text:
Nikodema Rancāna konkurss izcyluokajim Latgolys regiona pedagogim 2020/2021
Visi nominanti itūgod:
Par speiti vysaidim īrūbežuojumim itūgod nūteik Nikodema Rancāna vuordā
nūsauktais konkurss Latgolys pedagogim. Itymā godā eipaši teik
aicynuoti dasasaceit školuotuoji, kas ryupejās
par latgaliskūs vierteibu saglobuošonu i styprynuošonu.
Vysi nominanti pamatā tiks vārtāti trejuos grupuos: pyrmsškolys izgleiteibys īstuožu, školu i augstškolu pedagogi. Kai ari teik aicynuoti dasasaceit školu direktori.
Konkursa mierkis – ir styprynuot pedagoga profesejis prestižu i atpazeistameibu sabīdreibā, gūdynojūt izcylu veikumu pedagogiskajā darbeibā i veicynojūt latgaliskuos kulturys tradiceju īaudzynuošonu jaunajā paaudzē.
Apsveicama ir jaunu metožu i pīeju, strategeju, metodiskūs dorbu izstruode. Vysuos nominacejuos pretendentim tiks daškierti papyldu punkti pi izviertiešonys, ka vuiceibu process teik organizāts ari latgalīšu volūdā. Vysuos nominacejuos pretendentim apsveicama ari modernūs tehnologeju praktiska lītuošona vuiceibu dorbā.
Nikodema Rancāna konkursa bolvu ir īdybynuojuse Latgalīšu kulturys bīdreiba (LKB) i konkursa reikuošonu realizej kūpā ar sadarbeibys partnerim. Ar konkursa aktualitatem var īsapazeit ari latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv.
Nūslāgumā juoatguodynoj, ka izcylais katuoļu goreidznīks i pedagogs Nikodems Rancāns (1870–1933) ir Latgolys pyrmuos atmūdys darbinīks ar īspaideigu davumu Latgolys kulturā i izgleiteibā. Bolvys padūšonys svineiguo ceremoneja kotru godu teik reikuota kaidā nu Latgolys pašvaļdeibom. Īprīškejūs godūs bolvys padūšonys ceremoneja ir nūtykuse Rēzeknē, Ludzā, Viļānūs, Preiļūs. Itūgod nūslāguma pasuokums tiks reikuots 26. septembrī Rēzeknis Tehnologeju akademejā.
Pasuokums kluotīnē deļ tim, kam ir dereigs Covid-19 sertifikats par pylnu vakcinaceji voi izslymuošonu. Vysam varēs sekuot ari attuolynuotai caur RTA kontim Facebook i Youtube vītnēs.
Seikuoka informaceja pa tuoļruni 26393531
ci rokstūt iz e-postu latgalisubidreiba@gmail.com
_________________________________________________________________________________________________________
Školuotuoju gūdynuošonys pasuokums Viļānūs
Trešū reizi nūtyka Nikodema Rancāna
konkurss izcyluokajim Latgolys regiona pedagogim. Konkursam tyka īsyuteiti 30
spylgtu pedagogu aproksti. Pyrmais konkursa nūslāguma pasuokums tyka reikuots
Rēzeknis Tehnologeju akademejā, ūtrais – Ludzā, trešais – Viļānūs. Ir cereiba,
ka ari nuokušajim konkursim atsarass pošvaļdeibys, kas atbaļsteis konkursa ideju
i uzjims nūslāguma pasuokumu sovā “sātā”. Nuokušajā godā konkursa organizatori
cereigi raugās Preiļu pošvaļdeibys vierzīnī.
2017. goda N. Rancāna bolvys īgivieji
(nu keiruos): Nellija Guda (Viļānu v-šk.), Aiga Jansone (Bolvu profesionaluo i
vyspuorizgleitojušuo v-šk.), Aelita Andrejeva (Rēzeknis 5. v-šk.), Anita
Ločmele (Baļtinovys v-šk.), Līga Uzulnīce (Kaunatys v-šk.), Aija Babre (Dagdys
v-šk.). Ūtrā ryndā (nu keiruos): Rihards Ciblis (Maltys v-šk.), Ēvalds Kārklis
(Rudzātu v-šk.).
Viļānu
konkursa nūslāgums paliks pruotā ar vairuokom lītom. Tys beja pyrmais konkurss,
kurā beja pīteikti pretendenti nu Bolvu, Daugovpiļs, Kruoslovys i Rujuogu
pošvaļdeibu školom. Konkurss, kurā nu 30 pretendentim 10 sajēme N. Rancāna
bolvu – sudobra pokovsaktu, tok izavēlēt nominantus beja cīši gryuši, partū ka
školuotuoju darbeibys raksturuojumi pateišom puorsteidze ar sovu daudzveideibu
i sasnīgumim vaļsts i storptautyskā leimenī.
Konkursā
tyka padūtys divys eipašuos bolvys, kas zeimoj – pretendenti, kas tyka
pīteikti, ar sovu darbeibu nav ītylpynojami nūteiktuos kategorejuos, bet jūs
pošaizlīdzeiba i školuotuoja misejis apziņa ļaun jūs saukt par Školuotuojim –
ar lelū burtu, tīšā i puornastā nūzeimē. Eipašuo bolva tyka padūta Margaritai
Stradiņai (Ruguoju nūvoda vydsškola) i Anitai Ločmelei (Baļtinovys vydsškola).
Margaritys Stradinis stuosts ir unikals jau ar tū faktu viņ, ka sovūs 90 godūs
školuotuoja vēļ voda mozpulcānus. Puordzeivuota ir Sibirs, varys mainis, bet,
kai atzyna školuotuoja, tod Sibirī, kod gribējuos ēst, jei dūmuos, kai pa
sapynam, staiguoja pa dzimtinis vītom, tys ļuove izdzeivuot i aizdzeit bodu.
Dzimtinis sajiutu jei nūdūd i atraisa sovūs školnīkūs.
Anitu
Ločmeli, kas plotuokai sabīdrebai zynoma kai Danskovīte, precizi nūraksturuoja
bolvys padeviejs režisors Viesturs Kairišs. Jis saceja, ka Anita ir kulta
personeiba, bet Baļtinovys teatram “Palādas” ir kulta teatra prestižs, partū ka
režisorei i dramaturgei ir izadevs radeit vīnu nu apmeklātuokajom izruodem
Latvejā – komedeju “Latgola.lv”. Beja pateikami sajimt ari pīteikumu par
školuotuoju, kas beja raksteits nu školānu pošpuorvaļdis i latgaliski.
Bolvu
padevieju vydā beja pošvaļdeibu vadeituoji, LR Saeimys puorstuovi, LU i RTA
profesori. Pasuokumu vadeja LR Saeimys deputats Jurs Viļums. Kai atzyna
kluotasūšī – bolvys padūšonys pasuokums izavērte par dūmu apmaini, sirsneigu i
dzeivisprīceigu dialogu, partū ka reakceja nu zālis aplausu, smīklu i plotu
smaidu veidā beja napuortruokta, bet sarunys naizpalyka pasuokuma naformalajā daļā.
Sirsneigs
paļdis juosoka ari kapelai “Bumburneicys”, grupai “Jumis”, Latgolys
pošvaļdeibom, kas atbaļstēja pasuokumu, bet eipaši Viālņu nūvoda dūmei i
Kulturys ministrejai, kū pasuokumā puorstuovēja Regionalūs i navalstiskūs
projektu vadeituoja Jolanta Borīte.
Pasuokumu organizēja
Latgalīšu kulturys bīdreiba, Rēzeknis Tehnologeju akademeja i Viļānu nūvoda
dūme Latvejis vaļsts simtgades projektā “Latgales kongresam 100”.
Jau ūtrū godu padūtys monsinjora Nikodema Rancāna konkursa bolvys izcyluokajīm Latgolys pedagogim
Gūdynojūt goreidznīka, pedagoga, sabīdryskuo darbinīka Nikodema Rancāna pīmiņu, Školuotuoju dīnys prīkšvokorā 25. septembrī Ludzys Tautys nomā Latgalīšu Kulturys bīdreiba (LKB) sadarbeibā ar Rēzeknis Tehnoloģiju akademeju (RTA) reikuoja ūtruo N. Rancāna konkursa izcyluokajīm Latgolys pedagogim nūslāguma pasuokumu.
Konkursa pamatideja –
gūdynuot lobuokūs Latgolys regiona školuotuojus, padūdūt jīm simbolisku, eipaši
itam konkursam izgatavuotu bolvu – sudobra pokovsaktu, kū izkalis meistars Rihards
Ciblis nu Rēzeknis nūvoda Maltys pogosta. Bolvys mierkis – ceļt školuotuoja
profesejis prestižu, mudinuot jaunū paaudzi ryupeigi puordūmuot ari sovys
profesejis izvieli par lobu školuotuoja profesejai. Itūgod konkursam tyka dasaceiti
16 pretendenti nu Rēzeknis, Preiļu, Dagdys, Baļtinovys, Ludzys, Kuorsovys, Rībeņu
un Viļānu nūvodim, puorstuoveitys beja 12 vyspuorizgleitojūšuos un profesionaluos
īvirzis školys, kai ari divejis augstuokuos izgleiteibys īstuodis. Izcyluokūs
pedagogus var dasaceit četruos nominācejuos, pamatojūt jūs profesionalū snāgumu
un sasnāgumus pādejuo vuiceibu godu laikā.
Jau ūtrū godu konkurencis nav nominacejā „Par spylgtuokū debeju školā”, kas laikam gon līcynoj par jaunūs pedagogu tryukumu Latgolys školuos. Itūgod bolva itamā nominacejā natyka daškierta, sovukuort prīcej fakts, ka leluokais dasacejumu skaits beja nominacejā „Par inovacejom izgleiteibys procesā”. Žūreja, kurys sastuovā ir gon LKB, gon RTA un Latgolys pašvaļdeibu puorstuovji, nūlēme daškiert itamā nominacejā pat četrys bolvys: Dagdys vydškolys biologejis školuotuojai, mozpulku vadeituojai Annai Krilovai, Viļānu vydškolys latvīšu volūdys un literaturys školuotuojai Ilgai Kroičai, Ezernīku vydškolys muojtureibys un socialūs zineibu školuotuojai Diānai Kiseļovai un Rībeņu vydškolys latvīšu volūdys un literaturys školuotuojai Diānai Bravackai.
Nominacejā
„Par inovacejom izgleiteibys procesā” Nikodema Rancana goda
bolva 2016 Dagdys vydškolys biologejis školuotuojai, mozpulku
vadeituojai Annai Krilovai
Nominacejā
„Par inovacejom izgleiteibys procesā” Nikodema Rancana goda
bolva 2016 Viļānu vydškolys latvīšu volūdys un literaturys
školuotuojai Ilgai Kroičai
Nominacejā „Par par myusdīneigu i rodūšu pīeju školānu dorbaudzynuošonai
i omotu apvuiceibai” par N. Rancāna bolvys īgiviejim nūsaukti interešu izgleiteibys školuotuoji: Malnovys
koledžys deju kolektīvu vadeituoja Agnese Medne un Ludzys Muzikys pamatškolys
školuotuojs Arnis Krancāns.
Nominacejā
„Par par myusdīneigu i rodūšu pīeju školānu
dorbaudzynuošonai i omotu apvuiceibai” Nikodema Rancāna bolvya 2016 Malnovys
koledžys deju kolektīvu vadeituojai Agnesei Mednei
Sovukuort
nominacejā „Par īguļdejumu i sasnāgumim latgalīšu
volūdys, kulturviesturis i nūvodu
vuiceibys īvīšonā un īdzeivynuošonā školys/augstuokuos izgleiteibys īstuodis
vuiceibu/ studeju vidē” bolvu sajēme Baļtinovys vydškolys nūvodvuiceibys
un viesturis školuotuoja Inta Ludborža un Nautrānu vydškolys muzikys školuotuoja
Anna Garanča.
Jau ūtrū godu eipašys
bolvys izcyluokajīm nominantim snādz ari laikroksts „Izglītība un Kultūra”.
Latgalīšu literaturys, volūdys un kulturviesturis asociaceja uorpus
konkursa specbolvai „Par Latgolys kulturmontuojuma saglobuošonu un īdzeivynuošonu
originalūs projektūs, kai ari školu un augstškolu dorbā, nūvodvuiceibys idejis aizsuokšonā
un realizeišonā” itūgod izvirzeja Rēzeknis Tehnologeju akademejis profesori un
LKB vaļdis prīšksādātuojis vītneicu Ilgu Šuplinsku. Itū eipašū bolvu Ilgai
Šuplinskai padeve LU profesore Lidija Leikuma, kura Ilgu raksturuoja kai
latgaliskūs iniciativu Perpetuum mobile, jo juos realizeitūs projektu skaits
jau tān īsasnādz trejūs myužūs…Juopībylst, ka Ilga ir ari ituo konkursa
iniciatore.
Svoreigi, ka pasuokumā
bolvu padevieji beja nūvodu pošvaļdeibu vadeituoji, īvāruojami Latgolys nūvoda
cylvāki, Kulturys ministrejis puorstuovji, itaidā veidā aplīcynojūt sovu cīneibu
pedagoga dorbam. Vysi konkursa pretendenti sajēme na tikai RTA izdūtuos gruomotys,
bet ari Ontona Rupaiņa trilogeju „Māra mostas”, kū izdavuse Latgolys Kulturys
centra izdevnīceiba rakstnīka jubilejis godā. Veseleibu školuotuojim paleidzēs uzturēt mads nu Bišu muižys Kaunatys
pogostā. Latgaliskuo humora dzirksti paleidzeja uztureit breineigī un koloritī pasuokuma
vadeituoji – Nautrānu vydškolys direktore Anita Ludborža (jei ir ari paguojušuo
goda N. Rancāna bolvys laureāte) un juos audziekņa Valtera Duplinska — babenis i
unuka saspielis. Laureatus ar kruošnim zīdim
sveice kolegi, pošvaļdeibu puorstuovji, draugi, tivinīki, tai aplīcynojūt ituo
nūtykuma svoreigumu, jo taida bolva deļ Latgolys
pedagogu ir vīneiguo.
Pasuokumu kuplynuoja
Ludzys Tautys noma pašdarbeibys kolektivi, jauktais kūrs „Austrumstīga” (dirigentis
Lolita Greitāne un Evita Podoleca), kai ari dzīdūšuo Tihovsku saime.
Nikodema Rancāna bolvys padūšonu finansiali atbaļsteja Kulturys ministreja, Ludzys, Preiļu, Aglyunys, Viļānu, Kuorsovys un Rēzeknis nūvods.
Foto: Māris Justs
Nikodema Rancāna goda bolva 2016
Ūtrais Nikodema Rancāna bolvys konkurss Latgolys izcyluokajim pedagogim
2015. goda 13. septembrī Rēzeknis Augstškola (tān – Rēzeknis Tehnologeju akademeja) sadarbeibā ar Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreibu (tān – Latgalīšu kulturys bīdreibu), Kulturys ministreju, Izgleiteibys i zynuotnis ministreju, Dagdys, Rēzeknis, Ludzys i Aglyunys pošvaļdeibom organizēja pyrmuo N. Rancāna konkursa nūslāguma pasuokumu. Tymā pīsadaleja 28 nominanti i 9 īgiva N. Rancāna bolvu.
Itūgod N. Rancāna konkurss izcyluokajim Latgolys regiona pedagogim nūtiks jau ūtrū reizi.
Konkursam taipoš kai paguojušajā godā var dasateikt četruos nominacejuos:
- par īguļdejumu i sasnāgumim latgalīšu volūdys, kulturviesturis i nūvoda vuiceibys īvīsšonā i īdzeivynuošonā školys/augstuokuos izgleiteibys īstuodis vuiceibu/ studeju vidē;
- par inovacejom izgleiteibys procesā;
- par myusdīneigu i rodūšu pīeju školānu dorba tykuma audzynuošonai i omotu apvuiceibai;
- par veiksmeiguokū jaunuo pedagoga debeju (pedagogi, kuru dorba stažs napuorsnādz treis godus).
Bolvu – sudobra pokovsaktu – daškir reizi godā, septembrī, sagaidūt katuoļu goreidznīka i pedagoga, Latgolys pyrmuos atmūdys darbinīka, monsiņjora Nikodema Rancāna dzimšonys dīnu.
Školuotuoju var vierzēt školys voi školānu (studentu) vadeiba, bīdreiba ci vacuoku padūmis puorstuovi.
Školuotuojus konkursam var dasaceit nu 4. apreļa da 5. septembra.
Nanūkavej i pastuosti par sovu lobuokū školuotuoju ari cytim!
Ilga Šuplinska, konkursa koordinatore
Monsinjora N.Rancāna goda bolva
2015.goda 13. septembrī paguoja 145 godi, kai Rēzeknis apriņča Bieržgaļa pogostā (tān – Kuorsovys nūvoda Mežavydu pogosts) dzims izcylais katuoļu goreidznīks un pedagogs, Latgolys pyrmuos atmūdys darbinīks, monsinjors Nikodems Rancāns (1870–1933). Lai gūdynuotu juo īspaideigū davumu Latgolys kulturā un izgleiteibā, Latgalīšu kulturys bīdreiba īdybynuojuse Nikodema Rancāna bolvu Latgolys izcyluokajim pedagogim. Bolva teik daškierta reizi godā, septembrī, vyspuorejuos un pamatizgleiteibys izgleiteibys īstuožu školuotuojim, kai ari augstuokūs un videjūs profesionalūs vuiceibu īstuožu vuiceibspākim par īvāruojamu īguļdejumu vuiceibu dorbā, latvyskuos un latgaliskuos kulturys un tradiceju īaudzynuošonā jaunajā paaudzē.
Bolva – sudobra pakavsokta (autors Rihards Ciblis) ir laimis zeime, kas īzeimej simbolisku i praktisku vierteibu. Nūdūdūt tū paaudzēs, mes globojam sovu materialū i goreigū kulturys slāni
Konkursu Latgalīšu kulturys bīdreiba reikoj sadarbeibā ar Latgolys nūvodu pošvaļdeibom i Rēzeknis Tehnoloģeju akademiju.
Bolvys padūšona 2015.godā
Par nūzeimeigu veikumu pedagogiskajā darbeibā Latgolys reģionā svineiguo Nikodema Rancāna bolvys padūšonys ceremoneja nūtyka 2015.goda 13.septembrī .
Bolvai dasaceiti beja 28 pedagogi nu vysys Latgolys, kuru veikumu izvērtēja žureja, kurys sastuovā beja Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis, Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreibys, Rēzeknis Augstškolys i Latgolys nūvodu pošvaļdeibu puorstuovi.
Nominacejā “Par veiksmeiguokū jaunuo pedagoga debeju” bolva tyka daškierta Nautrānu vydsškolys Bieržgaļa pamatškolys školuotuojai Guntrai Kuzminai.
Nominacejā “Par myusdīneigu un rodūšu pīeju školānu dorba tykuma audzynuošonai un omotu apvuiceibai” bolvu sajēme Daugovpiļs Byuvnīceibys tehnikuma školuotuojs Aleksandrs Boginskis, nu specbolva tyka daškierta Baļtinovys vydsškolys i Baļtinovys Muzykys i muokslys školys školuotuojai Ivetai Gabrānei.
Nominacejā “Par inovacejom izgleiteibys procesā” bolva tyka daškiera Daugovpiļs Vaļsts gimnazejis školuotuojai Olgai Grišānei, nu specbolva Viļānu vydsškolys školuotuojai Felicejai Leščinskai.
Nominacejā “Par īguļdejumu un sasnāgumim latgalīšu volūdys, kulturviesturis un nūvoda vuiceibys īvīsšonā un īdzeivynuošonā školys vuiceibu vidē” bolvu sajēme Nautrānu vydsškolys školuotuoja Veronika Dundure i Baļtinovys vydsškolys školuotuojs Imants Slišāns, nu specbolva tyka daškierta Nautrānu vydsškolys školuotuojai Anitai Žogotai.
Eipaša bolva (uorpus konkursa) tyka padūta Lidejai Leikumai par nūpalnim latgalīšu literaruos volūdys atteisteibā, latgalistikys populariziešonā.


