskais gierbūņs veiduots, bolstūtīs iz viesturisku pīredzi i simboliku. Asūšais nūvoda gierbūņs nav izdūmuots nu jauna, bet gon baļsteits iz gierbūņu veiduošonys tradiceju.
Atsaucis:
- Šnē, S. Municipālās heraldikas veidošanās un attīstība Latvijā 13.-20.gs: Promocijas darbs. Rīga: LU VFF Vēstures nodaļa, 2010. Darba vadītājs asoc.prof. Armands Vijups. 76 – 77. lpp.
- Zaļkalns. T. Latvijas vairogs. Latvijas Vēstnesis. 1921.g 25. jūnijs (Nr. 139).
- Kasparsons K. Satv. Sap. Ģerboņa Komisijai. Svari. 1921. g 28. janvāris (Nr. 7). 50.lpp.
- Šnē, S. Municipālās heraldikas veidošanās un attīstība Latvijā 13.-20.gs: Promocijas darbs. Rīga: LU VFF Vēstures nodaļa, 2010. Darba vadītājs asoc.prof. Armands Vijups. 134. lpp.


text:
Jau pavysom dreiži aizasuoks Latgolys kongresa symtgadis leluo svieteišona. Taišni Latgolys kongress pyrma 100 godu Rēzeknē beja pyrmuo demokratiski īvālātuo Latgolys latvīšu puorstuovu sanuoksme, kurā tyka nūlamts, ka Latgolys, Vydzemis i Kūrzemis latvīši ir vīna tauta i Latgolai ir juoapsavīnoj ar puorejim tūpūšuos Latvjis nūvodim.
Itymā sakarā Latgolys Kulturviesturis muzejā tūp unikala izstuode. Vaira stuosta muzeja specialists kulturviesturis vaicuojumūs Kaspars Strods: “Izstuode byus div variantūs. Vīns byus ceļojūšais, kas byuteibā jau ir gotovs, puorsvorā paradzāts Latgolys školom, i sovu ceļu suoks 3. majā, kod tiks atkluota arī stacionaruo izstuode. Piec byuteibys tys byus tys pats materials, kas stacionarajā, bet golvonuo atškireiba byus taida, ka stacionarajā izstuodē byus ari originalprīškmati.”
Kaspars Strods atkluoja, ka, veidojūt izstuodi, jis struoduojs ar Minskys Nacionaluo arhiva dokumentim. Juo redzīnī poša vierteiguokuo ir kongresa rezoluceja, kas da šam laikam nav publicāta. Tamā ari nūruodeits, ka dalinīki tū patīsai saukuši par Latgolys kongresu. Puorejī nūsaukumi, kas mynāti cytūs olūtūs i literaturā, nav precizi.
Izstuodē byus apsaverami materiali nu cytu muzeju i arhivu. Kai pastuosteja Kaspars Strods, izstuode byus sadaleita treis tematiskuos daļuos – laiks pyrma kongresa, Latgolys kongress i laiks pēc kongresa. Jamūt vārā, ka izstuodei izmontuoti materiali, kas da šam nabeja daīmami, Kaspars Strods paradz, ka niu apmaklātuojim iz Latgolys kongresu pasaruodeis skaidruoka kūpaina.
Tīpoš Rēzeknē, Vladislava Luoča rakstnīceibys muzejā ari apsaverama Latgolys kongresam veļteita izstuode, kas ir poša muzeja vadeituoja Pītera Luoča myuža dorbs. “Izstuode tūp gryuši,” stuosta Pīters Luocis, “symts godu paguoja, bet tī materiali, kai soka, nav dabojami i cīši pretruneigi. Te vajadzeigs dziļš pietejums par tū laiku. Te daudz losamuo materiala, ir apsaverami četri kongresi. Lai saprostu tū pyrmū, juosaver vysi četri.” Izstuodē apsaveramys tymā laikā izdūtuos gruomotys, periodika, kartenis, kai ari cyti materiali.


