text:
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” itymā vosorā otkon aicynoj pīsadaleit jaunīšus vosorys naformalajuos apvuiceibuos”Atzolys”. Apvuiceibuos byus īspieja īsavuiceit raksteit latgaliski, uzzynuot viesturis i kulturys faktus, sasatikt ar Latgolys kulturys cylvākim,muzykantim, literatim. Tradicionali “Atzolys” paleidz apsazynuot jaunīšim Latgolys sovpateibu, īvuica byut lapnim par sovom saknem i pīdereibu i veicynoj jaunuos paaudzis iņteresi par Latgolu i latgaliskū. Golvonuo “Atzolu” vierteiba ir stypruos tradicejis, kurys teik saglobuotys jau godim i natiks pīmierstys ari itūgod.
Naformaluos apvuiceibys nūtiks Rēzeknis nūvoda Bieržgaļs pogostā nu 10. da 13. juļam. Aicynuoti pīsadaleit jaunīši nu 17 da 22 godu vacumam.


c: text/html

text:
Latgaliski rokstūšajam “Latgalīšu kulturys ziņu portalam lakuga.lv” niu ir medeja statuss, leidz ar tū tys ir vīneigais plošsazinis leidzeklis, kura saturs teik veiduots tikai latgalīšu rokstu volūdā. Portals lakuga.lv dorbojās jau nu 2007. goda, bet 2018. goda janvarī tys sajēme oficialu medeja statusu, i niu tys ir “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv”. Tymā vīnuvīt bez moksys […]
“Latgolys Studentu centra” uzturātais portals lakuga.lv (Latgalīšu Kulturys Gazeta) dorbojās jau nu 2007. goda. Pyrms 3 godim LaKuGa atsuoka aktivu darbeibu, kasdīnys viestejūt par latgaliskom nūtikšonom Latgolā, Latvejā i pasaulī. Portals latgalīšu i puorejuos Latvejis īdzeivuotuoju vydā ir īmontuojs atpazeistameibu kai vītne, kurā var īpasazeit ar jaunuokū latgalīšu muzyku, literaturu i jaunumim cytuos muokslys formuos, izzynuot par aktualitatem […]
Latgolys Studentu centra” eistynuotais projekts „Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” 2014. godā dorbu turpynuos ar Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstu. Konkursa kuorteibā LgSC īsnīgtais projekts beja tuo 21 projekta vydā, kas sajēme atbolstu storpdisciplinarūs projektu konkursā. Portala uzturiešonai tyka pīškierti 1000 lati, i projekts tiks eistynuots nu 2014. goda 1. janvara leidz 2014 goda 1. juņam. […]
„Latgolys Studentu centra” eistynuotais projekts „Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” itūgod dorbu turpynuos Latgolys regiona atteisteibys agenturys i Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programys ītvorūs. Konkursa kuorteibā LgSC īsnīgtais projekts beja tūs 42 projektu vydā, kas sajēme atbolstu. Portala uzturiešonai tyka pīškierti 1500 lati, i projekts tiks eistynuots nu 2013. goda 27. maja leidz ituo […]
Latgalīši vysod ir izacālušs ar jaunom i rodūšom idejom, paruodūt, ka nikas nastuov iz vītys, i ka ir gotovi īt leidza i varbyut pat reizem apsteigt sovu laikmatu. Vīna nu puordrūsuokajom idejom ir bejuse latgaliski rokstūšais kulturys portāls „Latgalīšu Kulturys Gazeta” aba www.lakuga.lv, kurs itūšaļt ir palics jau par vīnu nu latgalīšu kulturys vierteibom i […]
Pošā vosorys vydā – nu 26. da 29. juļam iz latgalisku nedeļgolu aicynoj latgalīšu rokstu volūdys vosorys škola „ROKSTI!” Latgalīšu rokstu volūdys vosorys školā aicynuoti pīsadaleit Latgolys kulturys īstuožu, biblioteku, školu, nūvodu darbinīki, školuotuoji, žurnalisti, studenti i cyti interesenti – potencialī latgalisku rokstu par regiona kulturys dzeivi raksteituoji portalam Latgalīšu Kulturys gazeta www.lakuga.lv, regionalajim medejim […]
2011. goda 25. novembrī Kulturys ministreja izsludynuoja konkursu „Integracejis pasuocīni 2011” pīcuos tematiskajuos jūmuos: mozuokumtauteibu kulturys i sovpateibys saglobuošona, pylsūniskuos leidzdaleibys veicynuošona, lībīšu kulturys i volūdys saglobuošona, latgalīšu rokstu volūdys nūstyprynuošona, uorzemēs dzeivojūšūs latvīšu identitatis saglobuošona. Konkursā iz vysom jūmom tyka īsnīgti 55 projektu dasacejumi, nu kurim finansiejums daškierts 13 projektim. Divejus projektus īsnīdze ari […]
INFORMACEJA PRESEI Latgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps Dagdu Reigā, 2009. goda 17. aprelī Īsasaistūt Lelajā tolkā, kas 18. aprelī nūteik vysā Latvejā i cytur, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Dagdys piļsātys dūmi, Dagdys dūmis piļsātsaimisteibu, jaunīšu bīdreibu “Dagne” i Dagdys uzjiemiejim reikoj sakūpšonys tolku Dagdā. Tolkā plānoj pīsadaleit jaunīši: studenti i škoļnīki nu vysys […]
Serveri ir aiznasti iz pareizū ustobu, pavasarī Lakugai svaigs gaiss i jauna patikšona. Vaira nav leluo errora, nav bailis – Lakuga ir. Pi vīna ir i jauni roksti – Petru Pīters čortojās par Latgolys pošvaļdeibom i školom, a Triāžu puiši sprīžpar legionarim, 2. Pasauļa karu i juo sekom. Byus i jauni roksti, i dorbi. Nagļu […]
Internal Server Error Izaver, ka nazkas nūtics ar serverim – šudiņ naīt ni latgale.lv, ni lakuga.lv Piecpušdīnē vajadzēja aizsyutēt info potencialajam LgSC sadarbeibys partneram, kas par bīdreibu nazyna nikuo – tikai, ka nazkaidi latgalīši. Atsadyuru, ka škārsteikla adress naīt. Īdevu Skreini – ar atrunu, ka naoficialuo lopa. Blogs ci dīnroksts. Leidzeigī roksti:Portals Lakuga.lv klivs par […]

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
MUZYKA »
Pīcpadsmitū reizi skanēs „Dzīsme Bierzpilei”
27. julī 20:00 Bolvu nūvoda Bierzpiļs estradē byus tradicionalais pasuokums „Dzīsme Bierzpilei” (Dziesma Bērzpilij). „Dzīsme Bierzpilij” nūtiks jau 15. godu i kai īrosts byus nu diveju daļu: 1. dalis koncertā pīsadola kotrs dzīduotgrybātuojs –Skaiteit vaira »
Aglyunys bazilikys Kora školys kors koncertej Spanejā
Aglyunys bazilikys Kora školys (ABKS) kors 22 dalinīku sastuovā vakar devēs iz Spaneju, Granadu, kab da 17. juļa pīsadaleitu XXXVII Vyspasauļs bārnu i jaunīšu koru Federacejis PUERI CANTORES kongresā – festivalā, informieja ABKS koraSkaiteit vaira »
Vaicoj Sovvaļnīkam i Guntrai!
Jau reitu, 11. julī kopejneicā “Ļeņingrad” Reigā byus atvārtais intervejis vokors pasuokumu serejā “Coffee and TV” i itūreiz iz vaicuojumim atbiļdēs Ingars Gusāns aba Sovvaļnīks i Guntra Kuzmina. Ka ari Tev ir kū vaicuotSkaiteit vaira »
Bolvūs i Baļtinovā atsagrīž festivals “Osvalds”
3. i 4. augustā Bolvūs i Baļtinovā sovā 17. pastuoviešonys godā otkon byus vīns nu, ka na pats leluokais Latgolys muzykys festivals “Osvalds”. Festivala Bolvu dīnys īvārojamuokais nūtykums paradzāts bārnu pasuokums “Osvaldiņš”, kas lobuSkaiteit vaira »
Dreiži XII Tautys muzykantu svātki!
2012. goda 3. i 4. augustā Viļānūs i Borkovā jau 12. reizi nūtiks Tautys muzykantu svātki. Iz tautys muzykantu svātkim teik aicynuotys kapelys, folklorys kūpu muzicejūšuos grupys, dzīdūšuos i muzicejūšuos saimis, individualī muzykanti –Skaiteit vaira »
Mārtiņš Boiko par latgalīšu saļmu rošonūs i nūzeimi
Nu pārnuo septembra da majam kotra mieneša pādejā trešdinē Reigys Stradeņa universitatis Psihosomatikys klinikā nūtyka Kulturys piecpušdīnis, kuruos uorsti psihoterapeiti, kolegi nu dažaidu medicinys sferu, studenti, žurnalisti i cyti interesenti diskutieja par dažaidom aktualomSkaiteit vaira »
Guntra īrakstejuse dzīsmi par voskonū kruosu
Mārga ar tik skaneigū bolsu – Guntra Kuzmina – kūpā ar Sovvaļnīku (Ingaru Gusānu) radejuši jaunu dzīsmi, itūreiz latvīšu volūdā. Dzīsmi sauc „Dzeltenā” i kai soka poša Guntra – „Voskonys pīninis, voskonys saulispučis iSkaiteit vaira »
Juram Ostrovskam jauna dzīsme
Jurs Ostrovskis pīdovoj jaunu dzīsmi latvīšu volūdā – „Vīntuļnīks” (Vientuļnieks). Muzykys i vuordu autors ir pats Jurs, nu skonu režisors i aranžātuojs Einārs Lipskis nu grupys „Boltī luoči”. Dzīsme stuosta par vīnu nu svareiguokūsSkaiteit vaira »
Preiļu piļsātys svātkūs byus šlagermuzykys lelkoncerts
14. julī Preiļu piļsātys svātku laikā nūtiks vīns nu leluokim šlagermuzykys pasuokumim Latgolā itymā vosorā. 20:00 Preiļu parka estradē piļsātys īdzeivuotuojus i gostus prīcēs skaneigs šlagermuzykys parads, kurā pīsadaleis popularys Latgolys grupys i dzīduotuoji:Skaiteit vaira »
Grupa “Boltī luoči” pīduovoj sovu verseju latgalīšu rūtaļdzīsmei
Muzykaluo nedeļa LaKuGā turpynojās. Šudiņ skaiteituoju ausu prīcai grupys “Boltī luoči” verseja par latgalīšu rūtaļdzīsmi “Peļdieja laiveņā”. Itei nav pyrmuo reize, kod grupa sataiseijuse sovu verseju kaidai latgalīšu folklorys dzīsmei – ituo goda martāSkaiteit vaira »
Vinsents Kūkojs i dzīsme par večerinku
Itei nedeļa LaKuGā pasagadejuse taida muzykala. Ari šudiņ kaida jauna dzīsme latgaliski. Niu skaiteituoju viereibai teik pīduovuota Vinsenta Kūkoja dzīsme „Večerinka”. Vinsents varūt dzīduot stuņdem ilgi i vysod ir uzticeigs sovai gitarai. Da itamSkaiteit vaira »
Sovvaļnīks aizsuoks jaunu dzeivūs koncertu sereju
7. julī 21:00 iz akustisku koncertu Reigā, kopejneicā „ЛeHиHrpaд” aicynoj Sovvaļnīks. 7. juļa koncerts byus pyrmais pasuokumu serejā „Sastdīnys dzeivī koncerti” (Sestdienas live koncerti), kurūs reikoj M&M’s music management i Be Že Productions. Prīca,Skaiteit vaira »
Grupa “Dabasu Durovys” īrakstejuse dzīsmi ar Valentina Lukaševiča vuordim
Grupa „Dabasu Durovys” klauseituoju viereibai pīduovoj sovu jaunuokū dorbu – dzīsmi ar dzejnīka Valentina Lukaševiča vuordim i Arņa Slobožaņina muzyku „Veikala dadzynuošona”. „Veikala dadzynuošona” ir pyrmuo dzīsme, kurā grupa izmontuojuse dzejūli. Dzejūļs – „MeikulamSkaiteit vaira »
Pītera dīnu Ludzā svieteis ar popularuokajom Latgolys grupom
30. junī 20:00 iz Pītera dīnys svieteišonu kūpā ar Latgolys popularuokajom grupom aicynoj Ludzys piļsāta. Pītera dīnā iz Ludzys estradis skotuvis koncertēs grupys „Patrioti.lg”, „Ginc & Es”, „Galaktika” i duets „Inga i Normunds”. TaipatSkaiteit vaira »


