text:
VOLŪDA »
Trešuo Pasauļa latgalīšu saīta i konfereņcis programa
Nu 5. leidz 10. augustam Rēzeknē nūtiks 3. Pasauļa latgalīšu saīts i konfereņce „Latvejis naatkareibys laiks – Latgolys īspieja voi izniceiba“. Pīduovojam vysu saīta pasuokumu programu 3.–4. augusts Rēzeknis piļsātys svātki 3. augusts 15.00Skaiteit vaira »
Iz “Rokstim” vēļ ir breivys vītys!
Nasaverūt iz interesi par latgalīšu rokstu volūdu publiskajā telpā, vys tik ziņojam, ka iz latgalīšu rokstu volūdys seminaru – vosorys školu „Roksti!” vēļ ir breivys vītys! Aicynojom dasasaceit Latgolys kulturys īstuožu, biblioteku, školu, nūvoduSkaiteit vaira »
Paziņuoti tautys skaiteišonys rezultati par latgalīšu volūdys lītuojumu Latvejā
Latvejis Republikys Centraluo statistikys puorvaļde šudiņ izplatejuse informaceju par 2011. goda martā nūtykušuos tautys skaiteišonys laikā īgiutajim rezultatim – atbiļdem iz vaicuojuma, voi respondents lītoj latgalīšu volūdu. Tautys skaitiešonys rezultati ruoda, ka Latvejā 2011. godaSkaiteit vaira »
Sabīdryskais pasyutejums juonūdrūsynoj ari laidīnim latgalīšu volūdā
Nacionaluo elektroniskūs plašsazinis leidzekļu padūme (NEPLP) ir pījāmuse Elektroniskūs plašsazinis leidzekļu nūzaris atteisteibys nacionalū strategeju 2012. – 2017. godam. Vīns nu golvonajim strategejis mierkim ir sabīdryskūs medeju styprynuošona i reforma, palelinojūt medeju lūmu nacionaluosSkaiteit vaira »
Juoņa dīnys sveicīņs nu Sibira!
Juoņa dīnys sveicīņs vysim latgalīšim nu Sibira i Anatolija! DrukavuotSkaiteit vaira »
Viesturnīki i latgalīši
Bīdreibys “Latgolys Saeima” kritika iz portalā nra.lv publicātū interveju* ar viesturnīku Ritvaru Jansonu. Jau telefonsarunā, kostatejom, ka viesturnīka redzīņs nav tik negativs, kai suokumā varātu izavērt, tok grybam tam pīvērst ari sabīdreibys uzmaneibu, dūtSkaiteit vaira »
Byus 5. storptautyskuo latgalistikys konfereņce
Reigā, 2012. goda 5. i 6. oktobrī nūtiks 5. storptautyskuo latgalistikys konfereņce, kas veļteita Mikeļa Bukša symtgadei. Latgalistikys konference nūtiks Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatē. Tymā aicynuoti pīsadaleit baltu volūdu viesturis i dialektologejis, baltuSkaiteit vaira »
Cik latgalīšu volūdys lītuotuoju ir Latvejā? Tautys skaiteišonys dati
2011. goda Tautys skaiteišonā pyrmū reizi tyka izdūts vaicuojums par latgalīšu volūdys lītuošonu īdzeivuotuoju vydā. Dati ilgi i ar napacīteibu gaideiti i niu dalieji teik pīduovuoti ari jiusu viereibai. Publiski pīeimami Centraluos statistikys puorvaļdisSkaiteit vaira »
Satversme niu ari latgaliski
Šudiņ 12 stuņdēs LR Saeimys nomā tyka attaiseits Latvejis Satversmis 90 godu jubilejis izdavums ostoņuos volūduos, kur cytu storpā ir tulkuojums ari latgalīšu rokstu volūdā. Tulkuojuma tapšonā ar tulkuošonys, korekturys i redigiešonys dorbu, konsultacejomSkaiteit vaira »
Žurnalā “Ir” byus jauna sleja – latgaliski
Šudiņ žurnalā “Ir” publiceita muna sleja latgaliski – “Par klybu i kēvi i peirāgim”. Dūmuoju par volūdu i īsaguoduoju par mamys peirāgim, kū sovim bārnim īvuiceit cept vareišu tikai es poša. I nikaids pasauļsSkaiteit vaira »
Kulturys ministreja reikoj konferenci “Latgalīšu volūda i latgaliskuo identitate”
8. junī Vuorkovys nūvoda Vuorkovys vydsškolā iz konferenci „Latgalīšu volūda i latgaliskuo identiate” sasatiks Latgolys piļsātu i nūvodu pošavaļdeibu puorstuovi, Latvejis publiskuos puorvaļdis institucejis, Latgolys planavuošonys regiona puorstuovi, eksperti, navalstiskuos organizacejis i masu medeji.Skaiteit vaira »
Pīsadoli latgalīšu rokstu volūdys vosorys školā „ROKSTI!”
Pošā vosorys vydā – nu 26. da 29. juļam iz latgalisku nedeļgolu aicynoj latgalīšu rokstu volūdys vosorys škola „ROKSTI!” Latgalīšu rokstu volūdys vosorys školā aicynuoti pīsadaleit Latgolys kulturys īstuožu, biblioteku, školu, nūvodu pošvaļdeibu darbinīki,Skaiteit vaira »
Aicynoj “Vosoruošona 2012”
Ir otkol atguojuse vosora. Tys ir laiks, kod Tu, školuotuoj, na tikai atsapyutīs pec garuo dorba cielīna, bet rūni jaunys idejis, apmeklejūt kursus, kuru pīduovuojums ir pīteikami plašs. Šūgod piec pīcu godu puortraukuma LatgalīšuSkaiteit vaira »
Par latgaliskim pamatim Latgolā! Atkluotuo viestule
Ministru prezidentam Valdim Dombrovskim Kulturys ministrei Žanetai Jaunzemei-Grendei Nacionaluos elektroniskūs plašsazinis leidzekļu padūmis (NEPLP) prīšksādātuoja Aināram Dimantam Masu medejim Atkluotuo viestule Izviertejūt MK puorresoru koordinacejis centra vadeibā topušūs Vaļsts puorvaļdis instituceju, navalstiskūs organizaceju iSkaiteit vaira »


c: text/html

text:
tautys muzykanti »
Tautys muzykantu svātki Viļānūs itūgod Stefanejis Uļanovskys zeimē
Jau daudzus godus augusta pyrmajā sastdīnē Viļānūs nūteik Tautys muzykantu svātki. Kai viestej informaceja Viļānu nūvoda sātyslopā, itūgod tī nūtiks 5. augustā pūļu folkloristis Stefanejis Uļanovskys zeimē, kas 19. gs. ūtrajā pusē pieteja ViļānuSkaiteit vaira »
Vabalē nūtiks storptautiskais tautys muzykantu saīts
25. aprelī 13.00 Vabalis kulturys nomā nūtiks jau Storptautiskais tautys muzykantu saīts. Vabalē, kas poša sevi sauc par Latgolys tautys muzykantu golvyspiļsātu, saīts nūtiks jau 12. reizi. Ari itūreiz tymā pīsadaleis na tik DaugovpiļsSkaiteit vaira »
Aicynoj pīsadaleit XIII Tautys muzykantu svātkūs Viļānūs
3. augustā Viļānūs Laksteigolu solā byus XIII Tautys muzykantu svātki. Vīnu dīnu kūpā muzicēt aicynuoti kapelys, muzykanti-vacmeistari, folklorys kūpu muzicejūšuos grupys, dzīdūšuos i muzycejūšuos saimis, individuali muzykanti, bārnu i jaunīšu kapelys i cyti interesenti.Skaiteit vaira »
Vabale – Latgolys tautys muzykantu golvyspiļsāta
Itamā nedeļgolā, 27. aprelī, Vabale klius par Latgolys tautys muzykantu golvyspiļsātu, tī nūtiks 10. Starptautiskais Tautys muzykantu saīts. 13 stuņdēs Vabalis kulturys nomā nūtiks tautys muzykantu meistardarbneica, bet 14 stuņdēs – tautys muzykantu koncerts. Pasuokumā pīsadaleis kapelysSkaiteit vaira »

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Raidejums sasateik ar dzejnīku i atdzejuotuoju Eināru Pelšu. Naseņ jam izguojuse pīktuo dzejis gruomota “Condom”, tū autors publicējs ar pseidonimu Demon. Eināra dzeja ni kotram varātu byut saprūtama i pījamama, sovuos radūšajuos izpausmēs jis izmontoj avangarda izteiksmis leidzekļus i spielejās ar digitalū kulturu, tekstim i grafiskajim simbolim. Pots dzejnīks soka, ka juo dzeja asūt izaicynūša i huliganiska – tī pasaruoda ari pa kaidam stypruokam vuordam.
Einārs ir cīši nūvārtāts atdzejuotuojs, nu krīvu volūdys latviski puorlics Nikolaja Gumiļova, Igora Severjanina, Mihaila Kuzmina i cytu autoru dorbus, latviski atdzejuojs ari burjatu autoru dzeju.
Einārs Pelšs vaira zynoms Reigys publikai, Latgolā jū zyna mozuok. Sovai radūšajai darbeibai Einārs nūsadevs Preiļūs.
Raidejuma suokumā rubrikā “Kolnasātys gruomotplaukts” literats Oskars Orlovs aba Raibīs kūpā ar raidejuma producenti Vinetu Vilcāni atsaver iz 2017. godā izdūtajom latgalīšu gruomotom, skaņ ari ryndys nu Raibuo jaunuos dzejis gruomotys “PISTACEJIS”.


text:
Daugovpiļs Teatris »
Izruodi „Nūgrymušõ pile” varēs nūsavērt raidejumā “Teātris.zip”
Pārn Latgolys kongresa symtgadei par gūdu Daugovpiļs teatrī tyka īstudāta muzykala izruode „Nūgrymušõ pile” Olega Šapošnikova režejā, kuru itymā nedelis nūgalē, 5. majā, 16.00 stuņdēs varēs nūsavērt ari televizejis ekranūs – LTV 1 raidejumuSkaiteit vaira »
Tūp „Lutišķi. Simtgade” – izruode par dzeivi Latvejis austrumu pīrūbežā
27. aprelī Daugovpiļs teatrī pyrmizruodi pīdzeivuos īstudiejums “Lutišķi. Simtgade”. Izruode byus kai sabīdreibys spīgeļattāls iz vaļsts symtgadis slīkšņa, darbeiba nūsarysynoj īdūmuotā Latvejis austrumu pīrūbežys cīmā. Stuosta varūni ir cīma dzeivuotuoji i jauna redzineica, kasSkaiteit vaira »
“Latgaliešu rulete” pādejū reizi iz Daugovpiļs teatra skotuvis
9. februarī 18.30 stuņdēs pādejū reizi iz Daugovpiļs teatra skotuvis spēlēs ospruoteibu i nagaideitu paviersīņu pīpiļdeitū komedeju latgaliski “Latgaliešu rulete”. Līpeņu saimei liktiņs pīspieliejs laimeigū loterejis beletu. Kai jau kuorteigim cylvākim pīsanuok, teik uzaicynuotiSkaiteit vaira »
Daugovpiļs teatris ar izruodi “Latgaliešu rulete” gasteis Ludzā
24. septembrī 16.00 Ludzys Tautys nomā varēs izjust eistynu latgalīšu goru režisora Olega Šapošnikova īstudātajā šokejūšā komedejā “Latgaliešu rulete”, informej Daugovpiļs teatra puorstuove Janīna Ivanova. Izruode “Latgaliešu rulete” ir komedeja latgaliski, kurā natryukst niSkaiteit vaira »
Izruodi “Nūgrymušõ pile” varēs nūsavērt ari Reigā
15. majā Latvejis Nacionalajā teatrī varēs nūsavērt Daugovpiļs teatra izruodi “Nūgrymušõ pile”, kurei veļteita Latgolys kongresa symtgadei, informej Daugovpiļs teatra puorstuove Janīna Ivanova. Fraņča Trasuna luga, Kārļa Lāča muzyka, Agra Danileviča horeografeja, Olega ŠapošnikovaSkaiteit vaira »
Daugovpiļs teatrī pymizruodi pīdzeivuos Latgolys kongresa symtgadei veļteita izruode
Daugovpiļs teatrī 6. majā nūtiks pyrmizruode īstudiejumam “Nūgrymušõ pile”, kas ir veļteita viesturiski nūzeimeigajam Latgolys kongresam, kas nūtyka 1917. gadā, pījamūt lāmumu Latgolai apsavīnuot ar Kūrzemi i Vydzemi ceļā iz naatkareigu Latvejis vaļsti, informej teatraSkaiteit vaira »
Itūnedeļ tiks atkluotys Daugovpiļs teatra dīnys Reigā
Jau itūnedeļ Daugovpiļs teatris atkluos tradicionaluos Daugovpiļs teatra dīnys Reigā, kurūs ītvorūs nu marta da maja vairuokys Daugovpiļs teatra izruodis varēs nūsavērt Dailis teatrī i Latvejis Nacionalajā teatrī, informej Daugovpiļs teatra puorstuove Janīna Ivanova. DailisSkaiteit vaira »
Artūra Uškāna rodūšuo dorba vokors izskanēs ari Daugovpilī
17. marta vokorā Daugovpiļs teatrī izskanēs multimuokslinīka Artūra Uškāna rodūšuo dorba vokors – koncerts “… Ai pagali pa pakali…”, informej koncerta producente Aija Eriņa. Artūrs Uškāns ir zynoms kai grupys “Laimas Muzykanti” liders, dzejnīks,Skaiteit vaira »
Sezonu nūsliedzs Daugovpiļs teatris
Ar Storptautyskū teatra festivalu “Telpa – Daugavpils” nūsaslēdze ari 2015./2016. goda sezona Daugovpiļs teatrī, kas napuorprūtami deve jaunus puorbaudejumus i izaicynuojumus, nu reizē ari padareja teatra kolektivu cīšuoku i stypruoku, informej teatra puorstuove Janīna Ivanova.Skaiteit vaira »
Nūtiks storptautyskais teatra festivals “Telpa – Daugavpils”
10. i 11. junī Daugovpilī nūtiks storptautyskais teatra festivals “Telpa – Daugavpils”, kas nu 2013. goda ir nūzeimeiga Daugovpiļs teatra tradiceja, informej teatra sabīdryskūs attīceibu vadeituoja Janīna Ivanova. Festivals “Telpa – Daugavpils” kolpoj parSkaiteit vaira »
Majā nūtiks Daugovpiļs teatra dīnys Reigā
Nu 2013. goda pavasara Daugovpiļs teatris ir suocs tradiceju – Daugovpiļs teatra dīnys Reigā. Da šam Daugovpiļs teatris Reigys skateituojim paruodejs jau 12 izruodis. Itūgod Daugovpiļs teatra dīnys Reigā nūtiks nu 9. da 23.Skaiteit vaira »
Daugovpiļs teatrī īstudej izruodi par Daugovpili
Daugovpiļs teatrī teik radeita izruode “Mana pils – Daugavpils” (režisors Jurs Jonelis), kurymā humoristiskā i reizem ari nūpītnā skotuvis volūdā tiks atspīgeļuota piļsātys dzeive. Izruodis pyrmizruode gaidoma 18. martā. Itūreiz iz Daugovpiļs teatra skotuvisSkaiteit vaira »
Latvejis Gruomotu izstuodē attaiseis gruomotu par Daugovpiļs teatri
28. februarī 11.00 Reigā, izstuožu centrā Kīpsolā, Latvejis Gruomotu izstuodis laikā nūtiks sasatikšona ar teatra zynuotneicu Silveju Geikinu i akterim sarunā par gruomotu “Daugavpils teātris”, informej apguoda “Mansards” puorstuovs Arvis Ostrovskis. Daugovpiļs teatris –Skaiteit vaira »
Daugovpilī nūtiks “Laimas Muzykantu” jubileja nūslāguma koncerts
Nu rudiņa “Laimas Muzykanti” turpynoj 20 godu jubileja koncertturu “Atdot tautai tautasdziesmu”, kurs tiks nūslāgts ar grandiozu šovu Daugovpiļs teatrī 10. martā 18.30. Programā skanēs i dzīsmis nu “Laimas Muzykantu” senejuoka repertuara, i dzīsmisSkaiteit vaira »


