text:
“Kolnasāta” 20. julī
“Kolnasātā” itūnedeļ izskaņ ūtruo daļa sarunai ar Līgu Kondrāti. Jei ir Ludzys nūvoda Turisma i informacejis centra vadeituoja i Latgolys turisma asociacejis „Ezerzeme” vaļdis prīšksādātuoja.
Sižetā nu Latgolys stuosts par Cirīša azara vylynuojumu Aglyunys nūvodā. Paguojšnedeļ Aglyunā, glaznainuo Cirīša azara krostūs, nūtics vierīneigs sporta i atpyutys pasuokums saimem “Cirīša azara vylynojums”. Tymā nūtyka sporta sacenseibys kai lelajim, tai vysu vacumu bārnim. Pasuokuma dalinīki īpazyna zvejnīku tradicejis, informativi izgleitojūšū dobys stygu, kai ari zorbingu azarā “Atbreivoj sovu īkšejuo kāmi”. Nūslāgumā vysi prīcojuos i doncuoja zaļumbalā. Ari Guna Zvīdre pabeja pi Cirīša azara i ir gotova par tū pastuosteit ari jums.
Vuordineicā Valentins Lukaševičs pastuosteis par Eliaša dīnu, kurū itū sastdiņ atzeimuoja piec vacuo kalendera. Izaruod, ka tei ir svynoma dīna i senejī latgalīši taidu cīši labi zynuojuši. Kas ir Eliašs i kas ir juo dīna? Tū pastuosteis Vaļuks.
Zinis eisumā
Vysu vosoru, leidz 1. septembram, Latvejis Televizejis pyrmajā kanalā ruoda raidejumu cyklu „Cytaidi latviskais”, kas stuosta par Latgolu i latgalīšu kulturu. Kūpā byus 10 raidejumi. Raidejuma „Cytaidi latviskais” nūsaukums īt nu „Kolnasātys” klauseituojim zynamuo dzejnīka Valentina Lukaševiča dzejūļa. Raidejuma pamatdūmu izsoka vuordi: „latgalīši – jī ir tī poši latvīši, tikai cytaidi”.
Vosorā nav mīra latgalīšu grupai „Borowa MC”, kas klauseituoju viertiejumam julī nūdavuse dzīsmi „Rūtoj”, kurā tautyskī motivi atsakluoj myusdīneigā apdarē. Grupa atzeist, ka ar jaunū dzīsmi grib atsagrīzt pi sakņu – pi latgalīšu folklorys. Ideja par tautys dzīsmis „Rūtoj” apdari dzymuse grupys solistei Guntrai Kuzminai. Itymā vosorā grupa pīsadola ari dažaidūs piļsātu svātkūs i planavoj jauna albuma īraksteišonu.
Jau nu atkluošonys breiža turisti izruoda lelu interesi par Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centru i Austrumeiropā unikalū īspieju īpasazeit ar muokslinīka, abstraktuo ekspresionisma pamatlicieja Marka Rotko originaldorbim. Statistika ruoda, ka nu atkluošonys breiža gostūs bejušys vaira kai 22 tyukstūšys ļaužu, pyrmuos div tyukstūšys – jau pyrmajā dorba nedeļā. Apmaklātuoju vydā ir turisti kai nu pošu vaļsts, tai ari nu uorzemu – na viņ nu Eiropys, bet ari ASV, Kanadys i Australejis.
Daugovpilī, Saulis školā, ir sataiseita programa, kas pīduovoj div godu laikā apgiut pamatprasmis dorbam iz skotuvis. Tei nav bakalaura izgleiteiba, tok interesentim nu Latgolys ļaus apgiut aktīra profeseju i palikt struoduot Daugovpiļs teatrī. Taidā veidā pastuov cereiba īgiut papyldynuoju teatra trupai. Īstuojpuorbaudejumi īsasuoks augustā, gaideiti pretendenti nu 18 leidz 40 godim ar videjū izgleiteibu. Daugovpiļs teatris jau godim struodoj bez profesionaluo papyldynuojuma i juo trupa ir sarukuse leidz 16 aktīrim, kas naļaun veiduot daudzveideigu repertuaru i par daudz nūslūgoj asūšūs aktīrus.
Vēļ tikai julī apsaverama cyta izstuode – Latgolys regiona laikmeteiguos muokslys ekspoziceju „Untitledno2013” Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā, vaira nakai 60 muokslinīku dorbi.
27. julī 20 stuņdēs Preiļu piļsātys estradē nūtiks kasgadejuo Latgolys Šlagermuzykantu paruode, kurā apmaklātuojus prīcynuos pazeistamys i īcīneitys Latgolys grupys i izpiļdeituoji: „Drycānu dominante”, „Zenīts”, grupa „Ginc un es”, dueti Inga i Normunds, kai ari Kristīne i Alvis. Koncertā pīsadaleis Latvejis skaneiguokuo saime – ituo goda televizejis šova „Dzīdūšuos saimis” uzvarātuoji – Tihovsku saime nu Ludzys. Pasuokuma nūslāgumā ļusteigs nakts bals ar grupu „Bruģis”.
Latgolys Kulturviesturis muzejā Rēzeknē leidz 28. juļam izstuodē „Saulgrīži” apsaveramys muosklinīka Bronislava Pavlovska gleznys eļlis tehnikā i keramika Viktora Pankovska graciozī svečturi i vāzis.
Tim, kas nav bejuši Latgolys viestnīceibys „Gors” atkluošonā i redziejuši uzvadumu „Kieneņmeita. Latgolys puorsoka”, ir īspieja itū latgaliskūs daņču i dzīšmu spēli baudeit Storptautyskuo Baltejis jiurys regiona vaļstu eiskinu festivala „Open Place” laikā 31. julī. Uzvadumā pīsadola ap symts cylvāku, juo laikā paruodūt sovpateigū, dažaidu naceju ītekmātū Latgolys folklorys boguoteibu, ituos pusis muzykantu, doncuotuoju i spālātuoju prasmis. Storptautyskais Baltejis jiurys regiona vaļstu eisūs kinu festivals „Open Place” Rēzeknē nūtiks nu 31. juļa leidz 4. augustam Latgolys viestnīceibys „Gors”. Juo moto ir – dzeive kai kina. Festivals pīduovoj ari aktīra Ivara Kaļneņa jubilejis vokoru, Pleskovys simfonsikuo orkestra koncerts, 10. Storptautyskuo akardeonistu festivala nūslāguma koncerts.
Raidejuma komanda: Aigars Runčis, Daira Kokoreviča i Ilze Sperga.
Ka raidejums nasuoc skanēt automatiski, tod klausīs ITE.


c: text/html

text:
“Cytaidi latviskais” gostūs pi Džeinys i Jura Gavaru
Jauka, simpatiska, sirsneiga saime – tai par Gavarim soka tī, kurī zyna Džeinu i Juri. Kūpeigys vierteibys, kūpeigs dzeivis redziejums, ūtra podturiešona, bārni i mīlesteiba – tys jūs vīnoj, veidoj jūs tagadni i nuokūtni.
Džeina ar Juri īsapazyna attaiseitūs durovu dīnā Latvejis Nacionaluos aizsardzeibys akademejā. Tei beja mīlesteiba nu pyrmuo ocu skatīņa, eistyn kai puosokā. Jura i Džeinys dzeivē puosokom patīsai ir nūzeimeiga lūma. Jī tuos sadūmoj, stuosta sovim bārnim, gatavej dekoracejis i lelis, izruoda ari leluokai publikai.
Džeina i Jurs ir dzeivuojuši i struoduojuši Reigā, baudejuši gostu struodnīku dzeivis plusus i minusus Lelbritanejā, bet nu jau pīcus godus saimnīkoj Jura dzeda sātā Upmolys pogostā, kū ir veiduojuši nu jauna. Dzeive saskaņā ar dobu ir vīns nu Gavaru saimis pamatpryncypu. Džeina ir multimuokslineica – roksta dzeju, dzīd, gleznoj i nuokūtnē planavoj nūsadorbuot ar tielnīceibu.
Jurs ļaun Džeinai “lidot”, nu pats uzajiems saimnīciskuos klopotys, taisa skaistys skalinis, gryb īsavuiceit myurēt cepļus. Obeji ir Preiļu Breivuos školys pedagogi.

robotstxt: allowed

filter: keep


text: Pyrmū reizi Latgalīšu kulturys goda bolvā “Boņuks“ par īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā tiks gūdynuots kaids nu trymdys latgalīšu – tys byus Vuocejā dzeivojūšais dzejnīks, publicits i redaktors, filozofs, prozaikis, literaturkritikis, pedagogs, muokslys zynuotnīks i sabīdryskais darbinīks Aļberts Spuogis. A. Spuogis dzims tuolaika Daugovpiļs apriņča Vuorkovys pogosta Bratišku sādžā 1924. goda 9. oktobrī i pošu reizi ir vacuokais latgalīts Vuocejā. Piec Vuorkovys pamatškolys pabeigšonys Aļberts planavuoja vuiceitīs tuoļuok Daugovpiļs gimnazejā, nu itūs planus izjauce Ūtrais pasauļa kars ar tāva represiešonu, poša īsaukšonu legionā, īvaiņuošonu, byušonu karagiustā i palikšonu Vuocejā. Nu, nasaverūt iz taidim dzeivis celim, Aļberts izmontuoja kotru īspieju vuiceitīs i studēt, specializejūtīs filozofejā, vuocu literaturā, žurnalistikā, viesturē i katuoļu teologejā. Aļberts kai školuotuojs Minsteris Latvīšu gimanzejā izaudzynuojs ari taidus Latvejā zynomus latgalīšu kulturys darbinīkus kai Valdi Labinski i Daini Mjartānu. Par školuotuoju A. Spuogis struoduoja leidz pat 1996. godam. Nu 1985. goda Spuogis kuortuoja Andryva Jurdža fondu i Latgaļu izdevnīceibys lītys, sataiseja latgalīšu literaturys, kulturys materialu kruotivi “Latgaļu sāta” Minsterē. Trimdys latgalīšu (latgaļu) izdavumus syuteja iz bibliotekom, školom i augstškolom Latgolā, atbaļstejs latgalīšu gruomotu izdūšonu. Paraleli školys dorbam daudzi i regulari rakstejs dzeju (izdūtys četrys dzejūļu gruomotys), publicistiskys i literaturkritikys apceris i recenzejis, dorbuojīs radejis raidejumu redakcejā. Struoduojs kūpā ar Mikeli Bukšu, Vladislavu Luoci i cytim trymdys aktivistim. A. Spuogis 1998. godā apbolvuots ar IV škirys Treju Zvaigžņu ordeni.


text:
Kulturys īsacejumi nedeļai: “Cylvāka bārns” i “Borowa Mc”, Rogovka, “Kamudze”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Itūnedeļ kulturys īsacejumi ir pasavierīņs iz latgalīšu radeitū nu suona. Volūdnīks Pīters Greblūns (Piotr Grablunas) nu Adama Mickeviča universitatis Poznaņā, Pūlejā, storptautyskuo projekta “Coling” aktivitatēs ūtru godu gastej Latgolā i ir īpaziņs myusu zemi gona labi.
Latgalīšu klasika: filma “Cylvāka bārns” i grupys “Borowa Mc” muzyka
“Ituos ir tuos atslāga lītys, kū es grybātu paruodeit, stuostūt par Latgolu cytim svešinīkim. Filma “Cylvāka bārns” ir latgaliski, a nu vacuos latgalīšu muzykys maņ pateik taišni “Borowa Mc”,” soka Pīters.
Dasaceisim, ka grupys “Borowa Mc” izpiļdeituo dzīsme “Vysskaistuokajai meitinei” ar popularuos latgalīšu dzīsmis motivu palyka par absolutu Latvejis muzykys hitu, pajamūt viersu aptaujā “Muzikālā Banka” i dabojūt nagaideiti lobus rezultatus ari cytūs topūs i bolvuos, dzīsme ari sajāmuse “Boņuks 2011” kai radejis hits.
Rogovka
Soka, ka Rēzekne ir Latgolys sirds, ir Latgolā daudz īviereibys cīneigu vītu. A Rogovka maņ īkrytuse sirdī, pārņ te beju ari Andryvam Jūrdžam veļteitā pasuokumā. Rogovkīšim svareiga jūs Rogovka, jī par jū daudz stuosteja – par viesturi i cylvākim, kas te dzeivuojuši. Maņ cīš patyka jūs škola. Rogovka ir vasals fenomens. Kai rogovkīši īsastuoj par sovu vītu i sovim cylvākim, ir tuo vārts pasavuiceit cytim.
Filmā “Cylvāka bārns” skaņ “Troks voi nu Rogovkys”. Tū teicīni “Troks voi nu Rogovkys” zyna vysā Latvejā, es ari zynu.
Dzīsme “Kamudze” nu “Rikšu” albuma “Trīp!”
Maņ pateik ari “Rikšu” muzyka. Īintrigēja mani dzīsme “Kamudze”. Izameklieju pa vysom vuordineicom ituo vuorda skaidruojuma i nikur nikuo naatrodu. Tod maņ pasaceja, ka Latgolys dzīsmēs sastūpamī refreni ir cīš sovpateigi i atškireigi, tī vuodi var nanūzeimuot piļneigi nikuo. Še tev!


text:
Vaļsts volūdys centrs aicynoj dorbā latgalīšu rokstu volūdys specialistu
Sagataveja: portals lakuga.lv
Tīslītu ministreja izsludynuojuse atkluotu konkursu iz Vaļsts volūdys centra Terminologejis i tīsteibu aktu tulkuošonys departamenta lingvista omotu, kuram pīsateikt aicynoj latgalīšu rokstu volūdys zynuotuoju, viestej informaceja Latvejis Republikys oficialajā izdavumā “Latvijas Vēstnesis”.
Jaunuo specialista dorba aizdavumi byus saisteiti ar latgalīšu rokstu volūdys konsultaceju dūšonu, Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejis dorba organiziešonu, kai ari vajadzēs izstruoduot metodiskus materialus par latgalīšu rokstu volūdys lītuošonu i tuos kvalitatis nūdrūsynuošonu. Pi praseibu pretendentim nūruodeita izgleiteiba filologejā, dorba pīredze ar lingvistiku, teicamys latgalīšu rokstu volūdys zynuošonys.
Lingvista, kurs specializātūs latgalīšu rokstu volūdā, poziceja ir Tīslītu ministrejis iniciativa i, kai skaidroj Vaļsts volūdys centra Terminologejis i tīseibu aktu tulkuošonys departamenta vadeituojs Arturs Krastiņš, tod ideja par specialista pīsaisteišonu latgalīšu rokstu volūdys normu atteisteišonai i izstruodei roduos, vārojūt latgalīšu rokstu volūdys situaceju i viertejūt veidus, kai styprynuot latgalīšu pīdereibys sajiutu Latgolai i reizē veicynuot latgalīšu rokstu volūdys atteisteibu. “Ideja par itaida specialista pīsaisteišonu roduos jau pyrma puora godu, bet lingvistu i volūdys politikys veiduotuoju vydā tei jo eipaši tyka aktuala pārnejā godā leidza ar jaunūs vaļsts volūdys politikys pamatpastatejumu izstuodis aizsuokšonu. Latgalīšu rokstu volūda ir byutiska latgalīšu identitatis apzinis daļa i naatjemama Latvejis kulturys vierteiba, deļtuo tuos styprynuošonai i atteisteišonai Latvejā paradzāti vairuoki pasuokumi dažaidūs volūdys politikys vierzīņūs i tī ir apraksteiti “Valsts valodas politikas pamatnostādnēs 2021.–2027. gadam”. Rokstu volūdys normu izstruode ir vīna nu latgalīšu kulturvidis kūpšonys i ilgtspiejis pastuoviešonys styurakmiņu, i tai reizē paleidz eistynuot ari puorejūs pamatpastatejumu pasuokumus, kas saisteiti ar latgalīšu rokstu volūdu i vaļsts volūdys politiku Latvejā kūpumā,” tai Krastiņš.
Taipat Krastiņš portalam lakuga.lv pastuosteja, ka Vaļsts volūdys centrys vaicuojums par latgalīšu rokstu volūdu sajem periodiski, bet, saleidzynojūt ar puorejūs vaicuojumu daudzumu, par latgaliskū raksteibu taidu ir rešuok. Jaunais specialists konsuļtēs īdzeivuotuojus pareizys latgalīšu rokstu volūdys lītuošonys vaicuojumūs i sagataveis atbiļdis iz īsnāgumim. Vaļsts volūdys centrā pošu reizi dorbojās Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu rokstu volūdys apakškomiseja Latvejis Universitatis profesoris Annys Vulānis vadeibā, kas ir breivpruoteigs dorbs i komiseja da ituo saguoja, kod ir rysynomi kaidi aktuali vaicuojumi. “Lingvists dūs ari papyldu tehniskū i organizatoriskū atbolstu i popularizēs apakškomisejis lāmumus, publicejūt tūs Vaļsts volūdys centra škārsteiklā vītnē speciali latgalīšu rokstu volūdai veļteitā sadaļā, kai ari viesteis par tū plašsazinis leidzeklim,” stuosta Krastiņš.
Vaļsts volūdys centrā itys byus jauns omots, i dorbs ir iz nanūteiktu laiku. Olga par dorbu atbylstūši kandidata kategorejai teik sūleita nu 835 da 1190 eiro mienesī (bruto). Pīsateikt lingvista omotam var da 26. maja.
Vysa informaceja par omota konkursu ITE.


