text:
Latvejis vaļsts symtgadi atzeimuos nu 2017. da 2021. goda, kab apjimtu i pylnvierteigai izstuosteitu vaļsts veiduošonys stuostu. Nūzeimeigu lūmu tymā ījam ar Latgolu saisteitys nūtikšonys, kurūs centraluo ass ir viesturiskais Latgolys kongress – Latgolys pyrma symts godu pījimtais lāmums apsavīnuot ar Kūrzemi i Vydzemi ceļā iz naatkareigu Latvejis vaļsti.
Kai informej Latvejis vaļsts symtgadis biroja puorstuove Linda Pastare, svineibu atkluošona gaidoma 2017. goda 4. majā. Kluotyn plotai nūtikšonu programai saisteibā ar Latgolys kongresa symtgadi Latvejā i cytur pasaulī, turpynojūt Latvejis vaļsts symtgadis biroja aizsuoktū tradiceju, tiks svieteiti Boltuo goldauta svātki. Taipat gaidoma lela tautys akceja “Apskauj Latviju”, ap vysu Latvejis rūbežu veidojūt simbolisku Latvejis gareiguma sardzi i pīrūbeža nūvodūs stotūt ūzulus.
Ar daudzveideigu pasuokumu programu tiks akcentāta Latgolys nūzeimeiba Latvejis vaļsts izveiduošonā, kai ari izcaltys Latgolys vierteibys. Jau 2. majā regiona školuos Latgolā zynomi kulturys i sabīdriskī darbinīki vadeis Nūvodvuiceibys stuņdis, 3. majā Latgolys kulturviesturis muzejā tiks atkluota eipaša Latgolys kongresa symtgadei veļteituo izstuode, nu golvonuos Latgolys symtgadis kongresa svineibu nūtikšonys gaidomys Rēzeknē 5. i 6. majā i Daugovpilī 6. majā.
5. majā Latgolys kongresa symtgade Rēzeknē suoksīs 10.00 ar dīvkolpuojumu, kuram 11.00 sekuos svineigs guojīņs nu katedralis da Latgolys kongresam veļteituo pīminekļa. Guojīnī pīsadaleis Latvejis Vaļsts prezidents Raimonds Vējuonis, Saeimys, pošvaļdeibu, rūbežsardzis, zemissardzis, jaunsardzis puorstuovi i vysaiduoku dzeivis guojumu i profeseju ļauds. Guojīņa golapunkts – muokslinīka Visvalža Asara veiduots pīmineklis “Latgolys kongresam 100”.
Latgolys symtgadis kongresa pyrmuos dīnys plenarsēdē Latgolys viestnīceibā GORS nu 14.00 da 17.00 byus vareiba dzierdēt vaļsts augstuokuos amatpersonys, kai ari Egila Levita ziņuojumu par 1917. goda kongresa juridiskū pusi, viesturneicys Inesis Runcis prīšklasejumu par 1917. goda viesturiskū kontekstu, taipat eksprezidentis Vairys Vīkis-Freibergys puordūmys par drūšeibys vaicuojumim, Annys Rancānis i Vīstura Kairiša redzīņus par latgaliskuo izpratni i vierteibu myusu dīnuos.
Pasuokums simboliski turpynuosīs vysu nakti, partū ka nu 18.00 Festivala parkā Latgalīšu volūdys naktī byus vareiba dzierdēt i latgalīšu vysaiduoku stilu muzikus, i klauseitīs latgalīšu dzeju i prozu. Ūtrajā kongresa dīnā (6. majā) Latgolys symtgadis kongresa dorbs ritēs pīcuos sekcejuos, apjamūt Latgolys regionam nūzeimeigus vaicuojumus tautsaimisteibys, tīseibu zynuotņu, medeju i latgalistikys jūmuos, diskutejūt par problemvaicuojumim i akceptejūt kongresa rezoluceju, kas ītvers aktualuokūs storpkongresu laikā rysynojamūs aizdavumus Latgolys regiona styprynuošonai i viesturiskūs 1917. goda lāmumu eistynuošonai praksē. Planavuots, ka kongresu apmeklēs ari latgalīši nu Sibira.
6. majā Daugovpilī nūtiks Tautu forums, kurymā tiks akcentāts vysaiduoku tauteibu Latvejis dzeivuotuoju davums vysaiduokuos jūmuos, eipaši pastreipojūt lūmu vaļsts veiduošonā i atteisteibā. Foruma saturiskuo programa teik veiduota sadarbeibā ar Daugovpiļs jaunīšu iniciativu LAVKA i Vīneibys nomu, kas itū godu aizvoda 80. jubileja zeimē.
Nu 9.00 Tautu foruma dalinīki i sevkurs interesents teik aicynuoti pīsadaleit tematiskuos brūkaškuos Daugovpiļs viesturiskuo centra kopejneicuos, kurymuos nūtiks SARUNU LAVKA, sarunys temu izlosūt eipašā sarunu iedīņkartē ar vysaidim sarunu pīduovuojumim: starteri, kab īsapazeitu i īsasiļdeitu sarunai, korstī iedīni, īsadzilinūt aktualitatēs, dīnys pīduovuojums, kurs ļaus kotram rodūši izapaust, i desertā – temys jautruokam brūkašku nūslāgumam.
11.00 Daugovpiļs Vīneibys nomā ar Latvejis Republikys prezidenta Raimonda Vējuoņa uzrunu dorbu suoks Tautu forums. Foruma saturiskū daļu veiduos Daugovpiļs Universitatis Humanitarūs i socialūs zynuotņu instituta pietnīki, kurī prezentēs zynuotniskus lasejumus par itaidom temom: “Tauteibys Latgolā / Daugovpilī. Mozuokumtauteibu lūma Latvejis veiduošonā”, “Vīneibys nomam – 80” i “Izcylu personeibu davums Daugovpilī – Latvejā – Pasaulī”, kam sekuos debatis, vaicuojumi i dūmu apmaiņa.
Vīneibys laukumā – 13.00 suoksīs Boltuo goldauta svātki “Latgola sviņ”, iz kū itūreiz īlyudz Daugovpiļs Nacionaluos kulturys bīdreibys. Piļsātys viesturiskajā centrā tuos pīduovuos sovys nacionaluos vyrtuves gordumus, cīnuos daugavpilīšus i piļsātys gostus, muzicēs koncerta “Tango virs pilsētas” muokslinīki, izpyldūt Daugovpilī dzymušuo tango karaļa Oskara Stroka muzyku. Koncertā pīsadaleis Daugovpiļs Akordeonistu orkestris (dirigente Tatjana Saratova) i Latvejis Nacionaluos operys solisti Ilona Bagele i Rihards Mačanovskis, solists Dainis Skutelis, Latvejis čempioni Latiņamerikys dejuos “Seniori I” (2015, 2016) Svetlana i Viktors Kisili i cyti.
Latgolys Symtgadis kongresa svineibys nūsaslēgs ar Fraņča Trasuna lugys “Nūgrymušõ pile” pyrmizruodi Daugovpiļs teatrī.
Latgolys symtgadis kongresam par gūdu teik radeiti vairuoki jaundorbi. VSIA “Latvijas Koncerti” veidoj koncertcyklu par kotru nu Latvejis nūvodu, kas nūtiks Latvejis nūvodu koncertzalūs vysaidūs godalaikūs 2017. i 2018. godā. Latgolys koncertizvadumu “Rakstiem un skaņai” veidoj Latgolys izceļsmis rodūšuo komanda i Latvejis radejis kors Sigvarda Kļavys vadeibā. Kompozicejis pamatā ir Latgolys unikaluos kulturtelpys izceļšona, saplyudynojūt vīnuotā muokslinīciskā vasalumā katuoliciskuos tradicejis i tradicionalū folkloru. Kruoslavīts Aleksandrs Meijers itam izvadumam radejs eipašu muzykys instrumentu nu keramikys pūdu. Latgolai veļteituo izvaduma pyrmizruode Latgolys viestnīceibā GORS nūtiks 22. aprelī, nu Latvejis Televizejā tū varēs redzēt 6. majā. Sovukuort 4. majā svātku koncertā ar tīšraidi Latvejis Televizejā i Latvejis Radejā izskanēs Riharda Dubrys oratorejis pyrmatskaņuojums Latvejis Nacionaluo simfoniskuo orkestra, kora “Latvija” i varganistis Ivetys Apkalnys izpiļdejumā.
Latgolys kongresa symtgadis programa turpynuosīs ari majā i junī ar storptautiskūs tielnīceibys simpozeju i Storptautyskū militarūs orkestru festivalu Daugovpilī, Tautys muzykys svātkim Ludzā i Latgolys muokslys svātkim Vyškūs, kai ari cytom nūtikšonom vysā Latgolys regionā.
Latgolys kongresa symtgadis pasuokumu mierkis ir viesteit par Latgolys specifiskū ceļu Latvejis vaļsts veiduošonā, akcentēt Latgolys daudzšķautņainuos identitatis i vierteibys, apzynuot vysa pasauļa latgalīšus, izpieteit i aktualizēt Latgolys viesturi i veicynuot sabīdreibys izpratni par tū.


c: text/html

text:
Nasiedi kai bednais sābru suņs aiz vuortu!
Deļtuo vuortim ir kļamka, kab cylvāks tyktu vydā i nasystu sīnu ar pīri voi žieleigai nakauktu pi cīš vuortu. Rudiņs, solts, vyss rībās? Gribi, kab kas naviņ interesnys nūtyktu? Nu, tod pīsadoli tymā, kas nūteik!
Brauksi LgSC laivu braucīnī?
Juobrauc!
Pīlauz sovu lobuokū draugu, atrūnit laivu, telti, guļammaisus i braucam!
11. i 12. septembrī LgSC laivu braucīņs
„Valkam rūbežus Latgolai”
Suokums ap 10 stuņdem reitā pi Aivīkstis slūžu pi Lubuona azara.
Nu iudiņa izleissim cytys dīnys beiguos pi Lubuonys mīsta.
Nu Lubuona da Lubuonys pa upi ir 37 km. Guleišona pa nakti upis krostā zam plyku dabasu (teltī). Trokim pīdar pasauļs.
Kas juodora?
Juoatrūn laiva. Atkareigs nu poša īspiejom – var i gumejis pyusli, i kaidu lapnuoku – upe izbraucama ar vysom.
Juoatrūn lobi cylvāki. Voi ta Tev draugu nav? Klasisbīdru, studeju bīdru, sābru, dvieseļu radinīku? Vys jau jūs vydā ir ari trokī, kas gribēs pīsadaleit. Tauteibai i volūdai nav nūzeimis, svareiga leidza byušona.
Juonūdrūšina sevi ar syltumu. Pajem leidza syltu driebu kuortu, telti, guļammaisu, syltuos apakšbiksis, termoforu i vysu cytu nakšņuošonai vajadzeigū.
Juosaryupej ūdere sovam vādaram. Cytim vuordim sokūt, paiku napamet sātā, a jem leidza. Ka ni pošam, to sābram Tova studiņa bļūda byus kai reize. (Babys studiņš cīši lobs. Tikai daudzi motu. © Raibīs Suņs)
Juoteik da maršuta suokuma punkta. Tys ir pi Aivīkstes iztakys nu azara – slyužom. Var dabraukt nu Gaigalovys, nu Nagļu i nu Ūšupis pusis. Nu Lubuonys vys jau kai tiksim prūm. Tī ir i autobusi, i vys kū sadūmuosim ar mašynom, ka tik byus braucieji.
Juopīsasoka. Da 9.septembra joupadūd ziņa Vinetai iz e-postu vineta.grigane i gmail.com – cik byusit, vuords, uzvuords, telepona numers, e-posts sev i vysim leidzbrauciejim! Lai jei var saskaiteit ļauds, nūsyuteit smolkuoku info par izbraukšonys laikim itt. Ka Tev ir breiva vīta teltī ci laivā – ziņoj, gon jau kaids gribēs pīsavīnuot.
Ituo goda himna – gobols nu M. Gruzeiša legendaruos dzīsmis „Aivīkstis ūzuli”:
„I tod es ībrīnu zīdūs i klonūs”
ci
„Un tad es iebrienu ziedošos klānos”. 🙂
Jem leidza draugus i braucam pīdzeivuojumā preteimā zalta rudiņam! 🙂
Vacumdīnuos varēs tust i bezdēt iz cepļa.
Cikom jauns, juokust!

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Mieneša arhivs: January 2017 »
Šovā “Īstās latvju saimnieces” pīsadaleis ari Ilze Stabulniece
Nu 1. februara trešdīnēs 19.30 LTV1 tiks ruodeita šova “Īstās latvju saimnieces” 3. sezona, kurymā par golvonū bolvu sasaceņss septenis eistys saimineicys nu vysys Latvejis. Jūs vydā itūreiz vīna latgalīte – Ilze Stabulniece nu KruoslovysSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” gastej improvizacejis apvīneiba “ĀrprāTS”
Improvizacejis apvīneiba “ĀrprāTS” suokuši uzastuot latgaliski. Tī ir jauni cylvāki, kurī spielej eisys etidis, klausūt vysaidim nūsacejumim, par pīmāru, runuot tik vaicuojuma formā, taipat jem vārā ari skateituoju īsacejumus. I – nikas nav īstudāts,Skaiteit vaira »
LgSC Daugovpiļs birojā gasteis Latgolys baņkīrs Ainars Pudulis
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” 2017. goda dorba cielīni planavoj izsuokt, pīduovojūt Daugovpiļs dzeivuotuojim i gostim atkluot Latgolu caur interesantom personeibom. LgSC jaunīši ir apjiemeibys pylni lauzt stereotipus i paruodeit, ka Latgolā ir kū dareitSkaiteit vaira »
Raidejums “Talantu galerija” par Raibū
Pīduovojam nūsaklauseit Latvejis Radejis raidejumu “Talantu galerija” par Raibū aba Oskaru Orlovu. Piec div stuostu kruojumu Raibīs gatavej sovu pyrmū dzejis izdavumu i roksta magistra dorbu par Boņuka bolvai nominātū literaturu. Sarunā ar žurnalistiSkaiteit vaira »
Nūsaklausi radejis raidejumus par Latgolys viesturi 20. gs. 40. g.
Janvara catūrtdīnēs Latgolys radejā izskanēja Latgolys viesturei 20. gs. 40. godūs veļteits raidejumu cyklys “Mūsu pagātne līdzās: spēka avots vai skelets skapī”, kurū veiduoja Latvejis Okupacejis muzejs. Pyrmajā viesturneicys Elīnys Kalnenis vadeitajā raidejumā Rūmys Katuoļu bazneicys Rēzeknis – Aglyunys diecezisSkaiteit vaira »
Sastdiņ Rēzeknē pīminēs Vladislavu Luoci
28. janvarī 12.00 Rēzeknē, Latgalīšu rakstnīceibys muzejā (Kruoslovys īlā 4b), nūtiks latgalīšu gruomotu izdevieja i sabīdryskuo darbinīka Vladislava Luoča 105 godu pīminis pasuokums, informej muzeja vadeituojs Pīters Luocs. “Ar Vladislava Luoča myužu saisteita LatgolysSkaiteit vaira »
Atkluotuo viestule par napiļneibom Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa uzrokstūs
Rēzeknis piļsātys dūmis prīšksādātuojam Aleksandram Bartaševičam, dūmis deputatim Atkluotuo viestule par napiļneibom Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa uzrokstūs Latgolys jaunīšu bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj Rēzeknis piļsātys dūmi nūvērst napiļneibys Latgolys kongresa symtgadisSkaiteit vaira »
Preiļūs byus apsaverama Juoņam Streičam veļteita ceļojūšuo izstuode
Nu 31. janvara da 22. februara Preiļu kulturys nomā byus apsaverama Latvejis Kulturys akademejis Reigys Kino muzeja sadarbeibā ar bīdreibu “Ekrāns” veiduotuo kinorežisoram, scenaristam i akteram Juoņam Streičam veļteituo ceļojūšuo izstuode – “Jānis Streičs: filmas,Skaiteit vaira »
Latvejis symtgadi suoks svieteit ar Latgolys Symtgadis kongresu
Majā, atkluojūt Latvejis vaļsts symtgadi, Latgolys Symtgadis kongress i boguota nūtikšonu programa byus vīna nu centralajom svineibu atkluošonys nūtikšonom, informej Latvejis vaļsts symtgadis biroja puorstuove Linda Pastare. Golvonuos svineibu nūtikšonys gaidomys Rēzeknē nu 22.Skaiteit vaira »
“Kolnasātā” diskuseja par napiļneibom Latgolys kongresa symtgadei veļteituo pīminekļa uzrokstūs
Latgalīšu sabīdreibā suokušuos diskusejis par Latgolys kongresa symtgadei veļteituo pīminekļa uzrokstim, tymūs saredz vairuokys napiļneibys, tymā skaitā pareizraksteibys klaidys latgaliskajā tekstā. Ituo gods majā Rēzeknē paradzāts atkluot pīminis vītu Latgolys kongresa symtgadei. Tei atsarassSkaiteit vaira »
Guntrys “Buorstuos” – 2016. goda sastuo vierteiguokuo dzīsme
21. janvara vokorā Ventspilī nūtyka Latvejis Radejis 2 pop i roka dzīšmu aptaujis “Muzikālā Banka” nūslāgums. Guntrys Kuzminys izpiļdeituo dzīsme “Buorstuos” klauseituoju i ekspertu bolsuojuma kūpviertejumā sajēme 6. vītu. Finala koncertā, kuru vadeja aktersSkaiteit vaira »
Reigā byus apsaverama Ivetys Vaivodis Latgolai veļteita fotoizstuode
Nu 26. janvara da 26. februara Reigā, Latvejis Fotografejis muzejā, apsaverama fotografis Ivetys Vaivodis izstuode “Zobens lilijas”, kas veļteita Latgolys kulturtelpai, viestej informaceja muzeja sātyslopā. “Zobens lilijas” ir karteņu sereja, kas vizuali pietej LatgolysSkaiteit vaira »
Arņs Slobožanins: “Skaitu par sovu pīnuokumu aizstuovēt Kempu”
Intervejis autore: Laura Melne Aizvadeituo goda beiguos socialajūs teiklūs izaplateja aicynuojums zīduot leidzekļus viesturiskajai eiskinai, kurā tyktu paruodeits 1917. goda apreļa Latgolys kongress. Tei dūmuota kai turpynuojums kinai “Gambits 1917”, kurā beja radzams FraņčaSkaiteit vaira »
Naujinē atkluos Valda Grebeža personalizstuodi
Naujinis Kulturys centrā 20. janvarī 17.30 nūtiks Valda Grebeža izstuodis “Melns, Balts” atkluošona, viestej informaceja Daugovpiļs nūvoda sātyslopā. Valdis Grebežs ir omotu meistars keramikā, nūsadorboj puorsvorā ar telpiskuo keramikys panno izveidi, tok struodoj naSkaiteit vaira »