text:
Blontu pogosts
Blontu pogosts irā Cyblys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, suokuškola, biblioteka, felčeru punkts i sporta zala.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Blontu pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleiciņa Mērddzinis pogostā. 1945 godā īstateita Blontu solys padūme. 1954 godā Blontu solai daškiersta likvidātuo Degļovys sola. 1979 godā daļa Blontu solys daškiersta Golyšovys i Zviergzdiņa solai.[2] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[3] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Cyblys nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Blontu pogosts tur rūbežu ar:
- Cyblys nūvoda Cyblys pogostu, Leidumnīku pogostu, Pušmycovys pogostu i Zviergzdiņa pogostu;
- Kuorsovys nūvoda Mērdzinis pogostu i Golyšovys pogostu.
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta vokoru daļa irā Mudovys zamainis Sīnuojis leidzonainē, a reitu daļa Latgolys augstainis Būrzovys kauprainē. Pogosta pošu augstuos kaupris 163,8 m vjl pi Kicovkys solys i 166,2 m vjl pi Būbynu solys. Pošu zamuo vīta Kreiču pūrā - 106,8 m vjl.
Iudini[pataiseit | labot pirmkodu]
Upis:
- Čodarānu upe
- Iļža
- Blontu opori
- Rojevkys azars
Pūri i peisi:
- Degļovys pūrs
- Kreiču pūrs
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Blontu pogostā dzeivoj 502 ļauds.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Blontu pogosta ļauds dzeivoj 19 soluos.[4]
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta reitu daļu škārsoj vīns vaļsteibys zeimebys autoceļš Kuorsova-Ludza-Bukmuiža (P49) i nazcik vītejuos zeimeibys celi vysā pogosta teritorejā.[5] Blontu pogostu naškārsoj nivīna dzeļžaceļa lineja. Tyvuokuo staceja "Ludza" linejā Krystapiļs-Sīnuoja 11 kilometru nu pogosta centra.
Blontu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Blonti (LV-5706).[6]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys regionalī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Ineta Radēviča īt nu Latgolys, dzymuse Kruoslovā, kur ari beiguse Kruoslovys vydsškolu. Juos pyrmuo trenere beja muote Inna Radēviča – Kruoslovys sporta školys trenere. Tuoļuok jau sportistis gaitys jū aizvede plašajā pasaulī i dzeivisguojums saisteits ar ceļuošonu i lelu dorbu pi sporta sasnīgumim.
Latgolys planavuošonys regiona atteisteibys padūmis prīšksādātuojs, Kruoslovys nūvada prīšksādātuojs Gunārs Upenīks i Latgolys planavuošonys atteisteibys padūme izsoka lelu atzineibu Inetai Radevičai par juos sasnīgumim i Latgolys vuorda nešonu pasaulī.
Juoatzeimoj, ka 22. decembrī Ineta Radeviča jau ūtrū godi piec kuortys sajieme ari Latvejis Goda bolvu sportā.
.
.
Informaceja jimta nu Latgolys regiona portala www.latgale.lv
Kartenis: Latgolys planavuošonys regions, vaira karteņu – http://latgale.lv/lv/images/album?id=474


text:
Goda arhivs: 2017 »
Latgola CIP arhivūs: Soltuo kara ainys
Roksta autors: Artūrs Rundzāns, viesturnīks Ituo goda 17. janvarī ASV Centraluo izlyukuošonys puorvaļde (CIP) paziņuoja, ka apmāram 930 000 tuos deklasificātūs dokumentu nu daīmamion-line režimā sevkuram pasauļa dzeivuotuojam. Īprīkš tī beja daīmami publikai tik kluotīnēSkaiteit vaira »
Hārdroka grupa “Fenikss” nu Ludzys pīduovoj nūsaklauseit dzīsmi “Sīva un Roks”
Ostoņdasmytūs godu beiguos dybynuotuo grupa “Fenikss”, kas aktivu darbeibu atsuoce ituo gods pavasarī, pīsadolūt Latgolys Kongresam veļteitajā Latgalīšu volūdys naktī i festivalā “Upītes Uobeļduorzs”, klauseituoju viertiejumam nūdūd dzīsmi “Sīva un Roks”. Īrokstā pīsadaleja: Aleksandrs CunskisSkaiteit vaira »
Rēzeknis breivpruoteigūs guņsdziesieju bīdreiba (1875–1940)
Roksta autors: Kaspars Strods, Latgolys Kulturviesturis muzejaspecialists kulturviesturis vaicuojumūs Guņsgrāki vysod bejuši vīni nu pūstūšuokajim dobys i cylvāku radeitajim procesim, kuri ītekmēja sabīdreibys kasdīnys dzeivis nūrisis. Laika gaitā pīauga guņsgrāku skaits i tūs apjūmi,Skaiteit vaira »
Latvejis muzykys zvaigzne – latgalīte Helena Ersa-Kozlovska
Roksta autore: Vineta Vilcāne, viesturneica Latgolā ir dzymuši daudzi izcili muziki, kuru vuordi zalta burtim īraksteiti Latvejis muzykys viesturē. Ite var minēt operdzīdūni Tāli Matīsu, komponistu Juoni Ivanovu, tango karali Oskaru Stroku, kai ariSkaiteit vaira »
Latgolys Dons Kihots: Ā. Ersa romans “Muižnieki”
Roksta autore: Ligija Purinaša Ādolfa Ersa (eistajā vuordā Ādolfs Rūniks, 1885–1945) romans “Muižnieki” (raksteits latvīšu literarajā volūdā, izdūts 1931. g., puorizdūts 1990. g.) deļ manim beja 200 puslopu puorsteigums. Lobā nūzeimē. Bet par vysu piec kuortys.Skaiteit vaira »
“Mes turpynojam dzeivuot viesturiskūs mitu pretstatejumu i puspatīseibu telpā.” Interveja ar viesturnīku Kasparu Strodu
Intervejis autore: Ligija Purinaša Kaspars Strods ir vīns nu tūs viesturnīku, kas dzeivoj i struodoj Latgolā. Jis ir pietejs Latgolys ebreju viesturi i mutvuordu olūtu specifiku, ir arhivnīceibys magistrs. Niu studej viesturi doktoranturā. InteresejāsSkaiteit vaira »
Ostoitais raidejums “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”
Nu oktobra sovu skaniejumu vairuoku radejis staceju ēterā suocs jauns raidejumu cykls “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”, kurā treis mienešu garumā klauseituoji tiks īpazeistynuoti ar Latgolys regiona i Latvejis viesturi. Raidejumūs teik analizātiSkaiteit vaira »
“Kolnasāta” par pūļu etnografi Stefaneju Uļanovsku
“Kolnasātā” par pūļu folkloristi i etnografi Stefaneju Uļanovsku, kura 19. godu symta beiguos dokumentēja Viļānu apleicīni, radzātū i dzierdātū apkūpojūt dorbā “Pūļu Inflantejis latvīši”. Pyrma puors godu Latvejā izdeve faksimilizdavumu, sovpus itūgod izguoja UļanovskysSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” sasateik ar Saeimā īvālātajim deputatim nu Latgolys
Itūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” ītvorūs Tenis Bikovskis sasatyka ar divejim nu Latgolys īvālātim Saeimys deputatim Juoni Klaužu i Dzintaru Zaki. Ar itim deputatim raidejuma veiduotuoji runuoja jau pyrms goda i niu sovim klauseituojimSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” gastej pi DJ MART INC
Na vīns viņ muzykys cīneituojs dzierdiejs DJ MART INC producātūs muzykys gobolus i remiksus labi zynomom latvīšu i latgalīšu dzīsmem. Tok ratais zyna, ka jis ir ari guņsdziesiejs Mārteņš Pīzelis nu Preiļu. Pi juoSkaiteit vaira »
Latgaliski izdūta Kārļa Skalbis puorsoka “Kačeiša patmalis”
30. novembrī 14.00 Rēzeknis Tehnologeju akademejis aktu zalē byus vareiba sasatikt ar Kārļa Skalbis puorsokys “Kačeiša patmalis” (“Kaķīša dzirnavas”) veiduotuojim i izdeviejim, kai ari īsaguoduot gruomotu breineigai Zīmyssvātku nūskaņu duovonai, informej Latgalīšu kulturys bīdreibys puorstuoveSkaiteit vaira »
Tiks izdūts Aijis Erinis albums “Par martu, maiju un decembri”
1. decembrī izīs puoragri myužeibā aizguojušuos Aijis Erinis albums “Par martu, maiju un decembri”, kurā byus īkļautys 11 dzīsmis. Albuma kūdulu veidoj Aijis i Valda Metlāna pādejūs treis godu laikā kūpā komponātuos dzīsmis arSkaiteit vaira »
Šmakovkys muzejā Daugovpilī atkluota LgSC fotoizstuode “Kas Tev ir Latveja?”
17. novembrī Šmakovkys muzejā Daugovpilī nūtyka bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” veiduotuos fotoizstuodis “Kas Tev ir Latveja?” atkluošona. Niu izstuode muzeja apmaklātuojim apsaverama da 28. februara. 2015. godā bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” svieteja sovu 10Skaiteit vaira »
Nūsaver bīdreibys “LOBS” sagataveitū video “Vītvuordu stuosti Latgolā”
Vītvuords ir vīns nu spylgtuokajim kulturvidis raksturuojumim. I svareigi ir atguoduot, ka mes asam pīdereigi vītai, kuru saucom par sātu. I kotra vīta nas sovu ideņtitati, stuostu i nostu. Mes asam pīdereigi sovys dzymtysSkaiteit vaira »


text:
Izstuožu apskoti
Pīters Jurceņš – myusu nūvoda jubilars
Šūgod aprit 80 godi, kūpš dzims tautā īmīļuotais dzejnīks i publicists Pīters Jurceņš. Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā leidz 29. decembram apsaverama dzejnīkam veļteita izstuode.
Rēzeknis Suopu Dīvmuotis bazneicai – 75
Leidz 14. decembram Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā apsaverama Rēzeknis Suopu Dīvmuotis Ruomys katuoļu bazneicai veļteita izstuode, kurā izmontuoti bibliotekā apkūpuotī nūvodpietnīceibys materiali.
Aleksandrs Stankevičs – myusu nūvoda jubilars
Ituo goda 10. decembrī muokslinīkam Aleksandram Stankevičam aprit 80 godu. 1932. godā juo dzeivis ceļš ir īsasuocs Rēzeknī. Nu 4. leidz 28. decembram Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā apsaverama muokslinīka dzeivei i daiļradei veļteita izstuode.
Voldemārs Voguls – myusu nūvoda jubilars
Keramikis Voldemārs Voguls dzims Rēzeknī 1952. goda 16. novembrī. Vysaidys figurenis nu muola suocs veiduot jau agrā bierneibā, bet dzeivis laikā izkūptais muokslinīka talants, zynuošonys i prasmis ļuovušys jam giut daudz panuokumu, kuri vainaguoti ar nūzeimeigim apbolvuojumim. Kūpš 1973. goda keramikis roksta ari dzeju. Nu 8. leidz 21. novembram Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā apsaverama muokslinīkam veļteita izstuode.
Latgola – muna i tova
Nu 3. leidz 18. augustam Rēzeknis Centraluos bibliotekys abonementā apsaverama izstuode „Muna Latgola”. Viesture, volūda, religeja, literatura, vyrtuve, muoksla, muzyka, simboli… Aicynojam īsavērt Latgolys paguotnī i šudiņdīnā, atcerētīs aizmierstū i papyldynuot zynuošonys! Vysys izstuodī izlyktuos gruomotys i diskus ar elektroniskajim materialim i filmom var pajimt leidza skaiteišonai i apsavieršonai sātā.


text:
Daugova
250px
Garums1020 km
Iztaknu Valdaja augstainis Krīvejā
ĪtakReigys leicī, Baļtejis jiuruos
Tak paKrīvejis, Boltkrīvejis, Latvejis teritorejom
Niulejuos pasaukys cytuos volūduoslatvīšu - Daugava
lītaunīku - Dauguva
līvu - Väina
igauņu - Daugava jõgi; Väina jõgi
suomu - Väinäjoki
krīvu - ДayraBa; ДBиHa; ЗaпaдHaя ДBиHa
boltkrīvu - ДayraBa; ДзBiHa; ЗaxoдHяя ДзBiHa
puoļu - Daugava; Dźwina
vuocīšu - Daugava; Düna Nūkritīņs221 m Nūteciejums678 m³/s (7,310 ft³/s) Iudiņbaseina pluots87,900 km² (33,900 mi²)
Daugova — vysuleluokuo Latgolys i Latvejis Republikys upe, iztakūša nu Valdaja augstainis Krīvejā, takūša pa Krīvejis, Boltkrīvejis i Latvejis teritorejom, ītakūša Baļtejis jiuru Reigys leicī . Kūpeigais upis garums – 1020 km.
Krīvejā Daugova (Zapadnaja Dvina) caur kanalu saškierta ar Berezinys i Dnepra upem.
Iz Daugovys pastateitys tris iudiņspākainis ar dambom – Reigys iudiņspākaine 35 km iz viersu nu upis greivys, Keguma iudiņspākaine vēļ 70 km iz viersu nu greivys i Pļaveņu iudiņspākaine 107 km iz viersu nu greivys. Catūrtuo – Daugpiļs iudiņspākaine beja planavuota XX gs. 80-tajūs godūs, tok projekts satyka lelu pretiveibu nu ļaudeibys pusis i nabeja īdzeivynuots.
Mīsti pi Daugovys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Veližs, Krīvejā
- Vicebskys, Boltkrīvejā
- Polackys, Boltkrīvejā (Polacka apleicīnē atrūnami Daugovys akmini)
- Daugpiļs
- Jākubmīsts
- Uogre
- Solyspiļs
- Reiga
Datakys[pataiseit | labot pirmkodu]
Zeimeiguokuos datakys:
Datakys Latgolā i Sielejā:


text:
Roksta autore: Madara Zalāne, Gaļānu pamatskūlys 8. klase
26.janvarī, pīmynūt 1991. goda barikažu laika viesturiskūs nūtykumus, myusu skūlā nūtyka konkurss 5.-9.klašu skūlānim “Erudits”.
Pirms konkursa mums beja interesanta tikšonuos ar žurnalisti Marutu Latkovsku, kura latgaliski ir puorlykuse rakstnīka Kārļa Skalbis puorsoku “Kaķīša dzirnavas”- “Kačeiša patmalis”. Jei mums pastuosteja par dorbu ar tekstu, par sadarbeibu ar muokslineicu Ievu Jurjāni, kura ir jaunuo izdavuma zeimiejumu autore. M.Latkovska īsaceja ari mums vuicētīs latgalīšu rokstu volūdu, ruodeja vuiceibu materialus, kuri var byut lobi paleigi itymā dorbā. Myusu skūlys biblioteka niu byus boguotuoka ar vēļ vīnu gruomotu – K.Skalbis puorsoku “Kačeiša patmalis”. Paļdis par duovonu!
Konkursam “Erudits” veiduojom komandys, gatavejom sātys prīšknasumus. Konkursu vadeja skūluotuojis Rita Upeniece i Anna Kupre. Konkursa suokumā tyka izvārtātys sajiutys: „maņ vyss vīnolga”, „jiutūs breineigi”, „ceru izzynuot kū jaunu”, „jiutu namīru”. Konkursā beja juoīveic 9 aizdavumi. Pyrmajā vajadzēja atpazeit ekranā radzamūs objektus – gon myusu pogostā asūšūs, kai Vydsmuižys bazneica, Gaļānu parks, Ūšupis muiža, gon cytur asūšūs, pīm., Mārys pīmineklis, Rundālis piļs i c. Tuoļuok beja aizdavumi par viesturi – myusu tautai nūzeimeigim nūtykumim. Aizdavumā “Tradicejis” izmontuojom viesturis i literaturys stuņdēs, skūlys pasuokumūs īvuiceitū par senlatvīšu godskuortu svineibom. Komandom labi lūbēs vaicuojumi par Latvejis geografeju, taipat par literaturu. Aizdavumā “Personeibys” pīminējom zynomu cylvāku vuordus i jūs pīnasumu Latvejai. Aizdavumā „Muzyka” skanēja dzīšmu fragmenti, bet mums beja juopasoka dzīsmis nūsaukums voi izpiļdeituojs. Beja vaicuojumi ari par nūtykumim sportā, izcyluokajim sportistim i sporta veidim, kurūs jī givuši panuokumus. Skūlys muzejā ir apsaverami dorbareiki, sadzeivis prīškmati, kuri kolpuojuši myusu vacmameņom i vacvacmamom, vactāvim i vacvactāvim. Mysu aizdavums beja tūs atpazeit i pastuostēt par jūs pīlītuojumu.
Komandys beja veiduotys nu vysaidu klašu skūlānim, tūs dalinīki ruodeja sovus sagatavuotūs prīšknasumus – skaiteja dzejūļus, spēlēja klavīris, stuosteja anekdotus voi īsajuta popularu muzykantu i jūs grupu tālūs.
Konkursa nūslāgumā, cikom žureja izvērtēja myusu dorbu, par sevi sprīdem ari poši. Komandys vīna ūtru paslavēja, vīna ūtrai kū papraseja voi pīduovuoja. Nu treis apgolvuojumu kotrys izalasejom vīnu, kurs vysprecizuok raksturuoja myusu darbuošonūs konkursā: 1) dorbs maņ saguoduoja gryuteibys, 2) saprotu sovus pīnuokumus komandā i īsaklauseju cytu komandys dalinīku dūmuos, 3) aktivi sasadorbuoju ar komandys dalinīkim i jutūs atbiļdeigs par komandys dorba rezultatu. Prīcej, ka vairums nu myusu pozitivi varēja atsasaukt teiši iz trešū vaicuojumu. Itys konkurss beja loba īspieja puorbaudeit sovys zynuošonys , īsavuiceit kū jaunu i breineigi pavadeit laiku.