text:
Aicynoj dasasaceit Latgolys folklorys školai
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Daugovpiļs Latvīšu kulturys centrs sadarbeibā ar folklorys kūpu “Svātra” reikoj Latgolys folklorys školu. Suocūt ar 5. Septembri, interesenti varēs dasadaleit vairuokuos darbneicuos i meistarklasēs.
Folklorys školys dalinīkus sagaida vairuokys nūdarbeibys tradicionaluos kulturys izzynuošonai, vysaidys meistarklasis i paraugdemonstriejumi gon tradicionalū muzykys instrumentu, pīmāram, bubyna i kūklis, spēlē, tautys dejuos i rūtaļuos, gon ari tradicionalajā dzīduošonā. Meistarklasis pasnēgs gon pietnīki, gon etnomuzikologi, gon ari pedagogi.
Iz instrumentu spēlis nūdarbeibom dalinīkim byus juoīt ar sovim muzykys instrumentim. Ka sova instrumenta nav, dalinīks varēs vāruot meistarklasi nu molys.
Folklorys školā vītu skaits ir īrūbežuots. Dasasaceišona obligata pa telefonu 29118992.
2020. gods folklorys školys pylnū nūdarbeibu programu var skaiteit ITE.


text:
Izdūti “Latgalistikys kongresu materiali V”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Jaunuokais “Latgalistikys kongresu materialu” laidīņs ir veļteits Mikeļa Bukša (1912–1977) symtgadei 2012. godā i apkūpoj piec 5. storptautyskuos latgalistikys konferencis “Mikeļa Bukša montuojums” referatu topušūs rokstus.
Rokstu kruojuma apjūmeiguokuo i vierteiguokuo daļa ir Lidejis Leikumys i Aldonys Volkovys sastateitais M. Bukša bibliografiskais ruodeituojs, kū veidoj 1125 vīneibys ar poša M. Bukša gruomotom i rokstim, 636 vīneibys ar publikacejom par jū. Itū bibliografeju sastateit izaruodejs navīnkuorši, golvonom kuortom deļ juos nūtykuse vysa kruojuma kaviešonuos.
M. Bukšs ir dzims 1912. goda 1. junī Škilbānu pogosta Plešovā. 1938. godā beidzs Latvejis Universitatis Filologejis i filozofejis fakultatis klasiskuos filologejis nūdaļu ar filologejis magistra grādu. Latgalīšu volūdys i kulturys viesturis pieteišonu suocs jau studenta godūs, izdevs kulturviesturysku apceriejumu par Nikodemu Rancānu (1939). Dorbuojīs LU Latgalīšu studentu bīdreibā “Dzimtene”. Vuicejs latvīšu, latiņu i greku volūdu Aglyunys, Daugovpiļs i Rēzeknis gimnazejā, bejs Rēzeknis gimnazejis direktors. 1944. g. ar saimi emigriejs iz Zvīdreju, struoduojs Vermlandis muzejā, Vaļsts Statistikys puorvaļdē, Karaliskuos ceļu i iudiņa byuvu puorvaļdis bibliotekā i arhivā. Pošaizlīdzeigi nūsadevs Latgolys etniskuos i kulturys viesturis, latgalīšu volūdys i literaturys studejom. Aktivi īsasaistejs trymdys organizaceju – Zvīdrejis latvīšu katuoļu bīdreibys, Andryva Jūrdža fonda, Latgolys Pietnīceibys instituta, “Latgaļu izdevnīceibys“ – dybynuošonā i dorbā, bejs naskaitomu ideju iniciators i dziniejs iz prīšku. Paglobuots Stokholmys Hāgys kopūs katuoļu nūdaļā.
Kruojumā skaitomi ari interesanti pietejumi latgalistikā, jūs autori ir pazeistami pietnīki ar vuordu. Folklorys pietneica Rēzeknis Tehnologeju akademejis asociātuo profesore Angelika Juško-Štekele pīsavārsuse duraceņa tālam latgalīšu folklorā i literaturā, sovutīs arheologs i viesturnīks Latvejis Kulturys akademejis profesors Jurs Urtāns – vuortu (durovu) motivam Latgolys piļskolnu folklorā. Reigys Augstuokuo religejis zynuotņu instituta asociātuo profesore Skaidreite Kalvāne analizej Bukša pīzynumus par vacajim goreiga satura latgalīšu tekstim, literaturzynuotneica Ilona Salceviča – publikacejis piec Mikeļa Bukša kapitaldorba “Latgaļu literaturas vēsture“ (1957) izīšonys, a LU profesore Ieva Kalniņa – latgalīšu dzejnīka, školuotuoja, sabīdryskuo darbinīka Aļberta Spuoģa dzejis tekstus.
Geografe Otileja Kovalevska, pietejdama vacūs kartografiskūs olūtus, izdarejuse breineigu atkluojumu: viesturnīks Boleslavs Brežgo kai Osyuna voitistis 1695. g. inventara materialus publiciejs zinis par Osinu, kas atsarūn natuoli nu Sebeža Krīvejā. RTA profesore Sanita Lazdeņa rokstā “Skoluot pa vysu dzerauni… Vai latgalietis ir pļāpa? (pļāpāšana un tās semantiskā realizācija latgaliski rakstītajos tekstos)” atteista pījāmumu par latgalīti kai lelu pļuopu. Aleksejs Andronovs apsaver latgalīšu literaruos volūdys meikstūs baļseigūs leidzskaņu fonologiskuo patstuoveiguma problemu. Filologe Sandra Ūdre īpazeistynoj ar t. s. vaicuojuma formulom 20. i 21. g. s. 1. pusis latgalīšu sadzeivis luguos.


text:
Prezentēs gruomotu par Ūzulaini “Ozolzīles zīmē”
Intervejis autore: Sintija Augustova, portals lakuga.lv
Itū sastdiņ, 7. augustā, Rēzeknis nūvoda Ūzulainis pogosta svātkūs prezentēs gruomotu, kas veļteita i suokta veiduot pogosta 80 godu jubilejai – “Ozolzīles zīmē”. Par emocejom puora dīnys pyrma gruomotys publiskys attaiseišonys apsavaicuojom Ūzulainis pogosta puorvaļdis vadeituojam i idejis autoram Edgaram Blinovam.
Kaidys sajiutys breidī, kod tiuleiņ, tiuleiņ tiks tautā palaista gruomota par Ūzulaini?
Sajiutys ir cīši īspaideigys i grandiozys, deļtam ka tys ir muns pyrmais gora dorbs sadarbeibā ar Sandru Ūdri, prīca, ka mums itys ir izadevs. Gruomota nu tipografejis atīs 5. augustā, kas reizē ir ari muna dzimšonys dīna, rikteiga duovona saīs. Sapyns par taidu gruomotu maņ jau ir seņ – pyrma stuojūs omotā par Ūzulainis pogosta vadeituoju – nu 2013. goda. Pakuopeniski itys sapyns ir puortaps realitatē.
Studejūt Rēzeknis Augstškolā (niu Rēzeknis Tehnologeju akademeja – S. A.), tūlaik Juridiskajā fakultatē, mani cīši uzrunuoja filologu folklorys ekspedicejis, maņ vysod ir gribiejīs nazkū taidu izpieteit sovā pogostā. Byudams pogosta vadeituoja omotā, pīsaisteju sovus darbinīkus, projektu vadeituojus i pazinis.
Maņ ir lapnums, ka maņ izadeve sarunuot i vīnuotīs ar tuo laika Izgleiteibys ministri Ilgu Šuplinsku, lai jei maņ paleidz vysu saorganizēt, jei pīkryta itai avaturai. Saprūtams, ka mums ir lelys materialu skaudzis i pylni skapi ar vuoktim i atšifrātim ekspedicejis materialim, fotografejom.
Dīvamžāl juoatzeist, ka vysu nasaguoja īkļaut gruomotā, nav īspiejams vysu tik eisā laikā aptvert i salikt gruomotā. Sandra pīzyna, ka šaļtim ari gryuši guojs, bet sevkurā gadejumā vyss ir veiksmeigai pabeigts i realizāts, gaidu sovu dzimšonys dīnu.
2019. godā beja folklorys ekspediceja, kurā tyka vuokta informaceja gruomotai, varbyut jums ir kaida atmiņa, kas nu tuos palykuse pruotā?
Maņ patyka, es pats personeigi ari pīsadaleju, tei ir tik kolosala sajiuta, kod saīt uzzynuot kū jaunu par tū vītu, kur esi dzims, audzs i dūmoj dzeivuot tuoļuok. Ir daudz interesantu nūtykumu, faktu, pīruodejumu, viesturisku olūtu, dokumentu, kas aplīcynoj, ka kotrai vītai, kotrai sādžai i cīmatam ir sova nūzeime. (Vaira par ekspediceju var skaiteit ITE – S.A.)
Grybu uzsvērt, ka vysleluokuo boguoteiba ir myusu cylvāki. Kod suoču veiduot itū ideju, sasaskuoru ar aizruodejumu – kur jius bejot agruok, parkū naprasejot tim, kuri tū vysu zynuoja. Dīvamžāl ir cylvāki, kas nav sagaidejuši itū gruomotu, aizguojuši myužeibā, bet davuši sovu īguļdejumu, lai ituos gruomotys saturu radeitu vēļ interesantuoku ar stuostim par nūtikšonom i viesturiskom līceibom.
Gruomota tapa par gūdu Ūzulainis 80. godu jubilejai, tok par gūdu jubilejai 2019. godā tyka izdūta ari filma “Mēs kā zīles ozolā”, jius asat ituos filmys autors.
Zinit, viskolosaluokuos sajiutys i emocejis saīt dabuot tod, kod redzi, ka gola rezultatu viertej, skaita i verās cylvāki, kuri saprūt, par kū ir runa. Kod beja filmys pyrmizruode, es vierūs na jau filmu, kuru īprīšk montejūt beju redziejs symtim raižu, es vierūs iz cylvāku emocejom i reakcejom, tuos sajiutys ir zalta vārtys.
Maņ ir taida poša cereiba, ka myusu ar Sandru dorbs naatstuos nivīnu vīnaldzeigu. Dorbs pi gruomotys pajēme na tikai munu droba laiku, bet ari breivū laiku, kū es varieju veļteit saimei, radinīkim, es pietieju fotografejis, apmeklieju bibliotekys, maņ pateik portals periodika.lv, tī var atrast vierteigu informaceju. Pietejūt kartis, īraudzeju sovu pogostu nu cyta skotu punkta.
Paguojušugod Ūzulainē atkluoja ari ūzula skulpturu, kū tei simbolizej?
Ūzuls ir Ūzulainis simbols, pogosta atpazeišonys zeime, mes ari asam izveiduojuši Ūzulainis pogosta identitatis gruomotu. Tys ir vidis objekts, vīta, kur sasatikt, vīta, kur nūsafotografēt. Ūzuls līkās ilgmyužeigs, styngrs, styprs, maņ grybātūs, lai myusu pogosts, lai myusu cylvāki byutu leidzeigi.
Mierkis beja ari sakuortuot tū vītu, kur niu ir skulptura, jei izaver pīviļceiga, lobīkuortuota, pīvylynoj na tikai vītejūs, bet ari turistus, kas brauc garom. Ūzūlainis pogostam ir sovs simbols, zeime – Ūzuls, ūzulzeile, kai soka poši pogosta ļauds – kotram nu jim ir sova zeile nu leluo ūzula.


text:
Baļtinovā nūsasliedzs projekts “Tev, man un visiem mums – lai top Baltinavā”
Aizvadeitais gods nu projekta “Tev, man un visiem mums – lai top Baltinavā” suokšonys šaļts, aizskriejs vieja spuornim. Tys tyka pīpiļdeits ar gryutu dorbu, lelu ryupeigumu i gondarejumu par padareitū.
Projekta golvonais mierkis beja izveiduot tautā zynomuos lugys “Ontans i Anne” Tematiskū parku. Ideja par parka izveidi roduos bīdreibai “Jaunieši Baltinavai”, kas gribēja sakūpt sova dzymtuo nūvoda kulturviesturiskuos vītys, kurom seņču atmiņuos ir lela vierteiba. Vīna nu taidom vītom beja Baļtinovys Vacais parks, kas godu gaitā beja pagaisynuojs sovu ogruokū spūžumu, globojūt tū aiz aizaugušim upis krostim.
Goda gaitā parka teritoreja ir pīdzeivuojuse lelys puormainis. Puor upi izaslīn jauns tylts, iz kura īreikuoti sūleni dobys baudeituojim. Izveiduots bruka celeņš i “Ontana i Annis” silueti, pi kuru var nūsabiļdēt, īsajiutūt lugys varūņu tālūs. Izcalta lapene, kas ir breineiga atpyutys vīta parka apmaklātuojim, pastateitys šyupelis i foto rams dobā, kas ļaun īmyužynuot sevi, saimi i draugus breineiguos karteņuos, kai ari izgataveiti sūli i gunkura vīta pateikamys atmosferys radeišonai.
Atsaverūt iz padareitū, juosoka, ka dorbs ir īguļdeits lels i bīdreibys “Jaunieši Baltinavai” mierkis ir sasnāgts. Ir izveiduots i “Ontana i Annis” parks, i ir sakūpta parka teritoreja, kas niu prīcynoj sevkuru garumbraucieju. Dorbojūtīs kai breivpruoteigī, bīdreibys “Jaunieši Baltinavai” puorstuovi ir lapni par paveiktū, partū ka skaita, ka myusu dīnuos cylvāki puoruok daudz gryb sajimt nikuo nadūmūt preteimā i materialuos vierteibys nūviertej augstuok nakai paleidzeigys rūkys dūšonu. Projekta realizacejis laikā bīdreibys jaunīši sakūpe na tik sova nūvoda kulturviesturiskuos vītys, nu ari styprynuoja sovu draudzeibu, dorbojūtīs vīnuotim mierkim, kai ari sajēme atbolstu nu cytu nūvoda dzeivuotuoju, styprynojūt Baļtinovys nūvoda dzeivuotuoju salīdieteibu.
Itūšaļt “Jaunieši Baltinavai” ar napacīteibu gaida projekta atkluošonys dīnu, kas byus 11. juļs, kurā oficiali tiks paziņuota parka atkluošona. Pasuokums tiks aizvadeits kūpā ar teatra izruodi “Ontans i vampiri”.


text:
Grupa “Ginc un Es” Latvejis Šlageraptaujis bolsuojumā
Šudiņ, 31. martā Latvejis televizejis 1. kanalā 19:30 byus Šlageraptaujis zīmys pūsma nūslāguma bolsuojums. Piec pyrmom divejom kuortom ari grupa nu Rēzeknis „Ginc un Es” ar dzīsmi „Esi latgalīts” ir pyrmā desmitnīkā.
31. martā ir tei šaļts, kod telefonbolsuojuma laikā tik 3 dzīsmis daboj īspieju pīsadaleit Šlageraptaujis nūslāguma koncertā – finalā Ventspilī.
Grupa soka lelu paļdis draugim i atbaļsteituojim par atbolstu da itam i prīcuotūs par podturiešonu ari itymā svareigā šaļtī!
Ar dzīsmi “Esi latgalīts” grupa nūvāl kotram byut sovys zemis patriotam i saiminīkam – nest tuoļuok nu tāvu tāvim giutū montuojumu, naaizmierst tuos vītys, kur ir meitys bierneibys tokys i saglobuot sovu pošapzini.
.
Ginc un Es – Esi latgalīts


text:
Osvalda Zvejsaļnīka izstuode Kruoslovā
Leidz 30. oktobram Kruoslovys Viesturis i muokslys muzejā apsaverama gleznuotuoja Osvalda Zvejsaļnīka izstuode “Terra vitae”.
Ar gleznu izstuodi “Terra Vitae” gleznuotuojs Osvalds Zvejsaļnīks itūgod atzeimoj 70. dzeivis jubileju i īprīcynoj skateituojus ar kūšim i kruosu tūņūs suleigim dorbim, kas radeiti vosorys i rudiņa plenerūs.
Gleznuotuojs, Treju Zvaigžņu ordiņa kavalers, Rēzeknis Gūda pylsūņs, Latvejis Muokslys akademejis profesors, Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys direktors Osvalds Zvejsaļnīks vys aktivi i energiski īsasaista vysaiduos kulturys aktivitatēs, dūdūt byutisku ieguļdejumu muokslys izgleiteibys, Latgolys gleznīceibys i Latgolys kulturys atteisteibys jūmā.
Osvalds Zvejsaļnīks dzims 1944. goda 21. martā Varakļuonūs, beidzs Latvejis Muokslys akademeju, nu 1976. goda ir Latvejis Muokslinīku savīneibys bīdrs. Nu 1970. goda struodoj Rēzeknis lītiškuos muokslys vydsškolā, vāluok ir Rēzeknis muokslys koledžys direktors i Muokslys akademejis Rēzeknis filialis vadeituojs. Itūšaļt – Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys direktors, Latvejis Muokslys akademejis Latgolys filialis profesors.
Nu 1971. gada pīsadalejs vaira kai 60 nūvoda, vaļsts i starptautiskajuos muokslys izstuodēs, sareikuojs ap 20 personalizstuodem, regulari pīsadola starptautiskajūs plenerūs i grupu izstuodēs i Latvejā, i uovaļstīs.