c: text/html

text:
2018.goda 2.majā Riezeknis pilsātys dūmī nūtyka svineigs pasuokums, kura laikā tyka gūdynuoti vītejūs uzjāmumu darbinīki, kas ir davuši byutisku īguļdiejumu kai uzjāmuma, tai i pilsātys atteisteibā.
Riezeknis pilsātys dūmis prīkšsādātuoja vītnīks Andrejs Rešetņikovs i prīkšsādātuoja vītneica izgleiteibys, kulturys i socialajūs jautuojumūs Lidija Ostapceva sovā uzrunā atzeimieja tū, cik svareiga lūma piļsātys labkluojeibā ir darbinīkim, kuri apzineigi pylda sovus pīnuokumus i ruoda pīmārus i cytim cylvākim.
Starp 39 nominantim beja i 3 “NewFuels” RSEZ SIA darbinīki – Juoņs Antonevičs, Juoņs Razguļajs i Pīters Senkāns. Vielejam jīm stypru veseleibu, labkluojeibu i pazateicam jīm par īguļdiejumu myusu uzjāmuma atteisteibā.
Ziņas

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Doba kruosoj, dzīdej i spierdzynoj. Vosora kai Daugovys lūki – plyust tuoļuok, iudiņī mat atspeidīņus cytys kruosys, dīnys raunās eisuokys, a upis iudiņs duovoj pateikamu vāsumu. Augusts.
Vosora ir laiks, kod gribīs īgrimt zīdūšu augu smuorda muokūnī. Kod maņ vaicuoja, kur es jamu spāku, kas ir muna spāka olūts, es, nadūmojūt atsaceju iz vaicuojumu, ka tei ir doba. Cylvāki rūn spāku dobā – doba dzīdej, atteirej, atdora jaunus breinumainus dobys skotus, kuri spierdzynoj dvēseli.
Beja laiks, kod myusu seņči varēja pasaļaut viņ iz zuoleišu uorstnīcyskū spāku, a pļova ci mežs beja tei vīta, kur īt piec paleiga. Augu lītuošonys vareiba ir cīš ploša dieļtuo, ka nu jūs var gataveit na viņ čaju, a, par pīmāru, augus var dalikt kluot piertsslūtai, kruosuot dzeju, tymsi zaļūs i rupūs aškus (Equisetum hyemale) izmontot par abrazivu syukli pīdagušu kotlu i napulātu kūka mebeļu (vairuok kūka goldu) berzšonai, taipoš kosmetikā i ustobu apkiupynuošonai.
Kruosojūt dzeju ar augim, var dabuot skaistys, syltys kruosys. Vyspopularuokuos beja seipulu čaulys. Nu jūs varēja dabuot dzeju bryungonuos pakruosuos. “Seipulu čaulys pavuorej, patur 24 stuņdis, nūkuoš. Vyrumā līk sausu, izpurynuotu dzeju. Vuorej 40 min. Daber 4 ādamlizeikys suoļa i tikpat daudz etiča. Etiči dalej ari dzeju skolojūt, lai jei byutu meiksta i lobuok turātu kruosu.
Ka gryb tymsuoku pakruosu, tod vīnreiz kruosuotu, izkaļteitu dzeju tymā pošā vyrumā līk kruosuot ūtru reizi. Tai var kruosuot treis i četrys reizis. Drupeit cytu pakruosu var dabuot, ka vyrumam dalej pīna sulenis (zaļuos)”. (LFK 2040, 3477)
Bryungonys ar zaļu dasitīni kruosys dabuoja nu sīna smolkumu. “Dzejis kruosuošonai tyka lītuoti sīna smolkumi (modora, juoņuzuole, žyužuoņu smolkumi – dūd lobu kruosu). Sīna smolkumus vuorej stuņdi. Tūlaik nūkuoš. Vyrumā līk izpurynuotu, sausu dzeju. Maisūt, vuorej 40 min. Daber suoli. Dzejis skolojamajam iudiņam dalej nadaudz etiča.
Loba kruosa saīt ari nu kaļteitu pļovu zīdu”. (LFK 2040, 3478)
Tomātu muotruoji taipoš tyka lītuoti, kruosojūt dzeju, lai dabuotu palākzaļu pakruosu. “Tomātu muotruojus izkaļteja molkys pyunē ci kaidā cytā ryumē, kur nateik kluot saule. Izkaļteitus lokstus aplej ar vuorušu iudini i patur dīnnakti. Vuorej 40 min. Nūkuoš. Vyrumā līk izpurynuotu, sausu dzeju i maisūt vuorej minotu 40, stuņdi”. (LFK 2040, 3479)
“Zylu kruosu var dabuot nu reibiņu, aroneju sulys, meļneicu, bet tai kruosuotu dzeju var mozguot viņ zīpu iudinī. Ka mozgoj puļverī, dzeja palīk bryuna. Mozguošonai var lītuot leita ci snīga iudini”. (LFK 2040, 3489)
Kaidi tik augi natyka lītuoti, lai dabyutu dzejai vysvysaidys pakruosys! Kotra saimineica prācavuojās, lai juos adeitajūs cymdūs i zečēs, austajūs dečūs byutu vysleluokuo kruosu vysaideiba. Dzejis kruosuošonai, bez jau puorsauktūs augu, taipoš lītuoja bārza lopys, cyuku pupu puokšu vyrumu, ūzula i veitula myzu i daudz kū cytu. Augus kruosuošonai laseja tod, kod jau beja nūkrytuse rosa.
Seņuok saceja: “Perīs, kai plyks pa ņuotrem!” Tai latgalīši apzeimēja sovu gryutū dzeivi. Eistyneibā ņuotre (Urtica dioica), juos lapeņu virīņs kūpā ar skuobinem, pavasarī papiļdeja cylvāka organismu ar kalceju, magneju, dzeļzi i kaleju, A i C vitamīnu. Ņuotris var aplīt čajā, tys paleidzēs dreižuok aizaviļkt ciertumim i sadzeit īkaisumim. Senejūs laikūs nu ņuotru škīdru darynuoja nosuošonai veseleigus audaklus. Myusu dīnuos ir radzāts, ka ņuotris dalīk pierts slūtai. Iz munu vaicuojumu, ci nadzaļdēs, maņ pastuosteja, ka piertī nadzaļdēs. Kab moti augtu stypri, jūs juoskoloj ņuotru apliejumā.
Navar napīminēt žyužuoni (Achillea millefolium). Žyužuoņa biologiski aktivuos vīlys rūsynoj apetitu i gremuošonys sulu sekreceju, pazamynoj temperaturu i arterialū ašņaspīdīni, jom ir pretīkaisuma, baktericida, antialergiska īdarbeiba, juos dar pi vysaidu uodys slimeibu i būjuojumu – furunkulozis, gryuši dzeistūšu ciertumu, trofiskūs čyulu, mutis dūbuma gļūtuodys īkaisuma, ari sejis uodys kūpšonai. Uoreigi uzliejumu lītoj apmozguojumim, peļdem, kompresem. Taipoš žyužuoņu apliejumu dūd teļim, kod jim rūnās gremuošonys navare.
Nu bierneibys pruotā ir palykuse pelieju (Artemisia absinthium) ryugtuo garša. Kai tik bārns nasuoka ēst, tai apetita palobuošonai beja juodzer pelieju čajs. Uorstnīceibā peliejus izmantoj muogys, žuļts i aizkuņģa dzīdzera sekrecejis stimuliešonai, pi caurejis, vādara i golvys suopu, akmiņu vainis, kai vīglu pretsuopu i mīga leidzekli, ari ciermu izdzeišonai i pavuorguma mazynuošonai. Augs ir iņdeigs, leluos devuos var apsatrucynuot. Kaļteitus peliejus sagrīze i lītuoja ustobu apkiupynuošonai, lai pasasorguotu nu kvorobu i izkiupynuotu vysu ļaunū. Seņuok peliejus lītuoja pret kūdem – būrteitē pakuore skapī. Pa kaidam zareņam īlyka gruomotuos, kab pelis nagrauztu. 19.godu symtā uorsti īsaceja soltajā laikā – rudinī i zīmā - reguļarai izslacynuot ustobā pelieju apliejumu kai deziņfekcejis leidzekli, i itū pajiemīni īsoka ari myuslaiku zininīki.
Duobuls (Trifolium) saukts ari par laimis puči, pīmynāts cīš daudzuos tautysdzīsmēs, par pīmāru, Dzaltonuo cīlaveņa,/ Paleidz gūvu paganiet./ Tu zynuoji duobuleni/ Deveņom lapeņom, bierneibā kolpuojs kai mada olūts - īmūt pa pļovu varēja nūraut sorkonuo duobula zīdeņu, izraut pa vīnai zīdu lapeņai i izsyukt soldonumu, īpeits vaiņukūs i lītuots uorstnīceibā, var drūsai sauktīs par latvīšu nacionalū augu. Sorkonuo duobula zīdu vyrumu lītuoja atkraukuošonai hroniska kuosa, bronhialuos astmys i puorsaļšonys slimeibu uorstiešonā.
Par eistu dobys duovonu var saukt guņspuči (Chamerion angustifolium). Itys augs ir bīži sastūpams Latgolā. Nu guņspučis var izvuoreit breineigu čaju, kurs, īpaši sagataveits (fermentāts),var kolpuot kai malnuo čaja aizvītuotuojs. Auga jaunuos lapenis var lītuot salatūs i zupuos. Ar tom var dzīdēt bryucis. Guņspuče ceļ organisma aizsardzeibys spiejis pret vysaidom infekcejom, a tuos izvylkumūs naseņ ir atkluota pretvieža aktivitate.
Guņspučis fermentiešonai var atrast vysaidus pajiemīņus. Es pasadaleišu ar sovu variantu. Lopys ir juolosa auga zīdiešonys laikā, sajamūt plaukstī zam zīda i braucūt iz leju pa kuotu. Pošys pyrmuos lopys zam zīda i pādejuos iz kuota najam. Sātā lopys juopuorlosa, nalobuos juoizmat. Puorlaseituos lopys izkluoj iz lyna ci kaidys cytys sprostys drēbis. Drēbi ar lopom salūka iz kaidu četru daļu i īlīk skreineitē. Tai salīk vysys lopys i skreinei izlīk viersā vuoku ci styklu. Skreini nūlīk tymsā, syltā vītā. Piec dīnnakts drēbis ar lopom nu skreinis izjam. Drēbi attyn, lopys puorcyloj, kaidys 10-12 lopys līk iz plauksts i saveļ opolā komulī. Tai puorcyloj i saveļ vysys lopys. Savaltūs lopu komuleišus kuortoj iz tuos pošys drēbes i tagad satyn styngrā trubeņā. Trubenis kuortoj atpakaļ skreinē i pamat vēļ iz dīnnakti. Piec dīnnakts drēbi attyn, komuleišus izjauc, lopys puorcyloj i otkon saveļ komuleišūs, styngrai satyn trubeņā i salīk atpakaļ skreinē. Piec dīnnakts vysu atkuortoj, leidz lopys palīk tymsys i veļūt leipst pi rūku. Laiks likt lopys kaļtētīs. Lopys kaļtej labi vāsynomuos, škārsviejainuos ryumēs, kur nateik kluot saule, kasdīnys puorcylojūt.
Lopu teišonu komuleišūs var puortraukt agruok, tod byus zaļais čajs. Kod gryb malnū čaju, tod lopys juotyn ilguok. Fermentiešonys laikā guņspučis lopu smuordam juopuorsamej nu svaigi pļautys zuolis iz svaigu augļu, zīdu smuordu.
Taidu guņspučis čaju var dzert kasdīnys. Pi tuo, čaju var 2-3 reizis aplīt atkuortuoti, jis naizgaisynuos sovys uorstnīcyskuos soveibys.
Daudzys pučis, kas zīd pi sātys, taipoš teik lītuotys uorstnīceibā. Vyspazeistamuokuos ir kumeleitis (Matricaria recutita sin. Matricaria chamomilla sin. Chamomilla chamomilla) ci romuleiši, tai itū cīši popularū uorstnīceibys augu sauc Kruoslovys pusē. Kumeleiti lītoj uorstnīceibā kai pretīkaisuma i nūmīrynūšu leidzekli, taipoš skaistumkūpšonā. Zīd nu maja beigu leidz augustam. Kumeleitis zīdus vuoc zīdiešonys suokumā, kod sazīduse leluokuo daļa zīdeņu, nūplyuc bez kuotu. Kaļtej labi vāsynomuos, syltuos ryumēs ci kaļteitovuos leidz 40*C temperaturā. Nu kaļteitu zīdu taisa čaju, kuru lītoj kai pretīkaisuma i antialergisku leidzekli zornu spazmu, gastritu gadīnī i kai žuļktsdzinieju leidzekli.
Taipoš navar napīminēt labi pazeistamū soltū mātru (Mentha piperita L.), kura dobā nav sateikama. Soltūs mātru lopys losa sausā laikā dīnys pyrmajā pusē, kod augā ir vysuvaira eteriskūs oleju. Piec nūškeišonys, lopys nūbrauka ci sasīn buņtēs i pakar kaļtētīs labi vāsynomuos, škārsviejainuos ryumēs ci kaļteitovuos 30-35*C temperaturā. Soltūs mātru lopys satur eteriskū oleju i cytys vīlas, kurys nūvierš gramuošonys trauciejumus i vemšonu.
Navajag aizmierst, ka dobā ir ari iņdeigi augi, kurus lobuok apsavērt atstotumā. Pi myusu vaira pazeistami ir: dridžine (Hyoscyamus niger), valna uobuļs (Datura stramonium), vaivereni (Ledum palustre), čyusku kuorkleņš (Daphne mezereum), suņa būrkuons (Conium maculatum) i pūraiņu būrkuons (Cicuta virosa), kas puornūvodūs saukts indīgais velnarutks.
Augu čaju laseišona ir naatkuortojams pajiemīņs, kai īpazeit myusu boguotū augu pasauļi, taipoš ari loba atpyuta svaigā gaisā. Tok pats svareiguokais – var laseit augus, kuri, pareizi kaļteiti i sagataveiti, vysa goda garumā pīdarēs vysaidu kvorobu dzīdiešonai.
Augustā Latvejis dobā sateikami vysaidi augi, kuri ir dereigi laseišonai drogom: pelieji, Dīva kūks ci veigrīška (Filipendula) (agruok skaiteja, ka veigrīška paleidz nu 40 hvorobu), žyužuoni, rasinis (Alchemilla vulgaris), juoņazuole (Hypericum) (Skaistā saukta par zveroboju, Aulejā – čaja zuoli, juoneišim), smiļktinis (Arctostaphylos). Mieneša beiguos var suokt laseit rūžu i kaču (Crataegus) ūgys, a duorzūs var tuoļuok laseit magatkeņu (Calendula officinalis) i kumeleišu zīdus, soltūs mātru lopys, juosuoc laseit saļveju (Salvia) lopys, petrazuolis (Petroselinum) i vuolontys (Inula) saknis. Vuolonta ir na viņ izcyls uorstnīceibys augs, bet tū īsoka stateit ari guļbu duorzu tyvumā, jo vysim tik labi pazeistamajai vabalei nu Amerikys Kolorado štata tei pi sirds naejūt.
Dobā ir vyss, kas mums vajadzeigs. Kotram kūkam, augam i pučei ir sovs skaistums i sova syuteiba. Kotru reitu doba steidzās myus spierdzynuot ar svaigu gaisu, i kotru godu, mejūtīs godslaikim, apbūrt ar dobys vīnreizeibu. Pļovys ir kai vasals pasauļs, kurs globoj sāklys i augus, senejuos atminis i pasauļa redziejumu iz prīšku. Seņuok pļovys nūpļuove, sausu sīnu lyka koponuos, tod vede iz pyuni, lai puču i zuolis sāklys var izbiert uorā i sasasēt otkon. Lai cylvākim ir otkon kur nūīt tod, kod ir vajadzeiba piec tuo, kas dzīdynoj i spierdzynoj.
Inta Viļuma
Autora foto
Projektu finansē Mediju atbalsta fonds no Latvijas valsts budžeta līdzekļiem. Par projekta “Daugovys septeņu lūku stuosti” rakstu saturu atbild to autors.


