text:
Bivalvia - Pectinida - Pectinoidae
PaleoDB taxon number: 118410
Alternative combination: Pecten (Chlamys) feddeni
Full reference: E. Vredenburg. 1928. Description of Mollusca from the post-Eocene Tertiary formation of north-western India: Gastropoda (in part) and Lamellibranchiata. Memoirs of the Geological Survey of India 50(2):351-506
Belongs to Chlamys according to A. Azzaroli 1958
Sister taxa: Chlamys (Anatipopecten), Chlamys (Azumapecten), Chlamys (Camptochlamys), Chlamys (Camptonectes), Chlamys (Chlamys), Chlamys (Leochlamys), Chlamys (Mimachlamys), Chlamys (Miyagipecten), Chlamys (Radulopecten), Chlamys (Scaeochlamys), Chlamys (Swiftopecten), Chlamys anapleus, Chlamys angsanana, Chlamys antiaustralis, Chlamys ashiyaensis, Chlamys asper, Chlamys asperrimus, Chlamys badenpowelli, Chlamys bartschi, Chlamys bellicostata, Chlamys biarritzensis, Chlamys biddleana, Chlamys bifrons, Chlamys branneri, Chlamys cacawensis, Chlamys caillaudi, Chlamys calkinsi, Chlamys carinata, Chlamys choctavensis, Chlamys cinnabarina, Chlamys clarkeana, Chlamys cookei, Chlamys corteziana, Chlamys curvivarians, Chlamys cushmani, Chlamys decemnarius, Chlamys decussata, Chlamys deshayesii, Chlamys dringi, Chlamys egregius, Chlamys eupatagonicus, Chlamys exaratus, Chlamys fenestratus, Chlamys funebris, Chlamys grossouvrei, Chlamys hertleini, Chlamys hodgei, Chlamys hupeanus, Chlamys indecisa, Chlamys ingeniosa, Chlamys jamviniensis, Chlamys janiroides, Chlamys kebolintangensis, Chlamys kotaklensis, Chlamys kotorana, Chlamys kumanodoensis, Chlamys lentiginosa, Chlamys lowei, Chlamys matchgarensis, Chlamys mediacostatus, Chlamys menkrawitensis, Chlamys mercuria, Chlamys milvus, Chlamys miurensis, Chlamys nisataiensis, Chlamys nupera, Chlamys nuwokensis, Chlamys opuntia, Chlamys palmyrensis, Chlamys peroni, Chlamys picoensis, Chlamys picta, Chlamys portoricoensis, Chlamys praenuncius, Chlamys proavus, Chlamys rollei, Chlamys rubida, Chlamys ruschenbergerii, Chlamys sanctiludovici, Chlamys sanguinolenta, Chlamys scabrellus, Chlamys sespensis, Chlamys seymouri, Chlamys shitakaraensis, Chlamys sokolovi, Chlamys solea, Chlamys splendens, Chlamys squamosa, Chlamys substriata, Chlamys talahabensis, Chlamys tamurae, Chlamys tenuicostatus, Chlamys textoria, Chlamys titirangiensis, Chlamys tjaringinensis, Chlamys wahtubbeana, Pecten (Chlamys) alexandri, Pecten (Chlamys) articulatus, Pecten (Chlamys) caloosensis, Pecten (Chlamys) eboreus, Pecten (Chlamys) erlangeri, Pecten (Chlamys) prototranquebaricus, Pecten (Chlamys) rogersii, Pecten (Chlamys) santamaria, Pecten (Chlamys) satoi, Pecten (Chlamys) tauroperstriaus, Pecten (Chlamys) thompsoni, Pecten (Chlamys) waylandi
Ecology: stationary epifaunal suspension feeder


c: text/html

text:
Virs Dieva lomā.
1. A. 1843. V. Zacharska no 53 g. veca J. Anžāna Bukmuižas pagastā. V. Podis krājumā.
Vīnu reizi senejūs laikūs dzeivuoja uz šuo pasauļa vīns zemnīks Odums. Juo ustobeņa guozuos jau uz suoņa: beja pavysam vaca.
Sadūmuoja Odums sataisīt jaunu ustobu, pīvoduoja jis nu meža molkys, sataisēja ustobu un salyka tī ustobā cepli. Muolu jis jēmja tīpat aiz ustobys un tī, kur roka tū muolu, beja izrokta lela dūbe un nu leita jei bija pylna pīlīta ar yudeni.
Kod zemnīks pabeidzja sovu ustobu, jis sataisēja olu, pajēmja brandīņa un pasaucja sābrus gostūs uz jaunys dzeiveibys. Bet vys paprīšku jis nūguoja uz mīsteņi, kurs beja notuoļi nu juo, pasaucja bazneickungu, kab bazneickungs puorsvēteitu ustobu. Atbraucja bazneickungs, porsvētēja Oduma ustobu un nūbraucja. Pēc bazneickunga pi Oduma saguoja sābri. Odums vyspyrmuok apvylka boltu jaunu kažuku, pajēmja suoli, kukuli maizys un taipat tū buteli brandīņa un izguoja uorā apstaiguot apleik ustobys treis reizys. Odums īt apleik, a juo gosti vaicoj: "Kas tī staigoj,?"
Odums jīm atbild: "Pats Dīvs staigoj ar suoli ar maizi ar Jaunu kažuku."
Īt Odums ūtru reizi apleik sovys jaunys ustobys, otkon gosti vaicoj: "Kas tī staigoj?"
"Pats Dīvs staigoj," atbilda otkon Odums.
Īt Odums trešū reizi apleik ustobys un īt taišņi pi pošas tuos dūbis, kur beja jimta muola un nyu beja pylna yudiņa. Gosti vaicoj nu Oduma: "Kas tī staigoj?"
Odums gribēja jīm atbildēt, bet īkrita taišņi tymā dūbī, kura beja dziļa da poša kokla Odumam. Gosti redz, ka Odums īkrita dūbē, jī smīdamīs vēl vaicoj: "Kas tī maun pa yudini?"
Odums ar lelim dusm:im klīdz: "Pats valns staigoj ar maizi, suoli, buteli brandīņa un slapņu kažūku!"
Cik gosti pazasmējuos nu Oduma, bet golu golā daguoja pi tuos dūbis, izvylka Odumu un pēc ituo suoka dzert. Bet tū staiguošormu Oduma apleik dūbis vēl tagad jī pīmin.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
IP MPLS
IP MPLS aba IP/MPLS (anglīšu: Internet Protocol / Multi Protocol Label Switching), aba MPLS (anglīšu: Multi Protocol Label Switching) irā standartizāta tehnologeja, kura ļaun padreizynuot datu tekmi teiklūs i atvīglynuot juos vaļdeišonu.
Lītojūt MPLS, zynomai datu paketu vērtinei irā sataisoms specials ceļš, kuru atpazeist sevkurā paketā vydā asūša aizzeime. Tai sasataupa laiks, kurs vajadzeigs, kab maršrutātivs atrostu cyta mozga adresu i varātu da juo tuoļuok nūsyuteit paketu. Tehnologeja MPLS daudziprotokoleiga, jei dora ar IP, ATM i FR teikla protokolim.
Parostuo modeļa (OSI modeļa) teiklā MPLS ļaun 2-ajā kluoškā (komutacejis leidzīnī) puorsyuteit daudzuok paketu na 3-ajā kluoškā (maršrutiešonys leidzīnī).
MPLS na tik dreizynoj datu tekmi, bet taipoš ļaun vīgli vaļdeit teiklu, kab puordrūsynuotu QoS (Quality of Service - pakaļpīņa kvalitetu).
Deļ itūs īmešļu MPLS tehnologeja irā līteiga teiklim, pa kurim suoc īt vairuok i izškireiguoku datu, tymā vydā vierīņpakaļpīni i VoIP. Partū MPLS dabuojs nagaidomu mozūs i vydyskūs pasajāmumu i vydtautyskūs biznesa teiklu pīzeišonu.
Eksperti taipoš skaituos ar faktu, ka lītojūt IP-MPLS tehnologeju VPN taiseišonā, navā vajadzeibys lītuot šifriešonys shemys (pīvadumam, IPSec).


text:
1. 1049. 1149. S k o l n. J. P a s t a r s P r e i ļ o s. N. R a n c ā n a k r.
Vīns čigons īt uz mežu, sateik valnu. Valns soka uz čigonu:
"Vasals, kyuma!"
Čigons atbild: "Vasals, kyuma!"
Valns prosa čigonam : "Kur īsi, kyuma, uz mežu?"
Atbild čigons : "Maklāt ēst."
Valns īsaucās: "Man arī gribās ēst! Es zynu lobusi vēršus, tur byus loba maltīte."
Tagad valns ar čigonu aizguoja pi meža anolas. Valns soka uz čigonu: "Ej atnes vīnu vērsi."
Čigons aizguoja uz ganību un suoka saistīt vysas vēršu astes kūpā. Valns gaidēja, gaidēja - navar sagaidēt. Aizskrēja uz meža molu un vaicoj: "Kū dori tik ilgi?"
Čigons atbild: "Es sasīšu vysus vēršus un reizē aiznesšu, navajadzjās vairs staiguot."
Valns sasadusmuoja, pagiva vērsi un aiznese. Izkratēja gali un padeve uodu čigonam, lai atnas pylnu ar yudini. Čigons tikai uodu aiznese pi okas, nūlyka uodu un suoka rakt apleik oku. Valns gaidēja, gaidēja - navarēja sagaidēt, sasadusmuoja, aizskrēja pi čigona un soka: "Kū te dori, kyum?"
Čigons atbild: "lzrakšu vysu oku, navajadzjās vairs īt pēc yudiņa."
Valns pagiva uodu, pīsmēle pylnu ar yudini un aiznese. Čigons aizguoja pi valna, jis soka: "Aizej un atnes vīnu ūzulu ar vysom saknem."
Čigons aizguoja un suoka plēst nu kuorklim lyukus un saistīt ūzulu viersyunes. Valns nevar sagaidēt, sasadusmuoja, aizskrēja pi čigona un klīdzja: "Kū dori, kyuma, tik ilgi?"
Čigons atbild: "Sasīsim vyusus kūkus un reizē varēs aiznest." Valns sadusmuoja, giva vīnu ūzulu, izruove ar vysom sak nem un aiznese. Tagad valns ar čigonu pīvyra ēst un nu obi paēde. Valns soka: "Brauksim da tevis vīsūs."
"Labi, brauksim arī obi!"
Valns aizjyudze lobūs ratūs puori zyrgu un brauc. Dabraucūt pi muojom, čigons soka: "Muni bārni ļūti izsolkuši, sorgīs, ka tevi nāapāst."
Tikai pībrauc pi muojom, izskrīn čigona bārni un klīdz, lai tāvs dūd ēst. Valns sasabeistās, ka juo nāapāstu, pamat zyrgus un aizbāg.


text:
Itūgod, atzeimejūt Starptautiskū dzymtuos volūdys dīnu 21.febralī, UNESCO Latvejis Nacionaluo komiseja aicynoj eipaši pīvērst viereibu šyupeļdzīsmem dzymtajā volūdā.
Dzymtuos volūdys dīna piec UNESCO aicynuojuma iz vysa pasauļa teik atzeimāta jau 11 godus. Tai veļteitū pasuokumu mierkis ir pīvērst viereibu volūdu i kulturu daudzveideibai i sekmēt dzymtuos volūdys lītuošonu, kai ari vairuot apziņu, ka dzymtuo volūda ir pamats dzilis i daudzpuseigys personeibys atteisteibai.
Itūgod, atzeimejūt Starptautiskū dzymtuos volūdys dīnu, kotrs teik aicynuots pīvērst viereibu tam, ka dzymtuo volūda pasaruoda na tikai mutvuordu formā voi rokstūs – stuostūs, dzejā voi puorsokuos –, bet ari dzīsmēs.
(Puorpublicāts nu LaKuGa)
Tai kai latgalīšim ar tūs šyupeļdzīšmu pyuru ir kai ir, bet nav jau ari tai, ka nikuo nav – tod par gūdu Dzymtuos volūdys dīnai, kab skaņ fragments nu LR4 raidejuma “Latgolys vuords” (18.11.2010) – īroksts, kas taiseits Latgolys Studentu centra 2010. goda 6. novembrī reikuotajā pasuocīnī “Vālais rudiņs” Kongresu nomā Reigā.
“Mīga dzīsmeņa” – dzīž Guntis Rasims (“Bez PVN”), dzīsmis autors Kristaps Rasims.
Guntis Rasims Miga dzismena by LgSC


text:
Datums
11/08/2018 - 12/08/2018
Visu dienu
Vieta
Bukmuiža
11. augustā var nūtikt viesturisks pasuokums – 100 Latgolys pilskolnu 15. ekspedicejis dalinīki sadoncuos 100gadis zaļumbalā Osyuna breivdobys estradī. Kab vokorā tys varātu nūtikt, 11. augustā 9.00 sasateikam Ezernīkūs aba Bukmuižā pi bazneicys i pa dīnu apsaveram Kausa, Fridrikovas, Misņikovas, Klabaucu, Rubinaucu, Reiņa i Rūbežnīku pilskolnus. Visi, kas vokorā vēl mosni, nakti grīž kadrilis pa balu i vuorej gulātuojim brūkašku. Pa nakti beja guoduots palikt Rūbežnīkūs, tik varam i paguoduot kaidu cytu vītu tyvuok pi Osyuna. (Rokstit, ka kaidam Osyunā radne, vaca bryute voi kaida cyta sylta vīta) Svātdinis dīnys parāds drusku vīgluoks – pilskolnu mozuok i doncuot navajadzēs. Paradzāti Gorodiščes, Ostrovnas, Udinovas, Daudzišu Kozys pilskolni i Indrys nūcītynuotuo muižys vīta, kuru Brasteņš daskaita pi pilskolnu. Par guļamim apartamentim, pidžamom, spilvinim, kopeju i reita kurpem brauciejim juoguodoj pošim, taipat kai bala kleitom, frakom, lakavuotom kūrpem, īlyukšim i sātmaļa mītim. Pilskolnus, dundurus, ūdus, skudrys i nuotris garantej organizatori. Naaizmierstit atļuovis Krīvejis i Boltkrīvejis rūbežom i leidza pasi voi ID. I tod jau teikamēs!
Sīkāka informācija: 29439381 (Valdis Mičulis)


text:
Paguojušā nedeļā izsludynovom konkursu, kurymā vādzeja zynuot koč kū par pādejuo laika latgaliskajom aktivitatem.
Tod nu šudiņ rezultati i pareizuos atbiļdis:
1. Kai sauc latgalīšu viesturiskū melodramu, kas sovu pyrmizruodi pīdzeivuoja ituo goda majā?
Pareizuo atbiļde: Latgolys laikadečs
2. Kaids latgalīšu muzykā nūzeimeigs pasuocīņs nūtiks Leiksā ituo goda 16. julī?
Pareizuo atbiļde: Muzykys festivals “Muzykys skrytuļs 2011”
3. Kai sauc LgSC izdūtū gruomotu, kas tyka atsīta 27. majā?
Pareizuo atbiļde: “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”
4. Par kū stuosta „Dabasu Durovu” jaunuo dzīsme “Vacais mašinists”?
Pareizuo atbiļde: Dzīsme ir pastuosteņš par mašinistu Pauļuku Dakšu i juo atkareibom
5. Kai LgSC var atrast pasaulī tik popularajā socialajā teiklā facebook.com?
Pareizuo atbiļde: LgSC var atrast adresā http://www.facebook.com/lgsc.lv
Vysu preceizuok i pareizuok iz konkursa vaicuojumim atbiļdēja Laura Melne i Dace Jakovele. Sveicam mārgys i par bolvys – golda spēlem – sajimšonu sasazynuosim ar jiusim! Puorejim vielejam veiksmis i precizys atbiļdis cytūs LgSC konkursūs (vīns taids byus pavysam dreiž).