text:
Vasali! Sajiemu viestuli nu LR Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis par dorba grupys izveidi, kam da 20. decembra juoizstruodoj prīšklykumus i juoīsnīdz izglītības un zinātnes ministra parakstītu informāciju Ministru prezidentam par veicamajiem pasākumiem latgaliešu rakstu valodas kā vēsturiska latviešu valodas paveida saglabāšanai, aizsardzībai un attīstībai. Tys ir, dorba grupai juosagatavej prīšklykumi par Latvejis vaļstī napīcīšamajim pasuokumim […]
Vasals, bruoļ! Vasala, muos! Jaunā godā LgSC Tev pīduovoj, 3 īspiejis: automatiskū gruomotys vuoka paceļšonys mehanismu, manualū latgalīšu literaturys papyldynuošonys agregatu, dinamiskū rodūšuo i dorūšuo spāka skrytuli. Jaunuo goda suokumā – pyrmais realais ituo goda pīduovuojums. Taišni deļ Teve. Tev ak jau ir kaida sātyslopa voi dīnroksts, blogs, emuars voi vīnkuorši teiklavīta, kur pīraksteit sovus […]
Šudiņ sajiemu Latgolys Radejis” direktora Valda Labinska viestuli (kai i daudzi cyti latgalīši). Vaira Naktineicā. Piec tam publicieju dīnrokstu “Dīnā” par latgalīšim i jūs radejom. Cyta storpā citejūt i LgSC 9. februara relizi par latgalīšu volūdu medejūs. “Par tū pošu problemu jau vairuok godu rauga runuot bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”. Tok plyka NVO bez politiskūs […]
Ir sataiseitys div jaunys sadalis: kalenders i volūda. Pyrmajā informaceja par tyvuokajim pasuokumim i cytim svareigim datumim. Ūtrajā informaceja par LgSC programu i dorbim latgalīšu volūdys saglobuošonai 2008. godā (i drupeit par planim 2009. godā). Leidzeigī roksti:Par vaļsti i latgalīšim8. decembrī 13:00 stuņdēs diskuseja par latgalīšu volūduBārnu i jaunīšu lobūs stuostu konkurssJaunīšu lobūs stuostu konkursa […]
tok itei ir lopys izmieginuojuma verseja, kas gon tyka sataiseita, tok itymā nedeļā nav breiva laika informacejis īlikšonai. 😀 Varbyut pa kuru šaļti kū nabejs, tok na metodiski i regulari. Ir puors naseņ nūtykušu, it kai jau vacu, tok vysleidza aktualu ziņu. Par pīmāru, 9. februarī LgSC izsaceja sovu vīdūkli par latgalīšu volūdu medejūs, atsasaucūt […]
Piec nailgys, tok augleigys apsasprīsšonys pi skaipa i skaipā izdūmuojom, ka vajag sovu lopu sovim dīnrokstim i rokstim. Leidzeigī roksti:Zīmys škola latgalīšim Sibira soltumūsLgSC aizsuoc jaunu projektu deļ jaunīšu “Dubnas pieraksti”Izdūts kruosojams dzejūļu kruojoms latgaliski “Linejis”Apvuiceibu “Atzolys” prezentacejisLgSC kūpsapuļce aizvadeita


text:
Apleicsardzeiba
Apleicsardzeiba (anglīšu: environmental protection; environmentalism, krīvu: зaщиTa okpyжaющeй cpeды, эkoлorия; latvīšu: vides aizsardzība) — ciļviecis dobyskuos apleicis sorguošona, ryupaste ap dobys resursu izglobuošonu, atjaunynuošonu i palobuošonu.