text:
Latvejis Nacionalajā viesturis muzejā atkluos div Latgolai veļteitys izstuodis
Nu 6. apreļa da 8. septembra Latvejis Nacionalajā viesturis muzejā Breiveibys buļvarī 32, Reigā, byus apsaverama mobiluo izstuode “Latgales kongresam – 100” i izstuode “Latgales keramika – tradicionālais un mūsdienīgais”, informej muzeja puorstuovi.
Ar itū “Savējās Latgales” cyklu muzejs aizsuoc Latvejis symtgadei veļteitu nūtikšonu programu, izceļūt Latvejis apsavīnuošonys idejis nūstyprynuošonu 1917. goda pavasarī kai eipaši nūzeimeigu vaļsts veiduošonuos procesa sastuovdaļu.
Latvejis vaļsti izveiduoja 1918. godā, apvīnojūt treis administrativi nūškiertys dalis – bejušū Kūrzemis guberņu, Vydzemis guberņu i Vitebskys gubernis treis Latgolys apriņčus. Jau godu īprīkš tyka izsaceits atbolsts idejai par vīnuotu latvīšu nāceju ar pošpuorvaļdis tīseibom vysūs Latvejis kulturviesturiskajūs nūvodos. Izškirūša nūtikšona ceļā iz vīnuotu Latveju beja Latgolys kongress Rēzeknē 1917. goda 26.-27. aprelī (9.-10. majā), kuruo delegati atbaļsteja Latgolys atdaleišonu nu Vitebskys gubernis i tuos apvīnuošonu ar latvīšu apdzeivuotuom teritorejom Baļtejis guberņuos – Vydzemi i Kūrzemi. Tei beja izaškieršona na tik par administrativi-teritorialū pīdareibu, nu ari par latvīšu nācejis nuokūtni.
Kluotyn nācejis vīnuoteibys idejai na mozuok nūzeimeiga ir kotra nūvoda unikalitate, eipašais tuo kulturviesturiskajā ainovā, viesturiskajā pīredzē. 1917.-1918. godā nūstyprynuotī kūpeigī mierki vēļ šudiņ pastuov mejīdarbeibā ar kotra kulturviesturiskuo nūvoda sovpateibu.
Izstuode “Latgales kongresam – 100”
1917. goda pavasara politiskuos nūtikšonys – Latvejis apsavīnuošonu i autonomejis idejis – nūsaceja ilglaiceiga viesturiskuo pīredze. Partū mobiluo izstuode “Latgales kongresam – 100” veļteita na tik Latgolys kongresa nūtikšonai i tuo lāmumim, nu īzeimoj ari tuos viesturiskuos atškireibys, kas raksturoj Latgolys vysaiduokūs puorvaļdis, saimisteibys, sabīdriskuos i kulturys dzeivis, nacionaluos kusteibys atteisteibys ceļus gondreiž 300 godu laikā nu Latvejis teritorejis sasadaleišonys storp vairuokom politiskuom viersvarom.
Izstuodē izmontuoti LNVM kruojuma materiali, kas paruoda katuoļticeibys, pūļu volūdys i puorvaļdis sistemys izplateibu Latgolā, Krīvejis centraluos varys eistynuotū rusifikacejis politiku 19. gs. beiguos, latgalīšu nacionalū pošapziņu 20. gs. suokuos. Izstuodeitūs eksponatu vydā byus ari 20. gs. 30. godu vydā radeituo muokslinīka Jākuba Strazdiņa interpretaceja par Latgolys kongresa nūtikšonu Rēzeknis kinoteatrī “Diana”, vīneigais zynomais kruosainais attāls, kurymā itei nūtikšona atspīgeļuota.
Izstuode “Latgales keramika – tradicionālais un mūsdienīgais”
Kotram nūvodam rakstureiga kaida sovpateiga kulturys īzeime. Vīna nu spylgtuokajom tradicionaluos kulturys zeimem Latvejā ir Latgolys keramika. Da myusu dīnu vēļ sasaglobuojuse pūdnīceibys tradiceju puormontuošona tīšā veidā – dālam nu tāva, muocekļam nu meistara. Latgolys pūdnīceiba īkļauta ari Latvejis kulturys kanonā.
Latgolai rakstureiguos keramikys tradicejis suoce veiduotīs vēļ senuotnē, jaunuokajā akmiņa laikmatā, par tū var sprīst piec myusu prīškteču atstuotajim materialuos kulturys aplīcynuojumim muolā, kas izīti arheologiskajūs izrokumūs. Myusu dīnuos Latgolys keramika ir daudzškautņaina lītiškuos muokslys jūma. Laikam rytūt, muola pūdu veiduošonys procesūs īīt jaunys, modernys tendeņcis, pasaruoda jauni īspiejamī muola sastuovi, apstruodis pajiemīni, trauku formys, tok namaineigys palīk viesturiskuos tradicejis, seņču pīredzis izmontuošona muola apstruodē i dorba mīlesteiba, kurū styprynoj apziņa par Latgolys keramikys pīredzi i potencialu.
Izstuodē byus apsaverami apmāram divdesmit Latgolys pūdnīku dorbi – Tautys lītiškuos muokslys studejis “Rēzeknes apriņķa pūdnīki” i Andreja Paulāna Tautys lītiškuos muokslys studejis keramiku veikums. Tū papyldynuos projekta “Latvijas zelta pods” dalineicys Elīnys Kursītes Latgolys pūdnīku portreti lelformata izmārā.
Izstuožu atkluošonys pasuokumu 5. aprelī īvadeis diskuseja par Latgolys pūdnīceibys tradicejom i nuokūtnis perspektivom: keramiks Andris Ušpelis stuosteis par Latgolys keramikys vacmeistarim, Latvejis Nacionaluo kulturys centra tautys lītiškuos muokslys eksperte Linda Rubena analizēs Latgolys keramiku kai vīnu nu Latvejis namaterialuo kulturys montuojuma elementim, Latvejis Muokslys akademejis Latgolys filialis lektore Evija Vasilevska aicynuos dūmuot par Latgolys keramikys atteisteibys tendeņcem myusu dīnuos. Diskuseju nūslēgs projekta “Latvijas zelta pods” dalinīku prīšklasejumi. Literaturzynuotneicys Janīna Kursīte, Elīna Kursīte i Rūta Šmite pasadaleis ar projekta laikā sajimtajim īspaidim par Latgolys keramikys statusu i nūzeimi myusu dīnuos.
Karteņā: Latgolys kongresa nūtikšonys aina kinoteatrī “Diana” Rēzeknē 1917. goda 9. majā. Uzskaitis leidzeklis školom i sabīdriskajom īstuodem piec Jākuba Strazdiņa akvareļa. Izdevnīceiba “Pagalms”, 1935. gods. Latvejis Nacionaluo viesturis muzeja kruojums.
Jākuba Strazdiņa zeimātuo kongresa aina apvīnoj reali sasaglobuojušuos līceibys par kongresa dalinīkim i guojīnī izmontuotajim karūgim i plakatim ar muokslinīka interpretaceju par nūzeimeigū nūtikšonu.
Iz skotivis nu lobuos: kongresa organizatori 1.– Jezups Rancāns; 2.-Juoņs Rubuļs; 3.-Fraņcs Trasuns. Centrā nu lobuos: Vydzemis Pagaidu zemis padūmis puorstuovi – 1.-Zigfrīds Anna Meierovics; 2.-Juoņs Zālītis; kongresa organizatori – 3.-Pīters Dzeņs (?); 4.-Nikodems Rancāns; 5.-Vladislavs Rubuļs; 6.-Juoņs Velkme; 7.-Kazimirs Skrynda; 8.-Fridrihs Obšteins.


text:
Aicynojam iz nasteidzeigu nedeļgolu “Bondarūs”
Sovulaik Ilze Sperga īdybynuoja breineigu pavasaru tradiceju ar “Tievanānu čulanu”. Laiks ir guojs, čulanam pauze, bet vosorā iz leidzeigu nedeļgolu 16. i 17. julī ar kuo ta jauna izzynuošonu, sarunom i kūpā byušonu lauku sātā “Bondari” Rēzeknis nūvoda Čornuos pogostā aicynoj Regita Zeiļa.
Programā: nasteidzeigys sarunys, diskusejis, rodūšys darbneicys (vysi dalinīki aicynuoti ari poši eistynuot kaidu aktivitati, ka ir taida gribiešona), ēst taiseišona svaigā gaisā i pierts.
Nakšņuošona: lauku sātā ir vareiba palikt 10 cylvākim (6 gultys, puorejī iz matraču), uorā var palikt sovā teļtī.
Leidza: grūzeņš kūpejam goldam. Sātys saimineica Regita sūlej pacīnuot ar putru, soltū zupu i bleinim.
Obligata dasasaceišona: https://forms.gle/XBwRrxJzbmeqLExK9
Iz sasatikšonu “Bondarūs”!