text:
Gors »
Nasabeit i meklēt jaunys īspiejis. Interveja ar raidejuma “5 breinumi” vadeituojim Sintiju i Eduardu
Intervejis autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Sintija Augustova i Eduards Armuška ir div aktivi i atraktivi jaunīši. Vysvaira jī atpazeistami kai Latvejis Radejis Latgolys studejis raidejuma “5 breinumi” vadeituoji, koč obus var satikt ari LatgolysSkaiteit vaira »
Sastdīnēs varēs dūtīs ekskursejuos iz Latgolys viestnīceibu GORS
Taipoš kai īprīkšejuos vosoruos ari itūgod Latgolys viestnīceiba GORS sastdīnēs aicynoj izzynuot koncertzala telpys i stuostus. Šūvosor ekskursejis nūtiks sastdīnēs 13.00 stuņdēs i byus pīduovuotys leidz 25. augusta, informej koncertzala marketinga nūdalis vadeituoja EdeiteSkaiteit vaira »
GORS aicynoj iz latgalisku sasadzīduošonu “Vysi muni gosti beja”
2018. goda majā Latgolys viestnīceiba GORS, kas ir pyrmais jaunuzcaltais koncertzals Latvejā 21. godu symtā, sviņ pīktū dzimšonys dīnu. Pīcūs godūs koncertzals ir mainejs na tikai Rēzeknis, bet Latvejis kulturtelpu, bet klivs par LatvejisSkaiteit vaira »
Rēzeknē varēs apsavērt Franciska Varslavāna i juo mozmeitys Frančeskys Kirkis gleznys
Svātdīņ, 25. februarī, Latgolys viestnīceibys GORS Muokslys galarejā atkluos izstuodi “Francisks un Frančeska“ – tymā sasatiks Latgolys muokslinīka Franciska Varslavāna i juo mozmeitys, gleznuotuojis Frančeskys Kirkis dorbi. Izstuode byus simboliska muokslinīku sasatikšona, jo dzeivēSkaiteit vaira »
“Boņuks” par myuža īguļdejumu Aļbertam Spuogim i Lidejai Leikumai
Svātdiņ, 25. februarī, dasmytū reizi tiks padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks“, kur sūpluok pārnejuo goda svareiguokajom latgalīšu kulturys nūtikšonom, personom i aktivitatem par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā tiks gūdynuoti Vuocejā dzeivojūšais literats,Skaiteit vaira »
Nūtiks Aijis Erinis pīminis koncerts
Latgolys viestnīceibā GORS 11. martā 15:00 stuņdēs nūtiks puoragri myužeibā aizguojušuos dzīduotuojis i dzīšmu autoris Aijis Erinis pīminis koncerts “Atsagrīzt”. Pasuokumā prezentēs Aijis rodūšūs dorbu izlasi-albumu. Atguodojūt dzīduotuoju, iz skotuvis Aijis dīnys prīkšvokorā tiksīsSkaiteit vaira »
Suokusēs dasasaceišona “Boņuks 2017”
2018. goda 25. februarī jau dasmytū reizi tiks padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks”. Kab nūskaidruotu “Boņuks 2017” sajiemiejus, teik izsludynuota pretendentu dasaceišona, kas byus da 2018. goda 10. janvara. “Boņuks” ir vīneiguo bolva,Skaiteit vaira »
Zynomi Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2016“ nominanti
Februara golā jau deveitū reizi tiks padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks”, deļtuo, tyvojūtīs “Boņuks 2016” ceremonejai, kuruos nūtikšona byus ituo goda 26. februarī Latgolys viestnīceibā GORS, nūskaidruoti bolvys pretendenti 17 nominacejuos sabīdreibys iSkaiteit vaira »
“Boņuka” bolvys sajiemieji zynomi (+foto, video)
Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks“ itūgod tyka padūtys jau ostoitū reizi. Itymā godā Boņuki par panuokumim 2015. godā padūti 19 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos. „Boņuks“ ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynojSkaiteit vaira »
Nūskaidruoti Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2015“ nominanti
Itūgod jau ostoitū reizi februara beiguos tiks padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks“, deļtuo, tyvojūtīs „Boņuks 2015“ ceremonejai, kuruos nūtikšona byus ituo goda 28. februarī Latgolys viestnīceibā GORS, nūskaidruoti bolvys pretendenti 17 nominacejuos sabīdreibysSkaiteit vaira »
Aicynoj īsnēgt pretendentus Latgalīšu kulturys goda bolvai „Boņuks 2015”
Suokusēs pretendentu dasaceišona Latgalīšu kulturys goda bolvai „Boņuks 2015” par sasnāgumim i padareitū latgalīšu kultūrā 2015. godā. Bolvu sajiemieji tiks nūskaidruoti svineigā ceremonejā 2016. goda 28. februarī, pasnādzūt tuos jau ostoitū reizi. „Boņuks” irSkaiteit vaira »
Izsludynuots “Rikšu” jubileja i ūtruo albuma prezentacejis papyldkoncerts
Jau viestejom, ka janvarī nūtiks postfolklorys grupys “Rikši” pīcu godu jubileja i ūtruo albuma prezentacejis koncerts “Sieju sovu”. Leluos klauseituoju interesis dieļ izsludynuots papyldkoncerts 16. janvarī 15:00 stuņdēs Latgolys viestnīceibys GORS Mozajā zalā. Grupys jubileja i albumaSkaiteit vaira »
“Kapļu” albuma “Ašņa Dasys” prezentacejis koncerts (VIDEO)
Poetiskuo roka apvīneiba “Kapļi” sovys muzykys cīneituojim pīduovoj albuma “Ašņa dasys” prezentacejis koncerta īrokstu. Jaunajā albumā “Ašņa Dasys” īkļautys 10 dzīsmis. Kai soka poši apvīneibys dalinīki – vysys dzīsmis byus par mīlesteibu, koč iSkaiteit vaira »
Nūsaver Latgalīšu kulturys Goda bolvys “Boņuks 2014” padūšonys ceremoneju
Pīduovojam nūsavērt Latgalīšu kulturys Goda bolvys “Boņuks 2014″ padūšonys ceremoneju. Ar bolvys sajiemiejim var īsapazeit iteSkaiteit vaira »


text:
Karūgi i afiksi
Karūgi: Kotrs karūgs satur lykumus, kas nūsoka vuordam dalīkamūs prefiksus i sufiksus. Kod šū lykumu nūsacejumi pīzapyldās, lauka nūgrīzt saturs teik aizvītuots ar lauka dalikt saturu. >Nūsacejumi: burts(-i) kvadratīkovuos [ ] - nūsacejums izapildēs vysim vuordim, kuri satur kvadratīkovuos asūšū(s) burtu(s). [^ ] - nūsacejums izapildēs vysim vuordim, kuri nesatur kvadratīkovuos asūšū(s) simbolu(s). Simbols . nūzeimei, ka nūsacejumu apmīrynuos jebkurs burts.
Karūgi L : sufikss -- kombineišona atļauta
146 nūsacejumi


text:
Jau 37. reizi keramikys meiļuotuoji i pūdnīki teik aicynuoti dasadaleit Latgolys pūdnīku dīnuos. Itūgod pūdnīku dīnys aizasuokušys jau 19. aprelī, sovpus kulminaceja – keramikys cepļa kūršona byus 28. aprelī.
Par lelu puorsteigumu, nu itūgod keramikys cepļa kūršona nūtiks Pītera Gailuma darbneicā Iļžukolna pogostā. Izcylais pūdnīks Pīters Gailums myužeibā aizguoja ituo gods suokumā.
Niu, pasasokūt juo saimei, dūmubīdrim i leidzgaitnīkim, Latgolys pūdnīku dīnu ītvorūs keramikys meiļuotuoji aicynuoti pagasteit Pītera Gailuma keramikys darbneicā “Podnieki”. Pītera Gailuma keramikys cepli kūrt uzajiems Stanislavs Viļums.
Ar vīnu nu Latgolys pūdnīku dīnu organizatorim – Andri Ušpeli – raidejumā “Pi myusim Latgolā” sasatyka Laura Sondore-Strode.


text:
Jau ziņuots, ka 30. aprelī Lūznovys muižā literari muzykalais izvadums “Atlaižu” byus vīna nu pīturom ceļā iz Latvejis symtgadi Rēzeknis nūvodā. Pasasokūt apmaklātuoju atsauceibai i gribiešonai pīdzeivuot izvadumu kluotīnē, izsludynuota “Atlaižu” papyldizruode 30. aprelī 12 stuņdēs.
Literari muzykalais izvadums “Atlaižu” 30. aprelī Lūznovys muižys Sorkonajā zalā tiks izruodeits div reizis – 12.00 i 15.00. Izvadumā apsavīnuojušys vairuokys spylgtys sīvītis, kuruos pošys, koč i kur vaduši jūs celi itūšaļt, ar Latgolu ir “iz tu” – literate i žurnaliste Anna Rancāne, aktrise Vizma Kvēpa, etnomuzike Kristīne Kārkle i režisore Māra Zaļaiskalns.
Izvadums “Atlaižu”, kuruo nūsaukumā simboliski sasavynuse latviskuo “ļaušana iet” i latgaliskuo “pīdūšona”, viestej par Latgolu caur sīvītis stuostu, kas ir patīss i eistyns kai Latgolys lauki, mīlesteiba i sevkurā sātā pīdzeivuojamuo ciļvieciskuo vīnkuoršeiba, nu reizē styprys i seiksts kai kasdīnys padareitī dorbi, sīvītis spāks i napasadūšona. Annys Rancānis dzeju i prozu vuordūs izdzeivuos aktrise Vizma Kvēpa, tautysdzīsmis latviski i latgaliski izdzīduos i izspielēs Kristīne Kārkle, nu vysu kūpā vīnā izvadumā sasaisteis režisore Māra Zaļaiskalns.
Anna Rancāne ir myusu dīnu Latgolys spylgtuokuo raksteituoja – dzeja, proza i ari žurnalistikys stuosti i intervejis Annys raksteiti puorsavierš dziļūs, izjustūs, nu reizē ari styprūs dorbūs. Izvadumā “Atlaižu” Anna atlaiss publiskajam ceļam sovys dzejis i prozys ryndys, kuruos natryukst vysa sīvītis dobys kruošņuma i bīda. Vizma Kvēpa ir Rēzeknē dzymuse aktrise, kuruos rodūšais ceļš suocīs Rēzeknis Tautys teatrī, nu profesionali turpynuojīs Latvejis Nacionalajā teatrī. Puormaiņu laikūs pījimti jauni dzeivis izaicynuojumi i tepat Latvejā, i pasauļa elpys pylnajā Londonā, nu Vizmys ceļš vysod veds tī, kur sāta. Kristīne Kārkle ir itūšaļt Latvejā zynomuokuo etnomuzike, kuruos dzymtuo puse ir Leivuons. Kristīnis bolss skaņ tik daudzūs i vysaiduokūs projektūs i muzykalajuos apvīneibuos (“Raxtu raxti”, “Laimas Muzykanti”, “Brāļi un Māsas” i cytūs), ka myusu dīnu muzykys aina Latvejā nav īdūmuojama bez juos izdzīduotuom tautysdzīsmem. Māra Zaļaiskalns ir Rēzeknis Tautys teatra režisore, kuruos dorbu rūkroksts zynoms na viņ Latgolā. Muorys veiduotī izvadumi dzeivoj i iz leluoku, i mozuoku skotivu i kotru godu sajam skateituoju i kritiku atzineibu.
Beleti iz izvadumu “Atlaižu” atrūnami “Biļešu Paradīze” kasēs voi škārsteiklā. Beletu cena – 7 eiro. Lyugums jimt vārā, ka vītu skaits īrūbežuots.


text:
Titel in Lettgallisch: Mozais priņcs
Autor: Antoine de Saint-Exupery
Übersetzung: Muisniece Evika
Format: Softcover, 22,1 x 15,6 cm
Seiten: 96, mit allen Originalillustrationen
Sprache: Lettgallisch
ISBN: 9783946190738, 3946190731
Erschienen: Edition Tintenfaß, 2018
Kurzbeschreibung:
Übersetzung des Klassikers in die lettgallische Sprache (Latgalīšu volūda), eine im Osten Lettlands von ca. 150.000 Menschen gesprochene baltische Sprache
Pyrmū nakti es gulieju smiļktīs, tyukstūša jiudžu tuolīnē nu koč vīnys cylvāku apmetnis. Es beju škierts nu cytu kai cylvāks iz pluovojūša plūsta okeana vydā piec kuģa nūgrymšonys. Tod jius varit īsadūmuot, cik es beju izbreineits, ka nu reita, saulei lācūt, mani pamūdynova nazkaids seiks baļsteņš, saceidams:
- Izzeimej maņ, lyudzu, vuškeņu!
- Kas?!
- Nu izzeimej maņ vuškeņu…
Es mudri pīlieču kuojuos, kai zibiņa sparts, trynu acs i vierūs sev apleik. I tod es īraudzeju seiciņku puiškynu, kas cīši manī vērēs. Te jius varit redzēt juo lobuokū portretu, kū es asmu izzeimiejs. Tok muns zeimiejums vystik nav i iz pusis tik breineigs, cik taids beja pats ciļvieceņš. A tei na muna vaine. Partū ka eisa beja muna muokslinīka karjera. Pīaugušī maņ atjēme drūsumu tū veiduot jau sešu godu vacumā. Es nikuo naīsavuiceju zeimēt, vīneigi boa nu īškpusis i uorpusis.


text:
Grupa “Dvinskas muzikanti” pīduovoj jaunu dzīsmi “Baļļuosim da reita”, kurai izveiduots ari videoklips.
Grupa viestej, ka, snādzūt koncertus, spielejūt balus, korporativūs pasuokumus i kuozys, ir labi aizvadejuši vosoru, nu vysam pa vydu atrodušs laiku suokt īraksteit ūtrū albumu.
Jaunū dzīsmi i video “Dvinskas muzikanti” veļtej sovim klauseituojim, skateituojim, draugim i fanim par kolosalū atbolstu, kas jūs īdvasmoj jaunim dorbim.
Dzīsmis muzykys i teksta autors ir Jurs Ostrovskis, aranžiejumu veiduojs Kaspars Maks, video – Juoņs i Sandra Rimicāni.


text:
Roksta autors: potals lakuga.lv
Papyldynuota pādejuo ryndkūpa.
2018. goda 9. augustā myužeibā aizguojs keramikis, “Pūdnīku skūlys” dybynuotuojs Evalds Vasilevskis.
Evalds Vasilevskis dzims 1953. goda 28. oktobrī Rēzeknē, vuicejīs Rēzeknis 1. vydškolā, iņteresi par Latgolys pūdnīceibys tradiceju izpieti padzilinuojs, klausūtīs muokslys zynuotnīka Juoņa Pujata lekcejis Tautys universitatis keramikys fakuļtatē, kai ari vuicūtēs nu pīredziejušu pūdnīku.
Atsasaucūt Latvejis Kulturys fonda aicynuojumam 1990. godā E. Vasilevskis dybynuoja “Pūdnīku skūlu”, saglobojūt i popularizejūt Latgolys pūdnīku tradicejis. Lelu sovys dzeivis daļu Evalds veļteja paleidzūt jaunajim keramikim ar padūmim, ari byuvejūt keramikys apdadzynuošonys cepļus gon Latvejā, gon uorpus tuos.
Portala lakuga.lv kolektivs izsoka leidzjiuteibu Evalds Vasilevska saimei, draugim i juo dorba cīneituojim.
Izvadeišona nūtiks pyrmudīņ, 13. augustā, 12.30 stuņdēs nu Rēzeknis Leluos kapleicys, zemis kliepī Evaldu Vasilevski guļdeis Greiškanu kopūs.


text:
2005. goda 2. febraļs
Uorā šmuks snīgs. Vyss bolts i stuov iz zoru, sasnidzs lānai i mīreigai. Reali šmuki, ka nabyutu tik nūdruoztai, varātu saceit, ka kai puosokā, a niule juosoka, ka ir kai dzeivē. Tik dzeivā dzeivē, ka dzeivuot prīca.
Cikom rakstieju referatu, pruotā izzibsnēja dūma. Pat jūceigi, kai pruots struodoj. I cik pruotu cylvākam ir. Paraleli es tok veļ iežu i nadūmuoju, kai kimūsu dalikt pi mutis. Atsajiedžu tik tod, kod kruška beja tukša i peirāgs apāsts. Es tok tū darieju, na jau kaids cyts, a munā apzinē nav ni minota nu iešonys. Nu raksteišonys jau ari it kai nā, tikai rezultats. Nā, tys ir tik iņteresnai – kai pruotā vyss nūteik paraleli. Dūmys skrīn mudruok par tekstu.Īguoduoju sātu. Ka maņ cīši pateik byut sātā. Tī ir muna sakne. Kod nadūmoju par stumbru, zorim, lopom i taidā gorā, tod nav ni vainis. A tei pruotā īskriejušuo dūma ir eisa: “Dzeive ir stihiska nalaime, kas pīmeklej reizi myužā. Par laimi tys ir puoreimūši.”
Pat nazynu, kas tys ir i kū par tū dūmuot. Taipat kai godu četrpadsmit vacumā rakstieju: “Tik sasodīti garlaicīga dzīve, ka mirt ir sensācija” i veļ vydsškolā: “Reizēm no dzīves nav izejas citas kā vienīgi nāve. Reizēm izeja vienīgā – dzīvot.”, a saprotu tik piec desmit godu. Ka vyspuor asu saprotuse.
Varbyut ostoņdesmit godūs itim vuordim byus cyta dūma, a tei četrpadsmitgadeiguo meitine jau jū ir zynuojuse, tik nav muociejuse izdūmuot da gola. Kai cytaiž jei zynuotu raksteit. Jei poša tok tod byus vaca. Tok jei nabeja vaca, kos pasacēja tūs vuordus.


