text:
Kinys “Fedja” pyrmizruode Latvejis Televizejā
Šudiņ 18:30 Latvejis Televizejis 1. programā pyrmū reizi tiks ruodeita režisoris Kristīnis Želvis kina „Fedja” par latgalīšu izceļsmis kinu režisoru Teuvo Tulio.
Pyrmizruodi Suomejā kina pīdzeivuoja ituo goda augustā, Latvejā pyrmu reizi ruodeita 1. novembrī kinuteatrī „Splendid Palace”, Reigā, nu niu kuorta ari televizejis skateituojim vysā Latvejā.
Teuvo Tulio (eistajā vuordā Teodors Tugajs) ir latgalīšu puika, kuru dzeive nūvad iz Suomeju, kur jius kliva par akteri, piečuok slavanu, nu aizmiersteibā krytušu režisoru. Fedja – tai bierneibā puiku sauce vītejuos sādžys ļauds. Kristīnis Želvis dokumentaluo kina „Fedja” pīsavierš Tulio bierneibys laikam Latgolys sādžā – kai Latgolys ainava, sadzeive. Tulio naparostuo dzymta i puikys bierneibys puordzeivuojumi i īspaidi piečuok pasaruoda juo režisātajuos kinuos.
Lela daļa kinys ir latgaliski i paraleli viestejumam par režisora bierneibu, koloriti paruoda ari Latgolys lauku cylvākus myusu dīnuos. Vītejī ļauds Rēzeknis nūvoda Iļziskolna pogostā niu nazyna taida Teuvo Tulio i, kod kinys taiseituoji vaicoj satiktajim veirim, kur ir juo pīmineklis, tī dūmoj, ka teik izjūkuoti – kaids tod ite slavans režisors varātu byut!? Sovaids ruodīs ari dzeivis pretstats: vītejim cylvākim Tulio nikuo naizsoka, nu juo atguoduot i apsavērt pīminekli brauc ļauds nu pošys Suomejis. Kaids tod ir Fedjis, Teodora i Teuvo stuosts? Tū verīs kinā šudiņ.
Kinys operators – Ivars Zviedris, producenti Ivars Zviedris, Kristīne Želve, leidzaproducents – Klāss Olsons.
Vaira par Teuvo Tulio skaiti: https://www.lakuga.lv/2012/08/23/teodoram-tugajam-aba-teuvo-tulio-100/
Kas bija Teuvo Tulio? from Kristine Zelve on Vimeo.


c: text/html

text:
SABĪDREIBA I KULTURA
Lobuokais pasuokums/projekts – 2. Storptautyskuo latgalistikys konfereņce Rēzeknē
Latgalīšu kulturys sponsors/mecenats – Rēzeknis-Aglyunys dieceze
Latgalīšu kulturys masu medejs – Latgalīšu Kulturys Gazeta – portals lakuga.lv
Goda pošvaļdeiba – Baļtinovys nūvods
Latgalīšu sabīdryskuo organizaceja – Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”
Lobuokais latgaliskais pasuokums školā – Etnografiskuo pulceņa darbeiba Upītes pamatškolā
Goda školuotuojs – Nautrānu vydsškolys Veronika Dundure
Lobuokais latgaliskais pasuokums kulturys/tautys nomā – 18. novembra svātku koncerts “Zynu, zynu tāva sātu” Baļtinovys KN
Goda kulturys darbinīks – Ontons Slišāns
Lobuokuo publicitatis akceja latgalīšu kulturā – Eriņu un Igauņu ģimeņu dalība TV šovā „Dziedošās ģimenes”
Par īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā – Sabīdryskais darbinīks, Latgalīšu rakstnīceibys muzeja vadeituojs Pīters Luocs (Pēteris Locis)
Goda cylvāks – Juoņs Eisaks
MUZYKA
Lobuokuo dzīsme – “Muote” Laimas muzykanti
Lobuokais muzykys albums — „Sovvaļnīks” „Sūpluok” (Līdzās)
Lobuokais muzykys video – grupys „Bez PVN” – „Jei”
Lobuokuo alternativuo (underground) styla dzīsme – Juoņs Plots “Instrumentalīs gobols”
GODA DEBEJA MUZYKĀ – „Sovvaļnīks”
Radejis hits – Atis Auzāns i Oranžais koris “Kur gaismeņa”
LITERATURA
LOBUOKAIS IZDAVUMS/GRUOMOTA — Sibīrijas latviešu dziesmas
Spylgtuokuo publikaceja škārsteiklā/presē – Ilze Sperga “Latvīšus saskaiteit, na atjimt latgalīšus”
Spylgtuokuo debeja literaturā – Laura Bicāne

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Datu puorlaida
Datu puorlaida (anglīšu: data transmission) — datoreibys (informacejis tehnologeju) i telekomunikaceju atzarēs lītojams process, kurymā informacejis vīneibys (biti voi baiti) irā syutomys nu vīnys ītaisis iz cytu, damārojūt vysaidys datu puorlaidys tehnologejis.
Datu puorlaida var byut, pīvadumam:
- datu puorsyute nu datora cītuo diska iz mobilū telefonu;
- iņterneta lītuošona (dati puorlaižami nu ziņteikla servera iz vārtivi lītuotuoja datorā);
- viestenis syuteišona nu vīna mobiluo telefona iz cytu;
- drūsa vydyskuo teikla sataiseišona iz vyds izškireigūs geografiskajūs punktūs asūšu datoru (datori tys tam syuta datus, kuri ļaun nūstateit dasasliedzieja taidojeibu i apsorgoj nu svešu dasasliedzieju)
i leidz.
Datu puorlaidys tehnologejis var byut, pīvadumam:
- daslāguma tehnologejis - vara vodi, gaismysvodi aba optiskī kabeli, lazerdaslāgums, radejsaita, infrasorkonī spaiti i ct.;
- standartizātys datu grupiešonys i kanalu taiseišonys tehnologejis - DSL, ADSL, MPLS, Wi-Fi, Wi-Max i ct.
Datu puorlaidā svareigs sapratīņs irā datu puorlaidys protokols, kurs puorlaižamūs datus dora atpazeistamus i puorskaitomus. Poši myuslaiceigī protokoli patur datu syuteišonu paketu formā.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Šudinejuos datu puorlaidys pyrmaguojiejs beja Morzis signalu syuteišona pa vodim, caur gaismys myrgu, radejis signalu atmejā i t. t. Tok Morzys signalu tehnologeja izaškir nu myslaiceiguos binariskuos datu puorlaidis - Morzys sistemā vajadzeigi vysaidi paužu garumi, kab informaceja byutu saprosta.
Datu puorlaidys atmejis[pataiseit | labot pirmkodu]
Serejeiguo puorlaide (anglīšu serial transmission, krīvu пocлeдoBaTeлbHaя пepeдaчa, latvīšu seriālā pārraide) - datu puorlaide, kod biti syutomi blokūs, īmūšūs tys aiz tuo. Informaceju var syuteit i pa vīnam bitam, tūlaik datu dabuojiejs nu seveigūs bitu sataisa datu blokus. Serijeigū atmeju lītoj datim puorlaist leluokā atostumā, kam leidza ar jim var vīgli puorsyuteit puorvēris skaitli voi puoreiguma bitu.
Paraleluo puorlaida (anglīšu parallel transmission, krīvu пapaллeлbHaя пepeдaчa, latvīšu paralēlā pārraide) - datu puorlaida, kod biti syutomi vīnā laikā pa nazcik kanalim, a voi pa vīnu lineju caur multipleksiešonu. Itei atmeja labviņ dreizuoka na serejeiguo datu puorlaida, kam vīns baits puorsasyuta mudruok kai vīns bits. Itū metodu lītoj dators sovom vydyskajom darbeibom, pīvadumam, vydyskajuos magistralēs, a kod nakod - i uorejom saitom, saceisim, zynuodamīs ar drukaunīku. Tok itys metods tur sovus tryukumus - iz vyds nazcik kanalu atsarūn vaira trauciejumu kai tūlaik, ka datus syuteitu tik pa vīnu kanalu.
Asinhroniskuo i sinhroniskuo datu puorlaida[pataiseit | labot pirmkodu]
Asinhroniskuo puorlaida (anglīšu asynchronous transmission, krīvu acиHxpoHHaя пepeдaчa, latvīšu asinhronā pārraide) - datu puorlaida, kuramā lītoj suokšonys i nūstuošonys bitus, kab apzeimuotu datu puorlaidys suokys i beigys. Tys zeimoj, ka 8 bitu ASCII literu eistyn puorlaiž izlītojūt 10 bitus, pīv., A puorlaiž kai 1 0100 0001 0. Datu puorlaidis suokuos i beiguos asūšais papyldomais vīninīks (ci nule, pīdareigai nu puoreiguma bita) dabuojiejam pyrma paviestej, ka tiks puorsyuteits liters, a piečuok - ka liters irā beidzīs. Itū datu puorlaidis metodu lītoj tūlaik, kod datus suyta puorrautai, a na vīngabaletigā straujā. Suoku i nūstuošonys bitim sovā vydā vajag byut preteimim (ka soku irā "1", to beigu irā "0", i ūtraiži), tūlaik dabuojiejs var pazeit, kod suoksīs jau cyts syutomais datu pakets.
Sinhroniskuo puorlaida (anglīšu synchronous transmission, krīvu cиHxpoHHaя пepeдaчa, latvīšu sinhronā pārraide) - datu puorlaida, kuramā nalītoj suokšonys i nūstuošonys bitu, a tuo vītā sinhronizej datu puorlaidys dreizumu syuteituoja i dabuojieja ītaisē, lītojūt sevkurā komponentā īstateitu stuņdinīka signalu. Iz vyds diveju mozgu puorsyuta nūtaleju, vīngabaleigu datu strauju. Deļ tuo, ka navā suoku i beigu bitu, datu puorlaidys dreizums irā leluoks, tok itai var atsarast daudzuok klaidu, kam stuņdinīki var pagaisynuot sinhronizaceju i dabuojiejai ītasei var byut napareizs laiks - na tys, ap kurū dasarunuots protokolā. Partū kuri nakuri baiti var tikt samaituoti (pagaisynuot bitus). Kab itū problemu nūgrīztu, doroma stuņdinīku resinhronizceja i lītojams puorvēris skaitlis, kuri puordrūsynoj baita pareizu saprasmi i pījimšonu.
Protokoli i sasauksme[pataiseit | labot pirmkodu]
Protokols (anglīšu protocol, krīvu пpoTokoл, latvīšu protokols) - diveju ītaišu sovā vydā dasarunuoti nūsacejumi ap tū, kaidam vajag byut puorlaižamūs datu formatam. Kab nūtyktu datu puorlaida iz vyds sevkuru diveju ītaišu, jom pyrma tuo sovā vydā vajag dasarunuot ap protokolu.
Sasauksme (anglīšu handshaking, krīvu пoдTBepждeHиe cBязи, latvīšu rokspiešana) - process, kurymā divejis ītaisis apstyprynoj, ka iz vyds jūs irā atsaroduse saita i suokusēs zynuošonuos. Kab nūtyktu datu puorlaida, pyrma tuo vajadzeiga obadiveju ītaišu (datu syuteituojis i datu dabuojiejis) sasauksme.
Datu puorlaidys tehnologejis[pataiseit | labot pirmkodu]
Daslāguma tehnologejis:
- vara vodi;
- gaismysvodi aba optiskī kabeli;
- lazerdaslāgums;
- radejsaitys;
- infrasorkonī spaiti
Standartizātys datu grupiešonys i kanalu taiseišonys tehnologejis:


text:
Kolnasāta 28. martā
Īprīkšejais reiceibys plans Latgolys atteisteibai izpiļdeits dalieji, niu Vidis aizsardzeibys i regionaluos atteisteibys ministreja gatavej jaunu i plānoj regionā īguļdeit 52 miļjonus eiro nu ERAF leidzekļu. Diskusejā raidejumā Kolnasāta teik skaidruots, voi Latgolu vajag gluobt i voi ar programom i reiceibys planim tū īspiejams padareit. Par Latgolys atteisteibu diskutej VARAM ministra biroja vadeituoja Marika Zeimule, uzjiemiejs, SIA “Latgales dārzeņu loģistika” puorstuovs Edgars Romanovskis i Nūdorbynuoteibys Vaļsts agenturys Bolvu filialis vadeituoja Sandra Kindzule.
Īrokstā Renāte Lazdeņa stuosta par uzjiemiejim Āri i Normundu Vanagim, kas Kruoslovā nūsadorboj ar lāzergraviešonu.
Raidejumu klausīs ite.


text:
Strāpposts
Strāpposts (anglīšu: pushmail, push-mail, push e-mail) — tehnologejis i sistemys, kurys ļaun serverī asūšajā e-posta skreineitē dabuotuos viestulis tiuleņ pat puorsyuteit iz pruottelefonu voi plaukstinīku.
Tradiceigajuos e-posta sistemuos viestule īīt pastinīkserverī i tī gaida, cikom dasaslēgs programa nu lītuotuoja ītaisis (parostai - datora) i puorsavērs, ci navā atguojuse jauna viestule. Programa dasaslādz pastinīkserveram vys par nūstateitu laiku. Ka jauna viestule irā atguojuse da servera, to programa jū puorsasyuta iz posta skreineiti lītuotuoja ītaisē (parostai datorā).
Preteimā, strāpposta sistemuos jauna e-posta viestule serverī nagaida, jei puorsyutoma iz lītuotuoja ītaisi (parostai - plaukstinīku ci pruotinīku) tamā pošā šaļtī, kod īguojuse pastinīkserverī. Tai tod, strāpposts tur jāgu tūlaik, kod lītuotuoja ītase bez puortraukuma dasaslāguse pi iņterneta i pi pastinīkservera.
Strāpposts dūd vareibu sinhronizēt e-posta skaiteišonu i raksteišonu, kaleņdera i adresinis lītuošonu i datorā, i pruotinīkā. Pīvadumam, puorskaitūt strāpposta viestuli pruotinīkā i piec tuo verūtīs e-posta datorā, tei viestule automatiskai byus atzeimuota kai puorskaiteita. Cyts pīvadums - ar pruotinīku sovā kaleņderī īrokstūt jaunu sasatikšonu, piečuok jei redzēsīs kai īraksteita kaleņderī i datorā (itei sinhronizaceja nūteik serverī).
Strāpposts vaira vēļ nūdareigs organizaceju dorbā, kod svareigai cīši dreiži meitīs viestulem, par reizi dazynuot pošu jaunuokū informaceju, sadarynuot dīnysparādu ar kolegom i kūpeigai planavuot sasatikšonys i tt.


text:
Viļakas nūvoda folkloras kūpa “Upīte” izdavuse Zīmeļlatgolas veiru dzīšmu albumu “Padzīdam i…”, kura īrokstā rādā folkloras kūpas dalinīkim pīsadalejuši ari Renārs Kaupers, Kaspars Zlidnis, Jānis Strapcāns, Kristaps Rasims, Guntis Rasims, Katrīna Dimanta i cyti.
Jaunajā albumā, kas ir jau catūrtais folkloras kūpas albums, vydā ir 17 Zīmeļlatgolas dzīsmes. Tuos sovas dzeives laikā nu Upītes puses teicieju pīrakstejs nūvodpietnīks, dzejnīks, folklorists Ontons Slišāns (1948–2010). 2009. gadā Ontons Upītes Tautas nomā vadeja meistardarbneicu “20. godu symteņa pyrmuos puses vusvaira dzīduotuos veiru dzīsmes Upītes apkuortnie”, kas bejuse kai īrūsme folkloras kūpas vadeituoja Andra Slišāna idejai par itūs dzīšmu īraksteišonu albumā. 14 albuma dzīsmes ir taišni nu ituos meistardarbneicas, bet tuos albuma papyldynuotas vēļ ar trejom Upītes puses dzīsmem. Kai mozi bārni veiru dzīšmu meistardarbneicuos sovulaik pīsadalejuši ari folkloras kūpas dalinīki, Ontona Slišāna mozbārni Kate i Domeniks Slišāni, kuri niu ir dzīšmu 2020. goda apdaru autori.


