text:
„Bez PVN” Voldiks, kurs dzeivoj iz jumta
Ar ūtrū albumu, koncertim, sātyslopu i jaunu sastuovu aktivu darbeibu atsuokuse latgalīšu grupa „Bez PVN”. Iz skotuvis radzami jau zynomī bruoli Kristaps i Guntis Rasimi, jim pīsavīnuojs Jurs Vucāns, kas, kai smej grupys bīdri, izduovynuojs Latgolai dzīsmi par opeli, bungys pīspielej grupys „Momend” bundzinīks Normans Bārbals, bet pi basgitarys niu kusteigs i prīceigs radzams Valdis Vucāns ci grupys bīdrim vīnkuorši Voldiks. Kas i kaids ir Valdis? Varbyut leluoka skaidreiba sasarass piec puora vaicuojumim.
„Bez PVN” albuma prezentacejis laikā daudzim beja vaicuojums, kas tys Voldiks taids ir. Kas tod jis ir?
Kas es asu? Grupys „Bez PVN” basgitarists. Asu Juram bruolāns i Aijis „muosa” Guntim i Kristapam. Es jūs pazeistu ari jau… kaidus godus sešus, pa munam.
Cyts vaicuojums tod byutu bejs, kai var tikt spēlēt grupā „Bez PVN”. Niu skaidrs – caur pazeišonūs…
Njāāā… (smejās) Caur pazeišonūs. Bet vēļ ir nūsacejums, ka juobyut pasystam iz dažaidom izdareibom i taidam, kū grupa pījem. Jī izviertej i tod secynoj, voi Tu esi gona lobs, kab spālātu grupā.
Cik atlasis kuortys Tev beja?
Maņ beja eksamens! I eksamenā beja divejis atlasis kuortys: muzykys spieliešona i iedīņa degustiešona aizsītom acim.
Kristaps Tevi raksturuoja ar vīnu vuordu, ka grupā Tu esi tamada…
Nui, tei tamada myusim cīši meila tema. Tamada ir tys, kurs soka tostus, uzmundrynoj tautu i tai tuoļuok. Da tostu saceišonai es vēļ naasu tics publiski, bet mož i na cik i tuoļā nuokūtnē tys varātu nūtikt.
Tevi raksturuoja ar vīnu vuordu, bet kai Tu raksturuotu „Bez PVN”?
Oi… „Bez PVN” ir vysaiži. Cīši dzīvesprīceigi. Ar cīši lobu i izteiktu humoru izjiutu. Tys ir vīns nu leluokajim styurakminim, deļ kuo grupa ir kūpā. Vysod teik jūkuots, vysūs mieginuojumūs i storp tim. Myusim ir cīši lobys attīceibys na viņ mieginuojumu laikā. Sasakontaktejam, sasateikam ari taipat, doram vysaidys lītys kūpā. Vysim, ruodīs, ka ir taids kūpeigs redziejums iz dzeivi. Mes kotrs asam ari sovaiduoks. Drusku slinki, kurš kurluoks i tai tuoļuok.
Kū Tu dori kasdīnā?
Iz papeira es asu klasificāts kai nūdūkļu inspektors. Bet es nastruodoju tymā sferā, par tū ka… nu kai es tagad cylvākim praseišu nūdūkļus, ka pats spieleju grupā „Bez PVN”? Niu jau ostoņus godus es struodoju par jumiki-skuordnīku. Pa jumtim viņ dzeivojūs. Tī maņ cīši pateik. Augšā nivīns natraucej, tī ir klusai, labi pa dīnu. Bet es vysus nu augšys radzu. Saīt koč par puora stuovim, bet tyvuok Dīvam.
Kai Tu tyki taidā sferā?
Pabeidžu vydsškolu, atbrauču iz Reigu i gribieju pastruoduot. Suoku struoduot, palyku struoduot i tai i tāņ struodoju. Nūdūkļu inspektorus pabeidžu deļtuo, ka piec vydsškolys beja kur ta juosavuica. Es daže nazynu, kai es izdūmuoju tī pasavuiceit. Pabeidžu, bet maņ tei tema nav meila, deļtuo ari nastruodoju.
Kaidys Tev ir sajiutys, kod Tu redzi sovu pabeigtū jumtu?
Tagad jau ir tai, ka, ejūt pa Reigu, es radzu – vīns jumts muns taiseitais, ūtrs. Ir tai: suocūt jaunu, tu atej, nūviertej i ir drupeit taida īškeja sajiuta – koč kas kņut – deļ tuo, ka kotrs jumts ir sovaiduoks. Metodis vīnaidys, bet jumts sovaiduoks. Tod tu suoc jū taiseit. Nu suoku izprūti, izdūmoj, kai tu taiseisi, puorzalomoj ar vysim īspiejamajim dorba vadeituojim i arhitektim, tod dori. Pats process cytu reizi apād vaira nervu, kai grybātu, bet ir cīši loba sajiuta, kod tu pabeidz tū sātys capuri. Nūkuop nūst, paej metrus symts, voi cik jau saīt, atpakaļ, verīs iz jumtu i dūmoj: „Jā, es atguodoju, ka ite jumta vēļ nabeja, nu niu jis irā!”
Kurs ir bejs Tovs cikom leluokais izaicynuojums?
Doma bazneica. Divejus godus jumeju pa tīni. Gondreiž vysu jumtu mes iztaisejom ar kolegi divatā. Vysi latgalīši niu var īt garum i lepuotīs ar Doma bazneicys jumtu. Varbyut i deļ tuo maņ Dīveņš ļuove spēlēt grupā. Nu tai i saguoja – kod pabeidžu Doma bazneicys jumtu, es suoču spēlēt „Bez PVN”.
Kas Tev kai Valdim vēļ pateik?
Maņ pateik vosorā braukt ar ritini, zīmā ar snovbordu, pavasarī pieteit mārgu jaunūs tārpus i rudinī laseit mežā sieņs. Agruok cīši patyka ēst gatavēt, nu niu taids periods dzeivē, kod vyss taids sasteigts i jaunys ponnys vēļ nav nūpierktys. Bet gon jau, ka tei dzela nikur tuoli naatpaliks. Pateik aizbraukt gostūs iz Preilim, iz Latgolu pi mamys, pa laukim atsapyust.
I kai ar napatikšonu?
Napateik…? Es jau taids smaideigs, lobs cylvāks – maņ vyss pateik. Cytim grupā tī reizem vyss sļikti, voi ir vīns sovs pareizais vīdūklis, bet maņ cīši reši ir koč kas taids, kas napateik.
Albuma prezentacejā Aigars i Ingars nu „Borowa Mc” beja gotovi Tev fanklubu taiseit. Ar sovu dzeiveigumu beji jūs favorits. Voi Tev nav baist itai saslimt ar zvaigžņu slimeibu?
Es dūmoju, ka nā. Nazynu, kas ir zvaigžņu slimeiba. Albums jau ir izdūts i ka naasu saslims, mož vaira i nasaslimšu.
Bet lampu drudzs Tev ir?
Pyrma koncertim – jā! Tai kai maņ ir bejs daudz koncertu (smejās) – vasali četri – tod pyrma kotra koncerta ir nalels uztraukums. Bet tys pazyud trešajā dzīsmē. Pyrmajā dzīsmē ir tai, ka juosaver iz pierstim – ka tik koč kū nasajaukt. Ūtrajā dzīsmē Tu jau saprūti, esi īsaspielejs i trešajā tod jau aizīt. Vysi ir sasavāruši vīns iz ūtra, sasasmaidejuši, tod jau palīk vīgļuok i piersti kustīs lobuok, dūmys raisās uotruok.
Cik seņ Tu spielej basu?
Nu pārnuo goda beigu. Pyrmū reizi basu pajiemu rūkā oktobrī. Tagadejai grupai „Bez PVN” tūlaik jau sastuovā bez basista i bez bundzinīka beja mieginuojums, i es beju tī atguojs kai gosts. Nazynu, voi maņ sātā nabeja kuo dareit, voi atbrauču reizē ar jim nu Latgolys, voi kai tī beja. Zāni izguoja nu mieginuojumu telpys, īdeva maņ rūkā basgitaru i pasceja: „Voldik, še, pasavuici spēlēt basu! Ka tev saīs spēlēt basu, tod tev saīs spēlēt basu (atkluosme). Nasaīs, nu vysmoz byusi paraudzejs spēlēt basu. Švakuok jau nabyus.” Pa tuo mieginuojuma laiku īsavuicieju vīnu melodeju nūspēlēt. Nu i tai suoču vuicētīs vaira.
Bīži kasdīnā trenejīs?
Es cenšūs, teoretiski, kotru dīnu vysmoz stuņdi. Es zynu, ka tys ir pamoz i ir dīnys, kod maņ nasaīt, bet es cenšūs. Cytu reizi saīt vaira kai stuņdi – tys atkareigs nu garastuovūkļa. Bet es raugu atsasēst paspielēt kotru dīnu. Dorba dīnys maņ ir jumtim, vokori i breivdīnys muzykai.
Kura nu „Bez PVN” dzīsmem Tev pateik vysvaira?
Tys ir atkareibā nu situacejis i nu apstuoklim. Cytreiz sastdīnis reitā var patikt „Loopi”, pīktdīnis vokorā „Zuoleite”. Bet vyspuor es asu pamanejs, ka maņ pateik vysys dzīsmis, kū mes spielejam (smejās). Maņ pateik juos spēlēt, pateik klauseitīs.
Voi Tu pats ari esi raudzejs raksteit dzīsmis?
Naasu raudzejs. Vēļ cikom nā. Cytu reizi, sātā siežūt, vīns pats džemoju – pabļaunu, padzīdu. Da kuorteigai dzīduošonai gon vēļ kai da Maltai kuojom nu Reigys.
Prezentacejā „Bez PVN” saceja paļdis mūzom par īdvasmu. Kas Tevi īdvasmoj?
Kas mani īdvasmoj? Prūtams, ka maņ ir mūza. Jei staigoj maņ vyslaik pakaļ, kuop ar mani iz jumta. Ha. Vyspuor maņ cīši pateik tys, kū es doru tī iz skotuvis. Tei ir muna mūza. Laikam prīca viertīs iz cylvākim, kurim pateik, kai grupa „Bez PVN” spielej. Paļdis jim!
Voi par muzyku Tu jau sapņuoji bierneibā? Par kū Tu vyspuor gribieji byut?
Maņ nabeja taida sapyna, ka es bierneibā grybātu byut tī policists, guņsdziesiejs voi… rokzvaigzne. Es daže pyrma goda par vysim 100 % beju puorlīcynuots, ka es nikod nakuopšu iz skotuvis i naspieliešu koč kaidu instrumentu, pīmāram, basgitaru. Bet nu redz kai dzeive sasagrīž, ka niu juospielej!
Cik bīži Tu itai ļaunīs dzeivis īspiejom?
Vai, vysu laiku, maņ ruodīs! Es asu dzeivei taids dīzgon atvārts cylvāks. Maņ pateik paraudzēt vysu laiku koč kū jaunu.
Voi esi dūmuojs par vēļ kaidu muzykys instrumentu?
Vīnu breidi sev golvā drusku, drusku beju īdzyns taidu dūmu, ka varātu paraudzeit kontrabasu, kas taida lela basgitara viņ ir. Bet nūpierkt i sev jū sātā turēt, tys nav tai cīši labi. Vīneigi, ka jū varātu izmontuot kaiduos dzīsmēs voi iz atseviškom dzīsmem iz skotuvis iznest. Pateik maņ, kai tys kontrabass izaver. Taids lels! Bet nu dzeive ruodeis, kai tī saīs. Par agri sprīst navajag.
Koncertūs puiši uzsver, ka esi šmukuokais nu grupys, breivs i ka mārgys var pīsasaceit ryndā. Kaida tod ir atsauceiba?
Cik daudz koncertu ir bejs, tik ari lela atsauceiba (smejās). Leluokuo atsauceiba tāņ beja laikam piec albuma prezentacejis. Bet es naasu rokzvaigzne. Zam lūgim fanu bors nastuov i es ari nagrybātu, kab tai byutu. Cytreiz ir tai, ka vīnā dīnā socialajūs teiklūs ir par daudzi uzaicynuojumu nu dažaidom personom. Tai kai maņ ir gryuts atsaceit cylvākim, tod reizem tys saīt drupeit apgryutynūšai… Bet reizē, ka tys koč kaidā veidā paleidz grupai, tod es asu ar mīru sevi zīduot!
„Bez PVN”, kai jau zynoms, ir nūstuoja, ka dzīd taidā volūdā, kai dūmoj. Kaids ir Tovs latgalīšu volūdys stuosts?
Es asu runuojs latgaliski vysu laiku i nu tuo nasakautreju. Maņ ari dorba bīdrs ir latgalīts. Vysleidza – Reigā, Ventspilī, kod struodojam, vysod runojam latgaliski. Ir forši apsavērt nu molys iz cylvākim – ir kuri paprosa, voi mes franciski runojam, voi kaidā volūdā mes vyspuor tī runojam… Ka runoj mudri latgaliski, tod cylvākim nu molys ir gryušuok iztvert. Bet tys līk pasmaideit. Latgalīšu volūda ir pluss. Es zynu vīnu volūdu vaira kai cyti, kurī nazyna! I es lepojūs ar tū.
Kaidys ir Tovys asociacejis, kod suoc saukt itaidus vuordus… Pyrmuo
Reits.
Tylts
Red Hot Chilli Peppers
Viejs
Viejs. Nu tīšom viejs. Gaisa plyusma. Deļ kuo maņ nav cytys asociacejis ar vieju? (naizpratnē smejās)
Grybu dzeivuot
Guntis buorzdā.
Vyss vīns
Nu asociejās ar Kristapu. Jis jū nu suoku beja īdzīduojs.
Zuoleite
Ha, ha, ha. Nu, zuoleite… Lai byutu itei zuoleite, kas parkā.
Bolts. Kluss. Navaineigs
Na asociaceja, bet cīši spilgti atmiņā ir palics tys Kristapa tārps, kas jam beja SeMā (seņuok raidejums LTV7), kod jī tī akustiski spielieja. Tod vēļ Aija beja. Maņ tys tārps atmiņā plaiksnej.
Vuordu cīš daudz
Ar koč kaidu trauceni. Varātu byut cukra trauceņš, kurs ir pylns ar koč kū. Tī vuordi laikam vydā.
Asom tepat
Asom tepat… dzīsme. Palikšona. Es nikod naasu braucs struoduot iz uorzemem. Ir bejušys dūmys vīnu mozu breiteņu, ka mož paraudzēt, teiri tai pasavērt, kai tī ir. Cyti struodoj, bet es saprotu, ka nagrybu vyspuor nikur braukt. Maņ tepat ir perfecto!
Kas Tev dora tū lobū sajiutu ite?
Lobuo sajiuta ir, ka es doru koč kū ite Latvejā – piec manis palīkūšu. Ari maņ ir draugi, kuri struodoj uorzemēs. Jī atbrauc, i es verūs iz cylvākim, kas struodoj dorbus, kurūs nagryb struodot. Bez kaidom izaugsmis īspiejom. Tys, pa munam, nav pareizi. Vajadzātu cylvākam dareit tū, kas jam pateik, interesej. Vēļ es asu puorsteigts par jūs iesšonys paradumim. Atbrauc draugi pi manis gostūs, es taisu jim vakarenis, a jī lelom acim šokā verās, ka „tu i salatus pats taisi, i buļbus vuorej?” Tei ir līta, kas maņ otkon līk īplest acs. Braucit vysi atpakaļ, byus foršuok!
I tod pādejuo… Reits
Vīna asociaceja: vosorys agrys reits. Puspīci nu reita, varbyut pat četri. Kod mygla vēļ turīs i saule lāc. I tys nav piļsātā. Dreižuok koč kur Latgolā iz grants ceļa. A ūtra taišni i ir dzīsme „Reits”, kas asociejās ar stresu, jo koncertūs juospielej pyrmuo. Tod vēļ juosaver iz pierstenim, kab nasajiukst…
Ar Voldiku sasarunuoja Edeite
Kartenis: Baiba Buceniece i nu grupys “Bez PVN” arhiva


