text:
Vasali! Sajiemu viestuli nu LR Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis par dorba grupys izveidi, kam da 20. decembra juoizstruodoj prīšklykumus i juoīsnīdz izglītības un zinātnes ministra parakstītu informāciju Ministru prezidentam par veicamajiem pasākumiem latgaliešu rakstu valodas kā vēsturiska latviešu valodas paveida saglabāšanai, aizsardzībai un attīstībai. Tys ir, dorba grupai juosagatavej prīšklykumi par Latvejis vaļstī napīcīšamajim pasuokumim […]
Ituo goda 8. decembrī 13:00 stuņdēs Latvejis Zynuotņu akademejis 3. stuova zalā LU Latvīšu volūdys instituts reikoj zynuotnisku diskuseju “LATGALES LATVIEŠU VALODA LATVIJAS VALODAS POLITIKAS KONTEKSTĀ”. Pīsadola: IZM vaļsts volūdys politikys nūdalis vadeituoja Zaiga Sneibe, LU Latvīšu volūdys instituta direktore Dr. habil. philol. Ilga Jansone, Vaļsts volūdys centra direktors Dr. habil. med. Māris Balteņš, Rēzeknis […]
Šudiņ sajiemu Latgolys Radejis” direktora Valda Labinska viestuli (kai i daudzi cyti latgalīši). Vaira Naktineicā. Piec tam publicieju dīnrokstu “Dīnā” par latgalīšim i jūs radejom. Cyta storpā citejūt i LgSC 9. februara relizi par latgalīšu volūdu medejūs. “Par tū pošu problemu jau vairuok godu rauga runuot bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”. Tok plyka NVO bez politiskūs […]
īsoku puorskaiteit šudiņ nu reita najauši atrostū LU Juridiskuos fakultatis doktoranta Juoņa Plepa rokstu par vēļ vīnu Latvejis vaļsts prezidentu – veiskupu Jezupu Rancānu. atzeimeišu, ka roksts beidzās ar Mikeļa Bukša citatu: “Nasaverūt uz tū, ka latgaļi Satversmes Sapuļcē, tai saceit, tyka izpārti, un ka latgaļi pi Latvijas Satversmes pījimšonas atsatureja nu bolsōšanas, taidā veidā […]
Politiskuos situacejis nastabilitate i varys krize vaļstī ar vodūšus politiskūs spāku krahu i jaunu spāku, līderu mekliejumim i ceņtīnim izaraut prīškysgolā, taipat pošvaļdeibu, Eiroparlamenta i ak jau i Latvejis parlamenta vieleišonu tyvums naīt garom ari navaļstiskajom organizacejom. Ari LgSC kai aktiva i stabila NVO ir sajāmuse vairuokus aicynuojumus sasadorbuot ar politiskajom partejom: kai mudynuojumus īsapazeit […]


c: text/html

text:
20. aprelī LgSC Daugovpiļs birojs kūpā ar Daugavpiļs nūvoda kulturys centra folklorys kūpu „Dyrbyni” aicynuoje iz pavasara sasadzīduošonu i dančim.
Pasuocīns nūtyka Daugovpiļs nūvoda kulturys centrā, iz kuru beja puļciejušīs f/k „Dyrbyni” i LgSC Daugovpiļs biroja bīdri i draugi. Kai nūsaskaidruoje pasuocīņa laikā, „Dyrbynim” i LgSC ir daudz kūpeigu draugu.
Jamūt vārā, ka f/k „Dyrbyni” vadeituoja Anna Briška sovā laikā bejuse aktiva LgSC bīdre taipoš kai cyti „Dyrbynu” dalinīki, roduos dūma par itū pasuocīni.
Pyrmajā pasuocīņa daļā „Dyrbyni” izrytynuoja sovu deveņus godus kruotū dzīšmu komuli, i leidza dzīduot beja aicynuots sevkurs klauseituojs. Eipašus komplimentus par breineigū bolsu izapelneja LgSC jaunuos vaļdis prīkšsādātuojis vītnīks Jurs Kučinskis.
Piec cīnuošonuos ar syltu čaju i gordumim suocēs vokora kulminaceja – danči. Jau īprīkš reklamejūt pasuocīni portalā facebook.com, Anna Briška komentarūs raksteja, ka naz voi saīs doncuot krakovjaku, ka byus moz puišu. Tūmār beiguos puišu beja vaira i krakovjaks tyka izdoncuots, pat natradicionalūs savīnojumūs, kod leluokajom doncuotuojom tyka pa divim puišim.
Kurš klupa, kurš kryta, bet īskandynojūt Jura dīnu, danči tika īsavuiceiti gūdam.
Pasuocīņa nūslāgumā dasavīnuoja Kruoslovys Rūmys katuoļu draudzis vikars Rodions Doļa, kurš kūpā ar „Dyrbynim” spielieja kūkli i dzīduoja dzīsmes.
Juopīzeimoj, ka LgSC Daugovpiļs birojam jau īprīkš izaveiduojuse veiksmeiga sadarbeiba gon ar f/k „Dyrbyni”, gon ar prīsteri Rodionu Doļu, kurš ar sovu skaneigū kūkli gastejs ari „Štabikā”.
LgSC Daugovpiļs birojs soka lelu paļdis f/k „Dyrbyni”, Daugovpiļs nūvoda kulturys centram, prīsteram Rodionam Doļam par atbolstu. Paļdis vysim, kas atguoje. Eipašs paļdis Vitai Briškai par pasuocīņa īmyužynuošonu biļdēs. Ceram iz tuoluoku sadarbeibu.
Gunta Nagle

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Tiuleņ pi durovu klauvēs Pasaulis čempionats hokejā, bet cikom rysynojuos puorbaudis kaitys, cytys hokeja atrakcejis nūteik fanu i atbaļsteituoju zonā. Voi hokeju var komentēt ari latgaliski? Var! I tū breineigi pīruoda Arņs, pīsadolūt konkursā i komentejūt hokeja spēlis fragmentu. Viertej, ka gribi podturi i pasadoli ar cytim. Kas tū zyna – varbyut jam pasaveiks i […]
Lakugā puorskaitieju, ka 19. martā 19:00 stuņdēs Reigā, Kongresu nomā, nūtiks bīdreibys “LR” reikuots Jezupa dīnys koncerts. Koncertā tiks spālātys tikai latgalīšu dzīsmis i pīsadaleis Bez PVN, Dabasu Durovys, Green Novice, Likteneigais pagrīzīņs iz Vainovu, Laimas Muzykanti, Dzyga, Patina, Patrioti.lg, Latgolys damu pops, Maskačkys spieļmani i cyti… Īeja par zīduojumim. Leidzeigī roksti:Vosorys izklaidis – idejis, […]
īsoku puorskaiteit šudiņ nu reita najauši atrostū LU Juridiskuos fakultatis doktoranta Juoņa Plepa rokstu par vēļ vīnu Latvejis vaļsts prezidentu – veiskupu Jezupu Rancānu. atzeimeišu, ka roksts beidzās ar Mikeļa Bukša citatu: “Nasaverūt uz tū, ka latgaļi Satversmes Sapuļcē, tai saceit, tyka izpārti, un ka latgaļi pi Latvijas Satversmes pījimšonas atsatureja nu bolsōšanas, taidā veidā […]


text:
Ar cereibu, ka pavasars vystik atīs, Rēzeknis LgSC birojs 3.apreļa vokorā reikuoja vysim tik labi zynomū literari muzykalū pasuokumu „LaLaDra” jeb „LAtgalīts LAtgalīšam DRAugs”. Pasuocīņs nūtyka Rēzeknis studentim draudzeigajā „Klondaikā”, tys puļcēja pīcus jaunus muokslinīkus i četrys reizis vaira skateituoju. Itymā reizē temys beja saisteitys ar pavasara pīsaukšonu. Īdrūsynuot jaunūs talantus i aizsuokt pasuocīņi Rēzeknē […]
Uorā ir 13.decembris i nav ni minis nu vysa īprīšk minātuo. Lai koč drusku radeitu sev i cytim zīmys sajiutu, Rēznys LgSC jaunīši nūlēme izcept piparkūkys. Dūmots – dareits! Sasatykom RA Vipingys kojuos i suocem radeit svātku sajiutu. Ideju i variantu beja tik daudz, ka nazynuojom nu kuo suokt, bet vys tik moz pa mozam […]
Sveicīņs nu Rēzeknis! Rēzeknis gaisā jiutams rudiņa i jaunuo Atbreivuošonys alejis asfalta smuords. Ir atsasuocs jauns vuiceibu gods škoļnīkim, studeju gods – studentim, dorba gods školuotuojim i docātuojim. Nedelis vydā bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) Rēzeknis birojs sauce studentus, škoļnīkus i cytus interesentus iz “LgSC sasavasaluošonu”. Pasuokuma laikā ar biļžu kinys paleidzeibu tyka atguodynuoti pārnuo […]
Dyžan latgaliska nedeļa Rēzeknē aicynoj iz vysaidom aktivitatem: Latgalīšu “geocatchings” jeb zapts stiklineica Tevi gaida! Visys nuokušuos nedelis garumā Tev, jaunais cilvāk, ir īspieja, pīsadaleit latgalīšu stiklineicys nūslāpuma mekliešonā. Ceļa suokums ūtardiņ 13.09., starta poziceja pi V.Luoča Latgalīšu rakstnīceibas muzeja, meklei tī, kur kūks smejās ar burtim, Tevi tī sagaideis viests, kuru nu trejim krystceļu […]
Latgalīši izdavuši puosoku gruomotu par krīzi Par speiti krīzei bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse gruomotu „Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi”, kurā apkūpotys skaistuokuos latgalīšu literaruos i tautys puosokys, dereigi padūmi lātai saimnīkuošonai i sliminīku lečiešonai, roksti par vacajom krīzem i anekdoti par myusu laiku Latveju i vaļdeibu, myusu dīnu jaunīšu raksteitī stuosti […]
Juopībolsoj parunai, ka studenti ir jautri cylvāki! Pa vydu lekcejom, praksem, i ikdīnys lītom, saīt kūpā, jam i safiļmei jautru studentu video! Dūmys aizsuoceji i darbeibys dziniejspāks ir bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” Rēzeknis nūdalis darbeigī bīdri i draugi, pīsaistūt cytus Rēzeknis Augstškolys (RA) studentus. Video […]
LgSC Rēzeknis nūdalis bīdri i draugi ari pavasarī turpynoj byut pozitivi i jaunom idejom boguoti. 23. martā iz sapuļci tyka aicynuoti LgSC daleibnīki. Īsaroduos studenti, vairuoki nu tim pyrmū reizi. Leidz ar tū naizpalyka ari īsapazeišonuos aktivitatis. Tikšonuos golvonais mierkis beja apsasprīst par LgSC tyvuokajā laikā plānuotajim pasuokumim. Ideju beja daudzi i cīši lobys. Lai […]
Interveja ar dzejnīci, rūkdorbnīci, bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aktivu personeibu nūrunuota LgSC tagadejā Rēzeknis sātā – Humanitarūs i juridiskū zynuotņu fakuļtatis 3. stuovā, 313. kabinetā, kas reizī ir ari Rēzeknes Augstškolys (RA) Sabīdriskū attīceibu nūdaļa. Sasateikam nūrunuotajā laikā pi biroja durovom divūs dīnā, kod saule, izaver, iz dažom minutem atvalk olpu. Īejūt LgSC „golvonajā […]
Tai jau soka, ka studenti vuicūtīs div reizis godā – sesejis laikā. Paraleli vuiceibom mes – LgSC Rēzeknis nūdalis studenti – asom atroduši laiku pīsadaleit vairuokūs pasuocīņūs. Jauns gods juosuok ar jaunom, pozitivom dūmom deļ tam 15. janvārī LgSC Rēzeknis nūdale aicynova interesentus iz pozitivuos dūmuošonys centra „Pavasara studija” seminarim „Es esmu savas dzīves autors” […]


text:
Kai radzams jūku obrozā zamuok, cīši lelys zynuošonys latvīšim par Austrāleju nav. Kab itū prīškstotu maineitu, aicynojam n-tū reizi sasatikt iz stuostu ciklu „Latgalīša pādi pasaulī”, kab nakluotīnē pabyutu kaidā pasauļa molā i golā, kas 8. novembra vokorā byus Austrāleja – par sovim pīdzeivuojumim i pīredzi tymā stuosteis Daina Blažēvica. „Latgalīša pādi pasaulī” ir mieginuojums […]
Ūtardiņ, 13. septembrī, 18:00 stuņdēs Raiņa i Aspazejis sātā, Reigā, Bazneicys īlā 30, byus vīns nu ituo goda Dzejis dīnu latgaliskuokūs pasuocīņu – myusu dīnu latgalīšu dzejis vokors «Gostūs pi Raiņa». Pasuocīnī paradzāts prof. Janinys Kursītis-Pakulis stuosts «Raiņa Latgola», sovus tekstus skaiteis latgalīšu dzejnīki Juoņs Ryučāns, Valentins Lukaševičs, Emileja Kalvāne, Ilze Sperga i c. Latgalīšu vokori Reigā […]
Itūcaturdiņ, 19. majā 19 stuņdēs vokorā esi aicynuots pīsavīnuot latgaliskam vokoram pi cīši šmukuo Dambjapūra azara Mežcīmā ar kū var pasludynuot uora pikniku sezonu par atkluotu! Vokora programā sasatikšona ar latgalīšim, stuosti, smīkli, volejbols, golda teniss, futbols (varbyut kaidam ir futbola bumba, kū pagiut leidza?!) Leidza – koč kas nu ādamuo, koč kas nu dzaramuo. […]
Vakar, 11. aprelī LVT1 raidejumā “Vyss nūteik” beja sižets ari par latgalīšim i Latgolys Studentu centru. Sižeta autore Eva Ikstena-Strapcāne sižeta dasacejumā soka: “Jau kādu brīdi vēroju, ka zilo ezeru zemes iedzīvotāji ir sarosījušies – latgaliešu valodai ir piešķirts savs valodas kods (LTG), elektroniskajā enciklopēdijā Wikipedia lasāmi vairāk kā 450 raksti latgaliešu valodā un arvien […]
Studentu organizaceju laime i nalaime reizē ir paaudžu maiņa – vīni atīt, cyti aizīt. Ka napasaveic, pa vydu ir puorruovums – tradicejis i suoktais dorbs pagaist. Tai ari Latgolys Studentu centrs, kas atsajaunuoja 20. gs. 90. godu beiguos i ar aktivitatis kuopumim i krytumim struodoj da myusu dīnu, gon raudzeja puorjimt 90. godu suoku pīredzi […]
Ar 1. martu Latvejā suokusīs Tautys skaiteišona. Itei reize atsaškir nu īprīškejom ar eipašu vaicuojumu – “Vai Jūs lietojat latviešu valodas paveidu – latgaliešu valodu?”. Latvejis viesturē pyrmū reizi teik saskaiteiti ari latgalīšu volūdys lītuotuoji i, ka Tu ituo roksta skaiteišonā esi tics icik tuoli, tod nūteikti varēsi ari apstiprinūši atbiļdēt iz vaicuojumu par latgalīšu […]
Itymā caturtdīnā 20.janvarī 19:00 Reigā, tirdznīceibys centra “Galleria Rīga” 5. stuovā Dīnys gostu ustobā jaunīšu organizaceja “Avantis” i portals “Diena” aicynoj iz diskuseju ciklā “Domu ekspresis” – itūreiz tema “Latgalīšu spāks i tū nūslāpumi”. Diskusejā pīsadaleis Aija Eriņa – dzīduotuoja, TV šovu dalineica i uzvarātuoja, Edeite Husare – LgSC Reigys biroja vadeituoja i Aivars Līpenītis […]
Vasali! Sajiemu viestuli nu LR Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis par dorba grupys izveidi, kam da 20. decembra juoizstruodoj prīšklykumus i juoīsnīdz izglītības un zinātnes ministra parakstītu informāciju Ministru prezidentam par veicamajiem pasākumiem latgaliešu rakstu valodas kā vēsturiska latviešu valodas paveida saglabāšanai, aizsardzībai un attīstībai. Tys ir, dorba grupai juosagatavej prīšklykumi par Latvejis vaļstī napīcīšamajim pasuokumim […]
Gūds kam gūds, informaceju, ka pasuokums nūteik itū, ni cytu catūrtdiņ, izzynuoju tik laikam itū pīktdiņ. Da tuo laika mes i Googlis cioce dzeivuojom kai informacejis pūrā. I izzynuoju tik deļtuo, ka muzeja darbineica Siļva struodoj ari munā dorbā i pastuostēja. Cytaiž naboga cioce Google pīduovuoja obejus datumus. 😀 Tok ar vysu zynuošonu taipat bejom […]
Pyrmudiņ latgalīšu rokstu volūdys kursūs uzzynuoju vairuokys jaunys lītys kai par latgalīšu rokstu volūdys pareizraksteibu, tai par latgalīšu attīceibom ar mīlesteibu. Zynuošonys raudzeišu īvāruot iz prīšku rokstūt. I niu es rokstu i dūmu (taišni tai es dūmu navys dūdu) sovys puordūmys ari Tev. 🙂 Lobojūt kursu pasnīdziejis Muorys aizdūtū tekstu, roduos diskuseja par vaicuojumu, kai […]
Verūs, ka jau nūsaukti “Boņuka” bolvys pretendenti. Cik pīmiņu, apbolvuošona laikam 26. aprelī, dīnu piec “Vuolyudzānu” Rēzeknē. Ka tik na ar sorkonim kovrim, puču buketim i glaunom suknem i smokingim. 😀 Es tai pi seve smejūs. Ir precizys lītys, ir puorprotumi. Laikam beja atkareigs nu pīsaceituoju aktivitatis i redzīņa. Kai jim pasaruodēja. Poša es nikuo […]
Ar Latvejis Universitatis Filologejis i muokslys zynuotņu fakultatis vuiceibspāku entuziasmu, kai ari ar Vaļsts Kulturkapitala fonda finansialū atbolstu no ituo goda 16. janvara da 2. februara nūtyka Catūrtuo latgalīšu volūdys i kulturys zīmys škola Sibirī Krasnojarskys nūvoda Ačynskā. Zīmys škola ir centralais pasuokums ar Sibiri saisteitajūs projektūs, sovu rūku projektūs pīlīk ari Latgolys Studentu centra […]


