text:
Par dzeivi vīnsātuos /Vacūs gazetu viests
Par izīšonu nu cīmim vīnsātuos jau „Drywā” beja daudzi raksteits, bet ikdīniška dzeive spīž mani saceit vēļ naz’cik vuordu šimā lītā. Es dzeivoju draudzē, kur jau nava cīmu: vysi saiminīki dzeivoj vīnsātuos. Cyti pādejūs godūs atstuoja cīma dzeivi, bet var atrast ari taidus, kuri jau 14 godu dzeivoj vīnsātuos. Maņ beja izdeveiba runuot ar divejim saiminīkim, kuri jau 14 godu kai dzeivoj iz sova gabaleņa. Vīns nu tim Kl., kam zemis 9 desetinys, teice: „Mes asam 4 cylvāki: vaca muote un mes treis struodnīki. Koleidz dzeivojom cīmā, ikkotru pavasar maņ beja juobrauc iz Kuorsovu, ka nūpierkt maizis deļ puordzeivuošonys. Pyrmī 4 godi piec izadaleišonys maņ beja dīzgon gryuti, cikom puorcieļu sātu, īrikteju teirumus. Bet tagad varu pateikt Dīvam. Nagul’ maņ par veļti (kai tys beja cīmā) nivīns styureits zemis: vacuos ežys, kryumi, purini, kryušu pļovys – vysur aug, vyss īt lobumā, piec lobys īkūpšonys zeme suoka lobuok ražuot. Nasaskotūt iz naaugleigu godu, maizis, jo naatlīk puordūšonai, sev vysod pīteik.” Tuo pat cīma saiminīks Cd., kam ir 34 desetinys, tai sovys zemis viesturi izskaidruoja. Šam asūt tikai 3 struodnīki-cylvāki. Koleidz dzeivuojis cīmā, bejis vysaidi. „Eiši runojūt, es bods nabaudeju, bet monta ari naredzieju. CIkom struodnīkus apmoksuoji, pabauroji i apgierbi, moz i pašam atlyka. Teirumi beja vysā nūlīsuojuši, maiza auga vuoji. Pats struoduoju gryušuok na tagad, i tikkū varieju iztikt. Maizis gon napierku, bet puordūšonai ari naatlyka. Pyrmī godi piec izadaleišonys maņ beja pagryuti, bet tagad varu tik prīcuotīs. Caturpadsmyts gods kai atstuoju cīma dzeivi i jau šūgod ostoitu symtu īguļdeju bankā (pyrmūs godus daudz naudys vajadzieja, cikom puorsacieļu). Šitū puortyku i montu maņ deve tikai vīnsātys dzeive. Maņ ir vairuok lūpu (gūvu); lūpi māsloj munu teirumu, vairoj ražu. Es jau tagad vairs nazynu naaugleigu godu. Ikkotru godu puordūdu pulku svīsta, i tys monts maņ nuok kešā”.
Tai runoj vīnsietnīki, vīnkuorši, naizgleituoti latvīši, kuri jau nūdzeivuojuši vīnsātā 14 godus. Cīši nūžālojama līta, ka myusu zemnīki par daudzi turīs pi cīmim. Par vīnsātom vysaidi i sovaidi pruotoj, bet pa šai dīnai sied kūpā kai bezdeleigys zem vīna jumta. Vīns beistās, ka jū pīkruops pi zemis izdaleišonys, ka naleidza zemi izdaleis. Cyts pruotoj, ka vīnsātā var jū slapkauni nūmūceit, apzagt zagli. Tam otkon baile, ka nabyus kur lūpu ganeit, ka stryču napīsajemsi i t.t. Voi byutu daudzi gudruok, – atlikt breivu laiku, nūbraukt un apsavērt sovus pat bruoļus-latvīšus, kuri jau ilguokus godus dzeivoj vīnsātuos? Patīši, vārts byutu vītā tuo, ka streidētīs un lomuotīs! Ir tak jau vasalys draudzis Latvejā, kur ilguokus godus latvīši dzeivoj vīnsātuos. Pīmāram, Borkova, Varakļuoni, Bierži, Bolvi i cytys. Tur moz cīmu, lielums dzeivoj vīnsātuos. Labi zynomys maņ šituos draudzis. Naasu saticis nivīna zemnīka, kurs nūžāluotu, ka izguboja nu cīma vīnsātā. Ka pavaicuosi, voi viņš nagrybātu otkon grīztīs iz cīma dzeivi, atteic: kas jau reizi īsuocis ēst boltu maizi, tam piec sānoluoja malna garūzeņa par daudz ryugta. Kam pateik streidi, tīsys i nabadzeiba, tys viņ var mīļuot cīma dzeivi!
Puovuls Vuorgulis
Olūts: DRYWA. – Sanktpīterburga, 1912. g. 24. oktobrī. – Nr. 136. – 2. pl.


c: text/html

text:
Jau ostoitū reizi nūtiks festivals “Muzykys skrytuļs”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Latgalīšu muzykys i muokslys baudeituojus nu 24. leidz 26. juļam Daugovpiļs nūvoda Leiksnā puļcēs festivals “Muzykys skrytuļs”. Itūgod latgalīšu muzykys festivals nūtiks ostoitū reizi.
Festivalu atkluos 24. julī ar jautrim Leiksnys daņčim, kurus aicynuos izdoncuot Latgolys atraktivuokuos daņču grupys i kapellys. Festivala sastdīnis, 25. juļa, koncertūs uzastuos latgalīšu jaunuos grupys i byus vareiba baudeit jau atpazeistamu grupu uzastuošonu, sūla pasuokuma organizatori. Sovukuort svātdīņ, 26. julī, Leiksnys Vyssvātuos Jezus Sirds Ruomys katuoļu bazneicā nūtiks goreiguos muzykys koncerts.
Festivala ītvorūs nūtiks ari nu jau tradicionalais pleners “Muokslys skrytuļs”, byus apsaveramys muokslinīku izstuodis, byus bārnu piļsieteņa i “lobūs sajiutu” tierdzeņš.
Latgalīšu muzykys festivals “Muzykys Skrytuļs” pyrmū reizi nūtyka 2005. godā ar mierki popularizēt latgaliskū identitati i sekmēt jaunu dzīšmu radeišonu latgaliski. Festivals vysim apmaklātuojim ir bez moksys, partū ka festivala organizatori aicinoj “kruot na tikai naudu”, a vyslobuokuos vosorys atminis!
Festivalu tradicionali reikoj Leiksnys pogosta puorvaļde i festivala iniciatoru grupa, savukuort finansiali atbolsta Daugovpiļs nūvoda dūme.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Izguojuse pādejuo Ontona Slišāna gruomota bārnim
2011. goda 28. decembrī dzejnīks, publicists, folklorys vuociejs i pietnīks, kulturys darbinīks Ontons Slišāns svynātu 63. dzimšonys dīnu. Ir paguojs gods nu šaļts, kod Ontona Slišāna vaira nav storp myusim. Tik daudzi, cik Ontons izdareja vīns pats sovys dzeivis laikā, myusim vysim, apkūpojūt spākus, ir juoturpynoj dareit kūpā.
Goda nūslāgumā 28. decembrī tyka atzeimāta Ontona Slišāna dzimšonys dīna, snīdzūt atskaiti gon Ontonam, gon myusim pošim, kū asam padarejušs goda laikā, kab turpynuotu Ontona Slišāna īsuoktūs dorbus folklorys, viesturis pieteišonā i namaterialuo kulturys montuojuma populariziešonā.
28. decembrī Upeitis Tautys nomā nūtyka Ontona Slišāna 14. gruomotys bārnim „Labi, ka labi” prezentaceja. Gruomotys izīšonu atbaļsteja Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programma. Vileks nūvoda dūmis prīšksādātuojs Sergejs Maksimovs, pīsadolūt gruomotys prezentacejā, atzyna, ka pyrmū reizi pīsadola gruomotys prezentacejā, kurys autora vaira nav itymā pasaulī. „Ontons deve lelu īguļdejumu munā sirdī, munā darbeibā. Ontons ir vīns nu tim nadaudzajim dzejnīkim, kurs saprota sovu miseju. Jis deve nūruodejumus i vierzīni gon mums – politikim, gon vysai tautai, iz kurīni mums byutu juosatīc i kaidys ir myusu pamatvierteibys. Jis napuormete, jis nūruodeja, kū mes darejom pareizi, i nasakautreja aizruodeit iz tū, kū mes darejom napareizi. Napuorspiejama ir Ontona ideja, ka jaunuo gruomota „Labi, ka labi” dūs īspieju bārnim vuiceitīs na tik skaiteit latgaliski, bet ari guoduot latgaliski. Folkloru navar ītierpt vuordūs, tū var just i puordzeivuot – voi „Upeitis Uobeļduorzā”, voi kod dzīd Upeitis, Škilbanu, Latgolys sīvys i veiri, tik tod mes saprūtam, kas ir folklora,” puordūmuos dalejuos S.Maksimovs. Vileks nūvoda dūmis prīšksādātuojs atzineigi nūviertieja ari Ontona Slišāna saimis īguļdejumu dzejnīka ideju turpynuošonā, pasateice Andrim Slišānam par uzjiemeibu izdūt jaunū gruomotu i vielēja turpynuot Ontona īsuoktūs dorbus, kab vuoktu i apkūpuotu folkloru i latgalīšu tradicejis.
Ari Škilbanu pogosta puorvaļdīnks Andris Mežals pasateice Slišānu saimei par īguļdeitū dorbu i uzjiemeibu turpynuot Ontona Slišāna dorbus. „Kū vaira paīt laika, tū vaira mes saprūtam, ka juo pītryukst arviņ vaira. Juo pītryukst na viņ saimei, na viņ Upeitei i Škilbanu pogostam, bet ari Latgolai i Latvejai. Ontons Slišāns vēļ ilgi, ilgi paliks myusu atmiņuos,” saceja A.Mežals.
Upeitis Tautys noma vadeituojs Andris Slišāns īpazeistynuoja pasuocīņa dalinīkus ar vysom Ontona Slišāna gruomotom, kas izguojušs bārnim. Dīvam žāļ vīneiguo autora pasaulī, kurs raksteja ailis bārnim latgaliski, itei gruomota – „Labi, ka labi” – byus pādejuo, itymā gruomotā izdūti vysi Ontona Slišāna saraksteitī dzejūli bārnim. Deļtuo Andris Slišāns aicynuoja tūpūšūs dzejnīkus raksteit dzeju bārnim latgaliski. Ontona Slišāna savuoktuo i apkūpuotuo materiala pīaugušajim gon byušūt vēļ vairuokom gruomotom.
Jaunuo, kruosainuo gruomota „Labi, ka labi” ir dūmuota bārnim, kuri suoc vuoceitīs skaiteit. Kab gruomota bārnim patyktu, tū papyldynoj nūvodneicys Rudeitis Kašys kruosainī, dzeiveigī zeimiejumi.
Kūpā Ontonam Slišānam ir izguojušs četrpadsmit gruomotys bārnim: „Raibī panti” (1991), „Lyugums sapneišam” (1992), „Par gadskārtu Jānīts nāca” (1993), „Cik vējam krāsu?” (1994), „Zynamōs meikleites” (1995), „Ziemneši” (1996), „Rūtaļu gods” (1997), „Rotaļa” (1998), „Saulei par prieku” (1999), „Nepareizais” (2000), „Laiks” (2001), „12” (2006), „Rūtaļu vydā” (2009), „Labi, ka labi” (2011).
Andris Slišāns par kotru izdūtū gruomotu prota pastuosteit stuostu, kai tei topuse. Andra paaudze ir izauguse ar ailem nu kruojumim „Raibī panti” i „Lyugums sapneišam”, daudzus Ontona Slišāna dzejūļus skaita Upeitis pamatškolys stuņdēs. Pyrmuos izdūtuos gruomotys ir nalelys brošurenis, nav izdūtys bīzajūs vuokūs, nav kruosainūs karteņu, bet tys namazynoj gruomotu vierteibu. Pādejūs godūs gruomotom zeimiejumus zeimiejuši gon Rēzeknis Muokslys školys bārni, gon Upeitis cīma bārni. Kruojumā „12” Ontona Slišāna bārnu dzejūli ir puormeiti 12 volūduos. Kruojumā „Rūtaļu vydā” lobuokī dzejūli ir na viņ latgaliski i latviski, bet ari lītuviski i žemaitiski, kab sābruzemis bārni ari īsavuiceitu Ontona Slišāna ailis.
Gruomotys „Labi, ka labi” pasuocīnī uzastuoja tūpūšī muzykanti Kate i Dominiks Slišāni, Uko Kokņevičs, Osvalds Roze, Dagneja Razminoviča, Baļtinovys Muzykys školys vijūļnīku ansamblis i klarnetistu trio. Ontona Slišāna ailis deklamēja i skaiteja Andris Slišāns, Elvita Krakope i Sinteja Vizule. Sūla daņci demonstrēja Upeitis pamatškolys bārni, ritmikys sūļus ruodeja Upeitis Tautys noma ritmikys puļceņa dalinīki, i nūslāgumā dzīduoja Upeitis jaunīšu folklorys kūpys jaunuos sīvys, kurys puorlīcynūši paruodeja, ka ir i byus spieceigys dzīduošonys tradicejis turpynuotuojis Škilbanu pogostā. Vysi bārni i pīaugušī, kuri beja sagatavejušs prīšknasumus, sajieme duovonā jaunū gruomotu „Labi, ka labi”.
Teksts i kartenis: Vineta Zeltkalne sadarbeibā ar Upeitis Tautys noma vadeituoju Andri Slišānu.
.


text:
Latgolys Studentu centram Daugpilī byut!
Ituo goda 23. novembrī LgSC Daugpiļs bīdri reikova rodušū diskuseju ”Voi Daugpilī ir vajadzeigs LgSC?”, iz kuru bie aicynuoti gon LgSC asūšī bīdri, gon vysi interesenti, kurus interesej LgSC darbeiba, miseja, mierki, vierteibys i nuokūtnis redziejums.
Vokora pyrmū dali suokom ar naformaluos izgleiteibys metožu īsapazeišonuos aktivitatem. Iz diskusejom beja atguojuš cylvāki, kas LgSC dorbojas jau vairuokus godus, gon ari tī, kuri par bīdreibys aktivitatem suokuši interesētīs saleidzynūši naseņ.
Tod rodūšā veidā raudzejom atsaceit iz diskusejis svareiguokū vaicojumu– voi Daugpilī ir vajadzeigs LgSC? Taipoš ari raudzejom saprast, kū kotrs nu myusu ir gotovs pa eistam dareit, kab LgSC byutu pastuoveit spiejeigs, populars, vajadzeigs ari Daugpilī.
Tū vysu apsprīžūt i izsokūt vysus argumentus, kas beja myusu reiceibā, saprotom, ka LgSC DAUGPILĪ IR VAJADZEIGS!!! Taipoš cīši pozitivi viertejams fakts, ka vysi diskusejis dalinīki ir gotovi dūt arī sovu īguļdejumu, kab veicynuotu LgSC darbeibu. Mūsu vydā beja gon cylvāki, kuri gryb reikuot pasuocīņus, gon taidi, kuri gotovi raksteit projektus, rokstus avīzei, veiduot reklamys, kai ari dareit veļ daudz kū cytu, kab nūdrūšynuotu piļnvierteigu LgSC darbeibu.
Tyka apsprīsti arī cyti svareigi vaicojumi – par bīdreibys biroja telpom, vadeituoja dorbu, vysaidim pasuocīnim tyvuokā i tuoluokā laikā, kai ari īskicāti pīturys punkti nuokušajai sasatikšonys reizei, kurā paradzāts klauseitīs LgSC interesentis Evys prezentaceju par Latgolys viesturi i latgalīšū volūdys pareizraksteibu. Taipoš LgSC bīdrs – Dagneja stuosteis par bīdreibys snāgtojom prīšrūceibom, par sevis atteisteišonu i vuiceišonūs, par sovu ideju, projektu realizeišonu, dorbojūtīs navaļstiskā organizacejā.
Ja Tevi interesej vyss, kas saisteits ar Latgolu, latgalīšu kultūru i volūdu, bet Tu veļ naesi īsasaistiejs LgSC darbeibā, tod drūši atej, pasaver iz vītys, kai nūteik sarunys, ideju radeišona, diskusejis, i pīsavīnoj myusu rodūšajai i atraktivajai LgSC saimei! I, kab byutu drūšuok i jautruok, pagiun leidza kaidu leidzeigi dūmojūšu draugu!
Cytu reizi sasateikam 29.11.2011., plkst. 17:00, Daugpilī Parādis īlis 11 „koju” 15. ustobeņā (pajem leidza kaidu dokumenti, kū atstuot dežurantei)!
LgSC praktikante DU studente Agnese


text:
Grupai “Bez PVN” jauna dzīsme i video “Nabyus baiss(t)”
Dzīsmis muzykys i vuordu autors ir Kristaps Rasims, tei īraksteita studejuos “Hodila Records” i “Reiga”, dzīsmi miksēja Krišjānis Geidāns, masterēja Kaspars Ansons. Par pyušamūs instrumentu īspēlem grupa paļdis soka Denisam Smirnovam.
Dzīsmis "Nabyus baiss(t)" video operators ir Ivars Utināns, kusteibu horeografs – Ilmārs Dreļs. Video pīsadola Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys pyutieju orkestris, bet video fiļmēts Latgolys viestnīceibā GORS i Natalejis Draudzenis vydsškolā.
Par dzīsmis ideju teksta autors Kristaps Rasims soka: “Mums kotram ir juopuorvar sovi dzeivis lada kolni, kas aizsoluši stuov prīškā kasdīnys rutinā. Tūmār leluokais lada kolns esi tu pats sev. Myusu bailis ir tuos, kas mums aiztaisa ceļus, pa kurim mes varātu augt. Vajaga sapņuot – sapņuot ar vierīni, nasabeit dareit lelys lītys i svīstīs nazynomajā. Kotrys myusu padareitais dorbs i vuords maina pasauli. I tys ir viņ myusu pošu rūkuos, iz kuru pusi mes jū maineisim! Nasabeist – dori!”
Grupā “Bez PVN” dorbojās – Kristaps Rasims (bolss, bandžo), Guntis Rasims (bolss, akordeons), Juris Vucāns (bolss, elektriskuo gitara, samplers), Valdis Vucāns (basgitara) i Normans Bārbals (bungys).
“Bez PVN” sajāmuši vairuokys latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks”, tūs vydā ari itūgod “Boņuks 2018”.
2019. goda 26. oktobrī grupa aicynoj iz sovu lelkoncertu "Rūbeži" Latgolys viestnīceibā GORS. Beletus var nūpierkt ITE.


