text:
Apvuiceibu laikā nūtyka dažaidys nūdarbeibys pi dažaidu lektoru, vysi materiali dalinīkim tyka izdaleiti iz vītys i aizsyuteiti elektroniski. Tai, kai apvuiceibu mierkis ir rūsyntuot i cytus Latgolys jaunīšus byut i dareit, kai sūlleits – īlīkam sātyslopā ari dažys vierteigys prezentacejis, kurys var nūdereit sevkuram cylvākam. Apvuiceibu eistynuošonu i prezentaceju izveidi finansēja Sabīdreibys integracejis foands nu […]
Vasali vosorā! Pasaverit rokstu “Latvejis Viestnesī”. Varbyut ir kaidi komentari, vīdūkli? Voi varbyut ir napīcīšama kaida LgSC reakceja – atbiļdis roksts, diskuseja voi informativa akceja? LgSC vuordā vakar KKF tyka īsnīgti 7 projekti: – latgalīšu muzykys karaoke disks (Edeite Husare); – latgalīšu puosoku izlase “Tu soki. Es soku. Puosokys par krīzi” (Marita Papiņa); – Danieļa […]


c: text/html

text:
Par itū rokstu dūmuoju jau nu paguojušuo goda beigu, tok rūkys vys nadaguoja.
Kod beja breivs, gribējēs vīnkuorši atsapryust i nikuo nadareit. Partū ka vajag koč puors dīnys pa ratam breivys, kab dzeivuotu i struoduotu tuoļuok.Juoizelpoj, kab varātu īelpuot.
Vysys nalaimis ceļās nu seve komuošonys. Kas namuok atsapyust, namuok i struoduot. Tai i jemās, i pliešās – tolka nikaida. Kai taids vampirs apsavainoj iz vysa pasauļa i kai mozs bārns bļaun – maņ, maņ, maņ! I gruob vysys cackys sev: sātu, mašynu, datoru, muzykys centru. Īsajiudz kreditu komotā i valk, valk, struoduodams dorbu, kas rībās i nadora laimeigu.
Kod beja kas juodora, tod beja juodora. Kaidi tī vaira dīnroksti voi kas. Kas moksoj naudu, pasyuta muzyku. Tys ir, nūpierk munu laiku.
Koč kū tī var pierkt voi puordūt – kū grybu, tū doru. Tys ir, doru tū, kū grybu i kū doru, tū grybu. Doru tū, kas maņ pateik i kū maņ dzeivē ir juopadora, a reizem maņ par tū samoksoj. Ni maņ kredita, ni saisteibu. Poša atbiļdeiga par sevi i sovu dzeivi.
Cytaiž nav tolka – par varis raudzeit kū ta padareit tik deļtuo, ka par tū moksoj naudu. Partū ka patīseibā naudys navajag daudz. Naudys vajag tikai deļ cacku i lupotu, stila i roziņu. Izdzeivuošonai ir gona ar buļbu maisu i skuobim kuopustim.
Laimeigi cylvāki laika naskaita. Ni ari spāka, kas dalykts, dorūt sev pateikamu dorbu. Laimei vajag moz – byut laimeigam.
Laime ir kas ta vaira par šmukajom cackom, kū nūpierkt veikalā. Voi stuņdem, kas paguojušys pi dorba devieja datora, dzonojūt monitorā bumbenis, šaunūt cytplanetīšus voi da vamta apsaverūt svešus profilus nacionalajā apsareibynuošonys portalā, kur par kotru lītu ir juomoksoj. Tai i saīt – struoduot, kab varātu apsavērt, kas ir vierīs tovu profilu draugūs. I kab vokorā varātu pasavērt nacionalū serialu “Napruota cena” ar nacionalajim aktīrim nacionaluos kaisleibuos par taidim pošim durakim kai tu pats.
Maņ pateik ituo seriala nūsaukums. Eisti nazynu, kū tī ruoda, a nūsaukums šmuks – napruota cena. Par vysu, kas padareits, ir juomoksoj. Ka aiz laika naesi apdūmuojs, juomoksoj vaira. Par šmukajom cackom iz kredita juomoksoj ilgi i daudz. A par moza bārna bļaušonu “maņ, maņ, maņ” juomoksoj vysu dzeivi.
Dzeivē ir moksys izgleiteiba. Par pīredzi ir juomoksoj daudz i ilgi. A taipat par duraku nūmiersi.
Asu īvāruojuse, ka vaļsts dorbā struodojūšim ir vysu vaira laika. Navar saprast, kū jī dora i voi eistyn birokratejis sistema ir tik brīsmeiga, ka jei aprein cylvākus i pataisa par pūra smutim i nūzombeitim nabarāgim.
Ka kaids Tev iz e-postu regulari syuta poverpointa prezentacejis ar teiklā atrostom smīkleigom kaču, suņu biļdem i kīnīšu teicīnim par dzeivis jāgu, vystycamuok jis a) ir īriednis, b) struodoj nu 9 da 17 stuņžu, c) jam eisti napateik juo dorbs, bet kai nabejs tok juodzeivoj – aļdzeņa nalela, a regulara, plus, premejis i komandiejumi.Saīt nūmoksuot kreditus, saīt i pošam kas nabejs. Daudz jau nā. Pa biškeņam.
Patīseibā maņ gryuts īsadūmuot, pa kuru laiku es varātu sēdēt i taiseit prezentaceju ar nazkaidom smīkleigom suņu, kaču, kāmeišu i dzāruoju biļdem par tū, kai maņ rībās dorbs i kai es gaidu pīktdīnis, ka maņ nav laika sataiseit prezentaceju par tū, kū es asu padariejuse i kas juodora iz prīšku.
Ka dora, to dora. Par tū narunoj voi runoj tod, kod juodaboj nauda jaunim dorbim. Ka dorbs ir sirdslīta i pats tī esi ar vysu sirdi.
Voi vaļsts videjais īriednis i vaļsts dorba struoduotuojs nastruodoj nu sirds? I parkū jam napateik juo dorbs, ka juosēd pi monitora i juosamūka?
Varbyut deļtuo myusu vaļsts ari ir taidā pakalē, ka jū puorvolda nalaimeigi cylvāki, kas namuok ni struoduot, ni atsapyust. To godim dzonoj duraku i struodoj nu 9 da 17 stuņžu, to raun caurom naktim i pījem nazkaidus guņsgrāka dziesšonys lāmumus, kas izslādz vīns ūtru i tymā skaitā – atteisteibu i pastuoveišonu. Voi ari godim ilgi pasivi eksistej normu rūbežūs bez aizadegšonys par sovu dorbu.
Ak jau ir izjāmumi. Es nu sirds ceru, ka ir daudz izjāmumu. Ka ir cylvāki, kas vaļsts puorvaļdē i vaļsts dorbā dag par sovu dorbu i par sovu vaļsti. Kab tik jī napuordagtu.
Es tik dūmoju – cik tuoli itys vyss Latvejis krizis absurda teatris var īt. Televizoru nasaveru, radeju nasaklausu, avīzis naskaitu. Tok i da mane ir izalauzuse jei – mistiskuo sīvīte krize.
Aiz krizis vuorda var nūglobuot daudz. Ari absurdu. I sovu namuoceišonu i nagribeišonu dūmuot aiz laika, kū dareit, ka nikuo nav i nabyus. Vosorā kaļt rogovys, zīmā – rotus. Vosorā dūmuot par snīga vātru, zīmā par applyudušu iudiņa nūvodsistemu. Kod nauda ir, nadūmuot par tim, kam naudys nav, i par laiku, kod naudys nabyus.
Tai i saīt – sūpluok četrim Latvejis godalaikim: pavasaram, vosorai, rudiņam i zīmai niu suocīs catūrtais godalaiks – stihiska nalaime. Latvejā izkryta snīgs.
Vys soka – cik labi, ka mes dzeivojam taidā klimatiskajā jūslā, kur nav zemistriču i vulkanu. I myusim ir vysi četri godalaiki.
Tok izaruod, ka mes dzeivojam klimatiskajā jūslā, kur regulari nūteik stihiskys nalaimis – leits i aizdambeita iudiņa nūvodsistema ar puorplyudušom ūļneicom vosorā, vātrys i laivu katastrofys rudinī, pylna jiura nabašnīku – izskoloj tik pa kaidam krostā, snīgs i lads zīmā, šludzinejūšys mašynys i autobusi gruovūs, mīlesteiba i pola iudiņu īšona pavasarī – geju guojīni i lada aizdambiejumi Daugovā.
Tai vot i dzeivojam – nu katastrofys da katastrofys. A niu ari krize.
Krize latvīšim ir zīdu laiki, buoriņu tauta var izavērst seve komuošonā – vyss eistyn ir cīši, cīši brīsmeigi! Ziņuos beidzūt ir tikai švakuos zinis. Pat tautys varūņs jenotsuņs Cukurdukss pagaiss mežā i aizguojs zīmys mīgā. Narunuosim par slāgtom slimneicom i školom, bezdorbu, ministru slimeibom, miļjonu projektim, nakaiseitom īlom i vysu pourejū, par kū es nikuo nazynu.
Ka latvīši (ar tū dūmoju Latvejis cylvākus naatkareigi nu tauteibys) ļūbeitu sevi i sovu zemi, vaļsti i puorejūs cylvākus, ka jī cīneitu sevi i cytus, varbyut jim zīmā byutu rogovys. Na tikai džipi i gumejis kalaši.
Nūbeigumā grybu tik pasaceit, ka lobus dorbus var izdareit ari bez naudys. Dzeivuot nimoz namoksoj tik daudz, kab byutu juojem nu ūtra.
Zogta monta lobumā naīt. Agri voi vieli jei aizīt prūm, partū ka nav peļneita. Cīnej ūtra, i pats paliksi cīnejams. Najem nu ūtra, i pats paliksi bogots. Nazūdz, tod nanūzags ari tev.
Laimeigu i lobim cylvākim bogotu itū godu!

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Itūcaturdiņ, 19. majā 19 stuņdēs vokorā esi aicynuots pīsavīnuot latgaliskam vokoram pi cīši šmukuo Dambjapūra azara Mežcīmā ar kū var pasludynuot uora pikniku sezonu par atkluotu!
Vokora programā sasatikšona ar latgalīšim, stuosti, smīkli, volejbols, golda teniss, futbols (varbyut kaidam ir futbola bumba, kū pagiut leidza?!)
Leidza – koč kas nu ādamuo, koč kas nu dzaramuo.
Datikšona nu Reigys centra ar 21. autobusu (leidz Hipokrata īlai) ci 18. i 14. trolejbusu (leidz golapunktam).
Vaira dazynuošonai i ka goduos problemys ar atrašonu, zvaneit Edeitei 29509672 ci Egitai 26430230
Kartografiskais materials:
View Larger Map
Leita gadejumā sasatikšona 20:00 folkklubā “Ala pagrabs” iz dzīduošonu “Maskačkys spielmaņu” viersvadeibā 🙂


text:
Itymā nedelis golā, 21. i 22. oktobrī, Vileks nūvodā nūtiks tradicionaluos dzīduošonys meistarklasis, kurymuos tradicionaluos dzīduošonys školuotuojis Zanis Šmitis vadeibā dzīduotuoji varēs uzlobuot sovys dzīduošonys prasmis – pyrmuos nūdarbeibys eipaši veļteitys Škilbanu etnografiskuo ansambļa, folklorys kūpys “Ceidari” i folklorys kūpys “Upīte” dzīduotuoju prasmu uzlobuošonai, bet 22. oktobrī 14.00 Upītis Tautys nomā iz atkluotū dzīduošonys meistarklasi aicynuots kotrys grybātuojs, viestej projektu vadeituoja Edeite Husare.
Īcarātajuos dzīduošonys meistarklasēs etnomuzikologe, tradicionaluos dzīduošonys školuotuoja i dzīduotuoja Zane Šmite Škilbanu etnografiskuo ansambļa, folklorys kūpys “Upīte” i bīdreibys “Latgolys Studentu cetntrs” folklorys kūpys “Ceidari” dzīduotuojim paleidzēs kai uzlobuot dzīduošonys tehniku, tai eipaša viereiba tiks davārsta Škilbanu pusis dzīšmu repertuaram, īsavuicūt Rekovys, Škilbanu i Upītis dzīsmis.
Kotram interesentam svātdiņ, 22. oktobrī, 14.00 Upītis Tautys nomā ir vareiba pīsadaleit atkluotajā dzīduošonys meistarklasē, kurymā varēs uzlobuot tradicionaluos dzīduošonys tehniku, kai ari papyldynuot sovu dzīšmu repertuaru ar kaidu Škilbanu pusis dzīsmi. Pīsadaleišona meistarklasē ir bez moksys, pyrma tuo tik lyugums da 20. oktobra dasasaceit, zvonūt 29509672 voi rokstūt skilbanusivas@gmail.com. Eipaši aicynuoti pīsadaleit Zīmeļlatgolā (Vileks, Bolvu, Ruguoju i Baļtinovys nūvodūs) dzeivojūšī tradicionaluos dzīduošonys interesenti. Ārtuokai meistarklasis nūtikšonai vītu skaits grupā dīvamžāļ ir īrūbežuots.
Nedelis golā īcarātuos meistarklasis turpynoj pārn suoktū Zīmeļlatgolys tradicionaluos kulturys, eipaši dzīduošonys, gūdynuošonu. Ar Vaļsts kulturkapitala fonda podturiešonu pārnejā godā izguojs izdavums “Škilbanu sīvas”, kai ari nūtikuši Zīmeļlatgolys tradicionaluos dzīduošonys svātki “Dzīdat, meitas, kū gaidat!”. Itūgod, turpynojūt aktivitatis LEADER projektā “Tautas tērpu iegāde Šķilbēnu etnogrāfiskajam ansamblim” (Nr. 16-07-AL19-A019.2207-000005), Škilbanu etnografiskais ansamblis eipašu veireibu veļtej tradicionaluos dzīduošonys prasmu i tautystārpu izzynuošonys aktivitatem, īsaistūt tymuos ari cytus interesentus.


text:
Tymā vosorā beidzēs muna bierneiba voi varbyut i jauneiba. Maņ beja 19 godu, a piec tam vaira naasu ticiejuse nivīnam cylvākam i nivīnai idejai.Vysod ar dubultu planu, vysod ar ūtru redzis punktu. Dubultuo dzeive i dubultuo dūmuošona – redzēt guojīni iz prīšku i naīkrist dūbē.
Varbyut tam tai beja juonūteik, varbyut deļtuo es asu, kas asu, varbyut i pasauļs deļtuo ir cytaids – tik daudz kam naasu ļuovuse nūtikt i koč kaidā ziņā asu sekmiejuse kū cytu. Kab na tuos vosorys elektrošoka, daudz kas ak jau byutu cytaiž. Na tikai munā, a ari munu draugu i satyktūs ļaužu dzeivē.
Partū ka puors dīnuos, nedeļuos, mienešūs nūvacuoju par nazynu cik godim, varbyut par vysu myužu. Kod cylvāks pagaisynoj naivumu i uzaticiešonu pasauļam, jis vaira nikod nabyus bārns i nabyus ari jauns. Koč jam ir tikai 19 godu i prīškā vēļ tik daudz blieņu, glupeibu i azarta dzeivuot.
Tok ir cīši gryuts dzeivuot ar lītom, kuo nivīnam navar izstuosteit. Tys ir kai dzeivuot ar skapi dvēselē i vysod leidza nosuot zīmys mieteļus, vosorys kleitys, gumejnīkus i sondolys – izkraut bais, a pamest navar. Nest leidza i smaideit. Partū ka pasauļs ir tik lobs, tik lobs. Tikai juosaver viereigai i juobāg aiz laika.
Tys skaņ drausmeigai, tok itymuos dīnuos nazkas nūsamīrynuoja. Tys suop vysleidza, nikur jau nav pagaiss – pīredze ir pīredze. Tok beidzūt tam ir ari jāga. (Ka smiertei vyspuor var byut jāga.)
Nastruopejit mane, tok Norvegejis uperi maņ attaisēja acs. Pavysam cytā gaismā īguoduoju, kū tymā tuolajā vosorā iz kopu runuoja bazneickungs.Vuordus dzierdieju, saprotu, īgaumieju, tok sirdī vysleidza – okls tukšums. Napījem, nasaprūt, naatļaun.
Tok tai ir. Reizem ir lobuok, ka cylvāks nūmierst, nakai sataisa syudus idejis vuordā. Lai cik žāl byutu. Lai kai ruodīs – kaida besa piec. Lai kai teik sajuota juo draugu i radinīku dzeive. Reizem vīna bezjiedzeiga smierts ir lobuok nakai symts bezjiedzeigu smieršu. Partu ka aiz symta stuovēs tyukstūša, a aiz tyukstūšys – miļjons.
Tys jau nanūzeimej, ka vaira nasuop i ka kotru reitu i vokoru, braukdoma garom tai vītai, nadūmuošu par tū, kas beja, i tū, kuo nabeja. Dzeivuot Āgenskolnā ir struope par paguotni – lai cik maņ patyktu tei vīta. Apleicīne reši kod ir anonima. Agri voi vieli pīredze vysuos ceļa moluos, īluos, pļovuos salīk sovus pādus. Dzeivoj i sadzeivoj.
Itamuos dīnuos nazkaida mīrynuojuma fraze nu paguojušuo godu symta beidzūt sasnīdze na tikai munys auss, a ari sapruotu. I vēļ es īsadūmuoju, kai ir dzeivuot kara laika paaudzei, kam tok varbyut kotrā saimē pa myrušajam – tikai nazkaidu ideju deļ. Kai jim ir sasamīreit i sadzeivuot.