text:
Gavieņs beja gars. Nasaceitu, ka nasagribēja. Šaļtim tai, ka až suokt nu nullis cytā lopā.
Bet tys niu padareits. Paļdis @cyxob, kurs nagaideitā tempā reanimēja dzeivū myrūni! Vysa muna pateiceiba, cīns i apbreins!
Ka ari šaļtim pagaist ticeiba cylvākim i latgalīšu mafejai, vajag itaidu gadīni, kab saprostu – restart. Ir pavasars, otkon jauns suokums, vyss jau tikai īt iz prīšku, turpynojās, īsasuoc i palaiž vaļā bremzis. Kai īlīt mašynā benzinu voi izlikt vosorys rīpys.
Izaruod, tys ir mudri, ka cylvāks zyna, kū dora. A es nu zynuošonys pa itū laiku asu aizguojuse tuoli.
Mož tai īsasuoc vacums – pagaisynoj tempu i vaira naspēj izsakuot tehnologejom. Babom gryuts saprast teleponu bez opoluos grīžamuos ciparneicys, muotem gryuts saprast datoru i vys jaunus i jaunus izaicynuojumus i breinumus.
Naseņ aizadūmuoju, skaitūt nazkaidu rokstu par banku lītuošonys parodumim. Vīni īt iz postu sajimt penseju, partū ka namuok lītuot bankomatu, ūtri īt iz banku kuortuot vysys dareišonys kluotīnē, trešī lītoj tam internetbanku i ar jū ari cytus e-pakolpuojumus. Bet mani satrīce, ka vacuma kategorejā, kas beja tī cyti, jaunuoki par mani, paaudze, kas myn iz pādu vysuos jūmuos: zynuotnē, sadzeivē, tusiešonā, dzemdiešonā i saimnīkuošonā, ir vēļ cyti parodumi – teleponbanka ci banka glaudamajā teleponā – banku aplikacejis. (I te es nūsakaunu, partū ka sovā teleponā namuoku sakuortuot tai, lai byutu vīta jaunom aplikacejom, vacūs izdziesšona naleidz, laikam nazkur kruojās koč kaidi bekapi. Bet kur?)
I te saprūti – voi nu vuicīs, voi siedi ar sovom ūsom i čyrkainajim motim kai 70.-80. godu jaunīši, pakalē garuokim motim i augšā ezeiti, džinsa kurtkom, uodys jakom i vēļ daudzom cytom paaudžu rūbežlītom. Partū ka agri voi vieli mes sastyngstam. Drēbēs, frizuruos, īrodumūs.
Maņ nav bais nu vacuma kai mīsys nūvacuošonys. Maņ ir bais nu vacuma kai pruota sastingšonys.
Izeja – klauseitīs šudiņdīnys muzyku, skaiteit šudiņdīnys tekstus, maineit parodumus, ceļuot telpā i laikā. Ar tū dūmojūt – ceļuot laikā iz prīšku. Ceļuot vyspuor ir labi smadzinem. Apgiut jaunus īrodumus.
Bet tū, kai caur FTP iz Ubuntu datora palaist dīnrokstu, es nasaprotu. Programmu izlyku. Datus nu servera atvylku da seve, nazkū izdziešu, kur beja problema. A iz servera dzēst i vītā atlikt bais. Partū ka bais pagaisynuot seve radeitū.
I te laikam ir tys. Kū vaira dzeivoj, tū vaira kramaslu, kuo žāl.
Deļtuo maņ pateik gaideit bierneņu. Tei ir taida suleiga i stypra dzeiveibys energeja, ka bez kaidys žielesteibys vari izsvīst vysu paguotni – pamest tikai puors meiluokuos apsveikuma kartenis, puors svareiguokūs dzeivis nūtykumu bukletus, biletus. Vysu līkū, steivū i tū, kas maisa dzeivuot, kam leidza īt nagativys atminis – uorā!
Da i nav juogloboj vyss. Atguoju plyka i vīna, aizīšu vīna. Atejūt drēbis apvylka cyts, aizejūt ari viļks cyts.
Maņ gruomotu plauktā stuov mamys izšyutais krekleņš i capureite, kū jei sagatavēja, gaidūt mani, i kū maņ apvylka dzemdeibu zālē. Sovim bārnim naviļkšu. Partū ka tys ir muns, a ni jūs suokums.


text:
Plīksnis
Plīksnis (anglīšu: (geological) rock, subsurface rock, geological material, latvīšu: iezis, lītaunīku: uoliena, krīvu: ropHaя пopoдa) - vīnmuka litosferys daļa, sasadorūša nu vīna tuo poša voi nazcik tūs pošu mineralu (mineralu škiru). Plīkšņus klasificej pa jūs izaceļšonai (genezei), mineraliskajam kimiskajam sadoram i pa strukturai (sataisūšūs daleņu teksturai). Pa izaceļšonai plīkšņus padola iz magmatiskajim plīkšnim, nūsādplīkšnim i metamorfiskajim plīkšnim. Ar plīkšņu tiemiešonu aizajam geologejis atzaris petrologeja i petrografeja, nūsādplīkšņu tiemej i litologeja.
Magmatiskī plīkšni[pataiseit | labot pirmkodu]
Golvonais rakstīņs: Magmatiskī plīkšni.
Magmatiskī plīkšni atsarūn nu magmys sasadola iz divejom pamatkategorejom: intruzivī plīkšni aba plutoniskī plīkšni, dzilīņplīkšni i efuzivī plīkšni aba vulkaniskī plīkšni. Intruzivī plīkšni ceļās, kod magma izalej pa Zemis viersu, atsaļ i kristalizejās. Efuzivī (vulkaniskī) plīkšni atsarūn tūlaik, kod magma dasnādz Zemes viersu kai lava. Intruzivī plīkšni kristalizejās lānas, atsoldami godu tyukstūšu i milijonu garumā, aiztuo vulkaniskī plīkšni atsaļ i sacītej par nazcik dīnu ci nedeļu.
Nūsādplīkšni[pataiseit | labot pirmkodu]
Golvonais rakstīņs: Nūsādplīkšni.
Nūsādplīkšni ceļās, izalikalejūt klastiskajom nūsādom, organiskajai lītnai voi kimiskajom nūsādom (evaporitim). Piec izalikaliešonys dalenis sapluokšt i cemeņtejās — ituo procesa sauc par diagenezi. Nūsādplīkšni pasataisa iz Zemis viersa ci tyvai da jam.
Metamorfiskī plīkšni[pataiseit | labot pirmkodu]
Golvonais rakstīņs: Metamorfiskī plīkšni.
Metamorfiskī plīkšni atsarūn tūreiz, kod sevkura plīkšņu atmeja (īskaitūt i metamorfiskū plīksni, pasadarejušu jau agruok) teik izškireigūs temperaturys i spīdīņa apstuokļūs. Itei temperatura i spīdīņs vysod augstuoki na pi Zemis viersa, i jim vajaga byut gona augstim, kab puormeitu plīksnī asūšūs mineralus par cyta tipa mineralim, a voi cytom tūs pošu mineralu formom.
Nu plīkšņu sasadora Zemis gorūza (tymā vydā litosfera i maņteja).


text:
Pavasars it kai byutu, it kai nabyutu. Snīga da besa, a saule jau sylda nu vysa spāka. Nav švaki. Lobuok snīgs martā, ni dubli februarī.
Zīma gols golā saguoja šmuka, koč i pošuos beiguos. Juocer, ka i vosora taida byus.
Bet naba par laika apstuoklim es raksteitu 3 naktī. Koč i Naktineica ir nakšuneica.
Šudiņ sīvīšu dīna beja. Voi vakar.
Beja tik vysaiduokys pīredzis.
Nu reita ar viļteibu i uzleimem dabuoju meitu iz duorzeņu. Izlyku dālam muļtiku i paiežu brūkaškys. A tod jau aizguoja rikteigs skriejīņs. Sataiseit bārnim ēst, pastruoduot pi datora, izmēzt greidys, nūlikt vīnu gulātu, aizskrīt pakaļ ūtram iz duorzeņu, sagaideit ōmi, nūteireit mašynu.
I tod DZEIVE! Radeja mašynā skali, partū ka nav juodzierd, kū kaids čīpst. Sastrāgumā var nauzatraukt par tū, ka kaids apsavems. Var nasabeit, ka jam nūkriss soska pakalis siedeklī voi plastmasa ponijs nu tuos nanormali duorguos iudiņa pudelis, kū jai obligati vajadzēja, partū ka viersā ponijs.
Koč bess ruovs itūs vysus marketinga guru, kas nu mane rauga nūplēst naudu par lītom, par kū maņ suokumā ruodīs, ka bārni navarēs iztikt, a piečuok bārnim ruodīs, ka jī naiztiks. Suocūt nu vysaidu bārnkūpeibys pribambasu, bez kuo myusu babys vāsai iztyka (muns favorits ir konteiners izlītuotajim pamperim – taids kai spaņs ar plēvi, kurā ītyn nateiruos auteņbikseitis), beidzūt ar kruosainim plastmasa syudim i muļtiku varūnim VYSUR. Kas byutu bārnu apakšbiksis bez Elzys voi sintetiskuo suleņa bez tūs zylūs voi dzaltonūs, minjonu, pokemonu, maņ (pagaidom) nav ideju, kai jūs vysus sauc. Meita pylnā puorlīceibā stuosta, ka “Sesame Street” ir bīdākli, muna škola.
Nu suokuma beju Zvīdrejis viestnīceibā iz Wikigap pasuocīni, kur sasatyka sīvītis, kas beja rakstejušys Wikipedejis škierkļus par Latvejis sīvītem. Kai jau tys goduos, ari Latvejis Wikipedejā dominej roksti par veirīšim, ari autori vaira ir veirīši – 8. marta cīneigs secynuojums i reiceiba maineit tū.
Pasuokums beja tikpat smolks kai tuos mikroskopiskuos kanape maizeitis. Gordys, bet kai ūda vazumi. Telpā beja cīši daudz jaudeigu sīvīšu, a gols golā apsarunuoju ar div vīneigajim veirīšim, ka naskaita vīsmeili, kas nosuoja tuos ūda atraugu maizeitis.
Nasaceišu “hop”, partū ka zynu sevi – kū vaira muldi, tū gols golā rezultats īt lieņuok voi vyspuor naatīt. Ka saīs, zynuos vysi. Ka nā, piec godu es poša dūmuošu, kas te beja dūmuots.
Bet maņ jau seņ vajadzēja koč kaidu gryudīni dzeivuot na tikai mamys dzeivi. Rutina ir loba bārnim, bet pīaugušu cylvāku jei paralizej. Maņ pat dators ir lyuznis nu īprīkšejuos dzeivis. Obeji datori. Vysmoz 7-10 godi vaci! Antikvariats.
Piec tam aizguoju iz Zvaigznis gruomotneicu i nūpierku skaudzi gruomotu sev i bārnim. Aizguoju iz Ivetys Ratinīkys gruomotys “tikko & tikai” prezentaceju. Juos dieleņš nūpieteja mani ar vēļ dyumakainu pa pusei na ituo pasauļa aci, sasavībe moza bārna vībšonūs, paknikstēja. Apbreinojami mīreigs bārns, gols golā aizmyga.
Lai maņ pīdūd tuos, kam nav bārnu, bet mozs bierneņš ir poša lobuokuo sīvītis rūta. Na jau cacka, grabuļs voi pīlykums, bet guņteņa, kas aizdadz sīvīti. Nagulātuos nakts, nasukuotī, namozguotī moti, pīna smoka – tys ir štrunts. Varbyut tei ir dzeiveiba, atbiļdeiba, mīlesteiba, tok našmuku mamu nav.
Nu sirds dziļuma i da aušu prīca par Ivetu. Guoju pa īlu i smaideju. Navar atjimt pīredzis, a bārns i gruomota – tei ir skaista i loba pīredze.
Īkuopu autobusā, kab braukt piec mašynys, a tī pa div siedeklim īsakriets vecs. Golva pyžyks, ap koklu šai tai apsvīsts šaļs. Tik malna kača tryukst, gotovuo Gunara Bierzeņa karikatura! Biški īsiļs, pļuopeigs. Vys aicynuoja kaidu atsasēst sev sūpluok – iz krāsla naass pīšpļauts! Reklama!
Autobusa šopers brauce kai itāļs – strauji bremzejūt, strauji suocūt gaitu, a pats golvonais – taurejūt kai dulla zylūņmuote. To jam kaids maisa, to na tī īlein, to bremzej navītā, to tyulojās, to vīnkuorši duraks. Tu-tuuuuuu!
Bierzeņa večam par tū beja vīdūklis: “Odni baby! Mužykov seičas voopšče ņetu!” Jis apsavēre apleik, voi vysi dzierdēja. Taišni tai – vysi. Jis runu adresēja puišam ar papeirūs īteitim puču veikšim. Apleik kai iz grāka vīnys buobys. Jis konsekventai runuoja ar tū puisi, a tys ignorēja. “Raņše sem ļet nado bylo učitsa, štobi vodzitj avtobus! A seičas…” jis atmete ar rūku. “Odni baby!” Jis beja vēļ konkretuoks: “Ņekomu ņe avtobus vodzitj, ņe vojevatj!”
Īkuope div mužyki. Izaruod, pyrmajam pazinis. Jiusmeigai sasavasaluoja: “S prazdņičkom!” Vecs ar tikpat lelu prīcu i sajiusmu: “S prazdņičkom i vas!”
Nūmiert cylvāks navar, kab kaids juo naradzātu. Autobusā pabraukt navar, kab kaids pazeistams naīkuoptu. Ot dzeive…
Teoreju par buobom jis izstuosteja i jim. Ari jī izavēre kai izkuopuši nu laika mašynys – vīnam bryuns, ūtram malns mieteļs i tipiskys veirīšu capuris, kū atguodoju nu bierneibys. Vīnam beja zūbi, ūtram tikai daži.
A te kontrole. Draugi spruka uorā kai prusaki, paspēja. Nanūgiva. Vecs palyka. Jau dūmuoju, byus problemys. Kontrolīrei ari profesionaluo acs tū saceja, mudri pasauce apsorgu. A večam beja e-talons. I attaiseita odekolona buteleite. Troinoj.
Jis na tikai beja atbraucs laika mašynā nu munys bierneibys i atness sveicīni 8. martā, a ari kulturalai īdzēre odekolonu. Skaisti.
Gon jau policeja nikuo navar padareit, par tū ka sabīdryskuos vītuos navar atsarast ar attaiseitu alkoholiskuo dzierīņa buteli, a par odekolonim nikas nav saceits. Cylvāks-muzejs.
Izkuopu i dalyku sūli, kab pasavērt. Ziņkuoreiba nadeve mīra. Autobusa šopers beja veirīts.