Apleicsardzeiba sasadora nu:
- konkretu leidziekļu i projektu apleicei sorguot (pīv., teirejūt iudiņus, atjaunynojūt dzeivinīku populacejis, puordorūt palīkus i leidz.);
- atsateikūšu tīseibu aktu (pīv., lykumi, kuri aprūbežoj zemis i cytu dobys resursus izlītuošonu, napaļaun pīmūrdīņa i leidz.);
- politisku i ļaudysku kusteibu, kurys vadynoj pījimt apleici sorgojūšus tīseibu aktus i īdzeivynuot apleici sorgojūšus projektus (pīv., "zaļūs" kusteiba, "zaļuos" partejis i leidz).


text:
8. novembrī 14.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks tradicionaluo Viesturis šaļteņu pītura, kas veļteita tematam “No Rēzeknes 9. kājnieku pulka vēstures”, informej muzeja eksperts kulturviesturis vaicuojumūs Kaspars Strods.
Novembris ir Naatkareibys kara mieness, kod vysā Latvejā teik pīmynāti cylvāki, kas ceinejuos par Latvejis Republikys breiveibu i patstuoveibu. Piec Latvejis Naatkareibys kara (1918–1920) beigom i Latgolys atbreivuošonys nu lelinīku okupacejis spākim 1920. goda janvarī ari Rēzeknē aizasuoce jauns viesturiskuos atteisteibys pūsmys. Laika periodā nu 1920. da 1940. goda vīns nu piļsātys simbolim beja Rēzeknis 9. kuojinīku pulks, kas vāluokajūs godūs palyka par naatjemamu Rēzeknis piļsātys sastuovdaļu.
Kaida beja Rēzeknis 9. kuojinīku pulka viesture i nūzeime Rēzeknis piļsātys dzeivē? Kaida viesturiska saisteiba sasaglobuojuse da myusu dīnu? Pasuokumā pīsadaleis ari puorstuovi nu Zemissardzis 3. brigadis.
Īīšona pasuokumā: breiva
Karteņā: Rēzeknis 9. kuojinīku pulka karaveiri pi pulka emblemys. 20. gs. 30. godi. Karteņa nu Latgolys Kulturviesturis muzeja kruojuma.


text:
Nauda parādās par uguni
Vīnu raizi muns vacais tāvs beja aptēmējs mežā pi pūra molys prīdi dēļ skolu. Vot jis, atguoj's iz sātu, pasoka sovam bruoļam: "As atrodu lobu prīdi dēļ skolu, maņ vīnam navarēs nūgrīzt, brauksim obeji, tu maņ paleidzēsi nūgrīzt i obejim skolu gona byus." Bruoļs soka: "Labi, ka tai, brauksim!" Vokorā azjyudz zyrgu, pajem zuodžu, ciervi i brauc. Braukdami jī sateik buobu iz ceļa, buoba guoja jīm pretim. "Nu, šudiņ byus nalaimeigi, ka buobu sateik iz ceļa braukdams ci kuojom īdams, vysod nalaimeigi." Vot vacais tāvs i stuosta: "Maņ daudzi raižu tai gadējuos, ka buobu sateik iz ceļa, vysod nalaimeigi. Vīnu raizi as brauču iz Reigu ar lynym, pirmū satyku buobu, i iz ceļa, ka brauču atpakaļ, puordev's lynus, nū mani atjēma vysu naudu." Nubraukuši iz mežu, zyrgu pastota iz ceļa, par tū, ka mežā brauksi, byus slīde, i poši nūguoja grīztu prīdys. Daguojuši pi prīdys verās: guņs kurīs, vīna pagale dag, i taida skaidra guņs dag, ka pavysam i dyumi naīt. Nūstuojuši i dūmoj, kū byus daŗeit, ir kas te var guni kurinuot, vyds mežā i naktys laikā. Tod vacais tāvs soka: "Varbyut rneža sorgs aizkyura guni i pots nūguoja kur nabejs, varbyut dreiži atīs i īraudzēs, brauksim lobuok iz sātu." Tai jī atbrauc iz sātu bez skolu. Vot ūtrā reitā vacais tāvs nūīt pasavārtu, ci dzeiva prīde, i kas tī par guni beja. Nūguoj's iz mežu atrūn prīdi dzeivu, i pagaļe dzeiva, nav pavysam apgaduse. Jis dūmoj, ka na tei prīde, patēmej, calms tys pots, kur beja ciervs īciersts. Tūlaik jis īguoduoja, ka varbyut vaca nauda beja, kab ītū Dīvu zynoj's, byutu pajēms, i naudys gon byutu laikam.