text:
Problemvaicuojumi: Kaidi ir bremzejūšī faktori dreizuokai Latgolys regiona izaugsmei i uzjiemiejdarbeibys atteisteibai?
Kaidi regiona atbolsta instrumenti byutu vajadzeigi, kab nūdrūšynuotu mierķorientātu vaļsts atbolstu Latgolai ilgtermiņā?
Kū pošvaļdeibys i vaļsts puorvaļdis var dareit, kab efektivuok sasadorbuot ar uzjiemiejim, mazynojūt administrativū slūgu?
Problemvaicuojumi: Kai panuokt, ka latgaliskais komponents ir īkļauts vuiceibu programuos i gruomotuos?
Problemvaicuojumi: Kai panuokt, ka vaļsts mārūgā pīvierš uzmaneibu nūvodvuiceibys svareigumam patriotyskuos audzynuošonys i spieceigys teritorialuos, nacionaluos ideņtitatis veiduošonā?
Cik lels mierķdotacejis apjūms ir vajadzeigs kotru godu, kab nūdrūšynuotu nūvodvuiceibys īvīsšonu Latgolys regiona školuos?
Problemvaicuojumi: Kai panuokt, ka Latgolys muzejūs, taipoš kai Latgolys kūpejā lingvistiskajā ainovā vaira pasaruoda latgalīšu volūdys lītuojums?
Īrūsmei atseviški problemvaicuojumi jau ir dūti, bet tim, kas īsyuteis sovu redzīni, Latgalīšu kulturys bīdreiba duovynuos izdavumu par Fraņci Kempu – S. Ūdre, J. Ryučāns “Aizlauztais spaits”.
Veidojam kongresa programu i meklejam rysynuojumus Latgolys problemom kūpā!
Gaidom problemvaicuojumus da 20. martam iz adresi: ilga13@inbox.lv


text:
Piec treju godu klusiešonys itymā vosorā 16.julī Daugovpiļs nūvoda Leiksnā otkon nūtiks visim tik labi īpazeitais myusu dīnu latgaliskuos muzykys festivals “Muzykys Skrytuļs”.
Daleibu pasuokumā pīsacejuse popularuo grupa “Dabasu Durovys” i pādejuo laika atzeituokais latgalīšu muzykants Sovvaļnīks, kai ari „Green Novice”, „Metrs”, Eriņu-Vorkaļu saime, „Krampis”, „Inlay”, „Afterdream”, „D-Light”, kai ari vokora koncertā pīsadaleis Guntra Kuzmina, „Elēģija”, Brigita Madelāne, Aņss Ataols Bierzeņš, „Nagaidama Prīca”, „Knifs”, „Rikši” i gosti nu Lītovys. Piec visim koncertim i uzastuošonom zaļumbals da reitam. Pasuokumā daleiba bez moksys!
Jauni i pīredzi pīlasejuši muokslinīki vīnā latgalīšu muzykys festivalā. Kai visim zynoms, tod vosora ir eisa i visi rauga pagiut sareikuot sovu pasuokumu, tod festivala “Muzykys Skrytuļs” organizatori aicynoj vysus latgalīšus sovūs kalendarūs i planavuotuojūs atzeimēt ituos vosorys juļa 16.datumu i napalaist garam pasuokumu, kū vysa Latgola gaidejuse nu jau četrus godus!
Sasateikom 16.julī Daugavpiļs nūvoda Leiksnā, suokums pīcuos stuņdēs vokorā.
Jaunuos latgalīšu muzykys festivals „Muzykys Skrytuļs” pyrmū reizi nūtyka 2005.godā un turpynova veiksmeigi rypuot ari 2006. i 2007. godā. Piec dažu godu puortraukuma festivals atsagrīž, lai saglobojūt i popularizejūt latgaliskū identitati, veicynuotu jaunu dzīsmu radeišonu latgaliski. Ari itymā godā byus īspieja saīt kūpā gon jaunim, gon atpazeistameibu īgivušim muzykantim, kuri dažaidūs žanrūs roda jaunys dzīsmes latgaliski un kuri sagloboj latgalīšu tradicionalū muzyku, izmontojūt myusdīnu aranžiejumu īspiejis.
Festivalu „Muzykys Skrytuļs 2011” reikoj Daugavpiļs nūvoda kulturys puorvaļde, Leiksnys pogosta puorvaļde, finansiali atbolsta Latvejis-Lītovys puorrūbežu sadarbeibys projekts „Summer in Village”. Informativī atbaļsteituoji: Latgolys Radeja, Latgolys Regionaluo televizeja, laikroksts „Latgales Laiks” i portals LaKuGa.LV


text:
Laura Bicāne ituo gods nūgalē, tyvojūtīs gaišajim svātkim, klauseituojim pīduovoj jaunu dzīsmi “Sniegpārsla”. Tei ir kompoziceja ar dzejneicys Egitys Terēzis Jonānis vuordim. Dzīsme stuosta par tyvumu i vīnkuoršu lītu simboliskumu. Tei poša mozuo snīgpuorsla ir sveicīņs nu dabasu aba kai skaņ dzīsmē: “kūstoša mīlas vēsts pasaulei”.
Dzīsme “Sniegpārsla” ir ari pyrmuo publycātuo dzīsme nu Laurys ūtruo albuma, kurs izīs nuokušuo goda aprelī. Albumā “Trīspuksti” tiks apkūpuotys 13 dzīsmis ar E. T. Jonānis vuordim. Jaunajā albumā īkļauta ari kaida eipaša dzīsme latgalīšu volūdā.
Jau ir īspiejams īsaguoduot beletus iz albuma prezentacejis koncertu, kurs nūtiks 2015. goda 17. aprelī Latgolys Viestnīceibā GORS. Vaira informacejis var atrast ite.
Dzīsmis īrokstā pīsadaleja: L. Bicāne (bolss, gitara), V. Indrišonoks (basgitara), D. Paškevičs (flauta). Miksēja i māsterēja: V. Indrišonoks.
Video: A. Imaks


text:
Breivdobys muzejs atkluoj jaunū sezonu i aicynoj iz Nūvodu dīnu 2. majā!
Latgolys sātā saimnīkoj LgSC i pīduovuos vysaidys tradicionalys i na tik tradicionalys latgaliskys padariešonys!
Tymā skaitā – Latgolys Zvaigžņu torgi! Izsūle ar montom, kū sabīdreibā zynomi latgalīši zīduojuši kūpeigam mierķam – vysi īnuokumi aizīs “Latgalīšu dzīšmu kladis” izdūšonai.
Suokums 12:00
- Liturgeja Sv. Jaunovys Marejis gūdam Eleonorviles katuoļu bazneicā sadarbeibā ar Reigys Gareiguo seminara audzieknim
- Sasadzīduošonuos maratons „Lobs ar lobu sasatika i sadzīduoja!”
- Sasadoncuošona „Dzīduot muoku, doncuot muoku!”
- Latgolys Zvaigžņu torgi – izsūle nu sabīdreibā pazeistomu latgalīšu personeigom montom
- Latgalīšu kaitys „Kurs mudruok: zyrgs ci mašyna?” – kaušonuos ar mītim, juošona ar zyrgu i cytys tradicionalys i na tik tradicionalys latgalīšu kuozu spēlis
- Maja dzīduojumi pi krysta ar VEF Kulturys piļs Senioru kluba Latgalīšu sadzeivis dzīšmu ansamblis „Olūteņš”
Tok bez vysa tuo: individualuos saceņseibys – kaušonuos ar mītim, zyrgu skrīšanuos saceņseibys, īspieja pošam sev sataiseit latgalisku krekleņu, dvīli, kuleiti i c. ar latgaliski sauklim! Kruosys byus, tik juopajam leidza iz kuo zeimēt! 😉
Eipaši aicynojom pīsadaleit torgūs! Tiks izsūleitys dažaidys montys, kū pīduovoj sabīdreibā zynomi latgalīši taidi kai: hokejists Ģirts Ankipāns, muziki Ingars Gusāns (Sovvaļnīks, Borowa Mc), Guntis Rasims (Bez PVN, Oranžais koris), Juris Ostrovskis (Patrioti.lg), Aigars Runčis (Borowa Mc), ābeču kolekcionars Juris Cibulis, Nacionāluo botāniskuo duorza direktors Andrejs Svilāns i cyti.
Torgūs vari kliut par eipašnīku kaidai nu montom: hokejista Vankuverys 2010 olimpiskūs kaitu kiverei, hokeja vāzai, jūstom (gon tautiskai, gon modernai), muzykys albumam, gruomotai i cytom sadzeivē nodereigom llītom ar kaida zynoma latgalīša stuostu i veļtejumu.
Ite puors montu, pi kuo vareisi tikt.
Hokejista Girta Ankipāna 2010. goda Vankuverys olimpiskūs spieļu kaska, juo hokeja vāza i autografs.
Muzykanta Ingara Gusāna (Sovvaļnīks, Borowa MC) jūstys.
Grupys “Bez PVN” gitarys steigys.
Muzykanta daGunchi (Bez PVN, Oranžais koris) capure.
Aigara Runča (Borowa MC) “Ibrahima ūtrs lobuokais draugs” i albums “Ui, lobs!”
Aigara Runča (Borowa MC) cīš meils i daudzi koncertus pīdzeivuojs krakls ar uzrokstim “Betmenc” i “Borowa MC”
Torgūs sazīduotuo nauda tiks izmontuota “Latgalīšu dzīšmu kladis” izdūšonai, kurā tiks apkūpuotys popularuokuos tradicionaluos i modernuos dzīsmis!
Vaira dazynuošonai vari vaicuot Edeitei:
edeite@inbox.lv ci 29509672
Leidzeigī roksti:


text:
Vasali adventa laikā!
Lai ari ir puordūmu i svātku gaideišonys laiks, kuram puorejī svātki teik pakuortuoti, šudiņ (pyrmudinē, 7. decembrī) kalendars viestej, ka vuorda svātkus svietej Antonejis, taitod ari Tonis.
LgSC Reigys birojs jau vaira kai godu sovejūs vydā teik dāvāts vīnkuorši par Tonis biroju. 🙂 (Adress Antonejis īla 8-3/6.)
Tai kai parosti iz vuorda dīnom gostūs naprosa, nav nikaida dižuo īlyuguma. Vīnkuorši līc aiz auss, ka šudiņ esi gaideits birojā, suocūt nu 17.00 stuņžu. Mauc kuojis i eimi gostūs. Byus čajs voi kopejs i peirāgs (sipisnīka i uobuļu).
Paguojušajā ūtardinē tyka sastuodeits ari duovonu saroksts, tok leidz publiskuošonai tai ari nav tics… Golvonuos duovonys – Tovs smaids, lobi vuordi i koč kas garšeigs. Ateimi gostūs i esi pats par duovonu!
Vālamys praktiskys kruosys zečis. 😉
Iz sasatikšonu!
Vita
P. S. Beidzūt ir sataiseitys nūzeimeitis ar LgSC logo. Pīejamys Tonis birojā.


text:
Profesora Brežgo laiceiguos dzeivis ceļš aizasuoka 1887. goda 31. martā Drycanu pogosta Aizupīšūs amatnīka – gaļdnīka saimē. Pyrmī myuža desmit godi saistuos ar Drycanim, tod suocēs izgleiteibys īgiušonys laiks Rēzeknis pilsātys školā, Vitebskys gimnazejā. 1911. godā īsastuoj Moskovys arheologejis institūtā. Pyrmais pasauļa kars puortrauc studejis, teik mobilizāts, beidz kara školu. Ceinā pret vuocīšim – īvainuots, a Arheologejis institutu beidz 1918. godā ar zalta medali.
Struoduojis dažaidūs dorbūs arhivūs Viļņā, Vitebskā, Petrogradā, Pūlejā, Krīvejis golvonuo arhiva puorvaļdē. Brežgo givis ari filologisku izgleiteibu Voronežys universitātē. Leidz 1925. godam ījam Moskovys Arheologejis instituta prorektora omotu, tod atsagrīž Latvejā, turpynoj Latgolas vēstures olūtu pēteišonu. Iztyku peļnej Latvijas pīminekļu valdē. Pastuovušajam režimam profesora latgaliskuo darbeiba nav pījamama. Laikā nu 1925. goda leidz 1937. godam Brežgo atrūn sev darbeibys lauku Krīvu universitatis zynuotnis institūtā. Leidz padūmu okupacejai 1940. godam, struodoj Latgolys centralajā muzejā kai instruktors. Koč ari baltīšu zynuotnīki i politiki naatzyna Latgolys tautu, juos viesturi, sabīdriskūs i politiskūs darbinīkus, tūmār vairuokums profesora dorbu tyka saraksteiti i izdūti šymā laikā, prosūt naatlaideigys pyulis i seve materialu īrūbežuojumu. Ūtruo pasauļa kara godūs Boleslavs Brežgo struodoj Daugovpilī Vladislava Lōča izdevnīceibā zynuotniskuo redaktora omotā. Atsagrīžūt komunistu varai 1944.godā, Brežgo dorba vīta ir Latvejis centralais arhivs, tod Latvejis Vaļsts universitatē voda slāvu filologejis katedru. Leidz aizīšonai myužeibā 1957.godā, profesora pamatdorbs ir LPSR viesturis i materialuos kulturys institutā. Vierteiguokī Latgolys viestures pietejumi saraksteiti i publicāti latgalīšu volūdā, rakstejis krīviski i baltiski.
Pīters Lōcs
.
Karteņa nu Rēzeknis nūvoda sātyslopys


