text:
KRYSTACEĻŠ
Krystaceļu ejūt kūpeigi, var pīsaturēt pi šaidas kōrteibas:
R. Jo ar sovu krystu pasauli atpērki.
R. Apsažāloj par mums.
NŪDŪMS
Krystaceļu īdami, apdūmōsim un pagūdynōsim myusu Kunga Jezus Kristus cīsšonas, lyugdami sev grāku pīdūšonu un cytas vajadzeigōs žēlesteibas.
Lyugsimēs:
Svētej Kungs, šū sovu tautu, kuras dēļ myusu Pesteitōjs Jezus Kristus naatsateice sevi nūdūt grēcinīku rūkōs un uzajimt krysta cīsšonas. Mes Tevi lyudzam, kas dzeivoj un voldi myužu myužūs.
PYRMŌ NŪSTŌŠONA
Muns lobais Jezu, tīsas prīkšā stōvi,
Grēceigō
Īnaidā oklā beņdes klīdzūt prosa:
Tevi kaļt krystā!
Pēc tam jī Tevi, Kungu Dīvu augstū,
Ar osom reikstem nažēleigi šausta.
Tu atdūd ļaunim īnaidnīkim
Par grēcinīkim!
K. JEZU NŪTĪSOJ UZ NŌVI
Augstī prīsteri un tautas vacōki nūsprīde Jezu nūnōvēt. Jī, sasējuši jū, aizvede un nūdeve zemes pōrvaļdnīkam Pilatam. (Mt 27, 1. 2).
- Kas maņ dorom ar Jezu? – jautōja Pilats (Mt 27, 22) – es pi tō cylvāka naatrūnu nikaidas vaines (Lk 23, 4). Bet vyss ļaužu pyuļs klīdze... Pīkaļ jū krystā! (Lk 23, 18. 21).
- Lykuma sorgi Mani napazyna, tautas vadeitōji atkryta nu Manis – soka pravīts (Jer 2, 8).
Lyugsimēs:
Dīvs, Tu nivīnu naatraidi, bet laipni pīdūd pat vyslelōkim grēcinīkim, kas gondora; izklausi žēleigi myusu pazemeigōs lyugšonas un apgaismoj myusu sirdis, lai mes spātu Tovus lyukumus izpiļdeit. Caur Jezu Kristu, myusu Kungu. Amen.
ŪTRŌ NŪSTŌŠONA
Cik nažēleigi Jezu zaimōts tyka,
Ērškēžu krūni kad jam golvā lyka
Un uz jō placim mete gryutu krystu,
Lai jys tū nastu!
Par myusu vainem Jezum nōvi lēme.
Pasauļa grākus jys uz sevi jēme.
Jo vysus aizvest debess svātlaimeibā
Ir Dīva gryba!
K. JEZUS JAM SMOGŪ KRYSTU UZ PLACIM
Mes vysi maļdejomēs kai aitas, kotrs raudzejōs uz sovu ceļu. Bet Kungs vysu myusu nataisneibas uzlyka jam – soka pravīts (Is 53, 6).
- Myusu grākus jys aiznese sovā mīsā pi krysta, lai mes, grākim myruši, dzeivōtu taisneibai (1 P 2, 24).
Lyugsimēs:
Kungs Dīvs, īlej myusu sirdīs Svātō Gora žēlesteibu, lai mes varātu ar nūžālas osorom nūmozgōt sovu grāku vaines un nu Tovas labvēleibas sajimt pīdūšonu. Caur Jezu Kristu, myusu Kungu. Amen.
TREŠŌ NŪSTŌЉONA
Zam krysta nostas Jezus kreit bez spāka –
Jū smogi nūspīž vysu ļaužu grāki.
Bet beņdes līk Jam tyuleņ otkon ceļtīs
Un tōļōk dūtīs!
Trejs godus Jezus lobu dorūt gōja,
Ni atpyutas, ni dusas nazynōja,
Bet tagad sōpu ceļā systs un neivōts,
Nu vysim atstōts!
K. JEZUS PYRMŪ REIZI PAKREIT ZAM KRYSTA
Mes uzskatejom jū kai par spitaleigu, nu Dīva sasystu un pazamōtu – soka pravīts. Bet jys myusu pōrkōpumu dēļ ir īvaiņōts un myusu grāku dēļ ir satrīkst. (Is 53, 4, 5.) - ...Caur jō brycem mes asam džīdynōti. (Is 53, 5).
Lyugsimēs:
Vysuvareigais Dīvs, mes Tevi lyudzam, lai caur Tova vīnpīdzymušō Dāla cīsšonu nūpalnim mes tyktu styprynō
CATŪRTŌ NŪSTŌЉONA
Pesteitōjs sastūp sovu Mōti svātū.
Kas gon jōs sōpes vōrdūs izteikt spātu:
Jōs Dāls vyslobais, nataisneigi tīsōts,
Tūp syst un zaimōts!
Ak, sōpu Mōte! Ļauņ ar Tevi raudōt
Un krysta ceļu Jezum leidza staigōt!
Kad dzeives beigōs pagurs myusu kōjas,
Ved debess mōjōs.
K. JEZUS SATEIK SOVU SVĀTŪ MŌTI
Tev pošai caur dvēseli zūbyns cauri īs– soka pravīts (Lk 2, 35). Kam lai Tevi pīleidzynoju, lai Tevi īprīcynōtu...? Tovas bādas ir lelas kai jyura (Lam 2, 13).
Lyugsimēs:
Dīvs, kura cīsšonōs pēc Simeona pravītō
PĪKTŌNŪSTŌЉONA
Kur gon ir tī, kū Jezus dzīdynōja?
Kam deve maizi, bādōs mīrynōja?
Nav varis nivīna, kas jū aizstōvātu
Un paleidzātu!
Ak, Dīva Jārs, kas upurēji sēvi,
Par myusu grākim sevi beņdem devi
Ļauņ, lai ar Tevi smogū krystu nasu,
SEIMAŅS CIRENĪTS PALEIDZK. JEZUM NEST KRYSTU
Kud jū vede, jī sajēme kaidu cylvāku, kas gōja nu teiruma, un uzlyka jam krystu, lai jys tū nastu pēc Jezus. (Lk. 23, 26).
- Nagrybu lapnōtīs ar kū cytu, kai tikai ar myusu Kunga Jezus Kristus krustu (Gal 6, 14). Tim, kas īt pazusšonā – soka apostols – krysta vōrds līkās muļkeiba, bet mums, kas teikam pesteiti, tys ir Dīva spāks (1 Kor 1, 18).
Lyugsimēs:
Paleidzi mums, Kungs, myusu Dīvs, un sorgoj vīnmār sovā patvārumā tūs, kas prīcojās par Tova svātō Krysta gūdu. Caur Jezu Kristu, myusu Kungu. Amen.
SASTŌ NŪSTŌЉONA
Snādz Veronika Jezum drēbi svaigu,
lai nūslauceitu dīviškeigū vaigu.
Par tū Kungs Jezus atstōj drēbē skaidru
Sovu attālu.
Kungs, lai es Tevi vysur redzēt spāru,
Īspīd maņ dvēs’lē sovu vaigu svātū!
Lic maņ pi Tevis uzticeigi stōvēt
Dzeivē un nōvē!
VERONIKA PASNĀDZ K. JEZUM SVĪDRU LOKOTU
Mes redzējom jū– soka pravīts – jam nabeja nikaida izskota, na ari kaida skaistumsa, lai mes jū ar labpatyku uzlyukōtu... Veirs, kam nabeja svešas sōpes un kas beja nūryudeits cīsšonōs (Is 53, 2. 3).
... Jys nese daudzejū grākus un par grēcinīkim lyudzēs (Is 53, 12).
Lyugsimēs:
Vysuvareigais Dīvs, mes Tevi lyudzam, lai, ar svātdareitōju žēlesteibu īmontōjuši leidzeibu Kristum, mes tai nastu sevī šū Dīva attāļu, kai leidz šam bejom spīsti nosōt Oduma bārnu zeimi.
Caur Jezu Kristu, myusu Kungu, Amen.
SEPTEITŌ NŪSTŌЉONA
Jau ūtru reizi Jezus kreit zam krysta,
Jo ļūti smoga ļaužu grāku nosta.
Bet grēceigs cylvāks steidzās dareit ļaunu
Otkon nu jauna!
Uzlyukoj, cylvāk, sovu Pesteitōju;
Jō mīlesteiba dora jū tik vōju!
Žālōdams myusus, Jezus mūkas cīte
Pats myusu vītā!
K. JEZUS ŪTRŪ REIZI PAKREIT ZAM KRYSTA
Kungs beja nūlēmis jū satrīkt ar cīsšonom– soka pravīts (Is 53, 10).
Cik naizpētejami ir Dīva lāmumi un cik naizdybynojami ir jō celi! (Rom 11, 33). Jys nasaudzēja sova vīneigō Dāla, bet myusu dēļ jū atdeve (Rom 8, 32).
Lyugsimēs:
Pastōveigas grāku nostas nūspīsti, lyudzam Tevi, vysuvareigais Dīvs, lai mes tyktu atbreivōti caur Tova vīnpīdzymušō Dāla cīsšonom, kas ar Tevi dzeivoj un volda myužu myužūs. Amen.
OSTOITŌ NŪSTŌЉONA
Mūcekli svātū, kuru nōve apdraud,
Sīvītes dažas leidzjyuteibā apraud.
Jom Jezus soka: raudit tik par sovim
Un bārnu grākim.
Lyudzam, o Jezu, svētej vysus bārnus,
Sorgoj jūs sovā žēlesteibā svātus:
Ticeibā dzeivā, mīļodami Tevi.
Lai jī glō
Naraudit par mani – soka Jezus, - bet gon raudit par sevi un sovim bārnim (Lk 23, 28); t. i., par bārnim, kas virōk īmīļōja ļaužu gūdu nakai Dīva gūdu (J 12, 43).
Lyugsimēs:
Vysuvareigais Dīvs, mes Tevi lyudzam, lai Tovas žēlesteibas mīrynōjums styprynoj myusus, kas sovu grāku dēļ cīšam peļneitu strōpi. Caur Jezu Kristu, myusu Kungu. Amen.
DEVEITŌ NŪSTŌЉONA
Kreit Jezus otkon, klusu panas mūkas.
Tur cīši krystu nūgurušōs rūkas,
Jo ar šū krystu teikam atpesteiti
Un svātdareiti.
Sūlamēs, Jezu, staigōt Tovōs pādōs
Glōbtīs pi tevis vysōs dzeives bādōs.
Tik lyudzam Tovas žēlesteibas spāku
Ceiņa ar grāku.
K. JEZUS TREŠŪ REIZI PAKREIT ZAM KRYSTA
Apdūmojit par tū, kas pōrcīte nu grēcinīkim tik lelu vojōšonu, lai jyus napagurtu – soka apostols (Ebr 12, 3).
Lyugsimēs:
Dīvs, Tu ar sova vīnpī
DASMYTŌ NŪSTŌЉONA
Golgotas kolnā Jezum nūvalk drēbes.
Stōv, ļaužu apsmīts, tys, kū pīlyudz debess:
Ēršku krūņs golvā, mīsu apklōj rātas,
Mirdz Asnis svātais.
Jo kas grib sovu grāku skrondas nūmest
Un žēlesteibas tārpā sevi īgerbt,
Ar skaidru sirdi lai jys Jezum sekoj,
Jō gūdam dzeivoj.
K. JEZUM NŪVALK DRĒBES
Ļaundaru bors ir mani aplencis... jī sadola sovā storpā munas brēdes – teikts pravītōjumā (Ps 22, 17. 19).
Kristus pats sevi atdeve, lai myusus izpesteitu nu ikvīnas nataisneibas un sagatavōtu sev teiru tautu – soka apostols (Tit 2, 14). Īsagērbit jaunā cylvākā, kas pēc Dīva ir radeits (Ef 4, 24).
Lyugsimēs:
Vysuvareigais myužeigais Dīvs, kas lyki Pesteitōjam izcīst krysta nōvi, lai jys dūtu ciļvēcei cyldonu pazemeibas paraugu: mes prīkšzeimei, mes varātu dalneitīs ar jū arī augšanceļšonōs gūdeibā. Caur Jezu Kristu, myusu Kungu. Amen.
VĪNPADSMYTŌ NŪSTŌŠONA
Cik skaudras sōpes Dīva Dāls tad juta,
Kad rūkom, kōjom noglas cauri syta!
Par mums jys cīte mūkas nažēleigas
Aiz mīlesteibas!
Tu, lobais Jezu, sōpu dzeļmē grimi,
Lai glōbtu grākūs pagrymušū zemi,
lai dvēselem reiz austu lelō laime -
Byut svātū saimē!
K. JEZUS PĪKAĻ PI KRYSTA
Na ar zaltu vai sudobru asat atpērkti, bet ar dōrgū Jezus Kristus asni – soka apostols (I P 1, 18, 19). Upirāts ir, jo pats tūvēlējōs un naatdareja sovu muti (Is 53, 7).
Lyugsimēs:
Vysuvareigais myužeigais Dīvs, kas esi syutejis pasaulē sovu vīnpīdzymušū Dālu, lai ar jō Asni mes tyktu atpesteiti, Tevi lyudzam, paleidzi mums, lai mes gūdynojūt jō
DIVPADSMYTŌ NŪSTŌŠONA
Cylvāki ļauni zaimoj Pesteitōju,
Jam nūmērt krystā līk storp laupeitō
lai debess mōjōs vysim byutu vīta,
Jys mūkas cīte.
Žēleigais Jezu, esi tad pi manis,
Kad šytōs dzeives atvodas maņ zvaneis.
Lic maņ uz lyupom Tovu svātū vō
Muns lobais Jezus!
K. JEZUS MĒRST PI KRYSTA
Nu sastōs leidz deveitai stuņdei – soka Sv. Roksti – tymsa aplōja vysu zemi... un zeme nūdrebēja (Mt 27, 45. 51). Kristus nūmyra par myusu grākim (1 Kor 15, 3). Tī, kas sorgōja Jezu, ļūti nūsabeida un saceja: Patīši, jys beja Dīva Dāls (Mt 27, 54).
Lyugsimēs:
Kungs Jezu Kristu, dzeivō Dīva Dāls, kurs pasauļa pesteišonas dēļ ļōvi sevi krystā pīkaļt, izlejūt sovu vysudōrgū Asni myusu grāku atlaisšonai: ļauņ mums pēc nōves prīceigim īīt Tovā vaļsteibā. Mes Tevi lyudzam, kas dzeivoj un voldi myužu myužūs. Amen.
TREJSPADMITŌ NŪSTŌŠONA
Dus Jezus mīsa Dīva Mōtes klēpī.
Ļauņ mums, o Mō
Par Tvou Dālu, myusu dēļ kas cīte
Un gōja nōvē.
Kad mums byus jōmērst, naatstōj, ak Mōte,
Tu, sorōtōja, esi mums tad klōtu!
Pi sova Dāla ved myus vysus maigi
Redzēt jō vaigu.
K. JEZUS MĪSU NŪJAM NU KRYSTA
Pi Jezus krysta stōvēja jō Mōte (J 19, 25)... Un raudōs par jū, kai mādz raudōt pi pyrmdzymtō nōves – soka pravīts (Zah. 12, 10).
Lyugsimēs:
Vysuvareigais un žālsirdeigais Dīvs, kas grēcinīkim patvārumu un paleidzeibu esi licis meklēt Vysusvātōkajā Jaunovā Marijā: mes ar Jōs aizbiļdeibu un atbreivoj myusus nu grāku vainem. Caur Jezu Kristu, myusu Kungu. Amen.
ČETRUPADSMYTŌ NŪSTŌŠONA
Līk svātū Mīsu klinšu kopā klusā,
Leidz trešai dīnai Jezum tur byus dusa.
To jys, kai saule myrdzūt, gūdā ceļsīs,
Nu kopa izīs.
Tai myusu gaitas kopa moļa beigsīs,
Pōr soltū mīsu smiļšu saga klōsīs,
Bet tīsas dīnā taisneigūs Dīvs pīceļs
Un gūda īceļs.
K. JEZUS MĪSU ĪLĪK KOPĀ
Taisneigū dvēseles ir Dīva rūkā – soka Sv. Roksti (Gudr 3, 1). Atnōks stuņde, kad vysi, kas guļ kopūs, dzērdēs Dīva Dāla bolsu. Un tī, kas lobu dareja, pīsaceļs uz dzeivi; bet tī, kas dareja ļaunu – lai stōtūs tīsas prīškā (J 5, 28. 29).
Lyugsimēs:
Dīvs, Tu, grybādams atbreivōt myusus nu ļaunō gora varas, esi vēlējīs, lai Tovs Dāls uzajimtu krysta cīsšonas; ļauņ mums, Tovim kolpim, sasnēgt augšanceļšonōs žēlesteibu. Caur Jezu Kristu, myusu Kungu. Amen.
BEIGŌS
Tu, lobais Jezu, nōvi uzvarēji,
Ar sovu krystu myusus atpesteji.
tev pateiceibā dūdam sevi vysu:
Dvēseli, mīsu.
Mes Tovā gaismā dzeives ceļu īsim,
Ar krysta zeimi ļaunu uzvarēsim,
Jō svātais krysts vad debess Tāva mōjōs –
Myužeigā dzeivē.
Lyugsimēs:
Mes tevi lyudzam, Kungs, lai nōk bogōteiga svēteiba Tovim ļaudim, kas dīvbejeigi ir apdūmōjuši Tova Dāla cīsšonas un nōvi; lai jim teik atlaisti grāki, dūts īprīcynōjums, styprynōta ticeiba un nūdrūšynōta myužeigō pesteišōna. Caur Jezu Kristu, myusu Kungu. Amen.