text:
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Rēzeknis Tehnologeju akademeju aicynoj iz Annys Rancānis jaunuokuos gruomotys “Prīca i klusiešona” attaiseišonys svātkim 18. oktobrī 18 stuņdēs Rēzeknis Tehnologeju akademejā (Atbreivuošonys aleja 115). Eipašais gosts muzikis Sovvaļnīks. Byus vareiba īsaguoduot gruomotu. Pasuokumā īeja bez moksys. Gruomotys izdūšonu atbaļstiejuši Vaļsts kulturkapitala fonds i Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba. Leidzeigī roksti:Nu Latgolys […]
Kai radzams jūku obrozā zamuok, cīši lelys zynuošonys latvīšim par Austrāleju nav. Kab itū prīškstotu maineitu, aicynojam n-tū reizi sasatikt iz stuostu ciklu „Latgalīša pādi pasaulī”, kab nakluotīnē pabyutu kaidā pasauļa molā i golā, kas 8. novembra vokorā byus Austrāleja – par sovim pīdzeivuojumim i pīredzi tymā stuosteis Daina Blažēvica. „Latgalīša pādi pasaulī” ir mieginuojums […]
Ūtardiņ, 13. septembrī, 18:00 stuņdēs Raiņa i Aspazejis sātā, Reigā, Bazneicys īlā 30, byus vīns nu ituo goda Dzejis dīnu latgaliskuokūs pasuocīņu – myusu dīnu latgalīšu dzejis vokors «Gostūs pi Raiņa». Pasuocīnī paradzāts prof. Janinys Kursītis-Pakulis stuosts «Raiņa Latgola», sovus tekstus skaiteis latgalīšu dzejnīki Juoņs Ryučāns, Valentins Lukaševičs, Emileja Kalvāne, Ilze Sperga i c. Latgalīšu vokori Reigā […]
Itūcaturdiņ, 19. majā 19 stuņdēs vokorā esi aicynuots pīsavīnuot latgaliskam vokoram pi cīši šmukuo Dambjapūra azara Mežcīmā ar kū var pasludynuot uora pikniku sezonu par atkluotu! Vokora programā sasatikšona ar latgalīšim, stuosti, smīkli, volejbols, golda teniss, futbols (varbyut kaidam ir futbola bumba, kū pagiut leidza?!) Leidza – koč kas nu ādamuo, koč kas nu dzaramuo. […]
Vakar, 11. aprelī LVT1 raidejumā “Vyss nūteik” beja sižets ari par latgalīšim i Latgolys Studentu centru. Sižeta autore Eva Ikstena-Strapcāne sižeta dasacejumā soka: “Jau kādu brīdi vēroju, ka zilo ezeru zemes iedzīvotāji ir sarosījušies – latgaliešu valodai ir piešķirts savs valodas kods (LTG), elektroniskajā enciklopēdijā Wikipedia lasāmi vairāk kā 450 raksti latgaliešu valodā un arvien […]
Studentu organizaceju laime i nalaime reizē ir paaudžu maiņa – vīni atīt, cyti aizīt. Ka napasaveic, pa vydu ir puorruovums – tradicejis i suoktais dorbs pagaist. Tai ari Latgolys Studentu centrs, kas atsajaunuoja 20. gs. 90. godu beiguos i ar aktivitatis kuopumim i krytumim struodoj da myusu dīnu, gon raudzeja puorjimt 90. godu suoku pīredzi […]
Ar 1. martu Latvejā suokusīs Tautys skaiteišona. Itei reize atsaškir nu īprīškejom ar eipašu vaicuojumu – “Vai Jūs lietojat latviešu valodas paveidu – latgaliešu valodu?”. Latvejis viesturē pyrmū reizi teik saskaiteiti ari latgalīšu volūdys lītuotuoji i, ka Tu ituo roksta skaiteišonā esi tics icik tuoli, tod nūteikti varēsi ari apstiprinūši atbiļdēt iz vaicuojumu par latgalīšu […]
Itymā caturtdīnā 20.janvarī 19:00 Reigā, tirdznīceibys centra “Galleria Rīga” 5. stuovā Dīnys gostu ustobā jaunīšu organizaceja “Avantis” i portals “Diena” aicynoj iz diskuseju ciklā “Domu ekspresis” – itūreiz tema “Latgalīšu spāks i tū nūslāpumi”. Diskusejā pīsadaleis Aija Eriņa – dzīduotuoja, TV šovu dalineica i uzvarātuoja, Edeite Husare – LgSC Reigys biroja vadeituoja i Aivars Līpenītis […]
Vasali! Sajiemu viestuli nu LR Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis par dorba grupys izveidi, kam da 20. decembra juoizstruodoj prīšklykumus i juoīsnīdz izglītības un zinātnes ministra parakstītu informāciju Ministru prezidentam par veicamajiem pasākumiem latgaliešu rakstu valodas kā vēsturiska latviešu valodas paveida saglabāšanai, aizsardzībai un attīstībai. Tys ir, dorba grupai juosagatavej prīšklykumi par Latvejis vaļstī napīcīšamajim pasuokumim […]
Gūds kam gūds, informaceju, ka pasuokums nūteik itū, ni cytu catūrtdiņ, izzynuoju tik laikam itū pīktdiņ. Da tuo laika mes i Googlis cioce dzeivuojom kai informacejis pūrā. I izzynuoju tik deļtuo, ka muzeja darbineica Siļva struodoj ari munā dorbā i pastuostēja. Cytaiž naboga cioce Google pīduovuoja obejus datumus. 😀 Tok ar vysu zynuošonu taipat bejom […]
Pyrmudiņ latgalīšu rokstu volūdys kursūs uzzynuoju vairuokys jaunys lītys kai par latgalīšu rokstu volūdys pareizraksteibu, tai par latgalīšu attīceibom ar mīlesteibu. Zynuošonys raudzeišu īvāruot iz prīšku rokstūt. I niu es rokstu i dūmu (taišni tai es dūmu navys dūdu) sovys puordūmys ari Tev. 🙂 Lobojūt kursu pasnīdziejis Muorys aizdūtū tekstu, roduos diskuseja par vaicuojumu, kai […]
Verūs, ka jau nūsaukti “Boņuka” bolvys pretendenti. Cik pīmiņu, apbolvuošona laikam 26. aprelī, dīnu piec “Vuolyudzānu” Rēzeknē. Ka tik na ar sorkonim kovrim, puču buketim i glaunom suknem i smokingim. 😀 Es tai pi seve smejūs. Ir precizys lītys, ir puorprotumi. Laikam beja atkareigs nu pīsaceituoju aktivitatis i redzīņa. Kai jim pasaruodēja. Poša es nikuo […]
Ite var nūsavērt interveju ar bazneickungu Aigaru Bernānu, LgSC bīdru. Nūtykuse ituo goda Sibira ekspedicejis laikā. Leidzeigī roksti:Zīmys škola latgalīšim Sibira soltumūsĪspieja pīsasaceit stipendejai!Latgalīšu dīna Breivdobys muzejāSibira dīna KruoslovāAnnys Rancānis gruomotys “Prīca i klusiešona” attaiseišonys svātki
Ar Latvejis Universitatis Filologejis i muokslys zynuotņu fakultatis vuiceibspāku entuziasmu, kai ari ar Vaļsts Kulturkapitala fonda finansialū atbolstu no ituo goda 16. janvara da 2. februara nūtyka Catūrtuo latgalīšu volūdys i kulturys zīmys škola Sibirī Krasnojarskys nūvoda Ačynskā. Zīmys škola ir centralais pasuokums ar Sibiri saisteitajūs projektūs, sovu rūku projektūs pīlīk ari Latgolys Studentu centra […]


text:
Alfabetiskuo parādavuošona
Alfabetiskuo parādavuošona ci kolaceja ir metods (Algorithm), kurs taisa alfabetisku sarokstu nu sevkurys vuordu kūpys, kas pīraksteiti nazkaidā cylvāku volūdys alfabetā (pīmāram, latgaļu alfabetā). Taida parādavuošona var baļsteitīs uz dažaidim principim. Goduos, kad svareiguoks ir matematiskai vīnkuoršs metods, a goduos, kad leidzeigim vuordim juoatsarūn sūplok. Leksikografu i vuordineicu dareituoju vydā izplateitī parādavuošonys metodi dūti zemļuok.
Puslopu ruodeklis
Voi jemt vārā lelūs/mozūs burtus?[pataiseit | labot pirmkodu]
Eiropys tautu volūduos jau nu Vydslaikim atsaškir lelūs burtu simboli nu mozūs burtu simbolim. Pīmāram, "A" i "a" - ir atškireigys rokstu zeimis. Ari leksikografejā lelī i mozī burti vīn reizim paleidz pazeit sovumvuordus (Proper noun) i eisynuojumus (Abbreviation) nu cytu vuordu. Pīmāram, Ceiruļs (cylvāka pavuorde) ir nazkas cyts nakai ceiruļs (putnu suga). No bīžuok vuordu nūzeime daudz nasamaina nu lelūs i mozūs burtu lītuojuma - pasaukuos i cytur bīži vyss teksts dūts ar lelajim burtim. Taida īmesļa dēļ alfabetiskuo parādavuošona Eiropys tautu volūduos bīžuok ir 2 sūļu process:
- Saparādavoj vuordus alfabetiskai, nasaverūt iz lelajim i mozajim burtim.
- Jo kaidi vuordi atsaškir vīn ar burtu lelumu, tod verās iz tū poziceju, kur pyrmuo atškireiba burtu lelumā. Pa prīšku īt tys vuords, kimā lītuots lelais burts. Pīmāram, Ceiruļs ir rokstoms ogruok nakai ceiruļs.
Taids algoritms ir lītuots angļu volūdā, bet tū var lītuot ari cytuos volūduos - ari lels daudzums latvīšu (baļtīšu) i latgaļu vuordineicu sastateits lītojūt itū sprostū parādavuošonys principu.
Sekundaruos burtu atškireibys baļtīšu i vuocu volūduos[pataiseit | labot pirmkodu]
Daudzuos volūduos ir skaņu mejis. Pīmāram, vuocu volūdā "der Baum" (kūks) -> "die Bäume" (kūki) (par latgaļu metatoneju roksteits zemļuok). Kab byutu vīgļuok atrast daudzskaitļa formu vuordineicā, kur dūtys vīn vīnskaitļa formys, vuocu leksikografi bīži pījam, ka "a" i "ä" ir, prūtams, atškireigi burti, no tī ir "mozuok atškireigi", nakai "ä" i "b". Tū sauc par sekundarū atškireibu. Kab tuos nabyutu, tod Baum i Bäume alfabetiskajā parādā nabyutu sūplok, a storpā byutu lelums cytu vuordu (lobajā stabeņā Baum i Bäume ir tuoli vīns nu ūtra - tys ir "sūds" par sekundaruos atškireibys "a" i "ä" vīnaiduošonu ar primarū atškireibu).
Baum Baum Bäume Baumwolle Baumwolle Baustelle Baustelle Bauwerk Bauwerk Bayern Bayern Bäume
Baļtīšu volūdā primarajā parādavuošonā ignorej atškireibys eisū i gorū patskaņu vydā (pīmāram, "Aa" i "Āā", "Ee" i "Ēē", ..., "Uu" i "Ūū"). Par tū, pīmāram, vuordi "Abava", "ābele", "ābelē", "aka", "akā" byus taidā kuorteibā, kai tī ite raksteiti ("ābele" īt pyrms "akys", ka "ā" i "a" pyrmiejuo kuortūšonā sakreit, a "b" pyrmiejuo kuorteibā ira pirms "k". Leidzskani (pīmāram, "Cc" i "Čč" voi "Ll" i "Ļļ") ir atškirami pyrmiejā kuortūšonā. Sekundarajā parādavuošonā īvāroj atškireibys eisū i gorū patskaņu vydā, bet ignorej atškireibys storp lelajim i mozajim burtim. Par tū "ābele" īt pirms "ābelē", ka primarajā parādavuošonā tī vuordi naatsaškir. Terciaruo parādavuošona atškir lelūs nu mozajim burtim - ābele kai sygys lītvuords atsaškir nu pavuordes vai nūsaukuma "Ābele" (vuordi ar lelajim burtim ir līkami prīškā).
Vuocu volūdā sekundaruo parādavuošana ir starp "Aa" i "Ää", "Oo" i "Öö, "Uu" i "Üü". Krīvu volūdā - starp "Ee" i "Ëë". Algoritms, kū lītoj volūduos, kur ir sekudaruos atškireibys burtu vydā ir taids:
- Saparādavoj vuordus piec jūs primaruo atškireibu (nasaverūt iz umlautim, garuma zeimem, i citom sekundarom atškireibom, kai i iz burtu lelumu ("ābele" īt pyrms "aka"; primaruos atškireibys najem vārā, voi tei ir "ābele" voi "abele")
- Tūs vuordus, kam nav primaruo atškireibu, parādavoj piec sekundarom atškireibom, verūtīs iz umlautim i garuma zeimem ("ābele" īt pyrms "ābelē")
- Tūs vuordus, kam nav primaruo i sekundaruo atškireibu, parādavoj piec burtu leluma (pīmāram, "Ābele" īt pyrms "ābele").
Inversais parāds[pataiseit | labot pirmkodu]
Volūdnīceibā nūder vēļ vīns vuordu parāds - inversais parāds, kimā iz vuordim verās nu ūtra gola, i tod parādavoj piec alfabeta. Tod vuordi ar vīnaidom golūtnem i vīnaidim pīdēklim stuov sūplok. Pīmāram, vysi vuordi, kam nominativā ir izskane -eiba byus vīgli atrūnami. Kairajā stabeņā dūti inversuo parāda pyrmī latgaļu vuordi, kas beja atrūnami lelā tekstu korpusā (latgola.lv komentūs). Vydus stabeņā dūts fragments iz vydus, kur sūplok stuov daudz laika apstuoklinīku. I lobajā stabeņā dūti inversuo parāda piedējī latgaļu vuordi.
a ... ... aba šūgod atsagrīž divdaba kod naatsagrīž kaba nakod juopīgrīž atrībeiba jebkod atgrīž darbeiba nikod apsasprīž sadarbeiba nazkod apguož īdarbeiba vysod nūlauž vardarbeiba tod snauž bezdarbeiba taitod izapauž seceiba dzērd juoizapauž garlaiceiba raud īgryuž reiceiba dūd atgryuž ... nadūd ... ...
Secynuojumi[pataiseit | labot pirmkodu]
Latgalīšu volūdai ir lela morfologiskuo boguoteiba - vuordim ir lūcejumi, kas puormaina jūs galūtnis. Ira ari metatoneja - patskani mainuos radnīceigu vuordu formu saknē (golds - gaļdeņš, nest - nasu, vāza - viezeņa, pyrmais - pirmeigs). Vuordineicā bīži roksta vīn pamata formu (nanūsaceibu nest a na nasu; raksteit a na rokstu). Deļ tuo cylvākam, kurs nazyn latgaļu metatonejis eipateibu, var byut gryutumi atrast vuordu vuordineicā - rokstu ir juomeklej pi vuordim, kas suocās ar ra-.... Latgalīšu volūdys vuordus nabyutu logiski parādavuot kai arabim (najemt vārā patskanus), i par tū tī gryutumi ir juopīcīš.
Latgalīšu volūdā navarim bez dūmuošonys puorjemt tuos sekundaruos atškireibys, kas pastuov, pīmāram, latvīšu voi vuocīšu volūdā - par tū, ka patskanu mejis latgaļu volūdā ir sovpateigys. Latgalīšu volūdys datorizaceja vēļ nav daguojuse da tam, kab byutu datoru bibliotekys ar standarta kolacejis algoritmim, kai tys ir latvīšu, krīvu i vuocīšu volūdom. Vēļ nav zynoms, voi latgaļu volūdā vajadzeigys sekundaruos atšķireibys starp eisajim i garajim burtim. Pīmāram, voi "a" i "ā" atsaškir primari voi sekundari. Pīmāram, voi vuorda "gods" formys goda i godā byutu juoroksta sūplok, a godadīna piec jū obadvieju. Voi ābļavuot(ēvelēt) ir alfabetiskai pyrms vuorda acteņa? Voi burti "i" i "y" atsaškir primari voi sekundari? Vysi tī vaicuojumi gaida sova atsacejuma. Varim vīn minēt, ka tuos metatonejis, kur "y" bīži puorīt iz "i", pīmāram, cylps - ciļpeņš, styprs - stiprinīks, varātu byut vīns nu īmeslim, deļ kuo latgaļu volūdā burti "i" i "y" ir atrūnami alfabetā sūplok, bet cytuos volūduos (anglīšu, franču, vuocīšu) "y" ir pošuos alfabeta beiguos pyrms "z".
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- "java.text.RuleBasedCollator" - Javys klase, kas ļaun taiseit sovus parādavuošonys algoritmus, kas atsaškir nu standarta lokalizaceju (pīmāram, lejislatvīšu(lv), angļu(en)).


text:
Ligija Purinaša »
Storp literaturu, mīlesteibu i nacionalū pretuošonuos kusteibu – Marta Skuja
Roksta autore: Ligija Purinaša Marta Skuja (eistajā vuordā Valereja Mundure, dzymuse Galvanovska) ir vīna nu spylgtuokūs 20. godu symta 30.–40. godu latgalīšu literatu. Ūtrais pasauļa kars beja lyuzuma i suopeigu puormeju punkts daudzeju cylvākuSkaiteit vaira »
Latgolys Miseņš
Roksta autore: Ligija Purinaša Par Latvejis bibliofilu i bibliografu Juoni Misiņu (Jāni Misiņu, 1862–1945) drūši viņ ir dzierdiejs sevkurs. Jis apmāram 12 godu vacumā suoce veiduot sovu sātys biblioteku, kurā suokūtneji beja 800 gruomotysSkaiteit vaira »
Latgalīšu gruomatnīki Dzīšmu Juoņs, Eduards Krustāns i Ontons Kuorklinīks
Roksta autore: Ligija Purinaša Lai ari volda prīškstots, ka vysvaira latgalīšu raksteitū vuordu ir atteistejuši nautranīši (Andryvs Jūrdžs, Pīters Miglinīks) i drycanīši (Gustavs Manteifeļs, Vladislavs Luocs), tūmār ari cytim Latgolys pogostim ir nūzeimeiga lūmaSkaiteit vaira »
Latgalīši i gruomotu kruošona. Bibliofili i kolekcionari
Roksta autore: Ligija Purinaša Skaita, ka nu 1920. leidz 1940. godam izdeve ap 650 gruomotu latgalīšu volūdā (videji goda laikā izguoja 32 voi 33 gruomotys). Vysjau tys ir cīši moz, saleidzynojūt ar 20 goduSkaiteit vaira »
Astronomeja, ukulele i gruomotys latgaliski. Saruna ar škoļneicu Jūliju Vaņkovu
Intervejis autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Vosorys breivlaiks jaunīšim kotram ir cytaižuoks. Kaids grib atsapyust, cyts – aizbraukt iz laukim pi babys, bet vēļ kaids rauga sevi atteisteit i īsavuiceit piec īspiejis vaira. 12.klasisSkaiteit vaira »
“Raksteišona deļ mane ir kai elpuot,“ saruna ar literati i pīcu bārnu mamu Meldru Gailāni
Intervejis autore: Ligija Purinaša, lakuga.lv Latgalīšu literaturā ar sovu dzeju MELDRA GAILĀNE ir pazeistama jau kaidu laika strēči. Pyrma div mienešu izguoja Meldrys gruomota bārnim “Meikuleņš īpazeist omotus”. Puorsokys par luocānu Meldra ir rakstejuseSkaiteit vaira »
Nasabeit i meklēt jaunys īspiejis. Interveja ar raidejuma “5 breinumi” vadeituojim Sintiju i Eduardu
Intervejis autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Sintija Augustova i Eduards Armuška ir div aktivi i atraktivi jaunīši. Vysvaira jī atpazeistami kai Latvejis Radejis Latgolys studejis raidejuma “5 breinumi” vadeituoji, koč obus var satikt ari LatgolysSkaiteit vaira »
Gondreiž Bonija i Klaids. Aizbēgt iz PSRS i nikod naatsagrīzt
Roksta autori: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Kaspars Strods, Latgolys kulturviesturis muzeja viesturnīks Dzeivē lela lūma ir dažaidom izvēlem: apzynuotom, naapzynuotom i ari najaušom. Ari jiutom ir nūzeime i tam, kam cylvāks tyc. Itys irSkaiteit vaira »
Pīzeimis nu dzeraunis
Roksta autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Vosora ir laiks, kod sevkurs rauga vaira laika pavadeit svaigā gaisā i pi dobys. Tai kai maņ dorbam ir vajadzeigs viņ internets i dators, tod, dūmuots i dareits,Skaiteit vaira »
Kū skaiteit atvalinuojumā? Latgalīšu “must-read”
Rokstu sagataveja: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Vosora ir atpyutys i atvalinuojumu laiks, kuru daudzi aizvoda ar gruomotu rūkā. Kab atpyutys šaļtenis byutu interesantuokys, īsokom puora gruomotu latgaliski i par Latgolu, kurys puorskaiteit pi azaraSkaiteit vaira »
Latgalīšu Veidenbaums – Aleksandrs Adamāns
Roksta autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Latgalīšu literata Aleksandra Adamāna (1908–1936) liktiņs ir leidzeigs vydzemnīka Eduarda Veidenbauma (1867–1892) dzeivis guojumam. Obi bejuši sabīdreibā atpazeistami i talanteigi, tok naveiksmeigys apstuokļu sakriteibys i slimeibys deļ myrušiSkaiteit vaira »
“Maņ pompozitatis navajag,” saruna ar muziki Ingaru Punculi
Intervejis autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Ar muzykantu Ingaru Punculi sasarunuot ir cīši vīglai i vīnkuoršai. Pats jis atzeist, ka ari iz skotivis rauga radeit pateikamu i napīspīstu atmosferu, kab vysim byutu interesanti. SovulaikSkaiteit vaira »
Pa latgalīšu pādim. Atašīne
Roksta autoris: Ligija Purinaša, Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv. Karteitis: Edeite Husare Kur suocās i beidzās Latgola, kaidi ir Latgolys rūbeži? Atbiļde iz itim vaicuojumim nav vīnnūzeimeiga. Dažaidu reformu rezultatā Latgolys rūbeži tykuši mātuoti, paradoksaliSkaiteit vaira »