text:
VOLŪDA »
Rogovkā vosoruoja 30 nūvodvuiceibys entuziasti
Jau dasmytū reizi Rogovkā (Rēzeknis nūvodā) saguoja kūpā vosorys nūmetne školuotuojim i studentim “Vosoruošona”. Tradiceja, kas īdybynuota 2000. godā, dažaiduos Latgolys školuos kūpta leidz pat 2006. godam, atjaunuota 2012. godā, pa itim godim kūpā puļcejūt puori parSkaiteit vaira »
Latgaliski – latvyski pa sovam
Autore: Sandra Ūdre, Mg. philol. Nūlāmums koč kū saraksteit latgaliski, vysvīns kaida žanra, styla ci adresata tekstu, suocās ar vuordu izalaseišonu (par pareizraksteibys smolkumim lauza golvu vāluok ci nalauza vyspuor). Kam sova stidzeņa puori pļaveņaiSkaiteit vaira »
Prīkuļu pamatškolā varēs sasatikt ar Juri Cybuli i Lideju Leikumu
3. junī 12 stuņdēs Prīkuļu pamatškolys zalā vysi teik aicynuoti iz sasatikšonu ar latgalīšu volūdys lementara “Skreineite. Vuicūs laseit” autorim Juri Cybuli i Lideju Leikumu. Programā paradzāts īskots latgalīšu lementaru pasaulī, atkluotuo latgalīšu volūdysSkaiteit vaira »
Aicynoj dasasaceit “Vosoruošonai”
Školuotuoj, aicynojam Tevi atsapyust piec garuo dorba cielīņa, rast jaunys idejis, apmeklejūt školuotuoju i studentu vosorys kursus “Vosoruošona-2016”, kas nūtiks Rogovkā nu 31. juļa da 5. augusta. Aicynojam pīsadaleit školuotuojus i studentus, kas grybSkaiteit vaira »
Satversmis preambula izdūta ari latgaliski
Latvejis Republikys Saeima 2014. goda 19. junī izdareja Latvejis Republikys Satversmē grūzejumus, izsokūt Satversmis preambulu jaunā redakcejā – aizstuojūt da šam asūšū īvodu (“Latvejis tauta sovā breivi vālātā Satversmis sapuļcē ir nūlāmuse sev itaiduSkaiteit vaira »
Goda beiguos Rēzeknē nūtiks latgalistikys konfereņce
30. novembrī i 1. decembrī Rēzeknē nūtiks 9. storptautyskuo latgalistikys konfereņce, kas byus veļteita Fraņča Kempa 140 godu pīmiņai, informej konfereņcis organiziešonys komiteja. Gaidūt Latgolys kongresa (2017) i Latvejis vaļsts (2018) symts godu svātkus,Skaiteit vaira »
Aizvadeiti 16. “Vuolyudzāni” i latgalīšu volūdys olimpiade
Salaseit kūpā gryudus, pa viejam kaiseitūs. Tautu salaseit kūpā. Volūdu salaseit, bolsi kab napagaist, Pasorgoj, Dīveņ, bolsus! (Anna Rancāne) 16. aprelī Rēzeknē 16. reizi nūtyka skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i latgalīšu rokstu volūdys iSkaiteit vaira »
KOMENTARS: „Kaids duraks izdūmovs gramatiku” aba nazcik leidzeibu par latgalīšu literarū (rokstu) volūdu
Autore: Sandra Ūdre, Mg. philol. Suleigu nūsalomuošonu, cieškuok pi darbeibys vuordu konjugacejis tabulu, ir pīredziejs na vīns viņ sevkurys volūdys školuotuojs. A kur tei latgalīšu I konjugacejis ā- i ē- calmi, -ēt/-eit nūškieršona, eistyn pruotsSkaiteit vaira »
Izveiduots unikals škārsteikla materials par latvīšu volūdu i volūdnīceibu
Piec Latvīšu volūdys agenturys (LVA) pasyutejuma 10 volūdnīki ir izveiduojuši Latvejā da šam nabejušu, breivi daīmamu interaktivu lītuotni “Latviešu valodniecības attīstība: informatīvi izglītojoša elektroniskā karte” aba “Lingvistiskā karte”, informej LVA projektu koordinatore Solvita Pošeiko.Skaiteit vaira »
Izsludynuoti “Vuolyudzāni” i latgalīšu volūdys i kulturviesturis olimpiade
16. aprelī Rēzeknis Vaļsts 1. gimnazejā nūtiks 16. skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i atkluotuo latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade, informej Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKŠA). Olimpiadis mierki ir školu jaunuotnisSkaiteit vaira »
Raidejumā “Īstenības izteiksme” – par latgalīšu volūdu oficialā saziņā
Latvejis vaļstī jau nu tuos dybynuošonys ir pastuoviejušys divejis volūdys – latvīšu literaruo i latgalīšu volūda aba, kai itūšaļt bīžuok tū sauc, latvīšu volūdys viesturiskais paveids. Padūmu laikā latgalīšu volūda vysai mierktīceigai tyka nūškiertaSkaiteit vaira »
Divdasmytuo latgalīšu volūdys apvuiceiba īsuociejim
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” sagatavejuši jau divdasmytū latgalīšu volūdys apvuiceibys video, kas pagaidom ir ari pādejais. Itūreiz – par iedīņu tematiku. Projektu eistynoj: bīdreiba “Bruoli un Muosys”: Sandra Poplavska, Juoņs Rimicāns Video: Studeja 3KMSkaiteit vaira »
Deveņpadsmytuo latgalīšu volūdys apvuiceiba īsuociejim
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” sagatavejuši jau deveņpadsmytū latgalīšu volūdys apvuiceibys video, kur itūreiz var īsavuiceit puora variantu, kai pasaceit “nui” i “nā”. Projektu eistynoj: bīdreiba “Bruoli un Muosys”: Sandra Poplavska, Juoņs Rimicāns Video: StudejaSkaiteit vaira »
Ostoņpadsmytuo latgalīšu volūdys apvuiceiba īsuociejim
Bīdreiba “Bruoli un Muosys” sagatavejuši jau ostoņpadsmytū latgalīšu volūdys apvuiceibys video, kur itūreiz teik runuots par sātys kustūnim. Projektu eistynoj: bīdreiba “Bruoli un Muosys”: Sandra Poplavska, Juoņs Rimicāns Video: Studeja 3KM Muzyka: Arņs SlobožaninsSkaiteit vaira »


text:
Roksta autore: Ligija Purinaša
2017. g. Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba ir izdavuse faksimilizdavumu pyrmajai latgalīšu dzejis antologejai “Kūkle” (1914), kurys kuortuotuojs beja Indrikis Leidumnīks (eistajā vuordā – Ontons Skrynda). Faksimilizdavums ir svareigs aiztuo, ka ļaun kotram interesentam īsapazeit ar latgalīšu 20. g.s. suokuma dzeju. Da šam itei gruomota beja pīītama viņ muzejūs voi pi privatkolekcionarim.
Parkū “Kūkle” ir tik nūzeimeiga i vys vēļ aktuala?
Dzejis antologeja “Kūkle” (1914) tyka izdūta par gūdu drukys aizlīguma atceļšonys 10 godim, i tū aplīcynoj ari Mikeļs Bukšs sovā monumentalajā pietejumā “Latgaļu literaturas vēsture” (1957): “Popularōkōs vairōku autoru dzejas, kas beja pasarōdejušōs leidz 1914. godam O. Skrynda sakūpōja vīnā krōjumā, kū nūsauce par “Kūkli”. Tei beja dūmōta drukas breiveibas atgyušonas 10 godu atcerei un ilgu laiku tautā beja īcīneita grōmota, jo tōs saturs un apdare stōvēja ļūti tyvu tautas uztverei.” (455.-456.pl.)
Var pījimt, ka “Kūkle” aizsuoc dzejis antologejis aba dzejis kūpkruojumu tradiceju latgalīšu literaturā. 1929. g. (par gūdu drukys aizlīguma atceļšonys 25. godadīnai) tyka izdūta “Latgalīšu lyra: dzīsmas un dzejas” (sak. S. Svenne), mejūt latgalīšu i puornūvoda latvīšu tekstus. Bet 1936. g. akceju sabīdreiba “Valters un Rapa” izdeve Aļberta Sprūdža sakuortuotū latgalīšu dzejis antologeju “Latgales dziesminieki”, kurā dominēja latvīšu literaruo volūda. Piec apmāram 60 godu puortraukuma 1999. g. Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba izdeve jaunūs autoru kūpkruojumu “Pagrauda”, bet 2008. g. ir izguojuse myusu dīnu dzejis antologeja “Susātivs” (sak. Ilga Šuplinska). Secynojums ir vīns: latgalīšim pateik byut sūpluok – ka na dzeivē, to koč gruomotu puslopuos. Taidys teņdencis var redzēt ari jaunuokajā latgalīšu literaturā: Sandrys Ūdris i Juoņa Ryučāna romans “Aizlauztais spaits” (2016) i dzejūļu krojums “Linejis” (2016).
(Na)zynomais par dzejūļu autorim
Dzejis antologejā “Kūkle”ir publycāti Indriķa Leidumnīka (eistais v. Ontons Skrynda ), Latgaļa i Skoborgys (eistais v. Fraņcs Kemps), Seimaņa Putāna, Jura Pabierža, Apsis (eistais v. Pīters Apšinīks), Mozeņuo (eistais v. Eduards Krustāns), Puryna (eistais v. Aloizs Trasuns), S. (eistais v. Valereja Seile), N.N. (eistais v. Norberts Trepša) i c. autoru teksti. Par trejim antologejā publicātūs tekstu autorim (Jurs Vimbars, O. Svylāns, M. Pidevičs), kai tū uzsver Mikeļs Bukšs, informacejis ir gaužom moz. Jurs Vimbars asūt pazuds Pyrmuo pasauļa kara laikā Krīvejā, O. Svylāns varātu byut saisteits ar 1905. g.-1907. g. revoluceju, bet par M. Pideviču vyss ir myglā teits.
Itamā antologejā ir publycāti ari sīvīšu raksteitī dzejūli – vīns nu tim ir Benis Barkānis dzejūļs “Latvīt, voi nava tev žāl..” (pyrmpublicejums 1910. g. gazetā “Drywa”). Par Beni aba Benedikti ir zynoms tys, ka jei beja Sv. Katrys sastuos klasis gimnaziste, 17 godus vaca, aktiva latgalīšu Pīterpiļs sabīdriskuos dzeivis leidzveiduotuoja (ir pīsadalejuse bārnu egleišu reikuošonā, bejuse vīna nu gimnazistu liderim). Sova dzejūļa izdūšonu dzejis antologejā “Kūkle” jei napīdzeivuoja – jei nūmyra 1910. g. 27. augustā Vasilija solys Sv. Magdalinys slimineicā piec “naizadavušuos operacejis, kuru jai dokturi taisēja aiz oklys zornys aizadegšonys” (“Drywa”, 1910. g. Nr. 53). Ontons Skrynda jai ir izrakstejs nekrologu, kas publicāts gazetys “Drywa” 1911. g. Nr. 66 1. i 2. lopā, i jis oponej vīdūkļam, ka vacuoki pyrmom kuortom ir zaudiejuši naudu, kū izlītuojuši meitys apvuiceišonai, i tikai tod pošu meitu: “Navajag žāluot tuo, ka jei nūmyra “muoceita”. Myusu školnīki un školneicys, myusu jauneiba ir taida, ka par sovu muoceišonu tyuleit i atmoksoj. Atmoksoj ni tik tāvam ar muoti, cik atmoksoj vysai sovai tautai, pi kurys pīder.” Ontona Skryndys roksts ari ļaun šū tū nūjaust par 20. g.s. suokuma Pīterpiļs latgalīšu sabīdreibys uzskotim… Īspiejams, Benei ir kaida saisteiba ar Vincu Barkānu (1889–1947), kas ir pazeistams kai uorsts i politiks.
“Iz prīšku ejit!”
Verūtīs “Kūklē” ar myusu dīnu cylvāka acim, ir skaidrs, ka itys dzejis kruojums napreteņdej iz izciluokuo latgalīšu literaturys dzejis kruojuma statusu. Ite mejās originalteksti ar puorlykumim, anonimys tautysdzīšmu stilizacejis ar pastoralem, panteiski teksti ar kristeigajim, eisuok sokūt – piļneigs rasols. Par speiti tam, “Kūkle” īzeimoj tam laikam aktualū tematiskū ītvoru:
1. sociali suopeiguo realitate (rekrutiešona, lobkluojeibys tryukums, veceli i buorini);
2. emigraceja i dorbs burlakūs (kai dzeivuot i kū dareit, kab atsagrīztu?);
3. “apgrīztūs sakņu” radeituo napīdereibys sajiuta, dvēselis klaidūneiba (kur ir muns kakteņš?);
4. tykumeibys vaicuojums (dorba mīlesteiba, taisneiguma izjiuta);
5. latgalīšu inteligeņcis stuovūklis (nasasaprasšona, drūsmis tryukums).
Itamā gruomateņā laiceiguo dzeja atsarūn sūpluok religiskajai dzejai, tautysdzīšmis i tradicionalitate saplyust ar ironeju i mīlesteibys liriku, paguotnis cyldynojums dialogizej ar tagadnis nūpālumu, veidojūt eistyn interesantu, navīndabeigu i koloritu kūpainu. Latgalīts ir viņ cylvāks, kas grīžās pats voi teik grīzts dzeivis skritulī:
“Cik pasaulē ir taidu cylvāku,
Kas tikai ād un guļ, un otkon ād, kod ceļās;
Pi dzeivis skrituļa tī vīnys rūkys napīdur.
Bet, breinums! – Dzeivis skrituļs pa viņu pruotam veļās.”
(Latgalis, 22.pl.)
Tamā pat laikā itei grīzšonuos jam natraucej ni mīlesteibys vaicuošonā, ni dobys apbreinuošonā pa storpu kasdīnys dorbam iz teiruma, ni kristeigūs svātku svieteišonā i byušonā Dīva uzraudzeibā. Latgalīša pateiba ir saškalta, jis sevi vēļ napazeist, bet, apsazynuodams sovu daudzpuseibu, jis tamā it kai īstrāgst. I na veļteigi Jurs Pabierzs (NB! par juo vāluokim dorbim voi nadorbim ir juorunoj atseviški, pagaidom jis vēļ ir viņ tīslītu students Pīterpilī i jaunais literats) vīnā nu sovim dzejūlim roksta tai:
“Drūšuok! Dryumu goru mejit,
Nasabeistit, naskumstit.
Nastuovit. Iz prīšku ejit,
Bailēs, šaubuos nagrimstit! ” (67. pl.)
Nūbeiguma vītā
Lai ari “Kūkle” sovā laikā ir bejuse cīši nūzeimeiga, navajadzātu ignorēt faktu, ka daudzejis tuo laika idejis ir zaudejušys aktualitati deļ myusu dīnu cylvāka. Tok bez poguotnis nav nuokūtnis. Ari tys ir juopīmiņ. Itei gruomota ir lobs olūts, kab izzynuotu i saprostu, kai ir atsateistejuse latgalīšu literatura. Maņ šaļtim beja gryuts orientētīs literarūs pseidonimu mežā, ruoptīs pa žanru i literarūs vierzīņu kolnim, – prasejuos piec kaida pavadūņa, kas izstuosta, atkluoj i paruoda. Varbyut – piec kaida zynūša cylvāka komentarim voi piecvuorda. Bet tys vys jau ar laiku. Ka pasaveiks.


text:
Latgolys kulturviesturis muzejs »
Rēzeknē apsaverama Agrys Ritinis izstuode
Da 7. maja Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) apsaverama gleznuotuojis Agrys Ritinis gleznu izstuode “Ciemos. Mājās”. Tamā var apsavērt daļu nu muokslineicys gleznu, kas radeitys piec daleibys treis mienešu projektā Vuocejā “Art Grant ofSkaiteit vaira »
Rēzeknē apsaverama Eduarda Utāna jubileja fotoizstuode
Da 2. maja Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) apsaverama Eduarda Utāna jubileja fotografeju izstuode, informej muzeja muokslys nūdalis vadeituoja Inese Dundure. Eduards Utāns jau gondreiž 25 godus ir zynoms Rēzeknis sabīdreibai kaiSkaiteit vaira »
Rēzeknē apsaverama diasporys latvīšu muokslys izstuode
Roksta autore: Renāte Lazdiņa Da 12. marta Rēzeknē ir apsaverami trymdys latvīšu i uorzemēs dzeivojūšuos jaunuos latvīšu paaudzis muokslys dorbi, kas iz Latveju atceļuojuši nu vysaidu pasauļa vaļstu i kū nu sovys kolekcejis ceļojūšysSkaiteit vaira »
Viesturis šaļteņu pīturā – par pyrmū diplomātū Rēzeknis kosmetiki
9. februarī 14.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) izskanēs stuosts par skaistumu i dzeivis svieteišonu. Apmaklātuojus gaida īsapazeišona ar izstuodi “Skaistuma stāsts Rēzeknē 20. gs. 30. gados”, nadzierdāti interesanti fakti, puorsteigums i sirsneigaSkaiteit vaira »
Viesturis šaļteņu pīturā itūreiz par vīnu nu Latgolys pyrmajom školuotuojom
19. janvarī 14.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks tradicionaluo Viesturis šaļteņu pītura, kurymā itūreiz byus vareiba sasatikt ar školuotuojis Antoninys Tučys nazkodejim kolegim, laikabīdrim i tyvajim cylvākim, informej muzeja eksperts kulturviesturisSkaiteit vaira »
Rēzeknē apsaverama Vincenta Flikigera izstuode “Latgale laika ritā”
Da 6. februara Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) apsaverama Šveicis muzika i muokslinīka Vincenta Flikigera zeimiejumu izstuode “Latgale laika ritā”. Da šam Vincents Rēzeknē zynoms kai muzikis Baroka muzykys dīnuos, nu itūreiz pīduovojSkaiteit vaira »
Rēzeknē apsaverama Guļbinis Tautys lītiškuos muokslys studejis izstuode
Latgolys Kulturviesturis muzejs da 30. janvara apmaklātuojim pīduovoj Guļbinis piļsātys kulturys centra Tautts lītiškuos muokslys studejis “Sagša” vysaiduos tehnikuos darynuotu lītiškuos muokslys i omotnīceibys rūkdorbu izstuodi “Četras krāsas”, informej studejis vadeituoja Biruta Akmentiņa. NuSkaiteit vaira »
Latgolys Kulturviesturis muzejā nūtiks Ontonam Kūkuojam veļteits pasuokums
8. decembrī Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) nūtiks Latgolys dyžgoram Ontonam Kūkuojam veļteits pasuokums: byus apsaverama dokumentaluo kina “Izdzeivuot pīdereibu. Dzeive gleznuos”, nūtiks tematiskys izstuodis atkluošona, nūsaslēgs akceja “Nofotografējies kopā ar “AntonuSkaiteit vaira »
Latgolys muokslinīkus aicynoj pīsadaleit izstuodē “Rudens 2015”
Latgolys Kulturviesturis muzejs i Latgolys muokslinīku kūpa 20. godu piec kuortys aicynoj Latgolys profesionalūs, aktivi struodojūšūs i studiejūšūs jaunūs muokslinīkus pīsadaleit tradicionalajā muokslys izstuodē “Rudens 2015”. Da 2015. goda 11. novembra Latgolys Kulturviesturis muzejā (AtbreivuošonysSkaiteit vaira »
Latgolys Kulturviesturis muzejā apsaverama izstuode “Vietas gars”
Da 11. novembra Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) apsaveramys divejis vīna ūtru papyldynūšys izstuodis – vīna lītaunīka Raimonda Pakņa karteņuos viesteis par Lītovys kūka dīvnomim, ūtra ļaus īsavērt vaira nakai 200 godu senejāSkaiteit vaira »
Rēzeknē apsaverama izstuode “Mirkļi stiklā”
Da 10. novembra Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) apsaverama Leivuona stykla laidynuošonys darbneicys izstuode “Mirkļi stiklā”, aicynojūt īpazeit styklu kai plastisku materialu i izstuodis nūslāgumā pīsadaleit stykla rodūšajā darbneicā, informej muzeja muokslysSkaiteit vaira »
Viesturis šaļteņu pīturā itūmienes runuos par drukys aizlīgumu Latgolā
13. oktobrī 14.00 Viesturis šaļteņu pīturā Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) runuos par drukys aizlīguma laiku Latgolā, tuo cālūnim i gruomotu puorraksteituojim, informej Latgolys Kulturviesturis muzeja kulturviesturis specialiste Linda Suhanova. Apsaverūt Latgolys paguotni,Skaiteit vaira »
Rēzeknē apsaverama Leonida Važnuo fotoizstuode
Latgolys Kulturviesturis muzejā da 10. oktobra apmaklātuoji teik aicynuoti īsapazeit ar fotoizstuodi “Sensitivity” (Jiuteigums), kas ir fotografa i fotografejis pasnīdzieja Leonida Važnuo jaunuokais veikums muokslys fotografejis jūmā. Izstuodis projekts muokslys fotografejā “Sensitivity” ir eksperimentaluo fotografeja –Skaiteit vaira »
Latgolys kulturviesturis muzejā nūtiks kinolektorejs par Rēzekni
5. septembrī 11.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā iz kinolektoreju “Nepārejošā Latvija. Salas laika upē” aicynoj Latvejis Nacionaluo arhiva Latvejis Vaļsts kinofotofonodokumentu arhivs. Kinoprogramu papyldynuos kinozynuotnīka Agra Redoviča stuostejums. Latvejis Nacionaluo arhiva Latvejis Vaļsts kinofotofonodokumentu arhivs irSkaiteit vaira »