text:
Lūznovys muižā 10. februarī nūtiks kamermuzykys programys “Pasauļa muzyka i latgalīšu dzeja” pasuokums, kurymā sasaveis ansambļa “Brokastis četratā” spālātuo pasauļa muzyks klasika džeza apdarē i latgalīšu literata Raibuo dzeja.
“Brokastis četratā” dalinīki ir profesionali muziki, kurim pateik rast prīcu muzykā – pianists Muorteņš Zilberts, kontrabasists Juoņs Stafeckis, flautists Andis Klučnieks i sytominstrumentālists Aivars Krastiņš. Ansambļa lūma Latvejis profesionaluos muzykys vidē ir eipaša, jo pīduovoj unikalu klasiskuos muzykys i džeza sintezi.
Raibīs latgalīšu literaturā debitēja 2011. godā ar stuostu kruojumu “Pyrma syltī”, ūtrais stuostu kruojums “Zalta tesmini” izguoja 2015. godā. Sovpus pārn Andrejdīnā Raibīs prezentēja sovu pyrmū dzejis kruojumu “Pistacejis”, ailis nu tuo skanēs ari Lūznovā.
Pasuokums nūtiks Lūznovys muižys Sorkonajā zalā 15:00 stuņdēs.
Raibīs skaita sovu dzeju raidejumā “Kultūras Rondo”


text:
Diveji koncerti, divejis jaunys izstuodis i jugendstila vakarenis atjaunuotajā Lūznovys muižā turpynuos vysaidys nūtikšonys ari 2016. godā, aicynojūt gostūs i tyvuokus, i tuoluokus apmaklātuojus muižā rast īdviesmi.
23. janvarī 15.00 Lūznovys muižys Sorkonajā zalā ar koncertu “Čells un teorba” tiks atkluots pīcu kamermuzykys koncertu cykls. Pyrmajā koncertcykla reizē muzicēs Šveicē dzeivojūšī muziki – čelliste Ilze Grudule i komponists, muzikis i muokslinīks Vincents Flikigers (Vincent Flückiger), kurs itūreiz klauseituojim skaniski atkluos mozuok zynomu muzykys instrumentu – teorbu. Programa veiduota, jemūt vārā Lūznovys muižays unikalū akustiku. Intimā kamermuzykys jutūnē skanēs Bomortjē, Vivaldi, Massis i Bonočīni čella sonatis i Kapsbergera skaņdorbi teorbai solo. Obeji muziki stuosteis i par programu, i instrumentim, kas tiks spālāti koncertā. Ilze Grudule Rēzeknis pusē zynoma kai festivala “Baroka mūzikas dienas Rēzeknē” reikuotuoja, kura koncerts sadarbeibā ar Latgolys viestnīceibu GORS pārņ izskaniejs ari Lūznovā.
Tamā pošā dīnā stuņdi pyrma koncerta, 14.00, Lūznovys muižys izstuožu ekspozicejis pīduovuojumu papyldynuos divejis jaunys izstuodis – gleznuotuoja, Latvejis Muokslys akademejis profesora, Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys direktora Osvalda Zvejsalnieka dorbu izstuode “Terra Vitae”, kurymā muokslinīks skateituojus īprīcynuos ar pādejūs godu spylgtuokajim i kruosainuokajim dorbim, kas radeiti vosorys i rudiņa plenerūs, i, sasasaucūt ar muižys arhitekturys – jugendstila – lineju, sadarbeibā ar Ungarejis viestnīceibu Latvejā tiks atkluota izstuode “Budapeštas jūgendstila plakāti”, kurymā apmaklātuojim byus vareiba redzēt 20. godu symta suoku Budapeštys īlu plakatus.
Pošuos mieneša beiguos, 30. janvarī 15.00, muižys Sorkonajā zalā otkon skanēs saksofoni – ar koncertprogramu “Sniega šūpulī” muižā muzicēs Reigys Saksofonu kvartets i Latvejis Nacionaluos operys soliste Kristīne Gailīte (soprans). Reigys Saksofonu kvartets i Kristīne Gailīte iz skotuvis kūpā sasadorboj jau vairuokys sezonys. Itamā muzykalajā sadarbeibā atrūnama cīši inovativa pīeja latvīšu komponistu solo dzīšmu atskaņuojumam, kur tradicionaluo klavīru pavadejuma lūma eipašuos aranžejuos uztycāta saksofonu kvartetam. Beleti iz obejim koncertim “Čells un teorba” i “Sniega šūpulī” īprīškpuordūšonā atrūnamys “Biļešu Paradīzes” kasēs, beletu cenys 4-6 eiro.
Sovukuort 22. janvarī 19.00 Lūznovys muiža sadarbeibā ar “Pērtnieku gardumiem” pyrmūreiz aicynoj iz eipašom gordiežu vakariņom – sveču gaismā i ar jugendstila dasadūršonu. Iedīni i dzierīni tiks daskaņuoti na tik muižys arhitekturai, nu ari tuos nazkodejūs eipašnīku, pūļu izceļsmis muižnīku Kerbedzu smolkajai garšys izjiutai. Vakareņu gaitā tiks pīduovuota vareiba nūbaudeit iedīņus kūpā ar izcili davaicuotu veinu. Vīta vakareņuos juorezervej telefoniski (26106333) da 19. janvara. Vokora izmoksys vīnai personai – 36 eiro. Vokora beiguos gosti sajims fotobukletu ar vakareņu laikā baudeitūs iedīņu receptim i īsacejumim par pīmāruotuokajim veinim.
Informacejis olūts: rezeknesnovads.lv
Karteņa: facebook.com/luznavasmuiza/


text:
9. septembrī 15:00 SEB bankys Rīdzenis filialē, Vaļņu īlā 11, nūtiks dzejis diska “Inflatio Poesis” prezentaceja. Tys ir vīns nu centralūs Dzejis dīnu nūtykumu.
Disks izīt jau trešū godu nazkodejuos Dzejis dīnu godagruomotys vītā – audio formatā. Projekta realizeišonā pīsadalēja ari LgSC ar LRAA finansialū atspaidu.
Diskā ir 7 latgalīšu dzejnīku dzejūli.
Bankys darbinīku vītā struoduos dzejnīki i kreditu vītā izsnīgs sovu dzeju.
Vaira dazynuošonys par ituo goda Dzejis dīnom sātyslopā http://www.dzejasdienas.lv


text:
Pīters Strods »
Sandra Ūdre: “Ka volūdai ir lykumi, tod tū cīnej ari cyti cylvāki”
Intervejis autore Laura Stepiņa Volūdneica, žurnaliste, pasnīdzieja, aktiva latgaliskuos kulturtelpys darbineica – gondreiž voi cylvāks orkestris, tai varātu saceit par filologejis magistri i gruomotys “Aizlauztais spaits” leidzautori Sandru Ūdri. Kasdīnā jei ari aktivi īsastuoj parSkaiteit vaira »
Pīters Strods – cylvāks nu Dīva
Pīters Strods beja Rūmys katuoļu bazneicys titulārveiskups, kai ari Reigys metropolejis Reigys arhidiecēzis i Līpuojis diecēzis paleigveiskups. Jis ir dzims 1892. goda 1. majā Varakļuonu pogosta Lelūs Strodu sādžā Eisaku sātā. Vuicejīs Varakļuonu pogosta školā, RēzeknisSkaiteit vaira »
Latvejis bibliotekom duovynoj Pītera Stroda „Pareizraksteibas vōrdneicu”
Ar Latvejis Nacionaluos bibliotekys Atbolsta bīdreibys i privātūs zīduotuoju guodeibu sovu dīnys gaismu paguojušuo goda nūgalē īraudzeja atkuortuots Pītera Stroda „Pareizraksteibas vōrdneicys” izdavums. Pyrmū reizi tei tyka izdūta 1933. godā, vuordineica atkuortuoti laista klajā, laiSkaiteit vaira »
Izguojuse Pītera Stroda pareizraksteibys vuordineicys elektroniskuo verseja
Latgalīšu volūdys interesentim jau kaidu laiceņu elektroniskā versejā ir pīeimama Pītera Stroda (1892–1960) latgalīšu volūdys pareizraksteibys vuordineica. Gruomotu 2012. godā izdavuse Latgolas Kulturas centra izdevnīceiba sadarbeibā ar Latvejis Nacionaluos bibliotekys Atbolsta bīdreibu. Sovukuort elektroniskuo versejaSkaiteit vaira »
Sūļs iz prīšku
Ar unuceņu škurynuojom vosorā skaitamuos gruomotys voi tai saucamū „obligatū literaturu”. Jis riekinuoja, cik godu kurs autors ir nūdzeivuojs. Kod daguojom da Margaritys Stārastis, suocem apbreinuot juos boguotū myužu. Jau 98! A puisāns saceja:Skaiteit vaira »
Pīteram Strodam – 120
Itymā dīnā pyrma 120 godu – 1892. goda 1. majā Varakļuonu pogosta Lelstrodu dzeraunē Eisāku sātā dzims īvārojamais latgalīšu veiskups, volūdnīks, dramaturgs, filozofs i Latgolys sabīdriskais darbnīks Pīters Strods. Pīters Strods vuicejīs Varakļuonu pogostaSkaiteit vaira »


text:
LVLKŠA »
Jauns vuiceibu leidzeklis latgalīšu volūdys apgivei školuos
Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja izveiduojuse elektroniskūs vuiceibu leidzekļu komplektu “Olūteņš” latgalīšu rokstu volūdā 4. klasis školānim. Komplektā ītylpst vuiceibu leidzeklis školānim, skaidrojūšuo vuordineica, dorba lopys, kai ari metodiskī īsacejumi školuotuojim iSkaiteit vaira »
Školuotuoji aicynuoti apmeklēt vosorys kursus “Vosoruošona 2017”
Školuotuoj, aicynojam tevi īpazeit sovu Latgolu i atsapyust piec garuo dorba cielīņa, apmeklejūt školuotuoju vosorys kursus “Vosoruošona-2017” Rogovkā nu 16. da 19. augusta. Aicynojam pīsadaleit školuotuojus, kas gryb vuiceit voi jau vuica nūvodvuiceibu, nūstyprynuotSkaiteit vaira »
Aizvadeiti jau 17. “Vuolyudzāni” i latgalīšu volūdys olimpiade
22. aprelī, Latgolys kongresa symtgadis prīškvokorā, jau 17. godu Rēzeknis Vaļsts 1. gimnazejā nūtika skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i vaļsts atkluotuo olimpiade latgalīšu rokstu volūdā i kulturviesturē. 63 bārni nu 27 Latgolys školu puļcejuos, kabSkaiteit vaira »
Izsludynuoti “Vuolyudzāni” i latgalīšu volūdys i kulturviesturis olimpiade
22. aprelī Rēzeknis Vaļsts 1. gimnazejā nūtiks 17. skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i atkluotuo latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade, informej Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKŠA). Skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” irSkaiteit vaira »
Rogovkā nūtiks seminars par nūvodvuiceibu
28. oktobrī Nautrānu vydsškolā, Rogovkā, nūtiks pīredzis apmainis seminars “Nūvoda izzynuošonys īspiejis vuiceibu procesā”, informej seminara koordinatore Veronika Dundure. Seminarā ar sovu pīredzi pasadaleis Latgolys školu i Rēzeknis Tehnologeju akademejis (RTA) vuiceibspāki. Imants SlišānsSkaiteit vaira »
Rogovkā vosoruoja 30 nūvodvuiceibys entuziasti
Jau dasmytū reizi Rogovkā (Rēzeknis nūvodā) saguoja kūpā vosorys nūmetne školuotuojim i studentim “Vosoruošona”. Tradiceja, kas īdybynuota 2000. godā, dažaiduos Latgolys školuos kūpta leidz pat 2006. godam, atjaunuota 2012. godā, pa itim godim kūpā puļcejūt puori parSkaiteit vaira »
Aicynoj dasasaceit “Vosoruošonai”
Školuotuoj, aicynojam Tevi atsapyust piec garuo dorba cielīņa, rast jaunys idejis, apmeklejūt školuotuoju i studentu vosorys kursus “Vosoruošona-2016”, kas nūtiks Rogovkā nu 31. juļa da 5. augusta. Aicynojam pīsadaleit školuotuojus i studentus, kas grybSkaiteit vaira »
Aizvadeiti 16. “Vuolyudzāni” i latgalīšu volūdys olimpiade
Salaseit kūpā gryudus, pa viejam kaiseitūs. Tautu salaseit kūpā. Volūdu salaseit, bolsi kab napagaist, Pasorgoj, Dīveņ, bolsus! (Anna Rancāne) 16. aprelī Rēzeknē 16. reizi nūtyka skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i latgalīšu rokstu volūdys iSkaiteit vaira »
Izsludynuoti “Vuolyudzāni” i latgalīšu volūdys i kulturviesturis olimpiade
16. aprelī Rēzeknis Vaļsts 1. gimnazejā nūtiks 16. skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i atkluotuo latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade, informej Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKŠA). Olimpiadis mierki ir školu jaunuotnisSkaiteit vaira »
Aizvadeiti jau 15. “Vuolyudzāni” i latgalīšu volūdys olimpiade
18. aprelī Rēzeknē ar Andryva Jūrdža saceitajim vuordim “Nazadzenīs augstuoks par cytim byut, bet dzenīs lobu darēt i gudruoks kliut” kai moto jau 15. reizi nūtyka skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturisSkaiteit vaira »
Nūtiks skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade
18. aprelī Rēzeknis 1. vydsškolā nūtiks 15. skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i atkluotuo latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade. Vīns nu olimpiadis mierku ir školu jaunuotnis vydā veicynuot vītejūs kulturys vierteibu apzynuošonu i izcyluokūsSkaiteit vaira »
Vosoruošona – 2014
Viņ vysi kūpā varom mes ceļt Augšā iz kolna tū akmini veļt. ( Elvīra Lavrinoviča) Školuotuoj, aicynojam Tevi atsapyust piec garuo dorba cielīna, rast jaunys idejis, apmeklejūt školuotuoju i studentu vosorys kursus “Vosoruošona”, kas nūtiksSkaiteit vaira »
Vosoruošona – 2014
Viņ vysi kūpā varom mes ceļt Augšā iz kolna tū akmini veļt. ( Elvīra Lavrinoviča) Školuotuoj, aicynojam Tevi atsapyust piec garuo dorba cielīna, rast jaunys idejis, apmeklejūt školuotuoju i studentu vosorys kursus “Vosoruošona”, kas nūtiksSkaiteit vaira »
Aizvadeiti “Vuolyudzāni” i latgalīšu volūdys olimpiade
26. aprelī Rēzeknē jau 14. reizi nūtyka skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade. Skotuvis runys konkursā pīsadaleja 65 dalinīki nu 23 školu. Školāni skaiteja na tik konkursa nūlykumā īsaceitūsSkaiteit vaira »


