text:
Anna Rancāne: Nu Terra incognita – Raiņam
Autore: Anna Rancāne (roksts 2015. godā publicāts izdavumā “Kultūras Diena”)
Raiņa dzejūļu gruomotā “Gals un sākums” ir dzejūļs “Sasistais trauks”:
Jūs paši sasituši trauku, —
Kā izliets ūdens dzīve plūst,
Tik slapina, ne veldzē lauku
Un karstās smiltīs aši žūst.
Ko prasāt nu: “Kur spēku gūst?” –
Kad trauks jums dūst.
Dzejūļa nūslādzūšuos ryndys pādejais vuords suokumā ruodīs nasaprūtams – voi eistyn dyžais dzejnīks tik mehaniski pīmekliejs vuordam “gūst” atbiļsteigu atskaņu? Tik viereiguok puorskaitūt, samaneju, ka Raiņs te veiksmeigai damāruojs Latgolā, vysvaira Preiļu pusē, izplateitū apvydvuordu “saduzt – sapleist, saduzs – sapleiss”. Raiņs pavysam bīži sovā daiļradē izmontoj bierneibā i jauneibā Randenis, Vasiļovys i Juosmuižys pusē daudz dzierdātū i izvuiceitū latgalīšu volūdu, aba, kai tū sauce, izlūksni. Strauja elpa jam plyust alpim, na bruozmom, lugā “Pūt vējiņi!” Zane Uldim puormat, “kam tu rūdin mani” (latgalīšu vol. – ryudynoj), “Mazajos Dunduros” Brencis syuta na viestuli, nu gruomotu i tt. Latgaliskys izceļsmis vuordi daudz lītuoti “Fausta” tulkuojumā, nu vuocu klasiķa Georga Hauptmaņa (1862–1946) teiku dramys “Nogrimušais zvans” atdzejuojumā, atveidojūt Silezejis izlūksni, kaidā runoj daži nu lugys varūņu, Raiņs piļneibā lītoj latgalīšu volūdu, kū beja īsavuicejs pavysam labi, partū ka tei skanēja jam vysapleik i Augšzemē, i Latgolā. Latgalīšu vidē Žaniņš jiutās kai zivs iudinī, rokstūt viestulis sātys ļaudim nu Reigys i Pīterburgys, jis tūs nareši vasalim gobolim uzrunoj latgaliski, i jūkus dzeidams, i nūpītnys lītys stuosteidams, nu viestulis paroksta “Reidzinīks Jōneits”. Koč i napatīsai byutu saukt Sielejā dzymušū Raini par Latgolys voi latgalīšu izceļsmis dzejnīku, attīceibys ar Latgolu, latgalīšu volūdu i latgalīšu kulturys darbinīkim juo daiļradē i liktinī tok ījam, nasaceisim, ka eipašu, nu sovu nūteiktu vītu.
Inflantu lobdars
Sapynuodams par nuokūtnis dorbu i izredzem, Juoņs Plīkšāns (Jānis Pliekšāns) sovā dīnysgruomotā 1884. godā roksta: “Un savu dzīvesgājumu izfantazēt tā: tiesnesis, zemkopis, latviešu, īpaši inflantu labdaris, leišu draugs, rakstīt rakstienus par sadzīves labošanu, ja ies, Pētrapilī avīzi izdot un arī dzejot.” Pret inflantim, kai da pošu 20. gs. suoku sauce Pūļu Inflantejis – Latgolys dzeivuotuojus, Raiņs, kai jau Juosmuižys nūmnīka dāls, jiut augstsirdeigys i draudzeigys jiutys, leidzeigai kai pret mozuokajim i vuojuokajim bruolim. Kai Jezups (Jāzeps) pret Benjamiņu (lugā “Jāzeps un viņa brāļi”). Kai roksta Saulcerīte Viese (“Jaunais Rainis”, 1982), raksteituojs ir gribiejs uzajimt muokslinīka miseju i saskaņuot sevī harmoniskā vīneibā rakstura cyldonumu i talanta spāku i apzynuotu, lelu aizdavumu. 1887. godā viestulē muosom atrūnams lyugums atsyuteit papeirus, kurūs ir “Borisa Godunova” tulkuojums i “tei rasnuo būrtneica par Inflanteju”. Acim radzūt, tei ir Pīterburgys Universitatis studeju laikā piec pietnīka Eduarda Voltera rūsynuojuma pīraksteituo apjūmeiguo apcere par Vyšku pogosta kuozu īražom (1890), kas līcynoj par lobom latgalīšu rokstu volūdys zynuošonom, īvārojūt dzīšmu i paražu teicieju izteiksmi i identitati.
Jasmuiža. Karteņa: turisms.latgale.lv
1910. goda 5. oktobrī tuoli nu Latvejis, trymdā Šveicis Kastaņolā, Raiņs pīroksta vīnu nu sovim skaistuokajim liriskajim dzejūlim – “Munu jaunu dīnu zeme”. Zeimeigai, ka pats autors pastreipoj – dzejūļs vysu pyrma ir pīraksteits latgaliski i tik tod puorcalts latviski, i itaidā pošā seceibā, piec Raiņa pīprasejuma, tys 1911. godā teik publicāts dzejūļu kruojumā “Tie, kas neaizmirst”. Iz reizis piec tuo dzejūli puorpublicej latgalīšu laikroksts “Dryva” (1911.16.02), kūpā ar redaktora syltim pateiceibys vuordim. Itū numeri sajam ari Raiņs i viestulē Āronu Mateisam (Āronu Matīsam) 1911. goda 14. martā roksta: “… lielu lielo paldies tev, mīļais, par to izgriezumu no Dryvas; mana dzimtene ir mana vārīgākā vieta, un tādēļ mani sevišķi aizkustināja Tava smalkjūtība, man to tik mīļi atgādinot. Sāp tikai, ka es nespēju nekā palīdzēt tai nabaga Latgalei.”
Raiņa dzeju latgaliski publicēja latgalīšu prese. “Drywa” 1911. goda 16. februars
“Mes gaidejom mīra bolūžus…”
Paleidzeiba nu Raiņa eistyn teik gaideita: 1904. godā beidzūt atcalts četrdesmit godu ilgušais latīņu drukys aizlīgums, ari Latgolā ir suokusēs drukavuotuo vuorda atmūda, tok pyrmūs laikrokstus i gruomotys gaida ierkšains ceļš – Latgolā izgleituotu i tureigu cylvāku pavysam moz, lela ir katuoļu Bazneicys, eipaši pūļu gareidznīku, ītekme, pyrmajam laikrokstam “Gaisma”, kū 1904. godā izdeve Fraņcs Kemps, dreiži daīt puortraukt sovu darbeibu, ari puorejim izdavumim naīt vīgļuok. Cereibys sagaideit atbolstu nu tautys bruoļu baļtīšu izabeidz, obejis tautys dalis škir na tik administrativais īdalejums, nu ari volūda i ortografeja. Latvīšu rokstu volūdys dybynuotuoji, vuocu bazneickungi, latvīšu ortografeju veiduojuši iz lejisvuocu ortografejis pamatu, gotu burti aba tai sauktuo vacuo druka dažuos latvīšu gazetuos teik lītuoti da 1938. godam. Sovukuort Latgolā pūļu gareidznīceibys ītekmē jau pyrmajuos īspīstajuos gruomotuos 17. gs. ūtrajā pusē teik lītuoti tik latiņu burti. Gotu raksteibā īspīstūs rokstus latgalīši puorskaiteit namuok i mudynoj baļtīšus vysmoz daļu rokstu sovuos gazetuos īspīst koč voi latiņu burtim, ka nu na latgalīšu izlūksnē, tok veļteigai. Latgola puornūvodu latvīšim ir napazeistama zeme. “Sabiedrībai (plašai) mēs, latgalieši, esam pilnīgi sveši, pilnīgi terra incognita,” – tai 1913. goda 3. augustā Raiņam iz Kastaņolu roksta Latgolys sabīdriskais darbinīks Fraņcs Kemps (1876–1952). Sarakste ar jū suocēs 1911. godā, pyrmuo viestule ir latgaliski, partū ka, kai roksta Kemps, “Es rokstu sovā dzymtajā volūdā, jo izlasejis Jyusu skaistū dzīsmi “Munu jaunu dīnu zeme”, zynu, ka munu rokstu saprassit.”, tok puorejuos viestulis jau ir baļtiski, īspiejams, kab tok atvīgluotu adresatam tūs puorskaiteišonu. Viestulēs Fraņcs Kemps roksta par sovom pyulem atrast kaidu tiļteņu sadarbeibai kulturys jūmā ar Baļtejis latvīšim Reigā, nu ir saryugtynuots par naizpratni, ar kaidu teik uzjimts.
“Tyvumā Reiga izaruodeja mums svešuoka, nakai nu tuolīnes verūtīs. Mes gribējom paruodit iz mums ceļu tīm, kas mums dūtu kot mozu druponu nu sovas kulturas bagatības (..) Mes gribejom atkluot Baltijas ciļtsbruolim jaunu kulturiskas darbeibas lauku, bet tī ciļtsbruoli nu kulturas lauka nūtaisa sev tierga laukumu. Mes gaidejom mīra bolūžus, bet uz mums suoc skrīt plieseigi kraukli, kurim pruotā tikai peļņa un vēļreiz peļņa.” (1911.g.12. 02.) Dīvamžāļ Raiņa atbiļdis viestulis nav sasaglobuojušys, tik piec dzejnīka izdareitajom atzeimem i pastreipuojumim i F. Kempa, i cytu latgalīšu kulturys darbinīku raksteitajā, var maneit, ka Raiņs tuos ir skaitejs ryupeigai. 1913. goda 22. februārī viestulis nūslāgumā F.Kemps, puormatūt puornūvodu latvīšim vīnaļdzeibu attīceibā pret latgalīšim, roksta pavysam skorbai: “Latgale nav kāda maza draudze, kuru varētu piespiest padoties vairākumam. Latgale ir tik liela, ka ar to jārunā, kā ar autonomu valsti, nevis kā ar atkarīgu no Baltijas provinci. Bet Baltijā to negrib saprast, jo tur Latgales vēl nepazīst.” Vuords “nepazīst” ar Raiņa rūku pamateigai pastreipuots. Itaidu pastreipuojumu viestulēs ir daudz. Voi tei eistyn ir patīsa īinteresieteiba latgalīšu liktinī voi ceņtīni kruot materialus socialdemokratu idejuos īcarātajam, nu tai ari napīraksteitajam romanam par Latgolu, kas tū lai zyna. Nu īroksta Raiņa dīnysgruomotā 1913. goda 2. aprelī: “Notikumu romānu rakstīt – latgalis visa bērna un nekultūras cilvēka muļķībā ietiek Baltijā. Blēdības un vilšanās. Beigās tiek iekšā strādnieku kustībā, kas visas piesavinātās īpašības var vērst labā.(pastreipuojums – A.R.) Vai sirsnības meklētājs – latgalis, grib tikt ģimenēs. Lai meklē kultūru, ne sirsnību, bet atradīs tās vietā solidaritāti. Man tas būtu atpūtas un dzinēja darbs, līdzīgs dienasgrāmatai.” (KR,24,617).
Raiņa Latvejis Satversmis sapuļcis lūcekļa aplīceiba. Izdūta 14.07.1920. RMM 53947
Tys, kas lelajam dzejnīkam ruodīs interesants materials “atpyutys i dzinieja dorbam”, latgalīšim ir dzeiveibys i smierts vaicuojums, ka jau Fraņcs Kemps vīnā nu sovom viestulem (1913.24.03) īsasauce: “Ja baltieši nespēj rādīt mums sirsnību, tad vismaz no viņiem kā no kulturāli augstākiem, varētu meklēt vairāk politiskas tālredzības. Ja latgaliešus apēdīs krievi, tad slāvu slogs gulsies uz Baltiju un krievu viļņi atsitīsies pie Rīgas krieviem. Kas tad notiks ar latviešu kultūru?” Koč i Raiņs gruomotā “Tie, kas neaizmirst” īvodā (1925.g.) pastreipoj: “… mēs vismaz varam latgaliešiem atstāt saukties, kā viņi paši grib, un neuzspiest viņiem savu aizbildniecību, kad nespējam sniegt palīdzību. (..) Izloksnei tiesība pastāvēt blakus rakstu valodai: viņa to kuplinās. Man bez viņas nebūtu bijis iespējams paveikt klasiķu tulkojumus…” (KR, 18,534), latgalīšu volūdys i raksteibys liktiņs latvīšu politiku i volūdnīku storpā beja izlamts bez juo. Sovā runā 1. Saeimys 2. sesejis 36. sēdē 1923. goda 13. julī Raiņs vys īsastuoja par latgalīšu volūdu: “Es stāvu līdz šim par šīs izloksnes tiesībām (..) un es domāju, ka es neesmu viens pats. Es gribu ņemt piemēru no Francijas, kur vairāk izloksnes, kuras atšķiras stipri no franču rakstu valodas. Es domāju te bretoņus un provansaļus. Šīs izloksnes, pēc mana uzskata un tāpat arī Francijas uzskata, ir nevis izloksnes, bet valodas.” (RRI, 56-57), tok Raiņa vuords nabeja dzieržams osajuos diskusejuos, kas izaraiseja 1922. godā, apsprīžūt Latvejis Satversmi, kod vairuoku Latgolys deputatu prīšklykumi nūstyprynuot latgalīšu izlūksnis tīseibys itymā nūzeimeigajā vaļsts dokumentā tyka kategoriskai nūraideiti.
20. godūs Raiņs sovā dīnysgruomotā bīži pīmiņ latgalīšu kulturys darbinīkus, kurī gastej pi dzejnīka Reigā, i apsveicūt ar atsagrīsšonu dzimtinē, i ari lyudzūt paleidzeibu. Nanūlīdzami, Raiņam itaids nadaleits cīns i viereiba glaimoj, par kū ari līcynoj 1921. goda 5. janvara īroksts: “Latgalieši priecīgi, pateicīgi, sirsnīgi un mīlīgi. Nākot kā pie sava rada. Kur gan citur lai ietu? Lai aizdodot 1500 r. latgaliešu skolotājiem. Runā neveiklos vārdos, bet no katras kroķes spīd sirsnība.” Koč i dzejnīka attīksme pret sovu jaunu dīnu zemi beja kai taids sapleiss trauks, lobuos grybys na vysod eistynuojuos realā darbeibā, īspiejams, ka itei latgalīšu sirsneiba i mīlesteiba zynomā mārā kompensēja tū, kū Raiņs, leidzeigai kai Jezups (Jāzeps) lugā “Jāzeps un viņa brāļi”, vysu myužu korsti gribēja sajimt, tok, piec juo dūmu, da gola nasajēme – bruoļu mīlesteibu. “Jaunības dzeju Saules bērns dod mīlu, bet nerod. Tātad nau viņam tiesības dzīvot. Kas top mīlēts, tā dzīves vajadzība tiek atzīta un attaisnota. Meklē mīlu visur, arī darbā un politikā [..] Nācējs no Mēnessdārza (Saules dārza) nāk ar šo mācību lejā no kalna, sauli nes pasaulei.”
Izmontuotuo literatura:
Fraņča Kempa i Jezupa Kindzuļa viestulis Raiņam. Rakstnīceibys i muzykys muzeja materiali.
Raiņs. “Kopotie raksti”
Pīters Zeile “Rainis un Latgale”, Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba, Rēzekne, 2012.