text:
Zīmeļlatgolys dzīšmu i teicieju dzilī pādi
Rokstu sagataveja: Edeite Husare, portals lakuga.lv
Oktobra suokumā apguodā “Jumava” izdūta Viļakys pusis folkloristis Evitys Zarembys-Krīgeris gruomota-Zīmeļlatgolys dzīšmu kruojums “Pa dziesmas pēdām Ziemeļlatgalē”. Gruomotā ir publicātys nu desmit teicieju pīraksteituos vaira nakai 100 dzīsmis – tūs vuordi i melodejis, kai ari pošu teicieju dzeivisstuosti.
Gruomotys autore Evita Zaremba-Krīgere, kurei pošai ir Viļakys folklorys kūpys “Atzele” daleibneica, gruomotys dasacejumā stuosta, ka kruojums ir vaira nakai sešu godu dorba rezultats i tys veļteits tradicionalajai Zīmeļlatgolys dzīduošonai. Gruomotys aizsuokums 2013. goda pavasarī bejs gribiešona papyldynuot folklorys kūpys repertuaru ar jaunom dzīsmem, jo ruodejīs, ka teik dzīduotys viņ vīnys i tuos pošys.
Gruomotys “Pa dziesmas pēdām Ziemeļlatgalē” pyrmajā daļā ir stuosti par desmit Zīmeļlatgolys teicieju dzeivi i tū, kai muzyka i dzīsmis bejuši juo kotra dzeivis daļa. Vysi stuosti baļsteiti gruomotys autoris intervejuos ar dzīduotuojim. Teicieji, kurūs dzīsmis apkūpuotys gruomotā, ir Anna Prancāne, Stefānija Matisāne, Valentīna Bratuškina, Anna Strupka, Anna Annuškāne, Marina Logina, Aldis Pušpurs, Emīlija Ušupniece, Leontīne Bukovska i Anastasija Martinova. Dīvamžāļ vairuoku dzīduotuoju jau vaira nav myusu vydā, deļtuo itys Evitys Zarembys-Krīgeris dorbs, kab saglobuotu stuostus par dzīduotuojim i jūs teiktuos dzīsmis, ruodīs jo eipaši vierteigs. Gruomotā ir vareiba redzēt ari dažu teicieju biļdis i rūkrokstu paraugus nu dzīšmu pīrokstu, kas paleidz dabuot tyvuoku sajiutu ar konkretū dzīduotuoju, nu grybātūs, kab tys konsekventi byutu tai daīmams i publicāts par vysim desmit teiciejim. Vysi teicieji, kuru dzīsmis ir gruomotā, dzīduot vuicejušīs tradicionalā ceļā, – klausūtīs i atdarynojūt bierneibā i jauneibā dzierdātuos dzīsmis. Saīt, ka tuos pamatā Zīmeļlatgolā dzīduotys pārnejuo godu symta suokumā i pyrmajā pusē, nu tycams, ka daudzom nu tūs saknis ir daudz senejuokys.
Vaira nakai 100 publicātuos dzīsmis sakuortuotys pa nūdaļom piec dzīšmu tematikys – ite ir dzīsmis par dzīduošonu, par dobu i dorbu, par dzeivi i kasdīnu, par preceibom, karu, sova vīta ari jūku, naruotnojom i apsadzīduošonys dzīsmem, taipat īspieja īpasazeit ar Zīmeļlatgolys dažaidajim bolsim – tolku bolsu, garū bolsu, kuozu bolsu i cytim. Maņ pošai, nu bierneibys “apsagrūzūt” Zīmeļlatgolys etnografiskūs ansambļu vydā, vysod smaidu raisejuse sīvu “jimšonuos” ar tū, kuri bolsi i dzīsmis kuram ansambļam pīdar, kurs nu kuruo kū pajiems, kurs kū dzīd sovaižuok, deļtuo cīši simpatiski ruodīs gruomotys īvodā autoris saceitais, ka preteimā tam, ka ir gadīni, kod etnografiskūs ansambļu sīvys nagryb pasadaleit ar rešuok dzierdātom dzīsmem, jo tur tuos par “sovom”, itam kruojumam apvaicuotī teicieji ar dzīsmem pasadalejuši meilu pruotu i prīcojušīs, ka jūs dzīsmem byus turpynuojums.
Autore izsver, ka ituos gruomotys mierkis ir apkūpuot melodejis i padareit tuos daīmamys plotuokam interesentu lūkam, tai ļaunūt tom izaplateit i dzeivuot tuoļuok. Kai zynoms, Zīmeļlatgolys tradicionaluo dzīduošona nu ostoņdesmitūs godu ūtruos pusis ir vīna nu pieteituokūs dzīduošonys tradiceju Latvejā – da ituo par Zīmeļlatgolys pusis dzīsmem i dzīduotuojim izguojuši vairuoki izdavumi i gruomotys, kurūs vydā Andys Beitānis “Vēlīnās izcelsmes vokālā daudzbalsība latviešu tradicionālajā mūzikā”, Andys Beitānis “Medņevas dziedātājas”, Edeitis Husaris i Andys Beitānis “Škilbanu sīvas”, taipat vairuoki albumi par atseviškom teiciejom (Margaritu Šakinu, Mariju Golubovu), kai ari daudz i dažaidi Zīmeļlatgolys folklorys kūpu muzykys izdavumi disku formatūs. Gruomotys “Pa dziesmas pēdām Ziemeļlatgalē” autore atzeimoj, ka ituos gruomotys mierkis preteimā cytom publikacejom par Zīmeļlatgolys tradicionalū dzīduošonu nav piec dažaidu kritereju analizēt dzīsmis, nu, zynūt vysu da ituo izdūtūs publikaceju i materialu spektru, itaidam pastatejumam na cīši gribīs pīkrist, jo taids mierkis ari nav bejs piļneibā vysūs cytūs izdavumūs, koč taišni itaida formata dzīšmu materiala, kurs ir ar pastatejumu kai dzīšmu gruomota kasdīnys lītuošonai i bez audio dalykuma, eistyn nav. Etnomuzykologe Anda Beitāne gruomotys komentarā atzeimoj, ka itys izdavums taipat byus interesants i vierteigs na viņ tim, kurī grib dzīduot Zīmeļlatgolys dzīsmis, nu ari pietnīkim, kam ari cīši gribīs pīkrist – pietnīkim, tradicionaluos muzykys i kulturys interesentim, studentim, kai ari cytu (i na tikai Zīmeļlatgolys) folklorys kolektivu vadeituojim i dalinīkim.
Evita Zaremba-Krīgere gruomotys īvodā ari soka, ka dažaidūs arhivūs Zīmeļlatgolys tradicionaluos muzykys īrokstu ir na mozums, nu tī naasūt breivi daīmami i vīnuvīt. Tai eistyn ir, ka, tai kai ituos pusis tradicionaluo muzyka i dzīduošona ir tik daudzi pieteita i tū darejuši dažaidi pietnīki i interesenti, vyss muzykys materials nav daīmams vīnā vītā, kas ruodīs, ka vysmoz cikom byutu ari sova veida naīspiejamuo miseja. Nu vysā navar pīkrist apgolvuojumam par breivu datikšonu itim īrokstim – par pīmāru, Latvīšu folklorys kruotivis digitalajā arhivā garamantas.lv Zīmeļlatgolys tradicionaluos muzykys īroksti ar vysuleluokū daudzumu vīneibu skaita ziņā ir breivi daīmami kotram grybātuojam. I tūs tī nu dažaidu laiku īrokstu, ekspediceju materialu i folklorys vuokumu eistyn ir cīši, cīši daudz (ari daudzu itamā gruomotā publicātūs dzīšmu īroksti). Varātu viņ turēt nūceju i īsaceit gruomotys autorei itūs vysu gruomotā publicātūs dzīšmu īrokstus ar laiku kai vīnu vasalu sova folklorys vuokuma kolekceju ari dalikt itymā digitalajā arhivā, kas vēļ vaira paleidzātu sasnēgt gruomotys mierki – melodejis padareit daīmamuokys piec īspiejis plotuokam interesentu lūkam i Zīmeļlatgolys dzīšmu pādus Latvejis tradicionaluos muzykys ainovā padareit vēļ dziļuokus.
Teiri profesionalys interesis deļ vysod gribīs apsavērt, kai kotrā jaunā Latgolys dzīšmu materialā tiks atrysynuots volūdys pīroksta vaicuojums, jo vys tik izlūksnis atsaškir nu latgalīšu rokstu volūdā īrostuo i īsaceituo vuordu lītuojuma, i taišni dzīsmēs tys eistyn ir lels izaicynuojums, kai precizi paruodeit izlūksni. Jemūt vārā Zīmeļlatgolys izlūkšņu sovpateibys, viņ logiski kotrā dzīšmu materialā ruodīs tom rakstureigī vuordi, burtu savīnuojumi, formys, kū raudzeits paruodeit ari ituos dzīšmu gruomotys tekstūs. Nu dīvamžāļ vys tik byutu gribiejīs dzīšmu tekstu raksteituoja i ari korektora lobuoku izpratni par latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumim, kurī nasamaina atkareibā nu izlūksnis. Itys jau byus vaira taids īsacejums prīškdīnom, bet, ari rokstūt izlūksnēs, vys tik vajadzātu jimt vārā meikstynuojumu nalītuošona tī, kur navajag, burtu izvēli vuordu, kurī izlūksnēs naatsaškir, pīrokstūs, kai ari vysā čudnys ir dažūs tekstūs publicātuo burtu savīnuojuma “ts” atveiduojums ar “c” (par pīmāru, acasāda) – ka viņ tei nav fonetiskuo raksteiba, ite latgalīšu volūda ni ar kū naatsaškir nu latvīšu literaruos volūdys gramatikys. Taipat byutu gribiejīs vuordu pīrokstu konsekveņci koč vīnys dzīsmis tekstūs – ka vīnā pantā ir vuords “dryva”, tod nav cīši logiski, ka cytā pantā tīpat byutu dzīduots i juoroksta “driva”. Tim, kurī runoj latgaliski, itys vyss nikai namaiseis dzīduot, bet leluoks izaicynuojums precizam dzīduojumam (kai par sevkuru latgaliski raksteitū materialu) varātu byut tim, kurī dzīsmis vuiceisīs viņ nu teksta, nadzierdūt audio īrokstu.
Maņ pošai, asūt ar saknem Zīmeļlatgolā i izaugušai taišni ar tuos pusis tradicionalū dzīduošonu, kotrys jauns izdavums, albums voi cyta veida materials par Zīmeļlatgolys tradicionalū kulturu piļneigi subjektivi ruodīs kai svātki. Itys Evitys Zarembys-Krīgeris padareitais dorbs prīcynoj jo eipaši aiz tuo, ka da ituo daudzi dzierdāts i publicāts Upītes, Rekovys, Škilbānu, Medņovys dzīšmu, bet ite vaira viereibys dagrīzts Viļakai i tuos apleicīnei (koč sova tīsa tykuse ari Škilbānu pogostam), taidā veidā simboliski vēļ vaira styprynojūt i līkūt naaizmierst itū dzīduošonys tradicejom boguotū Latvejis i Eiropys Savīneibys rūbežu – ruodīs, ka taišni i dzīsme ir vīns nu tuos stypruo gora atslāgu.
Gruomotys izīšonu atbaļstejuse Latgolys kulturys programa (Vaļsts kulturkapitala fonds, AS “Latvijas valsts meži” i Latgolys regiona atteisteibys agentura) i Bolvu nūvoda pošvaļdeiba. “Pa dziesmas pēdām Ziemeļlatgalē” var nūpierkt apguoda “Jumava” internetveikalā ITE, kai ari teik ziņuots, ka byus daīmama gruomatneicuos.


text:
Izdūts Anitys Mileikys debeja dzejūļu kruojums „mūžīgā nepārtikusī stirna”
Papyldynojūt myusdīnu latgalīšu literaturys kluostu, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izdavuse latgalīšu autoris Anitys Mileikys debeja dzejūļu kruojumu „mūžīgā nepārtikusī stirna”. Gruomotys redaktore ir dzejneica i publiciste Anna Rancāne. Dzejis kruojums izdūts ar Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstu.
Anita Mileika roksta gon latvīšu literarajā, gon latgalīšu rokstu volūdā. Ari dzejis kruojumam ir divejis dalis: latvīšu literarajā volūdā i latgalīšu rokstu volūdā raksteitī dzejūli. Tī atkluoj autoris pasauļa dualismu, tok ari obeju pasauļu saikni. Obejom dzejūļu kruojuma daļom izvālātī motivi sasabolsoj i stuosta par sīviškū pasauli, kuram tryukst mīlesteibys.
Mileikys dzejis kruojumā „mūžīgā nepārtikusī stirna” nav īvāruota latgalīšu dzejis tradiceja. Autore atsaļaun izaicynuot sabīdreibu i raksteit uorpus katuoliski korektuos tekstu ramys, izsokūt tekstā sīvītis seksualitati. Deļtuo kruojumā īkļautuo dzeja ir dabuojuse latgalīšu auditorejis viereibu i dažaidu attīksmi — gon nicynūšu, gon atzineigu.
Anita Mileika ir vīna nu tūs jaunūs autoru, kurī regulari pīsadola tekstu skaitejumūs kūpā ar cytim latgalīšu autorim, kai ari publicej dzejūļus latgalīšu ziņu portalā lakuga.lv. Taišni portalā Lakuga.lv publicātī A. Mileikys dzejūli tyka atzeiti par spylgtuokū 2011. goda debeju i dabuoja Latgalīšu kulturys goda bolvu „Boņuks 2011”, kas ir augšuokais apbolvuojums latgalīšu kulturā.
Anita Mileika ir dzymuse 1987. godā Dagdys nūvoda Osyuna pogostā, daboj filologejis magistra gradu Rēzeknis Augstškolā. A. Mileikys dzeja da šam publicāta Latgalīšu kulturys portalā Lakuga.lv (2011, 2012), interneta žurnalā Satori.lv (2012, 2013, 2014), žurnalā „Karogs” (2009) i Literaruos Akademejis kūpkruojumā „Toksiskā rasa” (2008).
A. Mileikys dzejis kruojums „mūžīgā nepārtikusī stirna” byus nūpierkams LgSC gruomotu stendā izstuodis „Latvijas Grāmatu izstāde 2015” laikā nu 27. februāra da 1. martam Starptautiskajā izstuožu centrā Kīpsolā.


text:
Preiļu BJSS
1.rindā - Raitis Tarasenko, Nauris Cvetkovs, Aivis Romanovskis, Ervīns Veigulis, Iļja Mitrofanovs, Aleksandrs Jubels, Dmitrijs Vinogradovs, Aigars Caics.
2.rindā - Mārtiņš Lisovs, Andrejs Birjukovs, Vladimirs Vasiļjevs, Atis Litavnieks, treneris Viktors Martinovs, Jānis Casno, Lauris Vilcāns, Guntis Sparāns, Raitis Vovers, Aleksandrs Birjukovs.
1.rindā - Ivans Afanasjevs, Dmitrijs Vinogradovs, Ervīns Veigulis, Aigars Caics, Iļja Mitrofanovs, Aleksandrs Jubels, Aivis Romanovskis, Nauris Cvetkovs.
2.rindā - Vladimirs Vasiļjevs, Raitis Vovers, Jānis Casno, Raitis Tarasenko, treneris Viktors Martinovs, Aleksandrs Birjukovs, Lauris Vilcāns, Atis Litavnieks, Andrejs Birjukovs, Guntis Sparāns.


text:
Latgalīšu alfabets – kaids redzīņs iz vaicuojumu
LaKuGa ir sajiemuse viestuli nu Dagdys pogostā dzymušuo Ādolfa Stalidzāna (1936), kas izsoka sovu redzīni par latgalīšu rokstu volūdys vaicuojumu i īsoka idejis latgalīšu alfabeta papyldynuošonai ar jaunim burtu apzeimiejumim, kū var uzskateit par sovpateigu autora eksperimentu. Ādolfs Stalidzāns. Adolfs Stalidzāns
Ar pylnim viestuļu i ideju tekstim var īsapazeit zamuok, nu ite fragmenteni īskotam:
Par Ā.Stalidzāna īsacejumim palyudzem redzīņa bejušuos Latgalīšu ortografejis apakškomisejis vadeituojai, zynuotneicai Annai Stafeckai. Jei prīcojās, ka cylvākim iņteresej volūdys vaicuojumi, nu atzeist, ka pi tādinejuos ortografejis jau ir tik daudzi struoduots, ka pošu reizi maineit eisti nav īmesla. Nivīna raksteiba piļneibā navarūt paruodeit vysys fonetiskuos niansis, izlūkšņu sovpateibu – pīmāram, egle (ar pusplotu e Zīmeļlatgolā, ägļä Vydslatgolā i agļa austrumu i dīnavyda daļā). Tai ir ari ar latgalīšu raksteibu. Pošreizejuo latgalīšu raksteiba (taipat kai kotra raksteiba) pa daļai ir kompromisa variants.Tikai tymā ir īlyktys ari tuos lītys, kū P. Stroda komiseja napagiva izdareit i par kurom ituos komisejis lūceklis F. Zeps na reizi viņ raksteja (uo, ie u.c.). Taipat ari vaicuojums par volūdys viesturi i latgaļu ciļts viesturi – Stafecka nūruoda, ka zynuotnīki diskutej i pi eistys skaidreibys dīzyn voi tiks, par tū, ka raksteitūs ziņu vīnkuorši tikpat kai nav, bet, ka kaidam ir iņteress par itim vaicuojumim, īsoka īsapazeit ar specialistu raksteitū, pīmāram, O. Breidaka rokstim par etniskuos viesturis i volūdys vaicuojumim, na viņ enciklopedeju materialu.
Anna Stafecka vysim raksteituojim vielej kūpt latgalīšu rokstu volūdu i raksteibā izmontuot i ceļt gaismā tuos boguoteibys, kas ir izlūksnēs!
Dalyktuos viestulis ir viņ puora nu Stalidzāna pīsyuteitom dūmom i idejom par latgalīšu rokstu volūdu, ortografeju i alfabetu. Ka kaidam ir iņteress vaira par tom dazynuot, rokstit, lyudzu, iz adolfs.stalidzans@inbox.lv.
Tai kai beja ļauds, kam iņteresieja vysys idejis, atrodom variantu, kai ārtuok dalikt vysu ite pot. Ka iņteresej Garmond3LTG fonts, tū ari var sajimt rokstūt iz adolfs.stalidzans@inbox.lv.
Ādolfs Stalidzāns. Par vinu Stroda rokstu 2012
Ādolfs Stalidzāns. Par Stroda latgalu_rokstu_voludu_2012
Ādolfs Stalidzāns. Par latgalu voludu 2012
Ādolfs Stalidzāns. Par latgalu vol alf ivisonu 2012
Ādolfs Stalidzāns. Par latgalu rokstu voludu 2012
Ādolfs Stalidzāns. Par latgalu raksteibu 2
Ādolfs Stalidzāns. Instrukceja
Ādolfs Stalidzāns. Atbildis uz atsauksmi
Ādolfs Stalidzāns. Atbildis uz komentarim
Ādolfs Stalidzāns – Par latgaļu rokstu volūdu 2012
Ādolfs Stalidzāns – Par latgaļu volūdys alfabeta īvīšonu 2012


text:
LgSC 6 godi
Aiz lūga jau jiutams novembra dzastrais pīskuorīņs. Par speiti solnom, mikeleišu zīdi muoj atvodys rudiņam.
Arī myusim – Latgolys Studentu Centram novembris ir īsasocs ar pateikamu otkonsasatikšonu, sarunom i čaja ritualim, kas myusim tik cīši vajadzeigi itymūs soltajūs rudiņa vokorūs.
Trešdin, 2. novembrī LgSC bīdri sasatyka Rēzeknē, kab svynātu bīdreibys 6 godu jubileju. Vokora golvonuo darbeiba tika vārsta iz picu cepšonu latgalīšu gaumē, kas niule palikuse kai tradiceja. Svineibu laikā tika puorunuotys lītys, kas padareitys i ari tuos, kas vēļ prīškā..
Atlīk tik nūvēlēt, kab myusim nikod napītryukst ticeibys sev, deļ tuo, ka ticeiba ir tei, kas īdvesmoj jaunim dorbim i idejom.


