text:
Kū cylvāks lai dora pavasarī? Gaida pavasari. Lai sagaideitu pavasari – juoīt jam prīškā. Pavasarī ir juobrauc pi dobys.
Uorā minusi i 9. marts. Skaista sastdīne. Nivīnam nav cereibu, ka zīma byus vēļ ilgi – ar steigu juobrīn i juosaver pādejais zīmys boltums.
Kurs bess ta varēja zynuot, ka tuo boltuma byus gona da apreļa i nikaidys steigys nav. Varbyut maja svātkūs vēļ varēs izceļt kaidu snīga buobu voi nūbraukt nu kolna na ar ritini, a plēvi.
Zīma ir īsacikliejuse sovūs kompleksūs kai vaca meita i nagryb atdūt sovu jaunaveibu na cīši to apsvīdeigajam pavasaram, kas naseņ nūdziņs ūsys, bet vysumā ir sprosts dzeraunis zāns i moz kū jādz nu meitom. Gruobstuos i karsej, a izlaidynuot namuok – kai nakts, tai gulta solta.
Kemeru pūrā ir styga, kū jau seņ vajadzēja inspicēt, tik vys nikai nasaguoja laika. Zīmā nivīns iz Kemeru pūra stygu nav bejs, tok voi ta kaida vaine – juoredz.
Izaruod, styga ir slāgta. Tok voi ta tys kod ir maisiejs – ka nazkas ir aiztaiseits cīši, juoīt tik tuoli, cik var īleist. Ka kaids suoc bļaut, juoīt prūm. A kai naīsi, ka nivīna bļuovieja ite nimoz nav. Vyspuor nav nivīna cylvāka.
Ceļš ari bez stygys nav dīz kū lobs. Pareizuok sokūt – ceļa nav, ir gaumeigs lada kluojīņs, kas kai sudobra lenta aizavej cauri prīžu stymbynim i garom nazkaidom tranšejom ci gruovim.
I te jei sagaida – styga. Nivīns gon vēļ nazyna, ka itei skaudze ari ir… Kemeru pūra styga. Vēļ ceista i ļaužu kuoju nameita.
Izaruod, tys nav stygys remonts. Tei skaudze nabeja dūmuota īlikt protezis. Stygys vysā nav. Tukšs. Plyks pūrs i struodnīku īmeita stidzeņa.
A pūrs to šmuks. Marta saule karsej, pamazeņam kausej, a prīdeitis kai susekli slīnās pretim. Tik tī susekli pylni snīga, a snīgs sasaļs taidā lada gorūzā, ka ej, kur gribi – kuojis cauri nakreit. Skaisti minusi, skaista dīna.
A styga izaver itai. Puors ļaužu pādu, puors suņu pādu. Breidynuojuma baņte. I, ka jau traktora slīdis, to cylvāku ak jau izturēs.
A stygys molā stuov styga. Sakrauta gleituos skaudzeitēs.
Traktora slīdis snīgā. Skots iz aizmuguri, a prīškā prīdeitis, prīdeitis, snīgs, lads i saule.
Kaids, kas ite guojs pyrms myusu, īkrits iudinī cauri ladam. A niu bez bādys – vyss sasaļs otkon nu jauna.
Nav jau ta, ka te pūrā nivīna nav bejs. A vysleidza apleik plašumi i vīntuleiba – viņ snīga gorūza saulē speid kai dzeivs lads.
A ite akaceits. Vyss sasaļs i aizsnidzs, bet dzeivs – saulē jau otkon bejs atsalaids i sasaļs nu jauna.
Kaids gudrinīks braucs puori akačam. Ka jau traktors tū var, ak jau var i cylvāks.
Pūrs pylns ar stygys elementim. Ej pa ladu i breinojīs, kod ta jī jū ceļs – niu iz sasolušys zemis voi jau iz meiksta pamata.
Kūka kluceišu spēlis breivā dobā.
Var ari itai salikt – horizontali.
A sūpluok ar ladu puorsakluojuši ezereni. Mīreigi i gludi.
Tai jei palyka tī pūrā – jaunuo Kemeru pūra styga. Kai na da gola dalykta puzle.
Bet vyspuor itys īroksts beja atbiļde Edeitis dīnrokstam, partū ka, asūt tymā pūrā, tyka pīsaukts ari juos i Pasauļa Dobys fonda vuords. Pandom byut! Taipat kai byut vardivem i škierzlotim.
One Comment
-
Vyslobōkais saleidzynōjums par zīmu un pavasari! Bez latgalīša tik labi varātu uzraksteit vel tikai Egils Līcītis !
Leave a Comment


