text:
Saimnieks un kalps ar kaitēm.
1. A. 1572. Draugs «Myusu t. teikas un pasakas" II, 4.
Reiz kaids kolps, dorba meklēdams, īguoja pi saimenīka. Saimenīkam kolpa vajadzēja, jis gotovs pījemt.
"Bet vai prūti ar vysus dorbus?" tys vaicuoja.
"Kai na, prūtu!" - kolps atteica. "Tikai dunduru laikā, kod gūvis bizinej, es ar bizinēju."
Saimenīks tū nūturēja par jūku un nūderēja kolpu. Kolps, teiri prīca, lauž dorbus, kai luocs. Pīnuocja vosoras korstais laiks. Kolps nu paša reita ar teirumā, bet kūleidz saule pasaceļ uz augšu dunduri suocja laistīs, kolps kryumūs īškā. Nūdzeivuoja jis kryumūs vvsu dīnu. Vokorā saimenīks radz, ka moz aports.
Kū šudin darīji?" jis vaicoj kolpam. "
"Ku darīju?" - kolps atcārt: "Bizinēju. Es jau tev tyulen pīsacēju, ka dunduru laikā bizenēju."
Kū darit? Ūtrā dīnā saimeniks veras - kolps otkon kryumūs īškā.
Saimenīks laidjas bizuotuojam pakaļ un pruotuoja, kū īsuokt ar taidu kolpu, kas bizenej. Pruotuodams jis nūgrīzja brangu mylnu. .
"Kū ar tū darīsi, saimnīk?" kolps prosa.
"Puormuocīšu lūpeņus, kas bizenej," atteica saimenīks. Kolps radz - jūki nabyus. Pīskrēja pi orkla un nūora leidz vāla vokora.
Nu tuos reizes kolpam nikod naīnuocja pruotā bizenēt.
Piezīme. Viena tāda pasaka jau ir ievietota XL sējumā kā 76. numura 3. variants P. Š.


c: text/html

text:
Laura Bicāne. Albums TRĪSPUKSTI
Sovu ūtrū albumu 2015. goda aprelī izdavuse latgalīšu dzīsmineica Laura Bicāne, kurei ar sovu skaneigū bolsa tembru, meitineigumu i jai rakstureigajom melodejom ir sovpateigs Latgolys muzykys duorgums.
Jaunais albums „Trīspuksti” eipašs ar tū, ka tymā vydā ir dzīsmis ar Daugovpiļs pusis dzejneicys Egitys Terēzis Jonānis haikom. Poša Laura par itū sadarbeibu soka: „Egita ir pīrakstejuse treis-aileitis, kurymuos paglobuojuse melodeju. Maņ ir īsadevs atkluot tymuos īveituos melodejis pavedīnu. Egitys dzejūli ir cīši sirsneigi i patīsi. Taidys ir ari ituos dzīsmis.”
Albumā nūklausomys 13 dzīsmis ar Egitys ailem, bet kai 14. aba „bonus” dzīsme atrūnoma kūpā ar tenoru Jāni Kurševu īdzīduotuo „Kuozu dzīsma”, kas ir Laurys veļtejums muosai kuozu dīnā. Itei „bonus” dzīsme ir ari vīneiguo, kas albumā itūreiz izskaņ latgaliski. Ka sovā pyrmajā albumā Laura vaira apdzīduoja dobys i mīlesteibys temu, niu vyss albums ir kai dasadūršona Dīvam, kas reizē ar dzīsmineicys izdzīduotajom emocejom kotram nu treispukstu dadūd lyugšonys sajiutu.
Albuma īrokstā pīsadalejuse spieceiga i Latvejā labi zynoma muziķu komanda: Artis Orubs, Norberts Skraucis, Kārlis Indrišonoks, Deniss Paškevičs, Ingus Feldmanis, Pāvels Veličko, īroksta procesu vadejs, albumu apstruoduojs i ari īrokstā pīsadalejs muzikis Valdis Indrišonoks. Albuma izdeviejs – bīdreiba „Latgolys Producentu Grupa”.

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Kai lobuok pasaceit latgaliski? Praktiski padūmi
Roksta autoris: Vineta Vilcāne, Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Latvīšu literarajai volūdai i latgalīšu rokstu volūdai ir daudz kūpeiguo, bet ir ari atškireigais. Vairuoki vuordi obejūs latvīšu volūdys variantūs rokstuos vīnaiž, pīmāram, zeme, egle, maize, es, mani, viņ runā dzieržama atškireiba. Kotrys pats var paraudzeit itūs vuordus izrunuot teikumā latvīšu literarajā volūdā i latgaliski – tī skanēs atškireigi.
Runuotuo latgalīšu volūda nateik normāta, runā pasaruoda formys, kas rokstu volūdā nav piļaunamys. Itei ir vīna nu latgalīšu volūdys sovpateibu, kas juopījam kotram, kas grib pareizi īsavuiceit raksteit latgaliski.
Dūmojams kotrys var nūsaukt viertini vuordu, kas rakstureigi tikai latgalīšu volūdai, tok daudz teik lītuoti ari latgaliskuoti latvīšu literaruos volūdys vuordi, koč ari psastuov latgaliskuoks vuords, pīmāram, soka ci roksta “atnuoce”, bet latgaliskuok byutu saceit ci raksteit “atguoja”. Portals lakuga.lv apkūpuojs vairuokus itaidus vuordus, paruodūt nu latvīšu literaruos volūdys latgaliskuotū vuordu i analogu latgalīšu volūdā, kuru byutu vālams lītuot gon runā, gon rokstūs. Vuordu latgaliskūs formu lītuošona runai daškir eipašuoku skaniejumu i izceļ volūdys eipatneibys i atškireibys.
nākt| nuokt → atīt
Jis
atnuoce atguoja pyrmais.
nokļūt| nūkliut → tikt
Mes
nūklivom tykom Parizē piec nedelis.
kļūt| kliut → palikt
Kiut Palikt par slovona aktera sīvu.
ģimene| gimine → saime
Projekts “Digitalī latgalīši” veicynuos latgalīšu volūdys lītuošonu
giminēs saimēs.
pankūka| pankiuka → bleins/bleiņs /blīns
Vyspuor
pankiukys blīni ir vacuoki par maizi.
vecāki| vacuoki → tāvs ar muoti
Vystik školā Ontonam īt labi i
vacuoki tāvs ar muoti sprīde, ka dāls juolaiž vuiceitīs iz Pīterpili.
ģērbt| gierbt → viļkt
Sovā dzimšonys dīnā jei vysod
gierbe vylka sorkonu sukni.
sega| saga → dečs
Ka turistim zīmeļbrīžu uoda ir kai suvenirs, tod lauku sātā jei kolpoj kai sylts
saga dečs ci puorkluojs, iz kura siļdeitīs.
auksts| auksts → solts
Auksts Solts beja pyrmajuos dīnuos, bet, kai soka, cylvāks pīrūn pi vysa.
ļoti| ļūti → cīši/cīš
Maņ
ļūti cīši pateik muna jaunuo mašyna.
mājas| muojis → sāta
Muojuos Sātā vysod ir lobuok.
smarža| smarža → smuords
Tikkū captūs kotletu
smaržu smuordu varēja just pa gobolu.
atcerēties| atsacerēt → atguoduot
Dzeds navarēja
atsacerēt atguoduot, kur nūlics sovys brillis.
prasīt| praseit → vaicuot
Jis maņ
praseja vaicuoja, voi īšu iz koncertu.
skatīties| skateitīs → vērtīs
Es
skatejūs vierūs iz jū, i navarieju atguoduot, kur asu jū redziejuse.
Medeju atbolsta fonda īguļdejums nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu. Par roksta saturu atbiļd portals lakuga.lv.


text:
Einārs Pelšs: maņ volūdys napateik
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Pīduovojam skaiteituojim dzejnīka i atdzejuotuoja Eināra Pelša dorbus latgaliski. Literaturys pasaulī jis zynoms kai nūzeimeiguokais taidys dzejnīku grupys kai Preiļu konceptualisti dalinīks. Taišni ar Pelša kruojumim “Mīļākais tētis pasaulē” (2016) i “Condom” (2017) Latvejā aizasuoce konceptualuos dzejis uzplaukums. Beidzamajūs godūs sadarbeibā ar gruomotu izdevieju Valteru Dakšu izdūtys vysaiduokys naparostys Pelša gruomotys, par pīmāru, “Janka”, kas beiguos izaruoda ceglys, voi “Gramota”, kas ir cīši specifisks gūda roksts. 2020. goda beiguos izguoja da ituo apjūmeiguokuo Eināra Pelša dzejis gruomota “Digi dīgi”, kurā atseviška nūdaļa veļteita ari dzejūlim latgaliski.
Eināra Pelša dzejā (itūreiz jis tū parakstejs kai Einarka Peļšs) cīši lela nūzeime ir ari tuos vizualajam izskotam, partū publicejam tū, kai jis pats soka, biļdeišu formatā. Taipat saglobuota ari autora raksteiba, kas naatbylst oficiali pījimtajom latgalīšu rokstu volūdys normom.


text:
Muna vīta: pasavērt iz Naujini nu muokuļu augstuma. Saruna ar Olgu Kuzminu
Intervejis autore: Sintija Augustova, portals lakuga.lv
Ar naujinīti Olgu Kuzminu pyrmū reizi sasatykom vīnā nu projekta “Muna vīta” (vaira par tū var skaiteit ITE) diskuseju, niu pasarunuojom vairuok Zoomā. Sevkurā pogostā ir kulturys centra voi tautys noma vadeituojs, a Olga na viņ voda Naujinis kulturys centru, bet breivajā laikā ari lidoj ar gaisa balonu i fotografej. Tei ir miļzeiga rodūšuma dava deļ kasdīnys kulturys dorba.
Kai tykot par Naujinis kulturys centra vadeituoju?
Tys nūtyka 2012. goda vosorā, nuokušā godā byus jau 10 godi, kai ite struodoju. Dzeivisbīdrs pasaceja, ka Naujinē meklej kulturys centra vadeituoju. Pyrma tuo struoduoju probacejis dīnastā, bet mani aicynuoja ari rodūšuos lītys. Es nūsadorboju ar pierļuošonu, maņ pateik fotografēt. Es dūmuoju, ka probacejā, kur es nūstruoduoju nazkur četrus godus, es gluobšu pasauli, paleidziešu cylvākim, bet saprotu, ka
cylvākim navar paleidzēt, kod jī poši sev nagrib paleidzēt.
Maņ ir svareiga atdeve nu cylvāku, nu tuo, kū es doru, lai byutu gondarejums par padareitū, tī es tuo nasajiemu.
Nu kas es par vadeituoju? Bet aizadūmuoju i saprotu – parkū nā? Tys ir jauns izaicynuojums, vys tik gribieju maineit tū dorbu, parkū naparaudzeit? Tai ari ite tyku. Tymā laikā Naujinis socialajā centrā pensionarim vadeju pierļuošonys puļceņu, dzeivuoju ari Naujinis pogostā – Kraujā. Tai kai dorbs maņ beja piļsātā, ari dzeive vaira pa piļsātu, na pogostu, par jū es moz zynuoju, atbrauču iz Krauju da sātys, puorlaižu nakti, bārns guoja Kraujis bārnuduorzā. Par kulturys centru es izzynuoju tikai tod, kod muna meita dzīduoja konkursā “Cālis”. Tod viņ pyrmū reizi iz tīni devūs.
Kas, jiusupruot, ir pats lobuokais, vodūt kulturys centru?
Tys, ka var rodūši dūmot, dareit, var dūt cylvākim prīcu i pozitivys emocejis, prūtams, ari tys, ka cylvāki nu pasuokuma aizīt smaidūši i pateiceigi par tū, kū ir redziejuši, sajutuši.
Voi ir kaids pasuokums, kas pa itim 10 godim vysdzeivuok palics pruotā?
Pārnejais 18. novembris. Tys beja na taids, kai vysu laiku. Tys nabeja koncerts, nanūtyka pat kulturys centra ākā, a Juzefovys parkā. Tei beja pastaiga – “Svētku sajūtu taka”, kuramā mes pīduovuojom cylvākim div stuņdis staiguot pa gaismeņu i starmešu izgaismuotu parku. Daži cylvāki saceja, ka jūs puorjēme magiska sajiuta.
Atsauksmis sajēmem cīši lobys, ari gondarejums beja partū, ka mes pandemejis laikā uztaisejom svātku pasuokumu i cylvākim patyka, ka saviļņuojom leidz patriotiskom jiutom. “Facebook” daudzi raksteja i atsasauce kai par fantastisku pasuokumu. Kotrys varēja īt ar sovu sveceiti i tū īdegt. Itūgod mes iz svātkim ari plānuojom pastaigu Juzefovys parkā.
Sacejot, ka jiusim pateik ari fotografēt, kai jiusu dzeivē īguoja fotografiešonys muoksla?
Kod maņ beja 17 godi, maņ cīši gribējuos fotoaparatu. Tūlaik beja taidi “zīpu trauceni”, školā fotografieju pasuokumus, dzimšonys dīnys, ari universitatē, bet tys beja taidā pūdzenis daspīsšonys leiminī, kod tu nadūmoj par kompoziceju, bet vīnkuoši fotografej tū, kū redzi.
Kod 2006. godā maņ pīdzyma meita, es nūpierku lobuoku fotoaparatu, bet ari na profesionalū. Gribieju īmyužynuot bārna dzeivi. Suoču dūmuot, ka vajag pasavuiceit, navar turpynuot tikai maidzeit vīnu pūdzeņu. Kod suoču struoduot kulturys centrā, nūpītnuok fotografieju ari pasuokumus, deļtam ka vajadzēja biļdis atskaitem, tai tys ari aizguoja.
Maņ cīši pateik fotografēt dobu, pi myusim tei ir breineiga, puosokaina. Maņ pateik tū īmyužynuot i paruodeit cytim, kaidā skaistā vītā mes dzeivojom, lai cylvāki lapojās ar tū, kur jī dzeivoj. Gribīs, lai cylvāki radz tū skaistū, kas ir apleik, sovaiž cylvāki īt iz dorbu, iz sātu i naīvāroj. Kod paruodi biļdi, jī saprūt – tys tok ir tik skaisti!
Kaids ir leluokais izaicynuojums fotografiešonā?
Fotografēt cylvākus. I nūfotogafēt jūs patīsus, ni taidus, kas īpozej. Kai cylvāki parostai dora – jī pamona, ka jūs fotografej, i jī izreiz suoc pozēt (smejās). Bet gryutuokais ir paruodeit cylvāka patīsuos emocejis.
Kū jums vaira pateik fotografēt – cylvākus voi dobu?
Vysaiž. Maņ pateik ari muokslinīciskys fotografejis, kod eipaši pīdūmoj par tārpim, vizualuo tāla.
Piec tam ari apstruodojat biļdis?
Nui! Tū vysu var īsavuiceit pošvuiceibys ceļā. Itūšaļt ir pylns škārsteiklys ar video apvuiceibom. Var īt kursūs, es braukuoju iz vysaidim seminarim, ka ir laiks i interese. Vyss ir atrūnams, ka ir gribiešona dorbuotīs i dareit.
Itūvosor jius bejot ari Francejā iz gaisa balonu festivalu. Jums ari saguoja ar gaisa balonu paliduot?
Nui, ar gaisa balonim es lidoju jau treis godus. Maņ vysod ir tai, ka pīsapylda tys, kū es cīši, cīši gribu. Jau seņ pamaneju, ka Latvejā ir īspieja liduot ar gaisa balonu, atrodu ari gaisa balonu piloti Ingu Ūli, es jai aizraksteju “Facebook”, a jei maņ naatbiļdēeja. Dūmuoju, ka nav lamts, bet vīnu dīnu jei maņ pīroksta, ka ir atroduse munu ziņu, prosa, voi maņ vys vēļ ir iņterese. Jei pastuostja, ka ir īspieja, vajag tik salaseit 8 cylvāku komandu – lai var izliduot divys reizis pa četri, i tod jei atbrauks i liduosim!
Apsavaicuoju tim, kas nasabeist, i mes liduojom. Izliduojom nu Naujinis, i tys beja kai puosokā! Ar tū ari suocēs muna liduošonys epopeja. Es navaru apsastuot (smejās), maņ gribīs vēļ!
Tymā liduojumā ari fotografieju, Ingai cīši patyka tys, kū es spieju īraudzeit nu augstuma, jei maņi aicynuoja liduot i fotografēt vēļ i vēļ, i itūgod paaicynuoja iz Franceju, iz grandiozu pasuokumu – ap 500 gaisa balonu komandu. Vysi pasaceļ vīnā laikā, i tei ir fantastiska sajiuta. Nazynu, kai mums itymā laikā izadeve iz tīni tikt, laikam nazkaids “kosmoss”. Zynu, ka Latgolā var liduot, Kruoslovys i Leiksnys pusē, ari cytur Latvejā. Asu Ingai bezgaleigi pateiceiga par īspieju pasaceļt viers zemis.
Kaida izaver zeme nu gaisa balona?
Vīnkuoši puosokaina! Ir taida breiveibys sajiuta, i tys skaistums! Asu liduojuse gon vosorā, gon rudinī, nu reita i vokorā – kotru reizi izaver sovažuok. Gribīs vēļ zīmā paliduot.
Voi soltums natraucej liduot?
Es zynu, ka zīmā pat cīši lelūs minusūs lidoj. Maņ ir solts, es vyspuor asu cīši solstūšs cylvāks, bet taipat grybātu ari zīmā pasaceļt ar gaisa balonu (smejās).
Voi beja koč kas puorsteidzūšs Francejis ceļuojumā?
Pīdzeivuoju eistu angļu “vau” par tim balonim! Kai var sasapuļcēt tik daudz vīnleidzeigi dūmojūšu cylvāku, kurim aizaraušona i mīlesteiba ir baloni! Tei ir fantastiska sajiuta! Latvejis komanda, paļdis par tū Ingai Ūlei, cīši kruošni puorstuovēja vaļsti gon ar tārpim, gon karūdzenim. Beja lels lapnums, ka mes asam nu Latvejis. Sevkuram īsoku paraudzeit liduot ar gaisa balonu!
Kaids ir jiusu dzeivis moto?
Es dzeivoju piec principa meklēt pozitivū vysā. Nagativuo ir cīši daudz, bet, ka koncentrejās iz pozitivū, tod ari dzeive ir pozitiva. Vēļ – nadareit cytam tū, kū nagribi, kab dora pošam. Dzeivē vajag paraudzeit vysa kuo! Es nasaprūtu, parkū cylvāki beistās liduot ar gaisa balonim, es daudzim asu pīduovuojuse, jī – nā. Es redzieju cylvāku, kuram ir paniskys bailis nu augstuma, jei puorvarēja sevi i liduoja!
Mes kotrys varim puorvarēt sevi, puorkuopt sev puori i izdareit kū mums naīdūmojamu. Vajag ticēt sev i dareit, deļtam ka dzeive paskrīn dreiž.
Reizem padūmoju, ka maņ jau 42 godi, bet vēļ naasu izdariejuse itū, itū (smejās).
Ar Ingu Ūli asam paspiejušys sasadraudzeit, es varu tikai apbreinuot, kaida jei ir mierktīceiga, zynūša, i aktiva. Prīca, ka munā dzeivē pasaruoda cylvāki, par kurim varu saceit “vau”, kurim gribīs byut tyvai. Pozitivais pīvalk pozitivū!
Kartenis galerejā: foto Olga Kuzmina i nu Olgys personeiguo arhiva