text:
Suokusēs registriešonuos pāvesta Franciska vadeitajam Svātajam Mišam Aglyunā 24. septembrī, registraceja ilgs leidz 19. augustam. Kai nūruoda organizatori, registraceja vajadzeiga, kab sagataveitu infrastrukturu i nūorganizātu ārtuoku dalinīku īsarosšonu.
Registrētīs var katuoļu draudzēs ci internetā aizpyldūt pīteikumu, kas pīejams ite. Vīna persona varēs registrēt vairuokus cylvākus, nūruodūt juo vuordu, pavuordi, īsarosšonys veidu Aglyunā i sovu kontaktinformaceju. Tīm, kas registrēsīs internetā, byus juonūruoda bazneica, kurā gribēs sajimt īejis karti. Īejis kartis Svātuo Miša dalinīki varēs sajimt nu 9. septembra, informaceja par īejis karšu sajimšonu ite. Vaira informacejis par registraceju var atrast sātyslopā pavestsLatvija2018.lv, kai ari pi draudžu prāvestim.
Cylvākus ar eipašom vajadzeibom ci kusteibu trauciejumim organizatori lyudz registrētīs ci registrēt, sasazynojūt ar “Caritas Latvija” (tālr: 29552102, e-pasts: info@caritas.lv). Registrejūtīs “Caritas Latvija”, itim cylvākim tiks nūdrūšynuots atbylstūši vajadzeibom īreikuots sektors Aglyunā, kai ari organizāta paleidzeiba nūkliušonai leidz Aglyunai.
Pāvests Franciskys 22. – 25. septembrī apmeklēs Baļtejis vaļsts, 22. i 23. septembrī gasteis Lītovā, 24. septembrī – Latvejā, bet 25. septembrī – Igaunejā. Zynoms, ka nu reita jis tiksīs ar Latvejis Vaļsts prezidentu, politikim, diplomatim, sabīdreibys puorstuovjim, nūliks pučis pi Breiveibys pīminekļa, pīsadaleis ekumeniskajā dīvkolpuojumā reigys Dūmā i apmeklēs Reigys Sv. Jākuba katedrali, sovukuort piecpušdīnē dūsīs iz Aglyunu, kur Latvejis nūzeimeiguokajā katuoļu svātvītā svieteis Svātū Mišu.
Karteite: lakuga.lv arhivs


text:
Reigā izstuožu centrā Kīpsolā nu 27. februara leidz 1. martam nūtiks storptautiskuo gruomotu i izdevnīceibu izstuode „Latvijas Grāmatu izstāde 2015”.
Ari itymā godā “Latgolys Studentu centra” gruomotu stendā byus nūpierkamys latgalīšu gruomotys – literatura i kulturviesturis apceriejumi latgaliski, gruomotys par Latgolu, kai ari ar Latgolu saisteiti suveniri i latgalīšu muzykys diski.
Kasdīnā gruomotys nūpierkamys LgSC Reigys birojā Antonejis ūļneicā 8 – 3/6, īprīkš sasazynojūt ar bīdreibu. Preču saroksts pīejams ite.
LgSC daleibu Latvejis Gruomotu izstuodē atbolsta Vaļsts Kulturkapitala fonds projekta “Atbalsts biedrībai “Latgolys Studentu centrs” latgaliešu kultūras popularizēšanai 2015. gadā” ītvorūs
Viesti sagataveja: LgSC Reigys birojs


text:
VOLŪDA »
Sabīdryskais pasyutejums juonūdrūsynoj ari laidīnim latgalīšu volūdā
Nacionaluo elektroniskūs plašsazinis leidzekļu padūme (NEPLP) ir pījāmuse Elektroniskūs plašsazinis leidzekļu nūzaris atteisteibys nacionalū strategeju 2012. – 2017. godam. Vīns nu golvonajim strategejis mierkim ir sabīdryskūs medeju styprynuošona i reforma, palelinojūt medeju lūmu nacionaluosSkaiteit vaira »
Juoņa dīnys sveicīņs nu Sibira!
Juoņa dīnys sveicīņs vysim latgalīšim nu Sibira i Anatolija! DrukavuotSkaiteit vaira »
Viesturnīki i latgalīši
Bīdreibys “Latgolys Saeima” kritika iz portalā nra.lv publicātū interveju* ar viesturnīku Ritvaru Jansonu. Jau telefonsarunā, kostatejom, ka viesturnīka redzīņs nav tik negativs, kai suokumā varātu izavērt, tok grybam tam pīvērst ari sabīdreibys uzmaneibu, dūtSkaiteit vaira »
Byus 5. storptautyskuo latgalistikys konfereņce
Reigā, 2012. goda 5. i 6. oktobrī nūtiks 5. storptautyskuo latgalistikys konfereņce, kas veļteita Mikeļa Bukša symtgadei. Latgalistikys konference nūtiks Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatē. Tymā aicynuoti pīsadaleit baltu volūdu viesturis i dialektologejis, baltuSkaiteit vaira »
Cik latgalīšu volūdys lītuotuoju ir Latvejā? Tautys skaiteišonys dati
2011. goda Tautys skaiteišonā pyrmū reizi tyka izdūts vaicuojums par latgalīšu volūdys lītuošonu īdzeivuotuoju vydā. Dati ilgi i ar napacīteibu gaideiti i niu dalieji teik pīduovuoti ari jiusu viereibai. Publiski pīeimami Centraluos statistikys puorvaļdisSkaiteit vaira »
Satversme niu ari latgaliski
Šudiņ 12 stuņdēs LR Saeimys nomā tyka attaiseits Latvejis Satversmis 90 godu jubilejis izdavums ostoņuos volūduos, kur cytu storpā ir tulkuojums ari latgalīšu rokstu volūdā. Tulkuojuma tapšonā ar tulkuošonys, korekturys i redigiešonys dorbu, konsultacejomSkaiteit vaira »
Žurnalā “Ir” byus jauna sleja – latgaliski
Šudiņ žurnalā “Ir” publiceita muna sleja latgaliski – “Par klybu i kēvi i peirāgim”. Dūmuoju par volūdu i īsaguoduoju par mamys peirāgim, kū sovim bārnim īvuiceit cept vareišu tikai es poša. I nikaids pasauļsSkaiteit vaira »
Kulturys ministreja reikoj konferenci “Latgalīšu volūda i latgaliskuo identitate”
8. junī Vuorkovys nūvoda Vuorkovys vydsškolā iz konferenci „Latgalīšu volūda i latgaliskuo identiate” sasatiks Latgolys piļsātu i nūvodu pošavaļdeibu puorstuovi, Latvejis publiskuos puorvaļdis institucejis, Latgolys planavuošonys regiona puorstuovi, eksperti, navalstiskuos organizacejis i masu medeji.Skaiteit vaira »
Pīsadoli latgalīšu rokstu volūdys vosorys školā „ROKSTI!”
Pošā vosorys vydā – nu 26. da 29. juļam iz latgalisku nedeļgolu aicynoj latgalīšu rokstu volūdys vosorys škola „ROKSTI!” Latgalīšu rokstu volūdys vosorys školā aicynuoti pīsadaleit Latgolys kulturys īstuožu, biblioteku, školu, nūvodu pošvaļdeibu darbinīki,Skaiteit vaira »
Aicynoj “Vosoruošona 2012”
Ir otkol atguojuse vosora. Tys ir laiks, kod Tu, školuotuoj, na tikai atsapyutīs pec garuo dorba cielīna, bet rūni jaunys idejis, apmeklejūt kursus, kuru pīduovuojums ir pīteikami plašs. Šūgod piec pīcu godu puortraukuma LatgalīšuSkaiteit vaira »
Par latgaliskim pamatim Latgolā! Atkluotuo viestule
Ministru prezidentam Valdim Dombrovskim Kulturys ministrei Žanetai Jaunzemei-Grendei Nacionaluos elektroniskūs plašsazinis leidzekļu padūmis (NEPLP) prīšksādātuoja Aināram Dimantam Masu medejim Atkluotuo viestule Izviertejūt MK puorresoru koordinacejis centra vadeibā topušūs Vaļsts puorvaļdis instituceju, navalstiskūs organizaceju iSkaiteit vaira »
Projekts “Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu” turpynojās
26.aprelī Drycanu vydsškolā 7. -11.klašu školāni tykuos ar bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” četrim studentim, kuri struodoj pi projekta „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu” . Studenti vuiceja Drycanu jaunīšim latgalīšu rokstu volūdu. Nūtyka gon poša apvuiceiba,Skaiteit vaira »
Mikeļa Bukša 100. jubilejam veļteiti pīminis pasuocīni
Ituo goda 1. junī latgalīšu literaturys, kulturys viesturnīkam i volūdnīkam Mikeļam Bukšam byutu 100. Par gūdu itai dīnai Vileks nūvods aicynoj iz Mikeļa Bukša dzimšonys dīnys pīminis nūtikšonom nūvodā. 8:00 Svātais Mišs Škilbanu SuopjuSkaiteit vaira »
Pīteram Strodam – 120
Itymā dīnā pyrma 120 godu – 1892. goda 1. majā Varakļuonu pogosta Lelstrodu dzeraunē Eisāku sātā dzims īvārojamais latgalīšu veiskups, volūdnīks, dramaturgs, filozofs i Latgolys sabīdriskais darbnīks Pīters Strods. Pīters Strods vuicejīs Varakļuonu pogostaSkaiteit vaira »


text:
St. Škutāns, M.I.C.
Katōļticeibas vēsture un katekisms
IV Revoluciju un porvērtejumu laiki
49. 19. un 20. godu symtu pamatōti mādz pīskaiteit pi Ielu apvārsumu un radikalu pōrvērtējumu laikim Bazneicas un vysas ciļvēces vēsturē. Šudiņ Kristus Bazneica, taipat kai sovūs pyrmsōkumūs, stōv bezticeigūs cylvāku masai pretim. jōs mōceiba par aizkopa dzeivi atrūn samārā vōju interesi myusdīnu cylvākūs, kuru dūmas un ceņtīni saistōs gondreiž vīneigi ar dzeivi un nūtykumim uz šōs myusu planētas. Šō pasauļa pōrejūšōs vērteibas ir īslāgušas myusdīnu cylvāka goru laika un telpas sprūstā, pajamūt jō interesi un ryupes par namērsteibu. Pēc baigōs Franču revolucijas ir nūtykušas vairōkas cyta veida revolucijas, prūti: socialō, politiskō, industrialō un beidzūt zynōtniskō revolucija. Ik kotra nu tom ir nūmatuse izaicynōjuma cymdu Kristus Bazneicai — Dīva un dabasu pōrstōvei vērs zemes. Ir tykuse apstreidāta pat Bazneicas pastōvēšonas pamatōteiba un napīcīšameiba. Bazneicas vēsture nu franču revolucijas leidz pat myusu dīnom ir napōrtraukta divkauja storp Bazneicas sludynōtim principim un mynātūs revoluciju izklīgtim lozungim. Nu franču revolucijas laikim, tai saukto, „vidējō šķira“ (middle-class) Spānijā, Italijā, Vōcijā navarēja aizmērst mynātōs revolucijas laikā daudzynōtūs „breiveibas, vīnleidzeibas, brōleibas“ ideālus. Pēc franču republikāņu parauga ari jī gribēja redzēt pi sevis jūs pošu veidōtū vaļdeibu. Daudzi nu šōs „vidējos šķiras“ pōrstōvim īneida Bazneicu kai vydslaiku nūspīsteibas un mōnticeibas symbolu. Liberali (tai jī poši sevi sauce), nōkdami pi varas, arvīn ceņtēs izdūt kristīteibai naideigus lykumus, lai tū iznycynōtu. Jī tū darēja „progresa, liberalismā un modernōs civilizacijōs“ vōrdā.
50. Pagōnisma atjaunōšona un ceiņa pret tū
Pēc Napoleona sakaušonas īsasōce pogōnisma apkarāšona un kristeigōs civilizacijōs atjaunōšona. Četri „lelī“ (Krīvijas cars, Anglijas, Austrijas un Pryusijas vaļdinīki) tū uzticēja katōļu Bazneicai pāvesta Pija VII personā. Tys nabeja nikaids vīglais uzdavums, dažu nalabvēleigu politiskūs apstōkļu dēļ. Pīmāram, īri, kas atsaroda zam angļu vērskuņdzeibas un pūli, kuru vaļstiskū naatkareibu beja iznycynōjuši krīvu cari — radeja gryuteibas eisti kristeigōs civilizacijas atjaunōšonas dorbā. Byudami apspīsti, jī dumpūjōs pret apspīdējim un praseja breiveibu. Ari Italijā liberali gribēja apvīnōt vysu Italiju, tōpēc Italijas zīmeļūs tī pretējōs Austrijas vērskuņdzeibai, dīnvydūs tī beja pret Sicilijas kēneņu. Ari Bazneicas vaļstī jī musynōja tōs īdzeivōtōjus pret pāvesta laiceigū varu. Pāvesta dūma tūmār beja, ka Bazneicas vaļsts naatkareiba ir vajadzeiga, lai Bazneica breivi varātu turpynōt sovu misiju resp. ticeibas izplateišonu un tōs saglobōšonu.
51. Intelektualūs uzskoti un Bazneica
Rodōs daži intelektuali ari nu katōļu apryndom, kuru uzskoti par vaļsti un cytim vaicā jumim naatroda pīkrisšonu vodūšajūs katōļu Bazneicas slāņūs. Pi taidim pīdarēja: Francijā Felicits Lamenē (Felicite de Lamenais: 1782 — 1854). Jys beja par Bazneicas atdaleišonu nu vaļsts. Storp cytu jys uzsvēre, ka nōkūtne pīdar demokrātijai un ka Bazneica, byudama kēneņa apkampīnūs, var krist kūpā ar kēneņu. Daudzi katōļu teologi apstreidēja jō filosofiju. Leidzeigi Lamenē dūmōja ari slovonais advokāts Henriks Lakorders (Henri Lacordaire: 1802 — 1861) un grafs Kārlis Montalembers (Charles Montalembert: 1810 — 1870). Šys pādejais beja par breivom katōļu školom un par breivu Bazneicu breivā vaļstī. Vōcijā Jōņs Jezups Dolingers (Dollinger: 1799 — 1890), naatlaideigs ceineitōjs pret Prūsijas luteraniskim kēnenim, kuri ceņtēs nūslāpēt katōlicismu sovōs dominijōs, pīpraseja akadēmisku breiveibu vōcu katōļu zynōtnīkim, beja pret pōrmēreigu cenzuru, pret Romas spīdīņu pīsaturēt vīneigi pi tomisma teologijas un filosofijas studijōs, beja ari par lelōku vēstures un lingvistikas pīlītōšonu Svātūs Rokstu pēteišonā. Anglijā katōlim beja izcyls zynōtnīks — konvertits Jōņs Henrichs Ņumans (John Flenry Newmaņ 1801 — 1890). Ari jam beja jāatsauc daži jō īrūsynojumi par demokrātiju. Jys tūmār palyka uzticeigs katōļu Bazneicai, pa tū laiku, kod Lamanē un cyti izastōja nu katōļu Bazneicas.
52. Industrialōs revolucijas sekas
19. godu symtā, sakarā ar tvaika pīlītōšonu fabrikās un mašynōs, bogōteibas sasakrōja nadaudzu rūkōs, reizē ar tū ari strōdnīku masas nūkliva piļneigā atkareibā nu mašynu īpašnīkim un atsaroda naciļvēceigūs dorba apstōkļūs. Nabeja nikaidu ryupu par dorba ļaudim. Tū izmontōja ebreju vidējos šķiras teoretiks Kārlis Markss (Marx: 1818 — 1883), kurs, kūpā ar Fridrichu Engelsu (1820. — 1895.) Komunistu manifestā (1848. g.) aicynōja vysa pasauļa dorba ļaudis (proletarīšus) apsavīnōt un pōrjimt sovās rūkōs mašynas un fabrikas. Byudams bezdīvs (ateists), jys apgolvōja, ka religija, seviški kristticeiba, asūt tautas opijs. Šaidā sakareibā Bazneica zaudēja pīkritējus strōdnīku un socialistu apryndōs. Goreidznīceiba, kas beja nōkuse golvonūkōrt nu laucinīku vides, beja nalabvēleigi nūskaņota pret fabrikom vyspōri. Fabriku strōdnīki, atstōti bez pīnōceigas goreigōs apryupes, arvīn vairōk atsatōlynōja nu Bazneicas. Mozlītlobōk beja šamā ziņā Vocijā, Anglijā un Zīmeļamerikas Savīnōtajōs Vaļstīs. — Tikai 19. godu symta padeja catūrksnī Bazneica pacele sovu bolsu par strōdnīku stōvūkļa lobošonu.
53. Bazneicas ceiņa pret jaunpogōnismu
Pāvests Pijs IX ar sovu encikliku Quanta Cura un ar tai pīvīnōtū Syllabus Errorum, pīsaceja karu jaunpogōnismam. Jys nūsūdēja liberāļu ceņtīņus, kaidus tī maskēja zam „progresa, liberalismā un modernōs civilizacijōs“ sauklim. Bet kai tys vīnmār ir bejis, ari šūreiz, daži nu katōlim nabeja vīnaidos dūmōs ar pāvestu par „progresu, liberalismu modernū civilizaciju“. Seviški tys tai beja Zīmeļamerikas Savīnōtajōs Vaļstīs un Anglijā. Sylabusā uzskaiteitī moldi tyka svīneigi nūsūdeiti I Vatikana koncilā. Nasaverūt uz tū, šudiņ ar tim nu jauna sōc teiksmynotls daži nu myusdmu modernim laiceigajim katōlim, ar liberalim teologim prīkšgolā. Mynātī moldi, kai zam palnim nūslāptō guņs, ilgus godus kvālōja koleidz sagaidēja labvēleigus apstōkļus, kaidus (pats tū nagrybūt) beja sagōdōjis II Vatikana koncils. Zam palnim nūslāptōs ūgles šūdiņ ir ļaundabeigō veidā uzlīsmōjušas daudzu pōrsteidzeigu pōrmaiņu un patvareigu jaunynōjumu aktivitātēs, kas ir īnasušas Ielu sajukumu un apmulsumu vysā Bazneicas un katōļticeigūs dzeivē.
V Kristus Bazneica modernō pasauļa viļņūs
54. Antiklerikali Italijā
Kod pijemontīši ījeme Romu (1870. g.) un vysu Bazneicas vaļsti, pāvests Pijs IX kliva „Vatikana cītumnīks“. Jys naatzyna Italijas jaunu vaļdeibu, aizlīdze katōlim organizēt politiskos partijas. Sasadorbōšonas tryukums ar Italijas kēneņvaļsti deve jaunu īmesli liberalim naideigi nūsastōt pret goreidznīceibu un religiju. Progresa, liberalismā un modernōs civilizacijas vōrdā Italijas antiklerikali konfiscēja bazneicas īpašumus un pamudynōja piļsātas pošvaļdeibas atceļt religijas stuņdes školōs un nūsacēja, ka prīsteru dorba laukam jōbyut vīneigi bazneicā un zakristejā. Bet Musolini nōkšona pi varas dareja golu progresam, liberalismam un modernai civilizacijai Italijā. Politiskus apsvārumu dēļ Musolini nūslēdze konkordatu ar Vatikanu, atzeistūt bazneicas vaļsti miniatūrā (Vatikana vaļsts). Ari pyrms konkordata nūslēgšonas pāvestu īspaids un autoritate beja sōkuši arvīn vairōk pīaugt pasauļa acīs. Jau Leons XIII, Pijs X un Benedikts XV, naatsasaceidami nu tīseibom uz bazneicas vaļsti, beja klivuši par vysa katōliskā pasauļa goreigim vodūnim. Jī meklēja leidzekļus, kai Bazneicu pīmārōt situācijai, kaidu beja radejuši progress, liberalisms un modernō civilizacijā.
55. Antiklerikali Francijā
Ar arciveiskupa Džordža Darboya (Georges Darboy) nūgalynōšonu (1871. g.), Bazneicai Francijā īsasōce mūcekļu ceļš. Pusgodu symta Bazneicu Francijā spydzynōja antiklerikalu liberāļu vaļdeiba. Ferija lykums (1879 — 1886. g.) slēdze vysus religiozūs ordeņus Francijā, atjēme katōļu školom atbolstu. Ar 1886. godu par mōceibas spākim školōs varēja byut vīneigi laiceigī. Ticeibas stuņdes tyka aizlīgtas. Katōļu slimneicas, patversmes, pat kopsātas tyka konfiscētas. Taida vaļdeibas reiceiba kaitynōja ticeigūs, jī īneida antireligiozū vaļdeibu. Pāvesta Leona XIII mēginōjums samīrynōt, izarōdeja nasekmeigs. 1904. godā Justyns Kombes (Combes, eksseminarists, masons) varēja līleitīs, ka asūt Franciju atbreivōjis nu 13 904 katōļu školom. 1905. godā franču vaļdeiba pōrtrauce sakarus ar Vatikānu. Pāvests Pijs X atdeve vysas bazneicas ceļtnes antiklerikalajai franču vaļdeibai. Pyrmajā pasauļa karā, ceineidamīs par 3. republiku, franču armijā kryta 5 800 katōļu prīsteru (nu kupejā 45 000 skaita). Sakarā ar tū Bazneicas stōvūklis kliva lobōks, antiklerikalō vaļdeiba mainēja sovu stōju. Ari jei Bazneicu beja vojōjuse progresa, liberalismā un modernōs civilizacijōs vōrdā.
56. Katōļu Bazneica Bismarka laikūs Vōcijā
Otona Bismarka (Otto von Bismark) laikā (1871. un turpm.) katōļu Bazneica vairōk cīte nu Ielā pryušu protestantu antikatōlicisma nakai nu antiklerikalim liberalim. Falka lykums (1872. g.) un cyti nokušūs godu lykumi beja eisti kareiveigs mēginōjums piļneigi pakļaut katōļu Bazneicu vōcu vaļsts varai. Bet te Bazneicai par lobu nōce kaids īpatnējs apstōklis, prūti: industrialōs atteisteibas radeitō proletarīšu naapmīrynōteiba. Bismarka bailes nu pogōniskō socialismā beja lelōkas par jō naidu pret katōļu Bazneicu. Šaidā sakareibā jys bīži gōja kūpā ar labi nūorganizētū Katōļu Centra partiju, kura nabeja vīnaļdzeiga par strōdnīku liktini. Tyka izdūti atteiceigi lykumi strōdnīku lobā. Ar tū strōdnīku masa tyka glōbta nu socialismā. Bismarks pat ar pāvestu mēginōja byut draugus. 1885. godā jys pāvestu Leonu XIII beja aicynōjis uzajimt starpnīka lūmu Vōcijas streidūs ar Spāniju par Karolinu solom. Pāvests sovukōrt pīškeire Bismarkam augstōku gūda atzeimi — Kristus Ordeni. Pi katōļu Bazneicas stōvūkļa uzalobošonas Vōcijā beja Iela lūma dinamiskai Katōļu Centra partijai. Ari pāvesta Leona XIII enciklika Rerum Novarum (1891. g.) beja skaidra kristīšu atbiļde uz ateistiskō socialisma un naatbiļdeigō ekonomiskō liberalismā radeitū ļaunumu. Rerum Novarum deve īrūsmi vālōkūs laiku pāvestu Pija XI, Jōņa XXIII un Pōvula VI socialom enciklikom.
57. Zynōtniskō revolucija
Ari pret zynōtniskōs revolucijas pōrstōvim, kod tī skōre ticeibas patīseibas, Bazneica beja spīsta ījimt nūteiktu stōju. Šamā sakareibā ir jōmiņ Dovidu Štrausu (1808 — 1874) un Jozefu Ernestu Renanu (1823 — 1892), kuri nūlīdze Jezus Kristus dīviškumu. Adolfs Harnaks nūlīdze īspēju zynōt kū nūteiktu par vēsturyskū Jezu. Leidzeigus moldus paude ari Alfreds F. Loasi (Loisy : 1857—1940). Pāvests Pijs X enciklikā Pascendi nūsūdēja Loasi mōceibu, nūsaucūt tū par modernismu, un 1910. godā tyka īvasts zvārasts pret modernismu. Tys beja jōnūdūd vysim, kas ījēme kaidu atbiļdeigu omotu Bazneicā. Pāvestu styngrō stōja pret moldu izpaudumim sorgōja Bazneicai uztycātū ticeibas patīseibu. Dažim (ari modernim katōlim) šaida styngreiba napatyka. Jī tū uzskatēja par traucējumu teologijas un Svātūs Rokstu pētejumūs. Teik apsveikta pāvesta Jōņa XXIII „lūga atvēršona“, kas pareizā gaismā skateita varātu byut loba. Bet kas šudiņ tū naredz, ka tū patvaleigi izmontōj agresivī, Bazneicai un ticeibai naideigī, spāki. Pa „atvārtū lūgu“ šudiņ dīmžāl Bazneicā īplyust taidas parōdeibas kai „jaunō teologija“, kas nav nikas vairōk, kai dažaidu moldu savōrstejums. Kaids Bazneicas vēstures autors (Edw. Day, C.SS.R.), par šū „jaunū teologiju“ soka, ka tei eksplōdējuse kai bumba, kas bejuse aprokta, bet naizlōdāta, gaidejuse, kod kaids nauzmaneigs bārns, spālādamīs aizlīgtā zonā (losi: teologiskus pētejumu laukā — Š.), tū eksplōdēs. Šei eksplozeja šudiņ ir nūtykuse un prasejuse daudz uperu. Nōkūtnē uperu skaits ir paradzams vēļ lelōks. Moldi ir aptymsōjuši patīseibu, radejuši nauzticeibu ticeibas pīnōkumu laukā, samozynōjuši cylvākūs grāka apziņu. Taidā veidā ir īsastōjis nakts tymsums daudzu ticeigūs sirdīs un prōtūs.