text:
Itaidu akceji škārsteikla socialajūs teiklūs vēļ vosorā īsuoce Latvejis Instituts. Drūši viņ myusim kotram ir vysmoz vīns cylvāks (radinīks, draugs ci lobs paziņa), kuru eistyn grybātu redzēt atsagrīžam nu uorzemu emigracejis. Kai tū panuokt? “Latgolys dīnys Īrejā” iz itū vaicuojumu naatbiļdeja, bet deve gona daudz vīlys puordūmom.
Pyrms laika vaļdeiba stuosteja par sovu remigracejis planu. Taišni “remigracejis” (taitod atsagrīzšonys), najaukt ar “re-emigraceji”, kas byutu skaidrojams termins, kai asūšūs emigrantu ūtreizeja emigraceja iz vēļ kaidu cytu (tuoluoku?) vaļsti. Tok ari ituos vaļdeibys aktivitatis eisti napuorlīcynova – gūdeigi sokūt, personeigi nazynu nivīna cylvāka, kas byutu “plana” rezuļtatā atsagrīzs Latgolā. Ka jius zinit kaidu, tod ari pats byušu prīceigs par tū zynuot i ari citim kū vairuok pastuosteit.
Taitod vaļdeiba (cerams) turpynoj par itū vaicuojumu dūmuot, Latvejis Instituts rauga kaidu socialu akceji sareikuot, bet voi kaids ir pavaicovs pošim aizbraukušajim, deļ kam jī ir paceli nūbraukuši i kas byutu tys, kuo dieļ jī byutu gotovi atsagrīzt? Vaicuojumu vairuok kai atbiļžu i konkretu rysynuojumu pīduovuojums.
Kod tyka zynoms (maņ tys beja gona najauši), ka ituo goda septembrī Īrejā teik reikuotys Latgolys dīnys, tod beja skaidrys – juobrauc! Paleidzēt ar reikuošonu (cik nu tys ir īspiejams), apsarunuot ar tī dzeivojūšajim latgalīšim, uzklausēt jūs dūmys… Byut kluot. Nadreikstam aizmierst – vaļsts ir na tikai teritoreja, bet ari cylvāki – visi Latvejis pilsūni, lai kur jī ari dzeivuotu.
Latgolys dīnys Īrejā
Reikuotuojs – Īrejā dzeivojūšūs latvīšu organizaceja (LatWet) sadarbeibā ar Īrejis Latvejis Tierdznīceibys Kameru, Latvejis Republikys viestnīceibu Īrejā (viestnīks Gints Apals), kai arī ar LR Uorlītu ministrejis finansialu atbolstu.
Organizatori izstuosteja, ka paguojušajā godā leidzeigi beja sareikuotys Kurzemis dīnys. Vēļ plans cytu godu organizēt Zemgalis i tod 2018.godā (iz Latvejis vaļsts symtgadi) byušūt arī Vidzemis dīnys. Ituo goda Latgolys dīnu Īrejā detalizātu pasuokumu programu i daleibnīku sarokstu var apsavērt škārsteikla lopā baltic-ireland.ie deļ tam seikuok tū naatstuosteišu, lobuok raudziešu īdūt eisu sovu viertejumu vysam pasuokumam kūpumā.
Ideja loba – organizēt trymdā asūšūs latvīšus pīduovojūt īspiejami plašu kuļturys programu, aicynuot Latvejis pašvaļdeibu i uzjiemieju puorstuovus, kab kūpā runuotu par konkretim pasuokumim, lai veicynuotu sadarbeibu i nuokūtnē arī myusu nūvodnīku atsagrīzšonu ci varbyut vysmoz tī pat svešumā uzjāmumu dybynuošonu, kuri varātu dūt leluoku īguļdejumu gon individa puorticeibā, gon nuokūtnē kliutu par sadarbeibys partnerim kaidam Latvejis uzjāmumam.
Kluot beja ari Daugavpiļs Universitatis puorstuovi, kas mekleja sadarbeibys partnerus Īrejis augstškoluos, kai ari runova ar pošim latvīšim – varbyut jīm ir interese tuolmuoceibys ītvorūs apgiut kaidys zynuošonys? Nūdereigys svešumā ci varbyut tryukstūšuos, kab atsagrīzt iz Latveji i konkurēt itēnis dorba tiergā ci suokt kū jaunu i sovu.
Beja prīca itūs puors dīnu laikā satikt gona daudzus latgalīšus, apsarunuot, uzklausēt jūs dūmys i idejis. Tymā pošā laikā juoatzeist, ka Latgolys i latgaliskuma tematika pasaruodeja tikai pastarpynuoti – pamatā tuos beja latvīšu kuļturys dīnys. Gūdeigi sokūt, suokumā cerieju pošus latgalīšus redzēt daudz kupluokā sastuovā. Vīns nu pamatim deļ kam tūs latgalīšu bejs mozuok, ka itymā reizē pasuokumi nūtyka Īrejis pošūs rītumūs, kur gona lels attuolums nu golvyspiļsātys Dublinys, deļ tam ari vyspuor tī latvīšu mozuok. Asu dzierdejs ari taidu nūvāruojumu, ka lelai daļai trymdys latvīšu nimoz tik ļūti navalk īt klausētīs tautysdzīsmis i vērtīs dejis – piec gryutys dorba nedelis, juoatsapyušn. Vēļ kaidam dzili sirdī jūprūjom ir aizvainuojums pret vysu Latveji, ka apstuokli daspīde dū pamest. Cytam asūt drusku kauns pošam nu sevi? Ite ir gona plaša problematika i kotram aizbrauciejam ir sovs stuosts, deļ kam nūbrauce paceli, sova pīredze svešajā zemē i kotram sovys, ka tai var saceit, praseibys īspiejamajam pīduovuojumam atsagrīzšonai iz dzymtī zemi.
Nu sovys pusis (ari kai vaļsts puorstuovs) atsavainovu visim i kotram aizbrauciejam, ka vaļsts nabeja spiejeiga identificēt atbolsta instrumentus, kab nabyutu nivīnam juobrauc paceli nu dzymtuos zemis. Tymā pošā laikā varu atguodynuot, ka vaļsts esim mes poši i kotrys cylvāks (eipaši tik mozā vaļstī kai Latvejā) var eistyn gona byutiskai pamaineit ari vaļsts vaibstus – ka na pa vīnam, tod saorganizejūt leluokā pulkā mes eistyn tū varam.
Nauda, izmoksys…
Latgolys dīnys Īrejā jau lobu laiku kai paskriejušys, bet vēļ gona iļgi šur tur varieja maneit atbolsus par “naudys izšķierdiešonu” itaidu pasuokumu daleibā. Leluokī puormatumi tyka syuteiti pašvaļdeibu vadeituoju virzīnī.
Pats pīkrytu i suokumā dūmovu pīsadaleit vysā organizatoru pīduovuotajā programā, deļ tam, lai tuos laikam pīsalāguot, daguo īsaguoduot ari saleidzynojūši duorguokus aviobeletus. Kod tyka (jau piec tam) nūsauktys ari “programys izmoksys” – kūpā apmāram 800 eiru (vītejais transpots, naktsmītnis, ādynuošona, nazkas vēļ), gūdeigi atzynu, ka tys munam saimis budžetam saīt puoruok duorgs prīks, kuru navaru atsaļaut, deļ tam tuoluokuos munys aktivitatis organizieju iz “sovu golvu”. Cik saprūtu leidzeigā kīlnīku situacejā tyka nūlikti ari Latgolys pašvaļdeibu vadeituoji, pī tam nu jīm tyka praseita vēļ leluoka naudys summa (!), tīsa gon pīsūlūt ari papyldus cereibu, ka leluokuo naudys daļa tiks atgrīzta nazkuruos LIAA programys ītvorā.
Ceru, ka nūvodnīku dīnu reikuotuoji naizmontoj situaceji ļaunpruoteigi sovu īnuokumu pamata bāzis nūdrūšynuošonai. Ci varbyut, es kai lauku cylvāks, asu puoruok taupeigs i nasaprūtu “īguojušuos tradicejis” pīredzis braucīņu reikuošonys breivi plotajūs apmārūs? Lai nu tai byutu.
Ūtrei Aglyuna
Kai vīnu nu vierteiguokajom pīredzem Īrejā tūs puors dīnu laikā grybu atzeimēt Knokys (Knock) svātvītu, kas piec sovys idejis i darbeibys daudz kur leidzynojās myusu pošu Aglyunai. Ite sovulaik ir pasaruodejuse Svātuo Marija, ir izcalta bazilika, bejs ari Rūmys pāvests vizitacejā… Golvonuo atškireiba – iz itēni brauc svātceļuotuoji vysu cauru godu, tai nūdrūšynojūt klientu pīplyudumu vītejam turisma pakolpuojumu snīdziejam (ādynuošona, naktsmītnis itt.) Kūpumā tys ir veidovs ari pamatu gona natuoluos regionaluos lidūstys atteisteibai.
Koč i pamatā gosti iz itēni brauc nu Amerikys Savīnuotūs vaļstu – gon jau ari sovu senūs radnīciskūs saišu dieļ, tūmār tys paruoda īspiejamū atteisteibys virzīni ari myusu vaļsts leluokajai svātvītai – Aglyunai. Nasoku, ka prīsterim i bazneicys vadeibai juosuoc nūsadorbuot ar biznesu. Nikaidā gadejumā. Tikai sadarbeibā starp bazneicys vadeibu, pašvaļdeibom, vaļsti i privatajim uzjiemiejim var tapt eistyn puordūmuots reiceibys plans sakralūs vierteibu pīejameibys nūdrūšynuošonā piec īspiejis plotuokam gribietuoju lūkam. Tys reizē ari paleidzātu Muorys Zemis dzeivuotuojim ite palikt i styprynuot Dīva vuorda slavu.
Sova pīredze Īrijā
Pyrmū reizi itymā vaļstī vēļ tuolajā 2003.godā pabeju studiju goda vosorys breivlaikā. Tūlaik puslegali nūstruodovu tī puors mienešus īpierkumu centrī stumdeidams leluos atkrytumu (kartona i platmasys) kastis. Juoatzeist, ka dorbs nabeja cīš gryuts, a samoksa (koč i bez socialūs garanteju) beja leluoka kai tagad vālātā vaļsts omotā struodojūt.
Tymā pošā laikā taišni tuoli nu sātys byudams saprotu, ka nagrybu nikur cytur dzeivuot kai tikai Latvejā i apsajiemu atsagrīzt, dareit, kas varams, kab esitynuotūs koč daļa nu tuo, kam, munupruot, vaļstī byutu juobyut. Gols golā tys “trimdinīka gors” latgalīšūs (i puorejūs latvīšūs) ir ar gona senejom tradicejom – sovulaik brauce iz Tērbatu i Pīterpili augstuos zynuošonys smeļtīs i taišni tī daudzeji sajuta sevī leluokuos patriotisma plyusmys.
Pi ituo stuosta īsoku atrast muzykaluo projekta “Kapli” dzīsmi “Emigranta polka” i nūzaklauseit – tai saceit, lai doram kū dareidami, ka tik beiguos lobs rezuļtats, lai ir mierkis iz kuru īt kotram sovā dzeivē i latgalīšim kūpā. Golvonais – napagaisynuot sevi ni svešumā dzeivojūt, ni kasdīnys dorbus dorūt.
Kūpsavylkums
Latgolys dīnys Īrejā aktualizeja gona daudz problemvaicuojumu kai trymdā dzeivojūšajim, tai ari Latvejis vaļsts institucejom – kū dareit, kab ļauds nu šani pa celi nabrauktu, i īspieju rūbežuos atsagrīztu ar sovu pīredzi, ar īkruotu kapitalu, ar jaunom idejom uzjiemiejdarbeibys suokšonai ci koč tāva sātys sakuortuošonai. #GrybuTeviAtpakaļ
Kuortejū reizi puorsalīcynojam, ka Latvejā tryukst regionu atteisteibys plana i eistynuotuoju – nav administrativūs regionu. Iz leidzeigim pasuokumim cytuos vaļstēs byutu juobrauc Latgolys regiona puorstuovam (na kotrai pašvaļdeibai atseviški). Problemys mozuojuos pašvaļdeibuos leidzeigys – deļ kam navar nūturēt ļauds ci attīceigi pīsaisteit atpakaļbraucieju interesi. Ari investiceju pīsaistē ir gryuts kotram uzjiemiejam par sevi izstuosteit vysapleik iz pasauļa – ite juobyut koordinātai sadarbeibai, lai ar minimalom izmoksom panuoktu īspiejami leluoku rezuļtatu. Pīvadumam, deļ kam Īrejis tiergam navarātu pīduovuot lobys kvalitatis “Latgolys viskiju”?
Lobuo viests. Īrejis pašvaļdeibu i uzjiemiejdarbeibys veicynuotuoju delegaceja sūliejuos atbraukt gostūs iz Latgolu jau tyvuokajā laikā. Gaideisim!