text:
Kai pateik/napateik itei sātys lopa?
- This topic has 23 replies, 1 voice, and was last updated 2 weeks, 1 day ago by NojusPocius.
-
AutorsIeraksti
-
Īrokst sovus dūmys par itū lopu. Īrūsynuojumus. Var ari kritiku.
Ontūns PēzdaGuest
- This topic was modified 10 months, 1 week ago by Juris Viļums.
Lopa ir lāta, nauzrunoj i ir naparūceiga lītuotuojam. Uzsvoram juobyut iz diskuseju par kongresu i kongresa vaicuojumim, koč gon izaver, ka vyss jau ir izlamts, vacī vadūni salykti tymūs pošūs omotūs i vysdreižuok zynuotniskī referenti byus tī poši, kas pyrma 5 godu. I par kū nūvodvuiceibys murgi, kas naatzatīc iz kongresu, ir itamā lopā – metit uorā i namāslojit “ēteru”?Ontūns PēzdaGuest
Lopā datryukst 2017.goda kongresa rezolucejys. Vajadzātu ari kongresa Statūtus, lai nabyutu šaurys personu grupys diktatura – kas kongresu organziej, kas dorbojās orgkomitejā, kaidys tīseibys delegatim, kaidi vaicuojumi teik izskatēti, kas izvērtēj referatus, kai nūteik bolsuošona par rezoluceju voi izskotamajim vaicuojumim, kaida byus dorba kuorteiba i t.t.
////
A lopā burti nav puormejami iz šmukuokim? Maņ cīši napateik burtu forma i stails. I ite, kur var rakstēt komentarus – voi ta najēdzit latvīšu volūdu i navarit tūs angļu “your information”, “name”, “mail”, “website” puorlabuot???Juris VilumsGuest
Rezoļuceji i vysus cytus 2017.goda kongresa materialus nūteikti daliksim. Na vysu iz reizis.
Seikuoka informaceja par 2022.goda kongresu ari tiks publicāta vystyvuokajā laikā.
Voi Jius, Pēzdas kungs, esit gotovs ari kai īsasaisteit dorbu dareišonā?Ontūns PēzdaGuest
1. Ō, tūmār ir atgrīzeniskuo saite. Maņ jau ruodējās, ka te nivīns naskaita forumā uzraksteitū.
2. Švaki, ka vyss bez diskusejys i plošuokys dūmu apmainis jau izlamts, i vystyvuokajā laikā tyks nūpublicāts.
3. Vīnmār asmu gotovs. Bet, kas par dorbu, kas byus prīkšnīks, kam vajadzēs atsaskaitēt i kas moksuos olgu?
////
Kuo lopā vēl datryukst? Strategiskuos informcejys – kaida čorta pēc juoreikoj Kongresu!? Kam jys vajadzeigs? Kū jys rysynoj? Tāņ izaver, ka tei ir i byus t.s. zynuotnīku saīšona kūpā reizi 5 godūs, lai apsasprīstūs par izpieteitajim objektim: Latgolu, latgalīšim i latgalīšu volūdu. Normāli byutu, ka latgalīši, naskaitūt t.s. zynuotnīkus, itamā Kongresā nav tikai objekts, bet ir subjekts, kas pats izlemj sovu nuokūtnī, a navys kura nuokūtni nūsoka t.s. zynuotnīki. Itam juobyut latgalīšu, a navys zynuotnīku Kongresam.
1.Atgrīzeniskuo saite i leluoka aktivitate ite nūteikti padruskai augs. pagaidam vēļ visi guļ i dūmoj, ka da Kongresam vēļ cīš tuoļ 🙂
2. Nikas nav izlamts. Niu kai reize kotrs, kas pīzasoka, īroksta ari sovus prīkšlykumus rezoļucejai.
3. Prīkšnīks i olga… skaiteišu tū par jūku.
Strategiskū i statistiskū informaceji kai reize tod varātu byut apkūpuota nu tim Kongresa dalinīkim, kas gotovi ari poši kaidu ziņuojumu/viestejumu/analizi dūt. Nivīnam koč kaida konkreta zynuotniskuo grada ci LZA akademiķa kartis naprosa. “Zynuotnīks” – tys taids gona vyspuorejs apzeimejums. Cylvāks, kurs koč kū ZYNA i kam ir ar kū pasadaleit. 🙂 Teoretikis ci praktikis – tam nav nūzeimis, lobuok ka nu obeju pušu.OntūnsGuest
Tai i nasaprotu kai var pīzateiktīs iz kongresu. Man nav gūgla eposta! Bez gūgles as navaru!
/////
A kas var īsnīgt rezoluceju – a) tikai delegati voi b) tikai delegati i daleibnīki voi c) pilneigi vysi, ari tī, kuri kongresā napīzadalēsīs nīvīnu dīnu i nabyus iz vītys?
/////
Nazasmejīs par olgu! Mož Šuplisnska Tevi čakarej i izmontoj, bet Saeima ar Teirumnīka kunga atbolstu Kongresam īdeva 10 000 eiro.
– Googles kontu vajag tikai tod, ka gribi pīsasaceit ar referatu. Delegati i klauseituoji anketu var aizpiļdeit bez jabkaida īrūbežuojuma. Sevkurā gadejumā, ka rūnās kaidys problemys voi vaicuojumi – rokstit iz info@latgolyskongress.lv Raudzeisim paleidzēt.
– Prīšklykumus rezoļucejai var snīgt kotrs. Ka na cytaiž, koč voi ite pat forumā – tam kai reize izveiduota atseviška sadaļa.
– Olgys i prīkšnīka vaicuojums beja Tev svareigs, Ontūn! 😉 Es nasagloboju zam sagvuorda – pats asu sev prīkšnīks i muni īnāmumi ir visim breivai apsaverami – jūprūjom kotru godu snādzu omotpersonys deklaraceji.
– 10000 eiru Latgalīšu kulturys bīdreibai īdūs (cik zynu, vēļ nav kontā īguojs) nu vaļsts budžeta ar Saeimys vairuokuma boluojumu piec vysys koalicejis puorstuovu kūpeiga prīkšlykuma. Tuoluokī celi (i naceli) nav dokumentali pīruodami, deļ tam ir tikai spekulacejis.
P.S. Aicynoju itū forumu izmontuot pruoteigi i “pa dzelai”. Mani jau suokumā breidynova, ka juolīk īspieja ite raksteit tikai autorizātom personom, tok aizstuovieju ideji, ka itai sadaļai juobyut piec īspiejis plašuok pīejamai. Dūmoju, ka latgalīši ir sapruoteigi ļauds i nav problemu ar “saturiešonu”. Ka tai nabyus, tod daīs jimt itū īspieji nūst, tod otkon byus kaids, kas žāluosīs, ka jam nav G-konta, FB profila ni Twittera… Ot, taidys dzelys, bruoļ!Juris SaukānsGuest
Bez Teirumnīka k-ga atbolsta Saeima nūteikti naīdūtu nikō… Taids jūceigs uzvōrds Ontonam…MiterānsGuest
Paļdis par demokrateju i komentāru dzēšonu! Ar tū itei sātys lopa napateik.
Komentari lopā nateik dzāsti. Ka ir kas vierteigs pasokams, vysod lobpruot visi uzklkauseisim i puorskaiteisim. Forumā gon teik saturs drusku redigāts, lai nav ite citim juolosa vysaidys anonimys jieleibys.Foruma skaiteituojsGuest
2022.godā dzēšona saucas satura redigēšona? :)))
Kura vierteiga dūma ci vierteigs prīšklykums tyka dzāsts/redigāts? Pīrokst vēļreiz – lai ite pastuov i dora kaunu lopys administratorim.Foruma skaiteituojsGuest
Kaidam tei beja vierteiga dūma. Kaidam apkaunojūša voi kritizejūša, bet Satversme jūprūjom aizstuov dūmys i uzskotu breiveibu. Dzēšona uorā ir vyseistuokuo cenzūra.
Kai lai zynu, kas kuram dora kaunu voi nadora? Man mož kaunu dora nūvodnīce Šuplinska i nūvodnīks Viļums ar sovim populistiskajim uzskotim, bet as ar tū spieju sadzeivuot i pījemu, ka jī dūmoj sovaižuok nikai es.
Kotrā ziņā forums paruoda, ka, ja nadūmuosi kai lopys administrators (kongresa organizatori?), tod tiksi izdzāsts.
Anonimi var māzuot iz žūga i raksteit koč kaidus simbolus… Tikai piec tam navajag breinuotīs, ka žūga eipašnīks taidus kiezejumus aizkruosoj. I tei nav cenzura.
Ka kaids dora Tev kaunu, tod pasok jīm personeigi voi sok tū iz “sova žūga”. A itai raksteidams tikai pīmāzoj kūpejū telpu, kurā visi ceram iz kaidu pruoteigu pamatuotu īsacejumu lopys saturam ci rezoļucejis redakcejai. Kai jau īprīšk raksteju, ka ir kas nu tuo – rokst drūsai!
-
AutorsIeraksti


text:
Izdūts katuoļu dīvakolpuojumam “Ryugtuos suopes” veļteits muzykys disks
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Izdūts katuoļu dīvakolpuojumam “Ryugtuos suopes” veļteits muzykys disks (CD), kurā apkūpuoti Gavieņa laika dzīduojumi Aglyunys bazilikys Kora školys absolventu i dūmubīdru, kai ari prīstera Aigara Bernāna izpiļdejumā, viestej diska izdevieju atsyuteituo informaceja. “Ryugtuos suopes” Latgolā ir Katuoļu Bazneicai cīši nūzeimeiga muzykali liturgiska forma, kur bazneicys dzīsmis sasavej vīnuotuos lyugšonuos ar senejūs gregoriskūs dzīduojumu melodejom i latiņu himnu tekstim.
Goreigūs dzīšmu-lyugšonu cyklys “Ryugtuos suopes” par tradiceju Latgolā palyka 19. godu symta laikā i pamatuoti var tikt skaiteitys par specifiski latgalisku kulturys montuojuma daļu. Jam ari myusdīnu Latgolā ir cīši zeimeiga lūma katuoļu liturgejā – “Ryugtuos suopes” Latgolys katuoļu bazneicuos ir tradicionals Gavieņa laika tautys dīvakolpuojums, kurā kotru gavieni (nu Palnu trešdīnis leidz Lelajai sastdīnei) teik izdzīduots dramatizāts Kristus cīsšonu apskots.
Laika gaitā ir veiduoti vysaidi Gavieņa laika dīvakolpuojumi, kas, godu symtim īmūt, ir palykuši i par ticeiguos tautys muziciešonys sastuovdaļu, i par akademiskuos muzykys žanrim. “Ryugtūs suopu” izceļsme 17.–18. godu symtu mejā saistuos ar Varšovys sv. Krysta bazneicu, kurā sv. Roha bruoleibys bīdri īsuoce Kristus cīsšonu apdūmuošonys dīvakolpuojuma tradiceju. Dīvakolpuojuma muzykaluo veiduojuma pamatā beja jau zynomu melodeju i tekstu salykums, kur vīnuotā lyugšonā sasaveja senejūs gregoriskūs dzīduojumu melodejis i latiņu himnu teksti ar godu symtim zynomom pūļu bazneicys dzīsmem. 1707. godā dzīduojumu kūpumu izdeve nalelā gruomateņā ar nūsaukumu “Mirru saiškis nu Getzemanes duorza voi skumeiguos žālobys par Dīva Dāla ryugtajom cīsšonom” (Snopek mirry z Ogroda Gethsemańskiego, albo żałosne Gorzkiej Męki Syna Bożego). Eisā laikā itys Kristus cīsšonu pīminis dīvakolpuojums izaplateja pa vysu Pūleju i daudzvīt palyka par obligatu Gavieņa laika dīvakolpuojumu. Jau 18. godu symta ūtrajā pusē “Ryugtūs suopu” melodejis i teksti beja pazeistami ari Latvejis teritorijā. I tai jau garuok par divejim godu symtim “Ryugtuos suopes” skaņ ari Latgolā. Latgalīšu volūdā dzīduojumu kūpums pazeistams kai “Ryugtuos suopes”, bet latvīšu literarajā volūdā – “Rūgtās asaras”.
““Ryugtūs suopu” fenomens da šam Latvejā vyspuor nav pieteits, i tradicejis zynuotuoju ir moz. Pyrmī zynomī itūs dzīduojumu teksti, kas sasaglobovuši leidz myusu dīnom, ir atrūnami 1771. godā izdūtā latgalīšu lyugšonu gruomotā. Nu tuo laika “Ryugtūs suopu” melodejis puorsamontoj mutiski, muzykalais materials kur nakur draudzēs tok atsaškir, bet tradiceja vys sasagloboj, tik leidz ar izmierstūšajom lauku draudzem cīši sasamazynoj. Itys muzykys disks ir raudzejums dzīduojumus “īmyužynuot”, kab saglobuotu tūs i padareitu radzamus interesentim i pietnīkim, kurī da šam vaira viereibys pīgrīzuši, par pīmāru, myrušūs oficejam i maja dīvakolpuojumim Latgolā i tt. Jamūt vārā jaunūs Covid-19 pandemejis apstuokļus, dzīšmu īroksti paleidzēs ari sevkuram ticeigajam lyugtīs sātā i kolpuos ari kai Latgolys katuoļu tradicionalūs dzīšmu pošmuoceibys leidzeklis,” pīzeist prīsters Aigars Bernāns.
“Prīca, ka ir pasalūbs itū senejū dīvaakolpuojumu īmyužynuot skaņu muzykys albumā. Iz kūpeigu lyugšonu aicynoj “Ryugtūs suopu” verseja koram – kai sīvīšu bolsūs a cappela, tai solo i vīnbaļseigā i daudzbaļseigā dzīduojumā koram ar vargaņu pavadejumu. Nūvieleju, kab Aglyunys Dīvmuotis tyvumā sagataveitais īroksts aizkustynoj ticeigūs sirdis i aicynoj iz sirsneigu lyugšonu, kai ari vadynoj dzīduotuojus vēļ uzticeiguok kolpuot Bazneicai i dzīduot Dīva gūdam,” nūruoda Latvejis Muzykys akademejis Muzykologejis katedrys docente Īva Rozenbaha.
Projekta golvonais organizators ir Daugovpiļs “Dīva Žālsirdeibys” draudzis prīsters Aigars Bernāns, kurs turpynoj ari apkolpuot Preiļu nūvoda Pīneņu Jezus Sirds draudzi. Sovutīs projekta muzykaluo puse ir ilggadejuos Aglyunys bazilikys muzykaluos dzeivis vadeituojis i varganistis Īvys Lazdānis atbiļdeibā. Dīvakolpuojuma “Ryugtuos suopes” skaņu īroksts taiseits 2021. gods 25. septembrī Aglyunys bazilikā skaņu režisora Mūdra Bierzeņa vadeibā.
CD izdeviejs – SIA “CYMUSS”. Albums izdūts ar Latgolys Regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts kulturkapitala fonda i A/S “Latvejis vaļsts meži” finansialu atspaidu. CD var nūpierkt škārsteikla veikalā taiseitslatgola.lv.