c: text/html

text:
Daugovpilī organizej Latgolys folklorys školu
Kab nūdrūšynuotu Latgolys kulturvidis daudzveideibys saglobuošonu i atteisteibu, Daugovpiļs Latvīšu kulturys centrs i folklorys kūpa “Svātra” nu 17. septembra organizēs Latgolys folklorys školu.
Itei jau byus ūtruo reize, kod, pasasokūt VKKF Latgolys programys atbolstam, Latgolys folklorys kusteibys dalinīkim i folklorys atteisteibā īinteresātim ļaudim byus vareiba apmeklēt meistarklasis tradicionalūs muzykys instrumentu spēlē, tradicionalajā dzīduošonā i latvīšu tradicionalajā dejā. Meistarklasis nūtiks Daugovpiļs Latvīšu kulturys centrā, Reigys īlā 22a, Daugovpilī.
Nūdarbeibu nūtikšonys laiki var tikt maineiti atkareibā nu aktualitašu i dalinīku vajadzeibu instrumentu spēlis vuiceišonuos procesā.
Iz instrumentu spēlis nūdarbeibom juoīsarūn ar sovim instrumentim. Bez sova instrumenta var pīsadaleit vāruotuoja lūmā voi ari var vīnuotīs ar kaidu kolegi draudzeigai pasadaleit ar instrumentu.
Dalinīku vītu skaits īrūbežuots.
Dasasaceit var iz vysu nūdarbeibu programu voi ari iz atseviškom nūdarbeibom: tradicionaluo dzīduošona; tradicionaluo deja; mandolinys, cymbalys, pūdzeņceitara spēle; kūklis spēle; garmanis spēle.
Dasasaceišona i vaira informacejis, zvonūt 29118992 da 8. septembra 17.00.
Karteņa: nu LaKuGys arhiva (autore: Kristīne Pokratniece). Karteņai ir tik ilustrativs raksturs.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Dokumentaluo kina “Likteņzeme” viestej par latgalīšu gruomotu puorraksteituoja Andriva Jurdža dzymtys sasatikšonu myusu dīnuos. Jurdžu dzymtu saškēle Ūtruo pasauļa kara laikā, daļa devēs iz Rītumim, daļa palyka Latvejā i cīte nu Stalina represejom i tyka izsyuteita iz Sibiri. Kinys režisors i scenarists Jānis Ozoliņš-Ozols, producents Vilnis Kalnaellis. Kinu studija RIJA.
NOMINANTI:
Facebook lopa “Latgaļu vyspasauļa gudreibu olūts”
Izgleitojūša datorspēle “Īsapazeisim/Iepazīsimies”
Latgolys regionaluo televizeja
Latgalīšu kulturys ziņu portals LaKuGa.lv
Romana “Klūgu mūks” tulkuojums lītaunīku volūdā


text:
Daugovpilī atkluos muokslineicys Sanri personalizstuodi
5. janvārī 16.00 Latgolys Centraluos bibliotekys abonementā (Reigys īlā 22a, 2. stuovā) tiks atkluota muokslineicys Sanri personalizstuode “bez nosaukuma”, informej bibliotekys puorstuove Inga Gedžūne. Izstuodis dorbi ir radeiti laikā nu 2009. da 2016. goda i reizē tiks izstuodeiti pyrmū reizi.
Jaunuos, talanteiguos muokslineicys Sanri (Sandrys Poplavskys-Rimicānis) interešu i aizaraušonu lūks ir cīši lels – gleznīceiba, keramika, instalacejis, video i fotografeja. Muokslu Sanri ir studējuse Daugovpiļs Universitatis Muzykys i muokslys fakultatē i Latvejis Muokslys akademejā, kur sajēme magistra gradu konceptualajā gleznīceibā. Ir Latvejis Muokslinīku savīneibys i Daugovpiļs regiona muokslinīku asociacejis bīdre. Nu 2004. goda aktivai pīsadola grupu izstuodēs, reikoj ari personalizstuodis. Ir bejuse vairuoku izstuožu i muokslys projektu kuratore. Itūšaļt struodoj studejā 3KM, veidojūt muzykys klipus, TV raidejumus (“Sajūti Latgali”, radūšus reklamys i marketinga projektus, ari latgalīšu volūdys apvuiceibu video “Runuosim latgaliski”.
Izstuodē “bez nosaukuma” īkļautī dorbi teik izsaceiti ar vysaidom kruosom i fakturom, zynomom formom i tālim. Skaidrojūt izstuodis lakoniskū i nūslāpumainū koncepceju i lāmumu tū veiduot “bez nūsaukuma”, muokslineica soka: “Namīļoju runuot par sovim dorbim, kai ari, parkū es tū doru i kas ir radzams munūs dorbūs. Lai dorbi poši runoj.” Piec Sanri dūmu dorbu nūsaukumi skateituoju īlīk nūsaceitūs ramūs i naļaun fantazēt, partū itūreiz muokslineica nūsprīduse ļaut kotram skateituojam pošam datikt pi sova stuosta.
Izstuode “bez nosaukuma” byus apsaverama Latgolys Centraluos bibliotekys laseitovā i abonementā da 31. janvara dorba dīnuos nu 11.00 da 20.00 i sastdīnēs nu 10.00 da 17.00.


text:
Izdūta gruomota “Latgale – atspulgi vēstures spogulī”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Izdevnīceiba “Madris” izdavuse Manfreda Šnepa-Šneppes gruomotu “Latgale – atspulgi vēstures spogulī”. Tei stuosta na tikai par Latgolu, bet ari par tū, kas nūtyka tai apleik – gon tyvuok, gon tuoļuokā pasaulī, saceits izdevnīceibys sātys lopā.
Gruomotys autors Manfreds Šneps-Šneppe (1935) dzims Rēzeknis nūvoda Drycānu pogostā, jis ir tehniskūs zynuotņu doktors i profesors, juo biografeja īkļauta pasauļa slaveneibu kruojumā “Who is who in the World”. M. Šneps-Šneppe vysod ir aktivi interesiejīs par viesturi i ari publiciejs sovus pietejumus. Publiciejs rokstus par Kārli Balodi i juo dzymtu, gruomotu “Latviešu strēlnieki: Rīgas revolūcija 1917” i cytys.
Gruomotai “Latgale – atspulgi vēstures spogulī” prīškvuordu i piecvuordu pīrakstejs režisors Juoņs Streičs. M. Šneps-Šneppe sovā jaunuokajā gruomotā aptviers plašu Latgolys viesturis pūsmu, suocūt nu aizviesturis i beidzūt ar puordūmom par Latgolys nuokūtni.


text:
Nūsaver filmys “Piļsāta pi upis” treileri, filma kinoteatrūs jau janvarī
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Nu 17. janvara kinoteatrūs varēs vērtīs Vīstura Kairiša jaunuokū filmu, viesturiskū dramu “Piļsāta pi upis”. Filma veiduota latgalīšu volūdā, i juos pamatā ir attīceibu stuosts iz paguojušuo godu symta 30.–40. godu viesturiskūs nūtykumu puormaiņu fona. Nupat publicāts filmys treilers.
Filmys “Piļsāta pi upis” scenareja pamatā ir latvīšu trymdys autora Gunara Janovska taida poša nūsaukuma romans. Filmys golvonajam varūņam Aņšam ir navaineiga profeseja daiļmaļavuotuojs, i jis ir pīpraseits pi vysom varom, kas pīcu godu laikā nūsamaina vairuokys reizis.
Patosa pylnūs ulmaņlaiku vītā atīt skorbais komunistu, tod nacistu režims. Aņša īcarātuo ir ebreju meitine Zisla, tok jaunuos sīvītis tāvs līk jūs mīlesteibai škieršļus. Saīt tai, ka itymā laikā Aņša dzeivē uzarūn ari šmukuo latvīte Naiga. Storp treis varom, kas sabrodoj Aņša piļsātu, divom sīvītem, kas plūsa juo sirdi, īspiejama tikai vīna izvēle.
Filmā byus dzieržamys vairuokys volūdys: latvīšu, tymā skaitā latgalīšu, krīvu, vuocu, jidišs, jo volūdu mikslis beja dabiska paruodeiba laikā, kod multikulturalā vidē cīši sūpluok dzeivuoja dažaidu tauteibu cylvāki i eisā pūsmā nūsamaineja vairuokys varys. Pamatā filmys varūni runuos latgaliski, itim tekstim filmā paradzāti titri latvīšu literarajā volūdā.
Nu Latgolys īt filmys golvonuo varūņa Aņša lūmys akters Dāvis Suharevskis, itei ir juo pyrmuo lūma. Puorejuos lūmuos akteri: Agnese Cīrule, Gundars Āboliņš, lītuvīšu kino legenda Jozs Budraitis i čehu aktrise Brigita Cmuntova.
Vīsturs Kairišs filmu veidoj kūpā ar sovim ilggadejim radūšajim partnerim – muokslineicu Ievu Jurjāni i operatoru Gintu Bērziņu. Studejā “Ego Media” producātū filmu finansej Nacionalais kino centrs, ari Leitovys i Čehejis kino institucejis, atbolsta Kruoslovys, Ludzys, Rēzeknis i cytu Latgolys piļsātu pošvaļdeibys, kai ari “Latvijas Finieris”, “Circle K”, “Merrild”, “Salmo”, “Tvaikonis” i cyti. Filmas partneri: LTV i LMT.
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Izdūta Inetys Atpilis-Juganis dzejis gruomota “Spuornu golu šolks”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Novembra nūgalē izdūtajā dzejneicys Inetys Atpilis-Juganis gruomotā “Spuornu golu šolks” (latvyski ‘zīds’) īkļauti jaunuokī dzejūli latgaliski, kas ļaun dūtīs vuordu i šolka ceļūs, pīsatyvojūt latgalīšu volūdys garšai. Paraleli dzejis vuordim voi sintezē ar tekstu gruomotā baudoms fotografis Aritys Atpilis-Donys veiduotais vizualais stuosts par izjiutu gaiseigumu i vīglumu, kas soveigs viņ i vīneigi šolkam, informej Latgolys entuziastu grupa “Biļdis”.
“Spuornu golu šolks” ir Inetys Atpilis-Juganis septeituo dzejis gruomota i pīktuo dzejis gruomota latgalīšu volūdā. Pyrma juos beja “Neatburtā uguns” (2001), “Reveranss. Sarkans uz sarkana” (2008), “Otkon giunu sapynus” (2015), “Mūdynuot muokuļus” (2017), “Lobuo i nalobuo” (2019), “Burtu vuoceleite” (2021).
Ari itei gruomota, kai īprīškejuos, puorsteigs skaiteituojus ar dizainu, partū ka jei pīduovoj vēļ vīna vareiba, kai īraudzeit dzeju – tālu, kruosu i nianšu smolkajā pasaulī, saplyustūt ar vuordim voi klusumu. I puori/storpā – šolks. “Šolks – tys ir koč kas tik maigs, vīgls, trusons, caurradzams, a reizē natycami styprs i dabeigs. Jis var i pīsegt, i atkailynuot. I, ka tys ir spuornu golu šolks, tod vyss var byut vēļ natvairamuoks, vēļ caurspeideiguoks, vēļ eteriskuoks,” soka gruomotys autore.
Novembris, eipaši juo nūgale, daudzim ir goda tymsuokais i dryumuokais laiks, kod gribīs vaira kruosu, prīcys, syltuma. Tys ari ir laiks vaira sev, kod gribīs vīnkuorši īsarytynuot syltā dečī i pagaist dzejis pasaul. Partū novembris ir na viņ dzejneicys Inetys Atpilis-Juganis, tok ari juos jaunuos dzejūļu gruomotys dzimšonys mieness.
Gruomotu izdavuse Latgolys entuziastu grupa “Biļdis”, jei īspīsta SIA “Latgales Druka”, gruomotys korektore – Sandra Ūdre. Gruomota topuse ar Vaļsts kulturkapitala fonda, a/s “Latvijas valsts meži”, bīdreibys “Latgales reģiona attīstības aģentūra”, Dubultu Rakstnīku noma, Ventspiļs Storptautyskuos Rakstnīku i tulkuotuoju sātys atbolstu.