c: text/html

text:
Nūsaslēdzs raidejumu cyklys "Puormejis"
Jau viesteits, ka itūgod bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa” izveiduojuse jaunu raidejumu cyklu “PUORMEJIS”, kurymā pīcūs raidejumūs teik runuots par izmaiņom Latgolys sociali ekonomiskajūs, sabīdryski politiskajūs i kulturys procesūs. Niu raidejumu ciklys nūsaslēdzs i kotram ir vareiba īsapazeit ar vysu raidejumu temom.
Raidejumu cykla “PUORMEJIS” mierkis ir styprynuot nacionalū kultūrtelpu Latgolys latvīšu volūdā, vaļstiskū apziņu, kritiskū dūmuošonu, kai ari sabīdreibys salīdeiteibu iz latgalīšu volūdys pamata. Raidejumūs tiks analizātys itaidys temys kai latgaliskuo kulturtelpa i volūda, pīrūbežys medeju telpa, ekonomika i uzjiemiejdarbeiba, Eiropys Savīneibys uorejuo rūbeža, administrativi teritorialuo reforma.
Pīcu raidejumu cyklys “PUORMEJIS” beja paradzāts kai pīci sūli, lai raideit, apzynuot i atrast Latgolys regionam svareigūs temu realejas i tū atteisteibys vierzīņu īspiejis puormaiņu laikmatā. Latvejis austrumu regionam, Latgolai, itys ir nūpītnys puorbaudejumu laiks. Administrativi teritorialuo reforma, geopolitiskais nūvītuojums, kulturys i identitatis tradicejis, virusu pandemejis draudu i tūs potencialuos sekys, kai ari Latgolys cylvāks – ar bīži viņ vēļ naizmontuotu potencialu regiona i vaļsts izaugsmis veicynuošonā.
Projektu finaņsej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu. Par raidejumu “PUORMEJIS” saturu atbiļd bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa”.
Pyrmūs divejus cykla raidejumus var nūsavērt ite:
http://www.muzyka.lv/viests/params/post/2190885/jauns-raidejums-par-latgalisu-kulturtelpys-problemvaicuojumus
Trešajā raidejumā teik apsavārta situaceja ap uzjiemiejdarbeibys vidi Latgolys regionā i atbolsta mehanismim, ka paleidz uzjiemiejim. Kai regionā jiutās uzjiemieji? Kaida ir RSEZ i LSEZ nūzeime i funkcejis? Kū par atbolsta mehanismu efektivitati dūmoj omotpersonys i nūzaris eksperti?
Caturtajā raidejumā teik apsavārta situaceja ap ES uorejū rūbežu. Ar kaidim izaicynuojumim juosasaskar tuos sorguošonā? Kaidys nalykumeibys atrostys rūbežys byuvnīceibys procesā? Kai dzeivuot pīrūbežā? Cik aktualys ir kontrobandys problemys? Kai teik kontrolieta nalelgaluo imigraceja? Voi īdzeivuotuoji jiutās drūšeibā?
Pīktajā raidejumā teik apsavārta situaceja ap administrativi teritorialū reformu i tūpūšuom pošvaļdeibom regionā. Kaida byus vītejuo pošvaļdeibu vara Latgolā? Kū par tū dūmoj īdzeivuotuoji, pošvaļdeibu puorstuovji, eksperti i reformys autori?
Nav komentaru
Komentēt
Pādejī īroksti
-
Jauns Youtube kanals latgaliski “Im a’mazed”
5. jan. 2021
-
Nūsaslēdzs raidejumu cyklys "Puormejis"
16. okt. 2020
-
Izguojs grupys "Dabasu Durovys" pīktais albums
15. okt. 2020
-
Jauns raidejums par latgalīšu kulturtelpys problemvaicuojumus
2. jūl. 2020
-
Kinys “Laiki. Cylvāki. Volūda” pyrmizruode škārsteiklā i LTV
20. apr. 2020
-
"Latgalīšu puosokys i puorsokys" niu var nūsaklauseit ari škārsteiklā
15. apr. 2020
-
Izcylū latgalīti Andryvu Jūrdžu 175. jubilejā gūdynoj ar eipašu dzīsmi
31. mar. 2020

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Tīslītu ministrs: lītojit latgalīšu volūdu saziņā ar pošvaļdeibom
Intervejis autore: Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv
Vaļdeibā ir diveji ministri, kuri pozicioniejuši sovu nūstuoju latgalīšu volūdys i latgaliskuma vaicuojumā. Portals lakuga.lv tykuos ar tīslītu ministru Juoni Bordānu (Jaunuo konservativuo parteja), kab izvaicuotu par juo redzīni i doromajim dorbim latgalīšu volūdys situacejis uzlabuošonai i juo puorstuovātuo politiskuo spāka prīkšvieliešonu sūlejumu piļdeišonu attīceibā iz latgaliskuma styprynuošonu školuos.
Tī, kuri sekoj leidza jiusu politiskajom aktiviatem, zyna, ka īmat nu Latgolys. Tok cytim tys varātu byut jaunums. Pastuostit par sovom latgaliskajom saknem.
Es asmu sovu dzeivi pamatā nūdzeivuojs Reigā, bet pīdzymu un leidz deveņu godu vacumam dzeivuoju Bolvūs. Muna muote un tāvs ir nu tuos pošys apkuortnis, muote ir nu Ruguoju, tāvs – nu Viedenīšu, kas ir storp Viļaku un Žeigurim.
Cik bīži saīt byut Latgolā?
Komer beja dzeivs vacaistāvs, mes braukuojom iz juo sātu, dzeivuojom tī pa vosorom. Vāluok lānom pazuda rodu lītys, vēļ kaidu laiku iz Bolvim brauču pi muotis rodu. Bet nasaguoja bīži. Tagad es mekleju īspiejis aizbraukt iz Latgolu, un dorba pīnuokumi maņ tuos dūd. Pīmāram, nuokušuos treis dīnys es byušu tikai pa Latgolu.
Pīsavieršūt jiusu politiskajom aktivitatem, Jaunuos konservativuos partejis 13. Saeimys prīkšvieliešonu programā beja īraksteits, ka atbaļsteisit latgalīšu volūdys i Latgolys nūvodvuiceibys pasnīgšonu Latgolys školuos. Kū esi kai politiskais spāks padarejuši ituo sūlejuma izpiļdeišonai?
Mes asam padarejuši tū, kū leidz šam nivīns vyspuor Latvejis vaļsts viesturē nav paveics, par izgleiteibys un zynuotnis ministri asam apstyprynuojuši latgalīti, cylvāku, kurs ir manifestiejs, ka īt iz politiku, lai aizstuovātu vysu latvyskū, īskaitūt latgaliskū. Ilga Šuplinska jau nu poša suokuma īzeimuoja, kai jei atteisteis latgaliskū, ari skūluos. Ar laiku tys nūtiks.
Juosoka, ka tys nav tik vīgli, un tī leluokī panuokumi un atteisteiba byus radzama piec puors godu. Tagad, maņ juoatzeist, taidu acim radzamu izruovīņu itamā jumā nav, bet es ari nu politikys asmu saprats, ka daudzys lītys, kas ar laiku kliust pošsaprūtamys, nu suokuma ir naradzamys.
Kai tīslītu ministrs asmu īsuocs runuot ar Vaļsts volūdys centru. Uzmaneiba latgalīšu volūdai ir juopīvierš tagad, navys tod, kod latgalīšu vaira nabyus, un tei byus izmierstūša volūda.
Pīmāram, ir plānuots Vaļsts volūdys centra sātyslopā veiduot sadaļu par latgalīšu volūdu, skaidruot lykumeiguos lītys, reguliejumus un par volūdys lītuošonu. Suokumā varbyut tys byus koč kas mozs, bet skaidrys, ka ir juosuok, un tys atsateisteis. Latgaliskū jautuojumu jau uztver par normalu un jū nivīns navar vaira nūstumt molā.
Vaļsts volūdys centra paspuornē dorbojās Latgalīšu rokstu volūdys apakškomiseja, kurys darbeiba tyka atjaunuota, kod īprīkš bejot tīslītu ministrs. Tys, kū jius īprīkš minējot, ka Vaļsts volūdys centrā teik kustynuots latgalīšu volūdys vaicuojums, voi tys nūzeimoj, ka tiks paplašynuotys apakškomisejis funkcejis, pīnuokumi?
Es dūmoju, ka ar laiku itū apakškomiseju mes pīpiļdeisim ar dorbu un saturu. Tīslītu ministra politiskuo biroja vadeituojs ir Aldis Bukšs, kas ir baļtinavīts, jis ari sovā dorbā pīvierš uzmaneibu itam jautuojumam, ari Vaļsts volūdys centra dorbam. Myusu darbeibys laikā ir juobyun palīkūšom pādom itymā jautuojumā.
Apakškomisejis lūcekli itūšaļt sovus pīnuokumus veic kai breivpruoteigī. Voi tiks dūmuots par atolguojumu?
Es par tū asmu paguojušajā godā runuojs ar Vaļsts volūdys centru. Itys jautuojums ir juorysynoj, juosuoc investēt naudu.
Latgaliskuos identitatis saglobuošonā nūzeimeigi ir ari personvuordi, itūšaļt Ministru Kabineta nūsacejumi par personvuordu raksteibu i lītuošonu latvīšu volūdā napīļaun burta “y” lītuošonu, kas nūzeimoj, ka navar īgiut dzymtys uzvuordu kai Cybuļskis voi Vylcāns. Voi esit dūmuojuši itū maineit?
Te nav atrosts rysynuojums, bet tys tiks rysynuots kūpā ar Vaļsts volūdys centra darbinīkim, ari volūdnīkim. Es varu apsūleit, ka pi jautuojuma rysynuošonys pīsaisteišu latgalīšu volūdnīkus un entuziastus, profesionaļus, lai pamatuotu lobuokū īspiejamū rysynuojumu.
Turpynojūt par normativajim aktim, Vaļsts volūdys lykumā saceits, ka latgalīšu rokstu volūda ir viesturisks latvīšu volūdys paveids i vaļsts nūdrūsynoj tuo saglobuošonu, aizsardzeibu i atteisteibu. Lai itū apsajimšonu varātu izpiļdeit, juobyun kaidam planam, kai tū dareit. Es nasaceitu, ka nav vaļsts atbolsta latgaliskajam, bet nav plana. Voi nabyutu pādejais laiks pīsakert i vaļstei sovu nūstuoju paust ar konkretim sūlim?
Jius pareizi pīminejot, ka navarātu saceit, ka pādejā laikā napasaruoda izpausmis latgaliskuo styprynuošonai. Bet es saceitu, ka lelā mārā tys ir ar jaunuokuos paaudzis entuziastu paleidzeibu, kulturys cylvāku īsaisti, kuri pīsavierš sovom saknem. Es latgaliskajam jautuojumam paguojušuos ministrejis laikā vaira pīsavieršu navys par tū, ka beja nūsaceiti pīnuokumi, bet aiz sentimenta un atbiļdeibys sajiutys pret sovom saknem un Latvejis kulturu, navys tikai pret tīslītu jūmu.
Es pīkreitu jiusim, ka ir juopuorīt nuokūšaja leiminī latgaliskuma atteisteišonai, Latgolys kulturys un tīseibu styprynuošonai juokliust sistematiskai un pamatuotai lykuma normuos. Tys ari byutu myusu, ituos vaļdeibys, munuos interesēs pīstruoduot pi tuo.
Vīns ir kū mes kai sabīdreiba sagaidom nu vaļsts, vaļsts institucejom, ūtrys kū mes poši, latgalīši, kai kūpīna varim dareit latgalīšu volūdys lobā. Kaids ir jiusu redziejums, kū latgalīšu sabīdryskuos organizacejis, pošvaļdeibys, kotrs individs varātu dareit latgalīšu volūdys poziceju styprynuošonai?
Pyrmom kuortom, lītuot volūdu un pīvierst tai bārnus. Tuopiec latgaliskais ir svareigs izgleiteibys īstuodēs. Faktiski vīnys paaudzis laikā volūda var pazust. Maņ ir baist, ka niu volūdu lītoj mozuok nakai tys beja munā bierneibā. Ari modernais pasauļs var ītekmēt volūdys izzusšonu. Par tū ir svareigi nasabeit un nasakautrēt lītuot latgalīšu volūdu, pošvaļdeibom īguļdeit informativūs materialūs, padareit tū par ikdīnys dzeivis sastuovdaļu.
Es saceitu ari nasabeit un nasavērt iz Ministru Kabineta nūteikumim, kas soka, ka gramatikai juobyun taidai voi itaidai, jo identitatis aizstuoviešonys jautuojumūs myusim tīseibu normys ir juotulkoj paplašynuoti, piec īspiejis leluokā tvārumā. Lykums soka, ka volūda ir juoaizsorgoj, un volūdys lītuošona var byut ari rakstiska saziņa ar pošvaļdeibu, jo tei ir volūdys atteisteišona un navar aizlīgt tū dareit, vysmoz Latgolys ītvorūs. Mes piec tam nu vaļdeibys pusis struoduosim, lai tū atbaļsteitu ari normativajūs aktūs.
Par jebkurom tīseibom, kurys šudiņ myusim ruodīs pošsaprūtamys, pīmāram, tīseibys bolsuot, vuorda breiveiba, tīseibys iz ostoņu stuņžu dorba dīnu, kaids ir ceinejīs tik ļūti, ka varbyut jis ir zaudiejs sovu dzeiveibu, zīduojs vysu sovu myužu. Tys ir juoīgaumej kotram cylvākam – par sovom tīseibom ir juosaceina. Vyss vēļ nav izceineits, varbyut šudiņ dzeivojūšim latgalīšim liktiņs ir īdevs īspieju izceineit itū lītu, saglobuot latgalīšu identitati deļ vysa pasauļa, ciļviecis viesturis, deļ latvīšu.
Verūtīs iz latgaiskū kusteibu, par kū jiusim ir vysleluokuo prīca?
Maņ ir prīca par kulturys nūtykumim un izpausmem. Vēļ prīca, ka juos palīk aizviņ kvalitativuokys un tys ir labi, es grybātu, ka tys atsateista. Kumunistu okupacejis laiki ir atstuojuši sovu ītekmi. Komunistim un Krīvejis imperejai beja atteisteita sistema, kai izneicynuot cytys tautys. Vysā tagadejā Krīvejis teritorejā dzeivuoja symtim tautu, tagad juos vysys ir rusificātys. Iz Latgolu tys ari atstuoja īspaidu.
Aizbraucūt iz Latgolu, radzu, ka daudzuos vītuos vide kliust sakūptuoka, kaidai jai byutu juobyun. Na vysur tys tai, saprūtams, ir, ekonomiskuo situaceju ir ītekmiejuse. Radzu gaišus cylvākus. Daudzi drūši viņ ir pīminiejuši zemnīku saimnīceibys “Kotiņi” saiminīkus. Asmu bejs pi jim cīmūs, un prīcojūs par jūs panuokumim, ka jī ar sovu gimini ir izveiduojuši taidu saimnīceibu. Ka jī var, tys nūzeimoj, ka ir īspiejams.