c: text/html

text:
Zynomi rezultati konkursūs par radejis i TV raidejumu veiduošonu Latgolā
Nacionaluo elektroniskūs plošsazinis leidzekļu padūme (NEPLP) apstyprynuojuse konkursu rezultatus par raidejumu veiduošonu 2017. godā Latgolys regionalajūs i vītejūs plošsazinis leidzekļūs, kas raida televizejis i radejis programys, viestej informaceja NEPLP sātyslopā. Konkursā par radejis programys veiduošonu uzvarēja producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale“ pīduovuojums, nu konkursā par TV programu veiduošonu – naatkareiguos producentu grupys SIA “Studija 3KM” pīduovuojums.
Kotra konkursa finansiejums ir 35 571 eiro. Sabīdryskais pasyutejums paradzāts regionalajim i vītejim elektroniskajim plošsazinis leidzeklim i producentu grupom Latgolys regionā.
“Studija 3KM” konkursā pīduovuoja veiduot 12 izgleitojūšus raidejumus cyklā “Sajūti Latgali” (kotru – 27 minutu garumā), kas da goda beigu byus radzami Latvejis televizejā, Re:TV, Vydsdaugovys televizejā i škārsteiklā. Raidejumūs planavuots paruodeit taidys temys: sabīdriski aktualys nūtikšonys Latgolā, uzjiemieju veiksmis stuosti, socialī vaicuojumi, doba i vide, izgleiteiba i cyti. Raidejumu cykla mierkis ir veicynuot sabīdreibys cīšumu i styprynuot vaļsts volūdys pozicejis, kai ari īspiejami plaši informēt par Latgolu i latgalīšim.
Raidejumi “Sajūti Latgali” televizejuos Re:TV, LTV1 i LTV7, kai ari škārsteiklā beja radzami jau 2016. godā.
SIA “Lietišķā Latgale“ pīduovuojums paredz turpynuot veiduot raidejumu cyklu “Pi myusim Latgolā“, kas eterā dzierdams jau nu 2012. goda beigu. SIA “Lietišķā Latgale“ pīduovoj veiduot div raidejumus nedeļā ar kūpejū originalsatura garumu 35 minuti (20 minutu i 15 minutu raidejumi) latvīšu i latgalīšu volūduos. Kūpā itūgod sabīdryskuo pasyutejuma ītvorūs planavuots izveiduot 88 raidejumus par kulturu, kulturviesturi i viesturi, kai ari par sabīdriski politiskom temom. Eipašu viereibu itūgod dūmuots veļteit 1917. goda Latgolys latvīšu kongresa nūtikšonom, tuo lāmumu analizei tūpūšuos Latvejis kontekstā, kai ari pošvaļdeibu vieliešonom.
Raidejumi dzierdami Latgolys Radejā, radejā “Ef-Ei“ i Div Krostu radejā, kai ari Radejā Marija. Raidejums sasnādz ari škārsteikla auditoreju, izmontojūt portalus LaKuGa.lv, Latgale.lv, Pimyusimlatgola.lv i cytus.
Obeju pīmynātūs konkursu mierkis ir sabīdreibys cīšuma, nacionaluos identitatis i vaļsts volūdys pozicejis nūstyprynuošonys pasuokumu eistynuošona, kab panuoktu Latvejis identitatis i pīdareibys sajiutys styprynuošonu caur regionaluos i vītejuos identitatis apsazynuošonu i veicynuošonu, itymā procesā īsaistūt Latgolys regiona puorstuovus kai medeju satura veiduotuojus i izplateituojus.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Viļānīte, kurei dzymuse Varakļuonūs, bet niu dzeivoj Ulbrokā – tei ir Ilze Sperga. Jei sovūs dorbūs lītys sauc eistajuos smaržuos, garšuos i izskotūs, aiz tuo izsaucūt daizaidu emoceju viertini, gon leidzpuordzeivojumu, gon smīklus, gon osorys, gon ari, kai poša Ilze soka, kaids piec stuostu kruojuma „Dzeiveiba” laseišonys sacejs, ka šņaba dziers.
Ari sovūs dīnrokstūs Ilze atkluoj daudz personeigu lītu, bet par tū jai ir sovs uzskots: „Tys ir izlikts iz papeira, i tymā šaļtī tei vairs naasu es, tys ir teksts. Par tū, kas maņ ir byutiskys, es nikod naraksteišu, tys, kas maņ ir pa eistam. Ja maņ koč kas ruodīs šaubeigs – es izdziešu piec kaida laika. Deļtuo maņ ilgu laiku beja puordūmys –
varbyut es nimoz nagrybu gruomotu papeira formatā, partū ka maņ grybātūs gruomotu, kur es piec kaida laika varu lobuot.
[..] Maņ patyktu gruomota, kura mainuos, bet iz papeira tys eisti nasaīt, blogā var pamaineit piec kaida laika.”
Ilze rakstejuse jau nu bierneibys, bet pusleidz regulari nu kaida 90. goda, kod beja ari vaļstī krasys puormainis i ruodejuos, ka ir juopīroksta tū, kas nūteik.
Ari par raksteišonu latgaliski Ilzei ir sovs vīdūklis. „Tys nabeja pašmierkeigai... I tymā pošā blogā ir gona tekstu ari latvyski. Nav tai, ka es tagad raksteišu tikai latgaliski. Tviterī tymā pošā es ar cylvākim sasarokstu taidā volūdā, kaidā maņ jī roksta.[..] Tys nav tai, ka es grybu koč kū pīruodeit voi ceineitīs, voi kū. Vīnkuorši tys tai organiski saīt. Var jau byut, ka vēļ tymā šaļtī, 2008.–2009. godā, nabeja tai, ka cylvāki publiski daudz raksteja par ikdīnišķom lītom latgaliski. Varbyut, ka es koč kurā breidī raudzeju koč kai popularizēt kaidys latgalīšu grupys voi nūtykumus, vīnkuorši par jim pīrokstūt tim, kas nasekoj. Lai jī īrauga. Tys beja tys laiks, kod ari Lakuga.lv vēļ eisti nabeja.”
Latgalīšu literaturys raidīroksts „Puslopys” ir myusdīnu latgalīšu literaturys puslopu puorškūrsteišona – apsarunuošona ar autorim par raksteišonu, volūdu, kasdīnu i dzeivi kai taidu. „Puslopys” aicynoj īsaklauseit ari latgaliski pīraksteitūs dorbu voi tūs fragmentūs pošu autoru skaitejumūs, taipat kotrā sasatikšonys reizē tūp vīna jaunys dzīsmis skice ar satyktuo autora tekstu. Ar latgalīšu literaturys autorim sasarunoj muzikis, viesturnīks Arņs Slobožanins i marketinga specialiste, latgalīšu volūdys popularizātuoja Edeite Husare.
Koč ari Ilzei Spergai ir daudz dažaidu stuostu, kur jei dūd vuordu sovai īškejai babai, itymā raidīrokstā Arņs jaunys dzīsmis skicei ir izavieliejs kaidys ryndys nu autoris bārnu dzejis.


text:
Latgalīšu literaturys stends Baltejis Gruomotu svātkūs ari itymā godā
Nu 28. februara da 2. martam bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj vysus interesentus apmeklēt latgalīšu literaturys stendu storptautyskajā gruomotu i izdevnīceibu izstuodē „Baltijas Grāmatu svētki 2014” izstuožu centrā Kīpsolā. Byus īspieja īsaguoduot gruomotys latgaliski i par Latgolu, latgalīšu video īrokstus i dažaidus suvenirus.
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” pīduovoj plašuokū gruomotu kluostu latgaliski i par Latgolu vīnā vītā. Pīduovuojumā ītylpst gruomotys, kas izdūtys pyrms vairuoku godu i cytur nav pīejamys, kai ari vysai naseņ izdūti dorbi, pīmāram, gruomota par Francisku Varslavānu, dažaidu fotografu apkūpuotais fotografeju kruojums „Latgale” i tt. Puordūšonā ari žurnals „A12”, dažaidi suveniri ar Latgolys simboliku i latgalīšu muziķu audio īroksti.
„Latgolys Studentu centrs” ar sovu gruomotu stendu pīsadola dažaidūs gruomotu svātkūs vysā Latvejā, kai ari izplota gruomotys sovūs birojūs Reigā i Daugovpilī. Jis sasadorboj ar gruomotu autorim i izdeviejim, deļtuo pīduovoj gruomotys, kurys cytur navar nūpierkt.
Storptautyskuo gruomotu i izdevnīceibu izstuode „Baltijas Grāmatu svētki 2014”, Storptautyskyjā izstuožu centrā Kīpsolā nūtiks nu 28. februara da 2. martam. Dorba laiks pīktdīnē i sastdīnē byus nu 10:00 da18:00 stuņžu, svātdīnē — nu 10:00 da 17:00 stuņžu.
Sagataveja: Agita Vigupe
Kontaktinformaceja: reiga@lgsc.lv


text:
Breivdobys muzejā apsaverama izstuode par rūkdorbim Latgolys liturgiskajuos tekstilejuos
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Latvejis Etnografiskajā breivdobys muzejā apsaverama izstuode “Rokdarbi liturģiskajās tekstilijās”, kas veiduota nu Latgolys katuoļu draudžu liturgiskajom tekstilejom, kas niu atsarūn muzeja kruojumā. Izstuodis zynuotniski pietnīciskuo satura autore ir muzeja Etnografejis departamenta vadeituoja Dr. hist. Aija Jansone.
Izstuodē apsaveramys 17.-20. gs. liturgiskuos tekstilejis, plotuok īpazeistynojūt ar taidom rūkdorbu tehnikom kai aplikaceja, krystdyurīņs, kēžu dyurīņs, spūdrdyurīņs i tamburiejums, taipat atseviški izcalti taidi naparosti auduma veidi kai damasts i Kīnys zeids. Tuos papyldynoj ari tūs nūsaukumu i liturgiskūs kruosu simboliskuos nūzeimis i kalendaruo lītuojuma skaidruojumi.
Liturgiskuos tekstilejis, kuruos var redzēt izstuodē, muzejam duovuojuši Latgolys prīsteri i draudzis beidzamūs pīcu godu laikā. Tys ir laiks, kod Latvejis Etnografiskajā breivdobys muzejā struodoj Aija Jansone, kas jau vaira nakai 35 godus pietej tautys tārpa i cytu tekstileju viesturi. Jei sovā pietnīceibā padzilinuoti pīsavārsuse ari rūkdorbim Latgolys liturgiskajuos tekstilejuos. “2012. godā kūpā ar Preiļu muzeju beju ekspedicejā Rībeņu nūvodā. Vīnā svātdīnē mes aizbraucem ir Vydsmuižys bazneicu Gaļānūs. Tī beja sarunuots, ka prīsters mums izruodeis bazneicu. Es palyudžu, lai jis īlaiž ari sakristejā i paruoda tekstilejis. Jis attaiseja kumūdi, i es redzieju, ka Preiļu muzeja direktorei Teklai Bekešai mute palyka vaļā. Tod es jai saceju, ka ituos tekstilejis ir juopietej,” stuosta Aija. Piec diveju godu Tekla Bekeša kūpā ar prīsteri Aigaru Bernānu sareikuojuse ekspediceju vēļ pa vairuokom bazneicom. “Tai kai, struodojūt Latvejis viesturis institutā, muna pietnīceibys tema ir tekstileju viesture iz Eiropys kulturys viesturis fona, saprūtams, ka vyss tī radzātais mani cīši īinteresēja,” atguodoj pietneica. Aija Jansone nūruoda, ka taišni nu bazneicys (taipat kai piļsātys i muižys) sovulaik sabīdreiba izzynuojuse par dažaidim jaunim rūkdorbu veidim i tehnikom, tekstileju materialim i kompoziceju veidim. “Mums vysod ruodīs, ka bazneicys ir cīši konservativys, tok juos beja cīši modernys. Vysi jaunī rūkdorbu veidi, kas pasaruoda Eiropā, iz reizis atsaspīgeļoj ari prīsteru apgierbā voi oltoru dečūs.” Tī nūsavārtū sīvītis piec tam raudzeja atdarynuot ari sovuos sātuos.
Da 19. godu symta liturgiskuos tekstilejis Latvejis teritorejā īvede jau gotovys, tok nu 19. godu symta beigu, kod, par pīmāru, vītejuos sīvītis īsavuiceja tamburiešonu i cytys tehnikys, ari juos suoce pīsadaleit oltora deču voi komžu darynuošonā i rūtuošonā. Radzama ari lela tautys geometriskūs rokstu ītekme – tī poši roksti, kas radzami ir rūčnīku dvīļu voi pologu aptamburietūs molu, bīži viņ ir ari iz oltora deču molu. 19. gs. beigys ir ari laiks, kod Latvejis teritorejā suoce izaplateit specializātuo rūkdorbu literatura. Aija Jansone nūruoda, ka, saprūtams, bazneicuos asūšūs tekstileju viesturi nivīns nav pīrakstejs, bet, zynūt vyspuoreiguos Eiropys kulturys tendencis, pietneica tuos spiej datēt. Taipat leluokuo daļa tekstileju vairs nav atrūnamys pylnā komplektā, bet tikai kai atseviškys tuo dalis. Tok tys ļaun sprīst par tū, kaids ir bejs pylnais komplekts. “Tī ir unikali prīškmati, kurūs vajag pieteit i saglobuot paaudzem iz prīšku,” soka Aija Jansone.
Viesturneica Aija Jansone skaita, ka ir apzynuojuse liturgiskuos tekstilejis apmāram 90% Latgolys kulturviesturiskuo nūvoda katuoļu bazneicu, tok pietnīciskais dorbs teik turpynuots. Itūgod jei planavoj dūtīs ekspedicejā iz Ludzys pusi, vēļ naizzynuota palykuse ari Kruoslova.
Izstuode Latvejis Etnografiskajā breivdobys muzejā ir apsaverama da maja beigu.
Fotogalerejā īsavieršona izstuodē. Biļžu autore Līga Rimšēviča.


text:
Goda beiguos Rēzeknē nūtiks 10. latgalistikys konfereņce
30. novembrī i 1. decembrī Rēzeknē nūtiks 10. storptautyskuo latgalistikys konfereņce “Myusu dīnu latgalīšu volūda”, kas byus veļteita myusu dīnu latgalīšu raksteibys pyrmuos normativuos apsprīdis
110 godu jubilejai i niulenejūs raksteibys nūsacejumu desmit godim, informej konfereņcis koordinatore Dr. philol., profesore Ilga Šuplinska.
Latgalistikys konfereņcis da šuo ir nūtykušys Sanktpīterburgā (Krīveja, 2008), Rēzeknē (Latveja, 2009), Greifsvaļdē (Vuoceja, 2010), Poznaņā (Pūleja, 2011), Reigā (Latveja, 2012), Ačynskā (Krīveja, 2013), Rēzeknē (Latveja, 2014), Viļņā (Leitova, 2015), Rēzeknē (Latveja, 2016). Itūrudiņ latgalistikys konfereņce teik reikuota jau dasmytū reizi Rēzeknis Tehnologeju akademejā kai nūslādzūšuo konfereņce itymā konfereņču cyklā.
Konfereņcis temys:
- aktuali latgalīšu volūdys kūpšonys vaicuojumi
- latgaliski raksteitais vuords laiku lūkūs
- latgalīšu literatura latvīšu i regionaluos literaturys koņtekstā
- latgalīšu volūdys vuiceišonuos i nūvodvuiceibys metodologiskī aspekti
- Latgolys sabīdryskūs i kulturys darbinīku dūtais Latvejis vaļsts izaveiduošonā, nacionaluos i kulturys ideņtitatis styprynuošonā
- etniskuo, teritorialuo, nacionaluo i c. ideņtitatis, jūs atsaspīgeliešona pīrūbeža kulturā i volūdā
- regionalūs, mazuok lītuotūs i minoritašu volūdu kūpšonys pīredze, literaturys atteisteiba
Dasacejumi konfereņcei (dalībnīka anketa i referata anotaceja da 1500 rokstu zeimu, īskaitūt atstarpis) teik gaideiti da 3. novembra, adresejūt: ilga.suplinska@rta.lv
Konfereņcis dorba volūdys: latgalīšu, latvīšu, angļu, krīvu. Ka referata prezentacejis volūda ir latgalīšu, latvīšu voi krīvu, organizatori prosa sagataveit elektronisku prezentaceju voi kūpsavylkumu angļu volūdā.
Izastuošonys garums: 30 minutys, īskaitūt diskuseju (10 min.).
Konfereņcis daleibys moksa: 40 EUR, studeņtim — 20 EUR.
Konfereņcis laikā nūtiks žurnala „Via Latgalica” (Nr. 9) i „Latgalistikys kongresu materialu” (Nr. 5) prezentaceja, taipat paradzāta tradicionaluo muzykali literaruo Andrejdīna i cytys kulturys nūtikšonys.


