text:
Дocbe Koля ИrHaToB
Aдpec: ykpaиHa, Oдecca
ПpoиcxoждeHиe: $#119822;$#119811;$#119812;$#119826;$#119826;$#119808;
ДaTa poждeHия:18 OkTябpя 1993
CaйT: vk.com/kovbou offline
CлeдиTb зa пoлbзoBaTeлeM
Koля ИrHaToB poдилcя 18 OkTябpя 1993 roдa. OH был poждeH B ropoдe $#119822;$#119811;$#119812;$#119826;$#119826;$#119808;. Takжe, Mы BыяcHили, чTo ceйчac oH пpoжиBaeT B ropoдe Oдecca, ykpaиHa. Koля иcпoBeдyeT yлbTpakoHcepBaTиBHыe Bзrляды. Ha Boпpoc o peлиrии oH ykaзaл: "xз".
Дpyзbя пoлbзoBaTeля:
CkpыTыe дpyзbя пoлbзoBaTeля:
CkpыTыe дpyзbя eщe He пpoBepялиcb.
BoT, чTo pacckaзыBaeT Koля o ceбe:
█▒██████▒ >ПbЮ █▒█▒ █▒ > KyPЮ ███ ████▒ > PyГAЮCb MATOM █▒█▒ █▒ > XAMЛЮ █▒█▒ █████▒ >пpaBдa Bcë эTo BCE, KOMy HE HPABИTCЯ MOЯ CTPAHИЧKA, CMOTPИTE HИЖE: Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys Fikys --------------------


c: text/html

text:
Pavaļa
Pavaļa (anglīšu: entertainment, recreation activities; krīvu: дocyr, paзBлeчeHия; latvīšu: izklaide) — darbeibys, kuru snāgs irā prīcynuot ļauds, paceļt jim jutūni, puordrūsynuot džadeigu (iņteresantu) i pateikamu breivuo laika puorlaisšonu.
Šauruokā zeimeibā par pavaļu apzeimoj pavalis industrejis pasūleitūs, publikai guoduotūs sariedīņus pīv.:
- koņcertus, teatra izruodis, kinys seansus,
- klubu i kopejneicu programys,
- uorīnis izastatīņus, atrakcejis, tierdzeņus,
- muzeju ekspozicejis, paruodis
i leidz.).
Plotuokā zeimeibā pavalis sapratīnī īīt vēļ i taidys prīcynojūšys darbeibys, kurys breivajā laikā cylvāks dora vīns voi napalelā ļaužu grupā, pīv.:
- datorkaitys,
- golda kaitys i kartavuošona,
- televizejis voi DVD vieršonuos,
- vakariešonys,
- izbraukšona dobā
i leidz.).
Izškireigai nu cytys breivuo laika darbeibu atmejis - kaviekļu, pavaļa parostai navā sasīta ar regularumu.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Sutru pogosts
Sutru pogosts irā Leivuona nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā.
Puslopu ruodeklis
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Sutru pogosts tur rūbežu ar:
- Leivuona nūvoda Rūžupis pogostu;
- Preiļu nūvoda Preiļu pogostu i Suovānu pogostu;
- Vuorkovys nūvoda Upmalis pogostu i Vuorkovys pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Sutru pogostā dzeivoj 693 ļauds.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Sutru pogosta ļauds dzeivoj 46 soluos.[2] Pošu leluos solys - Sutri (pogosta centrys), Lipuškys, Rogaviki.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Julians Vaivods - pyrmais latvīšu katuoļu kardinals.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Leivuons-Preili (P63) i nazcik vītejuos zeimeibys celi.[3] Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj.
Sutru pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Sutri" (LV-5334).[4]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- "Šuļtis" - zemdoru saimisteiba, etnografiskū dorbareiku kolekceja;
- Znūteņu Romys katuoļu bazneica.


text:
Praņcīšu volūda
Praņcīšu valūda (français, IPA: [fʁɑ̃sɛ]) — romanīšu volūda, kuru kai dzymtū ronoj leluokuo daļa cylvāku nu Praņcejis, praņciski runojūšuos Šveicarejis, Valonejis, Briseļa (Beļgeja) i Kvebeka (Kanada), kai i minoritetu grupys cytuos vaļsteibuos. Praņcīšu kai ūtruos volūdys runuotuoji irā paplateiti daudzuos pasauļa daļuos, lelums nu kurim dzeivoj praņciski runojūšajā Afrikā, vysuvairuok Gabonā (80%), Mauricejā (72,7%) i Elefanta Kaula Molā (70%).[3] Pa izškireigim apskaitim jei irā dzymtuo volūda nu 75[1] leidz 110 milijonim[2] i ūtruo volūda 190 milijonim cylvāku.[1] Bez tuo fraņcīšu volūdu vuicuos kai svešvolūdu leidz apmāram 200 milijonim cylvāku, padorūt jū par ūtrū vysuvairuok pīsovynojamūs volūdu pasaulī piec anglīšu volūdys.[4]
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 Languages of the World (Charts)
- ↑ 2,0 2,1 2,2 Francophonie Kļūda atsaucē: Invalid
tag; name "tlfq" defined multiple times with different content
- ↑ La Francophonie dans le monde 2006–2007. Nathan, Paris, 2007.
- ↑ Saint George International


text:
Auguoji
Auguoji (latiņu: Plantae, anglīšu: plants, krīvu: pacTeHия, latvīšu: augi) — vysuleluokuo Zemis dzeivūs organizmu grupa, kuri autotrofai barojās, izlītuodami Saulis energeju (fotosiņteze), kuru šyunys tur bīzeigu apvolku (parostai nu škīzninis) i kuri natur vareibys dreiži puorīt iz cytu vītu.
Cieškuok pazeistamī auguoji: kūki, pučis, kryumi, zuole, staipekni, papards, syunys i tt.
Pasaulī vys vēļ navā zynoms precizs auguoju škiru skaits, izškireigi tāmātuoji runoj ap daudzumu nu 287 000 da 422 000.


text:
Latveja
Latveja, oficialai Latvejas Republika (latvīšu: Latvijas Republika) — vaļsteiba Pūstumu Europā pi Baļtejis jiurys. Vaļsteiba tūr rūbežu ar Igauneju, Lītovu, Boltkrīveju i Krīveju. Rītumos skoloj Baļtejis jiura, bet pūstumūs Reigys leics. Vaļsteibys 64 589 km² pluotā dzeivoj 1, 98 milijoni dzeivuotuoju. Golvysmīsts i leluokais mīsts — Reiga.
Nu 2004. goda 1. maja Latveja irā Europys Savīneibys, nu 2004. goda 29. marta Latveja irā NATO dalīnīkvaļsteiba i nu 2016. goda 2. jūnija Latveja irā OECD.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Leidz 13. godusymta Latvejis teritorejā dzeivova nazcik baltu i suomugru patautys: kurši, zemgali, sieli, latgali, līvi, vendi i igauni.
Politika[pataiseit | labot pirmkodu]
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Demografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
62,1% — latvīši, 26,9% krīvi, 3,3% boltkrīvi, 2,2% puoli, 5,5% cyti.[1]


text:
Andrejs Višinskis
Andrejs Višinskis (AHдpeй ЯHyapbeBич BышиHckий, 1883.goda 10.dekabris / 28.novembris (v.stiļs) – 1954.goda 22.novembris) — krīvu i padūmu jurists i diplomats. PSRS uorlītu ministrs nu 1949. da 1953. godam.
Dzeive[pataiseit | labot pirmkodu]
Pīdzyma Odesā. Juo tāvs, Januarijs Višinskis beja pūļu tauteibys farmaceits i dreiži piec dāla dzimšonys puorsacēle iz Baku, juo muote beja muzikys školuotuoja. Beidze gimnazeju Baku piļsātā i 1901.godā īsuoca vuiceibys Kijevys universitates juridiskajā fakultatē. Dreiži beja nu tuos izslāgts par daleibu studentu namīrūs i atsagrīze Baku. A.Višinskis īsastuoja Krīvejis Socialdemokratiskajā Struodnīku partejā (KSDSP) 1903.godā, meņševiks. Piec 1905.g. revolucejas beja apcītynuots Bailovskys cītumā, kur īsapazina ar J.Staļinu. 1913.godā beidze Kijevys universitati, suoca sasagotovūt profesora omotam, no dreiži beja nu turīnis izraideits kai politiski nauzticams. Atsagrīze Baku, pasnīdze krīvu literaturu i latiņu volūdu privatā gimnazejā, nūsadarbuoja ar advokaturu. 1915 godā Maskavā beja pazeistamā advokata Maļantoviča paleigs. 1917.godā piec febraļa revolucejis kliva par Maskavys Jakimanskys rajona milicejis komisaru. Byudams tymā omotā, paraksteja reikūjumu Ļeņina i Zinovjeva arestam, gadejumam ka jī pasaruodeitu Maskavā - tūlaik Krīvejis Pagaidu vaļdeiba Ļeņinu skaiteja par vuocu spīgu.
Īsastuoja Krīvejis Komunistiskajuo (boļševiku) partejā vīn 1920.godā. Da 1923.godam struoduoja Maskavys pārtikys voldā. Beja profeesors Maskavys universitatē i Tautys Saimnīceibys iņstitutā. 1923.-1925.g. Augstuokuos tīsys prokurors, 1925-1928.g. - Maskavys Vaļsts universitatis rektors. 1935.godā kliva par PSRS generalprokuroru. Pīsadalejs vysūs pazeistamajūs tīsys procesūs - jūs vydā ari safabricātajuos procesūs "Šahtinskys līta" ("ШaxTиHckoe дeлo", 1928), "'Prompartijys' līta" ("Дeлo 'ПpoMпapTии'", 1930). Pīsadaleja ari pazeistamajūs politiskajūs procesūs 1936., 1937. i 1938.g. Politiskū procesu uperim veļteja nažeileigu retoriku. Zinovjeva-Kameņeva procesa nūbeigumā jis saceja pazeistamū frazi "Aptrakušūs suņus pīprasu nūšaut - piļneigi vysus!" (BзбecиBшиxcя coбak я Tpeбyю paccTpeляTb - Bcex дo oдHoro!).
Dreiži piec 2.pasauļa kara suokuma beja PSRS puorstuovs Latvejā, organizēja Latvejis pīsavīnuošonu PSRS piec 1940.goda 16.juņa ultimata. Atcēle nu omota naatkareiguos Latvejis vaļdeibys vadeituoju K.Ulmani, organizēja V.Luoča vaļdeibu i Saeimys ībolsūšonys farsu. 1945.godā pīsadaleja Nirnbergys tīsā. Jis bejis tautys komisaru padūmis prīkšsādātuoja vītnīks (1939–1944), uorlītu tautys komisara vītnīks (1940–1949), uorlītu ministrs (1949-1953), Padūmu Zineibu akademejis akademikis (nu 1939.g.), i piec J.Staļina nuoves PSRS pastuoveigais puorstuovs ANO. Lobi muocēja pūļu i fraņču volūdys; muocēja ari angliski. Jis nūmira Ņujorkā, byudams ANO dorbā, i beja apglobuots Sorkonajā laukumā.
Dorbs tīseibzineibā[pataiseit | labot pirmkodu]
A.Višinskys izstruoduoja likumiskū pomotu Staļina represejom. Vīns nu A.Višinska teorejis principim beja atzeit kriminalū lykumu kai reiku škiru ceiņā. Gruomota, kur juo dūmys apraksteitys - Tīsys daruodejumu teoreja PSRS justicejā (Teopия cyдeбHыx дokaзaTeлbcTB B coBeTckoй юcTиции) sajēme Staļina premeju 1947.godā. Padūmu tīsu sistemai i ari A.Višinskim bīži pīroksta principu "apsyudzātuo atsazeišona - daruodejumu karalīne" (пpизHaHиe oбBиHяeMoro - цapицa дokaзaTeлbcTB). No A.Višinska zynuotniskajā dorbā raksteja piļneigi citaiž - vaineiguo atsazeišonai PSRS tīseibu praksē asūt vīn nalela nūzeime.


text:
Malnuo žugure
Malnuo žugure (latiņu: Ciconia nigra; anglīšu: Black Stork; latvīšu: Melnais stārķis; lītaunīku: Juodasis gandras) — žuguriņu (Ciconiidae) ailis putnys, vīglai apmonoms pa malnajom spolvom. Augumā drupeit mozuoka kai Boltuo žugure. Augums 52-58 ceņtimetru augsts, svors vydyskai 3 kilogrami. Golva, koklys, pakakle, auguma viersejuo puse malna ar pazali sorkonu metalisku myrgumu. Kryuteža, spolvys, zamaste i spuornu zamoška bolta. Gnēze, kuojis i ocu gradzyni sorkoni. Maneigs i izsardzeigs putyns, izasorgoj nu cylvāku. Auguma sadors i izavedīņs leidzeigs Boltajai žugurei.
Barūkle vysaida - vardivis, dēlis, sīnakozys, kūrmuli, slīkys, vabalis, iudiņa kustūne i zivs. Cieškuok barūklis meklej i ād vīna.
Iz Latveju atskrīn martā, aprelī, nūskrīn da zīmuošonys vītom Afrikā seņtebrī. Zemeiguokuo Latgolys žuguru zīmuošonys vīta - Etiopeja.
Puslopu ruodeklis
Pereklis[pataiseit | labot pirmkodu]
Bolss kluss, gnēzi klabynoj rešuok kai Boltuo žugure. Dzeivoj vacūs, tymsūs mežūs i pūrūs, cylvākam gryuši daīmamuos vītuos. Perekli vyn lelu lopukūku viersyunēs, rešuok nūlīktūs zorūs. Perekļu atostumam tam nu tuo vajagbyut na tyvuok kai 6 kilometri. Malnuos žuguris cīši koņservativys i sovu perekli lītoj daudzi godu. Latvejā vysuilguok zynomais pereklis lītuots kūna 57 godu.
Plidiešona[pataiseit | labot pirmkodu]
Diej 3-5 boltai pazalis ūlys. Perej 30 dīnu. Žugurāns izīt nu perekļa par 65 dīnys, kod jau izavuicejs skrīt. Puori monogami, atskrīn kūpā i dzeivoj divejūs daudzi godu. Mežogumā malnuos žugures myužs var viļktīs da poš 26 godu. Latvejā kūpeigais malnūs žuguru daudzums 500 — 700 puoru [1].
Sardzeiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Malnuo žugure Latvejā 2008 gods pavasarī izalaseita par goda putynu. Īīt Latvejis seviški sorgojamūs škiru sarokstā i Latvejis Sorkonajā gruomotā. Žuguris popuļacejai gražejās vacūs mežu izciersšona, vacūs kūku maituošonuos, mikronūlīgtiņu tryukums i urbanizaceja. Nu 1991 gods malnuos žuguris skaitlis Latvejā sasamazynuojs kūna div reizis.


