text:
Roksta autore: Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv
Foto: Edeite Husare
Kas ir laime, kai tū izmiereit, i voi tei var byut nabeidzama? Atbiļdis iz itim vaicuojumim ļauds mekliejuši jau nu pasauļa pyrmsuokumu. Laimis mekliejumi nav reizriekins, kur ir tikai vīna pareizuo atbiļde, laimi kotrs atrūn i sajiut pa sovam.
Raudzeit sajust laimi i par tū vaira izzynuot varēs Indrā, Kruoslovys nūvoda nalelā cīmateņā viņ sešu kilometru attuolumā nu Boltkrīvejis rūbeža. Tī tūp Laimis muzejs, kas itūvosor gaideis apmaklātuojus.
Nu bazneicys par muzeju
Ideja par Laimis muzeja izveidi rodusēs Indrys pogosta īdzeivuotuojim, pogosta puorvaļdis vadeituoja Ērika Gabrusāne soka: “Dūmuojom, kuo myusim trykst, laimis tryukst, i nūlēmem, ka laime juovad da myusu. Tai ari roduos muzejs!”
Laimis muzejam atvālāta bazneicys āka, kas lyudzieju vajadzeibom tai ari nikod nav kolpuojuse. Bazneicu 20. g.s. 30. godu beiguos cēle luteraņu draudze, pyrmskara godūs Indrā bejs daudz luteraņu. Tymā laikā Latvejis pīrūbežu mierktīceigi styprynuoja i latvyskuoja, gon ceļūt strategiski svareigys byuvis, gon ari syutūt Ulmaņa režimam lojalus cylvākus struoduot iz pogostim Boltkrīvejis i Krīvejis pīrūbežūs. Niu par pogosta styprynuošonu dūmoj poši indrānīši, i jauna turisma objekta izveide ir vīns nu veidu. Myusu dīnuos Indrys pogostā dzeivoj gondreiž pusūtrys tyukstūšys cylvāku, nu kurūs leluokais vairums ir boltkrīvi.
Luteraņu bazneicā piec Ūtruo pasauļa kara īreikuoja sporta zalu, vāluok ākā tykušys reikuotys diskotekys, kurys spieliejs sovā laikā zynomais didžejs Montana. Par disko eru Indrā līcynoj iz īejis portala pabaliejušais uzroksts “Disko”, kuruo nikaideigi navarūt izdzēst, tik stipri tys īsakūds bazneicys ceglūs. Ar laiku āka palyka tukša i laika zūbs dareja sovu. Pyrms vairuoku godu pogosts par sovim leidzeklim suoce ākys atjaunuošonys dorbus, piečuok muzeja izveidei vajadzeigū finansiejumu pīsaistūt projektu konkursā.
Laimis forts pīrūbežā
Laimis muzeja ekspozicejis izveide uzticāta SIA “Being Design”, koncepcejis autors ir muokslinīks, Myusdīnu muokslys galerejis Leivuonā eipašnīks Raimonds Vindulis, ar jū komandā struodoj Kārlis Žagata i Mārtiņš Markots, tykuši pīsaisteiti ari cyti muokslinīki.
R. Vindulis atzeist, ka suokūtneji, īsasaistūt projektā, bejuse čudna sajiuta, bet vāluok ideja cīši aizruovuse, kai ari uzrunuojuse vītejūs uzadreikstiešona eistynuot tik ambiciozu projektu. “Muzejs ir veiduots kai laimis forts pošā pīrūbežā. Teik gaideits navys īnaidnīks, bet gon ar īkšejū laimis sajiutu vyss teik atvaireits,” soka R. Vindulis, pībylstūt, ka laimis tema Latvejā i pasaulī palīkūt aizviņ aktualuoka.
Veidojūt muzeju, tics pieteits zynomais par laimi. Jaunizveiduotais muzejs naatbylst prīkšstotam par klasisku muzeju, kur vitrinuos salykti kruojuma prīkšmati i skaitomi viesturiski apceriejumi. Ekspozicejis veiduotuoji apzynuotai izavairejuši nu ituos pīejis, veidojūt tū kai dažaidys nūstuošonys, kuruos puorskaitoms, pareizuok sokūt, sajiutams, cik dažaida var byut laime.
Puorkuopūt puori muzeja slīkšņam, acs tīcās iz oltora vītu – Edgara Mucenieka lelformata gleznuojumu, kurā simboliski attāluota laime. Laimis muzejā var pasavērt iz pasauli caur rozā okulerim, dorbuotīs endorfina laboratorejā i saprast, kas fiziologiski nūteik ar cylvāku laimis šaļtī, aizadūmuot, caur cik smogu dorbu reizem atīt laimis sajiuta. Muzeja ekspoziceja turpynojās tūrnī, nu kura pasaver skots iz Indru i tuolumā radzami Boltkrīvejis meži. Muzejā padūmuots par daudzom detaļom, caur kurom giut mozuos laimis šaļtenis.
Iz vaicuojumu, kas pošam ir laime, Raimonds atsoka: “Laimis sajiutu saguodoj īspieja byut kluotyn, pīlikt rūku procesim, kas ir leluoki par tevi pošu.”
Jaunizveiduotais Laimis muzejs byus nūzeimeigs turistu pīturys punkts natikai Kruoslovys nūvodā, bet vysā Latgolā, dūdūt papyldu stimulu Indrys i tyvuokuos apleicīnis īdzeivuotuojim atteisteit turistim saistūšus pakolpuojumus i pīduovuot vītejū produkceju. Kai jau daudzvīt Latgolā, ari leidz Indrai tikšona nav pa tīm lobuokajim celim, R. Vindulis cer, ka muzejs byus spieceigs arguments uzlobuojumu veikšonai.
Laimis muzejs Indrā apmaklātuojus gaideis piec Juoņu, bet tuo oficialuo atkluošona byus augusta suokumā. Īeja muzejā byušūt bez moksys, atzeimoj Ē. Gabrusāne.


c: text/html

text:
Vīrs meklē zudušo sievu.
9. A. 400. V. Zacharska, Ludzā.
Dzeivuoja vīnā mežā vīns zemnīks ar sovu sīvu un vīnu meitu, kuru tāvs ar muoti cīši mīļuoja un žāluoja. Meitai beja vuords Agatiņa, un jei beja cīši smuka. Natuoli nu zemnīka ustobiņas uz augsta kolna beja lela pils. Tī dzeivuoja kaids boguots kungs. Juo pils beja sataisīta nu lada. Kungs namīļuoja saules, puču, dzīšmu, putnu un aužu, bet par vysu vairuok jis namīluoja ituo zemnīka, kurs natuoli nu juo dzaivuoja, cierta molku un dadzynuoja dagutu.
Vīnā dīnā sasadusmuoja kungs uz zemnīka, pajēmja lelu gubu snīga un aizgryudja zemnīka ustabiņu, tai ka zemnīks ar sovu saimi navarēja nikai izīt uorā. Izzynuoja natuolēji cīmi, ka ar zemnīku nūtyka taida nalaime, aizskrēja ļauds, devja sovu paleigu un atroka zemnīka saimi, un zemnīks otkon izguoja uorā. Juo meita beja cīši prīcīga, īraudzējuse gaismu un saulīti. Agatiņa nu lelas prīcas sasita rūku pi rūkas. Pēc ituo zemnīka sīva, Agatiņas muote, saslymuoja un nūmyra. Pēc sīvas nuaves zemnīks suoka dzeivuot sovā ustabiņā ar sovu meitu, Agatiņu, kura ar kotru dīnu palyka smukuoka. Agatiņa struoduoja vysaidus sātas dorbus, bet kad pabeidzja dorbu, jei guoja upes molā un pyna nu puču vaiņagus un laidja upē pa yudeni. Vīnu reizi kungam paziņuoja, ka zemnīkam ir cīši smuka meita, un jū vajag kungam nūzagt. Kungs padūmuoja un lyka sovim kolpim nūzagt meitiņu un atvest jam uz pili. Kolpi aizjyudzja sudobra zyrgu zalta karētā, aizbraucia pi zemnīka, nūzoga juo Agatiņu un atvedja uz kunga pili! Agatiņa kungam cīši patyka un jis pajēmja jū sev par sīvu, bet Agatiņa cīši nagribēja byut par juo sīvu. Kungs sasadusmuoia un puortaisīja Agatiņu par snīga koponu. Tai tei snīga kopona stuovēja ilgu laiku un nikas ituos snīga koponas navarēja nu vītas nūgryust.
Vīnu reiz kungs pajēmja sovu sudobra zūbynu un grybēja puorcirst itū koponu, bet kad pīlyka sovu zūbynu pi koponas, aiztreisēja zeme un nu ituos koponas izguoja rauduodama smukuo Agatiņa. Nu osorom, kuras jai lija nu acim, tyulen suoka augt smukas pučes un kungs itū redzēja. Suoka kungs prasīt Agatiņu, kab jei byutu jam par sīvu. Agatiņa ari devja jam vuordu un jī abi divi aizgvoja uz juos tāva ustabiņu. Kungs prasīja juos tāva, kab jis jam pīdūtu par tū, ka jis nazkod juo saimi aizgryudja ar snīgu. Agatiņas tāvs svētēja sovu meitu un kungu uz 1aimīgu dzeivi. Kungs ar Agatiņu tymā pat dīnā aizbraucja uz cytu kēnesti un tī sataisīja lelas kuozas. Kuozuos vysu kū dzēa un ēdja un pēc kuozu suoka dzeivuot un tagad dzivoj laimīgi.
Muni vacī tāvu tāvi tī beja un vysu redzēja.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Peipinis vaiņukam, a meža zemneicys – mozajam Jureišam.
Pirmdiena, 30. jūnijs 2008 12:07
– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –
Ite var apsavērt trejdevenis Leigū nakts kartenis, kas taiseitys 22. i 23. junī Preiļu rajona Rībeņu nūvoda Meža Trūpūs.
Nazkodejai dūmubīdru i draugu kūpai, niu bīdreibai “Latgolys Studentu centrs” ir tradiceja kasgods sasatikt iz kūpeigu leiguošonu 22. junī.
Kūpā leigojam vaira kai 10 godu nu vītys. Tei jau ir klasika – Leigū pi Mičuļa.
Vuords pa vuordam, a ziņa aizguoja tuoli. Beidzamūs godus pi gunkura nabeja, kur apsagrīzt, i nu reita pyunē iz sīna tryuka vītys guleišonai. Cyts cyta napazyna, te tik sasapazyna.
Cikom jau saiminīkam pīdzyma dāls i jis puors godu nareikuoja taida trikmīņa.
Jaunim jaunūs vaļa. Naleiguojs jau napaliksi!
Ka kuru godu nav saguojs nūbraukt iz kūpeigū leiguošonu, až gods saporceits.
Niu jau ūtrū godu LgSC leigoj Bukmuižā. Itymā godā beja ari latgalīšu grupu koncerts i projekta “Latgolys jaunīši – Latgolys nuokūtne” nūslāgums. A piec koncerta na mozuok lobs koncerts bejs vysu nakti azara krostā – ar gitaru i bez juos.
Tai kai tikai agri nu reita piec puors nakšu rikteigys naguleišonys atbrauču nu Pīterburgys, ar nūžālu saprotu, ka da Bukmuižys nanūbraukšu. Navar sēst pi styuris, ka kotra acs iz sovu pusi ruoda. Cikom izagulieju, tik vīņ laika beja palics kai dabraukt iz leiguošonu Meža Trūpūs.
Parkū taišni 22. datumā, a na 21. voi 23. junī?
Partū, kab 22. junī varātu nūleiguot ar draugim, a cytu nakti 23. junī varātu leiguot ar sovu saimi sātā.
Parosti saīt, ka 22. datumā izadzīdoj i izadoncoj tai, ka 23. labi ka saīt latvīšu tradicionalī gunkura padadzynuošonys svātki. Koč ir bejuši vysaidi gadīni – ari puorjuojīņs pa vysu Latgolu i taida īleiguošona, ka bolss pagaist i kuojis steivys.
A vēļ vīns svareigs īmeslis – 22. junī NIKOD naleist. :o)
I tys nav moz!
Ari itymā godā nabeja leita ni lasis. Beja kluss i mīreigs vokors, sylta nakts. Ūdu nabeja.
Nu reita lēce saule i atspeidēja gunkura gunīs, vyss vīnā vītā.
Tik nu augšys puori dabasim jau muove lels i malns padebess, kū saule lākdama nūkruosuoja ružovu, piečuok sorkonu i tod boltu.
Pa dīnu apsamuoce i pret vokoru jau pyute oss i solts viejs, leja leits osom puotogom – kaida tī vaira leiguošona. Taidi šašliku Juoni tik saīt.
A kū es te daudz runuošu.
Poši karteņuos varit apsavērt, kai beja.


text:
Tyvojūtīs Zīmyssvātkim, kotra sirdī i dvieselē aizviņ spylgtuok pasaruoda sirsneigums, labesteiba, dvieselis syltums i duosnums. Ari mes, Jelgovys latgalīši, vieliejomēs snīgt apleicejim kaidu jauku i sirsneigu duovonu, kas radeitu kaidam smaidu sejā i syltumu sirsneņā.
Ituo goda pādejā Latvejis Lauksaimnīceibys universitatis vuiceibu nedeļā tyka izdareiti puora pateišom lobu darbeņu. LgSC Jelgovys biroja aktivisti beja planavuojušs īt iz Jelgovys slimineicu i nūdūt ašni, daļu nu atleidzeibys zīdojūt lobdareibai. Ūtardīnys pīvakarē Latgolys rūkeiši Līga, Juoņs i Anita devēs pi Jelgovys eglis i garomguojiejim praseja nūlaseit īprīkš sagataveitus dzejūleišus i nūvieliejumus latgalīšu volūdā, par kū jī pretim sajēme kampetu maiseņus. Tuos pošys dīnys vokorā biroja aktivisti i jūs draugi tykuos bīdreibys „Šalkone” telpuos iz vakariešonu, kur vīns ūtru apduovynuoja i skaiteja dzejūleišus.
Video verīs latgaliskūs nūvieliejumus i dzejūleišus.
LgSC Jelgovys birojs


text:
Juļa beiguos eipaša šaļts beja Škilbānu etnografiskuo ansambļa dzeivē – tyka filmāts pyrmais etnografiskuo ansambļa videoklips, kuruo mierkis ir īmyužynuot ansambļa dzīduotuojis. Videoklips tūp dzīsmei, ar kurū suocīs ansamblis – “Es apsieju lynu dryvu”.
Videoklipa filmiešona nūtyka 28. julī Rekovā, i tamā pīsadaleja vysys ansambļa ituos šaļts dzīduotuojis. Dzīsmis “Es apsieju lynu dryvu” video versejā tiks īmyužynuotys div dzīsmis versejis – i viesturiskais Latvejis Folklorys kruotivis īroksts ar dzīsmis teiciejis Rozalejis Slišānes pīsadaleišonu, i pārņ Balkanu dobys parkā īraksteitais ituos šaļts ansambļa dzīduotuoju dzīduotais variants, tai gūdynojūt vysu ansambļa darbeibys gaitu.
Škilbānu etnografiskuo ansambļa klipu veidoj studeja “3 karotes medus”, kurī veiduojuši daudzys latgalīšu muziku dzīšmu video versejis, taipat raidejumu cyklu “Sajūti Latgali!” i latgalīšu volūdys apvuiceibu video versejis. Ansambļa dzīduotuojom filmiešonuos beja jauna pīredze, ar kurū sīvys cīši labi i raitai tyka golā, viereigi sekojūt ari filmiešonys komandys nūruodem.
Videoklips par Zīmeļlatgolys dzīduotuojom tūp projektā “Ziemeļlatgales tradicionālās dziedāšanas godināšanas svētki “Dzīdat, meitas, kū gadait!””, ar kuruo kulminaceju ituo gods 3. decembrī Rekovā tiks svieteiti Zīmeļlatgolys tradicionaluos dzīduošonys svātki – i videoklipa prezentaceja, i Škilbānu etnografiskuo ansambļa 35 godu jubilejs, i Zīmeļlatgolys dzīduotuoju sasatikšona i ari izdavuma “Škilbanu sīvas” izdūšona. Videoklipa radeišonu atbolsta Latgolys kulturys programa – Vaļsts kulturkapitala fonds i Latgolys Regiona atteisteibys agentura.
Teksta i karteņu autore: Edeite Husare