text:
Latgolys kongress „Latgaliskuma kods Eiropā: nu volūdys da ekonomikai“ nūtiks nu 27. da 29.apreļam Rēzeknē. Saīta rezolucejis izpiļdis komiteja (SaRIK), pīsadolūt Latgalīšu kulturys bīdreibys vaļdei, ir apstyprynuojuse 258 kongresa delegatus, nu kurim leluokū puorstuovnīceibu veidoj dzeivuotuoji — 92; kongresam pīsasacejs 40 klauseituoju.
Da 12. apreļa izsludynuota medeju pīsasaceišona, kai ari apzynuoti lyugtī gosti.
Latgolys kongresa mierkis ir aplīcynuots 2017. goda Latgolys symtgadis kongresā: „Mes, pyrmuo Latgolys kongresa lāmumu idejiskī turpynuotuoji, (..), 4. pasauļa latgalīšu saītā, izviertejūt 1917. goda 9.–10. maja pījimtūs lāmumu izpiļdi, kab nūdrūsynuot Latgolys latvīšu (latgalīšu) kai Latvejis vaļsts nacejis dalis atbylstūšu pastuoviešonu Latvejis Republikā, (..) ar mierki nūdrūsynuot latgalīšu volūdys i kulturys sovpateibys kai latvīšu nacejis boguoteibys saglobuošonu, aizsardzeibu i atteisteibu i vaļstiski atbaļsteit Latgolys latvīšus (latgalīšus) kai Latvejis vaļsts nacejis sastuovdaļu.“
Šudiņdīnys nūtykumi, eipaši Putina Krīvejis izraiseitais kars, uzstuojeigi ruoda, ka Latgolys atteisteibai — latgalīšu volūdai, ekonomikai i labkluojeibai, nav pīvārsta vajadzeiguo viereiba nu vaļsts. Bet taišni latgalīšu volūdys pīzeišona, juos vuiceišona školā jau 20. g. s. 90. godūs byutu mainejuse informativū telpu vysā kardinali par lobu latvyskajai i eiropeiskajai, partū ka palela daļa krīvyski runojūšūs zynuoja i lītuoja latgalīšu volūdu, tok pīdzeivuoja sovys zynuošonys nūlīgumu. Tagad drūšeibys, latvyskuma i eiropeiskūs vierteibu vaicuojumi ir otkon juoskaidroj i juostyprynoj kai 20. g.s. 90. godūs. Tū ruoda sabīdreibys poziceju aptaujis. Partū Latgolys kongress ir svareigs nūtykums Latgolys sabīdreibys izgleituošonai i salīdiešonai, ļaunūt nūticēt, ka vierzeiba iz 1917. goda lāmumu eistynuošonu ir suokusēs i nikas juos vaira naaizkavēs.
Kongresa pyrmajā dīnā vaira ir atsavieršona iz padareituo i svineiga Latgolys kongresa dīnys pavadeišona. Ūtrā dīnā ir diskusejis, referati i ekspertu, atbiļdeigūs instituceju puorstuovu sliedzīni par Latgolys tautsaimnīceibai, turysmam, izgleiteibai, latgalīšu volūdai, drūšeibai i efektivuokai puorvaļdei aktualim vaicuojumim i jūs rysynuojumu. Taipat teik paradzātys atsevišku izstruožu i projektu prezentacejis, kontaktu birža, kurā sevkurs daleibnīks varēs pīsasaceit eisai sarunai, sova vaicuojuma nūskaidruošonai ar kluot asūšajom atbiļdeigajom personam, kongresa delegatim.
Trešā dīnā ir rezolucejis pījimšona, sasatikšona ar Saeimys i vaļdeibys puorstuovim, vaicuojumu aizdūšona i atbiļžu mekliešona, kai ari gora styprynuošona ar Latgolys muzikim, dzejnīkim, kinys i performanču veiduotuojim.
Nūtykumi Ukrainā ir nadaudz aizkaviejuši kongresa planavuošonu, tymā pošā laikā rūsynuojuši izveiduot vysmoz divejus diskuseju paneļus, kur pamattema byus drūšeibys i informativuos telpys vaicuojumi, tymā skaitā viestejumi i medeju platformys taišni mozuokumtauteibu cylvākim pīrūbežā. Cīš ceram, ka Latvejis uorlītu ministra E. Rinkeviča, Pūlejis, Norvegejis, pastuov vareiba, ka i Leitovys, Ukrainys viestnīku aktiva īsasaisteišona, ekspertu pīsaiste nu itom vaļstim seseju dorbā, ļaus vysaidu nūzaru puorstuovim Latgolā nūticēt i īraudzeit, ka ceļš iz Eiropu ir tyvuoks, nakai bīži viņ tū nūsoka daudzuos napiļneibys i puorprotumi Latvejis monocentriskajā atteisteibā. Tys ir reiceibys plans regionu atteisteibai i sovys unikalitatis aplīcynuojumam latvyskajā kulturā i volūdā. Ir svareigi, ka 1917. goda lāmumi teik skaidruoti nuokušajom paaudzem i teik sadzierdāti vaļdeibā i Saeimā. Kai 2017. godā saceja arhiveiskups Zbigņevs Stankevičs: „Ir juoatjaunoj dereiba, kurā Latgola sovu apsajimšonu ir izpiļdejuse. Laiks tū dareit ari puorejai Latvejai.“
Ilga Šuplinska, SaRIK prīšksādātuoja vītneica


text:
Pīktdīn, 12. augustā svineigā pasuokumā jau pīktū godu tika pasnīgti apduovaņi Rēzeknis speciāluos ekonomiskuos zonys (RSEZ) komercsabīdreibu goda bolvys konkursa uzvarātuojim. Izviertējūt 2015. goda ruodeituojus, “Goda uzjāmuma” apduovaņs tika pīšķierts SIA “NewFuels” RSEZ. Uzjāmums komercsabīdreibu goda bolvis konkursā dabuova sekūjūšus apduovaņus: 1. vīta nominacejuos „Goda iņvesticejis” i „Straumeiguok augūšais uzjāmums”, 2. vīta nominacejuos „Goda pīgatavātuojs”, “Leluokais nūdūkļu moksuotuojs” i „Leluokais eksportātuojs”. Pēc sociālū partneru pasūļejuma uzjāmumam tika pīšķierts arī Atzineibys roksts “Par dorbtureibys mudrynuošonu”. Uzjāmums 2015. godā izdarejs vairuok kai 7,7 miljonu eiro īļiciņu, i kūpejais tuo apgrūzs pārn beja 15,4 miljoni eiro.
Atmosclear CHP dabuova Atzineibys rokstu “Par straujuokū startu” i “Par īliciņi Rēzeknis speciāluos ekonomiskuos zonys raisteibā 2015.godā. Uzjāmumam tika pīškierta 1.vīta nominacejuos “Goda pīgatavātuojs”, “Goda iņvesticejis” i “Goda inovacejis”, 2. vīta nominacejī “Leluokais nūdūkļu moksuotuojs” mozū komercsabīdreibu grupā.
Ziņas


text:
Evija Vasilevska: myusu dīnuos pūdu meistaram juobyun maklātuojam
Intervejis autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Latgolā aprelī nūteik Pūdnīku dīnys, bet Covid 19 krīzis īvīstūs īrūbežuojumu deļ ari itī pasuokumi atcalti iz nanūteiktu laiku. Partū virtualai dasadūršonai muolam saruna ar muokslys zynuotneicu Eviju Vasilevsku, jei pārņ kūpā ar Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centru saryupēja Evaldam Vasilevskam, “Pūdnīku skūlas” dybynuotuojam i jaunu ceļu maklātuojam Latgolys pūdnīceibā, veļteitū pīminis izstuodi i gruomotu, kas nūvārtātys ar Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks 2019”.
Kas soveigs jau 40 godus nūtykušajom Latgolys Pūdnīku dīnom?
Padūmu godūs vysā Latvejis teritorejā gona aktivi aprelī nūtyka Muokslys dīnys, kurys organizēja Muokslinīku savīneiba. Jūs ītvorūs – ari Pūdnīku dīnys. Muokslys viesturnīks Juoņs Pujāts, kuram pasateicūt, vyspuor ir dzeiva Latgolys keramika i īsadynuoja itei tradiceja, beja panuocs, ka Latgolys pūdnīki, sasnādzūt nūteiktu meistareibys pakuopi, kai bīdri tyka uzjimti tuolaika Latvejis Muokslinīku savīneibā. Tai nu 1980. gods ir nūtykušys namaineigi pavasar – apreļa suokumā ci beiguos. Tys saskaņ ar Latgolys pūdnīku dabiskū dorba cyklu: pa zīmu pūdnīki kuknis kakteņā vyrpuoja pūdus, pavasar ceplī izdadzynuoja, kod suocēs lauku dorbi i cylvāku kusteiba pa tiergim, brauce puordūt. Tai apreļs īzeimej pūdnīka dorba cykla aktivuokū daļu, kod dorbus nas cylvākūs.
Tuos tradicionaluos Pūdnīku dīnu aktivitatis ir izstuožu reikuošona – vīna lela kūpeiga i kaidys tematiskuos – i vīns ceplis, iz kura dadzynuošonu i izjimšonu var sabraukt cylvāki. Suokūtneji izstuožu darbeiba beja plaša, vysā Latgolys teritorejā varēja apsavērt pūdnīku dorbus. Kotru godu teik atrosts kaids jaunynuojums, bez tuo tradiceja var palikt sastynguse. Tuos ir ari atvārtuos darbneicys, pīmāram, sviļpaunīku taiseišona. Breineigu pasuokumu īdybynuoja Pīters i Maija Gailumi – veiduošonys konkurss Latgolys regiona muokslys školom byutu nūtics pīktū godu. Tys ir nūzeimeigs īguļdejums jaunūs cylvāku pīsaisteišonā itai omota prasmei. Paguojušuo gods konkurss paruodeja, ka par tū interese ir. Vaicuojums, voi pūdnīceiba pastuovēs, voi byus jauni pūdnīki, aktuals ir vysu laiku.
Evalds Vasilevskis paude uzskotu, ka muola darynuojumūs acim baudomajam juobyun leidzsvorā ar izmontojameibu. Kaida itamā ziņā šudiņ ir Latgolys keramika?
Kūpejuos izstuodēs redzim, ka 95% gadejumu Latgolys muola meistari taisa lītiškuos muokslys prīkšmatus, kas ir izmontojami kasdīnā. Tikai dekorativais ir cīš rati izjāmumi. Vysi napraktiskī jaunynuojumi dabiskā atlasē atkreit. Pīmāram, cik praktiska ir bļūda ar plotu atvārumu augšejā daļā? Ka grib īlikt tikai augļus, tod lels atvārums byus ārts lītuošonā; ka bļūdā ījauksim maizis meikli, nikas nasaīs – meikle skrīs puori molom. Taipat vāzis ar šaurim kaklenim skaisti izaver, bet kai juos izmozguot? Voi vizuali cīš skaista skrūze ar skaistu rūkturi, skaistu vādaru, bet kakleņš izvyrpuots šaurs, šaurs – īlejam pīnu, kod juoizmozgoj, tod navar pat bārna rūku ībuozt. Kotrys autors, meklejūt kū jaunu, agri voi vieli teik pi atbiļdis, voi itys jaunynuojums kam dar.
Nazkod Evalds laikrokstā “Literatūra un Māksla” beja uzastuojs ar skaļu aicynuojumu omota bruolim struoduot piec lītiškuos muokslys principim. Jis skaiteja, ka dekorativys vāzis voi maskys nu muola, kas pīlyktys pi sīnys, i cyti navajadzeigi nīki aizjam vītu i ir tikai mūdis tendence. Jis cylvākim pīduovuoja dorbus, kas ir dūmuoti praktiskai lītuošonai kasdīnā.
Meistaram taipat juozyna vysaidys sova darynuojuma izmontuošonys niansis – kur lītoj glazātu trauku, kur – naglazātu, voi jū dreikst likt iz kūka golda, kaidam vajadzātu byut vazaunīkam, lai jimā varātu stateit pučis i jis byutu vīgli kūpams. Itei ir taida poša informaceja kai pi veikalā nūpierkamūs porcelana voi stykla trauku – voi jūs dreikst likt mikroviļņu kruosnē, mozguot trauku mašynā i cytys lītys.
Evalds beja Maklātuojs ar lelū burtu. Cik Latgolys keramiķūs ir maklātuoja gora i kai tys izapauž?
Jā, Evalds ir bejs lels Maklātuojs, tī mekliejumi beja vysys dzeivis garumā. Evaldam beja īkšejuo puorlīceiba, ka jam napuortraukti sevi juoizaicynoj i juoatrūn atbiļdis iz nūteiktim vaicuojumim.
Myusdīnuos meistaram, kas nav leluokā voi mozuokā mārā maklātuojs, gryuši izdzeivuot. Varbyut parkū tik moz ir jaunūs keramiķu, ka Latgolys pūdnīceibā par moz bejs mekliešonys gora. Te es grybu paslavēt jaunū keramiki Kristapu Brasli. Jis struodoj cīš daudz, var redzēt juo maklātuoja goru – pārnejā Latvejis Etnografiskuo breivdobys muzeja amatnīku tierdzeņā jam beja vysaidys formys trauki, vysaidi izlyktom glazurom, jis pats izdūmuojs, kai varātu sovā ceplī apdadzynojūt reducēt. Pyrmais mieginuojums veikt redukceju, juopruot, nabeja eisti saguojs. Patīseibā tys vuoraunīks beja cīš skaists – bolūža viedereņa kruosā, forma kai muzeja plauktā stuovūšam, kod navar saprast, voi taps 21. godu symtā voi puors godu symtus agruok…
Mekliešonu vajadzātu nūškiert nu precizys špikuošonys internetā. Parosti nūšpikoj tū, kas piļneigi naatbylst ni Latgolys, ni plašuoka regiona tradicejom. Myusu pūdim pajam itam regionam narakstureigus ornamentiešonys pajiemīņus, koč kaidus naradzātu glazuru rokstus. Saīt dorbi kai ni nu ituo pasauļa.
Mani bīdej tendence, ka izmontoj ryupnīciski sagataveitūs muola sastuovus – trauki saīt bolti, pa viersu kūši, kūši sorkona glazura. Jaunuos glazurys pīduovoj pat kristalu efektus, kaidys nikod dzeivē nav bejušys. Ka tys ir individualu mekliejumu vierzīņs, breineigi, laiks navajadzeigū atsejuos. Kod tei ir vairuokim autorim nūtureiga tendence, tod tei nav Latgolys keramika, tei ir keramika Latgolā.
Ir juobyun maklātuojam, uzmaneigam maklātuojam, kurs muok kai caur sīteņu izsejuot, kur gryudi, kur sānolys. Tradiceja vyspuor ir styprai puorsamejuse. Itūšaļt tikai vīns meistars – Viktors Pankovs – pats taisa glazurys, vysi puorejī pierk. Varbyut tikai 10 meistari struodoj tai kai tyka dareits pyrma 40–30 godu.
Kur ir rūbežs storp muokslu i amatnīceibu? Voi taids ir juonūvalk?
Myusu dīnuos daudz aktualuoks vaicuojums, voi prīkšmats ir saucams par dizaina prīkšmatu. Pūdnīceiba vystīšuok ar tū saisteita. Nu lītiškuo skotu punkta, vysi Latgolys pūdnīku dorbi ir dizaina prīkšmati. Reizem pi mums vaicuojumi par dizainu teik uztvarti kai Latvejis muokslys viesturē storp Pyrmū i Ūtrū pasauļa karu. Muokslinīks ar augstuokū izgleiteibu zeimej skici, amatnīks juo ideju realizej materialā; voi, pīmāram, pūdus izvyrpoj parostī amatnīki, a muokslinīks ar izgleiteibu apgleznoj pūdu. I vierteiba pūdam ir viņ deļ tūs gleznuojumu, bet muokslinīks nav trauku ni izvirpuojs, ni apdadzynuojs, tai dareja, pīmāram, Sigismunds Vidbergs.
Par dizaina lītom runojūt, interesants ir Stanislava Viļuma pīredzis stuosts. Juo i Violys Bīrinis dorbi ir apsaverami Dānejis dizaina firmys “Rue Verte” “Instagram” kontūs, tī trauki izaver vīnkuorši breineigi. Bet nikur nanūruoda jūs vuordus i tū, ka tei ir Latgolys keramika. It kai naass nūslāgts juridisks leigums. Staņislavs ir atrads nūteiktu bļūdu formu – kai bruņu capure ar ovalu skaista zamejū puslūdi, gondreiž horizontalom maleņom. Praktiska lītuošonā kai dziļais škeivs, kurā izaver skaisti ari iedīņs. Cik nu 2000. gods pīmiņu, tik Stanislavs tuos bļūdys vyrpoj. Firma nu Stanislava gribātu īpierkt itūs traukus lelā daudzumā, bet tod Stanislavs nadreikstātu taiseit nivīnam cytam, firma turātu patentu. Staņislava autoreiba te ir vairuok kai skaidra – iz virpis ar rūkom i ar golvu izgudruota forma, godu desmitem puorbaudeita.
“Pūdnīku skūlys” sātyslopā atrūnama informaceja par Evaldu, juo pīminis izstuodi i gruomotu, bet voi nūteik vēļ koč kaidys “Pūdnīku skūlys” aktivitatis?
Sātyslopa teik uzturāta, pasateicūt Evalda meitai Ievai Gudramovičai. Rēzeknis nūvoda Kaunatys pogosta “Akminīšūs” eipašums “Pūdnīku skūla” ir viesturiska vīta, kur Evalds dybynuoja Latvejis Kulturys fonda kūpu “Pūdnīku skūla”. Septembrī byus 30 godu, partū ir plānuotys dažys aktivitatis. Nūzeimeiguokuo – kūpā ar Nacionalū kulturys centru izstuode Tallinys vacpiļsātā, vīnā nu galereju varēs apsavērt asūšūs daleibnīku dorbus, tūs cylvāku dorbus, kas atteista Evalda paustos idejis. I tū dora profesionali kotru dīnu – vysu laiku i nūpītni, na tod, kod breiva šaļteņa voi vīnkuorši gribīs.
Kai pārņ, tai i šūgod “Akmenīši”, cerams, varēs byut atvārti apmaklātuojim apsavērt pūdnīka darbneicu, pīsadaleit diskusejā par Latgolys pūdnīceibys nuokūtni, Evaldu i juo “Pūdnīku skūlu”. Rāznys apceļuotuoju dīnā cylvākim pīduovuosim īsasaisteit muola kleķa ceglu gataveišonā – tikai ar cylvāka kuojom i rūkom. Itū nūdarbi nazkod popularizēja ari Evalds, tei ir muola izmontuošona cytaidā veidā.
Ka runuot par “Pūdnīku skūlas” natīšajom aktivitatem, Evalda īsātuo muola sākla veiksmeigi aug. Juo tradicejis turpynoj vysā Latvejā – Bauskā, Kandavā, Bebrinē, Reigā – ir izbyuvāti Latgolys bedris tipa atkluotys guņs keramikys apdadzynuošonys cepli i cylvāki struodoj piec Evalda prīkšrokstim. Bebrinē Evalda idejis atteista Mareks Zavodnojs. Bet Evalda tīšī muocekli i niule kolegys ir jau pīmynātais Stanislavs Viļums Rēzeknis nūvoda Ūzulainis pogosta “Cukra sātā” i Ilmārs Vecelis Kruoslovys nūvoda Aulejā. Ilmārs jau ir izškoluojs sovu muocekli muola nūslāpumūs Eviju Maļkeviču natuoļ nu Dagdys nūvoda Ondrupinis. Jai jau ir sovs apdadzynuošonys ceplis i jei muolus formej, izmontojūt viņ sovu rūku spāku.
Niule režisors Renārs Vimba struodoj pi dokumentaluos filmys par Evaldu, bet Silvestrs Sīlis veidoj filmu par Latgolys keramiku. Varbyut lai itys krīzis laiks ļaun mums nūviertēt tū, kas mums ir iz vītys – tyukstūšom godu vacu pūdnīceibys tradiceju myusdīnu meistaru darynuojumūs.