text:
Iudiņa cyklys
Zemis iudiņa cyklys aba hidrologiskais cyklys (anglīšu: water cycle, hydrologic cycle; krīvu: kpyroBopoT Boды, rидpoлorичeckий kpyroBopoT, BлarooбopoT; latvīšu ūdens cikls, hidroloģiskais cikls) — iudiņa nanūstuojūša cirkulaceja Zemis hidrosferā saulis syltuma ītakā. Cytaiž pasokūt, ite vīns nu pošsvareigūs dobys procesu, kura īmā iudiņs nu zemisviersa, reagādams iz Saulis syltumu, pasaceļ gaisā suta formā i atsaļs grīžās da zemisviersa krytuļu formā.
Saulis syltuma ītakā iudiņs nu Zemis iudiņtveru, augzemis i vegetacejis pasaceļ gaisā kai suts. Jis pasaceļ atmosferā, atsaļ i byudams vēļ škeistā stātē voi jau lads formā, sataisa muokuļus. Kod iudiņa lasis voi lads kristaleni teik par leli i gryuti, jī grīžās da Zemis kai krytuli. Daļa nu krytuļu iudiņa sasadzer augzemē, auguoji juo pīsasyuc, a voi jis izafiļtrej da zamzemis iudiņu. Palykušuo daļa īteik ryučūs, upēs i, vysa golā, okeanūs. Zemisviersa iudiņs izgaroj i suoc cyklu nu jauna.


text:
SUNSAT
SUNSAT (Stellenbosch UNiversity SATellite) — pyrmais Afrikā padarynuotais Zemis muoksleigais paceļnīks. Jis palaists kosmosā nu raketys Delta II, kura pasacēle Vandenberga gaisa spāku bazā 1999. g. febraļa 23 d. Paceļnīku SUNSAT pastateja Stelenboša universiteta universiteta inženerejis doktoranti.
Soveigumi[pataiseit | labot pirmkodu]
- Māri: 45 x 45 x 60 cm
- Svors: 64 kg
- Palaistivs: raketa Delta II, Mission P-91
- Apmiereiguo programys vērte: 5 milijoni ASV dolaru
- Darbeibys ilgums: 4-5 godi (NiCad Battery pack life)
- Golvonuos funkcejis:
- Amateru radejis viļņu puorlaide
- Datu meits
- Daudzispektreigais stereoatvaigu taiseitivs
- Augstuma kontrole: Gravity gradient and magnetorque, reaction wheels when imaging
- Precizums: 3 mrad pitch/roll, 6 mrad yaw
Atvaigu taiseitivs Pushboom[pataiseit | labot pirmkodu]
- Fona pikseļu māri: 15 m x 15 m
- Atvaiga plotums: 51,8 km


text:
Škilbānu pogosts
Škilbānu pogosts irā Vileks nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora vydsškola, biblioteka, Romys katuoļu bazņeica, socialuos apryupis sāta i maizis muzejs Rekovys solā, pamatškola, biblioteka, tautys noms i kulturviesturis muzejs Upeitis solā, pravoslavu cierkva Škilbānu solā i Balkanu kolnu muzejs Balkanūs.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Škilbānu pogosts īstateits 1930 godā, padalūt Baļtinovys i Vileks pogostu zemis. 1935 godā pogosta pluots beja 216 km² i tymā dzeivova 6423 ļauds.[2] 1945 godā pogostā īstateja Egļovys, Loginu, Stabļovys, Škilbānu i Zaļčupis solu padūmis, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja. Loginu sola bejuse Vileks apleicīnī (1945-1949), Abrinis rajonā (1949-1958) i Bolvu rajonā (nu 1959 gods). Loginu solai 1945 godā davīnova likvidātū Zaļčupis solu, 1962 godā Medņovys i Škilbānu solys sovetu siamisteibys "Škilbāni" teritoreju. 1968 godā Loginu solu puorsauce par Škilbānu solu. 1971 godā davīnova daļu Lozdulejis solys sovetu saimisteibys "Škilbāni" teritoreju, a sovetu saimisteibu "Medņova" davīnova Medņovys solai. 1977 godā Škilbānu solai davīnova daļu likvidātuo Upeitis solys teritorejis.[3] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[4] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Vileks nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Škilbānu pogosts tur rūbežu ar:
- Vileks nūvoda Medņovys pogostu i Vacumu pogostu;
- Baļtinovys nūvoda Baļtinovys pogostu;
- Bolvu nūvoda Brīžucīma pogostu i Lozdulejis pogostu;
- Krīvejis Federacejis Pitalovys rajonu.
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreja irā Atzolys pacyluma vokorūs i Mudovys zamainis Abrinis pacyluma pazamynuojumā. Gaisalaiks, samārojūt ar cytim Latgolys pogostim gon buorgs. Vydyskuo temperatura jaunagods mienesī -9° pa Celseja skolai, sīna mienesī +18° pa Celseja skolai. Bezsola periods saīt 135 dīnys godā.[5] Solsaimesteibai lītojamuo zeme sadora 73% pogosta teritorejis (1376,4 dekteru). 14% pogosta zemu (1376,4 dekteru) irā meži, tok vaļsteibys mežu navā. 30 dekteru meža tur pogosta pošvolds, cytus zemnīku saimisteibys i privatī zemu saiminīki. Škilbānu Pogosta teritorejā zeimeigu pūru navā, viņ tik peisi ap Reikys upi.
Iudini[pataiseit | labot pirmkodu]
Upis:
- Aņčipovys azars
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Škilbānu pogostā dzeivoj 1268 ļauds, nu jū 83% latvīšu, 16% krīvu i 1% cytu tauteibu ļauds.[6]
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Škilbānu pogosta ļauds dzeivoj 64 soluos.[7] Pošu leluos solys - Rekova (pogosta centrys), Škilbāni, Upeite.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Ontons Slyšāns — ailinīks, eisprozys autors, folklorys vuociejs i pietnīks, publicists, kulturys darbinīks;
- Stepaneja Matisāne - daudzigadeiga Rekovys etnografiskuo ansambļa vadeituoja, skripkineica, dzīšmu i tolka bolsu teicieja.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceli Vileks-Kuorsova (P45) i Dubļova-Cierpīne (P46), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi.[8] Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj.
Škilbānu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Škilbani" Rekovys solā (LV-4587).[9]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Aņčipovys azars - Latvejis Breiveibys ceikstīņu pīminis vīta par gūdu ceikstīņam Aņčipovys solā 1920 gods Jaunagods m. 12 - 13 d.;
- Dobys parks i muzejs "Balkanu kolni";
- Rekovys vydsškolys maizis muzejs;
- Styglovys grova- geomorfologiskys dobys pīminieklis;
- Škilbānu muiža - pastateita 1856 godā, apleik muižys vierteigs parks;
- Škilbānu Vysusvātuokuos Dīvamuotis pīdzimšonys parvoslavu cierkva - Škilbānu solā, pastateita 1928-1931 godā;
- Škilbānu Suopu Dīvamuotis Romys katuoļu bazneica - Rekovys solā, pastateita 19 godusymta ūtruo pusē;
- Upeitis kulturviesturis muzejs.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Škilbānu pogosta teiklavīta
- ↑ Škilbānu pogosta teiklavīta
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys regionalī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Daneja
Daneja (danīšu: Danmark) – vaļsteiba Pūstumu Europā. Kūpā ar Grenlandeju i Fareru Salom veidoj Danejis Kienesti (danīšu: Kongeriget Danmark). Daneja irā iz dīnavydim vysuvaira byunūša Skaņdinavejis vaļsteiba iz vyds Baļtejis i Pūstumu jiurys. Vaļsteibys teritoreju veidoj Jutlandejis pussola i nazcik solu – Zelandejis, Fina, Langelana, Bornholma i cytys mozys. Jutlandejis dīnavydūs rūbežs ar Vuoceju (68 km). Kategata i Eresuna jiuru šauris škir Daneju nu Švedejis, Skageraka jiuru šauris – nu Norvegejis. Pyrma Kīļa kanala izkasšonys, vīneigais kuģu ceļš nu Baļtejis jiurys da Pūstumu jiurai beja varams pa itym trejim kanalim, zynomim kai „Danīšu šauri”.
Myuslaikūs Daneja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Danejai irā vaļsteibys leidzīņa vaļdeiba i 98 vītejuos vaļdeibys (pošvoldi). Koč i nu 1973 gods Daneja irā Europys Savīneibys dalineica, jei navā dasaškieruse pi eurys zonys i vys vēļ vaļsteibys oficialuo valuta irā Danejis krona. Daneja irā nazcik vydtautisku organizaceju dalineica nu pošys īstateošonys dīnys – NATO i Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejā (VEKRO). Taipoš jei irā Europys Drūsuma i Kūpādareibys organizacejis (EDKO) dalineica. Byuteigai atguoduot, ka Grenaldeja i Fareru Solys, teritorejis ar lelu autonomeju, navā Europys Savīneibys dalineicys.
Danejai ar jaukta tierga kapitalizma ekonomiku i augstu vaļsteibys labtureibu irā vīns nu pošu augstū leidzīņu ījāmumu leidzonumā. Danejā irā pošu lobais komercdarbeibys klimats pasaulī. Nu 2006 gods da 2009 godam Danejis Kieneste pīzeita kai „pošu laimeiguo vīta iz zemis”, pamatojūtīs iz veseleibys, labtureibys i izgleiteibys standartim. 2010 godā Daneja pīzeita kai vīna nu pasauļa mozuok korumpetajom vaļsteibom.
Vaļsteibys nacionaluo daņu volūda irā cīši radnesteiga švedu i norvegu volūdai, ar kū irā styprys kultureigys i viesturiskys saitys. 80,9% Danejis dzeivuotuoju irā evaņgeliku ļutarticeigī. Pa 2010 gods datim 548,000 cylvāku (9,9% Danejis dzeivuotuoju) irā emigranti ci emigrantu piedinīki. Vysuvaira (54%) nu jū irā cytu Skaņdinavejis ci Europys vaļsteibu ļauds, cikom cyti pa lelumam irā nu Tiveimim Reitim i Afrikys vaļsteibom.


text:
Apleiczineiba
Apleiczineiba (baļtīšu: vides zinātne; anglīšu: Environmental Science; krīvu: эkoлorия) — zineibys atzare, kura tiemej mejveici iz vyds fizikaliskūs, kimiskūs i biologiskūs apleicis komponentu.
Nazcik pošu svareigūs apleiczineibys tiemejamūs problemu kupsu:
- dobys pīmūrdīņs, tymā vydā iudiņu i augzemis pīmūrdīņs;
- palīku rāds;
- apleicis maituošona deļ cylvāka darbeibys;
- vītejuos i globaluos ekonomiskuos raisteibys ītaka iz biovysaideibu;
- globaliskuos klimata puormejis;
- dobys resursu saprateiga izlītuošona;
- tvereiguo raisteiba.


text:
Pyldys pogosts
Pyldys pogosts irā Ludzys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts, pamatškola i pyrmaškolys īstots. Brodaižūs dora katuoļu i pravoslavu parapejis.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Pyldys pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleicinī. 1935 godā pogosta pluots beja 188,1 km² i tymā dzeivova 7527 ļauds.[2] 1945 godā Pyldys pogostā īstateja Brodaižu, Egluoju, Ņukšu, Ostrovys, Pyldys i Purynu solys padūmi, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja. 1956 godā Ludzys rajona Pyldys solai davīnova likvidātū Brodaižu solu i dali Sīnuojis rajona sovetu saimisteibys "Komunars" teritorejis. 1958 godā sovetu saimisteibis "Komunars" 5 i 6 atdali davīnova Egluoju solai. 1975 godā davīnova dali likvidātuos Lūrupu solys.[3] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[4] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Ludzys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Pyldys pogosts tur rūbežu ar:
- Ludzys nūvoda Nierzys pogostu, Ņukšu pogostu, Rundānu pogostu i Vysnovys pogostu;
- Rēznis nūvoda Kaunotys pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Pyldys pogostā dzeivoj 688 ļauds, nu jū 45% latvīšu, 48,8% krīvu i 2% boltkrīvu. Pogosta katuoli pīdar Pyldys katuoļu parapejai, kurys bazneica atsarūn Ņukšu solā, ci Brodaižu katuoļu parapejai. Pogosta krīvi pīdar Brodaižu pravoslavu parapejai.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pyldys pogosta ļauds dzeivoj 77 soluos.[5] Pošu leluos solys - Boldyuni, Brodaiži, Gajova, Pylda, Tjapši.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys ceļš Kuorsova-Ludza-Bukmuiža (P49), kas irā dale nu ceļu projekta "Reitu styga". [6] Taipoš sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Dzeļžaceļa linejis pogostā navā.
Pyldys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Pylda" Pyldys solā (LV-5733).[7]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ M. Salnais, A. Maldups. Pogostu aproksti (pa 1935 gods tautys saraksteišonys materialim). vaļsteibys Statistiskuo puorvolda izdavums, Reiga, 1935 godā
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys regionalī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Kumbuļa pogosts
Kumbuļa pogosts irā Kruoslovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Sauliskolnu pamatškola, biblioteka, feļčeru punkts i tautys noms. Kumbulī atdareitys treis puordūtuvys i braukalej autolauka. Pogostā četri gatari, patmalis i nazcik gostu sātus turistim. Pogosta centrā Svātuo Jezupa Kumbuļa katuoļu bazneica, pastateita 1820 godā.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Kumbuļa pogosta teritoreja bejuse Daugpiļs apleiciņa Kruoslovys pogostā. 1945 godā Kruoslovys pogostā īstateja Kumbuļa solys padūmi. 1959 godā Kruoslovys rajona Kumbuļu solai daškiera likvidātū Ludzeišu solu..[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kruoslovys nūvodam..
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Kumbuļa pogosts tur rūbežu ar:
- Kruoslovys nūvoda Aulejis pogostu, Iudreišu pogostu, Izvolta pogostu, Kruoslovys pogostu i Skaista pogostu;
- Aglyunys nūvoda Gruoveru pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Kumbuļa pogostā dzeivoj 672 ļauds, nu jū 78,6% latvīšu, 11,2% krīvu i 6,4% boltkrīvu.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Kumbuļa pogosta ļauds dzeivoj 56 soluos.[3] Pošu leluos solys - Kumbuļs (pogosta centrys), Lelī Unguri, Vyrveli, Suoleimi.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- S. Škutāns - teologejis zineibu Dr. Romys Marejis (marianu) kongregacejis generalviersinīks.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Kruoslova-Preili-Modyune (P62) i nazcik vītejuos zeimeibys celi.[4] Pošūs pogosta dīnavydūs iz rūbeža ar Kruoslovys pogostu īt dzeļžaceļa lineja Reiga-Daugpiļs-Vicebskys, tok pasažiru sative itymā puosmā aizdareita. Stacejis ci nūstuošonys pogostā navā bejušs.
Kombuļa pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Sauliskolni" (LV-5656).[5]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Dreidzs - pošu dziļais azars Baltejis vaļsteibuos;
- Kumbuļa muiža i muižys suods - pa daļai izglobovuse viesturiskuo pīstateiba, kungu sāta sagrauduota Pyrmajūs psaualā vaidūs;
- Saulis kolni - izsliva turisma obejkts;
- Svātuo Jezupa Kumbuļa katuoļu bazneica
- Viejneicys (vieja patmalis) - dora i myuslaikūs.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys regionalī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
-
Stundas konspekts latgaliešu valodā. Sinonīmi, antonīmi
3.uzdevums
Īroksti atbilstūšu antonīmu īkavuos nūruodeitajam vuordam!
Ilgums – 10 min
Vyspuor jau ite jaunuo goda (pavadeišona) ________________ir dīzgon (auksta) ___________ padareišona. Labi, ka vēļ jūprūjom var dabuot vāsa ols, tai ka dzeive nav ni (daudz) ___________ tik trokai napanasama.
Bejom nūguojuši ari čiguonūs – apguojom kaidys 20 tuoļuokuos ______________ draugu sātys, sapeļnejom gona vysaidu lobumu, tod vēļ pazavolkovam pa jiurys krostu, sakurynovam guņkuri. Sagaidejom Jaungodu piec Latvejis laika, a piec tam (atsevišķi) _____________ ar spānīšu draugim ari piec jūs stuņdinīka!
Itais gods byus interesants – dreiž Īrejā (beigs) ___________ reklamēt myusu Spānejis koloneji ar nūsaukumu „Latgolys Republika”. Aicynojam braukt pa pasauli nūkleidūšūs latgalīšus iz šani – ite mes draudzeigai dzeivojam! Kūpā jau asom gondreiž 100 tyukstušys ļaužu, tys ir (mozuokais) _____________ latgalīšu pulks iz vysa pasauļa, kas dzeivoj vīnuvīt.
Iz Jaungodu tyka sareikuots konkurss, kura golvonuo bolva beja (veca) ___________ mašyna. Konkursā beja tikai vīns vaicuojums – cik ir latgalīšu? …
- Stundas konspekts audzināšanas stundai 4.klasē
- Stundas konspekts latgaliešu valodā. Sinonīmi, antonīmi
- Stundas konspekts latviešu valodā 4.klasei
Tavs vārds:
E-pasta adrese, uz kuru nosūtīt darba saiti:
Saite uz darbu:
https://www.atlants.lv/w/886383