text:
Aizvadeita pyrmuo seminara “Roksti!” dīna
Paguojuse pyrmuo latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis seminara “Roksti!” dīna. Seminars nūteik šmukā Vileks nūvoda Škilbanu pogosta vītā – Balkanu dobys porkā. Šudiņ ite sasapuļciejuši 17 ļauds, nu cytuos dīnuos gaidomi vēļ papildspāki.
Pyrmajā dīnā seminara dalinīki īsapazyna – kaids atbraucs nu Reigys, kaids nu Daugovpiļs, Varakļuonu, Rēzeknis, Ludzys, bet kaids tepat nu Vileks nūvoda – vysus vīnoj gribiešona īsavuiceit latgalīšu rokstu volūdys pamatus i puora dīnys padzeivuot latgaliskā vidē.
Seminars suocās par pyrmū latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu – “leimiņu” nūskaidruošonu, pamat-problemvaicuojumim i pyrmajim volūdys lykumim. Vokora kulturys programys daļa, kai reizi pi saimineicys Annys dīnys, beja veļteita latgalīšu sīvītem – dzejneicom i pošim seminara dalinīkim beja īspieja skaiteit Annys Rancānis, Emilejis Kalvānis i Ingrīdys Tāraudys dzeju. Kotrai nu jom itys zeimojās kai svareigs radūšuos darbeibys gods – Annys Rancānis dzejis kruojums jau izguojs, nu sovu izdūšonys kuortu sagataveišonys procesā gaida Kalvānis i Tāraudys kruojumi. Piečuok gostūs atbrauce folklorys kūpa “Rekavas dzintars”, ar kurim kūpā ļusteigā gorā seminara dalinīki īsavuicieja jaunys dzīsmis sovam dzīšmu kruojumam – nu Zīmeļlatgolys pusis.
Latgalīšu rokstu volūdys seminaru „Roksti!” reikoj bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i latgalīšu kulturys gazeta www.lakuga.lv ar LR Kulturys ministrejis i Vaļsts Kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programys atbolstu. Seminaru atbolsta ari vītejī Latgolys izjāmumi – A/S „Balvu maiznieks”, SIA „Adugs” i A/S „Latgales piens”.
Karteņuos – seminara “Roksti!” pyrmuo dīna, foto LaKuGa


text:
Izcylū latgalīti Andryvu Jūrdžu 175. jubilejā gūdynoj ar eipašu dzīsmi
Andryvs Jūrdžs ir vīns nu nūzeimeiguokūs i zynomuokūs Latgolys nacionaluos atmūdys dalinīku, kura atstuotais literarais montuojums i dzeivisstuosts īdvesmoj myusu dīnu latgaliskuos kulturys kūpiejus i atbaļsteituojus.
Andryvs dzims 1845. gods 12. decembrī Zaļmuižys pogostā, kas atsarūn niulinejā Rēzeknis nūvodā, zemnīku saimē. Bejs cīši apduovynuots, pošvuiceibys ceļā apgivs vairuokys svešvolūdys, kas cīši nūderēja, tulkojūt dažaidus materialus i padūmus iz latgalīšu volūdu, puorrakstejs Svātūs rokstus, pīrakstejs sokamvuordus, tautysdzīsmis, nūvāruojumus, kai ari rakstejs originaldzejūļus. A. Jūrdža ar rūku skolu gaismā pīraksteituos gruomotys beja pat ap tyukstūšu lopu bīzys, tuos tyka izplateitys vītejūs ļaužu vydā. Drukys aizlīguma godūs tom beja lela nūzeime Latgolys latvīšu izgleituošonā, jo gruomotu īspīsšona latgaliski tūreizejā Vitebskys guberņā beja aizlīgta. Leidz myusu dīnu sasaglobuojušys viņ dažys A. Jūrdža ar rūku pīraksteituos gruomotys.
Itūgod Latgolā tiks eipaši atzeimuota Andryva Jūrdža 175. jubileja, tū sagaidūt, Latvejis muziki apsavīnuojuši i radejuši šyupļadzīsmi “Leiču, leiču”, kurai izvālāts vaira nakai pyrma 100 godu A. Jūrdža pīraksteits dzejūļs.
Dzīsmis muzykys autors ir Arņs Slobožaņins, īrokstā skaņ na viņ juo, bet ari Ērika Zepa (postfolklorys grupa “Rikši”) i Juoņa Aišpura (grupa “The Sound Poets”) bolsi. Basgitaru īspieliejs Valdis Rundzāns (grupys “ELPA” i “Dabasu Durovys”), īrokstā dzieržama ASV dzeivojūšuos latgalītis Aijis Īzākys vejūļspēle, kai ari kūkle, kuru īspieliejs A. Jūrdža mozdāla mozdāls Pīters Aloizs Ragaušs, gitaru īspieliejs Arņs Slobožanins, akordeonu – Ēriks Zeps, bungys – Deniss Smirnovs. Dzīsme “Leiču, leiču” īraksteita Denisa Smirnova, Arņa Slobožanina i Juoņa Aišpura sātys studejuos, kai ari “Wire Road studios” Hjustonā, ASV.
Dzīsme “Leiču, leiču” ir turpynuojums 2017. godā publicātajam albumam “Celīs, bruoļ!”, kas veļteits Latgolys kongresa symtgadei. Ari tymā beja apsavīnuojuši dažaidi Latvejā zynomi muziki, jaunuos skaņuos pīduovojūt jau labi zynomys latgalīšu dzīsmis. Jaunuokū kompoziceju, dzīsmi “Leiču, leiču”, dzeivā izpiļdejumā varēs dzierdēt koncertā “Celīs, bruoļ!”, kas planavuots 1. majā Rēzeknē Latgolys viestnīceibā GORS. Organizatori aicynoj sekuot leidza pasuokuma nūtikšonys datumam, jo tys saisteibā ar vaļstī asūšū situaceju var maineitīs, koncertu puorceļūt iz vāluoku laiku.
Puorpublycāts nu Latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv. Originalroksts ite: https://www.lakuga.lv/2020/03/30/izcylu-latgaliti-andryvu-jurdzu-175-jubileja-gudynoj-ar-eipasu-dzismi/


text:
Pi myusim Latgolā! – 28.06.2013.
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA „Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu „Pi myusim Latgolā!”.
Itūnedeļ raidejumā:
- par amatnīku dzeivi Latgolā, voi par amatnīku byut ir izdeveigi, voi ari tūmār tei ir tikai sirdslīta, tū vysu raidejuma veiduotuoji pyrmsjuoņu laikā devēs nūskaidruot iz Lelū Latgaļu tiergu Ludzā;
- tiks pieteits, kas ir „Cytaidi latviskais” – voi byut par latgalīti nūzeimej byut cytaidi latviskam, kai ari tū, kai ar televizejis strapnīceibu lauzt stereotipus par Latgolu ir īceriejus Latvejis televizejis redaktore Sandra Freiberga i dzejnīks, prozaikis, Daugovpiļs universitatis pasnīdziejs Valentins Lukaševičs.
Raidejums „Pi myusim Latgolā!” skaņ pīktdinem 18:00 Latgolys Radejā, sastdinem 16:00 Rēzeknis radejis „Ef-Ei” ēterā, taipat tū var atrost i nūsaklauseit škārsteikla lopuos lakuga.lv, latgale.lv i i-rezekne.lv.


text:
Rotko centrā izskanēs kamermuzykys koncerts “Latgales ainavas”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Pīktdiņ, 9. septembrī, 18.00 stuņdēs Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā izskanēs kamermuzykys koncerts “Latgales ainavas”, informej centra puorstuovi.
Koncerts “Latgales ainavas” veļteits Latgolā dzymušu, kai ari ar tuos kulturu saisteitu komponistu dorbim. Koncertā byus klausama kamermuzyka flautai, vejūlei i klavīrem, kū atskaņuos jaunekleigais akademiskuos muzykys trio “Tea For Three”.
Trio sastuovā muzicej flautiste Dārta Stašāne, vejūļnīks Ingus Grīnbergs i pianiste Inta Klimoviča.
Koncerta programā Juoņa Ivanova, Romualda Jermaka, Jēkaba Graubiņa, Arvīda Žilinska, Renātis Stivrinis i Riharda Dubrys kamermuzykys dorbi, kai ari Renāta Cvečkovska veļtejums trio, kas koncertā pīdzeivuos pasauļa pyrmatskaņuojumu.
Jaunais komponists Renāts Cvečkovskis par sovu skaņdorbu “Miera skūpsts” stuosta: “Dorbs roduos, īsaspaidojūt nu personeigu puordzeivuojumu i sovys dzeivis nūtikšonu. Koncertā tys tiks izkluosteits konkretuok. Ari itymā dorbā, kai jau vairuokūs cytūs munūs dorbūs, ir gareiguma tema, partū muzyka puorsvorā ir mīra pylna.”
Paradzāts, ka itys koncerts 4. decembrī skanēs ari Lūznovys muižā.


text:
Kai rokstoms latgaliski 2021. goda vuords, navuords i spuornuotais teicīņs
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Reigys Latvīšu bīdreibys Latvīšu volūdys atteisteibys kūpa sadarbeibā ar Latvejis Rakstnīku savīneibu itūgod jau deveņpadsmytū reizi reikuoja aptauju, kab nūskaidruotu īprīškejuo goda vuordu, navuordu i spuornuotū teicīni, tai 2022. goda 31. janvarī viesteja portals lvportals.lv ITE.
Portals lakuga.lv grīzēs Vaļsts volūdys centrā, kab nūskaidruotu, kai latgaliski byutu rokstoms 2021. goda vuords “kvadrātkods”, navuords “sadarbspējīgs” i spuornuotais teicīņs “Sapinušies sociālajos tīklos”.
Vaļsts volūdys centra lingvists Armands Kociņš-Kūceņš izskaidruoja: “Atsaceidami iz Jiusu vaicuojumu, īsokom itaidys latgaliskuos atsatikšonys: a) kvadrātkods – kvadratkods (vysi pošskani eisi); b) sadarbspējīgs – kūpdarbeigs (pīv., “kūpdarbeigs sertifikats”); c) sapinušies sociālajos tīklos – īsapynuši socialajūs teiklūs (vysi “a” eisi; runuvolūdys stilī var saceit i tai: īsapynuši socteiklūs).
Irā latgalīšim i vuords “sasapynuši”, tok kurūs nakurūs koņtekstūs latvīšu literaruos volūdys divdabam “sapinies” atsateik latgalīšu “īsapiņs”, saceisim: “nožēloju, ka ar tevi vispār sapinos” – “es nalaimeigs ar tevi īsapiņs”; tys zeimoj, ka vajadzātu īvērtēt, ci “sapinušies sociālajos tīklos” dūmuots cīšuok kai “nevar atrast izeju” (tūlaik var lītuot “sasapynuši”), ci dreižuok kai “pārāk daudz iesaistījies” (tūlaik latgaliskojam kai “īsapynuši”).”
P. S. Armanda Kociņa-Kūceņa vīdūklis nav redigāts i publicāts juo poša redakcejā.


text:
Sekmejūt latvīšu volūdys kulturvidis sakuortuošonu Vaļsts volūdys centrs (VVC) palelynoj konsultaceju apjūmu dzeivuotuojim i organizacejom latvīšu volūdys viesturiskuo paveida – latgalīšu rokstu volūdys – praktiskuos lītuošonys vaicuojumūs. Saskaņā ar vaļsts volūdys politikys pamatnūstuodnem Latvejis Republikys Tīslītu ministreja ir roduse vareibu izveiduot atsevišku konsultanta omotu ar specializaceju latgalīšu rokstu volūdā, informej Vaļsts volūdys centra Administrativuo departamenta vacuokais referents Rihards Veršiņins.
Dorbu VVC suoc lingvists Armands Kociņš-Kūceņš, kura pamataizdavums ir ryupētīs par latgaliski publiskojamūs tekstu atbiļsteibu raksteibys nūsacejumim i volūdys tradicejom. Tai kai A. Kociņš-Kūceņš ir eksperts i latgalistikā i baltu volūdnīceibā kūpumā, i ari suomugru lingvistikā, jis ir gotovs aktivi veicynuot latgaliski i lībiski radeitūs tekstu kvalitativu funkcioniešonu sabīdreibā.
Sovu omota vizeju skaidroj Armands Kociņš-Kūceņš: “Satversmē ir pastreipuota latvīšu volūdys kai vīneiguos vaļsts volūdys nūzeime saskaņā ar myusu vaļsts identitati i pastuoviešonys jāgu. Saleidzynuojumā ar Atmūdys laika situaceju, kod myusu volūda vēļ tikai atgiva sovu statusu, itūšaļt asam sasnāguši taidu sabīdreibys integracejis pakuopi, ka latvīšu volūda vaļstī funkcionej kai golvonais sazinis leidzeklis vysu jūmu lītvedeibā, apkolpojūšajā sferā, izgleiteibā i storpetniskajūs kasdīnys kontaktūs. Pasateicūt efektivi eistynuotai vaļsts volūdys politikai, VVC darbeibai i sabīdreibys atbolstam, risks, ka latvīšu volūda varātu tikt izmīgta nu kaidys svareigys lītuošonys sferys, 30 godu laikā ir īvārojami sasamazynuojs. Partū juopīkreit Tīslītu ministrejis i Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis ekspertu jaunuokajim pīzynumim, ka pošlaik vajagams koncentrētīs na viņ iz vaļsts volūdys aizsardzeibu, bet vairuok – iz juos atteisteibu. Tū var veicynuot, ari palelynuot sabīdreibys interesi par taidom vaļsts volūdys sakņu rezervem kai latgalīšu rokstu volūda, izlūksnis i lībīšu volūda.”
Armands Kociņš-Kūceņš vaira kai 20 godu aktivi dorbojās baltu i suomugru volūdnīceibā, ir struoduojs Daugovpiļs Universitatē, Rēzeknis Tehnologeju akademejā, Latgolys Pietnīceibys institutā, pīsadalejs latgalistikys konferencēs, latgalīšu raksteibys nūsacejumu apstyprynuošonys seminarūs, latgalīšu školuotuoju kursūs, kai ari lingvistiskajuos ekspedicejuos vysūs Latgolys nūvodūs i latgalīšu diasporā. VVC lingvists givs pīredzi 14 vysaidu latgalistikys projektu eistynuošonā i jau da šam ir konsultiejs latgalīšu rokstu volūdys lītuotuojus gramatikys, leksikys, stilistikys i terminologejis vaicuojumūs.
Latgalīšu rokstu volūdys kai vaļsts volūdys paveida atteisteibys juridiskais ītvors tyka radeits jau 1999. godā, īrokstūt attīceigys garantejis Vaļsts volūdys lykuma 3. pantā. Nu 2003. gods VVC dorbojās ekspertu komiseja, kas rysynoj latgalīšu rokstu volūdys vaicuojumus.
Sabīdreibai ir nūtureiga interese par latgalīšu raksteibys lītuošonu teimekļa vidē, presē, gruomotuos, pasuokumu afišuos, plakatūs, ceļa ruodeituojūs, uzrokstūs, turisma izdavumūs, produktu etiketēs itt. Reizē ir pastuoveigs pīprasejums piec īsacejumim, kai tekstu latgaliski pīraksteit pareizi, tok da šam skaidruojumi dūti īrūbežuotā apjūmā i nasistematiski. Īvīšūt jaunuo lingvista omotu, VVC varēs nūdrūsynuot regularu i specializātu atbolstu volūdys lītuotuojim piec “latgalīšu rokstu volūdys vīnuotuo konsultaceju punkta” principa.
Papyldu informaceja: VVC konsultej privatpersonys, uzjāmumus, vaļsts i storptautyskys institucejis, pošvaļdeibys, bīdreibys i cytus interesentus. Dazynuošonu par latgaliski raksteitu tekstu pareizeibu, ari nūsaukumu, vītvuordu i personvuordu lītuošonu atbylstūši Latgalīšu raksteibys nūsacejumim, VVC Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejis lāmumim, volūdnīku īsacejumim i latgalīšu rokstu volūdys tradicejom var sajimt, zvonūt konsultantam pa telefonu 67334627 ci nūsyutūt pīprasejumu iz e-posta adresi pasts@vvc.gov.lv ci pa postu iz adresi: Eksporta iela 6, Rīga, LV-1010.
Olūts: lakuga.lv


