text:
Kalns
Surname: Kalns
Origin: Latvian
Meaning: Hill (also mountain, however Latvia does not have any feature that really qualifies as a mountain)
Old Spellings: Kaln
Cyrillic Spelling: KaлHc
Handwritten Cyrillic: To be added
Variations and Alternate Spellings: Kalna, Kalne
Related Surnames: Ābolkalns, Akmeņkalns, Apškalns, Augstkalnietis, Augstkalniņš, Auzkalns, Baltkalns, Bergs, Bērzkalns, Birzkalns, Briežkalns, Brīvkalns, Dambjakalns, Druvaskalns, Ezerkalns, Freibergs, Garkalns, Grantkalns, Jāņkalns, Jaunkalns, Kaļķukalns, Kalnamagone, Kalnapuķe, Kalnarājs, Kalnbērziņš, Kalnbērzs, Kalnbirze, Kalnenieks, Kalniņš, Kalnozoliņš, Kalnozols, Kalnriekstiņš, Kalnzemnieks, Kroņakalns, Kronbergs, Krūmkalns, Leiškalns, Lielkalns, Liepkalnietis, Liepkalns, Lindenbergs, Mālkalns, Mazkalns, Mazkalniņš, Mežkalniņš, Mierkalns, Muižkalns, Nokalns, Oškalns, Ozolkalns, Pakalnieks, Pakalns, Pēterkalns, Pilskalns, Priežukalns, Puķukalns, Ratkalns, Rozenbergs, Rožukalns, Sauleskalns, Smilškalns, Strautkalns, Uzkalns, Veckalniņš, Veckalns, Viduskalns, Vīnkalns, Zaļaiskalns, Zeltkalns, Zemeskalns, Zilkalns, Zvaigznekalns
Possible place name borrowing? Yes
Attested Locations: Bauska, Bērzaune, More, Pope, Rīga, Rucava, Tukums
Famous individuals with this surname: Unknown


c: text/html

text:
Antra Kļavinska ar dorbu par etnonimim latgalīšu folklorā sajāmuse doktora grādu
22. septembrī Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatē nūtyka Volūdnīceibys zynuotņu nūzaris promocejis padūmis sēde, kurymā veiksmeigai promocejis dorbu “Etnonīmi latgaliešu folklorā: lingvistiskais aspekts” filologejis doktora grāda sajimšonai aizstuovēja Antra Kļavinska, kura ir Rēzeknis Augstškolys (RA) lektore, Regionalistikys zynuotniskuo instituta pietneica i RA Myužizgleiteibys centra storptautyskuos myužizgleiteibys i tuolvuiceibys projektu koordinatore.
Sova temata izvieli doktore pamatoj ar tū, ka jau nu suoku zynuojuse, ka pietejums byus saisteits ar latgalistiku, partū ka taišni itei jūma pošai ruodīs interesanta i jau īprīšk beja tykts pi pīredzis, dorbojūtīs ar latgalistiku saisteitūs pietejumūs. “Tys ir storpdisciplinars pietejums, kurymā ir integrāta volūdnīceiba, folkloristika, antropologeja, viesture, i tys ļaun iz volūdys paruodeibom pasavērt nu cyta skotpunkta,” stuosta A. Kļavinska.
Veicūt sovu pietejumu, kura laikā tyka skateits ari etnonimiskuos leksikys variantums i daudzveideiba, raugūt statistiskai saskaiteit, kurs etnoss ir vysbīžuok pīmināts latgalīšu folklorā, pietneicu asūt puorsteidzs tys, ka folklorys dati nasakrytuši ar etnodemografiskajim datim. Ka pyrma tam ruodejīs, ka vysbīžuok pīmināti byus krīvi, izaruodejs, ka diveji popularuokī etnosi ir ebreji (žydi) i čyguoni. Studejūt teoretiskū literaturu etnologejā, A. Kļavinska saprotuse, ka folklorā tauteibu pīminiejums ir atkareigs nu etnosa cytaideibys/atškireibys. Ari viesturiskī faktori ītekmej etnonimu semantikys daudzveideibu. Te juoakcentej ari tys, ka pietejuma gaitā apsastyprynuoja zynuotneicys hipotetiskais pījāmums, ka latgalīšu folklorai etnonimiskuos leksikys semantikā varātu byut daudz kas kūpeigs ar lītaunīku folkloru.
Taipat pietneica konstatējuse, ka apdzeivuotu vītu nūsaukumi ir cālušīs nu tymā apvydā dzeivojūšūs cylvāku pavuordem voi etniskuos pīdareibys apzeimiejumim. Tai, par pīmāru, Cyblys nūvoda Pušmucovys pogostā rādā vīna ūtrai atsarūn vairuokys apdzeivuotys vītys, kuru nūsaukumi ir tauteibu apzeimiejumi, – Latyši, Čyguoni, Poļaki.
A. Kļavinska soka, ka dorba izstruodē gryutuokais asūt bejuse materiala vuokšona i atlase. Jei stuosta: “Tys beja apjūmeigs dorbs, partū ka raudzeju izmontuot piec īspiejis dažaiduoku folklorys žanru i laika pūsmu olūtus. Tys beja dorbītylpeigai. Ūtrkuort, dorbu apgryutynuoja tys, ka latvīšu volūdnīceibā moz viereibys ir pīvārsts etnonimu tipologejai, etnonimu semantikys izpietei. Tai, par pīmāru, myusu dīnuos ir aktuals vaicuojums, voi etnonimi latvīšu volūdā, leidzeigai kai angļu volūdā, ir skaitami par eipašvuordim.”
Pietneicai ir tyva na tik latgalīšu, nu ari lītaunīku volūda. “Kod studieju augstškolā, filozofejis pasnīdziejs prof. Laizāns maņ vaicuoja, voi asmu ūtruo meita saimē. Atbiļdieju apstyprynūšai i vaicuoju, kai jis tū zyna. Izaruod, muns vuords lītaunīku volūdā nūzeimoj “ūtruo”,” interesantū gadīni atguodoj A. Kļavinska, pībylstūt, ka interese par lītaunīku volūdu rodusēs, kod beja vareiba pīsadaleit Viļņys Universitatis reikuotajūs lītaunīku volūdys kursūs.
Ari itūšaļt lītaunīku volūdai ir svareiga lūma pietneicys dzeivē – Rēzeknis Augstškolā A. Kļavinska studentim vuica dažaidus ar volūdnīceibu saisteitus studeju prīškmatus – morfologeju, morfemiku i derivatologeju, etnolingvistiku, onomastiku, kai ari lītaunīku volūdu i latvīšu – lītaunīku volūdys tulkuošonys teoreju i praksi. Ari rokstūt sovu zynuotniskū dorbu, jei konsultiejuos na tik ar Latvejis kolegim, nu ari ar Lītovys pietnīkim, stažiejuos Lītovā – Lītaunīku literaturys i folklorys institutā.
Cytim pietnīkim A. Kļavinska īsoka, suocūt sovu pietejumu, vysupyrma atrast pīmāruotuokū metodologeju, kab varātu lobuok sastrukturizēt dorba gaitu i lykumsakareigai izprast, kai paveikt īplanavuotū. Tai kai piec aizstuoviešonys jaunuo doktore sajēme rūsynūšys recenzejis i konkretus pīduovuojumus, kū varātu dareit tuoļuok, tod tys ir aplīcynuojums, ka pi padareituo jei naapsastuos, nu turpynuos īsuoktū.
Informaceju sagataveja Rēzeknis Augstškola

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
10 dzīsmis latgaliski par rudini
Roksta autors: portals lakuga.lv
Agruoks ci vāluoks, kruosainuoks ci palākuoks, bet rudiņs skaņ ari muzykā latgaliski. Itūreiz pīduovojam nūsaklauseit desmit dzīsmis latgaliski par i ap rudiņa temom, dzīsmis, kurymuos pīsaukts rudiņs ci juo pazeimis. Vasalys treis dzīsmis nu vysu desmit ir grupys “Dabasu Durovys” skaņdorbi – jī saīt lideri ituo godalaika nūskanis apdzīduošonā. Taipat, ka zinit vēļ kaidys dzīsmis, kuruos varātu likt ituo saroksta vydā, drūsai pīrokstit idejis komentarūs.
MASKAČKYS SPIEĻMANI – JAU RUDIŅS TYVOJĀS
DABASU DUROVYS – UOBELI KREIT
BRĀĻI UN MĀSASS – GON DZALTONA KĻOVYS LOPA
LATGALES DĀMU POPS – RUDIŅS SĪVĪTE
DABASU DUROVYS – LAI JAU KREIT
KAPĻI – RUDIŅA ZALTS
ILŽA – NU RUDIŅA DA RUDIŅA
DABASU DUROVYS – OKTOBRIS
SOVVAĻNĪKS – NANŪSABEIST!
CEIDARI I KĀRLIS KAZĀKS – ZĪMEŅA
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Pīsadolom storptautiskā projektā ar mierki styprynuot latgalīšu volūdu
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” īsasaistejuse storptautiskā projektā, kura mierkis ir styprynuot mozuoklītuotuos volūdys. Projektā leidzdorbojās pietnīki i volūdu aktivisti nu Eiropys i Amerikys. “Latgolys Studentu centra” mierkis sadarbeibā ar Oduma Mickeviča universitatis pietnīkim nu Pūlejis ir styprynuot latgalīšu volūdu Latvejā.
Eiropys Komisejis atbaļsteitais projekts “Mozuoklītuotuos volūdys, leluos īspiejis. Sadarbeiba pietnīceibā, kūpīnu īsaisteišona i inovativi vuiceišonuos reiki – COLING” (Minority Languages, Major Opportunities.
Collaborative Research, Community Engagement and Innovative Educational Tools — COLING) paredz styprynuot “mozuos” volūdys – tuos, kas nav golvonuo vaļsts volūda i kurys lītoj tikai daļa sabīdreibys.
Projekts fokusejās iz latgalīšu volūdu Latvejā, navatlu i cytom volūdom Meksikā, greko i griko volūdom Italejā, frīzu volūdu Nīderlandē. Projektā leidzdorbojās pietnīki i sabīdriskūs organizaceju puorstuovi nu Pūlejis, Nīderlandis, Italejis i Latvejis, kai ari sadarbeibys partneri nu ASV i Meksikys. Latveju projektā puorstuov bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”, kas jau daudzus godus eistynoj aktivitatis latgalīšu volūdys saglobuošonai, atteisteibai i populariziešonai.
Projekts snādz vareibu pietnīkim i volūdu aktivistim apsamaineit ar zynuošonom i kūpeigi struoduot pi ideju volūdys lītuotuoju skaita palelynuošonys i volūdu vuiceibu materialu sagataveišonys. Vosorys vydā “Latgolys Studentu centra” aktivistim beja vareiba īsapazeit ar frīzu volūdys sitaceju Nīderlandē.
Projekta rezultatā tiks izveiduota platforma interneta vidē, kurymā byus pīeimama informaceja par volūdu i kulturu daudzveideibu, vuiceibu materiali, īsacejumi volūdu apgivei, datorspēle volūdu apgivei, kai ari veikti akademiski pietejumi. Projekta ītvorūs izveiduota sātyslopa ltgnui.com. Tymā pīejami aizdavumi, materiali idejis, kas paliedz vuiceit i popularizēt latgalīšu rokstu volūdu školuos i kursūs.
Projekts teik eistynuots nu 2018. leidz 2021. godam. Vaira par projektu angļu volūdā var skaiteit sātyslopā colingproject.wordpress.com.


text:
Izguojs postmodernista Oskara Seiksta SMS eistekstu kruojums latgaliski
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Izdūts legendaruo latgalīšu literaturys postmodernisma patriarha Oskara Seiksta dzejis i eisprozys kruojums “Vokora vuordi draugim”, kurā kūpā salyktys autora raksteituos eiszinis (SMS) — intelektuaļa eistekstu eksplozejis par dzeivi Latgolys laukūs i poezeju pandemejis apstuokļūs, portalu lakuga.lv informej vīna nu kruojumu redaktoru Ilze Sperga.
Kruojumā “Vokora vuordi draugim” īkļauti 25 godu laikā saraksteiti eisteksti — kai dzejūli, tai eisprozys fragmenti par izvēli, sekom i atbiļdeibu, tymā skaitā ari pravītiskys nūruodis par pandemejis bīdynojūšū fonu i kolektivūs cālūņu i nūtykušuo sakareibom. Jaunuokī kruojuma teksti radeiti 2021. goda pavasarī, vacuokī — pat 1996. godā.
Kai atzeist rakstnīks, literaturzynuotnīks i gruomotys redaktors Valentins Lukaševics, “Vokora vuordi draugim” ir pats skumeiguokais i pesimistiskuokais kruojums latgalīšu, latvīšu i varbyut pat Baltejis literaturā: “99 dzejūli, nivīnā i ni mozuokuo saulis stareņa.… Nivīna optimistiska dzejūļa!”
O. Seiksts ir vīns nu spūžuokūs, teiksmainuokūs i huliganiskuokūs myusu dīnu latgalīšu literaturys autoru. O. Seiksta dorbi ir natradicionali, pylni eksperimentu, jim rakstureiga apzynuota īsagremdiešona volūdys senejuokūs sluoņūs, izceļūt aizmierstys volūdys pērlis. Spylgti īguojs literaturā 20. godu symta 90. godu suokumā, jis ir vīns nu pyrmuo postmodernisma romana latgalīšu literatūrā “Valerjana dzeive i redzīni” autoru i tymā laikā plašu viereibu dabuojušuo jaunūs autoru kūpkruojuma “Pagrauda” sastateituoju.
Autors jau godu desmitem ir nūsarūbežuojs, aizguojs nu literaturys, kasdīnā dzeivoj Latgolys laukūs, tok naraksteit navar i sovus literarūs tekstus regulari syuta cytim latgalīšu literatim SMS veidā. Niu juos apkūpuotys i izdūtys kruojumā “Vokora vuordi draugim”, kurā atsakluoj autora radeitais volūdys i literarūs tālu mikrokosmoss, kas dzeivoj jau nu juo kūpdorbu ar cytim autorim: “Seppuku iz saulis vādara” (1995) i “Valerjana dzeive i redzīni” (1996) ar V. Lukaševiču, “Reitišku mads” (2000) ar Līgu Seikstu-Gagaini.
Vīnnūzeimeigi O. Seiksta literarais davums ir bejs svareigs kai 90. godūs i sova laika latgalīšu literaturys atteisteibā, novatoriskumā, tai ari myusu dīnuos. Jis ir ietekmiejs i ari turpynoj ītekmēt ari cytu latgalīšu autoru tekstus. Kai nūruoda ūtra gruomotys redaktore Ilze Sperga, ituo kruojuma izīšona aizpylda tukšū laukumu, kur jau seņ ir bejuši mutvuordūs, telepona aparatūs i autoru apziņā nūsaguļsniejušī teksti: “O. Seiksts, ari nabyudams kluotīnē i literarūs nūtykumu centrā, pat it kai pats nikuo nadareidams, spielej svareigu lūmu ari 21. godu symta literaturā.”
Pats O. Seiksts soka, ka leluokais paradokss ir taids, ka gruomotā “Vokora vuordi draugim” ir apkūpuoti SMS teksti, koč jūs autoram nav pat sova telepona. Eiszinis draugim jis syuta, pa ratam aizajemūt teleponu nu mamys, i atzeist, ka vysi labuokī dzejūli tik voi tai palīk napīraksteiti, ari nu vysa latgaliski pīraksteituo pats lobuokais nav publiceits: “Vyss lobuokais ir nazkur tī — napasaceits, napīraksteits… Pats eistuokais ir tī…” Autors nūruoda, ka sajiutuos ir izguojs totalu galiejeibu diapazonu — “nu dūmys, ka latgalīšu volūda i literatura ir vīneigais, deļ kuo ir vārts dzeivuot, da dūmai — a kam tys vyspuor vajadzeigs. Lobuok, ka juos nabyutu. Dreižuok asimilētīs i pagaist, byutu mīrs. Itim divejim gruovim dzeive īt pa vydu.”
Raugūt atrast atbiļdis iz vaicuojuma, iz kurīni myus dzan ituos šaļts pandemejis situaceja, O. Seiksts sovā kruojumā soka, ka itys ir Lelais Gavieņs i myus gaida politiskuos i sabīdryskuos jukys: “Piec maizis gavieņa byus gaisa bods./Tuoļuok nasagrib pat dūmuot.”
Kruojuma “Vokora vuordi draugim” redaktori — Valentins Lukaševics i Ilze Sperga. Gruomotys izdeviejs — SIA “Cymuss”. Kruojuma izīšonu finansiali atbolsta Vaļsts Kulturkapitala fonds.
Gruomota nūpierkuma veikalūs “Jāņa Rozes grāmatnīca”, “Liesma” Rēzeknē, “o!Marta” Daugovpilī i latgalīšu kulturpreču internetveikalā taiseitslatgola.lv.