text:
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Vosorys golā sovu septeitū studejis albumu “Sudrabs” izdavuse vokaluo grupa “Latvian Voices”, ari itymā albumā īkļaunūt dzīsmis latgaliski, viestej grupys sātyslopā atrūnomuo informaceja. Albumā ir 14 dzīšmu, kurūs vydā latgaliskuos “Kur gaismeņa zyla ausa” i “Kad es guoju tauteņuos”.
Muzykys albuma “Sudrabs” (“sudrabs” latgaliski ir “sudobrys”) topšona aizasuoce vaira nikai pyrma goda, kod grupai roduos ideja par jaunu albumu i koncertrprogramu. Albumā īkļautūs dzīšmu autoris ir “Latvian Voices” dzīduotuojis, bet tuos papyldynoj ari pasaulī i Latvejā zynomu dzīšmu versejis (par pīmāru, “Coldplay”, Seal, “Jauns Mēness” i cytu muziķu dzīsmis). Kai tradiceja ir ari tautysdzīšmu īkļaušona programā, kuruos itūreiz skaņ džeza i popularuos muzykys tūņūs. Dzīsmis latgaliski ir lela grupys repertuara daļa. Jaunuokuo koncertprograma “Sudrabs” ituo goda junī izskanēja ari Latgolys viestnīceibā GORS.
Albums “Sudrabs” īraksteits Reigā, bet tuo produciešonā pīsadalejuši Zvīdrejis a cappella muzykys profesionali. Albums nūpierkams kai CD formatā, tai ari dabojams vysūs popularuokajuos digitaluos muzykys olūtūs.
Vokalajā grupā “Latvian Voices” dzīd sešys dalineicys i vairuoku nu jūs saknis atrūnomys Latgolā, kas ir vīns nu īmesļu repertuarā īkļautom dzīsmem latgaliski, kai ari tam, ka, koncertejūt Latgolā, grupa ar koncerta klauseituojim sasarunoj latgaliski. Golvonuo vainineica pi tuo ir grupys dalineica, komponiste i dzīduotuoja Laura Jēkabsone, kuruos dzymtuo puse ir Bolvu nūvoda Tiļža. Laura soka, ka jaunais grupys albums ir pats lobuokais, kas grupys pastuoviešonys laikā īraksteits.
2019. gods rudinī vokaluo grupa “Latvian Voices” sveiteis darbeibys desmit godu jubileju.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Nu 6. leidz 17.augustam Rēzeknis Tehnologeju akademejā Rēzeknē nūtiks radūši aktiva bārnu i pusaudžu dīnys nūmetne “Sūpluok”, kuru vadeis dažaidi sabīdreibā pazeistami cylvāki.
Vosorys nūmetnis mierkis ir radeit platformu latgaliski latviskuos ideņtitatis styprynuošonai i latgalīšu rokstu volūdys apgivei vosorys periodā, dažaiduos aktivitatēs īsaistūt 10–14 godus vacus bārnus i pusaudžus. Nūmetnis dalinīkim tiks pīduovuotys vysaidys radūšuos aktivitatis. Pīmāram, byus vareiba kūpeigim spākim radeit i prezenteit animacejis filmu “Mana Latvija”, izspielēt i radeit puorsokys, pīsadaleit latgaliskajā Večerynkā i sasarunuot par latgaliskū i aktualū.
Leluokuo daļa nūdarbeibu nūtiks latgalīšu rokstu volūdā voi bilingvali. Nūmetnis laikā byus vairuoki pasuokumi, kurūs vareis īsasaisteit ari cyti nūmetnis dalinīku vacumpūsma bārni i nūmetnis dalinīku vacuoki.
Pīsasaceišona nūmetnei ir leidz 1.juņam. Vītu skaits īrūbežuots. Leidzmoksojums par daleibu nūmetnē ir 90 voi 110 euro, atkareibā nu tuo, voi leidzmoksuojums ir veikts laiceigi. Nūmetni organizej Latgalīšu kulturys bīdreiba sadarbeibā ar Rēzeknis Tehnologeju akademeju.
Pīsasaceišona i vaira informacejis facebook.com/supluok, nūmetnis programa facebook.com/events.
Viests sagataveita piec nūmetnis organizatoru snāgtuos informacejis. Karteite: publicitatis materials.


text:
19 vārti Fiļipovs Sentis (Vidzemes Futbola centrs)
13 vārti Novikovs Jegors (FK Dinamo Rīga), Šaboha Artjoms (FK Jelgava)
11 vārti Juhnovičs Rihards, Poļaks Emīls (Madonas BJSS)
10 vārti Stabulnieks Markuss Mārtiņš (FK Jelgava)
9 vārti Ķirsis Markuss (Vidzemes Futbola centrs)
8 vārti Patijčuks Danila (FK Jelgava), Dusalijevs Aleksis, Īle Emīls (Vidzemes Futbola centrs)
7 vārti Baškevics Matīss (FK Jelgava)
6 vārti Grauds Daniels (FK Jelgava)
5 vārti Līdaka Roberts (JDFS Alberts), Jierkis Ronalds (Rēzeknes FA)
4 vārti Gžibovskis Nikita (FK Dinamo Rīga), Aizups Rinalds (Madonas BJSS)
3 vārti Avins Arturs, Žihs Vladislavs (FK Jelgava), Melbārdis Daniels Viesturs (JDFS Alberts), Locāns Sandis, Rudzītis Tomass, Ščuckis Ronalds (Madonas BJSS), Skujiņš Regnārs (Ogres NSC), Lērme Daniels, Rīders Jānis (Vidzemes Futbola centrs)
2 vārti Hamiks Danilo (FK Dinamo Rīga), Bečers Rihards, Peilāns Mārcis (FK Jelgava), Ķempelis Artis (JDFS Alberts), Kamskovs Māris (JFC Skonto), Ciršs Māris Mārcis (Madonas BJSS), Baikovs Daniels, Panfilovs Kirils (Rēzeknes FA), Bērziņš Artūrs, Sleņģis Kristaps Ričards (Vidzemes Futbola centrs)
1 vārti Miļantjejs Artjoms, Murzajevs Pāvels, Piļipčuks Artemijs, Vasiļecs Maksims (FK Dinamo Rīga), Firsovs Filips, Maslovs Ralfs, Čirkunovs Matīss (FK Jelgava), Berģītis Markuss, Ozoliņš Artūrs (JDFS Alberts), Gandlers Artjoms, Gorjačko Dmitrijs, Viņņikovs Kirils, Vostrikovs Andrejs, Zaicevs Artjoms, Čerņins Ļevs (JFC Skonto), Kalniņš Ingars, Keišs Ralfs, Kokorevičs Ņikita, Saliņš Daniels (Madonas BJSS), Bērziņš Francis Gustavs, Van Der Steins Jans, Zariņš Krists Reinards, Zīmelis Renārs (Ogres NSC), Aleksandrovičs Einārs, Gabranovs Edgars, Mackevičs Lukass, Minčonoks Rains, Mironovs Vadims, Petrovs Antons (Rēzeknes FA), Jurkinskis Milans, Stepītis Niklāvs, Čākurs Bruno Agnis (Vidzemes Futbola centrs)


text:
20. oktobrī apritēje pīci godi kai Latvejis Radejis eterā skaņ latgaliskais raidejums "Kolnasāta".
Kai jau svātku reizēs īrosts, bez gostim i jautrom sarunom nikur. Studejā asam aicynuojušs četrus myusu draugus, Latgolā i Latvejā zynomus cylvākus. Gostūs muzikis Normunds Zušs, sabīdriski aktiva latgalīte Edeite Husare, sportiste Gunta Latiševa-Čudare i jaunais muzikis Mārteņš Strods. Kūpā ar jim izspēlēsim izzynūšu spēli par Latgolu. Kas beja gostūs pyrmajā "Kolnasātys" raidejumā, kurs ir solom bogotuokais azars Latvejā, kaids dzeivnīks attāluots Varakļuonu gierbūnī? Iz itim i cytim vaicuojumim atbiļdis meklēs raidejuma gosti. Sarunys gaitā raudzeisim dazynuot, kas jauns myusu gostim.


text:
Rokstu sagataveja: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv
Vosora ir atpyutys i atvalinuojumu laiks, kuru daudzi aizvoda ar gruomotu rūkā. Kab atpyutys šaļtenis byutu interesantuokys, īsokom puora gruomotu latgaliski i par Latgolu, kurys puorskaiteit pi azara ci šiupeļteiklā.
1. Latgalīšu “kulta” romani.
Vyspopularuokais romans par Latgolu ir latvīšu literarajā volūdā saraksteitais Juoņa Klīdzēja “Cilvēka bērns” (1956), kas leidz šam pīdzeivuojs vairuokus puorizdavumus. Romanā atainuota dzeive Latgolys lauku sātā 20. g.s. 20. godūs, kas lelā mārā aproksta poša Juoņa Klīdzieja bierneibys gaitys. Gruomotys golvonais varūņs ir septeņus godus vacs puika Boņuks aba Bonifācijs. 1991. godā režisors Juoņs Streičs piec romana motivim uzjēme taida poša nūsaukuma kinu.
Sovukuort Ingys Ābelis romanu “Klūgu mūks” (2014) var skaiteit par vīnu nu popularuokajuom myusu dīnu gruomotom. Tei stuosta par latiņu drukys aizlīguma i latgalīšu atmūdys laiku 20. godu symta suokumā, par latgalīšu dažaidajim celim iz kūpeigū Latvejis naatkareibu.
2. Gruomotys bārnim, kas juopuorskaita kotram pīaugušajam.
Latgalīšu volūdā pādejā laikā ir izdūtys vairuokys bārnim dūmuotys gruomotys – gon saraksteitys latgaliski, gon latgaliski puorlyktys nu latvīšu literaruos volūdys, gon ari tulkuotys nu cytu pasauļa volūdu. Breivā šaļtī īsokom puorskaiteit Luisa Kerola “Alise Breinumu zemē” (2015) i Antuana de Sent-Ekziperī “Mozais priņcs” (2018). Gruomatenis pīsaista skaiteituoja viereibu ar sovu izskotu i aicynoj atkluot seņ bierneibā skaiteituos gruomotys jaunā kvalitatē.
3. Romaņtiska smeļdze.
Norberta Neikšānīša romans “Myura kolns” (1943, 1997) i Ontona Rupaiņa garstuosts “Jaunō skūlōtōja”(1947, 1991) īzeimoj jiutu i pīnuokumu konfliktu. Romanā “Myura kolns” dominej mīlesteiba, kas kuop puori vysim cylvāku i sabīdreibys nūlyktajim sātmalim. Sovukuort Ontona Rupaiņa garstuostā sasavej dorbs, pīnuokumi i cylvākmīlesteiba, kas balansej iz rūbeža ar romaņtisku mīlesteibu storp dažaida vacuma cylvākim.
4. Dzeja pīaugušajim.
Pādejuo laika puorsteigums dzejā ir Raibuo dzejūļu kruojums “Pistacejis” (2017), kas preteji gaideitajai “jautrajai latgaliešu dzejai” ir cīši nūpītns polifonisks dorbs. Boltī vuoki roda asociacejis ar Valentina Lukaševiča t. s. “boltajuom dzejis gruomateņom”: “Kuozynda” (2005), “Vot taidi vot batvini” (2006), “Bolti burti” (2011).
5. Eisi i suleigi.
Ka napateik bīzys i cīši sarežgeitys gruomotys, tod Kristopa Brema (eist. vuordā Nikodems Rancāns) “Ceļōjums pa Latgolu” (1924, 1992) i Ādolfa Ersa stuostu kruojums “Latgales stāsti” (1926, 1995) byus taišni laikā. “Ceļōjums pa Latgolu” ir pošironisks skatejums iz latgalīšim i jūs moralajim tykumim. Sovukuort “Latgales stāsti” atkluoj Latgolu puornūvodnīka acim – suopeigu, šmīkleigu i cīši sovdabeigu.


text:
Latgolys symtgadis kongress »
Vīnpadsmytais raidejums “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”
Nu oktobra sovu skaniejumu vairuoku radejis staceju ēterā suocs jauns raidejumu cykls “No Latgales kongresa līdz Latvijas simtgadei”, kurā treis mienešu garumā klauseituoji tiks īpazeistynuoti ar Latgolys regiona i Latvejis viesturi. Raidejumūs teik analizātiSkaiteit vaira »
Vīsturs Kairišs: Latgalīši „skapī”
Pīduovojam režisora, latgalīša Vīstura Kairiša nūlaseitū runu Latgolys symtgadis kongresā 2017. goda 5. majā. Latgalīši „skapī” Latvejis symtgadis jubileja prīškvokorā, taipat kai daudzim, maņ ir juodūmuoj, kas maņ ir Latveja. Maņ Latveja irSkaiteit vaira »
Oskars Orlovs: Latgolys kongresa atkuozys
Roksta autors – Oskars Orlovs, rakstnīks. Atkuozys. Taišni taids nūsaukums ir grupys “Hospitāļu iela” vīnai nu dzīšmu. Piec vysu kongresa trūkšņu i trokumu, kas nūsarysynuoja puora dīnu, napamat atkuozu sajiuta. Kuozys bejušys, niule pošim juoteikSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” viestej par Latgolys Symtgadis kongresu
Itūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji aicynoj atsavērt iz Latgolys kongresa symtgadi i spylgtuokajom runom, kai ari uzrunoj augstuokuos amatpersonys, kab dazynuotu jūs redzīni par Latgolys kongresa symtgadis pasuokumim. Paguojušuos nedelis beiguos Rēzeknē bejaSkaiteit vaira »
4. pasauļa latgalīšu saīta rezoluceja
REZOLUCEJA Mes, pyrmuo Latgolys kongresa lāmumu idejiskī turpynuotuoji, Rēzeknē, Latgolys viestnīceibā „Gors” i Rēzeknis Tehnologeju akademejā, 2017. goda 5.–6. majā, 4. pasauļa latgalīšu saītā (tuoļuok – „Saīts”), izviertejūt 1917. goda 9.–10. maja pījimtūs lāmumu izpiļdi, kab nūdrūsynuot LatgolysSkaiteit vaira »
VIDEO: 4. pasauļa latgalīšu saīta delegatu referati i rezolucejis pījimšona
5. i 6. majā Rēzeknē nūtyka 4. pasauļa latgalīšu saīts “Latgolys symtgadis kongress”. Latgolys kongresa symtgadis svineibys 5. majā aizasuoce ar dīvkolpuojumu Rēzeknis Vyssvātuokyos Jezus sirds katedralē, piec tam sekuoje svātku guojīņs i pīminekļaSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” par Latgolys kongresu
1917. goda Latgolys kongresā Rēzeknē tyka pījimta rezoluceja, kas nūsaceja latgalīšu tīseibys apsavīnojūt ar puorejuom latvīšu apdzeivuotuom teritorejom. Raidejumā “Pi myusim Latgolā” Latgolys sabīdriskī darbinīki doluos redzīņūs, par 1917. goda Latgolys kongresa lāmumim, LatgolysSkaiteit vaira »
Zynoma Latgalīšu volūdys nakts programa
Savīnojūt divejis kongresa dīnys i divejis kongresa nūtikšonys vītys nu 5. maja 18.00 vokora da 6. maja 9.00 reita Rēzeknis Festivala parkā vysu nakti skanēs latgalīšu volūda – latgaliski dzīduotuos dzīsmis i latgaliski runuotaisSkaiteit vaira »
“Kolnasāta” īsaver Latgolys kongresa symtgadis svātku programā
Jaunnedeļ ar daudzi vierīneigom nūtikšonom vysaiduos Latgolys vītuos atzeimuos Latgolys kongresa symtgadi. Svineibu centraluo nūtikšona byus 4. pasauļa latgalīšu kongress. Raidejumā “Kolnasāta” gastej Latgolys kulturys darbinīks i nazkod aktivs žurnalists Voldemārs Ivdris. Kūpā ar jūSkaiteit vaira »
Latgolys školuos nūvodvuiceibys stuņdis vadeis sabīdreibā zynomi kulturys darbinīki
2. majā, īvodūt Latgolys symtgadis kongresu, 41 Latgolys regiona školā nūtiks nūvodvuiceiba kūpā ar Latgolā zynomim kulturys i sabīdriskim darbinīkim, informej Latgolys symtgadis kongresa organizatoru puorstuove Inga Vasiļjeva. Regiona kulturys personeibys stuosteis par Latgolys kongresuSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” viestej par Latgolys kongresa symtgadis nūtikšonom
Jau piec nedelis svieteisim Latvejis Republikys Satversmis sasaukšonys godadīnu, Latvejis naatkareibys deklaracejis pasludynuošonys godadīnu – Boltuo goldauta svātkus. Taipoš atzeimuosim jau aiz laika izdaudzynuotū 1917. goda Latgolys kongresa symtgadi. Par gūdu Latgolys kongresa symtgadis pīmiņaiSkaiteit vaira »
Maja suokuos tiks svieteita Latgolys kongresa symtgade
Latvejis vaļsts symtgadi atzeimuos nu 2017. da 2021. goda, kab apjimtu i pylnvierteigai izstuosteitu vaļsts veiduošonys stuostu. Nūzeimeigu lūmu tymā ījam ar Latgolu saisteitys nūtikšonys, kurūs centraluo ass ir viesturiskais Latgolys kongress – LatgolysSkaiteit vaira »