text:
Kalenders
Nu 11. da 22. juļa Viļakā nūtyka 6. Storptautyskais gleznīceibys pleners “Valdis Bušs 2022”. Pleneram žureja beja izavieliejuse sešys dalineicys: Agru Ritiņu (Latveja), Emilie Kanervo (Suomeja), Jena Jang (Dīnvydkoreja), Solveiga Gutaute (Leitova), Madara Tropa (Latveja, dzeivoj ASV) i Nimet Keser (Turceja).
Plenera organiziešona i tuo izstuodis izveiduošona ir apsazynuošona, ka Valda Buša atstuotais montuojums ir nūzeimeigs Latvejis i pasauļa mārūgā. Tuo organizatori apsazynoj sovu atbiļdeibu montuojuma saglobuošonā i nūdūšonā jaunajom paaudzem, rauga īīnteresēt vītejūs dzeivuotuojus nūviertēt nūvoda unikalitatis. Taišni Viļakys pusē – Susaju pogosta Puokšovā ir suocīs izcyluo latvīšu ainavu meistara Valda Buša dzeivis ceļš.
Plenera eistynuošonu ir atbaļstejuse Latgolys kulturys programa, leidzfinansiejumu nūdrūsynoj Bolvu nūvoda pošvaļdeiba. Sadarbeibys partners – Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrs – organizēja plenera dalinīku atlasi. Plenera kuratori beja Māris Čačka i Elita Teilāne.
Valda Buša dzymtuos pusis kulturys darbinīki turpynoj struoduot, kab veicynuotu kulturys atjaunuotnis i muokslys jaunradis procesus, vītejā sabīdreibā īnasūt pasauļa muokslu, īpazeistynojūt vītejū sabīdreibu ar myusu dīnu muokslinīkim; veicynuotu storptautysku sakaru atteisteibu i īpazeistynuotu ar Latveju kai breineigu rezideņču vītu; izveiduotu storptautyskuo gleznīceibys plenera laikā radeitūs dorbu ceļojūšū izstuodi, tai dūmūt vareibu sabīdreibai Latvejā īsapazeit ar myusu dīnuos radeitim muokslys dorbim.
Nu 21. septembra da 1. oktobra Latgolys Kulturviesturis muzejā apsaverama izstuode “Jura Gaigala akvareļi”.
Ceļojūšuo izstuode veļteita gruomotys “Jura Gaigala varavīksne” izīšonys svātkim. Tiks izstuodeitys muokslinīka akvareļgleznys nu meitys Dacis Gaigalys kolekcejis.
Nu 10. septembra da 28. oktobra Bolvu Nūvoda muzejā byus apsaverama muokslinīka Andra Kalinina izstuode “Klusā daba nav daba, bet ir”. Izstuodi veiduos gleznys, kas īdvasmuotys nu klusuos dobys žanra klasikys, tok runoj par tū ar konceptualu pīeju.
Vuordam “doba” skaidrojūšajā vuordineicā ir div nūzeimis – vysupyrma, tys apzeimej vysa apleik eksistejūšuo uorejū veidūlu ainaviskā izpratnē, pa ūtram, par “dobu” teik sauktys ari kaidys paruodeibys golvonuos eipašeibys, kas varātu izsaceit tūs byuteibu. Reflektejūt par itū nūzeimu mejīdarbeibu, Andris Kalinins izstuodē radzamajūs dorbūs meklej veidus, kai attāluot klasiskajā muokslys žanrā pījimtūs sižetus, naattālojūt tūs uorejū formu. Tuo vītā attāluojums teik aizstuots ar trīpīņa rakstura, dorba izmāra i konteksta saspēli.
Izstuodis nūsaukums nūruoda iz sova veida paradoksu, raugūt definēt hrestomatiskū muokslys žanru, taipat kai izstuodis dorbi paruoda sadzeivis paradoksus. Veidojūt dorbus, Kalinins citej vairuokus labi zynomus muokslinīkus – Bruno Vasilevski, Renē Magritu i Džozefu Košutu, kurūs daiļradē objektivais pasauļs attāluots, dorbim saturūt vaira nakai tū spiej fotografiskuos realitatis attāluojums.
Ideja veiduot izstuodi Bolvu Nūvoda muzejā roduos sarunā ar muzeja direktori i grybūt atsagrīzt pi sovu sakņu – kai muokslinīks Andris Kalinins, tai izstuodis kuratore Kristīne Ercika obeji dzymuši Bolvūs. Taipat obejim ruodīs svareiga laikmeteiguos muokslys daīmameiba i decentralizaceja, kai ari vareiba struoduot uorpus lelūs muokslys centru rūbežu, tymā pošā laikā īpazeistynojūt regiona dzeivuotuojus ar laikmeteiguos muokslys nūtikšonom.
Izstuodi papyldynuos ari izgleiteibys programa, kas ītvers ekskursejis školānim, dorba lopys izstuodis apmekliejumam bārnim i pusaudžim, kai ari eipašu sasatikšonu ar seniorim i sarunys izstuodē ar muokslinīku. Izstuode kūpā ar izgleitojūšu programu cytugod byus apsaverama ari Preiļūs, Ludzā i Rēzeknē.
Andris Kalinins (1994) studiejs Latvejis Kulturys koledžā i Latvejis Muokslys akademejis scenografejis nūdaļā (prof. A. Freibergs, M. Pormale, V. Jansons), sovys zynuošonys papyldynuojs Vīnis Muokslys akademejā pi prof. Annys Fībrokys (Anna Viebrock). Kai scenografs i kostimu muokslinīks veiduojs izruodis Valmīrys teatrī, Latvejis Nacionalajā teatrī i Dailis teatrī, kai ari naatkareigūs teatru projektūs. Kai patstuoveigs muokslinīks pīsadalejs vairuokuos grupu izstuodēs (tymā skaitā izstuožu zalē “Arsenāls”, Kolncīma kvartala galerejā, Cāsu ols bryuzī, Reigys R. Vāgnera nomā). Itūvosor atkluota pyrmuo muokslinīka personalizstuode “Andra Kaļiņina eļļas glezniecība” Jiurmolys muzejā.


text:
“Pi myusim Latgolā” – par Latgolys kongresam veļteituom izstuodem
Jau pavysom dreiži aizasuoks Latgolys kongresa symtgadis leluo svieteišona. Taišni Latgolys kongress pyrma 100 godu Rēzeknē beja pyrmuo demokratiski īvālātuo Latgolys latvīšu puorstuovu sanuoksme, kurā tyka nūlamts, ka Latgolys, Vydzemis i Kūrzemis latvīši ir vīna tauta i Latgolai ir juoapsavīnoj ar puorejim tūpūšuos Latvjis nūvodim.
Itymā sakarā Latgolys Kulturviesturis muzejā tūp unikala izstuode. Vaira stuosta muzeja specialists kulturviesturis vaicuojumūs Kaspars Strods: “Izstuode byus div variantūs. Vīns byus ceļojūšais, kas byuteibā jau ir gotovs, puorsvorā paradzāts Latgolys školom, i sovu ceļu suoks 3. majā, kod tiks atkluota arī stacionaruo izstuode. Piec byuteibys tys byus tys pats materials, kas stacionarajā, bet golvonuo atškireiba byus taida, ka stacionarajā izstuodē byus ari originalprīškmati.”
Kaspars Strods atkluoja, ka, veidojūt izstuodi, jis struoduojs ar Minskys Nacionaluo arhiva dokumentim. Juo redzīnī poša vierteiguokuo ir kongresa rezoluceja, kas da šam laikam nav publicāta. Tamā ari nūruodeits, ka dalinīki tū patīsai saukuši par Latgolys kongresu. Puorejī nūsaukumi, kas mynāti cytūs olūtūs i literaturā, nav precizi.
Izstuodē byus apsaverami materiali nu cytu muzeju i arhivu. Kai pastuosteja Kaspars Strods, izstuode byus sadaleita treis tematiskuos daļuos – laiks pyrma kongresa, Latgolys kongress i laiks pēc kongresa. Jamūt vārā, ka izstuodei izmontuoti materiali, kas da šam nabeja daīmami, Kaspars Strods paradz, ka niu apmaklātuojim iz Latgolys kongresu pasaruodeis skaidruoka kūpaina.
Tīpoš Rēzeknē, Vladislava Luoča rakstnīceibys muzejā ari apsaverama Latgolys kongresam veļteita izstuode, kas ir poša muzeja vadeituoja Pītera Luoča myuža dorbs. “Izstuode tūp gryuši,” stuosta Pīters Luocis, “symts godu paguoja, bet tī materiali, kai soka, nav dabojami i cīši pretruneigi. Te vajadzeigs dziļš pietejums par tū laiku. Te daudz losamuo materiala, ir apsaverami četri kongresi. Lai saprostu tū pyrmū, juosaver vysi četri.” Izstuodē apsaveramys tymā laikā izdūtuos gruomotys, periodika, kartenis, kai ari cyti materiali.


text:
Emilejai Platerei – 205
Emileja Platere (1806 Viļņā – 1831 Justinavā), kuru pūli, leitovīši, ari boltkrīvi sauc par nacionalū varūni, sovys nagaruos dzeivis leluokū daļu – 16 godus – ir pavadejuse Leiksnā pi radinīku Plateru-Zyberku, kur juos muote apsamete iz dzeivi piec škieršonuos nu veira. Leiksnā Emilejis personeiba veidojās gon rodu saimis pūļu nacionalūs ideju, gon skaiteitūs gruomotu (seviški par Žannu d’Arku i Mickeviča poemys par varūneigū leitovīti Gražynu, ceineituoju pret vuocu bruninīkim) īspaidā, jū sajiusmynoj ari stuosts par grekīti Laskarinu Bubulinu, kurei karoj pret turkim. Originalvolūdā teik skaiteiti Gētis i Šillera dorbi, cyti Vokoru Eiropys autori. Jaunkuņdze apgiust klavīru spēli, zeimej, pīsadola svineibuos, partū ka Plateru-Zyberku muižā ir atteisteita savīseiguo dzeive, jūs saimē ir 13 bārnu. Leiksnā Emileja atkluoj dobys skaistumu, kūpā ar bruolānim na tikai vuicuos privatškoluotuoja vadeibā (jai labi pasadūd matematika i viesture), bet apgiust ari šaušonu, zūbynu ceiņu, juoj ar zyrgim.
Jei nav uoreji skaista, bet simpatisku jū dora dzeiveigums i boguotais jiutu pasauļs. Vīnam krīvu generalam (cytūs olūtūs – inžineram), kurs lyudz juos rūku, Plateris jaunkuņdze atsoka deļtuo, ka ir pūlīte, bet jis krīvs. 1829. godā kūpā ar muoti jei apmeklej Varšavu, kur dzierd par nacionali dūmuojūšūs pūļu apcītynuošonu i izsyuteišonu. Iz cyta gods mierst muote i Emileja sovys dzeivis mierki atrūn ceiņā par pūļu atsabreivuošonu nu cariskuos Krīvejis. Kod 1830. goda novembrī suocās sasaceļšona, jei organizej sovus bruolinīkus, cytus leidzeigi dūmojūšūs, ari pazinis – Daugpiļa kara školys kadetus, kuri paleidz kaļt planus, kai ījimt Daugpiļa cītūksni, kas ir svareigs krīvu atbolsta punkts. Dīvamžāļ – cītūksnī īsarūn papyldspāki, kadeti teik puorsyuteiti vuiceibom školuos dziļuok Krīvejis teritorejā. Emileja dūdās iz Leitovu, kur (īspiejams) Viļņā sasateik ar centraluos sasaceļšonys komitejis lūceklim.
Palykuse pi sovys rodnis Leitovā, 1831. goda marta beiguos jei aicynoj Dusetu apleicīnis dzeivuotuojus ceiņai. Tautys atmiņā dzeivs palics stuosts, kai jei, nūgrīzuse motus, apvylkuse veirīšu drēbis, runoj pi bazneicys piec Sv. Misis. Tamā dīnā karuotuoju pulkā pīsasoka ap 400 strieļnīku i kavaleristu, ari vairuoki symti izkaptnīku (nu pūļu kosynierzy) – zemnīku, bruņuojušūs ar izkaptim, kas īsītys kuotā kai durkli. Apsavīnuojuši ar cytim karuotuojim, vāluok ari ar pūļu armejis vīneibom, jī sviņ uzvaru pi Zarasim, Vylkomirys, Kaunis i cytur. Emileja Platere palīk par uzticeibys, drūsmis i veiriškeibys simbolu. Kaidā kaujā jei teik īvaiņuota. Kod pūļu karuotuoji sasadola 3 daļuos, jei palīk pi generala Hlopovska, kuram tic, bet dreiži viņ teik zynoms, ka juo karaspāka daļa atsakuop iz Pryuseju. Emileja itamā saredz nūdeveibu i nabāg jim leidza. Jei kūpā ar dūmubīdrim ir sarunuojuse tikt Pūlejā, lai dasavīnuotu tīnis dumpinīkim. Pūlejis pīrūbežā Seinu rajonā piec 11 ceļā pavadeitu dīnu Emileja, kurei vēļ nav eisti izaveseļuojuse nu īvaiņuojuma, ir tik pīkususe, ka zaudej samaņu. Bīdri jū pamat vīnā sātā, kur jei spīsta globuotīs zam sveša uzvuorda. Atlobuse jei palīk par školuotuoju Ablomoviču saimē, kur vysi jū īmīļoj. Par tū, ka sasaceļšona cītuse naveiksmi, jei dazynoj kaidu laiku piec tuo, kod tys jau nūtics. Tī, kuri Emileju Plateri pazyna, ir puorlīcynuoti, ka jei aizguoja myužeibā na nu īvaiņuojuma voi leluos fiziskuos puorpyulis, bet gon nu dvieselis suopu par tū, ka breiveibys ceiņa tyka apspīsta. Juos nuove 1831. goda 23. decembrī it kai simbolizej ari sasaceļšonys beigys.
Stuosti par Emileju puorauga legenduos i fantazejuos, par jū tyka sacarāti romani, lugys, dzejūli, Parizē tyka īstudāta izruode, tyka gleznuoti juos portreti, juos vuordā nūsauktys īlys daudzuos Pūlejis piļsātuos, ari školys. Šūgod paīt 205 godi nu Emilejis Plateris dzimšonys i 180 godu nu nuovis, bet juos vuords Pūlejā teik mynāts sūpluok svātuos Jadvigys, Marijis Skladovskys-Kirī i cytu īvārojamu kulturys i sabīdryskūs darbineicu vuordim, aplīcynojūt, ka jei ir izapeļnejuse tautys mīlesteibu i apbreinu paaudžu paaudzēs. Leiksnys parkā jai īreikuota pīminis styga. Pogosta bibliotekys nūvodpietnīceibys ustobā ir ari jai veļteits styureits, bet vysā vysumā myusu zemē jū pazeist nadaudzi. Emileja bīži ir braukuojuse iz Vitebsku, kur iņteresiejusēs par boltkrīvu tautysdzīsmem, raudzejuse juos atdarynuot dzejā, moksuojuse par dzīšmu vuokšonu i pīsyuteišonu, taipat jei vuicejusēs i doncuojuse boltkrīvu tautys daņčus. Myusu sābri boltkrīvi jū sauc par sovys atmūdys prīkšviestnesi. Cik tuoli voi tyvi jai ir bejuši Latgolys latvīši, myusim ir gryuts pasaceit, bet tim, kuri jū pazeist, Emileja Platere ir breiveibys ilgu i uzticeibys idejai simbols.
Muosa Klara
Par E. Plateri var skaiteit Żaryn M. Emilia Plater. Warszawa: DiG, 1998.
Karteņos: auškejuo – Anonims 19. g. s. dorbs. Emileja Platere
Zamuok – Jans Rozens. Emileja Platere voda sasaceļšonys daleibnīkus. 1831


text:
“Pi myusim Latgolā” – par “Dyrbinim” i Juoni Krivtežu
Svietejūt Jezupa dīnu, raidejums “Pi myusim Latgolā” gastej Daugovpiļs nūvoda kulturys centrā “Vārpa”, kur jau 10 godu dzīd, doncoj i muzicej folklorys kūpa “Dyrbyni”, kai arī sasateik ar Latgolys šmakovkys dadzynuotovys saiminīku Juoni Krivtežu.
Laiks ap Jezupa dīnu eipašs arī Daugovpiļs nūvoda kulturys centra “Vārpa” folklorys kūpai “Dyrbyni”. Koč i tys eistais dybynuošonas datums ir 20. marts, īvārojūt gavieņa tradicejis taišni Jezupa dīna ir ļusteišonuos dīna ari “Dyrbynim”.
Itūgod folklorys kūpa svietej sovu 10 godu jubileju. Vadeituoja Anna Briška atkluoja, ka suokumā DNKC “Vārpa” vadeituoja Inta Uškāne dalinīkim īsacejuse izvierzeit mierki, kū sasnīgt par 10 godim. Dalinīki asūt sacejuši, ka grybātu augt tik tuoli, ka spālātu arenā “Rīga”. Niu pošai Annai Briškai ir prīca par pyrmuo sastuova puišim, par pīmāru, Matīsu Uškānu, kurs paspējs īkaruot skateituoju i klauseituoju sirds iz lelūs skotivu ari uorpus Latvejis.
Desmit pastuoviešonys godu laikā “Dyrbynu” pulkā pabejuši apmāram 60 dalinīki. Izaruod, ka leluokuo daļa nu f/k “Dyrbyni” dalinīkim nimoz nav profesionali vuicejušīs ni muzykys instrumentu spēli, ni vokaluos prasmis, tok par jūs snāgumu koncertūs, festivalūs i izbraucīņūs nivīns vēļ nav žāluojīs.
Kai atkluoja Anna Briška, ar vysaiduokom koncertprogramom “Dyrbyni” prīcynuojuži skateituojus i klauseituojus ari aiz Latvejis rūbežu. Paguojušajā godā bejuse aktiva koncertdarbeiba, “Dyrbyni” divejis reizes paspiejuši pabyut Krīvejā, taipoš arī pagastejuši Fraņcejā.
Sovpus Kuorsovys nūvoda Malnovā saimnīkoj Juoņs Krivtežs. Jis paguojušajā godā attaisejs Latgolys šmakovkys dadzynuotovu i juo radeitais zeimūls “Latgolys Šmakovka” goda laikā jau paspiejs sajimt lobu atpazeistameibu.
Juodasoka, ka Juoņs Krivtežs izzynuojs šmakovkys dareišonys tradicejis Kuorsovys pusē i niu apmaklātuojim pīduovoj na viņ nūraudzeit itū dzierīni, nu ari ekskursejis ar izgleitojūšim stuostim par Malnovys muižys viesturi i kulinarū montuojumu.


