text:
Trešdiena, 7. maijs 2008 09:19
– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –
Meilam bārnam daudz vuordu.
Daudz vuordu bārnam i tod, ka tāvs ar muoti nav variejuši sarunuot sovā storpā. Tai bārnam jī īdavuši kotrs sovu vuordu, a trešū vuordu – par gūdu dzedam Donatam, Luočplieša ordeņa kavalīram i lobam cylvākam, i vēļ catūrtū – nu seriala, kuru nūsavāruši vokorā pyrms bārna ījimšonys.
Tai i saīt Klāvs Sigismunds Donats Maikijs Mežatrūps.
Sauc, kai gribi, taipat natruopeisi.
Latvejis ZA Terminologejis komisejis īsaceitais termina “weblog” latvyskais nūsaukums “emuāri” (latgaliski saīt “emuari”) eisti nav īsadzeivuojs. Jis ir darynuots nu jiedzīņu “elektroniskī” ci “e-vidē asūšī” i “memuari”.
Teikla vidē jū lītoj, tok, kai ir atzynuši poši teikla dīnysgruomotu raksteituoji, jis nav ni dzeivs, ni latvysks. Gols golā, ari vuords “memuari” nav latvyskys ciļmis, tik aizgiuts seņuok i jau pīrosts.
2007. goda maja beiguos tyka taiseita apvaicuošona par vuorda “blog, blogger, blogging” lītuojumu. Jū taisēja LZA Terminologejis komisejis Informacejis tehnologejis, telekomunikacejis i elektronikys terminologejis (datorterminu) apakškomiseja sadarbeibā ar portalu www.termini.lv.
Itei apvaicuošona breineigi paruodēja, ka normala latvyska termina itam jiedzīņam nav i lītuotuoju vydā dominej taidi vuordi kai “blogs”, “bloguošona” i “blogers”. Nu napylnom divejom tyukstūšom apvaicuotūs par pyrmū bolsuoja 54%, par ūtrū – 54%, trešū – 50%. Taidi jiedzīni kai “teikla dīnysgruomota”, “emuars” i “teikla žurnals” nadabuoja vaira par 10% bolsu.
Itūreiz latvīšim nav izadevs radeit tik veiksmeigu terminu kai “dators”, kas ir pulka eisuoks i vīgluoks par angliskū “kompjūters”, partū i īsavīss dzeivē. Kurs niu pasaceis, ka nazkod taida vuorda nav bejs.
Izdūmuot precizu i lobskaneigu terminu ir vīna līta, a cyta – kab jis īsakļautu volūdā, kab nu juo byutu vīglai darynuot jaunus vuordus.
Maņ vysu vaira pateik atvasynuojumi nu vuorda “emuari”.
Kū dareit? Emuaruot. A tikpat kai sīnys i cepli myurēt voi i mēli atlauzt.
Kas dora? Emuarists, emuaruotuojs, emuarnīks, emuareituojs. Laikam meimuroj i myurej.
Tai i saīt, ka latvīšu volūdā vysleidza dzeivoj i dominej taidi termini kai “blogs”, “bloguot”, “bloguošona”, “blogers”.
A kai tod ar latgalīšim?
Jim tok nav pat terminologejis komisejis. Kaidi to jim termini?
Nu ūtrys pusis, par pīmāru, Linux jau struodoj i latgaliski – koč leluokuo daļa terminu ir puorjimti nu latvīšu volūdys.
Pyrma puors godu atsevišku entuziastu radeituo latgalīšu datorterminu vuordineica izsauce sajiusmu, prīcu i smīklus latvīšu jaunīšu inteligencis vydā.
Puors pīmāru: cookie – peirāgs, home page – sātys puslopa, Internet – škārsteiklys, message – viests, message board – dūmu meits, mailing list – viestu eile, WWW ci World Wide Web – puorstaipteiklys.
Vysu vaira diskuseju i izapliesšonys beja par puorstaipteiklu i škārsteiklu. Kai par lobskaneigumu i lītuošonys vīglumu, tai vuordu darynuošonys pamatuojumu.
Kai vysu raksteituoju i skaiteituoju dīgi sasapyn i sasavej, kab byutu škārs garum vīnā pasauļa teiklā. Kai jim itys teikls ir juoškūrsta lopu piec lopys, kai teikli staipuos puori cyts cytam
Niu, cik verūs, aktivai teik lītuoti taidi termini kai teikls (Internet), capumi (cookies), dūmu meits (forums), sātyslopa (home page). Nav daudz, tok pateikamai sovi.
20. gs. 60. godūs poststrukturalisma filosofs Žaks Derida atzyna, ka volūda ir asameibys pamats i pasauļs atsakluoj kai teksts. Filosofs Rolans Barts tū skaidruoja kai asameibu vīnā volūdys i dūmuošonys teiklā, dzeivuošonu vīnā pasaulī, citejūt jau bejušūs i asūšūs tekstus i vīns ūtru, kab saprostu cytus i tyktu saprosti.
Nav īspiejams runuot sovā poša izdūmuotā volūdā i gaideit, ka cyti saprass. Myusim ir juorunoj jau gotovim vuordim i teikumim. Copy-paste ci kopej i lepej, spīd i mīdz.
Nivīnu terminu nav īspiejams izgudruot nu augšys. Jū voi nu pījem i lītoj (jis ir volūdys i pasauļa teiklā), voi ari juo nav i jis pastuov tikai vīna cylvāka apziņā i volūdā.
Volūda nav nivīna cylvāka privatīpašums. Mes jū pajemam lītuošonā iz laika, cikom myusim ir juopasoka cytim tys, kū mes dūmojam i kuo myusim vajag nu cytu.
Tai i saīt – cikom koč vīns cylvāks runuos, raksteis i skaiteis latgaliski i iz pasauļa koč kur byus vēļ ūtrys cylvāks, kas juo saprass (ļaunuokā gadīnī jis pats kai teksta skaiteituojs i sapratiejs), byus i latgalīšu volūda. Tymā skaitā – teiklā.
2006. goda beiguos latgalīšu dūmu meitā “Vasals”, kas atsarūn sātyslopā www.latgola.lv, beja saruna par blogim i bloguošonu. Tymā laikā tei beja vysā jauna līta, partū lela daļa runuotuoju viereibys vaira dagrīze pošai ituos dzelys byueibai – kas tys taids ir i voi jis byus i myusim.
Pīduovuotī nūsaukumi: teiklaroksts, dīnroksts, jaunumroksts, žurnals, teikla dīnysgruomota, e-vuordi, žeperi, pīroksti, teikmota, teikdimota i cyti.
Cik procenti nu vysa, kas latvīšu teikla vidē teik saukti par blogim, eistyn atbylst terminam “weblog”? Voi eistyn tī ir emuari – elektroniskī memuari i autobiografiskuos literaturys žanrs, kas atškireibā nu memuaru teik publiceits teikā?
Lelā vairumā tei eistyn vaira ir teikla dīnysgruomota, kurā seceigi i regulari teik publiceiti personys voi personu grupys puorsprīdumi voi atrodumi teiklā. Taida poša kai publiska papeira dīnysgruomota voi sīnysavīze, tik teiklā – leidza ar tū pīejama daudz leluokam pasauļa ļaužu skaitam.
Voi itys ir muns blogs? I nui, i nā.
Rokstus ite var komentēt. RSS pādi jam ir, tok jis nav nūškirams nu puorejuos teikla avīzis. Roksti teik īlykti seceigi, tok jūs navar apsavērt tematiski (piec autora voi temu).
Pats golvonais, nikas nav pabeigts – itys nav myuža golā pīraksteits dzeivis guojums ci memuari, a šudiņ raksteituos ituo laika pīzeimis par tū, kū radzu i kū dūmoju, sasaskorūt ar pasauli sev apleik.
Teikla žurnals voi dīnysgruomota?
Varbyut teikline?
Taipat kai peitine (peits monts), skaline (grūzs nu skolu), pīnine (puče ar pīnainu sulu), meitine (kas nazkod byus meita). Poša pinieja nūpeits teikls, kas ir daļa nu leluo teikla.
Tai i saīt, ka autors kai ziernūklis sēd iz zora i pyn sovu teiklu, kas jū savīnuos ar puorejū pasauli i dūs jam skaiteituojus, myusys i ūdus.
Bloga nūsaukums latgaliski?
Kai mes izdūmuosim i lītuosim, tai i byus.


c: text/html

text:
16. septembrī 14.00 Preiļu kulturys noma lelajā zalā nūtiks Jezupa Pīguožņa bolvys Latvejis ainovu gleznīceibā padūšonys ceremoneja, viestej Preiļu nūvoda sātyslopa. Pasuokumu vadeis akters Juoņs Paukštello, muzicēs folklorys kūpa “Rūžupes veiri”.
Itūgod Jezupa Pīguožņa bolvys Latvejis ainovu gleznīceibā izstuode puļcēja 135 dažaidu tauteibu i vacuma muokslinīku nu vysys Latvejis, kas žūrejis viertiejumam īsnīdze 238 muokslys dorbus. Jezupa Pīguožņa bolvys Latvejis ainovu gleznīceibā konkursa izstuodei žūreja izraudzeja 97 autoru 125 dorbus.
Itūgod žūrejā dorbus viertēja: žūrejis prīšksādātuoja, muokslineica Silva Linarte (Jezupa Pīguožņa bolvys Latvejis ainovu gleznīceibā golvonuos bolvys laureate 2016. godā), muokslineica Vita Merca (Jezupa Pīguožņa bolvys Latvejis ainovu gleznīceibā konkursa izstuodē 2015. godā sajēme laikroksta “Latvijas Avīze” specialbolvu), muokslys zynuotneica Ingrīda Burāne, muokslinīki Jurs Gērmanis, Kārlis Siliņš, Juoņs Anmanis i Juoņs Strupulis.
Jezupa Pīguožņa bolvys Latvejis ainovu gleznīceibā golvonuos bolvys pretendenti tyka paziņuoti izstuodis atkluošonā Reigys Sv. Pītera bazneicā Jezupa dīnā – 19. martā. Tī ir: Agra Ritiņa (Rēzekne), Nugzars Paksadze (Jiurmola), Aldis Kļaviņš (Līpuoja), Madara Gulbis (Reiga), Alberts Pauliņš (Tukums), Meldra Bula (Reiga), Andrejs Gērmanis (Reiga). Bolvys sajiemiejs tiks nūsaukts 16. septembrī Preiļūs.
Laikā nu 11. da 15. septembra Preiļūs nūtiks 3. Jezupa Pīguožņa vuordā nūsauktais profesionalūs muokslinīku pleners. Itūgod tymā puorstuovāti byus vysi Latvejis regioni i ari Lītova. 15. septembrī Preiļu kulturys nomā tiks svieteita Jezupa Pīguožņa dzimšonys dīna ar plenera dorbu izstuodis atkluošonu i muokslinīku pīsadaleišonu. Kotrys muokslinīks vysmoz vīnu dorbu duovuos tūpūšajam Latvejis ainovu muzejam Preiļūs.
Jezupa Pīguožņa bolvys Latvejis ainovu gleznīceibā konkursa izstuode apmaklātuojim byus atdareita Preiļu kulturys noma izstuožu zalā (2. stuovā) nu 30. augusta. Daļa nu konkursa izstuodis dorbu byus apsaverami Latgolys Kulturviesturis muzejā Rēzeknē nu 2. septembra. Novembra beiguos izstuode ceļuos iz Bauskys nūvodpietnīceibys i muokslys muzeju. Apmaklātuojim byus vareiba nūbolsuot par sovu izvālātū gleznu. Sevkuram, nu eipaši uzjiemiejim, ir vareiba pasnēgt sovu simpateju bolvu lobuokajai izstuodis ainovai pasuokuma laikā 16. septembrī.
Jezupa Pīguožņa bolvu Latvejis ainovu gleznīceibā 2015. godā īdybynuoja Preiļu nūvoda dūme i Reigys dūme sadarbeibā ar Reigys pošvaļdeibys kulturys īstuožu apvīneibys Reigys Sv. Pītera bazneicys puorvaļdi, Preiļu Viesturis i lītiškuos muokslys muzeju, Latvejis Zynuotņu akademeju, Latvejis Muokslys akademeju, Juoņa Anmaņa Jaunūs talantu atbolsta fondu i idejis autorim – kinorežisoru i gleznuotuoju Juoni Streiču i muokslinīkim Juoni Anmani i Juoni Strupuli. 2015. godā golvonū bolvu sajēme Latvejis Universitatis profesors, muokslinīks Roberts Muzis, 2016. godā – muokslineica Silva Linarte.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Goda arhivs: 2017 »
Daugovpilī svieteis Pītera Martinsona dzimšonys dīnu
Svietejūt latvīšu keramikys vacmeistara Pītera Martinsona (1931–2013) dzimšonys dīnu, Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra Videozalā nu 24. janvara da 6. februara byus apsaveramys audiovizualuos līceibys par muokslinīku i juo radeitī dorbi, informej centra puorstuovi.Skaiteit vaira »
Vēļ puors dīnu var dasaceit pretendentus bolvai “Boņuks 2016“
Da 11. janvara Latgolys viestnīceiba GORS gaida pretendentu dasacejumus Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2016”, kab svineigajā ceremonejā 26. februarī gūdynuotu padareitū i sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē 2016. godā, informej Latgolys viestnīceibys GORS puorstuove EdeiteSkaiteit vaira »
Muokslinīkus aicynoj īsnīgt dorbus Pīguožņa bolvai
Da 31. janvara muokslinīki aicynuoti īsnīgt pādejūs treis godu laikā radeitūs dorbus 2017. goda Jezupa Pīguožņa bolvai Latvejis ainovu gleznīceibā. Dorbu īsnīgšona nūteik Reigys Sv. Pītera bazneicā dorba dīnuos nu 10.00 da 18.00. Īsnīgtūs dorbusSkaiteit vaira »
Reigā nūtiks improvizacejis izruode latgalīšu volūdā
19. janvarī 20.00 Reigā, klubā “Četri balti krekli” nūtiks improvizacejis izruode latgaliski “A cik daudzi smīkla 2”. Izruodi pīduovuos improvizatoru kolektivs “ĀrprāTS”, kas kūpā saguoja 2015. goda vosorā, par sovu mierki izvierzejūt popularizēt taiduSkaiteit vaira »
“Kolnasāta” – Sovvaļnīks, susātivi i Latgolys šmakovkys viesture
Raidejumā “Kolnasāta” gastej Ingars Gusāns, kas muzykys pasaulī zynoms kai Sovvaļnīks. Jam tikū izguojs jauns albums “Napaseitynuouts”, sarunā ar Ingaru par jaunū albumu, dzīšmu radeišonu latgaliski i tū, voi teišom muzikis nuokūtnē planavoj pīsavērstSkaiteit vaira »
Iz prīšku latgaliskais raidejums “Kolnasāta” skanēs nu Rēzeknis
Ar 2017. godu byutiskys puormainis pīdzeivoj Latvejis Radejis latgaliskais raidejums “Kolnasāta”, iz prīšku tū veiduos Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studejā i tam byus jauns vadeituojs – muzikis Ēriks Zeps. Jau itymā sastdīnē, 7. janvarī,Skaiteit vaira »
Lideja Leikuma: Pyrmuo Latgolys kongresa gūdam
Roksta autore: Lideja Leikuma, Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatis profesore Jau kurū reizi asmu sev sūlejuse, ka “nasamaiseišu”, tik otkon, kai tautā soka, – mēle nīz… Na jau kosa grybādamai ci nūsacītušai runuošonys (“vuojajamSkaiteit vaira »
Viesturis šaļteņu pīturā itūmienes – par Rēzeknis biblioteku
10. janvarī 14.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks kuortejuo Viesturis šaļteņu pītura par Rēzeknis bibliotekys viesturi, kur pīsadaleis bibliotekys specialisti i byus apsaverama jūs veiduotuo ekspresizstuode, informej muzeja kulturviesturis nūdalis vadeituoja AnnaSkaiteit vaira »
Divdasmytais latgalīšu volūdys apvuiceibu video
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” pīduovoj divdasmytū latgalīšu volūdys apvuiceibu video serejis “Runuosim latgaliski” klipu, kurā golvonī varūni taisuos braukt ceļuojumā. Kai viestej idejis autori i realizātuoji, kulturys montuojums ir nūzeimeigs resurss socialai i etniskaiSkaiteit vaira »
Rēzeknē apsaveramys 300 ābecis nu Jura Cybuļa kolekcejis
Da 4. februara Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) apsaverama ābeču izstuode nu Jura Cybuļa kolekcejis, informej muzejpedagoge Inese Ločmele-Jansone. Izstuodē var īpazeit 300 ābecis vysaiduos volūduos, izzynuot, cik lela ir Ginesa rekordu gruomotāSkaiteit vaira »
Muzykaluos bankys finalā – ari Guntrys dzīsme “Buorstuos”
Nūsauktys 15 dzīsmis, kas tykušys Latvejis Radejis 2 reikuotuos dzīšmu aptaujis Muzykaluo banka finalā, pretendejūt iz goda vierteiguokuos dzīsmis latvīšu volūdā titulu. Jūs vydā ari vīna dzīsme latgaliski – Guntrys izpiļdeituo “Buorstuos”. Da 15.Skaiteit vaira »
Rēzeknē pyrmatskaņuojumu pīdzeivuos koncertizvadums “Māras zemes ērģeļu gaisma”
Itūgod Juoņa Ivanova Rēzeknis Muzykys vydsškolys (JIRMV) vargaņu klase svieteis 25 godu jubileju. Tam par gūdu februarī ir paradzāti vairuoki pasuokumi, tymā skaitā Latgolys viestnīceibā GORS 18. februārī 18.00 pyrmatskaņuojumu pīdzeivuos vargaņu klasis absolventimSkaiteit vaira »
Daugovpilī atkluos muokslineicys Sanri personalizstuodi
5. janvārī 16.00 Latgolys Centraluos bibliotekys abonementā (Reigys īlā 22a, 2. stuovā) tiks atkluota muokslineicys Sanri personalizstuode “bez nosaukuma”, informej bibliotekys puorstuove Inga Gedžūne. Izstuodis dorbi ir radeiti laikā nu 2009. da 2016. godaSkaiteit vaira »