text:
Latgolys fakti jaunuokajā Latvejis kulturys viesturē
Recenzejis autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Napaseņ apguods “Jumava” izdeve 752 puslopu bīzu “Latvijas kultūras vēsturi”. Gruomotu sastatiejs akademiks i Latvejis Muokslys akademejis profesors Ojārs Spārītis, pi 14 nūdaļu, naskaitūt sastuodeituoja īvodu i Latvejis kulturys viesturis hronologiskū tabulu, struoduojuši 22 autori. Kaidim faktim apjūmeigajā izdavumā puorstuovāta Latgola i cik nūdereigs izzinis leidzeklis tys ir ari par latgalīšu vierteibom?
Latgolys eiropiskuo doba
Pyrmajā šaļtī, kod pajiemu rūkuos itū gruomotu, nūdūmuoju, ka smolkai sainventariziešu faktus – gona voi na tik gona puorstuovāta Latgolys kultura, voi vyss aptvarts, kas mums svareigs. Pasaceišu izreiz, vīlušīs byus tī, kas meklēs lopys, kur kas pīraksteits par Latgolys keramiku voi saaiļuoti latgalīšu sabīdryskūs darbinīku uzvuordi ar jūs davumu. Tuo nav. Itamā izdavumā cyti akcenti, vyspuoreigi formulejūt – kulturys process ir akademiski pieteits, īzeimejūt “Latvijas kultūrainavas eiropisko dabu”.
Mums laikam jau asnī i tai laikam i gribīs, kab vysur byutu pastreipuoti Latgolys gryutuoki apstuokli, ilguo nūškierteiba ar rūbežu nu Vydzemis voi latiņu drukys aizlīgums. Kas Latgolā ir napastorpynuoti eiropisks? Muižu i sakralais montuojums, atguoduosim myusdīnuos puorizdūtū “Terra Mariana”, kas 1887.–1888. godā tyka sagataveits pāvestam Leo XIII prīstereibys 50. jubilejā. Par jū Ojārs Spārīts roksta: “Albuma lappusēs un to saturā vācbaltu vēsturnieks Gustavs fon Manteifels pauda katolisko baznīcu un vācu misiju cildinošus uzskatus un iekļāva pāvestam veltītajā albumā romantizētus vēstures mītus par Daugavas uzzieģelēšanu, pirmā bīskapa Meinarda nozīmi, Rīgas celtniecību, bīskapa Alberta, Zobenbrāļu un Vācu ordeņa panākumiem pagānu pievēršanā kristietībai. Albums ir mākslinieciski skaists vācu kolonizācijas īstenotāju – Baltijas politiskās, garīgās, ekonomiskās un tiesiskās varas mantinieku ideoloģisko uzskatu piemineklis.” (12. lpp.)
Ir vārts padūmuot par attīksmi, ar kaidu teik sakūpts i uzturāts, atteistāts i pasauļam ruodeits Latgolys muižu montuojums – viņ prīcojamēs, ka nu asam tūs priviligātūs kungu vītā i reikojamēs ar jūs montu, ci apsazynojam ari seņču, dzymtļaužu, izlītūs svīdrus, bīži i asni, muižu ceļšonā, uzturiešonā, eipašnīka tureibys vairuošonā i ar cīnu pret muokslys i kulturys vierteibom turpynojam jūs dorbu jaunā leiminī. Latgalīšu tekstūs pīmynātuo barona vuocyskū uzvuordu roksta divejaidi – Manteifeļs/Manteifels. Agruok ci vāluok – Latgalīšu rokstu volūdys apakškomiseja izsprīss da gola Latgolys kulturai svareigu personu uzvuordu sarokstu. Tok maņ redzīs, uzvuorda raksteibā ari attīksmis vaicuojums – voi īkļaut pi sovejūs, voi atstuot pasvešuoku.
Vēļ nu ituo akademiskuo izdavuma varātu jimt vārā padūmu nakrist ūtrā galejeibā – napataiseit vysu latgalisku i naraksteit latgalisku viesturi, partū ka “griba rakstīt “latvisku” vēsturi” mēdza rosināt starpkaru perioda pētniekus pārspīlēt etnisko faktoru nozīmi. Tas dažkārt deformēja kultūras mijiedarbības procesu izpratni, tendenciozi sašaurināja skatījumu, kas savukārt arī secinājumiem piešķīra provinciālu intonāciju”. (15. lpp.)
Izzinis leidzeklis par obejom latvīšu volūdys tradicejom
Vierteiguokais, pa munam, itymā izdavumā ir Lidejis Leikumys i Pētera Vanaga saraksteituo nūdaļa “Valoda”, kuramā apsavārta latvīšu raksteibys izaveiduošona i rokstu volūdys atteisteiba, vīnleidz jamūt vārā obejis viesturiski izaveiduojušuos latvīšu rokstu tradicejis – vyds dialekta rokstu volūda (myusdīnuos – latvīšu literaruo volūda) i latgalīšu rokstu volūda. Itū terminu vārts atguoduot, da ituo golvys lauzeišonu saguoduojs tys, kai nūsaukt latgalīšim preteju latvīšu volūdys paveidu. “Valodā” ir da šam nabejs objektivs pasavierīņs iz obejom tradicejom kūpā kai leidzvierteigom. Autori pīduovoj boguoteigu ilustrativū materialu i jaunu volūdys viesturis periodizaceju. Partū itū nūdaļu īsaceitu latvīšu volūdys školuotuojim i cytim interesentim.
Viestura Zandera saraksteitajā nūdaļā “Grāmatniecība” ir pīmynāts drukys aizlīgums (307. lpp.), tok nav nikas pasaceits par latgalīšu gruomotu izdūšonu 20. i 21. g. s. Sovutīs Jana Dreimane, Lilija Limane nūdaļā “Bibliotēkas” gruomotu kruotivem Latgolā 17.–19. g. s. paredziejušys atsevišku apakšnūdaļu, bet vysa informaceja saguojuse vīnā ryndkūpā. Atsakluoj, ka tys ir napieteits vaicuojums, kur palykušys Latgolys muižu i bazneicu bibliotekys. Pīmāram, Kruoslovā, Grāfu Plāteru īlā atsarūn Plāteru bibliotekys āka, cik gruomotu tī varēja byut!
Piec autoru kompetencis
Vysumā izdavuma nūdaļuos Latgolys fakti puorstuovāti atškireigi, tys atkareibā nu autoru kompetencis. Izaver, ka nav bejs vysim raksteituojim obligatu kritereju, kas juoīvāroj. Tai, pīmāram, Jāņa Krastiņa saraksteitajā nūdaļā “Arhitektūra” vīnleidz arhitekturys stilu pīmārūs puorstuovāta vysa Latveja, maksimali objektivi īturāta nūdaļa par Latvejis teatri, struoduojuši četri autori i par kotru profesionalū teatri, tymā skaitā, Daugovpiļs, veiduots sovs stuosts, izceļūt veiksmeiguokūs īstudejumus i variejuma viersyunis. Pretstotam Edvardys Šmitis i Eduarda Dorofejeva saraksteitajā nūdaļā “Māksla” nu 20. g. s. muokslys procesu apsavārts viņ Reigā nūtīkūšais. Kur Francisks Varslavāns i Rēzeknis muokslinīku grupa, aristokrate i vysvaira ar Eiropys tradiceju saisteituo Anna Soltane-Romere? Kur padūmu laikai muokslys personeibys Osvalds Zvejsalnieks i Leonīds Bauļins? Maņ datryukst itūs ryndkūpu!
Latgolys patrioti prīceigi skaiteit nūdaļu par kinu. Storp izcaltajom personeibom – Juoņs Streičs i Hercs Franks, kurs pazeistams pasaulī ar dokumentaluos kinys poetiskū tradiceju, juo “Vecāks par desmit minūtēm” (1978) īļauta Latvejis Kulturys kanonā. Sovutīs par Vīstura Kairiša “Piļsāta pi upis” Zane Balčus roksta: “..filma uzņemta latgaliešu valodā, kas to padara īpaši nozīmīgu latviešu mūsdienu kino vēsturē.” (522. lpp.)
Vairuok pasaceit gribīs par raksteitū vuordu. Nūdaļa par literaturu uztycāta Paulam Daijam, tok interesi par latgalīšu literaturu jis paruodejs nav. Tam, ka gona ryndkūpys par jezuitu dorbuošonūs 18. g. s. i diveju par literarim tekstim latgaliski 19. g. s., pīkrystu, L. Leikuma par ituo laika tekstim daudz sarakstejuse volūdai veļteitā nūdaļā. Varbyut pietnīks varēja pīminēt ari Stefana Bagiņska religiski filozofiskuos dzejis “Kawieklis piestieygs…”
Nu 20. g. s. pīmynāta Vaļža Zepa literaruo puorsoka “Ķēves dēls Kurbads” (1970), 291. puslopā jaunuoku godu Bronislavys Martuževys foto. Tok taids teikums “Annas Rancānes krājumi “Advente” (1991) i “Aizlūgums” (1997) ienāk ar reliģisko tematiku” (292. lpp.) raisa naizpratni, partū ka nikuo napasoka par juos dzejis dziļumu.
Runojūt par latgalīšu literaturu, es īsaceitu nasabeit apzeimiejuma “lokals”, tai kai daudzi teksti sovys kvalitatis deļ nav ruodomi uorpus Latgolys. Tok apsarūbežuot viertiejumā par myusdīnu latgalīšu literaturu ar teikumu “Aktivizējas Latgales jaunās paaudzes dzejnieki, kas raksta dzeju latgaliski, – Anna Rancāne, Oskars Seiksts, Valentīns Lukaševičs u. c. (293. lpp.) ir napasaceit nikuo pat deļ 90. godu situacejis. Voi teišom da Reigys nadaīt viestis, ka Latgolā na viņ paņteņus roksta, a seņ jau izauguši pat da konkurētspiejeigu romanu?