text:
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) ir sabīdriska organizaceja, kas apvīnoj studejūšus i studejis beigušus jaunīšus, kam ir svareigi LgSC statutūs nūsaceitī mierki i aizdavumi.
LgSC mierkis ir popularizeit i veicynuot Latgolys nūvoda kuļturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibu, koordinēt ar tū saisteitūs projektu izstruodi i realiziešonu.
LgSC devize – Latgolu saulē ceļt.
Latgolys studentu centra miseja ir saglobuot, popularizēt i atteisteit latgaliskuos kulturys vierteibys, nūdrūšynuot jūs dzeivuotspieju, pīlāguot ituos vierteibys itam laikam, izceļt latgaliskū latvyskajā, paruodeit jū kai vīnuotu, naatjemamu latvyskuo sastuovdaļu i veicynuot jaunīšu vydā izpratni par latgaliskajom vierteibom kai īpašom, atškireigom, unikalom i lapnuma vārtom, reizē nūsarūbežojūt nu politisku vaicuojumu rysynuošonys.
LgSC vīzeja: Dūd vacam gūdu, ej jaunam leidza!
Bīdreiba apvīnoj vairuokus desmitus Latgolys jaunīšu i ir realiziejuse taidus sabīdreibā atsauceibu īgivušys projektus kai jaunuos latgalīšu muzykys festivals “Muzykys Skrytuļs“, latgalīšu kulturys sātyslopa Lakuga.lv, koncertu ciklys “Taiseits Latgolā“, myusudīnu latgalīšu ortografejis nūsacejumu izdūšona i informativī seminari Rēzeknē i Reigā, latgalīšu rokstu volūdys kursi Reigā, latgalīšu dzejis antologejis “Susātivs” izdūšona, latgalīšu dzejnīku īkļaušona Dzejis dīnu diskā “Inflatio Poesis“, školuotuoju vosorys kursi “Vosoruošona” i jaunīšu seminars “Atzolys“, pīsadaleišona ekspedicejuos iz Sibiri pi tīnis latgalīšu, kai ari daudzi cyti bīdreibys vadeiti voi sadarbeibā ar cytom NVO, vaļsts i pošvaļdeibu institucejom realizeiti projekti.


text:
Varonis izglābj trīs nolaupītas princeses.
33. A. 301 A.665. 571. St. Ulanovska Vijānos. Zbior wiadomosci do antropologii krajowei. T. 18. Krakavā 1895, 437. 1. p.
Kjēniņam izgaisa mjeita, mjeklēja vysur, navaŗēja atrast. I atguoja jauns karavjeirs, soka iz kjēniņu, jis atraškys, tik lai jam īdūd daudz naudys. Kjēniņš īdevja jam pīci simti rubļu jis meklēja vīnu dīnu, naatroda. Iz ūtrys dīnys otkon djevja jam pīci simti, jis mjeklēja, mjeklēja, naatroda.
Iz trešys dīnys soka, lai kjēniņš īdūd jam! laivu, jis nūīs mjeklāt iz jiuru. Īdevja jam kjēniņš laivu i vjal divi lyluokus paleigam, polkovnīku i kapitanu, i lyka, kab i lyluokī klausjētu tuo karavjeira. Puorzadzyna iz ūtru pusi, izkuopja, pakuora kotlu i suoka vuorēt vakaŗeiņis. Kapitans palyka pi kotla, a tī divi nūguoja mjeklāt kjēniņeitis. Cikuom jī ti mjeklēja, atīt brīsmjeigi gars cylvāks,, gars kai mježs, ar golvu kai pūds, i soka iz tū kapitanu: "Dūd maņ āst!"
