text:
Jānis Kronis: Mozuo Boņuka puordūmys
Roksta autors: Jānis Kronis, teatra trupys KVADRIFRONS akters
Suokšu ar tū, ka itei pavysam nūteikti nav recenzeja, maņ nav ni pīredzis, ni vajadzeigūs zynuošonu, kab itū varātu saukt par recenzeju. Dreižuok tī ir Reigys latgalīša īspaidi i puordūmys piec Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2021” ceremonejis nūsavieršonys.
Ūtra līta, kū vystik pasaceišu – ir dīzgon gryuši dūmuot i raksteit, partū ka pakausī napuortraukti sēd Kremļa eistynuotais vuojpruots Ukrainā. Tok kaids muns kolegis saceja, ka mums juoturpynoj struoduot na partū, ka mums vīnolga, bet partū, ka tai mes vysmoz nasajuksim pruotā. Partū dasasādu pi televizejis ekrana i drupeit svineigā i pacyluotā nūskaņuojumā vāruoju, kai “Boņuki” teik pi sovu jaunūs eipašnīku.
Juosoka, ka ceremonejis organizatori atsaroda naapskaužamā situacejā. Partū ka izbēgt nu apleik asūšuo konteksta nav īspiejams, tok puorstruoduot vysu ceremoneju, vystycamuok, vaira nabeja ni laika, ni leidzekļu. Īspiejams, itys faktors izskaidroj tū, parkū piec pasuokuma navaru saceit, ka tys ir lobuokais, kas ar mani nūtics.
Ka veramēs iz pasuokumu kūpumā, tod var saceit, ka tys veiduots gūdeigai i profesionalai. Piec idejis, vyss ir sovuos vītuos. Miļzeigi, skaisti burbuli, Dekšuoru speidaklys Juoņs Skutelis, aizraunūši muzykali prīšknasumi. Klasiska, labi režisāta ceremoneja, bet (īspiejams, beja i napamaneju), pa manim, iztryuka caurveju motiva, savīnuojūša elementa, kas saslāgtu vysu kūpā. Suokumā tyka dasaceita burbuļu tema, tok burbuli palyka tik burbuli i, kai jau burbuli dora, pagaisa. I pieški par motivu palyka bolvu padevieju i sajiemieju runys, kuruos pošsaprūtamai i naizbāgamai beja īkļauti atbolsta vuordi Ukrainai. Itys motivs vynuos cauri vysam vokoram. I munā golvā roduos disonaņse. Es radzu, ka vysi gosti ar sovom dūmom ir kai iz vītys GORĀ, tai Ukrainā, tok ceremonejis veiduotuoji fiziski nav paspiejuši nūreagēt. Tys nav puormatums, partū ka natycu, ka pasuokuma režisors Juris Jonelis koč mozuokajā veidā byutu spiejs apturēt krīvu armejis ībrukumu Ukrainā, tok sovaiduo sajiuta, ka Putina eistynuotais mūrgs ir nūignorāts, tik i tai palyka. Nabyut nadūmoju, ka vysa ceremoneja beja juopuorvierš par atbolsta pasuokumu Ukrainai siereiguos notuos, nā. Tok pīminēt nūtikšonys Ukrainā byutu bejs tik pošsaprūtamai.
Vīna cyta līta, kū režisors vys varēja ītekmēt ir tys, kaidā volūdā ceremonejis vadeituojs runoj. Partū ka saceišu atkluotai – mani mulsynuoja tys, ka Juoņs Skutelis vīnā šaļtī runoj latgaliski, bet cytā pieški puorsaslādz iz latvīšu volūdu i tikpat pieški teikuma vydā otkon suoc runuot latgaliski. Vys tik gribiejuos konsekveņci itymā vaicuojumā. Tys, ka Juoņs Skutelis byutu runuojs latviski, napadareitu pasuokumu nalobuoku, taipat tys automatiski napalyktu lobuoks, ka runuotu tik latgaliski, itys fakts vīnkuorši naradeitu nikaidu līku vaicuojumu.
Runojūt par latgalīšu volūdu, verūtīs dagivu sevi pi dūmys, ka prīcojūs par tū, cik dažaidi bolvu padevieji i sajiemieji runoj latgaliski. Munā pruotā tys tik vēļ vīnu reizi aplīcynoj, ka latgalīšu volūda ir volūda, na dialekts.
Tok, nasaverūt iz munu div ībiļžu, pa manim, pasuokuma organizatorim izadeve radeit gaišus i syltus svātkus kai latgalīšim, tai čyulim. Cytaižuok es naspieju izskaidruot tū, ka šaļtī, kod tyka paziņuoti “Boņuka” sajiemieji, maņ par mīsu skrieja skudrenis. Pylnys ar lepnuma izjiutu, nasaverūt iz tuo, ka leluokū daļu uzvarātuoju nazynu personeigai. I koč kaidā ziņā maņ ruodīs, ka “Boņuks” ir taišni par tū. Par tū, ka lepojamīs ar latgaliskū kulturu, ka tei nav tik nalels pykuceits kūpejā Latvejis kulturys telpā. Ka tei palīk par pošpīteikamu sastuovdaļu, bez kuruos nav īdūmuojami Latvejis kulturys vaibsti.
I ceru, ka ar kotru jaunu “Boņuku” nu mane tiks aizslauceita na puoruok pozitivuo izjiuta, ka itūšaļt Latgolys kultura koč kaidā ziņā bolstuos iz nalelys sauveitis cīši apjiemeigu, talanteigu, inteligentu cylvāku. Es cīši ceru, ka muns beidzamais nūvāruojums ir greizs i itaidu cylvāku ir daudz vaira. Tok, ka tai eistyn ir, asu puorlīcynuots, ka “Boņuka” bolvys tradiceja piec kaida laika pīruodeis, cik glupai asu dūmuojs, i tuos padūšonys nūzeimeigums paliks par tikpat svareigu i naapstreidamu aksiomu kai tys, ka zyrgs ir uotruoks par mašynu.
_____
Vaira par Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks 2021” var izzynuot ITE.


c: text/html

text:
- This event has passed.
Jaunatnis dūmneica “Es Latgolā 2042”
26. novembris, 2021 @ 5:00 pm - 8:00 pm
JAUNATNIS DŪMNEICA “ES LATGOLĀ 2042”
Kod: 26.novembris, 17:00-20:00
Kur: Tīšsaistis telpā/ kluotīnē
Mierkis: Nūskaidruot Latgolys reģiona atteisteibys vizeju i idejis jaunatnis skatejumā.
Uzdavumi:
1. Savuokt aktivus jaunatnis puorstuovus nu Latgolys pošvaļdeibom, regiona augstuokuos
izgleiteibys institucejom, kai ari jaunīšus uorpus Latgolys, kam interesej regiona ilgtermiņa
atteisteiba.
2. Izviertēt regiona atteisteibys īspiejis, riskus i potencialu.
3. Izvierzēt regiona atteisteibys idejis i virzīņus.
4. Apkūpuot jaunīšu idejis regiona atteisteibā.
Forma: Naformalys aktivitatis, interaktivys aptaujis, diskusejis.
Dalinīki: Jaunīši vacumā nu 16-25 godim
1. Kotra Latgolys planavuošonys regiona pošvaļdeiba deligej 2–3 aktivus jaunatnis puorstuovus.
2. Daugovpiļs Universitate, Rēzeknis Tehnologeju akademeja i Malnovys koledža kotra deligej 2–3
aktivus jaunatnis puorstuovus.
3. Var dasasacēt dorbā ar jaunatni īsaisteitūs NVO puorstuovi.
4. Var dasasacēt kotrs jaunīts/ jaunīte, kam ir attīceiga interese i motivaceja.
Dorba volūda: obi latvīšu volūdys paveidi – latgalīšu/ latvīšu
Dasasacēt vari ite da 24.novemram:
Latgalīšu kulturys bīdreibys
Latgolys Kongresa pasuokumu organizatoru vuordā,
Guntis Rasims
guntis.rasims@gmail.com
29492864

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Karīnys Ludboržys izstuode Latgolys Kulturviesturis muzejā
Leidz 28. septembram Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) apsaverama jaunuos muokslineicys Karīnys Ludboržys izstuode “Pakāpiens II”, kas atkluoj autoris leidz šam paveiktū vierzeibā iz prīšku pa pakuopīņam preteimā profesionalai piļneibai.
Itūšaļt jaunuo muokslineica studej gleznīceibu I. Repina vuordā nūsauktajā Sanktpīterburgys Muokslys akademejā, i itei jau ir ūtruo Karīnys Ludboržys dorbu izstuode taišni Latgolys Kulturviesturis muzejā. Ari itūreiz izstuode “Pakāpiens II” ir nūzeimeiga sasatikšona ar draugim i školuotuojim dzymtajā piļsātā Rēzeknē pyrms braukšonys iz Sanktpīterburgu, kab turpynuotu gleznīceibys studejis.
Karīna Ludborža (1990) – Sanktpīterburgys Muokslys akademejis studente – jau bārnu muokslys školā suokuse sovu rodūšū ceļu i turpynuojuse tū muokslys vydsškolā sovā dzymtajā piļsātā Rēzeknē. Niu, vuicūtīs sābru vaļstī, K. Ludborža jau trešū godu Rēzeknē reikoj personalizstuodis.
Autore atzeist, ka itamā izstuodē īkļautajūs dorbūs jei ir pīsavārsuse vysaidu tautu kulturu izzynuošonai i attāluošonai. Vysvaira autoris ocu skatīņs aizagivs afrikaņu kulturā – naparosta afrikaņu tārpu i tālu dekorativitate i mums nepīrostuo Afrikys zemis kolorita ekspresivitate.
Muokslineica atzeimoj, ka naaizmirst ari par sovu dzimtini, partū ka izstuodē var redzēt ainu nu latvīšu nacionaluos vierteibys – A. Pumpura eposa “Lāčplēsis”. Ari vuiceibu uzstuodejumi gleznuošonā ir naatjemama sastuovdaļa muokslineicys profesionalajā izaugsmē, taipat muokslineicys dorbi ir sastūpami lītiškajā muokslys nūvierzīnī – jau nu 2009. goda jei veidoj logotipus i afišys Zanis Ludboržys akordeonistu pleneram i Zanis Ludboržys muzykys školai, ir darynuojuse vitražys muzykys školys ākai.
Izstuode attaiseita:
Ūtardiņ, trešdiņ, catūrtdiņ, pīktdiņ 10.00-17.00
Sastdiņ 10.00-16.00
Svātdiņ, pyrmūdiņ – slāgta
Īīšonys moksa izstuodē: školānim, studentim– 0,50 €, pīaugušajim– 0,80 €, pyrmsškolys vacuma bārnim – īīšona breiva
Karteņā: Karīna Ludborža. Glezna “Sniegs” – nu autoris arhiva.


text:
Andrejam Paulānam — 115
Dzims 1896. goda 30. novembrī Sylajuoņu pogosta Šembeļu cīmā, mirs 1973. goda 29. novembrī i paglobuots Feimaņu kopūs. Eistais vuords Andrivs Povulāns-Kraskevičs.
Leidzeigi kai ir sataiseits Latvejis kulturys kanons, ar latgalīšu kulturā taids ir īspiejams. Taidā gadīnī ak jau keramiks Andrejs Paulāns byutu vīna nu Latgolys kulturys personeibom, kas juozyna kotram. Var diskutēt, cik taida Latgolys keramika myusu dīnuos ir autentiska i cik jei ir baroka kulturys atbluozme zemnīku muokslā. Tok skaidrys, ka taišni tai sauktuos Sylajuoņu keramiķu grupys: Polikarpa Vilcāna, Polikarpa Čerņavska i poša Andreja Paulāna īdybynuotais Latgolys dekorativuos pūdnīceibys stils i sataiseitī vāžu i svečturu pamattipi ir tys, ar kū saprūtom vuordus “Latgolys keramika”.
Deļtuo šudiņ, Andrejdīnā, par vīnu nu Andrejim — Andreju Paulānu, kas cyta storpā šudiņ palyktu 135 godus vacs, koč gryuts jau pasaceit “palyktu”, ka runa par tik cīnejamu vacumu. Taitod runa ir par cylvāku, kas dzims aizpaguojušajā godu symtā i Latvejis i pasauļa kulturā Latgolys vuordu ness i turpynoj nest jau gondreiž symtu godu. Pyrmū medaļu par sovim dorbim jis ir īgivs jau tuolajā 1936. godā, juo dorbi ir saglobuoti i apsaverami na tikai Latvejis muzejūs, taipoš jī globojās i Sevrā, Dublinā, Ženevā, kai ari daudzuos kolekcejuos pasaulī.
Nadaudz par nūpalnim: 1937. godā Paulāna keramika ir īgivuse Sudobra medaļu 1. Latvejis daiļamatnīceibys izstuodē Reigā, Sudobra medaļu Zemgalis izstuodē Jelgovā, Zalta medaļu i diplomu Storptautiskajā muokslys i tehnikys izstuodē Parizē, 1938. godā sekoj Atzineibys roksts Storptautiskajā amatnīceibys izstuodē Berlinē, a 1940. godā Zalta medaļa Latgolys izstuodē Daugovpilī. Sovetskajā laikā juo vuords napagaist — 1957. godā Paulāns teik pījimts Muokslinīku savīneibā, juo dorbi otkon pīsadola izstuodēs: Leipcigā, Ženevā, Ņujorkā, Havanā, Moskovā, Monrealā. Sareikuotys ari vairuokys personalizstuodis Reigā, Preiļūs, Rēzeknē, Ludzā.
Koč stuosts varēja byut pavysam cytaids, ka na I Pasauļa kara i jimā sabūjuotys veseleibys. Pūdus taiseja i juo tāvs Izidors, kas taisejs šmukus i iztureigus muola traukus saimisteibai, i juo div tāvabruoli, ari pats Andrejs Paulāns, vēļ mozs puika byudams, paleidzēja tāvam pi dorba, meiceja muolu, pamozom īsavuiceja omotu. Atsagrīzs nu kara, kurā tyka īvaiņuots i atzeits dīnastei par nadereigu, Paulāns pūdnīceibai pīsavierš jau nūpītnai — izceļ sātu, īreikoj darbneicu i cepli.
Latgolys keramika pīdzeivoj vairuokus apleicejūs i vaļsts interesis pīauguma i gaisuma pūsmus: piec 1926. goda Pīminekļu vaļdis etnografiskuos ekspedicejis aug pīprasejums i interese par Latgolys keramikys izstruoduojumim, 30. godūs pasaruoda īspiejis pīsadaleit i Latvejis, i Storptautiskuos izstuodēs, giustūt panuokumus. Piec tuo 40.-50. godi ir gryuts laiks — sovetskuo vara rauga likvidēt sātys ražuošonu, individualū amatnīceibu i zemnīceibu. Keramiķus aplīk ar miļzeigim nūdūklim, kab daspīstu īsastuot kolhozā, 1947. godā tī ir pat 15 tyukstūšys rubļu godā. Suoc apraksteit lūpus, aizzeimūguot darbneicys. Andrejs Paulāns suoc struoduot par kolhoza pūdnīku — poša materiali i dorbs, a puse īnuokumu kolhozam — pamatā taisa saimisteibys traukus. Tikai 50. godu beiguos keramika otkon teik atzeita par muokslu, Paulāna dorbi teik izstuodeit izstuodēs Latvejā i pasaulī.
Nu 1981. goda teik pīškierta A. Paulāna medaļa i diploms par davumu Latgolys keramikā. 1999. godā tyka atjaunuota A. Paulāna memorialuo darbneica Raiņa literaturys i muokslys muzeja filialē Jasmuižā. Juo vuordā nūsaukta tautys lītišķuos muokslys studeja Rēzeknē.
Kai sacejs literats i kulturys darbinīks Voldemars Kalpeņš: “Kas latvīšu literaturai Raiņs i Blaumaņs, kas latvīšu teatram Smiļgis i Antmaņs-Brīdeits, tys latvīšu tautys muokslai Andrejs Paulāns.”
Informacejis olūti:
Paulāns Andrejs. Latgales kultūras darbinieki 2. – R., 2008.
Preiļu bibliotekys sātyslopa
Rokstu sagatavuoja Ilze Sperga.
Svečtura, vāzis i sviļpaunīka kartenis nu Nacionaluo muzeju kruojuma kūpkataloga.
Andreja Paulāna karteņa nu žurnala “Jaunā Gaita” 1971. goda reportažys. Foto autors L. Balodis.