text:
Nazkod rakstieju bīžuok, niu pavysam raitai. Itys ir vīns paseņ raksteits dzeivuleits, kuru lobuok vīnreiz īraksteit, kai nazkur pagaisynuot. Testaments[…]Read more
Category: Uncategorized
13.augustā Reigā Latgolys dīna
Reiga ir vysys Latvejis, taitod ari Latgolys, golvyspiļsāta, deļ tuo latgalīši kūpeigim spākim saryupejuši dyžan sirsneigu sveicīni – 13.augustā Reigys[…]Read more
The phantom of separatism in Latgale, or what BBC did not show
World War Three: Inside The War Room (first broadcast on BBC Two on 3 February) set out a fictional vision[…]Read more


text:
„Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar latgalīšu muzykys apvīneibu „Sovvaļnīks” pīduovuoja īspieju pīsadaleit konkursā i sovā eipašumā īgiut „Sovvaļnīka” jaunū muzykys albumu „Bolts susātivs”.
Lels paļdis par atsauceibu i daleibu konkursā! Gondreiž vysi konkursanti iz aizdavumu atbiļdieja pareizi. Ituo konkursa uzvarātuoju vuordus ar laimeiguos lūzis paleidzeibu nūsaceja īprīškejuo konkursa uzvarātuojs, kas beja atguojs gostūs iz Tonis biroju i kai reizi tika dalikts pi dorba.
Sovvaļnīka „Bolts susātivs” sovā eipašumā daboj:
DACE JAKOVELE
RENĀRS KANCĀNS
Ar uzvarātuojim sasazynuosim!
Puorejim konkursa dalinīkim vielejam naskumt, bet paraudzēt veiksmis kaidā nu jaunim LgSC konkursim! Taidi byus!
Pareizuos atbiļdis:
Sovvaļnīka dzīšmu tekstu rindenis jimtys nu itaidu autoru ailem:
1. Puori myužim cauri myurim
Apleik trejim muoneituojim
Tova dīna, Oskars Seiksts
*
2. Syltūs vosorys vokorūs es īmu
Kai iz nešporu tovu mīsu turēt
Pa reizei bezvērts prīceibom sacyn
Koldrē īteit tevi i žāluot
Gribēt navarūt, Valentins Lukaševičs
*
3. Latgola ir saules goldauts,
Seņ izausts, vīn napuorkluots.
Latgola, Ontons Kūkuojs
*
4. Volūda pasauli sateik, pasauļs cylvāku sateik
I Dīvam lobuok teik
Vosoruošonai, Līga Rundāne
Vaira informacejis par „Sovvaļnīku” verīs www.sovvalniks.lv