text:
.
Reits ir eists murgs. Lai gon kurs reits kod nabejs nav bejs murgs. Bet tys tai.
9 stuņdēs nu reita myusim ir paradzāta sasatikšona ar Mariju Grigorjevnu. Maņ ir intriga. Juos izslavātuo izpyustuo pūdeļgolva ir bejuse kai taids nūslāpums jau nu pyrmajom reizem, kod saguojs dzierdēt Sibira stuostus.
Īsadūmoju, ka jei varātu byut godu 45-50 buoba, rasna, ar sorkonu voi zylu skustu iz placu, nūteikti ar buorkstim. Nūteikti vylnys jaka i sorkoni byudi, drusku apveituse uoda. Moti sakaseiti, blondi, daguns kai ogūrcs. Bolss kai čāguonam.
(Ite es vēļ nazynuoju, ka Ačinskā čāguoni klusej i tup kūkūs, kab natierēt energejis…)
Ceļomēs ap 8 nu reita, varbyut pat mudruok. Kai pīsacieļu, nikai naatguodoju. Tik labi, ka izlītne ir ustobā. Aldis īmaun pa durovom, jis kotru reizi klauvej. Jis smaida. Da atšaut vysus, kas nu reitim klaigoj i smaida! Mes laikam izaveram brīsmeigi…
Spuornoj tys, ka zynom – Latvejā ir 3 stuņdis naktī!!! I jī, maitys, guļ!!!
Tikai cereiba īraudzēt Mariju Grigorjevnu izdzan mani nu syltuo midziņa. Ar gryutu sirdi sakluoju gultu. Koklys otkon syurst, īdzeru C vitmina trīcīndevu, vēļ nazkaidu kīmeju. Dzeram čaju.
Juopasasteidz, piec minotu 15 jau juobyut školā.
Ap 10.00 vēļ asam kojuos. Marija Grigorjevna sasatikšonu ir puorcāluse. Lai myusus nakavātu i natraucātu… jei pīzvaneis, kod gribēs myusus satikt.
Tuo rezultatā siežam vysi kojuos i gaidam. Pīzvaneit jei var kuru kotru šaļti…
Paēdem, padzērem čaju.
Muna čaja kolekceja ar vysu kūrpu kasti ir izvylkta, vīneigi ryugtūs peliejumus, kū Ilona pasamanēja viļcīnī īdzirdeit cytim, cikom gulieju reita namanē, nūlīkam nūst – lobuok tuoļuok nu grāka!
Byutu interesnai, kū muitnīki iz rūbeža byutu sacejuši par kūrpu kasti, kas pīspundāta pylna ar nazkaidu zuoli… Kaste, kai jau var saprast, beja pošā mugursūmys augšā,partū ka cytur naīleida. Gudra es asu!
Apsaveram Ačinskys karti. Teik atrosti svareiguokī objekti: teatris, kina, arhivs, baņa. Aiz gara laika apsaveram, kur jim te kopi, kur parki. Tī daudz smīkleigu zeimu, par kurom navar saprast, kū juos varātu apzeimuot.
Izmieginojam lugu.
Tai kai tūšaļt guļam pa gultom zam deča – lai syltuoks, tod mieginuojums saīt taids guļūšs. Ilona, tfu, Madaleite ar sovu Odumeņu zam vīna deča, Iļža ar čortu – ūtrā ustobys pusē.
Nu kai pi psihoanalitika vysi!
I tod jei atsaroda!
Jei atguoja iz kojom, īguoja ustobā pi myusu i beja šokā. Tai varātu apzeimuot tū stuovūkli, cikom jei dūmuoja, parkū mes vysi asam gultuos i parkū Aldis ir pi myusu. (Patīseibā maņ patyka tys naivais komendaņšu breinums, parkū mes, naatkareigi nu dzymuma, kotru reizi jēmem obeju ustobu atslāgys.)
Marijai Grigorjevnai beja bryuns kažuks, jei nabeja rasna. Nu bet moti! Kai pūdeļam! I nūkruosuoti tymsi bryuni, drusku iz sorkona!
Jei rūsējēs, vysa kū runuoja.
Bet mes drusku īsmējem – par tū skotu, kai jei īguoja ustobā, a mes vysi zam deču, a lūgam aizkors nav atvylkts – kab syltuoks byutu. Taida intima atmosfera… I jei tik runuoja.
Školā nikuo taida brīsmeiga nabeja.
Irina Iļjiņična beja buoba ar zornom, tai jau sirsneiga, no boika. Vysys puorejuos jei apleik tai kai taidys myusys. Myusu Marija Grigorjevna až kusa i tecēja.
Pasaruodēja Aļbina Dmitrijevna. Varātu saceit, ka tys beja kai rupa maize iz vyspuorejuo tortu fona. Breineiga.
Jei ilgi nasaceremonēja. Nūsavēre, kas mes taidi, i savuoce nu školys. Nasaceisim, ka sajiusmā lauzem krāslus, bet vysmoz kaida puormaine.
Mes braucem iz vojennū gorodoku pīsaregistrēt. I myusus vede školys šopers ar tik pīkurynuotu buseņu, ka prīca apsazynuot vysus sovus džemperus!
Lai gon tik breineigi sasačučaluojuši mes laikam vaira nebejom nivīnu dīnu, pat tod, kod palyka iz pusis soltuoks.
Acīs vys stuov Ilonys capure, kam spolvys beja tik garys, kai pa gobolu izavēre piec ryža izplyukuota parika. Atlaid, Ilona, tei capure ir atguoduošonys vārta! Patīseibā tys beja šaļs, bet nu tys tai.
Pi registreišonuos beja interesnai. Tī beja skaudzem ļaužu, kas sēdēja bezgaleiguos i nasaprūtamuos rynduos, kur nikai nasaprostu, kurs ir piedejais, kab naapvaicuotu vysu. Bet tys varbyut ari ir ryndu šarms – sasapazeit, izalomuot, dvēseli izkrateit.
Myusim tuo lobuma nadatyka. Myusim beja gona ar sevi.
Stuovējem kai inventars, cikom Aļbina Dmitrijevna kursēja pa kabinetim, purpynuodama zam daguna, kur otkon licīs tys voi itys padonoks.
Puorskaitējem, kas vajadzeigs uorzemnīkam, kab registreitūs. Tys nav reali.
Saprotom, ka vīnlaiceigi iz tīni juoīsarūn vysim, kas pīraksteiti dzeivūklī, kur kaids gryb registrētīs. Jemūt vārā, cik garys ir ryndys i cik laika tys prosa, breinums, kai Krīvejis ekonomika vēļ nav sabrukuse. Navar byut, ka vysi ir bezdarbnīki ir var sēdēt tī sutkom.
Beja cīši interesna lopa. Tī beja nazkas par uorvalstu viestnīceibom, bet maņ patyka, ka cytu vaļstu nabeja – tikai bejušuos PSRS republikys. It kai uorzemis ar tū ari beidzās. Voi ari iz pasauļa nav nikuo cyta bez bejušuo PSRS.
Tod mes gaidējem Rancānu. Nazynu, cik ilgi gaidējem, tok soltums leida cauri vysam škeletam i džemperu štukaturka tī daudz naleidzēja. Aļbina beja ar myusim. Jei nasaprota, parkū myusim juostuov iz īlys, ka var sēdēt syltajā školys busā. Es ar niu nasaprūtu, bet tūreiz lykuos cīši logiskai.
Oi, kaidi tik purni tī nabrauce garom! Taidi kroti!!!
Beja ari normali ļauds ar žiguleišim. Bejušī vajennī beja, nazkodejī gūda ļauds.
Nazkod tī ir bejs šmuks i īkūpts vojannais garadoks, niu tik aizlaistys klumbys palykušys, statineiši i nūlaistys sātys.
Nazkai maņ Aļbinys saceitais vys pruotā palics. Kočkod tī ak jau vyss beja kai taidā paraugpiļsieteņā.
Kod īsasēdem školys busā, Rancāns beja kluot.
Vysmoz maņ tai ruodīs. Voi varbyut mes tikai taisējemēs sēstīs?
Tod mes jū palaidem braukt prūm, partū ka myusim juo navajadzēja.
Iz školu aizbraucem ar busu.
Nikas cyts pruoteigs nanūtyka, vysmoz es naatguodoju. Ačinskā beja tik labi, ka nabeja laika raksteit (i leidz ar tū niu nav dīnysgruomotys, nu kuo nūraksteit…).
Reizis 100 lobuok nakai beja dūmuots. Te vīnkuorši byutu juofotografej kotra sāta!
Paēdem pušdīnis tukšā školys iedneicā, myusus nūlomuoja, ka asam atguojuši ar mietelim. Cēlemēs nu iesšonys i nesem drēbis iz garderobi, kab piec šaļts jūs nu tīnis pajimtu.
Beja breineigs guņsdziesieju aparats, izpuškuots ar speidulim i veitenim. Ka kam degt, tī vajadzātu ilgi kastīs, cikom tyktu da dziesšonys.
Vaira nikuo naatguodoju.
Ā, mes guojom iz veikalu i fotografējemēs pi oranžuo Lenina!
Oi, kai es itū varieju aizmierst!
Guojīņs beja vīnkuorši genials. Digitalais aparats atdeve golus – vīnkuorši sastynga (juo piedejais dvesīņs ir biļdeite ite sūpluok!). A mes mudrā sūlī gar tom breineigajom budonkom! I kas par skotim! Kas par rokstim! Kas par pūstažu i bagadzeļņu!
Rikteigi nazynu, deļkam guojom iz tū veikalu, tys beja varbyut kilometru voi vaira nu koju. Vīneigais lobums – pošapsakolpuošonuos i var vozuotīs pa jū.
Bet Lenins!
Jis beja kai dzeivs i iz taida postamenta, ka knapi var redzēt, ka Lenins. Kab nabejs myusu leninologejis pīredzis (tok jau mes ar Ilonu paspējem pat pionīrūs, a Lenina unukūs sabejom pa pylnai programmai), mes tymā oranžajā klucī Lenina napazeitu.
Jī jū beja nūkruosuojuši. Laikam bronzys kruosā. Bet izavēre labi. I juo seja beja aizsnyguse, izavēre pastrāšnai.
Partū otkon barnu laukums ar snīga skulpturom i slidkaļneņu beja pošā laikā.
Vokorā laikam teatri mieginuojom.
Ak jau, ka mieginuojom. Maņ ruodīs, ka tei beja tei dīna, kod es apvylku sukni i Aldam beja tautystārpa župons iz streipainuo marjaka krakla…
Bet es nagaranteju!


text:
12 vārti Skopenko Žanuels (Jēkabpils SS)
11 vārti Žarovs Ņikita (FK Dinamo Rīga)
10 vārti Skopenko Daniils (Jēkabpils SS)
8 vārti Jermoļenko Vladislavs (FK Liepāja), Ragainis Rainers (Jēkabpils SS)
6 vārti Vizins Vladislavs (FK Liepāja)
5 vārti Grebskis Ulvis Reinis (Jēkabpils SS)
4 vārti Mihailovs Pāvels (FK Dinamo Rīga), Miezis Gusts (FS Metta), Škutāns Kristaps (JDFS Alberts), Lukjanskis Vladislavs, Tumašs Jurijs (Rīgas Futbola klubs)
3 vārti Vorobjovs Artjoms (FK Dinamo Rīga), Vološinovs Daniels (FK Liepāja), Glāzītis Rainers Gustavs (FS Metta), Strautmanis Kārlis (JDFS Alberts), Galajs Armans (Rēzeknes FA)
2 vārti Jegorovs Aleksandrs, Markovskis Valts Lūkass, Ozoliņš Edgars, Rubcovs Sergejs, Samoiļenko Aleksandrs (FK Dinamo Rīga), Sils Dans (FK Liepāja), Kļavlapa Edgars, Putraševičs Agris (FK Spartaks), Konstantinovs Tomass (FS Metta), Eglītis Ričards, Kļaviņš Rihards (JDFS Alberts), Kalvāns Ēriks, Trofimovs Jegors (Jēkabpils SS), Danilovs Iļja, Ivenkovs Pēteris, Sprukts Žanis (Rēzeknes FA), Baško Matīss, Kirillovs Daniels (Rīgas Futbola klubs)
1 vārti Lembergs Filips, Pidiks Gints, Sorokins Pāvels (FK Dinamo Rīga), Družiņins Daniels, Gaulis Rihards, Grasis Gustavs, Kovaļskis Edgars Miķelis, Vizulis Dāvids, Šeidlers Mārtiņš (FK Liepāja), Paegle Kārlis, Riļevs Artemijs (FK Spartaks), Kravčenko Kristoers Davids, Saulītis Jānis, Simbircevs Kristiāns, Treimanis Kristofers, Vīksna Rainers (FS Metta), Kristsons Ēriks, Levenbergs-Kirpļuks Artūrs, Porietis Haralds, Zeltiņš Dāvis (JDFS Alberts), Daņilovs Aivars, Leščovs Mihails, Neverovskis Kaspars, Tiltiņš Armands (Jēkabpils SS), Mackevičs Enriko, Petrovs Antons, Troškovs Vladislavs (Rēzeknes FA), Bukšs Mārtiņš, Karputins Anatolijs, Tretjakovs Vladislavs, Šilins Dāvids (Rīgas Futbola klubs)


text:
16.11.2010
Latvija – Latgola: Es asu Tu – Tu esi Es
Ir laiks, kod ļauds jiut Vaļsts svātku nūskaņuos i pat sabīdriskais transports izrūtuos ar sorkon-bolt-sorkonajim karūdzenim, i Daugovpilī jau aiz laika sadagtys Zīmyssvātkim atbylstūšys gaismu virtenis pi 18.novembra īlys laternom… 16. oktobrī „Latgolys Studentu centra” Daugovpiļs birojs aicynuoja iz tematiskū vokoru „Latvija – Latgola: es asu tu – tu esi es”, kurš veļteits Latvejis Vaļsts svātkim. Latgola ir naatjamama Latvejis sastuovdaļa, deļ tuo vīna nu pasuokuma temom beja par latgalīšim, kuri, dorbuojūtīs dažaiduos sferuos, ir givuši atzineibu pasauļa mārūgā, bet nareti ir damiersti sovā dzymtajā pusē. Par ļaudim, kuri pagaidom nav pīmynāti školu vuiceibu materialūs, bet ir nasuši gon Latgolys, gon Latvejis vuordu pasaulē. Pi īsapazeišonys jaunīši stuoseja par vītom, nu kurīnis cālušīs – Kolupis, Maltys, Pušys, Rēzeknis, Preilim, Sokolovys, Rogovkys, Gaigalovys – , par īvārojamim cylvākim i apskatis objektim, kas ir daļa nu Latvejis.
Turpynuojom ar diskuseju par Latgolys ļaužu unikalitati i tū, kai jei papyldynoj Latveju. Plašuokys diskusejis izraiseja dūma, ka latgalīši grib saglobuot sovu identitati. Studenti atzyna, ka nūzeimeiga tuos sastuovdaļa ir volūda i juos saglobuošona. Latgalīšu mēlē teik runuots saimē, ar draugim, rodim, paziņom, skaiteiti roksti internetā i vītejā presē, ailis Susātivē i lyugšonys puotoru gruomotā, teik raksteitys eiszinis i viestulis sovejim. Latgalīši ir eipaši ar tū, ka prūt uzjimt gostus (bet vysaiž var saīt ar latvīša – latgalīša sajaukumim, kuri asūt vysbeistamuokī, partū ka nu vīnys pusis lobi, bet vydā var byut vysaiži 😉 ), svieteit svātkus, īt iz balim, īvāruot tradicejis.
Dažaida pīredze atsakluoja, kod tyka uzdūts vaicuojums – latgaliskais paleidz voi traucej? Izaruoda, cik ļaužu, tik vīdūkļu, kuri baļsteiti iz dažaidu pīredzi. Bet apšaubeit, ka latgaliskais ir pīvīnuotuo vierteiba i papyldu bonuss, kod izadevs labi i kvalitativi padareit kaidu dorbu, nivīns nasajēme.
Daudz laimis i boltu dīnu Latvejai i myusim vysim!
Leidzeigī roksti:


text:
Olūtu kruojums “1917. gada Latgales kongress avotos, apcerēs un pētījumos”
Kruojumā publicāti arhiva dokumenti i fotodokumenti, apkūpuotys presis publikacejis par kongresu, publicātys Latgolys kongresa dalinīku i oculīcinīku atminis, apkūpuoti cytu pietnīku i publicistu dorbi, kongresam veļteiti literari saceriejumi, taipoš apkūpuoti vizualuos muokslys dorbi, kurūs atainuoti Latgolys kongresa nūtykumi, kai ari īkļauta uzziņu literatura par zeimeigū nūtykumu. Kruojuma sastuodeituojs i komentaru autors Henrihs Soms, komentaru autors Aleksandrs Ivanovs, Daugovpiļs Univesitate,2018. Elektroniskā versejā pīejams ite.
Latgolys kongress: pamatakmiņs Latvejis vaļsts izveidē
Majā palīk 100 godi nu Latgolys kongresa. 1917. goda 9. i 10. majā (piec v. st. 26. i 27. aprelī) Rēzeknē iz Latgolys puorstuovu sapulci sasalaseja progresivuokuo latgalīšu iņteligencis daļa – bazneickungi, školuotuoji, inženiri, militarpersonys i cyti.
Kongresā Latgolys latvīši lēme, ka viesturiski škiertajai latvīšu tautai juoapsavīnoj i tuoluok pošai juolem sovs liktiņs. Kongresa delegati pījēme rezoluceju, kura paredzēja – Vitebskys gubernis, Kūrzemis i Vydzemis guberņu latvīšim teritoriali juoapsavīnoj i juodaboj autonomeja Krīvejis vaļstī. 1917. goda pavasarī vēļ narunuoja par naatkareigu Latveju, taida dūma nabeja nūbrīduse ari baļtīšu vydā, kai tymā laikā latgalīši sauce Kūrzemis i Vydzemis guberņu latvīšus. Tuo laika politiskuo situaceja ļuove dūmuot, ka Krīveja atsateisteis demokratiskā vierzīnī. Boļševiku tikšonu pi varys i jūs vāluokuos zviereibys navarēja paredzēt. Pylns roksts par Latgolys kongresu ite.
Latgolys kongresā 9. i 10. majā (26. i 27. aprelī p.v.st.) pījimtī lāmumi
Valereja Seile – nanūgurdynojamuo latgalīte
Valereja Seile ir vīna nu Latgolys spylgtuokajom i nūzeimeiguokajom sīvītem, vīna nu nadaudzajom, kas pīsadaleja Latgolys kongresā 1917. goda. Pyrmuo latgalīte, kas īgiva augstuokū izgleiteibu.
Jei 1917. godā atbaļsteja ideju, ka ir juoapsavīnoj vīnā vaļstī, i minēja kai pīmāru ASV, kur ir vysaidys tauteibys i ticeibys, bet tei vystik ir spieceiga vaļsts, tod parkū tys navarātu nūtikt mozajā Latvejā?
Valereja Seile kūpā ar cytim Latgolys latvīšu nacionaluos kusteibys dalinīkim tīcēs puorvarēt nūvoda viesturiskū nūškierteibu kai vīnu nu atpaliceibys cālūnim, naatlaideigi raudzeidama pīradynuot latgalīšus pi vīnuotys nacionaluos apzinis, kas beja vajadzeiga, lai itys nūvods turpynuotu progresēt i atsateisteit.
Raidejumu cyklys “Trešā zvaigzne. Sākotne. Personība”
Latvejis Televizeja pīduovuoja Latgolys kongresam veļteitu viesturisku raidejumu cyklu, kas stilistiski īsakļuove Latgolys stuostu “Cytaidi latviskais” ītvorūs. Raidejumu cykls stuosteja par četrim kongresa delegatim – Stanislavu Kambalu, Fraņci Trasunu, Juris Pabērzu i Fraņci Kempu. Raidejumi pīejami ite.
Damierstais Latgolys kongresa dalinīks: latvīšu strielnīks podporučiks Donats Lāčkājs-Lācis
Vīns nu kongresa dalinīku beja latvīšu strielnīku pulka viersnīks Donats Lāčkājs-Lācis, kura vuords, atškireibā nu cytu, jau nūsauktūs, kongresa dalinīku ir praktiski damiersts. Vystik ir pamats dūmuot, ka strielnīku delegatu grupā podporučiks Lāčkājs-Lācis beja vīns nu vodūšajim, izreizis piec vadeituoja J. Rubuļa. Dzims 1895. goda 20. augustā Leivuonu pogostā. Saime vāluok puorsacēle iz Reigu, kur puiss pabeidza piļsātys školu. Reigā Pyrmuo pasauļa kara prīškvokorā beja izaveiduojušys na tikai vysai stabilys latgalīšu katūļu draudzis bazneicā, bet ari vairuokys sabīdriskys organizacejis, taida veida bīdruošonuos aplīcynuoja nacionaluos pošapzinis pīagumu.
Latvejis Radejis stuostu cykls par Latgolys kongresu
Desmit stuostu garumā Latvejis Radeja stuosteja par Latgolys kongresa viesturi i nūzeimi. 1917. godā nūtykušajā kongresā Latgolys latvīši lēme par apsavīnuošonu ar puorejim latvīšim, tys beja nūzeimeigs pagrīzīņa punkts Latvejis vaļsts i latvīšu nācejis izveidē.
“Kolnasātā” diskuseja par 1917. goda Latgolys kongresu
Latvejis Radejis raidejumā “Kolnasātā” itūreiz diskuseja par 1917. goda Latgolys kongresu. Tūreiz, pyrma 100 godu, latgalīši nūsprīde apsavīnuot ar puorejim latvīšim. Tūlaik par naatkareigu Latveju vēļ narunuoja, tok Latveja tyka dybynuota. Raidejums vaicoj, kas nūtyka ar puorejim kongresa lāmumim, voi Latgolys delegatu praseituos pošnūteikšonuos tīseibys ir jimtys vārā? Diskusejā pīsadola viesturnīks Valters Ščerbinskis, Arņs Slobožanins, kurs veidoj kinu par kongresa laiku, i jurists Agris Bitāns.
Informativs materials “Ceļā uz Latvijas valsti. Latgales kongresam 100”
Vaļsts kancilejis sagataveits informativs materials par Latgolys kongresu.
Latgolys i puorejuos Latvejis kulturviesturiskuos atškireibys
Eiskina “GAMBITS 1917”
Viesturiskajā eiskinā “Gambits 1917” paruodeita Franča Kempa i Franča Trasuna sasatikšona, kuri, izmontojūt varys vakuumu piec cara guosšonys Krīvejis imperejā, Latgolys latvīšu (latgalīšu) vuordā lem par sovom nuokūtnis perspektivom, teikūt da lāmuma divejus mienešus piečuok sareikuot Rēzeknis 1917. goda viesturiskū apreļa kongresu, kurymā tyka nūlamts, ka Latgolys, Vydzemis i Kūrzemis latvīši ir vīna tauta i Latgolai juoapsavīnoj ar puorejim tūpūšuos Latvejis vaļsts nūvodim vīnā zemē.
Eiskina “Lauleibys”
Viesturiskajā eiskinā “Lauleibys” paruodeita Latgolys inteligeņcis – Fraņča Kempa i Fraņča Trasuna argumentaceja i reiceiba Rēzeknis 1917. goda viesturiskuo apreļa kongresa laikā, kurymā tyka nūlamts, ka Latgolys, Vydzemis i Kūrzemis latvīši ir vīna tauta i Latgolai juoapsavīnoj ar puorejim tūpūšuos Latvejis vaļsts nūvodim vīnā zemē.
“Kolnasātā” diskuseja par Latgolys kongresa symtgadis svātku programu
“Kolnasāta”pietej Latgolys kongresa symtgadis svineibu programu i raugūt nūskaidruot, kaida byutu lobuokuo duovona Latgolai nu myusu pošu, latgalīšu. Diskusejā pīsadola Namaterialuo kulturys montuojuma centra “Upīte” vadeituojs Andris Slišāns, Latgalīšu kulturys bīdreibys vadeituoja Līvija Plavinska, kai ari puorstuovi nu Daugovpiļs – Vita Vilevko nu Daugovpiļs Kulturys puorvaļdis i Sandra Maskaļova nu Latvīšu kulturys centra.
Fraņča Kempa monografeja “Latgalieši”
Ūspieja īsapazeit ar latgalīšu atmūdys darbinīka Franča Kempa 1910. godā Cēsīs izdūtū monografeju “Latgalieši”.
Fraņča Kempa emocionaluos reiceibys skaidruojums 1917. goda kongresā Rēzeknē
Arņs Slobožaniņs pīduovoj sovu redzīni, par kū Fraņcs Kemps kūpā ar dūmubīdrim pamete Latgolys kongresu 1917. godā.
“1917. goda 26. aprelī vīns nu radzamuokajim Latgolys atmūdys darbinīkim – Fraņcs Kemps – kūpā ar 49 dūmubīdrim pamat Rēzeknis kongresa telpys. Vitāli svareigais Latgolys inteligencis lāmums – atsadaleišona nu Vitebskys gubernis i apsavīnuošona ar cytim tūpūšuos Latvejis vaļsts nūvodim, teik pījimts vīnbolseigi – bez Kempa vadeituos opozicejis. Viesturnīku redzīni un viertiejumi par F. Kempa radikaluos reiceibys motivim nav vīnnūzeimeigi.”
Myužam darbeigais Francs Kemps
Eiss īskots Franča Kempa dzeivis guojumā.
Franča Trasuna ceņtīni latgalīšu apvīnuošonā ar puorejim latvīšim
Myusdīnuos ir pošsaprūtami, ka Latgola i latgalīši ir taida poša naatjamama Latvejis i latvīšu daļa, kai Kūrzeme, Vidzeme i Zemgale i tī dzeivojūšī latvīši. Leidz pat Pyrmajam pasauļa karam sabīdreibā nūtyka diskusejis par Latgolys i latgalīšu vītu storp puorejim latvīšim. […] Fraņcs Trasuns uzskateja, ka latvīši ir bejušs vīnuoti etnografiski, bet sovukuort škierti tī beja administrativā i ticeibys ziņā, kai ari sovā darbeibā. Ceņtīni veicynuot latgalīšim i puorejim latvīšim izpratni vīnam par ūtru aizasuoce jau pyrms drukys aizlīguma atceļšonys.
“Nacionālie dārgumi. 100 g kultūras”. Fraņčam Trasunam – 150
Izcylais vaļsts veirs, prīsters i kulturys darbinīks Fraņcs Trasuns Latvejis gierbūnī īdeve trešū zvaigzni – Latgolu, i niu asam vīnuoti Latvejā. Juo 61 godu garais myužs ir kinu, gruomotu, apceriejumu vārts, partū ka juo bezkompromisa kolpuošona Dīvam, vaļstei i sovai Latgolai izapeļneja juo izsliegšonu nu bazneicys. Fraņča Trasuna tragiskais i cālais dzeivis stuosts, juo ceiņa par Latvejis vīnuoteibu mums ir aktuala ari šudiņ. Tū pīruoda ari Ingys Ābelis jaunuokais romans “Klūgu mūks”, partū ka vīns nu golvonūs varūņu prototipim ir Fraņcs Trasuns. Benjamiņa noma kaminzalā sarunā par Fraņci Trasunu sasateik profesore Janina Kurseite i prīsters Andris Kravalis. Raidejumu voda Zigfrīds Muktupāvels.


text:
Valnazars ir vīna nu apmaklātuoju īcīneituokajom apskatis i atpyutys vītom, kas atsarūn tyvu Aglyunai i natuoli nu Aglyunys–Kruoslovys autoceļa Šķeltovys pogosta Gruoveru syla īplokā. Nūsaukums azaram, īspiejams, ir dūts deļ tuo sovdabeiguo izskota i atsarasšonys vītys, kam dūts Valna vuords. Tys ir vīns nu nūslāpumainuokojim azarim Latgolā, apveits ar daudzom legendom. Valnazars saukts ari par Čertoku, Čortoku i par Čertaku. Meļneicu meža vydā asūšais Valnazars ir vīns nu dzydruokojim Latvejis azarim, kas pīsaista ar sovu sovdabeigū zylgonzaļū iudiņa kruosu, lelū caurradzameibu.
Azara plateiba ir 1,9 ha, bet maksimalais dziļums – 18,32 metri. Valnazars ir beznūtecis dzydriudiņa (radzameiba 8 m), sufūzejis izceļsmis azars dziļā pyltuvveida īplokā ar samārā stuovom krosta nūguozem. Azarā naītak i nu tuo naiztak nivīna upeite ci olūts. Ite naaug maldri i iudiņa rūzis. Valnazarā ir natipiski moz iudiņa augu, nalela zyvu sugu daudzveideiba. Azars atzeits par aizsorguojomu teritoreju 1977. godā, bet dobys līgums tys ir nu 1999. goda, taipat tys ir īkļauts Latvejis NATURA-2000 Eiropys nūzeimis aizsarguojamūs dobys teritoreju sarokstā. Vīna nu Valnazara dobys līguma leluokojom vierteibom ir ainova i sovdabeigais reljefs.
Ar azaru saistuos vairuoki nūstuosti, kurūs vainuojams ļaunums. Nu Valnazara izavaira ari putyni i meža zvāri. Pastuov verseja, ka Valnazars cielīs kaida kosmiska objekta kritīņa rezultatā. Nūstuosti viestej, ka Valnazara apleicīnē atsagadejušs naparasti i naizskaidrojami nūtykumi. Piec vītejūs īdzeivuotuoju informacejis, azara apleicīnē nikod nav dzeivuojušs cylvāki, partū ka ite nav īspiejams ilgstūši uzaturēt. Tyvuokuos sātys ir 2–3 kilometru attuolumā, bet vīneiguo kuodreiz azara tyvumā bejušuo mežsorga sāta ir nūdaguse.
Vēļ vīna nu teikom stuosta, ka itai vītai pīmeitūt puordabisks pīviļkšonys spāks – apleicejūs sādžu zemnīki Valnazara apkaimē ir apsamaļdejušs, eimūt pa vīnu i tū pošu vītu, naspādami atrast pareizū ceļu. Ka kaids ite riskej nūsamauduot, tod azara vydā varūt sareibt golva, iudiņs ari sovaidi ceļūt iz augšu, i tam ir soldona garša. Ir dzierdāts, ka ituo azara dybynu nivīns tūmār nav dasnīdzs, partū ka taida naasūt vyspuor. Vaci cylvāki zynūt stuosteit, ka kaids Valnazarā nūsleikušais piec kaida laika izskoluots pavysam cytā azarā.
Cylvāki beidušīs naktī īt ci braukt gar azaru. Vīnu reizi veirs naktī ar pajiugu devīs iz sātu gar Valnazaru. Nu tuos reizis veirs nav radzāts, bet azarā atroda pajiugu i beigtu zyrgu. Dīnvidu pusī azaram agruok bejuse pļova, kur tykuši vasti zyrgi pīguļā. Pļovā atsaroda īploka, bet i pošys pļovas vydā bedre gultys lelumā. Itū bedri sauc par Valna gultu. Puiši ir deriejuši, ka itymā gultā vysu nakti nūgulēs, bet nivīnam tys nav īsadevs. Kai tik aizmīg, tai vysod pasamūst cytā vītā pļovā ci natuoli nu Valna gultys. Vacī ļauds brauc pi azara kuojis dzīdēt, partū ka iudiņam pīmeitūt dzīdnīciskys spiejis. Azara dybyns atguodynoj muola kluonu. Reiz pi Valnazara īsaroda TV3 filmiešonys grupa i navarēja uzjiimt materiālu, partū ka piļneigi jaunys baterejis beja nūsasādušs. Tagad itei pļova ir aizauguse ar kūkim. Kod ir bezviejs, pi azara var dzierdēt klusus vaidus i raudys. Saisteibā ar azaru ir īsavīsuse loba tradiceja – braucūt paceli, iudinī juoīmat moneta. Tei asūt loba zeime. Vītejī īdzeivuotuoji soka, ka tai teik atmoksuots Valnam par Valnazara apleicīnē pavadeitū laiku i naškeistuo gora trauciešonu.
Karteņa: Valnazars aglona.travel
Roksta autore: Rita Gruševa