text:
Ar vuiceibu filmom rauga saglobuot senejūs omotus
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Bīdreiba “Ludzas amatnieks” ir sagatavejuse vaira nakai 10 dažaidys vuiceibu filmys ar mierki saglobuot senejūs omotu prasmis i zynuošonys.
Senejuok saimei napīcīšamuos zynuošonys i prasmis tyka nūdūtys nu paaudzis paaudzē, vacuoki tuos nūdeve bārnim. Kotrys pats muocieja vysaida veida omotus, kurī atvīgluoja dzeivuošonu sātā, dorbus teirumūs, mežūs i pi lūpu. Papyldu iztikšona nareši tyka peļneita ar sovom omotu prasmem, snādzūt pakolpuojumus sovim cīma ļaudim. Ka dorbūs voi sadzeivē beja vajadzeiga skaline, kūrpis, drēbis, metala izstruoduojumi, poši cylvāki varēja tū vysu izgataveit.
Dīvamžāļ niu viņ rešais meistars jādz itūs omotus, myusu dīnuos daudz vīgluok ir vysu napīcīšamū īsaguoduot lelveikalā. Deļtam ir cīši svareigai īmyužynuot ituos prasmis digitalā formatā, kab i cytys paaudzis varātu nu itūs filmu vuiceitīs senejūs orūdus.
Bīdreibys “Ludzas amatnieks” veiduotuos filmys par pagaistūšim omotim sevkuram interesentam pīduovoj īsavuiceit zyrglītu izgataveituoja, kaļva, skaliņu pinieja prasmis, apgiut lynu apstruodi, lynu zīmys apovu izgataveišonu i cytys prasmis.
Idejis autore Ludzys amatnīku centra vadeituoja Līga Kondrate stuosta: “Idejis pamatā ir fakts, ka omotu prasmu meistaru ir cīši moz, jī nūvacoj i leidz ar sevi ari pajam cīši svareiguos orūdu zynuošonys.” Līga ari pastreipoj, ka niu ir daudz jaunu i lobu amatnīku, tok sevkurai jaunradei par pamatu byutu juobyun tradicionalūs prasmu zynuošonom. Ka jaunais meistars nazynuos pamatu, jis naspēs kvalitativi atteisteit sovys prasmis i jaunus vierzīņus.
Lobs pīmārs ir Kruoslovys pusē sastūpamī laseitī deči (skalu segas), kas ir austi specialā tehnikā ar laseitū rokstu i vysdreižuok pyrma daudzu symtu godu ir īguojušs Latgolā nu pūļu muižinīku. Kotrā cīmā asūt bejušys viņ 2-3 meistaris, kurys muociejušs aust laseitūs dečus, partū ka tys nav bejs vīgls dorbs. Niu ir zynoms, ka Kruoslovys nūvoda Aulejis pusē ir vīna sīvīte – pamatmeistars, kuruos prasmis vēļ nav paspāts īmyužynuot. Sovpus tuos rešuos meistaris, kurys Kruoslovys nūvoda Indrys pusē ari niu auž laseitūs dečus, jau ir omota prasmu puorjiemiejis.
Līga Kondrate aicynoj kotru īsasaisteit i pastuosteit par sovys pusis meistarim. Par pīmāru, napaseņ tyka sajimts zvons nu Istrys bibliotekys par veirīti, kurs muok veiduot plāstuos skalinis. “Da šam tys ir vīneigais mums zynomais meistars, kurs muok veiduot taida tipa skalinis, tok varbyut ir vēļ, viņ mes nazynom,” tai skaidroj Līga Kondrate.
Tik nu myusu pošu ir atkareigs, voi spēsim saglobuot sovys latgaliskuos tradicejis. Kotra īsasaisteišona, kotra cylvāka snāgtuo informaceja ir cīši svareiga ortova.
Daļa nu omotu prasmu video jau ir publicāti ITE.


text:
Santa Savicka-Drozdova pīduovoj dzīsmi “Rāznys azars”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Muzike Santa Savicka-Drozdova prezentej dzīsmi “Rāznys azars”, tei stuosta par jai tik tyvū Latgolys azaru. Pavysam naseņ Santa kūpā ar gitaristu Viktoru Zaharovu izveiduojuse grupu “Visi Savi”.
Santa Savicka-Drozdova atkluoj, ka Rāznys azars jai vysod bejs eipašs i pi tuo jei pavadejuse daudz laika gon bierneibā, gon školys godūs, gon ari niu pi kotrys vareibys aizadūd pi azara. Tī pavadeitais laiks īdvasmuojs radeit dzīsmi “Rāznys azars”.
“Bierneibā vēļ nasaprotu, cik eipašs maņ byus Rāznys azars, bet niu, kod godi ir paguojuši, ir vēļ stypruoka saikne ar azaru. Kotru reizi, kod braucu iz Kaunatu, es obligati nūbraucu da azara naatkareigi nu godalaika. Jis dzierd, jis saprūt, jis jiut mani i es jiutu jū. Pi ituo azara ir saraksteita na vīna viņ dzīsme. Azars pīvalk kai magnets. Maņ kai dobys cylvākam gribīs vēļ i vēļ atsarast pi juo,” atkluoj muzike.
2019. godā Santa Savicka-Drozdova uzastuojuse vairuokūs pasuokumūs, tymā skaitā “Upītes Uobeļduorzā”, kur ari skanēja dzīsme “Rāznys azars”. Pavysam naseņ Santa kūpā ar gitaristu Viktoru Zaharovu nu Rēzeknis izveiduojuse grupu “Visi Savi”, jūs reperturā puorsvorā ir autordzīsmis. Dzīsmi “Rāznys azars” jei beja īsnāguse konkursam “Supernova 2020”, tok sajāmuse atsacejumu. Sovukuort 2020. godā Santa cer uzastuot festivalā “Muzykys skrytuļs”. Kai atzeist poša muzike, asūt pīraksteits jau daudz dzīšmu i ari daudz planu, tok vysam sovs laiks.


text:
Pašvaļdeibu kūpeiguo īstuode “Rēzeknis speciālos ekonomiskuos zonys puorvaļde” organizei Rēzeknis specialuos ekonomiskuos zonys (RSEZ) komercsabīdreibu goda bolvys konkursu, kur teik apzynuoti i gūdynuoti RSEZ komersanti, kuri darbeigai i teirsirdeigai dorbojās RSEZ teritorejā, mudrynojūt uzjāmejdarbeibys apleicis raisteibu. Duovaņu i atzineibys rokstu snāgs ir, izviertejūt komersantu aizvadeituo goda darbeibys rezultatus, pīzīneigi nūvērtēt i gūdynuot veiceiguokūs ekonomiskous zonys komersantus i produktus. Apduovaņi tika pasnīgti RSEZ kasgadeigā pasuocīņā 2015.goda 24.juļī. “NewFuels” RSEZ SIA ir īguvuse atzineibys rokstu par īliciņi RSEZ raisteibā 2014.godā i 1.vītu nominacejā „Straumeiguok augūšais uzjāmums”; 2.vītu nominacejā „Goda pīgatavātuojs”; 3.vītu nominacejā „Goda iņvesticeja” i „Leluokais eksportātoujs”.
Ziņas


text:
“Dinaburga 1812”: kaujis rekonstrukceja, ampira balle, latgaļu i vikingu apmetnis
Rokstu sagateja: portals lakuga.lv
20. – 21. julī Daugovpilī jau 5. reizi nūtiks Storptautyskais viesturiskuos rekonstrukcejis festivals “Dinaburg 1812”, kas veļteits 19. g. s. pyrmuos pusis nūtikšonom, kod Dinaburgys cītūkšņa garnizons atvaireja Napoleona armejis uzbrukumu 1812. gods julī. Pasuokuma golvonais mierkis ir Dinaburgys cītūkšņa i viesturiskuos rekonstrukcejis klubu kusteibys populariziešona, informej Daugovpiļs piļsātys pošvaļdeibys turisma atteisteibys i informacejis agentura.
Festivala apmaklātuoji div dīnu garumā varēs baudeit vysvysaidus pasuokumus, kas byus interesanti i bārnim, i pīaugušajim. Dorbuosīs atrakcejis bārnim, byus daīmamys kafejneicys, amatnīku i muojražuotuoju produkcejis, kai ari antikvaru lītu tierdzeņš, kū nūdrūsynuos kolekcionari. Interesenti varēs īsavērt vysaidu laiku kara i cyvylajā sadzeivē.
20. julī 11.00 stuņdēs cītūkšņa karūga paceļšonys ceremoneja i Nikolaja vuortu attaiseišona.
12.00 stuņdēs svineiguo rekonstrukcejis klubu parade pyutieju orkestra pavadeibā. Pasuokumā pīsadaleis ap 160 daleibnīku nu 15 viesturis rekonstrukcejis i viesturiskūs deju klubu, kas puorstuovēs Latveju, Leitovu, Krīveju, Pūleju, Čeheju i Boltkrīveju. Paruode vierzeisīs nu Aleksandra vuortu pa Imperatora īlu da Marka Rotko muokslys centra pogolma.
13.00 stuņdēs Marka Rotko muokslys centra pogolmā īlu teatris “Pololo”.
14.00 stuņdēs cītūkšņa gruovī pi Nikolaja vuortu tylta K. Agapovys zyrga treniešonys paraugdemonstriejumi.
15.00 stuņdēs aizsargceltņu jūslā pi Nikolaja vuortu dīnys centralais nūtykums – viesturiskuos 1812. gods kaujis rekonstrukceja. Improvizātuos kaujis daleibnīki pasuokuma apmaklātuojim dūs vareibu izatāluot, kai franču Leluos armejis karaspāka karaveiri suoce uzbrukumu Dinaburgys cītūkšņam. Tūlaik, 1812. gods 1. julī (piec vacuo styla), pyrmuo ceiņa ilga 4 stuņdis, i cītūkšņa aizstuovim izadeve atvaireit uzbrukumu.
Tai kai iz vaļņa byus daudz skateituoju i lels trūksnis, mamom ar mozim bārnim kaujis rekonstrukcejis laikā nav īteicams atsarast iz vaļņa. Skateituoju ārtumam pi skotivis Marka Rotko muokslys centra pogolmā byus lelformata ekrani, iz kurim tīšraidē ruodeis vysys golvonuos nūtikšony.
Vokora pusē, 17.30 stuņdēs, Marka Rotko muokslys centra pogolmā balle ampira stylā. Gostim byus vareiba na viņ nūsavērt profesionalu doncuotuoju uzastuošonys i teatralizātus prīšknasumus, bet ari pošim īsajust 19. g. s. dāmu i kavaleru tālūs i īsasaisteit ballis daņčūs.
21.00 stuņdē tīpat pūļu tautys muzykys grupys “Percival” nu Ļublinys koncerts.
22.30 stuņdēs 1. krosta lunetis pogolmā īspaideigs “Fire Show Studio” guņs šovs.
21. julī 11.00 stuņdēs cītūkšņa karūga paceļšona i Nikolaja vuortu attaiseišona.
12.00 stuņdēs vysaidu laiku viesturiskuos rekonstrukcejis klubu parade. Itūgod Daugovpiļs grīzsīs eistā laikmatu vierpulī – sūpluok krīvu i franču armeju nūmetnem Daugovpiļs cītūkšņa teritorejā tiks īkuortuotys senejūs latgaļu i vikingu apmetnis, byus radzami staigojam Zīmeļu kara, kai ari 1. i 2. pasauļa kara vaidinīki.
Nu 13.00 da 16.00 stuņžu iz skotivis Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra pogolmā uzastuos pošmuoju i uorvaļstu muokslinīki. Skateituojus prīcēs tautys danču i dzīšmu ansamblis “Ckaз” nu Pleskovys (Krīveja), folklorys grupa “Rikši” nu Rēzeknis, Cesvainis nūvoda tautys daņču i dzīšmu ansamblis i Daugovpiļs slovonais daņču kolektivs “Laima”.
Nu 14.00 da 16.00 stuņžu festivala ītvorūs Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā nūtiks kulturviesturiskuo montuojuma saglobuošonai i turisma atteisteibai veļteita konference.
Pasuokumu organizej Daugovpiļs piļsātys dūme, Daugovpiļs piļsātys pošvaļdeibys turisma atteisteibys i informacejis agenturys Daugovpiļs cītūkšņa kulturys i informacejis centrs, sadarbeibā ar bīdreibu “Daugavpils vēsturiskās rekonstrukcijas klubs” i “Atmiņu lāde”.