Jis atsoka jam: "Nūst nu maņis!"
Tys garīs kai griuda jū, tai jis pīcis teizis kiuleni puormjatja, a jis tai šaltjai izjēdja vysys nu kotla i nūguoja pa cjeļu. Atīt tī divi izdzeibuši, vakaŗeiņis nava, vajag cytys vakaŗeiņis vuoŗēt.
Iz reita otkon mjeklēja vysu dīnu, vokorā palkovnīks palyka pi kotla, a tī divi nūguoja pjēc kjēniņeitis.. Atīt garīs otkon i soka iz polkovniku: "Dūd maņ āst!"
Jis atsoka iz jū: "Nūst! Es pats āst gribu."
Garīs kai griudja jū, tai jis pīcis reizis kiuleni puormjatja, a jis tai šaltjai apjēdja vysu, kas kotlā bjeja izvuoŗeits, i nūguoja. Atīt tī divi, syrdās, ka gribis āst, a vakaŗeņu vajaga vjal vuotēt.
Iz trešys dīnys mjeklēj jau tī divi, kapteins i polkovnīks, a karavjeirs palīk pi kotla, vieras, atīt tys garīs. i soka: "Dūd maņ paāst!"
Jis atsoka: "Prošom, prošom, ādi, cik gribi!"
Pabaruoja jū, pjēc tuo vaicuoj: "Može [varbūt] gribi dzjart." Jis atsoka: "Es pazadzartu."
Karavjeirs pajēmja pīci garči [mērs] spirta i djevja jam. Jis kai izdzjēra vysu, pakrita pi zjamis i aizmyga, a karavjeirs pajēmja zūbynu i atcierta jam golvu nūst, pjēc tuo suoka ūtru kotlu vuoŗēt.
Atīt tī divi, soka: "Vot tu bjeji gudruoks nu myusu, ka patruopjēji, kū padaŗēt ar tū bīdaklu."
Pajēdja i atsagula - iz reita nūguoja otkon mjeklāt. Karavjeirs nūguoja taišņi iz tuo garuo pili, jis jau dazynuova, ka jis bjeja nūzadzs tū kjēniņa mjeitu i atroda jū ti. Jei cīši nūzaprīnuojās, ka pazagrīžkūtja iz tāva atpakaļ, i djevja jam sovu gradzynu nu piersta.
Pjēc tuo nūguoja da laivys, kab puorīt iz ūtru pusi. Atguoja i tī divi paleigus - jis radz, ka gradzyna jam nava - jis kai nūlyka jū iz lūga, tai iz lūga i aizmiersa. Skrīn mudri pjēc gradzy nu, a jīm līk pagaidjēt.
Jis grīžas atpakaļ, atīt da jiuru molys - vieras : laivys jau nava i jūs nava, ni kapitana, ni polkovnīka. Jī pajēmja kjēniņeiti i puorzacjēla puori par jiuruom.
Staiguoj jis pa molu cīši morkotnys [baltkr. markotny, bēdīgs] - i kū jam tagad darēt? Staiguoja, staiguoja, daīt pi sātys - vieras: nu tuos sātys izskrāja puisjeits i soka iz jū: "Ej par kolpu pi muna tāva!"
Nuguoja tys karavjeirs i sadaŗēja par kolpu pi tuo kunga, kur dzeivuoja tamā sātā: a tys kungs bjeja jenerāls. Jis īdevja jam šmukys dŗābis i pazvajēja [atļāva) staiguot vysur pa vysuom moluom, tik lyka naīt pogrobā. Jis cik laika naguoja, pjēc tuo napacītja, attaisēja dūrs, pazavjēra, a ti bjeja brīsmjeigs lyls kārs [karaspēks]. Tys kārs suoka kautīs i vīns vīnu apsasytās.