text:
Intervejis autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv
Sintija Augustova i Eduards Armuška ir div aktivi i atraktivi jaunīši. Vysvaira jī atpazeistami kai Latvejis Radejis Latgolys studejis raidejuma “5 breinumi” vadeituoji, koč obus var satikt ari Latgolys viestnīceibā GORS Rēzeknē. Sarunā ar jaunīšim par dorbu radejā, latgalīšu volūdys īsavuiceišonu i lītuošonu, jaunīšu īspiejom laukūs i nūvodvuiceibys kai vuiceibu prīkšmata školuos lītdereigumu.
Pastuostit par sevi.
Sintija: Asu pabeiguse Rēzeknis 5. vydsškolu. Aktivi dorbojūs Latvejis Radejis Latgolys studejā i muzykys grupā “Trešīs Ņutona lykums”. Mani cīši aizraun gruomotys, muzyka. Maņ pateik ari rūkdorbi. Maņ sātā ir kačs i jiurysciuceņa.
Eduards: Asu parosts lauku puika (Eduards dzeivoj uorpus Rēzeknis – aut. pīz.). Asu absolviejs Rēzeknis 1. gimnazeju. Drusku asu vuicejīs programiešonu, bet saprotu, ka tys galeigi nav muns vierzīņs. Pateik muzyka i atsapyust svaigā gaisā, pateik pastruoduot: škaļdeit molku, aizīt medeibuos. Spieleju saksofonu i doncoju jaunuotnis deju kolektivā “Krēslīte”.
Sintija i Eduards ar Sovvaļnīku i juo vinila plati “Napaseitynuots”. Karteite nu Latvejis Radejis Latgolys studejis arhiva.
Jius obi strodojat gon Latgolys viestnīceibā GORS, gon Latvejis Radejis Latgolys studejā.
S.: Nui, mes ar Eduardu asam dubultī kolegi. Mes it kai struodojam leidzeiguos sferuos, kur juorunoj ar cylvākim, bet kotrā gadīnī atsaškir runuotuo saturs.
Ir paguojs gondreiž pusgods nu tuo laika, kai raidejums “5 breinumi” ir gaisā. Kai jiutotēs?
E.: Forši. Nasatyc, ka jau ir paguojuši seši mieneši! Es gribieju paraudzeit, kai tys ir – struoduot radejā. Niu es dūmoju, ka ar itū nazkū varātu dareit ari iz prīšku. Tys maņ teišom pateik!
S.: Varu atkluot tū, ka struoduot radejā beja muns mozais bierneibys sapyneits. Kod es tyku pījimta dorbā, maņ beja gondarejuma sajiuta, ka es beidzūt doru tū, kas maņ pateik i kū es asu gribiejuse. Es laimeigi lidinojūs muokūņūs. Itamā laikā mums ir izadevs īpazeit tik lelu skaitu dažaidu cylvāku! Kotrs nu jūs ir mainejs koč kaidu myusu prīkšstotu par pasauli, ļuovs iz lītom pasavērt plašuok.
Kai viertejat da šam padareitū?
S.: Maņ ruodīs, ka tei ir vierteiga pīredze, vuicūtīs komunicēt ar cylvākim i atteistūt sovys runys prasmis. Pa itū laiku es asu uzlobuojuse latgalīšu volūdu, aizstuodama vysus “vot” ar “nui”. Mums ir mozuok puorsasaceišonys, runojom lānuok i skaidruok.
Kaidys atsauksmis asat dzierdiejuši?
S.: Baba soka, ka jai cīši pateik. Ari mamai pateik. Kod trešais voi caturtais raidejums jau beja izguojs, mes obi ar Eduardu guojom iz “Goru”. Īīmam pa durovom, i nazkas soka: “Ot, “5 breinumi” atguoja!” Mums beja šoks, ka kaids klausās, koč i mes tikkū viņ bejom suokuši vadeit raidejumu.
E.: Suokumā atsauksmis beja nu draugu, kas klausejuos. Bet pi mums beja repere Ūga, kas pasaceja, lai mes vaira nikod narepojam. (smejās)
S.: Nui, vysys sasatikšonys ar raidejuma gostim mums līk izkuopt nu sovys komforta zonys. Pi mums beja ari Oskars Orlovs aba Raibīs, ar kuru mes zeimuojom karikaturys, i es tok vyspuor naprūtu zeimuot! Tys lyka puorvarēt sevi, sovys ramys. Asam repuojuši, dzīduojuši, zeimuojuši…
Voi planavojat ar medejim saisteit sovu nuokūtni?
S.: Es grybātu studēt, nui. Maņ pateik runuot ar cylvākim, i maņ pateik byut cylvākūs. Vacuoki vysod ir sacejuši, ka es naasu iz mutis krytuse i maņ mēle pīkuorta pareizajā vītā.
E.: Leidz četru godu vacumam vyspuor narunuoju i tod pieški suoču runuot cīši daudz. Tod, kod studieju programiešonu, tāvs saceja, ka jis naredz mani tamā jūmā, – ka maņ vajadzātu byut cylvākūs. Radeja vaira ir kai energizer (nu angļu vol. ‘tys, kas dūd energeju’ – aut.pīz.), pateikams i pozitivs dorbs. Deļtam es ari grybātu studēt koč kū saisteibā ar medejim.
Eduards i Sintija piec raidiejuma īroksta. Karteite nu Latvejis Radejis Latgolys studejis arhiva.
Kaids jums kotram ir stuosts par sovu sasatikšonu ar latgalīšu volūdu?
S.: Es jau nu bierneibys runoju latgaliski, laikam jau par tū juosoka paļdis mamys rodim, kas cytaiži i narunoj. Ar draugim suocem runuot latgaliski viņ vydsškolys godūs, i suokumā beja tikai jūceni latgaliski. Niu ari rokstu latgaliski.
E.: Mes saimē vyspuor narunojam latgaliski. Beju suocs ar tāvu runuot latgaliski, bet ruodejuos, ka nazkas nav tai i mes puorsaslēdzem atpakaļ iz latvīšu literarū volūdu. Jis gon ar sovim draugim runuoja latgaliski, i es koč kaidus vuordus jiemu nu nūklauseitom sarunom. Latgaliski suoču runuot, vuicūtīs Gaigalovys pamatškolā. Ar sovim draugim niu runoju tikai latgaliski, saimē – tikai latvīšu literarajā volūdā. Maņ Sintija soka, ka munys latgalīšu rokstu volūdys prasmis ir kai nu Antarktidys! I tys nav kompliments. (smejās)
S.: Maņ ir cīši izmaklāta latgalīšu volūdys gaume! Es raugu byut toleranta!
E.: Nu, labi, labi, nav tai, ka es aizeju rauduodams! (smejās)
Voi jius aktivi sekojat leidza nūtikšonom latgalīšu kulturā?
S.: Es na viņ sekoju, bet ari raugu pīsadaleit. Asu vīna nu meitiņu grupys “Trešīs Ņutona lykums” dalineicom. Spieleju grupā, skaitu gruomotys latgaliski, rokstu. Maņ ruodīs, ka latgaliskais ir daļa nu manis. Es asu cīši saauguse ar Latgolu.
E.: Ar mani ir cytaiži. Es par tū vysu suoču interesētīs tod, kod suoču struoduot radejā. Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2018” laikā izzynuoju, ka ir tik daudz foršu cylvāku!
Kai jums ruodīs – byut latgalīšam niu ir trendā?
S.: Maņ ruodīs, ka tai ir. Niu atsateista vysa latgalīšu gruomotu puorlikšona latgaliski: “Alise breinumu zemē”, “Kačeiša patmalis”, “Mozais priņcs”. Maņ ruodīs, ka ari, pīmāram, Raibuo daiļrade sasnādz vysus, kas dzeivoj Latvejā. Agruok latgalīši nabeja topā, bet niu tuos lītys mainuos. Ir tei pozitivuo attīksme, cylvākus pīsaista vyss jaunais i naparostais.
E.: Maņ ruodīs, ka byut latgalīšam ir forši, bet es nasajiutu puoruoks par cytim.
Voi asat sasakuorši ar negativu attīksmi?
S.: Vīnu reizi dorbā maņ beja juopavoda cylvāki iz ūtrū balkonu i es ar jim runuoju teirā latvīšu volūdā. Jī maņ prosa, voi es asu nu Latgolys. Atsoku, ka nui, asu latgalīšu meitine. I jī soka: “Var redzēt. Jums ir latgaliešu akcents.” It kai mes runojam vīnā volūdā, bet… Tys nabeja pateikamai.
E.: Varbyut tys beja kompliments? (smejās)
S.: Nā!
E.: Mes bejom ar draugim Reigā, runuojom sovā storpā latgaliski, i mums pīsasēja daži jaunīši, saceidami: “Kadā valodā jūs runājat? Kāpēc jūs runājat latgaliski? Runājiet latviski, mēs visi dzīvojam Latvijā!” Es saprūtu, ka jī vīnkuorši meklēja īmesli, kab izraiseit konfliktu.
Voi cyti jaunīši lobpruot interesejās par latgaliskom nūtikšonom?
S.: Ir gadejīs, ka maņ draugi prosa koč kaidus jaunumus par latgalīšu nūtikšonom.
E.: Cylvāki, kas nikod nav runuojuši latgaliski, suoc runuot. I daudzejim ir puorsteigums, ka tū var īsavuiceit. Cyta storpā, daži ir reidzuoni.
Kas byutu juodora, kab interese naapseiktu?
S.: Dūmoju, ka byutu juoreikoj jaunīšu nūmetnis latgaliski par muzyku, literaturu i tt.
E.: Es laikam saceitu, ka taidys nūmetnis byutu juoreikoj tyvuok pi Reigys, kab veicynuotu interesi par Latgolu i latgaliskū. Ir tok cylvāki, kas vyspuor nasaprūt latgalīšu volūdu. Pat ite, Latgolā.
Ar apvīneibu “Latgalīšu reps”. Karteite nu Latvejis Radejis Latgolys studejis arhiva.
Kū jius īsaceitu jaunīšim dareit, lai jī sovu laiku pavadeitu lītdereigi?
S.: Vajadzātu nasabeit i īt preteimā vysom īspiejom: projektim, nūmetnem, breivpruoteigajam dorbam i tt. Raudzeit dareit vairuokys lītys, lai zynuotu, kurā vierzīnī īt.
E.: Juodora tys, kas pateik. Ka gribi, kab dorbs byutu hobejs, tod ir juoizīt nu komforta zonys. Nav ari juosabeist nu tuo, kū dūmoj cyti. Navajag atstuot īspaidu iz cytim, koč i mes vysi asam tai darejuši.
Kai ir ar jaunīšu īspiejom laukūs? Kai teik pavadeits breivais laiks?
E.: Puorsvorā vysi paleidz vacuokim saimisteibuos. Sevkurs atrūn, kur dalikt rūku, eipaši jau vosorā. Ka ir breivs laiks, tod pavodom laiku ar draugim, bet nav tai, ka mes braucam tusēt iz piļsātom. Mums ir azars, vacuo škola, kur ir īkuortuota atpyutys zona. I tī vyss nūteik latgaliski. Raugu ari piļsietnīkus puorvylynuot iz laukim, partū ka maņ ruodīs, ka piļsāta nav forša vīta, kur atsapyust. Laukūs ir breiveiba, nivīns natraucej. Bet… Maņ ir rodīs prīkšstots, ka piļsātys jaunīši na vysai grib koč kū aktivi dareit.
S.: Es pīkreitu Eduardam. Koč ari poša asu nu piļsātys, lela daļa munu vosoru paīt laukūs. Piļsātā jaunīši nagrib īsasaisteit koč kaiduos aktivitatēs. Niu topā ir krūgi, kur var tusēt pa vosorys vokorim…
E.: I daudzim ruodīs, ka struoduot nav forši. Pīmāram, sasarunojam ar paziņu. Prosu, kū jis dora. Jis soka: “Neko nedaru. Ko tu, Edža, dari?” Es atsoku, ka struodoju. I jis tai: “Tjipa? Strādā? Kāpēc tu strādā? Tas taču ir stulbi!”
S.: Nui, piļsātā jaunīši ir vaira atkareigi nu vacuoku, laukūs tys ir cytaiži.
E.: Laukūs audzynoj. Gribi, lai tev koč kū nūpierk, tod izdori tū i tū, tod varbyut tev nūpierks. Maņ niu nav pat taidys dūmys, ka es aizīšu pi vacuoku i dabuošu naudu, nā. Es raugu saprast, kur varu pastruoduot voi kur pīstruoduot, kab varātu sakruot naudu i vajadzeigū montu nūpierkt. I laikam byus leluoks gondarejums, kod pats nūpeļneisi, na papraseisi nu vacuoku. Vysmoz maņ tai ir. Vacuoki ir pādejais variants – tod, kod es asu piļneigā izmysumā.
Kaidys jums attīceibys ar gruomotom?
E.: Maņ sātā ir daudz gruomotu, deļtam ka muosys skaiteja gruomotys. I juos vys vēļ skaita. Bierneibā maņ ruodejuos – nu kur var cik daudz skaiteit tūs romanus! Nav tai, ka maņ juos napateik. Ir koč kas, kū lobpruot paskaiteitu, bet na daudz.
S.: Es izaugu iz gruomotys, ar gruomotu i pi gruomotys. I maņ vysa dzeive ir gruomotuos. (smejās) Niu skaiteit ir stileigi. Ir ari stileigi jimt vārā atzinis, sekuot leidza jaunumim, bet vēļ stileiguok ir apsamaineit ar redzīnim par gruomotom. Niu skaitu Viktora Igo romanu “Nožēlojamie”, bet vysim īsoku Raibuo dzejis kruojumu “Pistacejis” i stuostu kruojumu “Pyrma syltī”, kas, pa munam, ir piļneiga klasika.
Kū jius dūmojat par nūvodvuiceibu Latgolys školuos – vajag voi navajag?
E.: Dūmoju, ka vajag. Nagribu saceit, ka latgalīšu volūda izmierst, bet… Maņ ruodīs, ka Rogovkā sovulaik munom muosom vuiceja latgalīšu volūdu i tys nabeja pīspīdu kuortā. Ka maņ školys laikā byutu īspieja īsavuiceit latgalīšu volūdu, tod es nūteikti byutu gribiejs izmontuot tū īspieju. Labi, ka maņ beja draugi, ar kurim es varieju īsavuiceit runuot latgaliski.
S.: Dūmoju, ka bārnim ir juodūd īspieja pīsadaleit nūvodvuiceibā, kas var paleidzēt atmūdynuot latgaliskū saimēs, kuruos vacuoki ar bārnim narunoj latgaliski. Tys byutu vierteigi.


text:
Nikodema Rancāna bolva »
Preiļūs padūs Nikodema Rancāna bolvu izcyluokajim Latgolys pedagogim
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv 23. septembrī Preiļūs nūtiks Nikodema Rancāna bolvys Latgolys izcyluokajim pedagogim padūšonys ceremoneja. Konkursam itūgod ir pīsaceiti 15 nominanti, informej Latgalīšu kulturys bīdreiba. Nikodema Rancāna bolva īdybynuota 2015. godā par gūduSkaiteit vaira »
Vēļ var pīsaceit školuotuojus Nikodema Rancāna bolvai
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv Leidz 12. septembram školuotuojus aicynoj pīsaceit Nikodema Rancāna bolvai Latgolys izcyluokajim pedagogim. Konkursa mierkis – ir styprynuot pedagoga profesejis prestižu un atpazeistameibu sabīdreibā, gūdynojūt izcylu veikumu pedagogiskajā darbeibā, latvyskuos unSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” saruna ar školuotuoju Aiju Babri
Itūreiz raidejumā “Pi myusim Latgolā” žurnaliste Laura Sondore-Strode pīduovoj sarunu ar Dagdys vydsškolys školuotuoju Aiju Babri, kura pavysam naseņ sajēme Nikodema Rancāna bolvu Latgolys izcyluokajim pedagogim. Školuotuoja Aija nu sovu školānu izapeļnejuse cīnu iSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” viestej par Nikodema Rancāna bolvys padūšonu
Tyvojās školuotuoju dīna – laiks, kod pasasokom školuotuojim i eipaši nūviertejom jūs dorbu jaunuos paaudzes audzynuošonā. Itūreiz Laura Sondore-Strode beja kluotyn eipašā pasuokumā, kurā tyka gūdynuoti Latgolys lobuokī školuotuoji. Latgolā jau trešū reizi eipašāSkaiteit vaira »
Trešū reizi padūtys Nikodema Rancāna bolvys
Gūdynojūt goreidznīka, pedagoga, sabīdryskuo darbinīka Nikodema Rancāna pīmiņu, 24. septembrī Viļānu kulturys nomā nūtyka trešuo N. Rancāna konkursa izcyluokajim Latgolys pedagogim nūslāguma pasuokums. Nu 2. maja da 12. septembram sevkurs varēja pīteikt lobuokūs školuotuojus par pārnuoSkaiteit vaira »
Izsludynuota Nikodema Rancāna bolva
Nu 2. maja da 12. septembram ir izsludynuots Nikodema Rancāna konkurss izcyluokajim Latgolys regiona školuotuojim. Nūslāguma pasuokums itūgod nūtiks Viļānūs 24. septembrī. Ir aizritiejs kuortejais vuiceibu gods školuos i augstškoluos. Tys nūteikti ir bejs boguots ar dažaidimSkaiteit vaira »
Padūtys Nikodema Rancāna bolvys izcyluokajim Latgolys pedagogim
Gūdynojūt goreidznīka, pedagoga, sabīdryskuo darbinīka Nikodema Rancāna pīmiņu, Školuotuoju dīnys prīškvokorā, 25. septembrī, Ludzys Tautys nomā Latgalīšu Kulturys bīdreiba (LKB) sadarbeibā ar Rēzeknis Tehnoloģiju akademeju (RTA) reikuoja ūtruo N. Rancāna konkursa izcyluokajim Latgolys pedagogimSkaiteit vaira »
Nikodema Rancāna bolvu itūgod padūs Ludzā
25. septembrī Ludzys Tautys nomā nūtiks Nikodema Rancāna bolvys Latgolys izcyluokajim pedagogim nūslāguma pasuokums. Dīna tiks suokta 11.00 ar Svātū Mišu Jaunovys Marijis dabasūs pajimšonys bazneicā Ludzā. 12 stuņdēs Ludzys Tautys nomā tiks suoktaSkaiteit vaira »
Nikodema Rancāna bolvys 2015 sajiemieja – Lideja Leikuma
Nikodems Rancāns ir vīna nu maņ tyvuokajom kulturviesturiskajom personeibom,” tai pīzeist Latvejis Universitatis (LU) profesore Lideja Leikuma, kas paguojušā godā sajēme N. Rancāna konkursa specbolvu par sasnīgumim latgalistikā i īguļdejumu latgalīšu literaruos volūdys atteisteibā.Skaiteit vaira »
Veronika Dundure – školuotuoja dorba i latgaliskuma misejis kūpieja
Veronikys Dunduris vuords tim, kas struodoj ar latgalīšu kulturys, volūdys i literaturys vuiceišonu voi apzymuošonu, ir labi zynoms nu latgalīšu kulturviesturis, volūdys i literaturys olimpiadem, vosorys kursim školuotuojim “Vosoruošona” i Metodiskuo centra izveidis Rogovkā.Skaiteit vaira »
Sena omota pratieja, pietneica i školuotuoja – Iveta Gabrāne
Baļtinavīte Iveta Gabrāne ir vīna nu tim 9 Latgolys pedagogim, kas paguojušajā godā izapeļneja žurejis atzineibu i īgiva specbolvu nominacejā “Par myusdīneigu un rodūšu pīeju školānu dorba tykuma audzynuošonai un omotu apvuiceibai”. Kasdīnā Iveta struodojSkaiteit vaira »
Nikodema Rancāna bolvys sajiemiejs – Imants Slišāns
Paguojušuo goda 13. septembrī nūtyka pyrmais Nikodema Rancāna konkursa izcyluokajim Latgolys regiona školuotuojim nūslāguma pasuokums. Tymā tyka gūdynuoti vysi nominanti, bet eipašuos bolvys – sudobra pakovsaktys – izapeļneja 9 Latgolys pedagogi, vīns nu jūs nominacejā “ParSkaiteit vaira »
Izsludynuota ūtruo Nikodema Rancāna bolva
Da 5. septembra teik aicynuots dasaceit školuotuojus Nikodema Rancāna bolvai izcyluokajim Latgolys regiona pedagogim, informej konkursa koordinatore Ilga Šuplinska. 2015. goda 13. septembrī Rēzeknis Augstškola (tān – Rēzeknis Tehnologeju akademeja) sadarbeibā ar Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreibuSkaiteit vaira »
Padūtys Nikodema Rancāna bolvys
13. septembrī Rēzeknis Augstškolā nūtyka Nikodema Rancāna bolvys par nūzeimeigu veikumu pedagogiskajā darbeibā padūšonys svineiguo ceremoneja. Bolvai dasaceiti beja 28 pedagogi nu vysys Latgolys, kuru veikumu izvērtēja žureja, kurys sastuovā beja Izgleiteibys i zynuotnisSkaiteit vaira »