text:
Reizem dzeivuot ir kai izīt cauri sīnai. Sasajimt i tikt puori, partū ka ūtrā pusē ir vēļ lobuok nakai ite. Na jau deļtuo, ka ite byutu švaki, a deļtuo, ka ir daguojs laiks byut tī aiz sīnys. I, ka gadīnī paliksi ite, vysu myužu nūžāluosi. Kai vysys nanūtykušuos lītys i nasatyktūs cylvākus, naizītūs spēlis leimiņus.
Kod cuoļam daīt laiks, jam juoizaškeļ. Ka tai nanūteik, jis nūmierst. A reizem i cylvāki nūmierst, tik dzeivoj vēļ ilgi, ilgi piec sovu cereibu smierts.
Ka dorbu napadora, jis vysu myužu valkās leidza. Tai i nes sovu pudu nanūtykušys dzeivis kai komotu iz kokla.
I vēļ es īsadūmuoju, ka pādejā laikā dzeivoju kai datorspēlē – nūkaut peikstūšu uozi piec uoža, miseja piec misejis, svylstūšs dorbs aiz svylstūša dorba. Bumbenis kreit, a maņ juos laikā juonūšaun. Nanūšaušu, vīna dzeiveiba nūst, uoda palīk pluonuoka i kluot rudiņa depreseja.
A es vīnkuorši dzeivoju kai robots. Dorbs aiz dorba. Miseja aiz misejis. Bumbeņa aiz bumbenis.
I nadūd Dīvs izkrist dzeivei nu sadlu. Es zynu, cik gryuši ir tikt atpakaļ – sasajimt otkon dzeivuot normali, apsajimt i padareit.
Dzeivei ir breineiga humora izjiuta. I jei vysod zyna, kai lobuok. Tikai tymā šaļtī ruodīs, ka nazkas na tai. I na jau tai es tū beju īsadūmuojuse.
Ka vyss nūtyktu pareizi, cik gon sprostai vyss byutu. Nikaidu puorsteigumu, najaušeibu i cereibu.
Gols golā. Ka vyss byutu vīnkuorši, nabyutu nikuo sarežgeita.
Itymā rudinī jau četrys reizis asu stuostiejuse, kū niu doru – par latgalīšu tekstu korpusu. Ak jau daīs i pīktuo reize i sastuo. Juosataisa roksts Lakugai par tū zvieri, kai ari nūpītnuoka publikaceja zynuotniskā izdavumā. Šudiņ beja sasatikšona ar ekspertu. Apsarunuojom, paruodieju.
Izdūmuoju vaira naraksteit tviterī. Navys koč kam par speiti, a raudzeit dūmuot cytaiž – uorpus. Puors dīnu saguoja, a tod aizavajadzēja. Navar jau aizalīgt kai nazyn kuo – vīnkuorši nūdereigs reiks ziņu izplateišonai. Gols golā, ari nu teleponu var atsasaceit, tok tys ir i dorba instruments, i sazinis veids ar sovejim.
Dabuoju raksteit definiceju, kas ir itei lopa – vajag nazkaidai vuordineicai. Gols golā napīrakstieju. Kai es varu zynuot, kas itys ir. Ka nikod nav bejs laika sataiseit i puortaiseit. Da i lai vuordineicys autori poši dūmoj. Tikpat labi varātu damīgt, ka rudiņūs kūki poši sevi fotografej i prīcojās par dzaltonūs lopu suknem.
Tys taipat kai profileni socialajūs teiklūs – izdzēst žāl, a pamest nūzeimoj kruot krāmus i vacu informaceju. Draugiem.lv kai muzejs, kur pasavērt iz sovu 2005. goda digitalū dzeivi. I deļkuo lai nu juos atsasaceitu?
Jau paguojs laikam mieness nu dīnys, kod 11. Saeimys deputati deve zvārastu: cyts muļļuojuos, cyts trynuos, a div goboli zvārastu pasaceja latgaliski. Kab nu Saeimys prīšksādātuojis pusis nabejs aizruodiejuma atkuortuot “vaļsts volūdā”, es tī īpaši i naīspryngtu. Ka jī tū zvārastu deve, taitod ari apsazynuoja situacejis nūpītneibu, sekys i kontekstu – leli cylvāki tok. A vaļsts volūda ir vysi latvīšu volūdys paveidi – tymā skaitā sevkura izlūksne i obejis rokstu tradicejis.
Nu pādejuo laika varūņdorbu (a par varūņdorbu es saucu kotru padareitu dorbu) ir div roksti. Sataiseju sovu komentaru i redzīni “Jurista Vuordam”, kas beja veļteits latgaliski saceitajam Jureiša i Igauņa zvārastam i latgalīšu volūdys juridiskuo statusa Latvejis vaļstī analizei. Attīceigū “Jurista Vuorda” numeri izpierka puors dīnuos (i lai kaids soka, ka latgalīši nivīnu nainteresej) da novembra beigu var bez moksys pajimt jūs sātyslopā – ite PDF fails. Piec tam pīraksteju garuoku rokstu deļ Satori par latgalīšu volūdu vyspuor, jis puorskaitams ite latvīšu literarajā volūdā, ite latgalīšu (ari literarajā) rokstu volūdā.
Pa tū laiku izzynuoju vysa kū par sevi. I par sovu augstpruoteibu, i aprūbežuoteibu. I ka asu Zatlera reformu partejis palākais kardinals (laikam kam daspīduse ituos partejis deputatus skaiteit seve sagataveitu tekstu latgaliski), i Jureiša PR specialists. 🙂 Ārmu pylns pasauļs!
Leidzjutiejim par prīcu reit nu reita juoīt gostūs iz radeju – Radio 101 pasauce parunuot par tū pošu vysu. Raudzieju jim paguojušā nedeļā īstuosteit, lai sauc pošu Jureiti – kas syudus sabryuvēja, tys lai i runoj. 😀 Tok kuram te politiskuo karjera i atpazeistameiba vajadzeiga? Tūmār deputatu izsmuodēja – šim vajags volūdnīka. Lai jau i byutu. Cik nu mane volūdnīka, tik i runuošu.
Tai vot i dzeivoju. Nu rūkys mutē, nu dīnys iz dīnu. I, kab pasauļs nasaruodeitu tik pareizs, šūvokor napīrakstieju sūleituo roksta deļ Lakugys, a ite – par nikū speciali, a varbyut par vysu.
Deļtuo ka varbyut deļtuo i dzeivojam, kab pīdzeivuotu itū vysu. Ar plusim, minusim i vysim breinumim. Carātu i nasagaideitu. Nacarātu i asūšu.
A beiguos puors biļžu nu cyta škandala – kurs tī vaineigs: pošu korporantu čammuošonuos voi dūmis birokratejis baļsteits politiskais pasyutejums, na maņ sprīst, a Reigys Dūme sasakasejuse ar korporacejom par 18. novembra guojīni. Daguojs až da tīsys – skaitu “Ir”. Smīkleiguokais, ka itymā semestrī Prezideju konventu ci P! K! (taida kai bīdreibu apvīneiba voi “jumts”, kas apvīnoj vysys Latvejis studentu korporacejis, leidzeigi kai S! P! K! – studeņšu) itymā semestrī voda Fraternitas Arctica, vīna nu vacuokūs Latvejis korporaceju – krīvu korporaceja.
Ite nu jūs sātyslopys: Fraternitas Arctica eдиHcTBeHHaя, cyщecTByющaя Ha ceroдHяшHий дeHb, pycckaя Myжckaя cTyдeHчeckaя kopпopaция. XoTя Fraternitas Arctica pycckaя kopпopaция, B ee cпиckax ecTb и лaTыши, HeMцы и пoляkи, koTopыM близka pycckaя kyлbTypa. Fraternitas Arctica Bcerдa былa aпoлиTичHoй. Цeлbю Fraternitas Arctica былo и яBляeTcя ceйчac – BocпиTыBaTb cBoиx члeHoB Bo BзaиMHoй дpyжбe бypшeй, akaдeMичeckиx Tpaдицияx, B дyxe BзaиMHoro yBaжeHия и пoHиMaHия oTдeлbHыx HapoдoB.
Korporaceju 18. novembra guojīnī iz Bruoļu kopim raugu īt, ka viņ asu Latvejā. Asu Daugavītē, tei ir vacuokuo studeņšu korporaceja. Jei maņ daudz davuse taišni studeju pyrmajūs godūs – īsavuiceit dzeivuot plašuokā sabīdreibā, atrast i nūturēt sovu vītu, stuovēt par sovu taisneibu i pīsalāguot cytu taisneibom. Narunojūt par taidom prasmem kai apturēt lampu drudzi, runojūt auditorejā, i doncuot. 🙂
Tok na tikai deļtuo maņ ir svareigi vaļsts svātkūs īt iz Bruoļu kopim. Laikam pats svareiguokais ir pasaceļt puori kasdīnys cepīņam par vaļsts nabyušonom i stulbumim – atdūt gūdu pošai vaļsts idejai i tim, kas par jū krytuši. Munam dzedam Juoņam i juo bruoļam Jezupam pasaveice.Izakaruoja, nūdzeivuoja da vacuma. Jezups pat puordzeivuoja izsyutejumu – byut uorstam ir dīzgon nūdereigi.
Niu maņ iz golda sūplok datoram stuov apdrups dokuments – bejušuo 5. Zemgalis latvīšu strieļnīku pulka poručika Spergys kara gaitu saroksts, kas sastateits 1918. goda 18. februarī krīvu volūdā. Uroženec Vitebskoi gubernii Iosif Stepanovič Sperga. Īsadūmoj – totala rusifikaceja, taidys Latvejis vyspuor nav!
Pabeidzs 1. kursu Romys Katuoļu goreigajā seminarā Petrogradā i 1911. godā īsaukts armejā, 1916. godā veics Zīmeļu froņtis praporščiku kara školu. Seiki apraksteiti paaugstynuojumi i apbolvuojumi: 4. pakuopis Sv. Annys ordeņs 1916. goda 11. oktobrī, 3. pakuopis Sv. Stanislava ordeņs tuo poša goda 20. oktobrī, 3. pakuopis Sv. Annys ordeņs 1917. goda 5. februarī. Zīmyssvātku kaujuos tikai kontuzeits, tok palics īryndā.
Tik par kara gaitu nūslāgumu, karuošonu jau Latvejis armejā tymā papeirā nav ni vuorda. I ni vuorda par saimis stuostim i lapnumu par sovejim.
Maņ pateik 18. novembra reitā pīsaceļt vēļ pa tymsu, apsaviļkt svātku drēbēs, sasatikt pyrms 8:00 pi Latvejis Universitatis i klusejūt garā īryndā kuojom aizīt da Bruoļu kopu. Pa ceļam redzēt saulis lāktu. Nūsaļt. Nūsaklauseit uzrunys, reita saulē redzēt Muotis Latvejis tālu. Atdūt gūdu bejušajam i tod dareit sovu.
Cikom cyti vēļ tik mūstās, es jau asu dzīduojuse “Dīvs svietej Latveju”. I tymā ir nazkas taids, kuo gribīs kotru godu – kai kolona ar ļaudim stīpās, cik acs viņ redz, kai klusajuos Reigys īluos atskaņ tik ļaužu sūli, kai šveikst drēbis ejūt.
Cytu rudini ir bejs tik solts, ka ceļās dvaša. Cytu ir snidzs. Cytu lejs. Solts da osoru i viejs, a tam nav nikaidys nūzeimis.
Latvejis laikā korporanti, laikam gon tikai Prezideju ļauds, asūt guojuši frakuos. Kab nanūsoltu, zam krakla sabuoztys avīzis. (I navaru naīsadūmuot, cik daudzi nu jūs nūsola Sibirī.)
Zynuoju, ka itymā godā ari īšu. Piec pādejūs nūtykumu zynu, ka obligati īšu. Tai vajag.
Ituos vysys beja kartenis nu muna arhiva. 2009. goda 18. novembris. Nu Bruoļu kopu iz izguoztuvi, nu izguoztuvis iz prezidenta pījimšonu. Tai tys beja, tai tam beja juobyut. Kab na tuo vysa, i es byutu cyta.
2009. goda novembra puordūmys:
Man tikai ļoti negribas, ka manu karogu kāds pataisa par savu karogu, par kuru man nav nekādas daļas.
Nozagt valsti ir nevis nozagt naudu, uzpirkt ierēdņus, piekukuļot tiesas, bet gan nozagt ticību valstij. Ja man var iestāstīt, ka mana valsts ir slikta, jo es nemāku sataisīt labu valsti, man var iestāstīt arī to, ka man nemaz nevajag savu valsti, jo es neko nemāku un nevaru.
Ja kaut ko ļoti ilgi atkārto, tas kļūst par normu. Ja pūlī noteikts skaits cilvēku sāk kaut ko darīt, pēc brīža to dara viss pūlis.
(..)
Tagad palasiet, ko paši latvieši šoruden vaid internetā.
Viss ir slikti, valsts nekāda, viss drausmīgi. Jābrauc prom, jālaižas. Nekā te nebūs. Viss uz grunti.
Nozagt Latviju? Vai atdot Latviju?


