text:
Karteņa nu vosorys beigu blūdeišonys pi nazkaidim pījiurys azarim. Vuords “Kaņieris” gon maņ vaira saistuos ar jaunīšu centru Reigā, navys azaru natuoli nu Reigys. Bet nu lai byutu. Nav svareigai.
Nav jau tai, ka nav, kuo saceit. Bet nav nikuo taida, parkū grybātūs publiski ceptīs. Vyss nūmyzuots i pamasts paguotnē. Jaunam laikam jaunys dūmys i teicīni, tikai sirds to tei poša.
Piec diskusejis par etniskajom identitatem Latvejā laikam nazkas beja juopīroksta, bet saprotu, ka nav nikuo taida, kuo es jau nabyutu sacejuse. Ka jauni cylvāki atrūn vacuos problemys, problemys nu tuo napalīk jaunuokys.
Muna intravertuo dzeive turpynojās. Telepona skanis signalu atsliedžu jau nazkod vosorā. Nivīns jau eisti ari nazvona. Puorsvorā es dzieržu.
Paguotni īpakoju jaunā formatā. Nazkod dreiži izīs muna prozys gruomota. Dreiži – saleidzynojūt ar tekstu dzimšonys dīnom. Ir jūceigi, bet daļa nu tekstu ir pat nu 2003., 2005. goda. Bet mož i daguojs jūs laiks. Kod paguotne nūsalupynoj, aizpluovoj i sasastuoj vīnā azara molā. Nūlic, dasīņ.


