text:
Nu 12. da 16. majam Slovakejis piļsātā Popradā nūtyka storptautiskys apvuiceibys “Angļu volūdys pylnveidis kursi jaunuotnis darbinīkim” (`English language training course for youth workers`). Tymūs pīsadaleja “Latgolys Studentu centra” puorstuove Vineta Vilcāne.
Apvuiceibys nūtyka “Erasmus+” programys ītvorūs, tūs mierkis beja uzlobuot jaunuotnis darbinīku angļu volūdys zynuošonys, kurys vāluok pīlītuot projektu dasacejumu sagataveišonai “Erasmus+” programai.
Angļu volūdys pylnveidis kursūs pīsadaleja Latvejis, Pūlejis, Čehejis, Ungarejis i Slovakejis jaunuotnis darbinīki, apvuiceibu process internacionalā vidē ļuove puorvarēt volūdys barjeru i uzlobuot komunikacejis prasmis svešvolūdā, kai ari īpazeit cytu vaļstu kulturu, dobu i cylvāku parodumus. Pīcu apvuiceibu dīnu laikā tyka nūstyprynuots projektu sagataveišonai napīcīšamais specifiskais vuordu kruojums, īgiuta cytu vaļstu organizaceju pīredze dorbā ar jaunuotni, diskutāts par naformaluos izgleiteibys nūzeimi myužizgleiteibys kontekstā, kai ari apgiutys jaunys naformaluos vuiceibu metodis.
Apvuiceibu nūslāgumā vysi jaunuotnis darbinīki sajēme Youthpass – sertifikatu, kas aplīcynoj īgiutuos kompetencis, pīvadumam, prasmi sasazynuot svešvolūdā, digitaluos prasmis i c. Itaids aplīcynuojums ir eipaši nūdereigs jaunīšim bez īprīkšejis dorba pīredzis, kod tūpūšais dorba deviejs pīprosa pīredzi i prasmis. Navaļstiskajā sektorā apgiutū var atzeimēt itymā sertifikatā i tū īsnīgt dorba deviejam.
“Erasmus+” ir Eiropys Savīneibys eistynuota programa izgleiteibys, apvuiceibys, jaunuotnis i sporta jūmuos, kas ilgs da 2020. goda. Sevkuram ir vareiba jimt leidzdaleibu programys eistynuotajuos aktivitatēs, dūdūtīs jaunys pīredzis i zynuošonu īgiušonā iz kaidu nu Eiropys vaļstim. Vaira informacejis par “Erasmus+” īspiejom atrūnams Jaunuotnis storptautiskūs programu agenturys sātys lopā jaunatne.gov.lv.
Vineta Vilcāne


c: text/html

text:
St. Škutāns, M.I.C.
Katōļticeibas vēsture un katekisms
2. Par kristeigū piļneibu
24. Kōpēc mums ir jōsaceņš sasnēgt myusu stōvūkļam pīmārotu piļneibu?
1. Tōpēc, ka dīviškais Pesteitōjs vysim soka: „Esit piļneigi, kai ari jyusu dabasu Tāvs ir piļneigs“ (Mt. 5:48),
2. tōpēc, ka mums ir pavālāts mīļōt Dīvu nu vysas myusu sirds, nu vysas myusu dvēseles un nu vysa myusu prōta, un nu vysa myusu spāka (Mk. 12:30),
3. tōpēc, ka jo byus svātoka myusu vērszemes dzeive, jo lelōka byus myusu svātlaime dabasūs un
4. tōpēc, ka nasaceņšūt pastōveigi sasnēgt piļneibu, cylvāks vīgli īkreit nōveigā grākā un beidzūt gatavoj sev myužeigū pazusšonu (Mt. 25:29).
25. Kamā pastōv kristeigō piļneiba?
Tei pastōv tymā, ka atsabreivōjuši nu nakōrteigas pasauļa un sevis mīļōšonas, mes mīļōjam Dīvu pōri vysam un vysu pōrejū mīļōjam Dīvā.
„Kas ōrpus Tevis ir maņ debesīs? Un jo es asmu ar Tevi, zeme mani nalīksmynoj, patvārums munai sirdei un muna daļa Dīvs myužeigi“ (Ps. 72:25—26).
26. Kaids vyspōri ir piļneibas ceļš?
Piļneibas ceļš ir sekōšona Kristum. „Jo tu gribi byut piļneigs ... nōc, sekōj Maņ“ (Mt. 19:21).
27. Kaidus seviškus leidzekļus piļneibas sasnēgšonai ir īteicis Kristus?
Golvonūkōrt tūs, kurus sauc par evangeliskim padūmim.
28. Kaidi ir evangeliskī padūmi?
Tī ir: 1. breivprōteiga nabadzeiba, 2. myuža ceisteiba un 3. piļneiga paklauseiba goreigai prīkšnīceibai.
29. Kas ir breivprōteigō nabadzeiba?
Tei ir breivprōteiga atsasaceišona nu vysom laiceigom lītōm, lai mozōk byutu traucāti ceņtīņūs pēc dabasu monta.
„Jo tu gribi byut piļneigs, ej, pōrdūd, kas tev ir, un atdūd nabogim, un tev byus monts dabasūs, un nōc sekōj Maņ“ (Mt. 19:21).
30. Kas ir myuža ceisteiba?
Tei ir breivprōteiga un namiteiga atsasaceišona na tikai nu nateirom un naatļautom baudom, bet ari nu precēšonās, lai nadaleiti varātu nūsadūt kolpōšonai Dīvam.
Verīs: Mt. 19:10—12. „Atteiceibā uz jaunaveibu, Kunga pavēles maņ nav, bet es dūdu padūmu ... “ (1. kor. 7:25., 38).
31. Kas ir piļneigō paklauseiba?
Tei ir atsasaceišona nu sovas grybas, lai drūšōk piļdeitu Dīva grybu atkareibā nu prīkšnīkim, kuri pōrstōv Dīvu (Mt. 16:24).
32. Kōpēc Evangeliski padūmi ir izcyli piļneibas sasnēgšonas leidzekli?
1. Tōpēc, ka ar tim teik nūvārsti golvonī kristeigōs piļneibas šķēršļi, prūti: laiceigūs lobumu kōre, jyutekleigōs baudas un naatkareibas lepneiba,
2. tōpēc, ka caur evangeliskim padūmim cylvāks uzuperej Dīvam vysu, kas jam ir, un kas jys pats ir: sovus ōrejūs lobumus ar nabadzeibas sūlejumu, mīseigās baudas — ar ceisteibas sūlejumu un sovu grybu — caur paklauseibas sūlejumu.
Par šim evangeliskim padūmim dīviškais Pesteitōjs ir runōjis, saceldams: „Vysi nasaprūt šūs vōrdus, bet tī, kam tys dūts“ (Mt. 19:11).
33. Kam ir pīnōkums īvārot (piļdeit) evangeliskūs padūmus?
Vysim religiozim (mukim) un tim, kas ir sevi saistejuši ar sūlejumu tūs piļdeit.
Ari pasauleigī goreidznīki, kas ir sajāmuši augstōkōs svēteibas, ir sevi saistejuši ar myuža ceisteibas īvārōšonu, lai byutu spējeigi piļneigi un nadaleitu sirdi kolpōt Dīvam un sovim tyvōkim. „Kam nav sīvas, tys ryupejōs par tū, kas ir Kunga, kai patikt Dīvam. Bet pracātais ryupejōs par pasauļa lītom, kai patikt sīvai, un jys ir daleits“ (1. kor. 7:32—33).
34. Voi ticeigī pasaulī ari var dzeivōt piļneigu dzeivi?
Jā, jo tikai jī nadzeivōj saskaņā ar pasauļa goru, bet gon saskaņā ar Kristus goru.
„Jo kaids mīļōj pasauli, tod jymā nav Tāva mīlesteibas. Jo vyss, kas pasaulī, ir mīsas kōreiba un ocu kōreiba un dzeives lepneiba“ (1. Jņ. 2:15—16). „Kas grybātu byut šō pasauļa draugs, tys palīk Dīvam īnaidnīks“ (Jk. 4:4). „Jo kam Kristus gora nav, tys nav nu Jō“ (Rom. 8:19).
35. Voi tod pasauļa gors ir pretrunō ar Kristus goru?
Nūteikti ir pretrunō, kai tū skaidri redzim nu tim teikumim, kurus sauc par ostoņom svēteibom.
36. Kaidas ir ostoņas svēteibas?
1. Svēteigi ir gorā nabadzeigī, jo jūs ir dabasu vaļsteiba.
2. Svēteigi ir lānprōteigī (lēneigī), jo jī īmontōs zemi.
3. Svēteigi ir tī, kas raud, jo jī tiks īprīcynōti.
4. Sveteigi ir tī, kam olkst un slōpst taisneibas, jo jī tiks pīpiļdeiti.
5. Svēteigi ir žālsirdeigī, jo jī tiks apžālōti.
6. Svēteigi ir teiras sirds, jo jī redzēs Dīvu.
7. Svēteigi ir mīrmīleigī, jo jī sauksīs Dīva bārni.
8. Svēteigi ir tī, kas cīš vojōšonas taisneibas dēļ, jo jūs ir dabasu vaļsteiba (Mt. 5:3—10).
37. Kai mes zynom nu ostoņom svēteibom, ka pasauļa gors ir pretrunō ar Kristus goru?
Mes tū zynom nu tō, ka pasauļs uzskota par nūžālōjamom un muļkeigom tōs personas, kuras Kungs Jezus Kristus sauc par svēteigom.
Pasauļs par laimes olūtu mādz slavēt bogōteibu, reputāciju (slavi), gūdu, jyutekleigōs baudas; Jezus Kristus turpretim ostoņōs svēteibos mōca myus meklēt sovu laimi Dīvā un Jam kolpōšonā, un tōpēc labprōt un prīceigi pacīst nabadzeibu, vojōšonas un vysaida veida gryuteibas, kaidas mums noktūs pīredzēt.
38. Kaidus leidzekļus pilneibas sasnēgšonai kristīšam jōpīlītōj, naatkareigi nu tō, kaidūs apstōkļūs jys dzeivōtu?
1. Jam jōmīļoj lyugšona, ryupeigi jōsaklausa Dīva vōrds un bīži jōpījam svātī sakramenti,
2. vīnmār jōsaceņš apkarōt egoismu (patmīleibu) un nakōrteigōs tīksmes un
3. sovus ikdīnas dorbus jōveic žēlesteibas stōvūklī un Dīvam pateikamā veidā.
„Jī (pyrmī kristīsi) pastōvēja apostolu mōceibā, maizes lauzšonas sadraudzeibā un lyugšonā“ (Ap d. 2:42). „Jo kaids grib Maņ sekot, lai aizalīdz pats sevi, uzajam sovu krystu un sekoj Maņ“ (Mt. 16:24). „Voi jyus ēdit, voi dzerit, voi cytu kū dorot, vysu dorot Dīva gūdam“ (1. kor. 10:31).
39. Kai mums ir jōaizalīdz pošim sevi?
Ir jōatsoka sev daudzas lītas, kas mums ir mīlas un pateikamas, kuras lykumeigi varātu lītōt. Atsasaceišona nu tom paleidz vīgļōk atsaturēt nu naatļautom un grēceigom lītōm.
40. Kai mes varim vyslobōk veikt sovus ikdīnas dorbus Dīvam pateikamā veidā?
Tū vyslobōk varim veikt īdūmōjūt, kai Jezus Kristus tūs veiktu un ceņšūtīs Jū atdarynōt nu mīlesteibas uz Jū.
41. Kai mums ir jōdora ikdīnas dorbi pēc Kristus parauga?
Tī mums ir jōdora ryupeigi un pacīteigi ar nūdūmu patikt Dīvam. Tōpēc dorba sōkumā mums ir jōpōrsajam ar lobu nūdūmu, un dorba ilgōkā gaitā nūdūms ir jōatjaunoj.
42. Kas mums ir jōdora, kod mes īturim sovu maļteiti?
Pyrms un pēc maļteites mums dīvbejeigi un ar cīnu ir jōpasateic Dīvam, attureigi un pīticeigi jōizatur pi golda.
43. Voi dreikstim sev atļaut ari izklaideibu?
Jā, tōpēc ka nikas mums nalīdz baudeit izklaideibu (atpyutu) pīnōceigā laikā. Tūmār tei mums ir jōsvētej ar lobu nūdūmu un joītur tei kautreibas rūbežūs.
44. Kaidim jōbyun myusu sakarim ar tyvōkū?
Tim jōbyun laipnim, lai mes nivīnu naapvaiņotu un jōbyun saprateigim, lai mes nikaidā ziņā naļautu sevi pavest uz ļaunu.
45. Kai mums ir jōizatur bādōs?
Mums ir jōpīmiņ un jōbyun pōrlīcynōtim, ka tōs nōk nu Dīva, un mums ir jōuperej tōs Dīvam un jōlyudz nu Jō žēlesteibu labi tōs izlītōt.
Praktisks padūms: īdūmōj, ka tī vōrdi, kurus Dīvs ir pasacejis Abrahamam, atsateic ari uz tevi: „Staigoj munā prīškā, un esi piļneigs“ (Ge. 17:1). Ceņtīs nūpītni kļyut arvīn vairōk dīvbejeigs un tykumeigs. Lai ik kotru reitu tei ir tova apsajimšona un vokorūs sevis pōrbaudeišona tymā. „Muns dāls, kolpōj Dīvam ar piļneigu sirdi un labprōteigu nūlyuku. Jo tu meklēsi Jū, tu Jū atrassi, bet jo tū Jū pamessi, Jys pamess tevi uz myužim“ (1. Paral. 28:9).