text:
Ar Austrumlatgolys viersmežnīceibys Rēzeknis nūdalis vacuokū mežzini Daini Viļumu runojom par īšonu mežā, mežzina dorbu, niulenejuom aktualitatem meža apsaimnīkuošonā i cytom interesantom lītom.
„Mežinīki ir cylvāki, kuri pīder taitai. Cīši breivi, atvārti, nikod nav augstpruoteigi … bet sovā byuteibā mes asim īriedni, kuri izdūd vasalu skaudzi administrativūs aktu.”
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Klausīs raidejumus “Pi myusim Latgolā” (papyldynuots)
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu “Pi myusim Latgolā!”.
Catūrtdiņ raidejums nailgi pyrma Bazneicu nakts nūtikšonu apmeklej majestatiskū Baļtinovys katuoļu bazneicu, kur draudzis pravests Stanislavs Prikulis atkluoj ituos vītys muokslys i sakraluos vierteibys.
Pīktdiņ raidejums skaidroj, kas juoīvāroj tierguotuojim, puordūdūt sovu produkceju tierdzeņūs, kaidys ir piercieju tīseibys, cik apzineigi ir produktu tierguotuoji i kai praseibys komentej Latgolys sātys ražuotuoji.
Raidejumu “Pi myusim Latgolā” klausīs:
Diveju krostu radejā – catūrtdiņ 16.30, pīktdiņ 18.30 (atkuortuojums)
Latgolys radejā – pīktdiņ 11.05, pīktdiņ 16.30 (atkuortuojums), svātdiņ 11.00, pyrmūdiņ 14.30 (atkuortuojums)
Radejā “Ef-Ei” – pīktdiņ 15.30, sastdiņ 14.30 (atkuortuojums)
Radejā Marija Latveja – pīktdiņ 12.10, sastdiņ 9.00
Vysus raidejumus sevkurā laikā var nūsaklauseit ari LaKuGā.


text:
Nūtyka skotuvis runys konkurss „Vuolyudzāni“
27.aprelī, Latgolys kongresa pīminiešonys dīnā, nūtyka skotuvis runys konkursa „Vuolyudzāni“ i 20. atkluotuos vaļsts olimpiadis latgalīšu rokstu volūdā nūslāguma pasuokums, kurā tyka gūdynuoti uzvarātuoji. „Vuolyudzānūs“ šūgod pīsadaleja 21 deklamātuojs i latgalīšu prozys tekstu skaiteituojs.
Dailrunuotuojus viertēja dzejneica Anna Rancāne i režisore Māra Zaļaiskalns. Jūs viestejums skaņ:
„Vuolyudzāni“ — godskuortejuo pavasara prīca! Jau ūtrū godu bārnim i jaunīšim juopuorvar saskarsmis tryukuma barjera, tys, ka videoīrokstā navar sajust klauseituoja tyvumu, bet jī ar tū veiksmeigi teik golā. Itys gods īsazeimej ar loba, vacumam pīmāruota repertuara izvieli. Prūtams, vīgļuok ir skateituoju pajimt ar jūku paņtenim, bet myusu vuolyudzāni teik golā ari ar nūpītnu, dziļu literaturu. Tū var redzēt jūs acīs, jo acs namaloj!
Konkurss līcynoj par tū, ka saimēs tūmār ir dzeiva latgalīšu volūda, ka bārni jū muok i lītoj. Paļdis vysim dalinīkim, gūdolguotūs vītu nav daudzi, bet grybātūs bez laureatu paslavēt vēļ tūs, kam datryuka nadaudz — i Grietu, i Kresceņteju Tekli, i Romualdu, Ralfu i Rūtu, da i vysus, vysus! Paļdis školuotuojim, paļdis vacuokim, eipaši jau tai breineigajai babeņai, kura sovu unuku Kristoferu vuica tāvutāvu volūdeņā! Lai vysim Dīva paleigs i prīca!“
Šūgod daudzi školāni runuot beja izalasejuši fragmentus nu jaunuokuos latgalīšu literaturys, tū atzeimēja i Izgleiteibys ministre Ilga Šuplinska.
Taipat nu poša reita školys varēja pīsadaleit nūvodvuiceibys stuņdēs. Jaunīši, kas vadeja stuņdis, — Ēriks Zeps, Dāvis Suharevskis, Evika Muizniece — jau ir īrakstejuši sovu vuordu Latgolys kulturviesturē.
Nūvodvuiceibys stuņdis var nūsavērt https://www.youtube.com/channel/UCALP7Fam0rROugichV9gzQQ
Aicynoju sovu latgaliskū ideņtitati aplīcynuot ar konkretim dorbim, na vuordim!
Dailrunuotuoju konkursa „Vuolyudzāni“ rezultati:


text:
Vilekī nūstuoj i īdvasmoj „Litanejis” ceļš
18. majā pyrmū reizi Vileks katuoļu bazneicā koncertieja Latvejis Radejis kuors i orkestris „Sinfonetta Rīga”, par kū vilecuoni ir cīši lapni. Taipat koncerti beja ari Viļānūs i Rēzeknē, nu niu vaira par “Litaneju” Vilekī.
Kab Zīmeļlatgolys ļauds i kotrs interesens varātu nūsaklauseit koncertprogramu „Litaneja”, kurei sastateita nu četru komponistu skonudorbim: Ērika Ešenvalda Debess Litānija, Jēkaba Nīmaņa Uzklausi, Māte, Valta Pūces Sajūta. Sirds. Debesis. i Ģirta Biša Rītausmai degošie vārdi i Uģa Brikmaņa, Sigvarda Kļavys i Mārtiņa Brauna taiseituo Videostuosta, radūšojai grupai beja juosadūd lelā i breinumainā ceļā. Kab sataiseitu itū koncertprogramu, 2008. godā dirigents Sigvards Kļava kūpā ar režisoru Uģi Brikmani aizsuoka braukšonu ekspedicejuos iz katuoļu dzīduojumu centrim Latgolā, Vydzemē, Zemgalē i Kūrzemē, kab īraksteitu, fiļmētu i dokumentētu „maja dzīduojumus” bazneicuos i pi ceļamolu krystim, kai ari, kab sasatiktu ar senejūs dzīduojumu pratiejim. Itū izfiļmietū materialu īdeve četrim komponistim, kab jī radeitu skonudorbus, izmontojūt dzīduojumu stilitstiku.
„Celi puorsakrystuoja. Pasasokūt tam, ka gareigu cylvāku celi puosakrystuoja, tī atvede ekspedicejis vadeituojus iz Latgolu, kur jī nūviertieja latgalīšu sīvu bolsu dzīduojumus. Ari itymā koncertprogramā atkluosim, ka asam aicynuoti saprast, ka vysi myusu celi vad iz Dabasim”, tai izrunojūt iz koncertu atguojušūs, saceja Vileks nūvoda dūmis vadeituojs Sergejs Maksimovs.
Kotrs dzīduojums, kū varieja dzierdēt koncertprogramā, ir dzīduotuoju personeigais stuosts, saruna ar Vysuaugstuokū. Koncertprograma paruodeja gon kūpā dzīduošonys lelū spāku, gon atkluoja dzīduotuoju dvēseli. Koncerts izskanieja kai vīnā olpys viļcīnī, dūdūt vareibu koč drupeit pīdzeivuot i sajust tuo, kuo sajuta ekspedicejis dalinīki, īrokstūt dzīduojumus. Koncertprogramys režisoram Uģim Brikmanim izadeve paruodeit Litanejis celi, ļaunūt puordzeivuot, kai caur cylvāku dvēselem teik pastuosteits i dūts viestejums cytim cylvākim, dzīžūt ļusteigi, skumi, izjusti, aizrauteigi i patīsi. Litaneja Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis gūdam caurveja taiseitū videostuostu.
„Tys nav taids vīnkuoršs ceļuojums iz Vileki. Itys beja ceļuojums, kab atsagrīztu. Mes atsagrīzem ite ar tū sajiutu, ar tū padareitū dorbu, kū mes pyrma vairuoku godu maja mienesī ite braucem, klausejamīs i īrakstejom ituo nūvoda dzīduotuojus. Tys ir eipaši atsagrīz ite, muzicēt Vileks katuoļu bazneicā, muzicēt cylvākim, nu kurim guoja īdvasma. Tei ir piļneigi cyta atbiļdeibys sajiuta. Tei ir cīši lela pīpiļdiejuma sajiuta. Bazniecuos, kur naorganizāti, pavysam dabeigi nūteik dzīduojumi, īkomponejūt tūs skonudorbā, dzīduojumi ir „dzeivi”. Es dūmoju, ka myusim vajag koncertēt na tik Reigai tyvuokā apleicīnē, nu ari tymūs nūvodūs, kur Reigys kulturys ceļš naaizasnīdz da jim. Vileks nūvoda privilegeja i boguoteiba ir itei breineiguo Vileks katuoļu bazneica, kur myzuka cīši labi jiutās”, piec koncerta atkluoja dirigents Sigvards Kļava.
Komponists Jēkabs Nīmanis pastuosteja, ka koncertā Reigā jī raudzeja cylvākim paruodeit, kū jī pīdzeivuoja, īrokstūt dzīduojumus, gribieja, kab reidzinīki koč drupeit sajustu tuos izjiutys, kū pīdzeivuoja projekta radūšuo grupa, nu „Vilekī jius asat daļa nu itim dzīduojumim. Mes – muziki i skateituoji pīsadolom itymā procesā. Projekta taiseituoji naparuodeja tik dokumentalu materialu, nu emocejis, kur Jius asat daļa nu tom. Muns golvonais aizdavums sovā skonudorbā beja paruodeit tuos emocejis, kas roduos manī. Es nagribieju puorlīcynuot par kaidu ideologeju, bet gribieju paruodeit, kū es sajutu, kod īsarodu dzīduojumu ekspedicejuos Latgolys regionā, kaidys roduos attīceibys ar latgalīšu kulturu. Skonudorbs „Uzklausi, Māte” ir kai ceļuojums. Tys suocās vīnā punktā i pamozeišam, pamozeišam īmam iz prīšku, kur vysu laiku myus sagaida jauni puorsteigumi i breinumi. Tū es paruodu muzykā, saglobojūt puordzeivuojumu, kū izjutu ekspedicejis laikā. Skonudorbā izavieleju tūs tekstus, kuri vysu precizuok pasoka, kaidu viestejumu es sajiemu nu ituo ceļuojuma”, ar skonudorba byuteibu īpazeistynuoja Jēkabs Nīmanis. „Vajag tik vilecuonim saceit: „Myusim vajag i mes grybam”, tod nūteikti atsarass dzierdeigys auss i mes ar prīcu koncertētu ite vēļreiz”, saviļņojūši saceja S. Kļava.
Lels paļdis ekspedicejis vadeituojim, komponistim, muzikim i dzīduotuojim par īguļdeitū dorbu, par sajimtū puordzeivuojumu i izdzeivuotū Litanejis celi. Saglobuosim katuoliskū dzīduojumu tradiceju Vileks nūvodā, kab dūtu īdvasmu jaunim skonudorbim i kab izalyugtu Dīva svieteibys myusim vysim.
Sagatavieja i kartenis taisieja Vineta Zeltkalne


text:
Aizpildi aptauju par podkāstiem un piedalies balvas izlozē: https://ej.uz/podkastuaptauja
Latgalīšu literaturys raidīroksts “Puslopys” ir myusdīnu latgalīšu literaturys puslopu puorškūrsteišona – apsarunuošona ar autorim par raksteišonu, volūdu, kasdīnu i dzeivi kai taidu. “Puslopys” aicynoj īsaklauseit ari latgaliski pīraksteitūs dorbūs voi tūs fragmentūs pošu autoru skaitejumūs, taipat kotrā sasatikšonys reizē tūp vīna jaunys dzīsmis skice ar satyktuo autora tekstu.
Itūreiz raidīrokstā “Puslopys” Ieva Johansson i juos dāls Jēkabs Birznieks.
Īva (Ieva) Johansson (Jūhansone) Covid pandemejis laikā piļneibā maineja dzeivi, nūdybynuoja sovu apvuiceibu i izaugsmis programu uzjāmumu, bet dzeivisvītu izalaseja piec tuo, voi piļsāta var pīduovuot dālām vareibu spēlēt hokeju. Itūšaļt obeji ar dālu Jākubu (Jēkabu) dzeivoj Daugovpilī, koč i Īvys dzymtuo puse ir Leivuons. 11 godu vacais Jākubs vys tik ir puorlīcynuots vydzemnīks, jo dzims Valmīrā, bet leluokū dzeivis daļu dzeivuojs Guļbinē.
Pārnejuo gods golā jī obeji kūpā izdeve gruomotu “Jākuba citati” aba bārnu dūmys vacuoku puordūmom. “Tys ir puse muns, puse mamys dorbs, deļtuo ka tod, kod es beju vysā mozeņš, suoču runuot lītys, kas maņ ruodejuos logiskys, bet mamai tuos pasalyka taidys smīkleigys i ari taidys īdvesmojūšys. I tod mama suoce pīraksteit. Tai vīnā šaļtī beja tik daudz, ka vajadzēja likt gruomotā, koč kai tū vysu sakūpuot,” par gruomotu ar poša citatim stuosta Jākubs. Mama Īva, kurei citatus apkūpuojuse, stuosta, ka suokuos Jākuba teicīni tyka da socialuo teikla Facebook, “bet ļauds poši suoce vaicuot, kod ta byus gruomota.” Īva atguodoj, ka Jākubs kai bārns suoce runuot cīši agri. “Divejūs ar pusi godūs jis jau suoce runuot pylnim teikumim – i vysaidys gudreibys, i vaicuojumus.” Tys ari beja laiks, kod mama dāla saceitū suokuse pīraksteit. Koč ari Jākubs runoj latvyski, gruomotys versejā bārna citati daīmami kai latvyski, tai latgaliski. “Asu latgalīte i vysod, kod es braucu kur nabejs voi iz Reigu, kur cytur voi iz uorzemem, es vysod asu sacejuse, ka asu nu Latgolys. Koč i dzeivovu Guļbinē i Reigā, bet sirdī vysod nu Latgolys. Es dūmoju, ka tei ir muna atsagrīzšonys gruomota. Ka es asu latgalīte, es ite dzeivoju, es ite asu, es ari kū nabejs skaistu Latgolai varu izdareit,” tai Īva.
Drūsme, sāta, mīlesteiba, saprasšona, dorbs, ryupis, uzvarys i cytys – kūpā vairuoki desmiti temu, kas dūmuotys kab paleidzātu vacuokim sasarunuot ar bārnim, izskaidruot procesus, lītys i kūpā ari dabuot atbiļdis ir gruomotys “Jākuba citati” pamatā.
“Mam, aizdūd maņ vysugryutuokū vaicuojumu iz pasauļa.
Es ari aizdūdu: “Kas ir mīlesteiba?”
Jākubs nasakavej: “Mīlesteiba ir tod, kod divi cylvāki sasateik, palīk par draugim. Tys vyss īt tuoļuok, tuoļuok, cikom jī obi ir mīlesteiba. Cik vīnkuorši!””
“Mes sātā pi golda voi ustobā runojam daudz. Varbyut tagad Jākubam cytys dūmys i skriejīni, kotram sovi leli dorbi doromi, bet, kod jis beja mozs, mes cīši daudz runovom. I tī navar naizīt ņikas, jo, ka tu runoj ar bārnu, jis runoj. I tu jū klausīs. I tī vysod ir dzilis dūmys. Daudzys mamys pasuokuma laikā soka - deļkam es naizraksteju nikuo, kū maņ bārns saceja, napīraksteju nikuo?” Kotram bārnam ir sova dūma,” stuosta Īva, atkluodama, ka itūšaļt piec gruomotys izdūšonys kūpā ar Jākubu daudzi brauc apleik pa dažaidom vītom, kab sasatyktu ar sovim skaiteituojim, apsarunuotu par gruomotā raksteitū i aizdūtu tamā pīraksteitūs vaicuojumus. “Tī pasuokumu, iz kurim braucam, īt konceptā ar pošu gruomotu. Tei nav literaturys gruomota, tei ir sarunu gruomota – citats ir kai impulss sarunai. Tev, ar bārnu skaitūt voi ar veiru skaitūt, voi ar kaidu draugu skaitūt kūpā, ir vareiba parunuot par tū temu. I tī ir vaicuojumi dasprausti kluotyn, ka tu nazyni, kū aizdūt draugim, tod vari apsavērt, puorskaiteit i parunuot. I cyti maņ tai ari soka: “Oi, beidzūt puorskaiteju gruomotu nu vuoka da vuoka i beidzūt beja par kū ar veiru parunuot,” smejās Īva.
Jākubs pats cīši aizaraun ar hokeju. Nu Īvys īdviesme ir doba. “Dobā tu vari puorskaiteit vysus pasauļa stuostus, tu redzi vysu, kas nūteik cylvākūs – vyss ir dobā, kai spīgelī.” Dūma par tū, ka varātu tikt par rakstneicu jai naasūt bejuse, bet par raksteišonys talantu sovulaik draugi vys nūruodejuši. “Bet maņ pateik raksteit. Maņ pateik dūmys, pateik tuos pagrīzt cytaižuok, ka juos skaņ ar cytu dziļumu. Nazynu, voi es jādzu, bet maņ tai pateik. [..] Maņ pateik apleikdūmys – kod tu pasoki vīnu, bet apuškā ir pavysam cyta dūma.”
Ar latgalīšu literaturys autorim sasarunoj muzikis, viesturnīks Arņs Slobožaņins i projektu vadeituoja, latgalīšu volūdys popularizātuoja Edeite Husare.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Var dasasaceit praktiskam cymdu adeišonys seminaram Baļtinovā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Nu 11. da 14. juļa Latvejis Nacionalais kulturys centrs sadarbeibā ar Baļtinovys nūvoda pošvaļdeibu i Baļtinovys ausšonys pulceņu reikoj praktisku seminaru “Cimdu adīšanas tradīcijas Latgalē” (Zīmeļlatgolys cymdu adeišonys darbneicys), viestej Latvejis Nacionaluo kulturys centra sātyslopa.
Praktiskuo seminara laikā daleibnīkim byus vareiba īsapazeit ar cymdu kruojumu Bolvu nūvoda muzejā, Ruguoju nūvoda muzejā i Tiļžys nūvoda muzejā, kai ari praktiski apgiut Zīmeļlatgolai soveigūs cymdu adeišonys veidus i tehnikys.
Vīnlaikus varēs īsapazeit ar Zīmeļlatgolys namaterialū kulturys montuojumu – apmeklēt nūvodā nūteikūšūs kulturys pasuokumus i īsasaisteit vysaiduos eipaši daleibnīkim reikuotuos aktivitatēs.
Dasacejuma anketu juoīsyuta elektroniski linda.rubena@lnkc.gov.lv da 2019. gods 8. juļa.
Papyldu informaceja, rokstūt iz pyrma nūruodeitū e-posta adresi ci zvonūt 26658903.