text:
Ar misejis apziņu. ASV latgalīts Pīters Aloizs Ragaušs
Intervejis autore: Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv
Par latvīšu cītūksni Amerikys Savīnuotajuos Vaļstīs var saukt Hjūstonu. Tī ap sevi latgalīšus i puorejūs latvīšus puļcej uzjiemiejs, latgalīšu finantrops i Latvejis gūda konsuls Teksasys štatā PĪTERS ALOIZS RAGAUŠS. Jis aktivi pīsagrīzs sovys dzymtys viesturis izpietei, i itušaļt vīna nu juo dzeivis miseju ir atbaļsteit latgaliskū kulturu. Oktobra suokumā Pīters gasteja Latvejā, kur paraleli dorba dzelom, atroda laiku sarunai par latvyskuma i latgaliskuma nūzeimi juo dzeivē.
Latvejā ir labi zynoms eksprezidenta Valda Zatlera izteicīņs “Kas es asmu?”. Kū tu sev atbiļdietim iz itū vaicuojumu?
Itū vaicuojumu var aizdūt ari cytaižuok – kas ir tova identitate? Muna identitate ir vysu munu dzeivis, kai biznesa, izgleiteibys i cytu, pīredžu apkūpuojums. Muna identitate sastuov nu dažaidu faktoru, vīns nu tūs, prūtams, ir latvīša faktors. Es asmu ari divu bārnu tāvs, veirs, katuoļs, latgalīts i amerikaņs, ari uzjiemiejs. Ari Latvejis gūda konsuls Teksasā.
Iz itū vaicuojumu var byut dažaidys atbiļdis. Kotrys mes sastuovam nu dažaidu fragmentu, ari es. Atkareigs nu tuo, kaidā dzeivis pūsmā tu esi. Es raugu byut aktivs i atbaļsteit, veicynuot projektus dažaiduos jūmuos. ASV es atbolstu Mičiganys universitati i teatri Hjūstonā, ituos dīnys asūt Latvejā, vaira laika veļteju latgalīšu dzelom. Īsasaistu maņ svareiguos aktivitatēs. Vysleluokū prīcu itymā dzeivis pūsmā roda ar Latveju i latvyskū saisteitī projekti.
Latvyskajā i latgaliskajā kulturā tu esi vaira aktivs pādejūs godus. Kod i parkū roduos tova interese?
Es vysod asmu bejs cīši īinteresāts Latvejā. Kod es augu, mes ar saimi guojom iz latvīšu katuoļu bazneicu, muna muote i saime beja cīši aktiva. Zīmyssvātkim, Leldīnei i Juonim vysod beja lela nūzeime.
2014. goda Leldīnē pi mane cīmā beja muns onkuļs Pīters, jis nupat beja atsagrīzs nu Latvejis. Pi vakareņu golda jis suoce stuosteit par sovu braucīni. Jam beja leidza gruomota par Andryvu Jūrdžu, kurymā beja ari juo tāva, muna vacuotāva roksti.
Palaižu apleik gruomotu i vaicuoju, voi kaids nu kluotasūšūs var iztulkuot, jo roksti beja latgaliski. Nivīns navarēja puorskaiteit, kū muns vacaistāvs beja pīrakstejs. Tys mani cīši ispaiduoja, šokēja, ka bārni navar puorskaiteit, kū pīrakstejs jūs tāvs. Tys mani suoce uztraukt, es suoču vaira interesētīs par saimis viesturi.
Tiuleit piec tikšonuos es suoču internetā meklēt par Jūrdžim, Cybuļskim i Ragaušim. Atrodu vysaidus rokstus, uzguoju ari filmu “Myužeigais kalinders” par Andryvu Jūrdžu i juo radinīkim. Filmu vierūs daudzys reizis, redzieju sovus radinīkus, kurus nikod nabeju satics. Beju fascināts par vysu latvyskū, par latgalīšu volūdu i juos problemom. Es klivu apsāsts ar itū vysu. Tyss vyss ir kai lela snīga bumba, kas veļās i palīk leluoka.
Tu esi finansiejs ci leidzfinansiejs daudzys kulturys aktivitatis, pīmāram, dokumentalū filmu “Likteņzeme”, jaunuokū latgalīšu filmu “Piļsāta pi upis”, muzykys albumu “Dvieselis steigys”, vairuoku gruomotu izdūšonu. Iz Latvejis symtgadi ar tovu atbolstu Niagarys iudiņa krytyms tyka izgaismuots Latvejis korūga kruosuos. Es nanūsauču vysus. Parkū tu tū dori?
Tuos vysys ir atškireigys aktivitatis. Es atbolstu projektus, kas cytaiž natyktu eistynuoti. Mani fascinej latgalīšu volūdys vaicuojums i latgaliskuo kultura. Es grybu atbaļsteit ar Latgolu saisteitus pozitivus projektus. Gruomotu publiciešona paleidz saglobuot volūdu, gruomotu tulkuojumi iz angļu volūdu paleidz Amerikys latgalīšim saprast konceptus i kulturu, kuru jī cytaiž nikod navarātu saprast. Ar filmom ir tys pats. Es dūmoju, ka tys ir svareigi kulturys populariziešonai i paruodeišonai pozitivā i izklaidejūšā veidā. Svareigi ir ar itom akvititatem īinteresēt jaunīšus.
Vairuoki projekti ir saisteiti ar saimis viesturi, kas tīšā veidā ir saisteita ar latgalīšu volūdu. Muna vacuotāva vacaitāvs beja Andryvs Jūrdžs, Juoņs Cybuļskis, kuram kūpā ar Vladislavu Luoci beja pyrmuo latgalīšu izdevnīceiba, beja muna vacuotāva bruoļs. Maņ ir sajiuta, ka es turpynoju jūs dorbu.
Kurs nu vysu latviskūs i latgaliskūs projektu, kurūs esi pīsadalejs, tev ir vystyvuokais, eipašuokais?
Filmu projekti ir vystyvuokī, jo tymūs ir īlykts vysvaira pyuļu, laika. Gola rezultats ir izklaidejušs i tys pīsaista dažaidys auditorejis. Izruodūt filmu var redzēt cylvāku reakcejis – pozitivys i nagativys.
Vīna nu filmu ir “Likteņzeme”, vairuokom filmom asmu pīsadalejs subtitru tulkuojumūs iz angļu volūdu. Niu taisom subtitrus angļu volūdā deļ Arņa Slobožanina filmys “Latgalīši Sibirī”. Tamā radzama ari muna muoseica, kas dzeivoj Sibirī. Publicejam ari gruomotys, kas prosa laiku i ari profesionalitati, bet tuos napīsaista tik lelu auditoreju kai filmys.
Kas tevi īdvasmoj?
Jebkas, kas ir saisteits ar latgaliskū i latvyskū mani īdvesmoj. Vysvaira īdvesmoj cylvāki, kas dora kai breivpruoteigī, kas zīdoj sovu laiku dažaidu ideju eistynuošonai, īskaitūt munus senčus. Cylvāki, kas mūstās ar dūmu, kaidu īguļdejumu es varātu dūt.
Latgalīšu nasavteigū dorbu es redzieju jau bierneibā, muns vacaistāvs beja daļa nu trimdinīku kusteibys, kas sovu dzeivi veļteja latgaliskajam, iguldūt gon sovu laiku, gon naudu. Tys beja fascinejūši. Jī sevi veļteja tam vysam, tei beja jūs identitate, kultura.
Jau kaidu laiku tu esi Latvejis gūda konsuls Teksasys štatā. Kaidi ir tovi pīnuokumi?
Byušona par gūda konsulu ari dūd daudz prīcys. Organizeju tikšonuos, koncertus, dažaidus pasuokumus, pi myusu īsarūn eipaši gosti. Kaidam ir juopopularizej latviskais i es asmu uzajiems itū pīnuokumu. Es naasu vīneigais Latvejis gūda konsuls ASV, mes asam 18. Kotru godu Latvejis gūda konsuli sasateik Vašingtonā, tod mes ziņojam, kū kotrys asam izdarejs īprīkšejā godā kulturys aktivitašu i biznesa veicynuošonai. Izveidojam kūpeigu planu nuokušajam godam, dolamēs idejuos i vuicamēs vīns nu ūtra. Myusim ir lels paziņu lūks, mes raugom popularizēt Latveju i veicynuot juos atpazeistameibu, mes asam daļa nu diplomatiskuo korpusa.
Uorlītu ministrejai myusus vajag, gūda konsuli vysys aktivitatis dora kai breivpruoteigī i poši ari finansej. Latvejā ASV ir tikai vīna viestnīceiba Vašingtonā. Myusim, gūda konsulim, ir eipašs statuss i mes asam īsaisteiti dažaidu vaicuojumu rusynuošonā, kas ir saisteiti ar imigraceju, adopcejis vaicuojumim, biznesa veicynuošonu i cytim.
Var saceit, ka tu esi latvīšu kūpīnys centrys Hjūstonā. Cik lela ir latvīšu kūpīna i kū jius dorot?
Kūpīna, kas regulari sasateik divys reizis godā, ir ap 80 cylvāku. Goda leluokais nūtykums ir Latvejis proklamiešonys dīnys svineibys, mes labi pavodom laiku, dzīžam Latvejis himnu, sokom runys. Paguojušajā godā beja eipašys svineibys par gūdu Latvejis symtgadei. Itymā godā suocem reikuot latvīšu filmu vokorus, iz tim sasapuļcej 15–20 cylvāku, filmom ir subtitri angļu volūdā, partū var saprast vysi. Myusim ir ari sasatikšonys ar gostim, pimārām, gostūs ir bejuse vejūlneica Baiba Skride, viestnīks. Kod viņ Hjūstonā ir kaids interesants gosts, reikoju pījimšonu. Ik godu ir ap 10 pasuokumu.
Kai ir ar latgalīšim Hjūstonā?
Atrast latgalīšus maņ nadaudz ir bejs kai detektiva dorbs. Kod es īsapazeistu ar jaunu cylvāku, es vysod raugu nūskaidruot, nu kurīnis ir jis i juo seņči. Hjūstonā ir ostoni cylvāki, kurim vacuoki ci vacvacuoki ir nu Latgolys. Eistineibā jau latgalīšu saīt vaira, ap 22 cylvāku, kurim ir latgalīša DNS, kaidam 50%, kaidam 25%. Daudzim nu myusu ir bārni, mozbārni i beiguos saīt vaira cylvāku ar saknem Latgolā. Es saceitu, ka mes asom 3,1 cylvāks, kas runoj latgaliski.
Tys 0,1 cylvāks, kas runoj latgaliski, esi tu?
Nui!
Kod tu beji mozeņš, tu runuoji latgaliski, piečuok volūdu aizmiersi. Kas nūtyka?
Es dūmoju, ka mes saimē runuojom sajaukumu storp latgalīšu i latvīšu volūdu. Cik es varu atguoduot, muni vacuoki runuoja latgaliski. Piļneigi drūsai, ka muni vacvacuoki runuoja tikai latgaliski. Ruodīs, ka da kaidu četru godu es runuoju latgaliski, tod es aizguoju vuiceitīs iz pamatškolu, kurā vuiceibys nūtyka tikai angļu volūdā. Volūda pamozom aizamiersa. Pat, ka tu pats puorstuoj runuot latvyski, īmi amerikaņu školā, tev ir amerikaņu draugi, skaiti amerikaņu gruomotys, verīs muļcikus, tev jūprūjom fonā ir latvyskais.
Maņ ruodīs sovaiž, ka ir īspiejams aizmierst volūdu.
Bet tys ir cīši izplateiti. Es asmu skaitejs daudzi teorejis par itū. Byudams gūda konsuls, es runojūs ar daudzim vacuokim, kuri kūpā ar bārnim gastej munā sātā. Daži bārni runoj tikai angliski, cyti runoj obejis volūdys. Tys atkareigs nu muotis i tāva, ka obeji vacuoki ir latvīši, tys ir vīnkuoršuok, ka latvīts ir tikai vīns nu vacuoku, ir gryušuok.
Byudams bārns, tu runoj latgaliski ci latvyski, tod tu nūkliusti angļu volūdys vidē, angļu volūda tev ir apleik nu vysu pušu. Tod nūteik psihologiska muotis volūdys blokiešona, jo tu gribi panuokumus, byut izcyls angļu volūdā, byut bez akcenta, byut pījimts kulturā. Itei teoreja varātu byut vīns nu izskaidruojumu. Atgiut muotis volūdu atpakaļ palīk gryuši.
Kai tev niu veicās ar latvīšu literaruos i latgalīšu rokstu volūdys vuiceišonūs?
Saleidzynojūt ar laiku četrus pīcus godus atpakaļ, es niu jiutūs daudz komfortabluok. Es jūprūjom vēļ nauzadrūsynoju runuot. Maņ nav problemu nūskaiteit nu papeira runu latvyski ci latgaliski, muna izruna, prūtams, nav perfekta. Da šam asmu kaidys devenis runys sacejs latgaliski i vīnu latvīšu literarajā volūdā. Es jūprūjom naasu apmekliejs volūdys apgivis kursus ar konkretu vuiceibu programu. Es sasazynoju ar daudzim cylvākim, izmontojūt Google Translate (red. pīzeime: tulkuošonus reiks). Kotru nedeļu īsavuicu kaidu pīcus jaunus latgalīšu volūdys vuordus nu cylvāku, ar kurim sasazynoju. Tys īt lānai.
Tu esi daļa nu latgaliskuo kusteibys. Kai itei kusteiba izaver nu tuos okeana pusis?
Sevkurs, kurs ir latgaliskajā kusteibā, var justīs lapnys par tū. Niu ir bolva “Boņuks”, ir dokumentaluos filmys, gruomotys, muzyka. Tys vyss cīši īprīcynoj. Es dūmoju, ka itei ir cīši emocionala i spieceiga kusteiba. Pamatā dažaiduos aktivitatēs ir vīni i tī poši cylvāki, pīsavīnoj ari kaidi jauni cylvāki. Es raugu atbaļsteit itū kusteibu.
Es jūprūjom dūmoju, ka latvīši latgaliskū da gola nav nūviertiejuši. Tys drūši viņ ir ari īmeslis, deļkuo tei ir kusteiba i vysod taida ari bejuse. Volūdys saglobuošona, kod ir cyta dominejūšuo volūda, vysod ir ceiņa. Poši latgalīši daudz kū dora. Tod ir vaicuojums par vaļsts atbolstu, itūšaļt latgaliskajam nav eista vaļsts atbolsta. Volūda nav školuos, kai tys beja 20. godu symta 20. i 30. godūs. Ka volūdu navuica školuos, vysod ir risks. Nasaverūt, ka atbolsta nav jau 85 godus, latgalīšu volūda ir izdzeivuojuse. Latgalīši ar katuoļticeibu i tradicejom roda nesalaužamu i nasatrycynomu kulturu.
Kas tev vysvaira pateik Latvejā?
Vysod atbraucūt iz Latveju, maņ pateik staiguot pa īlom, klauseitīs cylvākus. Latveja ir moza vaļsts, pasaulī gondreiž napazeistama, bet vysod, kod atbraucu, es apjaušu, ka itei ir dinamiska i moderna vide. Cylvāki ir ļūti labi izgleituoti i profesionali, entuziastiski, eipaši godūs jaunī.
Mes, latvīši, raugim vuiceitīs nu Rītumu, īskaitūt ASV, dažaiduos jūmuos. Kū amerkiani varātu vuiceitīs nu latvīšu?
Es izmontuošu pīmāru nu Baļtejis-Amerikys breiveibys fonda (red. pīzeime: originalvolūdā Baltic-American Freedom Foundation), kurā dorbojūs. Ik godu nu vysu treju Baļtejis vaļstu iz ASV mes praksē nūsyutom ap 60 studentu, mes jim atrūnam dorbavītys. Tī poši dorba devieji turpynoj pi seve jimt studentus nu Baļtejis vaļstu, jo jī ir labi izgleituoti i cīši struodeigi. Dūmoju, ka amerikani var vuiceitīs ciļvieceibu i dorba etiku. Es nasoku, ka amerikani ir slinki, bet es radzu, ka taišni ituos lītys teik nūvārtātys. Kod tu esi nu mozys vītys, tev juostruodoj vaira, lai izveiduotu sovu reputaceju.
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Saruna ar rakstneicu, romantiki humoristiskuo romana latgaliskuos nūskanuos „Mīlas kastings” autori, latgalīti Ilzi Aizsilu. Ilze īt nu Kruoslovys nūvoda Ezernīku pogosta, kur arī šudiņ atsarūn juos dzymtuo sāta i dzeivoj vacuoki. Ilze kasdīnā struodoj par sabīdriskū attiecību specialisti Mārupis nūvoda posvaļdeibā, sovpus leidz ar Rakstnīku savīneibys Literaruos akademejis prozys meistardarbneicys pabeigšonu ir aktivi aizsuocīs autores ceļš literatūrā. Par Latgolu i latgaliskū juos dorbūs i kasdīnā,
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Lopsa sasadraudzēja ar vylku taiseit sev muojiņas. Lopsa taisēja muoju nu skuju, bet vylkam teice, lai taisūt muojiņu nu lads. Pavasarī vylka muojiņa izkusa, bet lopsas atlyka.
Tod vylks teice: “Vysaidā ziņā es tev atrībšūs.”
Lopsa teice: “Naēd, bet paglobuoj mežā, kur ir dūbe! Tur ir paglobuots ari muns tāvs.”
Lopsa nūskrēja paprīšku, lai apsavārtu, voi nav aizbyruse dūbe. Viņa nūstuoja dūbes ūtrā pusē un teice, lai vylks ejūt šur. Vylks, nu prīcas lākdams par dūbi uz lopsu, īkrita vydā. Lopsa viņu aproka, bet poša palyka dzeiva.
F.Pudžs Niedrumuižas sādžā, N.Rancāna krājumā


text:
Lekceju cyklā runuos par kūka amatnīceibys darynuojumim
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Ludzys nūvodā nu pārnejuo goda vosorys teik eistynuots projekts “CraftWays”, niu projekta dalinīki aicynoj iz četru lekceju cyklu, kas byus veļteits kūka tematikai i tam, kas Latgolā, Leitovā i Boltkrīvejā bejs darynuots nu kūka, viestej Ludzys nūvoda pošvaļdeibys publicātuo informaceja. Pyrmuo lekceja paradzāta jau pīktdiņ, 14. janvarī, tū vadeis profesore Janīna Kursīte-Pakule, stuostūt par ornamentim kūka arhitekturā.
Vysys četrys cykla lekcejis nūtiks tīšsaistis platformā “Zoom” pīktdīnem 11.30. Interesenti lekcejom var pīsasaceit ITE. Lekceju cykla dorba volūdys byus latvīšu i krīvu. Pyrmajā lekcejā, kas plānuota pīktdiņ, 14. janvarī, profesore, volūdneica, publiciste, rakstneica, latvīšu literaturzynuotneica i politike Janīna Kursīte-Pakule stuosteis par ornamentim kūka arhitekturā. Ūtrajā lekcejā 21. janvarī Latvejis Universitatis Teologejis fakultatis Bazneicu i religeju viesturis katedrys docents i vodūšais pietnīks, Dr. hist. eccl. Andris Priede vadeis lekceju par ceļamolys krystim (krucifiksim), 28. janvarī Šauļu “Aušros” muzeja direktora vītineica-fondu globuotuoja Odeta Stripinienė stuosteis par bazneickungu i muokslinīku Antanas Rimavičus, bet 4. februarī par lūgu mežginem aba naličnikim stuosteis Latvejis Muokslys akademejis doktorante Anete Ulmane, kuruos pietnīcyskuos interesis saisteitys ar arhitekturys viesturi, kūka arhitekturu i arhitekturys dekorativajim kūkgrīzumim, kai ari Latgolys kūka arhitekturu i ornamentalū motivu migraceju, bet Anita Meinarte nu Latvejis Nacionaluo viesturis muzeja stuosteis par kūka skulpturu kolekceju muzeja kruojumā.
Projektu “Tradicionalūs prasmu saglobuošona i populariziešona jaunūs amatnīku apvuiceibā puorrūbežu sadarbeibā Latvejis, Leitovys i Boltkrīvejis pīrūbeža regionu vydā” aba “CraftWays” (Omotu ceļš) eistynoj Ludzys nūvoda pošvaļdeiba i tymā aktivi īsasaistejuši J. Soikāna Ludzys muokslys školys pedagogi i audziekni. Muokslys školys školāni i skoluotuoji pietej vītejūs muokslys dorbus – ceļamolu krystus. Par Ludzys nūvoda krystim projektā planavuots savuokt fotomaterialus.


text:
Drupeit nu Rotko, nu spaņa i pavysam nūteikti bez bļuz_neišonys
Laiks roksta pats sovys pīturys zeimis mierķtīceigi skaitūt dzeivis nūtykumus – personiskūs, sabīdriskūs, kolektivūs, lokalūs i pasauleigūs. Laiks roksta godsymta viesturis suokumu, i kotrs nu myusim tymā ir īkšā ar sovu syltumu, elpuošonu, sirdspukstim, darbeibom, dūmom, jiutom, sapynim, mierkim, ilguošonūs – naatkuortojams i unikals, mirkleigs. Dzeivs. Sylts. Kusteigs. Laiks ir mainejs uorejū čaumolu i atkluojs jaunus dziļumus ci siekļus poša dvieselis jiurā. Pa 730 dīnnaktim ni mozums vysaidu breinumu ir saneits, kab daudzpunktis vītā īlikt komatu. Piec diveju godu pauzis J. Soikana Ludzys muokslys školys pedagogi-muokslinīki aicynoj audziekņus i jūs vacuokus, Ludzys pošvaļdeibys vadeibu i darbinīkus, sadarbeibys partnerus, sovus draugus, rodus, pazinis, ludzuonīšus, koleģus nu draudzeigūs nūvodu artistiskom īstuodem iz KŪPIZSTUODIS „Bez Bļuz_neišonys” atkluošonu 2013. goda 18. aprelī 11:30 stuņdēs (taišni pyrms pušdīnu pauzis) Ludzys nūvoda pošvaļdeibys sātys 3. stuovā.
Izstuodis ideja, tū lokalizejūt, daleji puorjimta nu Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra organizātuos Muokslys dīnu izstuodis „UNTITLED 2013”*, kurā kruosu laukumu gleznīceibā izpaust sevi tyka aicynuoti Latgolys regiona muokslinīki i augstškolu studenti.
Kūpeigajā muokslys asinsritē ir īpludynuoti diveju Ludzys autoru dorbi (breivpruoteibys i žūrejis atlasis princips) — I. Ladusānis „Pi līpys” i Inesis Kaziniecis „* * *”. Itūs dorbus varit apsavērt Marka Rotko centrā nu 24.04.2013. leidz 31.07.2013. Taipat nu 12.04.2013. leidz 11.05.2013. Latgolys Kulturviesturis muzejā Riezeknē izstuodē „Pasmeļ muokslu jeb SPAŅS” leidza cytim dorbim ir ari ludzuonīšu – kai pedagogu, tai ari jūs atlaseišu – veikums.
Kūpizstuodē „Bez bļuz_neišonys” pīsadola 8 autori. Dorbi ir topuši dažaiduos tehnikuos, i, kai parosti, ir puorsteigums i nūslāpums leidz pošam atkluošonys breižam. Izstuode ir vairuok procesa, kusteibys daļa nakai rezultats. Vairuok vaicuojums nakai atbiļde. Vairuok neišona nakai svīksts.
Mieginuojums īruodeit kripuceiti vītys latgaliskajam vizualuos muokslys pasaulē. Koč tik viņ daudz kai izstuodis nūsaukums i šamejais aicynuojums.
Iz kūpeigu neišonu aicynojūt i JSLMS vuordā
Vuorkaļu Sandra
*bez nūsaukuma (nu angļu volūdys)
Karteņa: Ivetys Ladusānis glazna “Pi līpys”