text:
Kas ir kūpradis telpa LATGALACTICA i latgalīšu sastruoduotuos “Zīpis”?
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
26. novembrī 17.00 stuņdēs Lūznovys muižys Kulturys škiunī nūtiks pasuokums “Zīpis”, kurā vairuoki zynomi latgalīši stuosteis par zīpem, kuruos pīdzeivuojuši voi sastruoduojuši sovys privatuos dzeivis voi profesionaluos darbeibys laikā. Pasuokumu organizej kūpradis vīta ar naparostu nūsaukumu – LATGALACTICA. Raudzejom nūskaidruot, kas aiz tuo globojās.
Pasuokumā par sovom zīpem stuosteis akters Juoņs Skutelis, kuozu vadeituoja Lidija Terlanova i narkologs Jezups Korsaks, kai ari gaidoms kaids puorsteiguma elements. Taipat tī varēs baudeit KUUP kopeja dzierīņus i konditorejis izstruoduojumus, kai ari nūpierkt eistys zīpis.
Kai stuosta vīns nu pasuokuma organizatoru – reklamys specialists Raimonds Platacis, ideja par tū rodusēs taišni tod, kod jis pats suocs eksperimentēt ar zīpu taiseišonu burtiskā, na puornastā nūzeimē. “Dūmojūt par prezentaceju, saprotu, ka tū var apvīnuot ar zīpu stuostim – situacejom, kuruos cylvāki ir īsakuluši i kas varbyut pat ir smīkleigys. Kai maņ Juoņs Skutelis saceja – ir puors situacejis, kuru nūtikšonys laikā jis navarēja pat īsadūmuot, ka jis kaidam varātu tū pastuosteit. Niu, piec kaida laika, juos var tikt pastuosteitys cytim, i vysi kūpā par tom var pasasmīt. Tam koč kaidā ziņā ir taids terapeitisks efekts.” Vēļ vīns īmeslis reikuot itaidu pasuokumu bejušys Raimonda sarunys ar cylvākim, kuru redzīņs par Latgolys regionu nav optimistisks. “Jim ruodīs, ka te nikas nanūteik, vyss nūteik Reigā, itei ir depresivuokais regions. Ka jau asam tys depresivuokais regions, tod vajag vairuot smīklus, reikuot pasuokumus, kurūs cylvāki var sasatikt i pasaprīcuot par tū, ka asam, ka myus vīnoj volūda i latgaliskais!” Raimonds plānoj itū pasuokumu veiduot kai cyklu, kas vīnoj taišni latgalīšus.
LATGALACTICA ir platforma, kas vīnoj cylvākus, kuri dora lītys Latgolā. “Tei ir vaira kai taida kūpradis telpa nūvoda lelumā, kas ļaun dareit vysu, kū tu gribi dareit. Nav nikaidu rūbežu, i nivīns nav pasacejs, kai vajag voi navajag. Maņ ruodīs, ka Latgola niu ir forša vīta, kur veiduot jaunu latgalisku skatejumu. Tys, kai es radzu Latgolu, ir cīši saisteits ar tom vierteibom, kas mums te ir. Dzeivisziņa, pasauļa izpratne, mīlesteiba – tam vysam ir juopalīk, tik varbyut ir vārts tū īpakuot laikmeteigā volūdā, marketinga volūdā. Tys ir eksperiments – nikas vēļ nav skaidrs, tok ir vierzeiba iz prīšku. Mums ir cīši forša komanda – motivāti latgalīši, kuri grib itū nūvodu ceļt i saprūt, ka nivīns cyts tū myusu vītā nadareis,” Raimonds nūruoda, ka jim planā ir vēļ ari cytys aktivitatis. Jī struodojūt ari pi vairuoku produktu izstruodis, tok tī nateikūt dūmuots par peļņu, bet mierkis asūt runuot par dorbu kūpā i radeišonys prīcu, kas varātu mudynuot sovys idejis realizēt ari cytim Latgolā dzeivojūšajim. “Tei varātu byut platforma, kas apvīnoj cylvākus, varbyut pat paleidz jim. Dūmoju, ka itys ar laiku varātu byut socialais uzjāmums,” stuosta Raimonds. Jau niu nūteik sadarbeiba ar turisma jūmys puorstuovim i pošvaļdeibom. “Ka mums ir zynuošonys, mes ar tom dolomēs. Radzu, ka pošvaļdeibys bīži nazyna, kai runuot ar sabīdreibu, nazyna, kai veiduot sovu pozicioniejumu marketinga izpratnē. Mes sasateikam, skicejam, prezentejam,” Raimonds pastreipoj, ka LATGALACTICA nastruodoj tik pi produktu veiduošonys.
Deļkuo tik naparosts nūsaukums – LATGALACTICA? “Mes asam taidi jaudeigi vīnsātnīki. Asu bejs pi daudzu latgalīšu – kotra tei sāta ir kai atseviška planeta. Mes te Latgolā kotrs riņkojam pa sovu orbitu koč kaidā ziņā. Bet ir taids lels Vysums, galaktika, pa kuru mes vysi riņkojam kūpā vīnā vierzīnī i uotrumā. Kosmosa tema cīši atvīgloj dūmuošonu – tu vīnkuorši saprūti, ka vari dareit vysu, vīnkuorši radeit tū, kū tu gribi.”
Beletus iz pasuokumu var nūpierkt ITE.


text:
Upīte – Latvejas vaļsts ZA pīrūbeža kulturviesturiskais centrs
Šudiņ LaKuGā taidas drupeit Zīmeļlatgolas vēsmas. Mārītes stuosts par Vileks nūvoda Upīti, kulturu i maineišonūs iz augšu.
Tai kai Upītes biblioteka sovā darbeibā tyvojās 60. godskuortai, kura byus jau – 2013.godā, tod jau laiceigi ir juosuoc dūmuot par dzimšonas dīnas svineibom. Pādejūs 2 godu laikā Upītes bibliotekā ir bejušas LELAS izmaiņas, jo 2010.goda nūgalē nagaidūt aizguoja myužeibā ilggadejais Upītes bibliotekas vadeituojs Ontons Slišāns, biblioteka palyka bez sova saiminīka, 2011. godā nadaudz struoduoja Ligita Safraņuk, tod Ligita Spridzāne, i ar 2012. goda februari dorbu puorjēme Mārīte Slišāne.
Upītes biblioteka ir mainejuse sovu atsarasšonas vītu – telpas, bet nu jau 15 godus ir atroduse sovu muojvītu bejušuo paju sabīdreibas „Upīte” kantora telpuos, kur atsarūn vysas Upītes svareiguos īstuodes – Upītes kulturviestures muzejs (ūtrajā stuovā) i Upītes tautas noms. Vysu godu garumā ir bejuse aktiva sadarbeiba šom vysom īstuodem, kas turpynojās ari tagad.
Upītes bibliotekai leidz 1979. godam ir bejuši 11 bibliotekas vadeituoji, bet ar 1979.godu aizasuoc Slišanu saimes „laikmats”, kod biblioteka kliva par tradicionaluos kulturas izpietes, saglobuošonas i tuoluokpuormontuošonas īstuodi, kur ap Slišanu saimi „rotēja” vysa latgaliskuos folkloras, tradiceju, vuordu i muzikaluos kulturas pastuoviešona, kū zynuoja na tikai Latgolā, vysā Latvejā, bet ari uorpus tuos rūbežim. Ar 1982. goda janvari par Upītes bibliotekas vadeitoju kliust Ontona sīva – Irena Slišāne, i tod aizasuoc dorbs ar bārnim i jaunīšim, īsaistūt tūs tradicionālajā kulturā i jemūt daleibu vysūs svātkūs i sadzeives tradicejuos, kai ari organizejūt i vodūt godskuortu – īrašu – svineibas i dorba svātkus. 1995. godā dorbu otkol puorjam Ontons Slišāns, jis uzsuoc vierīneigu kulturviesturisku dorbu, partū ka bibliotekas dorbs ir kūpeigs ar Upītes kultūrviestures muzeja dorbu. Kotru godu Ontons eistynoj vairuokus dažaidus kulturas projektus, kas Upītes vuordu iznas vysā Latgolā, vysā Latvejā i pat tuoļuok. Upītes vuords palīk aizvīn spieceiguoks. Daži nu Ontona lelajim dorbim – meilys aiļu i dzīšmu festivals „Upītes uobeļduorzs”, Kūkovas nūvoda folkloras svātki „Pulkā eimu, pulkā teku”, kasgadejuo Mikeļa Bukša pīmiņas pasuokumu organiziešona i vadeišona Plešovā 1.junī, Muokslas dīnu pasuokumu organiziešona Zīmeļlatgolā, atceres pasuokumu organiziešona izcilim Latgolas cylvākim pīmiņas vītuos Zīmeļlatgolā, kai ari dorbs gruomotizdūšonā, GIRG vadeiba.
Upītes bibliotekā oktobrī gaidoma akreditaceja, deļtuo itys gods ir taids lels dorbs – gon saprast eistyn, kai struoduot, spēt turpynuot Ontona īsuoktū dorbu, sakuortuot vysu akreditacejai, padareit kasdīnas dorbus, spēt realizēt sovas idejas, vuiceitīs, uzturēt Upītes bibliotekas sātas lopu… Palānom, bet īsadūd, kai lobs teicīņs ir – vyss īt ar laiku i pīredzi, bet golvonais ir grybasspāks i vielme struoduot, bet tei ir!!! Partū ka mani voda taids dzynuļs, lai napazyud Ontona aizsuoktais, lai turpynuos, es jiutu juo kluotbyutni it vysur… Dzynuļs līk kustēt iz prīšku, rodūt skaiteituojim vālamu vidi telpuos, kuras jau ūtrū mienesi pošu spākim teik atjaunuotas (ar Vileks nūvoda daškiertū finansiejumu). Tyka īlykti pīkaramī grīsti, kas telpas padareja gaišuokas – paļdis Andrim Slišānam par daudzim padūmim, paleidzeibu, paļdis Renāram i Ritvaram Kornejim par grīstu īlikšonu, i par ideju izpiļdejumu telpuos – paļdis muokslineicai Lienītei Slišānei. Dorbs vēļ nav beidzīs, tys turpynuos, bet leidz septembram byus pabeigts, i iz Upītes svātkim, kas byus 1.septembrī, Upītes bibliotekas apmaklātuoji varēs prīcuotīs. Bibliotekā byus izkuortojums pa zonom, prīkštelpa, kas byus kai atpyutas zona, – izstuožu telpa, skaiteituoja telpa, datora lītuotoju vīta, tod byus centraluo telpa, kur vysas gruomotas sakuortuotas vīnā telpā, kur cylvāki varēs mīreigi atrast sev napīcīšamuos i interesejūšuos gruomotas, kai ari es varēšu paleidzēt. Trešuo telpa byus paradzāta bibliotekas mozuokajim apmaklātuojim – bārnu ustoba –, i catūrtuo ustoba byus bibliotekas sirds i dvēsele – ONTONA SLIŠĀNA ustoba, kur byus Upītes bibliotekas leluokais duorgums – latgaliskuo literatura, nūvodpietnīceiba, folklora, kulturviesture… kai saceit – Ontona davums, Ontona myuža dorbs i sirdslīta.
Prūtams, dorba bibliotekā daudz, lai te vyss byutu tai, kai īcarāts, bet vysu pamozom, ar dorbu. Ar pacīteibu vysi kūpā sagaideisim golarezultatu, kas byus ārts i pateikams na tikai maņ kai vadeituojai, bet – golvonais – bibliotekas apmklātuojim, i tys byus kai stimuls īt iz biblioteku tim, kas īt reši voi vyspuor naīt. Ir juosaprūt tys, ka biblioteka nav tik vīta, kur varim skaiteit gruomotas ci žurnalus (tys dūmuots tim, kas soka – es naskaitu), bet, nui, – skaiteit – tys ir tik jauki – skaitūt var, pyrmkuort, uzlobuot sovu skaiteitprasmi, ūtrkuort, paplašynuot sovu iztieli… Biblioteka ir vīta, kur var atsapyust nu vysa cyta – atīmūt ite, var atsapyust, izbaudeit tū, kas te ir, i, bīžuok īmūt, uztvert biblioteku kai ūtrū sātu. Prūtams, bibliotekā dorba daudz, navar tai – goda laikā vysu izdareit, partū ka Ontona davums ir lels i, godim ejūt, tik vysu var īpazeit i sakuortuot.
Bibliotekā itūbreid ir 161 skaiteituojs, tys deļ mozas lauku bibliotekas ir cīši daudz, skaiteituoji nav tikai nu myusu cīma, gruomotas jem i informaceju lyudz nu blokus cīmim, nūvodim, kai ir ari lyugumi nu cylvākim, kas atsarūn cytuos piļsātuos, pat aiz rūbežim. Dīnā videji biblioteku apmeklej padsmit apmaklātuoji, kas mieneša beiguos saīt 300–400 (videji) apmaklātuoji. Kod ir kaids leluoks pasuokums, tod ir ari bejuši ari 50 apmaklātuoji dīnā. Biblioteka navar nūpierkt vysu literaturu, kas ir jaunuokuo, bet vysod rauga izpatikt vysim sovim skaiteituojim – ka ir kaidas vielmes, vysod izmontoju starpbibliotekas abonomentu – vadu gruomotas nu Bolvu centraluos bibliotekas. Šūgod Upītes biblioteka pīsadola ari bārnu i jaunīšu žurejā, kur aktivi kūpā skaiteisim – bārni, jūs vacuoki, vacvacuoki i pate bibliotekas vadeitoja.
Upīte ir mozs cīms Krīvejas pīrūbežā, bet juo VUORDS IR LELS. Ontona aizsuoktais dorbs turpynojās, tys napazuss nabyuteibā, juo dāls Andris Slišāns aktivi turpynoj Upītes vuordu nest pasaulī ari tagad, kod Ontons nūsaver nu dabasu. Ari Upītes kulturviestures muzejs i Upītes biblioteka naatpaliks, turpynuos Ontona suoktūs dorbus, lai tī – nu augšas – Ontons var mīreigu sirsneņu, gulādams iz muokuļu guļteņas, saules īskauts, nūsavērt iz Upīti i prīcuotīs, ka juo 61 goda lelais davums, īguļdejums, juo suoktais dorbs napazuss, ka turpynojās, ka dorbs nav bejs veļteigs
„As sovā dzeivē nasaceņtūs „liekt pasauļam acīs” pats i sovu spāku rūbežūs naļuovu cytīm mani izceļt, vysod paīdams molā i nūstyn nu uoriškeiguos i liškeiguos gūdynuošonys. As vysu sovu darbeigū myužu ceņtūs pasauļam paruodeit, pastuosteit, likt zynuot i just tūs cylvākus i jūs padarātū dorbu i ceņtīnus padareit kū na viņ lobu – munus laikabīdrus i myusu prīškguojejus, kuri ar teiru dvieseli i meilys pylnu sirdi, ar atkluotu volūdu dzeivova i struodova eista latgalīša dzeivi, nališkuodami ņi sev, ņi sovam laikam.” (O. Slišans)
Tod tagad, tēt, tevi ir JUOIZCEĻ, Tovs vuords ir juoskandynoj, Tovi dorbi ir juoslavej, juoturpynoj, lai zyna, CIK LOBS (vuorda vysuos nūzeimēs) Tu beji i kai Teve pītryukst, Teve poša kai cylvāka, Tova padūma, Tova vuorda, Tova apskuovīņa… tik cīši… pītryukst… napasaceitu vuordu, naizdareitu dorbu…
Mārīte Slišāne, Upītes bibliotekas vadeituoja
Karteņuos – puormaiņas i gasteišona Upītē, foto LaKuGa
Roksts sagataveits projekta “Latgalīšu rokstu volūdys vosorys seminars “Roksti!”” laikā ar Vaļsts Kulturkapitala fonda Latgolys Kulturys programys i Kulturys ministrejis atbolstu.