c: text/html

text:
Vakar pa ceļam iz dzīduošonu nūpierku apguoda “Zvaigzne ABC” izdūtū Voldemara Vogula dzejūļu gruomotu “Sirds bolss”. Pats fakts viņ ir breineigs — kruojums latgaliski Reigys apguodā i Reigys veikalā. Kaida vaira tī buorineite — volūda skaņ televizejā, pylni dzīšmu šovi latgalīšu; volūda skaņ dzejā i teik īspīsta iz papeira. I naviņ kur nabejs pašelē tuoli tuoli, a tok pošā Reigā. A kas Reigā izdūts, tys tok myužeibai izdūts. Cītajūs vuokūs, internetveikalā.
Labi, gona uoveitūs. Reiga na svātuo gūvs. A Reigys gruomotom tei poša vaine i prīca, kas i Rēzeknis, Ludzys ci Viļānu gruomotom.
Šūreit pa ceļam iz dorbu skaiteju i palyka biedeigai — deļkuo latgalīšu gruomotys nadataisa da gola. Voi eistyn nav nivīna korektora i redaktora, kas dasaver taidu seikumu kai vīnaids burtu nūformiejums ci fonts dzejūlī (v. 50. pl.). Par leksiku voi raksteibu pat nav runa — ni Vogula kruojums pyrmais, ni pādejais ar “nuokt” i “skateitīs” cytaiž vyscaur latgaliskā tekstā voi atškireigom vīnys formys izskaņom i golūtnem vīnūs vuokūs. Narunojūt par izlūksnis īzeimem, par pīmāru, vuorda “kaļve” lūcejums lokativā “Kai kaļvī zyrga pokovus // Tāvs kola”, kas izlein cytaiž galeigi na poša izlūksnei rakstureigajam pīrokstam ar Zīmeļlatgolai rakstureigajom golūtnem “-as”, “-es” (nui, zynu, zynu, ka gruomotā dūmuota “Stroda raksteiba”, bet par daudzi atkuopu, kab jimtu golvā).
Puorskaitūt latgalīša dzejā vuordu “tupeni”, maņ iz lyupu ironisks smaids — voi eistyn pošu latgalīšu buļbys i guļbys ir tik nycynojamys, ka juosagiun pi vidzemnīku tupeņu? Parkū to par reizis najimt kūrzemnīku ruociņus — nav gona pīrosti i gona gludi deļ poetiskūs tekstu? I kaida nūzeime skaistim vuordim par dzymtū volūdu, ka sirdī to bais juos vuordu pasaceit da gola?
Tai i dzeivojam — buorineiši. I nu vysys sirds ar vysu sovu sirds asni i aizgruobteibu rokstom dzejūļus par Latgolu mamu i tāva dūtim ceistajim zūbynim — paaudzi nu paaudzis. Koč gruomotys īvodā Anna Rancāne citiejuse autoru: “As nikaida abstrakcionisma nalītoju, nikō sveša. As te dzeivoju, “Cepleišūs”, te muni bārni un niko sveša maņ navajag.” (Pastreipuojumi muni.)
Reizē gruomotys teksti skaņ jau cik reižu dzierdātai i stereotipiskai, a reizē kai nu jauna. Kotram cylvākam gols golā ir sovs pasauļs i sovys acs, kai pasavērt iz juo.
Vogula dzeja kai Vogula dzeja. Jis ir jis pats — kai īprīkšejūs kruojumūs, tai i niu. Eisi, varātu saceit, ka pat konspektivi par svareigū. Kai izgrīzumi nu vīna Latgolys cylvāka dūmu i jiutu pasauļa. Kai aforismi i pīzeimis par dzeivi.
Pyrmuo gruomotys daļa “Muns orklys, rūkys munys” vaira runoj par dzymtū zemi, bārzim i bārnim, paaudzem i sovys vītys sajiutu, ūtruo daļa “Guņs meita” — par mīlesteibu pret sīvīti, a trešuo “Dīva ūzula zors” ir kai pīzeimis par myužeibu, myužu i sevi, par sovu vītu Dīva ūzulā. Sauc tū par tautu voi pīdereibu sovai zemei.
Ruodīs gon, ka šaļtim autors eisti nateik uorā nu latgalīšu literaturys bādu īlejis — raksteit latgaliski = raksteit par Latgolu. Koč jis ir par dzeivu i par lelu itai kletkai — kai aizarunoj, tai izlein pa sīta caurumim iz vysom pusem kai meiksts muols voi spryuk vaļā kai ols nu bucys. Nu vaidiešonys par mierstūšū volūdu klasiskā izpratnē ite nav ni smokys, dreižuok aicynuojums naturēt volūdu zam akmiņa, aplīcynuojums sovai atbiļdeibai pret tāva i muotis, pret dālu paaudzi.
Tik ka tuo dzeivuma grybātūs vaira. Lai nav taida cauri setkai izmīgta muola masa ar vacu laiku stereotipiskajim uzsaukumim “celitēs, bruoli” voi buorineibys otkon i otkon pīsaukšonu, a kruojums saītu vasals i skaneigs kai skrūze. Voi izsper spuņdi kai ols bucai i izalej puori skaiteituojam dzeivā skaniejumā. Bet mož es i gaidu tū, kuo navar byut — autora aforistiskais stils naparedz taidys izalīšonys, koč jis pats ir dzeivs i juo pasauļs ir dzeivs i skaneigs.
Vuordu nu dzīsmis naizjimsi — ar liekšnim saulē naīlieksi, ka ir novembris. Jau tai itys kruojums ir vasals zors myusu dīnu latgalīšu literaturā — cytaiduoks, sovpateigs, vārā jemams.
Gryuts gon pasaceit, cik lela daļa ituos gruomotys tekstu ir pyrmpubliciejums, cik nu nu īprīkšejūs mozūs kruojumu pajimtūs dzejūļu izlase. Napuorbaudeju. Var jau byut, ka juo dzeja ir kai lels pasauļs, kurā atsakuortoj vīnys i tuos pošys zeimis, tok skaitūt par zvaigžņu tyltim, rūnās dūma — varbyut tys dzejūļs eistineibā ir nu kruojuma “Iz zvaigžņu tylta”.
Vogula dzeja maņ ruodīs skaista, kod jū naizmaitoj muns ar volūdys nabyušonom samaituotais pruots. A varbyut es poša asu samaituota, kam radzu tū, iz kuo verūs — caur sovom durovom vysa pasauļa naīraudzeisi, a tik viņ kai durovu škierbu. Šaļtim jis eisā dzejūlī skaita tū, skaita itū. Saīt kai lītu i byušonu puorskaitejums, a tei ak jau muna vaine, ka tys nasasalej vīnā vasalumā, a tikai pasaruod šmuki salykti vuordi i teikumi. Kai vysaidys druponys vīnā traukā — verīs i dūmoj, kas ite juosaredz.
Bet pats golvonais, kū gribieju pasaceit — Vogula dzejā dzeivoj latgaliskais kods ar līpu zīdim, azara iudinim i miršu vaiņuceņu, a tai napasaceis nivīns nu nivīnys cytys pasauļa molys. “Tu maņ miršu vaiņuceņu devi, // Bryunaceit.” “Boltūs guļbu // Daņcs dabasūs // Nasabeidz.” I tys ari ir tys. Sovs. Vierteigs. Skaiti i zyni — te ari ir tei latgalīšu literatura i tys, deļkuo jei vyspuor vajadzeiga autorim i skaiteituojim.
A par tū muoju zusšonu i sātu gaisšonu — tī vaca bāda. Nazynu autora personeigi i juo volūdys, tok šaļtim gribīs iztulkuot latgaliski juo latgaliski raksteitūs tekstus. Varbyut tī byutu bejs gona ar redaktoru, kas pasoka, ka “taka” i “styga” ak jau ir vīns i tys pats i pat vīnā gruomotys puslopā gona ar vīnu vuordu — latgalīša mēlei tyvuokū “styga”. Voi ka Jezus ir Jezus, na vīnā gruomotys lopā Jezus, a cytā jau Jēzus. Bet itei bāda ir vaca kai pasauļs — ka nadasaviersi sovys volūdys, jei mudri apaugs ar vysaidim pa pasauli sagruobuotim vuordim. Poša dzymtuos i īkšu volūdys dzeivais vuords vys jau rauga izleist i ari izlein tekstā — par varis to seve nanūglobuosi. A piec šaļtenis jau literarais sapruots sova vuorda vītā īlīk svešys volūdys protezi.
Dzeja ar taidim aizgiutajim poetismim maņ izaver kai skaistule piec kosmetiskuos operacejis — ruodīs, šmuka nu skota, tok kas zyna, kaidi čorti jai dvēselē dzeivoj. Izliksi miršu vaiņuceņu — mož i sova ļaudaveņa. Nūjimsi — mož i Pamela Andersone.
Deļtuo iz prīšku tūmār gribīs autoram nūvielēt dzeivuot sovys poša volūdys sātā, na muojā. Navar svešim vuordim pasaceit svareigū, a sirds bolsu gribīs dzierdēt dzeivu, na pasaceitu frazem i literari pareizim i aizgiutim poetismim — maizis klaipim, dyuraineišim, smuidrim augumim i t. t.
Itei gruomota tok eistyn ir Voldemara Vogula sirds bolss, kas izskaņ dzejā — par jam svareigū, par aizejūšū i reizē byutiskū. A cikom byutisks, cikom i ir. Naveļ bez laika volūdys kopā. Jei ir dzeiva i dzeivuoka par dzeivu, cikom svareiga — autoram, izdeviejam, skaiteituojam.
P. S. A apguodam “Zvaigzne ABC” gribīs nūvielēt tai turpynuot – latgalīšu pasaulī ir gona daudz, a jim vajag i muola pūdu, i dzeivuo ols, i sovys volūdys i literaturys na tikai TV šovūs i dzīsmēs. Vīneigi padūmojit par tū redaktora i korektora byušonu – maņ jau prīca, ka gruomota latgaliski, a nu ituo fakta tok es napalīku okla i radzu ari apguoda napadareitū dorbu.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
.
Itū stuostu varātu nūsaukt ari itai: “sliminīku veseleiba i 7 kuojis”. Partū ka vasalī beja slymi i slymā vasali, a par vysim kūpā slymys beja septenis kuojis. Treis nu jom vīnam cylvākam – Ilonai, kas pasamanēja krist i pīsaceļt, otkon krist, pīsaceļt i krist.
Lobuokais krīvu medicinā ir juos naasameiba.
Byut to jei ir, a da juos navar tikt. I tys cytu reizi var moksuot pat dzeiveibu – tikai deļ tuo cylvāks palīk dzeivs. Voi vysmoz jū dzeraunis kopūs apgloboj kai cylvāku – ar vysom kuojom, rūkom i vysom zornom.
Voi par veļti mes pi Sibira latgalīšu dzierdātu tik daudz stuostu, kai tys i tys nūmirs Ačinskys slimneicā – atgrīzuši vādaru vaļā i cylvāks par reizis beigts. Nu, voi piec kaidys sutkys.
Ite es nasabreinoju ni par kapeiku.
Poša iz slimneicys gaņku puortynu Maritys kuoju, kod jei beja daguojuse puorsīšonys stuņde i mes jau vysu reitu bejom izamolušys pa polikliniku i slimneicu. Uorsti i sanitarkys stuovēja tīpat sūpluok, peipēja i nūsavēre iz myusu ar navyltuotu i patīsu iņteresi. Maņ jau pasaruodēje – varbyut gryb kuo jauna īsavuiceit…
Parkū taids teatris juotaisa iz gaņku? A kur ta cytur lai dasāst? Beņča nivīna uorā nabeja, zuole da kokla, a slimneicā vydā iz kotra krāsla pa divejom buobom i vēļ unuks kliepī pajimts.
Tai, niu juopadūmoj, par kuru kuoju lai stuosta. Ir jau kur izavērst – divejis voi trejis izgrīztys, vīna sasysta, vēļ vīna apšmucynuota ar korstu kotlu.
Labi, suoksim ar Darjis kuoju.
Tai i rikteigi nasaprotu, kas jei tī beja – ni to izgrīzta, ni to sastīpta, ni to kramps raun, ni to vēļ kaida nalaime. Tok vajadzēja elasteiguos saitis. Ite vīgli pasaceit – elasteiguos saitis. Ite tev na īīt veikalā i nūpierkt! I kur ta vēļ pošā vālā vokorā.
Muosa Tatjana zynuoja vīnu aptīku, kur asūte. Vysmoz jei tī nazkod redziejuse. Tys beja nazkur jaunajūs rajonūs, taids kai lūdzeņš, kai restis. Vydā nabeja juoīt, padeve taipat. Es to naredzieju, siedieju Marusjā (muosys Tatjanys mašynā), a puordevieja bejuse breineiga – vēļ lobuoka par Mariju Grigorjevnu (buobu ar izkaseitū pūdeļa prizuru, sauktu par guņs golvu – jei moti to malni, to sorkoni), koč maņ jau nasaruod, ka kaida cyta buoba juos varātu puorsist. Varbyut asu Marijis Grigorjevnys fans!
Piec seceibys tuoļuok laikam beja vīna nu Ilonys kuoju.
Naatguodoju, kai jei jū samaituoja, tok iz prīšku paīt varēja. I nikaida krīvu medicina jei natyka. Tok voi ta Ilona liksīs mīrā? Voi ta Ilonai tik vīna kuoja?
Pa tū šaļti Marita nazkaidā (carams, ka latgalīšu) sātā dagryude kuoju pi korsta ak jau buļbu voi iudiņa kotla. Nikas troks tī nasaruodēja, tik nūsasmējem par dorba traumu i vyss. Varbyut kaidu kremu īdevem pamuozuot.
Nūūū, Marita tože tai lītai pīguoja nūpītni. Ka kuoja, to kuoja. Ekspedicejis arhivā var atrast vysaidus juos rānu obrozus, līc koč rameņā pi sīnys! Cyts par cytu baileiguoks. Tī var redzēt vysaidys apdadzynuotys kuojis atteisteibys stadejis – nu sorkona pleča da lelys tulznys, nu tulznys da nanūsokomim plečim, vuotim i uodys gobolim. Ak jau, ka kod naviņ izīs latgalīšu medicinys gruomota, varēsim pīduovuot breineigys ilustracejis. Kotram tok juodūd sova tīsa jaunūs uorstu izgleiteibai. Es varātu raksteit teoretiskū daļu – par krīvu medicinys potencialu, dziļūrbuma dūbem i atteisteibys teņdencem.
Guoja laiks, Maritys kuoja auga, brīde i ryuga. Gatavējēs.
Piec 9 kilometru nūīšonys pa glumim Sibira dublim i nacelim kuojis nivīnam naatkryta. Ni maņ, ni Oļai, koč gobolu ceļa vēļ guojom ar bosom kuojom. Pa vysim dublim, kas trīkšēs pa pierstu storpom, i ščebjonku, kas beja zam tūs dubļu.
Piec šaļts naizturieju i leidu nazkaidā pūrā mozguot kuģojis, kab varātu apmaukt gumejnīkus. Nā, nikas maņ navuodēja – ni pūrā nūsleiku, ni tuorps īcierta, ni cyta kvaroba paruove.
Es vēļ pyrma tuo piec pārkiuņa pa pļaņčkom broduoju, taisni dzeraunis ūlneicys vydā. Breineigys pļaņčkys ar meikstim dublim i syltu iudini. Až sentiments paruove!
Koč Nina nu gaņku klīdze, ka navajag – var byut stykli. Tok kas ta nav pa styklim staiguojs! Da i nabeja tī nikaidu styklu. Teiri dubleiši.
Saguoja labi – tei grupa, kas brauce iz Grjaznovu (kur, ka sprīst piec nūsaukuma, vysam vajadzēja byut nateiram, vīnā grjazē), dabuoja asfaltu i autobusu, a mes, kas braucem iz Sčastlivū (kur vajadzēja byut vīnai laimis solai i dabasim, partū ka pat leluo ūļneica jim nūsaukta kolhoza vuordā “Vesjolaja Gorka”), dabuojom leitu, dubļus, ūdus i dundurus.
Nu tūs dunduru Ninai obejis kuojis zam ceļu tai aptyukša i izacēle ar sorkonim trumim, ka izavēre piec buboņu miera piedejā stadejā voi vysmoz piec cyuku sorkongulis. Tū obrozu ar juos kuojom varātu likt propogandys materialūs “Latgalīši, nabraucit iz Sibiri”. Žāl, ka nazkod taidu breineigu materialu nabeja ni Kempam, ni Trasunam, kod jī aicynuoja palikt sātā.
Maņ ruodīs, īraudziejuši Ninys kuojis, vysi latgalīši nazkod byutu palykuši Vitebskys guberņā i niu vysi gūdeigi brauktu iz Īreju, navys kai nazkod iz SibĪreju. Koč taidā gadīnī nabyutu ari myusu ekspedicejis i itūs stuostu.
A pa tū šaļti beja daguojs Juoņu (voi Pīteru) vokors Saharnajā. Par tū, kai mes iz jū braucem, ari vajadzātu pastuosteit. Kai nūstopeitajam žiguļam puorspruoga rīpa i kaids breineigs prāms ir puori Čulymam, a navar jau vysa aizspēt.
Iz guņkuru Aleksejs i Katja sanese breineigu molku – eglis blučus, nazkaidus dieļu golus, pat nūbyrušu Jaunuogoda egli. Cikom mes i pusdzeraune stuovējem ap guņkuru, asti gryndzynā sagrīzuse, garom paskrēja malna cyuka. Spolvainuo mugura vīn nūleiguoja, vysa vīnā dubļu šērvē. Ilona vēļ puorvaicuoja vītejim, kaidā kruosā jim cyukys. Izaruod, ka boltys!
Ūdu tī beja vēļ vaira kai Bičkovā, koč myusim lykuos, ka vēļ vaira vīnkuorši navar byut. Izaruod, ka var. Beja tik bīzs gaiss, ka navarēja padzīduot – par reizis juokuosej. Mes jau raudzējem vysaiž, i rejom iz leju, i spļuovem uorā. Beja tai, ka vīna suoc dzīduot kaidu dzīsmi, a ūtra, kam vēļ nav ūdu pylna reikle, pabeidz dzīduot riņdeņu. Pa tū šaļti i trešuo pi elpys tykuse.
Kotram rūkā beja lopaini kūku zori, ar kū varēja atsadzonuot nu tuos kustūnis. Nu, vysmoz pošīdvasmai labi. Ka kas nabejs teik dareits. Tei beja vītejūs metode, kas kulturys apmainis ceļā tyka aizgiuta i atzeita par gondreiž idealu.
Vēļ lobuoka ir tikai mozūs guņkureišu metode, kū var kvāpynuot ari spanī. A ustobā labi nūder kotrā būdē sūpluok ar prezervativim nūpierkamais “Komaroff” (roksta leidzeigi kai „Vodka Smirnoff”) – breineigs leidzeklis, īpakuots gondreiž taiduos pošuos paceņuos kai prezervativi, vīgli var sajaukt. Nu juo ūdi bierst nu grīstu i tirinej kuojenis, ak jau taipat kai cytā situacejā spermatozoidi.
Ka navar ar dzīduošonu, spīdem iz daņču. Laikam kaids nu Ševeļu voi Čeveru puišu atnese magnetofonu, izgrīzem iz vysa skaļuo i iz prīšku. Cik jau dzeraunē jaunuotnis beja, vysa lēce leidza. Vys jau ūdi mozuok kūde. I vacajim prīca nūsavērt. Koč nu plykys vieršonuos jau ūdu mozuok napalyka.
Vysa dzeraune to gon nabeja atguojuse, a taipat saguoja ļaužu padaudz. Ka staiguojom pa sātom, nasaruodēja, ka tī vēļ tik daudz dzeiveibys. Pat diveji jauni puiši i vīna mārga preceibu godūs. Vysys treis mozuos meitinis. I ryžs suņs ar taidom ausim kai Čeburaškai.
Tok Ilona kai lēce pa tim cyuku izroktajim pļovys kramaslim, tai i aizlēce. Kuoja rotā i daņči lupotuos. Tok tei vēļ nabeja tei kuoja, kas piečuok maņ beja juotyn pa nazcyk reižu dīnā!
Ka kuojis navar samaituot cyuku rokumūs, Ilona givuos tai lītai kluot nūpītnuok. Ar Krasnojarskys Stolbim to gon beja gona – kai lykuos gar zemi, tai beja rikteigi. Kuoja pagolam, ekspediceja beigusēs. Koč labi, ka tai – byutu jei jaukusēs no pošys Stolbu klinšu viersyunis, nabyutu i kuo repatriēt. Kai vēļ i sakaseitu i salaseitu pa tim kryumim i akminim.
Jau tai, eimūt pa stidzeņu, jei asūt puormatuse rikteigu kiulini. A maņ vēļ pa šai dīnai škode – es to ituo naredzieju. Vysi stuosta, cik breineigs kiuliņs tys bejs, a es naredzieju nikuo… :o(
Tik viņ redzieju, ka jau augšā slīnās. I vajag že – taisni taidā momentā vērtīs nazkur cytur!
Nu, piec ituo to gon Leikuma beja sirdeiga. Koč jau jei i tai beja sirdeiga, partū ka nabeja nūviertiejuse myusu kuoju potenciala. I nūviertiejuse jei nabeja gon!
Itaidu kuoju i laseidams nasalaseisi!
Iz autobusu Ilona nazkai aizklymbuoja, pa staceju rypu rypys aizrypynuoja, nivīnam nikuo lela nasaceidama. Partū otkon viļcīnī kai lykuos iz luovys, tai i izastīpe vysā garumā. Lyku soltus kompresus – viļcīņa atejā miercieju Ilonys zaļū skusteņu i munu zaļū blūzi. Vēļ izkuoru pa atejis lūgu uorā – lai pasaplivinej viejā i lobuok atsolst. Soka, ka zaļa kruosa nūmīrynoj nervus.
Jau dūmuojom, ka Ilona tī i paliks, iz tuos luovys ar vysim zaļajim skustim. Napīmiņu, iz kurīni tys viļcīņs guoja – Mongoleju, Tatareju voi Moskovu. Tok uorā izvylkom. Pi Ačinskys stacejis atrodom taksi, sasādynuojom tī vysus invalidus i Guntu par sliminīku veseleibu ci kūpieju i palaidem braukt.
Poši laidem iz autobusu. Nā, nā, naatlauzem ni kuoju, ni kokla. Tok navar jau zynuot, kai tymā autobusā byutu bejs cytā stuņdē, ka vysi nu dorba brauc – ap tū laiku tī cylvāks cylvākam iz golvys stuov. I autobuss – tai lieneigi, lieneigi, pa maleņu leiguodams i rākdams.
Nazynu, kurā godsymta i kurā zemē ražuots, tok Ačinska sabīdryskais transports breineigs. Ka labi īsaskrīn nu kolna, tod tai krotuos, ka atlīk tik turētīs pi stangys – greida to pagaist, to atsarūn. Spēj tik podlēkt gaisā i dasatupt, kab kuojis vasalys palyktu!
Vīnu reizi pi itaidys laksteišonys vītejī mysus paskaitēja par vuocīšim – Ilonai golvā beja tys zaļais skusts ar vuocu rokstim.
Cik breineigi, ka niu jī par vuocīšim zyna vysu. I tū vysu jī pastuostēja myusim, dūmuodami, ka mes jau krīvyski namuocēsim. Nikuo ļauna nā. Kurs ta soka kū ļaunu par pasystim uorzemnīkim.
Cyrks ar Ilonys kuoju beja suocīs. Es jau zynu, ka jei seņ beja gribiejuse byut populara. Ar Rēzikni par moz, jau vysu Krīveju jai zam kuoju!
Nu suoku atbrauce mudruo paleidzeiba (pa tū šaļti mes paspējem aizīt nu stacejis da autobusa, sagaideit juo, atbraukt ar autobusu, atīt kuojom nu pīturys i vēļ sagaideit tuos paleidzeibys). Uorsti beja pajauni, puiss zaļā kitelī (zaļa kruosa nūmīrynoj nervus) i meita, jim beja pat zuoļu čimodans (kopereits). Komendantis ustobā jī jēmēs apstruoduot Ilonu, a mes pa tū šaļti fotografējem pa durovu škierbu. Kuoju izgrūzēja, izčupinēja i pat aptyna ar bintu. I vede iz slimneicu ar vysu Ilonu komplektā (vēļ jau kuojis nagrīze nūst!). Gunta ar pasi i fotoaparatu pakaļ. Rikteigs cyrks!
Slimneicys obrozi beja breineigi, maņ až skaideiba dasamete, ka naasu redziejuse tūs bezgaleigūs koridoru, pa kurim Ilona lākuse iz rentgenu (kod jei beja atsagrīzuse piec kaidys lobys šaļts i puors koridoru izlaksteišonys, personals jei pat pīduovuoja braucamū krāslu!), i nabeju skaitiejuse breineigūs pavuiceibu, kai pījimt procedurys (naēst, narunuot, nagulēt…).
Slimneicā jī nikuo jauna naatkluoja, tikai tū, ka Ilonai ir sasysta kuoja. Pat naaptyna ar saiti, a izlomuot gon izlomuoja! Itū dzelu jī gon paspiej vysod, pat naudys par taidu šovu napaprosa!
Iz slimneicu Ilonai beja juoīt vēļ reizi. Nazynu, cik reižu jei vysā sastaiguoja iz tū slimneicu, tok tī juobyut lobai veseleibai, kab itai pa uorstim volkuotūs!
Pa tū šaļti ari Maritys kuoja beja labi nūryuguse. Atkluojom, ka tī nazkas juodora, cytaiž iz sātu atvessim juos atseviški – kuoju i Maritu. Voi ari pa vīnai – voi nu kuoju, voi Maritu.
Tai kai ceļojūšajā aptīkā nu Latvejis leidza beja pajimta tikai vata, Viļānūs pierktuo Uzbekistana marle (ka kas, cīši loba!!!) i slavanuo zeļonkys butele, kū Gunta zīmā viļcīnī beja izmuozujuse pa vysom rūkom, atskaitūt tū pierstu, kas beja slyms, beja nazkas juopierk kluot.
Dīnā, kod beja juokuortoj materiali, kab tī čorts golvys naatlauztu, ar Guntu guojom iz aptīku – nūpierkt streptocida zīdi i iudiņraža puorskuobi, elasteigū saiti i vēļ nazkū (nā, nā, materialus ari sakuortuojom, maņ pat ir obrozs voi pat diveji – mes struodojam, ar vysu malnū kači kliepī!).
Pi vīna aptīkā dūmuojom nūpierkt vēļ drusku marlis – ka jau tūs kuoju taids lārums.
Ruodīs, kas byutu vīnkuoršuok kai aptīkā nūpierkt marlis saitis.
Ha!
Tikai na Sibirejā!
Pyrmuo aptīka beja lels zals ar miļzeigim aizputiejušim lūgim i ar vyltuota marmora plitkom iz greidys, ar palāku eļlis kruosu izkruosuotom sīnom i zylom durovom. Car vīnu sīnu tymā aptīkā stīpēs stykla vitrina i beja nalels skaps. Tamā vitrinā beja nazcik zuoļu, kremu i nazkaidu paceņu. Styurī beja īslīti ari puors skrybynu. Vēļ nūsavērem, cik moksoj. Kab byutu lātuoki, nudi byutu nūpierkušys!
Atguoja puordeviejis. Divejis brangys buobys, kas ūtrā ustobā beja ni to ādušys, ni to trynušys mēli. Boltūs kiteļūs i ar spraunom micem golvuos.
Gunta suoce saukt sarokstu. Puordeviejis tusdamys tik saceja, kuo jom nav. Elasteiguo saite – nav. Streptocida zīde – nav. Pat izdūmuojom, kai sauc iudiņraža puorskuobi – perekisj vodoroda. Tys ari beja lobs cyrks – voda roždajetsa, nu, kislaja voda, voda, kotoraja perekisla. Tuo ari nabeja. Marlis nabeja. Nikaidys marlis. Paprasējem par vatu. Nabeja. Zeļonkys ari nabeja – tū jau vaicuojom jūka piec. Nikuo jom nabeja. Jūs aptīku nazkod slēgs cīš! Nazkod!
Guojom, guojom pa Lenina īlu, nivīnys aptīkys vaira nabeja. Breineigajā kompetu veikalā nūpierkom nazkū ādamu – tys veikals ari rikteiga puče i ūga! Puordevieja sirdeiga kai čorts, plauktūs vysaidi breinumi, lūgā vitražys ar bumbīrim i uobelim. Piercieju žālobu styureits nūsaglobuojs aiz tukša i izslāgta Coca-colys skapa.
Vyslobuokuo tī beja nazkaida taukainā papeirā īteita malna masa pi zylajim svorim, rikteigi lels klucs. Ni to marmalads, ni to vaca halva voi šerbets, kū varēja grīzt ar nazi. Tai i nasacēle rūka nūpierkt i pagaršuot. Da i nazynuojom, kai tuo breinuma lai pavaicoj puordeviejai – otkon bļaus. A kompetys jim tī breinumainys – kai 1960. godā, tai i da šuo laika. Nudi muzejs!
Tod es īguoduoju, ka aptīka tok ir piļsātys dūmē (nu, tī pi oranžuo Lenina pīminekļa). Vestibilā beja vairuok kiosku: avīžu puordūtive, kur avīzis izkluotys pa goldu i sakuortys pa sīnom, vyss vīnuos avīzēs, nazkaida kopejneica i aptīka taidā kai stykla kastē, kai būrī, kai kletkā. Gunta pa šauru lūdzeņu tī vydā ībļuove, voi ta jim byutu kaida marle. Puordevieja sirdeiga saceja, ka asūte gon i deve lelu paku. Kirurgiskuos marlis tamponi, kū likt pi rānys. Nā, nā, taidys myusim vēļ navajadzēja! Tik nūsprīdem, ka iz prīšku zynuosim, kur meklēt. Ka kuru kuoju vajadzēs atgrīzt nūst.
Īguoduojom, ka zīmā aptīku atrodom “Alpi” veikalā. Tys ir vīneigais pošapsakolpuošonys veikals, kur nikod navar zynuot, voi prece, kū turi rūkuos, patīšom eksistej, partū ka varbyut juos nimoz nav i tū tev pasoka kasē, kod tu jū dūd puordeviejai.
Iretai itai beja ar iudiņa kruosom i ūteņom. Nu plaukta to pajēme, a nūpierkt navarēja. Cikom jau pajēme cytys – na 12, a laikam 6 kruosu komplektu (voi ūtraiž). Ar tom kruosom mes afišys kruosuojom, dzīšmu gruomotys i vēļ vysu kū.
Aptīka tī beja gon. I kuo tik tī nabeja! Vysaidu garumu elasteiguos saitis! Zuolis! Smēris! Tabletkys!
Pajēmem 6 metrus saitis – ar metala kuoseišim. Piec tam es tūs 6 metrus varieju teit kasdīnys pa nazcik reižu naatsateidama, a kuoseiši ari loba dzela – tai jī nikuo natur, matās vaļā. Vajag daspīst, lai izīt cauri saitei i īsadur uodā! Ka Ilona aizabļaun, to jau zyni, ka turēs!
Beja marle (gon na nu Uzbekistana kai Viļānūs i na iz pusis tik loba), beja ari iudiņraža puorskuobe. Vēļ puordevieja īsmērēja nazkaidu zīdi deļ sastrutuojušim apdagumim – asūte cīši loba.
Nu, tū smēri mes smērējem nedeļu laikam. Kai konservants jei eistyn cīši loba – strutys tai īkonservēja, ka juos palyka až ni kai muzeja eksponats voi Lenins mauzolejā (koč juo myusim tai ari nav saguojs apsavērt, Leninam pījemamuos stuņdis par eisu).
Cikom mes braucem iz Bogotolu, Ilona staiguoja pa uorstim. Bogotols nav dzeraune, a mīsts, koč syta pušu vysys dzeraunis – taidu čorta ūkstu vēļ pameklēt, koč bazneica jim loba, jauna i Spuogis jimā myusim tik breineigai par čortim stuostēja, ka par reizis vysi pasamūda i suoce klauseitīs.
I vēļ Bogotolā myusim ar Guntu truopēja leits. Sēdējem zam eglis i nazynuojom, kur dētīs. A nikaida jumta voi kūka! A koč tu propuļsti!
Koč vaira mes izmierkom nu garombraucūšūs mašynu, kurom beja svāts pīnuokums pagrīzt tai, kab viersā izguoztu vysu pļaņčkys iudini. Ni kai pa druskai, a vysu! A iudiņs sylts i nateirs! I apleik vyss kiup saulē. Par minotu padsmit asvalts jau beja sauss.
Ā, i vēļ Bogotolā beja ateja ar boltim tuorpim, kas ruopuoja pa betona sili, kas laikam beja dūmuots ni to pisuars, ni to rene, kur nūtecēt līkajam škeistumam. Vēļ tī beja lobi cylvāki – kai suoc ar vīnu runuot, tai vysa īla atīt gostūs.
Cikom runuojom ar babu i sēdējem iz podmarovkys car sātys suonim, garom pabrauce bēris. Tuo skota naaizmiersšu: volgys, žyguli, bobiki, moskviči. Ļauds izaciertuši iz lobuokuo. I tai lieneņom paīt garom cīneigi i klusi. Tik bobiki, moskviči i žiguli ryuc i šveikst smiļkts zam kuoju i rīpu. I nabašnīka kuojis čut ni karinej nu mašynys uorā – groba gols to gon. A mes vysi rindeņā siežam iz sātys podmorovkys i veramīs lelom acim. Nivīnam pat naīguoja pruotā fotogravēt – tik labi tys beja. Kustaricys kinys cīneigs skots.
A piec šaļts brauce vīns puiss ar zaļu moskviču – skaņa nu radejis tumbu kai nu bucys, mosvičs palākdams i krateidamīs lāc pa dūbainuos īlys asvaltu. I šopers až pa lūgu izakar, īraudziejs myusus, taidu boru iz juo īlys!
Vēļ Bogotolā Leikumai īdeve vasalu kuleiti ar čekim. Poša vaineiga – kam veikalā pi kasis vaicuoja čeka. Puordevieja nikai nasaprota – i ar rūku rakstēja, i vysaiž. Kas tys ir – gribēt čeka? Cikom jau īdeve vysu maisu! Garuokais nu čekim beja laikam metru voi vaira.
A Ačinskā pa tū laiku beja pasajuoviejuse malna tyucs i nagaiss!!!
Piec atbraukšonys mes truopējem zam leita. Taida zupa! Tai kai iz vysys īlys beja tik vīns kanalizacejis caurums, vyss iudiņs nu vysys īlys skrēja iz jū. Rikteiga upe! I tod tys vyss guožās pa caurumu trubā i tod gruovī. Lels i bryuns iudiņa krytums! Kruoce kai dzeivs! I mašynys tai tik merkavoj, kab aplīt ar iudini!
Cik jau pīmiņu nu Ilonys stuosteituo, jei slimneicā tože guoja breineigai – mane teitū kuoju attyna, kab apsavārtu, a atpakaļ nasatyna. Tys nikas, ka Ilona poša sateit namuocēja, a bez saitis paīt tolkom navarēja.
Vēļ jū puors reizis izlomuoja kai kuci i patrīce kai sābru uozi nu kuopustu dūbis.
Ā, i vēļ uorsts jei pasaceja, ka byus juotaisa operaceja. Varātu jau tīpat Ačinskā, tok varbyut lobuok lai braucūte iz sātu, iz Latveju. Pi jim Ačinskā juogrīž vaļā vysa lūcātive, a Latvejā ak jau varēs pa mozu caurumeņu.
Citejūt uorstu: “U vas že tam pačti Jevropa!”
Tai tuo navarēja pamest. Maņ tei slimneica beja juoredz!
Atrodom pat īmesli – lai uorsts apsaver Maritys kuoju. Kuo ta jei tai ilgi nadzeist?
Kaids naivums. Lai uorsts apsaver…
Salasējem vysys kuojis, tfu, Ilonu i Maritu i laidem – kab 8 nu reita byutu poliklinikā!!! Jius varit īsadūmuot, kū Sibirī nūzeimoj 8 nu reita? Tys ir 3 naktī piec Latvejis laika! Cēlemēs 2 naktī! Kaidys tī brūkaškys!
Itūreiz Gunta palyka sātā voi guoja iz arhivu, partū ka jei jau vīnreiz beja bejuse slimneicā, a niu beja muna kuorta. Piec tam jei ak jau beja skaudeiba – maņ saguoja pulka vaira atrakceju i nūsajimšonys. Partū jei otkon brauce ar mudrū paliedzeibu, a es ar autobusu. Koč jī obeji ak jau ir vīnleidz “mudri”.
Slimneicys parks voi teritoreja mani īdvasmuoja – izdrups asvalts, pa viersu dubli i pļaņčkys, vyss škeists i lipeigs, glums speid saulē. Car ītvis, pogolma i ceļa molom zuole – rikteigi puorauguse i ar vysom veibūtnem, dodzim i obeju sortu nuotrem (sprostajom i viļteigajom, kas nimoz naizaver piec nuotru i kam dzeļ na lopys, a kuots) beja videja izmāra cylvākam ka ni da kokla, to da placu. Vēļ nazkaidi kryumi, kūki, saryusiejuši dzeļža statini.
A termometrys ānā ruodēja + 40 gradu. Voi varbyut + 41. Nu reita!
I papeļu pūkys – tūs Ačinskā beja vaira kai ūdu Saharnajā. Vyss gaiss vīnuos pūkuos. Ka kaids soka, ka jam matās alergeja nu ituos naškeisteibys, tod tī alergeja beja myusim vysim – vysa reikle pylna, moti, nuoss, drēbis. Kur na grīzīs – bolta zīma! Vysys stygys, celi i naceli bolti. Grīžās vīņ, ka ej. I ka gadīnī sausys, sajiuta loba – īt kai pa vatu i ap kuojom kai vīglys muokūņs. Ej i sprausloj.
Pyrmuos paleidzeibys punkta durovys beja lobys – apsystys ar bļaku i nūkruosuotys zylys. Vydā beja cylvāku jiura, kas gaidēja naatlīkamuos paleidzeibys. Piec jūs seju beja skaidrys, ka jī nav cālušīs nikaidūs ni 8 i ni 7, a itai dzelai rezerviejuši vysu dīnu.
Nu tuo paleidzeibys punkta myusus patrīce. Registraturā nūlomuoja i pasacēja, ka juoīt iz cytu registraturu. Kai mes varim nazynuot, iz kurīni juoīt! Tam že napisano! A napisano beja daudz – vysaidu lopu i lapeņu, ceteļu i ceteleišu. Nav breinums, ka jī tūs cylvākus tik ilgi marinej – lai paspiej vysu puorskaiteit i nav nikaidu vaicuojumu. Koč izlomuos vysleidza. Ari par tū, ka nav vaicuojumu.
Iz ūtrū registraturu beja juoīt pa garum garim gaitinim, kam nabeja ni suoku, ni gola. Ilona sajiusmā stuostēja, kai pa jim lākuse iz vīnys kuojis. Nu, ka tai vēļ puors reižu, jei voi nu varātu izpiļdeit GDA normys (vysmoz koč kū leidzeigu redzieju koledžā pi sīnys), voi sabeigt ari atlykušū kuoju.
Reizē ar myusim guoja ari sīvīte ar sovu meitu, kas pyrms puors dīnu beja sadyuruse kuoju i niu navarēja paīt – lēce taipat iz vīnys kuojis. Tys laikam tai pīdar. Tei liekšona pa gaitinim.
Tī beja 3 lūdzeni: Tievejis kara i Avganistana invalidim i vēļ diveji. Vīns beja deļ pīsaraksteišonys, a ūtrys deļ specialistu. Mes izavēlējem specialistu lūdzeņu – vys jau gribējēs, kab Maritys kuoju vārtūs kaids, kas sevi sauc par specialistu. Da i natycu, ka mes jim īstuosteitu, ka Marita ir karuojuse ar vuocīšim 1944. godā voi ruovusēs pa Avganistanu. Koč kuoja jei beja pastrāšna.
Rynda beja gara i leika, vestibils beja interesnys, ļaudim ari beja interesnai vērtīs iz myusu. Myusim – iz jūs. Latgalīšu tī nabeja voi ari jī naatsazyna.
Kod daguoja myusu kuorta, buoba aiz lūdzeņa skaļā i sirdeigā bolsā pasacēja, ka numereņu jau seņ vaira naass i vyspuor voi tod mes tuo jau nu suoku naasam redziejušys? Ak myusim vajag uorsta, partū ka reit braucam prūm? Nu tod eimit i sarunojit ar pošu uorstu. Varbyut pasaveic.
Pi uorsta durovu beja rynda. Leluokais vairums ryndā stuoveituju beja muosenis ar kitelim i papeirim rūkuos. Iz myusu vaicuojumim juos vyspuor naatbiļdēja i nasavēre pat viersā. Tī nūstuovējem varbyut stuņdi. Voi vairuok. Muosenis ar laiku tyka vydā. Bet na vysys.
Nazkaids vecs aizasirdēja i trīcēs durovuos ar spāku. Koč vydā i īsalauze, vysleidza nikuo nadabuoja. Nu bet partū otkon kai jū izlomuoja! Tys beja rikteigs baudiejums, taids spāks i īdvasma! Kai par škodis diktofona nabeja leidza.
Atguoja ari sīvīte ar sovu meitu i juos strutainū kuoju. Meitai beja sasacāluse temperatura, jei beja nikaida. Gaidējem vysi. Piec kaida laika datyku pi runys, vaicuoju. Izlomuoja ari mani, tik na tik suleigai kai pirmeitejū veci. Navar jau vysa lobuma gribēt. I atrakceju, i lomuošonys.
Ar Maritu izguojom uorā puorsīt kuoju – beja skaidrys, ka tyvuokajā laikā ni pi kaida uorsta natiksim. Iz slimneicys gaņku beja vasala skaudze cylvāku ar boltim kitelim, jim tys ruodējēs interesnys pasuokums. Dūmoju gon. Puorsīt kuoju iz nateiru slimneicys gaņku. Ni par motu švakuok kai pi kaidu aborigenu. Tai i prasējēs fonā kaidu Balkanu čygonu muzyku.
Stuovējem otkon ryndā. Nivīns naguoja ni vydā, ni uorā. Uorsta nabeja laikam voi ari jam beja kaida slapana eja, pa kuru var aizalaist kluseņom nu kabineta. Navar byut, ka var tik ilgi izturēt bez īšonys iz ateju.
Ļaužu masa sasaviļņuoja, kabineta durovys atsataisēja, izleida nazkas nu personala. Muosenis jei kryta viersā ar sovim papeirim, muote ar sovu meitu, puorejī nazkū klīdze. Sekuoja teksts, ka šudiņ nivīna vaira napījims! Muote beja gotova vysus apsist – kū tod lai jei dorūta ar tū meitys kuoju!
Saprotu, ka pa lobam ite na aršona i ni eceišona, leidu i es borā, vycynuoju pa gaisu Maritys Latvejis pasi, izmaklātā krīvu akcentā bļuovu, ka mysim iz viļcīni i kas te par bezparādu! Bezpridzel, bardak! Čo za bezobrazije, čo za čertovščina – itū teicīni beju svaigi īsavuiciejuse poliklīnikā!
Naticēsit, tok nūstruoduoja! Piec šaļts ar mani jau runuoja! Piec šalts es jau beju atpakaļ registraturā i sistema suoce struoduot! Lomuodamuos es beju jimā īsarakstiejuse!
Izstuovieju ryndu, kab dabuotu nazkaidu papeiru, tod izstuovieju ryndu, kab samoksuotu apmāram 2 voi 3 lati (tai i nasaprotu, par kū beja juomoksoj, tok nazkaidu čeku īdeve), tod izstuovieju ryndu pi registraturys, maņ izrakstēja Maritys sliminīka karti – vuoceņus, iz kuru jī ar mūkom raudzēja pīraksteit juos vuordu (naleidzēja pat tys, ka juos vuords jau beja pīraksteits krīviski iz vizys). Es nasacieju, kur jei dzeivoj pa eistam, pasacieju, ka nu Reigys – vysmoz ar ūtrū pīguojīni i par vysom kūpā juos zynuoja, kai tys rokstuos. Riga.
Tod mes otkon stuovējem pi uorsta kabineta – jau ar papeirim. Paguoja vēļ loba šaļts. Muote nabeja zaudiejuse cereibu, jei vīnkuorši guoja durovuos kasreizis, kai juos pasavēre vaļā. Meita sēdēja i vaira pat narunuoja. Muosenis ar papeirim jau beja izstaiguojušys vysys, laikam ari nazkaida vece. Varbyut jei beja nu personala – partū ka uorstu jim tī naredzēja, tikai daudz vysaida kalibra personala, muoseņu i sanitarku, kas ar svareigi puorgrīztom mordom skraida apleik i nosoj papeireišus.
I tod mes tykom pi uorsta! Uorsts kai uorsts – uorstīne taida poša kai pi myusu Viļānūs, Rēziknē voi Reigā. Beja tik jūceigai piec vysa tuo bezgaleiguo personala lāruma, kas tī bizinēja, īraudzeit normalu i vīnkuorši uorstu. Jei apsavēre Maritys kuoju, dalyka zuolis, puorsēja. Pa tū šaļti es apsavieru plakatus pi sīnu. Tī beja taida kai tabula, kai shema, kuru smēri lītuot kaidā rānys dzeišonys stadejā. Myusu smēre, kas beja tik lobs strutu mauzoleja leidzeklis, ari beja tī pīmineita.
Tai kai Maritys papeiri beja pi mane i es itymā pasuokumā beju apsamatuse par izsitieju, tulku i mīsysorgu (kuojusorgu), uorstīne maņ pastuostēja, kas ar tū kuoju juodora tuoļuok. Izaruodēja, ka ar izslaveitū smēri tei rāna byutu ryuguse nedeļom. Vajadzēja cytys zuolis. Tuos zuolis jei beja jau izlykuse. Myusim tik juonūpierk ceļam.
Naticēsit, tok poliklinikys aptīkā beja na tikai ituos zuolis, a pat marlis saite. I hematogens! Piec itūs vysu cīsšonu kotra nūpierkom pa plitkai i apēdem. Brūkašku i pušdīņu vītā.
Uorsta vizeite ilga varbyut minotu 10 voi 15, pavysam mes pa slimneicu atsajuojom vaira kai 4 stuņdis, mani izlomuoja nazynu cik reižu, a ryndys varit saskaiteit poši. Maņ saguoja sešys, a varbyut kaidu izlaižu voi daskaitieju divejis reizis.
Muote ar vysu slymū meitu palyka gaidam nazyn kuo. Varbyut jom pasaveice. Varbyut cytu dīnu juos tyka pi uorsta. Varbyut sadzeja taipat. Varbyut nā. Kaida atškireiba – vīna kuoja Krīvejā vaira voi mozuok.
Na par veļti, kod vysys klopotys jau beja cauri, nūsajēmem pi Avicennys (varbyut tei brīsmeiguo morda ir juo, nazynu) portreta trepu telpā.
Tī beja pīraksteita krīvu medicinys devize: He Bpeди! Nakaitej!
A kaida vyslobuokuo nakaiteišona? Pareizi! Nagrīz nikaidys viereibys, tod vysmoz nakaiteisi!
Taida tod ari ir krīvu medicinys morale: Nasamaisi!
Gribi dzeivuot, naej pi uorstu. Koč nūmiersi ar vasalim nervim. I vyss vīnā gobolā.
P. S. Rancāns, vokorā nūsaklausiejs itū stuostu, beja lelā nasaprasšonā – a kuo ta mes guojušys da uorsta iz sovu golvu? Byutu pīzvaniejušys jam, jis aizvastu, jam tī ir paziņa (jam pazinis ir vysur). Par reizis vysa dabuotu. I nikaidu ryndu!
Krīvu medicinys morale Nr. 2: Ka tev nav sakaru, paziņu i kukuļa, miersti nūst!