text:
Aiz Guntix nu Vertukšnis, Jis i Jī, kam nav bolsa i DJ Guntix globojās vīns nu spylgtuokūs latgalīšu underground kulturys aktivistu bez kaidom pretenzejom iz atzineibu – Gunārs Indričāns, kurs vaira zynoms, pasasokūt darbeibai muzykys sferā i popularūs filmu (“Lykuma draugi”, “Magnetafončiks”, “Začeišu pierteņa” i c.) īrunuošonā latgaliski. Itys ir Gunāra pyrmais “Boņuks” literaturā, bet sovulaik “Boņukam” literaturā jau bejuse nomināta kūpā ar Raibū Suni (Oskaru Orlovu) saraksteituo luga “Vystu klāvs”.
NOMINANTI:
Ilze Sperga ar bārnu kruosojamū gruomotu “Munā sātā”
Rolands Mareckis ar gruomotu “Mantinieks nedrīkst raudāt”


text:
Filmys “Piļsāta pi upis” pyrmizruode byus Kruoslovā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Režisora Vīstura Kairiša jaunuokuos filmys “Piļsāta pi upis” pyrmizruode nūtiks 2020. gods 11. janvarī Kruoslovā i 15. janvarī Reigā. Jau nu šudiņdīnys var nūpierkt beletus uz filmys seansim.
Vēļ paguojušajā nedeļā studejā Prāgā nūtyka pādejī dorbi pi filmys skanis i attāla, bet itūšaļt piļneibā ir pabeigts treis godu ilgais filmys “Piļsāta pi upis” tapšonys process, i filma ir gotova izruodeišonai Latvejis kinoteatrūs nu nuokušuo gods janvara vyds.
Filma veiduota latgalīšu volūdā, i juos pamatā ir attīceibu stuosts, meilys treisstyurs, iz paguojušuo godu symta 30.–40. godu viesturiskūs nūtykumu puormaiņu fona. Dailmaļavuotuoja Aņša īcarātuo ir ebreju meitine Zisla, tok mārgys tāvs līk jūs mīlesteibai škieršļus. Saīt tai, ka itymā laikā Aņša dzeivē pasaruoda šmukuo latvīte Naida. Storp treis varom, kas sabrodoj Aņša piļsātu, divom sīvītem, kurys plūsa juo sirdi, īspiejama tikai vīna izvēle.
Filmā byus dzieržamys vairuokys volūdys: latvīšu, tymā skaitā latgalīšu, krīvu, vuocu, jidišs, jo volūdu mikslis beja dabiska paruodeiba laikā, kod multikulturalā vidē cīši sūpluok dzeivuoja dažaidu tauteibu cylvāki i eisā pūsmā nūsamaineja vairuokys varys. Pamatā filmys varūni runuos latgaliski, itim tekstim filmā paradzāti titri latvīšu literarajā volūdā.
Vairums filmys ainu uzjimtys Latgolā – Kruoslovā, Ludzā, Rēzeknē, Varakļuonūs, Daugovpilī i Subatē. Lela nūzeime filmā ir Latgolys dobys ainovai, eipaši upei – ari tymā atsaspīgelej gon mīra, gon kara laiki.
“Filmys pyrmizruode nūtiks 11. janvarī Kruoslovā, i tys ir logiski, jo ar itū nūtykumu mes gribim izruodeit pateiceibu gon kruoslavīšim, gon cytim latgalīšim par lelū paleidzeibu filmys tapšonā,” soka filmys producents Guntis Trekteris.
Nu Latgolys īt filmys golvonuo varūņa Aņša lūmys akters Dāvis Suharevskis, itei ir juo pyrmuo lūma. Puorejuos lūmuos akteri: Agnese Cīrule, Gundars Āboliņš, lītuvīšu kino legenda Jozs Budraitis i čehu aktrise Brigita Cmuntova.
Vīsturs Kairišs filmu veidoj kūpā ar sovim ilggadejim radūšajim partnerim – muokslineicu Ievu Jurjāni i operatoru Gintu Bērziņu. Studejā “Ego Media” producātū filmu finansej Nacionalais kino centrs, ari Leitovys i Čehejis kino institucejis.
Beletus iz filmys seansim var nūpierkt pilsetapieupes.lv
Vaira par filmu skaiti:
Agnese Cīrule: vīns nu izaicynuojumu beja filmā runuot latgaliski
Saruna ar kinys “Piļsāta pi upis” golvonū akteri Dāvi Suharevski
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Byus latgalīšu hiphopa piečpušdīne jaunīšim Dagdā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
31. julī Dagdā Latgolys kulturys programys projektā byus “Latgalīšu hiphopa piecpušdīne”, kurā caur modernū deju i repu tiks styprynuota jaunīšu latgaliskuo identitate, viesteits Kruoslovys nūvoda pošvaļdeibys Dagdys sātyslopā.
Hiphopa piecpušdīnē planavuoti grafiti paraugdemonstriejumi Dagdys Kulturys centra pogolmā ar Kvāpu nu “Ausmeņa Records”, taipoš varēs dzierdēt ari repa ryndys hiphopa muokslineicys Ūgys izpiļdejumā. Pīsadaleis ari “STOP TIME Dance Studio” ar deju prīšknasumim.
Lai hiphopa piecpušdīne varātu sasnēgt piec īspiejis vaira jaunīšu, ir paradzāta ari video tīšraide Dagdys Kulturys centra “Facebook” lopā i iz LED ekrana Dagdys piļsātys centrā.
Ar taida pasuokuma paleidzeibu jaunīši varēs īpazeit hiphopa kulturu i tuos golvonūs elementus – repuošonu, dīdžejuošonu, breikuošonu i grafiti muokslu.
Hiphopa piecpušdīnis tīšraidi varēs apsavērt ITE.


text:
UO i Ō. Kurs pareizuoks?
Roksta autoris: Sandra Ūdre, Vineta Vilcāne
Latgalīšu vydā daudz škāpu teik lauzts par “ō” i “uo” lītuojumu. Divskaņs “ō” palics par taidu kai simbolu 1929. godā apstyprynuotajim latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim, tautā sauktim par Stroda ci vacū ortografeju, bet “uo” – par 2007. godā pījimtūs raksteibys nūsacejumu, tautā sauktu par jaunū ortografeju, simbolu. Latgalīši lītoj obejus. Rūnās vaicuojums, kurs nu disvkaņa pīroksta veidu ir pareizuoks?
Pareizraksteiba ir pīrodums. Školā īsavuicejuši skaiteit i raksteit, mes pat naīvārojam, ka latvīšu literarajā volūdā burtu o var izlaseit trejaidi: vuordā ozols ir div patskani uo, vuordā kolba – eiss patskaņs, vuordā oda – gars patskaņs. Varim apjukt, kod juoizlosa nadzierdāts vuords. Ir gadīni, ka cytā Latvejis molā dzeivojušī izlosa napareizi vītvuordus Zosna, Blonti – kai Zuosna, Bluonti. Raksteiba vysod naparuoda pareizys izrunys, reizem jū vajag nūskaidruot papyldus. Bet, ka cylvākim latvīšu volūdā pīduovuotu beidzūt raksteit atbylstūši izrunai: uods, uola, uozuols, kolba, ōda, jī drūsi viņ suoktu pat lomuotīs, ka kaids gryb krūpļuot raksteibu, nacīnej svātys lītys i tml. Patīseibā pīrodums nūsoka, kas ir dereigs, kas nā.
Tok latgalīšu raksteibā škir ituos treis skanis: muols, mola, kaladō. Patīseibā garais patskaņs ō sastūpams reši: emocionalūs izsaucīņūs, kai ō! bō!, i Zīmys saulgrīžu laika pīdzīduojumā kaladō! Bet itū vajag īsavuiceit, ar bīžu raksteišonu i skaiteišonu nūstyprynuot par pīrodumu. Lobuokai uo i o atškieršonai rokstūs var paleidzēt viereiguoka īsaklauseišona runā:
suoļs – sola, guoja – gords, moza muosa.
Volūdnīkim, kuri struoduojuši pi 2007. godā Vaļsts volūdys centra apstyprynuotūs latgalīšu raksteibys nūsacejumu, bīži puormat, ka jī latgalīšu volūdai nūdarejuši lelu škuodi, “ō” aizstuodami ar “uo” i bezmoz voi zaimoj poša Pītera Strods īceris. Itaidi puormatumi ir navītā, deļtuo ka par vajadzeibu raksteit ar “uo” jau 1929. godā izasacejs tuo laika pareizraksteibys komisijas prīšksādātuojs, filozofejis doktors, profesors, veiskups Pīters Strods. Žurnala “Zīdūnis” 1929. goda 7. numerī 1672. puslopā jis rakstejs:* “Kas atsateic uz divskaņu “uo”, “ie” un “iu” litošonu, josoka, ka byutu piļneigi pareizi šos divskaņas īvest, tys ir byutu piļneigi pareizi, jo mes raksteitu: bruoļs, muote, kuoja, muoja, struoduot, buols [..] Ivarojut tumar, ka pret šaidu raksteibas veidu byutu roduses porok lela braka, topec šus imeslu deļ taids raksteibas veids natyka pijimts. Ceresim tumar, ka pec godim laikam gon i šom divskaņom nabyus pretiniku un tod tikai vares jos ivest myusu pareizraksteibā.”
Sovulaik divskaņa raksteibu ar ō īvīsuši it kai vīnkuoršeibys deļ, viņ daudzi “uo” vītā myusu dīnuos ari skaiteit suokuši garū patskani ō, kas reizem izaklausa komiski. Divskaņa “uo” lītuojums paleidz lobuok īsavuiceit gon latgalīšu volūdys raksteitū formu, gon runuotū, partū ka naroda puorprotumus izrunā i skaņu pīrokstā. Juopīzeimoj, ka “ō” lītuošona nav aizlīgta, ari rokstūt t. s. jaunajā ortografejā, 2007. goda Latgalīšu raksteibys nūsacejumu 1.3. punktā saceits: “Pīļaunama divskaņa uo apzeimuošona ari ar ō.” Leidz ar tū kotrs var izavielēt, kai jam pateik lobuok – “ō” ci “uo”.
*Saglobuota tuo laika raksteiba.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzeklim.


text:
Latvejis Radejā suoc skanēt raidejums jaunīšim latgaliski
Nu 3. februara sastdīnēs 16:00 stuņdēs Latvejis Radejis 5. programā aba pieci.lv latgalīšu volūdā suocs skanēt jaunīšim dūmuots raidejums latgaliski. Raidejumu “Pīci breinumi” veidoj Latvejis Radejis Latgolys studeja i tū voda Rēzeknis jaunīši Sintija Augustova i Eduards Armuška.
Bez jaunīšu raidejuma Latgolys studeja sagatavej vēļ treis raidejumus, pīktdīnēs tīšraidē LR 1 Latgolys teritorejā skaņ “Latgolys stuņde”, sastdīnu vokorūs LR 1 skaņ “Kolnasāta”, nu ituo goda janvara LR 4 krīvu volūdā skaņ raidejums par Latgolu “ЛaTraлbckaя cTyдия” (tulk. Latgolys studeja).
Pyrmū “Pīci breinumi” raidejumu var nūsaklauseit radejis arhivā.


text:
Dokumentalais raidejums “Latgalīšu volūdys sorgi “Vladislavs Locis”” stuosta par gruomotizdevieju i rakstnīku Vladislavu Luoci.
Vladislavs Luocs dzims 1912. goda 26. janvarī Drycānu pogosta Luoču solā zemnīku saimē. Vuicejīs Aglyunys gimnazejā i Latgolys Tautys augstškolā žurnalistiku i tautsaimisteibu. Struoduojs par īriedni Ruka dzeļžaceļa kantorī Rēzeknē. Nu 1931. goda latgalīšu periodikys izdavumūs īspīsti V. Luoča publicistika, tāluojumi i stuosti. 1939. godā V. Luocs nūdybynuojs latgalīšu izdevnīceibu Daugovpilī. Izdevnīceibā veiduojuos latgalīšu sabīdryskuo dūma, nūtyka debatis, atsakluoja literati i jūs interesis. Izdevnīceiba beja kai tautys pylnvaruotais runuot par tautys kulturys dzeivi. Da 1944. goda, kod V. Luocs emigrēja iz Vuoceju, juo vadeituo izdevnīceiba Daugovpilī izdeve 30 gruomotys, “Tāvu zemes kalendaru”, rokstu kruojumu “Olūts”, laikrokstu “Latgolas Bolss”.
Nu 1943. goda periodiski, reizi treis mienešūs, tyka izdūts žurnals “Dzeive”. Piec atkuortuotys padūmu okupacejis V. Luoča izdevnīceiba atsuoce dorbu trymdā Rītumvuocejā. Nūzeimeiguokī tuos izdavumi: “Olūts”, “Tāvu zemes kalendars”, “Acta Latgalica”, laikroksti “Latgola”, “Latgolas Bolss”, žurnals “Dzeive”.
Vladislavs Luocs myužeibā aizguoja 1984. goda 30. decembrī Minhenē (Vuocejā). Puorapglobuots 1992. goda 21. oktobrī Drycānu pogosta Piļcinis kopūs.


text:
Septeitais raidejums “Laika leigučuos”
Roksta autors: Latgolys entuziastu grupa “Biļdis”
Lubuonīte Bronislava Martuževa ir naatkuortojama personeiba sovā dziļumā, vīnkuoršumā i vīdumā, sovys dzeivis raksteituoja dzejā i dzīsmēs. Juos padareitais i aizsuoktais naapseikst, teik turpynuots piec lobuokuos sirdsapzinis Bronislavys Martuževys fonda “Rakstītāja” dorbūs.
Kai Latgolai nūzeimeigu personeibu raidejuma veiduotuoji sateik paguojušuo godu symta 80.–90. godu Latvejis Radejis korespondentu Latgolā, radejis “Brīvā Eiropa” raidejuma “Latgolas Bolss” leidzstruodnīku i žurnalistu Jūliju Tropu.
Latgolys kulturtelpys aktualitašu sadaļā teik turpynuots īskots 6. novembrī nūtykušajā 13. Saeimys sēdē, atspīgelejūt Latgolys deputatu Edmunda Teirumnīka (VL-TB/LNNK) i Ivana Ribakova (Saskaņa) redzīni par veicamajim dorbim.
Raidejums “Laika leigučuos” taps ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys mierkprogramys “Regionalūs i vītejūs medeju atbolsta programa” apakšprogramys “Atbolsts sabīdriski nūzeimeigys žurnalistikys radeišonai medejūs Latgolys planavuošonys regionā” atbolstu.