text:
- Veikals
- Gruomotys
Atpile-Jugane Ineta Spuornu golu šolks
Dzejneicys Inetys Atpilis-Juganis gruomotā “Spuornu golu šolks” (latvyski ‘zīds’) īkļauti jaunuokī dzejūli latgaliski, kas ļaun dūtīs vuordu i šolka ceļūs, pīsatyvojūt latgalīšu volūdys garšai. Paraleli dzejis vuordim voi sintezē ar tekstu gruomotā baudoms fotografis Aritys Atpilis-Donys veiduotais vizualais stuosts par izjiutu gaiseigumu i vīglumu, kas soveigs viņ i vīneigi šolkam.
“Spuornu golu šolks” ir Inetys Atpilis-Juganis septeituo dzejis gruomota i pīktuo dzejis gruomota latgalīšu volūdā. Pyrma juos beja “Neatburtā uguns” (2001), “Reveranss. Sarkans uz sarkana” (2008), “Otkon giunu sapynus” (2015), “Mūdynuot muokuļus” (2017), “Lobuo i nalobuo” (2019), “Burtu vuoceleite” (2021).Ari itei gruomota, kai īprīškejuos, puorsteigs skaiteituojus ar dizainu, partū ka jei pīduovoj vēļ vīna vareiba, kai īraudzeit dzeju – tālu, kruosu i nianšu smolkajā pasaulī, saplyustūt ar vuordim voi klusumu. I puori/storpā – šolks. “Šolks – tys ir koč kas tik maigs, vīgls, trusons, caurradzams, a reizē natycami styprs i dabeigs. Jis var i pīsegt, i atkailynuot. I, ka tys ir spuornu golu šolks, tod vyss var byut vēļ natvairamuoks, vēļ caurspeideiguoks, vēļ eteriskuoks,” soka gruomotys autore.
Puorpublicāts nu www.lakuga.lv
Izdūta Inetys Atpilis-Juganis dzejis gruomota “Spuornu golu šolks” - lakuga.lv
Draugi
Tyvuokuos izbraukuma tierdznīceibys vītys (ar gruomotom i muzykys diskim)
Pasyuti niu i mes pajimsim leidza!
Kuorsovys Lelajā tiergā, Telegrafa ūļneicā, Kuorsova
18.09.2022 nu 7:00 stuņžu leidz 13:00
Viļānu tiergā, Viļānu stadionā
09.10.2022 nu 7:00 stuņžu leidz 13:00
SIA "Cymuss", reg. Nr. 41503041285
Tel. Nr. +371 22002412


text:
- Detaļas
-
30. oktobrī opola jubileja palīk Bonifacejam Briškam – publicistam i rakstnīkam, kurs sovā dzeivī struoduojs vysaidus dorbus – bejs školuotuojs i puorziņs školā, struodojs iz teiruma i byuvnīceibā, bejs apkūpiejs, agronoms, bibliotekars i elektriks…
- Detaļas
-
Oktobrī atceramēs pošaizlīdzeigū jaunuotnis audzynuotuoju i rakstneicu Naaizmierstuli. Sovys vīnkuoršuos, kotram saprūtamuos volūdys dieļ jei tyka saukta par tautys rakstneicu. Auguse ticeigā saimī, R. Tabine ari sovus audzynojamūs i vysu tautu mudynuoja mīļuot Dīvu, Dzimtini i cylvākus sev apleik.
Lasīt tālāk: Naaizmierstule (Rozālija Tabine). 29.10.1890. – 17.03.1965.
- Detaļas
-
5. junī 85. dzimšonys dīnu sviņ dramaturgs i teatra darbinīks, Andryva Jūrdža fonda laureats Arturs Rubenis. 30 dorba godus jis nūstruoduojs bibliotekā, dorbuojīs ari kai pedagogs, teatra spieliešonā īsaistūt jaunuotni i vuicūt tai izpratni par teatra muokslu.
Lasīt tālāk: Arturs Rubenis. 1927. Dramaturgs, teatra darbinīks, bibliotekars
- Detaļas
-
Pyrms 120 godim 21. julī dzims latgalīšu dzejnīks Seimaņs Putāns, kura pyurā ir vairuoki simti dzejūļu, kas paraksteiti ar vairuokim desmitim vysaidu pseidonimu. Koč juo dorbūs i natryukst naveikleibys, naizkūptu formu i solkonuma, dzejnīkam ir pīmits talants i juo daiļradis suokumā saraksteituo dzeja atzeita par saistūšu i aizkustynuojumu raisūšu, tauta ar atzineibu pījāmuse i labi saprotuse dzejūļus par naizgleituotūs i nabadzeigūs ļaužu vuorgim.
- Detaļas
-
Pyrms 100 godim 1. junī dzims literaturviesturnīks, kulturviesturnīks, volūdnīks i publicists Miķeļs Bukšs.


text:
Puļvierņs
Puļvierņs (latvīšu: Porohovas ezers, krīvu: ПopoxoBka, ПopoxHя) — beznūteciejuma azars Daugpiļs mīsta pūstumu pusē, Kimejis mīstadaļā. Ap azaru ītaiseits Puļvierņa parks, nu juo pusis azarmalē īriedeits myuds.
Puļvierņs pa mozam aizaug. XX gs. 60-tūs godu beiguos — 70-tūs godu suokuos Puļvierni beja paradzāts izteireit, pyrma tuo atsyucūt iudini. Deļ tuo pi puļvierņa beja pastateiti vareigi syuktivi, dorūši bez nūstuojis. Izsyuktū iudini lēja sūpluok asūšajā mežā. Raudzejums beja nalūbeigs, Puļvierņa iudiņa leidzīņs zamuoks natyka. Nu jauna azara leidzīni jēmēs pazamynot XIX godusymtā, itūreiz tys īsadeve, dūmuotīs deļ jaunstateituo iudiņjimtiva. Puļvierņa leidzīņs niule pasazamynuojs.


text:
Rēzeknis Tehnologeju akademejā, Atbreivuošonys alejā 115, par Vaļsts pietejumu programys projekta “INTERFRAME-LV – Latvijas valsts un sabiedrības izaicinājumi un to risinājumi starptautiskā kontekstā” gaitu i golvonajim rezultatim informēs akademike, LLU profesore Baiba Rivža. Taipat byus ari izgleiteibys īstuožu, uzjiemiejdarbeibys praktiķu i navalstiskūs organizaceju puorstuovu prezentacejis, tok diskusejuos varēs pīsadaleit vysi pasuokuma dalinīki. Taipat byus ari projekta INTERFRAME-LV gruomotys prezentaceja.
Latgolys forumā var pīsadaleit vysi interesanti!
Foruma programma:
10.30 Registraceja
11.00 Foruma atkluošona, Iveta Mietule, profesore, Rēzeknis Tehnologeju akademejis rektore
11.10 Projekta “INTERFRAME-LV” gaita i golvonī secynuojumi – Baiba Rivža, akademike, LLU profesore, VPP i projekta vadeituoja
11.30 Zynuošonu ekonomikys teoreja i prakse, Iluta Arbidāne, profesore, RTA Ekonomikys i puorvaļdeibys fakultatis dekane
11.45 Teoretiskūs zynuošonu pīlītuojums lauksaimnīcyskajā ražuošonā Eiropā, Aivars Bernāns, bīdreiba “Latgales ražojošo lauksaimnieku apvienība”, ZS “Zelmeņi”, Rēzeknis nūvoda Lendžu pogosts
12.00 Profesionaluo izgleiteiba Malnovys koledžā dorbaspāka kvalitatis uzlobuošonai – Sandra Ežmale, Malnovys koledžys direktore
12.15 Sovaiduoks redzīņs iz vaļsts ilgtspiejeigys atteisteibys ruodeituojim, Inese Trušiņa, LLU doktorante
12.30 Inovativu produktu i pakolpuojumu radeišona mozajūs uzjiemumūs, vīdū cīmu pīeja, Marika Rudzīte-Griķe, “Handmade Latgola”, Leivuons
12.45 Pylsūniskuo pošiniciativa kai atbiļde sabīdreibys izaicynuojumim, Evija Gurgāne, Vydslatgolys puornūvodu fonda vadeituoja, Preili
13.00 Projekta INTERFRAME-LV gruomotys prezentaceja i diskusejis
Foruma moderatore Elita Jermolajeva, LLU vadūšuo pietneica
Vaira par forumu RTA sātyslopā
Vaira par projektu LZA sātyslopā


text:
Baļtinovys Muzykys i muokslys škola nūsvietejuse 25 godu jubileju
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
7. majā tyka svieteits Baļtinovys Muzykys i muokslys školys 25 godu jubilejs, informej školys puorstuovi. Svātkūs ar prīšknasumim sveice audziekni, kai ari absolventi kai kluotīnē, tai attuolynuotai nu taidu vaļstu kai Jaunzelande i Norvegeja.
Par nasavteigu dorbu i īguļdejumu Latvejis kulturā Latvejis Nacionaluo kulturys centra (LNKC) puorstuove Ruta Cibule pasnēdze gūda rokstu klavīrspēlis školuotuojai Romualdai Dāvidai. LNKC atzineibys rokstus sajēme ilggadejuo vizuali plastiskuos muokslys školuotuoja Lilita Kūkoja i pyušaminstrumentu spēlis školuotuojs Aigars Bukšs.
Ar sveicīnim beja īsaroduši puorstuovi nu Bolvu nūvoda dūmis i Bolvu nūvoda pošvaļdeibys Izgleiteibys puorvaļdis. Bolvu nūvoda Izgleiteibys puorvaļdis vadeituoja Inese Circene runā pastreipuoja, cik cīši Bolvu nūvods lepojās, ka tymā ir vasalys treis muzykys i muokslys školys i vareibys jaunīšim atteisteit sovus talantus sevkurā nūvoda pusē.
Ar sveicīnim beja īsaroduši ari kolegi nu Bolvu, Viļakys, Ludzys, Kuorsovys muzykys i muokslys školu, attuolynuoti sveicīni tyka syuteiti nu Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys i Zylupis Muzykys i muokslys školys, sveicieju vydā beja ari Baļtinovys vydsškola, kai ari sveice bejušī kolegi i absolventi. “Kab napuorsamej tradicejis i sasagloboj latgaliskuos vierteibys!” nūvielēja Kuorsovys Muzykys i muokslys školys direktore Vera Krišāne.
Baļtinovys Rūmys katuoļu draudzis pravests Filips Davidovičs apsveikuma runā pastreipuoja, ka sovim draugim i rodim Pūlejā vysod stuosta, cik cīši lepojās ar itū unikalū faktu – mozajā cīmatā Baļtinovā ir pošim sova muzykys i muokslys škola. Tei ir lela boguoteiba, kas pīpylda jaunīšu gora pasauli.
Muzykys i muokslys školys direktore Marija Bukša sovā runā pasasaceja vysim ilggadejim atbaļsteituojim, školys dybynuotuojim i uzturātuojim, kas ir paleidziejuši školai pastuovēt i atsateisteit. “Jau 25 godus latgalīšu speits i inteligence ir tuos muzykys i muokslys školys eipašeibys, kas itū pīrūbeža jūslu ir boguotynuojušys i veiduojušys par vīnu nu leluokūs Bolvu nūvoda kulturys centru. Kotrys myusu audzieknis ir myusu byušona iz prīšku. Jis navar sovu augšonu atlikt iz kaidu cytu laiku voi labvieleiguokim apstuoklim, mums juovuica bārni ite i niu. Kvalitativa izgleiteiba i paplašynuots redzis lūks – tys ir vysleluokais vairūgs pret gora nabadzeibu.”
Galerejā Baļtinovys Muzykys i muokslys školys 25 godu jubilejis koncerts, foto Vilhelms Laganovskis


text:
“Latgalīšu Reps” veļtej dzīsmi golvonajom Latgolys vierteibom
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Hip-hopa apvīneiba “Latgalīšu Reps” publiciejuse jaunu video “Trešuo zvaigzne”. Dzīsme ir veļtejums golvonajom Latgolys vierteibom.
Par jaunū dzīsmi grupa sovā Facebook.com kontā roksta: “Itei dzīsme ir veļtejums golvonajom Latgolys vierteibom – zylajim azarim, zaļajim mežim, zalta pļovom i, prūtams, saimei, kuru veidoj myusu tivinīki – gon draugi, gon radinīki. Par tū “Latgalīšu Reps” īt klajā ar vīsmīleibys pylnu video nu Latgolys ar nalelu atsauci iz vacvacuokim, kas līk aizadūmuot par tū, cik svareigi ir saglobuot autentiskumu sev apleik i atsagrīzt dzimtinē, kab varātu nūdūt tū pareizajā formatā nuokušajai paaudzei.”
Dzīsmis autori ir Didzis Kozlovs i Ivo Grigalis. Pi video montažys struoduojs Juoņs Jēkabsons. Dzīsme daeinama Spotify, iTunes, Deezer i cytūs straumiešonys servisūs.
“Latgalīšu Reps” itūšaļt iz zynomuokī latgalīšu muziki, ari vīni nu ražeiguokūs. Apvīneibys superhitam “Žārei gaļi” vītnē Youtube.com ir jau vaira kai 1,5 miljoni skatejumu. Tik lelu skatejumu skaitu nivīnai cytai latgalīšu dzīsmei da šuo nav izadevs sasnīgt.
Napaseņ apvīneibys dalinīks Ivo Grigalis žurnalam “Ieva” intervejā atzyna: “Halturēt mes navarim atsaļaut – vysu dorom ar maksimalu energejis patiereņu. Dūmoju, ka taišni tys ir myusu panuokumu pamatā – mes muzykā sevi īguldom, bet klauseituoji tymā sevi atrūn, emocejis ir pots svareiguokais. Naasam ni školuotuoji, ni dzeivuot vuiceituoji, bet myusim ir svareigi nūdūt cytim cylvākim tuos dūmys, kurys asom saprotuši. Mes zynom, par kū sovuos dzīsmēs runojam, – myusim ir sovs dzeivis redziejums, i asam gotovi tymā daleitīs ar tim, kam dzeive vēļ veidojās. Myusim ir dzīsmis par attīceibom, par motivaceju, par ticeibu sev. I myusim ir svareigi itū viesti nūdūt latgaliski – dorom vysu, kab itū volūdu saglobuotu.”
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Rēzeknē storptautiskā konfereņcē aktualizēs Latgolys regiona pīviļceibu i ilgtspieju
Rēzeknis Augstškola ituo goda 8. – 9. novembrī organizej storptautisku zynuotnisku konferņci „Regionaluo pīviļceiba i ilgtspieja globaluos lokalizacejis laikmetā”, kur daleibu jims ap 60 zynuotnīku nu Latvejis, Lītovys, Igaunejis, Pūlejis, Itālejis. Konfereņcis laikā tiks ruodeiti vairuoki unikali zynuotnīku radeiti produkti – „Latgolys lingvoteritorialuo vuordneica”, enciklopedisks izdavums školom, latgalīšu volūdys korpuss, „Lītovīšu-latvīšu-latgalīšu vuordneica” i cyti.
Konfereņcis zynuotniskuo vadeituoja, asociātuo profesore Sanita Lazdiņa, par konfereņcis temys izvēli soka: „Globaluo lokalizaceja (angliski – glocalisation) ir termins, kū jau 20. gs. 80. godūs pīduovuoja japāņu ekonomisti. Ar tū tyka apzeimāta na tikai globalūs procesu ītekme iz regionu, bet ari lokalūs apstuokļu ci lokaluo konteksta ītekme iz globalizaceju. Tys zeimoj, ka na vysai pruoteigi voi lītdereiti ir ceineitīs pret angļu volūdu, tūmier tuos hegemoneju mes varim apturēt ar daudzveideiguoku regionalūs i nacionalūs volūdu lītuojumu gon realajā, gon virtualajā sferā. Voi kaids tulks var preteņdēt Briselē iz dorbu, zynūt tikai angļu volūdu? Cyts pīvadums Latgolys kontekstā byutum ar sūmu uotruos ādynuošonys restorana „Hesburger” attaiseišonu Rēzeknē. Myusim jau cīši patyktum kaida latgalīšu kukne ar blīnim ci palākajim ziernim. Bet, ka mes tū navarim ītekmēt, tod varbyut „Hesburger” Rēzeknē var daškiert regionalu specifiku ar kaidu Latgolā tipisku iedīni ci iedīņkarti latgaliski? Taidā veidā regionalais vysmoz drupeit ļaun apstuodynuot unifikacejis procesus.
Daudzveideigajā konfereņcis programmā sev saistūšys temys i idejis varēs rast školāni, studenti, školuotuoji, pošvaļdeibu vadeituoji i darbinīki, kuļturys īstuožu darbinīki, uzjiemieji, sabīdriskūs organizaceju puorstuovi, žurnalisti i cyti interesenti. Latgolys regiona pīviļceibu i ilgtspieju konfereņcē aktualizēs dažaidu zynuotņu pietnīki – ekonomisti, volūdnīki, literaturzynuotnīki, folkloristi, viesturnīki, filozofi, datorlingvisti, datorinženīri, geografi.
Konfereņcis suokums ir 8. novembrī 10 stuņdēs. Plašuoka pasuokuma programa i saistūšuo informaceja ir atrūnama ite (konfereņcis sātys lopa) ci Rēzeknis Augstškolys sātys lopā www.ru.lv.
Konfereņce teik reikuota kai divu lelu Rēzeknis Augstškolā realizātu projektu nūslāguma pasuokums. Eiropys Socialuo fonda (ESF) atbaļsteits projekts „,Teritoriālās identitātes lingvokulturoloģiskie un sociālekonomiskie aspekti Latgales reģiona attīstībā” teik eistynuots nu 2009. goda i beigsīs ituo goda 30. novembrī. Sovulaik Latvejis – Lītovys programys atbaļsteits projekts „HipiLatLit” tyka uzsuokts 2011. godā Rēzeknis Augstškolā sadarbeibā ar Kaunis Vītauta Dižuo Universitatis i Latvejis Universitatis Matematikys i informatikys instituta pietnīkim, lai divu godu laikā modernizātum humanitaruos izgleiteibys i pietnīceibys infrastrukturu Austrumlatvejā i Lītovā.
Sagatavieja Anna Briška
Karteņā – Rēzeknis skots, foto Ilze Sperga