text:
Kai lītuot
Latvīšu folklorys kruotivis digitaluo arhiva resursi ir izmontuojami bez moksys, vys tik, puorpublicejūt voi citejūt materialus, atsauce iz garamantas.lv ir obligata. Lela apmāra kopiešona i materialu izmontuojums komercialim mierkim pīļaunams vīneigi ar rakstisku LU Literaturys, folklorys i muokslys instituta atļuovi.
Kontakti: lfk@lulfmi.lv, @garamantas
ĪSACEJUMI ŠIFRIEŠONAI
1. JUOATŠIFREJ PIĻNEIGI VYSS, KAS IR RADZAMS SKENIETAJĀ FAILĀ. Ari vuords, pavuorde i cyti dati, kū pīraksteituojs devs par sevi voi teicieju. Ari komentari i laika, vītys nūruodis. Ari vīneibu numuri, kas pīraksteiti sorkonā kruosā.
2. MANUSKRIPTU TEKSTI JUOATŠIFREJ TAIŠNI TAI, KAI TĪ PĪRAKSTEITI. Ari radzamuos klaidys. Ari vītom sajauktī vuordi. Ari napareizuos pīturzeimis i punkti. Ari lelī, mozī suokumburti. BET NAV JUOSAGLOBOJ FORMATIEJUMS (atkuopis, pastreipuojumi, atstarpis), dalejums ailēs (ka viņ tuos nav tautysdzīsmis voi cyti panti). Ka, par pīmāru, tautysdzīsmis manuskriptā raksteitys blokus, tod atšifriejumā juoroksta vīna aiz ūtrys.
3. NAPAREIZI PĪRAKSTEITI VUORDI JUOPRECIZEJ KVADRATĪKOVUOS []. Par pīmāru, konfetes [konfektes]. Ka klaida ir tik diakritiskajuos zeimēs, tod preciziešona nav vajadzeiga. Par pīmāru, māsina, zemite i tml.
4. NASAPRŪTAMI BURTI, VUORDI I TEKSTA DALIS JUOĪKRUOSOJ DZALTONĀ KRUOSĀ. Tū var izdareit, lītojūt redigiešonys reiku jūslu.
Seikuok: Šifriešonys vadlinejis (pdf), 25.11.2014
Vaicuojumi i komentari: garamantas@lulfmi.lv..
Garamantas.lv atbolsta grupa jaunumim, diskusejom i vaicuojumim draugiem.lv portalā.


text:
Ar jaunū godu veikalūs i “točkuos” suoce lītuot jaunu valūtu – euru. Kūpumā cenys vaira nav cik opolys, cypari palykuši leluoki, bet gola rezumē apmāram tys pats. Golvonais, naturit naudu zečēs puoruok ilgi, cytaiž dabuosit vest iz Reigu, Daugpili ci Līpuoji maineit – cytur tok Latvejis Bankys filialu navaidoj. Lai itū prīcu saguoduotu, goda garumā škārsteiklā, radejā i TV nūtyka vīnvirzīņa, Kremļa kārmanu kanalu cīneiga kampaņa. Klausiejūs daudzi, saprotu, ka pasuocīņa zeimeiba ir izsokama munys tymseibys i idejis autoru pruota gaišuma procentualajā starpeibā. Visi syta ar kulaku pi kryušu par itū bezgola integrejūši cyldonū sūli. A kū ta vaira es…
Apbreinojamā kuortā Reigys piļs dyumūs daiļruneiba pīsluopa – atsakluoja, ka tū nav ar kū dzēst.
Tuos datryuka ari piec Zolitūdis nūtykumim. Te as saprotu, kū myusim ir davuse jurisprudencis studentu produkceja vaļstī. Lykumā moralu voi politisku atbiļdeibu byutu gryuts definēt. Moralys atbiļdeibys definiceja var na viņ atsaškiert kotrā situacejā, bet ari tikt skaidruota pa sovam nu kotra skotu punkta i nav nikaidu juridisku prīkšrokstu, kas tū līgtu darēt. Taitod, cylvāki, kuri pīsadaliejušs napareizu lāmumu pījimšonā, ir gotovi iz vysu, tikai na sovu klaidu, sovys leidzdaleibys atzeišonu, narunojūt par atbiļdeibys uzajimšonu.
Iz vīna lelveikala sakrytom ekspremjers ir nūdrūšynuojs sev karjeru Eiropys Savīneibys strukturuos i starta laukumu daudzim vacim, caurkrytušim dinozaurim, kuri gatavej sovu atsagrīšonu. „Napaguo i nedeļa”, kai mes lātticeigai aizmiersom par sovu i jūs atbiļdeibu.
Vysleluokuo spākuošonuos vysod ir pošam ar sevi. Tū iztureit, kai redzīs, ir gryuts sevkotram, kai amatpersonai tai sabīdreibys bīdram. Ka kotram izadūtu tikt golā ar sovim kārdynuojumim, tod nu tuo kūpejuo morale tikai augtu aba attīksme pret myusim ir myusu attīksmis apgrīzts atspīdīņs.
Laimeigu visim itū 2014. kūka zyrga i karinejūšū makaronu godu!
Autors: Sergejs Čakāns, breivdūmuotuojs


text:
Goda arhivs: 2011 »
Tik tyvi, nu tik tuoli
12. decembrī Latvejis Zynuotņu akademejā storp Latvejis Universitatis Literaturys, folklorys i muokslys instituta itymā godā izdūtūs gruomotu atvieršonys svātkim, skanūt Timofejevkys dzīsmem, tyka prezentēts ari boguoteigs i saistūšs rokstu kruojums “Latvieši latviešu acīm: Sibīrija.Skaiteit vaira »
Zīmyssvātki Gančevskūs
Pamozom ari LaKuGa suoc informēt par Zīmyssvātku i goda nūgolis pasuocīnim. 25. decembrī pi seve gostūs iz šosejis Daugpiļs –Reiga 25. kilometru aicynoj kopejneica “Gosiewski”, kur 21:00 nūtyks svātku pasuocīņs “Zīmyssvātki Gančevskūs”. Pasuocīnī muzicēsSkaiteit vaira »
Zīmyssvātku ailenis II
Augusts Egluojs Šudiņ, bārns, sev egleiti dedz spūžu Šudiņ, bārns, sev egleiti dedz spūžu, Verīs, kai aiz lūga snīdzeņš kreit, — Naprosi, deļkuo nav zīmā rūžu, Breinums leluokais tik atnuoks reit. Šudiņ, bārns, verSkaiteit vaira »
Leivuonūs egleite ar piparkūkom!
Latgolys Muokslys i amatnīceibys centrs itymā godā nūlieme, ka sovu egleiti rūtuos ar pošcaptom piparkūkom, deļ tuo aicynuoja sevkuru Leivuonu nūvoda īdzeivuotuoju, uzjāmumu i vaļsts īstuodis kolektivu cept piparkūkys, ar kurom piec tom kūpeigiSkaiteit vaira »
Juoņa Gleizda kruosu pasauļs
23. decembrī 13:00 iz fotografeju izstuodis “Juoņa Gleizda kruosu pasauļs” atkluošonu aicynoj Latgolys Kulturviesturis muzejs (Rēzeknē, Atbreivuošonys alejā 102). Sabīdreiba ir īpazynuse Latvejis foto legendys Juoņa Gleizda (1924-2010) malnboltuos fotografejis, itymā izstuodē teik prezentātsSkaiteit vaira »
Snīga ailenis I
Bronislava Martuževa Loba beja vasareņa, saulis nažāluoja, Opolom laseitem madu tacynuoja. Loba beja vasareņa, tik viņ na da gola: Izmiercēja, salauzeja, — mīžu nav deļ ola. Jau Mārteņu budynuoju, kam nacēle tyltu. Aizguoduoju maizisSkaiteit vaira »
Catūrtuo Adventa svātdīne
Tī Jiusim, kas vairuok voi mozuok sekoj leidza portalā LaKuGa atrūnamajai informacejai, jau gona daudz ir lasejuši par Adventu. Tuodeļ muna misija, aprokstūt pādejū – caturtū Adventa svātdini ir vysai apgryutynuota. Tymā pošā laikāSkaiteit vaira »
Nedeļa LaKuGā / 12.-18.12.2011.
Nedelis kūpsavylkums par nūtykumim i aktualū latgalīšu kulturā i ziņuotū LaKuGā, kab puora šaļtīs byutu informāts par nedelis laikā nūtykušū. Par nedeli 12.-18.12. 2011. LaKuGā publycāti 20 roksti par dažaidom ar Latgolys i latgalīšuSkaiteit vaira »
Juoņa Streiča gleznu cykla izstuode Daugpilī
21. decembrī 14 stuņdēs Daugpiļs Universitatis Muokslys galerejā nūtyks kinorežisora Juoņa Streiča gleznu cykla “Kur bosom kuojom” izstuodis atkluošona. Izstuodē byus apsaverami pasteļtehnikā taiseiti dobys skoti nu vītom, kur paguojuse Juoņa Streiča bierneiba, puorsvorāSkaiteit vaira »
Latgolys Kulturviesturis muzeja āku rekonstrukceja / video
Jau nedelis suokumā LaKuGa skaiteituojim beja īspieja nūsaklauseit LR1 raidejuma “Kultūras RONDO” eipašu laidīni nu Rēzeknis, nu Latgolys Kulturviesturis muzeja. Šudiņ pīduovojom vareibu virtuali ari vizuali pagasteit muzejā i apsavērt Rēzeknis pošvaļdeibys eistynuotuo projektaSkaiteit vaira »
Santys Mežuobelis jaunuokuos gruomotys prezentaceja RCB
2011.goda 21. decembrī 12:00 Rēzeknis Centraluos bibliotekys Konferenču zalā nūtyks romana “Aiz loga dziedāja vējš” attaiseišonys svātki i sasatikšona ar tuo autori Santu Mežuobeli. Santa Mežuobele (eistajā vuordā Antoņina Ločmele) dzymuse 1941. goda 3.Skaiteit vaira »
Grupai “Ginc & Es” jauns videoklips
Grupa “Ginc & Es” pīduovoj videoklipu dzīsmei “Esi latgalīts”. Grupa par videoklipu soka: saīt tai, kod ir decembris i arviņ tyvuok goda gols, deļtuo raugam dabeigt vysu goda laikā īsuoktū, kuo rezultatā ir rodīsSkaiteit vaira »
Latgolys Vuords nu Reigys – 15.12.2011.
Jiusu viereibai Bronislava Sprydzāna radejis raidejuma “Latgolys Vuords” jaunuokais laidīņs : Latgolys Vuords (15.12.2011.) … Itymā reizē saruna ar Edeiti Husari par bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” dorbim itymā i planim jaunā godā, par latgalīšuSkaiteit vaira »


text:
Mieneša arhivs: March 2017 »
Anna Rancāne: Nu Terra incognita – Raiņam
Autore: Anna Rancāne (roksts 2015. godā publicāts izdavumā “Kultūras Diena”) Raiņa dzejūļu gruomotā “Gals un sākums” ir dzejūļs “Sasistais trauks”: Jūs paši sasituši trauku, — Kā izliets ūdens dzīve plūst, Tik slapina, neSkaiteit vaira »
Daugovpilī nūtiks latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys
Jaunīšu bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynoj iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibom Daugovpilī, suocūt nu 15. marta četrys nedelis piec kuortys trešdīnēs. Nūdarbeibys nūtiks Daugovpiļs Universitatē, Vīneibys īlā 13, 303. kabinetā 15. martā, 22. martā, 29.Skaiteit vaira »
Izdūta jauna gruomota par Ludzys igaunim
Izdevnīceibā “Lauku Avīze” izguojuse Hannesa Korjusa gruomota “Ludzas igauņi: Zemes dieva tauta”. Gruomota viestej par Ludzys nūvoda igaunim (igauņu volūdā – lutsi maarahvas), kas beja Vitebskys gubernis Ludzys apriņčī dzeivojūša katuoļticeigūs Latvejis igauņu etniskuo grupa.Skaiteit vaira »
“Kolnasātā” diskuseja par Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks”
Februara pādejā svātdīnē Latgolys viestnīceibā GORS Rēzeknē 18 nominacejuos jau deveitū reizi tyka padūta Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks 2016”. Kotru godu piec bolvys padūšonys latgalīšu vydā nūteik diskusejis par nominantim, bolvu sajiemiejim iSkaiteit vaira »
Upīte – Zīmeļlatgales pierle
Autors: Andris Slišāns Upīte ir cīms Viļakas nūvada Šķilbanu pogostā. Izavītuojīs pogosta dīnvidaustrumu dalī 5,5 km nu pogosta centra Rekovys, 24,2 km nu nūvoda centra Viļakys i 249,7 km nu Reigys. Jau daudzuSkaiteit vaira »
Latgolys amatīrteatru skatē Rēzeknē varēs nūsavērt ari izruodis latgaliski
18. i 19. martā Rēzeknē nūtiks Latvejis amatīrteatru īstudiejumu regionaluo skate “Gada izrāde 2016”, pīduovojūt divejuos dīnuos nūsavērt devenis izruodis, informej Rēzeknis Kulturys i turisma centra puorstuove Maija Upeniece. Tūs skaitā ari divejis izruodis latgalīšuSkaiteit vaira »
Izsludynuoti “Vuolyudzāni” i latgalīšu volūdys i kulturviesturis olimpiade
22. aprelī Rēzeknis Vaļsts 1. gimnazejā nūtiks 17. skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i atkluotuo latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade, informej Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKŠA). Skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” irSkaiteit vaira »
Jauns īrūsynuojums uzrokstam iz Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa
Rēzeknē, 6.03.2017. Rēzeknis piļsātys dūmei Atbreivuošonys alejā 93, Rēzekne, LV-4601 dome@rezekne.lv Kopija: bīdreibai “Latgalieši” latgalieshi@inbox.lv Par vīnuotu 1917.goda Latgolys kongresam veļteituo pīminekļa uzrokstu Jamūt vārā vajadzeibu piec vīnuota sabīdreibys atbaļsteita varianta Latgolys kongresaSkaiteit vaira »
Dainis Mjartāns: Varai pīdar laiceiba, taisneibai – myužeiba
Roksta autors: Dainis Mjartāns, bīdreiba “Latgaļu sāta” Uzroksts iz Latgolys kongresa symtgadei veļteituo pīminekļa Rēzeknē ir aktivizējs Latgolys sabīdriskuos organizacejis. Teik vuokti paroksti i organizātys aptaujis. Saprūtams, varim poši sev puormest, parkū tys natykaSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” saruna ar prīsteri Muorteņu Klušu par gavieni
Ar Palnu trešdīni īsasuocs Lelais gavieņs. Laiks, kod kotram nu myusu ir īspieja apdūmuot, kū pamaineit dzevē, nu kuo asam gotovi atsasaceit i kam davērst leluoku viereibu, kab dzeive byutu pīpiļdeita. Reigys Goreiguo seminaraSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” viestej par Latgolys kongresa symtgadis pīminekli
Piec bīdreibys “Latgalieši” iniciativys Rēzeknē īsuokti byuvnīceibys dorbi pīminis vītys izveidei par gūdu 1917. gods Latgolys kongresa symtgadei. Pādejūs nedeļu laikā Latgolys sabīdreibā suokušuos plašys diskusejis par uzrokstim, kū vajadzātu raksteit iz poša pīminekļaSkaiteit vaira »
Roksti latgaliski. 6. nūdarbeiba
Pīduovojam vīnkuoršā tekstā raksteitus svareiguokūs latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumus i iz tim baļsteitus aizdavumus, kab pasatrenēt raksteit latgaliski. Pamats aizdavumim jimts nu 2007. godā LR Tīslītu ministrejis Vaļsts volūdys centra izdūtajim Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim.Skaiteit vaira »
“Kolnasātā” gastej “Škilbanu sīvas”
“Kolnasātā” gastej Škilbanu etnografiskais ansamblis, tuo dalineicys dzīd Zīmeļlatgolai rakstureigajā tradicionaluos dzīduošonys manīrē. Viņgod ansamblis svieteja 35 godu jubileju, izdūdūt muzykys disku-gruomotu “Škilbanu sīvas” i uzjamūt videoklipu. Veikumu nūviertēja ari Latgalīšu kulturys goda bolvysSkaiteit vaira »
Dzeive bez šmukumu: daži Latgolys sīvītis dzeivis aspekti 1908.–1910.godā
Roksta autore: Ligija Purinaša Leidz 20. godu symta suokumam Eiropā sīvīte natyka skaiteita par pilntīseigu sabīdreibys lūcekli. Ka jam vārā faktu, ka Krīvejis imperejā piļneibā dzymtbyušona tyka atcalta viņ 1861. g. (saleidzynojumam Anglejā i FrancejāSkaiteit vaira »