text:
Dzejis vokors Jelgovā
9. majā Jelgovys birojs aicynuoja vysus iz dzejisku pasuokumu „Vieja čukstūs īsaklausūt…”. Pasuokums puļcieja desmit vairuok i mozuok zynomus dzejnīkus nu Jelgovys apkaimis i divtik skateituoju.
Vokoru atkluoja vokora vadeituoja Olita Bidzāne i Jelgovys biroja vadeituojs Valērijs Kušnirs ar šmukim īvodvuordim. Turpynuojumā uzastuoja Broņislava Dzene ar sovim sirsneigajim i jaukajim goradorbim. Sovukuort Ingūna Lipska uzastuoja ar muzikalu prīkšnasumu , kas lyka vysim izakustēt i sasiļt. Juoņs Zariņš prīcieja myusus ar dzejis ryndeņom par laimi i mīlesteibu. Elīna Zālīte uzastuoja ar sovim sirsneigajim dzejūlim par tyvenīkim i dzymtū vītu. Juoņs Keičs izaciele ar patriotiskim dzejūlim par Latgolu, snīdze ari humora devu kluotasūšajim. Brigita Kārkliņa skaitieja dzeju par mīlesteibu, attīceibom i dzeivi kūpumā. Juoņs Kjakste skaitieja , kai jis sacieja – vacus, bet lobus dzejūļus. Lels prīks ari par jaunīšim Edgaru Biksi i Modri Martinovu, kuru dzejis ryndys beja gon par mīlesteibu, gon laimi i šmuku dzeivi.
Bīdreibys jaunīši beja pasaryupejuši par syltu čaju i kopeju, kas lyka sasiļt pasuokuma daleibnīkim.
Vysi dzejnīki ir saisteiti ar Latgolu, jū vysim tei ir dzymtuo vīta. Jī atzyna, ka jīm ir lels prīks par jaunīšim, kurim ryup Latgola i kaidu mozu daleņu nu tuos ir izveidovuši Jelgovā.
Vokora nūbeigumā jaunīši sacieja lelu paļdis dzejnīkim par emocionali boguotu vokoru i kotrs daleibnīks sajieme pateiceibu par pīsadaleišonūs, zīdus, kai ari Valentina Lukaševiča dzejis kruojumu „Vot taidi voti batvini”.
Valērijs Kušnirs


text:
Grupa “Tautumeitas”, kas plašuokai sabīdreibai pazeistama ar postfolklorys dzīsmem, 2020. goda janvarī izdeve albumu “Dziesmas no Aulejas”, kurymā apkūpuotys autentiskys Aulejis pusis dzīsmis. Albums vinila platis i kompaktdiska formatā izdūts gon Latvejā, gon Vuocejā. Sovā ziņā albums ir grupys atsagrīzšona pi pyrmuokumu – grupa “Tautumeitas” roduos, kab izpiļdeitu Aulejis pusis tradicionalū muzyku.
Aulejis tradicionaluo muzyka saistuos ar etnografiskuo ansambļa “Aulejas sievas” darbeibu, kas ir vīns nu vacuokūs ansambļu Latvejā. Ituos pusis dzīduošonys tradiceja sovulaik īinteresēja Asnati Rancāni, kura byudama J. Vītola Latvejis muzykys akademejis studente, izavēlēja sovu bakalaura dorbu raksteit par temu “Aulejas laika bolsu stilistika”. Kab pabeigtu akademeju, beja juosnādz ari eksamena koncerts, i Asnate izlēme koncertā uzastuot ar Aulejis dzīsmem i izpieteitū paruodeit praksē. Ar itū koncertu ari suocēs grupa “Tautumeitas”.


text:
Par Latgolys kulturu i volūdu 2021. gods izskanis akademiskajūs prīšklasejumūs
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Portals lakuga.lv apkūpuojs tīšsaistis prīšklasejumus video īrokstūs i cytus materialus nu novembrī i decembrī nūtykušūs humanitarūs zynuotņu lasejumu i konfereņču, kuramuos referenti pīsavārsuši ar Latgolys kulturu, volūdu saisteitom tēmom.
LNB letonikys lasejumūs par jezuitu Georga Elgera i Mihaela Rota literarū montuojumu
Pyrma 400 godu – 1621. godā – izdūta goreidznīka Georga Elgera sastuodeituo pyrmuo katuoļu dzīšmu gruomota latvīšu volūdā. Sovutīs pyrma 300 godu – 1721. godā – Īlyukstē dzims nareši par “latgalīšu apustuli” sauktais goreidznīks i literats Mihaels jeb Mikeļs Rots. Obeju goreidznīku darbeiba veicynuojuse latvīšu i latgalīšu rokstu volūdys atteisteibu i veidoj nūzeimeigu daļu nu Latvejis kulturys montuojuma.
22. decembra Latvejis Nacionaluos bibliotekys pasuokuma pyrmajā daļā treis pietnīki uzastuoja ar prīšklasejumim: literaturzynuotneica Dr. philol. Māra Grudule stuosteja par Georga Elgera 1621. godā sastuodeituos dzīšmu gruomotys nūzeimi latvīšu dzejis viesturē (video 11:24); profesors Dr. habil. philol. Pēteris Vanags referēja par Georga Elgera rokstu volūdu 17. godu symta latvīšu katuoļu rokstu kontekstā (35:00); Jānis Meļņikovs SJ stuosteja par Mihaela Rota lūmu latgalīšu rokstu volūdys aizsuokumūs (1:15:00).
Pasuokuma pyrmuos dalis diskusejā (1:37:35) pietnīki atbiļdēja iz vaicuojumim, pīmāram, tyka aizdūts aktuals vaicuojums par Rota i Plāteru uzvuordu pareizraksteibu latvīšu volūdā (1:47:35). Pasuokuma ūtrajā daļā G. Elgera pīraksteituos goreiguos dzīsmis izpiļdeja “Fabella Ensemble” (Agnese Pauniņa – soprans, Rūdolfs Bērtiņš – tenors, Guntars Prānis – bass, ratalira, Ieva Nīmane – blokflauta, Ilze Reine – vargaņpozitivs).
Storptautyskā konferencē “Ēdiena reprezentācija literatūrā un kultūrā”
25. i 26. novembrī nūtyka Latvejā pyrmuo storptautyskuo div dīnu konference, kas veļteita iedīņa kulturai “Ēdiena reprezentācija literatūrā un kultūrā”. Konferenci organizēja Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatis Latvistikys i baltistikys nūdaļa.
Leluokuo daļa konferencis referatu apsaver iedīņa radeituos nūzeimis vysaidūs literarūs tekstūs, atseviški referati veļteiti iedīņa reprezentacejai kinā, gleznīceibā, performativajā muokslā i filozofejā. Konferencis programa ITE.
Sekcejā “Pasakas un svētki” Angelika Juško-Štekele nu Rēzeknis Tehnologeju akademejis referatā “Piparkūku lamatu variācijas latviešu pasakās un periodikā” analizej, kas soveigs Vydzemē, Kūrzemē i Latgolā pīraksteitom latvīšu puorsokom, kuramuos pīmynāts pyparkiuku muojenis ci itys sižets (20:40–42:30).
Sovutīs sekcejā “Divas pasaules uz vienas zemes” Ingrīda Kupšāne nu Daugovpiļs Universitatis nūlaseja refereatu “Jāņa Klīdzēja trimdinieka ēdienu un dzērienu karte” (42:40–1:05:00).
Gunta Šmidchena prīšklasejums “Latviešu valodas studijas ASV un Jāzepa Leļa (1927–1989) mantojums”
23. novembrī Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatis Latvistikys i baltistikys nūdaļa aicynuoja iz kuortejū tīšsaistis tikšonūs cyklā “Latvistika – pasaules skatījums”, kurymā uorzemu augstškolu vuiceibspāki stuosta par sovim pietejumim i kai jūs universitatēs nūteik studejis latvīšu volūdā i literaturā, itūreiz – ar volūdnīku i folkloristu Gunti Šmidchenu nu ASV. Jis stuosteja par nūtikšonom Vašingtonys Universitatis Baltejis studeju programā i īpazeistynuoja ar bejušuo Hauarda Universitatis Vašingtonā asociātuo profesora Jezupa Leļa dzeivi i padareitū. Pasuokumu vadeja LU HZF profesore Lideja Leikuma.
LU HZF Dialektologejis lasejumūs
8. novembrī interesenti tyka aicynuoti iz Dialektologejis lasejumim tīšsaistē, kas ritēja baltistikys studeju Latvejis Universitatē symtgadis atceris nūskaņā. Taidi lasejumi nūteik kas gods Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatis Latvistikys i baltistikys nūdalis profesoris Lidejis Leikumys vadeibā i ir veļteiti izcyluos latvīšu volūdneicys, dialektologis i ilggadejuos LU profesoris Martys Rudzītis (04.11.1924–19.07.1996) pīmiņai, reizē – aplīcynuojums nūvodu runys izpietis nūzeimeigumam ari myusu dīnuos, cīna paruodeišona volūdys regionalūs paveidu saglobuotajim.
Dialektologejis lasejumi tek organizāti voi nu M. Rudzītis dzymtā dīnā, voi datumūs tyvu tai. Pīsadola i pīredzis boguoti dialektologi, i studenti – suocieji itamā jūmā, i cyti nūvodu runys draugi. Skaņ īroksti, teicieju stuostejumi, nūteik prezentacejis i dūmu apmaiņa.
Itymūs lasejumūs L. Leikuma ari pyrmuo uzastuoja ar sagataveitū prezentaceju “No valsts zemniekiem pie panu ļaudīm un atpakaļ” i stuostejumu (3:37–29:35) par sovom gaitom dialektologejā, doktora dorba tapšonu par verbu četruos – Aulejis, Izvolta, Kruoslovys, Skaistys – Dīnvydlatgolys izlūksnēs.
Vēļ vīnā prīšklasejumā gasteišona Latgolā. Edmunds Trumpa stuostejumā “Ekspedīciju pieredze un 21. gadsimta izaicinājumi” (1:13:00–1:41:45) atsaguodoj 2010.–2012. gods ekspedicejis 11 nūvodu arealā nu Leivuona da Guļbinis.
LU LFMI Latvīšu folklorys kruotivis sātyslopā ir izveiduota sadaļa “Krišjāņa Barona konference”
Latvejis Universitatis Literaturys, folklorys i muokslys instituta Latvīšu folklorys kruotivis sātyslopys sadaļā apkūpuotys zinis par konferencis nūtikšonom nu 1981. da 2021. gods ITE. Jamā atrūnama informaceja par izvālātū tematiskū fokusu, atbiļdeigajim reikuotuojim, konfereņču programys, rokstu kruojumi i cyti materiali. Konferencēs referenti pīsavierš ari ar Latgolys kulturtelpu saisteitom temom.
Par latgaliskū ituogods konferencē “Folklora un atmoda” ITE.
Ar Latgolys kulturtelpu voi latgaliskuo pīminiejumu saisteitys publikacejis atrūnamys Barona konferencis rokstu kruojumā, pīmāram, īrūsmei: Angelika Juško-Štekele “Koncepts “grēks” latgaliešu pasakās” (2017) ITE, Linda Vorpe “Man tā liekas tāda burvju zeme, vai tad vēl kaut kas skaistāks var būt, kā tur tas bij’…” jeb atmiņas un robeža kā abreniešu identitātes veidošanās faktors” (2013) ITE.