c: text/html

text:
Palasīsim
Rekolekcijas Adventa laikam
http://www.hotline.lv/aglona/index.php?act=bibl#
Nu tymsas gaismā
8.decembris: Es pajimšu nu jyusim akmiņa sirdi, un dūšu jums mīsas sirdis.
…naīgolvojit poši sev: muns tāvs ir Abraams. Jo es jyusim soku, ka Dīvs nu šim akminim spēj izsaukt Abraamam bārnus.” (Mt 3,9)
Es tik bīži pats sev atgōdynoju: es tok asmu ticeigs, es tok eju uz bazneicu, es tok lyudzūs… Bet sirdī tūmār jyutu nadrūšeibu, it kai kaut kō pītryukst, it kai kaut kas nav tai, kai vajag… Jyutu, ka tys nav vyss. Kū es gaidu? Drūšeibas sajyutu? Jā, un es tū atrūnu, bet tikai uz eisu breidi. Kai tod, munu religiskū praktiku pīteik, lai varātu justīs drūši, bet voi tūs pīteik, lai sasnēgt pesteišonu? Nav teikts. Voi lobais slapkova „praktizēja” ticeibu? Bet tūmār tyka izpesteits, un pi tam kai pyrmais. Jys naatsataisnōja, nameklēja atrunas, kai cyti: „Voi Tu naesi Mesija? Tod izglōb pats sevi un myusus!” Jam nabeja nikaida gotova pamatōjuma, kas varātu jū pasorgōt. Jys nasaceja: „Bet muns tāvs ir Abraams! Bet es tikšu izpesteits automatiski, jo…” Nā, jys nasaceja nikū nu tom lītom. Jymā nabeja drūšeibas par automatiskū atpesteišonu, pamatojūtīs uz apgraizeišonas lykumu, uz bausleibu īvārōšonu, uz sirdi. Jā, teiši uz sirdi. Pasateicūt tai, jys varēja tikt izpesteits: „Jezu, pīmini par mani, kod byusi sovā vaļsteibā. Sirds, kura, īspējams, pyrmū reizi strauji īsapukstēja lobajā slapkovā, pa eistam īsapukstēja, pēkšņi atklōjūt pi blokus krysta Pīkoltō Mīlesteibu. Jō sirds nūreagēja atklōti un spontāni, nasaverūt uz apkōrtni, uz cylvākim, uz vysu leidzšinejū dzeives vēsturi…
Tu redzi, Kungs, cik ļūti man pītryukst spontānuma. Tu redzi, cik ļūti sōp muna sirds… Kaida jei eistineibā ir?
Pasaklausi pats, kū tei gryb Tev pošlaik pasaceit…
9. decembris: Voi Cylvāka Dāls atrass vērs zemes ticeibu, kod Jys atnōks?
Kū jyus dūmojiet sovōs sirdīs? (Lk 5,22)
Tys ir lobs jautōjums, kuru Tu maņ uzdūd šymā breidī: Kū es eistineibā dūmoju par Tevi, par tū, ka Tu vari izdzīdynōt, ka vari atlaist maņ munus grākus? Jā, es zynu, ka Tu tū vari izdareit, jo Tu esi Vysuvarenais Dīvs, jo tys maņ ir saceits tik daudzas reizes dažaidūs apstōkļūs, bet ari tys ir patīseiba, ka, jo jau Tu maņ pošlaik par tū jautōj, tod atļauņ atbildēt Tev atklōti: „Jā, es tū tikai zynu”. Jā, maņ ir gryuši dzeivōt ar šū patīseibu kotru dīnu, tik gryuši īticēt, ka pasaulē nav taida grāka voi ļaunuma, kuru Tu navarātu maņ pīdūt. Tei ir manī nūsastyprynōtō pōrlīceiba, jo pa gludu sīnu veļ nivīns nav uzkōpis. Varbyut taipat, kai leidzeibā ar paralizeitū cylvāku, kaidā breidī byus vajadzeiga ari muna saslimšona, lai Tu maņ parōdeitu ka esi varenōks par tū, ka Tu pa eistam vari un grybi mani izdzīdynōt, pat tod, kod es tū nalyudzu, jo Tu zyni, kas maņ tymā breidī vysvairōk vajadzeigs.
Ir vajadzeigs pīvērst munu uzmaneibu slimeibai, napiļneibom, munim kritīnim, jo teiši tymūs es sateiku Tevi, kod Tu pasnēdz maņ sovu rūku un mīreigi soki: „Es asmu pi Tevis. Nasabeisti! Es tevi pazeistu, jo tu esi īraksteits Munōs dalnōs. Tev nav jōbāg nu Manis. Nasabeisti, jo kaut kū izdareisi na tai, kai vajag. Tys nav tik svareigi. Vairōk beistīs nu tō, lai tova sirds naīkļyutu perfekcionisma teiklūs, kas izkrūpļoj Munu byuteibu, tālojūt Mani par Dīvu deļ varenajim, styprajim, piļneigajim un bogōtajim. Bet Es nōku pi tim, kurim ir vajadzeigs ōrsts, kurim ir vajadzeiga izdzīdynōšona, kuri ir atzynuši sovu slimeibu”.
Tu, Kungs, jautoj, kū es patīseibā dūmoju par Tevi? Kaidas dūmas mīt munā sirdī? Tu zyni, ka tys ir smogs jautōjums. Un, jo es beistūs uz tū atbildēt un beistūs byut gūdeigs pret sevi, tod es asmu leidzeigs farizejim, kuri nauzadrūšynōja skali pavēsteit tū, kū dūmōja eistineibā: „Kas Jys ir, ka uzadrūšynoj runōt zaimus? Kas cyts var atlaist grākus, jo na pats Dīvs?”
Voi munā sirdī gadejumā nanūteik ceiņa? Varbyut nu vīnas puses es atzeistu Dīvū – Tīsōtōju, bet nū ūtras – ilgojūs pēc taida Dīva, kurs nanūlauztu aizlauztū nīdri? Voi maņ pīteik drūsmes atklōt Tevi taidu, kaids Tu patīseibā esi?
Voi maņ pīteik drūsmes ticēt piļneigōs Mīlesteibas Dīvam? Bet tei ir vīneigō ticeiba, kas dūd pesteišonu.
10. decembris: Kungs ir muns Ganeitōjs.
Jo cylvāks, kuram ir symts vušku, un vīna nu tom nūsamaļdeitu: voi tod jys naatstōtu tōs deveņdesmit deveņas kolnūs un naītu meklēt tū, kura nūsamaļdējuse? (Mt 18, 12)
Kōpēc maņ ir tik ļūti īkolts golvā, ka svareigōk ir napōrkōpt Tovas bausleibas, nakai byut vyslobōkajam, piļneigōkajam tymā, kū es doru; nikod naizdareit nikaidu muļkeibu, kaidu kļyudu? Kaida tam ir jāga un uz kurīni tys mani vad? – Uz soltu, nasaudzeigu un savteigu naatkareibu. Bet, jo jau es asmu tik piļneigs, tod jau Tu maņ naesi vajadzeigs. Tu pats redzi: es pats breiniškeigi teiku golā ari bez Tevis. Maņ navajag byut pacīteigam, nav jōcīnej Tovi plāni. Maņ ir sovs personeigais dzeives ritms, kas nūdrūšynoj maņ panōkumus. Tymā varbyut nav pōrōk daudz vītas deļ apsastōšonas, deļ attureibas, deļ Tovu plānu īvārōšonas, bet tys deļ manis jau nav tik svareigi. Un tai, pamozam, dīnu pēc dīnas, es sevi pazudynoju sovā perfektajā pasauleitē. Es asu aizmērsis, ka vīneigōs sekmes, kuras Tu grybātu, lai es sasnāgtu, ir sekmes mīlesteibā. Bet mīlesteiba nav nikas cyts, kai pacīteiba, žālsirdeiba, pīdūšona, reizem ari ikdīniška klusēšona un skatīņs, kurā izapauž piļneiga atzineiba… Na darbeibā, bet vīnkōrši – uzvedeibā…
Taitod, es asmu sasnēdzis panōkumus nu pasauleigō vīdūkļa, bet voi mīļoju vairōk? Asmu pazudis? Cik gryuši maņ ir atsazeit pošam sev, ka tys tai ir. Ka kaut kaidā nūzeimē asmu pōrstōjis byut cylvāks, un asmu kļyvis… par robotu.
Jā, Kungs, es asmu tei pazaudātō vuška, kuru Tu napamessi, par kuru tagad varbyut ryupēsīs veļ vairōk. Es zynu vīnu: Jo es otkon sōkšu dareit vysu pa sovam, pasaļaunūt tikai uz sovom spējom, es otkon pazusšu. Lyudzu, atrūn mani! Pīsaskar munai namīreigajai sirdei, nūmīrynoj tū. Atgrīz maņ prīku un mīru. Es grybu dzeivōt tikai Tev…
Kungs, te ir muna sirds, munas byuteibas centrs. Lyudzu, runoj uz mani! Es grybu Tevi dzērdeit, jo Tovi vōrdi ir dzeiveiba…
11. decembris: Runoj, Kungs, Tovs kolps klausās.
Nōcit pi Manis vysi, kas strōdojat un asot apgryutynōti, un es jyusus spācynōšu. (Mt 11, 28)
Kungs, Tu labi zyni, ka man na vīnmār pīteik spāka; ir breiži, kod man vyss ir leidz koklam, breiži, kod es grybātu pasaslēpt nu vysim, aizbēgt nu sevis un aizmērst par Tevi. Breiži, kod maņ ir ļūti slykti: kod cyti mani sōpeigi īvainoj, mani ļaunprōteigi tīsoj, kod mani pazamoj, nycynoj, taipat kai Tevi. Tu labi zyni, par kū es runoju, jo tys pats nūtyka ari ar Tevi. Tu, byudams taisneigs, lobs deļ vysim, labvēleigs un žālsirdeigs, pacīti nataisneibas, spaidus, vojōšonas, apmalōšonu… Tu, Mīlesteibas un Žālsirdeibas Dīvs, vysas pasaules Valdnīks, taču varēji tū vysu izmaineit, varēji likt cylvākim cytaidōk izaturēt pret Tevi. Pateišam, varēji… Nā, tam nav lelas nūzeimes, jo deļ kō tod maņ breiveiba? Breiveiba, voi īspēja izlemt un izavēlēt…, pīmāram, tū, lai atnōkt pi Tevis, lai uzzynōt, ka, nasaskotūt uz vysom tom napatikšonom, kuras maņ ir gadējušōs, Tu mani mīļoj, Tu esi ar mani, Tu pajem mani uz sovom rūkom, kod es vairs naspēju īt tōļōk, īdves manī drūsmi un styprynoj munu vōjū sirdi. Sirds, kura bīži cīš nu cytim, bet, dīmžāl, ari pati sagōdoj cīsšonas: vyspyrms sev, jo es asmu tys cylvāks, kuru man ir vysgryušōk īmīļōt nu vysim. Un es sagōdoju cīsšonas ari Tev, kas esi klōtasūšs cytā cylvākā…
Kai atsabreivōt nu šō vardarbeibas, naida, atzineibas tryukuma, aizkaitynōjuma? Voi vīneigōs zōles nu tō nav tikšonōs ar Tevi, kurs dzeivoj munas sirds dziļumūs? Nōc pi manis un runoj uz mani šudiņ. Kungs, kur Tu esi? - Tevī es dzēržu Tovu smolkjyuteigū atbiļdi:
Runoj, Kungs, Tovs kolps klausōs…
12. decembris: Tovs vōrds ir īraksteits Munā dalnā.
Jo Es, Kungs, Tovs Dīvs, doru stypru tovu lobū rūku, saceidams tev: „Nasabeisti, Es nōku tev paleigā!” (Is 41, 13)
Bailes ir vyspazamojūšokōs izjyutas: bailes panōk, ka es vairs nasajyutu es pats, ka cytas personas voi nūtykumi var mani paralizēt, atjimt maņ drūsmi, saprōtu, bailes dora tū, ka es aizmērstu par sovu cīnu un sōcu izaturēt tai, it kai es nabyutu es. Zaudeju kontroli pōr sevi, kreitu panikā, nivīnam vairs nauzatycu un izmiseigi mekleju pyrmū lobōkū atrisynōjumu, lai tikai dreižōk varātu justīs drūšeibā. Tei ir ōrkōrteiga situacija, bet vīnlaiceigi tei ir muna ikdīna: ceļš uz dorbu automašynā, autobusā, viļcīnī; īlas, reizem maņ piļneigi svešas vītas, jauni, napazeistami cylvāki…Cik gon bīži šōs bailes slēpās dzili sirdī, bailes, kuras man čukst ausī: tu esi vīns pats, vari pasaļaut tikai uz sevi, natici mīlesteibai, jo tōs ir īdūmas. Jā, bailes ir lels kārdynōtōjs.
Bet par laimi, maņ esi Tu! Cik gon bīži naīvārōts munas dzeives trūksnī un kņadā, munā uzmaneibas koncentracijā uz sevi un ryupēs tikai par sevi. Tu atnōc un snēdz man sovu rūku, pajem mani pi rūkas, un ar izbreinu es konstateju, ka Tovōs dalnōs ir īraksteits muns vōrds, pošā centrā, tai, it kai tys byutu deļ Tevis vyssvareigōkais nu vysim. Kōpēc – it kai? Es asmu Tovā sirdī, Tovā centrā, jo Tu nikod un nikur nanūlaid nu manis sovu žālsirdeibas, izpratnes, akceptacijas un prīka pylnū skatīni.
Bet cik bīži es mekleju cytas dalnas, kuras pyrmajā breidī maņ līkās atraktivas, intrigejūšas, skaistas, gaidūt, ka tūs pīskōrīņs piļneibā nūmīrynōs munas sirds izsolkumu. Un aizmērstu par Tovu dalnu, kura nikod nauzabōž, pacīteigi gaida, ir gotova atbaļsteit mani vīnmār, kod vīn es tū palyugšu… jeb kod pat naprosu tū, jo cik daudz reizes tei ir mani izglōbuse nu baiļu izmysuma, nu naticeibas, nu tymseibom veļ daudz agrōk, nakai es īsadūmoju Tev tū palyugt… Tovas dalnas pīskōrīņs uzmūdynoj ticeibu, dora tū, ka es varu pasaskateit uz sevi vysā patīseibā un ar mīlesteibu, mōcūtīs mīļōt sovas vōjeibas, akceptēt sevi taidu, kaids es esmu, atvērt Tev sovu sirdi, lai tei vairōk klauseitūs Tevī, nakai sovā namīrā.
Jo tikai Tu jem mani sovōs rūkōs ar piļneigu mīlesteibu, bez jebkaidom īnaida zeimem, grybūt, lai es prostu ar tū daleitīs ar cytim, atpazeistūt Tevi cytūs. Bet vyspyrms ir vajadzeigs īsamōceit redzēt Tevi sevī…
Kungs, munas acis atsaver un es sōcu atklōt un izprast Tovu klōtbyutni tī, kur agrōk maņ rōdejōs tikai brīsmes un tymsums…
13. decembris: Kur ir Tovs Dīvs?
Kod Es jyusus izsyuteju bez naudas moka, bez sūmas un bez sandalem, un voi jyusim kaut kō pītryuka? (Lk 22, 35)
Kur sōcās muna ticeiba? Kas ir munas dzeives centrs, kur izaškir tys, kai dzeivōt: piļneigā prīkā voi skumēs?
Pateišam, ikvīna cylvāka dzeivē ir taida vīta, kur namiteigi nūteik ceiņa, kur namiteigi kotru dīnu pījemam lāmumus, kuru rezultati atsateic uz mums. Tei ir vīta, kur dzymst voi mērst ticeiba Mīlesteibas Dīvam, ticeiba Dīvam – Draugam.
Papētejūt sovu dzeivi, pōrsteigts atklōju, ka šei vīta munā dzeivē vīnkōrši ir pōrlīceiba tymā, ka manī tryukst kaut kō svareiga un napīcīšama sevis un pasauļa uztverē, voi ari ūtraidi: pōrlīceiba, ka tys, kas maņ ir vyssvareigōkais un vysvairōk napīcīšamais, jau ir maņ dūts. Daudzreiz es konstateju, ka varbyut munā dzeivē ir pītryucis vacōku mīlesteibas, dūteibu, talanta, veseleibas, eistu draugu, dorba utt., un, skotūtīs uz tūs tryukumu nu cilvēciskō redzes vīdūkļa, es tik daudzas reizes sōcu sasaceļt pret Tevi. Es sōcu ticēt, ka Tu pateišam nasaryupej par mani, jo man ir tik daudz kō pītryucis…
Jo esi Dīva Dāls, pavēlej šim akminim, lai tī pōrsavērš par maizi. Voi tys ir kas slykts, vēlētīs dzeivē tū, kas kolpoj teiši dzeivōšonai, atteisteibai? Nā, tys nav nikas slykts. Bet tei nav vysa dzeives eistineiba. Jo dzeive pa eistam ir kas vairōk, nakai maize, dorbs, draugi, veseleiba… Jo ir veļ ari Dīva gryba. Tik bīži tei ir deļ mums sōpeiga, asociejās ar ļaunumu, kuru grybam pastumt molā, nadūmōt par tū. Bet Tev ari nabeja vīgli, un Tu juti tū pošu, kū mes: „Jo tys ir īspējams, lai šys bikers īt maņ garum”.
Te nav runa par tū, lai izprast vysu, lai izprast Dīva grybu, bet gon par tū, lai es sajustu sovā sirdī, ka tryukums munā dzeivē varbyut ir deļ manis žēlesteiba, lai varātu satikt Tevi, jo es uz sovu dzeivi pasaskateišu ar Tovom acim. Un varbyut tys ir lōsts, ka es ļaunūs ļaunuma kārdynōjumam tymā, ka, jo maņ napīdar tik daudzas lītas, tod Tu navari byut muns Dīvs. Voi kaut vīnreiz dzeivē es asmu uzadrūšynōjis tai pa eistam par tū padūmōt? Voi asu uzadrūšynōjis byut atklōts pret sevi un pret Tevi? Voi Tova gryba atteiceibā uz mani, kura pasarōda tymā, kas lobs un pīļaun tū, kas ir slykts, tai ari aizvess mani dzeiveibā voi nōvē?
Kōpēc esi tik izmysuse, muna dvēsele, un tik namīra pylna manī? Cerej uz Dīvu, jo es veļ Jam pasateikšu: sovam Glōbējam un sovam Dīvam! (Ps 42,6). Kungs, uzlīc man sovas rūkas un dūd maņ pasaskateit uz sovu dzeivi tai, kai Tu uz tū skotīs. Stōvi maņ klōt un naatstōj mani!
14. decembris. Man ir acis, bet naradzu.
Eliass jau ir atnōcis, bet tī jō napazyna un dareja ar jū, kū grybēja. (Mt 17,11).
Eliass beja Vacōs Dereibas pravītis. Kū tys nūzeimoj – byut par pravīti? Kaida ir kotra pravīša syuteiba? Tys nav nikas cyts, kai atstōsteit poša Dīva vōrdus. Kū Tu šudiņ man grybi pavēsteit, Kungs?
Es aicynoju tevi, lai tu atjaunōtu draudzeibu ar Mani. Tys, kū runōja pravīši, nav nikas cyts, kai atgōdynōjums, ka Es asmu žālsirdeigs Dīvs, kas nasasteidz dusmōtīs, bet ir vīnmār tyvu. Ka Es asmu Eamnuels – Dīvs ar tevi, ka kotru dīnu eju tev blokus, kaut ari tu Mani naredzi, ka Es asmu tik tyvu tev, ka dzeivoju tovā sirdī, ka mīļoju Tevi… un tōpēc nūlīku tovā ceļā cylvākus, ļūti dažaidus, kuri tūmār nasamitej byut par Munim pravīšim deļ tevis. Tu tikai pasaskoti, kū tu esi saticis sovas dzeives ceļā pādejā laikā. Voi tys beja gadejums? Kū jī mēginōja Tev pavēsteit par tevi, par Mani?
Nagaidi vairōk nikō, nagaidi nikaidus breinumus.
Es zynu, Kungs, bet tys ir tik gryuši, jo vīglōk ir nūticēt breinumam, nakai tam, ka tī, kurus Tu nūlic munā ceļā, var man daudz kū pavēsteit par Tevi, par Tovu mīlesteibu. Un es namiteigi atsaveru atpakaļ. Bāgu prūjom nu sevis. Gaidu kaut kaidu pōrdabisku zeimi, kas spātu mani pōrlīcynōt par tū, ka Tu taču mani mīļoj, ka Tu tok dūd maņ spāku un pīteikūši gudreibas, lai lemt par sovu dzeivi, lai nabēgt pošam nu sevis, lai byut laimeigam. Es zynu, labi zynu, ka, jo naīvārōšu šōs mozōs, reizem pat banalōs zeimes, kuras Tu maņ syuti kotru dīnu, jo nasadzērdēšu Tevi cytūs cylvākūs, tod, jo ari Tu atsyuteitu kaidu nu myrušajim, es tai voi tai naatsagrīztu. Jo atsagrīzšona nav zeimju, bet gon munas sirds skaidreibas un ilgu panōkums.
Kungs, pasaklausi pats, kaida tei ir un, lyudzu, nūvērs munu naticeibu. Dūd maņ skaidras acis, lai es prostu Tevi saskateit cytūs…
15. decembris. Kas gryb Maņ kolpōt, lai sekoj Maņ.
Voi Tu esi Tys, Kam ir jōatnōk, voi myusim ir jōgaida cyts? (Mt 11,2)
Kungs, voi Tu esi pasaules Pesteitōjs, Tys, kurs atness mīru, laimi un harmoniju? Voi es varu rēkinōtīs ar Tevi, voi ari byutu lobōk, jo es pamaklātu kaut kur cytur: magijā, spiritismā, kaidā nu jaunajom ticeibom, cytā ideologijā? Jā, Tovi vōrdi skaņ skaisti, bet pasaulē tok ir tik daudz ļaunuma, tik daudz īnaida storp cylvākim, antipatiju, nasapratnes, tolerances tryukuma… tik daudz slimeibu, dobas katastrofu, nūteik tik daudzi kari, un līkās, ka šudiņ pat tī arvīn veļ nūteik religiskū uzskotu dēļ. Voi teišam mes asam atsakōpuši atpakaļ? Tik daudz terorisma, tik daudz īmīsōtō ļaunuma… Pasaver, Kungs, pat pats Jōņs Kristeitōjs, kurs tūmār Tevī pazyna apsūleitū Mesiju, kurs pavēlēja sovim divim mōceklim sekōt Tev, ari jys zaudēja pōrlīceibu: „Voi Tu esi Tys, Kuru mes gaidam?”
Kōpēc es tū jautoju? Voi na tōdēļ, ka skotūs uz pasauli pa sovam un saskotu tajā tikai ļaunumu? Maņ līkās, ka es nasaprūtu, voi nagrybu saprast, ka Tu na tikai pīdzymi pyrms 2000 godim, bet ari turpynoj dzeivōt myusu vydā: Tu esi ōrstūs, kuri šudiņ ōrstej taidas slimeibas, kas veļ pyrms desmit voi divdesmit godim beja naizōrstejamas. Tu esi tymūs cylvākūs, kuri ceinejās par breiveibu, par vīnleidzeibu, par vīnleidzeigom tīseibom storp veirīšim un sīvītem, storp tautom. Tu esi tymūs, kuri brauc uz Afriku un Aziju paleidzēt vysnabadzeigōkajim un kuri „runoj” ar sovim dorbim: „Dīvs jyusus nav atstōjis! Dīvs par jyusim nav aizmērsis!” Reizem pīteik ar vīnkōršu uzrokstu uz vannas, kurā mozgoj vysnabadzeigōkūs: „Tei ir Kristus mīsa!” Tu esi tymūs, kuri strōdoj ari pi myusim ar slymajim, nabadzeigajim, napylnvērteigajim… Loba un ļauna nūslāpums, kas aug un kļyust arvīn varenōks ar kotru dīnu. Na tikai ļaunais, bet ari lobais. Voi es prūtu tū saskateit?
Kū Tu maņ ar tū grybi pavēsteit? Voi maņ ir jōstōv ar salyktom rūkom un jōvaimanoj par vysu? Voi taids var sauktīs par Tovu mōcekli, kristīti? Es zynu, Kungs, ka Tu respektej munas šaubas, bet dzēržu ari Tovu atbiļdi: „Oklī atgyus ocu gaismu, kūrlī dzērdēs, spitaleigī kļyus vasali. Svēteigi ir tī, kuri par Mani nasašaubeis.
Kungs, Tu zyni, cik ļūti maņ pītryukst prīka, jo es skotūs uz pasauli pa sovam. Kungs, dūd maņ sadzērdeit Tovu bolsu, īmōci maņ meklēt Tevi… un nastōvēt ar salyktom rūkom!
16. decembris. Jo jyus nakļyusit kai bārni, naīīsit Dabasu Vaļsteibā.
Jezup, nasabeisti jimt Mariju, sovu leigovu, pi sevis; jo Tys, kas nu Jōs dzims, ir nu Svātō Gora. (Mt 1, 20)
Kungs, cik daudz skaistuma un kaut kō naparosta ir kotra bārna acīs! Skaistums, labesteiba, navaineiba – tōs ir lītas, kas pīsaista munu skatīni. Labesteiba, kuru var kontemplēt stuņdem ilgi. Kaut kas ir sacejis, ka, lai īraudzēt Tovu vaigu, vajag īsaskateit bārna sejeņā. Jā, bet ar laiku kotrs nu myusim pazaudej tū labesteibu, ar laiku arvīn gryužōk kļyust smaideit, tai parosti, normali, spontani smaideit, jo arvīn mozōk uzatycam cytim, poši sev, jo arvīn mozōk tycam lobajam, bet vairōk slyktajam vērs zemes, vairōk uzmaneibas sakūpojam uz tū, kas myusim dora sōpes, uz sovstarpejom nasaskaņom, uz tū, kas myusus škir, bet navys vīnoj. It kai myusim ōdas vītā byutu uzauguse solta nauzticeibas , naticeibas lobajam, saryugtynōjuma, žālōšonōs čaumola, nūbrīduse, it kai tik sacītējuse čaumola, kas nauzjem nu ōrīnes nikaidas draudzeibas un labesteibas zeimes un naļaun, lai tī vīnkōršī un skaistī impulsi, kuri veļ myusūs dzymst, tyktu izrōdeiti cytim. Jo – kū gon cyti par mani saceis, kū jī par mani padūmōs? Jo nakļyusit kai bārni, naīīsit Dabasu Vaļsteibā. Tys nūzeimoj, ka, jo es sevī nasaglobōšu un naatteisteišu tū pyrmatnejū labesteibu, kuru Tu, Kungs, manī esi īlicis, es nikod Tevi nasatikšu.
Cik tys ir labi, ka Tu nōc pi manis kai navareigs bārns. Tovs vaigs izstoroj mīru, mīlesteibu, uzticeibu, ticeibu maņ, ticeibu tam, ka es varu dzeivōt draudzeibā, ka tei ir īspējama, jo Tu vysu laiku redzi manī tū labesteibu, kura mōjoj varbyut kaut kur dzili munas sirds dziļumūs: sasarōvuse, pasaslāpuse munas sirds kakteņā, bet veļ dzeivoj. Tu nikod nasašaubej par mani. Un taids Tu paliksi leidz golam. Tu nikod nakļyusi „nūbrīdis”, jo esi saglobōjis ticeibu cylvāku labesteibai. Pat pādejā sovas dzeives breidī, kod mērdams soki: „Veļ šudiņ tu byusi ar Mani paradizē”. Tu tyci leidz golam. Daudz vairōk, nakai es tycu pats sev.
Es pasateicu Tev par Tovu breineigū dzimšonu. Par tū, ka tu vīnmār sovā sejā attāloj Dīva labesteibu: Jō mīlesteibu, žālsirdeibu, aicynōjumu draudzētīs. „Filip, kas redz Mani, tys redz Munu Tāvu!”
Kungs, paļdis! Tu vīnmār esi pi manis! Dūd maņ spāku un dedzeibu, lai es prostu pījimt Tevi sovā sirdī! Dūd, lai muns vaigs deļ cytim kaut mozdrusceņ lyktūs leidzeigs Tovam attālam.
Kungs ir tyvu…
17. decembris Mīlesteiba ir pacīteiga.
Taitod, pavysam nu Abraama leidz Davidam ir četrupadsmit paaudzes; nu Davida leidz Babilonas vērdzeibai ir četrupadsmit paaudzes; nu Babilona vērdzeibas leidz Kristum ir četrupadsmit paaudzes. (Mt 1, 17).
Laiks. Laiks, kuru mērej ar ciļvāku eksistenci. Ar jūs dzeives pacālumim un krytumim. Ar prīka un skumju breižim, ar pīdzimšonas un nōves breižim, ar uzvaru un zaudējumu breižim, ar Tovas Mīlesteibas atraideišonas un atsagrīzšonas pi tōs breižim. Kod losu sv.Mateja uzraksteitūs vōrdus, tod tūs cylvāku dzeive, kuru vōrdi teik nūsaukti, līkās tikai taids breidis.
Kōpēc, Kungs, Tu gaideji tik ilgi, lai pasarōdeit pasauļam? Tys, kū Tu grybēji myusim parōdeit, taču ir pesteišona, ir lobums. Tovi vōrdi tok dzīdynoj un dūd mīru. Tod kōpēc Tu tik ilgi vylcynōjīs, lai atsaklōt piļneibā, lai nōktu pi myusim kai vīns nu mums? Es Tovā vītā byutu darejis pavysam cytaidōk. Jo es byutu Tovā vītā, es byutu pasasteidzis, atnōcis vysā slavā un gūdeibā, lai vysi Tevi pazeitu. Nabyutu vajadzējis pīlikt nikaidas pyules, nabyutu vajadzējis jautōt: „Voi Tys ir gaideitais Mesija?” Vyss byutu skaidrs jau pyrmajā breidī… bet voi tod staleits byutu pīmārōta vīta deļ pasarōdeišonas cylvākim?
Kungs, kōpēc gaideji tik ilgi? Kōpēc pīļōvi tū, ka cylvāki daudzas tyukstūšas godu dzeivōja tymsā, naziņā, sirds atsolumā, bet bīži ari īnaidā? Varbyut teiši tōpēc, lai Tova gaisma atspeidātu vysā sovā spākā un vareneibā? Gaisma tymsā. Dōvona, kuru nagaida, bīži vīn palīk gluži vīnkōrši nanūvērteita. Ar kaidu prīku mes gaidam tū, kō tryukumu izjyutam: mīlesteibu, draudzeibu, sevis akceptaciju. Es jyutu, ka tys vyss ir pastīptas rūkas attōlumā nu manis. Varbyut Tu vylcynōjīs tik ilgi tōpēc, ka… gaidēji aiz mīlesteibas, lai cylvāks saprostu, ka pats ar sovim spākim nav spējeigs piļneibā īmīļōt, navar byut laimeigs?
Kungs, Tu nōc pi manis breidī, kod es asmu sapratis sovu nīceibu, sovu tukšeibu. Tu nōc tod, kod muna tymsa sabīzej. Un tys ir vyslobōkais breidis, jo tikai Tu vari izgaismōt munas tymseibas krāslu. Jo Tu pats zyni atteiceigū laiku, kod mani vajag nūmīrynōt un prassi atrast manī vītu, kur varēsi pasacīmōt.
Nōc, Kungs Jezu!
18. decembris. Ar Jezus pīdzimšonu beja tai…
Jezup,Davida dāls, nasabeisti jimt Mariju, sovu leigovu, pi sevis; jo Tys, kas nu Jōs dzims, ir nu Svātō Gora. (Mt 1, 20)
Tys, kas ir pōrdabisks, izraisa manī bailes, jo pōrsnādz munas saprasšonas spējas. Varbyut nu tō ari rūnās naprasme uzaticēt Dīvam, namiteiga ceiņa pošam ar sevi: nu vīnas puses – pasaļaušona tikai uz sevi, uz sovim spākim, īspējom un dūteibom, bet nu ūtras puses, kaids mīreigs bolss, kurs mudynoj vysu salikt Dīva rūkōs, mudynoj uzaticēt… Tys, kas nūtyka ar Jezupu, kotru dīnu nūteik ari ar mani: bailes, lai pījimt tū, kas nōk nu Gora. Jo tys tok nūzeimoj tū, ka nu šō laika munai dzeivei ir piļneibā jōpasakļaun Dīva grybai, taipat kai Marijas dzeivei. Cik gryuši ir pasaceit tū vīneigū „jā”, kod zynu, ka tys nūzeimoj atsateikt nu sevis.
Varbyut tōpēc Marijas „jā” vērteibu var saleidzynōt ar pyrmū Dīva elpas dvesmu, ar pyrmū vōrdu, kas radeja pasauli. Tys vōrds deve dzeiveibu pasaulei, cylvākim. Marijas vōrds dūd jaunu dzeivi un cereibu tim, kuri atsarūn bezcereibas tymsumā. Pīkrisšonas un akceptacijas vōrds Dīva grybai ir piļneigi napazeistams. Vōrds, par kuru Marija nikod nanūžālōja, jo Dīvs izarōdeja uzticeigs sovam apsūlejumam. Jys napasorgōja jū nu cīsšonom, bet ari nikod naatstōja sovu Kolpyuni, saglobōja uzticeibu Jai.
Kotru reizi, kod es Tev, Dīvs, soku „jā”, kotru reizi, kod atsaveru cytam cylvākam, pasarōda gaisma tymseibōs, pasarōda cereiba. Reizem tys dōrgi moksoj, bet, kod vālōk es īraugu tō prīku, kuru uzjēmu, kuram paleidzēju, jō cereibu, smaidu, ticeibu, sirds pastyprynōjumu, tod gluži vīnkōrši aizmērstu par agrōkajom gryuteibom. Lai ari bīži ļaunais gors līk man dažaidus izmaklātus škēršļus, palelynoj tū izmārus, nūrōdūt uz naīspējameibu izdareit lobu, un caur tū parōda muna paaicynōjuma bezjēdzeibu, kotra cylvāka paaicynōjuma bezjēdzeibu: dori lobu un bēdz nu ļauna ! Jo, lai ļaunais uzvarātu, vajag tikai nikō nadareit.
Jezup, ari tu pīdzeivōji īkšejū ceiņu, šaubas un nadrūšeibu, kaut ari beji saprōteigs, gudrs un Gora pīpiļdeits. Es tevi lyudzu, paleidzi maņ, lai Jezus pīdzymtu munā sirdī caur munu „jā” . Paleidzi maņ saprast jāgu tam, kas ir nūticis munā dzeivē pādejā laikā tai, kai Tu saproti, kod tymseibu un napiļneibu laikā pi tevis atnōce Dīva Dāls.
19. decembris. Īticēt cereibai par spīti cereibai
Jī obi, uzticeigi piļdeidami vysas Kunga bausleibas un lykumus, beja taisneigi Dīva prīškā. Bet jim nabeja bārna… (Lk 1,6)
Tei ir lela tragedija, kod navar byut bārni kaida nu laulōtū naaugleibas dēļ. Lela cilvēciskō tragedija, kura atsakōrtoj daudzōs gimenēs pōri godu tyukstūšim. Voi tei ir Tovas sirds atrībeibas, najyuteibas un aizcītynōjuma zeime pret cylvāku nalaimem? Un na tikai šaida veida tragedija, bet ari daudzas cytas – lelas un mozas: kaida tyvinīka nōve, dorba zaudēšona, aprunas, problemas, aizīšona nu seminara, škēršonōs, voi, kaut vai napylnvērteiba un vīnkōrši nagūds cylvāku acīs. Nagūds, voi vyspōrejō naticeiba Dīva labesteibai un teiša pōrlīceiba, ka konkretū cylvāku ir Dīvs atstōjis. Kōpēc Tu pīļaun, ka šōs nalaimes skar taisneigūs cylvākus, kuri navainojami dzeivoj pēc Lykuma prīkšrokstim? Kōpēc atļaun, ka cyti izasmej nu tim, kurus ir pīmeklējuse nalaime, kurim nav pasaveicis dzeivē?
Bet varbyut man ir jōvaicoj pavysam cytaidi: Nu kurīnes tī problemu skortī gyust spākus deļ tō, lai par spīti vysam varātu uzavest tik navaineigi, atbylstūši vysom bausleibom? Nu kurīnes tim, kuri cīš, ir tik daudz cīna un tik spēceiga ticeiba, nasaskotūt uz tū, kas ar jim nūteik? Jo tys tok ir piļneigi naracionali, bez jāgas. Kōpēc Zaharijs palyka par prīsteri ari turpmōk, nasaskotūt uz pōr jū klōjušūs nagūdu, un lyka Tev upurus? Dareja tū tai, jo tai vajadzēja? Jo vairōk navarēja atsakōpt? Bet varbyut pateišam beja dīvbejeigs cylvāks, pylns ticeibas, kaut ari na bez šaubeišonōs, jo tod, kod jys īraudzeja eņgeli, na uzreiz īticēja, ka jam pīdzims dāls. Dīvs ir īmīļōjis tūs, kuri jam uzticeigi kolpoj, un nasaskota ni uz kaidim lobumim. Kurs kolpoj gon tod, kod vyss nūrit labi, gon ari tod, kod klōjās ļauni. Voi tod nav vysgryušōk kolpōt Dīvam teiši taidā veidā, un cylvāku acīs izaskateit par muļki, jo pats nu tō nikō naīgyusti? Tei ir tik gryuta uzticeiba, bet tei kļyva par tik daudzu svātū liktini. „Jo muni celi nav jyusu celi, un munas dūmas nav jyusu dūmas”.
Un tūmār teiši deļ taidim cylvākim Tu gatavoj sovu atnōkšonu vērs zemes un ļaun Sevi pazeit cytim caur vīnkōršajim cylvākim, caur tim, kuri tic preteji cereibai, bīži vīn caur naizgleitōtim, bez dorba asūšim cylvākim, kurim dzeive ir darējuse pōri, bet kuri nav zaudējuši cereibu. Par spīti vysam un vysim.
Kungs, lyudzu, syuti munā ceļā taidus cylvākus, kai Zaharijs. Pīsaisti mani pi Sevis caur jūs līceibom. Lyudzu, īmōci man izturēt tymā, kas lobs, golvonūkōrt tod, kod par tū byus jōsamoksoj lela cena, kod byus kaut kas jōzaudej. Dōvoj maņ patīsas, varūneigas ticeibas dōvonu leidz pat beigom… Tōpēc ka ari mani Tu esi aicynōjis uz šaidu ticeibu.
20. decembris Dzeiveibas zeime.
Es napraseišu un nakārdynōšu Kungu (Is 7,12)
Es asmu cylvāks. Tys nūzeimoj, ka maņ ir vajadzeigas zeimes, vajadzeiga sveicynōšonōs zeime, vajag izstīptu rūku, laiku pa laikam ir jōapskauj sovs draugs, lai izrōdeit jam sovu draudzeibu… Maņ ir vajadzeigas zeimes, žesti, mimika, lai izrōdeit tū, kū izjyutu: prīku, skumes, nūžālu, dusmes… Bet storp šom vysom ikdīniškajom zeimem ir napīcīšama tei vīna, vyssvareigōkō: taida zeime, kas maņ namiteigi atgōdynōtu, ka munai dzeivei ir jāga, ka bīži vīn palākā monotonumā aizejūšōs munas dzeives dīnas ir ar jāgu, ka munas sirds pukstīnim ari ir sova jāga… Un es uzstōjeigi mekleju. Dīmžāl bīži vīn na tī, kur vajag. Mekleju lītas, personas, nūtykumus un sovūs meklejumūs pōrlīcynoju pats sevi, ka tys ir kaut kas absoluts, piļneigs, kas maņ jau tyuleņ snēgs laimi. Es pīkeru sevi pi dūmom, ka sōcu idealizēt kaidu personu, kaidus materialūs lobumus, kaidu situaciju. Jo es na reizi vīn sev soku: es byutu apmīrynōts, jo maņ byutu tys voi šytys, byutu apmīrynōts, jo īgyutu tō voi cyta cylvāka draudzeibu, byutu apmīrynōts, jo pīdzeivōtu taidu voi cytaidu nūtykumu, un tod es byutu laimeigs. Un tai es mātojūs, maklādams tū idealū zeimi, munu fetišu, kas varātu apmīrynōt munas sirds vysdziļōkōs ilgas.
Un ar pōrsteigumu atklōju, ka muna sirds tūmār meklej kaut kū vairōk. Ka tū navar pīpiļdeit nivīna līta, un nivīna persona, un ka vīnmār muna sirds ilgōsīs pēc kaut kō vairōk. Es atklōju, ka muns ceļōjums magiskōs zeimes meklējumūs, nūvad mani pi mūkom, pi myužeigō namīra sirdī, pi namīra dvēselē, ka muna sirds teik grauzta veļ vairōk un es nūnōku veļ lelōkā apmulsumā, nakai pyrms tam. Tys, kam vajadzēja nest man laimi, dora, ka es jyutūs veļ nalaimeigōks, jo… mekleju ōrpusē. Jo man līkās, ka pateišam muna dzeive nikō nanūzeimoj, ka muna pīdzimšona beja tikai gadejums… Un mekleju ōrpusē, veļ vairōk palelynōdams distanci storp sevi un sovu sirdi. Es aizmērstu, ka Tu tok dzeivoj jymā un maigi čuksti maņ ausī: „Tev byus vyss, kas vajadzeigs, lai byutu laimeigs. Voi tu tū naredzi? Kōpēc tu meklej kaut kaidas magiskas zeimes ōrpus sevis un aizmērsti par tū, ka Es dzeivoju tevī? Jo tu meklej mīru, pīdūšonu, žālsirdeibu, tod īsaskoti sovā sirdī un īraugi, ka tōs tī ir, tikai nadaudz apputējušas, aizmērstas…”
Kungs, voi Tu maņ caur tū grybi pasaceit, ka vyssvareigōkō zeime deļ manis ir muna poša dzeive? Ka es varu uz tū pasaskateit pa jaunam, uz vysom sakōvem un ļaunajim atgadejumim pasavērt pavysam cytaidi, ar Tovom acim?
Kungs, redzi, es stōvu Tovā prīškā nūsamūcejis, navareigs kai bārns. Nūguris nu namiteigim meklējumim ōrpusē, kurls pret sovas poša sirds bolsu, kura maņ atgōdynoj Dzeiveibas vōrdus: „Es asmu Ceļš, Patīseiba un Dzeiveiba… tevī!”
21. decembris. Pasaskateit ar mīlesteibu.
Celīs, muna draudzine, muna skaistule, un nōc šur! (Dz 2,10)
Cik daudz ir dažaidu veidu, kai pasaskateit: kod eju pa īlu, kod tajā pošā dīnā sateiku dažaidus cylvākus, paziņas, dorba bīdrus, tyvinīkus gimenē, kotrs nu jim uz mani skotōs pa sovam. Vīni ar labvēleibu, ar prīku acīs, ar optimismu, cyti ar vīnaldzeibu, reizem kritiski, reizem ar distanci. Bet es tok asu tys pats cylvāks, un dažu stunžu laikā nikas manī nav mainējīs. Un reizem es jyutūs apjucis, jo nazynu, kurs nu šim skatīnim ir patīss. Kū maņ dūmōt par sevi? Voi cytu cylvāku skatīņs parōda patīseibu par mani, voi dreižōk tei ir jūs pošu problemu, ļaunuma un namīra projekcija…? Kurs ir tys eistais un navyltōtais skots uz mani? Kur tū var satikt?
Par laimi maņ ir pīredze, kai uz mani skotōs muni draugi, kuri vīnmār manī īvāroj lobū un skaistū, tōs lītas, kas tik bīži bāg prūjom nu manis poša. Jī saskota manī daudz vairōk lobū īpašeibu, nakai es pats sevī. Jī nakoncentrej uzmaneibu uz tū, kas ir ļauns, nagremdej mani, jo skotōs uz mani ar mīlesteibu un prūt tū īlikt parostā, atklōtā skatīnī. Jī skotōs un vīnmār dūd maņ īspēju, kod maņ godōs izdoreit kaidu pōrkōpumu, jī mani mīrynoj un atbolsta tōlōkajūs centīņūs… Jī atgōdynoj maņ, ka jī maņ tic. Un ar sovim skatīnim jī maņ atgōdynoj tū, ka Tu pyrmais esi pasaskatējis uz mani taidā veidā. Jūs skatīni atspūguļoj Tovu skatīni!
Tys beji Tu, kas pasavēre ar mīlesteibu uz jaunekli. Tu pasavēri acīs sovim mōceklim, atgōdynōdams jim: „Tys nav īspējams pi cylvākim, Dīvam vyss ir īspējams”. Cik bīži myusim ir gryuši pasavērt uz sevi tai, kai Tu pasavēri uz mums. Kungs, cik bīži maņ ir gryuši pasavērt uz cytu cylvāku, īdūmojūt par tū, kai Tu uz jū pasavērsi, kū Tu deļ jō vēlejīs? Bīži es naprūtu pasavērt uz cytim taidā veidā, un… naprūtu tai pasavērt pats uz sevi… Vīnkōrši, ar mīlesteibu, kura nameklej tū, kas ļauns, bet tū, kas ir lobs manī un cytūs.
Kungs, muna sirds ir namīreiga, jo skotōs uz cytim un uz sevi bez mīlesteibas. Dūd maņ jaunas acis, dori, lai munas krāslas pustymsā es īraudzeitu Tovu gaismu. Dori, lai es sovā dzeivē atklōtu Tovu klōtbyutni: maigu un reizem napīviļceigu. Īmōci man īsaskateit Tovōs acīs un atklōt tajōs Mīlesteibu, kura mani ir radējuse un uztur kotru dīnu. Ari šudiņ!
22. decembris. Svēteigi tī, kuri olkst pēc taisneibas
Jys īvārōja sovas kopyunes zemeibu… (Lk 1, 48)
Kas ir taisneigums? Maņ ir gryuši atbiļdēt uz šū jautōjumu, jo es taču zynu, nu personeigōs pīredzes, ka vērs šōs zemes taisneibas nav. Cik bīži maņ ir nōcīs pīdzeivōt nataisneibu nu cytu puses, un cik bīži… es pats asmu bejis tai par īmesli caur sovu naobjektivitati, caur nauzmaneibu. Principā es taču grybu lobu gon sev, gon cytim, un tik bīži tys izavērš par ļaunumu. Tik bīži es asmu jēmis vārā sovu taisneibas izjyutu, un tikai sovu! Un kaidā breidī izarōdeja, ka ar tū vīn napīteik. Grybu lobu, bet doru ļaunu. Pēkšni izarōdeja, ka nav pīteikūši ar munu taisneiguma izjyutu, ar taidu munu pōrlīceibu, ka es taču zynu vyslobōk, ka es prūtu izlemt, ka es prūtu atrast pareizu attīksmi: atteiceibōs ar munim tyvinīkim, gimenē, sabīdreibā, gryutōs situacijōs, kur beja napīcīšams pījimt kompliceitu lāmumu, kod nagaideiti atsaklōja skaudeiba nu cytu puses, vēlēšonōs dominēt, kotrolēt situaciju, naudu, sakarus…
Es grybēju vysu izdareit pa sovam. Tōpēc bāgu nu atsateikšonom, nu cīsšonom, nu naizpratnes nu cytu puses. Jo vai tod maņ nabeja tīseibu sajimt lobu attīksmi pret mani, voi naasu peļnejis atzineibu nu cytim, vai prasmi izlemt? Un izarōdeja, ka es asmu pōrsarēkinōjis, jo pasaļōvu tikai uz sovim spākim. Jo beju aizmērsis, ka muna taisneiba nav Tova taisneiba. Ka munas stygas nav Tovas stygas. Ka muna izpratne par kolpōšonu Tev baļsteita vīneigi uz tū, kas ir efekteigs un efektivs, kas nas konkretu atrisynōjumu, ka tei beja munas gudreibas un muna spāka manifestacija, ka tei deve momentalu kompensaciju.
Tōpēc kaut kur dzili sirdī manī vīnmār beja bailes nu cīsšonom, pazamōšonas, pazemeibas. Tys ir kaut kas deļ vōjajim, es dūmōju. Un ar pōrsteigumu atklōju, ka tei tok ir teiši lela spāka zeime. Tys ir vīneigais ceļš vērs zemes, kurs vad uz Tovu Vaļsteibu. Te nav nūzeimes munas personeigajam spākam. Pyrmom kōrtom ir jōbyun pīkrisšonai nu munas puses, lai Tu byutu pyrmajā vītā vysā, un vysam ir jōnūteik tai, kai Tu grybi. Tikai tod var es varēšu atklōt Tovu klōtbyutni, Tovu pīdzimšonu vysōs lītōs, un reizē arī vysas lītas Tevī.
Kungs, naatstōj mani vīnu pošu ar munu īdūmeibu par sovu taisneigumu, ar munu sevis un cytu tīsōšonu. Dūd maņ saprast, kū Tu grybi nu manis! Atver munu sirdi, pīsaskar tai! Dori, lai tei maklātu tikai Tevi, Tevi – klōtasūšu cytūs, tajūs, kurus Tu nūlīc munā ceļā. Mōci mani pasaskateit uz jim pēc Tova taisneiguma māra… Un īmōci mani pasavērt taipat ari uz sevi… Kungs, īvāroj Tovas kolpyunes, Tova kolpa zemeibu!
23. decembris. Tev ir vyss…
Jōs kaimini un radinīki, izdzērduši, ka Kungs jai ir padarejis tik lelu žēlesteibu, prīcōjōs kūpā ar jū (Lk 1, 58)
Dīva Dāla pīdzimšona nav nikas cyts, kai Dīva klōtbyutne cylvāku vydā. Dīvs, kļyudams par cylvāku, Tu tyvojīs mums. Tu vairs naesi kaut kas tōls, naskaidrs, abstraktivs. Tu vīnkōrši nūsastōj myusu vydā, lai īsaskateit myusim acīs, lai uzlikt sovu rūku uz daudzajim sliminīkim un cītējim, lai runōt par Dīvu kai par Tāvu, lai tyvumā uzklauseit tū, kas myusim sōp. Voi var pīpraseit veļ vairōk? Tova žālsirdeiba piļneibā realizejās Tova Dāla atnōkšonā pi mums, pi mums taidim, kaidi asam, Mīlesteibā, kas apsamete uz dzeivi storp mums pīdūšonā, izleigumā, saskaņā, pesteišonā. Kōpēc es mekleju kū vairōk? Kōpēc mekleju sovu laimi kaut kur cytur? Voi tod na tōpēc manī ir tik daudz prīka un tik daudz naapmīrynōteibas, un varbyut pat ryugtuma, cinisma? Bet maņ tok ir vyss, jo man pīdar Tova Mīlesteiba un Draudzeiba? Kai var meklēt veļ kū vairōk? Voi tys nav vyss?
Bet tūmār Tova atnōkšona pi cylvākim napīpiļdeja mesianiskōs, karaliskōs atnōkšonas praseibas: parosts staleits, vīnkōrši un pat nadaudz rupjī goni, tymsums, cyvāku antipatijas, vīsmīleibas tryukums, cylvāku atraidejums un naizpratne… Na tai sagaida Karali, na tai sagaida Mesiju. Bet Tevi tys natraucēja. Jo Mīlesteibai natraucej atraideišona. Tei ir lelōka par munu naizpratni. Jā, Tev sōp muna naizpratne, muni laimes meklējumi ōrpus Tevis, bet Tu tok tik labi zyni munas sirds sōpes, tōs jyutu uzplyudumus, tōs sōpes. Tu vyslobōk saprūti, kas jymā dorōs, pazeisti jū. Tu redzi, cik bīži es nūdoru sōpes pats sev, cik bīži īvainoju cytus un Tevi. Tōpēc Tu atnōc un tōpēc napīvērs uzmaneibu manam „nā”, munai vīnaldzeibai, munam atsolumam. Tu atnōc nakts vydā, lai pats izjustu munas sirds tymseibu. Tu atnōc kai gaisma, cereiba, lobōkas reitdīnas apsūlejums, kai lobō vēsts par munas dzeives jāgu. Tu nōc pi manis taidā veidā, lai es saprostu, ka pat vystymsōkajūs munas sirds kakteņūs var īspeidēt Tova gaisma, un muns tymsums tū naizdzēss. Tu tōpēc nōc pi manis, tycādams, ka es varu pījimt Tovu Mīlesteibu, ka varu tū padareit par munas dzeives centru. Tik ļūti Tu tici maņ.
Kungs,Tu nōc pi manis, lai pavēsteit maņ, ka man ir vyss, ka man pīdar Tovas mīlesteibas piļneiba, ka man nav jōmeklej laime kaut kur tōli, ōrpus sevis, cytūs cylvākūs un lītōs. Tu nōc, jo tici maņ, kai nivīns cyts… Un taidā veidā atgōdynoj maņ, ka navar ticēt Tev, natycūt pats sev.
24. decembris. Dīva Pīdzimšona
Lai ir slaveits Kungs, Izraela Dīvs, ka žēleigi apraudzeja un atpērka sovu tautu (Lk 1,67)
Kungs, bet tys jau ir šudiņ? Jā, šudiņ! Es jau vairs navaru saceit, ka gaidu Tevi, ka mēginoju Tevi atrast. Tys jau ir šudiņ! Tu pats nōc pi manis un nagaidi, kod maņ izadūs izleidzynōt vysas munas stygas, ka maņ izadūs atrisynōt vysas problemas, vysas sarežgeitōs situacijas. Tik daudz veļ manī napiļneibu, reizem varbyut pat naīredzēšonas, nadabiskuma. Tev tys natraucej un Tu uzatici maņ, saceidams: „Nauzatrauc! Pasaver, tys ir šudiņ. Tys asmu Es! Atdori sovas acis, izstīp rūkas – Es asmu ar tevi. Es nōku, lai apcīmōt tovu sirdi un lai tevi atbreivōt nu tō, nu kō tu pats nikod naspēsi sevi atbreivōt: nu tova egoisma, nu tovas nauzticeibas sev, nu uzaticēšonōs un autentiskōs mīlesteibas uz sevi, kuru tu esi peļnejis. Redzi, Es nōku bez tova īlyuguma, es šudiņ pīdzimšu tovā sirdī. Voi tod tu nasaprūti, ka jo jau es te grybu tevi satikt, tod tys nūzeimoj, ka tu esi Munas mīlesteibas cīneigs?! Varbyut ir vērts riskēt un pamest vysu: napabeigtu atsagrīzšonu, jo pasaļōvi tikai uz sovim spākim; napīdūdamas situacijas, cylvākus, kuri Tevi arvīn aizskar. Riskej! Atstōj vysu Maņ un atļauņ Man pīdzimt tovā sirdī! Tōs ir Munas vīneigōs ilgas!
Voi saprūti, kas šudiņ var nūtikt tovā sirdī? Tik daudzu sīvīšu un veirīšu sirdīs vysā pasaulē?! Padūmoj par tū. Voi tu tū grybi? Jo nā, tod tys nikas, tikai pasoki Maņ tū. Es īvārōšu vysu, pat tovu atraidejumu. Es vīnmār stōvēšu pi tovas sirds durovom un gaideišu, cikom tu Maņ tōs atvērsi, lai Es varātu īīt un vakariņōt kūpā ar tevi, lai varātu lauzt ar tevi mīlesteibas, mīra, uzticeibas un draudzeibas maizi.
Nav svareigi, kū tu šudiņ jyuti. Lyuk, es stōvu pi tovom durovom un klauveju. Es grybu daleitīs ar tevi Mīlesteibā. Es grybu tū lauzt kūpā ar tevi. Pasaver pats un pasaklausi…” (Dariušs Mihaļskis SJ)
http://www.rarzi.lv/ejietunmaciet/em_aktuali_saturs.htm
1) Recenzija Dens Brauns, Da Vinči kods . Rīga: Apgāds “Kontinents”, 2004, 508 lpp. (Tulk. no angļu valodas – Dan Brown, Da Vinci Code. New York: Doubleday Fiction, 2003).
2) Jūdas evaņģēlijs – sensācija vai vienkāršs zinātnisks atklājums? Prof. Pr. Paskals Marija Jerumanis, Dr. theol. Rīgas Augstākā reliģijas zinātņu institūta direktors.
Vai atklājums liek šķobīties kristīgajai ticībai?.
Jūdas evaņģēlija fikcija jau sen pazīstama.
Gnostiķu ideoloģija.
Jaunās Derības raksti – visdrošākie vēsturiskie avoti
Jaunās Derības kanona veidošanās.
Gnostiķu radītais Jūdas tēls.
Dzeltenās preses kārdinājumi
3) Skandāls Baznīcā ASV : iemesli un sekas RTI Prof.Pr.Pauls Kļaviņš, Dr. theol.
I daļa. - IV daļa.
Šādi varētu būt ieteikumi garīdzniekiem
Šādi varētu būt ieteikumi Dieva tautas locekļiem
4) Ticības Mācības Kongregācija - Apsvērumi attiecībā uz homoseksuālo pāru partnerattiecību statusa leģitimizācijas projektiem.
I Laulības daba un tās neatņemamās raksturiezīmes.
II Viedokļi par homoseksuālo pāru partnerattiecību problēmu.
III Prāta argumenti pret homoseksuālo pāru partnerattiecību likumīgu atzīšanu.
No veselā saprāta viedokļa.
No bioloģiskā un antropoloģiskā viedokļa.
No sociālā viedokļa.
No likumu viedokļa.
IV Katoļu politiķu viedoklis attiecībā uz likumdošanu par labu homoseksuālo pāru partnerattiecībām.
Astromaģija, kuru dēvē par astroloģiju
>Ar nožēlu nākas konstatēt, ka vēl 21.gadsimtā, kuru vairāk kā visus iepriekšējos var dēvēt par zinātniskās domāšanas triumfa gadsimtu un kad jau krietni sen vēstures arhīvos iegūlusi tāda ar maģiju saistīta apkārtējās pasaules izziņas metode kā alķīmija, vismaz Latvijā astroloģija joprojām saista tik milzum daudzu cilvēku prātus, ka kļuvusi par ienesīga biznesa jomu un iekarojusi paliekošu vietu plašsaziņas līdzekļos.
http://www.liis.lv/astron/IE_version/Astromagija/Astromagija.htm
Iesaku izlasīt visu rakstu augstāk minētajā lapā!
Raksts, manuprāt, pierāda to, ka īsta zinātne un patiesa ticība nekonfliktē, jo patiesība ir tikai viena, ko katrs aplūko no sava redzes punkta un ar savām metodēm. Tikai paviršam un seklam skatījumam rādās pretrunas. Nezināšanu izmanto astrologi, 'magi' un viņiem līdzīgie. JzA
Vērts ieskatīties Priesteru Semināra 'resursos'!
http://www.catholic.lv/seminars/resursi.html