text:
Sandrys Ūdris romana “Gaisa Spryguls” fragmenti
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Sandrys Ūdris jaunais prozys teksts viesturiski atsatīc 19. godu symta suokom – dzymtbyušona, muižnīku patvaļa, jezuiti, Dinaburgys cītūkšņa ceļšona, Napoleons. Vīns nu tuo laika absurdim Krīvejis imperejā ir tys, ka pat par nanūzeimeigim puorkuopumim 8–10 godus vacam bārnam var pīsprīst cītumu ci Sibira katorgu. Vēļ vīns nu absurdu – latgaliskuos raksteibys teirumu plieš na jau poši īdzymtī, tok izgleituotī svešinīki, tok šaļtim nūlyktū parādu var izjaukt.
Gaisa Spryguls ir Oriona Jūstys i Zūbyna latvyskais apzeimiejums, a zvaigznuojs ir ari Dīva zeime, reizem – kara i borgu puormeju prīškviestness, reizem – koč kuo cīši loba.
***
Pi sīnys lobuok nasadūrt, myura akmiņu sorma namīleiga bierst iz rūkys i palykušais slapņums tod vēļ dziļuok ar suopi saļdej jau tai steivūs bārna pierstus. Nikur te nav syltuma, Katri iz teni vede pa trepem, apmiziejušom kai eistyns lads. Tik vuškys kažuka kokori, kas te svaidejušīs pyrma juos, ir vīneiguo gluobšonuos nu soltuma. Rūkom kuojis apčāruse i golvu iz ceļu damīguse, sorgoj sova mīsys syltuma, cik kusluo spāka. Agruok ci vāluok soltums i tymsums jū īveiks pavysam. Placi i mugara saļ, leluo muotis skora par pluonu. Kab nasabeit tymsuma, Katre tur acs aizmīgtys, tai drūsuok. Viņ kod nazkur tuoli īsazvīdz zyrgs, jei paplieš acs.
Tymsums pīsaver vēļ baileiguoks. Kas tys – nazkaida gaiša streipe nūzibsnej prīškā. Škierba! Šauruo lūga aila ar div treļnim nu uora pusis aizlykta ar dielim. Taids atkluojums līk paceļt golvu, nikuo cyta jau naredz – viņ soltys zīmys nakts dabasi. Zvaigžņu kai nūbārts. Kai vacuos Krystužu babenis dzīsmē par breineigū zvaigžņu deči, kū līk zyrgam mugarā. Viņ kas tys par zyrgu i kas taidu deči rūkā turiejs? Laikam jau kungs. Katre sova kunga nav redziejuse, jai vēļ nav juoīt ni muižys dorbūs, ni kungim atsaruodeit. Tok šudiņ saguoja stuovēt vasala kungu pulka prīškā – meitini tīsuoja.
Nui, itei cītuma dūbe ir deļ slapkauņu. Parkū jei te tykuse? Jei tok muociejuse izasorguot pat nu dzymdynuotuoju pierīņu. Parkū jei te tykuse? Katre nagribēja dūmuot par tū. Itamā šaļtī vīgļuok beja vērtīs zvaigznēs, na dūmuot par sevi i kas ar jū byus. Dabasūs tok Dīvs dzeivoj i eņgeli lidinej…
Nu dabasu jai, dūmuot, mirdzinēja pretim treis zvaigznis, spūdruokys par cytom. Nā, tys navar byut, Katrei viņ pīsavēre. Pasavārdamai otkon, pretim redzēja tuos pošys treis zvaigznis vys spūdruok i spūdruok. Videjuo tai kai aiz ladainuma treisuļova, kai soltu guni spaitova. Voi Dīvs runoj iz jū? Jai stuostejuši, ka Dīvs vysod runoj nu dabasu. Pa sovam – ar spūdrom i groznom zeimem. Dabasu Spryguls! Nazkod vaciks stuosteja par Dīva sirdim i struopi – tod jis paceļ sovu osūs dzeļkšņu sprygulu i laiž par pasauli. Ļaudim tod atīt kara laiki, kas lelim grākim truopīs zam Dīva taisnuos rūkys – tys pagolam, kam mozuok vainis – tys eņgeļu dasavārts. Voi niule Tys Spryguls kriss par jū? Vacika vuordu īguodys radeja baimi, a itī dabasi teicēs pavysam cytu.
Par slapkauni Katre palyka nauošmai. Vēļ napaseņ jūs ustobā saime sanēja kai bišu kūzulā, a eisā šaļteņā palykuse viņ Katre. Vīns piec ūtra aizguojuši – Staseits, baba, vaciks, Aneite, Meikuleņš, tāvs, muote… A vyss tuo sābru nabašnīka Domkys kažuka deļ – kas ni ar jū apsasedze, tai sagula ar korsūni i izbārtu mīsu. Taids glauns tys kažuks beja, a vajadzēja buozt ceplī, reizē īlyka i vēļ puora da ručkys danosuotu kokaru. Rauduodama Katre jūs vysus dadzynova, i laikam tai seve izgluobdama nu dreizys smierts. Ar sābrim paglobuojuse muoti, Katre palyka vīna kai piersts, ni ļauds par jū atguodova, ni jei pi kaida guoja. Pyrmuos dīnys jei naatguoja nu cepļa. Guņs sprakstiniešona ap sausajim prīžu cierkužim labi mīrynova – vīna dīna nūdzeivuota i labi, par pavasari i kū ēss, kod beigsīs pupys, bārns vēļ nadūmova. Kaidu dīnu zam vokora ustobā kaids īsanese – ni jis kū sacejs, ni vuorda nu kaida cyta gaidejs. Suoce raustīs skreinē, kur vysaids navierteigs monts. A kod pajiems pupu kerzi, Katre ruovuse nu rūku. Rozbyrušys pa muola podu. Tāvaiņs nasalics saprast, nūsatups laseit. Kai Katris ratunku nadzierdādams, suocs raustīs dziļuok. Katre vīnkuorši ar cepļa skruči īmauce par golvu… Tai jei niule ite..
Kai ar korstu iudini apsautai, Katrei tymsajā soltumā golvā suovēs osys svātrys – kur varātu byut i ci dzeivs Andryvs, juos lelais bruoļs. Jū gon pajēme nazkur tuoli vēļ paseņuok, jis izvyļcs tū nalaimeigū lūzi. A jūs saimē nazkod bejs ari bruoļs Jurs, nazkur nūvasts, kod Katris vēļ nabejs. Kab varātu jim koč zvaigžņu putekli aizlaist… Viņ kaidā veikšī jū aizsīt i iz kuru pusi pasvīst? Jurs muocātu pat papeirā kai kungi aizraksteit, mama stuosteja, ka jis muociejs.
Pieška spūzme īspeida nu duru pusis. Ci kaids juos dūmys dzierdiejs? Svecis luktura guņs īspeidēja Katrei byudā, jei nikuo naredzēja. Viņ sūpluok īsarunova napazeistams bolss:
– Maņ saceja pajimt muižai meitu nu cītuma, a te tok bārnuks!
***
06.01.1811
Atłaydit, augstos szkołys i Jezus sabidroti mań iwuycejuszi graku nużałoszonu i pazemeybu wysâ, ari wysa, kas ar mani nuteyk, dumu iz Diwu i dweselis atklosmu aizraksteiszonu. Pi itos gudreybys asmu ceńtīs pisaturet. Tok wins gryuc graks numidz wysu munu dweseli. Saprast i tisot mani byus wiń tam, kurs ito roksta porskayteys. Es, teologs ar gradu. Asmu aystowieys pat dorbu par graku klasifikaceju, a nazynu, cik lełs muns posza. Łatiniski seń byutu div łopys, a te mukus pusi dinys, społwu imerkt gribīs asnî, na tińtê.
Cikom taws Ambrozieys beja dzeyws, jis praseya turet apslaptu myusu nusłapumu. Tys gryutums ir sprodż valiâ, es nawaru wayra saturet.
Wysod zwaygznis mań atsmaidejuszys – kod ar brolim ticeybâ i ar poszu astronomu Podobustu kopem bazneycys turnî ar sekstantu dabasu tolumus miereyt, kod skaydros zimys naktîs beyu orâ. Szudiń, Treyu Kienieniu Dinâ, dumot, Vysaugstays syuteys zeymi – Gaysa Sprygułs mań pisawere par pakrateytu Diwa Pierkstu.
Dzims asmu Reznis muyżys laużu saymê. Naskas myusu kungam beja saguoys ar kriwu waru, a kriwi wiń napaseń ijamuszi i paklowuszi myusu pusi. Kungu ar wacokayim dalim nuwede iz citumu. A poszu jaunoku bazneyckungs globiniam atvede pi zemniku – porlayst zimu, Diws tai nulyka, ka itropeja myusu saymê. Dominiks Kazimirs Augustins beja misos namosnys, a cisz wuyceyc i mań ayz gara laika iwuyceja i laku volūdu, i raksteyszonu, i skayteyszonu gruomotâ i piec daudzuma. Pawasar nutika lela bada – Domeits numyra, reyzê munys jaunokos mosenis. Par gryutu jam plonays zemnika iedińs i nadajiuktays kasdinys parac. Kod sazideja puryni, nedelu piec Leldinis, atbrauce bazneyckungs ar sermu, sermu waciku – Domiceysza dzedeniu, jis szwaki redzeja i sowa unuka nabeja satics godus treys. Kab nasopynot wacika, prawesc pidowowa tawam atdut mani jo witâ, kab nasopynot jo. Es palyku par augstay dzymuszu Dominiku. Szkołys – pilsatys, gimnazeja i goreigais seminars – vīna piec ūtrys. Piec pyrmos szkołys, kod waciks palyka pawysam bez spaka, atwede mani da jezuitu i jim uzticeja. Jo pleminiks te beja, nudewe jo ayzbildniceybâ kay Diwa ausî. Kay porsokā – zineybys, Jezus sabidreyba, Viļņa, Warszawa, Pariża, zwaygżniu izzynoszona. Jos winkorszi speydeja wiers mane. Dumot, muni gaysmys godi imiereyti toli dabasûs.
Acagriżu Dinaburgâ. Cytur nadzerdeju dzymtuos melis, es tok beju Dominiks. A te, Dinaburgâ, paidams pa celu, dzierdeju wordus, kas iswide osu szautru. Wel gryušok beja nusaturet, kod ticeybys broli jemes ap idzymtus woludu. Ji lauzejos kai ap izkołtuszu leyksti, kū zamok lic – tu wayra lyust. Pa pusey nugiwuszi nascik wordu, ji poszi dumowa jaunus Mań sirds leyos korstu asni i osys sućis grizes dweselê, a es jim nadreyksteju podsaceyt, a ni…
Pyrma duszonos paceli, sowu dzeda krystobom taiseytu Jura kuka kristeniu apglobowu bazneycys turnia ceglu szkierbâ, mań tok beja Dominika załta. Reyzem jau wayra gribejos nukrist pi Jura, na Dominika oltora. Tys wel beja nikas… Wiń niulenejo sope dreyż poraugs mani poszu. Dumowu, ka myuzam stowes bazneyca i nivins skerbâ naleiss, a kod leiss tam vaira nabyus nūzeimis. Kai agrok cylvaki par kukim ticeja, cyta paduma nazynovusi. Idumowuszi, ka kuks soc dzeywot. Kaids beja muns breinums, ka mums lyka atstot wysu, puordewe krīva kieneniam. Kod atsagrizu, muni ticeybys broli jau beja isakuortovusi jaunaja wita – Izwaldejâ. I man witu paredziejusi i lugu austušos saulis pusê.
Isakortowu, bet mira nabeju. Kur rast miru? Igodowu par mameńu, teti. Drusai, ka nawaid dzeywi. Warbyut irayd, woy yi manis atgodoy?


text:
Nūsaslēdzs raidejumu cyklys "Puormejis"
Jau viesteits, ka itūgod bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa” izveiduojuse jaunu raidejumu cyklu “PUORMEJIS”, kurymā pīcūs raidejumūs teik runuots par izmaiņom Latgolys sociali ekonomiskajūs, sabīdryski politiskajūs i kulturys procesūs. Niu raidejumu ciklys nūsaslēdzs i kotram ir vareiba īsapazeit ar vysu raidejumu temom.
Raidejumu cykla “PUORMEJIS” mierkis ir styprynuot nacionalū kultūrtelpu Latgolys latvīšu volūdā, vaļstiskū apziņu, kritiskū dūmuošonu, kai ari sabīdreibys salīdeiteibu iz latgalīšu volūdys pamata. Raidejumūs tiks analizātys itaidys temys kai latgaliskuo kulturtelpa i volūda, pīrūbežys medeju telpa, ekonomika i uzjiemiejdarbeiba, Eiropys Savīneibys uorejuo rūbeža, administrativi teritorialuo reforma.
Pīcu raidejumu cyklys “PUORMEJIS” beja paradzāts kai pīci sūli, lai raideit, apzynuot i atrast Latgolys regionam svareigūs temu realejas i tū atteisteibys vierzīņu īspiejis puormaiņu laikmatā. Latvejis austrumu regionam, Latgolai, itys ir nūpītnys puorbaudejumu laiks. Administrativi teritorialuo reforma, geopolitiskais nūvītuojums, kulturys i identitatis tradicejis, virusu pandemejis draudu i tūs potencialuos sekys, kai ari Latgolys cylvāks – ar bīži viņ vēļ naizmontuotu potencialu regiona i vaļsts izaugsmis veicynuošonā.
Projektu finaņsej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu. Par raidejumu “PUORMEJIS” saturu atbiļd bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa”.
Pyrmūs divejus cykla raidejumus var nūsavērt ite:
http://www.muzyka.lv/viests/params/post/2190885/jauns-raidejums-par-latgalisu-kulturtelpys-problemvaicuojumus
Trešajā raidejumā teik apsavārta situaceja ap uzjiemiejdarbeibys vidi Latgolys regionā i atbolsta mehanismim, ka paleidz uzjiemiejim. Kai regionā jiutās uzjiemieji? Kaida ir RSEZ i LSEZ nūzeime i funkcejis? Kū par atbolsta mehanismu efektivitati dūmoj omotpersonys i nūzaris eksperti?
Caturtajā raidejumā teik apsavārta situaceja ap ES uorejū rūbežu. Ar kaidim izaicynuojumim juosasaskar tuos sorguošonā? Kaidys nalykumeibys atrostys rūbežys byuvnīceibys procesā? Kai dzeivuot pīrūbežā? Cik aktualys ir kontrobandys problemys? Kai teik kontrolieta nalelgaluo imigraceja? Voi īdzeivuotuoji jiutās drūšeibā?
Pīktajā raidejumā teik apsavārta situaceja ap administrativi teritorialū reformu i tūpūšuom pošvaļdeibom regionā. Kaida byus vītejuo pošvaļdeibu vara Latgolā? Kū par tū dūmoj īdzeivuotuoji, pošvaļdeibu puorstuovji, eksperti i reformys autori?