text:
Maja dzīduojumi Baļtinovys nūvodā
Baļtinovys nūvodā majā mienesī regulari nūteik maja dzīduojumi.
Kotru maja ūtardīni i pīktdīni 14.00 dzīduojumi nūteik pi Uobeļovys krysta, pīktdīnēs 10.00 Merkuzīnis kopu kapleicā, sastdīnēs 9.00 pi Puncuļovys krysta, nu svātdīnēs 14.00 pi Muorkovys krysta, bet 15.00 Pliešovys kopu kapleicā.
Bez regularajom nūtikšonom paradzātys ari vairuokys vienreiziejuos: 19. majā 10.00 pi krysta Sapronovkā, 21. majā 16.00 pi krysta Baļtinovys Rūmys katuoļu bazneicys duorzā, 26. majā 10.00 pi krysta Tutynovā, 28. majā 14.00 pi krysta Slobodā i 29. majā 10.00 Merkuzīnis kopu kapleicā tiks dzīduotys saļmys par myrušajim.


text:
LgSC izdavuse jaunu gruomotu latgaliski
LgSC izdavuse daudzbārnu mamys Meldrys Gailānis stuostu gruomotu bārnim „Meikuleņš īpazeist omotus”. Tei ir ilustrāta stuostu sereja par luocāna Meikuleņa i juo draugu – meitineitis Martys, začineitis Pūdzenis i ezeiša Pukšātuoja pīdzeivojumim, īpazeistūt dažaidus omotus.
Gruomotys ilustracejis veiduojuse muokslineica Līga Munda. Gruomota „Meikuleņš īpazeist omotus” paradzāta pyrmškolys i suokumškolys vacuma bārnim skaiteišonai pošim voi kūpā ar vacuokim, atkluojūt dažaidus omotus i tū nūslāpumus.
Gruomotys izdeviejs, autoris i luocāns Meikuleņš aicynoj iz gruomotys „Meikuleņš īpazeist omotus” attaiseišonys svātkim 6. junī Rēzeknis piļsātys bārnu bibliotekā (Duorzu īlā 37, Rēzeknē).
Pasuokuma laikā nu 9.30 leidz 13.00 ar muzykalim prīkšnasumim prīcēs Annija Igaune i Bieržgaļa pamatškolys meitinis, gruomotys stuostu izruodeis Rēzeknis Tehnologeju akademejis studentu teatris „ĶerRA”, sovukuort mozuokī pasuokuma apmaklātuoji varēs vuiceitīs dažaidus rūkdorbus.
Gruomotys tekstu autore Meldra Gailāne ir studiejuse filologeju Rēzeknis Tehnologeju akademejā (RTA). Jei roksta gon prozu, gon dzeju. Nu 2012. goda Meldra ir Daugovpiļs Universitatis projekta „Austrumlatvijas literārā akadēmija” dalineica, juos dzeja ir izdūta vairuokūs kūpkruojumūs. Gruomotys šmukūs zeimejumu autore ir RTA dizaina studente Līga Munda. Gruomotys tekstus redigēja i korekturu veice Sandra Ūdre.
Jaunuo stuostu gruomota tiks duovynuota Latgolys bibliotekom i byus dabojama sevkuram interesentam. Gruomota izdūta ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts kulturkapitala fonda i AS „Latvijas Valsts meži” finansialu atspaidu.


text:
Rēzeknis katedralis kors “Adoramus” īrakstejs mesys latgaliski
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Rēzeknis Jezus Sirds katedralis kors “Adoramus” īrakstejs treis komponistis Ilvys Lempys (ILLE) mesys. Vīna nu tūs izskaņ latiniski, bet divejis – latgaliski. Kai informej kora puorstuove Kristīne Zeltiņa, ar itū projektu atzeimātys treis nūzeimeigys nūtikšonys – kordirigenta Vitolda Milaševiča 80 godu, kora “Adoramus” 30 godu i varganistis i komponistis Ilvys Lempys 50 godu jubileja.
2022. gods 26. janvarī vīns nu Rēzeknis izcyluokūs kordirigentu – Vitolds Milaševičs – svieteja sovu 80. dzeivis jubileju. Aizrauteigs pedagogs, izcyls kora muzykys paziniejs, energisks ceineituojs par sovu ideju, kolektiva dvēsele – tai jū varātu raksturuot sevkurs, kurs sovā dzeivē ir klausejs Vitolda kai dirigenta rūkai. 20. gs. 70.-80. godu koru dzeive Rēzeknē i vysā Latgolys regionā nabeja īdūmojama bez V. Milaševiča byušonys kluotyn – Latgolys zonys školu koru, piļsātys i rajona pīaugušūs koru viersdirigents, jis vysod ir bejs koru kusteibys vierzeituojspāks i kasdīnys dorba dareituojs, vodūt i saturūt kūpā kai sovus vadeitūs korus, tai pīsadolūt Dzīšmu svātku kusteibys organiziešonā. Leidz ar 3. Atmūdys viejim iz 20. gs. 90. godu slīkšņa atdzyma ari bazneicys koru kusteiba, kurā ar pylnu jaudu i atdevi īsasaisteja ari V. Milaševičs, vodūt Rēzeknis Jezus Sirds katedralis bārnu, piečuok – jaunīšu kori, pīsadolūt Aglyunys svātku repertuara sastuodeišonā i dirigejūt apvīnuotū kori pavesta Juoņa Puovula II vizitacejis laikā.
Daudzim Rēzeknis Jezus Sirds katedralis kors “Adoramus” (nu latiņu volūdys – pīlyudzam) izaruodejs ceļš pi Dīva, ceļš iz ticeibu. Pyrma 30 godu P. Zeiļam roduos dūma, ka dīvakolpuojuma laikā varātu dzīduot bārnu kors. Struodojūt ar kori, tuo pyrmais dirigents Vitolds Milaševičs īlics tik daudz dorba, ka jau piec pusgoda 1989. gods Zīmyssvātku Sv. Misē dzīduoja taišni bārnu kors i spielēja vīnpadsmitgadeiguo Inese Šnevele. Ar laiku bārnu kors puoraudzs jaunīšu korī. Itū godu laikā “Adoramus” dzīduojuši apmāram 160 cylvāki. Pasasokūt tam, niu na tik Latveja, bet pasauļs zyna varganistis Ivetys Apkalnys vuordu. Jei, kod atguoja iz kori, vēļ naspielēja varganis. “Adoramus” siržu lyugšona izskaņ na tik Rēzeknis Jezus Sirds katedralē svātdīnēs Sv. Misē 10 stuņdēs, bet nu 1992. gods ari 14. augusta nešporā i vokora Sv. Misē Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis dabasūs uzjimšonys svātkūs Aglyunā. Daudzu godu garumā ir sadarbeiba ar Latgolys radeju, kas nūdrūsynoj vysaiduokys lyugšonys i Sv. Misis klauseituojim, kas navar apmeklēt bazneicu. Svietejūt kora 20 godu jubileju, tyka izdūts disks “Ar lūgšanām uz debesīm”, kurā īskaņuotys 13 koram nūzeimeiguokuos i īmīļuotuos dzīsmis.
Kod kora dybynuotuojs i dirigents Vitolds Milaševičs puortrauce sovys aktivuos profesionaluos gaitys, juo dorbu turpynuoja i vys vēļ turpynoj bejušuos tuo dalineicys i izavuicejušys dirigentis Dace Viša (nu 2000. g.) i Kristīne Zeltiņa (nu 2003. g.), bet pi vargaņu nu pošu pyrmsuokumu Dīvam i muzykai kolpoj Inese Šnevele. Kora vadeituoja i organizatore nu pyrmsuokumu ir Marija Šnevele, bet energiskuo kora dvēseleite i liturgiskūs padūmu devieja ir Ingrīda Trups-Kalne. V. Milaševiča īguļdeitais dorbs turpynojās i katedralis jauktais kors “Adoramus” jau 30 godu skaņ kotru svātdīni i svātkūs Rēzeknē, Aglyunā, plašajā Latgolā i cytur.
Bejušuo kora dzīduotuoja, varganiste i komponiste Ilva Lempa (1972) aba ILLE ir radejuse vairuokus skaņdorbus i mesys koram, kuri īsakļaun myusu dīnu latvīšu gareiguos muzykys pasaulī i atbylstūši papyldynoj bazneicys koru repertuaru. Veicynojūt profesionaluos kora muzykys atteisteibu, uzturūt bazneicys koru tradiceju, kora muokslinīcyskū profesionalitati i paplašynojūt latvīšu gareiguos kora muzykys repertuaru, kai ari, kab popularizātu latvīšu komponistis gareigū muzyku, ar Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstu bīdreiba “Rhythmic music society” ir eistynuojuse projektu VITOLDS. ADORAMUS. ILLE i ir īraksteitys treis Ilvys Lempys mesys (I – latgaliski, II (Zīmyssvātku) – latiniski, III – latgaliski). Audio īroksts izvītuots YouTube kanālā, kai ari īsyuteits Latgolys radejai i “Radio Marija Latvija”. Skaņu īrokstu veice Einārs Lipskis. Vizualajam nūformiejumam ir izmontuotys kora dzīduotuoju Mariannys Zeltinis i Inetys Lipskys gleznys.


text:
Stompakūs atkluos atjaunuotū nacionalūs partizanu bazneicys bunkuru
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
2. martā pyrmū reizi Latvejis viesturē tiks atzeimuota Nacionalūs partizanu bruņuotuos pretuošonuos atceris dīna. Tamā Bolvu nūvoda pošvaļdeiba organizej vairuokus pasuokumus, tymā skaitā ari rekonstruātuo bunkura-bazneicys i pīminis zeimis Stompakūs paglobuotajim nacionalajim partizanim atkluošonu, informej Bolvu nūvoda puorstuove Iluta Jaunžeikare.
Atceris dīna suoksīs ar svineigu zīdu nūlikšonu Bolvūs pi pīminekļa Latgolys partizanu pulka krytušajim karaveirim. 11.30 stuņdēs Bolvu Kulturys i atpyutys centrā nūtiks diskuseja “Stompaku nacionālo partizānu nometne kā patriotisma simbols un vietas potenciāls nākotnē”. Diskusejā pīsadaleis: zemkūpeibys ministrs Kaspars Gerhards, aizsardzeibys ministrs Artis Pabriks, tīslītu ministrs Jānis Bordāns, Bolvu nūvoda pošvaļdeibys dūmis prīšksādātuojs Sergejs Maksimovs, Bolvu nūvoda dūmis deputats Aldis Bukšs, AS “Latvijas valsts meži” Zīmeļlatgolys regiona Mežkūpeibys vadeituojs Viktors Reblis, viesturnīks Zigmārs Turčinskis, jaunsorgu puorstuovs Valentīns Keišs. Diskuseju vadeis Mārtiņš Kaprāns i tū byus vareiba vērtīs tīšraidē Bolvu nūvoda pošvaļdeibys sātys lopā voi Facebook lopā.
Dīnys ūtrajā pusē Stompaku nūmetnis teritorejā Bolvu nūvoda Susaju pogostā byus svātbreids i svineigs pasuokums, kuruo laikā tiks atkluots rekonstruātais bunkurs-bazneica, kai ari pīminis zeime Stompakūs paglobuotajim nacionalajim partizanim. Bunkura-bazneicys rekonstrukceja tyka suokta 2021. godā, pasasokūt Zemkūpeibys ministrejis i “Latvijas valsts meži” atbolstam.
Par Nacionalūs partizanu bruņuotuos pretuošonuos atceris dīnu ir nūsaceits 2. marts, partū ka 1945. goda 2. martā Viļakys (bejušuo Abrinis) apriņča Stompaku pūra soluos nūtyka leluokuo kauja Latvejis nacionalūs partizanu kara viesturē. Tūreiz ap 350 Latgolys mežabruoļu izceineja gryutu kauju ar uzbryukūšuo čekys karaspāka skaitliskū puorspāku, palīkūt nasakauti i, organizāti atsakuopūt, izavaireja nu draudūšuo aplankuma i papyldu zaudiejumu.
Bazneicys bunkurs apmetnē tyka izcalts, kod 1945. goda februarī tamā īsaroda Škilbānu katuoļu draudzis pravests Ludvigs Štagars. Bazneicys bunkurā kotru dīnu nūtyka dīvkolpuojumi. Stompaku kaujis laikā tamā atsaroda mediciniskuos paleidzeibys punkts.
Dobys līgums “Stompaku purvi” ir unikala teritoreja ar dobys boguoteibom i kulturviesturiskū montuojumu. Pūra austrumu dalis soluos 2. pasauļa kara laikā beja īreikuota partizanu apmetne, kurei beja leluokuo Baltejā i Zīmeļeiropā. Tamā beja 24 bunkuri i vairuokys vierszemis byuvis. Iz nacionalūs partizanu apmetni dobys līgumā “Stompaku purvi” vad markāta styga, mytruokajuos pūra vītuos īreikuotys laipys. Izstaigojūt dobys stygu, var izzynuot ari par teritorejā dzeivojūšajim putynim, dzeivinīkim i augim.


text:
Rāznys nacionalais parks
Rāznys nacionalais parks irā vaļsteibys sorgojama dobys teritoreja Latgolā. Īstateits 2007 godā, pyrma bejs kai Rāznys dobys parks. Parka pluots 596,15 km²[1]. i tys irā ūtrys pa lelumam nacionalais parks Latvejā. Parks irā Dagdys nūvoda Aņdzeļu pogostā, Bukmuižys pogostā, Ondrupinis pogostā, Ludzys nūvoda Rundānu pogostā i Rēznis nūvoda Dlužņovys pogostā, Kaunatys pogostā, Malnuo Dyužgola pogostā i Muokuļkolna pogostā[2]. Parka administraceja Rēznē[3].
Parka golvonū zemisvierīni sataisa Latgolys augstainis centraluo daļa i Rāzna. Taipoš parkā nazcik mozuoku azaru, kaupru, mežu i kulturviesturiskū pīminiekļu. Nu vysa parka pluota 16,27 % irā iudini. Parks sataiseits, kab izglobuotu dobys vierteibys i Latgolai soveigū kulturys vierīni.


text:
Meklejūt breineiguos volūdys Kalabrejā
Nu 11. leidz 17. apreļam Bovā, Italejā nūtyka apvuiceibys “Breineiguos volūdys i kur juos atrast” (Fantastic Languages and Where to Find Them)*, kuruos pīsadaleja ari LgSC puorstuovis – Kristīne Pokratniece i Vineta Vilcāne. Koč ari eipaša uzmaneiba tyka veļteita greko volūdai, kurymā runoj Italejis regionā Kalabrejā, temu vydā beja ari cytu mozuoklītuotū volūdu gon ortografejis, gon leksikys vaicuojumi, gon ari volūdys īdzeivynuošonys pīmāri. Ar sovu pīredzi dalejuos volūdu eksperti nu vysa pasauļa – Meksikys, ASV, Italejis, Pūlejis, Niderlandis, Lelbritanejis, Spānejis i Grīkejis.
Apvuiceibu laikā dalinīkim beja ari vīnreizieja īspieja pabyut Galliciano cīmā, kurā aizviņ teik lītuota greko volūda, kas veiduojusēs nu senejuos greku volūdys. Koč ari cīmā palics pavysam moz īdzeivuotuoju, volūda tymā ir dzeiva, na tikai runuotā, bet ari rakstiskā veidā, kas pasaruodīs, par pīmāru, dažaiduos cīmā uzstuodeitajuos plāksnēs. Cīmats izaceļ ar nūtureigom tradicejom – muzykā, kulinarejā i sadzeivē. Daļu nu juom izadeve īpazeit – saimineicys beja pagatavejušs regionam rakstureigūs iedīņus, kurus varēja baudeit tradicionaluos muzykys i dzīšmu pavadejumā, kai ari paraudzeit greko dejis. Cīmā izveiduotajā muzejā var īpazeit kolnu īdzeivuotuoju kasdīnys nūsadorbuošonys i saimnīkuošonys parodumus senatnē, kai ari religiskuos tradicejis.
Sovpus ūtrs naaizmierstams cīmats, kas nu jau ir palics bez īdzeivuotuojim, bet sovulaik tī dzeivuoja greko runuotuoji, beja Vacais Rahudi. Tymā apvuiceibu dalinīkim etnomuzykologs Ettore Castagna atkluoja regiona muzykys burveibu, īruodieja tradicionalūs instrumentus i tūs skanejumu. Greko volūdu i aizkustynūšu atsazeišonu mīlesteibā pret dzymtū vītu cīms otkon nu jauna dzierdieja ari vītejuo dzejnīka Bruno Stelitano izpiļdejumā.
Kalabrejis regiona īpazeišona dzeivē, na viņ caur oficialajom prezentacejom, ļuove giut īspaidu par greko volūdys lītuotuoju dzeivi – kasdīnu, tradicejom i pasauļa uzskotu. Dažaidu volūdys lītuotuoju paaudžu sasatikšona, īsaklauseišona vīnam ūtrā, cīņa pret viesturi, tok ari skots nuokūtnē, na viņa atpakaļ – taidys sajiutys par īpazeituo regiona volūdu i tuos ļaudim.
Sasatikšona ar cytu mozuoklītuotūs volūdu runuotuojim i volūdys situaceju īpazeišona, dūd vareibu apjaust kūpeigū itūs volūdu atteisteibys viesturē, kai pīmāram, volūdu lītuotuoji sovulaik tykušs stigmatizāti, Bazneicys kai institucejis ītekmi iz volūdys atteisteibys procesim, dažaidu sabīdreibys grupu atškireigū redziejumu iz volūdys standartiziešonu i ortografejis izstruodi. Vīnlaikus sasatikšona ar cytom volūdom ļaun ari apjaust, cik daudz ir sasnāgts latgalīšu volūdys statusa styprynuošonā – ir izdūti naskaitomi muzykys diski, gruomotys, volūda skaņ medejūs i publiskūs pasuokumūs, tū var īraudzeit piļsātvidē i c., komer daudzom volūdom nav teju nikuo nu tuo.
*Apvuiceibys nūtyka Eiropys Komisejis atbaļsteituo projekta “Mozuoklītuotuos volūdys, leluos īspiejis. Sadarbeiba pietnīceibā, kūpīnu īsaisteišona i inovativi vuiceišonuos reiki – COLING” (Minority Languages, Major Opportunities. Collaborative Research, Community Engagement and Innovative Educational Tools — COLING) ītvorūs.
Roksta autoris: Kristīne Pokratniece i Vineta Vilcāne