text:
A varbyut vaira nikod nikas nabyus tai. Dūmuodama dūmuosi i sapynā otkon īsi pa tom pošom trepem, tok nikod vaira nabyus tai. Partū ka jau sapynā zynuoji – tuo nav, kuo es radzu. Es tik juo radzu, partū ka naasu atsavadiejuse.
A dzeivē kai sapynā vysleidza tuos pošys sātys, tī poši cylvāki. Īraugi i sasatryuksti – es tok bierneibā jau zynuoju, ka tys byus tai. Tei sāta, tei vīta, tei kruosa.
Zeileite atsalaiž iz zora labi ka izstīptys rūkys attuolumā. Nūsoluse meistuos nu kuojis iz kuoju. Prosa ēst. Snīdz rūku, jei beistās, tok nikur nalidoj. Kuojis nūgloboj zam seve, pīsapyuš kai opola bumbeņa i gaida. A mož?
Dīna nažieleigi solta, boltuo smierts i izneiceiba – īveļc gaisu i apsadadzynoj. Vajadzeibys sasamazynoj da minimuma – elpuot tikai tik dzili, kab byutu gona. Snīgs sabirzs smolkūs putekļūs. Čārc, na čierkst – žālobainā bolsā zam kuoju.
Snīga putekli iz lada. Tai jis te stuov – sastiņdzs iudiņs i da pavasara apsastuojs laiks. Piersti nu soltuma nūtierpuši, navar pagrīzt objektiva. Osumu īstoti, daeimūt kluot i atsakuopūt. Vyss kai dzeivē. Tiuļuok vyss pasaruoda skaidruok, tok navar daudz redzēt. Tikai aizeimūt, redzi lītys i cylvākus, kas pagaisuši.
Iz īlu tikai žiguleiši. Vīneigais, kas varbyut paliks piec tam, byus atminis. Tikai atminis ir tik styprys, kab puorsystu kasdīnys īšonu i itymā laikā īsasystu vydā paguojušais laiks. Paliksim tik mes, nivīna cyta. Partū ka tik mes poši byusim puordzeivuojuši myusu dzeivis.
Kotram pa kasteitei. Vysim kūpā myužeiguo dzeive placs pi placa, cikom smierts atīt kai dzaltona vaca caca i pajem tevi aiz placa. Nu, nazkai tai. Stuovūt iz arhiva slīkšņa i raugūt saglobuot sevī syltumu, vyss ruodīs nazkai jūceigi i sveši. Prīškā ceļš iz sātu, aiz mugurys dokumenti, dokumenti i dokumenti. Svešys dzeivis i smierts, cereibys i iluzejis mapēs salyktūs arhiva dokumentūs. Prīškā – sova vīneiguo dzeive i cereiba īraudzeit breinuma.
Aiz kotra lūga pa dzeivuotuojam. Aiz kotrys posta kasteitis pa cereibai sajimt ziņu. Lūgi i posta kastis ir sasatikšonys vīta, kur dzeivī ļauds sateik ejūšūs i ejūšī var pasavērt iz cytys dzeivis. Atguodojūt tū drausmeigū soltumu, až aizasuop. Beja tik solts, ka ceļgoli palyka steivi i eimūt suopēja kuojis. Nazkai pa glupumam beju apmaukuse līku zeču puori, mīdze i nasiļdēja.
Soltums sajem da kaula. Soltumā sasajimt, nu ozutis izviļkt vacū Zenitu, juo vēļ nu mīsys syltuma rondonū metala korpusu, nūmaukt babys adeitūs dubultūs cymdus i nūfotografēt. Tik 1 kadru. Vaira navar – korpuss palīk solts, piersti nu suoku solst, tod suop. Ka par reizis naizliksi osuma, piec šaļtenis piersti vaira naklausa. Ībuozt soltū fotoaparatu atpakaļ zam driebu, zam džempera, kab jis vysā nasasoltu. Apmaukt cymdus. Aizīt tuoļuok, breinuma meklejūt.
Piecpušdīne. Temperatura zam -45, partū atcaltys lekcejis. Beidzūt ir breivs laiks izīt uorā i sovā vaļā. Verūs iz vuortu, i breiveiba kai suņs luncynojās i lāc gaisā. Es! Niu! Īšu! Vīna! Poša! A saule kai zynuodama vēļ turīs gaisā. Ej, ej, es paruodeišu ceļa.
Zīma Sibira pūrā. Pa viersu lads, apakšā iudiņs. Kuoja izkreit cauri snīgam i ladam i teik iudinī i dyunēs. Izveļc uorā i dūmoj – kai niu da sātys ar slapņu. Tok, cikom izdūmoj teirēt, slapņums jau ir sasaļs. Zuoboks palīk sauss. Lada kuorteņa kai blaugznys īt nūst, dyuņu sasolušī krepeči palīk snīgā.
Saule vys zemļuok i zemļuok, upiskrosta stidzeņa vad tik iz prīšku. Nazynomais sauc, i zyni, ka vēļ juoīt iz prīšku, partū ka vēļ nav laiks dūmuot par atsagrīzšonu. Vēļ juosaver i juoredz, na juoatguodoj, kai ir bejs.
Sātys iz upis krosta atsatupušys i jau symtu godu nūsaver – saule lāc i rīt. Nav nikuo jauna. I ka i byutu kas jauns, tok juos pošys vaira nikod nabyus jaunys. Pa laikam juos tik nūmaina snīga dečus, īsatyn i guļ tuoļuok.
A ite jau jauna dīna, jauna saule, a sātys tuos pošys i soltums tys pats. Verūs pa školys aktu zala lūgu, i solts jau pasavērt vīn. Asu dalepiejuse pi sīnys plakatu LATVIJA, i pat tī kruosys tuos pošys – zyls i zaļš. Breiveibys pīminekļa zaļais patīseibā ir Sibira statiņu zaļais. Naticeisi, tok tai ir.
Taišni itymā momentā es saprotu, ka par Latveju ir juorunoj latgaliski, kab Latveja byutu. Partū ka ir tikai vīna volūda, kurā pasaceit pa eistam, kas jei ir. Kab latgalīšam Sibirī pasaceitu, kas ir Latveja, nav gona ar plakatu LATVIJA par nazkaida latvīšu fonda naudu. Tev pošai latgaliski juopastuosta, kas tei Latveja taida ir, kas tev jei ir. Taidā reizē saprūti, ka “Dīvs svietej Latveju” skaņ ari latgaliski. Ka varbyut taišni tai jis juos svietej, partū ka tai tu juos saprūti, pīmini, zyni, jiuti i pasoki.
Pasauļs ir tik vuoreigs kai tī svešī čāguoni kūka viersyunē. Tok jī ir, i pasauļs ir. Jī klusej, taupej kotru syltuma drupaneņu. Tik klusu putynu vaira naasu redziejuse nikur – sēd i laižās klusumā. Tok jī ir i byus. Taipat kai beja čāguoni pyrms jūs i byus piec jūs.
Piļsāta kai vaca grebēze sovu nateireibu izsvīž tīpat aiz pakša. Solts snīgs i korsti palni, dyumi i mygla nu soltuma. Nazkas reizē krīvyskys kai nu gruomotu, nazkas zynoms jau nu dzeivis sātā i sovā dzeraunē.
Školys sporta laukums, aiz juo palejā pūrs i tī nazkur aizsolušais Čulyms – upe, pa kū zīmys laikā brauc ar mašynom i traktorim. A tai vītom tik pontonu tylti vosorā, zīmu lads, a nazcik mienešu godā – nikai. Vot i dzeivoj sovā latgalīšu republikā, runoj pa sovam, cikom nūmiersti. Ni zuoļu, ni doktura, ni groba.
Daudzstuovu sāta piļsātys centrā i dyumi nu vagoneņa. Laikam ceļ nazkū ari zīmā. Voi varbyut taipat. Ar lūgu škierbu lepeišonu ļauds cīši naaizaraun. Kurynoj tai, ka cytu reizi i lūgs vaļā juotur. I lapni. Mes varim, myusim nafta. Na tai kai jius, bobuli taidi, tī nazkur Eiropā.
Reklama ir reklama. A babys ar prīcu stuosta – redz, nu Kremļa pats Putins maņ atsyutēja gruomotu, pats pasarakstēja. Ir tok lobs cylvāks. I sūpluok Dīva biļdem iz izšyusteitys sedzenis apsveikums ar smaideigu karaveiru i Svātuo Jura streipainū būrti. Par vysim īguoduoja. A tik gryuts kara laikā beja, nadūd Dīveņ, zuoli ēdem. Baba stuosta i raud. Pa grumbainim byudim osoru lasis i pa seikom grumbu steidzeņom aiztak kai upis pa zemis rīvem. Kaidi laiki beja, kaidi vēļ byus. Juodzeivoj.
Autobuss aizbrauc, i gaisā pasaceļ seiki samolti snīga putekli. Lada iz Ļeņina īlys nav, partū ka snīgs nikod nav bejs atsalaids – solts i solts. Nav ni suoļa, ni smiļkšu. Brauc taipat. Pamazeņam vyss snīgs aizasejoj prūm nu ceļa.
Ustobys pakšs i sorma. Syltums īt uorā pa škierbom, i sāta kai cylvāks apsaļ ar garainim. Sāta ar sormys buordu kai vecine, kam nu elpys skusta buorksts apaugušys boltys.
A cyta sāta kai baba īraun golvu placūs, īsatyn vylnys skustā i bubineidama īt pa īlys molu. Myusim tik tai ruodīs, ka juos sēd iz vītys. Ite tok var redzēt, ka kupanys palīk, a sāta pamazeņam šliuc prūm.
Vēļ cyta sāta kai bagaturka izaslīn – a kas ta maņ, lūgu voi jumta nav? I laimis pokovs dasysts pi vuorteņu, i ramys nūkruosuotys.
Tuolīne nav dabasu zyla, a saulis rītiešonys ružova. Pa vydu sasoluse upe i myužam nasasaļs pūrs ar syltajim olūtim.
Kas ituos šeilaiks par zīmom. Veči runoj i spļauduos. Vot ogruok gon beja zīmys – snīga da čūksta, ni puorbrist, ni puorbyut. A kas ta niu – pakaisa nazkū nu gaisa i saļdej. Da i kas itī par soltumim. Vot ogruok gon beja – zeileitis byra nu dabasu sasolušys i pa pavasaram lads guoja pa upem ustobys augstumā.
Moza, moza ustabeņa kai bobuļs saleikuse stuov ceļa molā. Jei tik tai kluseņam, pamazeņam i myužeigi.
Posta kastis, iz kurom nivīns vaira nikod naness ni gruomotu, ni gazetu. Nūticējet? Pasaverit iz snīgā īmeituos stidzenis da itūs posta kaštu – vysod kaids gaida sasatikšonys i viests. Kotram sātys stymbynam gribīs sylta vuorda, na tik vēļ vacai i saleikušai ustobai voi dzeivam cylvākam.
Itymā vītā maņ palyka tik solts, tik solts. Jau minotu 20-30 guoju pa īlu, ar acim gribējēs vysa, ar pruotu saprotu, ka piec saulis rīteišonys matās tymss i vaira nasaīs nikaidys kartenis, fotoaparats suoc atsaļt i pat zam driebu nasasylst, kuojis jau suop nu soltuma, daguna vaira najiutu. Ar kotru reizi gryušuok i gryušuok nūmaukt i apmaukt cymdus. Nūsolušuo dagona golā topucs, a najiutu nikuo – tik šaļtim ruodīs, ka vyss daguns nu vydspusis sasaļ, īvalkūt elpu. Ar taidu kai pluonu i suopeigu lada kuorteņu.
Pasagrīžu īšonai iz sātu. Garom guoja nazkaidi sasaruovuši ļauds ar pižikim. Jūs lipys tarčēja gaisā. Laikam vēļ nabeja tik solts, kab tuos lipys sasītu zam zūda, voi varbyut byutu zam Sibira veirīša gūda izruodeit, ka jam solts. Voi varbyut tai vajag. Jī nūsavēre, kū ta taidu es fotografeju – nazkaidus lūgus, vacu sātu i snīgu. Reizem navar saprast, kū ļauds redz tī, kur mes naredzim nikuo.
Ka fabrikai nav kaida lūga, syltums i garaini īt gaisā i sylda pasauli. Pamazeņam jī kruojās pi jumta i sasalej ar snīga kupanu viers jumta. Bolts i bolts. Fabrikā ražuoja kompetys i pakuoja 60. godu papeireņūs. Sajiuta kai muzejā, kas vys naz deļkuo vēļ struodoj.
Ari bārzs pi deveiguos fabrikys ar izpleisušajim lūgim apmauc mugurā sudobra sukni i soltumā treis, a nu juo bierst seiki, seiki kristaleni.
Kompetu fabrika niu jau bankrotiejuse, vydā īreikuota nazkaida darbneica – syt i kalacej. Nu skota nav izamainiejs nikas, tik šiļte nūjimta. A 2006. goda zīmā ite ražuoja kompetys.
Jau atpakaļceļā saprotu, ka nav nivīnys kartenis ar snīgu iz jumta. Tai, kab varātu saprast, kai ituos micis karās puori i šliuc pamazeņam nu čukura zemē. Jau laikam navarieju, fotografieju ar vysim cymdim. Rūkys vaira najuta nikuo.
Taida i zīma, taids i soltums – 2006. goda janvars Ačinskā, Krasnojarskys nūvodā. vaira par tū, deļkuo es tī beju – itymā “Latgales Laika” rokstā.
Digitalī fotoaparati pat siļdeiti sastynga jau piec 1-2 kadru. Vacais Zenits struoduoja, tik rūkys sola i navarēja īstateit nikaidu parametru.
Zynuotuoji mani piec tuo ruoja, ka varieju tok saplēst aizvoru, ka taidā soltumā tok sastyngtu eļļa voi kas tī.
Tok vysys eļlis beja apmaineitys, aparats pyrms braukšonys tyka aiznasts iz remontu i puorjaukts i puoreļļuots, partū ka da tuo objektivs nastruoduoja jau pi -5 grādu. Var saceit, pa taisnū nu remonta skrieju iz staceju, kab sāstūs viļcīnī.
Ite ir salyktys 2 pastaigu kartenis, tok obejis reizis, izejūt uorā, stabili beja viers -40, ap -45. Kai tuo zynu? Partū ka škoļnīkim nanūtyka lekcejis i maņ nabeja juovoda nūdarbeibys. Breiveiba. 🙂
Kai saprotu, taišni tymā vokorā soltums ass pasacieļs da -52 gradu. Tok nazynu, voi munys pastaigys laikā. Varbyut jau tod, kod beja vysā tymss i vaira nariskieju porcēt kadrus.
Solts beja drausmeigi. Kod īguoju ustobā, pi zuoboku nabeja nivīna snīga putekļa – jī beja tik solti, ka vyss nūbyra nūst.
Voi fotoaparatam kas nūtyka? Nā. Kolpoj i niule. Tik 1 kadrs nu obeju soltumā izfotografeitūs filmeņu ir molā drusceņ īplāsts, laikam tūmār eisti nasatyna zūbrots. Tok tys ari vyss.
Ituos divejis soltuos dīnys tai i palyka vīneiguo, kod fotografieju i pa gaismu tyku uorā.
Beiguos pādejuo karteņa. Vēļ niu atguodoju, kai raudzieju myglainū, apsalaidušūs sauli dabuot lada skulpturā, kai žylba acs, kai sola rūkys. Kai nu apžylbuma osoruoja acs, tecēja par byudim, sola. Kai navarieju atrast osuma i kai sastyngušim pierstim gruobstiejūs gar objektivu. Bet ir. Es tī beju = es tī fotografieju.