text:
Mieneša arhivs: January 2018 »
Iz muzykys bolvu “Zalta mikrofons” pretendej latgaliskuo muzyka
Paziņuoti muzykys īrokstu goda bolvys “Zalta mikrofons” (Zelta mikrofons) pretendeti, storp tim ari Latgolys muziki i ar Latgolu saisteiti īroksti. Bolvu padūs 2017. goda spylgtuokajim muzykys īrokstim i nūzaris puorstuovjim. Kategorejā “Šlagera muzykys albums” nominātaSkaiteit vaira »
Reigā nūtiks gruomotys par Latgolys pavuordem attaiseišonys svātki
30. janvarī 15.00 Latgolys puorstuovnīceibā Reigā nūtiks viesturnīka, geografa i demografa Ilmāra Meža izstruoduotuos vuordineicys “Latviešu uzvārdi arhīvu materiālos: Latgale” attaiseišonys svātki, informej Latvīšu volūdys agentura. Vuordineicā atrūnams gondreiž 4000 latgalīšu pavuoržu saroksts, kotrai dūmūt izplateibys raksturuojumu,Skaiteit vaira »
Juoņs Kuzminskis suoc jaunu projektu “Smejīs vasals”
Juoņs Kuzminskis, kurs labi zynoms kai gitaru meistars i grupys “Gandreiž 10nīkā” līders, suocs jaunu projektu “Smejīs vasals”, kuruo ītvorūs tiks veiduoti humoristiski video sižeti i anekdoti latgaliski. “Jautreibys nikod navar byut par daudz,Skaiteit vaira »
Koncertu cyklā “Savējie” Latgolys viestnīceiba GORS puļcēs muzikus no Latgolys
Itamā sastdīnē, 20. janvarī, 18.00 Latgolys viestnīceiba GORS aicynoj iz sirsneigu koncertstuostu par Jetti Užāni – legendarū Cymdu Jettiņu. Stuostu atkluos Jettis myuža gaitu i dorbu zynuotuoja Elīna Apsīte, bet izspielēs klavesiniste Īva Saliete.Skaiteit vaira »
Džeinai Gavarei jauna dzīsme “Munā duorzā”
Dzīsmineica Džeina Gavare pīduovoj jaunu dzīsmi “Munā duorzā”, kuruos muzykys i vuordu autore ir jei poša. Par dzīsmi Džeina soka: “Sīvīte ir rodūšuo guņs, juos pasaulī vysu laiku koč kas nūteik – emocejis, vuordi,Skaiteit vaira »
Daugovpilī apsaverama Džeinys Gavaris gleznu izstuode “Sieviete – daba”
Da 19. februara Stanislava Broka Daugovpiļs muzykys vydsškolys ružovajā zalē apsaverama Džeinys Gavaris izstuode “Sieviete – daba”. Muokslineica stuosta: “Izstuodē apsaveramys gleznys, kuru golvonais tāls ir sīvīte, juos syuteiba iz zemis, juos pīnasums, sīvīteSkaiteit vaira »
Aicynoj iz Ontona dīnys ļustem Upeitē
28. decembrī Latgolys patriotam, dzejnīkam i sabīdriskajam darbinīkam Ontonam Slišānam byutu 70 godu, deļtuo nu juo vuorda dīnys da dzimšonys dīnys itys gods tiks aizvadeits zam saukļa “Ontonam Slišānam 70”. 18. janvarī 11.15 piSkaiteit vaira »
Grupa “DeLight” izdūd debeja albumu “Bez tevis gaisā”
15. janvarī tiks publicāts grupys “DeLight” debeja albums “Bez tevis gaisā”. Albumā īkļautys grupys pastuoviešonys laikā saraksteituos dzīsmis. Nu jaunuo albuma da šam publicātys div dzīsmis: paguojušuo goda beiguos dzīsme “Bezvārdis” i ituo godaSkaiteit vaira »
“Mums ir daudz masku”: saruna ar Reigys latgalīti i barmenu Aldi Glodeni
Intervejis autore: Ligija Purinaša Kotrai intervejai ir sovs stuosts. Ari itai. Ar Aldi Glodeni īsapazynu Vacreigā 2017. g. junī. Beju atbraukuse gostūs pi draudzinis, kura napaseņ beja nūmainejuse sovu dorba i dzeivis vītu. Īguojom vīnāSkaiteit vaira »
Arņam Slobožaninam i grupys “Piparmētra” dalineicai Janai Dudarei jauna dzīsme “Satinušies”
Latgalīšu muzikis Arņs Slobožanins i mārgu grupys “Piparmētra” dalineica Jana Dudare pīduovuoj jaunu dzīsmi “Satinušies”. Dzīsmis muzykys autori ir Arņs Slobožanins i Laura Tvintike, teksta autors – Arņs Slobožanins. Arņs par dzīsmis rasšonūs stuosta:Skaiteit vaira »
Pagarynuota dasasaceišona Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2017“
Atsasaucūt interesentu lyugumam, pretendentu dasaceišona Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2017” pagarynuota da svātdīnis vokora, 2018. goda 14. janvara, informej Latgolys viestnīceibys GORS puorstuove Edeite Husare. Itūgod bolvys “Boņuks 2017” pretendentus var dasaceit 18Skaiteit vaira »
Teik veiduota Polikarpam Čerņavskim i Veronikai Kučinskai veļteita gruomota
8. decembra Preiļu nūvoda dūmis sēdē deputati izsprīde nūdrūsynuot leidzfinansiejumu Vaļsts kulturkapitala fonda atbaļsteitam projektam – gruomotys “Līgsmības koki” izdūšonai. Preiļu nūvoda dūmis leidzfinansiejums paradzāts 1174,98 eiro apmārā, Vaļsts kulturkapitala fonda finansiejums ir 3500Skaiteit vaira »
Fotografs Leonīds Važnais: “Tehnologejis fotografus ir izlutynuojušs”
Raidejumā “Kolnasāta” gostūs fotografs Leonīds Važnais, jis Rēzeknē izveiduojs sovu fotoškolu i daudzu godu laikā īgiutuos zynuošonys i uzkruotū pīredzi nūdūd jaunajim fotografim. Juo ceļš iz fotografiešonu aizasuocs teju pyrma 20 godu. Sarunā fotografs atkluoj,Skaiteit vaira »
Eggyman kūpā ar Lauru Bicāni jaunū godu īskandynoj ar dzīsmi “Suopis”
Ir suocīs jauns gods, kas kai ar Zīmyssvātkim, tai ari jauna godalaika īsastuošonu, aizness paceli rudiņa nostalgeju. Taišni ar taidu nūskaņu klauseituojus uzrunoj Egils Kulmanis ar skotuvis vuordu Eggyman i latgalīšu dzīsmineica Laura Bicāne.Skaiteit vaira »


text:
Zīmyssvātki »
“Pi myusim Latgolā” par Zīmyssvātku tradicejom
Laikā, kod vēļ nav aizdagta catūrtuo svece Adventa vaiņukā i Zīmyssvātki ir pavysam tyvai, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej pi folklorys kūpys “Rūta” dalineicu, kab dazynuotu vaira par Zīmyssvātku tradicejom i dzīsmemSkaiteit vaira »
Kaida ir Zīmyssvātku byuteiba?
Roksta autors: prīsters Renārs Birkovs Goda nūslāgums ir vysai saspryngts laiks, ir juopdora napabeigtī dorbi, juotaisa goda atskaitis, juosasagatavej Zīmyssvātku sviniešonai. Tūmār goda pādejais mieness centrejās iz vīnu breineigu nūtykumu, kas kotru godu myusSkaiteit vaira »
Ondrupinē puorcyluos Zīymyssvātku tradiceju pyuru
25. decembrī sevkurs interesents muzejā “Ondrupinis lauku sāta” aicynuots iz rodūšom darbneicom i Zīmyssvātku tradiceju pyura puorcyluošonu, informej kulturys i muokslys bīdreibys “Teira Latgolys muoksla” puorstuove Evija Maļkeviča. Nu 14.00 da 15.00 muzeja īšktelpuosSkaiteit vaira »
Kolnasāta 27. decembrī
Raidejumā Kolnasāta byus stuosts par paaudzēs montuotom keramiku – pūdnīku tradicejom Vogulu saimē. Škārsteiklā jī izveiduojuši ari sovu sātyslopu i tīšsaistis veikalu voguls.lv. Byus ari sižets svātku nūskaņuos par Zīmyssvātku tierdzenim i tymūs atrūnamajimSkaiteit vaira »
Kalado, kalado Zīmyssvātki atīdami
LaKuGa skaiteituoju viereibai pīduovoj latgalīšu tautys dzīsmis par Zīmyssvātkim i čyguonūs īšonu. Latgolā nu Zīmyssvātku, nu cytūs olūtūs nu Muorteņa dīnys ci Jaungoda, guoja čyguonūs ci kaļadnīkūs. Tai turpynuoja leidz Zvaigznis dīnai 6. janvarī.Skaiteit vaira »
Reigā nūtiks Zīmyssvātku koncerti ar Ilonys Rupainis sagataveitu programu
24. decembrī 15.00 i 25. decembrī 14.00 Lelajā gildē nūtiks Zīmyssvātku bezmoksys koncerti, kurys tradicionali sovim klauseituojim duovoj Reigys kamerkors “Ave Sol”. Itymā godā, sasadorbojūt ar komponisti i aranžātuoju Ilonu Rupaini, ir radeita jaunaSkaiteit vaira »
“Cytaidi latviskais” – Zīmyssvātku raidejums
Jiusu viereibai raidejums “Cytaidi latviskais” Zīmyssvātku nūskaņuos. Raidejumā tiksitēs ar deju kūpys “Dziga” doncuotuojim, kas 22 pastuoveišonys godūs nūmainiejuši treis doncuotuoju paaudzis, veiduojuši styprys saimis, muociejuši kūpeigi svinēt svātkus i byut bolsts cyts cytamSkaiteit vaira »
Kolnasāta 26.decembrī
Ūtrajūs Zīmyssvātkūs skaņ “Kolnasāta”. Itūreiz sovim klauseituojim pīduovojam nūsaklauseit sarunys turpynuojumu ar kapelu ”Vīteri” i ”Rikši” puorstuovim Sandru Stari i Ēriku Zepu. Ar jim sasarunuosim par latgalīšu Zīmyssvātku tradicejom, dzīsmem i folkloru. Sandra iSkaiteit vaira »
Kūču vokors
Četrys nedelis pyrma Zīmyssvātku cylvāki nūsadūd gaideišonys breinumam. Kotru nedeļu aizdadzūt svecis Adventa vaiņukā, teik gaideiti Zīmyssvātki. Sovukuort tradicionalajā latvīšu kulturā dīna pyrma Zīmyssvātku teik saukta par Kūču vokoru. Kūču vokors ir myusu dīnuSkaiteit vaira »
Zīmyssvātku sasatikšonys Rekovā
Kai īrosts Zīmyssvātku laikā Latgolys cīmu i piļsātu kulturys nomūs vītejī ļauds i gosti sasapuļcej iz Zīmyssvātku koncertim i nūtikšonom. Izjāmums nabeja ari Vileks nūvoda Rekovys cīms, kur gon 26., gon 27. decembrī izSkaiteit vaira »
Adolfs Erss – Vacuo tāva stuosts
Adolfs Erss Vacuo tāva stuosts Zīmys svātku stuosts nu vacuos Latgolys gruomotys Teiču cīms jau daudzus naatmynamus godu desmitus dzeivuoja kopsātā nūsametis uzkalniņā, īaudzis symtgadeigūs, žuburainūs bārzūs un uobeļneicuos, storp kuplom kūku golvom izbuozisSkaiteit vaira »
Latgalīšu/franču pankroka grupa „Yann&Latgalians” pīduovoj „Rezervis zīmyssvātkus”
Leldinēs augšamceļās Jezus, bet Zīmyssvātkūs nu nabyuteibys bezdybyna izlein panki – „Yann&The Latgalians”, duovynuodami dzīsmi par Zīmyssvātku zvonim, sleicynuojamim kačim un cytom muļkeigom, bet cīši svareigom lītom. Taipat grupa paziņoj, ka piec 6 godimSkaiteit vaira »
Zīmyssvātku nūtikšonys Latgolā
LaKuGa pīduovoj Latgolys Zīmyssvātku nūtikšonu apkūpuojumu. Kur i kai svieteit i byut itymuos svātku dīnos? Aglyunys nūvods 25.12. Škeltovys TN, 20:00 Zīmyssvātku pasuokums 25.12. Grāveru TN, 21:00 Zīmyssvātku diskoteka, īejaLs 0,50 26.12. Aglynys KC,Skaiteit vaira »
Īdadzam pyrmū sveci adventa vaiņukā
Šudiņ īdadzam pyrmū sveci adventa vaiņukā. Kū tys nūzeimej? Tys nūzeimej otkon kaidu jaunu suokumu. Laiceigajā pasaulī ir pījemts jaunū godu īsokt 1. janvarī, bet kristeiguo Bazneica jaunu liturgiskū godu uzsoc ar pyrmū adventaSkaiteit vaira »