text:
Autore: Renāte Lazdiņa
Poetiskuo roka apvīneiba “Kapļi” ir vīns no alternativuos muzykys i, īspiejams, pretruneiguok vārtātuokajim ansamblim Latgolā, kurs nasabeist lītys saukt eistajā vuordā. Ari jūs sastuovs ir vysai raibs i, var saceit, alternativs, ite – kai jī poši soka – kapļoj, suocūt nu škoļneicys i muzykys školuotuojis da tuolbrauciejam i psihologam.
Drupeit pyrma apvīneibys debeja albuma “Ašņa dasys” prezentacejis koncerta Latgolys viestnīceibā GORS jūs improvizātajā īrokstu studejā Kuorsovys nūvodā teikūs ar vīnu nu apvīneibys, kai jis pats soka, goreigajim tāvim – multimuokslinīku Oskaru Orlovu aba tautai vairuok pazeistamu ar pseidonimu Raibīs.
Kas tod eisti ir poetiskuo roka apvīneiba “Kapļi”?
“Kapļi” ir taids emocionals grupiejums, kotrs cilvāks ar sovu energeju i struovuojumu, vysi koloritys personeibys – es (Oskars Orlovs) asu kai muokslys cylvāks i vairuok rokstūšais, Arņs Slobožaņins ir muzykants, i mes tū ari tai pīsokom – ka tei nav juo oficialuo grupa, bet tys ir juo, tai sokūt, uorlauleibys bārns (smejās). Tod ir Andris Jurāns, kū mēs koncertūs asam īsaukušs par Jurjānu Andreju, jis myusim apvīneibā syt bungys. Ir tausteņu saimineica – muzykys školuotuoja Rasma Kulamova, kas piec kotra koncerta soka, ka īs paceli, bet tai i nav nūguojuse, i es cereju, ka jei nanūīs, partū ka jei eistineibā dūd lelu īguļdejumu apvīneibā. Tod myusu apvīneibā ir basgitarists Jurs Linužs i ari, cerams, jau Rēzeknis Augstškolys studente Aija Čoiča, kas itūgod Rogovkā beidze 12. klasi. Šaļtim pīspieļoj ari Juoņs Noviks.
Taitod pylnajā satuovā asam septeni cilvāki, i tān myusim vēļ ir dasavīnuojs Elgars Ludbuoržs, bet maņ jau vyspuor dūma ir savuokt 13 cylvāku sastuovu, taitod – ka ir kaidi pyutieji – laipni aicynuoti.
Redzi, tei ir apvīneiba i nivīnu navar pīspīst, i, kai es jau nu suokta gola asu sacejs – ka ar myusim spieļoj, tys ir labi, i, ka ar myusim naspieļoj, tys ari ir labi. Tys ir kotra cilvāka individuals stuovūklis – ka tu gribi spieļuot ci, kai mes sokom, kapļuot – tod tu ari kapļoj.
Par kū Buozova, ar kū itei vīta eipaša?
Leluokuo daļa apvīneibys dalinīku ir nu ituos pusis, ari Arņam sāta tepoš natuoli, vīneigi es nu Drycānu. Bet ite ari suocās Eiropa. Saprūti, mes tān asam viņ treis četrus kilometrus nu Krīvejis rūbežys, bet ite ir taida kai oāze, klusums, tepoš blokus mīžu lauks kai jiura. Ite ir taida cīši forša vīta. Mes ite atbraucam, capam dasys, sakurynojam pierti, i ite nūteik ari tys rodūšais process.
Cik tod bīži ite, Buozovā, vysi sasalosot iz tū kapļuošonu aba mieginuojumim?
Nu, bīži nav, bet tod, kod ir, tod ir. Tys parosti ir vokorūs, kod visi var saīt – nu kaidu sešu da nakts divpadsmytu.
Kai tys suocēs, kai tī kapļuotuoji vysi sasalaseja?
“Kapļu” viesture suocēs 2007. godā, kod mes ar Arni struoduojom vēļ Latgolys Radejā i īrakstejom vīnu dzīsmi, es gon vaira naatguodoju, kaidu. Dzīsmi īlykom draugūs i syutejom draugim, i tī tymā laikā beja taidi kai skype koncerti. Tei beja drupeit taida kai pasabalavuošona, kod mes variejom pasasmīt par vysu i reizē ni par kū i, prūtams, ari par sevi. Tai suocem mes divatā, i tod tys aizguoja. Tod pīsavīnuoja taids Kristaps ar īsauku Koijōt. Bet jis tān preciejīs i nadzeivoj Latvejā.
Tān mes ite, Buozovā, ari īrokstom tuos dzīsmis, savadam instrumentus i tepoš piertsaugšā rokstom, i ite mes ari sarakstejom myusu pyrmū mozū (EP) albumu “Prauda par Madali”. Cylvākim suoce patikt, ka Latgolā var rastīs i koč kas sviežņuoks. Tai mes i kapļojam.
Tān jius sovā daiļradē aizgiunit ari taidus nūpītnuokus myusdīnu vaicuojumus.
Mes tān suocem spīst iz suopeigim punktim. Tod, 2007. godā, kod tikai suocem dzīsmis raksteit, izdūmuojom, ka ar “Kapļim” ilgtermeņā gribim sataiseit ari taidu dzeivū performanci. Tod 2013. godā mes tū izdarejom, partū ka nūvuocem “dzeivū” sastuovu. Ite juosoka paļdis Valteram Murānam, ka jis “Ausmeņā kebabs” myusim ļuove suokt taidus kai live koncertus, tūlaik sovā apvīneibā mes pīrakstejom ari taidu Daugovpilī dzeivojūšū francūzi Julien Dicharry i vīnu juo dzīsmi adaptiejom sovom vajadzeibom – “Doncoju plyks iz trepem”. Tei ir taida cīši smeļdzeiga dzīsme. Ari jis roksta dzīsmis taidā vairuok pank stilā i ari klīdz tū vairuok sabīdreibai preteju vīdūkli, taipoš kai “Kapļi”.
Bet pyrmssuokumi “Kapļim” beja taidi ka – es gribieju tū pataiseit par dzeju muzykā.
Boņuks “2014” padūšonys ceremonejā. Karteņa: GORA publicitatis foto.
Bet vysys dzīmis jau leluokūtīs suocās ar dzeju.
Nui, bet maņ ir dziļa ītekme nu tim laikim, kod muzyka vēļ beja muzyka –“The Doors”, “Pink Floyd”, Jim Morrison, “Led Zeppelin”, “Rolling Stones” i tai tuoļuok. Es varbyut asu konservativs, bet tod tei muzyka beja muzyka, bet tān pasaruoda taidys apvīneibys, kas tai kai ari aizgiun, bet puorsvorā tei ir popkultura – šmuki izaver, foršs duorgs klips, kurū verūtīs dūmoj – tī tak taidys naudys salyktys, tī tok varātu kū šmuku sataiseit, bet saīt, kai saīt. Bet “Kapļi” nataisa šmukū, “Kapļi” taisa koč kū preteimā popkulturai. Deļtam ari “Kapļi” ir. Taipoš mums ir bejuši vaicuojumi – deļkam naasat gruobekli? Partū, ka gruobekļi ir kotrā pyunē, a kapli ir taids instruments, kū vajag pa kotra rūkai – ite es jau nu sovys pīredzis soku. Maņ tāvs beja daiļomota meistars, i jis, par pīmāru, kapli taiseidams, pīmāruoja tū munai rūkai ci muotis rūkai, kab varātum kotru ušneiti parūceigai izcierst.
Tod tev jau bierneibā sātā beja eipaši kapli?
Nui, maņ beja vysaidi kapli i instrumenti, i, ka pi babys nūbrauču, es navarieju pakapļuot, partū ka jai beja parostais kaplis.
Kai tod nūnuoce da tuo, ka i apvīneibai īdevet ituo instrumenta vuordu?
Nu, pyrmuo dūma Arņam beja projektu nūsaukt “Tausteni”, maņ napatyka, i es pīduovuoju, ka tod jau lobuok “Kapļi”. Jis maņ prosa – deļkam “Kapļi”? Soku, ar kaplim koč pa golvu var īdūt! I tei beja taida spuornuota frāze, i taišņi tai – ar kaplim var i sabīdreibys nazuolis revēt, a, ka cīši gribīs, var i pa golvu īdūt.
Voi nav tai, ka jius sovā ziņā rauga pīleidzynuot ari taidai grupai kai “Labvēlīgais tips”?
Nui, bet es tūmār taidys paralelis navylktu. Latvejā ir daudzys grupys, kas koč kaidus jūkus izmontoj tekstūs, bet mes tūmār asam vairuok alternativais grupiejums, i na vysys myusu dzīsmis, kai “Labvēlīgajam tipam”, var laist voi vajag laist radejā. Par pīmāru, ir albumā taida dzīsme kai “Rudiņa Zalts”, tei ir kaververseja pasauļa klasikai “Autumn Leaves”, bet mes asam puortulkuojuši tū myusu izpratnē. Nā, tī nikuo napīdīneiga nav, bet pādejā panteņā ir taids vaicuojums: “Kod Frančam Kempam byus pīmineklis sovs?” Itū dzīsmi mes sarakstejom Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” ituo goda pasnīgšonys ceremonejai. Myusim vajadzēja izastuot ar dzīsmem, kas varātum apgiut vysys tuos temys, par kū Boņuks teik padūts, – literaturu, muzyku, sabīdreibu i kulturu. I tymā blokā, kas ir par sabīdreibu i kulturu, bolvai dasacātūs cylvāku beja cīši daudz. Kab nasauktu kotru vuordā, topa taids teksts apleik vysam i par vysu kūpumā. I, koč ari tī teksti beja radeiti iz myusu dzīšmu pamata, bet taišni bolvys padūšonys ceremonejai “Rudiņa Zalta” dzīsmē tū beigu tekstu ar vaicuojumu par Franča Kempa pīminekli mes atstuojom i īlykom tū ari albumā. Partū, ka Francis Kemps leidz golam vēļ nav attīceigi nūvārtāts.
Pīminekli ir vīna tema, bet jius jau sovuos dzīsmēs asat runuojuši ari par, pīmāram, emigraceju.
Prūtams, par dzīsmi “Emigranta Polka” asu gon palīleits, gon izsaceiti draudi dzeiveibai, deļtam es dūmoju, ka mēs asam truopejuši na viņ desmitnīkā, bet tī, kur vajag, aizskuoruši i sirdi, i, kai soka, cytus meikstumus.
Taipoš aktuala ir regionaluos ekonomikys tema – ite varātum atsatīkt kai “Emigranta Polka”, tai i dzīsme “Draugs Reigā”, kas tehniski ir ari muna meiluokuo dzīsme.
Redzi, deļtam ari mes atsašķiram nu cytim, mes, par pīmāru, kotru godu braucam izastuot iz studentu korporacejis “Fraternitas Metropolitana” bīdru slāgtū pasuocīni. Suokumā myusus paaicynuoja izastuot kai taidu jaunu grupu, bet tān brauksim jau trešū godu i zāle palīk vys pylnuoka i pylnuoka. I taišņi itaidūs slāgtajūs pasuocīņūs mes asam taidi, kai “Kapļim” vajadzātum byut, kai vīns myusu angļu draugs Džeimss (grupys “Dabasu durovys” skaņuotuojs) ir sacejs: “It’s a comedy band.” (Tei ir komedejgrupa.) I mes tū ari tai pozicionejam, ka mes asam taida comedy band.
Pīvadumam, ir taida Jaunzelandis apvīneiba kai “Flight of The Conchords”, tei ir lateņa, iz kurū vajag īt, bet, dūmoju, Latgolā lelajūs pasuocīņūs, festivalūs tys nav īspiejams. Tū var koč kaidūs taidūs slāgtajūs pasuocīņūs, taidūs, kur cylvāks atīt i zyna, ka byus “Kapļi”, dzīsmis i jūki. Tai pa storpai dzīsmem munā izpiļdejumā mes ari laižam koč kaidus stand up jūkus. Tai tys byus ari jaunuo albuma prezentacejis pasuocīnī.
Kai Kapļi izjiut tū, kai myusdīnuos soka, atgrīzeniskū saiti nu publikys?
Nui, tū es cīši sajutu, par pīmāru, kod mes tān izastuojom koncertā Rēzeknis nūvoda dīnuos, publika beja interesanta, i mes, maņ ruodejuos, atdzeivynuojom vysa koncerta playlisti, ka tai var saceit. Kai es soku – ar “Kapļim” vysod ir juojiut tei publika. Piec pyrmajom dzīsmem i jūkim ir juosaprūt, voi dzīsmem pa vydam voi ari iz prīšku tu vareisi jūkuot voi navareisi, deļtuo ka ir taida publika, kam tī jūki nav vajadzeigi, viņ dzīduošona. Deļtuo maņ vaira pateik izastuot taidā slāgtuokā publikā, kur var vaira jūkuot. Ir taidi jūki, kū ari poši grupys dalinīki nimoz pyrma koncerta nazyna, prūtams, ir ari taidi jūki, kas valkās myusim vysu laiku leidza.
Deļkuo sovai apvīneibai asat dalykuši poetiskuo roka apzeimiejumu?
Suokumā mēs bejom projekts. Projekts deļtam, ka mes eisti naasam dzīdūšuo grupa, deļtuo ka myusu solists vaira runoj i šmukai deklamej. Ir ari latgalīšim cytys grupys, kas šmukai deklamej, bet myusim ir tai poetiski.
Tei ir dzeja i dzejis vuorsmuojumi. Prūtams, ir skaidrys, ka reši kurais myusdīnuos losa dzeju, i, ka tān skaidruošu kai filologs, – ka tu losi dzeju, tev, prūtams, juomeklej tī na tikai pyrmuos sakareibys, tev juomeklej ari tymā dzejūlī kaidi slāptī simboli ci kaidys sakareibys ci vuordu spielis. A, ka tu nameklej i dzierdi tikai pīdzīduojumu, par pīmāru, “Aglyuna, goreiguo komercdarbeiba”, tod tu naasi saprats vysu tekstu.
Kai asat nūsavāruši, voi publika jiusu dzīsmis saprūt?
Beja interesanti, kod mēs suocem koncertēt jau ar aktivu sastuovu i īrakstejom dzīsmis “Emigranta Polka” i “Drycanu mopedistu banda”. Es dūmuoju, ka “Emigranta Polku” vairuok saprass Reigā i koč kur cytur, kai soka, emigracejā, bet dzīsmi par Drycānim, kas ir ari apdzievuota vīta, – vītejuo Latgolys publika, bet saguoja ūtraiži. Kod mēs koncertejam Reigā i uorpus Latgolys, tī “Drycanu mopedistu banda” pateik vaira, īspiejams, deļtuo ka jei ir taida šizeiguoka dzīsme.
Myusim ir bejuši ari taidi koncerti, kod organizatori prosa nadzīduot, pīmāram, “Goreigū komercdarbeibu” voi vēļ kaidu dzīsmi, gryb īrūbežuot, salikt kaidu nibejs cenzuru, bet mes “Ašņa dasuos” nivīnu nanūlīkam, nivīnu naceļam, mes stuostom, kai ir. A, ka tu nagribi redzēt eistineibu, tod varbyut tu nimoz nagribi dzeivuot. Bet kūpumā viss ir par mīlesteibu, tik tei mīlesteiba ir dažaida, ari skorba.
21. augustā “Gorā” poetiskuo roka apvīneiba “Kapļi” prezentēs albumu “Ašņa dasys”
Jius pīsadalejot ari Eirovizejā, tuoli gon natykot, bet kaidys sajiutys palykušs?
Tei beja taida troka dūma, tūmār tī tei sajiuta maņ nabeja loba. Bet, cik ir dzierdāts, klips tai dzīsmei “XXL” ļaudim pateik. Vysmoz cerēsim, ka tai.
Konkurss deļ švītu i dendeju. Gondreiž kai tymā jūkā, kod Dīvs dola dzeivinīkus – šmukūs pa kreisi, gudrūs pa labi, a mierkačs, palykdams vydā, vaicoj: “Nu, i kū – maņ tān iz pusem puorsaplēst?”
Tod jius leidz golam eisti nasaprota?
Es dūmoju, ka nui, dažim žurejis puorstuovim mes patykom, kuram ta napatykom, deļtuo ka myusu solists namuok pareizi dzīduot, bet jis ari narauga tū dareit. Ka jis dzīduotu pareizajuos notuos, tod “Kapļi” nabyutu “Kapļi”. Pīredze tī beja loba, bet es tī vaira nagrybātu pīsadaleit.
Jiusim tikkū kai izdūts debeja albums “Ašņa dasys”. Cik tod vīgli taidai, kai tu soki, comedy band apvīneibai Latgolā ir izdūt albumu diska formatā?
Prūtams, diska izdūšona naatsamoksoj, deļtuo ite grybātu pasaceit paļdis vysim, kas atbalsteja diska izdūšonu, – i tī asam mes poši – apvīneibai “Kapļi”. Myusus naatbaļsteja nivīns fonds, varbyut deļtuo, ka uzskota myusu darbeibu par balaganu,i ka latgalīši par taidom temom navar dzīduot, partū ka juodzīd par Rāznu, Muokūņkolnu i Lubuona skaidrajim dabasim. Nā, prūtams, tū ari vajag piec publikys pīprasejuma, bet tys ari ir tys pretnūstatejums, ka mes asam “Kapļi”. Deļtuo mes ari koncertūs sokom, ka kapli jau nav nikaidi syuda instrumenti, partū ka kapli ir instrumenti. Prūtams, ite var pīsasīt pi smolkom vuordu spielem.
“Kapļūs” ir smolkys vibracejis, i mes īvalkam tū publikys daļu, kas varbyt ari klausuos koč kū cytu, bet “Kapļi” ir kontrasti – tai kai nu pierts īlēkt soltā muorkā i šaļtim čūkstu vēļ apskruopejūt ap ladu.


text:
Latgolys kongresa symtgade »
Vīsturs Kairišs: Latgalīši „skapī”
Pīduovojam režisora, latgalīša Vīstura Kairiša nūlaseitū runu Latgolys symtgadis kongresā 2017. goda 5. majā. Latgalīši „skapī” Latvejis symtgadis jubileja prīškvokorā, taipat kai daudzim, maņ ir juodūmuoj, kas maņ ir Latveja. Maņ Latveja irSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” viestej par Latgolys kongresa symtgadis nūtikšonom
Jau piec nedelis svieteisim Latvejis Republikys Satversmis sasaukšonys godadīnu, Latvejis naatkareibys deklaracejis pasludynuošonys godadīnu – Boltuo goldauta svātkus. Taipoš atzeimuosim jau aiz laika izdaudzynuotū 1917. goda Latgolys kongresa symtgadi. Par gūdu Latgolys kongresa symtgadis pīmiņaiSkaiteit vaira »
Maja suokuos tiks svieteita Latgolys kongresa symtgade
Latvejis vaļsts symtgadi atzeimuos nu 2017. da 2021. goda, kab apjimtu i pylnvierteigai izstuosteitu vaļsts veiduošonys stuostu. Nūzeimeigu lūmu tymā ījam ar Latgolu saisteitys nūtikšonys, kurūs centraluo ass ir viesturiskais Latgolys kongress – LatgolysSkaiteit vaira »
Apreļa beiguos Latgolys viestnīceibā GORS svieteis Latgolys kongresa symtgadi
27. aprelī Latgolys viestnīceibā GORS, simboliski īzeimejūt Latgolys kongresa symtgadis atceri i Latvejis vaļsts symtgadi, tiks izruodeits atjaunuotais literari muzykalais izvadums “Francis”, kas veļteits gareidznīkam, literatam, vaļstsveiram i sabīdriskajam darbinīkam Fraņčam Trasunam, pīduovuota dažaidaSkaiteit vaira »
Atkluotuo viestule par napiļneibom Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa uzrokstūs
Rēzeknis piļsātys dūmis prīšksādātuojam Aleksandram Bartaševičam, dūmis deputatim Atkluotuo viestule par napiļneibom Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa uzrokstūs Latgolys jaunīšu bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj Rēzeknis piļsātys dūmi nūvērst napiļneibys Latgolys kongresa symtgadisSkaiteit vaira »
Majā nūtiks 4. pasauļa latgalīšu konfereņce
2017. goda 5. i 6. majā Rēzeknē nūtiks 4. pasauļa latgalīšu konfereņce “Latgolys kongresam Rēzeknē – 100”, informej konfereņcis dorba grupys dalineica Ilga Šuplinska. 1917. gods beja izškirūšs daudzu tautu i vaļstu liktiņūs. Ari LatgolysSkaiteit vaira »
Latgolā aktivi gatavejās Latvejis vaļsts symtgadis svieteišonai
2017. godā, kad gaidoma Latvejis vaļsts symtgadis svineibu atkluošona, lela lūma byus Latgolai i latgalīšim, izceļūt nūvoda davumu Latvejis vaļsts rosšonuos procesā. Kai informej Kulturys ministreja, sadarbeibā ar pošvaļdeibom, navaļstiskajom organizacejom i Latgolys uzjāmumimSkaiteit vaira »
Redzīņs: Reigys totems austrumu teritorejā
Autors: Harijs Bernāns, bīdreibys “Latgolys Saeima” vaļdis prīšksādātuojs 2017. godā Latgola atzeimuos Latgolys 1. kongresa symtgadi. Nasaverūt iz kongresa navīnnūzeimeigajom sakom iz latgalīšu volūdys i kulturys stuovūkli laika periodā, kas sekoj kongresam i kongresaSkaiteit vaira »
Apstyprynuots Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa uzroksts
2. junī Rēzeknis piļsātys dūmis sēdē pošvaļdeibys deputati par Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa Rēzeknē golvonū uzrokstu latvīšu literarajā volūdā apstyprynuoja Raiņa vuordus “I Kurzeme, i Vidzeme, i Latgale mūsu” (Rainis). Zam tuo byus uzroksts latgalīšu rokstuSkaiteit vaira »
Zynomi Latgolys kongresa pīminis vītys konkursa rezultati
Nūsasliedzs bīdreibys “Latgalieši” ar Rēzeknis piļsātys dūmis atbolstu reikuotais metu konkurss pīminis vītys izveidei par gūdu Pyrmuo Latgolys latvīšu kongresa (PLLK) symtgadei. Pīminis vītu paradzāts izvītuot Atbreivuošonys alejā 61. Kai informej izdavums “Rēzeknes Vēstnesis”, konkursāSkaiteit vaira »
Izsludynuots Latgolys kongresa symtgadis pīminis vītys metu konkurss
Jemūt vārā, ka 2017. godā palīk 100 godu nu pyrmuo Latgolys kongresa, kas nūtyka Rēzeknē 1917. godā kinoteatrī “Diāna”, bīdreiba “Latgalieši” ar Rēzeknis piļsātys dūmis finansialu atbolstu izsludynoj metu konkursu par pīminis vītys parSkaiteit vaira »
Izveiduota dorba grupa Latgolys kongresa symtgadis pasuokumu organiziešonai
Ministru prezidente Laimdūta Straujuma izdavuse reikuojumu par dorba grupys izveidi Latgolys kongresa symtgadis pasuokumu organiziešonai. Dorba grupai būs juoizstruodoj Latgolys kongresa symtgadis pasuokumu plans i juokoordinej tuo eistynuošona. Plans i finansiejuma tāme dorba grupaiSkaiteit vaira »
Veiduos Latgolys kongresa symtgadis Reiceibys grupu
Kulturys ministreja uzsuokus aktivu dorbu pi Latvejis symtgadis svātku programys izstruodis. Tuos ītvorus planavuots izveiduot Latgolys kongresa symtgadis Reiceibys grupu. Vīns nu nūzeimeiguokajim Latvejis vaļsts dybynuošonys aizsuokumim ir Latgolys kongress 1917. godā. Tuo laikāSkaiteit vaira »


text:
Kotru godu maja beiguos Rogovkā, dzejnīka Ontona Kūkoja dzymtajā pusē, nūteik tautys muzykantu saīts ar nūsaukumu “Večerinka “O, bļaka!””. Ari itūgod bīdreiba “Rogovkīši” 26. majā 20.00 stuņdēs septeitū reizi aicynoj iz tautys muzykantu i daņču vokoru.
Daleibu pasuokumā “Večerinka “O, bļaka!”” ir sūlejušs na tikai vītejī tautys muzykanti, bet ari Brīžucīma, Zvirgzdinis, Alūksnis, Drycānu kapellys, Saļnovys daņču muzykanti, grupys “Trikmiņs” i “Ceļinieks”, ari tautys muzykanti no tuoluokys apleicīnis – Bolvu, Medņevys, Vactilžys, Ilziskolna, Kaunatys, Rēzeknis i c.
Vuords “bļaka” latgaliski nūzeimoj “skuorda lūksne”, pa kuru uzsytūt, skaņa ir tuoli dzieržama. Izsaucīņs “O, bļaka!” rodīs kūpeigys muziciešonys laikā Ontona Kūkoja dzymtajā sātā, kur bļaka tyka izmontuota kai muzykys instruments, pa tū uzsytūt ar pagali. Piec Ontona Kūkoja aizīšonys myužeibā Nautrānu pogosta puorvaļde īdybynova tradiceju reikuot tautys muzykantu saītu ar Ontona Kūkoja dūtū nūsaukumu “Večerinka “O, bļaka!””.
Viests sagataveita piec Rēzeknis nūvoda snāgtuos informacejis. Karteite: lakuga.lv arhivs.