text:
Protams, šajā gadījumā tas ir arī īpašs stilistisks paņēmiens domas paušanai: Or maybe all at once? Lengthwise Dimension 7. The Contracting Parties shall prescribe the installation and use on vehicles registered in their territory of a control device according to the requirements of this Agreement and the Annex and Appendices thereto. Piemēram, Eh, žēl, pirmās 2 sezonas bija tik labas!
Konfereņce veļteita Stefanejis Uļanovskys apceriejuma,łotysze Inflant Polskich godim. Andronovs, L. Leikuma, N.
Konfereņce veļteita Stefanejis Uļanovskys apceriejuma,łotysze Inflant Polskich godim. Andronovs, L. Leikuma, N. Naua, I. Rēzekne: Rēzeknis Augstškola, pl. Via Latgalica: Latgalistikys kongresu materiali, IV Žurnala Via Latgalica sereja Latgalistikys kongresu materiali publicej rokstus piec storptautyskajuos latgalistikys konfereņcēs skaiteitūs referatu.
The series Proceedings of the Congress on Latgalistics of the journal Via Latgalica publishes articles based on talks given at the International Conferences on Latgalistics. Mickeviča Universitate Poznaņā, Sanktpīterburgys Vaļsts universitate, Autoru kolektivs, 3 Prīškvuordi Niu jau catūrtuo storptautyskuo latgalistikys konfereņce nūtyka goda Latgalistikys konfereņcis reikuošona Pūlejā stateja dziļuok aizadūmuot par daudzveideigajom atteiceibom Latgolys i Pūlejis viesturē i kulturā, bet pyrmom kuortom par pūļu zynuotneicu, kurei beja vīna nu latgalistikys suocieju: konfereņce tyka veļteita Stefanejai Uļanovskai Stefania Ulanowska i juos nūzeimeigajam dorbam Pūļu Inflantejis latvīši Łotysze Inflant Polskichkuo pyrmais siejums izguoja godā Krakovā 1.
Ir vierts puorskaiteit vuordus, ar kurim itys pyrmais siejums suocās: 1 Piec Stefanejis Uļanovskys dzeivis guojuma i dorbu pietnīka Andžeja Rataja ziņu, ir zynomi tik diveji juos attāli: vīns nūdrukuots kruojumā Z okolic Dźwiny Witebsk, Dział literacki, 82 i puorpublicāts V.
Vonoga rokstā Aizlīguma laika folkloras krōjēji Rokstu krōjums latgaļu drukas aizlīguma atceļšonas 40 godu atcerei. Daugavpiļs,ūtrys pīminis kruojumā E. Ožeškovai Upominek. Tak się do niedawna jeszcze działo z Kaszubami, tak się do dnia dzisiejszego dzieje z ludem łotewskim zamieszkującym nasze polskie Inflanty, któremu ani etnografia, ani lingwistyka żadnej dotąd kartki nie poświeciła. Co gorsza, że na miejscu, wśród tak zwanej inteligencji, krąży mniemanie, że łotysze nie mają ani literatury, ani gramatyki!
Mniemanie niedorzeczne; faktem jest bowiem niezaprzeczonym, że u łotyszów są własne przysłowia, są piosnki starodawne i nowożytne, są bajki i opowiastki, są podania i cudowne wierzenia mitologiczne, a więc jest owszem wszystko, co stanowi rodzimą ustną literaturę. Niemniej jest i gramatyka, skoro wszyscy mówią podług tych samych prawideł, skoro prawidła te przenoszą z pokolenia w pokolenie; a choć może nie umieją zdać sobie z nich sprawy, lecz mają je we krwi i nawet tworzą odmienne w pewnych szczegółach okoliczne gwary.
Nie braknie im więc materyjału do literatury i gramatyki, jest nawet svars loss tracker journal pdf obfitość zapasów nagromadzonych w spiżarni narodowej, lecz braknie tylko umiejętnego pracownika, któryby to wszystko dla nauki potrafił wyzyskać. A że się taki między niemi nie znalazł jeszcze, to nic dziwnego, gdyż lud ten należy dotąd do analfabetów i temu się raczej dziwić wypada, że wśród najnieprzyjaźniejszych okoliczności, wśród zaniedbania i pogardy ze strony klas wyższych, potrafił on przechować zabytki starej swojej fantazji.
Ir tautys i vītys, al roker zaudējums svars kai puorluodātys ruodīs: pasauļs par jom nasaiņteresej, nikuo par jom nazyna i gols golā aizmierst par jūs eksisteņci. Tai da naseneja laika beja ar kašubim, tai da myusu dīnu nūteik ar tim latvīšu ļaudim, kurī apdzeivoj myusu pūļu Inflanteju šefpavārs aj svara zudums kam da šam ni etnografejā, ni volūdnīceibā nav veļteita nivīna lapeņa.
Vēļ slyktuok ir tys, ka vītom, tai saucamuos inteligeņcis vydā, pastuov īskots, ka latvīšim 2 nav ni literaturys, ni gramatikys! Maļdeigs ir itys īskots, partū ka naapstreidoms ir fakts, ka latvīšim ne dedzina taukus uz keto pošim sovi sokomvuordi, ir senejis i myusu dīnu dzīsmis, ir puorsokys i stuosteni, ir teikys i breineigi tautys ticiejumi tys zeimoj, ir vyss, kas veidoj dzymtū mutvuordu literaturu.
I tai tod ir i gramatika, kam vysi runoj, īvāruodami tūs pošus lykumus, kam itūs lykumus nūdūd nu paaudzis paaudzē; i, ka jī varbyut itūs lykumu naapsazynoj, tod vystik jim jī ir asnī, i jī vēļ roda atškireigys atseviškuos detaļuos vītejuos izlūksnis. Natryukst, tys zeimoj, jim materiala literaturai i gramatikai, pat cīš boguoti ir kruojumi, svars loss tracker journal pdf salaseiti tautys kuleņā, tik tryukst saprateiga prācaunīka, kurs muocātu itū vysu izmontuot zynuotnei.
A, kam taida storp jim vēļ nav atsarads, na breinums, ka itī ļauds da šam pīdar pi analfabetu, i tam dreižuok vajadzātu breinuotīs, ka storp pošim nalabvieleiguokajim apstuoklim, storp aizlaisšonu i nycynuošonu nu augstuokūs apryndu, jī varēja izglobuot sovys senejuos fantazejis pīminiekļus.
Latgalīši vaira nav boltys lopys etnografejā i volūdnīceibā. Vystik Stefanejis Uļanovskys kruojums nav zaudiejs sovys aktualitatis jis vys vēļ ir vīns nu svareiguokūs olūtu latgalīšu volūdys iz vysa vaira Viļānu izlūksnis i folklorys izpietei. Pasasokūt Alekseja Andronova i Lidejis Leikumys naatlaideibai i prācai, Vaļsts Kulturys kapitala fonda pabolstam, Latgolys Studentu centra paleigam, goda beiguos vysi treis siejumi tyka izdūti vīnā gruomotā, kas tagad kotram latgalistam var i vajadzātu byut pa rūkai.
Par pošu Stefaneju Uļanovsku Latvejā, taipat kai Pūlejā, cīši moz kas zynoms. Vysys pīejamuos zinis savuocs i ar poša pietejumim papyldynovs Krakovys etnografiskuo muzeja ilggadejais direktors Andžejs Ratajs Andrzej Rataj. Ar rezultatim, kurī tyka prezentāti konfereņcis pyrmajā plenarsēdē, skaiteituojs var īsapazeit itymā kruojumā. Eipašs A. Rataja atrodums, kū publicejam ite pat, ir treis viestulis, kuruos Stefaneja Uļanovska godā nu Viļānu ir syutejuse materialu izdeviejam Romanam Zaviliņskam Roman Zawilińskii juos moz pazeistama foto karteņa.
Lejupielādēt 168 Fasting App: Fasting Tracker Intermittent Fast
Cytu skatīni iz Uļanovskys dorbu romaņtisma koņtekstā pīduovoj poloniste, Vroclavys Universitatis doktoraņte, Teresa Rončka Teresa Rączka. Uļanovskys kruojums ir pats leluokais Par pyrmū latgalīšu tautysdzīšmu vuokumu Piosnki ludowe łotewskie i juo sastateituoju Celinu Plateri plenarsēdē stuosteja i kruojumā niu roksta Skaidreite Kalvāne.
Plenarsēde beidzēs ar Lidejis Leikumys referatu Stefanejis Uļanovskys trilogejis Łotysze Inflant Polskich, personu vuordi latgalīšu antroponimikys koņtekstā.
Ūtrei plenarsēde beja veļteita svars loss tracker journal pdf tautu volūdys i kulturys dokumeņtiešonys myusu dīnu projektim. Pyrmais beja Iļzis Spergys i Kristīnis Pokratneicys referats Myusu dīnu latgalīšu tekstu korpusu izveide. Piec tuo Tomašs Viherkevičs Tomasz Wicherkiewicz informēja par tūpūšū datu bazi, kuramā byus savuoktys zinis par jom i pīmāri nu tūs mozūs volūdu, kuruos pīdar pi Pūlejis Žečpospolitys kulturys montuojuma.
Dorbs itymā projektā suocēs godā i turpynojās vēļ vysu godu. Datu bazē teik lykts i Stefanejis Uļanovskys savuoktais latgalīšu materials.
Trešajā referatā Pjotrs Grabļuns i Jovita Nevule-Grabļune Piotr Grablunas, Jowita Niewulis-Grablunas prezeņtēja puorskotu par ekspedicejom, kruojumim i pietejumim, kuru prīkšmats ir Pūlejā runuotuos lītuvīšu izlūksnis.
Dīvamžāļ, nivīns nu pīmynātūs referatu cikom kas natyka sagataveits publiciešonai. Sanita Lazdeņa apsavēre latgalīšu volūdys vītu Latgolys regiona atteisteibā, Solvita Pošeiko atkluoja volūdys lūmu latgaliskajuos iņterneta sātys lopuos, a Ingars Pre op svara zudums analizēja myusu dīnu latgalīšu dzīšmu volūdu i raksteibu. Ar itim pietejumim skaiteituojs var īsapazeit jau tagad. Referatā Latgalīšu literatura školā: asūšais i vālamais Ilga Šuplinska apsavēre latgalīšu autoru tekstu izmontuošonu literaturys vuiceišonā školuos i rūsynova vuiceibu planu modernizaceju i papyldynuošonu.
Storp plenarsēdem konfereņcis dorbs nūtyka sekcejuos, tyka prezentāti i vairuoki stenda referati. Leluokuo daļa prīšklasejumu beja veļteita latgalīšu volūdys, latgalīšu folklorys voi Latgolys kulturys viesturis vaicuojumim datryuka pietejumu par latgalīšu literaturu.
The Largest Natural-gas Store Immobile Inwards Europe Has Launched A[
Nazcik pietnīku apsavēre latgalīšu voi latvīšu i pūļu atteiceibys: Malgožata Ostruvka Małgorzata Ostrówka īpazeistynova ar Latgolā runuotuos pūļu volūdys sovpateibom sintaksē, Agņeška Durejko Agnieszka Durejko analizēja i godūs Latvejā izdūtū pūļu presi.
Taipat kai īprīkšejuos latgalistikys konfereņcēs, itamā programā beja i referati par cytu mozūs tautu pīredzi, jūs problemom. Sevišku duovonu konfereņcis pīsadaleituojim i organizātuojim nu Latgolys atvede Anna Bryška ar muosu Vitu i vēļ divejom folklorys kūpys daleibneicom, juos savīseigajā vokorā sasalasejušūs prīcynova ar latgalīšu dzīsmem tymā skaitā vairuokom senejom tautysdzīsmem nu Stefanejis Uļanovskys kruojuma i kūpeigim daņčim.
- W2 svara zudums
- Par starptautisko līgumu un tā tulkojumu
Par itū vēļ reizi sirsneigs paļdis! To the large extent my research is based upon the relations of my grandmother Janina, the Latgalian. Her relations got confirmed by the documents that I found in Siberian archives Achinsk archive, Tomsk province archive.
Plan your remote conference with Sciendo
I also used old letters, newspaper articles, scientific researches devoted to this historical period as well as Internet sources. I explore the history of the Latgalians in Siberia basing on the destinies of two Latgalian families, the Batņas and the Eisaks, my ancestors, who came to the governorate of Tomsk from the governorate of Vitebsk.
The Eisaks came from Putany village of Landskoran parish of Lucin county: there were the head of the family Klementii Eisak with his wife Malvina and their child, his parents and three brothers one of whom came with the wife.
In my paper I also describe Siberian villages where my ancestors settled down Rudzitovka and Bukmuiža situated in Tiazhin region of the governorate of Tomsk. The Eisaks used to be ones of the first settlers of Rudzitovka village that can be proved by the memories of the Latgalians written down in the series of articles in the regional newspaper.
Finally, I try to follow the lives of my ancestors which reflect the realities of these times. They were involved in the mainstream events such as First and Second World Wars and became victims of Stalin s repressions one of them was even shot among other Latgalians the so called editor s Eisuļ case.
sliede — Tulkojumi no Angļu - rīks TechDico
Stila izvēle lielā mērā nosaka tās vai citas grupas tekstu izvēli. Tie var būt gan tautasdziesmas, gan oriģinālteksti: pašu mūziķu vai dzejnieku sacerēti.
Rules governing the operations of services or documents taking the place thereof, approved by the competent authorities of Contracting Parties and published by the carrier before coming into operation, shall specify the conditions of carriage and in particular the frequency of services, timetables, fare tables and the obligation to accept passengers for carriage, insofar as such conditions are not prescribed by any law or regulation.
Bieži vien no izraudzītā darba ir atkarīga arī svars loss tracker journal pdf rakstība. Ja tas ir jau agrāk publicēts teksts, piemēram, tautasdziesma vai kāda dzejnieka vārsmas, mūziķi izmanto un tālāk popularizē to rakstību, kādā ar šo tekstu ir iepazinušies.
Ja tie ir pašsacerēti teksti, tad izpildītāji izmēģina savas latgaliešu rakstu valodas prasmes. Tas nav vienkārši, jo, no vienas puses, pastāv svara zudums uz augstuma popularizēt latgaliešu valodu, kuras rakstības pamatus joprojām nav iespējams mācīties skolā, tā tiek apgūta pašmācības ceļā, tāpēc tekstos bieži ir izmantoti fonētiskās rakstības paņēmieni, vērojama balstīšanās uz izlokšņu izrunu.
No otras puses, jāņem vērā, ka lielākajai daļai latgaliešu mūziķu viņu nodarbošanās ir tikai hobijs, tāpēc tekstu kvalitāte ir atšķirīga. Lielā mērā darbojas princips: kā runāju, tā rakstu, vai, vēl sliktāk, kā māku, tā maunu Protams, populārāko latgaliešu grupu pārstāvji rauga sekot jaunajām pareizrakstības normām, tās iedzīvina dziesmu tekstos, tomēr ne vienmēr tas notiek konsekventi.
Tam ir vairāki iemesli, par ko šeit tad vairāk. Projekta izpildē tapušā pētījuma mērķis ir latgaliešu mūzikas kompaktdisku valodas raksturojums. Tā īstenošanai izvirzīti šādi uzdevumi: 1 apzināt un apkopot dziesmu tekstus, kas ir publicēti no līdz g. Tā kā ne visi latgaliešu dziesmu teksti ir pieejami drukātā formātā, šai pētījumā izmantota tikai daļa no latgaliešu dziesmu materiāla.
Bieža šo dziesmu klausīšanās tāpat noved pie tā, ka cilvēki ļoti ātri iegaumē vārdus un dungo līdzi, 2 dziesmu tekstu publicēšana sadārdzina diska izdošanu. Protams, lētāks ir divlapu buklets nekā 8 lapu brošūriņa, kas parasti ir nepieciešama visu tekstu publicēšanai.
Izdevējiem daudz svarīgāk bukletā šķiet ievietot fotogrāfijas ar pašiem izpildītajiem, kas garantē lielāku atpazīstamību nekā dziesmās izmantotie teksti. Daži autori, piemēram, grupa Patrioti. Rakstā tātad netiek apskatīti visi publicētie diski un tajos pieejamie teksti, bet tieši oriģinālteksti, lai arī atsevišķos diskos piemēram, Birutas Ozoliņas un grupas Laimas Muzykanti izdevumoskur iedziedātas tautasdziesmas, nereti ir grūti pateikt, cik lielā mērā teksts ir autentisks, cik pašu mūziķu transformēts, mūsdienu klausītāju uztverei pielāgots, šī nenoteiktība var atspoguļoties arī pieraksta valodā.
Trijos albumos teksti svars loss tracker journal pdf fragmentāri: grupas Borowa MC debijas albumā Trepis iz nakurīni publicēti dziesmu fragmenti, kas ir, pēc autoru domām, idejas izpratnei nozīmīgākā teksta daļa. Arī grupa Bez PVN savā bukletā diskam Pyrms Vuorda neievēro konsekvenci, jo no 15 iedziedātajām dziesmām publicēti tikai 10 teksti: 9 oriģinālteksti un tautasdziesma Tymsa, tymsa.
Savukārt, otrai tautasdziesmai Tuoli dzeivoj vārdi netiek publicēti, tāpat kā vēl 4 dziesmām, kā tekstu autori bijuši gan grupas dalībnieki, svars loss tracker journal pdf arī Kārsavas emp 180 svara zuduma izmaksas dzejniece Līga Rundāne. Pirms pievērsties analizēto tekstu tipiskākajām atkāpēm no latgaliešu literārās valodas normām sal.
Vai vecākiem ir diabēts?
Analizēti tikai drukātie teksti grupas reizēm ir iedziedājušas no iespiestā teksta atšķirīgas vārdformas, par ko varētu tapt atsevišķs pētījums. Skatīto tekstu pieraksts pamatā atspoguļo autoru dzimtās izloksnes pazīmes. Līdz ar to var svars loss tracker journal pdf, cik dziļa, seniskāku leksiku arī svars loss tracker journal pdf un morfoloģiskās īpatnības saglabājoša ir izloksne, vai, tieši pretēji, cik lielā mērā kāda areāla leksika ir pakļauta lejaslatviešu vai krievu valodas ietekmei.
Pētījumā tiek aplūkots: 1 valodas leksiskais līmenis un 2 dziesmu tekstu atbilsme pastāvošajām ortogrāfijas normām. Leksiskajā līmenī var pamanīt: 1 fonētiskos pārcēlumus no latviešu valodas, kas netieši veicina tā sauktās trešās izloksnes veidošanos, 2 slenga izmantošanu, nevēlamu aizguvumu galvenokārt no krievu, tagad arī no angļu valodas lietojumu, 3 internacionālismu ieviešanu latgaliešu valodā mūsdienu reāliju apzīmēšanai, 4 liekvārdību, kas izpaužas palīgvārdu blīvējumos dažkārt to attaisno ritma prasības, tomēr vēl biežāk tā ir autora neprofesionalitāte vai elementārs valodas izteiksmes līdzekļu trūkums.
Dziesmu tekstu tipiska parādība ir leksikas pārlikšana no lejaslatviešu valodas.
Un tas ir likumsakarīgi, jo tā ir mūziķu skolas, darba valoda, šai valodā attīstības procesi notiek straujāk, tie arī nav bijuši varmācīgi pārtraukti. Tā kā visgarākie iedziedāto dziesmu teksti ir grupai Borowa MC, tajos arī visbiežāk sastopams šāds pārkārtots izteiksmes veids. Piemēram, dziesma Piedeigī vuordi : Dzeivis tylts pusī ī bryuk, Zam kuojom tovom l e j ā Apkuort kluss bezgaleigums Borowa MC1 1.
Plan With Me - Weight Loss Tracker / Couch to 5k 💜 Oops a Daisy UK
Apstākļa vārds lejā šai gadījumā visvairāk kalpo nepieciešamajam ritmam, taču katrs no izceltajiem vārdiem varētu būt aizstāts ar pašu latgaliešu leksēmu, un attiecīgi: sakreit Reķēna 16sasaguožās Reķē- 1 Iekavās dots grupas nosaukums, tad albuma izdošanas gads un dziesmas kārtas numurs kompaktdiskā. Arī citās grupas Borowa MC dziesmās šādi tiešie pārlikumi lietoti bieži: Vārdšķira Latgaliskā forma Latviskā forma Darbības vārdi Lietvārdi Apstākļa vārdi vai to funkcijā lietoti vārdu savienojumi Vietniekvārdi Latgaliešu valodas vārdnīcu sk.
- Vērpšana un tauku zudums
- Debesīm nav lutekļu PDF - nutrtorsopatfinus2
Grupas Dabasu Durovys tekstos šādu no latviešu literārās valodas pārņemtu leksēmu ir krietni mazāk. Kārsavas puses leksikā vispār ir labāk saglabājies latgaliskās leksikas slānis, to apliecina arī grupas Bez PVN teksti Gusāns Runājot par pārcēlumiem, ir jāņem vērā, ka paaudžu saikne valodas pēctecībā kļūst aizvien vairāk nosacīta: pilsētvidē reti kura ģimene latgaliešu valodu patur par savstarpējas saziņas līdzekli.