text:
Škola jau nu vakar vokora beja īsatārpuse bārzu i pļovs puču smuordā. Tai jei dareja kotru godu, partū ka, kai jau zynoms, kotru godu ir īmeslis – izlaidumi. “Deveitajim” i “divpadsmytajim”. Cik, nu, tim deveitajim, to dvpadsmytajim tī jau – “Ar dīveņu!” iz vysim laikim. Jiusu mūceibys, vuiceibys, i 12 dzeivis godi paliks te.
Taipat kai puorejī klasisbīdri, ari Olafs izjuta zynomu satraukumu. Izlaidums kai ni kai. Kotram beja dalykts īsavuiceit puora dzejis ryndu. Kuram vaira, kuram i mozuok. Tai kai ar tū napītyktu, vēļ ari tizluo “Klasis dzīsma”. Ja naesi dzīduotuojs, tod, ciļvieceņ, ir problema. Tu energiski suoc kaukt ci ryukt kucis bolsā, i vysi verās iz teve ar naļūbnu skotu, kai iz kaida krystu lauzieja. Olafam tys nadraudēja, partū ka jis beja dzīduojs na tikai školys kuorī 5.-9.klasei, tok bolsu trenēja i cytaižuokūs pasuokumūs, kuri īsavalk piec pusnakšu. Nūvāruot klasisbīdrus jam niule cīši patyka. Kotram sejis grimase deļ tūs dzejis panteņu beja sovaižuoka. Gluži kai masku festivalā! Tok storp itom maskom vysšmukuokuo jam jau kaidi godi 2,5 lykuos Ivandys smolkuo sejeņa. Smolkais šniuceits, teirais, plotais smaids i sportiskuo pacāluma stila ciči. Vīnkuorši kai pīns ar zapti. Ar tū ari pīteik. Varēja maneit, ka jei uzatrauc vairuok par Olafu. Juos elpuošona beja intensivuoka, bet actenis šaudejuos nu vīna lūga da ūtram. Tai, vot, ir ar tom teicamneicom i klasis foršajom meitinem. Vyss, nu kuo atsasoka cyti voi nagryb kū dareit kaidūs školys pasuokumūs, vyss, kai syudi nu klāva lūga, vyss teik izmasts iz jūs placim.
– Nui, nui. Mes tiuleņ kuopsim lejā, – caurvieja pyusta klasis kabinetā, pa mobilū teleponu runuodama, īliduoja audzynuotuoja Veronika.
Ari jei uzatrauce, tik nikuo naizruodeja. Sovi atstuotī nervi i godi pedagoga gūdā dareja sovu.
– Nu.. fiksi, fiksi! Paņem ziedus, un ejam lejā. Sāksim šo pasākumu, – jei nūkomandēja meitinis.
I vysi, kai nūpārti lūpeni sekuoja jai bez īrunom. Jī tok ari gribēja mudruok suokt i pabeigt itū “Svinīgo daļu”, kas beja raksteita programmeņā, i mudruok sēst pi mīlasteņa golda. Fiksi, fiksi Veronikys ritmā nūkuopuši pa trepem lejā, absolventi sasastuoja īryndys kolonnā pa diveji. Olafs ar Ivandu kai pūsmutuorpi sasadeve rūkuos. Ivanda pasavēre iz jū i pasmaideja sovā kvalitativajā smaidā. Na jau 2,5 godi, tok 1,5 – tik jī opiciali beja puors. Tai štukuoja jei. Vīnkuorši mudruok jei tū nagribēja atzeit i izruodeit. Standarta bučys Zīmyssvātkūs, dzimšonys dīnuos i pa pīktdinem. Tuoļuok jī obeji tykuši nabeja. Koč kluseņom gribēja. Sarunuots beja tai – kod atīs attīceigais moments. Jai svareiguokais beja vuiceibys i sports. Gudra meitine, i dambretē jei jēme gūdolgys. Olafa rūka kliva slapņuoka. Tū Ivanda sajuta, tok laist vaļā nagribēja. Jei tik jū sažmīdze stypruok i, vārdamuos acīs, vīgli nūtrisinēja. Olafs atsmaideja. Caur bārzu smuordu pi juo atsalaveja dūma, ka itys izlaidums byus eipašs.
Svineigais guoja tai, kai tam vajadzēja – piec plana. Teik nūdzīduota školys himna, puors šmuku vuordu nu direktora, klasis audzynuotuojis, tod pošu atestatu sajimšona i ceremonialuo sveikšona. Beiguos palīc vīns pats ar puču skaudzi gondreiž sovā augumā. Tod ir drusku prīks par seņ naradzātajim rodim, ka koč kurš atskrīn tevi ratavuot. Beidzūt piec šmukajim vuordim teik dūts vuords pošim absolventim. Klasis puorstuovs ir nivīns cyts kai Ivanda. “Cik tūmār jei šmuka izaver sovā gaišajā krema kleitā ar atsagtajim placim,” – aizadūmuoja Olafs. I niu jis juta, ka vysi veirīši piec godu 16 verās iz JUO meitini ar sīkolu pylnu muti, koč kurš kluseibā aš jū īkārodams. A pats jis jiutās kai kačs, 9% kriejuma paieds.
– Paldies, skolotāj, ka bijāt kopā ar mums visus šos gadus un uzmanījāt mūs, – Ivanda nūskaiteja nu A4 lopys, tārptys padūmu laika uodys vuoceņūs.
– Skaņ na tai kai izlaidumā, a kai Veronikys bērēs, – kicineidams Olafam suonā ībaksteja draugs Daiņs.
Bet Ivanda turpynuoja tuoļuok sovu izdūmuotū runu divu dīnu garumā.
– Mēs jūs nekad neaizmirsīsim. Mēs būsim ar jums vienmēr…
I te Daiņs stilizāti puormete krysta zeimi. Nu puišu ryndu izalūceja spurdzeigi smīkleni. Sanuokušī skateituoji zālē jau nabeja nu piersta taiseiti. Ar mudru golvys kusteibu tyka pīvārsta uzmaneiba absolventu puišim. Pamozom suocās klusi čuksti – “Kai ta tai… tai tok nav šmuki… Jezus, Jezus, kaidi izlaisti…” Nu i tai tuoļuok.
– Sauli sejā, sauli sirdī, sauli vienmēr dzīves ceļā, – ar itom ryndom Ivanda gluobe niulinejū situaceju.
I otkon vysi pīsēja sovys acs tī, kur nu poša suokuma. Tuoļuok sekuoja Veronikys apsveikšona ar pučem, gleznu i traknu buču iz sasorkušuo byuda. Tū beja paradzāts izdareit Olafam ar Ivandu. “Chmok!” Skonu izdeve Olafa lyupys, aizskorūt školuotuojis byudu. Nuokamais, vodūtīs piec scenarija, – Klases dziesma. Ar saspīstim bolsim i ausim vysi vīnuojuos dzīsmē “Tu izvēlējies palikt”. Tei, kas nu “Pruota Vātrys” repertuara. Tuoļuok scenarija Beigas. Aplausi. Īryndā pa divi. Vīnā kuojā leidzynuotīs, tip, tip, pa trepem iz leju. Sekoj puors šmuku šaļteņu īmyužynuošana digitalajuos potograpejuos. Klasis kūpejuo, piec tam kotram individualuos: ar saimi, rodim, kūmom i ar draugim vysaidūs rakursūs, pavodūt tū ar zibspuļdžu intensivi apnykušajīm uzplaiksnejumim. Škola niule var īviļkt elpu i atsavadeit nu apmaklātuojim apmāram iz 1,5 stuņdem, partū ka taids laiks ir napīcīšams goldam sātā. A piečuok – paradzātuo balleite ar valšim tepat školā.
Taidūs saucamajūs sātys goldūs nikas jauns jau nanūtyka. Veirīši gribēja mudruok izdzert, a babys i cjocis runuoja vacū dzīsmi – “nu jau tu lels/a… es tevi atguodoju, vooot, idaidu mozeņu…”. Standarta īturātuos frāzis pi naārtys situacejis. I dažreiz, kod tēte ar mamu naredzēja, sābreits ci cyts “žuliks” bez lelom runom lēja absolventam čarku kuo nabejs stypruoka. Tai ari nūtyka gon pi Olafa, gon pi Ivandys. Tukšuodami kotrys sovā saimē dažaidys saryupātuos gastranomiskuos izvirteibys, nivīnam namonūt beja puorskriejuse tei atvālātuo pusūtra stuņde. Olafs, taipat kai Ivanda, suoce namīreigi treitīs pa beņči. Vīnkuorši asūšajai ci bejušajai klasei vajadzēja ari piec scenāreja pasēdēt sovā bareņā. Kū nabejs puorrunuot, pasalīleit ar sovim tuolejūšajim planim i bez steigys sagaideit bala suokumu.
Par breinumu vysi sasalaseja laiceigi. Varēja gūdeigi atsasēst pi kūpeiguo klasis golda ar aizkrautajim rosolim, “šubom” i cytim iedīnim. Kas nu kuram beja pasatruopiejs leidza. Šaļteņu vaļdeja klusums kai navareigu vuoveru saītā, leidz Veronika īsuoce:
– Nu, Daineit… vari salīt.
Sekuoja puors sekunžu ocu plikšinuošona.
– Ka jau sātā, dziskocekuos varit… tok jau i ite varim. Jiusim tok jau koč kas ir pajimts leidza! Kas ta, es nazynu!?
Daineiša eipaši lyugtīs navajadzēja. Jam jau vysu vydsškolu taids naoficialais omots dašķierts kai Liejiejs. Meitinem kaids vīgluoks uzliejums, a puišim kas branguoks. Drusku drebūt rūkai, kurā atsaroda boltuo plastmasys gluozeite, Vera pasaceja puors skaistu vuordu, i par tū varēja izdzert. Piečuok suocēs sarunys par klasis dzeivi. Kai suokumā vīns ūtru navarēja cīst; ak, cik tūmār jauki beja itī pavadeitī godi; cik lobi beja kūpejī pasuokumi; kaidi nadorbi beja izstruoduoti; nu, i cytys svareigys lītys. Pa storpom uzadorbuoja sleideigais Daineits, pyldūt sovu miseju gūdam. Runojūt laiks iztecēja kai navuoreita manna nu celofana kulis. Olafs ar Ivandu vysu cielīni sēdēja kūpā, gluosteidami vīns ūtra ceļagolus. Te Veronika pīsaciele i aicynuoja kluotasūšūs atstuot klasi, kai ari iz vīnu fiksū ceļakuoju.
Scenāreja ītvorūs zaļuo gaisma tyka dūta daņčim. Muzykanti jau šiverējuos pa skotivi, raudzeidami īskaņuot aparaturu. Pa vacai mūdei ci pa īrodumam, kolonnā 12.klasis beidzieji vierzejuos iz valšu vītu. Pyrmais valseits, prūtams, deļ pošu absolventu, nu kuru ocu nanūlaide saguojušī kluotasūšī. Šarmantuo šlāgermuzykanta uzaicynuotī sasadaleja puorūs, sasadeve rūceņuos i laidēs skanūšajā fonogrammys melodejā. Olafs ar Ivandu vīglanai grīzēs pa grumbuļainū kūka greidu rudiņa lopu vīglumā. Obeji vērēs vīns ūtra dzierksteļu acīs.
– Skaisti, vai ne? – čukstēja Ivanda.
– Mhm, – pīkryta partners.
Beidzūtīs pyrmajai dejai, suoce pīsavīnuot ari puorejī valsi grīzt grybūšī. Kotru daņci doncuotuoju palyka aizviņ vaira, a gaisa, kū elpot, – mozuok. Vēļ puora jestru daņču pauzeite, i Ivanda aizaalsuse īsarunuoja:
– Varbūt izejam laukā pastaigāties?
– Varātu gon, – sajuts svīdru piliešonu aiz krakla molys, dabolsuoja Olafs.
Izlavīriejuši caur bīzū daņčmeistaru pyuli, obeji jaunīši tyka uorā pa uora durovom. Beidzūt varēja īelpuot svaigū gaisu. Smaržuoja piec jasminu i naktsvijūleišu. Viejs momentā puorsasvīde i nu tyvejuo styura atvylka lātu cigarešu smuordu. Jaunīši sasavēre, sasadeve rūkuos i devēs apleik ūtram styuram pa maršrutu apleik školai. Šmuki jau te beja vysus itūs godus. Tuo jīm datryuks.
Aizeimūt aiz školys, jī apsastuoja pi cereņu kryuma, lai pasavārtu iz teiri škeistū dabasu molu. Izlākušais mieness ar apleik jam pīdarūšajom zvaigznem speidēja tik deļ jūs viņ. Pieški Ivandu puorjēme solts drebuļs. Olafs, bez šaubom, tu pamaneja, i, byudams pa pusei džentlemens, laipnai pīduovuoja sovu biņdzuku. Jei naatsasaceja. Apsvīde dūtū drēbeiti ap plykajim placim i dasaglaude juo vādaram ar sovu muguru tiuļuok. Suoce vīgli dunguot dzīsmi “Kaija” i lieneiteņom šyupuotīs nu lobuos iz kreisū kuoju. Nu taidys berziešonuos Olafam ašnis suoce riņķuot mudruok i steidzeigi pīplyust na viņ smedziņūs. Pamozom tū suoce saprast ari juo dāma. Ar zibineigu kusteibu pasagrīze pret jū i apskuove ap vidukli. A ašnis, napateiceigais, dareja sovu dorbu. Kai korstys pierts ūglis Ivanda šuove kluot sovys lyupenis da Olafa. “Cik maigys lyupenis… i garšeiga pomāde,” – nūdūmuoja jis. Tok jei nabeja vakarejuo. Koč meikstumu mozuok, tok filigrani šmukā kusteibā ar lobū rūku pi Olafa kuoju storpys tryna O veida kusteibys ap aizviņ straujuok plaukstūšū organu. Slapani skateituos erotiskuos kinys bruoļa datorā beja šū tū ivuicejušs.
“Brumm, brumm,” – jī obeji – ci jau treis – izdzierdeja automobiļa tyvuošonūs.
– Ejam iekšā! Ejam uz klasi pie pārējiem, – procesu puortraucūt, tok koketeiguokā bolsā aizarunuoja zvona kleitā tārptuo dāma.
Olafs deve jai rūku i sekuoja nasapretuodams, vārdamīs iz juos elagantajom gūrnu kusteibom.
Mudri kai truši jī lēce otkon iz deju zāli, tok pa ceļam trepēs sateikūt školuotuoju Veroniku.
– Mēs gribējam palūgt klases atslēgas. Varbūt tur jau kaut kas ir? – Ivanda, kai jau īrosts, beja pīkluojeibys kolngols.
– Hi, hi, hi! Ā, a es dūmoju, ka naf! Varit īt! – vīgli šļupstūt, atslāgus īžmīdze rūkuos Vera.
Izavēre, ka jī ar fizikys školuotuoju veikuši tematiskū diskuseju – kurš ta lobuoks? Ķīmiki ci matematiki…
Eimūt ar paliecīni, obeji jaunī cylvāki fiksi tyka pi klasis durovom. Ībuozts atslāgs atverē, pagrīzts pa labi, i durovys attaiseitys. “Tok interesanti, kur ta vysi palykuši?” – Olafs suoce sprīdelēt i īsavēre rūkys stuņdinīkā “Montana”. Tys jau nabyutu nikaids breinums, ka nav nivīna. Stuņdinīks ruodeja 22.32, i kotrs jau gribēja īdzert i pasēdēt ar sovejim. Ivanda nūsvīde biņdzuku. Palyudze izslēgt guni i aizdedze iz golda stuovūšuos svecis. “Cik tūmār jei šmuka!” – sveču gaismai spielejūtīs iz sovys sejis, funktīrēja Olafeņš. Ite nabeja nivīna, kas varātu patraucēt jūs divvīntuleibu. Obeji sasavēre, saguoja tiuļuok, apjēme ar rūkom vīns ūtra kermeni i ruove bučuotīs. Tī vyss beja labi, partū ka itei nūdarbe patyka obejom īinteresātajom pusem. Tuoļuok pavysom namonūt absolventi puorguoja iz kokla bučuošonu. Ari tys patyka, koč obeji uzatrauce i suoce dūmuot nikam navajadzeigys dūmys. “Voi buorda nūdzeita; voi duku nav par daudz saguozts i tt.” Pamozeņom, pamozeņom soldonuos pavasara bučenis puorauga arviņ kaisleiguokuos. Zvaigžņu krisšonys uotrumā jī suoce viļkt i maukt nu seve, partnera nūst apgierba gobolus. Olafa rūkys raudzeja tikt golā ar Ivandys plastmasa ruoviejsliedzieju suknis mugurpusē. Sovukuort Ivanda karuoja ar juo bikšu pūgom. Piec puora breisneņu jī stuovēja vīns ūtram pretī sovā glaunejā izlaidumam pierktajā apakšveļā.
“Tomēr ir O.K. Ne jau gluži Breds Pits, bet tomēr,” – veirīša mīsu nūviertēja sīvīte.
“Skaiški gon jei niu izaver laternys stoba apspeidātajā gaismā ar sovim styngrajim ciceišim i formeigū čūksteņu! Piļneigs skaistums!” – nūsavēre pretim stuovūšais veirīts.
Tuoļuokais jau beja instinkta vadeits (Freidam atlīk viņ pīkrist). Diveji cylvāki kai aizviesturis “Lūsejis” kryta vīns ūtra skovuos. Jī teišom sasajuta dzeivnīcisku īkuori. Bučuojuos, ruove nūst nu seve i cyta piedeigūs kaunumu pīsadzūšūs drēbis gobolus, bet tys pīderēja pi lītys. Jis ar vīnu rūku turēja Jū, kura beja izlākuse jam iz gūžu i, siežūt kai perine, laizeja Juo koklu. A Jis ar ūtru rūku styume molā iz golda asūšuos rosola, “šubys”, i cytu proviantu bļūdys, lai atbreivuotu ceļu procesam. Tod jī iz golda saplyude kūpā kai Odums i Īva ciļviecis pyrmssuokumā. Kai Siāmys dveini… Kai sylts mads iz batona. Jis suoce gluosteit Juos breineigū augumu. Rūka sleidēja pa mīsu aizviņ zamuok. Puorvarēja kolnus i tyka īlejā pi juos tempļa durovom. Templis jau beja gotovs uzjimt sovus grieceigūs karaveirus. I mozais juotnīceņš ar augsti podcaltū golvu gatavejuos plana izpiļdei.
Ivanda apkaiseja sovu Olafu ar slapnim mēlis trīpīnim. Jis atbiļdēja ar tū pošu, nu jau ctytā juos mīsys rajonā. Klusi pīklauvēja pi tempļa durovu, a tys saceja – Lyudzu! Mozais bruninīks podcēle golvu, izataisnuoja i saudzeigi guoja iz nūspraustū mierki. Suocēs pastypryunuota kusteiba vierzīnī iz prīšku i atpakaļ. Uotrums pīaugūt pīauga ari obeju cylvāku elpuošona. Ašņa spīdīņs organismūs riņķuoja divejis, ka ni treis reizis straujuok, partū ka sirds suoce skrīt kroseņa eisū distanci. Procesa laikā obu actenis sasatyka ceļa vydā. Voi tuos beja atminis nu kuo ci radzāts nu kinom, voi ari jau tys beja partneru salīdiejums, bet nazkai jī saprota, kū i kai dareit tuoļuok. Ivanda, īkšejā dobā byudama kačīne, laiskai puorsavēle iz vādara podstutādama čukstu iz augšu. Olafa pīci litri ašņa dabuoveja sovu ritmeņu vēļ mudruoku. Mozais karuotuojs izslēja golvu vēļ stoltuok. Kusteibys palyka osuokys i bīžuokys. Ivanda elsuoja lobpatykā, bet Klasis telpa īturē naitralitati. Absolventu mugoruos izasprauce pa svīdru lasei. Nu darbeibu rezuļtatim sytūtīs vīns ap ūtru suoce skaneit golda škeivi, a svečturs nūkryta i svecis nūdzysa. Itymā šaļtī Olafs puorsalīce, ar sovu kermini aizskorūt Ivandys mīsu, i ausī īčuksteja:
– .. tev niule varātu atšaut…
Tys beja naparosts vaicuojums. Tū i saprota jis pats, tok tys jau guoja nu sirds!
– LABI! Tikai viegli, – sekuoja vēļ puorsteidzūšuoka Ivandys atbiļde.
– PĻOUKŠ! – Olafa rūka pret dāmys gūrnim.
Uodys kruosa nūsamaineja iz veseleigi suortu kai Verys atnastais morss iz klasis golda.
– Vēl! – strauji izšuove jaunīte.
Taidam lyugumam Olafs nabeja gotovs. Tok voi ta sīvītei atteiksi…
– PĻOUKŠ! – pa ūtru gūrnu.
Ivanda nasaceja NĀ. A trešū reizi atsaļuove patvaļu.
– PĻOUKŠ!
Alkohola butelis ar gastronomejis iedīnim jau ni kratejuos, a vibrēja. Jaunīts ar breivū rūku gluosteja dāmys purpursuortūs gūrnus. Pīsaturēja pi juos ar kreisū i ar lobū turpynuoja gluosteit vierzeibā nu apakšys pa juos suonkaulim iz kryutežu. Laikam sekojūšajā vaineiga izaruodeja tei tymsa i svīdrainuo mīsa…
Braucūt gar Ivandys suonkauleišim, Olafs nanūkontrolēja sovys kusteibys. Lobuo rūka eleganti nūšļuka nu sīvītis i atsaroda blokim stuovūšajā rosola bļūdā. Bet ar majonezi puorkluotu ekstremitati nabyutu pīkluojeigi gluosteit meiču. Na, jau pyrmajā reizē.
“A lai jau palīk…” – nūdūmuoja golda trycynuotuojs.
Īkuortuojs rūku ārtuok, tai lai namīgtu bļūdys dybyns i molys, gondreiž ar podliecīni turpynuoja procesu. Ar breivū kreisū rūku apļveida kusteibom gluosteja kreisū flangu i tuos pošys pusis paribeni.
“Džink, džink, džink,” – Zīmyssvātku zvoni atskanēja nu šampanīša buteļu.
Jaunuo, naīrastīs skons lyka sasatryukt Ivandai i iz sekundi atsaraut nu gluosteituoja rūkys. I kai gon jis varēja zynuot i redzēt, ka vītā, kur jam atspīst kreisū rūku, atsarass “Siļče kažukā”?! Puiss naizriekinuoja.
Jī obeji plyki iz svātku golda, storp dekorim, skaistā mīleibys apmainis pozā… i Olafs ar obejom rūkom rosolā i “šubā”. Tok voi ta taida seikuma piec brosneit īsuoktū dzelu. Nikaidā ziņā! Mozais sorkonais karaveirs beja tik tuoli nūjuojs pa tempļa koridorim! Sažņaudzs obeju rūku pierstus kulakūs, nu kuru storpom izalūceja samīgti zierni i majoneze, atsabaļstejs lobuok, trīce kustynuot goldu (i na tikai) tuoļuok.
– Āāāāā! – piec nailgys pauzis aizvylka Ivanda.
“Bet tā kaija virs jūras lido” – dzīduoja muzikanti.
– Ūūūūalleluja! – nūvylka Olafs.
Spāki beidzēs, i obeji mīleibys puorjimtī jaunīši pateikamai nūtrisinēja…
Beidze vibrēt naapāstī ruleti. Vaira nasasyta golds ap sīnu, i šampanīša butelis beidze skanēt. Tikai pateikami klusu elsuoja divi absolventi, kuri atkrytuši gulēja Veronikys atpyutys krāslā. Tai siežūt obejim kūpā, karaveireņš nūlīce golvu tempļa prīškā. Jis atsadzeivuos cytā karaguojīnī.
– Bij’ labi! – nūsaceja Ivanda i īdeve buču.
“Nu, beja gon… a kai byut tuoļuok?!… A tuoļuok redzēsim poši, kai byus i kas juks. Pošureizi ir labi taipat,” sovu dūmu dabeidze tūpūšais students Olafs Vylna.
Pasaverūt iz mīlasta boltū goldautu, kura styurī tyka izslauceitys rūkys, jis pīļuove dūmu, ka tūmār byus pateikamai veļreiz, piec godim atsagrīzt sovā vacajā, meilajā, ar atmiņom boguotajā školā.
Karteņa: momenti.lv
Stuosts publicāts Raibuo pyrmajā gruomotā “Pyrma syltī”