text:
Latgalīšu literaturys raidīroksts “Puslopys” ir myusdīnu latgalīšu literaturys puslopu puorškūrsteišona – apsarunuošona ar autorim par raksteišonu, volūdu, kasdīnu i dzeivi kai taidu. “Puslopys” aicynoj īsaklauseit ari latgaliski pīraksteitūs dorbūs voi tūs fragmentūs pošu autoru skaitejumūs, taipat kotrā sasatikšonys reizē tūp vīna jaunys dzīsmis skice ar satyktuo autora tekstu.
Itūreiz raidīrokstā “Puslopys” mygluojs.
mygluojs ir vysai jauns latgalīšu autors, kurais roksta ar pseidonimu, eistyn naatkluojūt sovu identitati i cikom sovu dzeji publiciejs viņ socialajūs teiklūs i internetā. „mygluojs – tys, pyrmom kuortom, ir koncepts,” tai atbiļdūt iz vaicuojumu, kas tod eistyn ir mygluojs, kai pyrmū soka pats pseidonima turātuojs.
„Tys ir koncepts, kū es izveiduoju, kod maņ beja cīši gryuši dzeivis periodi. Tod ir breižim taida sajiuta – gribīs pasceit: „Es nazynu, kur es asu. Maņ ir taida sajiuta, ka asu myglā.” I vīnā nu taidu epizožu es suoku raksteit dzeju.”
Pyrmuo atsakluošona publiski mygluojam beja septembra vydā Rēzeknis nūvoda Rogovkā dzejis dīnom veļteitajā pyrmajā dzejis slamā latgaliski. Tai eistyn mygluojs atsakluot vēļ arviņ nagryb, jo dzejūli īt vysā gryutūs dzeivis periodūs. „Es ari jiutūs cīši īvainojams, kod es runoju par sovu muokslu, par sovu dzeju. I nasagryb ar cylvākim par tū runuot.”
Pseidonimu mygluojs izvieliejs, jo pašam pateik i mygla kai dabys paruodeiba, i ari kai astronimiskys veiduojums. „Tys, ka mygluojs ir veirīšu dzimtis vuords, tys maņ galeigi natraucej. Maņ ruodīs tys pat dūd taidu breiveibu, ka, kod es asu mygluojs, es asu vīnkuorši objekts. Maņ nav dzimtis, es vīnkuorši asu nazkas. Tī dzymuma stereotipi dažreiz tai īrūbežoj ari pošu sevi.” Ari skaitūt cytu autoru dzeju, mygluojs autora dzymumam viereibu napīvierš, izsverūt, ka dzejūļa skaiteišona vys tik ir īniršona vaira autora īkšejā pasaulī.
Nu faktu, kū par sevi atkluoj mygluojs, ir Rēzekne kai centralais punkts geografiskā ziņā, dažaidi punkti Rēzeknis nūvodā i tuoluoki styuri Eiropā studeju laikā. Taišni pādejais mygluojam devs izpratni, ka „nav juosabeist nu tuo, ka mes pagaissim, ka mes puoruok daudz vērsimēs iz tū, kas nūteik cytur. Ka tu pīteikūši stypri turīs pi sova, tod ar taidu vīnkuoršu pasavieršonu i pabyušonu cytur, tu pats nikur napagaissi.”
mygluojs aicynoj byut saudzeigim pret jaunim autorim. „Parosti, kai maņ īt ar tim dorbim, kod maņ ir taida sajiuta, ka maņ ir nazkaida skoborga aizakieruse, ka maņ tiuleit tys ir juoizvalk voi maņ juodaboj tys uorā, tei ir tei zeime, ka voi nu es tiuleit tū sajiutu dabuošu uorā kai dzejūli, voi nu tys uzakruos manī. I tuos emocejis vīnkuorši var nūdareit ari puori. Tys spīdīņs dažreiz varbyut drusku vajadzeigs, lai tū skoborgu izdzeitu uorā, bet, ka tu puoruok stypri uzspīssi voi nu uzspīssi napareizi, tu jū īdzeisi dziļuok i uorā vairuok nadabuosi.”
Ar latgalīšu literaturys autorim sasarunoj muzikis, viesturnīks Arņs Slobožaņins i projektu vadeituoja, latgalīšu volūdys popularizātuoja Edeite Husare.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Ka gribi gostūs da boltkrīvu
Minskys studentu etnografiskuo bīdreiba īlyudz iz vosorys nūmetnem ļauds nu LgSC. Bīdreiba dorbojās Boltkrīvejā, jī pīsadalēja myusu Zīmys školā decembrī.
Juļa beiguos ir senejūs omotu apvuiceibys nūmetnis: ausšona meitom, kūka dorbi puišim.
Paguojušajā vosorā mes ar Vitu Brišku pīsadalējem taidā nūmetnē. Beja interesnai i apgiut jaunu dorbu, i sasatikt, sasapazeit ar boltkrīvu jaunīšim.
Ka ir interese, pasoki maņ, Ilzei Sp.. Piedejais laiks dokumentu formeišonai deļ vizys.
Augustā jim paradzātys ekspedicejis Boltkrīvejis dīnvydūs i zīmeļūs.
Ari iz tom var pīsasaceit, pīredzis apmainei.
Ituos bīdreibys golvonuo interese ir etnografiskuo montuojuma apzynuošona i dokumenteišona. Rūkdorbi, tradicejis, mutiskuo folklora.
Ilze


text:
Zynomi Latgolys Turisma goda bolvys 2022 pretendenti
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Latgolys Turisma bolva ir goda svareiguokais turisma nūzaris pasuokums regionā. Tuos mierkis ir izceļt lobuokūs nūzaris profesionaļus – turisma uzjiemiejus, gidus, turisma centru darbinīkus, tūs cylvākus, kuri kasdīnā ar lapnumu dorbojās Latgolys turisma nūzarē i veicynoj kūpejū regiona atpazeistameibu. Itūgod Turisma goda bolvys tiks pasnāgtys jau septeitū reizi.
Latgolys Turisma asociaceja ir apkūpuojuse vysus dasacejumus, i itūgod iz Turisma bolvu 2022 septeņuos nominacejuos pretendej 34 Latgolys turisma nūzaris uzjiemieji.
Vīns nu regiona atteisteibys izaicynuojumu i Latgolys Turisma asociacejis ilgtermiņa darbeibys mierku ir veicynuot vīnmiereigu turisma nūzaris atteisteibu vysā regionā, i itūgod eistyn Turisma bolvys 2022 pretendenti puorstuov vairumu Latgolys nūvodu. Kai īrosts, Turisma bolvys pretendentus viertej kompetenta žureja, kurys sastuovā itūreiz ir: Latvejis Investiceju i atteisteibys agenturys Turisma departamenta Vacuokuo projektu vadeituoja Kristīne Mickāne, Latgolys žurnala “A12” redaktore Ināra Groce, Turisma goda bolvys 2021 sajiemieji kanipu saimisteibys “Obelisk farm” saiminīki Andris i Debora, kai ari Rēzeknis Tehnologeju akademejis docente i vairuoku ar turisma nūzari saisteitu projektu eistynuotuoja Lienīte Litavniece.
Turisma goda bolvys nominacejis i dasaceitī pretendenti:
Turisma profesionaļs (pasnādz Turisma informacejis centra darbinīkam voi individualajam komersantam (gidam, blogeram, vlogeram))
- Gide Irēna Kjarkuža/Preiļu nūvods
- Gide Anna Āze/Bolvu nūvods
- Gids Vitālijs Petkuns/Daugovpiļs
Lobuokuo turisma mītne piļsātā
- SanMari vīsneica/Daugovpiļs
- Park hotel Latgola vīsneica/Daugovpiļs
- VINService apartamenti/Rēzekne
Labuokuo turisma mītne laukūs
- Atpyutys vīta Pasaka/Ludzys nūvods
- Naktsmītne Lelbornis muiža/Augšdaugovys nūvods
- Breivdīnu sāta Duni/Preiļu nūvods
- Breivdīnu sāta Vosoras/Bolvu nūvods
- Lobsajiutys komplekss Avotiņš/Leivuona nūvods
Labuokais turisma objekts (pasnādz kvalitati pīruodejušam turisma objektam naatkareigi nu tuo izveidis goda)
- Jurita Mini ZOO/Augšdaugovys nūvods
- Uzjiemiejs Latgolys Šmakovka/Ludzys nūvods
- Pastuoveiguo multimedialuo izstuode “Kerbedzs: sekojot inženiertehniskajām idejām” Lūznovys muižā i muiža kūpumā/Rēzeknis nūvods
- Kruoslovys Amatnīceibys centrs/Kruoslovys nūvods
- Leivuona stykla i amatnīceibys centrs/Leivuona nūvods
Lobuokais jaunais turisma produkts Latgolā (pasnādz turisma objektam, kurs izveiduots pādejūs div godu laikā)
- Izklaidis i Atpyutys parks “Škaldi”/Bolvu nūvods
- Breivdīnu sāta Laimes Taure/Augšdaugovys nūvods
- Atpyutys komplekss Ambro krasts/Augšdaugavas nūvods
- Kopejneica/izklaidis vīta Kureti/Bolvu nūvods
- Vacticeibnīku lauku sāta Upāni/Augšdaugovys nūvods
- Izstuožu noms “Brīvvalsts dārgumu nams”/Rēzekne
- Keramika Pētera Martinsona sāta/Daugovpiļs
- Atpyutys vīta “Laivu māja”/Rēzekne
Goda amatnīks/sātys ražuotuojs/uzjiemiejs
- Sātys ražuotuojs/uzjiemiejs Riga BBQ/Augšdaugovys nūvods
- Sātys ražuotuojs/uzjiemiejs Dvietes īstais lauku Saldejums/Augšdaugovys nūvods
- Sātys ražuotuojs/uzjiemiejs Lavandas Sēta/Augšdaugovys nūvods
- Sātys ražuotuojs/uzjiemiejs Moonshine Kazanova/Augšdaugovys nūvods
- Sātys ražuotuojs/uzjiemiejs Līvānu Ķiploks/Leivuona nūvods
- Amatnīks Elvīra Škutāne/Kruoslovys nūvods
- Sātys ražuotuojs/uzjiemiejs Organic Products/Ludzys nūvods
- Sātys ražuotuojs/uzjiemiejs “Kurmīši”/Kruoslovys nūvods
Izcileibys bolva turismā (pasnādz turisma objektam, kurs snīdz vārā jemamu īguļdejumu vysa Latgolys regiona turisma populariziešonā).
- Preiļu muižys komplekss i parks/Preiļu nūvods
- Zyrgu sāta “Klajumi”/Kruoslovys nūvods.
Latgolys Turisma goda bolvu pasnēgšonys ceremoneja nūtiks Aglyunys Rodūšūs industreju centrā 1. decembrī iz reizis piec kasgadejuos Latgolys turisma konferencis, tuos dīnys pasuokuma programu var apsavērt ITE. Pasuokumu organizej Latvejis Investiceju i atteisteibys agenturys Turisma departaments i Latgolys Turisma asociaceja.


text:
Latgalīšu volūdys apvuiceiba īsuociejim. Video Nr. 2
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” sagatavejuši jau ūtrū latgalīšu volūdys apvuiceibys video, kurymā pīduovoj vareibu īsavuiceit skaiteit.
Projektu eistynoj: bīdreiba “Bruoli un Muosys”: Sandra Poplavska, Juoņs Rimicāns
Video: Studeja 3KM
Teksta redaktore: Edeite Husare
Tekstu īrunuoja: Laura Bicāne
Skaņa: Arņs Slobožanins
Itys projekts teik eistynuots ar Vaļsts kulturkapitala fonda, A/S “Latvijas valsts meži” i Latgolys regiona atteisteibys agenturys finansialu paleigu.


text:
Stuosti, ar kū sakuortuot pasauli. Recenzeja par gruomotu “Laikmeta nospiedumi: 20. gadsimta Latgales stāsti”
Recenzejis autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
2020. godā izguojušajā Ligijis Purinašys i Kaspara Stroda gruomotā “Laikmeta nospiedumi: 20. gadsimta Latgales stāsti” apkūpuoti 37 atškireigi roksti, kuru leluokuo daļa nu jūs īprīkš publicāti vysaidūs medejūs. Interesanti itī pietejumi, sauktī par stuostim, vysu pyrma ar Latgolys viesturē i kulturviesturē moz aiztyktom tēmom – kai nūzīdzeiba, cītumi, prostituceja, naordinarys personeibys.
Stuosta žanrs
Gruomotys zynuotniskais redaktors i konsultants Dmitrijs Oļehnovičs prīškvuordā roksta, ka autori sovu redziejumu pamatoj franču viesturnīka Pjēra Norā teorejā par atmiņu vītom, roksta par tū, kas paliks atmiņā: “..aiz katra stāsta slēpjas daudz vairāk nekā atklāj autori. Ligija un Kaspars savos stāstos aicina padomāt arī par sev tuviem cilvēkiem, vietām vai notikumiem, kas mums nozīmīgi, kas veido mūsu ģimenes, pilsētas vai sādžas stāstu, kas mums tiešām ir svarīgi.”
Maņ pīgrīž viereibu koč kas filologisks – žanra izvēle. Autori poši sovus tekstus nūsaukuši par stuostim i prīškvuordā paskaidroj jūs byuteibu: “Katram no mums ir savs stāsts – publiski stāstāms vai klusi izdzīvojams.” Runa nav par stuostu kai beletristikys žanru, tok ari na par folklorys nūstuostim. Pa munam, autorim, vīnkuorši runojūt, izadevs ītruopēt t. s. “story” tradicejā i tai, lai apsavārtais viesturis vaicuojums ir baļsteits faktūs i olūtūs, reizē laseituoju intrigejūšs, ari emocionali uzrunojūšs, zynomajā jaunus rakursus atkluojūšs.
Moza atkuope dazynuošonai! Pats viesturis jiedzīņs ir izaudzs nu nūjāguma “stuosts”. Latvīšu volūdā vuords “vēsture”, piec Konstantīna Karuļa “Etimoloģijas vārdnīcas”, ir Ata Kronvalda 1868. gods jaunvuords, atvasynuots nu verba “vēstīt”. Da tuo ar nūzeimi ‘viesture’ lītuojuši apzeimuojumu “stāsti” voi nu krīvu volūdys aizgiutū “istorija”. 20. g. s. suokuos ari latgalīšu tekstūs vuords “viesture”, tuo laika raksteibā “westure”, suoc īsavīst “istorija” vītā. Fraņcs Kemps 1916. gods “Drywys” 3. numerī kritizej jaunvuordu i īsoka palikt pi “istorija”, vēļ lobuok – pi vuorda eisynuojuma: “..eišok storija, kai tù dora itališi, namiliodami garù un naweiklu wòrdu. Tad mes waratu rakstit un runot: Latwijas Storija; pasaulia storija; Swàtas Storijas nùtykumi; storiskas zinias.”
Daudzuos Eiropys volūduos itamā ziņā nikas nav puormeits – “viesturi” i “stuostu” apzeimoj ar vīnu vuordu voi vysmoz jim ir kūpeja izceļsme. Partū ka vydslaikūs nadiferencēja, kur nūpītnūs olūtūs pamatuots fakts, kur aizraujūšs paguotnes nūtikšonys atstuostejums kai legenda, kur sova laika pareizais vīdūklis par bejušū – vyss kai vīns “story”. Kam ir sovs “story”, tam i sovys koordinatis kulturys telpā. Partū svareigi, kab vyspuor byutu stuosts. Izzynuota telpa ir mitiskā leidzīnī sakuortuota telpa, realā leidzīnī – “sakuortuota” golva. Dūmojams, gruomotys autori itū piļneibā apsazynoj.
Da ituo naārtys temys
Ilgu laiku Latgolys tāls tyka puorlīku idealizāts – dīvticeiga, struodeiga, naiva, pazemeiga (voi tei ir pozitiva soveiba?) jaunuokuo muosa, ka atsakluoj kaids nasmukums, var puorsegt ar boltu pologu voi goldautu. Nūzīdzeiba i prostituceja, biegli karantinā i psihiatrejis pacienti, sorkonī revolucionari i progoreigi karjeristi – ari tys ir Latgolys daļa. Koč, pīmāram, izlosūt par Rēzeknis cītumu, kur 1938. godā “klientim” biblioteka pīduovoj 1481 gruomotu, jī dorbaudzynojās Vipingys saimisteibys syltumneicuos pi arbuzu i meloņu, nasalīk, ka par taida progresiva cītuma nazkodejū eksitenci riezeknīšim byutu juosakaunej.
Nūzeimeiga ir pīsagrīzšona sīvītis leidztīseibys vaicuojumim, itys sasasauc ar tū sabīdryski nūzeimeigū dorbu, kū Ligija suokuse, vadeidama centra “Marta” Rēzeknis filiali, kur reali paleidz vardarbeibys uperim. Varbyut šudiņdīnys mozgus var atraiseit, lobuok izprūtūt paguotnis vardarbeibys īmesļus? Tok vysom Latgolys meitinem ari šudiņ vys vēļ mozūtnē navuica, kai pastuvēt par sevi, napasakļaut, nasasamīrēt ar tū, kai ir. Stuostā “Dzīve bez izskaistinājumiem: daži Latgales sievietes dzīves aspekti 1908.–1910. gadā” pīmynātī fakti kaidim var izaruodeit realī stuosti par dzymtys sīvītem īprīkšejuos paaudzēs.
Stuosteidami par personeibom, autori vadejušīs nu kritereja, cik interesants stuosts saīt, na kuramā politiskajā pusē cylvāks atsarads.
Eksperimenti ar viersrokstim
Soka, ka viersroksts asūt 50% nu vysa teksta. Škārsteikla publikacejom, dūmoju, pat vairuok. Praksē nu viersrokstu radeituoju teik gadeits daudz – īintrigēt i reizē napuorspeilēt, paspeidēt ar originalitati i uzturēt sovu individualū i medeja kūpejū stilu. Autori atzeimoj, ka nav cantušīs nūvīnaiduot stilu, tok pi viersrokstu, redzīs, itim stuostim padūmuots ilguok. I interesantuokī viersroksti ir tekstim par Latgolys personeibom – autori muok atrast pīmāruotuokū epitetu i metaforu. Kaids daudzaptverūšs spektrs – „aizmierstī latgalīši”, „skandalozais” latgalīts, „nasaprostais” Latgolys socialdemokrats, politruks nu Bieržgola, latgalīšu Veidenbaums, vīnkuoršs puiss nu Rykovys itml. Na cylvāks kai sistemys sastuovdaļa, a sova dzeivis stuosta unikalitatē i vīnreizeigumā.
Viņ žāļ, ka pagaisynuots stuosta “Starp politiku, pārliecību un noziedzību: 4. Saeimas deputāts Konstantīns Mežulis” pyrmpubliciejuma portalā lakuga.lv viersroksts “Gondreiž Bonija i Klaids. Aizbēgt iz PSRS i nikod naatsagrīzt” i reizē daļa nu šarma, kas rūnās ari nu tuos romantiskuos puora fotografejis pi viersroksta. Kai filmys kadrs. Varbyut teišom kaids nuokūtnē sataiseis filmu par itū puori? Puortaiseitais gruomotys stuosts vaira tai naizaceļ. Reizem rodomuo teksta idejis intuitivi atīt tālu veidā, kū gryuši pamatuot ar faktim. Laikam pruots pasaceja prīškā, ka par drūsu saleidzynuojums – Albīna i Konstantins Mežuli eisti nav taidi kai amerikaņu banditi Bonija Elizabete Pārkere i Klaids Česnats Barovs. Tok ari leidzeigais saradzams!
Viersrokstu sistema gruomotā ir deļtuo, kab vīgļuok tekstā orientētīs, na aizamest. Vizuali gruomotā par daudz treknuo šrifta (bold), apakšviersroksti prosuos byut mozuoki i “nakonkurēt” ar stuostu viersrokstim. Īekonomātais puslopys laukums izmontojams sevkura stuosta īvoda atkuopei nu viersa.