text:
Latgalīšu teicīni
Acīs eņgeļs, aiz ocu čorts.
Acs aci sorgoj, kab naizdūrtu.
Acs kai opūgam, auss kai ezeļam, gudreibys kai myusai.
Acs nūsabeist, rūkys padora.
Aiz gudreibys nūsaglobuojs pruots.
Aizguoja suņam sīna pļautu (naceļūs).
Aiz skūpuma pagaist i cylvāka cīns, i pruots.
Aiz spūdruma meklej saulis.
Ap pierstu gudruoka naapteisi.
Ar acim dorbu naīveiksi.
Ar acim teiruma naaparsi.
Ar akminim zvaigžņu nu dabasu nanūgrauduosi.
Ar buobys pruotu pi gudreibys natiksi.
Ar ciervi pakaļ kotrai myusai naizskraideisi.
Ar ciervi zierņu naškolda.
Ar dyuni vādara napībuozsi.
Ar gudreibu svaiduos, glupeibys pīlosa.
Ari sorkonam uobeļam vydā tuorps.
Ar jaunu zyrgu nadzan taisnu vogu.
Ar kaidu sauvi dūsi, tik atpakaļ dabuosi.
Ar, kai var!
Ar lizeiku klāva naizmiezsi.
Ar māru dori vysu.
Ar mēli nūkaun vaira ļaužu kai ar zūbynu.
Ar mēli syt kai ar peicku.
Ar mēli viņ pluociņu napīcepsi.
Ar mudru pruotu vysu padareisi.
Ar muti Reigā, ar dorbim paceplī.
Ar nateiru muti naej ļaudīs.
Ar odotu navar kara apkaut.
Ar osorom maizis nu zemis naizrauduosi.
Ar peicku nasyt žeivotu, a to pats peickys dabuosi.
Ar pīri myura napuorsissi.
Ar pruotu Reigā staigoj, ar dorbim vuoļojās iz cepļa.
Ar sītu iudiņa napīsmeļsi.
Ar sovu gudreibu nasalīlej.
Ar sovu pruotu cytam viersā nasabuoz.
Ar spreižim dabasu naizmiereisi.
Ar ūtra montu bogots napaliksi.
Ar ūtra rūkom tik ūglis gruobt.
Ar ūtra svīdrim vīgli iztikt.
Ar valna vuordu naej dryvā.
Ar vīnu rūku dūd, ar ūtru jam.
Ar vīnu rūku ēst dūd, ar ūtru lizeikys kuotu dur acīs.
Ar vuordim eņgeļs, ar dorbim satans.
Atsazeišona ir ceļš iz izalobuošonu.
Atspriekleņ ustobā nakuop, atspriekleņ narunoj – taisnam cylvākam taisna runa.
Ād kai ar zūbu golim.
Ād kai ryuss dzeļzi.
Ād kai lels veirs, struodoj kai čyguons pi zemnīka.
Ād vīns cylvāks ūtra vysleidza kai zivs zivi azarā.
Bailēs vīna vylka vītā pasaruodēs symtu.
Bārni i duraki runoj patīseibu.
Bārns bez tāva nadzymst. // Nav dyumu bez guņs.
Bazneicā divejis reizis nazvona, kūrslim divejis muoceibys nasoka.
Bez Dīva zinis i mots nu golvys nanūkreit.
Bezkaunei bļūda vysod pylna.
Bez laika nasvīd izkapts kryumūs.
Bez prācys nav tykuma.
Bez suopu nivīns nav pīdzims.
Bēdz nu plieseiga zviera, grīz ceļu ļaunam cylvākam.
Blusu pyulīnī tics, nasoki, ka blusu nav.
Bobuļam kapeika tikpat duorga kai bagaturam symtu rubļu.
Boda laikā i vylks dzērvinis losa.
Bods īvuica struoduot.
Bogots bobuļam ni draugs, ni radinīks.
Bogotam i čorts bārnus auklej.
Buobai zūbu kai eciešai topu – apēss bez suoļa.
Cyuka atēss golvu, pats kieneņš nadaliks kluot.
Čaklys oruojs, īdams pier orkla, atpakaļ nasaver.
Čakšs čakstynoj, kam jis čakšs, a kam tev juočakstynoj?
Čapaslus čapaslojūt par čapaslu paliksi.
Čaplaks čaplakam paraugs.
Čāpstynoj āzdams kai cyuka pi silis.
Čeikst kai žyda roti.
Čierkst kai cierciņs iz puorta.
Čiuļs čiuļam rods, a latgalīts latgalīšam īnaidnīks.
Čyukš da čaukš, a viekšyns kliepī kai lykts.
Čyuska mat uodu, ni tykumu.
Čorts čortam i kūrpis šyun.
Čūkstā dorbs i materials…
Dabuoja soltys pierts.
Da smierts juoād, da vacuma juosavuica.
Deļ blusys navajag cierva.
Deļ duraku lykumi nav raksteiti.
Deveni omoti, dasmyts bods.
Dīvam soki paļdis par kotru maizis druponu.
Dīvam zynomi jiura i dabasi, na tikai tovys sakluos sirds kakteni.
Dīva vāzai diveji goli.
Dīvs deve, Dīvs jēme.
Dīvs, Dīvs, kas tovys zivs gius, ka myusu nabyus?
Dīvs ni mozais bārns, napīmuoneisi.
Dīvs suņa bolsam naklausa vys.
Dīvs tevi dzierd i dzierdēs, ka labi dareisi i taisneibu runuosi.
Drystynam nikod nav laika gona.
Dūd, Dīveni, ūtram dūti, na nu ūtra žāli lyugti.
Dūd, Dīveņ, ar gudru runuot, ar stypru kautīs.
Dūd, Dīveņ, maizi, zūbi atsarass.
Dūd, Dīveņ, talānam vylka nūreit.
Dūd draugam, prosi nu īnaidnīka.
Dūd myrušam slavu, dzeivajam mīlesteibu.
Dūd vacam gūda, jaunam grīz ceļa.
Durakam duraka volūda.
Durakam i kule par zvonu.
Duraku i bazneicā per.
Duraku tik kops izvuicēs.
Dur kai ar pierstu acī.
Dzāruojs bogotuoks par kieneni.
Dzāruojam dzāruoja volūda.
Dzeive ir lels buļbu teirums; kurs leluoks cyuka, tys vaira pīrūk.
Dzeivi nūdzeivuot, ni kraklu nūvolkuot.
Dzeivoj, cik gribi – vysleidza saulis myuža nanūdzeivuosi.
Dzeivoj kai ar bruoli, riekinojīs kai ar žydu.
Dzeivuosim, redzēsim.
Dzeļzi kaļ, cikom korsts.
Dzeļzs ryuša naād, a ryuss dzeļzi ād.
Dzeņ zyrgu ar uoryskū sīnu, na peicku!
Dzer kai teļš sūmozgys.
Dzīd kai mednis – cyta ni dzierd, ni redz.
Dzīd kai mednis – sovu viņ dzīsmi.
Dzīsmei vuordu napuormeisi.
Eilyna maisā nanūglobuosi.
Ej suņam sīna pļautu!
Ej ustobā ar volūdu, teirumā ar paleigu.
Es gūvi aiz rogu tureišu, a cyti lai slauc.
Esi lūkons kai nīdre, tok nalyuzti.
Ēd kuo āzdams, naapēd gūda.
Ēd maizis, naēd cylvāku!
Ērce dzer ašņa, ļauns cylvāks spāka.
Gaida kai iesšonys.
Gaidi, cikom gaiļs ūlu izdēs.
Gaidi kuo naviņ paieds, ni naieds.
Gaiļa pruots, cuoļa golva.
Gaiša, gaša golva – byutu vēļ gaišuoka, byutu kuopusta golva.
Gara mēle, eiss padūms.
Gari moti, eiss pruots.
Glaudi kai kači pa spolvai.
Glums kai gūmeiza (sieņs).
Glums kai zuts.
Gluozē nūsleikst vaira ļaužu kai jiurā.
Goduos dzeivē i oklai vystai atrast kaidu gryudu.
Goduos i durakam kaids zalta gobols.
Goduos, ka syvāni boduos.
Golva kai kuorklu kryums.
Gons vušku napazeist, vuškys gona pazeist.
Gosts ni vysā sprosts.
Grāks dzemdej grāka.
Gribeisi vysa zynuot, mudri vacs paliksi.
Gribi ar veizem dabasūs tikt.
Gribi pazeit drauga, pasauc paleigā pi dorba.
Gydrys kai pūdnīka suņs – muolus ād, pūdus diersn.
Gudrys kakoj i ar golvu mahoj
Iedīņs iz iedīņa navuodej, sitīņs iz sitīņa vuodej.
Izaganiejuse kai gūvs pa svešu ganeibu.
Izaganiejuse kai luova.
Iz cepļa sēd i golvu grūza.
Izdūmuoja kai suņs pīktdīnis.
Īluopeņ, verīs, kaida drēbeite!
Jauna putra plepinej, vaca buoba sepinej.
Kačam zam astis.
Ka iudiņs smeļās mutē, vuicīs mauduotu.
Kai pirdīņs pa ponnu loksta.
Kai uozs iz laipys.
Kai var, tai ar.
Ka jis myra, spyrys byra, nivīns gauži narauduoja.
Ka lela dusme, skaiti da symta.
Kam ta pateik i skuobais svīksts.
Kas, kas? Kas, cikom izkas!
Kluseišona – pīkrisšona.
Klusej, putra! Lai runoj āduoji.
Klusi iudini dzili.
Kod bods pa durovom vydā, mīlesteiba pa lūgu uorā.
Kod kača nav sātā, pelis pa goldu doncoj.
Kod nu pūra izīsi sausom kuojom, ko nu krūga nadziers.
Kod nūmiersi, tod i izaguleisi.
Kod suņam nav, kuo rīt, rej malnu calmu.
Koč suņs dasīts, naboksti ar vāzu zūbūs.
Kod vacs navaid, kod mozs naraud.
Kolps ād maizi kai muolu, plieš drēbi kai tuosi, dorbu stīp kai dīgu.
Kotrai dīnai sova nakts.
Kotram katalikam pa matalikam.
Kotram pūdeņam pa vuoceņam.
Kotram sova vuts.
Kotram sovs kraklys tiuļuok.
Kuo grūzi acis kai Jura boltuo kēve!
Kuo, kuo? Kuokyns guoja, pīkakuoja. Anna guoja, sagruobuoja.
Krauklis kraukļam acī nakņuob.
Krauņ vazumu pa zyrgam.
Krotuos kai keiseļs.
Kruoj kapeiku pi kapeikys, kruši i rubli sakruosi.
Kuo brīsmeigi gribeisi, nikod nadabuosi – skaudeiba stuosīs ceļā par škiersli.
Kuo cylojīs kai gūvs iz meizšonu.
Kuo izbūzi acs kai buļļa pautus.
Kuo klusej kai mēli mutē nūrejs.
Kuo navar ceļt, tuo navar nest.
Kuo navar nūreit, navar apēst.
Kuo pats nagribi, ūtram nasūlej.
Kuo pruots, tuo i vaļa.
Kuo ryugojīs kai suņs buļbu paieds.
Kuo rotūs brauc, tuo dzīsmi dzīdi.
Kuo smaidi kai syltā syudā īkuops.
Kuo stuovi kai mīts.
Kū ar luoci kautīs, lobuok bez tauku ēst.
Kū ar viersi mežā pībraukuosi, ka Dīvs zyrga nav devs; kū ar duraku pīrunuosi, ka Dīvs pruota nav devs.
Kū bogotam padareisi – maize ir, bez maizis ād.
Kū Dīvs gryb struopeit, tam atjempruotu.
Kūd kurā pierstā gribi, vysi sovi.
Kūd kurā pierstā gribi, vysi suop.
Kū īsuoki, tys juopabeidz.
Kū jauns ar spāku, vacs ar viļteibu.
Kūki naaug dabasūs.
Kūks nakreit ar pyrmū ciertīni.
Kur tu tik ilgi beji, ka tik mudri atguoji?
Lai dūmoj zyrgs, jam lela golva.
Motku tiņ ar dīgim, golvu ar gudreibom.
Muna meita, ļaužu vadakla.
Muotis meiluma da jiurys dziļuma, tāva meiluma da iuzu dziļuma.
Nadzer cyta ašņa!
Nagaidi uobeļu majā.
Na iz lobu koza pard.
Naleiņ svešā pakalē par spryudzini! Na kotrai pakalei vajag spryudziņa. I na kotram spryudziņam juobyut pakalē.
Namīra cāluojs nader par mīra savedieju.
Nav dyumu bez guņs.
Na vysys vardivis var salēkt lelajā oporā, cytom ir juoloksta ari pa sausu zemi.
Nu cīši lels – kuojis da zemis i goli aplīkti.
Nu mīga pluociņu napīcepsi.
Nu sirds smejās tys, kas labi paieds.
Nu teve tolka kai nu solta pojaļnika.
Ogruok beju jauns i šmuks, niu tikai šmuks.
Paāduse vuorna cytā bolsā klīdz.
Pa bolsam i volūda, pa veiram dareišona.
Paieds cylvāks par naādušu naīguoduos.
Pasagadēja kai oklai vystai gryuds.
Pats gruovī, blise pa valnim.
Roskošs dyrsu kosa.
Sajādz tik daudz kai gaiļs nu aptīkys.
Sajādz tikpat cik vucyns nu gradusnīka.
Skraucs bez iuzu, saucs bez zuoboku – oba diveji leli meistari.
Suņs ka napavuoļuos, naēss.
Taids kai vucyna pakauss.
Taisnam cylvākam taisna runa.
Taisuos kai vysta iz diešonu.
Troks voi nu Rogovkys.
Tušeiti zierni gorduoki par natušeitim; vuiceits cylvāks vierteiguoks par navuiceitu.
Tuš i tuš ar lyupom, a ar muti ni vuorda.
Ūtram sova pruota naīliksi.
Veiram sīvys vajag, ka vasala, a bruoļam muosys – ka bogota.
Veirs kai ūzuls, pipss kai dīgs.
Vuicīs da groba, taipat par duraku nūmiersi.
Vuorejās kai bīza putra.


text:
PYRMAIS LASEJUMS Izc 32, 7–14
Mozus aizlyudz par tautu.
LASEJUMS NU IZCEĻŌŠONAS GRŌMOTAS
Tamōs dīnōs:
Kungs saceja Mozum: «Dūdīs, nūkōp lejā!
Tova tauta, kū tu izvedi nu Egiptes zemes, ir sagrākōjuse. Ōtri jī atsakōpe nu
ceļa, kuru es jim pavēlēju, un sev pagatavōja nu metala izlītu teļu, un tū pīlyudze,
un nese tam upurus, saceidami: «Šī ir tovi dīvi, Izrael, kas tevi izvede nu
Egiptes zemes.» Un otkon Kungs saceja Mozum: «Es radzu, ka šei tauta ir ar cītu
skaustu: lic mani mīrā, ka muns nyknums varātu īsasviļt pret jim, un es jū
iznycynōtu, bet tevi padareitu par lelu tautu». Bet Mozus sōce lyugt Kungu, sovu
Dīvu, saceidams: «Kōpēc, Kungs, tovs nyknums īsadag pret sovu tautu, kuru tu
izvedi nu Egiptes zemes ar lelu spāku un stypru rūku? Ak, lai egiptīši nasoka:
«Jys ir izvedis jū ar vyltu, lai kolnūs jūs nūnōvātu un izdeļdeitu nu zemes vērsa».
Lai nūrymst tovas dusmes! Pīdūd sovas tautas ļaunumu! Pīmiņ Abrahamu, Izaku un
Jākubu, sovus kolpus, kurim tu, zvārādams pats pi sevis, beji sūlejis,
saceidams: «Es vairōšu jyusu pēcnōcējus kai dabasu zvaigznes, un vysu šū zemi, par
kuru asu teicis, es atdūšu jyusu bārnim; un jums tei pīderēs vīnmār».» Tod
Kungs īsažālōja un nanūdarēja tū pūstu, kuru beja nūlēmis uzsyuteit sovai
tautai.
Tys ir Dīva vōrds.
PSALME 106 (105)
Refrens: Pīdūd,
Kungs, sovai tautai. (R. sal. 4a)
19 Horebā
jī darynōja teļu
un zamōjās dīvaklu prīškā;
20 un jī
apmaineja sovu gūdeibu
pret zōlādōja vērša tālu.
Refrens
21 Jī
aizmērsa Dīvu, kas jūs beja izglōbis,
kas lelas zeimes beja darejis Egiptē,
22 breinumdorbus
Hama zemē
un brīsmeigas lītas pi Sorkonōs jyuras.
Refrens
23 Un
jys saceja, ka jūs izdeļdeis,
jo vīn nabyutu bejis Mozus, jō izvālātais:
tys brīsmu breidī nūsastōja jō prīškā,
lai nūvārstu jō dusmes, ka jyus tūs
napazudynōtu.
Refrens
PYRMSEVANGELIJA DZĪDŌJUMS Jņ 3, 16
Lai ir slaveits Dīva vōrds.
Dīvs tai mīļōja pasauli, ka atdeve sovu
vīnpīdzymušū Dālu;
ikvīns, kas jam tic, īgyust myužeigū
dzeivi.
Lai ir slaveits Dīva vōrds.
EVANGELIJS Jņ 5, 31–47
Ir, kas jyusus apsyudz – Mozus, uz kuru jyus cerejat.
LASEJUMS NU JEZUS KRISTUS EVANGELIJA, KŪ UZRAKSTEJIS SVĀTAIS JŌŅS
Tymā laikā Jezus saceja jūdim:
«Jo es pats līcynōtu par sevi, muna līceiba
nabyutu patīsa. Ir cyts, kas līcynoj par mani. Un es zynu, ka līceiba, kuru jys
dūd par mani, ir patīsa. Jyus syutejot pi Jōņa, un jys deve līceibu patīseibai.
Maņ nav vajadzeiga cylvāka dūta līceiba, bet es par tū runoju, lai jyus tyktu
pesteiti. Jys beja dagūša un spūža lāpa, bet jyus gribējot tikai eisu breidi prīcōtīs
jō gaismā. Bet maņ ir lelōka līceiba nakai Jōņa dūtō. Tōdēļ ka dorbi, kurus Tāvs
maņ ir licis izdareit – šī poši dorbi, kurus es doru, līcynoj par mani, ka mani
ir syutejis Tāvs. Un Tāvs, kas mani syuteja, pats deve līceibu par mani. Bet
jyus nikod naasat dzērdējuši jō bolsu, ni redzējuši jō izskotu, un jō vōrds
jyusūs nav palicis, tōdēļ, ka jyus natycat tam, kuru jys ir syutejis. Jyus pētejat
Rokstus, jo jyus uzskotot, ka tymūs ir myužeigō dzeive; un tī taču dūd līceibu
par mani. Tūmār jyus nagribit nōkt pi manis, lai jums byutu dzeive. Nu ļaudim gūdu
es napījamu, bet jyusus es pazeistu, ka jyusūs nav Dīva mīlesteibas. Es atnōču
sova Tāva vōrdā, bet jyus mani napījēmet. Jo kaids cyts nōks sovā vōrdā, tū gon
jyus pījimsit. Kai gon jyus varit īticeit, jo pījamat gūdu vīns nu ūtra, bet
nameklejat tū gūdu, kas nōk vīneigi nu Dīva? Tūmār nadūmojit, ka es jyusus
apsyudzēšu Tāva prīškā. Ir, kas jyusus apsyudz – Mozus, uz kuru jyus cerejat. Tōdēļ
ka, jo jyus byutu ticējuši Mozum, jyus ītycātu ari maņ, jo jys raksteja par
mani. Bet jo jyus natycat jō rokstim, kai gon jyus īticēsit munim vōrdim?»
Tys ir Kunga vōrds.