text:
Gubaiņs
Gubaiņs (latvīšu: Gubiščes ezers, Gubainis, krīvu: Гyбищe) — beznūteciejuma azars Daugpiļs mīsta pūstumu pusē, sūpluok Jaunstatis i Kimejis mīstadaļu. Sasadora nu diveju storu: vokoru storys pluots 14,0 ha, pošleluo dzilīne 2 m; reitu storys pluots 4,5 ha, pošleluo dzilīne 1 m. Obejis storys saškir kanals. Gubaiņa vokoru daļā div azarsolys, kuru kūpeigais pluots 3,8 ha. Dybyns dyuņojs, molys lāvys. Azarmalē ītaiseits nazcik myudu.
Iz Gubaiņa pūstumu molys pastateits daudzistuoviņu rajons Kimeja, iz dīnavydreitu molys pa lelumam mozstuovinis dzeivojamuos sātys. Iz Gubaiņa reitu azarmalis Daugpiļs ļutaru kopi.


text:
Rubrikā “Zemis suoļs” žurnaliste Maruta Latkovksa runuos par tū, ka latvīša sirds vys tik tai eisti nikod nabyus piļsātā.
Na veļti Latgolys inteligencis tāvs Nikodems Rancāns sovā laikā pi tautys guoja ar dūmu, ka zemis lītys, tuos vysod byus ari pošys golvonuos Dīva lītys. Jis dybynuoja lauksaimnīceibys školys, raksteja par biškūpeibu, augļu duorzim, vuiceja, kai lobuok i gudruok saimnīkuot.
Deļtuo ir lela prīca, ka ari myusu dīnuos ir taidi Latgolys lauku cylvāki, kuri nu dorba nasabeist. Lai tymā, pīmāram, gorduos maizis tiergā mes varātu tikt pi ar bierneibys garšu apveļteituo nazkod babeņu captuo boltuo pluociņa voi mutē kiustūšuos būrkuonu maizis.
Par zemnīku saimisteibys „Juri” saiminīkim Lideju i Juri Lubuonim maņ eipašs stuosts. 2014. godā piec Rībeņu pogosta dūmis aicynuojuma Lideja i Jurs beja pīsasacejuši iz finansialū atbolstu kaida projekta izstruodei deļ turisma veicynuošonai. Sākla beja krytuse augleigā augsnē, jo Lubuoni beja izdūmuojuši, ka taiseis viesturisku karti, kas sauksīs „Ar Latgolu sirdī” i pi vysa kluotyn tamā tiks paruodeits, nu kaidu vītu Latgolā ir cālušīs tī rodūšī gora darbinīki, kas saisteiti ar latgaliski raksteitū vuordu.
Lubuoni sev paleigā atroda i kartografus, i volūdnīkus i žurnalistus i karti sataiseja. Tuos izveidis nūdūms beja: ceļt gaismā loba dareituojus deļ Latgolys gora, runys i dvēselis atpazeistameibys. Cylvākus, kas jau nu senejūs laiku nav bejuši mīrā ar kaidim reizem škītami napuorvaramim škieršlim, koč ar tū pošu raksteituo vuorda i drukys aizlīgumu Latgolā. Suokumā beja dūma, ka itamā kartē juoīlīk kaidi 5-6 golvonī latgalīšu literaturys, volūdnīceibys i viesturis korifeji – kai Andryvs Jūrdžs, Pīters Miglinīks, Nikodems Rancāns, Fraņcs Trasuns, Fraņcs Kemps, Mikeļs Bukšs, bruoli Skryndys, bet kai raisejom sovu mekliejumu „maisam golu vaļā” tai pabyra ari daudzu cytu personeibu vuordi, kurys nu laiku gola sovys tautys suopi jutušys dziļuok i redziejušys tuoļuok. Tai itymuos personalejuos tyka īlykti symts cylvāki.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
Jī ir tiuļuok muokulim i zvaigznem. Nu jim var braukt ar slēpem. Traktorim jī napateik. Na vysim, bet daudzim ir nūsaukumi.
Kolni. Ka mežā var apsamaļdeit trejuos prīdēs, to ite ir apsamaļdeišona trejūs kolnūs.
Izreiz pasaceišu, kai tys niu ir nūstyprynuots kartēs. Lelais Līpu kolns (koordinatis 56,271042; 27,654441) ir 289 metri viers jiurys leidzīņa augsts1, nu Dubuļu da jam ir nūruodis, kai dabraukt.
Cyti diveji kolni ir iz vokoru nu juo. Nu Leluo Līpu kolna viersyunis aiz iudiņs plančkys aptyvai 400 metru tuoļumā ir Dzerkaļu kolna2 viersyune, kura ir 286 metri viers jiurys leidzīņa. A kaidu 150 metru aiz Dzerkaļa iz zīmeļvokoru pusi ir Kromonu kolns – 271 m viers jiurys leidzīņa3.
Niule ar nūsaukumim ir kai ba parāds, bet viesturiski beja miļzeiga putra.
20. g. s. 20. godu vydā itamā apleicīnē dorbuojās Ernests Brastiņš (1892–1942). „Pārmeklējot kalnaino Raznas augstieni, vadīdamies no ļaužu nostāstiem, atradām šo nelielo pilskalniņu. Viņš atrodas 8 km austr.-dienvidos Raznas ezeram. [..] „Liepu kalnu” krievu iedzīvotāji saukā arī par „Lipušku”. Kādreiz to sajauc ar 1 km austrumos esošo trigonometrisko punktu 135,5 saž. uz kura atrodas bāka. Īstais pilskalns nezinātājam grūti uzmeklējams. Pēc sava ārējā izskata „Liepu kalns” ir kraujš kalna stūris, kas ar lēzenu ieleju atdalīts no plašākas augstienes ziem.-rietumos. [..] Pilskalnam trijstūraini apaļš plakums ap 45 metri garš un 25 metri plats.”4 Piec kartis, fotografejis i aproksta izaver, ka Ernests Brastiņš roksta par kolnu, kuru mes niule saucom par Kromonu.
Puora godu piec Brasteņa te ar ekskursantim beja Zelmārs Lancmanis (1883–1935) – tymūs laikūs ni mozuok par īprīškejū populars i talanteigs cylvāks (turisma ceļvežu i vuiceibu gruomotu autors, geologs, etnografs i c.).
Tikū jī beja Muokūņkolnā. „Labiem gājējiem var ieteikt doties uz dienvidiem, uz Kromoņu ciemam tuvo Liepu kalnu, Latgales augstāko virsotni (289,4 m virs jūras spoguļa). Pēc asist. Ģ. Ramana atzinuma ar savu stāvumu, skatu bagātību pārspēj Gaiziņkalnu. Pilskalnu cienītājiem der ceļot uz 8 kilom. WSW no Rāznas pie Dzirkaļiem (uz kartes Škrabu tuvumā) esošo Liepu kalnu, kas bez pavadoņa gan grūti sameklējams. Nojaušams ciešs sakars starp dabiskiem stāvumiem un uzbedumiem. Turisma cienītājiem labs spēku vingrinājums, kāpjot pa stāvākajām 40 m augstajām nogāzēm. Tālas izredzes uz Latgales gala morēnu un viļņoto pamatmorēnu paugurainēm.”5
Raksteja, ka pats augšuokais nu jūs ir Lelais Līpu kolns, a sūpluok drupeit mozuokais – vīnkuorši Līpu kolns. Vīni saceja, ka tys ir kolns ar divejom voi pat trejom viersyunem. Cyti sauce, tik navar saprast, kurū, par Dzerkaļu kolnu.
Par itū putru var raksteit bez gola. Ari par fotografeju parokstim, kur eisti ari navar saprast, kurs konkreti kolns nūfotografāts.
Mozais? Ka ir Lelais Līpu kolns, tod laikam ir juobyun ari Mozajam Līpu kolnam? Nui. Tys Mozais Līpu kolns ir vēļ vaira nūsaglobuojs nu cylvāku, viņ rešais tī ir bejs.
Nu Leluo Līpu kolna leidz Mozajam Līpu kolnam pa taisnū ir aptyvai 9 km.
Eša azara reitu molā ir agruokuo Bukmuiža, bet azara vokoru golā ir Andzeli. Aptyvai 4 km pa taisnū nu Andzeļu iz zīmelim, mežā aiz Rokolu i Arla azaru ir 250 m viers jiurys leidzīņa augstais Mozais Līpu kolns (koordinatis 56,204521; 27,559107).
Asmu tī vīnu reizi aptyvai pyrma 20 godu bejs – ar zynūšu paleigu i lelom pyulem kolnu atrodom! Beja izciertums, apleik meži, normala ceļa nikaida.
Bet možiņ es beju cytur – itam kolnam sūpluok aptyvai 800 m iz zīmeļvokorim asūšajā Greizajā kolnā, kurs piec jiurys leidzīņa skalys ir vēļ augstuoks – 264 metri?
Vītejī tūs kolnus sauc kotrys pa sovam, naatbiļsteigi tam, kas nūruodeits oficialuos kartēs. Tai es i da gola nasaprotu, kurs ir tys eistynais Mozais Līpu kolns.
Tūrni. 20. g. s. 30. godūs, ari ilgu laiku piec kara iz Leluo Līpu kolna beja skotu tūrņs. Kai turistim, tai vēļ vaira deļ guņs nadorbu īraudzeišonys. Runoj, ka tys beja triangulacejis tūrņs, vēļ cyti soka, ka tū tūrni izmontuoja karaveiri.
Interneta, videokameru i dronu laikā ruodīs paliks viņ diveju veidu tūrni, kurus apvīnuot nu nikai navar – vīni mobilajim sakarim, ūtri ocu paprīcynuošonai.
20. g. s. beiguos – 21. g. s. suokūs beja vairuoki dažaidu religiskūs kūpīnu i uorzemu biznesmenu projekti, kū i kai dareit ar Lelū Līpu kolnu i tuo apleicīni, bet, dīvamprīc, itī projekti nasaeistynuoja.
Pīmiņu laikus, kod iz Leluo Līpu kolna viersyuni cylvāki brauce ar mašynom. Beja iz kolna aušku ceļš, pa vydu taida kai kabateņa, kur mašynom izamaineit. A pošā auškā varēja redzēt inciresnus akmiņus, a kolna viersyunē apleik pa riņči beja īstateiti kūki – kai ba 12, atbiļsteigi druidu horoskopam.
Tūrņa tī nabeja, i nikaidys palīkys nalīcynuoja, ka taids ite kodta byutu bejs.
2011. godā Leluo Līpu kolna viersyunē tyka izbyuvāts skotu tūrņs nu kūka6. Tys ir 34 m augsts, tam ir 10 platformys.
Tei ir augstuokuo vīta Latvejā, kur tu vari stuovēt iz sovu kuoju.
Mīlesteiba. Andris Vējāns sovus pyrmūs daildorbus parakstēja ar eistū vuordu i uzvuordu – Donats Kalnačs. Pyrmajā klasē jis guoja Dubuļu školā, tai kai tymā laikā dzeivuoja tī pi sovys babys. Saprūtama līta, ka jis beja, i ni reizi, nu Dubuļu natuolajā Lelajā Līpu kolnā. Jam ir pat taids stuosts – „Liepu kalns”.
Stuosts ir kūpnacionalā volūdā, koč ari nagars, bet nu treju daļu. Vyss nūteik iz Leluo Līpu kolna, stuosta golvonī varūni ir škoļnīks Patmaļnīks i školuotuojs Vējāns. Nu Latgolys auškuokuo kolna redz tuoli tāvuzemi, školuotuojs Vējāns stuosta par senū latgaļu drūsmi aizstuovēt sovu zemi i vajadzeibu tū dareit ari niu, 1943. godā.
„Un viņš tagad par tiem domāja. Par tiem, kas bija klausījuši tēvzemes kvēlajam aicinājumam.
Bet no pārdomām Patmalnieku iztraucēja kāda spēcīga balss:
– Stājies arī tu savas tēvzemes sargu rindās!
Likās, it kā tā bija pazīstama balss. Nezkur jau dzirdēta. Sen, sen jau... Jā, tā varēja runāt tikai viņa bijušais skolotājs Salimons Vējāns.”7
Školuotuojs Vējāns kai cylvāks, piečuok kai gors runoj par tāvuzemis mīlesteibu. Kas tu esi bez dzimtinis, bez itūs mežu i kolnu, bez cylvāku, kuri te dzeivoj nu paaudzis paaudzē?
Kas jū zyna – mož nu poša izdūmuota, itymā stuostā īdzeivynuota literara varūņa ari aizajēme Donats Kalnačs sovu pseidonimu?
1995. godā beja zeimeigs nūtykums – izguoja latgalīšu literaturā pyrmais erotiskuos dzejis kruojums.
Teksti saraksteiti nu 1991. leidz 1995. godam. Laikā, kod apleik pylns ar videosalonim, kur ruoda pornikus, itei dzeja ir kasta dabisks i teirs.
Atmūdys i piecatmūdys godūs beja mūde, ka poezejis i c. gruomotys beja kai lelys gruomotzeimis8. Ka ir sātā kaids foliants, ituos meikstuos i nabīzuos gruomotys kai reize der par gruomotzeimem. Skaiški – poezejis gruomota kai gruomotzeime kaidā enciklopedejā!
Maņ ir itei 1995. goda gruomateņa, kurys autors ir Ontons Kūkojs. Varēja jis i pats nūilustrēt sovu gruomateņu – tai jis ari cytur dareja! – tok itamā gruomotā vizualū smukumu sataiseja Inga Laganovska.
Iz vuoka zīdūņs i sirsnenis, vyss divejuos kruosuos – pavasareigi zaļajā i tamā sorkonajā, kū tymūs laikūs sauce par lyupkruosys kruosu.
Tei ir gruomota par veirīša i sīvītis mīlesteibu. Nūsaukums gruomotai cīši lobs – „Mīlesteiba, Lelais Līpu kolns”.
Kruojums aizasuok ar dzejūli „Nu mozas sōļa škipsneņas..”. Nu ituo dzejūļa grupai „Dabasu Durovys” izaveiduoja dzīsme „Reits”. Arņs Slobožanins 2020. godā beja Rogovkā Pīterdīnā, ituo pasuokuma īspaidā ūtrā dīnā sovā dzeivūklī Kraujā sacerēja itū dzīsmi.
Ir Ontona Kūkoja dzejūļu kruojumā teksti, kurūs kai fons ci simbols pasaruoda Latgolys augšuokais kolns9. Pīmāram, dzejūļs „Tys na Gaizeņš..”, kurs nūsaslādz itai:
„Lelajā Līpu kolnā,
kod beju es pats,
zīdēja papardes dimanta zīdim;
i vajadzēja jō vērsyunī pasaceltīs,
kai guņkurs jēme un uzlīsmōja –
i gribējās dzīdōt, pusnakts rūtalī skrīt,
i aizadegt pošam kai jōņtōrpeņam.
Speidēt azarim, mežim,
speidēt sylovom, apvōršnim pōri,
leidz tovam naktī atvārtam lūgam,
leidz tovai laimes slōpstūšai
sirdei,
leidz atskōrsteibai, –
Gaisma un Mīlesteiba,
vysvīns, kai augstōkais
Latgolas kolns!”10
1 Relativais augstums aba attuolums nu pakuojis leidz viersyunei – 86 m.
2 Augstuokais Latgolā i vysā Latvejā piec ūtra parametra – relativuo augstuma. Dzerkaļu kolnam tys ir 89 m.
3 A mežā aiz Dubulim ir Dubuļu kolns (274 m v.j.l.) i c.
4 Brastiņš E. Latvijas pilskalni. Latgale – Rīga: Pieminekļu valde, 1928., 135. lpp.
5 Lancmanis Z. Apceļojiet skaisto Latgali! // „Atpuhta”, 21.06.1929.
6 Indriķe R. Remontē Lielā Liepukalna skatu torni // „Rēzeknes Vēstis”, 28.03.2019.
7 Kalnačs D. Liepu kalns // „Rēzeknes Ziņas”, 20.11.1943.
8 Tai veiduots beja, deļ pīvaduma, Valda Ķikāna dzejūļu kruojums „Tāds, māte Latvija, tavs pavasaris” (1991).
9 Kai reminiscence iz itū ir Viļa Dzērvinīka Ontonam Kūkojam veļteitais dzejūļs „Dīna kai dīnnakts byušona..”.
10 Kūkojs O. Mīlesteiba, Lelais Līpu kolns – Daugavpils: SAB, 1995., 24. lpp.