text:
29. decembrī Upeitis Tautys nomā nūtyka interesants eksperiments – improvizacejis šovs. Šova vadeituoja lūmā īsajuta muzikis Jurs Vucāns, nu šova gosti beja muzikis Guntis Rasims, dzejnīks Raibīs i byuvinženers Vucānu Voldyks.
Šova laikā vadeituojs Jurs “eipašajim gostim” aizdeve vysaidus interesantus aizdavumus, kurūs izpyldūt, lītā beja juolīk improvizacejis spiejis. Kotrys aizdavums beja interesantuoks par nuokušū, i skateituoji vysa šova garumā smiejuos vādarus turādami.
Muzykalū pavadejumu pasuokuma laikā nūdrūsynuoja grupa “Unknown Artist”, nu reklamys – atpyutys šaļteņu pauzis – folklorys kūpa “Upīte”, demonstrejūt seriala “Idioti” jaunuokuos treis serejis, kai ari nuokušajam 2017. Gaiļa godam eipaši sagataveitu “Gaileišu – Visteņu” deju.
Šova nūslāgumā vadeituojs ar gostim vysim veļteja jaunu, speciali Upeitis apmekliejumam sacarātu Zīmyssvātku dzīsmi, nu Upeitis Tautys nomam nūvēlēja vēļ vīnu centralū apkuri, divreiz leluoku kvadraturu i daudz vysaidu materialu puzuru.
Šovs ir taida līta, kū atkuortuot navar, nuokušais byus cytaižuoks, partū, kab nanūkavietu, sekoj leidza afišai.
Teksts: Namaterialuos kulturys montuojuma centra “Upīte” direktors Andris Slišāns


text:
laika jau nav nikam. laika jau nav nikod. tikai laiks puorīt i pagaist nazkaidā malnajā caurumā, a nu tuo, kuo gribīs, palīk vys mozuok i mozuok.
tai i siežu. deļkuo cylvākam dīnroksts, ka nav nivīnys dīnys, kod raksteit. da i kuo raksteit byutu. tik ka nav spāka, nav laika, nav gribiešonys. tai i nasaprūtu – deļkuo maņ sova sātyslopa, ka goda laikā piec domena mainis tai ari naasu īkuortuojuse – myužeigais remonts.
šudiņ ar draudzini aizguoju iz “Baltejis Pērli”. aizmygu Viskonti kinys laikā. kadri lieni mejuos tys ar tū. Mālera muzyka. nikas nanūtyka. slavana kina. “Smierts Venecejā”. nikas taids. aizmygu divreiz. tymss, i maņ nikuo nav juodora. pasamūdu. i vysleidza gaidieju beigys. partū ka nikas nanūtyka. i varbyut es namuoku vērtīs, kai cyts verās. maņ pateik pošai īsavērt i vērtīs, pošai atrast, izdūmuot i pīraksteit. kinys i gruomotys ir kai gotovi celi. jem i brauc. taišni voi atspriekleņ, tok pa ceļu.
īsagribēja aizbraukt iz Venēceju. vīnkuorši taipat. pasavolkuot pa mozajom īleņom. pasavērt iz jiurys. tī parkūs dreiž čoukstēs lopys. pīsaulē pavysam korsts, targaši skrīn ar Doļče&Gabana sumkom, volkojās svešinīki ar fotoaparatim, kai carādami sovu datoru cītajūs diskūs puornest daļu dzeivis. i naktī kanalu iudiņs cylojās i kreit – pasauļs elpoj.
nabyutu nikuo vīnkuoršuoka kai jimt i aizbraukt. nikas tok namaisa. tik viņ ka dorbi i sūlejumi cytim. a kas maņ nu tuo. ka es niu grybu koč kuo pavysam cyta.
navaru pīrast, ka munu dīnrokstu skaita. ka laikam skaita i analizej. es tok tikai tai pīraksteju, deļtuo ka navaru naraksteit, ka maņ pateik raksteit, ka tys ir vīneigais dorbs iz pasauļa bez buļbu reviešonys i ūgu lasiešonys, kū dareit nav gryuts. kai vysim realajim dorbim – padori i redzi rezultatu. partū ka pīroksti i ir. ka ir.
pareit maņ juobrauc iz Cēsim iz školu. sasatikšona ar dzejneicu. bais i īsadūmuot. nu kas es par dzejneicu. 2011. godā laikam 1 voi 2 dzejūli, 2010. godā apmāram 5 dzejūli.
i tod vēļ radinīki nu vysu pušu. i draugi. es redzieju tevi teļvīzerī. es redzieju tevi avīzē. kū tu saceji. kū tu nasaceji. kū es par tū dūmoju. kū tev vajadzeja saceit. kū tev navajadzeja saceit.
bet es tok tī naleidu. i es tok nu tuo naasu cyts cylvāks. da i vyspuor – asu tikai cylvāks.
tai nazkai par prioritatem īsadūmuoju. partū ka laika ir daudz. laiks ir bezgaleigs. tikai mes poši izalosom, kū dareit. i reizem izalosom tū, kuo vajag cytim, na pošim. i piec laika dalāc – zemē nūsvīsts laiks. nikuo nav bejs. nikuo taida, kū atguoduot.
vot i dūmoju. verdzeiba. voi eistyn muna vīneiguo dzeive ir tuo vārta, kab es sādātu pi datora i raksteitu atskaitis par laiku, kū asu siediejuse pi datora. i raksteitu papeirus, kab tyktu pi īspiejis raksteit jaunus papeirus.
vīnkuorši vysa par daudz. cylvāku par moz. i vaira jau napaliks, partū ka nivīnam nav laika. kotram sova dzeive i sovi pīnuokumi. kū tuoļuok, tū vaira.
izeja ir izkuopt. prioritašu sarokstā īlikt – nikuo nadareit, satikt draugus i saimi. tys tūmār ir lāmums. da tuo lāmuma juoteik.
reizem aizbraukt iz Veneceju iz puors dīnu ir vīgļuok nakai satikt sovejūs. reizem tuoli ir tepat. a tepat reizem ir aiz bezgaleibys.


text:
Seimaņs Putāns. 21.07.1892. – 22.03.1969 Latgaļis Patriots
Eists Latgaļis i dzimtenis patriots i vins nu izciloķīm Latgaļis dzejnīkim. Cilvāks nu kura vādzātu vīcātīs i nimt pīmāru, tagat kod Latgalīšī sok zaudāt cereibu i sovis saknis. S.Putāns cilvāks, kas mīļāja Latgaļi, naskatūtīs iz jo grivtū dzeivi, jis nikod nazaudāja cereibu i vīnmār mīlēja Latgali.
JO DZEJA BEJA PATĪSA I NU SIRDS!!!
PAR TŪ KA JIS DZEJU RAKSTĀJA LATGALISKI, KAS NAPATIKA TO LAIKA CIVĻU VADEIBAI, JIS NŪNOCA CĪTUMĀ, JAU TŪLAIK CIVĻI LATGALĪŠIM UZSPĪDA SOVU VOLŪDU I DISKREMINĀJA MIVSUS, KAS IR CIVĻIM PAR SLIMEIBU KA SAVI UZSKOTA CUTNI PAR DĪVIM TAI SOKŪT "IZRADZĀTĪM LATVĪSIM", AS TŪ NIKOD NAIZPRAŠŠU CIVLI VIN PASTOV AP 100 GODIM I JĪ MIVSAM LATGALĪŠIM, KURU SAKNIS IR MĀROJAMIS GODSIMTIM ILGI I VOLŪA PASTOV TIK PAT ILGI, UZSPĪŽ, SOVU CIVĻU VOLŪDU, KURA IR JESLI GŪDEIGI NU NASKAIDA ŪKSTA IZVILKTA. BROĻI LATGAĻĪŠI KAI MAS TŪ VAROM PĪLAUT, KA MIVSAM BRAUC AUGUMĀ AR VOLŪDU I VUSU POREJŪ, KAI MAS TŪ PACĪŠOM? KAI?
BROĻI LATGAĻĪŠI, KAS AR MIVSAM IR NŪTICS KA ASOM PAZAUDIEJUŠI MUGURKAULU, I CIVLI DIKTEI KŪ GRIB, KAS....?
S.PUTĀNA VAGA NIMT PĪMĀRU TAGAT I NABAIDĀTĪS, KAS TU ASI I NU KURĪNIS.
PĪNIMSAM AS AJU NU LATGALIS I ASMU PAR TŪ LEPNIS, NAZINU KAI JIVSAM , BET AS ASMU SOVIS TĀVU ZAMIS PATRIOTS, KAS CENSĪS IVĪST KORTEIBU I ATGŪT LATGALĪŠIM SAN ZUDUŠOS TĪSEIBIS, VARU I NAATKAREIBU!!!
CĪŅA TAIDIM CILVĀKIM KAI SEIMAŅS PUTĀNS!!!
Pyrms 120 godim 21. julī dzims latgalīšu dzejnīks Seimaņs Putāns, kura pyurā ir vairuoki simti dzejūļu, kas paraksteiti ar vairuokim desmitim vysaidu pseidonimu. Koč juo dorbūs i natryukst naveikleibys, naizkūptu formu i solkonuma, dzejnīkam ir pīmits talants i juo daiļradis suokumā saraksteituo dzeja atzeita par saistūšu i aizkustynuojumu raisūšu, tauta ar atzineibu pījāmuse i labi saprotuse dzejūļus par naizgleituotūs i nabadzeigūs ļaužu vuorgim.
S. Putāns ir personeiba, kura sevī nasuse skumis i tragismu, kas atsaspūguļuojs gon juo dzeivis guojumā (jau agrā jauneibā spīsts puorjimt saimnīceibys vadeišonu, napīteikama izgleiteiba, atlaists nu dorba, naspiejs tikt uorā nu nabadzeibys, par dzejūlim sūdeits ar arestu cītumā, aviacejis izliduojumā sadaguse īdzeive i rūkroksti, smoga slimeiba…), gon daiļradis tematikā (osoru i bādu zeme Latgola, nabadzeigī ļauds i jūs cīsšonys, dzeive bez prīcys, nataisneiba) i literaruo dorba ceļā pi skaiteituoja (daļa gruomotu aizlīgta, antireligiskuos dzejis dieļ nūsavērse dīvbejeigī latgalīši).
Labi S. Putānu raksturoj juo poša dzejis ryndys:
„(..) Maņ pateik klauseitīs, kai cyti dzīd dzīsmes, pylnas skumeibas, maņ pateik klauseitīs, kai dzīsmēs apdzīd vōrgus, cīsšonas. Leidz nōvei skumšu ari es, leidz nōvei skumeigs staigōšu, un laikā īdvasuma dzīsmes es pylnas skumes dzīdōšu.”
Seimaņa Putāna biografeja goda skaitļūs
1892 Dzims Malinovys (tagad – Bikernīku) pogosta Līpinišku dzeraunī pi Daugovpiļs
1910 Beidzs Bikernīku Ministrejis školys divys klasis
1912 Pyrmuo publikaceja avīzī „Dryva” (dzejūļs „Kometa”)
1913 Īsaukts karadīnastī, dīniejs Sibirejā
1917 Piec īvainuošonys karā atsagrīzs Latvejā, piec tam nu jauna mobilizāts, pīsadalejs pylsūņu karā Sorkonarmejis pusī
1919 Dzejūli publicāti komunistu avīzī „Taisneiba”
1921 Piec atsagrīzšonys Latvejā struoduojs par kurjeru slymūs kasī Rēzeknī
1921–1934 Latgalīšu i krīvu volūdā saraksteitī dzejūli publicāti žurnalūs „Zīdūnis”, „Reits”, „Latgolas Škola” i avīzēs „Jaunō Straume”, „Latgolas Dorbs”, „Trudovaja misļ” i c.
1926–1929 Struoduojs par dzeļžaceļa sorgu Daugavpilī
1929–1932 Struoduojs Talsūs
1932–1933 Struoduojs Tukumā
1933–1942 Struoduojs Rucavā
1942–1944 Struoduojs Jelgavā
1954 Piec pieckara godu dorba Rēzeknis mežsaimnīceibā i Reigā Vaļsts bankā (sorgs) pensejis godūs suocs dzeivi Makašānu pogosta Jurku dzeraunī
1960 Rakstnīku savīneibys bīdrs
1969 Mirs, paglobuots Mīra īlys kopūs Rēzeknī
Pyrmuo S. Putāna publikacejaolūts: http://data.lnb.lv/nba01/Drywa/1912/Drywa1912-114.pdf
Seimaņa Putāna gruomotys
1922 „Dūmas un nūpyutas”
„Dainas myusu jauneibai”
1924 „Tovā vōrdā”
1927 „Latgolas orōja bolss”
1931 „Stoni Latgaliji” (krīvu vol.)
1932 „Dīva apsavēršona”
„Ternistij putj” (krīvu vol.)
1936 „Ļaunōkais ciļvēces īnaidnīks”
1949 „Dzejas”
1960„Tovā vōrdā”
(Manuskriptā palykuse epigrammu, sentenču i aforismu izlase „Dzeives ceļā”)
Seimaņa Putāna pseidonimi (nalela daļa): Apmōneitais, Apsmītais, Čangalāns, Dryumais dzejnīks, Elektrons, Katōļs, Malinovīts, Orōjs, Vīntulis, Zemnīks


text:
Apleiczineiba
Apleiczineiba (baļtīšu: vides zinātne; anglīšu: Environmental Science; krīvu: эkoлorия) — zineibys atzare, kura tiemej mejveici iz vyds fizikaliskūs, kimiskūs i biologiskūs apleicis komponentu.
Nazcik pošu svareigūs apleiczineibys tiemejamūs problemu kupsu:
- dobys pīmūrdīņs, tymā vydā iudiņu i augzemis pīmūrdīņs;
- palīku rāds;
- apleicis maituošona deļ cylvāka darbeibys;
- vītejuos i globaluos ekonomiskuos raisteibys ītaka iz biovysaideibu;
- globaliskuos klimata puormejis;
- dobys resursu saprateiga izlītuošona;
- tvereiguo raisteiba.