text:
Seipulu īstateit ar saknem iz zemi. Saruna ar Lauru Melni
Intervejis autore: Ilze Sperga portalam lakuga.lv
Laura ilgu laiku ir bejuse lakuga.lv komandā – kod jei dora, tod dora. Niu jei roksta i pīduovoj puorskaiteit sovu dzeju ITE. A saruna mums saguoja par sova ceļa mekliešonu, latgaliskuo audziešonu i par novembri.
Mani eistyn cīši izbreineja ziņa tviterī, ka tu nastudej doktoranturā. Ruodīs, ka tys ir tikai logisks sūļs – īpazynu tevi kai mozu bārnu, kas beja pīrakstejs interesantu i vierteigu materialu par dzerauņu izīšonu hutarūs, piec tam skaiteju tviterī i radzu gudru komunikaceju i puordūmuotu dzeivis ceļu, kas cīši sasavejs ar viesturi – kai Latvejis latgaliskū, tai ari ebrejiskū. Voi ari latgaliski byutu juolītoj senejais vuords “žydu”, “žideņu”, kai tū dora lītuvīši? I deļkuo naej dziļuok zynuotnē?
Cīši interesanti izzynuot, kū tu par mani dūmoj, i sacynuot, ka eistyn laikam nu molys vyss izaver drupeit cytaiž. Nadūmoju, ka muns dzeivis ceļš ir cīši puordūmuots, nu vysmoz taisnys tys galeigi nav. Bet taida es ari nagrybātu. Muna studeju pīredze ari ir gona raiba. Piec vydsškolys, kod vysi beja puorlīcynuoti, ka studiešu viesturi, es īsaspeitieju i īsastuoju politologūs. Eistineibā maņ beja baist. Beju vaļsts olimpiažu laureate, tok nikod naasmu skaitejuse sevi par tik gudru, kai ruodejuos cytim. Tys tai tipiski – cyti vysod maņ tic vaira kai es poša. Beidūs, ka tikšu viesturis fakultatē i maņ tī nikas nasaīs.
Jau pyrmajuos nedeļuos politologūs saprotu, ka naasu sovā vītā. Tū godu tī dasamūceju i cytā īsastuoju Viesturis i filozofejis fakultatē. Tys nu gon ir muns vysgudruokais lāmums dzeivē. Maņ cīši patyka tī vuiceitīs, breineigi pīci godi. Kod pabeidžu viesturis magistrus, īsastuoju baltu filologejis magistranturys teatra zynuotnis moduļa programā. Muni viesturis studeju gola dorbi beja par Rēzeknis kulturys dzeivi, eipaši maņ patyka pieteit Latgolys teatra darbeibu Rēzeknē storpkaru laikā. Teatris vyspuor ir muna aizaraušona – jiedzeiga nedeļa ir tei, kur vysmoz div vokorus verūs kaidu izruodi. Dūmuoju, ka teoretiskuos zynuošonys par teatri maņ nūderātu, tod varātu dūmuot varbyut ari par viesturis doktoranturu.
Maņ patyka ari ituos studejis, mes bejom profesoris Silvijis Radzobis pādejais kurss, tok apvīnuot vysus pīnuokumus maņ izaruodeja par gryutu. Taupūt veseleibu, es piec pyrmuo semestra puortrauču studejis, bet piec puors mienešu Silvija nagaideiti aizguoja myužeibā… Tys maņ beja lels trīcīņs, ruodejuos, ka asu jū pīveiluse i nikod tuo navariešu vaira lobuot. Tys, ka jei mani vērtēja natycami augstu, ir devs maņ lelu motivaceju vysmoz raudzeit drupeit vaira ticēt sev. Vēļ jei maņ īvuiceja nasabeit nu sova redzīņa pat tod, kod cyti dūmoj cytaiž.
Ar tū laikam ari suocēs muns ceļš atpakaļ pošai pi seve, na tuo klusuos i kautreiguos teicamneicys tāla, kū es vysu laiku ļaudīs beju ruodejuse. Niu ruodīs, ka ar mozim sūleišim asu tykuse da pyrmūs lelūs krystceļu. Ar napacīteibu gaidu, kur muni celi vess tuoļuok.
Tū ūtrū vaicuojumu drupeit vyspuorynuošu – maņ ruodīs, ka vyspuor navajag cytus cylvākus saukt vuordūs, kas jim pošim napateik. Taipat kai navajag puormest cylvākim jūs lāmumus i izvielis. Maņ ruodīs, ka pasauļs byutu daudz laimeiguoks, ka cylvāki dzeivuotu tai, kai jī grib, na tai, kai pīprosa koč kaidi mistiski standarti voi pījāmumi. Prūtams, lykuma ītvorūs i nadorūt puori ni cytim, ni sev.
Pieški dzeja. Pylna ar intelekta i zynuošonu nastim simbolim, reizē ari emocionali jiuteiga. Cik seņ tu jau roksti? Kas taišni itūrudiņ tevi pamudynuoja sagataveit publikaceju?
Pyrmū dzejūli pīraksteju, kod maņ beja seši godi. Pīmiņu tik pādejū rindeņu “Tā ir teletūbiju pasaule”. Dūmuoju, ka vysim ir skaidrs, ka nikuo genialuoka sovā dzeivē vaira napīraksteišu.
Cyts raksteišonys pūsmys beja tymā standarta padsmitneicys vacumā, kod vysys ituo pasauļa suopis gribīs izlikt iz papeira. Suoču ar brīsmeigim dzejūlim, turpynuoju ar vēļ brīsmeiguoku prozu. Pīsaregistrieju taidā jaunūs rakstnīku forumā “Karneola”. Vairuoki tuo bīdri niu profesionali nūsadorboj ar raksteišonu i tulkuošonu. Jī tūlaik beja puors godu vacuoki par mani, ari raksteja lobuok. Es tī ilgi nu seve nikuo nalyku, skaiteju jūs dorbus, pļuopuoju par kasdīnu. Bet tod atsuoču raksteit dzeju, pyrmūreiz ari latgaliski. Forums izabeidze koč kur ap tū laiku, kod es pabeidžu vydsškolu. Žāļ, ka ar tū reizē laikam ir pagaisuši ari tī dzejūli.
Suocūt studēt i dreiži ari struoduot lakuga.lv, dzeju puorstuoju raksteit. Dzejūli vēļ pi mane guoja, tok iz papeira vaira nalyku. Ituo goda suokumā, reagejūt iz Valentina Lukaševiča atdzejuošonu latvīšu literarajā volūdā, pīraksteju ironisku dzeivuleiti (nui, taišni dzeivuleiti!) i īlyku Facebook. Piec tuo otkon suoču raksteit.
Itī ir tī dzejūli, kū beju gotova paruodeit vēļ kaidam. Cytaiž jau navar saprast, voi tys vyspuor ir kas jiedzeigs. Itys ir muns “X faktora” šovs – asu gotova sajimt nu žurejis sovus “nā”.
Bet eisuo verseja – lLakugai beju apsūlejuse koč kū pīraksteit, bet eisti nabeja laika i gribiešonys. Partū aizsyuteju dzejūļus.
Ka roksti latgaliski, reizem gona ar pīcim publiskuotim dzejūlim, kab atpakaļceļa vaira nabyutu i cylvāks palyktu par latgalīšu dzejnīku. Ka ni Wikipedejā, to Lakugā voi kaidā bibliotekys reikuotā pasuokumā, a tod jau tikai vīns sūļs da “Upītis uobeļduorza” i vītys kaidā hrestomatejā. Kod byus tova gruomota?
Vyspuor itamā ziņā maņ jau ir pīredze. Kod vuicejūs 10. klasē, izguoja “Puosokys par krīzi”, kur beja ari muns školānu konkursā īsyuteitais stuosts. Tam par gūdu pi mane iz školu atbrauce žurnaliste Eva Johansone i raidejums “Viss notiek”. Eva sižetā mani pīsaceja kai “jauno rakstnieci, kurai ir tikai 16 gadu”. Paļdis Dīvam, ka tū sižetu paruodeja kaidā 29. majā i draugim beja tik div dīnys da školys beigu, kod par mani īsmīt kai “jaunū rakstneicu”.
Kod maņ kaids praseja par gruomotu, parosti atsaceju, ka myusu dīnuos, kod kotrys pats sev var byut autors i izdeviejs, leluoka muoksla ir naizdūt, na izdūt gruomotu. Niu dūmys ir drupeit mainejušuos, eistineibā par gruomotu es pat dūmoju. Tok taidu, kū daudzi nu mane, vysdreižuok, ka nagaida – bārnu gruomotu. Pagaidom tei ir tik ideja, nazynu, voi maņ pītiks energejis, zynuošonu, talanta i vysa puorejuo tū realizēt. Bet es tuo cīši grybātu.
Ka tev cytim Latvejis Universitatis studentim byutu juovuica na Latgolys viesture, bet latgalīšu literaturys viesture, kas byutu tuos pīcys gruomotys, kū tu jim dūtu puorskaiteit? Vysleidza – voi nu vysa raksteibys laika, voi tikai jaunuokū literaturu.
Iz reizis soku, ka naskaitu sevi par lelu latgalīšu literaturys ekspertu. Ir vairuokys gruomotys, kū vys jau varātu īkļaut oficialajā latgalīšu literaturys kanonā, tok da mane juos vēļ nav tykušys. Tai cīši subjektivi es saceitu tai.
Pa pyrmam, Čenču Jezupa romans “Pīters Vylāns”. Naasmu puorskaitejuse vysu latgaliski pīraksteitūs romanu, tok grybātu saceit, ka itys ir vīns nu lobuokūs. Naseņ redzieju feisbukā, ka Juoņs Eļksnis vuoc leidzekļus ituos gruomotys puorizdūšonai. Byutu breineigi, ka itū gruomotu otkon izdūtu, ruodīs, ka piec Latvejis naatkareibys atjaunuošonys tys nav dareits.
Pa ūtram, Ontona Kūkoja “Mīlesteiba. Lelais Līpu kolns”. Nu vairuoku cylvāku asu dzierdiejuse, ka latgaliski runuot / raksteit par mīlesteibu ir gryuši. Oi, draugi, paskaitit Kūkoju! Tys, kai jis roksta par mīlesteibu i sīvīti, ir vīnkuorši puorpasauleigi.
Pa trešam, Ontona Slišāna “Raibī panti”. Itys ir muns bārnu literaturys latgaliski etalons. Vys vēļ skaitu, ka nikas lobuoks latgaliski bārnim nav izdūts.
Pa catūrtam, Valentina Lukaševiča boltuos gruomatenis. Ka gribi īmīļuot latgalīšu literaturu, suoc ar Lukaševiču. Ka nasaīs ar jū, tod ar cytim ari byus gryuši.
Pa pīktam, Annelis Slišānis gruomotys. Annele roksta par cīši svareigom lītom cīši skaistā volūdā. I es nanormali prīcojūs, ka juos tekstūs teik saglobuota juos pusis izlūksne, tik pīlāguota literaruos volūdys normom. Maņ ruodīs, ka izlūksnis ir cīši lela boguoteiba, kū mes da gola nanūviertejom. Raugu kūpt sovu Nautrānu izlūksni i prīcojūs, ka tū dora ari cytur.
Pastuosti par sovom meiluokajom gruomotom latvīšu i pasauļa literaturā. Par sovu skaiteišonys pīredzi.
Dūmoju, ka munu personeibu cīši ir ītekmiejušys bierneibys mīluokuos gruomotys: “Harija Potera” sereja, “Polianna” i “Anna no Zaļajiem jumtiem”. Asu juos puorskaitejuse symtim reižu. Pusaudžu vacumā par munim autorim palyka Remarks i Anšlavs Eglītis. Maņ cīši tyvys ir gon Remarka miļzeiguos skumis, gon Eglīša fantastiskais humors. Jūs gruomotys reizi puors godūs vys vēļ puorskaitu nu jauna.
Pīaugušā vacumā aizaraut ar kaidim autorim ir gryušuok. Leluokuo daļa gruomotu palīk “pateik / napateik” leiminī. Izjāmums varātu byut Andra Akmentiņa romani, kas ir muna beidzamūs godu leluo prīca, ari Jana Egle, kura roksta smogus, nu cīši vajadzeigus stuostus, jau pīmynātuo Annele Slišāne.
Pavysam cytaižuok ir ar dzeju. Muna mīluokuo gruomota ir kikōnes dzejis izlase “jūs kavējaties”, kas izdūta vairuokus godus piec autora nuovis. Atkluoju jū pavysam najauši, tok cīši, cīši patyka. Taids eistums i jauneibys maksimalisms. Storp cytu, jis nadaudz rakstejs ari latgaliski. Jis asūt tīcīs piec teiruos muokslys i sacejs, ka muoksla – tys ir ar sierpi pa pautim. Maņ kai sīvītei ir naīspiejami pylnvierteigi identificētīs ar itū izteikumu, tok tys lelā mārā saskaņ ar munu izpratni par muokslu.
Maņ cīši pateik ari dzeja, kū roksta Inga Pizāne, Andris Ogriņš, Krišjānis Zeļģis. Jaunuokais lelais atkluojums ir dzejneica Liepa Rūce. Puorskaiteju juos debejis kruojumu, treis reizis apsarauduoju i atrodu tī cīši daudz sev tyva. Nu klasiku muns autors jau padsmit godu ir Māris Čaklais. Vysod varu sev kū vierteigu atrast, atškirūt Valentina Lukaševiča, Ontona Kūkoja i Anda Surgunta kruojumus.
Kas ir tys, kuo niu nav voi varbyut nikod nav bejs latgalīšu literatutā? Kū tu grybātu pīraksteit, ka byutu vyss pasauļa laiks i breiva vaļa dareit, kū gribi?
Zyni, es laikam naīgrimšonu koč kaiduos utopejuos, bet runuošu par kū, pa manim, varbyut ari realiziejamu. Ka maņ izadūtu tikt golā ar sovu ideju par bārnu literaturu, es lobpruot tū turpynuotu. Cytaiž maņ ruodīs, ka ar latgalīšu volūdys vuiceišonu mes drupeit raugam seipulu zemē ībuozt ūtraižuok i breinojamēs, ka jis piec tam nadeigst.
Munys pyrmuos bierneibys atminis ir nu 90. godu beigu, kod vysmoz munā “burbulī” apleik praktiski vysi ļauds sātā runuoja latgaliski. Varbyut atseviškūs gadīņūs jau ar munim vīnaudžim, bārnim narunuoja, bet tys beja izjāmums. Tok publiski latgalīšu volūda naizskanēja, nu vīneigi apmāram divreiz mienesī apsveikuma koncertā “Daudz laimes” kaidai babeņai mozbārni beja pasyutejuši “Jaunova Svāta” izpiļdejuma īrokstu nu Aglyunys.
Ir paguojs 20 godu, i vyss ir ūtraiž. Latgalīšu volūdu praktiski kotru dīnu var koč nadaudz dzierdēt sabīdriskajūs medejūs, tei ir marketinga volūda, ar kū puordūt lītys nu Latgolys. Ka juoapstyprynoj kaids projekts, pieški atsakluoj, ka pat tamuos pošvaļdeibuos, kur “pie mums jau latgaliski īsti neviens vairs nerunā” kaids runuotuojs atsarūn. Tok cik ir palics saimu, kur latgaliski runoj ar bārnim? Moz… Natycu, ka škola var lelai daļai jaunīšu īvuiceit “mīļuot Raini” voi latgalīšu volūdu. Nu vīnys galiejeibys asam puorguojuši iz ūtru. Vajadzātu vuiceitīs rast leidzsvoru.
Naseņ radejis raidejumā “Kolnasāta” dzierdieju interveju ar sovu nūvadneicu Lailu Ludboržu-Gleizdi i juos saimi, kurā bārni, dzeivojūt Reigā, runoj latgaliski. Jei saceja, ka ir gryuši, ka školys vacuma bārnim tryukst izgleitojūšu gruomotu latgaliski, kas atbylst myusu dīnu praseibom. Maņ ruodīs, ka par tū vajadzātu padūmuot.
Ka mes gribim atteisteit i saglobuot latgalīšu rokstu volūdu, ir primari juodūmoj par bārnu auditoreju. Ka jī nu bierneibys pīrass pi gruomotu latgaliski, tod ir cereiba, ka pīsapiļdeis ari ideja, kū, ruodīs, intervejā ite izsaceja jaunais autors mygluojs – literatura jaunīšim latgaliski. Tū latgaliskū auditoreju ir juorauga izaudzynuot, cytaiž latgalīšu literatura iz prīšku izaver pavysam skumeigai.
Naseņ maneju socialajūs teiklūs atbolsu dabuojušū atziņu, ka Latveju īmeiļuot ir mīļuot jū novembrī. Kas deļ teve ir novembris?
Taišni pyrma puors dīnu sev formulieju, ka novembris ir mieness, kod maņ gribīs palikt par lobuoku cylvāku. Nabyutu švaki nu gribiešonys puorīt ari pi dareišonys. Tok eistineibā maņ vysod ir patics novembris. Vaļsts svātki ar sovom gaismeņom īkruosoj tū palākumu. Koč i palākajam laikam ir sova vīta.
Vakar siedieju kuknē pi lūga, vierūs iz sada, kur vysi kūki i kryumi tik plyki, ka otkon var breivi puorredzēt lelceļu, i dūmuoju, ka asu izauguse da vacuma, kod maņ pateik vysi godalaiki. Tys taipat kai dzeivē – sovs laiks pavasara zīdiešonai, vosorys pylnbrīdam, rudiņa kruosom, novembra palākumam i zīmys boltumam. Vysam sovs laiks.


text:
Puslopys
By Latvijas Radio
Ar latgalīšu literaturys autorim sasarunoj muzikis, viesturnīksi raidejumu vadeituojs Arņs Slobožanins i marketinga specialiste, latgalīšu volūdys popularizātuoja Edeite Husare.
Latest episode
-
#puslopys AELITA ANDREJEVA - tys maņ ir nu īškys i es tū navaru apturēt sevī
-
#puslopys MYGLUOJS: jiutūs īvainojams, kod runoju par sovu dzeju
-
#puslopys JĒKABS BIRZNIEKS i IEVA JOHANSSON: tei nav literatura, bet saruna
-
#puslopys INGA KAĻVA-MIŅINA – konkursi, izgleiteiba i dzejis mape
-
#puslopys AIJA MIKELE – fizika, mistika i kriminalromani
-
#puslopys MARUTA LATKOVSKA – drūsmi dadūd unuki
-
#puslopys MĀRĪTE SLIŠĀNE – izraksteit uorā sajiutys
-
#puslopys GUNTA LOČMELE – pošpuika dzejā
-
#puslopys LAURA MELNE – teatris, puosokys par krīzi i slīkys
-
#puslopys Anita Ločmele aba DANSKOVĪTE i juos Latgolys lauku humors i eksotika


text:
LgSC izdūtuo gruomota pīsadola izstuodē „2011. gods Latvejis gruomotnīceibā”
16. martā 17:00 stuņdēs Latvejis Universitatis Akademiskajā bibliotekā (Ryupnīceibys īlā 10) atkluos izstuodi „2011. gods Latvejis gruomotnīceibā”, kurā tiks ruodeita i „Latgolys Studentu centra” izdūtuo gruomota „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”. Izstuodi organizej Latvejis Universitatis Akademiskuo biblioteka i Latvejis Gruomotizdevieju asociaceja.
Latgalīšu puosoku gruomota ir nomineita gruomotu muokslys konkursā “Zelta ābele 2011”, kū reikoj Latvejis Gruomotizdevieju asociaceja i kas deveņpadsmit godu laikā ir izaudzs par lelu pasuokumu, kas ceļ nūzaris prestižu, veicynoj izdevieju profesionalū izaugsmi i pīsaista plašys sabīdreibys viereibu gruomotom. Itymā godā konkursā “Zelta ābele” 34 izdevieji beja pīsacejuši 95 gruomotys i kalenderus. Bolvai nomineituos gruomotys tiks ruodeitys i cytuos izstuodēs Latvejā i uorpus juos rūbežu.
Gruomotā „Es soku.Tu soki. Puosokys par krīzi” apkūpotys skaistuokuos latgalīšu literaruos i tautys puosokys, dereigi padūmi lātai saimnīkuošonai i sliminīku lečiešonai, roksti par vacajom krīzem i anekdoti par myusu laiku Latveju i vaļdeibu, myusu dīnu jaunīšu raksteiti stuosti ar laimeigom beigom. Gruomota sastuov nu septeņu atsevišku burtneicu, kas sasītys saineitī ar eistu sovetskūs laiku papeira striči, kas piec ilgys mekliešonys tyka atrosts Baļtinovā.
Gruomotys „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” izdeviejs ir bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”. Idejis autoris ir Marita Papiņa i Ilze Sperga. Gruomotys vuoka dizaina autors ir Aldis Aleks. Izdūšonu finansiejs Vaļsts Kulturkapitala fonds.
Sovu atbolstu gruomotai „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” vari izsaceit gruomotu muokslys konkursa „Zelta ābele 2011” leidzjutieju bolsuojumā portalā delfi.lv da 9. apreļa. Prīcuosimīs, ka atdūsi sovu bolsu par myusu gruomotu. Bolsuot vari ite.


text:
Grupa “Rupuči” sataisejuse videoklipu dzīsmei “Okeans”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Pavasarī grupa “Rupuči”, kurā apsavīnuojuši muzikis, pasuokumu vadeituojs i akters Kristaps Rasims kūpā ar sovim bārnim Ernestu i Terēzi, publicēja treis videoklipus dzīsmem nu albuma “Vuškeņa iz pļovys” i atkluoja sovu YouTube kanalu. Niu grupa rodūšū darbeibu turpynoj, īmyužynojūt video formatā ari cytys albuma dzīsmis i niu pīduovoj nūsavērt videoklipu dzīsmei “Okeans”.
Dzīsme “Okeans” taipat kai vysys treis pavasarī video versejuos publicātuos dzīsmis “Div mozi eži”, “Četri bārni” i “Vīna poša” ir nu digitaluo albuma bārnim “Vuškeņa iz pļovys”. Albuma rasšonuos īdviesme ir bīdreibys “LgSC” pārnejuo gods golā izdūtuo literatis Ilzis Spergys i muokslineicys Līgys Romančukys dzejūļu gruomota bārnim ar taidu pošu nūsaukumu “Vuškeņa iz pļovys”. Albuma “Vuškeņa iz pļovys” dzīšmu muzykys autors ir Kristaps Rasims, bet tuos īdzīduojuse grupa “Rupuči”, kurā apsavīnuojuši Kristaps, Ernests i Terēze Rasimi, kai ari Luocs Numeža. Albums īraksteits studejā “Reiga”, īrokstā tolkā guojuši ari muziki Zane Dziesma, Deniss Smirnovs i Mārcis Lipskis, bet albumu masteriejs Krišjānis Geidāns. Albums “Vuškeņa iz pļovys” bārnim da ituo beja daīmams nūsaklauseišonai tekstu video formatā YouTube, kai ari kai audio cytūs popularuokajūs muzykys straumiešonys servisūs. Kotram grybātuojam YouTube ir daīmami diveji dzīšmu varianti – dzīduošonai leidza ar grupu “Rupuči” voi pošim viņ ar muzykys pavadejumu.
Pavasarī leidz ar pyrmajim publicātajim videoklipim grupa “Rupuči” aizsuoce ari sovu videokanalu, kurā iz prīšku plānuots publicēt bārnu i saimu auditorejai paradzātu saturu latgaliski – dzīsmis, stuostus i cytys padareišonys. Grupys dalinīks Kristaps Rasims par videoklipu taiseišonu albuma “Vuškeņa iz pļovys” dzīsmem stuosta, ka asūt saprats, ka ļauds vysvaira zyna tuos albuma dzīsmis, kurom “Rupuči” pavasarī beja sataisejuši video operatora Ivara Utināna fiļmātūs videoklipus, nu tai kai albumā dzīšmu ir vaira, tod izlamts videoversejis radeit ari puorejom dzīsmem. Plānuots, ka jaunī videoklipi, kurī itūreiz tūp pošu spākim, tiks publicāti kotru svātdīni.
Atguodynuojumam – dzejūļu gruomota i muzykys albums bārnim “Vuškeņa iz pļovys” ir vīns nu Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2021” sajiemieju.