text:
Latgaliskajam ir sovs šarms, i tys roda pīdereibys sajiutu. Saruna ar Kristīni Veinšteinu
Roksta autore: Laura Spundere, portals lakuga.lv
Daugovpiļs teatris ir vīneigais profesionalais teatris Latvejā, kur nu 2011. gods vysmoz reizi godā teik īstudāta izruode latgaliski. Vīns nu cylvāku, kurs aktivi īsastuoj i atbolsta latgalīšu volūdys lītuojumu, ir Daugovpiļs teatra aktrise, teatra vaļdis prīšksādātuoja paleigs muokslinīcyskajūs vaicuojumūs Kristīne Veinšteina, kura reiz par šmukom acim tykuse teatra vidē i niu sovu dzeivi bez tuo navarātu izatāluot.
Pastuosti drupeit par sevi, nu kurīnis tu esi?
Es īmu nu Pļaveņu, vysa muna bierneiba tī ir paguojuse. Poša mozūtne varbyut vaira beja Kolupā da kaidu 5–6 godu, tod myužeibā nūguoja muna baba i vacjuks (tai mes saucem vacūtāvu), i mes iz tīni vaira eisti naasam braukuši, tik kopusvātkūs voi vīnkuorši apcīmuot sovus aizguojiejus. Kod daguoja studiešonys laiks, nu suoku īsastuoju Latvejis Universitatē, tī nadaudz pasavuiceju Filologejis fakultatē latvīšu volūdu i literaturu, tok vieļuok saprotu, ka volūdys i literaturys pietnīka profeseja deļ mane ir puoruok zynuotniska i es Latvejis Universitati samaineju pret Daugovpiļs Universitati, tī vuiceja jaunūs školuotuojus i varēja apvīnuot latvīšu volūdys, literaturys un kulturviestures vuiceišonūs. Es dabuoju školuotuoja diplomu i puors godus ari nūstruodovu profesejā.
Voi nu suoku īsadzeivuot Daugovpilī beja gryuši?
Kod 1999. godā atbrauču iz Daugovpili, maņ pošai nabeja cīši pozitivys attīceibys ar krīvu volūdu. Beja gryuši, ka tu īej veikalā, redzi preci, vys navari jū dabuot, partū ka navari tū nūsaukt. Tok juosoka, ka itū godu laikā Daugovpiļs palīk arviņ latvyskuoka, niu veikalūs vysi puordevieji tevi sveicynoj latvīšu volūdā, ari iz īlys arviņ bīžuok var dzierdēt latvīšu i latgalīšu volūdu. Maņ cīši žāļ, ka Daugovpiļs nadabuoja Eiropys kulturys golvyspiļsātys titulu, maņ redzīs, ka tys byutu devs pareizū atspierīni piļsātys atteisteibai.
Daudzim Daugovpiļs kai piļsāta napateik, soka, ka te ir puoruok krīvyska vide. Maņ Daugovpiļs pateik, pa munam, tei ir nasteidzeiga, daudzveideiga i lelu īspieju piļsāta, kurā var dzeivuot i eistynuot sovus sapynus.
Muna meiluokuo vīta Daugovpilī ir pi Daugovys – ir vīns tiļteņš zam ceļa, tī var pīīt pi pošys Daugovys, īmierkt kuojis, viers teve brauc mašynys, nu vīnys pusis, tu asi lelā piļsātā, nu ūtrys – taidā mozā mīsteņā.
Ari runuot latgaliski tev nasaguodoj gryuteibys.
Latgalīšu volūda munā saimē īt nu mamys. Tok, studejūt Latvejis Universitatē i Daugovpiļs Universitātē, mums beja foršys pasnīdziejis – Lideja Leikuma i Janīna Kursīte-Pakule. Juos īvede tymā latgaliskajā i puorlīcynuoja, ka byut latgalīšam ir myusdīneigai. Jūs vadeitī kursi beja tik īdvasmojūši, ka gribiejuos ari pošim runuot, meklēt vaira informacejis i dareit koč kū latgaliski. Navar nūlīgt, beja laiks, kod daudzi latgalīši kaunejuos nu to, ka runoj „napareizi” latvyski, bet tagad es prīcojūs, ka latgalīšu volūda ir īkaruojuse sovu vītu cylvāku sirdīs i Latvejā kūpumā. Niu, kod nav mieginuojumu, raugu ari pīsaslēgt tīšsaistis volūdys nūdarbeibom, tei cīši loba līta, kab atguoduot pīmierstuos pareizraksteibys lītys. Volūda dzeivuos viņ tod, ka mes poši tū lītuosim, ka byusim lapni par sovu latgalīšu volūdu, tod tai byus ari puormontuojameiba. Seriala FATI izveidei beja dīzgon pagryuši atrast jaunīšus, kas runoj latgalīšu volūdā. Daugovpilī pamatā vystik jaunīši runoj latvyski voi krīvyski, sovpus Augšdaugovys nūvodā – vairuok latgaliski.
Kai tev redzīs – kai jaunīšus varātu īiņteresēt latgalīšu volūdā i kulturā?
Pa munam, byutu tikai pareizi, ka Latvejis Televizejā byutu raidejumi latgaliski. Pīmāram, LTV7 it kai sevi pozicionej kai minoritašu volūdu televizejis kanalu, tok iz kaidu volūdu līk vysu uzsvoru – iz krīvu. Parkū nav koč vīna ziņu raidejuma latgalīšu volūdā? Pa munam, taišni ar vysaida veida plošsazinis leidzeklim varim vaira uzrunuot jaunīšus. Nu ūtrys pusis, mes jau poši ari grākojam i puoruok moz izmontojam rokstu volūdu. Tymā pošā tviterī voi Facebook vīgļuok i dreižuok ir pīraksteit latvyski. Niu seriala fiļmiešonys laikā bīžuok saguoja sasaraksteit ar Latgolys producentu grupys puorstuovi Gunti Rasimu. Es cytreiz grākoju i dreižuok pīrokstu jam latvyski, cikom jis vysod korekti atbiļd latgaliski. Tys ari mani pīspīž sasajimt i atbiļdēt jam latgaliski. Taipoš ari Valentins Lukaševičs i Māris Susejs, jī konsekventi vysod runoj latgaliski, nav gadīņu, kod jī saceitu “parunāsim latviski”.
Taišni ūtraižuok – ka tu muoki runuot latgaliski, tod runojam latgaliski. Tys dūd taidu kai stimulu i vēļreiz atguodynoj, ka ir forši runuot latgaliski. Ari kod nūteik teatra īstudiejumi latgaliski, tu pats suoc runuot vaira latgalīšu volūdā i redzi, ka ari cylvāki tev apleik arviņ vaira i vaira runoj latgaliski.
Mums ar saimi ir tradiceja 4. maja svātkūs apbraukt kaidu nu Latvejis azarim. Itūgod beja Lubuona azara kuorta. Mes braucam i vīnā vītā saguoja drupeit apsamaļdeit i navariejom saprast, niu atsarūnam Rēzeknis voi Modūnis nūvodā. Īguojom vīnā veikalā, nasaprotom, kur atsarūnom i pieški puordevieja vaicoj: “Nu, meitinis, kū gribēsit?” I pošim iz reizis taids: “O, jā, asam Latgolā!” Latgaliskajam ir sovs šarms, i tys roda pīdereibys sajiutu.
Kai aizasuoce tovs i teatra kūpeigais ceļš?
Daugovpilī dzeivoju nu 1999. goda, nu tuo poša goda asu ari saisteita ar teatri. Tūlaik Valentīns Maculēvičs Daugovpilī beja izveiduojs taidu kai jaunīšu teatra studeju. Kaidu reizi, īmūt universitatē garum Valentīnam, jis maņ soka: “Oho, tev nu gon šmukys acs, voi nagribi pastruoduot teatrī?” Tai es pīkrytu i tyku teatrī. Mums tūlaik beja pavysam mozeņa studeja, i piec kaidys šaļts tyka saorganizāta ari latvīšu trupa, kurys pyrma tuo nabeja. Teatra studejis beja četrus godus (tuos organizēja Daugovpiļs Universitate kūpā ar Latvejis Kulturys akademeju), nu suokuma myusu kursa vadeituojs beja Valentīns Maculevičs, piečuok Anna Eižvertiņa. Piec vuiceibu, 2004. godā, tyku Daugovpiļs teatrī.
Voi tev ir kaida lūma, kuru tu koč kod nūteikti grybātu nūspielēt?
Vēļ sovā izlaiduma runā saceju, ka nūteikti grybātu nūspielēt taidu lauku sīveņu, kaidu nūspielēja izcyluo aktrise Lilita Bērziņa filmā “Limuzīns Jāņu nakts krāsā”. Nikod naasu dūmuojuse par Džuljetys voi tamleidzeigom lūmom, maņ vaira grybātūs taidu pamateigu i ar raksturu.
Cik vīgli voi taišni ūtraižuok – gryuši, ir saglobuot balansu teatrī storp vairuokom volūdom?
Saglobuot balansu pavysam nav vīgli. Myusu skateituojs pamatā vystik ir krīvyski runojūšs. Tok pādejuo gods tendeņcis, eipaši direktora Olega Šapošnikova vadeibā, mums zeimej izmainis skateituoju parodumūs – niu arviņ bīžuok latvīši īt iz izruodem krīvu volūdā i ūtraižuok – krīvyski runojūšī īt iz izruodem latvīšu volūdā. Ari daudzuos izruodēs niu skaņ vairuokys volūdys, tai ari raugom balansēt. Vys juopīzeist, ka izruožu krīvu volūdā vystik ir vaira, nakai latvīšu volūdā. Juosoka, ka pat, nasaverūt iz pandemejis ītekmi, cylvāki īt iz teatri, i tys prīcej. Mums pagaidom nav taidys sistemys kai Dailē voi Nacionalajā, ka var īsaguoduot izruožu abonementu i apmeklēt vairuokys izruodis, tymā skaitā ari pyrmizruodis. Vys mums ir sovi tradicionalī skateituoji, kuri, izzynojūt par jaunu izruodi, iz reizis īt iz kasi piec beletu, ir ari skateituoji, kurus uzrunoj, kas konkrets, pīmāram, režisors, izruodis nūsaukums voi stuosts. Pa munam, teatra skateituojs ir juoaudzynoj nu mozūtnis, deļtam mes ari aktivi struodojam ar školom, kab bārnim īšona iz teatri palyktu par tradiceju.
Teatra izruodis latgaliski vys vēļ ir gona lels ratums.
Latvejā mes asam pyrmais profesionalais teatris, kurs īstudēja izruodis latgaliski, pyrmuo beja “Klepernīku pogosta zvaigzne” 2011. godā. Izruodis autore ir dokture nu Preiļu pusis ar pseidonimu Kristīne Jokste. Piec tam Nacionalajā teatrī pasaruodeja Danskovītis izruodis. Nu tuo laika kotru godu raugom vysmoz vīnu izruodi īstudēt latgaliski. Pādejū godu laikā asam izruodem pīslāguši ari bārnus, beja izruode “Raganeņa” – latvyski i latgaliski, i niu byus “Spreideits” tikai latgalīšu volūdā.
Pastuosti vaira par Daugovpiļs teatra sezonys aktualitatem.
Nupat ir izguojuse režisora Georgija Surkova izruode “Latviešu šausmu stāsti”. Izruodis stuosti nav taišni par šausmom, cik par latvyskū dzeivisziņu. Mums, latvīšim, nav jau daudz tūs šausmu, ir mygla, viejs, kopi, vys mes ar sovom šausmom prūtam sadzeivuot. Pavysam dreiži izīs ari dramaturga Gunāra Priedis luga “Zilā” krīvu volūdā, i asam ari īsuokuši dorbu pi Annys Brigaderis lugys “Sprīdītis” latgalīšu volūdā. Paļdis juosoka ari Monikai Zīlei, kura mums daudzus dorbus ir tulkuojuse latgaliski. Vysspylgtuok maņ atmiņā ir palics juos dorbs “Vosorys saulgrīžu burvesteibys”, tei beja izruode piec Šekspira lugys “Sapnis vasaras naktī”.
Tu suoc skaiteit tekstu i saprūti, ka anglim ar latgalīšim ir gona daudz kuo kūpeiga, taipoš maņ redzīs, ka latgalīšim ir daudz kuo kūpeiga ar spānim. Mes asam drupeit korstasineiguoki par cytu nūvodu latvīšim. Es nazkai saceju, ka vacumā raksteišu doktora disertaceju par tū, kas spāņu volūdai kūpeigs ar latgalīšu volūdu.
Nūslādzūt myusu sarunu, grybātu vēļreiz skaiteituojim atguodynuot, ka tu esi ari pyrmuo seriala latgaliski FATI tekstu autore. Voi seriala izveide ir nūsaslāguse?
Nui, ir taida līta. Vys process vēļ nav beidzīs, niu ir pabeigta malnuo montaža, struodojam pi titru i cytu tehnisku līteņu, tok ir prīca, ka lelais dorbs ir pabeigts, cerēsim, ka ari rezultats byus lobs. Pyrmizruodi Latvejis Televizejā plānojam 29. decembrī 22.00 stuņdēs i vēļ div serejis byus 5. janvarī.


text:
Nūsasliedzs vīns nu LgSC projektu
Ar pozitivom emocejom aizvadeits projekta „Latgales jauniešu drošumspēja un pilsoniskums” nūslāguma pasuokums Dagdā, Dagdys bārnu i jaunīšu centrā „Parka rozes”. Iz projekta nūslāguma pasuokumu, beja sabraukuši jaunīši nu Daugovpiļs, Rēzeknis, Ezernīku i Dagdys.
Kai jau stuostejom īprīkš, projekta laikā nūtyka apvuiceibys, konsultacejis, video taiseišona i vysaidys aktivitatis. Sovu izpratni par projekta temom – pilsūniskuma prasmem i drūsumspieju jaunīši paruodeja poštaiseitūs video, kas niule ir apvīnuoti DVD ar nūsaukumu „Es esmu soli tuvāk tam, kas vēlos būt”. Vysus video var apsaviert ari bīdreibys „Darītājiem” Youtube kontā.
Itys projekts tyka vārsts iz taidu socialu temu, kai jaunīšu pilsūniskuma izjiuta, iniciativys, aktivitatis vītejā sabīdreibā. Latgalīšu kuļtura i volūda napagaiss, cikom myusim byus jaunīši, kuri ir drūsi par sovu nuokūtni Latgolā. Taidi jaunīši, kuri nasabeist izsaceit sovu redzīni par nūtykumim sovā saimē, pogostā, školā, vaļstī. Taidi, kuri ir gotovi vuiceitīs, planavuot, dariet, kab sovu dzeivisvītu padareitu lobuoku deļ seve i cytu.
Projekta aktivitatis koč drupeit ir paleidziejušys 50 jaunīšim mainiet sovu pasaulis uztveri nu pasivitatis iz aktivuoku dzeivis poziceju. Izsaceit, pīsadaleit, dariet, organizēt i vuiceit cytus. Iz projekta vaicuojumim „Kai es pats ar sovu reiceibu varu maineit sovu kasdīnu? Kai i kaidu es sevi radzu Latgolā pēc 5, 10 ci 20 godu? Kū es varu izdareit, kab munā školā, pogostā, pošvaļdeibā ļauds aktivuok īsasaisteitu vītejuos iniciativuos?” paraugi atsaceit pats. Kū Tu varātum dariet sovaižuok?
Kab veicynuot pilsūniskuma izjiutu, jaunīšim tyka pīduovuotys ari konsultacejis pi profesionaļu, kur jī varieja aizdūt sovus vaicuojumus i par pilsūniskumu, i par karjeru, i par iniciativom, i par projektu realizēšonu.
Lelu paļdis LgSC soka projekta partnerim: bīdreibai „Darītājiem”, bīdreibai „Rēzeknes Augstskolas Absolventu asociācija”, bīdreibai „Dagne”, Dagdys bārnu i jaunīšu centram, Daugovpiļs Universitatis Karjerys i iniciativu atbolsta centram, Rēzeknis Augstškolai i SIA „Orglab”.
Projektu atbaļsteja Dīnvydlatgolys NVO atbolsta centrs, finanseja LR Kulturys ministreja.


text:
Gothards Ketlers
Gothards Ketlers (Gotthard Kettler) (1517 — 1587) — pādejais Livonejis ordyna magistris i pyrmais Kurzemis hercogs.
G. Ketlers dzims 1517 g. februara 2 d. Vestfalenā. 1537 g. īstuojs Livonejis ordynā, 1559 g. ībolsuots par ordyna magistri. 1561 g. Viļnē parakstejs dasarunu, pa kurai Livoneja tyka Puolejis-Lītovys pavaļdeibā, a Gothards Ketlers dabuoja vaļdeit Livonejis dalis - Kurzemis i Zemgolys - kai Puolejis kieneņa vasaļs. G. Ketlera vaļdis laikā hercogistē pastateitys 70 bazneicu, 8 školys i 8 špitalis. Mirs mirs 1587 g. maja 17 d. Meitovā (niu latvyskai Jelgava).