text:
Vaļsts Kulturkapitala fonds “Latgolys Studentu centra” darbeibys atbolstam 2015. godā pīškeirs finasiejumu storpdisciplinarū projektu konkursā. Finansiejumu paradzāts izlītuot aktivitatem, kurys veicynuos Latgolys kulturvidis saglobuošonu, atteisteibu i populariziešonu, kai ari Latgolys jaunīšūs styprynuos lokalū identitati.
Itūšaļt LgSC ir vīna nu atpazeistamuokajom i aktivuokajom latgalīšu sabīdriskajom organizacejom, kurys eistynuotī projekti deveņu darbeibys godu laikā ir nūzeimeigi na tikai lokalā, nu ari nacionalā mārūgā.
Organizacejis darbeibys mierkis palics namaineigs – sekmēt jaunīšūs Eiropys pilsūneibys apsazynuošonu i veicynuot jaunīšu īsasaisteišonu Latgolys nūvoda kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibā, koordinēt ar tū saisteitu projektu izstruodi i eistynuošonu.
Projekta ītvorūs vysa goda garumā paradzāti jau par tradiceju klivuši pasuokumi, kai daleiba dažaidūs gruomotu svātkūs, rokstu volūdys nūdarbeibys, studentu nedele, uzsuokūt jaunū vuiceibu godu, kai ari da šam nabejuš pasuokumi.
Vineta Vilcāne (vineta@lgsc.lv)
Projekta “Atbalsts biedrībai “Latgolys Studentu centrs” latgaliešu kultūras popularizēšanai 2015. gadā” vadeituoja


text:
Kaidam vuiceibys aiz mugorys, kaidam vēļ aste palykuse, bet atpyutys strāčeišam pīduovojam nalelu konkursu par pādejuo laika latgaliskajom aktivitatem. Uzvārātuoji (ka byus daudzi pareizi atbiļžu, sauksim paleigūs veiksmi) sajims popularuos golda spēlis (Cyrks, Riču raču), kas taiseitys tepoš Rēzeknē. Vosorai gon vaira pīstuov aktivuokys spēlis, bet kai soka varbyut kaidam piknikam ci leitainai dīnai draugu kompanejā nūdar.
Pareizuos atbiļdis iz vaicuojumim leidz 6. juņam syuti iz lgsc@lgsc.lv ar nūruodi “Spēļu konkurss”.
Vaicuojumi:
1. Kai sauc latgalīšu viesturiskū melodramu, kas sovu pyrmizruodi pīdzeivuoja ituo goda majā?
2. Kaids latgalīšu muzykā nūzeimeigs pasuocīņs nūtiks Leiksā ituo goda 16. julī?
3. Kai sauc LgSC izdūtū gruomotu, kas tyka atsīta 27. majā?
4. Par kū stuosta „Dabasu Durovu” jaunuo dzīsme “Vacais mašinists”?
5. Kai LgSC var atrast pasaulī tik popularajā socialajā teiklā facebook.com?


text:
Studentu organizaceju laime i nalaime reizē ir paaudžu maiņa – vīni atīt, cyti aizīt. Ka napasaveic, pa vydu ir puorruovums – tradicejis i suoktais dorbs pagaist.
Tai ari Latgolys Studentu centrs, kas atsajaunuoja 20. gs. 90. godu beiguos i ar aktivitatis kuopumim i krytumim struodoj da myusu dīnu, gon raudzeja puorjimt 90. godu suoku pīredzi i zynuošonys, tok reizem pat 5 godi ir par daudz – seviški jaunīšu organizacejai. Beidzūt studejis, jaunīši izkleist, suoc dorbu, īsasaista cytuos organizacejuos, nūdybynoj saimi, a cytim vyss juosuoc otkon nu gola. Darbeibys napuortraukteiba i nūtureiba ir vīns nu leluokūs jaunīšu organizaceju izaicynuojums.
Ite zamyškā konkursa “Mōras Zeme” nūlykums, kū Latgolys Studentu centrs izsludynuoja tuolajā 1991. godā – 20 godu sana viesture! Pīviersit viereibys organizacejis logo! (: Ir bejs kai konts bankā, tai prīkšsieds, kas dzeivuojs Buļļu pilī (kojuos).
Tai kai latgalīšu ortografejis komiseja O. Breidaka vadeibā suoce struoduot tikai 90. godu vydā, raksteiba vēļ vacuo. Tok itymā dokumentā puors interesnu faktu nu Atmūdys laiku latgalīšu studentu dzeivis i latgaliskajom aktivitatem vyscaur.
Niulenejuos abreviaturys LgSC vītā lītuota LSC (kas ar laiku tyka atmasta, kab najuktu ar Latvejis Studentu centru). Sabīdriskuo studentu apvīneiba “Latgolas Studentu centrs” dybynuota 1990. goda 21. majā. Apvīneivys mierkis – apvīnuot Latgolys studentus rodūšam dorbam Latgolys lobā, vīnlaiceigi ceļūt jūs nacionaluos pošapzinis, kulturys i izgleiteibys leimini.
Pateikamai redzēt, ka jau tymā laikā studentu apvīneiba sasadorbuojuse ar LR Izgleiteibys ministreju Latgolys izgleiteibys sistemys problemu rysynuošonā, tok kas zyna, deļkuo rezultats i pa šai dīnai ir taids nikaids, koč sadarbeibai taidā gadīnī jau 20 godu i ari pārnejā i itymā godā LgSC bīdri pīsadaleja IZM dorba grupys sēdēs.
Ir bejs nūdybynuots Latgolys studentu fonds, kas pīškir premejis i stipendejis aktivuokajim studentim par studeju dorbim, kuru tema skar Latgolu – ideja, par kū myusu dīnu LgSC ir dūmuojs jau ilguoku laiku, tok kam pītryucs naudys, energejis i mecenatisma. Varbyut niu, kod bīdreibys vaļdē īvālāta jau nuokušuo studentu paaudze i ryupēsīs par kasdīnys darbeibu, ar bīdreibys vacuokūs bīdru atbolstu i dorbu tys izadūs.
Lai itys viesturis materials dūd dorba sporu jaunajai vaļdei i bīdrim! (: Pastuovēs tys, kas puorsamaineis. A ilgi pastuovēs tys, kas saglobuos sovys saknis i nu jūs dzeis jaunys i svaigys atzolys.
Dūd vacam gūdu, ej jaunam leidza!


text:
Ar pylnim viestuļu i ideju tekstim var īsapazeit zamuok, nu ite fragmenteni īskotam:
Par Ā.Stalidzāna īsacejumim palyudzem redzīņa bejušuos Latgalīšu ortografejis apakškomisejis vadeituojai, zynuotneicai Annai Stafeckai. Jei prīcojās, ka cylvākim iņteresej volūdys vaicuojumi, nu atzeist, ka pi tādinejuos ortografejis jau ir tik daudzi struoduots, ka pošu reizi maineit eisti nav īmesla. Nivīna raksteiba piļneibā navarūt paruodeit vysys fonetiskuos niansis, izlūkšņu sovpateibu – pīmāram, egle (ar pusplotu e Zīmeļlatgolā, ägļä Vydslatgolā i agļa austrumu i dīnavyda daļā). Tai ir ari ar latgalīšu raksteibu. Pošreizejuo latgalīšu raksteiba (taipat kai kotra raksteiba) pa daļai ir kompromisa variants.Tikai tymā ir īlyktys ari tuos lītys, kū P. Stroda komiseja napagiva izdareit i par kurom ituos komisejis lūceklis F. Zeps na reizi viņ raksteja (uo, ie u.c.). Taipat ari vaicuojums par volūdys viesturi i latgaļu ciļts viesturi – Stafecka nūruoda, ka zynuotnīki diskutej i pi eistys skaidreibys dīzyn voi tiks, par tū, ka raksteitūs ziņu vīnkuorši tikpat kai nav, bet, ka kaidam ir iņteress par itim vaicuojumim, īsoka īsapazeit ar specialistu raksteitū, pīmāram, O. Breidaka rokstim par etniskuos viesturis i volūdys vaicuojumim, na viņ enciklopedeju materialu.
Anna Stafecka vysim raksteituojim vielej kūpt latgalīšu rokstu volūdu i raksteibā izmontuot i ceļt gaismā tuos boguoteibys, kas ir izlūksnēs!
Dalyktuos viestulis ir viņ puora nu Stalidzāna pīsyuteitom dūmom i idejom par latgalīšu rokstu volūdu, ortografeju i alfabetu. Ka kaidam ir iņteress vaira par tom dazynuot, rokstit, lyudzu, iz adolfs.stalidzans@inbox.lv.
Tai kai beja ļauds, kam iņteresieja vysys idejis, atrodom variantu, kai ārtuok dalikt vysu ite pot. Ka iņteresej Garmond3LTG fonts, tū ari var sajimt rokstūt iz adolfs.stalidzans@inbox.lv.
Ādolfs Stalidzāns. Par vinu Stroda rokstu 2012
Ādolfs Stalidzāns. Par Stroda latgalu_rokstu_voludu_2012
Ādolfs Stalidzāns. Par latgalu voludu 2012
Ādolfs Stalidzāns. Par latgalu vol alf ivisonu 2012
Ādolfs Stalidzāns. Par latgalu rokstu voludu 2012
Ādolfs Stalidzāns. Par latgalu raksteibu 2
Ādolfs Stalidzāns. Instrukceja
Ādolfs Stalidzāns. Atbildis uz atsauksmi
Ādolfs Stalidzāns. Atbildis uz komentarim
Ādolfs Stalidzāns – Par latgaļu rokstu volūdu 2012
Ādolfs Stalidzāns – Par latgaļu volūdys alfabeta īvīšonu 2012


text:
Latgolys muokslys i amatnīceibys centrā 7. oktobrī 14.00 nūtiks gleznuotuoju apvīneibys V.I.V.A. (Vēsma Ušpele, Ilze Griezāne, Vija Stupāne i Agra Ritiņa) kataloga prezentacejis pasuokums i izstuodis “Iemīlējušās Latgalē…” atkluošona, informej centra puorstuove Sanita Pinupe.
Gleznuotuoju apvīneiba “V.I.V.A.” atzeimoj sovu kūpā pastuoviešonys laiku ar kataloga izdūšonu i izstuodis atkluošonu. Katalogs radeits projekta rezultatā ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts Kulturkapitala fonda i A/S “Latvijas valsts meži” finansialu atbolstu.
Izstuode “Iemīlējušās Latgalē…” ir stuosts par talanteigom i dzeivi mīlūšom Latgolys gleznuotuojom – Vēsmu Ušpeli, Ilzi Griezāni, Viju Stupāni, Agru Ritiņu, kuruos sasateik ik pa laikam, kab byutu kūpā, gleznuotu, daleitūs dzeivis stuostūs, boguotynuotūs cyta nu cytys i radeitu. Kotra nu muokslineicu īt nu sovys vītys Latgolā – Vēsma nu Maltys, Ilze nu Leivuona, Vija nu Aglyunys, bet Agra nu Rēzeknis. Kūpā tuos aptver vysu Latgolu. Kūpā veidoj izstuodis, kūpā pīsadola plenerūs. Vaira kai 10 godu laikā ir apbraukuotys vysaiduokys vītys, izdzeivuota rodūša kūpā byušona Latgolā, Kūrzemē, Vydzemē i Zemgalē, kotru reizi īsavuicūt koč kū jaunu i vysur viestejūt stuostu par Latgolu. Kūpeigūs izstuožu skaits jau puorsnādz divejus desmitus i dorbi ir bejuši apsaverami Latvejā, Lītovā i Vuocejā. Regulari gleznuotuoju dorbus var apsavērt Latgolys muokslinīku rudiņa izstuodēs Latgolys Kulturviesturis muzejā, Latgolys regiona muokslinīku izstuodēs Marka Rotko muokslys centrā i Jezupa Pīguožņa (1934–2014) bolvys Latvejis ainovu gleznīceibā dorbu izstuodēs.
Izstuode byus apsaverama da 9. novembra.


text: Maruta Latkovska dzymuse 1954. goda 3. martā Viļānūs. Piec žurnalistikys studejom i dorba žurnalā “Padomju Latvijas Sieviete” Maruta atsagrīze Viļānūs. 1988. godā Marutu Latkovsku uzrunuoja bazneickungs Andrejs Aglonietis, lyudzūt pīsadaleit žurnala “Katōļu Dzeive” atjaunuošonā. Žurnala pyrmais atjaunuotais numers izguoja 1989. goda pavasarī, Maruta guoduoje par žurnala izdūšonu 26 godu garumā, asūt tuo redaktore. Piečuokūs godūs ar žurnala “Katōļu Dzeive” ryupem izdūtys ari vairuokys gruomotys latgaliski. Vysus garūs godus žurnals “Katōļu Dzeive” spieje saglobuot ari latgaliski raksteitū vuordu. Žurnala puslopuos publicāts daudzi literatu i publicitikys dorbu. Latgolā labi zynomi ari Marutys Latkovskys taiseitī radejis raidejumi “Volūdys vaicuojums”, kurymūs jei atkluoje latgalīšu volūdys niaņsis i mozuok zynomū.