text:
Eliezers Ben-Jehuda
Eliezers Ben-Jehuda (žydu: אֱלִיעֶזֶר בֶּן-יְהוּדָה; anglīšu: Eliezer Ben-Yehuda; 1858.07.01 — 1922.12.16) — myuslaiceiguos žydu volūdys (vaļstiskuos volūdys Izraelī) atjaunynuotuojs. Ideja ap senejuos žydu volūdys kai nacejis volūdys atdzimšonu E. Ben-Jehudai atsaroduse vuicūtīs školā Latgolā, Daugpilī.
Biografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
E. Ben-Jehuda dzims Boltkrīvejā, Lužkūs. Senejūs žydu volūdu vuicejīs nu 3 godu vacuma, skaitejs Toru, Mišnu i Talmudu. Vuicejīs vītejā žydu parapejis školā, piečuok laidīs iz Latgolu. Byudams škoļnīks Daugpilī, skaitejs laikrokstu "Ha-Shahar" žydu volūdā, i tai jam atsarads dūms, ka senejuos žydu volūdys atdzimšona Izraeļa zemē varātu vīnumeiguot žydu diasporys i apsorguot žydus nu asimilacejis.
Piec Daugpiļs školys beigšonys laidīs iz Parižu studātu Sorbona universitetā. Cyta vydā tī studiejs žydu volūdu i idzierds juos runojamū formu. Tys da gola ītyvcynuojs Ben-Jehudu, ka žydu volūdys kai nacejis volūdys atdzimšona irā praktiskai varama. Nu Pariža laidīs iz Aļžiru i ar vītejim žydim runuojs senejūs žydu volūdā, dabuodams lobys praktikys kasdīneigajā runā.


text:
Norvegeja
Norvegeja, oficialai Norvegejis Kieneste (norvegu: Kongeriket Norge) - vaļsteiba Pūstumu Europā, Skaņdinavejis pussolys vokorūs. Vaļsteiba tur rūbežu ar Švedeju (1619 km), Suomeju (727 km) i Krīveju (196 km). Dīnavydūs Norvegeju skaloj Pūstumu jiura, vokorūs Norvegu jiura, a pošūs vaļsteibys pūstumūs Barenca jiura. Norvegejai pīdar Svalbarda i Jana Majena sola Arktikā, taipoš Buvē sola, Pītera I sola i Kienenīnis Modys Zeme Antarktidā.
Norvegeja irā pīktuo pa lelumam vaļsteiba Europā ar 386 958 km² pluotu, kurymā dzeivoj 4,9 miljoni dzeivuotuoju.[1] Tei irā vīna nu rešuok apdzeivuotojom vaļsteibom Europā. Golvysmīsts i leluokais mīsts - Oslys. Vaļsteibys volūda irā norvegu ar divejom rokstu volūdys tradicejom - bukmolu i jaunnorvegu. Obadivejis tur vīnaidys tīseibys vysūs vaļsteibys i pošvoldu leidzīņūs. Maja mieneša 17 dīnā norvegi svin konstitucejis pījimšonys dīnu.
Norvegejis teritorejā ļauds apsadzeivovuši jau nu 6 godu symta. 872 gods kuovē pi Hafrsforda kieneņš Harolds Skaiškmots (norvegu: Harald Hårfagre) apvīnumova norvegu zemis. Nu tuo aizasuoce "Vikingu laiki". 1319 godā Norvegeja īsastuoja Kalmarys Savīneibā, kuramā beja Daneja i Švedeja. Kod 1521 godā Švedeja izastuoja nu savīneibys, Norvegeja palyka Danejis Kienestis pavaļdeibā. Piečuok Norvegeja puorguoja Švedejis pavaļdeibā, a napavaļdeiga vaļsteiba tyka 1905 godā, kod par pyrmū kieneņu tyka Hokons VII. 1940 gods apreļa mieneša 9 dīnā vaļsteibu okupēja Nacistiskuo Vuoceja, tok jau 1945 gods maja mieneša 8 dīnā norvegim izadeve atjaunynuot napavaļdeibu.
Nu Ūtrajim pasauļa vaidim Norvegeja cīši dreiži izaraisteja, kuo pamatā irā naftys i dobysgazys atrostuvis Pūstumu i Norvegu jiurā, kurys atrostys 1970 godā. Norvegeja irā catūrtuo poša leluo naftys eksporta vaļsteiba[2] i vīna nu pošu boguotū vaļsteibu pasaulī. Tok vysleidza 99% energejis Norvegeja īgiust nu HES[3]. Norvegejis krona teik īskaiteita kai pasauļa stabiluokuo valuta. 2007 godā vaļsteibu pīzyna kai pasauļa mīreiguokū zemi. Kūpā ar Švedeju jei aizajim vīnu nu pyrmajom vītom pasaulī pa demokratejis iņdeksam. Myuslaikūs Norvegeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Koč i divejūs referendumūs Norvegejis dzeivuotuoji nūbalsova pret īstuošonu Europys Savīneibā, vaļsteibai irā nūtalejis i styprys saitys ar Savīneibu i tuos dalineicom. Norvegeja irā pīsadalejuse nazcik vydtautisku organizaceju īstateošonā - Saškiertūs Naceju Organizacejā (SNO), NATO, Europys Padūmē (EP) i Pūstumu vaļsteibu Padūmē (PVP), taipoš Norvegeja irā Europys Ekonomiskuos Zonys (EEZ), Pasauļa Tierdzeibys organizacejis (PTO) i Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejis (VEKRO) dalineica.
Puslopu ruodeklis
Etimologeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Lelums etnologu guodoj, ka vaļsteibys pasauka irā izacēluse nu pūstumu germanu volūdom i zeimoj "pūstumu ceļš", kas senejuo norvegu volūdā byutu nord veg ar norð vegri. Norvegeja senajuo norvegu volūdā irā Nóreegr, anglosaksu - Norþ weg, a vydslaiku latiņu - Nhorvegia. Niule Norvegejis vaļsteibys pasauka norvegu bukmolā irā Norge, a jaunnorvegu volūdā Noreg. Senejū norvegu i jaunnorvegu formys irā leidzeigys senejū samu vuordam ar zeimeibu "pa jiurmolai" ci "pa jiurai". Myuslaiku Lule samu volūdā tys irā nuorrek. Arkaiskuos vuorda formys ļaun guoduot, ka vuords navā izacēls nu germanu volūdom.
Cytuos vītejuos Norvegejis volūduos vaļsteibys pasauka irā: Pūstumu samu Norga, Lule samu Vuodna, Dīnavydu samu Nøørje, suomu Norja. Oficialuo vaļsteibys pasauka norvegiskai Kongeriket Norge (bukmolā) i Kongeriket Noreg (jaunnorvegu). Cytuos volūduos pylnuo pasauka - Pūstumu samu Norgga gonagasriika, Lule samu Vuona gånågisrijkka, Dīnavydu samu Nøørjen gånkarijhke, suomu Norjan kuningaskunta. Latgaļu volūdys variants sadar ar latvīšu i lītaunīku volūdys pasaukom.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Politiskuo sistema[pataiseit | labot pirmkodu]
Norvegeja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Norvegejis Kieneņš irā vaļsteibys golva, a Ministru Prezidents irā vaļdeibys golva. Piļdeituojvaļdi izpiļda Kieneņa padūmis kabinets, kura vadeituojs irā Ministru Prezidents. Lykumlaideibys vaļdi tur kai vaļdeiba, tai parlaments – Stortings (latgaliskai: Leluo Saīsme). Stortingu ībolsoj taisnā proporceigā ībolsuošonā iz četrim godim, kurs sadora nu 169 deputatim.
Oficialai monarhs tur piļdeituojvaļdi, tok īdzeivynojūt parlamentariskū vaļdeibys sistemu, monarha daguojumi myuslaikūs irā cīši reprezentativi I ceremonali. Norvegejis kieneņš irā pošaugstais militarū spāku komaņders, augstuokuo bazneicys instituceja I kolpoj kai uorzemu diplomatiskū saitu vadeituojs, taipoš irā vaļsteibys vīnumeibys simbols. Praktiskai Ministru Prezidents irā tys, kurs īdzeivynoj piļdeituojvaļdi dzeivē. Tīsu sistema irā napavaļdeiga nu piļdeituojvaļdis I nu lykumlaideibys vaļdis.
Administrativais dalejums[pataiseit | labot pirmkodu]
Ekonomika[pataiseit | labot pirmkodu]
Demografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Etniskais sadors[pataiseit | labot pirmkodu]
Volūda[pataiseit | labot pirmkodu]
Religeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Ļutarticeiba irā oficialuo vaļsteibys religeja, kurai tic 86% Norvegejis dzeivuotuoju. Cyti protestaņti irā 3,5% nu dzeivuotuoju, Romys katuoli 1%, musulmoni 2% I cytu religeju ticeigī 1% (vysuvaira budisti, hinduisti I judaisti). Cyti natur kaidu naviņ religeju. Pa 2005 gods apklausys datim, 32% Norvegejis dzeivuotuoju „tic, ka ekzistej Dīvs”, 47% % „tic, ka irā kaids naviņ gors ci dvēseliska energeja”, 17% % „natic ni kaidam naviņ dīvam, ni goram ci dvēseliskai energejai”, a 4% „nazyna”. [4]
Senejī norvegi, taipoš kai vysys skaņdinavejis germanu tautys, beja paguoni i ticēja skaņdinavu mitologejai. Suomu-ugru tautys samu religeja beja šamanizmys Laikā nu 1000 gods da 1500 godam misionaru dorba rezultatā, pa mozam Norvegaja tyka kristeiga. Da reformacejai norvegi beja katuoļu bazneicys dale, a nu 1536 gods puorguoja protestaņtizmā.
Nu nakrysteigom religejom poša leluo irā musulmonu kūpeiba – gondreiž 2% nu dzeivuotuoju. Tū vysuvaira veidoj arabu, albaņu, somalīšu i turku imigraņti, taipoš pakistanu ciļmis norvegi.


text:
Aglyunys bazilika
Aglyunys Vysusvātuokuos Jaunovys Marejis dabasūs uzjimšonys bazilika — pošu golvonuo katuoļu svietneica Latgolā i vysā Latvejā. Atsarūn Aglyunā, Aglyunys nūvoda centrā.
Kas gods labeibys mieneša 15 dīnā Aglyunā nūteik Vysusvātuokuos Jaunovys Marejis dabasūs uzjimšonys svātki, kas irā vysys Latvejis katuoļu svātceļnīku golasnāgs.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Pyrmū kūka bazneicu i kleštoru Aglyunā Dominikanu kleštornīki pastateja 1700 godā. Kod 1699 godā bazneicā nūtyka guņsnalaime, juos vītā kleštornīki nu 1768 da 1780 gods suoce stateit myurini kleštora nomu i baroka stiļa bazneicu ar divejim 60 augstim skarem.


text:
Viesteitivi
Viesteitivi (anglīšu: mass media; krīvu: CMИ, cpeдcTBa MaccoBoй иHфopMaции; latvīšu: plašsaziņa; plašsaziņas līdzekļi) — leidziekli, kuri vareigi dūt informaceju seviški plotam ļaužu rotam, gona lelai ļaudeibys daļai.
Šauruokajā i tradiceigajā zeimeibā par viesteitivim īskaita presi, radeju i televizeju. Myuslaikūs pi viesteitivu šauruokuos zeimeibys var dalikt vēļ iņterneta ziņu portalus, elektroniskūs laidīņus.
Plotuokajā zeimeibā viesteitivu sapratīņs apjam sevkotru zynuošonuos kanalu, kura izlaižamū informaceju gatavej samārā napalela dareituoju grupa i daboj (puorskaita, izdzierst, īsaver) nasaleidzynojamai daudzuok ļaužu. Ite pīdar skonu īroksti, filmys, gruomotys, vyss iņternets i ct.