text:
Goda viesturiskuokīs pasuocīns – Muzeju nakts – ītūgod nūtyka ar jaunu uzstuodejumu – sābri. Muzeji i muzeju sābri sapierka kopeju i vēre valī durovys vokora pusī, lai dorba tauta i intelektualuo jaunatne varētu pasavērt, kaidi breinumi (i hlami) godim ejūt kurā muzejā savuokti.
Kur muzeju sābri, tī i LU, a kur LU, tī – LgSC. LU izdūmuoja attaiseit sovys durovys tūpūšīm studentim i paruodeit, kū tī lobu var vuicētīs i ar kū lobu breivū laiku varātu aizpildeit – korporaceju beja sasalasejs navuoji daudz – dzīduo vīnā boltā gobolā tai, ka vyss Raiņa buļvars treiceja i drebeja (i LgSC breivpruoteigajim beja juoklīdz, kab sovim interesentim par bīdreibu pastuosteitu).
Kū tod LgSC tī drareja? Nu eistineibā dancynuoja apmaklātuojus iz Zyrga deča, kas nu pīduovuotuo beja popularuokuo atrakceja – sovus spākus i lūkaneibu daudzi gribeja puorbaudeit, i saguoja labi. Juosoka gon, ka spālātuojim vīgļuok beja īnimt joga cīneigu pozu nakai sovim spākim atrast raudivi, prasu, mārgu, stuņdinīku, lepetnīku ci vušku iz Zyrga deča. Bet deļ tam jau mes tī bejom, lai nastu gaismu pasauļam.
Foto nu Latvejis Universitatis arhiva
Tai caur kaitom LgSC stuosteja par sevi. Beja viktorina, beja jūki, beja volūda, beja ari čajs i capumi. Prauda – apmaklātuoju vareja byut vaira – vysi pa muzejim rozkleiduši, i izavēre, ka LU Sāta nav tys popularuokīs objekts – golu golā – napylngadeigīm tik vālai iz īlys eisti byut navar, leidz ar tū puorsvorā pa fakultašu i organizaceju prezentacejom kleida tī poši studenti.
Juorauga moš cytu godu Tonis biroja durovys iz itū pasuocīni taiseit valī – golu golā – tān tī ir tik daudzi monta, ka tys iz muzejs-biblioteka-veikals-izgleiteibys centrs-atpyutys komplekss. Vyss vīnā kabūzeitī. Par kū ta nā?
* Ari iz prīšku raudzeisim, kab piec pasuocīnim kaids nu LgSC aktivistim pīraksteitu sovu redzīni par aizvadeitū nūtykumu i tāņ ar sovu pasadaleja Kristīne.


text:
Preiļi »
Latgalīšu literatura: Einārs Pelšs, digitalais dzejnīks nu Preiļu
Viesti sagataveja: Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv Pīduovojam īsapazeit ar kaidu naparostu latgalīšu dzejnīku – Eināru Pelšu. Juo dzeja latgaliski da šam nikur nav publicāta. Pārn Eināram Pelšam izguoja pīktuo dzejis gruomota “Condom”, tū autorsSkaiteit vaira »
Olga Jermakova: Preili ir ideala vīta, kur pavadeit bierneibu i nūvacuot
Intervejis autore: Laura Stepiņa Olga Jermakova i Arturs Lapoško ir jauni cylvāki, kuri, kai poši īsmejūt soka, – atbraukuši nūvacuot iz Preilim. Šaļtī, kod jaunais puors puortopa par saimi, palīkūt par vacuokim, jaunīši saprota – laiksSkaiteit vaira »
Puordūts latgaliskais veikals “Ūga”
Paguojušuo goda nūgalī puordūts Preiļu latgaliskais lelveikals “Ūga”, portalam lakuga.lv apstyprynuoje tuo bejušī saiminīki. 15. janvars beja Zīmeļu saimis pādejuo dīna “Ūgā”. “Ūga” beja klivuse par preilīšu i piļsātys gostu tikšonuos vītu, par LatgolysSkaiteit vaira »
Teik veiduota Polikarpam Čerņavskim i Veronikai Kučinskai veļteita gruomota
8. decembra Preiļu nūvoda dūmis sēdē deputati izsprīde nūdrūsynuot leidzfinansiejumu Vaļsts kulturkapitala fonda atbaļsteitam projektam – gruomotys “Līgsmības koki” izdūšonai. Preiļu nūvoda dūmis leidzfinansiejums paradzāts 1174,98 eiro apmārā, Vaļsts kulturkapitala fonda finansiejums ir 3500Skaiteit vaira »
Lelveikalā “Ūga” prezentēs Latgalīša ID karti
30. septembrī 10 stuņdēs Latgolys lelveikalā “Ūga” nūtiks Latgalīša ideņtitatis (ID) kartis prezentaceja i programys “Sajem vaira” atkluošonys pasuokums. Latgolu veidoj leli cylvāki, stypri raksturi i intima nūslāgteiba, kas vīnā šaļtī puoraug lelā atvierteibā.Skaiteit vaira »
Preiļūs apsaverama latgalīšu avangarda muokslys izstuode
Catūrtdiņ, 21. septembrī, Preiļūs, kebabneicā “Hasans”, nūtyka latgaliskys avangarda muokslys pasuokums – Gunāra Indričāna personalizstuodis “Grybātuos atminis” atkluošona. Izstuodē ir apsaverami 14 dorbi sovpateigajā i muokslinīkam rakstureigajā peintisma stylā. Da ituo Gunārs, kuruo dzymtuo puseSkaiteit vaira »
Preiļūs apsaverama Latgolys kongresam veļteita izstuode
Preiļu Viesturis i lītiškuos muokslys muzejs aicynoj apmeklēt Latvejis Nacionaluo viesturis muzeja sagataveitū ceļojūšū izstuodi “Latgales kongresam 100”. 1917. goda pavasara politiskuos nūtikšonys – Latvejis apsavīnuošonys i autonomejis idejis – nūsaceja ilglaiceiga viesturiskuo pīredze.Skaiteit vaira »
Preiļūs izstuodeitys gleznys nu Igora Pliča privatkolekcejis
Vysu septembri Preiļūs, gostu sātā “Pie Pliča” apsaverama gleznu izstuode, kurā eksponāti dorbi nu Igora Pliča privatkolekcejis. Jis tū nūsaucs par unikalu gleznu izstuodi, partū ka tuos da šam nikod vēļ nav bejušys izstuodeitys.Skaiteit vaira »
Preiļu parks – grafu Borhu grezneibys atspulgs
Autors: Vadims Maksimovs, viesturnīks Naatjamama piļsātys ainovys sastuovdaļa ir skveri, promenadis i parki. Eipaši gleznaini ir muižu laikā īreikuotī parki, kas, par speiti eipašnīku maiņom i karim, sasaglobuojuši leidz myusu dīnu. Vīns nu tīmSkaiteit vaira »
Trešū godu tiks padūta J. Pīguožņa bolva Latvejis ainovu gleznīceibā
16. septembrī 14.00 Preiļu kulturys noma lelajā zalā nūtiks Jezupa Pīguožņa bolvys Latvejis ainovu gleznīceibā padūšonys ceremoneja, viestej Preiļu nūvoda sātyslopa. Pasuokumu vadeis akters Juoņs Paukštello, muzicēs folklorys kūpa “Rūžupes veiri”. Itūgod Jezupa PīguožņaSkaiteit vaira »
Vareiba virtuali ceļuot pa Preiļu viesturi
Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzejs, sveicūt Preiļu dzeivuotuojus piļsātys 89. godadīnā, pīduovoj izstuodi – virtualu ceļuojumu Preiļu viesturē. Izstuode “Preiļi pagātnes mirkļos” bez moksys daīmama vītnē HistoryPin.org. Itys projekts ļaun savīnuot vacuos kartenis ar niulenejūsSkaiteit vaira »
Preiļūs nūtiks latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys
Jaunīšu bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynoj iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibom Preiļūs 25. februarī i 1.aprelī. Nūdarbeibuos varēs uzzynuot latgalīšu rokstu volūdys pamatlykumus i uzlobuot raksteitprasmi kasdīnys saziņā. Vālams apmeklēt obys nūdarbeibys, jo 1.Skaiteit vaira »
Preiļūs byus apsaverama Juoņam Streičam veļteita ceļojūšuo izstuode
Nu 31. janvara da 22. februara Preiļu kulturys nomā byus apsaverama Latvejis Kulturys akademejis Reigys Kino muzeja sadarbeibā ar bīdreibu “Ekrāns” veiduotuo kinorežisoram, scenaristam i akteram Juoņam Streičam veļteituo ceļojūšuo izstuode – “Jānis Streičs: filmas,Skaiteit vaira »
Preiļūs apsaverama muokslinīku plenera Rībeņūs dorbu izstuode
Da 4. februara Preiļu Golvonuos bibliotekys 2. stuovā apsaverama muokslinīku plenera Rībeņūs (2015) dorbu izstuode, viestej informaceja Preiļu nūvoda sātyslopā. Literatura, muzyka, muoksla veicynoj sovstarpeigū sapratni, nūjauc rūbežys cylvāku pruotūs i sirdīs. Izstuodē apsaveramiSkaiteit vaira »


