text:
Sataiseita bīdreiba latgaliskuos „Latgolys Radejis” atjaunuošonai
Reiga, 2009 gods februara 5. dīna
Piec nalykumeigys SIA „MG Latgolas Bolss“ akceju kontrolpaketis puordūšonys „Latgolys Radeja”, suocūt ar 2009 gods janvara 30. dīnu, ir puortraukuse raidiešonu sovā īrostajā formatā – latgalīšu muzyka i informaceja latgaliski. Pamatā skaņ krīviski raidūšuos radejis „Alise+“ programa, kas pīlāguota Nacionaluos radejis i televizejis padūmis pormalajom praseibom atbylstūši 2009 gods janvara 29. dīnā apstyprynuotajai koņcepcejai.
Kab atjaunuotu latgaliskū „Latgolys Radeju”, vīneigū latgaliski raidūšū radeju, ir sataiseita bīdreiba „LR”, kas apvīnoj piziskys i juridiskys personys.
2006 gods maja beiguos Latgolā suoc skanēt „Latgolys radeja“. Apraidi organizej SIA „MG Latgolas Bolss“ (īstateita 2005 gods seņtebrī), akceju kontrolpaketa sovinīks i SIA īstateituojs ir Vaļds Labinskais. 2006 godā ar nalelom daļom SIA īsasaista ari Stepaneja Latkovskuo, Leonards Latkovskais, Aļberts Sprogis, Aņss Ataols Bierzeņš, Juoņs Jezups Dimants, Zigfrids Zadvinskais i Juoņs Girts Zegners (opicialai jūs registrej vāluok).
2006 gods janvara mienesī A. Bierzeņš īstota bīdreibu „LR“, kurys statutūs īroksta, ka juos snāgi ir: 1) „Latgolys Radejis“ ļaudiskys atspaids; 2) cyta latgalīšu volūdu i kulturu, kai ari Latgolu kūpumā podturūša i veicynūša darbeiba. Bīdreiba ir dūmuota nakomercialu kulturys i volūdys projektu realiziešonai „Latgolys Radejis“ eterā, tok nu vadeibys pusis iņteress napasaruoda, partū bīdreiba praktisku darbeibu realai nasuoc (izjamūt tū, ka iz juos vuorda registrej „Latgolys Radejis“ sātyslopys domenus „lr.lv“ i „radeja.lv“).
Nu pošu suoku radejis direktors ir akceju kontrolpaketa turātuojs V. Labinskais. Pa pīredzei budžeta īstuodē – radejā „Breivuo Europa“, jis sataisa lelu kantori, pījam daudzi darbinīku i, ar nūceji par īliktuos naudys atpeļneišonu atīsmē, līk vydā naudu. Zynūt, cik gryuts ir radeju bizness, puorejim dalinīkim rūnās dūmi, ka varātu suokt ar mozuokim apgrīzīnim, pa mazeņam palelynojūt izdavumus tik tod, kod liešuoks pormats jau suoc atsamoksuot, tok V. Labinskais jūs pīrunoj naizatraukt. Ari cytūs svareigūs vaicuojumūs V. Labinskais pa leluokai dalei naīsaklausa akcioneru i specialistu padūmūs i turpynoj dareit pa sovam.
Radeja pa mazeņom ījam sovu vītu latgalīšu sabīdreibā i kulturā, jamā skaņ latgalīšu grupu dzīsmes, Latvejis sabīdreiba suoc saprast i dajiukt, ka latgalīšu volūda var tikt lītuota ari radejā. Radeja i juos kolektivs dora sovu ļaudiskū dorbu, koč i šaļtim ruodīs, ka kvalitate varātu byut lobuoka. Pa tam laikam deļ naracionaluos saimnīkuošonys radeja īt aizviņ leluokūs i leluokūs minusūs, tok akcioneri nateik par tū informāti.
2008 gods dekabra mieneša 4 d. radejis akcioneri nu direktora sajam elektroniskū viestuli, kurā jis stuosta par tānejū situaceju i atīsmis planim, tymā skaitā i par tū, ka radejā vāga likt vydā naudu, bet jis pots tū navar atsaļaut. Partū jis aicynoj vysus palelynuot sovys dalis. Nu asūšūs akcioneru nadaudzi palelynuot sovu dali pīkreit tik A. Bierzeņš.
Dekabra 29 d. „Latgolys Radejis“ kantorā Rēznē nūteik akcioneru saīsme, kurā pīsadola V. Labinskais i A. Bierzeņš. A. Bierzeņš pīduovoj palelynuot pamata kapitalu par 30-50 tyukstūšom, dasaistūt cytus mozūs akcionerus. V. Labinskais soka, ka realuoks ir kontrolpaketa puordūšonys variants. Saīsmis dalinīki sasprīž, ka 2009 gods janvara beiguos byus vēļ vīna saīsme, kurā tiks pījimts gola lāmums itymā vaicuojumā. Da tam laikam A. Bierzeņš apsajam raudzeit dasaisteit jaunus mozūs investorus, V. Labinskais – nūskaidruot puordūšonys variantus i nūsacejumus.
Bet jau janvara pyrmajuos dīnuos V. Labinskais paroksta SIA „MG Latgolas Bolss“ 75 % procentu (nu jam pīdarūšūs 92 % akceju) puordūšonys leigumu ar naseņ specialai īstateitū i Daugpilī, Raiņa 28, registreitū SIA „Latgales Radio“, kurei pīdar Viktoram Dobkevičam i ir saisteita ar Daugpiļs krīvu radeji „Alise+“ (i juos saiminīku Jevgeneju Cariovu). SIA „MG Latgolas Bolss“ mozajim akcionerim nivīns napīduovoj izmontuot jūs pyrmpierkšonys tīseibys, koč i pa LR Komerclykuma 189 punktam jī taidys tur i napīduovuošona ir pretlykumeiga.
Catūrtdiņ, janvara 29 d., Nacionaluo radejis i televizejis padūme izaver V. Labinskuo lyugumu puormeit radejis koņcepceju, byutyskai palelynojūt mozuokumvolūdu dali. V. Labinskais informej, ka radeja raideis vaira i pa krīviskam, i pa poliskam, i pa lītoviskam. Padūme jam nūtyc i lyugumu apmīrynoj.
Tymā pošā dīnā Pasajāmumu registris apstyprynoj puormejumus SIA „MG Latgolas bolss“ voldā (par volda bīdri V. Labinskuo vītā īceļ V. Dobkeviču) i dalinīku sastuovā – 75 % puorīt SIA „Latgales Radio“ i V. Labinskajam palīk tik 17 %.
Pīktdiņ, janvara 30 d., ap 15 stuņdem „Latgolys Radejis“ raidiešonu pa prekveņcejom Rēznē, Daugpilī, Bolvūs i Jākubpilī atslādz i puorslādz iz Daugpiļs radeju „Alise+“ (opicialai V. Dobkevičs paziņoj, ka radeja „veic studeju maiņu”). Itei darbeiba nūteik pa V. Dobkeviča pavēlei i ar V. Labinskuo pīkrisšonu (LVRTC jam pazvona i puorvaicoj, voi jis ir iz mīra).
Iņteresantai, ka obligatuo etera īroksta par itū laiku nav: koč i, pa „Latgolys Radejis“ sistemadministratora vuordim, nedelis vydā iz servera beja 10 Gb breivys vītys, pīktdiņ cītais diskys jau ir pylns i serveram nabeja, kimā raksteit. Da vokora „Latgolys Radeja“ vēļ skaņ škārsteiklā, bet ap 10 stuņdem vokorā jaunī, nalykumeigī saiminīki lyudz provaideram atslēgt „Latgolys Radejis“ kantoram škārsteiklu, kū jis ari izdora. Radejis kolektivs i vysa Latgolā ir šokā, cylvāki sasalosa kantorā i suoc dūmuot, kū dareit: kai gluobt Latgolys radeju?
Vēļ pyrmudiņ „Latgolys Radejis“ eterā skaņ „Alise+“ programa, ūtardiņ, beistūtīs nu NRTVP draudu atjimt licenzeji, jaunī „saiminīki“ damāroj programmu pormalojom praseibom, tymā pošā laikā maksimalai saglobojūt sovu „Alise+“ programu: eterā skaņ puorsvorā krīvu dzīsmis, zinis trejuos volūduos (krīvu, baļtīšu (latvīšu) i latgalīšu), džingli skaņ na latgalīšu, a baļtīšu volūdā.
Mozī akcioneri tān gatavejās nalykumeiguo puordūšonys darejuma apstreidiešonai lykumā paradzātajā kuorteibā. Pozitivajā gadīnī tys var byut saleidzynūšai nailgs process – nazcik mienešu, nagativajā var i īsaviļkt, tok skaidrs, ka pa lykumam taisneiba ir mozuokuma akcionerim i jī tū var daruodeit.
Paradzāts, ka akcejis ar pyrmpierkšonys tīseibom atpierks mozī akcioneri, dasaistūt cytus mozūs investorus, tymā skaitā privatpersonys, pošvaļdeibys i bīdreibys. Napīcīšamuo suma ir 66 tyukstušys latu deļ daļu puorpierkšonys i apmēram 30 tyukstušys latu deļ likšonys vydā, kūpā – apmāram 100 tyukstušys latu.
Atspaids itymā dorbā ir jau seņuok registrātuo bīdreiba „LR“, zam kurys tān sasalosa vysys personys (i piziskuos, i juridiskuos), kas grib pīsadaleit „Latgolys Radejis“ atjaunuošonā juos originalajā – latgaliskajā – koņcepcejā, bet jau jaunā, dzeivuotspiejeigā kvalitatē. Dorba grupā bez mozūs akcioneru jau ir dzejneica Anne Rancāne, Baļtinovys vydsškolys direktors Imants Slišāns, advokats Agris Bitāns, rokgrupys „Bez PVN“ vadeituojs Guņts Rasims i daudzeji cyti ļauds.
Partū dorba grupa aicynoj vysus ļauds, kas gryb atjaunuot Latgolys radeju, kurā skanātu latgalīšu dzīsmis i raidejumi latgalīšu volūdā, īsastuot bīdreibā:
1) pīraksteit īsastuošonys padavumu, kurs atrūnams radejis i bīdreibys sātys lopā http://lr.lv/;
2) nūsyuteit jū pa postam iz adresu Bīdreiba “LR”, Byumaņu sola, Rudzātu pog., Preiļu raj., LV-5328;
3) puorvest vīna gods bīdru naudu Ls 12,- iz bīdreibys kontu Ipoteku i zemis bankā LV62LHZB1000164129001, bīdreiba “LR”, reg. Nr. 40008098542.
Bīdru naudys bīdreiba izmontuos „Latgolys Radejis“ akceju pierkšonai car mozajim akcionerim pa pyrmpierkšonys tīseibom, a piečuok – darbeibys pabaļsteišonai. Ka koč kaidu īmesļu dieļ naizīs puorpierkt SIA „MG Latgolas Bolss“ akcejis, tūreiz par bīdru naudu izlītuošonu tiks lamts kūpeigā saīsmē. Paradzamais rezervis rysynuojums: jaunys, mozuokys radejis īstateišona – suokuos škārsteiklā, tūlaik ari ar kaidu raideituoju.
Tān ir daguojuse šaļts, kod latgalīši poši var paruodeit sovu izvēli, pasokūt, kuo jī grib. Kab tys tai nūtyktu, molā nadreikst palikt nivīns, kam ir svareiga latgalīšu volūda i kultura.
A. Bierzeņš, SIA „MG Latgolas Bolss“ akcioners,
bīdreibys „LR“ volda prīšksādātuojs
____________________________________________________________________________
Cytur par itū temu
Presis relize Lakugā
Presis relize TVNET
Žurnalista Kārļa Streipa vīdūklis
Žurnalistis i dzejneicys Annys Rancānis roksts avīzē “Diena”
Blogers Cyxob


c: text/html

text:
Nasiedi kai bednais sābru suņs aiz vuortu! Deļtuo vuortim ir kļamka, kab cylvāks tyktu vydā i nasystu sīnu ar pīri voi žieleigai nakauktu pi cīš vuortu. Rudiņs, solts, vyss rībās? Gribi, kab kas naviņ interesnys nūtyktu? Nu, tod pīsadoli tymā, kas nūteik! Brauksi LgSC laivu braucīnī? Juobrauc! Pīlauz sovu lobuokū draugu, atrūnit laivu, telti, guļammaisus […]
Vasals, bruoļ! Vasala, muos! Jaunā godā LgSC Tev pīduovoj, 3 īspiejis: automatiskū gruomotys vuoka paceļšonys mehanismu, manualū latgalīšu literaturys papyldynuošonys agregatu, dinamiskū rodūšuo i dorūšuo spāka skrytuli. Jaunuo goda suokumā – pyrmais realais ituo goda pīduovuojums. Taišni deļ Teve. Tev ak jau ir kaida sātyslopa voi dīnroksts, blogs, emuars voi vīnkuorši teiklavīta, kur pīraksteit sovus […]
Bārnu i jaunīšu stuostu konkursa nūlykums Kab sekmeitu bārnu i jaunīšu interesi par myusu dīnu Latvejā nūtīkūšajim socialajim, ekonomiskajim i politiskajim procesim i mudynuotu jūs kai nuokūtnis sabīdreibys daļu izsaceit sovu redziejumu par šudiņdīnys pasauli i juo puormainem, bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” izsludynoj bārnu i jaunīšu stuostu ar laimeigom beigom konkursu. Teik gaideiti stuosti, kurūs […]
Nu ituo goda 2. augusta leidz 6. augustam Preiļūs nūtyka „Atzolys” – jau sastū godu piec kuortys bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” reikuots izgleitojūšs seminars Latgolys jaunīšim. Seminaru reikoj latgalīšu studenti deļ jaunīšu, kam ir interese par Latgolu i latgalīšu volūdu, literaturu, viesturi, kulturu. Na par veļti „Atzolu” moto ir Kazimira Skryndys vuordi: „Iz tom jaunom atlasem lai ir […]
Moto: Iz tom jaunom atlasem lai ir vysa myusu cereiba i par jom lai mes vysvairuok guodojam. Izaugs lelys atlasis, tod ari vacim kūkim jūs pakrieslī byus loba atpyuta. Kazimirs Skrynda Atzolys – seminars Latgolys jaunīšim vacumā nu 15 da 19 godu. Atzolys (ari atlasis) – atvasis, jauni dzynumi. SEMINARA MIERKI: *īpazeistynuot Latgolys jaunīšus ar […]
Pagaidom tikai latvīšu volūdā. Latgalīšu tulkuojums taps. Byutu zam myusu gūda informaceju pa latgalīšu kursim nadūt latgaliski. 🙂 Tok LNB gribēja, kab relize ītu jau šudiņ, partū ka pyrmūdiņ byuškys par vieli. Deļtuo sastrāpuojom mudri nazkū i jī izsyutēja. LNB sātyslopā var apsavērt par latgalīšu rokstu volūdys kursim. Nūtiks nu 20.04. da 15.06. pyrmūdīnēs. Nu […]
Kruoslovā ituo goda 1. martā nūtiks Sibira dīna. Tiks paruodeiti storptautiskajuos etnolingvistiskajuos ekspedicejuos iz Sibiri īgiutī materiali – kinys, kartenis, īroksti, stuosti i sarunys. Ekspedicejis ar Vaļsts Kulturkapitala fonda i Latvejis Universitatis atbolstu jau vairuok godu reikoj volūdneica Dr. Lideja Leikuma sadarbeibā ar LU, Sanktpīterburgys Vaļsts universitatis, Ačinskys Pedagogiskuos koledžys pasnīdziejim i studentim i “Latgolys […]
Politiskuos situacejis nastabilitate i varys krize vaļstī ar vodūšus politiskūs spāku krahu i jaunu spāku, līderu mekliejumim i ceņtīnim izaraut prīškysgolā, taipat pošvaļdeibu, Eiroparlamenta i ak jau i Latvejis parlamenta vieleišonu tyvums naīt garom ari navaļstiskajom organizacejom. Ari LgSC kai aktiva i stabila NVO ir sajāmuse vairuokus aicynuojumus sasadorbuot ar politiskajom partejom: kai mudynuojumus īsapazeit […]
Ar Latvejis Universitatis Filologejis i muokslys zynuotņu fakultatis vuiceibspāku entuziasmu, kai ari ar Vaļsts Kulturkapitala fonda finansialū atbolstu no ituo goda 16. janvara da 2. februara nūtyka Catūrtuo latgalīšu volūdys i kulturys zīmys škola Sibirī Krasnojarskys nūvoda Ačynskā. Zīmys škola ir centralais pasuokums ar Sibiri saisteitajūs projektūs, sovu rūku projektūs pīlīk ari Latgolys Studentu centra […]

robotstxt: allowed

filter: keep


text:
Vikipedeja:Lopys atsagrīzšona
Ja asat īvāruojuši, ka lopys saturs ir izneicynuots voi sabūjuots nu sovvaļnīkim aba vandalim, tod lels lyugums - atsagrīzt pi pēdējuos lopys lobuos versejis.
Atsagrīzt pi ogruokuos versejis sprosta. Navajag net pīsaregistrēt - leidzeigi kai rokstu redigēšanai.
Darbeibu parāds[labot pirmkodu]
- Atverit sabūjuotū rokstu
- Mīdzit lopys auškā linku Viesture (anglīšu: History)
- Mīdzit iz linku, kur ruodeita vajadzeiguos lopys verseja i datums.
- Atsadareis vajadzeigā verseja
- Apsaverit, ka tei verseja ari nav vandaļu sabūjuota (cytaiž atverit vēļ ogruoku verseju).
- Mīdzit iz linku Lobuot (anglīšu: Update)
- Without any changes, mīdzit pūgu "Nūglobuot lopu", a kūpsavylkumā (Summary) īrokstit, ka ite lobuots vandalizms.
Tān itei Jyusu izavielietuo "lobuo" verseja ir vysim radzoma. Tai sevkurs Vikipedijys gosts var izlobuot vandalizma rezultatus.