text:
Pec 2019.goda dorba rezultatim “NewFuels” RSEZ SIA īgiva titulu “Goda uzjāmums”.
Kūpā ar itū augstī viertiejumu myusu uzjāmums par 1. vītys īgiušonu sajāme ari
“Riezeknis RSEZ komercsabīdreibu goda balva 2019” apbolvuojuma zeimi.
Itys apbolvuojums atzeimeij myusus kai pošu veiksmeiguokū Riezeknis SEZ uzjāmumu, kai ari myusu snīgumu Riezeknis SEZ atteisteibā. Itū zeimi var izmontuot:
- Līkūt iz produkta ci produktu linejis;
- Līkūt iz produkta īpakuojuma;
- Uzjāmuma marketinga materialūs;
- Drukuotiejūs i digitālos materiālos.
Ziņas


text:
Daugovpiļs teatrī īstudēs lugu “Sprīdītis” latgaliski
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Daugovpiļs teātrī nūrit aktiva gataveišonuos jaunajai sezonai. Paradzātys vairuokys pyrmizruodis, pīmāram, Georgija Surkova īstudejumam “Latviešu šausmu stāsti”, Gunāra Priedes lugai “Zilā” Ivara Lūša režejā, taipoš kai vīns nu jaunumu ir ari Annys Brigaderis luga “Sprīdītis” latgalīšu volūdā.
Daugovpiļs teatra viesture aizasuoc jau 19. godu symta 50. godūs, kod Dinaburgā teik nūdybynuots Krīvu dramatiskais teatris – pyrmais teatris Latvejā. Tūlaik teatri nūdybynuoja i uzturēja Daugovpiļs cītūkšņa golvonais iņženers Nikolajs Hagelstroms, kurs beja aizrauteigs teatra cīneituojs. Teatra latvīšu trupa aktivi dorbuojuos storpkaru periodā 20. godu symta 20.–30. godūs, bet otkon atjaunuota tyka piec Latvejis naatkareibys atjaunuošonys.
Niu Daugovpiļs teatrī vīnlaiceigi dorbojās kai latvīšu, tai i krīvu trupys akteri, kas ļaun teatrim īstudēt vysaida žanra izruodis latvyski, krīviski i latgaliski. Ari Daugovpiļs teatra sātys lopa ir daīmama treis volūduos.
Kai stuosta teatra sabīdriskūs attīceibu nūdalis vadeituoja Janīna Ivanova: “Veiduot izruodis latgaliski ir myusu pošu izviele i nūstuoja. Mes redzim, ka saimēs latgalīšu volūdu lītoj gona moz, deļtam ir labi, ka bārni vysmoz teatrī kūpā ar vacuokim dzierd itū volūdu.”
Suocūt nu 2010. goda, Daugovpiļs teatris regulari sovā repertuarā īkļaun izruodis latgaliski. Eipaši apmaklāta i skateituoju īcīneita beja 2010. godā īstudātuo komedeja “Klepernīku pogosta zvaigzne”. Tamā tyka atkluotys Latgolai aktualys temys – nūvodu reforma, bezdorbs, braukšona peļņā iz uorzemem, kluotyn vēļ dalīkūt TV šovu ītekmi iz sabīdreibu. Izruode sajēme ari Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks 2010” kai lobuokais pasuokums/projekts. “Klepernīku pogosta zvaigznis” panuokumi īdvasmuoja Daugovpiļs teatri īstudēt nuokušū izruodi latgaliski – monodramu “Rūžys byudu golūs” (2012). Par eipašu nūtikšonu palyka ari Šekspira lugys “Sapnis vasaras naktī” īstudiejums latgaliski “Vosorys saulgrīžu burvesteibys” 2012. godā, kas beja myusu dīnu profesionalajim teatrim absoluti unikala prakse – īstudēt pasauļa klasiku latgaliski. Vāluokajūs godūs Daugovpiļs teatrī sekuojuši ari taidi latgaliskī īstudiejumi, kai “Dabaseibys pūddarneica” (2014), “Nūgrymušuo pile” (2017), “Revidents Sylagolā” (2018) i cytys.
Itamā sezonā Daugovpiļs teatrī latgaliskuos tradicejis napagaist i oktobrī skateituojim byus vareiba apsavērt Annys Brigaderis izruodi “Sprīdītis” latgalīšu volūdā Māra Korsieša režejā. Vaira informacejis teatris sūlej, kod jau suoksīs aktivais dorbs pi izruodis īstudiešonys.


text:
Treis muosu spāks muzykalajā projektā “Muosys”
Roksta autors: portals lakuga.lv
Treis muosys Laima Maslova, Liene Brence i Marta Igaune apsavīnuojušs muzykalā projektā ar simbolisku nūsaukumu “Muosys”. Nupat juos publiciejušys sovu pyrmū dzīsmi “Zynu, zynu tāva sātu”.
Grupa “Muosys” izaveiduoja i suoce sovu darbeibu jau 2016. godā ar Igauņu saimis diska prezentaceju i koncertu “Vysi zīdi pļaveņā” koncertzālē GORS. Itys koncerts deve impulsu tuoļuokajai mārgu darbeibai, i piec tuo muosys suokušys bīžuok tiktīs i muzicēt taišni trejatā. Pavysam naseņ “Muosys” publicēja sovu pyrmū dzīsmi. “Dzīsme “Zynu, zynu tāva sātu” tyka īraksteita pyrms kaida laika i beja taida sajiuta, ka juosagaida jaunuokuo muosa Laima atsagrīžam Latgolā, i tod tei dzīsme ari izskanēs i aizīs ar tū dziļū dūmu i viesti nu myusu,” stuosta Marta Igaune.
Laimai, Lienei i Martai ir tyva latgalīšu tautys muzyka. Tei guojuse jom leidza vysus godus, spielejūt kūpā ar vacuokim Igauņu saimis koncertūs i gūdūs. “Par tū tautiskuo muzyka ir jau “īauguse” myusūs i iz ituo pamata tūp jaunys latgalīšu tautys muzykys arandžejis, teik komponātys jaunys melodejis, kas myusim ari pateikt i veidoj myusu repartuaru,” soka Marta. “Muzyka ir īdvesmuojūša, tei paleidz izkrošņuot kasdīnu, dūd spāku, ari vuica komunicēt, caur tū var īpazeit, gon sovu, gon cytu pasauļu tradicejis.” Bez muzykys vysom trejom muosom ir ari cytys aizaraušonys – ceļuošona, dažaidys sporta aktivitatis i skaistumkūpšona. Jom ari pateik daudz laika pavadeit kūpā, stuņdem ilgi apsarunuot pi čaja, generēt jaunys idejis i atbaļsteit vīnai ūtru,” atkluoj Marta.
Laimys i Lienis profesionaluo dzeive ir saisteita ar muzyku, juos obejis ir pabeigušys Latvejis Muzykys akademeju i niu struodoj Ludzys muzykys pamatškolā, bet Liene ir Rēzeknis muzykys vydusškolys vuiceibu spāks. Marta ir pabeiguse Rēzeknis muzykys pamatškolu, bet sevi profesionali pilnveiduojuse ar muzyku nasaisteituos jūmos.
Lelūs nuokūtnis planus pagaidom grupys dalineicys naatkluoj, viņ pībylst, ka ir planavuots īraksteit jaunys dzīsmis, ar kurom prīcynuot klauseituojus i pošom sevi. Grupai “Muosys” jau ir izaveiduojuse sadarbeiba ar horeografu Ilmāru Dreli, kurs ir izveiduojs iz jūs pyrmuos dzīmis pamata deju Daugavpils tautys deju ansambļam “Laismeņa”.


text:
Tiks prezentēta kina veiskupa Boļeslava Sloskāna pīmiņai
7. junī 17:00 Latvejis Okupacejis muzejā (Reigā, Streļču laukums 1) byus kinys “Lyugšona krystā” (Lūgšana krustā) DVD prezentaceja. Kinys režisore ir Dzidra Smiltēna i kina ir veļteita veiskupa Boļeslava Sloskāna pīmiņai.
Boļeslavs Sloskāns dzims 1893. goda 31. augustā Latgolā, Stiernīnis draudzē, nu augstuokū izgleiteibu dabuojs Pīterburgā. 1926. godā slapani nu padūmu varys pāvests īsvietieja jū par katuoļu veiskupu. B. Sloskāns beja vīns nu trejim katuoļu veiskupim, kas tymā laikā dorbuojās PSRS. Dreiži piec īsvieteišonys padūmu vara jū apcītynuoja i vuordzynuoja cītumūs da 1933. godam, kod atbiļdūt iz Vatikana i Latvejis vaļdeibys praseibom, PSRS vaļdeiba veiskupu īmainieja Latvejai pret padūmu spīgu. Latvejā veiskups struoduoja Gareigajā seminarā i Latvejis Universitatis Teologejis fakultatē. Nu 1944. godā vuocu okupacejis vara B. Sloskānu i vēļ cytus augstus bazneicys kolpuotuojus nūvede trymdā iz Vuoceju. Tī veiskups Sloskāns snīdze lelu atbolstu studiejūšim latvīšu biegļu jaunīšim. Veiskups nūmyra 1981. godā Beļgejā. 1993. godā juo mirsteiguos atlīkys tyka puorvastys iz Latveju i puorapbedeitys Aglyunys bazilikys kriptā. 2000. godā tyka izsuokts Sluskāna beatifikacejis (pasludynuošonys par sveiteigū) process.
Vaira par Boļeslavu Sloskānu skaiti ITE
Par veiskupu jau ir izjimta kina ari īprīšk.1992. godā izguojuse Leona Gintovta taiseita kina „Montuojums”. Nūsavērt var ITE


text:
Ar videoklipu dzīsmei “Vysys dīnenis zynuoju” grupa “Muosys” īsuoc albuma “Ceļā” gaideišonu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Treis muosu muzykys apvīneiba “Muosys” publicej videoklipu dzīsmei “Vysys dīnenis zynuoju” i ar tū īsuoc ituo gods golā izdūt paradzātuo albuma “Ceļā”, kurā byus īkļautys treispadsmit latgalīšu tautysdzīšmu aranžejis i originalkompozicejis, gaideišonu.
Grupa “Muosys”, kurā apsavīnuojušys treis profesionalys muzikis i reizē muosys Laima Maslova, Liene Brence i Marta Igaune, izaveiduoja i sovu darbeibu suoce 2016. godā ar Igauņu saimis albuma prezentaceju i koncertu “Vysi zīdi pļaveņā” Latgolys viestnīceibā GORS. Itys koncerts deve impulsu tuoļuokajai muziķu darbeibai, i piec tuo muosys suokušys bīžuok sasatikt i muzicēt taišni trejatā.
Grupys muziķe i “Vysys dīnenis zynuoju” aranžejis autore Liene Brence stuosta, ka dzīsme “Vysys dīnenis zynuoju” ir veļtejums tim puorim, kurim kuozu dīnā ir leits. “Lai jī nabādoj! Latgalīšu gudreiba viestej, ka tī, kur nūleis leita lase, tī osoru nabyus, bet byus skaista i laimeiga dzeivuošona,” soka Liene.
Dzīsmis videoklipā, kura operators ir Ivars Utināns, īmyužynuotys dažaidys Rēzeknis nūvoda vītys. “Mes pošys īmam nu Gaigalovys pogosta, deļtuo navarējom īsadūmuot vēļ skaistuokys i atbiļstūšuokys vītys fiļmiešonai kai tepat – pi Lubuona azara iudiņa turisma centrā “Bāka” i Teirumnīku pūra styguos,” par videoklipa tapšonu stuosta muzikis. Videoklipā dzīsmis soliste ir Marta, flautys pavadejumu spēlej Laima, bet gitaru Liene.
Ituo gods golā grupa “Muosys”, sasadorbojūt ar bīdreibu “Latgolys Producentu Grupa”, īcerējuse izdūt albumu “Ceļā”, kurā byus 13 latgalīšu tautysdzīšmu aranžejis i originalkompozicejis. Tuos pamatā veiduojuse etnomuzikologe i grupys “Muosys” vejūļneica Liene Brence, kurei dzīšmu muzykalū redziejumu givuse dobys ainuos, sovys dzymtys styprajuos saknēs, kai ari baroka i skandinavu tradicionaluos muzykys intonacejuos. Albumu grupai “Muosys” īraksteit i sataiseit paleidz tradicionaluos muzykys īrokstūs i aranžejuos pīredziejušais Einārs Lipskis.
Albuma “Ceļā” izdūšonu i videoklipa “Vysys dīnenis zynuoju” fiļmiešonu atbaļstejuse Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programa, kurū eistynoj Latgolys regiona atteisteibys agentura, bet finansiali atbolsta AS “Latvijas valsts meži”.


text:
Leivuonā apsaverama muokslineicys Sanri izstuode
11. majā Leivuonā, Latgolys muokslys i amatnīceibys centrā tyka atkluota muokslineicys Sanri dorbu personalizstuode „Katram savs burkāns”.
Muokslineica Sanri (eistajā vuordā Sandra Poplavska) īt nu Daugovpiļs. Studiejuse muokslu Daugovpiļs Universitatē i Latvejis Muokslys akademejā. Itūšaļt aizaraun ar keramiku, video i fotografeju. Muokslineica ir Latvejis Muokslinīku savīneibys bīdre, Daugovpiļs regiona muokslinīku asociacejis bīdre, sovulaik ari poša vadejuse Daugovpiļs jaunū muokslinīku naformalū bīdreibu „Kāpēc 5”.
Pādejūs divejūs godūs vaira aizaraun ar portreta foto, nu gleznīceiba ir palykuse par hobeju. Leidza muokslai dabuojs īt caur jurisprudeņcis studejom, dabuot biroja organizatoru diploms, ī[asazynuse ari ar komerceju vītejā veikalā, pasuocīņu organiziešonu i dorbu muzejā. Itūšaļt muokslineica atsazeist, ka ir laimeigs breivmuokslinīks. Nu, vaicojūt par izstuodi, muokslineica atsoka tai: „Namīļoju runuot par sovim dorbim, kai ari par tū, deļkuo es tū doru, i kas ir radzams munūs dorbūs. Kab dorbi poši runoj. Eisumā varātu saceit tai, ka izstuode ir par dažaidū i eipašū, par sevi i par tevi, i par tū, ka vysi „zyna” kai lobuok vajag. Itei izstuode īplanavuota cīši vīgla tik ar nalelu zamtekstu, kurs īkļauts izstuodis nūsaukumā”.
LaKuGys skaiteituojim vaira gon varātu byus zynomi Sanri video dorbi – jei ir vīna nu autorem jaunuokajim grupys „Dabasu Durovys” i dzīsmineicys Laurys Bicānis video klipim. Taipat Sanri dorbs rūtoj „Dabasu Durovu” ūtruo albuma „Styklu vītā skaņa” vuoceņu.
Izstuode Leivuona Latgolys muokslys i amatnīceibys centrā apsaverama nu 11. māja da 6. juņam. 18. majā nu 19.00 – 1.00 Muzeju nakts 2013 laikā izstuode byus apsaverama bez moksys.
Vaira par muokslineicu verīs http://www.sanri.lv/
Informaceju sagataveja LMAC kulturys turisma organizatore Inita Paegle i LaKuGa.