text:
Latgalīšu dzejneicai Emilejai Kalvānei paguojušuo goda nūgalē izguoja dzejūļu kruojums „Atvosora”, kurs tyka izdūts Latgolys Regiona programmys ītvorūs.
Emileja Kalvāne (1944) ir dzymuse Mērdzinis pogosta Styglovā. Jauneibā autore ir pīsadalejuse Mirdzys Kempis Jaunūs autoru apvīneibā, bet latgaliski roksta i publicejās viņ nu 1995. goda. Juos pyrmuo gruomota „Lobuo dīna” (2003) ar atsauceibu tyka pījimta i literaturzynuotnīku, i vīnkuoršūs skaiteituoju vydā.
„Atvosora” ir Emilejis Kalvānis ūtruo gruomota. Tei ir dzeivis gudra i vysa kū dzeivē pīredziejuša cylvāka raksteita dzeja. Te sūpluok ir i bierneibys atminis, i naatdūta poruoda tyvajim i sovai Latgolai sajiuta, ir ari mīlesteiba i atziņa, ka „mīlesteiba nanūvecej, viņ ar godim vairuok zyna”, ir i gryutuo nūlicīņa nosta i juos paceļšona.
Vysam cauri — speiteiga cereiba vystik dzeivuot i sovuos suopēs pasaceļt puori švakajam klusā, tok nūtureigā ticeibā Dīvam i pateiceibā dzeivē satyktajim cylvākim i gora radinīkim.
Gruomota ir kai ritiņs, kas grīžās ap sevi — nu suokuma iz beigom i otkon iz suokumu. Partū ka cereiba naizabeidz nikod, cikom ir ticeiba iz lobū i pateiceiba par bejušū.
Aicynojam puorskaiteit Emilejis Kalvānis dzejūļus LaKuGā.