text:
Bīdreiba “Upītes jauniešu folkloras kopa” 2014. goda pošuos beiguos pīraksteja i Vaļsts kulturkapitala fonds atbaļsteja projektu, kurymā tyka apsajimts izveiduot Zīmeļlatgolys daņču i rūtaļu DVD disku, kas iz prīšku školuos, tautys nomūs, folklorys kūpuos nūderēs kai vuiceibu leidzeklis daņču i rūtaļu vuiceišonā. Vysu 2015. godu tyka smogi struoduots, pylnveiduota Upeitis kapelys spielētprasme ar Dinu Liepu i Lieni Brenci, dzīduošonys prasme ar Zani Šmiti, kai ari rūtalis i daņči ar Ernestu Spīču.
Sasavuicejuši labi dzīduot, spielēt i doncuot, gostūs aicynuom Gunti Rasimu, kas mums i īraksteja kapelu, i fiļmēja daņčus. Vysu padarejom da paguojušuo goda rudiņa, nu tod suocēs daņču montiešonys dorbi, kū Guntis padareja cīši labi. Ligita i Andris izveiduoja daņču aprokstus, Lolita sazeimēja daņču sūļus, Liene, Kate i Domeniks saraksteja nūts. Domeniks izzeimēja DVD diska golvonū zeimiejumu, nu Artūrs mums saveiduoja kūpā dizainu i bukleta maketu.
Vysi kūpā, struodojūt lelā komandā, padarejom lelu dorbu, kas ir lels īguļdejums Zīmeļlatgolys i vysys Latvejis daņču i rūtaļu vuiceišonys pylnveiduošonā. Itaida veida projekts, kū realizēja folklorys kūpa “Upīte” ir vēļ da šam nabejuse nūtikšona vysys Latvejis viesturē, partū ka albumā “Dzīduot muoku, doncuot muoku” īkļauti div diski: CD ar daņču meļdenim i DVD ar daņču i rūtaļu apvuiceibu, kur kotrys daņcs voi rūtaļa ir paskaidruots, kai tys juodoncoj i papyldus vēļ dalykts buklets ar nūtim, daņču aprokstim i sūļu i satvierīņu zeimiejumim.
Itūgod, 1. majā, aicynuom sovus draugus i atbaļsteituojus gostūs, partū ka gribiejom atruodeit jaunū disku, pasaceit paļdis atbaļsteituojim i vīnkuorši i jauki atsapyust, kūpā doncojūt i rūtaļuos eimūt. Svātki beja sadaleiti treis daļuos. Pyrmajā daļā Upeitis kapelys skaņajā muziciešonā folklorys kūpys doncuotuoji nūdoncuoja vairuokys dejis, atruodūt sovu doncuotprasmi, kai ari nūsavērem Bolvu Vaļsts gimnazejis deju kūpys “Purenīte” prīšknasumus, kur vīnu deju jī nūdoncuoja ar folklorys kūpys “Upīte” dzīsmi “Kur tu skrīsi vanadzini” Artūra Slišāna apdarē. Ūtrajā daļā puorguom pi daņču i rūtaļu apvuiceibys, izkustynojūt vysus lelus i mozus. Nu trešajā daļā mums kapela “Adzele” i “Zānu kapela” izduovuoja zaļumbala sajiutu, spielejūt balu da pošys pusnakts.
Lela prīca pošim par padareitu dorbu! Kai ari lels paļdis Irēnai Slišānei, kas leluokū daļu nu doncuotuoju ir izaudzynuojuse nu agrys bierneibys, vuicūt meiļuot tradicionalū kulturu! Lels paļdis Ilonai Bukšai par lelu īguļdejumu Upeitis kapelys muzykantu audzynuošonā!
Teksta autors: Namaterialuos kulturys montuojuma centra “Upīte” direktors Andris Slišāns


text:
Sīkstais mācītājs.
1. A. 1736. M. Garkolne no 76 g. v. Īvas Staleidzānes Atašienē. Latvju kultūras kr.
Pi vīna popa nadzeivuoja kolpi, jo pops jūs vysod apmuonīja un rudenī nasamoksuoja. Atsaroda vīns puiss un dūmoj: "Īšu es pi popa par kolpu, jis manis naapmuonīs!"
Aizguoja puiss pi popa, sadarīja lūni un dzeivoj. Atstruodoj puiss godu pi popa par kolpu un soka: "Batjuška, samoksoj nūrunuotū lūni!"
"Es atnesšu tev treis lītas, jo tu atminēsi kas juos ir, tad es samoksuošu!" atbildēja pops. "Labi!" soka puiss.
Pops aizguoja, atnesja kači un prosa nu kolpa: "Kas itys ir?" "Kačs!" atbildēja kolps. "Itys nav kačs, te ir teirība!" soka pops un aiznesja kači prūjom.
Tad pops atnesja guni un prosa: "Kas itys ir?" "Guņs!" atbildēja kolps. "Nav guņs, te ir skaistums!" soka pops un aiznesja guni prūjom.
Tad pops atnesja yudeni un prosa: "Kas itys ir?" "Yudeņs!" atbildēja kolps. "Nav yudeņs, itvs ir gluobējs!" soka pops.
Tai pops aiznesja guni prūjom un kolps navarēja sajemt nu popa nūrunuotuos lūnes. Utrā dīnā kolps pajēmja dagūšu molkas pagali, pīsēja kačam pi astes un izsvīdja uz popa ustobas jumta. Jumts suoka degt, bet kolps klīdz: "Batjuška, teirība iznesja uz jumta skaistumu! Meklej gluobēja! Jo nadabuosi giuobēja, tad nabyusi par saiminīku!"
Pops nasaprota, kū kolps klīdzja un muoja sadaga.
Piezīme. Šī pasaka noder arī 1940. Ārnes numuram. P. Š.


text:
Lai laseitu rokstu, spīd uz attāla. Leidzeigī roksti:
Piec treju godu klusiešonys itymā vosorā 16.julī Daugovpiļs nūvoda Leiksnā otkon nūtiks visim tik labi īpazeitais myusu dīnu latgaliskuos muzykys festivals “Muzykys Skrytuļs”. Daleibu pasuokumā pīsacejuse popularuo grupa “Dabasu Durovys” i pādejuo laika atzeituokais latgalīšu muzykants Sovvaļnīks, kai ari „Green Novice”, „Metrs”, Eriņu-Vorkaļu saime, „Krampis”, „Inlay”, „Afterdream”, „D-Light”, kai ari vokora koncertā pīsadaleis Guntra Kuzmina, […]
Studentu organizaceju laime i nalaime reizē ir paaudžu maiņa – vīni atīt, cyti aizīt. Ka napasaveic, pa vydu ir puorruovums – tradicejis i suoktais dorbs pagaist. Tai ari Latgolys Studentu centrs, kas atsajaunuoja 20. gs. 90. godu beiguos i ar aktivitatis kuopumim i krytumim struodoj da myusu dīnu, gon raudzeja puorjimt 90. godu suoku pīredzi […]


text:
Maņ īguoja pruotā dūma. Varbyut niulenejūs krizis laikūs var apsamaineit ar informaceju, kod kurs brauc, saceisim, nu Rēzeknis iz Daugovpili ci nu Daugovpiļa iz Reigu. Pi vīna savuoc vysaidys montys, kas kur nabejs juoaizvad. Voi aizvad kaidu studentu iz sātu, školu, tusovku.
Īsadūmoj – atvad bednajam studenteņam kaids farizejs ar godu nostu i mašynu nu dzeraunis buļbu maisu… Par reizis cik vaira var īsavuiceit, ka nav golva juolauž par buļbom. 😀 Ci otkon kaids studenteņš, stopuodams iz sābru mīsta festivalu, pagiun leidza vēļ kaidu cytu studentu drūsmei.
Tik juosadūmoj, kai tū tehniski varātu iz ituos platformys. Kai komentarus augšā kurā sadaļā? Tymā i tymā datumā braucu. Ci tymā i itymā laikā maņ nav kuo ēst. Mož kuram ir pārnejī kabači.


text: Alberts Budže dzims 1930. goda 26. janvarī Reigā. 1957. godā veiskups Pīters Strods jū īsvietejs par prīsteri. Nu 1991. goda kolpuoje Tiļžys i Ruguoju draudzēs, bejs ari Baļtinovys i Škilbanu draudžu pravests. Myužeibā pravests nūguoje 2017. goda 25. oktobrī. Albertu Budži aizruove Latgolys kulturviesturis i pasauļa nūtikšonu sakareibu vaicuošona, jis pieteja dominikaņu, jezuitu i cytu goreigūs ordiņu darbeibu Latgolā, Latgolys vītvuordu saisteibu ar cytu vaļstu vītvuordim, vuoce materialus i pīraksteja aprokstus par īvāruojamim i aizmierstim prīsterim. Sajamūt viesti par izsaceitū atzineibu, pravests īrostajā pīticeibā nūsceja: “Nikuo taida jau es naasu darejs! Naasu ni deputats, ni ministrys, ni veiskups. Vysus šūs godus tik asu darejs sovu dorbu. Vyss ir dareits Dīva gūdam! Ļūti interesanti ir pieteit sovu paguotni.”


text:
Kod pādejuo sīna vešola beja lykta pyunē, ar sābrim Puškinu, Valerku i Dimku braucem iz Viļānim piec šņaba.
Prymakūs atguojušais sābru Puškins prīceigs trynuos pa siedekli. Tod pieški suoce stuosteit par kaidu tī sovu paziņu:
– Vot, dzeivuoja cylvāks, a niu jau seņ mirs. Lai mīrs juo dvēselei. Lobs cylvāks byutu bejs, kab tik tei mēle nabejuse tik gara. A, vot, beja, beja i nūmyra… I kur jis niu? Nav ni cylvāka, ni dzeivis. Ni juo mēlis. Beja i izbeja. Kai vysā nabyutu i bejs.
I tod ar taidu kai nūžālu, ka ūtram itai nūsaveics – jis jau pi vītys, Puškins pi seve saceja:
– A ja, vot, vsjo motajus’ po belu svetu. I ni konca, ni serediny.
Nūsapyuš, nūslauka svīdrus zam kepkys. Izlīk capuri atpakaļ, sapruovej. Pluoni, sasveiduši moti. Siermi i pylni sīna puteklim. Sīna laikā nav vīgli, dorbs dorba golā, svīdri i svīdri.
Puiši sēd, nikuo nasoka. Dimka ir Mitjkalāna padieļs, jau aug ūsys, a bolss kai gailānam. Valerka vysod daudz runoj, jam jau pi pīcdesmit. Valerka nu dobys nav švaks, tik na cīši gudrys. Tik seve nikod naapbižuos – viļteigs kai lopsa. Kod sīna laiks, rauga aizalaist meituos. Niu nazkai palics dzeraunē i tics iz tolku. Tok byus šņabs. Tys labi. Valerka sēd i laimeigs klusej.
Šoseja šveikst zam mašynys skrytuļu. Vosora. Saule. Kurs teirums jau nūpļauts, kurs jau sakosts. Kurā otkon tik kryumi i kiula aug.
Dabasi augsti i zyli, sauleite, zaļa zuole, i ceļa molys kūkūs treis lopys. Rati bolti muokuleiši kleist dabasūs kai izzeimāti.
Puškins verās, verās pa lūgu. I jau cytā bolsā soka:
– A krasivo tak! Živi i živi. I raduisja kak durak.
Atbluozme nu vosorys
Kod pādejuo sīna vešola beja lykta pyunē, ar sābrim Puškinu, Valerku i Dimku braucem iz Viļānim piec šņaba.


text:
Itūgod 25. februarī dasmytū reizi padeve Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks”. Vysvaira Boņuku, kūpumā 3, sejēme apvīneiba “Latgalīšu Reps”, par goda cylvāku kliva režisors Vīsturs Kairišs, par goda nūtikšonu – 4. pasauļa latgalīšu saīts “Latgolys symtgadis kongress”. Itei ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus latgaliskuos kulturys dzeivē, verūtīs na tik Latgolys regionu, nu ari latgaliskuos aktivitatis cytur Latvejā i pasaulī. Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2017” sajiemieji.
Sabīdreiba i kultura:
Goda cylvāks kulturā: Viesturs Kairišs, režisors i latgalīšu kulturys aktivists
Goda nūtikšona: 4. pasauļa latgalīšu saīts “Latgolys symtgadis kongress”
Par latgalīšu volūdys populariziešonu: bankys “Citadele” bankomats latgalīšu volūdā
Goda amatnīks/saiminīks: Reigys kebabneicys “Ausmeņa Kebabs” saiminīks Valters Murāns
Goda snāgums vizualajā muokslā: Annelis Slišānis projekts #100dečiLatvijai – izstuode Bolvūs i aktivitatis
Goda snāgums skotivis muokslā: koncertizruode rokstim i skaņai “Latgales gredzens”
Goda snāgums audiovizualajā muokslā: Latvejis Radejis stuostu cyklys “Latgales kongress. 10 stāsti”
Par latgalīšu kulturys populariziešonu Latvejā i pasaulī: latgaliskūs vierteibu īkļaušona Nacionalajā Namaterialuos kulturys montuojuma sarokstā
Muzyka:
Lobuokais snāgums pop/rock muzykā: grupa “Bez PVN” ar koncertdarbeibu i dzīsmi i videoklipu “Golds iz ustobys”
Lobuokais snāgums tautys muzykā: “Tautumeitas” ar koncertdarbeibu i albumu “Lai māsiņa rotājās”
Lobuokais snāgums alternativajā muzykā: apvīneiba “Latgalīšu Reps” ar koncertdarbeibu, dzīsmem i videoklipim
Lobuokais snāgums akademiskajā muzykā: Rihards Dubra – oratoreja “Marija”
Lobuokais muzykys video: Latgalīšu Reps “Skots pa lūgu”
Goda debeja muzykā: Latgalīšu Reps
Lobuokais snāgums šlagermuzykā: grupa “Galaktika” ar koncertdarbeibu i albumu “Sirds vēl tic”
Literatura:
Lobuokais snāgums literaturā: Raibīs ar dzejūļu kruojumu “Pistacejis”
Lobuokais izdavums/gruomota: I. Šuplinska, L. Rundāne, A. Andrejeva ar gruomotu “Gostūs pi Boņuka. Stuosti bārnim par Latgolu”
Žurejis specbolva Marutai Latkovskai i Ievai Jurjānei par gruomotu „Kačeiša patmalis“ – pyrmū puorlykumu nu latvīšu literaruos volūdys myusu dīnu latgalīšu kulturā
Par myuža īguļdejumu Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks 2017” sajēme Vuocejā dzeivojūšais dzejnīks, publicits i redaktors, filozofs, prozaikis, literaturkritikis, pedagogs, muokslys zynuotnīks i sabīdryskais darbinīks Aļberts Spuogis, kai ari volūdneica, filologejis doktore, školuotuoja i sabīdryskuo darbineica Lideja Leikuma


text:
īsoku puorskaiteit šudiņ nu reita najauši atrostū LU Juridiskuos fakultatis doktoranta Juoņa Plepa rokstu par vēļ vīnu Latvejis vaļsts prezidentu – veiskupu Jezupu Rancānu.
atzeimeišu, ka roksts beidzās ar Mikeļa Bukša citatu: “Nasaverūt uz tū, ka latgaļi Satversmes Sapuļcē, tai saceit, tyka izpārti, un ka latgaļi pi Latvijas Satversmes pījimšonas atsatureja nu bolsōšanas, taidā veidā protesteidami pret jūs interešu nūdūšonu un paturādami sev breivas rūkas nōkūtnē, tūmār latgaļi ir bejuši un palykuši lojali kai pret pošu valsti, tai ari jōs satversmi.”