text:
21. skotuvis runys konkursa “Vuolyudzāni” rezultati (+VIDEO)
Roksta autore: Veronika Dundure, LVLKŠA vadeituoja
27. aprelī, Latgolys kongresa pīminiešonys dīnā, nūtyka skotuvis runys konkursa “Vuolyudzāni” i 20. atkluotuos vaļsts olimpiadis latgalīšu rokstu volūdā nūslāguma attuolynuotais tīšsaistis pasuokums, kurā tyka gūdynuoti uzvarātuoji. “Vuolyudzānūs” šūgod pīsadaleja 21 deklamātuojs i latgalīšu prozys tekstu skaiteituojs.
Dailrunuotuojus vērtēja dzejneica Anna Rancāne i režisore Māra Zaļaiskalns. Jūs viestejums skaņ: ““Vuolyudzāni” – tei godskuortejuo pavasara prīca! Jau ūtrū godu bārnim i jaunīšim juopuorvar saskarsmis tryukuma barjera, tys, ka videoīrokstā navar sajust klauseituoja tyvumu, bet jī ar tū veiksmeigi teik golā. Itys gods īsazeimej ar loba, vacumam pīmāruota repertuara izvēli. Prūtams, vīgļuok ir skateituoju pajimt ar jūku paņtenim, bet myusu “vuolyudzāni” teik golā ari ar nūpītnu, dziļu literaturu. Tū var redzēt jūs acīs, jo acs namaloj!
Konkurss līcynoj par tū, ka saimēs tūmār ir dzeiva latgalīšu volūda, ka bārni jū muok i lītoj. Paļdis vysim dalinīkim, gūdolguotūs vītu nav daudzi, bet grybātūs bez laureatu paslavēt vēļ tūs, kam datryuka nadaudz – i Grietu, i Kresceņteju Tekli, i Romualdu, Ralfu i Rūtu, da i vysus, vysus! Paļdis školuotuojim, paļdis vacuokim, eipaši jau tai breineigajai babeņai, kura sovu unuku Kristoferu vuica tāvutāvu volūdeņā! Lai vysim Dīva paleigs i prīca!”
Šūgod daudzi školāni runuot beja izalasejuši fragmentus nu jaunuokuos latgalīšu literaturys, tū atzeimēja i Izgleiteibys ministre Ilga Šuplinska.
Taipat nu poša reita školys varēja pīsadaleit nūvodvuiceibys stuņdēs. Jaunīši, kas vadeja stuņdis, – Ēriks Zeps, Dāvis Suharevskis, Evika Muizniece – jau ir īrakstejuši sovu vuordu Latgolys kulturviesturē. Nūvodvuiceibys stuņdis var nūsavērt ite.
Aicynoju sovu latgaliskū identitati aplīcynuot ar konkretim dorbim, na vuordim!
Dailrunuotuoju konkursa “Vuolyudzāni” rezultati:
1. vīta
1.–4.kl. – Kristiāns Dzalbs, Kruoslovys Vaļsts gimnazeja, školuotuoja Valentīna Geka;
5.–9.kl. – Agate Opincāne, Bieržgaļa pamatškola, školuotuoja Gunta Kopeika;
10.–12.kl. – Kaspars Stolipins, Malnovys koledža, školuotuoja Inta Minina;
Simpateju bolva – Kristofers Apeins (3 godi), Reigys PII “Austreņa”, školuotuojis Mārīte Bikovska, Inese Apeine.
2. vīta
1.–4.kl. – Paula Blusanoviča, Ludzys Muzykys pamatškola, školuotuoja Dace Tihovska;
5.–9.kl. – Emīls Grišāns, Kruoslovys Vaļsts gimnazeja, školuotuoja Ingrīda Grišāne, Ilga Stikute;
10.–12.kl. – Maksims Pavlovs, Ludzys piļsātys gimnazeja, školuotuoja Vanda Žulina.
3. vīta
1.–4.kl. – Olga Meleka Galilejeva, Mežvydu pyrmškola, školuotuoja Inga Skrebinska;
5.–9.kl. – Andris Anckins, Ruguoju nūvoda vydsškola, školuotuoja Evija Konivale;
Kaspars Vistopols, Tukuma E. Birznieka-Upīša pamatškola, školuotuoja Tamāra Balode;
10.–12.kl. –Viktorija Lukšāne, Nautrānu vydsškola, školuotuoja Ruta Krišāne.
Kaspars Stolipins ar stuostu nu Annelis Slišānis gruomotys “tuoraga stuosti”.


text:
Wp/liv/Rīgõ
Rīgõ um Leţmō pǟjālgab. Rīgõ pīlõb Vēna joug sū ležgõl Vāldamier rāndas, Piškīz Mier tutkāms.
Istōrij[edit | edit source]
Rīgõ jālgab pūojtiz bīskop Albert Līvõmō rišt-suodā āigal 1201. āigastõs.
Rīgõ um nustõd vanā līvõd kilā azmõl, bet jo 17. āigastsadās iz jemīņ ūo kūltõb Rīgõ immõrgouţs līvõ kēļ. Bet 1952. āigast pierrõ tuļbõd Rīgõ pǟlõ pǟgiņ līvlist līvõd rāndast, vȯtšõs tīedõ.
Rištīngd[edit | edit source]
Sūŗimi jag rovst ātõ leţlizt. Immõr 40% Rīgõ jelānikist ātõ krīevõd. Veitõ um sǟl ka līvliži ja mūḑi rovšti.


text:
Aglyunys bazilikys Kūra školai 20
Itymā godā 20 godu jubileju svietej Aglyunys bazilikys Kūra škola, kas dybynuota 1992. godā, kab saglobuotu katuoļu Bazneicys latgaliskuos dzīduošonys tradicejis i atteisteitu kūra muzyku.
Kūra školys audziekni ir daudzu konkursu izvarātuoji, kūrs ir starptautiskūs kūru konkursu laureats. Bārnu skaneigūs bolsus klausejušīs kūra muzykys cīneituoji vysa Eiropā – Krīvejā, Pūlejā, Italejā, Lītovā, Ungarejā, Slovenejā i Horvatejā. Kas gods maja mienesī Aglyunts bazilikys kūra škola reikoj ari jaunūs vokalistu konkursu „Dzīžu Dīvmuotei” (Dziedu Dievmātei), kurymā pīsadola bārni nu vysys Latvejis.
Jubileja pasuocīņu laikā škola aicynoj iz daižaidom nūtikšonom:
22. aprelī 13:00 (piec Sv. Miša) – varganistu i kūklātuoju koncerts;
29. aprelī 13:00 (piec Sv. Miša) – vokaluos i klavīrmuzykys koncerts;
6. maja 13:00 (piec Sv. Miša) – kūra muzykys koncerts (pīsadola Aglyunys bazilikys Kūra školys 3.-8. klašu kūrs, Aglyunys bazilikys jauktais kūrs);
12. majā Aglyunys bazilikys Kūra školys 20 godu jubileja svineibu nūslāgums – 12:00 svineigais Sv. Mišs piec kura svātku turpynuojums Aglyunys bazilikys Boltajā zalā.


text:
Latgolys keramika fotošaļteņuos
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
19. junī 16.00 stuņdēs Daugovpiļs Muola muokslys centrā tiks atkluota fotografeju i keramikys izstuode “Latgales zelta pods”, kas topuse kai daļa nu ekspediceju projekta “Latvijas zelta pods”, informej Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzeja komunikacejis i sabīdryskūs attīceibu specialiste Gunta Ločmele.
Bīži viņ taišni muols teik saukts par Latgolys zaltu, sovutīs par Latgolys zalta pūdu poši pūdnīki nareši – kaidu nu sadzeivis trauku – vuoraunīku voi pīna krūzi. Latgolys pūdnīceibys tradicejis, kai nūzeimeiga vierteiba īkļauta Latvejis kulturys kanonā. Pūdnīceiba pīzeistama par vīnu nu senejuokūs tautys muokslys izpausmu, kas eipaši izkūpta taišni Latgolā. Taišni te, Latgolā, pūdnīka omots teik puormontuots vairuokuos paaudzēs, saglobojūt regionam soveiguos tradicejis, kai ari meklejūt jaunus rysynuojumus.
Izstuodis “Latgales zelta pods” fotografeju autore ir profesionala fotografe i antropologe Elīna Kursīte, kas Latvejis sabīdreibā zynoma kai karteņu autore gruomotom “Latvijas pierobežas pēdējie mohikāņi” (2016) i “Latgales pēdējie mohikāņi” (2018). Biļžu pavadūšūs tekstu autore ir Rūta Šmite. Izstuode raksturoj pūdnīceibys tradicejis, atkluoj kotra pūdnīka personeibys škautnis i sajiutys.
Izstuode Daugovpiļs Muola muokslys centrā byus apsaverama da 16. augusta.


text:
Albumā “Sibīrijas dziesmas” īkļautys latgalīšu dzīsmis
Rokstu sagatveja: portals lakuga.lv
Izdevnīceiba “Upe tuviem un tāliem” izdavuse ar pīvīnuotū vierteibu i tradicejom pīpiļdeitu albumu par gūdu Sibira latvīšim. Albuma “Sibīrijas dziesmas” mierkis ir raiseit interesi i dūt zynuošonys par latvīšu kulturys daļu, kas leidz šam bejuse mozuok zynoma. Jaunajā albumā īkļautys ari dzīsmis latgaliski.
Latvīšu diaspora Sibirī ir veiduojusēs nu 19. godu symta suokuma. Pādejūs 30 godu laikā cīši lela uzmaneiba veļteita juos kulturys montuojumam i dzīšmu folklorai. Sibirī skaņ dzīsmis, kas pyrma vaira kai godu symta skaniejušys Vydzemē, Latgolā ci Kūrzemē, bet itūšaļt vairs Latvejā nateik dzīduotys. Diasporys dzīšmu repertuarā ir ari zynomu dzīšmu nadzierdāti varianti.
Itaidu dzīšmu aktualitati, pīruoda pyrma vairuokim godim izdūtais albums “Sventājas dziesmas”. Tymā sakūpuotys Leitovys latvīšu dzīšmis, kas beja regulari dzieržamys ari radejis viļņūs, daudzys nu jūs palykušys popularys i īgivušys sev vītu muzykalajā apritē.
Nu plašuo Sibira cīmūs pīraksteituo materiala albumā “Sibīrijas dziesmas” īkļautys 10 dzīsmis Māra Muktupāvela aranžiejumā. Māris Muktupāvels stuosta, ka albumā ir divys latgaliskuos dzīsmis. Dzīsme “Gotovs beja kara puiseits” pīraksteita Timofejevkā 2004. godā, bet dzīsme ”Atguoja rudens” pīraksteita Malinovkys cīmā 2004. godā.
Albuma tapšonā taipoš pīsadalejušys i apvīneibys “Sventava” dalinīki – Ilga Reizniece, Gatis Gaujenieks, Mārtiņš Linde, etnovokala stila specialistis nu grupys “Saucējas” i jaunys, skaneigu bolsu eipašneicys Kristīnis Karelis vadeibā. Dzīsmē “Ejiet, aitas!” var dzierdēt Jekaterinys Matvejevys bolsu. Juos seņči vēļ dzeivoj Sibirī. Albuma skaņu režisors ir muziks Gints Sola, kurs vysuos dzīsmēs ari īspieliejs gitaru.
Itūšaļt albums ir daīmams vysūs leluokajūs muzykys straumiešonys portalūs, “Sibīrijas dziesmas” var nūpierkt tautys muzykys veikalā “Upe” Reigā i leluokajuos CD i gruomotu tierdznīceibys vītuos Latvejā.


text:
Latgalīšu puosokys i puorsokys
Ar Vaļsts Kulturkapitala fonda i bīdreibys “Latgolys Producentu Grupa” atbolstu 2010. goda vosorā ir izdūts pyrmais audio īroksts / CD “Latgalīšu puosokys i puorsokys”, kurā īkļautys latgalīšu tautys puorsokys. Materiala īrokstā pīsadalejuši Latgolā i Latvejā vairuok ci mozuok pazeistami kulturys aktivisti.
Diskā īraksteita 31 puorsoka i tuos īrunuojuši – muziki (Aigars Runčis, Artūrs Uškāns, Gunārs Igaunis, Guntra Kuzmina, Alvis Bernāns, Juris Vucāns, Ilmārs Dreļs u.c.), rakstnīki, dzejnīki (Valentīns Lukaševičs, Oskars Orlovs, Līga Rundāne), artisti (Kristaps Rasims, Andris Rudzinskis) i cyti kulturys i sabīdriskī aktivisti. Īraksteituos puorsokys vairuoku godu garumā, teikūtīs ar teiciejim vysaiduos Latgolys vītuos, savuokuse kulturys darbineica i tradicionaluos kulturys tradiceju turātuoja Iveta Dukaļska.
“Latgalīšu puosokys i puorsokys” izdevuse bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa”. Īroksta mierkis ir padareit pīejamuoku itū latgalīšu mutvuordu folklorys dali ikvīnam i tū aktualizēt vysā nūvodā. Īroksts tyka duovynuots Latgolys nūvodu bibliotekom, kai ari lelai daļai školu i bārnuduorzu, NVO i cytom organizacejom, kur tuos varēs klauseitīs sevkurs iņteresents.
““Peiksti voi napeiksti, ak muote sacē, ka juosaklausa, ta juosaklausa irā!” tai drupeit puorfrazejūt vīnu nu puorsokom var saceit par izdūtū disku. Juosaklausa, kab sajustu latgalīšu izlūkšņu boguoteibu, nūvoda eipatneibys i latgalīšu dzeivis gudreibu”, atzeist īroksta izdevieji.


text:
Vysi mes labi zynim, ka atkuortuošona ir zynuošonu muote. Žurnaliste Maruta Latkovska ītūreiz rubrikā “Zemis suoļs” vēļreiz nūsauks tūs romanus, par kurim jau runuojom ituos rubrikys īprīškejūs raidejumūs, i davīnuos vēļ pīcus jaunus. Kūpā jei saskaitejuse četrpadsmit latgalīšu volūdā saraksteitus romanus.
Kai pyrmais mynoms Vladislava Luoča – Vaideāna romans „Brōli”, kas ir īcarātuos romanu trilogejis “Myuža dīnys” pyrmuo daļa (izīt 1939. godā). Jau tymā laikā itys izdavums ir tautyskā gorā nūformēts ar breineigu kruosainu vuoku. Tod vēļ ir mynoms ari Neikšanīša (eistajā vuordā Norberta Trepšys) romans “Vīna vosora”, kas izdūts trimdā 1948. godā.
20. godu symta 70. godūs rakstnīka Ontona Stankeviča romans “Šuvējiņa” izguoja latvīšu literarajā volūdā i beja vysā populars, a jau daudz vāluok, 2005. godā, juo romans “Šiviejeņa” teik publicāts ari latgaliski. Viņ niu itys nav atseviškys dorbs ar nūsaukumu “Šiviejeņa”, bet atsarūn rakstnīka dorbu kūpkruojumā, kura nūsaukums ir “Viejs īsaraudoj kai bārns”. Romanā teik ruodeita dzeive Latgolys piļsātā Krystupē, kurys prototips ir Stankeviču Ontona dzymtuo Rēzekne.
Catūrtais nūsaucamais romans ir ari ūtrais postmoderniskais romans latgalīšu literaturā. I tys ir Oskara Seiksta i Leigys Gagainis romans “Reitišku mads”, kurs izīt taišni godu symta mejā 2000. godā.
Kai koč kas vēļ pavysam napīdzeivuots latgalīšu romanu literaturā ir naseņ apguodā “Dienas Grāmata” izdūtais Alda Bukša kriminalromans “Bruoli”. Itymā žanrā tys ir pyrmais latgaliski saraksteitais romans. Te gon juopaskaidroj, ka koč kū leidzeigu detektivžanram latgalīšu literaturā mums vys tik aizsuocs ir Oskars Orlovs (pseidonims Raibīs) sovā ūtrajā prozys kruojumā “Zalta tesmini”, kas izguoja 2016. godā. I tī ir juo stuosts “Slapkaveiba Aglyunā”.
Vysi itī romani ir eistyn loba līceiba tam, ka latgaliski var dzeit na viņ jūkus jūceņus, bet runuot ari par vysā nūpītnom lītom i raksteit cīši plota spektra dorbus.
Ite byus ari saroksts ar vysim četrpadsmit rubrikā “Zemis suoļs” mynātim latgaliski saraksteitim romanim:
1. Vladislava Luoča – Vaideāna romans “Bruoli” (izīt 1939. godā)
2. Norberta Neikšānīša “Myura kolns” (1943. g., izīt Vl. Luoča izdevnīceibā Daugovpilī, puorizdūts
1997. g. LKC izd.)
3. Čeņču Jezupa romans “Pīters Vylāns” (1943.g., Daugovpilī, a 1963. g. puorizdūts trymdā)
4. N. Neikšanīša “Vīna vosora” (1948. g. trymdā)
5. Ontona Rupaiņa romans “Zemes suoļs” (1953. g. trymdā)
6. Ontona Rupaiņa “Tauta grib dzeivuot” (1963. g. trymdā, 1991. g. puorizdūts Latvejā)
7. Helenys Laurinovičys-Pronevskys “Grymstūšuos salenis” (1964. g. trymdā, 2015. g. Latvejā)
8. Dektera romans “Dorvas cīma ļauds” (1970. g. trymdā))
9. Oskara Seiksta i Valentina Lukaševiča postmoderniskais romans “Valeriana dzeive i redzīni” (1996. g.)
10. Oskara Seiksta i Leigys Gagainis postmoderniskais romans “Reitišku mads” (2000. g.)
11. Ontona Stankeviča romans “Šiviejeņa” publicāts juo kūpkruojumā “Viejs īsaraudoj kai bārns” (2005. g.)
12. Leona Širina “Dzeivam dzeivē dzeiva dzeive” (2005. g.)
13.Sandry Ūdris i Juoņa Ryčāna ”Aizlauztais spaits” (2016. g.)
14. Alda Bukša kriminalromans “Bruoli” (2020. g.)
Daži nu itūs romanu ir izdūti viņ uorzemēs, leidza ar kū pi myusu gryušuok daīmami voi dabojami. Te ir runa par Neikšanīša “Vīna vosora”, Dektera romanu “Dorvas cīma ļauds” i Ontona Rupaiņa romanu “Zemes suoļs”, kuri nav puorizdūti Latvejā.
A kur tod jūs interesentim dabuot? Varit praseit sovuos Latgolys bibliotekuos, jo ir bejuši daudzi trymdys tautīšu gruomotu syutejumi, kuri varātu byut sasnīguši ari jiusu biblioteku, vēļ Rēzeknis Kulturvieturis muzejā ir speciala latgalīšu gruomotom i periodikai dūmuota laseitova, kur var skaiteit iz vītys. Bet ir ari SBA voi, nūsaukumu atšifrejūt, – tys ir storpbiblioteku abonements Latvejis Nacionalajā bibliotekā voi myusu “Gaismys pilī”, caur kuru var pasyuteit i dabuot ratuos gruomotys puorskaiteišonai.
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Latgolys stuostnīku festivalā stuosteis par audiejom
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Ludzys nūvodā 7. i 8. augustā nūtiks V Latgolys stuostnīku festivals “Omotu stuosti”, ituo gods tema ir audiejis.
Latgolys stuostnīku festivala ītvorūs 7. augustā Isnaudys tautys nomā paradzāta tikšonuos ar tekstilmuokslineicu Anneli Slišāni i lelais stuostu vokors. Sovutīs 8. augustā Ludzys Nūvodpietnīceibys muzejā pyrmsškolys i suokumškolys bārni ir aicynuoti iz bārnu reitu. Ludzys vacpiļsātys laukumā stuostnīki uzastuos amatnīku tierdzeņā “Seno arodu diena”. Kai ari byus zynuotneicys Anetis Karlsonis lekceja i meistardarbneicys.
Organizatori aicynoj stuostnīkus dasasaceit V Latgolys stuostnīku festivalam “Omotu stuosti”, vaira informacejis UNESCO Latvejis Nacionaluos komisejis sātys lopā.