text:
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) 16.febralī Daugovpilī vysus interesentus aicynuoja iz latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibu „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu vīnuvīt”.
Lai dareitu sovu miseju – saglobuotu, popularizātu i atteisteitu latgaliskuos kulturys vierteibys, tūstorp latgalīšu rokstu volūdu, LgSC periodiski roksta projektus, reikoj pasuokumus, izdūd gruomotys latgalīšu rokstu volūdā. Itū reizi LgSC Daugovpiļs nūdalis studenti pārnejuo gods decembrī saraksteja projektu „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu”. LgSC ar sovu projektu pīsadaleja LR Kulturys ministrejis izsludynuotajā konkursā „Integracejis pasuocīni 2011” i sajieme finansialu atbolstu projekta realiziešonai.
Projekta mierkis ir paplašynuot latgalīšu rokstu volūdys pratieju lūku jaunīšu vydā, veicynuot jaunīšu interesi par regionalū kulturu, rūsynuot sevkuru izmontuot latgalīšu volūdu na viņ mutvuordu saziņā, bet ari rokstūs.
Vīns nu projekta aizdavumim beja sareikuot latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibu „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu vīnuvīt” Daugovpiļs Universitatis studentim. Lai sataiseitu apvuiceibu, projekta dorba grupa – studentis Dagneja Bramane, Zaiga Lāce, Eva Kasparenoka i pīaicynuotī eksperti volūdys vaicuojumūs Valentins Lukaševics, Ivars Juoņs Magazeiņs – īprīkš struoduoja pi apvuiceibys modeļa taiseišonys.
Lai sataiseitu jaunu apvuiceibu koncepceju (modeli), vysu pyrma projekta dorba grupa salaseja informaceju i aizsnādzamūs materialus par latgalīšu rokstu volūdu, ortagrafejis nūsacejumim, appraseja latgalīšu rokstu volūdys vuiceituoju redziejumu, apzynuoja jaunīšu vysvaira pīlaistuos klaidys.
Apvuiceiba LgSC bīdrim, interesentim i cytim DU studentim beja taids kai eksperiments, izmieginuojums, lai izzynuotu pošu jaunīšu dūmys par latgalīšu rokstu volūdu, vuiceišonuos īspiejom, izdalis materialu saturiskū i vizualū informaceju.
Apvuiceibys īsasuoce ar nalelu īvodu i vyspuoreigom temom par latgalīšu rokstu volūdu. Tuoļuok studenti vuicejuos „e”, „ē” izrunu i raksteibu, leidzskaņu meikstynuošonu, atgrīzeniskūs darbeibys vuordu raksteišonu, burtu: o, ō, uo, i, y raksteišonu i c. Apvuiceibys pasamejūt vadeja Valentins Lukaševičs i Ivars Juoņs Magazeiņs.
Piec apvuiceibom nūtyka diskuseja par latgalīšu rokstu volūdys, ortografejis nūsacejumim i cytim ar apvuiceibu saisteitajim vaicojumim.
Īguodojūt studentu redziejumu, projekta dorba grupa iz prīšku struoduos pi apvuiceibys modeļa izlobuošonys, lai martā jau varātu vuiceitīs latgalīšu rokstu volūdu kūpā ar Latgolys školu bārnim.


text:
30. septembrī 10 stuņdēs Latgolys lelveikalā “Ūga” nūtiks Latgalīša ideņtitatis (ID) kartis prezentaceja i programys “Sajem vaira” atkluošonys pasuokums.
Latgolu veidoj leli cylvāki, stypri raksturi i intima nūslāgteiba, kas vīnā šaļtī puoraug lelā atvierteibā. Ite vyss ir pa eistam – eista ciļvieceiba, eista sirsneiba i patīsa mīlesteiba pret dorbu, kas ir latgalīšu ideņtitatis styurakmiņs. Gribiešona vīnkuoršai i ar smaidu sejā izruodeit sovu pīdereibu Latgolai ari ir jaunuos Latgalīša ideņtitatis (ID) kartis pamatā.
“Byut par latgalīti nūzeimoj attaiseit sirdi i dūt. Dūt vaira kai prosa, dūt nu seve i pa eistam. Asam apzynuojuši tūs Latgolys saiminīkus, kuri ar vysu sirdi i dvēseli dora sovu dorbu i nas Latgolys vuordu pasaulī. Mes jūs saucam par Latgolys viestnešim – tūs vydā ir i muižys, i Latgolys keramiki, i muokslinīki, veikali i zemnīku saimisteibys. Gastejūt pi Latgolys viestnešu i paruodūt sovu Latgalīša ideņtitatis karti, jums byus vareiba sajimt vaira – nadaudz vaira uzmaneibys, kaidu mozu duovaneņu voi stuostu, kas padareis gasteišonu tyvuoku i personiskuoku, tai veidojūt eistuos sajiutys i izpratni par Latgolu,” tai jaunīvadumu komentej Latgolys eksporta platformys “XLatgale” puorstuovi.
Latgalīša ideņtitatis (ID) karte apvīnuos Latgolys viestnešus i tierdznīceibys centru “Ūga” vīnuotā klientu programā zem saukļa “Sajem vaira”. Karte byus personaliziejama – iz tuos varēs nūruodeit sovu vuordu, pavuordi, īsauku, dzimšonys datus, nūvodu, kai ari sovu karteņu.
Pasuokuma dīnā apmaklātuoji varēs tikt pi sovys personeiguos Latgalīša ideņtitatis (ID) kartis par breivu. Piec 30. septembra tū varēs īsaguoduot par 3 eiro tīpat lelveikalā “Ūga” voi pasyutūt sātyslopā xlatgale.lv. Ar asūšū “Ūgys” karti, jaunū Latgalīša ideņtitatis (ID) karti varēs īsaguoduot ar 1 eiro atlaidi.


text:
Mieneša arhivs: February 2018 »
Latgalīšu literatura. Jaunuo dzejneica Rasma Svikle
Itūšaļt jaunuo dzejneica Rasma Svikle (dz. 1994) studej Daugovpiļs Universitatē, par sevi jei soka: “Pateik daudz skaiteit gruomotys, fotografēt īt garuos pastaiguos i, prūtams, raksteit dzeju”. Ar dzejis raksteišonu Rasma nūsodorboj vaira kai 10Skaiteit vaira »
Cylvākstuosti Birutys Eglītis gruomotā “Ceturtais bauslis”
Roksta autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Rakstneicys Birutys Eglītis gruomotys “Ceturtais bauslis: stāsti par 100 gadiem Latvijā” (2017) centrā ir Sprydzānu dzymtys cylvāki, jūs uzvarys i naveiksmis, spāks i iztureiba. Latgola ir Sprydzānu dzymtys izejisSkaiteit vaira »
Padūti “Boņuki” lobuokajom 2017. goda nūtikšonom. Triumfej “Latgalīšu Reps”
Itūgod 25. februarī dasmytū reizi padeve Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks”. Vysvaira Boņuku, kūpumā 3, sejēme apvīneiba “Latgalīšu Reps”, par goda cylvāku kliva režisors Vīsturs Kairišs, par goda nūtikšonu – 4. pasauļa latgalīšu saīts “LatgolysSkaiteit vaira »
Festivals “Muzykys Skrytuļs” aicynoj muzykantus i grupys pīsaceit sovu daleibu
Daugovpiļs nūvoda Leiksnā 2018.goda 14. i 15. julī jau septeitū reizi nūtiks leluokais jaunuos latgalīšu muzykys festivals „Muzykys Skrytuļs‟, aicynojūt muzykantus, kuri vysaidūs žanrūs roda dzīsmis latgaliski. Festivala sastdīnis koncertūs uzastuos latgalīšu jaunuos grupysSkaiteit vaira »
“Boņuks 2017″: lakuga.lv skaiteituoju bolsuojuma rezultati
Svātdiņ, 25. februarī, dasmytū reizi padūs Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks”. Bolvai izvirzeitūs pretendentus 17 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos nūsaceja žureja. Nu kam žureja byus daškeiruse Boņukus par padareitū 2017.Skaiteit vaira »
Olga Jermakova: Preili ir ideala vīta, kur pavadeit bierneibu i nūvacuot
Intervejis autore: Laura Stepiņa Olga Jermakova i Arturs Lapoško ir jauni cylvāki, kuri, kai poši īsmejūt soka, – atbraukuši nūvacuot iz Preilim. Šaļtī, kod jaunais puors puortopa par saimi, palīkūt par vacuokim, jaunīši saprota – laiksSkaiteit vaira »
“Bez PVN” publicej video klipu dzīsmei “Eņgeli sviļpoj”
Grupa “Bez PVN” publiciejuse sovu jaunuokū veikumu – video klipu dzīsmei “Eņgeli sviļpoj”. Par dzīsmi grupa soka: “Dzīsme ir veļtejums myusu meilīm – tīm, kas ir jau “tī augšā”. Eņgelim. Jī myusim beja, aSkaiteit vaira »
Rēzeknē varēs apsavērt Franciska Varslavāna i juo mozmeitys Frančeskys Kirkis gleznys
Svātdīņ, 25. februarī, Latgolys viestnīceibys GORS Muokslys galarejā atkluos izstuodi “Francisks un Frančeska“ – tymā sasatiks Latgolys muokslinīka Franciska Varslavāna i juo mozmeitys, gleznuotuojis Frančeskys Kirkis dorbi. Izstuode byus simboliska muokslinīku sasatikšona, jo dzeivēSkaiteit vaira »
Meklej informaceju par Latgolys fotografim
Fotografs i Latgolys fotografu bīdreibys dybynuotuojs Igors Pličs publiciejs aicynuojumu atsasaukt vysus, kurim ir kaida informaceja par Latgolys fotografim. “Jiusu arhivūs nūteikti ir vacysSkaiteit vaira »
Gruomotu izstuodē Reigā latgalīšu gruomotys i sasatikšona ar autorim
Reigā, Kīpsolys izstuožu hallē, nu 23. leidz 25. februara nūtiks Storptautiskuo gruomotu i izdevnīceibu izstuode. Tuos laikā varēs īsaguoduot ari latgaliski izdūtuos gruomotys i satikt latgaliski rokstūšūs autorus. Latgaliskūs gruomotu i muzykys CD stenduSkaiteit vaira »
“Boņuks” par myuža īguļdejumu Aļbertam Spuogim i Lidejai Leikumai
Svātdiņ, 25. februarī, dasmytū reizi tiks padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks“, kur sūpluok pārnejuo goda svareiguokajom latgalīšu kulturys nūtikšonom, personom i aktivitatem par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā tiks gūdynuoti Vuocejā dzeivojūšais literats,Skaiteit vaira »
Izdūts Andryva Jūrdža fonda pamarku katalogs ar skaidruojumim
Bīdreiba “Latgales tradicionālās kultūras centrs “Latgaļu sāta”” izdavuse gruomotu “Andryva Jūrdža fonda pamarku katalogs ar skaidrojumiem”. Tū sastuodejs Valkā dzeivojūšs kolekcionars Zigurds Svikis. Pamarkys ir agitacejis aba propagandys markys, kurys izdūd dažaidys vaļsts, sabīdriskuos,Skaiteit vaira »
Juoņam Elksnim daškeirs bolvu par myuža īguļdejumu gruomotnīceibā
Paziņuoti gruomotu muokslys konkursa “Zelta ābele 2017” nominanti. Bolvu par myuža īguļdejumu gruomotnīceibā daškeirs Juoņam Elksnim, Latgolys kulturys centra izdevnīceibys vadeituojam. Paziņuoti ari kandidati iz bolvu septeņuos kategorejuos. Juoņs Elksnis dzims 1933. goda 21.Skaiteit vaira »
Vīstura Kairiša kinā “Piļsāta pi upis” golvonū varūni tāluos Dāvis Suharevskis
Pošuos februara beiguos uzsuoks zīmys ainu fiļmiešonu Vīstura Kairiša jaunajai kinai “Piļsāta pi upis”, kas byus latgalīšu volūdā. Pyrmūs kinys kadrus uzjims Latgolā – Kruoslovā, Ludzā i Rēzeknē. Kinys golvonuo varūņa Anša lūmai apstyprynuotsSkaiteit vaira »


text:
VIESTURE I RELIGEJA »
Prof. Boleslavs Brežgo – piļsātu viesturnīks
Latgolys kulturviesturis interesentim profesora Boļeslava Brežgo (1887 – 1957) vuords nav svešs. Leidz pat šai dīnai jis ir izcyluokais Latgolys viesturis pietnīks i ir atstuojs lelu historiografiskū montuojumu, kurš pilneibā nav vēļ nuvārtāts. ParSkaiteit vaira »
Kārļa Ūzuleņa montuojums Bolvu nūvoda muzejā
Vīna nu Bolvu nūvoda muzeja pastuoveigajom izstuodem ir Kārļa Ūzuleņa (Kārlis Ozoliņš) pīminis ustoba. K. Ūzuleņš (1904 – 2005) beja školuotuojs, fotografs i nūvodpietnīks. Kod 20. godu symta 80. godu beiguos pasaruodeja diskusejis parSkaiteit vaira »
Dybynoj stipendejis Latgolys sabīdryskūs darbinīku pīmiņai /Vacūs gazetu viests
Lai saguoduotu īspieju Latgolys ceņteigajim i tryuceigajim jauneklim tikt pi augstškolys izgleiteibys, b-ba „Latgalīšu studentu fonds”, kas jau 8 godus vuoc i kruoj leidzekļus šam nūlyukam, 1937.-38. m.g. ir paredziejuse 12 stipendejis pa LsSkaiteit vaira »
Atkluota Daugavpiļs gaisma Rēzeknē /Vacūs gazetu viests
31. julijā pabeidze Daugavpiļs – Rēzeknes elektreibas līnijas izbyuvi un Rēzekni pīslēdze Daugavpiļs elektreibas centrālei. Atzeimejūt šō lelō dorba nūslāgumu un draudzeibas rūku vīnōšonu storp Daugavpili un Rēzekni, obu Latgolas metropoļu vadeitōji nu svineibuSkaiteit vaira »
Lobuo Gona kateheze
Seminars ar itaidu nūsaukumu nu 26. juņa leidz 3. juļam nūtyka Reigā, Žālsirdeibys misionaru kongregacejis sātā – Ludzys īlā 6/8. Iz seminaru īsaroda Krīvejis regiona Žālsirdeibys Misionaru muosys, kateheti i ticeibys vuiceibys školotuoji nuSkaiteit vaira »
Čenstohovys Dīvmuotis obrozs gastieja Vilekī
Svātdiņ, 29. julī, Vileks pīdzeivuoja breinumu. Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis Breinumdareituojis – Čenstohovys Dīvmuotis obrozs atceļuoja iz Vileks Jezus Sirds Ruomys katuoļu bazneicu. Ituo svātceļuojuma „Nu okeana da okeanam” mierkis ir grīzs pasauļa viereibu dzeiveibysSkaiteit vaira »
Kū skaiteisim žurnala “Katōļu Dzeive” augusta numurā
Kū skaiteisim žurnala „Katōļu Dzeive” augusta numurā Moto: Myusu sirdis radeitys prīkam Muns uztycamais Draugs Jaunīšu dīnys Latvejā Bārni i mīlesteibys volūdys Kors nu Aglyunys bazilikys dzīd Spānejā Vatikana Radio raideis ari latvīšu volūdāSkaiteit vaira »
Sorgīs, Jancīt /Vacūs gazetu viests
Itymā reizē “Vacūs gazetu viests” rubrikā apsaviersim kaidu reklamu nu 1922. goda. Regulari verūtīs vacuos gazetys, reklamys bīži viņ līk pasmaideit. Ari itymā reizē vīna taida ļusteiga – audakla kruosys reklama. Olūts: Latgalīts. – Rēzekne,Skaiteit vaira »
Seikys pīzeimis par „Latviju”/ Vacūs gazetu viests
Seikys pīzeimis par „Latviju”, kur myusu bruoli-muosys izcīš burlaku gaitys. Maņ vysod pasagoda taida laime, ka es īsasāstu kaida bogota cylvāka auto i kaut kur ceļoju, braucu – i, kaut saceisim, nu Jalgovys cauriSkaiteit vaira »
Latgolys Vargaņu dīnys 2012
Nu 20. juļa da 5. augustam jau trešū godu Latgolā skanēs varganis Latgolys Vargaņu dīnuos. Festivals ir klivs par tradiceju, kas aktivi popularizej vargaņu muzyku i atbolsta instrumentu izturiešonu i apkūpšonu. Latgolys Vargaņu dīnysSkaiteit vaira »
Dzimtinē /Vacūs gazetu viests
Itūreiz puora viests nu juņa nūtykumim Latgolā 1922. godā. Rēzeknē. Svātdiņ, 25. junijā š.g. te nūtyka bejušūs Rēzeknis Tierdzeibys školys darbnīku un audziekņu pyrmais sazatikšonys vokors. Beja sabraukuši vairuoki šuos školys bejušī audziekni, kaiSkaiteit vaira »
Pīteram Apšinīkam 125
Šudiņ, 29. junī, pyrma 125 godim dzims katūļu goreidznīks i rakstnīks Pīters Apšinīks. Jis beja na tikai prīsters, bet kotrā nu sovom kolpuošonys vītom padareja daudz sabīdriski svareigus dorbus – atjaunuoja bazneicys, cēle tautysSkaiteit vaira »
Izguojuse Juoņa Streiča gruomota par 1991. godu i kinu „Cylvāka bārns”
21. junī izdevnīceibā „Dienas Grāmata” izdavuse režisora i muokslenīka Juoņa Streiča gruomotu „1991. Tys garais cylvākbārna gods” (1991. Tas garais cilvēkbērna gads). Gruomota ir na viņ par Latvejai i Latgolai tik svareigū kinu „CylvākaSkaiteit vaira »
Cukra batviņu ratynuošonys – revēšonys saceikstis /Vacūs gazetu viests
15. junī Viļakys pog. Keišu sadžā eista svātdīna, jau nu poša agra reita puļcejas ļauds nu plašys apkuortnis. Vysi it kai iz breinumu, jo taidys saceikstis vysā apkuortnē vēļ nikod nabeja pīdzeivuotys. Daudzi ītSkaiteit vaira »