text:
Ka jauni ļauds, vysvairuok meitys grib zynuot,
kurā godā jī izīs pi veira. Tod kū vajag dareit
taidim ļaudim? Juoņa nakti izpuškot sev skaistu
vaiņigu, izlikt sev uz golvys un, kab nikas nare-
dzeitu, ap pusnakti divpadsmit stunžu nūjīt uz
mežu, kur aug papardes, ti pi papardes suokt ru-
nuot: "Juoneiš, atsyut mani itū godu veiru!" Ka pi
papardis atskrīs vardivja un suoks peikstēt, tod
itei pīzīmēj, ka tei meita tū gods izīs pi veira,
a ka vardivja puorskrīs puor par papardi, itei jau
pīzīmēj, ka meitai sēdēt pi tāva ustobā, nikas jū
itū gods napajims. /Latgaliešu tautas ticējums/ ...
jap
Juri nezināju, ka vardes pīkst:)
Tā gan var būt!:


text:
Pīmūrdīņs
Pīmūrdīņs aba apleicis pīmūrdīņs (baļtīšu: piesārņojums, vides piesārņojums; anglīšu: pollution, environmental pollution; krīvu: зarpязHeHиe, зarpязHeHиe cpeды) — apleicei svešu lītu (kimiskūs, fizikaliskūs, biologiskūs) palaisšona apleicē.
Cieškuok sateikamuos pīmūrdīņa formys:
- gaisa pīmūrdīņs (kimiskuos lītnis i cītys dalenis palaižamys ci izsvīžamys atmosferā);
- iudiņa pīmūrdīņs (svešys lītnis i dalenis īteik zemisviersa iudiņturēs, iudiņa straujeņom nūtakūt, ci zamzemis iudiņdzeisluos, iudiņa straujeņom sasadzerūt zemē);
- radioaktivais pīmūrdīņs (atomfizikys rezultatā dabuotuos lītnis īteik apleicē);
- skona pīmūrdīņs (skons nu dreizceļu, gaisūstu, taiseitovu i ct. traucej dzeivuotuojim);
i ct.


text:
Dzeļžalaiki
Dzeļžalaiki irā pyrmaviesturis pūsms, kod reikus suoca gotovūt nu dzeļzs. Zīmeļu Eiropā (kai ari Latvejā) tys periods suocēs ap 6.gs. prīkš Krystus, a nu vysu vairuok arheologiskū ziņu turim nu pādējuo dzeļžalaiku pūsma, kas beja - 5.-10.g.s. piec Krystus.
Dzeļžalaikūs pasaleilynoj apmetņu skaits Latgolys vītuos: Kiutūs, Cyrma azara krostā (kur senejī latgali īsakuortoj Baltejys suomu pamastā apmetnē, suocūt tū apdzeivuot nu 7.g.s.). Golvonuo tūs laiku dzeivotuoju nūsadarbuošona Latgolā ir zemkūpeiba. Dorba reiki vēļ ir primitivi.
Ap 8.-10.gs. vairuok suoc audzēt zīmys rudzus, kuri nūmaina mīžus maizis cepšonā. Turpynoj audzēt mozražeigūs, bet pret laika maiņom iztureigūs diveju gryudu vuorpys kvīšus, nu kuru vard bīzū putru (itī kvīši Latvejā audzāti leidz pat 19.g.s.). Ap 5.-9.g.s. Latvejā īvad ruociņus, siej pupys, zierņus. Mads ir vīneigais, kū lītoj iedīņa pasaldynuošonai. Mads i vosks ir īcīneita mainis prece. Cylvāki tic daudzom dobys dīveibom - gunei, pārkiuņam, saulei, mienešam. Pamozom aizasuoc sabīdreibys nūsasluoņuošona.
Lobi tiemēti dzeļžalaiku pīminiekli saisteiti ar Latgolu voi latgalim irā depoziti Sauliskolnā (arheologs Vladislavs Urtāns), Uoraišu azara piļs (arheologs Jānis Apals), piļskolns Ūleņkolnā pi Pļaveņu. Arheologi rokuši ari nazcik senejūs kopulauku - Lejysbytānūs, Ludzys Ūdu kolnā, Ņukšūs pi Pyldys azara.


text:
Ribinišku nūvods
Ribinišku nūvods irā pošvolds Latgolys vydīnē, pošvolda centrys - Ribiniški. Nūvods tur rūbežu ar Aglyunys, Daugpiļs, Leivuona, Krystapiļs, Preiļu, Rēznis, Varakļuonu i Viļānu nūvodīm. Ribinišku nūvods irā eistyns solys pošvolds, nūvodā navā nivīna mīsta.
Ribiniškūs, leluokojā nūvoda solā, dzeivoj 938 cylvāku. Vysuvaira nūvoda dzeivuotuoji dora zemsaimesteibu. Taipoš nūvodam irā īdeveiga transporta infrastruktura - dīnavydūs irā Daugpiļs - Rēznis (Varšovys - Pīterpiļs) dzeļžaceļš i škārsvaļsteigais lelceļš E262 (Latvejā A13), taipoš vaļsteibys zeimeibys celi P58 i P62.


text:
Sasauksme
Sasauksme (anglīšu: handshaking; krīvu: пoдTBepждeHиe cBязи; latvīšu: rokspiešana) — process, kurymā divejis ītaisis apstyprynoj, ka iz vyds jūs irā atsaroduse saita i suokusēs zynuošonuos: nūstateits ASCII liters voi puortraukuma signals/ aizprasejuma magistralis signals procesoram kūpā ar Control Bus.
Sasauksme suocās, kod vīna ītaise nūsyutejuse ūtrai ītaisei zini, ka grib sataiseit zynuošonuos kanalu. Tūlaik obadivejis ītaisis tei tai nūsyuta nazcik ziņu, kurys ļaun jom dasarunuot ap zynuošonuos protokolu. Kab nūtyktu datu puorlaide, pyrma tuo vajadzeiga obadiveju ītaišu (datu syuteituojis i datu dabuojiejis) sasauksme.


text:
Nautrānu pogosts
Nautrānu pogosts irā Rēznis nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Atsarūn nūvoda pūstumūs. 1998 godā Nautrānu pogostam daškierts Miglinīku pogosts. Da 1999 godam - Ludzys rajona daļa. Vīna nu vysuzeimeigūs vītu Latgolys kulturviesturē. Nautrānu pogosta centrys - Rogouka.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Arheologiskī atradīni Opiņku piliskolnā i VII—XI gs. Laizānu seņkopūs līcynoj, ka ite dzeivuojuse latgaļu moztautys daļa ar labi izraisteitu kulturu. Nu sovys pusis, Salinīku seņkopu atradīni ruoda, ka pyrma tuo ite dzeivuojuse i suomugru moztauta, kura piečuok sasaliejuse ar atguojiejim latgalim.
XVII—XIX godusymtā nūvoda centrys beja Zaļmuiža, kura nu īsuoku pīdarēja grafim Korfim, a piec tyka par Rozenšildu-Paulinu sovumu. Caur muižu guoja Reigys ceļš, kurs saškeire Latgolu ar Reigu.
XIX godusymtā Zaļmuiža tyka par dzimtinīku buntu centru, i vīns nu golvonūs ceikstātuoju par zemnīku tīseibom beja latgaļu atdzimšonys vadynuotuojs, poets Pīters Miglinīks. Kūpā ar Andryvu Jūrdžu, J. Seili, A. Purmalīti, F. Skesteri, V. Leiku jis radeja vīnreizeigu aktivuma formu ceikstīņam pret dzimtinīku apmīgšonu i cariskuos Krīvejis rusifikacejis politiku.
XIX i XX godusymtu meitovuos Zaļmuižys pogosts turēja pošu leluokū skaiteigūs dzeivuotuoju procentu Latgolā. Nautrānu nūvoda kulturapleicei XIX i XX gs. bejuse cīši svareiga role vysā latgaļu kulturā - ite dzymušys, vuicejušuos i darejušys daudzejis latgaļu atdzimšonu vadynuojušys personeibys.
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Nautrānu pogosts geografiskai izalikaliejs Latgolys augstainis i Lubuona leidzonainis sadurā, Rēznis nūvoda pūstumreitūs, pi rūbeža ar Bolvu i Kuorsovys nūvodim, Ičys upis leičūs. Viesturiskais Nautrānu nūvods apjam nazkodejū Nautrānu katuoļu parapeju, kuramā īīt tānejais Nautrānu pogosts i daļa tānejūs Mežvydu i Iļžukolna pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
Nautrānu ci Miglinīku pogostā dzymuši:
- Jūrdžys Andryvs - ailinīks, ļaudyskais dareituojs, latgaļu literaturys raisteibys vadynuotuojs
- Miglinīks Pīters - ailinīks, ļaudyskais dareituojs, latgaļu atdzimšonys vadynuotuojs
- Miglinīks Juoņs - pyrmais latgaļu teologejis zineibu doktors
- Platpīrs Aleksandrys - vīns nu pyrmūs latgaļu tauteibys bazneicnīku
- Pujats Juoņs - arciveiskups
- Rancāns Jezups - veiskups i politiks
- Rancāns Nikodems - bazneicnīks, rakstinīks, vuiceibys plateituojs, vīns nu pošu zeimeiguokūs latgaļu ļaudyskūs dareituoju
- Sviklis Andrejs - bazneicnīks
- Sviklis Jezups - bazneicnīks
- Cybuļskis Juoņs - kulturviesturnīks, publicists
Dzymuši cytur, Nautrānu apleicīnē vuicejušīs ci darejuši:
- Fraņcs Kemps - publicists, ailinīks, politiks, vīns nu pošu zeimeiguokūs latgaļu ļaudyskūs dareituoju
- Anna Rancāne - ailineica, publiciste, latgaļu himnys vuordu autore