text:
22. aprelī Rēzeknis Vaļsts 1. gimnazejā nūtiks 17. skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i atkluotuo latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade, informej Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKŠA).
Skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” ir īkļauts Latgolys kongresa symtgadis pasuokumu skaitā. Konkurss nūteik vairuokuos vacuma grupuos: pyrmsškola, 1.-4.kl., 5.-8.kl., 9.-12.kl., kai ari studenti. Kotram dalinīkam juosagatavej 2 daiļdorbu fragmenti latgaliski, kuru garums navar puorsnēgt 3 min. Vīnu dorbu īteicams izalaseit par patriotisku temu.
Itūgod nu vīnys školys taipat pīsadola na vairuok par 2 školānim nu kotrys klašu grupys, taipat nu vīnys školys dasaceitajim dalinīkim nav īteicams jimt vīnaidus dorbus. Iz konkursa navest dailrunuotuoju, kurī nazyna sovu tekstu nu golvys.
Viertej dorba atbiļsteibu vacumam, teksta zynuošonu, izskotu i stuoju, kontaktu ar klauseituojim, prasmi atkluot daildorba nūskaņu, īsakļaušonu laikā.
Īteicams organizēt konkursa atlasis kuortu školuos.
Olimpiadis mierki ir školu jaunuotnis vydā veicynuot vītejūs kulturys vierteibu apzynuošonu i izcyluokūs nūvodnīku lobuoku pazeišonu. Olimpiadis dalinīki ir vyspuorizgleitojūšūs školu 10.–12. klašu i augstškolu komandys 3–5 cylvāku sastuovā, kuri kolektivi aizpylda olimpiadis aizdavumus: testu, aizdavumus latgalīšu rokstu volūdā, rodūšūs dorbus, taipat nūteik ari školānu dorbu prezentacejis.
Itūgod olimpiadis aizdavumu temys:
1) latgalīšu rokstu volūda (rokstu volūdys prasmis);
2) latgalīšu teicīni (frazeoloģismi);
3) Latgolys kongresam — 100;
4) Vladislavam Luočam — 105;
5) Latgolys kulturtests (myusu dīnu latgaliskī pasuokumi, nūtykumi, jubilejis).
Olimpiadis i skotuvis runys konkursa uzvarātuojim šūgod byus lelys puorsteiguma bolvys
Školys teik aicynuotys iz konkursu i olimpiadi dasacejumu raksteit iz atseviškis lopys ar školys direktora voi direktora vītnīka izgleiteibys jūmā parokstu.


text:
Rēzekne
Latvia
Tekstilmuokslineicys, audiejis, rūkdorbneicys i školuouojis Annelis Slišānis dzymtuo puse ir Vileks nūvoda Upīte. Tīpat rādā, pošā pīrūbežā, Zeļčūs, 2016. goda 21. augustā i suocēs projekts #100dečiLatvijai, nu stuovu izjemūt pyrmū veibūtnis, rogonu zuolis, deči. Projekts ir Annelis ideja kai unikala, personeiga duovona Latvejai symtajā dzymšonys dīnā: 100 nedeļuos 100 dažaidūs materialūs topuši 100 deči i tūs stuosti latvīšu i latgalīšu rokstu volūduos. Deči austi nu puču, nu dažaidu augu, dzeivinīku i muoksleigu tekstilškīdru, taipat deči austi ari nu ūtru reizi izmontojamūs materialu, kab reizē eistynuotu ideju par dobys vierteibu saglobuošonu i pasauļa ilgtspiejeigu atteisteibu.


text:
Nav jau tai, ka nav kuo saceit. Tok nikuo taida, kuo grybātūs saceit publiski, ari nav. Deļtuo i klusums.
Tai kai labi zynu, cik apsāsti literaturys pietnīki ir ar vysaidim syudim, šūnedeļ papeira grīziejā sagrīžu gruomotys manuskriptu. Palyka tikai faili, nikaidu izdruku, lobuojumu, malnrokstu, rūkrokstu. Eisti pat nav žāļ, partū ka eistais teksts šai kai tai ir manī – kod suocu raksteit, tod i pīrokstu. Ka narokstu, taitod nav svareigi.
Bet nu jā. Ite narakstieju, partū ka sleipieju gruomotys manuskriptu. Tam dorbam gola nav nikod, bet nu gona. Finišs.
A ite vīnkuorši pučis. Pārnejuos. Izzīdēja par jaunu itūvosor.


text:
Piec komisejis snāgtim aizruodejumim korstā sacenseibā dūdās 26 ravātuojis vairuoku symtu skateituoju prīškā.
Pyrmū gūdolgu piec korstys ceinis izpeļneja S. Kazinovska ar 92 punktim, ūtras divas gūdolgys V. Koks i A. Sluckis.
Taida pat revēšonys – ratynuošonys saceikste nūtyka 17. junī Bieržgaļa pog. Pusloču sadžā, pīsadolūt 39 ravātuojim. I gūdolgu īgiva Eduards Škapars, II – Aļbuna Vulers, III – Pīters Kroičs, Aņa Opyncans i daži cyti.
Cukra barviņu ratynuošonys – revēšonys saceikstis nese cīši lelu svieteibu apkuortejim lauksaimnīkim, kuri mūcejuos, kai kūpt i apstruoduot sakņaugus.
Vaicuoki symti lauksaimnīku šūgod palykuši nūvāruotuoju lūmā, kas gaida ar napacīteibu rudiņa, kū dūs cukra batvini, cukra batvini sadeiguši labi, tagad spieceigi atsateista i sūla lobu ražu.
Apmaklātuojs
Olūts: Latgolas Vords. – Reiga, 1932. g. 22. junī. – Nr. 25. – 2. pl.


text:
Latgolys jugendstyla pērle. 20. godsymta suokā puoļu izceļsmis Lītovā
dzymušuo Kerbedzu saime izcēle muižu kai vītu muokslai i muzykai. Pīdzeivuojuse
viesturiskys puormainis, asūt par školu, kara štabu, otkon školu, pogosta
puorvaļdi i biblioteku. 2015. godā atdzymuse nu jauna, kab īdvasmuotu i byutu
par eistynū vītu, kurymā dzeivoj MUZA.
Lūznovys muižys i parka pīduovuojums:
- Muižys, muižys
ekspoziceju i izstuožu, parka i kapelys apsavieršona grupu ekskursejom gida–stuosteituoja
vadeibā voi individuali;
- Dažaidu muzykys stylu
koncerti, izruodis, izstuodis;
- Ustobys deļ radūšūs
darbneicu, izgleitojūšūs nūdarbeibu i meistarklašu;
- Ustobu nūma deļ
seminaru, konferenču, svineigu nūtikšonu, pījimšonu, banketu i cytu aktivitašu;
- Ustobu nūma lauleibu
registracejai i cytu saimis gūdu svieteišonai Sorkonajā zalā;
- Fotosesejis muižys
ustobuos i parka;
- Ādynuošonys i kopeja
paužu nūdrūsynuojums pasuocīņūs;
- Iz gunkura vuoreitys zivu
zupys degustaceja muižys parkā;
- Paleidzeiba atrast
naktssātu tyvuokajā apleicīnē.


text:
Jureits sūlej, ka byus koč kas leidzeigs kai paguojušajā godā…
Tuoļuok informaceja nu juo:
“Latgalīšu dzīsmis, danči, gunkurs i lobi ļauds jau trešū godu Latvejis skaistuokuo i solom boguotuokuo azara krostā!” – tys taids reklamys sauklis
pyrmajā dalī varātu byut nalels koncerts pi pogosta padūmes estradī – “Latgalīts Latgalīšam Draugs” stilā. suokums apmāram 19:00. Koncertā pīsadaleis puors muzykanti i puors latgalīšu literati.
a piec tam visi īsim pi Ežezera. Vītejais folklorys ansamblis “Akmineica” sūleja pīsadaleit ar kaidu dzīsmi… drusku poštaiseita ola ari vajadzātu byut. Molku guņkuram sadabuosim. Byus ari nu jau treis godus vacys šyupēlis Laivys puors ari gon jau ka sarunuosim- varēs pasavyzynuot… Kotrs pīsadola ar lobu nūskaņuojumu, leidza pajem drusku “gastiņca”, apvalk koč kū boltu, daboj kaidu vaiņagu voi Juoņuzuoli i koč vīnai dzīsmei tekstu, lai var paleidzēt nakti pi dzīduošonys uzturēt
Paraleli vītejā Klubā (Tautys Nomā) īliksim kaidu DēJē (respektivi atbiļdeigū par muzyku) – tod kotrs varēs izavēlēt: voi pi guņkura azara krostā “īleiguot” voi īt doncuot iz klubu…
Ka mīgs apjims, guļēt varēs īt iz sīna škiuni – paker leidza guļammaisu. Var leidza jimt ari teļts. Slymuokī voi tī, kas ar barnim, varēs mīreigi sarunuot vītu ari ustobā.
Starpcytu, pošā, pošā suokumā (22.junī ap 16:00) var ari piertī īleist – sovejū sakurynuošu
Nu vot – apmāram itai! brauc gostūs, ka esi lobs cylvāks! Padūd zinis, ka esi muzykants voi literats, voi kai cytaiž gribi pīsadaleit itymā nu jau tradicionalajā “ĪLEIGUOŠONĀ Bukmuižā” izskateišu vysys jaunuos idejis i pīduovuojumus
(Jureiša ziņu tuoļuok nūdeve Ilze)
Roksti jam draugūs voi iz epostu jureits i jureits.lv


text:
Vasali! Šudiņ kai Latgolys Studentu centra konkursa bolvu pīduovojam gruomotu “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”. Aizdavums reizē vīnkuoršs, bet reizē ari drupeit sarežgeits – kotrā ziņā juojam tolkā intuiceja. Atbiļdi iz vaicuojumu syuti iz lgsc@lgsc.lv leidz Vosorys saulgrīžim – 21. juņam (viestulis tematā nūruodūt “Puosoku konkurss”). Rezultati 22. junī.
Konkursa vaicuojums:
Kaids beja vysu naporastuokais apskatis objekts Tievanānu čulana sukņu i švītu velobraucīņa laikā?
A Pyrmuo “Tievanānu čulana” vysta
B Velozauru parka škiuņs
C Zilūņa golvyskauss
Konkursā nadreikst pīsadaleit Tievanānu čulana dalinīki. Atlaidit! 😉


text:
Latgaliski rokstūšajam “Latgalīšu kulturys ziņu portalam lakuga.lv” niu ir medeja statuss, leidz ar tū tys ir vīneigais plošsazinis leidzeklis, kura saturs teik veiduots tikai latgalīšu rokstu volūdā.
Portals lakuga.lv dorbojās jau nu 2007. goda, bet 2018. goda janvarī tys sajēme oficialu medeja statusu, i niu tys ir “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv”. Tymā vīnuvīt bez moksys sajamama jaunuokuo informaceja par Latgolys i latgaliskuos kulturys aktualitatem, portals palics par sova veida Latgolys vizeitkarti. Sovim skaiteituojim lakuga.lv pīduovoj īsapazeit ar jaunuokajim dorbim latgalīšu literaturā i muzykā, rokstus par Latgolys viesturi i latgalīšu volūdu, intervejis ar sabīdreibā zynomim latgalīšim i c.
“Verūtīs ar skotu nuokūtnē i apsazynojūt, ka sabīdreibā pīaug interese par latgaliskū kulturu i latgalīšu volūdu, nūlēmem spert nuokušū sūli i byut par medeju. Lakuga.lv ir cīši lela nūzeime latgalīšu rokstu volūdys saglobuošonā i volūdys prestiža ceļšonā, ar sovu darbeibu mes aplīcynojam – latgalīšu volūda nav tikai sātys volūda, tei ir lītojama medejūs. Prīca, ka myusu dorbs teik nūvārtāts i projektu konkursūs sajamam Vaļsts kulturkapitala fonda finansiejumu, kas ļaun nūdrūsynuot portala darbeibu. Jaunais statuss ari mums pošim izlīk lelu atbiļdeibu byut vēļ interesantuokim, daudzveideiguokim i radūšuokim,” soka portala redaktore Vineta Vilcāne.
2017. goda majā nūtykušajā 4. pasauļa latgalīšu saītā (Latgolys symtgadis kongresā) Latgolys sabīdreiba izsaceja vielmi piec plašuoka latgalīšu volūdys lītuojuma medejūs, lakuga.lv ir vīns nu nadaudzajim, kas var tū nūdrūsynuot.
Kulturys ziņu portalu lakuga.lv uztur bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”, kurai ir daudzu godu pīredze latgalīšu rokstu volūdys saglobuošonā i populariziešonā, eistynojūt cytus latgaliskuos kulturys projektus. 2017. godā portala lakuga.lv īguļdejumu latgalīšu volūdys populariziešonā nūviertēja, pīškirūt Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks”.
Lakuga.lv jaunumim var sekuot leidza socialajūs teiklūs facebook.com/LaKuGa.lv, twitter.com/LaKuGa i draugiem.lv/lakuga.lv.


text:
Ūtardiņ, 13. septembrī, 18:00 stuņdēs Raiņa i Aspazejis sātā, Reigā, Bazneicys īlā 30, byus vīns nu ituo goda Dzejis dīnu latgaliskuokūs pasuocīņu – myusu dīnu latgalīšu dzejis vokors «Gostūs pi Raiņa». Pasuocīnī paradzāts prof. Janinys Kursītis-Pakulis stuosts «Raiņa Latgola», sovus tekstus skaiteis latgalīšu dzejnīki Juoņs Ryučāns, Valentins Lukaševičs, Emileja Kalvāne, Ilze Sperga i c. Latgalīšu vokori Reigā […]
Latgalīši izdavuši puosoku gruomotu par krīzi Par speiti krīzei bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse gruomotu „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”, kurā apkūpotys skaistuokuos latgalīšu literaruos i tautys puosokys, dereigi padūmi lātai saimnīkuošonai i sliminīku lečiešonai, roksti par vacajom krīzem i anekdoti par myusu laiku Latveju i vaļdeibu, myusu dīnu jaunīšu raksteitī stuosti […]
Jau itū sastdīņ vokorā Viļakas nūvoda Šķilbanu pogosta Upītes tautas nomā nūtiks vacuokais latgalīšu festivals “Upītes uobeļduorzs 2010”! Ite pasuokuma programa. 1. Vinsents Kūkuojs 1910 a. Ontons Slišāns 1925 2. Karburators 1935 b. Valentins Lukaševičs 1950 3. Soldanī 2000 c. Mārīte Slišāne 2015 4. Rekovas dzintars 2025 d. Puosoku diska prezentaceja 2040 5. Zintis […]
Nu 2. leidz 6. augustam Preiļūs nūteik „Atzolys” – seminars jaunīšim par Latgolys nūvoda viesturi i kulturu. Itūgod „Atzoluos” pīsadola 20 jaunīšu, leluokuo daļa nu jūs ir nu Latgolys, vysu vaira nu Rogovkys i Kuorsovys. Ari itūgod dalinīku vydā ir puors jaunīšu nu puornūvodu. Seminars „Atzolys” teik reikuots kotru vosoru jau nu 2004. goda, itūs godu laikā […]
Verūs, ka jau nūsaukti “Boņuka” bolvys pretendenti. Cik pīmiņu, apbolvuošona laikam 26. aprelī, dīnu piec “Vuolyudzānu” Rēzeknē. Ka tik na ar sorkonim kovrim, puču buketim i glaunom suknem i smokingim. 😀 Es tai pi seve smejūs. Ir precizys lītys, ir puorprotumi. Laikam beja atkareigs nu pīsaceituoju aktivitatis i redzīņa. Kai jim pasaruodēja. Poša es nikuo […]