text:
Latgalīšu literaturys raidīroksts “Puslopys” ir myusdīnu latgalīšu literaturys puslopu puorškūrsteišona – apsarunuošona ar autorim par raksteišonu, volūdu, kasdīnu i dzeivi kai taidu. “Puslopys” aicynoj īsaklauseit ari latgaliski pīraksteitūs dorbu voi tūs fragmentūs pošu autoru skaitejumūs, taipat kotrā sasatikšonys reizē tūp vīna jaunys dzīsmis skice ar satyktuo autora tekstu.
Itymā reizē sasateikam ar Anitu Graudiņu aba Plōciņu Masi, kab parunuotu par latgaliski raksteitu prozu myusdīnuos mozuok izplateitā žanrā – feletoni.
Daudzus godus kai žurnaliste i redaktoris vītineica Anita Graudiņa struoduojuse laikrokstā “Rēzeknes Vēstis”, bejuse Rēzeknis Tautys teatra aktrise. Bet nu 1994. goda zam Plōciņu Masis vuorda roksta viestulis iz Kaliporneju sovai draudzinei Cecilejai i kai feletonus publicej tūs avīzē. Anitai Graudiņai izguojušys jau treis Plōciņu Masis gruomotys i pādejuo, izdūtuo 2020. godā, “Plōciņu Mase roksta” ir treju symtu puslopu apkūpuojums vysom iz Kaliporneju syuteitajom viestulem vaira nikai 25 godu garumā. Plōciņu Masis viestulis ir sovpateiga myusu laiku viesturis par nūtikšonom pasaulī, Latvejā i Rēzeknē fiksaceja, bet juos izteicīni (“Myužeigs skaistums!”, “Gudreibys beņčs!” i cyti) tykuši par kasdīnā sova laika paaudzis bīži lītuotim teicīnim.
Ar latgalīšu literaturys autorim raidīrokstā “Puslopys” sasarunoj muzikis, viesturnīks i raidejumu vadeituojs Arņs Slobožanins i latgalīšu volūdys entuziaste, marketinga specialiste Edeite Husare.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
info LgSC 04.03.2009.
Vasali!
Nu suokuma cīši lels paļdis LgSC bīdrim par izruodeitū uzticeibu, atbolstu i motivaceju sasadorbuot sovā storpā, pījemūt svareigus lāmumus – kai kasdīnys dorbā, tai ari kūpsapuļcē!
Ka kaids publiski soka, ka jam ir kauns par LgSC, partū ka organizaceja nav izdariejuse tuo voi ituo, tod es tikpat publiski varu atbiļdēt – maņ ir lapnums par LgSC, partū ka myusu organizaceja nav “kuldys bīdreiba” i nav vīna, pīcu i ni desmit cylvāku apvīneiba, kai ari bīdreibā ir gona cylvāku, kas ir aktivi, dūmojūši, gotovi paust i aizstuovēt sovu vīdūkli, pīsadaleit kūpeigu projektu realizacejā i sasadorbuot, īsasaisteit NVO darbeibā i byut aktivi lūcekli pilsūniskajā sabīdreibā.
Kotram ir tīseibys pošam pījimt sovus lāmumus, tok ari pīnuokums atbiļdēt par jim i saskaņuot jūs ar cytu īsaisteitūs cylvāku grybu i lāmumim.
1) Dati par laika periodu 2008. goda 24. maja leidz 2009. goda 28. februaram
LgSC ir īsastuojuši 9 jauni bīdri.
5 bīdri ir izslāgti nu LgSC.
Ir realizeiti vairuoki leli projekti: koncertu sereja “Taiseits Latgolā”, LgSC regionalūs biroju izveide Daugovpilī, Reigā i Rēzeknē i finansiejuma pīsaiste jūs uzturiešonai, jaunīšu seminars “Atzolys”, sātyslopa Lakuga.lv, myusdīnu dzejis antologeja “Susātivs”, Dzejis dīnu disks “Inflatio Poesis “, kai ari izdareiti cyti dorbi: Latgolys školom izplateiti LgSC izdūtī myusdīnu latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumi, Latgolys školom i bibliotekom izplateita gruomota “Susātivs”, sadarbeibā ar Rakstnīku savīneibu dzejis disks izplateits vysā Latvejā, organizeita Sanūs omotu škola Berkenelē sadarbeibā ar Daugovpiļs rajona padūmi i Minskys studentu etnografiskū bīdreibu, Rēzeknē pījimti gosti nu Sibira latgalīšu, nūtykuši koncerti i pasuokumi Daugovpilī i Reigā, Sibirī organizeita Zīmys škola, organizeitys “Susātiva” prezentacejis ar autorim Reigā i Rēzeknē i daudz kas cyts.
Kūpumā bīdreiba ir dorbuojusēs veiksmeigai i projektu realizacejā ir pīsadaliejs daudz juos bīdru.
2) LgSC i pikets pi NRTVP
Piec informacejis sajimšonys par LgSC kūpsapuļcis prīškvokorā paradzātū piketu vaļde napījēme vīnnūzeimeigu lāmumu i aicynuoja bīdrus izsaceit sovu vīdūkli, kab izzynuotu jūs redziejumu i varātu reikuotīs saskaņā ar jūs grybu.
Nūsaceitajā termeņā tyka sajimts puorsteidzūši daudz atbiļžu, kas gondreiž atbylst 50 % nu bīdreibys bīdru skaita.
Tys pīruoda, ka bīdreibā dorbojās aktivi cylvāki, kam ir interese par latgalīšu volūdys i latgaliskuos kulturys pastuoveišonu i kas ir gotovi izsaceit sovu vīdūkli i pamatuot jū.
Prīca, ka bīdri atbolsta bīdreibys vaļdis lāmumus i sekmej juos darbeibu.
Viestulēs paustais redziejīņs tyka īkļauts presis relizē, kas LgSC vuordā tyka izsyuteita 27.2. nu reita.
Relīzis teksts, par pīmāru, ite.
Informaceja par nūtykumim apkūpuota ite.
3) 2009. goda 27. februarī nūtyka vaļdis sēde.
Svareiguokī pījimtī lāmumi:
– pījimts goda puorskots par 2008. finansu godu;
– bīdreibā pījimts 1 jauns bīdrs;
– 5 LgSC bīdri ir izslāgti saskaņā ar statutim – bīdra saisteibu pret bīdreibu napiļdeišona ci napīnuoceiga piļdeišona.
4) 2009. goda 28. februarī nūtyka LgSC kūpsapuļce.
Svareiguokī pījimtī lāmumi:
– pījimts goda puorskots par 2008. finansu godu;
– īvālāta vaļde: Elmārs Ciganovičs (LKA bakalaura studejis), Muora Mortuzāne (Mg. philol.), Linda Orole (LU balaura studejis), Ilze Sperga (Dr. philol.), Kristīne Zute (LU bakalaura studejis);
– īvālāts revidents Arvis Soldāns.
Bīdra naudys lelums nav maineits.
5) 2009. goda 3. martā nūtyka vaļdis sēde.
Svareiguokī pījimtī lāmumi:
– īvālāta vaļdis prīšksādātuoja Ilze Sperga;
– īvālāta vaļdis prīšksādātuojis vītneica Muora Mortuzāne;
– vaļdis lūcekli vīnuojuos par pīnuokumu sadali.
6) LgSC informaceja škārsteiklā.
Kab mudruok i precizuok izplateitu informaceju bīdrim i vysai sabīdreibai, vaira juolītoj škārsteikls.
Teiklā eksistej oficialuo LgSC sadaļa sātyslopā www.lakuga.lv – lgsc.latgale.lv – ziņom. rokstim i informacejai.
Ari pošā Lakugā bīdrim juoroksta vaira rokstu par vysaidom temom i juoaicynoj īsyuteit informaceju par latgaliskajim pasuokumim nu cytu cylvāku, organizaceju, pošvaļdeibu instituceju.
Eposts ziņu īsyuteišonai lakuga@latgale.lv (Lakugys redaktors Jurs Viļums, korektore Muora Mortuzāne).
Paraleli ir sataiseits LgSC dīnroksts (blogs) skreine.wordpress.com – ikdīnišķom ziņom, kas na kotru reizi ir roksta voi viestulis vārtys (informaceju līk Ilze Sperga, Marita Papiņa i Muora Mortuzāne).
Tys laikam vyss.
Lai daudz spāka i prīcys struoduot i byut!
Lai gona trokuma apsajimt jaunus dorbus i pruoteiguma pabeigt īsuoktūs!
—
Ar cīnu –
Ilze Sperga,
LgSC vaļdis prīšksādātuoja


text:
Vikipedeja:Pareizraksteiba
Itymā rakstīnī dūtys stiļa rekomendacejis ap latgaļu Vikipedejis rakstīņu pareizraksteibu.
Latgolā tān lītoj 2 voi 3 pareizraksteibys. Vēļ da myuslaiku plaši lītoj Pītera Stroda pareizraksteibu, kai i jaunū (Leikumys i Cibuļa pasūleitū) pareizraksteibu. Var īskaiteit Bazneicys lītuotū latgaļu volūdu par trešū pareizraksteibu - jei leidzeiguoka P.Stroda ortografejai, bet kod nakod jamā saksteigai/koņsekventai lītoj cytys golyunis, cytys vuordu formys. Pīvadumam, dabasi latgaļu volūdā (i Stroda, i jaunajā pareizraksteibā) ir veirīšu kuortys vuords, a pazeistamuo lyugšona Bazneicys oficialajūs tekstūs suocās Tāvs myusu, kas esi debesīs.... Goduos taipoš, ka autori, kurim latgaļu volūda dzymtuo, rauga sova nūvoda vītrunu aizraksteit ar baļtīšu literim. Pylna dazynuošona ap pareizraksteibys viesturi byutu cyta rakstīņa tema. Ite var skaiteit ap tim pareizraksteibys principim, kurus varātu lītuot Vikipedejis autori.
Kaidu Pareizraksteibu lītuot latgaļu VikipedejāLabot
Izaver, ka jaunūs autoru i skaiteituoju atspaids irā jaunuos pareizraksteibys pusē. Jaunuo pareizraksteiba nav vēļ oficialai pīzeita i dorbs vēļ na golā, bet jau irā lobi resursi, kur tū pareizraksteibu var vuiceitīs. Jei izaškir nu Pītera Stroda pasūleituos pareizraksteibys caur divskani "uo" agruokuo apzeimīņa "ō" vītā (pīvadumam, "muote" na "mōte"). Taipoš cieški vajag raksteit "ie" nazkodejuo "ē" vītā (pīvadumam, "viesture" na "vēsture") - tok goduos i tai, ka "ē" irā i pa vacajai, i pa jaunajai pareizraksteibai. Izaškir taipoš divskaņu "iu" i "yu" lītuošona.
Kaidi reiki pareizraksteibai lobuotLabot
Leidz šam latgaļu speļčekera (aba pareizraksteibys puorsavārtiva) mums navā. Taidu vēļ napasūla ni Tiļde iz Windows, ni Māra Laurecka Linuksa (Mandrive Linux) distribuceja. Vysulobuokais, kū varim dareit - vuiceitīs latgaļu pareizraksteibu nu gruomotu. Cīši nūdareigys irā L.Leikumys gruomotys ("Lementars" i "Vasals") - verīs nūruožu.
Kai raksteit cytu volūdu sovumvuordus?Labot
Latgaļu volūdā cytu volūdu vuordi puorrokstomi pa izrunai. Pīvadumam, pazeistamī skrīnmašiņu konstruktori irā bruoli Vilburs Raits i Orviļs Raits. Datora lītuotuojam taida raksteiba paleidz vuordus latgaliski izrunuot, bet napaleidz atrast originalu. Partū byutu īsokoms vysur raksteit īskovuos nūruodis originalraksteibā (a volūdom, kurys nalītoj latiņu voi kirilicys literu - i latiņu transkripcejā). Vikipedejis autori var raksteit tai: Pyrmūs vodomūs skrīnmašiņu projektus sagatavēja bruoli Raiti - Vilburs i Orviļs (Wright brothers). A voi Japanejā poša augstuo kolna sauc Fudzi (Fuji, 富士山 - fuji san).
Cyta vareiba byutu raksteit kai suomu volūdā voi vaidu godūs baļtiski - atdolūt svešū sovumvuordu nu latgaliskuos golyunis ar kurū naviņ simbolu (kolu ci apostrofu). Pīvadumam, 'Krišjāņa Valdemara ūļneicys nūsaukums 2 pasauļa vaidu laikā beja Hermann'a Göring'a ūļneica (vuocīšu vuordi dūti originalraksteibā, bet aiz apostrofa dalyktys latgaļu golyunis). Ci HTML:a markiešonys tagus navā gryuši izvuiceit (eisynuojumam HTML latgaļu golyuni dalīk piec kola).
NūruodisLabot
- [1] - Eiss roksts par pareizraksteibu - A.Breidaks, L.Leikuma i cyti.
- [2] - Var šursyuteit J.Cybuļa i L.Leikumys "Lementaru" i "Gruomotu školuotuojim" (zam nūruodis Publikācijas)
- [3] - Var šursyuteit L.Leikumys sastateituos gramatikys 1 dali. (Pylna gramatika ir gruomotā "Vasals").
- [4] - I.Sperga par vacū i jaunū pareizraksteibu
- [5] - Cyts tūs pošu puordūmu variants: kai raksteit Coca Cola i Peugeot
- [6] - latgaļu pareizraksteibys komiseja
- [7] - S.Seiļa pareizraksteibys projekts (viesturisks materials)


text:
Naujinis muzejā apsaverama izstuode par Vyšku viesturi
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Nu 19. augusta Naujinis Nūvodpietnīceibys muzejā (Školys īlā 1, Naujinē) byus apsaverama izstuode “Dzīve Višķu miestā”, kurā varēs īpazeit Vyšku kai apdzeivuotys vītys veiduošonuos viesturi nu 17. godu symta da 20. godu symta 40. godu suoku, viestej informaceja Augšdaugovys nūvoda sātyslopā.
Dumeši, Uzdini, Abo, Ciši, Ciseri, Grami, Igoli, Grobi, Kili, Placinski, Kominarovi, Kļackini, Magidi, Pogili, Noviki, Meilahi, Hirši, Šepšeleviči, Subati… Ituos i vēļ vērtine cytu pavuoržu caurvyn Vyšku mīsta viesturi da tragiskuos 1941. goda vosorys, kod tyka nūgalynuota leluokuo daļa Vyšku ebreju.
Stuosts par Vyšku mīstu baļsteits Latvejis Nacionaluo viesturis muzeja Viesturis departamenta Fotonegativu kolekcejis, Pūlejis Nacionaluo digitaluo arhiva, Krīvejis Vaļsts kinofotodokumentu arhiva, Naujinis Nūvodpietnīceibys muzeja, Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzeja, muzeja “Ebreji Latvijā” i Latvejis Dzeļžaceļa viesturis muzeja kruojuma fotografeju i dokumentu. Boguoteigs materialu kluosts daīmams, pasasokūt Dumešu, Uzdinu dzymtu, kai ari Vyšku pogosta dzeivuotuoju privatajim arhivim. Īskotu mīsta dzeivuotuoju popularuokajūs nūsadorbuošonuos veidūs 19. g. s. beiguos – 20. g. s. suokuos snādz lītiskī prīškmati nu Naujinis Nūvodpietnīceibys muzeja kruojuma.
17. godu symtā Vyšku i tyvuokuos apleicīnis atteisteibu sekmēja Molu dzymta, kuruos saknis atrūnamys Prūsejā 15. godu symtā. Latvejā ituos dzymtys piecteči pasaruodeja 17. godu symtā: Tomašs Mols dabuoja eipašumā muižu Ludzys traktā, Detlofs Mols – Rēzeknis traktā, bet Arends Mols, karaļa karaspāka armejis majors, palyka par muižys eipašnīku Vyškūs.
Molu dzymtys izvārstuo saimnīcyskuo darbeiba i Vyšku dzeļžaceļa stacejis atkluošona 1860. goda 20. novembrī sekmēja Vyšku mīsta atteisteibu. Jau 18. g. s. beiguos – 19. g. s. Vyšku mīstā beja ebreju tauteibys pylsūņu puorsvors i vītejī dzeivuotuoji jidišā mīstu sauce par štetlu – mozu piļsieteņu ar lelu ebreju dzeivuotuoju skaitu. 1897. godā 668 aba 68,6% nu vysu mīsta dzeivuotuoju beja ebreji.
19. g. s. Vyškim tyka pīškiertys mīsta tīseibys. Tei beja nalela apdzeivuota vīta, kuruos dzeivuotuoju vairums nūsadorbuoja ar tierdznīceibu i amatnīceibu. Ebreju sātys beja izkaiseitys pa vysu Vyšku mīstu, bet vysvaira tūs beja Aglyunys (agruok Pīterburgys), Kruoslovys i Tierga (agruok Reigys) īlā. 1941. godā ebreju tierguotuoju i skrauču mīsta īrostū dzeivi puortrauce Ūtruo pasauļa kara nūtikšonys.