text:
Leidz 5. augustam Latgolys Kulturviesturis muzejā Rēzeknē apsaverama keramikys meistaru dorbu izstuode “Latgales keramika. Keramika Latgalē”. 29. junī aicynoj iz tikšonūs ar meistarim i projekta “Latvijas zelta pods” dalinīkim.
Muols Latgolā nareši teik saukts par zaltu, tam ir nūteikts pamats, kurs bolstās iz viesturiskim faktim. Latgolys pūdnīkim itys dabiskais zemis īzs teišom beja duorgā metala vierteibā – tys ļuove uzturēt kuplū saimi. Zeimūls “Latgolys keramika” ir veiduojīs ilgstūšā laika periodā i ar tū saprūt na tikai nu muola izgataveitūs, Latgolys bedris tipa atkluotuos guņs keramikys apdadzynuošonys cepļa rūdeitūs lītišķuos muokslys darynuojumus. Latgolys keramika ir kasgadejī Pūdnīku dīnu pasuokumi i pūdnīku vīsmīleiba, uzjamūt gostus sovuos dzeivēs i dorba vītuos.
Izstuodē Rēzeknē apsaverami 50 autoru dorbi, tī ir dažaidi sovā izpiļdejumā, formuos, keramikys masu izveidē, tūmār vysus vīnoj teritorejā, kurā tī topušs, – Latgola. Vīnojūša ir ari mīlesteiba pret breineigū plastiskū materialu, Latgolys zaltu – muolu.
Latgolys keramiki ir saistejušs ari pietnīku uzmaneibu, profesoris Janinys Kursītis vadeibā pyrms vairuokim godim aizasuoce projekts “Latvijas zelta pods”. Projekta dalinīki devēs ekspedicejuos pa Latgolu, apsekojūt pūdnīku dzeivis i dorba vītys, intervejūt, fiļmejūt i fotografejūt. Vīns no darba golarezultatu ir Elīnys Kursītis foto materials, kurā var īpazeit muola meistarus. Fotografejis papyldynoj Rūtys Šmitis teksti. 29. junī 12.00 stuņdēs Latgolys Kulturviesturis muzejā aicynoj iz tikšonūs ar projekta “Latvijas zelta pods” i izstuodis “Latgales keramika. Keramika Latgalē” dalinīkim.
Publicitatis karteite, Aleksandrs Lebeds.


text:
Vasali vosorā!
Pasaverit rokstu “Latvejis Viestnesī”. Varbyut ir kaidi komentari, vīdūkli?
Voi varbyut ir napīcīšama kaida LgSC reakceja – atbiļdis roksts, diskuseja voi informativa akceja?
LgSC vuordā vakar KKF tyka īsnīgti 7 projekti:
– latgalīšu muzykys karaoke disks (Edeite Husare);
– latgalīšu puosoku izlase “Tu soki. Es soku. Puosokys par krīzi” (Marita Papiņa);
– Danieļa Defo gruomotys “Robinzons Kruzo” (1935) atkuortuota izdūšona latgaliski (Ireta čekse);
– dzejis dīnu pasuokums, poezejis i muzykys performaņce “Tehnodzeja” (Egita Kancāne);
– gruomotys “Izlūkšņu tekstu hrestomateja” tipografiskī izdavumi (Lideja Leikuma);
– Baļtinovys amatīrteatra vīsizruodis Reigā (Vita Briška);
– Sibira latgalīši gostūs Latvejā, pasuokumu kūpa “Ceļš iz sātu” (Kristīne Zute).
Paļdis vysim projektu raksteituojim!
Tikai vīna, tok byutiska pībiļde ci lyugums: iz prīšku lyudzu projekta vadeituojam i dorba grupai paleidzeibys meklēt jau laiceigi i pādejā dīnā tikai īsnīgt paraksteišonai i apzeimūguošonai jau gotovu i izdrukuotu projekta aprokstu ar vysim pīlykumim. Lai var tikai paraksteit, na steigā i stresā drukuot, meklēt, lyugtīs. Partū ka kaida var byut puorlīceiba par īsnīdzamū projektu, ka dorba grupa ci vadeituojs naspiej laiceigi salaseit pats sovus papeirus… Pavirši sagataveiti projektu aproksti nav kvalitatis zeime i dorbs, ar kū latgalīšu i LgSC vuordu nest pasaulī.
SIF organizeitajā NVO konkursā tyka īsnīgts i pījimts projekts “www.vasals.lv – tuoļvuiceibys i resursu portals latgalīšu rokstu volūdys apgivei” (Ireta čekse, Artis Logins). Projektu konkursā tyka īsnīgts vairs par 140 projektu.
Preiļūs svātdiņ suokušuos “Atzolys” – LgSC organizeitais seminars jaunīšim.
Vaira skaitit itepat dīnrokstā.
I latvyski, par pīmāru, “Dīnā”.
Iz prīšku paradzāti itaidi LgSC pasuokumi i dorbi:
– leidz 1. septembram juoīsnīdz projekti programmai “Jaunatne darbeibā”, ka Tev ir 13-30 godu, vari taiseit sovu dorba grupu i guozt kolnus – 5. augustā informativais seminars par projektu raksteišonu;
– 3. septembrī pasuokums studentim Daugovpilī sadarbeibā ar DU, aicynoju atbaļsteit pasuokuma tapšonu, ka studej ci tymā laikā esi Daugovpilī (Jurs Viļums, jureits suneits jureits.lv);
– 5. septembrī tradicionaluos dzejis pasuokums Breivdobys muzejā sadarbeibā ar regionalajom autoru apvīneibom i Rakstnīku savīneibu, vajadzēs paleidzeibys iz vītys pasuokuma laikā (Egita Kancāne, egita.kancane suneits inbox.lv)
– 15. septembrī dzejis dīnu pasuokums “Tehnodzeja” jaunīšim sadarbeibā ar RTU i Rakstnīku savīneibu, muzyka i teksti, zynuotne i poezeja, dreizumā tiks izsludynuots studentu rodūšūs dorbu konkurss, cīši gaideiti vysi trokī i rodūšī pasuokuma dorba grupā! (Egita Kancāne, egita.kancane suneits inbox.lv);
– nazkuru dīnu nu 7. da 18. septembra studentu orienteišonuos saceņseibys Reigā, vajadzeigi ļauds pi kontrolpunktim (Vita Briška, vita.briska suneits gmail.com);
– 18. septembrī “Taiseits Latgolā” Reigā, klubā “Depo” (Jurs Viļums, jureits suneits jureits.lv).
Aicynoju pīsavīnuot itim dorbim i paleidzēt itim cylvākim, kai ari pošam izdūmuot sovu dorbus i dalikt sovu placu!
Kai ari – ka Tev ir kaida spolvaina ideja, tok bais par variešonu, kūpā var vaira. Vīns nav dareituojs, a trokī var vysu.
NVO spāks ir kūpeigā dorbā, kasdīnā, prīcā, nūtikšonā – nav jāgys byut bīdram iz papeira. 😉
Tok ka pats nemekleisi, cyti Tovā vītā naatrass.
Lai breineiga vosora i rudiņs ar jaunu spāku!
Ilze Sperga,
LgSC vaļdis prīšksādātuoja