text:
Tautys muzykantu svātki i Symtgadis večerynka Viļānūs
Roksta autors: portals lakuga.lv
Kod leidz Latvejis symts godu jubilejam paliks viņ simts dīnu, vysā Latvejā reikuos večerynkys. Vīna nu taidu večerynku nūtyks ari Viļānūs, Laksteigolu solā. Iz XVIII Tautys muzykantu svātkim 11. i 12. augustā Viļānūs īsarass vaira nakai 150 dalinīku nu 15 Latvejis nūvodu i 45 dalinīki nu Lītovys i Igaunejis.
Itūgod svātkūs pīsadaleis 23 muzykanti – vacmeistari i jaunī muzykanti nu Latgolys i Vydzemis: Pēteris Zeps, Leonards Sarnovičs, Aleksandrs Špundzāns (Viļāni), Irēna Znūteņa (Rēzekne), Pēteris Belinskis (Rēzeknis nūv., Rogovka), Mārtiņš Jurciņš (Rēzeknis nūv., Lendži), Eventijs Zelčs, Aivars Zelčs, Leo Bērziņš, Voldemārs Džigurs (Bolvi), Vitālijs Plešs (Bolvu nūv.,Vactiļža), Pēteris Laganovskis (Baļtinovys nūv., Baļtinova), Verners Dūre (Ruguoju nūv., Ruguoji), Pēteris Jermacāns (Ruguoju nūv., Lozdukolns), Dainis Ločmelis (Kuorsovys nūv., Saļnova), Aleksandrs Boginskis (Daugovpiļs), Leonīds Andžāns, Pēteris Verebs, Antons Rutka (Dagdys nūv., Dagda), Māris Meisters, Lidija Veidemane (Mozsalacys nūv., Sieļi), Teodors Simis, Nikolajs Zaharovs (Reiga) i. c.
Taipat skateituojus i doncuotuojus večerynkā prīcynuos 13 kapelys i muzykantu grupys i nu Latvejis nūvodu, i nu Lītovys i Igaunejis: “Biteitis” (Viļāni, vad. Inga Stafecka), “Bumburneicys” (Viļāni, vad. Vivita Skurule), “Mozī sābreiši” i “Sābri” (Kuorsovys nūv., Saļnova, vad. Elvīra Bleive), “Kramiņi” (Reiga, vad. Nikolajs Zaharovs), “Sēļu muižas muzikanti” (Mozsalacys nūv., Sieļi, vad. Iveta Dukaļska), “Drabešu muižas muzikanti” (Ciesu nūv., Drabeši, vad. Inese Roze), “Mūžam zaļi” (Modūna, vad. Imants Pulkstenis), “Kokle” (Reiga, vad. Dina Liepa), “Spēlmaņi” (Saldus nūv., Neigraņde, vad. Artis Šulbergs), “Ziņģes brāļi” (Bauska, vad. Aigars Urtāns), “Svirbe” (Kauņa, Lītova, vad. Aurelija Bareišienė), “Hanila” (Hanila, Igauneja, vad. Eha Raja, Valvo Valgur).
Pyrmū reizi Tautys muzykantu svātki nūtyka 2001. godā Modūnys rajona Borkovā, nu 2007. goda svātki izskaņ Viļānūs, i tī ir nūzeimeiguokais pasuokums Latvejis nūvodu individualajim muzykantim i muzykantu grupom.
XVIII Tautys muzykantu svātkus reikoj Tautys muzykantu bīdreiba i Viļānu kulturys noms, atbolsta Viļānu nūvoda pošvaļdeiba, Vaļsts kulturkapitala fonds, Gadsimta zaļumballe, moteļs/kopejneica “Pie Kaupra”, Aivars Tauriņš, SIA “Aiva G” i c. sadarbeibys partneri.
XVIII Tautys muzykantu svātku PROGRAMA 2018. goda 11. i 12. augustā
11.augustā
17.00–19.00 XVIII Tautys muzykantu svātku suokuma koncerts
Laksteigolu solā, Viļānūs
19.00–24.00 Latvejis Symtgadis večerynka
Laksteigolu solā, Viļānūs
12.augustā
10.00–11.00 Muziciešona
Viļānu amatnīku tiergā
12.00–14.00 Svātku lelais koncerts
Breivdobys skotive Viļānu tierga placī
Īeja vysūs pasuokumūs – bez moksys


text:
Par myus
Kulturys īstuode „Grodnis Vaļsts viesturis i arheologejis muzejs” ir vīns nu vacuokūs i leluokūs muzeju Boltkrīvejis Republikā. Muzejs tyka dybynuots 1920. g. 1922. g. jis tyka atdareits sabīdreibai i tyka izvītuots trejuos tuo laika piļsātys pošvaļdeibys ākys telpuos.Turpynuot skaiteit...
Kolekcejis
Muzeja kruojumi suoce veiduotīs 1920. g. martā, kod Grodnis proviņcis muokslys i kulturu pīminekļu viersraudzeibys komiseja apsekova i apzynova viesturis i kulturys pīminekļus Vaļsts muzeja interesēs. Muzeja kruojums beja cīš daudzveideigs: senejis flīzis, Grodnis ražuotuoju produkti, karaļu i magnatu portreti, gleznys par religiskom temom, ikonys, pakluoji, kas darynuoti dubultuos ausšonys tehnikā, tautyskys jūstys, Porazovys malnuo keramika, 15.–17. g. s dokumenti, 15.–19. g. s. gruomotys.Arheologejis kolekceja beja pat atdaleita nu cytu kolekceju. Ūtruo pasauļa kara laikā daļa kolekcejis tyka izlaupeita.Turpynuot skaiteit...
Ekspozicejis
Grodnis Vaļsts viesturis i arheologejis muzeja myusdīneiguo ekspoziceja ir izvītuota četruos ākuos: 16.–17. g. s. Karaļa pilīs, tai sauktajā Vacajā i Jaunajā pilī, bejušajā 18. g. s. piļsātys sorgu nomā (Garadnicys viesturis muzejs) i kūka sātā, kas izcalta 1888. g. (Maksima Bagdanoviča muzejs).
Leluokuo muzeja ekspozicejis daļa atsarūn Vacajā pilī i jei atkluoj Grodnis regiona arheologejis, viesturis i dobys eksponatus, ari jamā ir vīna nu muzeja izstuožu zalu.
Muzejpedagogiskuos programmys
Kasgods Grodnis Vaļsts viesturis i arheologejis muzejs pīduovoj vysaida vacuma apmaklātuojim (pyrmsškolys, pamatškolys, videjuos specialuos izgleiteibys īstuožu školānim, vydsškolānim, koledžu i tehniskūs školu audzieknim, augstškolu studentim, pīaugušajim) vysaidys temys, ekskursejis, lekcejis i aktivitatis.
Školānim teik pīduovuots sezonys beleta pakolpuojums. Sevkurs seanss sastuov nu nazcik nūdarbeibu par vysaidom temom, atbylstūši sevkurai apmaklātuoju vacuma grupai. Vysuleluokais pīprasejums ir itaidom temom: „Senejūs cylvāku dzeive”, „Myužeiguos slavis līcinīki”, „Kai gruomota atguoja pi mums”, „Boltkrīvejis puorsaku dzeivnīki i putni”, „Mozuo sāta jiurā”, „Gostūs pi Neptuna”, „Muokslys veidi”, „Ceļuojums iz Posta vaļsteibu” i c.
Pasuokumi
Kasgadejuos svineibys, kuramuos teik atzeimuota Storptautyskuo muzeju dīna, nūteik Grodnis Vaļsts viesturis i arheologejis muzejā. Atškireibā nu cytu muzeju Boltkrīvejā, kas pīduovoj viņ „Muzeju dīnu” ci „Muzeju nakti”, myusu muzejs ir vīneigais, kas pīduovoj projektu „Muzeja dīna i nakts”. Apmaklātuojim ir īspieja redzēt i muzeja ekspozicejis, i ari izstuodis, kas ir reikuotys tymā laikā, ari pīsadaleit pasuocīņūs, kas nūteik Vacajā i Jaunajā pilī.Turpynuot skaiteit...
Kontakti
230023 Belarus, Hrodna
Zamkavaya st., 20
Radūšuo grupa:
Sviatlana Rapetskaya, koordinatore, rapeckaja@mail.ru
+375297826878
Yahor Kotkin, koncepcejis autors, ykotkin@tut.by
+375298870581
Natalia Pavlenko, muokslinīcyskuo nūformātuoja, natart@tut.by
+375336554939
Elena Rapinchuk, pietneica, alenapluta@gmail.com
+375295823678
Lyudmila Rohach, muzeja specialiste, ludmiuszka@gmail.com
+375298743261
Catherine Ambrazhevich, datorspecialiste, Katerina_AEA@mail.ru
+375297878442
Sviatlana Marazevich, tulkuotuoja, ardvisura@bk.ru
Ivan Iwashka, kinooperators, ivashko82@gmail.com


text: SACENSĪBU PROTOKOLSVārds, UzvārdsDz. gadsKomandaRAUŠANAGRŪŠANASUMMAVieta1.2.3.Rez.LudzaDal.svarsIvans TimoščenkoD-pilsŅikita VasiļjevsMāris GarmolisVoldemārs HrapānsOļegs RužaElmārs KoledaArtūrs VasiļonoksGermans BrikezsJānis GriškovsOgreDaniil MasjukovVlads ProkofjevsAndris TutinsBalviRalfs PlavnieksEdijs KeišsLauris LoginsRalfs BoldānsLidija SokolovaBenjaminas OrlovasArsenijs IvanovsMaksims VasiļonoksIvans IvanovsAntons KovaļonoksDaniels AbramenkoAndžejs AustisNikita FedorovičsNr.Rainers MelnstradsMaksims FjodorovsMeitenesvirs 105līdz 105Dmitrij FedotovsArtjoms LoginovsDmitrijs OzerskisSamuils SokolovsJakovs SokolovsAnžejs KuhaļskisAndrejs SmirnovsMaksims KolesnikovsKonstantins MatvejevsIlgmārs RimicānsVenspilsEdgars KāpiņšArtjoms GriščenkoJevgēņijs HaustovsMadars PeterhofsVadims KoževņikovsEdgars ZemrūķisMarija PetrovaDiana ČernihovičaLazovska KristiānaRudovičs DanielsPoznak NikitaPetrovs VitalijsŽulins RobertsMaksim PetrovsPoznaks MihailsGrišans RaivisGunars Krievans Liisbeth RosensteinEstoniaLoore-Lii AavisteMona SaarPanevežysMartynas ČepaitisŽilvinas Kučys Olegs MakarovsKarolis AleknaAlexander MoiseenkoJoud JuniorĢirts SkobolevsEdvinas BaklanovasAnykšaiArnas BaklanovasRaivo KeišsAdrians ArhipovsKirils FeoktistovsPetrova kauss un Daugavpils BJSS atklāto meistarsacīkšu svarcelšanā -> Daugavpils -> 26.01.- 28.01.2018.Artūrs PušpursVjačeslavs VišnevskisNikolajs BreļsLaura MozureitGentaire Brozeite...Gedas StanislovaitisErīks SakovičsUgnus VilutisRoberts Guiskis


text:
Par myus
Kēdaiņu Regionalais muzejs, kurs ir vīns nu vacuokūs muzeju Lītuvā, tyka izveiduots 1922. g. Muzeja i juo filiaļu ekspozicejis stuosta par Kēdaiņu piļsātys dzeivi nu 15. da 19. g. s, par piļsātā dzeivojūšom lītavnīku, pūļu, skotu, vuocīšu, žydu i krīvu kūpīnom, kai ari par reformatu, ļutaru, katuoļu, ariaņu, pareizticeigūs i žydu konfeseju kūpīnom.Turpynuot skaiteit...
Kolekcejis
Muzeja kolekcejā ir ~ 50 000 eksponatu, kas klasificāti viesturis, etnografejis, rokstu, fotografeju, muokslys, numismatikys i c. kategorejuos.Turpynuot skaiteit...
Ekspozicejis
Kēdaiņu Regionaluo muzeja ekspozicejā ir 17 dalis, kas apjam Kēdaiņu piļsātys i regiona viesturi nu pyrmsviesturis laiku da 1991. g. Zeimeiguokuos i pīviļceiguokuos ekspozicejis ir: „Kēdaini 16.–18. godu symtā”, „Nu rugu taiseits Apītalauķa muižys mebeļu komplekts”, „Vincys Svirska krysti”, „Aloiza Stasuleviča gleznys” i „Kēdaiņu regions svastikys i sorkonuos zvaigznis ānā nu 1940. da 1953. g.”Turpynuot skaiteit...
Muzejpedagogiskuos programys
Muzeja izgleitojūšajā programā ir vaira kai 30 temys, tymā skaitā viesturis, etnokulturys i muokslys temys, kas ir paradzātys pyrmsškolys i školys vacuma bārnim.Turpynuot skaiteit...
Pasuokumi
Sevkuru nedeļu Kēdaiņu Regionalais muzejs i juo filialis organizej koncertus, izstuožu atkluošonys, viesturyskūs nūtykumu atceris dīnys, tikšonuos ar muokslinīkim, autorim, kai ari izgleitojūšus pasuokumus. Gandreiž vysys izstuodis, koncerti i cyti kulturys pasuokumi nūteik Multikulturalajā centrā, kurā ir cīš loba akustika. Itū koncertzalu ir pozitivi nūviertejuši i bīži izmontoj senejuos, klasiskuos i džeza muzykys Lītuvys i uorzemu izpiļdeituoji. Kotru godu muzejs organizej publiskus pasuokumus mīškuonim i gostim, pīvadumam, „Eiropys muzeju nakts” vysaiduos Kēdaiņu piļsātys sabīdryskajuos vītuos, kai ari pīsadola vysuos Kēdaiņu svātku svineibuos i nūzeimeigu viesturyskūs nūtykumu atceris pasuokumūs. Sevkuru godu filialēs i sabīdryskajuos vītuos muzejs organizej vaira kai 100 pasuokumu, kurus apmeklej vaira kai 10 000 apmaklātuoju.Turpynuot skaiteit...
Kontakti
Didžioji g. 19,
Kēdaini, Lītuva
telefons: +370 347 51330,
e-posts: kedainiumuziejus@gmail.com,
Dorba laiks: ūtardiņ–sastdiņ 10.00–17.00Turpynuot skaiteit...