text:
Cyblys nūvoda folklorys kūpa “Ilža” izdavuse trešū albumu “Kuodeļ maņ nadzeivuot”, kurymā atrūnamys 16 dzīsmis. Albumu izdavuse studeja “Lauska”, tys radeits ryupeigā dorbā diveju godu garumā, izmontojūt i 20. godu symta folklorys ekspediceju pīrokstus, i pošu folklorys kūpys dalinīku 90. godu vydā savuoktūs materialus. Albumā var dzierdēt autentisku dzīduojumu i aranžejis myusdīneigā izpiļdejumā. Kotrys folklorys kūpys “Ilža” dalinīks muok spielēt kaidu muzykys instrumentu, tok albuma īrokstā pīsadalejuši ari gostu muokslinīki – Kaspars Bārbals i Gatis Valters.
Par unikalu folklorys kūpys dalinīki sauc albuma tituldzīsmi “Kuodeļ maņ nadzeivuot”, kas īraksteita 1930. godā Cyblys nūvoda Kaļvūs pīraksteitā treisbalseibā, kaidu cytur Latgolā navarūt atrast. Taipat albumā atrūnama ari dzīsme Ludzys igauņu volūdā “Čiri viri čirgukene”. Nu 11 “Ilžys” dalinīkim pīci ir Ludzys igauņu piecguojieji, partū pyrma diveju godu folklorys kūpa suokuse Ludzys igauņu muzykaluo montuojuma izpieti. Niu apzynuotys jau apmāram 10 dzīsmis, kas varātu byut pamats “Ilžys” nuokušajam albumam.
Folklorys kūpa “Ilža” Cyblys nūvodā dorbojās jau 26. godu. Laika gaitā ir mainejīs kolektiva sastuovs i vadeituoji, tok namaineiga ir nūpītnuo attīksme pret paaudžu montuojumu, muzykali kvalitativi i originali prīšknasumi.


text:
4. majā Dūma laukumā koncertēs ari latgalīšu grupys
Reigā 4. majā, Latvejis Republikys Naatkareibys atjaunuošonys dīnys 25 godu jubilejā, paradzāta koncertprograma Dūma laukumā. Pasuokumā varēs dzierdēt ari latgalīšu grupys “Dabasu Durovys” i “Laimas Muzykanti”.
Svātku koncertprograma Dūma laukumā suoksīs 12.30 ar koncertu “Pavasara dziesmas”. Tamā uzastuos grupys: “Zari”, “Dabasu Durovys”, “Laimas Muzykanti”, “Elektrofolk”, kai ari Napīradynuotuo folka orkestris i myusu dīnu tautys muzykys grupa “Jauno Jāņu orķestris”. Organizatori sūlej, ka koncertā varēs dzierdēt pavasareigi energisku muzyku nu postfolka da etnoroka.


text:
Izguojuse jauna Annys Rancānis dzejis gruomota “Prīca i klusiešona”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Taišni itamuos dīnuos septembra golā izguojuse jauna Latgolys dzejneicys, literatis, žurnalistis, publicistis i ari dramaturgis Annys Rancānis dzejis gruomota “Prīca i klusiešona”, kurymā skaitomi pādejūs godūs saraksteitī vaira nikai symts autoris dorbi kai latgalīšu, tai latvīšu literarajā rokstu volūdā.
Anna Rancāne ir myusu dīnu Latgolys spylgtuokuo raksteituoja. Gruomotā “Prīca i klusiešona”, dzeja, kas leluokā daļā ir latgaliski i raksteita laikā nu 2012. da 2018. goda, sasamej ar dīnysgruomotys tipa eisprozys tekstim, kurūs poša autore sauc par naktsrokstim i kurūs hronologeja īzeimej saraksteišonu nu 2008. da 2011. godam. Iz tū atsaverūt, Anna atsazeist, ka tys sakrits ar krizis laiku i vaira tai navarātu raksteit. Bolstūtīs iz itūs naktsrokstu, 2017. goda aprelī Lūznovys muižā topa literari muzykals izvadums “Atlaižu”, kurū kūpā ar Annu Rancāni taisejuse režisore Māra Zaļaiskalns, aktrise Vizma Kvēpa i muzike Kristīne Kārkle-Kalniņa. Poša Anna par jaunuo kruojuma izīšonu soka: “Jaunys gruomotys izīšona ir svātki bez šaubu. Koč kuo nūslāgums. Ari koč kuo nūškieršonu nu sevis.”
Dorbu kruojuma muokslineica ir Gundega Rancāne, kurū ar Annu saista attuola radnīceiba – obys guojušys nu vīnys Rancānu dzimtys dažaidu zoru. Sasadorbuot ar Gundegu Anna Rancāne gribiejuse jau seņ, jo ašņaradnīceiba nav bejs pats golovnais – svareiguoka ruodejusēs gareiguo tyveiba i dzeivis saprasšona – šaļtim ekspresiva, kruosaina, šaļtim niaņsāta i apcereiga. Gruomotā Annys literarūs dorbus izkruosoj ostonis Gundegys Rancānis gleznys, kū vīnā stuostā salykuse muokslineica, maketātuoja Daina Salmiņa. Kruojuma “Prīca i klusiešona” literaruo redaktore ir Ilze Sperga.
“Prīca i klusiešona” ir jau ostoitais Annys Rancānis dzejūļu kruojums. Īprīškejais autoris dzejis kruojums “Bezdelīgu pasts/Pylni kārmani dabasu” izguoja 2012. godā, sajemūt kai Latvejis Literaturys goda bolvys “LaLiGaBa” “Specialbolvu Latvejis literaturā 2013”, tai Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks 2012” nominacejā “Lobuokuo dzeja”. Pādejūs godūs Annys Rancānis vuords vaira vys tik izskaniejs dramaturgejis žanrā – Latgolys viestnīceibā GORS tope koncertizvadums “Francis”, bet Latvejis Nacionalajā teatrī īstudāta Annys luga “Bišumāte un vilkacis”. Anna ir ari pārn izdūtuos, Rāznys Nacionaluo parka desmitgodu jubilejai veļteituos gruomotys “Rāznas Nacionālajam parkam 10” autore. Bet 2016. godā izguojs latgalīšu muziķa Sovvaļnīka trešais albums “Napaseitynuots”, kas veļteits taišni Annai Rancānei i juos dorbim.
Dzejis kruojuma “Prīca i klusiešona” izdeviejs ir bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”, kurai itys ir jau ūtrais izdūtais autoris dzejis kruojums. Gruomotys izdūšonu atbaļstiejuši Vaļsts kulturkapitala fonds i Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba.
Interveja ar Annu Rancāni par jaunū gruomotu i raksteišonu – “Dzeja ir ekskluziva līta, cīši ekskluziva”
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Svātku nūdūms beja kūpeigā muzykys i muokslys pasuokumā aplīcynuot Latgolys kulturys vierteibys, radūšū goru i spylgtū ideņtitati. Svātki nūtyka, gatovojūtīs Latvejis vaļsts symtgadis svineibom, kai vīns nu Latgolys kongresa symtgadis pasuokumim.
Pyrms Svātkim tyka atlaiseitys skaneiguokuos latgalīšu dzīsmys ar aicynuojumu bolsuot par sev teikamuokū dzīsmu, kū cylvāki gryb dzierdēt pasuokumā. Iz bolsuojuma pamata tyka izveiduota pasuokuma programma.
Svātkūs pīsadaleja 70 kolektivi nu vysys Latgolys. Kūpā ar kūrim, folklorys kūpom, vokālajim ansambļim muzicēja Igauņu saimis ansamblis, grupys – “Borowa MC”, “Dabasu durovys”, “Bez PVN”, “Sovvaļņīks”, “Ausmeņa records”, “Tautumeitas”, solisti – Andris Baltacis, Guntra Kuzmina, Agate Jermaļonoka, Sandis Ulpe, Laura Bicāne, Artūrs Uškāns. Gostūs beja īsaroduši i ar myusim latgaliski sadzīdova Renārs Kaupers i Jānis Aišpurs.
Eipaša vīta Svātkūs tyka atvālāta Latgolys muokslinīkim Silvai Linartei, Anatolijam Zelčam, Aivaram Pīzelim, Vijai Stupānei, Ilzei Griezānei, kuri sovys gleznys radeja taisni dzīsmu laikā. Gleznuošonys procesu skateituoji varēja nūsavērt iz leluo ekrana.
Pasuokuma dīnā tyka reikuots arī muokslys pleners, kurā pīsadaleja jaunūs muokslineicu apvīneiba “V.I.V.A.”, Špoģu i Naujenis Muzykas i muokslys školu audziekni.
Svātkus reikova Daugavpils nūvoda dūme sadarbeibā ar LR Kulturys ministrejis Latvejis vaļsts symtgadis biroju i Latgolys nūvodu pašvaļdeibom.


text:
Itūgod Tautys muzykantu saīts jau ostoņpadsmytū reizi
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Augšdaugovys nūvoda Vabalis kulturys nomā 24. aprelī nūsarysynuos kasgadejais Tautys muzykantu saīts. Dalinīki teik aicynuoti pīsasaceit leidz 14. apreļam.
Tautys muzykantu saīta mierkis ir veicynuot namaterialuos kulturys montuojuma saglobuošonu i nūdūšonu nuokušuom paaudzem caur tautys muzykantu-vacmeistaru prasmem, kai ari popularizēt plotuokai sabīdreibys daļai latgalīšu tradicionaluos kulturys vierteibys.
Saīta dalinīki ir tautys muzykanti-vacmeistari nu Augšdaugovys i cytu Latgolys nūvodu, tradicionali muzicejūšys grupys, kapelys i individualī muzikanti, kai ari sevkurs interesents, kam pateik tradicionaluo muzyka.
Kai stuosta vīns nu pasuokuma organizatoru i grupys “Laimys muzikanti” dalinīks Artūrs Uškāns: “Beidzūt piec diveju godu pauzis otkon ir vareiba sasatikt kluotīnē. Itymā pasuokumā nateik izmontuota apskaņuošona, vyss nūteik akustiski. Tī ir muzykantu svātki.”
Pyrma pasuokuma teik organizāta ari meistardarbneica, kur kotrys vacmeistars var izstuosteit par tū, kai jis ir suocs spieļuot sovu instrumentu. Meistardarbneicys laikā teik atlaseitys ari divejis dzīsmis, kurys piečuok teik spālātys koncertā.
Pīsasaceišona leidz 14. apreļam, aizpyldūt pīteikuma anketu ITE i syutūt iz kaidu nu e-posta adresem – pavija@inbox.lv, laimas-muzykanti@inbox.lv. Pasuokuma nūlykums daīmams ITE. Vaira informacejis pa teleponim: 65467018, 29457114.