text:
Lalalalalala
fdiàjfidjf dfjidjfi djif jdifj difj idjfoidj foij dfiodjoidj fodj fidoj foidjfoidj fodjf oidjfoidjf odjf oidjfoi dfioj dfoijdfoijd fdjfoidjf oidjfpijozjfçz fçjzfçzej fjzefijzeifjze fjzef zejfàzejfàizej fizejf zejf zejfzeçfjzeifjzeiofjoziejf zefjizejfiozejf izeojfizejfizejf izejfizejf zeifjiezjf ijezfi zejfijzeijf izej fizej fozejfoij zeoifjzeoifj izej fize jfizej foize jfoi jzeoifjzeoifj zeiofj oziejf oizejfiozejfoizejf ozie fzeofj zeofj zoeifj ioze jfoizejf oizej foizej foizej fozejf oizej foizejfoizjfo izejf zejf zeifjzoeifjzei fzoiejfoizejf oziej fozie jfoizej foizej fiozejfoizej foizej foizej foizej foizej foziej foizej foizej foize jfoijze foijz efoizj efoizje foijz efoij zeofij zeofj zeoif zeoifjzeioj fiozej foizej fiojz efoij zeiofjiof jzeoifjzioejfiozej foizejfzej fiozje foijzefoijze oif jzeiofjzefoizejfoizej fozj efoze fzoe foeiz jfzejfzeoifj zeoif jzeof zeofj zie fzeoifjzeoif jzeoifjoizejfiozef ze foizefjzeoif zeio jfzeiofjzefaz)okazofzeioj)çaifidjfoiz fzeofjzeofj oizejfiozjfojzefoizejkzepjfn zoe fizejio zefijzeohf zejfizej fiozejfouzeçf jzeof z


text:
Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeiba I
Rokstu sagataveja: bīdreiba “LgSC”
Bīdreiba “LgSC” sadarbeibā ar latgalīšu kulturys ziņu portalu lakuga.lv aicynoj iz ostoņom latgalīšu rokstu volūdys tīšsaistis bezmoksys nūdarbeibom, kab kotrys interesents varātu izzynuot vaira par latgalīšu rokstu volūdu i īsavuiceit tuos pamatprincipus.
26. aprelī 19.00 pyrmuo nūdarbeiba, tuos tīšraide ITE
Pyrmuos nūdarbeibys temys: rokstu volūdys pamatprincipi, latgalīšu alfabets – skanis i burti, patskaņu lītuojums, leidzskaņu nameikstynuošona i puorskanis. Sovus vaicuojums par nūdarbeibys temu var aizdūt tīšraidis komentaru sadaļā, nūdarbeibys vadeituoja iz tim atbiļdēs.
Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys voda vīna nu zynūšuokūs latgalīšu rokstu volūdys specialistu, latgaliskūs gruomotu korektore, pīredziejuse volūdys nūdarbeibu vadeituoja i volūdys eksperte Muora Mortuzāne-Muravska.
Volūdys nūdarbeibys byus divejūs periodūs – pavasara i rudiņa. Pavasara periodā latgalīšu rokstu volūdys vuiceišonuos paradzāta kotru ūtrū ūtardīni, suocūt nu 26. apreļa 19.00 stuņžu. Nūdarbeibys planavuotys ari 10. majā, 24. majā i 7. junī, bet rudiņa periodā 6. septembrī, 20. septembrī, 4. oktobrī i 18. oktobrī.
Latgalīšu rokstu volūdys kursu nūtikšonu finansiali pabolsta Sabīdreibys integrafejis fonds nu Kulturys ministrejis daškiertūs Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Daugovpiļs teatrī byus bārnu izruode latgaliski
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Daugovpiļs teatrī 12. decembrī byus pyrmizruode īstudiejumam “Raganiņa”, kurā sūpluok latvīšu literarajai volūdai skanēs ari latgalīšu volūda. Tei byus Daugovpiļs teatra pyrmuo bārnu izruode latgaliski, informej teatra puorstuove Janīna Ivanova.
“Daudzim latgalīšu runa var izaklauseit kai nasaprūtami buramvuordi, bet itei izruode byus saprūtama sevkuram skateituojam, jo apzynuotai ir veiduota tai, lai īpazeistynuotu ar volūdys skaniejumu i jautrā nūskaņā, ar ospruoteibu i dzīšmu starpnīceibu, fraāzis latgaliski īsaspīstu atmiņā,” stuosta J. Ivanova.
Īstudiejuma lugys autori Māris Korsiets i Egils Viļumovs stuosta, ka vysa ceļuojuma laikā raganeņa vuiceisīs latgalīšu volūdu. Autori cer, ka tī bārni, kuri kasdīnā narunoj latgaliski, izruodis laikā vuiceisīs kūpā ar golvonū varūni: “Ka bārns piec izruodis nūsavieršonys zynuos koč vīnu vuordu latgaliski, mes byusi laimeigi.”
Ceļā iz sātu raganeņa i juos draudzine vuorna Vallija sasateik ar dažaidim meža īmeitnīkim, kuri runoj jai napazeistamā mēlē, bet tys nimoz natraucej jim atrast kūpeigu volūdu. Grybādama byut loba raganeņa, jei ar prīcu izpaleidz kotram nalaimē tykušajam – voi tī byutu sasakaškiejuši runcyns i kačine, ci olā īslūdzeiti bārni. Tok raganeņa nimoz nanūjauš, kas vysleluokais puorbaudejums vēļ prīkšā.
Raganenis lūmā īsajuss aktrise Zanda Mankopa, puorejuos lūmuos: Inese Ivulāne-Mežale, Līga Ivanova, Maija Korkliša, Anna Blakunova, Anna Jackeviča, Svetlana Morozova, Kristīne Veinšteina, Raimonds Paegle, Jevgeņijs Mihailovs, Vanda Gibovska, Kristīna Zaharova, Ritvars Gailums, Māris Korsiets, Egils Viļumovs.
Īstudiejuma režisors ir Māris Korsiets, izruodis scenografs i kostimu muokslinīks ir Egils Viļumovs, horeografe – Anna Blakunova, muzykaluo nūformiejuma autors – Staņislavs Šimanskis, dzīšmu tekstu autore – Kristīne Veinšteina, gaismu muokslinīks – Sergejs Vasiļjevs.
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Vikipedeja:Kai registrētīs
Registrētīs Vikipedejā var vīglai:
- Ekrana viersā atrūnit "Log in / create account".
- Atsadarejušuos puslopys ("Log in/Create account") lūgā "Log in" mīdzit iz nūruodis "Create an account".
- Nu jauna atsadarejušajā puslopā lūgā "Create account" dorit itaidys darbeibys:
- īrokstit pyrmajā aileņā anglīšu vuordu, kuru radzat atvaigā (ite apsardzeiba nu škārsteikla vandalizma);
- izalosit sev lītuotuojvuordu i īrokstit jū sūpluok "Username"; pa itam vuordam jiusus iz prīšku vysod pazeis Vikipedejā;
- izalosit paroli i īvodojit jū 2 reizis;
- īrokstit sovu e-postu;
- mīdzit "Create account".
Īguodojit sovu jaunū lītuotuojvuordu i paroli, ar jim vysod varēsit īīt Vikipdejā.