text:
“Alise Breinumu zemē” apceļoj Latgolys školys
Leidzeigi kai Alise sovu ceļuojumu izsuoce pa truša olu, tai Rēzeknis Augstškolys (RA) komanda ir suokuse Luisa Kerola gruomotys “Alise Breinumu zemē” prezentacejis pa Latgolys nūvoda školom. Kas ir eipašs itamā gruomotā? Ruodīs, ka gondreiž sevkurs bārns Alisi atguodoj nu sovys bierneibys, tik reši kurs ir itū gruomotu patīsai ari puorskaitejs. Deļkam tai? Partū ka gruomota ir vaira dūmuota leluokim bārnim, jimā ir cīši daudz apraksteits dūmuojamu lītu. I, kab ituos dūmuojamuos lītys byutu vīgļuok saprūtamys, gruomotys nūdaļu beiguos ir kaitys – spēlis, kuruos spielejamys ar draugim, vacuokim ci školuotojim, nu – ar tim cylvākim, ar kurim kūpā ir skaiteita gruomota.
Partū arī RA komanda itū gruomotu īsuoc skaiteit kūpā ar školānim. 13. septembrī RA beja gruomotys attaiseišonys svātki. Skaitūt lūmuos nūdaļu no gruomotys, Ilga Šuplinska (gruomotys redaktore)– teiciejs i Susurs, Evika Muizniece (tulkuotuoja)– Alise, Valentins Lukaševičs (volūdys konsultants)– Capurnīks i Sandra Ūdre (korektore) – Marta Začs, paruodeja Alisis pīdzeivuojumus interesentim.
Sovukuort 19. novembrī mes bejom gostūs Ruguoju nūvoda Eglainis pamatškolā i Ruguoju vydsškolā. Dīna beja sasamuokuse i pa drupetei smydzynuoja, piecsvātku laiks, kod ir drupeit īsastuojs atsluobums. Īeimūt Eglainis pamatškolā, dzydrs – labrīt – myus sagaideja nu vysu pušu, bārni beja prīceigi, ka ir īsaroduši gosti. Tys nūzeimuoja, ka vīna stuņde dažom klasem nanūtiks, partū ka jī pīsadalēs Alisis prezentacejā. A tū, ka školys bārnam nanūteikūša stuņde ir kai mada maize, mes vysi pīmiņom nu sova školys laika.
Tai kai Alisis veiduotuoju komanda nabeja pylnā sastuovā, Capurnīka lūmu prezentacejā daškeira atveiduot maņ, i maņ vajadzēja mudrai saprast, kas niut byus doroms. Piec nalelys apjukuma šaļts, es skaiteju Capurnīka tekstu nu sadalis “Trokuo čaja dzeršona” i piļneibā pagaisu Alisis gruomotā. Laiks paskrēja dreizai, i varēja suoktīs spēļu daļa. Ilga Šuplinska bārnus izvaicuoja par laiku i laika nūzeimeibu kotra dzeivē – voi laiku var nūsist; kai tū dora? I, voi vysod tys, kas nu molys izaver kai laika nūsisšona, patīsai taids ari ir? Vēl dažys spēlis i leidzeigā pasuokumā jau sasatykom ar Ruguoju vydsškolys školānim.
27. novembrī es varieju Alisis prezentaceju pasavērt otkon, itūreiz Andrejdīnys pasuokumā. Naz parkū itūreiz tei skaitejuma daļa man ruodejuos garuoka? I beigu dagaideit nabeja tik vīglai? Te ir ari atbiļe iz tū, kai skaiteit itū gruomotu – nūteikti kūpā ar kaidu i lūmuos, partū ka taidā veidā nagaist viereiba i trenejās ari skaiteitprasme. Sovukuort spēļu daļa beja interesantuoka, partū ka kaituos tyka īsaisteiti ari školuotuoji i pīaugušī, kurī beja atbraukuši leidza bārnim iz pasuokuma “Muna sāta, škola, pogosts/piļsāta 1917.–2015. godi” nūslāgumu.
Ka gribi, kab ari tovā školā voi pogostā īsarūn Alise, sasazynoj ar RA pa teleponu 26656553 ci e-postu: san@ru.lv. I par laika nūsisšonu vysmoz vīnys vuiceibu stuņdis garumā variesi aizmierst!
Roksta autore: Meldra Gailāne, akademiskuos bakalaura programys “Filologeja” 1. kursa studente
Karteņa nu Rēzeknis Augstškolys arhiva


text:
Dabasu Durovys. Albums BĀKA
Grupys “Dabasu Durovys” trešais studejis albums ar nūsaukumu “Bāka”. Albumā īkļautys 11 dzīsmis. Naatjemama grupys sovpateiba ari itūreiz – vairums albuma dzīšmu teksti ir latgalīšu volūdā.
Īroksti topuši grupys studejā Daugovpilī, kai ari Arņa Slobožaņina i Romāna Sladža sātys studejuos. Īrokstūs pīsadaleja grupa “Dabasu Durovys” (Arņs Slobožaņins, Egils Kulmanis, Romāns Sladzis, Aleksandrs Tamans, Kristaps Strods, Valdis Rundzāns), kai ari gosti: Evija Smagare, Dārta Stašāne, Tatjana Larionova, Andris Jurāns i Armands Ozoliņš. Dzīsmis miksēja Armands Treilihs, albuma masteringu veice Nicolas Dawes (Franceja). Vuoceņa dizainu veiduoja Aivars Bulis.


text:
Lūznovys muiža, Latgolys jugendstyla pērle, calta 20. godusymta suokā kai vīta muokslai i muzykai. Pīdzeivuojuse viesturiskys puormainis, bet sovys durovys apmaklātuojim otkon atdarejuse 2015. goda pavasarī, kliustūt par vītu jaunom latgaliskom aktivitatem i nūtikšonom. Apmaklātuojim muiža pīduovoj izstuodis, ekskursejis, koncertus i cytys aktivitatis, kas īnas jaunu elpu Latgolys kulturys procesūs.
Vairāk informācijas: http://www.luznavasmuiza.lv/
NOMINANTI:
Škārsteikla radejis kanala „Pieci latgalieši” sataiseišona
Latgolys deju svātki „Večerinka Viškūs”
Rēzeknis latgalīšu kulturys bīdreibys aktivitatis – jaundybynuotuo Nikodema Rancāna bolva i konkurss “Muna sāta, muna škola“
Storptautyskais folklorys festivals “Baltica 2015“. Latgaliskuos nūtikšonys Rēzeknē, Rēzeknis nūvodā i Reigā


text:
Daugovpilī nūtiks smoguos muzykys koncerts Ukrainys atbolstam
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Smoguos muzykys cīneituoji aicynuoti apmeklēt Ukrainys atbolsta koncertu “Latvian Metal Supports Ukraine”, kas nūtiks 23. aprelī nu 19.00 da 23.00 stuņžu Daugovpiļs Kulturys pilī, viestej informaceja Daugovpiļs vaļstspiļsātys sātyslopā. Lobdareibys koncertā pīsadaleis folkmetala grupa “Varang Nord” (Daugovpiļs), latvīšu smoguos muzykys legenda “Preternatural” (Reiga) i progresivī “Stagnant Project” (Reiga).
“Itymā Ukrainai i vysam civilizātajam pasauļam gryutajā laikā ari mes kai muziki gribim dūt atbolstu, dorūt tū, kū vyslobuok muokam – spielēt, itūreiz vuocūt zīduojumus Ukrainai. Ūtrys – ar itū koncertu mes gribim solidarizētīs i paust skaidru nūstuoju – mes asam par Ukrainu i pret Krīvejis suoktū karu,” soka pasuokuma idejis autori i organizatori grupa “Varang Nord”.
Sadarbeibā ar lobdareibys organizaceju Ziedot.lv pasuokuma laikā vuoks zīduojumus Ukrainys atbolstam – byus vareiba veikt skaidrys naudys zīduojumus Ziedot.lv kasteitēs, kai ari koncerta apmaklātuoji tiks aicynuoti zvaneit iz zīduojumu numeri 9000 6086 (moksa par zvonu: 1,42 eiro).
Jemūt vārā īrūbežuotū vītu skaitu (tik stuovvītys), īīšona ar īlyugumim, kurūs juorezervej īprīkš “Biļešu Paradīze” kasēs voi škārsteiklā.
Aplīcynojūt sovu atbolstu Ukrainai, vysi dalinīki koncertā pīsadola breivpruoteigai. Pasuokumu organizej Daugovpiļs vaļstspiļsātys pošvaļdeibys Kulturys puorvaļde sadarbeibā ar uzjāmumu “MuzPro” i grupu “Varang Nord”, atbolsta Ziedot.lv i “Biļešu Paradīze”.


text:
Ar latgalīšu volūdu ci Latgolys kulturu saisteiti prīšklasejumi zynuotniskuos konferencēs
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Oktobrī i novembrī, saprūtams – kovida deļ viņ tīšsaistē, nūtykušys vairuokys humanitarūs zynuotņu konferencis, kuramuos akademiskī pietnīki sovūs prīšklasejumūs pīsagrīzuši ari latgalīšu volūdai, literaturai, cytom ar Latgolys kulturu saisteitom tēmom. Portals lakuga.lv apkūpuojs itūs refaratus pa konferencem, te apsavārta ari kaida praktiskys īvierzis konference školuotuojim.
XIII Storptautyskajā baltistu kongresā
Storptautyskū baltistu kongresa suokys meklejamys 1965. godā, kod Viļnis universitatis Lītuvīšu volūdys katedrys i Lītuvīšu volūdys instituta darbinīki sareikuoja baltu volūdu viesturei veļteitu konferenci. Tūlaik konferencē Viļnis, Reigys, Moskovys i Kijevys puorstuovi nūlaseja 12 referatus. 1980. godā baltistu kongress pyrmū reizi nūtyka Reigā, nu tuo laika Storptautyskais baltistu kongress ik piec pīcim godim puormejus nūteik Viļņā i Reigā.
Itūgod Latvejis Universitatis (LU) organizātais XIII Storptautyskais baltistu kongress “Baltu valodas laikā un telpā” tīšsaistē baltistus puļcēja 13.–15. oktobrī. Trejuos dīnuos izskanēja vairuok par 140 Latvejis, Leitovys, Vuocejis, Čehejis, Pūlejis, Igaunejis i Suomejis puorstuovu referati, kongresa programa apsaverama ITE.
Kongresam izalaseits plašs tēmu lūks, suocūt nu baltu volūdu liktiņu laika nūgrīžņūs (diahronejā), da pasavierīņa iz volūdu pošreizejā stuovūklī (sinhronejā): volūdys viesture, gramatika, onomastika, sociolingvistika, fonetika, volūdys filozofeja i kultura, indoeiropeistika, komparativistika, kontaktlingvistika, volūdys apgive i volūdys tehnologejis.
Video īrokstūs nūsaveramys viņ plenarsēdis, tok ir daīmams vysu prīšklasejumu tiežu kruojums ITE, kur formulātys pietejumu pamatatzinis, nūsaukti olūti, īskicāts pietejamuo vaicuojuma konteksts.
Latgalīšu volūdys i Latgolys viesturis interesentim saistūšys byutu: Ulda Baloža tēzis par Ludzys igauņu izlūkšņu īdalejuma izpieti, Daigys Deksnis – par verba prīdieklim latgalīšu rokstu i latvīšu literarajā volūdā, Skaidrītis Kalvānis – par goreigajim tekstim i jūs (puor)raksteituojim latiņu drukys aizlīguma laikā Latgolā, Otīlijis Kovaļevskys –par Latvejis dīnvydaustrumu pīrūbežys vītvuordim 1542. gods Livonejis-Leitovys lelkņazistis rūbežu aprokstā, Lidejis Leikumys – par verbu i juo formom latgalīšu rokstu volūdys kūpšonys gaismā.
LU HZF konferencē “Jaunākā literatūra Latvijā II”
Itūgod LU Humanitarūs zynuotņu fakultatis reikuotuo konference “Jaunākā literatūra Latvijā II” nūtyka 21. i 22. oktobrī. Konferencē tyka apsavārti vaicuojumi par jaunuokajim procesim Latvejis prozā i dzejā, atseviškys sēdis beja veļteitys vysaidim pandemejis laikā topušim tekstim, gastropoetikys vaicuojumim, kai ari jaunuokajim biografiskuo romana pīmārim latvīšu literaturā. Konferencis programa ITE.
Konferencē Katrīna Kūkoja prezentēja prīkšlasejumu “Latgaliešu literatūra ārpus grāmatām” (1:00:30), jei pīsagrīze latgalīšu populariziešonys akcejai “Dūmoj ar komatim”, Andryva Jūrdža 175 godu jubilejis pasuokumim, koncertuzvadumam “Latgolys freska”, projektam “Iesākumā bija vārds. A. Kūkojam – 80”.
LU LFMI Krišjāņa Barona konferencē “Folklora un atmoda”
LU Literaturys, folklorys i muokslys instituta Latvīšu folklorys kruotuvis reikuotuo kasgadejuo Krišjāņa Barona konference “Folklora un atmoda” nūtyka 28. un 29. oktobrī. Itūgod jei veļteita folklorys i atmūdys attīksmem, kai ari personeibys, sabīdreibys i politiskuos varys reiceibu analitiskam izviertiejumam Trešuos atmūdys kontekstā. Konferencis programa ITE.
28. oktobra II sēdē tyka nūlaseiti četri referati, treis saisteiti ar Latgolu. Angelika Juško-Štekele nūlaseja referatu par nacionaluos i religiskuos atmūdys kūpsakareibom, analizejūt svātceļuojumus iz Aglyunu (7:20–42:13), Inese Sirica pastuosteja par kaidu muokslys zynuotneicys Veronikys Kučinskys napublicātu, a vierteigu 1995. gods manuskriptu (1:11:20–1:44:00). Sovutīs Juris Urtāns aizraujūšajā stuostejumā par Atmūdu i piļskolnu jaunatkluošonu pīsagrīze ari Latgolys piļskolnim (1:44:00–2:15:40). Tok ari Aivitys Putninis prezentātais pietejums (ūtrais piec seceibys) ““Roc, tautieti, dziļu aku, nedzer māsas asarēnas”: attiecības ar vardarbību ģimenē un tautā” (42:15–1:11:20) byus saistūšs ari Latgolā, kur vardarbeibys tēma nav sveša.
29. oktobra II sēdē Iveta Dukaļska stuosteja par folklorys reprezentacejis pasuokumim 20. godu symta 80. godūs, analizejūt Pušmucovys etnografiskuo ansambļa pīmāru (1:07:30–1:37:15).
Konferencē latvīšu volūdys i literaturys školuotuojim “Skolēns valodā un valoda skolēnā”
Saeimys Izgleiteibys, kulturys i zynuotnis komiseja sadarbeibā ar LU Pedagogejis, psihologejis i muokslys fakultati 29. oktobrī sareikuoja konferenci “Skolēns valodā un valoda skolēnā”. Konferenci atkluoja Saeimys prīšksādātuoja Ināra Mūrniece, konferencis daleibnīkus uzrunuoja ari izgleiteibys i zynuotnis ministre Anita Muižniece. Konferencē pīsagrīze vaicuojumim par latvīšu volūdys i literaturys vuiceišonu, programa, dažys prezentacejis i video atrūnami Saeimys sātyslopā ITE. Vīneigi 13. Saeimys deputate Ilga Šuplinska prezentacejā ““Tava klase” koncepts un loma mūsdienīgas mācību vides radīšanā” pīminēja ari latgalīšu rokstu volūdys vuiceišonai nūdereigus materialus, tymā skaitā – četrys “Tava klase ” latgalīšu rokstu volūdys stuņdis ITE.
LKA storptautyskā konfereņču serejā “Kultūras krustpunkti XV”
Itūgod Latvejis Kulturys akademeja (LKA) nu 1. da 5. novembram aicynuoja tīšsaistē sekuot leidza konfereņču serejis “Kultūras krustpunkti XV” nūtikšonom, kas reprezentēja LKA pietnīciskū profilu, atkluoja vysaidu storpdisciplinaru i storpinstitucionalu kulturys i muokslys pietnīku komandu i individualu pietejumu tematus i golvonūs rezultatus.
Konferencis programa ITE. Tēžu kruojums ITE.
2. novembra konferencē “LKA pētnieciskais profils: temati, jautājumi un atbildes” klauseituoji tyka īpazeistynuoti ar 2021. godā eistynuotim LKA pietejumu projektim. Myusu portala skaiteituojim vyssaistūšuokuo varātu byut piļskolnu pietnīku grupys prezentātuo informaceja par Latvejis piļskolnu jaunatkluojumim 2018.–2021. godā, Latgolys piļskolni nu vysu Latvejis piļskolnu, izmontojūt jaunuos LIDAR tehnologejis, piec skaita atkluoti vysvairuok – 51 (1:35:50–2:59:25).
Juris Urtāns stuosteja taišni par piļskolnu jaunatkluošonu (1:36:10–1:53:05); Jānis Meinerts – par LIDAR datu īspiejom jaunatkluotūs piļskolnu pietnīceibā (1:53:30–2:10:20); Ieva Vītola – par tū, kai rūnās i attsateista jaunatkluotūs piļskolnu tradiceja (2:10:35–2:37:00), kai pozitivs pīmārs vītejūs ryupem par piļskolnu ir Ondrupinis pogosta Beitānu piļskolns; Lolita Ozoliņa – kai veidojās vītys nūzeime jaunatkluotūs piļskolnu kontekstā (2:37:20–2:59:25), vēļ vīns pīmārs saudzeigai attīksmei pret jaunatkluotu piļskolnu – Daudzišu piļskolns Kruoslovys nūvoda Kaļnīšu pogostā.
5. novembrī sekcejā “Kultūras mantojums: aktuālie jaunatklājumi un jaunatklātās aktualitātes” materialuo i namaterialuo montuojuma pietnīki, atminis instituceju darbinīki, vītejūs i storptautyskūs organizaceju puorstuovi dalejuos pīredzē i pietejumūs par kulturys montuojuma aktualajom praksem, pīredzem, izaicynuojumim, inovacejom Latvejā i pasaulī.
Juris Urtāns dalejuos zynuošonā par lelajim akminim Latvejis muižu parkūs (3:26:30–2:44:20), nu Latgolys tyka pīmynātys Kruoslovys muoksleiguos piļsdrupys i Karnicka pīmineklis, Kamenecys, Varakļuonu, Leiksnys, Saļņovys muižys parkūs asūšī akmini.
Ieva Pīgozne īpazeistynuoja ar tradicionaluo aptārpa pietnīceibys i rekonstrukcejis problemom, aktualizejūt Latgolys zeču izpieti (5:39:20–6:02:45).