text:
Projektu eistynoj LU LFMI Latvīšu folklorys kruotive (saturs, skenētī materiali, manuskripti) sadarbeibā ar Ainaru Brūveli (škārsteikla rysynuojuma izveide i finansiejums). Projekta tehniskū realizaciju dora SEED IT.
LFK digitaluo arhiva mierkis ir padareit škārsteiklā pīejamus i ārti lītojamus Latvīšu folklorys kruotivis globuotūs materialus – manuskriptus, biļdis, audio i video īrokstus, i cytys vierteigys folklorys materialu kolekcejis.
LFK digitalais arhivs sabīdreibai ir pīejams bez moksys. Sevkuram ir dūta īspieja na tik skaiteit, viertīs i klauseitīs tautysdzīsmis, teikys, puosokys i c. žanrus, bet ari īpazeit folklorys materialu kolekcejis kai unikalu vierteibu, kū pīrakstejušys, apkūpuojušys i LFK īsyutejušys Latvejis kulturviesturē nūzeimeigys personys, daudzys Latvejis školys, augstškolys i cytys organizacejis.
LFK digitalais arhivs folklorys pietnīceibai pīduovoj materialu sasaisti ar dažaidim materialu ruodeituojim i žanru klasifikacejis principim. Izstruodojūt detalizātu metadatu sistemu i tekstu atlasis reikus, LFK digitalais arhivs teik taiseits par pietnīcysku instrumentu, jo seviški nūdereigu folklorys i tradicionaluos kulturys studentim i namaterialuo kulturys montuojuma pietnīkim.
LFK digitaluo platforma ir leidzeklis komunikacejai ar sabīdreibu. Kotrys teik aicynuots pīsadaleit LFK digitaluo satura pylnveiduošonā: paleidzūt atšifrēt manuskriptus, kab tymūs raksteitū varātu automatiski meklēt, i tulkojūt tūs cytuos volūduos, atpazeistūt i precizejūt biļdēs radzamūs cylvākus i vītys, paleidzūt nūskaidruot folklorys pīraksteituoju i teicieju personeibys.
Dorba grupa:
Vadeituoja: Sanita Reinsone
Programātuoji: Uldis Ķirsis i SEED IT komanda
Redaktoris: Elīna Gailīte, Justīne Jaudzema, Antra Upeniece, Digne Ūdre, Elvīra Žvarte
Specialisti, konsultanti: Ainārs Brūvelis, Dace Bula, Ieva Garda-Rozenberga, Baiba Krogzeme-Mosgorda, Sandis Laime, Aigars Lielbārdis, Elga Melne, Gatis Ozoliņš, Guntis Pakalns, Aldis Pūtelis, Una Smilgaine, Ieva Tihovska, Rita Treija, Māra Vīksna, Sanita Reinsone
Bejušuos darbineicis: Lingita Lina Bopulu, Signe Raudive, Anna Laganovska, Kristīne Pokratniece
Kontakti i atbolsts
E-posts: garamantas@lulfmi.lv
Twitter: @garamantas
Garamantas.lv atbolsta grupa jaunumim, diskusejom i vaicuojumim Facebook i draugiem.lv portalā.
Paļdis par volūdu tulkuojumim:
Nadežda Aleksejeva, Tsimafejs Avilins, Udo Bongarcs, Asta Katute, Hannes Korjus, Kaisa Kulasalu, Svetlana Pogodina, Kristīne Pokratniece, Valda Salmiņa, Inga Sindi.
Atbaļsteituoji
Projekts teik eistynuots ar LR Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis budžeta apakšprogramys 05.04.00 „Krišjāņa Barona Dainu skapis” i Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstu.
Sadarbeibys partneri i draugi:
Latvejā:
Cytur:


text:
Vītejuo roksta par 3. Pasauļa latgalīšu saītu
Paguojušā nedeļā Rēzeknē i Rēzeknis nūvodā nūtyka 3. Pasauļa latgalīšu saīta pasuokumi. Kluot beja ari gazetys “Vietējā Latgales avīze” puorstuove Skaidrīte Svikša, sadarbeibā ar kuru pīduovojam ari LaKuGys skaiteituojim izzynuot vaira ci kūpeigi atguoduot par latgalīšu saīta nūtikšonom caur Vītejuos puslopom.
Taipat “Vietējā Latgales avīze” prīcuosīs par stuostim, rokstim i cytim materialim par latgaliskom nūtikšonom i procesim Jiusu pusē. Gazeta aicynoj syuteit informaceju latgaliski ci latvyski iz vietaja.latgaliski@inbox.lv.
Kab skaiteitu materialu, izmontojit palelynuošonys simbolu – zamuškā.


text:
HTML
HTML (Hyper text Markup Language "Hiperteksta īzeimuošonys volūda") – datorūs lītuota teksta īzeimuošonys (markēšonys) volūda, ar kū īzeimuot saturu Internetā. Bīžuokī lītuojumi - puorstaipteikla škūrsteitivim, pruottelefonim, e-posta viestim. Volūdu standartizej W3 konsorcijs. Dokumenti, kas raksteiti HTML formatā atsaškir nu Open Office Writer, MS Word ci Adobe PDF dokumentim ar tū, ka HTML aproksta vīn dokumenta saturu i daļu saturiskū nūzeimi, bet (eipaši HTML 4 i 5) naapzeimoj ituo dokumenta grafiskuos eipateibys - tuos var elasteigi pīmāruot datora videi, kur itys HTML dokuments lītuots. Pīvadumam, HTML apzeimoj, ka teksta gabaleņš irā pyrmuo leidzīņa vyrsroksts, bet naapzeimoj ar kaida fonta burtim, cik lels, kai izleidzynuots, i.t.t.
Elementi i jūs atributiLabot
Pomota vīneiba HTML volūdā irā elements. Kai ari XML volūdā, HTML elementam var byut atributi i īkšpuse. Īkšpusē var byut teksts ci cyti elementi. Sevkuram elementa atributam ir sovs nūsaukums i nūzeime. Atributi bīži puormej nūklusātuos vierteibys. Pīvadumam, HTML fragments:
malns  R  sorkons
irā 2 elementi. Vīns nu elementu (font) puorslādz kruosu nu nūklusātuos (malnys) iz sorkonu. Ituo elementa īkšpusē asūšais elements (strong), puormej fontu nu nūklusāta iz trakna. Pyrmais elements ir ar vīnu atributu (style) i ituo atributa vierteibu color:red. Cytam elementam atributu navā.
HTML kodā atributu vierteibys īsokoms likt pēdeņuos (") ci apostrofūs ('), bet HTML 4.01 standarts tū naprasa.
HTML elementu grupysLabot
- Strukturys i naradzamī elementi. Pīvadumam html, head, link, meta, style, script.
- Bloku elementi, kas aizjam taisnstūri. Pīvadumam, div, p, table, ol, ul, li.
- Plyusmys elementi, kas var puorīt nu vīnys ailis iz citu, bet naprosa sev taisnstūri.
VersejisLabot
HTML versijā nūruoda versejis (i reizim zamversejis) numurus. Pīvadumam, HTML 3.2, HTML 4.01, HTML 5. Pādējuos W3C versejis irā HTML versija 4.01. Versejai HTML 5 irā skices statuss, bet puorsavierieji jau nazcik elementu nu HTML 5 atbolsta. Bejuši centīni HTML raksteit ari teirā XML sintaksē (a ne SGML) - itū projektu sauc XHTML (verseja XHTML 1.0).
2009 godā suoca dorbu WWW arhitektu padūme, i apstyprynova HTML 5 malnrokstu[1]. HTML 5 irā pīmāruots pruottelefonim; tymā irā puors jaunu elementu (pīvadumam canvas), var bez Adobe Flash i leidzeigim līdzeklim attāluot ari audio i video.
OlūtiLabot
NūruodisLabot
- W3C – WWW arhitektu padūme.
- HTML 4.01 – W3C rekomendacija.
- HTML 5 – W3C malnroksts
- WHATWG – HTML 5 automatikys aproksta dorba grupa.
- HTML4 i XHML1 puormej HTML5 – Vlado Palubinsko apskots ap HTML5.


text:
Mes ar lapnumu paziņojam, ka “NewFuels” RSEZ SIA ir registreits Biomasys saguodnīku sarokstā (Biomass Suppliers List – BSL, UK).
Biomasys saguodnīku sarokstu 2014.goda apreļī īvīse Apvīnuotuos Karalistis Biznesa, energejis i industrejis strategejis departaments, īprīkš Energejis i klimata izmaiņu departaments.
Mes suokam ar registraceju ENPlus A2 kvalitatis leimeņam, bet myusu leidzīņs tyvuokajā nuokūtnī ir dasareģistrēt i ENPlus A1 leimeņam.
Registraceja Biomasys saguodnīju sarokstā ir nuokamīs Tierga atteisteibas strategejis sūļs.
Ziņas


text:
2018.goda 16.aprelī myusu uzjāmumim “NewFuels” RSEZ SIA i “Energy Resources CHP” RSEZ SIA tyka paruodeits leels gūds, dieļ tam, ka myusus apmeklieja Viņas Ekselence Hanana Al Alilī, Apvīnuotūs Arābu Emirātu (AAE) viestnieca Latvejā.
Tikšonuos tyka organizeita pīsadolūt Riezeknis Specialuos ekonomiskuos zonas puorvaļdneicai Sandrai Ežmalis kundzei.
Viņas Ekselences vizeitis laikā tyka apsprīsta myusu uzjāmumu, eksporta i vītejuo preču nūīta tiergs, kai ari Specialuos ekonomiskuos zonas darbeibas apstuokļu pašreizejuo darbeiba i turpmuokuo atteisteiba.
Viņas Ekselence Hanana Al Alilī kundze, Sandra Ežmalis kundze i Valdis prīkšsādātuojs Roman Vdovychenko izruodieja īintereseiteibu par tuoļuoku efektivu starptautisku sadarbeibu kulturas i ekonomikas sferā, kai ari pīredzis apmaiņu.
Vizeites


text:
Volūda
Volūda, mēle aba runa var zeimuot konkretai cylvāka vareigumu apjimt i lītuot kompleksys komunikaciju sistemys voi ari konkretu itaidys kompleksys komunikaceju sistemys gadīni. Volūdys zineiba sevkurā juos zeimeibā teik saukta par lingvistiku aba volūdzineibu.
Apmāram 3000—6000 volūdu, kuruos cylvāki myuslaikūs runoj, irā vysuīvāruojamuokī pīvadumi, tok dobyskuo volūda var byut baļsteita ari iz vizualu, a na tik dzierdeibys stimulu kai, pīvadumam, zeimu volūdys i rokstu volūda. Kodus i cytus muoksleigai radeitu komunikacejis sistemu veidus kai tūs, kas teik lītuoti datoru programiešonā, ari var saukt par volūdom. Volūdā itamā zeimeibā irā zeimu sistema informacejis kodiešonai i dekodiešonai.
Teik īskaiteits, ka cylvāka volūda irā fundamentalai izškireiga nu cytu dzeivnīku škiru volūdu, i jai pīmeit daudz augstuoks komplicātums. Cylvāka volūda irā cīši sapeita ar tū, ka jei irā baļsteita iz vērtiņa nūsacejumu, kas saista simbolus ar jū zeimeibu, taidejaidai rodūt bezgaleigu varamū izasacīņu skaitu nu aprūbežuotūs elementu skaita. Teik īskaiteits, ka volūda roduos, kod agreimī hominidi pyrmūreiz suoka sasadorbuot, damāruojūt agruokys komunikaceju sistemys, baļsteitys iz izsaceigu zeimu, tymā skaitā suzinis teorejis i kūpeigū iņteņcionaliteta.
Verīs taipoš[pataiseit | labot pirmkodu]


text:
Dīnnakts nūmetne pusaudžim „Sūpluok” styprynova nacionalū pīdereibu
Latgalīšu kulturys bīdreiba (LKB) ir pīsadalejuse daudzu kulturys pasuokumu reikuošonā. Itamā godā jau trešū reizi teik organizāta ari nūmetne „Sūpluok”, kurys atškireibys zeime šūreiz beja ukraiņu pusaudžu i školuotuojis pīsadaleišona. Nūmetnis dalinīki – latvīšu i ukraiņu pusaudži – izdzeivuoja latgaliskuos vierteibys, meklēja saskaris punktus ar ukraiņu kultūru, diskutēja par etniskajim stereotipim i radeja sadzeivis ainenis par jim, styprynuoja sovys latgalīšu volūdys prasmis i teritorialū i nacionalū pīdereibys apziņu.
Nūmetne nūtyka nu 17. da 24. juļa Riezeknis nūvoda Rogovkā. Nūmetnis nūdarbeibys nūdrūšynuoja literaturys zynotneica i sabīdryskuo darbineica Ilga Šuplinska, multimuokslineica i školuotuoja Evika Muizniece, Riezeknis Tautys teatra aktrise i školuotuoja Sandra Juste, etnomuzikologs i muzykants Ēriks Zeps, kulturys aktiviste Inga Vigule. Sūpluok ar dalinīkim struoduoja i puordūmuos par Ukrainys vaicuojumim, myužeigom vierteibom dalejouos pedagoge nu Ukrainys Oksana Fartušna i nūmetnis vadeituoja – Lolita Kivleniece-Kuzņecova.
Nūmetnē tyka gaideiti aktivi pusaudži, jū vydā arī 8 ukraiņu puorstouvi. Vysys dīnys tyka pīpiļdeitys ar radūšumu – izgleituojūši dorbojūtīs, pošim izdūmuot dzīsmi voi puorsoku, anekdotis voi CV formā pastuosteit par nūmetnē nūteikūšū avīzē, dazynuot sova uzvuorda izcelsmi i saprast, cik svareiga lūma ir volūdai. Atsapyšūt kuoju prīcys voi teatra nūdarbeibā, dazynuot vaira par latgalīšu vierteibom i symbolim, veiduot sovu imidžu, izsapynojūt nuokūtnis projektu idejis.
Nūmetnē pusaudži vaira runuojaa i dūmuoja par latgaliskū, tuo saikni ar nacionalū i pasauleigū, kur itamā šaļtī tik daudz emocionalu viestejumu, patīsu i vyltus ziņu par karu Ukrainā. Sevkurs nu nūmetnis dalinīkim atbolsta Ukrainys centiņus piec mīra i naatkareibys, saprūt, ka tuos ir aplīcynojamys vierteibys sevkurā valstī.
Seviški spylgtai tradicejis tyka izdzeivuotys danču vokorā i nūslāguma pasuokumā „Tradīceju trase. Putynu meiklis”. Tymā pusaudži sūpluok ar vacuokim piec geografiskajom koordinatem raudzeja atrast nūteiktus objektus Rogovkā i rysynuot dažaidys putynu meiklis, kai ari atguoduot žongliešonu, tautysdzīsmis dzīduošonu voi kaidu piramidu, īsaistūt vysu komandu. Naizpalyka sarunys pi guņskura, kuo ari prīca par ekskursiju iz Preiļu pusi, kur varēja dorbuotīs ar muolu, gasteit fotomuzejā pi Igora Pliča, dazynuot par Latgolys karūga i Feimaņu viesturi pi Māra Rumaka.
Vīnai vosorai gona daudz latgalisku īspaidu. Ir cereiba, ka tī tiks lykti lītā školys laikā i nuokūtnis sapynūs.
Nūmetni organizēja Latgalīšu kulturys bīdreiba, finansiāli atbaļsteja sadarbeibā ar Riezeknis nūvoda dūmi i Latgolys kulturys programa, projekts „Pusaudžu diennakts nometne “Sūpluok”” (līguma nr. LKP 2022/42)” i Rēzeknis nūvoda dūme.
Video materialu var skateitīs:
Lolita Kivleniece-Kuzņecova, nūmetnis vadeituoja