Atskrāja jenerāls i soka: "Nu kū tu padarēji? Kam tu mani naklausjēji? Tu izgubjēji maņ pus kara muna! Nu vierīs, staiguoj tagad pa vysuom pokojuom [istabām], tik munā pokojā kab tu nikod naītib!"
Jis ilgi naguoja, pjēc tuo napacītja, īguoja tymā pokojā, a ti jenerāls gulēja ar sovu sīvu. Soka jenerāls: "Tu otkon maņa napaklausjēji. I kuo tu mjeklēj? Voi tu mjeklēj, kab tikt pi sovys kjēniņeitis? Es tjevja vaira natuŗēšu i paleidzjēšu pazagrīst atpakaj."
Deva jam zyrgu i vacu zūbynu aizriusjējušu i pascjēja tai: "Juoj vasals! Tys zyrgs puorņess tjevi par jiuruom,' ar itū zūbynu nūvaldjēsi pošu lyluokū karu. Tik pīmini, kai apsažeņēsi [apprecēsies], kab tu nikod nascjētib sīvai sovai taisņeibys ap itū zūbynu; a ka pascjēsi, ta propulsi [iesi bojā]."
Tys jauns karavjeirs padzjakovuoja [baltkr. dziakawac', pateikties] i nūjuoja, puorsktāja par jiuruom, pats naŗedzjēja kai. Atjuoja iz tū mīstu, kur dzjeivuoja kjēniņš ar kjēniņeiti, kuŗu jis ratavuoja [baltkr. ratawac', glābt), nūpierka ti sātu i apjovjēja [izsludināja) iz stolpa [staba], kas aizmoksuos miljonu, tys dabuos tymā sātā kjēniņa maltjeitis. Jis zinuoja, ka naatsarod's taids cylvāks, kas jam miljonu aizmoksuos par maltjeiti, i ka pats kjēniņs atīs iz jū.
Nu i kjēniņeite īraudzjēja tū stolpu ar tīm rokstim i tiuleņ paprasjēja tāva, kab ti nūītu. Kad atguoja, ka jei īraudzjēja tū karavjeiru, soka jei iz tāvu: "Tjāt, tys ir tys, kas mani atroda i nti gara ratavuoja."
Kjēniņš soka: "Kam-že tu pascjēji, ka tī tjevi ratavuoja?" "A vot es par tū pascjēju, ka jī jēmjās, ka maņa nūsiss i jiuruos īsvīss, to maņ bais tyka. Vot jam ira iz piersta tys gradzyns, kū es jam īdevju djel zjeimis."
Kjēniņš pasaucja jū i soka: "Čs tagad dazynuoju vysu, es tjevi salauluošu ar sovu mjeitu!"
Kjēniņš pataisjēja lylys kuozys. A bjeja ti cytā kjirnistī kjēniņš, kur seņuok svotuoja kjēniņeiti, jis cīši aizasirdjēja, ka juos jam nedevja, i izsyutjēja karu [kaŗaspēku]. Nūguoja vysi kautūs, nūjuoja ir tys jauničs, pajēmja sovu zūbynu, kai palaidja jū pa vydu, tai vys's apkuova. Vjal ūtru ŗeizi palaidja, i vjal vairuok kara izgubjēja [iznīcināja].
Pjēc tuo vaicuoj kjēniņeitja, juo sīva, kū jis dora, ka cik [tik] laimjeigi kaunas? A jis atsoka, ka jam ira stallī taids vucyns, ka palaiss jū, tai jis vys's saldāt's kaun.
Jei pajēmja nūsyutjēja tū vucynu kjēniņam. Suoka vaid's taisjēt, jis palaidja vucynu, nikuo napaleidz, puorspjēlāja vaidu. Vaicuoj jei otkon iz vjeiru: "Kas tjev ira, ka tu vys's pīvjeici?"
Jis soka, ka jam ira taids uoz's stallī, kur jam paleidz. Jei pajēmja, nūsyutjēja uozi tam kjēniņam. Otkon kaunas, juos vjeirs pīvjeicja otkon. Vot jei suoka cīši prasjēt, lai jis pasoka taisņeibu. Jis navaŗēja nikai izzamaluotīs i pasacjēja, ka jam taids zūbyns ira dzjeivs.