text:
Pavysam napaseņ trejuos Latgolys piļsātuos nūtyka LgSC izdūtuo kruosojamuo dzejūļu kruojuma “Linejis” atkluošonys pasuokumi. Iz sasatikšonu i kūpeigu sarunu aicynuoja gruomotys autoris Jana Skrivļa-Čevere, Ligija Purinaša, Dagneja Dudarjonoka, Gunta Nagle i Ilze Gailāne. Izdūtuo gruomota ir unikala ar tū, ka tys ir pyrmais kruosojamais dzejūļu kruojums deļ pīaugušūs latgaliski. Pyrmuo sastikšona ar gruomotu i autorem […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse latgalīšu kruosojomū dzejūļu kruojumu deļ pīaugušūs “Linejis”. Gruomotys tekstu autoris ir Jana Skrivļa-Čevere, Ligija Purinaša, Dagneja Dudarjonoka, Gunta Nagle, ilustraceju autore ir Ilze Gailāne, gruomotys redaktors — Valentins Lukaševičs. Kruojums izdūts ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts kulturkapitala fonda i AS “Latvijas Valsts meži” atbolstu. Sevkura sasatikšona ir lineja: taisna, […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” sagatavejuse latgalīšu rokstu volūdys pošvuiceibys materialu, kas byus lobs paleigs sevkuram latgaliski raksteit grybātuojam. Latgalīšu rokstu volūdys prasšonys izkūpšona ir byutiska volūdys saglobuošonā i tuoluokā atteisteibā. Īspiejis kluotīne īsavuiceit latgalīšu rokstu volūdu ir cīši īrūbežuotys, partū raksteit grybātuojim naatlīk nikas cyts, kai tū dareit pošvuiceibys ceļā. “Latgolys Studentu centrs” jau vairuoku […]
Vasali! Latgolys Studentu centra folklorys kūpa “Ceidari” laipnai aicynoj vysus latgaliski dzīduot grybūšūs pīsavīnuot i kuplynuot myusu pulku. Gaideisim Tevi iz atvārtū mieginuojumu 3.oktobrī Latgolys puorstuovnīceibā Reigā, Tūrņa īlā 4, IIIC 18 stuņdēs. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Apvuiceibu laikā nūtyka dažaidys nūdarbeibys pi dažaidu lektoru, vysi materiali dalinīkim tyka izdaleiti iz vītys i aizsyuteiti elektroniski. Tai, kai apvuiceibu mierkis ir rūsyntuot i cytus Latgolys jaunīšus byut i dareit, kai sūlleits – īlīkam sātyslopā ari dažys vierteigys prezentacejis, kurys var nūdereit sevkuram cylvākam. Apvuiceibu eistynuošonu i prezentaceju izveidi finansēja Sabīdreibys integracejis foands nu […]
Apvuiceibu laikā taisejom ari video, kur var apsavērt, kū mes par četrom apvuiceibu dīnom darejom… 🙂 Prūtams, daudz kas palics ari aiz kadra… 🙂 Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Iz vaicojumim – kai mums guoja Atzoluos i gryušai atbiļdēt puors vuordūs, deļtuo pīduovojam apsavērt naz cik biļžu 🙂 Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj jaunīšus da 11.augusta dasasaceit daleibai seminarā „Atzolys”, kurs nu 18. da 21. augustam nūtiks gostu sātā „Višķezers”. Seminara “Atzolys” mierkis ir veicynuot jaunīšu aktivu īsasaisteišonu demokratejis i piļsūniskys sabīdreibys veiduošonā, tūs izgleitojūt vaicuojumūs, kuri saisteiti ar socialekonomiskim faktorim i Latgolys regiona sovpateibom. Seminarā pīsadaleis vairuoki eksperti i lektori, uzjiemieji, pošvaļdeibu jaunuotnis darbinīki. Apvuiceibu laikā četru […]
20. aprelī LgSC Daugovpiļs birojs kūpā ar Daugavpiļs nūvoda kulturys centra folklorys kūpu „Dyrbyni” aicynuoje iz pavasara sasadzīduošonu i dančim. Pasuocīns nūtyka Daugovpiļs nūvoda kulturys centrā, iz kuru beja puļciejušīs f/k „Dyrbyni” i LgSC Daugovpiļs biroja bīdri i draugi. Kai nūsaskaidruoje pasuocīņa laikā, „Dyrbynim” i LgSC ir daudz kūpeigu draugu. Jamūt vārā, ka f/k „Dyrbyni” […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
12. martā nu 10.30 da 17.00 Latvejis Nacionalajā bibliotekā izstuodis “Nevar nerakstīt” ītvorūs nūtiks Latgolys dīna. Jau 10.30 pasuokums tiks atkluots kūpā ar Rogovkys ļaudim. Tam sekuos daņči i dzīsmis ar folklorys kūpu “Upīte”, kai ari Latgolā taiseita kina, darbneicys ar Ludzys omotnīku centra meistarim, virtualuos spēlis par Latgolys kulturys montuojumu, kai ari tradicionalī iedīni […]
Ar 2016. goda 1. janvari “Latgolys Studentu centra” Reigys birojs aba Tonis birojs Antonejis īlā 8 – 3/6 teik slāgts. Paļdis vysim, kas īguļdeja dorbu biroja tapšonā i dzeiveibys uzturiešonā tymā. Eipašs paļdis biroju vadeituojim. Daudz pateikamu breižu aizvadeits birojā, izsprīsts par pasuokumim i uzraksteiti naskaitomi projekti. Kai soka, vyss, kas nūteik, nūteik iz lobu! Tam tycam ari […]
16. decembrī 19 stuņdēs Tonis birojā aicynojam iz seminaru par Latgolys folklorys materialim Latvīšu folklorys kruotivis digitalajā arhivā garamantas.lv. Arhiva redaktore Kristīne Pokratniece īruodeis, kai struoduot ar arhivu i kai var pīsadaleit tuo pylnveiduošonā. Materiali, kas arhivā vysim daeimami bez moksys – manuskripti, fotografejis i audio faili, – ir seviški vierteigs pietnīcysks instruments folklorys i […]
Jau 9. decembrī 13.00 Rēzeknis Augstškolys muokslys i sporta terasē bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj iz ceļojūšuos fotoizstuodis “Myusu Latveja” atkluošonu. Latvejai i bīdreibai “Latgolys Studentu centrs” novembris ir svātku mieness. Taišni partū tyka reikuots fotokonkurss amaterim “Myusu Latveja”. Pīsadaleit konkursā tyka aicynuoti LgSC bīdri, aktivisti, draugi, kai ari cyti interesenti. Tai kai LgSC […]
Aicynojam iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibom Reigā 8. i 15. decembrī. Nūdarbeibuos varēs uzzynuot latgalīšu rokstu volūdys pamatlykumus i uzlobuot raksteitprasmi kasdīnys saziņā. Vālams apmeklēt obys nūdarbeibys, jo 15. decembra nūdarbeiba byus turpynuojums īprīkšejai. Nūdarbeibys paradzātys cylvākim bez prīkšszynuošonom pareizraksteibā i interesentim, kas gryb atsvaidzynuot jau apgiutuos prasmis. Vītu skaits īrūbežuots, par tū apmekliejumam juodasasoka […]
Ari itymā godā “Latgolys Studentu centrs” jaunūs studentus i tūs, kas reidzinīki jau kaidu laiceņu, aicynoj īpazeit tyvuok Reigu i piļsātys latgaliskuos vītys. Vysi meili aicynuoti iz fotoorientiešonūs „Vokora styga” 14. oktobrī. Sasatikšona 17:00 pi Breiveibys pīminekļa. Myusus atpazeisi piec čivynuošonys latgaliski i balonim! Vālams da 13. oktobra 24:00 iz e-postu lgsc@lgsc.lv dasaceit komandu 2-4 cylvāku […]
Nu 4. da 6. septembra Leivuona nūvoda Rūžupē bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” organizieja tradicionaluos kulturys i latgalīšu rokstu volūdys treju dīnu seminaru, kurymā pīsadaleja attīceigūs temu interesenti nu vysys Latvejis, nu pamatā dažaidu Latgolys vītu. Seminara laikā beja vareiba pīsadaleit itaiduos nūdarbeibuos: tradicionaluo dzīduošona, tradicionaluo deja, tradicionalūs instrumentu spēle, latgalīšu rokstu volūda i izbraucīnā iz […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Ar pozitivom emocejom aizvadeits projekta „Latgales jauniešu drošumspēja un pilsoniskums” nūslāguma pasuokums Dagdā, Dagdys bārnu i jaunīšu centrā „Parka rozes”. Iz projekta nūslāguma pasuokumu, beja sabraukuši jaunīši nu Daugovpiļs, Rēzeknis, Ezernīku i Dagdys. Kai jau stuostejom īprīkš, projekta laikā nūtyka apvuiceibys, konsultacejis, video taiseišona i vysaidys aktivitatis. Sovu izpratni par projekta temom – pilsūniskuma prasmem […]
Jau kurū godu naformalajā, nagudrajā i nanormali glaunajā pasuokumā sovejim i sovejūs sovejim “Tievanānu pavasars” aba “Tievanānu čulans” sasatiks latgalīšu literaturys autori i skaiteituoji, muzykys radeituoji i meiļuotuoji. Tolka, guojīņs da Valna akmiņa i kūpā byušona itūgod 13. i 14. junī, kai jau īrosts, Tievanānūs (Jaunviļānūs). Itūgod „Tievanānu čulans” paīs Raiņa zeimē. Kaids nūstuosts viestej, […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Kai jau viestejom, LgSC ar sadarbeibys partnerim bīdreibu „Darītājiem”, bīdreibu „Rēzeknes Augstskolas absolventu asociācija” i bīdreibu „Dagne” februarī ir aizsuokusi projektu “Latgales jauniešu drošumspēja un pilsoniskums”. Par itū laiku asam sataisejuši naformalus seminarus Daugovpilī, Dagdā i Rēzeknē. Apvuiceibu laikā ar Latgolys jaunīšim asam diskutiejuši par sovu lūmu pasaulī, par drūsumspieju sovu lāmumu pījemšonā, par pozitivom […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Reigā 14. martā nūtyka kasgadejuo „Latgolys Studentu centra” kūpsapuļce, kurā atsavērem iz padareitū īprīkšejā dorba cielīnī i raudziejam saprast, kaidim byut iz prīkšu. Kai ari tyka īvālāta jauna vaļde. Aizvadeitajā godā ir eistynuoti vairuoki projekti, ar kurim asam davuši pīnasumu Latgolys kulturys izaugsmē i saglobuošonā. Padareitī dorbi gondreiž 10 oficialuos darbeibys godūs aplīcynoj, ka LgSC ir […]
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:
Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:


text:
Kenotafs
Kenotafs irā kops bez myrušuo. Taidus stota cylvākim, kurus kaidu īmesļu dieļ navarēja guļdeit dzymtajā zemē. Pi daudzu tautu pastuovēja ticiejums, ka myrušuo dvēselei tik ilgi nav mīra, cikm nūmiriejs ir bez kopa. Latvejā kenotafi atrosti Lejysbytānūs, Ņukšūs. Ņukšūs (arheologu napaseņ tiemētā dzeļžalaiku kopulaukā) atrosti 6 kenotafi krytušajim karaveirim.
Myusu dīnuos ari stota kenotafus, navarūt sagaideit pīdereigūs nu kora, ci zaudejūt cereibys sagaideit atsagrīžam izvastūs ci deportētūs tautys lūcekļus.


text:
HTML
HTML (Hyper text Markup Language "Hiperteksta īzeimuošonys volūda") – datorūs lītuota teksta īzeimuošonys (markēšonys) volūda, ar kū īzeimuot saturu Internetā. Bīžuokī lītuojumi - puorstaipteikla škūrsteitivim, pruottelefonim, e-posta viestim. Volūdu standartizej W3 konsorcijs. Dokumenti, kas raksteiti HTML formatā atsaškir nu Open Office Writer, MS Word ci Adobe PDF dokumentim ar tū, ka HTML aproksta vīn dokumenta saturu i daļu saturiskū nūzeimi, bet (eipaši HTML 4 i 5) naapzeimoj ituo dokumenta grafiskuos eipateibys - tuos var elasteigi pīmāruot datora videi, kur itys HTML dokuments lītuots. Pīvadumam, HTML apzeimoj, ka teksta gabaleņš irā pyrmuo leidzīņa vyrsroksts, bet naapzeimoj ar kaida fonta burtim, cik lels, kai izleidzynuots, i.t.t.
Puslopu ruodeklis
Elementi i jūs atributi[pataiseit | labot pirmkodu]
Pomota vīneiba HTML volūdā irā elements. Kai ari XML volūdā, HTML elementam var byut atributi i īkšpuse. Īkšpusē var byut teksts ci cyti elementi. Sevkuram elementa atributam ir sovs nūsaukums i nūzeime. Atributi bīži puormej nūklusātuos vierteibys. Pīvadumam, HTML fragments:
malns  R  sorkons
irā 2 elementi. Vīns nu elementu (font) puorslādz kruosu nu nūklusātuos (malnys) iz sorkonu. Ituo elementa īkšpusē asūšais elements (strong), puormej fontu nu nūklusāta iz trakna. Pyrmais elements ir ar vīnu atributu (style) i ituo atributa vierteibu color:red. Cytam elementam atributu navā.
HTML kodā atributu vierteibys īsokoms likt pēdeņuos (") ci apostrofūs ('), bet HTML 4.01 standarts tū naprasa.
HTML elementu grupys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Strukturys i naradzamī elementi. Pīvadumam html, head, link, meta, style, script.
- Bloku elementi, kas aizjam taisnstūri. Pīvadumam, div, p, table, ol, ul, li.
- Plyusmys elementi, kas var puorīt nu vīnys ailis iz citu, bet naprosa sev taisnstūri.
Versejis[pataiseit | labot pirmkodu]
HTML versijā nūruoda versejis (i reizim zamversejis) numurus. Pīvadumam, HTML 3.2, HTML 4.01, HTML 5. Pādējuos W3C versejis irā HTML versija 4.01. Versejai HTML 5 irā skices statuss, bet puorsavierieji jau nazcik elementu nu HTML 5 atbolsta. Bejuši centīni HTML raksteit ari teirā XML sintaksē (a ne SGML) - itū projektu sauc XHTML (verseja XHTML 1.0).
2009 godā suoca dorbu WWW arhitektu padūme, i apstyprynova HTML 5 malnrokstu[1]. HTML 5 irā pīmāruots pruottelefonim; tymā irā puors jaunu elementu (pīvadumam canvas), var bez Adobe Flash i leidzeigim līdzeklim attāluot ari audio i video.
Olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- W3C – WWW arhitektu padūme.
- HTML 4.01 – W3C rekomendacija.
- HTML 5 – W3C malnroksts
- WHATWG – HTML 5 automatikys aproksta dorba grupa.
- HTML4 i XHML1 puormej HTML5 – Vlado Palubinsko apskots ap HTML5.


text:
Keneja
Keneja, oficialai Kenejis Republika, irā vaļsteiba reitu Afrikā, golvysmīsts Nairobis. Keneju pa pusei padola ekvators, dīnavydreitūs juos molys skaloj Iņdejis okeans. Vaļsteiba tur rūbežu ar Somaleju pūstumreitūs, ar Etiopeju pūstumūs, Sudanu pūstumvokorūs, Ugandu vokorūs i Tanzaneju dīnavydūs. Dīnavydvokorūs irā Viktorejis azars, kura dalis taipoš irā Ugandā i Tanzanejā. Keneja boguota mežogū dobu ar nazcik tyukstūšu dzeivinīku i auguoju škiru. Vaļsteibys pluotā 580,000 km2 dzeivoj gondreiž 39 miļjoni ļaužu, kuri byun vysaižu izškireigu tautu i kulturu. Kenejis Republikys pasauka jimta nu Kenejis kolna (vītejū volūdā zeimoj boltais), kurs irā ūtrais pa augstumam Afrikā i byun kai zeimeigs orieņtirs dzeivuotuojim.
Kenejis sadorā īīt 47 rajoni, sevkurs nu jū tur sovu pa pusei autonomu vaļdeibu, kas saškierta ar golvonū vaļdeibu golvysmīstā Nairobī. Vaļsteibys geografeja izškireiga kai juos tautys. Jei tur goru okeanmali ar Iņdejis okeanu, kas vaļsteibys vydā puorīt savanys zuoluojūs i naaugleigūs kryumuojūs. Centralī i vokoru apgabali kolnaini i mežaini, cikom pūstumu apgabali irā tyvai tukšneša zemisvierīņam.
Kai Reitu Afrikys vaļsteiba, Keneja bejuse apdzeivuota jau senejā paleolitā. Bantu tautu ekspanseja pasaplateišonuos aizasuoce pyrmā godu tyukstūšgadeibā i myuslaiku vaļsteibys rūbeži izaveidoja Nila-Saharys, Afroaziatu i Bantu volūdu apgabaļu krystceļūs. Tys sataiseja Keneju kai pylnai daudzikulturalu vaļsteibu. Europīšu i arabu sūpluokums zemē beja jau jaunū laiku suokuos, tok vydslītuos jū ītaka suoce buyt tik 19 godu symtā. Brytu Impereja īstateja Reitu Afrikys protektoratu 1895 godā, kas nu 1920 gods zynoms kai Kenejis Koloneja. Napavaļdeiga Kenejis Republika īstateita 1963 gods zīmys mienesī.
Kenejis golvysmīsts Nairobis irā golvonais tierdzeibys centrys. Kenejis ekonomika irā vīna nu pošu lelū Reitu i Centralajuo Afrikā. Vaļsteiba tradicionalai aizajim ar pasaulī izslivuo čaju i kopeju, a napaseņ tikuse par golvonū eksportolūtu svīžom pučem Europys dzeivuotuojim. Pakaļpīņu iņdustrejā golvonū vītu aizajim telekomunikacejis. Taipoš Keneja irā izslivu atletu tāvaine.


text:
Gothards Ketlers
Gothards Ketlers (Gotthard Kettler) (1517 — 1587) — pādejais Livonejis ordyna magistris i pyrmais Kūrzemis hercogs.
G. Ketlers dzims 1517 g. februara 2 d. Vestfalenā. 1537 g. īstuojs Livonejis ordynā, 1559 g. ībolsuots par ordyna magistri. 1561 g. Viļnē parakstejs dasarunu, pa kurai Livoneja tyka Puolejis-Lītovys pavaļdeibā, a Gothards Ketlers dabuoja vaļdeit Livonejis dalis - Kūrzemis i Zemgolys - kai Puolejis kieneņa vasaļs. G. Ketlera vaļdis laikā hercogistē pastateitys 70 bazneicu, 8 školys i 8 špitalis. Mirs mirs 1587 g. maja 17 d. Meitovā (niu latvyskai Jelgava).