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Raidejumā “Kolnasāta” gastej Ilmārs Mežs, kurs vairuoku godu garumā arhiva materialūs pietejs latgalīšu uzvuordus. Kūpā ar cytim pietnīkim jis sarakstejs gruomotu “Latviešu uzvārdi arhīvu materiālos. 1. sējums. Latgale”, tuos pamatā 1935. goda tautys skaiteišonys dati. Gruomotā varēs atrast ap 4000 uzvuordu, tū izplateibu, daļai uzvuordu byus ari skaidruojums par vuorda izcelsmi. Interesants ir fakts, ka Latgolys latvīšim pyrmajim suoce dūt uzvuordus, tys beja jau 17. godu symtā, puorejā Latvejis teritorejā latvīši pi uzvuordu tyka dažus godu symtus vāluok.
“Kolnasātā” Ilmārs Mežs stuosta par latgalīšu uzvuordim9. Oktobris, 2017. gods Comments Off on “Kolnasātā” Ilmārs Mežs stuosta par latgalīšu uzvuordim
Leidzeigi roksti »
Komentari slāgti.


text:
“Piparmētra” »
Muzykys i muokslys festivalā “Bildes” pīsadaleis ari Latgolys muziki
“BILDES” ir kasgadejs Latvejis muzykys i muokslys festivals, kurs parosti nūteik rudinī. Festivala apmaklātuojim teik pīduovuoti dažaida veida koncerti i muokslys izstuodis, kurūs ari itūrudiņ pīsadaleis muziki i muokslinīki nu Latgolys, viestej Latgolys planavuošonysSkaiteit vaira »
Grupa “Piparmētra” pīduovoj jaunu dzīsmi “Spējāk”
Mārgu grupa “Piparmētra” pīduovoj klauseituojim sovu jaunuokū dzīsmi “Spējāk”. Dzīsmis muzykys autoris ir vysys sešys grupys dalineicys, nu teksta autors – Fjodors Tjučevs (atdzejuojs Andris Vējāns). Grupā “Piparmētra” apsavīnuojušys 6 školysbīdrinis, kas sasatyka ĪlyukstisSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” gastej grupa “Piparmētra”
Mārgu grupa “Piparmētra” ir nomināta Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks” treis kategorejuos. Vīna nu tūs ari par goda debeju muzykā. “Kolnasātā” grupa gastej akustiskā sastuovā: Amanda Lapa (bolss, gitara), Jana Dudare (bolss) i LonijaSkaiteit vaira »
Preiļūs pīktdiņ muzicēs grupa “Piparmētra”
14. oktobrī iz PAKAC skotuvis (Kuorsovys īlā 4, Preiļūs) kuops mārgu grupa “Piparmētra”, kas pīduovuos dzeivuos muzykys koncertu, viestej Preiļu nūvoda sātyslopa. Grupa “Piparmētra” dybynuota pyrma goda Īlyukstē. Grupā ir 6 školysbīdrinis, kas sasatyka ĪlyukstisSkaiteit vaira »
Grupa “Piparmētra” pīduovoj dzīsmi “Elpoj”
Mārgu grupa “Piparmētra” pīduovoj nūsaklauseit dzīsmi “Elpoj”. “Pasauli var redzēt vysaiž. Attīksme pret lītom i nūtikšonom var byut vysaida. Golvonais – naīspryngt i breinuotīs!” tai par jaunuos dzīsmis viestejumu soka grupys “Piparmētra” dalineicys: JanaSkaiteit vaira »
Mārgu grupa “Piparmētra” pīduovoj video dzīsmei “Krēslas bērni”
Mārgu grupa “Piparmētra” pīduovoj nūsavērt video dzīsmei “Krēslas bērni”. Dzīsmis muzykys autoris ir Lonija Kakeševa i Jana Dudare. Dzīsmis tekstam tyka izvālāts Raiņa dzejūļs. Īroksts radeits “Custom Rd” studejā Daugovpilī. Miksēja Ugis Vilcāns. VideoSkaiteit vaira »
Mārgu grupa “Piparmētra” izdūd debeja minialbumu “Slāpes”
Mārgu grupa “Piparmētra” nu Īlyukstis izdūd debeja minialbumu “Slāpes”. Grupa “Piparmētra” dybynuota pyrma napylna goda, sasateikūt sešom pamatškoļneicom. Suokumā grupa spēlēja vysaidu Latvejis i pasauļa izpiļdeituoju kaverversejis, nu, kod atsakluoja, ka gondreiž vysom grupysSkaiteit vaira »
Grupa “Piparmētra” pīduovoj pyrmuos dzīsmis video
Mārgu grupa “Piparmētra” nu Īlyukstis pīduovoj nūsaklauseit sovu pyrmū īrokstu i nūsavērt video “Priecāties par mazām lietām”. Grupa “Piparmētra” dybynuota pyrma pusgoda, sasateikūt sešom mārgom nu piļsātys školys. Oktobrī grupa pīsadaleja konkursā “Gaisa Trīce”Skaiteit vaira »


text:
Fenikss »
Hārdroka grupa “Fenikss” nu Ludzys pīduovoj nūsaklauseit dzīsmi “Sīva un Roks”
Ostoņdasmytūs godu beiguos dybynuotuo grupa “Fenikss”, kas aktivu darbeibu atsuoce ituo gods pavasarī, pīsadolūt Latgolys Kongresam veļteitajā Latgalīšu volūdys naktī i festivalā “Upītes Uobeļduorzs”, klauseituoju viertiejumam nūdūd dzīsmi “Sīva un Roks”. Īrokstā pīsadaleja: Aleksandrs CunskisSkaiteit vaira »
Grupa “Fenikss” apsavīnoj i īroksta dzīsmi “Latgolai“
Hardroka grupa nu Ludzys “Fenikss” otkon apsavīnuojuse i īrakstejuse deveņdasmytajūs godūs radeitu dzīsmi “Latgolai”. “Dzīsme, kuruos teksts nese Latvejis atmūdys ideju deveņdasmytūs godu suokuos, sovu aktualitati nav pagaisynuojuse ari myusu dīnuos. Pyrmsvieliešonu laikā daudzimSkaiteit vaira »
Hārdroka grupa “Fenikss” nu Ludzys
Autors: Arņs Slobožanins Vairumam Latgolys muzykys klauseituoju nav zynoms, ka vēļ pyrms “Borowys MC” i “Bez PVN” darbeibys suokuma beja muziki, kas latgaliski izpiļdeja na tikai tautysdzīsmys i šlageri, bet ari tymā laikā aktualūSkaiteit vaira »


text:
Vasali!
Sveicīni Adventa laikā!
Nuokušajā ūtartdīnē, 15. decembrī, 18.00 stuņdēs Adventa laika nūskaņu vokors Reigys Goreigajā seminarā (Katuoļu īlā 16, Reigā).
Seminaristi pastuosteis par Adventa laika nūzeimi, izvoduos nelelā ekskursejā par seminara telpom. Varēsim pīsavīnuot Adventa nešporam (vokora lyugšonai).
Lyudzu, padūd zini leidz ūtartdīnei, voi byusi! (RGS grib zynuot ar cik lelu ļaužu pulku jim juosariekinoj:) )
Lai svieteigs i mīreigs Zīmyssvātku gaideišonys laiks!
Vita
(sazvonoma 26118413)


text:
Seņuok tymsūs zīmys vokorūs meitys puļcejuos iz vakariešonom – sadzīduot i pastruoduot rūkdorbus. Runojūt par tū ūtrū – rūkdorbu dali, 14. decembrī Reigā Tonis birojā 18 stuņdēs vokorā ari Tu vari atīt i īsavuiceit kaidu jaunu omotu! Itymā reizē aukleņu, rūkassprādžu ci kaidu cytu lenteišu peišonu nu dzejs vairuokuos tehnikuos. Varbyut pi reizis vari sataiseit kaidu duovonu sev ci draugim tyvajūs svātkūs!
Dzejs ir iz vītys, bet, ka gribi kaidys eipašys kruosys, tod gon juojam leidza pošam!
Piec tom esi aicynuots palikt i paleidzēt pi LgSC Zīmyssvātku apsveikumu taiseišonys! Kūpā dorbs īs uotruok i ļusteiguok!


text:
latgalīšu volūda »
“Pi myusim Latgolā” – par latgalīšu volūdys tīseibom i statusu
Pādejā laikā izskanējuse informaceja, ka Vaļsts volūdys centrys naatbolsta, ka iz tūpūšuo Latgolys kongresa symtgadei veļteituo pīminekļa planavuotī uzroksti byus tik latgalīšu rokstu volūdā. Paraleli tim teik pīpraseits izvītuot uzrokstus ari latvīšu literarajā volūdā.Skaiteit vaira »
Roksti latgaliski. 7. nūdarbeiba
Turpynojam pīduovuot materialu latgalīšu rokstu volūdys apgiušonai. Pamats aizdavumim jimts nu 2007. godā LR Tīslītu ministrejis Vaļsts volūdys centra izdūtajim Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim. 7. NŪDARBEIBA Eipašeibys vuordu, kuortys skaitļa vuordu, vītnīkvuordu i divdabu veirīšuSkaiteit vaira »
Roksti latgaliski. 6. nūdarbeiba
Pīduovojam vīnkuoršā tekstā raksteitus svareiguokūs latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumus i iz tim baļsteitus aizdavumus, kab pasatrenēt raksteit latgaliski. Pamats aizdavumim jimts nu 2007. godā LR Tīslītu ministrejis Vaļsts volūdys centra izdūtajim Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim.Skaiteit vaira »
Roksti latgaliski. 5. nūdarbeiba
Pīduovojam vīnkuoršā tekstā raksteitus svareiguokūs latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumus i iz tim baļsteitus aizdavumus, kab pasatrenēt raksteit latgaliski. Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys atrūnamys ari bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” sagataveitajā pošvuiceibys materialā “Vuicīs raksteit latgaliski!”.Skaiteit vaira »
Roksti latgaliski. 4. nūdarbeiba
Itamā nūdarbeibā runuosim par lītvuordim. Kab byutu vīgļuok saprast, juorauga atguoduot latvīšu volūdys stuņdis i lītvuordu deklinacejis – tys var byut svareigai, kod ir šaubys, kaidu burtu raksteit kaidā konkretā gadīnī. Tuoļuok apraksteitys lītvuordu deklinacejisSkaiteit vaira »
Roksti latgaliski. 3. nūdarbeiba
Pīduovojam vīnkuoršā tekstā raksteitus svareiguokūs latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumus i iz tim baļsteitus aizdavumus, kab pasatrenēt raksteit latgaliski. Pamats aizdavumim jimts nu 2007. godā LR Tīslītu ministrejis Vaļsts volūdys centra izdūtajim Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim.Skaiteit vaira »
Pyrmuo Latgolys kongresa gūdam: pa materialu pādim
Autore: Lideja Leikuma, Latvejis Universitatis profesore, Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejis lūcekle Dreiži Latgolys Studentu centrs sajims ar 13. februari datātu Latvīšu volūdys ekspertu komisejis Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejis atsasaukšonuSkaiteit vaira »
Preiļūs nūtiks latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys
Jaunīšu bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynoj iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibom Preiļūs 25. februarī i 1.aprelī. Nūdarbeibuos varēs uzzynuot latgalīšu rokstu volūdys pamatlykumus i uzlobuot raksteitprasmi kasdīnys saziņā. Vālams apmeklēt obys nūdarbeibys, jo 1.Skaiteit vaira »
Roksti latgaliski. 2. nūdarbeiba
Pīduovojam vīnkuoršā tekstā raksteitus svareiguokūs latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumus i iz tim baļsteitus aizdavumus, kab pasatrenēt raksteit latgaliski. Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys atrūnamys ari bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” sagataveitajā pošvuiceibys materialā “Vuicīs raksteit latgaliski!”.Skaiteit vaira »
Roksti latgaliski. 1. nūdarbeiba
Pīduovojam vīnkuoršā tekstā raksteitus svareiguokūs latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumus i iz tim baļsteitus aizdavumus, kab pasatrenēt raksteit latgaliski. Latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys atrūnamys ari bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” sagataveitajā pošvuiceibys materialā “Vuicīs raksteit latgaliski!”.Skaiteit vaira »
Divdasmytais latgalīšu volūdys apvuiceibu video
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” pīduovoj divdasmytū latgalīšu volūdys apvuiceibu video serejis “Runuosim latgaliski” klipu, kurā golvonī varūni taisuos braukt ceļuojumā. Kai viestej idejis autori i realizātuoji, kulturys montuojums ir nūzeimeigs resurss socialai i etniskaiSkaiteit vaira »
Ostoņpadsmytais i deveņpadsmytais latgalīšu volūdys apvuiceibu video
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” pīduovoj jau ostoņpadsmytū i deveņpadsmytū latgalīšu volūdys apvuiceibu video serejis “Runuosim latgaliski” klipu, kurā teik īsapazeits ar socialajim teiklim i salykta bārna školys sumka. Kai viestej idejis autori i realizātuoji,Skaiteit vaira »
Sešpadsmytais i septeņpadsmytais latgalīšu volūdys apvuiceibu video
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” pīduovoj jau sešpadsmytū i septeņpadsmytū latgalīšu volūdys apvuiceibu video serejis “Runuosim latgaliski” klipu, kurymūs teik turpynuots īsapazeit ar zooduorza zvārim, kai ari īsavārts sīvītis rūkys sumceņā. Kai viestej idejis autoriSkaiteit vaira »
Pīcpadsmytais latgalīšu volūdys apvuiceibu video
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” pīduovoj jau pīcpadsmytū latgalīšu volūdys apvuiceibu video serejis “Runuosim latgaliski” klipu, kurā teik turpynuots īsapazeit ar zooduorza zvārim. Kai viestej idejis autori i realizātuoji, kulturys montuojums ir nūzeimeigs resurss socialaiSkaiteit vaira »


text:
Ar mierki atkluot Eiropys vierteibys Latgolā ir izsludynuots fotokonkurss „Eiropa Latgalē: lobs loba namaitoj”, kur aicynuoti pīsadaleit fotografi amatīri bez vacuma rūbežu.
Fotokonkursa reikuotuoji aicynoj īsavērt Latgolā, Latgolys cylvāku dzeivē, volūdā, tradicejuos, sātā i saimē, ticeibā, dorbūs, svātkūs i nūtykumūs taidys Eiropys vierteibys kai, pīmāram, demokrateja, cylvāktīseibys, religeja i apzinis breiveiba, kulturu īcīteiba, breivais tiergs, solidaritate, lobkluojeiba i socialuo aizsardzeiba.
Vīna nu fotokonkursa idejis autorem, „Latgolys Studentu centra” vaļdis lūcekle Anna Briška soka, ka caur fotografeju ir īspiejams atkluot tuos pat eipašuos lītys i paruodeibys, ar kurom Latgola ir unikala Eiropā, kas pīsaista vītejūs dzeivuotuojus i davalk gostus – cytu Latvejis nūvodu cylvākus, dažaidu valstu breivpruoteigūs jaunīšus, studentu apmainis dalinīkus, uzjiemiejus i c. Varbyut Latgolā ir atrūnamys taidys vierteibys, kas cytvīt Eiropā jau pazudušys?
Lai pīsadaleitu fotokonkursā, leidz 2010. goda 10. septembram fotografejis juosyuta fotokonkursa reikuotuojim digitālā veidā, eisuokuo mola vismoz 1200 pikseli) kluot dalīkūt aprokstu (kod i kur fotografeja uzjimta, kai tovupruot jei atkluoj konkursa temu „Eiropa Latgalē: lobs loba namaitoj”), kai ari zinis par autoru (vacums, dzeivis vīta i telepons). Vins autors konkursam var īsnīgt 1-3 dorbus. E-posta adress dorbu īsyuteišonai: lgsc-rezekne@inbox.lv.
Nu vysim īsyuteitajim dorbim, tiks izvirzeiti dorbi, kuri tiks īlykti bukletā i īkļauti ceļojūšajā fotoizstuodē. Konkursa dalinīku apbolvuošonys pasuokums i fotografeju izstuodis atkluošona nūtiks septembra nūgalē Rēzeknē.
Fotokonkursu reikoj EK „Europe Direct” informacejis centrs Rēzeknē sadarbeibā ar Latvejis Tierdznīceibys i ryupnīceibys kameru i bīdreibu „Latgolys Studentu centrs”.
Vairuok informacejis:
Dagneja Bramane, mob. +371 28362243, e-posts: lgsc-rezekne@inbox.lv,
Juoņs Sutins, EK „Europe Direct” informacejis centra Rēzeknē koordinators, tel. + 371 64622695.