text:
Latgalīšu puorsoku vokors
Bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa” šudiņ, 5. oktobrī 19:00 īlyudz iz Latgalīšu puorsoku diska prezentaceji i puorsoku vokoru Reigā, bufetē-skaiteitovā “Pie Humberta” Berga bazarā (karte zamuok).
Vokora cielīnī storp dorba i gulietīšonys laiku raudzeisim atrast breivu šaļteņa latgalīšu puorsokom, čaja kruškai i kaidam muzykalam puorsteigumam – tys vyss, kab īpazeistynuotu interesentus ari Reigā ar latgalīšu puorsoku disku i pošu īraksteitū tautys boguoteibu – latgalīšu puorsokom.
Ar Vaļsts Kulturkapitala fonda i bīdreibys “Latgolys Producentu Grupa” atbolstu vosorys beiguos tyka izdūts pyrmais audio īroksts / CD “Latgalīšu puosokys i puorsokys”, kurā īkļautys latgalīšu tautys puorsokys. Materiala īrokstā pīsadalejuši Latgolā i Latvejā vairuok ci mozuok pazeistami kulturys aktivisti (kuru vydā ari vairuoki ” Latgolys Studentu centra” bīdri i atbaļsteituoji).
Diskā īraksteita 31 puorsoka i tuos īrunuojuši – muziki (Aigars Runčis, Artūrs Uškāns, Gunārs Igaunis, Guntra Kuzmina, Alvis Bernāns, Juris Vucāns, Ilmārs Dreļs u.c.), rakstnīki, dzejnīki (Valentīns Lukaševičs, Oskars Orlovs, Līga Rundāne), artisti (Kristaps Rasims, Andris Rudzinskis) i cyti kulturys i sabīdriskī aktivisti. Īraksteituos puorsokys vairuoku godu garumā, teikūtīs ar teiciejim vysaiduos Latgolys vītuos, savuokuse kulturys darbineica i tradicionaluos kulturys tradiceju turātuoja Iveta Dukaļska.
Puorsoku vokors Reigā ir vīns pasuocīņs nu latgalīšu puorsoku prezentacejis pasuocīņu serejis. Latgalīšu puorsokys jau skaiteitys Viļakys nūvoda Upītē, dreižumā tuos dzierdēs ari Rēzeknē, Dagdā, Kuorsovā i cytur.
““Peiksti voi napeiksti, ak muote sacē, ka juosaklausa, ta juosaklausa irā!” tai nadaudz puorfrazejūt vīnu nu puorsokom var sacēt par izdūtū disku. Juosaklausa, kab sajustu latgalīšu izlūkšņu boguoteibu, nūvoda eipatneibys i latgalīšu dzeivis gudreibu”, atzeist īroksta izdevieji.
Puorsoku disku Tev ir īspieja ari pasaklauseit LgSC birojā Reigā, kur tys atrūnoms ari audio īrokstu bibliotekys plaukteņā! 😉 Ej tik gostūs!
Teikamīs šudiņ “Pie Humberta”!


text: 2020. goda golā latgalīšu dzejnīkam, publicistam, kulturys i sabīdryskajam darbinīkam Ontonam Kūkuojam palyktu 80. Par gūdu tam tyka aizuokta juo literaruo montuojuma transformaceja jaunūs formatūs – muzykaluo dzejis izruode, puorizdūta gruomota “Mīlesteiba, Lelais Līpu kolns”, izveiduota Facebook lopa, planavuots taiseit izstuodi i sarokstu var turpynuot, Bet nūteikti juopīmiņ, ka itys ir vīns nu beineiguokūs aktivitašu kūpumu, jo tys ari īkļaun tūs, kurim dzeivē nav tik cīši pasaveics – naredzeigūs. Puorizdūtajai gruomotai “Mīlesteiba, Lelais Līpu kolns” ir davīnuots braila roksts i QR kods, kas aizvad iz izruodi škārsteiklā, kuru skaiteituojs var reizē klauseitīs.


text:
Latgola.LV konkursa rezultati
Sadarbeibā ar Latvejis Nacionalū teatri Latgolys Studentu centrs pīduovuoja Tev īspieju īt apsavērt (ka vēļ naesi paspiejs) izruodi “Latgola.LV” jau decembrī. Vīneigais, kas beja juopadora – pareizi juoatbiļd iz vaicuojumim i juobyut vīnam nu četrim veiksmeigajim!
Lels paļdis vysim, kas īsyutieja sovys atbiļdis! Prīca, ka tik daudzi gribieja paraudzēt sovu veiksmi! Uzvarātuojus izlūzis kuorteibā paleidzēja nūsaceit “Latgalīša pādi pasaulī” stuosteituoji i klauseituoji.
Taitod paziņojom, ka īlyugumus iz izruodi sajam:
Aija Eriņa
Dzintra Slišāne
Kristīne Brūvere
Kristīne Makovska
Par īlyugumu sajimšonu sasazynuosim ar kotru uzvarātuoju personeigi ituos nedelis laikā!
Bet par vaicuojumim i pareizajom atbiļdem (na vysim tys beja pa spākam):
1. Kaidā Latgolā eistyn tradiconalā pasuocīnī izruodis aktīri pīsadaleja sovā ekspedicejā Baļtinovā?
Pareizuo atbiļde: cyuku bērēs (kai ari tyka īskaiteitys vēļ cytys sauktuos “atrakcejis” -šmakovkys dzeršona, maizis cepšona i cytys)
2. Cik daļuos jau ir īstudāts izruodis “Latgola.lv” originals “Ontans i Anne”?
Pareizuo atbiļde: 7 (Ontans i vampiri; Kuozu goda jubileja; Ontons izaklaidej; Ontona tragedija; Ontons i plāšnīki; Ontans i Zīmassvātki; Ontans i rodne)
3. Kū latviski nūzeimoj latgaliskais palāda?
Pareizuo atbiļde: pūce
Kab puorejī cīši naskumtu, pačukstom, ka 17. decembrī pyrmū i pagaidom vīneigū reizi Reigā byus īspieja redzēt izruodis “Ontans i Anne” originalīstudiejumu, kū ruodeis Baļtinovys dramatiskais teatris “Palādas”. Sekojit leidza informacejai!
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” soka lelu PAĻDIS Latvejis Nacionalajam teatrim par sadarbeibu!


text:
Latgalīšu puosokys i puorsokys
Ar Vaļsts Kulturkapitala fonda i bīdreibys “Latgolys Producentu Grupa” atbolstu 2010. goda vosorā ir izdūts pyrmais audio īroksts / CD “Latgalīšu puosokys i puorsokys”, kurā īkļautys latgalīšu tautys puorsokys. Materiala īrokstā pīsadalejuši Latgolā i Latvejā vairuok ci mozuok pazeistami kulturys aktivisti.
Diskā īraksteita 31 puorsoka i tuos īrunuojuši – muziki (Aigars Runčis, Artūrs Uškāns, Gunārs Igaunis, Guntra Kuzmina, Alvis Bernāns, Juris Vucāns, Ilmārs Dreļs u.c.), rakstnīki, dzejnīki (Valentīns Lukaševičs, Oskars Orlovs, Līga Rundāne), artisti (Kristaps Rasims, Andris Rudzinskis) i cyti kulturys i sabīdriskī aktivisti. Īraksteituos puorsokys vairuoku godu garumā, teikūtīs ar teiciejim vysaiduos Latgolys vītuos, savuokuse kulturys darbineica i tradicionaluos kulturys tradiceju turātuoja Iveta Dukaļska.
“Latgalīšu puosokys i puorsokys” izdevuse bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa”. Īroksta mierkis ir padareit pīejamuoku itū latgalīšu mutvuordu folklorys dali ikvīnam i tū aktualizēt vysā nūvodā. Īroksts tyka duovynuots Latgolys nūvodu bibliotekom, kai ari lelai daļai školu i bārnuduorzu, NVO i cytom organizacejom, kur tuos varēs klauseitīs sevkurs iņteresents.
““Peiksti voi napeiksti, ak muote sacē, ka juosaklausa, ta juosaklausa irā!” tai drupeit puorfrazejūt vīnu nu puorsokom var saceit par izdūtū disku. Juosaklausa, kab sajustu latgalīšu izlūkšņu boguoteibu, nūvoda eipatneibys i latgalīšu dzeivis gudreibu”, atzeist īroksta izdevieji.


text:
Latgalīšu rakstneicai, dzejneicai i tautys školuotuojai Naaizmērstulei (eistajā vuordā Rozālijai Tabinei, 1890–1965) veļteitais rodūšūs literarūs dorbu konkurss, kurs nūtyka jau 6. reizi. Konkursa iniciatore ir Aglyunys vydsškolys školuotuoja Monika Pušņakova.
NOMINANTI:
Skotivis runys konkurss “Vuolyudzāni”, vydsškolys latgalīšu olimpiade, Rēzeknis 1. vydsškola
Roberta Mūka ekspozicijis atkluošonai veļteits pasuokums, Gaļānu pamatškola
Žetonu vokors Drycanu vydsškolā, luga latgaliski
Baļtinovys vydsškolys izlaidums


text:
Ludza svyn svātkus. Svātku programai dūts latgaliskys nūsaukums “Dūd pīci Ludzā”
Nu 10. leidz 12. augusta Latvejis seņejuokuo piļsāta Ludza svinēs 841. dzimšonys dīnu. Svātku programai dūts latgaliskys nūsaukums “Dūd pīci Ludzā”.
Svātku programu īsuoks 10. augustā ar storpnūvodu nūvodpietnīceibys izstuodis “Latvijai 100”atkluošonu. Padūmuots ari par sportiskom aktivitatem, byus gon atkluotais handbola turnirs veirīšim i sīvītem, storptautiskuos saceņseibys svorceļšonā.
Pīktdīnis vokorpusē izklaidis bārnim i jaunīšim – bārnu kinu vokors, jaunīšu grupu koncerts “Dūd pīci Ludzā” ar “Unknown Artists”, “Piparmētra”, “Trešīs Ņūtona lykums”, “Jauda” i “Latgalīšu reps” pīsadaleišonu. Piečuok muzykals sveicīņs jaunīšim i grupys “Dzelzs vilks” uzastuošona, bet vokora nūslāgumā disco-balle kūpā ar DJ SWORD, DJ ALEXANDER i DJ Valns.
Sastdīnis reitā, 11. augustā, piļsātu mūdynuos pyutieju orkestris “Ludza”, piečuok sekuos senūs omotu dīna i svātku tierdzeņš “Dorbs dora radeituoju”, ari sastdīnē turpynuosīs sportiskuos aktivitatis – atkluotais handbola turnirs sīvītem i veirīšim, pludmalis volejbols veirīšim i sīvītem, storptautiskuos saceņseibys svorceļšonā i triatlons.
Vokorpusē piļsietnīkus i gostus prīcēs vokora koncerts, kurymā uzastuos Vydzemis kamerorkestris ar solistim Igo, Aiju Andrejevu, Ingusu Pētersonu, Agnesi Rakovsku i c. Svātku turpynuojumā zaļumbals “Ludza Latvijas simtgadei” kūpā ar šova “X-faktors” dalineicu Innu Kraliku, romantiskū Ēriku Gruzniņu, grupom “Optimisti” i “Otto”, DJ Aigaru Melni.
Ludzys piļsātys svātki nūsaslēgs 12. augustā ar atkluotū šaha turniru, atkluotū pludmalis futbola turniru i storptautiskajom saceņseibom svorceļšonā.
Pyrmū reizi Ludza raksteitajūs olūtūs mynāta 1177. godā Kijevys Ipatejis hronikā. Interesants ir fakts, ka tei ir ari vīneiguo Latvejis piļsāta, kuru īskaun pīci azari.
Informaceja: www.lakuga.lv