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
9. NŪDARBEIBA
Kai giminis dzeivi dareit laimeigu?
1. Deļkuo lykumeiga lauleiba ir svareiga deļ giminis laimis?
Lobuo viests ir nu Jehovys, kas ir laimeigs Dīvs, i jis gryb, lai giminis byutu laimeigys. (1. Timotejam 1:11.) Jis ir giminis izveiduotuojs. Lykumeiga lauleiba ir svareiga, lai gimine byutu laimeiga, deļtuo ka tei dzeivisbīdrim i bārnim dūd drūšeibys sajiutu i ļaun sasajust mīļuotim. Kristīšim ir juoīvāroj vaļsts lykumi par lauleibys registraceju. Izlosi Lukasa 2:1, 4, 5.
Kaids ir Dīva veidūklis par lauleibu? Jis gryb, lai lauleiba byutu nasaraunama savīneiba storp veirīti i sīvīti. Jehova gryb, lai veirs i sīva byutu vīns ūtram uzticeigi. (Ebrejim 13:4.) Jis īneist škieršonūs. (Maleahija 2:16.) Tok Dīvs atļuove kristīšim škiertīs i precētīs otkon, jo vīns nu dzeivisbīdrim ir puorkops lauleibu. Izlosi Mateusa 19:3–6, 9.
2. Kai veiram i sīvai juoizatur vīnam pret ūtru?
Jehova veirīti i sīvīti radeja tai, lai jī lauleibā vīns ūtru papyldynuotu. (1. Mozus 2:18.) Veirs ir giminis golva, i juo pīnuokums ir guoduot par giminis materialajom vajadzeibom i ryupētīs, lai gimine vuiceitūs par Dīvu. Veiram pošaizlīdzeigi juomīļoj sova sīva. Veiram i sīvai ir juomīļoj i juocīnej vīnam ūtru. Tai kai vysi cylvāki ir napiļneigi, veiram i sīvai juosavuica i pīdūt, sovaižuok jūs lauleiba navarēs byut laimeiga. Izlosi Efezīšim 4:31, 32; 5:22–25, 33; 1. Pītera 3:7.
3. Kū dareit, jo lauleiba nav laimeiga?
Jo lauleibā suocās problemys, obim ir juosavuica izaturēt vīnam pret ūtru ar mīlesteibu. (1. Korintīšim 13:4, 5.) Bībele namudynoj dzeivuot škierti, kab raudzeitu tikt golā ar problemom, kas var rastīs lauleibā. Izlosi 1. Korintīšim 7:10–13.
4. Kai Dīvs guodoj par bārnim?
Jehova gryb, lai bārni byutu laimeigi. Tai kai jis zyna, kas bārnim ir vajadzeigs, jis tim dūd vyslobuokūs padūmus. Dīvs gryb, lai bārni klauseitu vacuokim i vuiceitūs nu jūs gudreibys i pīredzis. (Kolosīšim 3:20.) Jehova ari gryb, lai bārni klauseitu jam, sovam Radeituojam, taipat juo Dālam, i sajimtu svieteibys kū dūd paklauseiba. Izlosi Salamana Mācītāja 11:9–12:1; Mateusa 19:13–15; 21:15, 16.
5. Kū vacuoki var dareit, lai bārni byutu laimeigi?
Vacuoku pīnuokums ir guoduot, lai bārnim byutu iedīņs, jumts viers golvys i drēbis. (1. Timotejam 5:8.) Tok, lai bārni byutu laimeigi, vacuokim ari juovuica jūs mīļuot Dīvu i dzeivuot piec Dīva lykumim. (Efezīšim 6:4.) Jo vacuoki poši mīļoj Dīvu i ruoda bārnim lobu paraugu, jī var dzili īspaiduot bārnu sirdi. Audzynuošona, kas baļsteita iz Dīva Rokstim, labvieleigi īspaidoj bārnu dūmuošonu i paleidz izveiduot lobys īpašeibys. Izlosi 5. Mozus 6:4–7; Salamana Pamācības 22:6.
Bārnim ir svareigi, ka vacuoki jūs īdrūšynoj i paslavej. Taipat vacuokim ir juodisciplinej bārni i juoloboj jūs napareizuo uzvedeiba. Tys pasorguos bārnus nu taidys reiceibys, kas varātu īt jim par slyktu. (Salamana Pamācības 22:15.) Bet vacuoki nadreikst izaturēt pret bārnim borgi i nažieleigi. Izlosi Kolosīšim 3:21.
Jehovys līcinīki ir izdavuši vairuokys deļ vacuokim i bārnim dūmuotys gruomotys, kuruos dūtī padūmi ir baļsteiti iz Bībeli. Izlosi Psalmu 19:8, 12.