text:
Atkluots pīmineklis profesorei Irēnai Silinevičai
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
21. julī Kruoslovys (bejušais Dagdys) nūvoda Ezernīku pogosta Bukmuižys kopūs tyka atkluots pīmineklis Rēzeknis Augstškolys, niu Rēzeknis Tehnologeju akademejis (RTA), dybynuotuojai profesorei Irēnai Silinevičai, informej RTA Sabīdryskūs attīceibu nūdaļa.
Irēna Silineviča (25.04.1943.–26.02.2020.) dzymuse Kruoslovā, beja inžinerzynuotņu doktore, kai ari Latgolys i Latvejis patriote. Profesore piec augstškolys dybynuošonys 10 godus beja ari tuos rektore, apbolvuota ar vairuokim atzineibys rokstim nu Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis, akademejis. 1998. jai daškierts ari Treju Zvaigžņu ordiņs, nu 2008. goda – Rēzeknis Gūda pylsūnis tituls, 2013. godā jei sajāme Rēzeknis Augstškolys Gūda profesoris nūsaukumu.
Pīminekļa tieļneica Svetlana Skačkova-Marčenko nūruoda, ka pīmineklis ir viestejums nuokamajom paaudzem. “Veidojūt pīminekli profesorei Irēnai Silinevičai, aizdavums nabeja vīgls. Vīnā dorbā atainuot dyžona cylvāka padareitū, paruodeit tū īguļdejumu, kas izdareits i atstuots, nav vīglai. Deļtam pīminekļam izvālāta stilizāta gruomotys forma, tū rūtoj Latgolys karūga siluets i atveiduots Treju Zvaigžņu ordiņs, kurs profesorei daškierts par īguļdejumu izgleiteibys jūmā. Kai viestejums ir īkļauts teksts latgalīšu volūdā,” stuosta muokslineica.
RTA rektore profesore Iveta Mietule pastreipoj: “Irēnys Silinevičys davums Rēzeknei, Latgolai i Latvejai kūpumā ir nanūviertejami lels. Tuos ir symtim izveiduotu dorbavītu, tyukstūšom sagataveitu absolventu, izstruoduoti zynuotniskī dorbi. Myusim sevkuram, kurs ir struoduojs kūpā ar profesori, ir bejs lels gūds, vareiba vuiceitīs i augt. Jai pīmyta vīdums i elegance.” Iz profesorei veļteituo pīminekļa pīraksteiti vuordi, nu kurūs sevkurs var pasasmeļt dzeivis gudreibys:
Cylvāk! Veidoj sevi audzynojūt!
Tovi lelī sasnāgumi ir Tovā prōtā,
jo kermiņs ir laiceigs un dūts gora izpausmei.
Verīs dzeives spīgelī ar teiru sirdsapziņu,
sovas tautas gaismas ceļam, sovas dzymtas spākam,
pēcnōcējim esi vadzvaigzne.
Audzynoj sevi, tai Tu atrassi patīseibu!
Esi gūdeigs sovas dvēseles prīškā,
jo tei ir durovas uz augstōkū varēšonu.
Apgaismoj sovu prōtu ar jaunom zynōšonom,
jo tī, kas zyna, nakļyust par upurim cytu līkuleibai.
Cylvāk! Izgleiteiba ir Tovs ceļš uz breiveibu!


text:
Sorkonu rūzis zīdu iz tovu rūku nūlīku, muot…
16. martā Upeitē tyka atkluota izstuode i nūtyka pīminis pasuocīņs „Tovs sirds syltums myužam paliks atmiņā…” par gūdu Ontona Slišāna muotis Annys 90 godu jubilejam.
„Sorkonu rūzis zīdu
Iz tovu rūku nūlīku, muot…
Lai jei kai guņslīsme dag.
Lai navāg ar vuordīm maņ saceit:
– As Tevi meiļoju, muot! – „ …
(O.Slišāns 1977.gods)
Pyrma 90 godu 16.martā 1922. godā Sviļpovys cīmā pīdzyma Anna Jermacāne. Jei pīdzyma Jezupa i Jūlejis saimē kai septeitais bārns, piec juos beja vēļ vīna muosine, bet tai kai mozuo muosine agri aizguoja tymā saulī, tod Anna palyka jaunuokais bārns saimē, vysu meilule, kai tāvs jū sauce – myusu karalīne. Nui, i Anna auga karalīne- meiļa, struodeiga, čakla, lela dzīduotuoja, lela rūkdarbneica. I tei vārstuo saimis lūcekļu mīlesteiba puorauga Annā pošā, kuru tuoļuok jei duovuoja sovim meiļajim – veiram, bārnim, mozbārnim.
Anna nūdzeivuoja tikai 55 godus, bet itī godi ir divtik vārti, ka na treiskuort, jū juos dzīduotuos dzīsmis – gon tautasdzīsmis, gon gareiguos, dzeivoj vēļ šudiņ, jū tuos Ontonam ir pīrakstātys i īskaņuotys. Tuos dzīž Upeitis etnografiskuo ansambļa sīvys, Upeitis jaunīši, bārni. Tuos nūdar muzikaluos folklorys i gareigūs dzīšmu izpietis dorbam. Annys i cytu sīvu dzīduotuos tautysdzīsmis pieteitys Andys Beitānis monografejā “Vēlīnās izcelsmes vokālā daudzbalsība latviešu tradicionālajā mūzikā”(2009), kai ari saļmu dzīduošona izpieteita Aigara Lielbārža i Mārtiņa Boiko kruojumā “Psalmu dziedāšana Latgalē” (2012) Annys rūkdorbi – sagys, goldauti, kleitys, capuris, lokati, bārnu apgierbi vēļ tagad prīcej myusus. Ar sovim dorbim, dzīsmem i mīlesteibu Anna sev pīminekli ir uzcāluse. Anna ir myužeigā pīmiņā globuojama ar tū viņ, ka izaudzynuojuse taidu dālu, kai ONTONS SLIŠANS.
2012.goda 16 martā Annys dzimšonas dīnā jov septeņūs nu reita Tilžys katuoļu bazneicā nūtyka dīvkolpojums par gūdu Annai, tod Brieksīnis kopsātā sveceišu aizdegšona i zīdu nūlikšona pi Annys, juos veira i dāla Ontona kopenim. Pulkstiņ 11:00 Upeitis bibliotekā par gūdu Ontona Slišana muotei – Annai Slišānei (Jermacānei) pasuocīņs „Tovs sirds syltums myužam paliks atmiņā…” i izstuodis atkluošona, kur kūpā ar Upeitis etnografiskuo ansambļa sīvom i cytim apmaklātojim pīminiejom i gūduojom itū SVĀTŪ (kai Ontons saciejs par sovu muoti) sīvīti. Pasuocīni īsuokam ar dzīsmis atskaņuošonu, kuru īdzīduojuse bārnu grupa „Pumpuriņi” nu Daugovpiļs Jeļenys Švilpis vadeibā, dzīsme ar Ontona Slišana dzeju, kas veļteita muotei:
(drupeit nu dzīsmis)
„Muote, māmeņa, muomuleite…
Saule, sauleite, syrdsyltumeņs…
Navaru, es bez pyupūlu zareņa,
Navaru, māmeņa,
Navaru, sauleite.
Pyupūlu zareņs ērbova,
Pyupūlu zareņs i kūde.
Nu Muotes dīnā pyupūlu zareņs
Dvēseles baļsteņā īsarunova”…
Pasuocīņa gaitā īpazeistynuoju ar Annys biografejis nūzeimīguokajim datim, dāla veļteitū dzeju muotei, vieramīs biļdis nu Annys dzeivis, dalejamīs atmiņuos, sīvys dzīduoja skaistys tautysdzīsmis i gareiguos dzīsmis. Pasuocīņs izavierte emoceju i atmiņu pīpyldāts, kas siļdieja myusu sirsnenis.
Atmiņā myužam juogloboj taidi cylvāki, jū tei ari ir tei myužeiba, tei ir tei dzeivuošona piec nuovis!
Izstuode apsaverama vysu martu Upeitis bibliotekā, izstuodē nalels īskots Annys darbeņūs, Annys dzīduotajuos dzīsmēs i Ontona veļteitajā dzejā muotei.
Paļdis vysim, kas īsaroda iz pasuocīni.
Upeitis bibliotekys vadeitoja Mārīte Slišāne
Kartenis nu pasuocīņa – Upeitis bibliotekys publicitatis materiali
Krampis – Nūlīku muot (2011. goda Upeitis Uobeļduorzs, dzīsme ar Ontona Slišāna vuordim, kas veļteiti juo muotei)
.


text:
Avīzis „Rēzeknes Vēstis” pīlykuma „Mōras Zeme” 2011. goda oktobra numurā (13.10.2011.) varam skaiteit par latgalīšu literatu i sabīdriskū darbinīku Juoni Cybuļski, par zynuotniskū diskuseju „Latgalīšu literatura trymdā” i Latgolys dižgoru jubilejis svineibom Bieržgalī.
Latgalīšu rakstnīceibys muzeja vadeituojs Pīters Luocs apskota Juoņa Cybuļska biografeju i informej, ka muzejā šūbreid var apsavērt leluo latgalīša pīmiņai veļteitu izstuodi, sovpus Elvita Kotāne, Nautrānu vidusškolys puļceņa „Pa Nautrānu dižgoru takom” daleibneica, mudynoj sakūpt Cybuļsku dzymtys kopus, 19. oktobrī pīsadaleit sveceišu aizdegšonā par gūdu Juoņa Cybuļska symtgadei i apmeklēt Nautrānu vydusškolys nūvodpietnīceibys muzeju.
Par Paulīnis Zalānis-Vallenys sumynuošonu 80 godu jubilejā zynuotniskuos diskusejis „Latgalīšu literatura trymdā” laikā roksta Aija Zuja, bet Anna Adijāne stuosta par Paulīnis Zalānis-Vallenys i Ontona Rupaiņa jubilejis svineibom Bieržaglī.
Vēļ itymā numurā ari Juoņa Keiča dzeivuļs „R. Ancānam aizeimūt”.


text:
Interesanti, ka sovulaik Rēzeknis apriņča slimineica atsaroda Latgolys kulturviesturis muzeja viesturiskajā sātā. Sovpus jaunuos sātys byuvnīceiba Rēzeknis slimineicai tyka aizsuokta 1929. godā i ilga leidz 1931. godam, kod tei uzsuoka sovu darbeibu jaunajuos telpuos. Te gon juopībilst, ka itei, vysa duorguokuo Rēzeknē storpkaru periodā uzcaltuo āka, finansialu apsvārumu deļ tai ari natyka leidz golam pabeigta vēļ leidz pat 40. godam.
Vaira par Rēzeknis slimineicu viesturnīka, Latgolys Kulturviesturis muzeja specialista Kaspara Stroda stuostā.
Ieteikt
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.