text:
Itūreiz iz sarunu asam aicynuojuši tautys meilātū i gūdolguotū kinorežisoru, ari akteri, rakstnīku, muokslinīku, publicistu, sabīdrysku i kulturys darbinīku, Latgolys patriotu Juoni Streiču. Juo 85 godu jubileja, kas byus jau 26. septembrī, prīškvokorā runuojom kai par padareitū, tai niulinejuom aizaraušonom, byušonu Latgolā, jubileja svieteišonys planim i daudzi kū cytu. Jau lobu laiku Juoņs dzeivoj myusu sābru zemē Leitovā, ari niu jubilars ar mums runuoja nu turīnis.
„Jau 40 godu dzeivoju ite, tikai daudzi tū nazyna. Gon „Cylvāka bārns”, gon „Limuzīns Jāņu nakts krāsā”, vysi kinu scenareji tyka raksteiti ite. Ite beja sīvys tāva sāta. Suokumā maņ ni dīzkū patyka, maņ Reigys tyvumā beja apbyuvis zemis gobols, gribieju tī dzeivuot. Bet, kotru godu braukojūt, es tai pīrodu, maņ tai īsapatyka, bet vīta teišom loba, azara krostā, meža molā. Tuoli gon ir"
Te gon Juoņs pīzeimej, ka attuolums myusu dīnuos ir nūsaceits jiedzīņs – vysus var sazvaneit, tīšsaistē sasaslēgt, voi ari īsēst mašynā i nūbraukt. Taipat jis pīzeist, ka niu jau ir pagaisuse starpeiba storp piļsietnīku i laucinīku, vysmoz Latvejā.
„Vysa Latveja mums ir vīna moza piļsāta… Pat agruok jau, boļševiku laikūs, ka teatris beja lelā cīnā, ka brauce iz teatri. Kas brauce leluokūtīs? Laucinīki, rynduos autobusi stuovieja pi teatrim i tī, kas meiļuoja teatri, beja redziejuši vysys izruodis. Reidzinīki tik daudzi naredzieja, kai sabrauce nu rajonu i skatejuos. Mums Latvejā, mes navarātu itū vacū īdalejumu lītuot. Nu Reigys vēļ tai patuoļuok leidz Rēzeknei, Preilim, a nu Preiļu iz Reigu pavysam tyvai.”
Vaicuots par tū, cik bīžai niu saīt nūbraukt iz dzymtū pusi, Juoņs atkluoj, ka nazkod vaira saguojs, bet ari niu vys pa laikam brauc.
„Pādejū reizi es beju saleidzynūši naseņ. Apbraukuoju Ludzu, gon apleicīni, gon vysu ceļu nu Ludzys leidz Bolvim i atpakaļ. Maņ ite vīns rokstu dorbs niu teik veikts i maņ vajadzēja tuos vītys, kurys es aprokstu, uzzynuot, muzejā, bibliotekuos. Vaicuoju taidys paguotnis vītys, patīseibā līceibys, jo vītu vaira nav.”
Ar nostalgisku nūpyutu jis stuosta, ka vysod, nūbraucūt iz Latgolu, pīvierš viereibu tam, kai mainuos Latvejis ainova, mes palīkam arviņ zaļuoki i zaļuoki. Tys pats vārojams arī Leitovā. Daudzys agruok pazeistamys vītys, kur pasavēre skaisti, ploti lauki, aiz kuru tuoļumā redzējuos azari, niu aizauguši ar kūkim. Taipat jis atkluoj, ka ainaviski jam lauki i zeme vystik meiluoki i acei teikamuoki.
„Pādejā laikā maņ uorkuorteigi pateik zeme. Zemis kruosa. Cik mums ir kruosaina i boguota zemeite.
Es asu daudzi redziejs, par pīmāru, Suomeja, breinojūs kai tī vyspuor kas ni aug, zeme bolta kai myusu jiurmolys smiļkts. Ukrainā zeme tai kai zuoboks, malna. Bet mums ite cik kruosaina, cik dažaida. I taisni uzorta maņ pateik. Ar skaudeibu verūs, ak, koč varātu taidu uzgleznuot. Naprūtu. Cīši meilu taidu.”
Nu aktivuo dorba kinu sferā Juoņs Streičs jau kaidu strēči kai paguojs molā, niu jam cyti dorbi doromi.
„Lauku dzeive taipat ari. Ari gleznoju, rokstu cīteigi. Kaut varātum paspēt, raugu cīteigi raksteit par tū, kas skar myusu viesturi, paguotni. Daudzi dorbi aizsuokti raksteit. Šur tur aicynoj bez gola, Zoomi niu. Aizjimts ni mozuok. Apgrīzīni vys tik palīk lānuoki.”
Juoņa Streiča jubileja, ari īprīškejuos, parosti teik atzeimātys krītnā laika periodā ar vysaidim svineigim pasuocīnim Preiļūs, Rēzeknē i cytvīt Latvejā.
„Redzi, es asu īmeslis koč kam. Tī ir tautai svātki. Es tymā laikā jiutūs tai kai dorbā, kaids maņ tī prīks, kas maņ labi. Maņ tok nabeja apsveikumi, kai parosti, kū es nagrybu. Maņ tak 80 godu jubilejā, es saraksteju, naticiesi, maņ beja treisdesmit dažaidi sareikuojumi. Tys ir Latvejā. Preiļūs viņ beja vairuoki, Preiļu apleicīnē, Rībeņūs, Sutrūs, Rēzeknē. Vysur beja.
Dīveņs deve maņ taidys jubilejis kai reši kuram, vysys, suocūt jau nu 40, 50 godu. Kuo maņ vajag nu dzymšonys dīnys? Pagūdynuojums dzierdēt, nu dabeigi. Duovonys nagaidu nikaidys. A kū maņ vajag, naspēs nivīns izduovynuot, veseleibu vajag.”
Nav nūslapums, ka rodūši procesi kai uzluodej, tai ari izmeļ pošus radeituojus. Juoņs stuosta par tū, kai jis atsapyuš i kur jem spāku.
„Vysu laiku pyušūs niu, na nu ari vysu laiku doru. Saceišu tai, ka beju jauns, navarieju saprast, deļ kam cylvākim vajadzeigs atvalinuojums. Tik intensivi, kai es struoduoju jauneiba, pats sevi apbreinoju. A piec kaida laika saprotu, vai cik labi, ka sastdīne, svatdīne ir. Paīt vēļ koč kaidi godi. Es dūmoju, labi, ka atvalinuojums ir. A maņ guoja laikam kaidi septeni godi, ka es beju nu kinys kinā. Vīna nabeja beigusēs, ka es jau suoku nuokamajai struoduot, bez atvalinuojuma. Tik intensivs tys dorbs beja. Navajadzēja nazkod taidu atpyutu, laikam lela iztureiba beja. Veseleiba nav stypra, bet iztureiba ir lela.”
Juoņs pīmiņ dorbu filmiešonys laukumā.
„Ka filmiešona ir, es nikod nasiežu. Maņ tys krāsls ir, bet es nasiežu. Ka es struodoju, maņ vajaga byut kuojuos. Juodora. Golvonais, ka tu pats vēļ esi ari vadeituojs i nu teve atkareigi puorejī. Tu navari atsaļaut sēdēt, ta vysi sēdēs.
Maiņa paīt tikai kuojuos, vysu dīnu ... Moz nuocēs struoduot kai padūtajam, bet kaids prīks ir struoduot, ka ir gudrs vadeituojs. Maņ beja eiss laiks, ka es beju kai asistents. Pastruoduoju pi taida Rolanda Kalniņa, jam niu cytugod byus jau 100 godu. Dūd, Dīvs, jam lobu veseleibu. I jis tūlaik vēļ daudzys kinys nataiseja i pats ari beja taids organizāts ūtrais režisors. Voi kur labi, voi kur sakareigi, kaids prīks beja struoduot. Ak, es ar lelu prīku struoduoju pi sova skūluotuoja Aleksandra Leimaņa. Jis maņ cīši uzaticieja, tei beja taida skūla. Del kam labi, ka teve momentā nūviertej. Voi tu esi izdarejs labi, voi naesi, ta ruoj. Kotru dīnu. A režisoram tys vyss vēl prīškā, tu nikuo nazyni. Taisu šudiņ, struodoju, vot ka byus rezultats, tod es tikai zynuošu. A kai asistents, kai ūtrais režisors, es kotru dīnu zynu. Tī ir sovs lobums, bet golvoinais, lai ir gudrs vadeituojs.”
Režisors atkluoj, kas ir svareigi, kab kina nūsadūtu loba i dorbs pi juos labi vastūs. Jis pīmiņ kai struoduoja pi kinys „Mans draugs nenopietns cilvēks”.
„Pyrmais, uzskateit vysu par spēli. A spēlei ir nūsacejumi. Styngri nūsacejumi. I tūlaik es sadaleju, Bolislavs atbiļdēs par vysu planavuošonu i ite es jam pasakļaunu, kinys direktore par finaņsem, mes vysi jai pasakļaunam itymūs vaicuojumūs. Sovpus muokslinīciskā ziņā jī pasakļaun maņ. Kotram sovs gola vuords. I tai vysu laiku struoduojom. Cīši labi. I ūtrais, kū vajag, ceļt cylvāku vierteibu. Maņ daudzi tai atzeimej, ka vysi, kas pi mane beja struoduojuši, izreiz koč kur teik atzeiti, lobuok veicās. Vysaidi ir bejs… Kuodreiz es pats vysu varēju izdareit. Ar laiku jau jutu, ka maņ vajag asistentus. Es tik daudzi vysu puorredzieju, bolss ītrenāta skaļa. Deļ kam? Deļ tam, ka megafonu nabeja. Plerkst vyss, matu molā, klīdzu pa vysu laukumu.”
Ir juostruodoj cylvākim par prīcu, lai kū tu ari dareitu. Taipat ari režisora dorbā, veidojūt kinu.
„Golvonais byus pošam skateituojam. Radzāt kai pyrmū reizi. Ari rokstūt vysu laiku dūmoju par tū, kas teve klausuos, ar kū tu runoj, voi jis teve dzierd, nadzierd. Taipat, voi cylvāki teve saprass, lai byutu saprūtams.
I limuzins ( kina „Limuzīns Jāņu nakts krāsā”) jau spylgts paraugs tam, ka tī jau skateituojs ir gudruoks par varūnim, skateituojs losa jim cauri, smejas par tū, ka jis radz, kū tys cylvāks dūmoj. Tur tei līta itamā kinā. Es taids solidars kūpā ar skateituoju asu. Ruodu i skateituojs saprūt. Cylvākim par prīku… Tys ir golvonais, lai jebkuru tu lītu dori, jebkuru, voi tu cierva kuotu taisi, voi maizi cep, vajag, lai tu cytim tū dori. Cylvāki tū lītuos. Es asu pret tū, ka soka, muna pošizpausme, kaba munys kinys vārtūs, kai Dostojevska gruomotys. Deļkam ir vīns taids genejs, kurais tai soka. Deļ tam ir gruomotys, kam maņ tovys kinys vajag.
Kinys vajag atslūdzei, koč kaidam pozitivam styprynuojumam. Idejai dzeivuot itymā pasaulī. Muoksla ir styprynuojums idejai dzeivuot. Labi dzeivuot, gūdeigi. Nikaidam pošaplīcynuojumam, seve izteikšonai, es itū napīzeistu. Tys taids egoisms, kritiku snobisms, tai tuoluok.
Puorsaāduši pa daudzi ir. Tai es vīnai meitai saceju, tu navari komedeju taiseit, tev puoruok vīgla, loba dzeive ir bejuse. Kurim ir smogi guojs, kas puori tam stuov, šom te sovom bādom, prūt pasasmīt, tī var taseit komedejis. Tim saīt. Ar ironeju.”
Vielejam Latvejis kulturys personeibai Juonam Streičam 85 godu jubilejā stypru i lobu veseleibu, kaba vēļ ilgi prīceitu myus ar sovim dorbim i atziņom.
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Guntra Kuzmina – Muotis laime. Jauna dzīsme
Dreiži Muotis dīna i gon bārni, gon pīaugušī rauga saryupēt puorsteigumus sovom mamom. Ari dzīduotuoja Guntra ir pasaryupiejuse par skaneigu dzīsmi, kurū veļtej vysom muotem pateiceibā par jūs sirsneigumu, izpaleidzeigumu i ryupem, kū mamys veļtej sovim bārnim.
Dzīsme saucās “Muotis laime”. Dzīsmis vuordu autors ir Ontons Rupaiņs, kas ir Guntrys dzimtuo Bieržgaļs nūvodnīks, nu muzyku sarakstiejs i kūpā ar Guntru aranžiejs Ingars Gusāns (Sovvaļnīks).
Lels paļdis nu Guntrys par klipa taiseišonu Mārim Justam i sātystāvam Pīteram Gailumam.
Guntra (Guntra Kuzmina) leluoku atpazeistameibu īgive kūpā ar grupu “Borowa Mc” – eipaši dzīsmi “Vysskaistuokai meitinei”, apburūt klauseituojus ar sovu skaistū bolsu. Taipat Guntra ir vokalūs ansambļu “Pērlis” i “Knifs” vadeituoja, dorbojās Rēzeknis vokalajā grupā, kai ari pīsadola cytūs projektūs i izastuoj kai solo muokslineica. Guntra ir profesionala dzīduotuoja, dzīduošonys vuiceibu apgivuse Jāzepa Vītola Latvejis Muzykys akademejā.
Karteņā – Guntra Kuzmina, foto Aldis Krūmiņš.
.