text:
28. oktobrī čaja vokors Daugovpilī
Jau par tradiceju Daugovpiļs birojā klivuši studentu čaja vokori. Kotru nedeli sasatikšona i čaja dzeršona teik papyldynuota ar kaidu latgalīšu jaunuos kulturys pīdevu. Oktobrī vadmotivs ir muzyka. Leidz šam beja īspieja tiktīs ar muzykantu Edgaru – klauseitīs i dzīduot leidza, vērtīs latgalīšu jaunuos muzykys i muokslys festivala “Muzykys Skrytuļs” 2006.goda koncertīrokstus.
Oktobra piedejā čaja vokorā – catūrtdiņ, 28.oktobrī 19.00 myzykalais mieness tiks aizvadeits ar sarunom par temu “Latgalīšu jaunuo muzyka – riski i īspiejis”. Eipašais gosts – latgalīšu muzykantu menedžere Anna Briška.


text:
Daugovpiļs teatrī īstudej šokejūšu komedeju latgaliski
2. oktobrī Daugovpiļs teatrī gaidoma pyrmizruode Krīvejis dramaturga V. Sigareva lugys “Krievu loto” jaunīstudiejumam “Latgaliešu rulete” Olega Šapošnikova režejā. Tei byus šokejūša komedeja latgaliski, kurymā ospruoteigā veidā tiks atkluota cylvāka dobys naparadzameiba.
Daugovpiļs teatra skateituoji jau zyna dramaturga Vasileja Sigareva dorbu “Ekstrasensa cīņa” (rež. I. Lūsis). Sovūs dorbūs V. Sigarevs dasagiun parostu cylvāku dzeivei, kas ir vīns nu īmaslu, parkū juo dorbi spiej uzrunuot tik lelu auditoreju. Koč i jaunīstudiejums “Latgaliešu rulete” nav vīns nu rakstureiguokūs dramaturga dorbu, tymā var atrast Sigareva lugu byutiskuokū elementu – aiz satirys i komiskuo pleivura nūglobuotū dzeivis patīseibu.
“Latgaliešu rulete” ir stuosts par Līpeņu saimis azartiskū pīdzeivuojumu. Liktiņs jim pieški pīspieliejs lelū laimastu, nu tikpat nagaideitai tū ari nūglobuojs. Golvonī varūni navar rast sev vītu, raugūt saprast, kur pagaiss jūs laimeigais belets. Patīseibys vaicuojumūs Līpeni ir gotovi likt lītā vysus īspiejamūs īrūčus, kas vaiņugojās ar puorprotumim boguotu nūtikšonu vērtini, kurymā natryukst ni jautreibys, ni ospruoteibys, ni krītnys devys latgalīšu humora.
Lūmuos: K. Veinšteina, E. Viļums, M. Kuorkliša, R. Gailums, L. Ivanova, M. Korsiets, M. Abramovs.
Pyrmizruode – 2. oktobrī 18.30.
Tyuvuokuos izruodis –30. oktobrī 18.30 i 27. novembrī 18.30.
Beleti – Daugovpiļs teatra kasē (65426520) i škārsteiklā.
Foto: Džeina Saulīte


text:
LU pietnīku ekspediceja Preiļu i Leivuona nūvodūs
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Latvejis Universitatis (LU) Humanitarūs zynuotņu fakultatis folklorā īinteresāti studenti kūpā ar mutvuordu viesturis pietnīkim 1. julī profesoris Janīnys Kursītis vadeibā dūsīs tradicionaluos kulturys i mutvuordu viesturis ekspedicejā iz Latgolu – Leivuona i Preiļu nūvodim, kas jau byus pietnīku ūtruo ekspediceja itamā vītā, informej Jolanta Stauga nu LU Humanitarūs zynuotņu fakultatis.
Pārnejā vosorā ekspedicejis dorbs nūritēja pamatā Leivuona nūvoda Rudzātu i Turku pogostūs, kai ari Preiļu nūvoda Saunys pogostā, izklausūt īdzeivuotuoju dzeivisstuostus i caur jim izzynojūt viesturi, tradicejis, dzeivis prasmis i vierteibys. Itūgod ekspedicejis daleibnīki nu 1. da 6. juļa bez jau īpazeitūs pogostu dorbuosīs ari Preiļu nūvoda Aizkaļnis i Pelieču pogostūs, kai ari Leivuona nūvoda Jersikys, Rūžupis i Sutru pogostūs.
Ekspedicejis mierkis ir izveiduot palīkūšu vierteibu – gruomotu “Starp Preiļiem un Līvāniem”, kas stuosteis par itim obejim nūvodim, kurūs drupeit senejuokā paguotnē vīnuoja atsarasšona vīnā – Preiļu – rajonā.
Preiļu i Leivuona nūvodūs aktivi i sekmeigi dorbojās viertine folklorys kūpu. Saunys pogostā taidu viņ ir treis – “Golūda” i “Dzeipureņš” Smeļterūs i 1953. godā dybynuotais etnografiskais ansamblis “Naktineica” Prīkuļūs. Sovutīs Leivuona nūvoda Turku pogosts slovons ar Turku sīvom, a Leivuons ar “Ceiruleiti”. Pārnejuos ekspedicejis laikā studentim izadeve sasadzīduot ar vītejom folklorys kūpom sirsneigā koncertā. Ituo gods sasadzīduošona nūlykta iz 4. juli 19.00 stuņdēs Saunys pogosta Solys pamatškolā. Vysi laipni aicynuoti!
Ekspedicejis daleibnīki ir LU zynuotnīki (folkloristi Janīna Kursīte, Ingus Barovskis, Jolanta Stauga, etnomuzikologs Valdis Muktupāvels, sociologis i mutvuordu viesturis pietneicys Baiba Bela, Ginta Elksne, antropologe Ilze Mileiko, antropologe i fotografe Elīna Kursīte), tradicionalajā kulturā īinteresāti doktoranti, magistranti, bakalauri, kai ari viesturnīka Roberta Ķipura vadeitī Reigys Muokslys i medeju tehnikuma audziekni, kas ekspedicejā veiks videofilmiešonu.
LU folkloristu ekspedicejom itūgod palīk opoli 20 godi. Nu 1999. gods vuiceibspāki, leidza jamūt studentus, ir pabejuši Alsungys, Dundagys, Kuldeigys, Nīcys, Rucovys, Saldus nūvodūs Kūrzemē, Valkys nūvodā pi vydzemnīku, Bauskys nūvodā Zemgalē, ari Sunākstis, Secis i Vīseitis pogostūs Sielejā, nazcik reižu Latgolā (Dagdys, Daugovpiļs, Kuorsovys, Vuorkovys nūvodi). Bolstūtīs ekspedicejuos pīradzātajā, izdūts ari nazcik rokstu kruojumu. Eipaši ražeigi bejuši pādejī godi – 2018. gods nūgalē izguoja gruomota “Daugavpils novads: vietas vērtība”, a 2017. godā – “Diždundaga. Apcerējumi par Dundagas novadu”.
Paļdis vysim, kas mums ir uzticiejuši sovus stuostus! Paļdis Leivuona i Preiļu nūvoda dūmei, kai ari pogostu pošpuorvaļdem, kas myus atbaļsteja paguojušuo gods ekspedicejā, cerim iz lobu sadarbeibu ari itūgod.
Ekspediceja nūteik ar LU, Vaļsts Kulturkapitala fonda i Latgolys kulturys programys finansialu atbolstu.


text:
Atdareita Vikipedeja latgaļu volūdā!
Niu pasaulī pošu popularuo eņciklopedeja i latgaļu volūdā! Verīs sātys lopā http://ltg.wikipedia.org !
Vikipedeja irā daudzivolūdeiga škārsteikla eņciklopedeja ar breivu turīni. Vysa eņciklopedejis turīņa autori irā breivpruoteigi ļauds. Sevkurs, kas tur škārsteikla daslāgumu, var tikt par rakstīņu autoru ci skaiteituoju. Projektu atspaidoj napeļneiguo organizaceja „Vikiviesteitivu Fonds”, kura daboj pazīdu nu vysa pasauļa. Niu eņciklopedeja irā sataiseita 267 pasauļa volūduos i kūpā irā pīraksteits vaira kai 18 milijoni rakstīņu.
2001 gods janvara mienesī atdareja pyrmū eņciklopedeju anglīšu volūdā. Na par ilgu atsaroda taidi poši projekti i cytuos volūduos – 2003 gods juņa mienesī atdareja Vikipedeju latvīšu volūdā. Vikipedeja irā pīktuo poša popularuo sātys lopa ASV, sastuo Vuocejā i vīnpadsmituo poša popularuo lopa Latvejā.
2005 gods decembra mienesī suocēs dorbs pi latgaļu Vikipedejis testa versejis. Deļ vysaižu nabyušonu eņciklopedeju latgaliskai div reizis atmete – nabeja volūdys koda, nabeja cīši aktivu dalinīku i t.t. Tok 2011 gods marta mieneša 18 dīnā Vikipedeju latgalīšu volūdā gols golā atdareja! Niu latgaļu volūdā irā jau vaira kai 450 rakstīņu ap Latgolys i pasauļa temom.
Deļkuo myusim vajag taidu eņciklopedeju? Tei irā vareiba raksteit i skaiteit latgaliskai. Da šam latgaļu volūdā eņciklopedejis i vysā gruomotys ap tik plošu temu lūku navā bejušs. Tei irā vareiba pīraksteit kū naviņ svareigu ap Latgolu i naaizmierst. Tei irā vareiba izaraisteit volūdai tuoļuok par sātys slīksni i modernā ceļā vadynuot Latgolys ļauds lītuot sovu volūdu. I vēļ – informaceja Vikipedejā namoksoj nikuo!
Vadynuojam atīt par paleigu Vikipedejis dorbā:
- škārsteikla lītuotuojus ar lobu tehniskū guoduošonu;
- škārsteikla lītuotuojus ar lobom latgaļu rokstu volūdys zynuošonom ci gribiejumu īsavuiceit;
- škārsteikla lītuotuojus, kas tur ci var sagatavēt daudzi fotografeju (ap Latgolu i juos vītom),
- sevkuru, kurs gryb aktivai pīsadaleit latgaļu vikipedejis dorbā i tuoļuokraisteibā.
Sataiseisim poši sovu eņciklopedeju! Paruodeisim Latvejai i vysam pasauļam, ka irā taida latgaļu volūda! Beigsim žāluotīs, ka Latvejis Republika nanūdrūsynoj latgaļu volūdys raisteibu – raisteisim poši!
Kai tys izaver? Puorskaiti itū: Leiksnys katuoļu bazneica ci Latgaļu pīrunys


text:
Agrais pavasars
Koč aiz lūga pavasars jau pylnā plaukumā, vys tik 30. aprelī piec Leluos Tolkys i loba dorba 15:00 Reigā Latvejis Nacionalajā bibliotekā (Barona ūļneicā 14) esi aicynuots iz “Agrū pavasari” – latgalīšu literaturys i muzykys piecpušdīni cyklā “Cyti godalaiki”.
Itūreiz ar sovim dorbim klauseituojus prīcynuos rakstneica Laima Muktupāvela, ailinīks Juoņs Ryučāns i publiciste Ilze Sperga, bet muzikali biblioteku pīskandynuos grupa “D-Light” i Anss Ataols Bierzeņš. Pasuocīni vadeis – Aigars Runčis.
Nu “Agrais pavasars” byus eipašs na viņ ar autoru skaitejumim i muzykalajim prīškanasumim, bet ari ar bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” gruomotys, kas izdūta ar Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstu, “Es soku. Tu soki. Puorsokys par krīzi” seņ i ilgi gaideitū prīškā stateišonu.
Pi reizis pasuocīņa apmaklātuojim byus vareiba iz leluoka ekrana apsavērt Anša Ataola Bierzeņa jaunuokū video klipu dzīsmei “Babeņa” i dazynuot vaira par klipu nu poša Anša.
Pasuocīni atbolsta Reigys Dūmis Izgleiteibys, kulturys i sporta departaments, Latvejis Nacionaluo biblioteka, informativī draugi – portals draugiem.lv i Latgalīšu kulturys gazeta lakuga.lv
.
Grupa “D-Light” “Iudiņs dzīsme”
Anss Ataols Bierzeņš “Babeņa”