text:
„Latgolys Studentu centra” eistynuotais projekts „Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” itūgod dorbu turpynuos Latgolys regiona atteisteibys agenturys i Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programys ītvorūs. Konkursa kuorteibā LgSC īsnīgtais projekts beja tūs 42 projektu vydā, kas sajēme atbolstu. Portala uzturiešonai tyka pīškierti 1500 lati, i projekts tiks eistynuots nu 2013. goda 27. maja leidz ituo goda 1. decembrim.
Ar puorejim atbaļsteitajim projektim var īsapazeit ite.
„Latgalīšu Kulturys Gazeta” jūprūjom ir pasaulī vīneigais latgaliski rokstūšais interneta medejs i ir palykuse par sova veida latgalīšu puļciešonuos vītu internetā, kur vysod var satikt kaidu pazeistamu, atrast kū sev nūdereigu i saistūšu.
Projekta „Latgalīšu kulturys zinu portals lakuga.lv”
Vadeituoja Vineta Vilcāne
vineta@lgsc.lv


text:
Suokūtīs jaunajam vuiceibu LgSC biroji Reigā, Rēzelnē, Daugovpilī i Jelgovā aicynoj studentus iz pasuokumim, kab īpazeitu studeju piļsātu i vaira izzynuotu par Latgolu i LgSC. Meili gaideiti byus ari bejušī i tūpūšī studenti.
Jelgovā
23. septembrī
Foto-orientiešonuos „Īpazeisti Jelgovu”. 17 stuņdēs puļciešonuos Hercoga Jākuba laukumā. Komandu ar 3 cylvāku sastuovu pīsoki da 22.09, rokstūt iz jelgova@lgsc.lv.
Leidza naaizmiersti fotoaparatu, var iztikt ar telefonā asūšū!
24. septembrī
LLU Studentu klubā 19 stuņdēs izgleitojūšais seminars par LgSC. Piečuok kinys „Latgale – trīs stāsti” vieršonuos.
Vaira dazynuošonys par Jelgovys pasuokumim, rokstūt iz e-postu: jelgova@lgsc.lv ci zvonūt 287194 92 (Valērijs).
Daugovpilī
23. septembrī
18 stuņdēs Reigys ūļneicā 48-3 sovys durovys attaiseis jaunuos LgSC Daugovpiļs biroja telpys. Birojs īgivs zeimeigu nūsaukumu “Štabiks”. Aicynojom vysus iz atvieršonys svātkim! Vaira dazynuošonys, rokstūt iz e-postu: daugovpils@lgsc.lv ci zvonūt 26216586 (Sandra).
Reigā
25. septembrī
Pasaulī 26. septembrī tiks atzeimāta Eiropys volūdys dīna. LgSC aicynoj iz rodušū darbneicu, kurā varēs apdrukuot krekleņu ci škeivi, krušķu ar kaidu latgalisku teicīni. Kruosys byus, leidza jam kraklu ci škeivi, krušku i t.t. Gostus gaideisim LgSC Reigys birojā Antonejis īla 8-3/6 nu 17 leidz 20.
30. septembrī
Foto-orientiešonuos „Vokora styga”. 18 stuņdēs puļciešonuos pi Breiveibys pīminekļa. Komanda, kurys sastuovā var byut 2-3 cylvāku, juodasoka iz epostu reiga@lgsc.lv da 28.septembra. Piec pasuokuma vysi kūpeigi pasaļustēsim Folkklubā Ala. Leidza naaizmiersti fotoaparatu, var iztikt ar telefonā asūšū!
Rēzeknē
24.septembrī
19 stuņdēs byus īsapazeišonuos vokors īkš „Ausmeņa Kebabs”, parunuosim par LgSC, vīns par ūtru i kū lobu varom padareit īkš latgaliskuo i LgSC. Vaira dazynuošonuos, rokstūt iz e-postu rezekne@lgsc.lv ci znonūt 29205413 (Ligija)
Viesti sagataveja: LgSC
Karteņa: “Pyparmātru čaja kauss” Reigā, 2013. goda septembrī. LgSC argivs
*Studentu nedelis pasuokumi nūteik ar Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstu.


text:
Vakar vokorā aktivuokī LgSC Reigys bīdri Tonis birojā sataiseja rikteigu pruota vātru gon par temu Drukys aizlīguma atceļšonai Latgolā 105 i cytys nūzeimeigys jubilejis, pīmāram, „Tāvu Zemis Kalendaram” – 70, vairuokys izcylys personeibys svieteitu opolys jubilejis: Marija Andžāne i Konstantins Raudive -100, Fraņcs Trasuns -145, gon par īspiejamū LgSC saukli, aizbiļdni – mītisku tālu, zvāru voi cytu kukaini…
Saisteibā ar pyrmū temu izdarejom nūpītnu dorbu – radejom i uzrakstejom jaunīšu radūšūs dorbu par Latgolu konkursa nūlykumu.
Jaunīšu rodūšūs dorbu par Latgolu konkursa mierkis ir veicynuot Latgolys jaunīšūs interesi par sova nūvoda kulturu, viesturi, nūzeimeigom personeibom, volūdu i sabīdriski politiskim procesim. Rūsynuot jaunīšus izsaceit sovys puordūmys latgalīšu rokstu volūdā, tai veicynojūt rokstu volūdys tradicejis nūsastyprynuošonu Latgolā, kai ari paust sovu vīdūkli par myusdīnu i viesturiskajim procesim, izmontojūt vizualuos muokslys tehnikys.
Konkursam sovus dorbus aicynojam īsnīgt jaunīšus: pamatškolnīkus (7.-9.klase), vydsškolānus, studentus vacumā leidz 25 godim.
Eseju konkursa temati:
- Kaidys personeibys vīta Latgolys kulturciesturē i juos davums.
- Nūzeimeigs nūtykums Latgolys kulturviesturē.
- Myusudīnu leluokuos problemys Latgolā i jūs rysynuojumu.
- Vīzeja par Latgolu i latgalīšim 2059. godā.
- Latgola – zyrgs voi mašyna?
Plakātu i karikaturu temys:
- Nūzeimeigs nūtykumsLatgolys kulturviesturē.
- Myusudīnu leluokuos problemys Latgolā i jūs rysynuojumi.
- Latgola i latgalīši 2009. godā.
- Latgola – zyrgs voi mašyna?
Dorbi tiks gaideiti leidz 10. apreļam (posta zeimūgs syutūt pa postu) ar nūruodi jaunīšu rodūšūs dorbu konkursam iz adresi: bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” Reigys birojam, Antonijas ielā 8-3/6, Rīga, LV-1010 voi iz e-postu: lgsc@inbox.lv
A bez jautreibys nikai. Vajadzēja sasprēst i kū nanūpītnu. Tod i sprīdem i sprēdem, kaidam vajadzātu byut LgSC simbolam – dzeivnīkam voi tālam, kas, izdrukuots iz lynu kuleitis ci papeira mapeitis, sevkurā Latgolys studentā radeitu puorlīceibu – juobyut, juodora.
Prototipi tyka maklāti kai Tonis birojā, tai škārsteiklā. Tyka lītuots kuļdinīks i zylais zūbs. Pi gola tai i natykom. 🙂
Pruota vātra par mistiskū zvieri ci kustūni, kukaini ci radeibu beja tik aktiva i prīcynūši ļusteiga, ka pi vīnuota kūpsaucieja tai i natykom… 😉 Nūsprīdem tik, ka par itū tematu diskusejis turpynuosim cytureiz.
Varbyut ari Tev, ituo dīnroksta skaiteituoj, ir kaidys idejis? Roksti komentarūs!
Ci gribi nūbolsuot par myusu idejom? Ite byus saroksts:
[polldaddy poll=1466784]


text:
Vasali, meilī bīdri i draugi!
Lai gon decembris skaituos tīkais mieness, Adventa laiks, kas juoveļtei deļ seva, deļ dūmom, puordūmom, ir saguojs, ka tīši itys laiks studentim, Latgolys Studentu centra bīdrim i draugim ir nūtykumim i pasuokumim boguots, ka pat nav laika, acasiest i par tū pīraksteit.
Šudiņ ar cytim Rēzeknis Augstškolys (RA) studentim bejom labdareibys akcejis ītvorūs „Students palīdz bēram” akcejis nūslāguma pasuokumā Rogovkys vydsškolā. Prīks, ka varējom i nu LgSC Rogovkys vydsškolys škoļnīkim nūzīduot latgalīšu gruomotys i cytys nalelys duovanenis! Pasuokuma laikā beja dzīsmis, danči, pateikama atmosfera. Vaira par šytū pasuokumu drūši, ka vareis izskateit RA sātys lopā ru.lv pi jaunumu.
Tai kai latgalīšim ir svareigys arī saimis vierteibys, jaunuo paaudze. Sasadorbojūt ar RA asom sareikavuš, seminaru jaunajom i tūpūšajom mamom „Studente māmiņas lomā”. Kuram Rēzekne, nav cīši tuoli i interesei itys seminars, drūši varit nuokt, byus pateikama atmosfera, nūdereigys lekcejis i sarunys. Vaira informacejis var atrast ite: http://www.ru.lv/index.php?lang=lv&p=8&pnews=read&id_type=&id=1168
Tod veļ nu pasuokumim: šytuo goda 16.decembrī Rēzeknis piļsātys Kuļturys nomā nūtiks pyrmssvātku i Lobdareibys akcejis nūslāguma pasuokums.
Pasuokuma pirmajā dalī nu 18.00 nūtiks lobdareibai veļteits koncerts, kurā pīsadaleis: RA danču kūpa „Dziga”, jauktais kūrs „Sonitum”, Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vidškolys škoļnīki, folklorys draugu kūpa „Vīteri”, muzykalais teatris „Baltie lāči” i cyti.
Pasuokuma laikā, apmaklātuojus sagaida dažaidi puorsteigumi nu pasuokuma atbalsteituojim: DnB NORD Bankys, apdrūšynuošonys akceju sabīdreibys „Baltikums”, veseleibys studejys „Freija Beauty”, Latgolys Radejys, bīdreibys „Latgolys Studentu centrs”. Taipoš pasuokuma laikā, varēs atbaļsteit RA studentus, kurym vysvaira vajadzeigs paleiga.
Pasuokuma ūtramā dalī – 22.00 byus bals kūpā ar grupu „Pīrāgi”.
Tai ka caturtdin aicynuoti iz Rēzekni! Ā, i tamā pat dīnā pyrms lobdareibys koncerta festivālu parkā 16.00- Zīmys svātku egles īdegšona!
Paļdis tim, kas vakar reikova, sarunova, saorganizieja i uzastuoja La-La-Dra pasuokumā Berkenlī! Tys tik tīšam beja i ir cīši syrsneigs i pateikams nūtykums! Paļdis!
Nu tys puors vuordūs nu maņa pagaidom vyss, planavojam saraksteit koč kod da jaunuo gods tuodu leluoku rakstenu i daliksim bildes. Pastuosteit par vysu tū, kū mes asom pa šytū laiku, dorbojūtīs studentu centrā sadarejuš, sajutuš i sadūmovuš. Saceit pateišom ir daudzi kū, bet otkoņ moz laika saraksteit, veļ vaira deļ tam, ka studentim itys ir saspringts studeju laiks. Mes ari taipoš, kuo vysi kuorteigi studenti vuicomēs divys raizis godā- pyrms sesejis! Vielejam vysim izbaudeit adventa, gaideišonys i studeišonys laiku!
Ar sveicīnim –
Dagneja i Rēzeknis LgSC bīdri i draugi.


text:
Konkursa pamatideja – gūdynuot lobuokūs Latgolys regiona školuotuojus, padūdūt jīm simbolisku, eipaši itam konkursam izgatavuotu bolvu – sudobra pokovsaktu, kū izkalis meistars Rihards Ciblis nu Rēzeknis nūvoda Maltys pogosta. Bolvys mierkis – ceļt školuotuoja profesejis prestižu, mudinuot jaunū paaudzi ryupeigi puordūmuot ari sovys profesejis izvieli par lobu školuotuoja profesejai. Itūgod konkursam tyka dasaceiti 16 pretendenti nu Rēzeknis, Preiļu, Dagdys, Baļtinovys, Ludzys, Kuorsovys, Rībeņu un Viļānu nūvodim, puorstuoveitys beja 12 vyspuorizgleitojūšuos un profesionaluos īvirzis školys, kai ari divejis augstuokuos izgleiteibys īstuodis. Izcyluokūs pedagogus var dasaceit četruos nominācejuos, pamatojūt jūs profesionalū snāgumu un sasnāgumus pādejuo vuiceibu godu laikā.
Jau ūtrū godu konkurencis nav nominacejā „Par spylgtuokū debeju školā”, kas laikam gon līcynoj par jaunūs pedagogu tryukumu Latgolys školuos. Itūgod bolva itamā nominacejā natyka daškierta, sovukuort prīcej fakts, ka leluokais dasacejumu skaits beja nominacejā „Par inovacejom izgleiteibys procesā”. Žūreja, kurys sastuovā ir gon LKB, gon RTA un Latgolys pašvaļdeibu puorstuovji, nūlēme daškiert itamā nominacejā pat četrys bolvys: Dagdys vydškolys biologejis školuotuojai, mozpulku vadeituojai Annai Krilovai, Viļānu vydškolys latvīšu volūdys un literaturys školuotuojai Ilgai Kroičai, Ezernīku vydškolys muojtureibys i socialūs zineibu školuotuojai Diānai Kiseļovai un Rībeņu vydškolys latvīšu volūdys i literaturys školuotuojai Diānai Bravackai.
Nominacejā „Par par myusdīneigu i rodūšu pīeju školānu dorbaudzynuošonai i omotu apvuiceibai” par N. Rancāna bolvys īgiviejim nūsaukti interešu izgleiteibys školuotuoji: Malnovys koledžys deju kolektīvu vadeituoja Agnese Medne un Ludzys Muzikys pamatškolys školuotuojs Arnis Krancāns.
Sovukuort nominacejā „Par īguļdejumu i sasnāgumim latgalīšu volūdys, kulturviesturis i nūvodu vuiceibys īvīšonā un īdzeivynuošonā školys/augstuokuos izgleiteibys īstuodis vuiceibu/ studeju vidē” bolvu sajēme Baļtinovys vydškolys nūvodvuiceibys un viesturis školuotuoja Inta Ludborža un Nautrānu vydškolys muzikys školuotuoja Anna Garanča.
Jau ūtrū godu eipašys bolvys izcyluokajīm nominantim snādz ari laikroksts „Izglītība un Kultūra”.
Latgalīšu literaturys, volūdys un kulturviesturis asociaceja uorpus konkursa specbolvai „Par Latgolys kulturmontuojuma saglobuošonu un īdzeivynuošonu originalūs projektūs, kai ari školu un augstškolu dorbā, nūvodvuiceibys idejis aizsuokšonā un realizeišonā” itūgod izvirzeja Rēzeknis Tehnologeju akademejis profesori un LKB vaļdis prīšksādātuojis vītneicu Ilgu Šuplinsku. Itū eipašū bolvu Ilgai Šuplinskai padeve LU profesore Lidija Leikuma, kura Ilgu raksturuoja kai latgaliskūs iniciativu Perpetuum mobile, jo juos realizeitūs projektu skaits jau tān īsasnādz trejūs myužūs…Juopībylst, ka Ilga ir ari ituo konkursa iniciatore.
Svoreigi, ka pasuokumā bolvu padevieji beja nūvodu pošvaļdeibu vadeituoji, īvāruojami Latgolys nūvoda cylvāki, Kulturys ministrejis puorstuovji, itaidā veidā aplīcynojūt sovu cīneibu pedagoga dorbam. Vysi konkursa pretendenti sajēme na tikai RTA izdūtuos gruomotys, bet ari Ontona Rupaiņa trilogeju „Māra mostas”, kū izdavuse Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba rakstnīka jubilejis godā. Veseleibu školuotuojim paleidzēs uzturēt mads nu Bišu muižys Kaunatys pogostā. Latgaliskuo humora dzirksti paleidzeja uztureit breineigī i koloritī pasuokuma vadeituoji – Nautrānu vydškolys direktore Anita Ludborža (jei ir ari paguojušuo goda N. Rancāna bolvys laureāte) i juos audziekņa Valtera Duplinska – babenis i unuka saspielis. Laureatus ar kruošnim zīdim sveice kolegi, pošvaļdeibu puorstuovji, draugi, tivinīki, tai aplīcynojūt ituo nūtykuma svoreigumu, jo taida bolva deļ Latgolys pedagogu ir vīneiguo.
Pasuokumu kuplynuoja Ludzys Tautys noma pašdarbeibys kolektivi, jauktais kūrs „Austrumstīga” (dirigentis Lolita Greitāne un Evita Podoleca), kai ari dzīdūšuo Tihovsku saime.
Nikodema Rancāna bolvys padūšonu finansiali atbaļsteja Kulturys ministreja, Ludzys, Preiļu, Aglyunys, Viļānu, Kuorsovys un Rēzeknis nūvods.
Pasuokuma nūslāgumā interesenti varieja īpazazeit ar divejim jaunim latgaliskū kulturu popularizejūšim produktim: izgleituojūšū datorspieli „Īsapazeisim/ Iepazīsimies” i bilingvālu izgleitojūšu i izzinis filmu „Viļakas ticiejumi”, kuri topuši RTA.
Anna Rancāne
Māra Justa foto


text:
Raidejums gastej pi naparostu personeibu, kuru kasdīnys gaitys i dzeivis uztvere, dūmuotīs, īvārojami atsaškir nu daudzu myusu īrostūs.
Renāte, vīntuļuo mameņa, kas sovu dzeivis pīpiļdejumu ir roduse Kruoslovys nūvodā, saimnīkoj sovu dzymdynuotuoju sātā i bauda dobys harmoneju.
Daugavpilīts, fotografs Pjotrs Jevsejevs skaidroj, kas juo izpratnē ir skaistums i īpazeistynuos ar sevi i tū, kai Daugovpilī dzeivojūšī krīvi uztver Latveju i kaidys rakstura īzeimis ir uorpus Krīvejis dzeivojūšajim krīvim.
Ilmārs sevi sauc par klejuotuoju. Jau nu atmūdys laiku jis vuica apleicamajim Austrumu filozofu giutuos zynuošonys i tū, cik grieceigā pasaulī mes dzeivojam.
“Sajūti LATGALI”. Naparostī latgalīši18. Oktobris, 2016. gods Comments Off on “Sajūti LATGALI”. Naparostī latgalīši
Raidejums gastej pi naparostu personeibu, kuru kasdīnys gaitys i dzeivis uztvere, dūmuotīs, īvārojami atsaškir nu daudzu myusu īrostūs.
Leidzeigi roksti »
Komentari slāgti.