text:
3. decembrī 18.00 Viļakys nūvoda Škilbanu pogosta Rekovā nūtiks vairuokom tradicionalajā kulturā nūzeimeigom nūtikšonom boguots pasuokums – Zīmeļlatgolys tradicionaluos dzīduošonys gūdynuošonys svātki “Dzīdat, meitas, kū gaidat!”, kurūs tiks izzynuota Zīmeļlatgolys tradicionaluo dzīduošona, prezentāts jauns izdavums “Škilbanu sīvas”, svieteits Škilbanu etnografiskuo ansambļa 35 godu jubilejs i ari pyrmū reizi publiski atruodeits eipaši etnografiskajam ansambļam veiduots videoklips, informej izdavuma veiduotuoja Edeite Husare.
Decembra suokys Latvejis tradicionaluos kulturys nūtikšonuos eipašs nūteikti byus ar izdavuma “Škilbanu sīvas” izīšonu. 144 puslopu bīzuo gruomateņa i kluotyn dalyktais audio disks ar dzīšmu īrokstim byus unikala līceiba par Škilbanu etnografiskū ansambli i tuo dzīduotuojom, kai ari ar Zīmeļlatgolā, eipaši Škilbanūs dzīduotūs dzīšmu repertuaru. Tik leli izdavumi, kas veļteiti kaidys nūteiktys vītys tradicionalajai dzīduošonai i eipaši konkretam kolektivam, Latvejā da šam ir ratums. 2008. godā izguoja etnomuzikologis Andys Beitānis sastuodeituo gruomota “Medņevas dziedātājas”, niu tai dasavīnuos ari “Škilbanu sīvas”. Izdavumā apkūpuota informaceja par Škilbanu etnografiskuo ansambļa viesturi 35 godu garumā, 20 dzīduotuoju dzeivisstuosti, 26 vysaidūs laikūs īraksteitu škilbanīšu dzīšmu audio īroksti, nūšu transkripcejis i dzīšmu vuordi. Izdavuma veiduotuoja, Škilbanu pogostā augušuo Edeite Husare, saka: “Izdavums ir kai pīmineklis tom lauku sīvom, kas paraleli sovom kasdīnas lauku dareišonom, atrūn laika sasatikt, dzīduot i napagaisynuot sovas, škilbanskuos dzīsmes, tys ir pīmineklis sīvu dzeivem, kladēs pīraksteitom dzīsmem i dažaidajim bolsim. I gols golā – Škilbanu sīvas, jūs dzīsmes i byušona ir vusa muna apzynuotuo bierneiba i jauneiba i itei ir piļneigi atkluota atsazeišona jom mīlesteibā!”
Zīmeļlatgolys tradicionaluos dzīduošonys gūdynuošonys svātkūs kulturys centrā “Rekova” ar dzīsmem sasatiks na viņ Škilbanu etnografiskais ansamblis, nu ari Viļakys nūvoda Medņovys etnografiskais ansamblis, Upeitis etnografiskais ansamblis, folklorys kūpys “Upīte”, “Rekavas dzintars”, taipat gostūs byus folklorys kūpa “Ceidari”, kurei Škilbanu dzīsmis dzīd ari Reigā. Zīmeļlatgolys tradicionaluos dzīduošonys eipašū stuostu atkluos etnomuzikologe Anda Beitāne, nu sovu verseju par škilbanīšu dzīduotuom dzīsmem atruodeis ari J. Vītuola Latvejis Muzykys akademejis tūpūšī i asūšī etnomuzikologi. Iz 3. decembra svātkim aicynuots sevkurs interesents, īīšona pasuokumā ir bez moksys.
Škilbanu etnografiskais ansamblis dybynuots 1981. godā, kod Škilbanu sīvys, īsadvasmojūt nu sābru cīma Upeitis dzīduotuojom, saguoja kūpā, kab ar dzīsmem kuplynuotu vysaidys kasdīnys i svātku nūtikšonys. Ansambļa sastuovā kluotyn pyrmajom ansambļa dzīduotuojom itūšaļt tradiceju turpynoj ari jaunuos dzīduotuojis. Spylgtuokuo dzīšmu zynuotuoja, kuruos teiktuos dzīsmis vys vēļ veidoj leluokū daļu ansambļa repertuara, beja nu jau myužeibā aizguojušuo Rozaleja Slišāne. 2016. goda vosorā ansambļa dzīduotuojis tyka īmyužynuotys videoklipā, kuruo pyrmizruode nūtiks 3. decembrī.
Anda Beitāne, stuostūt par Zīmeļlatgolu i tuos tradicejom, soka: “Latvejis zīmeļaustrumu mola sūpluok Krīvejis rūbežai, nazkodejuo Abrenis apriņča teritoreja, bejušuo Bolvu rajona daļa aba, atteiceigi myusu dīnu administrativi teritorialajam īdalejumam, Bolvu nūvoda Brīžucīma pogosts, Baļtinovys nūvods i Viļakys nūvoda Škilbanu i Medņovys pogosti, kai ari Viļakys piļsāta – tei ir vīta, kur vēļ i myusu dīnuos īspiejams satikt napastorpynuotā veidā puormontuotu tradicionaluos muzykys repertuaru, kas turpynoj dzeivuot, vys vēļ pīsamārojūt jaunim apstuoklim.” Nivīna cyta Latvejis puse uorpus Reigys vys vēļ navar līleitīs ar tik daudzskaitleigu ar tradicionalū muzyku saisteitu kolektivu skaitu, kai tys ir Viļakys nūvodā.
Zīmeļlatgolys tradicionaluos dzīduošonys gūdynuošonys svātkus reikoj bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa”, sasadorbojūt ar kulturys centru “Rekova”. Svātku nūtikšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programa ar AS “Latvijas Valsts meži” atbolstu, nu izdavums “Škilbanu sīvas” teik radeits ar Vaļsts kulturkapitala fonda i Viļakys nūvoda dūmis atbolstu. Zīmeļlatgolys tradicionaluos dzīduošonys gūdynuošonys svātki byus suokums ari ceļam, kab saryupātu Škilbanu etnografiskajam ansambļam jaunus tautystārpus LEADER projektā “Tautas tērpu iegāde Šķilbēnu etnogrāfiskajam ansamblim” (Nr. 16-07-AL19-A019.2207-000005).


text:
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) 16.febralī Daugovpilī vysus interesentus aicynuoja iz latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibu „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu vīnuvīt”. Lai dareitu sovu miseju – saglobuotu, popularizātu i atteisteitu latgaliskuos kulturys vierteibys, tūstorp latgalīšu rokstu volūdu, LgSC periodiski roksta projektus, reikoj pasuokumus, izdūd gruomotys latgalīšu rokstu volūdā. Itū reizi LgSC Daugovpiļs nūdalis studenti pārnejuo gods […]
Bīdreiba „Latgolys Studenu centrs” 16.februarī 17.00 stuņdēs Vīneibys īlā 13-113 (Daugpilī) vysus latgaliski raksteit grybātuojus aicynoj iz latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibu “Vuceisimēs latgalīšu rokstu volūdu vīnuvīt”. Rokstu volūdys apvuiceiba nūteik LR Kulturys Ministrejis izsludynuotuo konkursa „Integracejis pasuocīni 2011” tematiskajā jūmā par latgalīšu rokstu volūdys saglobuošonu apstiprynuotuo projekta „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu!” ītvorūs, kura mierkis ir […]
2011. goda 25. novembrī Kulturys ministreja izsludynuoja konkursu „Integracejis pasuocīni 2011” pīcuos tematiskajuos jūmuos: mozuokumtauteibu kulturys i sovpateibys saglobuošona, pylsūniskuos leidzdaleibys veicynuošona, lībīšu kulturys i volūdys saglobuošona, latgalīšu rokstu volūdys nūstyprynuošona, uorzemēs dzeivojūšūs latvīšu identitatis saglobuošona. Konkursā iz vysom jūmom tyka īsnīgti 55 projektu dasacejumi, nu kurim finansiejums daškierts 13 projektim. Divejus projektus īsnīdze ari […]
Vasali! Sajiemu viestuli nu LR Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis par dorba grupys izveidi, kam da 20. decembra juoizstruodoj prīšklykumus i juoīsnīdz izglītības un zinātnes ministra parakstītu informāciju Ministru prezidentam par veicamajiem pasākumiem latgaliešu rakstu valodas kā vēsturiska latviešu valodas paveida saglabāšanai, aizsardzībai un attīstībai. Tys ir, dorba grupai juosagatavej prīšklykumi par Latvejis vaļstī napīcīšamajim pasuokumim […]
Vasali! Paļdis vysim, kas vakar vieli vokorā pīsavīnuoja sarunai Skype par LgSC niu i bīdreibys atteisteibu! Kūpā sasalasējem 19 cylvāku. Ka Teve tī nabeja i gribi pīsadaleit, atsyuti maņ sovu Skype niku! Voi ari meklej pats – saprge. Sarunys turpynuojums Skype 16. martā 22:00-23:00. A sarunys turpynuojums kluotīnē – vieļuok pavasarī. Turpynojūt ideju vātru par […]
Lai pārrunātu pēdējā laikā aktualizēto jautājumu par Latgalē runātās latviešu jeb latgaliešu valodas statusu un lomu novada identitātes saglabāšanā, Latvijas universitātes Latviešu valodas institūts otrdien, 8. decembrī, rīko diskusiju, lai šos jautājumus izvērtētu no zinātniskā viedokļa. Diskusija 8. decembrī notiks plkst. 13 Latvijas Zinātņu akadēmijas 3. stāva zālē. Diskusijā piedalīsies valodnieki un valodas politikas speciālisti: Izglītības un zinātnes […]
Ituo goda 8. decembrī 13:00 stuņdēs Latvejis Zynuotņu akademejis 3. stuova zalā LU Latvīšu volūdys instituts reikoj zynuotnisku diskuseju “LATGALES LATVIEŠU VALODA LATVIJAS VALODAS POLITIKAS KONTEKSTĀ”. Pīsadola: IZM vaļsts volūdys politikys nūdalis vadeituoja Zaiga Sneibe, LU Latvīšu volūdys instituta direktore Dr. habil. philol. Ilga Jansone, Vaļsts volūdys centra direktors Dr. habil. med. Māris Balteņš, Rēzeknis […]
Vaira informacejis i nūlykums ite. Paleidz Latvejis Nacionaluo biblioteka i Bārnu literaturys centrs. Leidzeigī roksti:Jaunīšu lobūs stuostu konkursa nūlykumsinfo LgSC 4. augustsInformaceja par kursim LNB palaistaLatgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps DagduLatvejā krīze izabeigs 27. majā
Bārnu i jaunīšu stuostu konkursa nūlykums Kab sekmeitu bārnu i jaunīšu interesi par myusu dīnu Latvejā nūtīkūšajim socialajim, ekonomiskajim i politiskajim procesim i mudynuotu jūs kai nuokūtnis sabīdreibys daļu izsaceit sovu redziejumu par šudiņdīnys pasauli i juo puormainem, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izsludynoj bārnu i jaunīšu stuostu ar laimeigom beigom konkursu. Teik gaideiti stuosti, kurūs […]
Izkūpsim sovu latgalīšu rokstu volūdu! LgSC reikuotī latgalīšu rokstu volūdys kursi Reigys centrā nūteik pyrmūdīņu vokorūs da semestra beigu. 17:00 – volūdys pamati 18:00 – kai pareizi raksteit Latvejis Nacionaluos bibliotekys telpuos, iz Elizabetis i Barona īlys styura, Barona 14, 3. stuovā, 312. ustobā taišni trepēs. Nav svareigi, ci ar latgaliskū vuordu iz lyupu pasamūst […]
Nu ituo goda 2. augusta leidz 6. augustam Preiļūs nūtyka „Atzolys” – jau sastū godu piec kuortys bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” reikuots izgleitojūšs seminars Latgolys jaunīšim. Seminaru reikoj latgalīšu studenti deļ jaunīšu, kam ir interese par Latgolu i latgalīšu volūdu, literaturu, viesturi, kulturu. Na par veļti „Atzolu” moto ir Kazimira Skryndys vuordi: „Iz tom jaunom atlasem lai ir […]
Vasali vosorā! Pasaverit rokstu “Latvejis Viestnesī”. Varbyut ir kaidi komentari, vīdūkli? Voi varbyut ir napīcīšama kaida LgSC reakceja – atbiļdis roksts, diskuseja voi informativa akceja? LgSC vuordā vakar KKF tyka īsnīgti 7 projekti: – latgalīšu muzykys karaoke disks (Edeite Husare); – latgalīšu puosoku izlase “Tu soki. Es soku. Puosokys par krīzi” (Marita Papiņa); – Danieļa […]
Šudiņ vokorā Tonis birojā projektu vokors. Reit turpynuojums itai izklaidei. Kai smejīs, cytim vosora, a cytim i vosora, i juodūmoj par rudini. Ite zemļuok karteņa nu paguojušuos nedelis izprīcom ar SIF projektu, kas gols golā īsīts svēre 2 kilogrami i symtu gramu. Ireta i Artis cap i lej iudini. Koč kai tei latgalīšu volūda juodaboj […]
Da ituo goda 30. juņa bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj jaunīšus vacumā nu 15 da 19 godu pīsasaceit daleibai Latgolys kulturviesturei veļteitā seminarā „Atzolys” (atlases, jaunī dzynumi), kas nu 2. da 6. augusta nūtiks Preiļūs. Seminars „Atzolys” nūtiks jau sastū godu piec kuortys, juo laikā jaunīšim nu vysys Latvejis byus vareiba izzynuot vaira par […]
Šudiņ sajiemu Latgolys Radejis” direktora Valda Labinska viestuli (kai i daudzi cyti latgalīši). Vaira Naktineicā. Piec tam publicieju dīnrokstu “Dīnā” par latgalīšim i jūs radejom. Cyta storpā citejūt i LgSC 9. februara relizi par latgalīšu volūdu medejūs. “Par tū pošu problemu jau vairuok godu rauga runuot bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”. Tok plyka NVO bez politiskūs […]
Kai Jius ak jau zynit, pyrmūdīnēs nu 20. apreļa da 15. juņa nu 17:00 da 19:45 LNB Krišjuoņa Barona īlā 14 (312. ustobā, 3. stuovs tīpat trepēs) nūteik latgalīšu volūdys kursi, kū voda Muora i Kristīne. 17:00 latgalīšu volūda īsuociejim, 18:15 pareizraksteibys nūdarbeiba. Aicynoju vysus, kam ir taida vareiba, atbaļsteit itū iniciativu i īsavuiceit raksteit […]
Pagaidom tikai latvīšu volūdā. Latgalīšu tulkuojums taps. Byutu zam myusu gūda informaceju pa latgalīšu kursim nadūt latgaliski. 🙂 Tok LNB gribēja, kab relize ītu jau šudiņ, partū ka pyrmūdiņ byuškys par vieli. Deļtuo sastrāpuojom mudri nazkū i jī izsyutēja. LNB sātyslopā var apsavērt par latgalīšu rokstu volūdys kursim. Nūtiks nu 20.04. da 15.06. pyrmūdīnēs. Nu […]
Latgalīšu rokstu volūdys kursi suoksīs 20. aprelī. Tīpat Latvejis Nacionalajā bibliotekā (Reigā), Barona i Elizabetis īlu styurī, – pyrmūdīnēs nu 17:00 da 20:00 da 15. juņa. Telpys sarunuotys, Muora i Kristīne tryn nazi i pildspolvu, dareišonys vaine. Itymā nedeļā byus vaira informacejis, pīsasaceišona da 20.04. piecpušdīnis iz e-postu lgsc i inbox.lv. Vari padūt itū ziņu […]
Ir sataiseitys div jaunys sadalis: kalenders i volūda. Pyrmajā informaceja par tyvuokajim pasuokumim i cytim svareigim datumim. Ūtrajā informaceja par LgSC programu i dorbim latgalīšu volūdys saglobuošonai 2008. godā (i drupeit par planim 2009. godā). Leidzeigī roksti:Par vaļsti i latgalīšim8. decembrī 13:00 stuņdēs diskuseja par latgalīšu volūduBārnu i jaunīšu lobūs stuostu konkurssJaunīšu lobūs stuostu konkursa […]
Pīktdīņ, 27. februarī, nūtiks pikets par atbolstu latgalīšu medejim pi Nacionaluos radejis i televizejis padūmis (NRTVP). Jū organizej LgSC bīdrs Mareks Gabrišs i bīdreiba “Latgaļu sāta”. Informaceja par itū temu ir īgiustama škārsteiklā: diena.lv – Latgalieši protestēs pret vienīgā radioraidījuma slēgšanu lakuga.lv – Pikets latgalīšu volūdys atbolstam plašsazinis leidzekļūs reitingi.lv – Atbalstīsim medijus latgaliešu valodā! […]
Politiskuos situacejis nastabilitate i varys krize vaļstī ar vodūšus politiskūs spāku krahu i jaunu spāku, līderu mekliejumim i ceņtīnim izaraut prīškysgolā, taipat pošvaļdeibu, Eiroparlamenta i ak jau i Latvejis parlamenta vieleišonu tyvums naīt garom ari navaļstiskajom organizacejom. Ari LgSC kai aktiva i stabila NVO ir sajāmuse vairuokus aicynuojumus sasadorbuot ar politiskajom partejom: kai mudynuojumus īsapazeit […]
Ar Latvejis Universitatis Filologejis i muokslys zynuotņu fakultatis vuiceibspāku entuziasmu, kai ari ar Vaļsts Kulturkapitala fonda finansialū atbolstu no ituo goda 16. janvara da 2. februara nūtyka Catūrtuo latgalīšu volūdys i kulturys zīmys škola Sibirī Krasnojarskys nūvoda Ačynskā. Zīmys škola ir centralais pasuokums ar Sibiri saisteitajūs projektūs, sovu rūku projektūs pīlīk ari Latgolys Studentu centra […]