text:
Volūdnīks Pīters Greblūns: vajadzeigs latgalīšu supervarūņs
Intervejis autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Filologejis doktors Pīters Greblūns pats nūruoda, kai juo vuords rokstoms latgaliski i lītuviski – Petras Grėblūnas, tok pūliski Piotr Grablunas. Adama Mickeviča universitātē Poznaņā, Pūlejā, jis ir specializiejīs lītuvīšu volūdā, tok jau laiceņu interesejās ari par latgalīšu volūdu. Storptautyskuo projekta “CoLing” aktivitatēs (ITE) jis ūtru godu gastej Latgolā, paguojušū nedeļu “vosoruoja” Rogovkā – viereigi klausejuos i stuosteja prīšklasejumā par cytom mozuoklītuotom volūdom. Sasarunojam taišni piec “Vosoruošonys”.
Pastuosti par īspaidim “Vosoruošonā”. Voi tu beji pyrmū reizi?
Nui, pyrmū reizi. Cīš patyka. Par latgalīšu volūdu interesejūs jau gona seņ, viņ nabeja īspiejis īsapazeit ar Latgolys cylvākim. Pārnejais braucīņs iz Latgolu īkryta nalobā laikā – beja juosēd pošizolacejā, div nedelis nadreikstieju izīt nu sātys, sasatikt i runuotīs ar cylvākim. “Vosoruošonys” laikā beja breineiga īspieja na viņ īsapazeit ar cylvākim, bet izzynuot vaira ari par latgalīšu kulturu, viesturi, gramatiku, literaturu. Varieju apsavērt ari cytys vītys, pabejom ekskursejā Lūznovys muižā, kur gide runuoja latgaliski.
Tān es zynu, kaida izaver eistuo Latgola uorpus piļsātu – mīreiga, sirsneiga, atvārta. A piļsāta palīk piļsāta – kai vysur.
Suoču vairuok saprast, kas latgalīšim dvēselē. Dūmoju, mīlesteiba pret sovu zemi, pret sovu dzeivisvītu i apleicīni. Tai rogovkīšim svareiga jūs Rogovka, jī par jū daudz stuosteja – par viesturi i cylvākim, kas te dzeivuojuši.
Deļ mane interesanta redzējuos lekceja par muzyku. Es jau nazynuoju, cik daudz stilūs puorstuovāta latgalīšu muzyka, cik dzīduotuoju nu Latgolys. Reps, roks, smogais metals – vīta vysim stilim. Pasarunuoju ar Arni Slobožaninu, jam beja interesanta lekceja par Latgolys deputatim pyrmajā Saeimā. Interesants fakts, ka vīns deputats cytam syta ar kulakim. Cīš interesanti.
Kū vēļ esi redziejs nu Latgolys?
Saguoja drupeit pabraukuot pa Latgolu. Beju Kruoslovā, kur redzieju nūsaukumus latgaliski. Apcīmuoju Ludzu, pabeju Viļānūs, kur pasarunuoju par volūdu i latgalīšu identitati ar cīš interesantu cylvāku – Marutu Latkovsku, kura paduovynuoja maņ cīš daudz žurnalu “Katōļu Dzeive”. Beju pi sātys, kur dzeivuoja Stefaneja Uļanovska. Viļānūs cīš interesanta saruna saguoja ar autoūstys darbineicu i autobusa šoferi. Jei pastuosteja, ka Latgolys skaistuokuo bazneica ir Aglyunā. A šofers ar mani padiskutēja, ka vysskaidruok i vyslobuok latgaliski runojūt Varakļuonūs. Vēļ braukšu iz Daugovpili, pasacīmuošu ari laukūs. Tī ari ir vysaidys interesantys vītys – i nu viesturiskuo, i nu volūdnīcyskuo vīdūkļa. Tod byus projekta ekspediceja. Pādejuos treis četrys dīnys byušu Reigā, tī es ari dūšūs cīmā pi latgalīšu.
Maņ pārņ beja atkluojums, cik daudz viesturiski i kulturys ziņā atškireigu vītu var byut taidā piļsātā kai Rēzekne. Taisneibu sokūt, Rēzeknē iz īlys dzierdieju latgalīšu volūdu, latvīšu volūdu, krīvu volūdu, a pūļu nadzierdieju.
Mes Pūlejā cīš moz zynom par Latveju, par Latgolu ari na puoruok daudz, nasaverūt, ka mums ir kūpeigs viesturis pūsmys ar Latgolu kai Inflanteju. A tys šudiņ nav nu svora. Nūpierku te Manteifela gruomotu “Poļu Inflantija”, paspieju palaseit, ka tī ir nadaudz latgalīša raksturs apraksteits.
Kai suoci interesētīs par volūdom, ari latgalīšu volūdu i Latgolu?
Muns tāvs ir Pūlejis lītuvīts, mama – pūlīte nu Pūlejis centra pi Vislys. Jī sasatyka Gdaņskā, kur obeji studēja. Tāvam kai uorstam jau beja paradzāta vīta – moza, moza piļsieteņa pi Vuocejis rūbeža – Slubice, kur Frankfurte pi Oderys. Pyrma kara tei beja vīna piļsāta, tān tylts ir vaļsts rūbeža. Tī es pīdzymu. Sātā narunuojom lītuviski, tū muocēja viņ tāvs, a jis cīš daudz struoduoja, kai uorstam beja daudz dežuru, jis moz beja sātā. Piec vydsškolys narunuoju lītuviski, zynuoju viņ dažus vuordus. Tys nu dzeda i babys, kas, dzeivuodami Pūlejā, sātā runuoja dzūku izlūksnē. Partū es cīš gribieju īsavuiceit lītuvīšu volūdu.
Kod Poznaņā studieju lituanistiku, mums beja ari stuņdis latvīšu volūdā pi pasnīdziejis Marijis Kivlenko. Cīš moz tūs stuņžu beja, i tei beja volūda standarta teikumim nu vuiceibu gruomotys, a nabeja, ar kū vīnkuorši pasarunuot. Studejūt jau doktoranturā, tyku pi stipendejis nūbraukt iz Reigu. Pusgodu tī sabeju, klausejūs ari Lidejis Leikumys lekcejis, kas nūtyka latgaliski. Jau zynuoju, ka ir taida latgalīšu volūda, zynuoju, kai izaver, a nazynuoju, kai skaņ. Viesturiskajā latvīšu volūdys gramatikā tyka pīmynāts “Evangelia Toto Anno..” i cyti pīmāri. Reigā saprotu, ka grybu saprast i runuot na viņ latvīšu volūdā, tok ari latgaliski.
Pasaruodeja īspieja struoduot “CoLing” projektā, te mes, kūpā struodojūt, gribim styprynuot mozuoklītuotuos ci apdraudātuos volūdys, veiduot vuiceibu leidzekļus, juos popularizēt, kab runuotuoju skaits byutu leluoks.
Voi latgalīšu volūda ir apdraudāta? Nu kuo tys atkareigs, ka volūda palīk apdraudāta?
Pats svareiguokais, kab cylvāki runuotu, svareigi, kab runuotu vysi ar sovim bārnim. Jī ir myusu nuokūtne.
Bīži viņ vacuoki nagrib tū dareit, jim tei volūda nasalīk gona nūpītna voi prestiža. Tei ir lela klaida, div volūdys nav slyktai – jau div sistemys, kurys tu atškir. Tod trešū sistemu, koč voi angļu, i vysys puorejuos ir vīgļuok dalikt. Bet leidza volūdai īt kultura i viesture, nu tuo identitate palīk stypruoka.
Greko volūda palykuse viņ ar 200 runuotuojim, tī pi vainis tys, ka kaida paaudze vaira narunuoja. Latgolā 200 tyukstūšys runuotuoju vys jau ir. Partū vajag ticēt, ka byus lobuok. Nivīns tuos receptis eisti nazyna.
Tei problema atsakluoj vysur, kur pastuov mozys volūdys. Vysupyrma juorunoj, piec tam varim dūmuot par raksteibu. Gramatiski pareizu raksteibu. Vajag, kab tys nabyutu gryutai. Kod par gryutu, bārni nagrib. Ari vacuoki nagrib bārnus nūslūguot – voi jim vysu dīnu juosamūka ar latgalīšu volūdu? Bārni jau tai ir nūslūguoti, laukūs ceļš iz školu ar autobusu, tod vālu piecpušdīnē braucīņs iz sātu, div stuņdis pasavuica i juoīt gulātu. Otkon nu reita ceļtīs 6.00. Tei slūdze bārnim ir vysur.
Ir daudz cylvāku, kas cytaiž dūmoj par gramatiku i par raksteibu. Tei ari ir sova veida problema. Vīdūkli doluos – ir pret, ir par. Nav tai, ka ir tikai vīns vyspuorejs vaicuojums – latgalīšu volūda. Pasarunojūt autoūstā i autobusā, cylvākim pateik runuot latgaliski, jī var ari laseit latgaliski, viņ raksteit jī nagrib. Tei ari ir koč kaida problema. Dūmoju, tys ir volūdys prestiža vaicuojums. Latgalīšu volūdai nav nikaida statusa, jei nav regionaluo volūda.
Myusu pasauļs ir cīš komercializāts, pat volūdys marketings pastuov. Var runuot par volūdu imperialismu – tān angļu volūda ir vysur, agruok tei beja latiņu i franču, nacistu laikā – vuocu. Krīvu volūda vyscaur teik lītuota Igaunejā, Latvejā, Leitovā. Tuos ir leluos volūdys. Pīmāram, suomu volūda nav lela i pīdar cytai volūdu saimei, tok myusu universitatē jei ir popularuoka par baltu volūdom. Zvīdru i norvegu volūda ari populara, laikam partū, ka cylvāki grib iz tīni braukt struoduot.
Vyss latgalīšu volūdai ir – gramatika, literatura, izlūksnis i slengi. Vyss, kas vajadzeigs dzeivai volūdai. Tok volūdu vajag popularizēt. Ar myusdīneigim vuiceibu leidzeklim, interesantom gruomotom. Rogovkā tyka runuots, ka varātu byut kaidi komiksi.
Vajadzeigs latgalīšu supervarūņs, kas nav Boņuks, juo vuords aizjimts bolvai. Kai latgalīšu, tai latvīšu i lītuvīšu vacuoka literatura vairuok ir par laukim, partū vajag cytā veidā pīīt varūņam.
Par muzyku runuojom, ka ir vysaidys kvalitatis teksti – ar klaidom, ar sarunvolūdys ci izlūkšņu elementim, a tei ir populara līta. Vysā Latvejā cylvāki zyna “Latgalīšu Repu” voi agruok “Borowa Mc”, “Bez PVN” vys vēļ populari. Itys ir tys ceļš, i tys nav parosts ceļš, a pa jū juoīt – ar dzīsmi, ar gitaru.
Vajag popularizēt pošu Latgolu na viņ latgaliski, izmontojūt ari datorspēlis i piļsātys spēlis. Tys vyss byutu interesanti.


text:
“Ontons storp sovejim” Rogovkā
23. decembrī Latgolys kulturys darbinīks Ontons Kūkuojs byutu svietejs 73. dzimšonys dīnu. Koč i jau sešus godus Ontons nav storp myusim, dzymtajā Nautrānu pogostā jis nateik aizmiersts. Itūreiz eipašu duovonu nautrānīšim beja saguoduojuse tieļneica Svetlana Skačkova-Marčenko – niu Rogovkā varēs apsavērt Ontona Kūkuoja pīminekļa maketu. Pīduovojam nūsavērt Latgolys Regionaluos televizejis sagataveitū sižetu par pasuokumu.
Karteņa: ekranšuovīņs nu sižeta
Ziņu sagataveja: LaKuGa


text:
- Daleibnīki: sevkurys klasis školāns, sevkurys studeju programys studejūšais
- Tema: Muna breiveibys cena
- Rokstudorbs (ni vaira kai 5000 rokstu zeimis), vālams ari paskaidrojūšs video (20–30 sek.).
- Rokstudorbus konkursam syutit iz democracy.week.Latvia@gmail.com
- Telplaiks: pādejais īsnīgšonys breids leidz Satversmis spākā stuošonuos breiža symtajai godadīnai.
- Rezultatus paziņuosim 18. novembrī 18.18 Facebook grupā “demokrātijasnedēļa 2022”
- Volūda: dorbus var īsnīgt latvīšu i latgalīšu volūdā.
- Lībīšu volūdai vālams dalikt tulkuojumu.
- Viertejom: izpratni par demokratisku sabīdreibu i izteiksmis formu, kai ari satura i formys originalitati.
- Studejūšū dorbus anonimi viertēs gimnazeju školuotuoji, bet školānu – augstškolu docietuoji.
- Reikoj: Publiskū tīseibu instituts (Arvīds Dravnieks), Latvejis Politologu bīdreiba (Iveta Reinholde), Viesturis i socialū zineibu školuotuoju bīdreiba (Baiba Atmane), Latvejis Universitate (Agris Bitāns, Ivars Ījabs, Lauris Liepa, Jānis Pleps), Reigys Stradiņa universitate (Kitija Bite, Jānis Grasis).
- Bolvys:
- (a) Saruna ar sevkuru Latvejis vaļsts amatpersonu i īsapazeišonys ekskurseja īstuodī piec izgleituojamuo izvielis. Laureats varēs izavēlēt ari leidzbraucieju – sovu meiļuokū školuotuoju voi cytu tuvinīku. Leidz šam nivīna amatpersona nav atteikusi tikšonūs; popularuokī sarunu partneri bejuši Vaļsts prezidents, Saeimys prīšksādātuojs i juo bīdri, izgleiteibys ministrs i sovys pošvaļdeibys vadeituojs. Daleibu naatsaceis ari tīsu varys īstuožu voi augstškolu vadeituoji.
- (b) Vīnam studentam, pylngadeigam školānam i juo izvālātam školuotuojam tikšonuos ar deputatu nu Latvejis i īsapazeišona ar Eiroparlamenta dorbu Briselī.
- (c) Ailinīks Andris Akmentiņš kaidam školuotuojam duovynuos sovu gruomotu “Skolotāji” ar eipašu īrokstu i 10. junī Cēsīs vadeis raksteišonys meistarklasi školānim.
- (d) Viesturis školuotuojs Artis Buks uzaicynous iz sastdinis viesturis školu školānus i jūs školuotuojus 10. junī sarunu festivalā LAMPA.
- (e) Izcylnīkim byus īspieja pīsadaleit myusu reikuotajūs pasuokumūs – sarunu festivalā LAMPA 9. i 10. junī, Bīriņu konstitucionaluos tīseibpolitikys seminara vosorys školā 24. julī i jaunū līderu forumā.
- (f) Vysim dorbu autorim latgalīšu voi lībīšu volūdā duovonā tiks Satversme latgalīšu i lībīšu volūduos.
- (g) Viertietuoji (gimnazeju školuotuoji i augstškolu docietuoji) duovynuos kaidu sovu gruomotu ar īrokstu.
Vaira par konkursu i demokratejis nedeli 2022 ite