text:
Par myus
Kēdaiņu Regionalais muzejs, kurs ir vīns nu vacuokūs muzeju Lītuvā, tyka izveiduots 1922. g. Muzeja i juo filiaļu ekspozicejis stuosta par Kēdaiņu piļsātys dzeivi nu 15. da 19. g. s, par piļsātā dzeivojūšom lītavnīku, pūļu, skotu, vuocīšu, žydu i krīvu kūpīnom, kai ari par reformatu, ļutaru, katuoļu, ariaņu, pareizticeigūs i žydu konfeseju kūpīnom.Turpynuot skaiteit...
Kolekcejis
Muzeja kolekcejā ir ~ 50 000 eksponatu, kas klasificāti viesturis, etnografejis, rokstu, fotografeju, muokslys, numismatikys i c. kategorejuos.Turpynuot skaiteit...
Ekspozicejis
Kēdaiņu Regionaluo muzeja ekspozicejā ir 17 dalis, kas apjam Kēdaiņu piļsātys i regiona viesturi nu pyrmsviesturis laiku da 1991. g. Zeimeiguokuos i pīviļceiguokuos ekspozicejis ir: „Kēdaini 16.–18. godu symtā”, „Nu rugu taiseits Apītalauķa muižys mebeļu komplekts”, „Vincys Svirska krysti”, „Aloiza Stasuleviča gleznys” i „Kēdaiņu regions svastikys i sorkonuos zvaigznis ānā nu 1940. da 1953. g.”Turpynuot skaiteit...
Muzejpedagogiskuos programys
Muzeja izgleitojūšajā programā ir vaira kai 30 temys, tymā skaitā viesturis, etnokulturys i muokslys temys, kas ir paradzātys pyrmsškolys i školys vacuma bārnim.Turpynuot skaiteit...
Pasuokumi
Sevkuru nedeļu Kēdaiņu Regionalais muzejs i juo filialis organizej koncertus, izstuožu atkluošonys, viesturyskūs nūtykumu atceris dīnys, tikšonuos ar muokslinīkim, autorim, kai ari izgleitojūšus pasuokumus. Gandreiž vysys izstuodis, koncerti i cyti kulturys pasuokumi nūteik Multikulturalajā centrā, kurā ir cīš loba akustika. Itū koncertzalu ir pozitivi nūviertejuši i bīži izmontoj senejuos, klasiskuos i džeza muzykys Lītuvys i uorzemu izpiļdeituoji. Kotru godu muzejs organizej publiskus pasuokumus mīškuonim i gostim, pīvadumam, „Eiropys muzeju nakts” vysaiduos Kēdaiņu piļsātys sabīdryskajuos vītuos, kai ari pīsadola vysuos Kēdaiņu svātku svineibuos i nūzeimeigu viesturyskūs nūtykumu atceris pasuokumūs. Sevkuru godu filialēs i sabīdryskajuos vītuos muzejs organizej vaira kai 100 pasuokumu, kurus apmeklej vaira kai 10 000 apmaklātuoju.Turpynuot skaiteit...
Kontakti
Didžioji g. 19,
Kēdaini, Lītuva
telefons: +370 347 51330,
e-posts: kedainiumuziejus@gmail.com,
Dorba laiks: ūtardiņ–sastdiņ 10.00–17.00Turpynuot skaiteit...


text:
Dzeļžabetons
Dzeļžabetons — betons, styprynuots ar tāryuda armaturu. Betons i tāryuds nu temperaturys kūna vīnaiži paplatynoj i aizstīpj, gona labai sagiun, dieļ tuo kūna vīnaiži deformejas. Betons i armatura irā izškireigu mehanisku soveibu — betona styprums spīdīnī irā 10-20 reižu leluoks kai stīpšonuos iztvereiba, dieļ tuo styprynuojums irā eipaši styprys kūpā.
Dzeļžabetonu lītoj kuormu i cytu statīņu stateibā, eipaši tyltu. Sovetu laikā Latgolā, Krystapilī dareja Dzeļžabetona konstrukceju dareitova.


text:
24. februarī Rēzeknis Tehnologeju akademejis (RTA) Muokslys terasē nūtyka latgalīšu rakstnīka Raibuo ūtruos stuostu gruomotys “Zalta tesmini” prezentaceja. Tei īsasuoce ar Raibuo vuordim: “Dori, kū dareidams, beiguos padori pats, partū pasuokumu vadeišu es.”
Kluotynasušī tyka sapazeistynuoti ar gruomotu – tamā pavysam ir pīci stuosti ar vysai sovpateigim nūsaukumim, par pīmāru, “Slapkaveiba Aglyunā”, “Demo” i cyti. Gruomotys beiguos ir izveiduota vuordineiceņa, kurymā ir paskaidruoti naskaidrī vuordi, frazeologismi. “Zalta tesmiņu” radeišonā Raibajam beja izaveiduojuse sadarbeiba ar underground muokslinīku Guntix, kurs sapazeistynuoja pasuokuma apmaklātuojus ar stuostu fragmentim. Nūtyka ari nalels konkurseņš, kurymā, aizdūdūt gruomotys autoram sev interesejūšus vaicuojumus, interesantuokuo autors varēja bolvā sajimt gruomotu.
Pasuokuma ūtrajā daļā nūtyka diskuseja par myusdīnu latgalīšu literaturys augšom i lejom. Tamā RTA docātuoja Ilga Šuplinska aicynuoja nūsaukt zynomuokūs latgalīšu autorus, kai ari aizdeve aktualu vaicuojumu – voi vyspuor ir vajadzeigs raksteit latgaliski?
Gruomotys prezentaceja nūtyka pozitivi humoristiskā jutūnē. Nūslāgumā sevkuram interesentam beja vareiba īsaguoduot sovā eipašumā stuostu gruomotu “Zalta tesmini”, kai ari nūsafotografēt ar tuos autoru.
Puordūmuos par radzātū dalejuos prezentacejis apmaklātuoja i RTA absolvente Gita Nagle: “Atīt iz gruomotys prezentaceju mani pamudrynuoja diveji faktori. Pyrmkuort, tys, ka personeigi zynu autoru, i ūtrais, ka gribieju drupeit vaira izzynuot par gruomotu. Raibuo rodūšū daiļradi vierteju pozitivi, partū ka jis nasabeist izsaceit sovu redzīni i dūmys par tū, kas nūteik pasaulī, i par sev tyvom temom ar veseleiga humora davu. Pyrmī īspaidi – nūteikti grybu puorskaiteit itū gruomotu! Parosti naraugu izsaceit redzīni par lītom, kū nazynu, tok prezentaceja mani īinteresēja, partū juosuoc tik skaiteit.”
Informaceju sagataveja: RTA Sabīdryskūs attīceibu nūdaļa
Kartenis: Māris Justs


text:
LR Latgolys studeja »
Latvejis Radejā suoc skanēt raidejums jaunīšim latgaliski
Nu 3. februara sastdīnēs 16:00 stuņdēs Latvejis Radejis 5. programā aba pieci.lv latgalīšu volūdā suocs skanēt jaunīšim dūmuots raidejums latgaliski. Raidejumu “Pīci breinumi” veidoj Latvejis Radejis Latgolys studeja i tū voda Rēzeknis jaunīši SintijaSkaiteit vaira »
Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studeju vadeis Renāte Lazdiņa
Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studeju Rēzeknē vadeis Renāte Lazdiņa, nu par korespondenti struoduos Lāsma Zute, informej Latvejis Radeja. Konkursā iz Latgolys multimedeju studejis darbinīku omotim tyka sajimti seši dasacejumi studejis vadeituoja vītai, kai ariSkaiteit vaira »


text:
Biblioteku nedeļā Rēzeknis Centraluo biblioteka izsludynoj konkursu “Alisis konspekts” (konkurss ilgs da 14. oktobra), aicynojūt aktivi īsasaisteit latgaliski tulkuotuos Luisa Kerola gruomotys “Alise Breinumu zemē” kūpeigā (puor)skaiteišonā.
Konkursā aicynuoti pīsadaleit sevkura vacuma školāni, kurim ir gribiešona (puor)skaiteit pīmynātū gruomotu. Var pīsadaleit individuali voi komandā.
Mierkis: veicynuot skaiteitprasmi i iņteresi par gruomotom, popularizēt latgalīšu volūdu kai unikalu Latgolys ideņtitatis atspulgu Latvejis kulturys i volūdys kontekstā.
Aizdavums: skaiti gruomotu, piec kotrys puorskaiteituos nūdalis izpyldi nūsacejumus spēlei “Konspekts”” (verīs 19. puslopā). “Konspektu” vālams izpiļdeit par kotru puorskaiteitū nūdaļu (taidys ir 12).
Dori tai: izpyldi spēlis nūsacejumus, nūruodi vuordu, pavuordi voi komandys nūsaukumu, školu i klasi voi ari iņterešu izgleiteibys īstuodi, atsyuti konspektu bibliotekai iz e-posta adresi rezcb@rezeknesbiblioteka.lv ar nūruodi “Alisis konspekts” voi īnes bibliotekā (Atbreivuošonys alejā 81, 3. stuovā). Vaicuojumu gadīnī zvaneit 64622061.
Nūslāgumā aktivuokī konspektu autori sajims pīminis bolvys.
Bibliotekā kūpeigi skaitejumi nūtiks:
21. aprelī 16.00 (Biblioteku nedeļa),
9. majā 16.00 (Eiropys dīna),
8. septembrī 16.00 (Storptautyskuo skaiteit i raksteitprasmis dīna),
21. septembrī 16.00 (Pasauļa mīra dīna),
14. oktobrī 16.00 (Latvejis dasavīnuošonys dīna UNESCO (1991)).