text:
„Jau 40 godu dzeivoju ite, tikai daudzi tū nazyna. Gon „Cylvāka bārns”, gon „Limuzīns Jāņu nakts krāsā”, vysi kinu scenareji tyka raksteiti ite. Ite beja sīvys tāva sāta. Suokumā maņ ni dīzkū patyka, Maņ Reigys tyvumā beja apbyuvis zemis gobols, gribieju tī dzeivuot. Bet, kotru godu braukojūt, es tai pīrodu, maņ tai īsapatyka. Bet vīta teišom loba - azara krostā, meža molā. Tuoli gon ir."
Te gon Juoņs pīzeimej, ka attuolums myusu dīnuos ir nūsaceits jiedzīņs – vysus var sazvaneit, tīšsaistē sasaslēgt, voi ari īsēst mašynā i nūbraukt. Taipat jis pīzeist, ka niu jau ir pagaisuse starpeiba storp piļsietnīku i laucinīku, vysmoz Latvejā.
„Vysa Latveja mums ir vīna moza piļsāta… Pat agruok jau, boļševiku laikūs, ka teatris beja lelā cīnā, ka brauce iz teatri. Kas brauce leluokūtīs? Laucinīki. Rynduos autobusi stuovieja pi teatrim i tī, kas meiļuoja teatri, beja redziejuši vysys izruodis. Reidzinīki tik daudzi naredzieja, kai sabrauce nu rajonu i skatejuos. Latvejā, mes navarātu itū vacū īdalejumu lītuot. Nu Reigys vēļ tai patuoļuok leidz Rēzeknei, Preilim, a nu Preiļu iz Reigu pavysam tyvai.”
Vaicuots par tū, cik bīžai niu saīt nūbraukt iz dzymtū pusi, Juoņs atkluoj, ka nazkod vaira saguojs, bet ari niu vys pa laikam brauc.
„Pādejū reizi es beju saleidzynūši naseņ. Apbraukuoju Ludzu, gon apleicīni, gon vysu ceļu nu Ludzys leidz Bolvim i atpakaļ. Maņ ite vīns rokstu dorbs niu teik veikts i maņ vajadzēja tuos vītys, kurys es aprokstu, uzzynuot, muzejā, bibliotekuos. Vaicuoju taidys paguotnis vītys, patīseibā līceibys, jo vītu vaira nav.”
Ar nostalgisku nūpyutu jis stuosta, ka vysod, nūbraucūt iz Latgolu, pīvierš viereibu tam, kai mainuos Latvejis ainova, mes palīkam arviņ zaļuoki i zaļuoki. Tys pats vārojams arī Leitovā. Daudzys agruok pazeistamys vītys, kur pasavēre skaisti, ploti lauki, aiz kuru tuoļumā redzējuos azari, niu aizauguši ar kūkim. Taipat jis atkluoj, ka ainaviski jam lauki i zeme vystik meiluoki i acei teikamuoki.
„Pādejā laikā maņ uorkuorteigi pateik zeme. Zemis kruosa. Cik mums ir kruosaina i boguota zemeite. Es asu daudzi redziejs. Par pīmāru, Suomeja. Breinojūs kai tī vyspuor kas ni aug. Zeme bolta kai myusu jiurmolys smiļkts. Ukrainā zeme tai kai zuoboks, malna. Bet mums ite cik kruosaina, cik dažaida. I taisni uzorta maņ pateik. Ar skaudeibu verūs, ak, koč varātu taidu uzgleznuot. Naprūtu. Cīši meilu taidu.”
Nu aktivuo dorba kinu sferā Juoņs Streičs jau kaidu strēči kai paguojs molā, niu jam cyti dorbi doromi.
„Lauku dzeive taipat ari. Ari gleznoju, rokstu cīteigi. Kaut varātum paspēt. Raugu cīteigi raksteit par tū, kas skar myusu viesturi, paguotni. Daudzi dorbi aizsuokti raksteit. Šur tur aicynoj bez gola, ZOOMi niu. Aizjimts ni mozuok. Apgrīzīni vys tik palīk lānuoki.”
Juoņa Streiča jubileja, ari īprīškejuos, parosti teik atzeimātys krītnā laika periodā ar vysaidim svineigim pasuocīnim Preiļūs, Rēzeknē i cytvīt Latvejā.
„Redzi, es asu īmeslis koč kam. Tī ir tautai svātki. Es tymā laikā jiutūs tai kai dorbā. Kaids maņ tī prīks. Maņ tok nabeja apsveikumi, kai parosti, kū es nagrybu. Maņ tak 80 godu jubilejā, es saraksteju, naticiesi, maņ beja treisdesmit dažaidi sareikuojumi. Tys ir Latvejā. Preiļūs viņ beja vairuoki, Preiļu apleicīnē, Rībeņūs, Sutrūs, Rēzeknē. Vysur beja.
Dīveņs deve maņ taidys jubilejis kai reši kuram. Vysys, suocūt jau nu 40, 50 godu. Kuo maņ vajag nu dzymšonys dīnys? Pagūdynuojums dzierdēt, nu dabeigi. Duovonys nagaidu nikaidys. A kū maņ vajag, naspēs nivīns izduovynuot, veseleibu vajag.”
Nav nūslapums, ka rodūši procesi kai uzluodej, tai ari izmeļ pošus radeituojus. Juoņs stuosta par tū, kai jis atsapyuš i kur jem spāku.
„Vysu laiku pyušūs niu, nā nu ari vysu laiku doru. Saceišu tai, ka beju jauns, navarieju saprast, deļ kam cylvākim vajadzeigs atvalinuojums. Tik intensivi, kai es struoduoju jauneibā, pats sevi apbreinoju. A piec kaida laika saprotu, vai cik labi, ka sastdīne, svatdīne ir. Paīt vēļ koč kaidi godi. Es dūmoju, labi, ka atvalinuojums ir! Guoja laikam kaidi septeni godi, ka es beju nu kinys kinā - vīna nabeja beigusēs, ka es jau suoku nuokamajai struoduot, bez atvalinuojuma. Tik intensivs tys dorbs beja. Navajadzēja nazkod taidu atpyutu, laikam lela iztureiba beja. Veseleiba nav stypra, bet iztureiba ir lela.”
Juoņs pīmiņ dorbu filmiešonys laukumā.
„Filmiešonā es nikod nasiežu. Maņ tys krāsls ir, bet es nasiežu. Ka es struodoju, maņ vajaga byut kuojuos. Juodora. Golvonais, ka tu pats vēļ esi ari vadeituojs i nu teve atkareigi puorejī. Tu navari atsaļaut sēdēt, ta vysi sēdēs.
Maiņa paīt tikai kuojuos, vysu dīnu ... Moz nuocēs struoduot kai padūtajam, bet kaids prīks ir struoduot, ka ir gudrs vadeituojs. Maņ beja eiss laiks, ka es beju kai asistents. Pastruoduoju pi Rolanda Kalniņa, jam cytugod byus jau 100 godu. Dūd, Dīvs, jam lobu veseleibu! Voi kur labi, voi kur sakareigi, kaids prīks beja struoduot! Ak, es ar lelu prīku struoduoju pi sova skūluotuoja Aleksandra Leimaņa. Jis maņ cīši uzaticieja, tei beja taida skūla. Del kam labi? Ka teve momentā nūviertej. Voi tu esi izdarejs labi, voi naesi, ta ruoj. Kotru dīnu. A režisoram tys vyss vēl prīškā, tu nikuo nazyni. Taisu šudiņ, struodoju, vot ka byus rezultats, tod es tikai zynuošu. A kai asistents, kai ūtrais režisors, es kotru dīnu zynu. Tī ir sovs lobums, bet golvoinais, lai ir gudrs vadeituojs.”
Režisors atkluoj, kas ir svareigi, kab kina byutu loba i dorbs pi juos labi vastūs. Jis pīmiņ kai struoduoja pi kinys „Mans draugs nenopietns cilvēks”.
„Pyrmais, uzskateit vysu par spēli. A spēlei ir nūsacejumi. Styngri nūsacejumi. I tūlaik es sadaleju, Bolislavs atbiļdēs par vysu planavuošonu i ite es jam pasakļaunu, kinys direktore par finaņsem, mes vysi jai pasakļaunam itymūs vaicuojumūs. Sovpus muokslinīciskā ziņā jī pasakļaun maņ. Kotram sovs gola vuords. I tai vysu laiku struoduojom. Cīši labi. I ūtrais, kū vajag, ceļt cylvāku vierteibu. Maņ daudzi tai atzeimej, ka vysi, kas pi mane beja struoduojuši, izreiz koč kur teik atzeiti, lobuok veicās. Vysaidi ir bejs… Kuodreiz es pats vysu varēju izdareit. Ar laiku jau jutu, ka maņ vajag asistentus. Es tik daudzi vysu puorredzieju, bolss ītrenāta skaļa. Deļ kam? Deļ tam, ka megafonu nabeja. Plerkst vyss. Matu molā, klīdzu pa vysu laukumu.”
Ir juostruodoj cylvākim par prīcu, lai kū tu ari dareitu. Taipat ari režisora dorbā, veidojūt kinu.
„Golvonais byus pošam skateituojam. Radzāt kai pyrmū reizi. Ari rokstūt vysu laiku dūmoju par tū, kas teve klausuos, ar kū tu runoj, voi jis teve dzierd, nadzierd. Taipat, voi cylvāki teve saprass, lai byutu saprūtams.
I limuzins (kina „Limuzīns Jāņu nakts krāsā”) spylgts paraugs tam, ka tī jau skateituojs ir gudruoks par varūnim, skateituojs losa jim cauri, smejas par tū, ka jis radz, kū tys cylvāks dūmoj. Tur tei līta itamā kinā. Es taids solidars kūpā ar skateituoju asu. Ruodu i skateituojs saprūt. Cylvākim par prīku… Tys ir golvonais, jebkuru lītu dorūt, jebkuru, voi tu cierva kuotu taisi, voi maizi cep, vajag, lai tu cytim tū dori. Cylvāki tū lītuos.
Kinys vajag atslūdzei, koč kaidam pozitivam styprynuojumam. Idejai dzeivuot itymā pasaulī. Muoksla ir styprynuojums idejai dzeivuot. Labi dzeivuot, gūdeigi. Nikaidam pošaplīcynuojumam, seve izteikšonai, es itū napīzeistu. Tys taids egoisms, kritiku snobisms, tai tuoluok.
Puorsaāduši pa daudzi ir. Tai es vīnai meitai saceju, tu navari komedeju taiseit, tev puoruok vīgla, loba dzeive ir bejuse. Kurim ir smogi guojs, kas puori tam stuov, šom te sovom bādom, prūt pasasmīt, tī var taseit komedejis. Tim saīt ar ironeju.”


text:
Jehovys līcinīku sātyslopā daīmami materiali latgalīšu volūdā
Roksta autore: Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv
Viesturiski katuoļu Bazneicai bejuse lela lūma latgalīšu volūdys atteisteibā i saglobuošonā. Ari myusu dīnuos Bazneica rauga turēt ryupi par latgalīšu rokstu volūdu, koč ari konsekventi pīsatur pi “vacuos” aba t. s. Pītera Stroda raksteibys, cikom laiceiguo, jaunuokuos paaudzis latgalīšu inteligence izmontoj “jaunū” raksteibu aba papyldynuotūs 1929. goda nūsacejumus, kas apstyprynuoti 2007. godā. Katuoli nav vīneigī, kas Dīva vuordu rauga saprast latgaliski, jau kaidu laiku materialus latgalīšu rokstu volūdā pīduovoj ari Jehovys līcinīki.
ASV dybynuota kusteiba
Jehovys līcinīku kusteibu 1870. godā Amerikys Savīnuotajuos Vaļstīs dybynuoja Čārlzs Teizs Rasels. Jehovys līcinīki par vīneigū sovys ticeibys olūtu i darbeibys pamatu skaita Beibeli, kurā baļsteitu literaturu izdūd jau nu 19. godu symta 70. godu. Pasamatojūt iz Beibeli, Jehovys līcinīki nūraida daudzys idejis, kurys beja akceptiejušys vairuokys viesturiskuos Bazneicys, par pīmāru, Svātū Treisvīneibu, dvēselis namiersteibu, eļni i c., saceits Nacionaluos enciklopedejis škierklī par Jehovys līcinīkim.
Nu 20. godu symta 20. godu kusteibai pīdereigī nasviņ Zīmyssvātkus, Leldīni, Vosoryssvātkus, kai ari vaļsts svātkus i personeigūs svātkus, kai dzimšonys i vuorda dīnys, jo skaita, ka tymūs teik gūdynuoti cylvāki, na Jehova.
Jehovys līcinīki nūraida ari militarū dīnestu i napīsadola karūs. Jī ir politiski neitrali i atsatur nu vieliešonu, kategoriski nūraida peipiešonu, aizlīdz puorlīt donoru asni, īsastuoj par alternativom uorstnīceibys metodem, saceits enciklopedejis škierklī.
Tulkoj literaturu dažaiduos volūduos, ari latgaliski
Šūgod novembrī volūdu skaits, kuruos Jehovys līcinīku oficialajā vītnē jw.org daīmami materiali, sasnīdzs vīnu tyukstušu, storp tom ari materiali latgalīšu rokstu volūdā, informej organizacejis puorstuovs Vjačeslavs Zaicevs.
Vītnē izveiduotys sadalis latgalīšu volūdā i jamuos latgaliski publicāti gon video, gona audio īroksti, gon brošorys i cyti materiali, latgaliski teik sagataveiti ari drukuotī materiali.
Materialu sagataveišonai latgaliski pīīts atbiļdeigi i respektātys myusu dīnu latgalīšu rokstu volūdys normys. Kūpīnys atbiļdeiguo attīksme pret volūdu baļsteita Beibelē, stuosta V. Zaicevs, atzeimojūt: “Tai kai Jehovys līcinīki augstu viertej Beibeli i tic jamā raksteitajam, jī cīši nūpītnai izatur pret Jezus pavēli, kas skaitoma Mateja evaņgeleja 28. nūdaļā, prūti, ka vysu tautu cylvākim ir juodzierd lobuo viests. Par tū Jehovys līcinīki grib dareit zynomu Beibelis viesti piec īspiejis leluokam cylvāku skaitam.”
Tulkuošonu ari iz latgalīšu volūdu veic breivpruoteigī, i organizacejā asūt vaira nakai 3000 tulkuotuoju. “Myusu publikacejis izīt ari symtim taidu volūdu, kurys nav plaši pazeistamys i kuruos runoj tikai dažys tyukstušys cylvāku. I latgalīšu volūda ni tyvai nav vysmozuok izplateituo volūda nu tūs, kuruos teik publicāta myusu literatura,” stuosta V. Zaicevs.
Vaicojūt, kas tulkuošonys procesā ir vyssarežgeituokais i kai tys teik rysynuots, Jehovys līcinīku puorstuovs soka: “Ituo dorbītilpeiguo aizdavuma piļdeišonu ir atvīgluojuse datortehnologeju atteisteiba, ari daudzvolūdu elektroniskuos publiciešonys sistema (MEPS), kuru ir izveiduojuse myusu organizaceja. Tei, prūtams, naveic tulkuošonu, jo kvalitativu teksta tulkuošonu var paveikt tikai cylvāks, navys kaida datorprograma. Tūmār MEPS i cytys datorprogramys īvārojami atvīgloj tulkuošonys procesu. Taipoš tulkuošonā myusim paleidz myusu organizacejā īrostuo kuorteiba – sevkuru tekstu parosti tulkoj treis cylvāki, kas sasadorboj, lai dūmys nu originalteksta tyktu iztulkuotys precizi, lai tekstā nabyutu klaidu i lai materials byutu vīgli uztverams i lobskaneigs.
Prūtams, tulkim ir dasaguojs pīredzēt ari zynomus sarežgejumus. Vyssarežgeituokais beja pīlāguot tekstu vīnuotim latgalīšu volūdys raksteibys lykumim, jo, kai zynoms, dažaidūs Latgolys regionūs vuordu izlūksnis atsaškir.
Tulkim beja juopanuok, lai volūda skanātu dabiski i tū byutu vīgli uztvert gon jaunim, gon padzeivuojušim. Ar itim škieršlim paleidzēja tikt golā publikacejis par latgalīšu volūdys pareizraksteibys lykumim i vuordineicys, kuru gon nav tik daudz, kai grybātūs.
Vēļ tulkim paleidzēja latgalīšu rakstnīku izdūtuo literatura i dažaidi roksti gon internetā, gon īspīstā veidā, nu kurim tulki īgiva lobuoku īskotu tymā, kaida ir myusdīnuos lītuotuo latgalīšu volūda. Dorba procesā nūderēja ari konsultacejis ar volūdys specialistim.”
Jehovys līcinīki Latvejā
Latvejā pyrmais ituos kusteibys puorstuovs beja jiurnīks Aņss Insbergs, kurs kristejuos ASV 1916. godā. 1928. godā Latvejā bejs ap 40 sludynuotuoju, sovukuort piec Kārļa Ulmaņa autoritaruo režima nuokšonys pi varys Jehovys līcinīku darbeibu apturēja. Padūmju okupacejis godūs itei kusteiba Latvejā dorbuojuos pagreidē.
Ziņuojumā par Tīslītu ministrejā īsnāgtajim religiskūs organizaceju puorskotim par darbeibu 2017. godā daīmamys zinis, ka 2011. godā Latvejā bejušys 15 Jehovys līcinīku draudzis, 2017. godā – 36. 2013. godā bejs 721 draudžu lūceklis, bet 2017. godā jau 2250 draudžu lūcekli. Sovukuort 2016. godā pasaulī bejuši vaira nikai 8,3 miljoni Jehovys līcinīku.
Roksts sagataveits projekta “Latgales kultūrtelpa: problēmas, analīze un atspoguļojums portālā lakuga.lv” ītvorūs. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Myužeibā nūguojs muokslinīks Osvalds Zvejsaļnīks
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Dīvamžāļ itei dīna nasuse skumu viesti – vakar, 7. novembra, vokorā piec smogys slimeibys myužeibā nūguojs izcylais gleznuotuojs, Latvejis Muokslys akademejis emeritus profesors, ilggadejais Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys direktors, Treju Zvaigžņu ordiņa viersinīks Osvalds Zvejsaļnīks. Ziņa publicāta Rēzeknis muokslys i dizaina vydsškolys profilā socialajā teiklā “Facebook” itymā reitā.
Gleznuotuojs, školuotuojs i procesu vierzeituojs – tai var saceit par Osvaldu Zvejsaļnīku (Zvejsalnieku). Dzims 1944. gods 21. martā Varakļuonūs, audzs Rēzeknis nūvoda Zvejsolā, bet vaira nakai 50 godu par sovu sātu saucs Rēzekni. 1971. godā beidzs Latvejis Muokslys akademeju (LMA), nu 1976. gods bejs Latvejis Muokslinīku savīneibys bīdrys. Nu 1970. gods struodojs Rēzeknis lītišķuos muokslys vydsškolā, garus godus bejs Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys direktors, LMA profesors. Muokslinīks izstuodēs pīsadalejs nu 1971. gods, sareikuojs ap 20 personalizstuožu, regulari pīsadalejs plenerūs i grupu izstuodēs kai Latvejā, tai uorvaļstīs. Leidz pat myuža golam bejs aktivs gleznuotuojs i vēļ 2021. godā par dorbu “Rudens vēji” sajiems Jāzepa Pīguožņa bolvu Latvejis ainavu glezniecībā.
Pasasokūt Osvalda dorbam Rēzeknē ir vīna nu lobuokūs muokslys vydsškolu Latvejā, nūdybynuota vīneiguo Latvejis Muokslys akademejis filiale uorpus Reigys, kas ir pamats vasalai muokslinīku paaudzei Latgolā, sataiseits Rēzeknis muokslys noms ar vīneigū pastuoveigū Latgolys muokslinīku dorbu ekspoziceju pasaulī.
Osvalds Zvejsaļnīks bejs pīminekļa “Vienoti Latvijai” (tautā saukta “Latgolys Muora”) atjaunuošonys dorbu vadeituojs, Latvejis atmūdys vierzeituojs Rēzeknē, Latgolā. 2019. godā Zvejsaļnīks sajiems ari Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā.
Izsokam leidzjiuteibu muokslinīka tyvynīkim, bejušajim kolegim i juo muokslys meiļuotuojim! Kūšūs kruosu i boltūs bazneicu Latgola, kas īmyužynuota Osvalda dorbūs, paliks mums iz vysu laiku.