text:
Saslymuse ar skotuvi jau bierneibā. Saruna ar Agnesi Laicāni
Intervejis autore: Laura Melne portalam lakuga.lv
Daugovpiļs teatra trupai naseņ pīsavīnuojuse jauna aktrise Agnese Laicāne, kas itūvosor pabeidze Indrys Rogys i Mihaila Gruzdova vadeitū Latvejis Kulturys akademejis tai sauktū Valmīrys teatra akteru kursu. Agnese ir latgalīte nu Bolvu nūvoda Kubulu pogosta i prīcojās par īspieju struoduot Latgolā. Myusu saruna “Zoom” platformā nūtyka latvīšu literarajā volūdā, tok jaunuo aktrise izsoka cereibys īsavuiceit runuot latgaliski na tik tai, lai varātu tū breivi dareit iz skotuvis, tok ari piečuok nūdūt cytom paaudzem. Agnese ir smaideiga i gaiša, taidā nūskaņā paīt ari myusu saruna par studejom, dorbu, Latgolu i planim iz prīšku.
Itei tev ir nūpītnu puormaiņu vosora. Esi pabeiguse Latvejis Kulturys akademeju, niu – suokuse dorbu Daugovpiļs teatrī kai štata aktrise. Ar kaidom sajiutom tev paīt itys laiks?
Pat najamūt vārā vysys peripetejis ar pandemeju, pādejais gods akademejā beja cīši kūšs, pylns ar vysu kū. Mes cīši daudz struoduojom, i koč kaidā ziņā izlaidums pat redzējuos taids nagaideits, lai ari, prūtams, zynuoju, ka tys byus. Tu esi četrus godus pīroduse pi vīnys rutinys, ir koč kaida nūteikteibys sajiuta…
Izlaidumā saprotu – tai, niu byus juodora kas cyts! Sajiuta, suocūt sovu tuoluokū profesejis vuiceišonūs (tai es tū grybātu saukt) Daugovpilī, beja pylna ar uztraukumu, nadaudz ari baili, partū ka vyss muns kurss pamatā ir palics Valmīrā. Vēļ gon ir treis diplomdorbu izruodis, kur kūpā ar kursabīdrim spieliešu ari itamā sezonā, tai ka nu jūs piļneigi nabyušu atškierta. Tok jau pyrmajuos dīnuos ite izjutu, ka asu piļneigi cytā mikroklimatā, ir jaunys īsapazeišonys, jauni draugi i kolegys. Tys vyss iz reizis īt ar taidu eistineibā pateikamu sajiutu, nu īškā taipat palīk moza baile i nervozitate, kai vysod vidis maiņuos.
Kai jau pīminieji, cīši lela daļa tovu kursabīdru niu ir Valmīrys dramys teatra akteri, daži, cik saprūtu, suokuši dorbu Dailis teatrī. Kai tu tyki Daugovpilī?
Maņ nazkai gribējuos itū pīdzeivuojumu ar teatrim suokt vīnai pošai, na kūpā ar vysim, paraudzeit, kai tys ir. Es pat eisti nazynu, deļkuo taišni ite, Daugovpilī. Prūtams, svareigi ari tys, ka poša asu nu Latgolys, bet maņ cīši nūzeimeigs īmeslis beja arī īspieja vīnkuorši nūmaineit vidi kai taidu. Beju dzierdiejuse, ka ite ir cīši sirsneigs kolektivs ar foršom sovstarpiejom attīceibom, partū ari gribieju paraudzeit byut ite.
Maņ redzīs, ka eipaši beidzamajūs godūs Daugovpiļs teatra specifika ir taids multikulturalisms ituo vuorda vyslobuokajā nūzeimē. Ir sapludynuotys latvīšu i krīvu trupys, principā sevkurs akters var pīsadaleit izruodēs, kur runoj i latviski, i krīviski, i latgaliski. Voi ari tys tev varātu byut sova veida izaicynuojums?
Maņ tys cīši pateik, partū ka var īpazeit dažaideibu – na tik volūdu, bet dažaideibu kai taidu. Ceru, ka byus īspieja īsavuiceit vēļ lobuok krīvu volūdu, ari latgalīšu volūdu, lai es tamā varātu breivi justīs iz skotuvis i runuot. Tys byutu breineigi. Maņ vyspuor cīši pateik volūdys i jūs vuiceišonuos. Tei ir taida breineiga pīredze – vysu laiku paplašynuot sovu redzislūku i vuiceitīs koč kū.
Kai tu vyspuor tyki leidz aktrisis profesejai? Tys beja tovs sapyns jau nu bierneibys? Tai nu molys redzīs – daudzi vēļ atguodoj, ka ar muosom pyrma nu jau daudzi godu pīsadaleji šovā “Dziedošās ģimenes”, tova mama ir Kubulu pogosta kulturys noma vadeituoja, jei dorbuojusīs ari kai aktrise i režisore Bolvu tautys teatrī. Izaver, ka skotuve tev vysu laiku bejuse kluotyn asūša.
Nui, skotuve maņ ir bejuse kluotyn asūša jau nu agra vacuma, i skotuvei ir taida eipatneja pīviļceiba – jei tevi cīši īvalk tymā vysā procesā. Es gon puorsvorā beju iz skotuvis, doncojūt tautys dejis, kū dareju cīši ilgu laiku, bet pīsadaleju ari teatra studejā, kū vadeja Vaira Resne (ilggadeja Bolvu Tautys teatra režisore i muokslinīciskuo vadeituoja – L. M.).
Maņ cīši patyka tei ideja, ka tu vari īsamīsuot cytūs tālūs, īsamīsuot cytuos dzeivēs, paraudzeit izīt cauri dažaidom pīredzem, kai cyts radz pasauli.
Asūt iz skotuvis jau nu bierneibys, tu pi tuo pīrūņ, tev jau redzīs, ka koč kaidā ziņā poša esi daļa nu skotuvis.
Tu akademejā īsastuoji iz reizis piec vydsškolys voi ari paguoja kaids laiceņš?
Es piec 9. klasis aizbrauču iz Reigu, tī pabeidžu Āgenskolna Vaļsts gimnazeju. Piec tam beja div godi, kod es eisti nikuo nadareju. Nu suokuma pastudieju angļu filologeju Latvejis Universitatē, bet saprotu, ka navaru vīnkuorši sēdēt lekcejuos i vuiceitīs, tai uzjamūt informaceju, maņ beja cīši gryuši tū dareit. Tymā laikā es paspieju vīna projektā pusgodu pastruoduot ari jau pīmynātajā mamys dorbavītā – Kubulu kulturys nomā. Tys ari beja cīši interesants pīdzeivuojums – taišni redzēt kulturys nomu strukturu i saprast, kai jī struodoj. Kod izzynuoju, ka otkon uzjam akteru kursu, saprotu, ka grybu paraudzeit stuotīs, zynuoju, ka cytaiž nūžāluošu, ka nabyušu raudziejuse. I maņ saguoja! (Smejās.) Tys maņ pošai beja puorsteigums.
Jiusu kursam ir naparosta studeju pīredze – gondreiž pādejū pusūtru godu saguoja studēt pandemejis apstuokļūs. Voi aktermuokslu vyspuor var studēt attuolynuotai? Pārņ pavasarī pat jiusu kursa “Facebook” lopa nūmaineja nūsaukumu iz “Indras Rogas Online aktieru kurss 2017”. Voi jius eistyn studiejot “online”, voi ari tys nūtyka koč kai cytaiž?
Kod izsludynuoja pyrmū uorkuortys situaceju, eistyn beja dažaidi aizdavumi nu pedagogu, kas beja juonūfilmej, juoīroksta i jim juonūsyuta. Piec tam vysi kūpā tūs vēremēs voi ari atseviški puorrunuojom. Tymā godā ari skotuvis runys eksamens beja videoformatā –juoīsyuta apmāram 20 minotu gars monologs. Tys eistineibā beja pat izaicynuojums – iz reizis juomeklej kamera, cyti leidzekli, lai varātu tū nūfilmēt, juosaprūt, kur tū vysu īrunuot. Redzējuos glupai vīnkuorši sēdēt pi datora i runuot greku monologu voi kū tamleidzeigu. (Smaida.)
Tok rudinī, kod atsasuoce īrūbežuojumi, mums prīškā paguoja Valmīrys teatris. Myusu kurss varēja struoduot teatrī na vairs kai izgleiteibys īstuodē, bet kai teatra ansamblis. Tys pamaineja situaceju, i mes variejom mieginuot kluotīnē. Tymā laikā izguoja ari divejis myusu izruodis: Artūra Dīča “Meklētāji” i Bertolta Brehta “Lepnās kāzas”.
Ituos izruodis, taipat kai puorejī jiusu diplomdorbi pagaidom ir ruodeiti bez skateituoju. Tok jums beja taida studentim gona natipiska pīredze jau 3. kursā vysim kūpā regulari spielēt iz Valmīrys teatra skotuvis, partū ka jiusu kursa dorbi “Viktorija” i “731. solis” tyka īkļauti teatra repertuarā. Vai itei pīredze paleidzēja i deve tū sajiutu, kai ir spielēt jau leluokam skateituoju skaitam?
Nui, maņ ruodīs, ka tys beja cīši drūsmeigs sūļs nu myusu pedagogu pusis – ka mes spēsim īīt teatrī ar div izruodem, i vēļ taidu klasiku kai Dostojevska “Noziegums un sods” (izruode “731. solis” beja piec “Noziegums un sods” motivu – L. M.) i Knuta Hamsuna “Viktorija”. Eipatneji, ka tī nabeja īrostuos akademejis skateituoju ryndu – tikai myusu pedagogi. Beja cīši pateikamai redzēt kasdīnys teatra skateituojus, kurūs tys interesej, kurūs interesej redzēt ari myus kai jaunys sejis teatra pasaulī. Tys beja cīši pylnasineigs i īdvasmojūšs process.
Pastuosti nadaudz par tom diplomdorbu izruodem, kur pīsadoli. Voi skateituojim byus īspiejis tuos redzēt?
Es pīsadolu treis diplomdorbūs. Vīns ir “Blanša. Baltais mežs”, kam pamatā ir Tenesija Viljamsa “Ilgu tramvajs”. Itū dorbu rudinī varēs redzēt “Zirgu pastā” (Latvejis Kulturys akademejis Teatra sātā Reigā – aut. pīz.). Es tī spieleju Blanšys jaunuokū muosu Stellu, pi kuruos jei brauc meklēt pādejū patvārumu, lai atrostu sovu pādejū ašņaradinīku, kurs varbyut vēļ varātu jū pagluobt nu tuo pasauļa, kurū jei koč kaidā ziņā varbyut poša sev ir izveiduojuse. Itū izruodi mes taišni pabeidzem novembra beiguos, kod jau izlyka pavysam lelus aizlīgumus, partū drupeit saguoja pasasteigt ar īškejū pyrmizruodi. Tai ari saguoja, ka tū gondreiž nivīns naredzēja.
Februarī i martā mes braucem iz Valmīru, struoduojom ar Artūra Dīča “Meklētājiem”, kū jis pīraksteja taišni deļ myusu. Tī es spieleju Esteri – vīnu nu jaunīšu, kas dzeivoj kūpā vīnā dzeivūklī. Tys ir cīši interesants gobols, kur varbyut najaušeibys, varbyut ari liktiņa paviersīni spiej nūvest pi piļneigi natradicionalu i gryuši saprūtamu nūtikšonu, nu kurūs navar vīnkuorši taipat tikt uorā. “Meklētājus” mes niu spielēsim Reigā, Dailis teatrī, partū ka Valmīrys teatra lelajā zālē byus rekonstrukceja.
Brehta “Lepnās kāzas” mes spēlēsim Muzykys nomā “Daile”. Ar itū dorbu mes suocem struoduot aprelī, īškejuo pyrmizruode beja majā. Es pat eisti navaru nūformulēt, kas tei izruode taida ir. (Smejās.)
Maņ redzīs, ka kotrys skateituojs, kas tū īs vērtīs, sagius koč kaidu cytu sajiutu. Mes, vyss ansamblis, praktiski vysu tū pusūtru stuņdi asam iz laukuma. Tei ir skateituoja poša izvēle – kuram pīsaslēgt kurā šaļtī, kuram sekuot. Mes ari vysi tī dzīžam Leonarda Koena dzīsmis. Tys ari beja izaicynuojums – struoduot ar muzykalū materialu. Mums beja cīši forša pedagoge Ieva Kerēvica, kas paleidzēja tikt ar tū golā.
Varbyut jau vari ari nadaudz īskicēt tū, kas tev jaunajā sezonā gaidams Daugovpiļs teatrī?
Pagaidom vyskonkretuokuo līta, kū es zynu, ir izruode “Tumšie brieži”, pi kuo mes itūnedeļ jau suocem struoduot. Tuos režisors ir Dmitrijs Petrenko. Es spieliešu pusauga meitini Riu, kura ir cīši īmīļuojuse itūs dzeivinīkus.
Cik svareigi tev ir tys, ka tu esi nu Latgolys, tova sakņu izjiuta? Voi tu sevi identificej kai latgalīti?
Nui, es sevi cīši identificeju. Kod aizbrauču iz Reigu vuiceitīs Āgenskolna Vaļsts gimnazejā, muna klasis audzynuotuoja saceja: “Tu teic ar tū akcentu golā!” Es saceju nā i speiteigi tūs treis godus speciali naklauseju. Akademejā, prūtams, tys beja juosavuica, bet
es nasataisu aizmierst sovys saknis i pagaisynuot tū, partū ka tei ir daļa nu munys identitatis. Es nasakaunu saceit, ka īmu nu Latgolys, es ar tū lepojūs.
Maņ ir žāl, ka maņ nav tik lelu latgalīšu volūdys zynuošonu, bet es vēļ vaira grybu tyvynuot sovu īškejū kūdulu Latgolai i latgalīšu volūdai, lai es varātu tū puorzynuot cīši labi i ari nūdūt nuokušuom paaudzem.
Runojūt par akcentu, es taišni skaiteju Indrys Rogys rokstu jaunuokajā “Teātra Vēstnesī”, kur jei raksturuoja kotru jiusu kursa absolventu. Aprokstā par tevi tyka pīmynāta “milzu cīņa ar savu akcentu”. Zynu, ka reizem Latgolys jaunīši pat beistās stuotīs akterūs, dūmojūt, ka tī natiks sovys runys deļ. Voi tev tei beja taida papyldu ceiņa kluotyn jau asūšajam, cik dzierdāts, na vīglajam studeju procesam, kas tūpūšajim akterim puorjam vysu dzeivi?
Maņ ir juosoka cīši lels paļdis munom skotuvis runys pedagogem Zanei Daudziņai i Ainai Matīsai, kuruos teišom paleidzēja īsavuiceit literarū volūdu. Maņ suokumā beja koč kaids aizvainuojums par tū – es tok runoju taidā pošā volūdā kai jius. Juos maņ īvuiceja pasavērt iz tū kai izaicynuojumu, na koč kaidu pīnuokumu voi negaceju pret munu akcentu. Maņ, prūtams, suokumā traucēja muns speits, es par tū beju gona naapmīrynuota. (Smejās.) Es zynuoju, ka tai byus, bet maņ īškā beja tys – deļkuo, deļkuo tai juobyun?
Bet es ari saprūtu tū ūtru pusi – ka latvīšu literarajai volūdai ir cytaiduoka melodika. Tymā ziņā maņ paleidzēja ari muzykys školys pīredze – reizi es īsaklauseju i izdzierdieju itū literaruos volūdys melodiku. Es nasaceitu, ka asu tykuse ar itū aizdavumu symtprocenteigi golā, vys vēļ ir juosavuica, kai jau vysys volūdys, bet maņ vysmoz niu ir koč kaids atslāgs, zynu, kas juodora, lai atjaunynuotu ituos zynuošonys, lai, spēlejūt kūpā ar sovim kursabīdrim, naaizmierstu tū volūdu, kaidā jī spēlej.
Nailgai pyrma pandemejis suokuma es “Zirgu pastā” nūsavieru “731. soli”. Maņ atmiņā palics, ka taišni iz tū izruodi beja atbraukuši ari tovi nūvadnīki, nazynu, varbyut ari tivinīki, kas tevi sirsneigi apsveice. Studeju laikā drūši viņ izjuti lelu tivinīku, varbyut ari vyspuor dzymtuos pusis cylvāku atbolstu?
Nui, pavysam nūteikti. Eipaši taidā nalelā piļsātā kai Bolvi i vēļ jamūt vārā, ka munu mamu cīši daudzi zyna, maņ stuosteja, ka ik pa laikam kaids apsavaicuoja, kai tod maņ īt tamā akademejā, voi vyss ir labi. Tys cīši sylda sirdi, ka tev patīseibā aizmugurē ir taids cylvāku pulks, kurs tic kūpā ar tevi. Tu naesi vīns pats koč kaidā dzeivis pūsmā. Muna saime mani ir cīši atbaļstejuse cauri vysim itim četrim godim, i es nūteikti naspiešu sovys dzeivis laikā par tū atmoksuot ar pateiceibu. Tys syltums, tei sajiuta ir cīši jauka. (Smaida.) Maņ prīcej, ka vaicoj – kod es variešu atbraukt iz kaidu tovu pyrmizruodi, atsyuti maņ datumeņus? Tei ir cīši pateikama sajiuta.
Sarunys nūslāgumā es grybu aizdūt taidu, īspiejams, klišejisku vaicuojumu. Ka mes sasatyktu piec desmit godu, kū tu grybātu byut jau paveikuse sovā profesejā?
Hmm, tys ir gona plašs vaicuojums… Es cīši grybātu pīsadaleit kaidā dejis izruodē. Maņ cīši pateik deja i kusteibys kai sevis izsaceišonys leidzeklis. Varbyut ari kaids muzykls, tys vyspuor byutu breineigai. Bet taidys konkretys lūmys es nimoz navarātu pasaceit. Maņ koč kaidā ziņā pateik tei nazynuošona – kas niu byus, kai byus?
Bet golvonais, lai ir dorbs, lai napagaist gribiešona i spors tū dareit.
Reizem ir tai, ka gribīs nūlaist rūkys i vaicuot – deļkuo tys ir vajadzeigs, kam es tū doru? Grybātūs saglobuot tū īškejū motoreņu, mozū slimeibu ar skotuvi, kas vys vēļ nu bierneibys ir palykuse.


text:
Naparosta teatra pīredze stuņdes garumā. Izruodē pīsadoluos Staņislava Broka Daugavpiļs Muzykys vydusskūlys studeju programys „Teatra muoksla” audzēkņi
Īsuokumā – tymsa i klusums. Tod nu tymsuma suoc kauč kas pasaruodētīs, bet klusums īsaskaņ. Lai suoktūs natycamys puorvērteibys…
Pyrms jaunys lugyslasiejuma vajag īsamuoceitīs nūtāluot peili, svoru ceļšonys reiku i pat greidysslaukomū lupotu - taidi ir kotra aktīrasuokuma sūļi ceļā uz lelū skotuvi. Izruode „Vyspyrms beja”… ireksperimentals jautrs prīkšnasums, kurā apvīnuoti vairuoku tūpušū aktīruvingrynuojumi. Tūmār skateituojam nabyus sajyutys, ka redz muoceibu stuņdugabaleņus – uz skotuves jau gotova kompoziceja. Lai gon, taisneibu sokūt, izruodei nav sižeta, vīnolga te ir stuosts!
Izruodē pīsadoluos Staņislava Broka Daugavpiļs Muzykys vydussskūlys studeju programys audzēkņi, kurus apmuoca Daugavpiļs teatris i naatkareigi uorzemu pasniedzēji. Kursā sovu meistareibu pylnveidoj ari daži Daugavpiļs teatra aktīri i dejuotuoji. Ar izruodi „Vyspyrms beja…” Daugavpiļs teatris paruoda skateituojim jaunūs aktīru apmuoceibys aizkulises. Nuokūtnē taipat byus īspēja sekotapmuocamūs pakuopeniskai izaugsmei.


text:
Sarunu festivalā “Lampa” sprīss par raksteišonu latgaliski i raksteituoju īspiejom publicētīs
Augusta golā, 20. i 21. augustā, kluotīnē Ciesīs i tīšsaistē cytur Latvejā nūtiks septetais sarunu festivals “Lampa” ar vierstemu “cīns”. Tymā vaira nikai 200 nūtikšonu vydā, kas veļteitys dažaidom sabīdreibā aktualom temom, byus ari saruna par raksteišonu latgaliski Latvejā i īspiejom publicētīs kur vaira, naviņ regionā, viestej informaceja festivala sātyslopā.
Īzeimejūt ituo goda festivala temu, festivala “Lampa” direktore Ieva Morica soka: “Cīneit ūtra atškireibu voi sabīdreibys dažaideibu na vysod ir vīgli. Ir gryuts cīneit cylvāku, kuram ir atškireigys vierteibys, kurs dzeivoj cytā “burbulī” i informativajā telpā. Nu, atsasokūt īsaklauseit i raugūt iztīpt sarunu bīdram sovu vīneigū “pareizū” redzīni, mes naviņ pagaisynojam vareibu izzynuot kuo jauna i pasavērt aiz sova apvuoršņa, nu ari atsasokam nu sarunys i aizsuocam ceiņu, kur cīnam nareši vaira nav vītys. Deļtuo “Lampa” itūgod aicynoj runuot par sarežgeitom temom – ari tū, kas kasdīnā līk sasajust naierši, atrast temys, par kurom īprīšk naasam dūmuojuši, i izvērtēt, cik cīnpylni spiejam pījimt dažaidū i atškireigū, kab kūpā taiseitu lobuoku sabīdreibu.”
Ituo gods festivalā byus vaira nikai 200 dažaidu nūtikšonu – sarunys, diskusejis, pasuokumi i cytys aktivitatis. Festivals suoksīs pīktdiņ, 20. augustā, 12 stuņdēs, bet beigsīs sastdiņ, 21. augustā, pušnaktī ar tradicionalū “Politiķu cepīni”. Ar vysu festivala programu var īsapazeit ITE. Festivalu varēs pīdzeivuot kai iz vītys Ciesīs, sekuot leidza tīšsaistē voi vērtīs kaidā nu kūpā vieršonuos vītu vysā Latvejā, nu kurūs Latgolā taida vareiba byus vysmoz septeņuos vītuos.
Pīktdiņ, 20. augustā, pusdesmitūs vokorā festivalā varēs dzierdēt sarunu-diskuseju “Tu mane cīnej voi nacīnej? Rakstīt latgaliski Latvijā”. Kai sarunys aprokstā festivala sātyslopā īzeimoj tuos reikuotuoji zeimyna “Valodu māja” bīdreiba “Valodu muzejs”, tod Latgola ir breineiga vīta, ka iz tīni juonūbrauc pagasteit pi babys, izkuopt Padebešu kolnā, īdzert šmakovkys voi apsavērt Maizis muzeja. Itaiduos šaļtīs latgalīši i latgalīšu volūda izaver i izaklausa kai sirdei tyva eksotika, kas breivdīnuos ir viņ ceļuojumu biroja organizāta braucīņa attuolumā. Bet kū dareit tod, kod kaids trokais latgaliski saroksta dzeju ci prozu i izdūmoj tū pīduovuot plotuokam skaiteituoju lūkam?
Diskusejā “Tu mane cīnej voi nacīnej? Rakstīt latgaliski Latvijā” tiks raudzeits nūskaidruot, deļkuo latgaliski rokstūšī autori spīrojās preteimā tulkuošonai literarajā volūdā i deļkuo kulturys medeji pretojās latgaliskajam. Sarunā kluotīnē pīsadaleis rakstnīks Aldis Bukšs, daudzmuokslinīks Raibīs, literate i publiciste Ilze Sperga, dzejnīks, atdzejuotuojs i literaturzynuotnīks Māris Salējs, kai ari dzejnīks i škārsteikla žurnala “Satori” golvonais redaktors Henriks Eliass Zēgners, bet nakluotīnē izskanēs vēļ cyti gon raksteituoju, gon skaiteituoju, gon medeju puorstuovu redzīni. Sarunu, puorstuovūt latgalīšu literaturai veļteitū raidīrokstu “Puslopys”, moderēs Latvejis Radejis Latgolys studejis vadeituoja Renāte Lazdiņa i jai tolkā īs porala lakuga.lv atteisteibys vadeituoja Edeite Husare. Diskuseju sarunu festivalā “Lampa” reikoj bīdreiba “Valodu muzejs” sadarbeibā ar bīdreibu “LgSC”, portalu lakuga.lv i Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studeju. Vaira par diskuseju ITE.
Bīdreibys “Valodu muzejs” puorstuove Elīna Kokareviča par diskusejis rosšonuos ideju stuosta: “Itūšaļt zam zeimyna “Valodu māja” (bīdreiba “Valodu muzejs” i SIA “Vārdu vārti”) teik eistynuoti treis dažaidi projekti, kurim ir saisteiba ar latgaliskū i latgalīšu rokstu volūdu. Vīns nu projektu ir Marijis Dzeislys dzejūļu kruojuma izdūšona, eistynojūt kuru, “Valodu māja” sasaskuore ar vaicuojumu par īspiejom latgalīšu autorim publicētīs presē i par publiciešonuos īspieju kai taidu. Apvaicojūt cytus autorus, saprotom, ka tys ir izaicynuojums. Uzrunuojom literati i publicisti Ilzi Spergu, vaicojūt, voi par itū vaicuojumu byutu vārts runuot vaira publiski, jei pīkryta i dreiži viņ ari izdūmuoja diskusejis nūsaukumu. Pamatā itū vysu raiseja puordūmys, kai mes uztveram latgalīšu volūdu i kai izaturim pret tū. Maņ ruodīs, ka ir breineigi, ka ar itū diskuseju mes drupeit vaira pakitynojam ari pošus latgalīšu autorus par itū vaicuojumu runuot ni tik sovā vydā i regionā, bet ari uorpus tuo. “Lampa” ir breineiga īspieja paruodeit, ka ir taids aspekts, ar kaidu autori sasakar, pīvērst viereibys latgalīšu volūdai, taipat diskuseja kai taišni poša autoru i medeju sasatikšona. Varbyut apsarunuošona ļaus atrast kūpsaucieju, saprast vaira vīnam ūtru. Itei ir īspieja Latgolu drupeit “izvest” nu Latgolys, īlykt cytā vidē i pīvērst uzmaneibu, ka regionaluo identitati nav taida šaura padareišona, bet interesej plotuoku cylvāku lūku.”
“Valodu mājas” interese par latgaliskū ir, pasateicūt tuos vadeituojam norveģam Snorrem Karkonenam-Svensonam, kurs Latvejā dzeivoj jau daudzus godus i palics par latgalīšu volūdys draugu. Vinetys Vilcānis interveju ar Snorri var puorskaiteit ITE.