text:
PYRMAIS LASEJUMS Ij 7, 1–4. 6–7
Vērszemes dzeives mozvērteigums.
LASEJUMS NU IJABA GRŌMOTAS
Ijabs runōja, saceidams:
«Vai tod cylvāka dzeive vērs zemes nav
kolpōšonas laiks, un jō dīnas nav leidzeigas olgōdža dīnom? Kai vērgs ilgojās pēc
pavēņa un kai olgōdzis gaida sovu olgu, taipat ari es asu īgivis sev tukšus mēnešus
un skaitejis gryutas naktis. Es apsaguļšu, jautōdams sev: «Kod tod es pīsaceļšu?»
Bet pēc tam otkon es gaideišu vokoru un dzeivōšu sōpēs leidz pat tymsai. Munas
dīnas lidoj ōtrōk nakai audēja šaudeikla un aizrit bez cereibas. Pīmini, ka
muna dzeive ir tikai vēja dvasma, un munas acis vairs naredzēs loba.»
Tys ir Dīva vōrds.
PSALME 147 (146)
Refrens: Dīvs
mīrynoj satrīktōs sirdis. (R. sal. 3a)
1 Slavejit
Kungu, jo labi ir dzīdōt myusu Dīvam,
jauki ir teikt slaves dzīsmi.
2 Kungs
Jeruzalemi otkon uzceļs
un Izraeli pulcynōs kūpā.
Refrens
3 Jys mīrynoj
tūs, kas satrīkti sirdī,
un sadzīdej jū bryuces.
4 Jys
skaita zvaigžņu pulkus
un tōs vysas zyna saukt vōrdā.
Refrens
5 Lels
ir myusu Kungs un varens spākā,
jō gudreibai nav māra.
6 Lānprōteigūs
Kungs atbolsta,
bet grēcinīkus pazamoj leidz zemei.
Refrens
ŪTRAIS LASEJUMS 1 Kor 9, 16–19. 22–23
Apostols Evangeliju navar nasludynōt.
LASEJUMS NU SVĀTŌ APOSTOLA PŌVULA PYRMŌS VĒSTULES KORINTĪŠIM
Brōli:
Jo es sludynoju Evangeliju, maņ par tū
napīsanōk gūds, jo tys maņ ir napīcīšami jōdora. Bāda maņ, jo es Evangeliju nasludynōtu!
Jo es labprōt tū doru, tod maņ ir olga. Kaida tod ir muna olga? Taida, ka,
Evangeliju sludynōdams, es tū doru par breivu un naizmontoju tīseibas, kū maņ dūd
Evangelijs. Jo, nu vysa byudams breivs, es sevi asu padarejis vysim par kolpu,
lai montōtu pēc īspējas daudzus. Ar vōjim es klivu vōjs, lai īgyutu vōjūs;
vysim es klivu vyss, lai vysmoz dažus izglōbtu. Bet tū vysu es doru Evangelija
dēļ, lai maņ tymā byutu daleiba.
Tys ir Dīva vōrds.
PYRMSEVANGELIJA DZĪDŌJUMS Mt 8, 17
Alleluja.
Jezus jēme uz sevis myusu vōjumus
un nese myusu kaites.
Alleluja.
EVANGELIJS Mk 1, 29–39
Jys izdzīdynōja daudzus, kū mūceja dažaidas kaites.
LASEJUMS NU JEZUS KRISTUS EVANGELIJA, KŪ UZRAKSTEJIS SVĀTAIS MARKS
Tymā laikā:
Izgōjis nu sinagogas, Jezus kūpā ar Jākubu
un Jōni aizgōja uz Seimaņa un Andreja mōjom. Seimaņa sīvasmōte gulēja karsūnī,
un jī tū tyuleņ jam pastōsteja. Jys pīgōja, sajēme jū aiz rūkas un pīcēle. Karsūņs
tyuleņ jū atstōja, un jei jūs apkolpōja. Bet vokorā, kod beja nūrītējuse saule,
pi jō nese vysus, kam beja kaidas kaites vai kū beja apsāduši ļaunī gori. Pi
durovom beja sasapuļcejuse vysa piļsāta. Un jys izdzīdynōja daudzus, kū mūceja
dažaidas kaites. Jys izdzyna daudzus ļaunūs gorus un naļōve tim runōt, tōdēļ ka
tī jū pazyna. Ļūti agri reitā, cikom beja vēļ tymss, jys pīsacēlis aizgōja uz nūmaļu
vītu un tur lyudzēs. Seimaņs un tī, kas ar jū beja, sekōja jam, un, kod beja jū
atroduši, jī saceja: «Tevi vysi meklej.» Bet jys tim saceja: «Īsim kur cytur uz
apkōrtejim cīmim un piļsātom, lai es varātu ari tur sludynōt, jo tōpēc es asu atnōcis.»
Un jys gōja, sludynōdams jū sinagogōs vysā Galilejā un izdzeidams ļaunūs gorus.


text:
Raidejumu cyklā “Ir Latgale mūsu” julī par Latgolys cylvākim i dobu
Rokstu sagataveja: raidejums “Ir Latgale mūsu”
Multimedialais raidejumu cykls “Ir Latgale mūsu” izzynoj Ežazara apleicīni, teikās ar cylvākim, kuri nav dzymušs Latgolā, i gastej latgaliskajūs Drycānūs.
Raidejuma vadeituoja Inga Čekša-Ratniece juļa suokumā gasteja Dagdys pusī, Jaundūmis muižys pyrmais puorvaļdnīks Armands Pudniks atkluoj daudzus solu karaļa Ežazara nūslāpumus i patīseibys. Azars, saukts ari par Eža azaru, Eša azaru, Ješazaru, Jēša azaru, lepojās na viņ ar solom, bet ari ar zivim, putynim i ūzulu audzi 19 hektaru plateibā.
Dagdys nūvoda turisma informacejis centra vadeituoja Inga Soloha atkluoj, ka ik godu pi iudiņa teik atkluotys 1-2 gostu sātys, ari pierts. Taišni azaru vylynuojums var veicynuot turismu Latgolā.
Sovukuort, nabyudami latgalīši, Ilze i Lauris Cekuli reikuojušs 3×3 nūmetni Latgolā. Sovdabeigs stuosts aizveds žurnalistu Daini Īvānu iz Kruoslovu. Ilzis i Laura Cekulu saimei tei ir jau dasmytuo nūmetne kai dalinīkim, bet pyrmuo kai vadeituojim. Raidejumā Ilze i Lauris stuosta, ka suokumā vārušīs Zemgalē, tik tod izavieliejušs Kruoslovu. “Ite ir kai puorsokā, tuos mozuos Kruoslovys muojenis ar fantastiskajim mežgiņu lūdzenim i Daugova, kas mat sovus lūkus. Kai soka poši kruoslavīši, tei ir vīta, kur īsapukst Latvejis sirds,’’ tai Ilze Cekule.
2. sezonys 11. raidejumā “Ir Latgale mūsu” Dainis Īvāns teikās ar cylvākim, kurim Latgola nav dzymtais regions. Tei ir saruna ar viesturnīku, školuotuoju, kurs 1990. goda 4. majā bolsuoja par Latvejis naatkareibu, Andri Tomašūnu i trymdys latvīšu dramaturgu, aktīri, rakstnīku Uldi Siliņu.
Andris Tomašūns Latgolā nav svešinīks, ite ir juo sīvys dzumtuo puse. A.Tomašūns: “Saiminīkūs ir spāks, bet saiminīks nav eipašnīks kaidai sātai. Tys ir dūmuošonys veids, es pots zynu ci dūmoju, ka zynu, kai veiduot sovu dzeivi, ryupētīs par sevi i sovu saimi.”
Uldis Siliņš iz Australeju 1944. godā devēs biegļu gaituos, bet Latgolu pyrmū reizi īpazyna 90. godūs, kod Sidnejis latvīšu teatris beja turnejā Latvejā. Tāņ Latgola ir vīna nu dramaturga meiluokūs vītu, nu Australejis jis atsagrīze pyrma 18 godu.
Raidejuma vadeituoja Inga Čekša-Ratniece juļa nūgalē devēs iz vīnu nu latgaliskuokajim pogostim Latgolā – iz Drycānim. Vyspasauļa drycanīšu saīta prīkšvokorā raudzeja dazynuot, kai dzymuse ideja reikuot pasuokumu, ar kū Drycāni ir eipaši. Drycānu vydsškolys viesturis školuotuoja Silvija Laizāne: “Mes asam kai nazuole, kai kuorkli, turēsimēs da beidzamuo.”
Raidejumā “Ir Latgale mūsu” teik atspīgeluoti stuosti par Latgolys regionam rakstureigajom vierteibom, saglobuotajom tradicejom, kurys Latgolu atškir nu puorejuos Latvejis, Europys i pasauļa. Raidejums teikās ar zynūšim, unikalim cylvākim.
Multimedialū raidejumu cyklu “Ir Latgale mūsu” finansej Nacionaluo elektroniskūs plašsazinis leidzekļu padūme (NEPLP). Itūgod raidejumam jau 2. sezona.
Publicitatis karteite.


text:
Nasaverūt iz tū, ka laika apstuokli šudiņ beja vīnkuorši krimināli, iz LgSC reikuotū “Peintbola turniru” sasavuoce 5 komandys pa 5 studentim kotrā. 🙂 Vysu cīņu vysim dalinīkim i organizatorim! Ļauds, kurim pateik ekstrēmys dzelys, nabaida nikas. 😉 Paraleli peintbola spēlem, komandys varēja puorbaudeit sovus spākus šaušonā ar lūku. Turnirs ir turinirs i kotruos sacenseibuos ir […]
Nu ituo goda 2. augusta leidz 6. augustam Preiļūs nūtyka „Atzolys” – jau sastū godu piec kuortys bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” reikuots izgleitojūšs seminars Latgolys jaunīšim. Seminaru reikoj latgalīšu studenti deļ jaunīšu, kam ir interese par Latgolu i latgalīšu volūdu, literaturu, viesturi, kulturu. Na par veļti „Atzolu” moto ir Kazimira Skryndys vuordi: „Iz tom jaunom atlasem lai ir […]
Šudiņ vokorā Tonis birojā projektu vokors. Reit turpynuojums itai izklaidei. Kai smejīs, cytim vosora, a cytim i vosora, i juodūmoj par rudini. Ite zemļuok karteņa nu paguojušuos nedelis izprīcom ar SIF projektu, kas gols golā īsīts svēre 2 kilogrami i symtu gramu. Ireta i Artis cap i lej iudini. Koč kai tei latgalīšu volūda juodaboj […]
Ceru, ka vosora Jiusim ir izadavuse, saule smaida i leits gluostej, sīns jau pyunē, buļbys jau zīd i vyspuor vyss īt nu rūkys. 🙂 Ka ni cytaiž, lai smaida dzaltoni moskviči i vyss kas cyts! Pādejuos šaļts pīduovuojums. Spontanuos idejis. 🙂 Mežcīmā šūvokor dasu bals: sasatikšona ar dasom i pasiedeišonu. 🙂 Ap 18:00 ak jau. […]
Minskys studentu etnografiskuo bīdreiba īlyudz iz vosorys nūmetnem ļauds nu LgSC. Bīdreiba dorbojās Boltkrīvejā, jī pīsadalēja myusu Zīmys školā decembrī. Juļa beiguos ir senejūs omotu apvuiceibys nūmetnis: ausšona meitom, kūka dorbi puišim. Paguojušajā vosorā mes ar Vitu Brišku pīsadalējem taidā nūmetnē. Beja interesnai i apgiut jaunu dorbu, i sasatikt, sasapazeit ar boltkrīvu jaunīšim. Ka ir […]
pareizuok sokūt, kartenis piec LgSC kūpsapuļcis beigu. kod leluokuo daļa vēļ beja iz vītys i apsasprīde par idejom, īcerem, dorbim i dareituojim. i kod jau guoja prūm pamazeņam. Leidzeigī roksti:Dasu bals Mežcīmāinfo LgSC 04.03.2009.Zīmys škola latgalīšim Sibira soltumūsLgSC aizsuoc jaunu projektu deļ jaunīšu “Dubnas pieraksti”Izdūts kruosojams dzejūļu kruojoms latgaliski “Linejis”