text:
Jau 20. gs. suokumā Latvejā dorbojuos studentu organizacejis, kurys apvīnuoja nu Latgolys nuokušūs studentus, aizstuovieja jūs interesis i sekmieja kulturys atteisteibu. Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (saeisynuotai – LgSC) ir šūs organizaceju ideju gareigais maņtinīks.
Paguojušuo godu symta deviņdesmytajūs godūs Latgolys jaunīši suoka apsazynuot sovu latgaliskū izcelsmi, lepuotīs ar tū i izveiduo dūmubīdru kūpu. Organizieja dažaidus pasuokumus, pamozom suoka popularizēt latgaliskū i plašuokai sabīdreibai paruodeit, ka var lepuotīs i ir juosalepoj ar tū, ka esi latgalīts. Tika izdūta avīze “Graidi”, izguoja latgalīšu literatu kruojums “Pagdrauda”, tyka reikuoti kursi školuotuojim “Vosoruošona”, nūtyka sasatikšonys pi kaida sātā voi kaidā tukšā auditorejā, dzīsmis, daņči i braucīni ar stopim iz sātu voi kaidu pierti ci tolku Latgolā.
Nu tuo laika LgSC ar eisuokim i garuokim puortraukumim struodoj Reigā, Rēzeknē, Daugovpilī, Jelgovā i cytur, kur ir jauni ļauds ar Latgolu sirdī. Ar puortraukumim deļtuo, ka tei ir jaunīšu organizaceja – mainuos paaudzis, ļauds beidz školys, suok struoduot, aizceļoj iz sātu Latgolā voi iz cytom zemem, apsaprecej, palīk par tāvim i muotem.
Kai juridiska organizaceja Latvejis Republikys Uzjāmumu registrā LgSC oficiali registrēts tikai 2005. gosa 2. novembrī ar registracejis numeri 40008095461.
2008. gods 16. julī bīderiba dabova sabīdriskuo lobuma organizacejis statusu izgleiteibys veicynuošonā, kulturys veicynuošonā i pilsūniskuos sabīdreibys atteisteibā. Tys zeimoj, ka, dūdūt atspaidu bīdreibai i juos projektim, ikvīnam ir vareiba atbaļsteit jaunīšu organizaceju, kas veicynoj latgaliskuos pošapzinis paceļšonu i jaunuotnis interesi par regionalū identitati, Latgolys kulturvidi, ekonomiku i sabīdriskajim procesim, kai ari dabuot materialū lobumu, sajemūt nūdūkļu atlaidis.
LgSC regulari ar sovom īcerem i dorbim pīsadola dažaidu fondu i organizaceju reikuotajūs projektu konkursūs. Nūzeimeiguokais projekts ir bejs „Bīdreibys 2008. – 2011. goda darbeibys programma”, kuru atbalstieja Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs i Latvejis vaļsts ar „Sabīdreibys Integracejis fonda” storpnīceibu, kas veicynuot sekmeigu bīdreibys darbeibu i ļuove realizēt daudzus cytus projektus.
Sovys darbeibys laikā LgSC ir padariejs nazcik dorbu, kas sajiemuši atbolstu sabīdreibā: izdūtys gruomotys (myusdīnu latgalīšu dzejis antologeja „Susātivs”, „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”), sareikuoti muzykali i literari pasuokumi (LaLaDra, Studiņs, Rudins skaņis i. c.), nūtykuši seminari, kursi (Atzolys, myusudīnu latgalīšu ortografejis kursi i. c.). LgSC darbeiba koč lānom, tok ir mainiejuse apleicejū sabīdreibu, ļaunūt jai apsazynuot, ka ari latgaliski ir labi, ir ītekmiejuse latgalīšu rokstu volūdys atteisteibu i nūsastyprynuošonu, kai ari cāluse latgalīšu kulturys nūzeimi jaunīšu i leidza ar tū nuokūtnis sabīdreibys vydā.
Kūpā jautruok – pīsavīnoj myusim!


text:
Svātdiņ, 25. oktobrī, 14.00 Lūznovys muižu rudineigi muzykaluos nūskaņuos īskandynuos Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai” i Reigys Tehniskuos universitatis jaunīšu vokalais ansamblis “Jauna Nianse” ar koncertprogramu “Saule iz placa”.
Rēzeknis nūvoda vokaluos studejis “Skonai” muokslinīciskuo vadeituoja Guntra Kuzmina soka, ka “rudiņs ir tik kruošņu nūšu puslopu boguots, ka dzīsmis steidz rūtuotīs leidza i saule ir tei, kuruo sēd mums iz placa i vad pa ituom rudineigajom muzykys stygom”.
Vokalais ansamblis “Jauna Nianse” (vadeituoja Anitra Kuzmina) ir nūsvietejs 15 godu jubileju i gatavejās jaunom koncertprogramom, partū rūseigai dūmās īprīcynuot klauseituojus ari Latgolā.
Koncertā skanēs i latgalīšu tautysdzīsmis, i Kārļa Lāča, Erika Ešenvalda, Guntrys Kuzminys, Anitrys Kuzminys i Erika Kigeļa latvīšu originaldzīsmis. Ansambļu skaniejumu koncertā papyldynuos vejūlis, flautys i gitarys spēle.
Koncertprograma “Saule iz placa” turpynuos Lūznovys muižā nūteikūšū koncertu sereju, kurā da šam ar senejuos muzykys, kamermuzykys i džeza programom uzastuojuši muokslinīki nu Latvejis, Spānejis, Čehejis i Šveicis.
Koncertu organizej Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai” sadarbeibā ar Lūznovys muižu. Īīšona pasuokumā ir bez moksys, nu vītys iz koncertu juorezervej, zvonūt 29390701.


text:
Juņa suokumā “Latgolys Studentu centrs” Reigā atkluoja jaunu tematiskūs pasuocīņu sereju – sarunys ar latgalīšu pasauļa apceļuotuojim “Latgalīša pādi pasaulī”. Pyrmajā tematiskajā vokorā par sovu pīredzi dzeivojūt uorpus Latvejis pasadaleja divi fizmati i LgSC bīdri Laura i Guntis, ar kuru paleidzeibu klauseituoji varieja aizceļuot iz Vuoceju i Kazahstanu, bet ūtrā reizē septembra beiguos kūpā ar […]
16.novembrī 18:30 esi aicynuots iz atraktivu izzinis spēli “Ar kuojom pa muojom” par gūdu Latvejis dzimšonys dīnai. Sasatikšona Reigā pi Breiveibys pīminekļa. Atpazeišonys zeime – čaja kruška (vokori tymsi i solti, byus juorauga sasasiļdēt – dreikst atīt ari ar tukšu krušku, čajs byus! 😉 ) Vokora gaitā dažaidi vaicuojumi i atrakcejis ar viesturisku i latvisku […]
10.novembrī plkst. 20.00 Krišjuoņa Voldemāra īlā 8-17 Rēzeknē nūtiks spielu vokors- „Ziņ voi miņ par Latveju”. Leidza juojam sovys zynuošonys par Latvejis i Latgolys geografeju, kuļturu, viesturi, nūtykumim i cylvākim! Piečuok Rēzeknis Augstškolys Sporta nomā- bals, muzicei grupa „Ginc&Es”, puorsteigumā- eipašs gosts! Bala īeja- 1 Ls, LgSC bīdrim i aktivistim īeja bez moksys, sajamūt īprīkš […]
“Latgolys Studentu centrs” 9. novembra vokorā 19:00 aicynoj iz muzykali akustisku vokoru muojeigajā bufetē-skaiteitovā “Pie Humberta” Berga bazarā, Reigā. Vokora gaitā uzastuos grupys “Momend” i “Inlay”, kuruos radūši izapauž ari jaunīši nu Latgolys pusis, konkreti, Varakļuonim i Viļānim, deļ tuo vokora izgleitojūšajā sadaļā storp skaneigajom dzīsmem vysi atguojušī varēs pīsadaleit nalelā geografiskā spēlē par itom […]
Kotrs nu myusim koč reizi ir gribiejs pīdzeivuot kaidu lītu pyrmū reizi. Ka tai ari ir Tevi, tod 26. oktobra vokora šaļts kai reizi radeita itaidai pyrmajai reizei! 18:00 byusi gaideits Tonis birojā Reigā iz kaitys “Latgalīšu Alias” saceņseibom! Pīduovuojumā pasaulī popularuo kaita viņ drupeit latgaliskuokā versejā. Pyrmū reizi! “Kas juodora” seceiba itaida: Izdūmoj, ka […]
21.10. 14.00 “Latgolys Studentu centra” Rēzeknis birojs Rēzeknē Atbreivuošonys alejā 115. 314. kab. aicynoj iz muzykalu latgalīšu dzīšmu pasuocīni „Leigonais kliņgers”. Sadzīdūosim vysi kūpā, vērsimīs latgalīšu dzīšmu videoklipus i vēļ, prūtama līta, čajs i kliņgers. Meili gaideiti! Leidzeigī roksti:LgSC meklej Rēzeknis biroja vadeituojuTykom pi sova Boņuka!Aizvadeita LgSC kūpsapuļceLa-La-Dra Berkenelē“Taiseits Latgolā” koncerts Reigā
Turpynojūt pīredzis stuostu i lekceju ciklu, 19. oktobrī 18:30 RTU (Reigys Tehniskuos universitatis) golvanajā sātā Kaļķu ūļņeicā 1 219. kabinetā Reigā, pīduovojom pusūtru stuņdi garu lekceju “Runys muoksla”. Lekceju vadeis zeimūla “ELVI” sabīdriskūs attīceibu vadeituoja Vineta Grigāne-Drande. Lekcejā par: Kai sasagataveit publiskai runuošonai? Kai nanūsabeit i tikt golā ar lampu drudzi? Kaidus paleigleidzekļus izmontuot? Kai […]
Atskots iz reklamys agenturys “MagicFIB” radūšuo direktora vadeitū lekceju par reklamu i muzykys menedžmentu 12. oktobrī Reigys Tehniskuos universitatis telpuos nūtyka lekcejis – pīredzis stuostu daleišonys pyrmais raunds zam nūsaukuma “Muzykali izaicynuojumi nu Sovvaļnīka leidz Lady Gaga”. Aivars Līpenītis, “MagicFIB” radūšais direktors, fanu reisa organizators, muzykys projekta “Sovvaļnīks” producents i receptes.lv vadeituojs, pastuostieja par pamatnūstuodnem […]
18. oktobrī 18.00 Latgolys Studentu centra Daugovpiļs birojs sadarbeibā ar Daugovpiļs nūvoda Kulturys centra folklorys kūpu “Dyrbyni” aicynoj iz daņču vokoru. Leidza juojam mainis kurpis. Daleiba breiva. Pasuocīņa nūrise plānuota leidz 20.00. Vaira informacejis: http://www.draugiem.lv/dyrbyni Vīta – Dobeles 30, Daugovpiļs – Daugovpiļs nūvoda Kulturys centrs. Leidzeigī roksti:Latgalīšu daņči DaugovpilīDanči DaugovpilīStuostu – danču vokors „Logocku sātā”
Oktobrī bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” Reigā aizsuoks lekceju-pīredzis stuostu ciklu, kura laikā ar sovim pīredzis, veiksmis, zynuošonu stuostim i lekcejom daleisīs latgalīši, kas kasdīnī struodoj atbiļdeigūs i nūpītnūs omotūs, dorbojuos radūšuos jūmuos ci dora kaidys cytys interesantys lītys, zynuošonys par kurom varātu paleidzēt/nūderēt turpmuokuos gaituos ari cytim, golvonūkuort, studentim pīredzis giušonai. 12. oktobrī RTU (Reigys […]
Daugovpiļs LgSC birojā turpynojās trešdīņu čaja vokoru tradiceja. Itamā nedeļā eipašais gosts Edgars ar gitāru, deļ tuo na tikai dzersim čaju, bet ari sadzīduosim. Vālams leidza jimt skaneigu bolsu i cytus muzykys instrumentus (ka ir). 😉 Paļdis Katjai par zeimiejumu! 🙂 Leidzeigī roksti:28. oktobrī čaja vokors DaugovpilīMuzyka i sarunys ar Artūru Uškānu kopejneicā “SĀTA”Latgalīšu daņči […]
2010. goda 30.septembrī 15.00 Rēzeknē Atbreivuošonys alejā 95 (Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys siežu zalā) nūtiks fotokonkursa „Eiropa Latgalē: lobs loba namaitoj” nūslāguma pasuokums, kura laikā ir paradzāta fotografeju izstuodis atkluošona, konkursa dalinīku apbolvuošona, sasatikšona ar profesionalim fotografim. Pasuokumā pīsadola dobys fotografs Andris Egleits ar lekceju “Dabas fotogrāfija” i Juoņs Mednis ar lekceju “Kas veido labu fotogrāfiju? […]
Ar itū pasludinom, ka cikls „Latgalīša pādi pasaulī” kliust par tradiceji! Jau ūtru reizi esi aicynuots iz Tonis biroju Reigā pasaklauseit, kai pa pasauļu pluovoj latgalīši. 28. septembrī 18:30 par sovim pīdzeivuojumim itymā vosorā ar stopim ceļā iz Balkanim stuosteis Vita i Ilze. Par pyrmū – Kazahstanys i Vuocejis stuostu vokoru vari puorskaiteit ite. Ka […]
Paļdis vysim, kas pīsadalieja Latgolys Studentu nedelis konkursā! Naceriejom iz tik lelu atsauceibu, bet vys tik juosoka, ka kaids ir uzvarātuojs, kaidam pasaveics mozuok. Taitod – par nedelis konkursa uzvarātuojom ir klivušs div dalineicys: Vineta Vilcāne i Zaiga Kuzminova, kas ir piļneigi pareizi atbiļdiejušs ir vysim nedelis vaicuojumim i īgivušs maksimalū punktu skaitu, kas ir […]
16. septembrī kai Latgolys Studentu nedelis kulminacejis pasuocīņs klubā “Nabaklab” Reigā pyrmū reizi nūtyka studentu festivals “Studiņs 2010” (vaira dazynuošonai par pasuocīni ite), iz kuru puļcējās asūšī i bejušī studenti nu Reigys i cytom Latvejis molom. Festivalā uzastuoja i vysus prīcieja taidys grupys: “Sovvaļnīks”, “AK69”, “Dabasu Durovys”, “Green Novice”, “Crust”, “New Buzz” i par puorsteigumu […]
Par gūdu Dzejis dīnom pīduovojom ari paskaiteit Latgolys jaunīšu veikumu. Aiļu radeišonys apstuokli skorbi i ekstremi – 5 minūšu gataveiba, suokumburti, tymsa i lelais Dzejnīks verās puor placu. Bet jī tū paveice! Tys vyss vokora stygys “Atzolīšim pa pādom ci piparmātru čaja kauss” izceinis aizdavumā. Saule apspeid munu golvu Un nūrīt. Saule vaira naapspeid munu […]
Nu i tod šudiņ Latgolys studentu nedelis konkursam palics pādejais vaicuojums – pīsadoli konkursā i daboj čaja dzeršonys komplektu zīmai nu Latgolys Studentu centra (ka otkon byus daudzi snīga i soltuma kai īprīškejā zīmā, tod byus dyžan dereiga monta)! Pareizū atbiļdi ari šudiņ leidz 22:00 syuti iz ortografeja@gmail.com ar nūruodi: „LgSC konkurss”. 5.VAICUOJUMS: Kurā datumā […]
Šudiņ i vēļ reitu – tik div dīnys palikušs Latgolys studentu nedelis konkursam – pīsadoli konkursā i nedelis golā daboj čaja dzeršonys komplektu zīmai nu Latgolys Studentu centra (ka otkon byus daudzi snīga i soltuma kai īprīškejā zīmā, tod byus dyžan dereiga monta)! Pareizū atbiļdi leidz kotrys dīnys 22:00 syuti iz ortografeja@gmail.com ar nūruodi: „LgSC […]
Latgolys Studentu nedelis ūtrā dīnā 14. septembrī vacuoki i jaunuoki studenti tika aicynuoti nu jau iz tradicionalū latgaliskū orientiešonuos Reigā – vokora stygu, kas itymā godā beja zam lozunga: „Atzolīšim pa pādom ci piparmātru čaja kauss”, kurā, aplīcynojūt vysys lobuokuos atzolīša prasmis i eipašeibys, saceņseibu dalinīkim beja īspieja tikt pi piparmātru čaja kausa! Vysu pyrma […]
Šudiņ i vēļ leidz pīktdīnai (īskaitūt) pīsadoli konkursā i nedelis golā daboj čaja dzeršonys komplektu zīmai nu Latgolys Studentu centra (ka otkon byus daudzi snīga i soltuma kai īprīškejā zīmā, tod byus dyžan dereiga monta)! Pareizū atbiļdi leidz kotrys dīnys 22:00 syuti iz ortografeja@gmail.com ar nūruodi: „LgSC konkurss”. Nedelis laikā atbiļdis iz dīnys vaicuojumim syuti […]
Šudiņ i vysys dīnys leidz pīktdīnai (īskaitūt) pīsadoli konkursā i nedelis golā daboj čaja dzeršonys komplektu zīmai nu Latgolys Studentu centra (ka otkon byus daudzi snīga i soltuma kai īprīškejā zīmā, tod byus dyžan dereiga monta)! Pareizū atbiļdi leidz kotrys dīnys 22:00 syuti iz ortografeja@gmail.com ar nūruodi: „LgSC konkurss”. Nedelis laikā atbiļdis iz dīnys vaicuojumim […]
Šudiņ i vysys dīnys leidz pīktdīnai (īskaitūt) pīsadoli konkursā i nedelis golā daboj čaja dzeršonys komplektu zīmai nu Latgolys Studentu centra (ka otkon byus daudzi snīga i soltuma kai īprīškejā zīmā, tod byus dyžan dereiga monta)! Kai smejīs – dorbs nav gryuts, bet atbiļdeigs! Atrūni, izdūmoj ci sadzejoj pareizū atbiļdi i leidz kotrys dīnys 22:00 […]
Čaja konna i lobuokuo servize sagataveita – ej tik gostūs! 😉 Taitod. Šudiņ: 16:00 Zamais starts Latgolys Studentu nedeļai i gataveiba atbiļdēt iz vaicuojumim i stuosteit par studenta dzeivi Reigā i īspiejom, kū, kai i kur dareit! Tys vyss leidz pot 20:00. Bet pa vydam: Vareiba aizpiļdeit latgalīšu volūdys aizdavumu lopu – puorbaudeit sovys zynuošonys! […]
Tevi vilinoj rudeneiguo Reiga i ruodīs, ka itymā piļsātā ir Latgolys pādi, kurus atsuojom mes? Tu gribi pasadauzeit pa Reigu, isavingruot gon fiziski, gon gareigi? Tod vokora styga „Atzolīšim pa pādom ci piparmātru čaja kauss” byus eistyn Tev – Latgolys jaunīt! Eipaši aicynuoti bejušī atzolīši! Itys pasuocīņs ir īspieja papildinuot sovu draugu lūku, zinuošonys par […]
Izsuokūt studejis dyžanuos i augstuos školuos, eistynam studentam sātā palicieji leidza saryupej dažaidus lauku lobumus i tim, kas atbrauc iz Reigu nu Latvejis austrumu pusis, nav svešs ari taids ar mīlesteibu gataveits iedīņs kai studiņs, kū cytur saukoj par soltū gali. Latgolā studiņa pagataveišonai ir sana viesture – taipat kai braukšonai studēt iz Reigu. Itūgod […]
Latgolys Studentu centrs pīduovoj vysim jaunajim (i varbyut na tik jaunim) studentim nu Latgolys i cytom Latvejis vītom nedeli nu 13. leidz 18. septembram aizvadeit studentiski Latgaliskā gorā! Nedelis programma: Reigā: 13. septembrī 16:00-20:00 Atvārtūs durovu piecpušdīna LgSC birojā Antonejis īlā 8-3/6 (tautā saukts par Tonis biroju). Tī variesi izzynuot par latgaliskom aktivitatem i pasuocīnim […]