text:
Kotram sova “Prāta Vētra”
Gruomotu viertej: Laura Melne, viesturneica
Kod maņ beja kaidi pīci godi, es syltā 30. juņa dīnā staiguoju pa pogolmu eipašys jutūnis puorjimta, saimei paziņojūt, ka šudiņ tok ir svātki – Renāra Kaupera vuordadīna. Deveņu godu vacumā “Prāta Vētras” (PV) koncerts Rēzeknē beja vīns nu munu leluokūs sapynu pīpiļdejumu. Vēļ piec goda es, osorys reidama, bez apstuojis ar ritini braukuoju rindžus ap sātu, puordzeivojūt par Mumiņa tragiskū aizīšonu myužeibā. “Prāta Vētrys” koncerts Preiļūs taišni munā 18. dzimšonys dīnā beja vysskaistuokuo īspiejamuo duovona. Juosoka, ka beidzamajūs godūs vaira ar napacīteibu i sajiusmu nagaidu kotru jaunu dzīsmi i daudz vaira klausūs vacū PV muzyku (ar naivu cereibu, ka kaidu dīnu jī varātu nūspielēt koncertu ar sovom 90. godu dzīsmem). Tok naaizmierstamais grupys koncerts Daugovpilī pyrma puors godu, kod trokajā leitā atsatopu kūpā ar miļzeigu boru svešu, bet tikpat izmierkušu cylvāku dzīžam leidza pat tom PV dzīsmem, par kuruom mādzu savībt dagunu, pīruodeja, ka itei saikne ir nagaistūša.
Ar “Prāta Vētru” maņ ir taipat kai ar bierneibys draugim voi klasisbīdrim. Pīaugušā vacumā myusu attīceibys mādz veiduotīs cytaiž kai nazkod, tok eipaša vīta munā dzeivē jim byus vysod. Mes kūpā asam izauguši.
Pyrma puors mienešu puorskaiteju Juoņa Žildis gruomotu par grupu “Jauns mēness” i pi seve padūmuoju, ka Latvejā puoruok moz teik raksteitys itaida veida gruomotys par muzikim. A par “Prāta Vētru” vyspuor nav! Paguoja lobuokajā gadīnī puors nedeļu i jau koč kur socialajūs teiklūs suoce pazibēt runys, ka dreiži taida byus. Redz, kai darunuoju! Pyrmais lelais puorsteigums beja gruomotys autore – tei ir Alīna Katrāne-Šilinga – scenariste i reklamys tekstu autore nu Moskovys. Jei sarakstejuse gruomotu Krīvejis auditorejai, tok izlamts tū puortulkuot ari latviski (tulkuojs Ilmārs Šlāpins). Par sābru vaļsts auditoreju, prūtams, nikaidu vaicuojumu, bet voi eistyn latvīšu auditorejai, kas vys jau seņ byutu gotovi “Prāta Vētru” īraksteit kulturys kanonā, grupys koncertus Mežaparkā gaida tikpat cīši, cik dzīšmusvātkus, i labi zyna, kas sekoj piec “hop, hop, lala lala lala”, itaids tulkuots variants byus pījamams i pīmāruots? Tei maņ ruodejuos vysleluokuo gruomotys intriga.
Gruomotys “Prāta Vētra. Meklēt vienam otru” izmārs ir īspaideigs. Na puslopu ziņā (287), nu taišni leluma i vuoku bīzuma. Puorškūrstūt tei atsakluoj kai taids lels karteņu i atmiņu albums. Cīši, cīši daudz vysaidu laiku karteņu, suocūt nu grupys dalinīku bierneibys leidz pat šudiņdīnai. Gruomota sadaleita ostoņuos nūdaļuos, kas lakoniski izsaceitys ar vīnu vuordu (Suokums, Draudzeiba, Dzeive, Breiveiba, Aicynuojums, Mīlesteiba, Raksturs, Panuokumi). Vysys nūdalis suocās ar īvodvuordim, kam sekoj kotra grupys dalinīka atsevišks stuostejums. Nūdalis beiguos par grupu i ari attīceigū sadalis atslāgvuordu izasoka vīns voi vairuoki cylvāki, kam bejuse saisteiba ar “Prāta Vētru”. Autoris bolsu mes praktiski nadzieržom. Atškireibā nu jau pīmynātuos Juoņa Žildis gruomotys “Piekūns skrien debesīs”, ni mes zynom, kai tyka veiduota itei gruomota (tū viņ nadaudz paruoda PV menedžmenta vadeituojis Aijis Auškāpys īvodvuordi), ni mes zynom, kū autore dūmoj par grupu i kai ar jū sasatykuse. Gruomotā pat ir tulkuotuoja Ilmāra Šlāpina stuosts par grupu, tok Alīna Katrāne-Šilinga palykuse piļneigi naradzama. Centrā ir “Prāta Vētra”, i itys ir skots nu molys.
Pavirši puorškūrstūt gruomotu i piec tam suocūt tū skaiteit, puorjēme nalela viļšonuos sajiuta. 2015. godā izguoja dokumentaluo kina “Prāta Vētra: starp krastiem”, kura, leidzeigi itai gruomotai, tyka reklamāta ar apgolvuojumu, ka grupys dalinīki tamā byus tik atkluoti kai nikod. I taisneiba jau beja – tī pyrmūreiz jī publiski stuosteja par tragedeju ar Mumiņu i tuo īspiejamajim cālūnim, ari par krīzi PV darbeibā, kod 20 godu jubileja koncerts jim varēja palikt pādejais, pasaruodeja da šam naradzāti grupys arhivu video i stuosti par jauneibys trokuleibom. Tok vysleluokais akcents kinā tyka lykts iz stuostu par bierneibu Jelgovā, izaugšonu PSRS, krīvu volūdys zynuošonom, kas devs īspiejis īkaruot Austrumu tiergu. Tys beja nailgi piec sabīdreibys sašutuma par grupys koncertiešonu Krīvejā, eipaši festivalā “Našestvije”, kur tyka izruodeiti ari krīvu armejis tanki. Ruodejuos, ka ari itei gruomota suocās leidzeigi – tī poši jau zynomī bierneibys stuosti, par pīmāru, kai Renārs sēdēja dzeivūklī pi lūga i vērēs iz bārnim pogolmā, cikom pi juo naatguoja Kaspars i napasauce uorā, Jubalta atziņa par tū, cik labi ir zynuot sābru volūdu, jo tei ir atslāgs iz cylvāka sirdi i tautu i tt. Bez puormatumu saturam, nu ruodejuos, ka itū vysu es jau asu dzierdiejuse. Kur ir koč kas jauns i nazynams!? Tok pamozom teksts “īsasakrieja” i jau ūtruos nūdalis beiguos saprotu, ka gruomota pavysam nūteikti nabyus viņ kinys replika drukuotā veidā.
Vīns nu pīmynātuos kinys režisoru – Sandijs Semjonovs – intervejuos ir sacejs, ka nikas pruoteigs nu tuos nabyutu saguojs, ka jī intervātu vysus grupys dalinīkus reizē. “Prāta Vētras” kūpeiguos intervejis parosti beidzās ar daudzi smīklu i draudzeigu apsaceļšonu. I skateituoji, i intervātuojs beiguos palīk prīceigi, koč i eistineibā varbyut pat nav sajāmuši atbiļdis iz leluokū daļu nu sovu vaicuojumu. Cytaiž ir, kod runoj ar kotru atseviški. Itū metodi veiksmeigi izmontuojuse ari gruomotys autore. Jai ari izadevs izveiduot cīši veiksmeigu gruomotys kompoziceju. Grybātūs saceit, ka te radzama juos scenareju raksteišonys i reklamys jūmys pīredze – vīnys nūdalis (voi apakšnūdalis) teksts beidzās iz taidys notys, kam nuokamuos suokums ir cīši organiskys turpynuojums. Ja Renāra Kaupera teksta pādejais teikums ir par grupu “Bi-2”, tod nuokamais ir “Bi-2” stuostejums. Ja Kaspars Ruoga pabeidz ar stuostu par meditiešonu Indejā i Budu, Juoņs Jubalts kai nuokamais īsuoc ar tekstu, ka jis sevi religejā i filozofejā nameklej. Grupys dalinīku stuosti munā golvā izskanēja jūs bolsūs kai taidā kinā, kas cīši veiksmeigi samontāta. Varbyut naleli ībyldumi beja tik pret cytu cylvāku stuostu tematiku. Tymūs jī runoj na viņ par grupu, bet ari nadaudz par sevi attīceiguos nūdalis temys kontekstā. Nav juovaicoj, deļkuo “Bi-2” ir nūdaļā par draudzeibu voi PV menedžere Aija Auškāpa pi aicynuojuma. Ari Raimonds Pauls, vystycamuok, bierneibā PV puišim sovā ziņā beja muzykals suokums i juo personeiguos bierneibys atminis interesantys, lai ari tūs asameiba gruomotā nadaudz mulsynūša, tok krīvu akters Aleksandrs Petrovs ar sovom puordūmom par mīlesteibu puors puslopu garumā maņ kai latvīšu skaiteituojai lelu interesi naradeja.
Voi gruomota ir tik atkluota, kai teik sūleits iz tuos mugurpusis vuoceņa? Nui i nā. Vyss atkareigs nu tuo, kū gruomotys skaiteituojs grib sagaideit.
Kod TV raidejumā “Kultūrdeva” grupai vaicuoja, voi jī nasabeist nu dzaltonuos presis, Kaspars Ruoga pasasmēja, ka pīmāru jau paruodejs jūs školys bīdrys i draugs akters Artūrs Skrastiņš, par kū pārņ izguoja gruomota. Jī zyna, kas jūs sagaida (dzaltonuo prese skali apraksteja izvylkumus nu gruomotys, kas skar juo personeigū dzeivi), i ir tam gotovi. Taišni pats Kaspars ari beja tys, par kū piec gruomotys izīšonys ari pasaruodeja vysskaļuokī attīceigūs izdavumu i portalu viersroksti, tok kūpumā juosoka, ka nikuo daudzi sensacionalu viersrokstu cīneiga tī nav. Bet, pa manim, gruomota eistyn ir atkluota. Ar četrom individualom viestulem Mumiņam, kas raksteitys na viņ lai, īspiejams, tyktu golā ar sovom emocejom, bet ari publiskuošonai, kam vajadzeiga lela drūsme. Ar tū, ka “Prāta Vētra” beidzūt nasabeist sevi paruodeit aiz tuo burbuleiša rūbeža, kur jūs īlykuši klauseituoji i fani. Vysod gaiši, pozitivi i prīceigi. Gruomotā kotrys ir jis pats. Te mes varim izzynuot, cik gryuta ir bejuse škieršonuos nu PV pyrmuo menedžera Alda Hofmaņa, kai eistyn jiutās niulenejais grupys basgitarists Ingars Viļums, kurs it kai ir grupā, bet teoretiski vysur pasaruoda viņ četri dalinīki. Varbyut nadaudz mozuok jauna mes varim izzynuot par Renāru Kauperu. Ar jū vys tik vysmoz reizi godā pasaruoda kaida pamateiguoka interveja kaidā nu sīvīšu žurnalu, kur jis ir pastuostejs pat vaira kai var skaiteit gruomotā. Tok ite daudz lobuok var īpazeit puorejūs puišus (gryuši cytaiž jūs nūsaukt, koč i apsazynoju, ka jī vysi jau ir 45+ vacuma grupā) i saprast, cik jī vysi ir atškireigi. Tū akcentej i sovulaik nu jūs daiļradis aizgiutais kinys nūsaukums par četrim krostim, i gruomotys nūsaukums “Meklēt vienam otru”. Piec Mumiņa nuovis jī ir palykuši kai četri atškireigi krosti – cikom jī turpynuos cyts cytu meklēt, tikom “Prāta Vētra” pastuovēs.
Latvejā mums kotram ir sovys asociacejis ar grupu “Prāta Vētra” (roksta īvodā es nūruodeju sovejuos). Partū varbyut ari tys, ka autore Alīna Katrāne-Šilinga nav bejuse godu desmitem saisteita ar jim, ir gruomotys veiksmis atslāgs. Jei naruoda tū, kaida grupa ir jai (voi kaidu auditoreja grybātu tū redzēt), bet paruoda, cik atškireiga tei var ruodeitīs cytim. Na viņ cytim izasaceit par PV uzrunuotajim cylvākim, bet ari pošim tuos dalinīkim.
Izaruod, ka vīnam “Prāta Vētra” ir dzeivis pamatlītu sarokstā, par kū jis gotovs ceineitīs, cik viņ varēs, cikom cyts apsazynoj, ka kaidu dīnu juo stuosts itamā grupā, vysdreižuok, var beigtīs i tys nabyus nikaids pasauļa gols.
Gruomota nav par “Prāta Vētru” kai izstruoduotu i nūspūdrynuotu publiskū tālu, tei ir par Māri, Kasparu, Renāru, Juoni (i nakluotīnē Mumiņu). Te nav ni hronologisku puorskotu par “Prāta Vētras” darbeibu, ni diskografejis. Bet jūs pošu stuosti paruoda daudz vaira. Apzynuoti voi naapzynuoti, tīšūs tekstūs voi zemtekstūs. Taišni tī ir atbiļdis, deļkuo “Prāta Vētra” ir rodusēs i pastuov jau vaira nikai 30 gadu.


text:
Sabīdryskais pasyutejums juonūdrūsynoj ari laidīnim latgalīšu volūdā
Nacionaluo elektroniskūs plašsazinis leidzekļu padūme (NEPLP) ir pījāmuse Elektroniskūs plašsazinis leidzekļu nūzaris atteisteibys nacionalū strategeju 2012. – 2017. godam.
Vīns nu golvonajim strategejis mierkim ir sabīdryskūs medeju styprynuošona i reforma, palelinojūt medeju lūmu nacionaluos kulturys identitatis styprynuošonā i latvīšu volūdys, tymā skaitā latgalīšu volūdys, lītuošonā. Tik pot svareigs mierkis ir nūdrūsynuot informacejis telpu latvīšu volūdā i nacionalūs elektroniskūs plašsazinis leidzekļu apraidi vysā Latvejis teritorejā, jo eipaši austrumu pīrūbežā.
Strategejis sadalis „Elektroniskūs plašsazinis leidzekļu likuma pīmāruošona” septeitajā punktā izsvārts, ka juonūdrūsynoj sabīdryskū pasyutejumu laidīnim latgalīšu volūdā.
Kai nūruoda NEPLP lūceklis Daiņs Mjartāns, Elektroniskūs plašsazinis leidzekļu nūzaris atteisteibys nacionaluo strategeja ir uorejs normativs akts, kas juridyskā spāka hierarhejā pīleidzynoma Ministru kabineta nūsacejumim i stuosīs spākā piec publiciešonys oficialajā izdavumā „Latvijas Vēstnesis”.
D. Mjartāns: „Strategejis topšonā tyka jimti vārā īsacejumi, kas izskanieja kulturys ministrejis reikuotajā konfereņcē Vuorkovā „Latgalīšu volūda i latgaliskuo identitate”. Kab jau itūgod veiksmeigi rysynuotu sabīdryskū pasyutejumu laidīnim latgalīšu volūdā i nacionalūs elektroniskūs plašsazinis leidzekļu apraidis nūdrūsynuošonu austrumu pīrūbežā, vālams vaļdeibys apstyprynuojums budžeta grūzejumim.”
MK puorresoru koordinacejis centra vadeibā sataiseits Vaļsts puorvaļdis instituceju (tymā skaitā NEPLP), navalstyskūs organizaceju i socialūs partneru puorstuovu pīduovuotūs pasuokumu saroksts. Kab īdzeivynuotu sadali „Prioritari nu vaļsts budžeta atbolstomī pasuokumi sabīdreibys salīdiešonai i nacionaluos identitatis styprynuošonai” paradzāts pīpraseit nu vaļdeibys 50 000 latu lelu finansiejumu sabīdryskajam pasyutejumam konkursa kuorteibā regionalajim i vītejim elektroniskajim plašsazinis leidzeklim (t.sk. komercialajim) i producentu grupom Latgolys regionā kai ari 7800 latu finansejumu Latvejis Radejis programys LR1kasnedelis raidejumam par Latgolu i latgalīšu kulturu latgaliski.
Ar pylnu Elektroniskūs plašsazinis leidzekļu nūzaris atteisteibys nacionalū strategeju 2012. – 2017. godam var īsapazeit http://www.neplpadome.lv/lv/padome/normativie-akti/nacionala-strategija/


text:
Boņuka bolvu Līga sajāmuse, byudama Kuorsovys vydsškolys latvīšu volūdys i literaturys školuotuoja. Rēzeknis Augstškolā studiejuse filologeju, piečuok Reigys Stradeņa universitatē dabuojuse muokslys terapeita specializaceju dramys terapejā. Līga ir ari literate, roksta kai latvīšu literarajā, tai latgalīšu rokstu volūdā, sajiemuse Boņuku ari par snāgumu latgalīšu dzejā. Vuiceibu leidzekļa “Gostūs pi Boņuka” leidzautore.
NOMINANTI:
Anita Žogota, Nautrānu vydsškola
Irēna Slišāne, Upītes pamatškola
Sarmīte Mežule, Drycanu vydsškola
Veronika Dundure, Nautrānu vydsškola


text:
Cyti
Digitaluos latgalīšu uzleimis aplikacejom “WhatsApp” i “Telegram”
Digitaluos uzleimis sazinis aplikacejom “WhatsApp” i “Telegram” radeitys latgalīšu volūdys prestiža ceļšonai i lītuojuma pīauguma veicynuošonai. Uzleimu aplikacejis ītver kasdīnā i ari eipašuokuos dzeivis šaļteņuos lītuotys frazis i vuordus latgalīšu volūdā, tuos papyldynuotys ar četrim Latvejā lītuotim karūgim – Latvejis, Latgolys, līvu i Sielejis karūgu. Kūpumā bezmoksys pīejamys 42 uzleimis.
Uzleimu izveidi atbaļstejs ASV dzeivojūšais latgalīts, uzjiemiejs i Latvejis gūda konsuls Teksasys štatā Pīters Aloizs Ragaušs. Uzleimu dizainu veiduojuse Inese Krivmane, tehniskū atbolstu snēdzs programātuojs Juoņs Rancāns.
Lītuotnei “WhatsApp” dūmuotuo aplikaceja “Latgalian stickers”/ “Latgalīšu uzleimis” bezmoksys daīmama Android operātuojsistemys mobilūs īreiču lītuotuojim. iPhone lītuotuojim cikom aplikaceja nav daīmama, jo nu uzjāmuma “Apple” natyka sajimts akcepts tuos īvīsšonai. Idejis autori itūšaļt struodoj pi cytu rysynuojumu, lai uzleimis byutu daīmamys ari iPhone eipašnīkim. Cikom iPhone lītuotuoji “WhatsApp” sajimtuos latgalīšu uzleimis nu Android sistemu lītuotuoju var saglobuot kai “Favorīti/Favourite” (juoizspīž iz uzleimis i juosekoj tuoļuok nūruodeitojim darbeibom) i izmontuot syuteišonai.
Sovukuort lītuotnis “Telegram” izmontuotuoji bez īrūbežuojumu uzleimis var lītuot gon sovūs Android, gon iOS tuolruņūs.
Uzleimis “WhatsApp” lītuotuojim Android telefonūs
https://play.google.com/store/apps/details?id=com.ltg.stickers
Uzleimis “Telegram” lītuotuojim Android i iOS telefonūs
https://t.me/addstickers/LatgalianStickers
Akceja “Latgalīšu volūdai draudzeiga vīta”
“Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” radejs eipaša dizaina uzleimi “Latgalīšu volūdai draudzeiga vīta”, pīduovojūt jū bez moksys sajimt uzjāmumim, organizacejom, vaļsts i pošvaļddeibu īstuodem, kuruos teik lītuota latgalīšu volūda i kuru klientim, pakolpuojumu sajiemiejim ir vareiba sasazynuot latgaliski, kai ari vītom, kuramuos pīīmami resursi latgaliski. Uzleimis dizainu veiduojuse Inese Krivmane.
Portals lakuga.lv aicynoj uzleimi sajimt īstuodis, organizacejis, uzjāmumus, kuri grib paust pozitivu attīksmi pret latgalīšu volūdu, i pīlikt tū radzamā vītā, pīmāram, iz īejis durovu. Uzleimis sajimšona nauzlīk nikaidus pīnuokumus i saisteibys. Tū sajāmušuos vītys ir atzeimuotys eipašā kartē. Uzleime lejupīluodiešonai ITE.
Latgalīšu volūdys pošvuiceibys materials (2016)
Pošvuiceibys materials “Vuicīs raksteit latgaliski!” byus nūdereigs gon jaunīšim kasdīnys saziņā, gon ari Latgolys kulturys i sabīdryskajim darbinīkim kasdīnys dorbā, kai ari vysim, kurim ir svareigi prast pareizi raksteit latgaliski. Apvuiceibu materials paradzāts īsuociejim, bet byus nūdereigs zynuošonu atsvaidzynuošonai ari tim, kas jau roksta latgaliski.
Kūpumā materialā īkļautys ostonis nūdarbeibys, kotru nu tom veļtejūt sovom temom. Teoreju papyldynoj praktiski aizdavumi i tim pīvīnuotuos atbiļdis, kas ļaus puorbaudeit, voi teoreja ir īsavuiceita pareizi. Materials sagataveits, bolstūtīs iz Latvejis Republikys Tīslītu ministrejis 2007. godā apstyprynuotajim Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim. Pošvuiceibys materialu sagatavejuse ilggadeja latgalīšu tekstu korektore Muora Mortuzāne-Muravska.
Materials daeinams ITE.