text:
Patrimps
Patrimps (lītaunīku: Patrimpas) — jiurys, zemis, graudu i augļeibys dīvs pryušu mitologejā. Vīns nu trim golvonajim dīvim pryušu mitologejā kūpā ar Pekkoļu i Pārkiuņi.[1] Videvuta korūgā tys attāluots kai jaunīts ar graudu vainogu golvā. 16 godu simteņa vāsturnīks Simons Grjunovs raksteja, ka čyuskys beja Patrimpa pakļauteibā i cylvāki tuos pīliudze i deve tom pīnu. 19 godu simteņa lītaunīku vāsturnīks Simons Dukants apraksteja Patrimpu, kai povosora, laimis, pourpiļņeibys, graudu i ļellūpu dīvu.
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]


text:
Pyrmū reizi puosoku luga „Spreideits” nu skotuves izskanēs latgaliski! Izruode bys loba gon tīm, kas ikdīnā runoj latgaliski, gon ītū latvīšu volūdys paveidu vīn dzierdējušīm – Spreideiša laimes mekliejumi tok vyspuorzynomi kai mozīm, tai pīaugušīm, bet jaunu skaniejumu skotuves nūtykumim pīškiers latgalīšim rakstureigīs sirds syltums i dzeivesprīca.
Nikur nav tik labi kai sovā sātā. Tūmār Spreideišam juoiztur vairuoki puorbaudiejumi, lai saprostu muoju syltuma vierteibu. Bāgdams nu apniceigīm dorbu pīnuokumim i borguos pamuotes ruojīnim, Spreideits dūdās pasauļī meklēt savu Laimes zemi. Ceļā jis sateik Meža muoti i Vieja muoti, spākojās ai miļzi Lutausi i nagodnū Seikstuļi i pīveic pošu Nalobū. Daudz kū pīredziejis, Spreideits saprūt, ka sirdi nasylda ni apsūleituo bogoteiba, ni īspēja tikt par znūtu pošam Kieneņam – eista laime ir vīn dzymtajuos muojuos kūpā ai tyvinīkim.


text:
7. A. 900. V. Visocka no 52 g. vecas A. Visockas Ozolmuižas pag. Latvju kultūras kr.
Vīnam boguotam kēniņam beja ļūti skaista meita. Viņa navarēja izīt pi veira, tuodēļ, ka kotru veirīti izsmēja. Vīnam gars daguns, ūtram eiss, cyts par daudz lels, cyts otkon mozs vai zams.
Vīnu reizi kēniņš pīprasīja daudz vīsu. Boguotus kēniņu dālus sastuodīja rindā un lyka sovai meitai īt caur rindu un lasīt sev nuokūšū veiru. Kēniņa meita apskatīja vysus, pasmējās un teicja, ka naasūt nivīņa dēļ juos, jo vīns asūt ļūti rasns, ūtrais tīvs. Golā tāvs pajēmja jū aiz rūkas un pīvedja pi vyssmukuokuo kēniņa dāla, bet meitai ari tys napatyka.
"Byutu nikas, bet vādars par daudz lels," teicja kēniņa meita. Visi suoka smītīs un nūsaucja kēniņa dālu par "Lelu vādaru".
Tāvs meitai teicja: "Jo tu navari nu tik daudz kēņeņu dālim izlasīt sev veiru, tad es tevi atdūšu pyrmam, kurs atīs ubogūs!"
Tāvs dusmīgs aizguoja sovā ustobā. Vysi vīsi aizbraucja, bet kēniņa meita ilgi vēl smējās.
Tai puorguoja dīzgon lels laiks. Vīnu vokoru atīt vacs, vacs un smirdīgs ubogs un, stuovādams pi kēniņa lūga, suoka dzīduot. Kēniņš beja vys dusmīgs uz sovu meitu. Izguoja jīs uorā, īvēdja ubogu īškā un teicja sovai meitai: "Jo tu tūreiz maņ kaunu padarēji, tagad es tev tū darīšu. Šis ubogs byus tovs veirs un tev vajaga tyuleņ īt ar jū uz vīņa sātu!"
Kēniņa meita beja ar mīru, jo kaut vacs ubogs, bet jai patyka. Tai jī obi aizguoja sovu ceļu. Pa ceļam jī pīguoja pi ļūti skaistu pļovu. Kēniņa meita suoka vaicuot nu sova veira, kam pīdar šituos skaistuos pļovas. Veirs pastuostīja jai, ka pļovas pīdar vīnam kēniņa dālam, kuŗu vysi saucja par Lelu vādaru. Žēl beja kēniņa meitai, ka napajēmja sev juo par veiru, bet nikuo nasacīja ubogam un tai jī guoja tuoļuok. Īt, īt un pīguoja pi skaistu lelu mežu. Kēniņa meita otkon vaicuoja: "Pasoki, kam pīdar šī smukī meži?"
"Tam pošam kēniņa dālam, Lelam vādaram!" atbildēja veirs.
Kēniņa meita drusku nūrauduoja, bet nikuo nasacēja un guoja tuoļuok. Verās: stuov lela piļs. Vīņa vēl vaicoj: "Kam pīdar šei piļs?"
"Šei piļs pīdar tam, kam beja šuos skaistuos pļovas un lelī meži." atbildēja veirs.
Tad ķēniņa meitai tik palyka žāl, ka naizguoja pi tuo kēniņa dāla, kuru paša nūsaucja par Lelu vādaru, jo vyss šis skaistums byutu pīdarējis viņai. Rauduoja kēniņa meita tik stypri, ka ubogs saprata, bet nikuo napasacēja. Tai jī guoja tuoļuok Beidzuot pīguoja pi vacas mozas ustabiņas un ubogs soka: "Šitei ir myusu muoja, kur mums byus jādzeivoj!"
Meita nikuo napasacīja un suoka dzeivuot ar ubogu un struoduot vysu nateiru dorbu.
Par nagaru laiku smukajā piļī beja sataisītas kuozas un uboga sīvu nu piļs lyudzja īt par kolpyuni. Kēniņa meita nikuo napasacīja sovam veiram un aizguoja piļī. Bet tur jū pījēmja kai leigaviņu, jo tys vacais ubogs beja tys pats kēniņa dāls, kuŗu jei nūsaucja par Lelū vādaru. Jis pasasmēja un teicja: "Tūmār, es tevi izmuocīju labi, un tu esi muna!"
Lelā prīca beja kēniņa meitai. Tyuleņ nūdoncuoja jī sovas kuozas un suoka vīns ūtru tik mīļuot un laimīgi dzeivuot.


text:
Latgalīšu literaturys raidīroksts “Puslopys” ir myusdīnu latgalīšu literaturys puslopu puorškūrsteišona – apsarunuošona ar autorim par raksteišonu, volūdu, kasdīnu i dzeivi kai taidu. “Puslopys” aicynoj īsaklauseit ari latgaliski pīraksteitūs dorbūs voi tūs fragmentūs pošu autoru skaitejumūs, taipat kotrā sasatikšonys reizē tūp vīna jaunys dzīsmis skice ar satyktuo autora tekstu.
Itūreiz raidīrokstā “Puslopys” Ivars Magazeinis / Juoņs Ryučāns.
Ivars Magazeinis ir latgalīšu dzejnīks, publicists, tulkuotuojs i ari gids. Sovus literarūs dorbus publiciejs ar pseidonimu Juoņs Ryučāns, vys tik pat atzeist, ka ar vuordu Juoņs jū saista ari daudzi kas vaira, tai kai tys ir ari juo kristeitais vuords.
Dzims Ivars Rēzeknis nūvodā, bet niu dzeivoj i par sovu sātu sauc Daugovpili. Juo dorba myužs ir vysā raibs, jis struoduojs vysvysaidus dorbus dažaiduos jūmuos – nu laikroksta „Diena”, Vangažu dzeļžabetona ryupneicys, da vuocu volūdys školuotuoja i eksperta Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā. Niu Ivars struodoj tīsā.
Kai autoru Juoni Ryučānu literaturys cīneituoji pazeist jau nu deveņdesmitūs godu, kod jis pīsavērse dzejai i atdzejuošonai latgalīšu volūdā. Ryučāns teik uzskateits par vīnu nu latgalīšu postmodernuos dzejis golvonūs autoru. „Maņ tys beja tai, ka vajag metaforuos i ka latgaliski var izasaceit metaforuos. Bet na kai pošmierkis. I pļus, raugūt tūs vuordus, kas maņ apleik beja dzierdāti, tod piec tam maņ lela autoritatie ir ari profesore Leikuma. Paskaitūt jū, kū mes asam pagaisynuojuši i ka mes eistyn nazkod leksikā i puorejā, palosūt Nikodema Rancāna „Kristopa Brema ceļuojums pa Latgolu”, kod tei volūda vēļ nav samuoksluota, nu maņ tys ruodejuos, ka jū var salikt tādā modernā redzīnī. I kūpā ar tim vysim vuordim, kurus nu jauna var rozcyluot. Tys ir tys muns postmodernismys.”
Sevi gon jis sauc par konservatoru ituo vuorda lobuokajā nūzeimē. Nu 2006. goda jis ir ari Latvejis Rakstnīku savīneibys bīdrys. Ryučāna dzeja publicāta dzejis kūpkruojumūs i laikrokstūs. Bet jis ir izdevs ari divejis sovus dzejis kruojumus – „Sekšalteņu nūstuošonys” (2001) i „Nūstuošonys apleik tehnogodam” (2005). Taipoš Juoņa Ryučāna Dreizuos ailenis īskaņotas ari Naba music Dzejis diskā „INFLATIO POESIS” (2008).
Ivars nav daudzraksteituojs i ari niu literaturā nav cīši aktivs.
„Tys, ar kū suocēs Ryučāns deveņdesmitajūs godūs, tys kai jis mieginuoja piļneigi kai muzykants bez notu raudzeit pasceit, kū jis izjiut, pi tam gribiešona tū pasceit beja latgaliski. Te ari atseviška tema par kū tai. Normali cylvāki tai nadareja tymā laikā. Tod tys vyss var saceit ir lobs taids atspīdums nu tūs laiku.”
Vys tik, kai jis pats atzeist, ka kaids pakužynuos, Ivara voi Juoņa rodūšais gors var ari pasamūst. Šūbreid gon vaira interese ir par tulkošonys dorbu, kas ir ari juo oficialais darbs. „Tagadeņ vīnkuorši Ryučānam ruodīs, ka tai kai jis najādz pīsalāguot apstuoklim, lobuok itūšaļt paklusēt, jo tuos emocejis, kai es tūlaik tū dareju, nu tys dūtā šāļtī nav mūdē, pa munam. Koč ari maņ prīca, ka jaunī tū dora.”
2016. godā kūpā ar Sandru Ūdri Juoņs Ryučāns sarakstejs latgalīšu atmūdys darbinīkam Fraņčam Kempam veļteitū romanu „Aizlauztais spaits”, par kū autori sajiemuši latgalīšu kulturys goda bolvu „Boņuks”.
Ar latgalīšu literaturys autorim sasarunoj muzikis, viesturnīks Arņs Slobožanins i projektu vadeituoja, latgalīšu volūdys popularizātuoja Edeite Husare.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.