text:
St. Škutāns, M.I.C.
Katōļticeibas vēsture un katekisms
Par lyugšonu
1. Kas ir lyugšona?
Lyugšona ir myusu prōta un sirds paceļšona pi Dīva, lai Jū slavātu, voi Jam pasateiktu, voi lyugtu nu Jō kaidu žēlesteibu. Tōpēc lyugšona dolos: slaves lyugšonā, pateiceibas lyugšonā un izlyuguma lyugšonā.
2. Kū zeimoj slavēt Dīvu?
Slavēt Dīvu zeimoj prīcōtīs par bezgaleigom Dīva piļneibom un sakarā ar tū slavēt un pīlyugt Jū (Ps. 9:3).
Pīmāri: Dovids sovūs psalmūs; trejs jaunekli guņs krāsnī (Dan. 3); Vyssv. Jaunova Marija (Lk. 1:46.) utt.
3. Voi mums ir pīnōkums slavēt Dīvu?
Jā, taids pīnōkums mums ir, jo dēļ tō asam radeiti un kaidreiz tei byus myužeigō nūdarbe dabasūs (Verīs: Atkl. 4).
„Lai muna mute izteic Kunga slavi, un kotra mīsa lai svētej Jō svātū Vōrdu“ (Ps. 144:21. Vēris ari Ef. 5:18—19).
4. Voi mums ir ari jōpasateic Dīvam par jō dōvonom?
Jā, tōpēc, ka napateiceiba ir rībeigs natykums, pa tū laiku, kod pateiceiba ir lobōkais leidzeklis jaunu lobumu sajimšonai.
„Par vysu asat pateiceigi, jo taids ir Dīva prōts Jēzū Kristu atteiceibā uz jums vysim" (1. tes. 5:18).
5. Voi mums ir ari jōlyudz žēlesteibas nu Dīva?
Jā. Tū līcynoj pats Kristus, kurs soka: „Lyudzit, un jums tiks dūts; meklejit, un jyus atrassit; klaudzynojit, un jums tiks atvārts“ (Lk. 11:9).
6. Voi lyugšona vysim ir napīcīšama?
Jā, tei ir napīcīšama pesteišonas sasnēgšonai vysim, kas sasnāguši prōta lītōšonas vacumu.
7. Kōpēc lyugšona ir napīcīšama vysim?
Tōpēc, ka Dīvs tai ir pavēlējis, un ari tōpēc, ka bez lyugšonas mes navarim sajimt napīcīšamōs žēlesteibas izturēšonai lobā leidz beigom.
8. Bet voi Dīvs jau taipat nazyna, kas mums ir napīcīšams?
Nūteikti zyna, bet mes lyudzamēs navys tōpēc, lai pasaceitu Dīvam, kas mums ir napīcīšams, bet gon lai Jū atzeitu par vysa loba devēju, lai aplīcynōtu sovu atkareibu nu Jō un lai taidā veidā dareitu sevi par Jō žēlesteibas cīneigim.
9. Kaidi ir golvoni lyugšonas augli?
Tī ir taidi, ka lyugšona:
1. myusus vīnoj ar Dīvu,
2. paceļ myusu prōtu pi debeseigom lītōm,
3. myusus nūstyprynōj pret ļaunu,
4. pīškir dedzeibu un energiju loba dareišonā,
5. dūd mīru pretesteibōs un
6. īgyun dēļ mums paleigu myusu vajadzeibōs un žēlesteibu izturēšonai lobā leidz nōvei.
Pīmāri: Moizešs (Exod. 17:11), Samuels (1. kēn. 12:18), Juditte (Jd. 9), Estere (Est. 14: utt.), makabeji (2. mak. 15:27), kristīši sv. Pītera apcītynōšonas laikā (Ap. d. 12:5. utt.).
10. Kai mums ir jōsalyudz, lai sajimtu šūs augļus?
Mums ir jōsalyudz: 1. dīvbejeigi, 2. pazemeigi, 3. uzticeigi, 4. pasadūdūt Dīva vaļai un 5. iztureigi.
11. Kod mes lyudzamēs padīveigi?
Tod, kod myusu lyugšona nōk nu sirds, un kod mes, cik spējam, sorgōjamēs nu izklaideibom.
Par dīvbejeibas tryukumu lyugšonā Jezus soka: „Šei tauta Mani gūdynōj ar lyupom, bet jūs sirds ir tōļ nu Manis“ (Mt. 15:8).
12. Voi vysas izklaideibas lyugšonā ir grēceigas?
Tōs ir grēceigas, tod, kod mes poši asam tom par īmesli, voi kod labprōt tōs uzjamam voi kavējamēs ar tom; bet kod ceinejamēs pret tom, tod tōs pavairoj myusu nūpalnus.
13. Kas mums ir jōdora, lai byutu mozōk izklaideigi lyugšonā?
Pyrms lyugšonas, cik īspējams, tōļok ir jōaizdzan vysas pasauleigōs dūmas un jōpīmiņ, ka Dīvs ir vysur klōt.
„Pyrms lyugšonas sagatavoj sovu dvēseli un naesi kai cylvāks, kas kārdynoj Dīvu“ (Eccl. 18:23).
14. Kod mes lyudzamēs pazemeigi?
Tod, kod syutom sovas lyugšonas Dīvam, sirsneigi atzeistūt sovu naspāku un nacīneigumu.
Verīs: Ecclus. 35:21 kai ari: Lk. 18.
15. Kod mes lyudzamēs uzticeigi?
Tod, kod stypri cerejam, ka Dīvs izklauseis myusu lyugšonu, jo tikai tei byus dereiga lelōkam Jō gūdam un myusu pesteišonai.
„Lai lyudz ticeibā, nimoz nasašaubeidams ...“ (Jk. 1: 6—7).
16. Kōpēc mes dreikstim stypri cerēt, un kōpēc tys mums ir jōdora?
Tōpēc ka Dīvs var dūt mums vysu, kas ir lobs un, Jezus dēļ, teišam grib tū dareit, kai tū dīviškais Pesteitōjs svineigi ir apsūlejis, saceidams: „Patīši, patīši Es jums soku, kū jyus lyugsit nu Tāva munā vōrdā, tū Jys jums dūs“ (Jņ. 16:23.).
17. Bet kōpēc mes na vīnmār sajamam, kū lyudzam?
Tys tai ir:
1. voi nyu tōpēc, ka mes nasalyudzam tai, kai vajadzētu lyugtīs voi;
2. tōpēc, ka tys byutu kaiteigs myusu pesteišonai;
3. tōpēc, ka mums tryukst iztureibas lyugšonā. Tōpēc ik kotrā myusu lyugšonā mums jōbyut apmīrynōtim ar Dīva vaļu voi grybu.
18. Kod mes sovōs lyugšonōs asam apmīrynōti ar Dīva grybu?
Tod, kod atstōjam piļneigi Jō zīņā, kod un kai Jys labvālātūs myusus izklauseit.
„Tavs, ... na muna, bet tova vaļa lai nūteik“ (Lk. 22:42) — tai lyudzēs pats dīviškais Pesteitōjs.
19. Kod mes lyudzamēs iztureigi?
Tod, kod napōrstōjam lyugtīs, lai gon namonom, ka byutu izklauseiti, turpretim turpynojam, vēļ dedzeigok lyugtīs.
Pīmāri: kanāna sīvīte (Mt. 15), leidzeiba par draugu, kas naktī lyudz trejs maizes (Lk. 11:5—10).
20. Voi ir tikai vōrdūs izsaceita lyugšona?
Nā, bez vōrdu voi lyupu lyugšonas ir vēļ īkšejō lyugšona, kū sauc par apdūmōšonu.
21. Kamā pastōv apdūmōšona?
Tei pastōv pōrdūmās, pīmēram: par Jezus dzeivi un cīsšonom, par Dīva piļneibom voi kaidom cytom myusu ticeibas patīseibom, lai ar tū radeitu myusu sirdīs dziļōku ticeibu, dīvbejeigas jyutas, bet seviški lobōs un sekmeigas apsajimšonas.
22. Kod mums ir jōsalyudz?
Kristus soka, ka „vīnmār vajag Dīvu lyugt un napagurt“ (Lk. 18:1).
23. Kai ir īspējams vīnmār Iyugtīs?
Mes vīnmār lyudzamēs, kod bīži paceļam sovu prōtu un sirdi pi Dīva un uperejam jam vysus sovus dorbus, cīsšonas un prīcu. Bet zynomūs breižūs ir jōsalyudz seviškā veidā.
24. Kod mums seviški ir jōsalyudz?
Seviški jōsalyudz:
1. kārdynōjumu laikā, kai ari dažaidōs vajadzeibos, privatu un publisku nalaimu laikā,
2. reitūs un vokorūs; pyrms un pēc mīlasta, kod asam bazneicā.
25. Kōpēc mums seviški jōsalyudz bazneicā?
Tōpēc, ka bazneica ir seviškā veidā Dīva un lyugšonas noms, kur vyss, kū mes redzim un dzērdim, ir dūmōts myusu prōta un sirds paceļšonai un pōrdūmōm par Dīva lītom.
26. Par kū mums ir jōsalyudz?
Mums ir jōsalyudz par vysim cylvākim: par dzeivim un myrušim; par draugim un īnaidnīkim; seviški par myusu dzymdynōtōjim, brōlim un mōsom, labdarim, laiceigim un goreigīm prīkšnīkim, kai ari par kecerim un naticeigim.
Vyss augšā saceitais par lyugšonu izrit nu sv. Pōvula vōrdim, kurs soka: „Vyspyrms es uzaicynōju tevi lyugt Dīvu, pīlyugt Jū, aizlyugt un pasateikt Jam par vysim cylvākim: par kēnenim un vysim varas nesējim, lai mes varātu dzeivōt klusu un mīreigu dzeivi vysā dīvbejeibā un ceisteibā“ (1. Tim. 2:1—2).
Praktisks padūms. Īvāroj, cik tu esi laimeigs, ka tev, nūžālōjamam zemes tōrpam, ir atļauts runōt ar Dīvu, bezgaleigas majestates Byutni. Tu ar Jū vari un dreiksti rūnōt, kai bārns runoj ar sovu vyslobōkū tāvu. Tōpēc lyudzīs bīži un labprōt un vīnmār ar īspējami lelōku svātbejeibu, tiklab sātā, kai bazneicā.
§ 1. Par Kunga lyugšonu
27. Kaida ir vysizcylokō lyugšona?
Vysicylokō lyugšona ir Tāvs myusu voi Kunga lyugšona.
28. Kōpēc Tāvs myusu sauc par Kunga lyugšonu?
Tōpēc, ka Kristus Kungs tū ir īmōcejis un pavēlējis tai lyugtīs (Mt. 6:9—13).
29. Kā Kunga lyugšona satur?
Tei satur sevī īvodu un septeņus lyugumus.
30. Kū mes saucam par īvodu?
Par īvodu mes saucam vōrdus: Tāvs myusu, kas esi debesīs.
31. Kū mums atgodynōj vōrds Tāvs?
Atgodynōj tū, ka Dīvs ir myusu Tāvs, tik lobs un cīnejams, ka ar Jū navar leidzynōtīs nikaids vyslobōkais tāvs pasaulī, un ka tōpēc mums Jys ir jōlyudz ar bārna cīnu, mīlesteibu un paļōveibu.
32. Kōpēc mes sokom: Tāvs myusu, bet na Tāvs muns?
Tai sokom tōpēc, ka Dīvs ir vysu cylvāku Tāvs un ka mes vysi asam jō bārni, un ka tōdēļ myusu pīnōkums ir mīļōt vīnam ūtru, kai brōļs brōli, un ka ir jōsalyudz vīnam par ūtru (Mal. 2:10).
33. Kōpēc mes pīvīnojam vōrdus: Kas esi debesīs?
Tū mes dorom, lai atgōdynōtu:
1. ka lai gon Dīvs ir vysur, speciali tūmār jys dzeivōj dabasūs, kur ari mes kaidreiz byusim un redzēsim Jū vaigu vaigā (1. kor. 13:12);
2. ka vērs zemes mes asam tikai ceļōtōji, un ka eistō myusu tēvija ir dabasi un
3. ka lyudzūtīs mums ir jōatraisa myusu sirdis nu zemes lītōm un jōpaceļ tōs uz dabasim.
34. Kū mes prosom pyrmajā lyugumā, kod sokom: svēteits lai tūp Tovs vōrds?
Mes lyudzam, lai Dīva vōrds nikod natyktu nalīteigi volkots un zaimōts un ka mes vysi cylvāki pareizi Dīvu pazeitu, mīļōtu un gūdynōtu.
35. Kōpēc ir vajadzeigs šys pyrmais lyugums?
Lai mes uzskateitu, ka Dīva gūds un slave ir augstōk vērtējama par vysom cytom lītōm.
36. Kū mes prosom ūtrā lyugumā; lai atnōk tova vaļsteiba?
Tymā mes prosom:
1. lai Dīva vaļsts, Bazneica, arvīn vairōk izaplateitu vērs zemes,
2. lai dīviškōs žēlesteibas un mīlesteibas vaļsts nūsastyprynōtu myusu sirdīs, lai taidā ceļā,
3. mes, pēc šōs dzeives, tyktu uzjimti dabasu vaļsteibā.
37. Kū zeimoj trešais lyugums: tova vaļa lai nūteik kai debesīs, tai ari vērs zemes?
Te mes lyudzam:
1. lai mes poši un vysi cyti cylvāki tik labprōt un uzticeigi piļdeitu Dīva vaļu, kai tū dora engeli un svātī dabasūs un
2. mes aplīcynōjam, ka vysōs lītōs mes atsadūdam svātai Dīva vaļai.
38. Kū mes prosom caturtajā lyugumā: Myusu dīniškū maizi dūdi mums šudiņ?
Te mes lyudzam, lai Dīvs dūtu mums vysu. kas ik dīnas ir napīcīšams myusu dvēselei un mīsai.
39. Kōpēc Kristus mums pavēlēja lyugt tikai īkdīniškū maizi?
Lai pamōcātu vēlētīs vīneigi tō, kas napīcīšams dzeiveibai, navys dzeitīs pēc pōrpiļneibas un laiceigō monta.
„Jo mums ir uzturs un apgērbs, byusim apmīrynōti ar tū“ (1. Tim. 6:8).
40. Kū mes prosom pīktajā lyugumā: atlaid mums myusu pōrodus, kai ari mes atlaižam sovim parōdnīkim?
Te mes prosom, lai Dīvs pīdūtu mums myusu grākus, kai ari mes pīdūdam tim, kas myus apvaiņōj.
41. Voi tī, kas napīdūd cytim, var sagaideit pīdūšonu poši sev?
Nā, turpretim, kod tikai jī skaita Tāvs myusu, jī pasludynoj tīsu poši par sevi.
„Pīdūd tyvōkajam, kod tys tevi ir apvaiņōjis; tod ari tev tiks pīdūti grāki, kod tu lyudzīs“ (Ecclus. 28:2).
42. Kū mes prosom sastajā lyugumā: Naived myusus kārdynōšonā?
Mes lyudzam, lai Dīvs attōlynōtu nu mums vysus kārdynōjumus un grāka draudus, voi, mozōkais, dūtu pīteikūšu žēlesteibu tim pretōtīs.
43. Kas myus kārdynoj?
Myus kārdynoj:
1. myusu pošu mīsa ar sovom kōreibom: „Jo mīsa tīcās pret goru, bet gors pretojōs mīsai“ (Gal. 5:17),
2. pasauļs, tys ir, tō tukšums, greznums, ļaunais pīmārs un ļaunī principi un
3. valns, kurs „staigoj apkōrt kai ryucūšs lauva, maklādams kū apreit“ (1. Pīt. 5:8).
44. Kōpēc Dīvs atļaun, ka mes byutu kardynōti?
Jys tū atļaun:
1. lai turātu myus pazemeibā,
2. lai pōrbaudeitu myusu uzticeibu un strōpātu myusu nauzticeibu un
3. lai pavairōtu myusu dedzeibu tykumu īgyušonā un nūpalnu vairōšonā.
Vēris: 2. kor. 12:7; Deutr. 13:3 kai ari Jk. 1:12.
45. Voi kārdynōjums pats sevī nav grāks?
Kārdynōjums pats sevī nav grāks, bet nauzmaneigi tyvōtīs kārdynōjumam voi tam pasadūt, ir grāks.
Myusu mirynōjumam un pamōceibai dīviškais Pesteitōjs ļōve sevi kārdynōt (Mt. 4).
46. Kas mums jōdora, lai napasadutu kārdynojumam?
Mums seviškā veidā jōbyut uzmaneigim un jōsalyudz, kai Kristus Kungs mums soka: „Esit mūdri un lyudzit Dīvu, lai jyus naikrystu kārdynōjumā“ (Mt. 26:41).
47. Kū mes prosom septeitajā lyugumā: Bet atpestej myus nu ļauna?
Mes prosom, lai Dīvs pasorgōtu myusu dvēseles un mīsas nu ļaunuma, seviški nu grāka un myužeigōs pazusšonas.
48. Kōpēc mes pīvīnojam vōrdu „Amen“ voi „tai lai nūteik“?
Mes tu dorom, lai aplicynōtu sovu korstu velešonūs, kai ari paļōveibu byut izklauseitim.
Praktisks padūms. Vīnmār skaiti Tāvs myusu ar dziļu cīnu un uzmaneibu, pīmynūt, ka tū asam sajāmuši nu myusu dīviškō Pesiteitōja un ka šei skaistō lyugšona satur sevī vysu, kas myusu dzeivē mums vysvairōk ir napīcīšams.
§ 2. Par engeļa sveicynōjumu
49. Kaidu lyugšonu katōli parosti skaita pēc Tāvs myusu?
Lyugšonu, kas veļteita Dīvmōtes gūdam un kuru sauc par Engeļa sveicynōjumu voi Esi sveicynōta Marija.
50. Kōpēc mes pīvīnojam Engeļa sveicynōjumu Kunga lyugšonai?
Tū mes dorom, lai vyssvātōkō Dīva Mōte, ar sovu varonū aizbiļdnīceibu pi sova dīviškō Dāla, atbaļseitu myusu vojū lyugšonu.
51. Nu cik daļom sastōv Engeļa sveicynōjums?
Tys sastōv nu divom daļom: nu slaves lyugšonas un lyuguma.
52. Nu kō sastōv slaves lyugšona?
Tei sastōv:
1. nu ercenģeļa Gabrieļa vōrdim: „Esi sveicynōta (Marija), žēlesteibas pylna, Kungs ir ar tevi. Tu esi svēteita storp sīvītem un
2. nu Elizabetes vōrdim: „un sveteigs ir tovas mīsas auglis“. Pi tim Bazneica pīvīnoj vōrdu Jezus.
53. Kod ercengeļs Gabrieļs runōja šūs vōrdus?
Kod paziņoja vyssvātokai Jaunovai Marijai, ka Jei ir izradzāta kļyut par Dīva Mōti (Lk. 1:28).
54. Kod Elizabete pasaceja augšā mynātūs vōrdus?
Jei tūs pasaceja, kod Marija īsaroda pi Elizabetes (Lk. 1:42).
55. Kōpēc Mariju uzrunojam ar vōrdim: žēlesteibas pylna?
1. Tōpēc, ka Marija beja piļdeita ar žēlesteibom pat pyrms sovas dzimšonas,
2. tōpēc, ka jei vīnmār pīauga žēlesteibā un
3. tōpēc, ka jei nese sevī vysu žēlesteibu Autoru.
56. Kōpēc mes sokom: Kungs ir ar tevim?
Tōpēc, ka Dīvs vīnreizejā veidā ir ar vyssvātokū Jaunovu Mariju. Jū pamatōti sauc par dabasu Tāva izradzātū Meitu un patīsu Dīva Dāla Mōti un Bezvaineigu Svātō Gora Leigovu.
57. Kū nūzeimoj slaves vōrdi: „Tu esi svēteita storp sīvītem“?
Tī nūzeimoj tū, ka Marija ir laimeigōka par vysom Īvas meitom:
1. tōpēc, ka nu vysom jei vīneigō tyka izvālāta byut par Dīva Mōti,
2. tōpēc, ka jei vīneigō ir mōte un reizē ari jaunova un
3. tōpēc, ka pyrmō sīvīte radeja lōstu ciļvecei, Marija sovukōrt atnese mums pesteišonu.
58. Kōpēc mes pīvinojam vōrdus: „svēteits ir tovas mīsas auglis, Jezus“?
Tū mes dorom, lai rōdeitu, ka Marijas gūdynōšona ir naškirami saisteita ar Kristus gūdynōšonu, un ka mes gūdynōjam Mōti jōs Dāla dēļ.
59. Nu kaidim vōrdim sastōv lyugums?
Tys sastōv nu vōrdim: „Svātō Marija, Dīva Mōte, lyudzīs par mums grēcinīkim tagad un myusu nōves stuņdē. Amen.“
60. Kōpēc Bazneica ir pīvīnōjuse šūs vōrdus?
Tū jei dareja:
1. lai mes vysa pasauļa prīškā atklōti paziņōtu, ka Marija ir patīši Dīva Mōte, tōpēc ka jōs bārns ir patīss Dīvs un
2. lai mes bīži pīsauktu jōs lyugšonu atbolstu vysōs myusu vajadzeibōs, seviški, lai Jei izlyugtu mums laimeigas nōves žēlesteibu.
61. Kōpēc mums bīži ir jōsalyudz par laimeigu nōvi?
1. Tōpēc, ka myusu myužeigō svātlaime voi pazudynōsona ir atkareiga nu pādejō myusu vērszemes dzeives ocumirkļa,
2. tōpēc, ka tymā kritiskajā breidī parosti ir lelōki un beistamōki kārdynōjumi un
3. tōpēc, ka iztureiba lobā leidz nōvei ir specialā žēlesteiba, kura pastōveigi ir jōizlyudz (Tridentes konc. 6. ses.).
62. Voi vyssvātōkai Jaunovai Marijai ir lels īspaids uz Dīvu?
Nūteikti, jo nikod nav dzērdāts, ka tys, kas grīžās pi Marijas un ar patīsu dīvbejeibu pīsauc Jōs aizbiļnīceibu, varātu kaidreiz byut Dīva atstōts (sv. Bernards).
63. Kaidu lyugšonu mes skaitom, kod reitūs, pūšdīnēs un vokorūs zvona uz „Engeļs Kunga“?
Tod teik skaiteita vysim katōļticeigajim pazeistamō lyugšona, kuru sauc par „Engeļs Kunga“.
Tagad vysmoz dažōs zemēs šaida paraduma vairs namona: ni bazneicos zvona uz Engeļs Kunga, ni cylvāki tū mādz skaiteit. Tūmār Bazneica šū dīvbejeigū parašu ļūti īteic un daži pāvesti ir pīškeiruši atlaidas tim, kas ik dīnas tū dīvbejeigi praktizej.
64. Kōpēc Bazneica īteic šū lyugšonu?
Bazneica tū īteic:
1. lai pasateiktu Dīvam par Kristus Cylvāktopšonu un
2. lai pagūdynōtu vyssvātokū Jaunovu Mariju un atvālātu sevi jōs aizbiļdnīceibai.
Praktisks padūms. Ar eistu bārna paļōveibu gūdynōj vyssvātokū Jaunovu, lyudz Jōs paleigu vysōs sovōs vajadzeibēs un ryupēs. Dedzeigi ceņtīs atdarynōt Jōs mīlesteibu uz Dīvu un cylvākim, Jōs pacīteibu, sirds skaidreibu un cytus tykumus.
Daži vōrdi par religiskom praksem un ceremonijom
1. Kas ir jōsaprūt zam religiozom ceremonijom?
Zam tom teik saprostas zeimes un darbeibas, kaidas Bazneica ir īvaduse liturgiskajūs kolpōjumūs.
2. Kōpēc taidas prakses un ceremonijas ir īvastas?
Tos, taipat kai lyugšona, ir dūmōtas Dīva gūdynōšonai.
3. Voi ceremonijas nav tukša paraša?
Nikaidā ziņā, tōpēc, ka:
1. pats Dīvs borgi pīdraudēdams beja pavēlējis īvārot dažas nu Vacōs Dereibas ceremonijom,
2. ari Kristus Kungs pīlitōja dažas ceremonijas un
3. Jys pats īstōdeja sakramentalōs zeimes.
Par ceremonijom, un zeimem ir daudz pīmāru Svātajūs Rokstūs.
4. Voi mums nav jōpīlyudz Dīvs gorā un patīseibā?
Ik kotrā ziņā, tōpēc jau Bazneica ari grib, lai mes saprastu ceremoniju nūzeimi un pīsadaleitu tamōs ar lyugšonu un dīvbejeigu nūskaņu.
5. Kū zeimoj kyupynājums, kaidu lītoj dažūs kolpōjumūs?
Tys ir religiozōs gūdbejeibas un lyugšonas symbols, kam kai pateikamai smaržai ir jōsaceļ uz dabasim pi Dīva (Verīs: Ps. 140:2).
6. Kū zeimoj aizdagtōs sveces?
Tōs nūzeimoj ticeibu, kas apgaismoj, cereibu, kas pasaceļ pōri šam pasauļam un mīlesteibu, kas aizdadzynoj.
7. Kū mums atgodynoj Leldīnes svece (Paschals)?
Tei mums atgodynoj tū patīseibu, ka, nu myrūnim pīsacēlis, Kristus ir myusus atbreivōjis nu satana vērdzeibas, ka tam ir sova leidzeiba ar kaidreizejū guņs stabu, kas Izraeļa tautu pavadeja ceļā nu Egiptes vērdzeibas (Exod. 14:20).
8. Kū mums atgodynōj Palnu trešdīnē svēteitī palni?
Tī atgodynōj, ka mums ir jōsazamynoj un sirsneigi jōgondarej. Tōpēc prīsters, uzberūt palnus uz myusu golvom, soka: „Pīmiņ, cylvaks, ka tu esi puteklis un par puteklim pōrsavērssi“ (Gen. 3:19).
Palni ari Vacajā Dereibā beja gondarejuma un pazemeibas symbols. Pimāri: ninivīši, Judite, Estere u. cyt.
9. Kaids mērkis ir publiskim aizlyugumim un procesijom?
Tūs mērkis ir:
1. slavēt Dīvu ari publiski, lai pasateiktu Jam, lai izlyugtu Jō aizsardzeibu un svēteibu par piļsātom un vaļstim, lai nūvārstu peļneitū strōpi,
2. procesijas ir ari katōļu ticeibas uzvaras gojīņa symbols, tōpēc krysts vīnmar ir gojma prīkšgolā kai ari
3. procesijas gōjīņs atgodynōj, ka šymā pasaulī mes asam ceļōtōji, un ka mums vīnmār jōstaigoj Dīva prīškā.
Publiskus aizlyugumu un procesiju pīmāri ir sastūpami nu vyssenōkim kristticeibas laikim.
Praktisks padūms. Ar lelu gūdbejeibu pīsadoli Bazneicas religiskajōs praksēs un kolpōjumūs. Nikod naļaun sevi atraut nu torn ar kaidu vīglprōteibu voi ļaunu pīmāru.
Kūpsavylkums
Par vysu šamā grōmotā mynātū daži praktiski sacynōjumi byutu taidi:
1. Myusu ticeibai ir dīviška izceļsme.
Tū pīrōda jōs vēsture, kas aužās vysai ciļvēces vēsturei cauri: nu ciļvēces šyupeļa leidz pat šai dīnai; tū pīrōda dīviškais jōs Dybynōtōja atbolsts, kaidu jei bauda nabeidzamu šķēršļu un vysaidu pretesteibu pōrvarēšonā, sovā namiteigā izaplateišonā, svēteibōs un lobumūs, kaidus ciļvēcei tei ir davuse un vīnmār dūd.
2. Šei Svātō myusu ticeiba nabeidz mums atgōdynōt,
ka mes asam te vērs zemes, lai Dīvu pazeitu, mīļōtu, Jam kolpōtu, lai pēc tam byutu laimeigi kūpā ar Jū par vysim myužu myužim, myusu aizkopa dzeivē. Tys ir dižciļteigais myusu laiceigō ceļōjuma uzdavums. Lai tū veiktu, mums ir:
1) jōtic tam vysam, kū Dīvs ir atklōjis,
2) jōpylda vysas bausleibas, kaidas, voi nyu pats Dīvs personeigi ir devis, voi caur sovu Bazneicu tū ir darejis. Jōsasorgōj nu grāka, ar kū teik pōrkōptas bausleibas un vārsts apvaiņōjums pret tūs Devēju — Dīvu. Jōsaceņš dzeivōt tykumeiga dzeive. Bet tū mes naasam spējeigi veikt bez Dīva žēlesteibas: Taitod:
3) mums ir jōpīlītōj žēlesteibas leidzekli, kaidus Dīvs ir nūsacejis, un tī ir: sakramenti un lyugšona.