text:
Šilbaravīkis
Šilbaravīkis aba šilbaravīks, šėla baravīks (luotīnėškā: Gyroporus) ī tuokė grība, katra ėšruod padabnē baravīkou.
Žmuonis šilbaravīkēs paprastā šauk vairius grībus, katrėi ėšruod padabnē baravīkou, bet, ka ėr īr jiedami, nie tuoki geri kap čīsts baravīks. Nug anou šėla baravīks skėras sava geltuono kuoto ė pamošalās, papluokštesnė ė minkštesnė keporė. Šilbaravīkē aug šėlūs, pu pošėm.
Muokslėškā dalės šilbaravīkiu prėgol prī slīduoka (kazliuoka) gėmėniū. Kap katrėi šilbaravīkēs šauk ė najiedamus, gorius baravīkus.
Da šilbaravīkēs šaukiami:


text:
PRĪKŠVŌRDS
Īsōkumā beja Vōrds,
un Vōrds beja pi Dīva,
un Dīvs beja Vōrds.
Jņ.ev.1,1
Svynūt Latgolas kongresa 100. godadīnu, ceļā pi laseitōjim nōk unikals Latgolas kulturvēstures materials.
Jau divdesmit godus ar laikroksta Rēzeknes Vēstis (red. Māra Nizinska) starpnīceibu laseitōjs redz un uzzynoj, kai auguši un strōdōjuši latgalīši – cik vīnkōrša, styngra un nasatrycynoma ir jūs ticeiba Dīvam un nasavteiga mīlesteiba uz sovu dzymtū zemi Latgolu.
Pasateicūt Rēzeknes Vēstim, redaktores vītneicai Anitai Graudiņai, kura ir izauklējuse laikroksta pīlykumu Mōras Zeme, laseitōjs ikdīnā na tikai smeļ sovas tautas bogōteibas nu vēstures pyura, bet ari teik radynōts pastōveigi naaizmērst sovu dzymtū latgalīšu volūdu.
Divdesmit godu garumā Rēzeknes Vēstis ir vīneigais laikroksts, kuram ir regulars pīlykums latgalīšu volūdā. Volūda ir dzeiva un palīkūša tikai tod, kod šamā volūdā na tikai runoj, bet ari losa un roksta. Īpaši, jo roksta! Jo raksteitais vōrds ir kai akminī cērsts vōrds – tys ir palīkūšs, styprs un īdarbeigs. Mōras Zemes paveiktū 20 godu laikā navar ni izmēreit, ni izsvērt. Šymā laikā tei ir īpaša misija – nest latgaliskumu Latgolai! Tei ir lela uzadreikstēšona – uzturēt dzeivu latgaliski raksteitū vōrdu un nest tū jaunajam Latgolas cylvākam.
Šei grōmota, kurai ņyule izīt pyrmais sējums, ar Rēzeknes Vēstu pīlykuma Mōras Zeme publikacijom, aptver laika pūsmu nu 1997. leidz 2000. godam.
Lels paļdis Latgolas Kulturas centra izdevnīceibai (vad. J. Eļksnis), kas uzklauseja munu pamudynōjumu Mōras Zemes materialus apkūpōt un sagatavōt izdūšonai grōmotōs.
Vēleju, lai Mōras Zemei ir gars myužs. Lai Dīvs svētej kotru Mōras Zemes laidīni pi laseitōja! Byusim vīnōti lyugšonā!
Raimonds Krasinskis
2016. gada oktobrī


text:
Meža saskys
Meža saskys aba tik saskys (latiņu: Mustela putorius; anglīšu: European polecat; latvīšu: Meža sesks; lītaunīku: Juodasis šeškas) irā cauņu saimis (Mustelidae) plieseigais zviers nu sasku giņtis (Mustela). Taipoš zynoms kai Malnais saskys ci Europys saskys. Saski radneigi luoseicom, caunem i sormulim. Sātā dajaucātī saski saucomi par fretkom aba sātys saskim. Saski paplateiti kūna vysā Europā da Uralu kolnim Krīvejā, atskaitūt Skaņdinavejis pūstumus i jiuru solys - Airejā, Īslaņdejā, Sicilejā i cytuos jiursoluos jī nadzeivoj.[1] Saskys vīns nu treju Latgolā dzeivojūšūs sasku giņtis dzeivinīku - sūpluok luoseicys i sormuļa.[2]
Izavierīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
Saskys, taipoš kai cyti cauņu saimis dzeivinīki, irā smuidra, spieceiga auguma, ar eisom kuojom i plotom golvom.[3] Meža sasku tāvaini labtik leluoki kai muotainis. Tāvaiņu svors ūtratik leluoks kai muotaiņu, auguma garums kūna treštik garuoks. Saska garums byun 35-45 cm, svors muotainem 0,7 kg, tāvainim 1,7 kg. Kažuks tymsai bryuns ci malns. Iz vaiga gaišuoks, ap acim pasataisa taida kai maska, izaverūša kai tymsi okuleri.[4] Zīmā kažuks nūaug bīzs i spūdrys, a vosorā pluons i naskaists. Taipoš kai cytim cauņu saimis pīstuovim, i saskim byun analī dzīdzeri, kurī izdola osu smuorda sekretu. Itei reakceja nūteik viņ tod, kod dzeivinīks sajiut baili par sovu dzeiveibu.
Izavedīņs[pataiseit | labot pirmkodu]
Saski pa lelumam byun nakts dzeivinīki. Jūs var satikt mežūs, pūrūs, peisūs i mežu pļovuos pi iudiņu. Zīmā jī apsadzeivoj sātu ci solu tyvumā i, maklādami barūklis, var net īīt ustobuos. Kolnūs dzeivuot namīļoj. Mygu vusycīškuok ītaisa pi upu zam lelu kūku sakņu. Saski dzeivoj vīnā vītā, vīns saskys izlītoj apmāram 1 kvadratkilometru lelu pluotu. Vosorā saski dzeivoj saimē, a zīmā pa vīnam. Saskys aktivs vysu godu. Zīmys snīgā saska īstaiguotuos stidzenis var ītēmēt pi olūtaiņu, naaizsalstūšu upu, kur puorzīmoj vardivis.
Pošu lelī sasku īnaidnīki - suni, kači, lopsys i lelī palādiņu putni.


text:
DAGAMBA. Programa #LudwigVanRammstein
2017. gada 10. novembrī grupa DAGAMBA ar jaunuokū koncertprogramu #LudwigVanRammstein izastuojās Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalā. DAGAMBA jaunajā koncertprogramā Bethovena muzyka teik par rokmuzyku, bet “Rammstein” melodejis daboj akademisku skanejumu. “Interesanti ir maineit lūmys, kod Bethovens suoc skanēt kai klasiskys roka gobols, bet “Rammstein” puorsavierš akademiskā simfonejā. Mes, savīnojūt dažaidus muzykys žanrus i laikus, nūjaucam tūs vydā rūbežus,” soka grupys liders Valters Pūce.
Foto: Gints Ivuškāns


text:
Itūgod aprit 80. godadīna nu tragiskūs holokausta nūtykumu, kod nacistyskuos Vuocejis represivuos īstuodis, tūs vydā īsaistūt iteinis dzeivuotuojus, aizsuoce ebreju iznycynuošonu. Holokausta laikā tyka iznycynuota leluokuo daļa pyrmskara Latvejis ebreju, tūs vydā ari Latgolys ebreju. Itūreiz kūpā ar divejim viesturnīkim - Latvejis Universitatis Filozofejis i sociologejis instituta vodūšū pietneicu Dr. hist. Inesi Runci, kai ari Daugovpiļs Universitatis doktorantu, Latgolys Kulturviesturis muzeja viesturnīku Kasparu Strodu runuosim gon par tuo laika nūtykumim, gon ar tū saisteitū viesturiskū montuojumu šudiņ. Taipat ari par pārnejā godā aizsuoktū projektu “Sarežģītais vēsturiskais mantojums Latvijā: holokausta tūrisma vietas starp piemiņas kultūru, mūsdienu tūrisma pieprasījumu un piedāvājumu” (“Memo Tours”).
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Fondu “1836” i “Viegli” draugi koncertēs Upeitē
25. i 26. junī Viļakys nūvodā byus guojīņs nu Žeiguru da Upeitis, kas nūtiks fonda “1836” ceļa “Aplido, apceļo, apmīļo Latviju!” ītvorūs. Guojīņs suoksīs sastdīnis reitā Žeigurūs, kur ceļuotuojus sagaideis Meža lobumu cīma mārga ar paleigim. Pyrmajā dīnā dalinīki dūsīs da Medņovys (Semenovys), kur nakšņuos školā, nu ūtrajā dīnā īs atlykušū ceļu da Upeitis. Svātdiņ, 20. juņa vokorā, 18.00 Upeitis parkā “Ontona Slišāna duorzs” nūtiks fonda “1836” i fonda “Viegli” draugu bezmoksys koncerts, kurymā pīsadaleis ari apbolvuojuma “Laiks Ziedonim 2014” laureats Andris Slišāns ar saimi.
Par gūdu Latvejis symtgadei fonds “1836” veidoj turisma maršrutu apleik Latvejai, kas byus apmāram 1836 kilometru garumā pa sauszemis rūbežu. Turisma ceļš “Aplido, apceļo, apmīļo Latviju!” planavuots kai duovona Latvejai i tuos dzeivuotuojim vaļsts symtgadē. Vyss maršruts tiks sadaleits symts 18,36 kilometru garūs pūsmūs, kū veikt, braucūt ar mašynu, ritini voi staigojūt.
Kotrys dalinīks, kurs pīsadola itymūs guojīņūs, īsaguodoj eipašu pasi, kurymā kruoj zeimūgus par nūītajim ceļa pūsmim. Nedeļgolu puorguojīņūs īspiejams sajimt kotra nūvoda eipašū zeimūgu. Guojiejim, kurī pīsadaleis Viļakys nūvoda pūsmā, juojam leidza ari elektroniskuo identifikacejis karte (ID) voi pase, partū ka itys ceļš vad gar Latvejis rūbežu.
Guojīņs nu Žeiguru iz Upeiti byus jau pīktais pūsms itymā ceļā, nu maja vyda projekta autori ar draugim paspiejuši gasteit Kūrzemis i Vydzemis jiurmolā i Latgolā, kod devēs ceļā nu Rekovys da Malnovys, nūeimūt jau pyrmūs 160 km i ībadūt pyrmuos ceļa nūruodis, kū veiduojuši muokslinīki Velga Vītuola i Gaitis Burvis, Kolkys rogā, Kuorsovā i Salacgreivā. Ceļa “Aplido, apceļo, apmīļo Latviju!” guojīņūs var pīsadaleit sevkurs interesents, nūeimūt sev vālamū ceļa gobolu, koč tik vīnu dīnu, puors kilometrus. Guojīņu nūslāgumā svātdīnēs parosti ir koncerti, kurymūs pīsadola fonda “1836” i fonda “Viegli” draugi, kai ari teik ībasts eipašais ceļa stobs, kas ruodeis vierzīni cytim ceļuotuojim.
Turisma ceļš apleik Latvejai sadaleits četrūs simboliskūs pūsmūs: Pījiurys ceļš – nu Rucavys da Ainažu, Zīmeļmeitys ceļš – nu Ainažu da Muorkaļnis, Muorys ceļš – nu Muorkaļnis da Demenis i Leišmaleite – nu Demenis da Rucavys. Viļakys nūvoda pūsmys īkļauts “Aplido, apceļo, apmīļo Latviju!” Muorys ceļā.
Guojīni nūteik nedeļgolūs, nasaverūt iz tū, voi ir saule voi leits, partū ka mierkis ir īpazeit Latveju, tuos dobu i kulturviesturiskuos vierteibys vysaidūs laikapstuokļūs. Ceļa dalinīku sabīdruotī ir na tik satyktī ceļa bīdri i sarunys, nu ari dzīsmis i vītejī dzeivuotuoji. 2016. goda guojīni nūtiks da septembra vyda, nu tod atsasuoks 2017. goda pavasarī.
Da Latvejis symtgadis planavuots izveiduot atbylstūšu ceļuošonys infrastrukturu ar apsamesšonys, izklaidis i atpyutys vītom.