text:
27. i 28. decembrī ar muzykalom sasatikšonys stuņdem pīcuos vītuos Latgolā gastēs dzīsminīks Kārlis Kazāks.
27. decembrī
15.00 Eversmuižys Sv. Andreja bazneicā Cyblā
17.00 Mērdzinis kulturys nomā
19.00 Malnovā
28. decembrī
11.00 Škilbanu socialuos apryupes sātā Rekovā
13.00 Upītes Tautys nomā
Īīšona iz vysim koncertim ir bez moksys.
Kārlis Kazāks ir muzikis, dzīsminīks, ceļuotuojs, komponists, kas pādejūs godu laikā arviņ vaira sateikams ari Latgolys pusē. Īsadvesmojūt nu Birutys Ūzulenis, atrads ceļu pi latgalīšu tautysdzīsmem, nu ituo goda festivalā “Upītes Uobeļduorzs” pyrmū reizi izskanieja ari divejis, eipaši komponātys K. Kazāka dzīsmis ar Ontona Slišāna vuordim.
Goda beigu svātku laikā 27. i 28. decembrī Kārlis gastēs Latgolā, diveju dīnu laikā snēgs pīcus koncertus, kab vīnkuorši īprīcynuotu Latgolys pusis ļauds i dzimšonys dīnys datumā atguoduotu ari Ontonu Slišānu.


text:
21. oktobrī Rēzeknē Atbreivuošonys alejā 115. nūtyka LgSC reikuota muzykala latgalīšu dzīšmu i videklipu piecpušdīne. Itys pasuokums ir pyrmais sūļs, kab apzynuotu i izavālātu dzīsmis, kurys vieļuok tiks veiduotys kai latgalīšu dzīšmu karaoke. Iz pasuokumu beja puļciejušīs Rēzeknis “Latgolys Studentu centra” bīdri, aktīvisti, latgalīši i ari daudzi puornūvoda dzeivuotuoji, kurim ir interese par latgaliskū volūdā, kulturā i muzykā, i taipat vīnkuorši lobi cylvāki.
Pasuokumu latgaliski īskandynuoja arī Daiņs Adiāns ar romantisku gitarys spēli i Santa Viša ar vijūlis skaistū, rudineigū skaniejumu. Latgalīšu dzīsme beja vysys piecpušdīnis pamata motivs i ideja. Īraudzeit jū videoklipūs, dzīduot kūpā, klauseitīs latgalīšu muzyku dzeivajā izpiļdejumā. Klingers beja lobs i soldons, i leigonu i dzeivu jū dareja meilī cylvāki, kuri dūmova, dzīdova, smējuos latgaliski. Latgaliski – tys nūzeimej „eistyn”.
Iz itū kūpā byušonys pasuocīni beja atbraukuši ari Latgolys regionaluos televizejis puorstuovi, kuri taiseja sižetu par LgSC darbeibu Rēzeknē. Latgolys Studentu centrs 2. novembrī svinēs sovu 5 godu jubileju.
Kotrs itaida veida pasuokums latgalīšu volūdu i sirds dora boguotuokys, i ļaun vairuok saprast, cik boguoti mes jau asam tāņ. I pīsapylda tys, ka latgalīšu volūda teik saulē, kur jau seņ ir juos eistuo vīta. Paļdis vysim, kuri beja kūpā itūreiz, i teikomīs cytūs pasuocīņūs!
Muzykālu i leiksmu rudini vālūt –
Ilze
LgSC Rēzeknis biroja aktiviste


text:
Jaunīši nu organizacejis „Jelgovys sorkanuo krysta jaunīši” i bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” lobdareibys akcejā prīcej bārnu noma audziekņus!
Sastdiņ – 7. junī nūtyka lobdareibys akceja „Būsim kopā”, kura jau tradicionali nūteik pīktū godu. Jemūt vārā, ka Jelgovys sorkonuo krysta jaunīšim ir „uzplaukuse” patīsa draudzeiba ar bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” Jelgovys biroju, tod nu itūgod jī apvīnuoja spākus i roduos jauna dzirkstele, idejis i vēļ nabejušys izjiutys gon prīkš pošim organizatorim, gon prīkš bārnim!
Pasuokums nūtyka vysys dīnys garumā, jeb aptuveni 12h. Orientiešonuos, tautysbumba, vingrojumi cīņu zālē, baseins i daudzys cytys izklaides sagaidieja vairuok kai pīcdesmit bārnus nu Jelgovys, Tiervetis i Lejisstrozdu socialuos apryupis centra audzieknim i moznūdrūšynuotū gimiņu bārnim. Juosoka, ka vīgli nabeja ni vīnim ni ūtrim, bet vysus kai vīnu dīnys beiguos rūtova smaids i pateikamys atminis!
Lobdareibys akceja nūtyka pasasokūt daudzejim sponsorim i vairuok kai 30 cylvāku breivpruoteigajam dorbam!
Seikuoks info: http://zz.diena.lv/vietejas-zinas/jelgava/jelgavas-sarkana-krusta-jauniesi-un-latgales-studenti-labdaribas-akcija-izklaide-bernu-namu-audzeknu-180260
Terēze Stanka
Biļdis pasaver ite! 🙂


text:
Jauka, simpatiska, sirsneiga saime – tai par Gavarim soka tī, kurī zyna Džeinu i Juri. Kūpeigys vierteibys, kūpeigs dzeivis redziejums, ūtra podturiešona, bārni i mīlesteiba – tys jūs vīnoj, veidoj jūs tagadni i nuokūtni.
Džeina ar Juri īsapazyna attaiseitūs durovu dīnā Latvejis Nacionaluos aizsardzeibys akademejā. Tei beja mīlesteiba nu pyrmuo ocu skatīņa, eistyn kai puosokā. Jura i Džeinys dzeivē puosokom patīsai ir nūzeimeiga lūma. Jī tuos sadūmoj, stuosta sovim bārnim, gatavej dekoracejis i lelis, izruoda ari leluokai publikai.
Džeina i Jurs ir dzeivuojuši i struoduojuši Reigā, baudejuši gostu struodnīku dzeivis plusus i minusus Lelbritanejā, bet nu jau pīcus godus saimnīkoj Jura dzeda sātā Upmolys pogostā, kū ir veiduojuši nu jauna. Dzeive saskaņā ar dobu ir vīns nu Gavaru saimis pamatpryncypu. Džeina ir multimuokslineica – roksta dzeju, dzīd, gleznoj i nuokūtnē planavoj nūsadorbuot ar tielnīceibu.
Jurs ļaun Džeinai “lidot”, nu pats uzajiems saimnīciskuos klopotys, taisa skaistys skalinis, gryb īsavuiceit myurēt cepļus. Obeji ir Preiļu Breivuos školys pedagogi.


text:
Eiropys puorrūbežu projekta „Arheoloģija, vara un sabiedrība: sadarbība arheoloģisko pieminekļu aizsardzībā” ītvorūs 2014. godā LU Latvejis viesturis instituta arheologi pīsadola dorbu izdūšonā arheologiskūs pīminekļu i arheologejis zynuotnis populariziešonai, leidzeigi kai tū dora projekta partneri Igaunejā i Krīvejā. Projektā izdūtūs informativūs brošuru serejai dūts kūpeigs viersroksts „Atslēga uz pagātni”.
Arheologejis pīminekli ir naatjaunojami viesturis olūti, i tī napīder tik myusu dīnu sabīdreibai. Mes asam atbiļdeigi par ituo kulturys resursa nūdūšonu cytom paaudzem. Pādejūs godu laikā arheologiskajim pīmineklim nūpītnu apdraudiejumu roda senvītu izrakņuošona ar mierki dabuot senlītys privatkolekcejai ci tuoļuokpuordūšonai, kas ir administrativi i kriminali sūdomys darbeibys. Kab nūvārstu vaļsts (=myusu!) eipašuma pūsteišonu, vajadzeiga sabīdreibys leidzdaleiba. Serejā „Atslēga uz pagātni” izdūtuos brošurys ir vīns nu instrumentu, kai vairuot sabīdreibys zynuošonys par kulturviesturiskajom vierteibom, kas tai pīdar, i veicynuot tuos leidzdarbeibu arheologiskūs pīminekļu aizsardzeibā.
Itamā serejā kai vīns nu pyrmajim izdavumim Latvejā pīmynams arheologu Tatjanys Bergys i Madarys Petrovys kūpdorbs „Ludzas novada arheoloģijas pieminekļi”. Informativajā brošurā koncentrātā veidā apkūpuotys viests par arheologiskūs pīminekļu izpietis viesturi Ludzys nūvodā, nūzeimeiguokajim atrodumim i zynuotnīku secynuojumim. Kluotyn boguoteigajam ilustrativajam dalykumam brošura satur informaceju par Ludzys piļsātā i Ludzys nūvodā ītylpstūšajūs deveņūs pogostūs asūšajim arheologiskajim pīmineklim – senejom dzeivisvītom, apbedejuma vītom, kulta vītom i depozitim.
Brošurys olūtu bazi veidoj Kulturys ministrejis Vaļsts kulturys pīminekļu aizsardzeibys inspekcejis Arheologiskūs pīminekļu arhiva, Latvejis Nacionaluo viesturis muzeja i LU Latvejis viesturis instituta Arheologiskūs materialu kruotuvis materiali, kai ari zynuotniskuo literatura i projekta dalinīku veiktuo pīminekļu apsekuošonys dorba (2014) dati. Ar mierki sasnēgt piec īspiejis leluoku auditoreju buklets izdūts divejuos volūduos – latvīšu i angļu. Brošura ir bezmoksys izdavums. Projektam beidzūtīs, brošurys tiks duovynuotys Ludzys nūvodpietnīceibys muzejam, nūvoda školānim i cytim interesentim.