text:
Pyrmūdīnis reits ar aizaguliešonu. Mūdynuotuojs nav nūzvaniejs. Siedi gultā ar kopeja krušku i saprūti – itys to byutu bejs i varātu byut reits, kod raksteitu. Nazkas ir atsakluojs, elektreibys vodim nūtreita plastmasa cauruleite. Pasauļs dasadur, i es radzu vaira.
Na kotra dīna ir breinums. Na kotra rakstiešona ir pasaceļšona. A ir taidi skumeigi i reizē spāka pylni reiti, kod zyni, ka vari liduot. Kod sapynā esi liduojuse. Jis ir vēļ tepat – sapyns. I es tepat – vēļ bez kasdīnys skrīšonys i bez bļaka sīvītis maskys. Dzeiva i vuoreiga.
Nu rakstiešonys nivīns nav bogots palics. Kab nu rakstiešonys palyktu bogots, ir juoīlīk daudz dorba i vyss juolīk iz spēlis – talants i atjauteiba, agents i byušona. Latvju prozys karalīnis titula maņ navajag, pasorg Dīvs. Maņ navajag nivīna titula, nu tuo maņ matās nalabi. Ar vysleluokū prīcu es vīnkuorši rokstu i koč voi napabeidzu. Parosti jau napabeidzu. Maņ pateik process.
Īkopeišu div piedejūs dīnrokstus nu Dīnys. Sataisieju eksperimentu deļ seve pošys – voi varu pīraksteit par reizis, ka kas nūteik.
______________________________________________________
Muzeju nakts prīceni
Guojīņs nu bīdreibu sātys iz LgSC biroju beja breineigs. Puori nazkaidai pļovai, puori garažom pa apsyunuojušu jumtu, cauri uobeļduorzam i vēļ nazkaidim brikšnim. Myužam nabyutu zynuojuse, ka Reigys centrā ir taidys breineigys vītys. Kai jau kuorteigā dzeraunē!
Olimpejā nūpierkom dzaltonu slūtu ar taurineišim. Cīši unikalu. Vysim bārnim pa ceļam patyka. Labi, ka naatjēme. Cerīs, ka birojā niu byus teirs i prīca mēzt i struoduot. 🙂
Slūta patyka ari Muzeju nakts ļaudim, kas lelā skaitā pluovuoja pa Antonejis īlu. Taida slūta jau nav kuram kotram. Na kotrai rogonai slūta ar taurineišim!
Kab dīnrokstā byutu ari kaids aktuals akcents, puors karteņu. Vasalys treis. Izaruod, ka Tele2 mobilais internets tūmār pavalk pat karteņu īluodi, koč cytaiž kūpā ar Vystu pat Reigā ir nanormala bremze – kuojmynams.
1. Pi Farmacejis muzeja beja sasastuojuse rynda iz dzeirem miera laikā – vasalu kvartalu da pošys Elizabetis īlys. Krīzis laikā kotram gribīs kaida prīceņa, kaidys būraukys, farizeja voi šarlatana. Ka ni dzeivē, koč muzejā.
2. Itai Latgolā nalegali puorrakstēja gruomotys drukys aizlīguma laikā nu 1865. da 1904. godam, kod navarēja raksteit latiņu burtim i beja juoroksta kirilicā. Puorejim latvīšim Atmūda, eposs i romani, Latgolys latvīšim – puotori i tī poši paslaptiņ.
3. Seminars drukys aizlīguma atceļšonys gūdam. Piec nūskaiteitūs referatu vaicuojumi i runys. Kai beja Latgolā, kai ir. Kai nazkod vaļdeiba aizlīdze drukuot, a niu poši nadrukoj – nav skaiteituoju, volūdys ļauds namuok, gruomotys duorgys.
Tys apmāram vyss. Siežam niu LgSC birojā, dzeram zuoļu čaju i brīstam Muzeju naktei – nazkai uorā par daudz gaišs i vysur ļaužu par daudz. Ni vydā, ni uorā. Laikam byus juoīt iz muzejim dīnys laikā. Voi juotaisa sovs latglīšu muzejs.
Reit iz Breivdobys muzeju, iz Latgalīšu dīnu. 12 stuņdēs suokums.
P. S. Atlaidit. 😀 Maņ sajuka muzeji.
Tys nabeja Farmacejis, a Medicinys muzejs. Pareizuok sokūt, Paula Stradeņa medicinys viesturis muzejs Antonejis īlā 1, tīpat sābrūs LgSC.
Īmainējem Leiksnys krušku ar tautysdzīsmi pret 3 īejis biletim kaidai cytai reizei.
Poša navaru niu sovā dīnrokstā ituo izlobuot. :)))
______________________________________________________
Latgalīšu dīna Breivdobys muzejā
Reits suocēs ar daīšonu pi lūga, kab apsavārtu, kas radzams aiz lūga. Izaruod, tī beja azars ar stryukloku juo vydā, makšernīki krostā. I pi babu kūptuos, reveituos, lītuos puču dūbis, kas apspraudeita ar kludzeņom i apvylkta ar nazkaidim šņūrkim – kab kaids naījauktu vydā ci varbyut kaidi zaboboni (ticiejumi), sēdēja diveji kači. Vīns bolts, ūtrys malns.
Nu kai dīna var saīt švaka, ka sābru babys jau apliejušys pučis i tī sūpluok sēd malns kačs, bolts kačs? Taida dīnai juosaīt iz gūda.
Saguoja jau ar. Ar ļustem muzejā, krūgā i autobusā. Ka tik poši lobi cylvāki, tod i apleik vyss labi.
Gūds kam gūds, informaceju, ka Latgalīšu dīna Breivdobys muzejā nūtiks itū, ni cytu nedeļ, izzynuoju tik laikam itū pīktdiņ. Da tuo laika mes i Googlis cioce dzeivuojom kai informacejis pūrā. I izzynuoju tik deļtuo, ka muzeja darbineica Siļva struodoj ari munā dorbā i pastuostēja. Cytaiž naboga cioce Google i pa šai dīnai ak jau pīduovoj obejus datumus.
Tok ar vysu zynuošonu taipat bejom stuņdi par agri muzejā. Izaruod, pamaineits pasuokuma suokums… Pat muzeja afišā izlepeiti cyti stuņžu laiki. Suokums ni 12, a 13 stuņdēs. Tai goduos.
Lai ari gols golā sasalasējem lels pulks cylvāku, pasuokums beja taids stypri paškidrys. Laiks ari pasolts. Cytim godim beja pulka syltuoks i saulainuoks – laikam kam cytim godim itū pasuokumu reikuoja ap divdasmytajim datumim, kod laiks jau īsiļs.
Itūgod Latgalīšu dīnā pītryuka Maja dzīduojumu pi krysta, babeņu dzīšmu i značku viļkšonys, saulē veistūšu tuļpu i vysys dzeivuos rūseibys. Kasgods itymā dīnā muzejā až ni kai kopusvātkūs – rods sateik rodu i draugs draugu. Ruodīs, piedejūs godus Latgalīšu dīna Breivdobys muzejā jau beja palykuse par taidu kai sovejūs saīšonys vītu – Reigys latgalīšu vacuokajai paaudzei ar sumceņom i unucānim, videjai paaudzei ar bārnim i fotoaparatim, jaunīšim ar daņčim i kūpā byušonu.
Kab ni Sv. Mišs ar seminaristim i bazneickungu Edgaru Cakulu… varātu i saceit, ka pakuosta dīna i 2 lati. Tai koč iz bazneicu aizīts. Īsvieteits Eleonorvilis kapleicys oltora obrozs – bejušuo obroza kopeja, kū sataisiejs Andris Začests i kas niu stuovēs muzejā. Paļdis Dīvam i muokslinīkam, obrozs ir sataiseits ar ellis kruosu – svieteitais iudiņs jam navuodēja.
Tok var jau byut, ka tei taida “leluos goris” ci lygys (krīzis) laika nalaime – ka vyss tai mozuok i lieņuok. Voi varbyut Breivdobys muzeja taktika i koncepceja – amatnīku dorbu demonstriejumi i tierdzeņš, a nu pasuokumu tik Sv. Mišs kapleicā i piečuok pi Latgolys sātys “Dzigys” spieleišona. Nikuo līka. Pat ni mikrofona runuotuojim.
Tok vys jau nabeja tik trokai. Lobā kompanejā vysur labi. Latgalīts i iz plyka calma ir latgalīts.
Beja i kapelys “Dziga” koncerts, i Ludzys amatnīku dorbu tierdzeņš, i varēja paaust lynu dvīli i pīmiereit postolys, i īpyust peileitē i pagrabynuot klabatys, i paspēlēt gonu laika veikleibys spēlis ar akmistenim i pasist barabanu. Ka tik ir gribiešona.
Ļaužu to gon beja stypri pamoz – tikai tī, kas izzynuoja najauši voi jau beja muzejā. Leluokuo daļa ļaužu uorzemnīku, ni poši Reigys latgalīši. Seviški aktivs beja kaids japuoņs (vysmoz mes jū īsaucem par japuoni, partū ka nasaorientejom Kitaja i Taivana, Koreja, Sibira i Japanys tauteibuos), kas ak jau nūfotografēja vysys “Dzigys” spālātuoju nūts, grumbys i zūbus – ar teleobjektivu daleida kaida pusmetra attuolumā. Tai ka vysim prīca – i spālātuojim, i klauseituojim, i dzīduotuojim i doncuotuojim. Seviški kod mes sadzīduojom leidza i japuoņs nūfotografēja i nūfiļmēja ari myusu nūts, grumbys i zūbus.
Eisi sokūt – drupeit jau beja taids kai ar kreisū rūku organizeits pasuokums. Laikam muzejam pošam lyga dasamatuse i darbinīku tryukums. Voi ari nabeja nivīna, kas da gola atbiļd par itū pasuokumu i labi suoktūs dorbus i idejis davad da gola.
Nazkai tai i nūrunuojom, ka cytugod laikam juoreikoj pošim – LgSC. Koč i bez naudys, šaļtim daudz vaira var, ka ir gribiešona i azarts, interese. Kai smejīs, latgalīšim labi pasadūd kopusvātki, piec leidzeiga principa i juoorganizej. Ar rodu byušonu, šprotu tortim i šmakovceņu.
Bet nu vīns lobums ir. Nūdybynuojom LgSC folklorys kūri. Dzīd daudzbaļseigi – kotrys sovā bolsā. Parosti dzīd krūgūs i autobusūs, nosoj džinsus. Daguoja gols golā krūgā i autobusā dzīduot pošim. Ar latgalīšu repertuaru puors stuņdis izvylkom, tod jau i bolss beja gotovs. Laikam bez ols – ar kefiru i tušeitim kuopustim – nav nikaida dzīduošona. Pi attīceiga treneņa i pīdūmuošonys ar laiku dzīšmu vajadzātu pītikt vysai naktei.
Tai ka lobs, kas beja. Iz prīšku byus vēļ kas nabejs cyts.
Kai īlys vydā, gaidūt zaļū gaismu, pazeistamā meļdeņā tyka dzīduots: “Maņ apleik myužeigs Juglys ceļš, i myužeigs ceļš zam kuoju. Jis vad iz zemi laimeigū, a izaruod – iz sātu. Kur zaļuo gaisma, tymsuo nakts, kur mygla rūkom maigom, kur, laimis bārnus meklejūt, kasdīnys Laima staigoj.”
Lai jaunajā dorba nedeļā Tev atsaveic vysi dorbi i smaida kači i cylvāki!
______________________________________________________
Tok vydā nazkas reizē skumst i reizē smejās. Varbyut es nikuo tai i napīraksteitu, tok niu ir taida sajiuta kai nazkū sevī nūkaut. Juoīt iz dorbu. Pi dorba, pi dorba, pi dorba. Ak jau vēļ godu maņ nabyus laika sev. A varbyut myužeigi.
Dzīsme, kū atrodu najauši i kas niu skaņ munā Youtube dzīšmu listē. Par tū pošu temu i par vysu myužeigū.
[youtube=http://www.youtube.com/watch?v=Z_DYVP6OiZs]