Jei tiuleņ pajēmja itū zūbynu nūzoga nu jū, iz tuos vītys pakuora cytu, taipat izriusjējušu kai itys, a itū nūsyutjēja kjēniņam. Nūguoja iz kaušonys, juos vjeirs laidja sovu zūbynu i tadz, ka jau naīt tai, kai guoja - ka ir puormjeits.
A kjēniņš kai palaidja tū dzjeivū zūbynu iz jū viersum, jis skraida apleik ap jū, a nadazaduras pi juo, zyna, ka juo saiminīks. Nu kū ta darēt? Daguoja jam pazadūt. Tys kjēniņš pajēmja jū, pīsjēja pi astis juo zyrgam i palaidja. A tys zyrgs bjeja gudris. zynuova, kū darēt. Jis tiuleņ izsvīdja jū ar asti iz mugorys sjev i nūskrāja par jiuruom iz tū jenerālu. A tys jenerāls nagrib pijimt juo tagad i soka tai iz jū: "Tu mani naklausjēji, izarunuoji pjet sīvu, es nagribu tjev vairuok paleidzjāt."
Jis atguoja ūtru reizi i prosa ratunkys [baltkr. ratunak, glābšana], kab zūbynu dabuot atpakaļ. Jenerāls i ūtru ŗeizi nadalaidja juo pi sjeva. Jis guoja trešu reizi, vys nadalaidja.
Ka jis jau caturtu reizi atguoja, tūlaik jis apsažāluojās iz juo i djevja jam treis ūgys: vīnu boltu, ūtru zaļu, trešu dzaltuonu, i davuicjēja (pamācīja], kū darēt. Jis sazaprovjējās [sataisījās] iz cjeļa. Kai tik izguoja, tiuleņ brīsmjeigi čyuskys, škierzloti, tuorpi apstuoja ap jū i gribjēja apāst jū. Jis nūŗeja boltū ūgu, pazataisjēja pats par škierzlotu i puorguoja pa vydu jūs.
Īt tuoļuok, a ti brīsmjeigys jiurys, nikai puorriaut jam. Nūrēja zaļū ūgu, pazataisjēja pats par zivi i puormuovja par jiuruom.
Ka jau bjeja iz ūtris pusis, apjedja trešū ūgu, dzaltuonū, i pazataisjēja par cīši šmuku zyrgu, ar zalta krāpjām i zalta asti, ar sudobra nogim. Īskrāja dzereuņā [sādžā], stalls bjeja vaļā pi saiminīka, jis īskrāja vydū, nūstuoja i stuov.
Saiminīks īraudzjēja jū i cīši- nūzabŗeiņēja, sauc sīvys, lai atīt pazavārtu, kaidu laimi Dīvs djevja stallī, i soka: "Kū mjes darēsim, ar jū? Škuoda braukt ar taidu zyrgu."
A tys zyrgs atsasauc: "Nūvjad mani mīstā i puordūd kjēniņaxn, dabuosi lobu naudu!"
Jis paklausjēja; nūvjadja jū iz mīstu, ti vysi tiuleņ dazynuov a, ka ira dje&127; puordūšonys brīsmjeigi šmuks zyrgs. Pascjēja kjēnipam, a tys bjeja tys kjēniņš, kurs pajēmja zūbynu nu tuo karavjeiru i sīvu. Jis atguoja pazavārtu zyrga, vaicuoja iz saiminīku: "Cik gribi par jū?"
Jis soka: "Ostoņis tyukstūšys!"
Kjēniņš izjēmja naudu i aizmoksuoja jam, nazatargovuoja (nekaulējās) vys, ka jam cīši tys jērzels patyka. Lyka tiuleņ pajemt jū i nūvjast iz stalli sovu. Atguoja pats i soka iz kjēniņeiti: "Vierīs, kaidu es šmuku zyrgu nūpierku!"