text:
Mežavydu pogosts
Mežavydu pogosts irā Kuorsovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta dora taytys noms, Mežavydu i Raņču biblioteka, Mežavydu 1. pamatškola Mežavydu solā i Mežavydu 2. pamatškola Raņču solā. Katuoli pīdar Mežavydu Romys katuoļu parapejai.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Mežavydu pogosts bejs Rēznis apleiciņa Bieržgaļa pogostā. 1945 godā Bieržgaļa pogostā īstateja Mežavydu solys padūmi. 1945 godā Mežavydu solai daškiera Padolis solu, a 1977 i Raņču solu.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kuorsovys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Mežavydu pogosts tur rūbežu ar:
- Kuorsovys nūvoda Malnovys pogostu, Mērdzinis pogostu i Saļņovys pogostu;
- Cyblys nūvoda Pušmycovys pogostu i Zviergzdiņa pogostu;
- Rēznis nūvoda Bieržgaļa pogostu, Iļžukolna pogostu i Nautrānu pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Mežavydu pogostā dzeivoj 1012 ļauds, nu jū 94,6% latvīšu, 3,3% krīvu i 0,6% boltkrīvu.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Mežavydu pogosta ļauds dzeivoj 72 soluos.[4] Pošu leluos solys - Mežavydi (pogosta centrys), Mežavydu muiža (Ūtrī Mežavydi), Annysmuiža.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza


text:
Mežuoris pogosts
Mežuoris pogosts irā Krystapiļs nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Mežuoris pogosta zeme bejuse Daugpiļs apleiciņa Veipa pogostā, kas 1941 godā daškiersts Jākubmīsta apleicinim. 1945 godā Jākubmīsta apleiciņa Veipa pogostā īstateja Mežuoris solys padūmi. Nu 1949 gods da 1962 godam Mežuoris sola bejuse Krystapiļs rajonā, a nu 1962 goda Jākubmīsta rajonā. 1954 godā Mežuoris solai daškiera likvidātū Buntiku solu i Gruomaļtu solys kolkoza "Molodaja gvardija" teritoreju, 1964 godā Mātrainis solys sovetu saimisteibys "Mežuore" teritoreju, a 1973 godā daļu Kūku solys. 1977 godā daškiera vēļ daļu Kūku i Veipa solys teritorejis, a daļu Mežuoris solys daškiera Atašinis solai.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Krystapiļs nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Mežuoris pogosts tur rūbežu ar:
- Krystapiļs nūvoda Atašinis pogostu, Kūku pogostu, Varīšu pogostu i Veipa pogostu;
- Leivuona nūvoda Turku pogostu;
- Modyunis nūvoda Mātrainis pogostu i Ļaudūnis pogostu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Mežuoris pogostā dzeivoj 918 ļauds, nu jū 33% latvīšu, 63% krīvu, 1,7% boltkrīvu i puoļu 0,8%. Lelums pogosta dzeivuotuoju irā etniskī Latgolys krīvi. Bezdorba leidzīņs 10,10%.[4]
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Mežuoris pogosta ļauds dzeivoj 41 solā.[5] Pošu leluos solys - Mežuore (pogosta centrys), Eņdželi, Rateitis, Seikstuli.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Ivans Klementjevs - kanoju ierkluotuojs, nazcik Olimpiskū kaitu i pasauļa čempionatu īveiciejs.
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Jākubmīsts-Rēzne-Terehova (A12) i nazcik vītejuos zeimeibys celi.[6] Mežuoris pogostu škārsoj dzeļžaceļa lineja Krystapiļs-Sīnuoja, iz kurys vīna staceja "Mežuore".
Mežuoris pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Mežuore (LV-5226).[7]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Eņdžeļu staroveru cierkva
- "Juoņasāta" - Dīnavydafrikys štrausu ferma
- Seikstuļu ūzuls
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Mežuoris pogosta teritorejis planavīņs
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys golvonī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Sibira seiļs
Sibira seiļs (latiņu: Perisoreus infaustus; anglīšu: Siberian Jay; latvīšu: Bēdrozis; lītaunīku: Sibirinis kėkštas) — vuorniņu saimis (Turdidae) putnys. Perekli taisa Eurazejis pūstumūs - nu Norvegejis vokorūs da Tuoleimim Reitim Krīvejā. Zīmoj tīpat, kur taisa perekli. Latvejā cīši reši sateikams putnys - perekļa nataisa, viņ kod nakod īceļoj.[1].
Aproksts[pataiseit | labot pirmkodu]
Sibira seiļs nazcik reižu mozuoks i smuidruoks kai seiļs. Jis irā vīns nu pošu mozū putnu vuorniņu saimē. Garuma tik 30-32 cm.[2] Nu cytu vuorniņu saimis putnu seviški izaškir Sibira seiļa gnēze, jei labviņ eisuoka i ar smailu golu. Spolvys bryunai palākys, spuornu pamats i placi kaštanbryuni, a poši spuorni i aste spūdri raudona. Golvys vierss tymsai palāks ci bryuns.
Dzeivisvīta[pataiseit | labot pirmkodu]
Dzeivoj dziļai mežūs i cīši reši atīt cylvāku dzeivisvītu tyvumā. Vysod ryupynojās, kab juo pereklis byutu nūglobuots i naradzams. Deļ solsaimieteibys i industrejis raisteibys Sibira seiļu populaceja pasaulī cīši padaleita i navīnaida.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ http://www.ornitofaunistika.com/lvp/lvp_perinf.htm Ornitofaunistika.com (latvyskai)
- ↑ Avibirds European birdguide online: Siberian Jay (Perisoreus infaustus) (angliskai)


text:
Kuorsova
Kuorsova irā mīsts reitu Latgolā, natuoli nu Krīvejis rūbeža, Kuorsovys nūvoda administrativais centrys. Kuorsova, byunūt pi Rēznis - Ostrovys posta ceļa, beja zeimeigs tierdzeibys centrys. Mīsts pasalelynuoja, kod 1763 godā pastateja katuoļu bazneicu.
Car mīstu tak Iudrupe. Pa mīsta molai īt Pīterpiļs - Varšovys dzeļžaceļa lineja i vaļsteibys zeimeibys magistrals A13, taipoš i celi P48, P49 i P50.
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
Kuorsovā dzymuši:
- Evalds Dauguļs — muokslys zininīks, pedagogs.
- Eugeneja Golubeva — cyrka artiste.
Dzymuši cytur, Kuorsovā vuicejušīs, dzeivuojuši, darejuši:
- Antons Jurkāns — uorsts, Kuorsovys dzeidātovys direktors, Latgolys Studentu fonda īstateituojs.


text:
Rudzātu pogosts
Rudzātu pogosts irā Leivuona nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora biblioteka i div vuiceibu īstoti - Rudzātu vydsškola i Rudzātu specialuo iņternatpamatškola. Partū ka pogostā navā nivīna tautys ci kulturys noma, ļauds lītoj vydšskolys ustobys.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Rudzātu pogosts īstateits 1920 godā, padalūt Stirnīnis pogosta teritoreju. 1925 godā pogostam daškiera pa dalei nu Preiļu, Vuorkovys i Leivuona pogosta zemu. 1935 godā pogosta pluots beja 141 km² i tymā dzeivova 3355 dzeivuotuoju.[2] 1945 godā pogostā īstateja Aizupis, Muolkolna, Rudzātu i Vyds solys padūmi, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja. Rudzātu sola nu 1949 gods da 1959 godam bejuse Leivuona rajona, a nu 1959 gods Preiļu rajona sadorā. 1954 godā Rudzātu solai davīnova likvidātū Muolkolna i Vyds solu, 1962 godā i Stirnīnis solys kolkoza "Pa Lenina ceļu" teritoreju. 1975 godā solai davīnova daļu Turku solys kolkoza "Narata" teritorejis.[3] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[4] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Leivuona nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Rudzātu pogosts tur rūbežu ar:
- Leivuona nūvoda Rūžupis pogostu, Sutru pogostu i Turku pogostu;
- Krystapiļs nūvoda Atašinis pogostu;
- Preiļu nūvoda Suovānu pogostu;
- Ribinišku nūvoda Seiļukolna pogostu.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0


text:
Kryšanu pogosts
Kryšanu pogosts irā Bolvu nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Bieržu vydsškolys Kryšanu filials, feļčeru punkts, tautys noms i biblioteka.[2]
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Kryšanu pogosta teritoreja bejuse Ludzys, vāluok Latvejis Republikys laikā Jaunlatgolys (Abrinis) apleiciņa Tiļžys pogostā. 1945 godā Tiļžys pogostā īstateja Kryšanu solys padūmi. Kryšanu sola bejuse Vileks apleicinī (1945-1949), Kuorsovys apleicinī (1949-1962), a nu 1962 goda Bolvu rajonā. 1954 godā Kryšanim daškiera likvidātū Krampiņu solu, a kolkoza "Plēsums" teritoreju 1955 godā davīnova Beļovys solai.[3] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[4] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Bolvu nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Kryšanu pogosts tur rūbežu ar:
- Bolvu nūvoda Bieržu pogostu i Tiļžys pogostu;
- Kuorsovys nūvoda Saļņovys pogostu;
- Rēznis nūvoda Bykovys pogostu i Nautrānu pogostu.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Bolvu nūvoda teiklavīta
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0


text:
Mūrmastinis pogosts
Mūrmastinis pogosts irā Varakļuonu nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora biblioteka, feļčeru punkts i pamatškola.[2] Nivīnys bazneicys pogostā navā, ticeigī pīdar Barkovys ci Varakļuonu katuoļu parapejom.
Puslopu ruodeklis
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Mūrmastinis pogosts tur rūbežu ar:
- Varakļuonu nūvoda Varakļuonu pogostu;
- Krystapiļs nūvoda Atašīnis pogostu;
- Modyunis nūvoda Borkovys pogostu i Mātrainis pogostu.
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
Mūrmastinis pogosts irā Reitulatvejis zamainē. Lelumu zemu aizjim Jersikys leidzonaine, a pūstumreitu daļu Lubuona leidzonaine. Jersikys leidzonainē zemis vydyskai viļnainis, pa pūstumreitu - dīnavydvokoru tecīņam īt 3-12 m augsti kaupri, kas pūrā iztaisa garonys solys. Poša leluo nu jū Siksola dzeivojama. Iz solys pogosta poša augstuo viersyune 115 m vjl.
Pogosta teritoreju 7205 dekteru pluotā aizjim Teiču dobys rezervats i daļa nu Borkovys ūzuluoja.
Iudini[pataiseit | labot pirmkodu]
Upis:
- Auku azars (5,3 dekteru)
- Islīnys azars (11,2 dekteru)
- Lelais Murmasts (29,4 dekteru)
- Lisins (33,5 dekteru)
- Mindougys azars (36,0 dekteru)
- Siksolys azars (14 dekteru)
- Tolkajis azars (14,3 dekteru)
- Viertiezs (19,0 dekteru)
Pūri i peisi:
- Teiču pūrs
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Mūrmastinis pogostā dzeivoj 878 ļauds, nu jū 94,8% latvīšu, 3,1% krīvu i 1,1% ukraiņu.[3]
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Mūrmastinis pogosta ļauds dzeivoj 28 soluos.[4]
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Marta Buorbola - ailineica
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vīns vaļsteibys zeimebys autoceļš Modyune-Varakļuoni (P84) i nazcik vītejuos zeimeibys celi.[5] Mūrmastinis naškārsoj nivīna dzeļžaceļa lineja, pogosta centram tyvuokuo staceja Stirnīne 16 km atstotumā.
Mūrmastinis pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Mūrmastine (LV-4835).[6]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Borkovys ūzuluojs - vaļsteibys zeimeibys nūlīgtiņs;
- Teiču dobys rezervats - vaļsteibys zeimeibys sorgojamuo teritoreja;
- Pīminieklis 1919 gods Breiveibys ceikstīņu dalinīkim - pastateits 1936 godā, atjaunynuots 1996 godā;
- Mūrmastinis krysta sāteņa - pastateita 1993 godā.


text:
Pededze
Pededze (latvīšu: Pededze; igauņu: Pedetsi jõgi; vyrovīšu: Pedejä jõgi) - upe Vydzemē, natuoli nu Latgolys nūvoda rūbežu. Aivīkstis poša leluo lobuos malis dataka. Upe aizasuoc Hānjis augstainē, Kerigumis azarā, Igaunejis Vyrovys apleicinī. Tak iz dīnavydu sūpluok Krīvejis rūbežom, tod pasagrīž iz dīnavydvokoru i tak Latvejā Olyuksnis, Guļbinis i Modyunis nūvodūs. Deļ Lubuona hidrografiskuos sistemys, ītakā upe sasadola div storūs - Vacpededzē i Jaunpededzē. Vacpededze satak ar Bolupi.
Upmalis cīši mežainis, daudzi ūzuluoju. 1997 godā Strodu pogostā sataiseits dobys nūlīgtiņs "Pededzis ūzuluojs". Upei daudzi leikumu i vacupu, 50 km puosmā nu Litinis da Jaunpededzis kanalam upe tak lūklūkim. Zamyn nu Litinis upē 1950 godūs pastateita iudiņa spākaine, tok sakryta i tān likvidieta. Kūpā ar Aivīksti, upi cieški sauc par Latgolys i Vydzemis rūbežu.