text:
Vitoldam i Antoninai Milaševičim ir lels nūpalns koru muzykys atteisteibā Latgolā pādejuos desmitgadēs. Bez obeju izcylūs personeibu davuma i jūs audziekņu sasnāgumu nav īdūmuojama Latgolys pādejuo godu symta koru kulturys aina. Dirigenti vysod veicynuojuši i populariziejuši latgalīšu tautysdzīsmis skaniejumu, īkļaušonu koru muzykys repertuarā i rūsynuojuši komponistus veiduot latgalīšu dzīšmu apdaris.
Antoninys (dz. 1938. g.) dzymtuo puse ir Baļtinova, Vitolda (dz. 1942. g.) – Aglyuna. Vitolds i Antonina sasatyka Rēzeknis muzykys vydsškolā i nu tuo laika i saimis klopotys, i rodūšūs dorbus dola iz pusem.
Antonina Milaševiča paraleli studejom Latvejis Vaļsts konservatorejis Kordirigiešonys nūdaļā uzsuoka dorba gaitys Rēzeknē. Nu 1960. goda struoduojuse par dirigiešonys pedagogi Rēzeknis muzykys vydsškolā, izvuicejuse jaunu latgalīšu dirigentu paaudzi, vadejuse dirigentu vuiceibu kori. Vuiceibu laikā i vāluokajūs godūs dzīduojuse vairuokūs korūs i ansambļūs, vairuokus godu desmitus bejuse koru dirigente.
Vitolds Milaševičs 1960.gadā īsastuojs Rēzeknis Muzykys vydsškolys Kordirigentu nūdaļā. Veseleibys i finansialuo stuovūkļa deļ nav saguojs studēt Latvejis Vaļsts konservatorejā, nu, atīmūt nu armejis, suocs struoduot par školuotuoju. 1976. godā izveiduojs puišu kora klasi, kurū vadejs da 1993. goda. Vitolda bejušī audziekni palykuši par prasmeigim i talanteigim muzykys pedagogim i dirigentim. Sadarbeibā ar dirigenti Ruotu Salmiņu 1988. godā izveiduojs jaunīšu kori “Ezerzeme”, leidzdorbuojīs cytūs korūs. Sovys pedagogiskuos darbeibys laikā veics nūzeimeigus sasnāgumus bārnu koru kulturys leimiņa ceļšonā.
Dirigenti soka, ka nikod nav izjutuši greizsirdeibu pret ūtra dorbu voi panuokumim. Taišni ūtraiž, vysu myužu jī vīns ūtram ir bejuši leluokais atspaids – i rodūšajā, i ari saimis dzeivē.


text:
Latgalīšu dzejneicai Emilejai Kalvānei paguojušuo goda nūgalē izguoja dzejūļu kruojums „Atvosora”, kurs tyka izdūts Latgolys Regiona programmys ītvorūs.
Emileja Kalvāne (1944) ir dzymuse Mērdzinis pogosta Styglovā. Jauneibā autore ir pīsadalejuse Mirdzys Kempis Jaunūs autoru apvīneibā, bet latgaliski roksta i publicejās viņ nu 1995. goda. Juos pyrmuo gruomota „Lobuo dīna” (2003) ar atsauceibu tyka pījimta i literaturzynuotnīku, i vīnkuoršūs skaiteituoju vydā.
„Atvosora” ir Emilejis Kalvānis ūtruo gruomota. Tei ir dzeivis gudra i vysa kū dzeivē pīredziejuša cylvāka raksteita dzeja. Te sūpluok ir i bierneibys atminis, i naatdūta poruoda tyvajim i sovai Latgolai sajiuta, ir ari mīlesteiba i atziņa, ka „mīlesteiba nanūvecej, viņ ar godim vairuok zyna”, ir i gryutuo nūlicīņa nosta i juos paceļšona.
Vysam cauri — speiteiga cereiba vystik dzeivuot i sovuos suopēs pasaceļt puori švakajam klusā, tok nūtureigā ticeibā Dīvam i pateiceibā dzeivē satyktajim cylvākim i gora radinīkim.
Gruomota ir kai ritiņs, kas grīžās ap sevi — nu suokuma iz beigom i otkon iz suokumu. Partū ka cereiba naizabeidz nikod, cikom ir ticeiba iz lobū i pateiceiba par bejušū.
Aicynojam puorskaiteit Emilejis Kalvānis dzejūļus LaKuGā.


text:
Anna Kārkle »
Leivuonā aizvadeita folklorys nūmetne “Garā pupa”
Nu 26. da 29. juņa Leivuona 1. vydsškolys Laimenis školā nūtyka Latgolys bārnu i jaunīšu folklorys nūmetne “Garā pupa”, kurymā pīsadaleja bārni i jaunīši nu Leivuona, Viļānu, Vabalis, Ondrupinis, Aglyunys, Rudzātu, Vuorkovys, Borkovys, Naujinis,Skaiteit vaira »
Zynomi Dīvydlatgolys lobuokī stuostnīki
11. novembrī Leivuona 1. vydsškolys Laimenis školā sasapuļcēja Dīnvydlatgolys nūvoda lobuokī stuostnīki, kas sovu stuostnīka talantu, izteiksmis patīseigumu i personeibys šarmu aplīcynuoja konkursa “Teci, teci, valodiņa!” pusfinalā. Konkursā pīsadaleja jaunī stuostnīki nu Dravnīku, Rībeņu,Skaiteit vaira »
Kolnasāta 6. decembrī
Raidejumā byus stuosts par Leivuona folklorys kūpys “Ceiruleits” rodūšū darbeibu i ilggadiejim storptautiskajim panuokumim. Par tū vaira stuosteis “Ceiruleiša” vadeituoja Anna Kārkle. Byus vareiba īsavērt ari Daugovpiļs teatra aktualitatēs i “Spēlmaņu naktī” nūviertietajūs īstudiejumūs,Skaiteit vaira »
Dagdā nūtiks latgalīšu daņči
Dagdys nūvoda tautys nomā 23. martā 11 stuņdēs sevkurs interesents varēs apgiut senūs Latgolys daņčus. Daņči nūtiks Annys Kārklis i Leivuona folklorys kūpys „Ceiruleits” vadeibā. Nūdarbeibys byus bez moksys, seikuoku infromaceju var sajimt pa telefonuSkaiteit vaira »
Kulturys dzeive Latgolā /Pi myusim Latgolā!
Pīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA „Lietišķā Latgale” taiseituo raidejuma „Pi myusim Latgolā!” raidejumu kulturu Latgolā. Par folklorys tradicejom raidejumā vaira stuosteis Leivuona nūvoda Bārnu i jaunīšu folklorys kūpys „Ceiruleits” vadeituoja Anna Kārkle, par RēzeknisSkaiteit vaira »


text:
19.12.2015
Uzmaneibu! Nu janvara Tonis birojs slāgts
Ar 2016. goda 1. janvari “Latgolys Studentu centra” Reigys birojs aba Tonis birojs Antonejis īlā 8 – 3/6 teik slāgts.
Paļdis vysim, kas īguļdeja dorbu biroja tapšonā i dzeiveibys uzturiešonā tymā. Eipašs paļdis biroju vadeituojim. Daudz pateikamu breižu aizvadeits birojā, izsprīsts par pasuokumim i uzraksteiti naskaitomi projekti. Kai soka, vyss, kas nūteik, nūteik iz lobu! Tam tycam ari mes!
Par īspiejom īsaguoduot gruomotys var izzynuot, rokstūt iz epostu lgsc@lgsc.lv. Viestulis var syuteit iz Tulpju īla 3-5, Carnikava, Carnikavys nūv., LV-2163 ci iz juridiskū adresu Daugovys īla 8, Leiksna, Leiksnys pog., Daugovpiļs nūv., LV-5456. Iz Carnikavu syuteituo viestule myus sasnīgs mudruok.
-
Leidzeigī roksti:


text:
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Sastdiņ, 13. oktobrī, 14 stuņdēs Fraņča Trasuna muzejā “Kolnasāta” Rēzeknis nūvoda Sakstagolā nūtiks Trasunu dzymtys saīts, līcynoj muzeja facebook.com kontā publicātuo informaceja.
Iz pasuokumu aicynoj Trasunu dzymtai pīdereigūs, lobus sābrus, draugus, dzymtys pietnīkus i interesentus, kab pabyutu kūpā, izzynuotu vaira par dzymtu i pošim, dolūtīs atmiņu stuostejumūs, kūpeigi dzīžūt. Leidza aicynoj jimt fotografejis, atmiņu stuostus, pīdzeivuojumus, dzymtai svareigu nūtykumu ci varbyut vaicuojumu, kuru lobpruot izzynuotu kūpeigajā saīšonā.
Pasuokumā uzastuos folklorys kūpa “Kolnasāta”, Sakstagola teatra draugu kūpa ar F. Trasuna fabulu īstudiejumim, kai ari gasteis kors nu Ruguoju.
Zynomuokais nu Trasunu dzymtys ir bazneickungs, politikis, kulturys i sabīdriskais darbinīks Fraņcs Trasuns, kuram ir lela nūzeime Latvejis vaļsts izveidē.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu.


text:
23 vārti Gomes Silveira Rodrigo (FK Nikars)
22 vārti Seņs Maksims (FK Nikars)
16 vārti Kuzmin Dzmitry (FK Beitar)
11 vārti Aguls Vitālijs, Babris Miks (TFK Rēzekne)
10 vārti Babris Matīss (FC Petrow), Aleksejevs Andrejs, Alves De Sousa Edigleuson (FK Nikars)
9 vārti Šustrovs Andrejs (FK Beitar), Rožkovskis Romāns (FK RABA)
8 vārti Kručeks Dmitrijs (New Project)
7 vārti Hudaiberdijevs Aleksandrs (FC Petrow), Ikstens Oskars, Jerofejevs Artūrs, Matjušenko Germans, Soares Alves Nunes Marcelo, Strazdiņš Artūrs (FK Nikars), Stromilov Sergii (TFK Rēzekne)
6 vārti Avanesovs Igors (FK Nikars), Hercbergs Jevgēnijs (FK RABA)
5 vārti Škeņevs Ņikita (FC Petrow), Atamaņukovs Vadims, Dacko Igors (FK Beitar), Baklanovs Andrejs (FK Nikars), Krasnovs Leons, Čistjakovs Valērijs (FK RABA), Stepaņuks Grigorijs (New Project), Mykhailenko Dmytro, Putāns Rolands (TFK Rēzekne)
4 vārti Bojārs Mārtiņš, Martins Eduards, Skurjats Edijs (FC Petrow), Kolomicevs Staņislavs (FK Beitar), Skibjuks Dmitrijs (FK Flaminko), Pastars Jānis (FK Nikars), Zabarovskis Konstantīns (FK RABA), Lohinov Maksym (TFK Rēzekne), Bacis Kaspars, Jaunzems Valts, Veinbergs Valdis (Valmieras FK)
3 vārti Burenkovs Andrejs, Yakunin Serhii (FC Petrow), Kidanov Iurii (FK Beitar), Sovtuss Sergejs, Zagladovs Vadims (FK Flaminko), Boroda Roberts (FK Nikars), Farias Junior Joao Paulo, Jakovļevs Dmitrijs, Kočerigins Nikolajs, Narčuks Arkādijs (FK RABA), Lavrenovs Aleksejs (New Project), Jaunzems Alvis (Valmieras FK)
2 vārti Sergejevs Aleksejs (FC Petrow), Kuļešovs Artūrs, Skaļenko Pāvels, Terens Vladimirs (FK Beitar), Brižaņs Vadims, Gnutovs Romans, Grigjans Vladislavs, Rosoha Aleksejs, Zeņkovs Aleksandrs (FK Flaminko), Arhipovs-Prokofjevs Jurijs (FK Nikars), Auziņš Mārtiņš, Fjodorovs Arturs, Ziļs Andrejs, Šapovalovs Aleksandrs (FK RABA), Bobrovs Mihails, Diakvnishvili Giorgi, Neverovskis Maksims, Oļeškovs Sergejs, Semjonovs Viktors, Sīpols Mārtiņš, Šilings Ēriks (New Project), Jegorovs Egīls, Petrovs Antons (TFK Rēzekne), Bērziņš Ulvis, Koļesņikovs Maksims, Nazarovs Egils Arturs, Taulavičus Jānis Mariss, Veidemanis Mikus (Valmieras FK)
1 vārti Babins Aleksejs, Deņisenko Artjoms, Lebedko Vladislavs, Macuks Juris, Matrjoņins Jevgēnijs, Ņesterenko Bogdans (FC Petrow), Križanovskis Artjoms, Lapkovskis Igors (FK Beitar), Kravčenko Oļegs, Priedēns Kristaps, Prohorovs Dmitrijs, Vasiļjevs Sergejs, Zolotuhins Sergejs, Čulkovs Vitālijs (FK Flaminko), Koļesņikovs Artjoms, Zabarovskis Dmitrijs (FK Nikars), Draška Emīls (FK RABA), Molčanovs Marks, Poklikajevs Aivis, Solomevičs Romāns, Vasiļjevs Maksims (New Project), Berjoza Deniss, Krainis Ervīns, Vavilovs Vitālijs (TFK Rēzekne), Lūsiņš Kristers, Pallo Artūrs, Rutks Dāvis, Zvirbulis Kārlis (Valmieras FK)


text:
16.06.2012
Atskots iz “Tievanānu pavasari”
9. junī jau sastū godu piec kuortys sevi pīsacē nakomercials, nagudrys i nanormali glauns pasuocīņs sovejim, sovejūs sovejim, latgalīšu literaturys autorim i skaiteituojim —Teivanānu pavasars.
Šuo gods Tievanānu pavasara miseja beja savest kūpā jaunūs latgaliski rokstūšūs autorus jau ar atzeitajim Latgolys literaturys autorim, kab naformalā atmosferā varātu pasprīst par dzejis, prozis kvalitati, īspiejom raksteit i izdūt gruomotys.
Vysvaira prīca, par jaunajim autorim, kas pīsadaleja pasuokumā pyrmū reizi, i nasabeida pīredzejušū raksteituoju kluotīnē daleitīs ar sovu jaunuokū dzeju i prozu!
Prūtams naizpalyka tolka, tradicionalais guojīns iz Trūpu Valna akmini, i cytys pasuokumam rakstureiguos aktivitates.
Vaira par pasuokumu skaiti LaKuGā
Leidzeigī roksti:


text:
Vaļsts Kulturkapitala fonds “Latgolys Studentu centra” darbeibys atbolstam 2015. godā pīškeirs finasiejumu storpdisciplinarū projektu konkursā. Finansiejumu paradzāts izlītuot aktivitatem, kurys veicynuos Latgolys kulturvidis saglobuošonu, atteisteibu i populariziešonu, kai ari Latgolys jaunīšūs styprynuos lokalū identitati. Itūšaļt LgSC ir vīna nu atpazeistamuokajom i aktivuokajom latgalīšu sabīdriskajom organizacejom, kurys eistynuotī projekti deveņu darbeibys godu laikā ir nūzeimeigi na tikai lokalā, […]
“Latgolys Studentu centra” uzturātais portals lakuga.lv (Latgalīšu Kulturys Gazeta) dorbojās jau nu 2007. goda. Pyrms 3 godim LaKuGa atsuoka aktivu darbeibu, kasdīnys viestejūt par latgaliskom nūtikšonom Latgolā, Latvejā i pasaulī. Portals latgalīšu i puorejuos Latvejis īdzeivuotuoju vydā ir īmontuojs atpazeistameibu kai vītne, kurā var īpasazeit ar jaunuokū latgalīšu muzyku, literaturu i jaunumim cytuos muokslys formuos, izzynuot par aktualitatem […]
Latgolys Studentu centra” eistynuotais projekts „Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” 2014. godā dorbu turpynuos ar Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstu. Konkursa kuorteibā LgSC īsnīgtais projekts beja tuo 21 projekta vydā, kas sajēme atbolstu storpdisciplinarūs projektu konkursā. Portala uzturiešonai tyka pīškierti 1000 lati, i projekts tiks eistynuots nu 2014. goda 1. janvara leidz 2014 goda 1. juņam. […]
„Latgolys Studentu centra” eistynuotais projekts „Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” itūgod dorbu turpynuos Latgolys regiona atteisteibys agenturys i Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programys ītvorūs. Konkursa kuorteibā LgSC īsnīgtais projekts beja tūs 42 projektu vydā, kas sajēme atbolstu. Portala uzturiešonai tyka pīškierti 1500 lati, i projekts tiks eistynuots nu 2013. goda 27. maja leidz ituo […]
Jaunajā godā mes kotrs gribim suokt piļdeit tuos apsajimšonys, kurys asam apsūlejuši sev vacajā godā. Taišni taipat ir ar bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” uzturātū portalu lakuga.lv , kurs ar 2013. goda 1. janvari suoc jauna dorba cielīni. Goda pyrmūs treis mienešus portala darbeibu atbaļsteis Vaļsts kulturkapitala fonds, kurs pīškeire finansiejumu Latgolys kulturys programys ītvorūs. „Latgalīšu Kulturys […]
Decembra pyrmajuos dīnuos nu tipografejis sovu ceļu iz dažaidim gruomotu plauktim i skaiteituoju sirdim īsuocs dzejneicys Ingridys Tāraudys trešais piec skaita dzejūļu kruojums „Boltais šokolads”. Kruojumā apkūpuoti vairuoku godu garumā raksteiti i 2009. godā apkūpuoti dzejūli latgaliski i latvyski, kurūs maiga i lieneiga sīviškeiba mejās ar raganisku sīvīteibu, napacīteibu i olkonumu. Latgalīšu dzejneica Ingrida Tārauda (1971) regulari publicejās […]
Latgalīšu entuziasti nu 26. leidz 29. juļam Škilbanu pogosta Balkanūs tykuos seminarā „Roksti!”, lai apgiutu latgalīšu rokstu volūdys pamatus, izzynuotu vaira par žurnalistiku i pavadeitu laiku latgaliskā gaisūtnē. Vosorys školu reikuoja bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i Latgalīšu Kulturys Gazeta (LaKuGa) ar LR Kulturys ministrejis i Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programmys atbolstu. Vosorys školys golvonais […]
Pošā vosorys vydā – nu 26. da 29. juļam iz latgalisku nedeļgolu aicynoj latgalīšu rokstu volūdys vosorys škola „ROKSTI!” Latgalīšu rokstu volūdys vosorys školā aicynuoti pīsadaleit Latgolys kulturys īstuožu, biblioteku, školu, nūvodu darbinīki, školuotuoji, žurnalisti, studenti i cyti interesenti – potencialī latgalisku rokstu par regiona kulturys dzeivi raksteituoji portalam Latgalīšu Kulturys gazeta www.lakuga.lv, regionalajim medejim […]
Vaļsts kulturkapitala fonda projektu konkursā ir apstiprynuots „Latgolys Studentu centra” īsnīgtais projekts „Latgaliskuos kulturys veicynuotuojis – bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” – atbolsts” 1000 LVL apmārā. Finansiejums tika īgiuts VAS “Latvejis Vaļsts meži” finansātajā mierķprogramā „Profesionalu navaļdeibys kulturys organizaceju atbolsts”. Projekts tiks realizāts nu ituo goda marta leidz decembrim. Īcarātuo projekta mierkis ir snīgt atbolstu LgSC […]


text: Amur leopardPortrait cheetah (Acinonyx jubatus)Portrait cheetah (Acinonyx jubatus)Portrait cheetah (Acinonyx jubatus)Cat maine coonCat eatsPortrait lynxLynx in the snowPortrait lynxPortrait cheetah (Acinonyx jubatus)Portrait cheetah (Acinonyx jubatus)Portrait cheetah (Acinonyx jubatus)Snow leopard, Uncia unciaPortrait cheetah (Acinonyx jubatus)Portrait cheetah (Acinonyx jubatus)Portrait cheetah (Acinonyx jubatus)Lynx in the snowAmur leopardLynx in the snowPortrait cheetah (Acinonyx jubatus)Lynx in the snowLynx in the snowLynx in the snowLynx in the snowAmur leopardOcelotAmur leopardOcelotAmur leopardAmur leopardOcelotAmur leopardAmur leopardManulAmur leopardAmur leopardAmur leopardAmur leopardOcelotOcelotOcelotAmur leopardAmur leopardAmur leopardManulPrionailurus bengalensisManulManulManulManulManulManulManulOcelotOcelot,Ocelot,Ocelot,Ocelot,Ocelot,Ocelot,Amur leopardAmur leopardOcelot,Ocelot,Ocelot,Amur leopardAmur leopardAmur leopardOcelotManulAmur leopard


text:
4. pasauļa latgalīšu saīts »
4. pasauļa latgalīšu saīta rezolucejis izpiļdis komitejis darbeibys puorskots
4. pasauļa latgalīšu saītā Rēzeknē 2017. goda 6. majā tyka īvālāta saīta rezolucejis izpiļdis komiteja, tuos darbeibys pamatmierkis ir sekuot saīta pījimtuos rezolucejis izpiļdei i stimulēt rezolucejis izpiļdi. Komiteja publiciejuse sovys darbeibys puorskotu parSkaiteit vaira »
Vīsturs Kairišs: Latgalīši „skapī”
Pīduovojam režisora, latgalīša Vīstura Kairiša nūlaseitū runu Latgolys symtgadis kongresā 2017. goda 5. majā. Latgalīši „skapī” Latvejis symtgadis jubileja prīškvokorā, taipat kai daudzim, maņ ir juodūmuoj, kas maņ ir Latveja. Maņ Latveja irSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” diskuseja par 4. pasauļa latgalīšu saīta rezoluceju
6. maja vokorā Rēzeknē piec garom i spraigom diskusejom 4. pasauļa latgalīšu saītā tyka pījimta rezoluceja. Tamā teik runuots par latgalīšu volūdys statusu, tuos lītuojumu oficialajā saziņā ar vaļsts i pošvaļdeibu īstuodem. Taipat irSkaiteit vaira »
4. pasauļa latgalīšu saīta rezoluceja
REZOLUCEJA Mes, pyrmuo Latgolys kongresa lāmumu idejiskī turpynuotuoji, Rēzeknē, Latgolys viestnīceibā „Gors” i Rēzeknis Tehnologeju akademejā, 2017. goda 5.–6. majā, 4. pasauļa latgalīšu saītā (tuoļuok – „Saīts”), izviertejūt 1917. goda 9.–10. maja pījimtūs lāmumu izpiļdi, kab nūdrūsynuot LatgolysSkaiteit vaira »
VIDEO: 4. pasauļa latgalīšu saīta delegatu referati i rezolucejis pījimšona
5. i 6. majā Rēzeknē nūtyka 4. pasauļa latgalīšu saīts “Latgolys symtgadis kongress”. Latgolys kongresa symtgadis svineibys 5. majā aizasuoce ar dīvkolpuojumu Rēzeknis Vyssvātuokyos Jezus sirds katedralē, piec tam sekuoje svātku guojīņs i pīminekļaSkaiteit vaira »
Latgolā aktivi gatavejās Latvejis vaļsts symtgadis svieteišonai
2017. godā, kad gaidoma Latvejis vaļsts symtgadis svineibu atkluošona, lela lūma byus Latgolai i latgalīšim, izceļūt nūvoda davumu Latvejis vaļsts rosšonuos procesā. Kai informej Kulturys ministreja, sadarbeibā ar pošvaļdeibom, navaļstiskajom organizacejom i Latgolys uzjāmumimSkaiteit vaira »


text:
Kuorsovys nūvoda pošvaļdeiba pīsaisteja Latgolys i vysys Latvejis viereibu, nūvoda pogostu centrūs i Kuorsovys piļsātā uzstuodūt īlu nūruodis latgaliski. Ar sovu pīmāru Kuorsovys nūvods ruoda – latgalīšu volūda ir dzeiva i spiej pastuovēt publiskajā telpā.
NOMINANTI:
Latgalīšu volūdys apvuiceibu video
Latgaliskūs gudreibu i ospruoteibu lopa socialajā teiklā Facebook “Latgaļu humors i dzeivis gudreibys”
Latvīšu volūdys izlūkšņu audio paraugu izdavums “Viena zeme, vieni ļaudis, nav vienāda valodiņa”
Rēzeknis veiru kors “Graidi” ar Latvejis vaļsts himnu latgaliski
SIA “Lietišķā Latgale” ar raidejumim “Breivdīnuos iz Latgolu”, “Pi myusim Latgolā” i sižetim Latvejis Radejā


text:
9. i 10. majā Vileks nūvoda Škilbanu pogosta Balkanūs radūšā i darbeigā atmosferā deveņas Škilbanu etnografiskuo ansambļa sīvas īraksteja vaira kai 20 dzīsmes, kas tiks izdūtas audio diskā izdavumā „Škilbanu sīvas”.
Etnografiskuo ansambļa dzīduotuojas albuma īrokstam ceņteigi gatavejās jau vairuokus mienešus, atlosūt repertuaru i regulari dzīdūt mieginuojumūs. Nasaverūt iz ryupeigajim sasagataviešonas dorbim, vys tik mikroponi i pyrmuo itaida īroksta reize nu suoka lyka sīvom sasatraukt. Piec pyrmūs dzīšmu īroksta pasalyka, ka leluokuo daļa dzīšmu īraksteišonys paliks iz ūtrū dīnu, ka giunās vuordi, matās golūtnis i vēļ saīt kaidas bādas, bet gols golā – pi mikroponu i skaņu režisora Edgara Skrāģa tyka pīrosts, satraukums pīvarāts i dzīsmes īdzīduotas. Tod jau īroksta ūtrajā dīnā leluoka viereiba īroksta procesā tyka pīvārsta sīvu solo dzīduojumim, stuostim i individualajim raksturim. Smīkli i prīceigs pruots nasaryma vysu īroksta laiku, bet, piec dorba pabeigšonys, jo eipaši palyka labi padareita dorba sajiuta.
Albuma īroksts tyka taiseits projekta „Izdevums „Škilbanu sīvas”” ītvorūs. Projekta eistynuošonu atbolsta Vaļsts Kulturkapitala fonds, tū eistynoj bīdreiba „Latgolys Producentu Grupa”. Audio diska īraksteišona ir tik viņa daļa nu vysu izdavuma sagatavuošonas dorbu: īcarāts, ka disks byus kai dalykums drukavuotai gruomoteņai par Škilbanu etnografiskū ansambli – ansambļa viesturi, dzīduotuojom, repertuaru kai ari vyspuoreigu Zīmeļlatgolas tradicionaluos dzīduošonas montuojuma i eipatneibu īskiciejumu. Paradzāts, ka gotovs izdavums tiks prezentēts, svietejūt Škilbanu etnografiskuo ansambļa 35 godu jubileju 2016. goda vāluo rudiņa pusē.
Šķilbanu etnografiskais ansamblis projekta pyrmuos daļas eistynuošonā lelu paļdis par podturiešonu i sadarbeibu soka Vaļsts Kulturkapitala fondam, Vileks nūvoda dūmei, „Balkanu kolnim” (eipaši Vijai Kuļšai), skaņu režisoram Edgaram Skrāgim, kai ari Rutai Cibulei par leidza jusšonu.
Edīte Husāre


text:
Vuordineica
Latgaļu / latgalīšu vuordnieicys :: Latgaļu / latgaliešu vārdnīca :: Latgalian dictionary
Lītuvīšu-latvīšu-latgalīšu vuordineica (hipilatlit) – lels vuordu skaits, kvalitativa vuordineica, pataiseita RA.
Glosbe vuordneica – vairuoki dasmiti volūdu vuordneica iz latgalīšu volūdu i nu latgalīšu volūdys (latgaļu-basku, latgaļu-gruzinu ci katalaņu-latgaļu voi kīnīšu-latgaļu vuordneicys – tys vyss ir pīejams). Vuordu kruojums napalels, bet tai kai vuordneicai ir wiki princips i jū papyldynoj lītuotuoju, ar laiku varātu byut dereigs resurss.
Baļtīšu-latgalīšu vuordneica – vairuok kei 20 000 vuordu, lobs atspaids myusu baļtīšu draugim, kei ari pošim pasavērt, kei tys voi itys vuords latgaliski puorsaceļ.
Pīters Strods. Pareizraksteibas vōrdneica – 400+ lopu, kur pasavērt, kai raksteit tū voi itū vuordu. Elektroniska, ar mekliešonys vareibu.
Dūdit Skreinei zini par cytom vuordneicom, daliksim vysys!


text:
2014. godā sovu debeja albumu “Elektro” izdeve postfolklorys grupa “Elektrofolk”, kurymā desmit dzīšmu vydā pīcys izskanēje ari latgaliski. Latvejis muzykā grupa iz tū laiku ir jaunums, nu tuos pyrmajā sastuovā ir jau pazeistami muziki Artis Orubs, pi basa grupys producents Ainārs Majors, gitara Ilze Grunte, vokalisti Kristīne Kārkle ar skripku i juos bruoļs Edgars Kārklis ar dūdom. Albums izapeļneja muzykys kritiķu atzineibu, grupys skaniejums teik saleidzynuots ar “Iļgim”.
NOMINANTI:
Folklorys kūpa “Ceidari”
Grupa “Lata Donga”
Jaunīšu folklorys kūpa “Rūtoj”
Postfolklorys grupa “Rikši”


text:
CYLVĀKI »
Muzyka ir sapynu scenarejs! Saruna ar “The Sound Poets” basgitaristu Kārli Jostu
Ar Kārli sasarunuoja Edeite Husare Sastdiņ, 20. oktobrī, “Arēna Rīga” vīnu sovu lelu sapynu pīpiļdeis itūšaļt Latvejā cīši popularuo grupa “The Sound Poets”. Leidza ar grupu itū vysu pīdzeivuos “The Sound Poets” basgitarists KĀRLISSkaiteit vaira »
Latgalīša dzilī vaicuojumi. Saruna ar Oskaru Seikstu
Roksta autore: Sandra Ūdre 90. godūs, piec ilgo padūmu varys līguma, latgalīšim vajadzēja na viņ atsagrīzt pi sovys kulturys i volūdys, tok reizē ari pījimt jaunū – myusu dīnu ortografeju i nikuo narespektejūšū postmodernismuSkaiteit vaira »
Saruna ar kinys “Piļsāta pi upis” golvonū akteri Dāvi Suharevski
Roksta autoris: Laura Melne i Vineta Vilcāne Itūvosor vairuokuos Latgolys vītuos uzjēme Vīstura Kairiša kinu “Piļsāta pi upis”. Tuos golvonais akters ir divdesmit četrus godus vacais DĀVIS SUHAREVSKIS nu Gaigalovys. Dāvis ir dzeivisprīceigs iSkaiteit vaira »
Gotovi vysi symts projekta #100dečiLatvijai deči
Roksta autors: portals lakuga.lv 2016. goda vosorā Annele Slišāne izsuoce sovu duovonu Latvejai symtajā dzimšonys dīnā – tekstilmuokslys i literaturys projektu #100dečiLatvijai. Niu vysi deči i tūs stuosti gotovi i nu 2. oktobra daSkaiteit vaira »
Miglinīku dzymtys piectece žurnaliste Anta Buša
Iņtervejis autore: Sandra Ūdre Žurnaliste ANTA BUŠA ir nu Latgolys kulturviesturē tik zeimeiguos legendaruo Pītera Miglinīka dzymtys. Niu jei aktivi pietej sovu dzymtu, vuocūt materialus i apzynojūt personeibys i jūs davumu Latgolai i Latvejai.Skaiteit vaira »
Iļja Čašniks – pasaulī pazeistams suprematists nu Ludzys
Roksta autore: Sandra Ūdre Ludzā dzymušais krīvu avangarda puorstuovs IĻJA ČAŠNIKS (1902–1929) sovā napylnus 27 godus eisajā myužā muokslu radeja gryutūs nabadzeibys, pieckara i piecrevoluceju apstuokļūs – Vitebskā i Petrogradā. 2016. godā Londonā, pasauļaSkaiteit vaira »
Daugovpilī īpazeistynuos ar muokslineicys Silvys Linartis dzeivisstuostu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv 21. septembrī 15.00 Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā tiks prezentāts muokslineicys Silvys Linartis dzeivisstuosta izdavums i atkluota muokslineicai veļteita pīminis ekspoziceja “Dvēseles ainas”. Gūdynojūt izcyluos muokslineicys i ilggadejuos muokslys pedagogisSkaiteit vaira »
Anna Rancāne: “Dzeja ir ekskluziva līta, cīši ekskluziva”
Intervejis autore: Sandra Ūdre Ir paaudze, kas izaudzynuota ar apziņu, ka apmāram septembra ūtruo nedeļa ir Dzejis dīnu nūtikšonu i tikšonūs laiks – nazkod bīžuok obligatu. Par itū tradiceju myusu dīnuos i raksteišonu latgaliskiSkaiteit vaira »
Oskars Orlovs: “Muna Latgaliada ir nūsaslāguse”
Intervejis autore: Vineta Vilcāne Voi latgaliskuo kulturvide var nūgurdynuot? Izaruoda, ka var i pat tik cīši, ka tuos veiduotuoji izavielej paīt maleņā i atrast nu jauna sevi i jaunys aizaraušonys. Literats OSKARS ORLOVS abaSkaiteit vaira »
10 Ontona Slišāna atzinis par latgaliskumu, vaļsti i mums pošim
Roksta autors: portals lakuga.lv Latgolys dzejnīks, rakstnīks, publicists, folklorys vuociejs i nūvodpietnīks Ontons (Antons) Slišāns dzims 1948. goda 28. decembrī niulinejuo Vileks nūvoda Škilbanu pogosta Stabļovys cīmā Domenika i Annys Slišānu saimē. Myužeibā nūguojsSkaiteit vaira »
Francisks Varslavāns – profesionalys muokslys aizsuociejs Rēzeknē
Roksta autore: Laura Melne Nūpītnys tāluotuojmuokslys aizsuokumus Rēzeknē īspiejams datēt ar 1920. godu, kod iz dzeivi dzymtajā piļsātā atsagrīze muokslinīks Francisks Varslavāns (1899–1949). Muokslys viesturnīki nareši jū skaita par pyrmū Latgolys muokslinīku, partū ka,Skaiteit vaira »
Škaunē svieteis Marijis Andžānis 110 godu jubileju
Roksta autors: portals lakuga.lv Sastdiņ, 8. septembrī, sūpluok asūšī i bejušī škaunīši, tyveji i tuoleji gosti teik aicynuoti iz pasuokumu “Marijai Andžānei – 110”. Pasuokums īsasuoks 13.00 stuņdēs ar Sv. Mišu i koncertu “SapynuSkaiteit vaira »
Rēzeknē nūtiks Romeru dzymtys pietnīceibai veļteita konfereņce
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv 6. septembrī Rēzeknē, Latgolys Kulturviesturis muzejā (LKM), nūtiks storptautiska konfereņce i storptautiskuos izstuodis atkluošona “Atgriešanās. Janopoles Romeru mantojums”. Konfereņcis atkluošona paradzāta 11 stuņdēs. Turpynuojumā Latgolys Kultuviesturis muzeja puorstuoveSkaiteit vaira »
Storp literaturu, mīlesteibu i nacionalū pretuošonuos kusteibu – Marta Skuja
Roksta autore: Ligija Purinaša Marta Skuja (eistajā vuordā Valereja Mundure, dzymuse Galvanovska) ir vīna nu spylgtuokūs 20. godu symta 30.–40. godu latgalīšu literatu. Ūtrais pasauļa kars beja lyuzuma i suopeigu puormeju punkts daudzeju cylvākuSkaiteit vaira »