text:
Pīduovojam režisora, latgalīša Vīstura Kairiša nūlaseitū runu Latgolys symtgadis kongresā 2017. goda 5. majā.
Latgalīši „skapī”
Latvejis symtgadis jubileja prīškvokorā, taipat kai daudzim, maņ ir juodūmuoj, kas maņ ir Latveja. Maņ Latveja ir munys bārnu dīnys, kod ar sovu vacūmuoti i vactāvu sasarunovu latgalīšu volūdā.
Iz Latvejis symtgadi ir izdūmuots skaists teicīņs – Es asmu Latveja, kas tīšā veidā līk kotram uzrunuot sovu ideņtitati. Vai „Es asmu Latveja” var drūsi pasaceit pamatnacejis, latgalīšu bārns, kas Latvejis školuos i bārnuduorzūs nasavuica sovā dzymtajā muotis volūdā. Latgalīšu bārnam jau ar pyrmojam dzeivis dīnom tīk pasaceits cyts teicīņs: tev ir jauka volūda, bet jei ir napareiza. Moš sātā tu vari jamā runuot, bet na jau Eiropys Savīneibys školā. Zyneibys itamā volūdā naapgiust.
Kai tys ir izguojs, ka symts godu laikā latvīts navar vuiceibys apgyut sovā volūdā Latvejā? Na tik seņ, pyrmuos Latvejis laikā, tū vēļ varēja dareit. Pakuopeniskai latgalīšu kai vuiceibu volūda nu školu pagaisa. Seviški piec Uļmana apvārsuma. Latvīšu naceja, kas ilgus godu symtus tyka kolonizāta i nycynuota uorā nu svešu tautu, poša suoce dorbuotīs nu spāka poziceju.
Daudz cītušuo naceja, kurai cīš pateik baudeit totalitarūs režimu upura tālu, mudri i draudzeigi pataiseja latgalīšus par ūtruos škirys cylvākim. Labi, nasauksim tū par kolonizaceju, bet pasaceit, ka tei ir dabeiga asimilaceja ari dīvamžāļ navarim. Nabeja jau nikas ļauni dūmuots. Gluži preteji gribēja kai lobuok, pasnīgt leluo bruoļa paleidzeigū rūku, pa draugam, pa lobam. Viņ atmet sovu volūdu i byus tev i karjera, i loba dzeive, i vyss. Byusi cylvāks.
Nui, abstrakti izaklausa, ka myusu mozajai nacejai juobyun sadereigai ci vīnuotai. Tī ir atslāga vuordi, kur ceļas daudz nadaprasšonys. Latvejai juobyun vīnuotai, bet na vīnaidai.
Pasaceisim gūdeigai, voi latgalīšu asimilaceja nūsorgova Latvejis naatkareibu Ūtruo pasauļa kara laikā? Voi tei pagluobe Latveju un seviški Latgolu no rusifikacejis? Nā. Tai nabeja nikaidys svareigys zeimeibys, pat slyktuok, jei padareja daļu nu sovys nacejis par napylnvierteigim sabīdreibys lūceklim. Kuru pījimšona modernajā sabīdreibā beja nūsaceita ar sovys ideņtitatis maiņu. Padūmu okupacejis godūs, kad runovi krīvyski, tev deve atspaidu, kad runovi latgaliski, tevi apsmēja. Ari tai saucamuo latvyskuošonys kampaņa beja ar leluokom simpatejam pret krīvu volūdu kai latgalīšu. Jimsim koč popularū stuostu par myusu rūbežupem.
Kaidreiz beja zynoma Latgolys upe Sīnuoja, nu latgalīšu vuorda sīns, kū krīviski izrunova kai Siņaja, deļ fonetyskuos leidzeibys. Itū krīvu nūsaukumu puorvērta latvyski. Tagadeņ mums ir Zylupe, kam ar Sīnuoju nav nikaida sakara. Tys pat ar Ūdruoju, nu latgalīšu vuorda iudrys, kū krīvi izrunova kai Utroja. Latvyskuotuoji, prūtama līta, latvyskova latgalīšim svešū krīvu nūsaukumu. Tagadeņ Latgolā tak Rītupe. Tys ir kai Daugovu puorsaukt par Rietumu Dvinu. Vai itaids kvazi-latvyskums, kur teik pīsasmīta un šaipeita Latvejis pamatnaceja ir pamats patriotismam? Itaida latvyskuošona atguodoj nakvalitativu smedziņu puorstuodeišonu apvārstā veidā. Latgola teik puorvārsta par pseidobutaforeju, latgalīšim teik izoperāta jūs kulturatmiņa un jī muoksleigi tīk puorvārsti par mankurtim, cylvākim, kuri zaudiejuši sovu viesturiskū atmiņu. I jim vyss palīk vīnaldzeigs i jī lānom pījam sovys kulturys golu, klusejūt nūsarauga kai cīms Kūki pursavierš par Kūkām (koč latgaliski vuordu kūkas nalītoj, tad jau vajadzēja Kūkus puorsaukt par Peirāgim).
Ituoda politika roda dziļu apsamuoneišonu i vuojuokajā ceļās nacīšama nataisneibys jutūne (izjiuta), kū Pauls Šīmanis apzeimej kai „nasadzejušu vuoti”, kas inficej vysus ceņtīņus piec mīreigys leidzuospastuoviešonys.
Pret latgalīšim tyka veikta gon apzynuota, gon naapzynuota kulturnūdeveiba.
Reigā runoj, ka latgalīši ir apsavainovuši, bet nivīns eisti nasaprūt, parkū. Es naasmu ni iz vīnu apsavainovs. Bet maņ nav sajiutys, ka Latvejis atteisteiba ir bejuse pareiza i taisneiga. Ka myusu latvīšu elite naspiej īsastuot par latgalīšu kulturu, tuos atteisteibu i volūdys vaicuojumu, tad munā uztverē dzili provinciala ir na Latgola, bet myusu elite.
Cylvāki, kas beja Latvejis elite ituo vuorda vystīšuokajā nūzeimē – Raiņs i Zigfrīds Anna Meirovics, izcyluokī Latvejis kulturys i politikys darbinīki, cīši i styngri īsastuoja par Latgolys kulturys sovpateibu i latgalīšu volūdu.
Bet navajag meklēt vaineigū, it seviški, ka pa eistam taidu nimoz nav. Svareiguokais ir īzeimēt Latgolai jaunu perspektivi, jaunu atteisteibys vierzīni i darbeibys, lai tū realizātu. Partū, ka vaļsti mes turpynojom veiduot pa šai dīnai, i skaidri juosaprūt, ka latgalīšim pošim ir juouzajam itymā procesā zeimeiguoka lūma. Nav juogaida, ka pasauks pi leluo golda, bet pošim juoījam sova vīta. Latgalīšim stingri i prasmeigi juoīsastuoj par sovom tīseibom: byut tam, kas tu esi.
Vysuos gryuši aptveramuos situacejuos ir juomeklej paradoksali rysynuojumi, kas vad iz prīšku. Par pīmāru, grybu paust, ka latgalīšu kultura ir cīš izdeveigā stuovūklī. Vysumā daudz izdeveiguokā kai latvīšu kultura. Nui, ir vīns skota punkts, nu kura tys izaskota taišni tai.
Daudzi Latgolā smejās i ir naīcīteigi pret faktu, ka ite ir divejis ortografejis. Ruodīs jau pošu latgalīšu ir tik moz, pa ratam tik kaids roksta latgaliski, i tagadeņ dora tū div veidūs. Tok tys ir izdareits, ir pabeigta latgalīšu rokstu volūdys reforma. Streidi i škandali ir leli, paļdis Dīvam, ašnis nav izlīts. Bet itys dorbs ir padareits. Un tod raudzeisim atguoduot, cik ilgi Latvejā grib izveikt, par pīmāru, izgleiteibys reformu? I kod jū izveiks? Laikom nikod. Itys ir pīmārs par izdeveigu stuovūkli. Latgolā var taiseit radykalys reformys, īdzeivynuot modernus menedžmenta pryncypus kulturā i vuiceibuos i cytur. Jo ite nav smagneju, bīžai padūmu systemys montuojuma, tradiceju. Jo pa lelam nav jau pošu instituceju. Ir breiva vide nu atpalykušuokuo regiona Latgolu pataiseit par modernuokū. Jimsim teatri. Latgolā nav profesionala teatra, kas spālātu tikai latgalīšu volūdā. Latvejā nav vīneigo pasaulī teatra, kurš dakūptu i lītuotu latgalīšu volūdu. Ka mes gribim pylnvierteigu Latgolys kulturys dzeivis atjaunynuošonu, vajag dūmuot par profesionalu muokslys instutuceju radeišonu. Tymā skaitā, Latgolys teatra atjaunynuošona, kas beja pyrmskara Rēzeknē. Bet navajag otkon taiseit smagnejū repertuarteatri, bet kū nabejs dynamisku i modernu. Vajag Latgolys orkestri, Latgolys Literaturys fondu, Latgolys Muokslys muzeju, Latgolys Kino fondu. Parkū es „Melānijas hroniku” fiļmieju Latgolā, bet finansēja tū Karelejis filmu fonds? Vajag radeit Latgolys kulturys dzeivis institutus. Bet tom juobyun progresiva kulturmenedžmenta īstuodem, kas varētu radeit pozitivu gryudīni Latvejis kulturys biļdei vysumā.
I varbyut cylvāki vairs nabēgs prūjom. Jī suoks dūmuot, ka ari ite var pylnvierteigi dzeivuot. Moš Latveja ir koč kas vairuok par vīnu viņ atteisteitu piļsātu?
Vadynoju pījimt i uzskateit latgalīšu volūdu i kulturu, navys par latgalīšu kaprizi, bet gon par instrumentu latvīšu kulturtelpys nūstyprynuošonā. Un latgalīšu kulturtelpa ir latvīšu kulturtelpa.
Latgalīšu volūda var nūderēt situacejis papruoviešonā. Koč drupeit, koč par nazcik procentim. Es ite runoju par divejom cilvāku grupom. Pyrmuo ir latgalīši, kuri lobvieleiguok sevi identificej ar krīvim, kai latvīšim. Leluoks bolsts jūs latgaliskai ideņtitatei, byutu zeimeigs gryudīņs itūs cylvāku grupys vaļstiskajai lojalitatei. Ūtruo grupa ir tī krīvvolūdeigī, kas vysaidu īmaslu piec, koč tei byutu īsaļaunuošona par piļsūneibys lykumu, nikod nagribēs sevi ideņtificēt ar latvīšim. Jim identificiešonuos ar latgalīšim moš nabyutu tik naīdūmojama. Latgaliskuo ideņtitate jim varātu dīnēt par tranzitu iz lojalitati Latvejis vaļstei.
Lai itī byutu pyrmī i pādejī symts vīnpateibys godi i nuokušī symts īzeimuotu byuteigi cytu attīksmis paradigmu, pyrmom kuortom, jau latgalīšim pošim pret sevi.
Latgola ir kas vairuok i byuteiguok kai tikai Saeimys deputata seviškais pīzvārs reizi četrūs godūs latgalīšu volūdā. Latgalīšu kultura ir daudz dziļuoka i boguotuoka, kai tikai eskorta veidā apkolpojūt pasuocīņus vysā Latvejā ar tautys dzīsmem i dejom, kai Latgolys vitalitatis aplīcynuojums. Cikom latgalīšu volūdu školuos navar pat vuiceitīs fakultativi, izroksti latgalīšu volūdā iz īlom ir bez moz lykuma puorlauzums, i tāvi i muotis narunoj sātā ar sovim bārnim latgaliski, lai jī varātu lobuok īsavuiceit latvīšu literarū volūdu. Eistyn patriotyska pasazīduošona. Bet es nastruopeju itūs cylvāku, jūs ir nūvaduse da tuo vaļsts politika, kur prestiži ir byut latvīšam, na latgalīšam. Tys, saprūtams, ir goreiguo plebejisma prestižs, kas dominej Latvejis sabīdreibā. Latgalīts ir latvīts! I nikaids prestižs ituo fakta namaina.
Latgolys symtgadis kongress ir pādeiguo īspieja latgalīšam paceļt golvu i, runuojūt šudiņdīnys volūdā, izkuopt nu skapa, kur jam lyka sēdēt naizpratnē pošam par sovu pateibu, par sovu poša ciļviecyskū atbiļdeibu sovys tautys i volūdys prīškā.
Ūtrys taidys vareibys nabyus.
Es naasmu politiks, kam svareigys kuortejuos ībolsuošonys, tok i naasmu tik oklys, lai naradzātu, ka Latgola i latgalīši lelā mērā izškir Latvejis kai viesturiski taisneigys vaļsts augšonu. Un tys nav Reigā kultivātais vaicuojums par separatismu, bet daudz svareiguoks vaicuojums par Latvejis vaļsti, kuru mes ceļam. Voi vaļsti, kur teik respektātys mozuma tīseibys, kur teik respektātys tīseibys iz kulturys sovpateibu, vaļsti, kura sovu boguoteibu saradz vysaideibā, na vīnuodeibā. Vaļsti, kura nasaceikstuos ar uorvaļstu musynuotū separatismu, tū pīrokstūt latgalīšu gribiešonai iz kulturys sovrūceibu. Koč pietejumi par vaļsts drūšeibys statistiku Austrumlatvejā, skaidri pīruoda, ka cylvāki, kas sevi ideņtificej ar latgalīšim vysvairuok īsastuoj par Latvejis teritorialū vīnuoteibu, vysosuok nūsarūbežoj nu kremļa apmoksuotim nalīšim, kas aproksta latgalīšu karūgu, i ir vysdzyļuokajā nasaprasmē par Latvejis televizejis pyrmajā kanalā paruodeitū BBC kinu, kur īvoda komentarūs ni ar vīnu vuordu naizanalizej itū vaicuojumu nu latgalīša redzīņa i vadynuoj Latvejis mārūgā raiseit vyltus ideju par Latgolā snaudūšū separatismu. Cik augstpruoteigi i līkuleigi!
Itī mali ir napīdūdama vaļsts nūlaideiba i naspieja komunicēt ar nūzeimeigu sovys nacejis daļu. Otkon saīt, ka par cytu vaļstu provokacejom, teik struopāti latgalīši, partū tagadeņ vysa Latveja ir nūsabeiduse, ka ite ir separatisms. Grybātu vīnreiz par vysom reizem izbeigt itū psihologiskū viersumguojumu, i vysaidā veidā atbaļsteit latgalīšu 21. godu symta atmūdu, kas nūteik myusu ocu prīškā. Latgalīšu atmūda ir apsveicama i veseleiga Latvejis vaļsts reitdīnai ilgtermeņā.
Moš koč kur mežā pi gunkurim kaids dūmoj par atsadaleišonu nu Latvejis, tod es taidys dūmys kategoriski nūsūdu. Koč dzierdiejs naasmu. Dreižuok apsprīsšonys vārtys ir puornūvadnīku bailis, kuruos es jau suoču saskateit latentū separatismu, kod nūteik uzbuozeigys idejis projekceja cylvāku pruotūs. Piec Freida itaidys projekcejis pasaruoda kai apspīstūs seksualūs i agresivūs gribiešonu pīškieršona sapyna tālam, kod kai atspulgā pasaruoda pošu apspīstuos vajadzeibys. Varbyt baiļu nu latgalīšu separatisma veidā zemapziņā izapauž daudzu latvīšu globuotuo vainys apziņa par viesturyskū nataisneibu latgalīšu prīškā? I tys cylvākus padora aizdūmeigus i baileigus?
Par daudz leluoku apdraudiejumu vaļsts drūšeibai uzskotu gūdojamuos Saeimys deputatu bolsu pierkšonu Latgolā, lai tyktu Saeimā, kas, dūmuotīs, vys jau ir zynoms regiona atteistebys nūviertiejums. Paļdis jim koč par tū!
Gona daudz pādejā šaļtī ir lūceits Vaļsts Volūdys centra vuords. Juo kareiveiguo poziceja latgalīšu volūdys ūtrškireibys paruodeišonā ir bejuse tik aktiva, ka es kai Latvejis pylsūņs suoču just nadrūsumu par sevi, par sovu vaļsti. Tys ir juridisks vaicuojums par latgalīšu volūdys statusu. Bet narunuosim par lykuma burtu, bet par byutīni. Sevkurai volūdai ir cīš svareigai, lai tei byutu turāta cīnā i respektāta. I vyspuor pījimta. Tys, ka latgalīšu volūdu, kas ir oficiala vaļsts volūda, var lītuot tikai, ka jei teik puorvārsta ari latvīšu literarajā volūdā, ir uorkuorteigi aizvainojūši, partū ka byutīnē tys viestej, ka volūdai teik daškierta tik dekorativa zeimeiba, ka eisteneibā volūda nafunkcionej. Jei ir tik gleits mustureņš. Byutīnē tys vadynoj volūdu izmiert i izzust.
Pīmāram, kongresa nūsaukums, kas radzams iz skotuvis. Pa munam, sevkurs cylvāks ar treju klašu vuiceibu var tū saprast. Tys ir mits, ka navar saprast, tys tikai demonstrej aroganci, partū ka tev juorauga saprast koč kas savaižuoks. Bet patīseibā tys ir kodāts viestejums puorejai Latvejis ļaudeibai – raugit myus saprast, tys pavysam nav gryuši, ka esit eistyn toleranti. Grybātu, ka Vaļsts volūdys centrys, navys apkaruotu latgalīšu volūdu, bet tū aizstuovātu, tod es saprostu, ka vaļsts aizstuov latvīšu tīseibys.
Nūvieleju Latgolys symtgadis kongresam izaveiduot par nūtikšonu, kas var īkustynuot Latgolys sabīdryskū dūmu plotuokā mārūgā. Un ari, lai poša Latvejis symtgade izaug par pasuocīni, kas dūd īskriejīni nuokušajim symts godim, kas dūd vizeju i ideju, kas pa eistam ir vārsta iz tautu, juos tapšonu i izaugsmi. I vareibu apsazynuot, ka tauta nav plotu masu īsaisteišona, tauta napastuov horizontalē, bet vertikalē. Tauta ir Trasuns i Raiņs, Kemps i Zigfrīds Meierovics, tauta ir nuokūtnis Raiņs, kurš varbyut raksteis latgalīšu volūdā. Naatjimsim jam tū vareibu, naatjimsim tū Latvejai. Un arī mes ite sādūšī varim izaugt par tautu, vīnuotu, tok na vīnaidu, Latvejis tautu. Dīvs, svietej Latgolu! Dīvs, svietej Latveju!
Karteņa: Aleksandrs Tolopilo, Latgolys viestnīceiba GORS


text:
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) ir navaļstiska organizaceja, kas apvīnoj studejūšus i studejis beigušus jaunīšus, kam ir svareigi LgSC statutūs nūsaceitī mierki i aizdavumi.
LgSC mierkis Bīdreibys darbeibys mierkis ir sekmēt jaunīšūs Eiropys pylsūneibys apsazynuošonu i veicynuot jaunīšu īsasaisteišonu Latgolys nūvoda kulturvidis, ekonomiskuos i socialuos vidis atteisteibā, puorstuovēt i styprynuot saikni ar Latvejis diasporu, koordinēt ar tū saisteitūs projektu izstruodi i realiziešonu.
LgSC devize – Latgolu saulē ceļt.
Latgolys studentu centra miseja ir saglobuot, popularizēt i atteisteit latgaliskuos kulturys vierteibys, nūdrūšynuot jūs dzeivuotspieju, pīlāguot ituos vierteibys itam laikam, izceļt latgaliskū latvyskajā, paruodeit jū kai vīnuotu, naatjemamu latvyskuo sastuovdaļu i veicynuot jaunīšu vydā izpratni par latgaliskajom vierteibom kai īpašom, atškireigom, unikalom i lapnuma vārtom, reizē nūsarūbežojūt nu politisku vaicuojumu rysynuošonys.


text:
Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Raiņa muzejs „Juosmuiža” aicynoj bārnus, jaunīšus, rodūšus cylvākus i vysus interesentus iz literari muzykalū pasuokumu „Latgalīts Latgalīšam Draugs” Raiņa muzejā „Juosmauiža” ituo gods 24.augustā (12.00 tolka, 15.30 muzyka i teksti). Augusta beigys ir Raiņa dzimšonys dīnys laiks, tīpoš jau rudiņs ar dzejis dīnom, studejom i dorbim, deļtuo LgSC aicynoj izīt […]
25. augustā Raiņa muzejā „Juosmuiža” (Preiļu nūvoda Aizkalnē) nu 17:00 nūtiks literari muzykalais pasuocīņs „Latgalīts latgalīšam draugs” (LaLaDra). Šūreiz pasuokuma vadmotivs ir Raiņa jauneibys dīnu moto: „Carpe diem!” (latgaliski – „Giuņ šaļtenis”). Pasuocīņa reikuotuoji bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Raiņa muzejs „Juosmuiža” aicynoj giut vosorys šaļts i pasavērt iz Raini kai Latgolā dzeivuojušu jaunīti, i […]
Ar cereibu, ka pavasars vystik atīs, Rēzeknis LgSC birojs 3.apreļa vokorā reikuoja vysim tik labi zynomū literari muzykalū pasuokumu „LaLaDra” jeb „LAtgalīts LAtgalīšam DRAugs”. Pasuocīņs nūtyka Rēzeknis studentim draudzeigajā „Klondaikā”, tys puļcēja pīcus jaunus muokslinīkus i četrys reizis vaira skateituoju. Itymā reizē temys beja saisteitys ar pavasara pīsaukšonu. Īdrūsynuot jaunūs talantus i aizsuokt pasuocīņi Rēzeknē […]
Pyrmū reizi Rēzeknē! 16. februarī 20.00 stuņdēs kopejneicā “pi Olmāra” (Reigys īlā 1) nūtiks literāri muzykals pasuokums LaLaDra (Latgalīts – Latgalīšam – Draugs). Pīsadaleis latgalīšu muzykanti, dzejis i prozys raksteituoji. I cyti lobi ļauds. Tova daleiba breiva! Piec pasuocīņa nu 22.00 balle kūpā ar grupu “Marchello”, īeja 1 Ls. Aicynojam jimt daleibu itymā pasuokumā ar […]


text:
Dzi, īsaklausi – ite dzymst, ite dzīž, ite dzierksteļoj! Latgolys viestnīceiba GORS – vītu, kur par reizi roda i viestej Latgolys stuostu. Ite satak kulturys montuojums i senejis vierteibys, tradicejis i jauni dorbi, volūda i nūtikšonys, nūzeimeiguokuos pasauļa teņdeņcis, muoksla, kultura, dzigys i dzīsmis. Ite sasateik jaunī i vacī, saimis i dzymtys, sovejī i aicynuotī. Ite dzymst i dzeivoj nabejušys, aizraujūšys idejis – eistyns, radūšs, skaist gors. Kulturys centrys, koncertalis, kinys, dzeivis vīta muokslinīkim, izstuožu vīta muokslai, restorans dzeivis baudiešonai, vīta eksperimentim ar vysom sajiutom. Vīta, kur ryuc i dyuc. Latgolys atmūdys vīta. Dzi, dzi, celīs, atej i jiuti GORU!
Latgolys viestnīceibys GORS zeimuls, cīšā sadarbeibā ar Latgolys ļaudim, taiseits zeimulu lygzdā MATKA. Inese Apse-Apseite, zeimulvede: “Latgola ar sovu unikalū viestejumu, cylvākim, montuojumu jau seņ beja peļnejuse simbolysku vītu, energejis centru, ka na viņ viesteitu tautys viesturi, nu ari radeitu i taiseitu kū jaunu, nabejušu. Jaunuo sāta īmīsoj itū gribiešonu, i tuos zeimuls stuosta Latgolys dyžanū dzeivuot gribiešonu.”