text:
Roksti latgaliski: raksteit kūpā voi škierti?
Roksta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Ar taidu vaicuojumu sasaskar latgalīšu rokstu volūdys lītuotuoji salyktūs vītnīkvuordu, apstuokļa vuordu, saikļu i partikulu pareizraksteibā. Tok itamā vysā ir sova logika. Pīduovoju vīnkuoršus pareizraksteibys skaidrojumus. Jūs īvārojit, taisit špikerus i rokstit latgaliski pareizi!
1. Vuordu savīnuojumūs lītvuordus ar pylnom golūtnem roksta škierti, bezgolūtņu formys (tī jau ir apstuokļa vuordi) roksta kūpā:
tū godu, itū rudini, cytu nakti, iz reizis…
tūgod, itūrudiņ, cytunakt, izreiz…
2. Patstuoveigi vuordi sagloboj nūzeimi, jūs roksta škierti. Kūpā raksteitu vuordu savīnuojuma nūzeime naizrīt nu atsevišku vuordu:
Jis par tū zynuoja i partū gaideja.
Deļ tuo gadejuma jis turēja tū lelū maisu, deļtuo juo naizmontuoja cytur.
Īmu pa ceļu, kas naseņ savasts kuorteibā, paceli nu sovys sātys.
Nikas troks jau puorguojīnī nanūtyka, viņ leitā sausys napalyka ni drēbis, ni iedīņs.
3. Eisynuotū naz- roksta kūpā, a nazyn atdola:
nazkas, nazkaids, nazkaida, nazkurs, nazkura, nazkod, nazkur, nazcik..
nazyn kas, nazyn kaids, nazyn kaida, nazyn kurs, nazyn kura, nazyn kod, nazyn kur, nazyn cik…
4. Leidzeigi atdola cytus pylnu vuordu savīnuojumus:
kas naviņ, kaids naviņ, kaida naviņ, kurs naviņ, kura naviņ, kod naviņ, kur naviņ, cik naviņ;
kas nakas, kaids nakaids..
kas nabejs, kaids nabejs..
kod kas, kod kaids..
koč kas, koč kaids, koč kurs..
da kas, da kaids, da kaida..
vyss kas, ni deļ kuo ‘tāpat vien, bez iemesla’
5. Savīnuojumu, kū veidoj treis vuordi, pareizraksteiba juoīgaumej:
kazyn kas, kazyn kaids, kazyn kaida, kazyn kurs, kazyn kura, kazyn kod, kazyn kur, kazyn cik;
partū ka, deļtam ka, deļtuo ka, aiztam ka, aiztuo ka.


text:
Pyrmū reizi ari skateituoji varēs nūsavērt īstudiejumu “Muols”
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Jaunnedeļ, nu 22. da 25. februara, pyrmū reizi ari skateituojim Rēzeknis teatrī “Joriks” byus vareiba redzēt Mārtiņa Eihis Latgolys pūdnīceibai veļteitū īstudiejumu “Muols”, viestej teatra “Joriks” atsyuteituo informaceja. “Muols” ir ūtrais teatra īstudiejums, kurymā dzierdama ari latgalīšu volūda.
Teatra izruode “Muols”, kurys režisors ir ari Rēzeknis teatra “Joriks” muokslinīcyskais vadeituojs Mārtiņš Eihe, atkluoj Latgolys pūdnīceibys procesus – kai teik dabuots i gataveits veiduošonai dereigs muols, kai nūteik cepļa kūršona, kai atdzymuse Latgolys malnuo keramika, kai var izavuiceit par pūdnīku, kai sūpluok sadzeivoj jaunuo i tradicionaluo keramika i cyti vaicuojumi, bet jo eipašu vītu izruodē ījem muokslys zynuotnīka, Latgolys keramikys viesturis pietnīka Juoņa Pujāta (1925–1988) personeiba i darbeiba. Izruode baļsteita intervejuos ar myusu dīnu keramikim i stuostūs par jau myužeibā nūguojušajim Latgolys pūdnīkim. Izruodis laikā, īelpojūt muola smuordu i pīsaskarūt tam, skateituoji tiks aicynuoti pīsadaleit ceļuojumā nu aizviesturis da myusu dīnu, nu muola pikuča da suču, nu bārna, kurs bejs iz vīnu keramikys nūdarbeibu, da muokslinīka, kurs materalam atdevs vysu sovu dzeivi.
Izruodē “Muols”, kas topuse pārnejuo goda rudinī, nu īrūbežuojumu deļ ar skateituojim sasatiks viņ niu, pīsadola akteri Juoņs (Jānis) Kronis (KVADRIFRONS) i Liena Šmukste, kuru obeju dzymtys saknis vaicojamys Latgolā – Juoņa Gaigalovys i Kolupa pusē, jis ir ari Juoņa Pujāta muosys mozdāls, Lienai Leivuonā. Taipat izruodis dalineica ir jaunuo muzike, folklorys kūpys “Vīteri” dalineica Liene Skrebinska. Izruodis scenografeju taisejuse Paraskēva Deikina, bet dramaturgiskū materialu – izruodis stuostu – veiduojuse aktrise i dramaturge Rūta Holendere. Izruodē akteru izspālātajuos sarunuos sūpluok skaņ kai latvīšu literaruo, tai latgalīšu volūda. Vaira par izruodi var izzynuot portala sarunā ar tuos veiduotuojim ITE.
Izruode Rēzeknis teatrī “Joriks” byus nūsaverama nu 22. da 25. februara, kotru dīnu septeņuos stuņdēs vokora. Beletus iz izruodi var nūpierkt teatra kasē voi “Biļešu Paradīze” beletu sistemā.


text:
Godu maineiba parosti ir naapzyunuotys prīcys i lobu nūtykumu cereišonys laiks. Kotram ir sovys jauna kalendara atškieršonys tradicijis, ari Daugavpiļs teatrim tuos sasaglobojās namaneigys – skateituoji bauda Jaungoda koncertu. Kai bejs vīnmār, ari šūgod Daugavpiļs teatrī saryupeits boguoteigu emociju puopylns prīkšnasums.
Nu skotuves skanēs sirdi gluostūšys melodijis, dejuotuoji puorsteigs ai horeografiskim numurym, solistu snāgumā byus dzierdamys godu maineibys sajyutys, bet aktīru ospruoteigīs atskots uz aizejušū 2022 –ū ļaus pasmaidēt pat skumeiguok nūskaņuotīm. Jaungoda koncertā skanēs gan pasaulē populari meldeņi, gon skateituojim pazeistami teatra repertuara izruožu muzykaly prīkšnasumi.


text:
Saldus
Saldus irā mīsts Latvejā, Kūrzemis nūvodā pa obejom pusem Cīceris upei. Saldus nūvoda administrativais centrys. Atstotums nu Reigys 119 km, a nu sābru mīsta Bruocānim tik 7 km. Pyrmū reizi mīsta vuords raksteitūs olūtūs atrūnams 13 godu symtā, tok par mīsta īstateišonu īskaita 1856 godu. Mīsta tīseibys nu 1917 goda, kod Saldus beja Kuļdeigys apleicinī. Pa dzeivuotuoju skaitam Saldus irā 16 lelais mīsts Latvejā.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Pyrmū reizi viesturiskūs dokumentūs mīsts aizraksteits 1253 godā. Da 13 godu symta mīsta apleicīnē bejs senejū kuršu piļskolns, kas radazms mīsta gerbā. Da 1914 godam mīsta oficialuo pasauka bejuse Frauenburga (nu vuocīšu volūdys: Buobu piļs). Ap 1314 godu natuoli nu Saldus piļskolna Livonejis ordiņs pastateja pili, ap kuru suoce ceļtīs dzeivojama vīta. mīsts cīši suoce pasalelynuot Kūrzemis gercoga Jākuba vaļdeišonys laikā (nu 1642 da 1682 godam). Tū veicynova īdeveiguo vīta, kur nu Meitovys-Klaipiedys ceļa atguoja ceļš iz ūtrejū gercogistis golvysmīstu Kuļdeigu. Par Saldus īstateišonys godu īskaita 1856 godu, kod suoce atjaunynuot Pūstumu vaidūs nūgrautū mīstu. mīsta tīseibys daškiertys 1917 godā vuocu okupacejis laikā. Saldus beja pyrmais Latvejis mīsts, kuru nu boļševikim atbreivova Latvejis armejis Kalpaka bataļjons.
Teiklavītys[pataiseit | labot pirmkodu]


text:
Zlaugzna, apguoļs, sarkšni, ladonka.. – ar soltumu saisteituo latgalīšu leksika
Roksta autors: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv
Nu ituogods zīmys mes ni snīga boltuma redziejuši, ni soltuma dryuksts pajutuši. Kaids saskums par rūkā napajimtajom slēpem, kaids sasaprīcuojs par pavasareigū syltumu. Kai ruoda boguotuo leksika, latgalīšam soltuma izpausmis bejuse pošsaprūtama dobys ritmu izpausme, praktiska i estetiska vierteiba, a myusim – breineigs atradīņs.
Sasaļšona mitiskā izpratnē
Sevkurūs plotuma grādūs dzeivojūšim zemkūpim ir prīškstots par vegetacejis cyklyskumu kai taidu. Piec ražys atdūšonys zemei ir mīra aba simboliskys nuovis periods. Jei ir pazemis vaļdinīka Valna varā – myusu seņči tū saprota kai sasolumu. Nu Muorteņu suocās soltais laiks, zemi vyspuor naaizteik da jauna pavasara. Ritualajuos Aizgavieņa ceiņuos storp sevi izsmālušū Zīmu i atguojušū Pavasari viersu pajam Jaunais, viņ pa eistam zeme nu valnu ir atbreivuota piec trešuo pārkiuņa. Nu tuo zababons, ka da tam iz zemis sēdēt nadreikst.
Zīmys soltumam ir sova personifikaceja – Lauskis, kas ar sudobra cierveiti sper i sporda pa ustobys pakšim.
Sasaļšonys praktiskuo nūzeime
Soltumā aizsaļ slapņuos vītys, i juos var izīt cauri, puori aizsolušam azaram var eisynuot garū ceļu apleik, īmūt ci braucūt ar zyrgu taišni. Partū meiklēs par zīmys i soltuma tāli atsakluoj caur tū, ka bez bolku i dieļu, bez cierva i stulpu ceļ tyltus, atminietuojam juodadūmoj, ka tī tylti ir lads par upem i azarim.
Napacīteigī drūsyni īrostai parauga ladu vēļ beistamu. Tod saīt stuosts par īlyuzušū nabašnīku ci par breinumainu izagluobšonu. Paskaitit par staiguošonu puori Rāznys azaram Jezupa Grišāna memuarūs “Pa atmiņu stygom” (1968)! A kur vēļ zamlada zyvu giušona – puortikšonai, hobejam i sportam.
Nu azara lada var izgrīzt gobolu – ladonku – lada pogrobam aba ladaunei. A ladsskapi var saukt jaunvuordā par soltaunīku. Taipat ar ladonku var vyzynuotīs ragaveņu vītā nu kolna. Nazkod zīmys ainovys naatjamama sastuovdaļa beja ladspučis, a latakys var īraudzeit i niule. Tautysdzīsmēs lada gobols voi gabaleņš apzeimej kū duorgu i smolku: Moza muna ļaudaveņa/ Kai tei syla vuovereite; Ka jei aude audekleņu/ Kai tūs lada gabaleņus. // Stallī stuov kumelenis/ Iz tuo lada gabaleņa,/ Ni jis ēde pūra sīna,/ Ni dzer pūra iudisneņa,/ Jam vajaga leiča sīna,/ Olūteņa iudisneņa.
Seņsenejais “solts”
Ar soltumu ci korstumu saisteituos sajiutys i izpausmis dobā cylvākam pazeistamys jau nu ciļviecis suoku, partū jūs apzeimuojumi volūduos ir seneji montuoti vuordi. Par adjektivu solts palics cīš senejs verba “saļt” paguotnis pasivais divdabs i ir latgalīšu lītuots pa šudiņdīnai. Sovutīs puornūvoda izlūksnēs i kūpnacionalajā volūdys formā “salts” aizstuots ar vuordu “auksts” homofonejis ar “salds” deļ. Latgalīšim taidys problemys deļ “soldons” nav bejs.
Interesanti, ka vuorda “solts” pamatā asūšuo indoeiropeīšu (ide) sakne *ƙel– nūzeimej i soltu, i korstu. Itaidu preteju nūzeimu apvīnojums skaidrojams ar lela soltuma i korstuma leidzeigu īspaidu i leidzeigū uztveri sajiutuos: obeji dzolda i svylynoj uodu. Ari latvīšu vuords “svelonis” nūzeimej i soltu, i korstu laiku, a “gāle” – i pluonu lads kuorteņu, i lelu korstumu. Tok ari Latgolā ūglis izguolej i ceļš apguolej.
Zīmys nūkrišni i pieški syltumi
Latgaliski par nūkrišnim snīga veidā soka, ka snīgs snīg, kreit, bierst, putinej, grīžās, lepej ‘snīg lelim pykim’, drieb/druobļoj. Taida driebšona aba druobli ir snīgs kūpā ar leitu. Kod leits pīsaļ i vysur veidojās lada kuorteņa, par taidim laika apstuoklim soka: apguoļs, apkaļs, apkola, atkola. Itī vuordi ir tuos pošys ciļmis, kai “kaļst”, “kaļt”, krīvu “koлeTb”, jī vysi ītver ide saknis *ƙal– nūzeimi ‘palikt cītam’, ari varams, ka “kaļt/kalēt” ir “saļt” atsadalejuse paralelforma – kai kaukt i saukt.
Metereologi vēļ runoj par lads odotom, tī ir nūkrišni kai seiki lads kristali, kas lieni lidoj gaisā, parosti izkreit nu spolvu muokuļu lelūs soltumūs. Lads leits ir nūkrišni mozu, caurspeideigu lada gabaleņu veidā, parosti tuos ir lūdeitis, kas veidojās, lads pilīnim ci atsalaidušom snīgpuorslom sasolstūt ceļā iz zemi. Pārkiuņa snīgs ir snigšona nu gubu leita muokuļu, kū pavada, mozais, vīns zibiņs i pārkiuņs, vysbīžuok vārojams vālā rudinī i zīmys suokus jiurys pīkrastē. Sovutīs snīga gryudi, ozboraiņs snīgs, meiksta krusa ir nūkrišni kai snīga lūdeitis, kas rūnās, puordzesātim iudiņa pilīnim sasolstūt iz kreitūšys snīgpuorslys.
Par stypru putini, kū var saukt ari par vīsolu, vierpuli, vierpatu, vieju, soka, ka pagaist rūbeži storp zemi i dabasim. Tod lītoj mitologejā baļsteitus frazeologismus: valni doncoj; valni ar raganem ženejās.
Nūkrišņu rezultats ir snīga kuponys aba pušnis, pusnis i Sibira tautīšim ari sumatys.
Laika apstuokļus, kod zīmā piec minus grādim palīk plus grādu sylts i laižās snīgs, sauc par meikstūni. Interesanti, ka Varakļuonūs par meikstūni sauce ari sīvīšu menstruacejis.
Puorsakluošona ar ladu
Par vysaidu viersmu puorsakluošanu ar ladu var pasaceit daudzim sinonimim: nūmizēt, apgalēt, apgaļdēt, apkalēt, vyznuot.
Reizem pluona lads kuorteņa puorsakluoj puori tukšumam ci nu viersa atsalaidušajam azara lada iudiņam – pagrauda, pagraude, pagrauzda, pagrauzde, pagruzde, zlaugzna, zlaugzne, vyzna, vyza (izlūkšņu variantu daudzveideibā). Sovutīs izpeils – zīmā viers lada sateciejs i sasaļs iudiņs, pīmāram, ap olūtu. A upis ci azara iudinī īkrytuša snīga i nu molys atlyuzuša lads gobolus sauc par vižnim ci viznem. Snīga viersejū gorūzu sauc par sarkšnim, sarksni.
A sasolušus sīna pykus kaudzis zamaškā sauc par solūnim.


text:
Speidyns
Speidyns (anglīšu: lighthouse; krīvu: Maяk; latvīšu: bāka) — tūrņa tipa statne, kura jiuru ceļu sistēmā dūd gaismys signalus lellaivom ap gražeiguokom vītom i šaurem.
Myuslaikūs speidynūs parostai ītaiseiti mikriešļa i nakts laikā dorūši stypri elektriskuos gaismys olūti, taipoš optiskī leidziekli spūdrumam palelynuot. Cieški i pats speidyna tūrņs nūmaļavuots spūdrā kruosā, kab izaškiertu nu apleicīnis i dīn.
Deļ jiureibā lītojamūs myuslaiceigūs tehnologeju speidynu role myuslaikūs cik nacik sasamazynuojuse, deļ tuo tān pasaulī irā ni vaira kai 1,5 tyukstūšys dorūšu speidynu.
Speidyni tradiceigai lītojami lellaivu sativē, tok šudinejī speidyni taipoš paleidz i napalelom skrīnmašinem orieņtētīs nakts laikā.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Senejūs speidynūs kai gaismys olūts beja lītojami specialai tam dadzynojami gunkuri.
Speidyni beja stotomi nu vysuvacuokūs laiku. Pats senejais zynomais speidyns ciļviecis viesturē - vīns nu Septeņu pasauļa breinumu — Aleksandrejis speidyns, pastateits III godusymtā pyrma Krystus. Senejī greki i finikīši ar gunim aizzeimuoja gražeigys lellaivu puorbraucīņu vītys.
Speidyni Baļtejā[pataiseit | labot pirmkodu]
Baļtejis vaļsteibuos pats augstais irā Pizys speidyns aba Meikultūrņs (līvu Pizā bōik, latvīšu Miķeļtornis) Latvejā, Līvu jiurmalē, Ventspiļs nūvodā (augstums - 62 m).
Pasauļa speidynu galereja[pataiseit | labot pirmkodu]
Cytur Europā[pataiseit | labot pirmkodu]
Azejā[pataiseit | labot pirmkodu]
ASV, Kanadā i Vydsamerikā[pataiseit | labot pirmkodu]
[pataiseit | labot pirmkodu]
Australejā, Okeanejā, Jauņzelaņdejā[pataiseit | labot pirmkodu]
The Peggys Point lighthouse in Nova Scotia, Canada.
Portland Bill lighthouse, Isle of Portland, Dorset
A 1999 photo of the Navassa Island lighthouse. The dilapidated lightkeepers quarters appear in the backgound.