text:
Otrdiena, 17. jūnijs 2008 17:15
– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –
Kab veicynuotu diskuseju par latgalīšu rokstu volūdu, sovā šudiņdīnys dīnrokstā vuords vuordā puorpubliceju avīzis “Rēzeknes Vēstis” redaktoris Mārys Nizinskys rokstu par latgalīšu rokstu volūdys reformu (Rēzeknes Vēstis, 2008. goda 12. juņs).
Skumdynoj, ka cīnejamuo redaktore tai ari natyka izmontuojuse izdeveibu īsarast iz informativū seminaru, kū 2008. goda 17. junī Latgalīšu rokstu volūdys ortografejis komiseja reikuoja Rēzeknē sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys Studentu centrs” i Rēzeknis dūmis i Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreibys atbolstu.
Seminars tyka reikuots, kab informeitu sabīdreibu par izstruoduotajom vīnuotuos ortografejis normom i par ortografejis komisejis padareitū.
Informeitam cylvākam, kas pats ir īraudziejs i izzynuojs, ir mozuok aizsprīdumu. Jis pats var dūmuot, sprīst i izlemt.
Ite īlīku saiti iz vītu, kur kotrs škārsteikla lītuotuojs var īsapazeit ar Latgalīšu ortografejis komisejis izstruoduotajim nūsacejumim.
Verīs: http://www.lakuga.lv/lg/files/download?id=764
Iz informativū seminaru par myusu dīnu ortografeju organizatori aicynuoja īsarast latgalīšu inteligenci, medejus, školu, bīdreibu i Katuoļu bazneicys puorstuovus i vīnkuorši interesentus.
Iz seminaru beja īsaroduši i latgalīšu volūdnīki, i pošvaļdeibu puorstuovi, i izdevieji, i bazneickungi, i škoļnīki i studenti, i pensioneri, i cyti ļauds, kam ir svareiga latgalīšu rokstu volūdys nuokūtne.
Tok izaruod, ir gona cylvāku, kas sevi tur par sovys volūdys cīneituojim i sorgim, bet nasainteresej par volūdys normeišonys procesa aktualitatem.
Sok, kai beja pyrms godu symta, tai dzeivuosim i niule.
Tok ir vaicuojums, voi mes, myusu dīnu latgalīši, asam tīseigi turpynuot totalitarūs varu represejis pret sovu volūdu i ar vīglu rūku sovu ambiceju vuordā puortraukt rokstu volūdys normeišonu – iznycynuot Ontona Skrindys i Pītera Stroda īsuoktū dorbu?
Pastuov tys, kas izamaina.
Latgalīšu rokstu volūda ir dzeiva volūda i jei seņ ir peļniejuse, kab ar jū struoduotu zynuotnīki i izstruoduotu precizuokys volūdys normys.
Kai tū sovā laikā darēja P. Strods, sasaskarūt ar na mozu sabīdreibys pretesteibu.
Nu 1929. goda ir puorguojs daudz laika.
Kū kavēja Ulmaņa vīnuotuos vaļsts idejis i krīvu vaļdeibys sovjetizaceja, tū nadreikstam turpynuot mes poši. Latgalīši.
Grobu sovai volūdai mes varim sasist tik poši i tik mes poši varim jū apbierēt.
Taipat tik mes poši varim jū izceļt saulē.
Vaļsts volūdys lykumā ir īraksteits, ka vaļsts garantej latgalīšu rokstu volūdys saglobuošonu, aizsardzeibu i atteisteibu.
Tok kas ir vaļsts?
Latgalīši garantej sovys volūdys saglobuošonu, aizsardzeibu i atteisteibu, izmontojūt tūs lykumūs ītvartūs mehanismus, kas tū atļaun, garantej i dora īspiejamu.
Tymā skaitā – cīnejūt cytu dorbu i pījemūt jūs padareitū.
Mes nadreikstam aizalīgt sovys raksteibys.
Ka cīnejam gruomotu puorraksteituojus, kas turpynuoja raksteibys tradiceju ari drukys aizlīguma laikā.
Ka cīnejam latgalīšu atmūdys darbinīkus, kas piec ilguo drukys aizlīguma dybynuoja avīzis, izdeve gruomotys, taisēja gramatikys, ortografejis nūsacejumus, vuordneicu.
Ka mes cīnejam sevi, sovu volūdu, juos viesturi i tīseibys dzeivuot i iz prīšku.
Volūdys normeišona ir ilgs i sarežgeits process, tok tys ir svareigi volūdys saglobuošonai i atteisteibai.
Ka mes nūlaissim rūkys i kotrs raksteisim pa sovam, ar kū byusim lobuoki par latgalīšu drukys aizlīdziejim?
Volūdys atteisteibai ir svareiga vīnuotu volūdys raksteibys normu izstruoduošona. Lai ūtrs saprostu, kū pyrmais gryb pasaceit. Lai pyrmais cīneitu, kū ūtrais soka. Lai trešajam nabyutu juoguodoj, kas tī pīraksteits.
Izveiduot vīnuotu latgalīšu rokstu volūdys ortografeju 2003. goda februarī rūsynuoja Latgolys Studentu centra organizātuo volūdnīku, goreidznīku, kulturys darbinīku i rakstnīku diskuseja. Juos laikā vysys pusis aplīcynuoja vajadzeibu piec vīnuotys latgalīšu pareizraksteibys.
Diskusejis rezultatā pi LR Tīslītu ministrejis Vaļsts volūdys centra Latvīšu volūdys ekspertu komisejis tyka izveiduota Latgalīšu rokstu volūdys apakškomiseja, kurys uzdavums beja pabeigt latgalīšu raksteibys reformu.
Komiseja dorbu suoka 2003. gada junī i struoduoja vairuok godu, raugūt rast kompromisu storp raksteibys tradiceju, volūdys normom, dzeivajom izlūksnem i īprīkšejūs ortografejis komiseju padareitū i īcerem.
Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumi tyka pījamti LR Vaļsts volūdys centrā 2007. goda 28. septembrī i publicāti Latvijas Vēstneša 18. oktobrī.
Latgalīšu ortografejis komisejai beja div aizdavumi:
* saglobuot raksteibys tradiceju i P. Stroda nūstyprynuotuos raksteibys normys, īvārojūt juo ortografejis komisejis politiskūs īmesļu deļ napabeigtuos i narealizeituos raksteibys reformys,
* tyvynuot raksteibu dzeivajom latgalīšu izlūksnem, kab jimā atsaspūguļuotu tautys runa i jaunuokī volūdnīciskī pietiejumi.
„Vaļsts volūdys centra Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejis izstruoduotī Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumi byuteibā ir Dr. phil. Pītera Stroda vadeituos komisejis napagiutuo dorba pabeigšona.
Kotra rokstu volūda ir kompromisa variants storp dzeivuos volūdys izlūksnem i rokstu volūdys tradiceju. Bet kompromiss ir vajadzeigs, lai latgalīšu rokstu volūdys lītuotuoju reiceibā byutu kūpeigys pareizraksteibys normys.
Dīvamžāļ ilgais ar aizlīgumim saisteitais puorruovums latgalīšu rokstu volūdys lītuojumā, kai ari nasakuortuotuo raksteiba nav bejuse labvieleiga volūdys atteisteibai.”
“Reformys pabeigšona beja napīcīšama, lai nūdrūšynuotu kvalitativu latgalīšu rokstu volūdys lītuojumu. Izstruoduotī Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumi ir baļsteiti Latgolys izlūkšņu pietejumūs.
Normu nūteikšonai ir apzynuoti dažaidu volūdys paruodeibu plašuoka lītuojuma areali, deļtuo vairuokūs gadīņūs nūsacejumūs teik pīļauti raksteibys normu varianti.”
Tai eisi pyrms informativuo seminara par myusu dīnu latgalīšu ortografeju rakstēja Latgalīšu ortografejis apakškomisejis prīšksādātuoja Dr. philol. A. Stafecka.
Latgalīšu rokstu volūdai ir ilga tradiceja, vaira kai 250 godu.
Tei jau seņ vaira nav dialekts voi izlūksne, a normeita rokstu volūda.
Tikai nu pošu latgalīšu ir atkareigs, voi jūs rokstu tradiceja byus dzeiva i piec 250 godu.
Voi tuolajā 2258. godā Latgolys bārni muocēs raksteit latgaliski.
A niu M. Nizinskys roksts.
“Pādejā laikā jyutami aktivizejušīs latgalīšu gramatikas pōrveidōtōji. Sovu teoriju propagandai jaunōs ortografijas autori i pīkritēji izmontoj vysas īspējas — radio, internetizdavumus, diskusiju klubus. Bet, lai cik mes mēginōtu saklauseit eistu, pōrlīcynūšu pamatōjumu tam, ka uz papeira jōmaterializej divskaņu izruna, atbiļdes nav. Vajag tōpēc, ka vajag. Tōpēc, ka tai runojam.
Dōrgī latgalīši! Pyrms īvīst raksteibā “muoja” i “muote”, varbyut vajadzātu pīpraseit divskaņu raksteišonu ari myusim visim vīnōtajā latvīšu volūdā: “uods”, “luogs” utt. Tei byutu loba īspēja dažam lobam asūšajam vai nōkušajam nu Latgolas uz Reigu aizbāgušajam zynōtnīkam nūpeļneit volūdas reformatora “kruoni”.
Asu grēceiga, bet dūmoju, un daudzi jo daudzi maņ pīkreit, ka vysa šei “uovekļu” īvīsšona tik teišam ir vīn atsevišku personu mēginōjums taidā veidā īīt vēsturē. Nav svareigi, iznōks voi naiznōks, pījems tauta voi napījems, bet mērkis ir likt par sevi runōt. Un teišam runoj. Tī, kas vaļsts naudas moku tur, nu itōs gramatikas reformas nikō nasaprūt, bet ej nu sazini, kū tī latgalīši tur cylojās. Var jau byut, ka jim tai vajag. Atbaļsteisim, lai otkon naklīdz, ka vaļdeiba līvus vairōk respektej nakai latgalīšus. Lyuk, taidā veidā dažim mōceitim veirim un sīvom pasaškir lelōkas īspējas tikt pi budžeta voi Eiropas naudas. Īspēja aizstōvēt taidu voi cytaidu zynōtnisku grādu.
“Ahā, redz, ka itai lītai ir atbolsts!” sasagiun jaunīši, studenti. Tai rūnās “uovekļu” linijas sekōtōji. Nu, studentus var saprast: jaunam cylvākam cīši gribīs byut originalam. Bāda tikai, ka nivīns nu jaunōs ortografijas īvīsējim un dedzeigīm atbaļsteitōjim tai ari nav pasacejis eisi un skaidri, kaids lobums Latgolai, latgalīšu volūdai nu vysas itōs putras.
Muns krystdāls, 11. klases skūlnīks Raivis, pazeistama Latgolas dzejnīka grōmotu izpētejis, vysus materializētūs divskaņus saskaitejis, atzyna: ja ītūs līkūs burtus izmastu, grōmota byutu par sešom lopom plōnōka, taitod ari lātōka un vīglōk losama. Tys ir pyrmais, bet na golvonais arguments pret līkim burtim raksteibā. Storp cytu, volūda, kuru mōksleigi nauzloboj, vīnmār ir racionala, vysu līkū izmat kai navajadzeigu.
Bet niu par vēļ vīnu argumentu. Naseņ beju tāva dzymtajōs mōjōs Viļakas pusē. Pi myusu cīma krysta maja beigōs parosti nūsaslādz pogosta maja dzīdōjumi. Sanōk sīvītes, vacas i jaunōkas, nu apleicīnes cīmim un, kas seviški pateikami, vad leidza bārnus, i mozōkus, i lelōkus. Itī bārni, paļdis Dīvam, ļūti skaisti losa lyugšonas un dzīsmes nu bazneicas grōmotom, kas ir Stroda gramatikā raksteitas. Poši izavuicejuši.
Pēc dzīdōšonas īdevu jaunajim vīnu dzejūļu grōmotu jaunajā raksteibā. Bārni nu sirds ceņtēs, bet tōļōk par pyrmū lopu natyka, atdeve grōmotu atpakaļ. Līkī burti traucej saprast dzeju. Tod kaida mērka dēļ mes reformejam tū, kas jau godu desmitūs tautā īgojis, tautas pījemts? Izjaukt vysu var vīgli, gryutōk nūjauktōs, saōrdeitōs mōjas vītā uzbyuvēt jaunu. Itymā faktā ir vīns mīrynōjums: lai kai mes vaidētu, ka volūda izzyud, asmu pōrlīcynōta: jei dzeivōs, par speiti dažaidim uzlobōtōjim, kuri pat pamatōt sovus uzlobōjumus eisti naspēj. Dzeivōs tōdēļ, ka jei Latgolā ir bazneicas volūda, ka nōkamajom paaudzem paliks grōmotas, kū izdūd Latgolas Kulturas centra izdevnīceiba, sekojūt profesora Stroda gramatikai.”
I nūbeigumā muns nūvieliejums.
Lai Jiusim vysim loba dīna i Jius skaiteitu daudz latgalīšu gruomotu, avīžu i škārsteikla rokstu!
Ka kaids navar puorskaiteit latgaliski raksteitū, juovaicoj, cik daudz tod jis skaita.
Ar analfabetismu nav juosalīlej.
Lai izadūd nūsorguot, saglobuot i atteisteit latgalīšu rokstu volūdu koč da 2258. goda!


text:
Izdūmuoju dīnrokstā dalikt vuordineicu, kas 27. julī skanēs Latvejis Radejis raidejumā “Kolnasāta“. Varbyut kuram nūder, taisūtīs ituos vosorys Lelajam Braucīņam iz Latgolu.
Itys roksts vaira dūmuota tim, kas latgaliski narunoj. A varbyut kaida gudreiba nūderēs ari tam, kurs latgaliski runoj kasdīnys, tik nav aizadūmuojs, kai tys eisti ir i kai juobyut.
Ak jau daudzi nu jiusu itūvosor brauks gostūs iz Latgolu. Cyts gostūs da rodu voi iz kopusvātkim, cyts kai turists apsavērt, kas lobs pādejā laikā sataiseits i izcalts lelajuos Latgolys piļsātuos Rēzeknē i Daugovpilī, cyts nūsamauduot azarā i izapērt pierteņā, vēļ kaidam gribēsīs apsavērt staraveru dzeraunis, katuoļu krystus ceļa moluos voi taipat viņ pablūdeit pa Latgolys celim i nacelim.
Īejūt sātā, vīsneicā voi sateikūt cylvāku iz ceļa soka „Lobs reits”, „Loba dīna”, „Lobs vokors”. Kotrā teicīnī ir div vuordi, taipat kai lītuvīšim.
Tyvuokim cylvākim var saceit – „Vasals”, „Vasala”! Tys sovā ziņā ir analogs latvīšu „Čau”, tikai sevī satur nūvieliejumu, lai cylvāks ir vasals. Ari tod, ka kaids cylvāks nūsaškaudoj, jam apleicejī soka: „Byusi vasals!” voi vīnkuorši – „Vasals!” A kod pi svātku golda paceļ gluozi, tys tam soka dzardams: „Byusi vasals!”, a ūtrys jam atsoka: „Dzer vasals!” Tai jūceigai saīt, tok tys, kas dzer, ūtram vielej veseleibys, a ūtrys jam atsoka ar tū pošu.
„Vasals” vyspuor ir cīši ītiļpeigs vuords. Var gadeitīs, ka iz kaida ceļa staba, ībraucūt kaidā pogostā voi mīstā, gaideis uzroksts, par pīmāru: „Vasali Baļtinovā!” A sagaideituojs, izguojs prīškā iz sātys celeņa, saceis: „Vasali atbraukuši!”
Ir pat vuordi – „vasaluotīs”, „sasavasaluot”, „vasaluošonuos”, „sasavasaluošona”. Tys ir vasals process, kur nav gona ar vīnu „vasals”, „vasala” vuordu, a kas ītver ari apsarunuošonu – kai dzelys, kai sīva, kai bārni, kai veiram dorbs, kai ceļš da itejīnis, kaids laiks ruodīs, kai ar sīnu, kai mašyna īt. Kod ūtram dūsi lobu dīnu, lobu reitu voi vokoru, tī ir taida kai pīkluojeibys sīna pa storpu – kai vajag. A ka saceisi „vasals”, „vasala”, „vasali”, to obeji runuotuoji atsarūn vīnā telpā, vīnā ustobā, vīnā pogolmā. Lobadīnu dūd vysim, vasalojās ar sovejim.
Vēļ ir teicīņs, kū myusu dīnuos gon vaira soka tikai bērēs, ejūt iz saļmu dzīduošonu, kai ari bazneicuonu vydā, ari sarunā ar bazneickungu. Tok tei ir vaca katuoļu sasavasaluošona. Sateikūt soka: „Lai ir slaveits Jezus Kristus!” Ūtrys atsoka: „Myužeigi myužam!” Tai ak jau nasaceis jaunīši večerinkā ci tuseņā voi zaļumbalā, tok svātdīnis reitā, sateikūt babeņu iz ceļa ejam iz bazneicu, drūši vari saceit – jai byus prīceiguoks pruots, a Tovs pasauļs paliks gaišuoks.
Bērēs, voi ari runojūt par kaidu nūmyrušu, soka: „Myužeigu dusiešonu!” „Lai jam vīglys smiļkts” A kuozuos taipat kai i cytur Latvejā pi golda klīdz: „Ryugts, ryugts!” I tod: „Soldons!”
Pi golda var vielēt lobu apetitu voi apetiti – kai jau kuram tys vuords mutē pasagrīž. A vēļ lobuok āduojim nūvielēt: „Dīvs gaus!” Tys zeimoj – lai Dīvs gausynoj iesšonu, lai āduojs ād ar gausu, ar apdūmu i paād da seita, na pīsarej tai, ka navar pakustēt i tod suop māga. Lai iedīņs nas svieteibu i nūdar mīsai i goram. Gauss ir ari ar nūzeimi lāns, lieneigs. Lieni ādūt, var paēst lobuok, seituok. A pretim juosoka: „Ar gausu!” Tai ka āduojs ari apstyprynoj – ēst pamazeņam. Tai pi golda saīt dialogs: „Dīvs gaus!”, „Ar gausu!”
Pi golda var saceit ari „Lai Dīvs svietej!” – tys zeimoj, lai iedīņs nas svieteibu i seitu, reizē ari pateiceibu Dīvam par juo duovonom. Par sauli i zemi, kas izaudziejuse gryudus, par malieju i cepieju veseleibu i spāku. Ka redzi kaidu struodojam ceļa molā, soki: “Dīvs paleidz!” Na veļti ir teicīņs “Kas nadūd Dīvpaleiga, tam iz kokla čorts sēd”. A pretim vysod var saceit „Paļdis” – itys vuords der gondreiž kotrā situacejā.
A, ka kaids ir izdarejs kū na viņ lobu, tū „paļdis” var saceit vēļ stypruok, sokūt: „Lai Dīvs aizmoksoj!” Tys reizē ari ir lobys izadūšonys vieliejums nazkod iz prīšku. Partū ka lobs dorbs vysod atnas soldonus augļus – agri voi vieli. Taipat ari švaks dorbs – kotram dorbam sova olga, i na jau myusim ļauds struopēt. Deļtuo ari švaka dareituojim var saceit: „A lai jam Dīvs aizmoksoj…” I tei jau vaira na myusu vaļa – kaida tei moksa byus. I kod.
Taidi ir vaira lītuotī latgalīšu pīkluojeibys vuordi, pīkluojeibys frazis. Pareizuok sokūt – ceļa vuordi. Taids īskots latgalīšu pīkluojeibys pasaulī. Ka brauksi cīmā iz Latgolu, atguodoj jūs!
Itī vuordi „paļdis”, „lyudzu”, „vasals”, „Dīvs paleidz” varbyut naizgluobs pasauli, tok jī Tev paleidzēs ceļā i sātā i kai celinīkam attaiseis vysys durovys i paruodeis, ka ite naesi vyss najaušs cauri guojiejs i gosts iz eisa laika, a sovs cylvāks, kas pasaulī īt ar ciļvieceigu gudreibu.
Dzeivē iz prīšku tuoļuok teik nakaunis. Tok i jī nikur tuoli natiks, ka namuocēs pasaceit “paļdis” voi nūvielēt cytim ļaudim lobu dīnu i vīglu goru.
Gols golā – kai pasaulī īsi, tai i pasauļs īs tev pretim. Kai mežā sauksi, tai atskanēs. Kaidu dzīsmi dzīduosi, tai i skanēs.
Lai skaista vosora i breineigs ceļš zam kuoju!