text:
Piļneigi natycami, kai skrīņ laiks, bet 2. novembrī byus bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” oficialais pīcu godu jubilejs nu šaļts kod LgSC registrāta kai juridiska organizaceja. Itam nūtykumam par gūdu aicynom vysus bīdrus, atbaļsteituojus i aktivistus iz drupeit svineiguoku sasatikšonu kaidā nu piļsātom!
Daugovpilī 17:00 esi aicynuots iz svātku peirāgu, čaju i dzīsmem Daugovpiļs birojā Varšavys īlā 4-13. Leidza juojam kaids gastiņcs i ļusteigs pruots. Piečuok vysi kūpeigi varātu ļautīs leidza jušonys prīcai par hokeju pi kaida nu leluokim ekranim piļsātā. Vaira vaicuot Vita vita.briska@gmail.com
Reigā 19:00 sasatikšona folkklubā “Ala Pagrabs” (Smiļkts ūļneica 16, Vacreiga). Kūpeigi svātki, sarunys, atminis, jauni plani, kaida dzīsme i kaita , bet puori vysam sasatikšonuos prīca! Pyrma tam 18:00 dreikst īsarast iz čaja krušku Tonis birojā! Vaira vaicuot Edeitei edeite@inbox.lv
Rēzeknē 19:00 Egļu ūļneicā 4-32 raudzeisim sajaukt, sajust, sagaršuot- nūtykumu, cylvāku, emoceju kokteiļus. Runuosim, mineisim, lēksim i dzīduosim par LgSC, myusim pošim, i cytom zemom!
Vaira informacejis vaicuot – Dagnejai ci Ilzei, lgsc-rezekne@inbox.lv


text:
Roksta autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv
Fraņča Kempa (1876–1952) atspīgelejums latgalīšu kulturā ir gona bleivs. 1963. g. trymdā teik izdūts Ontona Rupaiņa romans “Tauta gryb dzeivuot: latgaļu atmūdas romans”(puorizdūts 1991.g.), kurā vīns nu varūņu ir F. Kemps. Sovutīs 1969. g. teik publicāta Mikeļa Bukša monografeja “Francis Kemps: ceineituojs par tautys tīseibom”. Myusu dīnuos Kempa vuords teik fragmentari slavynuots, pasasokūt poetiskuo roka apvīneibys “Kapļi” 2015. g. izdūtajam albumam “Ašņa dasys” i eiskinom “Gambits 1917. Pyrmī osni” (2016) i “Gambits 1917. Lauleibys” (2017). Vysleluokuo nūzeime itūšaļt laikam ir Sandrys Ūdris i Juoņa Ryučāna biografiskajam romanam “Aizlauztais spaits” (2016), kas izgaismoj taidys F.Kempa privatuos dzeivis peripetejis, kas varbyut i kaidam līk pastīpt rūku piec korvalola butelcenis voi validola tableteitis. Juopīzeimoj, ka itys romans 2017. g. ir sajiems Latgalīšu kulturys bolvu “Boņuks 2016” kai lobuokais snāgums literaturā.
Prīškzynuošonu medeibys
Romanu “Aizlauztais spaits” puorskaitieju viņ nu ūtruos reizis. Deļkuo? Itei gruomota prosa gona daudz iņteresis par Kempa kungu i skaiteituoja smedziņu resursu, kab “atkūst” Kempa dzeivisguojuma labirintus i romana mozaikveideigū strukturu, latgalīšu volūdys arhaismu nūzeimi (būrte, komža, dasātkys, izžbuons, leidzūneite, žybainis, namosnys i c.), vysaidu viesturiskūs personeibu “pseidonimus” (par pīvadumu, kas ir tys Aļpons, kam romanā Fraņcs roksta viestuli piec Ūtruo pasauļa kara), i, prūtams, skaiteituojam juobyut spiejeigam salikt kūpā faktus par latgalīšim pyrma i piec 1904. g., ap Pyrmū pasauļa karu, piec tuo, Latvejis Republikys laikā, Kārļa Ulmaņa periodā i padūmu laikā. Ka asat skaitejuši F. Kempa gruomotu “Latgales likteņi” (1938, puorizdūts 1991), to skaitit, ka jius asat izdarejuši pusi dorba, kab saprostu ari Fraņča ideju satvoru, kas romanā ir dīzgon izsvaideits.
Itamā romanā mejās viestejums 3. personā ar epistolarū (viestuļu forma) viestejumu. Izreizis gon maņ nabeja skaidrys, piec kaidys logikys teik veiduota romana struktura. Piečuok saprotu, ka dominej hronologiskais priņcips. Ite ir gon viestulis volūdys kodu maiņa (kirilicys literim raksteitys latgaliski), gon viestulis div dažaidūs burtu šriftūs (īspiejams, lai skaiteituojs atškiertu stilizejumus/citatus?!). Adresati ir gon Kempa laikabīdri, par pīvadumu, sīva Konstaņce, “generals”, Raiņs, Mikeļs Valters i c., gon cytu laiktelpu ļauds – Ļudovits Štūrs (slovaku nacionaluos atmūdys dalinīks, dzeivuojs 19. g.s.) i Ivars Osens (norvegs, kas ir izveiduojs vīnu nu norvegu volūdys rokstu formom, dzeivuojs 19. g.s.). Laiktelpys sajukšonai, balanseišonai iz sapyna, realitatis i vizejis rūbeža sūpluok ir ari intertekstualitate (teksts tekstā): “Gon jau kod na viņ na tik da tūs [nu slaucamys guņs da zalta tesmiņu dadūmuot], i da pylnu kārmanu dabasu, i da dzeiveibys seikšaļteņu nūstuošonys dadūmuos, i da bolta šokolada lelajuos atlaiduos. Da pagraudys, susātiva ci reitišku mada, da kuo gribi. Vot taidi vot batvini!” (38. psl.) Voi jius varit atkodēt itamā citatā nūsauktuos latgalīšu gruomotys?
Glorificēt voi saprast?
Kuram – zynuotnīkam voi rakstnīkam – ir gryušuok byut objektivam? Vys jau obim. Kas ir svareiguok – saprast voi glorificēt? Fraņci Kempu glorificiejuši ir gona daudz, i ari myusu dīnuos dažs lobs skaita, ka par Kempu var saceit lobu voi nikuo. Kai par nabašnīku. Voi juo idejis teišom ir myrušys? Varbyut jis ir nasaprosts? Puorprosts? Nūmalnuots? Kai mes tū varim puorbaudeit?
Romans “Aizlauztais spaits” attaisa durovys iz Fraņča privatuos dzeivis vuojeibom: muižnīciskys aizbidļnīceibys blokusparuodeibom – ambicejom, plaša vierīņa dzeivi, gūdkuori, kas prosa naudys, sovys privatuos dzeivis pazīduošonu sabīdreibys pīnuokumu lobā, sovu jiutu nūlīgšonu, mesejis apziņu, kas cylvāku dadzynoj i nūdadzynoj. Fatalisms i liktiņa jiedzīņs romanā ir vīns nu golvonūs caurveju motivu, kas pasaruoda gon kai žvūrgzdyns i latiņu volūdys teicīņs iz ituos kaitenis, gon kai divu cylvāku sasatikšona (Fraņcs i Kosce, Fraņcs i Mare), gon kai gaismys, guņs i spaita simbols.
Itamā gruomotā ir ari spieceigs sīvīšu portretiejums – Koscis i Maris tāli. Vīna Kempa nasaprūt, dzeivuodama sovā myužam jaunys meitinis sapynu i fantazeju pasaulē, bet ūtra ir gotova jiutu deļ iz sovu placu iznest vysa pasauļa smogumu. Taida tipiska stypruo latgalīšu sīvīte. Paradoksalys, sarežgeitys, viņ jaušamys ir vysu treju sovstarpejuos attīceibys. Sīvīšu pasauļs pasaruoda ari kasdīniskūs seikumu aprokstūs, kas labi paruoda laikmata vidi: Zviergzdīnis sadu uobeļneicys,vysvysaidi iedīni, 20. g.s suoku mūdis teņdencis, sudobra trauki pūļu šlahtiču sātā i tt. Ir ari daža loba intriga, kas skaiteituoju tur pi teksta i roda naatsluobstūšu interesi.
Miersteiguo cylvāka “apgrieceibys” romanā sasavej ar F. Kempa politiskūs i socialūs nūtykumu paragūņa lūmu: “Baļtīši, lykdami pamatus kūpejai autonomejai, pasaceis tai: Pa vysu Latveju lai skaņ vīna volūda, jo mes tok asam vīna tauta, nikaidys latgalīšu volūdys nav un byut navar, vysūs zemis voldūs, vysuos školuos lai ir vīna latvyskuo volūda. Tai pasaceis treji symti bolsu i dareišona byus beigta. Myusu symts deputatu lelum lela daļa saceļs protestu, bet nikuo tys protests naleidzēs. Bolsu vairums paliks spākā.” (126. psl.) Vīna taida moza viesturis cilpeņa jam i sasavalk. Itamā romanā ir gona daudz paguotnis, tagadnis i nuokūtnis mozgu, kas skaiteituojam pošam ir juoatrūn i juoatpyn.
Likt daudzpunkti?
Kai lai viertej Fraņča Kempa reiceibys, idejis, dzeivi i personeibu? Eistyn nazynu. Sajiutys ir dualys. Daudzejis līceibys par juo dzeivi ir pazaudātys, arhiva dokumenti – pagaisuši. Mes varim viņ guoduot, kai beja i kai varēja byut. Vys vēļ tryukst objektiva juo darbeibys i personeibys izviertiejuma zynuotniskajā literaturā, koč aiz juo stuov jau treis paaudzis… Vys vēļ vard intelektualys diskusejis, voi jam beja kaida lūma Latgolys atteisteibā storpkaru periodā ci jis beja politisks staiguotuojs, kam vysa augšuok beja sovys interesis. Ir tik daudz verseju, tok vys jau patīseiba ir nazkur pa vydam. Romans “Aizlauztais spaits” aktualizej daudzus vaicojumus, rūsynoj iz puordūmom i diskusejom. Vīns nu maņ svareiguokūs vaicojumu – deļkam latgalīšim Fraņcs Kemps ir tik svareigs? Voi taišni juo personeibā nav īlykta lokalpatriotiskuo ticeiba, ka vyss varēja byut cytaiži 1917. g. i piečuok? Ka tai, to Sandrai Ūdrei i Juoņam Ryučānam ir taisneiba – Kempa gors vys vēļ narūn sev mīra i atguodynoj, ka juotur gūdā nūvoda sevisspāks, viesturiskuo atmiņa i volūda. Vys jau juotur, bez tuo navar. Viņ varbyut iz kaidu strēčeiti juodūd Fraņčam Kempam mīreigu dusiešonu. Koč da tai šaļteņai, kod nasabeisim jū nūceļt nu postamenta i atzeit, ka ari jis ir bejs pavysam parosts cylvāks (na puorcylvāks voi svāts gaismys cylvāks!) ar sovim tryukumim, nu kurim tei juo faktiskuo divsīveiba varbyut i nabeja tys leluokais grāks.


text:
Goda arhivs: 2018 »
Pyrmais raidejums par latvīšu Millenium paaudzi diasporā
Rokstu sagataveja: Dautkom TV Pyrmajā raidejumā “Latviešu Millenium paaudze diasporā: kādai ir jābūt Latvijai un Latgalei, kurā atgriezties?” ar ekspertu paleidzeibu rauga izprast Millenium paaudzis eipatneibys i pasauļa uztveris veidu, kai ari nūskaidruot, parSkaiteit vaira »
Ekspediceja pa lauku sātu kūkgrīzumim
Roksta autori: Ināra Groce, Inga Čekša-Ratniece, Māris Justs, žurnals “A12” Vīna nu Latgolys ainovys atškireiguokūs īzeimu ir lauku kūka vīnsātys, greznuotys ar kūkgrīzumim lūgūs i lūgu sliedžim. Laukim izatukšojūt, ari sātys aizīt nabyuteibāSkaiteit vaira »
Kū parteju Latgolys lideri sūlej dareit latgalīšu volūdys situacejis uzlobuošonai?
Roksta autore: Vineta Vilcāne Latgalīšu volūdys vaicuojumu vairuoki politiskī spāki izavieliejuši īkļaut sovuos 13. Saeimys vieliešonu programuos, par tū lakuga.lv raksteja īprīkš. Tūmār leluokuo daļa parteju sovuos programuos par latgalīšu volūdu nav izasacejuse. PortalsSkaiteit vaira »
Latgaliskys aktivitatis “Zynuotnīku naktī” Rēzeknē
Roksta autors: portals lakuga.lv 28. septembrī 18.00 stuņdēs Rēzeknis Tehnologeju akademejā 10. reizi nūtiks “Zynuotnīku nakts”, itūgod pasuokuma tema ir “Zynuotne veidoj myus”, tymā naizpaliks ari latgalīšu volūdys populariziešona. “Zynuotnīku naktī” eipaši gaida vyspuorizgleitojušūsSkaiteit vaira »
Īsaveram parteju programuos. Kū tuos sūlej latgaliskajai kulturai?
Roksta autore: Vineta Vilcāne Oktobrī gaidomuos Saeimys vieliešonys ir vysmoz trešuos piec kuortys piec Latvejis naatkareibys atjaunuošonys, kuruos teik izspālāta latgaliskuo karta. Itūgod vairuokys partejis vālātuojus uzrunoj latgaliski i programuos īkļuovušys vaicuojumus par latgalīšuSkaiteit vaira »
Špoģūs vuiceis tradicionaluos vijūlis spēlis pamatus
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv Tradicionaluos vijūlis spēlis īdzeivynuošonai Latgolā suokts projekts “Spēlē, Spēlmani!”, kurā ar KKF i Špoģu muzykys i muokslys školys atbolstu bīdreiba “Kulturys studeja Speiga” i vijūļneica Inga Zeile vasalu vuiceibu goduSkaiteit vaira »
Kai latgaliski pīraksteit nedelis dīnys?
Roksta autors: portals lakuga.lv Citejūt seneju latiņu teicīnu, atkuortuošona vēļ arviņ ir zynuošonu muote, deļ tuo Latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv pīduovojam atkuortuot nedelis dīnu raksteibu latgalīšu rokstu volūdā. Nedelis dīnys latgaliski roksta: pyrmūdīne,Skaiteit vaira »
Laimis muzejs Indrā mudynoj nūviertēt
Roksta autore: Ināra Groce, žurnals „A12“ Itūvosor Latgolys cīmā Indrā durovys attaiseja Laimis muzejs. Laimi Indrā var atrast naizcaltajā luteraņu bazneicā, kura damāruota fantazejom par tū, kas varātu byut laime. Muzeja gide Ilona KangizereSkaiteit vaira »
Jaunā raidejumā runuos par latgalīšu Millenium paaudzi
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv piec “Dautkom TV” snāgtuos informacejis Jaunā televizejis raidejumā “Latgaliešu Millenium paaudze diasporā: kādai jābūt Latgalei, kurā atgriezties?” meklēs atbiļdis iz vaicuojumu, kaidu Latveju gryb redzēt mileniāļu paaudze, kas byus nūteiciejiSkaiteit vaira »
Daugovpilī īpazeistynuos ar muokslineicys Silvys Linartis dzeivisstuostu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv 21. septembrī 15.00 Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā tiks prezentāts muokslineicys Silvys Linartis dzeivisstuosta izdavums i atkluota muokslineicai veļteita pīminis ekspoziceja “Dvēseles ainas”. Gūdynojūt izcyluos muokslineicys i ilggadejuos muokslys pedagogisSkaiteit vaira »
iPad planšetdatora zeimiejumi Rēzeknē
Rokstu sagataveja: Inese Dundure, žurnals „A12“ Kai vacais pasauļs sasateik ar jaunū – tys puorsteidzūši atsakluoj 95 godu siermuo muokslinīka dorbūs, kuri apkūpuoti izstuodē „Vacais pasauļs, Jaunais pasauļs“. Gleznuotuojs i iPad zeimuotuojs Kazimirs LaursSkaiteit vaira »
Fotoceļuojums iz Muokūņkolnu
Roksta autors: portals lakuga.lv Vīna nu Latgolā labi zynomūs turisma vītu ir Rāznys azara apleicīnē asūšais Muokūņkolns (Muokuļkolns). Tyvojūtīs turisma sezonys beigom, lakuga.lv aicynoj iz Muokūņkolnu nūbraukt vysmoz virtualā ekskursejā, reizē izzynojūt kai LatgolysSkaiteit vaira »
Etnografiskajam ansamblim “Vabaļis” izīt albums ar kolhoza laiku dzīsmem
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv Daugovpiļs nūvoda etnografiskais ansamblis “Vabaļis” aicynoj iz sova trešuo albuma “Labi dzeivōt kolchozā!” prezentaceju, kas byus svātdiņ, 16. septembrī, 12.00 Vabalis kulturys nomā. Jaunajā albumā byus 12 dzīšmu, kuruos pīsaskarSkaiteit vaira »
Anna Rancāne: “Dzeja ir ekskluziva līta, cīši ekskluziva”
Intervejis autore: Sandra Ūdre Ir paaudze, kas izaudzynuota ar apziņu, ka apmāram septembra ūtruo nedeļa ir Dzejis dīnu nūtikšonu i tikšonūs laiks – nazkod bīžuok obligatu. Par itū tradiceju myusu dīnuos i raksteišonu latgaliskiSkaiteit vaira »


text:
Reitu, 26. julī Vileks nūvoda Škilbanu pogosta Balkanūs suoksīs latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis seminars „Roksti!”, kurā da 29. juļam pīsadaleis 15 interesenti nu dažaidu Latvejis vītu, ar mierki izlobuot latgalīšu rokstu volūdys zynuošonys, izzynuot Latgolys kulturviesturi i papyldynuot prasmis rokstu par regiona kulturys dzeivi sagataveišonā regionalajim i vaļsts medejim.
Seminarā „Roksti!” pīsadaleis biblioteku, pošvaļdeibu, navalstiskūs organizaceju, medeju darbinīki, studenti, školuotuoji i latgalīšu rokstu volūdys interesenti nu Ludzys, Vileks, Kuorsovys, Daugovpiļs, Rēzeknis, Varakļuonu, Preiļu i c. nūvodim i vītom.
Seminarā kotru dīnu paradzātys latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys, kab īsavuiceitu ci izlobuotu myusdīnu latgalīšu rokstu volūdys zynuošonys, taipat paradzātys nūdarbeibys par Latgolys kulturviesturi i zynuošonu boguotynuošonai par rokstu sagataveišonu medejim. Lektoru vydā ir „Latgolys fotografu bīdreibys” vadeituojs Igors Pličs, žurnala „Ir” žurnaliste Anita Brauna, Bolvu Centraluos bibliotekys vadeituoja Ruta Cibule, publiciste Ilze Sperga, filologe Muora Mortuzāne-Muravska, Upeitis bibliotekys vadeituja, Ontona Slišāna meita Mārīte Slišāne.
Piec intensiva dorba dīnys nūdarbeibuos seminara dalinīkus gaida latgaliska kulturys programa tematiskajūs vokorūs. 26. julī – Annys dīnā – latgaliskuos dzejis i folklorys vokors ar folklorys kūpu „Rekavas dzintars”, 27. julī latgalīšu teatra vokors ar Baļtinovys amateatri „Palādas” i 28. julī muzykalais vokors ar grupys „Napruots” i Upeitis jaunīšu folklorys kūpys daleibnīkim. Seminara „Roksti!” laikā daleibnīkim byus na viņ juosavuica, nu ari iz vītys juogatavej roksti, juotaisa seminara dīnysgruomotys i aktivi juoīsasaista vysuos nūtikšonuos.
Latgalīšu rokstu volūdys seminaru „Roksti!” reikoj bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i latgalīšu kulturys gazeta www.lakuga.lv ar LR Kulturys ministrejis i Vaļsts Kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programys atbolstu. Seminaru atbolsta ari vītejī Latgolys izjāmumi – A/S „Balvu maiznieks”, SIA „Adugs” i A/S „Latgales piens”.
Seminara organizātuoji car, ka dabuotuos zynuošonys par latgalīšu rokstu volūdu, Latgolys kulturviesturi i cytom temom daleibnīkim cīši nūderēs ari iz prīšku, izmontojūt kasdīnys dorbā ci aktivitatēs.