text:
29.05.2012
Baisūs stuostu vokors pi Dambjapūra azara
Vīns nu vosorys viestnešim ir ūdi, arī itūgod bez jim naiztikt, bet kaids tautys ticiejums viestej, ka ūdim nu spūku stuostu ausīs suoc skanēt tik brīsmeiga muzyka, ka jī nu baiļu skrīn pasasliept tyvuokajūs kryumūs. LgSC Reigys birojs itūgod nūlieme itū ticiejumu puorbaudeit iz sovys uodys, partū catūrtdiņ, 31. majā, nu 19:00 esi gaideits iz pikniku pi Dambjapūra azara. Pasuokuma belets i ūdu aizbaideišonys leidzeklis ir spūku stuosts – koč kur izlaseits, poša sacarāts voi poša pīdzeivuots. Byus ari īspieja kurynuot gunkuru i koč kū izcept, kai tys pīdīn eistam piknikam.
Lai Tu naapsamaļdeitu, pīduovojam sasatikt i dūtīs kūpā. Tikšonuos 21. autobusa pīturā „Breiveibys īla” 18:15.
Datikšona nu Reigys centra ar 21. autobusu (leidz Hipokrata īlai) ci 18. i 14. trolejbusu (leidz golapunktam).
Vaira dazynuošonai i ka goduos problemys ar atrašonu, zvaneit Kristīnei (Tel. 282 404 41)
Leita gadejumā sasatikšona 20:00 folkklubā “Ala pagrabs” iz dzīduošonu “Maskačkys spielmaņu” viersvadeibā.
Azara atsarasšonys vīta
Leidzeigī roksti:


text:
Jau kaidu strēči LgSC Daugavpiļs birojs reikoj daudzus kulturys pasuokumus. Par oktobri, novembri ir bejuš projektu raksteibys apvuiceibys, latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibys, rodušuo darbneicis i dzejis i muzykys vokori, kinu vieršonuos i sasatikšonys ar dažaidim cylvākim.
Kai vīnu nu prioritatem LgSC ir izvirziejuse sovu bīdru izgleituošonys pasuokumus, deļ tam oktobrī nūtyka, projektu raksteišonys apvuiceibys i latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibys. Apvuiceibys tyka organizātys naformalā veidā, tūs laikā jaunīši īgiva leluoku redziejumu iz projektu raksteibu, planavuošonu, ideju radeišonu. Latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibuos tyka sataiseits „Pareizraksteibys nūsacejumu dečs”, kurs labi nūder „īmest aci” rokstūt tekstus latgaliski.
Oktobra suokuos ar sovom autordzīsmem i tekstim iz kopejneicu SĀTA i LgSC Daugavpiļs biroju beja atguojs A.Uškāns. Bez daleibys folklorys muzykys kūpuos „Laimas Muzykanti”, „Vabalis”, šlagergrupā „Patrioti LG” i cytūs muzykys projektūs, A.Uškāns pats sacer i izpylda sovys dzīsmis. Dzīsmu teksti i dzeja pi juo atajūt poša, tuos ir par apleicejū, par ceļojumim, par interesantim pastuoškim, kai pīvadumam, par taņti Martu, kura runuodama latgaliski izceļoj pa Franceju i Čikagu.
Oktobra vydā nūtyka ari kinu vokors, kur beja atguojs V.Lukaševičs i pastuosteja par kinu cikla „Citādi latviskais” taiseišonys aizkulisem, satyktajim cylvākim. Izaruoda, ka ari Latvejā var safiļmeit Antarktidu i daudzys piļsātys i vītys ir tyvuok na kai ruodīs, daudzi lobi sova omota meistari naprūtūt runuot kamerā i ka lobu kinu var sataiseit ari par mozu naudu.
Ar aicynojumu iz izamaukšonu oktobra beiguos LgSC sasauce Daugavpiļs apleicīņa ailinikūs iz kūpeigu dzejis vokoru „Tys navaineigais rudiņa striptizs”. Draudzeigā atmosferā, runojūt par tū, kas ir savareigi, ailinīki (E.T.Jonāne, V.Lukaševičs, Z.Lāce, J.Skrivļa-Čevere, L.Purinaša, K.Setinsone, A.Uškānss, L.Kilevica i c.) dalejuos ar sovom aiļom, taidā veidā it kai izamaucūt nu kasdīnā izlyktajom maskom i pīnuokumim. Ailinīki dalejuos sovūs raksteišonys nūslāpumūs i īdvasmys olūtūs. Tyka izrunuots kai ir tod, kod dzejai ir bezolgys atvalinojums, kuramā breidī jei atīt, kai jū salikt ar muzyku. Roduos dūma, ka ir dzejuli, kuri ir pošpītīkami, kurym nav vajadzeiga muzyka. V.Lukaševičs izsaceja dūmu, ka dzejūļs i muzyka ir kai pierts i dzeršona – obi naīt kūpā – vīnam ir juobyun golvonajam ūtram ir juobyun kai fonam (izjāmums asūt tautys dzīsmes). Pasuokuma nūslāgumā tyka izdareits secynojums, ka pošu dzeive ir kai vyseistuokuo dzeja…
Taipoš par LgSC Daugavpiļs biroju lelu interesei ir izruodejuš ari školāni i bārnim, par itū laiku iz biroju beja atguojuš vairuokys grupys ar bārnim i jaunīšim, kuri grybē izzynuot vairuok par pošu bīdreibu i pīsadaleit rodušajuos darbneicuos. LgSC Daugavpiļs birojs veļ aiziviņ sasadorboj ar jaunīšu folklorys kūpu „Dyrbyni” i reikoj latgalīšu daņčus.
Laikā da Zīmyssvātkim bīdreiba aicynoj vysus interesentus iz vakareišonom – rūkdorbu, sarunu i stuostu vokorim LgSC Daugavpiļs birojā i kopejneicā SĀTA. Novembra beiguos byus kinys „Vīna vosora deļ vysu” vieršonuos, a decembrī kai tradiceja Adventa laika literari muzykalais pasuokums. Vysa informaceja par gaidomajim pasuokumim byus sātyslopā i socialajūs teiklūs.
Dagneja


text:
Piļneigi natycami, kai skrīņ laiks, bet 2. novembrī byus bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” oficialais pīcu godu jubilejs nu šaļts kod LgSC registrāta kai juridiska organizaceja. Itam nūtykumam par gūdu aicynom vysus bīdrus, atbaļsteituojus i aktivistus iz drupeit svineiguoku sasatikšonu kaidā nu piļsātom!
Daugovpilī 17:00 esi aicynuots iz svātku peirāgu, čaju i dzīsmem Daugovpiļs birojā Varšavys īlā 4-13. Leidza juojam kaids gastiņcs i ļusteigs pruots. Piečuok vysi kūpeigi varātu ļautīs leidza jušonys prīcai par hokeju pi kaida nu leluokim ekranim piļsātā. Vaira vaicuot Vita vita.briska@gmail.com
Reigā 19:00 sasatikšona folkklubā “Ala Pagrabs” (Smiļkts ūļneica 16, Vacreiga). Kūpeigi svātki, sarunys, atminis, jauni plani, kaida dzīsme i kaita , bet puori vysam sasatikšonuos prīca! Pyrma tam 18:00 dreikst īsarast iz čaja krušku Tonis birojā! Vaira vaicuot Edeitei edeite@inbox.lv
Rēzeknē 19:00 Egļu ūļneicā 4-32 raudzeisim sajaukt, sajust, sagaršuot- nūtykumu, cylvāku, emoceju kokteiļus. Runuosim, mineisim, lēksim i dzīduosim par LgSC, myusim pošim, i cytom zemom!
Vaira informacejis vaicuot – Dagnejai ci Ilzei, lgsc-rezekne@inbox.lv


text:
Kaida beja komponista Juoņa Ivanova saisteiba ar Latgolu, i kai jis tū izdzeivuoja laikā, kod tik dreiži mainejuos pasauļa politiskuo kuorteiba? Par Juoni Ivanovu, kuram itūgod svietej 110. dzimšonys dīnu, teik runuots ar dirigentu i kontrabasistu Juoni Stafecki i muzikologi Inesi Žuni.
Ivanova vuordā nūsauktajā Rēzeknis Muzykys vydsškolā kotru godu oktobrī nūteik Juoņa Ivanova muzykys dīnys. Kaids beja itys cylvāks i ir juo raksteituo muzyka, teik runuots, klausūtīs juo dorbu īskaņuojumus i koncertīrokstus. Vīns nu tūs nūtics Latgolys viestnīceibā GORS – Rēzeknis kamerorkestris Juoņa Stafecka vadeibā atskaņuoja Ivanova 6. simfoneju, tai nūsaukumā Latgolys vuords. Koncertā čellam ar orkestri čella parteju izpiļdeja Gunta Ābele.


text:
Jau kurū godu zam ailis sevi pīsoka vysu godu gaideitais nakomercialais, nagudrais i nanormali glaunais pasuokums sovejim i sovejūs sovejim latgalīšu literaturys autorim i skaiteituojim „Tievanānu pavasars” aba „Tievanānu čulans”. Itūgod teksti, muzyka, tolka i guojīņs da Valna akmiņa 7. i 8. junī, kai jau īrosts, Tievanānūs (Jaunviļānūs).
Golvonuo pasuokuma dūma ir puļcēt vīnuvīt latgalīšu literaturys autorus, skaiteituojus, sovejūs i vysus, kurim interesej latgalīšu kultura i pīdzeivuojumi. Pasuokums naiztiks bez tradiceju: latgalīšu dzejis, prozys skaitejumim, guojīņa naktī da Trūpu Valna akmiņam, bet byus ari puorsteigumi i daudzi vaira muzykys!
Pasuokumu tradicionali taisa bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” jaunīši i jūs draugi, tok aicynuots pīsadaleit ir sevkurs. „Tievanānu pavasars” ir kai tekstu i sajiutu pleners, bet naiztikt ari bez dorbu pi apleicīnis sakuortuošonys ci ēst taiseišonys.
Vaira dazynuošonys, zvonūt 282 404 41 (Kristīne) ci rokstūt – reiga@lgsc.lv.
Īskotam – 2013. goda „Tievanānu pavasara” tvitersīnys spuornuotuos frazis:
…VNK dinozauri boguoteigi ražuoja metanu, i tod pyrmatnejais cylvāks atroda guni, nu a dinozauri apspruoga. /Oseits/ – teoreja par lelū spruodzīni.
Who is your Papiņš? /Regita/
Myusim ir cylvāki bez mītenim. /Juoņs Papeņš/
Indra Juoņam: „Navaru īsadūmuot tevi ar motim.” Oseits: „Dalic sīnu.”
Es asu Edeite, es asu puoruok vaca! Jezup! Muora! Jezus Marija!
Es namuoku fočēt bez smaidim. -Aizej iz bērem.
Strods navar izliduot nu sovys ligzdys. (Par Arti Strodu)
Ka Kreipāns komeņteitu buļbu viršonu, jis stuosteitu par selekcionaru babu dzeivis gryuteibom. /Renārs/
Napuordzeivoj par Oseiša līsu, golvonais, lai galeņš nasasakrota. /Renārs&Papeņš/
Muora ir latgalīšu Čaks Noriss – LaKuGā naīt, bet vysu zyna. /Edeite/
–Ite maņ ir ūlys! –Nā, ūlys ir Aināram! /Ligijai aizruoda…/
Lobuokī fragmenti nu iztēlis veicynuošonys treneņa darbneicuos ar Raibū Suni:
Taids, ar lobu plešu iz golvys, pogosta prīkšnīks Vaņa ar veikala puordevieju Daugovpiļs autobusu parkā dzīduoja himnu, lai styprynuotu Latvejis izgleiteibys sistemu.
Sakoltušais angļu sportists ar tāva sīvu Zabludovkys pūrā dzyna šmakovku, lai kačeišim byutu labi.
Taids pamozs, paņūrceits i tūmār glauns, suortais batviņs ar Šimandrū, nu pokemonim, pi transformatora durovu mozguoja lupotys, lai dzeive, koč gryuta, bet skaista byutu.
Pīters, tys, kam kasilka kuoju nūruove, lels, meiksts i opols, nu Vipingys autobusa iz šosejis leikuma iz točku skrēja palākdams, deļtam ka augstuokī spāki tai beja lāmuši. Punkts.
Garais Jureits ar biļešu konduktoru, pasamūds dzeivinīku nūvītnē, daleja pīnu dzāruojim, a kū ta cytu vītejim bomžim dareit?


text:
Dyžan latgaliska nedeļa Rēzeknē aicynoj iz vysaidom aktivitatem:
Latgalīšu “geocatchings” jeb zapts stiklineica Tevi gaida!
Visys nuokušuos nedelis garumā Tev, jaunais cilvāk, ir īspieja, pīsadaleit latgalīšu stiklineicys nūslāpuma mekliešonā. Ceļa suokums ūtardiņ 13.09., starta poziceja pi V.Luoča Latgalīšu rakstnīceibas muzeja, meklei tī, kur kūks smejās ar burtim, Tevi tī sagaideis viests, kuru nu trejim krystceļu celim īt tuoļuok. Pavisam Tev juosalosa 4 viests, i kod caturtdiņ gaiļs nūdzīduos trešu reizi piec divpadsmitim, mes Tevi gaidam LgSC Rēzeknis birojā (Atbreivošonys aleja 115- 314). Kurais dreižuok atīs i byus atkluojs vysus 4 latgalīšu stiklineicys nūslāpumus, dabyus sev eipošu puorsteiguma duovonu. Nastuovi molā, skrīn aulim!!!
***
14. septembrī (trešdin): LgSC Sasavasaluošona
Gaidom vysus, kuri ir drupeit vaira kai troki…
Sazatikšona nūteik LgSC birojā Atbreivošonys aleja 115- 314.
Atīšona nu plkst. 16.30. leidz 17.00.
17.00 – biļžu kina Tev i Tovim draugim
18.30. Stuostu maratons
19.00 Nūdereiga informaceja par vysaidom lobom lītom.
I piečuok leidz reita gailim ajam doncuot 🙂
Rēzeknis jaunīši par studejom, draugim i pasauļa golu:


text:
Trešdīnis vokorā Latgolys prīceigais dorba spāks īsuoce na tikai LgSC driebu lineju (vaira skaiti ite), bet ari suoce Latgolā vuokta čaja lineju.
Da itam LgSC pakoj diveju veidu čajus:
“Jezupa kumeļa zuole” i
“Madalis sviežnuma zuole“,
kuri paleidz pret vysaidom kaitem i nabyušonom.
Ar itū nateik dūmuots apsarūbežuot, partū niu LgSC izsludynoj čaja receptu i nūsaukumu konkursu.
Sovys idejis roksti komentarūs, syuti iz e-postu (lgsc@inbox.lv) ci atstuoj tviterī pi @LgSC!
_________________
P. S.
šudiņ i reit vokorā piec 6 stuņžu vokorā (18:00) Tonis birojā driebu dizaina i ideju tolka.
gols golā, cik var jimtīs ar tū separatismu i separatistim – ka kurs ir separatists, lai jis i jemās. 😀
laiks padareit koč kū sovu i nu sirds.
sastdīņ 9:00 Berga bazarā suocās tiergs, 5% nu vysa ītierguotuo (voi cik nav žāl) aizīs Bārnu slimneicai Vīneibys gatvē. gols golā, itymā slimneicā guļ ari Latgolys bārni, struodoj uorsti i muosenis nu Latgolys. ka kuram vajag īmesļa.
a voi lobam dorbam īmesļa juovaicoj?
deļkuo ta vajag? a deļkuo vairuot bādys? lai vairojās prīca!
ka vari, pīsadoli i paleidzi!
pasuokumu atbolsta Raibīs Suņs, kas duovynoj sovys rokstu pērlis (juo dīnroksti ite). kai ari daudz prīceiga i lāta dorbaspāka. vaira verīs karteņuos.


text:
Reigā izstuožu centrā Kīpsolā nu 27. februara leidz 1. martam nūtiks storptautiskuo gruomotu i izdevnīceibu izstuode „Latvijas Grāmatu izstāde 2015”. Ari itymā godā “Latgolys Studentu centra” gruomotu stendā byus nūpierkamys latgalīšu gruomotys – literatura i kulturviesturis apceriejumi latgaliski, gruomotys par Latgolu, kai ari ar Latgolu saisteiti suveniri i latgalīšu muzykys diski. Kasdīnā gruomotys nūpierkamys LgSC […]
Vīnu vokoru ituos nedelis suokumā, eimūt caur Vacreigu garom Svātuo Pītera bazneicai, iz afišu stoba pamaneju vuordu „Latgale”, kas lyka apsastuot i pīvērst viereibu afišai, kas viesteja, ka Svātuo Pītera bazneicā leidz ituos nedelis beigom – 16. janvarim – apsaverama latgalīšu muokslenīka Juoņa Undys pīminis izstuode „Mana Latgale”. Lai cik ari jūceigi nabyutu stuosteit par […]
Pīduovojom vitualu izstuodi – fotokonkursa “Eiropa Latgolā: lobs loba namaitoj” konkursa dorbus ar obrozu autoru originalaprokstim. Prīceigu vieršonūs! 1. Vīta 2009.goda majā Kruoslovā. Keramiks Valdis Pauliņš. Jaunu latgalisku Eiropys leimiņa vierteibu radeišona – unikaluo Latgolys keramika. Teik gataveita sveipātuo (malnuo) keramika – piec vairuoku stuņžu kurynuošonys ceplis teik ryupeigi aiztaiseits, teik aizlepeits kotrs caurumeņš, […]


text:
Nu jau septeitū reizi aizvadeitys naformaluos apvuiceibys „Atzolys”, kas nūtyka nu ituo goda 10. juļa leidz 13. juļam, itū reizi – Bieržgalī. „Atzolys”ir izgleitojūša nūmetne, kū reikoj studenti nu bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” deļ Latgolys jaunīšim, kam ir gribeišona īsapazeit tyvuok ar latgalīšu volūdu, raksteibu, kulturu i viesturi.
Pyrmuos „Atzolys” nūtyka 2004. godā, i tai sešus godus piec kuortys leidz 2009. godam. Piec 4 godu puortraukuma itymā godā „Atzolys” tyka atsuoktys, deļtuo jaunuos atlasis na tikai pīpiļdieja dalinīku ryndys, bet ari puormeja apvuiceibu organizatorus. Šūgod seminaru vadeja „Latgolys Studentu centra” bīdre Ingūna Semule, kas gon saglobuoja pyrmuokuos tradicejis, gon kūpā ar dalinīkim radeja jaunys.
Bieržgaļs jau ūtrū reizi pījēme atzolīšus sovā aizguodeibā. Īprīškejūs godus „Atzolys” nūtyka Kuorsovā, Baļtinovā, Dagdā, Rogovkā i Preiļūs, kur tai pat kai itūgod Bieržgalī, nanūrymstami skanieja jaunīšu bolsi i dzīsmis. Pavysam apvuiceibys pulcynuoja 16 zynuot grybūšus jaunīšus vacumā nu 17 leidz 22 godim, kas beja sabraukuši gon nu Riezeknis nūvoda, gon nu Baļtinovys, Kuorsovys i Leiksnys.
Kotra dīna atzolīšim suocēs ar reita rūsmi, kū vadieja 2 jaunīši nu dalinīku ryndom. Kotru dīnu tyka puorvālāti gon sportisti (kai mes saucem reita rūsmis vadeituojus), gon cytu omotu īpašnīki. Rūsmei sekoja reityškys, kurys ari naizpalyka bez sovys tradicejis – pyrms kotrys iedīnreizis vysi dzīduoja „Ai gaļdeni, ai gaļdeni”. Reityšku laikā ari tyka puorskaiteitys vysys pyrmuokuos dīnys spļetnis, kas dīnys laikā ar dalinīku paleidzeibu kruojās spļetņu kastī.
Piec reityškom dalinīki tyka pi vuiceišonuos. Īpašs uzsvors itū godu tyka lykts iz latgalīšu rokstu volūdys i gramatikys vuiceišonūs, kū dalinīkim vuicieja Sandra Ūdre. Bet naizpalyka ari bez grupu dorbim, skečim, prezentacejom i pat „Atzolys 2014” logo, karūga i himnys radeišonys, kur dalinīki ari pīlītuoja īgiutuos zynuošonys. Dalinīkim ari beja vareiba izzynuot vaira par Latgolys viesturi Vinetas Vilcānes stuostiejumā.
Naizpalyka ari bez ekskursejis pa Bieržgali, kur jaunīši vaira uzzynuoja gon par pošu pogostu, gon par īvārojamim cylvākim, kas tī bejuši i dzeivuojuši, par pīmāru, Ontonu Rupaini, par kuru ari vāluok vysi draudzeigi nūsavēra kinu.
Dīnys rytumā atzolīši ari sasatyka ar cytim gostim, kab pasaklauseitu jūs stuostus par tū, kai ir byut latgalīšam Latvejā. Tai par vysom nūmetnis dīnom myusus apcīmuoja: Ineta Atpile-Jugane, Guntra Kuzmina i Alvis Bernāns (nu Green Novice). Nadreikst aizmierst ari breineigū daņču vokoru, kuru tik ļusteigu paleidzieja radeit Anna, Vita i Ingrīda Briškas. Paļdis muosom!
Vokorūs vysi nūstyprynuoja īsavuiceitū spielejūt vuordu spielis i dzīdūt latgalīšu dzīsmis. Kotrys dīnys jaunīvālātuo „krystamuote” vysim skaitieja pasaceņu pyrms likšonuos gulēt i nuokamajā reitā mūdynuoja.
„Atzolys” dalinīki i dorba grupa soka lelu paļdis Bieržgaļs pogosta puorvaļdei par muojeigom telpom, gordom reityškom, pušdīnem i vakareņom i jaukū uzjimšonu. Īpašs paļdis pogosta vadeituojam Arvīdam Dunskim. Ari lels paļdis vysim gostim i vīslektorim, kas apcīmuoja myusus i pasadalieja ar sovim stuostim, muzyku, daņčim i vuiceibom! Miļzeigu paļdis sokom myusu golvonajai lektorei Sandrai Ūdrei!
Vadeituoja Ingūna Semule soka: „Lels paļdis Rutai Ivonei, Renāram Kancānam, Kristīnei Pokratniecei, Artim Loginam, kas paleidzieja pi eistynuošonys, organiziešonys, planavuošonys i finansialajuom lītom.”
Dorba grupa ari soka paļdis dalinīkim par jūs radūšu sporu, aktivitati i latgaliskū patriotismu vysu dīnu guojumā! Sasatiksim cytu godu!
Rokstu sagatavieja: Ruta Ivone
Apsaver, kai myusim guoja!