text:
Klausīs raidejumus “Pi myusim Latgolā” (papyldynuots)
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu “Pi myusim Latgolā!”.
Catūrtdīnis raidejumā teik gasteits Ludzys Nūvodpietnīceibys muzejā, kas ir vīns nu vacuokajim Latgolys muzejim.
Pīktdīnis raidejumā teik atkluota vīna nu Latvejis dobys naaiztyktu vītu ar aizeimūšu civilizaceju – Sīksola.
Raidejumu “Pi myusim Latgolā” klausīs:
Diveju krostu radejā – catūrtdiņ 16.30, pīktdiņ 18.30 (atkuortuojums)
Latgolys radejā – pīktdiņ 11.05, pīktdiņ 16.30 (atkuortuojums), svātdiņ 11.00, pyrmūdiņ 14.30 (atkuortuojums)
Radejā “Ef-Ei” – pīktdiņ 15.30, sastdiņ 14.30 (atkuortuojums)
Radejā Marija Latveja – pīktdiņ 12.10, sastdiņ 9.00
Vysus raidejumus sevkurā laikā var nūsaklauseit ari LaKuGā.


text:
Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2021” padūšonys ceremonejā, kas nūtiks 5. martā Latgolys viestnīceibā GORS, par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā tiks gūdynuots kordirigents Juoņs Gruduls.
Juoņs Gruduls ir vīns nu Latgolys veiru koru kusteibys radzamuokūs puorstuovu, kordirigents, pedagogs. Dzims 1946. godā Modūnis rajona Stiernīnis pogostā, 1971. godā absolviejs Rēzeknis Muzykys vydsškolys kordirigentu nūdaļu i suocs pedagoga gaitys Rēzeknis 1. vydsškolā, tuos turpynojūt Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys koledžā. 1991. godā Daugovpiļs Pedagogiskajā institutā sajiems augstuokuos izgleiteibys diplomu muzykys specialitatē. Paraleli pedagoga dorbam ir bejs dirigents daudzim korim Latgolā, ar koru kolektivim apceļuojs daļu Eiropys, bejs viersdirigents Latgolys nūvoda školu jaunuotnis Dzīšmu svātkūs, Latgolys nūvoda Dzīšmu svātkūs, ari Latgolys nūvoda i Latvejis zānu koru VI saliduojumā.
Vīna nu spylgtuokajom šaļtim dirigenta karjerā ir Juoņa Grudula veiduotuo i 20 godus vadeituo veiru kora “Olūts” uzvara XXII Vyspuorejūs latvīšu dzīšmu svātku koru karūs, kas daudzim beja puorsteigums, atkluojums, pat sensaceja, tok dzīduotuojim i dirigentam – miļzeiga i labi padareita dorba svieteigs, peļneits auglis. Itymūs svātkūs kors sajēme bolvu ari par lobuokū Jāzepa Vītola kordzīsmis atskaņuojumu.
Nu 2000. goda Juoņs Gruduls ir atsagrīzs i dorbojās dzymtajā Stiernīnis pusē, voda Stiernīnis gareiguos muzykys kori “Reversium”, kotru godu ir Aglyunys Dīvmuotis dabasūs uzjimšonys svātku dirigents, Latgolys draudžu kūpkora dirigents pāvesta Franciska vizeitis laikā Aglyunā. Vys vēļ dirigents lobpruot dūd padūmu i īdrūsynuojumu jaunajai muziku paaudzei. Septeņdesmit pīktū dzeivis godu aizvadejs kotrys svātdīnis dīvkolpuojumūs, mieginuojumūs, saļmu dzīduojumūs, “Krystaceļa” i “Ryugtūs suopu” audio īrokstūs Stiernīnis bazneicā, aktivai sekuojs leidza vysim kulturys dzeivis procesim i vys vēļ turpynoj ryupētīs par dzeivis augstuokūs vierteibu saglobuošonu i vairuošonu. Reizē ar pacaltū dirigenta Grudula rūku, augšā ceļās latgalīši, apsazynojūt sovu pīdareibu Muorys zemei i Dīvam!
Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks” pyrmū reizi tyka padūta 2009. godā, tok nu 2013. goda bolvu reikoj Latgolys viestnīceibys GORS komanda, sasadorbojūt ar bīdreibu “Partitūra”. “Boņuks 2021” nūtikšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programa ar A/S “Latvijas valsts meži” i Latgolys regiona atteisteibys agenturys atbolstu, kai ari Rēzeknis piļsātys dūme, Daugovpiļs piļsātys dūme, Leivuona nūvoda pošvaļdeiba, Kruoslovys nūvoda pošvaļdeiba i Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba.
Da ituo Latgalīšu kulturys goda bolvā „Boņuks“ par īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā gūdynuoti gruomotizdeviejs Juoņs Elksnis, dzejnīks i literaturzynuotnīks Osvalds Kravalis, sabīdryskais darbinīks, Latgalīšu rakstnīceibys muzeja vadeituojs Pīters Luocs, dzejnīks, folklorists i sabīdryskais darbinīks Ontons Slišāns, radejis raidejuma „Latgolys vuords“ veiduotuojs Bronislavs Spridzāns, etnografiskuo ansambļa „Rikova“ ilggadejuo vadeituoja Janīna Mičule, Atašīnis etnografiskuo ansambļa „Vīraksne“ vadeituoja Valentīna Mičule, kordirigente Terēze Broka, žurnaliste, žurnala „Katōļu Dzeive“ redaktore Maruta Latkovska, katuoļu pravests, kulturviesturnīks i sabīdryskais darbinīks Alberts Budže, kordirigenti i pedagogi Antonina i Vitolds Milaševiči, školuotuojs, publicists i literats Alberts Spuogis, volūdneica Lideja Leikuma, muokslinīks Osvalds Zvejsalnieks, tieļnīks Indulis Folkmanis i keramiks Voldemārs Voguls.


text:
Rēzeknē atkluos Zitys Inčirauskienis izstuodi “Rokstu zeimis”
17. decembrī 15 stuņdēs Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks Zitys Inčirauskienis (Lītova) tekstilmuokslys izstuodis “Rokstu zeimis” atkluošona. Izstuode Rēzeknē apsaverama, pasasokūt sadarbeibai ar Latvejis Muokslys akademejis Latgolys filiali i Viļņys Muokslys akademeju. Izstuode apsaverama leidz 2015. goda 17. janvaram.
Zita Inčirauskiene ir tekstilmuokslineica i Viļņys Muokslys akademejis Telšu fakultatis docente, pasnādz studentim kompoziceju, kaligrafeju, struodoj ar studentim mūdis dizaina jūmā. Zita Inčirauskiene struodoj tekstilmozaikys, aplikacejis, izšyušonys, filciešonys tehnikā, veidoj ari telpiskus objektus, izmontojūt vylnu, lynu, zeidu, gipsu i cytus materialus.
Muokslys kritike Alge Dargiene par izstuodi roksta: “Boltūs karūgu paruode, kur apļa laukumūs izcaltys i akcentātys muokslinīciskys rokstu zeimis, pīduovoj unikalu kaligrafejis muokslys i tekstila kombinaceju Zitys Inčirauskienis izpiļdejumā. Ite ir i atsaucis iz meiļūs cylvāku sejom, i pīraksteitom idejom i patīseibom. Itī boltī karūgi var byut koč kas – Torys teistūkli, konceptuali eksperimenti voi malnī īroksti filca zuoboku ryupneicys viesturē. Boltuo auduma trauslajā eksisteņcē kai teikuma fragmentā kaids saskateis vierteigys idejis i lelys spēlis, tikpat labi – vīglumu byuteibā i gorā. Kaligrafeja ir koč kas cīši personisks i intims. Kotrs karūgs ir kai lopa nu Zitys Inčirauskienis gruomotys. Karūgi reizem ir sasakļuovuši kūpā rodūšajā gruomotā. Vīnkuorši škūrstit i skaitit tūs.”
Zita Inčirauskiene dzymuse 1951. goda 17. oktobrī Gruzdžiai, Šauļu rajonā. 1972. godā pabeiguse Telšu lītiškuos muokslys školu, 1982. godā absolvējuse Viļņys Muokslys akademeju. Lītovys Muokslinīku savīneibys bīdre, dzeivoj Telšu piļsātā i struodoj kai profesore Viļņys Muokslys akademejis Telšu fakultatē.
Rodūšuo dorba vierzīni ir tekstilmuoksla i kaligrafeja. Zita Inčirauskiene ir pīsadalejuse ap 50 muokslinīku grupu izstuodēs Lītovā, Krīvejā, Latvejā, Zvīdrejā, Sūmejā, Vuocejā, Ungārejā, Dīnvydkorejā, Dominikys Republikā, Italejā, Pūlejā, sareikuojuse 15 personalizstuodis.
Zita Inčirauskiene dorbojās kai kuratore studentu kaligrafejis muokslys izstuodēs, gruomotu grafikā i storpdisciplinarūs projektūs, kas saisteiti ar kaligrafeju. Skaita lekcejis i voda seminarus par kaligrafeju muokslys školuotuojim, školānim, augstškolu nu koledžu studentim.
Sajāmuse vairuokus nūzeimeigus apbolvuojumus: 2012. g. sajāmuse diplomu 5. nacionalajā Tekstilmuokslys biennalē “Es Man Mans” galerejā “Arka” Viļņā, 2009. g. – Lītovys Kulturys ministrejis rodūšū stipendeju, 2001. g. – Storptautiskuos Tekstilmuokslys biennalis “Maigais pasauļs” specialū bolvu M. K. Čurļuoņa Nacionalajā Muokslys muzejā Kauņā, Lītovā.
www.incirauskiene.lt
Karteņā: dorba “Kontrabanda” fragments, veļtejums lītaunīku gruomotu kontrabandistim (1864-1904)
Izstuode attaiseita:
Ūtardiņ, trešdiņ, catūrtdiņ, pīktdiņ 10.00-17.00
Sastdiņ 10.00-16.00
Svātdiņ, pyrmūdiņ – slāgta
Īīšonys moksa izstuodē: školānim, studentim – 0,50 €, pīaugušajim – 0,80 €


text:
"Latgalīšu puosokys i puorsokys" niu var nūsaklauseit ari škārsteiklā
2010. godā izdūtajā diskā īraksteituos puorsokys vairuoku godu garumā, sasateikūt ar teiciejim vysaiduos Latgolys vītuos, savuokuse kulturys darbineica i tradicionaluos kulturys tradiceju turātuoja Iveta Dukaļska. Kūpā diskā “Latgalīšu puosokys i puorsokys” īraksteita 31 puorsoka i tuos īrunuojuši taidi Latgolys kulturā zynomi ļauds kai Aigars Runčis, Artūrs Uškāns, Gunārs Igaunis, Guntra Kuzmina-Jukna, Alvis Bernāns, Juris Vucāns, Ilmārs Dreļs, Andris Slišāns, Ilga Šuplinska, Valentīns Lukaševičs, Oskars Orlovs, Līga Rundāne, Kristaps Rasims, Andrejs Rudzinskis i cyti. Taipat īrokstā dzierdams ari teiciejis Annys Glinskys bolss.
Disku “Latgalīšu puosokys i puorsokys” izdeve bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa”, i īroksta mierkis beja padareit daīmamuoku itū latgalīšu mutvuordu folklorys daļu. Diska izdūšonu atbaļsteja Vaļsts kulturkapitala fonds. Īroksts sovulaik tyka duovynuots Latgolys nūvodu bibliotekom, školom, bārnuduorzim, dažaidom navaļstiskom i cytom organizacejom, bet niu puosokys kotrys grybātuojs breivi var nūsaklauseit tepat “Latgolys Producentu Grupys” sātyslopā voi Youtube kanalā https://ej.uz/puorsokys. Pošu reizi var nūsaklauseit pyrmū puorsoku daļu, bet da nedelis gola, kotru vokoru pasaruodūt pa kaidai kluotyn, klauseituojus īprīcynuos ari puorejuos.
“Peiksti voi napeiksti, ak, muote sacē, ka juosaklausa, ta juosaklausa irā!” tai, drupeit puorfrazejūt vīnu nu puorsoku, ari desmit godu piec diska izdūšonys var saceit par puorsoku klauseišonūs. Bīdreiba cer, ka puorsokys prīcynuos kai itymā, drupeit čudnajā laikā, tai ari piečuok – eipaši ar latgalīšu volūdu īpazeistynojūt ari mozuokūs klauseituojus.


text:
Apsveikumi
“RSEZ Goda bolva 2021”
12.08.2022. Riezeknis specialuo ekonomiskuo zona (RSEZ) atzeimieja sovu 25 godu pastuoveišonys jubileju. Ituo pasuokuma ītvarūs nūtyka tradicionaluo konkursa…
ISO audita rezultati
27.07.2022. “NewFuels” RSEZ SIA i “Energy Resources CHP” RSEZ SIA izguoja ikgadejū auditu ISO sertifikatu uztureišonā i saņāme…
Leigū, leigū!
Kluot vosorys saulgrīži, breids, kod saule ir sasnāguse sovu vysaugstuokū punktu dabasu lūkā i doba ir pylnā plaukumā….
Prīceigys Leldiņis!
Leldiņis ir pavasara i dzeiveibys svātki. Kod gaismys atsagrīšonuos i dobys atsajaunuošonuos raisa dūmys par dzeiveibys breinumu, namiteigu…


text:
7. majā Lūznovys muižys Sorkonajā zalā iz sova pyrmuo albuma “Breineigō nosta” attaiseišonys svātku reizi aicynuoja Latgolā pazeistamais dzīsminīks Vinsents Kūkuojs.
Albuma attaiseišonys svātkūs Vinsents Kūkuojs prīcynuoja vysupyrma ar dzīsmem nu jaunuo albuma, kurymuos meļdeņūs īveiti dzierdami kai juo poša, tai i Vinsenta tāva, Ontona Kūkuoja, vuordi. Saimis steigu koncertā turpynuoja ari Vinsenta dāls Rihards, braši turūt rytmu, koncertejūt kūpā ar tāvu. Sūpluok poša dzīsminīka dzīsmem, izskanēja ari gostu, cytu Latvejā zynomu dzīsminīku dzīsmis – gostūs beja atbraukuši Haralds Sīmanis i Egons Pičners. Kai eipašs puorsteigums nazynuotuojim beja E. Pičnera dzīsme, kurei veļteita Rēzeknē asūšajam pīminekļam “Vienoti Latvijai” aba tautā sauktam par Latgolys Muoru. Dzīsme topuse deveņdasmytūs godu suokā, verūtīs kai tielnīks Andrejs Jansons struodoj pi atjaunuotuo pīminekļa taiseišonys. Koncerta golā saguojušūs prīcynuoja ari grupa “Trikmīņs”, kurymā V. Kūkuojs muzicej plotuokā sastuovā i kuruos repertuarā ir taidys dzīsmis, ar kurom sovulaik Vinsents Latgolā taišni i tyka pazeistamuoks – “Šmakovceņa”, “Večerinka” i cytys.
Muzykaluo svātdīnis piecpušdīne Lūznovys muižā paguoja prīceigi sirsneigā atmosferā, dzīsmem mejūtīs kai ar jūkim, tai sveicīnim Vinsentam juo lelajā dīnā, tai ari poša Vinsenta duovonom – rodim, draugim i atbaļsteituojim kai pateiceibu duovynojūt uobeļneicys.
Jaunajā dzīsminīka albumā “Breineigō nosta” īraksteitys 17 dzīsmis. Tamuos kai sovim, tai tāva dzejis vuordim Vinsents dasyt pi myusu sirdsapzinis i atguodynoj, cik daudz spāka sevī globoj Latgola. Albuma īrokstā pīsadalejuši ari Rihards Kūkuojs, Pīters Daugulis, Aivars Sarnovičs, Einārs Lipskis, Mārcis Lipskis. Albuma izdeviejs ir bīdreiba “Latgolas tradicionalōs kulturas centrs “Latgaļu sāta””, bet izdūšonu podtur bīdreiba “LR”, kai ari Rēzeknis nūvods.
Bīdreibys “Latgolas tradicionalōs kulturas centrs “Latgaļu sāta”” puorstuovs Dainis Mjartāns par Kūkuoju soka: “Vinsents Kūkuojs nav guojs pi myusu laika kavēt. Jis ir atguojs myusus mūdynuot laikā, kod latgalīšu volūda, izspīsta nu plašsazinis leidzekļu, bez īspiejis apgiut tuos raksteibu, kotru dīnu naatgrīziniski zaudej sovu eipašū skaniejumu. Jis tū sauc par breineigu nostu – ar sovom un tāva Ontona ryndom klauvēt pi myusu sirdsapzinis un atguodynuot, cik daudz spāka sliep Latgola. Izgrīzt sovu dvēseli uorā un ūtram cylvākam paruodeit, kū jis ir radejs! Dzeitīs piec popularitatis? Nā, tū jis nagryb. Tod var pazaudēt sevi. Pazaudēt sevi – tys nav tys, kū gryb dvēsele.”