text:
Špoģūs vuiceis tradicionaluos vijūlis spēlis pamatus
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Tradicionaluos vijūlis spēlis īdzeivynuošonai Latgolā suokts projekts “Spēlē, Spēlmani!”, kurā ar KKF i Špoģu muzykys i muokslys školys atbolstu bīdreiba “Kulturys studeja Speiga” i vijūļneica Inga Zeile vasalu vuiceibu godu mozim i lelim nuokušajim vijūļnīkim vuiceis vijūlis spēlis pamatus, tradicionalū repertuaru, tradicejā izmontuotuos tehnikys i spēlis pajiemīņus. Projekta īsuokumā interesenti praseiti apmeklēt īvodlekceju 29. septembrī 10. stuņdēs Špoģu muzykys i muokslys školā.
Vijūlis spēle ir tradicionala Latgolā, folklorys materiali līcynoj par juos izplateibu jau pyrma 19. g. s., etnografiskī materiali Latgolā aplīcynoj vijūlis kai sadzeiviskuos muzykys instrumenta popularitati 19./20. g. s., daudzys kapelys sovu repertuaru navar īsadūmuot bez vijūlis. Itūšaļt tūmār vijūļnīkus sameklēt folklorys ansamblim, kapelom palīk gryušuok, eipaši nūvodūs, kur muzykys pamatškoluos nateik vuiceita klasiskuo vijūlis spēle. Tok ari muzykys školys absolvents nav apgivs sovys tautys montuojuma, jam ir gryuteibys saprast i interpretēt tradicionalū muzykalū materialu, itūšaļt izgaistūša ir tradicionaluos vijūliešonys manere, tehnikys, kurys ar steigu byutu napīcīšams suokt vuiceit, cikom vēļ daīmami dzeivi muzykanti i zynuošonys vēļ varams puormontuot.
Vijūlis spēle Latgolys laukūs palyktu daīmamuoka, ka bārni varātu apgiut tradicionalū vijūlis spēli, baļsteitu iz klasiskuos vijūlis spēlis pamatim. Naratai vuiceibys muzykys školā vijūlis spēlē teik puortrauktys cīši leluo īlīkamuo dorba deļ, kas vajadzeigs klasiskuo repertuara apgivei. Tradicionalais repertuars ir vīnkuoršuoks, jimā daudzi elementi atsakuortoj, partū bārns dreizuok saredz sova dorba rezultatus, bez tuo, saglobojūt īspieju turpynuot ari klasiskuo repertuara apgivi. Tradicionalai vijūlis spēlei ir plašuoks prakstisks, pat sadzeivisks pīlītuojums, kas veicynuos ari tradicionaluos muziciešonys popularitati Latgolā.
Projekta “Spēlē, Spēlmani!” rezultatā tiks sagataveitys div apvuiceibu programys bārnu muzykys pamatškolom “Tradicionālā vijoļspēle” i “Tradicionālā muzicēšana ansamblim ar vijoli”, īkļaunūt jamuos boguoteigu Latgolai soveigu muzykalū materialu. Programu realiziešona muzykys školuos nuokūtnē nūdrūsynuos Latgolai soveiguos vijūliešonys maneris saglobuošonu, atteisteibu, nūdrūsynuos folklorys kūpom i kapelom vijūlis muzykantus, kuri puorzynuos Latgolys tradicionalū muzykalū materialu.
Vysus interesentus projekta eistynuotuoji prosa pīsadaleit īvodlekcejā 29. septembrī 10. stuņdēs Špoģu muzykys i muokslys školā. Daleibnīkus, kuri apsajāmuši nūpītnai vuiceitīs vysa vuiceibu goda garumā, prosa aizpiļdeit dasacejuma anketu. Vaira informacejis latgola.permakultura.lv, 26358845 (Ilze).
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
Tonis birojs informej. 10. marta laidīņs
Jaunuokuos viests nu Latgolys Studentu centra Reigys biroja.
11. martā. – tys ir jau reitu – nu 17:00 paradzāta „Atzolu” dorba grupys veiduošona i pyrmuo sasatikšona. Ka ari Tu gribi īsasaisteit atraktivuo jaunīšu seminara taiseišonā i vadeišonā – byusi gaideits!
15. martā 19:00 Ortografejis seminaru Latgolys školuos braucīņa dorba grupys sasatikšona
18.martā nu 18:00 Tonis birojā dzīduošonys vokors ar džinsuotū kūri. Repertuars – bez rūbežom. Dreikst jimt leidza i izmontuot ari muzykys instrumentus (koč kas ir ari iz vītys)! Vokora programmā īkļauts sylts čajs.
Taipat informaceja par itymā nedeļā aktualim latgaliskim pasuocīnim (slāptuo reklama 😉 ):
13. martā 17:00 Reigā Anglikaņu bazneicā koncerts „Dziedam Latgalei” – jauktuo kuora “Medera” (dirigents Jaroslavs Poļakovs ci Jariks nu „Rudiņs Steigom”) i Preiļu nūvoda školuotuoju kūra “Latgale” lobdareibys koncerts. Soliste Guntra Kuzmina (Borowa Mc, Rudiņs Steigys). Vaira vērtīs ite.
14. martā 17:00 Rēzeknis Kulturys nomā Latgalīšu kulturys Goda bolvys „Boņuks” 2009 padūšonys ceremoneja. LgSC. 3 nominacejuos izvirzeits ari LgSC padarātais. Vaira ite.


text:
Pīduovuoj pīsadaleit Latgolys apceļuošonys akcejā
Roksta autors: portals lakuga.lv
Latgolys Turisma asociaceja aicynoj tūs, kas vosoru grib pavadeit izpietejūt Latgolu, pīsadaleit Latgolys apceļuošonys akcejā – biļdis nu ceļuojumu likt socialajūs teiklūs, kluot dalikt #VasalsLatgalē2021 i pīsadaleit vairuoku bolvu izlūzē.
Jau ūtru godu Latgolys Turisma asociaceja turpynoj eistynuot marketinga projektu ar mierki popularizēt lauku turismu. Projekta gaitā eistynuotys vairuokys aktivitatis, kas ir svareigys, kab sabīdreibā nūsastyprynuotu Latgola kai vīnuota golamierķa zeimyns, tymā skaitā jauna vizualuo identitate i darbeibys strategeja, popularizejūši video, “Facebook” i “Instagram” kontu aktiva uzturiešona, sātys lopys pylnveide, niu ari izdūts jauns turisma ceļveds.
“Ideja par Latgolys apceļuošonys akceju topa jau vysai seņ, radzūt, ka vysleluokū auditorejis atbolstu “Instagram” giust taišni tī roksti, kur cyti cylvāki doluos ar sovom sajiutom i emocejom par Latgolys apceļuošonu. Taipoš napaseņ tyka veikta tīšsaistis aptauja, kurys mierkis beja saprast, kai nalatgalīši planavoj sovus ceļuojumus iz Latgolu. Aptaujis rezultati paruodeja, ka cylvāki cīši īsatekmej nu cytu cylvāku realuos pīredzis.
Leidz ar tū topa akceja, kurys nūteikumi ir cīši vinkuorši – apceļoj Latgolu, dolīs ar sovim īspaidim i, īspiejams, ari sajem kaidu breineigu bolvu. Niu ari sataiseita tīšsaistis karte, kas tiks regulari papyldynuota ar Latgolys kulturvītom, kas piec īrūbežuojumu atceļšonys atsuokušys dorbu,” soka Latgolys Turisma asociacejis puorstuove Laura Spundere. Karti var apsavērt ITE.
Itūgod Latgolys Turisma asociaceja aicynoj byut drūsmeigim i dūtīs apcīmuot na viņ leluos Latgolys piļsātys, bet ari pīrūbežys cīmateņus i mozuos lauku piļsātys, taidā veidā atbolstūt vītejū cylvāku dorbuošonūs.


text:
Latgolys sabīdreibu Latvīšu viesturiskūs zemu atteisteibys padūmē puorstuovēs Dainis Mjartāns
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Pyrma laika viestejom, ka navaļstiskajom organizacejom ir vareiba izvierzeit sovus puorstuovus dorbam Latvīšu viesturiskūs zemu atteisteibys padūmē. Pyrmūdiņ, 27. junī, nūtyka pyrmuo padūmis sēde, kurā pīsadaleja ari Latgolys viesturiskuos zemis sabīdreibys puorstuovs Dainis Mjartāns nu bīdreibys “Latgaļu sāta”, viestej Latvejis Nacionaluo kulturys centra atsyuteituo informaceja.
Latvīšu viesturiskūs zemu atteisteibys padūme sataiseita ar mierki koordinēt vaļsts puorvaļdis īstuožu i pošvaļdeibu sadarbeibu i lāmumu pījimšonu vaicuojumūs par latvīšu viesturiskūs zemu identitati, kulturviesturiskuos vidis i kulturtelpu saglobuošonu i ilgtspiejeigu atteisteibu.
Dorbam Latvīšu viesturiskūs zemu atteisteibys padūmē navaļstiskuos organizacejis kūpā beja izvierziejušys 23 kandidatus – 4 nu Latgolys, 4 nu Kūrzemis, 3 nu Zemgalis, 4 nu Sēlejis i 4 nu Vydzemis. Gola lāmumu, bolstūtīs īprīšk izvierzeitajūs kriterejūs par kandidatu pīredzi attīceiguos latvīšu viesturiskuos zemis voi kūpīnys tradiceju saglobuošonā i kulturys dzeivis veicynuošonā, kai ari sadarbeibys veiduošonā ar vaļsts i pošvaļdeibu institucejom i vaļstiskajom organizacejom kuturys sferā i jemūt vārā viertiešonys komisejis īsacejumus, par konkretū viesturiskuos zemis puorstuovi pījēme kulturys ministrys. Izvierzeitī sabīdreibys lūcekļi padūmē dorbuosīs treis godus.
Pyrmuos Latvīšu viesturiskūs zemu atteisteibys padūmis sēdis atkluošonā kulturys ministrs Nauris Puntulis saceja: “Latvīšu viesturiskūs zemu lykuma mierkis ir veicynuot latvīšu viesturiskūs zemu īdzeivuotuoju kūpejū apziņu, identitati i pīdereibu Latvejai, kai ari garantēt latvīšu viesturiskūs zemu kulturviesturiskuos vidis i kulturtelpu saglobuošonu i ilgtspiejeigu atteisteibu. Kotrys nūvods, kotra lela i moza kulturtelpa dūd sovu daļu Latvejis kūpejuos daudzveideiguos identitatis veiduošonā, deļtuo myusu volūdys i kulturys sovpateiba ir sorgojama i ari atteistoma, kab ari iz prīšku mes byutu tik boguoti i stypri kai šudiņ. Tys, cik sekmeigi īsadūs sasnēgt lykumā carātū, ir atkareigs nu kotra, kurs kūp i globoj Latvejis volūdys i kulturys boguoteibu.”
Padūmis sastuovs niu ir itaids: padūmis prīšksādātuojs, Latvejis Republikys kulturys ministrs Nauris Puntulis, prīškssādātuoja vītinīks, izgleiteibys i zynuotnis ministra padūmnīks juridiskajūs vaicuojumūs Jānis Uozuols, vidis aizsardzeibys i regionaluos atteisteibys ministrs Artūrs Toms Plešs, finanšu ministra padūmneica Karina Ploka, ekonomikys ministre Ilze Indriksone, satiksmis ministrs Tālis Linkaits, tīslītu ministra padūmnīks Aldis Bukšs, zemkūpeibys ministrs Kaspars Gerhards, Vaļsts prezidenta padūmnīks tīseibu politikys vaicuojumūs Jānis Pleps, Saeimys Izgleiteibys, kulturys i zynuotnis komisejis prīšksādātuoja bīdrys Ritvars Jansons, Kuldeigys nūvoda dūmis prīšksādātuoja Inga Bērziņa, Rēzeknis nūvoda dūmis prīšksādātuoja vītineica Ērika Teirumnieka, Augšdaugovys nūvoda dūmis prīšksādātuoja vītinīks Maigurs Krievāns, Varakļuonu nūvoda dūmis prīšksādātuojs Māris Justs, Jelgovys vaļstspiļsātys pošvaļdeibys dūmis prīšksādātuoja vītineica socialūs lītu, veseleibys aizsardzeibys, kulturys, izgleiteibys i sporta vaicuojumu programā Rita Vectirāne, Reigys dūmis Piļsātys eipašumu komitejis prīšksādātuojs Dainis Locis, Vydzemis viesturiskuos zemis sabīdreibys puorstuove Inese Ruoze, Latgolys viesturiskuos zemis sabīdreibys puorstuovs Dainis Mjartāns, Zemgalis viesturiskuos zemis sabīdreibys puorstuovs Normunds Jērums, Sielejis viesturiskuos zemis sabīdreibys puorstuove Ieva Jātniece i lībīšu kūpīnys puorstuovs Valts Ernštreits.
Izvierzeitais Latgolys viesturiskuos zemis puorstuovs Dainis Mjartāns, atbiļdūt iz vaicuojumu par tū, kas byutu juo aizdavumi dorbam padūmē, portalam soka: “Kai sabīdreibys puorstuovam itamā padūmē maņ, vysa pyrma, ir svareigi viertīs iz doromū caur Latgolys Kongresa rezolucejā pījimtūs lāmumu prizmu, kai ari ceineitīs, kab cyta goda budžetā leidzekli, kas ir paradzāti viesturiskūs zemu lykuma īdzeivynuošonai attīceibā, par pīmāru, iz latgalīšu volūdys apvuiceibu byutu leluoki nakai ir pošu reizi.”
Apsaverūt padūmis sastuovu, portalam lakuga.lv roduos vaicuojumi par izvirzeitūs pošvaļdeibu puorstuovu pīdereibu – nu kotrys viesturiskuos zemis tamā ir izvierzeits pa vīnam puorstuovam, bet Latgolys viesturiskajai zemei, formali verūtīs, pīdereigi padūmis sastuovā ir treis pošvaļdeibu – Rēzeknis, Varakļuonu i Augšdaugovys nūvodu – puorstuovi. Skaidrys, ka Rēzeknis nūvods puorstuov Latgolys viesturiskū zemi, Augšdaugovys nūvoda teritoreja atsarūn kai Latgolys, tai Sielejis viesturiskajuos zemēs i padūmē nūvods puorstuovēs Sielejis pusi, tok naskaidrys tod palīk Varakļuonu vaicuojums, ka piec viesturiskūs zemu pīdereibys Varakļuonu nūvoda teritoreja ir Latgolys viesturiskajā zemē, bet nūvoda prīšksādātuojam puorstuoveiba padūmē ir dūta nu Vydzemis viesturiskuos zemis. Latvejis Nacionaluo kulturys centra puorstuove Linda Ertmane portalam lakuga.lv rauga skaidruot: “Latvīšu viesturiskūs zemu lykumā nūsaceits, ka padūmis sastuovā ir vīns pošvaļdeibu puorstuovs nu kotrys latvīšu viesturiskuos zemis, kurū dorbam tī vierzej Latvejis Pošvaļdeibu savīneiba kai pošvaļdeibu bīdreiba. Nu lykums nanūsoka, ka ari izvierzeituo puorstuova dorbavītai juopuorstuov konkretū latvīšu viesturiskū zemi.” Tys vys nadūd skaidreibu, deļkuo īsastuot par Vydzemis viesturiskū zemi i eistynuot lykumā paradzātūs mierkus var Latgolys viesturiskajai zemei piļneibā pīdereigys pošvaļdeibys teritorejis puorstuovs i voi itys nabyus škierslis Varakļuonu nūvoda kai Latgolys viesturiskuos zemis dalis identitatis saglobuošonā.