text:
Roksta autors: Kaspars Strods, Latgolys Kulturviesturis muzeja specialists kulturviesturis vaicuojumūs
Piec Latgolys atbreivuošonys nu lelinīku 1920. g. janvārī–februārī suocēs regiona kasdīnys dzeivis sakuortuošona. Vīna nu nūzeimeiguokūs problemu beja kuorteibys īvīsšona iz Latvejis i Padūmu Krīvejis rūbeža. Nasaverūt iz 1920.g. 11. augustā oficiali nūslāgtū rūbežleigumu, nuokušajūs godūs nūtyka vairuoki storpgadejumi, kurī nareši skuore ari Latvejis nacionaluos drūšeibys vaicuojumus.
1927.g. oktobrī Latgolys i vysys Latvejis sabīdreibys mīreigū kasdīnys dzeivi satrycynuoja ziņa par lela mārūga spīguošonu Padūmu Savīneibys lobā, kuo rezultatā tyka aizturātys 46 personys, bet vēļ četrys devēs biegļu gaituos iz Padūmu Savīneibu.
Nūtikšona
1927.g. 9. oktobrī Zylupis dzeļžaceļa stacejā īsaroda Padūmu Savīneibys Īšklītu Tautys komisariata Vaļsts politpuorvaļdis (tuoļuok tekstā GPU) agents Ivans Nikitins. Īprīkš pīmynātuo persona tyka aizturāta. Pi juo atroda nūzeimeigus dokumentus ar Latvejis rūbežsorgu sarokstim. Dokumentūs īkļautuos personys beja sasadorbuojušys ar Padūmu Savīneibys drūšeibys īstuodem i snāgušys jom informaceju par Latvejis armejis, rūbežsardzis, aizsorgu, Izlyukuošonys puorvaļdis i cytu īstuožu darbeibu i personalsastuovu. Bolstūtīs iz attīceigūs materiālu, Latvejis Republikys tīseibsorgojūšuos īstuodis izvērse lelu izmekliešonu, kuo rezultatā nūtyka vairuoku personu apcītynuošona i tyka īrūsynuota kriminallīta par spīguošonu. Nu 48 aizturātajim 28 tyka nūdūti kara tīsai, bet 18 nūsaceita policejis uzraudzeiba. Nūzīgumā īsaisteitūs personu etniskuo pīdareiba beja dažaida, par tū līcynoj ari tys, ka nu vysim aizturātajim 19 beja latvīši, 15 krīvi, ostoni boltkrīvi, septeni pūli i vīns lītaunīks. Juodasoka, ka laikroksts “Iekšlietu Ministrijas Vēstnesis” sovā 1928. g. 16. februara numerī saisteibā ar itū nūzīdzeigū nūdarejumu eipaši akcentēja tū, ka leluokuo daļa nu aizturātūs bejuši moztureigi i naapzineigi, kai ari faktu, ka 62% nu apsyudzātajim bejuši “nalatvīši”.
Prāvys iztīsuošona
1928. g. julī vysus 28 (11 rūbežsorgi, vīns mežsorgs, dzeļžaceļa konduktors, kai ari vairuoki pīrūbeža dzeivuotuoji, tymā skaitā treis sīvītis) apsyudzātūs nu Daugovpiļs puorvede iz Rēzekni. Pyrmuo kara tīsys sēde 19. julī nūtyka vītejuos Krīvu gimnazejis telpuos (myusu dīnuos Latgolys apgoboltīsys āka). Lītys izskateišona izraiseja lelu sabīdreibys interesi, kū aplīcynoj fakts, ka tīsys zalā vysys vītys beja aizjimtys. Leluokuo daļa nu tīsuojamūs beja nu Ludzys apriņča, tymā skaitā vairuoki rūbežsorgi. Apsyudzeiba tyka calta par spīguošonu Padūmu Savīneibys lobā, kas piec Latvejis Republikā pastuovūšuo sūdu lykuma klasificējuos kai vaļsts nūdeveiba i paredzēja borgus sūdus. Lītys iztīsuošonys laikā atsakluoja, ka vairuoki apsyudzātī par konkretu informacejis snīgšonu nu Padūmu Savīneibys specdīnastu sajāmuši finansialu atleidzeibu. Par pīmāru, apsyudzātais Barons sajiems 140 Ls lelu atleidzeibu. Vīns nu golvonūs tīsuojamūs Zylupis rajona Ludzys rūbežposteņa prīkšnīks, atvalinuotais Latvejis armejis viersnīks Kornēlijs Kornilovičs (1893–1928) padūmu rūbežapsardzeibys slapanajai daļai Sebežā nūguoduojs apzeimūguotu viestuli, kurā atsaroda Latvejis rūbežapsardzeibys mobilizacejis plans. Taipat apsyudzātais padūmu agentim nūdevs rūbežapsardzeibys slapanū šifru i cytu vierteigu informaceju, par tū kotru mienesi sajamūt konkretu atolguojumu. Sovys darbeibys laikā padūmu drūšeibys dīnasta darbinīki K. Kornilovičam pīškeire sagvuordu “Sābris” (Coceд). Juodasoka, ka īprīkš pīmynātais Kornilovičs beja ari Ontona Denikina (1872–1847) vadeitūs Dīnvydkrīvejis bruņuotūs spāku (Boltuos kusteibys sastuovdaļa) viersnīks i pīsadalejs kaujuos pret boļševikim.
Prāvys laikā tyka nūpratynuoti apmāram 60 līcinīki, kurūs vydā beja ari GPU darbinīks Ivans Nikitins. Juo snāgtuos līceibys i lelais materialu kluosts par lītā apsyudzātuom personom byutiskai sekmēja tuoluokū nūzīguma izmekliešonys procesu. Vairuoki apsyudzātī atsazyna, ka jī bejuši pīspīsti snīgt GPU vajadzeigū informaceju (agenti izsacejuši draudus personeigajai i tyvinīku dzeiveibom). Tīsys procesa laikā nūsaskaidruoja, ka vierteiguokū informaceju GPU agenti asūt syutejuši iz Leningradu (myusu dīnuos Sanktpīterburgu). Nu vairuoku līcinīku dūtajom līceibom izrītēja, ka vairuoki GPU darbinīki bejuši ar latvisku izceļsmi, partū ka breivi puorvaļdejuši latvīšu volūdu, tai sekmejūt vajadzeiguos informacejis īgiušonys procesu. Kara tīsys prokurors pulkvežleitnants Palkavnieks pīpraseja deveņus apsyudzātūs struopēt ar augstuokū sūda māru – nuovissūdu, bet vysim puorejim spaidu dorbus ar termeņu nu 10 da 15 godu. 1928. g. 22. julī kara tīsa četrim apsyudzātajim (Kornēlijam Kornilovičam, Timofejam Sinicinam, Ilermanim Baronam i Ignatam Barkavam) pīsprīde nuovissūdu (pakuoršonu), tok vāluok piec tuo laika Latvejis Republikys prezidenta Gustava Zemgala apžāluošonys trejim nu četru nūzīdznīku struope tyka meikstynuota iz myuža spaida dorbim. Taipat bez jau īprīkš pīmynātūs personu myuža spaidu dorbus pīsprīde vēļ pīcim apsyudzātajim, bet desmit nūzīdznīkus nūtīsuoja iz spaidu dorbim nu pīcu da pīcpadsmit godu. Kriminallītys izskateišonys laikā deveņus tīsuojamūs attaisnuoja. Vīneigais, kuram 1928. g. 30. augustā izpiļdeja nuovissūdu beja Kornēlijs Kornilovičs. Sūdu izpiļdeja apmāram treis kilometrus nu Daugovpiļs. Nuovissūda izpiļdis procesa laikā pīsadaleja prokurors Palkavnieks, bazneickungs, policejis puorstuovi, uorsts, kai ari apsyudzātuo aizstuovs.
Storptautiskuo rezonaņse
Konkretuos lītys izmekliešona i iztīsuošona radeja lelu ažiotažu Padūmu Savīneibā, kur tei tyka nūsaukta par “politiska rakstura lītu”. Dreižipiectuokai atbiļde Latvejā nūteikūšajam tyka nūorganizāta leidzeiga prāva Leningradā, kura vītejā mārūgā tyka pi apzeimiejuma “Latvejis spīgu prāva”. Tīsā par spīguošonu Latvejis Republikys lobā tyka apsyudzāti vairuoki latvīši, kas patīseibā bejuši vīnkuorši rūbežpuorkuopieji voi kontrabandisti. Itaidys paraugprāvys reikuošona viertiejama kai Padūmu Savīneibys “atbiļde” iz Rēzeknis spīgu prāvys iztīsuošonu. Par konkretū nūtikšonu raksteja ari Veimārys Republikys prese, kura ziņuoja par Padūmu Savīneibā augstuokajuos aprynduos voldūšū sašutumu saisteibā ar Rēzeknis spīgu prāvys iztīsuošonys gaitu.
Sekys
Nūtykušais skandals na tik šokēja Latvejis sabīdreibu, nu raiseja puordūmys i atseviškūs gadīņūs pat nauzticeibu vaļsts drūšeibys strukturu darbeibai. Rezultatā nūtyka rūbežapsardzeibys i vairuoku cytu drūšeibys īstuožu darbeibys puorbaudis i atseviškūs gadīņūs ari reorganizaceja (darbinīku atlaisšona, pastyprynuota kontrole i uzraudzeiba i c.). Taipat nūtykušuo prāva aktualizēja ari vyspuorejū situaceju Latvejis i Padūmu Savīneibys pīrūbeža tyvumā, tymā skaitā socialekonomiskuos problemys (dzeivis leimini, rūbežsorgu atolguojumu i cytus). Attīceigais incidents palyka par īmaslu Latvejis Republikys Īšklītu ministrejā eistynuotajim pasuokumim, kuri saistejuos ar rūbežapsardzeibys dorba kvalitati, uzlobuošonu (nūtyka styngruoka kadru atlase, paaugstynuoja rūbežsorgu atolguojumu, atjaunuoja materialtehniskū bazi i c.). Īprīkš pīmynātuo nūtikšona saasynuoja ari Latvejis i Padūmu Savīneibys tuoluokuos diplomatiskuos attīceibys, kuruos beja īvāruojami cītušys nu skandalozūs nūtikšonu 1926. g. 5. februarī Ikškilē, kod nūzīdznīku uzbrukuma rezultatā tyka nūgalynuoti div Padūmu Savīneibys diplomatiskī kurjeri.


text:
Kamerkors “Muklājs” dybynuots 1989. godā, nu 2012. goda kora vadeituojs i dirigents ir Jānis Kokins. Albumā apkūpuotys dažaidūs laikūs radeituos latgalīšu tautysdzīšmu apdaris i originaldzīsmis. Albumā vydā ir ari taišni kamerkoram veļteits skaņdorbs – Agnetys Krilovys “”Meitines dzīsma” ar Raiņa vuordim. Taipat albumā īkļautys dzīsmis J. Vaivoda, I. Rupainis, E. Skukis, V. Pūcis i cytu komponistu muzykalajā interpretacejā.
NOMINANTI:
Rēzeknis Tehnologeju akademejis jauktais kors “Sonitum” ar albumu “Dīva pasauļs”
Rihards Zaļupe “Latgales ainavas”


text:
11. septembrī Naujinis pogosta Juzefovys parkā nu jau pīktū reizi nūtyka folklorys kūpu sasadzīduošonys pasuokums “Atvasara Juzefovā”, informej Naujinis kulturys centra vadeituoja Olga Kuzmina.
Viesturiskajā Juzefovys parkā iz rodūšuom izdareibom i sasadzīduošonu puļcejuos 10 kolektivi nu vairuoku nūvodu. Pasuokumā pīsadaleja Daugovpiļs nūvoda kolektivi – Naujinis kulturys centra folklorys kūpa “Rūžeņa” (vad. I. Zeile), Dubnys pogosta folklorys kūpa “Atzola” (vad. M. Umbraško), Neicgaļa pogosta folklorys kūpa “Neicgalīši” (vad. I. Bozoviča), Skrudalinys pogosta vokalais ansamblis “Līgaviņas” (vad. R. Almakajeva), Daugovpiļs LKC folklorys kūpa “Svātra” (vad. S. Teivāne), Kruoslovys nūvoda kolektivi – Iudreišu pogosta folklorys kūpa “Rudzutaka” (vad. A. Tuče), Izvolta bārnu folklorys kūpa “Mozī Latgalīši” (vad. S. Stivriņa), Aglyunys folklorys kūpa “Olūteņš” (vad. M. Bicāne), Krystpiļs kulturys noma krīvu vokalais ansamblis “Bariņa” (vad. O. Agafonova) i tuolī gosti nu Kūrzemis pusis – Nīcys etnografiskais ansamblis (vad. L. Zeile).
Pasuokuma dalinīkim i apmaklātuojim beja vareiba nūbaudeit duorza “stypruokuo” duorziņa – casnāga – varonū garšys spāku, īvyngrynuot pierstus muola veiduošonys darbneicā, puorbaudeit sovys atminis spiejis i zynuošonys lelformata atminis spēlē “Latvju zīmes”, kai ari ar taustis paleidzeibu atpazeit kasdīnā lītojamūs putruomus i tūs izstruoduojumus.
Naujinis kulturys centra kolektivs pasasoka Casnāgu Darbneicai Armanda Korženevska personā i Ilonai Abdulajevai par darbneicu organiziešonu, Ilmāram Locikam par atbolstu gostu uzjimšonā, Reginai Prohovskai par gordū mīlastu, Valdim Grebežam par ārtū deju greid, Naujinis nūvodpietnīceibys muzeja kolektivam par pasuokuma dalinīkim pīduovuotū vareibu apsavērt muzeja ekspoziceju “Slutišķu vecticībnieku māja”. Paļdis Naujinis pogosta puorvaļdis kolektivam par atbolstu pasuokuma reikuošonā, Daugovpiļs nūvoda dūmei par finansiejuma pīškieršonu i dūmis prīšksādātuojai Janinai Jalinskai par kluotbyutni pasuokumā.