text:
3. majā Preiļūs nūtiks 1917. goda Latgolys kongresa symtgadei veļteitī pasuokumi, kurūs centraluo nūtikšona byus fotogruomotys “Latgalietis XXI gadsimtā” prezentaceja.
Svātku dīna īsasuoks 11.00 ar dīvkolpuojumu Preiļu Rūmys katuoļu draudzis bazneicā. 12.00 tiks suokts gruomotys “Latgalietis XXI gadsimtā” prezentacejis pasuokums gostu sātā “Pie Pliča”, nu 15.00 Preiļu nūvoda kulturys centrā, kurymā jau apsaverama izstuode “Latgalietis XXI gadsimtā”, varēs sasatikt ar gruomotys i izstuodis dorbu autorim.
Kai informej Latgolys fotografu bīdreibys vadeituojs Igors Pličs, gruomotā “Latgalietis XXI gadsimtā” byus atrūnamys cylvāku kartenis nu vysu Latgolys nūvodu (ari Varakļuonu, Krystpiļs i Īlyukstis). Paguojušajā godā tyka izsludynuots taida poša nūsaukuma fotokonkurss, kurymā pīsadaleja 134 fotografi nu vysys Latvejis ar vaira nakai 2 tyukstūšom karteņu. Izstuodē apsaverami 60 dorbi, nu gruomotā īkļauti 80 autoru 285 dorbi.
Gruomotys prezentacejā tiks paziņuoti ari četri lobuokī dorbi, kas piec žūrejis viertiejuma sajims naudys premejis.


text:
Kaunatys vītu vuordu stuosti – filmā!
Vysi ineteresenti aicynuoti iz kūpeigu filmys nūsavēršonu, byus sarunys ar teiciejim i ekspedicejis dalinīkim pi kūpeiga peirāga.
Filmys pamatā ir 2012. goda folklorys ekspedicejis materiali, kas pamatā vuokti Kaunatys apleicīnē. Filma turpynoj Rēzeknis Augstškolys (RA) izdavumu tradiceju, stuostūt par kaidu nu folklorys žanrim, izmantojūt myusdīneigys mediju īspiejis, kai ari raksturojūt kaidys konkretys Latglolys vītys folkloriskuos i kulturviesturiskuos tradicejis. Žanriskais īrūbežūjums beja teikys i legendys. Diskā ir raudzeits paruodeit vītejū īdzeivuotuoju attīksmi pret dzymtū vītu, maklātys atbiļdis iz vītu vuordu uzdūtojom meiklem, uzklauseitys teikys i nūstuosti par Latgolai svareigim geografiskajim objektim – Rāznys azaru, Muokūņkolnu, Lelū Līpu kolnu, Dzierkaļu kolnu – ruodeita tūs nūzeime Latgolys kulturys telpā.
Disks „Kaunatys vītu vuordi stuosti” tiks duovynuots gon pošam pogostam, gon ari teiciejim, kas sasadarbuova folklorys praksis laikā ar RA studentim i docātuojim. Arī Latgolys školys, bibliotekys un muzeji filmu par Kaunatu varēs izmantuot kai bilingvalu izzinis i muoceibu materialu un paleigleidzekli Kaunatys i tuos apleicīnis vītu vuordu, nūstuostu, teiku izzynuošonai.
Kaunatīšu folklorys materiali tyks izvītuoti ari RA sātys lopā (http:folklora.ru.lv). Kūpumā savuoktys gondreiž 1500 folklorys vīneibys, tymā skaitā, nūstuosti, anekdotis, puorsokys (506), dažaidi tautys tradiceju aproksti (134), parunys, sokomī vuordi, meiklis (193), tautys magijis vāruojumi (76) i dzīšmu folklora (408). Par ekspedicejis laikā kuriozim smaids iz lyupom pasaruoda vēļ tān. Ir svareigi naizsvīst, nasadadzynuot, naaizmierst sovys jauneibys atminis, dzeivis pīredzi, pīraksteituos klades, ar kotru godu tū vierteiba kļyust arviņ leluoka. Dzīsmis, dejis, rūtaļis, receptis, teikys un nūstuosti – kotrs nu žanrim sovā veidā ļauj cylvākim īpazeit tyvuok vīnam ūtru, saglobuot kultūrviesturiskū mantuojumu, bet pats svareiguokais – izdzeivuot latgaliskū dzeivis ziņu.
RA sabiedrisko attiecību nodaļa


text:
Nacionalajai elektroniskūs plošsazinis leidzekļu padūmei,
Dūma laukums 8A
Reiga, LV – 1939
Rēzeknē, 22.05.2017.
1. Latvejis Radejis (LR) vaļdis lūcekle Sigita Roķe īpazeistynuoja Nacionalū elektroniskūs plošsazinis leidzekļu padūmi ar koncepceju maineit radejis stacejis LR5 (Pieci.lv) programys uzstuodejumus, kas iz prīšku varātu palikt par latvīšu muzykys programu.
Grybam nūruodeit, ka Elektroniskūs plošsazinis leidzekļu lykuma 71. pants par sabīdryskū pasyutejumu nūsoka “nūdrūsynuot latgalīšu rokstu volūdys kai viesturiska latvīšu volūdys paveida i lībīšu volūdys kai pyrmdzeivuotuoju volūdys saglobuošonu, aizsardzeibu, atteisteibu i lītuošonu”.
Jemūt vārā tū, ka Latvejis Radejis 5. programa raida divejuos frekveņcēs Latgolā (Rēzeknē i Daugovpilī), grīžamēs pi Nacionaluos elektroniskūs plošsazinis leidzekļu padūmis ar lyugumu, saslādzūt pīmynātuos frekveņcis vīnuotā teiklā, nūdrūsynuot latgalīšu muzykys programu sabīdriskajā medejā, kū varātu veikt Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studeja Rēzeknē.
2. Jemūt vārā tū, ka Latvejis Radejis (LR) sabīdriskajā pasyutejumā ir paradzāts nūdrūsynuot LR 5 programys (Pieci.lv) muzykys straumi “PIECI LATGALIEŠI” i tam ir apstyprynuots finansiejums, aicynojam veikt napīcīšamūs pasuokumus ituo muzykys škārsteikla kanala raideišonys suokšonai.
Bīdreiba “Latgolys Saeima”, G. Rasims
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”, G. Nagle
Bīdreiba “Latgalīšu kulturys bīdreiba”, L. Plavinska
Bīdreiba “Latgales tradicionālās kultūras centrs “Latgaļu sāta”, M. Zeimule
Bīdreiba “Upītes jauniešu folkloras kopa”, A.Slišāns
Bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa”, E. Husare
Bīdreiba “Kukuži”, O.Orlovs


text:
Bivalvia - Pectinida - Pectinoidae
PaleoDB taxon number: 102613
Alternative combinations: Chlamys varia, Ostrea varia, Pecten varius
Full reference: C. Linnaeus. 1758. Systema Naturae per Regna Tria Naturae, Secundum Classes, Ordines, Genera, Species, cum Characteribus, Differentiis, Synonymis, Locis. Editio Decima 1:1-824
Belongs to Chlamys (Chlamys) according to A. J. W. Hendy 2007
Sister taxa: Chlamys (Chlamys) albida, Chlamys (Chlamys) arakawai, Chlamys (Chlamys) behringiana, Chlamys (Chlamys) breidavikensis, Chlamys (Chlamys) callimorphus, Chlamys (Chlamys) chaixensis, Chlamys (Chlamys) coatsi, Chlamys (Chlamys) cosibensis, Chlamys (Chlamys) ermanensis, Chlamys (Chlamys) etolonensis, Chlamys (Chlamys) gackhense, Chlamys (Chlamys) harmeri, Chlamys (Chlamys) hastata, Chlamys (Chlamys) iljinensis, Chlamys (Chlamys) indissolubilis, Chlamys (Chlamys) islandica, Chlamys (Chlamys) itoigawae, Chlamys (Chlamys) iwamurensis, Chlamys (Chlamys) iwriensis, Chlamys (Chlamys) jordani, Chlamys (Chlamys) karaginskiensis, Chlamys (Chlamys) kavranensis, Chlamys (Chlamys) lioica, Chlamys (Chlamys) miyatokoensis, Chlamys (Chlamys) otukae, Chlamys (Chlamys) parisiensis, Chlamys (Chlamys) plinsbachiensis, Chlamys (Chlamys) pseudislandica, Chlamys (Chlamys) pseudohastata, Chlamys (Chlamys) pseudolioica, Chlamys (Chlamys) quilonensis, Chlamys (Chlamys) rendoi, Chlamys (Chlamys) rutteni, Chlamys (Chlamys) sendaiensis, Chlamys (Chlamys) tapensis, Chlamys (Chlamys) thalerus, Chlamys (Chlamys) tjornesensis, Chlamys (Chlamys) trinitiensis, Chlamys (Chlamys) wajampolkensis, Chlamys (Chlamys) yastchanensis
Ecology: stationary epifaunal suspension feeder


text:
Jau kaidu strēči LgSC Daugavpiļs birojs reikoj daudzus kulturys pasuokumus. Par oktobri, novembri ir bejuš projektu raksteibys apvuiceibys, latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibys, rodušuo darbneicis i dzejis i muzykys vokori, kinu vieršonuos i sasatikšonys ar dažaidim cylvākim.
Kai vīnu nu prioritatem LgSC ir izvirziejuse sovu bīdru izgleituošonys pasuokumus, deļ tam oktobrī nūtyka, projektu raksteišonys apvuiceibys i latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibys. Apvuiceibys tyka organizātys naformalā veidā, tūs laikā jaunīši īgiva leluoku redziejumu iz projektu raksteibu, planavuošonu, ideju radeišonu. Latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibuos tyka sataiseits „Pareizraksteibys nūsacejumu dečs”, kurs labi nūder „īmest aci” rokstūt tekstus latgaliski.
Oktobra suokuos ar sovom autordzīsmem i tekstim iz kopejneicu SĀTA i LgSC Daugavpiļs biroju beja atguojs A.Uškāns. Bez daleibys folklorys muzykys kūpuos „Laimas Muzykanti”, „Vabalis”, šlagergrupā „Patrioti LG” i cytūs muzykys projektūs, A.Uškāns pats sacer i izpylda sovys dzīsmis. Dzīsmu teksti i dzeja pi juo atajūt poša, tuos ir par apleicejū, par ceļojumim, par interesantim pastuoškim, kai pīvadumam, par taņti Martu, kura runuodama latgaliski izceļoj pa Franceju i Čikagu.
Oktobra vydā nūtyka ari kinu vokors, kur beja atguojs V.Lukaševičs i pastuosteja par kinu cikla „Citādi latviskais” taiseišonys aizkulisem, satyktajim cylvākim. Izaruoda, ka ari Latvejā var safiļmeit Antarktidu i daudzys piļsātys i vītys ir tyvuok na kai ruodīs, daudzi lobi sova omota meistari naprūtūt runuot kamerā i ka lobu kinu var sataiseit ari par mozu naudu.
Ar aicynojumu iz izamaukšonu oktobra beiguos LgSC sasauce Daugavpiļs apleicīņa ailinikūs iz kūpeigu dzejis vokoru „Tys navaineigais rudiņa striptizs”. Draudzeigā atmosferā, runojūt par tū, kas ir savareigi, ailinīki (E.T.Jonāne, V.Lukaševičs, Z.Lāce, J.Skrivļa-Čevere, L.Purinaša, K.Setinsone, A.Uškānss, L.Kilevica i c.) dalejuos ar sovom aiļom, taidā veidā it kai izamaucūt nu kasdīnā izlyktajom maskom i pīnuokumim. Ailinīki dalejuos sovūs raksteišonys nūslāpumūs i īdvasmys olūtūs. Tyka izrunuots kai ir tod, kod dzejai ir bezolgys atvalinojums, kuramā breidī jei atīt, kai jū salikt ar muzyku. Roduos dūma, ka ir dzejuli, kuri ir pošpītīkami, kurym nav vajadzeiga muzyka. V.Lukaševičs izsaceja dūmu, ka dzejūļs i muzyka ir kai pierts i dzeršona – obi naīt kūpā – vīnam ir juobyun golvonajam ūtram ir juobyun kai fonam (izjāmums asūt tautys dzīsmes). Pasuokuma nūslāgumā tyka izdareits secynojums, ka pošu dzeive ir kai vyseistuokuo dzeja…
Taipoš par LgSC Daugavpiļs biroju lelu interesei ir izruodejuš ari školāni i bārnim, par itū laiku iz biroju beja atguojuš vairuokys grupys ar bārnim i jaunīšim, kuri grybē izzynuot vairuok par pošu bīdreibu i pīsadaleit rodušajuos darbneicuos. LgSC Daugavpiļs birojs veļ aiziviņ sasadorboj ar jaunīšu folklorys kūpu „Dyrbyni” i reikoj latgalīšu daņčus.
Laikā da Zīmyssvātkim bīdreiba aicynoj vysus interesentus iz vakareišonom – rūkdorbu, sarunu i stuostu vokorim LgSC Daugavpiļs birojā i kopejneicā SĀTA. Novembra beiguos byus kinys „Vīna vosora deļ vysu” vieršonuos, a decembrī kai tradiceja Adventa laika literari muzykalais pasuokums. Vysa informaceja par gaidomajim pasuokumim byus sātyslopā i socialajūs teiklūs.
Dagneja


text:
šudiņ izguoju uorā izavozuot. beja dūma mož aizbraukt koč kur iz mežu, a suoču īt i pa leiču lūču stygom dabuoju tikai urbanū vidi. grafiti i piedejuo laika monumenti, kuo varbyut dreiži vaira nabyus. ir puors lobys kartenis, tok pa tymsu nasagryb juos iz bui dui likt.
partū tikai itei. nazkaids naivums sazyn kurys īlys sazyn kura antikvariata lūgā. vysod asu saciejuse, ka mes nazynim, cik daudz hlama globojās aiz vysu tūs lūgu, kam ejam garom. vasalom bibliotekom.
antikvariati ir kai lakmusa papeirs, kas vysleidza paruoda tikai tū pagaisušuo pasauļa daļu, kū ir cereiba puordūt.
nūsavieru kinu. cīši jūceiga. saucās the Fall.
izdūmuoju, ka grybātu vēļreiz, koč niu jau zynu sižetu, bet iz leluo ekrana i latvyski, lai var saprast tuos puors vītys, kur naīsaklausieju i naībrauču.
vyss labi, bet tys moments, kur meitineitei suopēja, beja akurāt kai nu kinys Frida par Fridu Kalo. deļtuo na cīši patyka. bet varbyut vīnkuorši nazkai na tai.
atguodynuoja ari Pāna labirintu, kū tože nazkod vierūs. ari puosoka, bet ar cytaidom beigom.
lai voi kai, iz Arsenalu naasu bejuse i nazynu, voi aizīšu. gribīs kaidu koncertu, tik bais īsagruobt.
kū nabejs energisku i dvēselei.


text:
Kai jau īprīšk tyka raksteits, LgSC Daugovpiļs studenti ir pīrakstejuši projektu „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu”, kura ītvorūs ar LR Kulturys ministrejis atbolstu teik reikuotys latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibys školu jaunīšim „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu vīnuvīt!”.
Projekta laikā LgSC ar apvuiceibom ir pabejuši jau nazcik školuos, ari iz prīšku ir saplanavuoti braucīni iz konkretom školom, bet ir veļ puora dīnys (maja mienesī), kod var vēļ nūbraukt iz kaidu školu, kas da šam nav pīsasacejuse. Deļ tam aicynojums školānim, školuotuojim, Latgolys jaunīšim, ka gribit vuiceitīs latgalīšu rokstu volūdu sovā školā, drūsai rokstit myusim iz e-postu: daugovpils@lgsc.lv.
Vaira par latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibom var izzynuot LgSC sātyslopā – lgsc.lv, voi rokstūt iz daugovpils@lgsc.lv.
Pasateicam par projekta finansialū atbolstu Kulturys ministrejai, par informativū atbolstu lakuga.lv, kai ari lels paļdis vysom školom, kas jau ir jāmušys daleibu projektā!
LgSC Daugovpiļs biroja studenti