text:
Jezupa dīnā – catūrtdiņ, 19. martā – nu 19.00 da 22.30 stuņžu bīdreiba „LR“ Reigā, Kongresu noma Lelajā zalā reikoj latgalīšu muzykys lobdareibys koņcertu latgaliskys „Latgolys radejis“ atspaidam.
Koņcertā spēlēs zynomi latgalīšu estradis ansambli i kapelys: Bez PVN, Dabasu durovys, Dzyga, Green Novice, Laimas muzykanti, Latgolys damu pops, Likteneigais pagrīzīņs iz Vainovu, Maskačkys spieļmani, Patina, Patrioti.lg, Restauratori.
Vysi muzykaņti spēlēs par breivu. Koņcertā salaseitū naudu bīdreiba izlītuos „Latgolys radejis“ daļu pierkšonai car mozuma dalinīkim i latgaliskys „Latgolys radejis“ atjaunynuošonai.
Pādejūs mienešu nūtykšonys paruoda, ka tikai ļaudiskys kontroļs var garantēt radejis pastuovēšonu iz prīšku.
Īīšona koņcertā par zīdojumim. Īsakomais zīdojuma apmārs – Ls 5.


text:
Pyrmudiņ, 18. aprelī 12 stuņdēs Rēzeknē, Rēzeknis Augstškolus Ekonomikys fakultatē (Atbreivuošonys alejā 90) tiks atkluota ceļojūšuos izstuodis “133 īspiejis lobuokai dzeivei Latvejā” ekspoziceja Latgolā.
LgSC Rēzeknis aktivisti komandu dorbā
Sabīdreibys integracejis fonda eistynuotuo ceļojūšuo izstuode ar interaktivys ekspozicejis paleidzeibu treis dīnys (18., 19. i 20. aprelī) informēs Latgolys planavuošonys regiona īdzeivuotuojus par navalstiskūs organizaceju eistynuotajim projektim, kas sajāmuši atbolstu Eiropys Ekonomikys zonus i Norvegejis vaļdeibys divpusejuo finanšu instrumenta “NVO fonda” programys ītvorūs, kurymā tika eistynuota grantu shema treis programuos (NVO kapacitatis stiprinuošonys programa, NVO darbeibys atbolsta programa i NVO projektu programa). Vysā eistynuoti 127 Latvejis NVO 133 projekti, kuru vydā beja ari Latgolys Studentu centrs.
Ari Latgolā sevkurs ir aicynuots pīsadaleit “ideju sīnys” taiseišonā. Tei apkūpoj īdzeivuotuoju idejis, vīzejis i redzīni par navalstiskūs organizaceju lūmu pilsūniski aktivys sabīdreibys veicynuošonā, par tū, kai navalstiskuos organizacejis var snīgt realu lobumu kotra individa dzeivē, valstī i sabīdreibā, kai ari veicynuot leidz šam naaktivū mierķa grupu īsasaisteišonu navalstiskūs organizaceju darbeibā. Idejis tiks apkūpūtys nūslāguma koņferencē Reigā, 29. aprelī.
Seminara laikā Rēzeknē ar sovom prezentacejam i stuostejumu par projekta eistynuošonu pīsadaleis ari Latgolys Studentu centrs gon 18., gon 19. aprelī.
Vaira dazynuošonai: http://lsif.lv/files/pics/133idejas/Izstade_133_Iespejas_labakai_dzivei_Rezekne_1342011.pdf


text:
Normali ļauds skaita, ka taidys tapkys kuojā nasatur i ar jom var nūkrist. Tok puorbaude ektremalā vidē (i voi ta braucīņs iz Sibiri taids nabeja?) pīruodēja, ka ar itom tapkom var na tik puspasauļa apjuot, a pat atsagrīzt sātā.
Skaidrys, ka beja ari būjāguojušī, partū ka na kotra tapka karavodūņs, tys ir, krytušī goduos vysuos froņtēs. Par tū ari itys stuosts.
Daiņam beja sprauni bociki ar šņūrkim. Vēļ jam beja zečis ar rombenim. Kam jam tapkys?
Leikuma ite loba gola naredzēja. Izasokūt precizuok, jei beja vīglā šokā – ar itaidim vuoreigim apovim ceļā laistīs… Jei ari izsacēja dūmu par uoveišonūs i pasauļa smīdynuošonu, tok myusu leluos golvys prasēja pīruodēt, ka iz Sibiri var juot ari iz gumejis gobola. A voi ta naaizjuojom? Aizjuojom! I vēļ kai!
Ilona gon raudzēja iztikt ar cytaidom īšliucinem, tok tys jei moksuoja duorgi – kritīni, kiulini i krīvu medicinu, tok itū stuostu raudzeišu izstuosteit cytu reizi, ka saīs gribeišona.
A byutu jei guojuse pa taigu ar tapkom, nabyutu ni krytuse, ni guozusēs, ni cyrka taisiejuse. Tok tys tai. Vēļ vīns pīruodiejums.
Maritai beja taidys dzaltonzalis ar zaļom petlem. Ari nabeja švakys, myužeigu jom duseišonu upē, kam nivīns nazynuoja nūsaukuma.
Munejuos beja sorkonys ar kruosainom streipem. Cīši lobys. Nosoju jau 3. puori, a nivīns nu vacūs vēļ nav sapleiss. Sātā taisuos unikala tapku kolekceja. Sibira braucīņa tapkys gūda vītā.
Darjai beja nazkaidys zylys i ar drupeit cytys modifikacejis petlem – taidom gumejuotom i ar rīvi.
Gunta jau pyrmajuos viļcīņa braucīņa stuņdēs līleiga izvylka nu sumkys malnboltys tapkys, kas pa kruosai beja cīši breineigai pīskaņuotys juos viļcīņa suknei – reizē naktskraklam, reizē izejamajai kleitai. Guntys tapkys beja moksuojušys iz pusis vaira kai munejuos, parkū jei beja cīši līleiga. A voi ta maņ žāl, lai jau teik. Maņ koč tys lats kārmynā palyka.
Munejuos kruosu suoce zaudēt jau viļcīnī – zam pāda breineiguos vysu pasauļa kruosu streipis guoja nūst. Partū, skaidra dzela, vysi apsasmēja i čut ni jau saderēja, da kura stulpa es ar sovom tapkom tikšu – Ačinskā voi tepat pa ceļam. Tok naskaiti tapku pa streipei! Tapka to monstrys!
Bejom jau savejuši vaiņukus, klubu izpuškuojuši, izstuodi izlykuši. Vajadzēja jau laseitīs iz kocertu, a kab jū vylks paruovs! Varātu jau viļktīs i mauktīs, tok vīna bāda – pa tū korstumu i dundurim bejom nūsveidušys slapnis i nūsapārušys kai cyukys. Vajadzēja mozguotīs. Tok nu kolonkys iudiņs guoja kai lads – a koč tiuleņ zemē i spruogsti. Ni taidā nūsamozguosi, ni pi teireibys tiksi. Tik ka hvarobys nu tuo soltuma sagiusi i vyss. Da i kai ta iz dzeraunis ūļneicys mozguosīs. Vysi teli i vuškys apsasmīs.
Juoīt beja pa pļovu pa taidim kai īrokumim, kai aizsardzeibys vaļnim. Tys vēļ nikuo, a pi upis beja kryumi. A kas tymūs kryumūs ūdu! Jezus i Marija! Sytom obom sauvem, tok vys pasamanēja atrast kaidu vītu i īkūst. A ūdi jim breineigi – rasni i ryži, kreit viersā i kūž kai suni! Nasabeist nikuo – ni diklaposa, ni dzonuošonys. Cikom jau nanūsissi vysā beigtu.
Iudiņs tī beja. Tik navarēja saprast, voi tei jau ir upe voi varbyut kaida attaka – sakla i ar slapnim krostim. Ni taidai puori tikt, ni vydā kuopt, ni kluot datikt. Styga guoja ari ūtrā pusē upei, a puori beja puorsvīsti diveji apsis kūceni. Patīvi gon. Nūsprīdem, ka eistuo vīta ir tuoļuok. Gunta nariskēja, nūuove sovys tapkys i laidēs brist. Napasaceišu, cik dzili jei īgryma. Da ūksta, vādara voi zūda, a dyune beja vaira kai da ceļgolu. Cyti nariskēja. Darja i Marita laidēs īt pa tū apsiskūka tyltu, leiguojuos vīn. Ar vysom tapkom. Darja to nūguoja – koč spīgdama i vaideidama. Tok Marita kai guoja, tai i palyka – dyunēs i iudinī da aušu. Ar tū pošu ari beja cauri ar juos tapkom – kas tī zynuoja kū pa dyuni meklēt. Labi, ka saimineica dzeiva i vēļ smejās! A lai jom vīgla smiļkts, tys ir, dyune.
Vieļuok to izaruodēja, ka tei jau ari beja tei upe – tuoļuok nabeja nikuo, varbyut taiga tik voi kaids pūrs. Nūsamozguojom mes cytā vītā, munu suņubūrkšu vaiņuku ari tī dabuojom, tok tys byus cyts stuosts, ka saīs ļustis pīraksteit. Dūd Dīvs atguoduot. Tik tū pasaceišu, ka ar tapkom tam vaira nabeja nikaida sakara. Ka vīneigi tys, ka Marita iz jaunū maudvītu guoja bosom kuojom – puori ņuotrem, statinim, hlamam i ceļtnīceibys atkrytumim, zorim, zuolem i dublim. Tok tys tai.
Puorejuos tapkys izturēja vysu – staiguošonu pa asfaltu, korstu smiļkti, dublim, akminim, ščebjonku, liekšonu, kuopšonu, īšonu pret kolnu i lejā. Vīneigi iz puors dzeraunem tapkys natyka – kur nūbraucem ar gumejnīkim.
Iz beigu to gumeja sasatryna i saploka pluona pluoneņa – a kai ar bosom kuojom vysleidza. Tok tei na bāda. Golvonais, ka petlis dzeivys i vasalys.
Atpakaļceļā i pa Moskovu nūparsējem ar vysom tapkom – lai jau teik ļaudim prīca. Da i lobuok jau beja kai ar gumejnīkim.
Ka runuot par parseišonu, tapkys seviški lobys ar piersteņu zečem – nu tom, kur kotram pierstam zečē sova vīta, a vysleidza kai rūkai pierstinē. Ka vēļ zeče truopejās šmuki streipaina kai Iretai, to vysi puiši tik iz kuoju vīn verās i cyts cyta sauc taida breinuma pasavērt. Lobys ak jau ari ar cytom zečem, tik gryušuok apmaukt kuojā.
Koč par reizi juosoka – vysu Krīveju izbraucem, taidu tapku cytim naredzējem. Beja jim plastmasys čībys – meitom ružovys, puišim zylys. Tok tuos na taidys – cīši sprosts dizains, nikaida izaicynuojuma, da i kuoja ak jau sveist. Koč Sibirs Kitajam i tiuļuok kai Latveja, pi myusu ituos breineiguos kitaiskuos tapkys mudruok atguojušys. Tok jau Eiropys mūde, partū ka pi myusu tok, kai Ilonys uorsts sacēja: “počti Jevropa”.
Par Darjis i Iretys tapkom ar nikuo ļauna navar saceit. Koč i nūtreitys, a da sātys tyka.
A munejuos vēļ pa šudiņdīnai dzeivys. Streipu to nav, a kas ta – voi ta tapka bez streipu na tapka? Na bikšu streipe nas viersinīku, a pagoni! A lai jom loba dzeivuošona! Lobys jau beja bez gola.


text:
Vasali! Šudiņ kai Latgolys Studentu centra konkursa bolvu pīduovojam gruomotu “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”. Aizdavums reizē vīnkuoršs, bet reizē ari drupeit sarežgeits – kotrā ziņā juojam tolkā intuiceja. Atbiļdi iz vaicuojumu syuti iz lgsc@lgsc.lv leidz Vosorys saulgrīžim – 21. juņam (viestulis tematā nūruodūt “Puosoku konkurss”). Rezultati 22. junī.
Konkursa vaicuojums:
Kaids beja vysu naporastuokais apskatis objekts Tievanānu čulana sukņu i švītu velobraucīņa laikā?
A Pyrmuo “Tievanānu čulana” vysta
B Velozauru parka škiuņs
C Zilūņa golvyskauss
Konkursā nadreikst pīsadaleit Tievanānu čulana dalinīki. Atlaidit! 😉


text:
14. martā Jelgovā gastieja latgalīšu folkroka/metala apvīneiba „Green Novice”, kura pavysam naseņ izlaiduse sovu debejis albumu „Padebeši”. Kai īrosts, ka Jelgovā uzastuoj kaida latgalīšu grupa, pyrma koncerta LgSC jaunīši sareikoj jīm interveju. Naizpalyka ari „Green Novice”. Kūpā ar jīm interveju snīdze ari jūs draugu grupa „Pūķa gars”, kurei ari tymā vokorā pyrms „Green Novice” kuope iz skatuves i prīcēja vysus „Malnūs Capureišu Balerejas” apmaklātuojus.
Interveja ar grupom nūtyka naformalā gaisūtnē, iz kuru varēja īzarast sevkurš interesents. „Green Novice” atzyna, ka Jelgovā jī uzastuos pyrmū reizi, bet puišus tys namulsynuoja, par tū jī beja atkluoti i lobā gorastuovūklī. Intervejis laikā izstuostieja nadaudz par sevi i par grupys darbeibu, atzeistūt, ka muziciešona nav vīneigais, kū jī dora, ironizejūt, ka ar tū vīn dzeivuošonai napītyktu. Vēl atkluoja, kai jī izavielieja grupys nūsaukumu, kaidu muzyku kotrs klausās kasdīnā, kaidi sasnīgumi ir jūs pīredzē. Kūpumā vysys intervejis laikā valdieja viņ pozitivisms i tyka izstuosteiti daudzi jautri stuosti. „Green Novice” LgSC Jelgovys birojam ari uzduovynuoja sovu albumu.
Piec intervejais daudzi beja ari īsarodušs „Malnūs Capureišu Balerejā”, lai dzeivajā izpiļdiejumā pasaklauseitu apvīneibys „Green Novice” dzīsmis.
Bet nuokušajā dīnā tymā pat vītā cylvāki puļciejuos iz grupys „Rikši” uzastuošonu, tymā skaitā LgSC Jelgovys biroja jaunīši. Itymā reizē vaicuojumus jīm nauzdevem, deļtuo, ka jī jau beja gastiejuši pi myusu pyrms goda. 🙂
Juosoka, ka pasateicūt ituom grupom, izskanieja dīzgon latgaliska nedelis nūgale Jelgovā. Tagad gaideisim ari cytys tautīšu grupys Jelgovā, lai ari Jelgovys latvīši vēļ vairuok varātu īpazeit latgalīšu muzykalū veikumu.
Olita Bidzāne
Jelgovys birojs
Puors biļdis nu 14.marta
(foto: Kristīne Sergejeva)


text:
Jaunajam projektam sazavāgō tabulu redaktora. Tai, lai lītōtōjs nikō par  ;   un   i nazynōtu. Atrodu lobu sprauni: WP-Table plugin. Viņ pi instalacejas maņ izmete :
Plugin could not be activated because it triggered a fatal error.
Ablomzz :( Spraudnis nastrōdoj ar WP viers 2.4.x versejom. Nadaudz pamūkūt googli es atrodu, kai kļiudu nūvērst. Izarōda ir vaineiga vīna rindeņa failā wp-table.php :)
Vajag atrast 343. rindu:
un pyrms itōs rindas īvītōt sekujušu koda gobolu:
kap izavārtu tai:
un vyss ;) Tagad vareis taiseit tabulas ari ļauds bez jebkaidom HTML zynōšanom.
Vyss nūteik Fcuking vižual redaktorā zam Manage / Tables
A poša tabulu redaktiešona ir leidz napīklōjeibai sprosta:
Pi tam tabulom var spieļōtīs ar nūformiejumim css failā. Gotovū tabulu var īvītōt lopā/īrokstā tam pīvīnojūt tagu [TABLE=tabulas_ID_numureņš]
Spraudņa mōjas lopa: te.