text:
šūvokor Tonis birojā tolka
jaunu pīgrīzumu, jaunu modeļu drēbis.
jauns dizains, jauns koncepts.
driebu linejis “Jezupa spāks” i “Madalis breinums”.
pasuokuma aizguodnis ir Sv. Ontons. parkū jis?
Sv. Ontons ir krīzis laiku aizguodnis. Sv. Ontons ir lītu atradiejs. Ir juolyudz juo paleidzeiba, ka pagaisynuots dzeivis ceļš voi kaida līta. Ari jaunim cylvākim, kuri navar atrast sovu dzeivis aicynuojumu, sovā izvēlē juopasaļaun iz Sv. Ontona.
trešdīņ meklējem sīvīšu driebu linejis vuordu. tyka izsludynuots konkurss iz sīvīšu diebu linejis vuordu. vīns vīneigais nūsacejums – obligati juobyut svātuos vuordam! sajēmem pulka īsacejumu: Silvija (Siļva), Cecileja (Ļole), Genovefa (Gene), Helena (Gele), Magdelena (Madale), Sofija, Lidija (Lida), Barbara, Felicita (Peļce), Lucija (Ļuce), Tekle i cyti.
seviški lels paļdis bīdram Cyxoba kungam (juo dīnrokstu skaiti ite) par Tekli. jis tviterī atrakstēja: Svētā Tekla bija apustuļa Pāvila ceļabiedre, sekotāja. Kad Tekla nevēlējās stāties laulībā ar Aleksandru Siriarhu no Antiohijas, par pretošanos viņu iemeta pie lauvām, bet lauvene nolaizīja viņai rokas. Tāpēc Sv. Teklu godina kā tīras debesu mīlestības aizbildni. Zīmējumos Sv. Teklai lauva pie kājām.
tai kai dorbs pi dizaina driebu izstruodis tikai suocīs, kai ari prīškā pavasars i ļūbesteibys svātki Vaļuka dīna, vysi pavasara tiergi, tod Teklis lineja tiks izstruoduota tyvuokajā laikā! ka sastdīņ napuordūsim, tierguosim internetā. 😀
pagaidom tīk pījimts, ka veirīšu lineju puorstuov Jezups – Jumprovys Marijis bryugons i Jezus audžutāvs, gaļdnīks i vīnkuorši lobs cylvāks, jaunivu i saimis aizguodnis. 19. martā, Jezupa dīnā, ir latgalīšu veirīšu dīna.
sīvīšu driebu lineju puorstuov Madale – breineiguo griecineica, kas gūdynuoja Jezu i sovā pazemeibā puorspēja vysys bazneicys šliukys i skaļuos bazunis, kas da tuo beja lobys i pazeimeigys.
i vysa pamatā dzīsme par Jezupu i Madali:
[youtube=http://www.youtube.com/watch?v=7KCquWQpuzQ]
ka esi gotovs pīsadaleit unikaluos driebu linejis radeišonā, 18:00 esi kai štyks Tonis birojā!
īroksti sovu vuordu latgalīšu dizainā!
driebu linejis “Jezupa spāks” i “Madalis breinums” tierguosim itū sastdīņ, 12.12., lielie.lv lobdareibys tierdzeņā Berga bazarā.
tok Viļānu tiergs ir īpaša vierteiba.
driebu linejis atlykumi tiks tierguoti 9. maja tiergā piec “Tievanānu pavasara” latgalīšu autoru nakts.
kruosu prīca nu Viļānu tierga – īdvasmai, smīklam i spākam.
__________________________________________________
P. S. Napubliceitais duovonu saroksts Tonis birojam:
– vafļu torts
– rosols
– 4 Adventa sveceitis
– vaiņuks (der ari Juoņu, dzeivojam taupeigi)
– siļča kažukā
– izkaramais balkons ar zeču kaļteituoju
– krāsli
– čajs
– kalendars 2010. godam
– kisini i/voi salīkamī beņči
– casnāgi
– sīra gobols
– kuknis plaukteņš
– šprotu torts
– skuobi ogūrči
– žbans ar babys taiseitu olu
– atlasa baņteitis
– kruosains papeirs
– gludeklis