text:
11. oktobrī latgalīšu rokgrupa „Dabasu Durovys” Daugovpilī prezentēs sovu ūtrū muzykys albumu „Styklu vītā skaņa”. LgSC prīcojās kūpā ar grupu i par grupu, kai nikai Arnis Slobožaņins ir ari LgSC bīdrs! Sadarbeibā ar grupu izsludynom konkursu, kurā Tev ir īspieja tikt pi vīna nu 3 jaunojim CD!
1. Kai sauc “Dabasu Durovu” pirmū muzykys albumu?
2. Atmini, nu kurys dzīsmis ir itys fragments!
3. Kai sauc vīnu nu jaunuo albuma dzīsmem?
A. “Skumjais mašinists”
B. “Vacais mašinists”
C. “Oklais mašinists”
4. Kaida saisteiba grupai ir ar dzejnīku Ojāru Vācieti?
5. Izdūmoj tekstu nuokušajam “Dabasu Durovu” hitam!
Atbiļdis gaideisim leidz 14.oktobrim iz epostu reiga@lgsc.lv. Uzvārātuoji tiks paziņuoti 15. oktobrī. 2 CD tiks pareizū atbilžu autorim, kurūs izlūzēsim, bet pi 1 CD tiks rodūšuokais teksta autors!


text:
30. novembrī 18:00 vokorā Rēzeknis piļsātys kulturys nomā, Bruoļu Skryndu īlā 3, Mozajā zālē nūtiks Rēzeknis Augstškolys (RA) tradicionalais Andrejdīnu pasuokums. Kur sevkurs interesents kūpā ar divom stjuartem var pīsadaleit i izbaudeit fantazeju ceļojumu da pīturai Andreji. Kotrā pīturā pasažeri varēs aplīcynuot sovus talantus gon dzejā, gon muzykā.
Andrejdīnu pasuokuma pyrmuo daļa byus veļteita dzejis skaitejumim, kur byus īspieja baudeit A. Rancānis, V. Lukaševica, J. Ryučāna, L. Rundānis, I. Atpilis‑Juganis, B. Bergys i cytus dzejnīkus, kas byus kluot itymā vokorā.
Literarais kabare sagaidēs jaunūs dzejnīkus i prozaiķus ar sovim dorbim. Ka juitīs pīdereigs jaunajim i gribi pasaceineit par Andrejdīnys golvonū bolvu – Uoksta capuri, ziņoj: ilga13@inbox.lv (da 29.11.) i tīši Tu byusi vīns nu kabare veiduotuojim. Nūsacejumi palīk agruokī: 3 minutis ir dūtys, lai paruodeitu sovu veikumu dzejā voi prozā.
Pādejā pīturā varēs pīsadalēt Raibuo Suņa prozys kruojuma “Pyrma syltī” prezentacejā, kurā jis kūpā ar muzykalajim asistentim – Juri Vucānu i Arni Slobožaninu – ļaus īsajust gruomotys nūskaņuos. Kai ari byus īspieja īsavērt Egitys Terezis Jonānis haiku kruojumā „Tikšanās uz siržu laipas. Trīspuksti.”
Pīturuos piec muzykaluo pīprasejuma byus ari da Gunchi. Naaizmierstit itymā fantazeju ceļojumā izzynuot sovu nuokūtni caur kartom, akmenim i cytim nuokūtni paradzūšim veidim. Varbyut itymā dīnā izzynuosit tū, kū jau gribiejot izzynuot seņ. Vysa pasuokuma garumā byus īspieja dzīduot (kluseņom), izzynuot nuokūtni, baudeit čaju i sajust radūšuo gora pīplyudumu.
Asom sūpluok jautrā un naaizmierstomā ceļojumā, nu kura sevkurs varēs pajimt koč kū tyvu i pateikamu.
Ilona Kablanova, 3HFB


text:
Izruode “Pupas” latgalīšu volūdā viestej par cylvāku sovstarpejom attīceibom. Tei ir diveju akteru izruode – kaškeigs puors ir spīsts kūpā pavadeit vairuokys stuņdis īsprūstuoti liftā. Apstuokli līk ceļt gaismā senejus nūslāpumus i paust atsazeišonys. Režisore Māra Zaļaiskalns.
NOMINANTI:
Deju kūpys “Dziga” 25 godu jubileja koncerts “Dzigas godu solis”
Juoņa Streiča 80 godu jubileja koncerts Latgolys viestnīceibā GORS
Latvejis Nacionaluo teatra izruode “Bišumāte un vilkacis”
Vidis, dejis, muzykys i gaismu izvadums ““Lūznavas atspulgā” jeb “MŪZdienas””


text:
STARPTAUTISKAIS MASKU TRADĪCIJU FESTIVĀLS
norisināsies 2019.gada 16.-17.februārī Ventspils novadā
Starptautiskais masku tradīciju festivāls fb
Starptautiskais folkloras festivāls BALTICA
Pirms postfolkloras festivāla “Gaviles” galvenā koncerta, visiem interesentiem būs iespēja apmeklēt bezmaksas iegavilēšanas koncertus.
Improvizācijas meistarklase ar Danu Indāni, kā arī koncerts ar grupām "Balssbalss" un "Jāņoga" - 23. martā “Kalnciema kvartālā”; koncerts ar grupām “Teikas muzikanti“ un “Skandi“ - 28.martā, Alus darbnīcā “Labietis”.
Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs aicina uz pavasarīgu Lielās dienas sagaidīšanu 18. martā no 12.00 līdz 16.00.
Šo svētdien, 18. martā, no plkst. 11.00 līdz 13.00 Kultūras un tautas mākslas centra “Ritums” filiāles pagalmā Ieriķu ielā 43A notiks Lielās dienas sagaidīšanas svētki “Spīdi nu, saulīte!”. Ieeja pasākumā bez maksas.
Pirmais Latvijas postfolkloras festivāla Gaviles iegavilēšanas pasākums – 16.martā plkst. 19.00, kafejnīcā Spiikiizi!
Sarunas par postfolkloru ar etnomūziķi Ēriku Zepu. Uzstāsies postfolkloras grupa Daba San!
Jau VII gadu Spīķeru koncertzālē 6.aprīlī norisināsies postfolkloras festivāls "Gaviles" ar šī gada tēmu - "Pa Saulei" .
Postfolkloras grupa "Daba San" aicina uz "Puzurpasaku" - muzikālu un latvisku Ziemassvētku stāstu ģimenēm. Koncerts notiks otrdien, 19. decembrī, plkst. 19:00 Rīgas Tehniskās universitātes Mazajā zālē (Kaļķu ielā 1).
Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs aicina uz līksmām Ziemas saulgriežu svinībām un Bluķa vakaru 17. decembrī no 13:00 līdz 17:00. Svinību viesiem būs iespēja izzināt sezonālas tradīcijas, piedalīties bluķa vilkšanā un radošajās darbnīcās, dziedāt, dejot un iet rotaļās kopā ar folkloras kopām, kā arī nobaudīt karstu tēju un Ziemassvētku garšas pie ziemīga ugunskura.
Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs ielūdz uz Mārtiņa dienas svinībām 12. novembrī no 12:00 līdz 16:00. Lielajiem un mazajiem svētku viesiem būs iespēja piedalīties maskoto gājienā, ļauties jestriem dančiem kopā ar folkloras kopām, gatavoties ziemai ar sezonālām darbnīcām, apskatīt košo gaiļu izstādi, izmēģināt veiksmi umurkumurā un, protams, nobaudīt Mārtiņdienas gardumus.
Sestdien un svētdien Viļakas novada Upītē notiks tradicionālās dziedāšanas meistarklases, kuras vadīs etnomuzikoloģe Zane Šmite. Svētdien, 22. oktobrī, 14.00 uz atklāto meistarklasi aicināts ikviens interesents.
28. decembrī Vileks nūvodā tiks pīmynāts dzejnīks, nūvodpietnīks i folklorists Ontons Slišāns. 12.00 stuņdēs Brieksīnes kopūs tiks īsvieteits Ontona Slišāna pīmineklis, bet 14.00 stuņdēs Upītes tautys nomā nūtiks dzejnīka 65 godu jubileja atceris pasuokums “Ir meili te maņ, kur pasauļs vyss munā volūdā skaņ”.
Ontons Slišāns dzims 1948. goda 28. decembrī Bolvu rajona Škilbānu pogosta Stabļovys cīmā. Jis īgivs daudzpuseigu izgleiteibu – Bulduru Duorzkūpeibys tehnikumā īgiuta duorzkūpa i biškūpa kvalifikaceja, piečuok jis vuicejās gleznīceibu i grafiku Moskovys Muokslys tautys universitātē, kai ari studieja Latvejis Lauksaimisteibys akademejā Jelgovā, kliustūt par diplomeitu agronomu.
Vysu sovu myužu Ontons Slišāns veļtiejs nūvoda tradiceju apzynuošonai, nūvodnīku pīminis saglobuošonai, kai ari latgalīšu volūdai.
Nu 1995.goda Ontons Slišāns vadeja Upītes biblioteku, pats piec sovys iniciativys izveiduojs Upītes kulturviesturis muzeju, kura fondi ir poša Ontona savuokti i sakuortuoti. Jis ari ir savuocs i pīrakstejs folkloru i gareiguos dzīsmis Škilbānu i Baļtinovys pogostā, kai ari bejs Rekovys i Upītes etnografiskuo ansambļa dybynuotuojs i Upītes etnografiskuo ansambļa vadeituojs. Ontons kotru godu eistynuoja vairuokus vierīneigus kulturys projektus, kas iznese Upītes vuordu vysā Latgolā, Latvejā i pat uorpus Latvejis rūbežuom. Vīns nu taidim projektim ir meilys aiļu i dzīšmu festivals „Upītes uobeļduorzs”, kurs ir leluokais i vacuokais latgalīšu festivals. Taipat lels dorbs tyka īguļdeits organizejūt folklorys svātkus, Mikeļa Bukša ikgadejū pīminis pasuokumu 1. junī Plešovys cīmā i cytus pasuokumus.
Ontons Slišāns sarakstejs 30 gruomotys i bārnim, i pīaugušajim; leluokuo daļa nu tuom ir latgalīšu volūdā. Jū var skaiteit par vīneigū dzejnīku, kurs ari bārnu literaturu rakstejs latgaliski.
Ontona Slišāna dzeivis laikā pādejuo izdūtuo gruomota „Čipierksneits jeb apcirsto sakņu pieaudzēšana” ir kai sova veida pīmineklis Slišāna dorbam latgalīšu volūdys i Latgolys kulturys lobā.
Juopīmiņ, ka Ontons na tikai raksteja pats, bet jau nu 1991. goda izdeve ari cytu autoru gruomotys.
Ontona Slišāna dorbs tyka nūvierteits ar daudzim apbolvuojumim. 2000. godā jis tyka apbolvuots ar Lelū folklorys goda bolvu, 2007. goda Dzejis dīnuos sajiema apbolvuojumu par izcylu davumu regionalajā literatūrā i par lobuokū nūvoda dzejis kruojumu “Tītupats”, 2009. godā sajiema “Boņuka” bolvu kai goda kulturys darbinīks.
2008. godā VKKF padūme Slišānam daškeira myuža stipendeju, i Ordeņu kapituls apbolvuoja dzejnīku ar V škirys Atzineibys krystu.
Cīši lela nūzeime Ontona Slišāna dzeivē beja juo saimei – sīvai Irēnai, bārnim Annelei, Lienītei, Andrim i Mārītei, kai ari mozbārnim, kuri niu jau ir divpadsmit.
Ontons Slišāns myužeibā nūguoja 2010. goda 15. decembrī.
Lai ari paguojuši jau treis godi kūpš Ontons Slišāns nūguojs myužeibā, jis vysod paliks Latgolai sovūs dorbūs. Ontona īdybynuotuos tradicejis nikur nav pagaisušys. Tāva īsuoktū dorbu Upītē turpynoj juo dāls Andris, kurs niu ir Upītes tautys noma i jaunīšu folklorys kūpys vadeituojs, reikojūt arī Ontona Slišāna aizsuoktūs pasuokumus. Taipat dzejnīka vuordam pagaist naļaun Latgolys folklorys vuokuma konkurss “Apleicīne”.
Dzejnīka meitys tāva pīmiņai izveiduojušys lopu socialajā teiklā Facebook, kur sevkurs interesents var īsapazeit ar Ontona Slišāna dzeivi, dorbu i idejom: facebook.com/antons.slisans.
Ziņu sagataveja: LaKuGa
Balta sēd Veļu māte
Baltābola kalniņā;
Visapkārt baltas puķes,
Klēpī baltas villainītes.
>>> <<<


text:
Reigā jau vairuokus godus dorbojās bidreibys “Latgolys Studentu centrs” folklorys kūpa “Ceidari”, kas apvīnoj latgaliski dzīduotgrybātuojus. Ceidari veisksmeigi pīsadola dažaidūs folklorys festivalūs, kai pīmāram, “Baltica”, Daugovpiļs Storptautyskajā folklorys festivalā, i ļusteigi kūpeigi pavoda breivū laiku. Folklorys kūpai bejuse ari veiksmeiga sadarbeiba ar dzīsminīku Kārli Kazāku.
“Ceidari” aicynoj vysus latgaliski dzīduot grybūšūs pīsavīnuot i kuplynuot dzīduotuoju pulku, interesenti ir aicynuoti iz atvārtū mieginuojumu 3.oktobrī Latgolys puorstuovnīceibā Reigā, Tūrņa īlā 4, IIIC 18 stuņdēs.
Vaira par folklorys kūpu var dazynuot tuos kontā facebook.com.
“Ceidari” kūpā ar Kārli Kazāku festivalā “Muzykys Skrytuļs” 2014. godā.