text:
Mani sauc Laila Ludborža-Gleizde. Maņ ir veirs i divi bārni, dzeivojam storp Reigu i Rēzeknis nūvodu, i saimē mes runojam latgaliski. Mes asam pamanejušs, ka latgalīšu volūdys lītuojums saskarsmē ar mozim bārnim ir cīši lobs īmaslys, lai cylvāki nu molys suoktu ar mums sarunu. I saceit vysim ir daudzi kuo – tik daudzi, ka tys ari maņ ir radejs gribiešonu parunuot par tū, kai ir runuot latgaliski, it seviški ar bārnim.
Mums runuot latgaliski ir pošsaprūtami
Dūmojūt par tū, kaidā volūdā runuosim ar sovim bārnim, mes atsakuopem nu sabīdreibā i medejūs asūšajuom diskusejom par latgalīšu volūdys statusu i par tū, kurs pareizuok runoj i roksta latgaliski, par streidim, kur rauga nūskaidruot, voi latgalīši ir eisti latvīši, kai ari nu Latgolys tāla i atteisteibys īspieju apsprīsšonys. Nav tai, ka myus itī vaicuojumi naiņteresej. Myusu acīs tī vysi kļuva ūtrškireigi – kai prioritati izvierzejom reikuošonūs, kai soka, pošu sajiutys, navys dareit tai, kai ir mūdeigi, voi tai, kai sagaida kaids cyts.
Taisneibu sokūt, ari taidys ilgys dūmuošonys i naspiejis izlemt starp latvīšu i latgalīšu volūdu mums nimoz nabeja. Mes ar veiru asam nu saimu, kur sasarunoj latgaliski, i pavysam pošsaprūtami tū ruodejuos puornest iz myusu jaunizveiduotū saimi. Mums latgalīšu volūda ir vierteiba, kas ļaun apsazynuot sovys saknis, nasakautrēt par tū, kas mes asam (tūstorp ari nasakautrēt par myusu akcentu), kai ari koč drupeit saglobuot latgaliskū ideņtitati.
Mums kai vacuokim daudz svareiguok beja dūmuot par tom švuorbu šaļtim, kū radeis izviele runuot ar bārnim latgaliski, i tū, kai reikuotīs, lai ar tom tiktu golā. Mes dūmuojom par tū, kai i kod bārnus īpazeistynuot ar latvīšu volūdu, kai paleidzēt bārnim īsajust bārnuduorzā i školā, kai ari par tū, kū mes dareisim, ka kaids nu bārnu koč kaidā šaļtī tūmār izavielēs ar mums runuot latviski.
I pagaidom mums saīt…
Myusu vacuokajam bārnam – dālam – ir treis ar pusi godi. Juo volūda ir atsateistejuse atbylstūši vacumam, i latgaliski jis runoj breivi. Prūtams, ir ari sovi kuriozi, kas līk pasasmīt. Par vīnu nu saimis popularuokajim īkšejim jūcenim ir palics vīns gadīņs – kaidā parostā pavasara dīnā, kod Kengaraga babenis beja izleidušys iz sūleņu, puika skrēja pa ītvi, īraudzeja putynus i īsabļuove navys “putns”, bet “putyns, putyns”. Līki saceit, ka vysi, kas dzierdēja, par reizis suoce vērtīs iz garombraucūšom mašynom i apleicejim cylvākim i meklēt – kur tod ir tys “Putins”. Ari latvīšu volūdys sapratnis i izateikšonys spiejis ir lobys. Munu smaidu eipaši izraisa juo lūmu rūtalis, kur puse nu varūņu runoj latviski, puse – latgaliski, – i vysi sasaprūt.
Prūtams, juo ceļā ir daguojs sasastapt ar tū, ka kaids jū nasaprūt voi ka jis pats kaidā šaļtī nasaprūt, kai lai pasoka, kū jis eisti gryb, bet ruodīs, ka tuos situacejis jam ir davušys sapratni – ka nasaprūt vīnu volūdu, var puorsaslēgt iz cytu voi arī pīīt situacejai rodūši i atrysynouot tū bez vuordu.
Meitai dreiži byus divi godi – ari jei runoj atbylstūši vacumam, bet latvīšu volūdys lītuojums jai pošlaik ir tikai sapratnis leiminī.
Bet mums kai vacuokim, kas nav ni volūdnīki, ni pedagogi, tikšona leidz pošreizejam atteisteibys pūsmam ir prasejuse dīzgon daudz laika, lai īvuoktu informaceju par tū, kai ir augt tom saimem, kuruos ir daudzvolūdeiba voi kurys dzeivoj vidē, kur sabīdreibā teik lītuota na tei volūda, kas sātā, kai vuiceit ūtrū volūdu bārnam saleidzynojūši mozā vacumā, lai vysu atbiļdeibu par ūtruos volūdys īsavuiceišonu naizgryustu pyrmajai izgleiteibys īstuodei, kai ari sistematisku dorbu ar bārnim, kūpūt jūs vīnu voi ūtru volūdu. I principā ar tū ari iz vysa vaira byutu juosariekinoj vacuokim, kas ir leidzeigā situacejā kai mes – gona daudzys nakts stuņdis tiks pavadeitys gūglejūt.
Kai mes izaveram nu molys?
Kai jau saceju – tys, ka mes ar bārnim runojam latgaliski, bīži viņ ir bejs īmaslys sarunu suokšonai. Gon Reigā, gon Rēzeknē asam dzierdiejuši i gona daudz atzineibys, i nūpālumu par sovu izvieli – vīnim ruodīs, ka kotra volūda, kuru bārns zyna, ir boguoteiba, cytim redzīs, ka ar volūdys, kurai nav nuokūtnis,vuiceišonu mes bārnim līkam sprunguli ritiņu spīčūs. Tūmār atzeišu, taidi vīdūkļi mani moz ītekmej – es jūs niu īskicieju tikai, lai rūsynuotu padūmuot, kaida ir myusu kai sabīdreibys attīksme pret latgaliski runojūšim i kū mes kotrs varim dareit lītys lobā.
Maņ pošai vyslobuok pateik sarunys ar mozu bārnu vacuokim, kas šaubuos par tū, kaidā volūdā runuot ar sovim bārnim, dzierdēt jūs uzskotus i bažys, kas leluokūtīs ir taišni par bārna īsajusšonu bārnuduorzā laikā, kod jis zyna tikai vīnu volūdu. Maņ pateik dzierdēt tuos saimis, kas dzeivoj Latvejā,saimē runoj cytā volūdā, bet bārnus laiž vuiceitīs latvīšu duorzeņūs i latvīšu školuos, partū ka es vīgli varu sasaisteit tūs stuostus ar sevi i saprast, ar kū maņ byus juosariekinoj, eimūt iz prīšku pa īsuoktū ceļu. Bet iz vysa vaira maņ pateik dzierdēt pīredzi nu tom mamom, kurys ir emigrejušys nu Latvejis, ar bārnim turpynoj runuot latviski, bet laiž školuos, kur runoj mītnis vaļsts volūdā (storp cytu – leluokajā daļā taidom saimem teik lyugts sātā navuiceit tuos vaļsts volūdu par speiti lobom volūdys zynuošonom).Taišni itī stuosti maņ roda vysleluokū ticeibu sev, sovim bārnim i jūs spiejom runuot gon latviski, gon latgaliski, kai ari īsajust vysur, kur ir bārnim atsauceiga vide.
Bet kū es ar tū vysu gribieju
Ka maņ kaids vaicuotu, kū vajadzātu dareit, lai vairuotu latgalīšu volūdys lītuojumu jaunuokajā paaudzē, tod es, līkūt rūku iz sirds, saceitu, ka, piec munu dūmu, ni latgalīšu sastdīnis školu veiduošona, ni latgalīšu volūdys vuiceišona školuos (napuorprūtit, es tū atbolstu) nadūtu tik lelu efektu, kai specialistu – volūdnīku, pedagogu, logopedu, psihologu, bārnu atteisteibys specialistu – diskuseja i vīdūkli par tū, kū nūzeimoj dzeivuot daudzvolūdeigā vidē jau nu pošys bierneibys – kaidus sarežgejumus, izaicynuojumus i lobumus tys nas. Maņ ruodīs,vysupyrma ir juoizgleitoj vacuoki, juodūd jim zynuošonys par tū, kai realizēt divvolūdeibu. Kai nikai volūda suocās nu saimis i nu agrys bierneibys – mums ir vīta, kur runuot latgaliski, i tuos ir myusu saimis i draugu bareni – mums, vacuokim, tikai šaļtim pītryukst drūsmis i zynuošonu, kai tū dareit ar myusu bārnim.
Apleik vēļ arviņ ir tik daudz vaicuojumu, kas plaši i vīgli pīeimamys informacejis deļ ir apauguši ar dažaidim stereotipim i mitim. Pītryukst duorzeņa audzynuotuoju, kas skali pasoka, ka ar bārnu var atrast veidu, kai sasaprast ari tod, ka jis runoj tikai latgaliski, bet nivīna audzynuotuoja itū volūdu nasaprūt. Taipat pītryukst školuotuoju, kas pastuosta, ka latgalīšu volūda kai dzymtuo volūda nalīk škieršļus veiksmeigam vuiceibu procesam školys laikā. Pītryukst pedagogu i logopedu īsacejumu, kai vacuokim sātā paleidzēt bārnim vuiceitīs volūdys, it seviški vairuokys paraleli. Pītryukst ari nūmīrynojūšu stuostu par tū, ka tys ir tikai normali, ka bārnim, kas aug vairuoku volūdu vidē, runa var atsateisteit drusku vāluok, bet tys nav īmaslys, lai bārnam pīduovuotu tikai vīnu volūdu. Sovukuort psihologi varātu pastuosteit, kai lobuok saprast, kod ir tys lobuokais laiks, kod i kai bārnam pīduovuot ūtrū i trešū volūdu. Bet volūdys specialisti varātu izskaidruot kas tod eisti ir akcents, kai jis veidojās, deļkam latgalīšu akcents ir dažreiz ari tim, kas ni vuorda nazyna latgaliski, i kai tod tikt ar jū golā, ka jis nu pavysam napateik.
I īprīkš mynātī temati nav vīneigī, kas byutu juoskaidroj vēļ i vēļ, lai jaunajim vacuokim byutu pateišom dziļa izpratne par sekom i izaicynuojumim, kas sagaida, ka saimē teik pījimts lāmums runuot latgaliski. Deļtam runuosim, runuosim latgaliski, kai ari runuosim par tū, kai tys ir – runuot latgaliski.
Karteņa: nu Gleizdu saimis arhiva