text:
Ilze Jermacāne, Brīžucīma pamatškolys 5. klase, školuotuoja Valentina Kaša
APLEICĪNE
Beja atguojs pyrmais septembris. Zineibu dīna, kod leluoki i mozuoki bārni īt iz školu, lai na tikai vuiceitūs, bet ari satyktu sovus draugus. Klasē īguoja myusu školuotuoja Valentina, kurai rūkuos beja daudz skaistu zīdu. Jei myusim saceja, ka ir laimeiga ar myusim sasatikt i ka itūgod školā suoc dorbuotīs latgalīšu kulturys puļceņš „Otuls”. Mes vysi tykom aicynuoti dorbuotīs „Otulā”.
Tuoluokais laiks skrieja kai vieja spuornim, bet mes kai darbeigys skudrenis tykom īrautys dažaidu darbeņu virpulī.
„Ateimit!” tai kaidā puļceņa saīšonys reizē saceja myusu školuotuoja. „Maņ ir koč kas taids, kur mes nadreikstam stuovēt molā.” Juos rūkuos beja vairuokys lopys, bet jau pa gobolu varēja redzēt, ka iz vīnys nu lopom ir izroksts „Latgolys folklorys vuokuma konkurss „Apleicīne””. „Mes bejom kai zyrgā. Mudri tyka dūmuots, kū var myusu babenis i vaciki, kū zyna vacuokuos siebrineicys. Kod beja apzynuoti cylvāki, suocēs folklorys pīraksteišona.
„Kaidys interesantys puosokys!” sauce Reinis, nūlykdams pīraksteitū iz golda, „A meiklis vēļ jautruokys.” „Kurs zyna itaidu rūtaļu?” praseja Jolanta, stuosteidama par pīraksteitū. Īsapazeišona ar kuozu apdzīduošonys dzīsmem vysūs izsauce vēļ leluokus smīklus.
Myusu vuokums beja gona pamateigs, nasaverūt, ka mes poši, vuocieji, vēļ gona mozi.
Savuoktais materials lyka myusim padūmuot par tū, kas myusu babeņom ir bejs svareigs, kū mes nu tuo vysa varim vuiceitīs.
Tai kaidā dīnā, kod konkursa vuokums jou beja īsnāgts, školuotuoja atnese prīceigu viesti, ka mes asam storp konkursa laureatim. Cik mes bejom prīceigi!
Tei beja skaista dīna, kod mes, „Otula” dalinīki, braucem iz konkursa nūslāguma pasuocīni, kas reizē ari beja veļteits Latgolys patriotam Ontonam Slišānam. Sasasādušs autobusā, vāruojom ceļu. Dīna beja solta, bet saulaina. Zemi sedze pavysam pluona snīga kuorteņa. Caur autobusa lūgu varēja redzēt plašus teirumus, leluokus i mozuokus mežus. Ite, mežmolā, ganejuos stirnenis, cylpys mazdams, lēce začeits. Tai, vārojūt apleicīni, tykom Bolvūs.
Kod īsaradom Bolvūs, guojom iz biblioteku, kur ari nūtyka nūslāguma pasuocīņs. Bejom vīni nu pyrmajim bibliotekys zalā. Dreiži viņ zalā sādvītys tyka aizjimtys. Tys nūzeimēja tik vīnu, ka konkursa dalinīku ir daudz. Cik tys ir labi, ka tik daudzim interesej folklora. Tod jau mes napazussim. Dalinīki tyka saukti vīns piec ūtra. Mes bejom poši mozuokī. Tys beja tik saviļņojūši, ka myus izsauce. Zalā sādūšūs skatīni…, cik es jutūs lapna par sevi, sovu školu, par tū, ka asam izdarejuši tik lobu i dereigu dorbu. Beju patīsi laimeiga, lykuos, ka sirds nu prīcys izlēks pa muti uorā. Ari myusu školuotuojis sejā beja radzama prīca, kod jei guoja sajimt bolvu – pateiceibu par padareitū, kurā ari tyka nūruodeits, ka myusim pīškierta nauda. Sajiemem ari dažaidus video materialus, kurus nūsaverūt varēsim īpazeit sovu dzymtū nūvodu – Latgolu.
Veitulu saime nu Tiļžys spielēja i dzīduoja skaistys latgalīšu tautysdzīsmis. Kina par Ontonu Slišānu atsauce atmiņā juo gasteišonu myusu školā.
Gondarejums par padareitū naļaun apsastuot pi sasnīgtuo. Tys līk īt tuoļuok, dareit daudz lobu dorbu, lai mes byutu sovys meiluos Latgolys eistyni saiminīki.


text:
Pils iela 8
Lūznava, Lūznavas pagasts, LV-4627
Latvia
Kamermuzykys programa “Pasaules mūzika un latgaliešu dzeja”, kurā sasaveis ansambļa “Brokastis četratā” spālātuo pasauļa muzyka klasiska džeza apdarē i latgalīšu literata Raibuo dzeja.
Ansambļa “Brokastis četratā” dalinīki kotrys zynomi kai muzykys profesionali, četri akademiski izgleituoti muziki, kurim pateik rast prīcu muzykā – pianists Mārteņš Zilberts, kontrabasists Juoņs Stafeckis, flautists Andis Klučnieks i sytaminstrumentalists Aivars Krastiņš. Ansambļa lūma Latvejis profesionaluos muzykys vidē ir eipaša, partū ka tys pīduovoj unikalu klasiskuos muzykys i džeza sintezi. Itaidu stila sintezi pasauļa muzykā apzeimoj ar jiedzīni “third stream”, tok “Brokastis četratā” ir vīni nu nadaudzajim Latvejis muzikim, kas sovu daiļradi veļtejuši taišni itam muzykys vierzīņam.


text:
Pyrms kaidys šaļts par interneta sensaceju kliva hip-hopa kompozicejis “Skots pa lūgu” videoklips. Dzīsmi latgaliski izpylda apvīneiba “Latgalīšu reps”, tuos dalinīki Ivo Grigalis i Didzis Kozlovs gastej “Kolnasātā”. Puiši stuosta par sovu pīredzi hip-hopā i jaunuo albuma tapšonu, kurā vysys dzīsmis planavuotys latgaliski. Sarunys izskaņā Ivo skaita dzīsmi nu gaidomuo albuma.
Sižetā viestejam par studentim aktualu vaicuojumu. Rodusēs dūma izveiduot Latgolā studentu korporaceju, kurā daleibu varātu jimt Rēzeknis Tehnologeju akademejis studenti. Da šam Latgolā studentu korporaceja nikod nav bejuse, nu sovulaik nu Latgolys nuokušī studenti beja izveiduojušs sovu korporaceju Reigā. Vaira stuosta Laura Sondore-Strode.
“Vuordineicā” literaturzynuotnīks Valentins Lukaševičs i muzikis Arņs Slobožanins runoj par vuordu “buoba”.


text:
Uorā palīk soltuoks i soltuoks, cylvākim rudiņs napateik drāgnuo laika dēļ, deļtam Rēzeknis biroja aktivisti i bīdri sadūmuoja īprīcynuot i duovynuot smaidu cytim. Nu vielmis īprīcynuot roduos ideja, kai tū paveikt – uobeļu zibakceja. Sasadorbojūt ar Z/S „Ezermala” tyka saguoduots gondreiž 200 uobuļu. Sovu dorbu pīlykom pi parunu mekliešonys i zeimeišu pīsīšonys pi kotra uobuļa. I tai mes, Rēzeknis biroja aktivisti, 15.oktrobrī iz īlys satykutūs cylvākus pasacentem īprīcynuot ar uobuļu daleišonu, kurā naītylpa ni reklama, ni prezentaceja par kaut kū nūpītnu. Dolūt uobuļus, prūtams, beja vysaidi breiži – gon pateikami, gon na tik. Bet pats golvonīs, ka pēc ignoriešonys ci rupjis atbiļdis, turpynuojom smaideit i raiseit smaidus cytim. Juopīmiņ, ja tymā trešdinī beja leits i deļtam cylvāki beja vēļ vaira saskumuši, tok breižim lykuos, ka palyka syltuoks i gaišuoks nu tim smaidim i paļdis vuordim. Īdevem uobuļus i taidim, kuri prasieja puortulkuot teksteņu iz lapenis, eipaši prīceigi beja vacuoki ļauds, kuri jau vairs natic, ka jaunīši myusdīnuos muok lobu dorbu dareit. I tīši nu jim mes dzierdiejom lobu vuordu kolnus. Piec vairuoku stuņžu staiguošonys, mierkšonys leitā, īšonys pi cylvākim ar smaidu i vuordim : „Lobadīna, „Latgolys Studentu centrs” dola vitaminus pyrma zīmys. Lai Jiusim loba dīna!”, beja pateikams nūgurums i labi padareita dorba sajiuta. Pasaver, gondreiž 200 cilvāki pasmaidēja!
Ingūna


text:
Koč aiz lūga pavasars jau pylnā plaukumā, vys tik 30. aprelī piec Leluos Tolkys i loba dorba 15:00 Reigā Latvejis Nacionalajā bibliotekā (Barona ūļneicā 14) esi aicynuots iz “Agrū pavasari” – latgalīšu literaturys i muzykys piecpušdīni cyklā “Cyti godalaiki”.
Itūreiz ar sovim dorbim klauseituojus prīcynuos rakstneica Laima Muktupāvela, ailinīks Juoņs Ryučāns i publiciste Ilze Sperga, bet muzikali biblioteku pīskandynuos grupa “D-Light” i Anss Ataols Bierzeņš. Pasuocīni vadeis – Aigars Runčis.
Nu “Agrais pavasars” byus eipašs na viņ ar autoru skaitejumim i muzykalajim prīškanasumim, bet ari ar bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” gruomotys, kas izdūta ar Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstu, “Es soku. Tu soki. Puorsokys par krīzi” seņ i ilgi gaideitū prīškā stateišonu.
Pi reizis pasuocīņa apmaklātuojim byus vareiba iz leluoka ekrana apsavērt Anša Ataola Bierzeņa jaunuokū video klipu dzīsmei “Babeņa” i dazynuot vaira par klipu nu poša Anša.
Pasuocīni atbolsta Reigys Dūmis Izgleiteibys, kulturys i sporta departaments, Latvejis Nacionaluo biblioteka, informativī draugi – portals draugiem.lv i Latgalīšu kulturys gazeta lakuga.lv
.
Grupa “D-Light” “Iudiņs dzīsme”
Anss Ataols Bierzeņš “Babeņa”


text:
Viesturis šaļteņu pītura »
Nūtiks Rēzeknis Pīna konservu kombinata 60. jubilejam veļteits pasuokums
14. novembrī 14.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks tradicionaluo Viesturis šaļteņu pītura, kura itūreiz veļteita tematam “Rēzeknis Pīna konservu kombinatam – 60”, informej muzeja eksperts kulturviesturis vaicuojumūs Kaspars Strods. Piec Ūtruo pasauļaSkaiteit vaira »
Latgolys Kulturviesturis muzejā varēs izzynuot vaira par Rēzeknis piļsātys vaļdi
14. februarī 14.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks tradicionaluo Viesturis šaļteņu pītura, kas itūreiz veļteita tematam “Nu Rēzeknis piļsātys vaļdis viesturis”, informej muzeja eksperts kulturviesturis vaicuojumūs Kaspars Strods. Piec Latgolys atbreivuošonysSkaiteit vaira »
Rēzeknē pīminēs Fraņci Kempu
13. decembrī 14.00 Latgolys kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks tradicionaluo Viesturis šaļteņu pītura, kurymā itūreiz tiks pīmynāts vīns nu nūzeimeiguokajim pyrmuos latgalīšu inteliģeņcis puorstuovim – Fraņcs Kemps, partū ka decembris paīt juo jubilejaSkaiteit vaira »
Rēzeknē varēs izzynuot 9. kuojinīku pulka viesturi
8. novembrī 14.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks tradicionaluo Viesturis šaļteņu pītura, kas veļteita tematam “No Rēzeknes 9. kājnieku pulka vēstures”, informej muzeja eksperts kulturviesturis vaicuojumūs Kaspars Strods. Novembris ir Naatkareibys kara mieness,Skaiteit vaira »
Viesturis šaļteņu pītura itūmienes aicynoj izzynuot 7×7 faktus par Rēzekni
11. oktobrī 14.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā, Rēzeknē, nūtiks tradicionaluo Viesturis šaļteņu pītura, kura itūreiz veļteita temai “7×7 fakti par Rēzekni”, informej muzeja kulturviesturis nūdalis vadeituoja Anna Līpenīte. Nūteikti var saceit, ka Rēzeknis skaitlis irSkaiteit vaira »
Viesturis šaļteņu pīturā itūmienes par Rēzeknis izgleiteibys īstuodem
Ūtardiņ, 13. septembrī, 14.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks tradicionaluo Viesturis šaļteņu pītura, kas itūreiz veļteita tematam “Izgleiteibys īstuodis Rēzeknē 1920–1940”, kurā vysim interesentim byus vareiba īsapazeit ar Rēzeknis izgleiteibys īstuožu viesturisSkaiteit vaira »
Viesturis šaļteņu pīturā itūmienes par Rēzeknis teatri
10. majā 14.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks tradicionaluo Viesturis šaļteņu pītura, kas itūreiz veļteita temai “No Rēzeknes teātra vēstures”, informej muzeja Kulturviesturis nūdalis vadeituoja Anna Līpenīte. Pasuokuma apmaklātuoji varēs satiktSkaiteit vaira »
Viesturis šaļteņu pīturā itūmienes par Rēzeknis ebrejim
12. aprelī 14.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks tradicionaluo Viesturis šaļteņu pītura, kas itūreiz veļteita tematam “Ebreji Rēzeknē”, kurymā vysim interesentim byus vareiba īsapazeit ar interesantajom Rēzeknis ebreju viesturis puslopom, kaiSkaiteit vaira »
Viesturis šaļteņu pīturā – par pyrmū diplomātū Rēzeknis kosmetiki
9. februarī 14.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) izskanēs stuosts par skaistumu i dzeivis svieteišonu. Apmaklātuojus gaida īsapazeišona ar izstuodi “Skaistuma stāsts Rēzeknē 20. gs. 30. gados”, nadzierdāti interesanti fakti, puorsteigums i sirsneigaSkaiteit vaira »
Viesturis šaļteņu pīturā itūreiz par vīnu nu Latgolys pyrmajom školuotuojom
19. janvarī 14.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks tradicionaluo Viesturis šaļteņu pītura, kurymā itūreiz byus vareiba sasatikt ar školuotuojis Antoninys Tučys nazkodejim kolegim, laikabīdrim i tyvajim cylvākim, informej muzeja eksperts kulturviesturisSkaiteit vaira »
Latgolys Kulturviesturis muzejā nūtiks Ontonam Kūkuojam veļteits pasuokums
8. decembrī Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks Latgolys dyžgoram Ontonam Kūkuojam veļteits pasuokums: byus apsaverama dokumentaluo kina “Izdzeivuot pīdereibu. Dzeive gleznuos”, nūtiks tematiskys izstuodis atkluošona, nūsaslēgs akceja “Nofotografējies kopā ar “AntonuSkaiteit vaira »
Viesturis šaļteņu pīturā itūmienes runuos par drukys aizlīgumu Latgolā
13. oktobrī 14.00 Viesturis šaļteņu pīturā Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) runuos par drukys aizlīguma laiku Latgolā, tuo cālūnim i gruomotu puorraksteituojim, informej Latgolys Kulturviesturis muzeja kulturviesturis specialiste Linda Suhanova. Apsaverūt Latgolys paguotni,Skaiteit vaira »
Viesturis šaļteņu pīturā itūmienes saruna par 4. maju
12. majā 14.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks Viesturis šaļteņu pītura “Viesturiskais 1990. goda 4. majs”. Itūgod paguojuši 25 godi nu 1990. goda 4. maja, kod pījēme deklaraceju “Par Latvijas RepublikasSkaiteit vaira »