text:
Bavārejis Karaļiste
Bavārejis Karaļiste (vuocīšu: Königreich Bayern) — beja vuocīšu vaļsteiba myusdīnu Bavārejis teritorejā nu 1805 ļeidz 1918 godam. Tei roduos piec Presburgys Vīnuošonuos paraksteišonys 1805 godā. Viteļsbahu dzymta turpinova vaļdeit Bavārejā i nu eļektorim jī tuoļuok tyka atzeiti por karaļim.[1]
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Karaļistis izveide[pataiseit | labot pirmkodu]
Bavāreja topa par karaļisti Napoļeona koru laikā, kod tei pījāme Praņcejis pusi. Praņču uzvora korā pour austrīšim nūvede pi Presburgys Vīnuošonuos, kura beja labvieļeiga Bavārejai. Svātuo Rūmys Impēreja beidze sovu eksistenci i por sovu atbolstu korā, Napoļeons deve vairuokim vaļdnīkim augstuokus statusus, kas ļuove Maksimiļianam I krūnēt sevi por karaļi 1806 godā. Ļeidz 1813 godam, Bavārejis Karaļiste acaroda Reinys Konfederacejis sastuovā, kas beja sova veida moksa por karaļistis gūdu. Kora gadejumā, Bavārejai beja otkon juopaļeidz Praņcejai i Napoļeona koraspākam.[2]
Kod 1812 godā praņču koraspāks cīte sakuovi korā pret Krīveju, Bavāreja zaudieja 30 000 koraveiru i 1813 godā tei izastuoja nu Reinys Konfederacejis i pījāme Austrejis Impērejis pusi. Por sovu paļeidzeibu ceiņā pret Napoļeonu, Bavārejai tyka garantāta naatkareiba. Piec Napoļeona sakuovis, karaļiste tyka pi jaunom teritorejom - Vurcburgys Ļelgercogistis, Maincys Arhiveiskupejis i daļis nu Hesis Ļelgercogistis. 1816 godā, Bavāreja pīvīnova Falcys nūvodu i nūstiprinova sovys pozīcejis vuoucu zemīs.
Ļudvigs I i revoluceju laiki[pataiseit | labot pirmkodu]
Kod 1825 godā pi vorys nuoce Ļudvigs I, Bavāreja pīdzeivova uzplaukuma periodu. Jis beja ļels muokslys cīneituojs i juo laikā, karaļistī tyka uzcalti vairuoki īvārajomi arhitekturys pīminekļi. Ļudvigs I ar ļelu entuziasmu vērēs iz Minhenis apbiuvi i 1830 godā tī tyka atvārts pirmais pubļiskais muzejs Europā. Juo laikā por tradiceju kļuva i Oktobrafests - tys i myusu dīnuos iraid turistu īcīņeits pasuocīņs.[3] 1835 godā Bavārejā tyka uzcalta pirmuo dzelzceļa ļineja vuocu zemīs, kura savīnova Fjurtys i Njurnbergys mīstus.
Ļudvigs I zaudieja sovu popularitāti piec 1848 goda revoļucejom i lai juo dzymta nazaudātu voru, jis otsocejuos nu sova karaļa titula i nūdeve tū sovam dālam Maksimiļianam II. Jis tai že beja spīsts pīdzeivuot saceļšonuos sovuos zemīs, bet ar Prūsejis koraspāka otbolstu, saceļšonuos tyka apspīsta i Maksimiļians turpinova sovu vaļdeišonu ļeidz sovai nuovei 1864 godā.


text:
Cyskuodu staroveru cierkva
Koordinatys: 56°27′23″N 27°04′05″E /
Cyskuodu staroveru cierkva (latvīšu: Tiskadu vecticībnieku baznīca) irā staroveru dīvanoms Rēzeknis nūvoda Sylmolys pogostā. Atsarūn Cyskuodu solā, natuoli nu Cyskuodu azara. Cierkva irā vīteja māra sorgojamais arhitekturys pīminieklis.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Cyskuodu staroveru cierkva pastateita 18 godusymta pyrmajā pusē. 20 godusymta suokuos nomā nūtyka guņsnalaime, tok 1905 godā atjaunynuots, dora i myuslaikūs. Sylmolys pogostā irā vīna nu pošu lelū staroveru parapeju Latgolā. Dūmuot, ka tei bejuse vīna nu pošu vacū staroveru cierkvu Latgolys soluos.
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- Cyskuodu staroveru cierkva Vaļsteibys kulturys pīminiekļu sardzeibys inspekcejis teiklavītā


text:
Otkon aicynoj sasatikt Lelajā latgaļu tiergā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Piec vairuoku godu puortraukuma Ludzā otkon nūtiks Lelais latgaļu tiergs, itūgod jau četrpadsmytū reizi – 18. junī Ludzys Nūvodpietnīceibys muzeja breivdobys teritorejā (Kuļneva īla 2).
Senejuokuo Latvejis piļsāta Ludza aicynoj gostus apmeklēt Lelū latgaļu tiergu, kur sasatiks vysaidu omotu meistari, muojražuotuoji i saiminīki nu vysys Latgolys i puornūvodu.
Tei byus ļusteiga dīna ar dzīsmem, daņčim, vyzynuošonūs ar zyrgim i vidis darbneicom ar Kroma kolna bruolisti. Organizatori sūla, ka byus vareiba ari tikt pi jaunu zynuošonu par veseleigu dzeivisveidu, kai ari senejim lauku dorbim i lynu apstruodi. Taipat vysys dīnys garumā varēs izbraukt ar plūstu nu pīstuotnis Kuļneva īlā 2a, sūpluok muzejam. Sovpus piec tautys folklorys kūpu i doncuotuoju uzastuošonuos, kūkļu muzykys pavadeibā pasuokums tiks nūslāgts ar saulgrīžu ritualu.
Parosti Lelais latgaļu tiergs teik organizāts Ludzys vydslaiku piļsdrupu teritorejā, tok itūgod tī nūteik lobīkuortuošonys byuvdorbi.
Organizatori aicynoj pīsasaceit tieguotuojus da 15. juņa tik ar pošu ražuotu i veiduotu produkceju, dasacejuma anketa ITE. Ka rūnās papyldu vaicuojumi, juozvona pa teleponu – 29467925 (Līga).


text:
Skaneigi par Viļānim i Varakļānim
9. novembra vokorā bufete-skaiteitova „Pie Humberta” kliva par sovpateigu geografejis stuņdis nūrisis vītu ar golvonū stuņdis temu – Muzykaluo geografeja: Viļāni i Varakļāni. Tys deļ tuo, ka Latgolys Studentu centrs ar itū vokoru aizsuoka jaunu projektu „Muzykaluo geografeja”, kura ideja ir caur muzykalu Latgolys jaunīšu aktivitatem drupeit vaira izzinuot par Latgolys vītom, kai ari vaira izzinuot par grupom, apvīneibom, kolektivim, kurūs spielej muziki nu Latgolys i na viņ latgaliski. Pyrmā reizē ar muzykalu snīgumu prīcieja duets „Momend”, kurā dorbojuos Kārlis nu Varakļānim i grupa „Inlay” ar viļānītem Aritu i Zani.
Pa storpu muzykalajai prīcai vokora vadeituoja Dace Skrauča ar vaicuojumim patirdieja ari atguojušūs klauseituojus. Pīduovuojom ari Tev īspieju puorbaudeit sovys zinuošonys. Voi zini:
Par Varakļānim:
- Kas attāluots Varakļānu gierbūnī?
- Kurā godā daškiertys piļsātys tīseibys?
- Cik tuoļ nu Reigys ar mašini ir Varakļāni?
- Kurys grupys koncerts Varakļānūs nav cīši vālams?
Par Viļānim:
- Kas attāluots Viļānu gierbūnī?
- Kurā godā (godu symtā) Viļāni pyrmū reizi mināti?
- Kaida upe tak cauri Viļānim?
- Kod pyrmū reizi nūtyka Viļānu tiergs?
Kotram – i muzikim, i klauseituojim beja juoatsazeim kartē, taidā veidā kūpeigi taisūt muzykalū geografeju, kas iz prīšku klius arviņ plašuoka i plašuoka.
Muzykaluo geografeja obrozūs:
Vaicuojumus izdūd vokora “konferensjē” Dace
Duets “Momend”: Normans (sitaminstrumenti) i Kārlis (gitara i bolss)
Grupa “Inlay” Ilze, Arita, Zane, Artūrs i aiz kadra palics Mārtiņš
Pyrmuos reizis muzykaluo geografeja – ar sorkonim apleišim muzykalūs jaunīšu dzymtuos pusis
Ari Reigā ir latgalīšim draudzeigys vītys!
Vaira biļžu: http://picasaweb.google.com/ortografeja/MuzykaluoGeografeja#


text:
Kulturys īsacejumi nedeļai: “Prāta vētras” koncerts, Aglyuna i IGGI bārs
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
“Latgola vosorā ir eipaši skaista – ite nūteik dzeiveiba, rūseiba i ruodīs, ka cylvākūs atplaukst mīlesteiba, sirsneiba i cīši lela ciļvieceiba. Kotrys, kuram saīt ite tikt, palīk par līcinīku, ka Latgola maina jū pošu. Nav juobrauc iz tuoļom zemem, lai pīdzeivuotu breinumu, jo ari ite tū var pīdzeivuot. Es poša asu uzauguse Daugovpilī storp sirsneigim i jaukim cylvākim, i es lepojūs, ka īmu taišni nu ituos piļsātys,” tai dzīduotuoja PALÚ aba Olga Palušina.
PALÚ ar muzyku nūsadorboj jau nu agrys bierneibys, ir sajāmuse panuokumus vītejā mārūgā i storptautyski. Muzike leluoku atpazeistameibu īmontuoja 2021. goda rudinī, pīsadolūt muzykys šovā “X faktors”, kur beja vīna nu nu 12 finalistu. Olga portala lakuga.lv skaiteituojim īsoka TOP lītys, kurys paveikt itūvosor.
Grupys “Prāta vētra” koncerts Daugovpilī
Grupys “Prāta vētra” koncerts 6. augustā Daugovpilī ir tys, kas juoapmeklej kotram myusu vaļsts īdzeivuotuojam i ari uorzemnīkam. Tei ir grupa, kas dora sovu lītu nu vysys sirds i ar vierīni. Grupa sovūs koncertūs īgulda tik daudz energejis, lai tys byutu pasauļa leimenī i kotrys varātu tū baudeit kai eistu šovu. Poša asu bejuse jūs koncertūs sešys reizis i īšu ari itūgod, jo eipaši muzikim tys, taipoš kai Dzīšmu svātki, īdūd lelu īdvesmi. Poša personeigi asu īsapazynuse ar Ingaru Viļumu i Aiju Auškāpu, kas maņ koncertu padora vēļ eipašuoku.
Aglyunys bazilika i maizis muzejs
Ka grybīs sajust Latgolys dvēseli, tod vysmoz reizi dzeivē juoteik Aglyunā, tys nav apsprīžams, jo augusta vydā ite sasateik gondreiž vysi. Es poša kaidu reizi pīstruoduoju amerikaņim organizātajuos nūmetnēs Latgolā i kotru godu iz Aglyunu vedem amerikaņus, jī beja stuovā sajiusmā par itū vītu, partū iz itaini nazkod atvežu sovys kursa bīdrinis, juos ari nūviertēja tū, cik eipaša ir Aglyuna. Eipaši harizmatiska ir Aglyunys maizis muzeja saimineica, kura ekskursejis laikā pastuosta par maizis cepšonys procesu, īsaistūt apmaklātuojus. Teikūt muzejā, tu jussīs tai, it kai gasteitu pi sovys babys, kura pabaruos i tevi, i tovu dvieseli.
Jauna vīta Daugovpilī – “IGGI bārs & karbonādes”
Cīši kvalitativa i augsta leimiņa vīta, kur pasnādz estetiski nūformātus i interesantus dzierīņus, kai ari iedīņus. Asu dzierdiejuse, ka tī pasnīdz ari austeris, i Daugovpilī tys nūteikti ir jaunums. Faktiski, lelpiļsātu trendi teik ari pi myusu, par tū ir lela prīca. Cīši lepojūs ari ar sovim draugim, kuri Daugovpilī attaisejuši kopejneicu “LAMPA Cafe Bar”, kur kotru nedeļu teik aicynuoti jaunī muziki i talanti uzastuot, snīdzūt vareibu byut sadzierdātim i paruodeit sovu talantu.


text:
Ituo goda 8. decembrī 13:00 stuņdēs Latvejis Zynuotņu akademejis 3. stuova zalā LU Latvīšu volūdys instituts reikoj zynuotnisku diskuseju “LATGALES LATVIEŠU VALODA LATVIJAS VALODAS POLITIKAS KONTEKSTĀ”.
Pīsadola:
IZM vaļsts volūdys politikys nūdalis vadeituoja Zaiga Sneibe, LU Latvīšu volūdys instituta direktore Dr. habil. philol. Ilga Jansone, Vaļsts volūdys centra direktors Dr. habil. med. Māris Balteņš, Rēzeknis augstškolys asoc. prof. Dr. philol. Ilga Šuplinska, LU profesore Dr. habil. philol. Ina Druvīte, LU profesore Dr. habil. philol. Janina Kurseite, LU asoc. profesore Dr. philol. Lideja Leikuma, LU Latvīšu volūdys instituta vod. pietneica Dr. philol. Anna Stafecka.
Paradzātys i atbiļdis iz vaicuojumu i debatis.
Īpraseiti vysi interesenti!
Aicynoju latgalīšus, LgSC bīdrus i atbaļsteituojus, kam tys ir svareigi, atīt iz itū diskuseju.
Pyrmom kuortom, paruodeit, ka tys ir svareigi pošim latgalīšim, seviški latgalīšu jaunīšim, i ka volūdys politikys vaicuojumā ir svareigs pošys sabīdreibys redzīņs. Tys ir, itūs vaicuojumus navar lemt puors cylvāku voi šaura ļaužu grupa.
Ūtrom kuortom, pīsadaleit sarunā i byut kluot, kod teik runuots par volūdys politiku i juos problemom, latgalīšu volūdys saglobuošonu, aizsardzeibu i atteisteibu.
Ar cīnu –
Ilze Sperga,
LgSC vaļdis prīšksādātuoja


text:
Studentu nedeļa, 11.–13. septembris
LgSC sveic studentus ar jaunuo vuiceibu goda suokumu i aicynoj studentus i tūs, kas sirdī jiutās jauni, iz latgaliskim pasuokumim Reigā i Daugpilī nu 11. leidz 13. septembrim.
Reigā
12. septembrī Foto orientiešonuos jeb “Pyparmātru čaja kauss 2012”. Vokora gaitā orientiešonuos i latgalisku vītu mekliejumi Reigā. Nuoc vīns ci kūpā ar komandu 3-4 cylvāku sastuovā. Vālams leidza pajimt fotoaparatu, var izaleidzēt ar mobilū telefonu, bet, ka nav, to tei nav lela bāda. Teikamēs 18:00 pi Breiveibys pīminekļa. Vaira par orientiešonūs var izzynuot, rokstūt iz reiga@lgsc.lv.
13. septembrī Īpazeisti latgalīšu jaunūs muzykantus Lauru Lo nu Bolvim i postfolklorys grupu “Rikši” nu Rēzeknis. Pasauļa muzykys krūgā BUBAMARA, Audieju īlā 8 (Vacreigā), koncertā “Muzykaluo geografeja”. Suokums 21:30. Īeja bezmoksys.
Vaira par Reigys pasuokumim vari uzzinuot pi Kristīnis reiga@lgsc.lv; T. 28240441
Daugovpilī
11. septembrī „Pa Daugovpils latgalīšu pādim”. Īpazeisti Daugovpiļs latgaliskuos vītys i pošu piļsātu, izzynoj par Latgolys cylvākim i LgSC. Teikamēs 16:00 Daugovpils Universitatis (Vīneibys īla 13) foajē.
Īeja pasuokumā ar „face control”, golvonais nūsacejums byut smaideigam i zynuot slapanū paroli Vasals!
12. septembrī Ļusteigs vokors „…Donats vaļsu grīž” kūpā ar folklorys kūpu „Dyrbyni”, vokora gaitā daņči i rūtalis. Tikšonuos – 17:50 pi Spirta koju īejis uorā (Sporta īla 6)
Vaira par Daugovpils pasuokumim vari uzzinuot pi Zaigys daugovpils@lgsc.lv; T. 28722059


text:
Atsyuti sovu izteicīni, jūku ci tostu!
Latgalīši ir izslavāti na viņ ar sovu sirsneibu, lobsirdeibu i vīsmīleibu, nu ari ar cīši lobu humora izjiutu. Tū apsazynojūt LgSC ar bīdreibys “LR” atbolstu ituo gods rudinī planavoj izdūt latgalīšu humora apkūpuojumu gruomotā “Kas bez bikšu — tys bez bādu!”.
Kuldys formata gruomotā tiks apkūpuota latgalīšu myusu dīnu mutvuordu folklora – izteicīni, jūki, anekdoti, tosti, loba vieliejumi, kū sevkurs skaiteituojs vareis izmontuot kai špikeri svātkūs ci puorskaiteit kasdīnā lobuokam nūskaņuojumam. Teksti byus papyldynuoti ar karteņom i ilustracejom.
Sevkurs zyna, ka latgalīšim ir eipaša humora izjiuta, kurā mozi navaineigi jūceni mejās ar izsmalcynuotu sarkasmu i pat ar malnū humoru. Paraleli stuostu i anekdotu gruomotam, kuruos niu daīmamys, LgSC skaiteituojim grib pīduovuot taišni apleicejūs cylvāku izteicīņus, gadīņus nu dzeivis, tostus i loba vieliejumus, kas kasdīnā teik lītuoti i ir aktuali. Par pīvadumu, nazkod ļauds smējēs, ka vysta na putyns, a buoba na cylvāks. Niu, lai vystys sēd loktā i diej ūlys, partū ka: “Opeļs nav mašyna, buoba nav cylvāks!”. Voi navys “Lobuok vāluok kai nikod”, bet “Lobuok vāluok kai veļ vāluok…”. Ci veļ pīvadumam: “Cikgryuts ir byut latvīšam, ka naesi latgalīts!”.
LgSC jaunīši jau ir salasejuši pusi nu gruomotys satura – pīrakstejuši sasaglobuojušus vacus, jaunus jūkus, izteicīņus i c. Grybam pasaceit lelu paļdis rodim, draugim i vysim tim, kas pasadaleja ar sovim jūkim i izteicīnim, syutūt e-postus, sms, sasateikūt i zvonūt, kai ari tim, kuri pasadaleja sovuos modernuos mutvuordu foklorys zynuošonuos Latgolys symtgadis kongresa nūtikšonu laikā Rēzeknē.
Tai kai gruomotā grybam likt jūkus (tostus i loba vielejumus), kas ir aktuali i teik kasdīnā lītuoti, aicynojam sevkuru, kam nav svešs eistyns i suleigs latgalīšu humors, īt tolkā LgSC i īsyuteit kaidu gordu jūku, frāzi, izteicīni, anekdotu, ci vieliejumu, kab kūpeigim spākim saglobuoti myusu laika humora pērlis.
Informaceju lyudzam syuteit iz e-postu daugovpils@lgsc.lv.
—
LgSC jaunīši.