text:
02.12.2009
8. decembrī 13:00 stuņdēs diskuseja par latgalīšu volūdu
Ituo goda 8. decembrī 13:00 stuņdēs Latvejis Zynuotņu akademejis 3. stuova zalā LU Latvīšu volūdys instituts reikoj zynuotnisku diskuseju “LATGALES LATVIEŠU VALODA LATVIJAS VALODAS POLITIKAS KONTEKSTĀ”.
Pīsadola:
IZM vaļsts volūdys politikys nūdalis vadeituoja Zaiga Sneibe, LU Latvīšu volūdys instituta direktore Dr. habil. philol. Ilga Jansone, Vaļsts volūdys centra direktors Dr. habil. med. Māris Balteņš, Rēzeknis augstškolys asoc. prof. Dr. philol. Ilga Šuplinska, LU profesore Dr. habil. philol. Ina Druvīte, LU profesore Dr. habil. philol. Janina Kurseite, LU asoc. profesore Dr. philol. Lideja Leikuma, LU Latvīšu volūdys instituta vod. pietneica Dr. philol. Anna Stafecka.
Paradzātys i atbiļdis iz vaicuojumu i debatis.
Īpraseiti vysi interesenti!
Aicynoju latgalīšus, LgSC bīdrus i atbaļsteituojus, kam tys ir svareigi, atīt iz itū diskuseju.
Pyrmom kuortom, paruodeit, ka tys ir svareigi pošim latgalīšim, seviški latgalīšu jaunīšim, i ka volūdys politikys vaicuojumā ir svareigs pošys sabīdreibys redzīņs. Tys ir, itūs vaicuojumus navar lemt puors cylvāku voi šaura ļaužu grupa.
Ūtrom kuortom, pīsadaleit sarunā i byut kluot, kod teik runuots par volūdys politiku i juos problemom, latgalīšu volūdys saglobuošonu, aizsardzeibu i atteisteibu.
Ar cīnu –
Ilze Sperga,
LgSC vaļdis prīšksādātuoja
Leidzeigī roksti:


text:
Kai jau viestejom, LgSC ar sadarbeibys partnerim bīdreibu „Darītājiem”, bīdreibu „Rēzeknes Augstskolas absolventu asociācija” i bīdreibu „Dagne” februarī ir aizsuokusi projektu “Latgales jauniešu drošumspēja un pilsoniskums”. Par itū laiku asam sataisejuši naformalus seminarus Daugovpilī, Dagdā i Rēzeknē. Apvuiceibu laikā ar Latgolys jaunīšim asam diskutiejuši par sovu lūmu pasaulī, par drūsumspieju sovu lāmumu pījemšonā, par pozitivom iniciativom. Niule nūteik ūtrs projekta pūsms – lobūs dorbu dareišona i video fiļmeišona.
Projekta dalinīki ir aicynuoti fiļmēt video klipus i taiseit eisys kinys, kai jī saprūt terminu „sova/cytu drūsumspieja”, kai jī rauga puorvarēt sevi, atteistūt sovys prasmis, vuiceitīs dareit, vuiceitīs byut. Vysi video tiks salikti vīnuvīt i sataiseits DVD „Solis tuvāk tam, kas vēlos būt!”.
Kai mums ir guojs da šam, var redzēt itymūs video klipūs. Iz prīšku ziņuosim ari par jaunajom aktivitatem.
Projektu atbolsta „Dienvidlatgales NVO atbalsta centrs”, finansej – LR Kulturys ministreja.
Viesti sagataveja: Dagneja Bramane


text:
Šudiņ cyta storpā īguoja pruotā dūma, ka vacs cylvāks palīk, kod jam ir bais izīt nu sovys komforta zonys.
Ka nikuo nav, nav i kuo pagaisynuot. Kū vaira ir, tū vaira kuo pagaisynuot, ka suoksi kū jaunu i nu nullis. Otkon kai pādejais duraks.
I īryusej, īryusej, beistīs. I, kod kas naviņ svareigs pagaist, navari vairs jaunam dasagiut. Tai i savecej.
Itymā vosorā es naasu stopiejuse. Naasu guliejuse teļtī. Nav bejs vajadzeibys. I patīseibā nasagryb. Es že saceju – komforta zona. Kū vaira dzeivoj, tū vaira kramaslu. I kū vaira kramaslu, tū gryušuok kū naviņ nūlikt zemē i pajimt kū ta cytu.
Deļtuo es apbreinoju vysus, kas var jimt i ar ritini apbraukt apleik zemis lūdei. Voi ar kuojom apīt apleik Latvejai. Koč kurā reitā to ir juopīsaceļ nu gultys, juopajem sumka i juosalaiž ceļā.
A maņ pat ītvu apmalis maisa, syt pa dybynu. I gribīs tai gludai, skaistai. Tai, ka mudri var tikt atpakaļ sovā komforta midzinī, kur vyss zynoms, sylts i ārts. Nasyt pa pierstim, žāloj.
Koč vīnu vokoru to nā. Brauču nu dorba tymsā ar ritini. Nikaida monta, tik moks i atslāgys sumceņā. Vyss tik vīglys, muna mīsa funkcionej perfektai. I tik jiutu, kai viejs sytās ausīs, byudūs, mugora palīk slapņa. I tod beja tys – kaidā 5 voi 6 kilometrā, pusceļā. Ka niu ir tys breids, kura deļ vyspuor ir vārts dzeivuot. Kū atguoduosi varbyut vysu myužu.
A itūgod myusu sātā loba sieņu raža. 2. septembrī saguoja treis lelī sīra vuorejamī kotli ar bārzlapem i čygonkom, vēļ burku batareja ar rudmīsem, vuškinem i gailinem, bakom i baravikim.
Ka kuram vajag, varu īmaineit pret kū cytu gordu. 🙂


text:
Guļbinis nūvoda bibliotekā leidz 6. juļam apsaverama Aritys Strodis-Kļaviņys fotografeju izstuode “Neparastie latgalieši”.
Fotografeju cykls “Neparastie latgalieši” ir taps godu i sadaleits četrūs godalaikūs, kotrā nu tūs uzjimti treis fotostuosti, kas publicāti Facebook.com lopā “Košumbildes”, kūpā veidojūt 12 albumus. Fotografejuos radzamī cylvāki ir vysdažaiduokūs profeseju puorstuovji – muziki, muokslinīki, pūdnīki, tetovātuoji, pasnīdzieji, muojražuotuoji i t.t., turkluot daļa nu jūs atsagrīzuse Latgolā piec dzivis golvyspiļsātā.
Arita Strode-Kļaviņa dzimuse i uzauguse Latgolā, studeju laikā dzeivuojuse Reigā, bet pādejūs pīcus godus ir jelgavneica. Nu 2014. goda struodoj par saimis i svātku fotografi Jelgavā, Reigā i cytuos apleicīnis piļsātuos. “Neparastie latgalieši” ir Aritys pyrmais fotografeju cykls, kas suokūtnieji rodīs personisku īmaslu deļ. “2016. godā nu lauku braucīņa gribējēs puorvest kū vaira par nūsauļuotu dagungolu i ūdu sakūstom kuojom. Kaut kū palīkūšu, nūzeimeiguoku, skaistuoku. Tai roduos ideja par fotostuostu cyklu, kura golvonī varūni byutu breineigī Latgolys cylvāki – tī, kas aplīcynoj, ka Latvejis austrumi nav Syunu cīms, bet gon tikpat aizraujūša i īdvesmojūša vīta kai sevkura eksotiska zeme, kur vairums raunās ceļuot,” stuosta fotografe.
Izstuode īprīkš beja apsaverama Jelgovys Sv. Treisvīneibys bazneicys tūrnī i Mārsroga informacejis centrā, bet augustā naparostūs latgalīšu varēs īpazeit Lūznovys muižā i septembrī Viļanu kulturys nomā.
Foto: publicitatis karteite, Arita Strode-Kļaviņa.
Olūts: Guļbinis nūvoda biblioteka.


text:
Roksta autore: Elvīra Žvarte, Latvīšu folklorys kruotivis zynuotniskuo asisteņte
Ceturtdiena, 28. augusts.
Vakar beidzu lasīt Rokvela Kenta “Skarbo pirmatnību”. Visai interesants gabals. Pie tam visi tur raksta dienasgrāmatas. Pat vecais Olsons – klaidonis, mednieks un zelta meklētājs.
“Īstā dzīves gudrība ir paslēpta dziļajā skarbās pirmatnības kausā zem mierīgās virsmas.”
Šodien apmācies un slapjš. Nolāpīts, pirmdien jāiet skolā.
Rudenīgs laiks iestājies. Vēja brāzmas un lietus, svina pelēkas debesis.
Olūts: garamantas.lv
Tai sovā dīnysgruomotā 1986. godā roksta pīcpadsmitgadeigais muzikis Kaspars Tobis, kurs sovys pusaudža godūs raksteituos dīnysgruomotys niu ir uzticiejs LU Literaturys, folklorys i muokslys iņstituta Latvīšu folklorys kruotivei (LFK) iz digitalizacejis laiku. Juo dīnysgruomota sūpluok vairuokim cytim autobiografiskajim rakstejumim ir unikals sova laika līcynuojums par kasdīnys dzeivi i jauna, rodūša cylvāka pasauļa izjiutu 1980. godu beigu Latvejā.
Jau nu LFK dybynuošonys 1924. godā folklorys materials sistematiski kuortuots arhiva fondūs, cikom 2014. godā virtualuos durovys attaisejs digitalais arhivs garamantas.lv, kurā sevkurs iņteresents ir aicynuots īsavērt vairuok nakai symts godu laikā sakruotajā montuojumā. Tī sūpluok naskaitomu folklorys teicieju, vuocieju, pīraksteituoju i pietnīku veikumam atrūnami ari autobiografiski rakstejumi – atmiņu stuosti, dīnysgruomotys i dzeivisstuosti. 2018. goda suokumā aizsuokta jauna iniciativa, kurys mierkis ir pīgrīzt viereibu i popularizēt sovys dzeivis dokumeņtiešonu rokstu formā.
Sevkurs teik laipnai aicynuots īsyuteit sovys voi globuošonā asūšys dīnysgruomotys, atminis i dzeivisstuostus, kas varbyut itymā breidī nasalīk vierteigi, tūmār piec nailga laika byus unikali līcynuojumi gon poša raksteituoja dzymtai, gon sabīdreibai kūpumā. LFK Autobiografeju kruojuma veiduotuoji piec aizvadeitūs mienešu digitaliziejuši pyrmūs īsnīgtūs materialus, kuru autori voi deponātuoji, slādzūt vīnuošonūs ar kruojuma veiduotuojim, nūsacejuši, cik plašai sabīdreibys daļai materials byus pīejams. Kūpā veiduot autobiografeju kruojumu aicynoj na tikai iņdividualus īsnīdziejus, bet ari namaterialuos kulturys montuojuma iņstitucejis.
Īpazeisti autobiografeju dažaidū dobu ite: https://ej.uz/kolekcijas
Seikuoku informaceju i kontaktus vaicoj ite: https://ej.uz/autobiografijas


text:
Latgolys viestnīceibā GORS 11. martā 15:00 stuņdēs nūtiks puoragri myužeibā aizguojušuos dzīduotuojis i dzīšmu autoris Aijis Erinis pīminis koncerts “Atsagrīzt”. Pasuokumā prezentēs Aijis rodūšūs dorbu izlasi-albumu. Atguodojūt dzīduotuoju, iz skotuvis Aijis dīnys prīkšvokorā tiksīs Aijis saime, draugi i kolegi, ar kurim kūpā dzīduotuoje radejuse muzyku i prīciejuse klauseituojus.
Paguojušuo goda nūgalē izguoje albums “Par martu, maiju un decembri”. Albuma kūdulu veidoj Aijis Erinis i Valda Metlāna pādejūs treis godu laikā kūpā komponātuos dzīsmis ar Ojāra Vācieša i Klāva Elsberga dzeju, kai ari pošys Aijis tekstim. Martā gaidoms jauns albums.
Myužeibā Aija aizguoje 2017. goda 17. julī. Aija muzicēja kūpā ar saimi, ari kai solomuokslineica, izpyldūt i sovys originalkompozicejis, i ari tāva dzīsminīka Andra Eriņa sacerātuos dzīsmis. Zynomuokuos Aijis Erinis izpiļdeituos dzīsmis beja “Vysa pyrma”, “Oki, nalej, leiteņ”, “Sakura”, “Trešā maija dziesmiņa” i cytys.


text:
Piec vītejuos Puotorovys septeņgadeiguos školys beigšonys vuicejīs Ludzys lauksaimnīceibys tehikumā i piečuok Latvejis Vaļsts universitatis Viesturis i filologejis fakultatē.
Dorba myužā struoduojs gazetys „Literatura i Muoksla” redakcejā, Zynuotņu Akademejis Volūdys i literaturys institutā, Daugovpiļs teatrī par literaruos dalis vadeituoju, Rakstnīku savīneibys Daugovpiļs nūdalis sekretaru. Organiziejs Ludzys literarū apvīneibu, izdevs žurnalu „Jaunuo Dzeive”. 1979. goda bejs Rakstnīku savīneibys bīdrs, taipat ari bejs latgalīšu literatu vīneibys „Dveiņuva” bīdrs.
Rokstus, dzejūļus i recenzejis suocs publicēt nu 1967. goda. Pyrmuo publicātuo recenzeja „Vīrišķīgais kājāmgājējs” bejuse par Māra Čakluo dzejūļu kruojumu. 1984. godā idzūdti Kravaļa roksti par dzeju – kristiskūs apceriejumu izlase „Jābūt”. 1982. godā sastatiejs rokstu kruojumu par bārnu literaturu „Sudrabotais vārds”, bet 1986. i 1988. godā izguojuši kruojumi „Padoms”. Taipat 1981. godā sastatiejs fabulu izlasi jaunuokuo školys vacuma bārnim „Trešā aste”. Eipašu vītu Osvalds Kravaļa rodūšā dzeivē ījāmuši dzejūli i roksti par Latgolu. Dzejūļus i rokstus, kas saraksteiti latgaliski, publiciejs ar pseidonimim Ontunejs Rīkstāns i Ašvolds Dveiņuvs. Latgaliski raksteitī dorbi publicāti suocūt ar 1988. godu gon žurnalā „Jaunuo Dzeive”, gon laikagruomotā „Tāvu zemes kalendars”, rokstu izdavumā „Olūts”, nu vysu vaira latgaliskūs dzejūļu publicāts Ludzys literatu apvīneibys dorbu kūpkruojumā „Saule izkapts kātā” 1991. godā. Vīns nu pazeistamuokim dorbim ir juo kulturviesturiskuo poema „Bruoļ, pīmini!”.
Osvalds Kravaļs myužeibā nūguojs 2008. goda 30. junī Daugovpilī. 2009. godā Osvalds Kravaļam daškierta Latgalīšu kulturys Goda bolva „Boņuks” par myuža īguļdejumu latgalīšu literaturys atteisteibā.
Izmontuotī olūti – Latgalīšu vikipedejis, Ludzys bibliotekys, Latvejis Radūšūs savīneibu padūmis, Latgalīšu Kulturys gazetys informaceja i „Latgalīšu dzejas antonogeja” materiali.
Kartenis autors Valentins Lukaševičs.
Raiņa motivs
Muna jaunu dīnu zeme,
Kam tu beji pamyruse?
Kam tu beji pamyruse?
Kod es sovā dzeivis reitā
Īsasuoču, nazynuodams
Tovu sirdi, prūjom guoju…
Muna jaunu dīnu zeme,
Muna saule golūtneitēs…
Kur tu esi, vuolyudzeite,
Muna sirdspučeite meiluo?
Nūkreit rosa, gaiļu bolsūs
Atmūst gaitai muna zeme…
Muna jaunu dīnu zeme,
Munys dzeivis leluo dīna…
Poša jauna, poša muti
Tagad manim pretim snīdz tu.
Tagad manim pretim snīdz tu
Sovu sirdi balynuotu…
Muna jaunu dīnu zeme,
Muna duorguo tāvu zeme!
Kas par tū, ka buorda sierma,
Kas par tū, ka gaita lāna!
Nav ni suopis, nav ni kauna,
Sirdī īdzymst miņa jauna…
Muna jaunu dīnu zeme,
Muna meila muomuleņa…
I maņ otkon bārnu dīnys
Īsasuok i napuorīt…
Īsasuok i napuorīt
Munā bārna sirdī dzīsme…
Muna jaunu dīnu zeme,
Muna meila tautys dzīsme!
Dzīžūt dzymstu, dzīžūt augu,
Dzīžūt sirdi īmontuoju –
Tāvu zemis styprū sirdi,
Muotis gudrū volūdeņu…
Muna jaunu dīnu zeme,
Muna dzīsme turpynuota…
Vieli īsasuokom, vieli,
Gaita myusim nasteidzeiga –
Tai kai uobuļam pi zora
Munā vysos jaunā zeme…
Aizkaļne/Juosmuiža, 1984
Pagūdynuojums
Kotrys pavasars šymā dīnā,
Kod pasaulī rodomēs mes,
Jaunu laimi un atjautu riņči
Myusim obejim kūpeigu ness –
Moldu taks lai kotrys
Myusu dzeivī ir dzāsts…
Mīluo muna, pi tevis
Dzeivs mums dziļuokīs Es.
Kotrys pavasars tymā dīnā,
Kod pasauļs plauka kai zīds,
Myus atgrīž kotru pi sevis,
Kur kotrys ar sirdi sīts –
Moldu taks lai kotrys
Myusu dzeivī ir dzāsts…
Mīluo muna, pi manis
Dzeivs tovs dziļuokīs Es.
Kotrys pavasars myusu dīnā,
Kod nu jauna teikomēs mes,
Jaunu Prīcu osoru upī
Nu viersyunem myusim ness.