text:
Ikgadejuo “Riezeknis specialuos zonys (Riezeknis SEZ) komercsabīdreibu Goda bolva 2020” konkursa ītvarūs, 12.novembrī svineigā tīšsaistis pasuokumā tyka apbolvuotys sekmeiguokuos Riezeknis SEZ komercsabīdreibys.
Šūgod “NewFuels” RSEZ SIA sajāme Atzineibys rokstu kai “Sociali atbiļdeiguokīs uznāmums” in “Energy Resources CHP” RSEZ SIA sajāme Atzineibys rokstu par īgiutū 2.vītu nominacejā “Sociali atbiļdeigs uznāmums”
Pašvaldeibu kūpeiguos īstuodis “Riezeknis specialuos ekonomiskuos zonys puorvalde” Goda bolvys konkursa apbolvuojumi
Ikgadejuo “Riezeknis specialuos zonys (Riezeknis SEZ) komercsabīdreibu Goda bolva 2020” konkursa ītvarūs, 12.novembrī svineigā tīšsaistis pasuokumā tyka apbolvuotys sekmeiguokuos Riezeknis SEZ komercsabīdreibys.
“Goda uzjāmums 2019”
Pec 2019.goda dorba rezultatim “NewFuels” RSEZ SIA īgiva titulu “Goda uzjāmums”. Kūpā ar itū augstī viertiejumu myusu uzjāmums par 1. vītys īgiušonu sajāme ari “Riezeknis RSEZ komercsabīdreibu goda balva 2019” apbolvuojuma zeimi.
“Goda bolvys 2019”
Deveitū godu pec kuortys ir Pasnāgtys bolvys Riezeknis specialuos ekonomiskuos zonys (Riezeknis SEZ) komercsabīdreibu “Goda bolvys” konkursa uzvarātuojim.
Myusu uzjāmumu darbeibu RSEZ vadeiba nūviertieja ļūti augstu: “NewFuels” RSEZ SIA sajāme titulu “Goda uzjāmums” i izceinieja uzvaru itaiduos nominacejuos:
1.vītu nominacejuo “Goda ražuotuojs”, “Leluokais eksporteituojs”, 2.vītu nominacejuos „Straujuok augūšīs uzjāmums”, 2.vītu nominacejuos „Leluokais nūdūkļu moksuotuojs”, “Goda sadarbeibas partners”, 3.vītu nominacejā “Goda investīcejis”, „Sociali atbiļdeiguokais uzjāmums”.
“Energy Resources CHP” RSEZ SIA tyka pasnāgts Atzineibys roksts par īguļdiejumu Riezeknis SEZ atteisteibā.
“Riezeknis specialuos ekonomiskuos zonys puorvalde” Goda bolvys
2019.goda 13.septembrī svineiguo pasuokuma laikā jau ostoitū godu pec kuortys tika pasnāgti Pašvaldeibu kūpeiguos īstuodis “Riezeknis specialuos ekonomiskuos zonys puorvalde” Goda bolvys konkursa apbolvuojumi. Itys konkurss kotru godu teik organizeits ar mierki nūvierteit un gūdynuot sekmeiguokuos Riezeknis SEZ komercsabīdreibys.
Atzineibys rokstu par īguļdiejumu RSEZ attīsteibā i gūdpylnū trešū vītu lelūs/videjūs komercsabīdreibu grupā saņēme “NewFuels” RSES SIA ar augstim rezultatim itaiduos nominacejuos: 1.vīta nominacejuo “Goda investicejis”, “Straujuok augūšais uznāmums”, “Sociali atbiļdeiguokais uznāmums”,
2.vīta nominacejuos “Goda inovacejis”, “Goda ražuotuojs”, “Leluokais eksporteituojs”.
“Riezeknis nūvoda uznāmums 2018”
Jau septeitū godu pec kuortys 2019.goda 19.martā Riezeknes nūvoda Strūžānu pogosta kulturys nomā nūtyka svineigs pasuokums, lai gūdynuotu konkursa “Riezeknis nūvoda uznāmums 2018” uzvareituojus. Apbolvuojuma sanimšonai tyka izvirzeiti 18 uznāmumi ostoņuos nominacejuos.
Uznāmums “NewFuels” RSEZ SIA sajāme bolvu i pateiceibas rokstu nominacejī “Goda mecenats!”
“Uzņiemieju dīnas Latgalī 2018” ītvarūs nūtyka konkursa “Goda uznāmums” apbolvuošonys ceremoneja
2018.goda 21.septembrī Latgalis viestnīceibā “GORS” izstuodis-godatierga “Uzņiemieju dīnas Latgalī 2018” ītvarūs nūtyka konkursa “Goda uznāmums” apbolvuošonys ceremoneja, kuras laikā tyka gūdinuoti poši veiksmeiguokī Riezeknes uznāmumi pec 2017.goda darbeibas rezultatim.
“NewFuels” RSEZ SIA dabuoja apbolvuojumu nominacejā “RSEZ goda uznāmums” i Pateiceibas rokstu par īguļdiejumu Riezeknis ekonomikā.
„Eksportspiejieguokais komersants bolva 2017”
2017.goda 7.decembrī konkursa „Eksporta un inovacejis bolva 2017” apbolvuošonas ceremonejā, kura nūtyka Prezidenta pilī uzjāmums izceinieja gūdpylnū pyrmo vītu nominacejā Latvejas „Eksportspiejieguokais komersants” 2017.godā! Kūpā ar golvonū bolvu mes sajāmem ari sertifikatu par konkursa logotipa izmontuošonu mārketinga nūlyukūs.
“Goda uzjāmums 2017”
2017.goda 7.septembrī svineigajā pasuokumā „Riezeknes SEZ – ar skotu nuokūtnī” Mozūs komercsabīdreibu grupā «EnergyResources CHP» RSEZ SIA sajāme bolvu “Goda uzjāmums” i kliva par uzvareituoju itaiduos nominacejuos: 1.vīta nominacejuos „Goda ražuotuojs”, „Leluokais nūdūkļu moksuotuojs” i „Sociali atbiļdeiguokais uzjāmums” i 2.vīta nominacejā „Straujuok augūšais uzjāmums”.
Bolvu sajāmšana svineigajā pasuokumā „Riezeknes SEZ – ar skotu nuokūtnī”
2017.goda 7.septembrī svineigajā pasuokumā „Riezeknes SEZ – ar skotu nuokūtnī” Mozūs komercsabīdreibu grupā «EnergyResources CHP» RSEZ SIA sajāme bolvu “Goda uzjāmums” i kliva par uzvareituoju itaiduos nominacejuos: 1. / 2./ 3. vīta nominacejuos „Goda ražuotuojs”, „Leluokais nūdūkļu moksuotuojs” i „Sociali atbiļdeiguokais uzjāmums” i 2.vīta nominacejā „Straujuok augūšais uzjāmums”.
Leluokī nūdūkļu moksuotuoji 2016.godā
2017.goda 30.martā Reigā nūtyka svineigs pasuocīņs, kura ītvorūs tyka apbolvuoti leluokī nūdūkļu moksuotuoji 2016.godā. Pasuocīņī pīsadalie finanšu ministre Dana Reizniece-Ozola, Valsts ījāmumu dīnesta ģeneraldirektore Ilze Cīrule i sadarbeibys partneri.
Atzineibys roksti
2016.goda 12.augustā svineigā pasuokumā tyka pasnāgti apbolvuojumi Rēzeknis specialuos ekonomiskuos zonys (RSEZ) komercsabīdreibu Goda bolvys konkursa uzvarātojim, kas nūteik jau pīktū godu piec kuortys. Piec 2015.goda darbeibys rezultatim “Energy Resources CHP” SIA RSEZ (tūlaik – “Atmosclear CHP”) dabuoja Atzineibys rokstu “Par Straujuokū startu” i “Par īguļdiejumu Rēzeknis specialuos ekonomiskuos zonys atteisteibā 2015.godā”.
Apduovaņi Rēzeknis speciāluos ekonomiskuos zonys (RSEZ) komercsabīdreibu goda bolvys konkursa uzvarātuojim
2016.goda 12. augustā svineigā pasuokumā jau pīktū godu tika pasnīgti apduovaņi Rēzeknis speciāluos ekonomiskuos zonys (RSEZ) komercsabīdreibu goda bolvys konkursa uzvarātuojim. Izviertējūt 2015. goda ruodeituojus, “Goda uzjāmuma” apduovaņs tika pīšķierts SIA “NewFuels” RSEZ. Uzjāmums komercsabīdreibu goda bolvis konkursā dabuova sekūjūšus apduovaņus: 1. vīta nominacejuos „Goda iņvesticejis” i „Straumeiguok augūšais uzjāmums”, 2. vīta nominacejuos „Goda pīgatavātuojs”, “Leluokais nūdūkļu moksuotuojs” i „Leluokais eksportātuojs”. Pēc sociālū partneru pasūļejuma uzjāmumam tika pīšķierts arī Atzineibys roksts “Par dorbtureibys mudrynuošonu”. “Atmosclear CHP” dabuova Atzineibys rokstu “Par straujuokū startu” i “Par īliciņi Rēzeknis speciāluos ekonomiskuos zonys raisteibā 2015.godā. Uzjāmumam tika pīškierta 1.vīta nominacejuos “Goda pīgatavātuojs”, “Goda iņvesticejis” i “Goda inovacejis”, 2. vīta nominacejī “Leluokais nūdūkļu moksuotuojs” mozū komercsabīdreibu grupā.
tzineibys rokstu par īliciņi RSEZ raisteibā 2014. godā
2015.goda 24.juļī “NewFuels” RSEZ SIA ir īguvuse atzineibys rokstu par īliciņi RSEZ raisteibā 2014.godā i 1.vītu nominacejā „Straumeiguok augūšais uzjāmums”; 2.vītu nominacejā „Goda pīgatavātuojs”; 3.vītu nominacejā „Goda iņvesticeja” i „Leluokais eksportātoujs”.
Apbalvojuma “Goda sociāli atbiļdeiguokais uzjāmums i eksporta veicynuotuojs”
2014.goda 31.oktobrī tradiceiguos izstuodis „Rēzeknis uzjiemejs” ītvorūs Rēzeknis piļsātis pašvaļdeiba pīškiera apbalvojumu “Goda sociāli atbiļdeiguokais uzjāmums i eksporta veicynuotuojs”.
RSEZ Goda bolvys 2014
2014.goda 22.augustā RSEZ Goda bolvys pasuokumā lelū/videjū komercsabīdreibu grupā apduovaņi pīškierti vairuokuos nominacejuos – 1. vīta nominacejī „Leluokais eksportātuojs”, 2 .vītis nominacejuos „Straujuok augūšais uzjāmums”, „Goda ražuotuojs”, „Leluokais nūdukļu moksuotojs”, „Goda investicejis”. RSEZ komercsabīdreibu Goda bolvys konkursā „NewFuels” RSEZ SIA pīškierts Atzineibys roksts par sociāli atbildeigu komercdarbeibu.
SIA „NewFuels” RSEZ sajēme pateiceibys rokstu
2013.godā SIA „NewFuels” RSEZ sajēme pateiceibys rokstu kai leluokais eksportietuojs i sociāli atbiļdeiguokais uzjāmums.
Atzineibys roksti par uzvaru nominacejā „Leluokais eksportietuojs” i “Goda investicejis”
2012.godā SIA „NewFuels” RSEZ īguva atzineibys rokstus par uzvaru nominacejā „Leluokais eksportietuojs” i “Goda investicejis” lelū / videjū komercsabīdreibu grupā, taipat pīškierts apbalvojums RSEZ Goda bolvis konkursā par 2012. goda darbeibys rezuļtatim videjū komercsabīdreibu grupā.
Rēzeknis piļsātys dūmis atzineiba
SIA „NewFuels” RSEZ tyka pīzeits par straujuok augūšu uzjāmumu 2011. godā i sajēme Rēzeknis piļsātys dūmis atzineibu, ari Rēzeknis specialuos zonys atzineibu par nūzeimeigu īlykumu uzjāmuma izaugsmē.


text:
Nu izdevnīceibas
Pēc intensivas Franča Trasuna (1864–1926) fabulu publicēšonas periodikā nu 1921. leidz 1924. godam tōs pyrmū reizi pasarōda ari atseviškā grōmotā 1924. godā.
Ūtrū reizi fabulas tyka ītvartas Franča Trasuna rokstu ūtrajā sējumā 1940. godā, taču gondreiž vyss grōmotas metīņs pyrmajā padūmu varas godā tyka konfiscēts.Trešū reizi fabulas izdūtas 1964. godā Minhenē ar Mikeļa Bukša apceri.
Catūrtū reizi fabulas izdavuse Latgolas Kulturas centra (LKC) izdevnīceiba 1993. godā. Fabulu krōjumu sakōrtōjis un papyldynōjis ar vairōk kai desmit vēļōk topušom fabulom Augusts Eglōjs, pīvīnojūt Vitolda Valeiņa pēcvōrdu.
Pīktū reizi fabulas publiceitas Franča Trasuna rokstu („Dzīve un darbi”) ūtrajā sējumā, kū atkōrtōti izdavuse LKC izdevnīceiba 1998. godā ar Vitolda Valeiņa prīkšvōrdu.
Kai sastais izdavums jōpīmiņ 2003. godā LKC izdevnīceibā izdūtais F. Trasuna dzejūļu un fabulu krōjums krīvu volūdā, kū atdzejōjis Aleksandrs Rassohins.
Sakarā ar F. Trasuna 150 godu jubileju LKC izdevnīceiba atkōrtōti izdūd A. Eglōja sakārtōtū fabulu krōjumu.
ĪVODA VŌRDS
Es saceišu atklōti, ka nikod nav bejis muns nūdūms nūsadorbōt ar dailū literaturu un seviški ar poeziju un fabulom. Vysu munu laiku, kas maņ atlyka nu omota dareišonom, maņ aizjēme seiki, populari raksteni, žurnalistika un sabīdriski dorbi. Muna korstō vēlēšonōs beja paceļt Latgolas zemnīku goreigi un materiali, radeit Latgolā vaidzeigūs inteligentūs spākus un apvīnōt latvīšu tautu vīnā organismā, naōrdūt jōs īpatneibu, un īkarōt tautai breiveibu. Par patīsu poetu nikod sevi naskaiteju un naskaitu. Dēļ poezijas es naradzu pi sevis napīcīšamu dōvonu — dzeivas, plaši apkerūšas fantazijas un mōkslas ikļaut myusu volūdas skaistōs, vacōs forrnas ryma un rytma (— rytma un atskaņu) spulgōtōs ryndōs. Bet pādejū laiku verziņs latvīšu dailā literaturā, seviški poezijā mani stypri naapmirynōja. Daži naaicynōti poeti, bez poezijas dōvonom un dzeivō gora, kaldynoj vysaidas »peršas« bez satura un formas; un lai dabōt rymu voi rytmu, nuraun vōrdim golūtnes, darynoj jaunus, nasaprūtamus vōrdus bez kaidas vaidzeibas, sagrūza formas un maitoj volūdu. Bez tō maņ gadejōs bīži redzēt, kai baltīši, latvīši šaipa zūbus par lalgalīšim, vaicōdami: »Kur tod jyusu literatura?« Tys mani pamudynōja kertīs pi fabulom, lai parōdeitu, ka, jo tik laigalim byus laiks un gryba, tod ari jī mōcēs izlaist pasaulī na slyktōkas »ziņges un peršas«. Tod es gribēju vēļ pīrōdeit, ka myusu volūda ir dīzgon bogōta ar vōrdim un formom, lai mes varātu iztikt bez vōrdu un formu sagrūzeišonas. Tipus maņ deve pādejūs laiku politiskas un sabīdriskas personas un grupas, kuru darbeiba tai i prasejōs, lai tū uzmastu uz papeira.
ROZBA SUŅS
Uz gubas skrondu, apsorgōdams sovu frontu,
Vyss dubļūs nūsabridis, Rozba suņs,
Pi vōrtim garšļauk atsagula sorgōt saiminīka montu.
Jys beja suņs,
Kai guņs:
Pa naktim mōjōs sorgs kai zvons,
Pi lūpim dīņ kai gons,
Pi zyrgim — pīguļnīks,
Ar saiminīku mežā — medinīks,
Dēļ bārnim teirumā voi sātā — draugs,
Dēļ saimineicas — mozgōtōjs, kod nateirs beja trauks.
Kod cyuka dōrzā īleida un lokstus škina,
Jys, sajēmis aiz auss, kai eistais saiminīks jū ōrā dzyna.
Pa dorbam, gūdeibai, — tōļ taida Rozbas pameklēt,
Voi lobōku sev izvēlēt!
Bet suņam kaids jau gūds,
Kod sorga omotā?
I Rozbai tai, — nu vysim tikai sūds,
Ka naapraksteisi ni grōmotā.
Cyts pats i lobs, bet lomoj jū, kam borgs,
Un otkon cyts, kas ļauns, — kam sorgs.
Pats saiminīks, i tys jū breižim kōjom sporda,
Ni syltas vītas jam, ni sylta ēdīņa, ni gorda,
Bet reizi gadejōs, kai fabulā ir teikts,
Ka Rozba beja beigts,
Voi nu aiz tō, ka dorbā saslyma,
Voi tai, — aiz vacuma un vōrgim salyma.
Un verīs niu, kai vysi Rozbu teic! —
Pat pīminekli jam uz kopa stota,
Kū truseits radzādams tik golvu krota
Un soka: kas Rozbai niu nu tō, kod jō vairs nav?
Šū pīminekli stotit jyus tik poši sev.
–– –– ––
Storp ļaudim tai: pēc nōves vysim pīminekļus stota,
Bet cikom dzeivs, tod plyukoj tai, ka dzeiva napamat ni mota.
MŌKSLINĪKS UN CYUKA
Pēc ilgom dīnom, nagulātom naktim, beidzis sovu dorbu,
Kaids mōkslinīks ar patikšonu uz jū skatejōs,
Jo eistyn beja lobs
Jō dorbs.
Uz lela audakla nu vīnas puses azars laistejōs,
Pi azara uz kolna mōjeņas storp kūkim,
Ar boltim, reita saules apgaismōtim lūgim;
Nu ūtras, vēja kustynōts, kai jyura šyupōjōs
Plots rudzu lauks ar zalta vōrpom,
Un zaļas pļovu īlejas pa storpom.
Pa vydu ceļš,
Nu pīlejušom paļtim vītom sērrmi zaļš,
Bet vītom sudobrōts kai jūsta lūcejōs uz mōjom.
Un tōļōk mežs un debess speidēja kai dzeivs.
Nu kļyudom breivs,
Šys gleznas skots aiztikam beja dobai leidzeigs,
Ka putni, mōneidamīs, nōce borim,
Lai nūsamest uz kūku zorim.
Tod breinuma nikaida nav, ka vysi dorbu slavēja
Un mōkslinīkam par tū pateice.
Pi mōkslas dorba ari cyuka pīnōce,
Tū paūde un saceja par šaļti:
»Es cerēju te atrast dubļu paļti,
Bet radzu, asmu gaisynōjuse tik laiku veļti,«
Un mōkslas dorbu saplēse.*
* Saleidzynoj, kai boļševiki daudzynōja kulturu un kū dareja ar kulturas dorbim!
VUŠKAS UN CYUKAS
Kod lobu draugu nav, uz slyktim lobōk atmet tu ar rūku,
Jo i ar draugim ir tys pat, kas ir ar kūku.
Kod kūks ir slykts, lai cik jys sūleitu tev daudz,
Kod augļus nu jō trauc,
Tod jī ir taidi skōbi,
Ka vīnom cyukom lobi.
Caur slyktu draugu paliksi tu pats ar slyktu goru
Kai kūks, kam īškeļsi tu slyktu zoru.
Dēļ pīmāra es šytū fabulu jums doru.
–– –– ––
Nu vacim laikim vuškas ganeja tik gons.
Pi gona suni klōt kai zvons,
Kas vylku maneidami, trūksni taiseja
Un vuškeņas nu vylkim sorgōja.
Tys tīsa gon, ka goni vuškas cērpa
Un vodmolu dēļ sevis nu jūs vylnas vērpa.
Bet vuškom vylna žygli atauga,
Un dzeive beja mīreiga.
Tod vuškas vysi slavēja
Un pīmāra pi vuškom meklēja,
— Tik cyukas lomōja, —
Kod izteikt kaidu gribēja,
Lai beja sīvīte voi veirs:
»I lāns kai vuškeņa, i teirs,
I natur ļauna nūdūma,«
Nu, vōrdu sokūt, naprota kai daudzynōt jūs tykuma.
Bet reizi gadejōs, ka taida dzeive vuškom apnyka.
Jōs sev par gonim cyukas pīlaide:
— Redz, cyuku breiveiba jom patyka. —
Bet kas nu nūtyka?
Kod cyukas beja tykušas pi gonu varas,
Tod ari vuškeņas par cyukom pōrvērte.*
* Moralisks ļaužu sabrukums caur revoluciju un zemes raja sludynōtōjim.
ROGOVAS UN ROTI
Storp rogovom un rotim gōja leli streidi,
Kas lobōk nu jim dorbu veic.
— Kō tu storp ļaudim leidi,
Un kas nu ļaudim tevi teic? —
Tai soka rotim rogovas.
— Es tik tam breinojūs, ka jī tev naparōda durovas!
Tu kroti tai, ka zūbi klab,
Bet skrīnu vīgli es pa snīgu kai pa gaisu,
Un manī sēdēt kotram lab.
Nu, sok tu pats, voi es, kai tu, kod putekli voi trūksni taisu?
— Kam blēņus meļst! — jōm atbild roti.
— Kū sevi tu par pīmāru te stoti!
Tu poša dūbēs cērt, ka gaisā ceļās capure un moti.
Un vosorā voi tu pa smiļtim šliukt
Un sevī atsasēst kū lyugt,
Kod es pa ladu, dublim voi pa sausu,
Kai grybu braucu, īturādams dreizu tecīni voi gausu? —
— Un tai storp rogovom un rotim ilgi gōja naids,
Cyts cytam pīmete i smōdēja: — Tu šaids! Tu taids! —
Bet, navarādami vīns ūtru veikt
Un streidu beigt,
Jī vīnōjōs, lai zyrgs jūs škir:
Kurs nu jīm obim lobōks ir?
Tod zyrgs jim šytai tīsu sludynoj:
— Jyus obi
Kai nosta vīnaidi maņ lobi:
Maņ obus jyus uz sova kokla jōnosoj.
–– –– ––
Tai zemnīkim, kod pasaklaus, tod pylns ir draugu.
Lai kaidi vērsinīki nōk,
Jī vysi skaisti runōt mōk.
Bet kod tūs draugus raugu,
Tod jī par zemnīku i nagōdoj,
Tik moksōt zemnīkam vysvairōk jōmoksoj.
ZVĒRI, NOMDARI
Ka kūpeibā ir spāks,
Pret tū i runōt grāks.
Bet dorbā loba nagaidi,
Kod sasabīdrōsi ar naprašu voi nagūdi, —
Tik sevi padareisi vōju.
Tū rōdeis jums šei fabula, kū es pi cytom krōju.
–– –– ––
Gon zvērim gultas nav, ni mōju.
Jī nūgulst kotrys tur, kur pats zam sōnim paklōj sovu kōju.
Bet reizi gadejōs, ka vuškas, vylks ar ezeli un cyuka
Tik četrotā, kod cytu daleibnīku tryuka,
Sev byut par draugim zvērēja
Un zīmai mōju taiseja.
Pēc nūrunōta leiguma, jī kūpā sanōce
Un dorbu sadareigi īsōce
Ar garu apsprīdi, kam vaidzeigs fundamentus rakt,
Nu guņs kam āku sorgōt kotru nakt,
Kam otkon bolkas viļkt
Un cytu cytai vērsum likt.
Bet dorbs jim nasaveice,
Lai kai jī kotrys sovu tykumu un dorbu teice.
Kod vušku bors
Pēc tō, kod bolkai beja nūcērsts kotrys zors,
Aiz rogim aizmatušas, baļceņu uz bolkas vylka,
Tod cyuka
Zam ākas dūbi izroka,
Ka sīna sabruka.
Tamlaikam ezeļs tik ar ausim škūrstēja,
Kod vylks pa naktim vuškas žņaudzēja,
Kū radzādams, zyrgs saceja:
»Kod dorbā vīneibas un gūdeibas jums nav,
Tod veļti mōjas taiseit sev.«
DEMOKRATI
Ka i storp zvērim eistais demokrats
Ir rats
Kai i storp ļaudim,
Tū saprassit nu pīmārim jyus taidim.
–– –– ––
Gon zvēri plēšās, lomojās un kauc,
Kod vādars jim pēc maizes sauc,
Tik daudzi ratōk nakai ļauds,
Kas, lai cik āduši, cyts cytu rej.
Bet zvēri lōgim sovu goru mej.
Tod reizi nūtyka,
Kai stōsta pōsoka,
Ka zvēru ciļts par demokratim palyka
Un nūsprīde nūst kotru naidu mest,
Nu vīnas bļūdas vysim ēst
Un dzeivōt taidā brōleibā
Un saskaņōtā leidzeibā,
Ka vylki byutu lēneigi kai jāri
Un gudri ezeli kai bakalari;
Ka žurkom byutu tīsa myltūs olas rakt
Un kačim — krējumu nu pūdim lakt,
Bet cyukom dubļūs vōļōtīs un mugoru pi sīnas kaseit.
Tod ari vylks kai eistais demokrats,
— Lai gon taids gadejums storp vylkim dīzgon rats, —
Pat sūlējōs dēļ vuškom kryumūs mōjas taiseit
Un lopsa — gona omotu pi vystom praseit.
Tik bāda beja tei, ka zvēri ilgi runōja
Un gudrōja,
Bet naatroda taida lykuma,
Lai kotrys atsasaceitu nu sova tykuma.
Tai zvēru demokratija i izjuka.
–– –– ––
I mes par demokratiju ļūt daudzi runojam,
Kod pīšmaukt cytu gudrojam.
Bet eistais demokrats,
Kas runoj moz, bet dora daudz, ir rats.