text:
Latgalīšu tautysdzīmis i latiņamerikaņu ritmi sasavej jaunajā “Ilona Kudina’s BALTIC TRANSIT” albumā
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Šudiņ, 18. novembrī, izguojs Bostonā (ASV) dzeivojūšuos latvīšu flautistis Ilonys Kudinis, kurei īt nu Daugovpiļs pusis, apvīneibys “Ilonas Kudina’s BALTIC TRANSIT” albums. Tymā skaņ ari divejis latgalīšu tautysdzīsmis, viestej flautistis publicātuo informaceja.
Jau vaira nakai 20 godu ASV dzeivojūšuos latvīšu flautistis Ilonys Kudinis muzykalais projekts BALTIC TRANSIT ir rodūša sadarbeiba ar izcylim džeza muokslinīkim: pianistu Viktoru Ritovu, bundzinīku Arti Orubu, džeza vokalisti Artu Jēkabsoni i basistu Oskaru Stagnaro (Oscar Stagnaro). Ilonys flautys skaņuos i kompozicejuos jiutama kaisle, humors, skepse, kai ari dzymtuos Latgolys tautiskī motivi.
Jaunajā albumā “Ilona Kudina’s BALTIC TRANSIT”, kurā ir ostoni skaņdorbi, skaņ ari divejis latgalīšu tautysdzīsmis – “Aiz azara augsti kolni” Arta Oruba i “Tuoli dzeivoj muna meiluo” Viktora Ritova apdarē. Albums ir īturāts pasauļa-fjužn muzykys stylā, kurā sasavej latvīšu tautys muzyka, latiņamerikaņu ritmi i dzierkstūšuo Ilonys flauta.
Leidza ar albumu “Ilona Kudina’s BALTIC TRANSIT” publiciejuse videoklipu nu īroksta procesa dzīsmei “Aiz azara augsti kolni”.
Albums īraksteits Latvejis Radejis skaņu studejā, bet vosorys nūslāgumā apvīneibu varēja dzierdēt ari Lūznovys muižys Baltejis džeza festivalā “Škiuņa džezs”. Jaunū albumu var digitali nūpierkt i nūsaklauseit apvīneibys profilā vītnē Bandcamp ITE.
Vaira izzynuot par flautisti Ilonu Kudiņu var sovulaik portala lakuga.lv sagataveitajā intervejā ITE.


text:
Puorsoku konkursa rezultati
Apkūpojom atbiļdis i ziņojam albuma “Latgalīšu puosokys i puorsokys” konkursa rezultatus!
Lels paļdis par atsauceibu vysim, kas pīsadaleja, bet divi laimeigī, kam drupeit vaira pasaveica i kas sovā eipašumā īgiust bīdreibys “Latgolys Producentu grupa” duovynuotū disku ir:
Aleksandrs Machanovskis
Kristīne Pokratniece
Par bolvys sajimšonu ar jiusim sasazynuos LgSC puorstuovi!
Puorejim vielejam prīceigus svātkus i veiksmi (varbyut drupeit vaira) Jaunā godā!
Atbiļdis:
1. Kurs nu nūsauktajim Latgolā zinomajim kuļturys aktivistim nav pīsadalejs puorsoku īrunuošonā albumā “Latgalīšu puosokys i puorsokys”?
Pareizuo atbiļde: B, itymā reizē puorsoku īrunuošonā diskā napīsadaleja Ingars Gusāns, kas pazeistams ari kai Sovvaļnīks
2. Cik puorsokys īkļautys albumā?
Pareizuo atbiļde: C, albumā īkļauta 31 latgalīšu puorsoka
3. Puorsoku albuma muzykalū fona nūformiejumu taisejs i vairuokys puorsokys īrunuojs muzikis i aktiers Kristaps Rasims. Kurā Latvejis teatrī jis dorbojas?
Pareizuo atbiļde: A, Kristaps Rasims ci Kips niu ir Dailis teatra aktiers, kas na viņ pots spielej izruodēs, bet ari sacer tom muzyku
4. Kaidā nu puorsokom, kab pasasorguotu nu kača nogim, pelis izdūmuoja, ka:
Pareizuo atbiļde: C, pelis izdūmuoja, ka vysu lobuok pasasorguot nu kača nogim ir dasīnūt kačam pi astis zvaneņu
5. Kaidā popularā latvīšu kinā golvonū lūmu spēliejs vīns nu puorsoku īrunuotuojim Andris Rudzinskis?
Pareizuo atbiļde: B, Andris Rudzinskis spēliejs kinā “Cylvāka bārns” i tī beja pots slavanais Boņuks.
Puorsoku skaiteituoji: Kristaps Rasims, Guntis Rasims i Andris Slišāns Reigā, bufetē-skaiteitovā “Pie Humberta” 2010.goda oktobrī


text:
Latgalīšu saīts Ūzulnīkūs
20. aprelī tyka aizvadeits grandiozuokais pasuokums LgSC Jelgovys biroja viesturē. Div mienešu dorbs, kū mes īguļdejom itam pasuokumam, nabeja veļteigs.
Jau nu reita 18 jaunīši nu LgSC Jelgovys biroja īsaroda Ūzulnīku kulturys nomā, kab paleidzātu organizēt latgalīšu saītu, kura laikā tyka īskandynuota dīna „Byusim vīnuoti Latvejā”. Itys pasuokums vīnā vītā sapulcynuoja, varātu saceit, rekordlelu skaitu Jelgovys biroja bīdru i aktivistu.
Vysys dīnys garumā vajadzēja sasagataveit, kab gūdam tyktu nūvadeiti 2 koncerti, kab gosti sasajustu kai sātā i kab vysim apmaklātuojim natryuktu izklaižu. Iz Ūzulnīkim atbrauce ari īpaši gosti nu Lendžu i Bieržgaļa, kurī uzastuoja ar daņčim, dzīsmem, teatri i apdzīduošonu.
Vysys dīnys garumā varēja nūsavērt dažaidys kinys par Latgolu, apsavērt i īsaguoduot keramikys izstruoduojumus, kai ari gruomotys latgaliski i par Latgolu, muzykys diskus i suvenirus. Sevkurs, kas īsagrīze pasuokumā, varēja Latvejis kartē atzeimēt, nu kurīnis jis ir i kur dzeivoj niu. Tys apstyprynuoja, ka cylvāki tik teišom beja sabraukuši nu molu molom!
LgSC bīdri vadeja vokora koncertu, kai ari beja īstudiejuši ludzeņu, kū ruodeja vysim vokora koncerta skateituojim. Vysa nūslāgumā beja balle, kuru spielēja Rasma un Gunārs Igauni.
Paļdis vysim par sirsneigū i draudzeigū pasuokumu, kas atnese lelu gondariejumu par padareitū dorbu, kai ari cerim iz sadarbeibu ar Ūzulnīkim ari iz prīšku.
Jelgovys birojs


text:
Atskots iz fotokonkursa nūslāguma pasuokumu
2010. goda 30. septembra saulainajā piecpušdinī trejos stundēs vysi interesanti tika aicynuoti iz fotokonkursa „Eiropa Latgalē: lobs loba namaitoj” nūslāguma pasuokumu, kuramuo laikā nūtyka fotografeju izstuodis atkluošona, konkursa dorbu autoru apbalvuošona, tikšonuos ar profesionalim fotografim.
Konkursa nūslāguma pasuokums nūtyka Rēzeknē Atbreivuošonys alejā 95 Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys siežu zalā. Pasuokums suocēs ar fotokonkursa organizātuoju i atbaļsteituoju uzrunom. Tod suocēs seminars – lekceja ar dobys fotografu Andri Egleiti par temu „Dabas fotogrāfija”. Jis daliejouos sovā fotografiešonys pīredzī, snīdze vierteigu informaceju par tū, kur, kai i kū lobuok fotografeit.
Kopejis pauzis laikā, vysi apmaklātuoji varieja na tikai nūbaudeit kopeju i peirādzeņus, bet ari vīnlaiceigi apsaviert izstuodis dorbus.
Turpynuojumā sakuoja fotografa Juoņa Medņa lekceja „Kas veido labu fotogrāfiju? Mani labākie darbi.” Juoņs Mednis stuostie, kū Jis vysa vaira fotografejai, kas juosaver fotografejūt, lai fotografejai byutu sovs stuosts. Juosoka, ka izstuodis apmaklātuoji beja cīši īinteresāti i atsauceigi, par tū, ka izskanieja daudz vysaidu vaicojumu, uz kurim tod obi fotografi ari pruoveja atsaceit.
Nūslāgumā, prūtams, nūtyka konkursa dalinīku apbalvuošona. Fotografeju konkursa īsyuteitū dorbu vierteišonā pīsadalieja 3 profesionali fotografi: dobys fotografs Andris Egleits, JuoņsMednis i inovatīvais fotografs Juoņs Litavnīks.
.
Apkūpojūt fotografu viertejumu (saskaitūt īgiutūs punktus) tyka nūskaidruots, ka 1.vītys īgiviejs ir Jurs Viļums. Fotografeja nūjimta Kruoslovā pi ķeramiķa Valda Pauliņa, keramikys cepļa kurynuošona. 2.vītys īgiviejs ir Māris Skrivļa-Čevers ar fotografeju, kuramā attāluota latgalu kūklis spieleišonys tradiceja, kurai kluot ir guojuš spieluotuojys kruosuotī nogi. 3.vītys īgivieja ir Santa Čingule-Vinogradova. Jai izadevēs nūfotografeit apsormovušu margrītenu, kas speiteigi turpynoj nūturēt zīdu. Taipoš kai latgalīts par speiti dzeivis gryušumam sirdī ir skaists i kruošns.
Taipoš vysi fotokonkursa dalinīki varēja pretendeit ari iz simpateju bolvu īgyušonu. Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys simpatejis bolvu īgivi fotokonkursa dalinīcis Anita Jastrežemska i Lana Roga. Rēzeknis Augstškolys simpatejis bolvu īgiva dalinīks Egīls ar rodūšū pseidonimu- egalogs.
.
Spylgtuokī konkursa dorbi tyka izvirzeiti publiciešonai bukletā „Eiropa Latgalē: lobs loba namaitoj”, kas atspūguļoj tū, ar kū Latgola ir unikāla Eiropā. Kotrs fotokonkursa dalinīks i vīss sajēma ari bukletu.
.
Fotokonkurss „Eiropa Latgalē: lobs loba namaitoj” tyka izsludynuots ituo goda augustā, aicynuojūt saskateit Latgolā, Latgolys cylvāku dzeivī, volūdā, tradīcejuos, muojā i saimī, ticeibā, dorbūs, svātkūs i nūtykumūs taidys Eiropys vierteibys kai, pīmāram, demokrateja, cylvāktīseibys, religejis i apzinis breiveiba, kultūru īciteiba, breivais tiergs, solidaritāte, lobkluojeiba i socialuo aizsardzeiba. Kūpā fotokonkursā pīsadalejuos 28 fotografi amatīri, ar 71 fotografeju. Dalinīku uzjimtajuos fotografejos ir īspieja pasvērtīs iz Latgolu Eiropā i Eiropu Latgolā nu dažaidim skotu punktim.
.
Fotokonkursu reikova EK „Europe Direct” informacejys centrs Rēzeknī sadarbeibā ar Latvejys Tierznīceibys i ryupnīceibys kameru i bīdreibu „Latgolys Studentu centrs”. Nūslāguma pasuokumu atbaļstieja Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba, Rēzeknis Augstškola, uzņāmums „Alba”, „Kodak Ekspres”.
Vysys īsyuteituos fotografejis var apsaviert ite: http://foto.inbox.lv/lgsc-rezekne/Fotokonkursa-Eiropa-Latgale-fotografejis
Fotografejis nu atkluošonys pasuokuma – http://studija.ru.lv/categories.php?cat_id=271
LgSC Rēzeknis biroja aktīviste Solvita Kļavinska


text:
Atkluoj Štabiku!
Septembra beiguos LgSC Daugovpiļs gols aicynuoja vysus interesentus iz Štabiku – jaunū LgSC Daugovpiļs biroju. Kai zynoms – Štabiks ir paslepena sovejūs sasatikšonys vīta i vyss, kas tī nūteik, ir nūslāpums, bet itūreiz drusku pastuosteišu kai myusim guoja (nu tū, kū dreikst stuosteit cytim).
Pasuokums „ Atkluoj Štabiku” beja pyrmais leluokais LgSC pasuokums jaunajā vuiceibu godā. Par vokoru tyka saraksteiti ustobu nūsacejumi – kai ir juoizavad, kas juodora i kas nūteikti nav juodora kotrā nu Štabika ustobom. Pīvadumam, kuknē ir cytim juocap blīni i juorunoj tikai atkluotys sarunys. Korydorā īeimūt, juoaizmierst kasdīna i skaļā bolsā juosoka „Vasali!”.
Kai jau Štabikā, vokora laikā, vajadzieja puorbaudeit ci tī, kuri ir atguojuši, ir pīnuoceigi Štabika bandys lūcekli. Ar dažaidu aizdavumu paleidzeibu, tyka nūskaidruoti praktyskuokī, zynūšuokī i azartyskuokī studenti.
Pošu bandys līderi vēļ da šam beja gryuts nūsaceit, bet tyvuokajā laikā byus radzams, kurs nu vysim studentim ir leluokais „zovadzila”. Tyks apkūpuoti ari īroksti par bandys dorbim i nadorbim itymā i jaunā godā, kurus publicēsim ari ite.
Daugovpiļs birojs niu atrods sev muojvītu, pasateicūt īgiutajam finansiejumam projektā „Latgaliskuos kulturys veicynuotuojis – bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” – atbolsts 2014. godā” Vaļsts Kulturkapitala fonda konkursā.
Mes guodojam, ka jaunuos telpys dūs spāku i bandys – kūpeiguma goru, popularizēt latgaliskū Daugovpilī.
Aicynojam vysus interesentus kotru trešdinis vokoru iz Štabiku (Reigys īlu 48-3, Daugovpilī)!
Kab „sajustu” Štabiku i myus, dalikšu kaidys bildes, par kurom navariejom nikuo nūpeļneit. Puorejūs Štabika bīdrus aicynoju atpierkt cytus vierteigūs kadrus, kab biļdis natyktu sātyslopā a video napasaruodeitu – Youtube! J
Iz sasatikšonu Daugavpilī – Dagneja


text:
Bogdans Hmeļnickis
Zinovijs Bogdans Hmeļnickis (ukraiņu: БorдaH ЗиHoBiй MиxaйлoBич XMeлbHицbkий) pīdzims 1595 godā - nūmyrs 1657 goda labeibys m. 6.d) — beja Zaporožjis getmans Puolejis-Lītovys Sadraudzeibys sastuovā nu 1648 ļeidz 1657 godam. Jis iraid vīns nu zinuomuokajim kazaku getmanim. Hmeļnicka vadeibā, kazaki suoce saceļšonūs pret Puolejis-Lītovys Sadraudzeibu 1648 godā, kas beiguos nūvede pi Kazaku getmanata rašonuos.[1] Lai gon attīksme pret Hmeļnicki iraid dažouda, jis tīk uzskateits por vīnu nu Ukrainys nacionalajim varūņim.