text:
Pavysam napaseņ trejuos Latgolys piļsātuos nūtyka LgSC izdūtuo kruosojamuo dzejūļu kruojuma “Linejis” atkluošonys pasuokumi. Iz sasatikšonu i kūpeigu sarunu aicynuoja gruomotys autoris Jana Skrivļa-Čevere, Ligija Purinaša, Dagneja Dudarjonoka, Gunta Nagle i Ilze Gailāne. Izdūtuo gruomota ir unikala ar tū, ka tys ir pyrmais kruosojamais dzejūļu kruojums deļ pīaugušūs latgaliski.
Pyrmuo sastikšona ar gruomotu i autorem beja Daugovpilī, barā “Artilērijas pagrabi”, kur tyka raudzeits iz dzeju pasavērt kai iz draudzeigu flirtu nakts dzeivis nūskaņuos. Ūtrais pasuokums beja Preiļūs t/c “Ūga”, kur klauseituoji tyka aicynuoti iz reita kopeju i sarunom par dzeju kai hobeju i kasdīnys sastuovdaļu. Trešuo sasatikšona nūtyka Rēzeknē, Latgolys kulturviesturis muzejā, kur autoris aicynuoja pasavērt iz gruomotu kai iz komplicātu muokslys dorbu, volūdys i vēsturis līcineicu.
Kruojumā raudzeits maksimali atkluot kotrys autoris unikalū raksteišonys stilu i izceļt personeibys īzeimis, tymā pošā laikā naizjaucūt gruomotys kūpejū koncepceju. Golvonuo dzejis tematyka ir sīvītis pasauļs — sajiutys, dūmys, analize, sarunys. Gruomota ir kai autoru pasauļa redzīņu lineju krystušonuos punkti, kas atkluoti 75 dzejūļūs i 25 ilustracejuos, kas ritmiski sasalykušys pa vysu kruojumu. Ilzis Gailānis veiduotuos ilustracejis ir kai mozi muokslys dorbi, kas radeiti, skaitūt dzejūļus. Gruomotā ir īkļautys ari tukšys vītys, kur skaiteituojs pats var pīraksteit sovys puordūmys ci sajiutys i, prūtams, pakruosuot malnboltuos ilustracejis. Funkcionalitatis deļ gruomotai ir kuldys formats i spiralis siejums, kas atļaun tū jimt leidza izbraucīņūs i ārti lītuot kasdīnā.
Gruomotys redaktora Valentina Lukaševiča īsacejums taiseit gruomotu “vīglu” ir pīsapiļdejs. Kai jau jaunu sīvīšu gruomota, tei ir rūtaļeiga. Izkruosojūt zeimiejumus ci paraugūt skaiteit dzejūļus nu dažaidu skotu punktu, grumota kai jauna meitine jiutami mainuos, saglobojūt sovu “ūdzeņu”.
Kruojuma autoris izsoka pateiceibu par projekta finansialū atbolstu Latgolys regiona atteisteibys agenturai, Valsts kulturkapitala fondam, a/s “Latvijas Valsts meži”. Paļdis gruomotu tekstu korektorei Muorai Mortuzāne-Muravskai. Taipat projekta rodūšuo komanda izsoka pateiceibu par sirsneigū izjimšonu prezentacejis pasuokumūs baram “Artilērijas Pagrabi”, t/c “Ūga” i Latgolys kulturviesturis muzejam. Paļdis ari jaunīšim Īvai Romanovskai, Rūtai Pastarei, Līnei Narcis i Muorteņam Arbidānam par muzykalajim prīkšnasumim prezentaceju laikā.
Kruosojamais dzejūļu kruojums “Linejis” nūpierkams veikalā “O!Marta” Daugovpilī, “Jānis Roze” gruomatneicuos, t/c “Ūga” Preiļūs, veikalā “Liesma” Rēzeknē, interneta veikalā “Taiseits Latgolā”, bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” gruomotu tierdznīceibys izbraukumūs. Taipat 50 gruomotys eksemplari ir paduovynuoti Latgolys bibliotekom.


text:
Vasaras skolā – nometnē “Vosoruošona” Baltinavas vidusskolā karstajā 2014. gada jūlijā piedalījās arī Latgales reģiona preses izdevumu pārstāvji. Par “Vosoruošonu” rakstīja “Vietējā Latgales Avīze”. Nu arī žurnāla “Katōļu Dzeive” septembra numurā piesātinātās vasaras dienas atsauc atmiņā Vandas Žulinas rakstītais un Marutas Latkovskas fotogrāfijas. Vosoruošona nūteik vītuos, kas gareiguma i cylvāku spāka deļ var byut par Latgolas centrim. Centrs jau nav nūsokams piec leluma, bet piec kuo pavysam cyta. Baļtinova var taida byut!” – raksta Vanda, kas pati izbaudīja “Vosoruošonas” dienas Baltinavā.
komentāri
- Tavs viedoklis ir svarīgs:


text:
Ar vierīni svinēs Latgolys dīnu Reigā
Roksta autors: portals lakuga.lv
18. augustā Reigys svātku laikā nu 10.00 leidz 19.00 stuņdem Jākuba laukumā svinēs Latgolys dīnu, itaids pasuokums nūteik jau pīktū reizi. Latgolys dīnā Reigā redzinīki i piļsātys gosti varēs apmeklēt ceļojušū tiegu, vāruot amatnīku dorbuošonūs, prīcuotīs par latgalīšu tautys muzyku, daņčim i dzeivisprīcu, informej pasuokuma organizatori.
Latgolys amatnīku tiergā varēs nūpierkt lobumus nu Latgolys tematiskūs cīmu – smuordeigu, iz kļovu lopu captu maizi, sātys sīru, galis izstruoduojumus, sātys veinus i olu, dažaidus gordumus, zuoļu čajus, tradicionalū Latgolys keramiku i amatnīku darynuojumus, kuru omota nūslāpumus varēs vāruot ari kluotīnē. Svātku gaisūtni uzburs muzikis i raidejumu vadeituojs Ēriks Zeps, dīnys gaitā varēs kūpā ļustēt ar postfolklorys grupu “Rikši”, dzīšmu i daņču kūpu “Svātra”, Lūznovys muižys kadriļu draugu klubu, folklorys kūpom nu Vuorkovys i Baļtinovys nūvodu. Pasuokuma laikā varēs izzynuot ari par turisma īspiejom Latgolā.


text:
Pa reizei īguodoju, ka maņ ir dīnroksts, tok sutkā ir viņ 24 stuņdis i, ka atjimt munu mīgu i iesšonu nu laika, kas palīk puori nu bārnu mīga i iesšonys, palīk tik moz, ka eisti nav tolka pat atguoduot paroli. A parole taida, ka mynādams naatmineisi.
Augustā beidzās hostings.
Varbyut atsagrīzt pi saprge.wordpress, kam jau seņ napīmiņu parolis. Varbyut suokt nu gola. Varbyut nimoz navajag. Ni virtualūs muzeju, ni izstuožu. Tī ir viņ teksti nu cytys dzeivis.
Es jau seņ asu cyta. Kod esi pīredziejs, kai nu tovys mīsys pīdzymst bārns, korsts i sleideigs, kai nobys saite kai glums stričs storp kuojom, kod saiuta kai piec pierts voi gryutuokuo eksamena, kod poša puorgrīz tū saiti, daudzim tekstim pagaist vierteiba, partū ka tī ir viņ teksti.
Atsataisa nazkaidys durovys. Ka vari dzemdēt, vari vysu.
Na veļti tik daudz jaunūs mamu suoc dareit koč kū jaunu – šyut skusteņus, vērt knupeišu krelleitis, gatavēt ēst. Tai gribīs dzeivuot i suleigu dzeivi.
Da i saprūti, ka nazkas ir paguojs. Sauc, sauc gostūs draugus, cikom saprūti, ka paguotnis to nasasauksi.
Nav jau jūs vaira. Ir cyti cylvāki ar sovom dzelom, īšonom, suopem, prīcom, a teve tī nabeja, partū ka beji aizguojuse maleņā, sovā olā. Atsagrīz, a laiks vysu puormejs. Kai izkuopt nu laika mašynys – i poša cytaida, i vyss cytaiž.
Cylvāki atīt i aizīt. Tei ir seika šaļteņa, cikom sūpluok.
Ari tys syltais bierneņš ir viņ pagaidom. Nu zūda da ceļgolu. Izaugs, aizīs. Nobys saiti juogrīž vysu myužu.
Vysleidza – tei ir tik jauna, tik cyta pīredze.
Voi es kod nabejs dzeivē varieju īsadūmuot, ka byušu mama, ka byušu mama divejim. Īsadūmuot, tok na cerēt.
Voi es varieju īsadūmuot, ka nikas nanūtiks kai žurnalūs. Veirs iz tū šaļteņu byus prūm, bierneņš pīdzims. I vacmuote padūs škēris – grīz. Ar pībiļdi, ka parosti tai nadora.
Nobys saite beja cīši seiksta, bārns elpuoja i vērēs nazkur dziļumā. Sylts, korsts, dzeivs. Tymā šaļtī beja viņ dūma – juogrīž. Juopalaiž.
Laiks sēdēt zam sirds, laiks sēdēt kliepī, laiks aizīt pasaulī.
Ticīs, ka es naasu nikaida instamama, kas instagramā līlejās ar sovu perfektū dzeivi, voi blogmama, kas aproksta vysys tuos perfektuos aktivitatis ar bārnim. Ni maņ laika, ni gribiešonys.
Tuos šaļtenis aizīt i pagaist kai rosys pērleitis zuolis golūs, a tei jau i ir vysa dzeivuošona, na jau pīraksteišona.


text:
Moto: “Kulināri, ģīpstiet!”
Nikod naasu sacejuse, ka muoku taiseit ēst. Bodā ar naasu. Taiseit piec smolku kulinaru recepta maņ napateik, partū ka sātā nikod nav vysu tūs dīdzātūs rozmarinu, kukuruzys myltu i mandeļu sāklu. Deļtuo atlīk tikai jaunrade. Ite poša deļ seve pīrokstu, kas saguoja gona lobs, kab kod nabejs atkuortuot.
Rudzu mafini ar putukriejumu28. oktobra vakareņu izagrūzeišona
Atguojuse iz sātu, saprotu, ka vakardīnys zupys ir moz, kab paāstu, tok par daudz, kab taiseit ari kū nūpītnuoku. Pasavieru škapūs…
1 kūka lizeika mada
3 metala lizeikys sātys kriejuma
2 ūlys
padsmit kaļteitys malnuos šlivys
rudzu myltu gluoze
drusku kvīšu myltu
capamais puļvers
soda
2 uobeli
soldonais kriejums
cukrys
vanilins
Pārnejū madu sajauču ar bīzū kriejumu, dasytu ūlys i dagrīžu malnuos šlivys. Dalieju drusku oleja – tys ir, olivu eļlis. Vysu sajauču kūpā.
Myltu sejojamā traukā ībieru rudzu myltus, kluot dabieru drusceņ kvīšu myltu i kaidu čaja lizeiku capamuo puļvera i pusi lizeicenis ar sodu. Sakrateju vydā meiklē i izmaiseju.
Kluot dalyku 2 saciorkuotus antonovkys uobeļus i ījauču meiklē.
Īlyku ceptīs 12 keksu formeņuos iz 20 minotu kaidā 170-180 gradu temperaturā.
Pa tū laiku sajauču soldonū kriejumu ar cukru i vanilinu. Beja kaidi 100 grami kriejuma, 2 lizeikys cukra i gondreiž lizeiceņa vanilina (naatguodoju, kas raksteits iz pačkys, bet jis ir taids iz dabeiguo pusi i ar smolku cukru).
Korstus ād ar putukriejumu.
Secynuojums. Maksimums 3 goboli vīnam cylvākam – vaira navar. Var paraudzeit cept tikai ar rudzu myltim, bet pasabeidu, ka byus par rupu tei meikle. Otkon aizmiersu izlikt mandelis nu pārnejūs Zīmyssvātku mada burkys.
Vysta ar baklažanim26. oktobra breinums kuknis remonta laikā
1 broilera gūža
1 vītom īpyvs baklažans
1 zaļa i vītom jau dzaltona paprika
1 rasns būrkuons i 1 tīvs kai skaleņš
puse nu purova kuota
soldonais kriejums
suoļs, pypuri, kaļteiti kropi i seļderuškys
Ponnā zam vuoka apcap gabaleņūs sagrīztu i nu kaula nūlupynuotu vystys gali. Kod atsadola sula, daber suoli, pypurus i kaļteitūs zaļumus. Lai sutynojās.
Izgraiza švakuos vītys, sagrīž i bļūdā ar suoli apmaisa 2 mienešus nūturātu baklažanu, lai jis tī pastuov i pasasuloj sovā nūdobā.
Sagrīž būrkuonus na cīš smolkūs gabaleņūs i daber pi vystys, lai sutynojās reizē.
Sagrīž papriku i purovu.
Piec šaļts, kod būrkuoni jau taisuos labai meiksti, bet vēļ jiut steivumu, daber baklažanus, papriku, purovus, apmaisa i atstuoj sutynuotīs, cikom baklažani palīk caurspeideigi.
Tod dalej bišku soldonuo kriejuma i ļaun vysam šmuki sasust.
Secynuojumi. Papriku lobuok vydā nalikt, partū ka jei ar sovu ryugtumu lāc uorā nu maigi tumeiguo garšu buketa. Rīsus var ēst kluot, bet var ari iztikt – ir gona ar būrkuonim deļ tuo galis daudzuma. Kriejums ar baklažanim, visteņa ar purovim – kūpā taida maiga garša kai kača suons i moza bārna lytka. Nu, tai asociativi. Kluot labi derēja eļļā marināti būrkuoni ar casnāgim.