text:
Intervejis autore: Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv
Daudzi ar napacīteibu gaida pyrmūdīnis, kod internetā varēs nūsavērt kuortejū komiķa Juoņa Skuteļa vadeituo “Pusnakts šova” epizodi. Pādejā laikā tī ari pasaruoda pa kaidam jūkam latgaliski, par Latgolu i latgalīšim.
Juoņa dzymtuo vīta ir Dekšuoris, cīmats, kuru jis pamete pyrma 20 godu, i nūbrauce iz Reigu, sovā atmiņā itū vītu i Latgolu saglobojūt taidu, kaida jei beja juo bierneibā. Juoņs atzeist, ka niu asūt sasnīdzs vacumu, kod jam ir svareigi apsazynuot sovys saknis. Sarunā ar stand up komiki Juoni Skuteli par juo atsagrīzšonu Latgolā, jūkuošonu latgaliski i tū, kas pošam līk smītīs.
Pādejā laikā tev ir bīži saguojs pabyut Latgolā, pīmāram, vadeji GORĀ apbolvuojumu “Laiks Ziedonim”, uzastuoji “Latgalīšu volūdys naktī”. Kas tevi vysvaira prīcej, atbraucūt iz Latgolu?
Navarātu saceit, ka bīži braucu, dīzgon reši, puors reižu godā. Mani prīcej tys, ka es radzu – Latgola mainās i mainās iz lobū pusi, napalīk iz vītys. Tei ir loba sajiuta. Piļsātys lānom sasakuortoj, cylvāku iz īlom palīk vaira. Atcerūs deviņdasmytū godu vydu i beigys, kod ite beja cīši moz cylvāku iz īlom. Ir dzeiveiba, i tys ir forši.
Kaidys tev šudiņ ruodīs Dekšuoris, tova dzymtuo vīta, saleidzynojūt ar laiku, kod nu jom aizbrauci?
Kod es dzeivuoju Dekšuorēs, maņ ruodejuos, ka tei vīta ir cīši lela, lels cīmats. Es dūmuoju, ka piļsāta, vyss pasauļs. Kod es dzeivuoju Dekšuorēs, es vysu i vysus tī zynuoju. Niu es zynu tū vītu kai vītu, bez cylvāku, es nazynu, kas tī nūteik, kū jī tī dora. Niu tei ir moza vīta. Atmiņu saleņa.
Kod Zīdūņa bolvai braukuojom apleik i filmiejom video, skanis, es pīkieru sevi pi sajiutys, ka es Latgolys regionu beju saglobuojs sovā atmiņā taidu, kaids maņ jis beja bierneibā, kod es vēļ tī dzeivuoju leidz 15 godu vacumam. Braukuojom pa zemnīku saimnīceibom, bejom “Preiļu sīrā”, “Ūgā” i vēļ cytur, es saprotu, ka vyss ir cīši mainejīs, nikas nav vaira tai, kai es sovā atmiņā tū asu nūglobuojs, vyss īt iz prīšku i atsateistej. Par tū ir lela prīca. Tys pats stuosts ir par Dekšuorem, kod es aizveru acs, maņ juos ir tīši taidys pošys kai beja – tei poša vosora, zīma, tī poši cylvāki staigoj i dora tuos pošys lītys, bet nav jau tai.
Voi latgalīšim humora izjiuta koč kai atsaškir nu puorejūs latvīšu humora izjiutys?
Es dūmoju, ka humora izjiuta cylvākim atšaskir pa regionim, pa piļsātom. Asu uzastuojs dažaiduos vītuos, i jiutu, ka ir koč kaidys lītys, kas, pīmāram, īt lobuok Valmīrā, bet kas naīt tik labi Ventspilī voi Līpuojā.
Par latgalīšim bīži soka, ka jī ir vīsmīleigi laipni i vēļ kaidi, tys nav cīši svareigs humora pasaulī. Tys nikū nanūzeimoj, ka esi laipns voi vīsmīleigs, tam nav nikaida sakara ar humoru. Latgalīši ir dīzgon atkluoti sovstarpejuos sarunuos, ka koč kas napateik, tod ari soka, ka napateik. Tys maņ humora pasaulī ir daudz paleidziejs.
Tikkū saceji, ka dažaiduos Latvejis vītuos dažaidi jūki īt cauri. Kas cylvākim Latgolā pateik?
Nu īprīkšejuos pīredzis varu sprīst, ka pi sirds ir jūki par pošim latgalīšim, vītejim nūtykumim. Saleidzynūši ar cytom Latvejis vītom Latgolā asu moz uzastuojs. Maņ ruodīs, ka ciļvieceiguos lītys vysur struodoj, var nianseitis atrast. Problemys cylvākim pa lelom ir vīnys i tuos pošys, tikai kotrs tuos sauc cytaiži voi tuos cytaiži nu molys izaver.
Pādējā laikā daudz jūkoj par latgalīšim, Latgolu. Esi vaira sajuts sovys latgaliskuos saknis?
Koč kaida atsagrīzšona nūteik. Leidz 15 godim es nūdzeivuoju Dekšuorēs, tod es aizbrauču iz Reigu, niu maņ ir 36 godi i leluokū dzeivis daļu dzeivoju Reigā. Saknis ir cīši svareiga līta. Tuos nimoz tik labi drūši viņ najiut, dzeivojūt iz vītys. Tū, kas ir vierteigs, sajiuti tikai tod, kod nūjam nūst. Aizbrauc paceli i jiuti, ka koč kuo pītryukst.
Sovu sakņu apsazynuošona nūteik ar vacumu?
Ar laiku! Nazynu, voi tys ir vacums, dreižuok kūpejais nūskaņuojums, pīredze, kod ir ar kū saleidzynuot, pret kū nūstateit, tod tu redzi, kas ir kas. Ka nu vysys īspiejamuos informacejis zyni tikai drusceņ, tev gryuši saprast vysu puorejū. Kū vairuok uzzynoj, tū vairuok cytys lītys sasalīk kuorteibā, seceibā. Laikam asu sasnīdzs zynomu vacumu, kod maņ tys palīk svareigi.
Kod aizbrauci iz Reigu, voi tev beja kauns, ka esi nu Latgolys, ka runoj ar akcentu, voi ari tevi tys nikod nav satraucs?
Es navarātu saceit, ka nav satraucs. Es aizbrauču nu moza cīmata, es dūmuoju, ka mes tī vysi asom kolosali, ka tys ari ir vyss pasauļs. Aizbrauču iz Reigu i saprotu, ka tī ir cylvāki, kas pīredziejuši daudz vairuok, saleidzynojūt ar mani. Skaidrs, ka maņ beja pabārna sajiuta. Samiereigā daudzumā pabārna sajiuta ir loba līta, partū ka saprūti, ka tev ir juosasapryngst, ka tu navari atsluobt, ka juopastruodoj vairuok nakai cytim, lai tyktu tuoļuok.
Par akcentu – es pats tyku golā ar tū. Reigā spielieju teatri, i mani tī izdresēja. Ik pa breižam maņ akcents atīt atpakaļ, pādejā laikā, storp cytu, tys goduos bīžuok.
Atguodoju tovu izruodi “Politika”, kurā tu pats sevi īsiļdeji, tālojūt Juoņa Skuteļa bruolānu nu Latgolys, kas runoj ar akcentu.
Tys beja lobs! Maņ ir lela problema atrast īsiļdeituoju sovai izruodei. Navarieju atrast, partū izdūmuoju, ka īsiļdeišu pats. Reigā improvizacejis teatri spielieju teatra klubā “Hamlets”, tī vīna nu popularuokūs lītu beja latgalīšu akcents, tys ruodejuos smīkleigi. Maņ pošam tys tai nikod nav ruodejīs, es nasaprūtu, deļkam, ka kaids runoj ar latgalīšu akcentu, vysi smejās. Tam, kas runoj latgaliski, tys nasaruoda ni jūceigi, ni smīkleigi, ni kai. Vajadzēja paīt ilgam laikam, lai tys maņ ruodeitūs amizanti.
Bruolānam nu Latgolys vīna līta ir pajimt akcentu, lai byutu smīkleiguok, ūtrys, ka caur akcentu es varu saceit lītys, kurys es pats navarātu saceit. Tei ir cīši svareiga līta. Akcents automatiski dūd īspieju par jebkū pasaceit jebkū, kas vajadzeigs tymā breidī. Ka tū saceitu Juoņs Skuteļs, tys tai nimoz naizaklauseitu, bet Juoņa bruolāns nu Latgolys, ai, Jezus, kas tam var aizlīgt, kū ta jam var puormest, kū jis dūmoj. Iz bruolānu nav nikaida spīdīņa nu molys.
Tev ir sajiuta, ka esi īguojs Latgolys kulturys telpā?*
Oi, nā! Maņ nav ni jausmys, kas ite nūteik.
Kai ir jūkuot latgaliski?
Maņ ir gryuši, es naasu pīrads runuot, nav, prūtams, kai svešvolūdā. Maņ gryuši saprast, kai skaņ. Maņ ir lobs pīmārs par tū, kas nūteik ar munu latgalīšu volūdu. Atcerūs, beju pi Aigara Runča Latvejis Radejis raidejumā “Kolnasāta”, mes runuojom latgaliski. Es saprūtu, ka tei ir Latvejis Radeja i nu tuo vyss izrītūšais, tī navar lomuotīs i tt. Mes asam sarunys vydā, i vīnā breidī klausūs, kū es soku nu molys, i maņ kotrs ūtrais vuords ir “da”, “karoče”. Latvīšu volūdā runojūt, maņ ir īkšejs cenzors, es zynu, kurā breidī es varu koč kū saceit, kurā navar. Latgaliski maņ taida nav, par tū maņ pagryuts byutu uzastuot latgaliski.
Daļa jūku ir par tevi pošu. Tys, kū soki, ir taisneiba, voi soki tikai partū, ka tys izaklausa lobs jūks?
Pošā saknē ir taisneiba. Prūtams, ka es saprūtu, koč kas ir juodalīk, koč kas juonūjam, juopaspylgtynoj voi juonūklusej, lai byutu interesanti cytim klauseitīs. Ka es nūjimtu nūst vysus jūkus i atstuotu tikai pošu stuostu par tū, kai cylvākam īt dzeivē, tys byutu reals stuosts. Ka jis nabyus smīkleigs, deļkam puorejim klauseitīs, jim ir pošim sovys problemys, parkū vēļ klauseitīs munejuos. Ka es varu sovys izstuosteit smīkleigā veidā, tys jau ir interesanti.
Kas tevi pošu sasmīdynoj?
Tys pats, kas vysus, es dūmoju. Koč kas nagaideits, puorsteigums. Smīkleigi maņ ruodīs eisti cylvāki. Mes vysi dzeivojam sabīdreibā, mes asam pīsalāguojuši vīns ūtram, lai nakrystu cyts cytam iz nervu. Ir cylvāki, kam tys moz interesej, kaids jis ir, kai jis dūmoj, tai jis runoj. Itaidi cylvāki parosti ir cīši smīkleigi. Ar tim var ilgi runuotīs i puorsasmīt, ka jis nastuosta koč kur dzierdātu vīdūkli, kas labi īsader kontekstā, bet ka stuosta, kū pats ir sadūmuojs.
I vēļ maņ smīkleigi ruoduos, ka cylvāki kreit zīmā.
Kai tevi ītekmej auditorejis reakceja iz tovu uzastuošonu? Voi ari tev vīnolga, kai skateituoji reagej – raud voi smejās?
Maņ nav vīnolga, voi smejās voi nasasmej. Lobuok, ka smejās. Bet, ka nasasmej, es cīši stuostu namainu. Es ari nadūmoju, ka vysu laiku ir juosasmej kotrā vītā, kur es asu īsadūmuojs, ka juosasmej. Partū maņ nasaruoda pruoteigi iz tū eipaši cerēt. Es raugu saprast, kas juodora mudri tymā breidī i kas tuoļuok juodora ar stuostu, varbyut es naskaidri koč kū izstuosteju. Reizem nasasmej, partū ka nav kontakta, nasaprūt, par kū es runoju. Munā izruodē “Atkal” ir stuosts par sastrāgumu, ka tu naesi Reigā siediejs sastrāgumā, dūmoju, ka tys stuosts nikū naizsaceis, var tikai nūjaust munu sajiutu, par kū es runoju.
Muna izruode nav kai ludzeņa, es stuostu stuostu, partū tys mainās atkareibā nu auditorejis, kai es jiutūs. Maņ pošam pateik, ka napalīk mudri garlaiceigi. Spēlēt teatrī maņ byutu lels izaicynuojums – luga ar konkretu tekstu, kotru dīnu tys pats juosoka, tei poša emoceja juodaboj nu sevis, nu skateituoju.
Uz tovom izruodem cylvāki lopruot īt, tu itūšaļt esi dīzgon populars. Kur sliepās tovu panuokumu atslāgs?
Tys byutu juoviertej nu molys, es stuostu, kas maņ ir stuostoms. Ka pateik i klausuos, forši, ka, nā, es dūmuotu koč kū cytu.
Bet, padūmojūt par panuokumu atslāgu, vīns varātu byut, ka ir moz komedeju Latvejā, ir vīgli startēt lauceņā, kurā ir moza konkureņce. Maņ daudz ir devs improvizacejis teatris, tei ir muna Kulturys akademeja. Improvizacejis teatrī tovs režisors ir zālē, tu redzi, voi jam pateik voi napateik tys, kū tu dori, voi jī smejās, aplaudej voi tū nadora. Attīceigi maņ ir dīzgon labi uztranāta auditorejis izjiuta, es zynu dīzgon labi, kas nūteik zālē, kū dūmoj tymā breidī, kod stuostu. Partū es varu stuosteņu pīregulēt pareizā vierzīnī, lai naaizīt garom. Es navaru stuosteit jūkus, kai jī maņ ir saraksteiti, i ignorēt, kas nūteik zālē. Tys maņ ruodīs deļ stand up ir cīši svareigi.
Tu dīzgon daudz jūkoj par politiku.
Niu jau mozuok.
Parkū niu mozuok?
Politika nav gaišuokuo līta, pa kuru rakņuotīs. Vajag lelu sasajimšonu, lai īītu vydā i pasavārtu, kas nūteik, i pastuosteitu puorejim. Nateira! Nateira līteņa.
Nuokūtnē politiku kai temu nadūmoju atmest, maņ jei ruodīs cīši svareiga. Tei ir ari sarežgeita tema. Mes asam moza vaļsteņa, stuostūt par kaidu politiskū nūtykumu, tymā ir īsaisteiti maņ pazeistami cylvāki. Gryuši par tū runuot, naībraucūt personeiguos attīceibuos, tys ir vīns. I ūtrs – lai saprostu, kas nūteik politikā, vajag sekuot leidza. Ka tu suoc saprast, saprūti, ka lobuok byutu nasaprast, tod byutu ārtuok dzeivuot i lobuoka sajiuta par vaļsti, kurā dzeivoj.
Latvejā humora kultura ir saleidzynojūši jauna. Mums vysu laiku beja padūmu laika izpratne par tū, kas ir smīkleigai i kas nav. Tymā laikā cīši par vaļstiskim procesim, politiku nivīns daudz najūkuoja. Amerikani – krīvi, amerikani švakī, krīvi lobī – taida veida politiskī jūki beja, nui. Bet dziļuoki, osuoki – reši. Cylvāki nu tuo nav puorsaslāguši. Par politiku vajadzātu jūkuot vaira. Ka kaids izdora koč kū glupu, maņ ruodīs, jū vajadzātu momentali vysim izsmīt, lai jis dūmoj, ka tai navajadzātu dareit. Tys ir lobais uorsts.
Politiki, cyti par, kurim pajūkoj, jī spiej tū uztvert tikai kai jūku i na personeigi, voi tūmār cylvāki sasaista personeigi i apsavainoj?
Kai kurs. Izruodē “Optimistika” maņ beja sadaļa par Valdi Dombrovski, kas tymā laikā beja Ministru prezidents, es piec tam jū satyku i jis saceja: “Redzēju video, to epizodi par mani. Patika!” Piec sejis izteiksmis gon navarēja pasceit, ka jam cīši patyka.
Maņ ir dīzgon jaudeigs īkšejais kritikis. Lai dzili brauktu politikā i daudz par jū jūkuotūs, ir daudz juozyna. Ka leidz golam nazynu, maņ gryuši stuosteit. Partū ka pasaceit, ka kaids nav eipaši gudrs, var jebkurs, bet pasaceit, deļkam jis nav gudrs, tī jau pošam vajag gudreibu i zynuošonys.
Voi koč kod sagaideisim Juoņa Skuteļa stuovizruodi latgaliski?
Kū tik navarātu koč kod sagaideit! Drūši viņ, ka varātu sagaideit. Varātu kaidu gotovū materialu puortulkuot i stuosteit tikai latgaliski, kas maņ byutu lels izaicynuojums. Ka taiseit speciali latgaliski, byutu juotaisa par Latgolu, tod byutu juobrauc godu padzeivuot Latgolā, tod es varātu saraksteit.
Mums ir plans braukt ar “Pusnakts šovu” iz Latgolu filmēt pavasarī. Mož tū sadareisim, asam puordūmuos. Vīnu raidejumu varātu taiseit latgaliski.
* Intervejis laikā Juoņs vēļ nazyna, ka ir nomināts Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2017”.