text:
Šudiņ teik paziņuoti Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2014” pretendenti 16 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos. “Boņuks” ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē. Bolvys sajiemieju vuordi tiks paziņuoti svineigajā ceremonejā Latgolys viestnīceibā GORS ituo goda 22. februarī.
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” mierkis ir veicynuot latgalīšu kulturvidis saglobuošonu i atteisteibu, kai ari apkūpuot i gūdynuot svareiguokūs sasnāgumus latgalīšu kulturā pārnejuo goda grīzumā. Itūgod beja sajimtys 180 dasacejuma anketys vysam bolvys pretendentu skaitam sasnādzūt 130 ļauds, nūtikšonys i aktivitatis. Nu sajimtūs dasacejumu tyka izvārtāti pretendenti, kas atbylda bolvys nūsacejumim. Taipat piec dasacejumu sajimšonys tyka sasprīsts apvīnuot literaturys sadalis nominacejis “Lobuokais snāgums dzejā”, “Lobuokais snāgums prozā”, “Goda debeja literaturā” vīnā kategorejā – “Lobuokais snāgums literaturā”. Itūšaļt teik paziņuoti nominanti 16 nu vysu 18 kategoreju. Bolvys nominanti kategorejuos “Par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā” i “Radejis hits” byus paviesteiti, kod ceremoneja īs tyvuok.
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2014” nominanti ir:
Sabīdreiba i kultura:
Goda cylvāks kulturā
Aleksandrs Lubāns (“Kroma kolna broliste” vadeituojs)
Anastasija Ločmele (Muzykys školuotuoja, koru dirigente, vokalūs ansambļu vadeituoja, bazneicys koru vadeituoja i varganiste)
Andris Slišāns (Namaterialuo kulturys centra “Upīte” direktors)
Edīte Husare (Folklorys kūpa “Ceidari”, latgalīšu kulturys aktiviste)
Guntra Kuzmina (Rēzeknis nūvoda vokaluos studejis „SKONAI” muokslinīcyskuo vadeituoja)
Māra Zaļaiskalns (Rēzeknis Tautys teatra režisore)
Goda nūtikšona
Bolvu Nūvoda muzejs – “Zīmeļlatgolys namaterialuo kulturys montuojuma ekspoziceja”
Franča Trasuna 150 godu jubileja nūtikšonys
Festivals “Muzykys skytuļs 2014” Leiksnā
Grupu “Rikši”, “Green Novice” i “Dabasu Durovys” albumu izīšona– latgalīšu muzykys veicynuošona
Par latgalīšu volūdys populariziešonu
LTV1 raidejumu ciklys “Cytaidi latviskais”
Kārlis Kazāks (dzīsmis latgaliski i Latgolys stuosti)
Kuorsovys nūvoda pošvaļdeibys projekts “saREDZI latgalīšu volūdu”
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ar vysa goda latgaliskajom aktivitatem
Goda amatnīks/saiminīks
Aglyunys Maizis muzeja saimineica Vija Kudiņa
Elektriskūs gitaru meistars Jānis Kuzminskis
Tierdznīceibys centra “Ūga” saiminīki Ingūna i Aigars Zīmeļi
SIA “Sātys” eipašnīks Juris Vucāns
Goda snāgums vizualajā muokslā
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” –postkartis ar latgaliskim teicīnim
Muokslineica Diāna Īve – triptihs “Atlantīda”
Osvalds Zvejsalnieks – septeņdesmit godu jubileja izstuode “Terra Vitae”
Žurnals A12 – Latgolys i Latvejis socialuos atminis īmyužynuotuojs
Goda snāgums skotuvis muokslā
Daugovpiļs teatra izruode “Dabaseibys pūddarneica jeb viņa Debešķības Laimesciema podniekdarbnīca”
Izvadums “Francis”
Latvejis Nacionaluo teatra izruode “Latgola.lv 2”
Rēzeknis nūvoda vokaluos studejis “SKONAI” originalizvadums “Dasadūrt dabasim”
Goda snāgums audiovizualajā muokslā
LTV1 raidejumu ciklys “Cytaidi latviskais”
Kina “Segvārds Vientulis”
SIA “Lietišķā Latgale” taiseitais kasnedelis raidejums “Pi Myusim Latgolā”
Viestura Kairiša dokumentaluo kina “Pelikāns tuksnesī”
Muzyka:
Lobuokais snāgums pop/rock muzykā:
Bez PVN
Dabasu Durovys
Kārlis Kazāks
Laura Bicāne
Lobuokais snāgums tautys muzykā:
Folklorys kūpa “Ceidari”
Grupa “ElektroFolk”
Grupa “Lata Donga”
Jaunīšu folklorys kūpa “Rūtoj”
Postfolklorys grupa “Rikši”
Lobuokais snāgums alternativajā muzykā:
Green Novice
Projekts “Kapļi”
Sovvaļnīks
Lobuokais snāgums akademiskajā muzykā:
Festivals “Latgales Ērģeļu dienas”
Latvejis Radejis korakoncertizvadums “Rakstītāja”
Opera “Māja Mītelim” – skaņdorbs “Pasiedi, meiteņ”
Rihards Dubra ar skaņdorbu “Tu skaistō Dīva dōrzarūze”
Lobuokais muzykys video:
Asnate Rancāne – “Pavasars”
Dvinskas muzikanti – “Dzymtuo puse”
Grupa “Lata Donga” – “Ūsi, ūsi, kod lopuosi”
Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai” – “Skani, debesteņ”
Goda debeja muzykā:
Asnate Rancāne i folklorys kūpa “Garataka”
Folklorys kūpa “Ceidari”
Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai”
Lobuokais snāgums šlagermuzykā:
Dvinskas muzikanti
Laimas muzykanti
Tihovsku saime
Literatura:
Lobuokais snāgums literaturā:
Ilze Sperga par gruomotu “Dzeiveiba”
Inga Ābele par gruomotu “Klūgu mūks”
Ligija Purinaša par dzeju i prozu
Lobuokais izdavums/gruomota:
Inga Ābele “Klūgu mūks”
Juris Cibuļs “Purlovas grāmata”
Lideja Leikuma, Jurs Cybuļs “Skreineite”
Žurnals “A12”
Bolvys “Boņuks 2014” viertiešonys komisejā itūgod dorbuojās pārnejuo goda bolvys sajiemieji: muzike i pedagoge Guntra Kuzimna, režisors Edgars Blinovs, SIA “AusmeņaKebabs” eipašnīks Valters Murāns, DJ Monsta, Guntis Rasims nu grupys “Bez PVN”, dzejneica Ineta Atpile-Jugane, dzejneica Anna Rancāne, žurnaliste Daira Kokoreviča, literaturzynuotnīks i TV raidejumu vadeituojs Valentīns Lukaševičs, pietneica Ilga Šuplinska, literats i muzikis Oskars Orlovs, komponiste Ilona Rupaine, muzike Biruta Ozoliņa, muzikis Romāns Sladzis, muzikis Aldis Kise, latgalīšu kulturys atbaļsteituojs Juoņs Blaževičs, horeografe Inga Drele, Latgolys viestnīceibys GORS vadeituoja Diāna Zirniņa i TV producente Sandra Freiberga.
Svineiguo bolvys padūšonys ceremoneja byus ituo goda 22. februarī 16.00 Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalā. Ceremonejis pyrmajā daļā varēs nūsavērt izvadumu “Francis”, kas veļteits īvārojamajam vaļstsveiram Fraņčam Trasunam, nu tuos ūtrajā daļā byus latgalīšu kulturys 2014. goda svareigūs nūtikšonu, ļaužu i aktivitašu gūdynuošona. Iz ceremoneju meili gaideiti nominanti, viertiešonys komiseja, medeju puorstuovi i kotrys latgalīšu kulturys iņteresents.


text:
17.novembrī Šmakovkys muzejā Daugovpilī nūtyka bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” veiduotuos fotoizstuodis “Kas Tev ir Latveja?” atkluošona. Niu izstuode muzeja apmaklātuojim apsaverama da 28. februara.
2015. godā bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” svieteja sovu 10 godu pastuoviešonys jubileju. Tuos ītvorūs bīdri, aktivisti i cyti interesenti tyka aicynuoti īsyuteit kartenis fotokonkursam “Myusu Latveja”. Kūpumā konkursam tyka īsyuteitys 40 kartenis. Kotrai karteņai autori pīvīnuoja nalelus aprokstus, kas atspīgeļoj jūs pīdereibu sovam regionam i vaļstei. Konkursa rezultatā tyka radeita fotoizstuode, kurā apsaveramys 15 spylgtys kartenis.
Itūs div godu laikā fotoizstuode ceļuoja pa Latgolys pošvaļdeibu kulturys īstuodem i niu, pasasokūt Daugovpiļs piļsātys pošvaļdeibys tūrisma atteisteibys i informacejis agenturai, fotoizstuode da 2018. goda 28. februara apsaverama Šmakovkys muzejā Daugovpilī.
Izstuodis atkluošonys pasuokums 17. novembrī paguoja sirsneigā jutūnē. Ar muzykalim prīšknasumim apmaklātuojus prīcynuoja Daugovpiļs nūvoda kulturys centra “Vārpa” folklorys kūpa “Dyrbyni” (vadeituoja Anna Briška), sovpus meistarklasi šmakovkys darynuošonā pīduovoja zemnīku saimisteiba “Sēlija”. Juodasoka, ka tuos saiminīks Alberts Mendrikis naatpalyka nu muzykalūs “Dyrbynu” i vysus apmaklātuojus aicynuoja iz kūpeigu sasadzīduošonu.
Pasuokuma nūslāgumā vysi apmaklātuoji tyka aicynuoti iz ekskurseju, kurā beja vareiba dazynuot vaira na viņ par šmakovku kai vīnu nu senejuokūs styprūs alkoholiskūs dzierīņu Latgolā, bet ari atkluot mozuok zynomus faktus par Daugovpiļs i Latgolys viesturi.
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” izsoka pateiceibu Dagnejai Dudarjonokai, Sandrai Švarcei i Gunai Gamazinai par īguļdeitū dorbu fotoizstuodis radeišonā i Daugovpiļs piļsātys pošvaļdeibys turisma atteisteibys i informacejis agenturai par vareibu izstuodi izvītuot Šmakovkys muzejā


text:
Brīžucīms »
Izdūta gruomota par Brīžucīmu
Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba izdavuse Valentinys Kašys gruomotu “Briežuciems”, kas ir veļtejums Brīžucīmam i tuo cylvākim, informej izdevnīceibys sātys lopa. Gruomotā apkūpuots pyrmais pietejums par Brīžucīma pogostu laikā nu 1941. da 2014. goda. TamāSkaiteit vaira »
“Rikši” aicynoj iz koncertu
Atraktivuo jaunīšu postfolklorys grupa „Rikši” jau vaira kai divus godus prīcej ar sovom ļusteigajom dzīsmem. 17. novembrī 14:00 grupa ar koncertu prīcēs Brīžucīmā. Īeja pasuokumā bez moksys. Niu grupa aktivi struodoj pi sova pyrmuoSkaiteit vaira »
Latgolys pogostu īdzeivuotuoji i pavuordis
Baltinovys, Škilbanu i Brīžucīma pogosti Itī treis nu jau nalelī i viesturiski saisteitī pogosti atsarūn Zīmeļaustrumu Latgolā pi pošys rūbežys ar Krīveju, bejušajā Bolvu rajonā. Nasaverūt iz tīšū tyvymu Krīvejai, pogosta īdzeivuotuoju lelais vairuokumsSkaiteit vaira »


text:
1917. goda kongress »
Recenzeja par Juoņa Urbanoviča Latgolys kongresam veļteitū gruomotu
Autors: viesturnīks Arnis Strazdiņš, LU Pedagogejis doktoranturys students Tik lelu viereibu, cik ituo goda pyrmajā pusē sajēme 1917. goda 9. i 10 maja (piec jaunuo stila) nūtykušais Latgolys latvīšu kongress, seņ nivīna paguotnis nūriseSkaiteit vaira »
Lideja Leikuma: Pyrmuo Latgolys kongresa gūdam
Roksta autore: Lideja Leikuma, Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatis profesore Jau kurū reizi asmu sev sūlejuse, ka “nasamaiseišu”, tik otkon, kai tautā soka, – mēle nīz… Na jau kosa grybādamai ci nūsacītušai runuošonys (“vuojajamSkaiteit vaira »
Izdūts rokstu kruojums par 1917. goda kongresu
Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba izdavuse rokstu kruojumu par 1917. goda Latgolys latvīšu kongresu. Kruojums sastuov nu Osvalda Zvejsalnieka īvodvuordim, Kārļa Puoča roksta par Rēzeknis kongresa nūzeimi Latgolys viesturē, Pītera Zeilis roksta “Diskusija presē parSkaiteit vaira »
Cytugod izdūs Latgolys latvīšu kongresam veļteitu kolekcejis monetu
Latvejis Banka īplanavuojuse 2017. godā izlaist Latgolys latvīšu kongresam veļteitu kolekcejis monetu, informej bankys presis sekretars Juoņs Silakalns. Cytugod paīs 100 godu, kai 1917. goda pavasarī Rēzeknē nūtyka Latgolys latvīšu puorstuovu sanuoksme, kurymā tykaSkaiteit vaira »
Latveja bez Latgolys?
Ilgus godu symtus Latgola bejuse nūdaleita nu puorejuos Latvejis, guojuse sovpateigu ceļu, deļtuo tuos īkļaušona jaunajā Latvejis vaļstī 1918. godā nabyut nabeja tik pošsaprūtama. Latgalīši sovu namaineigū ceļu iz vīnuotu Latveju beja izavieliejuši jau goduSkaiteit vaira »