text:
Izskanēs pyrmī radejis lasejumi latgaliski – Ilzis Spergys kruojuma “Dzeiveiba” stuosti
Nu 7. da 11. decembra kotru vokoru 22.05 Latvejis Radejis 1 eterā izskanēs pyrmī radejis lasejumi latgaliski – Ilzis Spergys kruojuma “Dzeiveiba” stuosti. Radejis lasejumu muokslinīcyskais vadeituojs ir Kristaps Rasims, bet stuostu klausamuos versejis golvonais bolss – Latvejis Nacionaluo teatra aktrise Inga Misāne-Grasberga.
Ilzis Spergys debeja stuostu kruojumā “Dzeiveiba”, kas izguojs 2014. godā, apkūpuoti deveni da tuo napublicāti voi škārsteiklā fragmentari publicāti stuosti latgaliski. Radejis lasejumu versejā byus īmyužynuoti seši nu tūs – 7. decembrī skanēs stuosts “Marabeju kolns”, 8. decembrī “Puika mežā”, 9. decembrī “Laime”, 10. decembrī “Duraceņš” i “Stuosts par suneiti”, bet 11. decembrī radejis lasejumi nūsaslēgs ar stuostu “Deputats”. Kotru vokoru gaidoms gondreiž stuņdi gars īroksts. Taipat vysi stuosti jau 7. decembrī byus daīmami nūsaklauseišonai Latvejis Radejis sātyslopā i latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv. “Dzeiveiba” radejis lasejumi byus pyrmais da ituo audio versejā piļneibā latgaliski īraksteitais i Latvejis Radejis “Radioteatrī” izskaniejušais dorbs.
Stuostu kruojums “Dzeiveiba” sovulaik sajēme Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” kai lobuokais snāgums literaturā 2014. godā, kai ari Ilze Sperga par “Dzeiveiba” tyka nomināta Latvejis literaturys goda bolvys “LaLiGaBa” kategorejā “Goda debeja”. Stuostu kruojuma redaktore Anna Rancāne par tū sovulaik sacejuse: “Ilzis Spergys stuostūs dzeivoj mozī ļauds. Tī, par kurim Svātajūs Rokstūs saceits, ka taišni jim Dīvs atkluojs dabasu vaļsteibys nūslāpumus. I bāda asūt viņ tim, kurī nūdareis puori koč vīnam nu tūs mozūs. Šaļtim skaitūt izīt smogums nu cik skaudra dzeivis materiala, bet gruomotys nūsaukums ir “Dzeiveiba”, i tys līcynoj, ka vyss gols golā vys tik pasavierš iz gaišū pusi. Itī ir stypruos Latgolys styprī stuosti.”
Aktrise Inga Misāne-Grasberga, kurei ir “Dzeiveiba” radejis lasejumu golvonais bolss, par dorbu pi stuostu audio versejis soka: “Tys maņ beja kai lels pagūdynuojums, tai reizē ari puordzeivuojums, voi tū vyspuor variešu izdareit, jo da ituo ar latgalīšu literaturys tekstim nabeju sasaskuoruse. Stuostu kruojuma “Dzeiveiba” nūsaukums tik precizi atbiļst tam, kas ir stuostūs – dzeiveiba vysā: darbeibuos, dobā, attīceibuos i ari dzeivinīkūs. Šaļtim maņ beja komuļs koklā aiz tuo, cik dzili suopeigi, nu reizē ari vīgli Ilze ar vuordim izsacejuse sajiutys.” Sūpluok Ingai “Dzeiveiba” radejis lasejumūs īsaskaņ ari cytu leluoku i mozuoku īrunuotuoju bolsi, jo eipaši nu Kuorsovys i Preiļu pusis. Taipat stuostu audio verseju papyldynoj īroksta muokslinīcyskuo vadeituoja Kristapa Rasima radeituo muzyka.
Stuostu kruojuma “Dzeiveiba” radejis lasejumi topuši ar Vaļsts kulturkapitala fonda programys “KultūrELPA” i Latvejis Radejis finansialu atbolstu. Radejis lasejumu īroksta projektu eistynoj bīdreiba “LgSC”, sasadorbojūt ar Latvejis Radejis Latgolys studeju. “LgSC” i LR Latgolys studeja tur nūceju, ka iz prīšku radejis lasejumu formatā izskaniešonai Latvejis Radejis Radioteatrī reizi godā varātu sagataveit vysmoz vīnu latgalīšu literaturys dorbu.
Ite var nūsaklauseit raidejumā “Kolnasāta” izskaniejušū sarunu par “Dzeiveiba” radejis lasejumim ar Ingu Misāni-Grasbergu, Kristapu Rasimu i Ilzi Spergu:


text:
Tradicionalais bieru golds Latgolā
Roksta autors: Sandra Ūdre, žurnals “A12”
Bieru gadīnī ir naraksteits likums, ka vysa dzeraune paleidz myrušuo saimei sareikuot bēris – kas kū atnas, kū padora. Saimineicys pīnuokumu pasajimšona bez atleidzeibys ari ir paleidzeiba.
Gūdu saimineica Olga Gruzda nu Feimaņu tai vysod darejuse: “Bēris latgalīšu stilā nūzeimoj goldu kluot nikur citur kai myrušuo sātā. Bieru goldā vajag izlikt vysu, kū cīmeni atvaduši. Reiz mums aizsaceja bēris vīns tureigs cylvāks, jis bankā struodoj. Jis na viņ gribēja aizguojieja sātā, ari zynova, kaidus iedīņus vajag, ka cylvākim juoīdūt kas naviņ leidza. Mes taisejom ari leidza jamamuos pacenis – i mozuokys, i leluokys ar buteli vydā. Tradiceja nav myruse. Bērēs cīmeni juopalaiž koč ar maizis gabaleņu. Ka tai nadora, tod nasaveic. Muna babeņa stuosteja, ka vīnuos bērēs vysu tai skūpai darejuši, piec bieru naguojs vyss pa rūkai – lūpeni krytuši i kas tī vēļ. Vēļ kas nūmiers tamā sātā, vaca babeņa pastuostejuse, ka cīmenim vajag koč maizis gabaleņu leidza īdūt. Tod, kod guojuši cīmeni paceli, vys jau kū itūreiz padalejuši. Tod vyss guojs labi.
Pyrma pošu bieru ir bieru vokors, kod dzīd saļmys. Tān vairuok pa dīnu tū dora. Skaita saļmys, Rūžukrūni, Krystaceļu, iz golda izlykta mūceņa, kukuļs maizis i suoļs svieteibai. Kod Krystaceļš vēļ palics, jau cīnoj ar aizkūdom, kopeju ci korstā laikā dūd kū soltu padzert. Pošuos beiguos vēļ nūdzīd Jezupa voi cyta svātuo, kas aizguojušajam styprynuotajā vuordā, dzīsmi (aizguojieja tyvuokī izalosa). Tod, kod vysi puotori nūskaiteiti, dūd vakarinis ar korstū iedīni – buļbis, katleti, kupāti, cīseni. Kod mes gatavejom, tod ir kupāti. Lelom bērem i kuozom parosti kuove cyuku i teleņu, vajadzēja vysu gaļu nu golvys da astis sastruoduot. Partū bērēs daudz galis iedīņu – ruleti, zači, studiņs, golvyssīri, vysaidys pastetis. Paāduši vysi pasateic, sarunoj, cikūs nu reita saīs dzīduotu pyrma bazneickunga.
Piec kopu vysi puļcejās pi pušdīņu golda. Redz, skaituos, ka bieru vokorā it kai vysus cīnoj pats aizguojiejs, a bieru pušdīnēs cīnoj palykušī voi, kai agruok saceja, jaunais saiminīks, kas ījiems vacuo vītu. Kod sāstās pi golda, puormat krysta zeimi, nūskaita Tāvs myusu.., Esi sveicynuota.., Gūds lai ir..; īdami paceli, ari puormat krysta zeimi. Poši tyvuokī vēļ palīk. Pi golda izdzer par vīglu smiļkti, ari tostus runoj, atsacer myrušū. Gūda vītā nūlīk golda pīdarumus myrušajam, škeiveits i rumceņa apguozti. Ar tyvinīkim vīnojamēs, kur byus gūda vīta, voi jim byus kaidi sovi atributi. Koč kam juobyun – eglis zareņš ar malnu būrteiti, aizguojušuo karteņa, ar malnom būrteitem apsītys sveceitis.
Myrušū atsaguodoj ari piec goda, bazneicā aizsoka mišu. Pyrma miša sātā nūdzīd saļmys i Krystaceļu. Nu bazneicys atguojuši, nūskaita golda puotorus i sāstās pi vakariņu golda. Ap Dvieseļu dīnom, kod dorbi apdareiti, beja pījimts laseitīs kotru nedeļu kaidā sātā iz saļmu dzīduošonu. Atcerūs, ka pi mamenis ari puļcējuos. Skaiteja saļmys, nešporu par myrušajim, Krystaceļu. Piec tam beja ari vakariņu golds. Tys beja gaiļu kaušonys laiks, golvonais iedīņs beja vasals izcapts gaiļs voi sašmūrāts gobolūs. Ūtrā sastdīnē tod saguoja cytā sātā. Ka mes atguodojam sovus myrušūs, tod ari jī ari mums paleidz.“
Roksts sagataveits sadarbeibā ar portalu lakuga.lv ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis budžeta leidzekļu projektā “Robežlīnijas”.


text:
Bez PVN. Albums REITS
Speitejūt myusu dīnu modernajom tehnologejom, grupa ūtrū albumu "Reits" 2013. goda vosorā izdavuse vīnā eipašā eksemplarā magnetiskuos lentys formatā. Kai smej grupys dalinīks Kristaps: „Itūšaļt gondreiž sevkurs tautomais formats izdūšonai ir najiedzeigs, tod deļkam gon izdūt albumu lentē...?” Vys tik reizē, eimūt leidza laikam, „Reits” kotram interesentam tiks pīduovuots dabuošonai ari digitalajā versejā. Jaunajā grupys albumā byus īkļautys 10 da itam nadzierdātys ci moz dzierdātys dzīsmis. Albuma īrokstā grupai tolkā guojuši taidi muziki kai bundzinīks Mārtiņš Linde i čelliste Danuta Ločmele.


text:
Ikdīnys skriejīnī dyžan aizjemtys, muote ar meitu sasazynojās, uz ladusskapa durovom vīna ūtrai atstuojūt zeimeitis. Kaidu laiku tei sarakste ir bezryupeiga, bet nagaidūt dzeivē īsalaužās muotes smoguo slimeiba, - tod zeimeišu saturā pasaruoduos bailes i naziņa par nuokūtnē gaidamū…
Izruodes pamatā ir angļu rakstneicys Alises Kuiperes romans „Dzeive uz ladusskapa durovom” – muotes i meitas sarakste vīna goda garumā. Zam kūpeiga jumta dzeivojūt, obejom ir tik spraiga dažaidu dareišonu pīsuotynuota ikdīna, ka napalīk laika pylnvierteigai sarunai. Muote pastuoveigi aizjemta dorbā, bet pīcpadsmitgadeiguo Klēra leidziegi daudzim cytim pusaudžim breivū laiku pavoda uorpus muojom – draugi, pyrmuo mīlesteiba… Vīnudīn jūs dzeivi satrycynoj smoga ziņa, kas emocionali izmaina zeimeišu saturu.
„Nav laika,” „gon jau vēļ paspiešu”, „vāluok, cytureiz” - bīži dzierdeita attaisnuošonuos mantra, ikdīnys skritulī grīžūtīs. Leidz vīnā breidī skriejieji sasyt golvu pret durovom ar uzrokstu - „Par vālu”.
Izruodē skan atguodynuojums: vīnmār juoatrūn laiks sovim tyvuokajīm.
Tulkuojums nu angļu volūdys: Inese Vīksna


text:
Trešū reizi padūtys Nikodema Rancāna bolvys
Gūdynojūt goreidznīka, pedagoga, sabīdryskuo darbinīka Nikodema Rancāna pīmiņu, 24. septembrī Viļānu kulturys nomā nūtyka trešuo N. Rancāna konkursa izcyluokajim Latgolys pedagogim nūslāguma pasuokums.
Nu 2. maja da 12. septembram sevkurs varēja pīteikt lobuokūs školuotuojus par pārnuo goda sasnāgumim N. Rancāna bolvai. Itūgod tyka sajimti 30 pīteikumi, kas ir leluokais pīteikumu skaits konkursa pastuoviešonys laikā.
Piec žurejis viertejuma tiks nūsacāti uzvarātuoji četruos nominacejuos.
Nominacejā “Par myusdīneigu i rodūšu pīeju školānu dorbaudzynuošonai i omotu apvuiceibai” par N. Rancāna bolvys sajiemieju tyka nūsaukts Maltys vydsškolys školuotuojs Rihards Ciblis.
Nominacejā “Par veiksmeiguokū pedagoga debeju” apbolvuota Kaunatys vydsškolys školuotuoja Līga Uzulnīce. Specbolvu itamā nominacejā sajēme Bolvu profesionaluos i vyspuorizgleitojūšuos vydsškolys i Bolvu Bārnu i jaunīšu centra školuotuoja Aiga Jansone.
Nominacejā “Par inovacejom izgleiteibys procesā” N. Rancāna bolva tyka padūta Dagdys vydsškolys školuotuojai Aijai Babrei, bet specbolvys pīškiertys Viļānu vydsškolys školuotuojai Nellijai Gudai i Leivuona nūvoda Rudzātu vydsškolys školuotuojam Ēvaldam Kārklim.
Sovukuort nominacejā “Par īguļdejumu i sasnāgumim latgalīšu volūdys, kulturviesturis i nūvodu vuiceibys īvīšonā un īdzeivynuošonā školys/augstuokuos izgleiteibys īstuodis vuiceibu/ studeju vidē” bolvu sajēme Rēzeknis 5. vydsškolys školuotuoja Aelita Andrejeva. Specbolva itamā nominacejā – Rēzeknis vaļsts pūļu gimnazejis školuotuoja Ingūna Zeiļa.
Par latgalīšu volūdys i nūvoda vuiceibys styprynuošonu eipaša bolva padūta div školuotuojom – Baļtinovys vydsškolys školuotuojai, latgalīšu dramaturgei Anitai Ločmelei i pedagogei ar 70 godu stažu nu Ruguoju Margaritai Stradiņai.
Uzvarātuoji sajēme R. Cibļa veiduotū eipašū bolvu – sudobra pakavsoktu i cytys bolvys nu reikuotuoju Rēzeknis Tehnologeju akademejis, Latgalīšu kulturys bīdreibys i Viļānu nūvoda pošvaļdeibys.


text:
Dzīsmineica Laura Bicāne izdavuse trešū albumu “Lauzīsimies cauri pūlim”, kurymā atrūnamys 10 kompozicejis latviski, latgaliski i angliski.
Laura Bicāne ir dzīsmineica nu Daugovpiļs nūvoda Vyškim. Vairuoku godu laikā izkūpuse sovu daiļradi, koncertiejuse, kai ari izdavuse div studejis albumus: “Es tikai ļaujūs” (2013) i “Trīspuksti” (2015). Niu dīnysgaismu īraudzeis trešais albums “Lauzīsimies cauri pūlim”.
Albuma vadmotivs atkluots tuo nūsaukumā. “Lauzīsimies cauri pūlim” ir fraze nu dzīsmis “Skolotāja šūpoles”. Dzīsme radeita, Laurai suocūt dorbu školā. Sasadurūt ar tik kruosainu kasdīnu, kū pīduovoj školys dzeive, rūnās sajiuta, ka esi pasvīsts gaisā kai leigačuos. I kai tik kuojis dasadur pi zemis, ir juosadūd iz prīšku apjiemeibys pylnam, kod nakod maudojūt ari pret straumi. Taida ir tei lausšonuos cauri pyuļam.
Albumā īkļautys četrys dzīsmis latgaliski: “Māraukla”, “Tī byusim mes”, “Satikšonuos” i “Myužeņš jauns” (ar O. Slišāna dzeju). Dzīsme “Māraukla” radeita puordūmuos par vajadzeibu izškiert lītys, kuruos dzeivē vad pa moldu celim i kuruos atkluoj patīseibu. “Tī byusim mes” sacerāta bruolāna Kristapa kuozom; tei stuosta par liktineigu īsapazeišonu i lelū dīnu, kod mīlesteiba mīļuotuoju storpā poša līcynoj par sevi. Dzīsme “Satikšonuos” pīraksteita seņ, kai veļtejums kaidam vuocu draugam. Tei atdzymuse kaidā dīnā, Laurai najauši sateikūt veikalā cylvākus, kurūs tamā dīnā cytaiž nikod nabyutu īsadūmuojuse satikt. Tī beja div latgalīšu prīsteri ceļā iz tuolū Italeju. Sovukuort “Myužeņš jauns” roduos festivalam “Upeitis uobeļduorzs” i vāluok tyka īraksteits kūpā ar postfolklorys grupu “Rikši”.
Albumu nūslādz instrumentals saceriejums flautai, klarnetei i klavīrem, papyldynuots ar modernu sytaminstrumentu pavadejumu.


text:
2016. goda julī Rēzeknē dorbu suoce Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studeja. Latgolys studejis aizdavums ir nūdrūsynuot regionaluos informaceis plyusmu Latvejis Radejis programuos, veiduot saturu portalam LSM.lv. Studeja ir prīšknūsacejums tam, kab palelynuotu sabīdryskūs medeju auditoreju Latgolā, kai ari styprynuotu latgalīšu ideņtitati i volūdu.
Studejis profils radejis sātys lopā http://lr1.lsm.lv/lv/tema/latgales-studija.b282/
NOMINANTI:
Juoņa Streiča 80 godu jubileja koncerts Latgolys viestnīceibā GORS
Latgolys dīna Latvejis Nacionalajā bibliotekā
Meilys aiļu i dzīšmu festivals “Upītes Uobeļduorzs”
Vidis, dejis, muzykys i gaismu izvadums ““Lūznavas atspulgā” jeb “MŪZdienas””