text:
O, itys byus muns 100. dīnroksts itymā lopā! 😉 Kas byutu ticiejs, kas gaidiejs.
Puorpubliceju nu draugim, kab napagaistu cytu glupeibu jiurā (a mož i okeanā). Skaiti, rudinī tīnis blogam byus 3 godu jubileja.
da pīktdīnis asu pa Reigu, tod juosim pa Latgolys Balkanim ar sibirīšim.
uh, tī ir tipi itūreiz. kuorteigys žūgvuoveris!
šūreit piec nakts bušavuošonys aizvedem iz busu, brauks iz 3×3 nūmetni.
poša nabeju iz vītys, guoju da sātys piec datora, kab varātu saraksteit kartenis vīnā vītā i saītu 1 normals DVD.
tok jau daguojuši kluot trimdys latvīši i stuostiejuši, cik lobs ir pošu latvīšu dīveņš, kas palākuos iuzeņuos juoj pa rudzu dryvu (tai var atsaraut par siejumu izmeiceišonu).
a myusejī kū? nikuo.
var vērtīs i breinuotīs, naatsabreinuot. tuos tok ir div piļneigi cytys civilizacejis.
vīnu tāvi i muotis aizbāguši nu kara i izsyuteišonys 1944. godā i dabuojuši vysaidys dīvtureibys, Ulmaņus, augstškolys i trimdys breinumus, a ūtrajim dzedi i prodzedi aizbāguši nu boda Latgolā i nav dabuojuši Latvejis vyspuor. jī tok izceļuoja 20. godu symta pošuos suokuos, vēļ pyrms revolucejis!
vīni runoj čiuliski ar akcentu, ūtri runoj latgaliski bez akcenta. tī, kuri runoj.
itī treis ir nu izdzeivuotuoju parodys – svīd zemē, nūkriss iz kuoju. normali cylvāki.
a vyspuor jim taipat kai leluokajai daļai Sibira latgalīšu ir konkrets redziejīņs par valna čiuļim, kas mīdz i latgalīšus, i krīvus.
navar najimt vārā, ka jī ir dabuojuši 20. g. s. sovetskū ideologeju, ka Latvejā latgalīši ir vysā apmīgti i eisti breivi latgalīts var dzeivuot tik Sibira kolhozā (cikom nasasuoce etniskuo vojuošona i naapsuove vasalom dzeraunem veirīšus). a šudiņ jī daboj vysu myusudīnu Krīvejis ideologeju i zyna, ka lai kam, bet krīvim Latvejā nav dzeivis.
taidā ziņā saguoja smīkleigai – īguojom LU izlaidumā taišni tod, ka sveice slāvu filologus. runuoja krīvyski. Taņa maņ vaicoj – a jim možna? es soku – možna. nūskaiteis dzejūli i nūrunuos suokuma runu krīvyski, tuoļuok runuos latvyski. tai i beja. a Taņai breinums.
raudzējem ari par latgalīšu mīgšonu īstuosteit, ka vyss labi. ka nav jau tai, ka latgalīšus vojoj voi kū. tīseibys ir, tik pošim juos juomuok īraudzeit i lītuot. cyts to nivīns ni gluobs, ni ratavuos.
a Zina – “Tu te maņ napyut! kaidys jiusim ir tīseibys?”
kai Juoņs Sprukuļs pyrms diveju vosoru sacēja: “ite mes Sibirī pasportā asam latgaļci!” a piečuok pats dasacēja: “a jius – tik latyši!”
byus cyrks ar tū 3×3 nūmetni. :o)
pi busa stuovēja i runuoja tautīši lynu kraklūs ar vara zirdzenim i peileitem koklā.
myusejī vakar sapierka “Dzintara” smaržys i Jiurmolā ar sajiusmu atroda opolū globusu – “ite vāg že padūmuot, taids pats kai nazkod. ite maņ vajag fotografijas!”
jim vyss ir skaidrs par sātu ceļšonu jiurys molā. tai nūteik.
ir nauda i ir lela nauda.
“vot aizbrauksam iz tū lageri, nūpeļnēsam naudu i nūpierksam itū daču.”
i poši smejās.
skaidrys, ka nanūpierks nikod.
a sovetskais cylvāks palīk sovetskais cylvāks. īraugi kūpeigū i saprūti sevi.
ka ir niansis, kuo nikod nasaprast tam, kas nikod dzeivē nav dabuojs civiluos aizsardzeibys, politinformacejis, ieryndys skašu i militarūs kursu, sovetskūs kinu i ideologejis.
tod saprūti, kur runās myusu vaļdeiba i juos varys apziņa i nasaklauseišona cytūs. kur dzymst myusu īriedņu oklums i poštaisnums. kur myusu sabīdreibai saknis.
ejam pa Elizabetis īlu, a iz ītvis plitkeņu kluodz čumadanu ritineiši.
Viktors pieški soka – “vāg že padūmuot, kai pulimjots šaun!”
tys ir tys.
rītumi i austrumi.
Zina vakar maņ soka: “zemļu nada. zemi nada. latgaļskuju.”
es jai izstuostu, kai 2006. goda vosorā vežu zemi – nu sova duorza, ar kropu (diļļu) sāklom.
Zina – “nu i mņe takuju nada!”
nūsprīdem – zemi jims Latgolā.
Taņa – “dasasīs rūbežsorgi i vaicuos, kū vadam. čto eta za parašok takoj?”
Viktors smejās: “a koč čortu i ved!”
iz teni braucūt, sumku nivīns bess nav puorbaudiejs.
i tod Zina izstuostēja gadīni.
vaicoj iz Sibiri nūbraukušajam bazneickungam Aigaram – “tu myusem zemes atvedi?”
jis smejās: “atvežu, atvežu. byus zeme.”
Zina smīdamuos stuosta: “i točna zemļa!”
jis vīnam padāravoj cymdus, cytam šikaladu, a Zinai muola sviļpeiti.
tai Zina niu zyna: “zemļa tak! muola pcička. a jam taids sorkons vādars. muols že.”
Zina guoja nu jiurys i stuostēja maņ par sovu dzeivi. a tod aizrunuoja par tū muola putineņu, sviļpaunīku.
“es kai palīku vīna poša sātā, tai papyušu.
a tī kai skaņ! kai putyns vīns pats klusā mežā.
sēd iz zora i dzīd.
tai i es – siežu sātā vīna poša, papyušu, papyušu. a jis skaņ.
a maņ až rauduot.
zemļa latgaļskaja…”


text:
Vakar pa ceļam iz dzīduošonu nūpierku apguoda “Zvaigzne ABC” izdūtū Voldemara Vogula dzejūļu gruomotu “Sirds bolss”. Pats fakts viņ ir breineigs — kruojums latgaliski Reigys apguodā i Reigys veikalā. Kaida vaira tī buorineite — volūda skaņ televizejā, pylni dzīšmu šovi latgalīšu; volūda skaņ dzejā i teik īspīsta iz papeira. I naviņ kur nabejs pašelē tuoli tuoli, a tok pošā Reigā. A kas Reigā izdūts, tys tok myužeibai izdūts. Cītajūs vuokūs, internetveikalā.
Labi, gona uoveitūs. Reiga na svātuo gūvs. A Reigys gruomotom tei poša vaine i prīca, kas i Rēzeknis, Ludzys ci Viļānu gruomotom.
Šūreit pa ceļam iz dorbu skaiteju i palyka biedeigai — deļkuo latgalīšu gruomotys nadataisa da gola. Voi eistyn nav nivīna korektora i redaktora, kas dasaver taidu seikumu kai vīnaids burtu nūformiejums ci fonts dzejūlī (v. 50. pl.). Par leksiku voi raksteibu pat nav runa — ni Vogula kruojums pyrmais, ni pādejais ar “nuokt” i “skateitīs” cytaiž vyscaur latgaliskā tekstā voi atškireigom vīnys formys izskaņom i golūtnem vīnūs vuokūs. Narunojūt par izlūksnis īzeimem, par pīmāru, vuorda “kaļve” lūcejums lokativā “Kai kaļvī zyrga pokovus // Tāvs kola”, kas izlein cytaiž galeigi na poša izlūksnei rakstureigajam pīrokstam ar Zīmeļlatgolai rakstureigajom golūtnem “-as”, “-es” (nui, zynu, zynu, ka gruomotā dūmuota “Stroda raksteiba”, bet par daudzi atkuopu, kab jimtu golvā).
Puorskaitūt latgalīša dzejā vuordu “tupeni”, maņ iz lyupu ironisks smaids — voi eistyn pošu latgalīšu buļbys i guļbys ir tik nycynojamys, ka juosagiun pi vidzemnīku tupeņu? Parkū to par reizis najimt kūrzemnīku ruociņus — nav gona pīrosti i gona gludi deļ poetiskūs tekstu? I kaida nūzeime skaistim vuordim par dzymtū volūdu, ka sirdī to bais juos vuordu pasaceit da gola?
Tai i dzeivojam — buorineiši. I nu vysys sirds ar vysu sovu sirds asni i aizgruobteibu rokstom dzejūļus par Latgolu mamu i tāva dūtim ceistajim zūbynim — paaudzi nu paaudzis. Koč gruomotys īvodā Anna Rancāne citiejuse autoru: “As nikaida abstrakcionisma nalītoju, nikō sveša. As te dzeivoju, “Cepleišūs”, te muni bārni un niko sveša maņ navajag.” (Pastreipuojumi muni.)
Reizē gruomotys teksti skaņ jau cik reižu dzierdātai i stereotipiskai, a reizē kai nu jauna. Kotram cylvākam gols golā ir sovs pasauļs i sovys acs, kai pasavērt iz juo.
Vogula dzeja kai Vogula dzeja. Jis ir jis pats — kai īprīkšejūs kruojumūs, tai i niu. Eisi, varātu saceit, ka pat konspektivi par svareigū. Kai izgrīzumi nu vīna Latgolys cylvāka dūmu i jiutu pasauļa. Kai aforismi i pīzeimis par dzeivi.
Pyrmuo gruomotys daļa “Muns orklys, rūkys munys” vaira runoj par dzymtū zemi, bārzim i bārnim, paaudzem i sovys vītys sajiutu, ūtruo daļa “Guņs meita” — par mīlesteibu pret sīvīti, a trešuo “Dīva ūzula zors” ir kai pīzeimis par myužeibu, myužu i sevi, par sovu vītu Dīva ūzulā. Sauc tū par tautu voi pīdereibu sovai zemei.
Ruodīs gon, ka šaļtim autors eisti nateik uorā nu latgalīšu literaturys bādu īlejis — raksteit latgaliski = raksteit par Latgolu. Koč jis ir par dzeivu i par lelu itai kletkai — kai aizarunoj, tai izlein pa sīta caurumim iz vysom pusem kai meiksts muols voi spryuk vaļā kai ols nu bucys. Nu vaidiešonys par mierstūšū volūdu klasiskā izpratnē ite nav ni smokys, dreižuok aicynuojums naturēt volūdu zam akmiņa, aplīcynuojums sovai atbiļdeibai pret tāva i muotis, pret dālu paaudzi.
Tik ka tuo dzeivuma grybātūs vaira. Lai nav taida cauri setkai izmīgta muola masa ar vacu laiku stereotipiskajim uzsaukumim “celitēs, bruoli” voi buorineibys otkon i otkon pīsaukšonu, a kruojums saītu vasals i skaneigs kai skrūze. Voi izsper spuņdi kai ols bucai i izalej puori skaiteituojam dzeivā skaniejumā. Bet mož es i gaidu tū, kuo navar byut — autora aforistiskais stils naparedz taidys izalīšonys, koč jis pats ir dzeivs i juo pasauļs ir dzeivs i skaneigs.
Vuordu nu dzīsmis naizjimsi — ar liekšnim saulē naīlieksi, ka ir novembris. Jau tai itys kruojums ir vasals zors myusu dīnu latgalīšu literaturā — cytaiduoks, sovpateigs, vārā jemams.
Gryuts gon pasaceit, cik lela daļa ituos gruomotys tekstu ir pyrmpubliciejums, cik nu nu īprīkšejūs mozūs kruojumu pajimtūs dzejūļu izlase. Napuorbaudeju. Var jau byut, ka juo dzeja ir kai lels pasauļs, kurā atsakuortoj vīnys i tuos pošys zeimis, tok skaitūt par zvaigžņu tyltim, rūnās dūma — varbyut tys dzejūļs eistineibā ir nu kruojuma “Iz zvaigžņu tylta”.
Vogula dzeja maņ ruodīs skaista, kod jū naizmaitoj muns ar volūdys nabyušonom samaituotais pruots. A varbyut es poša asu samaituota, kam radzu tū, iz kuo verūs — caur sovom durovom vysa pasauļa naīraudzeisi, a tik viņ kai durovu škierbu. Šaļtim jis eisā dzejūlī skaita tū, skaita itū. Saīt kai lītu i byušonu puorskaitejums, a tei ak jau muna vaine, ka tys nasasalej vīnā vasalumā, a tikai pasaruod šmuki salykti vuordi i teikumi. Kai vysaidys druponys vīnā traukā — verīs i dūmoj, kas ite juosaredz.
Bet pats golvonais, kū gribieju pasaceit — Vogula dzejā dzeivoj latgaliskais kods ar līpu zīdim, azara iudinim i miršu vaiņuceņu, a tai napasaceis nivīns nu nivīnys cytys pasauļa molys. “Tu maņ miršu vaiņuceņu devi, // Bryunaceit.” “Boltūs guļbu // Daņcs dabasūs // Nasabeidz.” I tys ari ir tys. Sovs. Vierteigs. Skaiti i zyni — te ari ir tei latgalīšu literatura i tys, deļkuo jei vyspuor vajadzeiga autorim i skaiteituojim.
A par tū muoju zusšonu i sātu gaisšonu — tī vaca bāda. Nazynu autora personeigi i juo volūdys, tok šaļtim gribīs iztulkuot latgaliski juo latgaliski raksteitūs tekstus. Varbyut tī byutu bejs gona ar redaktoru, kas pasoka, ka “taka” i “styga” ak jau ir vīns i tys pats i pat vīnā gruomotys puslopā gona ar vīnu vuordu — latgalīša mēlei tyvuokū “styga”. Voi ka Jezus ir Jezus, na vīnā gruomotys lopā Jezus, a cytā jau Jēzus. Bet itei bāda ir vaca kai pasauļs — ka nadasaviersi sovys volūdys, jei mudri apaugs ar vysaidim pa pasauli sagruobuotim vuordim. Poša dzymtuos i īkšu volūdys dzeivais vuords vys jau rauga izleist i ari izlein tekstā — par varis to seve nanūglobuosi. A piec šaļtenis jau literarais sapruots sova vuorda vītā īlīk svešys volūdys protezi.
Dzeja ar taidim aizgiutajim poetismim maņ izaver kai skaistule piec kosmetiskuos operacejis — ruodīs, šmuka nu skota, tok kas zyna, kaidi čorti jai dvēselē dzeivoj. Izliksi miršu vaiņuceņu — mož i sova ļaudaveņa. Nūjimsi — mož i Pamela Andersone.
Deļtuo iz prīšku tūmār gribīs autoram nūvielēt dzeivuot sovys poša volūdys sātā, na muojā. Navar svešim vuordim pasaceit svareigū, a sirds bolsu gribīs dzierdēt dzeivu, na pasaceitu frazem i literari pareizim i aizgiutim poetismim — maizis klaipim, dyuraineišim, smuidrim augumim i t. t.
Itei gruomota tok eistyn ir Voldemara Vogula sirds bolss, kas izskaņ dzejā — par jam svareigū, par aizejūšū i reizē byutiskū. A cikom byutisks, cikom i ir. Naveļ bez laika volūdys kopā. Jei ir dzeiva i dzeivuoka par dzeivu, cikom svareiga — autoram, izdeviejam, skaiteituojam.
P. S. A apguodam “Zvaigzne ABC” gribīs nūvielēt tai turpynuot – latgalīšu pasaulī ir gona daudz, a jim vajag i muola pūdu, i dzeivuo ols, i sovys volūdys i literaturys na tikai TV šovūs i dzīsmēs. Vīneigi padūmojit par tū redaktora i korektora byušonu – maņ jau prīca, ka gruomota latgaliski, a nu ituo fakta tok es napalīku okla i radzu ari apguoda napadareitū dorbu.