text:
St. Škutāns, M.I.C.
Katōļticeibas vēsture un katekisms
Par lyugšonu
1. Kas ir lyugšona?
Lyugšona ir myusu prōta un sirds paceļšona pi Dīva, lai Jū slavātu, voi Jam pasateiktu, voi lyugtu nu Jō kaidu žēlesteibu. Tōpēc lyugšona dolos: slaves lyugšonā, pateiceibas lyugšonā un izlyuguma lyugšonā.
2. Kū zeimoj slavēt Dīvu?
Slavēt Dīvu zeimoj prīcōtīs par bezgaleigom Dīva piļneibom un sakarā ar tū slavēt un pīlyugt Jū (Ps. 9:3).
Pīmāri: Dovids sovūs psalmūs; trejs jaunekli guņs krāsnī (Dan. 3); Vyssv. Jaunova Marija (Lk. 1:46.) utt.
3. Voi mums ir pīnōkums slavēt Dīvu?
Jā, taids pīnōkums mums ir, jo dēļ tō asam radeiti un kaidreiz tei byus myužeigō nūdarbe dabasūs (Verīs: Atkl. 4).
„Lai muna mute izteic Kunga slavi, un kotra mīsa lai svētej Jō svātū Vōrdu“ (Ps. 144:21. Vēris ari Ef. 5:18—19).
4. Voi mums ir ari jōpasateic Dīvam par jō dōvonom?
Jā, tōpēc, ka napateiceiba ir rībeigs natykums, pa tū laiku, kod pateiceiba ir lobōkais leidzeklis jaunu lobumu sajimšonai.
„Par vysu asat pateiceigi, jo taids ir Dīva prōts Jēzū Kristu atteiceibā uz jums vysim" (1. tes. 5:18).
5. Voi mums ir ari jōlyudz žēlesteibas nu Dīva?
Jā. Tū līcynoj pats Kristus, kurs soka: „Lyudzit, un jums tiks dūts; meklejit, un jyus atrassit; klaudzynojit, un jums tiks atvārts“ (Lk. 11:9).
6. Voi lyugšona vysim ir napīcīšama?
Jā, tei ir napīcīšama pesteišonas sasnēgšonai vysim, kas sasnāguši prōta lītōšonas vacumu.
7. Kōpēc lyugšona ir napīcīšama vysim?
Tōpēc, ka Dīvs tai ir pavēlējis, un ari tōpēc, ka bez lyugšonas mes navarim sajimt napīcīšamōs žēlesteibas izturēšonai lobā leidz beigom.
8. Bet voi Dīvs jau taipat nazyna, kas mums ir napīcīšams?
Nūteikti zyna, bet mes lyudzamēs navys tōpēc, lai pasaceitu Dīvam, kas mums ir napīcīšams, bet gon lai Jū atzeitu par vysa loba devēju, lai aplīcynōtu sovu atkareibu nu Jō un lai taidā veidā dareitu sevi par Jō žēlesteibas cīneigim.
9. Kaidi ir golvoni lyugšonas augli?
Tī ir taidi, ka lyugšona:
1. myusus vīnoj ar Dīvu,
2. paceļ myusu prōtu pi debeseigom lītōm,
3. myusus nūstyprynōj pret ļaunu,
4. pīškir dedzeibu un energiju loba dareišonā,
5. dūd mīru pretesteibōs un
6. īgyun dēļ mums paleigu myusu vajadzeibōs un žēlesteibu izturēšonai lobā leidz nōvei.
Pīmāri: Moizešs (Exod. 17:11), Samuels (1. kēn. 12:18), Juditte (Jd. 9), Estere (Est. 14: utt.), makabeji (2. mak. 15:27), kristīši sv. Pītera apcītynōšonas laikā (Ap. d. 12:5. utt.).
10. Kai mums ir jōsalyudz, lai sajimtu šūs augļus?
Mums ir jōsalyudz: 1. dīvbejeigi, 2. pazemeigi, 3. uzticeigi, 4. pasadūdūt Dīva vaļai un 5. iztureigi.
11. Kod mes lyudzamēs padīveigi?
Tod, kod myusu lyugšona nōk nu sirds, un kod mes, cik spējam, sorgōjamēs nu izklaideibom.
Par dīvbejeibas tryukumu lyugšonā Jezus soka: „Šei tauta Mani gūdynōj ar lyupom, bet jūs sirds ir tōļ nu Manis“ (Mt. 15:8).
12. Voi vysas izklaideibas lyugšonā ir grēceigas?
Tōs ir grēceigas, tod, kod mes poši asam tom par īmesli, voi kod labprōt tōs uzjamam voi kavējamēs ar tom; bet kod ceinejamēs pret tom, tod tōs pavairoj myusu nūpalnus.
13. Kas mums ir jōdora, lai byutu mozōk izklaideigi lyugšonā?
Pyrms lyugšonas, cik īspējams, tōļok ir jōaizdzan vysas pasauleigōs dūmas un jōpīmiņ, ka Dīvs ir vysur klōt.
„Pyrms lyugšonas sagatavoj sovu dvēseli un naesi kai cylvāks, kas kārdynoj Dīvu“ (Eccl. 18:23).
14. Kod mes lyudzamēs pazemeigi?
Tod, kod syutom sovas lyugšonas Dīvam, sirsneigi atzeistūt sovu naspāku un nacīneigumu.
Verīs: Ecclus. 35:21 kai ari: Lk. 18.
15. Kod mes lyudzamēs uzticeigi?
Tod, kod stypri cerejam, ka Dīvs izklauseis myusu lyugšonu, jo tikai tei byus dereiga lelōkam Jō gūdam un myusu pesteišonai.
„Lai lyudz ticeibā, nimoz nasašaubeidams ...“ (Jk. 1: 6—7).
16. Kōpēc mes dreikstim stypri cerēt, un kōpēc tys mums ir jōdora?
Tōpēc ka Dīvs var dūt mums vysu, kas ir lobs un, Jezus dēļ, teišam grib tū dareit, kai tū dīviškais Pesteitōjs svineigi ir apsūlejis, saceidams: „Patīši, patīši Es jums soku, kū jyus lyugsit nu Tāva munā vōrdā, tū Jys jums dūs“ (Jņ. 16:23.).
17. Bet kōpēc mes na vīnmār sajamam, kū lyudzam?
Tys tai ir:
1. voi nyu tōpēc, ka mes nasalyudzam tai, kai vajadzētu lyugtīs voi;
2. tōpēc, ka tys byutu kaiteigs myusu pesteišonai;
3. tōpēc, ka mums tryukst iztureibas lyugšonā. Tōpēc ik kotrā myusu lyugšonā mums jōbyut apmīrynōtim ar Dīva vaļu voi grybu.
18. Kod mes sovōs lyugšonōs asam apmīrynōti ar Dīva grybu?
Tod, kod atstōjam piļneigi Jō zīņā, kod un kai Jys labvālātūs myusus izklauseit.
„Tavs, ... na muna, bet tova vaļa lai nūteik“ (Lk. 22:42) — tai lyudzēs pats dīviškais Pesteitōjs.
19. Kod mes lyudzamēs iztureigi?
Tod, kod napōrstōjam lyugtīs, lai gon namonom, ka byutu izklauseiti, turpretim turpynojam, vēļ dedzeigok lyugtīs.
Pīmāri: kanāna sīvīte (Mt. 15), leidzeiba par draugu, kas naktī lyudz trejs maizes (Lk. 11:5—10).
20. Voi ir tikai vōrdūs izsaceita lyugšona?
Nā, bez vōrdu voi lyupu lyugšonas ir vēļ īkšejō lyugšona, kū sauc par apdūmōšonu.
21. Kamā pastōv apdūmōšona?
Tei pastōv pōrdūmās, pīmēram: par Jezus dzeivi un cīsšonom, par Dīva piļneibom voi kaidom cytom myusu ticeibas patīseibom, lai ar tū radeitu myusu sirdīs dziļōku ticeibu, dīvbejeigas jyutas, bet seviški lobōs un sekmeigas apsajimšonas.
22. Kod mums ir jōsalyudz?
Kristus soka, ka „vīnmār vajag Dīvu lyugt un napagurt“ (Lk. 18:1).
23. Kai ir īspējams vīnmār Iyugtīs?
Mes vīnmār lyudzamēs, kod bīži paceļam sovu prōtu un sirdi pi Dīva un uperejam jam vysus sovus dorbus, cīsšonas un prīcu. Bet zynomūs breižūs ir jōsalyudz seviškā veidā.
24. Kod mums seviški ir jōsalyudz?
Seviški jōsalyudz:
1. kārdynōjumu laikā, kai ari dažaidōs vajadzeibos, privatu un publisku nalaimu laikā,
2. reitūs un vokorūs; pyrms un pēc mīlasta, kod asam bazneicā.
25. Kōpēc mums seviški jōsalyudz bazneicā?
Tōpēc, ka bazneica ir seviškā veidā Dīva un lyugšonas noms, kur vyss, kū mes redzim un dzērdim, ir dūmōts myusu prōta un sirds paceļšonai un pōrdūmōm par Dīva lītom.
26. Par kū mums ir jōsalyudz?
Mums ir jōsalyudz par vysim cylvākim: par dzeivim un myrušim; par draugim un īnaidnīkim; seviški par myusu dzymdynōtōjim, brōlim un mōsom, labdarim, laiceigim un goreigīm prīkšnīkim, kai ari par kecerim un naticeigim.
Vyss augšā saceitais par lyugšonu izrit nu sv. Pōvula vōrdim, kurs soka: „Vyspyrms es uzaicynōju tevi lyugt Dīvu, pīlyugt Jū, aizlyugt un pasateikt Jam par vysim cylvākim: par kēnenim un vysim varas nesējim, lai mes varātu dzeivōt klusu un mīreigu dzeivi vysā dīvbejeibā un ceisteibā“ (1. Tim. 2:1—2).
Praktisks padūms. Īvāroj, cik tu esi laimeigs, ka tev, nūžālōjamam zemes tōrpam, ir atļauts runōt ar Dīvu, bezgaleigas majestates Byutni. Tu ar Jū vari un dreiksti rūnōt, kai bārns runoj ar sovu vyslobōkū tāvu. Tōpēc lyudzīs bīži un labprōt un vīnmār ar īspējami lelōku svātbejeibu, tiklab sātā, kai bazneicā.
§ 1. Par Kunga lyugšonu
27. Kaida ir vysizcylokō lyugšona?
Vysicylokō lyugšona ir Tāvs myusu voi Kunga lyugšona.
28. Kōpēc Tāvs myusu sauc par Kunga lyugšonu?
Tōpēc, ka Kristus Kungs tū ir īmōcejis un pavēlējis tai lyugtīs (Mt. 6:9—13).
29. Kā Kunga lyugšona satur?
Tei satur sevī īvodu un septeņus lyugumus.
30. Kū mes saucam par īvodu?
Par īvodu mes saucam vōrdus: Tāvs myusu, kas esi debesīs.
31. Kū mums atgodynōj vōrds Tāvs?
Atgodynōj tū, ka Dīvs ir myusu Tāvs, tik lobs un cīnejams, ka ar Jū navar leidzynōtīs nikaids vyslobōkais tāvs pasaulī, un ka tōpēc mums Jys ir jōlyudz ar bārna cīnu, mīlesteibu un paļōveibu.
32. Kōpēc mes sokom: Tāvs myusu, bet na Tāvs muns?
Tai sokom tōpēc, ka Dīvs ir vysu cylvāku Tāvs un ka mes vysi asam jō bārni, un ka tōdēļ myusu pīnōkums ir mīļōt vīnam ūtru, kai brōļs brōli, un ka ir jōsalyudz vīnam par ūtru (Mal. 2:10).
33. Kōpēc mes pīvīnojam vōrdus: Kas esi debesīs?
Tū mes dorom, lai atgōdynōtu:
1. ka lai gon Dīvs ir vysur, speciali tūmār jys dzeivōj dabasūs, kur ari mes kaidreiz byusim un redzēsim Jū vaigu vaigā (1. kor. 13:12);
2. ka vērs zemes mes asam tikai ceļōtōji, un ka eistō myusu tēvija ir dabasi un
3. ka lyudzūtīs mums ir jōatraisa myusu sirdis nu zemes lītōm un jōpaceļ tōs uz dabasim.
34. Kū mes prosom pyrmajā lyugumā, kod sokom: svēteits lai tūp Tovs vōrds?
Mes lyudzam, lai Dīva vōrds nikod natyktu nalīteigi volkots un zaimōts un ka mes vysi cylvāki pareizi Dīvu pazeitu, mīļōtu un gūdynōtu.
35. Kōpēc ir vajadzeigs šys pyrmais lyugums?
Lai mes uzskateitu, ka Dīva gūds un slave ir augstōk vērtējama par vysom cytom lītōm.
36. Kū mes prosom ūtrā lyugumā; lai atnōk tova vaļsteiba?
Tymā mes prosom:
1. lai Dīva vaļsts, Bazneica, arvīn vairōk izaplateitu vērs zemes,
2. lai dīviškōs žēlesteibas un mīlesteibas vaļsts nūsastyprynōtu myusu sirdīs, lai taidā ceļā,
3. mes, pēc šōs dzeives, tyktu uzjimti dabasu vaļsteibā.
37. Kū zeimoj trešais lyugums: tova vaļa lai nūteik kai debesīs, tai ari vērs zemes?
Te mes lyudzam:
1. lai mes poši un vysi cyti cylvāki tik labprōt un uzticeigi piļdeitu Dīva vaļu, kai tū dora engeli un svātī dabasūs un
2. mes aplīcynōjam, ka vysōs lītōs mes atsadūdam svātai Dīva vaļai.
38. Kū mes prosom caturtajā lyugumā: Myusu dīniškū maizi dūdi mums šudiņ?
Te mes lyudzam, lai Dīvs dūtu mums vysu. kas ik dīnas ir napīcīšams myusu dvēselei un mīsai.
39. Kōpēc Kristus mums pavēlēja lyugt tikai īkdīniškū maizi?
Lai pamōcātu vēlētīs vīneigi tō, kas napīcīšams dzeiveibai, navys dzeitīs pēc pōrpiļneibas un laiceigō monta.
„Jo mums ir uzturs un apgērbs, byusim apmīrynōti ar tū“ (1. Tim. 6:8).
40. Kū mes prosom pīktajā lyugumā: atlaid mums myusu pōrodus, kai ari mes atlaižam sovim parōdnīkim?
Te mes prosom, lai Dīvs pīdūtu mums myusu grākus, kai ari mes pīdūdam tim, kas myus apvaiņōj.
41. Voi tī, kas napīdūd cytim, var sagaideit pīdūšonu poši sev?
Nā, turpretim, kod tikai jī skaita Tāvs myusu, jī pasludynoj tīsu poši par sevi.
„Pīdūd tyvōkajam, kod tys tevi ir apvaiņōjis; tod ari tev tiks pīdūti grāki, kod tu lyudzīs“ (Ecclus. 28:2).
42. Kū mes prosom sastajā lyugumā: Naived myusus kārdynōšonā?
Mes lyudzam, lai Dīvs attōlynōtu nu mums vysus kārdynōjumus un grāka draudus, voi, mozōkais, dūtu pīteikūšu žēlesteibu tim pretōtīs.
43. Kas myus kārdynoj?
Myus kārdynoj:
1. myusu pošu mīsa ar sovom kōreibom: „Jo mīsa tīcās pret goru, bet gors pretojōs mīsai“ (Gal. 5:17),
2. pasauļs, tys ir, tō tukšums, greznums, ļaunais pīmārs un ļaunī principi un
3. valns, kurs „staigoj apkōrt kai ryucūšs lauva, maklādams kū apreit“ (1. Pīt. 5:8).
44. Kōpēc Dīvs atļaun, ka mes byutu kardynōti?
Jys tū atļaun:
1. lai turātu myus pazemeibā,
2. lai pōrbaudeitu myusu uzticeibu un strōpātu myusu nauzticeibu un
3. lai pavairōtu myusu dedzeibu tykumu īgyušonā un nūpalnu vairōšonā.
Vēris: 2. kor. 12:7; Deutr. 13:3 kai ari Jk. 1:12.
45. Voi kārdynōjums pats sevī nav grāks?
Kārdynōjums pats sevī nav grāks, bet nauzmaneigi tyvōtīs kārdynōjumam voi tam pasadūt, ir grāks.
Myusu mirynōjumam un pamōceibai dīviškais Pesteitōjs ļōve sevi kārdynōt (Mt. 4).
46. Kas mums jōdora, lai napasadutu kārdynojumam?
Mums seviškā veidā jōbyut uzmaneigim un jōsalyudz, kai Kristus Kungs mums soka: „Esit mūdri un lyudzit Dīvu, lai jyus naikrystu kārdynōjumā“ (Mt. 26:41).
47. Kū mes prosom septeitajā lyugumā: Bet atpestej myus nu ļauna?
Mes prosom, lai Dīvs pasorgōtu myusu dvēseles un mīsas nu ļaunuma, seviški nu grāka un myužeigōs pazusšonas.
48. Kōpēc mes pīvīnojam vōrdu „Amen“ voi „tai lai nūteik“?
Mes tu dorom, lai aplicynōtu sovu korstu velešonūs, kai ari paļōveibu byut izklauseitim.
Praktisks padūms. Vīnmār skaiti Tāvs myusu ar dziļu cīnu un uzmaneibu, pīmynūt, ka tū asam sajāmuši nu myusu dīviškō Pesiteitōja un ka šei skaistō lyugšona satur sevī vysu, kas myusu dzeivē mums vysvairōk ir napīcīšams.
§ 2. Par engeļa sveicynōjumu
49. Kaidu lyugšonu katōli parosti skaita pēc Tāvs myusu?
Lyugšonu, kas veļteita Dīvmōtes gūdam un kuru sauc par Engeļa sveicynōjumu voi Esi sveicynōta Marija.
50. Kōpēc mes pīvīnojam Engeļa sveicynōjumu Kunga lyugšonai?
Tū mes dorom, lai vyssvātōkō Dīva Mōte, ar sovu varonū aizbiļdnīceibu pi sova dīviškō Dāla, atbaļseitu myusu vojū lyugšonu.
51. Nu cik daļom sastōv Engeļa sveicynōjums?
Tys sastōv nu divom daļom: nu slaves lyugšonas un lyuguma.
52. Nu kō sastōv slaves lyugšona?
Tei sastōv:
1. nu ercenģeļa Gabrieļa vōrdim: „Esi sveicynōta (Marija), žēlesteibas pylna, Kungs ir ar tevi. Tu esi svēteita storp sīvītem un
2. nu Elizabetes vōrdim: „un sveteigs ir tovas mīsas auglis“. Pi tim Bazneica pīvīnoj vōrdu Jezus.
53. Kod ercengeļs Gabrieļs runōja šūs vōrdus?
Kod paziņoja vyssvātokai Jaunovai Marijai, ka Jei ir izradzāta kļyut par Dīva Mōti (Lk. 1:28).
54. Kod Elizabete pasaceja augšā mynātūs vōrdus?
Jei tūs pasaceja, kod Marija īsaroda pi Elizabetes (Lk. 1:42).
55. Kōpēc Mariju uzrunojam ar vōrdim: žēlesteibas pylna?
1. Tōpēc, ka Marija beja piļdeita ar žēlesteibom pat pyrms sovas dzimšonas,
2. tōpēc, ka jei vīnmār pīauga žēlesteibā un
3. tōpēc, ka jei nese sevī vysu žēlesteibu Autoru.
56. Kōpēc mes sokom: Kungs ir ar tevim?
Tōpēc, ka Dīvs vīnreizejā veidā ir ar vyssvātokū Jaunovu Mariju. Jū pamatōti sauc par dabasu Tāva izradzātū Meitu un patīsu Dīva Dāla Mōti un Bezvaineigu Svātō Gora Leigovu.
57. Kū nūzeimoj slaves vōrdi: „Tu esi svēteita storp sīvītem“?
Tī nūzeimoj tū, ka Marija ir laimeigōka par vysom Īvas meitom:
1. tōpēc, ka nu vysom jei vīneigō tyka izvālāta byut par Dīva Mōti,
2. tōpēc, ka jei vīneigō ir mōte un reizē ari jaunova un
3. tōpēc, ka pyrmō sīvīte radeja lōstu ciļvecei, Marija sovukōrt atnese mums pesteišonu.
58. Kōpēc mes pīvinojam vōrdus: „svēteits ir tovas mīsas auglis, Jezus“?
Tū mes dorom, lai rōdeitu, ka Marijas gūdynōšona ir naškirami saisteita ar Kristus gūdynōšonu, un ka mes gūdynōjam Mōti jōs Dāla dēļ.
59. Nu kaidim vōrdim sastōv lyugums?
Tys sastōv nu vōrdim: „Svātō Marija, Dīva Mōte, lyudzīs par mums grēcinīkim tagad un myusu nōves stuņdē. Amen.“
60. Kōpēc Bazneica ir pīvīnōjuse šūs vōrdus?
Tū jei dareja:
1. lai mes vysa pasauļa prīškā atklōti paziņōtu, ka Marija ir patīši Dīva Mōte, tōpēc ka jōs bārns ir patīss Dīvs un
2. lai mes bīži pīsauktu jōs lyugšonu atbolstu vysōs myusu vajadzeibōs, seviški, lai Jei izlyugtu mums laimeigas nōves žēlesteibu.
61. Kōpēc mums bīži ir jōsalyudz par laimeigu nōvi?
1. Tōpēc, ka myusu myužeigō svātlaime voi pazudynōsona ir atkareiga nu pādejō myusu vērszemes dzeives ocumirkļa,
2. tōpēc, ka tymā kritiskajā breidī parosti ir lelōki un beistamōki kārdynōjumi un
3. tōpēc, ka iztureiba lobā leidz nōvei ir specialā žēlesteiba, kura pastōveigi ir jōizlyudz (Tridentes konc. 6. ses.).
62. Voi vyssvātōkai Jaunovai Marijai ir lels īspaids uz Dīvu?
Nūteikti, jo nikod nav dzērdāts, ka tys, kas grīžās pi Marijas un ar patīsu dīvbejeibu pīsauc Jōs aizbiļnīceibu, varātu kaidreiz byut Dīva atstōts (sv. Bernards).
63. Kaidu lyugšonu mes skaitom, kod reitūs, pūšdīnēs un vokorūs zvona uz „Engeļs Kunga“?
Tod teik skaiteita vysim katōļticeigajim pazeistamō lyugšona, kuru sauc par „Engeļs Kunga“.
Tagad vysmoz dažōs zemēs šaida paraduma vairs namona: ni bazneicos zvona uz Engeļs Kunga, ni cylvāki tū mādz skaiteit. Tūmār Bazneica šū dīvbejeigū parašu ļūti īteic un daži pāvesti ir pīškeiruši atlaidas tim, kas ik dīnas tū dīvbejeigi praktizej.
64. Kōpēc Bazneica īteic šū lyugšonu?
Bazneica tū īteic:
1. lai pasateiktu Dīvam par Kristus Cylvāktopšonu un
2. lai pagūdynōtu vyssvātokū Jaunovu Mariju un atvālātu sevi jōs aizbiļdnīceibai.
Praktisks padūms. Ar eistu bārna paļōveibu gūdynōj vyssvātokū Jaunovu, lyudz Jōs paleigu vysōs sovōs vajadzeibēs un ryupēs. Dedzeigi ceņtīs atdarynōt Jōs mīlesteibu uz Dīvu un cylvākim, Jōs pacīteibu, sirds skaidreibu un cytus tykumus.
Daži vōrdi par religiskom praksem un ceremonijom
1. Kas ir jōsaprūt zam religiozom ceremonijom?
Zam tom teik saprostas zeimes un darbeibas, kaidas Bazneica ir īvaduse liturgiskajūs kolpōjumūs.
2. Kōpēc taidas prakses un ceremonijas ir īvastas?
Tos, taipat kai lyugšona, ir dūmōtas Dīva gūdynōšonai.
3. Voi ceremonijas nav tukša paraša?
Nikaidā ziņā, tōpēc, ka:
1. pats Dīvs borgi pīdraudēdams beja pavēlējis īvārot dažas nu Vacōs Dereibas ceremonijom,
2. ari Kristus Kungs pīlitōja dažas ceremonijas un
3. Jys pats īstōdeja sakramentalōs zeimes.
Par ceremonijom, un zeimem ir daudz pīmāru Svātajūs Rokstūs.
4. Voi mums nav jōpīlyudz Dīvs gorā un patīseibā?
Ik kotrā ziņā, tōpēc jau Bazneica ari grib, lai mes saprastu ceremoniju nūzeimi un pīsadaleitu tamōs ar lyugšonu un dīvbejeigu nūskaņu.
5. Kū zeimoj kyupynājums, kaidu lītoj dažūs kolpōjumūs?
Tys ir religiozōs gūdbejeibas un lyugšonas symbols, kam kai pateikamai smaržai ir jōsaceļ uz dabasim pi Dīva (Verīs: Ps. 140:2).
6. Kū zeimoj aizdagtōs sveces?
Tōs nūzeimoj ticeibu, kas apgaismoj, cereibu, kas pasaceļ pōri šam pasauļam un mīlesteibu, kas aizdadzynoj.
7. Kū mums atgodynoj Leldīnes svece (Paschals)?
Tei mums atgodynoj tū patīseibu, ka, nu myrūnim pīsacēlis, Kristus ir myusus atbreivōjis nu satana vērdzeibas, ka tam ir sova leidzeiba ar kaidreizejū guņs stabu, kas Izraeļa tautu pavadeja ceļā nu Egiptes vērdzeibas (Exod. 14:20).
8. Kū mums atgodynōj Palnu trešdīnē svēteitī palni?
Tī atgodynōj, ka mums ir jōsazamynoj un sirsneigi jōgondarej. Tōpēc prīsters, uzberūt palnus uz myusu golvom, soka: „Pīmiņ, cylvaks, ka tu esi puteklis un par puteklim pōrsavērssi“ (Gen. 3:19).
Palni ari Vacajā Dereibā beja gondarejuma un pazemeibas symbols. Pimāri: ninivīši, Judite, Estere u. cyt.
9. Kaids mērkis ir publiskim aizlyugumim un procesijom?
Tūs mērkis ir:
1. slavēt Dīvu ari publiski, lai pasateiktu Jam, lai izlyugtu Jō aizsardzeibu un svēteibu par piļsātom un vaļstim, lai nūvārstu peļneitū strōpi,
2. procesijas ir ari katōļu ticeibas uzvaras gojīņa symbols, tōpēc krysts vīnmar ir gojma prīkšgolā kai ari
3. procesijas gōjīņs atgodynōj, ka šymā pasaulī mes asam ceļōtōji, un ka mums vīnmār jōstaigoj Dīva prīškā.
Publiskus aizlyugumu un procesiju pīmāri ir sastūpami nu vyssenōkim kristticeibas laikim.
Praktisks padūms. Ar lelu gūdbejeibu pīsadoli Bazneicas religiskajōs praksēs un kolpōjumūs. Nikod naļaun sevi atraut nu torn ar kaidu vīglprōteibu voi ļaunu pīmāru.
Kūpsavylkums
Par vysu šamā grōmotā mynātū daži praktiski sacynōjumi byutu taidi:
1. Myusu ticeibai ir dīviška izceļsme.
Tū pīrōda jōs vēsture, kas aužās vysai ciļvēces vēsturei cauri: nu ciļvēces šyupeļa leidz pat šai dīnai; tū pīrōda dīviškais jōs Dybynōtōja atbolsts, kaidu jei bauda nabeidzamu šķēršļu un vysaidu pretesteibu pōrvarēšonā, sovā namiteigā izaplateišonā, svēteibōs un lobumūs, kaidus ciļvēcei tei ir davuse un vīnmār dūd.
2. Šei Svātō myusu ticeiba nabeidz mums atgōdynōt,
ka mes asam te vērs zemes, lai Dīvu pazeitu, mīļōtu, Jam kolpōtu, lai pēc tam byutu laimeigi kūpā ar Jū par vysim myužu myužim, myusu aizkopa dzeivē. Tys ir dižciļteigais myusu laiceigō ceļōjuma uzdavums. Lai tū veiktu, mums ir:
1) jōtic tam vysam, kū Dīvs ir atklōjis,
2) jōpylda vysas bausleibas, kaidas, voi nyu pats Dīvs personeigi ir devis, voi caur sovu Bazneicu tū ir darejis. Jōsasorgōj nu grāka, ar kū teik pōrkōptas bausleibas un vārsts apvaiņōjums pret tūs Devēju — Dīvu. Jōsaceņš dzeivōt tykumeiga dzeive. Bet tū mes naasam spējeigi veikt bez Dīva žēlesteibas: Taitod:
3) mums ir jōpīlītōj žēlesteibas leidzekli, kaidus Dīvs ir nūsacejis, un tī ir: sakramenti un lyugšona.