text:
Junī zīd dabasi i zeme.
Pirmdiena, 16. jūnijs 2008 15:09
– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –
Kuortejais nedeļgols, piec kura vajadzātu atsapyust. A kū tī. Cikom dzeivoj, i kusti. Tys nikuo, ka piec tik trokys juošonys pa pasauli šaļtim i vysā nakusti…
Apjuoju puspasauļa. Latgolā niule kai dabasūs – vyss bolts. Vyss vīnūs suņubūrkšu zīdūs. Itai var byut tikai junī. Zīd i zīd. Kotra seikuokuo skareņa i zuoleite.
Vakar pīvakarē ar Lukaševiču brydom pa zuoli pi Ūzulainis kopu statiņa. Sprīdem – naz, ir taidi privatī kopi. Daej pi vuorteņu, a tī pīraksteits – privatīpašums. Īeja aizlīgta.
Pīrosts tok, ka ej, kur gribi. Lai kas, tok kopi pīdar vysim.
Lukaševičs maņ pieški pavaicuoja, par kū byus muns ituos nedelis dīnroksts. Až apjuku. Es tok nikod nazynu, par kū raksteišu. Ar kū suoksīs, ar kū beigsīs i voi vysā byus. Rokstu da rokstu. Kū asu dūmuojuse pīraksteit, tys tai i stuov napabeigts i naīsuokts. Taipat vysaida breinuma gona.
Da i itam žanram vaira pīdar najaušeiba kai plans.
Atsacieju jam, ka raksteišu par itū šaļti. Kai mes obeji syltā juņa pīvakarē brīnam pa zuoli.
A kopi tī beja interesni, iz privatuos zemis sataiseiti vīnai saimei – Barkānim. Cyta nivīna, tik sovejī. Vyss šmuki izpļauts, sakuortuots. Iz kopu vyds bolts krysts.
Tī apglobuots ari 1947. godā mirušais latgalīšu politiks, uorsts i publicists Vinca Barkāns. Jis sovā laikā ir bejs 3. i 4. saeimys deputats nu 1928. da 1934. goda, Latvejis Centraluos padūmis lūceklis nu 1944. da 1945. goda, Ludzys i Rēzeknis apriņča vaļdis prīšksādātuojs.
Cylvāks darēja i beja, da cik cylvāku itai ir bejs i cik vēļ jūs byus. Tok jī vysi nazkuo cerēja i jī vysi niu cer. Vysim jim dzeive beja pylna itaidu seikumu. Vysaidu nacarātu kasdīnys breinumu.
Myusim vysim dzeive pylna mozu laimeišu. Kai sorkonu meža zemneicu ūgu zuolē – škur tik i losi.
Nikuo taida lela jau nav. I nagaidi. Tik eisys laimis šaļtenis.
Juņa zuolē sazīdiejuši juoneiši, cytā vītā saukti par zylgaļveišim, cytā par juoņazuolem, cytā par nārbulim, cytā vēļ kai. Meža zemneicys saulē sakorsušā zuolē. Zivteņa daplikšynoj ar asti muorkā. Bārna syltais pakauss zam zūda. Babys krunkainuos rūka dasaskor vīgla i solta – vasali, vasali. Kačs dasaglauž pi kuoju.
Pieški saprotu, cik dzeive ir drausmeigi eisa. Otkon gotovys meža zemneicys, otkon īt Leigū. Nakts eisys, eisenis.
I kod vēļ itai byus.
Īguoduoju, kai nazkod paguojušuo godu symta beiguos Luvrā kleidu pa holandīšu muokslinīku zalim i vierūs jūs obrozus. Kai maņ patyka jūs smolkai izzeimātuos detalis! Tuoļumā pa ladu skrīn bārns ar suneiti, a suneišam acs boltums puorgrīzts.
Tī beja ari Pesteituoja obrozi, a zam krysta lyudzās Jumprova Marija, nazkaidi svātī i obroza pasyuteituoju saime. Tāvs, muote i bārni. Až ni kai myusu dīnu karteņā Aglyunis svātkūs 15. augustā – kurs var, tys jau aizruopoj, aizklemš i aizjuoj. Tys i lyudzās, i dīnu svietej.
A vēļ zam krysta beja meža zemneicenis. Mozys, sorkonys, akuratnai izzeimeitys ar vysom lapeņom i dzeislom. Jezus nabeja tik smolkai izzeimāts kai tuos zemneicys. Vys dūmuoju – kam juos tī. Izaruod, tuo laika gleznīceibā meža zemneicys simbolizej Kristus asni, kū jis izliejs par myusu grākim.
Kū vaira meža zemneicu pi krysta, tū izzeimātajai saimei atlaists vaira grāku. Sok, golvonais ir ticeiba.
Pi kopu vuorteņu saulē auga meža zemneicenis. Vierūs i beinuojūs. Jau gotovys. Zemneicys sorkonys, jau zīd juoneiši. Leigū tiuleņ byus kluot.
Napagaršuoju zemneicu – pi kopu tok. Tai navar, aiz cīna pret myrušajim. Kopi ir myrušūs privatīpašums. Vīneigais, kas jim palics.
A suņubūrkši pīder vysim. Mes asam atbiļdeigi par jim.
Category
Tags
One Comment
-
Vinca. Tok muna dzeda broļs!
Leave a Comment


text:
.
Varbyut dzeivei eistyn nav nikaida tolka. Nivīns nu juos nav aizguojs dzeivs, i nivīnam jei nav nasuse nikuo vaira kai smierti i aizmiersteibu.
Varbyut eistyn nav nikuo. Nikuo cyta kai kasdīnys dzeivuošona, dīga viļkšona i dīna nu dīnys tymā pošā īšonā i skrīšonā, raugūt dabuot vaira, sasnīgt i izdareit. Apdareit vysus dorbus, kab reizi byutu mīrs.
Tik mīra to nav nikod. Cikom jau smierts.
Kas par tū, ka kaida vuords ir īraksteits enciklopedejuos – juo poša to nivīns taipat naatguodoj. Kas par tū, ka par gūdu kaida mūkom ir izcalts pīmineklis voi aiz cīna par juo goreigū dzeivi voi piekšņū i nagaideitū smierti ir pastateits krysts. Juo poša to nivīns nazyna i napīmiņ. Kurs gon cyts tuo varātu, ka ni jis pats, a juo poša to nav. Palykuse tik juo gore, smierts i vuords. A cik ir taidu, nu kuru napalīk nikuo – ni plyka bolsa, ni atbaļsīņa, ni rokstu zeimis.
Tys, kas nūteik pa vydu storp dzimšonu i smierti, ir nabeidzamu najaušeibu vērtine, kam nav nikaida sakara ni ar seceibu, ni kaidim cālūnim voi sakareibom. Vyss ir paradzams, koč i mainuos. Vyss ir tys pats, kas jau ir bejs.
Nabyus nikuo jauna. Partū ka nikuo jauna nav bejs. Tikai vacais grīžās iz riņča i apžylbynoj kai opola spīgeļu bumba dzeraunis diskotekā. Ļauds to tī poši, tik cyta gaismys dzierksts atsasyt nu bumbys suonu i atspeid jūs sejuos. Bumba to tei poša, tik ļauds jau cyti – piec šaļts jau cyti. Jau piec šaļts jī ir redziejuši vaira i pīdzeivuojuši vaira.
Tik kas ir tys, kas šaļtim kai dasadur, kai dasamīdz – pajem aiz rūkys i vad, pajem aiz driebu i nūtur. Kas dzeivi pataisa dzeivu. Kas vysu sagrīž kuojom gaisā. Dasadur, paceļ i nas.
Dorbs, dorbs, dorbs, dorbs, dorbs.
Reita kopeja, dokumentu skaudze. Intervejis, analize, secynuojumi, atskaitis. Pušdīnis. Sekretare atnasuse vysu mane praseitū, iz golda dokumentu skaudze. Vokors, aiz lūga satimss, kūku zori atspeid pogolma lampuos i dzaltonzylajā snīga ānā vibrej kūku atspeidumi. Žaluzeju streipis iz muna lūga. Mašynu guņs iz īlys. Kolega atnasuse sovus papeirus. Apstruoduojuse. Paļdis. Iz kotra nu jūs vajadzeiga muna departamenta viza. Copy-paste. Dokumentu skaudze. Atļuove, zeimūgs, paroksts. Copy, paste.
Muns paroksts nazkod beja šmuks, niu palics tikai kuoss. Ka es parokstu dokumentus, kuoša golā ir punkts i streipe. Ka es īsapierku “Rimi”, punkta golā nalīku. Laiks ir nauda. Punkts kuoša golā ir laiks.
Laiks sasaruovs seikuos šaļteņuos: mūdynuotuojs, reita radeja, drēbis, trepis, tei īla, itei īla, pītura, trolejbuss atsaleigoj gryuts i pībuozts, tei īla, itei īla, dorba pogolms, dežuranta acs lūgā, atslāga, lobais reits, reita kopeja, reita avīze monitorā, dokumentu skaudze, eposti, viestulis, sarunys, pušdīnis, dokumentu skaudze, sarunys, piecpušdīnis kopeja, ziņu i izklaidis portali, klienti, čats, vokora kopeja, atslāga, dežurants, tei īla, itei īla, veikals, trolejbuss, tei īla, itei īla, trepis, sāta, vokora radeja, vokora kina datorā, mīgs kai muokiuņs, zūbu birste, ateja, gulta i vaira nikuo – soldona aizmiersteiba da reita.
A pa kuru laiku paīt dzeive. Kod tod es asu es. Voi tod, kod es dasaduru pi cytu, vot tod, kod dzeive dasadur maņ. Trolejbusā, iz īlys. Dorbā, čatā. Voi varbyut vokora kinā. A varbyut vīnu šaļti pyrms aizmigšonys, kod īguodoju tū, kuo nav bejs i nabyus – tū dzeivi, kū es asu izdūmuojuse, a kam nabyus nūtikt nikod, partū ka maņ tam nav ni laika, ni drūsmis.
Kasdīnys laika nūsisšona, kasdīnys sarunys i kasdīnys vīns i tys pats. Tikai es, kas atsaspīgeleju i atspeidu jūs vysu acīs, brillēs i monitorūs. Klienti, kolegys i vysi draugi onlainā datora teiklā.
Teiklys, virtualī ļauds, virtualī sveicīni, virtualuo es. Munā draugu profilā ir seši symti treisdesmit deveni draugi. Es pazeistu leluokū daļu nu jūs. Patīseibā es pazeistu vēļ daudz cytu cylvāku, tik na vysus jūs es asu satykuse teiklā. Maņ apleik ir tik daudz ļaužu, ka grybādama navaru atguoduot jūs vysu. Iz īlys es jūs nasveicynuotu, a teiklā mes asam draugi.
Rutina. Taida vīnaldzeiba, ka varātu vyss pasauļs pagaist i nikas nanūtyktu. Nu tuo nasamaineitu nikas.
Ka par pasauļa lītom naraksteitu ziņu portalūs, es tai ari nikod naīsaguoduotu, ka taids pasauļs ir. Tai ari nikod naizzynuotu, ka aiz tuos īlys, ituos īlys, pogolma, kvartala, veikala i dorba ir nazkas cyts. Voi ari – ka tī nivīna nav. Nikuo nav. Nikuo taida, kuo es jau nabyutu redziejuse.
Tikai naz nu kurīnis atīt virtualuos viestulis, pīna pakys veikalā i jogurts ar zemneicom i samazynuotu tauku saturu. A taida pasauļa varbyut nimoz nav – tikai iz muna pelis pakluojeņa izvylktys kontinentu konturys, kū maņ īvuicēja jau školā. A varbyut tī beja mali. Jī samaluoja par pasauli. Varbyut pasauļs eistyn beidzās tiuleņ aiz tuos vītys, kur es asu bejuse i redziejuse poša. A puorejū jī samaloj.
Nu kur ta ir tys pasauļs. Nav nikuo taida. Pasauļa nav jau niule. Ir tikai dorbs, dorbs, dorbs. Muns dators i es. Es iz biroja krāsla i vyss plašais Dīva pasauļs 17 collu monitorā.
Monitorā ir vysa muna dzeive. Es poša tī asu i laistūs tik i tik reižu sekuņdē. Verūs iz pasauļa caur stykla sīnu boltā plastmasa ramā. Kod munam dorba datoram daliks škeistūs kristalu monitoru, es mīreiga i gluda vieršūs pasaulī i pasauļs grīzsīs ap mani, šveiksteidams mp3 bolsā, myrdzādams jpg i flash obrozūs.
Es sev nūpierku jaunu ritini. 18 uotrumi. Prīkšys i pakalis bremzis. Amortizatori. Japaņu puornasumi. Mehanismi nu kaida tī metala. Myuža garanteja. Pasyutieju teikla veikalā i samoksuoju teikla bankā.
Tikai es nazynu, kod i iz kurīni es braukšu ar tū ritini. Munam biroja krāslam ir 5 ritini i šyupeļkrāsla režims. Munam sātys krāslam i 5 ritini i specialais mugurys bolsts ar 7 pozicejom. Kam maņ dzeļža ritiņs ar 18 uotrumim i puornasumim.
Kod atguoju nu dorba iz sātu, jū atvede. Precis pīguode beja īkļauta ritiņa cenā. Specialā lūdzeņā beja juoīroksta pīguodis datums i laiks. Pierkūt teiklā, ir juomoksoj mozuok, partū ka jim navajag realu veikalu. Jim ir tikai nūlyktova nazkur tuoli nu centra, kur mozuoka nūmys moksa. Tikpat labi kai veikalā preci var apsavērt i monitorā. Svareiga tikai ekrana izškirtspieja. Cik mudrys procesors. Operativuos atminis lelums. Teiklā ir vyss. Veikali, bankys i kazino, lotareja i spēlis, avīzis, radeja i muokslys galerejis.
Tik īlu te nav, pa kū braukt ar ritini. Tikai kod ta es braukšu ar tū ritini i iz kurīni. Tik iz kurīni lai es brauktu. Vyss, kuo maņ vajag, ir tepat.
Kod daīs tī laiki, kū es asu izdūmuojuse – tymā eisajā šaļteņā pyrms aizmigšonys. Kod ta es braukšu, ka nav laika pat paēst. Kod ta es dzeivuošu, ka nav laika pat sataiseit ēst.
Mes vysi esim teiklā. Jau seņ.
Es asu četru banku kliente. Maņ ir mašynys tīseibys. Maņ ir mobilais telefons ar pastuoveigū pīslāgumu. Jūs antenys zyna, kur es asu. Klaida ir nazcik metru. Es asu nūfiļmeita nazyn cik slāptajuos i radzamajuos kameruos, es globojūs nazyn cik nūvāruošonys kameru arhivūs. Munu ašņa i meizolu analizu dati ir jūs sistemā. Vysi muni dati ir datorā. Varbyut es vysa tī asu.
Muni dati ir nazyn cik kartotekuos. Es poša asu nazkur sadaleita i laikam nikod natikšu kūpā – ka vīneigi kaidā megaprocesorā, kur satak vysa informaceja.
Kab maņ nabejs telefona, maņ nabyutu dorba: dzeivūkļa kredita, veseleibys polisis, jaunūs mebeļu ar ergonomiskū atpyutys zonu, muzykys kolekcejis CD matricuos, pylna soltaunīka i syltuo iudiņa vannā. Kab maņ nabejs dorba, maņ nabyutu telefona ar videokameru i mp3 atskaņuotuoju, dzeivūkļa kredita, veseleibys polisis, jaunūs mebeļu ar ergonomiskū atpyutys zonu, muzykys kolekcejis CD matricuos, pylna soltaunīka i syltuo iudiņa vannā. Kab maņ nabejs dzeivūkļa kredita, maņ nabyutu telefona ar videokameru i mp3 atskaņuotuoju, veseleibys polisis, jaunūs mebeļu ar ergonomiskū atpyutys zonu, muzykys kolekcejis CD matricuos, pylna soltaunīka i syltuo iudiņa vannā.
Atguojuse iz sātu, īsliedžu datoru. Palaižu teikla radeju. Maņ pateik, ka skaņ radeja, cikom nūsavalku, apsamaucu sātys drēbēs i īeimu dušā. Var izzynuot kū ta jaunu, muzyka skaņ pa vysu sātu, īt maņ cauri i atsagrīž – pasauļa bolsi i atbolsi.
Kotru reizi es raugu palaist cytu radeju. Maņ gon ir puors mīluokūs teiklavītu. Vīna radeja nu Novosibirska nazkur Krīvejā, puors stacejis nu Amerikys. Jūka piec asu klausiejusēs i Balkanu radejis. Patīseibā tok vyss ir vīns. Muzyka vysā pasaulī skaņ vīnaiž – vīnys i tuos pošys grupys, zvaigznis, hiti i dzīduotuoji. Atsaškir tikai diktoru bolsi i volūdys. Tok ak jau i jī runoj vīnu i tū pošu.
Pasauļs ir tik mozs, i jis car teikla dzeislu satak munā procesorā i tumbuos. Es asu dalykuse ausi pi pasauļa sirds, a jei vysur pukst vīnaiž. Pulss vīnaids i kuojā, i golvā.
Monitorā myrgoj reklamys, burti i aicynuojumi. Jem, sajem, pajem. Giuņ, nūgiuņ, īgiusti. Epostā nivīns naroksta.
Pyrms stuņdis vēļ beju dorbā, kas gon taids varātu byut nūtics. Ka vīneigi kaids cyts kaidā cytā pasauļa styurī, atguojs nu dorba iz sātu, ir nūliems apsavaicuot, kai īt. Tok kuram tys varātu interesēt. Tikpat, cik maņ dalis par cytu dzeivem, tik kaida dale par munejū. Cik es kaidam asu vaicuojuse, kai īt, tik atvaicuos i maņ. Cik mani tys interesiejs, tik interesēs i kaidu cytu.
Vīnaldzeiba ir ituo pasauļa anestezeja, kab jis nasuoktu laksteit taidim pošim reklamu burtim, monitorā klīgdams – muna dzeive, muna dzeive, muna vīneiguo dzeive.
Iz ponnys salīku veikala pusfabrikatus. Vystys fileja, buļbu meicinis i nazkaidi korstī salati ar kuopustim i vēļ nazkū ružovu. Kab maņ bejuse mikroviļņu kruosns, es īlyktu ar vysu plastmasa trauku i āstu nu juo – tai, kai tys vyss ir salykts. Niu es jemu uorā i līku iz ponnys. Sorkonūs paļmu eļļā meicinis apsacap ar bryunu gorūzeņu, vysta izsyut i apdag nu apakšys bryuna, meicinis sasajauc ar kuopustim, vystys uoda atsadola i ījiukst meicinēs. Dagrīžu Spanejis tomatus i Pūlejis ogūrčus. Kropi ir nu Igaunejis syltumneicu. Nazkas nu realuos dzeivis dasadur – pavasara smuords, koč aiz lūga ir zīma. Bolts i bolts. Snīga kluojīņs pogolmā, apsnyguši zori. Da i vyss taidā gorā. Aizsnidzs, apsalaids i solts.
Es nimoz nasaveru uorā. Kaida atškireiba. Zīma ir i palīk zīma. Da i pogolmā ir tymss. Ari ladapučis garom i izspūrkšušom steigom iz ituo lūga naaug. Da i kam vajadzeigs. Plastmasys lūga rama breineigi izolej syltumu i mitrumu. Naizīt ni mitruma lasis, ni syltuma kapeikys. Tik zyla gaisma nu uorīnis, kas atsadur iz žaluzeju i nūkreit iz palūdzis. A kuknē vyss dzaltons i gaišs. Ite muns pasauļs, ite es. Ite navajag nikuo cyta.
Es salīku iedīni iz škīva i aizeimu iz ustobu. Atsasāstu pi datora. Izrubeju radeju. Diktors runoj nazkaidā slavu mēlē i apsaraun pusziļbē. Kas maņ gar jū. Pelei nazkaids gļuks. Laikam byus jounūpierk jauna. Īslādzu kinu. Nazkaida ni to itaļu, ni spāņu kina par ļūbisteibu. Piļsāta, dzeļžaceļa slīdis. Vīntuleiba. Reits metro voi kaidā tī stacejā. Svaiduos atkrytumi. Nazkaidi kruosaini syudi. Grafiti. Veirīts. Najaušs sekss. Munys vakarenis atdzīst, cikom ādu. Es otkon asu aizmiersuse par sovu dzeivi.
Ari sātā maņ ir dators. Bez juo navar. 17 collu LCD monitors, tumbu stereosistema iz golda i pi sīnys – breineigs kinozala efekts. Minimali leidzekli, a skaņ tai, ka prīca. Bezvodu tastatura – var pajimt kliepī, ka naktī gribīs čatuot. Var dalikt austenis i staiguot pa dzeivūkli – vyss skaņ i īt maņ leidza. Procesors īsakuortuojs golda nišā, juo navar i redzēt. Es asu redziejuse ari mozuokus, tok ite jis maņ šai kai tai namaisa. Lai stuov, cikom nūpierkšu jaunu. Jaudeiguoku. Vīnu šaļti dūmuoju puorīt iz portativū datoru, tod saprotu, ka maņ pateik muns monitors – ar sudobra maleņu i malnu asketisku ramu. Jimā ir nazkas taids. Pat nazynu pasaceit, kas eistyn – nazkas šmuks. Pi sova datora jau pīrosts. Kai pi cylvāka.
Nu vysa datora maņ patīseibā vysu vaira pateik monitors i procesora uotrums. Jis atsasauc kotrai munai kusteibai, jis zibineigi izpylda munys komandys i vīgli saņ nazkur zam golda. Jis nikod narunoj maņ pretim. Tik šaļtim izmat lūgus, kur pasoka, kū dūmoj par tū voi itū darbeibu. Sovā ziņā tei ir saruna, kū īprogrammiejs kaids cyts – kū saceit taidā voi itaidā situacejā.
Tok maņ ruodīs, ka muns dators ir dzeivs. Jis nikod nadora maņ puori. Jis nasakar, nasastuoj, nastreikoj, naaprej munus dorbus. Kai paklauseigs suņs voi zyrgs jis īt maņ pi rūkys i pīsadola vysā, kas es asu.
Pi sātys datora es struodoju, kod maņ nav juobyut dorbā. Voi ari izalīku, ka struodoju – siežu teiklā i gaidu, kod maņ kaids atraksteis. Es asu izsluopuse dzeivis, a storp mani i dzeivi vysod byus škeistūs kristalu sīna.
Maņ ir jauns monitors, nūpierku par tū dorbu, kū taisieju zam Juoņadīnys. Ar treis reizis leluoku izškirtspieju. Niu es varu vērtīs vysys kinys i spēlēt vysys spēlis. Vysus obrozus es varu vērtīs da beidzamuo pikseļa. Monitors ir puorkluots ar antistatisku kuortu. Jis atgryuž putekļus – putekli ir vysur, tik na iz monitora.
Kab munai dzeivei byutu taida kuorta.
Kab kaids dasadūrtu. Nikuo daudz – tik pīskuorīni. Vīnu šaļti dzeiveibys.
Kab kas daītu i nūgluosteitu. Īteitu skustā i nastu. Pacaltu iz rūku i nastu. Pacaltu i nūturātu. Kab koč šaļti vyss byutu pa eistam.
Es jau otkon asu vysu izdūmuojuse. Kai vysod.
Izsluopuse vierūs monitorā – kur jei ir, tei muna dzeive. Munu profilu šudiņ vārušīs septeni cylvāki. Mani nainteresej nivīns nu jūs. Kai guojuši, tai ari aizīs – svešinīki i teikla pluovi. Bankys kontā īguojuse nauda par papyldus projekta stuņdem. Interneta izsūlē digitalajai kamerai suokuma cena 5 lati. Papyldus atminis karte i sumceņa nu eistys uodys.
Niu es taisu vīnu dorbu par kanalizaceju. Tys ir nazkaids sadarbeibys projekts. Jim vajag iztulkuot skaudzi papeiru. Maņ ruodīs, es dreiži zynuošu vysu par biologiskajom atejom, divejaidu syudu atdaleišonu, jūs komposteišonu i izmontuošonu, par meizolu savuokšonu atseviški. Tys ir tikai dorbs.
Ka kas pacaltu iz rūku i nūturātu. Ka kas panastu koč gabaleņu iz prīšku. Ka kas dasadūrtu i pacaltu iz rūku. Nūgluosteitu. Dasadūrtu ar syltu i eistu rūku. Pi mane dasadūrtu.
Nav nikuo. Tikai vīntuleiba. Napuoreimūša vīntuleiba, seši symti treisdesmit deveni draugi i monitors.
Dzeivoj. Raugūt izalikt, ka vyss ir kuorteibā.
Ka tu es jauna, skaista i veiksmeiga. Ka tova dzeive ir lobuokais, kas iz ituo pasauļa ir bejs. Ka tu poša dzeivoj sovu dzeivi.
Tik ka kas dasadūrtu. Ar syltu i mīreigu rūku. Nikuo daudz – tikai sajust dzeivu cylvāku. Sevi sajust. I ka kas pajimtu iz syltu i stypru rūku. Pacaltu i nastu.
Īsadūmoj. Tu tiuleņ aizmigsi, pasamūssi i tod dzeivuosi pa eistam. Tu lieneņom aizmigsi, nadūmojūt nikuo, a dzeive poša atīs da teve. I tod vyss byus pa eistam. Vyss byus i byus, i byus, byus i byus.
.