text:
St. Škutāns, M.I.C.
Katōļticeibas vēsture un katekisms
Par ticeibu
§ 1. Vyspōrējōs pīzeimes par ticeibu
RELIGIJA UN TICEIBA. Šī divi vōrdi nareti teik lītōti vīns ūtra vītā, lai gon tūs saturs un nūzeime ir dažaidi. Religijas nūsaukums pait nu latiņu vōrda RELIGARE — saisteit. Daži dūmōj, ka religijas nūsaukums dreižāk pait nu latiņu vōrda RELEGERE — laseit voi atkōrtōt nu jauna, kas nūzeimoj, ka religija nūsadorboj ar tik svoreigom lītōm, ka tōs namiteigi ir pōrdūmōjamas un atkōrtōjamas nu jauna. Plašōkā nūzeimē religija ir sakaru kūpsumma storp cylvāku un Dīvu. Šamā sakaru kūpsummā ītylpst dabeigōs voi racionālās atteiceibas (naturālā religija) un pōrdabyskās atteiceibas (nu atklōsmes izrytušō religija). Religija, kai zynōtne, ir mynātūs teorētiskus atteiceibu pēteišona.
TICEIBA sovukōrt ir pyrmais nu trejim pōrdabyskim voi teologiskim tykumim. Ticeiba ir baze vysim cytim pōrdabyskim tykumim. Ticeiba ir tykums, caur kuru mes stypri ticim, vysom Dīva atklōtom patīseibom, pi kam mes ticim na vys tōpēc, ka tōs saprostu, bet gon tōpēc, ka Dīva autoritate tōs ir atklōjuse un caur Bazneicu līk tom ticēt. Ticeibas aktā sasadorboj prōts un gryba.
Šōs grōmotas nūsaukumā mynātī vōrdi: „KATŪĻTICEIBAS VĒSTURE“ ir dūmōti kai myusu resp. katōļu religijas vēsture, kurā ir apskateitas myusu teorētiskōs un praktiskos atteiceibas voi sakari ar vysaugstōkū Byutni, nu kuras asam atkareigi, tys ir — DĪVU.
1. Kas ir ticeiba katōļu izpratnē?
Ticeiba ir tykums, kaidu Dīvs īdveš myusu dvēselē. Tei dūd mums spēju ticēt bez šaubeišonōs vysam, kū Dīvs ir atklōjis un caur Bazneicu īteic ticēt.
TICĒT zeimoj uzskateit par pareizu tū, kū ūtrys soka. TICĒT DĪVAM zeimoj stypri un naapšaubami atzeit par patīsu tū, kū Dīvs ir akltājis un tōdēļ, ka ir atklōjis, lai gon mes tū naradzam un nasaprūtam. Pamats, uz kura ticeiba bolstos,nav myusu redzēšona voi saprasšona, bet gon Dīva vōrds. „Ticeiba ir paļāveiba tam, uz kū cer, un pōrlīceiba par tū, kō naredz“ (Ebr. 11:1).
2. Kōpēc mes sokom, ka ticeiba ir Dīva īdvasta myusu dvēselē?
Tōpēc, ka ticeiba ir Dīva dōvona un Jō žēlesteibas sekas, kas apgaismoj myusu prōtu un īrūsynoj myusu grybu ticēt bez šaubeišonōs vysam tam, kū Dīvs ir atklōjis.
„Jō žēlesteibā jyus asat pesteiti ticeibā, un tys nav nu jums, tei ir Dīva dōvona“ (Ef. 2:8).
3. Kōpēc ticeibai ir na tikai jōapgaismoj myusu prōts, bet ari jōīrūsynoj myusu gryba?
Tōpēc, ka ari loba gryba pīdar pi ticeibas, jo tikai tys var ticēt, kas gryb ticēt.
Tōpēc Dīvs atolgōj ticeibu un strōpej naticeibu. „Kas ticēs un tiks nūkristeits, tys byus pesteits, bet kas naticēs, tys tiks pazudynōts“ (Mk. 16:16).
4. Kōpēc mums ir jōtīc vysam tam, kū Dīvs atklōjis?
Tōpēc, ka Dīvs ir myužeigō un namaļdeigō Patlseiba.
5. Kū zeimoj vōrdi: „Vysam tam, kū Dīvs ir atklōjis“?
Tī zeimoj tū, ka ir jōtic vysam tam, kū Dīvs myusu pesteišonas lobā ir atklōjis caur patriarchim un pravīšim, un beidzūt caur sovu Dālu Jezu Kristu un apostolim.
„Daudzkōrt un dažaidūs veidus Dīvs caur pravīšim ir runōjis myusu tāvim. Pēdeigi šamōs dīnōs Jys ir runōjis caur sovu Dālu“ (Ebr. 1:1—2).
6. Voi beja napīcīšami, lai Dīvs atklōtu myusu pesteišonai vajadzeigās patīseibas, lai mes tōs zynōtu?
Jā, tys beja napīcīšami, tōpēc, ka bez Dīva Atklōsmes mes tikai ar lelōm gryuteibom un napiļneigi spātu pazeit dažas patīseibas; bet lelōkō daļa nu tom mums palyktu pavysam nazynomas.
„Ar gryuteibom mes spējam pareizi vērtēt lītas, kas atsarūn vērs zemes; ar pīpyuli mes atrūnam lītas, kaidas ir myusu prīškā. Bet kas lai izpētej lītas, kas ir dabasūs? Kas lai zynōtu Tovas dūmas, jo Tu nadūtu gudreibu un nu augšas nasyuteitu sovu Svātū Goru“ (Gudr. 9:16—17).
7. Kai dīviškō atklōsme ir nūnōkuse pi mums?
Tei ir nūnōkuse pi mums pa daļai rakstiski, tys ir, Svātūs Rokstūs; pa daļai mutes vōrdim, tys ir, tradicijas ceļā.
8. Kas ir Svātī Roksti?
Svātī Roksti ir grōmotas, kas saraksteitas Svātō Gora īdvesmē un kuras Bazneica ir atzynuse par Dīva vōrdu.
„Jo pravītōjumi nikod nav cālušīs nu cylvāku grybas, bet svātī Dīva cylvāki runoj Svātō Gora īdvasmōti“ (2. Pīt. 1:21).
9. Kai Svātī Roksti ir sadaleiti?
Tī ir sadaleiti Vacō un Jaunō Testamenta voi Vacōs un Jaunōs Dereibas grōmotōs.
10. Kaidas atklōsmes satur Vacais Testaments?
Vacais Testaments satur tōs atklōsmes, kaidas cylvākim tyka dūtas pyrms Kristus atnōkšonas.
11. Nu kaidom grōmotom sastōv Vacais Testaments?
Vacais Testaments sastōv:
1) nu 21 vēsturyskōs grōmotas, kuras stōsta par pasauļa radeišonu, par patriarchu dzeivi;
2) nu 7 moraliskom grōmotom, kurās ītylpst psalmi, svāti izteicīni un dzeives lykumi;
3) un 17 pravīšu grōmotom.
12. Kaidas atklōsmes satur Jaunais Testaments?
Jaunais Testaments satur tōs atklōsmes, kaidas mes sajēmem caur Jezu Kristu un apostolim.
13. Nu kaidom grōmotom sastōv Jaunais Testaments?
Jaunais Testaments sastōv:
1) nu 4 evangelijim,
2) Apostolu dorbu grōmotas,
3) nu 14 sv. Pōvula vēstulēm un 7 cytu apostolu vēstulēm, kuras satur dogmatiskūs un moraliskūs prīkšrokstus,
4) nu Apokalipses voi sv. Jōņa atklōsmes, kura stōsta par Bazneicas ceiņom un uzvarom myužu tecējumā.
14. Voi ir plteikūši ticēt vīneigi tom patīseibom, kaidas satur Svātī Roksti?
Nā, mums ir jōtic ari tradicijai, tys ir, tom patīseibom, kaidas apostoli sludynōja, bet kuras natyka uzraksteitas.
Tū atgōdynoj sv. Pōvuls pyrmim kristīšim, saceidams: „Tōpēc, brōli, stōvit drūši un pīsaturit pi tōs mōceibas, kuru jyus mōcējotēs nu myusu RUNOM voi rokstim“ (2 tes. 2:15).
15. Voi tod apostoli napīraksteja tū vysu, kū Jezus beja mocējis?
Nā. Apostoli pat naatzeimēja tū vysu, kū Jezus beja darejis, vēļ mozōk tū, kū beja mōcejis. Ari Kristus jim nauzdeve raksteit, bet gon sludynōt Jō mōceibu (Sal. Mk. 16:15; Mt. 28:19).
Tys radzams ari nu sv. Jōņa vōrdim, kurs soka: „Vēj daudz cytu breinumu Jezus dūrēja, kas nav raksteiti šamā grōmotā“ (Jņ. 20:30). Taitod Svātī Roksti nasatur vysu Dīva atklōsmi. Svātajūs Rokstūs nikur nav saceits, cik daudz ir dīviškos atklōsmes grōmotu un kaidas tōs ir. Jo mes tū drūši nazynōtu nu tradīcijas, tod mums nabyutu pat Svātūs Rokstu. Svātī Roksti napasoka, kaida ir eistō vōrdu nūzeime šaubeigokajōs vītos. Vysas sektas mādz atsasaukt uz Svātim Rokstim, lai pīrōdeitu sovas pretruneigās mōceibas un kotra nu tom pretendej uz tū, ka ir uzminējuse eistū nūzeimi. Taitod Svātī Roksti un tradīcija ir divi myusu ticeibas oluti. Ar Svātō Gora paleidzeibu Bazneica tūs UZGLŌBOJ NAVYLTŌTUS un smeļ nu tim sovu ticeibu.
16. Kōpēc apostolu nauzroksteitū mōceibu sauc par tradiciju?
Tū sauc par tradiciju, tys ir, nūdūtu (lat. tradere — nūdūt), tōpēc, ka nu pošim apostolu laikim tei katōļu Bazneicā bez pōrtraukuma teik nūdūta nu paaudzes uz paaudzi.
„Un kū tu daudzu līciniku klōtbyutnē nu manis dzērdēji, tū nūdūd uztycamajim cylvākim, kas byutu spējeigi ari cytus mōceit“ (2. Tim. 2:2).
17. Kai tradicija ir tykuse nūdūta leidz myusu laikim?
Sōkumā tei tyka nūdūta mutes nūstōstu veidā. Vālōk, kod rodōs atteiceigs gadejums, tei tyka pazināta rakstiski Bazneicas reikōjumūs un definīcijōs kai ari mōceitu veiru (Bazneicas tāvu) rokstūs.
18. Kas ir jōsaprūt un jōzyna par Bazneicas tāvu rokstim?
Ir tys jōsaprūt un jōzyna, ka Bazneicas tāvu vīnveideigō mōceiba ir Jezus Kristus mōceiba, kaidu jī sajēme nu apostolim voi jūs pēcnōcējim; tōpēc mes nikod nadreikstam nūsavērzeit nu tōs.
19. Kōpēc mums ir jōtic tradicijai taipat kai tam, kū mōca Svātī Roksti?
Tōpēc, ka katōļu tradicija taipat kai Svātī Roksti satur sevī Dīva atklōsmi. Taitod mums ir jōtic vysam tam, kū Dīvs ir atklōjis un katōļu Bazneica īteic ticēt, vīnolga voi tys byutu atrūnams Svātūs Rokstūs voi tradicijā.
20. Kōpēc katōļu Bazneica uzskota par napicīšamu mums īteikt ticēt atklōtom patīseibom?
Tōpēc, ka vīneigi nu katōļu Bazneicas mes varam namaļdeigi dabōt zynōt, kū Dīvs ir atklojis.
21. Kōpēc vīneigi nu katōļu Bazneicas mes varam dabōt zynōt, kū Dīvs ir atklojis?
1) Tōpēc, ka tikai nu katōļu Bazneicas mums ir Svātī Roksti un tradicija;
2) tōpēc, ka tikai caur jū mes namaļdeigi zynom patīsū Svātūs Rokstu un tradicijas satura nūzeimi.
22. Kōpēc mes sokom, ka tikai nu katōļu Bazneicas mums ir Svātī Roksti un tradicijā?
1) Tōpēc, ka vīneigi katōļu Bazneica sajēme nu apostolim Svātūs Rokstus, tradiciju un ar specialu Svātō Gora paleidzeibu ir pasorgōjuse tū nu klaidom un
2) tōpēc, ka vīneigi jei dūd mums naapšaubamu drūšeibu par Svātūs Rokstu un tradicijas dīviškū izceļsmi.
23. Kōpēc mes sokom, ka tikai caur katōļu Bazneicu mes namaļdeigi zynom Svātūs Rokstu un tradicijas satura patīsū nūzeimi?
Tōpēc, ka tikai katōļu Bazneica ir patīseibas bolsts un pamats (Tim. 3:15), un tōpēc, ka Bazneica navar maļdeitīs Dīva vōrda izskaidrōjumā (interpretācijā).
24. Voi nivinam nav breivi skaidrōt Svātūs Rokstus un tradiciju preteji katōļu Bazneicas interpretācijai?
Nīvīnam nav breivi tū dareit, un jo kaids tū dareitu, parōdeitu vīneigi sovu oplomū īdūmeibu: it kai Svātūs Rokstus un tradiciju jys lobōk saprastu par Svātū Goru, kurs īdveš Bazneicai pareizu satura izpratni.
25. Bet voi Svātūs Rokstu saturs nav skaidrys pats sevī, lai ik kurs kotrys varātu vīgli tū saprast?
Nav skaidrys, jo Svātī Roksti ir dīviškūs nūslāpumu grōmotas, „nu kurom“ — kai sv. Pīters, runōdams par sv. Pōvula vēstulēm soka — „dažas ir gryuši saprūtamas, kuras, kai ari cytus Rokstus namōcātī un nanūstyprynōtī sagrūza sev par pazusšonu“ (2. Pīt. 3:16).
„Nu kō tod ceļās tik daudz kecereibu (hereziju), jo na nu Svātim Rokstim, kuri poši sevī ir lobi, bet ir slikti saprosti“ (sv. Aug.).
26. Voi tod nav tai, ka tikai Svātī Roksti ir vīneigō ticeibas norma (mārūgs)? Cytim vōrdim: voi nav tai, ka ik kotrys individs var laseit Svātūs Rokstus un tikai Svātūs Rokstus, cikom atrūn tū, kam jōtic?
Nikaidā ziņā, tōpēc ka na vīneigi Svātī Roksti, bet gon Svātī Roksti kūpā ar tradiciju, namaļdeigi Bazneicas paskaidrōti, ir patīsa ticeibas norma.
1. Jo tys byutu tai, ka myusu Pesteitōjs byutu gribējis, ka mums byutu jōnūkļyust pi ticeibas patīseibu pazeišonas vīneigi losūt un pētejūt Svātūs Rokstus, tod kōpēc ir raksteits: „Taitod ticeiba nu DZĒRDĒŠONAS, bet dzērdātais nōk caur (sludynōtū) Kristus VŌRDU“ (Rom. 10:17). Kōpēc tod pats Kristus naraksteja? Kōpēc Jys apostolim napasaceja raksteit? Kāpēc, jo daži nu tim raksteja, tū dūrēja tikai pēc ilgāka laika un specialu apstōkļu dēļ? Kōpēc na vysi raksteja? Kōpēc Jezus napavēlēja vysim, voi mozōkais kristīšim, īsamōceit laseit? 2. Kristticeiba tyka izplateita un plauka pyrms nakai Jaunōs Dereibas grōmotas tyka uzroksteitas; ari pēc tō, kod tyka uzroksteitas, daudzom kristīšu tautom Svātūs Rokstu vēļ nabeja. Sovu ticeibu tōs beja sajāmušas nu sludynōtō Dīva vōrda.
27. Kū Bazneica ir nūlāmuse atteiceibā uz Svātūs Rokstu laseišonu mōtes volūdā?
1. Ka pi Svātūs Roktsu laseišonas ir napīcīšama zynoma sasagatavošona un dīvbejeiba;
2. ka tulkōjumam jōbyun ar atteiceigim paskaidrōjumim;
3. kai tulkōjumim, tai paskaidrōjumim jōbyun Bazneicas apstyprynōtim (aprobētim).
Ar šim saprateigim nūsacejumim Bazneica nadūmōj atturēt ticeigūs nu Svātūs Rokstu laseišonas; turpretim Jōs korstōkō vēlēšonōs ir, lai vysi Svātūs Rokstus pazeitu un apdūmōtu tūs saturu. Ar mynātim nūsacejumim Bazneica grib vīneigi pasorgōt ticeigūs nu sakrūpļōtim bībeles izdavumim, kaidi bīži ar nūdūmu vīnkōršai tautai teik pīdōvōti, kai ari lai pasorgōtu ticeigūs nu sektantu un chismatiku maļdeigim Svātūs Rokstu paskaidrō jumim.
§ 2. Ticeibas napīcīšameiba
28. Voi ticeiba ir napīcīšama pesteišonai?
Jā, ticeiba ir absoluti napīcīšama pesteišonai, jo „bez ticeibas nav īspejams patikt Dīvam“ (Ebr. 11:6).
„Kas natic, tys tōpēc nūtīsōts, ka natic Dīva vīndzymuŠō Dāla vōrdam“ (Jņ. 3:18). „Bet kas naticēs, tys tiks pazudynōts“ (Mk. 16:16).
29. Voi kotra ticeiba myusus atpestej?
Nā, tikai patīsō ticeiba, kuru Kristus mōceja, spēj myusus pesteit.
„Kas tic uz Dalu, tam myužeigō dzeiveiba; bet kas Dālam natic, tys dzeiveibas naredzēs, bet Dīva dusmes palīk par jū“ (Jņ. 3:36).
30. Kōpēc tikai tei ticeiba myusus pestej, kuru Kristus ir mōcejis?
Tōpēc, ka tikai caur šū ticeibu, navys caur kaidu cytu, mes kļyustam par Kristus mistiskō organisma daleibnīkim ar tīseibom uz myužeigū svātlaimi aizkopa dzeivē.
„Jo zam dabasim nav cylvākim dūts nivīns cyts vōrds, kurā jī varātu kļyut pesteiti“ (Ap. d. 4:12).
31. Voi ir taitod grāks saceit, ka nav svoreigi pi kaidas ticeibas mes pīsaturim?
Jā, tys ir lels grāks na tikai tai saceit, bet ari tai dūmōt; tōpēc, ka ar tū mes nycynōjam Dīvu, kurs mums ir devis patīsū ticeibu, un dēļ tō ir syutejis sovu vīndzymušū Dālu uz šū pasauli.
Jo nabyutu svoreigi kam mes tycam, nabyutu bejis vajadzeigs Dīvam atklōt religiju un myusu seņči byutu varējuši palikt sovūs pogōnu ticējumus, kaidi jim beja pyrms kristīteibas pījimšonas. „Bet šei ir jau tīša“ — soka Jezus Kristus — „ka gaisma nōce pasaulī, bet cylvāki mīļōja vairōk tymsu nakai gaismu, jo jūs dorbi beja ļauni“ (Jņ. 3:19), tys ir, tōpēc, ka daudzi ītīpeigi turējōs pi sovas naticeibas, lai gon redzēja patīseibu voi ari byutu tū īraudzejuši, jo byutu bejuši vaļsirdeigi.
32. Bet voi nav raksteits: „Ikvīnā tautā tys, kas Jō (Dīva) beistōs un taisneigi dzeivōj, ir Jam pateikams“? (Ap. d. 10: 35).
Jā; bet tys, kas beistās Dīva, ari tic vysam tam, kū Dīvs atklōja, kai tū dareja Kornelijs (Ap. d. 10). Turpretim tys, kas natic tam vysam, kū Dīvs ir atklōjis, ari nasabeist Dīva, atmat Jō vōrdu un nūlīdz Jō atklōsmes tycameibu.
„Kas natic Dālam, tys dora Jū par meli“ (1. Jņ. 5:10).
33. Kurā bazneicā ir patīsō ticeiba, kaidu ir mōcejis Kristus?
Tikai katōļu Bazneicā ir patīsō ticeiba, kaidu ir mōcejis Kristus.
34. Kōpēc tikai katōļu Bazneicā ir patīsō ticeiba, kaidu ir mōcejis Kristus?
Tōpēc, ka vīneigi katōļu Bazneica sajēme nu Kristus caur Jō apostolim šū ticeibu kai dabasu dōvonu, uztycātu tōs atbiļdeibai un pasorgōšonai nu klaidom (Sal. 1. Tim. 6:20).
35. Voi ari cytas kristīšu konfesijas (pīm. protestanti) sajēme sovu mōceibu nu poša Kristus un tū pasorgōja nu klaidom?
Nā; jo:
1. nav īspējams, ka tōs tū byutu sajāmušas nu poša Kristus, tōpēc, ka tōs rodōs daudz vālōk pēc Kristus, un
2. taipat nav īspējams, ka tōs byutu saglōbojušas nasakrūpļōtu Kristus un apostolu mōceibu, tōpēc, ka dažaidūs laikūs tōs ir sludynōjušas atškireigas doktrinas, pa tū laiku, kod Kristus un apostolu mōceiba vīnmār ir bejuse tei poša.
„Myusu runa jums nav reizē „JA“ un „NĀ“. Jo Dīva Dāls, Jezus Kristus, kū mes jums sludynōjam, NAV reizē „JĀ“ un „NĀ“, bet Jymā beja „JĀ“. (2. kor. 1: 18—19.)
36. Taitod jo patīsō ticeiba ir napīcīšama pestcišonai, un jo tikai katōļu ticeiba ir tei eistō, voi nav Iela žēlesteiba byut par katōļticeigu?
Byut par katōļticeigu ir naapvērtejami Iela žēlesteiba, par kuru mes navaram pīteikūši pasateikt Dīvam, un tei mums nūpītni ir jōpraktizej, tys ir, jōdzeivōj saskaņā ar tōs mōceibu.
§ 3. Ticeibas īpašeibas
37. Kaidom vajag byut myusu ticeibas īpašeibom?
Myusu ticeibai jobyun: 1. vyspōrejai; 2. styprai; 3. dzeivai un 4. pastōveigai.
38. Kod myusu ticeiba ir vyspōreja?
Myusu ticeiba ir vyspōreja, kod mes ticim na tikai dažom, bet gon vysom patīseibom, kaidom katōļu Bazneica mums līk ticēt.
39. Voi tod nav piteikuši ticēt tikai dažim ticeibas gobolim?
Nav pīteikūši, tōpēc, ka:
1. Kristus bez kaida izjāmuma soka: „Sludynōjit Evangeliju vysai radeibai; ...kas naticēs, tys tiks pazudynōts“ (Mk. 16:15—16). Voi otkon: „Mōceidami tūs piļdeit vysu, kū Es jums asmu pavēlējis“ (Mt. 28:20). Un sv. Jōņs soka: „Kotram, kas aizīt un napalīk Kristū, nav Dīva“ (2. Jņ. 1:9).
2. Kas tic tikai tom Kristus mōceibas patīseibom, kaidas jam pateik, taidam nav nimoz ticeibas, tōpēc, ka taids tic na Dīvam, bet gon pats sovam prōtam.
40. Kod myusu ticeiba ir stypra?
Myusu ticeiba ir stypra, kod mes ticim bez kaidom šaubom.
Stypras ticeibas pīmārs ir patriarchs Abrahams, par kuru ir saceits, ka „jys nasašaubeja par Dīva apsūlejumu, bet, byudams styprys ticeiba, deve Dīvam gūdu“ (Rom. 4:20).
41. Kod myusu ticeiba ir dzeiva?
Myusu ticeiba ir dzeiva, kod mes dzeivojam saskaņā ar ticeibu, tys ir, sorgojamēs nu ļauna un dorom lobu, kai tū ticeiba moca.
„Jo kai mīsa bez gora ir myruse, tai ari ticeiba bez dorbim ir myruse“ (Jk. 2:26).
42. Voi ari myruse ticeiba var pesteit?
Nā. Myusu ticeibai vajag byut apstyprynōtai ar aktivas mīlesteibas dorbim, cytaidi tei nav pīteikūša myužeigōs pesteišonas īgyušonai.
„... jo maņ byutu piļneiga ticeiba tai, ka es kolnus pōrcaltu, bet maņ nabyutu mīlesteibas, tod es naasmu nikas“ (1. kor. 13:2).
43. Kod myusu ticeiba ir pastōveiga?
Myusu ticeiba ir pastōveiga, kod mes asam gotovi lobōk pazaudēt vysu, pat sovu dzeiveibu, nakai atkrist nu ticeibas.
„Veritēs, brālī, voi kaidā nu jums nav naticeibas ļaunō sirds, lai atsakōptu nu dzeivō Dīva“ (Ebr. 3:12). Pastōveigōs ticeibas pīmāri ir mūcekli.
44. Kas aizvad cylvākus prūjom nu ticeibas?
Nu ticeibas aizvad prūjom:
1. augstprōteiga un izsmalcynōta prōtošona par ticeibas nūslāpumim;
2. nūlaideiba lyugšonā un cytūs religiskajūs pīnōkumūs;
3. pasauleigums un grēceiga dzeive un
4. pretreligiskas grōmotas, sakari ar ticeibas nīvotojim kai ari taidas lauleibas voi cytas saisteibas, kas apdraud patīsu ticeibu.
1. „Es gūdynōju Tevi, Tāvs, dabasu un zemes Kungs, ka Tu nūslēpi tū mōceitim un gudrim, bet atklōji tū mozajim“ (Mt. 11:25).
2. „Tōpēc es jums soku, ka Dīva vaļsteiba tiks jums atjimta un dūta tautai, kas nas tōs augļus“ (Mt. 21:43).
3. Lai tu palyktu ticeibā un lobā sirdsapziņā, kū daži atmete un tai pazaudēja ticeibu“ (1. Tim. 1:19).
4. „Sorgojitēs nu viļteigim pravīšim, kas nōk pi jums vušku drēbēs, bet īkšīnē ir plēseigi vylki (Mt. 7:15).
45. Kai mes seviškā veidā parōdom, ka myusu ticeiba ir stypra un pastōveiga?
Tū mes parōdom, kod sovu ticeibu nanūlīdzam (pat škītami), turpretim atklōti, pi kotras izdeveibas, tū aplīcynōjam vōrdūs un dorbūs.
„Kotru, kas Mani atzeist cylvāku prīškā, Es atzeišu sova Tāva prīškā, kas ir debesīs“ (Mt. 10:32—33). „... sirdī ticim, lai panōktu attaisōšonu, bet ar muti aplīcynōjam, lai panōktu pesteišonu“ (Rom. 10:10).
46. Voi ir ari kaida īpaša zeime, ar kuru katōli aplīcynoj sovu ticeibu?
Jā. Tei ir krysta zeime.
47. Kōpēc mes lītōjam krysta zeimi sovas ticeibas aplīcynošonai?
Tōpēc, ka tei izsoka divi golvonūs myusu ticeibas nūslāpumus, prūti, vyssvātōkōs Trejsvīneibas nūslāpumu un myusu atpesteišonas nūslāpumu, jo mērdams uz krysta, Jezus mums sagōdōja īspēju byut pesteitim.
48. Nu kura laika pastōv krysta pōrmesšonas parodums?
Tys ir ļūti vacs parodums, nōk nu apostolu laikim.
49. Kod mums ir jōdora krysta zeime?
Ir labi un lītdereigi bīži tū dareit, kai tū mēdze dareit pyrmī kristticeigī; seviški, kod reitūs ceļamās un vokorūs, ejūt gulēt, taipat ari pyrms lyugšonom un kotra svoreigōka dorba, kai ari kārdynōjumu un brīsmu gadejumūs.
50. Kōpēc ir lītdereigi bīži dareit krysta zeimi?
Tōpēc, ka dīvbejeigi pīlītōjūt krysta zeimi, mes sevi nūstyprynōjam pret ļaunō gora kārdynōjumim un sagōdojam sev dabasu svēteibu.
51. Kōpēc mes parosti apzeimejam ar krysta zeimi pīri, lyupas un sirdi, kod teik laseits Evangelijs?
Mes tū dorom, lai caur krystā systō Kristus nūpalnim Dīvs dūtu mums žēlesteibu Evangeliju saprast ar prōtu, aplīcynōt ar muti un tū mīļōt ar sirdi.
* Par ticeibu un mysdīnu parōdeibom
Myusdīnās ir vārojamas parōdeibas, kas izalīk asam pretrunā ar tū, kas ticeibas laukā tyka mōceits ogrōk. Tōpēc ir ļūti svoreigi prast atškērt tū, kas ticeibas jautōjumus pīdar pi dabeigas augšanas un veidōšonōs, un kas ir jau atklōta nūsavērzeišona nu patīseibas un ir moldi. Tīseibas un spēja sprīst par tū, kas ir patīseiba, kas moldi pīdar Bazneicas mocūšai autoritatei, kū sauc par MAGISTERIJU. Tai tys beja pa vysim kristīteibas laikim, tai tys ir (un tai tam jobyun) ari šudiņ. Vyss, kas pagōtnē tyka pījimts un pasnāgts ticēšonai, nōce nu augšas: tū pījēme un pasnēdze veiskupi kūpā ar pāvestu un pāvesta vadeibā. Ari šudiņ tam tai jābyun: vīneigi vodūšō autoritate Bazneicā — veiskupi kūpā ar pāvestu un atkareibā nu pāvesta var pījimt un pasnēgt tū, kam ir jōtic. Nivīnam cytam šaidu tīseibu nav. Sv. Pāvuls sovā laikā cylvākim beja pasacejis: „Brōli, stōvit drūši un pastōvit ticeibā, kuru jyus mōcejotēs nu myusu runom voi rokstim“ (2. tes. 2:15). Šys tautu apostola atgādynōjums ir spākā ari šudiņ. Nivīnam nav tīseibu pasnēgt ticēšonai mōceibu, kas nasaskanōtu ar tū, kū ir pasnāguse mōcūšā Bazneicas autoritate — magisterijs. Ari par šaidom tīseibom ir losomi ļūti styngri sv. Pōvula vōrdi, kurs soka: „Kai ogrōk jums sacejom, tai ari tagad vēļ reizi soku: jo kaids sludynōtu jums cytu Evangeliju nakai tū, kū asat sajāmuši, tys lai tūp nūlādāts, ... jo ari engeļs nu dabasim sludynōtu cytu evangeliju nakai tū, kū mes jums pasludynōjom, lai tys tūp nūlādāts“ (gal. 1:9, 8). Ticeibas depozits nav mainoms. Ari II Vatikana koncils tū nav mainejis. Pāvests Jōņs XXIII, atklōdams Vatikana koncilu 1962. godā, svineigi pasludynōja, ka Bazneica ir sajāmuse naskārtu ticeibas depozitu, taidu tū tei pōrnese nu paaudzes uz paaudzi. Svoreigōkais kotra eukumeniskō koncila uzdavums ir šū ticeibas depozitu saglobōt un nūdūt tū tōļōk īspējami sekmeigōkō veidā. Ari pāvests Pāvuls VI 1965. godā, nūslāgdams koncilu, pasaceja tū pošu, prūti, ka koncils ir paturējis teiru un vasaļu ticeibu, kaidu beja sajēmis un tagad itū nūdūd nōkūšajom paaudzēm. Myusu tāvu ticeibai ir jākļyust ari par myusu bārnu ticeibu. Ticeibas depozits, kū Bazneica pasnādz ticēšonai, ir Dīva vēstejums, kū cylvāks nadreikst aiztikt un krūpļōt, kai par tū otkon sv. Pāvuls soka: „... Dīva vōrdu, kuru nu mums dzērdējot, pījamit nakai cylvāku mōceibu, bet kai Dīva vōrdu“ (2. tes. 2:13).
Laika tecējumā namaineigais ticeibas depozits var byut pasnāgts dažaidom, laikmatam pīmārātom, metodem. Tū ir pasacejuši ari pāvesti Jōņs XXIII un Pāvuls VI, runōdami par II Vatikana koncilu, prūti, ka namainamās ticeibas patīseibas ir jōpasnādz taidā veidā, lai modernais pasauļs byutu gotovs tōs pījimt. Teologi teik aicynōti meklēt sekmeigōkus pasnēgšonas veidus voi metodes, lai namainamās ticeibas patīseibas byutu vīgļāk pījamamas myusdīnu cylvākam. Te ir divi atškireigas lītas, kas nadreikst byut jauktas un vīnaidi traktējamas. Ticeibas depozits voi Dīva atklōtōs patīseibas ir vīna līta, bet veids, kaidā tōs teik pasnāgtas — ir cyta līta. Ticeibas depozits nadreikst byut maineits, metodes turpretim var byut maineitas, kod atteiceiga laikmata apstōkli tū pīprosa.
Pēc II Vatikana koncila jaunōs metodes teišam ļūti dedzeigi tyka pīlītōtas: gon dažaidu pakōpu skolās, gon literārus apcerējumūs, gon pat dīvnomūs saceitajōs mōceibōs. Bet dīmžāl na vīnmār tyka īvārāts, ka jaunōs metodes nav jaunas ticeibas veidōšona. Pasarōdeja slimeiga tendence dažas ticeibas patīseibas nūklusēt, dažas pat tyka krūpļōtas un mozynōta tūs nūzeime un svors ...
Kotra metode ir vērtējama vyspyrms sakarā ar tū, cik Ielā mārā tei ir uzticeiga pasnādzamōs patīseibas naskarameibai un ūtrkārt, cik Ielā mārā tei īnas skaidreibu un dziļōku izpratni klauseitājūs voi laseitājūs. Ik kotra ticeibas patīseibas skaidrāšona, kas skaidreibas vītā īnas apjukumu un šaubas par skaidrōjuma patīseibu, ir slykta metode, un kotra slyktō metode uz vītas ir atmatama. Šamā sakareibā varātu minēt daudzus gaužam bēdeigus pīmārus. Bet bēdeigākais ir tys, ka daudzūs gadejumūs slyktōs metodes na tikai nateik atmastas, turpretim, tōs teik pīlītōtas ar ītīpeigu tendenci pīsajimt spākā un daudzumā.
Nūsavērzeišona nu ticeibas patīseibom, kaidu īnas ļaundabeigōs metodes, šudiņ nūpītni apdraud na tikai atseviškas dvēseles, bet ari plašōkus sabīdreibas slāņus pošā katōļu Bazneicā. Tū atkōrtōtas reizes publiskōs audiencēs ir pasacejis pāvests Pāvuls VI. Tai kaidā audiencē jys soka: „Jyus varbyut byusit dzērdējuši par maļdeigim uzskotim, kuri īsadrūšynoj pīlītōt patvaleigus izskaidrōjumus (interpretācijōs), kas apvaiņoj svātas un naskōramas katōļu ticeibas patīseibas. Nu vysim zemes styurim ir nōkuši bolsi, kas ziņoj par mēginōjumim sakrūpļōt skaidri atzeitōs Dīva Bazneicas pamatdoktrinas“ (Vyspōrejō audience 1966. g. 30. nōvembrī). Šaida pīeja ticeibas patīseibom spēj īnest arvīn lelōku apjukumu un tymsu. Tei navys tyvynoj modernū cylvāku pōrdabyskom, ar ticeibu saisteitom vērteibom, bet gon tū attālynoj nu eistōs ticeibas, un atstōj tū jō poša teiri ciļvēceigajam naspākam. Tōpēc ir jōpīkreit tūs dūmai, kuri soka, ka ticeibas tryukums cylvāku dzeivē ir dziļōkō sakne tim ļaunumim, kuri tik baigūs veidūs un samārūs pōrplyudynoj vysu myusdīnu ciļvēci.