text:
Lauru Bicāni sateiku syltā piecpušdīnē Reigā, 1.rokkafejneicā. Smaideiga i gaiša, gierbusēs dabasu zyluos drēbēs, jei gatavejās snīgt sova pyrmuo albuma atkluošonys koncertu. Laura ir mārga ar dzīsmi sirdī, kas ir gotova paviesteit par sovu ceļu leidz pyrmajam albumam.
– Kai tev īguoja pruotā izdūt sovu albumu?
– Kotram muokslinīkam tys ir koč kurā breidī sapneits, tei vieliešonuos, lai byutu sovs albums. Jau seņ beja tai, ka cylvāki maņ apsavaicuoja, voi maņ ir sovs albums. I tod es tai dūmoju: „Nui, es dzīžu, dzīžu dzeivū muzyku, bet nav nikuo taustoma, kū varātu cylvākim duovynuot.” Daguoja taids breids, ka izdūmuoju – voi nu tagad, voi nikod. Ka es gaideišu lobukokus apstuokļus, tod es varu jūs ari nasagaideit. Laiks beja pyrmū koč kai sataiseit. Paļdis juosoka „Dabasu Durovu” muzikim, Arnim Slobožaninam. Nūgiva tū munu signalu. Jī maņ paleidzieja pi malnuo dorba. Poša gryutuokuo beja taišni īraksteišona. Juosoka paļdis ari Daugavpiļs dūmei i cytim…Vīns ir īsadūmuot, nui, es grybu tū albumu, bet, lai jū realizātu, vajadzeiga paleidzeiba nu cylvāku.
– Kū tev pošai nūzeimoj albuma izdūšona?
– Tagad tikai pamozom suocu aptvert. Es ilgi navarieju aptvert. Es īraudzeju jū pusūtru stuņdi pyrms pyrmuos prezentacejis, kas beja Daugavpilī 18. junī. I tikai tod, kod es jū teišom īraudzeju, es sajutu, ka tik teišom tys ir mums albums! Tei ir jauna lopa, kas škirās puori ar tū albumu muzykys daiļradē.
– Kū tu ar sovu muzyku ceņtīs paviesteit klauseituojim?
– Na tikai klauseitīs, bet ari aizadūmuot par lītom. Pats leluokais izaicynuojums maņ ir dzīšmu teksti, partū ka tūmār gribīs uzrunuot. Prūtams, muzyka ari iznas tū tekstu. Kai kurs jū, prūtams, ari uztver. Par attīceibom, par Dīvu. Ka cylvāki aizadūmoj, tod muns mierkis ir jau sasnīgts.
– Tu saceji, ka teksti tev ir leluokais izacynuojums. Par kū taišni latgalīšu volūdā, navys, pīmāram, angļu ci krīvu?
– Tai kai muna ūtruo nūsadarbuošona ir ar volūdom, kas ir muna sirdslīta, maņ ir dzīsmis ari dažaiduos volūduos. Vuocu, franču, prūtams, latgalīšu volūdā ir leluokuo daļa. Tuos pošys lobuokuos, prūtams, partū ka latgalīšu volūda ir muna dzymto volūda, muna sirds volūda, ari pirmuos dzīsmis es suoču raksteit latgaliski.
– Taitod latgalīšu volūdai tovā dzeivē ir lela nūzeime?
– Prūtams! Tei ir sirds volūda. „Dabasu Durovu” menedžere stuosteja, ka volūdys cylvākam dzeivoj koč kur rūkuos, golvā, acīs, ausīs. Kod mes tai sprīdem ar jū, es saprotu izreiz, ka latgalīšu volūda maņ dzeivoj sirdī. Kod es runoju voi kod es dzieržu, ka kaids runoj latgaliski, tod jiutūs kai sātā. Maņ, prūtams, ir gryuts ar tū pareizraksteibu, ar vuordu izvieli… Suopeiga tema, daudz kū nasaprūtu, bet juosavuica izkūpt sovu volūdu.
– Kai tu poša raksturuotu žanru, kurā tu darbojīs?
– Gryuši eistineibā. Ka maņ kaids praseitu, kaidā žanrā darbojūs, maņ ir bais koč kū napareizi pasaceit. Partū ka es nikur naasu vuicejusēs nikaidus džezus, ni blūzus. Maņ ruodīs, ka piec tuo īdalejuma tys pats pops ari ir. Vysim jau vysod gribīs pījimt tūs terminus koč kaidus. Es asu dzīsmineica, i varātu saceit, ka es vēļ mekleju. Maņ pateik eksperimentēt. Es tū doru prīkš sevis. Var tik daudz kū atkluot!
– Voi itymā laika pūsmā daguoja sasadūrt ari ar kaidom gryuteibom?
– Bet prūtams! Bet tuos gryuteibys beja lobys, tuos beja vajadzeigys, partū ka caur jom daudz īsavuiceju. Īsavuiceju, kai struoduot ar cytim muzikim. Maņ vīneigī lobvieleigī apstuokļi beja zam laika spīdīņa. Vyss nūtyka cīši mudri, kai saceit, raksteišona, tei leluokuo gryuteiba nūticēt, ka vyss nūteik. Leluokuo gryuteiba beja tys laiks, kam vyss ir pakļauts.
Albuma “Es tikai ļaujūs” prezentacejis koncertā Reigā. Karteņa: E. Husare
– Tu saceji, ka sasadorbuoji ar „Dabasu Durovom”. Kai tei sadarbeiba izapaude?
– Cīši daudz dzīšmu aranžiejumūs. Var pīminēt ari Romānu Sladzi, gitaristu. Jis vyspuor ir vīns lels talants, kai saceit. Myusim tei sadarbeiba cīši labi guoja. Mēs dzīžam kūpā i spieļejam. I, prūtams, vyss tys malnais dorbs – īroksti. Tymuos prezentacejuos, ka ir kluot i atbolsta, lai nabyutu vīna kai piersts, kas patīseibā gondreiž voi asu. Jiutams tys drauga placs, tys atbolsts.
– Tys nūzeimej, ka sadarbeibu viertej kai veiksmeigu?
– Nu, prūtams! Es cīši prīcojūs, ka latgalīšu muzykā mes vīns ūtru varim atbaļsteit.
– Kūpumā esi apmīrynuota?
– Kūpumā es izdareju tik , cik es varieju. Nabeja tai, ka es tī taupeigi koč kai. Ceņšūs, kai nu vīiņ varieju i kaidys viņ īspiejis beja. Golvonais, kū īsavuiceju nu „Dabasu Durovu”, nu Arņa, ka vajag naatlaideibu, ka var vēļ vaira nu sevis izspīst.
– Kaiduos vītuos esi uzastojuse kūpumā?
– Vysvairuok latgalīšu pasocīni, festivali. Maņ pateik taidi mozi pasuokumeņi. Pat, ka mani paaicynoj tikai vīnu dzīsmi nūspieļuot, tys maņ jau ir daudz. Mani saista svešvolūdys, deļtuo, prūtams, asu saisteita ari ar uorvaļstim. Vuoceja, Franceja, kur asu bejuse Erasmusā. Lītovā spieļuoju. maņ cīši pateik taida cyta vide. Ir interesanti, kai cylvāki uztver tū dzīsmis mesidžu, nasaprūtūt vuordus.
– Kaida ir uorzemnīku attīksme, kod tu dzīdi latgaliski?
– Saceja, ka skaņ kai itāļu volūda. Precīzi napīmiņu vairs, bet cīši daudz kū lobu ir sacejušs.
– Varbyut ari kaidūs konkursūs esi pīsadalejuse?
– Asu. Eirovizejā, bet tys tai kai ir jau aiz mugorys. Bet, nu, pagaidom tys beja taids leluokais mārūgs. Ari Vuocejā pīsadaleju taidā nalelā konkurseņā.. mani tī konkursi koč kai nasaista. Na jau konkursūs es māroju izaugsmi, koč gon tys ari ir cīši svareigi.
– Voi vairuok spieļoj sev voi klauseitojim?
– Agruok vairuok spieļiuoju sev, bet tagad vairuok klauseitojim.
– Koč kai ceņtīs ar jim komunicēt?
– Ar skatīni. Bet tys ir cīši gryuts partū, ka var sajukt dzīsme. Porsvorā maņ tys saīt, bet es vēļ asu ceļā, lai sajustu tū atgrīziniskū saikni ar klauseitojim. Maņ ruodīs, ka juobyut patīsam i atkluotam, taidam, kaids tu esi iz skotuvis. Taipat vysim naītruopeisi, bet koč kurā breidī klauseitojs var sajust tū, kū tu jam dūd.
– Tu saceji, ka ceņtīs dabuot ocu kontaktu ar klauseitojim. Voi nav gadejīs sajaukt dzīsmi?
– Ir, i labi, ka es sajauču, partū ka es vuicūs tū mudri nūslēpt.
– Kaidu tu sevi redzi nuokūtnē?
– Gryuts pasaceit. Dūmuoju, ka īraudzeišu albumu i saprasšu, kū maņ dareit. Bet nūteikti vajag ar muzyku turpynuot, partū, ka, maņ ruodīs, navar turēt sveci zam pyura. Pat, ka es raudzeitu nūlaist rūkys, es koč kurā breidī otkon saprostu, ka es navaru tai vīnkuorši muzicēt, dzīduot. Gribīs ari cytim nest tū muzyku klauseitīs.
Ar Lauru sasarunuoja Inese Čiževska


text:
23. decembrī 13:00 iz fotografeju izstuodis “Juoņa Gleizda kruosu pasauļs” atkluošonu aicynoj Latgolys Kulturviesturis muzejs (Rēzeknē, Atbreivuošonys alejā 102).
Sabīdreiba ir īpazynuse Latvejis foto legendys Juoņa Gleizda (1924-2010) malnboltuos fotografejis, itymā izstuodē teik prezentāts juo radūšais veikums kruosuos – sīvītis, zīdi, ainovys i klusuo doba – kruosainys fotografejis nu J.Gleizda personeiguo arhiva.
Izstuode topuse, pasasokūt J. Gleizda dzeivisbīdris Annelis Gleizdys i Latgolys Fotografu bīdreibys veiksmeigai sadarbeibai.
Izstuodis atkluošonys pasuocīnī paradzāts:
– Juoņa Gleizda fototehnikys nūslāpumi – Latgolys Fotografu bīdreibys prīšksādātuoja Igora Pliča stuostejums par izciluo meistara pīlītuotajim fotografeji apstruodis pajiemīnim i jam pīlāguotajim instrumentim.
– Sasatikšona ar Juoņa Gleizda dzeivisbīdri i pīminis sorguotuoju Anneli Gleizdu.
Izstuode “Juoņa Gleizda kruosu pasauļs” Latgolys Kulturviesturis muzejā byus apsaverama leidz jauna goda 18. janvaram.


text:
Speidyns
Speidyns (anglīšu: lighthouse; krīvu: Maяk; latvīšu: bāka) — tūrņa tipa statne, kura jiuru ceļu sistēmā dūd gaismys signalus lellaivom ap gražeiguokom vītom i šaurem.
Myuslaikūs speidynūs parostai ītaiseiti mikriešļa i nakts laikā dorūši stypri elektriskuos gaismys olūti, taipoš optiskī leidziekli spūdrumam palelynuot. Cieški i pats speidyna tūrņs nūmaļavuots spūdrā kruosā, kab izaškiertu nu apleicīnis i dīn.
Deļ jiureibā lītojamūs myuslaiceigūs tehnologeju speidynu role myuslaikūs cik nacik sasamazynuojuse, deļ tuo tān pasaulī irā ni vaira kai 1,5 tyukstūšys dorūšu speidynu.
Speidyni tradiceigai lītojami lellaivu sativē, tok šudinejī speidyni taipoš paleidz i napalelom skrīnmašinem orieņtētīs nakts laikā.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Senejūs speidynūs kai gaismys olūts beja lītojami specialai tam dadzynojami gunkuri.
Speidyni beja stotomi nu vysuvacuokūs laiku. Pats senejais zynomais speidyns ciļviecis viesturē - vīns nu Septeņu pasauļa breinumu — Aleksandrejis speidyns, pastateits III godusymtā pyrma Krystus. Senejī greki i finikīši ar gunim aizzeimuoja gražeigys lellaivu puorbraucīņu vītys.
Speidyni Baļtejā[pataiseit | labot pirmkodu]
Baļtejis vaļsteibuos pats augstais irā Pizys speidyns aba Meikultūrņs (līvu Pizā bōik, latvīšu Miķeļtornis) Latvejā, Līvu jiurmalē, Ventspiļs nūvodā (augstums - 62 m).
Pasauļa speidynu galereja[pataiseit | labot pirmkodu]
Cytur Europā[pataiseit | labot pirmkodu]
Azejā[pataiseit | labot pirmkodu]
ASV, Kanadā i Vydsamerikā[pataiseit | labot pirmkodu]
[pataiseit | labot pirmkodu]
Australejā, Okeanejā, Jauņzelaņdejā[pataiseit | labot pirmkodu]
The Peggys Point lighthouse in Nova Scotia, Canada.
Portland Bill lighthouse, Isle of Portland, Dorset
A 1999 photo of the Navassa Island lighthouse. The dilapidated lightkeepers quarters appear in the backgound.