text:
Īspieja pīsasaceit stipendejai!
Prelata Adolfa Grosberga pīminis fonda
stipendejis katuoļu studentim
.
Fonds ir izsludynuojs pīsasaceišonu stipendejom 2009. / 2010. vuiceibu godam.
Praseibys stipendejis pretendentim:
1. Studej vysmoz 2. kursā.
2. Studej akrediteitā Latvejis augstškolā i akrediteitā pamatstudeju programā.
3. Svareigys paguojušuo studeju perioda sekmis.
4. Studeju programa, vierzīņs i leimiņs nav svareigi.
5. Stipendeja dūmuota socialūs i studeju procesa vajadzeibu segšonai, tymā skaitā – moksai par studejom.
6. Students ci studente aktivi dorbojās Latvejis Katuoļu bazneicā, jaunuotnis voi sabīdriskajā dorbā.
7. Students ci studente pīder kaidai Katuoļu bazneicys draudzei Latvejā.
8. Kod studejis byus pabeigtys, stupendiatam ir morals pīnuokums atbaļsteit Katuoļu bazneicu Latvejā.
.
Stipendejis pīškieršonys nūsacejumi:
1. Leidzdaleiba i aktivitate Latvejis Katuoļu bazneicys dzeivē.
2. Sekmeigys studejis vysā īprīkšejā periodā.
3. Studenta ci studentis materialais stuovūklis.
.
Pīsacejuma viestulei kluot juodalīk itaidi papeiri:
1. aizpiļdeita veidlopa (veidlopys teksts atrūnams ite);
2. rekomendaceja nu studenta draudzis bazneickunga;
3. CV;
4. izziņa par studejom i sekmem nu sovys augstškolys.
.
Pīsacejums juosyuta elektroniski iz e-postu fonds.grosbergs i inbox.lv leidz 2009. goda 2. novembram.
Fonda vaļde izsludynuos konkursa rezultatus mieneša laikā piec dokumentu īsnīgšonys termeņa beigom.
.
Vaira informacejis: Dr. hist. Inese Runce
E-posts fonds.grosbergs i inbox.lv
Telepons 26810848
.
Lai veicās! Sekmeigys studejis i daleibu konkursā!


text:
Latgali i latgalīši – voi ir atškireiba storp terminim?
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Myusdīnu zynuotniskajā literaturā termini “latgali” i “latgalīši” ir škierti i lītuoti atškireiguos nūzeimēs, plašuokā publiskā telpā redzim gon itūs terminu jaukšonu nazynuošonys deļ, gon apzynuotu pīsaturiešonu pi nūteikta, tok atškireiga, vīdūkļa terminu lītuojumā. Rokstā īsavārts pīmynātūs terminu lītuojuma viesturē, izskaidrojūt jūs nūzeimi vysaidūs laika pūsmūs, paruodeiti vīdūkli i aptaujis rezultati par jim.
“Latgali” i “latgalīši” 19. i 20. godu symtu mejis presē
Nu suoku baltīšu presē, rokstūt par senejom baltu ciļtim, vuordus “latgali” i “latgalīši” lītuoja kai sinonimus, pīmāram: “Latgali jeb Letgali ari bija Latwju ziltş, kas pa leelakai daļai peedereja pee Pleşkawaş un Polozkaş kņasu walştim.” (“Balss”, 1888, nr. 50) “Tà Igauņu austruma puşeş nomadi, ka jau aprahdijàm, nahza sem Nowgorodaş, Latweeşchi Tolowâ sem Pleşkawaş un Latgaleeschi un Şehli sem Polozkaş waldibaş.” (“Baltijas Westnesis”, 1902, nr. 235) Sovutīs tuolaika latgalīšus kai sovus laikabīdrus baltīšu presē vysbīžuok sauce par inflantīšim, ari Vitebskys gubernis latvīšim-katuolim.
Tok poši latgalīši nagribēja sauktīs par inflantīšim, partū ka vuords “Inflanteja” i attīceigi atvasynuojums nu juo “inflantīši” ir pūļu sakrūpļuots Livonejis nūsaukums. Jī publiskajā telpā poši suoce sevi saukt par latgalīšim i sovu zemi – par Latgolu.
Tū demonstrejej, pīmāram, Franča Kempa izdūtuo “pyrma latgalìšu awize Gaisma” (1905), Franča Trasuna regularuo sleja latgaliski “Ziņas nu Latgolas” avīzē “Zemkopis” (ar 1907. g. nr. 42), Kazimira Skrindys vadeituo “Drywa”, kas pyrmajā numerī pi laseituojim grīžās kai pi latgalīšim, tok izškirūšuo lūma latgalīšu vuorda populariziešonā ir F. Kempa kulturviesturiskajai skicei “Latgalieši” (1910). Tuo īspaidā ari baltīšu presē suoc lītuot vuordu “latgalīši”, a izcyluokī zynuotnis veiri ceļ ībyldumus.
Diskuseja presē par etnonimu “latgalīši”
Īskotam daži vīdūkli nu diskuseja presē par etnonimu “latgalīši”. Volūdnīks, etnografs, folklorists i sinologs profesors Pēteris Šmits raksteņā “Kas ir latgaleeşchi?” īsoka “latgalīši” vītā lītuot “augšgalīši”, pīmāram: “Pehz Einhorna un Manzeļa siņam tauta wiņus saukuse şenak par rehdiņeem, bet tagad to weetâ dsird maleneeşchus, katoļus un poļus. Rakstôs wiņus agràk sauza par inflanteeşcheem, tagad atkal par latgaleeşcheem. (..) Jau wezais Ştenders raksta sawâ gramatikâ, ka kursemneeki sauzot Daugawaş augşchgala apdsihwotajus ap Dinaburgu par augşchgaleeşcheem. Turpreti Daugawaş semaka gala apdsihwotaji şauzoteeş par semgaleeşcheem. Tahds isşkaidrojums ir tik weenkahrşchs un şkaidrs, ka pret to mums naw neka ko eebilşt. Ta tad tagadèjo “latgaleeşchu” weetâ labak rakstit augşchgaleeşchus. (“Druwa”, 1913, nr. 11)
Baltu volūdnīceibys autoritate profesors Jānis Endzelīns rokstā “Latvieši un latgalieši”, kas latgalīšu izlaseišonai speciali nūdrukuots antikvā, nūruoda latgalīšus turpynuot saukt par inflantīšim, pīmāram: “Kad katoļu latviešos Vitebskas guberņā bija radusies tautiskā kustiba, viņi paši sāka dēvēties par latgaliešiem. Jau senāk esmu dažkārt ieminējies, ka zinātniski tāds nosaukums nav attaisnojams, bet ir pat nepareizs. Indriķa kronikā par latgaliešiem (“Lethigalli”) tiek saukti visi latvieši, kas dzīvoja uz ziemeļiem no Daugavas. (..) Tā tad ari visi Vidzemes latvieši būtu īsteni jāsauc par latgaliešiem. Zinātniskos rakstos Vitebskas guberņas katoļu latviešus pareizāki sauc par “inflantiešiem”. (..) Ja nu “inflantiešu” vārds nepatiktu, tā kā tas nav pašu vārds, tad varetu jau ar atteikties no vārda vēsturiskās nozīmes un lietot šo vārdu patvarigi sašaurinātā nozīmē. (“Dzimtenes Vēstnesis”, 1913, nr. 295)
F. Kemps iz itū atbiļd: “Ja pieņemam, ka “latgaliešiem” atļauts saukties par tādiem tikai Vitebskas guberņas robežās, tad līdz šim viss ir kārtībā, jo tagadēja latgaliešu tautiskā un sabiedriskā darbiba aptver, galvenā kārtā, tikai Vitebskas guberņas latviešu daļu. Vidzemes daļas latgaliskais dialekts jau izzūd zem literatūras valodas iespaida; un Augš-Kurzemes latgalieši ļoti vāji atsaucas uz pārējo latgaliešu saucienu; tiem atliek tikai pāriet leišos vai baltkrievos, kas šimbrīžam ari notiek.” (“Dzimtenes Vēstnesis”, 1914, nr. 20)
Latgalīši palyka pi sova grybātuo etnonima, i pyrma Latvejis vaļsts dybynuošonys jim beja skaidreiba par sovu etniskū identitati: “Latwišu tauta nu senejim laikim ir sasadalejuse diwejôs daliôs. Lelums ir luterani, runoj sowaidu woludu un dzeiwoj Baltijas guberniôs, todel mes jùs saucam par baltišim. Tautas mozokò dalia, katoli, dzeiwoj senejâ latwišu zemê, kura saucas par Latgaliju (ЛaTraлiя), (Latgolu, Latgali), todel ari šos zemes latwišus saucam par Latgališim.” (“Drywa”, 1915, nr. 41)
“Latgalīšus” aizstuoj ar “latgalim”
“Latviešu konversācijas vārdnīcas” X siejumā etnonimu “latgalīši” skaidroj jau kai vysaidu etnosu sajaukumu: “Latgales latvieši, kas runā latgaliešu dialektu; pa daļai viņi ir seno latgaļu pēcteči, bet ar lielkrievu, baltkrievu un leišu piejaukumu.” (1934, 20251).
30. godūs Latvejis presē pasaruodeja tendence jiedzīni “latgalīši” attīcynuot iz vysim Latgolys īdzeivuotuojim naatkareigi nu jūs etniskuos pīdereibys.
Iz tū atbyldūt, latgalīšu inteligence Latgolys pamatetnosa nūsaukšonai suoce lītuot etnonimu “latgali”, dedzeigs tuo īvīsiejs beja veiskups i volūdnīks, filozofejis doktors, profesors Pīters Strods: “Kotra krīva kaušonūs viņu (red. pīz. – puorejuos Latvejis) prese apzeimej par vysu latgalīšu lītu.(..) Prof. Strods līk nasajaukt šos lītas lobā, divu vuordu jiedzīņus — latgalīts un latgals. Latgali asam mes – latvīši, bet latgalīši, kai provinces apdzeivōtōji, ir kotrys Latgolas apdzeivōtōjs. Tōdēļ mes sevi turpmōk sauksim par latgalim.” (“Sauleite”, 1933, nr. 9,12)
Emigracejā latgalīšus apzeimoj ar etnonimu “latgali”
Tai trimdys tautīši par vīneigū pareizū pīzyna etnonimu “latgali”, jū konsekventi lītuoja sovūs dorbūs i instituceju nūsaukumūs, tī runoj poši par sevi, pīmāram, kai – Latgaļu Pietnīceibys instituts, Latgaļu izdevnīceiba, Mikeļa Bukša “Latgaļu literaturas vēsture” (1957), “Latgaļu atmūda” (1976), Pītera Zariņa “Latgaļu tradicijas” (75), Bonifacija Briškys “Latgali politiskajōs patmaļōs” (1957) i vysūs puorejūs.
Itū tradiceju saglobuojuši jūs dorbu puormontuotuoji i turpynuotuoji Latgolā. Iz portala lakuga.lv vaicuojumu, parkū jī izmontoj vuordu “latgali”, na latgalīši, bīdreiba “Latgaļu sāta” atbiļdēja: “Bīdreiba sovu nūsaukumu puorjēme nu latgaļu gruomotu kruotuves, kuru Minsterē, Vuocejā, beja izveiduojs Alberts Spogis, izpyldūt Vladislava Lōča īceri par latgaļu etnografejis i raksteituo vuorda centra izveidi Rītumeiropā. Latgaļu intelektuali emigracejā Rītumūs konsekventi lītuoja apzeimuojumu “latgali”. Myusu bīdreiba nūsadarboj ari ar viesturis rekonstrukceju i lītojam apzeimuojumu “latgali”. Uzskotom, ka ļauds, kas sevi asociej ar latgaļu piectečim, var lītuot taidu apzeimuojumu.
Latgalīši pošlaik ir latvīšu tautys etnografiska grupa. Verūtīs nōkūtnē, par latgalīšim var tikt uzkateiti vysi Latgolā dzeivojušī ļauds i kai tod tyks apzeimuota latgaliski runojūšūs pamatnacejas daļa?”
Terminu “latgali” i “latgalīši” izpratne myusdīnu zynuotnē
Portals lakuga.lv “Facebook” lopā sovim skaiteituojim aizdeve nūbolsuot, atbyldūt iz vaicuojumu, voi, tovupruot, jiedzīni “latgalīši” i “latgali” nūzeimoj vīnu i tū pošu. 23% atbiļdēja, ka obeji jiedzīni nūzeimoj vīnu i tū pošu, 77% – ka nā. Vīns skaiteituojs ir ari komentiejs: “Latgali ir ciļts, kas dzeivova 12. g. s, myusdīnu Latvejis teritorejā. Latgalīši, vīnkuoršuok sokūt, ir viesturiski-etnografiski veidovusīs Latvejis tautys daļa.”
Itūs terminu nūzeimu škieršonys pamatā ir praktiska vajadzeiba zynuotnīkim piec atseviška apzeimuojuma senejai baltu ciļtei i myusdīnu Latgolys pamatīdzeivuotuojim.
Par latgalim kai seneju austrumbaltu ciļti, kas pīmynāta ari “Livonijas Indriķa hronikā”, runoj leidz 16. g. s.; piec 16. g. s. – par latgalīšim kai Latgolys pamatīdzeivuotuojim, t. i., latvīšu nacejis (etnosa) etnografisku grupu (subetnosu) ar vairuokom sovpateibom i sovu latgalīšu rokstu volūdu.
Itū komentej filologejis doktors, kulturviesturnīks i literazynuotnīks Valentins Lukaševičs: “Es zynu tuos teorejis par latgalim i latgalīšim, tūs argumentus. Kod beja senejuos baltu ciltis, runojam par latgalim. Piec Altmarkys pamīra veidojās t. s. latgalīši. Ir taidi, kuri soka: “Kur tī vacī latgali palyka? Dabasūs izkiupēja, voi? Mums ir tei saikne, tei kontinuitate, parkū lītuot “latgalīši”, ka mes asam tī poši latgali?” Obejis teorejis pījamamys, maņ pateik pyrmuo – deļ saprūtama dalejuma latgaļūs i latgalīšūs. Terminologejai juobyun niansātai. Kū termins seikuok kū saseikdaļoj, tū jis skaidruoks. A patriotiskuos teorejis var paturēt sevī bez terminologejis.”
Nakonsekvence terminu lītuojumā turpynojās
Saprūtams, šudiņ etniskuo pīdereiba izapauž kai volūdys i kulturys identitate. Tok ari myusu dīnuos nūvāruots lītuot “latgalīši” teiri teritorialā nūzeimē. Pats apjūmeiguokais sociolingvistiskais pietejums Latvejā “Valodas Austrumlatvijā: pētījuma dati un rezultāti” (2009), kū veikuse tūreizejuo Rēzeknis Augstškola (niu Rēzeknis Tehnologeju akademeja), paruoda, ka cyttautīši jiedzīni “latgalīši” saprūt viņ kai pīdereibu Latgolys teritorejai. Itymā pietejumā konstatāts, ka sevi par latgalīšim skaita 27,0%, a vītejī latvīši, kuri sevi pīzeist par senejuos baltu ciļts – latgaļu – piectečim i runoj latgaliski, ir viņ 21,1% nu eili augšuok pīmynātuo procenta (151). Tys otkon aktualizej jiedzīņa “latgali” lītuošonu 30. godu nūzeimē.
Pazeistamais ābeču kolekcionars i leidzautors, letonists, žurnalists i tulkuotuojs Jurs Cybuļs jau nu īprīkš raksteituo i publicātuo pazeistams ar sovu vīdūkli itymā vaicuojumā, tū jis aplīcynoj ari niule portalam lakuga.lv: “Apzeimuojums “latgalīši“ byutu lītojams kai regionals voi geografisks jiedzīņs, tys ir, Latgolys īdzeivuotuoju apzeimuojums, un tī var byut na tikai latgali viņ. Sovukuort “latgali” ir tautys apzeimuojums un etnisks jiedzīņs. Taitod ari latgali var byut vydzemnīki voi zemgalīši, ka jī dzeivoj Vydzemē voi Zemgalē.”
Portals lakuga.lv vaicuojumu atbiļdēja aktivs latgalīšu darbinīks, piec profesejis jurists Agris Bitāns: “Termini “latgaļi” i “latgalīši” pa munam nav leidzvierteigi, i bīži teik lītuoti nakonsekventai. Terminu “latgalīši”’, atbylstūši F. Kempam, vysbīžuok attīcynuoj iz tagadejuos Latgolys teritorejā dzeivojušajīm latvīšim, reizem naatkareigi nu izceļsmis. Reizem pat attīcynuoj iz vysim īdzeivuotuojim, natkareigi nu tauteibys, kas nabyutu pareizi.
Termins “latgaļi” atsatīc iz latvīšu pyrmtautu, i leidz ar tū iz tim latvīšim, kas ir latgaļu turpynuojums, atbylstūši M. Bukšam. Vīns nu izteiktuokūs latgaļu turpynuojumu ir senejuo volūda (latgalīšu ci latgaļu volūda), kai ari cytys kulturvieturiskuos tradicejis – tautu tārps, dzīsmis i tml. Attīceigi “latgaļu” apziemuojums nav tik daudz teritorials, t. i., nav apbrūbežuots tikai ar Latgolu. Lai gon tīši Latgolā vysvairuok ir sasaglobuojuse senejuo latgaļu volūda i kultura.
Attīceigi sevi par latgali var uzskateit sevkurs latvīts, kurs atzeist latgaļu kulturys, viesturis, tradiceju i latgaļu volūdys turpynuojumu, i pyrmomkuortom – latgalīši.”
Medeju atbolsta fonda īguļdejums nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu. Par roksta saturu atbiļd portals lakuga.lv.