text:
Nu 3. leidz 18. augustam Rēzeknis Centraluos bibliotekys abonementā apsaverama izstuode „Muna Latgola”. Viesture, volūda, religeja, literatura, vyrtuve, muoksla, muzyka, simboli… Aicynojam īsavērt Latgolys paguotnī i šudiņdīnā, atcerētīs aizmierstū i papyldynuot zynuošonys! Vysys izstuodī izlyktuos gruomotys i diskus ar elektroniskajim materialim i filmom var pajimt leidza skaiteišonai i apsavieršonai sātā.
Latgola dažūs skaitļūs i faktūs
Latgalīša apzeimiejums cielīs nu baltu ciļts – latgalim. Vuordus „Latgola” i „latgalīši” 20. gs. suokumā avīzī „Baltijas Vēstnesis” lītoj sabīdriskais darbinīks Fraņcs Kemps.
Myusdīnu Latgolys geografiskuos rūbežys apstyprynuotys Latvejis Satversmī 1922. godā. Latgola aizjam 22% nu Latvejis teritorejis, kūpejuo regiona plateiba ir 14547 km2.
Latgolys teritorejā ītylpst 19 nūvodi i 2 republikys nūzeimis piļsātys. Vacuokuo i leluokuo Latgolys piļsāta ir Daugovpiļs, Rēzekne geografiskuo nūvītuojuma dieļ teik saukta par Latgolys sirdi, a Ludza ir pyrmuo rakstiskajūs olūtūs mynātuo apdzeivuotuo vīta Latvejā.
Tai kai Latgolā ir daudz iudiņu (972 azari i iudiņa kruotuvis), tei teik saukta ari par „zylūs azaru zemi”. Latgolys azari ir eipaši ari sovu raksturlelumu ziņā, pīmāram, Lubāns ir leluokais Latvejis azars plateibys zinī (80,7 km2), Rāznys azars ir leluokais piec iudiņa tylpuma (0,4km3), a Dreidzs ir dziļuokais Baltejā (63,1 m).
Dominejūšuo religiskuo konfeseja Latgolā ir katuoli. Zeimeiga katuoļticeibys līceiba Latgolā ir ceļmolu krysti, kuru veiduošonys izplaukuma laiks beja nu 1861. leidz 1904. godam, 20. gs. 80. godūs piec okupacejis suokuos aktiva vacūs krystu atjaunuošona i izstuodeišona.
2011. goda tautys skaiteišonys dati līcynoj, ka latgalīšu volūdu Latgolā ikdīnā lītoj 97,6 tyukstūšys cylvāku aba 35,5 % nu vysim regiona īdzeivuotuojim.
Zeimeigi godskaitli saisteibā ar volūdu
1865–1904 Drukys aizlīgums
1903 Pyrmuo latgalīšu pareizraksteibys apsprīde Pīterburgā
1908 Izdūta Ontona Skryndys gramatika
20. gs. 30. g. Pītera Stroda vadeibā teik suokta latgalīšu raksteibys reforma
1922 Izdūta P. Stroda sastuodeituo gramatika
20. gs. 90. g. Diskusejis par raksteibu, izstruoduoti golvonī latgalīšu raksteibys principi
2007 Apstyprynuoti jaunī latgalīšu raksteibys nūteikumi
2010 Latgalīšu volūdai pīškierts storptautiskais ISO kods LTG
Izmontuotī olūti
- Latgalieša CV. – Rēzekne: Rēzeknes Augstskola, 2011
- http://www.csb.gov.lv/notikumi/latviesu-valodas-paveida-latgaliesu-valodas-lietosana-35066.html


text:
Latgolys vītvuordi – cik jī latgaliski?
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Vītvuordi nanūsauc tikai geografiskus objektus, vysā pasaulī jūs pīzeist par svareigim seneju volūdys i viesturis līceibu olūtim. Myusu dīnuos vītvuordim vēļ svareigs juridiskais aspekts – juoīvāroj, ka oficialūs vītvuordu raksteibu i lītuojumu nūsoka normativī akti. Rokstā apsavārta ar Latgolys vītvuordim saisteituo problematika i vīdūkli itūs vaicuojumu rysynuošonā.
Vītvuordi – identitatis paudieji
Voi Latgolys vītvuordi latgaliski paleidzātu saglobuot latgalīšu volūdu i latgaliskū identitati? Taidu vaicuojumu portals lakuga.lv aizdeve sovim skaiteituojim Facebook.com aptaujā. 142 pīsadaleja, “nui” atzeimuoja 92% i “nā” – 8%. Kaidā “nā” vīdūkļa komentarā saceits: “Nā. Latgalīšu identitate – tys ir kaut kas dziļuoks. Bet zam latvīšu nūsaukuma varātu byut latgalīšu nūsaukums. Ka munys dzeraunis, cīmata, piļsātys nūsaukums byutu tikai latgaliski izraksteits un na tai, kai munā pusē runoj, maņ byutu ļūti napateikami un varbyut pat aizskorūši.”
Leidzeigu vīdūkli izsoka Latgolys vītvuordūs vysvaira zynūšais cylvāks Andra Zubko-Melne: “Vītvuordi ir kulturviesturiskais montuojums, kas atspūguļoj Latgolys viesturi, tī ir vīni nu golvonūs orienteru dobā. Vītvuordu raksteiba tyvu vītejai izrunai vīnnūzeimeigi paleidzātu saglobuot gon volūdu, gon latgaliskū identitati. Vītvuordu raksteiba napīcīšama tīši vītejā izlūksnē, kas vysā Latgolā nav vīnaidys, tei ir myusu bogoteiba, kuru vēļ varim paspēt saglobuot, komer vītvuordi vēļ nav pagaisuši.”
Gribim redzēt vītvuordus latgaliski uzrokstūs
Vītvuordi nazcik reižu tyka pīmynāti Latvejis Vaļsts prezidenta Egila Levita iniciātajā Viesturiskūs zemu lykumprojekta diskusijā “Latgales identitāte: vēsture, šodiena un attīstība nākotnē”, kas nūtyka 25. septembrī Rēzeknē. Vairuoki runuotuoji pastreipuoja kvalitativys Latgolys vizualuos identitatis napīcīšameibu, kū veiduotu ari uzroksti, ceļa nūruodis, īlu nūsaukumi latgaliski.
Namaterialuos kulturys montuojuma centra “Upīte” vadeituojs Andris Slišāns saceja: “Lai napazustu latgaliskums, latgalīšu volūda, navajag daudz i navajag daudz naudys. Pi mums brauc turisti, jī prosa, deļkam jums nav ceļa nūruodis latgaliski. Es nazynu, deļkuo tai nav. Ceļu uzturātuojs juos nauzlīk, bet tys namoksoj nimoz duorgi. Tikkū maineja vysūs cīmūs ceļa nūruodis iz nūruodem ar zylū fonu, varātu kluot vēļ vīnu zeimi, kas izmoksuotu minimali, varbyut 50–80 eiro, ar nūsaukumu latgaliski. Es nasoku, ka jis juolīk leluoks. Līkam taidu pat.” Sovukuort Baļtinovys vydsškolys direktors Imants Slišāns, diskusejā izasokūt nu zālis, daudzu cytu lītu storpā īrūsynuoja, ka ceļa nūruodis vajadzātu likt tikai latgaliski, partū ka tei ari ir latvīšu volūda.
Vītvuordu statusa i pareizraksteibys reguliejums
Tok viņ iz sovu golvu ar vītvuordim publiskā telpā reikuotīs nadreikst, tū regulej “Vietvārdu informācijas noteikumi”. Jī paredz vītvuordim treis statusus: oficiali vītvuordi, oficiali vītvuorda paralelnūsaukumi i naoficiali vītvuordi, pi pādejūs pīdar vītvuorda regionaluos i lokaluos formys. Taitod vītvuordu varianti, pīraksteiti latgalīšu rokstu volūdā, navar byut oficiali vītvuordi voi jūs oficialī paralelnūsaukumi. Tok vītvuordu atveide latvīšu literarajā volūdā paredz maksimali saglobuot vītejū formu. Vyspuoreigais princips ir Latgolys vītvuordūs vuorda calmu (vuords bez golūtnis) atstuot namaineitu, pīmāruot latvīšu literaruos volūdys sistemai viņ vuorda golūtni, pīmāram, Rancāni, Meikšāni (na Rencēni, Mīkšēni), Strodi (na Stradi), Aišpūri (na Aizpurvji).
Izjāmumu nu ituo principa veidoj viņ tī Latgolys vītvuordi i ari latgaliskī personvuordi, kuru raksteibā latgalīšu rokstu volūdā lītoj patskani “y” (pīmāram, Styuraini, Vylcāni, Pūdynova), partū ka myusdīnu latvīšu volūdys alfabētā nav attīceiguo burta i jū parosti aizstuoj ar “i”, tok formys “Stiuraiņi”, “Vilcāni”, “Pūdinova” ir piļneibā atpazeistamys i gona tyvys latgaliskai izrunai. Sovutīs sīvīšu dzimtis IV deklinacejis lītvuordu vīnskaitļa genitiva i daudzskaitļa nominativa golūtni -ys (kai vītvuordūs Žogotys Prīdis, Odotys voi Vuškys) aizstuoj ar golūtni -as (attīceigi byutu: Žogotas Prīdes, Odotas voi Vuškas).
Nu Tīslītu ministrejis skaidruojuma portalam lakuga.lv par vītvuordu preciziešonu: “Vaļsts volūdys centrs konsekventi īsoka izavēlēt Latgolys kulturviesturiskajam nūvodam rakstureiguos vītvuordu formys. Tai nakustamūs eipašumu nūsaukumu aba sātvuordu izvēlē personom i pošvaļdeibom parosti teik īsaceits pyrmū rūku dūt vītejom formom, pīmāram: Jaunī Bārzi, Meža Greivas, Grovamola (Viļakys nūvodā) voi Apeiņu pūreņš, Treikaļi, Prīžu Kolns, Pūra Bārzi, Valna Kolns, Besakūki / Cereņu sāta (Rēzeknis nūvodā). Tikai taidā gadejumā, ka eipašnīks kategoriski ībylst pret attīceiguo vītvuorda latgaliskū formu, ir īspieja izavēlēt tam atbylstūšū latvīšu literaruos volūdys ekvivalentu, pīmāram, Ceriņi voi Ceriņu mājas.”
Napiļneibys Latgolys vītvuordūs
Daudzi latgalīši problemu redz jau pīmynātajā latgaliskuo “y” aizstuošonā oficialajūs vītvuordūs ar “i”, a, pa munam, naredz daudz “rasnuokys bolkys” – oficialūs vītvuordu, kurūs atveidē izmontuots kaids krīvyskuos raksteibys princips, kod divskani “iu” atveidoj ar “iv”, patskanim nalītoj garumzeimis. Pīmāram, Vītvuordu datubāzis oficialūs nūsaukumu kolonā atrūnams gon “Ivdri” Ludzys nūvoda Isnaudys pogostā, gon “Iudri” Cyblys nūvoda Pušmucovys pogostā.
Pagaisušuos garumzeimis demonstrej, pīmāram, saknis Pūd- vuordi. Pūdnīceiba ir vīns nu viesturiski vairuok atteisteitūs amatnīceibys veidu Latgolys teritorejā, tys atstuojs pādus vītvuordūs i uzvuordūs. Bet voi tūs vysod var atpazeit? Nazkodejuos krīvyskuos raksteibys deļ uzvuords “Pūdnīks” palics kai “Pudņiks”, Vītvuordu datubāzē daudzus ituos saknis oficialūs vītvuordus var atrast bez garumzeimis, pīmāram: Lielā Puderova un Mazā Puderova (vālamais: Lielā un Mazā Pūderova) Rēzeknis nūvoda Audriņu pogostā, Pudāni (vālamais: Pūdāni) Daugovpiļs nūvoda Kolupa pogostā i Vabalis pogostā, Pudenki (vālamais: Pūdāni) Ludzys nūvoda Pyldys pogostā, Pudinava (vālamais: Pūdinova) Rēzeknis nūvoda Gaigolovys pogostā i Kuorsovys nūvoda Mērdzinis pogostā.
Vēļ kaids interesants pīmārs – nazkod piec vīna māra latvyskuotūs Rēzeknis nūvoda Drycānus i Nautrānus par “Dricēniem” i “Nautrēniem” niule oficiali saucam ar atškireigom izskaņom par “Dricāniem” i “Nautrēniem”.
Pošvaļdeibys nasajiut gona kompetentys vītvuordu vaicuojumūs
Pošvaļdeibom vysbīžuok vītvuordi nav poši svareiguokī rysynojamī vaicuojumi. Partū varim nūvāruot ari Latgolys pošvaļdeibu atškireigū attīksmi i pīnasumu vītvuordu sakuortuošonā.
Tīslītu ministra biroja vadeituojs Aldis Bukšs: “Jau šūbreid asūšais reguliejums dūd pošvaļdeibom (i leidz ar tū īdzeivuotuojim) vysai plašys īspiejis precizēt vītvuordus. Ir pošvaļdeibys, kas tū izmontoj, bet kūpumā, dīvamžāļ, Latgolas pošvaļdeibys ir kiutrys. Īmasli drūši viņ ir vairuoki, bet golvanais, īspiejams, ir nazynuošona i īdzeivuotoju naīinteresieteiba kū maineit (ite vaicuojums ari par pošapziņu i zynuošonom par volūdu, viesturi i identitati). Paļdis portalam lakuga.lv par vaicuojuma aktualizaceju. Mes vēļreiz uzrunuosim pošvaļdeibys, nūsyutūt jom šū informaceju.”
Sergejs Maksimovs, Latgolys plānošonys regiona Atteisteibys padūmis prīkšsādātuoja vītnīks, Viļakys nūvoda dūmis prīkšsādātuojs, Viesturiskūs zemu lykumprojekta diskusejā izstuosteja pīredzi, ceņšūtīs izlikt Viļakys nūvoda zeimi latgaliski: “Nūlēmem izlikt Viļakys nūvoda zeimi. Vairuokus godus mēginojam nūskaidruot, kai pareizi uzraksteit. Vīns ir izlikt, ūtrais – pareizi izlikt. Amizanta situaceja nu tuo, ka mes varātu jū napareizi uzraksteit. Itys lykums [Viesturiskūs zemu lykums – S. Ū.] mums var paleidzēt turpynuot dialogu ar Satiksmis ministreju, ka nav standartu. Standarti naatļaun izlikt zeimis latgaliski. Juridisks fakts – vīnkuorši naļaun. Itys lykums byus vīns nu īmesļu, deļkuo byus standartu maiņa.”
Itys nu Tīslītu ministrejis skaidruojuma portalam lakuga.lv varātu derēt par rysynuojumu itai situacejai: “Atškireiga situaceja ir makrotoponimu aba apdzeivuotūs vītu nūsaukumu jūmā. Gon nūvodu piļsātom, gon cīmim pošlaik ir īspieja lītuot ari sova nūsaukuma vītejū formu, tūstorp publiskā informacejā. Attīceibā iz nūsaukumu latgaliskūs formu pareizraksteibu saistūši ir Vaļsts volūdys centra škārsteikla vītnē daīmamī Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejis pījimtī lāmumi “Par Latgales administratīvo iedalījumu un iedzīvotāju nosaukumiem” un “Par Latvijas pilsētu un to iedzīvotāju nosaukumiem”. Taitod piec pošvaļdeibys iniciativys, respektejūt īdzeivuotuoju vairuokuma vīdūkli, ir pīļaunams sūpluok nūruodem “Balvi”, “Līvāni”, “Krāslava”, “Daugavpils” lītuot ari nūruodis “Bolvi”, “Leivuons”, “Kruoslova”, “Daugovpiļs” i tml., ledzeigi kai tū sovā administrativajā teritorejā praktizej Kuorsovys nūvoda pošvaļdeiba. Juouzsver, ka ituos oficialūs vītvuordu vītejuos formys nav pīzeistamys par oficialim paralelnūsaukumim, i jūs lītuojumam publiskajā informacejā juoatbylst geotelpiskajūs pamatdatūs snīgtajai informacejai par attīceigū objektu.”
Kai paleidzēt pošim vītvuordim?
Teicams pīmārs vītvuordu saglobuošonā ir mozūs vītvuordu kartis latgaliski. Taida pyrmuo oficialuo karte latgalīšu rokstu volūdā ir Nautrānu vītvuordu karte, kurā ītvarti Nautrānu pogosta mikrotoponimi (upu, pļovu, īleju, kolnu, grovu i cyti nūsaukumi), agruokī (viesturiskī) sātu nūsaukumi, jamā ir paruodeitys asūšuos i vaira naasūšuos sātys, školys, krysti. Par tū Rēzeknis nūvoda Nautrānu pogastu apvīneibys vadeituoja Līvija Plavinska soka: “Dūmoju, ka ir cīš svareigi sevkurai administrativajai teritorejai Latgolā izstruoduot karti ar vītvuordim latgalīšu rokstu volūdā, partū ka tei ir myusu kasdīna, tai mes dzeivojam: mes runojam par konkretu vītu i jū atpazeistam taidu, kaida jei ir, na izskaistynuotā veidā. Tys ari ir cīš nūzeimeigi kulturviesturiskuo montuojuma saglobuošonai i gols golā tys ir svareigi, lai myusu bārni i mozbārni apsazynuotu sovu identitati, muocātu gūduot i lapnuotīs ar jū. Nautrānu pogostam ir taida karte, tys ir Andrys Zubko-Melnis naatsvarams īguļdejums myusu teritorejis viesturis i kulturys tradiceju saglobuošonā i uzturiešonā.”
Saturā leidzeiga bet naoficiala karte ir ari Baļtinovys nūvodam, jūs sātyslopā karti var atrast sadaļā “Tūrisms”.
Nūslāgumā vēļreiz par vītvuordim Andra Zubko-Melne: “Vītvuordu pīroksta forma niu ir tyvynuota latvīšu literarajai volūdai, bet na viesturiskai izlūksnis formai, kas naļaun izprast vītejū koloritu i saprast vuorda pamatdūmu, tys naveicynoj kulturviesturiskuo montuojuma saglobuošonu, par tū ka na vysus vītvuordus ir īspiejams pīraksteit atbylstūši latvīšu literaruos volūdys pareizraksteibai. Pādejī 100 godi ir daudz darejuši puori Latgolys vītvuordim, vēļ ir daudz dorba, lai skaidruotu, parkū vītvuordi tyka maineiti i kaids tam ir īmasls. Vīns nu veidu kai skaidruot jaunajai paaudzei i sabīdreibai kūpumā Latgolys atškireigū viesturi, varātu byut ari Latgolys vītvuordu viesture. Tys varātu byut ari vīns nu nīvodmuoceibys tematu.
Nanūlīdzūt sātvuordu lītdereigumu Latgolā, nav dūmuots par tū, kai sabalansēt itūs divejus sovstarpeigi atškireigūs vītvuordu sluoņus, napagaisynojūt viesturiskūs cīmu aba sādžu nūsaukumus i ļaunūt organiski īaugt vītejā toponimiskajā vidē ari jaunajim sātvuordim. Žāļ, ka sātvuordi leluokojā vairumā ir latvīšu literārajā volūdā, na latgalīšu rokstu volūdā. Nav izstruoduota sistema kai saglobuot mikrotoponimus i pagaisušū cīmu nūsaukumus, lai itei informaceja byutu pīejama ari cytom paaudzem kai kulturviesturisks montuojums. Latgolai vajadzeiga vītvuordu datu bāze latgalīšu rokstu volūdā.”
Medeju atbolsta fonda īguļdejums nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu. Par roksta saturu atbiļd portals lakuga.lv.