text:
Kūsapuļcis laikā, kai jau īrosts, ar sovim padareitajim dorbim i nuokūtnis planim pasadalieja vaļde i LgSC biroji.
Par godu LgSC ir uzjiems 9 jaunus bīdrus: Olitu Bidzāni, Ligiju Purinašu, Baibu Raginsku, Edmundu Sudniku, Elviju Dzalbi, Lauru Melni, Agitu Vigupi, Dagniju Donāni, Guntu Nagli. Lyudzam jaunūs bīdrus, cīneit, gūduot, draudzeitīs, atrast socialajūs teiklūs, atbaļsteit īsajust LgSC bīdru vydā!
Taipoš par godu LgSC breivpruoteigajā dorbā ir īsaistiejs 33 jaunīšus, asam studeju praksi nūdrūšynuojuši 7 studentim.
LgSC nūdaļu prezentaceju laikā Jelgovys birojs puorsteidze ar nūdalis studentiskū goru, īkšejim pasuokumim i aizsuoktajom tradicejom. Reidzinīki beja nūslāpumaini kai jau latgalīšu mafejai pīsanuok. Daugovpiļs birojs naīsadzilinuoja seikumūs, tok stuosteja, ka latgalīšu kulturu prezentiejuši jaunīšim nu dažaidom vaļstim. Rēzeknīši beja lapni par jaunīšu seminara rezultatim i stuosteja, ka struodoj pi projektu i dreizumā taiseis uzleimeis ar latgalīšu izteicīnim. Lai nu kai – vīns ir skaidrs – LgSC īt cīši kruosainai.
Prūtams, nūtyka ari jaunuos vaļdis bolsuošona.
Pēc ībolsuošonys 2014. godā LgSC vaļdis sastuovs ir: Dagneja Bramane, Kristīne Pokratniece, Renārs Kancāns, Valērijs Kušnirs, Ligija Purinaša. Pyrmuos vaļdis sēdis laikā tyka nūskaidruota ari vaļdis prīkšsādātuoja, tei ir Dagneja Bramane, juos vītneica – Ligija Purinaša.
Jaunuos vaļdis plani ir struoduot pi LgSC statutu izmaiņom, īsaisteit jaunīšus breivpruoteigajā dorbā, strudouot pi aizsuoktūs dorbu LgSC darbeibys uzlobuošonai. Par aizsuoktajim dorbim byus kaida viests ari iz prīšku. Kūpumā gribīs drūšai sacēt, ka LgSC ir Latgolys jaunīšu atbolsts – vīta, kur izīt praksi, giut dorba prasmi, vuicētīs i byut sovejam! I tam vysam blokus – volūda i kultura.
Paļdis vysim, kuri atroda laiku i beja LgSC bīdru kūpsapuļcī!
Paļdis ari tim, kuri beja ar myusim dūmuos!


text:
Ik pa laikam sovā twitter kontā radzu svešu nūžālu par sovu pīdereibu latgalīšu saimei. Redz, baigais pāķis. Dīzgon bīžai pamonu ari niceigu attīksmi pret tū, ka kaids roksta latgaliski. Interesna, tys tuodieļ, ka cylvāks pats narunoj i naroksta latgaliski voi vīnkuorši taids uztveris leimeņs? Tyku vaicojuse, atbiļdi nasajiemu.
Kas eisti ir latgalīts? Tys, kas runoj i roksta literari korektā latgalīšu volūdā? Varbyut tys ir cylvāks, kas cīši mīļoj Latgolu i deļtuo izlem nabraukt iz Reigu vaicuot laimis, bet gon palīk šeipat? Cylvāks, kas ceļās i gulstās ar dūmu par latgalīšu literaturu, kulturu i muzyku? Bet varbyut babeņa ar dzedeņu, kas gaida gostūs sovu unuku, kas augstys muokslys apgyust tuolajā Īrejā?
Maņ jau ruodīs, ka latgalīts ir kotrs, kas jiut prīcu par sovu pīdereibu itam regionam, par eksistenci īkš sevis poša; kotrs, kas giun kaifu nu tuo zvaigžņu sudobra viers golvys septembra naktīs, nu svaigi krytušu lopu smuorda, nu traktoru trūkšņa sābru kvīšu ci buļvu teirumā, nu sylta leita pīlejušuo asfalta Rēzeknē, Nautrānūs, Baļtinovā i cytur. Byut latgalīšam pa munam nanūzeimej vuorda “piļsāta” vītā raksteit “pylsyst”, ceļt gaisā dagunu deļtuo, ka nu jau septeņus godus dzeivoj Reigā i nosoj H&M būdēs pierktus kankarus voi daboj dorbu super-puper-mega ofisā. Tys jau byutu taipoš kai nūsaukt skaistumkonkursu par kulturu voi pīlaist desmit klaidys divejūs teikumūs.
Kaids latgalīšu aktivitatis sauc par seperatismu, cyts ībylst, ka juo bārnim školā nabyutu juosavuica latgalīšu volūdu, vēļ kaids dūmoj par tū, kū dareit, lai nu latgaliskuo dabuotu kaidu lobumu sev. Eistyn nazynu, voi byut latgalīšam ir birka, bet zynu patīšam, ka sev birkys pīlyktī, kas nagryb saprast (ci īgaumēt) tik elementaru lītu – ka “latgaļi” i “latgalīši” nav sinonims. Spylgts pīmārs itūgod beja kaida kopejneica Latgolā, kura pīduovuoja cepelinus (kas, kai maņ ruodīs, ir lītaunīku iedīņs) latgaļu gaumē. Varbyut cylvāku pruotūs koč kas maineisīs tod, kod jī suoks pīdūmuot pi tuo, kas jī poši ir i kū jī var dareit, lai padareitu myusu sabīdreibu koč drupeit lobuoku.
Vyspuor es gribieju pasaceit, ka lepojūs ar sovu pīdereibu latgalīšim. I lepojūs ar tū, ka maņ ir taidi breineigi latgalīši apleik. Itū i pasaceišu sovai britu paziņai, kod jei rudinī atbrauks skaiteit sovu referatu par latgalīšu volūdys vaicuojumim.
Roksta autore: Ligija Purinaša
Karteņa nu autoris saimis arhiva


text:
Tiuleņ pi durovu klauvēs Pasaulis čempionats hokejā, bet cikom rysynojuos puorbaudis kaitys, cytys hokeja atrakcejis nūteik fanu i atbaļsteituoju zonā. Voi hokeju var komentēt ari latgaliski? Var! I tū breineigi pīruoda Arņs, pīsadolūt konkursā i komentejūt hokeja spēlis fragmentu. Viertej, ka gribi podturi i pasadoli ar cytim. Kas tū zyna – varbyut jam pasaveiks i […]
Lakugā puorskaitieju, ka 19. martā 19:00 stuņdēs Reigā, Kongresu nomā, nūtiks bīdreibys “LR” reikuots Jezupa dīnys koncerts. Koncertā tiks spālātys tikai latgalīšu dzīsmis i pīsadaleis Bez PVN, Dabasu Durovys, Green Novice, Likteneigais pagrīzīņs iz Vainovu, Laimas Muzykanti, Dzyga, Patina, Patrioti.lg, Latgolys damu pops, Maskačkys spieļmani i cyti… Īeja par zīduojumim. Leidzeigī roksti:Vosorys izklaidis – idejis, […]
īsoku puorskaiteit šudiņ nu reita najauši atrostū LU Juridiskuos fakultatis doktoranta Juoņa Plepa rokstu par vēļ vīnu Latvejis vaļsts prezidentu – veiskupu Jezupu Rancānu. atzeimeišu, ka roksts beidzās ar Mikeļa Bukša citatu: “Nasaverūt uz tū, ka latgaļi Satversmes Sapuļcē, tai saceit, tyka izpārti, un ka latgaļi pi Latvijas Satversmes pījimšonas atsatureja nu bolsōšanas, taidā veidā […]
Ite var nūsavērt interveju ar bazneickungu Aigaru Bernānu, LgSC bīdru. Nūtykuse ituo goda Sibira ekspedicejis laikā. Leidzeigī roksti:Zīmys škola latgalīšim Sibira soltumūsĪspieja pīsasaceit stipendejai!Latgalīšu dīna Breivdobys muzejāSibira dīna KruoslovāAnnys Rancānis gruomotys “Prīca i klusiešona” attaiseišonys svātki


text:
REDZĪNI »
Latgalīša dzilī vaicuojumi. Saruna ar Oskaru Seikstu
Roksta autore: Sandra Ūdre 90. godūs, piec ilgo padūmu varys līguma, latgalīšim vajadzēja na viņ atsagrīzt pi sovys kulturys i volūdys, tok reizē ari pījimt jaunū – myusu dīnu ortografeju i nikuo narespektejūšū postmodernismuSkaiteit vaira »
Saruna ar kinys “Piļsāta pi upis” golvonū akteri Dāvi Suharevski
Roksta autoris: Laura Melne i Vineta Vilcāne Itūvosor vairuokuos Latgolys vītuos uzjēme Vīstura Kairiša kinu “Piļsāta pi upis”. Tuos golvonais akters ir divdesmit četrus godus vacais DĀVIS SUHAREVSKIS nu Gaigalovys. Dāvis ir dzeivisprīceigs iSkaiteit vaira »
Miglinīku dzymtys piectece žurnaliste Anta Buša
Iņtervejis autore: Sandra Ūdre Žurnaliste ANTA BUŠA ir nu Latgolys kulturviesturē tik zeimeiguos legendaruo Pītera Miglinīka dzymtys. Niu jei aktivi pietej sovu dzymtu, vuocūt materialus i apzynojūt personeibys i jūs davumu Latgolai i Latvejai.Skaiteit vaira »
Pozitiva dūmuošona. Saruna ar uorstu Kavšantu Malinku Rambadagallu
Intervejis autore: Sandra Ūdre Laikā, kod daudzi Latgolā dzymušī vaira naredz sev dzimtinē nikaidys perspektivys i laižās paceli, īsarodušī cyttautīši nabeidz prīcuotīs par īspiejom te pīpiļdeit sovys dzeivis sapņus. Šrilankīts, Rēzeknis slimineicys neiroķirurgs KAVŠANTASkaiteit vaira »
Anna Rancāne: “Dzeja ir ekskluziva līta, cīši ekskluziva”
Intervejis autore: Sandra Ūdre Ir paaudze, kas izaudzynuota ar apziņu, ka apmāram septembra ūtruo nedeļa ir Dzejis dīnu nūtikšonu i tikšonūs laiks – nazkod bīžuok obligatu. Par itū tradiceju myusu dīnuos i raksteišonu latgaliskiSkaiteit vaira »
Oskars Orlovs: “Muna Latgaliada ir nūsaslāguse”
Intervejis autore: Vineta Vilcāne Voi latgaliskuo kulturvide var nūgurdynuot? Izaruoda, ka var i pat tik cīši, ka tuos veiduotuoji izavielej paīt maleņā i atrast nu jauna sevi i jaunys aizaraušonys. Literats OSKARS ORLOVS abaSkaiteit vaira »
Lakuga.lv vaicoj tāvim: Parkū svareigi saimē ar bārnim runuot latgaliski?
Roksta autore: Sandra Ūdre Septembra ūtruo svātdīne ir Tāva dīna. Par itū svareigū veirīša miseju saraksteitys daudzys gruomotys. Bet latgalīšu tāvim par vīnu problemu vaira – kai īvuiceit sovu dzymtū volūdu, voi vyspuor tūSkaiteit vaira »
Astronomeja, ukulele i gruomotys latgaliski. Saruna ar škoļneicu Jūliju Vaņkovu
Intervejis autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Vosorys breivlaiks jaunīšim kotram ir cytaižuoks. Kaids grib atsapyust, cyts – aizbraukt iz laukim pi babys, bet vēļ kaids rauga sevi atteisteit i īsavuiceit piec īspiejis vaira. 12.klasisSkaiteit vaira »
Nasabeit i meklēt jaunys īspiejis. Interveja ar raidejuma “5 breinumi” vadeituojim Sintiju i Eduardu
Intervejis autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Sintija Augustova i Eduards Armuška ir div aktivi i atraktivi jaunīši. Vysvaira jī atpazeistami kai Latvejis Radejis Latgolys studejis raidejuma “5 breinumi” vadeituoji, koč obus var satikt ari LatgolysSkaiteit vaira »
Pīzeimis nu dzeraunis
Roksta autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Vosora ir laiks, kod sevkurs rauga vaira laika pavadeit svaigā gaisā i pi dobys. Tai kai maņ dorbam ir vajadzeigs viņ internets i dators, tod, dūmuots i dareits,Skaiteit vaira »
Monika Zīle: “Muna spāka dzīsme”
Roksta autore: Monika Zīle, publiciste Latgalīša sāklys cymuss Naseņ vīnys saīšonys puortraukumā pīzvaneja bruolāna sīva nu Rēzeknis. Zynoms, atsasauču latgaliski. Ruodejuos jau, ka turpynuoju kluseņom, tūmār sūpluok ar sovu kopeju stuovūšais kungs beja dzierdiejsSkaiteit vaira »
Bet kū skaiti tu? Treis stuosti par gruomotom
Roksta autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Atzeimojūt 23. apreli, UNESCO Pasauļa gruomotu dīnu, vaicojam trejim zynuotkuorim latgalīšim par i ap jūs attīceibom ar gruomotom. Kotram nu jim gruomotys zeimoj nazkū sovu, vīnam tei ir sirdslīta,Skaiteit vaira »
Izdareit vysu tai, kai vajag. Saruna ar Didzi nu apvīneibys “Latgalīšu reps”
Intervejis autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Ļauds runoj ka pyrmais īspaids ir tys truopeiguokais. Izaruoda – na vysod. Didzis Kozlovs nu hip hopa apvīneibys “Latgalīšu reps” nav nu klusātuoju, kai es beju īsadūmuojuse. Pats atzeist,Skaiteit vaira »


text:
Romans veļteits publicistam, kulturys i sabīdriskajam darbinīkam, izdeviejam, pyrmuos latgalīšu atmūdys darbinīkam Fraņčam Kempam. “Tī, kas gaida smolku juo biografejis faktu i vysu padareitūs dorbu izkluostu, byus veilušīs. Intriga ir mozajā kūka žvūrgzdineņā, kas liktineigi saista Fraņci ar juo dzeivis liktineigajom sīvītem, kompozicejai soveigs fragmentarisms – tuos ir atseviškys epizodis, izvārstys ar asociacejom, īguodom, epizodiskim tālim, nūskaņu, ci Fraņča viestulis.”
NOMINANTI:
Annele Slišāne projekta #100dečiLatvijai stuosti
Dagnija Dudarjonoka, Gunta Nagle, Ligija Purinaša, Jana Skrivļa-Čevere ar dzejis kruojumu “Linejis”
Ineta Atpile-Jugane ar dzejis kruojumu “Mūdynuot muokuļus”
Raibīs ar stuostu kruojumu “Zalta tesmini”


text:
Ari itymā godā “Latgolys Studentu centrs” jaunūs studentus i tūs, kas reidzinīki jau kaidu laiceņu, aicynoj īpazeit tyvuok Reigu i piļsātys latgaliskuos vītys. Vysi meili aicynuoti iz fotoorientiešonūs „Vokora styga” 14. oktobrī. Sasatikšona 17:00 pi Breiveibys pīminekļa. Myusus atpazeisi piec čivynuošonys latgaliski i balonim! Vālams da 13. oktobra 24:00 iz e-postu lgsc@lgsc.lv dasaceit komandu 2-4 cylvāku sastuovā. Ka nav komandys bīdru, ni bāda – atej vīns i “draudzeņu” atrassim iz vītys. Leidza naaizmiersti fotoaparatu, var iztikt ar telefonā asūšū! Vaicuojumu gadīnī zvoni ci roksti Vinetai (vineta@lgsc.lv, 26149207).
Mudruokūs i atjauteiguokūs dalinīkus gaida puorsteiguma bolvys! Piec pasuokuma kūpeiga paļustiešona pi sylta čaja kruškys.
“Vokora styga” teik reikuota ar Vaļsts kulturkapitala fonda atbaļseituo projekta “Atbalsts biedrībai “Latgolys Studentu centrs” latgaliešu kultūras popularizēšanai 2015. gadā” podturiešonu.