text:
Pyrms kaidys šaļts par škārsteikla sensaceju palyka apvīneibys “Latgalīšu reps” kompozicejis “Skots pa lūgu” videoklips. Tuos autori Ivo Grigalis i Didzis Kozlovs nupat pabeigušs dorbu pi jaunuokuos dzīsmis “Es tycu”, pīduovojūt tai ari video klipu. Dzīsme topuse sadarbeibā ar Ludzys BJC popgrupu “Spices”.
Apvīneibys dalinīks Ivo par jaunū dzīsmi soka: “Nikas nav stypruoks par ticeibu. Ticeiba ir ticeiba sev, sovim spākim, cylvākam i nuokūtnei.”
Pyrms kaida laika Ivo i Didzis gasteja raidejumā “Kolnasāta”, tymā puiši stuosteja par sovu pīredzi hip hopā i jaunuo albuma tapšonu, kurā vysys dzīsmis planavuotys latgaliski. Sarunu var nūsaklauseit ite.
Tyvuokajā laikā hip hopa apvīneiba uzastuos Ludzys piļsātys svātkūs 11. augustā. “Latgalīšu reps” atrūnams ari muzykys straumiešonys vītnē Spotify.
Autori: Didzss i Ivo “Ultimāts”
Video: Juoņs Jēkabsons, Raivis Isakovičs


text:
“Kolnasātā” eisi pyrms Zīmyssvātku i pošā saulgrīžu laikā gasteis kapelu ”Vīteri” i ”Rikši” puorstuovi – Sandra Stare i Ēriks Zeps. Parunuosim par latgalīšu Zīmyssvātku tradicejom i jaunīšu i bārnu davumu jūs saglobuošonā i tuoļuok nesšonā, dzīsmem i folklorys vierteibu myusu dīnuos. Sandra i Ēriks akustiskai nūspielēs ari Zīmyssvātku dzīsmi nu ”Vīteru” repertuara.
Sižetā nu Latgolys apzynuosim, kai latgalīši sviņ Zīmyssvātkus – kaidys ir myusu tradicejis, kaida ir bazneicys, kristīteibys i saimis nūzeime itymūs svātkūs.
Sovpus vuordineicā Valentins Lukaševičs pastuosteis par Kūču vokoru – Latgolai rakstureigu Zīmyssvātku vuordu i juo tradicejom.
Raidejumā aktīra Kristapa Rasima lasejumā izskanēs latgalīšu rakstnīka Jura Pabierža zīmys saulgrīžu stuosts ”Laime par laimi”. Stuosta darbeiba nūteik 20. godu symta pyrmajā pusē, eisi piec 1. pasauļa kara, kod kaidai latgalīšu saimei ir lela nalaime, tok tāva i muotis lobuos sirds deļ nūteik Zīmyssvātku breinums i saimē atīt lela laime.
Klausitēs i prīcojitēs leidza! Lai svieteigs Zīmyssvātku laiks i lai prīca atīt kotrā saimē!
Raidejumu klausīs ite.
Raidejumu taisa – Aigars Runčis, Daira Kokoreviča i Ilze Sperga.
Ziņu sagataveja: “Kolnasāta”


text:
projekts »
LgSC prezentēs projektu “Dubnys pīRoksti”
Nu 2017. goda apreļa da novembra bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) eistynoj jaunīšu iniciativu projektu “Dubnys pīRoksti”, kuruo laikā tyka organizāts laivu braucīņs — ekspediceja. Projekta mierkis beja apvīnuot Daugovpiļs, Leivuona, Preiļu i VuorkovysSkaiteit vaira »
Jaunūs tautystārpūs preteimā Viļānu piļsātys 90. jubilejam
Ar Lauku atbolsta dīnasta atbolstu da 2018. goda juļa Viļānūs tiks realizāts projekts “Kur bitis, tī mads”, informej Viļānu kulturys noma muokslinīciskuos dalis vadeituoja Agita Vigupe. Tuo rezultatā Viļānu kulturys noma deju kūpai “Kūmys”Skaiteit vaira »
“Latgolys Studentu centrs” suoc jaunu projektu jaunīšim “Dubnys pīRoksti”
Apvīnuojūt Daugovpiļs, Vuorkovys i Leivuona nūvodus, bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) suoc jaunīšu iniciativu projektu “Dubnys pīRoksti”. Projekta golvonuo dūma ir saaicynuot jaunīšus nu dažaidu nūvodu, kab vosorys suokuos dūtūs kūpeigā pīdzeivuojumā – sešuSkaiteit vaira »
Kaida byus LaKuGa 2016. godā?
Jau vairuokus godus „Latgalīšu Kulturys Gazeta” aba portals lakuga.lv kasdīnys viestej par latgaliskom nūtikšonom. LaKuGā pīejama informaceja par Latgolys regiona i cytur Latvejā i pasaulī dzeivojūšūs latgalīšu profesionalū kulturu, pošdarbnīku aktivitatem muzykā, literaturā, teatrīSkaiteit vaira »
“Rekavas dzintars” iz festivalu “Baltica” itūgod brauc jaunajūs zuobaceņūs
Latgolys kulturys programys projektu konkursam pīteiktais projekts “Arheoloģiskie zābaciņi folkloras kopas “Rekavas dzintars” dalībniekiem” , kū īsnīdze bīdreiba “Dardedze”, tics realizāts. Folklorys kūpys “Rekavas dzintars” tārpi ir pošu saguoduoti piec Daņilovkys kopulaukā atrostūs tārpuSkaiteit vaira »
Latgolys Kulturviesturis muzejā restaurāti 43 keramikys prīškmati
Decembrī ir nūsasliedzs Latgolys Kulturviesturis muzeja projekts “Latgolys keramikys kolekcejis saglobuošona. Vacmeistaru dorbu restauraceja. 2. kuorta”, tuo ītvorūs nu ituo gods maja ir restaurāti 43 keramikys prīškmati. Vairuokus godus pyrms muzeja rekonstrukcejis keramikys kolekcejaSkaiteit vaira »
Lobs ar lobu sasatyka
2009. godā Ludzys nūvoda i Glubokoje pošvaļdeibys realizēja pyrmū kūpeigū projektu “Latvīšu i boltkrīvu folklorys tradiceju vizualizaceja puorrūbežu muokslys tylta izveidē”, ituo projekta ītvorūs Glubokoje piļsētā tyka attaiseita Glubokoje muokslys škola, nūsastyprynuoja cīša sadarbeibaSkaiteit vaira »
Ari 2014. godā LaKuGa turpynuos dorbu
„Latgalīšu Kulturys Gazeta” jūprūjom ir pasaulī vīneigais tikai latgaliski rokstūšais interneta portals i ir palykuse par sova veida latgalīšu puļciešonuos vītu internetā, kur vysod var satikt kaidu pazeistamu, atrast kū sev nūdereigu i saistūšu. Portalu lakuga.lv nuSkaiteit vaira »
Projekts “Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu” turpynojās
26.aprelī Drycanu vydsškolā 7. -11.klašu školāni tykuos ar bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” četrim studentim, kuri struodoj pi projekta „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu” . Studenti vuiceja Drycanu jaunīšim latgalīšu rokstu volūdu. Nūtyka gon poša apvuiceiba,Skaiteit vaira »


text:
Latgolys Fotografu bīdreiba »
Rēzeknē byus apsaverama foto izstuode “Latgalietis XXI gadsimtā”
Latgolys Kulturviesturis muzejā Rēzeknē byus apsaverama Latgolys fotografu bīdreibys izstuode “Latgalietis XXI gadsimtā”, kas veļteita Latgolys kongresa i Latvejis vaļsts symtgadei. Fotografeju izstuode i apjūmeiga i laikītilpeiga dorba rezultats, kurys idejis autors ir LatgolysSkaiteit vaira »
Izsludynuots fotokonkurss “Latgales ainava”
Daugovpiļs tautys fotostudeja “Ezerzeme-F” kūpā ar Latgolys fotografu bīdreibu, svietejūt Latvejis symtgadi, planavoj izdūt gruomotu, kurymā tyktu paruodeits vysu Latgolys nūvodu ainovu dobys skaistums dažaidūs godalaikūs. Partū teik izsludynuots fotokonkurss, kurymā aicynuoti pīsadaleit iSkaiteit vaira »
Iz seminaru teik aicynuoti Latgolys fotografi i foto entuziasti
Preiļu nūvoda dūme, Latvejis fotografu asociaceja i Latgolys fotografu bīdreiba aicynoj fotografus i foto entuziastus pīsadaleit seminarā, kas paradzāts 23. julī 10.00 – 17.00 Preiļu kulturys nomā, informej Latgolys fotografu bīdreibys vaļdis prīšksādātuojs IgorsSkaiteit vaira »
Aicynoj dasasaceit Juoņam Gleizdam veļteitam foto pleneram
Gūdynojūt fotografa Juoņa Gleizda pīmiņu, Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba sadarbeibā ar Latgolys fotografu bīdreibu itūgod reikoj vairuokus pasuokumus, kurūs pīsadaleit aicynuoti vysi fotografejis entuziasti i muokslinīki. Nu 22. da 24. maja Rēzeknis nūvoda Nautrānu i Iļžukolna pogostaSkaiteit vaira »
Izsludynuots fotokonkurss “Latgalietis XXI gadsimtā”
Latgolys plānuošonys regions i Latgolys fotografu bīdreiba izsludynuojuse fotokonkursu “Latgalietis XXI gadsimtā”, kurā aicynuoti pīsadaleit i profesionali meistari i fotografejis entuziasti, kuru karteņuos radzami cylvāki, kas saisteiti ar Preiļu nūvodu. Karteņuos var byut ītvarti:Skaiteit vaira »
Latgolys fotografu seminars Preiļūs
Latgolys Fotografu bīdreiba aicynoj vysus interesentus pīsadaleit fotografu seminarā, kas nūtiks 5. aprelī Preiļu Kulturys nomā. Dasasaceit var leidz 30. martam. Pasasokūt Latgolys Fotografu bīdreibai i tuos prīšksādātuojam Igoram Pličam, paguojušajā godā tyka izdūtaSkaiteit vaira »
Izguojuse gruomota „Latgale fotogrāfijā”
Ituos dīnys sovu dīnys gaismu īraudzejs unikals izdavums – Latgolai veļteita gruomota, kura topuse desmit godu i kurā īkļautys gondreiž 500 biļdis. Gruomotā „Latgale fotogrāfijā” apkūpuotys 92 autoru bildis nu vysys Latgolys, i tuos mierkis ir apvīnuotSkaiteit vaira »
“Kolnasāta” 22. junī rūtoj i leigoj
Cīmā iz “Kolnasātys” studeju ir atguojuse tautys dzīšmu dzīduotuoja, etnomuzykante Biruta Ūzuleņa. Jei stuosta par sevi i muzyku, kai ari par sadarbeibu ar DJ Monsta i jūs jaunū albumu. Izaruod, juos patīseibā ir atguojušys divejuosSkaiteit vaira »
Izsludynuots foto konkurss „Preiļi un preilieši gadalaiku ritumā”
Turpynojūt fotografiešonys tradicejis Preiļu pusē, Preiļu Foto centrs, Preiļu Golvonuo biblioteka i Latgolys Fotografu bīdreiba organizej fotokonkursu „Preiļi un preilieši gadalaiku ritumā”. Konkursā pīsadaleit var sevkurs interesents, naatkareigi nu vacuma, nūsadorbuošonys i profesionalajom fotografiešonysSkaiteit vaira »
Roksti Balkanūs. Roksti latgaliski. (Ūtruo dīna)
Ūtruo seminara „Roksti!” dīna ir aizritiejuse. I mums kai vīns nu pīnuokumu ir (i byus) stuosteit par tū, kas te nūteik. Mes sovā nūcejā ticim, ka cytugod byus vēļ vīns seminārs i mes niuSkaiteit vaira »


text:
Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks” »
“Boņuks 2017″: lakuga.lv skaiteituoju bolsuojuma rezultati
Svātdiņ, 25. februarī, dasmytū reizi padūs Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks”. Bolvai izvirzeitūs pretendentus 17 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos nūsaceja žureja. Nu kam žureja byus daškeiruse Boņukus par padareitū 2017.Skaiteit vaira »
“Boņuks” par myuža īguļdejumu Aļbertam Spuogim i Lidejai Leikumai
Svātdiņ, 25. februarī, dasmytū reizi tiks padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks“, kur sūpluok pārnejuo goda svareiguokajom latgalīšu kulturys nūtikšonom, personom i aktivitatem par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā tiks gūdynuoti Vuocejā dzeivojūšais literats,Skaiteit vaira »
Zynomi “Boņuks 2017” nominanti
Februara golā jau dasmitū reizi tiks sveikti Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” sajiemieji. Paziņojam ituo goda bolvai izvirzeitūs pretendentus 17 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos. “Boņuks” ir vīneiguo bolva, kas eipašiSkaiteit vaira »
Pagarynuota dasasaceišona Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2017“
Atsasaucūt interesentu lyugumam, pretendentu dasaceišona Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2017” pagarynuota da svātdīnis vokora, 2018. goda 14. janvara, informej Latgolys viestnīceibys GORS puorstuove Edeite Husare. Itūgod bolvys “Boņuks 2017” pretendentus var dasaceit 18Skaiteit vaira »
Suokusēs dasasaceišona “Boņuks 2017”
2018. goda 25. februarī jau dasmytū reizi tiks padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks”. Kab nūskaidruotu “Boņuks 2017” sajiemiejus, teik izsludynuota pretendentu dasaceišona, kas byus da 2018. goda 10. janvara. “Boņuks” ir vīneiguo bolva,Skaiteit vaira »
“Kolnasātā” diskuseja par Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks”
Februara pādejā svātdīnē Latgolys viestnīceibā GORS Rēzeknē 18 nominacejuos jau deveitū reizi tyka padūta Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks 2016”. Kotru godu piec bolvys padūšonys latgalīšu vydā nūteik diskusejis par nominantim, bolvu sajiemiejim iSkaiteit vaira »
“Boņuka” bolvu par myuža īguļdejumu sajims dirigenti Anta i Vitolds Milaševiči
Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks” par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturā itūgod tiks padūta dirigentim i školuotuojim Vitoldam i Antoninai Milaševičim, informej Latgolys viestnīceibys GORS puorstuove Edeite Husare. Svātdiņ, 26. februarī, Latgolys viestnīceibā GORS nūtiksSkaiteit vaira »
Zynomi Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2016“ nominanti
Februara golā jau deveitū reizi tiks padūtys Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks”, deļtuo, tyvojūtīs “Boņuks 2016” ceremonejai, kuruos nūtikšona byus ituo goda 26. februarī Latgolys viestnīceibā GORS, nūskaidruoti bolvys pretendenti 17 nominacejuos sabīdreibys iSkaiteit vaira »
Vēļ puors dīnu var dasaceit pretendentus bolvai “Boņuks 2016“
Da 11. janvara Latgolys viestnīceiba GORS gaida pretendentu dasacejumus Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2016”, kab svineigajā ceremonejā 26. februarī gūdynuotu padareitū i sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē 2016. godā, informej Latgolys viestnīceibys GORS puorstuove EdeiteSkaiteit vaira »
Suocās Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2016” pretendentu dasaceišona
Suokusēs pretendentu dasaceišona Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2016” par sasnāgumim i padareitū latgalīšu kultūrā 2016. godā. Bolvu sajiemieji tiks nūskaidruoti svineigā ceremonejā 2017. goda 26. februarī, pasnādzūt tuos jau deveitū reizi. “Boņuks” ir vīneiguoSkaiteit vaira »
Klausīs raidejumus “Pi myusim Latgolā” (papyldynuots)
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu “Pi myusim Latgolā!”. Catūrtdīnis raidejumā teik izvārtāts Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” nūzeimeigums, kai ari skaidruots, kai tei auguse laikam leidza. Pīktdiņ raidejums gastej pi kulturviesturnīka Pītera Zeilis,Skaiteit vaira »
“Boņuka” bolvys sajiemieji zynomi (+foto, video)
Latgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks“ itūgod tyka padūtys jau ostoitū reizi. Itymā godā Boņuki par panuokumim 2015. godā padūti 19 nominacejuos sabīdreibys i kulturys, muzykys i literaturys sadaļuos. „Boņuks“ ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynojSkaiteit vaira »
Vēļ var dasaceit pretendentus Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2015”
Da 11. janvara turpynojās dasaceišona Latgalīšu kulturys goda bolvai „Boņuks 2015” par sasnāgumim i padareitū latgalīšu kultūrā 2015. godā. Bolvu sajiemieji tiks nūskaidruoti svineigā ceremonejā 2016. goda 28. februarī, pasnādzūt tuos jau ostoitū reizi. „Boņuks”Skaiteit vaira »