text:
Latvejis Nacionalais teatris rudinī jaunū sezonu suoks ar Ingys Ābelis “Klūgu mūka” īstudiejumu Indrys Ruogys režijā, viestej informaceja teatra sātyslopā. Pyrmizruode paradzāta 14. septembrī, beleti jau nūpierkami teatra kasē i škārsteiklā.
Izruodē paradzātys 57 lūmys, kū spielēs 31 akters. Golvonajuos lūmuos byus Gundars Grasbergs i Kārlis Reijers. Izruodēs pīsadaleis ari Agnese Cīrule, Maija Doveika, Sanita Pušpure, Ilze Rudolfa, Liene Sebre, Evija Skulte, Juoņs Āmanis, Ainārs Ančevskis, Kaspars Aniņš, Uldis Anže, Muorteņš Brūveris, Raimonds Celms, Muorteņš Egliens, Girts Jakovlevs, Ivars Kļavinskis, Normunds Laizāns, Jurs Lisners, Girts Liuziniks, Ivars Puga, Uldis Siliņš, Juoņs Skanis, Jurgis Spulenieks, Igors Šelegovskis, Juoņs Vimba, Madara Buore, Alise Danovska, Laura Siliņa i Kristaps Keselis.
Izruodis režisore i dramatiziejuma autore Indra Ruoga, režisoris asistents Juoņs Vimba, scenografs Gints Sippo (sadarbeibā ar Ivaru Veinbergu i Edgaru Kļaviņu), kostimu muokslineica Anna Heinrihsone, horeografe Inga Raudinga, komponists Pīters Vasks, gaismu muokslinīks Oskars Pauliņš.
Kartenis: facebook.com/teatris


text:
Intervejis autore: Ligija Purinaša
Kaspars Strods ir vīns nu tūs viesturnīku, kas dzeivoj i struodoj Latgolā. Jis ir pietejs Latgolys ebreju viesturi i mutvuordu olūtu specifiku, ir arhivnīceibys magistrs. Niu studej viesturi doktoranturā. Interesejās par 20.g.s. nūtykumim i skaita, ka viesturis pietnīceiba ir cīši saisteita ar dažaidim procesim sabīdreibā. Kaspars apsazynoj i atzeist, ka varbyut kaidam juo saceitais var ruodeitīs oss i naārts. Myusu sarunā skaram viesturis i sabīdreibys, anahronismu i latgalīšu kulturtraumu krystapunktus.
Kaida ir situaceja Latgolys viesturis pietnīceibā?
Pādejā laikā maņ vysvaira saisteibys bejs ar 1917.g. Pyrmū Latgolys kongresu (Smejās). Bet, ka nūpītni, – maņ ir prīkšstots, ka Latgolys viesturis pietnīceibā ir lelys problemys. Pyrmuom kuortom kvantitativi tryukst cylvāku, kas tū dareitu. Ūtrkuort, tys ir izgleitiebys vaicojums – jaunus, akademiski izgleituotus pietnīkus mes varim saskaiteit iz rūkys pierstim. Cīši moz ir taidu cylvāku, kas absolvej viesturis studeju programys i palīk viesturis pietnīceibā. Vysbīžuok jī puorsaklasificej cytuos jūmuos. Tam ari ir vairuoki īmasli. Vīns nu byutiskuokajim, kai i vysur, ir naadekvati zamais atalgojums, kas gon rakstureigs na viņ Latgolā i na viņ viesturē, bet vysā vaļstī i vysom humanitarajom zynuotnem. Juojam vārā ari tys, ka Latgolā viesturis pietnīceiba ir cīši specifiska,– tys nasekmej gribiešonu tū izzynuot.
Ka pietejumu ir tik moz, tod parkū ir tik lela interese par juos popularizeišonu? Ir div eiskinys, ir atseviški raidejumi i raidejumu cikli. Šaļtim ruodīs, ka vysi latgalīši pieški ir viesturnīki…
Te izreizis ir juopadūmoj, deļkuo ir tei iņterese par viesturi. Prūtams, tys vyss ir 1917.g.Pyrmuo Latgolys kongresa sakarā. Apgolvuot, ka tei ir miļzeiga… Nazynu, maņ ruodīs, ka tys byutu puoruok skali saceits. Nui, mums ir atseviški nūvodpietnīki, kas izruoda iņteresi par vairuokim Latgolys viesturis pietnīceibys aspektim. Prūtams, myusim ir ari t.s. “viesturnīki”, ar tū dūmojūt cīši plašu cylvāku lūku, kas piec izgleiteibys nav viesturnīki, bet jim ruodīs, ka jī ir cīši lobi viesturis puorzynuotuoji.
Voi viesturnīkam obligati ir juobyut akademiski izgleitotam, voi ari kotrs var byut viesturnīks?
Par viesturnīkim varim byut mes vysi, BET (Kaspars seviški uzsver – aut. pīz.) golvonais prīšknūsacejums ir ceņstīs byut piec īspiejis objektivuokam. Ka mes pasaveram iz situaceju Latgolys kulturtelpā, to mes saprūtam, ka viesture teik apsavārta vīnpuseji, dažaidi nūtykumi teik interpretāti viņ nu “sova skotu punkta”. Procesi nateik vārtāti ni vaļsts, ni Eiropys, ni pasauļa kontekstā. Atlaidit, bet Latgolys viesture nav tik unikala, kab jū skateitu atrautai nu vaļsts voi pasauļa viesturis, – i tei, pa munam, ir golvonuo bāda. Sevkurys problemys skaidrošonai publiskajā telpā mes redzim vīnus i tūs pošus cylvākus. Tys pīruoda pietnīku/entuziastu lūka šaureibu. Ka mes gribim objektivus rezultatus, tod, es dūmoju, pietnīceibā ir juoīsaista aizviņ vaira cylvāku i juoaktualizej dažaidi redzīni. Lai nav tai, kab treis cylvāku dominejūšais redzīņs izstumtu vīnu atškireigū redzīni. Bet tei ir vēļ vīna problema Latgolā – redzīņs, kas naatbylst masu vīdūkļam, teik skaiteits par beistamu. Vysbīžuok, lai cik ari adekvats jis byutu, tys teik ignorāts.
Ir izguojuši div viesturiskī romani. Vīns ir Ingas Ābeles “Klūgu mūks”, kas niu ir īskaņuots ari radioversejā deļ Latgolys radejis i izvasts iz Latvejis Nacionaluo teatra skotivis. Ūtrs ir Sandrys Ūdris i Juoņa Ryučāna “Aizlauztais spaits”. Obi ir dabuojuši ar Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks”. Kai tu dūmoj, – itī romani paleidz viesturis populariziešonā voi taišņi ūtraižuok– graun viesturis izpratni sabīdreibā?
Sevkurs zynuotniska roksta voi viesturiska romana autors ir atbiļdeigs par tū, kū jis roda. Maņ gon ir sajiuta, ka myusu sabīdreibā viesturiskuos patīseibys iztryukst. Te otkon ir vaicojums, voi mes gribim redzēt viesturi taidu, kaida jei ir, voi ari mes gribim izdūmuot kaidu alternativu verseju deļ sevis, sabīdreibys, vaļsts…
Vyspuor viesturiskim romanim byutu juoveicynoj gon iņterese par viesturi, gon izpratne par tū. Ka runojam par Ingys Ābelis romanu “Klūgu mūks”, tod ari tei ir konkreta autora interpretaceja par viesturiskū personeibu. Dīvamžāļ bīži romani teik uztvarti kai viesturiskuo patīseiba, i tys na vysod ir labi. Romana “Aizlauztais spaits” byutiskuokais tryukums ir Fraņča Kempa biografiskuo īvoda naasameiba. Ir cīši breineigi, ka romans ir, bet tryukst viesturiskuo “freima”. Tys varbyut ari nav pats golvonais, bet bez juo ari eisti navar. Lobs pīvadums ir Māra Bērziņa romans “Svina garša” – ir piecvuords, ir izmantuota periodika, kas īskicej kontekstu i kuru es, ka grybu, varu puorbaudeit.
Latgalīšu vydā teik osai diskutāts par personeibom. Vīni soka, ka Trasuns beja lobs, cyti – ka Kemps. Kai tev redzīs, par kū līcynoj itaids anahronisks personeibu kuļts?
Dīvamžāļ Latgolys viesturē runojam tikai par divim cylvākim – par Fraņci Trasunu i Fraņci Kempu, aizmierstūt, ka gon Latgolys, gon Latvejis viesturē mums beja ari cytys personeibys, kas ir na mozuok svareigys.
Vīna sabīdreibys daļa glorificej Kempu, ūtri, absoluts mozuokums, dūmoj cytaiži. Publisks dialogs nasaveidoj, i leidz ar tū ir plaisa: vīni skaita jū par nanūvārtātu, cyti par puorvārtātu. Kotram cylvākam ir gon sovi dorbi, gan sovi nadorbi, lai cik sabīdreibā, kulturā voi viesturē nūzeimiegs jis byutu. Sabīdreiba nagrib pījimt, ka sevkurai personeibai ir sovys biografiski navīnnūzeimeiguos šķautnis. I, tikkū kaids rauga kaidu viertēt nu na tik šmukuos pusis, tod izreizis ir sociala pretreakceja: “A kai mes sasmērēsim tū obrazeņu?”
Koč kurā breidī Kemps ir padareits par persona non grata, – var saceit viņ lobu voi nikū. Prūtams, ari Trasunam ir sovi škeleti škapī, bet juojam vārā fakts, ka jis ir bejs gareidznīks, bet katūliciskuos tradicejis jūprūjom ir aktualys Latgolai.
Munā skatejumā F. Kemps ir ļūti puorvārtāts – jam ir bejs veļteits gona daudz viereibys gon da šam, gon itūgod saisteibā ar kongresa atceri. Bet te gon juoatzeimoj, ka radikaluos Kempa idejis nabeja savīnojamys ar tūreizejū situaceju. Jis naspēja eisti objektivi nūviertēt realitati. Pīmāram, koč voi ideja, ka Latgola varēja palikt autonoma voi īsakļaut demokratiskajā Krīvejā, – tys naiztur kritiku. Jis sepinēja par lītom, kas beja narealys. Praseit autonomeju vaļstī, kura naeksistēja, – tys beja dīzgon utopiski un nagudri. Koč kaidā ziņā mes ari niu turpynojom dzeivuot viesturiskūs mitu pretstatejumu i puspatīseibu telpā.
Kaidys ir tovys autoritatis viesturis pietnīku vydā? Mikeļs Bukšs?
Mikeļa Bukša dorbi ir fundamentali. Prūtams, jam ir vīta gon Latgolys, gon nacionalajā historeografejā. Bet.. Ir juojam vārā tuo laika trymdys pietnīku leluokuo problema – jim nabeja pīītami materiali, kas ir pīītami mums. Dīvamžāļ leluokajai daļai trymdys autoru beja nacionala, pat pozitivistiska īvirze. Tys skar gon demokratiskuos Latvejis laiku da 1934.g. 15. maja, gon laiku piec Kārļa Ulmaņa apvārsuma.
Nu myusu dīnu viesturnīkim augsti vierteju Kaspara Zeļļa, Ulda Neiburga i Aleksandra Ivanova pietejumus.
Kaidys gruomotys tu pats skaiti, i kū tu īsaceitu puorskaiteit cytim?
Ka skaitot angliski, to es īsaceitu Timoteja Snaidera gruomotys. Pats niu skaitu Inetys Lipšys gruomotu “Seksualitāte un sociālā kontrole Latvijā: 1914–1939”. Jei ir vīna nu tom vodūšajom viesturneicom vaļstī, kas cenšās byut kritiska i objektiva.
Latgolys Kulturviesturis muzejā ir apsaverama izstuode par gūdu 1917.g. Pyrmajam Latgolys kongresam – cik daudz apmaklātuoju jau ir bejs pi jiusu i kaidys ir jūs atsauksmis?
Apmaklātuoju ir bejs gona daudz. Izstuode “Puori slīkšņam” byus skotama ari vysu nuokušū godu. Atsauksmis i refleksejis ir bejušys dažaidys: ir taidi, kam vyss pateik, ir taidi, kas izsoka sovus aizruodejumus voi īsacejumus. Cylvāki ir puorsteigti – izaruoda, ka daudzeji nav nimoz zynuojuši par taida 1917.g. Pyrmuo Latgolys kongresa asameibu. Grybu pastreipuot, ka itei izstuode ir PYRMAIS (Kaspars tū seviški pastreipoj – aut. pīz.) mieginojums informēt sabīdreibu par attīceigū viesturis nūtykumu. Ir juopatur pruotā, ka,dorūt koč kū, juobyut ari gotovam uzjimt i pījimt kritiku.
Maja suokumā nūtyka 4.pasauļa latgalīšu saīts “Latgolys kongresa symtgade”. Zynu, ka pats ari esi pīsadalejs. Kaidys ir tovys refleksejis par radzātū?
Ir pozitivi, ka taidi Latgolys kongresa symtgadis pasuokumi nūtyka. Juojam vārā, ka itys kongress aba 4.pasauļa latgalīšu saīts navar tikt saleidzynuots ar 1917.g. Pyrmū Latgolys kongresu. Raudzeit tū dareit, viļkt paralelis 2017.g. situacejai ar tū, kas beja 1917.g., kod cylvāku dūmuošona beja piļneigi cytaida… Tys ir totals anahronisms. Maņ ruodīs, ka daži cylvāki tū nav jāmuši vārā. A piečuok mums vysim beja lels izbreins par nagativū attīksmi nu puornūvodnīku, bet, cylvāki meilī, kū mes varim gaideit, ka kongresa laikā nu vītys teik izsvylpti bejušī vaļsts vadeituoji i nateik veiduota produktiva diskuseja? Referatu dīnā mani puorsteidze attīksme pret referentim nu Reigys, kas na vysod beja pījamama i korekta. Šaļtim sasamete kauns.
Tu runoj par incidentu ar bejušū Vaļsts prezidenti?
Nui. Maņ ruodīs, ka sovu napīkrisšonu varēja paust cytaižuok, par pīvadumu, piec plenarsiedis pajimt mikrofonu i aizdūt interesejūšū vaicojumu, na izsviļpt. Tys beja gon naetiskai, gon tys paruodeja latgalīšu inteligencis leimini. Ka mes vyspuor par taidu “inteligenci” varim runuot… Juopīmiņ, ka tū redzēja vysa Latveja, i taidā veidā sabīdreibai tyka radeits iluzors prīkšstots, ka cylvāki ite, Latgolā, dzeivoj sovuos īdūmuos i ka kaids ite ari rauga realizēt sovu “autonomejis” ideju. Deļkuo puornūvodnīkim ir tik negativa attīksme pret latgalīšim? Varbyut deļtuo, ka mes namuokam sevi pasnīgt, naprūtam ar puornūvodnīkim komunicēt?! Mums ir cīši daudz problemu. Mes nagribim diskutēt, kab atītu pi produktiva kūpsauceja.
Parkū ir izplaucs nacionalisms, kas “īt puori molom”?
Redzi, nacionalisms “mozā porcejā” ir kasdīnisks i vajadzeigs, bet pādejā laikā tam ir beistamys teņdencis. Viesturiski vysūs periodūs ir bejuši nacionalisma atbaļsteituoji – tys ir izdeiveigi gon politiski, gon ekonomiski. Juojam vārā, ka nacionalisma atteisteibu sekmēja arī padūmu okupacejis laiks, kod trymdā dzeivojūšī latvīši (tamā skaitā ari latgalīši) raudzeja saglobuot Latvejas vaļstiskuma ideju, kurys pamats beja Latvejas Republikys (1918–1940) lozungs “Latviska Latvija”. Tei myusu dīnu situacejā dīvamžāļ ir saveciejuse ideja. Deļtuo ari latgalīši beja “pabārna pozicejuos”. Jūprūjom nūteik stereotipizaceja, vyspuorinošona i pretnūstateišona. Nacionalisms ir kai aizsorgreakceja pret “draudim” nu molys. Tuos ir ari pošreizejuos Eiropys teņdencis. Tū mes labi redzim, pīmāram, biegļu vaicuojumā. Francejā i Lelbritanejā ir uzskotomi pīvadumi, kod, manipulejūt ar konkretū situaceju, nūteik sabīdreibys “beideišona” koč kaidu politiskūs mierķu lobā. Latgolys gadīnī teik veiduots pretstatejums “Latveja i Latgola” na viņ kai atšķireigi regioni, bet breižim kai piļneigi “svešys” teritorejis. Nacionalisms bīži ir iz rūbeža ar radikalismu. Pīmāram, koč voi latgalīšu volūdys vaicuojumā nareti izskaņ taidi apgolvuojumi kai “volūdys sorguošana” voi “latgalīšu asimilaceja”. Maņ ruodīs, ka tuos jau ir puorspeilāta nacionalisma sekys, kas īgiust radikalys formys. Prūtams, ir izdeveigi uzturēt “apdraudejuma mitu”, tok ilgtermeņā tys roda leluoku sabīdreibys škeļšonūs i nadūd nikuo loba ni vaļstei, ni regionam. Ir juopīmiņ, ka Latgola nikod nav bejs vīndabeigs regions, ari niulinejā situacejā teik aizmierstys mozuokumtauteibys. Cyta storpā, tys sokoms ari par Latgolys Kongresa symtgadis pasuokumim. Mes nazyn parkū runojom par latgalīšim i Latgolu, “baļtīšim”(Kaspars ironizej par publiskajā telpā bīži izskanejušū dalejumu latgalīšūs i baļtīšūs – aut.pīz.) i Reigu, bet kur ir puorejī Latgolys īdzeivuotuoji?
Socialajūs teiklūs izskaņ taidi jiedzīni kai “etnocids”, “latgalofobeja”. Kai tu viertej taidu jiedzīņu rasšonūs i lītuošonu?
Taidu jiedzīņu lītuošona ir vairuok kai puorspeilāta! Pīmāram, termins “etnocids” vyspuor ir attīcynojams iz konkretu cylvāku grupys faktisku iznycynuošonu. Izmontuot taidu jiedzīni Latgolys i latgalīšu sakarā ir vairuok nakai nagudri. Te varbyut juorunoj par gribiešonu radeit leluoku rezonansi, izaceļt i tracynuot sabīdreibu… Sovukuort jaunīvīstais jiedzīņs “latgalofobeja”, pa munam, ir atsevišķu personeibu izdūmojums. Radeit i lītuot taidus jiedzīņus publiskā telpā nūzeimoj veicynuot sabīdreibas šķeļšonu!
Voi latgalīši ir konservativi i tradicionali?
Dīvamžāļ. Latvejai ir rakstureigs konservativisms. Latgolai – seviški. Tys ir saisteits ar Katūļu bazneicys ītekmi iz latgalīša ideņtitati, kas bejuse tik stypra, ka mes tū izjiutam vēļ da šam. Ir pretesteiba jaunom idejom, kas teik uztvartys kai apdraudejums vītejai kulturai, vītejai ideņtitatei. Kotrs izavielej dzeivuot sovā komforta zonā, aizmierstūt, ka jaunys vāsmys sekmātu viesturis izzynuošonu, kulturys atteisteibu.
Voi Latgolā var breivi runuot par vysom lītom?
Runuot jau mes varim, bet, voi tevi sadzierdēs… Golvonuo problema ir tei, ka kulturā dorbojās vīni i tī poši cylvāki. Es eisti paaudžu maiņu naradzu. Dūmoju, ka juos i nabyus. A tys otkon ir saisteits ar pretesteibu jaunajam. Ir tei kulturys, viesturis, regiona apdraudeiteibys sajiuta, kas nasekmej jaunu cylvāku īsaisti. Jī tū vysu radz, i jim itys vyss nainteresej – deļkam sev sarežgeit dzeivi, rysynojūt problemys, kas varbyut nav atrysynojamys? Tys vyss ir cīši komplicāti. Mums nav konsekventa vīdūkļa, kū mes varim pīduovuot puornūvodnīkim. Vuordūs, prūtams, latgalīšim ir kūpeiga vizeja par tū, kai dzeivuot iz prīšku. Bet… Dorbūs tū vizeju naredz! Mums ir “komentaru kars”, kurā atškireigī redzīni nateik pījimti, svareiguok par vysu ir publiski apsavainuot. Ir tei ītīpeiba, ir poziceja, – ni sūļa atpakaļ. Nadaved Dīvs graut koč kaidus Latgolys stereotipus! Nadaved Dīvs, ka par Latgolu i latgalīšim suoks runuot cylvāks, kas nav latgalīts! Jis izreizis publiski tiks skaiteits par naadekvatu, juo redzīni nivīns vārā najims. Koč i mums pošim ir cylvāki, kas ir eksperti vairuokuos jūmuos, bet nikod nikuo da gola jī napasoka. Mes nagribim redzēt dziļuok i kompleksuok. Ir juopīmiņ, ka pasaulē nūteik globalizaceja i ka mes raugom muoksleigi “īkonservēt” latgaliskū… Kas tī saīs?
Kaidys varātu byut latgalīšu kulturtraumys?
Kulturtraumys tok vysbīžuok ir saisteitys ar konkretuos sabīdreibys viesturiskū pīredzi. Latgolys gadīnī tys nūsastyprynuojs jau Latvejis Republikys (1918–1940) i vāluokuos padūmu okupacejis perioda laikā. Tai kai Latgola atsarūn periferejā, tod attīksme nu Reigys pret regionu bīži viņ bejuse “rezervāta” voi, švakuokajā gadīnī, – nūsūdūša. Pa munam, Latgolys kulturtraumys ir saisteitys ar regiona sovpateibys vaicojumu (volūdys, viesturis i. c.) narysynuošonu vaļstiskā leiminī. I ite otkon ir pagalis ūtrys gols.Īspiejams ka deļtam latgalīšim ari ir rodusēs “ideņtitates krize”– jī apsazynoj sovys atškireibys i gryb tuos saglobuot, bet… Latvejis vaļstei ir dīzgon negativa attīksme: “Nā, jiusu sovpateigums ir beistams vaļstiskumam!” Taitod par beistamu teik skaiteita ari atteisteiba. Te ari mes redzim tū “sovejū” i “svešū” dūmuošonu. Tys ir daveds da tuo, ka ar attīceigajim vaicuojumim teik izdareitys manipulacejis, nateik analizāti nūteikūšuo īmasli, nūteik kuopšona iz tim pošim gruobeklim… Traumu puorvariešonai vajag laiku, paaudžu nūmaiņu, deļtam ka itī “suopeigī vaicojumi” teik napuortraukti “kultivāti”.
Zynu, ka tu esi nu tim Varakļuonu Strodim, kas ir ari latgalīšu ortografejis “tāva”Pītera Stroda dzymtys piecguojieji. Voi tys naizlīk papyldu atbiļdeibu sabīdreibys prīškā? Voi esi sasaskuors ar kaidim dzymtys aizruodejumim par sovu reiceibu, redzīni?
Nā, es tū naasu juts. Moz ir cylvāku,kas tū zyna. Niu jau laikam zynuos vaira (Smejās). Ari pats tam natyku pīvierss viereibys. Vysu cīnu Pīteram Strodam, kas sovā laikā nūstyprynuoja gon latgalīšu rokstu volūdu, gon leidz ar tū ari latgalīšu kulturu, bet es pīkreitu ari tam, kū sovulaik ir sacejuse RTA profesore Ilga Šuplinska – ka volūdai ir juoatsateista. Maņ nav ībyldumu ni pret vacū, ni pret jaunū ortografeju. Dūmoju, ka ari pošam Pīteram Strodam byutu prīca, ka latgalīšu volūda nastuov iz vītys i ka jei ir kai dzeivs organismys. Nagrybu, kab latgalīšu volūda byutu kai glezna – īlikta ramā, dakuorta pi sīnys i vyss, kū ar jū var dareit, – apbreinuot šmukumu.
Naformaluos sarunuos tu bīži esi pastreipuojs, ka cylvāks bez redzīņa ir nadzeivs cylvāks. Voi jūprūjom tai dūmoj?
Dūmoju gon. Ka cylvākam nav redzīņa, nu, deļkam jis ir vajadzeigs sabīdreibai? (Smejās). Tys ir taipat kai nūīt pušdīnēs i nazynuot, kū tu gribi ēst. Sova vīdūkļa asameiba ir cīši saisteita ar pylsūniskuos sabīdreibys pamatlītom. Ka nav redzīņa, tod par kaidu socialū voi politiskū atbiļdeibu mes varim runuot? Draugi meilī, ir juopīmiņ, ka cylvāki, kas siež Saeimā/vaļdeibā i kurus mes lomojam, ir myusu pošu izvālāti. Ka tu naizdori sovu izvieli, tod, atlaidit, siedi sātā i tev nav moralu tīseibu izasaceit.