text:
Jau sen gribieju pasadaleit ar lobu info par DTV. Strāčeiti atpakaļ jau rakstieju par sovu DTV. A tod pi sīvastāva Lavīzī īraudzieju Baltkoma reklamu par tū, ka DTV sōk raideit pa gaisu. 90km ap iudiņsgolvu.
Bāc! Pajiemu sovu Baltkoma kasteiti, un “uz laukiem“. Pīsliedžu, palaižu kanalu vaicōšanu un Voilà – ap 20 kanalim! Latvīšu, izjemūt Viasat grupas (3, 3+, 6 utt.), krīvu, Eurosport, National Geographic! Ir dzeiveiba Latvejas ēterā!
Uz Jaunū godu, pi draugim meža vydā ar syudeigu antenu tiemēm LV kanalus + pōreiti INT. Dekoders beja pa taisnū pīrauts pi školas projektora. Gōdmaņs un Zatļers uz megaekrana (3m pa diagonali) izaver dīzgon cīneigi.
Seikōk var palaseit pi poša Baltkoma.
Digitālā televīzija? JĀ! 2
Jau sen gribieju pasadaleit ar lobu info par DTV. Strāčeiti atpakaļ jau rakstieju par sovu DTV. A tod pi sīvastāva Lavīzī īraudzieju Baltkoma reklamu par tū, ka DTV sōk raideit pa gaisu. 90km ap iudiņsgolvu.


text:
Ak Pesteitōj, muns lobais, ar ērškim krūņōtais
Beлиkий пocT
(Ak, galva asiņainā)
Ak Pesteitōj, muns lobais, ar ērškim krūņōtais,
muns Glōbējs dīviškeigais, pi krysta mērstūšais!
Tev, agrōk gūdā caltam, un ļaužu slaveitam,
nu, apsmītam un paltam, ir jōmērst atstōta,.
Ak vaigs, kas cytkōrt gūdōts, tik ļūti dīvynōts,
nu ļaužu tīsā nīvōts, teik systs un nycynōts!
Cik bōls un vōjs Tu klivis! Tovs ocu gaišums dzīst,
Tu pōrmēreigi guris, kai vēļ tai vari cīst!
Ak Kungs, Tovs skatīņs skaidrais, Tovs ocu myrdzums svāts
un vaigs Tovs apgorōtais ir sōp’u aizānōts!
Tu smogōs nōves mūkōs bez spāka palicis,
un pacalts krysta kūkā jau esi izdzisis.
Bet kū Tu cītis esi, es daudzkōrt peļnējis:
tūs grākus, kū Tu nesi, es asu darejis.
Pret Tevi asu vaineigs: maņ ļūti sōpeigi!
es lyudzu: esi saudzeigs un pīdūd žēleigi.
Nu sirds Tev paļdis soku, muns lobais Pesteitōj,
ka, nasdams sōp’u nostu, Tu mani naatstōj.
Ļaun uzticeibā steigtīs pi Tevis, lobais Draugs,
un Tovōs bryucēs tvertīs, kad nōve mani sauks!
Teicit Kungu. Reiga, 1990. No. 36. lp. 413.


text:
Šudiņ man beja nažieleigs pohmeļs. Bet tys ir nīks saleidzinōjumā ar prīku. Prīks par tū, ka aizvakar vokorā pasauļī nōce muns ūtrais dāls! Ura! Tagad viņ mieneša laikā jōizdūmoj kaids lobs, eiss, latvīšu vōrds.
Month: August 2007
Lietuva. … sakz
Šudiņ sazavādzē uzzynōt šaidu taidu info par Lītavu. Un… lai namūcēt goooogli uzsytu adreses laukā lithuania.com (it kai loģiska izvēle). Un nūnōču web 3.0 stilā istureitā lopā. Pec tam izmieģinōju lithuania.org : Nazkaidas heraldikas bīdreibas lopa. Jau sōka paļikt jautri :) Sekōja lithuania.lt : Tyku reklamas lopā ar redirektu uz evardas.lt LOL! Bet nu dūmōju […]
Kursi mājturības skolotājiem
Progōšō nedeļa sagō taida dyžan aizjimta. Čut ņi vysu nedeļi beju Saldū. Pareizōk pasceit nu pyrmūdīnas da catūrgam. Nazkaidi ļauds lasē myusim vysaidas lekcejas. Fufeļs. Bet labi, ka beja sazalasiejuse jautra kompāneja un kursi pagō interesanti. Sazapazynu ar interesantim cylvākim. Ādūt iedneicā vot sagō taids breineigs kadrs: Nikas nav mōksleigi salykts – taida vot situaceja […]
Ļaunais Laiks
Aizvakar pa TV tiemieju raidejumu “Šeit un tagad”, kū rōda pa LTV 1. Un raidejuma gaška Mārtiņš Šica k-gs pascē rikteigi satraucūšus vōrdus. Citeju pec atmiņas: “Tikai tagad mēs atgūstamies no krīzes, kas radās jaunā laika ministra Āra Audera laikā. (…) Viņš ir atbildīgs par 500 cilvēku dzīvībām, kas tad netika izglābtas… “ Mmmmda. Un […]
Kāda XY… mums robežlīgums ar KF?
Mes asam tagad leli krīvu draugi. Myusim byus rūbežleigums! Kaļveits lyzgoj lelām krīvu lōčam jō aidzierstū pakaļi. Fu bļa. Tymā pat laikā jī myusus diersynoj pec sirds patykas. Par kū taids dusmeigs? Pr tū ka maņ ir žāļ tūs cylvāku kuri dīnom i naktim stōv rindōs uz KF rūbežas. Pi tam šei rinda kreit uz […]
Šīs vasaras Linux apskats
Šudiņ nikaidu fizioloģiskū produktu. Ašņa, syudu, viemekļu, strutu nabyus… Koč i beju derauņī, kur interneta nav, tūmār paspieju tī uzlikt ari jaunu Linux. Braucūt pa ceļi laptopā beja Ubuntu 7.04 un nu par kandidatim instaleišanas seceibā:
Inflāciju var uzveikt!
Vosorā beju dzimtenī. Latgolā ir labi! Pastrōdōju biķeit. Un kai vysot, naiztyka bez kaidas mozas skrambeņas. Itū reizi īciertu kōjī. Škrobeigi. Izsyta nu slīdem uz pōrs dīnom. Paļdis Rēzeknes ōrstim, ka labi maņi saremontē. Na tai, kai sīvystāvu Jūrmalā. Sašyva leiki, da pīlaide zarazu. Tagad mūkās ar strutom jau 3.nedeļi. Škrobe par munom jaunajōm ķedom […]


text:
Pīrūbeža. Pusi dīnys ceļā, a celi kai baile.
Otrdiena, 3. jūnijs 2008 14:26
– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –
Latveja ir lela vaļsts. Kū gods, tū leluoka.
Kab Latveja izavārtu vēļ leluoka, nikaidā gadīnī nadreikst sataiseit lobus ceļus. Tod jai varēs izbraukt cauri par daudz mudri i nasaīs apsavērt breineigū dobu – kryumus, pamastuos budonkys i fermu drupys.
Ka ļauds varēs par daudz labi i mudri izbraukuot iz prīšku i atpakaļ, jī vaira nadzeivuos centrā.
Ka jim sātā byus normals internets, jī poši sātā varēs izdūmuot – skaiteit Latvejis, Krīvejis, Vuocejis, Amerikys voi Kitaja avīzis, vērtīs “Panoramu” voi “Bez Tabu”. Voi kāčuot zogtuos kinys. Voi pierkt originalūs diskus i gaideit, kod pa dzeraunis celeņu cauri mežam jūs atvess postnīks.
Kas nūtiks ar Reigys ziņom, šovim i zvaigznem?
Kas ta skaitēs tū, kū juoskaita? Kas vērsīs tū, kas juosaver?
Eisi sokūt – ka ļaudim byus par daudz lobi celi i sakari, jī sadūmuos dzeivuot dzeraunē i paliks par daudz nakontrolejami.
Jī vaira nasažņaugs pa Reigys trolejbusim, a dzeivuos sovā sātā dzeraunē.
Jī vaira nasabeis braukt iz sātu, partū ka ceļā nabyus puorbuoztā autobusā voi viļcīnī juoneikst 6 stuņdis.
Ka da pogosta centra byus par daudz lobs ceļš, jī var izdūmuot pat dzīduot kūrī, doncuot daņču kolektivā. Jī suoks īstudēt lugys.
Jī varēs izvoduot bārnu iz bārnu duorzu i školu i nasēdēs sātā. Jī varēs struoduot piļsātā i dzeivuot sovā sātā.
Ka par daudz lobs ceļš byus da Reigys, jī sēss lidmašynā i aizbrauks iz Berlini piec jauna zīmys mieteļa i vokorā iz gūvu slaukšonu jau byus atpakaļ.
Jī namiers nūst, partū ka uorsts da jūs aizbrauks par daudz mudri i pa ceļam nasalauzs mašynys.
Jūs nanūsiss, partū ka policists atbrauks par reizis i susedu nūgius ar vysu ciervi i īliks cītumā.
Jūs sāta nanūdegs, partū ka guņsdziesieji atbauks par reizis, jim byus jauna mašyna i iudini nabyus juojem nu aizaugušuo muorka.
Jī poši brauks gostūs, da jūs brauks gosti.
Ka da jūs brauks prezidents, gruovi napļaus 3 reizis nedeļā, partū ka gruovi pļaus regularai.
Vīnu laiku da Iergļu ar viļcīni beja juobrauc ni to 3 voi 4 stuņdis. Ar ritini nūbraukt beja mudruok.
Niu da Viļānu ar autobusu i mašynu juobrauc par stuņdi pusūtru voi vysom divejom ilguok – ceļu remonti.
Pi Ūgris luksofori i īrūbežuojumi. Pi Pļaveņu luksofori. Storp Jākubpili i Stiernīni laikam pi 20 luksoforu i ceļš až izorts.
Saīt 4-5 stuņdis ceļā tai, ka nasamat. Ar autobusu vysys 6 stuņdis.
Varātu ar viļcīni braukt, a reisi nazkaidūs murgainūs laikūs – ni to dorba dīna suokusēs, ni to jau beigusēs.
Kab Latveja ruodeitūs vēļ leluoka, var braukt ar apvadcelim. Iz Rēzekni, Ludzu braukt caur Vacpībolgu, Guļbini, Modūni. Saīt i dzymtū zemi apsavērt, i benzinu padadzynuot.
Iz Viļānim i Varakļuonim var braukt caur Leivuonu, Preilim, Gaļānim i Seiļukolnu. Tože labi.
Var braukt ari caur Igauneju i Lītovu. Tod eistyn var sajust, ka Latgola atsarūn uorzemēs i pi myusu vyss ir cytaižuok. Tryukst tik rūbežys i muitys.
Latgolā i dzeraunē var dzeivuot tikai cīši bogots cylvāks. Tuo saprotu jau kaidus divejus godus atpakaļ. Kod nazcik mienešu dzeivuoju sātā i tīpat ari struoduoju.
Nabeja ni vainis – attaisi lūgu, a tī klāvs i suņs. Attaisi durovys, a gaiss vyss piec uobeļu, rudiņa lopu i buļbu lokstu.
Tok par vysom ekstrom ir juomoksoj, ka gribi palikt apritē i saglobuot kontaktus, dorbus i napagaist dzeraunis izolacejā.
Gūvs breineigi kustūni, tok es naasu zootehnike voi slaucieja. Maņ vajag pa reizei satikt dorba devieju, kolegys i tikt pi mudra i prognozejama interneta.
Tai jau dzeivei dzeraunē maņ nabeja ni vainis. Vyss, ruodīs, iz vītys.
Ka aizavajadzēja tikt iz Rēzikni voi Reigu, lyudzu. Tīpat natuoli lelais ceļš. Stopej voi brauc ar autobusu.
Tīpat i staceja. Kaiduos 5 stuņdēs nu reita pabaroj suni, par 10 minotu jau stacejā, a pyrma 9 stuņžu jau esi Reigā.
Padori, kas doroms, i brauc iz sātu. Kaiduos 17 stuņdēs ar viļcīni voi, ka navari vysa aizspēt, 19 stuņdēs ar autobusu.
Ap 20 stuņdem ar viļcīni i 23 stuņdem vokorā ar autobusu jau otkon stuovi krystcelēs pi sovys sātys, suņs kauc jau pa gobolu. Palaid nu kēdis, izskrīņ ar jū rinči i gulātu. A nu reita otkon dorbs.Piec laika izaruodēja, ka juobrauc kotru nedeļu – to dorbā kas, to vajag kaidus leigumus slēgt voi papeirus, to bankys karte nūsablokej i Viļānūs navar atblokēt. To otkon draugi pasauc gostūs.
Vēļ piec laika izaruodēja, ka interneta sakaru riekins ir par daudz astronomisks, partū ka pa dīnu duorgs tarifs, a vokorā navar īsazvaneit teiklā. A cyta pīduovuojuma nav.
Varātu mobilū internetu, tok moz datu puorraida i duorgi plieš. Pastuoveigū pīslāgumu navar – centrale nav modernizeita, navalk.
Vīnu laiku varēja nedeļu dzeivuot bez interneta – tik, ka kas nabejs dag, dabraukt ar ritini da bibliotekys. A pa breivajom dīnom, kod lātais tarifs i juomoksoj cītuo moksa par vīnu īzvonu, padareit īkavātū i nūsyuteit saraksteituos viestulis.
Tod īvāruoju, ka sakari ik piec šaļts sakars puortryukst i juosazvona vydā teiklā otkon. Vīnu, div, treis reizis, saīt i lats. Dūmuot, sistemā ir īlykta vareiba izsvīst uorā nu teikla, kab abonenti ītu vydā otkon i moksuotu kai par jaunu īīšonu.
Tai zīmu nūdzeivuoju Reigā.
Pavasarī otkon juoju iz sātu. Otkon suocēs riņča daņcs ar ceļu i internetu.
Itūreiz nasalyku ni prast – lai pasauļs propulst, ka jam tai vajag. Dzeivuoju sātā, kur nabeja ni parostuo telepona, ni īzvona.
Da bibliotekys tūs 7 kilometrus ar ritini mynūs tik tod, ka vysā vyss daga kūpā. Vīnu reizi pieški aizavajadzēja tai, ka koč zemē sit. Stuņžu vaicuojums – nūsyuteišu laikā, dabuošu naudu. Nanūsyuteišu, moksuošu poša.
I kai iz grāka – leist leits! A bolta sīna!
Kaids ritiņs, kaids internets!
Nūsašpļuovu par vysu i idzynu nu klāva tāva vacū opeli bez tehniskuos apskatis. Pa suonu celim dabrauču da Viļānu.
Bibliotekā beja sanitaruo dīna!
Bess ar jū, jiemu i guoju da školys – cīš. Dūme – cīš, tikai nazkaidys apkūpiejis dzonoj putekļus. Vysi atvalinuojumā. Pīzvanieju vysim paziņom, nivīna nav sātā.
Guoju 2 km da krūga, kur ir bezvodu teikls. Kas tev deve! Naīt! Nazkas ass nūjucs.
Izdzieru kopeju i guoju da sovys ūtruos sātys, kur ir īzvonpīeja. Kai to, dorba dīnys vyds, īsazvaneit navar – teikla puorslūdze.
Mešu vysu pi molys i ar stopim aizbrauču da Rēzeknis. Apjuoju pusi piļsātys, cikom atrodu internetu. Bibliotekā! Izaruod, vysi koktu kantori aizklapeiti. Grybātu saspēlēt šaunamū spēli ar užasim, nav kur!
A bibliotekā maņ īdeve skaiteituoja karti i piec stuņdis lyka atīt, kod daīs muns pīroksts. Varēja dabuot pīeju iz 10 minotu.
Pa tū laiku kleidu apleik i meklieju pazinis, kas mož dalaistu pi datora. Kas deve, atvalinuojumu laiks i tī poši treis par sovu dorba vītu i skaidrs, ka nalaiss pi dorba datora.
Par stuņdis beju bibliotekā. Mudri, mudri aizsyutieju pīsaciejumu konferencei, vīnu halturys dorbu, vēļ vīnu dorbu printēt i īsīt, nūpierku lidmašynys biletus, samoksuoju riekinus, aizsyutieju puors viestulis. Izaruod, par 10 minotim var vysu apdarēt i vēļ palyka laikam 1 voi 2 minoti puori.
Brauču iz Viļānim ar autobusu, savuoču opeli i laižu iz sātu.
Dīna cauri! Kai nabejuse.
Niu otkon vosora kluot. vajadzātu dzeivuot sātā. Ar mugurys smedzenim jiutu.
Kai īsadūmoju par ceļu i internetu, nalabi matās.
Kaids ak jau saceis – siedi dzeraunē i nakusti. Voi braukoj iz Rēzekni kasdīnys.
Kab to tai variejs.
Sok, siedi dzeraunē i nūsadzer voi slauc pīnu par padsmit saņtimim litrā i esi laimeigs par skaistū dobu.
Tev nabyus ni tehnologeju, ni infrastrukturys, ni ierteibu, ni dzeivis.
Partū ka ir Reiga i varbyut vēļ Daugovpiļs, Līpuoja, Ventspiļs i Rēzekne, Valmīra. Vysur cytur dzeivoj lodari i naveiksminīki, kas namuok dzeivuot.
Atkluoju, ka eksistej pat mieneša karteņa maršrutam Viļāni-Reiga-Viļāni. Moksoj nazkaidus 90 latus ar kapeikom, tok var braukt ni to dorba, ni to vysys mieneša dīnys iz prīšku i atpakaļ.
Jau apsveru, kai tys saīt – struoduot Reigā i puorgulēt Viļānūs.
Var pat paspēt! Dorbā esi pyrms 9 nu reita, prūm juoīt pyrms 17 vokorā.
Breivais laiks i dzeive saīt viļcīnī – kotru dīnu 7 stuņdis ceļā. Siedi pi portativuo datora i struodoj.
Nu ūtys pusis, tī ir nīka 198 kilometri.
Kab bejs normals i mudrs viļcīņs, kas aizvad nu reita i vokorā atvad atpakaļ.
Kab bejuši koč voi normali slīžu celi, iz kuru viļcīņs nasaleigoj kai vaca peile i nabrauc knapi ritiņbraucieja uotrumā.
Kab bejs koč voi viļcīņs, kurā nav 1/4 daļu ceļa juostuov kuojuos i tū laiku varātu koč voi paskaiteit gruomotu!
Cik cylvāku pasaraksteitu kasdīnys dzeivuot Viļānūs i iz Reigu nūbraukt tikai dareišonuos?
Bet Latveja lela vaļsts. Kasgods, tū leluoka.
Celi ar dūbem, viļcīņs puorbuozts i čut kust iz prīšku.
Ir vīta pat izmyrušajim pīrūbežys breivdobys džunglim, ir vīta naizbraucamim celim.
Niu daudz moz paradzamai brauc tikai narentablī viļcīņa reisi, kur nav gona sādvītu i braucieji kai siļčis mucā. Pastuoveisi kuojuos vīnu, ūtru reizi, nudi gribeisi apšaut vysus.
Niu autobusi valkās stuņdem i kavej naprognozajami – pusūtru stuņdi, 2 stuņdis. A kai saīt.
Niu da sātys juobrauc caur sazyn kurīni, bess taidu ceļu nikod nav zynuojs.
Niu Latgola atsarūn tuoļuok.