text:
Golyšovys pogosts
Golyšovys pogosts irā Kuorsovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrā Golyšovā dora tautys noms, biblioteka i pyrmaškoliņs īstots. Kai 2010 godā aizdareja Aizgāršys pamatškolu, pogostā nadora nivīna škola. Lelums ļaužu pravoslavi i pīdar Golyšovys Svātuos Trejadeibys pravoslavu parapejai.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Golyšovys pogosts pyrmū reizi viesturis dokumentūs aizraksteits 1646 godā Ludzys stuorastejis inventara sarokstā kai Wlosc Hołuszowska. 1784 godā Golyšova sarokstūs aizraksteita kai Mikalovskys (Mērdzinis) muižys daļa. 1945 godā Mērdzinis pogostā īstateja Golyšovys solys padūmi. 1979 godā Golyšovys solai daškiera daļu Blontu solys teritorejis.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kuorsovys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Golyšovys pogosts tur rūbežu ar:
- Kuorsovys nūvoda Malnovys pogostu i Mērdzinis pogostu;
- Cyblys nūvoda Blontu pogostu;
- Krīvejis Federacejis Opskovys apgabaļa Krasnogorodskys rajonu.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0


text:
Eistynuo Jezus bazneica
Eistynuo Jezus Bazneica (anglīšu: True Jesus Church) — ir Vosorysvātku konfesejis kusteibys "Tikai Jezus" (Jesus Only) atzaruojums, kurš aizasuocs 1917 godā Pekinā, Kīnā, i kura pīkritieji ir atsasacejuši nu trinitaruos kristīteibys formulys. Eistynuo Jezus Bazneica ir pasauļa mārūga krysteiguo bazneicu savīneiba. 20 godusymtā roduos ari vairuokys teologiskys i praktiskys atškireibys nu Vosorysvātku konfesejis, kuo rezuļtatā daļa pietnīku skaita Harizmatismu par Protestantisma paveidu. Niu ar napilnim 1,6 miļjonim bīdru tei struodoj 45 pasauļa vaļstuos sešūs kontinentūs. Zīmyssvātki i Leldinis nateik svynātys.
Desmit doktrinys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Svātais Gors
- Kristeišona
- Pādu mozguošona
- Svātuo Komuneja
- Sabata dīna
- Jezus Krystus
- Bībele
- Pesteišona
- Bazneica
- Postoruo dīna


text:
Malnovys pogosts
Malnovys pogosts irā Kuorsovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, Malnovys koledža i Nesteru, Buozovys i Lemešovys biblioteka. Ticeigī viesturiskai pīdar Kuorsovys Romys katuoļu parapejai.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Malnovys pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleiciņa Kuorsovys pogostā. 1945 godā Kuorsovys pogostā īstateja Buozovys solys padūmi. 1954 godā Buozovys solai daškiera likvidātū Nesteru solu, 1965 godā Kuorsovys solys sovetu saimisteibys "Malta" teritoreju, a 1975 godā vēļ pa daļai nu Kuorsovys solys teritoreju. 1975 godā Buozovys solu puorsauce kai Malnovys solu.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kuorsovys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Malnovys pogosts tur rūbežu ar:
- Kuorsovys nūvoda Golyšovys pogostu, Kuorsovys mīstu, Mežavydu pogostu, Mērdzinis pogostu i Saļņovys pogostu;
- Krīvejis Federacejis Opskovys apgabaļa Pitalovys rajonu.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0


text:
Napys līkne
Napys līkne (anglīšu: Napa Valley) — geografiska līkne Napys apleicinī, San Franciskys leiča rajonā (Kalifornejā, ASV) i jamā asūšuo teritoreja, pasaulī pazeistama kai ASV vysuzemeigais veinūgu audziešonys i veindareibys regions.
Veinūgu audziešona Napys līknē suokusēs 19 godusymta 50-tajūs godūs i deļ vieleigūs geografiskūs, geologiskūs, klimatiskūs apstuokļu dreiži raistejusēs. Šudiņ Napys līkne tur vaira kai 340 veinaudzātovu, jamuos audzej "Cabernet Sauvignon", "Chardonnay", "Pinot Noir", "Merlot", "Zinfandel" i cytys nūmīļuotys veinūgu atmejis. Kuri nakuri veindari pīgatavej veinu tik i viņ nu Napys līknis veinūgu, cyti maisa līknis nūaugu ar apleicejūs kolnūs augušajom veinūgom.
Napys līkne vīnulaik irā izsliviejs turizma centrys. Pasaprīcuotu ap skaistajim dobys vierīnim, pasabyutu veinūgu suodūs i nūraudzeitu breineiguo veina kas gods ite atcīmoj ap 4,7 milijoni turistu.


text:
Tiļžys pogosts
Tiļžys pogosts irā Bolvu nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Tiļžys vydsškola, Tiļžys internatpamatškola, pyrmaškoliņs īstots, kulturys noms, biblioteka i Tiļžys pogosta kulturviesturis tiemeibys i turizma centrys.[2]
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Tiļžys pogosts tur rūbežu ar:
- Bolvu nūvoda Bieržu pogostu, Brīžucīma pogostu, Kryšanu pogostu, Lozdulejis pogostu i Vactiļžys pogostu;
- Baļtinovys nūvoda Baļtinovys pogostu;
- Ruguoju nūvoda Lozdukolna pogostu;
- Kuorsovys nūvoda Saļņovys pogostu.


text:
Škīzna
Škīzna (anglīšu: fiber; krīvu: BoлokHo; latvīšu: šķiedra) — materiala tips, sasadorūšs nu pagaru pavadīņa voi neits formys daļu.
Škīznys kai materials var byut dobyskys (pīv., lynu škīznys, kokosa škīznys, auguoju škīznys - būmeļs, dzeivinīku škīznys - vylna, šolks) ci muoksleigys (siņtetiskuos škīznys, stykla škīznys, optiskuos škīznys).
Škīznys svareigys biologejā - juos satur kūpā auguoju i dzeivinīku audus. Cylvāks auguoju škīznys izlītoj sasprāzdams pavadīņūs, neitīs, aukluos, viervēs. Piečuok juos var lītuot cytu preču pīgatavē. Škīznys taipoš saviļoj slūksnēs, i nu jūs taisa papeiru voi filcu.
Muoksleiguos škīznys padarynoj taisyskā, parostai kimiskā formā.


text:
Palāda
Palāda (palādys aba eistynuos palādys, latiņu: Strix) - peliediņu (Strigiformes) putnu ciļts, pīdareiga palādu dzimtei (Strigidae). Eistynūs palādu ciļtī myuslaikūs irā 15 dzeivu škiru.
Eistynūs palādu škirys sateikamys daudzumā koņtinentu: Eurazejā, Afrikā, Pūstumamerikā i Dīnavydamerika. Daudzi škiru dzeivoj plotā arealā iz pūstumu pusrutuļa. Aiztuo nazcik škiru, seviški dīnavydūs dzīvojūšūs, irā eņdemiskys. Latvejā sateikamys 3 eistynūs palādu škirys: sātys palāda (Strix aluco), Uralu palāda (Strix uralensis) i pūstumu palāda (Strix nebulosa). Pūstumu palāda Latvejā aizskrīn iz rata.[1]
Puslopu ruodeklis
Izavierīņs i soveibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Eistynuos palādys vydyska leluma ci leli peliedini putni. Juos strypra i rūna auguma. Vysuleluokuo ciļtī irā pūstumu palāda , jei var byut net da opūga (Bubo bubo) lelumam, muotainis auguma garums var dasnēgt 84 cm.[2] Eistynuos palādys natur spolvu pliekšu pi ausu, kaidys soveigys, pīvadumam, opūgim (Bubo), partū ituos ciļts kod nakod sauc par bezausiņu palādu ciļti. Eistynuos palādys izsaceigai naktini putni, dzeivojūši pa mežim natuoli da cylvāka sātom. Eistynuo palādys medej skraidīnī i barojās ar cytim putnim, ruopačim i mozim zeideituojim, vaira vēļ ar grauzačim.
Sistematika[pataiseit | labot pirmkodu]
- ciļts Eistynuos palādys (Strix)
- Afrikys meža palāda (Strix woodfordii)
- Bryunuo meža palāda (Strix leptogrammica)
- Čako palāda (Strix chacoensis)
- Hama palāda (Strix butleri)
- Plemuotuo meža palāda (Strix seloputo)
- Sātys palāda (Strix aluco)
- Plemaine palāda (Strix occidentalis)
- Raibuo meža palāda (Strix ocellata)
- Bryunkuojaine palāda (Strix rufipes)
- Bryunstreipaine palāda (Strix hylophila)
- Raudonu palāda (Strix fulvescens)
- Sičuaņa palāda (Strix davidi)[3]
- Streipaine palāda (Strix varia)
- Uralu palāda (Strix uralensis)
- Pūstumu palāda (Strix nebulosa)
Kod nakod eistynūs palādu ciļtei daskaita i tropūs dzeivojūšū Dīnavydamerikys palādu ciļti (Ciccaba).[3]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
Uorejuos nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
-
Bryunuo meža palāda (Strix leptogrammica)
-
Sātys palāda (Strix aluco)
-
Plemaine palāda (Strix occidentalis)
-
Streipaine palāda (Strix varia)
-
Uralu palāda (Strix uralensis)
-
Pūstumu palāda (Strix nebulosa)


text:
19 godu symts
Laika skaiteišonys zeimeibā 19 godusymts irā laikavyds, kurs suocēs 1801 godā i tuoļuojuos da 1900 godam (īskaitūt) pa Gregora kaleņderam.
Nūtikšonys[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1802 g. Latgola teik par Vicebska gubernejis sadordaļu Krīvejis vaļsteibā.
- 1805 g. Izlaista Vyssa mocieyba katoliszka - vierteiga i volūdys zinē.
- 1817 - 1820 g. dorbojās Izvolta jezuitu kolegeja, kuru beidz i J.Macilevičs - Pawujciejszonys (1850 g.) autors.
- 1817 g. Izdrukavuota pyrmuo latgaļu gramatika.
- 1861 g. Krīvejā (i leidza ar tū Latgolā) atceļama dzimteiba
- 1862 g. Suoc izīt G.Manteifeļa kaleņderi (laižami da 1871 g. īskaitūt)
- 1863 g. Par Latgolu veļās puoļu bunta nūtikšonys.
- 1865 g. Latgolys latvīšim nūlīgta gruomotu drukavuošona latiņu literim. Suocās rūkroksta literaturys raisteiba, lelynojās "muotis školys pi rateņa", latgaliskūs dīvakolpuojumu zeimeiba.
- 1869 g. Izdrukavuots pyrmais latgaļu tautysdzīšmu lasejums, juos aizrakstejuse C.Platere.
- Ap 1875 g. Latgolā likvidātys vysys katuoļu Bazneicys školys. Styprynojās rusifikaceja.
- 1879 g. Dorbu suoc Pīterpiļs katuoļu bazneickungu seminareja, kuramā vāluok atsarūn i latgaļu stuņdis.
- 1899 g. Izīt P. Smeļtera folklora izlaseite, pyrmū reizi latgaļu raksteibā bez "gubu literu".
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- L.Leikuma. Gruomota Školuotuojim. Lielvārds, 1993.


text:
DHK Latgale
Hokeja komanda "Latgale" — Daugpiļs hokeja klubs, valeimuo Reigys hokeja sasaveicīņa čempions.
- Kluba kruosys - zyla, bolta
- Liga - Latvejis hokeja liga
- Golvonais treners - Igors Smirnovs
- Trenera asistents - Guntis Bāliņš
- Vadeibnīks - Aleksandrs Sverčkauskys
- Sovinīks - Leonards Teņs
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
- 2000 g. atdareita Daugpiļs ladshale
- 2003 g. īstateits Daugpiļs mīsta hokeja klubs, saškirūt hokejistus nu Daugpiļs ladsškolys i mīsta amaterkomandu, pasadarejuse Daugpiļs mīsta hokeja komanda Latgale.
- 2003/2004 g. sezonā komanda pīsadaleja valeimajā Reigys hokeja sasaveicīnī i treneru Sergeja Ivčenkys i Alekseja Rešetnikova vodoma izaceikstēja par čempionu titeli.
- 2004/2005 g. sezonā puorsameja komandas sadors i treneri.
- 2005/2006 g. sezonā pīsadaleja "Falck" valeimajā Latvejis Viersligys hokeja sasaveicīnī.
Sātvīta[pataiseit | labot pirmkodu]
Kluba sātvīta - Daugpiļs ladshale. Komandas darbeibu atspaidoj Daugpiļs mīsta pošvolds.
Dasnāgumi i aizjimtuos vītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- 2003/2004 g. valeimajā Reigys sasaveicīnī - 1 vīta
- 2004/2005 g. valeimajā Reigys sasaveicīnī - 2 vīta
- 2005/2006 g. Latvejis Viersligā - 3 vīta
- 2006/2007 g. Latvejis viersligā - 5 vīta


text:
ПoлиTиkи и Bыбopы, ГoлocyйTe cBoбoдHo, yчacTByйTe B дeMokpaTии, ГoлocyйTe зa пepeMeHы, OHлaйH peфepeHдyM
andris berzins facebook, email andris berzins, PREZIDENTS BĒRZINŠ ANDRIS, bērziņš prezidents, andris bērziņš padome, Andris Bĕrziņš email, kads ir andris berzins, Andris Bērziņš was elected deputy of the Saeima, Andris Bērziņš prezidenta pilnvaru laiks, andris bērziņš биorpaфия и дpyrиe...
CBязaHHыe roлocoBaHия > Ainārs Šlesers, Imants Parādnieks, Einars Repše, Nils Ušakovs, Vaira Vīķe-Freiberga, Raivis Dzintars, Valdis Zatlers, Solvita Āboltiņa, Ivars Godmanis, Valdis Dombrovskis, Sandra Kalniete, Aivis Ronis, Ģirts Valdis Kristovskis, Raimonds Vējonis, Tatjana Ždanoka, Roberts Zīle, Alfrēds Rubiks, Guntis Ulmanis, Andris Šķēle, Jakovs Pliners, (Andris Bērziņš) и дpyrиe...


text:
18 godu symts
Laika skaiteišonys zeimeibā 18 godusymts irā laika periods, kurs suocēs 1701 godā i tuoļuojuos da 1800 gods (īskaitūt) pa Gregora kalenderam.
Nūtikšonys[pataiseit | labot pirmkodu]
- 1725 g. Jezuitu dokumentūs pasaruoda pyrmais latgaļu teksts - dasagrīzšona "svātajam kūkam" līpai.
- 1730 g. Izdrukavuota pyrmuo latgaļu gruomota (navā izaglobuojuse)
- 1750 g. Vilnē izdrukavuota J.A.Hilzena gruomota Inflanty
- 1753 g. Izdrukavuoti Evangelia Toto Anno (t.s. "Osyuna evaņgeleji"). Irā izaglobuojuši. Plaši lītuota gruomota Latgolys katuoļu bazneicuos da poš 20 gs. Latgalīšu raksteibys normativais paraugs.
- 1755 g. Iz Kruoslovu atsaucami lacaristi goreigajam seminaram īstateit i paturēt. Stotoma niulejuo bazneica (dabeigta 1767 g.)
- 1757 g. Dorbu suoc Kruoslovys bazneickungu seminareja - sova laika pyrmais augstuokais vuiceibys īstots Latvejā (dareja da 1844 g., sagatavādams 253 bazneickungus). Seminarejā vuica i latgaļu volūdu.
- 1761 g. Daugpiļs jezuitu škola puortaiseita par gimnazeju, 1767 g. pi juos īstateita teologejys klase katuoļu bazneickungim sagatavēt.
- 1768 g. Aglyunā suokta stateit niulejuo Bazilika, pasvieteita 1800 godā, bazilikys tituls nu 1980 g.
- 1772 g. Latgola daškierta Krīvejai piec Puolejis pyrmuos daleišonys, slavu ītaka pasastyprynoj.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- L.Leikuma. Gruomota Školuotuojim. Lielvārds, 1993.