text:
vosorys saulgrīži »
Dagdā nūtiks Vosorys Saulgrīžu svātki
21. junī Dagdu pīskandynuos folklorys kūpys i etnografiskī ansambli nu vysys Latvejis. Vaira kai 45 tradicionaluos kulturys kolektivi puļcēsīs iz Storptautyskuo folklorys festivala “Baltica 2018” modeliešonys pasuokumu “Vasaras Saulgriežu svētki Dagdā”, informej Dagdys nūvodaSkaiteit vaira »
Upeitē vosorys saulgrīžus īrūtuoja da reita austrai
21. junī Vileks nūvoda Upeitē dzeraunis ļauds saguoja iz vosorys saulgrīžu īrūtuošonu kūpā ar Upeitis jaunīšu folklorys kūpu, Upeitis etnografiskū ansambli i Upeitis bārnu folklorys kūpu. Skanieja dzīsmis, tyka īts rūtaļuos i ari īdoncuotaSkaiteit vaira »


text:
100 g kultūras. Nacionālie dārgumi »
Nacionalais teatris ar izruodi “Latgola.lv” gasteis Rēzeknē
Rēzeknē Latgolys viestnīceibā GORS 25. janvarī Latvejis Nacionalais teatris gasteis ar Rēzeknē seņ gaideitū izruodi “Latgola.lv”. Izruodis pamatā Danskovītis radeitūs tālu – Ontona, Annis, jūs saimis i sābru pīdzeivuojumi Baļtinovys pusē. “Latgola.lv” ar stuostu parSkaiteit vaira »
“Nacionālie dārgumi. 100 g kultūras”. Fraņčam Trasunam – 150
Izcilais vaļsts veirs, prīsters i kulturys darbinīks Fraņcs Trasuns Latvejis gierbūnī īdeve trešū zvaigzni – Latgolu, i niu asam vīnuoti Latvejā. Juo 61 godu garais myužs ir kinu, gruomotu, apceriejumu vārts, partū ka juoSkaiteit vaira »
Radejis raidejums “Mūsu leģendas” par Fraņci Trasunu
Latvejis Radejis 3 “Klasika” raidejums “Mūsu leģendas” itūnedeļ atguodoj Fraņci Trasunu. Raidejumā par Trasunu stuosta Reigys Sv. Marijis Magdalenys draudzis prāvests Andris Kravalis, religeju i varys attīceibu pietneica Inese Runce, kinorežisors i rakstnīks Juoņs Streičs, literaturviesturnīks,Skaiteit vaira »


text:
Katōļu Dzeive
Katōļu Dzeive aba Katuoļu Dzeive beja religiski ļaudyskys žurnals, kuru izdūd SIA "Katoļu Dzeive" Viļānu mīstā.[1] Žurnals izīt 11 reižu godā, sīna i labeibys mienešu numuru izlaižūt kūpā sīna mienesī. Materiali žurnalā tyka publicāti latvīšu i latgaļu volūdā. Rakstīni irā na tik ap religejis temom, a taipoš stuosta ap psihologiskom i cytom gareigom cylvāka nabyušonom i jū izsprīsšonu. Regularai tyka publicāti rakstīni ap Latgolys ļaužu dzeivi, stuosti ap bazņeicu viesturi, nūvoda kulturviesturi, volūdu, vuiceibu, solsaimesteibu i cytom svareigom temom. Laikrokstā beja cieški atrūnami ari literarī dorbi latgaļu volūdā. Žurnals tur zeimeigu vītu latgaļu rokstu volūdys popuļariziešonā i izglobuošonā myuslaiku lītuošonai.
ViestureLabot
Pyrmais "Katuoļu Dzeivis" laidīņs izguoja 1926 gods pavasara mienesī, vysys publikacejis tymā beja tik latgaļu volūdā.[2] Da 1940 godam žurnals izguoja Reigā, nu suoku naregularai. Tok jau nu 1929 gods laikroksts suoce izīt vīnu reizi par mienesi. Pyrmais redaktors da 1928 godam beja Dominiks Jaudzems - bazneicnīks, Rēznis Školuotuoju instituta direktors.[3] Nu 1929 gods da 1938 godam žurnalu vadeja A. Novickais, a da 1940 godam P. Laurinovičs.
1940 godā sovetu vaļdeiba žurnala darbeibu nūlīdze i tei tyka atjaunynuota tik 1989 godā, taišni pyrma pošu zeimeiguokū katuoļu svātku Leldīņu. Nu ituo goda žurnala redakceja irā Viļānūs. Da 1999 godam laikroksta laidiejs beja Reigys metropolojeis kureja, a tuoļuok pasajāmums SIA "Katoļu Dzeive". Nu 2000 gods golvonais redaktors irā A. Ševeļs, a ilglaiceiguo redaktore Maruta Latkovskuo - tautā labi zynomuo žurnala dareituoja.[4]
2010 godā tika atdareita žurnala skaitleiguo verseja. Sevkurs var dasasaceit sajimt "Katōļu Dzeivi" sovā e-postā PDF formatā.
Žurnals puortrauca iznuokt 2014. goda decembrī.[5]
Nūruodis i olūtiLabot
- ↑ Lursoft pasajāmumu datu baza
- ↑ Rēznis Centraluo biblioteka
- ↑ Rēznis nūvoda Sakstygola pogosts
- ↑ IEPAZĪSTAM „KATŌĻU DZEIVI” UN TĀS REDAKTORI, Ludzys Zeme
- ↑ Darbību pārtrauc žurnāls «Katōļu Dzeive». Lsm.lv. 2014. g. 3. decembrī. http://www.lsm.lv/lv/raksts/kulturpolitika/kultura/darbiibu-partrauc-zhurnals-katlju-dzeive.a108711/


text:
Rāznys nacionalais parks
Rāznys nacionalais parks irā vaļsteibys sorgojama dobys teritoreja Latgolā. Īstateits 2007 godā, pyrma bejs kai Rāznys dobys parks. Parka pluots 596,15 km²[1]. i tys irā ūtrys pa lelumam nacionalais parks Latvejā. Parks irā Dagdys nūvoda Aņdzeļu pogostā, Bukmuižys pogostā, Ondrupinis pogostā, Ludzys nūvoda Rundānu pogostā i Rēznis nūvoda Dlužņovys pogostā, Kaunatys pogostā, Malnuo Dyužgola pogostā i Muokuļkolna pogostā[2]. Parka administraceja Rēznē[3].
Parka golvonū zemisvierīni sataisa Latgolys augstainis centraluo daļa i Rāzna. Taipoš parkā nazcik mozuoku azaru, kaupru, mežu i kulturviesturiskū pīminiekļu. Nu vysa parka pluota 16,27 % irā iudini. Parks sataiseits, kab izglobuotu dobys vierteibys i Latgolai soveigū kulturys vierīni.


text:
24. julī Rēzeknis nūvoda Lūznovys muižā i tuos parkā nūtyka pyrmais Muokslys pikniks, kurymā vysys dīnys garumā puļcejuos ap 1200 tyvuoku i tuoluoku apmaklātuoju, pīdzeivojūt vysaidys muokslys, muzykys, dejis, kinys i garšu meistarklasis, prīšknasumus i baudys, informej muižys kulturys projektu vadeituoja Inga Drele.
Koč i nu poša reita laikapstuokli naīprīcynuoja, tok piecpušdīne Lūznovys muižys parkā guoja ar sauli i svātdīne saguoja tik breineiga, cik viņ varēja byut. Muokslys piknika programa Lūznovys muižys parkā suocēs jau vīnūs dīnā, kod te eipaši gaideitys beja saimis ar bārnim – akmisteņu apgleznuošona, sveču līšona, vaiņuku veišona, festivala 2ANNAS bārnu i saimis kinu programa, blīnu veiduošona sītspīdē i cytys aktivitatis gaideja mozuokūs piknika apmaklātuojus. Bārnu i saimu atsauceiba darbneicuos i meistarklasēs beja tik lela, ka cytai reizei secynuots – programa, kas dūmuota bārnim, nūteikti juopaplašynoj i juopīduovoj da poša vokora.
Piknika muokslys programu atkluoja jauns kūpprojekts – Rēzeknis klezmeri i jaunī talanti “The Jokers Juniors”, kurī kūpeigā koncertprogramā prīcynuoja saguojušūs ar klezmeru muzyku. Balkona skotuvis programu dīnys laikā turpynuoja grupa “The Weird Wednesdays”, Liene Narcis, “Ave Jah Bahus trio”, nu vokorā nūslēdze legendarais dzīsminīks Haralds Sīmanis. Parka skotuvis koncertprogramu atkluoja magisks Elizabetys Lācis arfys koncerts, turpynuoja jaunī i energiskī “The Coco’nuts”, džeziski īskandynuoja “Pieneņu Vīns”, nu iz čyuskeglis scenografejā rūtuotuos skotuvis kai pādejī kuope grupa “Dzelzs Vilks”, kurī piknika apmaklātuojus prīcynuoja ar akustiskū programu. Uora koncertu nūrise i pīmāruotuo infrastruktura pasuokuma organizatorim raiseja idejis, ka vosorys uora koncerti varātu palikt par regularu pīduovuojumu Lūznovys muižys apmaklātuoju prīcai.
Vysys dīnys garumā Lūznovys muižā i vēļ vaira parkā varēja just muokslys kluotbyutni – muokslys dorbu radeišona ocu prīškā, palikšona pošim par muokslys dorbu varūnim, muokslys izstuodis i objekti caurvyna vysu Muokslys piknika nūrisi. Vysaiduos parka vītuos ar sovim molbertim ārtai īsakuortuojušys beja muokslineicu apvīneiba V.I.V.A i muokslineica Inga Onževa, gordiežu zonā apmaklātuoju portretus zeimēja Leiga Grāvele, piknika zonā dizaina darbneica “Valis” stencilu tehnikā veiduoja Lūznovys muižys fotosīnu, nu muorka molā napīkuss rūsejuos muokslinīks Gundars Kozlovskis, kurs taiseja syltumneicys efekta temai veļteitu guņs skulpturu, kuruos īdegšona nūslēdze Muokslys piknika programu eisai pyrma pušnakts. Taišni muokslys nūrisis ļuove vēļ vaira īpazeit Lūznovys muižys apbyuvē asūšūs kuormus – ar vīnu najaušu, iz vacuos školys sīnys izkuortu gleznu tyka radeita vasala V.I.V.A gleznu izstuode, pogrobā bīdynojūši, nu reizē ari meili īsakuortuojuši beja muokslineicys Anastasejis Dubovskys nakts gori, muižys klietī, apsavīnojūt vaira par desmit Latgolys muokslinīkim, beja īkuortuota vasala muokslys galereja ar gaismys objektu izstuodi i izstuodi “Tautumeita”.
Muokslys piknika organiziešonā Lūznovys muižai izaveiduoja ari breineiga kūpā dorbuošonuos ar jaunim sadarbeibys partnerim – kim? Laikmeteiguos muokslys centru, Storptautyskū kinu festivalu 2ANNAS, ar kurīm kūpā tyka radeita breineiga kinu programa, kas beja baudama speciali veiduotajā kinys teltī, i laikmeteiguos dejis horeografim, turpynojūt ari Latgolā pīduovuot vareibu īsapazeit ar myusdīnu muokslys nūtikšonom, kas bīži viņ pīdzeivojamys viņ Reigā. Taišni laikmeteiguo deja Muokslys piknika dīnā beja golvonuo Sorkonuo zala dzeivuotuoja ar divejom dejis izruodem, tok leluokū pīdzeivuojumu radeja dejis izruode “Ekskursija”, kuruos nūtikšona suocēs ar sasapuļciešonu pi muižys, nu turpynuojuos ar “objektu apsavieršonu” Lūznovys vacajā stadionā.
Naiztryukstūša sevkura piknika sastuovdaļa nūteikti ir iesšonys prīcys, kuruos beja ari Muokslys piknika svātdīnē. Pasuokuma organizatori prīcojās, ka aktivi tyka izmontuota eipaši veiduotuo piknika zona. Par gordumim i tūs veiduošonys meistarklasem pasaryupēja ari Spānejis, Portugalis i Fraņcejis povori, baudeišonai tyka pīduovuota zupa Kerbedzu gaumē, Varakļuonu deserti, blīni, nu dīna nūsaslēdze ar “Pērtnieku gardumu” reikuotuom Gordiežu vakareņom. Koč ari daži apmaklātuoji atzyna, ka lobpruot byutu prīcuojušīs par vareibu iz vītys nūpierkt vaira ādamlītu, tok pasuokuma reikuotuoji cer, ka preteji vyspuorejom pasuokumu nūtikšonu tendeņcem, taišni pošu leidza pajimtūs piknika grūzu baudeišona varātu palikt par eipašū Muokslys piknika tradiceju.
Kartenis: Olga Belova