text:
Ar Medeju atbolsta fonda paleigu lakuga.lv eistynuos divejus projektus
Nūsaslēdzs Medeju atbolsta fonda (MAF) programys projektu konkurss nacionalūs i regionalūs medeju projektu eistynuošonai, viestej Sabīdreibys integracejis fonda izziņuotuo informaceja. Programā atbaļsteiti 45 projekti, kurūs vydā ari divejis bīdreibys “LgSC” uzturātuo i veiduotuo Latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv īceris.
Konkursā “Regionalūs i vītejūs medeju atbolsta programa”, kurys finansiejums ir nu Latvejis Republikys Kulturys ministrejis daškiertūs leidzekļu, nu 53 projektu dasacejumu atbolstu sajēmuši 45 projekti aba 85 % nu vysu dasaceitūs projektu, sajemūt nūlykumā nūsaceitū minimali vajadzeigū punktu skaitu i atbiļsteibu viertiešonys kriterejim, daīmamū finansiejumu proporcionali sadolūt storp vysim dasacejumim. Kūpā apstyprynuoti projekti 536 886 eiro vierteibā, nu tūs 66 886 eiro daškierti taišni Latgolys regiona medejim, nūdrūsynojūt regiona īdzeivuotuojim kvalitativu i sabīdryski nūzeimeigu politikys, ekonomikys voi kulturys nūtikšonu paruodeišonu i padzilinuotu procesu skaidruojumu.
Projektu dasacejumus piec atbiļsteibys i kvalitatis viertieja komiseja, kuruos vydā beja četri augstškolu puorstuovi (ari nu regionalūs augstškolu), vīns medeju sferys navaļstiskuos organizacejis puorstuovs, kai ari četri vaļsts puorvaļdis instituceju puorstuovi, nu kurūs divejis beja Kulturys ministrejis delegāti puorstuovi, vīns Nacionalūs elektroniskūs plašsazinis leidzekļu padūmis delegāts puorstuovs, taipat vīns Sabīdreibys integracejis fonda puorstuovs vadeja komisejis dorbu, nu viertiešonā i bolsuošonā napīsadaleja.
Kategorejā “Sabīdryski nūzeimeigs saturs” atbolstu sajiems bīdreibys “LgSC” projekts “Latgaliskā kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ar finansiejumu 12643,08 € apmārā, bet kategorejā “Latgolys regions” atbaļsteits bīdreibys “LgSC” projekts “VĪTA” ar finansiejumu 4822,52 € apmārā.
Obeji projekti tiks eistynuoti car Latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv platformu. Projektā “Latgaliskā kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” paradzāts sagataveit saturu latgalīšu rokstu volūdā, kas paleidzēs styprynuot i atteisteit izpratni i zynuošonys par latgaliskū kulturtelpu. Projektā tiks sagataveiti 44 roksti, intervejis, pietejumi i skaidruojumi taiduos rubrikuos kai “Lakuga.lv vaicoj”, “Lakuga.lv pietej”, “Pa latgalīšu pādim” i “Īpazeisti latgalīšu volūdu”, taipat pyrmū reizi tiks taiseitys latgaliskuos kulturys viests video formatā, paradzūt sešu raidejumu publiciešonu. Portala sagataveitī roksti sešys reizis byus publicāti ari laikrokstā “Vietējā Latgales Avīze” i treis reizis žurnalā “A12”. Projekta eistynuošona sūpluok sabīdreibys informiešonai i izgleituošonai par latgaliskuos kulturytelpys vaicuojumim, ļaus stabilizēt, styprynuot i atteisteit ari poša portala darbeibu. Projektā īsaisteita vysa portala lakuga.lv redakceja – redaktore Sandra Ūdre, žurnaliste Sintija Augustova, kai ari žurnaliste i socialūs medeju redaktore Edeite Husare.
Ūtrys MAF apstyprynuotais bīdreibys “LgSC” projekts i portala lakuga.lv komandys raudzeišona paplašynuot portala darbeibu. Projektā “VĪTA” portals raudzeis skaidruot, kaidys izmainis Latgolys regionā ness jaunuo administrativi teritorialuo reforma taišni regiona mozajom vītom. Tys tiks dareits car trejim video raidejumim i rokstu sereju kai portalā lakuga.lv, tai ari žurnalā “A12”.


text:
Reigys Gruomotu svātkūs ruodeis kinu „Latgolys kulturys montuojums”
Kab īpazeistynuotu ar latgaliski rokstūšajim myusu dīnu autorim, Reigys Gruomotu
svātku laikā Kongresu noma Mozajā zalā svātdiņ, 9. oktobrī, 12:30 stuņdēs nūtiks vuiceibu
kinys „Latgolys kulturys montuojums” seanss i sasatikšona ar kinys taiseituojim i autorim.
Vuiceibu kina „Latgolys kulturys montuojums” ir audiovizuals stuosts par taidim latgaliski
rokstūšim autorim kai Ilze Sperga, Anna Rancāne, Juoņs Ryučāns, Raibīs Suņs, Līga Seiksta-
Deksne, Dagneja Bramane i dramaturge Danskovīte, atkluojūt nūvoda sovpateibu, latgalīšu
pasauļa redziejumu i spieceigū pīdareibys izjiutu sovam nūvodam. Kinā pasaruod i vīna nu pādejūs
interveju ar latgalīšu ailinīku i publicistu Ontonu Slišānu, kas paguojušuo gada beiguos aizguoja
myužeibā.
Daļa kinys materiala taiseita paguojušuo goda Reigys Gruomotu svātku laikā, kod
bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ciklā “Cyti godalaiki” sareikuoja lelu klauseituoju viereibu
givušū latgalīšu aiļu vokoru “Vālais rudiņs”.
Vuiceibu kina „Latgolys kulturys montuojums” ir sataiseita, kab škoļnīkam i školuotuojam
dūtu myusdīneigus vuiceibu materialus par latgalīšu literaturu i papyldynuotu vuiceibu procesu,
vuiceibu metodiku i veicynuotu škoļnīku interesi par latgalīšu kulturu.
Reizē kina školuotuojam paleidz sagataveit taidus tematus kai Raiņs i juo luga „Jezups i
juo bruoli”, kū papyldynoj intervejis ar gruomotys „Raiņs i juo bruoli” autoru rakstinīku Roaldu
Dobrovenski i aktīri Juoni Paukštello – Jezupa lūmys spālātuoju 1983. goda teatra izruodē „Jezups
i juo bruoli”.
Kinys „Latgolys kulturys montuojums” operators ir Gvido Skulte, scenareja autori Alvis
Lapeņš i Valentins Lukaševičs, režisors-konsultants Varis Brasla.
Vuiceibu kinys „Latgolys kulturys montuojums” seansu i sasatikšonu ar kinys taiseituojim
i autorim reikoj bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Reigys Gruomotu svātku
organizatorim Latvejis Gruomotizdevieju asociaceju i kinys taiseituojim – Latvīšu volūdys
agenturu.
Reigys Gruomotu svātku laikā bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” sovā stendā pīduovuos
plašu vysaidu Latvejis izdevieju gruomotu kluostu latgaliski i par Latgolu, ļaunūt svātku gostim
īsapazeit ar Latgolys kulturu i myusu dīnu latgalīšu literaturu.
Valentins Lukaševičs – vīns nu kinys scenareja autorim. Foto: Leila Rasima
Ari itymā godā bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” Reigys Gruomotu svātkūs Kongresu nomā pīsadola ar latgalīšu gruomotu goldu.
Gruomotu svātku dorba laiks:
7. oktobris 12 – 19
8. oktobris 10 – 19
9. oktobris 10 – 16:30
Apsavieršonai paguojušuo goda Gruomotu svātki i pasuocīņs “Vālais rudiņs”


text:
Testu sagataveja: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Jei taida latgalīšim vīneiguo. Šudiņdīnys 130 godu jubilare Valerija Seile (1891–1970) izcyla daudzuos jūmuos: pyrmuo latgalīte ar augstuokū izgleiteibu, vysaugšuok tykušuo storp Latvejis breivvaļsts politikem, izgleiteibys īstuožu vadeituoja i presis izdavumu dybynuotuoja, sabīdryska i kulturys darbineica, bibliografe i publiciste, vīneiguo latgalīte storp sova laika sīvītem pasauļa žurnalistikā Adolfa Dreslera gruomotā “Die Frau im Journalismus” (1936). Pīduovojam puorbaudeit zynuošonys par izcyluos latgalīšu sīvītis davumu i juos laiku 20 vaicuojumu testā, nu pīcu atbiļžu variantu izalosūt pareizū.
#1. Valerija Seile dzymuse tuolaika Rēzeknis apriņča Makašānu pogosta Seiļūs 1891. gods 10. junī (piec vacuo stila), tūgod itamā dīnā īkryta ari Vosoryssvātki. Kas tys par laiku beja Latgolai?
#2. Seiļu saime, Valerijai asūt viņ četrus godus vacai, devēs iz Sanktpīterburgu, latgalīšu sauktu Piceri. Kas tūlaik beja itei piļsāta?
#3. Latgolys ļaudim parūceiga tikšona iz Piceri beja pa dzeļžaceļu Sanktpīterburga–Varšava. Kurā godā jū pylnā garumā nūdeve ekspluatacejā?
#4. Pīterburgā Valerija ar izcylom sekmem vuicejuos fabrikys pamatškolā, piļsātys četrgadeigajā školā, Nikoforova privatajā sīvīšu gimnazejā, studēja Bestuževa augstuokajūs sīvīšu kursūs. 1916. godā vaļsts puorbaudejumus Valerija nūkuortuoja piec veirīšu programys i sajēme uzaicynuojumu gataveitīs profesurai. Kas finansiali nūdrūsynuoja jai ituos školys?
#5. Valerija ir pyrmuo latgalīte ar augstuokū izgleiteibu. Kū jei studēja?
#6. Valerija varēja veiduot zynuotneicys karjeru, a jei īsasaisteja latgalīšu sabīdryskā dorbā i politiskuos aktivitatēs. Kai sauc organizaceju, kas 1915.–1917. godā Picerī beja latgalīšu politiskais centrs?
#7. Latgolys zemnīku parteju puorstuovūšuo V. Seile beja Tautys Padūmis i Satversmis Sapuļcis Izgleiteibys komisejis prīšksādātuoja, kūpā ar socialdemokratem Aspaziju i Klāru Kalniņu, bezpartejiskū Zelmu Cēsnieci-Freidenfeldi vīnpruoteigi īsastuoja par sīvīšu vīnleidzeibu i par liberalu lauleibys lykumu. Deļkuo ļauds Latgolā, eipaši bazneickungi, sašuta ituo lykuma sakarā, apsauce Valeriju par breivdūmuotuoju i vaira par jū nabolsuoja?
#8. Nivīnai cytai Latvejis breivvaļsts politikei ījimt tik augstu omotu nav izadevs, viņ V. Seilei. Kas tys ir par omotu?
#9. Kaidu izgleiteibys īstuodi V. Seile vadeja nu 1923. gods leidz juos sliegšonai 1940. godā?
#10. Kaids ir V. Seilis leluokais davums gruomatnīceibā?
#11. Kai sauc V. Seilis suoktū izdavumu “seriju Latgolas mozajim laseitōjim” (1934)?
#12. Kura nu itūs gruomotu ir V. Seilis saraksteita?
#13. II pasauļa kara laikā, riskejūt ar dzeiveibu i izapeļnejūt vuocu okupacejis īstuožu napatyku, V. Seile kai omotpersona materiali atbaļsteja karā i represejuos cītušuos saimis, guoduoja par bārnu izgleiteibu, uzastuoja ar kulturizgleitojūšom runom, inicēja latgalīšu kulturys darbinīku pīminis pasuokumus i Latgolys kulturys dzeivis rūseibu, kai pyrmuo nūlyka vaiņuku pi 1943. godā atjaunuotuo Latgolys atbreivuošonys pīminekļa. Kaidu omotu V. Seile ījēme vuocu laikā?
#14. Padūmu vara 1946. godā V. Seili kai viesturis školuotuoju atlaide nu dorba Rēzeknis latvīšu vydsškolā, jai izadeve īsakuortuot Reigy 2. vydsškolā par krīvu volūdys školuotuoju. Ari Reigā jai naļuove struoduot. 1953. godā jai atjēme penseju i izlyka nu ustabenis komunalajā dzeivūklī. Kuram padūmu funkcionaram 1957. godā V. Seile raksteja lyuguma viestuli paleidzēt? Penseju jai atgrīze.
#15. Kur V. Seile ir paglobuota?
#16. Kurs ir Valerijis Seilis kopa pīminekļa autors?
#17. Kurs ir pīminis pluoksnis autors pi juos vadeituo školuotuoju instituta ākys Daugovpilī, Saulis īlā 1/3?
#18. Kurs ir krysta Valerijis Seilis dzymtuos sātys vītā autors?
#19. Kurs zynuotniskūs rokstu kruojuma “Acta Latgalica” laidīņs veļteits Valerijai Seilei?
#20. Kurā piļsātā ir Valerijis Seilis īla?


text:
Izlasē “Sviests 7” īkļauta Kārļa Kazāka i “Ceidaru” dzīsme
Naseņ dīnys gaismu īraudzejušajā etnomuzykys izlasē “Sviests 7” īkļauta folklorys kūpys “Ceidari” i dzīsminīka Kārļa Kazāka kūpeigi izpiļdeituo dzīsme “Zīmeņa”.
Folklorys kūpys “Ceidari” vadeituoja Marta Vaivode atkluoj, ka nabeja div dūmu – “Sviests 7” dzīsme juoīroksta kūpā ar Kārli Kazāku. Ari par pošu dzīsmi nabejs švuorbu, vysim bejs pošsaprūtamai, ka tei byus “Zīmeņa”. “Ceidarim” itei dzīsme ir eipaši meila, partū ka tei ir pyrmuo dzīsme, kurū vysi kūpā īsavuicejuši.
Ceļš iz kūpeigu sasadzīduošonu ar Kārli suocēs caur īpasazeišonu projektā “Velomūzika” Viļānus, kas jau piec pusgoda eistynuojās ar pyrmū “Zīmeņa” dzīduošonys reizi Latgalīšu kulturys goda bolvā “Boņuks” iz Latgolys viestnīceibys GORS leluos skotivis. Folklorys kūpys sirsneiguo draudzeiba ar dzīsminīku Kārli Kazāku izapauduse i ar kūpeigu sasadzīduošonu, i latgaliskūs dzīšmu populariziešonu kai Latgolā, tai cytur Latvejā.
Dzīsme “Zīmeņa” ir nu Preiļu pusis teiciejis Domicellys Līpenis pyura.
Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs“ folklorys kūpa “Ceidari“ dzymuse Reigā 2013. goda pavasarī, puļcejūt jaunus i aktivus ļauds ar latgaliskom saknem, kas, itūšaļt dzeivojūt golvyspiļsātā, sovai prīcai turpynoj latgaliskuos dzīduošonys tradicejis. Rūžupe, Bieržpiļs, Auleja, Bukmuiža, Škilbāni, Preili i cytys Latgolys vītys ir tuos, kurūs dzīsmis vysbīžuok izskaņ “Ceidaru“ repertuarā, tok tys vysod teik papyldynuots ar zynuošonom par cytu Latvejis vītu dzīsmem.