text:
Īprīškejā reizē rubrikā „Zemis suoļs” žurnaliste Maruta Latkovska mums stuosteja par poļaku zynuotneicys Stefanejis Uļanovskys davumu latgalistikys izpētē 19. g. s. 90. godūs. Itūreiz vaira par juos pīraksteitajim uorstnīceibys augu nūsaukumim i tūs pīlītuojumu. Sadaļā „Slimeibys i zuolis” varim skaiteit, ka apčaravuotim voi apbūrtim ļaudim davuši dzert taidu augu kai vieršmēli, kuru latgalīši saukuši par pabreiņa zuoli. Pret bārnu nūbaili jī tykuši kiupynuoti ar rudzupučem, latgaliski itū augu saukuši par naktineitem. Taipoš pret nūbaiļa vaini kiupynuojuši ari ar gundagom, kurys latgaliski sauktys par traukuleitem i vēļ ar rosys krieslenim voi latgaliski tai sauktajom rasineitem.
Gramuošonys trauciejumu gadejumūs tics dzarts parostais dagleits, kuru vītejī latgalīši saukuši par kūšņu zuoli. Pret vādara nasaturiešonu lītuojuši zyrga skuobinis zīdus, a kuosu uorstejuši ar aplītom pamuotem voi kai mes šudiņ juos saucam muolliepem.
Bārnu dylūņa uorsteišonā lītuojuši dzaltonuos kača piedenis, a suopūšai golvai lykuši kluot leluo dodza lopys, pret kokla suopem izmontuojuši lūžņu uobuleņu. Temperaturys gadejumā tics dzarts nūvuorejums nu meža zemiņu sakņu, cērmis dzeitys ar biškrielenim, a pret trokumsārgu dzartys syurinis. Tics pīraksteits stuostejums, ka vīna sīvīte tū trokuma kaiti izuorstejuse ar casnāgim voi kiplūkim. Nu boltūs izdalejumu dzarta boltuo panuotre, latgaliski saukta par boltajim alekšim. Lai izavaireitu nu spontanuo aborta, davušu kliņdžereišu sāklys. Lai kuorteigi izsveistu, dzāruši efeju sātlūžņu, latgaliski sauktu par roshodnīkim. Itū zuoleiti sīvys lasejušys majā. Pret kaški kaļtiejuši, smolcynuojuši i sajaukuši ar taukim i zīduši dzīdnīceibys tauksakni, latgaliski tai sauktū taukuotū zuoli voi ari leluo dodza sakni. Pret zūbu suopem dzimtinē mierciejuši ceļmiņu lopys, a kaulu suopis uorstejuši ar purynim, tūlaik Viļānu apleicīnē sauktim par vylkkaulem. Tai itūs i vēļ daudzus cytys myusu seņču tuo laika vāruojumus tyka aizrakstejuse folkloriste Stefaneja Uļanovska. Sūpluok voi blokus vysim augim jei ir davuse jūs latniskūs nūsaukumus, tai ka drūsai varim atrast, kaids konkretais augs te dūmuots, jo vītejūs vuordeņu ir cīši daudz, deļ tuo reizem gryuši saprast, kaids augs zam kura nūsaukuma ir nūsaglobuojs.
Pi reizis te byutu dereigai nūsaukt ari tuos treis miera laikūs lītuotuos golvonuos zuoleitis voi uorstnīceibys augus: i tuos beja mums vysim labi zynomuos i pazeistamuos viejbūtnis voi veipalis, viejputis, ari vībaknis. Ūtrys miera laiku uorstnīciskais augs ir bejušys vērmelis voi latgaliski tai sauktais peliejums, peleims, pelejs. A trešais ir myusu slovonais pelaškis – latgaliski saukts par žyužainem, žyužiernim, žyužārnem, peļastem, peļuškom, ašņa dzireņom, par sīrainem i sīrenem saukts Upeitē.
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Videoklips folklorys kūpys “Upīte” dzīsmei “Gar upes molu staigoju”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Taišni pyrma goda Viļakys nūvoda folklorys kūpa “Upīte” izdeve Zīmeļlatgolys veiru dzīšmu albumu “Padzīdam i…”, i niu teik atruodeits pīktais kūpys videoklips dzīsmei “Gar upes molu staigoju”, veiksmeigi turpynojūt ceļu iz mierki par vysu albuma dzīšmu īmyužynuošonu video versejuos, viestej folklorys kūpys publicātuo informaceja.
Dzīsmis “Gar upes molu staigoju” stuosts ir par jauniekļa īšonu karā i škieršonūs nu meiļuotuos, dzīsmis teicieja ir Marija Supe nu Mukaušovys cīma, kas ir Nacionalajā namaterialuo kulturys montuojuma sarokstā īkļautuos Upītis kulturtelpys daļa, bet tuos apdari folklorys kūpys “Upīte” izpiļdejumam taisejuši kūpys dalinīki Kate i Domeniks Slišāni. Dzīsmis īrokstā pīsadalejs ari Viļakys katuoļu draudzis pravests Guntars Skutels.
“Gar upes molu staigoju” videoklips fiļmēts ituo goda pavasarī vīnā nu īvārojamuokūs Zīmeļlatgolys dobys objektu – Škilbānu pogostā asūšajā Stiglovys grovā, turpynojūt vēļ vīnu folklorys kūpys īceri – klipūs sūpluok dzīsmem paruodeit ari tyvyokuos apleicīnis šmukuokuos vītys.
Folklorys kūpys “Upīte” vadeituojs Andris Slišāns soka: “Vusu albuma dzīšmu īmyužynuošonas videoklipūs gribiešona ir, kab klipu skateituojim i dzīšmu klauseituojim teik saprūtamuokas i tyvuokas Zīmeļlatgolas dzīsmes i poša albuma stuosts. Gribīs, kab kotram klipam ir sova sajiuta, sovs stuosts i garša! Albumā “Padzīdam i…” kūpā ir 17 dzīsmes i niu asam tykušs da pīktuo profesionali taiseituo klipa.”
Dzīsmis “Gar upes molu staigoju” videoklipu taisejs Ivars Utināns, klipa producente ir Evika Muizniece. Folklorys kūpa soka paļdis par atsauceibu, saryupejūt vajadzeigūs rekvizitus, Juoņam Spridzānam, Rēzeknis teatram “Joriks”, Aldim Prancānam, kai ari Ontona Slišāna Upītis kulturviesturis muzejam.
Pārņ izdūtajā catūrtajā folklorys kūpys “Upīte” albumā “Padzīdam i…” vydā ir 17 Zīmeļlatgolys dzīsmis. Tuos sovys dzeivis laikā nu Upītis pusis teiciejim pīrakstejs nūvodpietnīks, dzejnīks, folklorists Ontons Slišāns (1948–2010). 2020. goda novembrī, sasadorbojūt ar portalu TVNET, sataiseiti videoklipi dzīsmem “Tāvs dālam i naudu deve”, “Treis jaunas meitas sied rūžu duorzā” i “Jau rudins atnuoce” (pīsadolūt Renāram Kauperam), bet ituo gods februarī kūpā ar grupu “Unknown Artist” video versejā īmyužynuota dzīsme “Dzīdet meitas puļcinie”. Par albumu i tuo dzīšmu videoversejom folklorys kūpa “Upīte” sajēmuse augšuokū apbolvuojumu latgaliskajā kulturā – Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks 2020”.


text:
2011.goda 17. oktobrī nu Latgolys īvālātī 11. Saeimys deputati Juris Viļums i Gunārs Igaunis sovu svineigū deputata sūlejumu saceja latgaliski, bet tuo laika Saeimys prīšksādātuoja Solvita Āboltiņa lyudze zvārastu saceit “vaļsts volūdā”. Nūtykums izsauce plašys diskusejis i rezonaņsi sabīdreibā, pīvieršūt uzmaneibu latgalīšu volūdys kai latvīšu volūdys dalis vaicuojumam.
NOMINANTI:
Gruomota “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” (Latgolys Studentu centrs)
Vuiceibu kina “Latgales kultūras mantojums” (10.–12.klasei)
“Zelta Zivtiņa” reklama latgaliski (ar Romualdu Ancānu)


text:
Albumu “Bolts susātivs” veidoj 10 dzīsmis, kurom vuordi jimti nu Ontona Kūkuoja dzejis. Muzykys komponists i aranžejis leidzautors – Sovvaļnīks aba Ingars Gusāns. Sovvaļnīks par albumu soka: “Muns sapyns beja radeit rokeigu albumu. Centūs maksimali vysu skaniejumu dabuot piec īspiejis dzeivuoku, energiskuoku. Dūmoju, tys maņ kūpā ar grupys bīdrim i īrokstu meistarim ir īsadevs. Nasabeistu saceit, ka materiala i idejiskā ziņā “Bolts susātivs” ir leidzvierteigs cytim īvārojamim 2010. goda smoguos latvīšu muzykys izdavumim (grupu “Skyforger”, “Heaven Grey” albumi) i ir vysu laiku īspaideiguokais roka albums latgalīšu kulturā.”
NOMINANTI:
Patrioti.Lg “Latgaleite”
Ilža “Rūtoj, kaladoj”
Vīteri “Samovars”


text:
Latgolys jugendstyla pērle. 20. godsymta suokā puoļu izceļsmis Lītovā
dzymušuo Kerbedzu saime izcēle muižu kai vītu muokslai i muzykai. Pīdzeivuojuse
viesturiskys puormainis, asūt par školu, kara štabu, otkon školu, pogosta
puorvaļdi i biblioteku. 2015. godā atdzymuse nu jauna, kab īdvasmuotu i byutu
par eistynū vītu, kurymā dzeivoj MUZA.
Lūznovys muižys i parka pīduovuojums:
- Muižys, muižys
ekspoziceju i izstuožu, parka i kapelys apsavieršona grupu ekskursejom gida–stuosteituoja
vadeibā voi individuali;
- Dažaidu muzykys stylu
koncerti, izruodis, izstuodis;
- Ustobys deļ radūšūs
darbneicu, izgleitojūšūs nūdarbeibu i meistarklašu;
- Ustobu nūma deļ
seminaru, konferenču, svineigu nūtikšonu, pījimšonu, banketu i cytu aktivitašu;
- Ustobu nūma lauleibu
registracejai i cytu saimis gūdu svieteišonai Sorkonajā zalā;
- Fotosesejis muižys
ustobuos i parka;
- Ādynuošonys i kopeja
paužu nūdrūsynuojums pasuocīņūs;
- Iz gunkura vuoreitys zivu
zupys degustaceja muižys parkā;
- Paleidzeiba atrast
naktssātu tyvuokajā apleicīnē.


text:
Nūsaver filmys “Piļsāta pi upis” treileri, filma kinoteatrūs jau janvarī
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Nu 17. janvara kinoteatrūs varēs vērtīs Vīstura Kairiša jaunuokū filmu, viesturiskū dramu “Piļsāta pi upis”. Filma veiduota latgalīšu volūdā, i juos pamatā ir attīceibu stuosts iz paguojušuo godu symta 30.–40. godu viesturiskūs nūtykumu puormaiņu fona. Nupat publicāts filmys treilers.
Filmys “Piļsāta pi upis” scenareja pamatā ir latvīšu trymdys autora Gunara Janovska taida poša nūsaukuma romans. Filmys golvonajam varūņam Aņšam ir navaineiga profeseja daiļmaļavuotuojs, i jis ir pīpraseits pi vysom varom, kas pīcu godu laikā nūsamaina vairuokys reizis.
Patosa pylnūs ulmaņlaiku vītā atīt skorbais komunistu, tod nacistu režims. Aņša īcarātuo ir ebreju meitine Zisla, tok jaunuos sīvītis tāvs līk jūs mīlesteibai škieršļus. Saīt tai, ka itymā laikā Aņša dzeivē uzarūn ari šmukuo latvīte Naiga. Storp treis varom, kas sabrodoj Aņša piļsātu, divom sīvītem, kas plūsa juo sirdi, īspiejama tikai vīna izvēle.
Filmā byus dzieržamys vairuokys volūdys: latvīšu, tymā skaitā latgalīšu, krīvu, vuocu, jidišs, jo volūdu mikslis beja dabiska paruodeiba laikā, kod multikulturalā vidē cīši sūpluok dzeivuoja dažaidu tauteibu cylvāki i eisā pūsmā nūsamaineja vairuokys varys. Pamatā filmys varūni runuos latgaliski, itim tekstim filmā paradzāti titri latvīšu literarajā volūdā.
Nu Latgolys īt filmys golvonuo varūņa Aņša lūmys akters Dāvis Suharevskis, itei ir juo pyrmuo lūma. Puorejuos lūmuos akteri: Agnese Cīrule, Gundars Āboliņš, lītuvīšu kino legenda Jozs Budraitis i čehu aktrise Brigita Cmuntova.
Vīsturs Kairišs filmu veidoj kūpā ar sovim ilggadejim radūšajim partnerim – muokslineicu Ievu Jurjāni i operatoru Gintu Bērziņu. Studejā “Ego Media” producātū filmu finansej Nacionalais kino centrs, ari Leitovys i Čehejis kino institucejis, atbolsta Kruoslovys, Ludzys, Rēzeknis i cytu Latgolys piļsātu pošvaļdeibys, kai ari “Latvijas Finieris”, “Circle K”, “Merrild”, “Salmo”, “Tvaikonis” i cyti. Filmas partneri: LTV i LMT.
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Nūteik dorbs pi dokumentaluos kinys “Maršruts – 6486”
Bīdreiba “KUKUŽI” i rodūšūs ļaužu apvīneiba Ausmeņa Records itamā vosorā ir suokuse i niu turpynoj dokumentaluos kinys Maršruts – 6486 fiļmiešonu.
Zam taida nūsaukums sliepās eists maršruts, kas nūteik pa Viļānu i Rēzeknis nūvodim.
Kina ir par tū, kai tymā maršrutā nūteik cylvāku kusteiba. Kai ļauds dzeivoi, kū dora leluokajuos maršruta pīturuos, kai – Viļāni, Nagli, Gaigolova, Drycani. Kaidi sapyni i realitate atsaspūguļoj dzeivojūt lauku teritorejā.
Dorbs pi kinys nūsarysynuosīs i turpmuok. Kinys prezentaceja paradzāta itu goda beiguos.


text:
Vikipedeja:Kai papiļdeit rakstīni
Vikipedeja dora pa sovim «viki» principim: sevkurs puslopys gosts var papiļdeit ite radzamūs rakstīņus i puormejumu iz reizis ite varēs apsavērt. Zamuok sastuosteits, kai pošim redigēt Vikipedejis puslopys, lītuodamim viki-apzeimīņus.
Apsaverit taipoš:
- Paleigs suociejim;
- Kai sastateit rakstīņus;
- Kai pasaukt rakstīņa;
- Nūsacejumi un nūruodejumi — Vikipedejis kūpeigī nūsacejumi deļ stiļa, strukturys i rakstīņu nūformiejuma.
Izraudzeit jaunuos damanis varit "Smiļkšu skreinē"
Pamats[labot pirmkodu]
Nagryuts redigēt puslopys tekstu «viki» apleicē. Kod damīgts iz vuorda «edit» (viersā; ci iz nūruodis «edit» rakstīņa viersejā daļā pa lobai), puslopys izavierīņs mejās – redigiešonys apleicē suoku teksts irā na vīņ skaitoms, a i lobojams, lītojūt Vikipedejis seviškuos zeimis. (Tai saucomū markiešonu «viki», ap kurū sastuosteits zamuok.)
Tuoļuok:
- padorit grybamūs puormejumus;
- eiši aprokstit padareitūs puormejumus;
- damīdzit «en:Show preview» i puorsaverit, ci tekstu puormejūt navā atsarodušys klaidys;
- kod vyss izaver parādā, mīdzit «en:Save page».
Jius varit mīgt iz "Diskusejis" i apsavērt dūmu meita, kur Vikipedejis lītuotuoji apsprīž rokstomū. Mīdzūt iz "+" dasalīk jauna tema, tok varit taipoš papiļdeit i asūšūs rakstīņus. Ka dorot pataisejumus dūmu meitūs, lyudzami puormejumus registrejit, kai vysod, turitēs pi nūsacejumu.
Tekstu lobuošona nazkuram var ruodeitīs parūčuoka, kod asūšais rakstīņa teksts puorspīsts kurymā naviņ teksta redaktorā, tī pataiseits i piečuok otkon puorspīsts atpakaļ Vikipedejis apleicē.
Lyudzam vysus rakstīņus sastateit, verūtīs iz jūs tematiku nu neitraluo vierīņpunkta. Raugit napaļaut aptuomysku ci cīši subjektīvu pījāmumu, taipoš puoreigu emoceju. Vysod īlicit nūruodis iz informacejis olūtim, kuru izlītuoti sastotūt Jiusu rakstīņus. Ite byus i lobs paleigs citym Vikipedejis gostim, kab jī varātu papiļdeit Jiusu rakstīņus i daudzi kuo nu jauna dazynuot. Citatus varit apzeimēt akademiskai, kai (Example, 2004, pp 22-23), ci ar viersejū darunys skaitleiti 1 , tys paleidzēs atrast jū rakstīņa beiguos asūšajā nūruožu sarokstā.
Kod jaunais rakstīņs sastateits, irā nazcik lobu vareibu:
- lītuot Tematiskuos nūruodis, kab izraudzeitumet jau dasītūs rakstīņus.
- lītuot Search pūgu, kab dalyktumet Vikipedejis rakstīnim radneigūs i īlyktumet nūruodis iz taidim rakstīnim.
Eišuok pasokūt – turitēs pi nūsacejumu: tys nagryuši i cīši līteigai.
Nazeimeigi papiļdejumi[labot pirmkodu]
Registrietom puslopja lītuotuojom piec kaida naviņ roksta maineišonys ir vareiba pasludynuot sovys darbeibys kai «maznūzeimeigys» - tas cīšan īsakuomi, kad lobuojomim nav lela ītoka iz roksta pirmiejū īguodu. Pi taidim pīskaituom drukavys ci ortograpejys klaidys, kaidas naviņ nūformiejuma maineibys, puora vuordu mejšonu vītom i leidzeigys darbeibys. Taipat par maznūzemeigom dievejomi interviki nūdrūšinuojumi –saitys, kategorijys un citys «strukturuos» lobuojumys, kuri pošam rakstīkom narāduos puorejū Vikipedejis gostu vieriebys cīneigi.
Sevkurai cytai maineiboi rokstūs daīt tykt zinuomai cylvākim, kas tura iņteresu ap juo tematiku. Ij maineiba, kas dasadūruse tik da vīna vuorda, skaituoma par svareigu, kab spiej da serdys mainiet rokstā liktū informaceji.
Lelums Vikipedeja lītuotuoju pi puslopa skaiteišonys maznūzeimeigūs labuojuomus aplaiž bez seviškys maneibys, i daže jim dūta vareiba maznūzeimeiguos maineibys nūglobuot, kab natēreitu laika seikumīm. Par tū sevkuram roksta lobuotuojom daīt cīšan apdūmuot ci par tīsu juo veiktuos maineibys napamet ītaku iz vysa roksta dūmu.
Bez eistonas vajadzeibys namīdzīt izvēlis «maineibys skaitiet kai maznūzeimeigys», bo tai īstateita viņ prīšk rokstu „kosmetisku proceduru” doreituoju porūceiguma.
Anonimim (bez sova slāgvuorda i paroļa) puslopa gostym nadaīt vareibys statiet maznūzeimeigūs lobuojumys, kab taida vareiba dasalaistu lelu breivi vandaļu ļauneibom.
Ite vēļ vīns īguods, par kū līteigi registrietīs Vikipedejis apleicīnē.
Viki-markiešona[labot pirmkodu]
Zamuok Jyusu tiemiebai pīduovuota Vikipedejis redigiešonys vareibu tabele ar pīmārim. Atguodynuojums, cikuom vēļ naasat drūši par sovu darbeibu rezultatim Vikipedejis apleicīnē, īvārūt lyugumu lādeit vysis savys dareišonys «smiļkšu skreinē».
Padalis, aiļkūpys, saroksti i ailis[labot pirmkodu]
... tuoļuok byus vēl...