text:
21. martā „Latgolys Studentu centrs” aicynoj jaunīšus iz īsapazeišonys vokoru LU golvonajā ākā (Raiņa bulvarī 19) 1. auditorejā, suokums 18:30, bet drūši var pīsavīnuot arī vāluok.
Vokora gaitā paradzāts latgalīšu domino, aliass, cyrks, meiklis i cytys latgaliskys izklaidis. Kai arī pastuosteisim, kas ir LgSC i kū mes dorom, gribim, lai pīsavīnoj myusim!
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) ir sabīdriska organizaceja, kurei apvīnoj rodūšus i aktivus jaunīšus, kurim ir svareigi apsazynuot sovys latgaliskuos saknis i lepuotīs ar tom. Darbeibys mierkis ir pīduovuot studentim breivū laiku pavadeit latgaliskā gaisūtnē, kūpā izaklaidejūt i veidojūt projektus, kuri popularizej latgalīšu volūdu, Latgolys kulturu i viesturi.
Kūpā jautruok – pīsavīnoj myusim!


text:
Pādejū Gavieņa nedeļu sauc par Lelū, Klusū voi Svātū nedeļu. Tei suocās ar Pyupūlu svātdīni, tautā sauktu par Pyupūļneicu (voi, ar slavisku vuordu, — par Vierbineicu). Bazneicā tei ir pyupūlu svieteišona, pīmynūt, kai nazcik dīnu zam nuovis Kristus īsaroda Jeruzalemē i tyka svineigi sagaideits ar palmu zorim. (Myusu klimata zonā palmu vītā ir pyupūli.) Tai jau pošā Leldīnis prīškvokorā sasateikam ar seņču ticeibys i kristticeibys pījāmumu saplyudumu: kotrys ar pyupūlim saprūt kū sovu. Tautā ticēja, ka pyupūlim ir dzīdnīciskys spiejis, ar jim tod i suocēs Pyupūļneica. Ituos dīnys reitā muote, ka jei nu saimis cēlēs pyrmuo, ci tāvs, ar pyupūlim pēre bārnus, skaiteidami: „Vierbu, vierbu, — veseleiba vydā, naveseleiba uorā!“ Pēre vīns ūtru, saceitajam tycādami, i pasamūdušī bārni, a tāvs ar muoti „nūvierbuoja“ vēļ i lūpus. Niu vysim vajadzēja byut vasalim i opolim kai pyupūlim. Vyspuor pādejā Gavieņa nedeļā beja daudz vysaidu ticiejumu. Pa tū laiku bazneicā jau nūtyka Leluos catūrtdīnis i Leluos pīktdīnis pasuokumi.
Leldīnis gaideidami, cylvāki cīš teirejuos — slauceja pogolmu, mozguoja ustobys, sastdīnis vokorā nūsamozguoja piertī poši.
Cikom zemnīki dasakūpe, bazneicā jau vyss beja sagataveits Kunga Jezus augšonceļšonuos svātkim. Lelajā sastdīnē suocēs Leldīņu vigileja. Tamā paprīšku teik aizdagta pasvieteita svece, nu juos bazneicuoni aizdadzynoj sovejuos. Itamā dīnā otkon suoc skanēt iz laika apklusynuotī zvoni i varganis. Misis laikā teik svieteits iudiņs, kuru ticeigī vāluok nas iz sātu, kab īdūt juo sovai saimei, kab ar jū pasvieteit teirumus, pogolmu, oku. Iz sātu teik nastys i pasvieteitys ūglis — simboliska svātuo guņs, ar kuru juoaizkur ceplis, kab vosor ustobā pārkiuņs naīspartu. Vēļ itamā dīnā (voi iz cytys dīnys reita) nu bazneicys sietinīkim teik atnasta svieteiba — Leldīnis iedīņs, kurs bejs pasajimts nu sātys i niu ir bazneicā pasvieteits: vuoreitys (vyrtys) ūlys, gabaleņš galis, pa riceņai malnuos i boltuos maizis, ka beja, ari sīrs, svīsts i pikstīneits (čipierksneits) suoļa. Svieteiba, nūlykta moluok, gaideja svātdīnis reita.
Leldīnis reitā ceņtēs garai nagulēt, bet pīsaceļt, pyrma saule nav lākuse — tūlaik byusi sprauns vysu godu. Vēļ nu reita skaitejuos cīš labi nūsamozguot takūšā iudinī, tys taipat zeimuoja goreigu i fizisku mūžumu tyvuokajā nuokūtnē.
Bazneicā Leldīnis reitā nūtyka specials dīvakolpuojums ar svineigu proceseju ap bazneicu. Beiguos tyka svieteita sv. Misi pi golvonuo oltora.
Saime gaideja atsagrīžam bazneicuonu, tūlaik tik vysi sāduos pi svātku golda. Paprīšku vajadzēja nūskaiteit lyugšonu. Atsagaviešona suocēs ar svieteibys iesšonu. Niu otkon varēja ēst da suotam , ēst i galis, i pīna iedīņus. Golvonais, kuo vajadzēja apēst daudz, beja ūlys. Juos — jaunys dzeiveibys, augleibys suokums i nūsacejums. Seņču guodūs ūla beja saulis simbols.
Leldīnē ūlys vuoreja (vyra) lelūs daudzumūs i kruosuoja ar tū, kas beja pa rūkai, — seipūlu (cybuļu) myzuos, pierts slūtu lopuos, jaunajim bārzu i eļkšņu dzynumenim i pumpureišim, sīna smeļti. Ūlys duovynuoja — krystavacuoki krystabārnim, lelī kaimini mozajim, diejeigu vystu saiminīki tim, kurim iz Leldīnis ūlu vēļ nabeja. Ar ūlom sytuos i bārni, i lelī. Latgolys vidīnē sisšonūs sauce par kāčuošonūs, Latgolys dīnavydūs — par kauliešonūs. Baltu volūdu viesturei svareigs ir pādejais vuords. Niu kuo na vysi latvīši vuordu kaulēties saprūt kai ‘līnūt viersā raudzeit ūtra pīrunuot kū naviņ nūpierkt voi kam naviņ kū naviņ par varis puordūt’, tik tei jau ir daudz jaunuoka par nūzeimi ‘(Leldīnē) sistīs ar ūlom’. Tai kai sisšonuos zaudātuojam ūla beja juoatdūd tam, kuram tei izaruodeitu stypruoka, tyka izdūmuotys vysaidys viļteibys. Ūlys taiseja nu kūka , ūlys satura vītā īpiļdeja parafinu, lēja cukru. Leldīnis gaideidams, vīns ūtrys lelais palyka „kai bārns” — baruoja vystys ar cukra iudinī mārcātu maizi, kab stypruokys ūlys dātu, i tml. Ūlom vajadzēja byut styprom, na kaidom meikstčaulem, i sistīs vajadzēja gūdeigi. Vāruotuoju, vārtātuoju i grybātuoju sistīs pyrmskara Latgolā natryuka. Rešuok ar ūlom sytuos, rypynojūt juos pa sleipu gaļdeņu i gaidūt, kurei kurū sasiss sasasytūt. Mērdzinis pusē taidu rypynuošonu sauce par lunkuošonūs, Ontuons Kūkuojs pyrmajā latgaliski nūdrukuotajā pieckara dzejūļu kruojumā „Sovā saimē“ — par lunkuošonu, ījamūt uoreji navaineigajā rypynuošonuos procesā dziļuoku — vacvacū i myužeigū dzeiveibys turpynuošonuos — jāgu.
Zam Leldīnis sātā kuore šyupēlis (leigačys, airis). I šyupuošonuos pamatā vacvacs magiskais rituals. Šyupuojuos augši, kab lyni augtu garuoki, kab vosor naāstu ūdi i mosolys. Vīsi izšyupuoja sātys saiminīkus, puiši — sovys mārgys ir cytys meitys. Par šyupuošonu moksuoja ar ūlom voi cymdim, saiminīks deve sātys ols. Šyupuošonuos nasabeidze vēļ vysu nedeļu piec Leldīnis. Tod t. s. atsvietē šyupēlis nūjauce voi pat nūjauktys sadadzynuoja.
*Piec L. Leikumys „Gruomotys školuotuojim“ (Lielvārds, 1993), 55.–56. pl.
Karteņa – foto Edeite.


text:
ПoлиTиkи и Bыбopы, ГoлocyйTe cBoбoдHo, yчacTByйTe B дeMokpaTии, ГoлocyйTe зa пepeMeHы, OHлaйH peфepeHдyM
andris berzins facebook, email andris berzins, PREZIDENTS BĒRZINŠ ANDRIS, bērziņš prezidents, andris bērziņš padome, Andris Bĕrziņš email, kads ir andris berzins, Andris Bērziņš was elected deputy of the Saeima, Andris Bērziņš prezidenta pilnvaru laiks, andris bērziņš биorpaфия и дpyrиe...
CBязaHHыe roлocoBaHия > Ainārs Šlesers, Imants Parādnieks, Einars Repše, Nils Ušakovs, Vaira Vīķe-Freiberga, Raivis Dzintars, Valdis Zatlers, Solvita Āboltiņa, Ivars Godmanis, Valdis Dombrovskis, Sandra Kalniete, Aivis Ronis, Ģirts Valdis Kristovskis, Raimonds Vējonis, Tatjana Ždanoka, Roberts Zīle, Alfrēds Rubiks, Guntis Ulmanis, Andris Šķēle, Jakovs Pliners, (Andris Bērziņš) и дpyrиe...


text:
Grupa “Piparmētra” dybynuota 2015. godā Ilyukstē, tuos sastuovā ir sešys školys bīdrinis. Nu suoka grupa spēlēja dažaidu Latvejis i pasauļa dzīduotuoju kaverversejis, nu piečuok suokuse radeit ari sovys originaldzīsmis, kurūs vydā ari dzīsmis latgaliski. 2016. godā grupa elektroniski izdeve mozalbumu “Slāpes”, kurymā vydā beja pīcys dzīsmis. Grupys atbolsts i padūmdeviejs ir grupys “Dabasu Durovys” muzikis Arnis Slobožanins.
Dziesma “Elpoj”
NOMINANTI:
Grupa “Rūnas”
Grupa “Trešīs Ņutona lykums”
Projekts “Brāļi un māsas”


text:
Albumā “Ašņa Dasys” īkļautys 10 dzīsmis. Kai soka poši apvīneibys dalinīki – vysys dzīsmis ir par mīlesteibu, koč i lirikā pasaruoda taidys temys kai religeja, regionaluo ekonomika, emigraceja, nacionalais romantisms i cytys. “Kapļi” ir poetiskuo roka apvīneiba, kura nasabeist lītys saukt eistajā vuordā. Taišni saukt, na dzīduot, partū ka solists prīšknasumūs tai ari vaira runoj, na dzīd. “Kapļi” ir lepni, ka var pīruodeit – pat taidā Dīva aizmierstā Latgolys styurī kai Buozovā var tapt kvalitativa muzyka i īroksti.
NOMINANTI:
Grupa “Gandreiž 10nīkā” ar koncertdarbeibu
Projekts “Jezups i Muosys” ar koncertdarbeibu


text:
Pādejuos nedelis laikā LgSC ir sajiems vairuokys atzineibys par sovu dorbu 2008. godā: pīcus Boņukus i nominiešonu NVO instituta reikuotajā sabīdriskuo lobuma organizaceju goda bolvā.
Svātdīņ Rēzeknē nūtyka Boņuka bolvys pasnīgšona. LgSC tyka nūsaukta kai 2008. goda latgalīšu sabīdriskuo organizaceja i dabuoja Boņuku.
Papyldus bolvys dabuoja ari LgSC projekti. Lelais Boņuks i tituls “Lobuokais izdavums / gruomota” tyka pīškierts “Myusdīnu latgalīšu dzejis antalogejai “Susātivs”” , taipat Lelais Boņuks i tituls “Lobuokais pasuokums / projekts” tyka ari Latgalīšu muzykys koncertturnejai „Taiseits Latgolā / Made in Latgola”. Mozī Boņuki tyka dzejis antologejai “Susātivs” par Latgolys vuorda populariziešonu literatūrā i koncerttūris “Taiseits Latgolā” prezentacejis pasuokumim Latvejā kai lobuokajai publicitatis akcejai muzykā.
Tikkū atsagrīžu nu NVO instituta bolvys pasnīgšonys Saulis akminī. Bejom divatā ar Vitu. Par puorsteigumu pošim nu pīsaceituos 2008. goda programmys latgalīšu volūdys aizsardzeibai žureja par lobu inovativu beja atzynuse 3. septembra orienteišonuos saceņseibys.
LgSC vuords pasaruodēja prīškā iz ekrana sūpluok vēļ 4 nominantim – lobuokuo 2008. goda inovaceja. Až sirds īsatreisēja. 🙂 Beja komentars par y nūsaukumā, tok tai lobdabeigai. Kai atškireibys zeime. Izaruod, ari tai var īkrist kaidam acī.
Tai ka prīca par padareitū, prīca par padareituo publisku atzeišonu, tok niu laiks jaunim dorbim i sasnīgumim. Kab 2008. godā padareitais byutu vīns sūleits i trepu pakuopīņs i 2009. gods paītu jau tuoļuok ar jaunu sūli i jaunu pakuopīni.
Paļdis Jiusim vysim par trokumu, atbolstu i par skrīšonu!
P. S. Par Boņuka bolvu i cytu storpār ari par LgSC – šudiņdīnys “Kulturys Foruma” pyrmajā lopā. 🙂
Ilze