text:
Reigā 14. martā nūtyka kasgadejuo „Latgolys Studentu centra” kūpsapuļce, kurā atsavērem iz padareitū īprīkšejā dorba cielīnī i raudziejam saprast, kaidim byut iz prīkšu. Kai ari tyka īvālāta jauna vaļde. Aizvadeitajā godā ir eistynuoti vairuoki projekti, ar kurim asam davuši pīnasumu Latgolys kulturys izaugsmē i saglobuošonā. Padareitī dorbi gondreiž 10 oficialuos darbeibys godūs aplīcynoj, ka LgSC ir […]
Reigā izstuožu centrā Kīpsolā nu 27. februara leidz 1. martam nūtiks storptautiskuo gruomotu i izdevnīceibu izstuode „Latvijas Grāmatu izstāde 2015”. Ari itymā godā “Latgolys Studentu centra” gruomotu stendā byus nūpierkamys latgalīšu gruomotys – literatura i kulturviesturis apceriejumi latgaliski, gruomotys par Latgolu, kai ari ar Latgolu saisteiti suveniri i latgalīšu muzykys diski. Kasdīnā gruomotys nūpierkamys LgSC […]
Rēzeknē 22. februarī tiks padūta Latgalīšu kulturys goda bolva „Boņuks 2014”. Bolvai vairuokuos kategorejuos asam nomināti ari mes – „Latgolys Studentu centrs” i myusu bīdri. Kategorejā „Sabīdreiba i kultura” ar 2014. goda aktivitatme asam nomināti par latgalīšu volūdys populariziešonu. Sovukuort myusu izdūtuos postkartis ar latgaliskim teicīnim nominātys kai goda snāgums vizualajā muokslā. Myusu folklorys kūpa […]
“Latgolys Studentu centra” uzturātais portals lakuga.lv (Latgalīšu Kulturys Gazeta) dorbojās jau nu 2007. goda. Pyrms 3 godim LaKuGa atsuoka aktivu darbeibu, kasdīnys viestejūt par latgaliskom nūtikšonom Latgolā, Latvejā i pasaulī. Portals latgalīšu i puorejuos Latvejis īdzeivuotuoju vydā ir īmontuojs atpazeistameibu kai vītne, kurā var īpasazeit ar jaunuokū latgalīšu muzyku, literaturu i jaunumim cytuos muokslys formuos, izzynuot par aktualitatem […]
Septembra beiguos LgSC Daugovpiļs gols aicynuoja vysus interesentus iz Štabiku – jaunū LgSC Daugovpiļs biroju. Kai zynoms – Štabiks ir paslepena sovejūs sasatikšonys vīta i vyss, kas tī nūteik, ir nūslāpums, bet itūreiz drusku pastuosteišu kai myusim guoja (nu tū, kū dreikst stuosteit cytim). Pasuokums „ Atkluoj Štabiku” beja pyrmais leluokais LgSC pasuokums jaunajā vuiceibu […]
Koč ari vosora ir taids kai atpyutys laiks, i LgSC struodoj breivuokā režymā, ir daudzi pasuokumu i nūtykumu, kur bīdreibys jaunīši aktivi pīsadola i paleidz organizeit. Juļa vidā Daugovpiļs nūdalis jaunīši pīsadalieja projektā „KULTURRAFTING in Latgale”. Projektu „KULTURRAFTING in Latgale” eistynuoja bīdreiba „ERFOLG” ar programys „Jaunatne darbībā” atbolstu. Golvonuo projekta ideja beja – radeit vareibu jaunīšim īsapazeit ar Pūlejis, Lītovys […]
23. apreli LgSC Reigys birojs i pasuocīņa gosti pavadieja jūku i smīklu gaisūtnē. Anekdošu turnirs “Īd[k]ārdynuosim pavasari ar smīklim” kopejneicā Leningrad ruodīs, ka beja patīšom izadevs. Veiri stuostieja anekdotus, a meitinis beja žūrejā. Ka suokumā lykuos, ka vysu nūteiks punkti, tod beiguos saprotom, ka patīseibā itaidā pasuokumā vysu nūsoka smīklu daudzums. Par sīvīšu favoritanekdotu kliva […]
20. aprelī tyka aizvadeits grandiozuokais pasuokums LgSC Jelgovys biroja viesturē. Div mienešu dorbs, kū mes īguļdejom itam pasuokumam, nabeja veļteigs. Jau nu reita 18 jaunīši nu LgSC Jelgovys biroja īsaroda Ūzulnīku kulturys nomā, kab paleidzātu organizēt latgalīšu saītu, kura laikā tyka īskandynuota dīna „Byusim vīnuoti Latvejā”. Itys pasuokums vīnā vītā sapulcynuoja, varātu saceit, rekordlelu skaitu […]
LgSC nadaudz pasaviera, kū tautys ticiejumi myusim viestej par Leldīni: Par Leldīnom juovuora ūlas, lai opolas teleites barojās. /A. Ancāns, Eglūna./ Leldīnā nūdātū ūlu vajag likt izperēt, jo nu tuos ūlas izīs skaista un dējīga visteņa. /Jaunais Vords, 1932. III, 22./ Leldīnē vajag pajemt svēteituos tukluos gaļis gabaleņu un nulikt leidz tam laikam, kad […]
Reigā varēs redzēt izruodis „Latgola.lv” originalverseju 20. aprelī Reigā gasteis Baļtinovys dramatiskais kolektivs „Palādas” i ruodeis izruodi „Ontans i rodne”. Izruodis laikā skateituoji izzynuos, kai latgalīši teik golā ar izslavātuos latgalīšu vīsmīleibys sekom, kai ari redzēs, cik jautrai reizem var saīt ar nagaideitu gostu īsarasšonu sātā. Izruode „Ontans i rodne” 20. aprelī 19:00 st. byus apsaverama kinuteātrī […]
Rēzeknis biroja vadeituoja Ingūna aicyna iz spieļu taiseišonys vokoru Rēzeknē LgSC biroja telpuos Atbreivuošonys alejā 115-4. Sasateikom 6. martā plkst. 17.00 , kab sataiseitu latgaliskuos spieļu versejis, kurys turpmuok varātu izmontuot erudicejis pasuokumūs i tematiskajūs vokorūs. Ka tev ir ideja, mož ari jau pusgotovs/gotovs materials, kai ari veiklys rūkys grīzšonai, lepeišonai i kruosuošanai, tod mes […]
Jau kaidu laiku Jelgovā dorbojās LgSC birojs, kura jaunīši ik pa laikam saīt iz kaidu kūpeigu pasuokumu. Paguojušajā pīktdīnē (7. decembrī) nūtyka muzykals pasuokums „Syltys dzīsmis dvēselei”, kurā ar sovu gitarys spieli atnuokušūs prīcynuoja Artūrs Zamjatins. Vokors beja padareits atraktivs ar dažaidom muzykalom kaitom, pīmāram, tyka spālāts dzīšmu dueļs. Ari itūreiz Jelgovys jaunīši ballējuos leidz […]
Jau itū nedeļu 2. novembrī vīna nu aktivuokajom i pazeistamuokajom Latgolys jaunīšu organizacejom – „Latgolys Studentu centrs” – svinēs sovu 7. dzimšonys dīnu. Tei ir jaunīšu kūpa, kurā kotrs ir ar sovu skatejumu par Latgolu, juos kulturu i nuokūtnis īspiejom, bet vysim ir vīna kūpeja ideja – tū vysu atteisteit i paruodeit puorejai Latvejai i […]
Ituo gods 17. oktobrī „Latgolys Studentu centrs” kūpā ar Daugovpiļs nūvoda Kulturys centra folklorys kūpu „Dyrbyni” vysus kojuos nūsolušūs i doncuot grybūšūs pulcynuoja vīnuvīt – Daugovpiļs nūvoda Kulturys centrā „Vārpa”. Lela prīca beja par tik daudzim latgalīšu danču interesentim i tikpat lela par multikulturalū sastuovu, bet kai zynoms – auss, rūkys, kuojis i visi puorejī […]
Ir apkūpuotys konkursa īsyuteituos atbiļdis i varom paziņuot uzvarātuojus! Taitod pareizuos atbiļdis beja: 1. Kai sauc “Dabasu Durovu” pirmū muzykys albumu? – “Ļepetnīks” 2. Atmini, nu kurys dzīsmis ir itys fragments! – Oktobris 3. Kai sauc vīnu nu jaunuo albuma dzīsmem? – B. “Vacais mašinists” 4. Kaida saisteiba grupai ir ar dzejnīku Ojāru Vācieti? – […]
“Pastāvēs, kurš pārmainīsies!” Itai nazkod ir sacejs kaids vysim zynoms gudrs veirs. Īsadvesmojūt ari mes, LgSC Rēzeknis biroja aktivisti, izdūmuojom, ka vajaga nazko jauna. Jaunu pazeišonu, jaunu ideju i nūtykumu. Ituo gods 8. febralī LgSC aicynuoja vysus aktivus, ar Latgolu sirdī asūšus studentus iz sasatikšonu, kur vysi kūpā dalejomēs pīredzē, jaunuos idejuos i pozitivuos emocejuos. […]
Ituo gods 8.febralī Daugpiļs aktivisti aicynoj cytus Daugpiļs Universitatis studentus iz īsapazeišonys piecpušdīni, kurei nūtiks plkst.17:00 Vīneibys īlā 13–113. Pīduovojam studentim paruodeit sevi, reikuot latgaliskus pasuocīņus, raksteit i realizēt projektus, kai ari vuiceitīs runuot latgaliski. Leidzeigī roksti:
31. janvarī LgSC Reigys birojā sasatyka jaunuo 2012. goda LgSC vaļde. Sēdis laikā tyka īvālāts jaunuos vaļdis prīšksādātuojs, juo vītnīks, sadaleiti puorejī dorba pīnuokumi, kai ari apsprīsti cyti svareigi ar LgSC darbeibu saisteiti vaicuojumi. Kai jau zynoms, bīdru kūpsapuļcis laikā Rēzeknē tyka īvālāta jaunuo LgSC vaļde: Ilze Bojāre, Dagneja Bramane, Vineta Vilcāne, Juoņs Papeņš i […]
2.febrarī 16.00 Latgaļu Rakstnīceibys muzejā Kruoslovys īlā 4b, dzejis, prozys skaiteišonys vokors. Vaira informacejis: lgsc-rezekne@inbox.lv, 28362243 (Dagneja) Bīdreibys 2008.- 2011. goda darbeibys programu atbolsta Islande, Lihtenšteina i Norvegeja EEZ finanšu instrumenta i Norvegejis finanšu instrumenta ītvorūs, i Latvejis vaļsts ar Sabīdreibys integracejis fonda storpnīceibu. Leidzeigī roksti:
Prīks, ka taida organizaceja kai Latgolys Sutdentu centrs oficiali dorbojās jau pīcus godus! Kai i vysim ari myus, vislobuok saīt tys, kū grybīs dareit, navys tys, kū vajadzātu. Vyslobuok ir tod, kod „grybīs” i „vajadzātu” sakreit! Jau seņ jutom, ka vajag vīnu atpyutys vokoru, kuramā varātu dareit, vysu, kū grybīs. Nikaidu atskaitu, trešū personu tikai […]
Ar mierki atkluot Eiropys vierteibys Latgolā ir izsludynuots fotokonkurss „Eiropa Latgalē: lobs loba namaitoj”, kur aicynuoti pīsadaleit fotografi amatīri bez vacuma rūbežu. Fotokonkursa reikuotuoji aicynoj īsavērt Latgolā, Latgolys cylvāku dzeivē, volūdā, tradicejuos, sātā i saimē, ticeibā, dorbūs, svātkūs i nūtykumūs taidys Eiropys vierteibys kai, pīmāram, demokrateja, cylvāktīseibys, religeja i apzinis breiveiba, kulturu īcīteiba, breivais tiergs, […]


text:
Jau sastū godu piec kuortys sevi pīsoka nakomercials, nagudrys i nanormali glauns pasuocīņs sovejim, sovejūs sovejim, latgalīšu literaturys autorim i skaiteituojim —Teivanānu pavasars.
Pasasokūt spūkainam čulanam, kas atsarūn Tievanānu sātā, pasuokums dabovs ari naoficialu nūsaukumu — Tievanānu čulans.
Pasuokuma ideja kotru godu ir tei poša: puļcēt vīnā vītā latgalīšu literaturys autorus i skaiteituojus, kab napīspīstā atmosferā klauseitūs i skaiteitu dzeju i prozu latgaliski. Guojīņs naktī iz Trūpu Valna akmini i reitā iz Viļānu tiergu jau ir tradiceja, tok kotru godu pasuokums pasagrīž pa sovam.
Šuo gods Tievanānu pavasara miseja ir savest kūpā jaunūs latgaliski rokstūšūs autorus jau ar atzeitajim Latgolys literaturys autorim, kab, kūpeigi diskutejūt, struodojūt, analizejūt sovus dorbus, īsadvasmuotu, caltu jaunūs latgalīšu autoru dzejis, prozys kvalitati.
Pasuokuma plans:
9. juņs:
• 13.00- 16.00 īsarasšona Tievanānūs: īsapazeišona, pušdīnis, tolka i c
• 16.30 literaruo darbneica jaunajim i jau atzeitajim latgaliski rokstūšajim literaturys autorim i aktivitates tim, kuri naroksta;
• 18.00 – 20.00 literatu dzejis, prozys skaitejumi;
• 20.00 dzīsmis, daņči, spēlis, sarunys, latgalīšu kinu vieršonuos, vakarenis;
• 24.00 guojīņs iz Trūpu Valna akmini;
• Nakts mīrs.
10.juņs:
• 6.00-7.00 tradicionalais guojīņs iz Viļānu tiergu;
• Latgalīšu gruomotu golds;
• Cuoļu i raibūs syvānu pierkšona.
Praktiskuos lītys:
• leidza jamam gastiņci (ādamys i dzeramys lītys);
• teļti, guļammaisu guliešonai;
• datikšona iz Viļānim ar stopim, mašynom, zyrgim, sabīdryskū transportu (kusteibys saroksts — 1188.lv).
Kai Tievanānu čulanā beja cytus godus?
1. gods.
Vaļuka dzejūli, pīniņu vaiņuki i saulis pīlyugšona iz pogroba
2. gods.
Spylgtuokuo frāze nu Guntix — “Skaiti mudruok, dreiži atīs fašisti ar spičkom!”
3. gods.
Patriotu golds ar karūgu, zači i siļčis asti.
Spylgtuokuo frāze nu Raibuo Suņa — “Babys studiņs cīši gords. Tik daudz motu.”
4. gods.
Loba daudzi navāga, tok bez guojīņa iz Trūpu Valna akmini — nikur!
5. gods.
Sukņu i švītu velobraucīņs nu Nagļu da Viļānu „Koč kas na nu ituo godu symta”.
Spylgtuokuo frāze — Vaļuka i Santys dialogs par ūdim:
– Piec stuņdis jī ak jau aizīs gulātu.
– A jim princips — leidz pādejam klientam!


text:
Pyrmaviesture
Pyrmaviesture (anglīšu: prehistory, pre-history; krīvu: пpeдыcTopия; дoиcTopичeckaя эпoxa; latvīšu aizvēsture) — tradiceigai itai sauc ciļviecis viesturis pyrma roksta izguoduošonys. Pa cytam, šudiņ aktualuokam, redzīņam pyrmaviesture irā ciļviecis viesture da agrokulturys atsarasšonai. Vēļ irā redzīņs, pa kuram par pyrmaviesturi sauc ciļviecis viesturis da ļaudeibys lūmu atsarasšonai.
Pyrmaviesturis terminu pyrmū reizi izlītuoja praņcīšu zininīki (praņciskai pré-historique) XIX gs. suokuos, apraksteidami atradīņus Dīnavydpraņcejis oluos. Ciļviecis pyrmaviesturis tiemej arheologeja, paleoantropologeja i jūs sūpluokatzaris.
Deļ tuo, ka pyrmaviesturi vysucieškuok sīn ar roksta atsarasšonu, izškireiguos kulturuos pyrmviesture beigusēs izškireigā laikā, a kurys nakurys kulturys sova roksta net vysā natyka izguoduojušys.
Sadalejums laikavydūs[pataiseit | labot pirmkodu]
Tradiceigai pyrmaviesturi dola itaidūs danīšu zininīka K. J. Tomsena (C. J. Thomsen) pasūleitūs laikavydūs:
- Akmiņlaiki:
- Bronzlaiki;
- Dzeļžalaiki.
Kod nakod izškir vēļ i eneolita laikavydu.
Termina i periodizacejis kritika[pataiseit | labot pirmkodu]
XX godusymtā pyrmaviesturis termina zemeigums sasamazynuoja. Ciļviecis viesturis styngra daleišona laikavydūs da roksta atsarašonai i piec juos suoce naatsataisnuot, vairynojūtīs arheologejis datim ap boguotom kulturom, dzeivuojušom da roksta izguoduošonys i pasaplotūt radejaktivajai datiešonai, kura ļuove „viesturiskajim laikim“ pasastumt vys tuoļuok puorīsmē. Vīnulaik, „globalizejūtīs“ pasauļa viesturei, dalejums pa roksta izguoduošonai šaļtim davad da absurdiskim dalaidumim. Pīvadumam, itai dolūt, izītu, ka Egipts viesturiskajūs laikūs īsūļuojs jau 3500 godā pr. m. e., a Jaungvineja – tik XIX godusymtā.
Šudinejai kritikai pavaļdeiga i pa daļai savecejušuo Tomsena periodizaceja. Saceisim, šumeru civilizaceja rokstu turēja vēļ pyrma bronzlaiku. Nu ūtrys pusis, arheologiskī atradīni centralajā Anatolejā (Turcejā) ruoda, ka tīnis agreimuo neolita kultura jau muocēja apdareit varu (8000 g. pr. m. e.).