text:
vosora pieški beidzēs. it kai vēļ 3 nedelis palykušys, tok laiks saškaļdeits taidūs gobolūs, ka tī tolkom i dzeivuot vaira nav laika. nivīns gobols nav leluoks par 3-4 dīnom ci nedeļu.
vīneigais mīrynuojums – vyss taipat vysod nūteik cytaiž, nakai ir planavuots. koč voi īguodojūt, kai na pa seņam aizšuovu nu dzeraunis iz Cēsim i tod iz Reigu, koč tuo nabeja nikaidūs planavuošonys kalenderūs. bet nu lobuokais nūteik najauši. grybātūs atkuortuot zivu baruošonu Vacpībolgys muorkā – kai juos cītom mutem zam iudiņa plyukoj maizi nu pierstu.
lai kas vēļ paradzāts, jau niu skaidrys, ka napaspiešu nikuo. moz, ka kukuruza jau lānom izaug nu pīngataveibys i vuoleitis pībrīst steivys. a laikam vosorys plani beja par troku – izdareit vaira nakai par vysu zīmu. kas nabejs jau izadeve, tok nikas dižs. vīneigi veins ryugst i puorrakstieju datorā padsmit puslopys teksta. a kur puorejais – bess zyna. naaizguoju šudiņ pat sienīs. da i kaiduos sienīs, ka bārnu pylns klieps. nazkai laikam asu i asu bārna pruotā – kuo ta cytaiž jī lyptu kai aizmadavuoti?
bārnu programu tože naasu izpiļdiejuse – 3 bārnus šudiņ izauklieju i izadauzieju, vēļ 4 gaida, kod tiks gostūs. nudi sasajutu kai Mēreja Popinsa, kas lidoj pa gaisu. cylvākam nav leluoku svātku kai palikt pi mane par nakti. a es tok tikai cylvāks. i ar bārnim kai cylvākim. a mož i deļtuo?
nui, Kārleits šudiņ suoce staiguot. vot, kū dora ogūrči! 3 sūli najauši, a piec jau kai spēle. bārns saprota, ka ir nazkas cyts, vēļ nazkas vaira. i lobuokais, ka es juo tik labi saprūtu. tik deļ ituos sajiutys, ka ir vēļ nazkas vaira i ka pasauļs ir breinumu pylns, ari ir vārts dzeivuot.
dzeive nav skučna, ka vysu laiku atsataisa jauni dabasi. a ka tai nav, mudri suoc mīgt pi zemis. deļtuo pa laikam ir juoparauga dzeivuot cytaiž.
boltuo kačine Miņce jau vasala. skrīn i driščej pa uorīni, murruodama trynās pa ustobu. kačs kai kačs, īkaisums izuorstāts, dzeivuos. nu prīcys otkon nas iz ustobu vysaidu naškeisteibu – rasnu sīnuozi, cirsleiti, a pa vydi i vardivis. atnas vardivi i palaiž. a tu giuņ. a kačs guļ iz skapeiša koridorā i verās. koč tys smīkleigai – ustobā ruopuot iz vādara zam skapa, kab nūgiutu zaļu i glumu vardivi. pavysam cyta sajiuta kai pļovā. pļovā nikaida stresa, a ustobā jei ruodīs tik gluma i žipereiga. da i vēļ zaļā kruosā. kur šeilaiks dabuot zaļu vardivi, tuo tik kačs zyna.
a Pūkainajam Ārmam i laime, i nalaime. pīdzyma 4 bierneni, 3 vasali, a vīnam kuojenis paralizeitys. tai i navar saprast – sasajims voi nā. cytim jau gribīs skrīt, a tam nabadzeņam knapi saīt zam mamys paleist apakšā. i šmuks cioleits, tik ka taida nalaime. doba ir gudra – ka jis īsamanēs paēst i padzert, dzeivuos. doba muok atrast apvadceļus. cerams, ka i vystai bez kuoju. a laiks ruodēs, kam dzeivuot i kam miert.
a šudiņdīnys morale – kaids suņs, taids i saiminīks. vot tai vot i dzeivoju, kai mane suni vuica – pa gaisu!
…
iztulkuoju vīnu mozu gabaleņu. ka kuram nav slinkums, puorskaitit i pasokit, voi taidu tekstu var puorskaiteit i saprast. a to es tī šuovūs zemē ar konstrukcejom – teikums aiz teikuma, a teikumā vēļ teikums i teikumā teikums. vīna troka norveģu rakstineica izcapuse romanu, a ir dūma puorlikt latgaliski. skaiteisi?
…
Mes redzim Zigridu. Ir deveni nu reita, ir janvars, i tei ir 2008. goda janvara gaisma, kas cīši, tok paļuoveigi pīpiļdej ustobu, 5600 Kelvina gradi kruosu temperaturys, normala dīnys gaismys temperatura, tok, ka mes radzātu lelū prožektoru, kaidus šaļtim, kab kinuos paruodeitu dīnys gaismu, līk aiz lūga i ļaun speidēt vydā, i ka mes jam uorīnē ītu garom i radzātu tik itū pošu prožektoru, na juo efektu ustobā, juo gaisma mums pasaruodeitu par spylgtu, kab byutu dīnys gaisma. Taidā dabeigā dīnys gaismā Zigrida sēd pi rokstomgolda, kas nūlykts pi sīnys. Jei izaver aizadūmuojuse, juos moti ir aizkrytuši prīškā acim, šaļtim jei atglauž motus, ak jau naapzynuotai, deļtuo ka Zigridys seja ruoda – jei ir vysā puorjimta nu tuo, kū tur rūkuos i iz kuo verās: gruomota ar malnboltu veirīša karteņu. Nazkas juos tik cīši ir puorjiems, ka juos seja apsalaiž. Tik juos acs ir nūmūdā i īsaūrbušys. Zigrydys ocu vydā mes redzim zeileitis: nazkas myus valk vydā juos zeileitēs, juos ir tymsys i aizaslādz aiz myusu – cauri ir! Koč mes nu sirds varātu īsadūmuot, kai izaūrbam cauri zeileitem, kai caur malnom piltuveitem īsaūrbam juos golvā, kai mes teikam absorbeiti par juos dūmom – kai iudiņs iudinī, gaiss gaisā, kai uoda i mīsa iz rūkys, kas dasadur pi papeira, kai kūks pi kūka, kas janvara gaisā treis aiz juos lūga i nazyna, ka jei zyna par juo pastuoviešonu.
Zigridai ir treisdesmit div godi, i jei studej literaturu Bergenys universitatē. Jei ir nu tūs literaturys studeņšu, kas pi sīnys kar literaturys teoretiku obrozus, izkopej nu vuiceibu gruomotys i dalepej pi sīnys ar lipeigū lentu, kas leipst nu obeju pušu i speid cauri kopeitajam papeiram. I jei ir nu tūs literaturys studeņšu, kas pi sīnys pakar van Goga saulispuču izdruku, deļtuo ka tys jai nazkū nūzeimoj (vys vaira dzaltonais i groteskais, vysa itei sazīdiešona i apveisšona, “dzeive” i “smierts”, vyss bezcereigums – leidzeigi kai saulispučis karās uorā nu vazaunīka ar sovom absurdajom vīnacainajom mutem). (Ak jau deļtuo, ka i juos ir tik vīntulis i tymā pošā laikā tik groteski izaplātušys.) Jai byutu tik daudz kuo stuosteit, seviški kaidam, kas grybātu dzierdēt. Parosti jei runoj ar Magnusu par lītom, kū ir redziejuse, dzierdiejuse, dūmuojuse, analiziejuse – dumuojuse i dūmuojuse, teirejūt zūbus, ejūt gulēt, cytureit dušā i brūkašku laikā, par lītom, kas trynās cyta caur cytu i vys vaira teik par lītom, kas izadzan jai cauri kai miļzeiga saulispuče, kas piec pīpiļdej vysu juos asameibu i verās iz juos, verās iz juos nu juos pošys golvys vydspusis, verās izabūzuse miļzeiga i vīnacaina – taišni acs acīs, cikom jau jei ir nūvasta tik tuoli, kab lāktu augšā i sauktu Magnusa, kab pastuosteitu jam par itū vysu. Tok Magnuss ir puorsavuocs iz Oslo i jam ir draudzine, i, koč jei tic, ka tim obejim agri voi vieli vyss BYUS cauri i ka eistais puors ir tik jei i Magnuss, jū puorjem stypra jutūne, ka jei otkon ir pagaisuse. Otkon pasauļs ir atsasacejs nu juos i pasacejs: TU! Tu vari atsagrīzt sovuos īdūmuos.
Bierneibu Zigrida pavadeja pi dobys, partū ka jai beja gryuts atrast volūdu ar cylvākim. Jei sasajuta kai vīns vasals ar kolnim aiz sātys i seviški ar zvaigznem, ar zvaigznem viers naksneiguos Bergenys. Jei sēdēja sovā gultā, kas beja nūlykta taišni pi lūga, i vērēs – zūds taišni iz palūdzis – iz kolnu viersyunem, kas bīži beja vysā boltys, tuo voi cyta īmesļa deļ vysod beja zīma, kod jei itai atsasāda. Jei vērēs iz kolnu, kas laistējēs čut ni vysā bolti, i iz Lelūs Rotu, kas spaitēja iz kolnu i lieneņom sleidēja iz prīšku. I jei vērēs iz vysu cytu zvaigžņu, kai juos spaitēja i myrguoja, dūmuot, byutu dzeivys. Zigrida vērēs iz jūs tī augšīnē i dūmuoja: juos mani saprūt. Ka mani i nivīns nasaprūt, juos vysod ir ite. Šaļtim jū puorjēme taida jutūne, ka juos ar zvaigznem sadar kūpā kai vīns vasals, i acīs izaspīde osorys. Juos beja jei, boltī kolni beja jei, taipat i malnī dabasi.
zaļa vardive i cyti ārmi
vosora pieški beidzēs. it kai vēļ 3 nedelis palykušys, tok laiks saškaļdeits taidūs gobolūs, ka tī tolkom i dzeivuot vaira nav laika. nivīns gobols nav leluoks par 3-4 dīnom ci nedeļu.


text:
Keramikis Voldemārs Voguls dzims Rēzeknī 1952. goda 16. novembrī. Vysaidys figurenis nu muola suocs veiduot jau agrā bierneibā, bet dzeivis laikā izkūptais muokslinīka talants, zynuošonys i prasmis ļuovušys jam giut daudz panuokumu, kuri vainaguoti ar nūzeimeigim apbolvuojumim. Kūpš 1973. goda keramikis roksta ari dzeju. Nu 8. leidz 21. novembram Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā apsaverama muokslinīkam veļteita izstuode.
Boguots, kod vari
Prīcēt cytu
Ar dorbu.
Boguots, kod vari
Prīcēt cytu
Ar vuordu.
(V. Voguls.)
Īskots Voldemāra Vogula biografejā
1960. godā suocs muoceibys Rēzeknis 1. vydusškolā, jam seviški patykuse zeimiešona i dobyszynuotnis. Breivajā laikā nūsadorbuojs ar velosportu, šaušonu i tenisu. Piec vydusškolys beigšonys plānuojs vuiceitīs par kinooperatoru, bet, radzādams, kai draugi Rēzeknis Bārnu muokslys školā dorbojās ar muolu, nūliems pīsavērst keramikai.
Profesionalū izgleiteibu nu 1971. leidz 1975. godam apgivs Rēzeknis Lītišķuos muokslys vidusškolys Keramikys nūdalī. Stažiejīs pi tautys pūdnīceibys meistarim Juoņa Backāna, Oduma Kuopusteņa i Ontona Ušpeļa (jaunuokuo), par sovom autoritatem uzskota ari muokslys zynuotnīku Juoni Pujātu, gleznuotuoju Juoni Undu i dzejneicu Annu Rancāni.
Profesionalū darbeibu suocs 1976. godā, kod vacuoku sātā „Cepleišūs” izbyuviejs ari keramikys cepli i darbneicu. Ar sovim dorbim pīsadalejs lītišķuos muokslys izstuodēs Latvejā i uorzemēs – Austrejā, Bulgarejā, Francejā, Vuocejā, Čehoslovakejā, Zvīdrejā, Sūmejā, Norvegejā, Lītovā i Krīvejā.
80. godu suokumā sovā ceplī atjaunuojs malnuos svāpātuos keramikys apdadzynuošonys tehnologeju. 1982. godā V. Voguls uzjimts Latvejis Muokslinīku savīneibā, a 1992. godā sovā meistardarbneicā suocs vadeit Latgolys Omotnīceibys meistaru školys Keramikys nūdaļu. 1995. godā īgivs Latvejis Omotnīceibys kamerys meistara diplomu.
Muokslys vārtātuoji V. Vogulu atzeist par formuos skaidru, rūtuojumūs napuorbleivātu i koloritā izteiksmeigu keramiki. Juo darynuotuos krūzis ir ar plastisku, it kai takūšu formu, vāzis – ar slaidim koklim, pūdi – kuplynuotim apjūmim, svečturi – ar grafiski izsvoruotim siluetim. V. Vogula malnuos keramikys dorbus raksturoj lakonisks veiduojums i boguoteiga pelieceigi malnūs tūņu gradaceja, kas īgiuta, meistareigi vodūt apdadzynuošonys procesu.
V. Voguls atzeist, ka juo dzeivī vīnleidz svareiga ar keramiku ir ari dzeja, tū jis roksta latgaliski. Pyrmuo īspieja publicētīs gon ir bejuse juogaida ilgi – tik 1993. godā avīzī „Mōras Zeme” īspīstys pyrmuos dzejis rindys. 1998. godā nuoce klajā pyrmais dzejūļu kruojums („Uz zvaigžņu tylta”), kam ir sekuojuši vēļ divi – „Mes vīnā laikā” (2002) i „Aglyunas patvārumā” (2005).
V. Vogula dzejai rakstureiga vīnkuoršeiba izteiksmī i ciļvieciska sirsneiba, tuos tematika aptver mīlesteibu, veirīša i sīvītis attīceibys, piļneigu pīdereibu dzymtajai Latgolai, smeļdzeigu cylvāka myuža galeiguma apziņu i vieļmi turpynuot sevi bārnūs, ari religiskus motivus.
Nūzeimeiguokī V. Vogula apbolvuojumi: 1. pakuopis diploms vyssavīneibys izstuodī „Muokslinīki Dzimtinei” Moskovā (1977), PSRS Muokslinīku savīneibys, Kulturys ministrejis i Muokslys akademejis diploms PSRS tautu lītišķuos muokslys izstuodī Moskovā (1979), A. Paulāna medaļa i diploms par goda nūzeimeiguokū radūšū davumu, Muokslinīku savīneibys gūda roksts (1982), Rēzeknis rajona padūmis atzineibys roksts „Par nūzeimeigu īguļdejumu keramikys muokslys atteisteibā i ilggadejū radūšu dorbu” (2002), Folklorys bolva par spylgtu i aktivu radūšū darbeibu i muokslinīciskū davumu personalizstuožu sagataveišonā i organiziešonā (2003).
2005. godā V. Vogulam pīškierts Treju Zvaigžņu ordeņs, par muokslinīku ir uzjimta ari filma (1997, studeja „Balti”).
Informaceja sagataveita, izmontojūt bibliotekys nūvodpietnīceibys materialus
Nūdereigys saitis


text:
Dzi, īsaklausi – ite dzymst, ite dzīž, ite dzierksteļoj! Latgolys viestnīceiba GORS – vītu, kur par reizi roda i viestej Latgolys stuostu. Ite satak kulturys montuojums i senejis vierteibys, tradicejis i jauni dorbi, volūda i nūtikšonys, nūzeimeiguokuos pasauļa teņdeņcis, muoksla, kultura, dzigys i dzīsmis. Ite sasateik jaunī i vacī, saimis i dzymtys, sovejī i aicynuotī. Ite dzymst i dzeivoj nabejušys, aizraujūšys idejis – eistyns, radūšs, skaist gors. Kulturys centrys, koncertalis, kinys, dzeivis vīta muokslinīkim, izstuožu vīta muokslai, restorans dzeivis baudiešonai, vīta eksperimentim ar vysom sajiutom. Vīta, kur ryuc i dyuc. Latgolys atmūdys vīta. Dzi, dzi, celīs, atej i jiuti GORU!
Latgolys viestnīceibys GORS zeimuls, cīšā sadarbeibā ar Latgolys ļaudim, taiseits zeimulu lygzdā MATKA. Inese Apse-Apseite, zeimulvede: “Latgola ar sovu unikalū viestejumu, cylvākim, montuojumu jau seņ beja peļnejuse simbolysku vītu, energejis centru, ka na viņ viesteitu tautys viesturi, nu ari radeitu i taiseitu kū jaunu, nabejušu. Jaunuo sāta īmīsoj itū gribiešonu, i tuos zeimuls stuosta Latgolys dyžanū dzeivuot gribiešonu.”


text:
Tūoiznapǟvan, 22. mais kīela 16 Tartus, TI Jedāl-Ēsti kīel ja kultūr tuņšlimizsidāms sugīz līvõ kuņšt nägțimiz ja līvõd ābēd vāldiž tiemi.
Līvõ kuņšt nägțimizõs āt nǟdõb ja vȯstõb kuolm līvõ kuņštnikā – Baiba Damberg (sindõn 1957 Sīkrõgs), Valt Ernštreit (sindõn 1974 Rīgõs) ja Lilita Līce (sindõn 1948 Rīgõs) tīed – akvareld, grafikad ja zīdõmōļtõkst.
Īdskubs nägțimiz vāldiž tīemizõks sugīz Jemākīel seļtš ja Līvõ Kultūr sidām kubbiz tīesõ vaļmõks sōnd ābēd “Jelzi sõnā. Ābēd ja īrgandõks” lugdõbrōntõz vāldiž tīemi. Ābēd kežkēra sai kubbõ pandõd jõvā 1938. āigast immõr, bet pǟva vallõ se neiz set lǟndzāigast lopāndõksõs. Ābēd bildidi teitõ Ēstimō ja Lețmō lapst. Īdskubs täužīņ līvõkēļizt ābēdõks um sōnd vaļmõks ka tukimizvaitmõz, missõst āt lieudtõb amād ābēd tekstõd ēstikēļizt tulkõmd.