text:
Sastdinē, 27.novembrī Rēzeknē nūtyka Latgolys školuotuoju konference. Oficialuo informaceja ite. Pasuokuma dalinīku vydā sūpluok školuotuojim beja ari žurnalisti, zynuotnīki, politiki, īriedni, studenti (nu tim 6 LgSC bīdri) i cyti interesenti. Ir aizdūmys, ka naškoluotuoju moš beja i vairuok…
Dreizumā juopasaruoda oficialam dokumentam – rezolucejai, kurā apvīnuoti dažaidys praseibys i īteikumi vaļdeibai.
Bet ite dažys dūmu pērlis. Koč – da kaidys tī pērlis? Kuorteigi dūmu gryudi:
- Latgolofobeja – rakstureiga LV kulturvidē (Anna Vulāne)
- Dzeivi maitoj sovim bārnim tī vacuoki, kuri narunoj ar sovim bārnim latgaliski (Anna Vulāne)
- Ka Latgolā papieteitu, izaruodeitu, ka fraņču volūdys raksteibys pratieju byutum vairuok kai latgalīšu rokstu volūdys ( Valentins Lukaševičs)
- Kaids varātum pīraksteit gruomotu/blogu “Kai es vuicejūs latgaliski raksteit” (Valentins Lukaševičs)
- Latvīši (puornūvodnīki) uzskota, ka latgalīši ir nu Boltkrīvejis leidz Reigai nadaguojušī boltkrīvi. (Arnis Slobožaņins, bet vyspuor itei uzastuošona beja tik interesna (i smīkleiga), ka daudz loba ir palics uorpus pīrokstim)
- Vajag panuokt, ka latgalīšus uztver par normalim navys trokim (Ilga Šuplinska)
- Sīvīte ir tyvuok Dīvam – tū aplīcynoj ari situaceja zālē (Ilga Šuplinska)
- Latgaliskuma tukšums školuos niule gondreiž taids pats kai padūmju laikūs (Imants Slišāns)
- Volūda strauji izmierst myusu acu prīškā (Imants Slišāns)
- Nav problemu – tī kopusvātkūs vēļ runoj latgaliski (uzskota puornūvodnīki, kurim nazkod saguojs īsamaļdēt Latgolā) (Imants Slišāns)
- Pi školom ir vaļsts karūgs, zaļais karūgs – ka ekologiski draudzeiga škola. Vajag īvīst lagaliskuos vidis karūgu (Anita Žogota)
- Pensionari var atīt ari iz bārnu pasuokumu – bārns naīs iz pensionaru pasuokumu (Andris Slišāns)
- “Latgolys Studentu centrs” ir guņsdziesieji (Ilze Sperga)
- Latgalīšu luga izgluob teātri (Latvejis Nacionalū) nu lelom finansialom gryuteibom (Jureits)
- Nav normali, ka mes kotrys stuostam sovu “uorkuortys” gadejumu, kai nūnuocem pi latgaliskuo (Jureits)
- Arnis: vajadzātu vysmoz vīnu “Dinamo” sezonys spēli komentēt latgaliski! Rugāte: nui, nui, Kreipāns breineigai runoj latgaliski. Jis pi manis vuicejuos pareizuos latvīšu intonacejis, bet breineigai runoj latgaliski.
P.S. Diktafons leidza nabeja – kai tyka pīfiksāts iz papeira, tai puorraksteits ite.


text:
Sazakrōjušs maņ pōrs lobi kadri un vnk momenti nu dzeives. Kotru atsevišķi likt sovā īrokstā nav jāgas, a koponā sasvīst var. Nu kō, aizīt?
Pyrmais. Lobōkō dōvona draugam? Ols nu reita uz pohmeļim :) Bet es nūpierku interneta veikalā veirīšu bikini. Borata dizains. Vysi beja ap zems :) Jautreiba garanteita. Pakaramais – muns “ekskluzivais” dizains :)
Ūtrais. Turpynoju sōpeigi sist inflacejai. Salyuza divanam gols pi sīvastāva. Jauns divans pagaideis. Tagad jam ir ni kartona a ūša masivkūka gols! Muns “ekskluzivais” dizains :)
Trešais. Igaunejas volūda ir myusim vysapleik.
Caturtais. Nazynu, kurais ir blondais, bet jam ir 3,14zda! Jelgavas centrā pīfikseits.
Pādejais. Laika līceibas. 1990.r. ЛCCP. Из дokyMeHToB cлyжeбHoй coбakи. Jā taidā laikā dzeivōm. Izrōvumi nu pases un strakovkas. Cyka пяTHиcTaя – skaņ svareigi, yпиTaHHocTb teicami – laikmeteigi :)


text:
Jau vysu nedeļi mūku Arch Linux. Vyspōr filosofeja, ka Arch Linux byus taids, kaidu tu pats jū sataisiesi ir interesanta. Taids kai izaicynōjums — vari, ci navari?! Izarōda, ka varu :) Tik daudzi dokumentacejas nabeju lasiejs nikod. Nikaidu tī improvizaceju. Čut kas, tai nikas naīt. Pīprasiejumi Googlei byra kai nu pōrpiļneibas roga. Konsolī komandōs sarakstieju […]
Category: Mac
Failu pārlūks MacOS X
Jau lobu strāčeiti strōdoju uz Mac datora. Breineigs aparats. Kluss. Nadzierdams. Smuks. Aizjem moz vītas uz golda. Bet MacOS X maņi drusku besej. Atbiļdeigi paziņoju, ka leidz Linux augt i augt. Tymā skaitā maņi dyžan apbādynōja ībyuvietais failu pōrlyuks Finder. yбorocTb! Plyks kai bazneicas žurka. Laikam ir viņ drupeiti lobōks par Windows Exlporer, kas ir […]


text:
Bezsvors
Bezsvors (anglīšu weightlessness, latvīšu bezsvara stāvoklis, lītaunīku nesvarumas, krīvu HeBecoMocTb) – stāte, kuramā lītyns natur svora, t. i. spāks, ar kurū atspaids veic lītynu, leidzynojās nullei. Itaida stāte ceļās tūlaik, kod lītyns breivajā krisšonā, a voi lītyna atspaida padreizīņs teik vīnaids ar breivuos krisšonys padreizīni. Bezsvorā irā sevkurs orbitā palaists kosmiskais aparats, kuruo dzeitivi izslāgti (naskaitūt Zemes atmosferys, Saulis gaismas spīdīņa i ct. samārā mozzeimeigu spāku veicis).
Kod nakod svora gaisšonu jauc ar gravitacejis gaisšonu; irā net sapratīni "nullis gravitaceja" i "mikrogravitacija", tok nu ziniskuo redzīņa itys aptuomeņ. Pīvadumam, var apsavērt Vydtautyskū kosmiskū staceju (VKS), kuruos orbitys augstums apmāram 350 km. Itymā atostumā breivuos krisšonys padreizīņs irā 8,8 m/s², ite viņ par 10% mozuok na pi Zemis viersa. VKS bezsvors ceļās deļ stacejis kusteibys orbitā ar pyrmū kosmiskū dreizumu.


text:
Taids glups nūsaukums par tū, ka tys beja pyrmais, kas īzašōve golvā :)
Baismeigi seņ naasu nikū īrakstiejs žurnalā. Nabeja laika. A kod nav laika dūmas ir nasakōrtōtas i saklas.
Pec pordzeivōtō nagadiejuma, ņiuļa vyss ir labi. Rāta smuki aizauga i nalac acīs. Cikam kas, asu īsnīdzs īsnāgumus Jelgavas Dūmī un prokuraturā. Atbiļžu vāļ navaida.
Ar telefonu biedeigi — jau mienesi dzeivoju bez sova Xperia. Aizvasts iz nazkaidu pasauļa molu (mož Japānu?), kur jū rauga salobōt. Ar gora acim tai i radzu, kai 4 ačkariki boltūs halatūs pi operaceju golda zam tōm brīsmeigi spylgtajom lampom jau 2 nedeļis nu vītas ar mozim, smolkim lūdāmurim pojoi muna X10 vōrgū mīsu :) Viņ maņ nu tō ni sylts ni solts. Atdūdit kuļdinīku!
A vāļ munā dzeivē ir taidi jaunumi, ka es braugļu paceļi nu Jelgavas. Gona maņ tī dzeivōt. Gona nateireibas, urlu, saspīsteibas, nasvaiga gaisa i brīsmeigu ceļu. Dzeivōšu bez moza dzerauņī. Pogosta centrā — Ūzuļnīkūs (Ozolnieki). Plašūs apartamentūs, kur nabyus vysim 4 jōguļ 1 ustobā. Var saceit, sōksīs jauna dzeive. Cerams lobōka…
Ē Elksnis
Taids glups nūsaukums par tū, ka tys beja pyrmais, kas īzašōve golvā :)


text:
Muns favorits torrentu klientu vydā ir uTorrent. Bet linux versejas jam nav :(
Bittornado maņ dyžan napateik, kam navar viļk/dūt vairōkus torrent failus parreizi. Kotrs jōatdora atsevišķā lūgā. Tys maņi naapmīrinoj! 10 reizes mīgt open/bla bla bla nav deļ maņi!
Vysu laiku lītōju Azureus. Java bremzej un reist atmiņu. Nu nikas, dūmōju es, koč ari muni 256 metri He peзиHoBыe. Bet, ko ar munim ~20 aktīvajim torrentim jis sōka reit trafiku ap 200 kB/s pi reālō down ōtruma ap 10 kB/s pacīteiba beidzās. Jaunajūs Austrumūs ir īkļauts Transmission. Izdūmōju pamieģinōt uz sova Ubuntu 6.10. Repozitariji kai vysod napīzavīnō, bet deb paka tūmār acaroda! Vot links: pats links.
Tod es pīinstalieju itū paku. Vyss nūtyka ōtri un nasōpeigi :)
Terminālī rokstam (īkopejam):
sudo ln -s /opt/transmission/bin/transmission-gtk /usr/bin/transmission-gtk
Un vyss! Tymā pat terminālī atļīk palaist:
transmission-gtk
Inžoj :)
p.s. maķintoša ļītōtōji arī var lītōt Transmission’u, bet win fani HepBHo kypяT B cTopoHke :)