text:
Igauņu volūda
Igauņu volūda — vīna nu suomugru volūdu grupys volūdu, jei radneiga suomu, līvu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru - latgaļu, latvīšu, krīvu i švedu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei. Igauņu volūda irā Igaunejis Republikys i Europys Savīneibys oficialuo volūda. Igauņu, suomu, vengru i maļtīšu volūdys vīneiguos vaļstiskuos volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi indoeuropīšu volūdu saimis. Pa 2000 gods datim, igauņu volūdu kai dzymtū runoj 83,4% Igaunejis dzeivuotuoju.


text:
Nūsādplīkšni
Nūsādplīkšni - plīkšni, atsaroduši nūsāstūt seņuok pasataisejušu plīkšņu ieršonys produktim ci vulkaniskūs voi biologiskūs procesu materialiem. Nu Zemis gorūzys kūpeiguo apjāmuma nūsādplīkšnim teik viņ 8%, tok iz Zemis viersa jī vysucīšuok paplateitī i vysucieškuok sateikamī plīkšni. Samārā pluona nūsādplīkšņu kuorta apkluoj magmatiskūs i metamorfiskūs plīkšņu kluoškus, nu kurūs sasadora Zemis gorūzys pamatmasa.
Nūsādplīkšni ceļās, izalikalejūt klastiskajom nūsādom, organiskajai lītnai voi kimiskajom nūsādom (evaporitim). Piec izalikaliešonys dalenis sapluokšt i cemeņtejās — ituo procesa sauc par diagenezi. Nūsādplīkšni pasataisa iz Zemis viersa ci tyvai da jam.


text:
Pītera Šefera dramys “Equus” (1973) pamatā ir kaida baileiga realuos dzeivis epizode, kurū jam izstuostejs draugs. Taču lugā autors sataisa pats sovu verseju, kas varātu byut izraisejs itūs nūtykumus.
Jaunajam Alanam Dīva vītā ir Zyrgs. Equus. Meilnīku maigums, karynojūšs muskuļu daņcs, soldons svīdru smuords i nesšonuos pylnūs auļūs pušnaktī. Patologisks valdzynuojums, seksuala apsiesteiba, dīviška pīlyugsme i rituals upurs. Bet dīvi ir greizsirdeigi i atrībeigi. Equus Tāva, Equus Dāla i Equus Svātā gora vuordā.
Režisore – Laura Groza-Kibere. Lūmuos: Lauris Subatnieks, Dainis Grūbe, Juris Žagars, Indra Brike, Kristīne Nevarauska, Ieva Segliņa, Dainis Gaidelis, Gints Andžāns, Ērika Eglija. Izruode sajēme treis “Spielmaņu nakts 2014/2015” bolvys.


text:
Ādažu nūvods
Ādažu nūvods irā pošvolds Vydzemis vokorūs, natuoli nu Gaujis ītakys jiurā. Tur rūbežu ar Saulismalis nūvodu pūstumūs, Siejis nūvodu pūstumūs i reitūs, Iņčukolna nūvodu reitūs, Garkaļnis nūvodu dīnavydūs i Carnikovys nūvodu vokorūs. Pošys leluos nūvoda solys irā Ādaži (nūvoda centrys), Aļderi, Atari, Āni, Boltaisazars, Birzinīki, Garkaļne, Kadaga, Staprini, Divazari, Iļkine, Eimuri.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
1935 godā Reigys apleiciņa Ādažu pogosta pluots beja 402 km² i tymā dzeivova 3338 cylvāki.[1] 1945 godā pogostā roduos Ādažu, Berģu, Carnikovys i Garkaļnis solys pošvolds, a pogostu 1949 godā likvidieja. Ādažu sola bejuse Saulismalis (1949—1956) i Reigys (par 1956 gods) rajonā. Ādažu solai 1954 godā daškiera Carnikovys solu. 1974 godā daškiera likvidātū Mangaļu solys kolkoza «Ādaži» teritoreju, a dali teritorejis daškiera Berģu solai. 1977 godā daškiera dali nu likvidātuos Berģu solys i dali nu Garkaļnis i Vangažu solys teritorejis.[2] 1990 godā solu otkon puorsauce par pogostu. 1992 godā nu Ādažu pogosta atškiera nu jauna veiduotū Carnikovys pogosta teritoreju. 2006 godā pogostu puorsauce par Ādažu nūvodu.[3]
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Fēlikss Cielēns (1888—1964) — latvīšu politiks — uorejū lītu ministrys (1926—1928), rakstinīks
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001—2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Taiss:Latvijas PSR iedalījums
- ↑ (latvyskai) Ādažu novada pašvaldības nolikums


text:
Pyrmaviesture
Pyrmaviesture (anglīšu: prehistory, pre-history; krīvu: пpeдыcTopия; дoиcTopичeckaя эпoxa; latvīšu aizvēsture) — tradiceigai itai sauc ciļviecis viesturis pyrma roksta izguoduošonys. Pa cytam, šudiņ aktualuokam, redzīņam pyrmaviesture irā ciļviecis viesture da agrokulturys atsarasšonai. Vēļ irā redzīņs, pa kuram par pyrmaviesturi sauc ciļviecis viesturis da ļaudeibys lūmu atsarasšonai.
Pyrmaviesturis terminu pyrmū reizi izlītuoja praņcīšu zininīki (praņciskai pré-historique) XIX gs. suokuos, apraksteidami atradīņus Dīnavydpraņcejis oluos. Ciļviecis pyrmaviesturis tiemej arheologeja, paleoantropologeja i jūs sūpluokatzaris.
Deļ tuo, ka pyrmaviesturi vysucieškuok sīn ar roksta atsarasšonu, izškireiguos kulturuos pyrmviesture beigusēs izškireigā laikā, a kurys nakurys kulturys sova roksta net vysā natyka izguoduojušys.
Sadalejums laikavydūs[pataiseit | labot pirmkodu]
Tradiceigai pyrmaviesturi dola itaidūs danīšu zininīka K. J. Tomsena (C. J. Thomsen) pasūleitūs laikavydūs:
- Akmiņlaiki:
- Bronzlaiki;
- Dzeļžalaiki.
Kod nakod izškir vēļ i eneolita laikavydu.
Termina i periodizacejis kritika[pataiseit | labot pirmkodu]
XX godusymtā pyrmaviesturis termina zemeigums sasamazynuoja. Ciļviecis viesturis styngra daleišona laikavydūs da roksta atsarašonai i piec juos suoce naatsataisnuot, vairynojūtīs arheologejis datim ap boguotom kulturom, dzeivuojušom da roksta izguoduošonys i pasaplotūt radejaktivajai datiešonai, kura ļuove „viesturiskajim laikim“ pasastumt vys tuoļuok puorīsmē. Vīnulaik, „globalizejūtīs“ pasauļa viesturei, dalejums pa roksta izguoduošonai šaļtim davad da absurdiskim dalaidumim. Pīvadumam, itai dolūt, izītu, ka Egipts viesturiskajūs laikūs īsūļuojs jau 3500 godā pr. m. e., a Jaungvineja – tik XIX godusymtā.
Šudinejai kritikai pavaļdeiga i pa daļai savecejušuo Tomsena periodizaceja. Saceisim, šumeru civilizaceja rokstu turēja vēļ pyrma bronzlaiku. Nu ūtrys pusis, arheologiskī atradīni centralajā Anatolejā (Turcejā) ruoda, ka tīnis agreimuo neolita kultura jau muocēja apdareit varu (8000 g. pr. m. e.).


text:
Roksts (raksteiba)
Roksts (latvīšu: rakstība; anglīšu: script, writing, writing system; krīvu: пиcbMeHHocTb, пиcbMo) — informacejis aizraksteišonys aba fiksiešonys grafiskuo sistema, vīna nu cylvāka volūdys byusmis formu.
Vuorda roksts cytys zeimeibys: Roksts
Puslopu ruodeklis
- 1 Cylvāka volūdys rokstu tipi
- 2 Roksta atmejis pa ciļmis regionam
- 2.1 Tiveimūs Reitu i Vydsjiuru regiona senejuo raksteiba
- 2.2 Semitu (skonu) roksts i juo atlasynuojumi (atskaitūt greku rokstu)
- 2.3 Greku alfabets i iz juo pamata atsarodušī alfabeti
- 2.4 Iņdīšu roksts (baļsīņroksts)
- 2.5 Kinīšu roksts i juo atlasynuojumi
- 2.6 Cytys senejuos i Vydslaiku raksteibys
- 2.7 XVIII-XX godusymtūs izacālušī roksti
- 2.8 Muoksleigūs volūdu raksteibys
- 2.9 Naatšifrātī roksti
Cylvāka volūdys rokstu tipi[pataiseit | labot pirmkodu]
- Ideografiskais aba piktografiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynoma sapratīņa.
- Fonoideografiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi jāga i pi skaniejuma.
- Logografiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynoma vuorda.
- Morfemiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynomys morfemys (pīv., kinīšu raksteiba).
- Fonetiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynoma skaniejuma:
- baļsīņu aba silabiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynoma baļsīņa:
- parostais baļsīņu roksts — baļsīņus ar vīnaidu leidzaskani, a izškireigim pošskanim apzeimoj vysā izškireigys roksta zeimis (pīv., japanīšu kana);
- abugida — baļsīņus ar vīnaidu leidzaskani, a izškireigim pošskanim apzeimoj rokstu zeimis, kurys darynuotys iz vīnys tuos pošys roksta zeimis pamata, cik nacik puormejūt formu (pīv., etiopīšu roksts) voi dalīkūt papyldomys zeimeitis (pīv., iņdīšu roksts).
- Leidzaskaņu aba konsonaņtiskais , aba kvazialfabetiskais roksts) — vīna roksta zeime dasīta pi leidzaskaņa, a pošskani vysā naapzeimojami. Taidys roksta sistemys raisteidamuos parostai pasapylda ar vokaliziejumu sistemom.
- Leidzaskaņu i pošskaņu aba konsonaņtiskai vokaliskais roksts — vīna roksta zeime (leidzaskaņs) var byut dasīta i pi pošskaņu, i pi leidzaskaņu, i vysa raksteiba pamatojās iz priņcipa "vīna grafema (roksta zeime) atsateik vīnai fonemai".
- baļsīņu aba silabiskais roksts — vīna roksta zeime dasīta pi zynoma baļsīņa:
Roksta atmejis pa ciļmis regionam[pataiseit | labot pirmkodu]
Tiveimūs Reitu i Vydsjiuru regiona senejuo raksteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
- Senejūs egiptīšu roksts
- Kleiņroksts
- Elamīšu hieroglifika
- Luvīšu
- Kretys roksts i juo priecguojieji — Linejroksts A, B, Kiprīšu-minīšu пиcbMo, kiprīšu roksts
Semitu (skonu) roksts i juo atlasynuojumi (atskaitūt greku rokstu)[pataiseit | labot pirmkodu]
- Biblejis roksts
- Protokanaanīšu roksts
- Protosinajīšu roksts
- Ugarīšu roksts (kleiņroksts)
- Finikīšu roksts
- Iberīšu roksts
- Senejūs libīšu roksts (numidīšu)
- Tifinaga roksts
- Turdetana roksts
- naatšifrātais guaņču roksts
- Kartagīšu roksts
- Aramīšu roksts
- Žydu alfanets (kvadratiskais)
- Samarīšu alfabets
- Sirīšu roksts (setra, estrangela, nestorianīšu i ct.)
- Arabu alfabets
- Uigurīšu roksts
- Dīnavydarabu roksts
- Mozazejis alfabeti
Semitoidūs rokstu ītakā izacālušys raksteibys sistemys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Orhona rūnys (tjurku)
- Tanys roksts (gabuli tana) (maļdivu volūdai, nu 17 gs., arabu ītakā)
Greku alfabets i iz juo pamata atsarodušī alfabeti[pataiseit | labot pirmkodu]
Grekoidūs rokstu ītakā atsarosušuos raksteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Glagolica
- Rūnys (germanīšu)
- Armenīšu alfabets
- Gruzinu alfabets
- Agvanīšu roksts
Iņdīšu roksts (baļsīņroksts)[pataiseit | labot pirmkodu]
- Kharošthu roksts
- Brahmu roksts
- Devanagaru roksts
- Bengalīšu alfab7ets
- Tibetīšu roksts
- Toharīšu roksts
- Monīšu roksts
- Birmīšu roksts
- Taizemīšu roksts
- Khmeru roksts
- Laosa roksts
- Kavu roksts (senejūs javīšu roksts)
- Tangalīšu roksts
Kinīšu roksts i juo atlasynuojumi[pataiseit | labot pirmkodu]
- Kinīšu roksts
- Japanīšu baļsīņroksts
- Čžurčžeņa roksts
- Kidaņa roksts
- Tanguta roksts
- Čžuaņa roksts
- Korejīšu roksts (Hangiļs)
Cytys senejuos i Vydslaiku raksteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Maju roksts
- Cuaņa roksts (i volūdom Kinejā)
- Dongbys roksts (nasi volūdai Kinejā)
- Ogama roksts
- Senejūs permīšu roksts (aburs)
XVIII-XX godusymtūs izacālušī roksti[pataiseit | labot pirmkodu]
Itūs rokstus parostai radeja misioneri, pošys raksteišonys idejis ītakojami.
Azeja[pataiseit | labot pirmkodu]
- Pahau i Polardys roksti mjao-jao volūdom
- Varang-kšitu roksts ho volūdai (mundys volūdu grupa) Iņdejā
- Tenevilis ideografiskais roksts čukču volūdai
Afrika[pataiseit | labot pirmkodu]
- Nko roksts (nu 1949 g. mandenīšu volūdom Gvinejā i Malūs)
- Basys roksts (nu XX suoku)
- Vai roksts (nu XIX gs. 20-tūs godu)
- Kpelis roksts (XX gs. 30-tajūs i 40-tajūs godūs)
- Lomys roksts (XX gs. 30-tajūs i 40-tajūs godūs Liberejā
- Kikaui roksts aba meņdis roksts (XX gs. 20-tajūs - 40-tajūs godūs meņdis volūdai) SjeraleonēSjeraleonē
- Bamuma roksts (nu 1896 da XX gs. 50-tūs godu Kamerunā
- Osmanis roksts (somalīšu volūdai)
- Mandombis roksts (nu 1978 g. Angolā, Kongys Republikā i Kongys Demokratiskajā Republikā
Amerika[pataiseit | labot pirmkodu]
- Irokezu roksts
- Kanadīšu baļsīņroksts (kri, eskimosu, odžibvis i ct. volūdom)
Muoksleigūs volūdu raksteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Naatšifrātī roksti[pataiseit | labot pirmkodu]
- Rongo-rongo
- Festa diskys
- Indys līknis roksts (protoiņdīšu aba Harapa roksts)
i ct.