text:
Latvīšu viesturiskūs zemu lykums – jaunys īspiejis kūpt latgaliskumu
Roksta autors: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
24. septembrī Latvejis Vaļsts prezidents Egils Levits īsnēdze Saeimā Latvīšu viesturiskūs zemu lykumprojektu. 25. septembrī Rēzeknē, Latgolys viestnīceibā “Gors”, jis ituo lykumprojekta kontekstā aicynuoja iz diskuseju par latgaliskū identitati i īspiejom jū kūpt, saglobuot, atteisteit. Rokstā apkūpuoti diskusejā paustī interesantuokī vīdūkli.
Viesturiskuo Latgolys zeme
Juojam vārā, ka Latgola kai latvīšu viesturiskuo zeme piec rūbežim nasakreit ar jaunū administrativi teritorialū īdalejumu. Viesturiskajā Latgolā, prūtams, ītylpst Bolvu, Kruoslovys, Leivuona, Ludzys, Preiļu, Rēzeknis nūvodi i Rēzeknis vaļstspiļsāta, nu Augšdaugovys i Jākubpiļs nūvodu, Daugovpiļs vaļspiļsātys – teritorejis Daugovys lobajā krostā, ari Aizkrauklis nūvoda Aivīkstis pogosta DA daļa, Pļaveņu piļsātys A daļa (bejušuo Gosteņu piļsāta); Modūnis nūvoda Borkovys pogosta daļa (izjamūt bejušū Saikavys pogostu), Ūšupis pogosta D daļa; Olyuksnys nūvoda Līpnys pogosts.
Lykumprojekts paredz ari saglobuot viesturiskū atmiņu par bejušuo Abrinis apriņča Abrinis piļsātu i jai pīgulušajim sešim pogostim – Kacānu, Upmolys, Lynovys, Pūrlovys, Augšpiļs i Gauru.
Latgaliskuo sovpateiba – latvyskuos daudzveideibys izpausme
“Gorā” kūpā ar Vaļsts prezidentu diskutēt beja aicynuoti dzejneica Anna Rancāne, keramiks Andris Ušpelis, Namaterialuo kulturys montuojuma centra “Upīte” vadeituojs Andris Slišāns, Dagdys jaunīšu bīdreibys “Dagne” vadeituojs Aivars Bačkurs i radejis raidejumu vadeituojs, muziks Ēriks Zeps, kai ari pīsadaleit varēja vysi interesenti, zālē daudz beja školys vacuma jaunīšu.
Vaļsts prezidents E. Levits diskusejis suokumā pastreipuoja, ka kultura juosaprūt vysplašuokajā izpratnē: “Teritorejis nav tikai školys, celi, cyti pakolpuojumi. Teritoreja ir kultura, ari cylvāki, tys, kai cylvāki redz pasauli, kai mes vīns ar ūtru sasaprūtam i sadzeivojam. Padūmu laikā itū daudzveideibu ceņtēs nivelēt. Vaļstei juoveicynoj latvyskuo daudzveideiba, tymā myusu boguoteiba, latvyskuma pīviļceiba.”
Dzejneica Anna Rancāne atguodynuoja, kas veidoj myusu latgaliskū identitati, latgaliskā vuordā – sovpateiba: “Senejuo latgalīšu volūda ar daudzejom izlūksnem, katoliski kristeiguos vierteibys, kas saista ar Vokoru Eiropys kulturu, sasavej ar latvyskom folklorys tradicejom. Latgalīša sovpateibu ītekmiejuse multinacionaluo i multikulturaluo vide, dzeivuošona krystceļūs. Tū redzim kruosuos musturūs, latgaliskajā kuknē, dzīsmēs. Bet šudiņ naredzim vītvuordūs i uzrokstūs, nadzierdim volūdys školuos.”
Pīškiert latgalīšu volūdai vierteibu
Vysi diskusejis daleibnīki, ari vīdūkļu paudieji nu zālis par golvonū latgaliskuo saglobuošonā pīzyna latgalīšu volūdu – i runys formā, i kai latgalīšu rokstu volūdu. Vaļsts prezidents izskaidruoja volūdys vierteigumu: “Daudzi nalītoj, partū ka tys saisteits ar subjektivū vierteibu. Tai viesturiski gadejīs, bet tū naskaita par kūpamu i saglobojamu. Tū pošu juosoka par latvīšu volūdu, pasaulī vairuok runoj angliski. Zvīdru i suomu volūdys nav nikuo leluokys.
Volūdai ir daudz leluoka jāga kai viņ juos utilitaruo, ekonomiskuo vierteiba. Bet vierteiba ir tymā, ka jei dūd identitati, vīnoj ar cytim cylvākim, kas pīdar pi tuos pošys kulturys i volūdys. Tys ir apzinis vaicuojums – pīškiert latgalīšu volūdai vierteibu.
Ari ekonomikā kam ir vierteigums, tys valk, pīvalk, īt iz prīšku. Partū svareigi, ka cylvāki sovā storpā runoj latgalīšu volūdā, publiskā telpā i ar bārnim. Pošsaprūtami, kod Reigā sasateik div latgalīši i jī runoj latgaliski.
Svareigs vaicuojums ir par latgalīšu volūdu školuos. Pastuov stuņdis i puļceni, parkū moz apmeklej? Partū, ka tys nasalīk vierteigi. Vajadzātu tū Latgolā īskaiteit regularajūs prīkšmatūs, Reigā, kur daudz latgalīšu dzeivoj, pīduovuot kai fakultativu.”
Andris Slišāns izstuosteja sovys meitys pīredzi, ka školys pošpuorvaļdē izdūmuojuši pīktdīnēs runuot latgaliski. Varbyut aizīs tai, ka tikai pīktdīnēs latvīšu literarajā volūdā? “Lyuzuma punkts īsastuoja, kod DaGunchi latgaliski uzastuoja “Talantu Fabrikā”. Kod pyrmais cylvāks vaļstī mudynoj runuot latgaliski, tod vyss īt iz lobū pusi. Uzjiemiejim juosoka, ka volūda ir vierteiga, jaunīšim – ka moderna. Navajag ari puormest, ka namuokam raksteit latgaliski. Latgalīšu volūdys pareizraksteibys reiks nūdarātu,” saceja A. Slišāns.
Kū varātu veicynuot lykuma izpiļdis gaitā
Diskusejā īsazeimēja, ka juoveicynoj latgalisks presis izdavums, televizejis raidejumi latgalīšu volūdā. Evika Muizniece nu portala tvnet.lv aizruodeja, ka Latgolā vys vēļ nav naatkareigys medeju platformys: “Struodojūt privatajā medejā, juokonstatej, ka latgalisks saturs teik cenzāts caur daudzim filtrim i finanšu leidzeklim. Latvejis Radejis Latgolys studeja ir labi, bet seņ beja dūma par multimedeju studeju Rēzeknē. Volūdu vajag lītuot dorbā, lai školā ir mierkis: es byušu žurnalists latgaliski.”
Par latgaliska satura napīteikameibu medejūs i cytys lītys atguodynoj ari Imants Slišāns, Baļtinovys vydsškolys direktors: “Lai itys byutu kai jumta lykums, lai aizdūd tuoļuok konkretys lītys kotrai ministrejai i tam sekuotu leidza finansiejums. Izgleiteibys i zynuotnis minestrejai īzeimāta nauda latgalīšu volūdys i nūvodvuiceibys stuņdem, na nu kūpejuo kotla, kur var datryukt. Kulturys ministrejai – sovā lauceņā latgaliskumu styprynuot, satiksmis ministrejai – likt ceļa nūruodis iz celim latgaliski, Vidis aizsardzeibys i regionaluos atteisteibys ministrejai kūpā ar Tīslītu ministreju juridiskys īstruodis, ka dažuos profesejuos ir praseiba muocēt latgalīšu volūdu – tim, kas struodoj kulturys jūmā, saskarē ar cylvākim. Tod ari ir jāga vuiceit školā, ka tam ir pīlītuojums uorpus školys.”
Daudzkuort izskanēja nūvoda vuiceibys i latgalīšu volūdys stuņžu kai obligatu napīcīšameiba.
Svareiga Latgolys vizualuo identitate
Par ceļu nūruodem i uzrokstim runuoja daudzi i uzsvēre, ka tys naprosa daudz naudys. A. Rancāne: “Vajadzeiga vīnuota Latgolys vizualuo identitate. Lai ībraucūt atpazeistam, ka tei myusu Latgola. Jai juobyun myusdīneigai, augstā leiminī, tam vajadzātu pīsaisteit Latgolys lobuokūs dizainerus. i izstruoduot Latgolys vīnuotū identitati. Latgolai vajag sovu kulturys kanonu. Na vyss, kas nūzeimeigs Latgolai, tics Latvejis kulturys kanonā. Suopeiga līta – Latgolys vītvuordu karte. Prīkšlykumu daudz, dūd Dīvs koč kū nu ituo eistynuot.”
Sergejs Maksimovs, Latgolys plānošonys regiona Atteisteibys padūmis prīkšsādātuoja vītnīks, Viļakys nūvoda dūmis prīkšsādātuojs, izstuosteja pīredzi, ceņšūtīs izlikt Viļakys nūvoda zeimi: “Vairuokus godus mēginojam nūskaidruot, kai pareizi uzraksteit. Vīns ir izlikt, ūtrais – pareizi izlikt. Amizanta situaceja, mes varātu ari jū napareizi uzraksteit. Itys lykums mums var paleidzēt turpynuot dialogu ar satiksmis ministreju, ka nav standartu. Standarti naatļaun izlikt zeimis latgaliski. Juridisks fakts – vīnkuorši naļaun. Itys lykums byus vīns nu īmeslim, deļkuo byus standartu maiņa.”
Voi apsprīžamais lykumprojekts paleidzēs latgaliskū atteisteit?
Portals lakuga.lv “Facebook” lopā sovim skaiteituojim aizdeve nūbolsuot, atbyldūt iz vaicuojumu, voi, tovupruot, itys lykums veicynuos latgaliskuos kulturtelpys i latgalīšu volūdys saglobuošonu i atteisteišonu. Bolsuojuma rezultats: 67,86% atbiļdēja, ka veicynuos, 32,14% – ka nā.
Parkū daudzim ir naticeiba ituo lykumprojekta īspiejom, itū diskusejā aizskuore Jurs Viļums nu Latgalīšu kulturys bīdreibys: “Lykumprojektā teik runuots par vaļsts i pošvaļdeibu lītom, kū juos dora i, īspiejams, dareis vairuok. Es natycu, ka juos ituo lykumprojekta rezultatā dareis vairuok, juosariekinoj, ka jau šūbreid latgalīšu identitati styprynoj vysvairuok na vaļsts i na pošvaļdeiba, a navaļstiskuos organizacejis, kas nu projekta iz projektu rauga kū naviņ eistynuot, izdareit. Bet navaļstiskūs, precizuok grybātūs saceit – sabīdryskūs, organizaceju pūsmys itymā lykumprojektā gondreiž izkreit, izjamūt – kai padūmdevieji jī var tikt pīaicynuoti. Bet maņ grybātūs īrūsynuot, ka tamā padūmē byutu bolsa tīseibys dažaidu viesturiskūs zemu, kulturtelpu puorstuovim.”
Ar Latvīšu viesturiskūs zemu lykumu var īsapazeit ITE.
Medeju atbolsta fonda īguļdejums nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu. Par roksta saturu atbiļd portals lakuga.lv.


text:
Paziņuoti tautys skaiteišonys rezultati par latgalīšu volūdys lītuojumu Latvejā
Latvejis Republikys Centraluo statistikys puorvaļde šudiņ izplatejuse informaceju par 2011. goda martā nūtykušuos tautys skaiteišonys laikā īgiutajim rezultatim – atbiļdem iz vaicuojuma, voi respondents lītoj latgalīšu volūdu.
Tautys skaitiešonys rezultati ruoda, ka Latvejā 2011. goda 1. martā beja 164,5 tyukstūšys personu, kas kasdīnys lītoj latvīšu volūdys paveidu[1] — latgalīšu volūdu (iz prīšku — latgalīšu volūda). Vysu vaira latgalīšu volūdu lītoj Latgolā, kur dzeivoj 97,6 tyukstūšys latgalīšu volūdā runojūšu personu. Saleidzynojūši daudz latgalīšu volūdas lītuotuoju ir sastūpams ari Reigā — 29,4 tyukst. i Pīreigys regionā — 14,4 tyukst.
Latgalīšu volūdu kasdīnys lītoj 8,8 % Latvejis īdzeivuotuoju, sovukuort tūs storpā, kuri sātā vaira lītoj latvīšu volūdu, latgalīšu volūdā kasdīnys runoj 10,6 %. Īdzeivuotuoju storpā, kuri sātā vaira lītoj krīvu volūdu, latgalīšu volūdā kasdīnys runoj tik 5,8 %.
Vyspuor zynoms, ka vysu vaira latgalīšu volūda teik lītuota Latgolā, kur trešuo daļa īdzeivuotuoju (35,5 %) jū lītoj kasdīnys. Juoatzeimoj, ka latgalīšu volūdu kasdīnys lītoj 71,9 % nu latvīšu volūdā runojūšūs i 12,3 % nu krīvu volūdā runojūšūs Latgolys īdzeivuotuoju.
Vysu vaira latgalīšu volūda teik lītuota Kuorsovys, Baļtinovys i Varakļuonu nūvodūs, kur vaira kai treis catūrtuos dalis īdzeivuotuoju kasdīnys lītoj latgalīšu volūdu. Latgolys lelajuos piļsātuos latgalīšu volūda teik lītuota saleidzynojūši rešuok — Rēzeknē jū kasdīnys lītoj 40,5 % īdzeivuotuoju, Daugovpilī kasdīnys tik 9,3 % sasarunoj latgaliski.
Deveni nu desmit Cyblys (94,7 %), Kuorsovys (94,0 %), Rībeņu (91,5%), Rēzeknis (90,9 %), Baļtinovys (90,0 %) nūvodu latvīšu volūdā runojūšūs īdzeivuotuoju kasdīnys lītoj latgalīšu volūdu. Tok Latgolys lelūs piļsātu latvyski runojūšūs īdzeivuotuoju vydā latgalīšu volūda teik lītuota rešuok — Rēzeknē 76,9 % i Daugovpilī 46,3 %.
Dīvamžāļ nu vīnā laika momentā fiksātuos informacejis teišus sacynuojumus par latgalīšu volūdā runojūšūs īdzeivuotuoju skaita izmaiņom navar izdareit. Tok, viertejūt natīši, juoatzeist, ka latgalīšu volūdu kasdīnys vaira lītoj vacuoka goda guojuma Latvejis īdzeivuotuoji. Ka leidz 20 godu vacumam latgalīšu volūdu lītoj tik 6 % īdzeivuotuoju, tod piec 70 godu vacuma latgalīšu volūdu kasdīnys lītoj jau gondreiž 10 % īdzeivuotuoju. Bez tuo latgalīšu volūdā runojūšūs videjais vacums ir 46,2 godi, kas ir augstuoks nakai Latvejis īdzeivuotuoju videjais vacums 41,6 godi. Atsasaucūt tik iz itūs rezultatu, var izsaceit prognozi, ka iz prīšku latgalīšu volūdā runojūšūs skaits varātu sasamazynuot.
Detalizāta informaceja par 2011. goda tautys skaitiešonys rezultatim, t. sk. latgalīšu volūdys lītuošonu, ir publicāta CSP sātyslopā.
[1] 9,3 % Latvejis īdzeivuotuoju nasnīdze atbiļdis iz vaicuojumu par volūdu lītuošonu. Apriekinūs par latgalīšu volūdys lītuošonu lītuoti tik atbiļdiejušūs īdzeivuotuoju dati.
Vaira dazynuošonys –
CSP Informacejis departaments
Uldis Ainārs
67366920