text:
pyrmūdīna, 19. marts
SVĀTAIS
JEZUPS – VYSSVĀTŌKŌS JAUNOVAS MARIJAS LEIGAVAIŅS
Obligatōs svineibas
PYRMAIS LASEJUMS 2 Sam 7, 4-5a. 12-14a. 16
Mesija byus Davida pēcnōcējs.
LASEJUMS NU SAMUEĻA ŪTRŌS GRŌMOTAS
Tamōs dīnōs:
Pravīšam Natanam atsaklōja Kunga vōrds:
«Ej un pasoki munam kolpam Davidam: «Tai soka Kungs: Kod byus pīpiļdeitas tovas
dīnas, un tu dusēsi blokus sovim tāvim, es uzmūdynōšu pēc tevis tovu pēcnōcēju,
kas nōks nu tovas mīsas, un nūstyprynōšu jō vaļsteibu. Jys uzceļs nomu munam vōrdam,
un es nūstyprynōšu jō vaļsteibas trūni uz myužim. Es byušu jam par tāvu, un jys
byus maņ par dālu. Un tovs noms un tova vaļsteiba byus nasatrycynojamas munā prīškā
uz myužim, un tovs trūņs pastōvēs myužam.»
Tys ir Dīva vōrds.
PSALME 89 (88)
Refrens: Jō
dzymums pastōvēs myužam. (R. sal. 37a)
2 Par
Kunga žāļsirdeibu es dzīdōšu myužam,
ar sovu muti nu paaudzes paaudzē stōsteišu
par tovu uzticeibu.
3 Jo tu
esi sacejis: «Žāļsirdeiba pastōv myužam,»
sovu uzticeibu tu esi nūstyprynōjis
dabasūs.
Refrens
4 Ar
sovu izvālātū es asu nūslēdzis dereibu,
es asu zvērējis Davidam, sovam kolpam:
5 Uz
myužim es nūstyprynōšu tovu dzymumu
un tovu sēdekli ceļšu uz paaudžu
paaudzem.»
Refrens
27 Jys
mani pīsauks: «Tu esi muns Tāvs,
muns Dīvs un munas pesteišonas kliņts.»
29 Sovu žēlesteibu
es globōšu jam uz myužim,
un muna dereiba ar jū byus drūša.
Refrens
ŪTRAIS LASEJUMS Rom 4, 13. 16-18. 22
Jys preteji cereibai ticēja.
LASEJUMS NU SVĀTŌ APOSTOLA PŌVULA VĒSTULES ROMĪŠIM
Brōli:
Abrahamam un jō pēcnōcējim dūtais apsūlejums,
ka jys kļyus pasaules montōtōjs, tyka padareits atkareigs navys nu Lykuma piļdeišonas,
bet gon nu attaisnōšonas ticeibas dēļ. Tōpēc tys izrīt nu ticeibas, lai tys baļsteitūs
uz žēlesteibu un lai apsūlejums byutu nūdrūšynōts vysim pēcnōcējim: na tikai
tim, kas ir nu Lykuma, bet ari tim, kam ir Abrahama ticeiba. – Jys ir vysu
myusu tāvs, kai ir raksteits: «Es tevi īcēļu par tāvu daudzom tautom» – Dīva prīškā,
kuram jys īticēja, ka tys atdzeivynoj myrušūs un izsauc asameibā tū, kō nav. Un
jys preteji cereibai īticēja cereibai, ka jys kļyus daudzu tautu tāvs saskaņā
ar tū, kas beja saceits: «Taidi byus tovi pēcnōcēji.» Tōpēc tys jam tyka īskaiteits
kai taisneigums.
Tys ir Dīva vōrds.
PYRMSEVANGELIJA DZĪDŌJUMS Ps 84, 5
Lai ir slaveits Dīva vōrds.
Kungs, svēteigi ir tī, kas dzeivoj tovā
nomā:
jī myužam tevi slaveis.
Lai ir slaveits Dīva vōrds.
EVANGELIJS Mt 1, 16. 18-21. 24a
Jezupam kļyust zynoms cylvāktopšonas nūslāpums.
LASEJUMS NU JEZUS KRISTUS EVANGELIJA, KŪ UZRAKSTEJIS SVĀTAIS
MATEJS
Jākubam dzyma Jezups, Marijas veirs, nu
kuras pīdzyma Jezus, kas teik saukts Kristus. Ar Jezus Kristus dzimšonu beja
tai: Kod jō Mōte Marija beja sadarynōta ar Jezupu, pyrmōk nakai jī sagōja kūpā,
izarōdeja, ka jei ir mōtes cereibōs nu Svātō Gora. Jezups, jōs veirs, byudams
taisneigs un nagrybādams jai ceļt naslavi, gribēja jū klusom atstōt. Bet, cikom
jys par tū dūmōja, lyuk, Kunga eņgeļs pasarōdeja jam sapynā, saceidams: «Jezup,
Davida dāls, nasabeist pījemt sovu sīvu Mariju, jo, kas jymā dzimis, tys ir nu
Svātō Gora. Un jei dzemdēs Dālu, un tu nūsauksi jū vōrdā Jezus, tōdēļ ka jys
atpesteis sovu tautu nu jōs grākim.» Pasamūdīs nu mīga, Jezups izdareja tai,
kai Kunga eņgeļs beja jam pavēlējis.
Tys ir Kunga vōrds.
Voi ari:
EVANGELIJS Lk 2, 41-51a
Marija un Jezups atrūn Jezu svētneicā.
LASEJUMS NU JEZUS KRISTUS EVANGELIJA, KŪ UZRAKSTEJIS SVĀTAIS
LUKASS
Jezus vacōki kotru godu Pashas svātkūs gōja
uz Jeruzalemi. Un, kod jam palyka divpadsmit godu, jī pēc svātku īroduma devēs
uz turīni. Svātkim beidzūtīs, jī gōja atpakaļ, bet zāns Jezus palyka Jeruzalemē,
un vacōki tū nazynōja. Dūmōdami, ka jys ir storp ceļa bīdrim, jī nūgōja dīnas gōjumu
un meklēja jū pi rodim un paziņom. Jū naatroduši, jī grīzēs atpakaļ un meklēja
jū Jeruzalemē. Pēc trejom dīnom jī atroda jū svētneicā sēžūt storp mōceitōjim,
tūs klausūtīs un jautojūt. Un vysi, kas jū dzērdēja, beja pōrsteigti par jō
gudreibu un atbiļdem. Jū īraudzējuši, vacōki breinōjōs, bet jō Mōte jam saceja:
«Dāls, kōpēc tu mums tai izdareji? Redzi, tovs tāvs un es ar sōpem tevi meklējom.»
Bet jys atbiļdēja jim: «Kōpēc jyus mani meklējot? Vai jyus nazynōjot, ka maņ
vajag byut pi tō, kas atsateic uz munu Tāvu?» Bet jī naizprota vōrdus, kū jys
tim saceja. Tod jys aizgōja jim leidza un nūnōce Nazaretē, un beja jim
paklauseigs.
Tys ir Kunga vōrds.


text:
20. i 21. julī Dagdā i tuos apleicīnē – Andrupenē, Zundūs, Jaundomis muižā – nūtiks trešais Latgolys stuostnīku festivals, kas itūgod veļteits bitinīka omotam, informej Latvejis stuostnīku asociacejis puorstuove Evija Maļkeviča. Iz festivala pasuokumim aicynoj sevkuru interesentu, eipaši bitinīkus.
Latgolys stuostnīku festivals „Omotu stuosti par bitinīkim” itūgod pīduovoj īspieju īpazeit vīnu nu senuokūs omotu – bitinīka omotu, kas aizviņ ir praktizāts i pīpraseits ari myusu dīnuos. Gaidomajā festivalā byus sastūpami stuostnīki nu dažaidim Latvejis nūvodim i Spanejis, byus īspieja dzierdēt atškireigus dialektus, skaneigys dzīsmis, jautrus i soldonus stuostus nu stuostnīku, bitenīku, vītejūs i gostu folklorys kūpu.
20. julī 14.00 stuņdēs muzejā „Andrupenes lauku sēta” festivalu atkluos ar divim prīkšlasejumim – par tradicionalūs prasmju fotonagativim, kas 20. g.s. suokumā uzjimti Dagdys apleicīnē, i „Senī omoti Dagdā. Bitinīka stuosts”. Sovukuort 16.30 stuņdēs vysi aicynuoti iz Kroma kolnu, kur stuosteis par bitinīka omotu senatnī, i pi guņskura tiks rytynuoti Latvejis nūvodu stuosti. Pyrmuo festivala dīna nūsaslēgs ar pasuokumu „Vokorā, kod bitis guļ…” – vakariešonu, anekdotu i jautrūs stuostu vokoru muzejā „Andrupenes lauku sēta”.
21. juļa reitā bārni ar vacuokim aicynuoti apmeklēt Dagdys nūvoda Tautys biblioteku, kur stuostus stuosteis bārnim. Ūtruos dīnys puorejuos aktivitatis nūtiks Jaundomis muižā, īskandynūt Jaundomis muižys svātkus. 16.00 stuņdēs interesenti aicynuoti iz stuostu piecpušdīni ar nūvoda bitinīkim „Man bej vīna taida bite, kai pārnuo gūtiņeņa” i 19.00 stuņdēs festivala nūslāgumā Jaundomis muižys svātku lelajā sareikuojumā „Biteit’ motūs!”, kurā pīsadaleis gon pošmuoju, gon gostu kolektivi i stuostnīki.
Daleiba publiskajūs festivala pasuokumūs ir bezmoksys.


text:
„Latgolys Studentu centrs” aicynoj jaunīšus iz naformalom apvuiceibom „Latgolys bārni II” par uzjiemiejdarbeibu nu 12.augusta leidz 16. augustam Drycanu vydškolā. Ka esi 18-23 godus jauns i gribi 5 dīnys aktivi i lītdereigi pavadeit laiku ar cytim jaunīšim, īgyustūt jaunu i naradzātu saskarsmi ar i par uzjiemiejim, tod dareisim tū kūpā.
„Latgolys bārni” ir naformaluos apvuiceibys, kas aizasuoka 2011. godā Drycanūs. Tymā godā uzsvors tyka lykts iz latgalīšu kulturu: muzyku, literaturu, teatri. Šūgod „Latgolys bārni” byus par uzjiemiejdarbeibu Latgolā. Itymuos dīnuos dalinīki tiksīs ar vīslektorim, kuri tīšā voi natīšā veidā ir saisteiti ar uzjiemiejdarbeibu Latgolā. Itūgod temats ir izavālāts taids, jū jaunīši na vīn izavielej laseit zemneicys Īrejā, bet i nasaradz nikaidys uzjiemiejdarbeibys īspiejis i izaugsmi Latgolā. A itai nav, i tys tiks pīruodeits nu cylvāku pīredzis, kas ar tū ir tykuši golā i veiksmeigi. Nūdarbeibys vadeit tiks pīaicynuoti gon pavysam jauni, gon pīredziejuši uzjiemieji, gon tī, kas paleidz uzsuokt jaunu uzjāmumu. Dasacejuma anketu nūsyuti inguuna.semule@inbox.lv ci oskars.orlovs@gmail.com.
Ar dīnys parādu var īsapazeit ite.


text:
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) ir navaļstiska organizaceja, kas apvīnoj studejūšus i studejis beigušus jaunīšus, kam ir svareigi LgSC statutūs nūsaceitī mierki i aizdavumi.
LgSC mierkis Bīdreibys darbeibys mierkis ir sekmēt jaunīšūs Eiropys pylsūneibys apsazynuošonu i veicynuot jaunīšu īsasaisteišonu Latgolys nūvoda kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibā, puorstuovēt i styprynuot saikni ar Latvejis diasporu, koordinēt ar tū saisteitūs projektu izstruodi i realiziešonu.
LgSC devize – Latgolu saulē ceļt.
Latgolys studentu centra miseja ir saglobuot, popularizēt i atteisteit latgaliskuos kulturys vierteibys, nūdrūšynuot jūs dzeivuotspieju, pīlāguot ituos vierteibys itam laikam, izceļt latgaliskū latvyskajā, paruodeit jū kai vīnuotu, naatjemamu latvyskuo sastuovdaļu i veicynuot jaunīšu vydā izpratni par latgaliskajom vierteibom kai īpašom, atškireigom, unikalom i lapnuma vārtom, reizē nūsarūbežojūt nu politisku vaicuojumu rysynuošonys.


text:
Ceturtdiena, 26. jūnijs 2008 19:07
– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –
Redz kai. Cikom es asu bejuse prūm nu Latvejis, vysaidu breinumu gona.
Navar a ni iz minota pamest ituos vaļsts, kab kaids vaļdeibys veirs naapsadauzeitu avarejā, voi kaids cyts, braukdams pa šoseju, nanūsystu kaida policista nu kuoju. Voi kab kaids uozs napaleistu zam buobys lyndraku.
Moza gon tei Latveja. Nav kur ceglam nūkrist i nav kur ar mašynu mudrai parbraukuot – vysuos moluos pa šosejom volkojās policisti, a buobys pošys karās koklā.
Nazkurā blogā vakar cyta storpā īsavieru, ka publiskajā telpā ir pasaruodiejuse nazkaida sekseiga sīvīte Aleksandra Jolkina, kam vīnu laiku ir bejs blogs, a tod jau dzāsts.
Vēļ pasabreinuoju – vyss škārsteikls pylns ar seksu: var apsavērt i plykus bārnus i kai buoba juojās ar suni i vecs ar ūtru veci, a ite atsarūn nazkaida Jolkina i pīroksta nazkū taidu, ka blogs par reizis teik dzāsts.
Redz, kaida Latvejā spieceiga tykumeiba. Voi — redz, kaids vuordam spāks!
Var stuovēt koč divejis tyukstūšys plyku buobu obrozu i četrys tyukstūšys ciču, a ite vīna nazkū pīroksta i nūsaraun.
Tik skaidrs, ka škārsteiklā navar izdzēst nikuo – blogs jau seņ beja nūkopeits i dabojams ZIP formatā. Ka kas – parole alexa.
Tai kai maņ ir pi kuojis, kū kura buoba roksta, ni es tuo bloga vierūs, ni skaitieju, ni maņ juo vajag.
Tik saprotu, ka tys ir koč kas, kas ir nūtics, cikom mane nabeja Latvejā.
Otkon i otkon saprūtu – Quo licet Iovi, non licet bovi.
Kas atļauts Jupiteram, nav atļauts vieršam.
Kas atļauts ministram, nav atļauts sprostam šoperam.
Ministri ir namiersteigi. Jī var napīsasprādzēt i braukt iz sazyn cik kilometru stuņdē. Nivīns policists jūs nanūstruopēs. Partū ka policists nūsabeis i pa prīšku pīzvaneis sovam prīšknīkam, kab struopeidams pats nadabuotu struopis.
Taida, redz, vaļsts, taida i morale. Korupcejai sveicīni nu mane!
Tik smierts i slimeibys prīškā vysi ir vīnaidi.
Napīsasprādzej i brauc. Kū nastruopēs policeja, tū struopēs dzeive.
Lai jau vyss labi.
Koč varbyut Latvejis medicīnai i sabīdreibai nabyutu par ļaunu, ka augšys gols sasatyktu ar dzeivis ūtru pusi i īsavārtu, ka laime nav myužeiga.
Nu ūtrys pusis, voi Latvejā kod nabejs byus prezidents bez sīvys voi prezidents invalida krāslā?
Golvys golam tok ir juobyut šmukam i taisnam. Ka ni pošim, koč keizaram juobyut idealam.
A poši to mes dzeivojam, kai Dīveņš devs i penseja voi olgys atļaun.
Šudiņ puorskaitieju ziņu portalus.
Izaruod, taisnajam Kastānam, kas nacik seņ īsastuoja par saimis vierteibom, pasleidiejuse kuoja.
Nu, goduos i tai.
Na vysod taisnī ir taisni.
Kai grybātūs sabīdreibai voi jim pošim – guodojūt par sabīdreibys atbolstu i bolsim vieleišonuos.
Kai jaunai sīvītei, kas dzeivoj myusudīnu Latvejā, maņ na reizi ir saguojs izdareit izvēli – byut par matraci voi nā. Ļaut dasadūrt sovom gryutim, gūžom voi sist.
Kotra jau poša izalosa – atsaguļt zamyškā i dabuot vysaidus lobumus voi pasavērt acīs i aizīt. Apsverūt vysus par i pret, guodojūt par īgyustamū i pagaisynajomū.
Mama stuostēja par sovu kursabīdrini, kas piec sekmeigu studeju i sorkonuo diploma Reigā aizbrauce iz Moskovu īsastuot aspiranturā.
Tī jai skaidrai pasacēja – vītu nav. Piec šaļts – vītu var dabuot. Tu šmuka meita. Nu Rigys, Pribaltikys. Vysu varim sarunuot.
Tai kai jei napuorgulēja ar profesoru, ar vysu sovu diplomu i ryugtumu dabuoja atbraukt iz sātu. Tai i vysu myužu nūstruoduoja slimneicā, gluobe bārnus, cylvākus. Latvejai vajag lobus i gudrus uorstus. Niu jau pensejā laikam.
Byutu puorguliejuse, byutu zynuotnē – kaida asistenteite voi paleidzeite.
Varbyut – byutu Latvejis medicinys zīds. Varbyut – atkluotu, kai izgluobt nu smierts trokūs Latvejis šoperus i jūs puorgaļveibys uperus.
Napasenim beja pietiejums par sīvītis lūmu zynuotnē. Statistika līcynoj, ka sīvītis zynuotnē lelā vairumā ir mozajūs omotūs, koč jūs tī ir vaira.
Kab sīvīte tyktu iz augšu, jai vajag struoduot daudz vaira i upurēt vaira – kab izkonkurātu cytys sīvītis i tyktu garom veirīšim, kam a apriori ir ļauts vaira.
A ceļš iz augšu na reši īt caur gultu. Na jau tikai zynuotnē.
Ka kaida Kastānam pasabuozuse apakšā i vyss ir nūtics, ar nikuo jauna.
Ni jei pyrmuo, ni pādejuo. I kas vēļ svareiguok – ni jis pyrmais, ni pādejais.
Nav iluzeju, ka kaids vecs, lai cik tykumeigu dvieseļu sorgu nu seve taiseitu ļaužu acīs, tai sprostai pasavērs acīs šmukai sīvītei, kas gulstās juo prīškā, i aizīs.
Niu žurnalistei vajadzēja kompromatu i roksta. Cytu reizi kaidai vajadzēs dorba i karjerys. Vēļ cytai vajadzēs kuoseiša juos intimajā CV.
Te nu beja saimis vierteibu aizstuovi, tai sabīdreiba niu moralizej.
Taidi poši veči kai tī, kas nabļaun medejūs par vierteibom.
Keizaram nivīns napīdūs klybys kuojis voi greizys mutis.
Keizaram juobyut idealam – verīs i navari nūsaprīcuot, cik ideals i bolts.
Deļtuo jau tautai i vajag keizarus.
Deļtuo jau dybynoj apmozguotūs i balsynuotūs keizaru jaunuos partejis.
Deļtuo jau tauta i bolsoj par balsynuotajim keizarim, a vacūs svīž mieslīnī i lomoj nu saeimys uorā.
Quo licet bovi, non licet Iovi.
Ka dzeraunis cyukai atļauts tust i gulēt dubļūs, tuo navar cylvāks.
Kas atļauts sprostam večam, nav atļauts integracejis ministram.
Omots na komots, a pīnuokums i atsasaceišona nu sovu privatūs ierteibu.
Nikod nadori nikuo taida, kuo Tu nadareitu Dīva i pasauļa prīkšā.
Sevkura sīna var byut tikai styklys, aiz kura ir tyukstūšom ocu.
Sevkurai sekseigai začīnei sumkā var byut diktofons.
Ka kaids keizars ļaudim ir saciejs vīnu, a dora cytu, navar gaideit, ka cyti jam tuo napīminēs.
Te jau ari lelais nūzīgums – na jau apsagruobuošona ap cičim i lytkom, čaja dzeršona voi gribeišona kuo vaira, a publiska aizalīgšona i uobeļa pajimšona vystik.
Runa jau nav par seksu, a par morali.
Par atbiļdeibu.
Atbiļdeibu par sovom dūmom, vuordim, dorbim i nūlaideibu. Kai tū vuica kristeiguo morale.
Interesnai, kas itymā situacejā byus upers?
Ministrs, kas demisionēs, partū ka juo vuordi nasaskaņ ar dorbim?
Ministra sīva, kas jam ir šmuks īluops iz publiskuo ancuka?
Žurnaliste, kurys identitati ministrs var elementari nūskaidruot piec juos mobiluo telepona numera?
Avīze, kam skaiteituoji puormat dzaltonumu, partū ka leist aiz ministra moralis durovu nav labi?
Sabīdreiba, kam pasagadiejs našmuks keizars ar vīnu aci i klybu kuoju?