text:
Šmakovkys muzejam treju godu dzimšonys dīna
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
1. junī 14.00 stuņdēs Šmakovkys muzejs (Daugovpilī, Reigys īlā 22a, Vīneibys nomā) prosa vysus gostūs, kab kūpā atzeimuotu ekspozicejis treis darbeibys godus. Pasuokuma laikā da 18.00 apmaklātuojim byus vareiba pīsadaleit vysaiduos aktivitatēs, informej ekspozicejis “Šmakovkas muzejs” vadeituojs Viktors Andruškevičs.
Svātkus atkluos pasuokuma golvonī gosti “Kandžas laboratorija” nu Iergļu i juos vadeituojs Mārcis Feldbergs. Prezentacejis laikā vysim apmaklātuojim byus vareiba nūgaršuot sev nazynomys garšys i izveiduot viņ sev pīmāruotu stypruo alkoholiskuo dzierīņa kokteili. Kai atzeimej Mārcis, vajag vuiceit cylvākim baudeit i izgaršuot, maineit attīksmi pret alkoholu i juo lītuošonu, ādamkarūte – tei ir norma! I ari na sevkuru dīnu.
15.00 stuņdēs svātkus īskandynuos Daugovpiļs nacionalūs bīdreibu prīšknasumi, kuru laikā sevkurs atguojušais varēs izzynuot ari par cytu tautu tradicionalajim styprajim alkoholiskajim dzierīnim i jūs dareišonys tradicejom. Pasuokumā pīsadaleis Daugovpiļs pūļu, boltkrīvu i ukraiņu bīdreibu kolektivi.
Vysa pasokuma laikā muzeja apmaklātuojim byus vareiba dorbuotīs ari Vyšku amatnīku cīma keramika Valda Grebeža vadeitajā meistarklasē i nūnest sev leidza iz sātu kaidu personeigi taiseitu suveniru. Pasuokuma nūslāgumā, 17.00 stuņdēs, vysi interesenti tiks praseiti dūtīs ekskursejā i apsavērt ekspoziceju gida pavadeibā.
2. junī individualajim Šmakovkys muzeja apmaklātuojim beleta cena byus viņ 2,12 eiro, muzejs struoduos nu 11.00 da 19.00 stuņžu.
Daugovpiļs Šmakovkys muzejs ir Latvejā leluokais muzejs, kas veļteits itam Latgolys kulinaruo montuojuma dzierīņam. Digitalajuos ekspozicejuos ar jaunuokūs tehnologeju paleidzeibu ir vareiba interaktivi īpazeit šmakovkys radeišonys procesu, kai ari apsavērt autentiskys i īspaideigys ražuošonys īkuortys. Suonim stuostam par dzierīņa tapšonu, te ir izsmeļūša informaceja par Latgolys kulturu i viesturi. Muzejā i individualajim apmaklātuojim, i grupom teik pīduovuoti gida pakolpuojumi. Bez moksys ir audiogidi sešuos volūduos – latvyski, latgaliski, krīvyski, angliski, vuocyski i lītuviski.


text:
Klausīs raidejumus “Pi myusim Latgolā” (papyldynuots)
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu “Pi myusim Latgolā!”.
Catūrtdiņ raidejums atdora gruomotu kruotuvis durovys, nūbraucūt iz Rēzeknis nūvoda Feimaņu pogostu, kur vītejā bibliotekā jau 35 godus saimnīkoj Erna Ulase.
Pīktdiņ raidejums stuosta par zyrgkūpeibu i reitterapeju Bolvu nūvoda Tiļžā.
Raidejumu “Pi myusim Latgolā” klausīs:
Diveju krostu radejā – catūrtdiņ 16.30, pīktdiņ 18.30 (atkuortuojums)
Latgolys radejā – pīktdiņ 11.05, pīktdiņ 16.30 (atkuortuojums), svātdiņ 11.00, pyrmūdiņ 14.30 (atkuortuojums)
Radejā “Ef-Ei” – pīktdiņ 15.30, sastdiņ 14.30 (atkuortuojums)
Radejā Marija Latveja – pīktdiņ 12.10, sastdiņ 9.00
Vysus raidejumus sevkurā laikā var nūsaklauseit ari LaKuGā.


text:
Byus 5. storptautyskuo latgalistikys konfereņce
Reigā, 2012. goda 5. i 6. oktobrī nūtiks 5. storptautyskuo latgalistikys konfereņce, kas veļteita Mikeļa Bukša symtgadei.
Latgalistikys konference nūtiks Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatē. Tymā aicynuoti pīsadaleit baltu volūdu viesturis i dialektologejis, baltu tautu viesturis i etnologejis, etnolingvistikys, literaturys viesturis i cytu ar konfereņcis tematim saisteitu zynuotņu nūzaru pietnīki i interesenti.
Konferencē viereiba tiks pīvārsta itaidim tematim:
— latgalīšu volūdys teritorialuo daudzveideiba cytu baltu volūdu koņtekstā;
— baltu etniskuo viesture;
— aktuali latgalīšu volūdys kūpšonys i teoretiskuo aproksta vaicuojumi;
— latgalīšu literatura i juos atteisteiba.
Konferencis organizacejis komitejā dorbojās Lideja Leikuma (Latvejis Universitate) — koordinatore, Aleksejs Andronovs (Sanktpīterburgys Vaļsts universitate), Nikole Naua (Nicole Nau) (Adama Mickeviča universitate Poznaņā), Ilga Šuplinska (Rēzeknis Augstškola).
Pīsasacejumus konfereņcei (pīsasacejuma anketu i referata kūpsavylkumu da 300 vuordu) atsyuteit elektroniski da 2012. goda 20. augusta iz adresa: lleikuma@inbox.lv.
Paziņuojums par pīsasacejuma pījimšonu voi napījimšonu tiks izsyuteits da 2012. goda 3. septembra.
Konfereņcis dorba volūdys — latgalīšu, latvīšu, lītaunīku, vuocu, angļu, krīvu.
Izastuošonys garums — 30 min.: 20 min. — referats, 10 min. — diskusejis.
Konfereņcis daleibys moksa — Ls 20.


text:
“Bez PVN” vosoru īsuoc ar jaunu dzīsmi
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Vosorys īsuokumā latgalīšu grupa “Bez PVN” prezentiejuse sovu jaunuokū dzīsmi “Pa 1am”, aicynojūt izviertēt, kas ir svareiguokais, i atmest navajadzeigū.
Par sovu jaunuokū dzīsmi grupa “Bez PVN” soka: “Mes vysi dzeivojam cīši sovdabeigā napuortrauktu puormaiņu i puordūmu laikmatā. Itys gods it seviški sevi ir paruodejs kai trauksmainu i nūtykumim pylnu gon vysā plašajā pasaulī, gon ari tepoš Latvejā i Latgolā. Īsaklausi ari tu itymā puordūmu klusumā, izviertej sev vyssvareiguokuos lītys i atmet vysu līkū nūst. Kotrys beigys i suokums koč kam jaunam. Kotrai īsuoktai lītai koč kod atīs beigys. Tys ir ciklisks process, nu kuo mes navarim izavaireit. Bet mes varim dzeivuot i maksimali izmontuot myusim dūtuos īspiejis.”
Pi videoklipa vizualuos idejis i realizejis struoduoja Viola Lapa i Guntis Rasims. Jaunuos “Bez PVN” dzīsmis “Pa 1am” muzykys i dzīsmis vuordu autors ir grupys dalinīks Jurs Vucāns. Īroksts izdareits studejuos “Hodila Records” i “Reiga”, dzīsmi miksēja Krišjānis Geidāns, māsterēja Kaspars Ansons.
Grupā “Bez PVN” dorbojās Kristaps Rasims (bolss, elektriskuo gitara), Guntis Rasims (bolss, akustiskuo gitara), Jurs Vucāns (bolss, elektriskuo gitara, samplers), Valdis Vucāns (basa gitara) i Normans Bārbals (bungys).
Dzīsme “Pa 1am” daīmama ar “iTunes” i “Spotify” straumiešonys vītnēs.


text:
Aicynoj iz presis konfereņci par Latgolys kongresa idejom politiskūs parteju programuos
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Latgolys kongresa lāmumu izpiļdis padūme (LKLIP), gaidūt 14. Saeimys vieliešonys, ir izstruodujuse memorandu, kas paredz politiskūs spāku apsajimšonu Latgolys i latgalīšu volūdys vaicuojumu rysynuošonā, paruodūt sevkura politiskuo spāka gataveibu īsasaisteit regiona izaugsmē. 21. septembrī 16.00 stuņdēs LKLIP prīšksādātuojs Agris Bitāns informēs sabīdreibu par tū, kuri politiskī spāki ir apsajāmuši eistynuot Latgolys kongresa idejis, viesteits padūmis puorstuovu atsyuteitajā informacejā.
2022. goda 27.–29. aprelī Rēzeknē nūtyka Latgolys kongress “Latgaliskuma kods Eiropā: nu volūdys da ekonomikai”, kas pulcēja vairuok par 100 ekspertu zynuotniski lītišķajuos diskusejuos. Kongresam kūpumā kluotīnē beja registrejušīs 343 delegatu, vīsu i klauseituoju. Kongress nūsaslādze ar rezolucejis pījimšonu.
LKLIP ir prezentejuse Latgolys kongresa rezolucejis idejis Saeimā, puorrunuojuse ar politiskajim spākim i aicynuojuse juos īkļaut parteju programuos, izceļūt, ka atteisteiba regionūs nasasnīdz golvyspiļsātys i Eiropys videjūs ruodeituoju leimeni, nūvuojinuotuo ekonomika i saspryngtuo geopolitiskuo situaceja naļaun Latgolys īdzeivuotuojim justīs puorlīcynuotim par cylvāku lobkluojeibu i regiona atteisteibu nuokūtnē.
Memorandā sevkurs politiskais spāks var paredzēt sovu davumu Latgolys regiona i latgalīšu volūdys atteisteibai. Itū šaļti vairuokys politiskuos partejis ir parakstejušys voi gotovys paraksteit sadarbeibys memorandu.
21. septembrī 16.00 stuņdēs LKLIP reikoj presis konfereņci, kurā informēs par sadarbeibu ar politiskajom partejom Latgolys kongresa lāmumu eistynuošonā. Presis konfereņce nūtiks Reigā, Luočplieša īlā 20a (6. stuovā) i tīšsaistē. Tīšsaistis adress tiks izsyuteits interesentim. Papyldvaicuojumi i tīšsaistis adresa dasaceišona: info@latgaleskongress.lv ci 26451355.
Vaira par Latgolys kongresu, tuo rezuloceju i jaunumim kongresa sātyslopā ITE.


text:
Sagataveja: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Kulturys tests par kulturys dzeivi Latgolā 2020. goda gaitā i jaunuokajim izdavumim literaturā, muzykā, kuru 3. kuortā vajadzēja izpiļdeit 20. atkluotuos vaļsts olimpiadis latgalīšu rokstu volūdā i kulturviesturē dalinīkim. Sovys zynuošonys testā pīduovojam puorbaudeit ari portala lakuga.lv skaiteituojim!
#1. 2020. g. 23. decembrī Ontonam Kūkojam palyktu 80. Ontona jubilejis godā tyka puorizdūta dzejis gruomota “Mīlesteiba, Lelais Līpu kolns” i īstudāta dzejis video izruode ar itim tekstim. Kai sauc izruodi?
#2. Andryva Jūrdža 175. jubilejai veļteits pasuokums “Suprātka Kuorklinīkūs jeb Andryvam Jūrdžam 175” i Jōņa Cybuļska saraksteituo biografeja par izcylū nautrānīti. Parkū Andryva uzvuordu roksta Jūrdžs, na Jurdžs kai cytim juo dzymtys puorstuovim?
#3. Alda Bukša kriminalromanā “Bruoli”/”Brāļi” kai viesturisks veiriškeibys paraugs izcaltys Latgolys partizanu pulka Latvejis atbreivuošonys ceinis 1919.–1922. godā i nacionalūs partizanu pretuošonuos padūmu varai 40. godūs. Kai sauce Zīmeļlatvejis nacionalūs partizanu vīneibys vadeituoju, kura dzymtuos sātys vītu romanā atrūn i slaponi apmeklej Krīvejis pusē Kristaps Tārauds?
#4. “Boņuks 2020” par myuža īguļdejumu – keramiķam i dzejnīkam Voldemāram Vogulam. Jam ir izguojuši pīci dzejūļu kruojumi. Kurs nav V. Vogula kruojums?
#5. Latgalīšu dzīšmu kruojumā “Muna dzīšmu gruomota” apkūpuotys 300 dzīsmis latgaliski – i tautysdzīsmis, i autordzīsmis, kurys aptver ap 100 godu ilgu periodu – nu 20. g. s. suoku da pat 2019. gods ūtrai pusei. Kurs ir sastatejs “Munu dzīšmu gruomotu”?
#6. Kas ir “The Last Model/Pādejais modeļs”?
#7. Kurs ir Annai Rancānei veļteituo koncertuzvaduma “Latgolys freska” muokslinīcyskais vadeituojs?
#8. Kai sauc postfolklorys grupys “Rikšu” trešū albumu?
#9. Grupa “Tautumeitas” izdeve albumu “Dziesmas no Aulejas”, kurymā apkūpuotys autentiskys Aulejis pusis dzīsmis. Ar kura etnografiskuo ansambļa darbeibu saistuos Aulejis tradicionaluo muzyka?
#10. Kurs nu itūs ir reals muzykys albums?
#11. Kaidā vuordā vēļ sauc Ludzys igauņus?
#12. Folklorys kūpa “Upīte” catūrtajā albumā “Padzīdam i…” ir 17 Zīmeļlatgolys dzīsmis. Kas ir juos sovulaik pīrakstejs?
#13. Latvejis sabīdryskūs medeju goda bolvys kulturā “Kilograms kultūras 2020” laureats kategorejā “Muzyka” ir Raimonda Paula i Ivetys Apkalnys koncerts vargaņu muzykys festivalā “ORGANismi”. Kur nūtyka R. Paula i I. Apkalnys koncerts?
#14. Kurei Latgolys kulturys instituceja publikys bolsuojumā itūgod tyka pīzeita par “Kultūrvītu” i sajēme Latvejis sabīdryskūs medeju goda bolvu kulturā “Kilograms kultūras 2020”?
#15. Repere Ūga nu apvīneibys “Ausmeņa Records” izdavuse albumu “LG ir HH“. Kurais albums jai tys ir?
#16. Kuri ir Nikodema Rancāna pseidonimi?
#17. Kaidim burtim latgaliski raksteja Pīters Miglinīks ?
#18. Kod dybynuota Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba?
#19. Režisors Vīsturs Kairišs ir uzjiems filmu “Piļsāta pi upis”. Kura nu itūs ari ir juo filma?
#20. Kuramā 2020. g. izguojušajā Latgolys viesturei i kulturviesturei veļteitā gruomotā pīmynāts “Zylais banans” (fraņču geografu grupys Brunē vadeibā īdūts apzeimiejums ryupnīcyski atteisteituokajam regiona Vokoru i Centralajā Eiropā)?