text:
Vakar pa ceļam iz dzīduošonu nūpierku apguoda “Zvaigzne ABC” izdūtū Voldemara Vogula dzejūļu gruomotu “Sirds bolss”. Pats fakts viņ ir breineigs — kruojums latgaliski Reigys apguodā i Reigys veikalā. Kaida vaira tī buorineite — volūda skaņ televizejā, pylni dzīšmu šovi latgalīšu; volūda skaņ dzejā i teik īspīsta iz papeira. I naviņ kur nabejs pašelē tuoli tuoli, a tok pošā Reigā. A kas Reigā izdūts, tys tok myužeibai izdūts. Cītajūs vuokūs, internetveikalā.
Labi, gona uoveitūs. Reiga na svātuo gūvs. A Reigys gruomotom tei poša vaine i prīca, kas i Rēzeknis, Ludzys ci Viļānu gruomotom.
Šūreit pa ceļam iz dorbu skaiteju i palyka biedeigai — deļkuo latgalīšu gruomotys nadataisa da gola. Voi eistyn nav nivīna korektora i redaktora, kas dasaver taidu seikumu kai vīnaids burtu nūformiejums ci fonts dzejūlī (v. 50. pl.). Par leksiku voi raksteibu pat nav runa — ni Vogula kruojums pyrmais, ni pādejais ar “nuokt” i “skateitīs” cytaiž vyscaur latgaliskā tekstā voi atškireigom vīnys formys izskaņom i golūtnem vīnūs vuokūs. Narunojūt par izlūksnis īzeimem, par pīmāru, vuorda “kaļve” lūcejums lokativā “Kai kaļvī zyrga pokovus // Tāvs kola”, kas izlein cytaiž galeigi na poša izlūksnei rakstureigajam pīrokstam ar Zīmeļlatgolai rakstureigajom golūtnem “-as”, “-es” (nui, zynu, zynu, ka gruomotā dūmuota “Stroda raksteiba”, bet par daudzi atkuopu, kab jimtu golvā).
Puorskaitūt latgalīša dzejā vuordu “tupeni”, maņ iz lyupu ironisks smaids — voi eistyn pošu latgalīšu buļbys i guļbys ir tik nycynojamys, ka juosagiun pi vidzemnīku tupeņu? Parkū to par reizis najimt kūrzemnīku ruociņus — nav gona pīrosti i gona gludi deļ poetiskūs tekstu? I kaida nūzeime skaistim vuordim par dzymtū volūdu, ka sirdī to bais juos vuordu pasaceit da gola?
Tai i dzeivojam — buorineiši. I nu vysys sirds ar vysu sovu sirds asni i aizgruobteibu rokstom dzejūļus par Latgolu mamu i tāva dūtim ceistajim zūbynim — paaudzi nu paaudzis. Koč gruomotys īvodā Anna Rancāne citiejuse autoru: “As nikaida abstrakcionisma nalītoju, nikō sveša. As te dzeivoju, “Cepleišūs”, te muni bārni un niko sveša maņ navajag.” (Pastreipuojumi muni.)
Reizē gruomotys teksti skaņ jau cik reižu dzierdātai i stereotipiskai, a reizē kai nu jauna. Kotram cylvākam gols golā ir sovs pasauļs i sovys acs, kai pasavērt iz juo.
Vogula dzeja kai Vogula dzeja. Jis ir jis pats — kai īprīkšejūs kruojumūs, tai i niu. Eisi, varātu saceit, ka pat konspektivi par svareigū. Kai izgrīzumi nu vīna Latgolys cylvāka dūmu i jiutu pasauļa. Kai aforismi i pīzeimis par dzeivi.
Pyrmuo gruomotys daļa “Muns orklys, rūkys munys” vaira runoj par dzymtū zemi, bārzim i bārnim, paaudzem i sovys vītys sajiutu, ūtruo daļa “Guņs meita” — par mīlesteibu pret sīvīti, a trešuo “Dīva ūzula zors” ir kai pīzeimis par myužeibu, myužu i sevi, par sovu vītu Dīva ūzulā. Sauc tū par tautu voi pīdereibu sovai zemei.
Ruodīs gon, ka šaļtim autors eisti nateik uorā nu latgalīšu literaturys bādu īlejis — raksteit latgaliski = raksteit par Latgolu. Koč jis ir par dzeivu i par lelu itai kletkai — kai aizarunoj, tai izlein pa sīta caurumim iz vysom pusem kai meiksts muols voi spryuk vaļā kai ols nu bucys. Nu vaidiešonys par mierstūšū volūdu klasiskā izpratnē ite nav ni smokys, dreižuok aicynuojums naturēt volūdu zam akmiņa, aplīcynuojums sovai atbiļdeibai pret tāva i muotis, pret dālu paaudzi.
Tik ka tuo dzeivuma grybātūs vaira. Lai nav taida cauri setkai izmīgta muola masa ar vacu laiku stereotipiskajim uzsaukumim “celitēs, bruoli” voi buorineibys otkon i otkon pīsaukšonu, a kruojums saītu vasals i skaneigs kai skrūze. Voi izsper spuņdi kai ols bucai i izalej puori skaiteituojam dzeivā skaniejumā. Bet mož es i gaidu tū, kuo navar byut — autora aforistiskais stils naparedz taidys izalīšonys, koč jis pats ir dzeivs i juo pasauļs ir dzeivs i skaneigs.
Vuordu nu dzīsmis naizjimsi — ar liekšnim saulē naīlieksi, ka ir novembris. Jau tai itys kruojums ir vasals zors myusu dīnu latgalīšu literaturā — cytaiduoks, sovpateigs, vārā jemams.
Gryuts gon pasaceit, cik lela daļa ituos gruomotys tekstu ir pyrmpubliciejums, cik nu nu īprīkšejūs mozūs kruojumu pajimtūs dzejūļu izlase. Napuorbaudeju. Var jau byut, ka juo dzeja ir kai lels pasauļs, kurā atsakuortoj vīnys i tuos pošys zeimis, tok skaitūt par zvaigžņu tyltim, rūnās dūma — varbyut tys dzejūļs eistineibā ir nu kruojuma “Iz zvaigžņu tylta”.
Vogula dzeja maņ ruodīs skaista, kod jū naizmaitoj muns ar volūdys nabyušonom samaituotais pruots. A varbyut es poša asu samaituota, kam radzu tū, iz kuo verūs — caur sovom durovom vysa pasauļa naīraudzeisi, a tik viņ kai durovu škierbu. Šaļtim jis eisā dzejūlī skaita tū, skaita itū. Saīt kai lītu i byušonu puorskaitejums, a tei ak jau muna vaine, ka tys nasasalej vīnā vasalumā, a tikai pasaruod šmuki salykti vuordi i teikumi. Kai vysaidys druponys vīnā traukā — verīs i dūmoj, kas ite juosaredz.
Bet pats golvonais, kū gribieju pasaceit — Vogula dzejā dzeivoj latgaliskais kods ar līpu zīdim, azara iudinim i miršu vaiņuceņu, a tai napasaceis nivīns nu nivīnys cytys pasauļa molys. “Tu maņ miršu vaiņuceņu devi, // Bryunaceit.” “Boltūs guļbu // Daņcs dabasūs // Nasabeidz.” I tys ari ir tys. Sovs. Vierteigs. Skaiti i zyni — te ari ir tei latgalīšu literatura i tys, deļkuo jei vyspuor vajadzeiga autorim i skaiteituojim.
A par tū muoju zusšonu i sātu gaisšonu — tī vaca bāda. Nazynu autora personeigi i juo volūdys, tok šaļtim gribīs iztulkuot latgaliski juo latgaliski raksteitūs tekstus. Varbyut tī byutu bejs gona ar redaktoru, kas pasoka, ka “taka” i “styga” ak jau ir vīns i tys pats i pat vīnā gruomotys puslopā gona ar vīnu vuordu — latgalīša mēlei tyvuokū “styga”. Voi ka Jezus ir Jezus, na vīnā gruomotys lopā Jezus, a cytā jau Jēzus. Bet itei bāda ir vaca kai pasauļs — ka nadasaviersi sovys volūdys, jei mudri apaugs ar vysaidim pa pasauli sagruobuotim vuordim. Poša dzymtuos i īkšu volūdys dzeivais vuords vys jau rauga izleist i ari izlein tekstā — par varis to seve nanūglobuosi. A piec šaļtenis jau literarais sapruots sova vuorda vītā īlīk svešys volūdys protezi.
Dzeja ar taidim aizgiutajim poetismim maņ izaver kai skaistule piec kosmetiskuos operacejis — ruodīs, šmuka nu skota, tok kas zyna, kaidi čorti jai dvēselē dzeivoj. Izliksi miršu vaiņuceņu — mož i sova ļaudaveņa. Nūjimsi — mož i Pamela Andersone.
Deļtuo iz prīšku tūmār gribīs autoram nūvielēt dzeivuot sovys poša volūdys sātā, na muojā. Navar svešim vuordim pasaceit svareigū, a sirds bolsu gribīs dzierdēt dzeivu, na pasaceitu frazem i literari pareizim i aizgiutim poetismim — maizis klaipim, dyuraineišim, smuidrim augumim i t. t.
Itei gruomota tok eistyn ir Voldemara Vogula sirds bolss, kas izskaņ dzejā — par jam svareigū, par aizejūšū i reizē byutiskū. A cikom byutisks, cikom i ir. Naveļ bez laika volūdys kopā. Jei ir dzeiva i dzeivuoka par dzeivu, cikom svareiga — autoram, izdeviejam, skaiteituojam.
P. S. A apguodam “Zvaigzne ABC” gribīs nūvielēt tai turpynuot – latgalīšu pasaulī ir gona daudz, a jim vajag i muola pūdu, i dzeivuo ols, i sovys volūdys i literaturys na tikai TV šovūs i dzīsmēs. Vīneigi padūmojit par tū redaktora i korektora byušonu – maņ jau prīca, ka gruomota latgaliski, a nu ituo fakta tok es napalīku okla i radzu ari apguoda napadareitū dorbu.


text:
Konspekts ci špikers
Latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumi (2007)
Skanis i burti
Vuorda suokumā roksta iu
Iubuļs, iudiņs, iudris
Aiz g, j, k roksta i voi iu
giva, jimt, kimūss; giut, jiura, kiuļs
Aiz č, r, š, ž roksta y voi yu
čyguons, čyvynuot, grybu, ryka, šys, šyvums, Žykars;
gryuds, šyut, žyužuot,
izjamūt gadīņus, kod nuokušajā ziļbē ir meikstynuotuoja skaņa
čivinēt, gribēt, riceņa, šivieja, žideņš
Meikstūs leidzskaņu burtus ģ, ķ, ļ, ņ roksta, kod aiz jūs ir a, ā, au, o, u, ū, uo
kuģa, Ķuzāns, ļaut, ņaudēt, dat. rūtaļom, pļuove, lok. Seiļūs
Leidzskaņu burtus nameikstynoj, kod aiz jūs ir e, ē, i, ī voi ei, ie, iu
saule, lēkt, likt, kugis, līkt, neit, lieni, kiula, šliukt
Lītvuordūs, kuri atvasynuoti nu darbeibys vuordu ar izskaņu –eit nanūteiksmē, izskanis –šona prīškā rokstoms –ei– (peļneit – peļneišona), atvasynuojumūs ar -jums -j- prīškā roksta -e- (nūsaceit – nūsacejums).
Lītvuordūs, kuri atvasynuoti nu darbeibys vuordu ar izskaņu –ēt nanūteiksmē, izskanis –šona prīškā rokstoms -ie– (meklēt – mekliešona), atvasynuojumūs ar -jums -j- prīškā roksta -ie- (meklēt – mekliejums).
Darbeibys vuords


text:
Feisbukā jauna spēleite. Zynu, ka saknis jai aug tuoli i zori izaplātuši ari cytūs teiklūs. Vysmoz Instagramā brangi kuploj ar tim haštagim ci temturim, kai izdūmuojuši volūdnīki.
Pyrms nedelis Oskars Orlovs ari mani īpyna tymā B&W spēleitē. Pīsadaleju. Izdūmuoju, ka nav vārts pamest pagaisšonai Feisbuka bardakā. Deļtuo muna 5 dīnu i 5 malnboltūs fotografeju kolekceja niu ite.
1. dīna. Veceits ar žiguleiti
Āgenskolns, Reiga. Es atsagrīžu nu pastaigys, a pi tierga vīns vacs veceits ar sorkonu i labi kūptu, speideigu žiguli rauga nūsagrīzt pa kreisi. Jam ilgi guoja. Vīns zaļais signals, ūtrs. Trešs. Jū apdzan nu prīškys, nu pakalis, jam taurej. A jis taids vacs, vacs īlys vydā ar Sovu Žiguli.
Jis beja na nu ituo laika. Nu laiku, kod mašyna beja vierteiba. I varbyut ari cylvāks beja leluoka vierteiba – ka dzeivuoja pareizi i piec nūteikumu. A niu vyss na tai. Nazkai cytaiž. Ļauds it kai brauc piec nūteikumu, it kai īvāroj vīns ūtru. Tok tī ir cyti nūteikumi, cyti ļauds i cyts laiks.
Jis nūsagrīze. Vīnā šaļtī krustuojums beja breivs, nabeja nivīna, jam daga zaļuo gaisma. Lieni i cīneigi jis ar sovu skaistū myuža žiguli puorrypuoja puori tramvaja slīdem i aizbrauce pa Mozū Nūmetņu īlu.
2. dīna. Sludynuojums
Itys sludynuojumu stabs maņ pasaruodeja tik puorlaiceigs. Īt godu symti, a ļaudim ir rūze, gryža i sazyn kaidys klopotys i ļaudim vajag peļņu.
Atrosts 2009. godā Āgenskolnā, kod dzeivuoju Atpyutys īlā i sovā ziņā tei beja atpyuta. Nikod tik daudz naasu volkuojusēs apleik ar fotoaparatu i givuse vysaidus ārmus.
Nav jau tai, ka osuma nav. Vītom jis gondreiž ir.
3. dīna. Zeme pasaceļ dabasūs
Vierūs i dūmuoju, izdūmuoju dalikt koč kū nu munys malnboltuos dīnys, 2009. goda 18. novembra. Malnboltuos partū, ka gondreiž vysu dīnu maņ rūkā beja fotoaparats, a dīna beja apsalaiduse tik tymsa i palāka, ka vysys kruosys pagaisa. Deļtuo jau agri nu reita kruosys izsliedžu i raudzeju nūgiut gaismu.
A dīna beja na pa jūkam. Cieļūs ap 7 nu reita voi agruok, guoju korporaceju guojīnī iz Bruoļu kopim, tod ar vīnu draugu brauču iz Getleņu izguoztuvi, a gols golā ar cytu draugu guoju iz prezidenta pījimšonu i koncertu Lelajā Giļdē. Dīnā saguoja puorsamaukt nazcik reižu, kab iz kopim aizīt šmuki i tuos šmukuos drēbis nasazīst izguoztuvē i kab pi prezidenta naūst piec vacu zivu.
Ite izguoztuvis aineņa. Kaijis sasatryukušys ceļās spuornūs. Taida sajiuta, ka zeme tiuleņ aizliduos, partū ka iz kotra zemis lapača ir spuorni i tī spuorni tū lapaci raun bļaudami dabasūs.
4. dīna. Jureiša dvēsele
Nazkas drupeit sirreals i na nu ituo pasauļa. Poša nasaprūtu, parkū tymā vokorā īsliedžu malnboltū režimu. Dūmuot, vyss tok beja skaisti i kruosaini. Kod īraudzeju itū biļdi, nūsabreinuoju – tik nareali.
Koč ari pats pasuokums beja nareals. Jam navajadzēja nūtikt, jam naīdeve naudys laikam 2 voi mož 3 projektu konkursūs. Bet jis nūtyka. 2008. goda decembra beiguos Raiņa sātā Berkenelē, kur ītaiseita elektriskuo apkure i vyss tik duorgi, tik duorgi. Bet mes bejom jauni i troki. Sasaucem gostus nu Boltkrīvejis, Anna mistiskā veidā dabuoja telpys, LgSC jaunīši iz maiņom dežurēja kuknē i taiseja ēst miļzeigā kotlā, ladusskapī Zīmyssvātku gordumi, Dyrbynu jaunīši spēlēja daņčus, dzīsmis, rūtalis, vylnys sukuošona, voilaku taiseišona, čyguonūs īšona, maskys, jūki i smīkli.
Zynu, ka siedieju iz gultys i dūmuoju – vyss ir īspiejams, bet bez naudys tys prosa cīši daudz energejis, taišni atrast resursus i saorganizēt. I ka ir nazkaids lykums, kur idejis i resursu saspēlē naudu var aizstuot ar trokumu, tikai proporcionali naudys tryukumam trokuma vajag vaira.
5. dīna. Malnboltuo biļde, kas nav malnbolta
Jau suocūt sereju, es atguoduoju par itū karteņu. Atrodu. Saprotu, ka jei nimoz nav malnbolta (vērtīs iz klāva durovom), nūlyku molā. A vys taipat atguodoju. Piec nedeļgola pauzis, kod ni da datora i vysmoz ni da datora izklaidei, tūmār īlikšu. Koč jei nav malnbolta.
90. naudys nabeja ni suņa. A sātā beja vēļ sovetskūs godu blata filmenis – uorzemu, vacys, globuotys naboltai dīnai. Maņ beja mozs fotoaparats “Lomo”, i daudz vacu filmeņu. Kruosu jom gondreiž vaira nabeja. A fotografēt to beja okuots. Fotografieju, nešu atteisteit, vierūs pret gaismu. Biļdis taiseju, kod beja nauda.
Tys ir muns bierneibys suņs Džers (centrā pi kēdis), malnuo kuceite Bille i boltais kucalāns Bobs ar malnū ausi.
Aizmugurē ir voljers. Tys, ka palics puori nu voljera. Piečuok jū lītuoja kai vystu butku, tod globuoja hlamus, turēja trušus, tod vīnu laiku tī dzeivuoja vīna poša palāka trusīne, kas izroka olu i izaudzēja tī bārnus. Suņam zam daguna.
A stuosts par voljeru ir eiss – napatyka.
Voljers beja lobs tikai vīna īmesļa piec – iz juo jumta Džers varēja izkuopt i vērtīs tuoli, iz juo varieju sēdēt ari es ar suni, bužynuot jam spolvu, izrauduot pusaudža godu puoristeibys jam kažukā, apsavērt pasauli i sepinēt par tuolim celim ar suni pavadeņā.
Izavolkuojom mes pa vysu apleicīni, vysim mežim, gruovim i graustim. Bierneibai vajag suni.
Pajēmem vosorā suneiti, izaudzējem suni, suņs iz cytu rudini izauga i palyka groznys, daguoja nu juo sorguot svešus cylvākus.
Sirdeigs to jis beja tikai sātā. Kod guojom pastaigā, svešūs jis ignorēja – viņ dasavēre, lai nivīns nalein pi maņa. Kod tev ir 13-14 godu i ļūbej kleist pa mežim, celim i nacelim, ir 90. godu bardaks i pofigisms, tei beja lela vierteiba – pošai sovs sorgs.
Tai kai tys piec ilga laika beja pyrmais suņs myusu sātā (ka naskaita Džeinu, kas nūmyra vēļ kai kucalāns), tod jam beja sataiseita glauna butka ar prīkškambari i guļamustobu, kur varieju īleist ari es poša, a gols golā tyka taiseits voljers – kūka stulpim, ībetonātim iz pakšu, druošu sītim, speciali taiseitom durovom, kū es poša nūkruosuoju ružovys.
Prīca beja eisa. Suņs cīst navarēja tuo voljera. Vydā vajadzēja stumt ar stumšonu, uorā leida kai zuts pa kuojstarpi, rēja, kauce i pasaceja vysu, kū dūmoj. Dalyka likt pi kēdis, pi voljera, partū ka jam garšuoja cylvāki. Nu i tod suņs kai suņs, mīrs sātā.
Atbiļdi saprotu piečuok. Pi kēdis jis pīsadaleja pogolma dzeivē, pi juo daguoja, jam guoja garom, pakasēja aiz auss, apsarunuoja, a kū voljerā – siedi vīns bez pīskuorīņu, dauzeišonuos ar cytim sunim i kačim i kompanejis.
Tai vot i saguoja. Na vysys lobys idejis ir lobys vysim.
Vot i vyss. Taidi 5 kadri nu munys dzeivis. Atrosti datorā.


text:
Kū var skaiteit “A12” vosorys numerī
Žurnala “A12” vosorys numerī skaitit:
- Kai pajimt lobuokū pasaulī i atsagrīzt Latvejā, kab izveiduotu sovu uzjāmumu – Kristaps Rikāns.
- Interveja ar Juoni Skuteli – stuovizruožu aba stand up komedeju žanra meistaru.
- Kai izzīdēt Saulgrīžūs – šamani, bunguotuoji i zynuotuoji Lauris i Arnita Danilovi.
- Žurnals gastej pīrūbežā i gaismys punktā – Daugovpiļs nūvoda Silenē.
- Vareiba izzynuot, kai Valereja Seile izkuope veirīšu varys olimpā.
Žurnals “A12” – pa eistam par mums! Vaicojit kioskūs i abonejit!