text:
Izdavums “Škilbanu sīvas” ir 144 puslopu bīza gruomateņa ar kluotyn dalyktu audio disku. Dzīšmu īroksti ir unikala līceiba par Škilbanu etnografiskū ansambli i tuo dzīduotuojom, kai ari par Zīmeļlatgolā, eipaši Škilbanūs dzīduotūs dzīšmu repertuaru. Izdavumā apkūpuota informaceja par Škilbanu etnografiskuo ansambļa viesturi 35 godu ilgumā, 20 dzīduotuoju dzeivisstuosti, 26 vysaižūs laikūs īraksteitu škilbanīšu dzīšmu audio īroksti, nūšu transkripcejis i dzīšmu vuordi.
Video “Es apsieju lynu dryvu”
NOMINANTI:
Ineta Atpile-Jugane, dzejis kruojums “Mūdynuot muokuļus”
Dagnija Dudarjonoka, Gunta Nagle, Ligija Purinaša, Jana Skrivļa-Čevere, dzejis kruojums “Linejis”.
Sandra Ūdre, Juoņs Ryučāns, romans “Aizlauztais spaits”
Anna Lazdāne “Viensētu koka arhitektūras savdabība Dienvidlatgalē”


text:
Eņgeli, raudit
Beлиkий пocT
Eņgeli, raudit! Raudit, debess gori,
osoras jyusu plyust lai zemei pōri!
Raudit par nōvi, raudit jyus pi kopa,
kur dusēs mīsa jyusu Kunga lobō!
Raudi tu, saule! Raudi, mēness, žēli!
Nūdzēsit, zvaigznes, sovu spūžū kvēli.
raud debess plašums, gaismas apmyrdzātais,
jo krystā pacalts Dīva Dāls vyssvātais.
Raudi tu vysa, skaistō zemes rūta,
kas tevim, cylvāk, Radeitōja dūta.
Osorom ryugtom raudi, zeme vysa,
vysaugstō Kunga dzeivieba jau dzysa.
Raudit jyus, putni! Lūpi, raudit žēli,
ari jyus visi, breivī meža zvēri!
Apraudit Kungu, vysas byutnes dobā,
jys daudzi veicis ari jyusu lobā.
Raudi, tu zeme, Dīva Dāls kur gōja,
kad pesteišonu visim sludynōja.
Osoras, leistit vysur, kur Jys stōja
un sovus ļaudis apkōrt pulcynōja.
Raudi, kolns svātais, gūda, slavas cīneigs,
leidz Kristus nōvei beji mozs un nīceigs.
Pōr tevi svātais Asnis straumem leja,
kad debess Valdnīks krystā pīkolts beja.
Raudi, kops tymsais, izkolts akmiņs radzē,
Kungs tevī guldeits, stōvi Viņa sardzē.
Pīsaceļs Kristus, nōves vara pazuss,
radeiba vysa Dīva spāku sajuss.
Raudi tu, cylvāk, viļteibai kas ļōvīs,
styprynoj sevi, grākam pretī stōjīs!
Osorōs ryugtōs krysta prīškā lyudzīs,
lobajam Dīvam sovas vaines syudzi!
Teicit Kungu. Reiga, 1990. No. 38. lpp. 415-416.


text:
Junī zīd dabasi i zeme.
Pirmdiena, 16. jūnijs 2008 15:09
– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –
Kuortejais nedeļgols, piec kura vajadzātu atsapyust. A kū tī. Cikom dzeivoj, i kusti. Tys nikuo, ka piec tik trokys juošonys pa pasauli šaļtim i vysā nakusti…
Apjuoju puspasauļa. Latgolā niule kai dabasūs – vyss bolts. Vyss vīnūs suņubūrkšu zīdūs. Itai var byut tikai junī. Zīd i zīd. Kotra seikuokuo skareņa i zuoleite.
Vakar pīvakarē ar Lukaševiču brydom pa zuoli pi Ūzulainis kopu statiņa. Sprīdem – naz, ir taidi privatī kopi. Daej pi vuorteņu, a tī pīraksteits – privatīpašums. Īeja aizlīgta.
Pīrosts tok, ka ej, kur gribi. Lai kas, tok kopi pīdar vysim.
Lukaševičs maņ pieški pavaicuoja, par kū byus muns ituos nedelis dīnroksts. Až apjuku. Es tok nikod nazynu, par kū raksteišu. Ar kū suoksīs, ar kū beigsīs i voi vysā byus. Rokstu da rokstu. Kū asu dūmuojuse pīraksteit, tys tai i stuov napabeigts i naīsuokts. Taipat vysaida breinuma gona.
Da i itam žanram vaira pīdar najaušeiba kai plans.
Atsacieju jam, ka raksteišu par itū šaļti. Kai mes obeji syltā juņa pīvakarē brīnam pa zuoli.
A kopi tī beja interesni, iz privatuos zemis sataiseiti vīnai saimei – Barkānim. Cyta nivīna, tik sovejī. Vyss šmuki izpļauts, sakuortuots. Iz kopu vyds bolts krysts.
Tī apglobuots ari 1947. godā mirušais latgalīšu politiks, uorsts i publicists Vinca Barkāns. Jis sovā laikā ir bejs 3. i 4. saeimys deputats nu 1928. da 1934. goda, Latvejis Centraluos padūmis lūceklis nu 1944. da 1945. goda, Ludzys i Rēzeknis apriņča vaļdis prīšksādātuojs.
Cylvāks darēja i beja, da cik cylvāku itai ir bejs i cik vēļ jūs byus. Tok jī vysi nazkuo cerēja i jī vysi niu cer. Vysim jim dzeive beja pylna itaidu seikumu. Vysaidu nacarātu kasdīnys breinumu.
Myusim vysim dzeive pylna mozu laimeišu. Kai sorkonu meža zemneicu ūgu zuolē – škur tik i losi.
Nikuo taida lela jau nav. I nagaidi. Tik eisys laimis šaļtenis.
Juņa zuolē sazīdiejuši juoneiši, cytā vītā saukti par zylgaļveišim, cytā par juoņazuolem, cytā par nārbulim, cytā vēļ kai. Meža zemneicys saulē sakorsušā zuolē. Zivteņa daplikšynoj ar asti muorkā. Bārna syltais pakauss zam zūda. Babys krunkainuos rūka dasaskor vīgla i solta – vasali, vasali. Kačs dasaglauž pi kuoju.
Pieški saprotu, cik dzeive ir drausmeigi eisa. Otkon gotovys meža zemneicys, otkon īt Leigū. Nakts eisys, eisenis.
I kod vēļ itai byus.
Īguoduoju, kai nazkod paguojušuo godu symta beiguos Luvrā kleidu pa holandīšu muokslinīku zalim i vierūs jūs obrozus. Kai maņ patyka jūs smolkai izzeimātuos detalis! Tuoļumā pa ladu skrīn bārns ar suneiti, a suneišam acs boltums puorgrīzts.
Tī beja ari Pesteituoja obrozi, a zam krysta lyudzās Jumprova Marija, nazkaidi svātī i obroza pasyuteituoju saime. Tāvs, muote i bārni. Až ni kai myusu dīnu karteņā Aglyunis svātkūs 15. augustā – kurs var, tys jau aizruopoj, aizklemš i aizjuoj. Tys i lyudzās, i dīnu svietej.
A vēļ zam krysta beja meža zemneicenis. Mozys, sorkonys, akuratnai izzeimeitys ar vysom lapeņom i dzeislom. Jezus nabeja tik smolkai izzeimāts kai tuos zemneicys. Vys dūmuoju – kam juos tī. Izaruod, tuo laika gleznīceibā meža zemneicys simbolizej Kristus asni, kū jis izliejs par myusu grākim.
Kū vaira meža zemneicu pi krysta, tū izzeimātajai saimei atlaists vaira grāku. Sok, golvonais ir ticeiba.
Pi kopu vuorteņu saulē auga meža zemneicenis. Vierūs i beinuojūs. Jau gotovys. Zemneicys sorkonys, jau zīd juoneiši. Leigū tiuleņ byus kluot.
Napagaršuoju zemneicu – pi kopu tok. Tai navar, aiz cīna pret myrušajim. Kopi ir myrušūs privatīpašums. Vīneigais, kas jim palics.
A suņubūrkši pīder vysim. Mes asam atbiļdeigi par jim.


text:
Politiķi un Vēlēšanas, Balsot brīvība, Aktīvi piedalīties Demokrātijas, Balsot par Izmaiņām, Online referendums
Valdis Dombrovskis 2009, Dombrovskis, dombrovskis valdis 58 vsk, koalīcijas veidošana 10.saeimā, valdis dombrovskis ekonomists, valdis email, DOMBROVSKIS, valdis dombrovskis ģimene, dombrovskis roлocoBaл, dombrovskis, "ekonomists", valdis dombrovskis 2009, дoMбpoBckий, valdis dombrovskis 58.vidusskola, valdis dombrovskis foto and more...
Related polls > Ainārs Šlesers, Imants Parādnieks, Einars Repše, Nils Ušakovs, Vaira Vīķe-Freiberga, Raivis Dzintars, Valdis Zatlers, Solvita Āboltiņa, Sandra Kalniete, Aivis Ronis, Ivars Godmanis, Andris Bērziņš, Ģirts Valdis Kristovskis, Raimonds Vējonis, Tatjana Ždanoka, Roberts Zīle, Alfrēds Rubiks, Guntis Ulmanis, Andris Šķēle, Jakovs Pliners, (Valdis Dombrovskis) and more...


text:
Papyldynojūt myusdīnu latgalīšu literaturys kluostu, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izdavuse latgalīšu autoris Anitys Mileikys debeja dzejūļu kruojumu „mūžīgā nepārtikusī stirna”. Gruomotys redaktore ir dzejneica i publiciste Anna Rancāne. Dzejis kruojums izdūts ar Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstu.
Anita Mileika roksta gon latvīšu literarajā, gon latgalīšu rokstu volūdā. Ari dzejis kruojumam ir divejis dalis: latvīšu literarajā volūdā i latgalīšu rokstu volūdā raksteitī dzejūli. Tī atkluoj autoris pasauļa dualismu, tok ari obeju pasauļu saikni. Obejom dzejūļu kruojuma daļom izvālātī motivi sasabolsoj i stuosta par sīviškū pasauli, kuram tryukst mīlesteibys.
Mileikys dzejis kruojumā „mūžīgā nepārtikusī stirna” nav īvāruota latgalīšu dzejis tradiceja. Autore atsaļaun izaicynuot sabīdreibu i raksteit uorpus katuoliski korektuos tekstu ramys, izsokūt tekstā sīvītis seksualitati. Deļtuo kruojumā īkļautuo dzeja ir dabuojuse latgalīšu auditorejis viereibu i dažaidu attīksmi — gon nicynūšu, gon atzineigu.
Anita Mileika ir vīna nu tūs jaunūs autoru, kurī regulari pīsadola tekstu skaitejumūs kūpā ar cytim latgalīšu autorim, kai ari publicej dzejūļus latgalīšu ziņu portalā lakuga.lv. Taišni portalā Lakuga.lv publicātī A. Mileikys dzejūli tyka atzeiti par spylgtuokū 2011. goda debeju i dabuoja Latgalīšu kulturys goda bolvu „Boņuks 2011”, kas ir augšuokais apbolvuojums latgalīšu kulturā.
Anita Mileika ir dzymuse 1987. godā Dagdys nūvoda Osyuna pogostā, daboj filologejis magistra gradu Rēzeknis Augstškolā. A. Mileikys dzeja da šam publicāta Latgalīšu kulturys portalā Lakuga.lv (2011, 2012), interneta žurnalā Satori.lv (2012, 2013, 2014), žurnalā „Karogs” (2009) i Literaruos Akademejis kūpkruojumā „Toksiskā rasa” (2008).
A. Mileikys dzejis kruojums „mūžīgā nepārtikusī stirna” byus nūpierkams LgSC gruomotu stendā izstuodis „Latvijas Grāmatu izstāde 2015” laikā nu 27. februāra da 1. martam Starptautiskajā izstuožu centrā Kīpsolā.


text:
Cik daudzi nu jiusu šudiņdīnu pavoda ar sauli sirdī i iz placa? Tī, kas svātdiņ gasteja Lūznovys muižā, pavysam nūteikti varēja īsuokt nedeļu ar īdvasmu i smaidu iz lyupu.
25. oktobrī skaistuo muižys kuorma sīnys pīskandynuoja koncertprograma “Saule iz placa”, kurymā pīsadaleja RTU jaunīšu ansamblis “Jauna nianse” i Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai”. Obeji muzykalī kolektivi klauseituojus prīcynuoja ar apburūšu nūskaņu rodūšom kompozicejom – i lobuok zynomom, i na tik cīši. Izskanēja “Skonai” muokslinīcyskuos vadeituojis Guntrys Kuzminys originaldzīsmis i tautysdzīšmu apdaris, kai ari E. Ešenvalda, J. Lūsēna , K. Lāča muzyka. Lūznovys muižys Sorkonajā zalā vaļdeja saulis pylna atmosfera, kas rūtuoja kai klauseituoju sejis, tai ari dzīduotuoju vaibstus, nu par apmaklātuoju garšys kuorpeņu lobsajiutu pasaryupieja “Pērtnieku” gordumi, kas gostim pīduovuoja puosokainys uzkūdys moksys bufetē.
Paļdis sokam Lūznovys muižai, myusu draugim – RTU jaunīšu ansambļam “Jauna nianse” – par kūpeigū saulis dzīšmu skandiešonu i, prūtams, myusu namaineigajam i leluokajam atbolstam – Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibai, kas vysod paleidz myusu ideju i iniciativu eistynuošonā!
Sauli iz placa vielejūt,
Rēzeknis nūvoda vokaluos studejis “Skonai” dalineica Aiva


text:
Bārenīte un mātes-meita akā.
23. A. 480. Teicējs A. Taločko Sakstagala pag.
Vīnam medinīkam nūmyra sīva un jei atstuoja mozu meitu. Medinīks beja vēl jauns un apsaprecēja ar ūtru sīvu. Pēc kaida laika pīdzyma ūtrai sīvai meita un tik nasmuka, ka tāvs nazcik reižu teicja sīvai: "Muna pyrmuo meita tūmār smukuoka par ūtru !"
Tys napatyka sīvai, un viņa nu dusmem gribēja kaut kai jū nūnuovēt. Vīnā dīnā, kad medinīks beja mežā, viņa pajēmja buorenīti nūsyta, tad aiznesja jū pi okas un īsvīdja tur, bet paša atskrēja un suoka rauduot, ka meita īkrita okā. Kad atnuocja veirs un dabuoja zynuot, kas nūtyka, jis tyulen atskrēja pi okas un vylka meitu. Meita vēl beja dzeiva. Pamuote nu bailem nazynuoja kū darīt. Pameita pīnuocja jai kluot un klusiņam teicja: "Muot, nasabeist, es tāvam nasacīšu, tykai tu cytā reizē tai nadori."
Muotei kaut kauns beja, bet tūmār viņa naticēja buorenītei un nu bailēm, ka viņa var kaut kad pasaceit tāvam, īdevja jai paēst un ēdinī īlyka gifti. Pameita naēdja un atdevja muosai, kura tikkū atnuocja nu meža un muote vēl juo naredzēja. Muosa tyuleņ apēdja tū, kū īdevja, jai buorenīte. Muosa nyu gulēja nadzeiva. Kad muote atskrēja un suoka rauduot, ka buorenīte nūzuolēja juos meitu, tāvs prasīja: "Kuopēc tu tai darīji?"
Buorenīte jam atbildēja: "Tuopēc, ka viņa tū man īdevja ēst, es-nazynuoju, ka tur beja gifts un atdevu jai. Te es naasmu vainīga."
Tai jei izstuostīja tāvam vysu, kū pamuote ar jū darēja un tāvs vaicuoja: "Kuopēc tu beji dzeiva, kad jei nūsyta tevi?" Meita atbildēja: "Tuopēc. ka kad jei mani syta, es apsamešu par nadzeivu un viņa nu bailem kai dreižuok mani kaut kur nūglobuotu, cikom tu atnuoci, īsvīdja okā. Tai kai tur nabeja tik dziļi, es stuovēju un gaidīju, kad tu atskrīsi un izjemsi mani nu akas."
Pamuote, tū dzierdēdama, nūkrita uz zemes un palyka nadzeiva. Medinīks ar sovu meitu vēl ilgi dzeivuoja.