text:
Paguojušā godā Vita izdūmuoja, ka 7. decembrī varātu nūsvinēt Tonis biroja vuorda svātkus i ,tai kai itei ideja ruodīs dyžan loba, tod ari itymā godā esi gaideits Latgolys Studentu centra Reigys biroja gosts!
Byus vuorda dīnys peirāgs i byus drupeit muzykalys padareišonys. Tim, kas kiere pi sirds i īsadūmuoja – tik na dzīduot!, varu mīrinuot – juodzīd itūreiz nabyus! Bet byus īspieja īsajust sovulaik popularuos spēlis “Ugadai melodziju” dalinīka uodā – kai vyss byutu, ka melodejis i spēle nūtyktu par latgalīšu muzykys lauceņu?
Tod nu teikamīs 7. decembrī 18:00 pi Tonis! 😉
Edeite


text:
18. decembrī gostūs aicynoj jau tradicionalais Adventa laika La-La-Dra (Latgalīts latgalīšam draugs) pasuocīņs Raiņa sātā Berkenelē (Birkineli, Daugpiļs nūvods) ar muzykalim i literarim prīšknasumim, zeiļu kopeju i peirāgim. Leidzeigī roksti:“Taiseits Latgolā” koncerts ReigāLatvejis Avīzis roksts par latgalīšu literaturuUobeļduorzs 2011Muzykys Skrytuļs“Agruo pavasara” obrozi
Iz muzykali latgalisku nakti “Taiseits Latgolā” 9. decembrī “LMA Studentu klubā” Reigā aicynoj latgalīšu grupys “Dabasu Durovys”, “Krampis”, “Green Novice” i dzīduotuoja Laura Bicāne. Īeja klubā nu 21:00, īejis moksa iz pasuocīni 2 lati. Dabasu Durovys – pošu reizi vīna nu aktivuokojom latgalīšu grupom, kas rodusīs 2006. goda suokumā Daugpilī. “Dabasu Durovu” stilu var definēt […]
30. novembrī 18:00 vokorā Rēzeknis piļsātys kulturys nomā, Bruoļu Skryndu īlā 3, Mozajā zālē nūtiks Rēzeknis Augstškolys (RA) tradicionalais Andrejdīnu pasuokums. Kur sevkurs interesents kūpā ar divom stjuartem var pīsadaleit i izbaudeit fantazeju ceļojumu da pīturai Andreji. Kotrā pīturā pasažeri varēs aplīcynuot sovus talantus gon dzejā, gon muzykā. Andrejdīnu pasuokuma pyrmuo daļa byus veļteita dzejis skaitejumim, […]
„Latgolys Studentu centrs” i „Latvejis Aizsorgu organizaceja” aicynoj Tevi svinēt Latvejis dzimšonys dīnu kūpā 16. novembrī 19:00 stuņdēs LU golvonajā ākā (Raiņa bulvārī 19), 1. auditorejā. Patriotiskā nūskaņā izzynuosim vaira par Latveju, spēlēsim kaitys, byus īspieja izzynuot, kai svātku svineibom gatavejās cyti. Prīcuosimīs, ka atīsi ar sovu grūzeņu. Pasuokumu atbolsta Latvejis Universitate. Leidzeigī roksti:Latgalīšu pādi […]
Kai radzams jūku obrozā zamuok, cīši lelys zynuošonys latvīšim par Austrāleju nav. Kab itū prīškstotu maineitu, aicynojam n-tū reizi sasatikt iz stuostu ciklu „Latgalīša pādi pasaulī”, kab nakluotīnē pabyutu kaidā pasauļa molā i golā, kas 8. novembra vokorā byus Austrāleja – par sovim pīdzeivuojumim i pīredzi tymā stuosteis Daina Blažēvica. „Latgalīša pādi pasaulī” ir mieginuojums […]
Kab īpazeistynuotu ar latgaliski rokstūšajim myusu dīnu autorim, Reigys Gruomotu svātku laikā Kongresu noma Mozajā zalā svātdiņ, 9. oktobrī, 12:30 stuņdēs nūtiks vuiceibu kinys „Latgolys kulturys montuojums” seanss i sasatikšona ar kinys taiseituojim i autorim. Vuiceibu kina „Latgolys kulturys montuojums” ir audiovizuals stuosts par taidim latgaliski rokstūšim autorim kai Ilze Sperga, Anna Rancāne, Juoņs Ryučāns, […]
Sajiemem nu LgSC vacbīdra i aktiva dalinīka Ilzeitis Mežneicys viesti i aicynuojumu iz tolku. Ka kaidam sovā sātā dorbi apdareiti, tod itymā nedeļgolā varbyut ir ļuste aizjuot iz Ambeļu pusi! Aicinojam iz tolku-seminaru „SOLMU DĪNYS BUĻBU BLĪNIS” 25.septembrī plkst.12:00 Daugavpils nūvoda Ambeļu pogosta Putānūs visus, kuri interesējas par permakulturu i kartupeļu stateišonys citaidom metodem. Pavasarī […]
Ūtardiņ, 13. septembrī, 18:00 stuņdēs Raiņa i Aspazejis sātā, Reigā, Bazneicys īlā 30, byus vīns nu ituo goda Dzejis dīnu latgaliskuokūs pasuocīņu – myusu dīnu latgalīšu dzejis vokors «Gostūs pi Raiņa». Pasuocīnī paradzāts prof. Janinys Kursītis-Pakulis stuosts «Raiņa Latgola», sovus tekstus skaiteis latgalīšu dzejnīki Juoņs Ryučāns, Valentins Lukaševičs, Emileja Kalvāne, Ilze Sperga i c. Latgalīšu vokori Reigā […]
Šudiņ, 12.09. esi meili gaideits iz latgalīšu kinys vokoru Reigā, folkklubā “Ala pagrabs” (Smilšu īla 16, Vacreiga – natuoļ nu Pulvertūrņa), kur 21:30 pyrmū reizi plašuokai publikai Reigā tiks izruodeita itymā godā sataiseituo latgalīšu viesturiskuo melodrama “Latgolys laikadečs”. „Latgolys laikadeča” idejis autors ir tuos režisors Edgars Blinovs. I ceļš nu idejis leidz gotovai viesturiskajai melodramai, […]
27. i 28. augustā „Latgolys Studentu centrs” i „Latvejis Aizsorgu organizaceja” reikoj puorguojīni Preiļu apleicīnī i aicinoj Tevi izzynuot Latveju, izbaudeit juos dobys skaistumu, īpazeit Latgolys ainovu i labi pavadiet laiku. Maršruts: Leivuoni – Preiļi – Šaripovka – Preiļi Nakšņuošona: lauku sātā, ka daudz dalinīku, tod arī teltīs. Aptuvenuos izmoksys par apskatis objektim: ~ Ls […]
Breineigais latgalīšu festivals “Muzykys skrytuļs” paguojs! Paļdis organizatorim par lobū dorbu i ļusteigū vokoru. LgSC Muzykys skrytulī pīsadaleja ar latgalīšu gruomotu i disku goldu, kai ari apmaklātuojim pīduovuoja dažaidys atrakcejis ar latgalisku īvirzi. Tū, kai guoja, verīs obrozūs: Vīna nu aktivitatem beja “Atmini melodeju” – popurejā nu 15 latgalīšu dzīsmem pareizi juonūsauc dzīsmis […]
Piec treju godu klusiešonys itymā vosorā 16.julī Daugovpiļs nūvoda Leiksnā otkon nūtiks visim tik labi īpazeitais myusu dīnu latgaliskuos muzykys festivals “Muzykys Skrytuļs”. Daleibu pasuokumā pīsacejuse popularuo grupa “Dabasu Durovys” i pādejuo laika atzeituokais latgalīšu muzykants Sovvaļnīks, kai ari „Green Novice”, „Metrs”, Eriņu-Vorkaļu saime, „Krampis”, „Inlay”, „Afterdream”, „D-Light”, kai ari vokora koncertā pīsadaleis Guntra Kuzmina, […]
Atsasaucūt Latgolys audžusaimu bīdreibys “Muna sāta” i Latgolys školu atbolsta fonda “Veronika” aicynuojumam, “Latgolys Studentu centrs” aicynoj sevkuru itūsvātdiņ 8. majā 12 stuņdēs Reigys latvīšu bīdreibys noma Lelajā zalā iz lobdareibys koncertu “Veļtejums Muotis dīnā”, kurymā muzicēs grupa Boltī Luoči. Vysi pasuocīņa laikā savuoktī leidzekli tiks izmontuoti bārnu izzinis i atpyutis braucīnim iz Baltejis jiurys […]
Pyrmudiņ, 18. aprelī 12 stuņdēs Rēzeknē, Rēzeknis Augstškolus Ekonomikys fakultatē (Atbreivuošonys alejā 90) tiks atkluota ceļojūšuos izstuodis “133 īspiejis lobuokai dzeivei Latvejā” ekspoziceja Latgolā. LgSC Rēzeknis aktivisti komandu dorbā Sabīdreibys integracejis fonda eistynuotuo ceļojūšuo izstuode ar interaktivys ekspozicejis paleidzeibu treis dīnys (18., 19. i 20. […]
Sastdiņ 16. aprelī 14 stuņdēs Reigā, gruomotneicā “Satori” (Luočplieša īlā 31) nūtyks Leigys Seikstys-Deksnis gruomotys-performancis “Herbārijs aba sīna nikaida” i Valentina Lukaševiča aiļu kruojuma “Bolti burti” atvieršonys svātki. Leiga Seiksta-Deksne (1973) ir ailineica i žurnaliste, kūpā ar Oskaru Seikstu sarakstejuse romanu “Reitišku mads” (2000), juos ailis publicātys kūpkruojumā “Pagrauda”, izdavumūs “Rēzeknis Viests”, “Luna” i cytur. […]
Trešdiņ, 13. aprelī 18:00 stuņdēs iz koncertu ETNOLATS Gertrūdis ūļneicys teatrī aicynoj JVLMA Etnomuzykologejis klasis tūpūši absolventi. Koncertā tiks apvīnuotys div spilgtys programys: Dzīduošana ir loba pamuoceiba cylvākam ci teiciejis Annys Kažys dzīšmu pyurs, kai ari dzierkstūšs Latvejis tautys vijūļnīku repertuars. JVLMA pyrmais Etnomuzikologejis kurss sevi spūži […]
Reigā, 31. martā 19:00 Jūku dīnys 1. apreļa īskandynuošonai byusi gaideits sasatikt folkklubā “Ala Pagrabs” (Vacreigā, Smiļkts ūļneicā 16). Aicynojam latgalīšus i jūs draugus pi ola gluozis ci čaja kruškys pasadaleit ar smīkleigim atgadejumim iz dzievis, pastuosteit kaidu anekdotu i smeļtīs idejis 1. apreļam – Jūku dīnai, kai ari pi vysa catūrtdīnuos “Alā” ir vareiba […]
Pārnejuo goda juņa suokumā “Latgolys Studentu centrs” Reigā atkluoja jaunu tematiskūs pasuocīņu sereju – sarunys ar latgalīšim-pasauļa apceļuotuojim “Latgalīša pādi pasaulī”. Pyrmajā tematiskajā vokorā par sovu pīredzi, dzeivojūt uorpus Latvejis, pasadaleja divi fizmati Laura i Guntis, ar kuru paleidzeibu klauseituoji varieja aizceļuot iz Vuoceju i Kazahstanu, īsapazeistūt ar breivpruoteigūs gaitom itymuos vaļstīs, ūtrā reizē septembra […]
Tai kai par Donata dīnys tradicejom ir moz viesturisku līceibu, tod suokam nu šudiņdīnys i taisam Donata dīnys pyuru! ********************************************************************* 1) Īsuokumam – Donata dīnys himna, kam obligati ir juobyut par Donatu. Ite vītā “Jis i jī kam nav bolsa” dzīsme “Donats”: Jis i Ji Kam Nav Bolsa Donats by LgSC ********************************************************************* 2) Pyrmudīn izsludinuojom […]
Janvara vydā ar aicynuojumu iz interveju puorsteidze Latvejis Radejis catūrtuos programys raidejuma “Latgolys vuords” redaktors Bronislavs Sprydzāns. Tod nu par Latgolys Studentu centra ituo goda planim i projektim 27. janvara raidejumā stuosteja Reigys biroja vadeituoja Edeite. Raidejumu klausīs ite: Latgolys Vuords 27.01. Paļdis Broņam par kasnedelis Latgolys stuostim vysys Latvejis radeju aparatūs! Prīca, ka pa […]
Itymā caturtdīnā 20.janvarī 19:00 Reigā, tirdznīceibys centra “Galleria Rīga” 5. stuovā Dīnys gostu ustobā jaunīšu organizaceja “Avantis” i portals “Diena” aicynoj iz diskuseju ciklā “Domu ekspresis” – itūreiz tema “Latgalīšu spāks i tū nūslāpumi”. Diskusejā pīsadaleis Aija Eriņa – dzīduotuoja, TV šovu dalineica i uzvarātuoja, Edeite Husare – LgSC Reigys biroja vadeituoja i Aivars Līpenītis […]
Rēzeknis Augstškola sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys studentu centrs” 15. janvarī reikoj pozitivuos dūmuošonys centra “Pavasara studija” seminarus. 12.00-15.00. semninars: “Es esmu savas dzīves autors”, 16.00-19.00 seminars “Nauda un bagātība”. Piec seminarim vareis nūpierkt seminara vadeituojys Inesis Prisjolkovys gruomotu “Ieelpo laimi un mīlestību” i latviski īrunuotus meditacejis diskus. Moksa par kotru seminaru – 5 Ls. Vaira […]
Atsacerūt skaneigū koncertu “Rudiņs skanis” septembrī, bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynoj aizīt iz kaidu breineigu lobdareibys koncertu “Veļtejums…” Rēzeknē 30.decembrī 17:00 Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolā, kur uzastuos, nazabeistam ituo vuorda, myusu draugi – Latgolys jaunīšu kuors “Sono Juvenis” i vokali instrumentaluo grupa “Rudiņs steigys”. Koncerta laikā tiks vuokti zīduojumi mozai meitinei Elizabetei, i tys […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” 17. decembrī 16:00 aicynoj iz ilgi carātū i beidzūt sareikuotū Baļtinovys amatīrteatra “Palādas” vīsizruodi Reigā – Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatē Visvalža īlā 4a, 401. ustobā (zalā, 4. stuovā). Īeja bez moksys. Izruodis garums pusūtra stuņde. Pasuocīni reikoj LU Huminitarūs zynuotņu fakultate sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys Studentu centrs”. Izruode nūtiks LU […]
Jau vairuokus godus vīna nu bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” tradicejom ir muzykali literarī pasuokumi “La-La-Dra” jeb “Latgalīts Latgalīšam Draugs” voi “Latgalīts Latvīšam Draugs”. 😉 Pasuokums ir ceļojūšs i leidz šam aicynuojs muzykantus, literatus i klauseituojus sasatikt dažaiduos Latgolys vītuos – Rēzeknē, Dagdā, Vuorkovā, Daugovpilī – i Reigā. Šūnedeļ, 3. Adventa svātdīnē 16.00 latgalīšu muzikali literarais […]
25.novembrī Daugovpilī studenti tykuos ar eipašū gostu – ailinīku Juoni Ryučānu. Pasuokuma tema vysnūtaļ nūpītna – globalizacejis bubuļs i latgalīši, kuri molti godu symtim iļgi i ari niule daudzi davušīs iz cytom zemem. Kai saceit juosoka – optmismam nav pamata, bet vysod jau var dastuot molā i pasavērt, kaidys ir īspiejis, kai sovā, latgalīšu i […]


text:
Latgalīšu volūdas olimpiade i konkurss „Vuolyudzāni”
21. aprelī jau ostiņpadsmitū godu Rēzeknē nūtyka Latgolas regiona latgalīšu volūdas i kulturviestures olimpiade i skotuves runas konkurss „Vuolyudzāni”. Kai kotru godu, tymā pīsadaleja ari baļtinovīši.
Konkursā „Vuolyudzāni” Baļtinovas vydsškolu puorstuovēja Dace Logina (11.kl.), Sonora Logina (7.kl.), Juoņs Logins (4.kl.), Viktorija Oļipova (3.kl.) i Ligita Matule (2.kl.). Paļdis par bārnu gatavuošonu konkursam juosoka školuotuojom Anitai Ločmelei, Rudītei Laganovskai i Irēnai Kašai. Ar vysaugstuokū sasnāgumu vysus īprīcynova Sonora Logina. Sonorai 5.-8.klašu grupā latgalīšu skotuves runā- 1.vīta Latgolā! Viktorijai i Juoņam nadaudz pītryuka da gūdolguotūs vītu, jim- atzineibas, bet Dacei i Ligitai- pateiceibas. Kotrā ziņā prīks par vysim daleibnīkim i sirsneigs paļdis jim! Na kotrs šudin leidz ar latvīšu literarū volūdu var breivi runuot i uzastuot izs skotuves ari latgaliski.
Latgalīšu volūdas i kulturviestures olimpiadē 8 komandu konkurencē Baļtinovas vydsškolas komanda īgiva 3.vītu. Komandā beja 11. klases jaunīši- Ilze Jermacāne, Megija Bukša, Egija Ločmele i Rihards Oļipovs. Sveicīns olimpīšim i paļdis par dorbu, gatavojūtīs olimpiadei!
Vysi daleibnīki i školuotuoji duovonuos sajieme dažaidas gruomotas- „Gostūs pi Boņuka”, „Tāvu zemes kalendaru”, rokstu kruojumu „VIA Latgalica”, žurnala „A12” eksemplarus i.c. Pa munam, uzvarātuoji i īgivieji beja vysi daleibnīki, naatkareigi nu dabuotuos vītas, jo izbaudeja latgaliskū nūskaņu i latgalīšu volūdu, kas skaneja vysu dīnu.
Imants Slišāns, Baļtinovas v-škola