text:
LgSC vīdūklis par piketu pi NRTVP
Pīktdīņ, 27. februarī, nūtiks pikets par atbolstu latgalīšu medejim pi Nacionaluos radejis i televizejis padūmis (NRTVP). Jū organizej LgSC bīdrs Mareks Gabrišs i bīdreiba “Latgaļu sāta”.
Informaceja par itū temu ir īgiustama škārsteiklā:
diena.lv – Latgalieši protestēs pret vienīgā radioraidījuma slēgšanu
lakuga.lv – Pikets latgalīšu volūdys atbolstam plašsazinis leidzekļūs
reitingi.lv – Atbalstīsim medijus latgaliešu valodā!
la.lv – Par latgaliešu valodu
skatiens.lv
Piketā pīsadola 7 latgalīšu bīdreibys:
bīdreiba „LR”
bīdreiba „Latgalīšu Etnokulturys centrs”
bīdreiba „Latgolys Producentu Grupa”
bīdreiba „Es Latgalei”
bīdreiba „Liepājas Latgaļu kultūras biedrība”
bīdreiba „Latgalīšu volūdys centris”
bīdreiba „Latgales tradicionālās kultūras centrs „Latgaļu sāta””
.
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” pauž idejisku atbolstu pīktdīņ, 27. februarī, pi NRTVP īcarātajai protesta akcejai, kurys mierkis ir īgiut vaļsts atbolstu latgaliski raidūšūs medeju sataiseišonai idarbībai, tok protesta akcejā kai bīdreiba nadūmoj pīsadaleit.
Pīktdīņ, 20. februarī, bīdreibys prīšksādātuoja Ilze Sperga sajēme bīdreibys bīdra Mareka Gabriša viestuli: aicynuojumu ari LgSC pīsadaleit piketā i izsaceit sovu attīksmi pret nūtīkūšū “Latgolys Radejā” i latgalīšu masu medijūs vyspuor, kai ari – informēt LgSC vaļdi i suokt taiseit plakatus.
Svātdīņ, 24. februarī, tyka sajimts presis relizis i rezolucejis teksts. Piļneibā puorskaitams reitingi.lv.
Ūtartdīņ LgSC vaļde apsasprīde i nūlēme vaicuot bīdreibys bīdru vīdūkli, partū ka LgSC ir apolitiska jaunīšu organizaceja i, kab pījimtu lāmumu par pīsadaliešonu aktivā vīdūkļa pausšonys akcejā, ir vajadzeigs bīdru atbolsts i jūs vīdūkļa nūskaidruošona.
Vīnlaikus vaļde paude sovu īsacejumu: paust atsevišku LgSC vīdūkli, atbolstūt itū kūpumā lobū ideju i turpynojūt jau īprīkš na reizi LgSC izsaceitū dūmu par latgalīšu volūdys aktualitati medejūs i sabīdreibā; piketā napīsadaleit kai organizacejai, a daleibu jimā pamest kotra bīdra individualajai izvēlei, informejūt par taidu īspieju.
Piec gondreiž 50 % bolstīseigūs bīdru atbiļžu sajimšonys catūrtdīņ, 26. februarī, tyka pījimts lāmums, kas atbylst bīdru izsaceitajai gribai:
– publiski atbaļsteit piketa ideju par latgalīšu volūdys lītuojuma aktualitati masu medejūs i napīcīšameibu piec latgalisku medeju;
– napīsadaleit piketā kai organizacejai;
– daleibu piketā pamest kotra bīdra individualajai izvēlei.
Ir sagataveita presis relize, kas pīktdīņ, 27. februarī, tyka nūsyuteita ziņu agenturom i masu medejim.
Juos teksts atrūnams, par pīmāru, ite.
Paļdis vysim bīdrim, kas atsasauce aicynuojumam i izsacēja sovu vīdūkli!
Tys pīruoda, ka bīdreibā dorbojās aktivi cylvāki, kam ir interese par latgalīšu volūdys i latgaliskuos kulturys pastuoveišonu i kas ir gotovi izsaceit sovu vīdūkli i pamatuot jū. Prīca, ka taidu bīdru ir cīši daudz, kai ari bīdri atbolsta bīdreibys vaļdis lāmumus i sekmej juos darbeibu.
Kūpsapuļcis prīškvokorā tys nav moz.


text:
Suomu volūda
Suomu volūda (suomen kiel) — vīna nu suomugru volūdu grupys volūdu, jei radneiga igauņu, līvu, votu, samu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru — norvegu, švedu i krīvu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei. Suomu volūda irā Suomejis Republikys i Europys Savīneibys oficialuo volūda. Suomu, igauņu, vengru i maļtīšu volūdys vīneiguos vaļstiskuos volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi indoeuropīšu volūdu saimis. Švedejā kasdīn suomiskai runoj 200 tyukstūšys ļauds i tei irā pīzeita kai minoriteta volūda. Taipoš suomiskai runoj Norvegejis pūstumūs, Finmarkys regionā, Krīvejis Federacejis Karelejis Republikā i Igaunejis pūstumūs.
Par suomu volūdys rokstiskūs volūdys aizsuocieju tur veiskupu Mikaelu Agrikolu (1508-1557).


text:
Izsludynuots Rēzeknis Mozūs kulturys projektu konkurss
Rēzeknis piļsātys dūmis Kulturys puorvaļde izsludynuojuse kasgadejū kuortejū Mozūs kulturys projektu finansiešonys konkursu ar projektu īsnīgšonys termeņu da 1. juļam.
Rēzeknis piļsātys dūmis Kulturys puorvaļde Mozūs kulturys projektu konkursu izsludynoj divejis reizis godā. Ituo konkursa projektu realizacejis termeņš ir nu 2012. goda augusta da 10. decembram.
Konkurss var pīsadaleit gon juridiskys, gon fiziskys personys, kurys dasoka kulturys projektus i ituo konkursa ītvorūs tūs realizej Rēzeknē. Īsnīdzamuo projekta rezultatam juobyut sabīdriski nūzeimeigam Rēzeknis piļsātai.
Projektim juoatbiļst vairuokim kriterejim: tim juobyut aktualim Rēzeknis piļsātai i tuos īdzeivuotujim, idejom – originalom i ilgtspiejeigom; aprokstā juobyut skaidri izkluosteitai projekta realizacejis gaitai; juoparadz ari projekta rezultatu pīeimameiba plašai mierķauditorejai.
Pošvaļdeiba var daškiert leidzfinansiejumu leidz 50 % nu īsnīgtuo projekta kūpejuo budžeta. Daškiertuo leidzfinansiejuma apjūms nav mozuoks par 150 i nav leluoks par 2000 latim, projekta kūpejam budžetam navādzātu puorsnīgt 5000 latu.
Mozūs kulturys projektu finansiešonys konkursa nūlykums idasacejuma veidlopys pīeimamys Rēzeknis piļsātys dūmis Kulturys puorvaļdē (Atbreivuošonys alejā 93, 1. stuovā, 117. kab.), dorba dīnuos nu 10 da 12 i nu 12:30 da 16:00, kai ari sātyslopā www.rezekne.lv.


text:
Reidzinīks ar portugalīti saimnīkoj fermā Viļānūs
Intervejis autore Laura Stepiņa
Pamest dzeivi Londonā, kab dūtūs dzeivuot fermā Viļānūs? Izaklausa natycami, voi tai? Vystik reidzinīks Andris i portugalīte Debora pyrma treju godu izlēme, ka jūs saimei vyslobuok byus taišni tī – Viļānūs, Obelišku fermā. Sarunā Debora stuosta par gryutū izvieli, dzeivi i dorbu fermā pi kanepu audziešonys, kai ari nuokūtnis planim.
Pastuosti drupeit vaira par sovu saimi.
Mes asam jauna, daudzvolūdeiga saime: Andris (33), Gabriela (6), Fredis (4), Debora (31). Pi myusu sātā runoj treis volūduos – latvīšu, portugaļu i angļu. Mes puorsacēlem iz dzeivi Viļānūs, Obelišku fermā, nu Londonys deļtam, ka gribējom, lai myusu bārni aug dabiskā vidē. Es asu portugaļu izceļsmis sīvīte, dzymuse i auguse Portugalis golvyspiļsātā Lisabonā, deļtuo maņ nikod nabeja īspiejis vairuok īpazeit dobu i dobys boguoteibys. Bierneibā i jauneibā vysvaira maņ patyka breivdīnys, kod beja vareiba pavadeit laiku pi tāva laukūs. Cikom augu, poša deļ seve saprotu, ka doba i dabeigs dzeivis veids maņ ir svareigs, tys sevī īkļaun gon sportisku atpyutu, gon sovu augļu i duorziņu audziešonu, gon vareibu ļaut sovim bārnim augt lauku vidē. Ite, myusu fermā, bārnim ir ideala vīta, kur augt i atsateisteit.
Gon juopīzeist, ka dzeive laukūs i vareiba nūdrūsynuot sovu saimi nimoz nav vīglys uzdavums. Eipaši, ka vyss teik suokts nu nullis, kai tys beja munā i Andra gadīnī. Gryuteibys saguoduoja dorba atrasšona deļ mane, tuo īmasla deļ Andrim kaidu laiku dasaguoja struoduot Reigā, kab varātu nūdrūsynuot saimi. Laimeigā kuortā es atrodu finanšu analista dorbu uzjāmumā “Factset”, itys dorbs snādz maņ daudzi prīcys, deļtuo ka maņ ir vareiba runuot sovā dzymtajā (portugaļu) volūdā. Es struodoju nu sātys, bet piec vajadzeibys ari īsarūnu ofisā. Andris atroda pusslūdzis dorbu Varakļuonu muižys pilī, leidz ar tū mes tykom tyvuok sovu sapynu eistynuošonai.
Viļanu fermys “Obeliški” saimnīki Andris, Fredis, Debora, Gabriela
Cik ilgs laiks paguojs, kūpš jius dzeivojat Viļānūs?
Viļānūs dzeivojom kūpš 2014. goda. Vēļ kod dzeivuojom Londonā, beja ideja par naudys īkruošonu, lai varātu atsagrīzt iz Latveju i nūpierkt ite sātu.
Koč kaida īmasla deļ es skaidri zynuoju, ka grybu ar sovu saimi dzeivuot taišni Latvejā. Mes raudzejom atrast sātu Latvejā daudzūs regionūs, bet myusu budžets nabeja cīši lels. Beiguos mes palykom pi diveju vītu: sāta Aizkrauklē voi sāta Viļānūs. Pyrmajā mes gastejom Aizkrauklis sātā, bet nazyn parkū tymā sātā mes naspiejom izatāluot sovu nuokūtni, piečuok mes gastejom Viļānu sātā, kas niu ir myusejuo, itymā gon es acumirkleigi īsamīļuoju. Mes zynuojom, ka sāta atsarūn tuoli nu Reigys, bet nūlēmem riskēt. Itys beja cīši gryuts lāmums, bet, kai zynoms, dzeive ir vīns lels pīdzeivuojums, juospiej izkuopt nu sovys komforta zonys, lai izbaudeitu koč kū jaunu. Es tycu, ka tys beja lobuokais lāmums, kū sovā dzeivē asam pījāmuši.
Lyudzu, pastuosti jiusu stuostu – kai obi īsapazynot?
Myusu stuosts suocēs vēļ pyrma tuo, kai es ar Andri sasatyku. 2007. godā vīns draugs maņ pastuosteja par Erasmus apmainis programmu. Tymā šaļtī es zynuoju, ka grybu paraudzeit koč kū jaunu, deļtam suoču pastyprynuoti iņteresētīs par apmainis programys īspiejom. Maņ vysod ir iņteresejuse vareiba īpazeit jaunys kulturys, cylvākus i vītys. Puorrunu laikā ar sovys universitatis atbiļdeigū departamentu, maņ tyka dūta vareiba izavielēt vīnu nu treis vaļstim: Spāneju, Itāleju voi Latveju. Jemūt vārā, ka es praktiski nikuo nazynuoju par Latveju, es iz reizis ziņkuoreibys vadeita pīkrytu dūtīs iz itū vaļsti. Īsarūnūt Latvejā, maņ beja zynoms kulturals šoks, deļtuo ka ite vyss beja pavysam cytaiži nakai munā dzymtajā vītā, maņ beja vajadzeigs vysai ilgs laiks, lai aprostu ar jaunū situaceju. Kod 2009. godā Latvejis Muokslys akademejā satyku Andri, vyss dīzgon strauji mainejuos. Taišni kūpā ar jū asu īpazynuse gon Latveju, gon tū, kai byut par daļu nu ituos vaļsts. Byuteibā varu saceit, ka es īsamīļuoju gon Andrī, gon itymā vaļstī.
Kaids beja jiusu ceļš pi ituo saimnīkuošonys veida – kanepu audziešonys?
Kanepu audziešona beja Andra ideja, leidz tam jis beja iņteresiejīs par itū lītu i mekliejs papyldu informaceju. Puorsaceļūt iz dzeivi fermā, mes zynuojom, ka nūteikti saimnīkuosim sovā zemē, cyta storpā leidz tam bejom ari dazynuojuši, ka Latgolā ir sena kanepu audziešonys viesture i tradicejis, deļtam nūlēmem, ka kanepu audziešona byus ituos fermys prioritate. Kod bejom izlāmuši par lobu kanepu audziešonai, par cytom īspiejom vaira nadūmuojom, paraleli tam, ka mes atjaunojam godim ilgu tradiceju, mes ari popularizejam kanepu audziešonu kai taidu. Niu myusim nav šaubu, ka nu kanepu var ražuot puortykys precis, drēbis, veiduot sātys i izmontuot medicinā.
Pastuostit drupeit vaira par radūšuom i izzynūšom darbneicom, kurys regulari reikojat Obeliškūs?
Itūreiz myusu fermā ir pīejamys vairuokys aktivitatis saisteibā ar kanepu audziešonu. Mums ir nūsaceits aktivitašu saroksts, bet mes varim tū pīlāgot sevkurom vajadzeibom, taidā veidā dalinīki var poši izlemt, ar kū jī gryb nūsadorbuot. Mes pīduovojam kanepu zīpu taiseišonys darbneicu, vareibu atkluot voi atguodynuot sev par latgalīšu tradicionalajim iedīnim, kai ari kanepu viervis izgataveišonys darbneicu. Darbneicys ir paradzātys sevkuram, kurs ir īiņtereseits īsavuiceit koč kū jaunu. Taipoš interesenti var izīt ekskurseju, kod ir kanepu augšonys sezona (juņs–augusts). Ituos turis paradzātys, lai cylvākim byutu vareiba vaira izzynuot par tū, kai i kaidā veidā teik audzātys kanepis i kai tuos teik puorvārstys nūdereigūs produktūs. Beiguos mes pīduovojam izgaršuot kanepu produktus: aleju [eļļa], sāklys, kanepu zemesrīkstu svīkstu, kanepu pesto, suoli i daudz kū cytu.
Taipoš mums ir komandys salīdiešonys programa deļ korporativūs uzjāmumu. Jau pārņ pi myusu gasteja vairuoki uzjāmumi, prīcej, ka piec jau nūtykušim salīdiešonys pasuocīnim asam sajāmuši lobys atsauksmis. Itūgod raudzeisim turpynuot īsuoktū pasuocīņu tradiceju, gostūs gaideisim gon uzjāmumus, gon ekskurseju grupys, kai ari individualus turistus.
Es i Andris cīši struodojam pi tuo, kab kotrys nu gostu byutu īkļauts īkš vysa procesa i maksimali daudz izzynuotu jaunys, vierteigys informacejis.
Nu ituo goda asam ari starptautiskys kusteibys Workaway dalinīki, dreiži pi myusu gostūs brauks struoduotgrybūši ļauds nu vysa pasauļa, kuri gon poši vuiceisīs, gon paleidzēs saimnīceibys dorbūs. Cerim, ka paleigi atīs ari poši ar sovom idejom, kai fermys darbeibu atteisteit tuoļuok. 30. junī nūsarysynuos pyrmais kurss par kanepu izmontuošonu ceļtnīceibā, tū vadeis starptautisks eksperts Stīvs Allins (Steve Allin).
Rezumejūt grybātūs pastreipuot, ka mes na tikai raugom stuosteit plošuokai sabīdreibai par tū, cik kanepis ir vierteigs i vysaidūs veidūs izmontojams augs, bet ari paruodom, ka jauna saime var dzeivuot Latvejis laukūs.
Kaidi plani nuokūtnei?
Cerim turpynuot atteisteit vysaida veida radūšuos darbneicys, taipoš juoturpynoj radeit arviņ jaunus produktus. Itys byus ūtrais gods, kod mes audzejom kanepis, dūmoju, ka leidz šam asam sasnāguši gona daudz, vystik mums vēļ ir kur augt. Mes asam svieteiti ar breneigim cylvākim sev apleik, kuri kasdīnā īdrūsynoj īt i dareit tuoļuok. Vysvaira mes cerim, ka myusu stuosts var īdvasmuot cytus, kab sekuot sovim sapynim, lai cik naaizsnīdzami tī ari nasalyktu.
Vaira informacejis par “Obelišku” fermu atrūnams jūs sātys lopā i Facebook kontā Obelisk Farm
Paļdis par sarunu!