text:
Vebinarā stuosteis par latgalīšu volūdu
9. junī Storptautyskuos suomugru jaunatnis asociacejis organizātajā vebinarā Latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv redaktore i bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” bīdre Vineta Vilcāne stuosteis par latgalīšu volūdys situaceju myusu dīnuos i aktivitatem volūdys atdzeivynuošonai.
Storptautyskuo suomugru jaunatnis asociaceja apvīnoj dalīnikus nu Krīvejis, Igaunejis, Suomejis i Ungarejis. Organizaceja dorbojās jau nu 1990. gods, i tuos mierkis ir atbaļsteit Uralu tautu volūdu i kulturys atteisteibu, styprynuot sadarbeibu storp dažaiduos vaļstīs i vītuos dzeivojūšajom Uralu tautom, kai ari aizstuovēt pyrmīdzeivuotuoju interesis.
Darbeibys ītvorūs asociaceja eistynoj ari izgleiteibys programu, kurys mierkis ir popularizēt Uralu tautu volūdu i kulturu i cytus aspektus. Tykuši reikuoti vebinari par Uralu volūdom, Uralu tautu kulturu i viesturi, par dažaidu pasauļa volūdu saglobuošonu, atdzeivynuošonu i cytim vaicuojumim, portalam lakuga.lv nūruoda organizacejis puorstuovs Artjoms Malihs, pībylstūt, ka dažaidu volūdu lītuotuoji sasakar ar leidzeigim izaicynuojumi i vīns nu ūtra var vuiceitīs, kai ar tim tikt golā.
Organizaceja jau īprīšk reikuojuse vebinarus par sābru vaļstīs lītuotajom minoritašu, regionalajom i mozuoklītuotajom volūdom. Majā muzikis i viesturnīks Arņs Slobožanins stuosteja par latgalīšu volūdys viesturi i statusu myusu dīnuos.
Škārsteikla nūdarbeiba “Latgalīšu volūdys atdzeivynuošona” nūtiks angļu volūdā 19.30 stuņdēs (Reigys laiks). Nūdarbeibai juopīsaregistrej vītnē mafun.clickmeeting.com/latgaliski/register.


text:
Kurs pīminēs sādžys, kod tuos izmiers?
Rokstu sagataveja: Amanda Anusāne, portals lakuga.lv
Latgolā atsarūn gondreiž 60 % nu vysu Latvejis cīmu, tūs nūsaukumi, mainūt formu, teik lītuoti jau vysmoz divejus godu symtus. Daži cīmi nu oficialuos apritis pagaist, nu tys nanūzeimej, ka tim ari juopagaist nu sadzeivis. Portals lakuga.lv vaicoj par sādžu nūsaukumim tūs dzeivuotuojim, Latgolys lingvistiskū ainovu – sovim skaiteituojim i zeimu pastateišonys nūzeimi latgaliskajā formā Kuorsovā.
Sādžys kai līceibys par nūvodu viesturi
Latgolys sādžu nūsaukumi jau vysmoz divejus godu symtus teik lītuoti sadzeivē, bazneicys gruomotuos, tekstūs, tautys skaiteišonys materialūs, kartēs i vysa kur cytur. No pošys senejuokuos zinis par apdzeivuotu vītu nūsaukumim Latgolā ir daīmamys pat nu 17.–18. godu symta. Latgola 19. gs. beiguos i 20. gs. suokumā beja cīši bīzai apdzeivuota, vāluok dažaidys viesturis nūtikšonys latgalīšus izklīdēja pa vysu pasauli, no cīši daudzim cylvākim dzymtys saknis suocās Latgolā.
Iz 2012. godu Latvejis Vītvuordu datu bazē apkūpuoti 5696 Latgolys cīmu nūsaukumi, kas ir gondreiž 60 % nu vysu Latvejis cīmu. Parkū tik daudz? Partū, ka Latgolys pošvaļdeibys 20. gs. 90. godūs izmontuoja vareibu registrēt vysu sādžu nūsaukumus kai cīmus, kab saglobuotu godu symtim izaveiduojušu tradiceju i paaudžu montuojumu. Sādža kai termins naītylpst nikaidā oficialā apdzeivuotū vītu klasifikacejā, tū parosti attīcynoj iz Latgolys mozajim cīmim. Kod cīmi palīk tukši, tim teik nūjimts cīma statuss i tai tī pagaist nu oficialuos apritis, no cīmi ir svareiga paguotnis līceiba, kas cīši saisteita ar nūvodu viesturi.
Latgolys ainovuos bīži nūvārojami sātu nūsaukumi, no sādžu nūsaukumu praktiski nav. Tī lobuokajā gadīnī palykuši tik autobusu pīturu nūsaukumūs, kur autobusi seņ vaira nakursej, tok labi, ka zemis kaids nav pasasteidzs nūjimt, koč tai ir īspiejams orientētīs i nadamierst cīmu nūsaukumus.
Slavejams pīmārs ir Andra i Deborys iniciativa pošim izlikt zeimi cīmatā, kur dzeivoj i nūsaukt sovu biznesu “ObeliskFarm” par gūdu cīmata nūsaukumam. Citejūt saiminīkus:
“I tagad, kod turisti apmeklēs itū pasauļa daļu, jī zynuos kur atsarūn Obeliški!”
View this post on Instagram
Makarovkys cīmā Preiļu nūvoda Gaļānu pogostā 2018. godā beja 10 dzeivuotuoju, no jim ir sova cīma zeime. Cīma dzeivuotoja Olga sešūs nu reita, slaucūt sovys dažys gūtenis, stuosta:
“Zeimi pastatejom pyrma 10 godu, dāls struoduoja ražuotnē, kur taisa zeimis. Nivīns nazyna par taidu Makarovku, partū i pastatejom, kab cylvāki zynuotu. Tagad cīmā ir apdzeivuotys četrys sātys – divejuos dzeivoj pa saimei, divejuos pa vīnam veirīšam. Nivīns jau nagryb dzeivuot dzeraunē, tī juostruodoj, vysi bāg paceli.”
Taipat pozitivs pīmārs ir viesturiski apdzeivuotys vītys “Zalta dybyns” zeimis atkluošona 2019. godā. Niu jau labi zynoma vysā Latvejā, pīduovoj ari izklaidis pasuokumus turistim.
Cylvāki varātu jimt pīmāru i dareit leidzeigi, kab saglobuotu Latgolys mozūs cīmu nūsaukumus, kas nav viņ svareiga paguotnis līceiba, bet ari pošreizejuo realitate.
Pīminis vītys izmyrušajom sātom i sādžom
Stabuļnīku pogostā Golubevu saime sataisejusi dzymtys sātys pīminis vītu, kur pastateita zeime “Podnieki”.
Vaira par “Podniekim” stuosta Viktors Golubevs: “Leidz padūmu laikim tī beja munys babys sāta, kod vysus suoka dzeit kolhozūs, sātu nūjauce pošu beidzamū i tī pat kalneņā aproka. Tī pavadeju sovu bierneibu, “Podnieki” beja satys nūsaukums, no par Pūdnīkim ari sauce vysu apleicīni. Kod mozs cīmuojūs pi babys i dzeda, atguodoju tī pādejuos treis sātys, no baba stuosteja, ka agruok tī apleik beja kaidys 80 sātys.”
Vītvuordu datu bāzē Rībeņu pogostā ni vīta Podnieki, ni Pudniki nav atrūnama, no balticmaps.eu kai Pudniki tei pasaruoda, no nivīnys sātys apleicīnī, dīvamžāļ, vaira nav, koč i agruok bejs pa pylnam.
“Tei beja muna ideja. Draugs struoduoja Īrejā, taiseja zeimis, papraseju, lai munai sātai iztaisa i pi reizis dzymtys vītai pīminis zeimi. Tī ir ari muns taiseitais akmins duorzs. Babai beja daudz mozbārnu, no leluokū daļu sovys bierneibys tī pavadeju es, partū tei vīta tik tyva, tai es tod tī dzeivoju, tai tagad, babys i dzeda zemi struoduodams. Reizem svynu ari tī dzimšonys dīnys. Klusa, šmuka i pateikama vīta. Plānoju tī vēļ sataiseit nalelu skotu tūrni, stabus jau asmu saveds,” tai Viktors Golubevs.
Kab mozūs sādžu nūsaukumi napagaistu, vītejim cylvakim pošim tūs vajag lītuot kasdīnā. Pat tod, ka tī nav oficialā apritē, tūs var izmontuot sadzeivē, tai nūdūdūt kulturviesturiskū vierteibu i līceibys jaunajom paaudzem. Pīminis vītu īreikuošona i zeimu pastateišona ir lels sūļs tūs saglobuošonā.
Par latgaliskū Kuorsovys lingvistiskajā ainovā
Kuorsovā jau nu 2016. goda īlu nūsaukumi ir obejuos latvīšu volūdys rokstu tradicejuos – latvyski i latgaliski. Kuorsovā bīži var ari redzēt pasuokumu afišys latgalīšu rokstu volūdā. Tys tūristus mudynojūt īvāruot volūdys daudzveideibu i padorūt Latgolys lingvistiskū ainovu latgaliskuoku.
“Ir svareigi na tikai saglobuot latgaliskū, bet ari uzlobuot i vairuot, partū ka nav puoruok daudz cylvāku, kas tū rauga integrēt publiskajā sadzeivē, daudzi tū kasdīnā ītoj, bet naīspryngst par tū, kas byus ar volūdu iz prīšku. Tys ir labi, ka sabīdreiba redz volūdu publiskajā telpā, uz īlys, jo tys vairoj puorlīceibu, ka volūdu dreikst lītuot ari uorpus sātys, ka tei ir pylntīseiga. Es dūmoju, ka lītuotuojam tys ceļ pošapziņu.
Prūtams, ka cīši lela teikšona par publiskū telpu ir vītejai pošvaļdeibai i tei var gon veicynuot, gon bremzēt latgaliskū myusim apleik. Nu sovys pīredzis varu pasaceit, ka, organizejūt nūtikšonys Kuorsovā, škieršli latgaliskajam nateik lykti, bet poša iniciativa parosti īt nu vītejūs aktivistu, kulturys, turisma cylvāku, kuri var lemt par sova marketinga i poša pasuokuma volūdu. Sovukuort pošvaļdeibys rūkuos ir daudz vaira īspieju, bet tī jau vajag pošys vadeibys iniciativu, gribiešonu.
Teoretiski vacūs vītvuordus varātu latgaliskuot aba atgrīzt tūs suokūtniejūs nūsaukumus, no bīži vīņ tū nasagryb ni tik varai, bet daudzim dzeivuotyuojim, jo jī jau ir daroduši pi latvyskajim nūsaukumim, jim nav tik svareigys koč kaidys viesturiskuos patīseibys. Labi, ka LĢIA (Latvejis Ģeotelpiskuos informacejis agenturys) kartēs vēļ var laseit latgaliskūs pūru, ryuču i ari vītvuordu (īkovuos) nūsaukumus, bet tys ir atsevišķu aktivu i latgalisku cylvāku nūpalns, par kū jim lels paļdis.
Mums ir Reitupe, bet es vysur izmontoju Iudrupe, no cylvākim lobuok pateik Reitupe, tys nikas, ka nūsaukums ir cīts nu tuo, ka tū puorkrīvyskuoja i latvyskuoja atpakaļ, tū sataiseja par taidu, kaida tei nikod nav bejuse. Tys pats ir ar Pudinavu (Pūdynovu), Zilupi (Sīnupi), Salnavu (Saļnovu) i daudzim cytim. Prīca, ka mozūs sādžu nūsaukumi napuorlatviskuojuos i kartēs tī ir taidi, kai bejuši – Lukstinīki, Lozdova, Krīveņi, Lakšinīki, Rogi i tt..
Pošlaik vodu Kuorsovys Nomsaimnīku, kuram mes izstruoduojom i apstyprynuojom logo, kas ir latgalisks. Tys šūbreid ir iz myusu objektu, tehnikys, darbinīku dorba apgierba i uzjāmuma dokumentim. Cylvāki par tū ir sacejuši tik lobus vuordus, bet kaids nu vadeibys puorstuovu nabeja storā par tū i suokumā pat lyudze nasyuteit dokumentus ar itaidu logo.
Mes jau tai asam puoruok kautreiga tauta i mums vajadzātu drupeit styngruoku tū mugurkaulu, nadreikst kautrētīs nu tuo, kas Tu esi i ir juodora tai, kai ruodīs pareizi. Ka mes dūmojam latgaliski, tod mums vajag i raksteit i uzavest tai, kai dūmojam,” tai Jurs Vuorkaļs.
Vacūs dzerauņu rūbežu nūruodeišona Cyblys nūvodā
2021. goda Cyblys nūvodā iz pošvaļdeibys celim tyka izlyktys zeimis ar vacajim sādžu nūsaukumim latgalīšu volūdā, viesturiskūs atmiņu saglobuošonai i latgaliskuo populariziešonai. Vaira par iniciativu skaiti ITE.
Lakuga.lv viņ atguodynoj entuziastus i pošvaļdeibys īvāruot pareizraksteibu i normativūs aktus zeimu pastateišonā, kū regulej “Vietvārdu informācijas noteikumi” ITE i jau 90. godūs pījimtais “Par Nolikumu par valsts valodas lietošanu nosaukumos un informācijā” ITE. Piec profesionalys paleidzeibys oficialūs vītvuordu sakuortuošonā var grīztīs Vaļsts volūdys centra Vītvuordu apakškomisejā, piec paleidzeibys latgaliskūs nūsaukumu pareizā pīraksteišonā – pi Vaļsts volūdys centra latgalīšu rokstu volūdys lingvista i Latgalīšu rokstu volūdys apakškomisejā.
Portala lakuga.lv skaiteituoji piec pora godu Latgolys lingvistiskū ainovu gryb redzēt vaira latgaliskuoku
Apvaicojūt portala lakuga.lv skaiteituojus Facebook, Twitter i Instagram, var secynuot, ka portala skaiteituoji piec puora godu Latgolys lingvistiskū ainovu gryb redzēt vaira latgaliskuoku.
Vēļ jī nūvāroj, ka pošreizejuo Latgolys ainova ir vaira latvyska. Apmāram puse nu skaiteituoju sovus cīmu, piļsātu nūsaukumus lītoj latgaliskajā formā, ūtra puse – latvyskajā, no tik daži cīmu/piļsātu nūsaukumi kartē, zeimēs skaitami latgaliskajā formā. Kai dažus nu pīmāru, kur Latgolys ainovā radzami uzroksti latgaliski, skaiteituoji miņ Lūznovys muižu, vīsneicu “Park Hotel Latgola”, SIA “Kuorsovys nomsaimnīks”, TC “Ūga”, Bolvu nūvoda zeimi, “Ausmeņa Kebabs”, “KUUP” kopeja konceptveikalu, īlu nūruodis Kuorsovā i dažaidus uzrokstus pi kopu.