text:
Voi vēļ kaidā Latgolys pošvaļdeibā byus ceļa zeimis latgaliski?
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Taišni pyrma goda viestejom, ka Bolvu nūvoda pošvaļdeiba pi ībraukšonys sova nūvoda teritorejā 2021. gods novembrī ir pastatejuse ceļa zeimis obejūs latvīšu volūdys paveidūs – sūpluok uzrokstam latvīšu literarajā volūdā “Balvu novads” ir ari nūsaukums latgalīšu rokstu volūdā “Bolvu nūvods”. Itūgod ari Preiļu nūvoda pošvaļdeibys deputati ir atbaļstejuši taida poša veida zeimu pastatiešonu, respektivi, uzrokstam “Preiļu novads” sūpluok ir “Preiļu nūvods”. Apvaicuojom ari cytys Latgolys pošvaļdeibys i raudzejom dazynuot, voi vēļ kaidā teik plānuots izvītuot ceļa zeimis latgaliski.
Vārts atguodynuot, ka pyrmī calmlauži, kas aizsuoka ceļa nūruožu īvīsšonu latgaliski beja tūreizejais Kuorsovys nūvods (niu atsarūn Ludzys nūvodā). Vēļ 2014. godā Kuorsovys nūvoda pošvaļdeibā tyka eistynuots pyrmais projekts “saREDZI latgalīšu volūdu”, kam sekuoja vairuoki cyti leidzeigi projekti, pasasokūt kurim, īlu nūruodis latgalīšu volūdā ir pastateitys ari Kuorsovys nūvoda pogostu apdzeivuotajuos vītuos. Svareigi atzeimēt, ka tūreiz Kuorsovys nūvoda pošvaļdeiba sajēme vairuokys izvārstys viestulis nu Vaļsts volūdys centra ar aicynuojumu zeimis latgalīšu rokstu volūdā nūjimt, vystik jau tūlaik taidam aicynuojumam nabeja juridiska pamata. Sovpus niu latgalīšu volūdys statuss ir vēļ vaira nūstyprynuots ar pārnejuo gods vosorā pījimtū Latvīšu viesturiskūs zemu lykumu, kas vaļsts i pošvaļdeibu īstuodem nūsoka par pīnuokumu nūdrūsynuot latgaliskuos identitatis i kulturviesturiskuos vidis saglobuošonu i ilgtspiejeigu atteisteibu. Itūs pīnuokumu vydā ir veicynuot latgalīšu volūdys lītuošonu publiskajuos nūtikšonuos i kasdīnys dorbā, kai ari atjaunuot i vidē izmontuot vītvuordus latgalīšu volūdā, tymā skaitā ceļazeimēs, vītu i īlu nūsaukumūs.
Apvaicojūt cytys Latgolys pošvaļdeibys, tyka sajimtys dažaidys atbiļdis, vystik dīvamžāļ nīvīna nu pošvaļdeibu itūšaļt naplānoj īvīst ceļa zeimis ari latgalīšu rokstu volūdā. Par pīmāru, atbiļde nu Daugovpiļs: “Da ituo pošvaļdeibys Piļsātplānuošonys i byuvnīceibys departamentā nav sajimti īrūsynuojumi i nav nūtykuse apsprīsšona saisteibā ar piļsātys rūbežzeimu uzrokstu papyldynuošonu latgalīšu volūdā.” Varakļuonu nūvoda pošvaļdeiba atbiļdeja: “Varakļuonu nūvoda rūbežs piec Administrativi teritorialuos reformys nav mainejīs, leidz ar tū nav maineitys i nateik plānuots maineit ceļa zeimis.”
Portals lakuga.lv veice aptauju socialajūs teiklūs Facebook, Instagram i Twitter, sovim sekuotuojim vaicojūt, voi jī atbolsta zeimu latgaliski pastateišonu. Instagram sekuotuoji 100% atbolsta taidu zeimu īvīsšonu, cikom nu portala Twitter lītuotuoju – 80%.
Taipat sovim sekuotuojim vaicuojom, kuruos tod pošvaļdeibuos zeimis latgaliski byutu vajadzeigys. Daļa lītuotuoju atbiļdēja, ka taida veida zeimem juobyut vysuos pošvaļdeibuos, tok izskanēja ari Ludzys nūvods, Rēzeknis nūvods, Augšdaugovys nūvods i cytu pošvaļdeibu teritorejis.
Daugovpiļs pošvaļdeibys atbiļdē saceits, ka “nav sajimti īrūsynuojumi” par jaunu ceļa zeimu pastateišonu latgalīšu rokstu volūdā. Deļtam, īspiejams, pošu dzeivuotuoju piļsūniskuos iniciativys i īrūsynuojumu īsnēgšona sovā pošvaļdeibā var koč drupeit īkustynuot itūs vaicuojumu izskateišonu.


text:
Voj Tev ir bejuse vielme sasniegt dzeivie vairuok, nakuo tān Tev ir! Mes zynam rysynojumu!
Pyrmīs, kas Tev juodora, ir juoremdej sluopes piec kulturas!
Mes pīduovojam vīnreizeju īspieju, Tev, Tovai saimei, Tovu draugu kompānijai, dorba koleģim - pavadiet naaizmierstamu, emocijuom boguotu laiku kūpā ar #FKUpīte.
Mes lobpruot satiksem Tevi Upītie, varam arī sazatikt jebkurā vītā, kas Tev ērtuoka. Danči, dzīsmes, rūtales, spieles. Pozitīvas emocijas garantietas!
Nanūkavej, dazasokīs i Tu giusi pozitīvu lādiņu, energiju, kas paleidzies Tev sasniegt jaunas virsūtnes.


text:
Sajiutys par kinu “Vīna vosora deļ vysu”
Nu jau īt ūtrais mieness, kai LgSC Reigys biroja aktivistim i draugim beja īspieja nūsavērt Edgara Blinova kinu „Vīna vosora deļ vysu”. Seņ tys beja, bet dūmys i atzinis napamat pruotu vēļ šudiņ. Deļtuo beja vārts pagaideit i apkūpuot vysus komentarus.
Kinys sižets paruoda latvīšim tik aktualū temu par dorbu uorzemēs. Juosoka, rešajam Latvejis īdzeivuotuojam nav nivīna radinīka voi pazinis, kas nabyutu braucs pīsapelneit iz Angleju, Īreju voi cytu vaļsti. Tī, kas ir redziejuši kinu, īsoka tū nūsavērt arī cytim.
Beja īsarads ari vīns nu kinys akterim – Arturs Butkevičs, kurs pastuostieja par kinys filmiešonys guojumu, dažaidim atgadiejumim i nūtykumim, kai ari atbiļdieja iz myusu vaicojumim.
Kaidi ir myusu īspaidi par kinu?
Kristīne: Kina latgaliski, kas patīseibā ir stuosts na tikai par Latgolys laukim, Latgolys saimem, bet gon par vysys Latvejis saimem, kuruos kaids ir aizbraucs “meklēt laimi” uorpus sovys dzymtuos zemis. Drūši viņ emocejis raisieja vairuok tymūs cylvākūs, kurim ir leidzeiga situaceja jūs saimēs. Ītekmē nu Holivudys kinom, da pādejai minutei napamete sajiuta, ka tūmār jau jī vysi atsagrīzs atpakaļ. Kas tū zyna – varbyut simboliskuo atslāga mozuos meitinis rūkuos nūzeimej, ka byus “Vīna vosora deļ vysu II”, ar laimeiguokom beigom. I komplimenti kinys gola dzīsmes autoram. 🙂
Aiva: Iņteresna i aizkustynūša kina ar vysu jimā īkļautū suopeigū probļemu. Loba akterspiele, gaumeigi komiski momenti. Poša pasuokuma atmosfera muojeiga i sylta.
Edvards: Suokšu ar tū, ka kina ir izadavusi dīzgon loba. Stypruos pusis ir aktualitate i paruodeitais latgalīšu temperaments. Kina aktuala ar tū, ka itaidys situacejis myusdīnuos ir ik iz sūļa. Nabeja paruodeits deļkuo golvonī varūni aizbraukuši, tok, piec munom dūmom, tys ari beja pareizs režisora sūļs. Kuortejū reizi klausūtīs, cik vaļstī vyss ir švaki, maņ napatyktu. Kūpumā maņ napatyka pasuokuma apmekliejuma skaits – cīši moz cylvāku, koč ari vīta i laiks beja loba. Patyka ari uzaicynuotais kinys akters i juo stuostiejums.
Elvija: Vysu pyrma,vokors i atmosfera beja burveiga. Kina – aktuala, situaceja paruodeita tīši i korekti. Par kvalitati varu sprīst tik nu skateituoja pusis. Nui, beja kadri, kod lykuos, ka varātu ari sovaižuok, bet deļtuo jau ari tei ir amaterkina. Nadaudz napatyka puors akteru uzspāleiteiba, bet tai kai tī nabeja pyrmuo plana akteri, tod gols golā itys fakts tūmār tyka pīmiersts. Golvonū lūmu akterim – Urrā!!Super! Eistyni meistari! Paļdis, ka ir koč kas taids aktuals i latgalisks, gaideišu vēļ! 🙂
Agita: Kinys gola dzīsmi dzierdieju krītnu laiku pyrms pošys kinis nūsavieršonys. Jei izreiz palyka atmiņā, deļtuo dūmuoju, ka ari kinai juobyut lobai. Tai ari beja. Lels prīks par Olgu (kinā Ilzi), kura, piec munom dūmom, sovu lūmu atveiduoja cīši labi. Lepojūs, ka nu munys dzymtuos piļsātys nuok taidi talanteigi cylvāki. Kūpumā kina ir iņteresna i reala – ar ikdīnys probļemom, prīceigim i humoristiskim breižim. Lyka aizadūmuot par tū, cik tūmār loba dzeive ir laukūs i tī, kas vysu dzeivi pavadiejuši piļsātā, daudz kū ir zaudiejuši. Koč i Latgolu bīži nūviertej zamu, sokūt, ka ite nav dorba i nav kū dareit, es dūmoju, ka ir koč kas, kas latgalīšus apvīnoj – dūd spāku saglobuot sovu volūdu i vierteibys i īvuica prīcuotīs par tū, kas dūts. Lels pluss kinys vieršonuos vokorā beja sarunys ar Arturu Butkeviču, kurs stuostieja par filmiešonys guojumuu i atgadiejumim. Paļdis!
Kinys DVD var īsaguoduot LgSC birojūs Reigā i Daugovpilī.
Sokom lelu paļdis skateituojim, Arturam Butkevičam,
entuziastu grupai „BILDIS” i Reigys jaunīšu centram „Kaņieris”.
Agita,
“Latgolys Studentu centra”
Reigys birojs


text:
Popularuo LNT šova “Dziedošās ģimenes” ūtrajā sezonā pīsadaleja Uškānu saimis ansamblis, kurs tyka šova finalā. Šovā izskanēja ari dzīsme “Vokors īt”, kas piečuok kliva populara vysā Latvejā.
NOMINANTI:
Latgolys gruomotu golds i LgSC reikuots pasuokums “Vālais Rudiņs” Gruomotu svātkūs Kongresu nomā Reigā
Vaicuojuma par latgalīšu volūdys lītuošonu tikšona Tautys skaiteišonys anketā, LatBLUL
Grupys “Dabasu Durovys” koncerti Latvejā, TV raidējumūs, daleiba festivalā Portugalē
“Puorsoku dīnys” – audio diska “Latgalīšu puosokys i puorsokys” prezentacejis pasuokumi Reigā, Rēzeknī, Kuorsovā, Upeitī, Kruoslovā, Latgolys Producentu grupa