text:
Myusu dīnuos vysaidūs normativajus aktūs i profeseju klasifikatorūs pasaruoda jaunys i naparostys profesejis, kurūs puorstuovi, ruodīs, sovu kasdīnu pavoda cīš dinamiskā ritmā, dorūt vysaidus aizraujūšus dorbus. Tok itūreiz Daugovpiļs Universitatis studeņte Dagnija Donāne sasatyka ar kaidys jau zynomys profesejis puorstuovi, iz sarunu aicynojūt Daci Jakoveli.
Dace ir Bārnu bibliotekys “Zeileite” bibliotekare i cīš interesanta i kolorita personeiba. Kasdīnā jū var satikt na viņ bibliotekā, nu ari muzicejūt ar folklorys kūpu “Dyrbyni”. Cytu reizi jei atīt gostūs iz kaidu pasuokumu Latgolys Studentu centrā, a cytu reizi skrīn vokora krosu.
Dagnija Donāne ar Dacis Jakovelis paleidzeibu apsajāmuse lauzt stereotipu, ka bibliotekara dorbs apsarūbežoj viņ ar gruomotu izsnīgšonu ci sajimšonu nu skaiteituoju.


text:
2. junī Lūznovys muiža nu jau ūtrū reizi aicynuos iz kulturys nūtikšonu “Bazneicu nakts”, ļaunūt apmaklātuojim īpazeit ari muižā asūšū kapleicu, pīsadaleit diskusejā, nūsaklauseit dzīsmineicys Laurys Bicānis koncertu i byut kluotyn vokora dīvkolpuojumā, informej muižys puorstuove Inga Drele.
Bazneicu nakts 2017 Lūznovys muižā suoksīs 16.00 ar ekskurseju, kuruos laikā varēs īpazeit i muižu, i muižys kapleicu. Piec ekskursejis 17.00 muižys Sorkonajā zalā sevkurs interesents teik aicynuots iz diskuseju “Grāka izpratne kristīteibā i folklorā”, kurū vadeis Rēzeknis Tehnologeju akademejis filologejis doktore Angelika Juško-Štekele, pīsadaleis Daugovpiļs Jezus Sirds Rūmys katuoļu draudzis prāvests Andris Ševels, Rēzeknis Jezus Sirds draudzis vikars Vitālijs Filipenoks i Latvejis pareizticeiguos Bazneicys Rēzeknis i Modyunis apriņča prāvests viersprīsters Viktors Teplovs. Diskusejā caur kristeigū i latgalīšu folklorys prizmu tiks raudzeits izzynuot, kas ir grāks, kaidi ir grāku veidi, kas grākoj vysvaira, izzynuota spoveds, grāku nūžāluošona i grāku atlaisšona.
Piec diskusejis 19.00 Lūznovys muižys kapleicā koncertu snēgs latgalīšu dzīsmineica Laura Bicāne. Laura Bicāne ir dzīsmineica nu Daugovpiļs nūvoda Vyšku. Vairuoku godu laikā izkūpuse sovu daiļradi, koncertējuse, kai ari izdavuse div studejis albumus: “Es tikai ļaujūs” (2013) i “Trīspuksti” (2015). Ituo gods majā dīnysgaismu īraudzeja ari Laurys trešais albums “Lauzīsimies cauri pūlim”, kurymā atrūnamys 10 kompozicejis latvīšu literarajā, latgalīšu i angļu volūduos – tuos byus vareiba dzierdēt ari Bazneicu nakts koncertā. Kristeiguo nūskaņa sūpluok latgaliskajam vīglumam i vysaidu volūdu skaniejumam ir vīns nu Laurys izjustuos muzykys motivim. Piec koncerta 20.00 tīpat kapleicā iz kūpeigu lyugšonu aicynuos vokora dīvkolpuojums.
Bazneicu nakts ir kulturys nūtikšona, kas kristeigūs draudžu bazneicuos nūteik vosorys suokuos, junī. Tys ir laiks, kod bazneicā īīt cytaižuok i īpazeit kulturys i gareiguos vierteibys. Bazneicu nakts Latvejā nūteik nu 2014. goda, itūgod iz nūtikšonu aicynojūt 190 Latvejis dīvnomūs. Pārņ Bazneicu nakti Latvejā apmeklēja vaira par 26 000 interesentu. Bazneicu nakts ideja da Latvejis atceļuoja nu Austrejis, kur pyrma nadaudz vaira kai 10 godu nūtyka pyrmuo itaida kristeiguos bazneicys konfeseju i draudžu kūpeigai reikuota ekumeniska nūtikšona. Dreiži piec tuo pasuokums nūtyka ari Čehejā i Slovakejā. Pasuokuma nūdūmu atbolsta Latvejis leluokūs kristeigūs konfeseju vadeituoji. Latvejā Bazneicu nakti organizej storpkonfesionala dūmubīdru grupa – nūdybynuojums “Baznīcu Nakts fonds”.
Dasavīnojūt Bazneicu nakts nūrisei ari itūgod, Lūznovys muiža aicynoj turpynuot īpazeit te asūšo kapleicu. Piec vītejūs ļaužu nūstuostu, kapleica kaidā nu symtgadeiguos muižys telpu bejuse jau tuos eipašnīku, pūļu izceļsmis muižnīku Kerbedzu laikūs, par kū vys nav dokumentala apstyprynuojuma. Atmūdys laikā, 20. gs. 90. godūs, itamā telpā, tūreizejuos katehetis, nu jau myužeibā aizguojušuos Antoninys Sobolevskys rūsynuoti, iz lyugšonom suoce puļcētīs ticeigī. Niulenejuo muižys kapleica atkluota i īsvieteita 2015. goda februara suokuos i tān Svātais Mišs kapleicā nūteik regulari, kotru svātdīni.


text:
2013. goda majā tyka atkluota Latgolys viestnīceiba GORS – pyrmuo regionaluo koncertzale Latvejā. Tei ir vīta, kur teik radeits jauns Latgolys stuosts, sasateik kulturys montuojums, senejuos vierteibys, tradicejis i jaunrade, volūda i nūtikšonys, pasauļa tendeņcis, muoksla, kultura, dejis i dzīsmis. GORS nu 2013. goda ir ari Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” reikuotuoji. Kotru godu koncertzalē nūteik vaira nikai 150 nūtikšonu, nu kurūs svareiga daļa ir ari latgaliskajim koncertim, muziķu jubilejom, kinu izruodeišonom, izstuodem i cytom nūtikšonom.
NOMINANTI:
Grupys “Bez PVN” albuma “Reits” videoklipi i 10 godu jubileja koncertturneja
LTV1 dokumentalūs kinu cyklys “Cytaidi latviskais”
“Ontonam Slišānam 65”: reikuotuoji – Bolvu centraluos bibliotekys vadeituoja Ruta Cibule, Upītes tautys noma vadeituojs Andris Slišāns, Upītes kulturviesturis muzeja vadeituoja Ligita Spridzāne
Uzvadums-dzīšmu spēle “Ķēniņmeita. Latgales pasaka”