text:
Laura Bicāne – Tī vairs navar tikt
LaKuGys skaiteituoju viereibai jauns dzīsmis īroksts nu latgalīšu dzīsmineicys Laurys Bicānis. Kantri stila dzīsme, kas sacarātu lobu laiku pyrma i niu īraksteta divejuos versejuos – latgaliski zam nūsaukuma „Tī vairs navar tikt” i franču volūdā, kurā dzīsmis nūsaukums ir „Insolation”, kas latgaliski nūzeimoj „Saulis dyurīns”. Dzīsme „Tī vairs navar tikt” stuosta par lītom, kurys vaira navar tikt atsauktys atpakaļ.
Ar dzīsmis aranžejumu Laurai paleidziejuši grupys „Elpa” basgitarists Valdis Rundzāns i grupys „Dabasu Durovys” gitarists Arnis Slobožaņins.
Dzīsmis īrokstā pīsadalieja: Aleksandrs Tamans (bungys), Valdis Rundzāns (bass), Arnis Slobožaņins (gitarys), Laura Bicāne (bolss).
Dzīsme īraksteita Arņa Slobožaņina sātys studejā, dzīsmi miksieja i māstereja Arnands Treilihs.
Pīduovojom īspieju nūsaklauseit dzīsmis latgalīšu i franču volūdys versejis.
Karteņa – Laurys Bicānis publicitatis materiali.
.
.


text:
Kū varēja saklauseit Rēzeknis Augstškolys Andrejdīnā
Andrejdīna ir vīna nu stabiluokūs tradiceju Rēzeknis Augstškolā, itūgod tei nūtyka jau 17. reizi. Lasejumūs pīsadaleja 13 autori: Valentins Lukaševičs, Anna Rancāne, Ineta Atpile-Jugane, Raibīs, Betija Berga, Jurs Viļums, Ligeja Purinaša, Violeta Jašina, Dagneja Bramane, Līveja Liepdruviete, Leiga Čevere, Meldra Gailāne, Inga Kaļva.
Andrejdīnys pasuokuma laikā kluotynasūšajim beja vareiba īsapazeit i ar jaunuokim autoru dorbim, i atsvaidzynuot atmiņā jau īprīšk skaiteitūs voi dzierdātūs. Dalinīki prīcynuoja klauseituojus ar bārnu dzeju (I. Atpile-Jugane) i fabulom (D. Bramane), i ar miniaturom (L. Čevere, V. Jašina) i fragmentim nu garuoka detektivstuosta (Raibīs), nu kai parosti dominejūšais žanrs beja dzeja. Inga Kaļva, par pīmāru, skaiteja tekstus par cylvāku etiskajom vierteibom, dzeivis ritiejumu, Jurs Viļums par latgalīšu volūdys trauslumu i naaizsorguoteibu vīna cylvāka myuža garumā. Myužeigī byut i nabyut vaicuojumi vyrmuoja ari cytu autoru dorbūs.
Mes vysi bejom līcinīki tam, ka, atsateistūt tehnologejom, leidza mainuos ari cylvāku īrodumi. Kai? Autori sovus dorbus skaiteja na tik nu tik īrostūs pīrokstu klažu, lopu i gruomotu, nu ari nu telefonu. Izaruod, ka ari rodūšī dorbi niu rūnās myusu kuļdinīkūs!
Andrejdīnys Uoksta capuri itūreiz varēja sajimt sevkurs skaiteituojs, nabeja īrostuo jaunūs i labi zynomūs autoru sadalejuma. Lobuokūs nūsaceja klauseituoji. Kai pīzyna Andrejdīnys klauseituoji i poši dalinīki, tod uzrunojūšuoki beja veirīšu skaiteitī teksti, nu tai kai vysi veirīškuortys dalinīki jau ir Andrejdīnys Uoksta capuris eipašnīki, tod pasuokuma vadeituoja izaicynuoja najaušeibu i Uoksta capuri sajēme Leiga Čevere. Juodasoka, ka Leiga ir na tik filologejis magistra programys absolvente, nu sovu magistra dorbu ir paspiejuse izdūt gruomotā “Arhetipi un žanriskās iezīmes šausmu stāstos” (2014). Najaušeiba beja ari lykumsakareiba, partū ka Leigys proza beja izaicynūša, jutekliskai uzrunojūša.
Par muzykalū daļu pasuokumā pasaryupēja postfolklorys grupys “Rikši” samozynuotais aba koncentrātuo kūdula – Eriks Zeps, Zane Dukaļska – sastuovs. Jī na tik prīcynuoja ar sovom jautruom dzīsmem, nu ari izpraseja tū, ka gondreiž vysi aktivai izakustēja dejis laikā. Kūpā ar A. Spruktis šarmantū zeiļneicys tālu tī izbyure romantisku pyrma Adventa nūskaņu.
Andrejdīnys naiztryukstūša sastuovdaļa ir ari kaidys gruomotys prezentaceja, itūreiz kūpeigai tyka skaiteita i izspālāta L. Kerola “Alise Breinumu zemē”, kai ari skateituoju konkursi. Treis lobuokūs eisziņu autoris – profesore Sanita Lazdiņa, dzejneica Dagneja Bramane i filologejis magistra programys studente Ausma Sprukte – sovā eipašumā sajēme elektroniskū goda abonementu avīzei “Izglītība un Kultūra”.
Adventa mīru juonūvielej Andrejdīnu finansialajim atbaļsteituojim: Kulturys ministrejai, Rēzeknis Augstškolai i gazetai “Izglītība un Kultūra”.
Roksta autoris: Beatrise Jakobsone, Ilga Šuplinska


text:
Īd[k]uordynuosim pavasari ar smīklim
Kab ar smīklim īskandynuotu pavasari i īleiksmuotu sirdi, bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” Reigys kūpa 23. aprelī svieteis Jura dīnu i 19:00 stuņdēs kopejneicā „Leningrad”, Kalieju īlā 54, reikuos latgalīšu anekdotu stuosteišonys turniru „Īd[k]uordynuosim pavasari ar smīklim”.
Pasuokumā pīsadaleis latgalīšu anekdotu krysttāvs i ābeču kolekcionars Jurs Cybuļs. Sovulaik kūpā ar Juoni Ločmeli jis ir izdevs gruomotu „Īdzer veina, lai dzeive byutu feina!” Byus ari cyti Juri i cyti anekdošu stuosteituoji.
Ka esi Jurs ci zyni kaidu smīkleigu stuostu latgaliski, ej iz anekdošu turniru īduordynuot pavasari. Stuosteit grybātuojus organizatori prosa da 22. apreļa pīsasaceit pa e-postu reiga@lgsc.lv ci pyrms pasuokuma kopejneicā „Leningrad”.
Anekdošu turnirs nūtiks vairuokuos kuortuos, deļtam der padūmuot par dažaidys tematikys anekdotim. Lobuokajim stuosteituojim paradzātys bolvys. Pasuokumā meili gaideiti byus na tikai stuosteituoji, bet ari jūku klauseituoji i smiejieji.


text:
“Kolnasāta” 1. junī – bruoli i dzīduojumi
Itūnedeļ „Kolnasātā” dominej vasareigi zaļa kruosa – gostūs atguojuši dzīduotoji nu Rēzeknis Zaļūs pakolnu kūra Leila Rasima i bruoli Punculi, Ingars i Arturs.
Jī Dairai Kokorevičai pastosteis par sovu pīredzi šovā, muzyku i tuoluokim planim.
Guna Zvīdre reportažā stuosta par režisoris Ilzis Kungys-Melngailis dokumentalū kinu “Brāļi Varslavāni”, kas pīdzeivuojuse pyrmizruodi Latgolys viestnīceibā „Gors”.
Bruoļu Varslavānu pādi vys vēļ ir jiutami vacajuos Rēzeknis īleņuos ar zamajom vīnstuova ustabeņom. Ontonu Varslavānu var satikt Bruoļu Skrindu ūļneicys kolnā pi Rēzeknis kulturys noma, kur niu dorbojās Rēzeknis Tautys teatris.
Bruoļu Varslavānu īguļdejums Latgolys i vysys Latvejis kulturā ir nanūviertejams, bet dzeivis guojums ir laikmata pretrunu i peripeteju plūseits. Nu fotografeju jī verās zīmeļnīciski šmuki i inteligenti, stolti i veiriškeigi, dendeji i dākaini, kuri patykuši sīvītem i kuri mīļuojuši sīvītis.
Vuordineicā Valentins Lukaševičs stuosteis par maja dzīduojumim.
Koč uorā vosora, Valentins Lukaševičs soka, ka piec vacuo kalendara vēļ ir majs.
Maja mieness Latgolā ir eipašs, jis teik veļteits Dīvamuotis gūdam. Cylvāki īt pi krystim, kas atsarūn ceļu moluos, krystcelēs, kopūs i pi senejom sātom, i dzīd dzīsmis Dīvamuotis gūdam, skaita Rožoncu, izdzīdoj Litaneju Jumprovai Marejai, lyudz Dīva i Dīvamuotis svieteibu, sajam goreigu styprynuojumu.
Normunds Zušs i Rēzeknis Zaļūs pakolnu kūrs TV3 šovā “Koru kari 3” dzīd dzīsmi “Paleidzi Dīvs”.
Zinis eisumā
Preiļu Viesturis i lītišķuos muokslys muzejs ar Vaļsts kulturkapitala fonda finansialu atbolstu ir sataisejs izgleitojūšu golda kaitu „Muola ceļš”. Spēlis 1. lauceņš ir īvārojamuo pūdnīka Polikarpa Čerņavska sāta
Golda kaita īpazeistynoj ar keramikys trauka tapšonys procesu nu muola rakšonys, sagataviešonys i vyrpuošonys leidz gotovam pūdam tiergā. Trauka topšonys procesa aprokstam izmontuoti Polikarpa Čerņavska, Jezupa Čerņavska i Raivo Andersona stuostejumu pīroksti. Kaitys dizainam izmontuotys fotografejis nu muzeja fotomaterialu kolekcejis i zynuotniskuo arhiva.
Reigā, Breivdobys muzejā, 1. i 2. junī nu 9 stuņžu reitā leidz 17 stuņdem vokorā nūteik Latvīšu tautys lītišķuos muokslys darynuojumu godatiergs. Kai kotru godu, tī pīsadola daudz latgalīšu amatnīku ar vysaidim muola, dzejs i lynu darynuojumim, kai ari ir nūpierkamys jaunuokuos latgalīšu gruomotys i skaņ pošdarbeibys kolektivu dzīsmis.
Pyrms nedelis, 26. majā, Kuorsovā nūtyka Latgolys senioru dzīšmu i deju svātku Lelais koncerts. Piļsātu pīskandynuoja Latgolys nūvodu kūri, vokalī ansambli, deju kolektivi, folklorys kūpys i mozuokumtauteibu kolektivi.
Svātku moto — „Muna skaistuo jauneiba, atsagrīz vēļ vīnu reiz”, a daleibnīkim beja īspieja īsapazeit ar vītu, kur īsasuoc Eiropa i ir suocīs Latvejis dzeļzceļš.
Itūnedeļ atkluota Austrumlatvejis koncertzale ci Latgolys viestnīceiba “Gors” Rēzeknē. Atkluošonys koncertā izskanēja dzīšmu spēle „Kieneņmeita. Latgolys puorsoka”, spielēja Līpuojis Simfoniskais orkestris, varganiste Iveta Apkalna i pianists Vestards Šimkus, dzīduoja Guntra Kuzmina, Krišjānis Norvelis, kai ari cyti gosti.
Koncertzālē izskaniejs ari grupu „Dabasu Durovys” i „Bez PVN” koncerts. „Bez PVN” niu spielej jaunā sastuovā, ari iz prīšku jī sūlej puorsteigumus. Tyvuokajā laikā pyrmizruodi pīdzeivuos jaunais grupys video klips dzīsmei „Tylts”.
Rēzeknē, Latgolys viestnīceiba “Gors”, 2. junī 16.00 stuņdēs nūtiks muzykali teatrals uzvadums „Izlaidums Brīnumskapī”. Pīsadola Ingus Ulmanis, Aigars Voitišķis, Anrijs Grinbergs, Andris Sējāns, Baiba Vanaga i „Knīpas un knauķi”.
Jaunnedeļ, nu 3.leidz 9.juņam, Daugovpiļs svinēs piļsātys svātkus – sovu 738. dzimšonys dīnu. Svātkuos byus daudzi muzykalu koncertu iz vairokom skatuvem piļsātā, byus atrakcejis bārnim i jaunīšim, kai ari svātku tierdzeņš. Daudzi pasuokumu nūtiks ari Marka Rotko Muokslys centrā.
Golvonī Daugavpils svātku pasuokumi nūtiks 8. i 9.junī. Sastdiņ, 8.juņī, vyss īsasuoks ar Sv. Misi Daugovpiļs Romys katuoļu bazneicā 10 stuņdēs nu reita. Piečok piļsātā nūtiks rodūšūs kolektivu koncerti i dorbuosīs Izgleiteibys piļsāteņa, a 21.30 iz Vīneibys laukuma skotuvis kuops popularuokuo latvīšu grupa Prāta Vētra. Piečok Daugavmalā nūtiks aviošovs i uguņuošona.
Savukuort svātdiņ klasiskuos muzykys koncerts Daugovpiļs luteraņu bazneicā, kas itūgod svietej 120 godu jubileju, Vīneibys laukumā pop ir rokgrupu koncerti, a cytur piļsātā rodūšus kolektivu koncerti, tierdzeni i atrakcejis.
Leidz 6.juņam Leivuonūs, Latgolys muokslys i amatnīceibys centrā, apsaveroma muokslineicys Sanri gleznu personalizstuode „Katram savs burkāns”. Muokslineica, eistajā vuordā Sandra Poplavska, ir nu Daugavpiļs. Studej Muokslu Daugavpils Universitatē i ir īgivuse gradu Latvejis Muoklsys akademejā. Sanri aizaraušona ir keramika, video i fotografeja, bet sevi jei raksturoj kai breivmuokslineicu. Jei izasoka, ka izstuode asūt par sevi, par tevi i par tū, kai vysi zyna, kai vāga lobuok.
Jaunū latgalīšu amaterkinu „Vīna vosora deļ vysu” ir īspiejams nusavērt dažaiduos Latgolys vītuos: 4. junī Ūzulainis pogosta kulturys nomā, 7. junī Čornajis pogosta kulturys nomā, 8. junī Nagļu Tautys nomā, bet 9. junī Mežvydu Tautys nomā.
Ari itūgod nu 6. leidz 9. juņam Viļānu nūvodā nūtiks “Tievanānu pavasars”. Tys ir jaunūs latgalīšu autoru pasuokums ci literatu škola, kū reikoj bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”. Pasuokuma mierkis ir sapuļcēt jaunus latgaliski rokstūšus autorus i veicynuot latgalīšu literaturys pastuoveišonu i atteisteibu. Pasuokumā pīsadaleis i lekcejis skaiteis, ar jaunajim autorim par literaturu i jūs tekstim sasarunuos Latvejis augstškolu docātuoji i latgalīšu rakstnīki.
Raidejuma komanda: Aigars Runčis, Daira Kokoreviča i Ilze Sperga.
Ka raidejums nasuoc skanēt automatiski, tod klausīs ITE.