text:
Jolanta i Valdis Dundenīki dzeivoj Bolvu nūvoda Bierzpilī Dundenīki ir muokslenīki, kas sagloboj autentiskū Latgolys keramikys nūslāpumu, na īt modernuos keramikys celi.
Jolanta Dundenīce dzymuse 1967. godā Bolvu nūvoda Bierzpilī. Vuicejusīs Bierzpiļs vydsškolā, pie kuruos turpynuojuse Rēzeknis lītišķuos muokslys vydsškolys keramikys nūdaļā. Nu 1996. da 1999. godam vuicejusīs Latvejis Muokslys akademejis Latgolys filialē.
Valdis Dundenīks dzims 1965. godā. Piec Bierzpiļs vydsškolys i Malnovys lauksaimnīceibys tehnikuma beigšonys, Valdis apgive pūdnīceibys pamatus keramiķa Pītera Iruka darbneicā. Sovu rodūšū darbeibu izsuoka 1987. godā, izceļūt sovu keramikys cepli Bierzpiļs pogosta Saksmolā.
Dundenīku dorbi bejuši izstuodeiti daudzi i dažaiduos izstuodēs i pasuocīņūs. 2000. godā par keramikim sataiseita kina „Vāpes dziesma”.
3. majā 15:00 Bierzpiļs Saīta nomā tiks atkluota tautys daiļomota meistaru Jolantys i Valda Dundenīku i Bierzpiļs vydsškolys keramikys puļceņa dorbu izstuodis atkluošona. Izstuode byus apsaverama da 31. maja.
Galerejā – izstuode Bolvu nūvoda muzejā
Kartenis – foto Edeite Husare/LaKuGa


text:
VIESTURE I RELIGEJA »
Bazneicu naktī Lūznovys muižā gaidoma diskuseja i Laurys Bicānis koncerts
2. junī Lūznovys muiža nu jau ūtrū reizi aicynuos iz kulturys nūtikšonu “Bazneicu nakts”, ļaunūt apmaklātuojim īpazeit ari muižā asūšū kapleicu, pīsadaleit diskusejā, nūsaklauseit dzīsmineicys Laurys Bicānis koncertu i byut kluotyn vokora dīvkolpuojumā, informejSkaiteit vaira »
Latgolai sovs gierbūņs jau nu 20. godu symta 30. godim
Roksta autors Mārteņš Vāveris, viesturis magistrs Latgolai taipoš kai puorejim Latvejis kulturviesturiskajim nūvodim ir ar lykumu apstyprynuots gierbūņs. Tys ir zylā laukā iz lobū pusi pagrīzts sudobra greifs ar zūbynu lobajā depē. Gierbūņs veiduotsSkaiteit vaira »
Latgolys i Baļtejis latvīšu konsolidacejis ceļš Fraņča Kempa uzskotūs (II)
Autore: Ināra Juškāne, viesturneica Inženeram, kulturys darbinīkam i politikim Francim Kempam ir nanūviertiejama lūma Latgolys nacionalajā atmūdā. Ar sovu darbeibu jis veicynuoja latgalīšu izgleituošonūs i pošapzinis ceļšonūs. Sovys idejis i nūstuoju Kemps paude caurSkaiteit vaira »
Latgolys i Baltejis latvīšu konsolidacejis ceļš Fraņča Kempa uzskotūs (I)
Autore: Ināra Juškāne, viesturneica Tyvojūtīs Latgolys kongresa symtgadis atcerei, arviņ vaira sabīdreiba teik īpazeistynuota i teik atguodynuots par ituo nūtykuma byutiskū lūmu vīnuotys Latvejis izveidē. Ka myusu dīnuos ir pošsaprūtams tys, ka Latgola irSkaiteit vaira »
Naujinis muzejā jauna ekspoziceja “Skovorda, ližeika, kačerāgs i citi štrumenti”
Nu 19. apreļa Naujinis Nūvodpietnīceibys muzeja apmaklātuojim daīmama jauna etnografejis ekspoziceja “Skovorda, ližeika, kačerāgs i citi štrumenti”, kurymā apsaverami na tik ekspozicejis nūsaukumā pīmynātī prīškmati, nu ari trauki i dorbareiki, kurūs izmontuoja iedīņa iSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” par Leldīni kristīteibā i religiskuom konfesejom Latgolā
Nailga pyrma Leldīnis raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji sasatyka ar prīsteri Puovulu Zeili, Latgolys Kulturviesturis muzeja specialistu kulturviesturis vaicuojumūs Kasparu Strodu, kai ari Rēzeknis Tehnologeju akademejis vuiceibspāku, studeju programys “Religejis pedagogeja” vadeituoju Vladislavu Malahovski, kabSkaiteit vaira »
Latgolys kongress: pamatakmiņs Latvejis vaļsts izveidē
Autore: Vineta Vilcāne, viesturneica Majā palīk 100 godi nu Latgolys kongresa. 1917. goda 9. i 10. majā (piec v. st. 26. i 27. aprelī) Rēzeknē iz Latgolys puorstuovu sapulci sasalaseja progresivuokuo latgalīšu iņteligencis daļa –Skaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” – par Latgolys viesturis vuiceišonu školuos
Atguodojūt sovus školys laikus, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji, rauga atguoduot viesturis stundis i voi tymuos vyspuor tyka runuots par Latgolys kongresu, kuram pavysam dreiž svieteisim symtgadi. Itam faktam agruok natyka dagrīzta eipaša viereiba.Skaiteit vaira »
Latvejis Nacionalajā viesturis muzejā atkluos div Latgolai veļteitys izstuodis
Nu 6. apreļa da 8. septembra Latvejis Nacionalajā viesturis muzejā Breiveibys buļvarī 32, Reigā, byus apsaverama mobiluo izstuode “Latgales kongresam – 100” i izstuode “Latgales keramika – tradicionālais un mūsdienīgais”, informej muzeja puorstuovi. Ar itūSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” – par Latgolys kongresam veļteituom izstuodem
Jau pavysom dreiži aizasuoks Latgolys kongresa symtgadis leluo svieteišona. Taišni Latgolys kongress pyrma 100 godu Rēzeknē beja pyrmuo demokratiski īvālātuo Latgolys latvīšu puorstuovu sanuoksme, kurā tyka nūlamts, ka Latgolys, Vydzemis i Kūrzemis latvīši irSkaiteit vaira »
Damierstais Latgolys kongresa dalinīks: latvīšu strielnīks podporučiks Donats Lāčkājs-Lācis
Autors: prof. Ēriks Jēkabsons, LU Viesturis i filozofejis fakultate Latgolys kongresa prīškviesture Itūgod palīk 100 godu, kūpš Rēzeknē nūtyka pyrmais Latgolys kongress, kurs palyka par pagrīzīņa punktu vysys Latvejis viesturē. 1917. goda 26.–27. aprelī (piecSkaiteit vaira »
Maja suokumā Rēzeknē atkluos Latgolys kongresa symtgadei veļteitu izstuodi
3. majā Latgolys Kulturviesturis muzejā tiks atkluota tematiska izstuode “Pāri slieksnim”, kas veļteita viesturiskai nūtikšonai – Pyrmajam Latgolys kongresam, informej muzejpedagoge Inese Ločmele-Jansone. 1917. goda 9.-10. majā (piec vacuo stila 26.-27. aprelī) Rēzeknē nūtykaSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” diskuseja par 1917. goda Latgolys kongresu
Latvejis Radejis raidejumā “Kolnasātā” itūreiz diskuseja par 1917. goda Latgolys kongresu. Tūreiz, pyrma 100 godu, latgalīši nūsprīde apsavīnuot ar puorejim latvīšim. Tūlaik par naatkareigu Latveju vēļ narunuoja, tok Latveja tyka dybynuota. Raidejums vaicoj, kas nūtykaSkaiteit vaira »
Stuostu cyklys par Latgolys kongresu
Desmit stuostu garumā Latvejis Radeja stuosteja par Latgolys kongresa viesturi i nūzeimi. 1917. godā nūtykušajā kongresā Latgolys latvīši lēme par apsavīnuošonu ar puorejim latvīšim, tys beja nūzeimeigs pagrīzīņa punkts Latvejis vaļsts i latvīšu nācejisSkaiteit vaira »


text:
Mieneša arhivs: May 2017 »
Pyrmūreiz Latvejā izdūta Ontona Rupaiņa gruomota “Baltie tēvi”
Latgolys Kulturys Centra izdevnīceibā Rēzeknē izdūts rakstnīka Ontona Rupaiņa viesturiskais romans “Baltie tēvi”. Romana darbeiba rysynojās vydslaiku Latgolā, atkluojūt dominikaņu klūstera i bazneicys, niulenejuos Aglyunys bazilikys, dybynuošonu. Tys ir pyrmais ituo vierīneiguo prozys dorba izdavumsSkaiteit vaira »
Vyškūs nūtiks Latgolys muokslys svātki “Krāsas karogā”
21. majā Daugovpiļs nūvoda Vyšku pogosta estradē nūtiks Latgolys muokslys svātki “Krāsas karogā”, kur muzykys i muokslys pasuokumā tiks aplīcynuotys Latgolys kulturys vierteibys, rodūšais gors i spylgtuo ideņtitate, informej Daugovpiļs nūvoda Kulturys puorvaļdis vadeituojaSkaiteit vaira »
4. pasauļa latgalīšu saīta rezoluceja
REZOLUCEJA Mes, pyrmuo Latgolys kongresa lāmumu idejiskī turpynuotuoji, Rēzeknē, Latgolys viestnīceibā „Gors” i Rēzeknis Tehnologeju akademejā, 2017. goda 5.–6. majā, 4. pasauļa latgalīšu saītā (tuoļuok – „Saīts”), izviertejūt 1917. goda 9.–10. maja pījimtūs lāmumu izpiļdi, kab nūdrūsynuot LatgolysSkaiteit vaira »
“Borowa Mc” pīduovoj jaunu dzīsmi “Eima, eima”
Latgalīšu muzykys grupa “Borowa Mc” piec ilguoka puortraukuma klauseituojim pīduovoj jaunu dzīsmi “Eima, eima”. Dzīsme ir kai pagrīzīņa punkts grupys planūs īraksteit jaunu albumu. Dzīsmei par pamatu jimta latgalīšu tautys dzīsme, kuruos apdari veiduojuseSkaiteit vaira »
Rēzeknē nūtiks grandioza īleiguošona ar izruodi “Skroderdienas Silmačos”
19. junī Rēzeknis i tuos apleicīnis dzeivuotuoji teik aicynuoti iz Juoņu īleiguošonys svineibom ar latvīšu vysu laiku vysvaira ruodeitū izruodi – Rūdolfa Blaumaņa “Skroderdienas Silmačos”, kam itymā godā ir 115 godu jubileja nu pyrmizruodis,Skaiteit vaira »
Vinsents Kūkuojs nūsvietej pyrmuo albuma izīšonu
Roksta i karteņu autore: Edeite Husare 7. majā Lūznovys muižys Sorkonajā zalā iz sova pyrmuo albuma “Breineigō nosta” attaiseišonys svātku reizi aicynuoja Latgolā pazeistamais dzīsminīks Vinsents Kūkuojs. Albuma attaiseišonys svātkūs Vinsents Kūkuojs prīcynuoja vysupyrmaSkaiteit vaira »
Izruodi “Nūgrymušõ pile” varēs nūsavērt ari Reigā
15. majā Latvejis Nacionalajā teatrī varēs nūsavērt Daugovpiļs teatra izruodi “Nūgrymušõ pile”, kurei veļteita Latgolys kongresa symtgadei, informej Daugovpiļs teatra puorstuove Janīna Ivanova. Fraņča Trasuna luga, Kārļa Lāča muzyka, Agra Danileviča horeografeja, Olega ŠapošnikovaSkaiteit vaira »
Latvejis akteri apsavīnuojuši romana “Klūgu mūks” radejis lasejumūs
Latgolys kongresa i Latvejis vaļsts symtgadis zeimē radeits Latgolys radejis lelīskaņuojums – Ingys Ābelis romana “Klūgu mūks” verseja radejā. Nu 12. maja da 24. septembra Latgolys radejā skanēs 19 lasejumi, kurymūs lūmuos dorbojās divdesmit četriSkaiteit vaira »
VIDEO: 4. pasauļa latgalīšu saīta delegatu referati i rezolucejis pījimšona
5. i 6. majā Rēzeknē nūtyka 4. pasauļa latgalīšu saīts “Latgolys symtgadis kongress”. Latgolys kongresa symtgadis svineibys 5. majā aizasuoce ar dīvkolpuojumu Rēzeknis Vyssvātuokyos Jezus sirds katedralē, piec tam sekuoje svātku guojīņs i pīminekļaSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” par Latgolys kongresu
1917. goda Latgolys kongresā Rēzeknē tyka pījimta rezoluceja, kas nūsaceja latgalīšu tīseibys apsavīnojūt ar puorejuom latvīšu apdzeivuotuom teritorejom. Raidejumā “Pi myusim Latgolā” Latgolys sabīdriskī darbinīki doluos redzīņūs, par 1917. goda Latgolys kongresa lāmumim, LatgolysSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” saruna Trasunu dzymtys puorstuovi Ivaru Graudiņu
Itei nedeļa teik aizvadeita Latgolys kongresa symtgadis zeimē. Ari raidejums “Pi myusim Latgolā” sekoj leidza nūtikšonom i apkūpoj redzīņus. Itūreiz Latgolys symtgadis kongresa viertiejumā ar Lauru Sondori-Strodi dalejuos Ivars Graudiņš. Ivars Graudiņš ir FraņčaSkaiteit vaira »
Cyldynuoti apbolvuojuma “Laiks Ziedonim 2017” laureati (+galereja)
3. majā, Imanta Zīdūņa (Ziedoņa) dzimšonys dīnā, Latgolys viestnīceibā GORS, Rēzeknē, nūtyka catūrtuo apbolvuojuma “Laiks Ziedonim” laureatu cyldynuošonys ceremoneja. Apbolvuojuma laureati ir Laura Putāne, Kristaps Rikāns, Laima Liepiņa, Jana Kolbina i Kārlis Agris Gross.Skaiteit vaira »
Sandra Ūdre: “Ka volūdai ir lykumi, tod tū cīnej ari cyti cylvāki”
Intervejis autore Laura Stepiņa Volūdneica, žurnaliste, pasnīdzieja, aktiva latgaliskuos kulturtelpys darbineica – gondreiž voi cylvāks orkestris, tai varātu saceit par filologejis magistri i gruomotys “Aizlauztais spaits” leidzautori Sandru Ūdri. Kasdīnā jei ari aktivi īsastuoj parSkaiteit vaira »
Latgolai sovs gierbūņs jau nu 20. godu symta 30. godim
Roksta autors Mārteņš Vāveris, viesturis magistrs Latgolai taipoš kai puorejim Latvejis kulturviesturiskajim nūvodim ir ar lykumu apstyprynuots gierbūņs. Tys ir zylā laukā iz lobū pusi pagrīzts sudobra greifs ar zūbynu lobajā depē. Gierbūņs veiduotsSkaiteit vaira »