text:
Internetā jauns resurss latgalīšu volūdys vuiceišonai
Roksta autors: portals lakuga.lv
Latgalīšu volūdys apvuiceibai internetā izveiduots jauns resurss – sātyslopa ltgnui.com. Tei dūmuota vysim, kas soka latgalīšu volūdai “nui” aba “jā”. Jaunū resursu veidoj Oduma Mickeviča universitatis (Poznaņa) profesore Nikole Naua i bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”.
Sātyslopā pīejami aizdavumi, materiali idejis, kas paliedz vuiceit i popularizēt latgalīšu rokstu volūdu školuos i kursūs. Publicātī materiali bezmoksys pīejami sevkuram interesentam, nūruoda Nikole Naua, atzeimojūt, ka sevkurs teik aicynuots īsyuteit ari poša veiduotūs materialus i tymūs daleitīs ar latgalīšu volūdys školuotuojim. Sātyslopā apkūpuoti ari asūšī vuiceibu leidzekli volūdys vuiceišonuos īspiejai.
Jaunais resurss ir izveiduots CoLing projekta ītvorūs, kura mierkis ir styprynuot “mozuos” volūdys – volūdys, kas nav golvonuo vaļsts volūda i kurys lītoj tikai daļa sabīdreibys. Projekts teik eistynuots nu 2018. leidz 2021. godam, tymā pīsadola augstškolys i sabīdriskuos organizacejis nu Pūlejis, Nīderlandis, Italejis, Meksikys, ASV, nu Latvejis pusis projektā pīsadola bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”. Vaira par projektu angļu volūdā var skaiteit sātyslopā colingproject.wordpress.com.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Dreidzs
Dreidzs — azars Latgolys dīnavydu daļā Latgolys augstainē, Kruoslovys nūvoda Skaista pogostā, iz reitim nu Dagdys – Kruoslovys ceļa, pi Saulis kolnu. Vysudziļais azars Latgolā i Latvejis Republikys teritorejā – Dreidža pošlelais dziļums dasnādz 65,1 m.
Vydyskais dziļums 12,8 m. Viersa pluots 753 ha, garums da 9,8 km, plotums da 2,4 km.
Azara dybyns ar daudzi dūbu, kur nakur akmiņuots, kur nakur smiļkšuots, leičūs dyuņuots. Azarmola stuovona, dīnavydu pusē lāvuoka. Sakluokī leiči aizauguši. Dreidža forma izstīpta, jis tur daudzi leiču i 9 azarsolys (Bernātu, Līpu, Ūzulu, Apšu, Zamuo, Upis, Pizānu i ct.). Pošleluo azarsola – Bernātu, juos pluots 13,9 ha.
Dreidzī ītak Čeņčupe, azaram irā puortaka iz Otu vysu godu, a iz Siveru – tik polu laikā).
Dreidzs īīt kompleksajā dobys nūlīgtinī. Azara molā pasacālušī Saulis kolni – vīna nu senejūs latgaļu pošsvareigūs svātvītu.
Azara zivs - asari, plauži, leidakys, raudys.


text:
Izdūta gruomota “Īdzer ols, lai bāduom ira gols!”
Izdūta latgalīšim labi zynamuos jūku gruomotys “Īdzer veina, lai dzeive ira feina!” ūtruo daļa “Īdzer ols, lai bāduom ira gols!”.
Kai informej gruomotys autors Jurs Cybuļs, gruomotys pyrmuos dalis materials sakuortuots piec nūtykumu vītys: itai ir bejs pi myusu voi ar mums (Purlovā Bolvu nūvodā, juos apleicīnē i cytur pasaulī ar purlovīšim i jūs rodim, draugim i paziņom); itai bejs cytur; itai koč kur varātu byut bejs; itai dīz voi koč kur varātu byut bejs.
Nu gruomotys “Īdzer veina, lai dzeive ira feina!“ par pašu popularuokū ir palykuse Krapacu Ļuce, kas ir jaunuos gruomotys leidzautore. Jei ir Aina Kuorkla nu Kryšuonu Bolvu nūvodā. Ūtrajā daļā juos pošys savuoktī i īsyuteitī materiali. Krapacu Ļuce nu jou daudzi godu pazeistama kai skotuvis tāls. Vysūs apkuortiejūs nūvodūs ir byuts ap 100 reižu. Tuoluokuo vīta, kur gasteits, ir Bauskys pusē.
Atsauceiguokī paleigi dažaidu jūku īsyuteišonā beja Imants Zeltiņš, Juoņs Ločmeļs, Fraņcs Slyšans i Ontans Slyšans, ari autora bruoļs Andris.
Škārsteiklā atrostī jūceigī nūtykumi tyka puortulkuoti i appuškuoti piec vajadzeibys.
Fraņcs Slyšans ir ituos gruomotys zeimiejumu autors, a Juoņs Ločmeļs – izdeviejs (SIA “Raudava“), kas ir ari gruomotys “Īdzer veina, lai dzeive ira feina!“ leidzautors i izdeviejs. Obi ir nu Rekovys (Vileks nūvods).
Leluokuo daļa tekstu ir saraksteiti Purlovys izlūksnē, a īsyuteitī voi autoram pastuosteitī nūtykumi i jūki pamasti taidā vītejā izlūksnē, kaidā jūs autori tyka stuostejušs voi ir rakstiski atsyutejušs.


text:
2009.godā nūtyka pyrmais LNT šovs “Dziedošās ģimenes”, kurymā pīsadaleja ari Eriņu i Igauņu saimis nu Rēzeknis nūvoda. Eriņu saime šovā dabuoja 3. vītu. Obejis saimis daudzys dzīsmis dzīduoja latgaliski. Eriņu saimis pamatsastuovā beja tāvs Andris Eriņš, juo meitys Agnese i Aija, Andra muosa Anita juos dāls Jurs, bet Igauņu saimē – mama Rasma, tāvs Gunārs i meitys Liene, Marta i Laima.
Eriņu saimis pamatsastuovā beja tāvs Andris Eriņš, juo meitys Agnese i Aija, Andra muosa Anita juos dāls Jurs. Vairuokūs prīkšnasumūs pīsavīnuoje ari cyti saimis lūcekli. Šovā Eriņu saime īgiva trešū vītu.
Šovā Eriņu i Igauņu saimis daudzys dzīsmis izpiļdeja latgaliski.
NOMINANTI:
Latgolys muzykys festivala publicitatis kampaņa
Latgalīšu koncerts “Latgolys Radejis” atbolstam Reigā Kongresu nomā 2009. goda martā
Pikets pi Nacionaluos Radejis i televizejis padūmis (NRTP) 27. februarī i pikets pi Reigys 1. gimnazejis Eiropys volūdu dīnā 26. septembrī
Latgalisku pasuokumu maratons 2009. goda rudinī


text:
26. septembrī Rēzeknē padūs Nikodema Rancāna bolvu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
26. septembrī Rēzeknis Tehnologeju akademejā (RTA) 10.00 stuņdēs nūtiks seminars “Latgales kultūrtelpas identitātes jautājumi un tās aktuālie izaicinājumi” (par jū vairuok ITE), a piec seminara 16.00 stuņdēs byus ari Nikodema Rancāna bolvys izcyluokajim Latgolys pedagogim padūšonys pasuokums, informej Latgalīšu kulturys bīdreibys vaļdis prīšksādātuojs Jurs Viļums.
Seši školuotuoji sajims eipašu Riharda Cibļa darynuotu saktu, kas jau palykuse par tradicionalu ituo konkursa bolvu. Bolva – sudobra pokovsakta – ir laimis zeime, kam soveiga simboliska i praktiska vierteiba.
Itūgod konkursa reikuotuoji aicynuoja eipašu viereibu pīgrīzt pedagogu spiejom īvīst vysaidus jaunynuojumus sovā dorbā – jaunys pīejis, metodis, strategejis, jū seviški jamut vārā tū, ka īprīškejais vuiceibu gods paguoja organizejūt dorbu golvonom kuortom attuolynuoti. Kai vysod, papyldu punkti viertiešonā tyka tim pedagogim, kas sovā dorbā izmontoj ari latgalīšu volūdu.
Juoatguodynoj, ka izcylais pedagogs i katuoļu goreidznīks Nikodems Rancāns (1870–1933) ir Latgolys pyrmuos atmūdys darbinīks ar īspaideigu davumu Latgolys kulturā i izgleiteibā. Itūgod bolvys padūšonys datums pīskaņuots N. Rancāna dzimšonys dīnai piec jaunuo stila (piec vacuo – jam dzimšonys dīna 13. septembrī).
Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba Nikodema Rancāna bolvu Latgolys izcyluokajim pedagogim īdybynuoja i padeve 2015. godā, iz N. Rancāna 145 godu jubileju. Bolvys mierkis ir na viņ izcyluo latgalīša pīminis saglobuošona, bet ari školuotuoju profesejis populariziešona un juos prestiža paaugstynuošona sabīdreibā, atzeimejūt izcylu un pošaizlīdzeigu pedagogu dorbu.
Kluotīnē pasuokums daīmams viņ personai ar atbylstūšu Covid-19 sertifikatu. Dasasaceišona da 24. septembra, rokstūt iz e-postu: latgalisubidreiba@gmail.com (kluotīnis dalinīku skaits ir īrūbežuots).


text:
Ruguojūs i Saļņovā gasteis Baļtinovys dramatiskais kolektivs “Palādas” (papyldynuots)
30. janvarī 14.00 Ruguoju tautys nomā tiks ruodeita Baļtinovys dramatiskuo kolektiva “Palādas” komedejis “Ontans i Anne” 3. daļa “Ontans izaklaidej”. Sovukuort 19.00 kolektivs gasteis Saļņovys kulturys nomā ar Ontana i Annis pīdzeivuojumu 4. daļu “Ontana tragedeja”.
Izruodē “Ontans izaklaidej” Anne ar etnografiskū ansambli aizbrauc iz festivalu Reigā. Ontans ar Pīteri suoc baudeit dzeivi piec sova pruota, tok izklaide pasagrīž nagaideitā vierzīnī. Īīšonys moksa – 3 eiro.
“Ontana tragedejis” sižets viestej, ka Anne vuicuos ceļu satiksmis nūteikumus, kab varātu vadeit laimātū mašynu, partū ka Ontans nagryb byut par šoferi, tok iecere puorsavierš dziļā tragedejā obejom pusem.


text:
“Giut breidi” aba pyrmais plānuotuojs latgaliski uzjam apgrīzīņus
Roksta autore: Sintija Augustova, portals lakuga.lv
Okobra vydā latgaliskū kulturtelpu papyldynuoja vēļ vīna vareiba dareit, dūmuot i dzeivuot latgaliski – plānuotuojs “Giut breidi” latgalīšu volūdā. Sekojūt plānuotuoja gaitom tuo “Instagram” kontā, var redzēt, ka vys vēļ turpynojās aktiva plānuotuoja rodūšuos komandys darbeiba i pa šaļtei pasaruoda kaids jaunums latgaliski. Pavaicuoju plānuotuoja idejis autorei Līgai Springai par tū, kai ir paguojs pyrmais mieness, kod ir bejuse vareiba plānuotuoju nūpierkt, kai ari par tuoļuokajim planim rodūšajā darbeibā.
Līga stuosta, ka niu vysa komanda ir prīceiga i gavilej par kotru pasyutejumu. “Jemūt vārā, ka vysu dorom pošys – suocūt ar ideju i pakuošonys dorbim, nūdūšonu kurjeram, mes prīcojomēs, ka darbeņš mums ir kotru vokoru”. Plānuotuoji ir daīmami treis dizainūs – ružovā, malnā i malnā ar metaliskim styureišim, popularuokais ir malnais, tok Līga vysim īsoka jimt rozā, kab kasdīna suocās ar gaišom kruosom.
Ka plānuotuoju pasyuta kaids nu Rēzeknis, Daugovpiļs, Preiļu voi Reigys, ir daīmama bezmoksys pīguode i sasatikšona ar kaidu nu rodūšuos komandys. “Sateikūt cylvāku, kuram personeigi pīguodojam plānuotuoju, pasaruoda sajiuta, ka mes ka ba asam pazeistami, nazkur pyrma ituo sasatykuši voi pat dzāruši čaju kūpā,” stuosta Līga.
Komandai jau ir daudz plānu cytim projektim. Līga pīzeist, ka sepinej vysu laiku. “Niu pats svareiguokais ir kūpeigais mierkis i dzierksts acīs. Svareigai, ka myus atbolsta, izruoda interesi par “Giut breidi” – tys ir leluokais stimuls, kas vairoj energeju”.
“Instagram” kontā var pamaneit, ka daudzuos biļdēs kluot plānuotuojam ir raibys i malnboltys uzleimis ar tekstim latgaliski – tuos ari ir plānuotuoja rodūšuos komandys dorbs. “Uzleimis ir taiseitys ar dūmu papyldynuot plānuotuoju, kurš piec byuteibys ir mīreigs i veiduots tai, kab kotram byutu īspieja izapaust individuali. Uzleimu grafiskuo dizaina muokslineica ir Liāna Merņaka-Ņikitina, tok Amandai Anusānei aba @muna_muoksla “Instagram” konta eipašneicai ir breineigs kierīņs iz izcylom frāzem, leluokū daļu uzleimēs radzamuo teksta ir veiduojuse Amanda, jei ari turpynoj īmyužynuot “Giut breidi” kadrus,” skaidroj Līga.
Ir divu veidu uzleimis – malnboltys i spylgtuokys. Tymuos ir vyss – zeimiejumi, sajiutys, eisys frāzis, uzmundrynuojumi, humors i motivaceja.
“Giut breidi” ari atbolsta Pīktū pasauļa diktatu latgalīšu volūdā, tam par gūdu ir ari uzleimis. “Latgolā ir cīši daudz skaistu nūtykšonu, kulturys pasuokumu, literaturys i muzykys latgaliski. Uzleimis, kas ir veļteitys latgalīšu diktatam, ir myusu aicynuojums kasdīnā vuiceitīs, raksteit i runuot latgaliski. Vysam ir suokums, cereju, ka uzleimis ari kaidam byus suokums latgalīšu volūdys populariziešonai,” skaidroj Līga.


text:
Publikaceja žurnala “Ir” latgalīšu slejā. “Ka taidu latgalīšu nabyutu, tod gon jau ka jūs byutu juoizgudroj voi kaidim cytim juoteik jūs vītā. Partū ka itei vīta nikod nastuov tukša. Ka tu apmuonej cytus, tu tuo pats gon jau ka saprūti, bet, ka tu apmuonej pats seve, tuo vari i napamaneit, – tai saceja Nikodems, muns dzeds. Nu 1979. goda jis jau Ūzulmuižys kopūs. Ka tev ir izzīsta pīre voi nateiri byudi, tuo var īraudzeit tikai spīgelī. Kod mes vysi gribim redzēt, kas mes asam, tod bez latgalīšu nu nikai.”
NOMINANTI:
Ilze Sperga “Naivisma literatūra”
Ilze Sperga “Par klybu kēvi i peirāgim”
Laura Melne “Tī gryutī laiki”
Raibīs Suņs “Es i latgalīšu literatura”