text:
Vita Viļevko »
“Kolnasātā” diskuseja par Latgolys kongresa symtgadis svātku programu
Raidejums atsaver, kai rysynuojušys nūtikšonys ap Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa uzrokstim piec 21. janvara raidejuma. Latgolys kongresa symtgadis tematika teik turpynuota ari itamā “Kolnasātā”, pietejūt svineibu programu i raugūt nūskaidruot, kaida byutu lobuokuo duovonaSkaiteit vaira »
Teik veiduota gruomota par Terēzi Broku
Daugovpiļs piļsātys dūmis Kulturys puorvaļde, sasadorbojūt ar literati i žurnalisti Annu Rancāni, ir suokuse dorbu pi pietnīciskuo dorba veikšonys i materialu apkūpuošonys, kas piečuok tiks izmontuots gruomotys par Terēzi Broku veiduošonā, informej Daugovpiļs piļsātysSkaiteit vaira »


text:
Mieneša arhivs: September 2017 »
Bauskys nūvodā nūtiks latgalīšu piecpušdīne
Bauskys nūvoda Brunavys pogosta Grenctālis kulturys nomā 7. oktobrī nūtiks Latgalīšu piecpušdīne. No 14 stuņdem sevkurs bez moksys varēs īpazeit Aglyunys Maizis muzeja saimineicys Vijis Kudiņys globuotū montuojumu, Jākubpiļs amatnīka Gundara Velvika klugu pynumuSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” īpazeistynoj ar jaunuom Saeimys deputatem nu Latgolys
Raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji itūreiz sovus klauseituojus īpazeistynoj ar Saeimys deputatem, kuruos pavysam naseņ suoce dorbu 12. Saeimā. Tai kai partejis “Saskaņa” puorstuovs Andrejs Elksniņš i “Zaļo un Zemnieku savienība” puorstuovs Rihards Eigims,Skaiteit vaira »
Latvejis Radejā skanēs pīci stuosti par “Latgolys Muorys” pīminekli
Nu šudiņdīnys pīcu dīnu garumā Latvejis Radejis pyrmajā programā skanēs pīminekļam “Vienoti Latvijai” aba “Latgolys Muorai” veļteita rubrika. Latgolys atbreivuošonys pīminekli “Vienoti Latvijai” tauta īsaukuse par “Latgolys Muoru”, tys klivs na tikai par Rēzeknis,Skaiteit vaira »
Kai Preiļu slimineicu ītekmēs veseleibys apryupis sistemys reforma?
Par veseleibys nūzaris aktualitetem Latvejis Radejis raidejums “Kolnasāta” izvaicoj SIA “Preiļu slimnīca” vaļdis prīkšsādātuoju i Preiļu nūvoda dūmis deputati Ivetu Stari. Vaļstī uzsuokts dorbs pi veseleibys apryupis sistemys reformys, tei ītekmēs ari Preiļu slimineicu. I.Skaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” par gaidomū “Upītes uobeļduorzu”
Itūreiz raidejums “Pi myusim Latgolā” svietej sovpateigys dzejis dīnys, kū Viļakys nūvoda Upeitē sovulaik īdybynuojs dzejnīks Ontons Slišāns. Laikā, kod kreit uobeli, Upeitē teik reikuots latgalīšu dzejis i muzykys festivals “Upītes uobeļduorzs”. “Septembris irSkaiteit vaira »
Rēzeknis Tautys teatris aicynoj iz izruodi “Pupas” jaunā formatā
19. septembrī 18.30 Rēzeknis Tautys teatris aicynoj iz komedeju “Pupas” Rēzeknis kulturys nomā jaunā ustobys formatā, informej Rēzeknis Kulturys i turisma centra puorstuove Maija Upeniece. Izruode maineita, kab tū varātu aizvest i paruodeit ariSkaiteit vaira »
Viļānūs padūs Nikodema Rancāna bolvys izcyluokajim Latgolys regiona pedagogim
Ir nūsaslāguse pīteikumu pījimšona Nikodema Rancāna konkursam izcyluokajim Latgolys regiona padagogim, informej konkursa koordinatore Ilga Šuplinska. Nūslāguma pasuokums i uzvarātuoju paziņuošona 24. septembrī Viļānu kulturys nomā. Nu 2. maja da 12. septembram varēja pīteikt lobuokūs školuotuojus parSkaiteit vaira »
Latgolys školāni teik aicynuoti pieteit sovys dzymtys
Kuorsovys nūvoda krīvu kulturys bīdreiba “Utroja” organizej pietnīciskūs dorbu konkursu “Mana dzimta”, viestej informaceja Kuorsovys nūvoda sātyslopā. Latgolys regiona bārni i jaunīši teik aicynuoti izpieteit sovys dzymtys tradicejis, kū apkūpuot pietnīceibys dorbā, kurā eipašiSkaiteit vaira »
Preiļūs izstuodeitys gleznys nu Igora Pliča privatkolekcejis
Vysu septembri Preiļūs, gostu sātā “Pie Pliča” apsaverama gleznu izstuode, kurā eksponāti dorbi nu Igora Pliča privatkolekcejis. Jis tū nūsaucs par unikalu gleznu izstuodi, partū ka tuos da šam nikod vēļ nav bejušys izstuodeitys.Skaiteit vaira »
“Kolnasātā” gastej kūrpnīks Andris Kačkāns
Raidejumā “Kolnasāta” gastej apovu meistars ar vaira kai 35 godu pīredzi, uodys izstruoduojumu darbneicys SIA “Kristāla kurpīte” eipašnīks Andris Kačkāns. Juo darbneicā Rēzeknē izgataveitajuos kūrpēs i postoluos iz skotuvis kuop symtim Latvejis doncuotuoju. Andris teikSkaiteit vaira »
Leluo spīgu prāva Rēzeknē
Roksta autors: Kaspars Strods, Latgolys Kulturviesturis muzeja specialists kulturviesturis vaicuojumūs Piec Latgolys atbreivuošonys nu lelinīku 1920. g. janvārī–februārī suocēs regiona kasdīnys dzeivis sakuortuošona. Vīna nu nūzeimeiguokūs problemu beja kuorteibys īvīsšona iz Latvejis i Padūmu Krīvejis rūbeža.Skaiteit vaira »
LNT pīduovuos jaunu raidejumu “Atklāj Latgolu ar Kristapu Rasimu”
Nu 26. septembra kotru ūtardīnis vokoru 21.10 televizejis kanalā LNT byus radzams raidejums “Atklāj Latgolu ar Kristapu Rasimu”, informej televizejis puorstuove Raita Celma. Jaunajā raidejumā akters, muzikis i eistyns Latgolys patriots Kristaps Rasims kūpāSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” par situaceju Daugovpiļs dūmē
Sastdiņ, 2. septembrī, Daugovpiļs dūmis uorkuortys sēdē deputati lēme par dūmis prīšksādātuoja Andreja Elksniņa atbreivuošonu nu omota. Niu dūmis prīšksādātuoja omotā īvālāts Rihards Eigims, kurs īprīkš piļdeja dūmis prīšksādātuoja pyrmuo vītnīka pīnuokumus. Raidejumā “PiSkaiteit vaira »
“Upītes uobeļduorzā” itūgod byus ari Renārs Kaupers
16. septembrī 19.00 Upeitis tautys nomā nūtiks meilys aiļu i dzīšmu festivals “Upītes Uobeļduorzs”, kura eipašais gosts itūgod byus Renārs Kaupers. Itūgod festivalā muzykys sadaļu puorstuovēs folklorys kūpa “Rekavas dzintars”, folklorys kūpa “Upīte”, RihardsSkaiteit vaira »


text:
prezentaceja »
Reigā prezentēs gruomotu bārnim “Gostūs pi Boņuka”
31. majā 16.00 Latvejis Nacionalajā bibliotekā nūtiks gruomotys “Gostūs pi Boņuka. Stuosti bārnim par Latgolu” prezentaceja, informej vīna nu gruomotys autorem Ilga Šuplinska. Pasuokumā varēs sasatikt ar četrom gruomotys autorem: Leigu Rundāni (dramys terapeite,Skaiteit vaira »
Rēzeknē nūtiks Raibuo ūtruos stuostu gruomotys prezentaceja
24. februarī 18.30 Rēzeknis Tehnologeju akademejis “Muokslys terasē” nūtiks latgalīšu rakstnīka Raibuo ūtruos stuostu gruomotys “Zalta tesmini” prezentaceja. Pasuokumā paradzāta īsapazeišona ar stuostim nu gruomotys, tūs fragmentu skaiteišona underground muokslinīka Guntix izpiļdejumā, kai ariSkaiteit vaira »
Rēzeknis bibliotekā prezentēs gruomotu “Alise Breinumu zemē”
18. februarī 16.00 Rēzeknis Centraluos bibliotekys laseitovā (3. stuovā, Atbreivuošonys alejā 81) nūtiks L. Kerola gruomotys “Alise Breinumu zemē” prezentaceja i literaruo darbneica. Pasuokumā varēs satikt gruomotys tulkuotuoju Eviku Muiznieci, rakstnīku Valentinu Lukaševiču i gruomotys redaktoriSkaiteit vaira »
“Kapļi” prezentēs albumu “Ašņa dasys”
21. augustā 21.00 iz Latgolys viestnīceibys GORS jumta terasis nūtiks poetiskuo roka apvīneibys “Kapļi” albuma “Ašņa dasys” prezentacejis koncerts. Koncerta eipašī gosti – grupa “Inokentijs Mārpls”. Jaunajā albumā “Ašņa dasys” byus 10 dzīšmu, nu kurūsSkaiteit vaira »
Laura Bicāne Daugovpilī prezentēs jaunū albumu
21. majā 18.00 Daugovpiļs nūvoda kulturys centrā paradzāts dzīsmineicys Laurys Bicānis ūtruo muzykys albuma “Trīspuksti” prezentacejis koncerts. Albumā “Trīspuksti” īkļautys 13 dzīsmis ar Egitys Terēzis Jonānis haiku tekstim i vīna eipaša dzīsme latgaliski. KaiSkaiteit vaira »
Tiks prezentāta gruomota “Tautas konservatorijas Latgales kultūrvidē (1923 – 1941)”
12. novembrī 11.00 Rēzeknē, Juoņa Ivanova Rēzeknis Muzykys vydsškolā nūtiks Rēzeknis Augstškolys lektoris Valdys Čakšys gruomotys “Tautas konservatorijas Latgales kultūrvidē (1923 – 1941)” prezentacejis svātki. Gruomotys tapšonā autore ir īguļdejuse vaira kai 20 godu,Skaiteit vaira »
Aizvadeitys grupys “Rikši” albuma prezentacejis
18. janvarī Rēzeknē i 25. janvarī Reigā jaunīšu postfolklorys grupa “Rikši” reizē nūsvietieja i treis godu jubileju, i sova debejis albuma “Pa pyrmam” prezentaceju. Ar sovim īspaidim par koncertim pīkryta daleitīs grupys dalinīki ZaneSkaiteit vaira »
Jaunais žurnals par Latgolu “A12” atruodeits tautom/ FOTO
1. augustā Rēzeknē iz Rēzeknis Centraluos bibliotekys jumta tyka prezentēts jaunais žurnals par Latgolu. Ari LaKuGys skaiteituojim pīduovojam īspieju īsavērt žurnala prezentacejis pasuokumā. Paļdis Rēzeknis Centralajai bibliotekai, Annai Keirānei i Mārim Justam par karteņom!Skaiteit vaira »
Byus jaunuo “Olūta” i “Tāvu zemes kalendara” attaiseišonys svātki
2012. goda 20. julī plkst. 14.00 Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā nūtiks literaturys almanaha „Olūts” 17. laidīņa i 2013. goda „Tāvu zemes kalendara” attaiseišonys svātki. Literaturys almanahs „Olūts” i kulturviesturiskuo i literaruo godagruomota „Tāvu zemesSkaiteit vaira »


text:
1. oktobrī 13.00 Leivuona katuoļu bazneicā nūtiks labdareibys koncerts “Es topu samīļots mazliet”.
Leivuonā jau par tradiceju ir palykuši Leivuona katuoļu draudzis kora vadeituojis Ritys Semeiko organizātī labdareibys koncerti “Es topu samīļots mazliet”, kurūs laikā teik vuokti leidzekli leivuonīšu veseleibys uzlobuošonai.
Itūreiz uzastuos varganiste Jacinta Ciganoviča, bruoli Punculi, Svātuos Marejis Magdalenys draudzis jaunīšu ansamblis, Megija Meļnika, Zigfrīds Muktupāvels, Jurs Kulakovs, Kitija Mināte, kai ari Leivuona katuoļu draudzis kors “con Amore”. Zīduojumi tiks vuokti četru leidzcylvāku veseleibys uzlobuošonai.


text:
TEATRIS I KINA »
Latgolys amatīrteatru skatē Rēzeknē varēs nūsavērt ari izruodis latgaliski
18. i 19. martā Rēzeknē nūtiks Latvejis amatīrteatru īstudiejumu regionaluo skate “Gada izrāde 2016”, pīduovojūt divejuos dīnuos nūsavērt devenis izruodis, informej Rēzeknis Kulturys i turisma centra puorstuove Maija Upeniece. Tūs skaitā ari divejis izruodis latgalīšuSkaiteit vaira »
Itūnedeļ tiks atkluotys Daugovpiļs teatra dīnys Reigā
Jau itūnedeļ Daugovpiļs teatris atkluos tradicionaluos Daugovpiļs teatra dīnys Reigā, kurūs ītvorūs nu marta da maja vairuokys Daugovpiļs teatra izruodis varēs nūsavērt Dailis teatrī i Latvejis Nacionalajā teatrī, informej Daugovpiļs teatra puorstuove Janīna Ivanova. DailisSkaiteit vaira »
Dokumentaluo kina “Īsamirdzi zvaigznem leidza” izdūta DVD formatā
DVD formatā izdūta dokumentaluo kina “Īsamirdzi zvaigznem leidza” par dzīduotuoju Aiju Rimšu, informej projekta idejis autore Ineta Atpile-Jugane. 2015. goda 17. oktobrī Rēzeknis nūvoda dūmis Lelajā zalā pyrmizruodi pīdzeivuoja Latgolys entuziastu grupys “Biļdis” veiduotuoSkaiteit vaira »
Preiļūs byus apsaverama Juoņam Streičam veļteita ceļojūšuo izstuode
Nu 31. janvara da 22. februara Preiļu kulturys nomā byus apsaverama Latvejis Kulturys akademejis Reigys Kino muzeja sadarbeibā ar bīdreibu “Ekrāns” veiduotuo kinorežisoram, scenaristam i akteram Juoņam Streičam veļteituo ceļojūšuo izstuode – “Jānis Streičs: filmas,Skaiteit vaira »
Reigā nūtiks improvizacejis izruode latgalīšu volūdā
19. janvarī 20.00 Reigā, klubā “Četri balti krekli” nūtiks improvizacejis izruode latgaliski “A cik daudzi smīkla 2”. Izruodi pīduovuos improvizatoru kolektivs “ĀrprāTS”, kas kūpā saguoja 2015. goda vosorā, par sovu mierki izvierzejūt popularizēt taiduSkaiteit vaira »
Ūtrajūs Zīmyssvātkūs svieteis kinys “Cylvāka bārns” 25. jubileju
26. decembrī 16.00 Latgolys viestnīceibā GORS nūtiks sasatikšona par gūdu kinys “Cylvāka bārns” 25 godu jubilejam, viestej informaceja latgalesgors.lv. 1991. goda decembrī pyrmizruodi pīdzeivuoja nu jau legendaruo Juoņa Streiča kina “Cylvāka bārns”, kas radeita piecSkaiteit vaira »
Aicynoj atbaļsteit kinys “Gambits 1917” turpynuojumu
Rodūšuo grupa aicynoj zīduot latgalīšu viesturiskajai eiskinai, kas turpynuotu stuostu par Latgolys liktiņa izlemšonu. Itamā eiskinā tyktu paruodeiti idejiskī struovuojumi, Kempa i Trasuna preteimā stuoviešona i vysbeidzūt Latvejis vaļsts pamatu likšona 1917. goda 26. apreļaSkaiteit vaira »
Eiskinai “Gambits 1917” izveiduoti subtitri angļu volūdā
Svietejūt Fraņča Kempa 140 godu jubileju, eiskinai “Gambits 1917” izveiduoti subtitri angļu volūdā. Angļu subtitri atkluos Latgolys 1917. goda kongresa vaicuojuma problemys daudz leluokai auditorejai. Pi subtitru struoduoja Pīters Ragaušs i Arņs Slobožanins. DorbaSkaiteit vaira »
Nūsaver animacejis kinu par Vinneju Pūku latgalīšu volūdā
16. novembrī Viļānu Muzykys i muokslys školā tyka prezentāta tuos audziekņu veiduotuo animacejis kina “Vasals, Vinnej Pūk!”. Kinu veiduojuši Viļānu Muzykys i muokslys školys Vizuali plastiskuos muokslys programys audziekni. Teksta autore: Maruta Latkovska. MarutaSkaiteit vaira »
Tiļžā gasteis “Ontans i Anne”
27. novembrī 15.30 Tiļžys kulturys nomā tiks ruodeita Baļtinovys dramatiskuo kolektiva “Palādas” komedejis “Ontans i Anne” 9. daļa “Ontans i saime”. Jau suokusēs beletu īprīkšpuordūšona, tūs cena ir 2.50 eiro. DrukavuotSkaiteit vaira »
Puordūmys par kinu “Melānijas hronika”
Roksta autors: Oskars Orlovs, 2.kursa magistra programys “Filologeja” students Rēzeknis Tehnologeju akademejā Beju iz kinys “Melānijas hronika” seansu, kū ruodeja GORĀ. Cylvāku pylns, i iz nuokamū seansu ari veiduojuos ryndys. Kina — kai jauSkaiteit vaira »
Luočplieša dīnā Bolvūs ruodeis kinu “Segvārds Vientulis”
Pīktdiņ, 11. novembrī, 18.00 Bolvu Sakraluos kulturys centrā tiks ruodeita režisora Normunda Puča kina “Segvārds Vientulis”, kas viestej par Vonogu draudzis prīsteri Ontonu Juhneviču. Kinys centrā ir prīstera Ontona Juhņeviča īkšejais konflikts storp gareidznīka morāliSkaiteit vaira »
Nūtiks kinys “Likteņzeme” Latgolys pyrmizruode
10. novembrī 18.00 Rēzeknē, Latgolys viestnīceibā GORS, nūtiks kinys “Likteņzeme” Latgolys pyrmizruode, informej kinu studejis RIJA puorstuovi. Dzymtys vaicuojumu ceļā Amerikys latgalīši Pīters i Helena sateik rodus Sibirī…. Ūtruo pasauļa kara laikā legendaruo latgalīšu prometejaSkaiteit vaira »
Kina “Melānijas hronika” pīdzeivuos pyrmizruodi ari Rēzeknē
3. novembrī Latgolys pyrmizruodi pīdzeivuos režisora Vīstura Kairiša kina, kas uzjimta piec rakstneicys Melanejis Vanagys atmiņu romana “Veļupes krastā” motivu, informej Latgolys viestnīceiba GORS. Kinys pyrmizruodē Rēzeknē pīsadaleis ari “Melānijas hronika” rodūšuo komanda. KinaSkaiteit vaira »