text:
Kas ir leluokais izaicynuojums, īstudejūt izruodi latgaliski?
Roksta autore: Sandra Ūdre, portala lakuga.lv
Kotra teatra izruode, gruomota ci muzykys albums latgaliski vysod ir kulturys dzeivē nūtykums (saīt reši), bet radeituojim, vyspuoreigi runojūt, sova veida izaicynuojums ir palikt nasaprostim pi nalatgalīšu, byut gotovim kritikai nu sovejūs pusis. Kaidi konkreti izaicynuojumi juopuorvar profesionalā teatrī ci naformalā apvīneibā uorpus Latgolys, īstudejūt izruodi latgaliski? Kam leluoka pīredze, tam ir vaira kū atkluot itymā sakarā.
Daugovpiļs teatris pyrmais nu Latvejis profesionalūs teatru īstudēja originallugu latgalīšu volūdā – K. Jokstis komedeju “Klepernīku pogosta zvaigzne” (2010), jei sajēme bolvu “Boņuks” i tyka pīzeita par lobuokū goda izruodi teatrī. Tod sekuoja Monikys Zīlis monodrama, saraksteita speciali aktrisei Maijai Kuorklišai, – “Rūžys byudu golūs” (2012), M. Zīlis tulkuots i pīlāguots Šekspira klasiskais lugys sižets “Vosorys saulgrīžu burvesteibys” (2012), Laura Gundara lugys iestudiejums “Dabaseibys pūddarneica jeb viņa debešķības laimesciema podniekdarbnīca” (2014), piec V. Sigareva lugys motivim veiduotuo komedeja “Latgalīšu rulete” (2015), Latgolys kongresa atcerei veļteituo Fraņča Trasuna drama “Nūgrymušuo pile” (2017), popularuos Nikolaja Gogoļa komedejis nūtykumu M. Zīlis puorlykums Latgolys apstuokļūs “Revidents Sylagolā” (2018).
Par latgaliskuo izaicynuojumim Daugovpiļs teatra vadeituojs, režisors Oļegs Šapošņikovs: “Munā fantazejā latgalīšu izruodis īstudejums asociejās ar eksotisku ceļuojumu. Ka pajimt vysu repertuaru, izruodis latgaliski aizjam mozu daleņu na piec svareiguma, a piec skaita. Kai myusu dzeivē – kotru nedeļu breivdīnys, a reizi ci div reizis godā mes varim atsaļaut kur naviņ aizbraukt eksotiskuokā ceļuojumā. I kod braucam, syltuos zemēs napalīkam vysu laiku pludmalē, gribim tū vīnu reizi izmontuot maksimalai – izzynuot par tuos vītys cylvākim, apsavērt apleicīni. Leidzeigi ir ar izruodi latgaliski.
Pyrmom kuortuom, svareiga lugys izvēle, īstudejūt latgaliski, juobyun pamatuojumam – parkū. Na viņ tikai dzierdēt volūdu. Ar tū vīnu izruodi juopasoka kū vairuok. Partū materialam juobyun Latgolys cylvākim saistūšam. Neobligati par Latgolu, a izruode, kas ir saprūtama te i itamā šaļtī.
Kod īstudējom Šekspira “Sapni vosorys naktī”, pat meklējom, kas byutu leidzeigs Šekspira varūnim i latgalīšim tradicejuos, parodumūs.
Nuokušais izaicynuojums saisteits ar tū, ka tekstam ir pavysam cyta volūdys “muzyka”. Juojam vārā, ka kotrys nu originala latgaliski tulkuots teksts praseis jaunu izpratni par itū materialu, tai beja ar komedeju “Latgalīšu rulete”. Tys izaklausa puorspeilāti, bet taida ir pīredze. Kotram latgalīšu vuordam ir mistiska energetika, leluoka energetiska slūdze kai originalā. Cīš viereigi juostruodoj ar tekstu, meklejūt papyldu jāgys, atšifrejūt kodus. Akteram, kas tū tekstu nas, mainuos pat psihofiszikuo izteiksme – žestikulaceja, mimika, bolsa tembrys. Itei volūda tū prosa nu aktera, pasnādzūt latgaliskū tekstu nu skotivis. Te nav runa par aktera mentalitati. Es kai režisors īstudeju ari krīvyski, latvyski ar tim pošim akterim. Byutu vārts papieteit itū fenomenu. Muna intuiceja soka, ka nazkas tymā ir.
Volūdys izpratne, dūmojūt na par atsevišku vuordu saprūtameibu, a dziļuokū sluoni, ir varama, kod tu dzeivoji itamā vidē. Ir idejis izveiduot kolektivu Reigā i tī īstudēt izruodis latgaliski. Taipat varātu spēlēt angliski, franciski, spāniski, a tai var atteisteit sovys prasmis, i tam tod ir pavysam cyta jāga. Dabyskuok ir izruodi latgaliski īstudēt Latgolā.
Vēļ vīns izaicynuojums ir publika. Na vysi skateituoji saprūt latgalīšu volūdu, jim izruodi uztvert gryuši. Kod Latvejis TV paruodeja izruodi “Latgalīšu rulete”, tod, translejūt ēterā, lyka titrus. Beja, jau filmejūt, radzams, ka tū vajag. TV brigade poši nasaprota pusi ospruoteibu nu skotivis. Tys ir svareigs moments. Bet es jau nasoku, ka izruode latgaliski dūmuota vīneigi latgalīšim. Grybu pastreipuot, kod izruodi vadam uorpus Latgolys, josariekinoj ar izaicynuojumu, ka cylvāki var nasaprast. Taitod juonūdrūsynoj papyldu īspiejis saprast. Ka nā – juopījam, ka skateituoji daudz kuo nauztvers. Taidi gadejumi mums bejuši. Vīsizruodēs Latvejis Nacionalajā teatrī reakceja latgalīšu izruodē beja atškireiga nu Latgolys publikys. Reidzinīki na vysu saprota. Es itymā naradzu minusu, tys ir deļ jimšonys vārā īstudejūt.
Vēļ vīns nu izaicynuojumu, runojūt par skateituoju, ir Latvejis mārūga stereotipi par tū, kai izaver tipisks latgalīts, kai uzavad. Parosti tū pasnādz puorspeilāti, kai navysod gaumeigu komismu. Kod izruodē nav atsaucis iz itim stereotipim, ka pi latgalīšu vysod iz golda stuov šmakovka, vysi pīsadzāruši i skali runoj, tod skateituojs uorpus Latgolys soka: “Nu, zinit, tys nav, eisti nav…” Patīseibā tys ir šausmeigs stereotips. Nacionaluo teatra izruodē “Latgola.lv” beja stereotipiskuo pīeja – pasasmīsim na viņ kūpā ar latgalīšim, bet par latgalīšim. Myusu gadejumā, īstudejūt pādejū izruodi “Revidents Sylagolā”, mes ar autori M. Zīli cīš daudz dūmuojom, kai izavaireit nu stereotipu. Par tū, ka mes varātu paruodeit tū, kas nūteik vysā Latvejā, bet ar latgalisku koloritu, napadorūt varūņus par marginalim klaunim. Saglobojūt latgalīšim golvonū – eipašū temperamentu, eipašū vitalitati, a napadorūt tū vysu par parodeju.”
Baļtinovys amateru teatra “Palādas“ (vadeituoja poša Danskovīte) spālātais “Ontana i Annes” lugu cyklys Latvejis Nacionaluo teatra repertuarā palyka par vasalu sensaceju. Piec Danskovītis komedejis “Latgola.lv” (2010) 100 izruodem īstudejums pīdzeivuoja turpynuojumu – sova veida ūtrū sereju “Latgola.lv 2” (2014). Par latgaliskuo izaicynuojumim Latvejis Nacionaluo teatra literaruos dalis vadeituoja Ieva Struka: “Izalosūt repertuaram Danskovītis vīncielīņus “Ontons un Anne”, režisors Valdis Lūriņš gribēja piec īspiejis precizu Baļtinovys pusis izlūksni, kas dažim akterim beja nūpītnys puorbaudejums i daļai publikys ari. Tys ir, kū tyvuok originalam runuoja akteri, tū daļai publikys tū beja gryušuok uztvert. Tūmār izruode beja veiduota tai, lai volūda napalyktu par škiersli sižeta i konflikta saprasšonai.
Izalosūt repertuaram Ingys Ābelis “Klūgu mūku”, redziejuos svareigi pasaceit, ka bez Fraņča Trasuna īguļdejuma kulturā i politikā nabyutu Latvejis vaļsts juos pošreizejā veidūlā. Itamā izruodē tikai vīns tāls izmontuoja latgalīšu volūdu.”
Improvizatoru apvīneiba “ĀrprāTS” kūpā saguoja 2015. gods vosorā, puļcejūt teatra sporta entuziastus nu vysys Latvejis. Jī ir spieliejuši izruodis latvyski, angliski i latgaliski, uzastuoj pamatā Reigā, tok gastej i cytur Latvejā. Par latgaliskuo izaicynuojumim apvīneibys daleibneica Signe Groznija: “Mes asam improvizatoru apvīneiba, kas sovys izruodis naīstudej, bet roda iz vītys – bolstūtīs iz skateituoju īsacejumim. I tai kai myusu kolektivā ir ari gona daudz puorstuovu nu Latgolys, tod kas pa laikam spēlejam izruodis ari latgaliski.
Iz skotivis taidā ziņā lelu izaicynuojumu nav, partū ka latgaliski runuot – tei ir sirds volūda. I ainys saīt patīsuokys, vīnkuoršuokys.
Cytu reizi varbyut ir uztraukums par tū, voi uzrunuosim publiku i atīs skateituoji iz myusu latgaliskū izruodi. Bet pagaidom taidu problemu vēļ nav bejs. Īt ari taidi skateituoji, kas nav nu Latgolys.”
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Trešuo Pasauļa latgalīšu saīta i konfereņcis programa
Nu 5. leidz 10. augustam Rēzeknē nūtiks 3. Pasauļa latgalīšu saīts i konfereņce „Latvejis naatkareibys laiks – Latgolys īspieja voi izniceiba“.
Pīduovojam vysu saīta pasuokumu programu
3.–4. augusts
Rēzeknis piļsātys svātki
3. augusts
15.00 Izstuodis „Pasauļa latgalīšu muoksla nu Latgolys Kulturviesturis muzeja kruojuma“ atkluošona
Ceļojūšuos izstuodis „Latgolys dvēselis tulkam Mikeļam Bukšam – 100“ atkluošona.
Izstuode veiduota sadarbeibā ar Latvejis Nacionalū biblioteku i Bolvu Centralū biblioteku, finaņsiali patbolsta VKKF.
Mikeļa Bukša gruomotys „Latgaļu atmūda“ atvieršona
Kapelys „Dziga“ CD diska „Gotovs“ īdzīduošona
/Latgolys Kulturviesturis muzejs, Atbreivuošonys alejā 102/
5. augusts
12.00 Trešajam Pasauļa latgalīšu saītam i Rēzeknis piļsātys svātkim veļteits svineigs dīvakolpuojums
15.00 Latgolys Vargaņu dīnu nūslāguma koncerts /Rēzeknis Jezus Sirds katedrale/
18.00 Dokumentaluos kinys vokors
„Lyugšona krystā“. Veiskupa Boleslava Sloskāna dzeivis stuosts. Scenareja autore i režisore Dzidra Smiltēna.
„Laiku i myuža roksti“. Veļtejums latgalīšu rakstnīka Ontona Rupaiņa dzeivei i dailradei. Režisors Voldemars Ivdris, video režisors Māris Justs. /Rēzeknis Kulturys noms, Bruoļu Skryndu īlā 3/
6. augusts
Latgalīšu izceļsmis sūmu kinorežisora Teuvo Tulio (Teodora Antonija Tugaja, 23.08.1912.– 08.06.2000.) 100. godskuortai veļteiti pasuokumi:
12.00 Pīminis kūku stateišonys pasuokums, tikšonuos ar pūdnīku Leonardu Vinceviču
/Kulturys darbinīkim veļteitajā parkā Strieļnīku īlā 1c/
13.00 Braucīņs pa Teuvo Tulio pīminis vītom
/Pīminis akmiņs pi muokslinīka sātys i krucifikss Iļžukolna pogostā, Sološnīku kopi/
16.00 Pīminis dīvakolpuojums Nautrānu Romys katuoļu bazneicā Rogovkā
18.00 Teuvo Tulio 100. godskuortai veļteits pasuokums, kinys demonstriešona
/Rēzeknis piļsātys dūme, Atbreivuošonys alejā 93/
21.00 Latgalīšu muzykys grupu koncerts: „Dabasu Durovys“ (Daugovpiļs), „Green Novice“ (Preili/Reiga),
„Sovvaļnīks“ (Rēzekne/Reiga), „Likteneigais pagrīzīns iz Vainovu“ (Preili/Reiga), „Inde Indive“ (Preili/Reiga), „Krampis“ (Leivuoni). Īeja bez moksys. /Raiņa parks/
7. augusts
15.00 Latgalīšu Kulturys centra izdevnīceibys gruomotu atvieršonys svātki
17.00 Latgalīšu rakstnīku i dzejnīku cielīņs. Atvieršonys svātki: Anna Rancāne „Pylni kārmani dabasu / Bezdelīgu pasts“. Ontons Slišāns „Labi, ka labi“. Ilona Salceviča „Saucējs. Apcere par Jāni Klīdzēju“. DVD „Ondrupinis roksti“ (scenareja autore Ilga Šuplinska, video režisors Māris Justs).
Lasejumi: Anna Rancāne, Juoņs Ryučāns, Valentins Lukaševičs, Ilze Sperga, Raibīs Suņs, Līga Rundāne i c.
Latgalīšu gruomotu, disku golds
/Rēzeknis nūvoda dūme, Atbreivuošonys alejā 95/
20.00 Latgalīšu dzejis teatris „Piļsātā nikod napalīk tymss”. Rēzeknis Tautys teatra izruode.
Režisore Māra Zaļaiskalns, komponiste Ilona Rupaine, scenografe Ināra Apele, pīsadola veiru kors „Graidi”. Aktīri Iveta Graudiņa, Anita Graudiņa, Ināra Apele, Vija Dikule, Oskars Lustiks, Kristiāns Radiņš, Kaspars Balodis, Jānis Mežinskis. Īeja bez moksys
/Rēzeknis piļsātys kulturys noms, Bruoļu Skryndu īlā 3/
8. augusts
11.00 Tikšonuos ar Sibira latgalīšim
/Latgolys Kulturviesturis muzejs, Atbreivuošonys alejā 102/
14.00 Rēzeknis 9. kuojnīku pulka kapteiņa Oskara Pērkona vuordā nūsauktuos ekspozicejis atkluošona
/2. Zemissardzis nūvoda štabs, Dzintaru īlā 7/
17.00 Ontona Kūkuoja pīmiņai veļteits dīvakolpuojums /Rēzeknis Jezus Sirds katedrale/
18.30 Pīminekļa atkluošona Latgolys kulturys darbinīkam, muokslinīkam i dzejnīkam Ontonam Kūkuojam (23.12.1940.–18.04.2007.) /Latgolys Kulturviesturis muzeja skvers, Atbreivuošonys alejā 102/
19.30 Monika Zīle „Rūžys byudu golūs“. Daugovpiļs Teatra izruode. Īeja bez moksys
/Rēzeknis piļsātys kulturys noms, Bruoļu Skryndu īlā 3/
9. augusts
10.30 Latgolys karūga svineiga paceļšona pi Rēzeknis nūvoda dūmis ākys
11.00 3. pasauļa latgalīšu konfereņce „Latvejis naatkareibys laiks – Latgolys īspieja voi izniceiba“.
Plenarsēde. Dorbs sekcejuos. Registraceja konfereņcei nu 9.30
/Rēzeknis nūvoda dūme, Atbreivuošonys alejā 95/
18.00 Latgolys Atbreivuošonys pīminekļa „Vienoti Latvijai“ 20. godadīnys svineigs pasuokums.
Latgolys nūvodu puorstuovu sveicīni i folklorys kūpu sasasaukšona /Latgolys Muorys laukums
Publicista, izdevieja, dzejnīka, politika i sabīdryskuo darbinīka Franča Kempa (24.12.1876.–
21.10.1952.) memorialuos pluoksnis atkluošona pi Rēzeknis piļsātys dūmis ākys /Atbreivuošonys alejā 93/
Latvejis i Latgolys patriota, zynuotnīka, akademika, Latvejis Lauksaimnīceibys ministra (1951–1961), Krīvejis Lauksaimnīceibys akademejis prezidenta, Vuocejis, Ungarejis i Latvejis Zynuotņu akademejis Gūda lūcekļa Aleksandra Nikonova (18.08.1918.–05.10.1995.) memorialuos pluoksnis atkluošona pi Latgolys apgoboltīsys ākys /Atbreivuošonys alejā 95/
21.00 Pījimšona pi Rēzeknis piļsātys dūmis prīšksādātuoja Aleksandra Bartaševiča
/Rēzeknis piļsātys dūmis zale, Atbreivuošonys alejā 93/
10. augusts
09.00 Trešuo Pasauļa latgalīšu konfereņce „Latvejis naatkareibys laiks – Latgolys īspieja voi izniceiba“.
Dorbs sekcejuos. Dorba grupu prīšklykumu apkūpuojums. Rezolucejis pījimšona
/Rēzeknis nūvoda dūme, Atbreivuošonys alejā 95/
16.00 Trešuo pasauļa latgalīšu saīta nūslāguma pasuokums. /„Bāka“, Gaigalovys pogosts, Rēzeknis nūvods/
21.00 Latgalīšu muzykys grupu koncerts.
Latgolys dzīdūšūs saimu sasadzīduošona ar šlageru grupu „Baltie lāči“. Īeja bez moksys
/Raiņa parks, Rēzekne/
Pasuokumus reikoj Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba sadarbeibā ar Rēzeknis piļsātys dūmi, Rēzeknis nūvoda dūmi, Rēzeknis–Aglyunys diecezi, Rēzeknis Augstškolu, atbolsta Latgolys pošvaļdeibys.
Kontaktinformaceja: Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreibys vaļdis prīšksādātuojs Pēteris Keišs
Telefons / fakss 64636585, mob. tel. 29124208, e-posta adress latgalieshi@inbox.lv
Konfereņcis koordinatore, bīdreibys vaļdis lūcekle Ilga Šuplinska
Telefons 26451355, ilga.suplinska@ru.lv


text:
Leldīnis dīvkolpuojumi Latgolys Radejā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Latgolys Radejā Leldīnis laikā tiks translāti vairuoki dīvkolpuojumi, līcynoj radejis sātyslopā publicātuo informaceja.
9. aprelī, Lelajā Caturtdīnē, 10.00 i 18.00 stuņdēs Svātuo Miša translaceja nu Rēzeknis Jezus Sirds katedralis.
10. aprelī, Lelajā Pīktdīnē, 10.00 stuņdēs Svātuo Krysta pagūdynuošonys dīvkolpuojuma translaceja nu Rēzeknis Jezus Sirds katedralis; 15.00 stuņdēs Krystaceļš i 18.00 stuņdēs dzīduojumi “Ryugtōs sōpes” treis daļuos.
11. aprelī, Lelajā sastdīnē, 18.00 stuņdēs Svātuo Miša translaceja nu Rēzeknis Jezus Sirds katedralis.
12. aprelī, Kunga Augšanceļšonuos svineibys, 8.00 i 12.00 stuņdēs Svātuo Miša translaceja nu Rēzeknis Jezus Sirds katedralis. 19.00 stuņdēs Svātuo Miša translaceja nu Aglyunys Dīvmuotis sanktuareja.
13. aprelī, Ūtrajā Leldīnē, 8.00 i 12.00 stuņdēs Svātuo Miša translaceja nu Rēzeknis Jezus Sirds katedralis. 19.00 stuņdēs Svātuo Miša translaceja nu Aglyunys Dīvmuotis sanktuareja.