text:
Kongresa eiszinis
Leidz 10. februaram daleibai Latgolys kongresā var pīsasaceit delegati, referenti, klauseituoji. Iz itū šaļti ir pīsasacejuši 33 delegati i klauseituoji. Prīcynoj, ka aktivuokuo daļa ir taišni školu puorstuovi, tymā skaitā vairuoki Rēzeknis Vaļsts gimnazejis školāni i školuotuoji.
Sātys lopā latgolyskongress.lv var īpazeit SaRIK (Saīta rezolucejis izpiļdis komiteja) lāmumu, kurs paredz, ka pīsasaceit kongresam kai delegati var i Latgolys dzeivuotuoju puorstuovi.
Simboliski, ka taišni Saeimys 100 godu svineibu dīnā nūtyka SaRIK aktivistu saruna ar Latgolys apakškomisejis deputatim. SaRIK prīšksādātuojs Agris Bitāns izsaceja cereibu, ka Latgolys apakškomisejis puorstuovi jims aktivu daleibu kongresa rezolucejis sagataveišonā, diskusejuos par Latgolai aktualom temom i sarunuos ar kongresa delegatim.
Latgolys kongresa gaitā planavuots, ka sevkurs kongresa daleibnīks varēs pīsadaleit i diskusejuos, i “kontaktu biržā”, kur varēs aizdūt vaicuojumus cytim kongresa delegatim voi gostim, atrast jaunus sadarbeibys partnerus, puorrunuot aktualū. Taipat kongresa delegati i klauseituoji tiks aicynuoti aktivi i konstruktivi izasaceit i aizdūt vaicuojumus kluot asūšajim politikim eipašā sesejā.
Da 31. janvara daleibai Latgolys kongresā gaidom pīsasokom pietnīkus. Kongresa roksti piec recenziešonys tiks publicāti žurnalā „Via Latgalica“. Ite var apsavērt žurnalu.


text:
Jākubmīsts
Jākubmīsts (latvīšu: Jēkabpils) irā mīsts Latgolā i Sielejā pi Daugovys. Pats lelais mīsts Sielejā, trešais pa lelumam mīsts Latgolā. Niulejā teritorejā Jākubmīsts zynoms nu 1962 gods, kod saškeire Krystapiļs mīstu Latgolā ar Jākubmīstu Sielejā. Jākubmīsta nūvoda i Krystapiļs nūvoda administrativais centrys.
Cytys pasaukys[pataiseit | labot pirmkodu]
Oficialuo pasauka latvīšu volūdā – Jēkabpils
Pasauka cytuos volūduos:
- latgalīšu — Jākubmīsts
- lītaunīku — Jėkabpilis
- krīvu — Ekaбпилc
- puoļu — Jakubowo
- vuocīšu — Jakobstadt
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Da 1962 gods niulejuo Jākubmīsta teritorejā beja 2 atseviški mīsti — Jākubmīsts Daugovys kairajā molā i Krystapiļs Daugovys lobajā molā. Viesturē seņuok zynoma Krystapiļs, a mīsta tīseibu pyrmuo dabuoja Jākubmīsta daļa.
Krystapiļs viesturis olūtūs pyrmū reizi pīmynāta 1237 godā, kod Reigys veiskups Meikuls no Magdeburga itamā vītā pastateja myura pili (vuocyskai Kreuzburg). Pakuopiniskai ap jū atsaroda cyta pīstateiba. Kai mīsteņš Krystapiļs īraksteita 1511 gods arciveiskupa lenu gruomotā, a mīsta tīseibys Krystapilei daškiertys 1920 godā.
Jākubmīsts suoce taisetīs 17 godusymtā kai sīlejnīku apdzeive Daugovys kairajā molā pi Solys krūga. Ar Kūrzemis kunigaiša Jākuba aktu 1670 gadā jai daškiertys mīsta pilsētas tiesības i pasauka Jakobstadt (Jākubmīsts vuocyskai).
Dzeiveiguokys saitys iz vyds Krystapiļs i Jākubmīsta puordrūsynuoja 1764 godā pastateitais puorvozs par Daugovu. Obadivejis mīsteni daudzi cīte vaidūs i guņsgrākūs, tok mīstu atsajaunynuošonu ir raisteibu vadynuoja īdeveigī tierdzeibys celi pa Daugovu i 1861 godā atdareituo Reigys – Orlys dzeļžaceļa lineja. XIX godusymtā ite īsataiseja nazcik industrejis pasajāmumu. vapnineicys, ceglineicys, vylnys kuorstuve, patmalis i net 4 muzykys instrumentu fabriki.
Par zeimeigu adminstrativū centri Jākubmīsts tyka 1919 godā, kod nu Jaunjalgovys iz itīni beja puorcalti apleiciņa vaļdeišonys īstoti. Iz vyds obadiveju Pasauļa karu Jākubmīstā raistejuos puortykys i stateibmaterialu industreja. 1932 godā Krystapilī suoce dareit cukra fabriks, a 1936 godā par Daugavu pastateja tyltu. Juo myužs beja nagars - 1941 gods junī juo vīnu puosmu saspruodzynuoja sovetu armeja, a 1944 gods augustā jū da golam sagrauduoja vuocīšu armeja. Jaunū tyltu iz vyds Krystapiļs i Jākubmīsta atdareja 1962 godā.
Partnermīsti[pataiseit | labot pirmkodu]
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
Jākubmīstā dzymuši:
- Oto Skulme — tapātuojs i pedagogs
- Andrejs Puormaļs — keramiks i pedagogs
Krystapilī dzymuši:
- Kārlis Skaubītis — kara gaisskriejiejs, latvīšu aviacejis aizsuociejs
- Juoņs Lejeņš — tapātuojs, akters i rakstinīks
- Anna Žebeka — operys dzīduotuoja i pedagoge
Dzymuši cytur, Jākubmīstā i Krystapilī vuicejušīs, dzeivuojuši, darejuši:
- Areja Eļksne — latvīšu ailineica
- Velta Tuoma — latvīšu ailineica
- Juoņs Akuraters — rakstinīks, ailinīks i dramaturgs
Galereja[pataiseit | labot pirmkodu]


text:
Rudiņs ir kai atsavadeišona nu nazkuo, kas ir bejs i kuo vaira nabyus nikod. Rudiņs ir skumis par tū, kuo nav i nabyus, partū ka nabeja.
Vosora cauri. Tū, kū dūmuoji dareit vosorā – mauduotīs, gulēt pļovā i ēst meža zemneicys, laseit zuoļu čajus i naktī klausētīs grīzis bolsus, vaira nadareisi. Tys laiks cauri, a rudiņam rudiņa dorbi i īšonys.
Aizadūmuoju – gondreiž mienesi beju Sibirī, a navaru pat kartenis sakuortuot – kur vēļ teiklā īlikt voi publicēt dīnrokstus par tū laiku. Sovu ceļa gruomotu, kū rakstieju kasdīnys i kur satak vysi satyktī breinumi, ļauds i ceļa nūstuošonys.
Sibirs ir kai rudiņs – latgalīši vēļ ir, a jūs nav. Aizarunoj pa sovam. Paspeid kai rudiņa saule buobu vosorā. A nikuo to vaira nav tai, laiks ir izabeidzs. Apsalaiduse rudiņa dīna, saule speid i vaira nasylda.
Šudiņ “Lelajā Kristapā” ruodēs studentu dorbus, tymā skaitā “Latgolys Studentu centra” bīdru Līnis Lindis i Daiņa Juragys taiseitū kinu par Sibira latgalīšim “Te katoļiem nav vietas”. Ka gribit, aizejit apsavērt. Programa ite.
Kina ir par Sčastlivū, Bogotū – laimeigajom latgalīšu dzeraunem, kur laimis nav bejs varbyut nikod. Tik vīn kai sausuo i eisuo kasdīnys laime, zemis augleiba, bārnu i unuku dzimšona, syvānmuotis atsanesšona, saulrīti kai nikur.
Kina par Sibira katuolim. kai jūs nabeja i nav, tok jī ir. Ar sovom sovetskajūs laikūs paslapyn izglobuotajom nu Latvejis vastajom vacajom puotorneicom, niu Dīva dzīsmem krīvyski i poļaku misionarim.
A, ka vēļ par rudini, šudiņ sovā dīnrokstā, Naktineicā, salyku vīnā lopā krīvu rakstnīka Sergeja Kozlova puosoku “Ezeits myglā”, lai nav juomeklej nazkur pa arhivu. Ka gribit paskaiteit, meklejit ite.
Nazkai pyrms treju godu satyku itū tekstu i viļcīnī iztulkuoju. Nu tuo laika muns rudiņs drupeit ir ari itaids rudiņs – ar vīglom skumem i prīcu reizē.
Publiceits ari diena.lv


text:
“Boņuku” Rēzeknē dzymušuo komponiste Ilona Rupaine sajāmuse par skaņorbim XXV Vyspuorejūs Dzīšmu i XV Deju svātkūs nūslāguma koncertā (“Saule brida rudzu lauku”, “Gaismeņa ausa”, “Moseņ, zeileit’ viesti nesa”). Ilona ir ari Latgolys viestnīceibys GORS Muokslinīcyskuos i pasuokumu nūdalis vadeituoja, veiduojuse GORS atkluošonys uzvadumu “Ķēniņmeita. Latgales pasaka”.
NOMINANTI:
Uzvadums-dzīšmu spēle “Ķēniņmeita. Latgales pasaka” Latgolys viestnīceibys GORS atkluošonā
Andrejs Selickis “Himna Mātei Terēzei” atskaņuojums Vileks Vyssvātuokuos Jezus Sirds Rūmys katuoļu bazneicā i Latgolys viestnīceibā GORS


text:
Turpynojās dasaceišona Nikodema Rancāna bolvai
Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba izsludynuojuse Nikodema Rancāna bolvu izcylvuokajim Latgolys pedagogim. Latgolys regiona školys (ari augstuokuos izgleiteibys īstuodis) teik aicynuotys nūsaukt kandidatus četruos nominacejuos.
13. septembrī paīt 145 godi, kai Ludzys apriņķa Zaļmuižys pogostā (tān – Rēzeknis nūvoda Nautrānu pogosts) dzims izcylais katuoļu goreidznīks un pedagogs, Latgolys pyrmuos atmūdys darbinīks, monsinjors Nikodems Rancāns (1870–1933). Lai gūdynuotu juo īspaideigū davumu Latgolys kulturā un izgleiteibā, Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba īrūsynoj īdybynuot Nikodema Rancāna bolvu Latgolys izcyluokajim pedagogim. Itei bolva tyktu daškierta reizi godā, 13. septembrī, vyspuorejuos un pamatizgleiteibys izgleiteibys īstuožu školuotuojim, kai ari augstuokūs un videjūs profesionalūs vuiceibu īstuožu vuiceibspākim par īvāruojamu īguļdejumu vuiceibu dorbā, latvyskuos un latgaliskuos kulturys un tradiceju īaudzynuošonā jaunajā paaudzē.
Bolvys mierkis ir na tikai Nikodema Rancāna pīminis saglobuošona, bet ari školuotuoju profesejis populariziešona un juos prestiža paaugstynuošona sabīdreibā, atzeimejūt izcylu un pošaizlīdzeigu pedagogu dorbu.
Nikodema Rancāna bolvys pretendentus vairuokuos nominacejuos, pīmynūt juo daudzveideigū pedagogiskū darbeibu, izviertēs žureja, kurys sastuovā tiks aicynuoti Izgleiteibys un zynuotnis ministrejis, Latgolys nūvodu pošvaļdeibu puorstuovi, izgleiteibys un kulturys darbinīki. Bolvys padūšonys svineiguo ceremoneja kasgods tyktu reikuota 13. septembrī kaidā nu Latgolys pošvaļdeibu, itei dīna palyktu par Latgolys Školuotuoju dīnu.
Bolva tiks daškierta četruos kategorejuos:
1. Par īguļdejumu un sasnāgumim latgalīšu volūdys, kulturviesturis un nūvoda vuiceibys īvīsšonā un īdzeivynuošonā školys/augstuokuos izgleiteibys īstuodis vuiceibu/ studeju vidē.
2. Par inovacejom izgleiteibys procesā (jaunu metožu, pīeju, strategeju, modernūs tehnologeju dalītuojumu vuiceibu un audzynuošonys dorbā, metodiskūs dorbu izstruodnis, publikacejis, pīredzis popularizeišona, dorbs ar vacuokim i. c.).
3. Par myusdīneigu un rodūšu pīeju školānu dorba tykuma audzynuošonai un omotu apvuiceibai.
4. Par veiksmeiguokū jaunuo pedagoga debeju (iniciativa, spieja aizraut, īinteresēt, motivēt školānus, inovacejis i. c.) (pedagogi, kuru dorba stažs napuorsnādz treis godus).


text:
- PRODUKTI
- KAFIJA
KOLUMBEJIS FLIRTS
Valsts: Kolumbija
Reģions: Huila
Augstums: 1500 m v.j.l.
Šķirne: Arabika
Variācija: Caturra
Apstrāde: Mazgāta
Grauzdējums: Espresso
Garšas notis: Melnā šokolāde, karamele, lazdu rieksti
Kafijas pagatavošana: Espresso kafijas automātā, mokas kanniņā vai kafijas preskannā
Tu tok atguodoj pyrmū
mīlesteibu. Pyrmais duovynuotais šokolads, saņurceituos pučis sasveidušajuos
rūkuos. Tys ir bejs i tys var atsakuortuot. Flirtejūt atsaļauts sasajust
romantiski muļkeigi. Pyrmī randeni, kur nazyni kū dareit - voi vērtīs kinu, voi izdzert jau catūrtū
kopeju kopejneicā. Šokoladam pīstuov lozdu rīksti. Taipoš, kai Latgolys kļovys
pļovos meiļoj paflirtēt ar sūpluok augūšajīm rudzeišim. Nastrāpoj, īgrymsti
klusā, pīsuotynuotā i soldonā garšā.


text:
- Detaļas
-
22. janvarī viesturnīkam, rakstnīkam i sabīdriskajam darbinīkam Tadeušam Puisānam apritātu 90 godu jubileja. Nu 14. leidz 30. janvaram Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā byus apskotama nūvodnīkam veļteita izstuode.
- Detaļas
-
Nu 24. oktobra leidz 7. novembram Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā var īsapazeit ar īvārojamuo katuoļu veiskupa, sabīdriskuo darbinīka i publicista Jezupa Rancāna 125. dzimšonys dīnai veļteitu izstuodi.
- Detaļas
-
26. septembrī iz sovys dzeivis 75 godim atsavērs vīns nu tautys vysvairuok mīļuotajim i popularuokajim Latvejis kinorežisorim – Juoņs Streičs. Nu 23. septembra leidz 7. oktobram Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā apsaverama izcyluo nūvodnīka jaubilejai veļteita izstuode.
- Detaļas
-
Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā nu 18. oktobra leidz 1. novembram var apsavērt latgalīšu literata i sabīdriskuo darbinīka Juoņa Cybuļska symtgadei veļteitu izstuodi.
- Detaļas
-
2011. goda 9. septembrī Rēzeknis nūvoda dūmis telpuos nūtyka tradicionalais rudiņa pasuokums – dzeivuļu almanaha „Rēzekne – 2011” prezentaceja. Itys almanaha viesturī jau ir 14. izīšonys gods, i šūreiz tymā publiceiti 60 autoru dorbi, 25 nu tim sovus dzeivuļus sarakstejuši latviski (tymā skaitā 11 latgaliski).
4 lapa no 5