text:
Zīmeļlatgola »
Latgolys namaterialais kulturys montuojums: psaļmu dzīduošona Zīmeļlatgolā
Nūslādzūšajā rubrikys “Latgolys namaterialais kulturys montuojums” rokstā par psaļmu dzīduošonu Zīmeļlatgolā. Kūpumā Namaterialuo kulturys montuojuma sarokstā īkļautys četrys vierteibys nu Latgolys. Psaļmis, saļmis aba myrušūs oficejs ir daļa nu bēru tradicejis Latgolā. Praksis pastuoviešonysSkaiteit vaira »
Latgolys namaterialais kulturys montuojums: dzīduošona ar pusbolsu
Turpynojam rubriku “Latgolys namaterialais kulturys montuojums”, kurymā stuostom par Namaterialuo kulturys montuojuma sarokstā īkļautajom Latgolys vierteibom. Ūtrajā rokstā par dzīduošonu ar pusbolsu. Dzīduošona ar pusbolsu ir specifisks daudzbaļseiguos dzīduošonys veids, kas tradicionali saisteits tikaiSkaiteit vaira »
Aicynoj pīsadaleit Zīmeļlatgolys tradicionaluos dzīduošonys meistarklasē
Itymā nedelis golā, 21. i 22. oktobrī, Vileks nūvodā nūtiks tradicionaluos dzīduošonys meistarklasis, kurymuos tradicionaluos dzīduošonys školuotuojis Zanis Šmitis vadeibā dzīduotuoji varēs uzlobuot sovys dzīduošonys prasmis – pyrmuos nūdarbeibys eipaši veļteitys Škilbanu etnografiskuo ansambļa,Skaiteit vaira »
Pyrmūreiz nūtiks Storptautyskais folklorys deju festivals “Lipa kust”
Nu 22. da 26. augusta Zīmeļlatgolā nūtiks pyrmais Storptautyskais folklorys deju festivals “Lipa kust”, kurymā pīsadaleis folklorys kūpys nu Latvejis, Lītovys, Rumanejis i Slovakejis, daņču vokorūs, meistarklasēs i koncertūs paruodūt Eiropys tradicionalūs deju daudzveideibu.Skaiteit vaira »
Bolvūs apsaverama Zīmeļlatgolys dobys fotoizstuode
Da 13. apreļa Bolvu Nūvoda muzejā apsaverama fotoizstuode “Latvijas dabas spēks un skaistums”, kurymā radzama Zīmeļlatgolys doba i tuos vierteibys, informej Bolvu nūvoda Turisma centra puorstuovi. Paguojušuo goda beiguos Bolvu nūvoda pošvaļdeiba projekta “Loba dobaSkaiteit vaira »
Upīte – Zīmeļlatgales pierle
Autors: Andris Slišāns Upīte ir cīms Viļakas nūvada Šķilbanu pogostā. Izavītuojīs pogosta dīnvidaustrumu dalī 5,5 km nu pogosta centra Rekovys, 24,2 km nu nūvoda centra Viļakys i 249,7 km nu Reigys. Jau daudzuSkaiteit vaira »
Nūtykuse izdavuma “Škilbanu sīvas” i Škilbanu etnografiskuo ansambļa videoklipa prezentaceja
3. decembrī Viļakys nūvoda Škilbanu pogosta kulturys centrā “Rekova” nūtyka Zīmeļlatgolys tradicionaluos dzīduošonys gūdynuošonys svātki “Dzīdat, meitas, kū gaidat!”, kurūs kluotyn Škilbanu etnografiskuo ansambļa 35 godu jubilejam tyka īpazeita Zīmeļlatgolys tradicionaluo dzīduošona, svieteita izdavumaSkaiteit vaira »
Izsludynuots Ontonam Slišānam veļteits rodūšūs dorbu konkurss
Dzejnīks, rakstnīks, folklorists, nūvodpietnīks i muokslinīks Ontons Slišāns ir zīmys saulgrīžu bārns, dzims 28. decembrī, bet vuordadīnu svieteja 18. janvarī. Itys laiks Ontonam beja rodūšais laiks, kod jis sovu aktivū darbeibu veļteja Zīmeļlatgolai. UpeitisSkaiteit vaira »
Decembra suokuos tiks eipaši gūdynuota Zīmeļlatgolys tradicionaluo dzīduošona
3. decembrī 18.00 Viļakys nūvoda Škilbanu pogosta Rekovā nūtiks vairuokom tradicionalajā kulturā nūzeimeigom nūtikšonom boguots pasuokums – Zīmeļlatgolys tradicionaluos dzīduošonys gūdynuošonys svātki “Dzīdat, meitas, kū gaidat!”, kurūs tiks izzynuota Zīmeļlatgolys tradicionaluo dzīduošona, prezentāts jaunsSkaiteit vaira »
Aicynoj īsyuteit Zīmeļlatgolys dobys kartenis
Sevkurs foto entuziasts i profesionaļs teik aicynuots pīsadaleit foto akcejā “Latvijas dabas spēks un skaistums”, kas nūteik projekta “Loba doba Zīmeļlatgolā jeb atklāj dabas pētnieku sevī” ītvorūs. Fotoakcejā teik gaideitys kartenis, kas uzjimtys Zīmeļlatgolā –Skaiteit vaira »
Bolvūs aicynoj izzynuot Latgolys viesturi
Bolvu Centraluo biblioteka aicynoj iz lektoreja Zīmeļlatgolys kulturys i izgleiteibys darbinīkim “Latgales ceļš pretī Latvijas valstij (1915-1920)” nūdarbeibom. Pyrmuo nūdarbeiba paradzāta 24. septembrī. Dr. hist. Inese Runce stuosteis par Latvejis vaļstiskuma veiduošonūs i LatgolysSkaiteit vaira »
Škilbānu etnografiskajam ansambļam tūp videoklips
Juļa beiguos eipaša šaļts beja Škilbānu etnografiskuo ansambļa dzeivē – tyka filmāts pyrmais etnografiskuo ansambļa videoklips, kuruo mierkis ir īmyužynuot ansambļa dzīduotuojis. Videoklips tūp dzīsmei, ar kurū suocīs ansamblis – “Es apsieju lynu dryvu”.Skaiteit vaira »
Atkluos Zīmeļlatgolys velomaršrutu “Rypoj vasals!”
Velomaršruta “Rypoj vasals!” atkluošonys dīnā, 21. majā, Bolvu, Viļakys, Kuorsovys, Baļtinovys i Ruguoju nūvodi ir sagatavejuši grandiozu pasuokumu programu na tik aktivajim velobrauciejim, nu ari cytu sajiutu baudeituojim Zīmeļlatgolā, informej Kuorsovys nūvoda turisma organizatoreSkaiteit vaira »
Izdūta gruomota par sportu Zīmeļlatgolā
Bolvu piļsātys i Bolvu muižys svātku nedelis ītvorūs tyka prezentāta gruomota “Sports Ziemeļlatgalē: ceļš līdz Olimpiskajai medaļai”, kas izdūta ar Bolvu nūvoda pošvaļdeibys atbolstu. Gruomota ir viestejums par Zīmeļlatgolys aba bejušuo Abrenis i BolvuSkaiteit vaira »


text:
Ir apkūpuoti vysi žurejis rezultati i nūteikti nominanti, kas 24. februarī, plkst. 16:00 Rēzeknis nūvoda Bieržgaļa kulturys nomā (byus nūdrūšynuots autobuss 15:00 nu Rēzeknes nūvoda pošvaļdeibys), tiks aicynuoti iz Latgalīšu kulturys Goda bolvys “Boņuks 2012” padūšonys ceremoneju. Ari “Latgolys Studentu centrs” i LgSC bīdru paveiktais ir nomināts vairuokuos kategorejuos.
Latgalīšu kulturys masu medejs
Latgalīšu Kulturys gazeta (portals lakuga.lv)
Latgalīšu sabīdriskuo organizaceja
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”
Lobuokuo publicitatis akceja latgalīšu kulturā
A. Rancānis gruomota “Pylni kārmani dabasu” – prezentacejis pasuokumi, intervejis
Latvejis vaļsts Satversme izdūta latgaliski
Lobuokais izdavums / gruomota
Ingrīda Tārauda “Boltais šokolads”
Anna Rancāne “Pylni kārmani dabasu… Bezdelīgu pasts”
Turam eikški par sevi i cytim i gaidam 24. februari! 🙂


text:
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” sadarbeibā ar Rēzeknis Tehnologeju akademeju aicynoj iz Annys Rancānis jaunuokuos gruomotys “Prīca i klusiešona” attaiseišonys svātkim 18. oktobrī 18 stuņdēs Rēzeknis Tehnologeju akademejā (Atbreivuošonys aleja 115). Eipašais gosts muzikis Sovvaļnīks. Byus vareiba īsaguoduot gruomotu. Pasuokumā īeja bez moksys. Gruomotys izdūšonu atbaļstiejuši Vaļsts kulturkapitala fonds i Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba. Leidzeigī roksti:Nu Latgolys […]
Taišni itamuos dīnuos septembra golā bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” izdavuse jaunu Latgolys dzejneicys, literatis, žurnalistis, publicistis i ari dramaturgis Annys Rancānis dzejis gruomotu “Prīca i klusiešona”, kurymā skaitomi pādejūs godūs saraksteitī vaira nikai symts autoris dorbi kai latgalīšu, tai latvīšu literarajā rokstu volūdā. Anna Rancāne ir myusu dīnu Latgolys spylgtuokuo raksteituoja. Gruomotā “Prīca i […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ir izdavuse latgalīšu kruosojomū dzejūļu kruojumu deļ pīaugušūs “Linejis”. Gruomotys tekstu autoris ir Jana Skrivļa-Čevere, Ligija Purinaša, Dagneja Dudarjonoka, Gunta Nagle, ilustraceju autore ir Ilze Gailāne, gruomotys redaktors — Valentins Lukaševičs. Kruojums izdūts ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts kulturkapitala fonda i AS “Latvijas Valsts meži” atbolstu. Sevkura sasatikšona ir lineja: taisna, […]
Atejūt pavasaram, kod pamozom suoc mūstīs doba i kotrā cylvākā rūnās gribiešona vairuok dorbuotīs, arī mes, LgSC Rēzeknis jaunīši, izdūmuojom palutynuot sovys acs ar kū pateikamu i nūdereigu. I, prūtams, ka myusim nav nikuo svareiguoka, kai vairuok uzzynuot par Latgolys sirdi – Rēzekni. Ituo gods 13. martā nūguojom iz Latgolys Kulturviesturis muzeju i pavadejom laiku, […]
Raidejuma “Viss notiek” ūtrais sižets par Latgolu i latgalīšim, par Rogovku i puosokom. Nu raidejuma anotacejis: “Troks voi nu Rogovkys”, tā latgalieši saka par tiem, kuri dara ko neprātīgu. Ne velti Rogovku dēvē par Latgales kultūras centru, arī šobrīd tur darbojas Latgaliešu valodas, literatūras un kultūrvēstures skolotāju asociācija, kas Latgales skolēniem organizē latgaliešu valodas olimpiādes […]
Kaidam vuiceibys aiz mugorys, kaidam vēļ aste palykuse, bet atpyutys strāčeišam pīduovojam nalelu konkursu par pādejuo laika latgaliskajom aktivitatem. Uzvārātuoji (ka byus daudzi pareizi atbiļžu, sauksim paleigūs veiksmi) sajims popularuos golda spēlis (Cyrks, Riču raču), kas taiseitys tepoš Rēzeknē. Vosorai gon vaira pīstuov aktivuokys spēlis, bet kai soka varbyut kaidam piknikam ci leitainai dīnai draugu […]
Studentu organizaceju laime i nalaime reizē ir paaudžu maiņa – vīni atīt, cyti aizīt. Ka napasaveic, pa vydu ir puorruovums – tradicejis i suoktais dorbs pagaist. Tai ari Latgolys Studentu centrs, kas atsajaunuoja 20. gs. 90. godu beiguos i ar aktivitatis kuopumim i krytumim struodoj da myusu dīnu, gon raudzeja puorjimt 90. godu suoku pīredzi […]
Bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” nu 3. leidz 6. martam Starptautiskajā izstuožu centrā Kīpsolā gruomotu i izdevnīceibu izstuodē “Baltejis Gruomotu svātki 2011” pīduovuos plašu latgalīšu rokstu volūdā izdūtūs gruomotu kluostu, kai ari cytuos volūduos izdūtys gruomotys par Latgolu i latgalīšim. Lāmumu pīsadaleit Baltejis Gruomotu svātkūs Latgolys studenti pījāmušs piec veiksmeiguos daleibys Reigys Gruomotu svātkūs 2010. goda […]
Nu šudiņdīnys vasalu (voi ari tikai) nedeļu ekskluzivā veidā ar “Atlaižu kluba” i Latgolys Studentu centra starpnīceibu, taišni Tev pīeimams latgalīšu rokmuziķa Sovvaļnīka jaunais (nu jau ūtrais piec skaita) albums “Bolts susātivs”. Albumu pierc škārsteiklā, bet sajem kaidā nu LgSC birojim Reigā, Rēzeknē ci Daugovpilī. Albumu meklej ite: http://www.atlaizuklubs.lv/lv/offer/ekskluzivi-tikai-atlaizuklubs-lv-latgaliesu-rokmuzika-sovvalnika-dubultais-cd-jaunais/ Vairadazynuošonai par “Boltu susātivu”: Godu mejā […]
Vasali! Sajiemu viestuli nu LR Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis par dorba grupys izveidi, kam da 20. decembra juoizstruodoj prīšklykumus i juoīsnīdz izglītības un zinātnes ministra parakstītu informāciju Ministru prezidentam par veicamajiem pasākumiem latgaliešu rakstu valodas kā vēsturiska latviešu valodas paveida saglabāšanai, aizsardzībai un attīstībai. Tys ir, dorba grupai juosagatavej prīšklykumi par Latvejis vaļstī napīcīšamajim pasuokumim […]
16.novembrī 18:30 esi aicynuots iz atraktivu izzinis spēli “Ar kuojom pa muojom” par gūdu Latvejis dzimšonys dīnai. Sasatikšona Reigā pi Breiveibys pīminekļa. Atpazeišonys zeime – čaja kruška (vokori tymsi i solti, byus juorauga sasasiļdēt – dreikst atīt ari ar tukšu krušku, čajs byus! 😉 ) Vokora gaitā dažaidi vaicuojumi i atrakcejis ar viesturisku i latvisku […]
Pīduovojom vitualu izstuodi – fotokonkursa “Eiropa Latgolā: lobs loba namaitoj” konkursa dorbus ar obrozu autoru originalaprokstim. Prīceigu vieršonūs! 1. Vīta 2009.goda majā Kruoslovā. Keramiks Valdis Pauliņš. Jaunu latgalisku Eiropys leimiņa vierteibu radeišona – unikaluo Latgolys keramika. Teik gataveita sveipātuo (malnuo) keramika – piec vairuoku stuņžu kurynuošonys ceplis teik ryupeigi aiztaiseits, teik aizlepeits kotrs caurumeņš, […]
2010. goda 30.septembrī 15.00 Rēzeknē Atbreivuošonys alejā 95 (Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys siežu zalā) nūtiks fotokonkursa „Eiropa Latgalē: lobs loba namaitoj” nūslāguma pasuokums, kura laikā ir paradzāta fotografeju izstuodis atkluošona, konkursa dalinīku apbolvuošona, sasatikšona ar profesionalim fotografim. Pasuokumā pīsadola dobys fotografs Andris Egleits ar lekceju “Dabas fotogrāfija” i Juoņs Mednis ar lekceju “Kas veido labu fotogrāfiju? […]
Ka Latgolys Studentu centram vajag braukt ar laivu, beja skaidrs jau pavasarī (voi ka tik na zīmā). Tok kur braukt, kai braukt, ar kū braukt, deļkuo braukt, kam braukt? Itī vaicuojumi aizjēme cīši daudz laika. Vīna braukšona vosorā izjuka, partū ka beja vosora. Vosorā ir tik nedeļu, cik ir. I kotrai nedeļai tik vīns gols. […]
Jau itū sastdīņ vokorā Viļakas nūvoda Šķilbanu pogosta Upītes tautas nomā nūtiks vacuokais latgalīšu festivals “Upītes uobeļduorzs 2010”! Ite pasuokuma programa. 1. Vinsents Kūkuojs 1910 a. Ontons Slišāns 1925 2. Karburators 1935 b. Valentins Lukaševičs 1950 3. Soldanī 2000 c. Mārīte Slišāne 2015 4. Rekovas dzintars 2025 d. Puosoku diska prezentaceja 2040 5. Zintis […]
Prelata Adolfa Grosberga pīminis fonda stipendejis katuoļu studentim . Fonds ir izsludynuojs pīsasaceišonu stipendejom 2009. / 2010. vuiceibu godam. Praseibys stipendejis pretendentim: 1. Studej vysmoz 2. kursā. 2. Studej akrediteitā Latvejis augstškolā i akrediteitā pamatstudeju programā. 3. Svareigys paguojušuo studeju perioda sekmis. 4. Studeju programa, vierzīņs i leimiņs nav svareigi. 5. Stipendeja dūmuota socialūs i […]
Nu ituo goda 2. augusta leidz 6. augustam Preiļūs nūtyka „Atzolys” – jau sastū godu piec kuortys bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” reikuots izgleitojūšs seminars Latgolys jaunīšim. Seminaru reikoj latgalīšu studenti deļ jaunīšu, kam ir interese par Latgolu i latgalīšu volūdu, literaturu, viesturi, kulturu. Na par veļti „Atzolu” moto ir Kazimira Skryndys vuordi: „Iz tom jaunom atlasem lai ir […]
Jureits sūlej, ka byus koč kas leidzeigs kai paguojušajā godā… Tuoļuok informaceja nu juo: “Latgalīšu dzīsmis, danči, gunkurs i lobi ļauds jau trešū godu Latvejis skaistuokuo i solom boguotuokuo azara krostā!” – tys taids reklamys sauklis pyrmajā dalī varātu byut nalels koncerts pi pogosta padūmes estradī – “Latgalīts Latgalīšam Draugs” stilā. suokums apmāram 19:00. Koncertā […]
īsoku puorskaiteit šudiņ nu reita najauši atrostū LU Juridiskuos fakultatis doktoranta Juoņa Plepa rokstu par vēļ vīnu Latvejis vaļsts prezidentu – veiskupu Jezupu Rancānu. atzeimeišu, ka roksts beidzās ar Mikeļa Bukša citatu: “Nasaverūt uz tū, ka latgaļi Satversmes Sapuļcē, tai saceit, tyka izpārti, un ka latgaļi pi Latvijas Satversmes pījimšonas atsatureja nu bolsōšanas, taidā veidā […]
Kruoslovā ituo goda 1. martā nūtiks Sibira dīna. Tiks paruodeiti storptautiskajuos etnolingvistiskajuos ekspedicejuos iz Sibiri īgiutī materiali – kinys, kartenis, īroksti, stuosti i sarunys. Ekspedicejis ar Vaļsts Kulturkapitala fonda i Latvejis Universitatis atbolstu jau vairuok godu reikoj volūdneica Dr. Lideja Leikuma sadarbeibā ar LU, Sanktpīterburgys Vaļsts universitatis, Ačinskys Pedagogiskuos koledžys pasnīdziejim i studentim i “Latgolys […]