Jei pazavjēra pa lūgu i soka: "Tys nava zyrgs, tys tova smierts [nāve] !"
Jis nūzabjeida, vaicuoj: "Kii ta padaŗēt ar jū?"
Jei soka: "Līc jū nūkaut, sadadzynuot i paln's juo izkaisjēt pa tjeirumu!"
A bjeja ti pokojā jauna mjeitiņa, služanka [kalpone] - jei padzierdjēja itū runu i tyka jai žāl tuo kumeļa - nūguoja iz jū i soka tai: "Ok, kumjeleņ, kumjeleņ, na gara jau tova dzjeivja! Lyka kjēniņeitja tjevi nūkaut, sadadzynuot i paln's tov's pa tjeirumu izkaisjēt."
A jis atsoka: "Tys nakas! Ka tu gribi mani ratavuot [baltkr. ratawac', glābt], to maņ nabyus nikuo. Vierīs, kab tu byutu tja, ka mani kaus. Pastīpsi sovu prīškasautjeņu, tjev īkriss muns zūbs. Tu itū zūbu pajem, īstot' zjamjās zam kjēniņa lūga, tūlaik ŗedzēsi, kas byus n.u ituo!"
Jei padarēja tai, zūbu dabuoja, īstatjēja zam, kjēniņa iūga. Par nakti izauga ti šmuka uobjeļnīca ār sudobra lapjeņuom, ar zalta uobjelim. Īraudzjēja kjēniņš i nūzaprīcuojās, soka iz kjēniņeiti: "Vierīs, kaida maņ uobjeļnīca izauga zam lūga, kaidi šmuki uobjeli!"
Jei pazavjēra pa lūgu i soka: "Tjei nava uobjeļnīca, tjei smierts tova! Līc nūcierst jū, sadadzynuot, i paln's izkaisjēt pa tjeirumu!"
A tjei mjeitiņa otkon padzierdjēja, nūskrāja i soka: "Ok, uobjeļnīcjeņ mīļuo! Lyka tjevi kjēniņeitja nūcierst, sadadzynuot i paln's tov's pa tjeirumu izkaisjēt."
A uobjeļnīca atsoka jei tai: "To nakas! Ka pataisjēškūtja, kū es sacjēšu, to nlani ratavuoškūtja. Ka mani cierss, pastīp priškas autjenu, tjev īkriškūtja skaidjeņa. Tu itū skaidjeņu svīd azarā pi kjēniņa pilis, to vyss byus labi!"
Jei tai i pataisjēja. Ka jai skaidjeņa īkrita klēpī, jei isvīdja azarī i tjei skaidjeņa pazataisjēja par cīši šmuku pjeilānu ar zalta spalvjeņuom. Damuovja tys zalta pjeilāns pi pošis molys, kjēniņš jū īraudzēja, atskŗāja i grib jū sagiut. Kai izstīpj rūku, pjeilāns tuoļuok, kjēniņš pjPc jū, a jis vys tuoļuok. Kjēniņš pajēmja atraisjēja zūbynu, drābis nūvylka, īleida jiudinī, a tys pjeilāns to tyvuok, to tuoļuok, a vys nadalaižas, kab sagiui jū, i tai izvjedja jū iz vyds azara.
Tūlaik pazacjēla iz augši i nūlacja iz molu, pazataisjēja par cylvāku, kai sjenuok bjeja, giva zūbynu, kai daskrāja pi kjēniņa, pajēmja sakopuoja jū iz divjējim gobulim. Pjēc tuo nūguoja iz pili, sovu sīvu taipat sakopuoja gobulim ir ar tū mjeitini apsažēņēja.
Bjeja lylys kuozys sataisjētys, i es ti bjeju, madu i brandivīnu dzjēru, ar ogurčim aizkūžu, pa lyupuom tjecjēja, mutjā ni lasjeitis nabjeja.