text:
Zaļumi i pučis – pavasara viestneši. Kai sauc latgaliski?
Roksta autors: portals lakuga.lv
Itūgod zīma bejuse taida, ka jau janvarī suokušys zīdēt pavasara agreimuokuos pučis. Tok pavasara īsastuošonu pa eistam gaidom. Partū ka tikkū nu zemis izleidušuos lapenis ir vasala vitaminu kruotive, i tys nav nu veikala. A pučis eistī pavasara viestneši. I daži augi ir vairuok latgalīšu īvāruoti, cyti mozuok. Tū atkluoj i latgalīšu teksti, i sovpateigī augu apzeimuojumi.
Šnitka (Aegopodium podagraria)
Niu nu zemis leinūšajā zuolē juosteidz laseit šnitka. Jei vierteiga puortykā, juos sastuovā ir lels daudzums C vitamina i mineralvīlu, ari ūlboltumvīlys, cukris, škīdrvīlys, karotins, holins, organiskuos skuobis, flavonoidi, fermenti, fitoncidi, ūgļhidrati, kumarini, nadaudz eteriskūs eļļu. Apriekinuots, ka 100 g svaigu lopu ir 16,6 mg dzeļža, 2 mg vara, 1,7 mg titana. Ari šnitkys saknis satur eteriskū eļļu, saponinus, cīti i ūgļhidratus, partū šnitku var pīskaiteit pi vierteiguokūs sovvalis augu, kū izmontoj uzturā. Pakrieslī augušuos lopys ir suleiguokys i vierteiguokys par saulainā vītā škeitajom.
Kod šnitka izaug, tod jū parosti baroj lūpim, kai tū sovā izlūksnē aproksta A. Slišāne sovā “#100dečuLatvijai” 79. deča stuostā: “Ap kalti i lyužu moluos šnitka saauguse kuo zalīs dečs, nuglobuodama vacuos lopas, sausū zuoli i nateirumus. Pylnu spaini pīplāšu ai šnitku. Klāvā tūlaik rozdolu – sauvi gūtinei, tod sauvi rukšam i sauvi talanam. Kačam nagaršoj.”
Zača kuopusti aba skuobinis (Oxalis acetosella)
Francejā nu zača kuopustu gatavej citroneigys garšys puļveri limonadem. A pi myusu jūs izmontoj viņ tik, cik, pa meža stidzeņu īmūt, saīt nūplēst – dažys lapenis. Jūs sastāvā ir augsts C, A, B grupas vitamīnu daudzums, dzeļzs, cynks, kalejs, kai ari augsta antiradikala aktivitate.
Iz auga naizmontuošonu nūruoda ari nūsaukums – kas cylvākam kai ba nav dereigs, tū atdūd zvārim, kai zyrga skuobinis, luoča auzys, vylka vuolis, vonoga zierni, dzagiuzis lyni. Tok zača kuopustus lobuok atstuot sev, na začam. I ēst jūs lobuok napuorzīdejušus – da maja beigu i juņa suokuma.
Bārnim dūmuotūs literarūs tekstūs ar humoru apspēlej zača saisteibu ar zača kuopustim, kai tū darejs A. Rubenis lugā “Bezbailis meklej baimi”:
“Veceits: Nu kō tev bailes? Dobā tok daudz skaistuma. Pat zača kopusti pylnūs zīdūs.
Začs: Paļdis! Zača kopusti maņ garšoj lelyski, jo tikai..
Veceits Jo tikai – nu, nu, soki viņ.
Začs: Jo tikai ezis nagulātu munūs kōpustūs.
(Pasaroda ezis.)
Ezis: Jō zača kōpusti? Jōsasmej. Tei ir muna gulta!
Začs: (Sašutis.) Jō gulta muna pušdīņu golda vītā!”
Ņuotre (Urtica dioica)
Beitīs, ka ņuotre sadzaļdēs, varēs piec tam. Niu seikuos, naizaplātušuos lapenis juolosa zupai. Cīš gords virīņs saīt kūpā ar skuobinem. Breineigs kalceja, magneja, dzeļža i kaleja, A i C vitaminu olūts. Ņuotris var aplīt čajā, tys paleidz dreižuok aizaviļkt ciertumim i sadzeit īkaisumim.
Senejūs laikūs nu ņuotru škīdrom darynuojuši nosuošonai veseleigus audaklus. Myusu dīnuos Latgolā nu ņuotris vysaidus produktus rauga taiseit uzjāmums “Saules nātre”. Ari nu sasadzaļdeišonys nav juosabeist, taids īdzielīņs atgrīž cylvāku niu i te realitatē i padora psihologiski stypruoku.
Īprīškejuos latgalīšu paaudzis gon nikuo loba par itū augu nav sacejušys, latgalīši gryutu dzeivi saleidzynoj ar dzaļdiešonūs ar ņuotrem: perīs, kiulīs ci sitīs kai plyks pa ņuotrem. Slyktim i ļaunim cylvākim tū vielej pat burtiskā nūzeimē, kai tautysdzīsmē: “Dālu muoti suni rēja,/ Pa ņuotrem volkuodami;/ Meitu muote pasasmēja,/ Pa lūdzeņu vārdamuos.” 20. g. s. suokuos vysu švakū saleidzynoj ar ņuotrem, kai K. Skryndys rokstā “Notrês”: “Kam meil byut notrês, tys lai palik notrês, tikai mes lai nasežam aiz notrem, ni par kaidom skaistokom pukem nabadodami.” (“Goriga Maize”, 1917, nr. 2)
Ari Naaizmērstulis puorsokys dzieleiguos Ņōtreitis sirds palīk par boltu pučeiti. Tok strēči pyrma popularūs A. Saksis “Pasaku par ziediem” (1966) latgalīšu skaiteituoji jau 20. g. s. 20.–40. g. īpazeist Naaizmērstulis puosuokys par zīdim, cylvāku lobī nūdūmi simboliski īsamīsoj vīnkuoršūs lauku zīdūs, kai naktineica, snīgpučeite, krejmine, zylaceite, zaltgaļveite, vyzbule.
Pīnine (Taraxacum officinale)
Ari jaunuos pīniņu lopys ir grīžamys salatūs. Juos satur A, E, C, K i B grupys vitaminus. 100 g svaigu pīniņu nūdrūsynoj div dīnu A vitamina i deveņu dīnu K vitamina davu. Lītuotys uzturā, pīninis uzloboj imunuos sistemys darbeibu i ašņaritis procesus, jom ir pretvieža aktivitate. Uzturā var lītuot ari kaļteitys saknis. Kod pļova sazīdēs dzaltonom “sauleitem”, varēs vuoreit pīniņu syrupu, sauktu par madu.
Interesanti, ka Eiropys volūdys atkluoj treis asociativus redzīņus par pīnini. Latvīšu, tymā skaitā latgalīšu, pīninis apzeimuojums nūruoda iz asociativu saisteibu ar pīnu, tok, pīmāram, krīvu “oдyBaHчиk” līk īsadūmuot jau puorzīdiejušu puči, kurys sāklys var vīgli aizpyust. Sovutīs angļu “dandelion” (pajimts nu senejūs franču “dent-de-lion”), vuocu “Löwenzahn” i cytuos Rītumeiropys volūduos nūzeomoj ļova zūbu, ar kū dūmuoti pīninis lopys rūbi. Tok latiniskais auga nūsaukums ir nu arabu volūdys vuorda, kurs apzeimoj ryugtu augu.
Kū vēļ var dareit ar pīninem, pamuoceits A. Slišānis 37. deču stuostā: “Reigas lylīs bruolāns īmuoceja peit pīneņu vainugus. Jov sapynu sev, muosai, mozejam bruoļam, gūtinei, tok jei uzreiz apieda. Kačam ari, jam vīnolga, saulie rozalaids pi klāva.. (..) Pliešam pīniņu kuotus striemelies i miercejam kanovas iudenie, byus ruļļainī moti lelliem. Nazkurs pyuš i taurej ai pīniņu kuotīm, man nasaīt, es salosu lylu sauvi, vāze btys nu apsystuos stykla burkas. Rūkas malnas nu pīneņu pīna, daguns dzaltans..”
Žybactenis, palazdis, zyluos vyzbuleitis (Hepatica nobilis)
Latgolā zyluos vyzbuleitis sauc leidzeigi kai Leitovā (žibuoklė, žėbotė) – par žybacteņom. Cytur Eiropā īvāruojuši auga cytys dalis – žybacteņu lopys atguodynoj cylvāka oknu formu, pīmāram, jūs apzeimuojums angļu volūdā “Liverleaf” burtiski nūzeimoj oknu lopu, vuocu “Leberblümchen” – oknu pučis, narunojūt par latiniskū nūsaukumu, kas nūroda iz dižciļteibu oknu jūmā. Vydslaikūs bejs taids prīkšstots – kaidu organu augs atguodynoj, tuo uorsteišonai ari dūmuots. Myusu dīnuos itei atziņa nav aktuala.
Žybactenis zīd zam lozdom – palazdēs, tū aplīcynoj ari latgalīšu teksti, pīmāram Viktora Mundura puosokā “Princeseites”: “Un tikai vyzbuleiši palazdēs smaideja sovom zylajom acteņom” (Sauleite, 1932, nr. 7); voi Drauga tāluojumā “Jaunōtne un pavasars”: “un palazdēs īsamirdzēja pyrmūs zylūs vizbuleišu kautreigōs acteņas, tad prīkā soka gavilēt sirds: pavasars!” (Sauleite, 1935, nr. 4)
Palazdis, vyzbuli (Anemone)
Tīpat sūpluok žybacteņom atrūnamys botaniski atškireigys pučys, tok pavasara puču laseituojam vīnā buketā līkamī vyzbuli aba palazdis – dzaltonais (Anemone ranunculoides), boltais (Anemone nemorosa), meža (Anemone sylvestris). Greku ciļmis vuords “anemone” nūzeimoj vieju meitu. Augs ir cīš jiuteigs pret vieju, pi mozuokuos vieja pyusmenis pučis suoc treisēt i šyupuotīs.
Latgalīšu literati ituos pučis pīzeist par Latgolys ainovys sastuovdaļu, pīmāram, Annys Konānis dzejūlī “Boltī vyzbuli”: “Boltī vyzbuli dzimtines pļovā/ Ap kōrklu kryumu kai vaiņukā zīd./ Ganeņš, sādādams nūdobā sovā,/ Klausās, kai gaisā ceiruleits dzīd.” (Dzeive, 1971, nr. 110)
Vuords “palazde” vyzbuļa apzeimuošonai lītuots ratuok, tok atrūnams A. Rekēnys “Kalupes izloksnes vārdnīcā” (1998) i portala lakuga.lv sagataveitajūs kulturys ziņu tekstūs: “Tei ir fantastiska vīzeja par dobu – uobeļneicys zīmā, palazdis mežā, bārzi pļovys vydā, plaukstūši kūki, upe, saulis gaisma.”
Muolaineitis, soltlapis, šalkapis, pamuotis (Tussilago farfara)
Muolaineitis aug vītuos ar skraju vegetaceju, bīži ceļu uzbārumūs granšainuos i muolainuos augsnēs. Juos izmontoj tradicionalajā medicinā, auga zynuotniskais nūsaukums “Tussilago” ir cielīs nu latiņu vuorda “tussis”, kas nūzeimoj kuosu.
Apzeimuojums “pamuotis” ir nu krīvu volūdys “MaTb-и-Maчexa”, kas burtiski nūzeimoj muoti i pamuoti. Vīna augu lopu puse ir pyukaina i maiga kai muote, augšejuo – gluda i solta kai pamuote. Laikā, kod muolineitis zīd, saule var vasareigi siļdeit kai mama, bet var ari speidēt solta zīmys saule kai pamuote.
Puryns (Caltha palustris)
Purynu sazīdiešona ir kai karaļa īsarasšona – pošā pavasara kulminacejā. Latgalīšu zemnīkam tei bejuse zeime, ka var sēt lynus, bet vysim puorejim – dobys viests par syltuo laika i zīdūņa suokšonūs. Daudzi latgalīšu literati veļtejuši jiusmeigys dzejis ailis purynim, viņ dažys nu jūs: “Byus otkon zīdūnis dzimtinē munā,/ Pļovōs nu jauna sōks puryni kaist.” (A. Gribusts); “Pa zīdūšūs purynu pļovom/ Muna bērneiba pōsokas stōsta.” (L. Latkovskis); “Plaukst dzaltonais purynu zīds,/ Plaukst orōja vaigā cereigais smaids.” (O. Zvīdris); “Un pasauļs/ Īmontoj krōsas:/ Orumu bryunu,/ Purynu zaltu.” (A. Vējāns).
Eipaša prīca par purynu sazīdiešonu beja bārnim, kai tū aplīcynoj O. Matvejāna atminis kruojumā “Aizīt muna Asinova”: “Vysas sleikšņas beja purynūs. Dzaltons paklōjs daudzu hektaru plateibā nūklōja pūra pļovas. Purynu zīdu laikā vajadzēja pīplēst pa divi trejs skalini kotru dīnu gūvei i syvānam. Pōri upeitei tykom ar plūsteņu voi pa Pīteru laipom. Kōjas gon sola, bet sirdī beja prīks – i atbiļdeigs dorbs, i daguns purynu klēpī, i kīvistu klīgšona, i ceļšonōs pōri upeitei.” Navajadzātu aizmierst, ka purynu zīdi satur iņdi.
Puryns ir vīneiguo puče ar veiriškū dobu, Naaizmērstulis puosokā “Aizburtajs saules spaits” puryns ir puisāns, latgalīši ar purynu saleidzynoj tikai veirīti: puiss kai puryns, uzacierts kai puryns, sovutīs “prīceigs kai puryns” paīt iz drupeit ironisku īdzārušuo apzeimuojumu. Purynam soveiga ari sakraluo mitiskuo pasauļa kūka funkceja – īzeimēt pasauļa centru, kai tū aplīcynoj tautysdzīsmis teksts: “Zīdi, zīdi, purineņ,/ Pošā pūra videņā.”
Vēļ latgalīts zyna vardivu purynu – pamīšlapu pakrēslīti (Chrysosplenium alternifolium), uoryskū purynu – saulpureni (Trollius europaeus). Sovutīs pļavys silpureni (Pulsatilla pratensis) latgalīši sauc par pļavini vylkkauleiti, a meža silpureni (Pulsatilla patens) – par syla vylkkauleiti.


text:
Stiernīnē byus gūdynojamuo veiskupa Sloskāna svātki i albuma “Pīmiņ, brōļ!” attaiseišona
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
29. augustā 12.00 stuņdēs Stiernīnis sv. Laurencija katuoļu bazneicā sv. mise, piec dīvkolpuojuma – izdavuma “Pīmiņ, brōļ!”, kū veidoj dirigenta Juoņa Grudula vadeituo veiru kora “Olūts” koncertīrokstu audio disks i gruomateņa, attaiseišona, informej Stiernīnis draugu bīdreiba.
Boļeslavs Sloskāns dzims 1893. gods 31. augustā Stiernīnis draudzē. augstuokū izgleiteibu dabuojs Pīterburgā. 1926. godā slapani nu padūmu varys pāvests īsvietieja jū par katuoļu veiskupu. B. Sloskāns beja vīns nu treju katuoļu veiskupu, kas tymā laikā dorbuojās PSRS. Dreiži piec īsvieteišonys padūmu vara jū apcītynuoja i vuordzynuoja cītumūs da 1933. godam, kod atbiļdūt iz Vatikana i Latvejis vaļdeibys praseibom, PSRS vaļdeiba veiskupu īmainieja Latvejai pret padūmu spīgu. Latvejā veiskups struoduoja Gareigajā seminarā i Latvejis Universitatis Teologejis fakultatē. Nu 1944. godā vuocu okupacejis vara B. Sloskānu i vēļ cytus augstus bazneicys kolpuotuojus nūvede trymdā iz Vuoceju. Tī veiskups Sloskāns snīdze lelu atbolstu studiejūšim latvīšu biegļu jaunīšim. Veiskups nūmyra 1981. godā Beļgejā. 1993. godā juo mirsteiguos atlīkys tyka puorvastys iz Latveju i puorapbedeitys Aglyunys bazilikys kriptā.2000. godā tyka īsuokts Sloskāna beatifikacejis process, kas turpynojās. Veiksmeiga iznuokuma rezultatā B. Sloskāns byus pyrmais oficiali atzeitais latvīšu tauteibys svātais.
Sevkuru godu Sloskāna svātkūs Stiernīnē nūtics kas nūzeimeigs i palīkūšs kulturai. Pārņ Veiskupa Sloskāna dīnuos 2020 izguoja rokstu kruojums “Bīskaps Boļeslavs Sloskāns – gaisma šodienas pasaulei”. 2019. godā tyka īsvieteita Veiskupa Sloskāna īla. 2018. godā ar vairuoku dīnu kulturys programu tyka atzeimuota veiskupa Boleslava Sloskāna 125 godu jubileja, kuramā Stiernīnis bazneicā izskanēja Vaļsts Akademiskuo kora “Latvija” goreiguos muzykys koncerts “Mirdzi, Stirniene, Latvijas zvaigznājā!”, Stiernīnis tautys nomā diskuseja “Vai viegli būt Sloskānam 21. gadsimtā”.
Ituogods Sloskāna svātkūs tiks attaiseits izdavums “Pīmiņ, brōļ!”, kas izdūts dirigenta J. Grudula jubilejis godā. Juo spūdruokais darbeibys laiks saistuos ar veiru kuori “Olūts”, kuru diriģents aizvede leidz 1. vītai veiru ku=oru grupā XXII Vyspuorejūs Dzīšmu svātku kuoru karūs. Vysā 20 godu pastuoviešonys laikā kora svareiguokais aizdavums beja latgalīšu tautys muzykys kūpšona, partū golvonū vītu diska repertuarā ījam sova nūvoda tautysdzīsmis, bet lela viereiba veļteita ari Rītumeiropys i latvīšu kormuzykys klasikai. Vairuok ITE.