text:
Ir apkūpuoti vysi žurejis rezultati i nūteikti nominanti, kas 24. februarī, plkst. 16:00 Rēzeknis nūvoda Bieržgaļa kulturys nomā (byus nūdrūšynuots autobuss 15:00 nu Rēzeknes nūvoda pošvaļdeibys), tiks aicynuoti iz Latgalīšu kulturys Goda bolvys “Boņuks 2012” padūšonys ceremoneju. Ari “Latgolys Studentu centrs” i LgSC bīdru paveiktais ir nomināts vairuokuos kategorejuos. Latgalīšu kulturys masu medejs Latgalīšu Kulturys gazeta […]
Latgalīšu sabīdriskuos organizacejis („Kukuži”, „Latgolys Studentu centrs”, „Latgalīšu Etnokulturys centrs”, „Latgaļu sāta”, „Latgolys Saeima”, „Latgolys Producentu Grupa” i LatBLUL) i aktivuokuos Latgolys reģiona pašvaļdeibys jau pīktū godu piec kuortys reikoj Latgalīšu kulturys Goda bolvu „Boņuks”. Bolvys „Boņuks” ideja un mierki: veicynuot latgalīšu tradicionaluos i popularuos kulturys atteisteibu Latgolys regionā i aiz juo rūbežu, apkūpuot lobuokūs […]
Pādejuos nedelis laikā LgSC ir sajiems vairuokys atzineibys par sovu dorbu 2008. godā: pīcus Boņukus i nominiešonu NVO instituta reikuotajā sabīdriskuo lobuma organizaceju goda bolvā. Svātdīņ Rēzeknē nūtyka Boņuka bolvys pasnīgšona. LgSC tyka nūsaukta kai 2008. goda latgalīšu sabīdriskuo organizaceja i dabuoja Boņuku. Papyldus bolvys dabuoja ari LgSC projekti. Lelais Boņuks i tituls “Lobuokais izdavums […]
Sataisieju diplomus jaunīšu rodūšūs dorbu konkursa daleibnīkim i lobuokūs dorbu autorim. Iz šmuka dzaltona papeira. Saguoja loba čupeņa gols golā. Dorbi raksteiti latgalīšu, latvīšu i krīvu volūduos. Lobi dorbi. Maņ patyka, cylvāki tūmār vēļ dūmoj, cer, tic, ir. Cylvāki jau nu cytys paaudzis, jaunī. Nūkavieju gon viļcīni, cikom paraleli dorba dzelys, LgSC padareišonys i vēļ […]
Verūs, ka jau nūsaukti “Boņuka” bolvys pretendenti. Cik pīmiņu, apbolvuošona laikam 26. aprelī, dīnu piec “Vuolyudzānu” Rēzeknē. Ka tik na ar sorkonim kovrim, puču buketim i glaunom suknem i smokingim. 😀 Es tai pi seve smejūs. Ir precizys lītys, ir puorprotumi. Laikam beja atkareigs nu pīsaceituoju aktivitatis i redzīņa. Kai jim pasaruodēja. Poša es nikuo […]


text:
Olas meita.
Teicējs J. Sylāns Kaunatu pag.
Vīnā cīmā dzeivuoja vīns vecs ar sovu buobu. Jīm bārnu nabeja, bet beja malna vistiņa un tei vistiņa kotru dīnu nūdēja pa divi ūliņas. Dzeivouja veči na boguoti ,un, na cīši bēdīgi. Nikaidas bādas ji naredzēja, bet vīna nalaime aim beja, ka nav bārnu, jīm Dīvs nadeva.
Kaidā dīnā malnuo vistiņa nūdēja treis ūliņas: divi ūliņas beja kai ūliņas, bet trešuo beja cīši lela. Veči gribēja itū trešū ūliņu puorsist un pasavērt, kas tymā ūliņā ir vydā. Lai syta cik sizdami, bet nikai navarēja puorsist, ūliņa beja brīsmīgi cīta. Pajēmja vecs itū ūliņu, nūlyka uz cepļa un pavysam par itū aizmiersa.
Vīnu reizi uz cepļa izskrēja pele un ar sovu asti puorsyta tū ūliņu. Nu tuos ūliņas izzalaupīja moza meitiņa, kura beja cīši smuka. Sēd aiz golda vecs ar sovu buobu, ād vuorētus zierņus un dzierd, ka nazkas uz cepļa runoj: "Mamiņ, es zierņu gribu!"
Nūsabeida vecs ar sovu buobu un guoja vārtūs. Veras: uz cepla sēd meitiņa. Prīcīgi palyka veči un pajēmja itū meitini sev par eistynū meitu. Dzeivuoja itei meitiņa pi veču, auga jei na pa dīnom, bet pa stundem, un taisījuos arvīn smukuoka un smukuoka Jei paleidzēia vecenei struoduot un kur rūkas pīliks, tī vyss gotevs apstruoduots.
Vīnu reizi meita runoj: "Es gribu īt pi veira."
Pabāduoja veči, bet kū darīt, vajag atdūt meitu pi veira. Veči uzaicynuoja vysu pasauli, kab pi jū meitas brauktu jauniči svuotūs, ka vysi byutu lobi un boguoti.
Vīnu reizi pībraucja daudz jauniču nu vysom pusem, vysi taidi muocīti un boguoti. Atbraucja taipat ari vīns nabogs puiss, jis kaut beia nabogs, bet cīši samuks. Meitai nabogs puiss uz reizes patyka un jei pasacīja, vysim dzieržūt : ,,Naboga puiss byus man par veirul"
Vysi boguotī jauniči uzreizes palyka dusmīgi un pasacīja: "Mēs nagribam, ka ar myusim aiz vīna golda sādātu itys naboga puiss."
Vecs ar veceni ari suoka lomuot sovu meitu un gribēja izdzeit nu nstobas tū naboga puisi, bet meita suoka rauduot un pasacīja: "Es ni pi vīna boguota naīšu, kai tik pi ituo naboga puiša!"
Vacs nagribēja, kab boguoti jauniči byutu dusmēgi, jis vysus jauničus sastatīja vīnā rindā. bet meitai aizsēja acis ar skustiņu un pasacīja : "Kuru tu, paša naradzūt, izlasīsi, tys byus tovs veirs !"
Meita apstaiguoja vysus tm pīguoja pi naboga puiša un izlyka jam uz kryutim sovu rūku un runoj: "Itys ir muns veirs!"
Kū darīt? Vysi boguotī jauniči aizbraucja uz sātu bez jaunives. Ūtrā dinā sataisīja lelas kuozas, labi padzēŗa un suoka dzeivuot laimīgi.


text:
Sokolku pogosts
Sokolku pogosts irā Viļānu nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms i biblioteka, feļčeru punkts, div puordūtuvis, solu sīvīšu apvīneiba "Ūdzeņa".[2] Kai 2008 godā aizdareja Dylmaņu pamatškolu, pogostā nadora nivīns vuiceibu īstots.[3] Lelums Sokolku pogosta škoļnīku vuicuos Cyskuodu vydsškolā. Pogostā dora vīna katuoļu parapeja, tok lelums dzeivuotuoju irā staroveri i apmeklej Sakstygola ci Sylmolys pogosta cierkvys.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Viesturiskai Sokolku pogosta teritoreja bejuse Rēznis apleiciņa Viļānu pogostā. 1945 godā Viļānu pogostā īstateja Sokolku solys padūmi. Nu 1947 gods da 1949 godam bejs Viļānu apleicinī, nu 1949 da 1962 godam Viļānu rajonā, a nu 1962 gods Rēznis rajonā. 1954 godā Sokolku solai daškiera likvidātū Skudnovkys solu.[4] 1990 godā solu reorganizej kai pogostu.[5] 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Viļānu nūvodam.
Rūbeži[pataiseit | labot pirmkodu]
Sokolku pogosts tur rūbežu ar:
- Viļānu nūvoda Viļānu mīstu i Viļānu pogostu;
- Rēznis nūvoda Sakstygola pogostu i Sylmolys pogostu;
- Ribinišku nūvoda Vydsmuižys pogostu.
Doba[pataiseit | labot pirmkodu]
Sokolku pogostā nadaudzi irā kudrys, smiļkts i žvyra atrostuvis, a mežu cīši moz. Dīnavydvokorūs plota leidzonaine, a dīnavydreitūs iz Cyskuodu azara pusi zeme kaupraina. Pogosta teritorejā navā nivīna azara.
Iudini[pataiseit | labot pirmkodu]
Upis:
- Cyskuoda
- Lauza
- Malta
Pūri i peisi:
- Strupļu pūrs
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Sokolku pogostā dzeivoj 856 ļauds, nu jū 74% krīvu i 23% latvīšu.[6] Pyrma 300 godu Sokolku pogosta teritorejā iz dzeivi atguoja nu cara represejom bāgūšī staroveri, partū lelums pogosta dzeivuotuoju irā etniskī Latgolys krīvi.
Solys[pataiseit | labot pirmkodu]
Sokolku pogosta ļauds dzeivoj 22 soluos.[7]
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
- Stanislavs Beļkovskais - publicists;
- Terezeja Broka - kordirigeņte;
- Fraņcs Murāns - ASV Vyskonsina Universiteta profesors
Saimisteiba[pataiseit | labot pirmkodu]
Transports i saiteibys[pataiseit | labot pirmkodu]
Pogosta teritoreju škārsoj vīns vaļsteibys zeimebys autoceļš Viļāni-Ružyna-Malta (P59) i nazcik vītejuos zeimeibys celi.[8] Pūstumūs īt Krystapiļs-Sīnuojis dzeļžaceļa lineja, tok pogosta teritorejā nivīnys stacejis navā. Ļauds izmontoj tyvuokū staceju Viļānūs.
Sokolku pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Sokolki (LV-4640).[9]
Slavvītys[pataiseit | labot pirmkodu]
- Ostroņu Sv. Aloiza Romys katuoļu bazneica - kūka dīvanoms pastateits 1936 godā;
- Sokolku muižys parks
Nūruodis[pataiseit | labot pirmkodu]
- ↑ Latvejis dzeivuotuoju skaits pošvoldūs 01.07.2010.
- ↑ Sokolku pogosts, Viļānu nūvoda teiklavīta
- ↑ Rēznis rajonā itūgod dorbu īsuoce 13 vuiceibu īstoti, TVNET zinis
- ↑ Okupātuos Latvejis administrativi teritoriskais dalejums. Latvejis Vaļsteibys arhivu generaldireceja. Reiga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
- ↑ Latvijas pagasti. Enciklopēdija. A/S Preses nams, Rīga, 2001-2002 ISBN 9984-00-412-0
- ↑ Sokolku pogosts, Viļānu nūvoda teiklavīta
- ↑ LĢIA vītvuordu datubaza
- ↑ Latvejis vaļsteibys regionalī autoceli
- ↑ Latvejis posta iņdeksu gruomota


text:
Latgalīšu sabīdriskuos organizacejis („Kukuži”, „Latgolys Studentu centrs”, „Latgalīšu Etnokulturys centrs”, „Latgaļu sāta”, „Latgolys Saeima”, „Latgolys Producentu Grupa” i LatBLUL) i aktivuokuos Latgolys reģiona pašvaļdeibys jau pīktū godu piec kuortys reikoj Latgalīšu kulturys Goda bolvu „Boņuks”.
Bolvys „Boņuks” ideja un mierki: veicynuot latgalīšu tradicionaluos i popularuos kulturys atteisteibu Latgolys regionā i aiz juo rūbežu, apkūpuot lobuokūs paguojušuo goda veikumus, rūsynuot kvalitatis i originalitatis pīaugumu myusdīnu latgalīšu kulturā.
Lyudzam īpasazeit ar pīvīnuotū bolvys nūlykumu i nominaceju sarokstu.
Pretendentus nominacejom var izvirzēt da 2013. goda 11. janvaram.
Bolvys „Boņuks” pasnīgšonys ceremonejis laiks – 2013. goda 24. februars.
Iz pasuokumu tiks aicynuoti bolvys „Boņuks” pretendenti i dasaceitūs dorbu autori.
Dasasaceišona pa e-postu producenti@inbox.lv
Bolva „Boņuks”
Humanitarūs zynuotņu katedra
Atbreivuošonys aleja 115,
Rēzekne,
LV-4601
Fakss: 646 22681
Kontaktpersona: Guntis Rasims, 29492864
Par 2012. godu Latgalīšu kulturys Goda bolva “Boņuks” tiks daškierta itaiduos nominacejuos:
Sabīdreiba i kultura:
- Goda cylvāks
- Lobuokais pasuokums / projekts
- Latgalīšu kulturys sponsors / mecenats
- Latgalīšu kulturys masu medejs
- Goda pašvaļdeiba
- Latgalīšu sabīdriskuo organizaceja
- Lobuokais latgaliskais pasuokums školā
- Goda školuotuojs
- Lobuokais latgaliskais pasuokums kulturys / tautys nomā
- Goda kulturys darbinīks
- Goda folklorys darbinīks
- Goda amatnīks
- Lobuokuo publicitatis akceja latgalīšu kulturā
- Latgolys vuorda popularizeišona kulturā
- Lobuokais audio/video raidiejums/sižets masu medejūs
- Par īguļdiejumu latgalīšu kulturys atteisteibā
Muzyka:
- Lobuokuo pop/rock stila dzīsme
- Lobuokuo šlagera stila dzīsme
- Lobuokuo folk/tautys muzykys stila dzīsme
- Lobuokuo alternativuo (underground) stila dzīsme
- Lobuokais muzykys albums
- Lobuokais muzykys video
- Goda debeja muzykā
- Radejis hits
- Lobuokuo proza
- Lobuokuo dzeja
- Lobuokais izdavums / gruomota
- Spylgtuokuo publikaceja škārsteiklā / presē
- Spylgtuokuo debeja literaturā


text:
alma1717
Mīļo deputotiņ, redzēju tevi bolu vaigu esam. Laikam tī Torņa īlas bodmiras tev mīru nelīk. Vēlreiz soku – nasit kreņķi! Vorbūt naudeņu tūmēr īlīc burko un nūroc zemē. To mums vectēvs dorīja. Vāku gon uzlīc bleķa, plastmosu žorkas sagrauza. Vot es raudoju! Vecijs skūpulis, lobāk mon jaunu kleiti būtu nūpircis, tod es pī glaunoka veira būtu tikuse. Lai nu polīk, katram sovs liktens.
Dzierdēju ko tu taisūtīs uz ministriju dūtīs, vai tev prots!? Tur tokš zogļi sovairūjušīs, pot nū KNAB dokumentus nūzūg. Lai brouc poši – nū tīm topot nav kū poņemt. A tev tū glaunū šlipsi nūrous, nu tū ar tīm smaidūšojiem mērkoķīšiem kū seiva no siltom zemēm atveda.
Itī stov ko nabadzeņi pī sovas mojas un roud, ni ceļūs naprūt nūmesties, ni tev rūku nūbučāt (ko Sutka “Purva bridējā’’). Lai poskatās gar stūri ko pī misenēm bomži kaujos. Kos tīm por enerģeju, dzeivotgribu, īsti dobas bārni, todīm prīks poleidzēt! Tīm ir tiesības prosīt, bet īpošnīkiem tikoi pīnokums, poši jau to gribēja. Taisneibu un voineigū grib atrost, vai tod nazin ko dūrei tik spāks! Ja navar ar voru, vojag ar viltu! Tis numurs ar šņaba bodi autoostā ir ģeniāls, to teikt – garom jau nepobrauksi! Stondu stovēju pī plouktīm, mute cīt nevēros. Kos tis por orsenālu – zūbeni, automoti un pistoli, ko dzeivi. Tad mon rodos dūma – nūpurināt putekļus no Robina Huda lindraciņa. Ir tokš 21.godsimts, kurš vairs ar bultom nīkojas. Zini, pēc lobokojām narkūmafijas trodeicijām – pirmos devas jodūdūt por velti, tik doudz naudeņas tokš vari zīdūt tīm Torņa īlas bosikiem. To teikt – iemet īkšā un ņem tū kos prīkšā! Skoteis, i poleigi otri vin uzradeisīs. Es ar pīsakūs – šaut jou nevaidzēs, tikai pabeidēt, par tū tokš cītumā neliks – kū soki?
T.t.Ā