text:
Ar “NewFuels” RSEZ SIA finansialu atbolstu 2018.goda jūlī nūtyka Eiropas jaunīšu parlamenta (EYP) 29. Regionaluo seseja Piņķi’18. Šūgod sesejā pīsadalieja vairuok nakai 130 jaunīšu no vairuok nakai 15 valstim i itei beja vysstarptautiskuokuo no EYP sesejom šūgod.
Piņķi’18 laikā nūtyka treis golvonī pasuokumi:
Komandas salīdeišona, kas ir ļūti svareiga konferencis daļa, i nūsoka, cik labi komandas daleibnīki spēs sasadorbuotīs sovā storpā. Saleidzynūši eisuos sesejis dieļ un tuodieļ, ka daleibnīki vīns ūtru napazeist, ir svareigi, lai jī īpazeitūs pec īspiejis uotruok i vareitu diskuteit par izvirzeitū problemu i atrast tai radūšu rysynuojumu.
Komitejis dorbs beja konferencis daļa, kuras laikā daleibnīki centēs detaliteiti izprast problemu i atrast tūs īspiejamu rysynuojumu. Tys beja ryupeigs dorbs, kur svareiga beja ikvīna daleibnīka pīsadaleišonuos. Pyrms konferencis tyka īteikts veikt problemas pietiejumu, kurīs tyka paplašynuots Komitejis dorba laikā. Itys pietiejums ir vīns nu svareiguokajim Komitejis dorba uzdevumim, taipat kai diskusejis i pīduovuotūs rysynuojumu nūvierteišona.
I, vysabeidzūt, Ģeneraluo asambleja, kuras laikā komitejis prezentieja sovus problamas rysynuojumus i atbiļdieja iz cytu komiteju daleibnīku vaicuojumim. Tys deve īspieju vysim daleibnīkim padziļinuoti saprast problemas byuteibu i kritiski nūvierteit cytu cylvāku dorbu.
Piņķi’18 laikā nūtyka ari tik jauks pasuokums kai TechTalks. Itei diskudeja ļuove daleibnīkim parunuot par inovatīvuos Eiropas nuokūtni i paplašynuot sovu paziņu lūku ar IT ekspertim.
Socialuo dzeive


text:
Fotografs, viestures zynuotuojs i uzjiemiejs Igors Pličs piec izgleiteibys ir vīns nu rešūs fototehnologu Latvejā. Jis ir vaira nikai 15 000 dažaidu postkaršu autors, juo fotografejis izmontotys daudzūs bukletūs i ceļvežūs. Kai fotografs sovuos fotografejuos jis īmyužynuojs Latvejis i Latgolys cylvākus, dobu, myusu liktiņupi Daugavu. 2013. godā sajiemis pīktuos škirys Atzineibys krystu. Jis organiziejs daudzys personalizstuodis, dybynuojs Latgolys fotografu bīdreibu, izdevs apjūmeigus fotoalbumus “Latgale fotogrāfijās” i “Latgalietis XXI gadsimtā”. Taipat jis sastatiejs ari vairuokys citys gruomotys, vīna nu tūs dīnys gaismu īraudzejuse napasen augustā – „Preiļu lauksaimniecības skola 1924.–1945. Hronika”. Igors Pličs senuokajā kūka byuvē Preiļūs izveiduojs ari apjūmeigu Latgolys senlītu muzeju i leidz ituo goda juļam turistus uzjieme sovā vīsu nomā “Pie Pliča”, kur pogolmā vysim kristīšim atvārts arī mozuokais dīvnoms. Bet nu ituo goda vosorys Igors Pličs sovu uzjiemiejdarbeibu ir puortraucs.
Raidejumā Preiļūs sasateikam ar Igoru Pliču, kab apsarunuotu ar jū par fotografeju, viesturis zynuošonu nūzeimeigumu sabīdreibā i juo puordūmom par aktualim politiskim i sabīdreibys procesim apliek.
Latgolys stuņdē kai īrosts ari aizvadeituos nedelis aktualitatis i gaidomī kulturys dzeivis nūtykumi.
Īsaklausi! Raidam latgaliski!
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text: Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks“ jubileja reizē ar pateiceibu par padareitū latgalīšu kulturys atteisteibā bolvu sajims ari volūdneica, filologejis doktore, školuotuoja i sabīdryskuo darbineica Lideja Leikuma. L. Leikuma dzymuse 1954. godā Kruoslovys nūvoda, Izvolta pogosta Mozajūs Geņgerūs. Studiejuse filologeju Latvejis Universitatē (tūlaik Latvejis Vaļsts universitate; nu 1983. g. ari Lidejis dorbavīta). L. Leikuma ir LU Humanitarūs zynuotņu fakultatis Baltu volūdnīceibys katedrys vadeituoja, profesore. Sovu myužu Lideja veļtejuse volūdnīceibai, eipaši latgalīšu volūdys vaicuojumu pieteišonai, volūdys izglobuošonai i populariziešonai. Nu 1989. goda dociejuse latgalīšu rokstu volūdys kursus LU, eisuok, Rēzeknis Augstškolā i Daugovpiļa universitatē (vīslekcejuos – Greifsvaļdē, Kauņā, Poznaņā, Sanktpīterburgā, Viļņā). Gatavejuse vuiceibu leidzekļus i gruomotys školai, dorbuojusēs Vaļsts volūdys centra Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejā (2007. g. apstyprynuoti “Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumi”). Vīna nu latgalistikys konfereņču organizātuojom (2008–2017). Īsasaistejuse naskaitomūs pasuokumūs, kab popularizēt latgalīšu volūdu i kulturu vysaiduos iņterešu grupuos. Volūdys pieteišonys i populariziešonys dorbs izguojs uorpus Latvejis rūbežu – aktiva sadarbeiba nūteik ar Krīvejis, Leitovys, Pūlejis, Vuocejis i cytu vaļstu zynuotnīkim. Nanūviertejams ir L. Leikumys dorbs pi latgalīšu rokstu volūdys vuiceibu materialu sagataveišonys, suocūt ar 1992. goda “Latgalīšu ābeci (lementari)” 2 daļuos. Kūpā ar Juri Cibuli sagataveita ari “Skreineite” (gruomotā – 2017. godā); niupat – “Olūteņš”. Vīns nu leluokūs profesoris sirdsdorbu ir latgaliskūs saitu atjaunuošona i uzturiešona ar Sibira latgalīšim – nu 2004. goda nūteik ekspedicejis iz Sibiri, atdzeivynojūt i pošu Sibira latgalīšu kulturys dzeivi, organizejūt tīnīnīšu braucīņus iz Latveju. Lideja ir aktiva Reigys latgalīšu bīdreibys “Trešō zvaigzne” bīdre nu pat bīdreibys dybynuošonys 1988. godā.


text:
Laura Bicāne. Albums ES TIKAI ĻAUJŪS
2013. goda junī izguoja latgalīšu dzīsmineicys i dzīšmu autoris Laurys Bicānis pyrmais albums „Es tikai ļaujūs”. Kai soka poša Laura, albums ir juos vizeitkarte. Kotra dzīsme nas sovu stuostu par tuos autori. Albums sovu nūsaukumu dabuojs nu dzīsmis „Freakin’Out”, kas startēja 2012. goda Eirovizejis atlasis pusfinalā, latgaliskuos versejis.
Albumā īkļautys dzīsmis septeņuos volūduos, jo Laurys aizaraušonu ar muzyku pavoda ari lels iņteress par svešvolūdom. Taipat jaunu skonu dabuojušys dzīsmis, kas dzierdātys projektā „Jauna slavas dziesma 2012”. Īrokstūt albumu, Laura ir sasadorbuojuse ar muzikim nu latgalīšu pozitivuo roka grupys „Dabasu Durovys”, basgitaristu Valdi Rundzānu nu legendaruos Daugovpiļs rokgrupys „Elpa”, džeza pianistu Aleksandru Blūmi nu Vuocejis i cytim Latvejā pazeistamim muzikim.
Laura sirsneigi pasateic sevkuram, kas paleidzēja albuma topšonā, eipašs paļdis pīsanuok Daugovpiļs nūvoda dūmei, Višķu pogosta puorvaļdei, Višķu jaunīšu centram „Sapnis” i Daugovpiļs Universitatei.


text:
Dzejis izruodē “Piļsātā nikod napalīk tymss” sūpluok Rēzeknis Tautys teatra aktierim dorbojās veiru kamerkora „Graidi” dzīduotuoji i dirigents Juoņs Mežinskis. Izruode ir piļsātys rytmu, cylvāku i sajiutu izpausme dzejis i muzykys volūdā, kū skotuviskuos darbeibuos, tālūs i skaņuos ītārpuse režisore Māra Zaļaiskalns, scenografe Ināra Apele i muzykys autore Ilona Rupaine. Stuostu par vīnu dīnu kaidys piļsātys dzeivē veidoj Annys Rancānis, Valentīna Lukaševiča, Ontona Slišāna, Ivetys Ratnīkys i cytu autoru dzejis ryndys.
NOMINANTI:
Meilys aiļu i dzīsmu festivals “Upītes Uobeļduorzs”
Andrejdīna, Rēzeknis Augstškola
Latgolys pūdnīku dīnys 2012
Luga “Mada pūds”, bīdreiba “Kūzuls”, Saļņovys amaterteatris


text:
“Laika leigučuos” 12. raidejums
Roksta autors: Latgolys entuziastu grupa “Biļdis”
Dzejnīks, publicists, folklorys pietnīks i lokalpatriots Ontons Slišāns 28. decembrī atzeimuotu 70 godu jubileju. Atguodojūt itū unikalū personeibu, raidejums “Laika leigučuos” īsaver viesturiskajūs videomaterialūs, sadzierdūt juo puordūmys i kaut nadaudz sajiutūt kluotasameibu. Piec aizīšonys myužeibā Ontona dorbu i īceris turpynoj juo bārni i mozbārni – kotrs pa sovam i vysi kūpā kai aplīcynuojumu patīsūs vierteibu nabeidzameibai.
Kai Latgolai nūzeimeigu personeibu raidejums īpazeist kuodreizejū Latgolys Televizejis sabīdreibys (LTS) vadeituoju Uldi Dvinski, īsaklausūt juo atmiņuos par LTS topšonu, par lelu ideju spāku, entuziasmu i naaizmierstamū. Itei tikšonuos ir kai simbolisks nūslāgums raidejumu cyklam, kur kotrā nu rubriku “Viesturis olūlā” tyka īsavārts 20. g. s. 90. godu LTS raidejuma “Olūti” kadrūs.
Latgolys kulturtelpys aktualitašu sadaļā tikšonuos ar Vaļsts volūdys centra direktoru Māri Baltiņu, kab runuotu par jūprūjom aktualū i apsprīstū latgalīšu volūdys statusa vaicuojumu.
Raidejums “Laika leigučuos” taps ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys mierkprogramys “Regionalūs i vītejūs medeju atbolsta programa” apakšprogramys “Atbolsts sabīdriski nūzeimeigys žurnalistikys radeišonai medejūs Latgolys planavuošonys regionā” atbolstu.


text:
Nu Krīvejis aizsuoktuo kara Ukrainā da ituos šaļts Latvejā registrāts aptyvai 32 000 Ukrainys dzeivuotuoju, nu gondreiž 26 000 biegļu izsnāgti uzaturiešonys dokumenti ar tīseibom struoduot. Taipat Saeima 9. junī konceptuali atbaļsteja Ukrainys civilūs dzeivuotuoju atbolsta lykuma pameišonu, kas ļaun atbolsta dūšonu Ukrainys bieglim pagarynuot da goda gola.
Kai situaceju biegļu dzeivisvītys dūšonys i dažaidu cytu atbolsta fornu nūdrūsynuošonys vaicuojumūs itūšaļt Latvejis austrumu pošvaļdeibuos niu radz tī, kas eistyn dūd atbolstu nu Ukrainys īceļojūšajim patvāruma maklātuojim, skaidroj Ludzys nūvoda biegļu koordinators Jānis Romancāns, breivpruoteigais nu Olyuksna nūvoda Jonas Luskjavičs, Kruoslovys nūvoda pošvaļdeibys puorstuovs Žanis Škagals i Rēzeknis nūvoda turisma uzjiemieja, gostu sātys “Rāznas Ezerkrasti” vadeituoja Sandra Viša.
"Ar dorbu ir tai, kuri ceņteigi meklēja, jī mums ir atroduši. Mums ir saimis, kur jau kotrā pa diveji treis cylvāki struodoj. Gryuts, nav vīnkuorši, bet ir — kas ir kūkzuodžātovuos, pi myusu ir meitine, kas struodoj Ludzā benzintankā. Es vaira radzu leluoku problemu tamā dzeivuošonā iz prīšku,” dzeivisvītu vaicuojumu raidejumā aktualizej Jānis Romancāns.
"Ir ari vīna saime, kas soka — veirs iz dorbu, meita iz dorbu, es kasdīnā nadoru nikuo cyta kai viņ mekleju, kur mums varātu byut tei dzeivuošona piečuok, kur tys dzeivūklis, kū mes varēsim īrēt.”
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
“Kolnasātā” gostūs skaidu meistars Oskars Mežnieks nu Daugovpiļs nūvoda Ambeļu pogosta. Oskars ir vīns nu nadaudzajim, kas prūt uzlikt skaidu jumtu piec seņtāvu metodem. Zynuošonys i omota nūslāpumus jis nūdūd ari sovim audzieknim.
Žurnaliste Laila Ludborža-Gleizde dūdās pa mamutu pādim Latgolā, atkluojūt, kaidūs apstuokļūs izmyrušū dzeivinīki dzeivuoja, i kur mamutu kauli atrosti Latgolā.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.