text:
Svātku pietneica Oksana Kovzele: svātki eistyn paliks
Intervejis autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Par kū pateikamu pasarunuot svātku laikā? Saprūtams, par pošim svātkim. Ituogods suokumā Daugovpiļs Universitatis Humanitarūs i socialūs zynuotņu instituta Kulturys pietejumu centra pietneicai, Dr. philol. Oksanai Kovzelei izguoja zynuotniska monografeja “Svētku kultūras transformācijas pierobežā: Latgales un Pleskavas apgabala piemērs”. Juos pietejums bolstuos iz 2018. goda janvarī–2019. goda junī veiktū aptauju par Latgolys i Pleskovys apgobola īdzeivuotuoju vīdūkli par myusdīnu svātku kulturu i juos puormejom. Interesanti, kū par svātkim anketuos atbiļdiejuši Latgolys īdzeivuotuoji.
Ir Vosorys saulgrīžu i Juoņu laiks. Cik nūzeimeigi svātki tī ir Latgolā piec jiusu pietejuma datim?
Piec 2018. goda statistikys datim, popularitatis ziņā Juoni Latgolā myusu dīnuos byutu īryndojami pīktajā vītā piec taidu zeimeigu saimis svātku kai Zīmyssvātki, Jaunais gods, Leldīne i dzimšonys dīna. Pozitivi jūs ir nūviertejuši 97% respondentu (aptaujā īsasaisteja 467 cylvāki), nu jūs – 91,2% pīzeist, ka Juoņus sviņ regulari. Itamā ziņā juopastreipoj vīns zeimigs fakts: Juoni myusu regionā dabuojuši storpnacionalu svātku statusu, i par “sovim” jūs vīnleidz drūsai pīzeist gon aptaujā īsasaistejuši latvīši, gon ari krīvyski runojūšī Latgolys īdzeivuotuoji, kuri svineibu laikā jiutās laimeigi i pats golvonais – vīnuoti.
Juosoka, ka taišni itūs svātku sakarā aptaujis laikā tyka aktualizātys daudzys byutiskys myusdīnu svātku kulturys problemys. Pīmāram, Latgolys īdzeivuotuoji izsoka redzīni, ka Juoņu tradicejis jau ir “nadaudz modernizātys”, prūti, myusdīnu latvīts eistuos Vosotys saulgrīžu tautysdzīsmis aizstuojs ar šlāgerim, kurus lobuokajā gadejumā dzīd pats, slyktuokajā – ļaun skanēt nu radejis voi CD atskaņuotuoja. Ka agruok vysu svātkim vajadzeigū daguoja sagataveit sātā, niule tys vyss apsarūbežoj ar vīnu braucīni iz veikalu. Tik teišom, ka ticēt statistikai, Juoņu atributiku pastuoveigi pierk 41,7% nu appraseitūs Latgolys īdzeivuotuoju kūpskaita, koč daži nu jūs pīzeist, ka Juoni vaira nav pīzeistami par spūdruokū komercialū svātku pīmāru daīmamuos atributikys īrūbežuotuo sortimenta deļ.
Tok Juoni stabili asociejās ar laika pavadeišonu dobā, ļusteigom kompanejom i lelu svineibu dalinīku skaitu, breivu komunikaceju, tradicejom (zuolis, vaiņuki, sīrs, ols, guņskurs), jaunīšu uoviešonūs i jūkim.
Voi byutiski atsaškir jiusu bierneibys laika svātku sajiutys i poši svātki nu tuo, kū asat apkūpuojuse pietejumā? Kaidys ir tendencis?
Veicūt Latgolys īdzeivuotuoju aptauju, pīfiksieju kaidys pīredziejušys Rēzeknis nūvoda īdzeivuotuojis vīdūkli par tū, ka jaunuokuos svātku tradicejis nu myusdīnu situacejis ni ar kū naatsaškir: “Kai agruok kruosuojom Leldīnis ūlys, tai ari niule turpynojam tū dareit.” Sasaistūt munu personeigū bierneibys pīredzi ar ituos šaļts situaceju, juopīzeist, ka daudz kas ir puorsamejs.
Pa pyrmam, ir puorsamejuse pošu svātku svynātuoju attīksme pret svātkim. Gona bīži juosasaskar ar zynomu vīnaldzeibu, pasivitati i skepsi. Vysdreižuok tys ir cylvāku puorslūdzis i gryutys finansialuos situacejis rezultats. Taišni ituo īmesļa deļ ari
svātdīne vaira nateik uztvarta par svātkim. Agruok vysi ceņtēs itamā dīnā nastruoduot nūpītnus fiziskus dorbus, jū pavadeja ar saimi i veļteja komunikacejai ar Dīvu.
Itūšaļt pīmynātū tradiceju īvāroj viņ daži aptaujis dalinīki.
Pa ūtram, myusdīnu cylvākam naratai datryukst pīredzis i zynuošonu, kai svinēt. Jis nav gotovs ci vīnkuorši nagrib tuo izzynuot. It eipaši tys paīt iz kalendarajom tradicejom i paražom. Piļsātu īdzeivuotuoju daļa, kai ari jaunīši naratai ir spiejeigi atpazeit vīneigi tradicionalūs svātku īrostuos formys i faktiski pīsadola ritualūs i darbeibuos, kuru nūzeimi vaira naizprūt.
Pa trešam, pošu svātku ir palics gona vairuok. Pyrma Covid-19 īrūbežuojumu namiteigi auga festivalu i cytu masveida pasuokumu skaits, i Latgolys īdzeivuotuoji, saleidzynojūt ar pleskovīšim, pīroduši pi plaša svātku aktivitašu pīduovuojuma i jūs grandiozajim apjūmim, pīzyna, ka itim pasuokumim, kas napuortraukti nūmaineja cyts cytu, šaļtim “tryuka sirsneibys i goreiguma” i jī parosti beja “vīnveideigi”, “sausi” i “bez izteiksmis”. Taipat teik intensivi puorjimtys agruok nazynomys tradicejis i paražys – Tāva dīna, Valentina dīna, Halovīns i cyti. Itūs svātku i svynomūs dīnu īpazeišona leluokūtīs nūtyka migracejis ci volūdys studeju ceļā, taipat par efektivuokim aizajimtuo izaplateišonys kanalim myusdīnuos atzeistami reklamys sludynuojumi, škārsteikla publikacejis i kinofilmys.
Kai pādejuo byutiskuokuo tendence juopīmiņ fakts, ka jaunu svātku aizajimšona i izklaidis pasuokumu popularitate sekmej ari tū, ka svātki palīk par tierga attīceibu objektu, kū ceņšās maksimali izdeveigi puordūt. Pīmāram, agruok apduovynuošonys tradiceja nabeja plaši izplateita i vysim daīmama, ari duovonys nabeja tik duorgys kai niule. Taipat uorkuorteigi plašs svātku pasuokumu organiziešonys i vadeišonys pakolpuojumu pīduovuojums, kū vāruojam myusdīnuos, byutiski apdraud svātkim gataveišonuos pūsmu i padora varamu manipuliešonu ar svātku produkcejis patāratuoju cereibom i vēļmem.
Kaidi ir nūzeimeigokī svātki Latgolā?
Pamatojūtīs iz anketiešonys datim, juosacynoj, ka Latgolys īdzeivuotuoju saimēs popularuokūs svātku i svynomūs dīnu vydā pyrmom kuortom izceļami Zīmyssvātki (98,3%), Jaunais gods (97,5%), Leldīne (97,3%), dzimšonys dīna (97,2%) i Juoni (97%).
Interveju laikā Zīmyssvātki vysbīžuok raksturuoti kai golvonī, svareiguokī, vysleluokī tradicionalī i religiskī svātki, kas obligati juosviņ, partū ka jī vīnoj saimis lūcekļus i sekmej goreigū pacālumu. Jaunais gods konsekventi saisteits ar gaideišonys prīcu, bierneibu, saimis cylvāku kūpā pavadeitū laiku, lelu svātku goldu, tradicejom i izklaidi. Tys ļaun aizadūmuot par goda laikā padareitū, kai ari izvērtēt sovus sasnāgumus i zaudiejumus. Leldīnis raksturuojums kūpumā sakreit ar aptaujis dalinīku Zīmyssvātku aprokstim: tradicionalī, religiskī, svareiguokī, byutiskuokī svātki, kas spiej vīnuot i goreigi īdvasmuot cylvākus naatkareigi nu jūs atsarasšonys vītys i vacuma. Par “byutiskuokajim” saimis svātkim, kas “vysod teik svynāti plaši i interesanti”, teik pīzeita ari dzimšonys dīna.
I Zīmyssvātku, i Leldīnis leluo popularitate regionā pīruoda Latgolys respondentu augstū religiozitatis leimini, respektivi, tei nav uoreja sekuošona tradicejom “inercis piec”, bet gon itūs cylvāku īkšejuos puorlīceibys i nūstuojis aplīcynuojums.
Cytu Latgolā aktualu saimis svātku i svynomūs dīnu vydā izceļama Muotis dīna (90,2%), Storptautyskuo sīvīšu dīna aba 8. marts (90,4%), kas, nasaverūt iz sabīdreibā dzeivom diskusejom, pīdzeivoj zynomu renesansi, i piļsātys (pogosta, nūvoda) svātki (85,8%).
Vysbeidzūt kai regionam soveigais i naapšaubami aktualais myusdīnu svātku kulturys segments juomiņ ari Vyssvātuokuos Jaunovys Marijis dabasūs pajimšonys svātki (75,6%), kurūs sevkura goda augustā beja īsaguojs kūpā ar saimis lūceklim dūtīs kuojom ci braukt īvārojamai appraseitūs daļai, kas itaidā veidā “aplīcynoj sovu goreigū brīdumu” i “religiskuos puorlīceibys styprumu”.
Halovins, Valentina dīna, Tāva dīena – cik lelā mārā tys jau ir īsasakņuojs myusu sabīdreibā?
Globalizacejis procesu ītekmē lokalajuos kulturuos pakuopeniski īīt i nūsastyprynoj jauna simbolika, ari itom kulturom nu suoku narakstureigys tradicejis i svātki, kas ar laiku pīsadola kulturys veiduošonā.
No treju pīmynātūs svātku realeju Latgolys kulturys telpā plašuok atpazeistama i dziļuok īsasakņuojuse ir taišni Valentina dīna.
Latgolys regionā ir samārā daudz Valentina dīnys atzinieju (58%), jai veļteitūs pasuokumu dalinīku (43,4%), tradiceju zynuotuoju (41,4%) i atributikys piercieju (32,2%).
Valentina dīnys atbaļsteituoji mieginoj viļkt paralelis ar Latvejis nacionalajim vaļsts i cytim tautys svātkim, it eipaši Juonim, kas ītver mīlesteibys i kaislis komponentu. Savutīs Valentina dīnys nūlīdzieji jū nūsauc par pompozu svynamū dīnu ar uzbuozeigi reklamātu atributiku.
Myusu dīnuos Valentina dīna ir pīpraseita vysaiduos Latgolys sabīdreibys dzeivis sferuos – pyrmsškolys izgleiteibys īstuodēs, bibliotekuos, školuos, kulturys nomūs, veikalūs i cytur.
Vys popularuoka palīk ari pavysam naseņ Latvejis kulturys telpā īguojušuo Tāva dīna (75,8%). Respondentu vairums, tūstorp ari godūs vacuoki aptaujis dalinīki, itūs svātkus atpazeist bez gryuteibu i skaita par vajadzeigim, tok dedzeiguokī Tāva dīnys aizstuovi ir Latgolys īdzeivuotuoji vacumā nu 20 leidz 24 godiem. Itūs svātku popularitatis izpētei nūdarātu atsevišks pietejums.
Cytu aizajimtu svātku i svynamūs dīnu fonā izaceļ Helovīns kai vyskorstuokūs diskuseju objekts. Presis publikacejuos i socialūs portalu komentarūs dominej nagativa nūstuoja, kai ari skaņ aicynuojums kūpt nacionaluos svātku kulturys tradicejis.
Atbaļsteituoju grupa (12,8%) Halovīnu saista ar vareibu izaklaideit i radūši izapaust ar poštaiseitim tārpim, sazeimātom sejom, taidā veidā atsabreivojūt nu vysa nagativuo i ļaunuo. Jūs atsauksmēs Helovīns figurej kai jautra i nanūpītna bārnim i jaunīšim dūmuota izklaide, kas vacuoku i vacvacuoku izpratnē nav nikas kaiteigs ci struopejams.
Nagativi Halovīna viertiejumi (50,7%) atrūnami intervejuos i diskusejuos, kur teik aktualizāts vaicuojums par vacuoku atbiļdeibu sovu bārnu audzynuošonā i pamatvierteibu apgivē.
Nasaverūt iz tū, ka Halovīna statuss myusdīnu Latvejā (i Latgolā) ir gona diskutabls, tok naapšauboma ir ituos Rītumu realejis kluotasameiba vysaidūs sabīdreibys dzivis leimiņūs: izgleiteibys jūmā, kulturys i kasdīnys dzeivē. Pādejū tendenci aplīcynoj reklamys saukli, veikalu plaukti ar puorsteidzūši daudzveideigu atributikys sortimentu, pat “Laimys” ražuotuos konfektis “Halloween”.
Voi, jiusupruot, Covid-19 pamess kaidys sekys iz tuoļuokū svātku sviniešonu?
Latgolys regiona īdzeivuotuoju intervejuos svātki raksturuoti kai svareigs apvīnojūšs faktors:
tei ir vareiba satikt radinīkus, kas dzeivoj tuoli i ituo īmesļa deļ seņ nav radzāti, kūpā byušona pi vīna svātku golda i naapšaubomi ari spieceigys saimis tradicejis.
Pandemejis apstuokļūs itaida konsolidaceja vaira nav varama. Tymā pošā laikā rodušuos alternativys sviniešonys formys, kas beja aktualys vēļ 21. godu symta suokumā, kod daudzi latvīši masveidā devēs iz uorzemem lobuoka dorba i dzeivis apstuokļu mekliejumūs. Prūti, runa ir par “Skype”, “WhatsApp”, “Viber” i c. digitalūs reiku izmontuošonu, kas ļaun saglobuot saimis kūpā saīšonys svātku formatu, koč gon vyss nūteik attuolynuoti.
Pandemejis apstuokļūs svātku sviniešona palyka pīticeiguoka, daudzim sasaskorūt ar krīzi, ka pazaudāts dorbs i socialuos garantejis. Pa munam, iz prīšku vysgryušuok byus puorvarēt taišni itūs div apstuokļus – īrodumu komunicēt attuolynuoti (atsvešynuošonuos nu cytim) i finansialū nadrūseibu. Tei ir baile par reitdīnu, kas naļaun nu sirds prīcuotīs i svinēt. Tok realys pandemejis sekys byus skaidrys daudz vāluok.
Kai svātkus svinēsim piec 50 godu?
Patīseibā tys ir cīš sarežgeits vaicuojums, iz kū ir gryuši dūt vīnnūzeimeigu atbiļdi. Jamūt vārā, ka mes dzeivojam dinamiskā laikmatā, kai ari globalizacejis i patārātuojsabīdreibys apstuokļūs, pīļaunu, ka piec 50 godu par nūteicūšim svātku sviniešonys kriterejim paliks nūteicūšuo pasivuo baudeišona, izklaide, masveideigums i jaunuokuos tehnologejis. Bez šaubom, svātki tiks “modernizāti”, vēļ vairuok sašaurynuoti senejī ticiejumi, paražys i izvārsts universalais, vysim saprūtamais. Vystycamuok, vēļ vairuok tiks jaukti nacionalūs kulturu rūbeži, kas pasaruodeis i svātku tradicionalūs darbeibu, i ari gastronomiskajā i cytūs leimiņūs.
Juopastreipoj, ka, nasaverūt iz acimradzamom puormejom, regiona īdzeivuotuoji aptaujis laikā paude puorlīceibu, ka ar laiku golvonī svātki “točno paliks”. Cīš grybātūs itaidai prognozei ticēt…