text:
Projektu eistynoj LU LFMI Latvīšu folklorys kruotive (saturs, skenētī materiali, manuskripti) sadarbeibā ar Ainaru Brūveli (škārsteikla rysynuojuma izveide i finansiejums). Projekta tehniskū realizaciju dora SEED IT.
LFK digitaluo arhiva mierkis ir padareit škārsteiklā pīejamus i ārti lītojamus Latvīšu folklorys kruotivis globuotūs materialus – manuskriptus, biļdis, audio i video īrokstus, i cytys vierteigys folklorys materialu kolekcejis.
LFK digitalais arhivs sabīdreibai ir pīejams bez moksys. Sevkuram ir dūta īspieja na tik skaiteit, viertīs i klauseitīs tautysdzīsmis, teikys, puosokys i c. žanrus, bet ari īpazeit folklorys materialu kolekcejis kai unikalu vierteibu, kū pīrakstejušys, apkūpuojušys i LFK īsyutejušys Latvejis kulturviesturē nūzeimeigys personys, daudzys Latvejis školys, augstškolys i cytys organizacejis.
LFK digitalais arhivs folklorys pietnīceibai pīduovoj materialu sasaisti ar dažaidim materialu ruodeituojim i žanru klasifikacejis principim. Izstruodojūt detalizātu metadatu sistemu i tekstu atlasis reikus, LFK digitalais arhivs teik taiseits par pietnīcysku instrumentu, jo seviški nūdereigu folklorys i tradicionaluos kulturys studentim i namaterialuo kulturys montuojuma pietnīkim.
LFK digitaluo platforma ir leidzeklis komunikacejai ar sabīdreibu. Kotrys teik aicynuots pīsadaleit LFK digitaluo satura pylnveiduošonā: paleidzūt atšifrēt manuskriptus, kab tymūs raksteitū varātu automatiski meklēt, i tulkojūt tūs cytuos volūduos, atpazeistūt i precizejūt biļdēs radzamūs cylvākus i vītys, paleidzūt nūskaidruot folklorys pīraksteituoju i teicieju personeibys.
Dorba grupa:
Vadeituoja: Kristīne Pokratniece (2014-2018 Sanita Reinsone)
Programātuoji: Uldis Ķirsis i SEED IT komanda
Redaktoris: Elīna Gailīte, Justīne Jaudzema, Antra Upeniece, Digne Ūdre, Elvīra Žvarte
Specialisti, konsultanti: Ainārs Brūvelis, Dace Bula, Ieva Garda-Rozenberga, Baiba Krogzeme-Mosgorda, Sandis Laime, Aigars Lielbārdis, Elga Melne, Gatis Ozoliņš, Guntis Pakalns, Aldis Pūtelis, Una Smilgaine, Ieva Tihovska, Rita Treija, Māra Vīksna, Sanita Reinsone
Bejušuos darbineicis: Lingita Lina Bopulu, Signe Raudive, Anna Laganovska
Kontakti i atbolsts
E-posts: garamantas@lulfmi.lv
Twitter: @garamantas
Garamantas.lv atbolsta grupa jaunumim, diskusejom i vaicuojumim Facebook i draugiem.lv portalā.
Paļdis par volūdu tulkuojumim:
Nadežda Aleksejeva, Tsimafejs Avilins, Udo Bongarcs, Asta Katute, Hannes Korjus, Kaisa Kulasalu, Svetlana Pogodina, Kristīne Pokratniece, Valda Salmiņa, Inga Sindi.
Atbaļsteituoji
Projekts teik eistynuots ar LR Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis budžeta apakšprogramys 05.04.00 „Krišjāņa Barona Dainu skapis” i Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstu.
Sadarbeibys partneri i draugi:
Latvejā:
Cytur:


text:
Latvejis muziki, sagaidūt Latvejis vaļsts symtgadi, ir īrakstejuši latgalīšu dzīšmu izlasi “Celīs, bruoļ!”, informej Latgolys Producentu grupys puorstuovs Guntis Rasims.
Itūnedeļ leluokai auditorejai teik pīduovuota izlasis tituldzīsme “Pīmiņ, bruoļ”. Dzīsmis teksta i muzykys autori – Māris i Valdis Muktupāveli. Dzīsmi izpylda Renārs Kaupers (“Prāta Vētra”), Juoņs Aišpurs (“The Sound Poets”), Ingars Gusāns (“Sovvaļnīks”, “Borowa Mc”), Arņs Slobožanins (“Dabasu Durovys”).
Jaunuo dzīšmu izlase ir muziku veļtejums Latvejai symtgadis svātkūs.
12 latgalīšu dzīsmēs ir apsavīnuojuši vysaidu paaudžu i muzykys stilu muokslinīki: Renārs Kaupers, Juoņs Aišpurs, Kārlis Kazāks, Valters Frīdenbergs, Kristaps Rasims, Aigars Runčis, Arņs Slobožanins, Ingars Gusāns, Andris Eriņš, Guntra Kuzmina, Guntis Rasims, Atis Auzāns, Artūrs Uškāns i daudzi cyti.
Latgalīšu dzīšmu izlase ir atguodynuojums par 1917. goda Latgolys kongresu, kur latgalīši pījēme vaļstiski nūzeimeigu lāmumu – apsavīnuot ar puorejūs nūvodu – Vydzemis i Kūrzemis – latvīšim. Itys lāmums vāluok sekmēja kūpeigys Latvejis vaļsts izveidi.
Izlasē nadaudz cytaiduokūs aranžiejumūs ir īkļautys vysaidu stilu i laikmatu latgalīšu kulturai nūzeimeigys kompozicejis. Ite var atrast i latgalīšu tautys dzīsmis (“Kur gaismeņa”, “Rūžeņa”, “Tuoli dzeivoj” i tml.), i i vysaiduoku stilu i paaudžu zynomys latgalīšu originaldzīsmis (“Skaidra volūda”, “Īt muna tauta”, “Vysskaistuokai meitinei”, “Screen”, “Pusnakts Triādis” i cytys).
Latgalīšu dzīšmu izlasis CD “Celīs, bruoļ!” attaiseišonys pasuokums nūtiks 18. aprelī 16.00 Latgolys puorstuovnīceibā Reigā, Tūrņa īlā 4/III.
Projektu atbolsta: Kulturys ministrejis Latvejis Vaļsts symtgadis birojs i Latgolys Producentu Grupa.


text:
TEATRIS I KINA »
Rēzeknis teatrī “Joriks” pīaugšonys stuosts vīnā cielīnī “Dievs. Daba. Darbs”
Rēzeknis teatrī “Joriks” īstudāta vīncielīņa bierneibys kolaža piec Annys Brigaderis autobiografiskuo romana motivim – “Dievs. Daba. Darbs”. Pyrmizruode nūtiks 27.martā 18.00 stuņdēs. Īstudiejuma režisors Edgars Niklasons uzsver, ka Annys Brigaderis autobiografiskuos trilogejis pyrmuo daļaSkaiteit vaira »
Īstudej izruodi par Latvejis pādejū mežabruoli Juoni Pīnupu
Latvejis Nacionalajā teatrī nūrit dorbs pi izruodis “Mežainis”, tei viesteis par latgalīti, pretuošonuos kusteibys dalinīku Juoni Pīnupu, kurs nu meža izguoje tikai 1995. godā. Juo sliepšonuos dzymtajā pusē, Pelieču pogosta Vātraiņūs, ilga vasalu pusgodsymtu.Skaiteit vaira »
Izruodē stuosteis par latgalīšu parapsihologu Konstantinu Raudivi i juo piecnuovis dzeivis pietejumim
Dirty Deal Teatro radūšuo komanda īstudiejuse izruodi “Raudives radio” par Latgolā dzymušū parapsihologu Konstantinu Raudivi i juo pietejumim par piecnuovis dzeivi. Īstudiejuma “Raudives radio” pyrmizruode nūtiks 16. martā. Filozofs i parapsihologs Konstantins Raudive (1909Skaiteit vaira »
Vīstura Kairiša kinā “Piļsāta pi upis” golvonū varūni tāluos Dāvis Suharevskis
Pošuos februara beiguos uzsuoks zīmys ainu fiļmiešonu Vīstura Kairiša jaunajai kinai “Piļsāta pi upis”, kas byus latgalīšu volūdā. Pyrmūs kinys kadrus uzjims Latgolā – Kruoslovā, Ludzā i Rēzeknē. Kinys golvonuo varūņa Anša lūmai apstyprynuotsSkaiteit vaira »
“Latgaliešu rulete” pādejū reizi iz Daugovpiļs teatra skotuvis
9. februarī 18.30 stuņdēs pādejū reizi iz Daugovpiļs teatra skotuvis spēlēs ospruoteibu i nagaideitu paviersīņu pīpiļdeitū komedeju latgaliski “Latgaliešu rulete”. Līpeņu saimei liktiņs pīspieliejs laimeigū loterejis beletu. Kai jau kuorteigim cylvākim pīsanuok, teik uzaicynuotiSkaiteit vaira »
Akterus Vīstura Kairiša tūpūšajai kinai meklēs ari Kruoslovā
Portals lakuga.lv jau ziņuoje par aktiru atlasi Rēzeknē tūpūšajai režisora Vīstura Kairiša kinai “Piļsāta pi upis”, kas byus latgalīšu volūdā. Aktiru atlase turpynojās, i fiļmētīs grybātuoji aicynuoti iz kastingu Kruoslovā. Latgalīši, kuri gryb fiļmētīsSkaiteit vaira »
Aicynoj iz akteru atlasi Viestura Kairiša jaunajai kinai “Piļsāta pi upis”
Interesenti vysuos vacuma grupuos aicynuoti pīsadaleit režisora Viestura Kairiša jaunuos kinys “Piļsāta pi upis” akteru atlasē, kas nūtiks 8. janvarī nu 14.00 da 21.00 Rēzeknis Kulturys nomā, Bruoļu Skryndu īlā 3. Fiļmiešonys process ViesturaSkaiteit vaira »
LgSC Jelgovys birojs aicynoj iz kinu vokoru
Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” Jelgovys birojs aicynoj iz kinu vokoru 25. oktobrī 19.00 Sarmys īlā 4, Sabīdreibys integracejis puorvaļdis telpuos. Kinys byus par viesturiskom nūtikšonom 1917. godā, kod Latgola, kas tymā laikā beja KrīvejisSkaiteit vaira »
Baļtinovys teatra “Palādas” tyvuokuos izruodis
Baļtinovys teatris “Palādas” oktobra ūtrajā pusē vairuokuos vītuos uorpus Latgolys pīduovuos nūsavērt izruodis “Ontans i Anne” deveitū daļu “Ontans i saime”. 21. oktobrī 17.00 izruode paradzāta Jelgovys nūvoda Lelvircavā. Īīšonys moksa – 4-5 eiro.Skaiteit vaira »
Rēzeknis Tautys teatris aicynoj iz izruodi “Pupas” jaunā formatā
19. septembrī 18.30 Rēzeknis Tautys teatris aicynoj iz komedeju “Pupas” Rēzeknis kulturys nomā jaunā ustobys formatā, informej Rēzeknis Kulturys i turisma centra puorstuove Maija Upeniece. Izruode maineita, kab tū varātu aizvest i paruodeit ariSkaiteit vaira »
Daugovpiļs teatris ar izruodi “Latgaliešu rulete” gasteis Ludzā
24. septembrī 16.00 Ludzys Tautys nomā varēs izjust eistynu latgalīšu goru režisora Olega Šapošnikova īstudātajā šokejūšā komedejā “Latgaliešu rulete”, informej Daugovpiļs teatra puorstuove Janīna Ivanova. Izruode “Latgaliešu rulete” ir komedeja latgaliski, kurā natryukst niSkaiteit vaira »
Nacionalais teatris 99. sezonu atkluos ar “Klūgu mūku”
Sovu 99. sezonu Latvejis Nacionalais teatris atkluos ar Ingys Ābelis romana “Klūgu mūks” dramatiziejumu Indrys Ruogys režijā, kas pyrmizruodi pīdzeivuos 14. septembrī, informej teatra puorstuove Līga Rimšēviča. Režisoris Indrys Ruogys redzīnī “Klūgu mūks” runojSkaiteit vaira »
Rēzeknis piļsātys svātkūs paradzāta Streiča kinonakts mistereja
Rēzeknis piļsātys svātku ītvorūs 5. augustā 21.30 Festivala parkā nūtiks muzykalais breivdobys koncertizvadums “Streiča kinonakts mistērija Rēzeknē”, kurymā varēs izbaudeit Juoņa Streiča zynomuokūs kinu epizodis, citatus i breineigū muzyku, informej Rēzeknis Kulturys i turisma centra reklamys specialisteSkaiteit vaira »
Juoņa dīnys vokorā LTV1 varēs vērtīs izruodi “Latgola.lv 2”
Pošā Juoņa dīnys vokorā, 24. junī, 21.20, Latvejis Televizejis 1. kanalā “Teātris.zip” nūslēgs sovu pīktū sezonu ar Latvejis Nacionaluo teatra izruodi “Latgola.lv 2”, viestej informacejis televizejis sātyslopā. Kod nūleiguots i sagaideits jau mīreiguoks JuoņuSkaiteit vaira »


text:
Kronvalda bulvāris 2
Centra rajons, Rīga, LV-1010
Latvia
Latvejis Nacionalajā teatrī skotoma izruode “Mežainis”, kas viestej par latgalīti, pretuošonuos kusteibys dalinīku Juoni Pīnupu, kurs nu meža izguoje tikai 1995. godā. Juo sliepšonuos dzymtajā pusē, Pelieču pogosta Vātraiņūs, ilga vasalu pusgodsymtu. Lugu “Mežainis” veidoj dramaturgs Juoņs (Jānis) Balodis i režisors Valters Sīlis, ryupeigi izpietūt J. Pīnupa dzeivis gaitys, nūvodnīku i rodu atminis. Suokūtnieji izruodi īstudēje Lītovā.
Juoņs Pīnups dzims Pelieču pogosta Kotļeru sādžys Vātraiņūs 1925. godā. 1944. goda augustā Juoni Pīnupu kai Jaunaglyunys lauksaimnīceibys školys studentu īsauce Sorkonajā armejā. Ceiņā Madlīnys mežā, 1944. goda 19. septembrī, Juoni Pīnupu kontuzēja. Puori krytušūs mīsom guojuši vuocu soldoti, sperūt i šaunūt iz myrušajim. Juoņs Pīnups asūt guliejs iz zemis i gaidejs sovu liktini, bet palics vuocu karaveiru napamaneits. Piečuok izliems atsagrīzt sovā dzymtajā pusē.
Ceļš iz sātu bejs gars i gryuts. Juoņs Pīnups nūguoja apmāram 250 kilometru i 1944. goda 7. oktobra naktī tyka da sovai sātai. Nu tuo laika Juoņs Pīnups suoce slieptīs nu padūmu varys īstuodem i svešim ļaudim, partū ka par dezertiešonu nu Sorkonuos armejis jū varēja nūsaut ci izsyuteit iz Sibiri, kai ari varēja sūdeit juo saimis lūcekļus. 1991. godā, Latvejai atjaunojūt sovu vaļstiskumu, Juoņs Pīnups nasasteidze atkluot sovu personeibu, partū ka Krīvejis karaspāks vēļ beja Latvejā i jis beiduos. Tys nūtyka tikai piec dažim godim – 1995. goda 9. maijā Juoņs Pīnups grīzēs Pelieču pogosta policejā. Dreiž piec tam jam pīškeire Latvejis piļsūneibu i pasi.