text:
Itū pīrakstieju vakar vokorā, kod beju nūsavāruse vīnu kinu. Pādejā laikā tik reši verūs kinys, ka kotra nu jūs ir nūtykums. Verīs i dūmoj.
Kina beja par veirīti i sīvīti, kam nazkas beja i pat varbyut par daudz vysa beja, a nazkuo tūmār nabeja – deļtuo jī i sasatyka. Tok izaruodēja gols golā, ka jim vajadzēja tikai tuo nazkuo, kuo jim nabeja, navys vīnam ūtra.
[youtube=http://www.youtube.com/watch?v=IiJLJd7cH1c]
Aizadūmuoju, ka asu palaiduse garom jau nazcik draugu dzimšonys dīnys. Naba tys, ka aizamierst, a atsaguodoj pādejā šaļtī jau nazyn cik stuņdēs vokorā. Siedi i saprūti – apsveikšona byutu fikceja. Bez sirds, bez gaideišonys, bez prīcys.
I tod suoc dūmuot, ka laiks ir suocs īt nazkai cytaiž – na nu dīnys iz dīnu voi nu cylvāka da cylvāka, a nu dorba da dorba. Termeni nūsoka laiku, na nūtykumi kai nazkod bierneibā, kod sīna tolka beja nūtykums, īšona iz mežu beja nūtykums, a labeibys pļauja ar kombainim – tī tok i ēst nabeja laika, beja juosēd iz jumta i juosaver.
Datumi nūsoka laiku, nedelis dīnys nūsoka laiku, atzeimis bloceņā sadola laiku. Lapenis iz sīnu i apraksteitys lapenis iz golda. Vysmoz tai raugu laiku padareit realu – na digitaluos pīzeimēs voi škārsteikla kalendarūs i atguodynuojumūs.
Tai i saīt, ka vīneigais laiks draugim – cikom jī atroksta tviterī voi skaipā. Partū ka cytaiž kotram byutu juoatdūd vyss vokors, a vokoru laikam nav tik daudz. Koč vysaiduos pupu myzuos ar nivīnam navajadzeigu failu baksteišonu paīt na vīns vīn vokors. Taida skumeiga atsazeišona pošai deļ seve i pasaceišona publiski – nikuo sliepama tī nav, naba es vīneiguo.
Aizadūmuoju par vysim tim cylvākim, kas nazkod beja tik svareigi, a niu pagaisuši gondreiž bez pādu. Ka naskaita atminis i sajiutys.
Tod, kod pagaist kaids draugs, nūmierst ari kaida daļa nu cylvāka. Taipat kai cylvākam nazkas lobs daaug kluot, kod jam pasaruod jauns draugs.
Draugi ir dale nu mane, draugi ir munys rūkys i kuojis, draugi ir mane turpynuojums tuoļuok pasaulī i nazkuo loba atsabolsuojums.
Pa vīnam mes asam pa vīnam. Atrast ūtru cylvāku, kas koč kaidā ziņā ir leidzeigs i koč kaidā ziņā pavysam tyvs, ir lela laime. I kod tei laime beidzās, tū rūku voi kuoju voi nu nūgrīž, voi jei nūkreit poša. Tok vysleidza tymā vītā palīk rāta. I pa mīgam sajiuti, kai tei rūka voi kuoja otkon kustīs, a pasamūst i – nikuo.
Vīnkuorši ir lītys, kas juodora regulari. Kotru vokoru juomozgoj kuojis, a rūkys juomozgoj kotru reizi pyrma iesšonys voi ari tod, ka juos palīk nateirys. Tai ari draugus vajag satikt kod na kod i ar jim vīnkuorši apsarunuot. Cytaiž jī pagaist i vaira nikuo nav tai, kai beja da šam.
Kū mes vacuoki palīkam, tū kuojis i rūkys ataug lieņuok. I daudz lieņuok pasaruod jauni draugi. Deļtuo kaidu nu jūs pagaisynuot ir nazkai biedeigai. Tymā šaļtī sajiuti, kai paīt laiks, kai jis īt i kai nikuo vaira nav pa vacam.
Es tik dūmoju – voi atsagrīzšona vyspuor ir īspiejama. Varbyut otkon i otkon ir juoaudzej jauna rūka voi kuoja. Atguodojūt bejušū, tok jaunū suocūt nu jauna. Kai nu nullis voi plyka stymbyna.
Vīnkuorši aizadūmuoju i pīrakstieju itū. Saucit tū par sirdsapzinis izmekleišonu voi kai cytaiž.
Nu ūtrys pusis – varbyut tikai maņ nazkuo tryukst. Varbyut tam ūtram natryukst nikuo. Naizzynuosi i nasaprassi – cikom nasatiksi i napavaicuosi. A deļkuo lai satyktu, ka nasateic jau niule.
Partū ka pa lelai daļai cylvāki cīši breineigi izteik ari bez mane – jī taipat nazkai dzeivoj, nazkū dora. Varbyut cytaiž, nakai dareitu kūpā ar mani. Tok jī nikur napagaist. Jī vīnkuorši dzeivoj sovu dzeivi nazkur cytur i bez mane.
Nazkur jī vysi vysleidza ir. Nazkur jī palīk. Sirdī, atmiņuos voi socialajūs teiklūs – jūs jaunuo i cytaiduo dzeive, kas īt nazkur, tok vaira na reizē. Piec laika satīc kaidu paguotnis cylvāku i saprūti – bet jis tok jūprūjom ir, jis ir izamainiejs, jis ari ir dzeivuojs. Tok jimā vysleidza ir nazkas nu tuo cylvāka, ar kū kūpā smiejūs, laižu cyrku, rauduoju, sasarunuoju, sasarakstieju, volkuojūs pa pasauli.
Koč vīneigais, kū es ar itū vysu gribieju pasaceit, ir eisai. Ar eistu draudzeibu ir kai ar eistu mīlesteibu. Atslāgys vuords ir “žāluot”. Na īgribēt deļ seve, sagruobt, savuokt, pajimt, a nu sirds nūvēlēt tū lobuokū i dūt, na jimt.
Tam vaira nikod var nabyut nikaida sakara ar mani. Tok lai kotram cylvākim, kas nazkod maņ ir devs nazkū lobu i manī ir atrads voi radiejs kū lobu i ar kū kūpā ir bejs labi – lai jam vīnkuorši ir labi.
Vot i vyss. Tai tuos kuojis i rūkys nūkreit, tai juos ataug nu jauna.
I vysleidza ir vārts. Tuo eisuo laika deļ, cikom draugs ir draugs. Partū ka tikai tys, kas ir staiguojs ar sovom kuojom, zyna, kaida laime ir vīnkuorši īt. I tikai tys, kam ir rūkys, zyna, kai ir gluosteit.
Tok ir vīna loba ziņa. Eisti draugi ari piec symtim tyukstūšu godu ir draugi, partū ka tei kūpeiguo dzeisla jau naizneikst. Pazinis īt i aizīt, palīk svareigais. Es ceru, ka jis palīk.
I vēļ es ceru, ka itys buobu laiks puorīs i nazkod otkon byus gona laika vysam skaistajam i lobajam.