text:
Jaunīšu bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i latgaliski rokstūšais medijs www.lakuga.lv organizej video konkursu „Latgaliskais tevī i pasaulī”, ar kura starpnīceibu aicynoj lauzt sabīdreibys stereotipus par tū, kaidi ir latgalīši, kai cylvāki dzeivoj Latgolā i kurys vierteibys i lītys teik uzskateitys par latgaliskom. Bīži viņ ziņu sižetūs par Latgolu teik ruodeitys sakrytušys sātys, uzsvārta regiona nabadzeiba i atpaliceiba […]
Beidzūt var bolsuot na tik par latgalīšu muzyku, dzīsmem i TV šovu daleibnīkim, a ari par latgalīšu gruomotu. Portals „Delfi” sadarbeibā ar Gruomotizdevieju asociaceju aicinoj pīsadaleit gruomotu muokslys konkursa „Zelta ābele 2011” bolsuojumā i nūsaceit vysskaistuokū gruomotu, kura konkursa nūslāgumā sajims publikys simpateju bolvu. Par itū bolvu sasaceņš „Latgolys Studentu centra” izdūtuo gruomota „Es soku.Tu […]
Prīceiga ziņa – “Latgolys Studentu centra” izdūtuo gruomota “Es soku, tu soki. Puosokys par krīzi“ ir nomineita gruomotu muokslys konkursā “Zelta ābele 2011”. Latgaliski izdūta gruomota ir atzeita kai vīna nu skaistuokūs 2011. goda Latvejis gruomotu i leidz ar cytim konkursā nūsauktajim izdavumim pīsadaleis gruomotu izstuodēs Latvejā i uorpus juos, puorstuovūt reizē i myusu vaļsts, […]
Kab rūsynuotu školānus i studentus par Latveju i tāvu zemis mīlesteibu dūmuot, runuot i raksteit latgaliski, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izsludynoj patriotisku rodūšūs dorbu konkursu „Sorkonboltsorkonuos kruosys lai zīd!”. Konkursā aicynuoti pīsadaleit bārni i jaunīši leidz 30 godu vacumam. Bārni i jaunīši aicynuoti konkursam īsyuteit dzejūli, stuostu voi eseju latgalīšu rokstu volūdā par tū, kai […]
Leigū i Juoni nūsvināti, bet izaruod, ka palikušs mozi pyrma svātku poruodi – gruomotys “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” konkursa rezultatu paziņuošona. Taitod, iz vaicuojumu: Kaids beja vysu naporastuokais apskatis objekts Tievanānu čulana sukņu i švītu velobraucīņa laikā? A Pyrmuo “Tievanānu čulana” vysta B Velozauru parka škiuņs C Zylūņa golvyskauss Pareizuo atbiļde ir […]
Vasali! Šudiņ kai Latgolys Studentu centra konkursa bolvu pīduovojam gruomotu “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”. Aizdavums reizē vīnkuoršs, bet reizē ari drupeit sarežgeits – kotrā ziņā juojam tolkā intuiceja. Atbiļdi iz vaicuojumu syuti iz lgsc@lgsc.lv leidz Vosorys saulgrīžim – 21. juņam (viestulis tematā nūruodūt “Puosoku konkurss”). Rezultati 22. junī. Konkursa vaicuojums: Kaids beja […]
Paguojušā nedeļā izsludynovom konkursu, kurymā vādzeja zynuot koč kū par pādejuo laika latgaliskajom aktivitatem. Tod nu šudiņ rezultati i pareizuos atbiļdis: 1. Kai sauc latgalīšu viesturiskū melodramu, kas sovu pyrmizruodi pīdzeivuoja ituo goda majā? Pareizuo atbiļde: Latgolys laikadečs 2. Kaids latgalīšu muzykā nūzeimeigs pasuocīņs nūtiks […]
Kaidam vuiceibys aiz mugorys, kaidam vēļ aste palykuse, bet atpyutys strāčeišam pīduovojam nalelu konkursu par pādejuo laika latgaliskajom aktivitatem. Uzvārātuoji (ka byus daudzi pareizi atbiļžu, sauksim paleigūs veiksmi) sajims popularuos golda spēlis (Cyrks, Riču raču), kas taiseitys tepoš Rēzeknē. Vosorai gon vaira pīstuov aktivuokys spēlis, bet kai soka varbyut kaidam piknikam ci leitainai dīnai draugu […]
„Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar latgalīšu muzykys apvīneibu „Sovvaļnīks” pīduovuoja īspieju pīsadaleit konkursā i sovā eipašumā īgiut „Sovvaļnīka” jaunū muzykys albumu „Bolts susātivs”. Lels paļdis par atsauceibu i daleibu konkursā! Gondreiž vysi konkursanti iz aizdavumu atbiļdieja pareizi. Ituo konkursa uzvarātuoju vuordus ar laimeiguos lūzis paleidzeibu nūsaceja īprīškejuo konkursa uzvarātuojs, kas beja atguojs gostūs iz Tonis […]
Latgolys Studentu centrs sadarbeibā ar latgalīšu muzykys apvīneibu „Sovvaļnīks” pīduovuoj Tev īspieju pīsadaleit konkursā i sovā eipašumā īgiut „Sovvaļnīka” jaunū albumu „Bolts susātivs”. Vaira informacejis par „Sovvaļnīku” verīs www.sovvalniks.lv Pareizuos atbiļdis iz aizdavumu leidz 31. janvarim gaideisam iz e-postu ortografeja@gmail.com ar nūruodi SOVVAĻNĪKA KONKURSS. Aizdavums: Nūsauc „Sovvaļnīka” dzīsmis , kuruos skaņ itī aiļu fragmenti i […]
Apkūpojom atbiļdis i ziņojam albuma “Latgalīšu puosokys i puorsokys” konkursa rezultatus! Lels paļdis par atsauceibu vysim, kas pīsadaleja, bet divi laimeigī, kam drupeit vaira pasaveica i kas sovā eipašumā īgiust bīdreibys “Latgolys Producentu grupa” duovynuotū disku ir: Aleksandrs Machanovskis Kristīne Pokratniece Par bolvys sajimšonu ar jiusim sasazynuos LgSC puorstuovi! Puorejim vielejam prīceigus svātkus i veiksmi […]
Itys gods latgalīšim sovā ziņā paguojs puorsoku zeimē – bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa” izdevuse latgalīšu puorsokys audio versejā (vaira var puorskaiteit ite: http://www.latgale.lv/lg/news/article?id=4140), bet “Latgolys Studentu centrs” ir tyvai mierķa – gruomotys “Puosokys par krīzi” izdūšonai. Cikom teik gaideita gruomota, LgSC pīduovoj konkursu, kurā bolvys duovynoj LPG. Leidz 21. decembrim atbiļdi pareizi iz vaicuojumim i […]
Pyrma napylna mieneša pyrmizruodi iz Nacionaluo teatra skotuvis pīdzeivuoja Baļtinovys amatīrteatra “Palādas” slavanuo Danskovītis “Ontans i Anne”, viņ zam nūsaukuma “Latgola.lv” Par tū, kai izruodi viertej myusu pošu ļauds skaiti ite: http://lgsc.lv/byuts-radzats-latgola-lv/ Da šam Ontons i Anne i jūs sābri Pīters i Mare beja populari viņ Latgolā, tok niu ījims i Nacionalū teatri! Latgalīšu vitalitate, […]
Pārnejuo goda rudinī bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izsludynova lobūs stuostu konkursu bārnim i jaunīšim. Tymā reizī par rezultātu paziņuošonys laiku tyka izavēlēts 2010. goda suokums. Bet ni konkursa reikuotuoji, ni īsyuteitūs dorbu vierteituoji nabeja gaidejuši tik lelu atsauceibu. Leidz ar tū viertiešonys process īsavylka, bet nu ar pavasara atīšonu ari žūreja ir tykuse golā ar sovu […]
Vasals! Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” meklej biroja vadeituoju – ambiciozu latgalīšu studentu, kurs ir gotovs īsavuiceit jaunys lītys: sagataveit projektu aprokstus i vadeit projektus, struoduot ar cylvākim i vadeit komandu, regulari reikuot latgaliskus pasuokumus. Praseibys: studejis Rēzeknē, Daugovpilī voi Reigā, lobys latgalīšu, latvīšu, angļu, krīvu volūdu zynuošonys, spieja struoduot pošam i komandā, prasme sovys i […]
Vasals, bruoļ! Vasala, muos! Jaunā godā LgSC Tev pīduovoj, 3 īspiejis: automatiskū gruomotys vuoka paceļšonys mehanismu, manualū latgalīšu literaturys papyldynuošonys agregatu, dinamiskū rodūšuo i dorūšuo spāka skrytuli. Jaunuo goda suokumā – pyrmais realais ituo goda pīduovuojums. Taišni deļ Teve. Tev ak jau ir kaida sātyslopa voi dīnroksts, blogs, emuars voi vīnkuorši teiklavīta, kur pīraksteit sovus […]
Vaira informacejis i nūlykums ite. Paleidz Latvejis Nacionaluo biblioteka i Bārnu literaturys centrs. Pastuosti cytim!FacebookEmailPrintLeidzeigī roksti:Jaunīšu lobūs stuostu konkursa nūlykumsinfo LgSC 4. augustsInformaceja par kursim LNB palaistaLatgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps DagduLatvejā krīze izabeigs 27. majā
Bārnu i jaunīšu stuostu konkursa nūlykums Kab sekmeitu bārnu i jaunīšu interesi par myusu dīnu Latvejā nūtīkūšajim socialajim, ekonomiskajim i politiskajim procesim i mudynuotu jūs kai nuokūtnis sabīdreibys daļu izsaceit sovu redziejumu par šudiņdīnys pasauli i juo puormainem, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izsludynoj bārnu i jaunīšu stuostu ar laimeigom beigom konkursu. Teik gaideiti stuosti, kurūs […]
Vasali vosorā! Pasaverit rokstu “Latvejis Viestnesī”. Varbyut ir kaidi komentari, vīdūkli? Voi varbyut ir napīcīšama kaida LgSC reakceja – atbiļdis roksts, diskuseja voi informativa akceja? LgSC vuordā vakar KKF tyka īsnīgti 7 projekti: – latgalīšu muzykys karaoke disks (Edeite Husare); – latgalīšu puosoku izlase “Tu soki. Es soku. Puosokys par krīzi” (Marita Papiņa); – Danieļa […]
Sveiki, vasali! LgSC sadarbeibā ar Nacionaluo Botāniskuo duorza direktoru Andreju Svilānu pīduovoj divejus īlyugumus – kotru divejom personom iz NBD godatiergu Salaspilī 16.majā. Kab īgiutu īlyugumu, Tev juoatbiļd pareizi iz itim vaicuojumim: 1. Kurā godā oficiali registrāta bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”? a) 1995 b) 2000 c) 2005 2. Kurā godā dybynuots botāniskais duorzs Salaspilī? a) […]
Sataisieju diplomus jaunīšu rodūšūs dorbu konkursa daleibnīkim i lobuokūs dorbu autorim. Iz šmuka dzaltona papeira. Saguoja loba čupeņa gols golā. Dorbi raksteiti latgalīšu, latvīšu i krīvu volūduos. Lobi dorbi. Maņ patyka, cylvāki tūmār vēļ dūmoj, cer, tic, ir. Cylvāki jau nu cytys paaudzis, jaunī. Nūkavieju gon viļcīni, cikom paraleli dorba dzelys, LgSC padareišonys i vēļ […]
INFORMACEJA PRESEI Latgolys jaunīši Lelajā tolkā kūps Dagdu Reigā, 2009. goda 17. aprelī Īsasaistūt Lelajā tolkā, kas 18. aprelī nūteik vysā Latvejā i cytur, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Dagdys piļsātys dūmi, Dagdys dūmis piļsātsaimisteibu, jaunīšu bīdreibu “Dagne” i Dagdys uzjiemiejim reikoj sakūpšonys tolku Dagdā. Tolkā plānoj pīsadaleit jaunīši: studenti i škoļnīki nu vysys […]
Vakar vokorā aktivuokī LgSC Reigys bīdri Tonis birojā sataiseja rikteigu pruota vātru gon par temu Drukys aizlīguma atceļšonai Latgolā 105 i cytys nūzeimeigys jubilejis, pīmāram, „Tāvu Zemis Kalendaram” – 70, vairuokys izcylys personeibys svieteitu opolys jubilejis: Marija Andžāne i Konstantins Raudive -100, Fraņcs Trasuns -145, gon par īspiejamū LgSC saukli, aizbiļdni – mītisku tālu, zvāru […]


text:
Šudiņ boot.lv izlasieju, ka iPod pleijerim apritiejušs 6 godi. Šajā sakarā gribātu uzraksteit pōrs lobus vōrdus par Apple īreici. Es asu iPod Shuffle laimeigais īpašnīks. Pierkšonas process beja dyžan sarežģeits, jō firma, kas jūs tiergoj acarūnās reigas nūmalē nazkaidā aizlaistā syltumneicu dōrzā. Bet kod es atpakōju mozū, zaļū kasteiti mmmmmmmm. Pa ceļam uz dorbu klausiejūs muzonu autobusā. Un beju taids tikai Vīns! Škoļņiki nu profenes tiemē uz maņi ar skaudeibu. Tikai pec kaida pusgoda sōkās vysaidu Ķīnas pakaļdarinōjumu bums. Arī tagad ik pa laikam pazaklausūs uz jō muzonu. Un tai jau pareizi soka, ka iPods ir pyrmais sūļs uz Mac’u. Bet maņi ik pa laikam attur izdareit nōkamū sūļi mežūneigō cena :(
Secinōjumi:
- dizains glōbs pasauļi
- lobōkais pierkums 2005. godā
- windowz mast dai!


text:
Maņ rūkōs tyka dyžan savdabeiga grōmota. Mōceibu grōmota artileristim. Goradorbs izdūts 1948. godā. Kūpš 2. pasauļa kara beigom pagōjušs 3 godi.
Grōmotā vacajā, lobajā stilā izklōsteita mōceibu vīla. Vāļ nav tik daudz ideoloģejas, kai 80-ūs godu mōceibu grōmotōs, kur pat Ņutona mehanikas lykumi atbylda XXVI partejas kongresa nūlāmumim :) Grafiskō materiala nav daudz, vaira matematikas, formulu izvadumu, tabulu u.t.t. Maņi pīsaisēja karte, kas īvītōta nūdaļā par Vaļsts ģeodeziskū atbolsta teiklu. Kas jemās ar 3D, tī zyna, ka praktiski jebkuru vyrsmu var apraksteit ar treisstyuru paleidzeibu.
Uzmaneibu parreizi pīsaista vītvōrdi. Nazkaidi ļevī. Nav jōbyun poliglotam, kap saprast, ka nūsaukumi ir truli porkopieti nu vōcu kara/pyrmskara kartem. PaMkay -> Ranka; Kpeйцбypr -> Krustpils; HopTeHroф -> pat nazynu. Un prūtams kļiudaini nūsaukumi: ApбидяHы -> Arbidāni; Heccayлekaлы -> Nesaules kalns.
Slynkī, naaptāstī saldafoni :) A vōcīšim kartes beja dyžan augstā leimeņī. Kotra vīnsāta atzeimeita (kai VZD kartē). Ļauds pi vōcīšu acakōpšanōs, vairōkas ir dabōjušs najauši.
Secynōjumu nabyus… Koč gon… Ka asat apzajāmušs kū ni beis īzamōceit (matematiku, pīmāram), lobōku grōmotu, kai 40…50-ūs godūs izdūtu nav. IMHO.