text:
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” sagatavejuse latgalīšu rokstu volūdys pošvuiceibys materialu, kas byus lobs paleigs sevkuram latgaliski raksteit grybātuojam. Latgalīšu rokstu volūdys prasšonys izkūpšona ir byutiska volūdys saglobuošonā i tuoluokā atteisteibā. Īspiejis kluotīne īsavuiceit latgalīšu rokstu volūdu ir cīši īrūbežuotys, partū raksteit grybātuojim naatlīk nikas cyts, kai tū dareit pošvuiceibys ceļā. “Latgolys Studentu centrs” jau vairuoku […]
Vaļsts Kulturkapitala fonds “Latgolys Studentu centra” darbeibys atbolstam 2015. godā pīškeirs finasiejumu storpdisciplinarū projektu konkursā. Finansiejumu paradzāts izlītuot aktivitatem, kurys veicynuos Latgolys kulturvidis saglobuošonu, atteisteibu i populariziešonu, kai ari Latgolys jaunīšūs styprynuos lokalū identitati. Itūšaļt LgSC ir vīna nu atpazeistamuokajom i aktivuokajom latgalīšu sabīdriskajom organizacejom, kurys eistynuotī projekti deveņu darbeibys godu laikā ir nūzeimeigi na tikai lokalā, […]
“Latgolys Studentu centra” uzturātais portals lakuga.lv (Latgalīšu Kulturys Gazeta) dorbojās jau nu 2007. goda. Pyrms 3 godim LaKuGa atsuoka aktivu darbeibu, kasdīnys viestejūt par latgaliskom nūtikšonom Latgolā, Latvejā i pasaulī. Portals latgalīšu i puorejuos Latvejis īdzeivuotuoju vydā ir īmontuojs atpazeistameibu kai vītne, kurā var īpasazeit ar jaunuokū latgalīšu muzyku, literaturu i jaunumim cytuos muokslys formuos, izzynuot par aktualitatem […]
„Latgolys Studentu centra” eistynuotais projekts „Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” itūgod dorbu turpynuos Latgolys regiona atteisteibys agenturys i Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programys ītvorūs. Konkursa kuorteibā LgSC īsnīgtais projekts beja tūs 42 projektu vydā, kas sajēme atbolstu. Portala uzturiešonai tyka pīškierti 1500 lati, i projekts tiks eistynuots nu 2013. goda 27. maja leidz ituo […]
Jaunajā godā mes kotrs gribim suokt piļdeit tuos apsajimšonys, kurys asam apsūlejuši sev vacajā godā. Taišni taipat ir ar bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” uzturātū portalu lakuga.lv , kurs ar 2013. goda 1. janvari suoc jauna dorba cielīni. Goda pyrmūs treis mienešus portala darbeibu atbaļsteis Vaļsts kulturkapitala fonds, kurs pīškeire finansiejumu Latgolys kulturys programys ītvorūs. „Latgalīšu Kulturys […]


text:
Žurnala “A12” jaunais numers na tik par absolventim i Juoņu svieteišonu, nu ari:
- Interveja ar dzejneicu i školuotuoju Ivetu Ratinīku.
- Jaunajā rubrikā “Latvijas stāsti” – bejušuo Ondrupinis sovhoza direktors, pogosta vacuokais i vys vēļ aktivais Juoņs Brils.
- Kai dzeivuot i baudeit lauku dzeivi – Mežnieku saime.
- Saruna ar pyrmū šmakovkys muzeja idejis autori Daci Zagorsku.
- Tiļžys cīma stuosts.
- Par Rēzeknis pūlim – Valentina Šidlovska.
- Sasatikšona ar dirigentu Juoni Gruduli.
- Muokslinīks Jurs Jurjāns par dvēselis gluostu Latgolā.
- Lūznovys muižys nūtikšonys vosorā.
- Apskots par izstuodem i kulturys nūtikšonom Austrumlatvejā.
- Turpynuojums ceļuojumam apleik Baļtejis jiurai.
Abonej žurnalu “A12” vēļ 2016. godā – tys ir vīnkuoršuok nakai vaicuot kioskā!


text:
Kolnasāta »
“Kolnasātā” par Naatkareibys karu Latgolā, Rēzeknis teatri “Joriks”i trymdys literaturu
Latvejis Radejis kasnedelis latgaliskais raidejums “Kolnasātā” viestej par teatra dzeivi Latgolā. Ite ir virkne amatirteatru, kurūs spieliešona ir kai hobejs, breivuo laika pavadeišonys veids. Ir Daugovpiļs teatris, kura izruodis roda profesionali aktiri i rodūšuoSkaiteit vaira »
Fotografs Leonīds Važnais: “Tehnologejis fotografus ir izlutynuojušs”
Raidejumā “Kolnasāta” gostūs fotografs Leonīds Važnais, jis Rēzeknē izveiduojs sovu fotoškolu i daudzu godu laikā īgiutuos zynuošonys i uzkruotū pīredzi nūdūd jaunajim fotografim. Juo ceļš iz fotografiešonu aizasuocs teju pyrma 20 godu. Sarunā fotografs atkluoj,Skaiteit vaira »
“Kolnasāta” atsaver iz 2017. godu Latgolā
Latvejis Radejis raidejums “Kolnasāta” atsaver iz 2017. godu Latgolā i latgaliskom nūtikšonom. Sovuos puordūmuos par aizejūšū godu i zeimeiguokajom nūtikšonom 2017. godā doluos literate, publiciste i Rēzeknis nūvoda sātys lopys satura redaktore Anna Rancāne, LatgalīšuSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” par dzejnīku i atdzejuotuoju Eināru Pelšu i latgalīšu gruomotom 2017. godā
Raidejums sasateik ar dzejnīku i atdzejuotuoju Eināru Pelšu. Naseņ jam izguojuse pīktuo dzejis gruomota “Condom”, tū autors publicējs ar pseidonimu Demon. Eināra dzeja ni kotram varātu byut saprūtama i pījamama, sovuos radūšajuos izpausmēs jis izmontoj avangardaSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” par čyguonūs īšonys tradicejom
Raidejums “Kolnasāta” kūpā ar folklorys draugu kūpys i kapelys “Vīteri” vadeituoju Sandru Stari i muzykantu Pīteri Dauguli dazynoj par Zīmyssvātku tradicejom i čyguonūs īšonu Latgolā. Vineta Vilcāne teikās ar Oduma Mickeviča universitatis profesori Nikolu Nau nu Pūlejis, jei interesejās par latgalīšuSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” atguodoj dzejnīku Pīteri Jurciņu
17. decembrī literatam Pīteram Jurciņam palyktu 85. Policists ar dzejnīka dvēseli, tai varātu raksturuot Pīteri Jurciņu. Daudzu cylvāku atmiņā palics ar dzīsmi “Vuolyudzeite”, kurai sarakstejs i vuordus, i meļdeņu. Pīters Jurciņš leidzuos jau ariSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” gostūs muzike Guntra Kuzmina-Jukna
Raidejumā “Kolnasāta” gostūs muzike i vokaluo pedagoge Guntra Kuzmina-Jukna. Pyrma vairuoku godu atpazeistameibu īmontuojuse kai grupys “Borowa MC” soliste, niu Guntra voda vokalū studeju “Skonai”, struoduoj par vokalū pedagogi i dorbojās dažaidūs muzykys projektūs. 18.Skaiteit vaira »
“Kolnasāta” par pūļu etnografi Stefaneju Uļanovsku
“Kolnasātā” par pūļu folkloristi i etnografi Stefaneju Uļanovsku, kura 19. godu symta beiguos dokumentēja Viļānu apleicīni, radzātū i dzierdātū apkūpojūt dorbā “Pūļu Inflantejis latvīši”. Pyrma puors godu Latvejā izdeve faksimilizdavumu, sovpus itūgod izguoja UļanovskysSkaiteit vaira »
Latvejis karūga kruosys mynātys Atskaņu hronikā. Kas tī raksteits?
Roksta autore: Vineta Vilcāne Sorkonboltsorkonais karūgs – Latvejis vaļsts simbols rodīs leidz ar latvīšu naceju. Karūgs kai latvīšu simbols pasaruoda jau ap 1870. godu, kod sorkonboltsorkonuos kruosys suoce lītuot latvīšu studenti Tērbatā, niulinejā Tartu,Skaiteit vaira »
“Kolnasātā” saruna ar kinologi i stuosts par “Latgolys Muorys” dzimšonu
11. novembrī, Luočplieša dīnā, pīmiņ Latvejis Naatkareibys karā krytušūs karaveirus. Naskaitomys pīminis vītys gūdynoj Latvejis naatkareibys ceineituojus. Latgolā zynomuokuo ir pīmineklis “Vienoti Latvijai” Rēzeknē, tautā saukts par “Latgolys Muoru”. Na mozuok svareigs ir LatgolysSkaiteit vaira »
“Kolnasāta” viestej par Rāznys nacionalū parku i brauc gostūs iz Rykovu
Latgolu sauc par Zylū azaru zemi, eipašu uzmaneibu pīsaista Rāznys azars i tuo apleicīne. Par Latgolys jiuru dāvātais azars i tuo apleicīne vaira kai 59 000 ha plateibā veidoj Rāznys Nacionalū parku. Itys gods parkamSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” saruna par latgalīšu volūdys lītuošonu saimē
Pādejuos tautys skaiteišonys dati līcynoj, ka kasdīnā latgaliski runoj 8% Latvejis īdzeivuotuoju. Kaidā volūdā runuot ar bārnim, ir aktuals vaicuojums jaunajom saimem. Na vysi, kuri ar vacuokim runuojušs latgaliski, izavielej latgaliski runuot ari arSkaiteit vaira »
“Kolnasātai” pīci godi, svātku raidejumā gostūs Latgolā i Latvejā zynomi ļauds
20. oktobrī pīcu godu ēterā skaniešonys jubileju svieteja Latvejis Radejis latgaliskuokais raidejums “Kolnasāta”. Pyrmū reizi radejis viļņūs raidejums izskanēja 2012. goda 20. oktobrī, itūs godu laikā kotru sastdīni prīcynojūt ar Latgolys personeibu i nūtikšonu stuostim,Skaiteit vaira »
“Kolnasātā” gastej skriejiejs Andrejs Jesko
“Kolnasātā” gostūs skriejiejs Andrejs Jesko, vīns nu iztureiguokajim i mudruokajim Latgolys i vysys Latvejis veirim. Uzvarys laurus plyucs gon vītejuos, gon storptautiskuos saceņseibuos. Majā nūtykušajā 16 kilometru taku skriejīnī Zvīdrejis golvyspiļsātā Stokholmā jis īgiva pyrmūSkaiteit vaira »


text:
Žurnals
Žurnals (praņcīšu: journal – laikroksts, žurnals) – brošurys ci gruomotys izavierīņa periodiskys izdavums, vysucīškuok ar vuokim i iļustracejom. Vysuvaira publicej analitiskus tekstus ap ļaudeibys dzeivi, politiku, ekonomiku, muokslu, kulturu i cytim vaicuojumim, kurī paškierti konkretom ļaužu grupom - bārnim, sīvītem, veirīšim, sporta mīļuotuojim, makšarnīkim i tt.
Žurnali latgaļu volūdā[pataiseit | labot pirmkodu]
Myuslaikūs latgaļu volūdā izīt religiskai ļaudyskais žurnals Katōļu Dzeive, juo pyrmais laidīņs izguoja 1926 godā.
Cyti svareiguokī žurnali latgaļu volūdā bejuši Dzeive, Zīdūņs, Sauleite, Latgolys Zemkūps, Ceinis Karūgs. Pyrmais žurnals latgaļu volūdā beja Austra (izdūts 1908 godā, 4 godus piec druka nūlīguma nūceļšonys).


text:
8. septembrī 17.00 Reigā Sv. Marejis Magdalenys bazneicys pogolmā Mozajā Piļs īlā 2 nūtiks Latvejis viesturei i šudiņdīnai veļteits pasuokums
Vysi interesenti ir laipni aicynuoti pīsadaleit pasuokumā. Klauseituojus uzrunuos Latvejis Republikys Saeimys prīšksādātuoja Ināra Mūrniece, Latvejis Kara muzeja viesturneica, LCP viesturis pietneica Īva Kvāle, Vaļsts prezidenta konstitucionalūs tīseibu padūmnīks Dr. iur. Juoņs Pleps, kulturys sociologe Dr. sc.soc. Dagmāra Beitnere – Le Galla i prīsters Andris Kravalis. Tiks nūlaseita ari Luganys Teologejis fakultatis Šveicē profesora prīstera Andra Marejis Jerumaņa uzruna par Jezupa Rancāna personeibys nūzeimi. Runuotuoji snēgs īskotu LCP 8. septembra deklaracejis nūzeimē Latvejis vaļstiskuma viesturē i runuos par patriotisma, demokratejis i pylsūniskuos atbiļdeibys vierteibu nūzeimi Latvejis aktualūs nūtikšonu kontekstā. Pasuokumu muzykali kuplynuos dzīduotuojs Jurs Vizbulis i pianiste Ilze Fomina.
Pasuokumu reikoj Latvejis Centraluos padūmis pīminis fonds sadarbeibā ar Sv. Marejis Magdalenys Rūmys katuoļu draudzi. 19.00 Sv. Marejis Magdalenys bazneicā nūtiks LCP dalinīku pīmiņai veļteits dīvkolpuojums, kurā sevkurs ir aicynuots pīsadaleit.


text:
LgSC vaļde ir nūlāmuse itūgod bīdru kūpsapuļci reikuot Reigā 9. februarī Reigys jaunīšu centrā „Kaņieris” (Kanīra īlā 15). Kūpsapuļcis suokums 10:30, dorba kuorteibā īskots LgSC viesturē, lekcejis, egionalūs biroju atskaitis, grupu dorbs, 2012. goda puorskota pījimšona, grupu dorbs, vaļdis atskaite par padareitū i jaunys vaļdis vieliešonys.
Piec kuorteigi padareita dorba paradzātys ari izklaidis – atpyutys vokors folkklubā ALA PAGRABS (Vacreigā, Smiļšu īlā 16). Vokora gaitā sarunys, dzīsmis i cytys atraktivys izklaidis. Čajs, ols ci kas cyts piec kotra īspiejom i vielmem. Sasatikšona ALA PAGRABS ap 20:30.
Lyugums leidz 4. februaram iz LgSC e-postu lgsc@lgsc.lv paziņuot par sovu īsarasšonu ci naīsarasšonu. Atguodynoju, ka leidz kūpsapuļcei juosamoksoj bīdra nauda par 2013. godu. Pretejā gadīnī vaļde var lemt par īskaiteišonu LgSC atbaļsteituojūs (kas ļaun pīsadaleit kūpsapuļcē, tok līdz bolsa tīseibys).
Ka iz kūpsapuļci dūsīs ar sovu personiskū mašynu, lyugums padūt ziņu, varbyut Tev varātu pīsavīnuot kaids nu bīdru.
Ka napīcīšamys nakts muojis Reigā nu pīktdīnis iz sastdīni ci nu sastdīnis iz svātdīni, dūd ziņu. Taipat aicynoju atsasaukt tūs, kas ir gotovi pi sevis uzjimt gostūs kaidu nu bīdrim.
Ka nazyni, kur atsarūn „Kaņieris”, nabādoj 😉 – kaids nu LgSC Reigys biroja aktīvistu tevi sagaideis. Informaceja par sasatikšonys vītu i laiku, kai ari sabīdriskuo transporta kusteibys grafikim byus vāluok. Pīmini, ka „Narvesenā” Tev juonūpierk 2 braucīni.
LgSC vaļdis vuordā,
Vineta Vilcāne
T. 26149207
vineta@lgsc.lv