text:
20 godu symts
Laika skaiteišonys zeimeibā 20 godusymts irā laikavyds, kurs suocēs 1901 godā i tuoļuojuos da 2000 godam (īskaitūt) pa Gregora kaleņderam.
Nūtikšonys[pataiseit | labot pirmkodu]
07.02.1922.gods. Istodišonys Sapuļcys sēdē nūteik Satversmys ūtrys dalys apsprīsšona. Par deputata F.Kempa prīšklykumu pi 115.panta, kas nūzeimej latvīšu volūdu, kai vaļsts volūdu ("pi kam Latgolys apgabalā par oficialu volūdu teik skateita latgaļu vītruna") balsoj tikai 18 cylvāki un jis nateik pījamts. Latgaļu parteju puorstuovi blokej Satversmys ūtrys dalys pījimšonu.


text:
Latgalīšu entuziasti nu 26. leidz 29. juļam Škilbanu pogosta Balkanūs tykuos seminarā „Roksti!”, lai apgiutu latgalīšu rokstu volūdys pamatus, izzynuotu vaira par žurnalistiku i pavadeitu laiku latgaliskā gaisūtnē. Vosorys školu reikuoja bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Latgalīšu Kulturys Gazeta (LaKuGa) ar LR Kulturys ministrejis i Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programmys atbolstu.
Vosorys školys golvonais mierkis beja veicynuot latgalīšu rokstu volūdys apgiušonu i lītuošonu kasdīnā, kai ari seminara dalinīkus īsaisteit turpmuokā LaKuGys satura veiduošonā. Kai izaruodeja, latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumi ir dīzgon sarežgeiti i tū apgiušona prosa pacīteibu i laiku. Rokstu volūdys nūdarbeibu vadeituojai Muorai Mortuzānei-Muravskai vīgli uztveramā veidā īsadeve golvonūs pamatus izstuosteit, tūmār daudz vēļ pošim seminara dalinīkim byus juoapgiust patstuoveigi. Bez zynuošonom rokstu volūdā seminara dalinīkim beja arī īspieja īgiut zynuošonys rokstu veiduošonā i foto reportažu sagataveišonā. Praktiskus padūmus veiskmeiga roksta sagataveišonā deve Anita Brauna (žurnals „IR”), sovukuort Gunārs Vilcāns (Latgolys forografu bīdreiba) pastuosteja par veiksmeigys foto reportažys sagataveišonu.
Seminara dalinīkim nakluotīnē beja īspieja īpazeit divus izcilus Škilbanu pogosta kulturys darbinīkus, kuri ar sovu darbeibu ir īguojušs Latgolys kulturys viesturē. Bolvu Centraluos bibliotekys direktore Ruta Cibule stuosteja par Mikeli Bukšu (1912–1977) i juo Latgolai veļteitū dorbu trimdā. Sovukuort Māreite Slišāne stuosteja par folklorys vuocieju, rakstnīku i spylgtū personeibu Ontonu Slišānu (1948–2010).
Bez praktiskajom nūdarbeibom i lekcejom seminara dalinīki īpazyna Škilbanu pogosta viesturi, dobys boguoteibys i uzjiemeigus vītejūs īdzeivuotuojus. Izbraukuma laikā tyka apmaklāta Styglovys dobys taka, pabyuts pi izcyluo latgalīša M. Bukša pīminekļa, satykti myusu dīnu aktivi Škilbanu pogosta kulturys cylvāki i pabyuts zemnīku saimnīceibā „Kotiņi”, i kuortejū reizi giuts apstyprynuojums latgalīšu uzjiemeibai i dorba mīlesteibai.
Piec aktivuo dīnys dorba vokorūs Balkanūs pi seminara dalinīkim gasteja vītejī muzykanti i teatris. Pyrmajā vokorā nūtyka sasadzīduošona ar folklorys kūpu „Rekavas dzintars”, nuokamajā dīnā gasteja Baļtinovys amaterteatris „Palādas” ar fragmentu nu izruodis „Ontons i Anne”. Pādejā vokorā par dzīsmem i dančim guoduoja Upeitis jaunīšu folklorys kūpa i vītejuo grupa „Napruots”.
Seminara organizatori soka lelu paļdis dalinīkim, lektorim, vokoru gostim i atbaļsteituojim („Bolvu maiznīkam”, „Adugam” i „Latgolys pīnam”).
Vaira obrazeņu nu pasuokuma verīs ite


text:
latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade »
Nūtiks “Vuolyudzāni” i latgalīšu volūdys i kulturviesturis olimpiade
21. aprelī nūtiks skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i atkluotuo latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade. Itūgod obeji pasuokumi nūtiks jau 18. reizi. Skotuvis runys konkursa „Vuolyudzāni” mierkis ir styprynuot bārnūs i jaunīšūs nacionalū identitati,Skaiteit vaira »
Aizvadeiti jau 17. “Vuolyudzāni” i latgalīšu volūdys olimpiade
22. aprelī, Latgolys kongresa symtgadis prīškvokorā, jau 17. godu Rēzeknis Vaļsts 1. gimnazejā nūtika skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i vaļsts atkluotuo olimpiade latgalīšu rokstu volūdā i kulturviesturē. 63 bārni nu 27 Latgolys školu puļcejuos, kabSkaiteit vaira »
Izsludynuoti “Vuolyudzāni” i latgalīšu volūdys i kulturviesturis olimpiade
22. aprelī Rēzeknis Vaļsts 1. gimnazejā nūtiks 17. skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i atkluotuo latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade, informej Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKŠA). Skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” irSkaiteit vaira »
Aizvadeiti 16. “Vuolyudzāni” i latgalīšu volūdys olimpiade
Salaseit kūpā gryudus, pa viejam kaiseitūs. Tautu salaseit kūpā. Volūdu salaseit, bolsi kab napagaist, Pasorgoj, Dīveņ, bolsus! (Anna Rancāne) 16. aprelī Rēzeknē 16. reizi nūtyka skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i latgalīšu rokstu volūdys iSkaiteit vaira »
Izsludynuoti “Vuolyudzāni” i latgalīšu volūdys i kulturviesturis olimpiade
16. aprelī Rēzeknis Vaļsts 1. gimnazejā nūtiks 16. skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i atkluotuo latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade, informej Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKŠA). Olimpiadis mierki ir školu jaunuotnisSkaiteit vaira »
Aizvadeiti jau 15. “Vuolyudzāni” i latgalīšu volūdys olimpiade
18. aprelī Rēzeknē ar Andryva Jūrdža saceitajim vuordim “Nazadzenīs augstuoks par cytim byut, bet dzenīs lobu darēt i gudruoks kliut” kai moto jau 15. reizi nūtyka skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturisSkaiteit vaira »
Nūtiks skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade
18. aprelī Rēzeknis 1. vydsškolā nūtiks 15. skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i atkluotuo latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade. Vīns nu olimpiadis mierku ir školu jaunuotnis vydā veicynuot vītejūs kulturys vierteibu apzynuošonu i izcyluokūsSkaiteit vaira »
Redzīni par “Vuolyudzānim” i latgalīšu volūdys olimpiadi
26. aprelī Rēzeknē nūtyka jau 14. skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade, kurai ūtrū godu ari vaļsts atkluotuos olimpiadis statuss. Ar rezultatim var īsapazeit ite, nu itūreiz LaKuGa vaicuojaSkaiteit vaira »
Aicynoj pīsadaleit skotuvis runys konkursā “Vuolyudzāni” i latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiadē
Ituo gods 26. aprelī Rēzeknis 1. vydsškolā jau 14. reizi nūtiks latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade i skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni”. Vīns nu olimpiadis mierkim i aizdavumim ir školu jaunuotnis vydā veicynuot vītejūsSkaiteit vaira »